open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bonaventura mõis

**Bonaventura mõis** ehk **Baloži mõis** (saksa keeles *Bonaventura* ehk *Beneventura*, läti keeles *Bonaventuras muiža*, ka *Baložu muižiņa* ja *Baložmuiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Ādaži kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäevase haldusjaotuse järgi Lätis Riia linnas Berģi asumis peahoonega aadressil Brīvības gatvē 440.

## Ajalugu
### Mõisa ajalugu kuni võõrandamiseni
Bonaventura mõis sai alguse ilmselt 1585. aastal, kuigi esmamainitud on seda alles 1625. aastal, mil mõisa omanikuks sai Bonaventura Möller. Tema järgi on mõis saanud ka nime. Hiljem kuulus mõis Lütkenitele ja 1780. aastast Balloditele. Selle suguvõsa lätipärasest nimekujust Balodis tuleb mõisa teine nimi *Baložu muiža*. Seejärel olid mõisa omanikud Löwis of Menarid; viimased omanikud enne mõisa võõrandamist olid von Wulfid.

### Pärast võõrandamist
Mõis võõrandati 1919. aastal, toona sai mõisakompleksi omanikuks Läti Pank. Vana peahoone anti vabaõhumuuseumile, mis rajati mõisa lähedusse. Pärast Teist maailmasõda oli mõisakompleksis Läti Põllumajandusülikooli metsandusteaduskond, seejärel kool. Tänapäeval on mõisakompleks Läti Vabaõhumuuseumi osa, seal asub muuseumi administratsioon.

## Mõisaansambel
Vanast mõisasüdamest on säilinud praegusest 600 meetrit eemal asuv lihtne XVII sajandil ehitatud häärber, mis on Riia vanim puithoone. Hoone viidi praegusse asukohta Läti Vabaõhumuuseumi rajamisel. Uus mõisasüda rajati 1850. aastatel. Peahoone on klassitsistlikus stiilis; mõisakompleksis olid veel parkimistöökoda, äädikavabrik, meierei, viinaköök ja liköörivabrik. Mõisakompleksi juurde kuulus Jugla järveni ulatuv park.

## Kirjandus
*Hagemeister, Heinrich von. *Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836. Lk 56 https://books.google.ee/books?id=KqRKAAAAcAAJ&printsec=frontcover&hl=et&source=gbs_ge_summary_r&cad=0#v=onepage&q=bonaventura&f=false.
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885. Lk 66−67 http://193.40.4.3/bitstream/handle/10062/33742/est_a_66_th_2_ocr.pdf?sequence=2&isAllowed=y.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
*Teine sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*) Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod] (*läti keeles*)
Tallinna rae ametikohus

**Tallinna rae ametikohus** oli Tallinna rae juures aastatel (1662)1752–1876 tegutsenud kohtuasutus (ametikohus). 

Ametikohus tegeles selliste käsitöölistevaheliste tülidega, mida ametipatroonid ei suutnud lahendada. Ametikohtu koosseisus olid kohtueesistuja (nn tsunfibürgermeister) ja kaks kaasistujat (raehärrad).

## Vaata ka
*Tallinna rae foogtikohus
*Tallinna rae härrastekohus
*Tallinna raekohtu trahvikohus- ehk politseikohus (saksa keeles *Wettgericht*)

## Viited
Tallinna Ajaloo Selts

**Tallinna Ajaloo Selts** (nimetatud ka: **Ajaloo Selts**) oli Tallinnas 1933. aastal asutatud selts, mis peamiselt uuris Tallinna ajalugu. 

Aastal 1934 andis selts välja ülevaateraamatu "Tallinn. Ajalooline ja kunstiajalooline juht". 

Ehkki aastal 1940 selts ametlikult likvideeriti, siis ta tegutses vähemalt ka 1943. aasta sügisel.

## Viited
Eesti Alliance Française

:*"Alliance française" suunab siia. Rahvusvahelise organisatsiooni kohta vaata [[Alliance Française (rahvusvaheline organisatsioon)]].*

**Eesti Alliance Française** (lühemalt: **Alliance Française**) oli aastatel 1928–1940 ja taas 1989. aastast Tallinnas  Prantsuse kultuuri vahendav organisatsioon.

Organisatsiooni eesotsas on 1997. aastast olnud Helle-Iris Michelson.

## Vaata ka
*Prantsuse Instituut

## Viited
Üliõpilasliikumine

**Üliõpilasliikumine** on üliõpilaste võitlus (liikumine), mille eesmärk võib olla kaitsta oma õigusi või saavutada mingeid ühiskondlik-poliitilisi ja rahvuslikke muutusi.

## Üliõpilasliikumine Eestis
Eestis hakkasid üliõpilased olulisemat rolli mängima pärast 1905. aasta sündmusi, mil korraldati mitmeid demonstratsioone, nõuti demokraatlikke vabadusi ja Venemaa Asutava Kogu kokkukutsumist.

Eesti NSV perioodi lõpul osalesid üliõpilased nn fosforiidisõjas.

## Viited
Robert Smith

**Robert Smith** on mitme inimese nimi:
* **[[Robert Smith (muusik)|Robert Smith]]**, inglise muusik
* **[[Robert Smith (riigisekretär)|Robert Smith]]**, USA riigisekretär
* **[[Robert Smith (maadleja)|Robert Smith]]**, USA maadleja
* **[[Robert Smith (jalgpallur)|Robert Smith]]**, inglise jalgpallur
Üliõpilasorganisatsioon

**Üliõpilasorganisatsioon** on üliõpilastest ja vilistlastest koosnev organisatsioon, mis on loodud eesmärgiga kaitsta oma huve ja õigusi ning edendada ühiskondlikku ja kultuurilist tegevust või koondada ühe eriala või huvivaldkonna üliõpilasi. 

Üliõpilasorganisatsioonide hulka võib lugeda vaid akadeemilisi organisatsioone, nagu korporatsioonid ja seltsid, aga ka ühe ülikooli piires tegutsevaid eri- või huvialaseltse. Akadeemilisi organisatsioone iseloomustab eksklusiivne liikmesus (välistatud on liikmesus kahes organisatsioonis), ajaloolisus ning aktiivne pühendumine riikluse ja rahvusluse püsimisele.

## Vaata ka
*üliõpilaskorporatsioon
*üliõpilasselts
*Eesti üliõpilasorganisatsioonide loend

## Viited
Dainis Stalts

**Dainis Stalts** (3. jaanuar 1939 Riia – 12. aprill 2014 Riia) oli liivi kultuuritegelane, Läti folklorist ja poliitik.

Ta lõpetas 1957. aastal Riia 2. Keskkooli. Aastatel 1957–1960 õppis ta Läti Riikliku Ülikoolis bioloogiat, 1965. aastal lõpetas Riia kunstikooli.

1993–1995 ja 1998–2002 oli ta seimi liige. 

Tema poeg Dāvis Stalts on muusik ja poliitik, seimi liige 2011–2014. Tütar Julgī Stalte on muusik.

## Välislingid
* Lahkus liivi kultuuritegelane Dainis Stalts (1939–2014)
Üür

**Üür** on tasu, mida isik maksab õiguse eest kasutada üürilepinguga kokku lepitud tingimustel omanikule kuuluvat vara.

Eestis reguleerib üüriga seotut võlaõigusseadus.

## Vaata ka
*Allüür
*Rent

## Viited
Ületunnitöö

**Ületunnitöö** on töötamine üle kokkulepitud tööaja.

Eestis peavad ületunnitöö tegemises töötaja ja tööandja enne kokku leppima. Eestis ei tohi ületööd teha nt alaealised ja rasedad.

## Viited

## Välislingid
*Ületunnitööst veebisaidil Tööelu.ee
NCBI Taxonomy

**NCBI Taxonomy** on veebipõhine molekulaarbioloogia andmebaas, kuhu koondatakse teavet elusorganismide taksonoomilise kuuluvuse, teaduslike nimede ja eristustunnuste kohta. Andmebaasi koostamist alustati 1991. aastal.

NCBI Taxonomy andmeid kasutatakse projektis International Nucleotide Sequence Database Collaboration (INSDC), mis hõlmab andmebaase GenBank, ENA (EMBL) ja DDBJ.

Andmebaasi haldab Riiklik Biotehnoloogia Infokeskus.

Laiem kasutajaskond saab taksonoomilist andmebaasi kasutada järgmisi elektroonilisi andmesideliine pidi:

*täiendatakse reaalajas: http://www.ncbi.nlm.nih.gov/Taxonomy/Browser.wwwtax.cgi
*täiendatakse iga päev: http://www.ncbi.nlm.nih.gov/taxonomy
*täiendatakse iga tund: ftp://ftp.ncbi.nih.gov/pub/taxonomy.

## Viited

## Välislingid
*NCBI Taxonomy
Brekši

**Brekši** on asum Lätis, Riia linna Vidzeme eeslinna  osa pindalaga 2,039 km². Brekši asub Jugla järve kaldal järve ja Garkalne piirkonna vahel. Asum piirneb loodes Berģi, läänes aga Juglaga. Asumist lõunas asub Stopiņi piirkond. 1809 elanikku (2010). 

Brekši asub Jugla järve äärsel alal, mis ulatub 1-8 meetrit üle merepinna. Kõrgem osa asumist paikneb Berģi asumi piiri ääres.

16. sajandil tekkis endisele liivlaste asualale Jugla järve kaldal Brekši mõis. Hiljem lisandus sellele veel Jugla mõis, kus asutati aastal 1859 paberivabrik. See vabrik kujunes asumi tähtsaimaks tööstusettevõtteks, mille juurde kujunes asula. 19. sajandi Riia kaardil on selle asula juures näha veel teinegi vabrik nimega "Feilis". Lisaks paberivabriku asulale ja mõisa juures paiknevale Brekši külale tekkis asumi põhjaossa 20. sajandi teisel poolel veel Juglasciemsi küla.

Brekši liideti Riia linnaga kahes osas, aastal 1974 ja aastal 1979.

## Välislingid
*Brekši koduleht (*läti keeles*)
Zdeněk Pluhař

**Zdeněk Pluhař** (16. aprill 1913 Brno – 18. juuni 1991 Praha) oli tšehhi kirjanik.

Zdeněk Pluhař oli pärit advokaadi perekonnast. Õppis aastatel 1931–1937 Brno Tehnikaülikoolis ja töötas seejärel ehitusinsenerina. Teise maailmasõja ajal vahistas Gestapo ta esimest korda 1942. aastal, kuid peagi ta vabastati. Uuesti vahistati ta 1944. aasta kevadel, siis vabanes ta vangistusest 1945. aasta mais.

Sõja järel töötas ta ehitusinsenerina, rekonstrueeris sildu ning projekteeris hüdrotehnilisi rajatisi. 

Esikteos "Člověk staví" ilmus 1944. aastal. Alates 1956. aastast oli Zdeněk Pluhař vabakutseline kirjanik. 1975–1980 töötas ta dramaturgina filmistuudios Barrandov. Üldiselt on teda peetud sotsialistliku realismi esindajaks. 

Eesti keeles oli ilmunud kaks tema romaani: "Kui hülgad mu ..." (1963) ja "Kell kuus õhtul "Astorias"" (1986).
Elu entsüklopeedia

**Elu entsüklopeedia** (inglise keeles *Encyclopedia of Life*; lühend **EOL**) on erialainimeste koostatav mitmekeelne veebipõhine entsüklopeedia. Veebientsüklopeedia hakkas tööle 26. veebruaril 2008.

Elu entsüklopeedia ülesandeks on kõikide maailma elusorganismide liikide dokumenteerimine.

Elu entsüklopeedia on vaba juurdepääsuga entsüklopeedia, mille paljud sissekanded sisaldavad nii teksti-, video-, graafilisi kui ka helimaterjale ja pilte.

Elu entsüklopeedia loojad on *[[Field Museum]]*, Harvardi ülikool, *[[MacArthur Foundation]]*, *[[Marine Biological Laboratory]]*, *[[Missouri Botanical Garden]]*, *[[Sloan Foundation]]* ja *[[Smithsonian Institution]]*.

Elu entsüklopeedia on mitmekeelne, seda saab lugeda galeegi, hispaania, hollandi, inglise, malai, prantsuse, rootsi, saksa ja muudeski keeltes.

## Viited

## Välislingid
*Elu entsüklopeedia koduleht

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Encyclopedia of Life]] seisuga 25.04.2014.*
Vanemuine (täpsustus)

**[[Vanemuine]]** on laulujumal eesti kunstmütoloogias. Tema järgi on nimetatud ka teisi asju.
***[[Vanemuine (teater)|Vanemuine]]** on teater Tartus.
***[[Vanemuine (selts)|Vanemuine]]** on 1865. aastal asutatud selts.
***[[Vanemuine (laev)|Vanemuine]]** oli laev, mis sõitis Tallinna–Helsingi liinil.
***[[Vanemuine (suurtükipaat)|Vanemuine]]** oli suurtükipaat. 
***[[Vanemuine (jõelaev)|Vanemuine]]** oli laev, mis sõitis Tartu–Pihkva liinil.
***[[Vanemuine (ansambel)|Vanemuine]]** on ansambel.
***[[Vanemuine (suurtükipaat)|Vanemuine]]** oli suurtükipaat.
***[[Vanemuine (laev, 1936)|Vanemuine]]** on jaht.
***Vanemuine** on Sydney Eesti Segakoori nimi.
Brekši mõis

**Brekši mõis** (läti keeles *Brekšu muiža*, ka *Harma muiža*) oli mõis Lätis Riia linnas Brekši asumis. Mõisa peahoone asus aadressil Biķernieku iela 200. Saksa keeles *Hermelingshof*, ka *Harmshof*, *Dreilings hoff*, *Herms hoff*.

Brekši mõis tekkis Jugla järve kaldale 16. sajandil. 17. sajandi kaartidel kannab mõis nime Dreilings hoff või Herms hoff. Mellini atlases mõisa ei ole; seega oli 19. sajandi algul Brekši mõisa süda ilmselt välja ehitamata. Enne võõrandamist kuulus Brekši mõis Freitag von Loringhoffenitele.

Mõisa eklektiline peahoone ehitati 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses. Domineerivaimaks elemendiks oli peasissekäigu kohal kõrguv torn. Mõisakompleksi juurde kuulus ka park.

Pärast võõrandamist asus peahoones kool, aga aastast 2001 jäi hoone tühjaks. Aastal 2008 sai hoone tulekahjus kannatada ja on tänapäeval halvas seisukorras, ka on räämas häärberi ümber asuv park.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Karel Houba

**Karel Houba** (26. veebruar 1920 Praha – 26. detsember 1999 Praha) oli tšehhi kirjanik ja tõlkija.

Karel Houba oli pärit kaupmehe perekonnast. Ta lõpetas gümnaasiumi 1941. aastal. Õppis aastatel 1945–1950 Praha Karli ülikooli filosoofiateaduskonnas. Ülikooli lõpetamise järel asus 1950. aastal tööle kirjastusse Melantrich, kus töötas kuni pensionile jäämiseni 1989. aastal. Alates 1968. aasta novembrist oli ta kirjastuse peatoimetaja.

Karel Houba esikromaan "Odklad" ("Ajapikendus") ilmus 1958. aastal. Karel Houba tegeles ka tõlkimisega saksa keelest. Eesti keeles on ilmunud tema romaanid "Baldahhiinvoodi" (1979) ja "Peapööritus" (1989).

## Viited
Jugla mõis

**Jugla mõis** (läti keeles *Juglas muiža*, ka *Brūnsa muiža*) oli mõis Lätis Riia linnas Brekši asumis. Mõisa peahoone asub aadressil Nautrēnu iela 18. Saksa keeles tõenäoliselt *Baumhof*.

Jugla mõis tekkis Jugla järve kaldale XVIII sajandil. Mõisa klassitsistlik peahoone ehitati kas XVIII sajandi lõpus või XIX sajandi alguses. Mellini atlases on mõisa asukohta märgitud Baumhofi mõis.

Aastal 1859 rajati mõisa juurde paberivabrik. Mõisakompleksi juurde kuulus ka park.

Tänapäeval on Jugla mõisa hoonetest säilinud ainult peahoone, kus asub haldusfirma Brekši kontor. Nii mõisasüda kui ka paberivabriku territoorium on XX sajandi teisel poolel täis ehitatud.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Muutuvkulu

**Muutuvkulu** *(*ingl.k. *variable cost)* on kulu, mis tekib ainult siis, kui toimingud leiavad aset ehk siis kui midagi toodetakse või osutatakse teenuseid. Muutuvkulude summa muutub koos valmistatud toodangu hulga või müüdava kaubakoguse muutumisega, kuid kulumäär tooteühiku kohta jääb enamasti muutumatuks. Muutuvkulu sõltub otseselt ettevõtte toodangu või osutatud teenuste mahust.

Nii näiteks on tüüpilisteks muutuvkuludeks tootmises materjalikulud, transpordis aga veoki kütuse- ja rehvikulud. Ostutegevuses on tüüpiliselt muutuvkuluks kauba soetuskulu, mis sisaldab nii toote ostuhinda kui ka logistikakulu ja kauba soetamisel tasutavaid riiklikke makse.

## Vaata ka

* Püsikulu
* Kogukulu

## Viited
Püsikulu

**Püsikulu** ehk **püsivkulu** (ingl.k''.'' *fixed cost*, ka **opex**) on ettevõtte kulu, mis ei ole ettevõtte toodangu mahuga (toodangumahust sõltuvad muutuvkulud) otseses seoses.

Püsivkulude määr on ühesugune olenemata sellest, millise intensiivsusega tegevused toimuvad. Püsivkulude suurus jääb muutumatuks ka siis, kui tegevusi üldse ei toimu. Püsivkulud on masinate ja seadmete ning infrastruktuuri rajatiste soetamiseks või teenuse osutamiseks tehtud kulud, mis ei muutu koos teenuste hulga muutumisega vaadeldaval perioodil. Püsivkulude määr ei sõltu sellest, kas nõudlus on olemas või mitte, need esinevad mistahes nõudluse puhul.

Ettevõttes on püsivkuludeks hoonete ja seadmete amortisatsioon, juhtkonna palgakulu, kütmiskulu jms kulud. Seadet on vaja juba ühe toote tootmiseks, aga sama seadmega saab toota ka 1000 toodet. Seega, mida rohkem toodetakse, seda väiksemad on püsikulud ühe toote kohta. Kui ostetakse uus seade või ehitatakse uus hoone, muutub püsivkulude tase. Püsivkulud on muutumatu tasemega ainult teatud kindlal ajavahemikul. Püsivkuludel on vahel ka omadus lühiperioodil näida muutuvkuludena. Hanke- ja ostutegevuses on püsivkuludeks tööjõukulud, kontorikulud, majanduskulud, ametisõidukite kulud, arvuti- ja sidekulud jms. 

## Vaata ka

* Muutuvkulu
* Kogukulu

## Viited
Integrated Taxonomic Information System

**Integrated Taxonomic Information System** ehk **ITIS** on taksonoomiline andmebaas. ITIS-esse lisatakse, seal töödeldakse ja sinna kogutakse ning sealt saab otsida liikide taksonoomilist informatsiooni, peamiselt Põhja-Ameerika taimede, loomade, seente ja mikroobide kohta.

Igale taksonikirjele lisatakse taksonoomiline seerianumber (*taxon serial number*; *TSN*). 2014. aasta 7. aprilli seisuga on andmebaasis 646 069 sissekannet.
 
ITIS moodustati 1996. aastal algselt Ameerika Ühendriikides mitmeid valitsusasutusi ühendava projektina. Praegu osalevad ITIS-e töös partnerluse vormis lisaks USA-le ka Kanada ja Mehhiko agentuurid, teised organisatsioonid ja taksonoomiaspetsialistid. ITIS on ka Species 2000 ja Global Biodiversity Information Facility (GBIF) partner.

2001. aasta juunis otsustasid varem eraldi töötanud ITIS ja Species 2000 luua koostööna globaalse taksoninimede andmebaasi "Catalogue of Life" (CoL), millest igal aastal antakse välja üks versioon.

Lisaks ingliskeelsele biosüstemaatika andmebaasile on ITIS-el ka prantsuskeelne andmebaas **Système d'information taxonomique intégré** (SITI), mida haldab Canadian Biodiversity Information Facility ja hispaaniakeelne andmebaas, mida haldab Mehhiko.

## Viited

## Välislingid
*ITIS-e koduleht
*Système d'information taxonomique intégré (SITI) otsingulehekülg
*ITIS-e partnerid
Jaaniöö värvi limusiin

**"Jaaniöö värvi limusiin"** on 1981. aastal valminud Riia Filmistuudio mängufilm.

1995. aastal valisid Läti filmivaatajad rahvahääletusel filmi "Jaaniöö värvi limusiin" kõigi aegade parimaks Läti filmiks.

## Süžee
Vanatädi Mirta elab Vidzemes Cēsise lähedal ühes külas. Tema mees on surnud, üks ta poegadest on jäänud sõjas teadmata kadunuks, teine hukkunud. Ühel päeval ei ole külapoe müüjal Mirtale vahetusraha tagasi anda ja selle asemel annab müüja talle loteriipileti. Kuid selle piletiga võidab Mirta auto "Žiguli" (VAZ-2101). Senini ei ole Mirta sugulased temast suuremat hoolinud. Nüüd saabuvad aga nad kohale, lootes et Mirta pärandab auto kellelegi neist. Tekib palju koomilisi olukordi. Lõpuks saab Mirta aru, et mitte keegi neist ei vääri autot ja ta pärandab "Žiguli" oma vanapoisiks jäänud noorpõlve kavalerile.

## Osatäitjad
*Lilita Bērziņa – tädi Mirta
*Uldis Dumpis – Ēriks
*Olga Dreģe – Dagnija
*Gundars Āboliņš – Uģis
*Romualds Ancāns – Jāzeps
*Ēvalds Valters – Pigalu Prīdis
*Baiba Indriksone – Olita
*Boļeslavs Ružs – Viktors
*Diāna Zande – Lāsma
*Līga Liepiņa – Veronika
*Tālivaldis Āboliņš – naaber

## Viited
André Lange

**André Lange** (sündinud 28. juulil 1973 Ilmenaus) on Saksamaa endine bobisõitja. Ta on kõigi aegade edukaim bobipiloot.

Lange on osalenud kolmedel olümpiamängudel ja võitnud neli kulda (kahebobil 2006, 2010 ja neljabobil 2002,2006) ja ühe hõbeda (neljabobil 2010). Ta on ka kaheksakordne maailmameister (kahebobil 2003, 2007, 2008 ja neljabobil 2000, 2003, 2004, 2005, 2008), neljakordne MM-hõbe (kahebobil 2000, 2005; neljabobil 2001, 2009), kahekordne MM-pronks (kahebobil 2004; neljabobil 2007) üheksakordne maailma karika võistluste võitja ja kaheksakordne Euroopa meister. Juunioride klassis võitis ta maailmameistrivõistlused kolm korda. Vokisõidus on ta kahekordne maailmameister. Kõigilt tiitlivõistlustelt on ta kokku võitnud 67 medalit.
Gita-Maren Linnaks

**Gita-Maren Linnaks** (22. august 1932 – 21. märts 2014) oli eesti õpetaja.

Ta oli Tallinna 20. Keskkooli õppealajuhataja.

Gita-Maren Linnaks maeti 19. aprillil 2014 Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
*1976 Eesti NSV teeneline õpetaja
*1982 Rahvaste Sõpruse orden

## Välislingid
*Hauaplats
Lageraie

**Lageraie** on metsa majandamisel raie viis, mille korral eemaldatakse piiritletud alalt enamik puid. 

Lageraie tulemusel tekib raiesmik.

Ökoloogilise majandamise korral eelistatakse lageraiele valikraiet. Looduskaitsealadel on lageraie tavaliselt keelatud. 

## Mõju elurikkusele
Lageraied vähendavad puistute struktuurse ühtlustamise kaudu bioloogilist mitmekesisust.

Lageraie asemel on võimalik senisest enam kasutada turberaiet ja valikraiet. Alternatiivsete raieviiside senisest edukamat kasutamist võimaldavad muudatused viidi 2016. aastal metsaseadusse ja metsa majandamise eeskirja. Kehtima hakkasid need majandusmetsade suhtes, vajalik on leevendada kehtivaid turberaiete ja valikraie kriteeriume piiranguvööndi metsades, et soodustada metsade edukat looduslikku uuenemist.

### Lageraiepõhise metsamajanduse ohud elustikule ja teistele ökoloogilistele funktsioonidele
Uuringud näitavad, et LPM ohud elustikule on seotud paljude protsessidega: peamised on elupaikade ja populatsioonide lokaalne hävimine ning ökoloogiliste seoste muutused, tulenevalt raiehäiringust, sellele järgneva suktsessiooni laadist ja mitmetest sekundaarsetest mõjudest. Maastikes moodustuvad liitunud puistute ja raiesmike mosaiigid, kus raiesmikel on ühtaegu spetsiifiline ökoloogiline roll (sh mõnedele ohustatud liikidele) ja riskid. Enamik negatiivseid mõjusid tugevnevad metsamajanduse intensiivistudes ja raiemahtude suurenedes; need tulenevad näiteks lühemast raieringist, väiksemast põlispuude ja kõdupuidu hulgast, ulatuslikest raiesmikest, märgalade kuivendamisest, teedest jne. LPM olemasoleva leevendusmeetmena on kesksed säilikpuude hulk ja kvaliteet, millest kummagi osas on Eestis potentsiaal alakasutatud (nt u 40% säilikpuudest ei täida efektiivselt eesmärki). Puuduv meede on teiste raieviiside süsteemne kasutamine maastikes, sest LPM ei taga ka koostoimes rangelt kaitstavate alade ja säilikpuudega kõigi metsaliikide elujõulisust. Peamine probleem tuleneb intensiivse LPM tingimustes ühetaolisest puistuarengust ja majandatavate metsamaastike homogeniseerumisest.

Elurikkus seostub mikroelupaikade ja substraaditüüpide ajalise ja ruumilise järjepidevusega, sest paljud metsaspetsiifilised liigid on ohustatud vanade puistute uuendusraiega või vanametsa-struktuuri-elementide eemaldamisega (Jüriado et al. 2003, Jüriado & Liira 2009, 2010; Lõhmus 2003, Lõhmus & Lõhmus 2005, 2008). Ligikaudu veerand metsaliikidest vajavad mingi osa oma elust kõdupuidu mikroelupaiku (Siitonen 2001, Stokland jt 2004). Looduslähedane metsandus suudab pakkuda peenemaid surnud puidu fraktsioone sarnasel määral põlismetsaga. Probleemiks on aga jämeda kõdupuidu, nii seisva kui lamava, puudus majandusmetsades (Kraut ja Lõhmus 2010).
## Mõju turismile
Lageraied häirivad nii turismisektorit kui ka metsade sotsiaalset ja rekreatsioonilist funktsiooni.

## Majanduslik külg
Lageraiejärgne puistustruktuur on üheealisuse ja ühekülgse häiringurežiimi tõttu vaesunud.

## Vaata ka
*elurikkus
*häil
*jätkusuutlikkus
*mahemetsandus
*metsahool
*lank
*põlismets
*raielank
*ökoloogiline ökonoomika
*ökotsiid

## Viited
Pilvi Blankin-Jones

**Pilvi Blankin Jones** (aastani 1979 **Pilvi Blankin**; 1979–2014 **Pilvi Salmin**; sündinud 13. jaanuaril 1955 Rakveres) on eesti gobeläänikunstnik http://www.virumaa.ee/ve-blankin-salmin-pilvi-gobelaanikunstnik/ 

Näitustel esines (alias) Pilvi Blankin nime all 

Ta sündis kooliõpetajate perekonnas. Ta õppis Torma Põhikoolis ja lõpetas 1973. aastal Jõgeva Keskkooli. Aastatel 1979–1984 õppis ta ERKIs tekstiili kunstilise kujundamise erialal. Pärast lõpetamist on ta tegutsenud vabakutselise gobeläänikunstnikuna. 

2010. aastal omandas ta Tallinna Ülikoolis kunstiõpetaja eriala. 

Töötab Tallinna Kunstikoolis kompositsiooni ja maali eriala õpetajana.

https://tallinnakunstikool.ee/opetajad/

1993–1994 ülemaailmsel näitusel "Tekstiili esteetiline sõnum 21. sajandile" osales esimese  eestlasena finaalis,  

osavõtjaid oli kokku ligi 1000. 

## Isikunäitused
*1989 “Sanctus I”, Kiek in de Kök
*1990 “Sanctus II”, Raemuuseum, Tallinn
*1991 ”3 kunstnere fra ost. Leningrad/Estland", Nordnorskeri Kunstikeskuses, Svolvær
*1992 “Sanctus III”, Rahvusooperi Estonia talveaed
*1992 “Sanctus III", Markiezenhof, Bergen op Zoom, Holland
*1999 "Peatuv puudutus", Rakvere Muuseum
*1999/2000 "Millenniuminäitus", Rahvusooperi Estonia talveaed
*2008/2009 "Kapteni jälg", Rahvusooperi Estonia talveaed
*2012 "Pühendusega Bettyle", Betti Alveri muuseum, Jõgeva
*2014 "800aastase kolonisatsiooniaja lõpp", Torma rahvamaja
*2017 "Punkt Värv Pind", Õpetajate Maja

## Teosed ühiskondlikes hoonetes

* Tartu Ülikooli Raamatukogu
* Valga Keskraamatukogu
* Justiitsministeerium, Tallinn
* Avinurme elulaadikeskus
* Avinurme kirik

## Liikmesus
Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige ning kuulub ka Eesti Tekstiilikunstnike Liitu. 

## Isiklikku
Oli abielus illustraatori ja akvarellikunstniku Aleksander Salminiga. Abielus James Jonesiga. Tal on esimesest abielust tütred Joanna Kitsnik ja Elisabeth Salmin. Tal on vennad on Taavi ja Avo Blankin.

## Viited

## Välislingid
*Blankin-Salmin, Pilvi – gobeläänikunstnik Virumaa Entsüklopeedias
*Pilvi Blankin-Salmin, kunstnik Hariduse tänavalt Vooremaa, 11. veebruar 2012
*Kati Saara Vatman "Pilvi Blankin-Jones" Aabrami Hobulausujad
*Pilvi Blankin Jones Õpetajate Maja kodulehel
Müntimisõigus

**Müntimisõigus** ehk **vermimisõigus** on riigi või haldusüksuse (nt linna) õigus vermida raha (nt münte) ja saada sellest tulu.

Eesti ajaloos on nt Tallinnal olnud müntimisõigus (saadud Taani leskkuninganna Margrete poolt 1265. a) ja Rootsi valitsusajal aastail 1597–1674 vermiti 1-, 2- ja 4-ööriseid hõbemünte Tallinnas ja 1670–1674 ka Narvas.

## Viited
Munitsipaalettevõte

**Munitsipaalettevõte** ehk **omavalitsusettevõte** (inglise *municipal enterprise*) on omavalitsusele kuuluv ettevõte, mis on asutatud omavalitsuse raha eest.

## Viited
Munitsipaalkool

**Munitsipaalkool** on õppeasutus, mida haldab kohalik omavalitsus. Terminit "munitsipaalkool" on kasutatud ka valla- ja linnakoolide üldnimetusena. 

Eestis on munitsipaalkoolid näiteks Narva Humanitaargümnaasium ja Tartu Maarja Kool.

## Vaata ka
*riigikool
*erakool

## Viited
Catalogue of Life

**"Catalogue of Life"** ehk **CoL** on Species 2000 ja ITIS-e käivitatud projekt, mis loodi 2001 aasta juunis. CoL-i eesmärk on koostada kõikide maailma elusorganismide kataloog. Igal aastal antakse kataloogina välja üks fikseeritud versioon.

CoL-i lisatakse, töödeldakse ja kogutakse ning saab otsida liikide taksonoomilist informatsiooni.

"Catalogue of Life" on Global Biodiversity Information facility (GBIF) ja Elu entsüklopeedia (EOL) taksonoomiline andmebaas.

Laiem kasutajaskond saab taksonoomilist andmebaasi kasutada järgmisi elektroonilisi andmesideliine pidi:
*täiendatakse regulaarselt: Veebipõhine kataloog
*üks fikseeritud versioon: Annual Checklist.
## Fikseeritud versioonid
* 2015 Annual Checklist, 1, 606554 liiki
* 2014 Annual Checklist, 1, 578063 liiki
* 2013 Annual Checklist, 1, 352112 liiki
* 2012 Annual Checklist, 1, 404038 liiki
* 2011 Annual Checklist, 1, 347224 liiki
* 2010 Annual Checklist, 1, 257735 liiki
* 2009 Annual Checklist, 1, 160711 liiki
* 2008 Annual Checklist, 1,105,589 liiki
* 2007 Annual Checklist, 1, 008965 liiki
* 2006 Annual Checklist, 884552 liiki
* 2005 Annual Checklist, 526323 liiki.

### 2014. aasta fikseeritud versioon

*Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist* sisaldab 143 andmebaasi infot 1 578 063 liigi kohta.

## Viited

## Välislingid
*"Catalogue of Life'i" koduleht
*Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit "[[:en:Catalogue of Life]]" seisuga 26.04.2014.*
Pihlakaväravad

**"Pihlakaväravad"** on 1981. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm.

## Süžee
Mandrilt saabub väikesaarele ehitusbrigaad lambafarmi ehitama. Filmis jälgitakse ehitajate igapäevaelu, omavahelist läbisaamist ja suhteid saareelanikega.

## Osatäitjad
*Heino Mandri – Lembit
*Meeli Sööt – Marta
*Aīda Zara – Kaja
*Mati Klooren – Oskar
*Peeter Kard – Kallam
*Enn Kraam – Heldur
*Ants Ander – Artur
*Tõnu Oja – "Sipsik"
*Jüri Aarma – Kalle

## Välislingid
*"Pihlakavärvad" Eesti filmi andmebaasis
Metsaleht

**Metsaleht** on aastast 2000 ilmuv Maalehe vaheleht. Leht ilmub Maalehe vahel korra kuus. Lehe sisu moodustavad metsandusega seotud uudised, päevateemad ja probleemid.

## Viited

## Välislingid
*Metsaleht Maalehe kodulehel
Universal Biological Indexer and Organizer

**Universal Biological Indexer and Organizer** ehk **uBio** on veebipõhine taksonoomiline andmebaas, mille eesmärk on koguda, säilitada ja töödelda ning koondada infot kõikide maailma elusorganismide (sh väljasurnud liikide) taksoninimetuste ja taksonoomilise kuuluvuse kohta.  

Andmebaasi Universal Biological Indexer and Organizer asutas Woods Hole Oceanographic Institution (WHOI). 

## Viited

## Välislingid
*uBio koduleht

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Universal Biological Indexer and Organizer]] seisuga 26.04.2014.*
Gomesophis

***Gomesophis*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Gomesophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Gomesophis brasiliensis]]* (Gomes, 1918). 

## Levila

Need maod elavad Brasiilias,  Minas Geraisi, São Paulo, Paraná, Rio Grande do Suli ja Santa Catarina osariigis. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Gomesophis brasiliensis]] seisuga 26.04.2014.*
Ülemjuhataja

**Ülemjuhataja** (ka: **kõrgem ülemjuhataja**) on riigi sõjaväe kõrgeim ülem.

Eestis on sõjaväe juhi ametikohta nimetatud Sõjavägede Ülemjuhatajaks.

## Vaata ka
*Kaitseväe ülemjuhataja

## Viited
Kõõrdsilmmadu

**Kõõrdsilmmadu** (*Helicops*) on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Kõõrdsilmmadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Helicops angulatus]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Helicops apiaka]]* Kawashita-Ribeiro, Ávila & Morais, 2013
* *Helicops carinicaudus* (Wied-Neuwied, 1825) - kiilsaba-kõõrdsilmmadu
* *[[Helicops danieli]]* Amaral, 1938
* *[[Helicops gomesi]]* Amaral, 1921
* *[[Helicops hagmanni]]* Roux, 1910
* *[[Helicops infrataeniatus]]* Jan, 1865
* *[[Helicops leopardinus]]* (Schlegel, 1837)
* *[[Helicops modestus]]* Günther, 1861
* *[[Helicops pastazae]]* Shreve, 1934
* *[[Helicops petersi]]* Rossman, 1976
* *[[Helicops polylepis]]* Günther, 1861
* *[[Helicops scalaris]]* Jan, 1865
* *[[Helicops tapajonicus]]* Da Frota, 2005
* *[[Helicops trivittatus]]* (Gray, 1849)
* *[[Helicops yacu]]* Rossman & Dixon, 1975. 

## Levila

Need maod elavad Lõuna-Ameerikas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-es
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Helicops (genre)]] seisuga 26.04.2014.*
Satoshi Ishii

**Satoshi Ishii** (jaapani keeles 石井 慧 *Ishii Satoshi*; sündinud 19. detsembril 1986 Ibarakis) on Jaapani judoka.

Ishii karjääri tippsaavutused on kuld 2008. aasta suveolümpiamängudelt Pekingist ja 2006. aasta Aasia mängude hõbe.
Abdulla Tangriyev

**Abdulla Tangriyev** (sündinud 2. märtsil 1981) on Usbekistani judoka. 2011. aastal tuli ta üle 100 kg meeste konkurentsis maailmameistriks.

2008. aasta olümpiamängudel Pekingis võitis ta hõbemedali. Tangriyev on neljal korral tulnud Aasia meistriks ja kahel korral võitnud universiaadi.

2012. aasta suveolümpiamängudel ta diskvalifitseeriti, kuna tema verest leiti narkootilisi aineid (kanepit).

## Välislingid
* Abdulla Tangriyev judoinside.com lehel (*inglise keeles*)
Kärssmadu

**Kärssmadu** (*Heterodon*) on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Kärssmadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Heterodon gloydi]]* Edgren, 1952
* *[[Heterodon kennerlyi]]* Kennicott, 1860
* *[[Heterodon nasicus]]* Baird & Girard, 1852
* *[[Heterodon platirhinos]]* Latreille, 1801
* *[[Heterodon simus]]* (Linnaeus, 1766). 

### Väljasurnud kärssmaod
*†*[[Heterodon brevis]]* Auffenberg, 1963
*†*[[Heterodon plionasicus]]* J.A. Peters, 1953

## Levila

Need maod elavad Põhja-Ameerikas. 

## Käitumine

Inimestega kohtudes käituvad need maod üsna omapäraselt. "Loomade elu" 5. köites, lk 284, kirjeldatakse nende käitumist inimesega kohtudes järgmiselt: "Alguses käituvad nad väga agressiivselt ja püüavad ehmatada: lamendavad kahekordselt keha eesmise osa, laiendavad tunduvalt kaela ja pead, sisisevad valjusti ja sooritavad avatud lõugadega raevukaid sööste vaenlase poole. Kui see hirmutamine mõju ei avaldanud, kaob mao kogu agressiivsus ja hakkab peale vaatemängu teine osa: madu hakkab avatud suu ja rippuva keelega krampi kiskuma ning kui krambid lõpevad, jääb liikumatult maapinnale lamama, kõht ülespoole. Tekib täielik illusioon surmast: madu ei reageeri puudutamisele, ta keha on lõtvunud ja omandab passiivselt sellise asendi, mis talle antakse. Kuid kui eemalduda, siis tõstab madu pea üles, vaatab ringi ja teinud kindlaks, et oht möödunud, pöördub kõhule ning roomab minema.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Animal Diversity Web-is
*Sissekanne CoL-is
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Heterodon]] seisuga 26.04.2014.*
Hydrodynastes

***Hydrodynastes*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Hydrodynastes* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Hydrodynastes bicinctus]]*  (Herrmann, 1804)
* *[[Hydrodynastes gigas]]*  (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Hydrodynastes melanogigas]]*  Franco, Fernandes & Bentim, 2007. 

## Levila

Need maod elavad Lõuna-Ameerikas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Hydrodynastes]] seisuga 26.04.2014.*
Jari-Matti Latvala

Jari-Matti Latvala (sündinud 3. aprillil 1985 Töysäs) on Soome autorallisõitja ja Toyota Gazoo Racing WRT meeskonnaülem. Latvala on autoralli MM-sarja (WRC) ajaloo kogenemaim sõitja 211 stardiga.

Ta pikaajaline kaardilugeja oli Miikka Anttila.

## Karjäär sõitjana
Latvala alustas MM-karjääri 2002. aastal. Aastatel 2013–2016 sõitis ta Volkswageni tiimis, kus saavutas oma karjääri parimad tulemused, tulles maailmameistrivõistluste üldarvestuses teiseks aastatel 2014 ja 2015. Varem oli ta saavutanud hõbemedali ka 2010. aastal Fordi meeskonnas sõites.

Alates 2017. aastast liitus ta Toyota meeskonnaga, tuues neile naasmisaastal esimese võidu Rootsi rallil. Latvala lõpetas täiskohaga sõitmise Toyota eest 2019. aastal, kuid on ka hiljem teinud üksikuid starte tehnika testimiseks ja fännide rõõmuks.

## Meeskonna pealik
Alates 2021. aastast on Jari-Matti Latvala Toyota Gazoo Racing WRT meeskonna pealik, vahetades sel kohal välja Tommi Mäkineni. Tema juhtimisel on meeskond võitnud mitu tootjate maailmameistritiitlit ning tema käe all on Kalle Rovanperä tulnud kahekordseks maailmameistriks.

## Saavutused
* MM-hõbe: 2010, 2014, 2015
* MM-pronks: 2012, 2013
* MM-rallide võite: 18
* MM-poodiume: 67

## Välislingid
* Jari-Matti Latvala ametlik koduleht

## Viited
Mads Østberg

**Mads Østberg** (sündinud 11. oktoobril 1987 Norra Østfoldi maakonnas Våleris) on Norra rallisõitja.

Ta kaardilugeja on Jonas Andersson.

2014. aastal sõidab Østberg Citroëni tiimis. Ta sai Portugali rallil 3. koha ja on WRC arvestuses kolmandal kohal.

## Välislingid
* Mads Østbergi koduleht
Üleajateenija

**Üleajateenija** on sõdur või allohvitser, kes on pärast kohustuslikku ajateenistust jäänud vabatahtlikult sõjaväkke.

## Viited
Andreas Mikkelsen

**Andreas Mikkelsen** (sündinud 22. juunil 1989 Oslos) on Norra rallisõitja. 

Tema kaardilugejaks on olnud Anders Jæger, Phil Hall, Elliott Edmondson, Ola Fløene, Mikko Markkula, Paul Nagle ja Jonas Andersson. Hetkel on kaardilugeja Torstein Eriksen.

2006–2010 sõitis ta Fordi tiimis, 2011–2012 Škoda tiimis, 2013–2016 Volkswageni tiimis, 2017. aastal vahetas ta mitu korda tiimi. 2018–2019 sõitis ta Hyundai tiimis.
Ramón Cano

**Ramón Cano** (**Monchi Cano**; 1933 või 1934 – 1. aprill 2014 David, Chiriquí provints) oli Panama raadioajakirjanik.

Tal oli raadiojaamas Ondas Chiricanas Davidi linnas igahommikune saade "5 Noticias y un Comentario", mille ta ise algatas ja mida ta juhtis 56 aastat.

1. aprillil 2014 kell 5.30, kui ta oli teel tööle, ründasid teda kodu lähedal röövlid, kes tulistasid talle peahaava, mille kätte ta mõned tunnid hiljem operatsioonilaual suri.

## Välislingid
*Veteran Panamanian Journalist Killed in Robbery, Latino Daily News, 2. aprill 2014
*Ramón "Monchi" Cano, La Estrella de Panamá
Vormsi valla vapp

**Vormsi valla vapp** on Lääne maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Vormsi valla vapp.

Vapp võeti kasutusele 2013. aastal.

## Vapi kirjeldus
Vormsi valla vapiks on sinine kilp, mille keskel on kuldne rõngasrist. Rõngasristi kõrgus moodustab 1/2 vapikilbi kõrgusest. Vapi värvikoodid on sinine C100 M40 Y0 K10 ja kuldne/kollane C0 M10 Y100 K0.

## Põhjendus
Vapi värvid viitavad saare põlisele rannarootslaste alale. Rõngasrist sinisel taustal sümboliseerib päikeselist ja puhta loodusega saart mere keskel. Lisaks on Vormsi saarel säilinud maailma suurim rõngasristide kogum ning rõngasrist on päikesemärk ja saare kaitsesümbol.

## Vapi kasutamise kord
Valla vappi võib kasutada:
#valla kodulehel;
#valla üld- ja kirjaplankidel;
#valla ametiisikute ja asutuste juhtide visiitkaartidel;
#vallavalitsuse poolt välja antud trükistel, reklaamidel, meenetel;
#vallavalitsuse hoonel ja valla piiritähistel;
#muudel juhtudel vallavalitsuse loal.

## Vapi ajalugu
2007. aastal korraldati lipu ja vapi kavandite konkurss, kuhu laekus seitse võistlustööd. Laekunud kavandid pandi arvamuste ja eelistuste teadasaamiseks välja valla kodulehele ja raamatukokku. Konkursitööde hindamisest võtsid väga innukalt osa koolilapsed, kes pidasid konkurentsitult parimaks Aare Bergmani tööd, millel oli kujutatud madu Vormsi saare kohal. Konkursi võidutööks valiti aga Ain ja Ege Strengi töö, millest on edasi arendatud ka praegu kasutusel olevad lipp ja vapp. Kavandite kooskõlastamine riigikantseleiga aga ei sujunud plaanipäraselt, sest tööd ei vastanud kehtivatele heraldikanõuetele, mistõttu esialgsed kavandid ei saanud riigikantselei kooskõlastust. Kavandid tehti ümber ning kõik huvilised said valla kodulehel või hääletuskasti kasutades valla sümboolika valimisel kaasa rääkida kuni 2012. aasta oktoobri lõpuni.

## Vaata ka
*Vormsi valla lipp
*Lääne maakond

## Välislingid
*Vormsi valla sümboolika valla kodulehel
*Omavalitsuste sümboolika Riigikantselei veebisaidil
Guillermo Delgado

**Silvio Guillermo Delgado Quinteros** (11. jaanuar 1931 Ica, Peruu − 29. märts 2014 Cádiz) oli Peruu jalgpallur. 

Tema hüüdnimi oli  **El León de José Díaz** (**José Díazi lõvi**). Teda peetakse Peruu jalgpalli ajaloos üheks paremaks kaitsjaks Héctor Chumpitazi ja Julio Meléndez Calderóni kõrval. Oma tehniliste oskuste, jõu, ettenägemisvõime, karisma ja vilkusega oli ta üks oma aja paremaid kaitsjaid Lõuna-Ameerikas. 

Peruu jalgpallikoondises mängis ta 36 matši 1952–1957. Ta tuli Club Alianza Lima kaks korda (1954 ja 1955) Peruu meistriks. Jalgpallurikarjääri lõpus mängis ta 1963–1965 Hispaania klubis Cádiz Club de Fútbol, kus ta vanuse tõttu sai hüüdnimeks **Papi**, millega teda Cádizis hiljemgi tunti. 

## Märkused

## Välislingid
*Grandes jugadores de Alianza Lima
Rajca

**Rajca** (valgevene keeles **Райца**, transkribeerituna **Raitsa** poola keeles **Rajca**) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Hrodna oblastis, Kareličy rajoonis; ta on Rajca külanõukogu halduskeskus.

Vaatamisväärsusteks on  1817. aastal ehitatud endine katoliku, nüüd aga õigeusu kirik, XIX sajandil ehitatud pastoraadihoone, XVIII-XIX sajandil rajatud mõisakompleks koos selle juurde kuuluva 4 hektari suuruse pargiga, tulp, millel on kujutatud Rajeckite vapp Łabędź.

## Ajalugu

Rajca kuulus kuni XVIII sajandini Rajeckitele. Järgmiseks omanikuks oli Maryla Wereszczakówna vend. Aastal 1897 müüsid Weresczakid Rajca Puttkameritele.

Kuni 1917. aastani oli Rajca Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale.  1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu.

## Pilte

Pilt:Rajca_05_04_2009.JPG|Pastoraat ja kirik
Pilt:Slup lebiedz.JPG|Rajeckite vapiga tulp


## Viited

## Välislingid

*Alev valgevene fotoentsüklopeedias
Olga tänav

**Olga tänava** nime on varem kandnud:
* **[[Pebre tänav]]** Tallinnas
* **[[Vainu tänav (Tallinn)|Vainu tänav]]** Tallinnas
* **[[Linda tänav (Narva)|Linda tänav]]** Narvas
Väike tänav

**Väike tänav** on tänava nimi järgmistes Eesti asulates:

* Väike tänav, tänav Elvas
* Väike tänav, tänav Iisaku alevikus
* Väike tänav, tänav Karksi-Nuias
* Väike tänav, tänav Kohila alevis
* Väike tänav, tänav Kohtla-Järvel Ahtme linnaosas
* Väike tänav, tänav Kohtla-Nõmme alevis
* Väike tänav, tänav Kolga-Jaani alevikus
* Väike tänav, tänav Mehikoorma alevikus
* Väike tänav, tänav Oisu alevikus
* Väike tänav, tänav Paldiskis
* Väike tänav, tänav Rakveres
* Väike tänav, tänav Räpinas
* Väike tänav, tänav Suure-Jaanis
* Väike tänav, tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme ja Rahumäe asumis
* Väike tänav, tänav Tapal
* Väike tänav, tänav Vaida alevikus
* Väike tänav, tänav Viljandis
* Väike tänav, tänav Võhmas
* Väike tänav, tänav Võrus

**"[[Väike tänav (maal)|Väike tänav]]"** on  Johannes Vermeeri maal.
Kutsumata külalised

**"Kutsumata külalised"** on 1959. aastal Tallinna Kinostuudios valminud mängufilm, propagandistlik põnevik. 

## Süžee
Lääne eriteenistused saadavad 1950. aastatel Eestisse neli eestlasest luureagenti. Ent kõik ei lähe nii nagu kavandatud. Kohalikud elanikud ei ole koostöövalmis ja julgeolekutöötajad asuvad agente jälitama.

## Osatäitjad
*Rein Aren – Ernst
*Heino Mandri – Vari
*Hilja Varem – Hilda
*Jüri Järvet – Valter
*Valdo Truve – Fredi
*Ants Lauter – polkovnik Kikas
*Ants Eskola – Oks
*Kaarel Karm – Huberg
*Hugo Laur – Reps
*Voldemar Panso – arst
*Aino Talvi – Hilda ema
*Olev Eskola – uurija
*Rudolf Nuude – Andres
*Lisl Lindau – Aliide

## Välislingid
*"Kutsumata külalised" Eesti filmi andmebaasis
*Spioonifilmi “Kutsumata külalised” tegemisel tõmbas niite KGB, Maaleht, 20. november 2010
FIR

**FIR** on lühend, mis võib tähistada:

* Rahvusvahelist Vastupanuliikumiste Föderatsiooni  (prantsuse keeles *Fédération Internationale des Résistants*)

## Vaata ka
* Lõpliku siirdega filter ehk FIR-filter
Martin S. Bergmann

**Martin S. Bergmann** (15. veebruar 1913 – 22. jaanuar 2014) oli Ameerika Ühendriikide kliiniline psühholoog.

Ta oli New Yorgi Ülikooli kliinilise psühholoogia professor post-doktorite programmis, kus ta õpetas psühhoanalüüsi ajaloo kursust. 

Ta kirjutas ka raamatuid, näiteks inimese olukorrast holokausti ajal, armastuse fenomenoloogiast ja laste ohverdamisest.

Ta mängis ka filmides, näiteks "*[[The Century of the Self]]*" (2002) ja David Grubini filmis noorest dr. Freudist. Ta mängis ka Woody Alleni 1989. aasta lühifilmis "*Crimes and Misdemeanors*" ("Kuriteod ja õigusrikkumised").

Tema isa oli filosoof Hugo Bergmann.

## Publikatsioone
**The Anatomy of Loving: The Story of Man's Quest to Know What Love Is*, Columbia University Press 1987
Szegedi Teadusülikool

**Szegedi Teadusülikool** on 1. jaanuaril 2000 Szegedi József Attila Teadusülikooli, Szent-Györgyi Alberti Meditsiiniülikooli, Szegedi Toiduainetetööstuse Kõrgkooli, Juhász Gyula Pedagoogikakõrgkooli ja Hódmezővásárhelyi Põllumajanduskõrgkooli liitmisel loodud ülikool. Ülikooli õiguslik eelkäija on ülikooli senati juulis 2007 tehtud otsusega 12. mail 1581 István Báthory asutatud Kolozsvári jesuiitide kolleegium.
Mikko Hirvonen

**Mikko Hirvonen** (sündinud 31. juulil 1980 Kannonkoskis) on endine soome rallisõitja. 

Tema kaardilugeja on Jarmo Lehtinen.

On karjääri jooksul autoralli MM-sarja lõpetanud neli korda teise kohaga (2008, 2009, 2011, 2012) ning kaks korda kolmanda kohaga (2006, 2007).
Thierry Neuville

**Thierry Jean Neuville** (sündinud 16. juunil 1988 St. Vithis) on Belgia rallisõitja.

Tema kaardilugeja oli varem Nicolas Gilsoul, 2021. aastast on kaassõitja Martijn Wydaeghe.

## Sportlik karjäär
Neuville alustas ralliga 2007. aastal. Aastatel 2009–2011 oli tal leping Citroëni juunioride meeskonnaga. 2009.–2011. aastal osales ta Intercontinental Rally Challenge'il, mis on mõeldud noortele. 2009. aastal debüteeris ta Kataloonia rallil Citroën C2 R2 autoga ning 2010. aastal võistles ta Juunior WRC sarjas. 2012. aastal tegi ta debüüdi juba WRC sarjas (auto oli Citroën DS3). 2013. aastal sõitis Neuville Qatar World Rally Team meeskonna Ford Fiesta RS autoga ja tuli ta meistrivõistluste kokkuvõttes üllatusena teiseks, jäädes hooaega domineerinud Sébastien Ogierist maha 114 punktiga.

2014. aastast sõlmis Neuville mitmeaastase lepingu Hyundai tiimiga (algul nimega Hyundai Shell, hiljem Hyundai Motorsport ja Hyundai Shell Mobis), mille koosseisus saavutas samal aastal Saksamaa rallil oma esimese etapivõidu (Hyundai i20). 2014. ja 2015. aasta lõpetas WRC ralli kokkuvõttes kuuendal kohal. Neuville saavutas seejärel WRC punktiarvestuses 4 aastat järjest teise koha - 2016., 2017., 2018. ja 2019. aastal. Neuville'i hooaja tulemused koos tema meeskonnakaaslastega aitasid Hyundail võita oma esimese tootja tiitli 2019. aastal.

2020. aasta rallivõistlused lõppesid pandeemia tõttu poole peal, mil Neuville oli 4. kohal. 2021 aastal lõpetas Neuville kokkuvõttes 3. kohaga. 

## Viited
 

## Välislingid
* Thierry Neuville toob auto24 Rally Estonia starti Citroen DS3 WRC. 28.06.2012
* Rally Estonial võistelnud Thierry Neuville ...... 08.09.2020.
* Päästeliitu toetanud WRC rallisõitja Thierry Neuville: teiste aitamine on elu mõte. 09.08.2021
* Ott Tänakul on suurepärane võimalus ...... Delfi Sport, 09.11.2022.
Brasa

**Brasa** on asum Lätis, Riia linna Vidzeme eeslinna  osa pindalaga 1,741 km². Bukulti asub Mežaparksi, Čiekurkalnsi, Teika, Grīziņkalnsi, Centrsi, Skanste, Sarkandaugava asumi vahel. 14 102 elanikku (2010). 

Brasa asub üldiselt tasasel alal, kõrgused asumi territooriumil on vahemikus 2-9 meetrit üle merepinna. Asumis paikneb osaliselt UNESCO maailmapärandi nimistus asuv Riia kesklinna kaitstav ala.

Brasa asum tekkis aastal 1873 rajatud Brasa raudteejaama juurde. Algul kandis jaam *Kara hospitālise* või *Krieghospitali*, hiljem (aastast 1913) *Brasla* nime. Aastal 1903 ehitati jaama juurest haruraudtee Andrejsala sadamasse, toona ehitati ka Brasa raudteejaam. Brasa nime kannab jaam aastast 1938.

Enne raudteejaama asus asumis aastal 1750 ehitatud sõjaväehospidal, selle kõrval asus aga Aderholdi mõis. Hospidali juurde tekkis aastal 1773 katkuepideemia tagajärjel kalmistu nimega **Pokrova kapi**, selle lähedusse aga Lielie kapi kalmistu. Kalmistu lähistele ehitati aastal 1864 kirik, kus käivad koos Riia lätlastest õigeusklikud. Piirkond on saanud nime ilmselt Mazā Jumpravmuiža mõisa rentniku Martin Brasa nimest, kes XVIII sajandi lõpus asumi alal Čiekurkalnsi veetorni lähistel kõrtsi pidas.  Riia linnaga liideti Brasa aastal 1828. Asum hakkas intensiivsemalt arenema siiski alles peale raudteejaama rajamist.

Aastal 1947 hakkas Brasat läbima Riia esimene trollibussiliin, mis lõppes Lielie kapi kalmistu juures. Brasasse ehitati samal aastal ka esimene üle raudtee viiv sild Riias, VEFi sild. Teine (Brasa sild) ehitati paar aastat hiljem; töö oli nii kvaliteetne, et sild pole tänapäevani hooldust vajanud.

## Viited

## Välislingid
*Brasa koduleht (*läti keeles*)
*Asum portaalis CitaRiga