open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lovisa von Burghausen

**Lovisa von Burghausen** (20. detsember 1697 Narva – 30. jaanuar 1734 Njurunda, Medelpad, Västernorrlandi lään) oli baltisaksa päritolu Rootsi memuaarikirjanik.

Ta sai tuntuks memuaaridega aastaid kestnud vangistustest Venemaal, kuhu sattus 6-aastase tüdrukuna Põhjasõja 1704. aasta Narva sündmuste ajal. 

## Teosed
*"Biografica.", Autografsällskapets Tidsskrift band 2, 1889–1897

## Perekond
Ta sündis Rootsi-aegses Narvas ooberstleitnandi ja aadliku Gustaf von Burghauseni (surnud 1732 Vihtis) ja Dorothea Margareta von Brunderti tütrena. Tema vanaisa Herman von Burghausen oli Eestimaal sündinud Rootsi aadlik (enne aadeldamist 1652 perekonnanimi von Husen) ja Karjala rügemendi ooberst, kes hukkus Skåne sõja Lundi lahingus 1676, ning oli Karl IX teenistuses olnud kapteni ja Haapsalus läänivaldust omanud Hans von Huseni (ka Hausen) poeg. 

Lovisa abiellus Venemaal Solikamskis 1720. aastal endast ligi 30 aastat vanema Västerbotteni rügemendi pastori, magister Lars Östen Sandmarkiga. Pärast abikaasa surma abiellus ta 1731. aastal magister Petrus Olai Sundbergiga.

## Viited
Limpa ja mereröövlid

**"Limpa ja mereröövlid"** on Andrus Kivirähki lasteraamat. Raamatu illustraator on Anni Mäger.

Raamatu esmatrükk ilmus kirjastuses Varrak 2004. aastal, hiljem on tehtud mitu kordustrükki (2006, 2009, 2013, 2018). 2009. aastal ilmus raamatu venekeelne tõlge "Лимпа и пираты" (Varrak 2009).

Raamatu peategelased on Limmo, kes ühel ööl järsku oma voodist kaob, Limma, kes venda kohe otsima läheb, ja limonaadisiga Limpa, kes vahetpidamata limonaadi kaanib. Lisaks räägib raamat veel mereröövlitest, tontidest, patjadest, laiskloomadest, madratsitest ja karvastest kaisuelukatest.

Eesti Lastekirjanduse Teabekeskuse korraldataval üle-eestilisel Nukitsa konkursil said 2006. aastal esikoha nii "Limpa ja mereröövlid" tekst (autor Andrus Kivirähk) kui ka illustratsioonid (autor Anni Mäger).

## Vaata ka
* Limpa

## Viited
Jean Mabillon

**Jean Mabillon** (23. november 1632 Saint-Pierremont, Ardennid – 27. detsember 1707 Pariis) oli prantslasest benediktiini munk, õpetlane ja kirikuajaloolane, keda peetakse paleograafia ja diplomaatika alusepanijaks. 

Diplomaatika ja paleograafia abil näitas ta, et paljud ürikud, mida mõned ajaloolased pidasid võltsinguks, on ehtsad. 

Ta elas 1663 Saint-Denis' kloostris ja alates 1664. aastast Saint-Germain-des-Prés' kloostris.

## Teosed
**'Acta sanctorum Ordinis s. Benedicti...*, I–IX, 1677
**Annales Ordinis s. Benedicti...*, I–VI, 1703
**[[De re diplomatica]] libri sex*, 1681, koos seitsmenda raamatuga 1704

## Mälestuse jäädvustamine
Tema auks on nimetatud Mabilloni metroojaam Pariisis ja ajalooajakiri Revue Mabillon.
Tallofüüdid

**Tallofüüdid** ehk **rakistaimed** on hulkraksed alamad taimed. 

Nende hulka kuuluvad mitmesugused vetikad (eriti rohevetikad) ja helviksammaltaimed.

Rakistaimede keha on eri kudedeks diferentseerumata ja koosneb rakisest ehk tallusest.
Gottfried Arnold

**Gottfried Arnold** (5. september 1666 Annaberg-Buchholz – 30. mai 1714) oli saksa luterlik teoloog ja ajaloolane.
Kuldvillak (telesaade)

"**Kuldvillak**" (ingliskeelses versioonis "Jeopardy!") on maailmas levinud mälumängu telesaade, mis põhineb Ameerika Ühendriikide saate "Jeopardy!" formaadil. Saates võistlevad tavaliselt kolm mängijat, kes vastavad eri valdkondade, näiteks ajalugu, teadus, matemaatika, geograafia, keel, populaarkultuur, küsimustele.

"Kuldvillak" loodi 1964. aastal telesaatejuhi Merv Griffini poolt, 2023. aastal algas USA-s saatesarja 40. hooaeg, saateid on tehtud üle 8000. Populaarsest telesaatest on riigiti oma variant Poolal, Belgial, Saksamaal, Slovakkial, Eestil, Aserbaidžaanil, Hispaanial, Venemaal, Türgil ja Taanil.

Saadet toodavad Sony Pictures Television (omanik) ja Paramount International Networks (levitaja) ja kõik programmi versioonid kuuluvad Sony Pictures Television Studiosele ja Paramount Televisionile. 

Saate tunnusmuusika on versioon saate looja Merv Griffini laulust "Think!". Selle on saatele seadnud John Hoke ning salvestanud Chris Bell Music and Sound Design. Aastatel 2008–2021 kasutati muusikat Ameerika versiooni viimases 30-sekundilises osas.

## Eestis
Eestis on "Kuldvillak" telesaade, mis oli kõigepealt telekanali TV3, siis Kanal 2 eetris. Saadet on juhtinud Mart Mardisalu, Teet Margna ja Eeva Esse.

1998. aastal võttis TV3 toonane omanik Mati Mihkelson ühendust ameeriklastega, et soetada selles formaadis telesaate tegemise õigus. Pärast formaadi ostmist suhtles ameeriklastega edasi Teet Margna, et koordineerida saate õiges formaadis tegemist. 2002. aastal asus "Kuldvillaku" saatejuhina tööle Mart Mardisalu. 2004. aastal pani TV3 "Kuldvillaku" pausile.

2012. aastal naasis saade tele-eetrisse Kanal 2 eetris Teet Margna juhtimisel. 2019. aastast juhib "Kuldvillakut" Eeva Esse. "Kuldvillakut" mainiti ka Ameerika versioonis 2016. aastal aprillinalja eriosas. "Jeopardy!" viimane voor algas klipiga, kus saate pealkiri oli "Jeopardy! Estonia".

## Viited

## Välislingid
*"Kuldvillak" Kanal 2 kodulehel
*"Kuldvillak" andmekogus IMDb
Tartu Autoklubi

**Tartu Autoklubi** on Tartu ja kogu Lõuna-Eesti autohuvilisi koondav mittetulundusühing. Klubi põhieesmärk on viisaka liikluskultuuri propageerimine. Ka on klubi võtnud enda kohustuseks pakkuda Lõuna-Eestis autohuvilistele turvalist ja legaalset enese väljaelamise võimalust nii kiirendus- kui ka ringrajal.

## Ajalugu
Tartu Autoklubi loodi praegusel kujul 2006. aastal, kui ühest autohuviliste foorumist lõi lahku seltskond noori autohuvilisi. Koos hakati ette võtma ühisüritusi ja korraldama siseringile väikeseid kiirendusvõistlusi ja kruiise. Järk-järgult hakkasid üritused suuremaks kasvama ning tekkima iga-aastased traditsioonilised üritused ja kokkusaamised.

## Liikmed
Tartu Autoklubil on üle 200 lihtliikme. Nendel liikmetel on ligipääs klubi foorumile ja eelisõigus teabele klubi ürituste kohta. 

Teise liikmete grupi moodustavad Tartu Autoklubi korraldusmeeskonna liikmed, keda on kokku paarikümne ringis. Need liikmed korraldavad võistlusi, läbivad koolitusi, võtavad osa klubilisest tegevusest ja omavad lihtliikmetest kõrgemat klubilist staatust.
Dole

**Dole** on jõesaar Lätis Daugava jões.

Dole ise asub Salaspilsi piirkonnas, aga saare juures kuulub Daugava jõe põhjakallas Riia linnale ja lõunakallas Kekava piirkonda.

Saare idaosa on üle ujutatud Riia HEJ tammi tõttu. Enne tammi ehitust oli saare pikkus 9,2&nbsp;km, laius kuni 2,7&nbsp;km ja pindala 18,5&nbsp;km². Praegu on saare pindala 9,75&nbsp;km². Saare suurim kõrgus on 15 m üle merepinna. Saare üleujutamata osale jääb Dole saare looduspark.

Saarel asusid varem Ķivutkalnsi linnamägi ning pronksi- ja rauaaegsed kalmistud. Tänapäeval jäävad sinna Dole piiskopilinnuse asupaigad ja Dole mõisa hoonetekompleks. Saarel asub ka jaanimäe hiiepaik. Dole mõisapark rajati 1776 ja tänapäevani kasvab seal palju haruldasi puid. Minevikus kuulus saar Dole kihelkonda.

XX sajandi alguses oli Daugaval kurseerivatel laevadel saarel kaks peatust. Üks neist asus Annuška külas, teine Daugava muuseumi juures. Riia hüdroelektrijaama rajamine seiskas laevaliikluse.

Doleks kutsutakse ka saarel asuvat Doles dārzsi küla. Saarele jäävad küladest veel Rumbenieši, Taurītes, Dolesmuiža, Lebenieši ja Annuška.

Päeval, mil Läti astus Euroopa Liitu, 1. mail 2004 istutas Läti president Vaira Vike-Freiberga Dolele pärna.

## Viited

## Välislingid
*Dole saarest Salaspilsi kodulehel (inglise keeles)
Carlow

**Carlow** (iiri **Ceatharlach**) on linn Iirimaa kaguosas, Carlow' krahvkonna halduskeskus. Asub Barrow' jõe ja maantee N9 ääres Dublinist 84 km kaugusel kagus.

Linnas asuvad 13. sajandi alguses ehitatud Carlow' kindluse varemed.

## Sõpruslinnad
Carlow'l on kaks sõpruslinna:
*  **[[Tempe]]**  Ameerika Ühendriikides
*  **[[Dole (Prantsusmaa)|Dole]]**  Prantsusmaal

## Välislingid

* Carlow' koduleht
Transrasvad

**Transrasvadeks** nimetatakse mono- või polüküllastumata rasvu, mis sisaldavad transisomeerseid rasvhappeid. Küllastumata rasva molekul sisaldab süsiniku aatomite vahel ühte või enamat kaksiksidet. Vesinikuga on seotud vähesemad süsiniku aatomid, seega on ka vesiniku aatomeid vähem. Süsinikuaatomite side võib esineda cis- ja trans-vormilisena. Cis-ahelad asuvad sideme samal küljel ja muudavad selle väändunuks, trans-ahelad on sideme vastaskülgedel, nii et see on sirge.

Rasvade hüdrogeenimisel lisatakse cis-küllastumata rasvadele vesiniku aatomeid, kõrvaldades kaksiksidemeid ja muutes rasva rohkem küllastunuks. Nii töödeldakse näiteks taimeõlisid toiduainetetööstuse jaoks, muutes nad tahkemaks (tõstes sulamistemperatuuri). Hüdrogeenimiseks lisatakse õlile kõrgel temperatuuril ja rõhul katalüsaatori juuresolekul vesinikku (ladina k *hydrogenum*). See protsess, mille esmalt patentis Saksa keemik Wilhelm Normann aastal 1902, parandab rasvade säilivust ning kergendab nende tehnoloogilist käitlemist, kuid mõned cis-isomeerid muutuvad täieliku hüdrogeenumise asemel trans-küllastumata rasvadeks ehk transrasvadeks.

Hüdrogeenitud taimerasvade kasutamine sai Euroopa toidutööstuses levinuks alates 1920. aastatest; margariinid hakkasid kõrvale tõrjuma võid ja searasva kui odavam alternatiiv. Samuti peeti küllastumata taimseid rasvu tervisele kasulikumaks kui küllastunud loomseid rasvu.

Transrasvu võivad sisaldada praetud ja küpsetatud valmistoidud, kondiitritooted, maiustused, margariinid jms.

1980. aastatel hakati uurima transrasvade mõju tervisele. Uuringud on näidanud, et transrasvade tarbimine toiduga võib suurendada südame-veresoonkonna haigustesse haigestumise riski ja tõsta nn halva kolesterooli taset veres. Selle täpsed biokeemilised mehhanismid pole veel lõplikult selged. Transrasvade võimalikku vähki või suhkurtõbe tekitavat mõju pole uuringutega üheselt tuvastatud.

Mitmed riigid nõuavad transrasvade sisalduse näitamist toiduainete pakendil või on nende kasutamise keelustanud. Esimesi keelustajaid oli Taani. Oletatakse, et just transrasvade tarbimise vähendamine keskmiselt 6&nbsp;grammilt 1&nbsp;grammile päevas on selles riigis vähendanud südame isheemiatõppe haigestumist kuni 50%. Euroopa Toiduohutuse Amet on korduvalt uurinud transrasvadega seotud terviseriske, kuid jõudnud järeldusele, et seoses nende tarbimise väikeste kogustega (keskmiselt 1,2–6,7&nbsp;g päevas) kujutavad küllastunud rasvad transrasvadest suuremat ohtu tervisele.
Maailma Terviseorganisatsioon on soovitanud, et transrasvadest saadav energia ei tohiks ületada 1% kogu päevasest toiduenergiast.

Transrasvu esineb ka looduslikult mäletsejate lihas ja piimas ning neist valmistatud toodetes.

## Viited
August Neander

**Johann August Wilhelm Neander** (17. jaanuar 1789 Göttingen – 14. juuli 1850) oli saksa teoloog ja kirikuloolane.
Caster Semenya

**Caster Mokgadi Semenya** (sündinud 7. jaanuaril 1991 Polokwanes) on Lõuna-Aafrika Vabariigi kergejõustiklane (800 m jooksja).

2008. aastal osales Semenya kuni 20-aastaste kergejõustiku maailmameistrivõistlustel 800 m jooksus, kuid eeljooksust ta edasi ei pääsenud. Samal aastal toimunud noorte Rahvaste Ühenduse mängudel sai ta samal distantsil kuldmedali . 2009. aastal võitis ta kuni 20-aastaste Aafrika meistrivõistlustel kuldmedali nii 800 m kui ka 1500 m jooksus . 800 m jooksu võitis ta uue Lõuna-Aafrika Vabariigi rekordiga 1.56,72. Eelmine rekord 1.58,85  oli Zelda Pretoriuse nimel 1. aprillist 1991.

Berliinis peetud 2009. aasta MM-il tuli Semenya isikliku rekordiga 1.55,45 800 m jooksus maailmameistriks. Ta võitis teiseks tulnud Janeth Jepkosgeid ligi kahe ja poole sekundiga. Semenya sugu on tekitanud küsimusi ning IAAF suunas ta pärast maailmameistrivõistlusi soouuringutele. Tema mänedžeri Jukka Härköneni arvates on Semenya läbinud sootesti juba 2008. aastal noorte Rahvaste Ühenduse mängudel. 

Inglismaa ajalehe The Daily Telegraph 24. augustil 2009 avaldatud uudises kirjutati, et enne MM-i tehtud test näitas Semenyal testosterooni taset ligi kolm korda suuremana, kui normaalselt naistel peaks olema. Lehe arvates on Lõuna-Aafrika Vabariigi võistkonna peatreener endine Saksa Demokraatliku Vabariigi kergejõustiku dopinguprogrammis osalenud Ekkart Arbeit. Arbeit on ise väitnud, et tema suhe dopinguga sai lõpu juba 1989. aastal Berliini müüri langemise järel.

2009. aasta septembris kirjutas Austraalia ajaleht The Age, et uuringute tulemusel on Semenya hermafrodiit ehk mõlemasuguline isik. Rahvusvaheline kergejõustikuliit (IAAF) lubas uuringute tulemused ja otsuse avaldada novembris 2009. IAAF-i arvates vaevalt Semenya oma medalist peab loobuma, kuna tegemist ei ole dopingu kasutamisega. 

## Saavutused

### [[Suveolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2012  Londonis
**  hõbemedal 800 m jooksus **1.57,23**
* 2016  Rio de Janeiros
**  **olümpiavõitja** 800 m jooksus **1.55,28**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2009  Berliinis
**  **maailmameister** 800 m jooksus **1.55,45**
* 2011  Daegus
**  hõbemedal 800 m jooksus **1.56,35**
* 2017  Londonis
**  **maailmameister** 800 m jooksus **1.55,16**
**  pronksmedal 1500 m jooksus **4.02,90**

### [[Rahvaste Ühenduse mängud]]el
* 2018  Gold Coastis
**  **kuldmedal** 800 m jooksus **1.56,68**
**  **kuldmedal** 1500 m jooksus **4.00,71**

### [[Aafrika mängud]]el
* 2015  Brazzaville'is
**  **kuldmedal** 800 m jooksus **2.00,97**

### [[Aafrika meistrivõistlused kergejõustikus|Aafrika meistrivõistlustel]]
* 2016  Durbanis
**  **kuldmedal** 800 m jooksus **1.58,20**
**  **kuldmedal** 1500 m jooksus **4.01,99**
**  **kuldmedal** 4×400 m teatejooksus **3.28,49**

## Märkused


## Viited

## Välislingid

* 
* LAV-i minister ähvardab Semenya pärast sõjaga
Wilhelm V (Hessen-Kasseli maakrahv)

**Wilhelm V** (13. veebruar 1602 Kassel – 21. september 1637 Leer, Ida-Friisimaa) oli Hessen-Kasseli maakrahv 1627–1637.

Wilhelm sündis Hessen-Kasseli maakrahvi Moritzi ja Solms-Laubachi krahvitari Agnese pojana. Agnes suri peatselt pärast Wilhelmi sündi ning Moritz abiellus Nassau-Dillenburgi krahvitari Julianaga.

Kaotanud suure osa Hessen-Kasseli valdustest Hessen-Darmstadtile ning jätnud maakrahvkonna raskesse majandusolukorda, loobus Moritz 1627. aastal Wilhelmi kasuks troonist. Wilhelm sai maakrahviks Kolmekümneaastase sõja ajal ning tema valitsusajal kaotas Hessen-Kassel veelgi oma valdusi ja rikkust.

Wilhelmi surma järel päris trooni tema poeg Wilhelm VI, kuid kuni 1650. aastani valitses alaealise Wilhelm VI eest regendina tema ema Amalie Elisabeth. Amalie Elisabethi valitsusajal sai Hessen-Kassel tagasi suure osa oma kaotatud valdustest.

## Perekond
Wilhelm abiellus 21. novembril 1619 Kasselis Hanau-Münzenbergi krahvitari Amalie Elisabethiga (1602–1651). Abielust sündisid:
*Agnes (1620–1626)
*Moritz (sündis ja suri 1621)
*Elisabeth (1623–1624)
*Emilie (1623–1693), abiellus 1648 hertsog Henri Charles de La Tremoille'ga (1620–1672)
*Wilhelm (1625–1626)
*Charlotte (1627–1686), abiellus 1650 (lahutasid 1657) Pfaltzi kuurvürsti Karl I Ludwigiga (1617–1680)
*Wilhelm VI (1629–1663), Hessen-Kasseli maakrahv
*Philipp (1630–1638)
*Adolf (1631–1632)
*Karl (1633–1635)
*Elisabeth (1634–1688), Herfordi abtiss
*Luise (1636–1638)

### Sugupuu
Viited:

## Viited
Aurustumine

**Aurustumine** on aine üleminek kondenseerunud faasist kõrgema energiaga gaasifaasi ehk aurufaasi. Aurustumisele vastupidine protsess on kondensatsioon, auru üleminek vedelikuks või tahkeks aineks.

Aurustumine võib toimuda vedeliku pinnal keemistemperatuurist madalamal temperatuuril iseenesliku aurumise või eesmärgistatud aurustamise kaudu. Aurumisel võetakse energia keskkonnast (ümbruskonnast). Äraauramine tähendab täielikult (lõpuni) aurumist. Aurustamisel vedelikku soojendatakse või alandatakse rõhku.

Teine aurustumise viis on keemine või keetmine, mis toimub vedeliku massis allpool vedeliku pinda keemistemperatuuril või sellest veidi kõrgemal temperatuuril.

Aine auruvus ehk aurumisvõime ehk lenduvus on aurustumist iseloomustav suurus ja seotud aine keemistemperatuuriga. Aurustumine neelab energiat: aurumisel, kui soojust juurde ei saa, siis vedelik jahtub. Vedeliku aurustamise kiirendamiseks on vaja seda soojendada. Aurustumissoojus on aine aurustumiseks vajalik soojushulk aine massiühiku kohta. Aurustumist soodustavad moodustuva gaasifaasi (auru) ärapuhumine (tuul) ja vaakum.

## Seotud mõisteid

Sõna "aur" kasutatakse kahes tähenduses: 
*homogeenne gaasifaas (inglise *vapor* ehk *vapour*) ja
*udu (inglise *fog*) ehk gaasifaasi ja selle kondensatsioonil moodustunud mikroskoopilisi ainetilgakesi sisaldav heterogeenne süsteem.

Sõnatüvest "aur" on tuletatud termineid, mille kasutamisel esineb tihti ebajärjekindlust. Lisaks ülaltoodule veel mõned terminid.

Aurutamine on auru (tavaliselt veeauru) kasutamine mingi materjali töötlemiseks, näiteks mahla väljaaurutamine marjadest või rõivaste aurutamine ja pressimine. Aurutamine kokkuaurutamise mõttes on tahke aine eraldamine lahusest (või aine lahuse kontsentreerimine) solvendi äraaurustamise abil.

Auramine on nähtava auru – udu – moodustumine. Näiteks päeval soojenenud järvevesi hakkab ööjaheduses aurama.

## Vaata ka
*Agregaatolek
*Kondensatsioon
*Keemine
*Keetmine (laboris)
*Evapotranspiratsioon ehk koguaurumine
*Transpiratsioon
Lääne-Eesti vesikond

**Lääne-Eesti vesikond** on üks kolmest veeseadusega määratud Eesti vesikonnast (teised kaks on Ida-Eesti vesikond ja Koiva vesikond).

Veelahkme järgi määratud vesikondadest katavad Lääne-Eesti vesikonda osaliselt või täielikult Soome lahe vesikond, Väinamere – Riia lahe vesikond ja Saarte vesikond.

Lääne-Eesti vesikond on jagatud neljaks alamvesikonnaks:
*Harju alamvesikond,
*Läänesaarte alamvesikond,
*Matsalu alamvesikond,
*Pärnu alamvesikond.

Lisaks jääb osaliselt Lääne-Eesti vesikonna alale Pandivere põhjavee alamvesikond.

## Välislingid
* Pildid ja kaardid  Lääne-Eesti vesikond Keskkonnaagentuur
Riktsialised

**Riktsialised** (*Ricciaceae*) on sammaltaimede (või helviksammaltaimede) hõimkonda kuuluv sammalde sugukond.

Eestis on sugukonnas 2 perekonda: 
**Riccia* – riktsia  (7 liigiga). 
**Ricciocarpus* – vesilehvik (1 liigiga)

Riktsialiste esindajad moodustavad harilikult rosette. Nende gametangiumid arenevad talluse sees. Eoskupardel puudub jalg ja seetõttu asub see samuti talluse sees. Elateerid puuduvad.

## Viited
Heavy Metal Megahits

**"Heavy Metal Megahits"** on ansambli B.D.Ö. 2009. aastal ilmunud kogumikalbum.

## Lood
# Operation B
# Pole Vaulting Boys
# FFFFFANNNNN!!
# Let's Ski
# Synthezier Is Not My Friend
# Bitchtrap
# Never Trust A Fat Cat
# Supero Hypero Pig
# Flamingo The Destructor
# Shoot The Laughing Smurf
# Do Not Play Football
# Intelligent Basketball Player
# Young Avant Garde Artists
# Home B (Beep Shop Boys Remix)
# Gett Off My Boat
# The Dogz Of Buzinez
# Birthday Party
# Band From 1 Billion Years B.C.
# WHY?
# Heavy Metal Nonstop
# Unihea
Hävitusagent

**Hävitusagent** oli NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee kõrgema kooli vastuluuretegevuse sõnastiku kohaselt - ”riikliku julgeoleku organite agent, kes lahingvarustust kasutades täideb eriülesandeid. 

.

## Viited

## Välislingid
*ENSV KGB (MGB)  AGENT-BOJEVIKUD EHK MÕRVARAGENDID
Keemiline struktuur

**Keemiline struktuur** tähendab aatomite ruumilist paigutust molekulis. Keemilise struktuuri kirjeldamisel kasutatakse mõisteid, nagu struktuurivalem, molekulaarne geomeetria, elektronkonfiguratsioon, kristallstruktuur.

Molekulide keemilise struktuuri määramiseks kasutatakse mitmesuguseid spektroskoopia meetodeid:
*UV-Vis spektroskoopia uurib neeldumis- ja kiirgusspektreid ultraviolettkiirguse ja nähtava valguse piirkonnas; näitab eeskätt aromaatseid rühmasid ja konjugeeritud sidemeid;
*Infrapunaspektroskoopia (IP) uurib neeldumis- ja kiirgamisspektreid; infrapunases piirkonnas; näitab funktsionaalseid rühmi;
*Tuumamagnetresonantsspektroskoopias uuritakse aatomituumade ja magnetvälja vastastikust toimet, saadakse ainele iseloomulik TMR spekter; näitab paaritu spinniga aatomituumasid (isotoope) 1H, 13C, 15N, 19F, 31P;
*Massispektromeetria. Uuritav aine ioniseeritakse (näiteks elektronkiire toimel), mille tulemusel moodustuvad ioniseeritud molekulid ja molekuli fragmendid, mida saab registreerida kui ainele karakteerset MS spektrit; annab osakeste laengu ja massi suhte; 
*Röntgenkristallograafia ehk röntgendifraktsioon. Aine kristallile langev röntgenikiir hajub ainele omaselt spetsiifilistes suundades näidates aatomite paigutust aine kristallis. 
## Vaata ka
*Struktuurivalem
*Analüütiline keemia
Maanda kraav

**Maanda kraav** (ka *Maando peakraav*) on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Manni ja Palase külas.

Kraavi pikkus on 2,4 km ning see suubub Manni külas vasakult Velise jõkke. Kraavi valgla on 11,2 km². Kraav saab alguse Palase külas ning voolab Tallinna–Pärnu–Ikla maantee ja Päärdu–Leibre tee alt läbi. 

Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. 

Maanda kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1112702.

## Välislingid

*
Phillips Idowu

**Phillips Olaosebikan Idowu** (sündinud 30. detsembril 1978 Londonis Hackneys) on Suurbritannia kergejõustiklane (kolmikhüppaja), maailmameister (2009).

Idowu harrastas noorelt korvpalli ja Ameerika jalgpalli. 1997. aastal tuli ta kolmikhüppes nii Inglismaa koolinoorte meistriks kui ka kuni 20-aastaste meistriks ja sai samal aastal noorte Euroopa meistrivõistlustel neljanda koha. 1999. aastal tuli ta Inglismaa kuni 23-aastaste meistriks.

2000. aasta olümpiamängudel Sydneys sai ta tulemusega 17.08 kuuenda koha. 2001. aastal võitis ta Euroopa karikavõistlustel kolmikhüppe tulemusega 17.23 ja jäi Edmontonis toimunud maailmameistrivõistlustel üheksandaks. 2002. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel sai Idowu tulemusega 17.68 hõbemedali. Hiljem oli ta samal aastal Münchenis peetud Euroopa meistrivõistlustel viies ja IAAF-i Grand Prix' finaalvõistlustel seitsmes.

2003. aastal jäi tal kogu hooaeg põlveoperatsiooni tõttu vahele. Ateenas toimunud 2004. aasta olümpiamängudel jõudis ta kolmikhüppe finaali, kui ei saanud seal kolmel katsel tulemust kirja. 2005. aastal tuli ta Inglismaa sisekergejõustiku meistriks, kuid ei saanud finaali Euroopa sisemeistrivõistlustel Madridis.

2006. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Melbourne'is võitis Idowu kuldmedali ja sai viienda koha Göteborgis Euroopa meistrivõistlustel. Järgmisel aastal tuli ta Birminghamis Euroopa sisemeistriks ja hüppas maailmameistrivõistlustel Osakas end kuuendaks. 2008. aastal tuli ta Valencias sisemaailmameistriks tulemusega 17.75.

2008. aasta olümpiamängudele Pekingis läks Idowu kolmikhüppe võistlusele suursoosikuna, kuna tema nimel oli hooaja parim tulemus maailmas. Ta parandas oma hooaja parimat tulemust ja hüppas 17.62, kuid olümpiakulla võitis siiski Portugali sportlane Nelson Évora viis sentimeetrit parema tulemusega.

2009. aasta maailmameistrivõistlustel Berliinis tuli ta maailmameistriks hooaja tipptulemusega 17.73.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]

* 2008  **[[Peking]]is**
**  hõbemedal kolmikhüppes **17.62**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* **[[2009. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused|2009]]  [[Berliin]]is** 
**  **maailmameister** kolmikhüppes **17.73**

#### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

* 2008  **[[Valencia]]s**
**  **sisemaailmameister** kolmikhüppes **17.75**

### [[Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa sisemeistrivõistlustel]]

* 2007  **[[Birmingham]]is**
**  **Euroopa meister** kolmikhüppes **17.56** 

### [[Rahvaste Ühenduse mängud]]el

* 2002  **[[Manchester]]is**
**  hõbemedal kolmikhüppes **17.68**
* 2006  **[[Melbourne]]'is**
**  **kuldmedal** kolmikhüppes **17.45**

## Tunnustus
Spordialaliitude, meedia esindajate ja fännide hääletuse tulemusel valiti Phillips Idowu 2009. aasta Euroopa parimaks meeskergejõustiklaseks.

## Välislingid
* 
* Phillips Idowu Suurbritannia Olümpiakomitee leheküljel
Oberegg

**Oberegg** on vald (ametlikult ringkond (*Bezirk*)) Šveitsi kirdeosas  Appenzell Innerrhodeni kantonis. Asub kahe eksklaavina kantoni põhiosast kirdes Appenzell Ausserrhodeni ja Sankt Galleni kantonitest ümbritsetuna.

## Viited

## Välislingid

* Obereggi koduleht
Luzerni kanton

**Luzerni kanton** on kanton Šveitsi keskosas.

Aastani 2003 oli Luzerni kantonis 107 valda. Hiljem on valdu mitmel korral liidetud ja aastast 2021 on neid 80.

## Viited

## Välislingid

* Luzerni kantoni koduleht
Peoleo (ansambel)

**Peoleo** oli aastatel 1965–1973 tegutsenud Eesti Riikliku Kunstiinstituudi ansambel, mille liikmed olid Henno Käo, Lauri Nebel, Taivo Linna ja Eino Mäelt. Viiulit mängis ansamblis ka mõnda aega Ülevi Eljand.
Luzern

**Luzern** (prantsuse keeles **Lucerne**, itaalia keeles **Lucerna**, romanši keeles **Lucerna**, Luzerne'i saksa keeles **Lozärn**) on linn ja vald Šveitsi põhjaosas, Luzerni kantoni keskus. Linn asub Reussi jõe ja Vierwaldstättersee järve kaldal, Šveitsi keskosas.

Luzerni elanikud on valdavalt saksakeelsed.

Luzern on kaubanduse keskus, kuid linnas on ka mõningat tööstust. Linn on populaarne turismisihtpunkt. Luzerni läbib Gotthardi raudtee. 2000. aastal asutatud Luzerni Ülikoolis, mis on Šveitsi kümnest ülikoolist noorim, on kolm teaduskonda: teoloogiateaduskond, kultuur- ja sotsiaalteaduste teaduskond ning õigusteaduskond.

Linna vaatamisväärsuste hulka kuuluvad arvukad sillad, kuulsaim neist Kapellbrücke, mis on 170 m pikk katusega puidust ehitatud sild, pärinev aastast 1332, ning vanalinn, mitmed kirikud, kunstimuuseumid ja transpordimuuseum Verkehrshaus, kus leidub suur kogu vedureid, autosid, laevu ja lennukeid.

Linnas tegutseb mitmeid jalgpalliklubisid. Neist tuntuim on FC Luzern, mis mängib Swissporarena staadionil. Samuti on Luzern tuntud ratsaspordi keskusena ning seal toimuvad mitmed suured võistlused sõudmises.


Luzern old part of town.JPG|Luzerni linna läbib Reussi jõgi.
Luzern Kapellbruecke.jpg|Kapellbrücke sild.
Train-swiss-museum.jpg|Vana rong Verkehrshausi muuseumis.


## Vaata ka
*Surev lõvi

## Viited

## Välislingid

* Luzerni koduleht (*saksa ja inglise keeles*)
* Luzerni turismileht *(saksa, prantsuse, inglise, itaalia, hispaania, vene ja veel mitmes keeles)*
Appenzell Innerrhodeni kanton

**Appenzell Innerrhoden** on kanton Šveitsi kirdeosas. Riigiõiguse seisukohalt on Appenzell Innerrhoden poolkanton ja saab saata vaid ühe esindaja Kantonite Nõukogusse.

Kantoni kõrgeim tipp on Säntis (2502 m).

Kantoni valitsus ja parlament asuvad Appenzellis.

Kantonis on kuus ringkonda:
# Appenzell
# Rüte
# Schwende
# Oberegg
# Gonten
# Schlatt-Haslen

Appenzell Innerrhoden oli viimane kanton, mille naised said kohalikel valimistel valimisõiguse. See juhtus alles 1990. aastal.

Koos Appenzell Ausserrhodeni kantoniga moodustas kanton vana Appenzelli kantoni, mis 1597. aastal reformatsiooni ajal jagati. Appenzell Innerrhoden oli ajalooliselt katoliiklik kanton, kui Ausserrhoden oli protestantlik.

## Viited

## Välislingid

* Appenzell Innerrhodeni koduleht
Üldplaneering

**Üldplaneering** on ruumiline planeering, mille eesmärk on valla või linna territooriumi arengu põhisuundade ja tingimuste määramine. 

Üldplaneering tugineb valla või linna arengustrateegiale ja peab olema kooskõlas valla või linna (kohaliku omavalitsuse) arengukavaga.

Üldplaneering valmistab ette alused detailplaneerimise kohustusega aladel ja juhtudel detailplaneeringute koostamiseks. Väljaspool detailplaneeringu kohustuseta alasid või juhtusid on üldplaneering otseseks maakasutuse- ja projekteerimistingimuste väljastamise aluseks. Seda sellepärast, et planeerimisseaduse järgi võib kinnisomandile planeeringu alusel seada seadusest tulenevaid maakasutus- ja ehitustingimusi ning kitsendusi:

* detailplaneeringu koostamise kohustuse korral – kehtestatud detailplaneeringu alusel;
* detailplaneeringu koostamise kohustuse puudumise korral – kehtestatud üldplaneeringu alusel. 

Üldplaneering koostatakse kogu valla või linna territooriumi või selle osade kohta. Üldplaneeringut võib koostada teemaplaneeringuna (näiteks rohevõrgustiku teemaplaneering, teede teemaplaneering jne).

Üldplaneeringutega saab tavaliselt tutvuda maavalitsuses või kohalikus omavalitsuses ning valla või linna ametlikul kodulehel. Planeerimisseaduse järgi tuleb üldplaneeringu koostamise vältel seda avalikustada koos olulisemate lisade, eelkõige uuringute, kooskõlastuste, arvamuste ja muu ajakohase teabega üldplaneeringu koostamise korraldaja veebilehel.

## Välislingid
* Planeerimisseadus
* Käsiraamat "Soovitused üldplaneeringu koostamiseks", toimetaja Lass. K, autorid Lass. K, Palginõmm. V, Muiso. M jt; Keskkonnaministeerium, Tallinn 2000
* Üleriigiline planeeringute andmekogu (PLANK) kogub kokku ja säilitab kõik kehtestatud planeeringud olenemata planeeringu liigist. Andmekogu võimaldab kiiret ligipääsu planeeringu failidele ja andmetele otse rakenduse või teenuste kaudu.

## Viited
Hallõgija

**Hallõgija** (*Lanius excubitor*) on õgijalaste sugukonda õgija perekonda kuuluv lind.

## Levik

Hallõgija on levinud Euroopas ja Aasias metsatundrast kuni Kanaari saarteni, Põhja-Ameerikas, Põhja-Aafrikas, Araabias, Kesk- ja Sise-Aasias. Eestis on ta harvaesinev haudelind, kes elab enamasti rabades ning talvitub rannikul. Pärast pesitsusaega ilmub hallõgija poolavatud maastikele.
Hallõgija pesitsusaegset arvukust hinnatakse Eestis 300–600 paarile, talvist arvukust 400–3000 isendile.

Hallõgijal on palju alamliike. Euroopa lõunaosa ja Aafrika alamliigid ühendatakse mõnikord eraldi liigiks lõuna-hallõgija (*L. meridionalis*). Põhja-Aafrikas elab *[[Lanius excubitor algeriensis]]*, Saharas *[[Lanius excubitor elegans]]*, Araabia poolsaarel *[[Lanius excubitor aucheri]]*; Põhja-Ameerikas elavad *[[Lanius excubitor borealis]]* ja *[[Lanius excubitor invictus]]*; Euroopas elavad *[[Lanius excubitor excubitor]]*, *[[Lanius excubitor homeyeri]]* ja *[[Lanius excubitor leucopterus]]* ning Aasias *[[Lanius excubitor sibiricus]]*, *[[Lanius excubitor bianchii]]*, *[[Lanius excubitor mollis]]* ja *[[Lanius excubitor funereus]]*.

## Kirjeldus

Hallõgija on suur õgijalane. Tema üldpikkus on 24 cm ja kaal 68–75 grammi.

Hallõgija seljaosa on ühtlaselt tuhkhall, kõhupool valge või kergelt hallikas. Tiivad on mustad ühe-kahe küüdusega. Tiivaotsad on valge või ookrikarva servaga. Saba on muidu must, aga külgmised tüürsuled on peaaegu üleni valged. Valjasriba, silmaalune ja selle tagune laik on mustad või tumepruunid.

Hallõgija laul on tasane sädin, sageli kahesilbiline siutsumine.

## Eluviis

Hallõgija elutseb suurte põõsastega või hõreda puisturindega maastikul. Oma levila põhjaosas pesitseb ta rabadel, niitudel, jõelammidel ja põõsastega kaetud mäenõlvadel, kõrbes pesitseb ta saksauulimetsas või põõsastikes. Teda võib näha istumas puu või põõsa ladvas, kus ta luurab saaki või ootab muidu.

Toitumiselt sarnaneb hallõgija kullilistega. Ta sööb valdavalt väikesi linde, pisinärilisi, väikesi roomajaid ja kahepaikseid, vähem suuri putukaid. Saagi torkab ta teravate okste ja astelde otsa või surub oksaharusse. Niimoodi korjab ta endale ka toiduvarusid.

Pesitsusaeg kestab levila põhiosas aprillist augustini. Levila põhjaossa saabub hallõgija alles juuni algul. Pesa rajab ta tavaliselt 2–7 meetri kõrgusele. Munad on rohekashallid pruunide tähnidega. Kurnas on enamasti 5–7 muna, mida emaslind haub 15 päeva. Isaslind valvab ja kaitseb pesa ning toidab emast. Seejärel toidavad mõlemad vanemad 19–20 päeva poegi. Ränne lõunamaale toimub oktoobris.

## Kaitse

Eestis kuulub hallõgija III kaitsekategoriasse.

Hallõgija valiti koos punaselg-õgijaga Eesti 2010. aasta linnuks.

## Viited

## Allikad
* Lars Jonsson. "Euroopa linnud", Eesti Entsüklopeediakirjastus 2008, ISBN 9789985702970

## Välislingid

* 

* Algas õgijate aasta, Postimees, 4. jaanuar 2010
* Eesti Ornitoloogiaühingu aasta lind 2010 – Hallõgija
* 2010. aasta linnuks valiti õgijad, Roheline Värav, 30. september 2009
*Ulvar Käärt, "Vaatlejad „jahivad” talviseid hallõgijaid", Eesti Päevaleht, 29. jaanuar 2010
PubChem

**PubChem** on internetipõhine keemiliste ühendite andmebaas. Andmebaasi haldab National Center for Biotechnology Information, mis on Ameerika Ühendriikide Rahvusliku Meditsiiniraamatukogu (United States National Library of Medicine) üks osa.

## Välislingid
*PubChemi koduleht
Catena

**Catena** on eesti segakoor, mis algselt oli ansambel, Elfikeldrist alguse saanud segakoori Kellerkoor väike koosseis. Nagu igal dünaamilisemal kollektiivil vahetub osa koosseisu mingil ajal, nii ka Kellerkooril – praeguseks on Elfikeldri liikmetest vaid kolm laulma jäänud ja osalt ka seetõttu esinetakse Catena nime all.

## Tunnustus
*Veebruar 2008 – II koht C-kategooria kooride hulgas XVI Eesti segakooride võistulaulmisel Miina Härma Gümnaasiumis
*Aprill 2016 - Grand Prix II Eesti vokaalansamblite võistulaulmisel Tuljak Miina Härma Gümnaasiumis 

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* MTÜ Kellerkoor
Brandenburgi värav

**Brandenburgi värav** (saksa keeles *Brandenburger Tor*) on võiduvärav Saksamaa Liitvabariigi pealinna Berliini keskses Mitte rajoonis Dorotheenstadti linnaosas Pariisi väljakul. Väravast ida poole kulgeb Unter den Linden, lääne poole 17. Juuni tänav. Värava kõrvale jäävad lääne pool 18. Märtsi väljak ja ida pool Pariisi väljak.

## Ajalugu
Brandenburgi margi ja Berliini linna vaheline läänevärav ehitati aastatel 1788–1791 Preisi kuninga Friedrich Wilhelm II käsul. Klassitsistliku dekoratiivvärava arhitekt ja ehitusmeister oli Carl Gotthard Langhans. Viitena Saksa-Rooma riigile kroonib väravat skulptuur, mis kujutab kvadriigal saabuvat võidujumalannat Victoriat.

## Lääne- ja Ida-Berliini vahel

Brandenburgi värav oli natsionaalsotsialistliku Saksamaa kapituleerumise järel Teises maailmasõjas liitlasvägede poolt sektoriteks jagatud Lääne- ja Ida-Berliini piiriületuskoht kuni Berliini müüri ehitamiseni 1961. aastal.

## Tänapäev
Värav on kujunenud Berliini ja kogu Saksamaa rahvuslikuks sümboliks. Väravat on kujutatud ka Saksamaa Liitvabariigi 10-, 20- ja 50-sendistel euromüntidel. Brandenburgi värav on Berliini maratoni traditsiooniline stardi- ja finišipaik.

## Vaata ka
Peekersammal

**Peekersammal** (*Chiloscyphus*) on kammtupikuliste sugukonda kuuluv sammalde perekond.

Peekersamblad on keskmise suurusega ja rohelised või kahvaturohelised taimed. Varred on lamavad ning harunevad hõredalt ja korrapäraselt. Lehed on terveservased, mõnikord tipus pisut sämpunud. Lehed on kinnitunud peaaegu piki vart. Peekersamblad on ühekojalised.

## Eesti liigid
Eestis on teada kaks liiki:
* roheline peekersammal (*Chiloscyphus polyanthos*) ja
* kahkjas peekersammal (*Chiloscyphus pallescens*).
Mõlemad liigid on (liig)niiskuslembesed ja võivad kasvada ka vees.

## Viited
Neil Cavuto

**Neil Patrick Cavuto** (sündinud 22. septembril 1958) on Ameerika Ühendriikide uudistediktor ja kommentaator.

Ta juhib kanali Fox Business Networki saateid "Your World with Neil Cavuto" ja "Cavuto on Business" ning Fox News Channeli telesaadet "Cavuto".

## Välislingid
*Neil Cavuto elulugu FoxBusiness.com
*Neil Cavuto elulugu FoxNews.com
*NewsMaxi elulugu
DrugBank

**DrugBank** on internetipõhine ravimite andmebaas, mida haldab Alberta Ülikool. Andmebaas on kõigile vabalt ja tasuta kättesaadav.

Andmebaasi esimene versioon avaldati 2006. aastal. Viimatine, 2014. aastal avaldatud versioon (versioon 4.0) sisaldab 7677 ravimikirjet. Iga kirje sisaldab üle 200 andmevälja.

## Välislingid
*DrugBanki koduleht
Detailplaneering

**Detailplaneering** on Eesti planeerimisseaduse järgi ruumiline planeering, mis koostatakse lähiaastate ehitustegevuse ja maakasutuse aluseks valla või linna territooriumi osa kohta. Reeglina koostatakse detailplaneering omavalitsuse üldplaneeringu elluviimiseks.

Detailplaneeringu koostamine on kohustuslik linnades ja alevites ning alevike ja külade olemasolevatel ja kavandatavatel selgelt piiritletavatel kompaktse asustusega territooriumi osadel:
* uue hoone, välja arvatud üksikelamu kõrvalhoone, suvila kõrvalhoone, aiamaja kõrvalhoone või kuni 20 ruutmeetrise ehitusaluse pindalaga väikehoone, püstitamise korral ja on selle hoone püstitamiseks koostatava ehitusprojekti aluseks;
* olemasoleva hoone, välja arvatud üksikelamu, suvila, aiamaja või nende kõrvalhooned, maapealse osa kubatuuri laiendamise korral üle 33 protsendi ja on selle hoone laiendamiseks koostatava ehitusprojekti aluseks;
* maa-alade kruntideks jaotamise korral (sealjuures on krunt planeerimisseaduse järgi ehitamiseks kavandatud maaüksus detailplaneeringu koostamise kohustusega alal).

Lisaks on detailplaneering kohustuslik koostada üldplaneeringus määratud aladel või juhtudel. Eeltoodule vaatamata võimaldab planeerimisseadus kohaliku omavalitsuse volikogul põhjendatud vajaduse korral algatada detailplaneeringu koostamise ka aladel ja juhtudel, millele ei ole sätestatud detailplaneeringu koostamise kohustust.

Planeerimisalase tegevuse üleriigiline korraldamine ja järelevalve on Siseministeeriumi pädevuses ning planeerimisalase tegevuse korraldamine ja järelevalve maakonnas on maavanema pädevuses.

## Viited

## Välislingid
* Planeerimisseadus
* "Detailplaneeringu hinda ei mõõdeta vaid hektariga", Kaur Lass, ajakiri Ehitaja 5/2006
Avalikustamise strateegia

**Avalikustamise strateegia** on peamiselt riigiasutuste ja kohalike omavalitsuste, vähem teiste organisatsioonide strateegia avalikkuse teavitamiseks ning dokumentide avalikkusele kättesaadavaks tegemiseks.

**Avalikustamise strateegia** ruumilise planeerimise kontekstis on elanikkonna (kodanike), ettevõtjate, maaomanike ja teiste huvitatud isikute kaasamine arengukava või planeeringu ja selle keskkonnamõju strateegilisse hindamise protsessi. See on vajalik, sest planeeringute koostamine on planeerimisseaduse järgi kohustuslik läbi viia avalikult ja avalikkust kaasavalt.

Avalikustamise strateegia võib olla samuti vajalik oluliste otsuste, arengukavade, projektide vms koostamisel. Samuti võib avalikustamise strateegia olla vajalik ettevõtetel uute toodete või teenuste või oluliste juhtkonna muudatuste, omaniku vahetuse vms tutvustamiseks.

Avalikustamise strateegia olulisus peitub selles, et teadlikult ja õiges järjekorras ning õigetele sihtrühmadele infot andes välditakse segadust, vastutöötamist jms ebasoodsaid olukordi. Praktikas on negatiivse avaliku arvamuse positiivseks muutmine pikk ja keerukas protsess. Avalikustamise strateegia puudumisest lähtuvalt on mitmed planeeringud ja projektid jäänud ellu viimata. Samuti võib avalikustamise strateegia puudumine tekitada ettevõtte töötajate või ettevõtte klientide seas segadust, mille tulemuseks on kas töölt lahkumine või lepingute ülesütlemine.

## Välislingid
*Kaur Lass. Trellid vaateakende ees – Eestis ei kasutata avalikustamise strateegiaid. Postimees 16.06.2007
*Kaur Lass. Elukeskkonna kvaliteedi määravad planeeringu koostamises osalejad, Keskkonnatehnika 5/2007
*Kaur Lass. Planeeringu edu tagab soosiv avalik arvamus, Äripäev 13.05.2009
Helmut Thielicke

**Helmut Thielicke** (4. detsember 1908 – 5. märts 1986 Hamburg) oli saksa protestantlik teoloog, kirikuõpetaja ja üks 20. sajandi mõjukamaid jutlustajaid.

Thielicke õppis teoloogiat Erlangeni, Tübingeni ja Göttingeni ülikoolides. Teise maailmasõja ajal pidi ta oma ametikohalt lahkuma natsirežiimi kriitika tõttu, kuid jätkas õpetamist ja jutlustamist võimaluste piires. Pärast sõda töötas ta mitmes ülikoolis, kuni sai 1954. aastal Hamburgi Ülikooli süstemaatilise teoloogia professoriks.

Aastatel 1960–1978 oli Thielicke Hamburgi Ülikooli rektor, panustades ülikooli ülesehitamisse ja rahvusvahelise nähtavuse suurendamisse. Tema tuntumate teoste hulka kuuluvad jutluste ja eetikaalaste kirjutiste kogumikud, mis käsitlevad usku praktilises elus ning kristluse tähendust kaasaegses ühiskonnas.

Thielicke jäi aktiivseks kiriku- ja akadeemilises elus kuni surmani 1986. aastal.
Jüri Soolep

**Jüri Soolep** (sündinud 8. novembril 1962) on eesti arhitekt. 

Ta on lõpetanud ERKI arhitektuuriteaduskonna 1986. aastal. Aastatel 1986–1988 õppis ta Moskva Arhitektuuriteooria ja -ajaloo Teaduslikus Keskinstituudis ja sai teaduste kandidaadi kraadi. Seejärel täiendas ta end Inglismaal, õppides aastatel 1997–2001 Portsmouthi Ülikoolis, kus sai filosoofiadoktori kraadi.

Aastatel 1988–1997 oli ta Eesti Kunstiakadeemias vanemõpetaja, 1997–2001 Portsmouthi Ülikooli arhitektuurikoolis stuudioõpetaja. Alates 2001. aastast on Soolep Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri teaduskonna professor. Aastatel 2002–2011 oli ta dekaan. Alates 2011. aastast on ta Umea Arhitektuurikooli magistristuudio külalisprofessor ja alates 2013. aastast Põhjamaade Arhitektuuriakadeemia rektor.

Ta on arhitektuuribüroo ARCHIMEDIUM AS aktsionär ja Eesti Arhitektide Liidu eestseisuse liige. 

Tema loomingusse kuuluvad hooned ja sisekujundused peamiselt Pärnus ja Tallinnas.

## Tunnustus
*2012 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (tegevuse eest Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri teaduskonna dekaanina, pikaajalise õppe- ja teadustöö ning raamatu "Ruum ja mõte. 10 loengut arhitektuurist" kirjutamise eest)

## Viited
Vastja oja

**Vastja oja** on oja Raplamaal Kehtna vallas Hiie ja Vastja külas.

Oja lähe on Hiie külas Lelle raba edelaservas. Vastja külas jääb oja lõunakaldale Iidase pärn. Samas läheb üle oja Lokuta–Kehtna tee, millest 1 km loodes suubub oja vasakult Velise jõkke (62,2 km suudmest).

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Vastja oja keskkonnaregistri kood on VEE1112800.

## Välislingid

*
Laeste oja

**Laeste oja** on oja Raplamaal Kehtna vallas Kärpla ja Laeste külas.

Oja suudmest umbes 1600 m läände jääb Rapla–Järvakandi–Kergu maantee. Ta suubub Kärpla külas Velise jõkke (58,9 km suudmest).

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Laeste oja keskkonnaregistri kood on VEE1112900.

## Välislingid

*
Veskioja

**Veskioja** on oja Raplamaal Kehtna vallas Ahekõnnu ja Nõlva külas ning Rapla vallas Vahakõnnu külas.

Ülemjooksul läheb üle oja Ahekõnnu tee. Keskjooksul läheb üle oja Rapla–Järvakandi–Kergu maantee. Oja suubub Nõlva külas vasakult Velise jõkke (50,2 km suudmest). Suudmest põhja poole jääb Tõrasoo looduskaitseala.

Oja on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Veskioja keskkonnaregistri kood on VEE1113000.

## Välislingid

*
Hackney

**Hackney** on Londoni linnaosa. 

Hackney pindala on 19,06 km² ja seal elab   209&nbsp;000 inimest (2007).

## Viited
Geraldo Rivera

**Geraldo Rivera** (sündinud 4. juuli 1943) on Ameerika Ühendriikide ajakirjanik, jurist, reporter ja endine vestlussaate juht. Ta juhib Fox News Channeli saadet "Geraldo at Large".

## Viited
Girolamo Frescobaldi

**Girolamo Frescobaldi** (1583 Ferrara – 1. märts 1643 Rooma) oli itaalia organist ja helilooja.

## Elukäik
Girolamo Frescobaldi sündis arvatavasti 13. septembril 1583 Ferraras. Juba lapsena õppis ta Ferrara katedraali organisti Luzzasco Luzzaschi juures. Frescobaldi ilmutas juba varakult erakordseid võimeid nii orelimängus kui ka laulmises. 

Jaanuaris 1607 sai Frescobaldi organistikoha Santa Maria kirikus Roomas, kus töötas ainult mõne nädala, misjärel läks reisima Flandriasse. 1. novembril 1608 sai Frescobaldi organistiks Püha Peetruse katedraalis Roomas. Seal töötas ta 20 aastat.

1628. aastast elas ta Firenzes, kus oli organistina Medicite teenistuses. Firenzes elas Frescobaldi viis aastat. Seejärel naasis ta Roomasse Püha Peetruse katedraali, kus töötas oma elu lõpuni. Girolamo Frescobaldi suri 1. märtsil 1643 Roomas.

## Looming
Girolamo Frescobaldi oli oma aja üks tuntumaid organiste – orelivirtuoos. Väidetavalt olevat tema orelimängu kuulanud Roomas ligi 30 000 inimest. Girolamo Frescobaldi mõjutas oma loominguga Johann Jacob Frobergerit ja hiljem Johann Sebastian Bachi. Johann Jacob Froberger oli Girolamo Frescobaldi õpilane. 1637. aastal ta reisis Viinist Roomasse, et Frescobaldiga kohtuda. Girolamo Frescobaldi oli esimene itaalia muusika ajaloos, kes hakkas kirjutama sooloteoseid orelile. Enne teda kasutati orelit Itaalias põhiliselt saatepillina.

Girolamo Frescobaldi kirjutas madrigale. Esimene madrigalikogumik ilmus 1608. aastal.
See sisaldas tokaatasid, ritšerkaare, fantaasiaid, *[[capriccio]]*'sid ning fuugasid orelile ja *cembalo*'le (klavessiinile). Kõige tuntum on tema kogumik "Fiori Musicali" ("Muusikalised lilled", 1635), mis sisaldab missasid orelile. 

## Välislingid
*/ Werner Music Arcive
Selle artikli kirjutamisel on kasutatud materjali *Great Composers 1300–1900. A Biographical and Critical Guide. The H.W.Wilson Company. New York.*
Simeon Bekbulatovitš

**Simeon Bekbulatovitš** (aastani 1573 **Sain-Bulat**; vene Симеон Бекбулатович; tatari *Sain Bulat xan*; surnud 5. jaanuar 1616) oli Kassimovi khaan 1568–1573, väepealik Liivi sõjas ja opritšnina järel 1575–1576 kogu Venemaa suurvürst ja tsaar. 

Ta oli Tšingis-khaani ja Kuldhordi khaanide järglane, ning Ivan Julma teise abikaasa, tšerkessist tsarinna, Maria Temrjukovna (umbes 1544–1569) lähisugulane. 

## Viited

## Välislingid
*biografija.ru: Симеон Бекбулатович (biograafia vene keeles)
FreedomWorks

**FreedomWorks** on konservatiivne mittetulundusühing Ameerika Ühendriikides Washingtonis.

## Välislingid
* Koduleht
Uriel Sebree

**Uriel Sebree** (20. veebruar 1848 – 6. august 1922) oli Ameerika Ühendriikide mereväeohvitser.

Ta asus õppima mereväeakadeemiasse kodusõja ajal ja läks erru 1910. aastal kontradmirali auastmes.

Sebree oli USA Vaikse ookeani laevastiku komandör. Ta sooritas kaks polaarekspeditsiooni. Esimesel läks ta laeval Tigress 1873. aastal otsima kaduma jäänud laeva Polaris. 1884. aastal päästis ta Adolphus Greely ja tema ellujäänud kaaslased Ellesmere'i lähedalt.

Aastail 1901–1902 oli ta Ameerika Samoa kuberner.

Tema järgi on nimetatud Sebree saar ja Sebree mägi Alaska Aleksandri saarestikus.
Alaska poolsaar

**Alaska poolsaar** (inglise keeles *Alaska Peninsula*) on poolsaar Põhja-Ameerika loodeosas. Poolsaar ulatub umbes 800 km edelasuunaliselt merre, kus ta eraldab Vaikset ookeani Beringi mere Bristoli lahest.

Kirjanduses peetakse "Alaska poolsaare" all sageli silmas tervet Alaska osariigi territooriumi ilma Aleuutide ja nn. Alaska Pannivarreta.
Wen Jiabao

**Wen Jiabao** (*Wēn Jiābǎo*; lihtsustatud hiina kirjas 温家宝; traditsioonilises hiina kirjas 溫家寶; sündinud 15. septembril 1942 Beichenis Tianjinis) on Hiina poliitik, kes oli 2003–2013 Hiina RV valitsusjuht (Riiginõukogu esimees) ja 1997–2012 Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee poliitbüroo liige. 

Ta on geoloog ja insener ning on lõpetanud Pekingi Geoloogiainstituudi. 1968–1978 töötas ta Gansu provintsis geoloogina. 

Weni valitsusajal loobuti Hiinas iga hinnaga majanduskasvu taotlemisest ja hakati rohkem tähelepanu pöörama sissetulekute võrdsemale jaotusele, haridusele ja tervishoiule.
Liid

**Liid** (hiina keeles 黎 (*lí*)) on üks 56-st Hiinas ametlikult tunnustatud rahvast. Nad räägivad kami-tai keelte hulka kuuluvat lii keelt.

2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli Hiinas 1 247 800 liid. 94% neist elas Hainani saarel.
2002. aasta Rahvaste Ühenduse mängud

**[[2002]]. aasta [[Rahvaste Ühenduse mängud]]** olid 17. Rahvaste Ühenduse mängud. Need toimusid 25. juulist kuni 4. augustini Manchesteris Inglismaal. See oli suurim spordivõistlus Inglismaal, mis on seal kunagi peetud, jättes varju isegi 1948. aasta suveolümpiamängud.

## Tulemused
 
## Medalid

## Välislingid

* Rahvaste Ühenduse mängude koduleht 2002. aasta mängudest
* Manchester 2002 koduleht
* BBC koduleht 2002. aasta Rahvaste Ühenduse mängudest
Lii

**Lii** (hiina 里, *lǐ*) on traditsiooniline Hiina pikkusühik. Selle pikkus oli 180 *[[zhang]]*i ehk umbes 644,4 m. Ajaloo jooksul on selle pikkus varieerunud. 1984. aastal läks Hiina RV ametlikult üle meetermõõdustikule ja lii pikkuseks määrati 500 m.

Lii laenati ka Koreasse ja Jaapanisse, kus seda nimetatakse *ri*. Jaapanis on ri pikkus 3927,27 m, Koreas 392,72 m.
David Letterman

**David Michael Letterman** (sündinud 12. aprillil 1947) on Ameerika Ühendriikide saatejuht ja humorist.

Ta juhtis 33 aastat hilisõhtust vestlussaadet, alates 1982. aastast NBC saadet "Late Night with David Letterman" ja alates 1993. aastast CBS-i saadet "Late Show with David Letterman". Tema saade oli viimast korda eetris 20. mail 2015.
Näitleja

**Näitleja** (vananenud terminiga *aktöör*) on loovisik, kes esineb teatris kui ka kaamera või mikrofoni ees. Näitleja võib esineda lavadel, teatrietendustes, filmides, telesaadetes, raadiosaadetes või mujal.

Naisnäitlejat võib nimetada ka **näitlejannaks** või **näitlejatariks**, kuid elukutse ja ametinimetus on siiski **näitleja**.

## Vaata ka
* Näitlemine
* Näitlejate loend
* Teatrinäitlejate loend
* Filminäitlejate loend
* Eesti näitlejate loend
* Eesti Näitlejate Liit
* Lapsnäitleja

## Välislingid