open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ivan Saat

**Ivan Saat** (ka **Johan**; 3. juuli 1898 – 1974) oli eesti fotograaf, kes tegutses Muhu saarel ja Orissaares.

## Elulugu
Ivan Saat sündis Muhu-Suure vallas Linnuse külas Vana-Tooma talus. Hariduse sai ta Linnuse külakoolis. Juba lapsepõlves hakkas ta koos isa, onude ja vendadega mandril ehitustööl käima. 1917. aastal abiellus ta Aljava külast pärit Julia Naabriga (1896–1964). Vabadussõjas osalemise eest sai Ivan Muhus Piiri külas vallamaja lähedal väikese maalapi, kuhu ta uue maja ehitas ja Uustaluks nimetas. 1934. aastal ostis Ivan Nurme külas Toonela talu, mis oli Uustalust suurem. Sellest ajast tegeles perekond fotograafia asemel rohkem talutööga. 20. detsembril 1944. aastal arreteeriti Ivan, sest ta oli Saksa okupatsiooni ajal Omakaitses teeninud. Ta mõisteti 10 aastaks vangi Komi ANSV-sse Mineralagi ja hiljem 5 aastaks Uhtasse asumisele. Pärast vabanemist 1956. aastal elas Ivan mõne aasta Pärnus, 1958. aastal pöördus tagasi koju Toonelale ja asus kolhoosi tööle. Hiljem kolis Orissaarde, kuhu ehitas maja. Ivan on maetud Hellamaa kalmistule.

## Tegevus fotograafina
Fotograafiaga tegi Ivan tutvust Tallinnas fotograaf Jaan Tiismanni ateljees. Ta olevat Vabadussõja ajal kuulunud vendade Parikaste poolt juhitud fotograafide ja filmioperaatorite gruppi, kelle ülesandeks oli sõjasündmuste jäädvustamine.

Oma Piiri küla kodu lähedale, Nooda poe juurde, püstitas ta katuseakendega fotopaviljoni. Teise pildistamisruumi seadis ta sisse Uustalu elumaja suurde tuppa. Ateljees kasutas ta maalitud dekoratsioone ning pimikus oli olemas ka suurendusaparaat. Korra oli tal ateljee ka Orissaares kaupmees Õunapuu majas, kus enamasti vaid pühapäeviti töötas.

Hea tislerina valmistas Saat ise fotokaameraid. Pildistamisega hakkas tegelema ka tema abikaasa Julia, kes käis väljakutsetel. 1930. aastate algusest jäigi pildistamise põhitöö naise õlule. Julia tegi ilmselt oma viimased fotod 1937. aastal Piiri algkooli õpilastest.

## Viited
Karl Salong

]
**Karl Salong** (ka **Karla**; 29. mai 1908 – 15. august 1942) oli eesti fotograaf, kes tegutses Kuressaares.

## Elulugu
Karl Salong sündis Peterburis, kuhu tema isa Mihkel oli Lümanda vallast Koimla külast suundunud tööd otsima. Tema kaksikõde oli Rosalie. 1918. aastal kolis perekond Kuressaarde, kus Karl sai koolihariduse. Ta arreteeriti 1. juulil 1941 ja saadeti 8 aastaks asumisele Tomski oblastisse, kus ta järgmisel aastal suri.

## Tegevus fotograafina
Pildistamisega hakkas Karl tegelema 1930. aastate algul. Tal oli isamajas väike tööruum, põhiliselt tegi ta välisvõtteid. Teda tunti rahvafotoreporterina, seltskonnas nähti teda akordioni ja fotoaparaadiga. Ta pildistas kalli Saksa 80-kaadrilise kitsasfilmi-fotoaparaadiga Contax. Pildistamise kõrvalt ilmutas ta filme ja tegi fotosid ka harrastusfotograafidele. Enamasti pildistas ta üksi, kuid vahel võttis abiliseks Anton Leemeti, kes oli retušeerija Julius Karl Mändmetsa ateljees.

## Loomingu näiteid

Fail:Tekstiilid Saaremaa Muuseumis.png|Tekstiilid Saaremaa Muuseumis, ERM Fk 847:1
Fail:Ehted Saaremaa Muuseumis.png|Ehted Saaremaa Muuseumis, ERM Fk 847:35


## Viited
Albert Pärtel

**Albert Pärtel** (18. märts 1912 – 19. märts 2006) oli eesti fotograaf, kes tegutses Saaremaal.

## Elulugu
Albert Pärtel sündis Saaremaal Torgu vallas Kaunispe külas. 1925. aastal lõpetas ta Lõupõllu algkooli. 14-aastaselt töötas ta Mulgimaal karjasena, seejärel Vändras sulasena. 1928. aastal läks ta tööle Järvakandi klaasivabrikusse, kus oli neli ja pool aastat masinate hooldaja. Hiljem tegeles ta rändkino näitamisega ning naasis 1933. aastal kodusaarele.

1941. aasta 2. augustil mobiliseeriti Pärtel Nõukogude armeesse, kuid sattus riviteenistuseks kõlbmatuna Miassi linna, kus töötas plekksepana. Ta konstrueeris tikkude valmistamise masina, mille baasil arendati välja väike artell, mida ta sai ise juhtida.

## Tegevus fotograafina
Järvakandis töötades tekkis Pärtlil huvi fotograafia vastu. Ta ostis 10 x 15 cm klappkaamera ja luges fotograafiaalast kirjandust. 1933. aastal Saaremaale naasnult õnnestus tal saada fotograaf Nikolai Königsfesti õpipoisiks, kuid viimane seadis tingimuseks, et fotograafina peab Pärtel leiba teenima väljaspool Kuressaaret. Pärtel õppis Königsfesti juures kolm ja pool aastat. Ta pidi tegema vaid meistri antud tööd ja suurt tähelepanu pöörati retušeerimisele. 1937. aastal sooritas Pärtel õppinud töölise (oskustöölise) eksami. Eksamikomisjonis oli neli liiget: kaks meest Tallinnast, Nikolai Königsfest ja Kuressaare tööstuskooli juhataja Henno Kahu (1901–1941). Eksam koosnes kolmest ülesandest: retušeerimine, õige säriaja ja ava määramine ning valgustundliku emulsioonikihi valamine. Pärast eksami sooritamist läks Albert Pärtel tööle kodukülla Kaunispele. Ateljee puudumise tõttu tuli tegutseda väljakutsefotograafina.

1941. aastal mobiliseerituna ostis Pärtel Miassi linnas ühelt evakueeritud eestlannalt 6 x 9 cm fotoaparaadi, millega kohalikku eluolu pildistas. Pärast sõda naasis ta Saaremaale. Kuna kodutalu tööruumid olid vahepeal rüüstatud, hakkas ta Kuressaares miilitsaosakonna fotograafiks. Hiljem töötas ta Saare Teeninduskombinaadi ning 1955–1972 Kingissepa Rajooni Täitevkomitee Perekonnaseisuaktide Büroo fotograafina.

## Viited
Varemerohu-ebamütsik

**Varemerohu-ebamütsik** (*Hemimycena candida*) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente liik.

Seen kasvab harilikul varemerohul.

## Välislingid
*
Aksel Teär

**Aksel Teär** (11. mai 1950 – 10. oktoober 1991) oli eesti kabetaja.

Ta õppis Haapsalu sanatoorses internaatkoolis, hiljem töötas Kuusalu Katseremonditehases.

Aastatel 1985, 1986 ja 1988 tuli ta Eesti meistriks kabe võistkonnavõistluses Harju rajooni võistkonnas. Rahvusvahelises kabes võitis ta Eesti meistrivõistlustel hõbemedali 1979. aastal ja pronksmedali 1983. aastal.

## Viited
Mihkel Õnnis

**Mihkel Õnnis** (26. august 1892 – 15. jaanuar 1983) oli eesti õpetaja ja fotograaf, kes tegutses Arhangelskis, Kuressaares ja Pärnus.

## Elulugu
Mihkel Õnnis sündis Lümanda vallas Riksu külas Pärdi-Aadu talus, ta oli oma vanemate seitsmes laps. 1900. aastal asus pere elama Kopli tallu. Hariduse sai ta Riksu külakoolis, Lümanda ministeeriumikoolis ja pedagoogilistel kursustel. 

Ta töötas õpetajana aastatel 1909–1910 Riksu, 1910–1911 Sagariste ja 1911–1914 Kailuka külakoolis. Kodukülas organiseeris ta õpilaste laulukoori ja näitetrupi, Pihtla vallas aga laulukoori ja spordiseltsi. Seejärel siirdus ta merele, töötades põhiliselt Inglise laevadel. Lühikest aega viibis USA-s, kus töötas filmitööstuses. 

1920. aastal töötas ta Kuressaare kriminaalpolitseis kirjutajana. Ta osales ka Kuressaare Eesti Seltsi ja Kuressaare Sisemisjoni Seltsi töös, laulis Kuressaare Laurentiuse kiriku kooris ja näitles Kuressaare Eesti Seltsi näiteringis. 1923. aastal kolis Pärnusse, kus osales Endla teatri ooperikooris ja Pärnu Elisabethi kiriku kooris. 

44-aastaselt abiellus Õnnis 22-aastase Marie Sanderiga (1914–1998), neil sündis kolm poega.

## Tegevus fotograafina
Aastatel 1917–1919 töötas Õnnis iseseisva fotograafina Arhangelskis ja samas ka USA firma Community Motion Picture Bureau filmioperaatorina Venemaa kodusõja sündmuste jäädvustamisel Põhja-Venemaal.

### Kuressaare ateljee
Pärast 1920. aastal Saaremaale naasmist asus Õnnis peagi tööle endises Theodor Jasneri fotoateljees. 1921. aasta märtsis kolis ta Kuressaarest lahkunud Aleksander Minnuse ateljeesse aadressil Lossi 14 (hävinud). Seal seadis ta ühtlasi sisse juuksuritöökoja ning paberi- ja kirjatarvete kaupluse.

### Pärnu ateljee
1923. aastal kolis Õnnis Pärnusse ja avas fotoateljee aadressil Nikolai 20. Ühtlasi oli ta Pärnu tööoskusameti eksamikomisjoni liige fotograafia alal ja rahvaülikooli fotokursuste lektor. Lisaks töötas ta Enda teatri fotograafina, osales Eesti Meisterfotograafide Ühingu töös ja esindas kohapeal Eesti Kultuurfilmi. Pärast Teist maailmasõda tegutses ta põhiliselt ateljeefotograafina.

## Viited
Hõbenael

**Hõbenael** on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Hõbenael kahel korral 1936. aastal Maasi vallas uueks perekonnanimeks isikuile, kelle senine perekonnanimi oli Silbernagel. 2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Hõbenael Eestis alla viiel mees- ja 9 naissoost isikul.
Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee büroo

**[[Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee]] büroo** koosnes 9–11 liikmest ja 3–4 liikmekandidaadist. Keskkomitee büroosse kuulusid parteiaparaadi esindajad, milleks olid Keskkomitee sekretariaat ja Keskkomitee osakonnad.

Büroosse kuulusid tavaliselt EKP Keskkomitee sekretärid, keda võis olla 3–5, lisaks ENSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees, ENSV Ministrite Nõukogu esimees, Eestis paiknevate Nõukogude Liidu sõjaväeüksuste esindaja, tihti ka kohaliku Ametiühingute Nõukogu juht ja NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee (KGB) Eesti osakonna esimees, aeg-ajalt EKP KK häälekandja Rahva Hääl toimetaja ning tavaliselt ka Keskkomitee kõige olulisema osakonna juhataja. Tavaliselt oli selleks Partei Organisatsioonilise Töö osakonna juhataja.

Büroo käis koos regulaarselt, igal nädalal, selle istungitel arutati kõiki olulisi liiduvabariigi haldusküsimusi. Büroo oluliseks tegevusvaldkonnaks olid ka kaadriküsimused – parteisse vastuvõtt ja sealt väljaheitmine, olulistele ametikohtadele määramine jne.

EKP Keskkomitee büroo oli tinglikult kohalik poliitbüroo. Kui midagi oli büroos arutatud, siis Eesti NSV valitsus (Ministrite Nõukogu) ei hakanud seda enam arutama, vaid juba otsust ellu viima. Keskkomitee büroo oli liiduvabariigi võimutasandi võimukese.
Fadejev

**Fadejev** (naissoost **Fadejeva**) on vene perekonnanimi.

Seda perekonnanime on kandnud muuhulgas järgmised isikud:
*Aleksandr Fadejev (1901–1956), Nõukogude Liidu kirjanik
*Aleksandr Fadejev (sündinud 1964), Nõukogude Liidu iluuisutaja
*Mihhail Fadejev (1919–2005), Eesti ratsutaja

Eestis on perekonnanime Fadejev (Fadejew) pandud Väike-Soldina mõisavallas Vaivara kihelkonnas Virumaal ning 1921. aastal Panikovitši vallas Petserimaal. Nimede eestistamisel on Fadejevi-nimelistele isikutele määratud uueks perekonnanimeks Kajastu, Lanna ja Püvi. 2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Fadejev Eestis 92 mees- ja Fadejeva 77 naissoost isikul.
Espoo linnaosade loend

*Siin on loetletud [[Espoo]] linnaosi.*

## Allikad

* Kaupungin­osat, Espoon kaupunki, 1.7.2014.

### Viited
Julius Ferdinand Tammik

**Julius Ferdinand Tammik** (24. jaanuar 1872 – surmaaeg teadmata) oli fotograaf, kes tegutses Kuressaares.

## Elulugu
Julius Ferdinand Tammik sündis Kuressaares.

## Tegevus fotograafina
Fotograafi tegutsemisloa sai Tammik 1889. aastal. Ta seadis ateljee sisse Kuressaares Vaga majas aadressil Suur-Sadama 5 (hävinud). Ta töötas nii ateljee- kui ka väljakutsefotograafina. Pärast 1892. aastat ei ole temast fotograafina infot.

## Viited
Slovakkia peaminister

**Slovakkia peaminister** (ametlikult **Slovaki Vabariigi valitsuse esimees**; slovaki keeles *Predseda vlády Slovenskej republiky* või **Predseda vlády** või *Premiér*) on Slovaki Vabariigi valitsusjuht. *De jure* on peaminister pärast presidenti ja parlamendi esimeest riigi tähtsuselt kolmas ametnik, kuid *de facto* on peaminister riigi esipoliitik.

Peaministri ametikoht loodi aastal 1969, aastast 1993 on peaminister iseseisva Slovakkia valitsusjuht. Alates aastast 2023 on Slovakkia peaminister Robert Fico.

## Slovakkia peaministrite loend
### Tšehhoslovaki Vabariik
#### Slovakkia Autonoomne Maa (1938–1939)

### (Esimene) Slovaki Vabariik (1939–1945)

### Tšehhoslovaki Sotsialistlik Vabariik
#### Slovaki Sotsialistlik Vabariik (1969–1990)

### Tšehhi ja Slovaki Liiduvabariik (1990–1992)

### Slovaki Vabariik (1993–)

## Ajajoon

## Vaata ka
* Slovakkia president
* Tšehhoslovakkia peaministrite loend
Fenja ja Menja

**Fenja ja Menja** olid Skandinaavia mütoloogias kaks hiiglaslikku õde, kes töötasid kuninga Frode käsul Grotte veskis.

Nimi Fenja on pärit sõnast *feni*, mis tähendab raba ja Menja on tulnud sõnast *mani*, mis tähendab ornamenti.

## Muistend
Fenja ja Menja olid tohutu jõuga naishiiglased. Fyni saare kuningas Frode, pidas neid träälidena ja sundis neid Grotte veskis kulda jahvatama. Frode oli julm ega lubanud neil puhata kauem, kui kulus laulu laulmiseks. Kuid õed olid pahased ja liitusid merekuningas Mysingi väega, kes alistas kuninga Frode. Merekuningas tegeles soola müümisega ning ta viis õed ja Grotte veski oma laevale, kus ta sundis neid soola jahvatama. Lõpuks oli laeval nii palju soola, et see muutus liiga raskeks ja uppus. Snorri Sturlusoni kohaselt jätkab Grotte veski mere põhjas soola jahvatamist ja seepärast on meri soolane.

Arvatakse, et merekuninga laev uppus Fanø ja Mandø saare vahel, sest seal on meri eriti soolane ning saarte nimed ühtivad kahe õe nimedega.

Õdede Fenja ja Menja lugu on jutustatud "Grotti laulus" ("Gróttasöngr"), mida legendi järgi laulsid õed Grotte veski lähedal asuvas koopas, samuti Snorri Sturlusoni „Nooremas Eddas“.

## Viited
Odahaigur

**Odahaigur** (*Agamia agami*) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Odahaigur on 60–75 cm pikk. Noka pikkus on 140 mm. Kaalub 475–535 g.

Selg, tiivad ja saba on rohelised. Rind on hall. Kõht on pruun. Pealagi ja nägu on sinakasmustad. Valjasriba on helekollane või kollakasroheline. Pikk nokk, mille värvus varieerub kollasest helesiniseni, moodustab kehapikkusest viiendiku. Kaela ülaosa on pruun, kurgu all on valge mustade servadega triip. Kaela alaosa on hall ja sellel on ka pikad helesinised suled, millest mõned on sirbikujulised. Kollased või oliivrohelised jalad on suhteliselt lühikesed. Silmad on punakaspruunid, oranžid või kollased.

Pulmarüüs on pikad helesinised suled ka peas ja alaseljal. Valjasriba muutub punaseks ja jalad halliks.

Noorlinnu ülapool on pruun, alapool hele. Rind ja kael on triibulised. Noka ülapool on must, alapool rohekaskollane. Jalad on rohekad. Silmad on helehallid.

Udusulis pojad on mustad. Nokk on must, nokatüvik roheline. Jalad on sinakashallid. Silmad on erekollased.

## Levik
Levila ulatub Ida-Mehhikost Ida-Boliivia ja Kesk-Brasiiliani.

Elavad troopilistes metsades järvede ja ojade ääres. Tavaliselt elavad alla 300 m kõrgusel merepinnast, Colombias on neid kohatud ka 2600 m kõrgusel.

## Toitumine
Toituvad peamiselt kaladest.

Püüavad kala seistes kaldal või vee kohal paiknevatel okstel. Mõnikord kõnnivad aeglaselt madalas vees. Toituvad üksi.

## Pesitsemine
Pesitsevad väikestes kolooniates, mõnikord koos teiste liikidega. Pesa asub puu otsas 1–2 m kõrgusel vee kohal. Emaslind ehitab pesa isaslinnu korjatud okstest. Pesa on 15 cm lai.

Venezuelas ja Trinidadil pesitsevad juunist septembrini, Costa Ricas märtsist juulini. Kurnas on 2–4 helesinist muna mõõtmetega 48 × 38 mm. Muna kaalub 35 g.

## Viited

## Välislingid
Odahaigur (perekond)

**Odahaigur** (*Agamia*) on haigurlaste sugukonda kuuluv lindude perekond.

Perekonna ainus liik on odahaigur (*Agamia agami*).

Teaduslik nimetus *Agamia* tuleb Prantsuse Guajaana põliselanike keele sõnast, mis tähendab trompetlindu.

Odahaigur erineb kõigist teistest haigurlastest nii välimuse kui käitumise poolest ja seetõttu arvatakse eraldi alamsugukonda *Agamiinae*.

## Viited
Lehtse (perekonnanimi)

**Lehtse** on eesti perekonnanimi. Seda perekonnanime on pandud kolmes Virumaa mõisavallas: Ereda mõisavallas Jõhvi kihelkonnas, Ulvi mõisavallas Viru-Nigula kihelkonnas ja Uhtna mõisavallas Rakvere kihelkonnas. Nimede eestistamisel määrati Lehtse uueks perekonnanimeks kuuel korral isikuile, kelle senine perekonnanimi oli Jürisson, Lechter, Lensment ja Lentsius. 2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lehtse Eestis 17 mees- ja 15 naissoost isikul.

Seda perekonnanime on kandnud muuhulgas järgmised isikud:
*Uudo-Rein Lehtse
Mall Kirsipuu

**Mall Kirsipuu** (23. juuli 1929 Tartu – 25. aprill 2003 Mälgi küla, Konguta vald, Tartu maakond) oli Eesti ratsutaja (nii kolmevõistleja kui ka kooli- ja takistussõitja) ja ratsutamistreener. 

Õppis Tallinna Polütehnilises Instituudis arhitektuuri. 

Kuulus aastatel 1949–1951 Eesti NSV koondisse. Tuli aastatel 1948–1949 kolmevõistluses ja 1960. aastal koolisõidus Eesti NSV meistriks.

NSV Liidu ALMAVÜ meistrivõistlutel võitis ta kolmevõistluses 1949. aastal 1. koha ja 1950. aastal 2. koha.

Oli 1960. aastatel Elva ja hiljem Tartu rajooni ratsutamistreener.

## Aru mõisa omanikuna
Tema vanaisa Jaan Prüüs ostis Aru mõisa 1917. aastal. Mõisasüda jäi Prüüside kätte ka pärast 1919. aasta maareformi. Küll võttis mõisasüdame ära Nõukogude okupatsioonivõim ning omanik, Jaan Prüüsi lesk Johanna Prüüs (1872–1942) vangistati ja küüditati koos perega.

1992. aastast sai Mall Kirsipuu Prüüside järglasena mõisasüdame tagasi.

25. aprillil 2003 tapeti Mall Kirsipuu röövimise käigus Aru mõisa peahoones (praegu Mälgi küla alal).

## Isiklikku
Tema vend on jalgrattatreener Rein Kirsipuu.

## Viited

## ''Personalia''
*Janar Filippov, Raul Ranne. "Ühe mõrva lugu: kus tehti uurimisel viga?". Eesti Ekspress, 20. detsember 2007

## Välislingid
*Profiil. Geni.com
*
*Haud Puhja kalmistul
Kari Raivio

**Kari Olavi Raivio** (sündinud 27. mail 1940 Tyrvääs Soomes) on soome lastearst ja kõrgharidustegelane.

Aastatel 1982–2003 oli Raivio Helsingi ülikooli perinatoloogia professor ja Helsingi Ülikooli Keskhaigla lastekliiniku ülemarst. Aastatel 1996–2003 oli ta Helsingi ülikooli rektor ja aastatel 2003–2008 kantsler.

Aastatel 2012–2017 oli ta Tartu Ülikooli nõukogu liige. 

Eesti keelde on tõlgitud Kari Raivio ja Martti Siimesi raamat "Lastehaigused".

## Tunnustus

* 1982 Soome Valge Roosi Rüütliordu I klassi rüütel
* 1995 Soome Lõvi ordeni komandör
* 2001 Soome Valge Roosi Rüütliordu I klassi komandör
* 2002 Portugali Teenete ordeni komandör
* 2011 Soome Lõvi ordeni komandöri suurrist

* 2025 Tartu Ülikooli Tänutäht

## Viited

## Välislingid

Kari Raivio ettekanne "The social responsibility of academic research" Riigikogus 4.10.2017 toimunud konverentsil
Dmytro Khutkyy

**Dmytro Khutkyy** (sündinud 17. juunil 1982) on ukraina päritolu politoloog.

2012. aastal kaitses ta Ukraina Teaduste Akadeemia sotsioloogia instituudis doktorikraadi teemal "Tänapäevase maailmasüsteemi kontseptuaalne mudel: makrosotsioloogiline lähenemine". 

Alates 2021. aastast töötab Khutkyy Tartu Ülikooli Johan Skytte poliitikauuringute instituudis digitaalse valitsemise teadurina. Ta on Tartu Ülikooli Ukraina keskuse juht.

Oma uurimistöös keskendub Khutkyy digidemokraatiale ja avatud valitsemisele, ta analüüsib e-osaluse ja e-valitsemise parimaid kogemusi. Ta on uurinud demokraatiat Austrias, Belgias, Eestis, Soomes, Saksamaal, Itaalias, Poolas, Rootsis, Šveitsis ja Ameerika Ühendriikides. Ta on nõustanud ÜRO Arenguprogrammi, OECD-d, Euroopa Nõukogu ja teisi organisatsioone kodanikutehnoloogia ja uuendusliku valitsemise teemadel. Ukrainas hindas ja nõustas ta reformide, mis puudutasid teabele juurdepääsu, avalikku vastutust ja kodanikuosalust, elluviimist. 

## Tunnustus
2025 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid

* Tartu Ülikooli Ukraina keskus
* Dmytro Khutkyy koduleht
* Dmõtro Hutkõi: Ukraina on selle sõja jokker. Postimees
Eberhard Gustaf Posse (1763–1815)

**Eberhard Gustaf Posse** (3. juuni 1763 – 1815) oli Possede aadlisuguvõsast pärit parun, mõisnik ja sõjaväelane. 

## Elulugu
Eberhard Gustaf Posse sündis 3. juunil 1763 Karl Magnus ja Erika Johanna von Posse (sünninimega von Smitten) perekonda. 

26. oktoobril 1781 ostis Posse 29 200 rubla eest Tabivere mõisa. Seda mõisa haldas ta järgmised kümme aastat. 

1799. aasta 14. veebruaril kaebas Posse, et Friedrich Adolf von Stackelberg on tema venna, parun Gotthard Posse osaluse Abja mõisast 50 000 rubla eest endale ostnud ning seega tema pärimisõigust rikkunud. Kokkuleppele saadi märtsis, mil Stackelberg säilitas terve Abja mõisa, kuid pidi Eberhard Gustaf Possele vastutasuks 33 000 rubla maksma.

Eberhard Gustaf Posse suri 1815. aastal ning on maetud Halliste surnuaeda. 

## Viited


### Kirjandus

* *Archiv der Familie von Stackelberg*. Kd. 2. Peterburi. 1900.

* Elgenstierna, Gustaf. *Den introducerade svenska adelns ättartavlor*. 1925–1936.

* Hagemeister, Heinrich von. *Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Kd. 2. Riga: E. Frantzen, 1837.
Avarsalu

**Avarsalu** on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Avarsalu uueks perekonnanimeks kokku kolmel juhul isikuile, kelle senine perekonnanimi oli Andrekson, Averson ja Strauss. 2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Avarsalu Eestis 16 mees- ja 15 naissoost isikul.

Seda perekonnanime on kandnud muuhulgas järgmised isikud:
* Olav Avarsalu
Eri Miyano

**Eri Miyano** (sündinud 19. septembril 1969) on Eestis elav jaapani filoloog. 

Jaapanist pärit Miyano elab alates 1997. aastast Eestis ja töötab Tartu Ülikoolis jaapani keele õpetajana. Teda on korduvalt valitud Tartu Ülikooli aasta parimate õppejõudude hulka.

Ta on tutvustanud jaapani kultuuri ja kalligraafiat Eesti gümnaasiumiõpilastele ja teistele huvilistele.

Eri Miyano on koos Tokyo Ülikooli professori Kazuto Matsumuraga kirjutanud jaapanlastele eesti keelt tutvustava raamatu.

## Tunnustus
2025 Tartu Ülikooli medal

## Viited

## Välislingid

KUKU: Kuue samba taga. Aasia keeled
Elisabeth Juliana von Bock

**Elisabeth Juliana von Bock** (16. juuli 1790 – 8. juuli 1857) oli Bockide aadlisuguvõsast pärit mõisnik. Talle kuulus Kaubi mõis.

## Elulugu
Elisabeth Juliana von Bock sündis 16. juulil 1790 Wilhelm Gustav ja Helene Elisabeth von Bocki (sünninimega von Oettingen) perekonda. 

1823. aasta 27. aprillil ostis Bock oma onupojalt, major Reinhold Axel von Oettingenilt 32 000 rubla eest Kaubi mõisa. Mõis kuulus talle kuni surmani.

Elisabeth Juliana von Bock suri 8. juulil 1857 Kaubis. 

## Perekond
Elisabeth Juliana von Bock abiellus 1829. aasta 28. juulil Kaubis Alexander Clapier de Colongue'iga. Abielu oli lastetu.

## Viited


### Kirjandus

* Hagemeister, Heinrich von. *Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands.* Kd. 2. 1837.

* Transehe-Roseneck, Astaf von. *Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft*. Kd. 1. Görlitz. 1929.
Karake

**"Karake"** on ansambli Koer 2025. aastal ilmunud lühialbum.

Album sisaldab bändi 2005. aastal kirjutatud muusikat, mis pidi ilmuma ansambli teisel albumil, kuid mis laialiminemise tõttu lõpetamata jäi. Enamus instrumente lindistati 2005. aasta kevadel, vokaalide lisamine ja miksimine tehti 2018. aastal.

Ansambel Koer planeeris albumi ilmumist 2019. aastal, andes eraldi välja ka laulud "Piss" ja "Süstime", millest mõlemad esinevad albumil.

"Karake" ilmumise kõrvalt andis ansambel välja ka eraldi 2004. aasta Kaparockil esitatud lood "Pane ennast" ja "Püsi terve".
## Lood
# "Piss"
# "Ole mees"
# "Eurolaul"
# "Üksinda Lasnamäel"
# "Süstime"
# "Sul on palju"
## Välislingid
 
* https://kultuur.err.ee/1609815456/ansambel-koer-avaldas-luhialbumi-karake
* https://rateyourmusic.com/artist/koer
* https://www.youtube.com/channel/UCSDzJEPNADI4HAj8-gQWwig
Tanu-samblalehik

**Tanu-samblalehik** (*Arrhenia retiruga*) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente liik.

Seen kasvab samblal.

## Välislingid
*
Arthur Gustav Valentin von Bock

**Arthur Gustav Valentin von Bock** (25. mai 1864 – 18. mai 1922 Viljandi) oli Bockide aadlisuguvõsast pärit mõisnik, sõjaväelane ja vabrikant. Ta oli Kaubi ja Pragi mõisnik. 

Arthur Gustav Valentin von Bock sündis Heinrich Ludwig Valentini ja Theophane von Bocki (sünninimega Rathlef) peres. 

Nooruses käis Bock Viljandi maagümnaasiumis, seejärel õppis 1884–1886 Tartu Ülikoolis keemiat. Sel ajal kuulus ta ka üliõpilaskorporatsiooni Livonia. Pärast kooli lõpetamist teenis Varssavis paikneva Grodno ihukaitse husaarirügemendis vabatahtlikuna. Pärast sõjaväest naasmist oli ta 1888–1889 Viljandi kreisi politseimeistri (*kreischef*) abi. 

1889. aastal omandas Bock Võrumaal Pragi mõisa, mida ta majandas kuni 1900. aastani. Samal aastal sai ta Võru tärklisevabriku Greif (vabrik lõpetas töö 1910. aastal) juhatajaks, sellel kohal oli ta kuni järgmise aastani. 1911. aastal päris ta pärast isa surma Kaubi mõisa, mis riigistati 1919. aastal.

## Perekond
Arthur Gustav Valentin von Bock abiellus 1892. aasta 29. oktoobril Ķirbiži mõisniku Wilhelm von Aderkasi tütre Anna Elisabeth Henriettega. Abielust sündis kaks last, kellest üks (Hans Helmuth Arthur Eugen von Bock, 1895–1898) suri vaid kolmeaastaselt.

* Berend Wilhelm Valentin von Bock (1893–1945). Viljandi panga direktor ja fotograaf. Abiellus 1921. aasta 12. novembril Elfriede Kimbergiga. Suri Venemaal vangilaagris.

## Viited


## Kirjandus
* Transehe-Roseneck, Astaf von. *Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft*. Kd. 1. Görlitz. 1929.
Roland Karo

**Roland Karo** (sündinud 4. jaanuaril 1973) on eesti teoloog.  

Karo lõpetas 1991. aastal Tartu 8. Keskkooli ja 2003. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonna bakalaureuseõppe. 2005. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis teadusmagistrikraadi teemal "Neuroteoloogia: Newberg-d'Aquili hüpotees teoloogi vaatevinklist" ja 2009. aastal samas doktorikraadi teemal "EROS JA MÜSTIKA. Kas müstilised teadvusseisundid on seksuaalsete reaktsioonide evolutsioonilised kõrvalproduktid?" 

Alates 2006. aastast on ta töötanud Tartu Ülikooli usuteaduskonnas süstemaatilise usuteaduse teaduri ja lektorina. Lisaks süstemaatilisele teoloogiale kuuluvad tema uurimishuvide hulka neurokognitiivsed religiooniuuringud, teaduse ja religiooni ning spirituaalsuse ja seksuaalsuse seoste uurimine. Alates 2021. aastast on ta Tartu Ülikooli usuteaduskonna juhataja.  

Karo on töötanud Tartu Tamme Gümnaasiumis kontsertmeistrina. Ta on olnud ansambli Sleepwalkers liige.

## Tunnustus
2025 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid

* Ööülikool: Roland Karo "Kihvtid naised religiooniloos"
* Hommik Anuga: Usuteadlane Roland Karo: naised olid kristlikus usundiloos suured mässajad
* Roland Karo: "Juubel, tehisintellekt ja Püha Vaim". Jutluse Tartu Jaani kiriku 700. juubelil 10.11.2023 
* Roland Karo: "Kas ihulikult äratatakse üles?". Jutlus Tartu Jaani kirikus septembris 2024
* Roland Karo: "Tõeotsing kui agressioon". Jutlus Tartu Jaani kirikus septembris 2025
* Müüride vahelt välja: Vestlus süstemaatilise teoloogi Roland Karoga (video)
* Eros ja müstika: religiooni ja seksuaalsuse bioloogilistest alustest. Roland Karo
* Roland Karo: Piibel ja moodsa teaduse kujunemine
Aleksander Järv (fotograaf)

]
**Aleksander Järv** (6. jaanuar 1890 – 26. aprill 1942) oli eesti ettevõtja ja fotograaf, kes tegutses Kuressaares.

## Elulugu
Aleksander Järv sündis Tartumaal Sootaga vallas. Tema Saaremaale saabumise aeg pole täpselt teada, kuid 24. juunil 1923. aastal abiellus ta Kuressaares oma kodus Ööriku külast pärit Liina Mõistlikuga (1884–1971). Aleksandrile kuulus Kuressaares aadressil Kubermangu 26 (praegu Tallinna 29) hoone, kus asusid fotoateljee, jäätise- ja vahvlitööstus, kirstu- ja kingsepatöökoda. 1923. aastal sai ta Saaremaa põllumajandusnäitusel jalanõude eest kiituskirja, 1930. aastal 2. koha. 1932. aasta I Üldsaaremaalisel Tööstusnäitusel pälvis ta vahvlite ja jäätise eest 2. koha, 1936. aastal puusärkide eest kiituskirja. Järv tegeles ka raskejõustikuga ja oli Kaitseliidu liige. Ta arreteeriti 1. juulil 1941. aastal ja hukati Irkutski vanglas.

## Tegevus fotograafina
]
]
Saaremaa Muuseumi fotokogus on ligi 300 Aleksander Järve klaasnegatiivi. 2025. aastal tuvastati neid veel umbes sama palju. Muuseumis on hoiul ka tema fototarvikud: kaks kaamerat, klaasplaatide kuivatusraam, kopeerimisraamid, retušeerimislaud ja kaamerate kassetid. 1932. aastal tegutses Järve majas fotograaf Julius Mändmets, kelle äri läks samal aastal pankrotti ja kelle varustuse ostis Aleksander Järv ise välja.

## Loomingu näiteid

Fail:Aleksander Järve puusärgitööstuse väljapanek.png|Aleksander Järve puusärgitööstuse väljapanek, SM F 2918:224 Fkl
Fail:Maadlejad.png|Maadlejad, SM F 2918:250 Fkl
Fail:Kandlemängija.png|Kandlemängija, SM F 2918:174 Fkl
Fail:Bussid Kuressaares postkontori ees.png|Bussid Kuressaares postkontori ees, SM F 2918:102 Fkl
Fail:Tallinna 19 hoone Kuressaares.png|Tallinna 19 hoone Kuressaares, SM F 2918:94 Fkl
Fail:Tornimäe.png|Tornimäe, SM F 2918:85 Fkl
Fail:Roomassaare mudaravila.png|Roomassaare mudaravila, SM F 2918:69 Fkl
Fail:Kuressaare Metodisti kirik.png|Kuressaare Metodisti kirik, SM F 2918:67 Fkl
Fail:Roomassaare sadam.png|Roomassaare sadam, SM F 2918:18 Fkl


## Viited
Šķēde (Lauciene vald)

**Šķēde** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lauciene valla põhjaosas.

Küla asub Šķēde  jõe ääres ning jääb valla keskusest Laucienest 3,5, piirkonna keskusest Talsist 10 ja Riiast 122 kilomeetri kaugusele.

Šķēde kujunes endise Šķēde  mõisa (*Scheden*) keskuse juurde. Looduskaitse all on tamm ümbermõõduga 4.42 m. Küla piiril kasvab veel kolm looduskaitsealust tamme. 

## Viited
Friedrich Johann von Schlippenbach

**Friedrich Johann von Schlippenbach** (surnud 1697) oli Schlippenbachide aadlisuguvõsast pärit mõisnik ja sõjaväelane. Talle kuulus Kaubi mõis. 

## Elulugu
Friedrich Johann von Schlippenbach sündis Wolmar ja Maria von Schlippenbachi (sünninimega von Bock) perekonda. 

1678. aastal oli Schlippenbach leitnant. 

Sama aasta 6. juunil eraldati Pornuse mõisast Kaubi küla mõisatöölistega Kaubi ehk Uue-Pornuse mõis, mille omanikuks Friedrich Johann sai. 

Friedrich Johann von Schlippenbach suri  1697. aastal. 

## Perekond
Friedrich Johann von Schlippenbach abiellus 1681. aasta 25. jaanuaril Tallinnas Margaretha von Lodega. Abielust sündis kaks last.

* Reinhold Johann von Schlippenbach (surnud 1710). Schlippenbachi tragunirügemendi ohvitser ja oma isa surma järel Kaubi mõisnik. Abiellus Margaretha Maria Elisabeth von Taubega Haljava mõisast. 
* Wolmar Johann von Schlippenbach (surnud 1711). 

## Viited


### Kirjandus

* Stackelberg, Otto Magnus von. *Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft*. Kd. 1. Görlitz. 1931.
Hamra rahvuspark

**Hamra rahvuspark** (rootsi keeles *Hamra nationalpark*) on Rootsis, Gävleborgi läänis asuv rahvuspark. Park hõlmab 13,83 ruutkilomeetrit hektarit maad Svartåni jõge.

Piirkond on olnud asustatud juba kiviajast saadik, peamiselt järvede ümbruses. Siiski jäi see ala hõredalt asustatuks kuni 17. sajandini, mil sinna asusid elama soomlased, keda rootslased nimetasid *skogfinnar*'iteks (sõna-sõnalt "metsasoomlased"). 19. sajandil hakati metsi kasutama kaevandustööstuses. Hamra mets jäi mõnda aega raiest puutumata, mistõttu säilitas Hamra mets oma loodusliku ürgmetsa iseloomu kuni 19. sajandi lõpuni.

Ürgmetsa säilitamiseks loodi 1909. aastal Hamra rahvuspark. Pargi pindala ei olnud esialgu oluline, mistõttu Hamra park hõlmas loomisel vaid 29 hektarit. 20. sajandi keskpaigaks peeti seda pindala ebapiisavaks. Pakuti välja, et Hamra tuleks staatuselt alandada looduskaitsealaks, kuid avalikkuse vastuseisu tõttu otsustati parki hoopis laiendada. Parki laiendati 2011. aastal ja selle pindala kasvas 1383 hektarini. 

Praegune rahvuspark koosneb vana okasmetsaga taigast ning subarktilistele aladele iseloomulikest soodest ja rabadest. Need märgalad, mida kuivendamine pole peaaegu üldse mõjutanud, on elupaigaks suurele hulgale lindudele. Pargi kõige tuntum osa just metsad, eriti ürgsed vanad metsad, millel on rikkalik bioloogiline mitmekesisus. Metsades leidub palju samblike, seeni ja putukaid, mis on Rootsis ohustatud, sest enamik riigi metsi on majandatavad. Rahvuspargis palju vanade metsadega seotud linnuliike, nagu rähnid ja öökullid.

## Viited
Novachord

**Novachord** on maailma esimene tööstuslikult toodetud elektrooniline polüfooniline süntesaator, mida toodeti aastatel 1939–1942. Selle leiutasid Laurens Hammond ja C. N. Williams ning seda tootis Hammondi firma. See sisaldab 163 väikest elektronlampi ja on umbes klaveri suurune. Paljud heliefektid vanemates ulmefilmides tehti selle süntesaatorga.

Samuti nagu 1960. aastate elektriolerites on Novachordis polüfoonilisuse tagamiseks 12 ostsillaatorit, üks iga heli jaoks helireas, ning sagedusjagurid iga oktaavi jaoks. Heli muutmiseks saab kasutada filtreid ja vibraatot, saab muuta mähisjoont jms, võimaluste poolest on see analoogsüntesaator.

Toodeti ainult umbes 1000 pilli, kõrge hinna tõttu ei olnud nõudlus suur. Teise maailmasõja ajal tootmine lõpetati koostisosade puuduse tõttu. Pärast sõda tootmist ei jätkatud, võibolla oli üheks põhjuseks et Hammondi orel oli väga nõutud toode, ning firmal ei olnud vaja teisi tooteid toota.

## Vaata ka

## Viited

## Välislingid
*Me kohtume veel mängitud 1939. aastal valmistatud Novachord süntesaatoriga
*NOVACHORD -- näitab rohkem heliefekte
IIHF Player of the Year

**IIHF Player of the Year** (eesti keeles: *IIHF Aasta Jäähokimängija*) on rahvusvaheline jäähokiauhind, millega tunnustatakse igal aastal “maailma parimat jäähokimängijat“. Auhinna lõi 2023. aastal Rahvusvaheline Jäähokiföderatsioon (**IIHF**). IIHF-i ajalooline komisjon esitab tiitlile nominendid, kuus meest ja kuus naist, ning võitja valitakse erinevate jäähokimeediate ja IIHF-i liikmete hääletuse tulemusel.

Seda auhinda võib võrrelda jalgpalli Ballon d'Origa.

## Võitjate kohta
Auhinna kandidaat peab olema osalenud vähemalt ühel IIHF-i egiidi all peetaval turniiril (olgu see taliolümpia, maailmameistrivõistlused, juunioride MM või U18 MM) ning mänginud oma riigi kõrgliigas. Nominendid valib IIHF-i ajalooline komisjon, kes esitab kuus mees- ja kuus naismängijat.

Kandidaatide üle hääletavad maailma juhtivad jäähokimeediad ja IIHF-i liikmesriigid. Hääletajad võivad valida ühe esitatud nominendi või kirjutada nimekirja uue kandidaadi. Meediat esindavad kõik jäähokiajakirjanduse vormid – televisioon, raadio, trükiajakirjandus ja sotsiaalmeedia – riikidest, mis kuuluvad meeste ja naiste maailmameistrivõistluste kõrgeimasse divisjoni (vastavalt 16 meeste ja 10 naiste meeskonda) ning 1. divisjoni A-gruppi (mõlema soo kuus meeskonda). Meedia häälte osakaal moodustab 70% kogu tulemusest, IIHF-i liikmete häälte osakaal aga ülejäänud 30%.

## Võitjad mehed

## Võitjad naised

## Vaata ka
* IIHFi edetabel

## Viited

## Välislingid
* International Ice Hockey Federation
Stoptime

**Stoptime** on Peterburi tänavamuusikute grupp. Grupp kujunes  2025.  aastal. 15. oktoobril arreteeriti solist Diana Loginova, järgnesid protestid mitmes linnas.

Pärast 13+13 ööpäevase administratiivaresti kandmist lahkus Loginova  23. novembril Venemaalt.

## Vaata ka
*Наоко – песни на улицах, аресты, спасение / вДудь, 29.12.2025
Elliptiline trenažöör

**Elliptiline trenažöör** (eng: **crosstrainer**) on statsionaarne treeninguseade, mis võimaldab jäljendada kõndimist, jooksmist või mäkketõusu sujuval trajektooril, pakkudes samal ajal väiksemat koormust liigestele kui paljud teised kardiotreeningu vahendid. Seade on laialdaselt kasutusel nii kodustes treeningutes kui ka spordiklubides.

## Ajalugu
Esimesed elliptilised trenažöörid ilmusid turule 1990. aastate alguses. Ameerika ettevõte **Precor** tutvustas üht esimest masinat, mille eesmärk oli jäljendada sujuvat ja loomulikku liikumist, sarnast kõndimisele või jooksmisele. Varasemad mudelid keskendusid peamiselt alakeha treenimisele, kuid hilisematel versioonidel lisati ka liikuvad käepidemed, mis võimaldavad samaaegset ülakeha treeningut.

## Tööprintsiip
Elliptilise trenažööri pedaalid liiguvad elliptilisel trajektooril, mis jäljendab jala loomulikku liikumist kõndimise või jooksmise ajal. Liikumise sujuvus saavutatakse tavaliselt rihm-, hooratta- või magnettakistuse abil. Kasutaja saab reguleerida takistust, sammu pikkust ja kaldenurka, et treeningut varieerida. 

Seadme töö põhineb madala mõjuga liikumisel – jalad ei löö vastu pinda, mis vähendab põrutust põlvedele ja puusadele. Mõned mudelid võimaldavad liikumist mõlemas suunas, mis aitab treenida eri lihasgruppe.

## Kasutegurid tervisele
Treening elliptilisel trenažööril pakub tervisele järgmiseid kasutegureid:
* **Südame-veresoonkonna vastupidavuse parandamine**;
* **Lihasvastupidavuse suurendamine** ja erinevate lihasrühmade aktiveerimine;
* **Kalorite põletamine** ja kehakaalu langetamise toetamine;
* **Väiksem liigeste koormus** võrreldes jooksmise või hüppamisega;
* **Sobivus taastusraviks**, kuna madal löögikoormus aitab vähendada vigastuste riski.

## Võrdlus teiste treeninguseadmetega
Elliptiline trenažöör erineb teistest kardiotreeningu seadmetest järgmiselt:
* võrreldes jooksulindiga on liikumine sujuvam ja liigestele vähem koormav;
* võrreldes veloergomeetriga kaasab elliptiline trenažöör rohkem lihasgruppe, eriti ülakeha;
* uuringute järgi võib elliptiline treening tagada sarnase hapnikutarbimise ja südametöö intensiivsuse nagu jooksmine.

## Piirangud ja ohutus
Kuigi elliptiline trenažöör on üldiselt ohutu ja sobib laiale kasutajaskonnale, tuleb järgida õiget tehnikat. Liiga suur takistus või vale kehahoiak võib põhjustada liigeste ülekoormust.

## Viited
Frantisekia

***Frantisekia*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Liike
**[[Frantisekia mentschulensis]]*

## Välislingid
*
Viirhüüp

**Viirhüüp** (*Zebrilus undulatus*) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Viirhüüp on 28–30 cm pikk. Kaalub 123 g.

Ülapool on must ja pruun heledate triipudega, alapool beež mustade triipude ja täppidega. Pea ja kael on hallid. Nokk on suhteliselt lühike. Noka ülapool on must, alapool on must või kollane. Valjasriba on hall või must. Jalad on hallikasbeežid, varbad on kollased.

Noorlinnu otsaesine, pea küljed ja kael on punakaspruunid. Selg on heledam punakate sakiliste triipudega. Tiivad on hallid. Kõht on oranžikasbeež. Nokk ja jalad on kollakasrohelised.

Udusulis pojad on valged või beežid. Nokk ja jalad on kollakasrohelised, silmad on kollased.

## Levik
Viirhüübi levila ulatub Ida-Colombiast Prantsuse Guajaanani, lõunas Boliiviani.

Viirhüübid elavad troopilistes metsades jõgede ja sootide ääres, padurates ning soodes. Eelistavad aeglase vooluga jõgesid, mille kaldal on mahakukkunud puid, maast väljaulatuvaid juuri ja veepinna kohal paiknevaid oksi, mille peal seistes kala püüda. Viirhüüpe võib kohata ka galeriimetsades ja mangroovides. Tavaliselt elavad 200–500 m kõrgusel merepinnast.

## Toitumine
Toituvad väikestest kaladest ja putukatest.

Kala püüdes seisab viirhüüp vee kohal asuval oksal, puutüvel või juurel. Kala nähes liigutab ta saba edasi-tagasi, kõverdab keha horisontaalselt, sirutab kaela välja ning sööstab kala poole, hoides samal ajal oksast kinni. Mõnikord otsivad toitu ka vees seistes või aeglaselt kõndides.

## Pesitsemine
Viirhüübid pesitsevad üksikult. Okstest ehitatud pesa asub 1,5–3 m kõrgusel puu otsas. Pesitsevad aprillist juulini.

## Viited

## Välislingid
Viirhüüp (perekond)

**Viirhüüp** (*Zebrilus*) on haigurlaste sugukonda kuuluv lindude perekond.

Perekonna ainus liik on viirhüüp (*Zebrilus undulatus*).

Viirhüübi lähimad sugulased on hüübid. Sarnaselt hüüpidele on ka viirhüübil 10 sabasulge, mitte 12 nagu teistel haigurlastel. Nii viirhüübi kui hüüpide munad on üleni valged ning viirhüübi pesa sarnaneb oja- ja musthüübi pesale.

## Viited
Grotte

**Grotte** on Skandinaavia mütoloogias veski, mis jahvatab kõike, mida selle omanik soovib.

*Grótti* tähendab vanapõhja keeles "veski" või "purustaja".

## Grotte vanapõhjala allikates

Müüt Grotte veskist pärineb "Vanem Edda" kogumikust. Tol ajal asusid Taanis kaks hiiglaslikku veskikivi, mis olid nii suured, et keegi polnud nende keeramiseks piisavalt tugev. Veskikividel oli omadus jahvatada kõike, mida jahvataja soovis. Neid veskikive kutsuti Grotteks. "Vanemas Eddas" olevas Grotte laulus räägitakse, et veski oli Taani kuninga Frode teenistuses, kes Svitjodis kuninga juures käies ostis kaks naishiiglast, Fenja ja Menja, kes seejärel veski eest hoolitsesid. See tugevdas Frode rahu ja jumal Freyri ümber olevat kultust.

Veski lugu pärineb Taanist, kuid sarnaseid müüte leidub ka Saksamaa, Norra ja Soome folklooris (näiteks Sampo veski). Grotte võib jahvatada rahu ja õnne, kuid ka sõda ja hävingut.

## Viited
George Town (Kaimanisaared)

**George Town** on sadamalinn Grand Caymani saarel, Suurbritannia meretaguse ala Kaimanisaarte halduskeskus.

2022. aastal elas linnas 40 957 inimest. Seega on George Town kõigi Suurbritannia meretaguste alade suurim linn.

George Townis asuvad Kaimanisaarte parlament ja valitsushooned.

Linnas asub Owen Robertsi rahvusvaheline lennujaam.

## Välislingid
November 2025

**November 2025**, kroonika.

2025. aasta oktoober algas laupäeval ja lõppes 30 ööpäeva hiljem  pühapäeval.

## [[1. november]]
*Ukraina ründas Venemaa Krasnodari krais Tuapse linnas asuva naftaterminali laadimissilda. Kahjustada sai ka naftatanker.

## [[8. november]]
*Boliivia presidendina astus ametisse Rodrigo Paz Pereira.

## [[10. november]]
*Algas 2025. aasta ÜRO kliimamuutuste konverents.

## [[11. november]]
*Catherine Connolly vannutati Iirimaa presidendi ametisse.

## [[21. november]]
*Lõppes 2025. aasta ÜRO kliimamuutuste konverents.

## [[22. november]]
Algas 2025. aasta G-20 Johannesburgi tippkohtumine.

## [[23. november]]
Lõppes 2025. aasta G-20 Johannesburgi tippkohtumine.

## [[25. november]]

*2025. aasta Tšiili üldvalimised

## [[26. november]]
*Hongkongi põhjapoolses Tai Po linnaosas süttis põlema tornelamute kompleks Wang Fuk Court, kaheksast hoonest koosnev umbes 2000 korteriga elurajoon. Elu kaotas vähemalt 146 inimest.

## [[30. november]]
*Hondurases toimusid presidendi- ja parlamendivalimised. Presidendiks valiti Nasry Asfura, kes edastas napilt Salvador Nasrallat.
Tiigihaigur (perekond)

**Tiigihaigur** (*Ardeola*) on haigurlaste sugukonda kuuluv lindude perekond.

Perekonda kuulub kuus liiki:
*hiina tiigihaigur (*Ardeola bacchus*)
*india tiigihaigur (*Ardeola grayii*)
*koldhaigur ehk tiigihaigur (*Ardeola ralloides*)
*madagaskari tiigihaigur (*Ardeola idae*)
*paduhaigur (*Ardeola rufiventris*)
*sunda tiigihaigur (*Ardeola speciosa*)

## Viited
2025. aasta Ameerika Ühendriikide kaubandussõda Kanada ja Mehhikoga

**2025. aasta Ameerika Ühendriikide kaubandussõda Kanada ja Mehhikoga** on kaubandussõda, mis algas 1. veebruaril 2025, kui Ameerika Ühendriikide president Donald Trump allkirjastas käskkirja kehtestamaks Kanadast ja Mehhikost Ameerika Ühendriikidesse imporditavale kaubale peaaegu ühetaolised tollimaksud. Trumpi käskkirjaga kehtestati kogu Mehhikost saabuvale ja kaubale ja peaaegu kogu Kanadast saabuvale kaubale 25-protsendilised tollimaksud. Kanadast imporditavale energiale ja naftale kehtestas Trump 10-protsendilise tariifi.

Vastuseks ähvardas Kanada peaminister Justin Trudeau, et Kanada kehtestab Ameerika Ühendriikidest imporditavale kaubale 25-protsendilise maksu esmalt 30 miljardi Kanada dollari (u 106 mld Ameerika Ühendriikide dollari) ulatuses ning tõstab need kolme nädala möödudes 155 mld CAD-ni (u 106 mld USD). Mehhiko president Claudia Sheinbaum sõnas, et Mehhiko vastab Ameerika Ühendriikide tariifidele omapoolsete tollimaksudega. 3. veebruaril ehk päev enne Ameerika Ühendriikide tollimaksude kehtima hakkamise päeva leppisid osapooled kokku tollimaksude kuu aja võrra edasi lükkamises.

Ameerika Ühendriikide ja Kanada tollimaksud hakkasid kehtima 4. märtsil 2025, Mehhiko teatas, et ootab omapoolsete tariifide kehtestamisega. 6. märtsil vabastas Trump kolme riigi vahelise kaubandusleppega (USMCA) kooskõlas olevad kaubad maksudest. Hiljem kehtestas Ameerika Ühendriikide valitsus universaalsed tollimaksud terasele, alumiiniumile ja autodele. USMCA leppe tõttu oli augustis 2025 endiselt 85% Ameerika Ühendriikide kaubavahetusest Kanadaga ja 84% Mehhikoga tariifivaba.

Trump on põhjendanud, et tollimaksude tulemusel võiks väheneda Ameerika Ühendriikide kaubandusdefitsiit Kanada ja Mehhikoga, Kanada ja Mehhiko võiksid paremini valvata oma piire illegaalsete immigrantide ja fentanüülismuugeldamise vähendamiseks ning edenema peaks Ameerika Ühendriikide omatootmine. Sheinbaum, Trudeau ja Trudeau ametijärglane Mark Carney on nimetanud tollimakse USMCA-ga vastuolus olevateks. Trudeau arvas, et tollimaksud on samm Trumpi poolt mainitud võimalikule Kanada annekteerimisele Ameerika Ühendriikide poolt. Majandusteadlaste hinnangul tooks tollimaksude tõstmine kaasa riikidevahelise kaubanduse vähenemise, tarneahelate katkemise ja hindade kallinemise.

## Vaata ka
* Hiina-Kanada kaubandussõda
* Ameerika Ühendriikide-Hiina kaubandussõda
* Donald Trumpi teise valitsusaja tollimaksud
Lohmussaare järv

**Lohmussaare järv** on tehisjärv Harju maakonnas Kose vallas Rõõsa külas.

Tehisjärv tekkis aastatel 2018–2020 Tallinn-Tartu maantee Kose–Võõbu lõigu neljarealiseks ehitamisel kasutusse võetud liivakarjääri veega täitumisel. 

Tehisjärvele anti Lohmussaare järve nimi kohanimenõukogu 18.09.2024 otsusega, tuginedes sellele, et kohalikud inimesed kutsusid liivakarjääriks kasutatud soosaart Lohmussaareks. 

## Viited
Mazspāre

**Mazspāre** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla lääneosas.

Küla asub merepinnast 34 meetri kõrgusel Spāre järve ida- ja lõunakaldal. Mazspāre jääb valla keskusest Pastendest 11 kilomeetri kaugusele ja asub maantee A10 ääres.

Aastail 1944–1951 asus seal Mazspāre külanõukogu halduskeskus.

## Viited
Maninder Sidhu

**Maninder Sidhu** (sündinud 26. aprillil 1984) on Kanada poliitik, aastast 2025 Kanada väliskaubandusminister. Ta on parlamendi alamkoja liige alates 2019. aastast. Sidhu on olnud maavaradekomisjoni ja transpordi-, taristu- ja kogukondadekomisjoni liige. Ta on aktiivne olnud ka näiteks Kanada-Aafrika Parlamentide Seltsis ja Kanada-Euroopa Parlamentide Seltsis.

Sindhu on lapsest saadik elanud Bramptonis.

## Viited
Sandissaare järv

**Sandissaare järv** on tehisjärv Harju maakonnas Kose vallas Rõõsa külas.

Tehisjärv tekkis aastatel 2018–2020 Tallinna–Tartu maantee Kose–Võõbu lõigu neljarealiseks ehitamisel kasutusele võetud liivakarjääri veega täitumisel. 

Tehisjärvele anti Sandissaare järve nimi kohanimenõukogu 18.09.2024 otsusega. Järv on nime saanud kõrvalasuva Sandisaare katastriüksuse järgi. 

Liivakarjääriks kasutatud soosaarel oli varem Saare asundustalu. Talu varemete juures asus mälestuskivi kirjaga "Siin mõrvati 24. juunil 1956 Rudolf Kask".

## Viited
Aphanobasidium

***Aphanobasidium*** on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**[[Aphanobasidium pseudotsugae]]*

## Välislingid
*
EIS (täpsustus)

**EIS** võib tähendada:
* **[[Ettevõtluse ja Innovatsiooni Sihtasutus]]**
* **[[Elektrokeemiline impedantsspektroskoopia]]**
* ...

* Eis ehk mi-diees on noodinimi
Demokraatlik Unionistlik Partei

**Demokraatlik Unionistlik Partei** (DUP, inglise keeles *Democratic Unionist Party*) on Põhja-Iirimaa erakond, mille eesmärk on hoida Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigi osana.

Partei asutas 1971. aastal Ian Paisley. Parteid esindab Põhja-Iirimaa praegune esimene minister Paul Givan.

## Esimehed

## Välislingid
* Demokraatliku Unionistliku Partei ametlik kodulehekülg
Geri ja Freki

**Geri** **ja** **Freki** on Skandinaavia mütoloogias jumal Odini kaks hunti. Vanapõhja keeles tähendab Geri "kadedat" (vanapõhja keeles - *gerr*) ja Freki "julma" (vanapõhja keeles - *frekr*). Hundid on Odini ustavad kaaslased, kes lamavad tema jalgade juures ja aitavad teda sõjas. "Vanema Edda" järgi joob Odin ainult veini ja viskab kogu muu toidu oma laual kahele hundile, kes tema jalge ees lamavad.

## Viited