open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kultuurniit

**Kultuurniit** on külviga rajatud niit.

Kultuurniitude rajamisel kasutatakse tavaliselt paljuliigilist heinaseemet. 

Kultuurniite eristatakse põldheina põldudest, mis rajatakse küntud maale ning enamasti 1–3 liigilisena.

## Vaata ka
*Looduslik niit
*Rohumaa
*Kultuurkarjamaa
Ruben Lagus

**Ernst Ruben Lagus** (12. oktoober 1896 – 15. juuli 1959) oli Soome kindralmajor.

Lagus oli jäägrite hulgas, kes said väljaõppe Esimese maailmasõja ajal Saksamaal. Talvesõja ajal vastutas ta Karjala kannasel võitlevate vägede varustamise eest.

Jätkusõjas juhtis ta kõigepealt Jäägribrigaadi ja 1942. aastast Soomusdiviisi. Ta oli esimene sõjaväelane, keda autasustati Mannerheimi ristiga.

Lagus suri 15. juulil 1959 ja on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Aleksander Eisenschmidt

**Aleksander Jakob Peeter Eisenschmidt** (14. august 1876 Käärdi talu, Uderna vald – 6. august 1914 Tartu lähedal, maetud Tartu Vana-Peetri kalmistule) oli eesti põllumajandusteadlane ja ajakirjanik, üks esimesi eesti rahvusest agronoomiadoktoreid.

Ta töötas aastatel 1899–1902 Kiidjärve mõisavalitsejana.

Eisenschmidt õppis 1903–1905 Königsbergi ülikoolis, kus kaitses 1911. aastal doktoriväitekirja väikepõllupidamisest Tartu maakonnas. Asutas 1906. aastal nädalalehe Põllutööleht ja oli kuni 1910. aastani selle vastutav toimetaja. Aastatel 1907–1910 oli ta ka kuukirja Aiatööleht vastutav toimetaja.

Ühtlasi kutsuti ta sama aasta 1. septembrist Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi (TEPS) kaubandusosakonna asjaajajaks ja tegevjuhiks. Siin hakkas ta looma otsekontakte paremate välismaa vabrikutega ja tellima põllutöö-tarbeaineid otseteed välismaistelt tootjatelt.

Suvel 1907 otsustas TEPS-i koosolek asutada vastastikuse vastutuse alusel töötava ostu-müügi ühisuse. 31. augustil 1908 kinnitatigi Tartu Eesti Majanduse Ühisuse põhikiri ja 1. jaanuarist 1909 läks kaubandusosakonna tegevus uue ühisuse kätte, mille direktoriks valiti A. Eisenschmidt. Tema juhatusel kujunes Tartu Eesti MÜ paari aastaga Eesti kõige elujõulisemaks põllutöötarbeainete müügikohaks. Ta tegi maailma paremate tootjate saadused ilma vahetalitajateta põllumeestele kättesaadavaks, seadis sisse teadusliku kontrolli kunstsõnnikute ja seemnete alal, korraldas kindla kava järgi aastate jooksul väärtuskatseid tegevpõllumeeste juures; tutvustas uusi maaharimisriistu, seadis sisse ühispiimatalitusi maal jne.

1907. aastal asutas Eisenschmidt Tartus Aiavilja-Ühisuse, mis pidi tulevikus välja arenema suureks aedviljakonservide ja alkoholita jookide valmistamise tööstuseks Eestis.

Eisenschmidt tegi kodumaal algust ka tindivalmistamisega, asutades nn Ronga Ühisuse ja võttis korduvalt sõna postiolude parandamiseks maal.

Eisenschmidt abiellus 1909. aasta sügisel Ülenurme mõisa rentniku Lehnbaumi tütre Margot Luisega. 1910. aasta 12. juunil sündis neil poeg Uno ja 1914. aasta kevadel tütar.

Aleksander Eisenschmidt, tema isa ja nelja-aastane poeg hukkusid 6. augustil 1914 Tartus oma kodu lähedal liivakarjääris (nüüdses Sanatooriumi pargis) liivavaringus.

## Isiklikku
Tema isa onupoeg Wilhelm Gottfried Eisenschmidt oli Tartu Peetri koguduse õpetaja. 

Tema vanaonu pojapoja pojapoeg Jaan Einasto on eesti astrofüüsik.

## Viited

## Kirjandus
*1924. *Dr phil Aleksander Eisenschmidti elulugu ja tegevus*. Tartu.
*Heino Kiik 1969. *Aleksander Eisenschmidt*.
*Vello Lään 2008. *Ühenduses on jõud: 100 aastat kaubandust Tartumaal*. Tartu Tarbijate Kooperatiiv.

## Välislingid
* 
* Dr. phil. Aleksander Eisenschmidt'i elulugu ja tegewus : tema kümne-aastase surmapäewa mälestamiseks Teos digiteeritult digitaalarhiivis DIGAR
Looduslik niit

**Looduslik niit** on pärismaise elustikuga alale regulaarse niitmise mõjul kujunenud niit.

Looduslik niit on looduslike karjamaade kõrval peamine looduslike rohumaade tüüp, mis on mõlemad ühtlasi pärandkooslused.

Looduslike niitude hulka kuuluvad ka puisniidud.

## Vaata ka
*pärandkooslus
Gamviki lennuväli

**Gamviki lennuväli** oli Norra põhjaosas asuva Gamviki valla esimene lennuväli, mis rajati 1971. aastal. Pärast Mehamni lennujaama avamist kasutatakse Gamviki lennuvälja ainult hädaabi osutamise vajadusel. Lennurada asub Gamviki külast paari kilomeetri kaugusel. Lennurada on kagu–loodesuunaline.

Kuna Gamviki lennuväljalt ei lähtu enam regulaarliine, ei ole lennuväljal ei ICAO ega IATA koodi.

## Viited
Kubuntu

**Kubuntu** on Ubuntu alusel koostatud operatsioonisüsteem, mille peamine erinevus Ubuntust on, et Ubuntus kasutatava töölaua Unity või Gnome asemel kasutatakse töölauda KDE Plasma Desktop.

## Nimi
"Kubuntu" (hääldus: /kuːˈbuːntuː/) tähendab bemba keeles "inimlikkuse poole" ja on tuletatud *ubuntu*'st, mis tähendab "inimlikkus, humaansus". K sõna alguses tähistab  KDE töölauda ja rakendusi, mida Kubuntu vaikimisi kasutab. Juhuslikult tähendab "kubuntu" kirundi keeles "vaba".

## Erinevus Ubuntust
Tavaline Ubuntu paigaldatakse Unity (varasemates versioonides GNOME) töölaua ja GTK+/GNOME programmide ning pakkidega (näiteks Evolution). Samuti kasutab Ubuntu GTK+/GNOME põhiseid administreerimisvahendeid (näiteks Synaptic pakihaldur). 
Kubuntu kasutab aga KDE töölauda ja KDE/Qt programme ning pakke (näiteks Kontact). Samuti KDE/Qt põhiseid administreerimisvahendeid (näiteks KPackageKit). Sellest hoolimata saavad Kubuntu kasutajad paigaldada kõiki GTK+/GNOME põhiseid pakke ja vastupidi. Samuti saab kasutaja paigaldada Ubuntu ja siis lisada sellele KDE töölaua. 

Kubuntu töölaud on täielikult kohandatav. Algselt loodi KDE selleks, et lihtsustada üleminekut teistelt operatsioonisüsteemidelt (näiteks Microsoft Windowsilt), pakkudes võimalust kohandada menüüd eelmise operatsioonisüsteemi oma sarnaseks. KDE 4 sisaldab vaikimisi võimalust 3D-efektide jaoks.

## Versioonid

## Pilte

Fail:Kubuntu hoary de.png|Kubuntu 5.04
Fail:Kubuntu6.06.png|Kubuntu 6.06 LTS
Fail:Kubuntu.8.04.KDE.png|Kubuntu 8.04
Fail:Kubuntu 10.04 main menu.png|Kubuntu 10.04 LTS
Fail:Kubuntu 12.jpg|Kubuntu 12.04 LTS
Fail:Kubuntu 14.04 LTS.png|Kubuntu 14.04 LTS
Fail:Kubuntu screenshot 16.04.png|Kubuntu 16.04 LTS
Fail:Kubuntu 18.04 KDE 5.12.7-el Screenshot 20190306 221603.png|Kubuntu 18.04 LTS (hu)
Fail:Desktop Kubuntu 20.04.png|Kubuntu 20.04 LTS
Fail:Kubuntu 22.04 et 001.png|Kubuntu 22.04 LTS (et)
Fail:Kubuntu 22.04 et 002.png|Kubuntu 22.04 LTS (et)


## Vaata ka
* Ubuntu
* Lubuntu
* Xubuntu
* Estobuntu

## Viited

## Välislingid
* Kubuntu koduleht
* Kubuntuguide
Arseni Sajankin

**Arseni Sajankin** (sündinud 13. mail 1947 Varnjas, praegu Peipsiääre vald, Tartumaa) on eesti poksija ja poksitreener.  

Sajankin poksis aastatel 1961–1975 Kohtla-Järve Kalevis, tema treener oli Hans Kaiva.

Sajankin oli kergekaalus (kuni 60 kg) kolmekordne Eesti NSV meister (1970, 1971 ja 1974). Ta sai X Roman Kuura mälestusvõistlustel esikoha (1971). Ta sai II ja V Nigul Maatsoo mälestusvõistlustel esikoha (1969 ja 1972) ja IV võistlusel II koha (1971). Ta oli 1971. aasta Eesti NSV parim poksija. 

Sajankin sai NSV Liidu meistrivõistlustel (NSV Liidu rahvaste spartakiaadi raamides) kergekaalus (kuni 60 kg) III koha (1969). Ta sai 1969. aastal Nõukogude Liidu meistersportlaseks.

Sajankin töötas hiljem Sillamäel poksitreenerina, 1996. aastast töötab Ida-Eesti Päästekeskuse Sillamäe tugikomandos päästjana.
## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksimeistrid maailmas ja Eestis 1719–2000". Revelex. Tallinn 2005.
*"Sillamäe pritsimehed saavad elupäästja medalid". *Põhjarannik* 06.09.2006
Kieran Gibbs

**Kieran James Ricardo Gibbs** (sündinud 26. septembril 1989) on endine Inglismaa jalgpallur (vasakkaitsja).

Aastatel 2007–2017 mängis Gibbs Arsenalis ja seejärel 2017–2021 West Bromwich Albionis. Tema klubikarjääri viimaseks klubiks jäi Major League Socceri (MLS) klubi Inter Miami, kus ta mängis kuni 2022. aasta hooaja lõpuni.

## Koondisekarjäär
Gibbs kuulus Inglismaa noortekoondisse 2009. aasta U21 Euroopa meistrivõistlustel Rootsis, kus finaalis kaotati Saksamaa eakaaslastele.

Debüüdi Inglismaa rahvuskoondises tegi ta 11. augustil 2010 mängus Ungari vastu.

## Saavutused
### Arsenal
*FA Cup (3): 2013–14, 2014-15, 2016–17
*FA Community Shield (2): 2014, 2015

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
* Profiil Arsenal FC kodulehel
Hønefoss BK

**Hønefoss BK** (ametlikult *Hønefoss Ballklubb*) on 1895 asutatud Norra jalgpalliklubi, mille kodulinn on Hønefoss ja -väljak Hønefoss Idrettspark.

Esindusmeeskond mängib Norra kõrgliigas.

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad
*Aleksandr Dmitrijev (2008–2011, 2017)

## Välislingid
*Klubi koduleht
Lvivi FK Karpatõ

**Lvivi FK Karpatõ** (ametlikult *ФК «Карпати» Львів*) on 1963 asutatud Ukraina jalgpalliklubi, mille kodulinn on Lviv ja -väljak Ukraina staadion.

Esindusmeeskond mängib Ukraina jalgpalli kõrgliigas.

1969 võitis NSV Liidu karika.

## Saavutused
****[[NSV Liidu jalgpallikarikas|NSV Liidu karikas]]**
:Võitja (1): 1969

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad
*Sergei Zenjov (2007–2014)
*Tarmo Kink (2012)

## Vaata ka
* UEFA kõrgliigaklubide loend

## Välislingid

* Klubi koduleht
* FCKarpaty.Com.Ua
Jüri Rebane

**Jüri Rebane** (22. august 1941 Troitsk, Tšeljabinski oblast – 13. veebruar 1992 Moskva) oli eesti matemaatik.

## Elulugu
Jüri Rebane oli raamatupidaja poeg.

Lõpetas 1959 Pärnu 1. Keskkooli, õppis 1959–1963 Tartu ülikoolis, lõpetas 1965 Moskva ülikooli mehaanika-matemaatikateaduskonna ning 1968 samas aspirantuuri; füüsika-matemaatikakandidaat (1969, Moskva ülikool), väitekiri "Представление универсальных алгебр в полугруппах" ("Universaalalgebrate esitamine poolrühmades"). Töötas 1969–1992 Moskva Eksperimentaalses Metallilõiketööpinkide TUI-s (vaneminsener, laborijuhataja ja juhtivteadur). 

Uurimisvaldkond: universaalalgebrade ja poolrühmade teooria, masina- ja tööpingiehituse matemaatilised probleemid, eriti keerulise ruumilise kujuga detailide vormide loomine.

## Pere
Tema vennad olid Jaan Rebane, Karl Rebane, Toomas Rebane ja õde Miina Rebane.

## Teoseid
* О представлении универсальных алгебр в коммутативных полугруппах. // Сибирский мат. Ж. 7 (1966)
* О примитивных классах алгебр. // TA Toim. Füüs. Mat 16 (1967) 2
* О представлении универсальных алгебр в полугруппах. // TA Toim. Füüs. Mat 17 (1968) 4
* Представление мультиоператорных колец в ассоциативных кольцах. // Успехи Мат. Наук. 24 (1969) 1 (145)
* Автоматизированные расчеты пространственных зацеплений. // Теория и геометрия пространственных зацеплений. Курган, 1979
* Проектирование и расчет металлорежущего инструмента на ЭВМ (kaasautor). // Учебное пособие для втузов. М., 1991.

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 417.
Toomas Rebane

**Toomas-Erik Rebane** (13. aprill 1930 Pärnu – 11. detsember 2012) oli eesti füüsik.

Ta lõpetas Leningradi Ülikooli 1954. Ta on töötanud Moskvas ja Leningradis.

## Pere
Tema vennad olid Jaan Rebane, Karl Rebane, Jüri Rebane ja õde Miina Rebane.

## Viited
Jakob Sõnajalg

**Jakob Sõnajalg** (3. november 1887 Mäo vald – 4. mai 1947 Paide) oli Eesti poliitik. 

Jakob Sõnajalg õppis Paide linnakoolis ja H. Treffneri eragümnaasiumis. 1909. aastal sai Jakob Sõnajalg kodukülas kooliõpetaja koha. 1917. aastal oli ta Järva maakonna miilitsakomitee abiesimees ja esimeste omavalitsuste valimiste järele Järva maakonnanõukogu liige ning maakonnavalitsuse sekretär. 1918. aasta algul oli ta enamlaste käes vangis, algul Naissaarel, hiljem Krestõ vanglas Petrogradis. Vabaks sai Bresti rahulepingu põhjal ja Eestisse pääses 1918. aasta aprillis. 

1918. aastal asus tööle Järva maakonnavalitsuses. Sõjaminister Konstantin Pätsi erilisel volitusel organiseeris Järvamaa kaitsepataljoni ja võttis osa pataljoni esimestest lahingutest enamlastega.

Ta oli 1919–1935 Järva maakonnavalitsuse ja maavalitsuse esimees, Asutava Kogu liige Eesti Tööerakonna rühma liikmena ning alates 2. augustist 1936 Konstantin Koniku asemel V Riigikogu liige. Ta oli ka Paide linnavolinik. 1936. aastal valiti ta Paide põllumeeste konvendi liikmeks.

Juunis 1929 Järva maavanemana ametis olnud Jakob Sõnajalg kimbutas Rakveret külastades sealses raudteejaamas naiste WC-s naisi, mispeale kutsuti maavanemale politsei.

29. jaanuaril 1934 teatas Uudisleht, et Järva Maavalitsuse esimees Jakob Sõnajalg on end oma kabinetis üles poonud. Teade ei vastanud tõele.

16. mail 1938 määras Rakvere ringkonnakohus talle karistuseks omastamise, raiskamise ja võltsimise eest kaheksa aastat sunnitööd.

Jakob Sõnajala kaks tütart, Virve ja Laine, emigreerusid 1944. aasta suurpõgenemise ajal Ameerikasse, kus nende järeltulijad siiani elavad.

## Viited

## Välislingid
*Jakob Sõnajalg 50-aastane
Aleksandr Manjos

**Aleksandr Aleksejevitš Manjos** (vene keeles Александр Алексеевич Манжос; 1846 — 1910. aastad) oli Venemaa riigitegelane. 

Ta oli keiser Aleksander II ja Aleksander III aegne kammerhärra, riiginõunik, Eestimaa kubermangu asekuberner 11. aprillist 1875 kuni 28. märtsini 1885, tõeline riiginõunik ja Kuramaa kubermangu asekuberner 28. märtsist 1885 kuni 20. aprillini 1890.

## Viited
James Clark Ross

Sir **James Clark Ross** (15. aprill 1800 London – 3. aprill 1862 Aylesbury) oli inglise maadeavastaja ja meresõitja.

## Välislingid
Friedrich Waismann

**Friedrich Waismann** (21. märts 1896 – 4. november 1959) oli Austria matemaatik, füüsik ja filosoof. 

Ta kuulus Viini ringi  ning oli olulisemaid loogilise positivismi teoreetikuid.

Raamatus "Sissejuhatus matemaatilisse mõtlemisse" (1936) väidab Waismann, et matemaatilised tõed on tõesed pigem kokkuleppeliselt kui tõestatavalt.

## Teosed
*1936. *Introduction to Mathematical Thinking: The Formation of Concepts in Modern Mathematics*. 

### Eesti keeles
*1993. Wittgensteini vestlusest Waismanniga. (Tõlkinud Mart Raukas.) *Looming* 8: 1096–1097.
Shanghai Shenhua

**Shanghai Shenhua** (hiina *Shànghhǎi Shēnhuā Zúqiú Jùlèbù* 上海申花足球俱乐部) on 1993 asutatud Hiina jalgpalliklubi, mille kodulinn on Shanghai ja -väljak Hongkou staadion.

Tulnud kaks korda Hiina meistriks (1995, 2003) ja kolm korda teiseks (2005, 2006, 2008).

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad
*Andres Oper (2009)
Käärdi lipp

**Käärdi lipp** on Käärdi aleviku lipp, mille kavandas Tõnu Kukk ja mis pühitseti sisse 23. juunil 2009.

Et "käärd" tähendas vanas Tartumaa murdes silmust, siis on lipukavandi autor kujutanud lipul silmusristi ehk Hansu risti. Erksad värvid tähistavad aleviku uut ja ärksamat tulevikku, kuldsed mäed vapimärgi allosas aga Käärdi künklikku reljeefi.

Kuna Käärdi asub Elva linna ja Elva valla piiril, siis olid lippu pühitsema palutud EELK Rõngu Mihkli Koguduse õpetaja Andres Aaste ja EELK Elva Koguduse õpetaja Vallo Ehasalu. 

Lipp valmis MTÜ Käärdi Arendusseltsi initsiatiivil.

## Vaata ka
* Käärdi vapp
Kalle Käsper

**Kalle Käsper** (sündinud 2. mail 1952 Tallinnas) on eesti kirjanik. 

1977. aastal lõpetas ta kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna vene keele ja kirjanduse osakonna. Ta on lõpetanud ka Kõrgemad Stsenaristide ja Režissööride Kursused Moskvas.

Kalle Käsperi tuntumad teosed on epopöa "Buridanid" ja "Taani prints Hamlet, nuhk". Käsper on avaldanud kultuuri- ja ühiskonnaeluartikleid ajakirjanduses.

## Teoseid
*"Üksindus on hommikuti hell: Trdat See-ja-See-jani elu" (1997)
*"Vennad Luiged" (2002)
*"Alliksandriine" (2003)
*"Taani prints Hamlet, nuhk" (2004)
*"Buridanid" I–VIII (romaanisari, 2005–2014)
*"Öö jumalik enklaav" (luulekogu, 2012)
*"Orpheuse laule" (luulekogu, 2017)
*"Ime" (2020)
*"Pihtimus harimatusest. Esseid, artikleid ja müstifikatsioone kirjandusest" (2021)
*"Minu panteon" (luulekogu, 2025)

## Tunnustus
*2013 Tammsaare romaaniauhind ("Buridanid") 
*2021 Ivar Ivaski Mälestusfondi stipendium (loominguliseks tegevuseks)

## Isiklikku
Kalle Käsper oli abielus kirjanik Gohar Markosjan-Käsperiga.

## Viited
Yıldız Tilbe

**Yıldız Tilbe** (sündinud 4. juulil 1966) on kurdi laulja. Yıldız on Türgi üks populaarsemaid lauljaid, kelle plaate on müüdud üle 2 miljoni.

## Diskograafia
### Albumid

* *Delikanlım* (1994) 
* *Dillere Destan* (1995)
* *Aşkperest* (1996)
* *Salla Gitsin Dertlerini*  (1998)
* *Gülüm* (My Rose) (2001)
* *Haberi Olsun* (2002)
* *Yürü Anca Gidersin* (2003)
* *Yıldız'dan Türküler* (2004) 
* *Sevdiğime Hiç Pişman Olmadım* (2004)
* *Papatya Baharı* (2005) 
* *Tanidim Seni* (2006) 
* *Güzel* (2008)
* *Aşk İnsanı Değiştirir* (2009)
Karl Friedrich von Rehbinder

Krahv **Karl Friedrich von Rehbinder** (10. november 1764 Saue mõis – 18. november 1841 Saue mõis) oli baltisaksa päritolu Saku, Saue, Rahula ja Jälgimäe mõisnik.
 Ta rajas oma Saku mõisa õllekoja, millest kujunes Saku Õlletehas.

## Perekond
Karl Friedrich von Rehbinder sündis Saksi-Weimari kammerhärra ja salanõuniku ning 1787 aastal keiser Joseph II käest riigikrahvidiplomi saanud Otto Magnus von Rehbinderi (1727–1792) ja vabapreili Sophie Katharina Dorothea von der Pahleni (1737–1768) pojana. Tema isale kuulusid Udriku, Imastu, Polli, Saku, Liigvalla ja Vanamõisa mõis.

Krahv Rehbinder abiellus 25. aprillil 1786 Lausanne'is krahvinna Geertruid Françoise Elisabeth van Nassau-La Lecq'ga (8. jaanuar 1768 Lausanne – 17. november 1837 Saue), kelle vanemad olid Põhja-Brabantist pärit krahv Lodewijk Theodoor II van Nassau-La Lecq (1741–1795) ja tema esimene naine Jeanne Françoise Elisabeth de Crousat (1745–1768). Abielust sündisid:
* krahv Otto Albrecht Friedrich von Rehbinder (14. detsember 1786 Tallinn – 25. jaanuar 1813 Jälgimäe mõis), Jälgimäe, Saue ja Rahula mõisnik
* krahv Paul Eduard von Rehbinder (27. jaanuar 1794 Saue mõis – 28. aprill 1870 Tallinn), Saku, Saue ja Riidaku mõisnik
* krahv Gustav Konstantin von Rehbinder (14. veebruar 1795 Saue mõis – 12. detsember 1822 Jälgimäe mõis), Jälgimäe mõisnik
* krahv Carl Jacob August von Rehbinder (ristiti 19. juunil 1797 Saue mõisas; suri 22. oktoobril 1799)
* krahvitar Karoline Luise von Rehbinder (16. veebruar 1802 Saue mõis – märts 1877), abiellus krahv Carl Theodor von Manteuffeleliga (1798–1868) ja hiljem Julius Johan Fehstiga (surnud 1866)

### Sugupuu
Viited:

## Vaata ka
*Rehbinder

## Viited
Villa

**Villa** tähendab tänapäevases mõistes luksuslikku ning eksklusiivset eramut või suvilat. Neid on ehitatud enamasti uusrikaste tarbeks kuurortidesse või looduskaunitesse paikadesse, sageli maaliliste veekogude või hea vaatega mäenõlvade vahetusse lähedusse. Villade juurde võivad kuuluda hooldatud iluaiad kui ka jahisadamad. 

Väga jõukates paikades võib esineda ka villade linnakuid, nagu näiteks Hollywoodi lähistel.

## Ehituskunst
### Historitsism
Euroopa ja Ameerika villad ehitati 19. sajandil ning 20. sajandi alguses enamasti historitsistlikus kõrgklassile omases laadis, kasutades peamiselt uusromaanilikke, uusrenessanslikke ja uusbaroklikke arhitektuurielemente. Sisustuses harmoneerisid sageli külluslikult uusrokokoolikud või tagasihoidlikumalt biidermeierlikud stiilielemendid.

### Modernism

## Vaata ka
*Beverly Hills
*Ateena harta
*Belvedere
*Paviljon
*Häärber
*Mõis

## Viited
Krause

**Krause** on Sileesiast pärit aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Esiisa on Tartu ülikooli põllumajanduse ja arhitektuuri professor Johann Wilhelm Krause.

Wilhelm von Krause immatrikuleeriti 1908. aastal Eestimaa rüütelkonda. 

## Suguvõsa liikmeid
*Johann Wilhelm von Krause (1757−1828), Tartu ülikooli ökonoomika- ja arhitektuuriprofessor, Tartu ülikooli peahoone arhitekt
*Wilhelm von Krause (1809−1867), riiginõunik, filosoofiadoktor, professor
*Heinrich von Krause (1861−?), filosoofiadoktor, professor
*Rudolf von Krause (1817−1877), staabirittmeister, pedagoog, Kiievi kadetikorpuse ajalooõppejõud
*Rudolf von Krause (1867−?), tõeline riiginõunik
*Wolfram von Krause (1914−1989), teoloogiadoktor, Tartu Lutheri instituudi kirikuajaloo dotsent, pastor

## Krause suguvõsa mõisavaldused

*Eestimaa:
**Inju (*Innis*) (1877−1919), Inju-Aru (*Arrohof*) (XX sajandi algus, poolmõis), Meriküla (*Merreküll*) (1878−1919), Põlula (*Poll*) (1869−1919)
*Liivimaa eesti distrikt:
**Karste (*Karstemois*) (1906−1911), Reola (*Rewold*) (1917−1919)
*Liivimaa läti distrikt:
**Ķizbele (*Kipsal*) (1801−1805, pandivaldus)

## Välislingid
*"Polli päevikud" võitis Rooma filmifestival mitu auhinda ERR Uudised, 8. november 2010
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Rohland

**Rohland** (vene keeles *Роланд*) on Liivimaa kaupmehe- ja aadlisuguvõsa. Tänapäeval elavad Rohlandid Saksamaal.

## Ajalugu
Suguvõsa päritolu on teadmata. Esimesi teateid nende kohta on aastast 1768 Eestimaalt, mil suguvõsa esiisa Simon Rohlandi (suri pärast 1879) on mainitud Koeru kihelkonnas Kapu mõisavalitsejana. Hiljem oli ta kõrtsmik Kapus ja mõisavalitseja Vaimastvere mõisas. Tema poeg Ernst Johann Rohland (1775−1853) võeti 1797. aastal Tartu kodanikuks ja tõusis 1811. aastal raehärraks. Tema järeltulijate hulgas oli mitmeid literaate. Leo Theodor von Rohland (1842−1877) sai 1862. aastal Venemaa aadlikuks ja ta võeti 1872. aasta 20. aprillil (vkj) Liivimaa kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse, tema pojad Leo Ernst von Rohland (1842−1911) ja Tartu ülikooli professor Woldemar Eduard von Rohland (1850−1936) immatrikuleeriti 1889. aasta 20. oktoobril (vkj) Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Professor von Rohland lahkus venestamise tõttu 1893. aastal Tartust Saksamaale, kus tema järeltulijad elavad tänaseni.

## Suguvõsa liikmeid
*Ernst Johann Rohland (1775−1853), Tartu raehärra, kaupmees
*Carl Ernst Rohland (1802−1865), Kaarma pastor
*Robert Julius Rohland (1808−1890), meditsiinidoktor, tõeline riiginõunik
*Otto Woldemar Rohland (1815−1892), titulaarnõunik, Tartu raehärra ja sündik
*Leo Theodor von Rohland (1842−1877), meditsiinidoktor, mõisaomanik
*Woldemar Eduard von Rohland (1850−1936), õigusteaduse doktor, salanõunik, Tartu ja Freiburgi ülikooli õigusteaduse professor, mõisaomanik
*Hans-Friedrich Woldemar von Rohland (sündinud 1959), põllumajanduse- ja sotsiaalteaduse doktor
*Fridolf Hans Woldemar von Rohland (1893−1976), õigusteaduse doktor, advokaat

## Rohlandi suguvõsa mõisavaldused

*Liivimaa eesti distrikt:
**Aakre (*Ayakar*) (1853−1862 pandi-, 1862−1919 pärusvaldus), Jõgeveste (*Beckhof*) (1869−1906), Uniküla (*Unniküll*) (1901−1906)
*Liivimaa läti distrikt:
**Vaidava (*Waidau*) (1851−1853, pandivaldus)
*Vitebski kubermang:
**Gorodnja (XIX sajandil)

## Viited

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 406.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Livland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1929. Lk 274−275 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000558,00283.html.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelige Häuser B. Bd XXI. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1995. Lk 472−475.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd XI. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2000. Lk 507.

## Välislingid
*Rohlandi suguvõsa aadlivapp saidil gerbovnik.ru
*Rohlandi suguvõsa genealoogia saidil geni.com
*Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Leo Theodor von Rohland

**Leo Theodor von Rohland** (10/22. veebruar 1811 Tartu – 1. september 1877 Aakre) oli Riia arst (Dr. med.) ja 1862. aastast Aakre mõisnik.

Ta oli Tartu raehärra Ernst Johann Rohlandi poeg.

13/25. aprillil 1863 sai ta aadlikuks. Tema pojad Leo Ernst von Rohland ja Woldemar von Rohland immatrikuleeriti pärast tema surma, 1889. aastal, Liivimaa rüütelkonda.

## Välislingid
*Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Heino Anto

**Heino Anto** (ka **Hindrik Anto**; 13. oktoober 1882 Rahuste küla, Torgu vald, Saaremaa – 13. september 1955 Tallinn) oli eesti näitekirjanik, teatritegelane, ajakirjanik, tõlkija ja poliitik (II Riigikogu liige), purjetaja.

Ta õppis aastatel 1893–1898 Kuressaare linnakoolis. Ta omandas posti- ja telegraafiametniku kutse ning töötas sel alal aastatel 1902–1914 ja 1917–1924 (olles 1917–1921 Tallinna peapostkontori ülem). Esimese maailmasõja ajal oli ta sõjaväeametnik, aastatel 1924–1925 ajakirja Meie Turg ja 1926–1939 Kaubandus-Tööstuskoja Teataja toimetaja.

Oli aastast 1921 Tallinna Jahtklubi liige, 1921–23 asekommodoor, tehnilise komisjoni liige.

Aastatel 1925–1926 (sai liikmeks 5. juunil 1925 tagandatud Peeter Lindau asemele) oli ta Riigikogu liige (Töörahva Ühise Väerinna koosseisus).

Aastatel 1907–1916 (vaheaegadega) oli ta dramaturg ja näitleja Estonias ning lavastaja karskusseltsis Valvaja ja Lutheri vabriku rahvamaja näitetrupis.1910–1915 oli ta Valvaja seltsi juhatuse liige. Ta oli aastal 1916 Draamateatri asutajaid ning aastatel 1918–1924 (postiametniku töö kõrvalt) seal dramaturg ja näitleja. Aastal 1917 tegutses ta Tallinna Tööliste Teatris. Ta kirjutas näidendeid ning tõlkis vene, saksa ja prantsuse autorite teoseid.

Ta maeti 17. septembril 1955 Rahumäe kalmistule.

## Isiklikku
Ta oli aastast 1904 abielus näitleja Maimu Antoga.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Bruno Berg

**Bruno Berg** (kodanikunimi **Oskar Brunberg**; 17. veebruar 1866 Võhmuta– 12/https://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=TLA.31.1.100:43/25. september 1907 Ülemiste raudteejaam) oli eesti näitekirjanik, ajakirjanik ja tõlkija.

## Viited

## Välislingid
*
Arkadi Kelepovski

**Arkadi Ippolitovitš Kelepovski** (poola keeles Arkadiusz Kelepowski ; vene keeles Аркадий Ипполитович Келеповский; 1870 – 1925 Novi Sad) oli Venemaa riigitegelane. 

Ta oli riiginõunik, Vladimiri asekuberner 29. juulist 1906 kuni 30. juunini 1909, Liivimaa asekuberner 30. juunist 1909 kuni 16. maini 1912, tõeline riiginõunik, Lublini tsiviilkuberner 16. maist 1912 kuni 1914, Liivimaa tsiviilkuberner 1914 kuni 1915, Pihkva tsiviilkuberner 1915 kuni 1916 ja Harkivi tsiviilkuberner juulist 1916 kuni 1917.

## Viited
Candan Erçetin

**Candan Erçetin** (sündinud 10. veebruaril 1963) on türgi laulja. Candan on Türgis üks populaarsemaid lauljaid.

## Diskograafia
### Albumid
*Hazırım – 1995 
*Sevdim Sevilmedim – 1996 
*Çapkın – 1997 
*Oyalama Artık – 1998 
*Elbette – 1999
*Unut Sevme – 2001 
*Neden – 2002 
*Chante Hier Pour Aujourd'hui – 2002 
*Remix – 2003
*Melek – 2004 
*Remix'5 – 2005 
*Aman Doktor – 2005
Nikolai Lavrinovski

**Nikolai Nikolajevitš Lavrinovski** (vene keeles Николай Николаевич Лавриновский; 6. jaanuar 1875 Stremutka, Pihkva vald – 24. mai 1930 Riia) oli Venemaa riigitegelane, III Riigiduuma liige Pihkva kubermangust. 

Ta oli õuenõunik (kolleegiuminõunik) ja Voroneži asekuberner 23. maist 1911 kuni 27. augustini 1912, riiginõunik ja Mogiljovi asekuberner 27. augustist 1912 kuni 1913, kammerhärra alates 6. detsembrist 1913, Tauria tsiviilkuberner 1913–1914, Tšernigivi tsiviilkuberner 1914–1915, tõeline riiginõunik ja Liivimaa tsiviilkuberner 1915–1917 ning salanõunik alates 8. veebruarist 1917.

1922. aastal emigreerus ta Läti Vabariiki ja sai Läti kodakondsuse.

Ta on maetud Pokrova kalmistule (läti keeles Pokrova kapi; vene keeles Покровское кладбище) Riias.

## Perekond
Tema vanemad olid Pihkva kubermangu aadelkonna peamees 1910–1913 ja senaator Nikolai Pavlovitš Lavrinovski (sündinud 1845) ning Anna Hazenwinkel (sündinud 1855).

Ta oli abiellus Jelizaveta Uvarovaga, hiljem Maria Golikovaga (1890–1986).

## Viited
Jakov Bologovski

**Jakov Dmitrijevitš Bologovski** (vene keeles Яков Дмитриевич Бологовский); 14. november 1863 – pärast 1913) oli Venemaa keisririigi riigitegelane. 

Ta oli riiginõunik, Astrahani asekuberner 30. maist 1902 kuni 20. veebruarini 1904, Liivimaa asekuberner 27. juunist 1905 kuni 30. juunini 1909, tõeline riiginõunik, Jenissei tsiviilkuberner 30. juunist 1909 kuni 12. juunini 1913 ja Vologda tsiviilkuberner juulist novembrini 1913.

## Tunnustus
*Püha Anna ordeni III klass (1892)
*Püha Stanislavi ordeni II klass (1895)
*Püha Vladimiri ordeni IV klass (1896)

## Perekond
Ta isa Dmitri Bologovski (1780–1852) oli kindralleitnant ja senaator.

Tema abikaasa oli Natalja Petrovna Bologovskaja.

## Viited
Pjotr Nekljudov

**Pjotr Petrovitš Nekljudov** (vene keeles Пётр Петрович Неклюдов; 30. mai 1854 Saratovi kubermang – 7. juuni 1934 Ogre) oli Venemaa riigitegelane. 

Ta oli tõeline riiginõunik, Kaunase asekuberner 21. juunist 1890 kuni 13. juulini 1902 ja Liivimaa asekuberner 13. juulist 1902 kuni 27. juunini 1905.
Eino Alt

**Eino Alt** (18. juuli 1921 Narva – 5. november 1980 Tallinn) oli eesti näitekirjanik.

Ta õppis Narva I Progümnaasiumis ja hiljem alates 1939. aastast Tallinna Tehnikumis masinaehitusosakonnas. Alt tegutses mitmetel tehnilistel aladel ning tema hobiks oli tehnikaalaste teoste tõlkimine.

1941. aastal võeti Alt Punaarmeesse. Ta sai Velikije Luki lahingus haavata ning suunati tööle Jegorjevski õppekombinaati. 1944. aastal töötas ta Moskvas projekteerijana, hiljem Tallinnas töökaitseinspektorina ja Eesti NSV Ministrite Nõukogu Asjadevalitsuses. 1945. aastal lõpetas Alt Tallinna Elektromehaanika Tehnikumi.

1962. aastal lavastati Eesti Draamateatris tema draama "Pime-mees", mida peeti tolle aja parimaks algupärandiks. Seda on lavastatud ka Lätis, Venemaal ja Moldovas. 

Eino Alt on maetud Pärnamäe kalmistule.

## Teosed
*"Pime mees" (1962)
*"Sõprus" (1963)
*"Võõras" (1963)
*"Marta" (1966)
*"Armastuse nimel" (1970)
*"Kuidas sünnivad inimesed" (1976)

## Viited

## Välislingid
*Foto
Vallo Ehasalu

**Vallo Ehasalu** (sündinud 10. jaanuaril 1973 Elvas) on eesti vaimulik ja teoloog.

Ta on lõpetanud 1991. aastal Elva 2. Keskkooli ja 1999. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonna teoloogia magistrina ning täiendanud end Saksamaal Tübingeni Eberhard Karli Ülikooli evangeelses usuteaduskonnas ja 1999/2000. õppeaastal EELK Usuteaduse Instituudi pastoraalseminaris.

Ordineeriti 19. mail 1999 diakoniks, 29. augustil 2000 õpetajaks. Tal on pooleli Tartu Ülikooli usuteaduskonnas doktoritöö, mille teema on "Clemensi kiri korintlastele".

Vallo Ehasalu oli aastatel 2003–2008 EELK Valga praostkonna praosti kohusetäitja ja aastatel 2008–2017 praost. 2017. aastast on ta Valga praostkonna abipraost  ja EELK Elva koguduse õpetaja. 2023. aasta alguse seisuga on ta Hargla ja Rõngu Mihkli koguduse hooldajaõpetaja.

Ta on olnud ka Karula, Puhja, Otepää ja Valga ja Rannu Püha Martini koguduse hooldajaõpetaja ning Tartu Teoloogia Akadeemia õppejõud. 

Alates 2006. aasta aprillist on ta Martin Lutheri Ühingu esimees.

2023. aasta alguse seisuga on ta ka EELK Usuteaduse Instituudi Vana ja Uue Testamendi teaduse ja heebrea ning kreeka keele lektor, EELK Konsistooriumi jumalateenistuselu komisjoni jutluseperikoopide abimaterjali töörühma kaastöötaja ja Eesti Keele Instituudi ususõnastiku töörühma konsultant.

## Tunnustus
* 2022 – EELK aasta vaimulik

## Isiklikku
Vallo Ehasalu on abielus soomlanna Mirja Kaarina Ehasaluga. Neil on kolm poega.

Vallo Ehasalu vanaisa onupoeg oli vaimulik ja professor Arthur Võõbus.

## Viited

## Välislingid
*Vallo Ehasalu EELK kodulehel
*Vallo Ehasalu soovib mõista Jumala saladusi, Eesti Kirik, 11. jaanuar 2023
Laut

**Laut** on koduloomade ja kodulindude pidamiseks mõeldud hoone (või hoone osa).

Taludes on peetud eri liiki loomi laudas ühes ruumis. Kui laut on mõeldud üht liiki loomade jaoks, võidakse lauda kohta kasutada täpsemaid nimetusi, näiteks tall (hobustele), lehmalaut (veistele), lambalaut (lammastele), sigala (sigadele), kanala (kodulindudele). 

Eristatakse puhaslautu, kust sõnnik eemaldatakse rennide ja sagedase puhastamisega, ja sõnnikulautu, kus loomad elavad sõnnikukihil.


Tammsaare sünnikohas laut.jpg|Tammsaare-Põhja talu laut
Sänna mõisa laut eestvaates.JPG|Sänna mõisa laut
Mahajäetud kolhoosilaut Jõune külas.jpg|Mahajäetud kolhoosilaut Jõune külas


## Viited
BOS

**BOS** või **Bos** võib tähendada järgmist:
**Bos* on veise perekonna ladinakeelne nimi
***[[Bos (alamperekond)]]*
*...
Veis

**Koduveis** on loomaliik (*Bos taurus*) või alamliik (*Bos primigenius taurus*) veise perekonnast; üks levinumaid koduloomi.

Veis kodustati umbes 5000 aastat eKr nii Euroopas kui ka Ees- ja Kesk-Aasias. Eesti alale on veis toodud Lõuna-Euroopast. 

## Sõnavara
Isast veist kutsutakse pulliks, kohilooma – suguvõimetuks lõigatud ehk kastreeritud veist – härjaks ja emast veist lehmaks. Sündinud veist kutsutakse vasikaks, noorveist mullikaks (rahvasuus ka õhvaks või värsiks, (tiine) mullika kohta ütleb rahvasuu õhvik. Kasvueas noorloom on kasvik. 

Rasedusest veiste kontekstis ei räägita, küll aga tiinusest. Mittetiinestuv lehm on aher lehm.

## Bioloogia
Koduveis saab suguküpseks umbes aastaselt. Lehm sünnitab (poegib) harilikult ühe, harvemini kaks või rohkem vasikat. 

Tavaliselt on veise piimatoodang kõige suurem pärast kolmandat või neljandat tiinust.

## Töönduslik tähtsus
Veiselt saadakse piima ja liha (veiseliha ehk loomaliha); nahka, sarvi, karvu ja konte kasutavad kerge- ja keemiatööstus.

Veis on kõige suurema kliimajalajäljega metaanigaasi tekitamise tõttu.

## Vaata ka
*Aberdeeni-anguse veis
*Eesti maatõugu veis
*Eesti punane veis
*Hecki veis
*Herefordi veis
*lihaveis
*lüpsilehm
*nuumveis
*Šoti mägiveis
*veise ternespiim
*Veisekasvatuse Edendamise Fond
*veiste märgistamine
*veiste söötmine

## Viited

## Välislingid
Antenna

***Antenna*** on tundla ladinakeelne nimetus. 

***Antenna*** tähendab inglise keeles antenni
***"[[Antenna (ZZ Top)|Antenna]]"** on ansambli ZZ Top album.

## Vaata ka
*Antenna of Love
Harilik pirnipuu

**Harilik pirnipuu** (*Pyrus communis*) on roosõieliste sugukonda pirnipuu perekonda kuuluv viljapuu.

Liik on pärismaine Kagu-Euroopas ja Edela-Aasias. Temast on aretatud suur hulk kultiveeritavaid sorte. Pirnipuu kuulub kõige tähtsamate parasvöötmes kasvatatavate viljapuude hulka.

Pirinipuu kasvab 20, harva 30 m kõrgeks. Ta elab 200, harva 300 aastat vanaks.

Pirnipuude vilju nimetatakse pirnideks.

Pirnipuu puidu tihedus on 690 kg/m³.

Pirnipuu diploidne kromosoomiarv on 34.

Pirnipuu ei ole nii külmakindel kui õunapuu, aga ei jää sellest ka palju maha. Viljade saamiseks vajavad puud talvist jahedamat perioodi.

Pirnide jäänuseid on leitud juba noorema kiviaja ja pronksiaja asulapaikadest Euroopas. Kuid seda, millal pirnipuid kasvatama hakati, on väga keeruline kindlaks teha, sest metsikuid pirne korjati ja söödi juba ammu enne nende kultiveerimist. "A ja O" andmetel kodustati pirnipuu umbes 3000 aastat tagasi Kreekas. Esimesed usaldusväärsed allikad pirnipuude kasvatamise kohta pärinevad antiikkirjanike teostest. Theophrastos, Cato Vanem ja Plinius Vanem pakuvad kõik teavet pirnipuude kasvatamise ja pookimise kohta.

Tänapäevased pirnisordid on aretatud mets-pirnipuust. Tänapäevased pirnisordid ristuvad üldjuhul mets-pirnipuudega vabalt, mistõttu mets-pirnipuu ei ole omaette liik.

Kõige kvaliteetsemate viljade saamiseks korjatakse pirne puu otsast siis, kui nad on saavutanud täissuuruse, aga ei ole veel küpsed. Niisuguses olekus taluvad nad säilitamist ja transportimist hästi, kui neid vaid jahedas hoida. Hiljem viljad järelküpsevad. Aretatud on isegi selliseid sorte, mis küpsemiseks vajavadki vahepealset jahutamist.

Kui pirnil puu otsas küpseda lasta, võib ta kergesti enne korjamist ise alla kukkuda. Igal juhul on sellist vilja keeruline korjata ilma seda kriimustamata ja niisugune vili kipub riknema.

## Pirnipuu Eestis

Eestis kasvatatakse pirnipuid peamiselt koduaedades, nende suhtelise külmaõrnuse tõttu ei tasu äriaed end meie kliimas sageli ära. Pirnipuud on tugevama kasvuga kui õunapuud. Koduaedades edenevad hästi suvi- ja sügispirnipuud, mille viljad on suhteliselt lühikese säilivusajaga, kuid meeldiva magusa maitsega ja mahlased. Pirnipuud saab vääristada niinimetatud perepirnipuuks.

Eestis aretatud vanematest sortidest on tuntud näiteks 'Tervishoiunõunik' ja 'Kägi bergamott'.

Lääneranna vallas Metskülas on mitukümmend Jüri Kägi aretatud pirnipuud, mis võeti 1959 looduskaitse alla. Neid nimetatakse Kägi pirnipuudeks.

Puitmaterjalina on see tänu kõvadusele ning ühtlaselt tihedale ja peenele puidusüüle hinnatud nikerduspuit, kuna mainitud omadused võimaldavad puitu igas suunas lõigata. Amandus Adamson on tuntud pirnipuust valmistatud skulptuuride poolest.

## Vaata ka
*Pirnisortide loend

## Viited

## Välislingid
*
Debby Ryan

**Deborah Ann Ryan** (sündinud 13. juulil 1993) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja.  

Ta sai tuntuks Disney kanali noortesarjaga "The Suite Life on Deck", kus mängis Kansase maatüdrukut Bailey Pickettit. 2009. aastal sõlmis ta oma esimese plaadilepingu plaadifirmaga Hollywood Records. 

## Elulugu
Debbyl on vend Chase Ryan, kes on laulja-laulukirjutaja. Debby on sündinud USA Alabama osariigis.

## Näitlejatöö

Ta alustas oma näitlejakarjääri seitsmeaastaselt, kui kolis Saksamaale. Kümneaastaselt tuli ta USA-sse tagasi, kus otsustas, et hakkab näitlejaks. 

2003. aastal mängis ta filmis "Spy Kids 3D" pisiosas. Väikest osa mängis ta ka filmis "Walker, Texas Ranger: Trial By Fire".

2004. aastal tegi ta kaasa Disney sarjades "The Suite Life of Zack and Cody", "Hannah Montana" ja "Wizards of Waverly Place".

2008. aastal mängis Debby peaosa Disney sarjas "The Suite Life on Deck". See sari on siiani Disney kanalis kavas. 2008. aastal mängis ta filmides "Longshots" ja "The Suite Life on Deck".

Debby oskab vabalt saksa keelt, aga ta emakeel on inglise keel.

## Välislingid
* 
* Fansdryan
Mets-pirnipuu

**Mets-pirnipuu** (*Pyrus pyraster*) on roosõieliste sugukonda pirnipuu perekonda kuuluv heitlehiste puude liik.

Eestis pärismaine. Kasvab haruldasena Lääne-Eestis, looduskaitse all.

Teda on kasutanud aretaja Jüri Kägi (Läänemaal Metskülas) kohalike pirnisortide aretamisel.

## Vaata ka
*harilik pirnipuu

## Välislingid
*
Dubki

**Dubki** (vene keeles Дубки, eesti keeles ka **Tupka**, setu keeles ka **Tuupka**) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Krupi vallas.

Küla kuulus aastatel 1920–1944 Eesti Vabariigi Petseri maakonda ja liideti 1944. aastal Vene NFSV-ga.

Küla asub neeme tipus Pihkva järve ääres ja maismaal piirneb ta ainult Eesti territooriumiga, seega on tegemist Venemaa eksklaaviga. 2005. aasta piirilepe olukorda ei muutnud.

## Allikad

* Kaart
* *Hidden Europe*.  July 2005, #3. Tangled Territories
Pappel

**Pappel** (*Populus* L.) on pajuliste sugukonda kuuluv mitmeaastaste heitlehiste lehtpuude perekond. 

Perekonnas on kokku umbes 35 liiki (eri autoriteetide andmetel on liikide arv 30–40). Paplid on levinud tervel põhjapoolkeral. 

Looduses on tavalised ka mitmed papliliikide hübriidid. Lisaks on haljastuses levinud looduslike liikide ja nende hübriidide kultivarid. Eestis on hübriidsetest kultivaridest tuntumad hübriidhaab, mis on aretatud insenergeneetilisi meetodeid kasutades hariliku haava (*Populus tremula*) ja ameerika haava (*Populus tremuloides*) ristamisel.

## Klassifikatsioon
Looduslike paplipopulatsioonide liikideks klassifitseerimine on keeruline. Liigi määramiseks on sageli vaja määratavat isendit vaadelda kolmel aastaajal: õitsemisajal, seemnekuparde valmimisajal ja vahetult enne lehtede langemist (et vaadelda preformseid ja neoformseid lehti ning talvepungi).

Papli liigid jagunevad järgmistesse sektsioonidesse:

*Sektsioon *[[Aigeiros]]* – mustad paplid (levinud Põhja-Ameerikas, Euroopas, Kagu-Aasias ja Loode-Aafrikas)
***[[Populus deltoides]]*, (Põhja-Ameerika), jaguneb kaheks või kolmeks alamliigiks
****Populus deltoides* ssp. *deltoides* – kallaspappel
****Populus deltoides* ssp. *monilifera* – preeriapappel (sünonüümid *P. deltoides* var. *occidentalis* Rydb. ja *P. sargentii* Dode)
***[[Populus fremontii]]*, (Põhja-Ameerika lääneosa)
***Populus nigra* – must pappel (Euroopa)

*Sektsioon *Populus* – haavad ja hõbehaavad (levinud tervel põhjapoolkeral peamiselt lähisarktilises ja parasvöötmes, üks liik (hõbehaab) ka lähistroopikas)
***Populus adenopoda* – hiina haab ehk hiina pappel (Hiina)
***Populus alba* – hõbehaab ehk hõbepappel (Loode-Aafrika, Lõuna-Euroopa ja Kesk-Aasia)
***Populus davidiana* – korea haab (Ida-Aasia)
***Populus grandidentata* – suurehambaline haab (Põhja-Ameerika idaosa)
***Populus sieboldii* – jaapani haab ehk Sieboldi haab (Jaapan)
***Populus tremula* – harilik haab (Euraasia põhjaosa)
***Populus tremuloides* – ameerika haab (Põhja-Ameerika)

*Sektsioon *Tacamahaca* – palsamipaplid (levinud Põhja-Ameerika ja Aasia parasvöötmes)

*Sektsioon *Leucoides* – laialehised paplid (levinud Põhja-Ameerika idaosa ja Lääne-Aasia sooja kliimaga aladel)

*Sektsioon *Turanga* – lähistroopilised paplid (levinud Kagu-Aasias ja Ida-Aafrikas)

*Sektsioon *Abaso* – mehhiko paplid (levinud Mehhikos)

## Eesti liigid
Eestis on pärismaine üks papli perekonna liik:
**Populus tremula* – harilik haab, sage.

Vahel kasvatatakse veel introdutseeritud liikidena:
**Populus alba* – hõbehaab (hõbepappel), metsistub
**Populus ×canescens* – hall haab (hall pappel), ilupuu, harva metsistub
**Populus ×berolinensis* – berliini pappel
**Populus suaveolens* – lõhnav pappel
**Populus balsamifera* – palsampappel (võib ka metsistuda)
**Populus nigra* – must pappel
Sergei Škatov

**Sergei Škatov** (sündinud 1960. aastal) on Eesti poksija.  

Škatov poksis Tartu Kalevis, tema treener oli Peeter Noppel.

Škatov oli II kergekeskkaalus (kuni 67&nbsp;kg) kolmekordne Eesti NSV meister (1979, 1981 ja 1982). Ta sai Eesti NSV meistrivõistlustel II kergekeskkaalus (kuni 67&nbsp;kg) 2. koha (1980) ning oli 1983. aasta meistrivõistlustel selgelt favoriit, kuid vigastuse tõttu jäi võistlus pooleli ja ta sai 3. koha. Ta sai XII Nigul Maatsoo mälestusvõistlustel II kergekeskkaalus (kuni 67&nbsp;kg) esikoha (1979). 

Škatov sai NSV Liidu noorte meistrivõistlustel kergekaalus (kuni 63&nbsp;kg) 7. koha (1977). 1979. aastal sai Nõukogude Liidu meistersportlaseks.

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksimeistrid maailmas ja Eestis 1719–2000". Revelex. Tallinn 2005.

## Välislingid
*
Porss (perekond)

**Porss** (*Myrica*) on  perekond porsaliste sugukonnast. Sugukonda kuulub 35–50 liiki madalaid puid ja põõsaid.

## Morfoloogia

Porsaliste sugukonnas leidub nii 1 meetri kõrguseid põõsaid kuni 20-meetriseid puid. Mõned on suvehaljad, kuid enamik liike on igihaljad. Juured elavad sümbioosis lämmastikku siduvate bakteritega, mis võimaldab taimedel kasvada väga väikese lämmastikusisaldusega muldadel.

## Levik

Porsaliste sugukonna esindajaid leiab nii Aafrikast, Aasiast, Põhja-Ameerikast kui Lõuna-Ameerikast.  

Eestis kasvab looduslikult ainult harilik porss (*Myrica gale* L.)

## Liigid

**Myrica californica* – kalifornia porss
**Myrica cerifera* – vahaporss
**[[Myrica esculenta]]*
**[[Myrica faya]]*
**Myrica gale* – harilik porss
**[[Myrica hartwegii]]*
**Myrica heterophylla* – karoliina porss
**[[Myrica holdrigeana]]*
**[[Myrica inodora]]*
**[[Myrica integra]]*
**[[Myrica nana]]*
**[[Myrica parvifolia]]*
**Myrica pensylvanica* – pensilvaania porss
**[[Myrica pilulifera]]*
**[[Myrica pubescens]]*
**Myrica rubra* – punane porss
**[[Myrica serrata]]*
**Myrica tomentosa* – viltjas porss
Lembit Sipelgas

**Lembit Sipelgas** (sündinud 19. detsembril 1939 Narvas) on eesti endine poksija.  

Sipelgas poksis aastatel 1957–1972 Tartu Kalevis, tema treenerid olid Lembit Rannast ja Vello Kade. Ta pidas 149 kohtumist ja võitis neist 99.

Sipelgas oli raskekaalus (üle 81 kg) Eesti NSV meister (1966). Ta sai Eesti NSV meistrivõistlustel poolraskekaalus (kuni 81 kg) II koha (1964) ning raskekaalus (üle 81 kg) II koha (1965, 1969 ja 1971) ja III koha (1967).

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2018. Lk 455

## Välislingid
*Lembit Sipelga sporditulemused
Hans Eriksson

**Hans Eriksson** Brinkalast, (**Hans Eerikupoeg**; rootsi keeles Hans Eriksson Finne till Brinkala; soome keeles Hannu Eerikinpoika, Prinkkalan sukua; surnud 1608 Brinkkalas) oli soome päritolu Rootsi sõjaväelane ja Soomes Turu linna lähedal Kakskerta saarel asunud Brinkhalli mõisa pärushärra.

Ta oli Viiburi ja Tallinna linnuse ja lääni asehaldur ning aastail 1576–1577 Toompea ehk Tallinna linnusepealikuna, kohusetäitjana ka ajutine Eestimaa asehaldur.

29. juunil 1568 kinkis kuningas Johan III talle kui Rootsi laevastiku laevapealikule Juva mõisa Tarvasjoki vallas ja 12. augustil 1576 ka aadlitiitli.

1579. aastal võitles ta mõne nädala koos Aunaku mõisniku ja hilisema feldmarssali Hans Wachtmeisteriga (surnud 1590) Peipsi järve mõlemal kaldal venelaste vastu. 1580. aastal vallutas rootslastele Padise kloostri ja oli 1582 aastal Paide asehaldur,  komandöriks Ivangorodis 1584.

1587–1588 oli ta Narva lossi ja Narva lossilääni asehaldur

Sigismundi ja hertsog Karli vahelises võimuvõitluse ajal oli ta Sigismundi pooldajana 1591. aastast Turu linnuse ja lääni asehaldur. Turu piiramisel 1597 langes ta hertsog Karli kätte vangi ja toimetati Stockholmi. Riigireeturluses süüdistatuna riigistati talle kuulunud Juva mõis, kuid sai selle läänivaldusena 1602. aastal tagasi, kui riigihoidja hertsog Karl andis Sigismundi pooldanud aadlikele armu. 

Ta maeti 30. oktoobril 1608 Turu toomkiriku Püha Johannese kabelisse ehk Brinkkala koori (soome: Johannes Kastajan kuori, Brinkkalan kuori).

Lisaks talle kuulunud Brinkhalli pärusmõisale (Brinchala, Brinkala, Brinkkala või Prinkkala), kuulus talle ka Turu toomkiriku lähedal nn Brinkkala maja, milles 1886. aastast alates kuulutatakse välja jõulurahu.

## Perekond
Ta abiellus Christina Stålarmiga (maetud 1611), kes oli Lindö ja Grabbacka mõisniku, riiginõunik Erik Arvidsson Stålarmi (surn. 1566) ja Beata Grabbe tütar, ning Narva asehaldur Arvid Eriksson Stålarmi õde. Abikaasa ema, Beata Grabbe, oli aastail 1534–1545 Viiburi lossifoogtiks olnud Nils Månsson Grabbe (surn. 1549) ja Elin Claesdotteri tütar. Abielust sündisid:
*Svante Hansson, Juva mõisnik
*Kristina Finne, abiellus Benkt Börjesson Papegojaga
*Krister Hansson (surn. 1615), Brinkhalli ja Juva mõisnik, Soome aadlilipkonna rittmeister, abiellus Brita Mattsdotter Krusiga (Cruus af Edeby; surn. 1618), kes oli Pärnu asehaldur Jesper Mattson Cruusi õde.

## Viited
Louise Charlotte

**Louise Charlotte** (30. oktoober 1789 Kopenhaagen – 28. märts 1864 Kopenhaagen) oli Taani printsess.

Louise Charlotte'i isa oli Taani ja Norra prints Frederik ning ema Mecklenburg-Schwerini printsess Sophie Frederikke.

Louise Charlotte oli praktiline ja majanduslikult mõtlev naine, kes rangelt jälgis õukonna majanduskulusid. Ta tundis pisut huvi kunsti ja luule vastu.

19. sajandi keskel tekkis Taani päriluskriis. Kuningal Frederik VII-l polnud lapsi ega seaduslikke vendi-õdesid. (Väljaspool abielu sündinud õdesid-vendi oli tal kümmekond, aga need ei tulnud arvesse.) Kuninga üks onu ja kaks tädi olid juba lastetuna surnud. Troonipärija oli teine onu Ferdinand, kes oli samuti lastetu ja üsna eakas. Nende järel olidki troonipärimisjärjekorras Louise Charlotte ja tema lapsed. Kuid Louise Charlotte'i ainus poeg pidi pärima Hessen-Kasseli.

1851 loobusid Louise Charlotte ja tema poeg Friedrich Taani trooni pärimise õigusest. See õigus ei läinud aga Louise Charlotte'i teisele tütrele Mariele, vaid kolmandale tütrele Louise'ile.

1863 surigi algul Ferdinand ja samal aastal mõni kuu hiljem Frederik. Trooni päris Louise, kes sellest aga kohe loobus oma abikaasa Christian IX kasuks. Järgmisel aastal suri Louise Charlotte seal, kus oli sündinudki: Kopenhaagenis Christiansborgi lossis.

## Abielu ja lapsed

10. novembril 1810 abiellus Louise Charlotte Amalienborgi lossis Hessen-Kasseli maakrahvi Wilhelmiga. Abielust sündisid
* Karoline Friederike Marie (15. august 1811 – 10. mai 1829)
* Marie Louise Charlotte (9. mai 1814 – 28. juuli 1895)
* Louise (7. september 1817 – 29. september 1898)
* Friedrich Wilhelm Georg Adolf, Hessen-Kasseli maakrahv (26. november 1820 – 14. oktoober 1864)
* Auguste Sophie Friederike (30. oktoober 1823 – 17. juuli 1899)
* Sophie Wilhelmine (18. jaanuar – 20. detsember 1827)

## Viited
Vladimir Jagunov

**Vladimir Jagunov** (12. märts 1956 Poltava Ukraina NSV – 4. juuni 2016) oli Eesti poksija. 

Jagunov poksis Narva Dünamos ja Tööjõureservides, hiljem põhiliselt Kalevis.

Jagunov oli helveskaalus (kuni 48&nbsp;kg) kuuekordne Eesti NSV meister (1978, 1983–1987) ning kärbeskaalus (kuni 51&nbsp;kg) neljakordne Eesti NSV meister (1981–1982 ja 1988–1989). Ta sai Eesti NSV meistrivõistlustel helveskaalus (kuni 48&nbsp;kg) II koha (1990).

Jagunov tuli 1986. aastal helveskaalus (kuni 48&nbsp;kg) ja 1988. aastal kärbeskaalus (kuni 51&nbsp;kg) meistriks ilma võistluseta, seega loetakse tihti, et ta on kümne korra asemel tegelikult kaheksa korda meistriks tulnud. 

Selleaegsete Eesti NSV meistrivõistluste lahtise laadi tõttu esinesid seal ka külalisvõistlejad. Helveskaalu (kuni 48&nbsp;kg) 1985. ja 1987. aasta võistlusel oli mõlemal korral ainult kaks võistlejat. Jagunovi vastane oli mõlemal korral väljastpoolt Eesti NSV-d. Ka 1990. aasta helveskaalu (kuni 48&nbsp;kg) võistlusel oli Jagunovi vastane väljastpoolt Eesti NSV-d, sedakorda Jani Nousiainen Soomest.

Jagunov sai Leedu NSV lahtistel meistrivõistlustel helveskaalus (kuni 48&nbsp;kg) esikoha (1987).

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksimeistrid maailmas ja Eestis 1719–2000". Revelex. Tallinn 2005.

## Välislingid
*