open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Batüaal

**Batüaal** on maailmamere ökoloogiline sügavusvöönd, bentaali osa. 

See asub merepõhja sügavusel 500...1000 (3000) m.

Geomorfoloogilisest aspektist vaadatuna asub see bentaali osa maailmamere mandrinõlval.

Batüaali ei ulatu valgus ning seetõttu puudub seal ka floora.

Batüaali kohal lasuvat veemassiivi nimetatakse batüpelagiaaliks.

## Vaata ka
*Abüssaal
*Batüpelagiaal
Neriitiline vöönd

**Neriitiline vöönd** (ka **neriitiline pelagiaal**, **neriitiline ala**) on maailmamere ökoloogiline horisontaalne sügavusvöönd, mis ulatub mõõnavee alapiirist mandrilava ääreni (umbes 200 m sügavuseni). 

Neriitiline vöönd lasub sublitoraali kui bentaali osa peal. 

Neriitilist vööndit iseloomustab hapnikurikas vesi, madal rõhk ja suhteliselt stabiilne veetemperatuur ja soolsus. Kuna neriitilisse vööndisse jõuab alati päikesevalgus, toimub seal (aktiivne) fotosüntees. Neriitilises vööndis (koos sublitoraaliga) on maailmamere kõige külluslikuma elustikuga ala.

## Vaata ka
*Sublitoraal
*Ookeaniline vöönd
Georg Loeschcke

**Georg Loeschcke (Löschcke)** (28. juuni 1852 Penig, Saksimaa – 26. november 1915 Baden-Baden) oli saksa filoloog ja kunstiajaloolane.

Õppis Leipzigi ja Bonni ülikoolides klassikalist filoloogiat ning arheoloogiat. Kaitses 1876 Bonni ülikoolis doktoriväitekirja "De titulis aliquot Atticis quaestiones historicae". Täiendas end 1877–1878 kunstiajaloo, arheoloogia ja antiikkeelte alal Itaalias ja Kreekas. Oli 1879–1889 Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia ja arheoloogia professor. Pöördus 1889 tagasi Saksamaale, oli 1890. aastast Bonni ning 1912. aastast Berliini ülikooli professor. 

Kaevas koos Pavel Viskovatoviga 1888. aastal Jaagupi tarandkalmet. 

Preisi Teaduste Akadeemia liige. Uuris kreeka skulptuuri ja keraamikat. Võttis osa Rooma piirikindluste  väljakaevamistest. Osales EÕSi tegevuses. 

## Välislingid
* Teoseid
* Georg Loeschcke (bio- ja bibliograafa)
Wilhelm Lexis

**Wilhelm Hector Richard Lebrecht Lexis** (17. juuli 1837 Eschweiler, Preisimaa kuningriik – 24. august 1914 Göttingen) oli saksa majandus- ja statistikateadlane.

Ta lõpetas 1855. aastal Kieli gümnaasiumi, õppis 1855–1859 Bonni ülikoolis õigus- ja kameraalteadusi, matemaatikat ja loodusteadusi; filosoofiadoktor (1859, Bonni ülikool). Täiendas end Pariisi ülikoolis sotsiaalteaduste ja poliitökonoomia alal. 

Ta töötas 1872–1874 Strasbourgi Ülikoolis riigiteaduste ning 1874–1876 Tartu Ülikoolis geograafia, statistika ja etnograafia erakorralise professorina. Õpetas Tartus kõiki põhilisi statistikakursusi. 

Aastatel 1876–1883 oli ta Freiburgi ülikooli majandusprofessor, 1883–1887 Breslau (Wrocławi) ülikooli kateedrijuhataja, 1887–1907 Göttingeni ülikooli õppejõud.

## Välislingid
* Teoseid
Soojuskihistus

**Soojuskihistus** (ka *soojuskihitus*) on mingi veekogu veemassiivi jaotumus temperatuuri alusel kihtideks (veekogude stratifikatsioon). 

Soojuskihistus sõltub eelkõige vee erinevast tihedusest kraaditi ja veekogu laiuskraadist Maal. 

Kuna Eesti asub parasvöötmes, saab eristada veekogude (järvede ja veehoidlate) 2 stratifikatsiooni- ja 2 tsirkulatsiooniperioodi: suvine ja talvine stratifikatsioon ning kevadine ja sügisene tsirkulatsioon; sellest tulenevalt nimetatakse parasvöötme veekogusid dimiktiliseks.

## Vaata ka
*Epilimnion
*Hüpolimnion
*Termokliin
*Veekogude stratifikatsioon
*Dimiktiline veekogu
Dimiktiline veekogu

**Dimiktiline veekogu** on parasvöötmes olev veekogu (tavaliselt järv), kus aasta ringi esineb 2 veekogu stratifikatsiooniperioodi (suvine ja talvine) ning 2 tsirkulatsiooniperioodi (kevadine ja sügisene); holomiktilise veekogu erijuht.

Et Eesti järved on valdavalt suhteliselt madalad, on nad dimiktilised. 

## Vaata ka
*Meromiktiline veekogu
*Holomiktiline veekogu
Manolo Fábregas

**Manolo Fábregas** (kodanikunimega **Manuel Sánchez Navarro**; 15. juuli 1921 Vigo, Hispaania – 4. veebruar 1996 México, Mehhiko) oli hispaania päritolu Mehhiko filmi- ja teatrinäitleja ja -lavastaja. Ta on mänginud rohkem kui 50 mehhiko mängufilmis.

Ta võttis esinejanime oma vanaema Virginia Fábregasi järgi, kes oli nii Hispaanias kui Mehhikos tuntud näitleja.

## Osatäitmisi

*"La barraca" (1945)
*"La Mujer Legitima" (1947)
*"El mártir del calvario" (1952)
*"Two Mules for Sister Sara" (1969)
*"Mecánica nacional" (1971)
*"Lagunilla, mi Barrio" (1979)

## Välislingid
*IMDB sissekanne
Elton

**Elton** (vene Эльтон) on soolajärv Venemaal Volgogradi oblastis, Kasahstani piiri lähedal. 

Elton on Euroopa suurim soolajärv. Järve pindala on 150 kuni 182 km² ja sügavus 0,3 kuni 0,6 m, kevadel kuni 1,5 m.
Abdulino

**Abdulino** on linn Venemaal Orenburgi oblastis Baškortostani piiri lähedal.

Abdulinot on esmamainitud 1795. aastal. Linnaõigused sai 1923. aastal.

Abdulino on raudteesõlm Moskva-Tšeljabinski raudteel.

## Viited
Jaani-Tooma suurkivi

**Jaani-Tooma suurkivi** on kaheks osaks lõhenenud rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas Kasispea külas. 

Tegemist on kujult püramidaalse rahnuga. Rahnu poolitav lõhe on alt 10-20 cm lai ja ülespoole laieneb. Rahnu suurema, läänepoolse osa ümbermõõt maapinnal on 27,6 m, maksimaalselt 31,8 m, pikkus on 11,8 m, laius 8,6 m, kõrgus 7,5 m ja maapealse osa maht 274 kuupmeetrit. Idapoolse, väiksema osa ümbermõõt maapinnal on 19,3 m, maksimaalselt 21,0 m, pikkus, 7,8 m, laius, 5,6 m, kõrgus 5,0 m ning maapealse osa maht 53 kuupmeetrit.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile.

Jaani-Tooma suurkivi on kirjeldatud kui Lahemaa rahvuspargi omapäraseima kujuga rändrahnu, mis meenutab maasse löödud hiidkivikirvest kadakasel karjamaal.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Painuva rändrahn

**Painuva rändrahn** ehk **Painuva kivi** on rabakivist hiidrahn Eru lahes,  Harju maakonnas Kuusalu vallas Turbuneeme küla territooriumii.

Rahnu ümbermõõt on 34,1 m, pikkus 12,2 m, laius 11,0 m ja kõrgus 5,2 m ja maht 340 kuupmeetrit.

Rahnu küljed on järsud, kusjuures merepoolne külg on kumer. Kivi lagi on läänepoolses osas lame ja tasane, idapoolne osa kallak nagu tee mäkke, kumerusega kellaosuti liikumise suunas. Kivisse on puuritud augud ja nendesse löödud kaks umbes 70 cm pikkust raudora, mille külge olevat vanasti jaanipäeviti kased kinnitatud. Rahnu peale edelapoolse nurga lähedale on raiutud ankru kujutis. Merepoolne külg on lainete mõjul muutunud nii krobeliseks, et sealt on võimalik üles ronida.

Rahvapärimuse järgi on see üks Kalevipoja viskekividest. Kalevipoeg olevat tahtnud sellega Vanapaganat visata, kuid see olevat tal ebaõnnestunud, ja ta torisenud seetõttu: "Osudin Odakivesse, paiskasin aga Painuvasse".

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile. 

## Vaata ka
*Tiirukivi ehk Painuva suurkivi
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
* 
*
Max Runge

**Max Heinrich Runge** (2. september 1849 Szczecin – 27. juuli 1909 Göttingen) oli saksa arstiteadlane, günekoloog.

Ta õppis Jenas, Bonnis, Leipzigis, Viinis ja Strasbourgis arstiteadust, promoveeriti 1875 ja habiliteerus 1879 Berliini ülikooli juures sünnitusabi ja günekoloogia alal. Ta oli professor Tartu Ülikoolis 1883–1888 ja 1888–1909 Göttingenis. Göttingenis oli ta kolmel korral dekaan.

Sünnitusabi ning naiste- ja lastehaiguste professorina kaasajastas ta Tartu naistekliiniku, rajades sellele juurdeehitise. Ta avas uuesti Tartu ämmaemandate kooli. Ta tõi günekoloogiasse kirurgilise suuna. Tema ajal tehti Tartu naistekliinikus esimesed tolle aja kohta keerulised kõhuõõneoperatsioonid ja seati esmakordselt Venemaal sisse rasedate polikliiniline sünnitusabi. 1896 asutas ta Göttingeni uue naistehaigla.

Runge oli mõjukate sünnitusabi ja günekoloogia alaste õpikute autor. Tema teadustöö keskendus sellele, kuidas sooja vee abil ravida emaka atooniat, samuti lapsevoodipalaviku, loodete haiguste ja nabaväädinakkuste ravile ning laparotoomiale.

Ta sai riiginõuniku auastme ja Püha Stanislavi ordeni 2. järgu. 1887 valiti ta Saksamaa teaduste akadeemia Leopoldina liikmeks.

## Välislingid
* Teoseid
Hüppekiht

**Hüppekiht** on suhteliselt sügavate veekogude (järved, mered jne) veekiht, enamasti õhuke, kus vee füüsikalised ja/või keemilised omadused kiiresti muutuvad. 

Hüppekiht on näiteks termokliin, kus temperatuur võrreldes muu veemassiiviga hoopis järsemini muutub.
Carl Wilhelm von Kupffer

**Carl (Karl) Wilhelm von Kupffer** (2./14. november 1829 Lestene, Kuramaa – 16. detsember 1902 München) oli baltisaksa arstiteadlane, võrdleva embrüoloogia rajaja.

Ta omandas üldhariduse kodus ja lõpetas 1853. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna meditsiinidoktori kraadiga. 

Ta oli aastatel 1856–1857 Tartu Ülikooli prosektori abi, 1858–1865 prosektor ja erakorraline anatoomiaprofessor. Õpetas Tartu Ülikoolis kirjeldavat anatoomiat, tundeorganite anatoomiat ja füsioloogiat, füsioloogilist optikat jm. 

Läks 1865. aastal Kieli ülikooli histoloogia eradotsendiks, 1867 oli anatoomia- ja histoloogiaprofessor, 1872–1874 rektor. Aastatel 1875–1880 töötas professorina Königsbergi ülikoolis ning 1880–1897 Müncheni ülikoolis. 

## Kirjandust

*Maie Toomsalu, "Tartu Ülikooli Vana Anatoomikumi professorid". Tartu, 2002, lk 72–75. (Sisaldab ka bibliograafiat)

## Välislingid

*Teoseid
Johann Georg Dragendorff

**Johann Georg Noël Dragendorff** (20. aprill 1836 Rostock – 26. märts 1898 Rostock) oli saksa farmatseut.

Dragendorff sooritas Rostocki ülikoolis 1856 apteekriabilise- ja 1858 apteekrieksami. Ta õppis Heidelbergi ja Rostocki ülikoolis loodusteadusi ning kaitses 1861 doktoriväitekirja. Ta asus 1862 tööle Peterburi Farmaatsiaseltsi väljaande "Pharmaceutische Zeitschrift für Russland" toimetajana, seltsi labori juhatajana ja farmaatsiakooli õpetajana. Dragendorff oli 1864–94 Tartu Ülikooli farmaatsiaprofessor, 1883–1887 ka prorektor ning 1888–1893 arstiteaduskonna dekaan. Ta oli 1890–93 Eesti Loodusuurijate Seltsi president. Ta läks 1894 tagasi Saksamaale.

Dragendorff uuris põhjalikult Turkestani, Tiibeti, Hiina ja Aafrika ravimtaimi. 1898 avaldas ta suurteose "Kõigi aegade ja rahvaste ravimtaimed: kasutamine, toimeained ja ajalugu" ("*Die Heilpflanzen der verschiedenen Völker und Zeiten. Ihre Anwendung, wesentlichen Bestandtheile und Geschichte*").

Dragendorff pani aluse ravimtaimede fütokeemiale. Ta töötas välja ravimtaimede toimeainete tundmaõppimise põhimõtted ja 1882 avaldas vastava käsiraamatu "Ravimtaimede kvalitatiivne ja kvantitatiivne analüüs ("*Die qualitative und quantitative Analyse von Pflanzentheilen*"). Suurt tähelepanu pööras ta seostele ravimtaimede keemilise koostise ja bioloogiliste tunnuste vahel ning pani sellega aluse fülogeeniale.

Tema järgi on nimetatud Dragendorffi reaktiiv. See on kaaliumvismutjodiidi K2BiI5 vesilahus, mida kasutatakse alkaloidide olemasolu kindlakstegemiseks. Samuti töötas ta välja vastava Dragendorffi testi: see on kvalitatiivne test, mida kõigepealt kasutati sapi uurimiseks. Kui testitav lahus sisaldab alkaloide, siis reageerivad need Dragendorffi reaktiiviga ja tekib oranž või punakasoranž sade.

## Kirjandust
* Ain Raal. 160 – lähedaselt kauge (Farmaatsia instituudi aastapäevast). – Eesti Rohuteadlane, 2002: 5, lk. 2–3.
* Toivo Hinrikus, Hain Tankler, Ain Raal. Farmaatsiaprofessor G. Dragendorffi poolt aastatel 1864–1894 juhendatud meditsiinidoktori väitekirjad. – Eesti Arst, 2003: 9, lk. 622.
* Prof. Dr. G. Dragendorff'i elulugu. – Eesti Rohuteadlane, 1926: 1, lk. 6–12.
* Prof. Dr. Georg Dragendorff. – Eesti Rohuteadlane, 1928: 5, lk. 87–90.
* Nikolai Kromer. Prof. Dr. Georg Dragendorff. – Eesti Rohuteadlane, 1927: 3, lk. 45–49.
* Prof. Dr. Georg Dragendorff 1936. – Eesti Rohuteadlane, 1927: 4, lk. 70–74.
* Rudolf Wallner. Tartus mälestatakse kuulsat rohuteadlast : Georg Dragendorffi 100-aastane sünnipäev. – Uus Eesti, 1936, nr. 112.
* Margareete-Helge Otter. Toksikoloogiaalane teadustegevus 19. sajandi Tartu Ülikoolis. – Eesti Arst, 2002: 9, lk. 576.

## Välislingid
* Teoseid
Carl Claus

**Carl Ernst Claus** (11./22. jaanuar 1796 Tartu – 12./24. märts 1864 Tartu) oli baltisaksa keemik, botaanik ja farmatseut, kes on ennekõike tuntud ruteeniumi avastajana.

Ta sündis maalermeistri peres. Kaotas varakult vanemad ning siirdus Peterburi apteekriõpilaseks. Õppis vabakuulajana Tartu Ülikoolis botaanikat, keemiat ja muid aineid, õiendas 1816 samas proviisorieksami. Oli seejärel Peterburis ja Saratovis apteeker, 1821–1829 pidas Kaasanis, 1830–1831 Saratovis oma apteeki. 1827. aastal osales teadusekspeditsioonil (koos E. Eversmanniga) Uurali ja Volga vahelisel alal, täites botaaniku, kunstniku ja tõlgi ülesandeid.

Ta naasis 1831. aastal Tartusse ja täiendas end keemia alal, töötas keemiakabineti assistendina. Osales 1834. aastal professor Carl Christoph Göbeli juhitud ekspeditsioonil Volga steppides. Ühiselt koostatud ekspeditsiooniaruanne pälvis Demidowi preemia. 1835 *cand. phil.*, 1837 kaitses magistritöö ja siirdus Kaasani ülikooli adjunktprofessoriks. 1838 sai Kaasani ülikoolis doktorikraadi keemias. Oli 1839–1852 Kaasani, 1852–1864 Tartu ülikooli farmaatsiaprofessor ja ühtlasi Farmaatsiainstituudi direktor.

Töötas peamiselt keemilise analüüsi ja plaatinametallide keemia alal. Uuris Uurali plaatinamaake eelkõige nende tööstusliku kasutamise vaatenurgast. Ruteeniumi (Ru) avastaja 1844.

Peterburi Teaduste Akadeemia liige (1861) ja Preisi Teaduste Akadeemia korrespondentliige (1863).

Kavandatud suurtöö plaatinametallidest jäi lõpetamata, säilinud käsikirjade järgi koostatud "Fragment einer Monographie des Platins und der Platinmetalle" avaldamine katkes, osa käsikirju läks kaduma. 1883. aastal ilmus säilinud materjalide põhjal sama pealkirja all monograafia, mille koostas professor Butlerov.

## Viited

## Välislingid

* Teoseid
* Carl Schmidt. Lebensbild von Professor Dr. Carl Claus (nekroloog)
Karl Dehio

**Karl Gottfried Constantin Dehio** (27. mai (vkj 15. mai) 1851 Tallinn – 26. veebruar 1927 Tartu) oli baltisaksa arstiteadlane, Tartu Ülikooli rektor 1918. aastal.

Dehio lõpetas 1869 Tallinna kubermangugümnaasiumi ja 1876 Tartu Ülikooli meditsiinidoktori kraadiga.

Arstina osales Dehio 1876 Serbia-Türgi sõjas ja 1877 Bulgaarias Vene-Türgi sõjas; uuris sisehaigusi ja malaariat. 1879–83 töötas ta Peterburis. 1883–1886 oli Dehio Tartu Ülikooli dotsent, 1886 valiti ta ülikooli polikliiniku erakorraliseks ning 1888 eripatoloogia ja kliiniku korraliseks professoriks. 1903. aastani juhatas ta Tartu Ülikooli hospitaalsisehaiguste kliinikut, 1888–98 ja 1903–17 teaduskonnasisehaiguste kliinikut (polikliinikut).

Karl Dehio oli Tartu Ülikooli (Landesuniversität Dorpat) ainus rektor Saksa okupatsiooni ajal 1918. aastal, ühtlasi oli ta ülikooli viimane sakslasest rektor.

1899–1901 oli Dehio Eesti Looduseuurijate Seltsi president. Eesti Vabariigi ajal tegutses ta eraarstina. Eriti silmapaistev on tema osa leepra uurimises ja selle tõrje korraldamises.

Dehiole kuulus maja Toomemäel aadressil Oru 2, kus 1955–2000 tegutses Tartu linnamuuseum.

## Isiklikku
Karl Dehio teine abikaasa Olga Anna Elisabeth Treffner oli pedagoog Hugo Treffneri vennatütar.

Tema tütar oli ajakirjanik Adelina Augusta Dehio (1894–1949).

## Teoseid
*Beiträge zur pathologischen Anatomie der Lepra 1877
*Experimentelle Studien über das bronchiale Athmungsgeräusch und die auscultatorischen Cavernensymptome 1885
*In der Dorpater Poliklinik gebräuchliche Recepte und Verordnungen 1888
*Die Infectionskrankheiten und ihre Heilung 1892
*Finnländische Reiseerinnerungen 1906
*Vitalismus und Mechanismus : vorgetragen auf dem 13-ten Ärztetag der Estländischen Deutschen ärztlichen Gesellschaft in Dorpat am 6. Juni 1926 1926

## Viited

## Välislingid
*
Jääkate

**Jääkate** on parasvöötme ja külmvöötme veekogudele tekkiv jääst moodustuv kiht. 

Jää tekib veekogudele üksnes sellistel atmosfääritingimustel, kui veetemperatuur veesamba pinnakihil on 0 oC või alla selle. Parasvöötme järved on jääga kaetud enamasti talvel, külmvöötme veekogud sageli aga aasta ringi. Sellist jääkatet, mis püsib kogu aasta, nimetatakse igijääks.

Jääkatte tõttu aeglustub tunduvalt veekogude jahtumine. 

Eesti veekogud on tavaliselt jääga kaetud detsembrist aprillini, ehkki esineb küllaltki suuri kõrvalekaldeid. 

Viimasel ajal on peamiselt globaalsest soojenemisest tingituna veekogude jääkatte all olev ajavahemik lühenenud.
Army of the Pharaohs

**Army of the Pharaohs (AOTP)** on Ameerika Ühendriikidest, Philadelphiast pärinev hiphopi ja *hardcore*räpi bänd. Bändi asutas 1998. aastal Jedi Mind Tricks MC Vinnie Paz. AOTP sarnaneb paljude liikmete ja muusika poolest legendaarse Wu-Tang Claniga.

### Albumid

"The Five Perfect Exertions"

* Väljastatud: 1998
* Plaadifirma: Superegular Recordings
* B-Side: "War Ensemble"

Rare Shit, Collabos and Freestyles (kogumikalbum)

* Väljastatud: 2003
* Plaadifirma: N/A

The Torture Papers

* Väljastatud: 21. märts 2006
* Plaadifirma: Babygrande Records
* Singlid: "Tear It Down"/"Battle Cry"

Ritual of Battle

* Väljastatud: 25. september 2007
* Plaadifirma: Babygrande Records
* Singlid: "Bloody Tears"

* The Unholy Terror (2010)
* In Death Reborn (2014)
* Heavy Lies the Crown (2014)

### Välislingid

*MySpace
Anti Kobin

**Anti Kobin** (sündinud 25. veebruaril 1977) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1996. aastal Viljandi Maagümnaasiumi ja 2001. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitlejana (3. lend, juhendaja Andres Noormets). 

Alates 2002. aastast on Anti Kobin Eesti Noorsooteatri näitleja. 

Ühtlasi on ta õpetanud Tallinna 32. Keskkoolis teatriõpetust (2006–2008). Aastatel 2009–2013 oli ta ka NUKU teatri noortestuudio juht ja õppejõud. 

## Looming
### Rollid Eesti Nuku- ja Noorsooteatris

### Rollid väljaspool Nukuteatrit

### Lavastused

## Tunnustus
### Teatrisisesed auhinnad
*Nukuteatri kolleegipreemia Rusikas Silmaauku ehk parim kõrvalosatäitja hooajal 2002–2003 
*Nukuteatri kolleegipreemia Rusikas Silmaauku ehk parim kõrvalosatäitja hooajal 2006–2007
*Nukuteatri kolleegipreemia Rusikas Silmaauku ehk parim kõrvalosatäitja hooajal 2008–2009
*Nukuteatri kolleegipreemia Ladvaõun ehk parim meesnäitleja hooajal 2010–2011
*Nukuteatris kõige rohkem etendusi (243) mänginud meesnäitleja hooajal 2011–2012

## Isiklikku
Anti Kobin on abielus, tal on tütar Kioko ja poeg Luke.

## Viited

## Välislingid
* Aigi Viira. Näitlejatandem Tõnisson – Kobin: "Vastastikune karjumine on vabastav!" Õhtuleht.ee, 16. august 2012
* Nukuteatri koduleht
* Noorsooteatri koduleht
* Agnes Aas. Anti Kobin: trall söögi ümber on vanemluse tüütuim osa! Kui veel mõelda, et see peab olema tervislik, läheb juhe täiesti kokku Pere ja Kodu, 23. veebruar 2024
Laura Nõlvak

**Laura Nõlvak** (sündinud 19. mail 1980) on eesti näitleja. 

Ta on lõpetanud 1998. aastal Haljala Keskkooli, 2002. aastal Eesti Muusikaakadeemia kõrgema lavakunstikooli näitleja eriala (XX lend, juhendaja Elmo Nüganen) ja 2004. aastal Eesti Muusikaakadeemia kõrgema lavakunstikooli nukukunsti magistriõppe. 

Alates 2002. aastast on ta Eesti Noorsooteatri näitleja.

## Rolle Eesti Noorsooteatris
*Iludus – I. Põllu “Tulipunane lilleke” (lav. V. Keller) 2002 
*Tüdruk – A. Byström “Suur ime” (lav. F. Poulsen) 2002 
*Maarja – A. Dvinjaninov “Päkapikutajad” (lav. A. Dvinjaninov) 2002 
*Anna – J. Upton “Ashes and Sand” (lav. A. Comyn) 2003 
*Neiu Redis, kass, sidrunikeste rügement, sajajalgne – G. Rodari – E. Spriit “Cipollino” (lav. E. Spriit) 2003 
*Kunksmoor – A. Pervik – A. Dvinjaninov “Kunksmoor” (lav. A. Dvinjaninov) 2003 
*Koor – W. Casey – J. Jacobs "Grease" (lav. A. Dvinjaninov) 2004 
*Jutustaja – O. Wilde – M. Usk "Isekas Hiiglane" (lav. M. Usk) 2004 
*Hera, Kuningas Eurystheus jt – T. Voorel – A. Roosileht "Herakles" (lav. A. Roosileht) 2004 
*Pamina, daam Und, Vares Villem – W. A. Mozart – R. Laasi “Võluflööt” (lav. V. Keller) 2005 
*Tippsportlane – V. Keller "Kilplaste Klubi" (lav. V. Keller) 2006 
*Pabra – W. Shakespeare – E. Liitmaa – J. Kreem – A. Dvinjaninov "Romeo ja Julia" (lav. A. Dvinjaninov) 2006 
*Valge Haldjas – M. Usk "Värvid" (lav M. Usk) 2006 
*Lepatriinu Mia – J. Põldma "Lepatriinude jõulud" (lav. J. Põldma / H. Ernits) 2006 
*Lehm Ehapuna – M. Lado "Väga lihtne lugu" (lav. J. Ibragimov) 2007 
*Britta – A. Lindgren "Bullerby lapsed" (lav. V. Keller) 2007 
*Britta – A. Lindgren – V. Keller "Bullerby jõulud" (lav. A. Dvinjaninov) 2007 
*Švohnjov – N. Gogol "Mängurid" (lav. J. Ibragimov) 

## Rolle väljaspool Eesti Noorsooteatrit
*Kurat, Konn – A. Tolstoi – E. Nüganen "Burattino" (diplomilavastus, 2000) 
*Eeva Marland – E. Vilde "Tabamata ime" (diplomilavastus Linnateatris, 2001) 
*Lisabette – J. Martin "Tšehhov ja šõubisnis" (diplomilavastus Linnateatris, 2001) 
*Vaibakaupmehe naine – B. Brecht “Hea inimene Sezuanist” (diplomilavastus Vanalinnastuudios, 2002) 
*Silvia – A. Vallik "Mis teha, Ann?" (Raadioteater, 2003)

## Televisioon

* 2006 – "Kelgukoerad" – lastekodu juhataja
* 2007 – "Õnne 13" – perenõustaja
* 2011 – "Kättemaksukontor" – Lara Novikova
* 2011 – "Nöbinina" – Hedda Puravik
* 2014 – "Kättemaksukontor" – Lorelai Moora
* 2017 – "Kättemaksukontor" – Madli Veller
* 2022 – "Kättemaksukontor" – Estella Alves

## Filmid

* 2002 – "Nimed marmortahvlil" – tüdruk mõisas
* 2018 – "Klassikokkutulek 2: Pulmad ja matused" – ettekandja kasiinos

## Välislingid
*Nukuteatri koduleht
*Noorsooteatri koduleht
*http://vana.www.virumaateataja.ee/index.html?op=lugu&id=5633&number=242
*[https://www.ohtuleht.ee/141763
*[https://www.ohtuleht.ee/147810
Gluuon

**Gluuon** on  elementaarosake , mis vahendab tugevat vastasmõju ehk värvusjõudu kvarkide vahel. Nagu footonid kuuluvad ka gluuonid vaheosakeste hulka ja nad on bosonid (nende spinn on 1).

Teooria järgi on gluuoni mass 0 (katseliselt pole seda veel tõestatud, kuid kui gluuonil on mass, siis jääb see alla paari MeV/c2). Kuna gluuon ei osale elektromagnetilises vastasmõjus, siis on tema elektrilaeng 0.

Eksisteerib kaheksa võimaliku "värvuskombinatsiooniga" gluuonit. Kui kvargid kannavad positiivset ja antikvargid negatiivset värvilaengut, siis gluuon kannab korraga ühte värvilaengut ja ühte antivärvilaengut. Et osa värvilaengu ja antivärvilaengu kombinatsioone pole gluuoni jaoks võimalikud, siis reaalselt eksisteeribki kaheksa gluuoni tüüpi. (Seda nimetatakse ka gluuonite oktektiks).

Et erinevalt footonist (mis on ise elektriliselt neutraalne) omab gluuon ise värvilaengut, siis osaleb ta ka ise tugevas vastasmõjus, mitte ainult ei vahenda seda.

Gluuoni nimi tuleneb ingliskeelsest sõnast *glue* ('liim').

Gluuon vahendab tugevat vastastikmõju nukleoni (prootoni, neutroni) sees ega osale nukleonidevahelises vastastikmõjus. Nukleone kooshoidev jõud aatomi tuumas teostub läbi mesonite.
Nähtus

**Nähtus** on konkreetne sündmus, omadus või protsess, mis väljendab reaalsuse väliskülgi ja esitab mingit olemuse avaldamise ja väljendamise kuju.

## Keemiline nähtus
Keemiliste nähtuste puhul muutub üks aine teiseks või teisteks uue koostisega aineteks(muundumine, keemiline reaktsioon). Näiteks: pulbrilise raua ja alumiiniumi põlemine, kütuste põlemine, metallilise tsingi reageerimine soolhappega (tekib vesinik, mis põleb), sinisesilmakivi (CuSO) lahus reageerib seebikivi (NaOH) lahusega (tekib sinine sültjas sade).

## Füüsikaline nähtus
Füüsikaliste nähtuste puhul muutub keha kuju või aine olek. Näiteks: klaasi purunemine, väävli purustamine, vee aurustumine või jäätumine. Peamine erinevus keemilise protsessiga võrreldes on see, et aine ise ei muutu teiseks aineks. 

## Füüsikaliste  ja keemiliste nähtuste üheaegsus
Enamasti kulgevad keemilised ja füüsikalised nähtused koos. Näiteks raua sulatamine on füüsikaline protsess, kuid kuumutamisel kuni sularaua tekkeni reageerib raud pinnalt õhuhapnikuga ja raua pinnale moodustub raudoksiidi kiht. Oksiidi tekkimine on keemiline nähtus.

## Vaata ka
*Fenomen

## Viited
Are Uder

**Are Uder** (sündinud 1. oktoobril 1950) on eesti näitleja. 

Lõpetas 1969. aastal puhkpilliorkestrijuhi eriala Viljandi Kultuurharidustöö Koolis, õppis 1980–1986 Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogiat. 

Ta on töötanud Haapsalu Pimedate Ühingus puhkpilliorkestri abidirigendina. 

Alates 1973. aastast on ta Eesti Nuku- ja Noorsooteatri näitleja.

## Rolle Eesti Nuku- ja Noorsooteatris
*Too-Tiki, Kurvake Uu  :  Jansson/Saar "Muumimuinasjutt", 1974 
*Vanamees, Kuningas  :  Unt "Gulliver ja Gulliver", 1979 ja 1987 
*Tõhk, Tigu, Hani  :  Kokko/Sang "Pessi ja Illuusia", 1982 
*Kala  :  Tuglas/Agur "Toome helbed", 1986 
*Siil  :  Landau "Lumehelbekese kool",1987 
*Õnnepäev, Sepp  :  Ehin "Kalevipoja lood", 1988 
*Ettekandja, härra Jean  :  Ionesco "Ninasarvik", 1989 
*Rabakukk Atarr, Roopill  :  Pervik "Sookoll ja Sisalik", 1992 
*Pauka  :  Liives "Pauka ja teised loomad", 1993 
*Vanaisa  :  Malik/Luup "Hüpik-Hopik",1994 
*Kass  :  Tungla "Lehmatari lugu" 1994 
*Muumipapa, koer  :  T.Janson/J.Saar "Pöörane muumisuvi", 1975 
*Mereröövel  :  J.Peegel/J.Saar "Verine John", 1980 
*Puusepp   :  W.Shakespeare "Suveöö unenägu", 1985 
*Mutt, Konn  :  A.Ch.Andersen "Pöial-Liisi", 1996 
*Siil, Konn  :  H.Mänd "Töntsa-Täntsa" 1996 
*Koer  :  U.Leies "Kiki ja Miki", 2001 
*Vanamees  :  V.Tarassov "Elutarkus või elukartus", 1998 
*Potsepp  :  H.Rand "Saladuslik tsirkus", 1997 
*Peremees  :  J.M.Eisen/T.Tamm "Kratt", 2000 
*Ajalõikaja  :  H.Rand "Haldjaöö", 1999 
*Jutustaja  :  A.Türnpu "Põdra lotendav kasukas", 2003 
*Pimpelsang  :  K. Kangur – U. Lennuk "Timbu-Limbu ja lumemöldrid" (lav. A. Prosa) 2004  
*Lilled, kalad, part, uss, jänes, vasikas  :  H. Laas "Ise, ise ka!" (lav. H. Laas) 2005 
*Jõuluvana  :  U. Lennuk "Muinasjutumees" (lav. A. Prosa) 2005 
*Lepatriinu Peeter, Külmkapiputukas Heino, Päkapikk Jussi  :  J.Põldma "Lepatriinude jõulud" (lav. J.Põldma/H.Ernits) 2006 
*Will  :  W.Shakespeare – E.Liitmaa – J.Kreem – A.Dvinjaninov "Romeo ja Julia" (lav. A. Dvinjaninov) 2006 
*Erinevad rollid  :  H.Laas "Tsuhh, tsuhh, tsuhh..." (lav. H.Laas) 2006 
*Erinevad rollid  :  H. Laas "Metsakülad" (lav. H. Laas) 2007 
*Jutustaja  :  V. Rydberg – A. Uder "Härjapõlvlane" (lav. A. Uder) 2007
*Herman : M.Ulman - A.Prosa Tv3 kriminaalkomöödiasari "Kätemaksukontor" 2023
Tsolgo Mustjärv

**Tsolgo Mustjärv** (ka **Mustjärv**) asub Tsolgo külas Võru vallas Võru maakonnas. Kuulub Tsolgo aheljärvestikku.

Mustjärv on 29,7 m sügav, seega maksimaalselt sügavuselt Eesti neljas järv. Sügavaim koht asub järve keskosast veidi loode pool. 

Järv on põhjaloode-lõunakagu suunas ovaalse kujuga, pindala on 6 hektarit. Edelakallas on suhteliselt kõrge, mujal madalam. Kaldavööde on enamjaolt liivane või kruusane, loodes mudane. Mustjärv on umbjärv. Vesi on kollakaspruun kuni rohekaskollane, suhteliselt vähe läbipaistev. Taimestik on vähene ja liigivaene. Kalaliikidest on esindatud ahven, mudamaim, särg, latikas, ka haug, linask ja luts.
Edvard Beneš

**Edvard Beneš** (28. mai 1884 Kožlany – 3. september 1948 Sezimovo Ústí) oli Tšehhoslovakkia poliitik, diplomaat ja riigipea. Ta oli üks Tšehhoslovakkia iseseisvumisvõitluse võtmefiguure ning riigi teine president aastatel 1935–1938 ja 1945–1948. 

Aastatel 1918–1935 oli Beneš Tšehhoslovakkia esimene välisminister ning 1921–1922 ka peaministrer.
Välisministrina mängis ta olulist rolli Tšehhoslovakkia välispoliitika kujundamisel ja rahvusvahelise positsiooni kindlustamisel pärast esimest maailmasõda.

Tšehhoslovakkia ja Saksamaa vaheline pinge viis Saksamaa survel 29.–30. septembril 1938 toimunud Müncheni konverentsini, kus Saksamaa, Itaalia, Prantsusmaa ja Suurbritannia leppisid kokku, et Tšehhoslovakkia peab loovutama Saksamaale sudeedisakslastega asustatud alad ehk Sudeedimaa. Tšehhoslovakkia esindajaid konverentsile ei kutsutud ning Edvard Beneš oli sunnitud kokkuleppe aktsepteerima.

Müncheni kokkuleppe tulemusena kaotas Tšehhoslovakkia umbes kolmandiku oma territooriumist ja ligi poole oma tööstuslikust tootmisvõimsusest.

Pärast Müncheni kokkulepet ja sellele järgnenud territoriaalseid kaotusi astus Beneš 5. oktoobril 1938 presidendi ametist tagasi ning lahkus peagi riigist. Ta suundus esmalt Suurbritanniasse, seejärel Prantsusmaale ja hiljem Ameerika Ühendriikidesse.

Teise maailmasõja ajal juhtis Beneš eksiilvalitsust, mille keskus asus Londonis. Tema eesmärk oli Tšehhoslovakkia iseseisvuse taastamine ja Müncheni kokkuleppe tühistamine. Ta saavutas rahvusvahelise toetuse riigi taastamisele ja hoidis sidemeid nii lääneriikide kui ka Nõukogude Liiduga. 1943. aastal sõlmis ta koos NSV Liidu juhtkonnaga Tšehhoslovakkia ja Nõukogude Liidu vastastikuse abistamise lepingu, mis mõjutas oluliselt sõjajärgse Ida-Euroopa geopoliitilist kujunemist.

Pärast Saksamaa alistumist 1945. aastal naasis Beneš Tšehhoslovakkiasse ja astus uuesti presidendi ametisse. Tema juhtimisel taastati riiklikud institutsioonid ning viidi ellu ulatuslikud sotsiaalsed ja majanduslikud reformid, sealhulgas sõjajärgsete kollaborantide karistamine ja sudeedisakslaste massiline väljasaatmine. Neid samme tuntakse ka Beneši dekreetidena.

Veebruaris 1948 puhkes Tšehhoslovakkias poliitiline kriis, kui kommunistlik partei, mille mõju oli pärast sõda kasvanud, haaras riigis võimu. Pärast demokraatlike ministrite tagasiastumist ja kommunistliku peaministri Klement Gottwaldi survestust ei suutnud Beneš kriisi lahendada. Kuigi ta keeldus uue, täielikult kommunistliku põhiseaduse allkirjastamisest, oli ta sunnitud 25. veebruaril 1948 nõustuma kommunistliku valitsuse moodustamisega.

Edvard Beneš astus presidendi ametist tagasi 7. juunil 1948. Ta suri sama aasta 3. septembril Sezimovo Ústís.

## Vaata
*Tšehhoslovakkia Teises maailmasõjas
*Slovaki Vabariik (1939–1945)
*Müncheni kokkulepe ja Müncheni konverents

## Viited
Ratsutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel

**[[Ratsasport|Ratsutamine]] [[2008. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 9.–21. augustini. Ratsutamisvõistlustel osales 204 sportlast 45 riigist ja välja jagati 6 komplekti medaleid. Kuna hobustele olid väga ranged karantiinireeglid, siis medalivõitjad ei selgunud mitte Pekingis, vaid selleks puhuks Hongkongi rajatud ratsutamiskeskuses. See on teine kord olümpiamängude ajaloos, kui ratsutamisvõistlused peeti põhimängudega erineva rahvusliku olümpiakomitee (Hongkongi Olümpiakomitee) korraldamisel.

## Võistlusalad

* Individuaalne koolisõit
* Võistkondlik koolisõit
* Individuaalne takistussõit
* Võistkondlik takistussõit
* Individuaalne kolmevõistlus
* Võistkondlik kolmevõistlus

Koolisõidus lubati võistlema 50 sportlast ja 50 hobust. Takistussõidus ja kolmevõistluses osales vastavalt 75 sportlast ja samapalju hobuseid. Koolisõidus ja takistussõidus lubati kasutada ka varuhobuseid, kusjuures koolisõidus oli selleks 10 hobust ja takistussõidus 15, ehk 1 hobune võistkonna peale.

## Võistluste ajakava

## Tulemused

### Individuaalne koolisõit




Finaal: 19. august
Osavõtjaid: 47
Olümpiavõitja 2004: Anky van Grunsven (Salinero), Holland
Ametlikud tulemused: Finaal


### Võistkondlik koolisõit




Finaal: 14. august
Osavõtjaid: 11 võistkonda
Olümpiavõitja 2004: Saksamaa
Ametlikud tulemused: Finaal


### Individuaalne takistussõit




Finaal: 21. august
Osavõtjaid: 49
Olümpiavõitja 2004: Rodrigo Pessoa, Brasiilia
Ametlikud tulemused: Finaal


### Võistkondlik takistussõit




Finaal: 18. august
Osavõtjaid: 9 võistkonda
Olümpiavõitja 2004: USA
Ametlikud tulemused: Finaal


### Individuaalne kolmevõistlus




Finaal: 12. august
Osavõtjaid: 70
Olümpiavõitja 2004: Leslie Law, Suurbritannia
Ametlikud tulemused: Finaal


### Võistkondlik kolmevõistlus




Finaal: 12. august
Osavõtjaid: 11 võistkonda
Olümpiavõitja 2004: Prantsusmaa
Ametlikud tulemused: Finaal


## Medalid

## Välislingid

* Ratsutamise koduleht Pekingi OM-il
* FEI koduleht
Tugev vastastikmõju

**Tugev vastastikmõju** ehk **tugev interaktsioon** on üks neljast fundamentaalsest jõust looduses.
Tugev vastastikmõju toimib värvilaengut ehk värvust omavate elementaarosakeste (kvarkide) vahel. Tugeva vastastikmõju kandjad ehk vaheosakesed on gluuonid. Erinevalt näiteks elektromagnetilisest vastastikmõjust, mille kandja footon ei oma elektrilaengut ega osale vastastikmõjus, omab gluuon värvilaengut. See tähendab, et ka gluuon ise osaleb aktiivselt vastastikmõjus. Tugeva vastastikmõju olemust kirjeldab kvantkromodünaamika, mis on osa osakestefüüsika standardmudelist.

Üksikud kvargid ja gluuonid on ainsad elementaarosakesed, millel on värvilaeng ja mis osalevad tugevas vastastikmõjus. Tänapäeva teadmiste järgi ei saa kvargid esineda üksikuna ja selliseid kvarke pole ka vaadeldud. Asi on selles, et eraldatud kvarkide vahele tekib nii suur energia, et tekib uus kvark. Kvarkide sellist alatist seotud olekut nimetatakse kvarkvangistuseks. Seega on kvargid alati ühendatud suuremateks osakesteks (prooton, neutron, meson), nende värvilaengud taandavad üksteist ning nende kombinatsioonist tekkinud vaba nii-öelda valge osake ise otseselt tugevas vastastikmõjus ei osale. (Pii-meson ehk piion vahendab küll tugevat tuumajõudu nukleonide vahel, see hoiab prootonid, neutronid koos aatomi tuumades, võimaldades stabiilsete aatomituumade olemasolu.) Tuumajõud tekivad tänu üksikute nukleonide värvuspolaarsusele (analoogiliselt muidu elektriliselt neutraalsete aatomite vahel tekkiva tõmbejõuga (van der Waalsi jõud).

Tugev vastastikmõju on tõeliselt tugev. Kahe kvargi vaheline kooshoidev jõud on suurusjärgus 100 njuutonit. Prootonitevaheline tõukumine aatomituumas (elektromagnetilise vastastikmõju tõttu) on tuuma koos hoidvast tugeva vastastikmõju tõmbejõust 137 korda nõrgem. 

Erinevalt elektromagnetilisest vastastikmõjust ei vähene tugev vastastikmõju kvarkidevahelise kauguse kasvades, vaid jääb konstantseks. Seetõttu on teatavast kaugusest alates energeetiliselt kasulikum tõmmata vaakumist välja uus kvargi-antikvargi paar, mis moodustavad lahknevate kvarkidega uued värvusneutraalsed kooslused. Seetõttu ei ole võimalik vaba kvargi olemasolu ning kõik eksisteerivad kvargid on seotud hadroniteks.
Kuigi ilma massita gluuon võiks teoreetiliselt kanda tugevat vastastikmõju lõpmata kaugele (analoogiliselt massita footonile), määrab ülalkirjeldatud efekt reaalse tugeva vastastikmõju maksimaalse kauguse. See on vähem kui umbes 0,8 femtomeetrit, mis on nukleoni raadiuse suurus. Seega on gluuon tugeva vastastikmõju vahendaja, mis hoiab kvarke koos prootonites, neutronites ja teistes hadronites.

## Vaata ka
* Tuumajõud
Kalapüük

**Kalapüük** (ka *kalastus*, *kalastamine*, kitsamas mõttes *töönduspüük*) on kalanduse haru, mis keskendub kalade ja teiste veeorganismide (ka veetaimede) püügile mingist veekogust. See hõlmab ka kõikvõimalikud kalapüügivahendid ja vastavad -tehnikad.

**Kalapüügi** all mõeldakse sageli ka harrastuslikel või sportlikel (kalasport) eesmärkidel kalade püüdmist. 

## Töönduspüük

Töönduslikel eesmärkidel kalapüüki saab jagada kaug-, mere- ja sisevetekalapüügiks. Kaugkalapüügist saab rääkida, kui püük toimub avamerest, merekalapüügist aga siis kui tegu on rannikulähedase püügiga, sisevetekalapüük toimub sisevetest (nt Võrtsjärvest).

## Vaata ka
*Kalakasvatus
*Kalapüügivahendid
*Kalapüügitehnikad
*Kalamehesäärikud
*Elekterpüük
*Jahi- ja kalastusturism

## Viited
Mers el-Kébir

**Mers el-Kébir** (araabia: المرسى الكبير‎, 'Suur Sadam') on sadamalinn Alžeeria loodeosas, Orani provintsis.

Linna elanike arv oli 2006. aasta andmetel 16 950.

## Ajalugu

Pärast Prantsusmaa alistumist Saksamaale 1940. aasta suvel ründas Briti laevastik 1940. aasta 3. juulil Mers el-Kébiris Prantsuse laevastikku, et see ei langeks sakslaste kätte, ja hävitas sellest suurema osa. Rünnakus hukkus umbes 1300 prantsuse meremeest.
Must mudil

**Must mudil** (*Gobius niger*) on mudillaste sugukonda kuuluv kalaliik.

## Kirjeldus
Must mudilal on piklikjässakas kehakuju. Seljauimi on kaks, sabauim on ümardunud ja isaste uimed on emaste omast tavaliselt suuremad. Silmad paiknevad lähestikku. Kogu keha on kaetud soomustega. 
Keha värvus on vahelduv, selg on enamasti mustjaspruun või oliivpruunikas, vahel ka kollakas kuni valge. Külgedel on mustad, enamasti ebamäärased täpid või laigud, kõht on kollakas või valge. Täiskasvanud isenditel puudub ujupõis.

Pikkus on maksimaalselt kuni 18 cm.

## Levila
Levinud Mustas meres, Vahemeres, Atlandi ookeani kirdeosas kuni Maroko rannikuni, Läänemeres kuni Ahvenamaa saarestikuni.

Must mudil on merekala, kes elab kuni 20 meetri sügavusel rannikuäärse ala vetikavööndis (litoraalis) või liivasel pinnasel.

## Vaata ka
*Eesti kalade süstemaatiline nimestik

## Välislingid
*
Eri Kawai

**Eri Kawai** (jaapani keeles 河井 英里 *Kawai Eri*; 8. mai 1965 – 4. august 2008, Tōkyō, Jaapan) oli Jaapani naislaulja. 

Eri Kawai lõpetas Tōkyō Kaunite Kunstide ja Muusika Rahvusülikooli ning kirjutas ja laulis nii klassikat kui ka pop- ja maailmamuusikat. 

## Albumid
*1996 "Wāzu Wāsu Bōken"
*1997 "Ao ni Sasageru" 
*2001 "Prayer" 
*2001 "Animage"
*2002 "Animage 2" 
*2006 "Madoromi no Rinne" 

## Välislingid
* Eri Kawai laulud
Koprofaag

**Koprofaag** ehk **skatofaag** (ka **roojatoiduline**, **roojasööja**) on loom, kes toitub sõnnikust. 

Koprofaagiat esineb näiteks mitmete mardikaliste ja kahetiivaliste juures.
Koprofaagilised on ka jänesed ja närilised, kellel puudub hästiarenenud mäletsejate omaga sarnane seedesüsteem, et rohtu seedida. Saamaks rohust kätte rohkem aineid, söövad nad oma väikesed pehmed väljaheited uuesti sisse; seda nähtust nimetatakse ka autokoprofaagiaks ehk refektsiooniks. Need loomad eritavad ka normaalseid väljaheiteid, mida nad söögiks ei tarbi. 

## Vaata ka
*Autokoprofaagia
*Saprofaag
Cornelius Castoriadis

**Cornelius Castoriadis** (kreeka keeles Κορνήλιος Καστοριάδης; 11. märts 1922 – 26. detsember 1997) oli Kreeka-Prantsuse filosoof, majandusteadlane ja psühhoanalüütik. Castoriadis on tuntud kui raamatu "L'Institution imaginaire de la société" ("Ühiskonna imaginaarne korraldus") autor, ühenduse *S*ocialisme ou Barbarie kaasasutaja ja autonoomia filosoof.

## Elulugu
Castoriadis sündis Konstantinoopolis ja asus hiljem elama Ateenasse. Juba 13-aastaselt hakkas ta huvi tundma marksismi vastu. 1941. aastal astus ta Kreeka Kommunistlikku Parteisse, millest lahkus aasta hiljem ja hakkas trotskistiks. 1944. aastal avaldas ta oma esimesed sotsiaalteaduslikud esseed ajakirjas Archeion Koinoniologias kai Ethikes ('Sotsioloogia ja eetika arhiiv'). Pärast Ateena Ülikooli lõpetamist politoloogia, majanduse ja õiguse erialal läks ta Prantsuse Instituudi stipendiumiga Pariisi õppima.

1980. aasta kirjutises "Devant la guerre" ("Sõjaga silmitsi") väitis Castoriadis, et Venemaa on saanud üheks suurimaks sõjaliseks jõuks maailmas. Et mahajäänud tsiviilmajanduse tingimustes sõjalist võimsust säilitada, ei saa Nõukogude Liit enam olla ainupartei bürokraatia valitsetav riik, vaid nn stratokraatia ehk militaarriik, mida valitseb tsiviilsektorist lahutatud iseseisev, ekspansionistlike plaanidega militaarsektor. Seetõttu puudub Venemaal sisemine klassidevaheline dünaamika, mis võiks viia sotsiaalse revolutsioonini. Castoriadis väitis, et muutused saavad toimuda ainult välise sekkumise tulemusel.

## Viited
Kalanduse mõisteid

*Siin on loetletud [[kalandus]]e mõisteid*.

## A
*abar
*akvakultuur
*akvapoonika

## B
*bottengarn

## D

## E

## F

## G

## H
*harpuun

## I

## J

## K
*kalakaitse
*kalakasvandus
*kalakasvatus
*kalamaksaõli
*kalandus
*Kalanduskoda
*Kalapaat
*kalapüügivahendid
*kalapüük
*kalatiik
*kalavõrk

## L
*lepiskala

## M
*marikultuur
*mõrd

## N

## O

## P
*prügikala

## R
*röövkala

## S
*soomkala
*sump
*säästev kalandus

## T
*tiigikalandus
*traal
*traalimine
*töönduskala
*töönduspüük

## U
*ui
*und

## V
## W
## Õ
*käsiõng

## Ä
## Ö
## Ü
*Ülepüük
Taekwondo 2008. aasta suveolümpiamängudel

**[[Taekwondo]] [[2008. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 20.–23. augustini ja need peeti Pekingi teadus- ja tehnoloogiainstituudi spordihallis. Taekwondos osales 124 sportlast 64 riigist ja välja jagati 8 komplekti medaleid.

## Võistlusalad

### Mehed

* Kuni 58 kg
* Kuni 68 kg
* Kuni 80 kg
* Üle 80 kg

### Naised

* Kuni 49 kg
* Kuni 57 kg
* Kuni 67 kg
* Üle 67 kg

## Võistluste ajakava

## Tulemused

### Mehed

#### Kuni 58 kg




Finaal: 20. august
Osavõtjaid: 16
Olümpiavõitja 2004: Chu Mu-Yen,Taiwan
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Kuni 68 kg




Finaal: 21. august
Osavõtjaid: 16
Olümpiavõitja 2004: Hadi Saei Bonehkohal, Iraan
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Kuni 80 kg




Finaal: 22. august
Osavõtjaid: 16
Olümpiavõitja 2004: Steven Lopez, USA
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Üle 80 kg




Finaal: 23. august
Osavõtjaid: 16
Olümpiavõitja 2004: Moon Dae-sung, Lõuna-Korea
Ametlikud tulemused: Finaal

Kuuba sportlane Angel Matos kukkus pärast Kasahstani võistlejalt Arman Tšilmanovilt saadud hoopi matile pikali ning jäi meedikuid ootama. Kuna taekwondo reeglite järgi võib puhkepaus kesta vaid ühe minuti siis Matos diskvalifitseeriti. Pärast seda kuubakas vihastas ning lõi jalaga näkku kohtunikule, kelleks oli rootslane Chakir Chelbati. Rahvusvaheline Taekwondo Föderatsioon karistas Matost ja tema treenerit eluaegse võistluskeeluga, kuna selline teguviis on rangelt vastuolus taekwondo reeglite ja olümpiavaimuga.


### Naised

#### Kuni 49 kg




Finaal: 20. august
Osavõtjaid: 16
Olümpiavõitja 2004: Chen Shih-hsien, Taiwan
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Kuni 57 kg




Finaal: 21. august
Osavõtjaid: 16
Olümpiavõitja 2004: Jang Ji-won, Lõuna-Korea
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Kuni 67 kg




Finaal: 22. august
Osavõtjaid: 16
Olümpiavõitja 2004: Luo Wei, Hiina
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Üle 67 kg




Finaal: 23. august
Osavõtjaid: 16
Olümpiavõitja 2004: Chen Zhong, Hiina
Ametlikud tulemused: Finaal


## Medalid

## Välislingid

* Taekwondo koduleht Pekingi OM-il
* WTF-i koduleht
Kessu päevamärk

**Kessu päevamärk** on päevamärk Kesselaiu põhjarannikul Suures väinas Muhu saare ja mandri vahel.

Päevamärgi geograafilised koordinaadid on .

21 meetrit kõrge metallsõrestiktorn püstitati 1957. aastal.

Päevamärk on üks kolmest Kesselaiul asuvast navigatsioonimärgist, kuid erinevalt kahest liitsihi tulepaagist on Kessu päevamärk kasutusest maha võetud ja laguneb.

Torni otsa on võimalik pääseda mööda redeleid, kuid vahetasandite puudumise ja päevamärgi viletsa seisukorra tõttu ei ole selle otsa ronimine soovitatav.

Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 758.

2009. aasta sügisest pole torn enam navigatsioonimärgina kasutusel. Muhu vallal on kavas võtta torn kasutusele matkaraja vaatetornina.

## Vaata ka

* Kesse alumine tulepaak
* Kesse ülemine tulepaak

## Viited

## Välislingid
*
Aakeri kihelkond

**Aakeri kihelkond** (taani *Aaker Sogn*, *Åker Sogn*) on kihelkond Taanis Bornholmi piirkondvallas. Ta kuulub Kopenhaageni piiskopkonna Bornholmi praostkonna Aakeri pastoraati. 

Enne 1970. aasta haldusreformi kuulus kihelkond Bornholmi maakonna Sønderi sadakonda.

Kihelkonna kirik on Aa kirik Aakirkebys. 

2013. aasta seisuga oli kihelkonnas 3268 elanikku, kellest 2830 olid Rahvakiriku liikmed.  2004. aasta seisuga olid vastavad arvud 3491 ja 3111.

## Aakeri kihelkonna asulad
 
*Åker Højlyng 
*Bodelyng Huse
*Boderne
*Bøsthøj  
*Bukkegård
*Byvangen 
*Duegård
*Egeby
*Ellesgård 
*Fåreby 
*Grammegårde 
*Grødby
*Gusegård 
*Hallegård
*Hundshale
*Kalbygård
*Kanniketuerne
*Klintegård 
*Kongensmark 
*Krusegård 
*Limensgade
*Loftsgård
*Munkegård  
*Nyby 
*Østervang
*På Bakken
*På Løkker
*På Tras 
*Riseskov
*Saksebro
*Skagelfaldet
*Skovgård
*Sletteenge
*Smålyngen
*Sortebjerg 
*Strøby 
*Styrsbro 
*Tvillinghuse 
*Ugleenge 
*Valingebjerg 
*Vallensgård Huse 
*Vester Boderne 

## Aakeri kihelkonna jõed
*Grødby jõgi 
*Læså 

## Muud kohad Aakeri kihelkonnas
*Åker (maavaldus)
*Almindingen (mets)
*Ekkodalen (org)
*Myregård (talu)
*Vallensgård (talu)

## Välislingid
*Sissekanne kihelkonnaportaalis (*taani keeles*)
Soolane vesi

**Soolane vesi** on vesi, mille soolade sisaldus (soolsus) on üle 10 g/L (10‰). Mingi veekogu soolsus on tingitud peamiselt naatriumkloriidi sisaldusest.

Kuna termin on kasutusel ka üldmõistena, tähendamaks suhtelist soolast vett, võib eri allikate järgi kokkuleppeline soolsus suuresti erineda. Mõnes allikas jagatakse soolane vesi omakorda vähesoolaseks, ülisoolaseks jne.

## Vaata ka
*Riimvesi
*Magevesi

## Viited
Kesse alumine tulepaak

**Kesse sihi alumine tulepaak** (ka *Kessu alumine tulepaak*) on tulepaak Kesselaiu edelarannikul Suures väinas Muhu saare ja mandri vahel. Tegemist on ühega kolmest Kesselaiul asuvast navigatsioonimärgist.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

## Tulepaagi iseloomustus

Tulepaak on ehitatud punasele metallpostile, mille küljes paikneb punase püsttriibuga valge täisnurkne tahvel. 

Tulepaagi kõrval asub väike silikaattellistest abihoone.

Meremärk püstitati 1879. aastal ja 1953 toimus suurem ümberehitus. Tulepaak automatiseeriti täielikult . aastal.

## Tule iseloomustus

9 meetrit kõrge tulepaagi tipus paiknev tuli asub merepinnast 12 meetri kõrgusel. 

Tulepaak töötab pimedal ajal läbi aasta.

Tuletorni tipus põleb valge tuli järgmise tsükliga: 0,5 sekundit valge ja 0,5 sekundit pime. Paistab asimuudist 318° asimuudini 128° 7 meremiili kaugusele. Tuli on sihi ülemise tulepaagiga sünkroonimata. Sihi asimuut on 123°.

## Vaata ka

*Kessu päevamärk
*Kesse ülemine tulepaak

## Välislingid

*
Venjamin Gulst

**Venjamin Gulst** (vene keeles *Вениамин Наумович Гульст*; 27. juuni 1900 Mõkolajiv, Hersoni kubermang – 1972 Moskva, NSV Liit) oli juudi rahvusest Nõukogude Liidu riikliku julgeoleku- ja siseasjade organite juhtivtöötaja, 1941. aastal Eestis juuniküüditamise üks läbiviijaid, Lavrenti Beria lähedane isik.

## Teenistuskäik
* 1934–1937 Gruusia NSV NKVD Riikliku Julgeoleku Valitsuse ja GPU Operatiivosakonna ülem, Gruusia NSV NKVD Miilitsavalitsuse kriminaaljälituse osakonnaülem; Gruusia NKVD Riikliku Julgeoleku Valitsuse 2. ja 3. osakonna ülem;
* 1938–1940 NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi Riikliku Julgeoleku Peavalitsuse (juhtkonna valve ja ihukaitse) 1. osakonna ülema asetäitja;
* 1940–1941 Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi rahvakomissari asetäitja
* 1941– juhtival tööl Gruusia NSV Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadis ja Riikliku Julgeoleku Ministeeriumis.

Pärast Beria aresti 26. juunil 1953 oli Gulst üle kuulatud seoses Lavrenti Beria süüasja uurimisega, mille käigus Lavrenti Beriat süüdistati 1939. aastal NSV Liidu kaitserahvakomissari asetäitja Georgi Kuliku abikaasa Kira Kulik-Simonitši salajase röövimise organiseerimises, mille käigus Gulst osales Beria isikliku korralduse alusel Vsevolod Merkulovi juhtimisel koos Šalva Tsereteli ja Lev Vlodzimirskiga Kira Kuliku salajases jälgimises ning ebaseadusliku vabaduse võtmise eesmärgil. 

1950. aastatel heideti ta NLKP-st välja ja jäeti ilma sõjaväelisest auastmest kindralmajor (põhjus?).

## Isiklikku
Tema poeg Valentin Gulst (*Гульст Валентин Вениаминович*, sünd. 29 augustil 1924) on teise maailmasõja veteran. Venjamin Gulsti vend Fjodor Gulst oli sõjaväearst.

## Viited


## Välislingid
* Biograafia
Ängelheinaöölane

**Ängelheinaöölane** (*Calyptra thalictri*) on Eestis harvaesinev, öölaste sugukonda kuuluv liblikaliik. 

Peamine ängelheinaöölase levila on Kaug-Ida. Eesti liblikafauna nimekirja lisandus ängelheinaöölane 2002. aastal. Teda on leitud peamiselt Lõuna-Eestist.

Ängelheina-öölane toitub tavaliselt taimemahlast, kuid võib ka läbi imetajate (sealhulgas inimese) naha toituda verest, seeläbi küll loomale olulist kahju tekitamata.

## Viited

## Välislingid

*
Kõnnumaa (Kõrvemaa)

**Kõnnumaa** nime kasutatakse Kõrvemaa maastikurajooni lõunapoolse osa kohta.

## Vaata ka
*Kõnnumaa maastikukaitseala
Puustusmaa

**Puustusmaa** on eesti perekonnanimi.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Puustusmaa 51 inimesel (27 mehel ja 24 naisel). Perekonnanimede levikult oli Puustusmaa meeste puhul 4442. ja naiste puhul 5608. kohal. Perekonnanime Puustusmaa kandja oli keskmiselt 45 aasta vanune (mediaanvanus oli 46).

## Nime kandjaid
*Andres Puustusmaa, filmilavastaja ja näitleja
*Natalja Murina-Puustusmaa, näitleja
*Paul Puustusmaa, jurist ja poliitik
*Tõnu Puustusmaa, karikaturist

## Viited