open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sõjaväeline kokkulepe Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vahel

**Sõjaväeline kokkulepe Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vahel seoses NSV Liidu sõjajõudude viibimisega Eestis** oli 15. mail 1940 Moskvas Eesti Vabariigi ja Nõukogude Liidu vahel sõlmitud leping, mis täiendas 28. septembril 1939 Moskvas sõlmitud Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vahelist vastastikuse abistamise pakti (nn baaside lepingut). 

## Taustast
1. septembril 1939. algas Saksamaa kallaletungiga Poolale Teine maailmasõda. Sõja puhkemise päeval kuulutas president Konstantin Päts oma otsusega, et Eesti jääb välisriikide vahel puhkenud sõjas erapooletuks. 

24. septembril 1939 esitas NSV Liidu valitsus Eesti välisministrile Karl Selterile ootamatult nõudmise sõjaväebaaside rajamiseks Eesti territooriumile. Eesti Vabariigi valitsus otsustas NSV Liidu nõudmised vastu võtta, kuna oli selgunud, et Eestil polnud lootust välisabile. 

28. septembril 1939 sõlmiti NSV Liidu ja Eesti vahel vastastikuse abistamise pakt. Eesti lubas sõjaväebaasid 25 000 Nõukogude Liidu sõjaväelasele. Eesti lubas Nõukogude Liidul tuua oma mereväe Saaremaale, Hiiumaale ja Paldiski linna. Samuti oli lubatud toetada mereväge teist liiki väeosadega. Muude baaside ja lennuväljade täpsed kohad lepiti vastastikku kokku väljaspool baaside lepingut. Pakti elluviimine ei tohtinud mingil viisil riivata lepinguosaliste suveräänseid õigusi, eriti nende majandussüsteemi ja riiklikku korda.

Oktoobris 1939 saabusid Balti laevastiku sõjalaevad ja Punaarmee maismaaüksused Eestisse ja asusid kiirkorras rajatud baasidesse.

## Lepingu sõlmimine
Veebruaris 1940 esitas NSV Liit maavägede paigutamiseks vajaminevate kapitaalsete püsiehitiste programmi projekti. Veebruaris-märtsis nõuti täiendavaid baasialasid Osmussaarele, Saare- ja Hiiumaale. 1940 kevadel peetud läbirääkimiste tulemusel nõustus Eesti Valitsus 10 000 ehitustöölise toomisega Venemaalt Eestisse baasidesse, kellele lisaks palgati Eestist veel 10 000 töölist. 15. mail 1940 allkirjastasid Eesti Vabariigi saadik Nõukogude Liidus August Rei ja NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu esimees Vjatšeslav Molotov vastava lepingu. Lepingu lisad sisaldasid Nõukogude Liidu sõjaväebaasidele eraldatavate maa-alade loetelu ja kaartide komplekti. 

Osasid Venemaalt Eestisse juurde toodud töölisi või nendega koos saabunud aktiviste võidi kaasata 1940. aasta juunipöörde korraldamisel.

## Lepingu konfidentsiaalne ärakiri

## Vaata ka
* Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vaheline vastastikuse abistamise pakt

## Viited
Lõpekund

**Lõpekund** (*Loppegunde*) oli Järvamaa muinaskihelkond, mis hõlmas kindlasti Ambla kihelkonna, kuid võib-olla ka Järva-Jaani kihelkonna ja Koeru kihelkonna ala.

## Viited
Osula Põhikool

**Osula Põhikool** on põhikool Võru maakonnas Võru vallas Osula külas. 

Kool asutati 1765 Sõmerpalu mõisakoolina.

Kooli direktor on Anti Ossis.

Koolihoones tegutseb ka Osula raamatukogu.

## Nimed
Kooli nimed:
*1765 Sõmerpalu mõisakool
*1819 Sõmerpalu vallakool
*...
*1950 Sõmerpalu 7-klassiline kool
*...
*1988 Osula 9-klassiline kool
*1991 Osula põhikool

## Vaata ka
*Sõmerpalu Põhikool

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Ruusmäe Põhikool

**Ruusmäe Põhikool** oli põhikool Võru maakonnas Haanja vallas Ruusmäe külas.

Korrapärasem hariduse andmine algas Ruusmäel 1864. aastal, kui Ruusmäe-Kuklase teelt pisu kõrval asunud Kriguli talus alustas tööd Kriguli külakool. 1876. aastal kolis kool talumeeste ehitatud koolimajja Pütsepäle. Seal tegutses aastatel 1876–1919 **Pütsepa algkool**, seejärel kuni 1934. aastani **Pütsepa 4-klassiline algkool**. Kui 1934. aastal rakendus 6-klassiline koolikohustus, pidid vallajuhid leidma koolile uued ruumid, sest õpilased ei mahtunud enam senisesse koolimajja ära. Kool otsustati kolida tühjana seisnud Rogosi mõisa härrastemajja. 1945/1946. õppeaastaks lõppes 7-klassilisele koolile üleminek. 1960. aastast sai koolist 8-klassiline kool. 1965. aastal avati mõisa kellatornis kooli koduloomuuseum. 1988. aastal nimetati kool 9-klassiliseks ja 1991. aastal sai kooli nimeks **Ruusmäe Põhikool**.

Iseseisva haridusasutusena lõpetas Ruusmäe Põhikool tegevuse 2000. aastal, mil see liideti Haanja Põhikooliga ja moodustati **[[Haanja Kool|Haanja-Ruusmäe Põhikool]]**, mis tegutses nii Haanjas kui ka Ruusmäel. Ruusmäe Põhikooli viimane direktor oli Kalev Kalkun (1992–2000).

2011. aastal liideti Haanja-Ruusmäe Põhikooliga veel ka Haanja Lasteaed ja uue asutuse nimeks sai **Haanja Kool**. 2008. aastal oli Ruusmäe koolmajja jäänud kuus klassi. Pärast Haanja Kooli asutamist 2011. aastal oli Ruusmäel veel ainult Haanja Kooli õppekoht, milles oli kolm klassi ja lasteaiarühm. Paari aasta pärast õppis kolmes algklassis kokku neli last, mis tegi Rogosi mõisas tegutsevast koolist Eesti väikseima õpilaste arvuga mõisakooli. 2020. aasta kevadel lõpetas kooliosa Rogosi mõisas tegevuse ja tänapäeval on veel ainult üks lasteaiarühm.

## Kooli nimed

* 1864–1876 Kriguli külakool
* 1876–1919 Pütsepä algkool
* 1919–1934 Pütsepä 4-klassiline algkool
* 1934–1939 Pütsepä 6-klassiline algkool  
* 1939–1944 Ruusmäe 6-klassiline algkool   
* 1944–1960 Ruusmäe 7-klassiline Kool (nimetatud ka Ruusmäe Mittetäielik Keskkool, 7-aastane)
* 1960–1988 Ruusmäe 8-klassiline Kool           
* 1988–1991 Ruusmäe 9-klassiline Kool           
* 1991–2000 Ruusmäe Põhikool         

## Vaata ka

* Haanja Kool
* Rogosi mõis

## Viited
Sõmerpalu Põhikool

**Sõmerpalu Põhikool** oli põhikool Võru maakonnas Võru vallas (endises Sõmerpalu vallas) Sõmerpalu asulas. 

Kool asutati 1948 *Sõmerpalu 4-klassilise algkoolina*. Esimesed õpetajad olid Aive Tikk ja Maria Višnevskaja.

Kool lõpetas tegevuse 2017. aastal.

Kooli nimed:
*1948 Sõmerpalu 4-klassiline algkool
*...
*1991 Sõmerpalu põhikool

## Vaata ka
*Osula Põhikool

## Viited
Urvaste Kool

**Urvaste Kool** on hariduslike erivajadustega õpilastele mõeldud põhikool Võru maakonnas Antsla vallas Urvaste külas. 

Kool asutati 1968. aastal **Linnamäe Eriinternaatkoolina**. 1976. aastal sai kooli nimeks **Urvaste Eriinternaatkool**. 2002. aastast kannab kool nime **Urvaste Kool**.

Urvaste Kool tegutses kuni 30.06.2025. Kooli õigusjärlane on Maarjamaa Riigikool, mis moodustati seitsme seni tegutsenud riigikooli baasil: Urvaste Kool, Valga Jaanikese Kool, Kammeri Kool, Ämmuste Kool, Raikküla Kool, Nurme Kool ja Kiigemetsa Kool. Õppetegevus jätkub kõigis senistes tegevuskohtades.

## Viited
Järvakandi külanõukogu

**Järvakandi külanõukogu** oli külanõukogu aastatel 1945–1960.

Külanõukogu rajati 1945. aastal Järvakandi vallas Harjumaal. Maakondade kaotamisel 1950. aastal jäi see Rapla rajooni. 

1954 liideti sellega osa Kehtna külanõukogu. 1960. aastal Järvakandi külanõukogu likvideeriti ja selle ala jagati Kehtna ja Raikküla külanõukogu vahel.

1963. aastal likvideeriti Vändra rajoon ja selle Eidapere külanõukogu liideti Rapla rajooniga. Endise Järvakandi külanõukogu alad jäid nüüd peamiselt Eidapere külanõukogu alale.

1972. aastal nimetati Eidapere külanõukogu Lelle külanõukoguks. 1976. aastal likvideeriti Lelle külanõukogu ja liideti selle ala Kehtna külanõukoguga.

## Viited
Järvesuu külanõukogu

**Järvesuu külanõukogu** oli külanõukogu Järvesuu vallas ja Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Värska külanõukoguga. 

Külanõukogu koosseisu kuulus Värska, Väike-Rõsna, Kremesova, Popovitsa, Velna, Tonja, Slobodka, Võporsova ja Saarepää küla. 

## Viited
Jäärja külanõukogu

**Jäärja külanõukogu** oli külanõukogu Kilingi-Nõmme rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Saarde külanõukoguga. 

## Viited
Kaagjärve külanõukogu

**Kaagjärve külanõukogu** oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kaagjärve vallas. Külanõukogu pindala oli 319 km² (1977). 

## Viited
Kaali külanõukogu

**Kaali külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. 

Kaali külanõukogu moodustati 1945 septembris Saaremaal Pihtla vallas. Külanõukogu keskus asus Kaali asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kaali külanõukogu 1950 septembris Kuressaare rajooni koosseisu. Kuressaare rajooni ümbernimetamise järel 1952. aastal kuulus Kaali külanõukogu Kingissepa rajooni.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel "Üksmeele" kolhoos ja Kõljala Põllunduskool. Külanõukogu keskus asus Ree külas.

1960 septembris Kaali külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Pihtla külanõukogu koosseisu.

## Viited
Kaansoo külanõukogu

**Kaansoo külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Kaansoo külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Taevere vallas. Külanõukogu keskus asus Kaansoo külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kaansoo külanõukogu 1950 septembris Suure-Jaani rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Hommiku", "Koidula" ja "Kalevipoja" kolhoos. 

1959 veebruarist Kaansoo külanõukogu likvideeriti. "Kalevipoja" kolhoosi territoorium liideti Viljandi rajooni Arjandi külanõukoguga, "Hommiku" kolhoosi alad Vändra rajooni Aesoo külanõukoguga ja "Koidula" kolhoosi alad Vändra rajooni Rõusa külanõukogu territooriumiga.

## Viited
Kaarli külanõukogu (Viljandi rajoon)

**Kaarli külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Halliste külanõukoguga. 

## Viited
Kabli külanõukogu

**Kabli külanõukogu** oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Orajõe vallas. Külanõukogu pindala oli 129 km² (1977). 

## Viited
Kadrina külanõukogu

**Kadrina külanõukogu** oli külanõukogu Paide ja Rakvere rajoonis.

1950. aasta oktoobris, päev enne vallamaja (kahekorruseline kortermaja Kadrinas Viru tn 7) põlengut, nimetati Undla vald ümber Kadrina külanõukoguks.

1954. aastal liideti külanõukoguga Kruusimäe-Kadapiku ja Neeruti külanõukogu.

1962. aastal liideti Paide rajoonist, Vohnja, Kadrina ja Saksi külanõukogud Rakvere rajooniga.

1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala ja seal elas 4303 elanikku. 

1992. aasta 9. aprillil moodustati külanõukogust Kadrina vald.

## Viited
Kaelase külanõukogu

**Kaelase külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.  

Kaelase külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Halinga valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kaelase külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kaelase külanõukogu 1950 septembris Pärnu-Jaagupi rajooni koosseisu.

Kaelase külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Halinga külanõukoguga.

## Viited
Dubovskoje rajoon

**Dubovskoje rajoon** (algselt Dubovskoi rajoon; vene keeles *Дубовский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti idaosas. Rajooni keskus on Dubovskoje küla.

Rajoon piirneb kirdes Volgogradi oblastiga, idas Zavetnoje rajooniga, lõunas ja edelas Zimovniki rajooniga, läänes Volgodonski rajooniga ja loodes Tsimljanski veehoidlaga.

Rajooni pindala on 3997,09 km². Elanike arv oli 2012. aastal 22 656, 2009. aastal 22 482 ja 2002. aastal 24 051.

Dubovskoje rajoonis on 50 asulat ja need kuuluvad kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

## Viited
Remontnoje rajoon

**Remontnoje rajoon** (vene keeles *Ремонтненский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti idaosas. Rajooni keskus on Remontnoje küla.

Rajoon piirneb põhjas Zavetnoje rajooniga, idas ja lõunas Kalmõkkiaga, läänes Orlovski rajooniga ja loodes Zimovniki rajooniga.

Rajooni pindala on 3777,50 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 799, 2009. aastal 20 554 ja 2002. aastal 21 497.

Remontnoje rajoonis on 19 asulat ja nad kuuluvad kümne külaasunduse koosseisu.

## Viited
Vana-Antsla Algkool

**Vana-Antsla Algkool** oli algkool Võru maakonnas Antsla vallas Vana-Antsla asulas. Kooli direktor oli Linda Kapp.

Kool asutati 1991.

Näiteks aastal 2000 õppis koolis 18 õpilast ja seal töötas 2 õpetajat.

Koolil polnud oma maja ja kool rentis Vana-Antsla Kutsekeskkoolile kuulunud hoonet (tallimaja).

## Viited
Viitina Põhikool

**Viitina Põhikool** oli põhikool Võru maakonnas Rõuge vallas Viitina külas. 

Kool asutati 1930 *Viitina 6-klassilise algkoolina*.

## Viited
Ephesos

**Ephesos** ehk **Efesos** oli Vana-Kreeka linn, mis asus Väike-Aasia poolsaare edelaosas, Egeuse mere idarannikul.

Linna asutasid joonlased (Joonias elanud kreeka hõim) 11. sajandil eKr.

Ephesoses asus Artemise tempel (valmis 6. sajandil eKr) – üks seitsmest maailmaimest.

Linn jäeti täielikult maha 15. sajandil. Selle varemed asuvad tänapäeval (İzmiri provintsis) Türgis.

## Vaata ka
*Johannese basiilika

## Viited
Järve külanõukogu (Kohtla-Järve rajoon)

**Järve külanõukogu** oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kohtla külanõukoguga. 

## Viited
Järva-Madise külanõukogu

**Järva-Madise külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Järva-Madise külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Albu vallas. Külanõukogu keskus asus Järva-Madise alevikus.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Järva-Madise külanõukogu 1950 septembris Tapa rajooni koosseisu.

1954 juunis Järva-Madise külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Albu külanõukoguga.

## Viited
Lembit (perekonnanimi)

**Lembit** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Lembit on antud Jõõpre mõisas Audru kihelkonnas Pärnumaal ja Vana-Võidu mõisas Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Lembit uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kleiter, Mullikas ja Päss.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lembit Eestis 29 mehel ja 32 naisel.

*Aivar Lembit, eesti jurist
*Enn Lembit, eesti muusik
*Martin Lembit, eesti kirjanik
*Viktor Lembit, eesti jurist
Tasuja (perekonnanimi)

**Tasuja** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Tasuja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Andresson, Irman, Jaanson, Juhanson, Karv, Koch, Krempel, Linverk, Loorents, Sontag, Tauber, Tauberg, Toomberg ja Tramm.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tasuja 31 mehel ja 31 naisel.

*Jaanus Tasuja (1896–1941), eesti poliitik ja põllumees
*Tambet Tasuja (sündinud 1978), eesti filmimonteerija
*Triin Tasuja (sündinud 1989), eesti luuletaja
Helve Kabur

**Helve Kabur** (sündinud 19. oktoobril 1930) on eesti ametiühingutegelane.

1960. aastatel töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja soome-ugri keelte kateedris.

Aastatel 1966–1989 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli ametiühingukomitee esimees.

1967. aastast oli ta Haridusala, Kõrgemate Koolide ja Teaduslike Asutuste Töötajate Ametiühingu vabariikliku komitee liige.

## Tunnustus
*1982 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*1996 – Tartu Ülikooli medal

## Viited
Matvei Igonen

**Matvei Igonen** (sündinud 2. oktoobril 1996 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (väravavaht). Ta mängib Poola esiliiga klubis Podbeskidzie Bielsko-Biała.

## Klubikarjäär

## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Igonen 23. novembril 2017 sõpruskohtumises Vanuatu vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Michael Lilander ja Mihkel Ainsalu.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 19. november 2017*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 9. juuni 2018*

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FC Infonet:
* Meistriliiga: 2016
* Evald Tipneri karikas: 2017
* Eesti Superkarikas: 2017
;Flora
* Eesti Superkarikas: 2021

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Koondise mängud
*Soccerway profiil
*Transfermarkti profiil
Mailend

**Mailend** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Mailend uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Mädasson ja Madrats. Eduard Mailendi palvel kanti Mailend perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 162 all (Siseministeeriumi teadaanne 7. oktoobrist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Mailend Eestis 6 mehel ja 7 naisel.

*Eduard Mailend (1902–1970), Eesti kohtunik
Madrats (perekonnanimi)

**Madrats** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Madrats (Maddratz) on antud Holdre mõisas Holdre kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Madratsi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Mailend.

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Michael Lilander

**Michael Lilander** (sündinud 20. juunil 1997 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (kaitsja).

Alates 2019. aastast mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna FC Flora. Enne seda mängis ta aastatel 2015–2018 Paide Linnameeskonnas.

## Klubikarjäär
### Paide Linnameeskond
2015 hooaja eel liitus Lilander Paide Linnameeskonnaga. 2018. aasta hooaja eel sõlmis ta klubiga uue kahe-aastase lepingu.

### Bohemian FC
Jaanuaris 2024 omandas Lilanderi mängijaõigused Iirimaa klubi Bohemian FC.

## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Lilander 23. novembril 2017 sõpruskohtumises Vanuatu vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Matvei Igonen ja Mihkel Ainsalu.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 17. detsember 2023*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 17. detsember 2023*

## Saavutused
### Meeskondlikud
;Tallinna FC Flora:
*Premium liiga: 2019, 2020, 2022, 2023
*Eesti karikas: 2020
*Eesti Superkarikas: 2020, 2021

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Raudrohi (perekonnanimi)

**Raudrohi** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Raudrohi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Reimann (1936. aastal Tori vallas). Anton-Tõnis Raudrohu palvel kanti Raudrohi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 219 all.

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. 

## Välislingid
*Geni
Volgodonski rajoon

**Volgodonski rajoon** (vene keeles *Волгодонской район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti idaosas. Rajooni keskus on Romanovskaja staniitsa.

Rajoon piirneb põhjas Tsimljanski rajooniga, kirdes Tsimljanski veehoidlaga, idas Dubovskoje rajooniga, kagus Zimovniki rajooniga, lõunas Martõnovka rajooniga, läänes Semikarakorski rajooniga ja loodes Konstantinovski rajooniga.

Rajooni pindala on 1479 km². Elanike arv oli 2012. aastal 33 936, 2009. aastal 32 291 ja 2002. aastal 30 170.

Volgodonski rajooni asulad kuuluvad seitsme külaasunduse koosseisu.

## Viited
Mihkel Ainsalu

**Mihkel Ainsalu** (sündinud 8. märtsil 1996 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja). Ta mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna FCI Levadia.

## Klubikarjäär
## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Ainsalu 23. novembril 2017 sõpruskohtumises Vanuatu vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Matvei Igonen ja Michael Lilander.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 19. november 2017*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 7. jaanuar 2018*

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FC Flora:
* Meistriliiga: 2015, 2017, 2019
* Evald Tipneri karikas: 2016
* Eesti Superkarikas: 2016

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*FC Flora profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Võhandu (perekonnanimi)

**Võhandu** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Võhandu (Wöhando) on antud Sõmerpalu mõisas Urvaste kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Võhandu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bergfeld ja Schleicher. Riho Võhandu palvel kanti Võhandu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 218 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Võhandu Eestis 8 mehel ja 13 naisel.

*Leo Võhandu, eesti matemaatik ja informaatik (1929–)
Leppoja (perekonnanimi)

**Leppoja** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Leppoja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Niggoson, Nigoson ja Nigosson. Ants Leppoja palvel kanti Leppoja perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 123 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juulist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Leppoja Eestis 34 mehel ja 42 naisel.

*Kadri Leppoja (sündinud 1953), eesti dirigent
Hulja sovhoos

**Hulja sovhoos** oli sovhoos Rakvere rajoonis Kadrina külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Hulja asulas. Sovhoosi pindala oli 5000 ha.

## Viited
Kullaaru sovhoos

**Kullaaru sovhoos** oli sovhoos Rakvere rajoonis Rakvere külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Veltsi asulas. Sovhoosi pindala oli 3200 ha.

## Viited
Mullikas (perekonnanimi)

**Mullikas** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Mullikas on antud Ollepa mõisas Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal ja Voka mõisas Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Mullika-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kaljola, Lehiste, Leid, Lembit, Lepassaar, Meemar, Mäesalu, Männigo, Männiku, Männiste, Niinemets, Randmaa, Saariste, Seppel, Tuudelepp ja Viljond.

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Nõmmküla sovhoos

**Nõmmküla sovhoos** oli sovhoos Rakvere rajoonis Saksi külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Saiakopli asulas. Sovhoosi pindala oli 10 000 ha.

## Viited
Põdrangu sovhoos

**Põdrangu sovhoos** oli sovhoos Rakvere rajoonis Tamsalu ja Rakvere külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Põdrangu asulas. Sovhoosi pindala oli 8500 ha. 

1920. aastail võõrandati mõisnike suurmajapidamised. Nendest moodustati riigimõisad. Põdrangu sovhoos moodustati 1944.aastal Porkuni riigimõisa baasil. Sovhoos suurenes mitme naabermajandi juurde liitmise teel. 1952. aastal ühinesid Porkuni ja Põdrangu sovhoos. Põdrangu sovhoosile oli varem liidetud Sääse, mis oli kuulunud Lubja vabriku omanikule Limbergile. Viimane liitmine oli 1978. aastal, kui lisati pool endisest Assamalla sohvoosist. Põdrangu sovhoosi üldpindala on 8453 ha, haritavat maad 4850 ha, metsa 2238 ha. Koosnes neljast osakonnast: Assamalla, Järvajõe, Sääse ja Põdrangu. Sovhoosi direktorid on olnud Voldemar Harro (1944–1981), Juhan Ratnik (1981–1987), Üllas Hunt (1987–1989) ning Riho Kivila (1989 – märts 1993). Töötajaid 1987. aastal: 685 inimest 16 rahvusest.
## Viited
Liidumäe

**Liidumäe** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Liidumäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Trillberg. Aleksander Liidumäe palvel kanti Liidumäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 63 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. aprillist 1935).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

## Välislingid
*Geni

​
Rudolf Pälsoni nimeline sovhoos

**Rudolf Pälsoni nimeline sovhoos** oli sovhoos Rakvere rajoonis Rakke ja Simuna külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Rakke asulas. Sovhoosi pindala oli 20 700 ha. Sovhoos oli nimetatud eesti kommunistliku poliitiku Rudolf Pälsoni järgi.

## Viited
Rägavere sovhoos

**Rägavere sovhoos** oli sovhoos Rakvere rajoonis Rägavere külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Ulvi asulas. Sovhoosi pindala oli 8200 ha.

## Viited
Simuna sovhoos

**Simuna sovhoos** oli sovhoos Rakvere rajoonis Simuna külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Simuna asulas. Sovhoosi pindala oli 5500 ha.

## Viited
Tamsalu sovhoos

**Tamsalu sovhoos** oli sovhoos Rakvere rajoonis Tamsalu külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Vajangu asulas. Sovhoosi pindala oli 6400 ha.

## Viited
Triigi sovhoos

**Triigi sovhoos** oli sovhoos Rakvere rajoonis Väike-Maarja külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Triigi asulas. Sovhoosi pindala oli 3500 ha.

## Viited
Ubja sovhoos

**Ubja sovhoos** oli sovhoos Rakvere rajoonis Kaarli ja Viru-Nigula külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Ubja asulas. Sovhoosi pindala oli 6600 ha.

## Viited
Tramm (perekonnanimi)

**Tramm** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Tramm on pandud Keila, Nissi ja Rapla kihelkonnas Harjumaal, Koeru kihelkonnas Järvamaal, Hanila, Kirbla ja Märjamaa kihelkonnas Järvamaal, Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal ja Vastseliina kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Trammi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Soover, Tammoja ja Tasuja.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tramm Eestis 16 mehel ja 14 naisel.
Laekvere sovhoos

**Laekvere sovhoos** oli sovhoos Rakvere rajoonis Laekvere külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Laekvere asulas. Sovhoosi pindala oli 18 500 ha.

## Viited
Viitna sovhoos

**Viitna sovhoos** oli sovhoos Rakvere rajoonis Kadrina külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Kihlevere asulas. Sovhoosi pindala oli 7400 ha.

## Viited
Järlepa sovhoos

**Järlepa sovhoos** oli sovhoos Rapla rajoonis Juuru külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Järlepa asulas. Sovhoosi pindala oli 1100 ha.

## Viited
Kodila sovhoos

**Kodila sovhoos** oli sovhoos Rapla rajoonis Rapla külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Kodila asulas. Sovhoosi pindala oli 6900 ha.

## Viited
Märjamaa sovhoos

**Märjamaa sovhoos** oli sovhoos Rapla rajoonis Märjamaa külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Orgita asulas. Sovhoosi pindala oli 9500 ha.

## Viited
Salutaguse sovhoos

**Salutaguse sovhoos** oli sovhoos Rapla rajoonis Kohila külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Prillimäe asulas. Sovhoosi pindala oli 100 ha.

Salutaguse sovhoos erialaks oli karusloomade kasvatus ja tõuaretus.
## Viited
Sooniste sovhoos

**Sooniste sovhoos** oli sovhoos Rapla rajoonis Loodna külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Laukna asulas. Sovhoosi pindala oli 7800 ha.

## Viited
Kohila sovhoos

**Kohila sovhoos** oli sovhoos Rapla rajoonis Kohila külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Kohila asulas. Sovhoosi pindala oli 14 900 ha.

## Viited
Lungu sovhoos

**Lungu sovhoos** oli sovhoos Rapla rajoonis Käru külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Lungu asulas. Sovhoosi pindala oli 8900 ha.

## Viited
Muremäe

**Muremäe** on eesti perekonnanimi.

Rein Muremäe palvel kanti Muremäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 64 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. aprillist 1935).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Alatskivi sovhoos

**Alatskivi sovhoos** oli sovhoos Tartu rajoonis Alatskivi ja Peipsiääre külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Alatskivi asulas. Sovhoosi pindala oli 10 100 ha.

## Viited
Elva sovhoos

**Elva sovhoos** oli sovhoos Tartu rajoonis Rõngu külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Käärdi asulas. Sovhoosi pindala oli 5400 ha.

## Viited
Konguta sovhoos

**Konguta sovhoos** oli sovhoos Tartu rajoonis Konguta külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Annikoru asulas. Sovhoosi pindala oli 9300 ha.

## Viited
Laeva katsesovhoos

**Laeva katsesovhoos** oli katsesovhoos Tartu rajoonis Tähtvere külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Laeva asulas. Sovhoosi pindala oli 4700 ha.

## Viited
Puhja sovhoos

**Puhja sovhoos** oli sovhoos Tartu rajoonis Puhja külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Puhja asulas. Sovhoosi pindala oli 10 200 ha.

## Viited
Olvet

**Olvet** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Olvet uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Jensen. Jaan Olveti palvel kanti Olvet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 65 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. aprillist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Olvet Eestis 9 mehel ja 8 naisel.

*Jaan Olvet (1904–1975), eesti ajaloolane
*Maret Olvet (sündinud 1930), eesti graafik
Sootaga sovhoos

**Sootaga sovhoos** oli sovhoos Tartu rajoonis Tartu külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Lähte asulas. Sovhoosi pindala oli 7900 ha.

Sootaga sovhoosi erialaks oli puuvilja- ja marjakasvatus, veiste ja sigade tõuaretus.
## Viited
Vara sovhoos

**Vara sovhoos** oli sovhoos Tartu rajoonis Vara külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Vara asulas. Sovhoosi pindala oli 6600 ha.

## Viited
Kuuste sovhoos

**Kuuste sovhoos** oli sovhoos Tartu rajoonis Haaslava külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Roiu asulas. Sovhoosi pindala oli 6400 ha.

## Viited
Võnnu sovhoos

**Võnnu sovhoos** oli sovhoos Tartu rajoonis Võnnu külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Võnnu asulas. Sovhoosi pindala oli 8000 ha.

## Viited
Hummuli näidissovhoos

**Hummuli näidissovhoos** oli näidissovhoos Valga rajoonis Hummuli külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Hummuli asulas. Sovhoosi pindala oli 8500 ha.

## Viited
Kaagjärve sovhoos

**Kaagjärve sovhoos** oli sovhoos Valga rajoonis Kaagjärve külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Kaagjärve asulas. Sovhoosi pindala oli 4500 ha.

## Viited
Keeni sovhoos

**Keeni sovhoos** oli sovhoos Valga rajoonis Sangaste külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Keeni asulas. Sovhoosi pindala oli 6500 ha.

## Viited
Kommunist (Valga rajooni sovhoos)

**Kommunist** oli sovhoos Valga rajoonis Otepää külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Sihva asulas. Sovhoosi pindala oli 9600 ha.

## Viited
Laatre sovhoos

**Laatre sovhoos** oli sovhoos Valga rajoonis Tõlliste külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Laatre asulas. Sovhoosi pindala oli 8700 ha.

Laatre katsesovhoosi erialaks oli veiste tõuaretus.
## Viited
Tõrva sovhoos

**Tõrva sovhoos** oli sovhoos Valga rajoonis Helme külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Tõrva asulas. Sovhoosi pindala oli 8200 ha.

Tõrva katsesovhoosi erialaks oli puuviljakasvatus.
## Viited
Halliste sovhoos

**Halliste sovhoos** oli sovhoos Viljandi rajoonis Halliste külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Halliste asulas. Sovhoosi pindala oli 10 900 ha.

## Viited
Kamara sovhoos

**Kamara sovhoos** oli sovhoos Viljandi rajoonis Abja külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Kamara asulas. Sovhoosi pindala oli 12 100 ha.

## Viited
Kõrgemäe sovhoos

**Kõrgemäe sovhoos** oli sovhoos Viljandi rajoonis Polli külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Nuia asulas. Sovhoosi pindala oli 9200 ha.

## Viited
Lahmuse sovhoos

**Lahmuse sovhoos** oli sovhoos Viljandi rajoonis Suure-Jaani külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Päraküla asulas. Sovhoosi pindala oli 10 200 ha.

Lahmuse sovhoosi erialaks oli puuvilja- ja marjakasvatus.
## Viited
Puka sovhoos

**Puka sovhoos** oli sovhoos Valga rajoonis Puka külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Puka asulas. Sovhoosi pindala oli 7600 ha.

Puka katsesovhoosi erialaks oli lammaste tõuaretus.
## Viited
Misso sovhoos

**Misso sovhoos** oli sovhoos Võru rajoonis Misso külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Misso asulas. Sovhoosi pindala oli 10 300 ha.

## Viited
Munamäe sovhoos

**Munamäe sovhoos** oli sovhoos Võru rajoonis Haanja külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Haanja asulas. Sovhoosi pindala oli 6900 ha.

## Viited
Mõniste sovhoos

**Mõniste sovhoos** oli sovhoos Võru rajoonis Mõniste külanõukogus.

Mõniste sovhoos asutati 11. jaanuaril 1958 Borodino kolhoosi, Kalevi kolhoosi, Molotovi nimelise kolhoosi ja Nõukogude Armee kolhoosi ühendamisel. Sovhoosi keskus asus esimestel aastatel Kuutsil, hiljem Mõnistes.

1978. aasta seisuga oli sovhoosi pindala 7100 ha.

Sovhoosi esimehed olid:
*1958–1979 Meinhard Kuld
*1979–1985 Arno Sild
*1985–1994 Aavo Mõttus

## Viited
Obinitsa sovhoos

**Obinitsa sovhoos** oli sovhoos Võru rajoonis Meremäe külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Obinitsa asulas. Sovhoosi pindala oli 5300 ha.

## Viited
Vastseliina sovhoos

**Vastseliina sovhoos** oli sovhoos Võru rajoonis Vastseliina külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Vastseliina asulas. Sovhoosi pindala oli 10 500 ha.

## Viited
Võru sovhoos

**Võru sovhoos** oli sovhoos Võru rajoonis Võru külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Puiga asulas. Sovhoosi pindala oli 7600 ha.

## Viited
Vello Loogna

**Vello Loogna** (28. aprill 1940 – 11. veebruar 2026) oli eesti orkestrijuht ja muusikapedagoog. 

1959. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakooli trompeti eriala Helmut Orusaare klassi. 1967. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpillidirigeerimise eriala Elmar Peäske klassi. 

Aastatel 1959–1972 töötas ta Tallinna Lastemuusikakooli õpetajana, 1966–1972 ka Eesti NSV Rahvaloomingu Maja metoodikuna. 

1972. aastast töötas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpillidirigeerimise õppejõuna. Tema õpilasi on Vjatšeslav Tulubjev, Arne Haasma, Lidia Gordejeva, Boriss Volkov, Jaan Linde, Jüri Baskakov ja Riho Lilje. 

Ta juhatas mitmeid puhkpilliorkestreid, sealhulgas on ta olnud Tallinna Tuletõrjeühingu Puhkpilliorkestri, Vabariikliku Orkestrijuhtide Puhkpilliorkestri, Tallinna Noorte Puhkpilliorkestri ja Põhja-Eesti Pimedate Ühingu Puhkpilliorkestri dirigent. Ta oli ka Pirita Majandusgümnaasiumi puhkpilliringi juhendaja ja noorte puhkpilliorkestri Brass dirigent. 

Aastatel 1975–1990 toimunud XVIII, XIX, XX ja XXI üldlaulupeol oli ta puhkpilliorkestrite üldjuht. Viimati juhatajas üldlaulupeol 1994. Samuti juhatas ta puhkpilliorkestreid aastatel 1972–1987 toimunud noorte laulu- ja tantsupidudel.

## Tunnustus
* 1977 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
* 2002 Päästeteenistuse hõberist
* 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2011 Eesti Kooriühingu auliige
* 2019 Wirkhausi-nimeline puhkpillimuusika stipendium

## Viited

## Välislingid
* ERR arhiiv. Muusikaline tund. Vello Loogna – 50
Varstu sovhoos

**Varstu sovhoos** oli sovhoos Võru rajoonis Varstu külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Varstu asulas. Sovhoosi pindala oli 11 100 ha.

## Viited
Kosksilla algkool

**Kosksilla algkool** oli algkool Viljandi maakonnas Halliste vallas Mulgi külas. 

Kool asutati 1810.

Kooli nimed:
*1856 Kosksilla algkool
*...
*1990 Kosksilla lasteaed-algkool
*1992 Kosksilla algkool

## Viited
Rõuge sovhoos

**Rõuge sovhoos** oli sovhoos Võru rajoonis Rõuge külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Rõuge asulas. Sovhoosi pindala oli 14 700 ha.

## Viited
Lygia Habicht

**Lygia Habicht** (sündinud **Lygia Einberg**, eestistatud nimi 12. jaanuarist 1939 kuni aastani 1955 **Lygia Edela**; 5. juuni 1925 Risti – 2. jaanuar 2019) oli eesti tekstiilikunstnik.

Ta lõpetas 1945. aastal Haapsalu Keskkooli, seejärel õppis aastatel 1945–1946 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas. 1952. aastal lõpetas Eesti Riikliku Kunstiinstituudi moekunstnikuna.

Ta on olnud Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi moeosakonna õppejõud ning ajakirja Siluett toimetaja ja illustraator.

Lygia Habicht suri 2. jaanuaril 2019 ning on maetud Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1974 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Isiklikku
Tema abikaasa oli maalikunstnik ja dekoraator Ülo Habicht (1923–1991).

## Viited

## Kirjandus
*Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Puiatu põhikool

**Puiatu põhikool** oli põhikool Viljandi maakonnas Pärsti vallas Puiatu külas. 

Kool asutati 1789 Puiatu algkoolina. 1991 nimetati kool ümber Puiatu põhikooliks. 1999 nimetati kool ümber Puiatu lasteaed-algkooliks.

## Vaata ka
*Puiatu erikool

## Viited
Pärsti põhikool

**Pärsti põhikool** oli põhikool Viljandi maakonnas Pärsti vallas Pärsti külas. 

Kooli eelkäija oli 1836 asutatud Pärsti külakool Undi karjamõisas. Esimeseks õpetajaks oli Juhan Neisar (sünd. 1804). Hiljem olid õpetajateks A. Doll, M. Reier, Juhan Peterson. 

1920. aastal viidi kool Undilt üle Pärsti mõisa häärberisse ning jätkas tegevust 4-klassilise Pärsti vallakoolina. Kooli juhatajaks oli Tõnis Asberg, õpetajaks Alma Siiman (hiljem Alma Hion). 

1922 tuli koolijuhiks Gustav Tanneberg (hiljem Gustav Tarre) ja kool muudeti 6-klassiliseks. Gustav Tarre initsiatiivil rajati 90-liigiline dendraarium. Hiljem olid kooli direktoriteks Welli Sarri (1950-1951), Helene Jakobson (1951-1953), Milvi Sikemäe, hiljem Milvi Simson (1953-1954), Peeter Toom (1954-1965). 

1963/1964 muudeti kool 8-klassiliseks. 1965 - 1968 oli direktoriks Arnold Kurve. 1966 oktoobris hakkas koolis pikapäevarühm. Lühikest aega juhtisid kooli Irina Jaadla, Jaan Luigelaht, seejärel Adik Sepp (1969-1976). 

1976 suleti Pärsti kool, sest linnas valmis Viljandi 1. Keskkool ja lapsed suunati sinna. Pärsti mõisamajas jätkas tegevust Pärsti Raamatukogu ja maja kasutati ka spordibaasina.

Pärsti Algkool avati taas 1. septembril 1983 Pärsti mõisahoone 2. korrusel. Juhatajaks oli Maimu Treial, seejärel Arle Aren (1984-1987). 

1985 aasta veebruaris avati 1. korrusel kolme rühmaga lasteaed ja kool sai nimeks Pärsti Lasteaed - Algkool. Juhatajaks oli Piret Kukk (1987- 2008). 

1991. aasta sügisel jätkas kool tegevust põhikoolina. 1994. aastal lõpetas Pärsti Põhikooli 1. lend. 

Põhikoolist sai õpilaste väikese arvu tõttu taas algkool 1. septembril 2008. Direktoriks oli Ly Kangur. 

2011/2012 õppeaastal oli koolis ainult 5 õpilast ja kool suleti. Lasteaed jätkas tegevust. Kooli ruumidesse kolis tagasi Pärsti raamatukogu. 

Kooli nimed:
*1920 Pärsti vallakool
*1922 Pärsti 6-klassiline algkool
*1948 Pärsti mittetäielik keskkool
*...
*1983 Pärsti Algkool
*1985 Pärsti Lasteaed-Algkool
*1991 Pärsti põhikool
*2008-2012 Pärsti Lasteaed-Algkool

## Viited
Hummuli Põhikool

**Hummuli Põhikool** on põhikool Valga maakonnas Tõrva vallas Hummuli asulas. 

Kool asutati 1688.

Esimesed andmed andmed Hummuli hariduselust pärinevad 1687/1688. aastast, mil Bengt Gottfriedi Forseliuse õpilased suundusid maale mõisadesse lastele koolitarkust jagama. Üks kahest Helme kihelkonna edumeelsest mõisast oli Hummuli. Hummuli mõisahäärberis asub kool alates 1930. aastast. Enne seda asus kool nii vallamajas kui ka Soe vanas kõrtsihoones. 

2021/22. õppeaastal õpib Hummuli Põhikoolis 47 õpilast. Õpilased õpivad liitklassides. Noortel on võimalus osaleda klaveri-, näite-, õhupüssi-, spordimängude- ja pallimänguringis, samuti kooris. Hummuli kooli direktor on 2022. aasta seisuga Evelin Tiivel.

## Kooli nimed
*1866 Hummuli 3-klassiline vallakool
*1920 Hummuli 4-klassiline algkool
*...
*1950 Hummuli 7-klassiline Kool
*...
*1991 Hummuli Põhikool

## Viited

## Välislingid
*Hummuli Põhikooli koduleht
Kaagjärve Lasteaed-Algkool

**Kaagjärve Lasteaed-Algkool** oli lasteaed-algkool Valga maakonnas Karula vallas Kaagjärve külas. Kool suleti 2007. aastal.

## Ajalugu
Kaagjärve (Jakobi) mõisakool asutati 1765. aastal ja see asus Kaagjärve ühes talumajas Pugritsa külas. Kooli nimetati ka *Karlova kooliks*.

50 aastat hiljem selgus, et koolimaja on muutunud kasutamiskõlbmatuks. Kaagjärve mõisa omanik Ernst von der Brüggen annetas 1834. aastal uue koolimaja ehitamiseks palgid ning põllumaa koos heina ja karjamaaga. 1873. aastal pühitseti uus koolimaja, mis hakkas kandma *Jakobi kooli* nime. Koolis oli esikohal usuõpetus, kuid õpetati ka lugemist, rehkendamist, laulmist ja kõrgema astme kirjutamist. 1923. aastal muudeti kool kuueklassiliseks. Aastatel 1902–1934 oli koolijuhatajaks Johannes Lukin, kes osales aktiivselt kohalikus seltsielus. Tänapäeval on Kaagjärve (Jakobi) algkooli (esialgne) hoone hävinud. 1873. aastal ehitatud koolimajas oli probleemiks ruumikitsikus, samuti see, et kool ei asunud valla keskel. Seetõttu koliti Kaagjärve (Jakobi) algkool 1924. aastal Mäemõisa härrastemajja, kus oli tehtud remont. 

Kaagjärve Lasteaed-Algkool suleti 2007. aastal.

## Kooli nimed

*1765 Kaagjärve 3-klassiline mõisakool, nimetati ka *Karlova kooliks*
*1873 *Jakobi kool*
*1918 Kaagjärve 4-klassiline algkool
*1923 Kaagjärve 6-klassiline algkool
*1993 Kaagjärve 9-klassiline Kool
*2000 Kaagjärve Lasteaed-Algkool

## Viited
Tatjana Jumaševa

**Tatjana Borissovna Jumaševa**, varem (1990–2002) **Tatjana Djatšenko**, sünninimi **Tatjana Jeltsina**, (vene keeles Татьяна Борисовна Юмашева; sündinud 17. jaanuaril 1960 Sverdlovskis Vene NFSV-s) on Venemaa ettevõtja, President Jeltsini fondi juht ja endine Venemaa presidendi aparaadi töötaja.

Ta on Venemaa esimese presidendi Boriss Jeltsini fondi direktor ja üks asutajaid 2000. aastal. Koos abikaasa Valentin Jumaševiga on ta ehitusfirma omanik ja kinnisvaraomanik Moskva eliitpiirkonnas. Jumaševitele kuulub 50% Moskva Siti ärikeskuses asuvast moodsast pilvelõhkujast Imperia Tower.   

Tatjana Jeltsina lõpetas 1983. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli arvutusliku matemaatika ja küberneetika teaduskonna. 

Aastatel 1996–1999 oli Tatjana Djatšenko Venemaa Föderatsiooni presidendi Boriss Jeltsini nõunik ja 2000–2001 Venemaa Föderatsiooni presidendi administratsiooni juhi Aleksandr Vološini nõunik.

## Isiklikku
Tatjana Jumaševa on Boriss Jeltsini ja Naina Jeltsina tütar. Tatjana teine abikaasa oli suurärimees Leonid Djatšenko ning kolmas abikaasa oli ajakirjanik, hilisem poliitik ja kinnisvaraarendaja Valentin Jumašev (abielu sõlmiti 2002. aastal). Tatjana Jumaševal on kolm last: Boriss Jeltsin (sündinud 1981), Gleb Djatšenko (1995) ja Marija Jumaševa (2002). 

2009. aastal said Jumaševid Austria kodakondsuse.

## Viited

## Välislingid

*Интервью дочери Ельцина Татьяны Дьяченко: за годы власти ничего не украла и в пользу олигархов не работала. newsru.com, 2. detsember 2009
*Hodorkovski alustas Venemaale uue presidendi otsinguid. aripaev.ee, 12. september 2016
Laatre Lasteaed-Algkool

**Laatre Lasteaed-Algkool** oli algkool Valga maakonnas Tõlliste vallas Laatre alevikus aadressil Pargi 9. Kool suleti 2005. aastal. 

## Ajalugu
Laatre kihelkonnakool asutati Laatre Apostelliku Õigeusu kiriku juurde 1850. aastal. Tegelik hariduselu algas küll varem: 1688. aastal tegutses Laatre luteri kiriku juures köstrikool, mis Põhjasõja puhkedes 1702. aastal põles koos kiriku ja kirikumõisaga maani maha. Veel mainitakse kooli Laatres ka 1768. aasta kirikuvisitatsioonides, kuid edaspidised andmed koolielust puuduvad. 1847. aastal asus Laatre koguduse preestri kohale Aleksei Troitski, kellest sai ka 1850. asutatud kihelkonnakooli esimene õpetaja. Palgaks oli 1300 rubla aastas ja 20 tessatini maad. 1877. aastal asus õpetajana tööle Teodor Kuldsaar, kes sai köstrina (salmilugejana) palka 250 rubla aastas. Kool asus majas, mis oli ehitatud kohalike vahendite arvel. Koolimaja asus kiriku lähedal. Abikoolid asusid Tagulas (avati 1858), Sangastes, Tõllistes (avati 1866) ja Laatres (1867, õpetaja Andrei Päiv). Laatre kihelkonnakoolis oli koolide inspektori von Mevesi 1878. aruande põhjal siis 24 õpilast (poisse 20, tüdrukuid 4). Tsaari-Venemaa ja Eesti Vabariigi ajal oli kooli juhatajaks Mihkel Kaska. Venestamise ajal ei tohtinud eesti keeles rääkida. Ühel talvel tuli kooli kontrollima inspektor. Kaska oli sõitnud hobusega Valga linna sealiha realiseerima. Inspektor küsitles lapsi ning sai teada, et õpetaja seletab ajalugu ja loodusõpetust ka natuke eesti keeles. Inspektor vihastas ja vehkis rusikaga karjudes: "Jeesti jonni jätta maha!"

Esialgne vähese õpilaste arvuga Laatre kihelkonnakool kasvas aegade jooksul isegi 7-klassiliseks – tollal nimetati sellist kooliastet mittetäielikuks keskkooliks. Seda tiitlit sai kool vähe kanda, sest pärast uue kooli ehitamist Tsirguliina jäi Laatresse vaid algkool, mis likvideeriti vähese õpilaste arvu tõttu 1971. aastal. 1991. aastal taasavati  **Laatre Algkool** samas asukohas, kuid uues hoones, sest vana koolihoone oli tules hävinud.

Alates 1998. aastast tegutses kool koos kõrvalasuva lasteaiaga ühise juhtimise all ja ühise eelarvega. Laatre Algkool suleti 2005. aastal.

## Kooli nimed
*1850 Laatre kihelkonnakool
*1878 Laatre algkool
*...
*1991 Laatre Algkool
*1998 Laatre Lasteaed-Algkool

## Viited
Palupera Põhikool

**Palupera Põhikool** on põhikool Tartu maakonnas Elva vallas Palupera külas. 

Kool asutati 1765.

Kool suletakse alates 2024/2025. õppeaastest, kui see  liidetakse Rõngu Keskkooliga.

## Kooli nimed
*1776 Palupera kool
*1834 Palupera algkool
*... Palupera Mittetäielik Keskkool
*... Palupera 8-klassiline Kool
*... Palupera 9-klassiline Kool
*1991 Palupera Põhikool
*2024 Palupera Koolimaja (Rõngu Keskkool)

## Ajalugu
Paluperas asutati kool 1765. aastal, kui koolipatent nõudis igasse kihelkonda kooli asutamist. Teadaolevalt alustas kool tegevust 1776. aastal. Aastatel 1911–1917 ei toimunud mitmel aastal õppetööd, kuid alates 1917. aastast töötas kool pidevalt valla idaservas, Otepää valla piiril.

1930. aastal peeti vajalikuks leida koolile uued ruumid. Lõpuks otsustati kool üle viia Palupera mõisa härrastamajja, mille andis tollane Põllumajandusministeerium vallale tasuta. 10. septembril 1933. aastal algas 12 hobuvankril oleva koolivara kolimine senisest koolitarest Palupera mõisa härrastemajja. 17. septembril toimus uue koolimaja avapidu. 18. septembril alustasid **Palupera Algkoolis** õppetööd 33 väikest paluperalast. Kooli juhataja oli Leida Miks.

## Viited

## Välislingid
* Palupera Põhikooli koduleht 1 (palupk.edu.ee)

*Palupera Põhikooli koduleht 2 (kool.palupera.ee)
Pikasilla Algkool

**Pikasilla Algkool** oli algkool Valga maakonnas Põdrala vallas Pikasilla külas. Kool suleti 2014. aastal 

## Ajalugu
29. augustil 1921 asutati Pikasillal rahvakoosolekul Pikasilla Haridusselts, mille esimeheks valiti kohalik talumees Hendrik Treufeldt. 6. novembril 1921 kuulutas Hendrik Treufeldt haridusseltsi eestseisuse koosolekul *Pikasilla algkooli* avatuks. Tegemist oli Pikasilla Haridusseltsi 4-klassilise erakooliga, mille jaoks osteti riigile kuuluv endine Patküla mõisa kõrtsihoone. Koolis töötas 2 õpetajat ja õppis 73 õpilast.

Esimesed kaks aastat tegutses kool erakoolina, 1923. aastal võttis Valga maavalitsus eralgkooli oma alluvusse ja see muudeti kuueklassiliseks. 1928. aastal avati koolijuhataja Augustin Kikkase eestvedamisel tütarlaste täienduskool kodumajanduse alal. Kaheksa aasta jooksul said neiud Pikasillas õppida käsitööd, kangakudumist ja õmblemist. Kodumajanduskool oli kaheaastase õppeajaga ja sinna pääsesid õppima neiud, kellel oli algkool lõpetatud.

August Kikkase juhtimisel alustati ka kooli lõunatiiva ehitust.

1938/1939. õppeaastal läks kool valdade reformi raames Põdrala valla alluvusse.

Teises maailmasõjas sai koolimaja mitu pommitabamust ja 1944/1945. õppeaastal oli kool suletud. Kooli taheti sulgeda, lastevanemate eestvedamisel algas siiski 1945. aasta sügisel Pikasilla koolis - nüüd juba 7-klassilisena ehk Pikasilla Mittetäielikus Keskkoolis - taas õppetöö.

1961. aasta sügisel muudeti kool 8-klassiliseks ja 1988. aastal 9-klassiliseks.

2000. aastast muudeti Põdrala vallavolikogu otsusega Pikasilla Põhikool ümber **Pikasilla 6-klassiliseks Algkooliks**.

28. veebruaril 2014 otsustas Põdrala vallavolikogu lõpetada Pikasilla kooli tegevus alates 31. augustist 2014.

## Kooli nimed
*1921 Pikasilla Haridusseltsi 4-klassiline erakool
*1923 Pikasilla 6-klassiline algkool
*1945 Pikasilla Mittetäielik Keskkool
*1961 Pikasilla 8-klassiline Kool
*1988 Pikasilla 9-klassiline Kool
*??? Pikasilla Põhikool
*2000 Pikasilla Algkool

## Viited
Puka Kool

**Puka Kool** on põhikool Valga maakonnas Otepää vallas Puka asulas aadressil Kooli tänav 3. 

Esimesed tõendid hariduse andmisest Puka kandis pärinevad Eesti Ajalooarhiivi andmetel 1768. aastast. 18. ja 19. sajandil tegutses Puka mõisakool, Puka külakool, Puka vallakool. 1810. aastal oli kolmel Puka mõisal ühine koolimaja. See, Otepääle suunduva tee ääres asuv hoone on tänapäeval kasutusel elumajana. Samuti on elumaja 1875. aastal valminud koolihoone Kooli tänavas, tänapäeva koolimaja naaber. Seda hoonet kasutati 20. sajandi keskel internaadina.

20. sajandi alguses oli kool 4-klassiline - **Puka 4-klassiline algkool**, 1924. aastal muudeti algkool **6-klassiliseks**.

1939. aastal valmis uus Puka koolihoone, nn vana maja, mis on tänapäeval muinsuskaitse all ja mis asub tänapäeva koolimaja vastas. Selles hoones toimus õppetöö viimati 2020. aastal, tänapäeval asuvad paaris klassis kooli muuseumitoad*.* Aastatel 1980-1981 valmis uus koolimaja, nn uus maja, kus oli muu hulgas korralik võimla ja koolisöökla.

1954. aastal sai Puka koolist mittetäielik keskkool (**Puka 7-klassiline Kool**), 1965. aastal muudetakse kool **8-klassiliseks**.

1981. aastal nimetatakse kool **Puka Keskkooliks**. Keskkooli viimane, 43. lend lõpetab 2019. aasta kevadel. Liideti Puka lasteaed ja kool ning alates 1. augustist 2019 muudeti keskkool põhikooliks. Kool ja lasteaed jätkasid ühise nime all - **Puka Kool**.

2021. aastal valmib endise koolihoone (nn uue maja) võimla lõuna- ja idaküljele Puka Kooli uus, L-kujuline hoone. Endine koolimaja lammutati ja selle asemele rajati haljasala.

2004. aastal alustab Esti Kittuse juhatamisel tööd Puka Kunstikool, 2008. aastal avatakse õpetaja Elise Saarele mälestuskivi.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Õru Lasteaed-Algkool

**Õru Lasteaed-Algkool** on lasteaed-algkool Valga maakonnas Valga vallas Õru asulas. 

Kool asutati 1922. aastal. 

## Ajalugu
Esimesed andmed hariduselu kohta Õru vallas pärinevad 1768. aastast. Õru kooli eelkäijateks võib lugeda mitmes eri hoones asunud Uniküla koole. Alates 1861. aastast töötas Õru kandis kooliõpetajana kirjanik Friedrich Karl Johan Kuhlbarsi isa töötas.

1921. aastal asus Saksamatsil Päivatares neljaklassiline kool. Alates 1944. aastast paiknesid kooliruumid seltsimajas ja 1951. aastal nimetati kool **Õru Mittetäielik Keskkooliks**. 1952. aastal muudeti kool uuesti neljaklassiliseks **Õru Algkooliks**. Nagu paljud teised väikekoolid Eestimaal suleti Õru algkool 1973. aastal. 

1991. aastal taasavati Õru kool lasteaiaga ühes majas ja õppeasutuse nimeks sai **Õru Lasteaed-Algkool**. Alates 1999. aastast tegutseb kool endises Valga sovhoosi klubihoones.

Õppeaastast 2024/25 liidetakse kool Tsirguliina Kooliga.

## Kooli nimed
*1922 Õru 4-klassiline Kool
*1951 Õru 7-klassiline Kool
*1952 Õru Algkool
*1991 Õru Lasteaed-Algkool

## Viited