open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Solvita Āboltiņa

**Solvita Āboltiņa** (sünninimi **Solvita Mellupe**; sündinud 19. veebruaril 1963 Ogres) on Läti jurist ja poliitik.

Ta on lõpetanud 1986. aastal Läti Riikliku Ülikooli. 1993–2002 töötas Läti välisministeeriumi konsulaarosakonnas. 2000–2002 oli ühtlasi Läti Seimi 7. koosseisu liige.

2004–2006 oli ta justiitsminister Aigars Kalvītise valitsuses. 2006–2010 oli ta seimi 9. koosseisu liige, töötades seal õiguskomisjonis ja Euroopa asjade komisjonis. 2010. aastast on ta seimi 10. koosseisu, 2011. aastat 11. koosseisu ja 2014. aastast 12. koosseisu liige. 2. novembrist 2010 kuni 4. novembrini 2014 oli ta seimi esimees.

2014. aasta seimi valimistel ta valituks ei osutunud. Ta sai 6540 poolt- ja 6289 vastuhäält, mis andis 23 285 punkti.  Ta pääses parlamenti pärast seda, kui valituks osutunud Jānis Junkurs loobus oma mandaadist. 

Solvita Āboltiņa oli juunini 2016 erakonna Ühtsus esimees. Varem oli ta erakonna Uus Aeg esimees. Ta ei tohi külastada Venemaad.

1. septembrist 2018 on ta Läti suursaadik Itaalias.

Solvita Āboltiņa on abielus, tal on kaks last.

## Tunnustus
*2012 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid

* "Läti seimi esimeheks valiti tagasi Solvita Āboltiņa" ERR, 18. oktoober 2011
Dimitri Uznadze

**Dimitri Uznadze** (დიმიტრი უზნაძე; 1. jaanuar 1887 (vkj. 20. detsember 1886) – 9. oktoober 1950) oli gruusia psühholoog ja filosoof, kes võttis kasutusele seadumuse mõiste.
Sangla–Rõngu tee

**Sangla–Rõngu tee** (registrinumbriga 47) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Väike-Rakke külas Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme tee 30. kilomeetril. Tee pikkus on 22,4 km. Tee lõpeb Lossimäe külas Viljandi–Rõngu tee 60. kilomeetril. 

## Sillad Sangla–Rõngu teel

Sildade nimistu pärineb teeregistrist.

## Asulad Sangla–Rõngu teel

Väike-Rakke küla, Sangla küla, Järveküla, Neemisküla, Kaarlijärve küla, Noorma küla, Utukolga küla, Rannu alevik, Ervu küla, Valguta küla, Lapetukme küla, Lossimäe küla.
Laskesuusatamine 1976. aasta taliolümpiamängudel

**[[Laskesuusatamine]] [[1976. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 6.–13. veebruarini Innsbruckis ja olid viiendat korda taliolümpiamängude kavas. Mängudel võisteldi kahel alal: 20 km ja 4×7,5 km teatesõidus.

## Tulemused

### 20 km




Finaal: 6. veebruar
Osavõtjaid:


### 4×7,5 km teatesõit




Finaal: 13. veebruar
Osavõtjaid: 15 võistkonda


## Medalid
Harilik strühniinipuu

**Harilik strühniinipuu** (*Strychnos nux-vomica*) on Kagu-Aasiast pärit igihaljas puu, mis kuulub logaanialiste sugukonda. Kasvab tavaliselt u 25 m kõrguseks.

Strühniinipuust saadakse väga mürgiseid alkaloide strühniini ja brutsiini.

Strühniinipuu vili on u 2 cm läbimõõduga pähkel. Kuivatatud seemned sisaldavad umbes 1,5% strühniini ja kuivatatud õied 1%. Puu koor sisaldab brutsiini.
Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia tee

**Imavere–Viljandi–Karksi-Nuia tee** (registrinumbriga 49) on üks Eesti tugimaanteedest. 

Tee pikkus on 82,1 km. See saab alguse Imavere ja Järavere küla piiril Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa tee 111. kilomeetril ja lõpeb Karksi-Nuia linnas Valga–Uulu tee 59. kilomeetril. Karksi-Nuia linnas kannab nime *Viljandi maantee*.

## Sillad Imavere–Viljandi–Karksi-Nuia teel

Sildade nimistu pärineb teeregistrist.

## Asulad Imavere–Viljandi–Karksi-Nuia teel

Imavere küla, Taadikvere küla, Eistvere küla, Kurla küla, Meossaare küla, Arkma küla, Ollepa küla, Sagevere küla, Soomevere küla, Paaksima küla, Navesti küla, Jaska küla, Kuiavere küla, Mudiste küla, Võivaku küla, Auksi küla, Võistre küla, Tobraselja küla, Aindu küla, Jämejala küla, Mustivere küla, Pinska küla, Viljandi linn, Matapera küla, Sinialliku küla, Vardja küla, Intsu küla, Loodi küla, Hendrikumõisa küla, Aidu küla, Sultsi küla, Kassi küla, Muri küla, Tuhalaane küla, Morna küla, Oti küla, Karksi küla, Karksi-Nuia linn.
Legism

**Legism** (ka legalism; hiina 法 家, *[[pinyin]]*is fǎjiā) oli Vana-Hiina sõdivate riikide ajastu (475–221 eKr) üks neljast filosoofilisest õpetusest taoismi, konfutsianismi ja moismi kõrval. Legismi näol on tegemist pragmaatilise poliitilise filosoofiaga, mis taotleb valitseja võimu suurendamist; legism ei püüa vastata fundamentaalsetele filosoofilistele küsimustele.

Qini dünastia valitsusajal oli legism riigifilosoofia staatuses. Kuigi legism suruti alates Hani dünastiast ametliku mõttevoolu staatusest välja, jätkus mitmete legismi ideede mõjukus, millest märkimisväärseim riigijuhtimine seaduste vahendusel ja kõikide alamate võrdsus seaduse ees.

Tähtsaimad legismi mõtlejad on Han Fei ja Li Si, oluliseks peetakse ka nende konfutsianistist õpetajat Xun Zid.
Boriss Gnedenko

**Boriss Vladimirovitš Gnedenko** (vene Борис Владимирович Гнеденко; 1. jaanuar 1912 Simbirsk – 27. detsember 1995 Moskva) oli ukraina päritolu Nõukogude Liidu ja Venemaa matemaatik, kes tegeles tõenäosusteooria ja matemaatilise statistikaga.
Viljandi tee

**Viljandi tee** (registrinumbriga 50) on üks Eesti tugimaanteedest. 

Tee pikkus on 4,4 km. See saab alguse Aindu külas Imavere–Viljandi–Karksi-Nuia maantee 45. kilomeetril ja lõpeb Viljandi linnas Tartu–Viljandi–Kilingi-Nõmme maantee 74. kilomeetril (Tallinna tänava ja Uus tänava ristmik). Viljandi linnas kannab tee nime Tallinna tänav. Tee 4. kilomeetrilt saab alguse Viljandi–Põltsamaa maantee.

## Asulad Viljandi teel

Aindu küla, Jämejala küla,  Peetrimõisa küla, Viljandi linn.
Metsastepivöönd

**Metsastepivöönd** on ülemineku loodusvöönd põhjapoolkera parasvöötmes, kus vahelduvad metsa ja rohtla alad.

## Asend

Euraasias moodustab metsastepp riba läänest itta Karpaatide idapoolsest eelmäestikust Altaini. Metsastepid paiknevad ka kohati Kesk-Doonau madalikul, Lõuna-Siberis mägedevahelistes nõgudes, Mongoolias ja Venemaa Kaug-Idas, samuti hõlmavad Mandžuuria tasandiku osa Hiina kirdeosas. Põhja-Ameerikas moodustab metsastepp riba põhjast lõunasse Suurel tasandikul kuni 38. laiuskraadini. Lõunapoolkeral metsastepivöönd puudub.

## Kliima
Metsastepivöötmele on iseloomulik külm lumerikas talv ja soe suhteliselt niiske suvi. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on &minus;2 kuni &minus;20 °С (Siberi keskosas kuni &minus;35 °С), juuli keskmine õhutemperatuur on +18 kuni +25 °С. Aastane sademete hulk tasandikel on 400–1000 mm, rohkesti sajab suvel. Suure auramise tõttu mullad kuivavad läbi ja taimed närbuvad. Lumikate püsib kaua.

## Veestik
Jõgedel on kevadine suurvesi ja suvine madalvesi, kui väikesed jõed kuivavad. On hästi palju väikseid suletud nõgusid, mis on mõnikord soolase veega täidetud.

## Mullastik
Mullakate on kirev, peamised mullatüübid on mets-hallmullad leetumise tunnustega, leostunud ja leetunud mustmullad, preeriate niidu-mustmullad. Kontinentaalse kliimaga piirkondades on levinud soolakute mullad. 

Metsastepi muldadele on iseloomulik suur huumusesisaldus, taimede jäänuste aeglane mineralisatsioon ja püsiv struktuur. Nende suur looduslik viljakus on soodustanud maaharimise levimist. Piiramatu maaharimine on põhjustanud paljudes piirkondades mulla vee- ja tuuleerosiooni.

## Taimestik

Looduslikus taimestikus vahelduvad väikesed metsasalud ja rohtlate alad. Euroopa metsastepi metsades on ülekaalus tamm ja pärn, lääneosas ka saar ja valgepöök; Siberis kask, haab, lehis ja mänd, Hiina kirdeosas tamm ja teised laialehised puuliigid. Põhja-Ameerika Suurel tasandikul on levinud kask ja haab, lääneosas tamm ja hikkoripuu. Looduslik rohutaimestik on säilinud peamiselt looduskaitsealadel. Sellele on iseloomulik suur liikide arv (kuni 70–80 liiki m² kohta), rohkesti on kõrrelisi ja segarohi. Tüüpilised kõrrelised on karukellad, aruheinad, kastikud, haguheinad, Põhja-Ameerikas ka *[[bothriochloa]]*.

## Loomastik
Esineb nii metsale kui ka rohtlale omaseid loomi. Euroopa metsastepis elutsevad metsaloomadest orav, halljänes, mõnikord põder; rohtla loomadest suurhüpik, tähniksuslik. Siberi metsastepis on tavalised suslikud, hamstrid, Ameerikas rohtlahaukurid, hiirekujulised närilised, jänesed, ümisejad, lõgismaod.

## Inimtegevus

Inimtegevus on metsasteppide loodusolusid palju muutnud. Haritud maa laienemine on vähendanud metsaalade pindala. Territooriumist suur osa on üles haritud. Peamised põllukultuurid on tali- ja suvinisu, kaer, mais, kartul, suhkrupeet.

## Vaata ka
*Metsastepp
Ramp (laevandus)

**Ramp** (varem ka *aparell*) on kail või laeval paiknev (enamasti reguleeritava kõrgusega) pealesõidutee laevale.

Laeval võib ramp asuda laeva ahtris (ahtriramp) ja/või vööris (vööriramp), kuid laeval võib olla ka parda- ehk küljeramp, samuti autotekkide vaheline siseramp.
Mandžuuria tasandik

**Mandžuuria tasandik** (*Sunliao*), abreviatuur jõgede Songhua (mandžu keeles *Sunggari ula* ja Liao nimedest; samuti Kirdetasandik) on suur tasandik Hiina kirdeosas.

Selle pindala on umbes 300 000&nbsp;km², kõrgus merepinnast 200–300&nbsp;m, edelaosas alla 100&nbsp;m.

Tasandikul viljeldakse põllumajandust: kasvatatakse nisu, maisi, aeduba, sojauba, riisi, suhkrupeeti, päevalille. On levinud märgalad ja ulatuslikud sood. Mitmes piirkonnas esineb üleujutusi. Tasandikult voolavad läbi Nen Jiang, Songhua ja Liao jõgi.

Mandžuuria tasandikul paiknevad linnad Harbin, Changchun, Qiqihar, Shenyang, Fushun ja Jilin.

Tasandiku põhjapoolne pikendus on Songneni tasandik.
1977. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[1977]]. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid **15**. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 10.–13. märtsini Lillehammeris  Norras.

## Tulemused

### Mehed

#### 10 km sprint


   

Finaal: 12. märts 
Osavõtjaid: 45
Maailmameister 1976: Aleksandr Tihhonov, NSVL
Ametlikud tulemused


#### 20 km


  

Finaal: 10. märts 
Osavõtjaid: 44
Ametlikud tulemused


#### 4×7,5 km teatesõit




Kuupäev: 13. märts
Osavõtjaid: 11 võistkonda
Riike: 
Maailmameister 1975:   Henrik Flöjt, Simo Halonen, Juhani Suutarinen, Heikki Ikola


## Medalid

 Korraldajariik
Ivica Dačić

**Ivica Dačić** (serbia keeles Ивица Дачић; sündinud 1. jaanuaril 1966 Prizrenis) on Serbia poliitik, 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2015 Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni tegevjuht.

Ta oli 27. juulist 2012 kuni 27. aprillini 2014 Serbia peaminister ja seejärel sai asepeaministriks. 31. mail 2017 sai temast seoses peaminister Aleksandar Vučići asumisega presidendi ametikohale peaministri kohusetäitja, kellena ta oli ametis kuni 29. juunini 2017.

Ta kasvas üles maa lõunaosas Žitoradža külas ja lõpetas keskkooli Nišis. Ta lõpetas Belgradi ülikooli politoloogia erialal.

1992–2000 oli Ivica Dačić Serbia Sotsialistliku Partei pressiesindaja. 2000–03 oli ta erakonna aseesimees ja erakonna Belgradi osakonna juht. Serbia niinimetatud üleminekuvalitsuses 2000. aasta oktoobrist kuni 2001. aasta jaanuarini oli ta informatsiooniminister.

2004. aastal kandideeris Ivica Dačić Serbia Sotsialistliku Partei kandidaadina presidendivalimistel ja jäi 125 952 häälega (4,04%) viiendaks.

Dačić on alates 2006 Serbia Sotsialistliku Partei juht ning alates 7. juulist 2008 Serbia siseminister ja esimene asepeaminister.

Alates 2010 on tema pere pidevalt politsei kaitse all, sest maffia on ähvardanud röövida tema poja või tütre kättemaksuks valitsuse meetmete eest võitluseks organiseeritud kuritegevusega.

28. juunil 2012 nimetas president Tomislav Nikolić Dačići peaministrikandidaadiks ja tegi talle ülesandeks moodustada uus valitsus. Sama aasta 27. juulil kiitis parlament tema valitsuskabineti heaks.

Ivica Dačić oli alates 27. aprillist 2014 kuni 22. oktoobrini 2020 Serbia välisminister. Teist korda oli ta Serbia välisminister 26. oktoobrist 2022 kuni 2. maini 2024. Alates 2. maist 2024 on ta Serbia siseminister.

## Viited
UD Leiria

**UD Leiria** (ka *União Leiria*, ametlik täisnimi *União Desportiva de Leiria*) on 1966 asutatud Portugali jalgpalliklubi, mille kodulinn on Leiria ja -väljak 2004. aasta EM-i puhul revoneeritud Estádio Dr. Magalhães Pessoa.

Jõudnud korra Portugali karikafinaali (2002/03), kahel korral pääsenud UEFA karikasse (2003/04, 2007/08).

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad
*Vjatšeslav Zahovaiko (2010–)

## Vaata ka
* UEFA kõrgliigaklubide loend

## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht
Midlothian

**Midlothian** on regioon Šotimaal, Edinburghist kagus. 

Regioon loodi 1996. aastal Lothiani regiooni keskosast.

2017. aastal elas regioonis umbes 90 100 inimest.

## Välislingid

*https://www.midlothian.gov.uk/
West Lothian

**West Lothian** on regioon Šotimaal. Asub Forthi lahe lõunakaldal Edinburghist läänes. 

Regioon loodi 1996. aastal Lothiani regiooni lääneosast.

## Välislingid

*https://www.westlothian.gov.uk/
East Lothian

**East Lothian** on omavalitsus Šotimaal. Asub Forthi lahe lõunakaldal Edinburghist idas.

Omavalitsus moodustati 1996. aastal Lothiani piirkonna idaosast.

## Viited

## Välislingid

* https://www.eastlothian.gov.uk/
Ninja taassünd: Jubei kättemaks

**"Ninja taassünd: Jubei kättemaks"** (originaali pealkiri "Makai Tenshō: Jigoku-hen") on kaheosaline animafilm, mille režissöör on Yasunori Urata. Film põhineb Futaro Yamada novellil "Makai Tenshō". See verine ja kohati meeletu film on tehtud paljudele tuntud „Ninja manuskripti“ väljapeetud stiilis, ent siin on kõik veel jubedam ja halastamatum. Filmis on lõputuna näivat verevalamist, laibamägesid ja mõõgaga raiutud päid, sekka hulk kuulsate jaapani samuraide laipu, kelle saatanakummardajad on ellu äratanud.
„Ninja taassünd“ on julm vaatepilt, mida nõrganärvilistele ei soovitata. Ilmselt avaldas ekraanil toimuv omal ajal õõvastavaid emotsioone ka stuudiobossidele, kuna filmi lõpuni valmis ei tehtudki. 
Olenemata sellest, et “Ninja Taassünd: Jubei kättemaks“ põhineb samal materjalil nagu „Ninja manuskriptki“, ei ole see nimetatu järg. Sõdalane Yagyù Jùbei on „Ninja manuskripti“ tegelase nimekaim, kuid mitte midagi enamat.

----

***Režissöör:** Yasunori URATA
***Stuudio:** Phoenix Entertainment Corporation
***Originaalpealkiri:** Makai Tenshõ
***Filmi žanr:** Animafilm; action, seiklus, draama, õudus, üleloomulik
***Teemad:** ajalooline, ninja, religioon, samurai 
***Pikkus:** 80 minutit
***Esilinastus:** 1997
***Osi:** 2

## Süžee
Jubei aitab Jaapani valitsusel linna üle kontrolli saada, mis oli kunagi kristlaste juhtimise all olnud. See oli juhatatud Amakusa Shiró Tokisada poolt, kes võis asju näha nagu uus Jeesus. Pärast oma surma on ta nüüd uuesti sündinud, aga mitte nagu uus Jeesus, vaid nagu Kurat ise. Simabari ülestõusu liidri Amakusa Shirō rahutu hing (olles ise juba mõrvatud), pöördub nüüd tagasi kätte maksma tema langenud kaaslaste eest, lootes vastu võidelda valitsuse väele. Messiase surmamine ja tema saatanlikus vormis uuestisündinud kehaga võitlemine seisab ees sõdalasel Yagyù Jùbeil, kellel tuleb teha lõpp sellele saatanlikule pealetungile, enne kui maailma tabavad suured tapatalgud.

## Tuntus Põhja-Ameerikas
See aminafilm oli petlikult turustatud Põhja-Ameerikas, nagu oleks see anime “Ninja manuskripti” järg, ehkki need kaks animafilmi on tehtud erinevates stuudiotes. Sellele animele anti sarnane ingliskeelne pealkiri ja logo ning see andis soodsa juhuse peategelast mõlemas filmis nimetada Jubeiks. Sellega on aga “Ninja taassünd: Jubei kättemaks” tekitanud pahameele ja kujundanud kehva maine Ameerika animafilmide fännide seas. Samas stilistiliselt sarnasus “Ninja manuskriptiga” ja selle laialdane levitamine on toonud rahalise edu Ameerika Ühendriikidesse.

## Välislingid
*http://www.animenewsnetwork.com/encyclopedia/anime.php?id=186

*http://www.imdb.com/title/tt0237500/
Sotsiopaat

**Sotsiopaat** on angloameerika psühhiaatria termin inimeste kohta, kellel on käitumishäired ja probleemid teiste inimestega suhtlemisel.

## Terminoloogia
Sellist sõna on kasutatud alates umbes 1880. aastast Terminit *sotsiopaatia* võis esimesena tutvustada 1909. aastal Saksamaal psühhiaater Karl Birnbaum  ja 1930. aastal kasutas USA psühholoog George E. Partridge seda kui alternatiivi psühhopaadi kontseptsioonile. Seda terminit kasutati, et defineerida käitumist, mis rikub sotsiaalseid norme, niisiis antisotsiaalset käitumist.

## Kirjeldus
Sotsiopaat ei tunnista mingeid kirjutatud ega kirjutamata inimestevahelisi reegleid ühiskonnas, tal puudub empaatiavõime, seega ei tunne ta kunagi süümepiinu,  mõtleb ainult omakasule ja arvab, et ka kõik teised käituksid samuti kui tema, kui ainult oskaksid või julgeksid. Igasugune reeglitele allumine, ka lihtsalt viisakus on tema meelest nõrkuse ilming.

Eestis on sotsiopaadile lähedane diagnoos F60.2 Düssotsiaalne isiksushäire

See on isiksushäire, mis torkab tavaliselt silma ränkade vastuolude tõttu inimese käitumise ja valitsevate sotsiaalsete normide vahel ja millele on iseloomulik:

*kalk hoolimatus teiste tunnete suhtes;
*tugev ja püsiv vastutustundetu hoiak ning sotsiaalsete normide, reeglite ja kohustuste eiramine;
*võimetus püsisuheteks, kuigi suhete loomisel pole raskusi;
*väga madal frustratsioonitaluvus, madal agressiooni ja vägivalla vallandumise lävi;
*võimetus tunda süüd ja õppida kogemusest, eriti karistusest;
*märkimisväärne kalduvus teisi süüdistada ja ühiskonnaga konflikti tekitanud käitumist õigustada.

Kaasnev joon võib olla püsiv ärrituvus. Diagnoosi võib kinnitada lapse- ja noorukieas esinenud käitumishäire, mida ei pruugi küll alati esinenud olla.

## Vaata ka
*Psühhopaatia

## Viited
Ristiku Põhikool

**Ristiku Põhikool** on kool Põhja-Tallinnas aadressil Ristiku 69.

Koolihoone on ehitatud aastal 1928 Tallinna 17. Algkooli jaoks, selle projekteeris kunagine Tallinna peaarhitekt Herbert Voldemar Johanson. Aastail 1946–1961 paiknes selles hoones Tallinna 17. Keskkool.

Koolihoonet on kasutatud ajalooainelistes filmides, näiteks filmis "Nimed marmortahvlil".

## Varasemad nimed
Ristiku Põhikool on 1973. aastal asutatud **Tallinna 3. Logopeediakooli** õigusjärglane. Nimed on olnud:

*1973	Tallinna 3. Logopeediakool
*1982	Tallinna 57. 8-klassiline Kool
*1988	Tallinna 57. 9-klassiline Kool
*1993	Tallinna 57. Põhikool
*1999	Ristiku Põhikool

## Välislingid
*Kooli koduleht
Jilin Shi

**Jilin** on ringkonna õigustega linn Hiinas Jilini provintsis. 

## Haldusjaotus

Jilin jaguneb 9 maakonna tasemel haldusüksuseks (4 linnarajooni, 1 maakond ja 4 maakonna õigustega linna):
    
* Chuanyingi linnarajoon (船营区), 711 km², 450 000 elanikku;
* Longtani linnarajoon (龙潭区), 1209 km², 500 000 elanikku;
* Changyi linnarajoon (昌邑区), 865 km², 590 000 elanikku;
* Fengmani linnarajoon (丰满区), 1032 km², 250 000 elanikku;
* Yongji maakond (永吉县), 2625 km², 390 000 elanikku;
* Panshi (磐石市), 3867 km², 540 000 elanikku;
* Jiaohe (蛟河市), 6235 km², 460 000 elanikku;
* Huadian (桦甸市), 6624 km², 450 000 elanikku;
* Shulan (舒兰市), 4554 km², 660 000 elanikku.

## Välislingid
*Jilini koduleht
Hainani provints

**Hainan** on provints Hiinas, mille põhiosa moodustab Hainani saar.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb 2 ringkonna tasemel haldusüksuseks ja 17 maakonna tasemel haldusüksuseks.

## Välislingid
*Provintsi koduleht (*hiina ja inglise keeles*)
Ari Puheloinen

**Ari Tapani Puheloinen** (sündinud 26. detsembril 1951 Taipalsaaris) on Soome kindral. Ta oli Soome kaitseväe juhataja 1. augustist 2009 31. juulini 2014.

Ta lõpetas 1974. aastal Soome kõrgema sõjakooli. 1978 õppis viis kuud Moskva lähedal sõjakoolis. 
1983–1986 töötas peastaabi luureosakonnas. 1980. aastate lõpus töötas Soome Moskva saatkonnas. 1990. aastate alguses töötas peastaabis. 1993 määrati ta Soomusbrigaadi pataljoniülemaks. 1996–1997 täiendas end Harvardi ülikoolis. 2007 asus tööle peastaabi juhina. 1. augustil 2009 ülendati kindraliks.

## Tunnustus
* 2014 Kotkaristi I klassi teenetemärk

## Välislingid
*Elulugu ja foto kaitsevägede kodulehel
Liepāja Ülikool

**RTU Liepāja** (kuni 2024. aastani **Liepāja Ülikool**) on 1954 asutatud kõrgkool Lätis Liepājas. 

1998–2008 kandis nime Liepāja Pedagoogikaakadeemia. 2008. aastast oli ülikool. 1. märtsil 2024 ühines Riia Tehnikaülikooliga ja kannab nime **RTU Liepāja**
Ülikoolis on 3 teaduskonda. 

## Viited

## Välislingid
*https://www.rtu.lv/lv/liepaja
*http://www.liepu.lv/ (endine koduleht)
Suveolümpiamängud

**Suveolümpiamängud** on kaasaegsete olümpiamängude suvespordialade võistlused, mis toimuvad iga nelja aasta järel. 

## Suveolümpiamängude spordialad

### Tänapäeval kavva kuuluvad olümpiaalad

*Aerutamine
*Judo
*Golf
*Jalgpall
*Jalgrattasport
*Kergejõustik
*Korvpall
*Kujundujumine
*Käsipall
*Laskesport
*Lauatennis
*Maadlus
*Maahoki
*Moodne viievõistlus
*Poks
*Purjetamine

*Ragbi
*Ratsasport
*Sulgpall
*Sõudmine
*Taekwondo
*Tennis
*Triatlon
*Tõstmine
*Ujumine
*Vehklemine
*Veepall
*Vettehüpped
*Vibulaskmine
*Võimlemine
*Võrkpall

2020. aasta suveolümpiamängudel lisanduvad surfamine, rulasõit, pesapall/pehmepall, sportronimine, 3x3 korvpall ja karate.

### Endised olümpiaalad
**[[Jeu de paume]]*
*Kriket
*Kroket
*Köievedu
**[[Lacrosse]]*
*Mootorpaatide võidusõit
*Pelota
*Pesapall (uuesti 2020. aasta suveolümpiamängudel)
*Polo
**[[Rackets]]*
**[[Roque]]*
**[[Softpall]]* (uuesti 2020. aasta suveolümpiamängudel)
Langfang

**Langfang** (hiina 廊坊) on ringkonna õigustega linn Hiinas Hebei provintsis. Asub Pekingi ja Tianjini vahel.  Sanhe eksklaav asub Beijing Shi ja Tianjin Shi vahel.

## Haldusjaotus

Ringkonna õigustega linn jaguneb kaheks linnarajooniks, kaheks maakonna õigustega linnaks, viieks maakonnaks ja üheks autonoomseks maakonnaks:

* Anci linnarajoon (安次区)
* Guangyangi linnarajoon (广阳区)
* Gu'ani maakond (固安县)
* Yongqingi maakond (永清县)
* Xianghe maakond (香河县)
* Dachengi maakond (大城县)
* Wen'ani maakond (文安县)
* Dachangi Huei autonoomne maakond (大厂回族自治县)
* Bazhou (霸州市)
* Sanhe (三河市)

## Välislingid

*Langfangi koduleht
Lev Vassiljev

**Lev Vassiljev** (ka **Leo Vassiljev**; 22. september 1920 Narva-Jõesuu – 28. detsember 2009 Tartu) oli Eesti geograaf ja kartograaf.

Ta lõpetas 1938. aastal Läänemaa Ühisgümnaasiumi ning 1943. ja 1946. aastal Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakonna (*[[cum laude]]*). Aastatel 1954–1957 oli aspirantuuris Moskva Maakorralduse Inseneride Instituudis, kus kaitses 1957. aastal väitekirja "Геодезические работы при осушении заболоченных земель в Эстонской ССР" ja sai tehnikateaduste kandidaadi kraadi.

Kuni 1993. aastani töötas ta geodeesia ja kartograafia õppejõuna (dotsent) Tartu Ülikoolis.

## Teoseid
* Leo Vassiljev. "Geodeesia praktilised tööd". Tartu: Teaduslik Kirjandus, 1948

## Tunnustus
*1987 Karl Ernst von Baeri medal
*2001 Tartu Ülikooli medal
*2005 Tartu Ülikooli aumärk

## Isiklikku
Tema erihuvi oli fotograafia, ta tegi kaastööd Ida-Saksamaa fotograafiaajakirjadele.

## Viited

## Kirjandus
* Emeriitdotsent Lev Vassiljev 85. Universitas Tartuensis, 22. september 2005

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Palace

**Palace** on hotell Tallinna kesklinnas Vabaduse väljaku ääres aadressil Vabaduse väljak 3. Hotell avati 16. jaanuaril 1937. 

Hoone projekteeris hotelli esimese omaniku Johannes Mürgi tellimusel linnaarhitekt Elmar Lohk. Sellest sai Tallinnas esimene hoone, mis on ehitatud spetsiaalselt hotelliks. 1959. aastal valminud juurdeehituse käigus ehitati hotellile juurde Pärnu maantee poolne tiib ja hoone sai L-tähe kujulise põhiplaani.

## Ajalugu
1935. aastal lammutati Tallinnas Vabaduse väljaku kagunurgas Johannes Mürgile kuulunud Peetri võõrastemaja ja 1937. aasta jaanuaris avati seal pidulikult funksionalistlikus stiilis hotell Palace, mille kuuekorruseliseks kavandatud hoonet nimetati toona pilvelõhkujaks. 1940. aastal asus hotelli ruumides NSV Liidu Punaarmee lennuväe staap. 1950. aastatel ehitati Palace'i hotelli hoone ligi kaks korda suuremaks: lisati Pärnu maantee äärne tiib. 1989. ja 2014. aastal renoveeriti hotelli põhjalikult. 

Koos nullkorrusega on see esindustraditsionalistlikus võtmes hoone seitsmekorruseline. Hotellihoone tänavapoolsete fassaadide viimistluses domineerivad terrasiitkrohv ja stiliseeritud pilastrid, karniisid ja raidkivitehnikas raamistused uste ja akende ümber. Hoone tänapäevani säilinud fassaad ning viie meetri kõrgune *[[art déco]]* elementidega reklaamtorn on muinsuskaitse all.

Pärast 2014. aastal lõppenud renoveerimist on hotellis kokku 79 numbrituba, mis on varasematest avaramad. Elegantne sisekujundus on inspireeritud eesti maalikunstniku Konrad Mäe teostest. 

Veebruaris 2013 müüs senine omanik hotelli Scandic varad ja käitamisõiguse EfTEN SPV 11 OÜ-le. Scandicu omanduses kandis hotell nime Scandic Palace.

1. maist 2013 oli hotelli operaator Tallinn Hotelsi kaubamärgi all tegutsev Tallinn Hotels OÜ. Septembrist 2020 hakkas hotelli käitama Palace HMP Hotellid OÜ. Aprillis 2021 läks hotell Radisson Individualsi brändi alla ja kannab pärast seda nime Palace Hotel Tallinn.

Alates 1990. aastate algusest on hotellis võõrustatud mitmeid riigivisiite ja maailmakuulsaid avaliku elu tegelasi. Hotellis on asunud suur osa välisriikide saatkondadest, kahetoalistes numbritubades on läbi aegade elanud näiteks Rootsi, Saksamaa, Islandi ja Soome saadikud.

2017. aasta seisuga oli hotellis 80 aasta jooksul ööbinud kokku üle miljoni inimese.

## Viited

## Välislingid
*Palace Tallinn Hotelsi kodulehel
*
Viljandi–Põltsamaa tee

**Viljandi–Põltsamaa tee** (registrinumbriga 51) on üks Eesti tugimaanteedest. 

Maantee saab alguse Viljandi linnas Viljandi tee 4. kilomeetril. Tee pikkus on 43,4 km. Tee lõpeb Kuningamäe külas Põltsamaa–Võhma tee 6. kilomeetril. Viljandi linnas kannab nime Musta tee. Kolga-Jaani aleviku tänavatena kannab nimesid Viljandi maantee ja Põltsamaa maantee.

## Sillad Viljandi–Põltsamaa teel

Sildade nimistu pärineb teeregistrist.

## Asulad Viljandi–Põltsamaa teel

Viljandi linn, Peetrimõisa küla, Karula küla, Taari küla, Saarepeedi küla, Moori küla, Tõnissaare küla, Aimla küla, Parika küla, Oorgu küla, Vissuvere küla, Eesnurga küla, Kolga-Jaani alevik, Taganurga küla, Võisiku küla, Väike-Kamari küla, Kuningamäe küla.

## Viited
Eduard Ertis

**Eduard Ertis** (18. detsember 1914 (vkj)/ 1. jaanuar 1915 Smolniku asundus, Oudova maakond, Peterburi kubermang – 19. detsember 1994 Tartu) oli eesti kirjandusteadlane ja kirjanik. 

Eduard Ertis lõpetas Leningradi ülikooli. Teise maailmasõja ajal kutsuti ta Eesti Laskurkorpusesse, kuid juba 1943. aastal suunati ta Rahvahariduse Rahvakomissariaadi poolt kursustele, kus valmistati eestlasi ette töötamiseks Nõukogude Eestis.

Ta töötas aastatel 1944–1958 Tartu Riikliku ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas  ning oli aastatel 1954–1990 Kirjandusmuuseumi direktor.  

## Tunnustus
*1974 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
## Viited

## Välislingid
*Sissekanne andmebaasis ISIK
*"Kirjutamata memuaare. Eduard Ertis". Eesti Raadio, 1983
*Haud Põltsamaa uuel kalmistul
Ilmar Torn

**Ilmar Torn** (1. jaanuar 1921 Kuressaare – 10. jaanuar 1999 Tallinn) oli eesti graafik ja karikaturist. 

## Elukäik
Ilmar Torn sündis Kuressaares kunstihuvilises perekonnas, tema isa oli andekas joonistaja. Lõpetas 1940. Saaremaa gümnaasiumi ning asus vanemate soovitusel Tartu Ülikooli meditsiini õppima. Kui algas Teine maailmasõda, mobiliseeriti ta Punaarmeesse, kus teenis tööpataljonis ja hiljem määrati ta sanitaarinstruktoriks Eesti Laskurkorpusse. 

Pärast sõda töötas ta ajakirjanikuna Rahva Hääles, Eesti Raadios ja Sakala vastutava toimetajana. 1950. aastal astus ta graafika erialale Tallinna Riiklikku Tarbekunsti Instituuti, mille lõpetas 1955. aastal. Ilmar Torn töötas vastasutatud Eesti Televisiooni esimese kunstnikuna. 1959. aastal võeti Torn vastu Eesti NSV Kunstnike Liitu, kus ta oli aastail 1962–1967 Eesti NSV Kunstnike Liidu vastutav sekretär, 1967–1985 Eesti NSV Kunstnike Liidu esimees.

Ta on olnud ajakirja Pikker kunstiline toimetaja ja kirjastuses Eesti Raamat. Alates 1958. aastast tegutses vabakunstnikuna, kuni 1974. aastal asus tööle Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi lektorina ja lõpuks professorina. Töötas seal 1992. aastani.

Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VIII ja X koosseisu saadik.

Ilmar Torn on maetud Metsakalmistule.

## Looming
Loonud mitmeid vabagraafika sarju: "Balti meri 1930", "Aegade kivid" (1967), "Inimene ja loodus" (1970-1973). Lisaks vabagraafikale lõi raamatuillustratsioone.

## Raamatud
* Juhan Peegel, "Üks kaunis jutu- ja õpetuse raamat", satiiri ja huumorit, (79 lk, 1966), illustreerinud: Ilmar Torn, UDK 821.511.113-7
* "Uusaastaööl" Ukraina satiirivalimik / koostanud Ivan Sotšivets ; huumori- ja satiiriajakirjast "Perets", ( 112 lk, 1966), tõlkinud: Viggo Järv, Juta Kaidla, Rudolf Rimmel, Arnold Tulik ; illustreerinud: Ivan Aleksandrovitš; kaas: Ilmar Torn
* Aristarch Sinkel, "Saunapäev" (94 lk, 1967), illustreerinud Ilmar Torn, UDK 821.511.113-7
* Evald Kallas, "Halvas seltskonnas" – humoreske, (70 lk, 1968), illustreerinud: Ilmar Torn, UDK 821.511.113-7
* "Pygmalion pahupidi" Valgevene satiirivalimik, (80 lk, 1968), tõlkinud Viggo Järv, kujundanud Ilmar Torn, UDK 821.161.3-7

## Tunnustus
*1969 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1978 Eesti NSV rahvakunstnik

## Viited

## Välislingid
* Ilmar Torn 1. I 1921 – 10. I 1999, Sirp, 15. jaanuar 1999
* Ilmar Torni looming Eesti Kunstimuuseumi digitaalkogus
* Foto Ilmar Tornist
* Saartehääl 25.05.2011 Karm ja hell Ilmar Torn
Rahvusvaheline Klassifikatsiooniühingute Assotsiatsioon

**Rahvusvaheline Klassifikatsiooniühingute Assotsiatsioon** (inglise keeles *International Association of Classification Societies* (IACS) ) on klassifikatsiooniühingute liit, mille peakorter asub Londonis. Assotsiatsioon asutati 11. septembril 1968 Hamburgis. Liidu liikmesühingute kontrolli all on üle 90% maailma kaubalaevastikust.

Liidu tegevuse eesmärk on turvalised laevad ja puhas meri, milleni püütakse jõuda tehniliste nõuete soovitamisega IMO-le ja liikmesühingutes laevade nõuetele vastavuse kontrolli ühtlustamisega. 
Nõuete kohta saab täpsemalt lugeda kirjutises SOLAS.

IACS-i liikmed:
* ABS American Bureau of Shipping
* BV Bureau Veritas
* CCS China Classification Society
* DNV Det Norske Veritas
* GL Germanischer Lloyd
* KR Korean Register of Shipping
* LR Lloyd's Register 
* NK Nippon Kaiji Kyokai (ClassNK)
* RINA Registro Italiano Navale
* RS Vene Mereregister (*Russian Maritime Register of Shipping*)

11. märtsil 2022 teatas assotsiatsioon Vene Mereregistri väljaarvamisest kooskõlas Suurbritannias kui liidu asukohamaal Venemaale kehtestatud sanktsioonidega.

## Vaata ka
* Jääklass
* Laevaehitus
* Rahvusvaheline õigus

## Viited

## Välislingid
* IACS-i ametlik veeb
* Veeteede Amet sõlminud kokkulepped järgmiste klassifikatsiooniühingutega

* Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 789/2004, 21. aprill 2004, mis käsitleb kauba- ja reisilaevade ümberregistreerimist ühest ühenduse registrist teise ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 613/91EMPs kohaldatav tekst.
Saint-Denis (Réunion)

**Saint-Denis** on Prantsusmaa meretaguse piirkonna Réunioni halduskeskus.

Linn asub saare põhjarannikul Saint-Denis' jõe suudmes.

Aastal 2004 elas linnas 133 700 inimest.

Asula rajas Étienne Régnault 1669. aastal. Saare keskuseks sai ta aastal 1738.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Veniamin Basner

**Veniamin Jefimovitš Basner** (Вениамин Ефимович Баснер; 1. jaanuar 1925 Jaroslavl – 3. september 1996 Repino, Peterburi) oli Venemaa helilooja, õppis Leningradi konservatooriumis viiulit.

## Looming
*operetid
**"Põhjanael"
**"Lõunarist"
**"Astronaudid"
*ballett "Kolm musketäri"
*sümfoonia
*laulud
**"Millest saab alguse kodumaa"
**"Nimetul kõrgendikul"
Harburg

**Harburg** on Hamburgi linnarajoon. Ta asub linna lõunaosas Elbe lõunakaldal ja on Hamburgi linnarajoonidest ainus, mis paikneb Elbest lõunas.

Harburgi linn liideti Hamburgiga 1937. aastal. Seni kuulus ta Hannoveri provintsi ja oli selle keskus. Pärast Hamburgiga liitmist jäi Harburg endiselt kreisi keskuseks, ehkki ta ei kuulunud enam kreisi, vaid jäi selle piirest väljapoole. 1944 viidi kreisi keskus kreisi piiresse Winsenisse.

Harburg jaguneb 17 linnajaoks: Altenwerder, Cranz, Eißendorf, Francop, Gut Moor, Harburg, Hausbruch, Heimfeld, Langenbek, Marmstorf, Moorburg, Neuenfelde, Neugraben-Fischbek, Neuland, Rönneburg, Sinstorf ja Wilstorf.

Harburgis elas 1987. aastal 182 512 inimest. Elanike arv kasvas igal aastal kuni 1996. aastani, vähenes kolmel järgmisel aastal ja kasvas pärast seda igal aastal kuni 2006. aastani, mil seal elas 201 119 inimest. 200 000 elaniku piir ületati 2004. aastal.

14. veebruaril 2008 toimunud kohalikel valimistel moodustati 51-kohaline linnaosavalitsus. Kristlik-Demokraatlik Liit sai seal 21 kohta, Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei 18 kohta, Rohelised 5 kohta, Die Linke 4 kohta ja Vaba Demokraatlik Partei 3 kohta.

Harburgil on ühendus ülejäänud Hamburgiga trammide ja ülejäänud Saksamaaga rongide abil.

2006. aasta seisuga oli Harburgis registreeritud 69 262 mootorsõidukit ehk 346 mootorsõidukit iga 1000 elaniku kohta.

2006. aasta seisuga oli Harburgis 32 algkooli ja 26 keskkooli.

## Viited

## Välislingid

* Harburgi koduleht
Kalju Leht

**Kalju Leht** (1. jaanuar 1926 Karste, Kooraste vald, Kanepi kihelkond, Võrumaa – 24. märts 2006 Tallinn) oli eesti kasvatus- ja kirjandusteadlane. 

Ta on kirjutanud kooli kirjandusõpikuid.

## Tunnustus
*1975 Eesti NSV teeneline õpetaja
*1990 Johannes Käisi juubelipreemia

## Kirjandus
*Peeter Olesk. Kalju Leht jälle targemaks. Sirp, 20. jaanuar 2006
*Koolimeest meeles pidades. (PDF), Haridus, 2006, nr 5–6

## Välislingid
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Maurice Béjart

**Maurice Béjart** [mor'iss bež'aar] (1. jaanuar 1927 Marseille – 22. november 2007 Lausanne) oli prantsuse, Belgia ja Šveitsi koreograaf ja ballettmeister. 

Maurice Béjart asutas mitu tantsutruppi ja avas mitu tantsukooli. 1954. aastal asutas ta Pariisis tantsukollektiivi Ballet de l’Etoile (tegutses kolm aastat), seejärel Ballet Théâtre de Maurice Bejarti ja 1960. aastal juba Brüsselis Ballet du XXe Siècle, mis viljeles balletti ja nüüdistantsu. Paljude aastate vältel kuulus trupp omaette institutsioonina Théâtre Royal de la Monnaie koosseisu. Ballet du XXe Siècle saadeti laiali 1987. aastal, kui Béjart siirdus Šveitsi, et Lausanne'is asutada tantsuteater Béjart Ballet Lausanne. Béjart Ballet Lausanne, mis andis külalisetendusi üle maailma, jätkas tegevust ka pärast Béjarti surma 2007. aastal (2021. aastani oli selle kunstiline juht koreograaf Gil Roman).

## Béjarti balletilavastusi
*1958 – "Orphée" (Liège)
*1961 – "Boléro" (Brüssel)
*1966 – "Roméo et Juliette" (Brüssel)
*1988 – "Piaf" (Tōkyō)
*1995 – "À propos de Shéhérazade" (Berliin)
*2001 – "Tangos" (Genova)
*2003 – "Ciao Federico"
*2005 – "L’Amour – La Danse" 
*2006 – "Zarathoustra"

## Tunnustus
*1974 – Erasmuse preemia 
*1993 – Praemium Imperiale
*1994 – valiti Académie des Beaux-Arts' liikmeks
*1999 – Kyōto auhind (teatri- ja filmikunsti kategoorias)
*2003 –  Ordre des Arts et des Lettresi komandöriklassi orden
*2003 – balletiauhind Benois de la Danse (elutööauhind)

## Välislingid
Viljandi–Rõngu tee

**Viljandi–Rõngu tee** (registrinumbriga 52) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Viljandi linna, Viiratsi aleviku ja Vana-Võidu küla piiril Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme tee 71. kilomeetril. Tee pikkus on 61,1 km. Tee lõpeb Rõngu alevikus Jõhvi–Tartu–Valga tee 175. kilomeetril. Viiratsi alevikus kannab tee nime Mustla maantee. Mustla alevikus kannab nime Posti tänav. Rõngu alevikus kannab nime Viljandi maantee.

## Sillad Viljandi–Rõngu teel

Sildade nimistu pärineb teeregistrist.

## Asulad Viljandi–Rõngu teel

Vana-Võidu küla, Viiratsi alevik, Vardja küla, Mäeltküla, Lolu küla, Pirmastu küla, Holstre küla, Viisuküla, Pulleritsu küla, Raassilla küla, Metsla küla, Vilimeeste küla, Koidu küla, Ülensi küla, Mustla alevik, Porsa küla, Tinnikuru küla, Jakobimõisa küla, Tarvastu küla, Soe küla, Unametsa küla, Järveküla, Suislepa küla, Maltsa küla, Marjamäe küla, Kaubi küla, Pikasilla küla, Purtsi küla, Pühaste küla, Koruste küla, Lossimäe küla, Rõngu alevik.
Laidu tee

**Laidu tee** (registrinumbriga 53) on Eesti tugimaantee Vardja külas. 

See saab alguse Imavere–Viljandi–Karksi-Nuia maantee 54. kilomeetril. Tee pikkus on 3,6 km. Tee lõpeb Viljandi–Rõngu maantee 3. kilomeetril.
Sello

**Sello** on kaubanduskeskus Soomes Espoos Leppävaara linnaosas. Sellos on umbes 160 kauplust, raamatukogu, kino ja kontserdisaal. Hoonel on 4 korrust.

Leppävaara raudteejaam asub Sello vastas.

31. detsembril 2009 hukkus kaubanduskeskuses toimunud tulistamises viis inimest.

## Välislingid
*http://www.sello.fi/
Bergedorf

**Bergedorf** on Hamburgi linnarajoon.

Bergedorf jaguneb 13 linnajaoks:

## Vaata ka
*Bergedorfi postmargid

## Välislingid

* Bergedorfi koduleht
Aino Ackté

**Aino Ackté** (Pariisi-aastateni Achté; 24. aprill 1876 Helsingi – 8. august 1944 Vihti) oli esimene soomlasest rahvusvaheline ooperitäht ja soome ooperi teerajaja. Ta töötas lisaks Soomele muuhulgas ka Pariisi ja New Yorgi ooperilavadel. Ta oli metsosopran. Ackté tuntuimad rollid olid Gounod' Fausti Margareta, Wagneri Lohengrini Elsa, Tannhäuseri Elisabeth, Tosca nimiroll, Massenet' Thaïs ning Richard Straussi Salome, mis oli tema lemmikroll.

1894 asus ta õppima Pariisi konservatooriumi. 1897–1903 oli ta Grand Opéra solist. 1904–1907 töötas Metropolitan Opera solistina.

1911 asutas ta koos Oskar Merikanto ja Edvard Fazeriga Soome Rahvusooperi ning oli 1938‒1939 selle direktor. 1912 organiseeris ta esimese Savonlinna Ooperifestivali.

Ackté kuulus Saksamaalt pärit Agthe-Ackte suguvõssa, mis oli jõudnud Soome Baltimaade ja Venemaa kaudu.

Tema järgi on nimetatud tänav Savonlinnas ja Helsingis. Albert Edelfelt maalis 1901 temast tuntud portree.

Ackté teine abikaasa oli kindralmajor Bruno Fredrik Jalander.

Tema on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Ingmar Muusikus

**Ingmar Muusikus** (sündinud 1971 Paides) on eesti loodusfotograaf.

## Töö
Ingmar Muusikus on töötanud aastatel 1993–1995 ajalehes Järva Teataja, 1995–1996 Eesti Telegraafiagentuuris, 1996–2009 ajalehes Eesti Ekspress ja 2009–2012 ajalehes Maaleht.

## Teosed
* "Peegeldused", Eesti Ekspressi Kirjastus 2006
* "Siin mägi, seal mägi ..." 2008

### Fotod raamatutes
* Madis Jürgen "Hää koht" (2003)
* "Teel siia: Järvamaa pildiraamat" 2006
* Priit Kuusk "Köögiorja päevaraamat" (2008)
* Heljo Mänd "Hetkesekundid" (2009)
* "Aasta linnud"(2010)

### Isiku- ja grupinäitused
* Eestis, Soomes, Venemaal, Ungaris, Taanis, Prantsusmaal, USA-s

## Tunnustus
* 2003 ja 2005 – Looduse Aasta Foto: peapreemia 
* 2004 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Kristjan Holmi, Liina Jänese, Agu Külma, Jukka-Pekka Jalovaara, Pille Epneri, Madis Jürgeni ja Tõnu Kaalepiga; arhitektuurse tegevuse preemia - julguse eest kõnelda suurtest asjadest "väikese" ning argise kaudu - Eesti ekspositsioon Veneetsia arhitektuuribiennaalil)
* 2004 – Eesti Aasta Pressifoto olemusfoto peapreemia
* 2003, 2005, 2007, 2009, 2013 ja 2019 – Vereta Jaht: peapreemia
* 2006 – Järvamaa kultuuripreemia "Aasta kultuurihoidja 2006" (raamatu “Teel siia” eest)
* 2008 – ajakirja Eesti Loodus fotovõistluse peapreemia taimede kategoorias 
* 2009 – ajakirja Eesti Loodus fotovõistluse loomafotode kategoorias 1. auhind
* 2015 – ajakirja Eesti Loodus fotovõistluse peapreemia taimede kategoorias
* 2017 – Aasta loodusesõber

## Viited

## Välislingid
* "Ingmar Muusikus – piltnik võluva käekirjaga", Fotoluksi veebileht, 10. jaanuar 2008
* Eesti Looduse fotovõistlused 2013–2016
Karksi-Nuia – Lilli tee

**Karksi-Nuia – Lilli tee** (registrinumbriga 54) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Karksi-Nuia linnas Valga–Uulu tee 58. kilomeetril. Tee pikkus on 17 km. Tee lõpeb Eesti-Läti piiril Lilli külas. Lätis jätkub tee Ungurini-Ruijena (Ruhja) maanteena. Karksi-Nuia linnas kannab nime *Lilli tee*.

## Sillad Karksi-Nuia – Lilli teel

11,3 km kaugusel algusest ületab maantee Lilli oja. Sel kohal oli Lilli sild. 2010. aastal alanud teeremondi käigus asendati sild truubiga.

## Asulad Karksi-Nuia – Lilli teel

Karksi-Nuia linn, Kõvaküla, Univere küla, Äriküla, Lilli küla.
Ants Ruusmann

**Ants Ruusmann** (19. märts 1935 Ristiküla – 25. detsember 2009) oli Eesti ajaloolane ja poliitik.

Ruusmann lõpetas 1960. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo osakonna. Tema uurimisvaldkonnaks oli Eesti põllumajandusajalugu, mille alal kaitses ta 1968. aastal kandidaadiväitekirja.

Hiljem töötas Ruusmann Tallinna Tehnikaülikooli ja Tallinna Pedagoogikaülikooli ajaloo õppejõuna. Tegevkarjääri ajaloolasena lõpetas ta 1999. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli dotsendina.

Ants Ruusmann oli Eesti Keskerakonna liige. Ta valiti Pärnumaalt IX Riigikogu liikmeks ja kuulus aastatel 1999–2003 Riigikogu sotsiaalkomisjoni. Ühtlasi oli Ruusmann ka Keskerakonna pensionäride kogu esimees.

Ta maeti 30. detsembril 2009 Kilingi-Nõmme kalmistule.

## Kirjutised

Ants Ruusmann on arvukate ajalooliste uurimuste ning põllumajanduse ajalugu ja hetkeseisu käsitlevate juhendmaterjalide autor. Valik neist on esitatud siinses alajaotuses.

**NLKP uus programm ja sotsialistliku põllumajanduse edasine areng Eesti NSV-s : abiks lektorile*. Tallinn, 1961.
**Sotsialistliku tootmisviisi võidulepääsemine Euroopa rahvademokraatiamaade põllumajanduses : abiks lektorile*. Tallinn : Eesti NSV Poliitiliste ja Teadusalaste Teadmiste Levitamise Ühing, 1963.
**Eesti talurahvas teel sotsialismile*. Tallinn : Eesti Raamat, 1965.
**NLKP agraarpoliitikast käesoleval ajal : abiks lektorile*. Tallinn : Eesti NSV Ühing "Teadus", 1977.
**NLKP XXVI kongress töötajate kommunistlikust kasvatusest : abiks lektorile*. Tallinn : Eesti NSV Ühing "Teadus", 1981.
**Eesti uusaja poliitilise ajaloo sõlmprobleemid : Eesti Vabariik aastail 1920-1939*. Tallinn : Eesti Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitharidusmaja, 1989.
**Ülevaade Eesti uusajaloost*. 2. ja 3. osa. Tallinn : Eesti Ühing "Teadus", 1990.
**Eesti Vabariik 1920-1940 : sisepoliitiline areng*. Tallinn : Tallinna Pedagoogikaülikooli Kirjastus, 1997.
**Eesti maast ja rahvast : maailmasõjast maailmasõjani*. Tallinn : Olion, 1998.

## Välislingid

**Tema kirjutised**

*Tõde tõuseb, vale vaob. Postimees, 6. august 1996.
*Surmanuhtlus tuleks taastada. Videvik, 9. august 2001.

**Kirjutised temast**

*Suri ajaloolane Ants Ruusmann. Pärnu Postimees, 30. detsember 2009.
Mõisaküla tee

**Mõisaküla tee** (registrinumbriga 55) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Lasari ja Kamara küla piiril Valga–Uulu maantee 81. kilomeetril. Tee pikkus on 4,4 km. Tee lõpeb Eesti-Läti piiril Umbsoo külas. Mõisaküla linnas kannab nime **[[Pärnu tänav (Mõisaküla)|Pärnu tänav]]**.

## Asulad Mõisaküla teel

Lasari küla, Mõisaküla linn, Umbsoo küla.
Praha koolkond

**Praha koolkond** oli alates 1926. aastast Praha lingvistikaringi ümber koondunud keeleteadlaste rühmast alanud keeleteaduslik rühmitus. 

Koolkonna kujunemisel olid keskseiks Vilém Mathesius, Roman Jakobson, Sergei Karcevski, Jan Mukařovský ja Nikolai Trubetzkoy. Ühing oli eelkõige mõjutatud Ferdinand de Saussure'i, Baudouin de Courtenay ja Filip Fjodorovitš Fortunatovi slavistikakoolkonna ideedest. Rühmitus sai Prahas oma põhimõtteid arendada vaid kümmekond aastat kuni Saksa okupatsiooni ning Trubetzkoy ja Mathesiuse surmani. Praha ringi ideede õitseng jätkus Ameerika Ühendriikides Harvardi Ülikoolis, kuhu Roman Jakobson oli Saksa okupatsiooni eest põgenenud. Seega kehtib nimetus "Praha koolkond" kõigi keeleteaduslike õpetuste kohta, mis on suguluses Praha ringi programmiga, asukohast olenemata. Eelnimetatud programm avaldati esimest korda juba 1929. aastal väljaandes "Travaux du Cercle Linguistique de Prague" ja selles piiritletud seisukohad on üldjoones järgmised:

* keel on väljendusvahendite süsteem, mille ülesandeks on vastastikuse arusaamise edendamine. Järelikult peab lingvistika uurima konkreetsete lausungite tegelikku funktsiooni;
* keel on reaalsus ehk tõeline füüsikaline nähtus, mille tüübi määravad välised ehk mittekeelelised tegurid, näiteks sotsiaalne ümbrus ja sõnumi sisu. Seega on tähtis keeleliike eristada, näiteks teaduslike väljaannete ja ajalehtede keelt, tänaval ja ametiasutuses räägitavat keelt jne;
* keeles on ühendatud isiksuse intellektuaalsed ja ka emotsionaalsed väljendused;
* kirjutatud ja kõneldud keel ei ole samased ning nendevahelist vahekorda tuleks uurida;
* keeleteadlase põhiliseks huvialaks peaks olema sünkrooniline uurimistöö, sest see on otseselt seotud keelelise tegelikkusega, aga samas ei tohiks keele ajaloo uurimist unarusse jätta;
*fonoloogiaalases uurimuses peaks eelkõige tegelema fonoloogiliste opositsioonide kindlaksmääramisega eri keeltes. Morfoloogilisi nähtusi ei peaks isoleerima fonoloogilistest. Fonoloogilised opositsioonid on sageli tähtsad morfoloogia tasandil.

Selles programmis esitatud seisukohtadest on tänaseks tärganud uusi ja hinnatavaid ideesid ning need on viinud keeleteaduslike avastusteni. Praha ringi liikmed arendasid esimesena välja keeleliidu mõiste, mille all mõeldakse nähtust, kus naaberkeeltel on mitmesuguseid sarnasusi, kuid nad ei ole sugulaskeeled.

## Viited

## Välislingid
*Praha lingvistilise ringi koduleht
*80 aastat Praha lingvistikaringi
Skåtøy

**Skåtøy** on saar ja endine vald Norras Telemargi maakonnas Kragerø vallas.

Saar asub Kragerøfjordeni suudmes. Saart ümbritsevad teised saared; põhja pool asuvad Bærøy, Gumøy ja Oterøy, idas Jomfruland ja edelas Øygarden.

Skåtøy on Telemargi suurim saar. Saare pindala on 8,8 km². Saar on kaljune, osa sellest on kaetud metsaga.

Aasta läbi elab seal umbes 250 inimest. Saarel on 40–50 õpilasega põhikool.

Saarel on muu hulgas kohvik ja kunstigalerii ning mitu seltsi ja klubi. Saar on populaarne puhkusekoht. Saarel on elanud ka paljud kunstnikud. Saarel on 2001. aastal valminud skulptor Per Elsdorfi valmistatud naisekuju "Pesta", mis kujutab Theodor Kittelseni katkust rääkiva raamatu tegelast.

Saare läänerannikul on Krikkeni rannakindlus, mille ehitasid sakslased Teise maailmasõja ajal.

Alates 2000. aastast on juuli keskel peetud muusika- ja luulefestivali.

Saarestikus on parvlaevaliiklus Skåtøy ning Stabbestadi, Bærøy, Tåtøy, Virgini, Gumøy, Langøy ja Kragerø asula vahel.

## Ajalugu
Skåtøy eraldus Sannidali vallast aastal 1882 ning oli kuni 1960. aastani iseseisev vald. Kuni 1918. aastani oli nime kuju "Skaatø", seejärel kuni 1920. aastani "Skaatøy". Alates 1921. aastast on saarel praegune nimi.

Saarel asub aastast 1863 pärinev Skåtøy kirik, mis on Norra viie suurema puitkiriku hulgas.

## Välislingid
* Pilte
Liane Pintsaar

**Liane Pintsaar** (sündinud 17. märtsil 1990) on eesti kergejõustiklane.

Ta on lõpetanud Tartu Kivilinna Gümnaasiumi.

Liane Pintsaar esindab Tartu Kalevit. Tema treenerid on Mehis Viru ja Kersti Viru.

Juulis 2009 Serbias Novi Sadis peetud juunioride Euroopa meistrivõistlustel võitis ta kolmikhüppes isikliku rekordiga 13,89 kuldmedali.

## Tunnustus
* Aasta noorsportlane 2009

## Välislingid
* 
* 
* Liane Pintsaar: juba tüdrukuna tahtsin väga võita, EPL, 7. september 2009
Mudiste – Suure-Jaani – Vändra tee

**Mudiste – Suure-Jaani – Vändra tee** (registrinumbriga 57) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Mudiste külas Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia tee 32. kilomeetril. Tee pikkus on 42,8 km. Tee lõpeb Allikõnnu külas Pärnu–Rakvere–Sõmeru tee 43. kilomeetril. 

## Sillad Mudiste – Suure-Jaani – Vändra teel

Sildade nimistu pärineb teeregistrist.

## Asulad Mudiste – Suure-Jaani – Vändra teel

Mudiste küla, Tällevere küla, Nuutre küla, Lõhavere küla, Päraküla, Lahmuse küla, Põhjaka küla, Vihi küla, Kootsi küla, Kaansoo küla, Veskisoo küla, Võiera küla, Tagassaare küla, Suurejõe küla, Kose küla, Säästla küla, Kirikumõisa küla, Kalmaru küla, Vändra alev, Allikõnnu küla.
Klaster (muusika)

**Klaster** ehk **kobarkooskõla** (inglise keeles *cluster*, "kobar") on muusikas piiramatust arvust helidest koosnev akord, mille kõigi kõrvutiasetsevate helide intervall on väiksem kui väike terts.

Klastrit tähistatakse noodikirjas 
* üldiselt nurksulu [ märgiga intervalli ees, kusjuures intervalli helid tähistavad klastri äärmisi helisid. Klastri koostis märgitakse tavaliselt eraldi märkusena. 
* klaverirepertuaaris ka valge või musta püstise ristkülikuga, mille ülemine serv katab klastri ülemise ja alumine serv alumise heli, kusjuures valge ristkülik tähistab klaveri valgeid klahve (diatooniline klaster) ning must ristkülik kõiki klahve (kromaatiline klaster)