open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Üksnurme mõis

**Üksnurme mõis** (saksa keeles *Uxnorm*) oli rüütlimõisKeila kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Saku valda Üksnurme küla lähedale.

Mõis asutati 1630. aastatel. Mõisal on olnud palju omanikke. Mõisa kahekorruselise peahoone ehitasid 1860 Pahlenid.

## Viited

## Välislingid
*
*
*Üksnurme (Keila khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Oru mõis (Kose)

**Oru mõis** (saksa keeles *Orrenhof*) oli Tuhala mõisa kõrvalmõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Kose valda.

Mõis asutati 1663. Mõisal oli palju omanikke. Mõisa peahoone põles 1905 ja pärast tulekahju ehitati vanadele müüridele kivist esimene korrus ja puust teine korrus.

## Viited

## Välislingid
*
*Oru mõis (Kose khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kõrgreljeef

**Kõrgreljeef** (itaalia keeles *alto rilievo*, prantsuse keeles *haut-relief*) on reljeefi tüüp, mille puhul skulpturaalne kujutis on töödeldud väga kõrgena ja figuurid eenduvad taustast enam kui poole oma mahust. Kõrgreljeefi puhul tekib sageli mulje peaaegu ümarplastilisest teosest.

## Pildid

File:Stele Odou Athinas, National Archaeological Museum of Athens, 2004-rt.jpg|Kõrgreljeef rooma hauamonumendil
File:Isaac sarcifice Pio Christiano Inv31648.jpg|Stseen Junius Bassuse sarkofaagilt
File:Benedetto antelami, deposizione, 1178, 01.jpg|Benedetto Antelami "Ristiltvõtmine", 1178
File:Cenacolo di san salvi, benedetto da rovezzano 4.JPG|Benedetto da Rovezzano reljeef muuseumis Firenzes, 15. sajand
File:Adorazione dei pastori - Francesco Grassia.jpg|"Karjaste kummardamine", Francesco Grassia, 1674
File:Zürich - Kunsthaus - Rodin&#039;s Höllentor IMG 7384 ShiftN.jpg|Rodini "La Porte de l'Enfer" 'Põrguvärav'


## Vaata ka
* Madalreljeef
* Ümarplastika

## Viited
Oru mõis

**Oru mõisa** nime kandis mitu Eesti mõisat:
*Oru mõis (*Orrenhof*), rüütlimõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal
*Oru mõis, (*Orromois*) Aseri mõisa karjamõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal
*Oru mõis (*Orro*), poolmõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal
**peahoone Oru loss
*Oru mõis (*Orrenhof*), Tuhala kõrvalmõis Kose kihelkonnas Harjumaal
Paunküla mõis

**Paunküla mõis** (saksa keeles *Paunküll*) oli rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal kuulub mõis Harju maakonda Kose valda.

### Ajalugu
Mõisat on esmamainitud 1493. aastal, 17. sajandi keskel kuulus see Vietinghoffidele. Mõisal oli hiljem palju omanikke, aga ajavahemikus 1750–1754 omasid mõisat Hagemeisterite suguvõsa ja Hagemeisterite perekonnale jäi mõis 1919. aasta mõisate riigistamiseni. Viimane mõisnik (alates 1910. aastast) oli Julius von Hagemeister.

19. sajandi alguses ehitati stiilne ühekorruseline klassitsistlik peahoone, mis 1905. aastal põles maha. Põlenud peahoone asemele ehitati historitsistlik hoone.

### Paunküla mõisa põletamine 1905. aastal
1905. aasta sündmuste keerises pandi mõis põlema ja see sai tugevasti kannatada. Kahju hinnati hiljem 33 000 rublale. Mihkel Aitsami kirjeldab mõisas toimunud rüüstamist järgnevalt:

## Viited

## Välislingid
*
*Paunküla mõis (Kose khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Habaja mõis

**Habaja mõis** (saksa keeles *Habbat*) oli rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Kose valda.
## Ajalugu
Mõis rajati 1646, mil ta eraldati Vana-Harmi mõis ehk Ojasoo mõisast

1900. aastal omandas mõisa Hermann August Alexander von Harpe, hinnaga 117 600 rubla. 1907. aastal kinkis Hermann von Harpe mõisa Arthur Alexander Eduard Konstantin von Hunniusele  1919. aasta maareformi käigus jäi Hunniusele ainult mõisasüda ja temale kuuluv Ritle talu (Alansi külas) ja seda tingimusel, arendada seemnekasvatust, mida ta oli ka teinud. Jäänukmõisa pidas Arthuri poeg Hans Hunnius ja kui algas väiketalude pankrotistamise ajajärk oli Habaja mõisa endine piir 1936. aastaks taastatud. Hunniustel oli lõpuks üle kahesaja hektari põldu, oli traktoreid, oli 25 tööhobust, 55 lehma ja viinavabrik.

## Mõisahoone
Tänapäevani säilinud vanabalti tüüpi Habaja mõisa peahoone ehitati 18. sajandi lõpul. Habaja mõisa härrastemaja on üks väheseid Eestis säilinud Põhjasõja järgseil aastail ehitatuist, mõisa peahoone asub Kose-Kuimetsa maantee ääres. Mõisa alal on säilinud ka mitmed sümmeetriliselt paiknevad kõrvalhooned: aitkuivati, karjakastell, tõllakuur, tall, puust töölistemaja, kivist töölistemaja, riistakuur, kelder, värkstuba, viinaait, Habaja mõisa viinavabrik ja Habaja mõisa tuuleveski. 	

Eesti NSV perioodil kuulus mõisakompleks Habaja sovhoosile.
## Habaja mõisa park

Habaja mõisa pargi puittaimestiku liigirikkus on väike, võõrliike on 17. Pargi maakividest piirdemüüri on säilinud ainult mõned meetrid. Pargis asub kaks mälestuskivi: Habaja veresaunale-abiteost keeldunud talupoegade peksmisele 1858. aasta juunis ja Teises maailmasõjas langenutele.

Habaja mõisa aitkuivati, 19.-20.saj..JPG|Aitkuivati
Habaja mõisa karjakastell, 19.-20.saj.*.JPG|Karjakastell
Habaja mõisa tõllakuur, 19.-20.saj.*.jpg|Tõllakuur
Habaja mõisa tall, 19.-20.saj.*.JPG|Tall
Habaja mõisa puust töölistemaja, 19.-20.saj.*.JPG|Puust töölistemaja
Habaja mõisa kivist töölistemaja, 19.-20.saj.*.JPG|Kivist töölistemaja
Habaja mõisa riistakuur, 19.-20.saj.*.JPG|Riistakuur
Habaja mõisa kelder, 19.-20.saj.*.JPG|Kelder
Habaja mõisa viinaait, 19.-20.saj..JPG|Viinaait
Habaja mõisa viinavabrik, 19.-20.saj.*.JPG|Viinavabrik
Habaja mõisa värkstuba, 19.-20.saj.*.JPG|Värkstuba
Habaja mõisa tuuleveski, 19.-20.saj..JPG|Tuuleveski

## Viited

## Välislingid
*
Pikavere mõis

**Pikavere mõis** (saksa keeles *Pickfer*) oli rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Raasiku valda.

Mõisat on esmamainitud 1446. aastal, kui Hans von Maydelli lesk Margaretha Dönhoff pantis Pikavere mõisa Johann Risbiterile ja 1521. aastal müüdi mõis Johann Risbiterile (surn. 1567). 1586. aastal oli mõisavaldaja Johann Riesebiter. Johann Riesebiteri tütar Anna abiellus Bertram Meyborgiga ja nende tütar ja pärijanna Anna (surn. 1646) abiellus 1603. aastal hilisema Tallinna asehaldur Ewert von Bremeniga, keda on mõisaomanikuna märgitud 1641. aastal. Nendelt päris tütar Anna Magdalena (1636–1684), kes abiellus 1655 Berend Johann von Uexkülliga ja 1660. aasta pärandavara jagamise lepingu kokkuleppega sai Hans Georg (Jürgen) von Uexküll Pikavere mõisa alles pärast ema surma. Rootsi aegses mõisade reduktsioonis oli mõis reduktsioonikomisjoni otsusega 1687. aastast reduktsioonist vabastatud.

1716, 1733. aastal valdasid mõisat Uexküllid, 1736. aastal Berend Johann von Uexküll. 1765. aasta pärandavara jagamise lepinguga sai Ravila ja Pikavere mõisad, leitnant Woldemar von Uexküll, kes 1766. aastal müüs Pikavere mõisa oma vennale Hans Georg von Uexküllile. 1768. aastal müüs kammerjunkur Hans Georg von Uexküll, Pikavere mõisa alampolkovnik krahv Karl Friedrich Wachtmeisterile (1735–1772), kes müüs Pikavere mõisa 1771. aastal leitnant, assessor Peter von Baranoffile. Peter von Baranoffi (surn. 1807), pärandavara jagamise lepinguga olid pärijad on tema lesk Johanna Juliana von Baranoff (sünd von Hastfer) ja pojad, major Karl von Baranoff, alampolkovnik Joachim von Baranoff ja major Trofim von Baranoffid, kes pärisid jagamatult Aruküla, Röa, Väätsa, Pikavere ja Prääma mõisad. Järgnevalt oli mõis Berens von Rautenfeldide valduses, 1875. aastal päris mõisa Emilie Elisabeth Agnes von Antropoffi (sünd Berens von Rautenfeldt) (surn. 1849) poeg 2. järgu erukapten Nikolai von Antropoff (surn. 1887). 1889. aastal ostis mõisa Konstantin von Taube. 

Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.
## Mõisahooned
Mõisa piklik ühekorruseline klassitsistlik peahoone on ehitatud 19. sajandi alguses. 1939 ehitati see ümber koolihooneks.

## Viited

## Välislingid

*
*Pikavere mõis (Kose khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Tammiku mõis

**Tammiku mõisa** nime on kandnud mitu Eesti mõisat:
*Tammiku mõis (Tammik), rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal
*Tammiku mõis (Tammik), rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal
*Tammiku mõis (Eichenhain), rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal
*Tammiku mõis (Tammik), Aruküla kõrvalmõis Koeru kihelkonnas Järvamaal
Harmi mõis

**Harmi mõisa** all võidakse mõelda kas
*Vana-Harmi mõisat (Alt-Harm) (ehk Ojasoo mõisat),  Kose kihelkonnas Harjumaal või
*Uue-Harmi mõisat (Neu-Harm),  Kose kihelkonnas Harjumaal või
*Harmi mõisat, Haljala kihelkonnas Virumaal
Vana-Harmi mõis

**Vana-Harmi mõis** (saksa keeles *Alt-Harm*; ka **Ojasoo mõis**) oli rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal.

Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõis Harju maakonna Kose vallas Ojasoo küla lähedal.

Mõisat on esmamainitud 1417. aastal. 1646. aastal eraldati Ojasoo mõisast Habaja mõis. 17. sajandil Röttgert Lode ajal pärandi jagamisel lahutati Ojasoo mõis kaheks eraldi mõisaks, Ojasoo ja Uus-Harmi (*Alt-und Neu-Harm*), 1782. aastal sai mõisa pärusomandiks kapten Wilhelm Johann Zoege von Manteuffel (1745–1816). 1817. aastal pärandavara jagamise lepinguga sai Harmi mõisa koos Lõõra mõisaga endale Peter Otto Zoege von Manteuffel (1777–1847), 1827. aastal Määri mõisnik Karl Magnus Zoege von Manteuffel (1789–1844), 1850. aastal Maximilian Zoege von Manteuffel (1819–1866), 1875. aastal Ludmilla Zoege von Manteuffelile (sünd Zoege von Manteuffel) (1847–1909).  

1911. aastal müüdi mõis Hoyningen-Huenedele, kelle omanduses olid Ojasoo, Harmi ja Vahastu mõis, ja see kuulus neile kuni 1919. aastal mõisate riigistamiseni.

Vanabalti tüüpi peahoone ehitati kas 18. sajandi I poolel või veel varem.

Ojasoo mõisas oli piiritusetehas (toodang 1,2 miljonit pange, aastal 1893/94), meierei, vesi-jahuveski, auru-saeveski ja tellisetehas.

## Vaata ka
*Uue-Harmi mõis

## Viited

## Välislingid
*
*
Uue-Harmi mõis

**Uue-Harmi mõis** (saksa keeles *Neu-Harm*) oli rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Kose valda.

Mõis asutati 1646. aastal, kui see eraldati Vana-Harmi mõisast.

Mõisa klassitsistlik peahoone ehitati 1809. aastal, kui mõis kuulus Peter Otto Zoege von Manteuffelile.

1882. aastal sai mõisa omanikuks Pauline von Maydell. 1885. aastal sai mõisa omanikuks Elisabeth von Hippius. 1911. sai mõisa omanikuks varem Vana-Harmi mõisa omandanud Natalie von Hoyningen-Huene, kellelt mõis 1919. aastal ka võõrandati. Seejärel kolis mõisahoonesse kool.

1932. aastal ehitati peahoone Harmi kooli tarbeks tundmatuseni ümber - kaheksatahulised tornid lammutati, mõisa peahoone keldrit ja osaliselt otsaseina kasutades püstitati uus koolimaja ning hoonele tehti laia vintskapiga viilkatus. 20. sajandi teisel poolel lisati parempoolsele otsale kooli tarbeks väike tiibehitis. Ümberehitatud hoones tegutses Harmi Põhikool kuni 2017. aastani, mil kool tegevuse lõpetas.

## Vaata ka
*Vana-Harmi mõis

## Viited

## Välislingid
*
Nurme mõis

**Nurme mõis** (saksa keeles *Nurms*) oli rüütlimõis Nissi kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Saue valda Nurme küla lähedal.

1622. aastal  läänistas Rootsi kuningas Gustav II Adolf Ruila mõisa, mille alla kuulus ka Nurme, Riia bürgermeister, Tartu õuekohtunik, viitspresident Johann Ulrichile  (1572–1642). Johann Ulrichilt päris Ruila mõisa ta poeg Johann (surn. 1653) ja temalt poeg Johann Jürgen. Johann Jürgen von Ulrichi pärijad on tema pojad. 1663. aastal valdasid Nurmet ja Ruilat ühiselt vennad Ewert ja Gustav von Ulrichid. Pärandvara jagamisega sai leitnant Hermann Ewert von Ulrich (surn. 1710) pool Ruila mõisast ja Nurme mõisa ja asutati Nurme mõis 1670. aastatel. 

Mõisa rikkalikult kaunistatud varaklassitsistlik peahoone ehitati 1789. Pärast 1980. aasta tulekahju on peahoone varemetes. Mõisas on säilinud stiilne väravaehitis.

## Viited

## Välislingid
*
*
*Nurme mõis (Nissi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Vardi mõis

**Vardi mõis** (saksa keeles *Schwartzen*) oli rüütlimõis Nissi kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda.

Mõisat on esmamainitud 1582. aastal, kui see kuulus Schwartzidele. Kivist peahoone põles 1905. aastal ja ehitati hiljem muudetud kujul üles. 20. sajandil ehitati hoonet tugevasti ümber ja tänapäeval kasutatakse seda kultuurimajana.

## Viited

## Kirjandus
*Tõnu Mesila, Varbola kandi ajaloost, Märjamaa Nädalaleht, nr. 19, 11 mai 2011
## Välislingid
*
*Vardi mõis (Nissi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Vana-Riisipere mõis

**Vana-Riisipere mõis** (saksa keeles *Alt-Riesenberg*) oli Riisipere mõisa kõrvalmõis Nissi kihelkonnas Harjumaal. 

Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Saue valda, tänapäeva Kivitammi  küla lähedal  Saue vallas Harju maakonnas.

Mõisat on esimest korda 1394.  1535. aastal Tallinna linnaväravas hukatud Johann von Uexkülli tütre ja pärijanna Magdalena ning Dietrich von Farensbachi pärandusejagamise lepinguga 1598. aastal langes mõis jagamise teel nende kahele tütrele. Tütre Dorothea abikaasa Arendt von Asserien sai Vana-Riisipere mõisa. Uue-Riisipere sai Elisabethi abikaasa Christopher von Treiden. 

Arendt Asserieni (Dietrich Fahrensbachi väimehe) tütre Magdalenaga abiellunud Robrecht von Rosen, sai Vana-Riisipere mõinikuks. Uue-Riisipere omanikuks sai abielu kaudu  Arendt von Asserieni tütrega, Eestimaa maanõunik Otto Wilhelm von Taube (omanik 1641, 1663. a), kelle tütar Anna Elisabeth abiellus Eestimaa maanõunik, kindralmajor Georg (Jürgen) von Bistramiga (surn. 1687). Eestimaa maanõunik von Bistram ostis 1669. aastal ooberst Johann von Roseni pärijatelt Vana-Riisipere ja ühendas seega mõlemad mõisad. 19. sajandi algusaastateni oli mõisa keskus hilisemas Vana-Riisipere mõisas.

Mõisa hilisklassitsistlik ühekorruseline peahoone ehitati 1852. Pärast 1972. aasta põlemist on hoone varemes. Praegu hoonet restaureeritakse.

## Viited

## Välislingid
*
*
*Vana-Riisipere mõis (Nissi khk), Kinnistute register,   Eesti Ajalooarhiiv
Eestimaa Põllumajanduse Selts

**Eestimaa Põllumajanduse Selts** (nimetatud ka **Eestimaa Põllumajanduse Ühing**; saksa keeles *Estländische Landwirtschaftliche Gesellschaft, Estländische Landwirtschaftliche Verein*) oli Eestimaal 1839 asutatud selts.

Seltsi eesmärk oli kõigi Eestimaa põllumajandusharude ja nendega seotud tehniliste käsitööalade edendamine, kusjuures esijoones peeti silmas nii Eestimaa talupoegade majanduslikku olukorda kui ka nende vahekorda mõisnikega.

Põhikirja kohaselt asutasid seltsi Tallinnas 9. märtsil 1839 Sagadi mõisnik, Eestimaa Rüütelkonna sekretär ja Eestimaa maanõunik aastail 1839–1883 Eduard von Fock, Koigi mõisnik Otto Magnus von Grünewaldt ja dr Carl Hueck (1811−1889). Otto Magnus von Grünewaldt oli 1839–1848 ka seltsi esimees.

Seltsi haru- ehk tütarseltsid olid Läänemaa Põllumajanduse Selts (1872), Läänemaa Põllutöö ja -Töönduse Edendamise Selts (1896), Virumaa Põllumajandusselts (1869), Koeru Põllumajanduse Selts, Väike-Maarja Põllumajanduse Selts (1896), Rapla Põllumajanduse Selts ja Viru-Nigula Põllumajanduse Selts (1898).

Seltsil oli Virumaal Veltsi mõisas kontroll-laboratoorium, mis hiljem viidi Tallinna, kus see tegutses 1912–1917. 

Alates 1896. aastast korraldas selts Tallinnas iga-aastasi Eestimaa põllumajanduse ja käsitöö näitusi.
## Seltsi esimehed
* 1839–1848, Otto Magnus von Grünewaldt Koigi mõisast
* 1848–1857 krahv Alexander von Keyserling (1815–1891) Raikküla mõisast  
* 1857–1860 Alexander von Grünewaldt (1805–1886) Esna mõisast  
* 1860–1863 vabahärra Constantin von Ungern-Sternberg (1815–1872) Harku mõisast   
* 1863–1876 parun Bernhard von Uexküll (1819–1884) Vigala mõisast 
*1876–1879 krahv Alexander von Keyserling (1815–1891) Raikküla mõisast 
*1878–1886 parun Eduard von Maydell (1830–1899) Paasvere mõisast
*1886–1893 Georg von Grünewaldt (1835–1901) Koigi mõisast
*1893–1895 krahv Leo von Keyserling (1849–1895) Raikküla mõisast
*1895–1904 Walter von Grünewaldt (1843–1930) Esna mõisast
*1904–1905 Walter von Samson-Himmelstierna (1855–1924) Tuula mõisast
*1905–1907 parun Otto von Budberg (1850–1907) Vanamõisa mõisast
*1907–1916 parun Theodor Pilar von Pilchau (1858–1916) Valgu mõisast
*1918–1920 Arthur von Grünewaldt (1868–1929) Triigi mõisast
*1920–1925 Eduard von Bodisco (1863–1940) Kasari mõisast

## Vaata ka
*Akadeemiline Põllumajanduse Selts (asutatud 1920)
*Liivimaa Üldkasulik ja Ökonoomiline Sotsieteet
*Saaremaa Põllumajanduslik Selts (asutatud 1818)
*Eestimaa Põllumeeste Keskselts, Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskselts
*Eestimaa Aiandusselts

## Viited

## Kirjandus
* Fond 134 – Eestimaa Põllumajandusühing (1026 säilikut), Eesti Ajaloomuuseum (EAM)
Tammiku mõis (Kose)

**Tammiku mõis** (saksa keeles *Tammik*) oli rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Kose valda.

Mõis asutati 17. sajandil. 18. sajandi lõpul ehitati mõisa peahoone, mida 19. sajandil ümberehitamise käigus pikendati. 1905 pandi peahoone põlema ja hiljem hoone ehitati uuesti üles. 1960. aastatest on hoone jälle varemetes.

## Viited

## Välislingid
*
Just a Little Bit

**Just a Little Bit** võib olla:

* "Just a Little Bit", Blue Cheeri laul
* "Just a Little Bit", Kids of 88 laul
* "Just a Little Bit", Mutya Buena laul
* "Just a Little Bit", Rosco Gordoni laul
* "Just a Little Bit", Christina Miliani laul albumilt "So Amazin'"
* "Just a Little Bit", ansambli Magnum laul albumilt "Sleepwalking"
* "Just a Little Bit", Maria Mena laul albumilt "Mellow"
* "Just a Little Bit", ansambli Stone Roses laul albumilt "Garage Flower"
* "I Want Your Lovin' (Just a Little Bit)", Curtis Hairstoni laul
* "Ooh Aah... Just a Little Bit", Gina G laul
* "Just a Lil Bit", 50 Centi laul
Baker Street (täpsustus)

**[[Baker Street]]** on tänav Londonis.

Muud:
*"Baker Street", Gerry Rafferty tuntumate laulude kogumikalbum
*"Baker Street", selle albumi nimilaul, imselt Gerry Rafferty tuntuim laul

## Vaata ka
*Sherlock Holmes, väljamõeldud tegelaskuju, kes elab aadressil 221B Baker Street
Classic 90s

**"Classic 90s"** on 2015. aastal Universal Music Groupi kuuluva plaadifirma Spectrum Music poolt välja antud kolmest CD-st koosnev kogumik 1990. aastate lauludest. 

## Laulude nimekiri
### CD1
# Robbie Williams – "Angels"
# Whigfield – "Saturday Night"
# Hanson – "MMMBop"
# Gabrielle – "Dreams"
# Lighthouse Family – "Lifted"
# Katrina & the Waves – "Love Shine A Light"
# Chesney Hawkes – "The One and Only"
# Wet Wet Wet – "Love Is All Around"
# Sixpence None the Richer – "Kiss Me"
# The Cardigans – "Lovefool"
# Peter Andre – "Mysterious Girl"
# Aqua – "Barbie Girl"
# Gina G – "Just a Little Bit"
# Shakespears Sister – "Stay"
# The Corrs – "What Can I Do"
# Shola Ama – "You Might Need Somebody"
# All Saints – "Never Ever"
# East 17 – "Stay Another Day"
# UB40 – "(I Can't Help) Falling In Love With You"
# Sinéad O'Connor – "Nothing Compares 2 U"

### CD2
# Mark Morrison – "Return of the Mack"
# Salt-N-Pepa – "Push It"
# Montell Jordan – "This Is How We Do It"
# En Vogue – "Don't Let Go (Love)"
# Shaggy – "Boombastic"
# Luniz – "I Got 5 On It"
# House of Pain – "Jump Around"
# Blackstreet featuring Dr. Dre – "No Diggity"
# Coolio – "Gangsta's Paradise"
# Snow – "Informer"
# MC Hammer – "U Can't Touch This"
# Vanilla Ice – "Ice Ice Baby"
# The Notorious B.I.G. featuring Ma$e & Puff Daddy – "Mo Money Mo Problems"
# Brand New Heavies – "Dream On Dreamer"
# Inner Circle – "Sweat (A La La La La Long)"
# Deee-Lite – "Groove Is in the Heart"
# Adamski featuring Seal – "Killer"
# Everything but the Girl – "Missing"
# Livin' Joy – "Dreamer"
# Undercover – "Baker Street"

### CD3
# Babylon Zoo – "Spaceman"
# U2 – "Hold Me, Thrill Me, Kiss Me, Kill Me"
# Lenny Kravitz – "Are You Gonna Go My Way"
# The Dandy Warhols – "Bohemian Like You"
# New Radicals – "You Get What You Give"
# Barenaked Ladies – "One Week"
# Fun Lovin' Criminals – "Scooby Snacks"
# Faith No More – "Easy"
# Simply Red – "Fairground"
# Catatonia – "Road Rage"
# Supergrass – "Alright"
# Pulp – "Common Peple"
# The Cure – "Friday I'm In Love"
# Dodgy – "Good Enough"
# Deep Blue Something – "Breakfast at Tiffany's"
# The Beautiful South – "Don't Marry Her"
# Menswear – "Daydreamer"
# Stereo MC's – "Connected"
# New Order – "World in Motion"
# D:Ream – "Things Can Only Get Better"
Diakon (hoolekandja)

**Diakon** on protestantliku koguduse teenistuses olev vaeste ja haigete hoolekandja ning jumalateenistuse abiline. Naisdiakonit nimetatakse **diakonissiks**. 

## Vaata ka
*Diakonisside Asutis
*Tallinna Diakonisside Selts
Arvi Tammesalu

**Arvi Tammesalu** (aastast 2007 **Hendrik Tomson**; sündinud 30. november 1964 Tallinn) on endine eesti jalgrattur.

Ta lõpetas 1983. aastal Tallinna 4. Keskkooli. 

1974. aastal alustas ta jalgrattasõidutreeninguid, tema treenerid olid Helvi ja Rein Roosi, hiljem Oleg Ljadov.

## Harrastajana
Aastatel 1983–1987 tuli ta maanteesõidus 6 korda (sh 4 korda üksikalal) Eesti NSV meistriks. 

### Tunnustus
*1980 – NSV Liidu meistersportlane
*1984 – NSV Liidu rahvusvahelise klassi meistersportlane
*1984 – Eesti NSV parima võistkonna liige

## Elukutselisena
Ta võistles 1989. aasta hooajal elukutselisena.

### Meeskonnad
*1989 Kelme-Iberia (Hispaania)

### Saavutused
*1989 Vuelta a España 2. etapi 2. koht

## Viited

## Välislingid
*
*Arvi Tammesalu sporditulemused
*Cycling Archives. Arvi Tammesalu. Inglise keeles
*ProCyclingStats. Arvi Tammesalu. Inglise keeles
Tallinna Diakonisside Selts

**Tallinna Diakonisside Selts** oli aastatel 1867–1940 Tallinnas hoolekandega tegelenud selts. 

Asutamise ajal kandis selts nime *Tallinna Evangelistlik Lutherlik Diakonisside Selts*, aastatel 1931–1940 nime *Evangeeliumi Luteruse Usu Diakonisside Selts*.

Selts asutas 1860. aastal Tallinnas Pärnu maantee ääres lastehoiuasutuse, mida nimetati "väikelaste kooliks" hoone 

## Vaata ka
*Diakonisside Asutis

## Viited
Tšagoda rajoon

**Tšagoda rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblastis. Rajoon piirneb loodes Leningradi oblasti ja lõunas Novgorodi oblastiga. Selle keskuseks on Tšagoda alev.

Rajoon jaguneb halduslikult 9 kohalikuks omavalitsuseks, millest 2 on alevid.

Rajoonis on mitu klaasitehast.

## Viited

## Välislingid

* Tšagoda rajooni ametlik koduleht
* Rajoonist Vologda oblasti kodulehel
Heikki Jaansalu

**Heikki Jaansalu** (sündinud 16. märtsil 1959 Tallinn) on endine eesti jahilaskur.

Ta lõpetas 1977. aastal Tallinna 4. Keskkooli. 

Ta osales 1996. aasta Atlanta OM-il, kus sai meeste jahilaskmise kaevikrajal 45. koha. 

Ta tuli aastatel 1980–2012 9 korda üksikaladel ja 7 korda meeskondlikult Eesti NSV ja Eesti meistriks ning 1978 üksikalal Läti NSV meistriks. 

## Viited

## Välislingid
*
*
Anttempel

**Anttempel** ehk antidega tempel (ladina keeles *anta* 'piilar') on Antiik-Kreeka ehituskunstist lihtsaim templivorm. Arenenud välja megaronist. Anttempel koosneb kahest osast:
# Cella ehk naos – Suletud pearuum, kus hoiti kultusekuju ning kus tohtisid viibida üksnes preestrid. Cella müürid olid pikiteljel varustatud eenduvate seinapikendustega ehk antidega.
# Pronaos – Väike lahtine eesruum, mille moodustasid antid ja nende vahel asuv sambapaar.
Templi tagaküljele võis tekkida veel teinegi pisikene ruum ehk opisthodomos, kus antide vahel võis samuti paikneda kaks sammast. Sellisel juhul on tegemist kaksikantidega templiga.

Eestis on anttempli tüüpi ehitis Keila kirikuaias Vääna ehk Stackelbergide matusekabel.

## Viited

## Välislingid
Vääna matusekabel kultuurimälestiste riiklikus registris.
Eesti asunduste laulupidu

**Eesti asunduste laulupidu** oli 6.-7. juulil (vkj 23.-24. juunil) 1912 Narvas toimunud laulupidu, kus peale Eesti ala pasuna- ja laulukooride osales ka Eesti alalt väljaspool olevate asunduste koore. 

Kokku osales laulupeol 55 sega- ja pasunakoori ning 4 lastekoori Peterburist ja Peterburi kubermangust, Valgevenest, Krimmist, Kaukaasiast, Pihkva, Novgorodi, Tveri ja Kubani kubermangust. Eesti alalt osalesid laulupeol Tallinna, Tartu, Paide, Viru-, Järva-, Harju-, Tartu-, Valga-, Viljandi-, Võru- ja Pärnumaa koorid.

Laulupeo raames avati ka mitmeid eesti kunstnike näitusi. Üritusega samal ajal kandis Narvas etendusi ette Soome Rahvusteater.

## Vaata ka
*Tartu muusikapäevad (1909)

## Viited

## Kirjandus
*Arnold Takkin ja Ellen Takkin, 1995. Kolm laulupidu. Eesti laulupeod aastail 1909-1912. Tallinn, Ühiselu. 141 lk
Peristüül

**Peristüül** (kreeka keeles *peristylon* 'ümberringi sammastega piiratud') on neljast küljest sammastega ümbritsetud sisehoov vanakreeka elamus *[[domus]]es*, kust pääses eluruumidesse. Oli tavaliselt purskkaevu ja basseinidega kujundatud.

Peristüül on ka sammastega ümbritsetud sisehoov templis.

Varakristlikus basiilikas nimetatakse peristüüliks lääneküljel paiknevat eeshoovi, mida ümbritseb sammastik ja selle keskel harilikult riituslik purskkaev. On tuntud ka islami mošeedes.

Roomlased võtsid peristüüli hiljem üle villade ehitusse.

## Vaata ka
* Aatrium
* Aatrium (kirikuarhitektuur)

## Viited
1571. aasta katk

**1571. aasta katk** oli 1571. aasta katkupuhang Tallinnas Liivimaa kuninga Magnuse ja teda toetanud Moskva tsaaririigi vägede 1570–1571 aastate Tallinna piiramise ajal Kahekümneviieaastases sõjas.

Piiramise ajal puhkes taud linnas juba 1570. aasta mardipäeval, mis kestis läbi talve kevadeni välja, nii linnas kui ka Harjumaal talurahva seas ning ka hertsog Magnuse piiramisväes.

1571. aasta katk algas 25. juuli paiku. Kroonik Russowi järgi sai katk alguse linna apteegist ja see lubas Russowil väita, et Jumal tahtis näidata, et rohud ei suuda aidata katku, sõja ja kalli aja (st nälja) vastu.

Tallinna teise piiramise ajal Vene vägede poolt 1577. aastal tabas linna taas taud, mis algas paastu ajal kohe pärast moskoviidi vägede äraminekut ja kestis suvi läbi kuni Peetri ja Pauli päevani.

## Viited

## Vaata ka
*Tallinna piiramine (1570–1571), (1577)
Tüvesevõru

**Tüvesevõru** (saksa keeles *Wirtel*, prantsuse keeles *bague*) on raidkivist või eritellistest võrutaoline profiilne ehismotiiv sambal või portaali- vms kaare mõikal. Tugevalt eenduvana toel või kaarel paiknedes liigendab seda rütmiliselt. Esineb peamiselt hilisromaani ja varagooti ehituskunstis, seda leiab ka sama perioodi Kiievi-Russi arhitektuuris.

Eesti keskaegses arhitektuuris esineb tüvesevõrusid sageli Saare-Lääne piiskopkonna kirikute portaalidel ja interjööris (Valjala, Kihelkonna, Kaarma jt Saaremaa kirikud, Lääne-Nigula kirik, Ridala kirik), ent ka Kesk-Eesti sama perioodi kirikuhoonetel (Türi kirik).

Valjala kirik 2007 3.jpg|Valjala kiriku ümarkaarne romaani portaal viie tüvesevõruga
Kihelkonna kiriku detail.jpg|Kihelkonna kiriku kooriruumi raiddetailid, sh tüvesevõruga poolsammas
Altar of Karja Catherine Church Saaremaa.JPG|Tüvesevõruga sambad Karja kiriku kooriruumi nurkades
Tyri_lounaportaal1.JPG|Türi kiriku lõunaportaal raiddetailidega
Tyri_lounaportaal2.JPG|Türi kiriku lõunaportaali raidkivist detailid. All kolmeastmeline tüvesevõru


## Viited

## Välislingid
*Ridala kirik kultuurimälestiste riiklikus registris.
Khadga Prasād Sharma Olī

**Khadga Prasād Sharma Olī** (nepali keeles: खड्ग प्रसाद शर्मा ओली; sündinud 22. veebruaril 1952 Tehrathumi maakonnas Nepalis) on Nepali poliitik, 11. oktoobrist 2015 kuni 4. augustini 2016, 15. veebruarist 2018 kuni 13. juulini 2021 ning 15. juulist 2024 kuni 9. septembrini 2025 Nepali peaminister. 

Pärast laialdasi proteste, mis algasid valitsuse kehtestatud sotsiaalmeedia keelu ja laiema korruptsioonivastase liikumise osana, astus Olī 9. septembril 2025 peaministri kohalt tagasi.
Vaški rajoon

**Vaški rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblastis. Asub Valgjärve põhjakaldal.

Rajooni keskuseks on Lipin Bori küla.

Vaški rajoon jaguneb 3 kohalikuks omavalitsuseks: Andrejevskaja külaasundus, Kisnema külaasundus ja Lipin Bori külaasundus,

Suuremad jõed on Kema, Kovža ja Indomanka. Rajoonis asub üle 100 järve.

Peamine majandusharu on metsatööstus.

## Viited

## Välislingid

* http://lipinbor.ru
Pärnu Vanaaja Uurimise Selts

**Pärnu Vanaaja Uurimise Selts** (nimetatud ka *Pärnu Vana-aja Uurimise Selts*, *Pärnu Muinasuurimise Selts,* sks *Pernauer Alterthumforschende Gesellschaft*) oli 1896. aastal Pärnus loodud selts. 

Seltsi juurde loodi ka oma kohamuuseum ning selts andis välja aastatel  1899–1939, 12 aastaraamatut.
Seltsi auliiked olid: 1896. aastast Richard Hausmann, 1897 Paul Schneider, 1897 Oskar Brackmann, 1905 Alexander Rosenberg, 1905 Heinrich Diederichs
1913 Ludwig Stieda, 1924 Hermann Bruiningk, 1925 Otto Greiffenhagen, 1925 Arnold Hasselblatt.

Selts pani aluse tänapäeva Pärnu Muuseumile.
### Seltsi presidendid
*1896–1907,Theodor Czernay (1835–1907)
*1908–1918, Eduard Glück (1866–1918)
*1918–1920, Roderich von Freytag-Loringhoven(1863–1936)
*1920–1930, Leopold Laakmann  (1855–1930)
*1930–1939, Heinrich Laakmann (1892–1955)
## Vaata ka
*Bürgermusse
*Narva Vanaaja Uurimise Selts 
*Õpetatud Eesti Selts

## Viited

## Välislingid
*Sitzungsberichte der altertumsforschenden Gesellschaft zu Pernau. Band III (1904)
* Sitzungsberichte der Altertumsforschenden Gesellschaft zu Pernau Bd. 4, VIERTER BAND,  Pernau 1906
*Sitzungsberichte der Altertumforschenden Gesellschaft zu Pernau. Bd. 6., SECHSTER BAND, 1908-1909 
*Sitzungsberichte der Altertumsforschenden Gesellschaft zu Pernau VII (1910–1912). Pernau 1913
*Sitzungsberichte der Altertumforschenden Gesellschaft zu Pernau. VIII Achter Band., 1914–1925. Pernau 1926. Inhaltsverzeichnis: Kulturgeschichtliche Miszellen aus Alt-Pernau, Zur älteren Geschichte der Grossen Gilde zu Pernau, Pernauer auf auswärtigen Universitäten, Die Pernauer Ratslinie, Der Landbesitz im Kreise Pernau zur Ordenszeit 
*Sitzungsberichte der Altertumforschenden Gesellschaft zu Pernau. VIII Achter Band./ F. von Stackelberg, Der Landbesitz im Kreise Pernau zur Ordenszeit,  1914–1925. Pernau 1926
*Sitzungsberichte der altertumsforschenden Gesellschaft zu Pernau. NEUNTER BAND (1930)
*Sitzungsberichte der Altertumforschenden Gesellschaft zu Pernau. Bd. 10./1, ZEHNER BAND, PERNAU 1934
*Sitzungsberichte der Altertumforschenden Gesellschaft Bd. 11, ELFTER BAND, PERNAU 1936
*DAS BÜRGERBUCH VON PERNAU I 1615-1797, ELFTER BAND J. G. KRÜGER, TARTU 1936
*DAS BÜRGERBUCH VON PERNAU II 1787-1889, ZWÖLFTER BAND, J. G. KRÜGER, TARTU 1939
Charlotte Rampling

**Tessa Charlotte Rampling** (sündinud 5. veebruaril 1946) on inglise näitleja.  

Charlotte Rampling on tuntud rollide poolest filmides "Georgy Girl", "The Damned", "The Night Porter", "Farewell My Lovely", "Stardust Memories" ja "The Verdict". 

## Isiklikku

Tema endine abikaasa on prantsuse helilooja Jean Michel Jarre, nad tutvusid Saint-Tropez's 1976. aastal ja abiellusid 1978. aastal. 1995. aastal tuli avalikuks Jarre'i suhe 31-aastase sekretäriga ning Rampling ja Jarre lahutasid abielu 1996. aastal. 
Neil on poeg David Jarre (sündinud 1977).

## Välislingid

*
Eileen Collins

**Eileen Marie Collins** (sündinud 19. novembril 1956) on Ameerika Ühendriikide endine õhuväelane, katselendur ja NASA astronaut. Collins oli Space Shuttle'i programmi esimene naispiloot ja naiskomandör. Ta osales neljal Space Shuttle'i missioonil, neist kahel komandörina.

Collins viibis kosmoses kokku 38 päeva 8 tundi ja 10 minutit. Ta lahkus NASAst 2006. aastal, et veeta rohkem aega perega ja jätkata karjääri erasektoris.

## Viited
Jõe tänav (Jõgeva)

**Jõe tänav** on tänav Jõgeval Jaama ja Kalda tänava vahel.

Jõe tänaval asub Jehoova tunnistajate Jõgeva kuningriigisaal. Tänav on suhteliselt kitsas, ääristatud kärbitavate puudega, langeb kogu pikkuses ühtlaselt Pedja jõe suunas. Tänav on sillutatud kõnniteeplaatidega, mootorsõidukite sissesõit on lubatud ainult juurdepääsuks kinnistutele.

Algselt (kuni 13. juunini 1919) oli tänava nimi **Appeliuse tee**, Saksa okupatsiooni aegse Jõgeva komandandi leitnant Appeliuse järgi.
Valgjärv (Vologda oblast)

**Valgjärv** ehk **Beloje järv** (vepsa *Vaugedjärv*, soome *Valkeajärvi*, vene *Белое озеро*) on järv Venemaal Vologda oblastis.

Järv on ümara kujuga ja selle läbimõõt on kuni 43 km. Järve pindala on 1290 km² ja on seega Euroopas 7. järv. Järve keskmine sügavus on 4,5 m ja maksimaalne sügavus 20 m.

Järve suubub üle 60 jõe ja oja. Välja voolab ainult Šeksna jõgi, mis omakorda suubub Volgasse. Seega kuulub Valgjärv Kaspia mere valglasse.

## Viited
Ferenc Borgia Kéri

**Ferenc Borgia Kéri** (ka **František Borgia Kéri**; 10. oktoober 1702 Kenézlő, Ungari – 1. detsember 1768 Nagyszombat/Trnava, Ungari, tänapäeval Slovakkia) oli Ungari ja Slovakkia füüsik, astronoom, filosoof ja ajaloolane, jesuiitide ordu liige. 

1750. ja 1760. aastatel oli ta Trnava ja Kosice ülikoolide rektor ning Trnava jesuiidi seminari prefekt. Ta osales Trnava observatooriumi rajamises.

Ferenc Kéri õppis 1723–1735 filosoofiat Grazis ja 1730–1733 teoloogiat Trnavas.

Kéri kirjutas mitmeid töid füüsika, astronoomia ja filosoofia alal, milles vastustas nii René Descartesi kui ka Isaac Newtoni mehhanitsistlikku natuurfilosoofiat. Tema õpilastest kujunes esimene uusaegne füüsikute põlvkond Kagu-Euroopas, kelle seas olid Andrej Jaslinský, Anton Revický, Ján Ivanchich ja Andrej Adányi. Loodusteaduse ja filosoofia kõrval käsitles Kéri ka Osmanite riigi ja Bütsantsi ajalugu.

## Teoseid
*1730 – *Panegyricus S. Ignatio*
*1731 – *Immaculata Deiparae Conceptio oppugnata*
*1733 – *Tabulae Triplices ad horologia omnis generis construenda et solis motu coequanda* (oletatav autor)
*1736 – *Dissertatio astronomica de cometa viso 1729 et 1730* (pole säilinud)
*1738–1742 – *Epitome Historiae Byzantinae seu Imperatorum Orientis e compluribus graecis praesertim concinnata a Constantino M. ad Constantinum ultimum et expugnatam per Turcas Constantinopolim*
*1744 – *Epistolae S. Augustini ad S. Hieronymum et hujus Responsoriae cum longa Introductione*
*1749 – *Epitome Historiae Byzantinae Continuatio, seu Imperatores Ottomanici a capta Constantinopoli cum Epitome Principum Turcarum*
*1752 – *Dissertatio physica de corpore generatim deque opposito eidem vacuo*
*1753 – *Dissertatio physica de motu corporum*
*1754 – *Dissertatio physica de causis motuum in corporibus*
*1756 – *Dissertatio de luce eiusque proprietatibus*
Eesti Kunstiseltsi joonistuskursused

**Eesti Kunstiseltsi joonistuskursused** oli aastatel 1912–1914 tegutsenud Eesti Kunstiseltsi asutatud kunstiõppeasutus.

Eesti Kunstiseltsi joonistuskursused kandsid küll kursuste nime, kuid õppeasutusel oli oma kindel kolmeaastane programm, mille eesmärgiks oli anda õpilasele terviklik kunstiline haridus. Kursustel õpetati pliiatsi-, söe-, sule- ja tušijoonistust, õlivärvide, seepia ja akvarellidega maalimist, voolimist, joonestamist, varjude ja perspektiivi teooriat, kunstiajalugu, stiilide ajalugu, kompositsiooni, nikerdamist, naha- ja metallitööd. 

Kursuste juhataja oli Voldemar Päts. Eesti Kunstiseltsi joonistuskursustel alustasid oma kunstiõpinguid teiste hulgas Oskar Kallis, Roman Haavamägi, Voldemar Vaga, Balder Tomasberg jt.

## Viited
Phyllis Nelson

**Phyllis Nelson** (3. oktoober 1950 Indiana osariik – 12. jaanuar 1988 Los Angeles, California) oli USA laulja. 

Tema tuntuim laul on "Move Closer", mis tõusis Suurbritannia singlite edetabelis esikohale mais 1985. Samuti jõudis ta laul "I Like You" 1985. aastal USA tantsumuusika edetabelis (Hot Dance Club Play) esikohale. 37-aastaselt suri ta [rinnavähk]i.

Tema poeg [Marc Nelson on laulja ja plaadiprodutsent.
Tuudi mõis

**Tuudi mõis** (saksa keeles *Tuttomäggi*) oli rüütlimõis Karuse kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Lääneranna valda.

Mõis asutati 17. sajandil (esmamainitud 1688. aastal nimega *Tuttameggi*). 

Mõisa kahekorruselise barokne härrastemaja ehitati kas 18. sajandil või juba 17. sajandil. Nõukogude ajal oli hoones Tuudi kolhoosi kontor.

58°39'59.4"N 23°46'12.9"E

## Viited

## Välislingid
*
Loodna mõis

**Loodna mõis** (saksa keeles *Pall*) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda.

Mõisat on esmamainitud 1490. aastal. 

Mõisa ühekorruseline kivist peahoone ehitati 1753. aastal. 19. sajandi II poolest kuni 20. sajandi alguseni ehitati peahoone ümber historitsistlikuks. 

Mõis on ajalooliselt kuulunud Lodedele, Uexküllidele, Zögedele, Bergidele, Lodedele, Bergidele, Pilar von Pilchaudele, Nasackinitele ja Mohrenschildidele.
## Viited

## Välislingid
*
*Loodna mõis (Kullamaa khk) Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
*Liivi Aarma. Küla ajaloo uurimisest Taani hindamisraamatust Rootsi aja lõpuni 10. Loodna, Sipa, Tolli, Teenuse, Päri, Maidla, Karita, Kohatu, Kütke, Sooniste, Soosalu, Laukna Raplamaa Sõnumid, nr. 50, 13. detsember 2017
Luiste mõis

**Luiste mõis** (saksa keeles *Luist*) oli Loodna mõisa kõrvalmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõisa asukoht Rapla maakonda Märjamaa valda.

Mõis asutati 1645. aastal. Mõis vahetas tihti omanikke, omanike seas olid Bergid, von Gernetid, von Uexküllid, Stackelbergid ja lõpuks Mohrenschildtid. Tänini säilinud ühekorruseline puust peahoone ehitati pärast 1905. aasta tulekahju.

Pärast mõisate riigistamist said mõisa omanikeks hilisem Riigivolikogu (Riigikogu) liige Eduard Arnover ja tema naine Salme Arnover. 

Eduard Arnover oli Kaitseliidu Märjamaa malevkonna pealik ja Isamaaliidu Luiste osakonna esimees. 1930. aastal pälvis ta Kotkaristi V klassi teenetemärgi ja 1939. aastal Kotkaristi IV klassi teenetemärgi.

Salme Arnover oli aktiivne vabatahtlikus tegevuses. Ta oli 1928. aasta 18. oktoobril asutatud Lääne Maleva Naiskodukaitse Loodna jaoskonna asutajaliige ning esimene juhataja; samuti Luiste perenaiste seltsi liige. Salme Arnover pälvis Kotkaristi ja Valgeristi. Eduard Arnover arreteeriti ja ta suri 26. augustil 1942 Sõktõvkaris Komimaal, Solikamski vangilaagris.

Enne 1949. aasta küüditamist kolis Salme Arnover koos pojaga Tallinna. Maja võeti kohaliku kolhoosi "Ühistöö" käsutusse korterelamuna. Kohaliku kodulooraamatu "Jõeäärsed jutud" andmetel sai 1990. aastatel Eduardi ja Salme lapselaps Toivo Arnover mõisa tagasi, kuid müüs hoone. Luiste mõis on sellest ajast olnud eravalduses.

## Viited

## Välislingid
* 
* Luiste mõis Mõisablogis
* Luiste mõis muhkel.ee blogis
* Luiste mõis mnseiklevad.blogspot.com blogis
Päri mõis (Kullamaa)

**Päri mõis** (saksa keeles *Kattentack*) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.

Mõisat on esmamainitud 1450. aastatel. Mõisa kahekorruseline varaklassitsistlik peahoone ehitati 18. sajandi lõpul. Nüüdisajal on peahoone varemetes. Mõisas alustas 1851. aastal tegevust kool, seda kinnitab mälestustuahvel mõisahoone varemetel.

Mõis on ajalooliselt kuulunud Uexküllidele, Bergidele, Pistohlkorsidele, Löwenitele, Rosenthalidele ja Maydellidele. 

## Viited

## Välislingid
*
*Päri mõis (Kullamaa khk) Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Eiffel 65

**Eiffel 65** on Itaalia ansambel. Stiililiselt on tegu disko- *[[italo dance]]*'i ja *[[eurodance]]*'iga. Ansambel tegutses aastail 1998–2005 ning uuesti alates 2010. aastast. Nende tuntuimateks lauludeks peetakse "Blue (Da Ba Dee)" ja "Move Your Body".

## Koosseis
*Gianfranco Randone (Comy) alias Jeffrey Jey  laul, basskitarr
*Maurizio Lobina (Maury, Apollo) - kitarr, klahvpillid
*Gabriele Ponte (Gabry) - DJ, klahvpillid

## Diskograafia

* "Europop" (1999)
* "Contact!" (2001)
* "Eiffel 65" (2003)
Sipa mõis

**Sipa mõis** (saksa keeles *Sipp, Libell*) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda.

Mõis asutati keskajal. Mõisat on esmamainitud 1414. aastal, Sipa mõis olevat eraldatud Loodna mõisast.

Jaan Jungi arvates läänistati Sipa koos Loodna ja paljude teiste küladega juba 1196 aastal Taani rüütlile Odward von Lodele. 1222. aastal kinnistati need maad Odwardi pojale Heinrichile ja 1238 kinnitas Saare-Lääne piiskop maade kuulumist Lodedele. 15, sajandi lõpul või 16. sajandi algul olevat Kukruse mõisnik Hans Lode müünud Sipa mõisa von Tülenile. 1510. aastal sõlmisid Sipa mõisniku Diedrich Tule lese Anne võlausaldajad omavahel lepingu, mille järgi Anne pidi Ellamaa küla üle andma Claus Holsteverile, mille vastu pidi Anne saama 550 marka. Tucke küla pidi Anna andma Peter Ixkull 600 marga eest. 1527. aastal müüsid Jürgen Lieve pärijad mõisa koos 18 taluga Johan Hattorpile. Johanni poeg Aleff Hattorp valdas mõisat veel Liivi sõja ajal. 

Rootsi ajal kingiti mõis Ake Bengtsonile ja Rootsi sõjaväelasele, admiralile ja riigitegelasele, kes aastatel 1564–1565 oli ka Eestimaa asehaldur, Herman Persson Flemingile (u 1520–1583) igaveseks. Hermann Flemmingilt päris mõisaosa Klas Hermansson Fleming (u 1550–1616). 1595. aastal oli pool mõisast immiteeritud Klas/Claus Flemingile, pool Anna Hattorpile ja ta kaaspärijatele. 1591. aastal mõis jagati Flemmingite ja Anna Hattorpi vahel. 

1617. aastal ostis Libelli (Sippa) mõisa Reinhold Fabian von Fersen, 1678. aastal müüs endine Liivimaa kuberner, kindral ja maanõunik Hans von Fersen (1625–1683) mõisa Herman von Fersenile (1630–1709) Nõmmkülast. Hermann von Fersenilt (surn. 1708) päris mõisa poeg Gustav Wilhelm Fersen (1673–1739) ja temalt, poeg kapten Georg Johann von Fersen (surn. 1752), siis Eestimaa maanõunik, kammerhärra Gustav Wilhelm von Fersen (1742–1811). 1813. aasta pärandavara jagamise lepinguga sai ooberstleitnant *Gotthard* Johann von Fersen Mõraste ja Sipa mõisa koos karjamõisaga Libbel, kes aga 1816. aastal müüs Sipa mõisa kreisikohtunik Gustav Jakob Ferdinand von Rosenthalile (1789–1853). 

1858. aasta pärandavara jagamise lepinguga sai Sipa mõisa koos Kronenthali karjamõisaga, haagikohtunik *Heinrich* Johann Alexander von Rosenthal (1820–1899), kes 1891. aastal kinkis Sipa mõisa oma pojale Ernst von Wetter-Rosenthalile (1861–1930).

1919. aastal mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.

Mõisa barokne peahoone ehitati 18. sajandi teisel poolel. Pärast 1905. aasta tulekahju taastati hoone esialgne kuju. 

## Viited

## Välislingid
*
*Sipa mõis (Kullamaa khk) Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
II liiga 2015

**II liiga 2015** oli Eesti jalgpalli tugevuselt neljanda liiga II liiga 2015. aasta hooaeg, mis jagunes kahte tsooni - **ida/põhi** ja **lõuna/lääs**. Hooaeg algas 3. aprill 2015 ja lõppes 26. oktoober 2015.

## II liiga ida/põhi

### Meeskonnad

### Liiga tabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### II liiga ida/põhi üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad II liiga ida/põhi 12. koht ja III liiga ida ning põhja tsoonide 2. kohad üleminekumängudel, mille võitja mängib järgmisel hooajal II liigas ning kaotajad III liigas. Kõigepealt mängivad omavahel III liiga ida ning põhja tsoonide 2. ning seejärel mängib nende mängude võitja II liiga ida/põhi 12. kohaga.

*Kahe mängu lõppskoor 3:3, Narva United FC võitis võõrsil väravatega.

***Narva United FC** loobus teisest omavahelisest mängust, seega võitis üleminekumängud **Lasnamäe FC Ajax** koondtulemusega 4:1.

### Mängutulemused

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:02
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:23
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|1:04
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:55
 
 
 
 
 
 

### Edukamad väravakütid

## II liiga lõuna/lääs

### Meeskonnad

### Liiga tabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### II liiga lõuna/lääs üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad II liiga lõuna/lääs 12. koht ja III Liiga lõuna ning lääne tsoonide 2. kohad üleminekumängudel, mille võitja mängib järgmisel hooajal II liigas ning kaotajad III liigas. Kõigepealt mängivad omavahel III Liiga lõuna ning lääne tsoonide 2. ning seejärel mängib nende mängude võitja II liiga lõuna/lääs 12. kohaga.

*Tartu FC Santos II võitis kahe mängu kokkuvõttes 3:2.

* JK Tondi loobus üleminekumängudest.

### Mängutulemused

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|0:23
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|1:0
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|5:0
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|5:04

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|3:06
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-5

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-7
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-8

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-

 
 style="background: #FFDFDF;"|-:+
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|-:+
 style="background: #DFE7FF;"|6:09
 
 

### Edukamad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2015
*Esiliiga 2015
*Esiliiga B 2015
*III liiga 2015
*IV liiga 2015

## Viited
Sooniste mõis

**Sooniste mõis** (saksa keeles *Soinitz*), ka Ellamaa, *Hellenbeck, Hellemeggi* oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Tänapäeval jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda.

## Ajalugu
Mõis asutati 17. sajandil. 1807–1846 kuulus mõis Essenitele, 1846. aastast Mohrenschildtidele, alates 1881. aastast Hermann von Mohrenschildtile.

1913. aastal eraldati Sooniste mõisast  mõisamaakoht Ellamaa, suurusega 388 tessatiini, 448 ruutsülda.

Eesti NSV ajal asutati 1982. aastal Sooniste mõisa hoonetes Eesti NSV Siseministeeriumi koloonia JM 422/6,  nn vabakäiguvangide koloonias olid kinnipeetavad, kes olid toime pannud raskete tagajärgedega liiklusavarii. Tipphetkedel oli Sooniste mõisas kuni  118 kohtu poolt suunatud kinnipeetavat ja 16 ametnikku. Sooniste vangla, ehk siis endine Parandusliku Töö Asunduskoloonia nr 6 lõpetas tegevuse 1996 aastal.

## Mõisaansambel
Mõisa hilisbarokne kivist peahoone ehitati 18. sajandi lõpul. Pärast 1905. aasta tulekahju peahoone rekonstrueeriti, ent erinevalt varasemast hoonest ehitati kahekorruselised külgtiivad.

## Viited

## Välislingid
*
*
*Sooniste mõis (Kullamaa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Teenuse mõis

**Teenuse mõis** (saksa keeles *Stenhusen*) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda. 

Mõis rajati 16. sajandil vasallilinnusena. Mõisa saksakeelne nimi annab alust arvata, et juba keskajal võis Teenusel asuda kivist mõisahoone. Looduslik ümbrus oli mõisasüdame loomiseks soodne - mõis asub Kasari ja Luiste jõe ühinemiskohas. Saksakeelsest nimest *Stenhusen* on tuletatud ka kohanimi Teenuse.  

Praegu säilinud peahoone ehitati 18. sajandi lõpul. 1905. aasta rahutuste ajal sai mõisa peahoone tulekahjus kannatada ning hoone taastati veidi muudetud kujul.  

Teenuse mõis kuulus alates 1748. aastast kuni mõisa võõrandamiseni von Maydellide suguvõsale https://arhiiv.err.ee/audio/vaata/skandaalne-legendaarne-skandaalne-legendaarne-von-maydellid. Mõisas sündis graafik, maalikunstnik ja kujur Friedrich Ludwig von Maydell.   
Mõisa peahoone, ait-kuivati ja park on arvatud kultuurimälestisteks.

**Mõisapark** asub 2,7 ha suurusel alal Teenuse ja Luise jõe vahel. Peahoone ees asub ovaalne teedega ääristatud esiväljak.  

Teenuse mõisas on tegutsenud Teenuse kool. 

Mõisa peahoones tegutseb Märjamaa valla Teenuse haruraamatukogu ja MTÜ Teenuse Naiste Ühendus. 

## Viited

## Välislingid
*
*Teenuse  (Kullamaa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Narva Eesti Selts Ilmarine

**Ilmarine** (ka *Narva Eesti Selts "Ilmarine"*) oli 1874–1940 Narvas tegutsenud laulu- ja mänguselts. 

Narva eestlaste seltsi edendajaiks olid Narva seltskonnategelased Hans Ots ja Gustav Holstein, seltsi põhikiri  kinnitati 5. juulil  1874. aastal. Selts üüris tegevuskohana korterit  Peetri platsil Tallinna maantee ääres G. Larionovi pärijate majas. Aastatel 1894–1898 juhtis Narva Eesti Seltsi tööd Jaan Reinvald.

Seltsil oli oma näitetrupp ja laulukoor. Trupi tegevust jätkab 1989 asutatud teater "Ilmarine".

Selts taasasutati 1988.

Seltsi põhikirjas on märgitud seltsi ülesanneteks:
* Narva linna endise maine taastamine Eesti linnade seas;
* eesti kultuuri ja hariduse järjepidevuse hoidmine;
* eestlastele vastava inim-ja kultuurisõbraliku elukeskkonna loomine, rahvustunde innustamine ja säilitamine;
* eesti keele propageerimine ja au sees hoidmine igapäevases elus;
* ajalehe “Põhja Kodu” kui Seltsi info edastaja väljaandmine ja levitamine;
* koostöö loomine teiste seltsidega, koolidega, ühingutega;
* esitada Seltsi tegevuses aktiivselt osalejaid valitavatesse organisatsioonidesse või ametikohtadele;
* Selts ei pea oma eesmärgiks majandustegevuse kaudu tulu saamist ja ei jaota oma kasumit liikmete vahel.

## Viited

## Välislingid
*Ants Liimets, 130 aastat Eesti Seltsi Narvas, Kultuur ja Elu 4/2004