open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Londoni suur sudu

**Londoni suur sudu** tekkis 1952. aasta 5. detsembril, kestis neli päeva ning oli järgmiste nädalate jooksul tuhandete inimeste ja loomade otseseks surmapõhjuseks.

## Tekkepõhjused ja mõju
Sudu tekkis õhureostuse ja ilmastikuolude koosmõjul: eelnevalt oli Londonis valitsenud ebatavaliselt külm ilm, mistõttu põletati ahjudes palju kivisütt ning tihedalt asustatud linnas paiskasid tuhanded korstnad õhku kahjulikke põlemisjääke. Samal ajal oli linna kohal antitsüklon ja tuulevaikne ilm, nii et saaste ei hajunud ära, vaid suitsuosakesed seondusid veeauruga ning tekkis saja meetri paksune sudu. Mõnes Londoni linnaosas oli sudu sedavõrd tihe, et polnud võimalik oma jalge ette näha. Nähtavuse vähenemine raskendas liikumist, samuti tungis sudu eluruumidesse. Valitsuse algsete andmete kohaselt hukkus sudu tõttu ligi 4000 inimest ning tervisekahjustuse said lisaks 100 000 inimest. Hiljem lisandunud andmete kohaselt hinnatakse hukkunute arvuks 10 000–12 000 inimest.

## Tagajärjed
Õhukvaliteedi langust oli Londoni esinenud alates 13. sajandist, kuid seekordne reostus osutus tõsisemaks kui kunagi varem ja vastavalt oli reaktsioon tõsisem kui varem, seda peetakse üheks olulisemaks keskkonnauuringute, riiklikke eeskirju edendavaks ja avalikkuse teadlikkuse tõstjaks seostest õhukvaliteedi ja tervise vahel. Katastroofi tagajärjel muudeti mitmeid seaduseid ning muuhulgas koostati 1956. aastal puhta õhu seadus.

## Vaata ka
* udu
* Suur Lehk (en)

## Viited
Mihkel Hermann

**Mihkel Hermann**, ka **Micha Hermann**, **Michael Hermann**, (2. veebruar 1864 Võhma küla, Viljandimaa – august 1943 Tartu) oli eesti ettevõtja (trükikoja ja raamatukaupluse omanik ning kirjastaja).

Mihkel Hermann õppis Põltsamaa kihelkonnakoolis kuni 15. eluaastani, misjärel asus trükindust õppima Tartus Mattiiseni trükikojas. Ta oli Karl August Hermanni noorem poolvend ning ärijuht tema trükikojas ja raamatupoes, mis asusid Tartus Narva tänaval. 1896 läksid trükikoda ja raamatupood tema valdusse. Samal aastal alustas Tartus tegevust tema raamatu- ja noodikauplus. Ta tegutses ka kirjastajana. Omandas 1897. aastal Wilhelm Justi (ja Emilie Justi) laenuraamatukogu. 1910–1911, 1927, 1929, 1935 avaldas ta Hermanni trükikoja-raamatukaupluse ja laenuraamatukogu raamatute nimestikke.

## Viited
Ivo Saksakulm

**Ivo Saksakulm** (sündinud 1. detsembril 1966 Tallinnas) on eesti korvpallur.

## Haridus
Ivo Saksakulm lõpetas 1984. aastal Tallinna 32. Keskkooli ja õppis Tallinna Polütehnilises Instituudis puidutöötlemise tehnoloogiat (1984–1985).

## Mängijakarjäär
Noorteklassis treenis Saksakulm (tema pikkus on 205 cm) Tallinna Lenini rajooni LNSK-s, tema treenerid olid Tarmo Velleste, Pearn Pressraud, Avo Mae ja Üllar Kerde. Saksakulm kuulus Eesti noorte- ja juunioride koondisse. NSV Liidu noorte meistrivõistlustel võitis ta U18 Eesti koondisega 1984. aastal pronksmedali. 

Aastatel 1987–1991 mängis ta Kalevi esindusmeeskonnas, mille koosseisus tuli 1991. aastal NSV Liidu meistriks ning sai meistrivõistlustel 1990. aastal 5. ja 1989. aastal 6. koha. 

Eesti koondises pidas Saksakulm aastatel 1989–1995 71 mängu, 1993. aastal tuli Euroopa meistrivõistlustel 6. kohale. 1994. aastal tuli ta Idaliiga ja Põhjamaade lahtiste meistrivõistluste võitjaks. Veteranide maailmamängudel võitis Saksakulm 2017. aastal pronks- ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali.

Tallinna klubides mängides tuli Saksakulm Eesti meistrivõistlustel 1985., 1992. ja 1993. aastal meistriks, 1997. aastal hõbemedalile ning 1988., 1994., 1996., 2000. ja 2001. aastal pronksmedalile. Eesti karika võitis ta 1992. ja 1997. aastal. Hiljem on Saksakulm mänginud meesseenioride Eesti meistrivõistlustel.

Nõukogude armees ajateenistuses olles mängis Saksakulm 1985.–1986. aastal Riia ASK-s ning tuli 1986. aastal Läti meistriks. NSV Liidu meistersportlaseks sai ta 1989. aastal.

## Vaata ka
* Korvpalliklubi Kalev
* Kuldne Kalev
* Kalev (film)

## Viited

## Välislingid
* Tarmo Paju, Lips, Suurorg ja Saksakulm - töö viib vanad kalad palliplatsilt.. Õhtuleht, 19. september 2001.
* ESBA seeniorkorvpalli Euroopa meistrivõistlustelt ....
* Tallinna Kalev - Leningradi Spartak (NSVL meistrivõistluste finaal, 06.05.1991)., YouTube.
Laßnitz bei Murau

**Laßnitz bei Murau** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. 2015. aastast on see Murau valla osa.

Laßnitz asub Murau ja Sankt Lambrechti vahel.
Stolzalpe

**Stolzalpe** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. 2015. aastast on see Murau valla osa.
Uku Andreas Reigo

**Uku Andres Reigo** (sündinud 3. septembril 2003) on teadust populariseeriva telesaate "Rakett 69" 2020. aasta võitja ja Miina Härma Gümnaasiumi 110. lennu vilistlane.

Uku Andreas Reigo lõpetas 2022. aastal Miina Härma Gümnaasiumi IB Diploma programmi kuldmedaliga. Koolis olid tema lemmikaineteks füüsika ja keemia. 

Uku Andreas Reigo võitis populaarteadusliku telesaate "Rakett 69" kümnenda hooaja, alistades finaalis Riko Piirisilla, kui tema Rube Goldbergi masina tööaeg erines vaid 3,7 sekundi võrra etteantust. 

## Hobid
Uku Andrease hobideks on rahvatants, vibulaskmine ja raskeveohobuste aretamine. Tantsimisega alustas ta teises klassis liitudes Härmatise Miina Härma Gümnaasiumi rahvatantsu trupiga, mille liikmeks jäi gümnaasiumi lõpuni. Vibulaskmisega hakkas ta tegelema 10-aastaselt. 

## Viited
Constant Montald

**Constant Montald** (4. detsember 1862 Gent – 5. märts 1944 Brüssel) oli Belgia maalikunstnik, seinamaalide looja, skulptor ja pedagoog.


Fries_Schouwburg_Leuven.jpg|Leuveni teatrisaali lava kohal olevad friisid "Apollo ja muusad" ning "Orpheus leinab Eurydiket"


EVerhaeren-2851.jpg|Emile Verhaeren
Constant_Montald003.jpg|*De boot van het ideaal* (1907)
Constant_Montald001.jpg|*Tuin in de sneeuw* (1916)
VillaMontald_DSC02993.jpg|Villa Montald
NTG_24-06-2008_11-42-13.JPG|Tümpanon Hollandi kuningliku teatri fassaadil
Kaupo Kukli

**Kaupo Kukli** (sündinud 22. detsembril 1967) on eesti materjaliteadlane, Tartu Ülikooli materjaliteaduse professor.

Ta on kuulunud Eesti enam viidatud teadlaste sekka.

## Elulugu
Ta lõpetas 1986. aastal Põlva Ühisgümnaasiumi kuldmedaliga ja astus Tartu Ülikooli. 1993. aastal kaitses ta magistritöö "Investigation of atomic layer epitaxial growth of tantalum oxide thin films" (juhandaja Jaan Aarik) ja 1999. aastal doktoriväitekirja "Atomic layer deposition of artifically structured dielectric materials" (juhendaja Lembit Pung).

Ta töötas Helsingi Ülikoolis külalisteadurina ning Tartu Ülikoolis tahkiskihtide füüsika vanemteaduri ja juhtivteadurina. 2021. aastast on ta Tartu Ülikooli materjaliteaduse professor.

2016. aastal valiti ta kolmeks aastaks Eesti Teaduste Akadeemia uurija-professoriks. 2022. aastal kandideeris ta koos Heikki Junnineni ja Toomas Rõõmuga Eesti Teaduste Akadeemia akadeemiku kohale füüsika valdkonnas.

## Tunnustus
2007. aastal pälvis Kaupo Kukli koos kolleegidega (Jaan Aarik, Aleks Aidla, Väino Sammelselg, Teet Uustare) dielektriliste materjalide vallas tehtud uurimustetsükli eest Eesti Vabariigi teaduspreemia.

2017. aastal pälvis ta Tartu Ülikooli medali.

## Viited

## Välislingid
* "Tudengite iseseisva töö saab edukalt asendada vikiartikli kirjutamisega" Wikimedia Eesti, 7. veebruar 2022
Kirstie Alley

**Kirstie Louise Alley** (12. jaanuar 1951 Wichita, Kansas – 5. detsember 2022 Tampa, Florida) oli ameerika näitleja.

Ta sai tuntuks, mängides aastail 1987–1993 NBC komöödiasarjas "Cheers" Rebecca Howe'i ning pälvides selle rolli eest 1991. aastal nii Emmy kui ka Kuldgloobuse. Teise Emmy võitis ta 1994. aastal peaosatäitmise eest telefilmis "David's Mother". Aastatel 1997–2000 mängis ta peaosa situatsioonikomöödias "Veronica's Closet" ning sai rolli eest taas Emmy ja Kuldgloobuse nominatsiooni.

Üks tema tähtrolle oli näitlejatöö filmis "Vaat' kes räägib" ("Look Who's Talking"; 1989), kus ta mängis John Travolta kõrval teist peaosa. Tema teised tuntumad rollid olid filmides "Star Trek 2: Khani raev" ("Star Trek II: The Wrath of Khan"; 1982), "Suvekool" ("Summer School"; 1987), "Ohtlik jälitus" ("Shoot to Kill"; 1988), "Õed-vennad" ("Sibling Rivalry"; 1990), "Neetute küla" ("Village of the Damned"; 1995), "Üks pluss üks on neli" ("It Takes Two"; 1995), "Lahates Harryt" ("Deconstructing Harry;" 1997) ja "Drop Dead Gorgeous" (1999) ning kahes "Vaat' kes räägib" järjefilmis "Vaat' kes ka räägib" ("Look Who's Talking Too"; 1990) ja "Vaat' kes nüüd räägib" ("Look Who's Talking Now"; 1993).

Peale näitlemise lõi Alley agaralt kaasa seltskonna- ja ühiskonnaelus, näiteks osales kahel hooajal telesaates "Tantsud tähtedega" ("Dancing with the Stars") ning ise ülekaaluline olles osales meeleldi mitmesugustes kaalu- ja sellega seotud terviseprobleeme käsitlevates saadetes ja ühendustes.

Ta suri 5. detsembril 2022 käärsoolevähki.

## Viited

## Välislingid
*
Clarence Gilyard

**Clarence Alfred Gilyard** (24. detsember 1955 Moses Lake, Washingtoni osariik – 28. november 2022 Las Vegas, Nevada) oli ameerika näitleja, teatripedagoog ja kirjanik. 

Neli aastakümmet näitlejana töötanud Gilyard saavutas tuntuse filmi- ja seriaalinäitlejana, tehes kaasa näiteks sellistes ülipopulaarsetes filmides nagu "Tippkutt" ("Top Gun"; 1986) ja "Visa hing" ("Die Hard"; 1988) ning telesarjades "Matlock" (1989–1993) ja "Walker, Texase korravalvur" ("Walker, Texas Ranger"; 1993–2001).

2006. aastal hakkas Gilyard näitekunsti õpetama Las Vegases asuvas Nevada Ülikoolis (UNLV). Selle kõrvalt ta näitles ja töötas lavastajana Nevada Conservatory Theatre’is.

## Raamatud
* "The Dance of the Star" (1990)
* "Instructors and Students" (1992)
* "Eagle in a Cage" (1996)
* "Perfume at Night" (1997)
* "Melancholy in the Mirror" (2002)
* "Past and Present: My Story" (2005)
* "The Game of Venus" (2006)
* "Memories of a Stranger Wanderer" (2008)
* "Cry of the Cat" (2010)
* "Red Lights" (2011)

## Viited
Georgi Kedrov

**Georgi Tihhonovitš Kedrov** (vene Георгий Тихонович Кедров; 1907 – 1987) oli Nõukogude Liidu ja Eesti NSV kommunistlik parteitegelane ja poliitik. Ta oli aastatel 1948–1949 Eestimaa Kommunistliku (bolševike) Partei Keskkomitee teine sekretär. Kedrovi Eestisse määramine oli osa Nõukogude poliitikast, kus EK(b)P teise sekretäri ametikoht oli enamasti Venemaa venelase käes. 

## Elulugu
Kedrov sündis 1907. aastal Jakovlevskaja külas Novgorodi kubermangus Venemaa Keisririigis. Ta omandas 1935. aastal kõrghariduse Leningradi Tehnika- ja Majandusinstituudis. Aastatel 1939–1941 töötas ta Moskvas ÜK(b)P Frunze rajoonikomitee esimese sekretäri ametikohal, seejärel 1941–1946 ÜK(b)P Viiburi rajoonikomitee esimese sekretärina ja 1946–1948 ÜK(b)P Leningradi linnakomitee sekretärina.

1948. aasta oktoobris määrati Kedrov Aleksei Kuznetsovi soovitusel Eestimaa Kommunistliku (bolševike) Partei Keskkomitee teiseks sekretäriks (16. oktoober 1948 – 30. august 1949) ning ta asus Tallinna elama. 

Kuna Kedrov oli Leningradis töötanud ning Ždanovi ja Kuznetsovi lähikondne, siis sai ka temast Leningradi süüasja üks ohvreid. 1949. aastal eemaldati ta EK(b)P KK teise sekretäri kohalt ja kutsuti tagasi Moskvasse, kus ta arreteeriti. 

Nõukogude Liidu Ülemkohtu sõjakollegium mõistis 21. jaanuaril 1952 Kedrovi süüdi ja määras talle karistuseks 25 aastat vangistust. Ta rehabiliteeriti 1954. aastal. Kedrov suri 1987. aastal.

## Viited
Est.social

**Est.social** on novembris 2022 asutatud Mastodoni server, mis on suunatud eesti internetikasutajale ja peamiselt eestikeelsele sisule.

Serverit toetab riistvaraga Zone Media, projekti käivitamisele aitas kaasa Internet Society Estonia. Peamiselt eestikeelsele sisule orienteeritud üldkasutatava serveri kõneisikud lubavad kujundada sellest hea praktika näite ja eeskuju teistele kohalikele Mastodoni serveritele. Est.socialil oli 2023. aasta alguses 1003 aktiivset kasutajat. 

## Ajalugu
Est.social eestvedaja Diana Poudel kutsus novembris 2022 asjast huvitatuid endaga liituma ja eesti kogukonnale suunatud Mastodoni serverit käivitama. Poudeli sõnul oli tema peamiseks ajendiks see, et Elon Musk ostis 2022. aastal Twitteri ja varsti peale ostu toimus Twitteris hulk tehnilisi ja sisulisi muutusi kasutajale ebasoodsas suunas.

## Viited

## Välislingid
*Est.sociali veebisait
Liili Mõtuste

**Liili Mõtuste** (sündinud **Sykiäinen**; 20. august 1950 Pärnu – 14. juuni 2008 Turu, Soome) oli soome rahvusest Eesti graafik ja skulptor.

Ta sündis Pärnus teenistujate perekonnas. Lõpetas 1967. aastal Pärnu 3. keskkooli ja õpis aastatel 1968–1973 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis skulptuuri erialal.  

1975. aastal esines ta üleliidulisel noorte näitusel Moskvas skulptuuriga "Lapsed". 1976. aastast esines regulaarselt ka Eesti kunstinäitustel. Ta oli 1978. aastast vabakunstnik. 1980. aastatel kogus ta tuntust graafikuna. 

Liili Mõtuste kunstile on iseloomulik meisterlik joonistus, elav joon, joone ja värvide kooskõla, õhuline ruumilisus ja graafikatehnikate täiuslik valdamine. Tema joonistusoskus leidis väljundi metallgraafikas ja sügavtrükitehnikates: ofort, pehmelakk (*vernis mou*), akvatinta. Mõtuste tegi ka litograafiat, linoollõiget, monotüüpiat, joonistusi, akvarelle ja plakatikunsti. 

Liili Mõtuste töötas graafikaõpetajana ning illustreeris raamatuid. Muu hulgas lõi ta 1995. aastal akvarellid Ingeri laste aabitsasse (“Inkerin lasten oppikirja”), mis on esimene soomekeelne trükitud aabits ingerisoome lastele.

1992. aastast elas ta Soomes. 

Liili Mõtuste oli Eesti Kunstnike Liidu liige 1978. aastast. 

## Viited
Kristiina Nurk (nahakunstnik)

**Kristiina Nurk** (sündinud 26. novembril 1982) on eesti nahakunstnik ja disainer.

Ta on loonud oma brändi Nulku, mis peamiselt tegeleb aksessuaaride disaini ja tootmisega.

## Tunnustus
*2016 Auhind "Bruno"; elustiili toote disaini kategooria

*2009 Võistlus "Eetiline suveniir”; 3. koht (koos Timo Tootsiga); šokolaadist või martsipanist "Tallinna kilude" eest

*2009 Rahvusvaheline Köitekunsti Biennaal; St. Rémy-les-Chevreuse, Prantsusmaa; 1. koht;

*2009 Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liit; konkurss "Eesti oma kiri"; 1. koht

*2008 Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liit; konkurss "Eesti oma kuub"; eripreemia kõige novaatorlikuma töö eest

*2007 Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liit; konkurss "Eesti oma märss" 2. koht

## Viited
JK Rolling Doors

**Rolling Doors** oli 2003. aastal asutatud jalgpalliklubi. Suure-Jaani valla Jalgpallikooliga (asutatud 2001) ühinedes moodustati 2011. aastal Suure-Jaani United.

## Statistika ja loendid

### Varasemad liigahooajad

## Välislingid
*Rolling Doors jalgpall.ee
*Vastemõisa jalgpall.ee
Purpurkoorik

**Purpurkoorik** (*Amaurodon*) on seente perekond lehternahkiselaadsete seltsis.

## Liike
**Amaurodon mustialaensis* – sile purpurkoorik

## Välislingid
*
Sametkoorik

**Sametkoorik** (*Tomentella*) on perekond seeni, mis kuulub lehternahkiseliste sugukonda.

## Liike
Kõik liigid on liigutatud teistesse perekondadesse.

## Endisi liike
**Odontia ferruginea* – narmik-tomentell
**Thelephora atroarenicolor* – piik-sametkoorik

## Välislingid
*
Odamees (ajakiri, 1922)

**Odamees** oli aastail 1922–1929 Tartus aperioodiliselt ilmunud, kultuurielu käsitlev illustreeritud ajakiri.

Ajakirja esimese numbri tegevtoimetaja (*Redakteur*) oli Albert Kivikas ning peatoimetaja ja väljaandja (*Chef-Redakteur und Verleger*) Carl Sarap. Kokku ilmus 40 numbrit.

1924. aastal anti täiendavalt välja Odamehe Suviste Album.

Ajakirja trükiti algul Berliinis E. Gutnoffi trükikojas (1922 – 1923 nr 5); seejärel Eestis Postimehe trükikojas (1923 nr 6, 1923 nr 8 – 1924, 1926), Heinrich Laakmanni trükikojas (1923 nr 7, 1925, 1924 Suviste Album), Eduard Bergmanni trükikojas (1927–1929).

## Vaata ka
* Odamees (kirjastus, 1918)

## Viited

## Välislingid
*Digar – Odamees
Võrkpoorik

**Võrkpoorik** (*Ceriporia*) on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Eesti liike
**Ceriporia aurantiocarnescens* — vaha-võrkpoorik
**Ceriporia bresadolae* — männi-võrkpoorik
**Ceriporia excelsa* — lilla võrkpoorik, ka *C. alachuana*, *C. subreticulata* — valkjas võrkpoorik
**Ceriporia purpurea* — punane võrkpoorik
**Ceriporia reticulata* — valge võrkpoorik
**Ceriporia tarda* – taiga-võrkpoorik
**Ceriporia viridans* — kollane võrkpoorik

## Liike mujal
**[[Ceriporia humilis]]*
**[[Ceriporia spissa]]*
**[[Ceriporia torpida]]*

## Varasemaid liike
**Meruliopsis violaceae* — taiga-võrkpoorik, varem *C. tarda*
**[[Riopa metamorphosa]]*

## Välislingid
*
Narmastaelik

**Narmastaelik** (*Asterodon*) on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Liike
**Asterodon ferruginosus* – liibuv narmastaelik

## Välislingid
*
Püsipoorik

**Püsipoorik** (*Perenniporia*) on klassi *[[Agaricomycetes]]* torikulaadsete seltsi kuuluv seente perekond.

## Eesti liike
**Perenniporia medulla-panis* — valge püsipoorik
**Perenniporia subacida* — kollane püsipoorik
**Perenniporia tenuis* — erekollane püsipoorik

## Liike mujal
**[[Perenniporia narymica]]*

## Välislingid
*
Puiduharik

**Puiduharik** (*Lentaria*) on kandseente perekond.

## Liike
**Lentaria albovinacea* – veinpunane puiduharik
**Lentaria byssiseda* – harkjas puiduharik
**Lentaria epichnoa* – harunev puiduharik
**Lentaria soluta* – liht-puiduharik

## Välislingid
*
Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkond

**Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkond** on üks neljast Tartu Ülikoolis akadeemilisi struktuuriüksusi koondavast valdkonnast.

Valdkond loodi 1. jaanuaril 2016 Tartu Ülikooli struktuurireformi käigus, kui valdkonna alla koondati arstiteaduskond ja kehakultuuriteaduskond.

Meditsiiniteaduste valdkonna dekaan on professor Margus Lember.

## Struktuur
Loodus- ja täppisteaduste valdkonda kuulub kuus instituuti:
*Bio- ja siirdemeditsiini instituut
*Farmaatsia instituut
*Hambaarstiteaduse instituut
*Kliinilise meditsiini instituut
*Peremeditsiini ja rahvatervishoiu instituut
*Sporditeaduste ja füsioteraapia instituut

## Välislingid
* Koduleht
Tanuseenelised

**Tanuseenelised** (*Phallaceae*) on kandseente sugukond.

## Perekondi
**[[Aseroe]]*
**Mutinus* – peniseen
**Phallus* – tanuseen

## Välislingid
*
Peniseen

**Peniseen** (*Mutinus*) on kandseente perekond.

## Liike
**Mutinus caninus* – tava-peniseen
**[[Mutinus elegans]]*
**Mutinus ravenelii* – Raveneli peniseen

## Välislingid
*
Kreischberg

**Kreischberg** on suusakuurort Austrias Steiermargi liidumaal. 

Piirkond hõlmab külgneva *Rosenkranzhöhe* ja pakub kokku 40 km nõlvu. 2013. aasta detsembris oli Kreischbergil esimene 10-kohaline gondel Steiermargi liidumaal. Viimastel aastatel on kuurorti kõrgekvaliteediliste nõlvade eest mitu korda autasustatud.

## Maastik

Võrreldes teiste suusakuurortidega on Kreischberg tuntud keskmisest suurema lumelaudurite arvu poolest, mille põhjuseks on väga laiad ja mõned suhteliselt lauged nõlvad. Sel põhjusel on see olnud mitmete rahvuslike ja rahvusvaheliste lumelauavõistluste toimumispaik.

## Võistlused

Lisaks lumelaua maailmameistrivõistlustele 2003. aastal, *Telemark*-suusatamise maailma karikavõistlustele 2009. aastal ja teistele rahvusvahelistele võistlustele peeti Kreischbergi ja Lachtali suusapiirkonnas 15.-25. jaanuarini 2015. aasta *Freestyle* suusatamise maailmameistrivõistlused.

## Juhtimine ja toimimine

Alates 2014. aasta augustist juhivad suusakeskust tegevdirektoritena Karl Fussi ja Reinhard Kargl. Kreischberg omab 88,5 % lähedalasuvast Lachtali suusakuurortist. Tänu sellele tihedale koostööle pakutakse kahe suusaala ühispiletit.

## Taust

Suusakuurort on saanud nime Rosenkranzhöhe (2118 m) tasapinnalise põhjaosa järgi ja asub Gurktali Alpide kirdeosas, kõrgusel 1981 m. Eriti mäe põhjaosas (Sankt Georgen ob Murau, Stadl an der Mur) on mitmeid metsaveoteid ja radu.

## Rahvusvahelised võistlused

Kreischbergi suusakuurort on olnud vigursuusatamise ja lumelaua maailma karikavõistluste võõrustaja, mis toimusid 15.–25. jaanuarini 2015. Nende andmetel on Kreischbergil suurim rennisõidurada Euroopas ning nad panustavad regulaarselt lumelaua maailma karikavõistlustesse. 2003. aastal võõrustas Kreischberg lumelaua maailma karikavõistlusi ja hooajal 2004/05 olid nad esimene suusakuurort Austrias, kus toimusid suusakrossi maailma karikavõistlused. 2009. aasta jaanuaris peeti Kreischbergis *Telemark*-suusatamise võistlusi.

## Tõstukikasutus ja muud seadmed

Kreischbergile kuuluvad järgmised tõstukid ja gondlid:

* 10-kohaline gondel

* 2 gondlit Gondelbahn 1. und 2. Sektion
* 6-kohaline tõstuk Sixpack
* 4-kohaline tõstuk Schopfart
* 2-kohalised tõstukid Ochsenberg ja Rosenkranz
* 4 puksiiri Kreisch", Sunshine I ja II ja Rosenkranz
* 2 harjutustõstukit
* Torutõstuk

Kuuekohaline tõstuk pärineb 2008.-09. aasta hooajast. 2012. aasta suvel arendati välja Riegleralmi piirkond, mis suurendas Kreischbergi pakutavate nõlvade hulka kuni 40 km-ni.

*Kreischberg 10er - 2021 Projekt*: kuni 6 reisija jaoks mõeldud gondeltõstuk (ehitatud 1992. aastal) asendati uue, kuni 10 reisijaga gondeltõstukiga. See oli 40 miljoni euro suurune investeering, mis hõlmab gondeltõstukit ning oru-, kesk- ja mäejaamade uusi hooneid.

2015. aasta detsembris avati Kreischbergil (1900 m) uus vigursuusatamise park lumelauduritele ja vigursuusatajatele. See sai nimeks "Snowpark Kreischberg" ja seda haldab QParks.
Lentariaceae

***Lentariaceae*** on kandseente sugukond.

## Perekondi
**[[Hydnocristella]]*
**Kavinia* – kaviinia
**Lentaria* – puiduharik
Tanuseen

**Tanuseen** (*Phallus*) on kandseente perekond.

## Liike
**Phallus hadriani* – luite-tanuseen
**Phallus impudicus* – harilik tanuseen, maarasv

## Välislingid
*
Oganahkis

**Oganahkis** (*Steccherinum*) on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Torikseente liike
**Steccherinum autumnale* — sügisnääts
**Steccherinum collabens* — pruun nääts
**Steccherinum fimbriatellum* — kiulisservaline nääts
**Steccherinum lacerum* — väädikservaline nääts
**Steccherinum nitidum* — ookerjas nääts
**Steccherinum oreophilum* — raohammik
**Steccherinum pseudozilingianum* — haavanääts

## Nahkseente liike
**Steccherinum bourdotii* — Bourdot' oganahkis
**[[Steccherinum litschaueri]]*
**Steccherinum ochraceum* — ooker-oganahkis
**Steccherinum robustius* — jalaka-oganahkis
**Steccherinum tenuispinum* — kännupessi-oganahkis

## Endisi liike
**Etheirodon fimbriatum* — ripsmeline oganahkis

## Välislingid
*
Heilbronni Püha Kiliani kirik

**Püha Kiliani kirik** on 13.–16. sajandil ehitatud gooti kirik Heilbronnis. See on Heilbronni evangeelne luterlik peakirik, piiskopi kateedri asukoht, samuti kasutatakse seda regulaarselt kontserdipaigana. Kiriku sisustuses leidub tähelepanuväärseid keskaegseid kunstiteoseid.

## Ajaloost
Kirik on pühitsetud iiri rändpiiskopile pühale Kilianile. Hoone on ehitatud Heilbronni liivakivist, kiriku vanimad osad pärinevad 13. sajandist. Kiriku 16. sajandi algul ehitatud, ülaosas kaheksanurkne läänetorn on tähelepanuväärseim renessanss-stiilis kirikutorn Saksamaal ja esimene renessanssvormides ehitis põhja pool Alpe. Ehitusmeister Hans Schweineri raiutud skulptuurid, usutegelaste karikatuursed kujutised läänetorni dekooris peegeldavad ehitise loomise aega. 1529. aastal püstitati tornitippu landsknehti kuju, "Männle".

## Sisustus
Kiriku sisustuses on tähelepanuväärseim hilisgooti altariretaabel, mille loojaks on Hans Seyfer. Altari skulptuurid olid Teise maailmasõja ajal varjul Kochendorfi soolakaevanduse käikudes.

## Pildid

Heilbronn-Kilianskirche-OktogonOrnamente.jpg|Torni kaheksanurkne ülaosa renessanslike kaunistuste ja skulptuursete veesülititega
KiliansKirche HN06.JPG|"Männle" torni tipus
Hn-kilianskirche-verm-schwe.jpg|Hans Schweineri oletatav autoportree torni välise keerdtrepi jalamil
Heilbronn-Kilianskirche-BlickZumAltar.jpg|Sisevaade peaaltari suunas
Heilbronn-Kilianskirche-Netzgewoelbe.jpg|Kooriruumi võrkvõlv
Heilbronn-Kilianskirche-SeyfferAltar01.JPG|Peaaltari skulptuurid
Heilbronn-Kilianskirche-SeyfferAltar02.JPG|Retaabli ülemine osa Kolgata grupiga
Heilbronn-Kilianskirche-SakramentshausNordchor-Detail02.jpg|Kunagise sakramendimaja detailid


## Viited
Stereopsidaceae

***Stereopsidaceae*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente sugukond.

## Perekondi
**[[Clavulicium]]*
**[[Stereopsis]]*
Stereopsis

***Stereopsis*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Liike
**Stereopsis vitellina* – nõmmenahkis

## Välislingid
*
Antrodiell

**Antrodiell** (*Antrodiella*) on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Eesti liike
**Antrodiella citrinella* — sidrunkollane antrodiell
**Antrodiella faginea* — taeliku-antrodiell
**Antrodiella pallescens* — poolliibuv antrodiell, ka *A. semisupina*
**Antrodiella parasitica* — kuusekõbjuki-antrodiell
**Antrodiella romellii* — Romelli antrodiell
**Antrodiella serpula* — lepa-antrodiell, ka *A. hoehnelii*

## Liike mujal
**[[Antrodiella foliaceodentata]]*
**[[Antrodiella ichnusana]]*
**[[Antrodiella leucoxantha]]*
**Antrodiella onychoides* — valge antrodiell
**Antrodiella pallasii* — lapi antrodiell

## Endisi liike
**Antella niemelaei* — tubaknahkise-antrodiell
**Tyromyces canadensis* — kanada antrodiell, varem *A. overholtsii* — Overholtsi antrodiell

## Välislingid
*
Stereopsidales

***Stereopsidales*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente selts.

## Sugukondi
**[[Stereopsidaceae]]*
Kilian

**Püha Kilian** (ka Killena, Cillíne; u 640 Mullagh, Iirimaa – u 689 Würzburg) oli iiri piiskop ja misjonär, keda on nimetatud Tüüringi ja Ida-Frangimaa apostliks; tegutses ja suri märtrisurma koos pühade Colomani ja Totnaniga. Tema mälestuspäev on katoliku kirikus ja evangeelses kirikus 8. juulil. Püha Kiliani austatakse eriti Würzburgi piirkonnas ja Iirimaal.

## Elulugu ja allikad
Püha Kiliani elust ja tema ning tema kaaskannatajate tegudest jutustab umbes 840. aastast pärit kannatuslugu (*passio*), mis pole aga detailides kuigi usaldusväärne, näiteks Kiliani reisi Rooma peetakse hilisemaks juurdekirjutuseks. Siiski on teada, et Kilian oli juba Iirimaal piiskop ja oma vaid mõned aastad kestnud misjonitegevuse jooksul Würzburgis ristis seal valitseva hertsogi perekonna. *Passio* nimetab hertsogit ja tema suguvõsa paganlikeks, sest nad sattusid vastuollu kanoonilise õigusega: kui piiskop nõudis, et hertsog Gozbert saadaks ära oma naise, sest too oli olnud tema venna naine, lasi hertsog piiskopil ja tema kahel kaaslasel pead maha lüüa.

## Austamine
Würzburgi esimene piiskop Burghard (Burchard) I lasi 8. juulil 752 üles kaevata pühaku säilmed ja 788. aastal viidi need Karl Suure juuresolekul Würzburgi Lunastaja katedraali (tänapäeval Würzburgi Neumünsteris). Kultus, mida toetasid Karolingide valitsejad, kestab tänaseni, eriti Mainfrankenis (Würzburgis ja Schweinfurtis), kuid see juurdus ka Würzburgi Saksimaal (Paderbornis). 9. sajandil tekkis sekundaarne kultus Iirimaal (8. juuli on pühaku säilmete Würzburgi viimise päev).

## Ikonograafia
Püha Kiliani kujutatakse pühapiltidel tavaliselt piiskopirõivastuses ja piiskopisauaga ning martüüriumiriista mõõgaga.

St kilian marienberg wuerzb.jpg|Püha Kiliani skulptuur üle Maini viival sillal Würzburgis
Heilbronn-Kilianskirche-Glasscheibe-StKilian.JPG|Püha Kilian Heilbronni kiriku vitraažil
Heilbronn-Kilianskirche-Suedportal-StKilian.JPG|Püha Kilian Heilbronni kiriku lõunaportaalil
Schiestl Katholikentag 1907 a.jpg|Kilian ja kaaskannatajad. Matthäus Schiestl, 1907


## Viited

## Välislingid
* St. Kilian. - Catholic Encyclopedia
* Kilian von Würzburg. - Ökumenisches Heiligenlexikon
* Kilian. - Stadlers Vollständiges Heiligenlexikon
Suislepp

**Suislepp** on aed-õunapuu sort.

Pärineb Suislepa mõisa aiast. Saanud alguse arvatavalt juba 18. sajandil. Suislepp on Eestis aretatud ja laialt levinud õunasort, tema viljaliha on punaka värvusega, peeneterane, mahlane, väga lõhnav ja maitsev. Maitsepoolest kuulub paremate õunasortide rühma. Esineb arvukalt teisendeid - mõned suislepad on üsna valged, teised jälle pea üleni punased Puu on külmakindel, hea kasvuga ja kannab ka vanemas eas hästi. Õunad valmivad septembris ja säilivad kuni novembri kuuni.
Lembit Siniorg

**Lembit Siniorg** (kuni 25. oktoobrini 1935 **Lembit Boss**; 21. oktoober 1923 Tartu – jaanuar 1944) oli Eesti NSV komsomoliaktivist.

Elas lapsepõlves Põlva valla Eoste külas.

Ta oli 1940. aastal Põlva valla esimene komnoor, seejärel Linnamäe valla komsomoliorganisatsiooni juht. 1941 kuulus hävituspataljoni, 1942 Punaarmees, 1943 saabus partisanina Eestisse, tabati Eostes ja hukati Tartus.

Tema auks olid nimetatud Partisan Lembitu kolhoos Põlva külanõukogus ja Põlva Keskkooli pioneerimalev. Kastani tänav Põlvas kandis kuni 1991. aastani Lembit Sinioru nime.

1967. aastal paigaldati Eoste külla Kärsa–Eoste tee äärde Lembit Sinioru mälestuskivi, raidkirjaga "Siin katkes partisan Lembit Sinioru võitlustee Suures Isamaasõjas 2. septembril 1943.a." 2022. aastal leidis Riigikantselei juurde moodustatud monumentide töörühm, et tegemist on punamonumendiga, mis tuleb avalikust ruumist eemaldada.

## Viited

## Välislingid
* Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem FOTIS. Lembit Siniorg (1940)
Valge klaarõun

**Valge klaarõun** (saksa keeles *weißer Klarapfel*) ehk **valge klaar** on aed-õunapuu sort.

Parem varajasem laua- ja kaubaõun. Vili on kollakas-valge, veinihapu maitsega. Sageli muutub klaariks, millest on tuletatud ka sordi nimi. Puu on juba noorelt viljakas.
Valge Klaar

**Valge Klaar OÜ** oli 2011. aastal Eesti kapitalil asutatud Apple'i volitatud partner, kes tegeleb Apple'i müügi, hoolduse ja koolitustega.

Ettevõtte esindussalong avati 2012. aasta veebruaris Tallinna kesklinnas Tartu mnt 50a. Salongis töötavad lisaks müügikonsultantidele sertifitseeritud tehnikud ja koolitajad; see on üks suuremaid Apple'i hoolduskeskusi Baltikumis.

Salong pälvis 2016. aastal Apple’i kõige kõrgema teeninduskvaliteedi tunnustuse (nimetuse *Premium Service Provider*), tunnustust jagati Eestis esmakordselt.

7. veebruaril 2019 avati teine esindussalong Mustamäe tee 3a WOHO kvartali Pipedrive'i majas.

1. mail 2020 ühinesid Valge Klaar OÜ ja IM Arvutid AS. Uue ettevõtte nimeks sai iDeal Group AS.

31. oktoobril 2023 suleti Mustamäe tee 3a aadressil asuv esindus ning alates novembrist on Tallinna kesklinnas Tartu 50a asuvas Valges Klaaris ka ärikliendiosakond. 

## Viited

## Välislingid
* https://digi.geenius.ee/rubriik/apple/valge-klaar-ja-ideal-uhinevad-mida-tahendab-see-kliendi-jaoks/
* https://www.aripaev.ee/uudised/2017/07/25/kuidas-heiti-kenderi-asutatud-valge-klaar-liikus-margus-linnamaele
* https://sirp.ee/online-uudised/eestikeelse-ettevottenime-voistluse-voitsid-puupagana-ou-valge-klaar-soltumatu-tantsu-lava-ja-ou-tulotungal/
LÕIM projekt

**LÕIM projekt** ehk **Lõimitud teenused koolist väljalangemise ennetamiseks Võru maakonnas** on laiapõhjaline koosloomeprojekt, mille tulemusena rakendatakse Võru maakonnas uusi valdkondade üleseid lahendusi õpilaste koolist väljalangemise riski varajaseks märkamiseks ning õpilaste toetamiseks. Projekti tegevused põhinevad valdkondlikel uuringutel ja innovatiivsetele teenuslahendustel. Õpilastega töötavad spetsialistide koostööd toetatakse erialaste koolituste ning toetavate tugitegevustega.

Projekt on rahastatud Euroopa Majanduspiirkonna ning Norra finantsmehhanismi toel läbi Riigi Tugiteenuste Keskuse. 

## Välislingid
Projekti info: https://vorumaa.ee/arendus/projektid/loimitud-teenused-koolist-valjalangemise-ennetamiseks-voru-maakonnas/
Säfstaholm

**Säfstaholm** on aed-õunapuu sort.

See õuna sort kuulub paremate suvisortide rühma, on keskmise suurusega, pisut kandiline, peenikese läikiva rohekas-kollase koorega, mis üleni kaetud karmiin-punaste joontega. Puuduseks võib pidada, et mõnel aastal küpsevad viljad kergesti üle, muutudes siis jahuseks ja lõhenedevad. Puu on külmakindel ja terve. Hakkab vara kandma ja kannab rikkalikult.
Martsipan (õunasort)

**Martsipan** (*Malus domestica `Martsipan`*) on aed-õunapuu sort.

See sort on keskmise suurusega (90–100g) punapõseline õun. Liha suhkru-magus, ilma vürtsita aga väga maitsev. Rohekas-kollase koorega õun, päikese poolt küljest karmiin-punane, mille pinnal on üksikud tumedamad jooned. Puu on külmakindel. Koristus- ja tarbimisküpseks saab õun augusti lõpus või septembri alguses, kuid säilib vaid paar nädalat.

Vili on seest magus, iseloomuliku martsipani maitsega, mahlakas, kooniline, peaaegu ilma vürtsita ja väga maitsev. Viljaliha on tihe. Õun valmib augusti lõpus või septembri alguses ja säilib umbes kaks nädalat. 

Valminult muutub vili kohati klaasjaks. 

* Puu on suurekasvuline, talvekindel, ümara võraga ja vajab viljakat mulda. Oksad on tugevad ja jäigad ning kasvavad pigem ülespoole. Puu haiguskindlus on keskmine, ebasoodsal suvel võib tabada kärntõbi. 
* Lõikamisega peaks üritama võra laiemaks ja hõredamaks ajada. Niimoodi saavad õunad rohkem päikest ja on maitsvamad. Saagikus on keskmine. Igal aastal on oodata saaki. 
* Arvatakse, et martsipan pärineb Lääne-Euroopast.
* Kasvukoht peaks olema päikseline või nõrgalt varjuline ja vett läbilaskev. Puu on tundlik liigniiskuse suhtes.
* Õunast saab teha mahlast õunakooki.

## Viited
Astrahani valge

**'Astrahani valge**' *(Malus domestica Borkh)* (nimetatakse ka White Astrahan, Valge Astrahan, Weisser Astracan, Belõi Astrahan, White Astrachan) on aed-õunapuu suvisort.

Aretatud Venemaal. Selle vili on keskmise suurusega, mis valmib augustis. Õun on ilusa kujuga ja hea maitsega. Päikese poolt küljest küps-punane. Kooretäpid nähtavad rohelisel või roosal foonil. Viljaliha on valge, koore alt sageli punakas, õrn, mahlane, veinhapu maitsega. Puu on vastupidav, varaviljakas ja viljarikas. Talve- ja põuakindlus suur, niisketel rasketel muldadel nakatub kärntõppe.
Dina Boluarte

**Dina Ercilia Boluarte Zegarra** (sündinud 31. mail 1962 Chalhuancas) on Peruu jurist ja poliitik, alates 7. detsembrist 2022 kuni 10. oktoobrini 2025 Peruu president, esimene naine, kes on saanud Peruu presidendiks. 

Ta vannutati ametisse pärast president Pedro Castillo ebaõnnestunud riigipöördekatset. Tema ametiaja alguses toimusid kogu riigis protestid, mille vastu otsustas Boluarte kasutada sõjaväge ja politseid ning selle käigus panid võimud toime Ayacucho ja Juliaca veresaunad. Analüütikute hinnangul on Boluarte repressioonid õõnestanud demokraatiat, kuid vaatamata rahvusvahelisele kriitikale kiitis Boluarte relvajõudude tegevust.

10. oktoobril 2025 tagandas Peruu Kongress Boluarte ametist. Boluarte asendas presidendina Kongressi juht José Jerí.

## Viited
Chlorencoelia

***Chlorencoelia*** on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.

## Liigid
**[[Chlorencoelia indica]]*
**[[Chlorencoelia torta]]*
**Chlorencoelia versiformis* – oliivkõrv

## Välislingid
*
Eocronartiaceae

***Eocronartiaceae*** on sugukond kandseeni.

## Perekondi
**[[Eocronartium]]*
**[[Herpobasidium]]*
**[[Jola]]*
**[[Platycarpa]]*
**[[Ptechetelium]]*
Van der Woude

**Van der Woude** on Hollandi toponüümiline perekonnanimi.

Nimi viitab, et selle esimesed kandjad pärinesid paigast nimega "Het Woud" või "De Woud(e)" ehk Metsast.

## Nime kandjaid
*Adriaan van der Woude (1930–2017), Hollandi füüsik
*Elizabeth van der Woude (1657–1694), Hollandi kirjanik
*John Vander Woude, Ameerika poliitik
*Marc van der Woude (born 1960), Hollandi jurist
*René van der Wouden (born 1972), Hollandi elektroonilise muusika looja
*Willem van der Woude (1876–1974), Hollandi matemaatik

## Vaata ka
*Van der Woude sündroom on kognitiivne häire.
*5916 van der Woude on asteroid.
Marc van der Woude

**Marc van der Woude** (sündinud 1960 Gorredijkis) on Hollandi jurist.

1983. aastal sai õigusteaduse bakalaureusekraadi Groningeni Ülikoolist. 1983–1984 õppis Euroopa Kolledžis. 1984–1986 oli assistent Euroopa Kolledžis. 1986–1987 tegutses Leideni Ülikoolis. 1987–1989 oli Euroopa Ühenduste Komisjoni konkurentsi preadirektoraadi raportöör. 1989–1992 oli õigusnõunik Euroopa Ühenduste Kohtus. 1992–1993 oli Euroopa Ühenduste Komisjoni konkurentsi peadirektoraadi poliitika koordinaator. 1993–1995 oli teenistuja Euroopa Ühenduste Komisjoni õigusteenistuses.

1995. aastast Brüsseli advokatuuri liige. 2000. aastat Rotterdami Erasmuses Ülikooli professor.

13. septembrist 2010 on ta Euroopa Liidu Üldkohtu kohtunik. 20. septembrist 2016 kuni 26. septembrini 2019 oli kohtu asepresident. 27. septembrist 2019 on Üldkohtu president.
Sávvas Papasávvas

**Sávvas S. Papasávvas** (Σάββας Σ. Παπασάββας; sündinud 25. aprillil 1969 Nikosias) on Küprose jurist.

1991. aastal lõpetas ta Ateena Riikliku ja Kapodistriase Ülikooli õigusteaduse magistrikraadiga võrdsustatud diplomiga (*ptychío*). Kraadiõppe läbis Papasávvas Université de Paris IIs (Pariisi II ülikool) ja sai 1992. aastal litsentsiaadidiplomi avalikus õiguses. 1995. aastal sai ta Université d’Aix-Marseille III-st (Aix-Marseilleʼ III ülikool) doktorikraadi õigusteaduses.

1993. aastal võeti vastu Küprose advokatuuri. Saanud ka Nikosia advokatuuri liikmeks, töötas S. S. Papasávvas advokaadina kuni üldkohtu liikmeks nimetamiseni 2004. aastal.

Papasávvas oli aastatel 1997–2002 ka Küprose ülikoolis lektor ja 2002–2004 riigiõiguse õppejõud.

Papasávvas nimetati üldkohtu kohtunikuks 12. mail 2004. Ta oli  kaks ametiaega järjest (15. septembrist 2010 kuni 25. septembrini 2016) koja president. Kaaskohtunikud valisid ta 27. septembril 2019 üldkohtu asepresidendiks.
Õigus olla mittekättesaadav

**Õigus olla mittekättesaadav** on töötaja õigusaktiga kaitstud voli loobuda töövälisel ajal, sh puhkuse kasutamisel, tööülesannete täitmisest ning hoiduda tööga seotud elektroonilisest suhtlusest, nagu telefonikõnedele, e-kirjadele või mistahes muudele sõnumitele vastamisest.

Erinevate digitaalsete töövahendite kasutamine lihtsustab kaugtöövõimaluste rakendamist, kuid loob samas olukorra, kus töötaja on järjepidevalt tööandjale ja teistele töötajatele hõlpsasti kättesaadav. See tekitab konflikti töötaja tegeliku vaba aja kasutamise võimalusega, mis omakorda kahjustab pikas perspektiivis töötaja töövõimet ja ka töötervishoidu ning -ohutust.

Õigus olla mittekättesaadav on läbipõlemise vältimiseks ja tööelu tasakaalu edendamiseks sätestatud näiteks Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Slovakkia ja Kreeka seadustes.

Sõltumata seadusest, on paljud suurkorporatsioonid otsustanud õigust iseseisvalt töökorralduses rakendada. Autotootja Volkswagen oli üks esimesi tööandjaid Saksamaal, kes otsustas kehtestada õiguse olla mittekättesaadav. Nimelt võtsid nad juba 2011. aastal vastu digitaalsete seadmete kasutamise korra, mis kohaldus kõikidele töötajatele, sõltumata asjaolust, kas nad on kaugtöötajad või mitte. Eeskirja kohaselt võisid juhid ja kõrgemad tehnilised eksperdid kasutada nutiseadmeid igal ajal, samal ajal kui muude töötajate ligipääs tööandja serverile oli keelatud alates 18.15 kuni 7.00. Töötajaid said kasutada küll tööandja poolt antud nutiseadmeid, kuid neil puudus ligipääs tööalasele postkastile, sõnumitele või videokõnedele. Kord võimaldas teha erakorraliste projektide korral erandeid, kuid seda üksnes töönõukogu nõusolekul (nt töötaja osaleb rahvusvahelises projektis, millesse on kaasatud erinevates ajavööndites paiknevad töötajaid).

## Viited

## Välislingid
* "Euroopa Parlamendi 21. jaanuari 2021. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile õiguse kohta mitte olla kättesaadav (2019/2181(INL))"
Tardliudik

**Tardliudik** (*Ascocoryne*) on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.

## Liike
**[[Ascocoryne albida]]*
**Ascocoryne cylichnium* – violett-tardliudik
**Ascocoryne sarcoides* – lilla tardliudik
**[[Ascocoryne solitaria]]*

## Välislingid
*
Sültliudik

**Sültliudik** (*Ascotremella*) on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.

## Liike
**Ascotremella faginea* – lilla sültliudik

## Välislingid
*
Bisporell

**Bisporell** (*Bisporella*) on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.

## Liike
* *[[Bisporella pallescens]]*
* *[[Bisporella subpallida]]*
* *[[Bisporella sulfurina]]*

## Endisi liike
* *Calycina citrina* – kollane bisporell

## Välislingid
*
Ionomidotis

***Ionomidotis*** on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.

## Liike
*''Ionomidotis fulvotingens

## Välislingid
*
Rohetiksik

**Rohetiksik** (*Chlorociboria*) on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.

## Liike
* *Chlorociboria aeruginascens* – väike rohetiksik
* *Chlorociboria aeruginosa* – suur rohetiksik
* *[[Chlorociboria albohymenia]]*
* *[[Chlorociboria argentinensis]]*
* *[[Chlorociboria awakinoana]]*
* *[[Chlorociboria campbellensis]]*
* *[[Chlorociboria clavula]]*
* *[[Chlorociboria colubrosa]]*
* *[[Chlorociboria duriligna]]*
* *[[Chlorociboria halonata]]*
* *[[Chlorociboria macrospora]]*
* *[[Chlorociboria omnivirens]]*
* *[[Chlorociboria pardalota]]*
* *[[Chlorociboria poutoensis]]*
* *[[Chlorociboria procera]]*
* *[[Chlorociboria spathulata]]*
* *[[Chlorociboria spiralis]]*

## Välislingid
*
Okkanublu

**Okkanublu** (*Heyderia*) on seltsi *[[Phacidiales]]* kuuluv seente perekond.

## Liike
* *Heyderia abietis* – kuuse-okkanublu
* *[[Heyderia agariciphila]]*
* *[[Heyderia americana]]*
* *Heyderia cucullata* – männi-okkanublu
* *[[Heyderia pusilla]]*
* *[[Heyderia sclerotiorum]]*

## Välislingid
*
Muri oru raudtee

***Murtalbahn*** (**Muri oru raudtee**) on 760 mm kitsarööpmeline raudtee, mis asub põhiliselt Austrias Steiermargi liidumaal. Liin kulgeb piki Muri jõe orgu Unzmarkti turulinnast Murau kaudu Tamswegi, mis asub veidi üle Steiermargi piiri Salzburgi liidumaal. Raudteed haldab *[[Steiermärkische Landesbahnen]]* (Steiermargi liidumaale kuuluv raudtee-ettevõte) ja kogupikkusega 76,1 km on see Austria pikkuselt neljas kitsarööpmeline raudtee.

## Ajalugu

Unzmarkti ja Mauterndorfi vaheline raudteeliin avati 1894. aasta oktoobris.

1973. aasta märtsis peatati avalik reisiliiklus Tamswegi ja Mauterndorfi vahelisel lõigul. Seda lõiku haldab täna muuseumiraudteena *[[Taurachi raudtee|Taurachbahni]]* nime all Club 760.

Marsruudil liiguvad endiselt spetsiaalsed aururongid ja amatöörvedurireisid.

## Õnnetused ja vahejuhtumid

9. juulil 2021 sõitis mootorvagun VT 32 mahakukkunud puu tõttu rööbastelt välja, üks vagun vajus külili |Muri. Seitseteist inimest, peamiselt koolilapsed, sai vigastada.

## Tegevus

Viit diisel-elektrilist mootorvagunit, mis võeti kasutusele 1981. aastal, kasutatakse liinil iga kahe tunni järel teenindamiseks. Suvekuudel opereerib *Steiermärkische Landesbahnen* nädalavahetustel auruvedu Murau, kus asub peatöökoda, ja Tamswegi vahel. Kaubarongid sõidavad raudteel siiani, ronge veavad 1966. aastal ehitatud diiselvedurid VL 14 ja 15. Peamised veetavad kaubad on puidu- ja naftatankerid.

*Steiermärkische Landesbahnen* investeeris raudteesse ja taristu hoitakse standardrööpmeliste põhiliinide tasemel. Raudteehuvilistele on kogu marsruudil head pildistamiskohad, eriti Madlingi ja Tamswegi vahelises orus.

## Muuseum

Frojach Katschtali jaamas asuvas vedurikuuris hoiab Club 760 muuseumi.

## Masinapark
Auksis

**<nowiki/>'Auksis**' *(Malus domestica Borkh)* on aed-õunapuu sügis-talisort, mis on aretatud Leedus 20. sajandi keskel.

Õunad tuleb puult korjata septembris ja panna järelküpsema, alates oktoobrist saavad nad oma õige maitse. Heas hoiukohas säilivad nad märtsini. Õunad on laiümarad, pika viljavarrega. Põhivärvuselt on need helekollased ja põhivärvust katab vähemalt pooles ulatuses karmiinpuna. Kui aga suvi on olnud soe, siis võib punane kattevärvus levida üle terve õuna. Viljaliha on üsna tihe, mahlane ja magushapu. Õunapuud hakkavad juba varakult vilju kandma ja annavad rohkelt saaki.

Puude võra on laiümar ja mitte ülemäära kõrge. Sort on külma- ja haiguskindel.

## Viited
Pisiheinik

**Pisiheinik** (*Rugosomyces*) on šampinjonilaadsete seltsi kobarheinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.

## Liike
**Rugosomyces carneus* – roosa pisiheinik
**Rugosomyces chrysenteron* – kuld-pisiheinik
**Rugosomyces ionides* – lilla pisiheinik
**[[Rugosomyces obscurissimus]]*
**Rugosomyces onychinus* – purpur-pisiheinik
**Rugosomyces persicolor* – põõsas-pisiheinik

## Välislingid
*
Pärnu tuviõun

**'Pärnu tuviõun**' *(Treboux Sämling; Trebuu; Lambanina)* on õunapuu sügissort, mis on aretatud Eestis.

Selle õunasordi aretas 1880. aastate paiku Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi prantsuse keele õpetaja Jules Treboux. Algpuu kasvas Pärnus Aia tänav 21, mis hävis 1939/40 aasta karmil talvel.

Õunad valmivad septembris ja säilivad detsembrini. Õun on otsast teravnev, läikiv (tundub katsudes rasvane), valkjaskollane. Kui õun saab rohkelt päikest, siis õunale tekib õrna roosakas jume. Õun on keskmise suurusega 80...100 g. Viljaliha on tihe, kollakasvalge, hõrgu maitsega ja mahlane. Ilusa välimuse ja suurepärase maitse tõttu on see hinnatud lauaõun. Tuntud ka 'Lambanina' ja 'Trebuu' nime all. Kasvukoha suhtes taim ei ole väga nõudlik. Puu on tugevakasvuline ja laiuva võraga. Vilja hakkab kandma varakult, kuid on talveõrn ja vastuvõtlik viljapuu-tüvepõletikule ning viljapuu-tüvevähile. Viljad on vastuvõtlikud ka kärntõvele.

## Viited
Ebakukeseen

**Ebakukeseen** (*Cantharellopsis*) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.

## Liike
**Cantharellopsis albidum* – valkjas ebakukeseen
**[[Cantharellopsis prescotii]]*

## Välislingid
*
Kantarellik

**Kantarellik** (*Cantharellula*) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.

## Liike
**Cantharellula umbonata* – kühmkantarellik

## Välislingid
*
Samblalehik

**Samblalehik** (*Arrhenia*) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.

## Liike
**[[Arrhenia acerosa]]*
**[[Arrhenia baltica]]*
**Arrhenia epichysium* – puidusõlik, kännu-puidusõlik
**[[Arrhenia gerardiana]]*
**Arrhenia glauca* – hall samblalehik
**Arrhenia griseopallida* – pruun ebasõlik
**Arrhenia lobata* – laba-samblalehik
**[[Arrhenia mohniensis]]*
**Arrhenia philonotis* – soosõlik
**Arrhenia retiruga* – tanu-samblalehik
**[[Arrhenia rustica]]*
**Arrhenia spathulata* – vööt-samblalehik
**[[Arrhenia subglobisemen]]*
**Arrhenia umbratilis* – tõmmu sõlik, kallassõlik

## Varasemaid liike
**Arrhenia onisca* – rabasõlik leiti olevat geneetiliselt sama mis turba-sõlgsamblik

## Välislingid
*
Kriitservik (perekond)

**Kriitservik** (*Cheimonophyllum*) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.

## Liike
**Cheimonophyllum candidissimum* – kriitservik

## Välislingid
*
Soonik (perekond)

**Soonik** (*Delicatula*) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.

## Liike
**Delicatula integrella* – soonik

## Välislingid
*
Kobarjalg

**Kobarjalg** (*Dendrocollybia*) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.

## Liike
**Dendrocollybia racemosa* – mügar-kobarjalg

## Välislingid
*
Ebamütsik

**Ebamütsik** (*Hemimycena*) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.

## Liike
**Hemimycena candida* – varemerohu-ebamütsik
**Hemimycena cucullata* – lehe-ebamütsik
**Hemimycena lactea* – okka-ebamütsik
**[[Hemimycena mairei]]*
**[[Hemimycena pseudolactea]]*

## Välislingid
*
Mütsenell

**Mütsenell** (*Mycenella*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv seente perekond.

## Liike
**Mycenella lasiosperma* – pisimütsenell
**[[Mycenella salicina]]*

## Välislingid
*
Süsik (šampinjonilaadsed)

**Süsik** (*Myxomphalia*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv seente perekond.

## Liike
**Myxomphalia maura* – tavasüsik

## Välislingid
*
Ukraina pearätiku päev

**Ukraina pearätiku päev** on Ukrainas 7. detsembril tähistatav mitteametlik iga-aastane tähtpäev, mille eesmärk on ühendada eri elukutsega, vanusega ja rahvusega naisi, et säilitada Ukraina traditsioone. Seda tähtpäeva hakati Ukrainas tähistama 2019. aastal.


Ukrainian Headscarf Day, 2019 - 03.jpg|
Ukrainian Headscarf Day, 2020 - 08.jpg|
2020 Ukrainian Headscarf Day in Korosten Raion 73.jpg|
2021 Ukrainian Headscarf Day in Chyhyryn hromada 14.jpg|
2022 Ukrainian Headscarf Day in Sharhorod 6.jpg|
З Різдвом!!.jpg|
2023 Ukrainian Headscarf Day in Matusiv hromada 3.jpg|
2024 Ukrainian Headscarf Day in Subottsi hromada 03.jpg|
2025 Ukrainian Headscarf Day in Tupychiv hromada 26.jpg|


## Viited
Süsik

**Süsik** võib olla:
* Süsik (süsikulised) (*Xylaria*), seente perekond süsikulaadsete seltsis
* Süsik (šampinjonilaadsed) (*Myxomphalia*), seente perekond šampinjonilaadsete seltsis

## Vaata ka
* Süsiklased (mardikaliste sugukond)
Serinka

**'Serinka**' *(Malabele; Seerinka; Saviõun)* on aed-õunapuu sügissort.

Tema viljad on keskmise suurusega, ümmargused, punasetriibulised, telliskivi-punaseleegilise punaga õunad. Viljaliha on valkjas-roheline, pehme mahlane ning magushapu maitsega. Puu kasv on aeglane. Eelistab rohkem niisket maad. Väga hea külmakindlusega.

Sellest õunasordist saab teha väga maitsvaid moose ja keediseid.

## Viited