open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gyude Bryant

**Charles Gyude Bryant** (17. jaanuar 1949 – 16. aprill 2014) oli Libeeria poliitik. Oli Üleminekuvalitsuse peaminister ja Libeeria riigipea 14. oktoobrist 2003 – 16. jaanuarini 2006. Üleminekuvalitsuse ametisse astumine oli osa rahukokkuleppest, mis lõpetas Libeeria teise kodusõja "Ühendatud Libeerlased lepituse ja demokraatia eest" ülestõusnute ja president Charles Taylori vahel. Bryant oli varem ärimees ja valiti üleminekuvalitsuse eesotsa, kuna oli poliitiliselt neutraalne ning vastuvõetav kõigile osapooltele.

Jaanuaris 2007 küsitles politsei Bryanti kahtlustatuna korruptsioonis ja raha kõrvaldamises tema ametiajal. 27. veebruaril 2007 esitati talle süüdistus rohkem kui ühe miljoni USA dollari kõrvaldamises. 13. märtsil ta vahistati, kuid vabastati õige pea kautsjoni vastu. Kohus tema vastu algas 25. aprillil 2007. Bryant pole ennast süüdi tunnistanud. Septembris 2010 mõisteti ta kõigis süüdistuse punktides õigeks.
Map24

**Map24** on tasuta veebipõhine kaarditarkvara ja reisiplaneerija, mis sisaldab tänavakaarte ja sõidujuhiseid paljude piirkondade kohta.

Teenus tugineb Javal põhinevale MapTP-protokollile, mis pakub selliseid võimalusi nagu kolmemõõtmeline marsruudi linnulennuvaade ja täielik interaktiivsus igal kaardil. Lisaks on võimalik vaadata GlobeXploreri pakutavaid satelliidipilte mitme riigi kohta.

## Allikad

## Välislingid
* Map24 Suurbritannia veebileht
Ülemaailmne AIDSi vastu võitlemise päev

**Ülemaailmne AIDSi vastu võitlemise päev** on 1. detsembril. Päeva tähistamise eesmärk on pöörata kogu maailma tähelepanu HIVi ja AIDSi levikule maailmas, solidaarsusele HIV-nakatunute ja AIDSihaigetega ning HIV-ennetustegevusele, pidurdamaks viiruse edasist levikut maailmas. Algatuse eestvedaja on Maailma Terviseorganisatsioon.

Ülemaailmsel AIDSi vastu võitlemise päeval kantakse punast solidaarsuslinti, mis sümboliseerib ühtsust võitluses HIV ja AIDSiga.

Paljudes riikides üle kogu maailma toimuvad ülemaailmsel AIDSi vastu võitlemise päeval HIV/AIDSi-probleemile suunatud üritused, nii ka Eestis.

## Viited
NASCAR

**NASCAR** ehk **National Assocation of Stock Car Auto Racing** on USA autospordiorganisatsioon, mis korraldab võidusõidusarju USAs, Kanadas, Mehhikos ja Euroopas. Populaarseimad NASCARi korraldatavad sarjad on seeriaautode võistlussarjad Monster Energy NASCAR Cup, Xfinity Series ja Camping World Truck Series.

NASCAR on äriettevõte, mille rajas 1948. aastal endine mehaanik ja võidusõitja Bill France. Alates 2003. aastast juhib seda tema pojapoeg Brian France. Ettevõtte peakorter asub Florida osariigis Daytona Beachis. Samas linnas asub ka ovaalrada, kus iga aasta veebruaris peetakse Sprint Cupi sarja tuntuimat võidusõitu, Daytona 500 miili sõitu.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht (inglise keeles)
Allik

**Allik** on perekonnanimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Allik 959 inimesel: 463 mehel ja 496 naisel. Perekonnanimede levikult on Allik meeste puhul 71. kohal ja naiste puhul 79. kohal.

## Nime kandjaid
*Alari Allik, eesti japanoloog ja tõlkija
*Aleksei Allik, Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku preester
*Arnold Allik, Eesti arst
*August Allik, Nõukogude liidu sõjaväelane
*Elise Allik, Eesti teatrinäitleja
*Enn Allik, Eesti kunstnik
*Enno Allik, Eesti kunstnik
*Ermil Allik, Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku preester (Kaarepere)
*Helgi Allik, Eesti tantsulooja ja -õpetaja
*Heli Allik, eesti tõlkija
*Hendrik Allik, Eesti poliitik 
*Inga Allik (praegu Inga Lunge), Eesti näitleja
*Ingrid Allik, Eesti keraamik 
*Jaak Allik, Eesti poliitik
*Jaan Allik, Eesti sõjaväelane
*Jüri Allik, Eesti psühholoog
*Kristi Allik, Eesti päritolu helilooja
*Paul Allik, Eesti kunstnik ja laulja
*Peeter Allik, Eesti graafik
*Vladimir Allik, Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku preester (Karksi)

## Viited

## Välislingid
*
Muusikainstrumentide liigitus

**Muusikainstrumentide liigitamisel** on palju variante. Juba 4. sajandil eKr liigitati Hiinas pillid materjali järgi (kivi, puit, siid). 1. sajandil eKr liigitati Indias nelja rühma:
*muusikainstrument, mille heli tekitab võnkuv keel
*muusikainstrument, mille heli tekitab võnkuv õhusammas
*löökpillid, mis on tehtud puidust ja metallist
*löökpillid nahaga (trummid)

## Mahilloni ja Hornbosteli-Sachsi liigitus

Victor-Charles Mahillon (1841-1924) oli Brüsseli konservatooriumi muuseumis pillikogu kuraator ja 1888. aasta kataloogis liigitas pillid nelja rühma:keelpillid, puhkpillid, trummid ja teised trummid. 

Erich Moritz von Hornbostel ja Curt Sachs avaldasid uue liigituse raamatus "Zeitschrift für Ethnologie" 1914. aastal.Hornbostel-Sachs liigitab pillid heli tekitamise viisi (heliallika) järgi ja seda kasutavad muusikateadlased.
*idiofonid – „iseheliseja“ (ksülofon)
*membranofonid – võnkuv membraan (trumm)
*kordofonid – võnkuv keel (klaver, tšello)
*aerofonid – võnkuv õhusammas (oboe)
*elektrofonid – heli tekitatakse elektrooniliselt (teremin)

## Liigitamine mängimisviisi järgi
Kõige tavalisem pillide liigitamine on mängimisviisi järgi
*keelpillid – pilli keeltel mängimine
*puhkpillid – pilli puhudes
*löökpillid – pilli lüüakse käte või pulkadega
*klahvpillid – klaviatuuril mängimine

Olenemata sellest, et elektrikitarr ja süntesaator on elektroonilised pillid, liigitatakse nad tavaliselt keelpilliks ja klahvpilliks. Heli tekitamise viisi järgi liigitatakse nad elektrofonideks. Kuna klaveril lööb haamer vastu keeli ja paneb need võnkuma, liigitatakse ta mitte keelpilliks vaid kordofoniks ja klahvpilliks.

## Liigitamine ulatuse järgi
Ühe perekonna pille võib liigitada ka diapasooni järgi. 

Pillid liigitatakse diapasooni järgi:
*sopranpillid: flööt, klarnet, viiul, trompet
*altpillid: oboe, altflööt, vioola, metsasarv
*tenorpillid: inglissarv, tromboon
*basspillid: fagott, kontrabass, bassklarnet, tuuba

## Geograafiline liigitus
Geograafiliselt võib pillid jagada 
*maailmajagude järgi: Euroopa, Aasia, Aafrika, Austraalia ja Okeaania, Ameerika
*riikide järgi: India, Jaapan, Kreeka

## Vaata ka
*Muusikainstrumentide süstemaatiline loend
Muruniiduk

**Muruniiduk** on tööriist muru niitmiseks.

Kõige levinumad on neljataktilise bensiinimootoriga (töömaht 140–650 cm³, võimsus 3,5–26 hj) või diiselmootoriga (eriti suurte pindade niitmiseks) muruniidukid. Valmistatakse ka mehaanilisi (inimjõul käitatavaid) ja elektrimootoriga niidukeid.

Suuri muruniidukeid, mille juhtimiseks istutakse masina peal, nimetatakse murutraktoriteks.

Väikseid akutoitega automaatniidukeid nimetatakse robotmuruniidukiteks.

 
Muruniiduki tööorganiks on tera, mille pikkust mõõdetakse tollides või sentimeetrites (30–150 cm).

Tuntumad brändid: Toro, Husqvarna, Jonsered, Partner, Stiga.

## Vaata ka
* Trimmer (tööriist)
* Honda Mean Mower
Galanta

**Galanta** (ungari *Galánta*, saksa *Gallandau*) on linn Slovakkias Trnava maakonnas, Galanta ringkonna halduskeskus.

## Rahvastik

## Viited
Levice

**Levice** (ungari *Léva*, saksa *Lewenz*) on linn Slovakkias Nitra maakonnas, Levice ringkonna halduskeskus. Asub Hroni jõe vasakul kaldal.

## Rahvastik

## Viited

## Välislingid

*Levice koduleht
Bardejov

**Bardejov** (ungari keeles *Bártfa*, saksa keeles *Bartfeld*) on linn Slovakkias Prešovi maakonnas, Bardejovi ringkonna halduskeskus.

## Rahvastik

## Viited

## Välislingid
*Bardejovi koduleht
Čadca

**Čadca** (ungari *Csaca*, saksa *Tschadsa*, poola *Czadca*) on linn Slovakkias Žilina maakonnas, Čadca ringkonna halduskeskus.

Asulat on esmamainitud 1565. aastal. Linnaõigused sai Čadca 1778. aastal.

## Rahvastik

## Viited

## Välislingid
*Čadca koduleht
Čierna nad Tisou

**Čierna nad Tisou** (ungari *Tiszacsernyő*) on linn Slovakkias Košice maakonnas Trebišovi ringkonnas. Čierna nad Tisou asub Tisza jõe lähedal, Ukraina ja Ungari piirist mõlemast 3,5 km kaugusel.

## Ajalugu
Čierna nad Tisou on asuatud 1946. aastal. Asula rajati selleks, et luua raudtee ümberlaadimispunkt kaubavahetuse jaoks Tšehhoslovakkia ja Nõukogude Liidu vahel.

Linnaks sai Čierna nad Tisou 1969. aastal.

1968. aasta 29. juulist kuni 1. augustini toimus Čierna nad Tisous kohtumine NLKP KK peasekretäri Leonid Brežnevi ja Tšehhoslovakkia Kommunistlik Partei peasekretäri Alexander Dubčeki vahel.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Čierna nad Tisou elanikest ungarlasi 51,39%, slovakke 37,7%, ukrainlasi 0,42%, mustlasi 0,33%, albaanlasi 0,22%, tšehhe 0,17%, vietnamlasi 0,17%. Rahvus oli teadmata 9,45-l elanikest.

## Sõpruslinnad
* Záhony, Ungari
* Ajak, Ungari
* Tšop, Ukraina

## Viited

## Välislingid
*Čierna nad Tisou koduleht
Volgodonski tuumaelektrijaam

**Volgodonski tuumaelektrijaam** (vene *Волгодонская АЭС*), ka **Rostovi tuumaelektrijaam** (*Ростовская АЭС*), on Venemaal Rostovi oblastis Volgodonskist 12 km kaugusel asuv tuumaelektrijaam.

Jaama hakati ehitama 1. septembril 1981. Ehitus peatati 1990. aastal avalikkuse survel. Pärast projekti korrigeerimist ja kavandatavate reaktorite vähendamist 4-lt 2-le jätkati ehitust 2000. aastal. 30. märtsil 2001 hakkas tööle 1. reaktor (VVER-1000) võimsusega 1000 MW. 

2. reaktor valmis 2009. aastal ja hakkab elektrit tootma 2010. aasta kevadel. 

2009. aastal saadi ka 3. ja 4. reaktori ehitamisluba ning alustati 3. reaktori ehitust. 

## Välislingid
*Volgodonski tuumaelektrijaam
Ferdinand Cohn

**Ferdinand Julius Cohn** (24. jaanuar 1828 Breslau – 25. juuni 1898 Breslau) oli saksa bioloog ja taimefüsioloog, üks mikrobioloogia rajajaid.

Cohn sai 1847. aastal kraadi botaanikas, olles 19-aastane. 

Cohn oli esimene, kes klassifitseeris bakterid taimede hulka. Ta jagas ka bakterid nelja rühma: *Sphaerobacteria* (kerakujulised), *Microbacteria* (pulkjad), *Desmobacteria* (filamentsed) ja *Spirobacteria* (kruvikujulised bakterid).

Aastal 1885 pälvis ta mikrobioloogide kõrgeima auhinna – Leeuwenhoeki medali.

Cohn on tuntud ka grampositiivsete *Bacillus*e perekonda kuuluvate bakterite elutsükli uurijana: ta avastas, et kui *Bacillus*e bakterid satuvad ebasoodsasse keskkonda (näiteks kõrge temperatuuri kätte), siis moodustavad nad endospoore. Sellega näitas Cohn, et steriliseerimine kuumutamisega ei ole efektiivne.

## Tunnustus
*1897 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks

## Välislingid
Rami Sa'ari

**Rami Sa'ari** (kasutatakse ka nimekuju *Rami* ***Saari***; heebrea **רמי סערי**; sündinud 17. septembril 1963 Petaẖ-Tikvas Iisraelis) on iisraeli luuletaja, tõlkija, keeleteadlane ja kirjanduskriitik. 

Ta õppis ja õpetas semiidi ja uurali keeli Helsingi Ülikoolis, Budapestis Loránd Eötvösi ülikoolis ja Jeruusalemma heebrea ülikoolis ning sai doktorikraadi 2003. aastal. Tema doktoriväitekiri "Malta prepositsioonid" ilmus 2003. aastal kirjastuses Carmel.

Helsingi ülikoolis õppis ta Ago Künnapi käe all ühe semestri ka eesti keelt.

Juuniks 2021 on Sa'aril ilmunud 12 raamatut ja üle 80 tõlkeraamatu. Tõlkinud on ta nii luulet kui proosat albaania, eesti, soome, kreeka, ungari, portugali ja hispaania keelest. Muuhulgas on Sa'ari tõlkinud järgmisi eesti autoreid: Jaan Kaplinski ("Jää ja Titanic", 2008), Ellen Niit, Ivar Sild, Mari Vallisoo, Juhan Viiding ja Tõnu Õnnepalu (https://www.ramisaari.com/estonit-shira/ ja https://www.ramisaari.com/estonit-siporet/)  

2002. aastast on ta toimetanud rahvusvahelise luuleveebi www.poetryinternational.org Iisraeli luulekülgi.  

Alates 2005. aastast on ta toimetanud raamatusarja "Tsafon" ("Põhi"), mis tutvustab iisraeli lugejatele Baltimaade ja Skandinaavia maade kirjandust. 1996. ja 2003. aastal sai ta Peaministri kirjandusauhinna (Iisraeli kõige olulisem kirjandusauhind) ja 2006. aastal Tšernihhovski auhinna tõlgete eest. Luuletaja ametlikul kodulehel (https://www.ramisaari.com/rami-saari/) on rohkem ja aktuaalset infot ka eesti keeles. 

## Heebreakeelsed teosed
* "Ennäe, ma olen leidnud oma kodu" (1988)
* "Mehed ristteel" (1991)
* "Vapra valu teekond" (1997)
* "Eluraamat" (2001)
* "Nii palju, nii palju sõda" (2002)
* "Malta prepositsioonid" (doktoriväitekiri, 2003)
* "Viies šogun" (2005)
* "Aastaringid" (2008)

### Eesti keeles ilmunud
* Rami Saari, "Jeruusalemma-kiri" – Vikerkaar 1997, nr 10/11, lk 190–191; loetav Eesti Rahvusraamatukogu arhiivis DIGAR
* Rami Saari, luuletused: "Eesti lipp"; "Soome, 80. aastate lõpp"; "Dünastia"; "Ainult igavik kestab igavesti"; "Edasi lükatud"; "Neli sammu surmast"; "Vastuhakk"; "Summa", tõlkinud ja saateks: Kristiina Ross – Looming 1998, nr 10, lk 1459–64; loetav arhiivis DIGAR
Hans Christian Gram

**Hans Christian Joachim Gram** (13. september 1853 – 14. november 1938) oli taani bakterioloog.

## Elukäik ja teadustöö
Ta sündis Frederik Terkel Julius Grami, kes oli õigusteaduste professor, ja Louise Christiane Roulundi peres.

Ta õppis botaanikat Kopenhaageni Ülikoolis, kus oli zooloog Japetus Steenstrupi õpipoiss. Taimi õppides omandas ta farmakoloogia alused ja mikroskoobi kasutamise oskuse.

Aastal 1878 alustas ta õpinguid meditsiinikoolis, mille lõpetas 1883. Aastatel 1878–1885 reisis ta mööda Euroopat. 

Aastal 1884 töötas ta Berliinis välja bakterite värvimise meetodi (gramreaktiivsus), mille järgi sai eristada kahte bakteriterühma – grampositiivseid ja gramnegatiivseid baktereid. Seda meetodit kasutatakse laialdaselt ka tänapäeva meditsiinimikrobioloogias.
Bennewitzi vald

**Bennewitz** on vald Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisis.

## Vallaosad
* Bennewitz
* Schmölen
* Pausitz
* Bach
* Rothersdorf
* Neuweißenborn
* Deuben
* Grubnitz
* Nepperwitz
* Altenbach
* Leulitz
* Zeititz

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Falkenhaini vald

**Falkenhain** on endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Muldentali kreisi. 2012. aastal läks vald uue Lossatali valla koosseisu.

## Vallaosad
* Falkenhain
* Heyda
* Frauwalde
* Meltewitz
* Mark Schönstädt
* Dornreichenbach
* Kühnitzsch
* Körlitz
* Thammenhain
* Voigtshain

## Välislingid
* endine valla koduleht (*saksa keeles*)(arhiveeritult)
Joosep Järvesaar

**Joosep Järvesaar** (sündinud 24. juulil 1988 Pärnus) on eesti laulja. 

Ta oli 2004. aastal koos Mihkel Mõttuse ja Alo-Martin Mathieseniga  ansambli Bedwetters asutajate hulgas. Järvesaar: "16aastasena arutasin sõbraga, kes oskas kitarri mängida, et võiks hakata bändi tegema. Teine sõber teatas seepeale: "No ma tulen trummariks!", ise polnud elu sees trummide taga istunud. Mina olin vaid lastelaule laulnud! Ja hakkasimegi proove tegema."

Ansambel võitis 2007. aastal MTV muusikaauhindade galal Euroopa uue helikeele auhinna (New Sounds Of Europe). 2013. aastal peatas ansambel tegevuse, kuid taasühines 2022. aastal. 

2015. aastal asutas Järvesaar koos Hugo-Martin Maasika ja Ago Teppandiga elektroonilist tantsumuusikat viljeleva bändi Cartoon, mis teatas 2017. aastal laialiminekust, kuid 2020. aastal ansambli tegevus taastati.

Ta osales 2016. aasta sügishooajal meelelahutussaates "Su nägu kõlab tuttavalt".

Joosep Järvesaar, kui elektronmuusika produtsent nimega Jozels, avaldas 2020. aastal kaks singlit – Lil Black Heart ja Milka. 2021. aastal avaldas Jozels singli Holding On To Your Silence.

## Isiklikku
Tal on suhe Liisa Leetmaga, neil on tütar Elsa.

## Viited

## Välislingid
* Liisa Leetma kallimast Joosep Järvesaarest: "Ma olen nii paganama uhke sinu üle!", Kroonika, 7. august 2017.
* Liisa Leetmale ja Joosep Järvesaarele sündis beebi! ohtuleht.ee, 20. detsember 2021.
* Järvesaar: olime vahepeal mähkmete vahetamisega hõivatud. elu24.postimees.ee, 22. juuni 2022.
Borsdorfi vald

**Borsdorf** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Muldentali kreisi.

## Vallaosad
* Cunnersdorf
* Panitzsch
* Zweenfurth

## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Alveolaadid

**Alveolaadid** (*Alveolata*) on suur protistide rühm, kuhu kuulub kolm hõimkonda – dinoflagellaadid (nimetatud ka vagurviburlasteks), tsiliaadid ehk ripsloomad ja *[[Apicomplexa]]*. Alveolaatide mitmekesisus on väga suur, kuid kolm hõimkonda on monofüleetilised, kuna seda kinnitavad kindlaks tehtud strukturaalsed ja geneetilised sarnasused. 

Rühm (käsitletakse sageli superhõimkonnana) on nime saanud sellest, et neil kõigil on välja kujunenud membraanialune alveolaatide (vesiikulite) süsteem. Dinoflagellaatidel on sageli alveolaatidest moodustunud pantser.
Haptofüüdid

**Haptofüüdid** (*Haptophyta*) ehk **prümnesiofüüdid** on kromalveolaatide hõimkond. Enamik haptofüüte elab meres, vähesed ka magevees.

Haptofüütidel on olemas kloroplastid ja nad on valdavalt planktilised. Neil on kaks viburit ja sünapomorfne haptoteema. Haptofüütide suurus jääb 2–20 mikromeetri vahele.

## Süstemaatika
### Klassid ja seltsid
*klass *[[Pavlovophyceae]]*
***Pavlovales*
*klass *[[Prymnesiophyceae]]*
***Prymnesiales*
***Phaeocystales*
***Isochrysidales*
**Kokkoliidid (*Coccolithales*)
Komplementaarsusprintsiip

**Komplementaarsusprintsiip** on Niels Bohri sõnastatud printsiip, mille kohaselt mingi nähtuse näitlik mõistmine võib nõuda mitme üksteisega vastuolus oleva mudeli kasutamist.
Pollutsioon

**Pollutsioon** on iseeneslik seemnepurse magamise ajal. See on kõige tavalisem noorukieas, kuid võib toimuda ka hiljem.
Alküülimine

**Alküülimine** (nimetatakse ka **alküleerimine**) on keemiline reaktsioon, milles toimub alküülrühma ülekanne ühest molekulist teise. Alküülimist võib vaadata ka kui alküülrühma sisseviimist substraadi molekuli. Orgaanilises sünteesis on alküülimine süsinikahela pikendamise võimalus. Alküülrühma võib substraadi molekuli sisse viia kas karbokatioonina, karbanioonina, vaba radikaalina või karbeenina (või nende ekvivalendina). 

Alkoholide ja fenoolide alküülimisel saadakse alküüleetrid:
::R-OH + R'X →  R-O-R' + HX

Alküülimise erijuhtudeks on:
*metüülimine (ka metüleerimine) - metüülrühma lisamine substraadi molekuli
*allüülimine - allüülse rühma lisamine substraadi molekuli

Elussüsteemides, biokeemias ja looduslike ühendite sünteesis on kõige enam tuntud metüleerimine ja prenüleerimine, see on metüül- või prenüülrühma sisseviimine substraati. 

Naftakeemias tähendab alküülimine isobutaani alküülimist olefiinidega (põhiliselt propeeni ja buteeni seguga) tugeva happe juuresolekul.

Märkus. Vahel vaadeldakse alküülimist laiendatult kui uue C–C sideme moodustumist. Sel juhul kuuluvad siia ka alkoksümetüleerimine, hüdroksüalküleerimine ja atsüleerimine.

## Vaata ka
*Karbokatioonid
*Friedeli-Craftsi reaktsioon
*Elektrofiilne liitumine
*Elektrofiilne asendusreaktsioon
*Telomerisatsioon
*Grignardi reaktsioon
Krivasoo lahing

**Krivasoo lahing** toimus 16. novembrist kuni 30. detsembrini 1919. aastal Eesti Vabadussõjas Eesti vägede ja Punaarmee vahel Krivasoo küla ümbruses. Vene ajalookirjanduses nimetatakse lahingut *[[Kriuša]] lahinguks*.

Punaarmee Läänerinde armeekomandöri Vladimir Gittise juhtimisel ründas üle Krivasoo Auvere suunas 7. ja 15. armee jõududega (6. diviisi umbes 40 000 meest ja 200 suurtükki) eesmärgiga Viru rinde väed ümber piirata. 

Punaarmee rünnakule seisid Viru rindel vastas kindral Aleksander Tõnissonile alluvad 1. ja 3. Diviisi väeosad (umbes 15 000 meest ja 160 suurtükki).

## Lahingu käik
17. novembril 1919 murdis Punaarmee 17. armee löögigrupp, mis koosnes 12 polgust Vääska juures rinde läbi ja alustas edasitungi Auvere suunas. Öösel üle Krivasoo piirkonnas laiaks ja aeglasevooluliseks muutunud ja jäätunud Narva jõe tunginud punaväed ei kohanud tõsist vastupanu, sest soisel alal ei olnud võimalik rajada kaitsekraavidega püsivalt mehitatud rindejoont. Punaarmee lõi ohtliku platsdarmi Auvere suunas eesmärgiga vallutada Jõhvi-Narva raudteelõik. Samal ajal ründas Punaarmee lakkamatute rünnakutega ja väga tugeva suurtükitule toetusel Narvast ida pool positsioone Annenskaja, Dubrovka ja Sala küla joonel.

Eesti vägede 1, 6. ja 8. jalaväepolgu jõududega antud vastulöök taastas esialgse rindejoone. 

Punaarmee ründas veel korduvalt Eesti positsioone, kuid nendest läbi murda enam ei suudetud. Rünnakute tagajärjel suuri kaotusi kandnud Punaarmee rünnakud vaibusid 30. detsembriks 1919.
Saukse

**Saukse** on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas. 

Küla oli kuni 2007. aastani osa Vandu külast.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 23 inimest. Kõik olid eestlased. 

Külas asub Saukse hiiesalu.

## Viited
GA (kaliiber)

**GA** on sileraudse relva kaliibri tähis ning tuleneb ingliskeelsest sõnast *gauge*, mis tähendab kaliibrit.

## Sileraudsete relvade kaliibrid
Funk

***Funk*** on afroameerika tantsumuusika, milles on esiplaanil rütm; harmoonia ja meloodia on vähem tähtsad. Rütm on punkteeritud, palju kasutatakse sünkoope. Rütmilistele kitarri-, vaskpilli- ja bassikäikudele ning trummiaktsentidele lisandub gospellik laulmisstiil. 

*Funk* on mitme stiili – džässi, roki ja bluusi sulam, mille kujunemisele 1960. aastatel andis tõuke ka soul (plaadifirmad Atlantic ja Stax). 

Basskitarri osatähtsus on tavatult suur, lähenedes juba soolopilli omale. Tüüpiline on sünkopeeritud löökpilli hüplev heli, mida tekitatakse sõrmedega keeltele laksates. Bassi ülesanded üle võtnud rütmikitarril mängitakse lühikesi bluusilikke käike. Vaskpillide käigud on kiiremad kui soulis ning tihti väga lühikesed ja särtsakad. Lugude aluseks on sageli lihtne ja lühike motiiv, mida lõpmatuseni korratakse. 

*Funk*-stiili erinevateks vooludeks on *jazz funk*, eksperimentaalne *funk*, psühhedeelne *funk*, valgete *funk* jt.

*Funk*-muusika esitajate hulgas on rohkem ansambleid kui soliste. Ansamblitest kuulsamad on Earth Wind and Fire, Tower of Power, The Commodores, solistidest James Brown, George Clinton.

* *Funk*-muusika rajajaks peetakse James Browni, kes alustas küll souliesitajana.
* Esimeseks *funk*-hitiks kujunes James Browni "Papa's Got A Brand New Bag" (1965).
* Esimene *funk*-ansambel oli Kool & the Gang.
* *Jazz funk*i nimekaimad viljelejad olid Miles Davis ja Herbie Hancock.
* Üks *funk rock*i alusepanijaid oli Jimi Hendrix. 
* Valge *funk*i tuntumaid esindajaid on ansambel Talking Heads.
Sergei Vinogradski

**Sergei Nikolajevitš Vinogradski** (vene Сергей Николаевич Виноградский; 13. september (1. september vkj) 1856 Kiiev – 24. veebruar 1953 Pariis) oli vene mikrobioloog, ökoloog ja mullateadlane, kes sõnastas elutsükli kontseptsiooni ja avastas nitrifikatsiooni läbi viivad bakterid, kes olid esimesed teadaolevad kemolitotroofid ehk kemoautotroofid.

Vinogradski sai tuntuks kemoautotroofia avastamisega. See on protsess, kus organismid saavad elutegevuseks vajaliku energia anorgaaniliste ainete lagundamisest ning süsinikuallikana kasutavad süsihappegaasi (CO2). Varem arvati, et autotroofsed organismid saavad eluks vajaliku energia üksnes päikesekiirgusest, mitte aga anorgaaniliste ühendite reaktsioonidest. 

Vinogradskit peetakse ka üheks esimeseks mikroökoloogia ja keskkonnamikrobioloogia viljelejaks.
Ptolemaios (täpsustus)

**Ptolemaios** (kreeka Πτολεμαῖος) on nimi, mis tuleneb kreekakeelsest sõnast 'sõjakas'. Ptolemaiose nime on kandnud mitmed valitsejad ja teised tuntud inimesed.

## Valitsejad
***[[Ptolemaios (Teeba)|Ptolemaios]]** oli müütiline Kreeka linna Teeba valitseja
***[[Ptolemaios Alorosest]]** oli Makedoonia regent 368 eKr–365 eKr
***[[Ptolemaios (Epeiros)|Ptolemaios]]** oli Epeirose kuningas

***[[Ptolemaios I]] Soter** oli Egiptuse vaarao ja Ptolemaioste dünastia looja
...

## Teised
***[[Klaudios Ptolemaios]]** oli antiikaja kuulsamaid astronoome 
...
Cornelius van Niel

**Cornelis (Cornelius) Bernardus van Niel** (4. november 1897 – 10. märts 1985) oli hollandi-ameerika mikrobioloog.

Ta oli üldmikrobioloogia pioneer USAs ning tegi tähtsaid avastusi, seletamaks fotosünteesi keemilist olemust. 

Uurides purpurseid ja rohelisi väävlibaktereid, tegi ta kindlaks, et fotosüntees on valgusest sõltuv redoksreaktsioon, kus protsessis eralduv hapnik pärineb veest (H2O-st) ja mitte, nagu varem arvati, CO2-st. Tema võrrand näeb välja järgmiselt:
:2 H2A + CO2 &rarr; 2A + CH2O + H2O
*kus A tähistab hapnikku

Fotosünteesi summaarvõrrand oli fotosünteesi keemilisest olemusest arusaamise üks nurgakive. Hiljem tõestas selle õigsust veel Robert Hill.

Aastal 1961 defineeris van Niel koostöös Roger Stanieriga prokarüoote kui rakke, kus tuumamaterjal ei ole ümbritsetud tuumamembraaniga, ja eukarüoote kui rakke, kus on tuumamembraan eristunud. Seda väidet peetakse tänapäeval kõige põhimõttelisemaks erinevuseks elusorganismide vahel. 

## Tunnustus
Cornelius van Niel valiti 1948. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

1963. aastal pälvis ta USA Rahvusliku Teaduse medali.
Konformsus

**Konformsus** – püsiv isiksuse omadus. Tekib konformismi pideval esinemisel.

**Konformism** - kui inimene allub grupi survele ja loobub oma tõekspidamitest, püüab elada, mõelda ja toimida nii, nagu kõik.

Omased jooned:

•	sisendatavus

•	emotsionaalne aheldatus

•	alaväärsustunne

•	mure teiste heakskiidu/hukkamõistmise pärast

•	on seda tugevam, mida rohkem on grupis liikmeid

Allikad:

•	püüd toimida õigesti ja toetuda seejuures teiste antud normidele

•	püüd meeldida kaaslastele

•	püüd saada tasu sobiva käitumise eest ja vältida karistusi ebasobiva käitumise eest

## Välislingid
Heterokondid

**Heterokondid** (*Heterokontophyta*) ehk **stramenopiilid** on suur eukarüootide rühm, kuhu kuulub umbes 10 500 liiki. Sellesse kuulub nii üherakulisi kui ka hulkrakseid organisme.

## Klassid
### Värvilised
**[[Actinochrysophyceae]]*
**Bacillariophyceae* – ränivetikad
**[[Bolidophyceae]]*
**Chrysophyceae* – koldvetikad ehk krüsofüüdid
**Eustigmatophyceae* – eustigmatofüüdid
**[[Pelagophyceae]]*
**Phaeophyceae* – pruunvetikad
**[[Phaeothamniophyceae]]*
**Raphidophyceae* – rafidiofüüdid
**[[Synurophyceae]]*
**Xanthophyceae* – ksantofüüdid

### Värvitud
**[[Bicosoecea]]*
**[[Hyphochytridiomycetes]]*
**[[Labyrinthulomycetes]]*
**Oomycetes* – munasseened
**[[Opalinea]]*
**[[Proteromonadea]]*
London After Midnight

"**London After Midnight**" ("London pärast keskööd") oli Metro-Goldwyn-Meyeri 1927. aasta USA tummfilm, žanrilt õuduspõnevik. Filmi režissöör ja produtsent oli Tod Browning, stsenaariumi kirjutas Waldemar Young Browningu enda jutu "The Hypnotist" ("Hüpnotisöör") põhjal ning filmi operaator oli Merritt Gerstad.

Film läks maksma 150 000 USA dollarit ja hiljem teenis see kassatulu veidi üle miljoni dollari.

Film on kaduma läinud, viimane teadaolev koopia hävis 1965. aastal Metro-Goldwyn-Mayeri ladude põlengus.

1935. aastal tegi Browning filmist ligilähedase uusversiooni "Mark of the Vampire" ("Vampiiri märk"), mis oli helifilm täiesti uute näitlejatega: ainuski esimese versiooni näitleja ei teinud kaasa uusversioonis, peaosa mängis Bela Lugosi.

2002. aastal rekonstrueeris Turner Classic Movies 47-minutilise versiooni, kasutades originaalkäsikirja ja arvukaid filmist pärinevaid säilinud kaadreid.

## Süžee

Ühel ööl leitakse Roger Balfour oma Londoni kodust surnuna. Scotland Yardi inspektor Edward Burke otsustab pärast kõigi kohalolijate (tütar Lucille, ülemteener Williams, naaber ja sõber baronet James Hamlin ning Hamlini õepoeg Arthur Hibbs) küsitlemist, et see oli enesetapp, hoolimata Hamlini vastuseisust.

Viis aastat hiljem on Balfouri häärber maha jäetud, aga seal hakatakse nägema veidraid tulesid. Uued üürnikud on kaks vampiirisarnast olevust: torukübara, teravate hammaste ja pikkade juustega mees ning pikka rüüd kandev vaikne kahvatu naine. See paneb Hamlini uuesti Burke'ile helistama. Burke märkab, et Balfouri häärberi uus rendileping kannab Balfouri allkirja, jääb küll skeptiliseks, ent otsustab koos Hamliniga Balfouri haua lahti kaevata. See osutub tühjaks.

Järgneb hulk ebatavalisi sündmusi. Toatüdruk miss Smithson kohtab oma magamistoas korduvalt torukübaraga meest, vampiirtüdruk lendab nahkhiirena häärberi katuselt maapinnale ja ringi kõnnib Roger Balfouri elav surnukeha. See veenab Burke'i, et Balfour ei tapnud end, vaid tapeti.

Pärast seda, kui kasutusele on võetud abinõud tema kaitsmiseks vampiiride eest, tuuakse Lucille häärberisse. Hamlinil palub Burke mööda häärberit ringi hulkuda ja too kohtabki torukübarikku. Selgub, et torukübarik ongi Burke ise, kes hüpnotiseerib Hamlini ja paneb ta uskuma, et on 5 aasta tagune aeg, Balfouri tapmise öö. Häärberis korratakse ja näideldakse uuesti Balfouri tapmiseni viinud sündmusi ning kõik jälgivad salaja, kuidas Hamlin tapab Roger Balfouri ja lavastab selle enesetapuks, et abielluda Lucille'iga. vastu tema isa Roger Balfouri soovi. Pärast seda toob Burke Hamlini transist välja ja vahistab ta mõrva eest. Burke selgitab, et vampiiri mängis ta ise, aga ülejäänud majalised olid tema palgatud näitlejad.

## Osatäitjad
*Lon Chaney – inspektor Edward Burke ja torukübarik vampiir
*Marceline Day – Lucille Balfour
*Claude King – Roger Balfour
*Conrad Nagel – Arthur Hibbd
*Henry Walthall – James Hamlin
*Polly Moran – toatüdruk miss Smithson
*Edna Tichenor – nahkhiirtüdruk
*Percy Williams – ülemteener Williams
Liitvetikad

**Liitvetikad** ehk **glaukotsüstofüüdid** (*Glaucophyta*) on eukarüootide rühma kuuluv väike hõimkond mageveelisi vetikaid. Glaukotsüstofüütide eripäraks on primitiivsete kloroplastide, mis sarnanevad tsüanobakterite kloroplastidega, ja peptidoglükaanist rakuseina olemasolu. 

## Võimalikud perekonnad

* *Glaucocystis*
* *Cyanophora*
* *Gloeochaete*
Mustvaeras

**Mustvaeras** (*Melanitta nigra*) on partlaste sugukonda kuuluv veelinnuliik.

Ta on peaaegu rongasuurune, üleni musta (isaslind) või tumepruuni (emaslind) sulestikuga. Pesitseb tundravööndis. Eestist rändab läbi sadade tuhandetena mööda põhjarannikut. Kaal kuni 1,5 kg.

Eestis hinnatakse mustvaera talvist arvukust 100–1000 isendile.

Ida-mustvaerast on peetud mustvaera alamliigiks.

## Viited

## Välislingid
* 
*Mustvaeras YouTube'is
Corpse paint

***Corpse paint*** on *[[black metal]]*i bändidele iseloomulik näomaaling. 

Tavaliselt kasutatakse musta ja valget värvi – valge taustavärvi peale tõmmatakse ümber silmade tugevad mustad tõmbed. Samuti on tugevalt rõhutatud suu ümbrus. Eriti levinud on nn teatraalne kurbuse-karmuse joon – suunurgad allapoole. *Corpse paint*il ei ole kindlaid reegleid, mistõttu on levinud mitmekesised fantaasiavabad näomaalingud.
SdKfz 2

**SdKfz 2**, täieliku nimega **NSU-Kettenkrad HK-101**, tuntud ka lihtsalt nime all **Kettenkrad**, on Saksamaal teise maailmasõja ajal toodetud mitmeotstarbeline poolroomikveok-mootorratas.

Masin töötati välja 1940. aastal firmas NSU Motorenwerke AG Neckarsulmis Heereswaffenamti (Maavägede tehnilise varustuse amet) tellimusel. Esialgu mägiüksustele mõeldud masin sai kiiresti populaarseks kogu Saksa armees, kus neid kasutati kergete suurtükkide, õhutõrjekahurite, miinipildujate, telefonikaabli ning erisuguste haagiste pukseerimiseks. SdKfz 2 kõiki mudeleid toodeti firmades NSU ja Stower aastatel 1940–1944 kokku 8345 masinat.

## SdKfz 2 tehnilised andmed
*Tühikaal: 1235 kg
*Täismass: 1560 kg
*Kandevõime: 325 kg
*Pikkus: 3 m
*Laius: 1 m
*Kõrgus: 1,2 m
*Mootor: neljasilindriline vesijahutusega Opel Olimpia
*Mootori võimsus: 36 hj
*Mootori tüüp: karburaatormootor
*Kütusekulu maanteel 100 km kohta: 16 l
*Kütusekulu maastikul 100 km kohta: 22 l
*Kütusepaagid: 2x21 l
*Käigud: 6 edasi, 2 tagasi

## Modifikatsioonid
SdKfz 2 – baasmasin. Korpus oli keevitatud, esirattakahvel oli stantsitud ja pärines mootorrattalt. Esiratta läbimõõt oli 450 mm ja tagumiste kanderataste läbimõõt 410 mm (esimestel masinatel veidi suuremad). Mootorratta juhiiste paiknes korpuse esiosas ning juhist paremale ja vasakule jäid kütusepaagid. Keskosas paiknes automootor ja ahtriosas iste kahele inimesele.

SdKfz 2/1 – välikaabli transpordiks kohandatud baasmasin.

SdKfz 2/2 – raske välikaabli transpordiks kohandatud baasmasin.

## Hilisem kasutus
Pärast Teist maailmasõda kasutati neid masinaid palju aastaid põllumajanduses ja metsatööstuses ning posti vedamiseks mägistes piirkondades.
Paul Hagu

**Paul Hagu** (sündinud 2. oktoobril 1946 Meremäe vallas Võrumaal, setupäraselt ka **Hao Paali**) on eesti folklorist ja etnoloog.

## Elulugu
Ta on lõpetanud 1970. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna eesti filoloogia erialal, spetsialiseerudes rahvaluulele. Aastatel 1970–1972 teenis ta sundaega Nõukogude armees. Aastatel 1972–1975 oli ta TRÜ-s statsionaarses aspirantuuris. 1983. aastal kaitses ta N. N. Mikluhho-Maklai nimelises Etnograafiainstituudi Leningradi osakonnas väitekirja "Setude agraarkombestik ja uskumused" (originaal vene keeles "Аграрная обрядность и верования сету") ja sai kandidaadikraadi.

Ta on olnud Tartu Ülikooli õppejõud, kirjanduse ja rahvaluule osakonna emeriitdotsent, Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse juhataja ja Võro Instituudi teadusnõukogu esimees. Hagu on peamiselt uurinud setu rahvaluulet ning kombestikku, aga ka eesti folkloori laiemalt. Seejuures on ta põhjalikumalt käsitlenud setu lauluema Anne Vabarna eepilist loomingut ja tema loodud setu eepost "Peko".

Aastatel 1975–2015 töötas ja pidas loenguid Tartu Ülikooli kirjanduse ja rahvaluule, restruktureerimise järel eesti ja võrdleva rahvaluule osakonnas vanemlaborandi, (vanem)õpetaja, vanemteaduri ja dotsendina ning õpetas seejuures nii üldkursusi (nt "Eesti rahvalaul" ja "Eesti rahvajutt"), laiemat piirkonda käsitlevaid ülevaatekursusi (nt "Läänemeresoome rahvaste folkloor" ja "Skandinaavia folkloor") kui ka kitsamalt lõunaeesti ja seto kultuuri käsitlevaid kursusi (nt "Setu traditsioon" ja "Lõunaeesti folkloor").

Ta on regilaulu laulmise praktilise traditsiooni edendaja ja setu meestelaulu taaselustaja. Ta on regilauluansamblite Hellero ja Liinatśuraq liige, esineb selle eest- või killõlauljana.

## Looming
*"Setu viljakusjumal Peko". Keel ja Kirjandus 1975, nr 3, lk 166–173
*"Setu lauluema Anne Vabarna" www.folklore.ee
*"Peko. Setu rahvuseepos". Toimetanud Paul Hagu ja Seppo Suhonen, saatesõna kirjutanud Paul Hagu. Kuopio: Snellman-Instituutti, 1995. 224 lk. ISBN 9518421668
*"Anne Vabarna eepilise loomingu algus". // Kust tulid lood minule.... Tartu 2000. Lk 185–204
*"Epic Works of the Setu Singer Anne Vabarna". // The Kalevala and the World’s Traditional Epics. Helsinki 2002. Lk 433–463

## Tunnustus
*1995 Anne Vabarna nimeline omakultuuripreemia
*1997 Anne Vabarna nimeline omakultuuripreemia
*1998 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (Setu kultuuri säilitamine ja populariseerimine)
*2006 Anne Vabarna nimeline omakultuuripreemia
*2011 Tartu Ülikooli medal
*2012 Tartu Ülikooli aumärk
*2014 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind
*2016 Pärimuskultuuri auhind
*2024 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
*Rein Saukas. Paul Hagu 60
*Andreas Kalkun. Paul Hagu 65. Seto misjonär

## Välislingid

*
Leo Reissar

**Leo Reissar** (kuni 1937 **Reisengof**; 19. juuli 1924 Mikitamäe vald, Petserimaa – 10. juuli 2001) oli eesti pedagoog ja koduloolane.

Ta töötas Mikitamäe kooli õppealajuhataja 1949–1952 ja direktorina 1952–1976. 

## Looming
Ta kogus Setumaa ajaloo ja kultuuri kohta materjali, mille tulemusena valmis mahukas käsikirjaline teos "Läbi sajandite". Selle põhjal andis ta 1996. aastal välja teose "Setumaa läbi sajandite: Petserimaa" (ISBN 9985610881), mis on üks silmapaistvamaid trükis ilmunud teoseid Setumaa ajaloost ja kultuurist.

## Tunnustus
*1996 – Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind
*1996 – Värska valla Anne Vabarna nimeline omakultuuripreemia

## Viited

## Välislingid
*Foto
*Foto
Polevskoi

**Polevskoi** (vene keeles *Полевской*) on linn Venemaal Sverdlovski oblastis. Linn asub 50 km Jekaterinburgist edelas.

Linna läbib Jekaterinburgi-Tšeljabinski raudtee.

Polevskoi asutati 1708. aastal, linnaõigused sai 1942. aastal.

Linnas on arenenud metallurgia- ja keemiatööstus.

## Viited

## Välislingid
*Polevskoi koduleht
Krüptofüüdid

**Krüptofüüdid** ehk **krüptomonaadid** (*Cryptophyta*) ehk **neelvetikad** on väike rühm kloroplastidega viburloomi. Suur hulk krüptofüüte elab magevees, mõned rühmad ka mere- ja riimvees. Krüptofüütide rakk on lamendunud ja suurus jääb vahemikku 10–50 μm. Enamikul krüptofüütidel on kaks erineva pikkusega viburit. Krüptofüüte on teada umbes 200 liiki.

Enamasti käsitletakse krüptofüüte hõimkonnana (*Cryptophyta*), kuhu kuulub üks klass – *Cryptophyceae*.

Krüptofüüdid on tekkinud sekundaarse endosümbioosi tagajärjel.

## Seltsid ja perekonnad
*selts *[[Cryptomonadales]]* 
***[[Campylomonas]]*
***[[Chilomonas]]*
***[[Chroomonas]]*
***[[Cryptomonas]]*
***[[Falcomonas]]*
***[[Geminigera]]*
***[[Guillardia]]*
***[[Hemiselmis]]*
***[[Plagioselmis]]*
***[[Proteomonas]]*
***[[Storeatula]]*
***[[Rhodomonas]]*
***[[Teleaulax]]*
*selts *[[Goniomonadales]]*
***[[Goniomonas]]*
Verhnjaja Põšma

**Verhnjaja Põšma** (vene keeles *Верхняя Пышма*) on linn Venemaal Sverdlovski oblastis. Linn asub 15 km kaugusel Jekaterinburgist Põšma jõe suudmes.

Verhnjaja Põšma munitsipaalringkonda kuuluvad ka Isseti, Kedrovoje ja Baltõmi alev ning mitu küla. 

Linnas on arenenud metallurgiatööstus, seal tegutseb Uurali Mäemetallurgia Kompanii.

Linna elukeskkond on tugevalt reostatud.

## Viited

## Välislingid
*Verhnjaja Põšma koduleht
Raasiku Põhikool

**Raasiku Põhikool** on üldhariduskool Harju maakonnas Raasiku vallas Raasiku alevikus.

Kool on õpilaste poolest 2. kõige suurim kool Raasiku vallas.

Praegune koolihoone on ehitatud 1962.

Aadress on Meierei tänav 27.

## Galerii

Fail:Raasiku koolihoone.jpg|alt=Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum|Raasiku 8-kl Kooli hoone 1966
Fail:Raasiku Kool.jpg|alt=|Raasiku Kool 2022
Fail:Raasiku Kool.1.jpg|alt=|Raasiku Kool 2022


## Välislingid
*Raasiku Põhikooli koduleht
Koldvetikad

**Koldvetikad** ehk **krüsofüüdid** (*Chrysophyceae*, varem ka hõimkonna tasandil *Chrysophyta*) on suur grupp heterokontide hõimkonda kuuluvaid vetikad, keda võib leida peamiselt mageveest. Valdav osa koldvetikaid on ainuraksed, esineb ka koloniaalseid vorme, ja kahe viburiga, millest üks võib olla tugevalt redutseerunud.

Koldvetikaid on teada umbes 200 perekonda 1200 liigiga. Tegelik liikide arv võib olla aga hoopis suurem, ulatudes kuni 2500-ni.

Koldvetikad on tüüpilised miksotroofsed organismid.

Koldvetikatele on iseloomulik moodustada statospoore, mis talitlevad puhketsüstidena. Statospooride moodustamine algab, kui koldvetikate tihedus mingis veehulgas ületab kriitilise piiri. Moodustuvad statospoorid vajuvad põhja ja võivad seal säilida kümneid aastaid; viimaste idanemine on sporaadiline ehk ei sõltu mingitest kindlatest keskkonnateguritest.

## Viited

## Kirjandus
* Aimar Rakko. Koldvetikad, vähetoiteliste järvede tunnusliigid. – Eesti Loodus 58 (11) 2007: 14–20
Lee Ranaldo

**Lee Ranaldo** (sündinud 3. veebruaril 1956 Glen Coveis Long Islandil New Yorgi osariigis) on ameerika kitarrist, klahvpillimängija ja lugude autor. Ta mängib rokkansamblis Sonic Youth.

## Kirjalikud teosed
* *jrnls80s* ISBN 1-887-128-31-5 (198 lk)
* *Lengths & Breaths* ISBN 0-934953-79-1 (110 lk, Waterrow Press)
* *Road Movies* ISBN 1-932360-73-5 (165 lk, Softskull Press)
* *Bookstore* ISBN 1-885175-06-X (99 lk)
* *Moroccan Journal* (28 lk, Ring Taraigh)

## Albumid
* From Here to Infinity (1987) 
* A Perfect Day EP (1992) 
* Scriptures of the Golden Eternity (1993) 
* Broken Circle / Spiral Hill EP (1994) 
* East Jesus (1995) 
* Clouds (1997) 
* Dirty Windows (1999) 
* Amarillo Ramp (For Robert Smithson) (2000) 
* Outside My Window The City Is Never Silent - A Bestiary (2002) 
* Text Of Light (2004) 
* Maelstrom From Drift (2008) 
* Countless Centuries Fled Into The Distance Like So Many Storms EP (2008)

## Välislingid
* Lee Ranaldo.net
* Sonic Youth - Lee Ranaldo
15,65-kroonine münt

Kullast **15,65-kroonise nimiväärtusega [[meenemünt]]** lasti ametlikult käibele 26. märtsil 1999. 

Selle kollektsionääridele mõeldud mündiga tähistati Eesti Panga asutamise 80. aastapäeva ja euro kasutuselevõttu. Selle maksimumtiraaž oli 5000.

Iga münt on paigutatud karbis asuvasse plastkapslisse ning iga mündiga käib kaasas sertifikaat, millel on mündi number. Ühe mündi hind Eesti Panga muuseumis oli 600 krooni (tiraaž müüdi läbi 2004. aasta keskel).

Mündi on verminud Austria Rahapaja (Münze Österreich) *proof*-kvaliteediga ning see on esimene Eesti Vabariigi münt, mille nimiväärtus ei ole täisarv.

## Kujundus
Mündi on kujundatud kunstnik Tiiu Kirsipuu. 

Münt kaalub 1,73 grammi, selle diameeter on 13,93 millimeetrit ja serv on sile.

### Avers
Mündi esiküljel on Eesti Vabariigi suur riigivapp, mille kohal on sõnad "EESTI VABARIIK" ning all vermimise aasta "1999".

### Revers
Mündi tagaküljel on muhu mänd, mille ümber on spiraal ja poolringis 11 tähte koos nimiväärtusega "15,65 KROONI".

### Sertifikaat
Iga mündiga käib kaasas sertifikaat, millel on mündi number ning Eesti Panga presidendi Vahur Krafti pühendus eesti ja inglise keeles. Pühenduse eestikeelne tekst on järgmine:

1999. aastal täitub 80 aastat Eesti Panga asutamisest.
24. veebruaril 1919 kinnitati Eesti Panga põhikiri ja sama aasta 3. mail tehti esimene kanne Eesti Panga pearaamatusse.
1. jaanuaril 1999 võeti üheteistkümnes Euroopa riigis kasutusele ühisraha euro.
Tähistamaks neid kahte sündmust, on vermitud meenemünt nimiväärtusega 15,65 krooni.
Mündi tavatu nimiväärtus kajastab euro kurssi Eesti kroonides seisuga 1. jaanuaril 1999 (1 EUR = 15,65 EEK).
Mündi aversil on Eesti Vabariigi riigivapp.
Mündi reversil on Eestis väga vana ja levinud sümbol – muhu mänd, mille ümber keerdub arengut ja liikumist kujutav spraal. See saab alguse üheteistkümnest tähest, mis sümboliseerivad Euroopa Rahaliidu kolmanda etapiga liitunud riike.
Mündi on kujundanud eesti kunstnik Tiiu Kirsipuu.
Mündi sulami kullasisaldus on 900&permil;. Mündi töötluse kvaliteet on "PROOF", diameeter 13,92 mm ja mass 1,73 g.
Münte on vermitud 5000 ja vermijaks on Münze Österreich (Austria Rahapaja).


## Vaata ka
* Eesti Vabariigi rahareform aastal 1992
* Eesti Vabariigi meenemündid
* Eesti kroon

## Välislingid
* Mündi info Eesti Panga kodulehel
* Eesti Panga presidendi 25. märtsi 1999. a määrus nr 7 "Meenemündi käibelelaskmine" (RTL, 05.04.1999, 54, 732)
Großbotheni vald

**Großbothen** oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Muldentali kreisi.  2011 liideti Grimma linnaga.

## Vallaosad
* Großbothen
* Kleinbothen
* Schaddel
* Kössern
* Förstgen
* Leisenau
* Sermuth
* Zschetzsch
* Schönbach

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Hohburgi vald

**Hohburg** on endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Muldentali kreisi. 2012. aastal läks vald uue Lossatali valla koosseisu.

## Vallaosad
* Hohburg
* Großzschepa
* Kleinzschepa
* Lüptitz
* Zschorna
* Watzschwitz
* Müglenz
Macherni vald

**Machern** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Muldentali kreisi.

## Vallaosad
* Machern
* Dögnitz
* Gerichshain
* Lübschütz
* Plagwitz
* Posthausen
* Püchau

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Long Island

**Long Island** on Põhja-Ameerika idaranniku maismaaga kõrvuti asetsev ja võrdlemisi piklik suursaar, mis täies ulatuses kuulub New Yorgi osariigile Ameerika Ühendriikides.

## Geograafia

Long Island on 190 km pikk ja 20–32 km lai, selle pindala on 3566 km². Saar on moodustunud liustikumoreenist ja selle idapoolseim punkt on Montauk.

Saart eraldab New Yorgi osariigi ja Connecticuti osariigi maismaast Long Islandi väin.

### Eesmised vall-luited ja maasääred
*Rockaway
*Long Beach Barrier Island
*Jones Beach Island
*Fire Island
*Westhampton Island

## Asustus
Saare lääneosa hõlmavad New Yorgi linnaosad: Brooklyn ja Queens. Long Island on Manhattanist ja Bronxist eraldatud East Riveri suudmelahega ja Staten Islandist suudmeväinaga The Narrows. Piklikul suursaarel, mis New Yorgi suurlinnapiirkonda kuulub nelja maakonnana: Brooklyn, Queens, Nassau ja Suffolk, elas 2020. aasta rahvaloenduse andmetel 8 063 232 inimest. Seda on umbes 40% terve osariigi rahvastikust, sealhulgas elab kohalikus kahes linnaosas 58,4% suurlinna rahvastikust ehk 5 141 538 inimest.

Kultuuriliselt ja etniliselt mitmekesisteks lõimunud kohalike kogukondade inglispärases kõnekeeles kutsutakse Manhattanit hüüdnimega “the City” ja Long Islandit lihtsalt “the Island”.

## Transport
### Lennujaamad
Saarel asub John F. Kennedy rahvusvaheline lennujaam, LaGuardia lennujaam ja Long Islandi MacArthuri lennujaam.

### Raudteed
Saart teenindab Ameerika Ühendriikide hõivatuim pendelrongisüsteem LIRR, mis töötab ööpäev läbi.

## Vaata ka
*Block Island (Rhode Islandi osariigis)
*Gardiners Island
*Coney Island

## Viited

## Välislingid
*
Dedovitši

**Dedovitši** on alev Venemaa Pihkva oblastis, Dedovitši rajooni keskus. Asub Šeloni jõe ääres.

Asula tekkis 1901. aastal raudtee ehitusega seoses. Dedovitšit läbib raudtee Dno-Novosokolniki.

Alevis asub Pihkva elektrijaam.

## Elanike arvu dünaamika
* 10 512 (1997)
* 9881 (2002)
* 9600 (2007)
* 9500 (2009)
* 8700 (2011)
* 8400 (2012)
* 7800 (2016)
* 7076 (2020)
* 6706 (2023)

## Viited
Maailma karikasari murdmaasuusatamises

**Maailma karikasari murdmaasuusatamises** on Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni FIS korraldatav iga-aastane võistlussari murdmaasuusatamises. Meeste maailma karikasarja korraldati esimest korda hooajal 1973/74, naiste võistlused hooajal 1981/82. Maailma sprindikarikale võisteldakse alates hooajast 1996/97.

## Maailma karika võitjad

### Mehed

#### Üldkarikas

#### Sprindikarikas

#### Tavadistantside karikas


 	 


1999/2000 hooajal anti tavadistansidel eraldi välja kaks karikat, nii lühemate kui pikemate distantside arvestuses. Järgmised kolm aastat ei antud tavadistantsidel eraldi karikat välja.


##### Pikkade distantside karikas

Pikkade distantside karikale võisteldi ainult korra 1999/2000 hooajal. Meeste pikkade distantside karikale võisteldi alates 30 km.

##### Lühikeste distantside karikas

Lühikeste distantside karikale võisteldi ainult korra 1999/2000 hooajal. Meeste lühikeste distantside karikale võisteldi 10 ja 15 km.

### Naised

#### Üldkarikas

 	 	 

#### Sprindikarikas

 	 	 

#### Tavadistantside karikas


 	 	 

1999/2000 hooajal anti tavadistansidel eraldi välja kaks karikat, nii lühemate kui pikemate distantside arvestuses. Järgmised kolm aastat ei antud tavadistantsidel eraldi karikat välja.


##### Pikkade distantside karikas

Pikkade distantside karikale võisteldi ainult ühel korral, 1999/2000 hooajal. Naiste pikkade distantside karikale võisteldi alates 15 km.

##### Lühikeste distantside karikas

Lühikeste distantside karikale võisteldi ainult ühel korral, 1999/2000 hooajal. Naiste lühikeste distantside karikale võisteldi 5 ja 10 km.

## MK-sarja üldkarika võitnud sportlased

(seisuga 29. veebruar 2009)

### Mehed

### Naised

1 Kuni 2000. aastani kandis nime Bente Martinsen.

## Enim maailma karikasarja etappe võitnud sportlased

(seisuga 29. veebruar 2009)

### Mehed

1 Esimesed 7 võitu sai Smirnov endise NSV Liidu ajal ja ülejäänud 23 võitu Kasahstani koondises võisteldes (alates 1993).

### Naised

1 Kuni 2000. aastani kandis nime Bente Martinsen.

## Välislingid
*Maailma karikasarja etappide tulemused FIS-i kodulehel
Grevenbroich

**Grevenbroich** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Asub Erfti jõe ääres, 15 km kaugusel Neussist ja Mönchengladbachist.

## Ajalugu

Grevenbroichi on mainitud linnana 1311. aastal. 19. sajandil kujunes linnast raudteede sõlmpunkt.

Grevenbroich on tuntud energeetikatööstuse keskusena. Seal asub suur pruunsöe maardla. Pruunsöega köetakse soojuselektrijaama. Linnas toodetakse ka tuule- ja päikeseenergiat.

## Viited

## Välislingid

* Grevenbroichi koduleht