open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Wunstorf

**Wunstorf** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hannoveri piirkonnas, umbes 22 km Hannoverist läänes.

Linna pindala on 126,60 km². 31. detsembril 2016 elas seal 41 532 inimest.

Linna kuuluvad järgmised paikkonnad: Blumenau (ja Liethe), Bokeloh, Großenheidorn, Idensen (ja Idensermoor ja Niengraben), Klein Heidorn, Kolenfeld, Luthe, Mesmerode, Steinhude ja Wunstorf.

Linna järgi on nime saanud lähedal asuv Saksamaa õhujõudude Wunstorfi õhujõudude baas.

Linnast läänes asuvad Steinhuder Meeri kallastel Steinhude ja Großenheidorn.


Georgstraße 1 Wunstorf.jpg|Wunstorf
Fachwerk in Wunstorf IMG 8191.JPG|Wunstorf
Steinhude Friedenseiche.jpg|Steinhude (Rahutamm) Friedenseiche
Wunstorf Pedestrianzone.jpg|Jalakäijate ala Wunstorfi kesklinnas


## Inimesi

* Heinz-Joachim Barchmann (1950–), poliitik (SPD), Liidupäeva liige 2009. aastast
* Ernst Jünger (1895–1998), kirjanik
* Polykarp Leyser IV (1690–1728), protestantlik teoloog, filosoof, arst, õigusteadlane ja ajaloolane
* Joost Schmidt (1893–1948), tüpograaf, maalikunstnik ja õpetaja Bauhausis
* Andreas Spengler (1947–), psühhiaater ja psühhoterapeut

## Viited

## Välislingid

* www.wunstorf.de
Rõõsk koor

**Rõõsk koor** on piimatoode.

Piim eraldatakse koorelahutajas lõssiks ja kooreks. Koor on piima rasvarikas osa, selle rasvasisaldus on suurem kui 10%. Seejärel standardiseeritakse koor soovitud rasvasisalduseni. Rõõsk koor liigitatakse lähtuvalt kuumtöötlemise viisist pastööritud või kõrgkuumutatud kooreks. 

Osa koorest läheb või valmistamiseks, osa hapendamiseks (hapukoor), osa aga saadetakse kohvi- või vahukoorena pastööritult müügivõrku. Eestis on müügil mitmesuguse rasvasisaldusega koort, näiteks 10-, 20-, 35- ja 38-protsendilist. 

## Viited
Kohvikoor

**Kohvikoor** on piimatoode.

Kohvikoor saadakse piimakoore standardiseerimisel kuni 10% rasvasisalduseni. Seejärel koor homogeenitakse ja pastööritakse või kõrgkuumutatakse.

Kohvikoort lisatakse maitse andmiseks kohvile, kuid kasutatakse ka koorekastmetes, pastaroogades, suppides ja magustoitudes. 

## Vaata ka
*vahukoor

## Viited
Brasiilia rahvusmuuseum

**Brasiilia rahvusmuuseum** (portugali keeles *Museu Nacional*) on Brasiilia vanim teadusasutus. See asub Rio de Janeiros. Muuseum on asutatud 6. juunil 1818.

Suurem osa muuseumi kogudest (umbes 20 miljonit museaali) hävis 2018. aasta 2. septembril toimunud tulekahjus.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Flatiron Building

**Flatiron Building**, algselt **Fuller Building**, on kolmnurkse prisma kujuline 22-korruseline 87 meetrit kõrge terasraamiga kõrghoone ja maamärk, mis asub Fifth Avenue puiestee ja 23rd Street tänava nurgal, Midtown Manhattani linnajaos Ameerika Ühendriikide suurimas linnas New Yorgis. 

1902. aastal valminud ehitis oli üks linna kõrgemaid hooneid, kandes siiani ikoonilist tähendust.

## Vaata ka
*Varajased pilvelõhkujad
*Fuller Building (tänane)

## Välislingid
Mihhail Vedernikov

**Mihhail Vedernikov** (vene Михаи́л Ю́рьевич Веде́рников, sündinud 7. märtsil 1975 Viiburis, Leningradi oblastis) on Venemaa poliitik, alates  17. septembrist 2018 Pihkva oblasti kuberner .

Aastatel 2001–2005 oli ta Viiburi rajooni ja seejärel 2005–2009 Viiburi linna omavalitsuse volikogu liige. 

2006–2010 juhtis ta Leningradi oblasti seadusandliku kogu noortepalatit.
 
2007–2010 oli ta partei Ühtne Venemaa Leningradi oblasti täitevkomitee aseesimees.

Märtsis 2010 sai temast Venemaa presidendi regionaalpoliitika osakonna nõunik ja veebruaris 2012 osakonna ülem.

Detsembris 2012 määrati Mihhail Vedernikov president Vladimir Putini eriesindaja asetäitjaks Põhja-Kaukaasia föderaalringkonnas ja veebruaris 2017 – Loode föderaalringkonnas.

12. oktoobril 2017 määras president Vedernikovi Pihkva oblasti kuberneri ajutiseks kohusetäitjaks ja 9. septembril 2018 valiti ta üldrahvalikul hääletusel Pihkva oblasti kuberneriks.

Vedernikovil on naine, poeg ja kaks tütart.

## Viited
Õllesupp

**Õllesupp** ehk **soeõlu** on toit (supp), mille üheks koostisosaks on õlu. 

## Eestis
Soeõlu oli eesti talupojapulmas valmistatud pulmatoit.

Soojendatud õllele lisati piima, mett või suhkrut, leiva- või saiatükke, võid või koort, Lõuna-Eestis ka sõiratükke. Vanasti anti soeõlut ainult naistele, 19. sajandi keskpaigast pakuti seda juba kõigile: peiukoju saabunud vakarahvale, laulatuselt tulijatele jne. Lisaks pakuti soeõlut pulma lõpusöögiks.

Soeõlut anti ka nurganaisele pärast lapse sündi.

## Viited

## Välislingid

* Retseptivalimik (*vene keeles*)
Svenja Schulze

**Svenja Schulze** (sündinud 29. septembril 1968 Düsseldorfis) on Saksamaa poliitik, ta kuulub Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei ridadesse. Ta oli 14. märtsist 2018 kuni 8. detsembrini 2021 Saksamaa keskkonnaminister.
Vaasma

**Vaasma** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Vaasma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Vaasmann. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vaasma 11 mehel ja 14 naisel.
Anjutõne (Tšetšelnõki rajoon)

**Anjutõne** (ukraina keeles Анютине) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Elanike arv on 58. Pindala on 4,6 km².
Aleksandr Miškin

**Aleksandr Miškin** (sündinud 13. juulil 1979 Loiga külas Arhangelski oblastis) on vene sõjaväemeedik, Venemaa Föderatsiooni kangelane (2014).

Ühendkuningriigi kodanikuajakirjanduse väljaande Bellingcati kinnitusel osales Miškin koos Anatoli Tšepigaga Ühendkuningriigis endise GRU töötaja Sergei Skripali ja tema tütre tapmiskatses ja Dawn Sturgessi mõrvamises.

Venemaa sulges juurdepääsu Youtube'is avaldatud videole, milles väideti, et "gei" Tšepiga/Miškini külaskäigu eesmärk Salisburysse polnud mitte inimeste tapmine, vaid Salisbury katedraali 123 meetri kõrguse torni vaatlemine.
## Vaata ka
* Anatoli Tšepiga

## Viited
Donna Strickland

**Donna Theo Strickland** (sündinud 27. mail 1959) on Kanada optikafüüsik ja teerajaja impulsslaserite vallas.

2018. aastal pälvis ta Nobeli füüsikaauhinna koos Gérard Mourouga töö eest sirts-impulsivõimenduse alal. Ta on Waterloo Ülikooli dotsent. Donna Strickland on olnud Optikaseltsi (The Optical Society) täisliige, asepresident ja president ning on praegu seltsi presidendi nõuandva komitee liige.

Enne Stricklandi on saanud Nobeli füüsikaauhinna ainult kaks naist: Marie Curie (1903) ja Maria Goeppert-Mayer (1963).

## Viited

## Välislingid
* Kaur Maran. Eesti teadlane: füüsikanobelistid tegid teoks ulmekirjandusest tuntud põhimõtted. Postimees, 3. oktoober 2018
* Jan-Matthias Mandri. 2018 Nobeli preemiad | Füüsikapreemia said laserispetsialistid, preemia sai üle 55 aasta ka naine. Delfi/Forte, 2. oktoober 2018
* Jaan-Juhan Oidermaa. Nobeli füüsikapreemia võitjad leiutasid valgusest tööriistad. ERR/Novaator, 2. oktoober 2018
Arbor

**Metsatööstuse ja Kaubanduse Ühisus Arbor** oli 1924-1937 (teistel andmetel asutati 1920) tegutsenud ettevõte, mis tegeles metsatööstuse ja metsaekspordiga. Ettevõtte peakontor asus Tallinnas.

Ettevõtte tööstusehitised asusid nii Eestis kui ka Lätis. Suur osa ettevõtte juhtkonnast ja töötajatest olid seotud endise Loodearmeega.

## Viited

## Välislingid
*
*
X Models

**X Models** (mõnikord ka **X-Models**) oli Rootsi popansambel. See tegutses 1980. aastate esimesel poolel.

Ansambli tuntuim liige oli laulja Efva Attling. Nimi X Models viitas tõigale, et Efva Attling oli varem töötanud fotomodellina. Teised liikmed olid Åke Holmberg, Ricky Johansson, Pelle Sirén ja Åke Sirén.

## Liikmed

* Efva Attling – vokaal
* Åke Holmberg – klaviatuur
* Ricky Johansson – bass
* Pelle Sirén – kitarr
* Åke Sinré – trummid

## Diskograafia

### Stuudioalbumid

### Singlid
Zagrivje külaasundus

**Zagrivje külaasundus** (vene keeles Загривское сельское поселение) on külaasundus Venemaal Leningradi oblastis Slantsõ rajoonis. 

Külaasundus piirneb läänes Eestiga.

Külaasunduses on 10 küla, nende seas Zagrivje.

## Vaata ka
*Zagrivje külanõukogu
Strelka

**Strelka** (vene keeles Стрелка) võib tähendada järgmist:
*Strelka jõgi
*Strelka (restoran), Moskvas
Berizkõ-Beršadski

**Berizkõ-Beršadski** (ukraina keeles Берізки-Бершадські) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 919.

## Viited
Kuraž

**Kuraž** (ukraina keeles Кураж) on küla Ukrainas Rivne oblastis Ostrogi rajoonis. Elanike arv on 107. Pindala on 0,643 km².
Strelka jõgi

**Strelka jõgi** (vene keeles Стрелка, soome keeles Nuolijoki) on jõgi Leningradi oblastis Gattšina, Lomonossovi ja Petrodvoretsi rajoonis. Jõe pikkus on 34 km. Jõgi suubub Strelna asula juures Soome lahte.
Djuk-Perevolok

**Djuk-Perevolok** (ka Djuki; vene keeles *Дюк-Переволок*) oli küla Venemaal Narva jõe idakaldal, praeguse haldusjaotuse järgi Leningradi oblastis Slantsõ rajoonis Zagrivje külaasunduses. Küla kohal oli Narva jõe ülepääsukoht.

## Ajalugu
1856. aastal oli külas neli majapidamist.
1920. aasta Tartu rahulepinguga läks küla Eesti Vabariigile, kus see kuulus Vaivara kihelkonna Raja valda .  Vabariigi algaastatel olid maakonnad jagatud kuni 1926. aastani lisaks valdadele ka kihelkondadeks, kuid ametliku jaotusena kihelkondi  enam ei eksisteerinud.
1922. aastal oli külas kümme majapidamist45 inimesega.
Pärast 1939. aasta valdade reformi  alustati ka Narva-taguste alade venepäraste asulanimede eestistamist ja Djuk-Perevolok nimetati Kalakülaks.

1944. aasta lahingutes küla hävis.
Krasnoje Selo rajoon

**Krasnoje Selo rajoon** on haldusüksus (rajoon) Venemaal Peterburis. Rajooni kuulub seitse munitsipaalringkonda, sealhulgas Krasnoje Selo.

Rajoon moodustati 1973. aastal.
Płošča Pieramohi metroojaam

**Płošča Pieramohi metroojaam** (vene keeles Площадь Победы (*Ploštšad Pobedõ metroojaam*), valgevene Плошча Перамогі (transkribeerituna **Ploštša Peramogi metroojaam**), tõlkes Võidu väljaku metroojaam) on üks Minski metroo jaamadest Maskoŭskaja liinil Centralny ja Partyzanski rajooni piiril.

Jaam avati 26. juunil 1984; see oli üks Minski metroo algsetest jaamadest. Jaama perroon on 10 meetri laiune ja 100 meetri pikkune. Jaam on saanud nime Teises maailmasõjas saavutatud võidu auks nimetatud väljaku järgi, kuhu üks metroojaama väljapääs ka avaneb. Valgevene kirjaniku Jakub Kołasi järgi. 2013. aastal oli jaam reisijate arvult teine, seda kasutas päevas keskmiselt 65 900 reisijat.

Jaam on rajatud raudbetoontarinditest ja on tavapärasest kõrgema ootesaaliga. See on ka üks sügavamal asuvatest Minski metroo jaamadest; see asub 25 meetri sügavusel maa all. Jaamale annavad oma näo korrapäraselt paigutatud laiade kapiteelidega sambad, mille nurkades paiknevad valgustid. Neljast kapiteelil paiknevast valgustist on üks alati kustunud, sümboliseerimaks seda, et sõjas hukkus iga neljas Valgevene elanik. Seintel ja sammastel on valge marmor, põrandal punased ja hallid graniitplaadid. Väljakualuses vestibüülis ja eskalaatorite juures on jaama seintel sõjateemalised klaasist ja metallist dekoratiivsed elemendid.

Jaamast algab reisiliikluseks mittekasutatav raudteeharu, mis ühendab Maskoŭskaja liini Aŭtazavodskaja liiniga.

## Viited

## Välislingid

*Infot jaama kohta (*vene keeles*)
Joachim Fugmann

**Joachim Fugmann** (sündinud 2. juunil 1956 Konstanzis Saksamaal) on saksa klassikaline filoloog.

## Elulugu
Fugmann õppis 1976–1982 ajalugu ja latinistikat Konstanzi Ülikoolis, kus kaitses 1988. aastal ka filosoofiadoktori kraadi.

1982–1995 töötas ta toimetaja assistendina Deutsche Forschungsgemeinschafti projektis "Handbuch der lateinischen Literatur der Antike" ("Ladinakeelse antiikkirjanduse käsiraamat", toimetajad Reinhart Herzog ja Peter L. Schmidt) Konstanzi Ülikooli ja Mainzi Ülikooli juures.

1989. aastal pälvis ta Konstanzi linna auhinna Konstanzi Ülikooli noorteadlastele.

1995. aastast töötab ta lektorina Konstanzi Ülikoolis ja õpetab ladina keelt ajaloo, õigusteaduse, filoloogia ja muude erialade üliõpilastele.

## Uurimisvaldkonnad
Tema uurimisvaldkonnad ja -temaatika on Vana-Rooma historiograafia, biograafiad ja eksemplumid, antiigiuuringud ja kirjandus Roomas, teater ja draama Rooma keisririigis, Rooma kuningriik, humanism Bodeni järve piirkonnas.

## Teoseid
;Autorina
* "Römisches Theater in der Provinz. Eine Einführung in das Theaterwesen im Imperium Romanum" Württembergisches Landesmuseum, Stuttgart 1988
* "Humanisten und Humanismus am Bodensee in der ersten Hälfte des 16. Jahrhunderts. Die Humanistenkreise in Konstanz und Lindau", Rmt: "Schriften des Vereins für Geschichte des Bodensees und seiner Umgebung", 107. Jg. 1989, S. 107–190 (digiversioon)
* "Königszeit und Frühe Republik in der Schrift "De viris illustribus urbis Romae". Quellenkritische-historische Untersuchungen" Lang, Frankfurt/M. 1990 ff
**Bd. 1 – "Königszeit". 1990, ISBN 3-631-41949-X (zugl. Dissertation, Universität Konstanz 1988)
**Bd. 2,1 – "Frühe Republik (6./5. Jh.)". 1997, ISBN 3-631-32641-6
**Bd. 2,2 – "Frühe Republik (4./3. Jh.)". 2004, ISBN 3-631-32735-8
* "Ps. Aurelius Victor: De viris illustribus urbis Romae. Die berühmten Männer der Stadt Rom. Lateinisch und deutsch" Wissenschaftliche Buchgesellschaft, Darmstadt 2016, ISBN 978-3-534-23852-1.

;Toimetajana
* "Theater, Theaterpraxis, Theaterkritik im kaiserzeitlichen Rom. Kolloquium anlässlich des 70. Geburtstages von Prof. Dr. Peter Lebrecht Schmidt, 24./25. Juli 2003". Saur, München 2004, ISBN 3-598-73019-5
* "Traditio latinitatis. Studien zur Rezeption und Überlieferung der lateinischen Literatur" Steiner, Stuttgart 2000, ISBN 3-515-07663-8 (koos Peter L. Schmidtiga)

## Välislingid
* Website von Joachim Fugmann an der Universität Konstanz
* Joachim Fugmann Saksa Rahvusraamatukogu kataloogis
Kulotino

**Kulotino** on alev Venemaal Novgorodi oblastis Okulovka rajoonis. Asub Okulovkast 12 km põhjas Peretne jõe kaldal. Alevit läbib Okulovka ja Neboltši vaheline raudtee.

Asulat on esmamainitud 12. sajandi algusest pärinevas tohtkirjas.

1844. aastal rajati Kulotinosse klaasivabrik. 1882. aastal tööle hakanud koti- ja kangavabrik kujunes üheks Novgorodi kubermangu suurimaks ettevõtteks. 1913. aastal sai seal tööd 1775 inimest.
 
1928. aastal nimetati küla töölisaleviks.

## Viited

## Välislingid
*http://kulotinoadm.ru
Efva Attling

**Efva Katarina Attling** (sündinud 18. veebruaril 1952 Stockholmis) on Rootsi disainer ning endine fotomodell, tantsija ja laulja.

## Elulugu
Efva Attling kasvas üles musikaalses perekonnas Stockholmi eeslinnas Högdalenis koos nelja õe – Susanne, Lena, Louise ja Agnetaga. 

Ta töötas 12 aastat modellina, enne kui asutas bändi X Models, kes on eelkõige tuntud lauludega "Två av oss" ja "Hemlighet". Attling on sooloartistina välja andnud albumid "Stormvarning" (1985), "Nerver" (1989) ja "Sanningen ligger på min säng" (1997). 

Praegu töötab Efva Attling disainerina. Tal on ehtestuudio Stockholmis Södermalmis. Evfa kujundatud ripatsit "Homo Sapiens" on kandnud Madonna 1999. aastal ja Meryl Streep. Lisaks on ta disaininud Synseami prille, Orreforsi veiniklaase, hinnasilte ning Levi'se ja H&M-i tooteid.

Attlingi poed asuvad USA-s, Norras, Rootsis ja Soomes.

## Isiklikku
Attling oli aastatel 1985–1995 abielus Niklas Strömstedtiga, kellega tal on kaks poega. 

1996. aastal registreeris Efva oma kooselu Eva Dahlgreniga. Nad abiellusid 15. novembril 2009 Hotell Rivalis pärast seda, kui Rootsis võeti vastu samasooliste abielu seadus. 

## Auhinnad

2010. aastal pälvis Attling ajakirja Damernas Värld auhinna Guldknappen aksessuaaride kategoorias. Aprillis 2011 autasustas Rootsi kuninglik patriootiline ühiskond Efvat medaliga, sest ta on suutnud oma ehtedisaineri karjääriga rahvusvaheliselt silma paista.
Äyräpää

**Äyräpää** on soome kohanimi:
*Äyräpää vald, Soome endine vald
*Äyräpää on Soome endise Muolaa valla varasem nimi
Isernhagen

**Isernhagen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hannoveri piirkonnas. Vald asub Hannoverist kirdes.

Valla pindala on 59,72 km². 31. detsembril 2016 elas seal 24 219 inimest.

Vastavalt keskmisele sissetulekule elaniku kohta on see kõige jõukam omavalitsus Alam-Saksimaal.

## Vallaosad

* Niedernhägener Bauerschaft
* Kircher Bauerschaft
* Farster Bauernschaft
* Hohenhorster Bauerschaft
* Altwarmbüchen
* Neuwarmbüchen
* Kirchhorst

Gartenstadt Lohne on Neuwarmbücheni osa.

## Sõpruslinnad
Sõpruslinnad on Peacehaven Ida-Sussexis, Épinay-sous-Sénart Prantsusmaal, Suchy Las Poolas ja Tamási Ungaris.

## Nimi

Esimene osa nimest *Isernhagen* tuleb sõnast *Yser* või *Yserne*, mis tähendab 'rauda'. Keskajal leiti Wietze jõe madalikult raudkivi. Seda sulatati kohapeal ja kasutati ehitusmaterjalina. Lõpp *Hagene* või *Hagen* kirjeldab metsasalu või haritava maa tarastamist, tavaliselt loomade eemalhoidmiseks põllumaast.


Wöhler Dusche Hof.jpg|Wöhler-Dusche-Hof, põllumajandusmuuseum
Flug-Hannover-Rom 2013 by-RaBoe 013.jpg|Altwarmbüchener See
FFH-Gebiet "Altwarmbüchener Moor" (3525-331) 05.JPG|Altwarmbücheneri soo
St. Marienkirche Isernhagen KB.jpg|Maarja kirik
IsernhagenKB Hattorf Erbbegräbnis.jpg|
Fachwerkhaus von 1668 an der Hannoverschen Straße 34 in Altwarmbüchen (Isernhagen) IMG 4752.jpg|


## Viited

## Välislingid

* www.isernhagen.de
Uetze

**Uetze** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hannoveri piirkonnas.

Valla pindala on 140,56 km². 31. detsembril 2017 elas seal 20 260 inimest.

Vald asub Fuhse jõe ääres, umbes 35 km Hannoverist idas.

Uetze kuulub ostfaali alamsaksa keelealasse, kuid saksa keel on peaaegu täielikult selle asendanud. Eltzes on ikka veel aktiivne kogukond alamsaksa keele kõnelejaid. Küla murde jaoks on saksa keeles sõnastik.

Uetze on idapoolseim vald Hannoveri piirkonnas. See külgneb Celle, Gifhorni ja Peine kreisiga, samuti Lehrte ja Burgdorfi linnaga, mis mõlemad asuvad Hannoveri piirkonnas.

Uetze koosneb üheksast külast, millel on autonoomia. Need külad on Altmerdingsen (sealhulgas Krausenburg ja Krätze), Dedenhausen, Dollbergen, Eltze, Hänigsen, Katensen, Obershagen, Schwüblingsen ja Uetze. Uetze on suurim asula umbes 7200 elanikuga, talle järgneb Hänigsen umbes 6000 elanikuga.

## Ajalugu

Uetzet on esmamainitud 1022. aastal kui "Utisson". Nimi tuleb valitsevast dünastiast "von Uttensen".

Aastatel 1552 kuni 1885 oli Uetze foogti protektoraat Meinerseni departemangus. Uetze määratleti alevina 1695. aastal.

21. aprilli pärastlõunal 1863. aastal hävines peaaegu kogu Uetze tulekahjus. Vabatahtlik tuletõrjeüksus asutati 5. juunil 1880.

1885. aastal sai Uetze osaks Burgdorfi kreisist, 1974. aastal Hannoveri kreisist ja 2001. aastal Hannoveri piirkonnast.

## Viited

## Välislingid

* www.uetze.de
Vadja muuseum

**Vadja muuseum** (soome keeles *Vatjalaisten kansanmuseo*) on eramuuseum Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Ust-Luga külaasunduses Lužitsõ külas. Muuseum tutvustab vadjalastega seotut.

Muuseumi asutas 1997. aastal Tatjana Jefimova.

2001. ja 2006. aastal muuseum põles. 2013. aastal ehitati uus muuseumihoone.

## Viited
Två av oss

"**Två av oss**" on laul, mille kirjutas Efva Attling ja salvestas X Models. Laul anti singlina välja 1981. Lugu oli kümme nädalat (perioodil 29. november 1981 – 7. märts 1982) Svensktoppeni edetabelis esiviisikus. Två av oss on 2009. aasta raamatu "Tusen svenska klassiker" üks pealkirju. Aastal 2018 tegid lauljad Janice Kavander ja Ji Nilsson singlist kaveri.

## Kohad edetabelites
Bujan-M-klassi korvett

**Bujan-M-klassi korvett** (vene keeles Малый ракетный корабль проекта 21631 Буян-М) on Venemaal valmistatud lahinguotstarbeline sõjalaev-korvett, venepärase liigituse järgi väike raketilaev. See on algse Bujan-klassi korveti edasiarendus.

## Kirjeldus
Bujan-M-klassi korveti pikkus on 75 m, süvis 2,5 m ja kiirus 26 sõlme. Meeskonnas on 52 liiget. 

Relvastuseks on 1 tavaline ja 2 automaatkahurit, laeva- ja maismaasihtmärkide vastased raketid, lühimaa õhutõrjeraketid ja kuulipildujad. 

Laeva eeliseks on väike süvis, mis võimaldab sõitu madalates rannikuvetes, ja puuduseks vähene merekindlus (kuni 5 palli).

## Ajalugu
Eelkäijaks oli aastatel 2006–2012 teenistusse võetud natuke väiksem **Bujan-klassi korvett** (projekt 12630), mida valmistati vaid 3 alust Kaspia flotillile. Esimene parendatud Bujan-M-klassi korvett võeti teenistusse 2014. aastal. Kokku on kavas valmistada 12 Bujan-M-klassi korvetti, millest 10 olid 2022. aasta detsembris juba kasutusele võetud.

2015. aasta oktoobris osalesid 3 selle klassi korvetti Kaspia merelt raketirünnaku läbiviimises Süürias asunud sihtmärkidele. 

2 laeva suunati 2016. aastal Musta mere laevastikust Balti laevastiku 36. punalipulise raketikaatrite brigaadi koosseisu.

## Vaata ka
* Nanuchka-klassi korvett – eelkäija Nõukogude Liidus.

## Viited

## Välislingid

* Russianships.info
* Telekanal Zvezda
* Youtube.com – Laeva ''Zeljonõi Dol'' meeskonna video
Wennigsen

**Wennigsen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hannoveri piirkonnas.

Valla pindala on 53,78 km². 31. detsembril 2016 elas seal 14 054 inimest.

Vald asub Deisteri mägede lähedal, umbes 15 km Hannoverist edelas.

Wennigsen külgneb (põhjast ja päripäeva) Gehrdeni, Ronnenbergi, Springe ja Barsinghauseniga. Kõrgeim koht on 405 m kõrge Bröhn, Deisteri küngasteaheliku kõrgeim tipp.

## Ajalugu

Wennigseni asutamisaeg on teadmata. See võib pärineda 5.–8. sajandist. Esimene täheldatud esinemine (1199–1206) on Hildesheimi piiskop Hartberti tunnistuse koopia. Sel ajal oli Wennigsenis Poppenburgi krahvi Bernhardi asula.

Kolmekümneaastases sõjas oli Wennigsen peaaegu täieliku hävinemise äärel.

Hannoveri (Braunschweig-Lüneburgi) hertsog Georg Wilhelm tükeldas *Großvogtei [[Calenberg]]i* ja asutas uue *Amt Calenbergi*, kus Wennigsenist sai kohtu asukoht. Wennigseni magistraadikohus on siiani alles.


Rathaus Wennigsen (Deister).jpg|Wennigseni raekoda
Hauptstraße Wennigsen, August 2011.jpg
Elten-Denkmal im Deister.jpg
Evestorf1.jpg
Wennigsen-Degerser Strasse 2-(ex Hauptstrasse 2).JPG
Sorsum-Kapelle-Rückseite.JPG


## Inimesi

* Adolph Knigge (1752–1796), valgustusajastu kirjanik
* Heinz Erhardt (1909–1979), Saksa koomik, muusik ja näitleja
* Gesine Meissner (1952–), poliitik (FDP), Euroopa Parlamendi liige

## Viited

## Välislingid

* www.wennigsen.de
Wedemark

**Wedemark** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hannoveri piirkonnas, umbes 20 km Hannoverist põhjas.

Valla pindala on 173 km². 31. detsembril 2016 elas seal 29 599 inimest.

Vald jaguneb 16 küla vahel.

Wedemark on ajalooline maastikukirjeldus piirkonnale.


Wedemark Hof.jpg
Ortsbild Wennebostel (Wedemark) IMG 7783.jpg
Rathaus Wedemark in Mellendorf (Wedemark) IMG 6690.jpg
Wietze Fluss.jpg


## Viited

## Välislingid

* www.wedemark.de
Aleksander Keiss

**Aleksander Paul Keiss** (28. jaanuar 1865 Riia – 1949 Vellavere küla, Konguta vald) oli eesti rahvusliku liikumise ja tulundustegelane.

## Elulugu
Keiss sai hariduse Kanepi kihelkonnakoolis ning Viljandi poeglaste elementaarkoolis Friedrich Kuhlbarsi käe all. Kolinud koos perega Tartusse, asus ta õppima arstiriistade ja peenmehaanika meistri H. Wunschi käe all. Sellina rändas ta Lätis, Venemaal ja Soomes. 1893. aastal asutas ta Tartus oma peenmehaanika- ja optikatööstuse. Ta oli Tartu Ülikooli kirurgiliste instrumentide meister. 

Keiss oli Tartu metallitöömeistrite tsunfti liige (alates 1900), Eesti Laenu ja Hoiu Ühisuse, Eesti Hüpoteegipanga ja Kauba Panga juhatuse liige, Tartu Peetri koguduse esimees. Ta asutas Eesti Käsitööliste Abiandmise Seltsi ja oli aastaid selle juhatuse liige. Ta oli tegev Tartu Eesti Põllumeeste Seltsis, aidates korraldada Põllumeeste Seltsi näitusi.

## Aru mõis
1915. aastal omandas Keiss koos Minni Rüütli, Oskar Virkhausi, Peeter Kase, Heinrich Koppeli, Hans Lellepi, Mihkel Partsi, Evald Steinbergi, Anton Schulzenbergi ja Karl Partsiga Aru mõisa Nõo kihelkonnas Tartumaal. Ta oli selle kaasomanik 1917. aastani.

## Viited

## Kirjandus
**Aleksander Keiss − juubilar*. – Olion. Nr 4. 1931. Lk 177.
**Aleksander Keiss 70-aast.* − Postimees. Nr 27. 28. jaanuar 1935. Lk 7.
*Leppik, Lea. *Keiss ja Laagus − kaks idealistist majandusmeest 20. sajandi alguse Tartus*. − Tuna 2/2008. Lk 21-31 http://www.ra.ee/ajakiri/keiss-ja-laagus-kaks-idealistist-majandusmeest-20-sajandi-alguse-tartus/
Lisell Jäätma

**Lisell Jäätma** (sündinud 19. juulil 1999 Türil) on eesti vibulaskur.

Ta lõpetas 2018. aastal Türi Ühisgümnaasiumi ning õpib 2018. aastast Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis bioanalüütika erialal. 

Ta on mitmekordne Eesti meister ja püstitanud individuaalselt 21 Eesti rekordit.

## Isiklikku
Tema vanemad Maarika ja Erki Jäätma on ka tema treenerid. Lisellil on vanem õde Mariel ja noorem vend Robin, kes mõlemad tegelevad vibulaskmisega. Lisell valiti 2020. aastal Eesti Olümpiakomitee järelkasvutiimi.

## Saavutused
*2016 – noorte Euroopa meistrivõistlustel individuaalne hõbemedal
*2017 – juunioride Euroopa meistrivõistlustel naiskonnaga kuldmedal
*2018 – juunioride Euroopa meistrivõistlustel individuaalne pronksmedal
*2018 – Euroopa GP individuaalne hõbemedal
*2019 – suveuniversiaadi segavõistkondlik kuldmedal
*2020 – sisehooaja maailma karikasarja etapi individuaalne kuldmedal
*2020 – sisehooaja maailma karikasarja finaalvõistluste individuaalne hõbemedal

## Tunnustus
* 2016 Türi valla hõbedane aumärk
* 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 – Eesti parim plokkvibu naislaskur

## Välislingid
* 
* Eesti vibulaskja Lisell Jäätma tegi Las Vegases ajalugu ERR, 9. veebruar 2020
Lava jõgi

**Lava jõgi** (soome keeles *Lavajoki*, vene keeles *Лава*) on jõgi Venemaal Leningradi oblastis Kirovski rajoonis. 

Jõe pikkus on 31 km. Jõe valgla suurus on 529 km². Jõgi suubub Laadoga järve.

Jõel on kaks lisajõge: Kovra (*Ковра*) ja Sarja (*Сарья*).

1618-1702 oli jõel Venemaa ja Rootsi piir ning hiljem on seda üldiselt peetud Ingeri idapiiriks.

## Pildigalerii

File:View of the canyon from the bridge in the village of Vasilkovo.jpg|Vaade Lava jõe kanjonile ja kaarsillale Vassilkovo küla juures
File:The banks of the Lava River.jpg|Lava jõe kaldad
File:View of the Lava River from the canyon shore.jpg|Vaade Lava jõele kanjoni kaldalt
File:Lava River flows in the canyon.jpg|Lava jõgi voolab kanjonis
File:Lava river at the arch bridge.jpg|Kaarsild Lava jõel
File:Arch bridge on the Lava River.jpg|Kaarsilla kaar Lava jõe kohal
File:The rapid flow of the Lava River.jpg|Lava jõe kiire vool
File:Panorama of the Lava River and the arch bridge.jpg|Lava jõe ja kaarsilla panoraamvaade
Ruth

**Ruth** on naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ruth 1013 naisel. Ruth oli Eestis populaarsuselt 184. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Ruth vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 16,87 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 17,75. Ruth oli keskmiselt 54 aasta vanune (mediaanvanus oli 54). 

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Ruth 995 naisel. Ruth oli Eestis populaarsuselt 191. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Ruth vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 15,37 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 20,09. Ruth on keskmiselt 55 aasta vanune (mediaanvanus on 55). 

## Nime kandjaid
*Ruth Alas, eesti juhtimisteadlane
*Ruth Chepngetich, Keenia jooksja
*Ruth Huimerind, eesti disainer, fotograaf ja plakatikunstnik
*Ruth Kalda, eesti arstiteadlane
*Ruth Lias, eesti füüsik ja tõlkija
*Ruth Ling, eesti ornitoloog
*Ruth Millikan, Ameerika Ühendriikide filosoof
*Ruth Mirov, eesti rahvaluuleteadlane
*Ruth Paimre, eesti neuroloog ja neurokirurg
*Ruth Peramets-Püss, eesti diktor
*Ruth Rendell, inglise kirjanik
*Ruth Sepp, eesti tõlkija ja toimetaja
*Ruth Sepper, eesti arst-pulmonoloog ja arstiteadlane
*Ruth Tulving, eesti kunstnik
*Ruth Vaar, eesti sõudetreener
*Ruth Vassel, eesti vaibakunstnik ja noorsookirjanik
*Ruth Wilson, inglise näitleja

## Vaata ka
* Ruta (eesnimi)
* Rutt

## Viited
Savo

**Savo** (soome keeles Savo, rootsi keeles Savolax) on Soome ajalooline maakond, mis asus Häme ja Karjala Viiburi lääni vahel. 

Maakonna keskus asus Savonlinnas.

Savo oli soome hõimu (savolased, soome keeles *[[Savakod|savakot]]*, *savolaiset*) peamine asuala.

Tänapäeval on sellel alal Põhja-Savo ja Lõuna-Savo maakond.
## Kirjandus
*Friedrich Rühs, Finland och dess invånare. Stockholm, 1827, s. 127-130
*Johan Axel Almquist, Den civila lokalförvaltningen i Sverige 1523–1630, *VI. Savolaks*. Stockholm 1922, s. 503-518; Tredje delen, Häft 3, *Finland. 6 ) Fögderierna 338–35$ (Karelen och Savolaks)* s. 128-133
Klopitsa kihelkond

**Klopitsa kihelkond** on endine ajalooline ingerisoome luteriusuline kihelkond Ingerimaal. Kihelkonna keskus asus Klopitsas (rootsi k. *Globits,  Globitsij*, vene k. *[[:ru:Глобицы|Глобицы]]*).

Luteriusu kirikukihelkonda, Koporje lääni Jamoskoj pogostis on allikates mainitud esimest korda 1628. 18. sajandi algul liideti Klopitsa kihelkond Koporje  (Kaprio) lääni Kaprio kihelkonnaga.

Klopitsa kirikukogudus tegutses aastail 1628–1695, hiljem liideti Kaprio kihelkonnakogudusega Peterhofi maakonnas.

17. sajandil tegutsesid kihelkonnakoguduse pastoritena: 1628–1650 Simon Bartholdi; 1661–1685 Andreas Bartholdi; 1691–1695 Carl Brennerus.
## Viited
Inkeri (Soome ajaleht)

**Inkeri** ('Ingeri')  oli soomekeelne ajaleht, mis 1884–1917 ilmus Peterburis ja 1922–1928 Soomes.

Ajalehe esimene number ilmus veebruaris 1884 Peterburis. Ajalehe esimene peatoimetaja oli A. F. Silén.

## Vaata ka
*Inkeri (Eesti ajaleht)
Kastrõtšnitskaja metroojaam

**Kastryčnickaja metroojaam** (vene keeles Октябрьская (*Oktjabrskaja metroojaam*), valgevene Кастрычніцкая (transkribeerituna **Kastrõtšnitskaja metroojaam**)) on üks Minski metroo jaamadest Maskoŭskaja liinil Leninski rajoonis.

Jaam avati 26. juunil 1984; see oli üks Minski metroo algsetest jaamadest. Jaama perroon on 10 meetri laiune ja 100 meetri pikkune. Aastast 1990 on see ühendatud Aŭtazavodskaja liini Kupałaŭskaja metroojaamaga. Jaam on üks kolmest Minski metroo jaamadest, mille väljapääs on rajatud varem olemas olnud hoonesse.

Jaama on rajatud raudbetoontarinditest ja on tavapärasest kõrgema ootesaaliga (6,4 m). See on ka üks sügavamal asuvaid Minski metroo jaamasid, see asub 25 meetri sügavusel maa all. Kastryčnickaja metroojaam on pühendatud Oktoobrirevolutsiooni sündmustele Valgevene territooriumil ja on vastavalt ka kujundatud. Jaamale annavad oma näo korrapäraselt paigutatud laiade tähekujuliste kapiteelidega sambad, mille nurkades paiknevad merevaigukarva valgustid. Seintel ja sammastel on valge marmor, põrandal punased lihvitud graniitplaadid. Jaama sissepääsude juures on  seintel kaks temaatilist pannood.

Aastal 2008 suleti metroojaam 8. juunist 26. septembrini ja 27. septembrist 29. septembrini reisiliikluseks, et asendada senised kolm eskalaatorit neljaga. Sel perioodil tegutses metrooliiniga paralleelselt ka tasuta autobussiliin, kompenseerimaks reisijatele tekkinud takistusi. Samuti lisati selleks perioodiks ajutiselt Kupałaŭskaja metroojaama kassasaali piletimüügiautomaate.

11. aprillil 2011 kell 17.56 kohaliku aja järgi toimus jaamas pommiplahvatus, kus hukkus 15 inimest. Õnnetuse järel kritiseeris Valgevene president Alaksandr Łukašenka metroojaama kujundust, leides, et see aitas plahvatuse mõju tugevdada.

Oktyab 10.jpg|Perroon
Oktyab 07.jpg|Oktoobrirevolutsioonile pühendatud pannoo
Oktyab 09.jpg|Üks jaama valgustitest
2011 Minsk Metro bombing - emergency vehicles.jpg|Metroojaam pommiplahvatuse järel

 
## Viited

## Välislingid

*Infot jaama kohta (*vene keeles*)
Lihavärv

**Lihavärv** on heraldiline tinktuur, mida kasutatakse peamiselt inimeste katmata kehaosade kujutamisel.

## Näiteid

File:Tallinn wapen.svg|Tallinna täisvapp. Naisefiguuri nägu ja käed on lihavärvi.


## Vaata ka
* Inkarnaat
Itaalia ansamblite loend

*Siin on loetletud Itaalia ansambleid, lauluduette ja suuremad laulukoosseise.*
*Lauljaid on loetletud [[Itaalia lauljate loend|Itaalia lauljate loendis]].* 

## A
Al Bano e Romina Power

## B
Baltimora

La Bottega dell'Arte

## C
Chrisma (Krisma)

## D
Daniel Sentacruz Ensemble

Delirium

Dik Dik

Duo Fasano

## G
Gruppo Italiano

## H
Homo Sapiens

## K
Krisma (ka Chrisma)

## M
Marino Marini ed il suo quartetto

Matia Bazar

## N
Numero Uno

## O
(Gli) Opera

(Le) Orme

## P
Paola e Chiara

Pooh (1966)

(I) Profeti

## Q
Quartetto Cetra

## R
Ricchi e Poveri

Rokes, The

Rondò Veneziano

## W
Wess e Dori Ghezzi
High Line

**High Line** on 2,33 kilomeetri pikkuselt kulgev jalutusteega park, mis asub Ameerika Ühendriikide suurlinna New Yorgi keskses linnaosas Manhattanil. 2009. aastaks endisele kõrgendatud raudteele rajatud promenaadi külastab aastas hinnanguliselt viis miljonit inimest.

## Välislingid
Financial District

Lower Manhattani **Financial District**, tuntud ka kui **FiDi**, on naabruskond, mis asub Manhattani saare lõunatipus, New Yorgis, Ameerika Ühendriikides. Sealt sai alguse New Yorgi linn 1624. aastal. Financial Districtis asuvad New Yorgi peamised finantsasutused ja ettevõtted, sealhulgas New Yorgi börs ja Federal Reserve Bank of New York. 2018. aasta seisuga elab Financial Districtis 61 000 inimest.

## Tänavad

----

## Metroopeatused

*Chambers Street Station
*City Hall Station
*Park Place Station
*World Trade Center Station
*Cortlandt Street Station
*Fulton Street Station
*Broad Street Station
*Wall Street Station
*Bowling Street Station
*Whitehall Street Station
*South Ferry Station

## Vaata ka
*Battery Park City
*Tribeca
*Civic Center
*Two Bridges

## Viited

## Välislingid
*
Prototüüp

**Prototüüp** on kontseptsiooni või protsessi testimiseks ehitatud esialgne proovtoode, mudel või versioon. Prototüüp võib funktsioneerida ka esemena, mida saab kopeerida või millest saab õppida.

Prototüübi terminit kasutatakse erinevates kontekstides, sealhulgas semantikas, disainis, elektroonikas ja tarkvara programmeerimisel. Uue disaini hindamisel kasutatakse üldjuhul prototüüpi süsteemianalüütikute ja kasutajate täpsuse parandamiseks. Prototüüpide eesmärk on anda pigem tõeline, töötav süsteem, mitte teoreetiline lahendus. Mõnes disaini töövoo mudelites on prototüübi loomine (protsess, mida mõnikord nimetatakse materialiseerimiseks) idee vormikohastamise ja hindamise vaheline samm.

## Prototüüpide kategooriad
***Põhimõtteline prototüüp** aitab kontrollida kavandatud disaini mõningaid võtmefunktsionaalseid aspekte, kuid tavaliselt ei oma see lõpptoote funktsionaalsust.
***Töötav prototüüp** esindab kõiki või peaaegu kõiki lõpptoodangu funktsioone.
***Visuaalne prototüüp** kujutab kavandatud disaini suurust ja välimust, kuid mitte funktsionaalsust. Vormi uuringu prototüüp on esialgne visuaalse prototüübi tüüp, milles rõhutatakse disaini geomeetrilisi tunnuseid, vähem värvide, tekstuuride või muude kujundite aspektidega.
***Kasutajakogemuse prototüüp** kujutab endast piisava välimuse ja funktsionaalsusega toodet, mida saab kasutada kasutaja käitumise uurimisel.
***Funktsionaalne prototüüp** kajastab kavandatud disaini funktsiooni ja välimust, kuigi see võib olla loodud erinevate tehnikatega ja isegi erineva ulatusega lõplikust disainist.
***Paberprototüüp** on tarkvaratoote kasutajaliidese trükitud või käsitsi joonistatud kujundus. Selliseid prototüüpe kasutatakse tavaliselt tarkvara disaini varaseks testimiseks ning see võib olla osa tarkvara loomisel disainilahenduste otsuste kinnitamiseks enne kõige kulukamate projekteerimisetappide läbimist.

## Vaata ka
* Vähim elujõuline toode
Novoje Garkolovo

**Novoje Garkolovo** (vene keeles Новое Гарколово; soome keeles Uusi-Harkkola; isuri keeles Iljasta) on küla Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Soikino poolsaarel. Küla on ajalooliselt asustanud isurid. Kihelkondlikult kuulus see Soikkola kihelkonda.

Külas elab 5 inimest (2070).

Küla on esimest korda mainitud 1834.
Maloje Karlino

**Maloje Karlino** (vene keeles Малое Карлино; soome keeles Pieni-Karhila) on küla Venemaal Leningradi oblastis Lomonossovi rajoonis. Ajalooliselt oli see ingerlaste küla, mis kuulus Tuutari kihelkonda. Tänapäevane küla hõlmab suure osa ka endisest Bolšoje Karlino küla aladest.

Külas elab 1870 inimest (2017).

Küla on esimest korda mainitud 1817.

## Vaata ka
*Bolšoje Karlino

## Viited
Gorelovo

**Gorelovo** (vene keeles Горелово) on kohanimi:
*Gorelovo (Pihkva oblast)
*Gorelovo rajoon, endine rajoon Peterburis
*...
Peski

**Peski** (vene keeles Пески) on kohanimi:
*Peski (Kingissepa rajoon), vadja keeles Liivtšülä
*...
Peski (Kingissepa rajoon)

**Peski** (vene keeles Пески; soome keeles Liivakylä või Liiva; vadja keeles Liivtšülä) on küla Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis. Ajalooliselt oli see vadjalaste küla, mis kuulus Soikkola ja hiljem Kosemkina kihelkonda.

1848 elas külas 134 vadjalast.
Harburgi kreis

**Harburg** on kreis (*Landkreis*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.

Kreisi pindala on 1245 km². 31. detsembril 2017 elas seal 251 511 inimest.

See on nime saanud Harburg an der Elbe linna järgi, mis oli kunagi kreisi keskus, kuid nüüd on Hamburgi osa.

Kreis külgneb (idast ja päripäeva) Lüneburgi, Heidekreisi, Rotenburgi ja Stade kreisiga, Hamburgi linna ning Schleswig-Holsteini liidumaaga (Lauenburgi kreis).

## Ajalugu

1885. aastal rajas Preisi valitsus piirkonnas kolm kreisi: Harburgi kreisi, Winseni kreisi ja kreisivaba linna Harburg an der Elbe. 1932. aastal Winseni ja Harburgi kreis ühendati; Harburg-Wilhelmsburgi linn (mis oli liidetud 1927. aastal) sai kreisi keskuseks, kuigi see jäi kreisivabaks ja seega ei olnud kreisi osa.

1937. aastal liidendati Harburg-Wilhelmsburgi linn Suur-Hamburgi seadusega Hamburgi linnaga. Harburgist ja Wilhelmsburgist said kaks Hamburgi linnaosa. Harburgi kreis jäi Preisimaale ja säilitas oma autonoomia. Winsen an der Luhe sai 1944. aastal uueks kreisikeskuseks.

## Geograafia

Kreis paikneb Hamburgist lõunas ja seal on mitu Hamburgi metropolipiirkonna eeslinna. Kreisi lõunaosas on osa Lüneburgi nõmmest (*Lüneburger Heide*).

## Linnad ja vallad

Linnad:
# Buchholz in der Nordheide
# Winsen (Luhe)
Vabad vallad: 
# Neu Wulmstorf
# Rosengarten
# Seevetal
# Stelle

*[[Samtgemeinde]]n:*
# Samtgemeinde Elbmarsch
## Drage
## Marschacht1
## Tespe
# Samtgemeinde Hanstedt
## Asendorf
## Brackel
## Egestorf
## Hanstedt1
## Marxen
## Undeloh
# Samtgemeinde Hollenstedt
## Appel
## Drestedt
## Halvesbostel
## Hollenstedt1
## Moisburg
## Regesbostel
## Wenzendorf
# Samtgemeinde Jesteburg
## Bendestorf
## Harmstorf
## Jesteburg1
# Samtgemeinde Salzhausen
## Eyendorf
## Garlstorf
## Garstedt
## Gödenstorf
## Salzhausen1
## Toppenstedt
## Vierhöfen
## Wulfsen
# Samtgemeinde Tostedt
## Dohren
## Handeloh
## Heidenau
## Kakenstorf
## Königsmoor
## Otter
## Tostedt1
## Welle
## Wistedt

1 *Samtgemeinde* keskus

## Viited

## Välislingid

* landkreis-harburg.de
Ilješi

**Ilješi** (vene keeles Ильеши; soome keeles Iljussa) on küla Venemaal Leningradi oblastis Volossovo rajoonis. Ajalooliselt oli see ingerlaste küla.

Külas elab 45 inimest (2017).

Küla on esimest korda mainitud 1500.

1919 sai külast alguse ingerlaste mäss Nõukogude Venemaa võimude vastu.
Jalgelevo

**Jalgelevo** (vene keeles Яльгелево; soome keeles Jälkylä) on küla Venemaal Leningradi oblastis Lomonossovi rajoonis. Ajalooliselt oli see ingerlaste küla, mis kuulus Hietamäki kihelkonda.

Külas elab 1876 inimest (2017).

Küla on esimest korda mainitud 1500.

## Viited
Płošča Lenina metroojaam

**Płošča Lenina metroojaam** (vene keeles Площадь Ленина (*Ploštšad Lenina metroojaam*), valgevene Плошча Леніна (transkribeerituna **Ploštša Lenina metroojaam**), tõlkes Lenini väljaku metroojaam) on üks Minski metroo jaamadest Maskoŭskaja liinil Maskoŭski ja Kastryčnicki rajooni piiril.

Jaam avati 26. juunil 1984; see oli üks Minski metroo algsetest jaamadest. Perroon on 100 meetri pikkune ja 10 meetri laiune. Tegemist on Minski metroo enimkasutatud jaamaga, 2013. aastal kasutas seda keskmiselt 85 600 inimest päevas, 2015. aastal oli kasutajaid 65 700 ja 2016. aastal 61 000. Jaam on üks kolmest Minski metroo jaamadest, mille väljapääs on rajatud varem olemas olnud hoonesse – üks selle sissepääsudest asub Minski keskraudteejaamas. Aastal 2003 avati tunnel, mis ühendab metroojaama raudteejaama platvormidele viiva tunneliga. Raudteejaama juurde on rajatud ka Minski keskautobussijaam, mis aitab reisijate arvu veelgi kasvatada.

Jaama kujundamisel võeti arvesse seda, et tegemist on tõenäoliselt ühe enamkasutatava metroojaamaga. Nõnda kujundati jaam lakooniliselt ja funktsionaalselt, välditi ohtraid dekoratiivseid elemente. Jaam on üldiselt kujundatud heledates toonides, erandiks on raudteede seinad, mis on kaetud tumeroosa marmoriga. Perrooni keskosa on kujundatud mustriliselt, seda kaunistab ka üksik sirbi ja vasaraga sammas.

Aastail 1992–2003 kandis metroojaam nime Płošča Niezaležnasci (valgevene Плошча Незалежнасці, vene Площадь Независимости), seejärel taastati aga metroojaama algne nimi.
## Viited

## Välislingid

*Infot jaama kohta (*vene keeles*)
Harburg-Wilhelmsburg

**Harburg-Wilhelmsburg** oli aastatel 1927–1937 lühikest aega linn Preisimaa Hannoveri provintsis, kui ühendati Harburgi ja Wilhelmsburgi linn. 1937. aasta Suur-Hamburgi seadusega annekteeriti Harburg-Wilhelmsburg koos Preisimaa Schleswig-Holsteini provintsi Altona ja Wandsbeki linnaga Hamburgi. Vaatamata Hamburgiga liitmisele jäi Harburg Hannoveri Harburgi kreisi keskuseks. 1944. aastal viidi kreis keskus Winsenisse.

Nüüdisajal hõlmab endine linn suurema osa Harburgi linnaosast.
Ēdole loss

**Ēdole loss** ehk **[[Ēdole mõis]]a peahoone** asub Lätis Kuldīga piirkonnas Ēdole külas.

Lossi rajamist alustati 13. sajandil, kus see oli osa Ēdole piiskopilinnusest. Aastail 1835–1841 ehitati loss ümber uusgooti stiilis hooneks. Aastal 1905 sai loss tules kannatada, nii et aastail 1906 ja 1907 seda taastati. Vaatamata muudatustele fassaadis säilitati siiski endine arhitektuuristiil. Uued rekonstruktsioonitööd algasid lossis aastal 2014.

Hoone on arvatud riiklikuks kultuurimälestiseks.


Ēdoles pils interjers 2.jpg
Ēdoles pils interjers 3.jpg
Apaļais kabinets.jpg
Edole (1).jpg


## Viited
Instytut kultury metroojaam

**Instytut kultury metroojaam** (vene keeles Институт культуры (*Institut kulturõ metroojaam*), valgevene Інстытут культуры (transkribeerituna **Instõtut Kulturõ metroojaam**), tõlkes Kultuuriinstituudi metroojaam) on üks Minski metroo jaamadest Maskoŭskaja liinil Maskoŭski rajoonis.

Jaam avati 26. juunil 1984; see oli üks Minski metroo algsetest jaamadest. Kuni aastani 2012 oli tegemist metroo lõppjaamaga. Jaama perroon on 100 meetri pikkune ja 10 meetri laiune. Jaamast viib tee Orša suunas suunduvate elektrirongide ooteplatvormidele, üks  väljapääs avaneb ka Valgevene Kultuuriülikooli juures.

Projekti kohaselt pidi jaam kandma algselt nime Maskoŭskaja. Praeguse nime sai see pärast seda, kui algselt Vałhahradzkaja nime kandma pidanud metroojaam Maskoŭskajaks ümber nimetati. Jaam on kujundatud ühtse võlvikujulise monoliitraudbetoonkonstruktsioonina, Jaama kaunistavad kollasest, oranžist ja punasest klaasist bareljeefid, mis kujutavad Valgevene kultuuri saavutusi. Jaam ise on kujundatud lakooniliselt ja heledates toonides.

Jaamast viib raudteeharu elektrirongide depoosse.

Minsk, Belarus - panoramio (276).jpg|Jaama sissepääs
Ikult 02.jpg|Üks bareljeefidest

 
## Viited

## Välislingid

*Infot jaama kohta (*vene keeles*)
Vabaõpe

**Vabaõpe**  (inglise keeles *unschooling*) on haridusmeetod ja -filosoofia, kus õppimine toimub eelkõige õppija valitud tegevuste kaudu. Vabaõppe õpilased õpivad oma loomuliku elukogemuse, sealhulgas mängu, majapidamiskohustuste, isiklike huvide ja uudishimu, praktika ja töökogemuse, reisimise, raamatute, valikkursuste, perekonna, mentorite ja sotsiaalse suhtluse kaudu. Vabaõpe julgustab laste enda algatatud tegevuste uurimist, uskudes, et mida isiklikum õppimine on, seda mõttekam, paremini mõistetavam ja seetõttu kasulikum see lapsele on. Kuigi kursusi võib aeg-ajalt valida, on vabaõpe seisukohtade järgi tavapäraste õppekavade, tavapäraste hindamismeetodite ja traditsioonilise hariduse muude tunnuste kasulikkus iga unikaalse lapse hariduses kaheldav.

Vabaõppe kriitikud näevad seda äärmusliku haridusfilosoofiana. Põhiliseks mureks on, et lastel puudub nende koolis käivate eakaaslastele omased sotsiaalsed oskused, struktuur ja motivatsioon. Samas ütlevad vabaõppe poolehoidjad täpselt vastupidist: loomulikus keskkonnas omandatud enesejuhitud haridus valmistab lapsi paremini ette "reaalses maailmas" hakkama saamiseks.

## Vaata ka
*Koduõpe
*Vabakasvatus
Buchholz in der Nordheide

**Buchholz in der Nordheide** on suurim linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis.

Linna pindala on 74,62 km². 31. detsembril 2017 elas seal 39 042 inimest. Linn asub umbes 25 km Hamburgist edelas.

Buchholzis asub Brunsberg, 129 m kõrge mägi. See on Lüneburgi nõmme (*Lüneburger Heide*) põhjaservas.

## Ajalugu

1958. aastal sai Buchholz linnaõiguse.

1992. aastal tabas Buchholzi väike keeristorm, mis hävitas palju puid ja kahjustas arvukalt maju. 2002. aastal tõusis temperatuur Buchholzis üle 38 °C, tähistades kõigi aegade kõrgeimat piirkonnas.

2006. aastal püüdis Buchholz teha uut maailmarekordit, pannes 2000 inimest suure südame kujulisena kohaliku ujula juurde. Katse kukkus lõpuks läbi, kuna 39 inimest ei tulnud kohale.

## Sõpruslinnad

Buchholzil on kolm sõpruslinna: Canteleu Prantsusmaal, Wołów Poolas ja Järvenpää Soomes.

## Inimesi

* Matthias Wolfes (1961-), protestantlik teoloog ja kirikuajaloolane
* Alexander Meier (1983-), jalgpallur
* Nikias Arndt (1991-), jalgrattur
* Dieter Kottysch (1943-), poksija (olümpiavõitja 1972)
* Christel Wegner (1947-), poliitik (DKP, Die Linke), Maapäeva saadik
* Wilhelm Leber (1947-), matemaatik, 2013. aastani Uusapostliku kiriku ülemapostel
* Matthias Stach (1969-), spordiajakirjanik ja -kommentaator

## Viited

## Välislingid

* www.buchholz.de
Robert-François Damiens

**Robert-François Damiens** (9. jaanuar 1715 La Thieuloye, Prantsusmaa – 28. märts 1757 Pariis) oli Prantsuse teener, kes üritas 1757. aastal mõrvata Prantsusmaa kuningat Louis XV-t ning kelle avalik hukkamine tekitas laialdase ja kestva vastukaja. Temast sai viimane inimene, kes hukati Prantsusmaal neljakskiskumise läbi, mis oli traditsiooniline surmanuhtluse vorm kuningatapjatele.

Atentaadi ajendid on tänini segased. Seda on põhjendatud vaimuhäiretega, kuid ülekuulamisel saadud vastuste kohaselt ärritas Damiensi ka Prantsuse katoliku vaimulikkonna keeldumine andmast armulauda jansenistidele. Samas ei tunnistanud ta piinamisele vaatamata, et keegi oleks teda atentaadi kavandamisel aidanud.

5. jaanuaril 1757 ründas Damiens kuninga tõlda, kui see hakkas sisenema Versailles' paleesse, kuid oli liiklusummiku tõttu seisma jäänud. Ihukaitsjatest mööda sööstnud Damiens pussitas kuningat sulenoaga rinda, kuid nuga jäi pidama kuninga paksudesse talverõivastesse ning haav oli vaid paari sentimeetri sügavune. Ründaja ei püüdnud põgeneda ning võeti kohapeal kinni.

28. märtsil 1757 hukati Damiens Pariisis Place de Grève'il. Teda piinati mitmes järgus, muuhulgas kuumade tangide, põleva väävli ning haavadesse valatud sulavaha, sulatina ja keeva õli abil. Kuna hobused ei olnud neljaksrebimise protseduuriga harjunud, tuli kasutada nelja asemel kuut hobust. Kõik liikmed ei tulnud keha küljest lahti, mistõttu tuli timukal osa kõõlustest ise katki lõigata. Pärast liikmete küljest rebimist publiku plaksutamise saatel põletati Damiensi torso tuleriidal; mõne pealtnägija väitel oli ta siis veel elus.

Pärast Damiensi hukkamist põletati ta keha tuhaks ning tuhk puistati laiali. Tema õed-vennad olid sunnitud vahetama nime ning ta isa, naine ja tütar saadeti maalt välja.

Damiensi atentaadi ajaks polnud Prantsusmaal olnud ühtki kuningatappu 1610. aastast saati. Damiensi kurikuulsus püsis veel kaua ning veel 40 aastat hiljem levitati Prantsuse revolutsiooni ühe käilakuju Maximilien Robespierre'i kohta kuuldusi, et too olevat Damiensi vennapoeg.

Damiensi hukkamist kirjeldas pealtnägijana Giovanni Giacomo Casanova. Filosoof Cesare Beccaria tõi selle näiteks, mõistes piinamise ja surmanuhtluse hukka oma teoses "Kuritegudest ja karistustest" (1764), ning Thomas Paine nimetas Damiensi juhtumit despootlike valitsuste tüüpiliseks julmuseks ja üheks põhjuseks, miks rahvas revolutsiooni ajal samavõrd julm oli. Damiensile osaks langenud karistust käsitledes pidas Michel Foucault seda üheks ajendiks, mis viis järgnenud sajandi vältel radikaalse muutuseni Euroopa ühiskonna suhtumises riiklikesse karistustesse.

Kirjanduses on Damiensi motiive kasutanud Charles Dickens "Loos kahest linnast", Peter Weiss näidendis "Marat/Sade" ning Mark Twain ulmeromaanis "Jänki kuningas Arthuri õukonnas".

## Viited

## Välislingid
* Boeglin, Edouard (6. jaanuar 1999). "On a voulu tuer le Bien-Aimé". Journal L'Alsace / Le Pays