open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Allyson Felix

**Allyson Michelle Felix** (sündinud 18. novembril 1985 Los Angeleses California osariigis) on USA kergejõustiklane (jooksja), kelle põhidistants on 200 meetri jooks, kuid ta võistleb ka 100 ja 400 meetri jooksus. Ta on seitsmekordne olümpiavõitja ja neljateistkümnekordne maailmameister.

Ta on aegade edukaim sportlane kergejõustiku maailmameistrivõistlustel, olles võitnud kokku 20 medalit (14 kulda, kolm hõbedat ja kolm pronksi).

Ta on tulnud kolmel korral Teemantliiga võitjaks 200 meetri jooksus (2010, 2014, 2015) ning ühel korral 400 meetri jooksus (2010).

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis läbis ta 4×400 meetri teatejooksus oma etapi ajaga 47,72. Teatejooksus on 400 meetrit temast kiiremini jooksnud ainult Jarmila Kratochvílová ja Marita Koch.

2012. aastal valiti ta maailma aasta naiskergejõustiklaseks.

## Saavutused

### [[Suveolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2004  Ateenas
**  hõbemedal 200 m jooksus **22,18**
* 2008  Pekingis
**  **olümpiavõitja** 4×400 m teatejooksus **3.18,54**
**  hõbemedal 200 m jooksus **21,93**
* 2012  Londonis
**  **olümpiavõitja** 200 m jooksus **21,88**
**  **olümpiavõitja** 4×100 m teatejooksus **40,82 MR**
**  **olümpiavõitja** 4×400 m teatejooksus **3.16,87**
* 2016  Rio de Janeiros
**  **olümpiavõitja** 4×100 m teatejooksus **41,01**
**  **olümpiavõitja** 4×400 m teatejooksus **3.19,06**
**  hõbemedal 400 m jooksus **49,51**
* 2020  Tokyos
**  **olümpiavõitja** 4×400 m teatejooksus **3.16,85**
**  pronksmedal 400 m jooksus **49,46**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2005  Helsingis 
**  **maailmameister** 200 m jooksus **22,16**
* 2007  Ōsakas
**  **maailmameister** 200 m jooksus **21,81**
**  **maailmameister** 4×100 m teatejooksus **41,98**
**  **maailmameister** 4×400 m teatejooksus **3.18,55**
* 2009  Berliinis
**  **maailmameister** 200 m jooksus **22,02**
**  **maailmameister** 4×400 m teatejooksus **3.17,83**
* 2011  Daeguis
**  **maailmameister** 4×100 m teatejooksus **41,56**
**  **maailmameister** 4×400 m teatejooksus **3.18,09**
**  hõbemedal 400 m jooksus **49,59**
**  pronksmedal 200 m teatejooksus **22,42**
* 2015  Pekingis
**  **maailmameister** 400 m jooksus **49,26**
**  hõbemedal 4×100 m teatejooksus **41,68**
**  hõbemedal 4×400 m teatejooksus **3.19,44**
* 2017  Londonis
**  **maailmameister** 4×100 m teatejooksus **41,82**
**  **maailmameister** 4×400 m teatejooksus **3.19,02**
**  pronksmedal 400 m jooksus **50,08**
* 2019  Dohas
**  **maailmameister** 4×400 m teatejooksus 
**  **maailmameister** 4x400 meetri segateatejooksus **3.09,34**
* 2022  Eugene'is
**  **maailmameister** 4×400 m teatejooksus 
**  pronksmedal 4×400 m segateatejooksus **3.10,16**

### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

* 2010  Dohas 
**  **maailmameister** 4×400 m teatejooksus **3.27,34**

### [[Teatejooksude maailmameistrivõistlused|Teatejooksude maailmameistrivõistlustel]]

* 2015  Nassaus 
**  hõbemedal 4×100 m teatejooksus **42,32**

## Isiklikud rekordid
### Välisvõistlustel

### Sisevõistlustel

## Välislingid

* Koduleht 
*
Luftwaffe

**Luftwaffe** on Saksamaa Bundeswehri lennuväe nimetus. 

## Ajalugu
### Saksa keisririik

Luftwaffe eelkäija oli keiserlik lennuvägi, mis moodustati 1910. aastal nimega *Die Fliegertruppen des deutschen Kaiserreiches*. Nimetus *Luftstreitkräfte* tuli kasutusele 1916. aasta lõpus, kui võeti kasutusele sõjalennukid. 

Pärast Saksa keisririigi kaotust esimeses maailmasõjas pidi Saksamaa oma lennuväe 8. mail 1920 laiali saatma, sest Versailles' rahuleping keelas Saksamaal lennuväe omamist.

### Saksa Riik
Natsionaalsotsialistliku Saksamaa Wehrmachti õhujõud Luftwaffe moodustati 26. veebruaril 1935. See kasvas üheks suuremaks ja moodsamaks lennuväeks teise maailmasõja algul 1939. aastal ja saadeti laiali 1946. aastal. 


Luftwaffe Organization.jpg|Luftwaffe organisatsioon
Luftwaffe eagle.svg|Luftwaffe kotkas haakristi peal. Luftwaffe ametlik embleem 1935–1945
Luftwaffe roundel WW2.png|Luftwaffe lennukite märgistus aastatel 1935–1945
FW190-D9.jpg|Luftwaffe hävitaja teise maailmasõja ajal


### Saksamaa Liitvabariik
1956. aastal moodustati Bundeswehri lennuvägi. 
13. jaanuaril 2004 teatas Saksamaa kaitseminister Peter Struck õhusõidukite arvu vähendamisest Luftwaffes 426-lt 2004. aasta alguses 265-ni 2015. aastal.

## Struktuur
*  Luftwaffe Väejuhatus

### Õppeasutused
*  Luftwaffe Ohvitserikool
*  Luftwaffe Allohvitserikool

## Nimetus teistes riikides
Šveitsi lennuväe nimi on *Schweizer Luftwaffe* ehk Šveitsi Luftwaffe. Saksa DV lennuväe nimi oli *Die Luftstreitkräfte der Nationalen Volksarmee* ja Austria lennuväe nimi on *Österreichische Luftstreitkräfte*.
Vihtori Kosola

**Iisakki Vihtori Kosola** (10. juuli 1884 Ylihärmä vald – 14. detsember 1936 Lapua) oli Soome paremäärmusliku Lapua liikumise juht.

Kosola meenutas vaimselt, poliitilistelt ideedelt ja välimuselt hilisemat Nõukogude Liidu juhti  Nikita Hruštšovi. Tema isikus ühinesid talupoeglik maailmapilt lõputu räuskamise, ähvardamise ja ärplemisega. 

Ta ütles 30. novembril 1930: "Meie teeme, mis tahame, kuna teised teevad, mida võivad."

Vihtori Kosola hukkus kahtlastel asjaoludel. Arvatakse, et ta mürgitati.

## Viited
Kriegsmarine

**Kriegsmarine** (eesti keeles "sõjamerelaevastik") oli 1935–1945 Saksamaa merelaevastiku ametlik nimetus. Selle eelmised nimetused olid Reichsmarine ning Kaiserliche Marine. Kriegsmarine oli üks Wehrmachti väeliigist.

## Vaata ka
*Sachsenhauseni koonduslaager#Kingatallajate komando
Echternach

**Echternach** (luksemburgi keeles *Iechternach*) on linn Luksemburgi idaosas Grevenmacheri ringkonnas Echternachi kantonis. Echternach asub Saksamaa piiri ääres. 

## Välislingid
*Echternachi koduleht
Alfred Röding

**Alfred Röding** (31. august 1916 Tallinn – 3. aprill 1996 Tallinn) oli eesti poksija. Ta poksis aastatel 1931–1944 Tallinna Spordis, kus tema treenerid oli vanem vend Voldemar, Karl Mänd ja Konstantin Gern ning aastatel 1944–1950 Tallinna Spartakis.

Röding sai Eesti meistrivõistlustel kergekeskkaalus (kuni 66,7&nbsp;kg) kaks korda II koha (1937 ja 1938) ja ühe korra III koha (1943).

Röding oli kergekeskkaalus (kuni 66,7&nbsp;kg) kolmekordne Eesti NSV meister (1946–1948). Ta sai Eesti NSV meistrivõistlustel kergekeskkaalus (kuni 66,7&nbsp;kg) kaks korda II koha (1945 ja 1949).

Röding sai NSV Liidu meistrivõistlustel kergekeskkaalus (kuni 66,7&nbsp;kg) kaks korda V koha (1946 ja 1947). Ta sai Spartaki üleliidulistel meistrivõistlustel esikoha (1948).

Röding tegutses hiljem ka poksikohtunikuna.

## Isiklikku
Alfred Rödingu vend oli poksija Voldemar Röding.
	
## Kirjandus
*Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001
*Rein Pajur. "Poksimeistrid maailmas ja Eestis 1719–2000". Revelex. Tallinn 2005

## Välislingid
*
Kookossaar

**Kookossaar** (hispaania keeles *Isla del Coco*) on väike asustamata  saar Vaikse ookeani idaosas. Pindala 24 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 576 m. Kuulub Costa Ricale.

Kookossaar kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. 

## Vaata ka
*Cocose saar

## Viited

## Välislingid
Legion Condor

**Legion Condor** oli Saksamaa Wehrmachti ekspeditsioonikorpus, mis sõdis kindral Francisco Franco poolel Hispaania kodusõjas. See koosnes peamiselt Luftwaffe üksustest.
Alpi nõmmeküünal

**Alpi nõmmeküünal** (*Richea continentis*) on kanarbikuliste sugukonda ja nõmmeküünla perekonda kuuluv taimeliik.

Ta kasvab Austraalias.
Uus-Lõuna-Walesi Ülikool

**Uus-Lõuna-Walesi Ülikool** (inglise keeles *University of New South Wales*) on ülikool Austraalias Sydneys.

See asub Sydney kagupoolses äärelinnas Kensingtonis.

Ülikool on asutatud 1. juuli 1949 ja aastani 1958 kandis nime *Uus-Lõuna-Walesi Tehnikaülikool*.

## Viited
Peamine Muhu väina laevatee

**Peamine Muhu väina laevatee** on umbes 50 meremiili pikkune põhja–lõunasuunaline faarvaater läbi Väinamere.

Laevatee algab Hiiumaa ja Vormsi vahelt Apollo madala juurest (11 meremiili Tahkuna ninast kagus) ja läheb läbi Hari kurgu. Edasi kulgeb veetee ida pool Heinlaidu, Kõverlaidu ja Muhu saart ja lääne pool Kumari laidu, Sipelgarahu, Papilaidu ja Kesselaidu. Läbi Viire kurgu jõuab laevatee Liivi lahte.

Laevatee on tähistatud poidega. Raugi tulepoi oli Venemaa Keisririigi esimene tulepoi. Tähtsamad kaldal asuvad meremärgid on Harilaiu tuletorn, Harilaiu alumine tulepaak, Raugi ülemine tulepaak, Raugi alumine tulepaak, Kessu ülemine tulepaak, Kessu alumine tulepaak ja Viirelaiu tuletorn.

Laevatee sügavus on vähemalt 4,7 meetrit.

Lühikest aega oli laevatee madalamaks alternatiiviks Kumari kanalile (tänapäeval ei kasutata; varasem sügavus vähemalt 7,5 m).

Rohuküla–Heltermaa ja Virtsu–Kuivastu laevatee vaheline ala suletakse talvel laevaliikluseks, et lasta tekkida jääteede jaoks piisavalt paksul merejääl.

Ajalooliselt on seda kasutanud Vene sõjalaevad, et lühendada Kroonlinna (Piiteri) ja Riia vahelist teekonda. 

## Viited
Fütokeemia

**Fütokeemia** ehk **taimekeemia** ehk **taimebiokeemia** on teadusharu, mis tegeleb taimede keemilise uurimisega.

Meditsiinis teati juba palju varem, et taimede ja ravimite mõju oleneb neis sisalduvatest ainetest, kuid fütokeemia ajastu alguseks peetakse  19. sajandi algust, kui jõuti  looduslikust materjalist toimeainete eraldamiseni. Usutavasti oli esimene taimest eraldatud toimeaine morfiin 1804. aasta paiku.

## Välislingid
Raugi vasaku külje poi

**Raugi vasaku külje poi** (ka *Raugi tulepoi*) on poi peamise Muhu väina laevatee ääres.

## Asukoht

Asub Raugi ülemise ja alumise ning Kessu ülemise ja alumise tulepaagi sihtide ristumiskohal ning tähistab laevatee käänukohta Kumari lee ja Raugi madala vahel.

Poi geograafilised koordinaadid on .

Poi on nähtav näiteks Üügu pangalt.

Talveks võetakse poi merest välja.

## Tule omadused
Tänapäeval vilgub punane tuli pimedal ajal, iga 2,7 sekundi järel 0,3 sekundiks.

## Ajalugu
1885. aastal paigaldatud Raugi tulepoi oli Venemaa Keisririigi esimene tulepoi. See oli valge-punasetriibuline poi, mille 4 kellukest helisesid lainetuses.

1927. aastal oli poi tuli 4 meetri kõrgusel. Tuli oli punane nn lühikeplink, mis paistis 8 meremiili kaugusele. Poi oli valget värvi, küljel kiri "E. V. Nr. 78".

## Viited
Vicky Cristina Barcelona

"**Vicky Cristina Barcelona**" on 2008. aastal valminud Woody Alleni film.  

## Näitlejad
* Penélope Cruz – María Elena
* Scarlett Johansson – Cristina
* Javier Bardem – Juan Antonio Gonzalo
* Rebecca Hall – Vicky
* Chris Messina – Doug
* Patricia Clarkson – Judy Nash
* Kevin Dunn – Mark Nash

## Välislingid
* 
* 
*
Ta pole sinust eriti huvitatud

"**Ta pole sinust eriti huvitatud**" (inglise "He's Just Not That Into You") on 2009. aastal valminud Ameerika Ühendriikide romantiline komöödiafilm.

## Näitlejad
* Ben Affleck – Neil Jones
* Jennifer Aniston – Beth Murphy
* Drew Barrymore – Mary Harris
* Jennifer Connelly – Janine Gunders
* Kevin Connolly – Conor Barry
* Bradley Cooper – Ben Gunders
* Ginnifer Goodwin – Gigi Phillips
* Scarlett Johansson – Anna Marks
* Justin Long – Alex
* Kris Kristofferson – Rod Murphy 
* Hedy Burress – Laura Murphy
* Busy Phillips – Kelli Ann
* Leonardo Nam – Joshua Nguyen
* Rod Keller – Bruce
* Wilson Cruz – Nathan
* Morgan Lily – väike tüdruk
* Natasha Leggero – Amber Gnech
* Greg Behrendt – preester
* Sasha Alexander – Catharine
* Corey Pearson – Jude
* Frances Callier
* Angela V. Shelton
* Bill Brochtrup – Larry
* Peter O'Meara – Bill
* Luis Guzmán – Javier
* Brandon Keener – Jarrad

## Välislingid
* 
* Koduleht
Põdrakärbes

**Põdrakärbes** (*Lipoptena cervi*) on kahetiivaliste seltsi raudkärblaste sugukonda kuuluv putukas.

## Vaata ka
*hirvekärbes

## Kirjandus
*Martin, Mati 2008. Tülikas kaaslane sügiseses metsas. *[[Eesti Loodus]]* 9.

## Välislingid
*
Uškovo

**Uškovo** (soome *Tyrisevä*) on Peterburi haldusalasse kuuluv alev Soome lahe põhjakaldal, mis kuulub Kurortnõi rajooni. 

Asula sai venekeelse nime 1944. aastal Viiburi pealetungi käigus hukkunud Nõukogude Liidu kangelase jefreitor Dmitri Uškovi järgi.
Führerbunker

***Führerbunker*** (saksa keeles 'Juhi varjend') oli maa-alune pommivarjendina kasutatud ruumide kompleks Berliinis, kus Adolf Hitler ja tema abikaasa Eva Braun end peitsid ja lõpuks enesetapu tegid. Punker asus Wilhelmstraße ääres Riigikantselei aia all.

Viimased osad punkrist hävitati ehitustegevuse käigus aastatel 1988–1989. 8. juulil 2006 avati punkri asukohas infotahvel.  

## Vaata ka

* Hitleri punkris
Laevatee

**Laevatee** (ka **faarvaater**, **laevajoom**) on veetee osa, mis on veeliikluseks sobivaim ning navigatsiooniteabes avaldatud ja vajadusel meremärkidega tähistatud.

Ajalooliselt on faarvaater tähendanud ka ainult kitsast laevateed. Eesti keeles on kasutatud sõna "faarvaater" asemel ka sõna "**sõiduvesi**". Tänapäeval käsitletakse sõiduvett pigem veeteena, s.t alana, kus on veesõidukiga võimalik sõita.

## Vaata ka
*Lahkvesi
*Veetee

## Viited
Salme Põhikool

**Salme Põhikool** (endise nimega **[[Jüri Suurhans]]u nimeline Salme 9-klassiline Kool**) on põhikool Saare maakonnas Saaremaa vallas Salme alevikus aadressil Kuressaare maantee 1. Koolihoone asub Salme jõe põhjakaldal, Kuressaare poolt tulles jääb tee äärde paremale poole.

Kool alustas tegevust 1. septembril 1988. Kooli eelkäijad olid Salme Algkool (tegutses aastatel 1918–1988 kunagise Salme vallamaja ruumides) ja Tiirimetsa 8-klassiline kool (tegutses aastatel 1936–1988). Esimesel õppeaastal oli koolis 20 õpetajat ja 178 õpilast. 1988. aastal alustas õppetööd kaks esimest klassi, ehk teiste klassidega kokku kümme klassikomplekti, ja nii jätkati viis aastat. Kooli kõige suurem õpilaste arv on olnud 186.

Salme Põhikooli esimene direktor oli Arno Vinni. Tema auks on kooliõuel mälestuspink.  

2008. aasta sügisel leiti kooli juurest mullatööde käigus esimene muinaslaev ja 2010. aasta arheoloogiliste kaevamiste käigus teine. Salme Põhikooli on oma tunnuslause: "Tõllu tugevus, viikingite visadus ja esiisade tarkus kahe mere vahel." Koolimaja ees on puidust viikingikuju, mille autor on Maire Põldma.  

## Direktorid
* 1988–2005 Arno Vinni
* 2005–2016 Marika Pütsepp
* 2017–2018 Raivo Kallas
* 2018–2019 Aare Martinson 
* 2019–... Kalmer Poopuu 

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
*"Salme põhikool osaleb algatuses “Tagasi kooli”", Meie Maa, 18. veebruar 2009
Sõrve maantee

**Sõrve maantee** on tänav Saaremaal Salme alevikus. See on osa Kuressaare–Sääre maanteest. 

Tänav kulgeb alates Salme jõest lõunasse kuni aleviku piirini. Jõest põhja pool on tänava nimi kuni aleviku piirini Kuressaare maantee.

Tänava ääres asuvad Salme Rahvamaja / Sõrve Külalistemaja, bussipeatus.

## Viited
Julgeolekupolitsei Peaamet

**Julgeolekupolitsei Peaamet** (saksa keeles *Hauptamt der Sicherheitspolizei*) (lühend **Sipo** või **SiPo**) oli natsionaalsotsialistliku Saksa Riigi sisejulgeolekuasutus aastatel 1936–1939.

Julgeolekupolitsei Peaamet allus otse SS-Reichsführer ja Saksa Politsei Juhile (saksa keeles *RFSS und Chef der deutschen Polizei*) Heinrich Himmlerile.

1939. aastal liideti *Julgeolekupolitsei Peaamet* loodud Riigi Julgeoleku Peaametisse, III Peaametina.

### Juht, juhtkond ja organisatsioon
Julgeolekupolitsei Peaametit juhtis Julgeolekupolitsei ja SD ülem Reinhard Heydrich, tema asetäitja oli Werner Best.

Julgeolekupolitsei Peaametile allusid:
*Kriminaalpolitsei, mis tegeles kriminaalkuritegudega koostöös Schupoga, ülem Arthur Nebe;
**Naiskriminaalpolitseiosakond;

*Piiripolitsei, millel piirivalveülesanded;
*Julgeolekuteenistus (*[[Sicherheitsdienst]]*), ülem Reinhard Heydrich
*Riigi Salapolitsei (*[[Gestapo]]*), tegeles poliitiliste ja riigivastaste kuritegudega, ülem Heinrich Müller;


Pilt:Bundesarchiv Bild 146-1969-054-16, Reinhard Heydrich.jpg|Reinhard Heydrich
Pilt:Bundesarchiv Bild 183-B22627, Dr. Werner Best.jpg|Dr. Werner Best
Pilt:Bundesarchiv Bild 101III-Alber-096-34, Arthur Nebe.jpg|Arthur Nebe
Keava peakraav

**Keava peakraav** (ka *Valtu-Keava peakraav*) on kraav Raplamaal Kehtna vallas Linnaaluste ja Põrsaku külas.

Peakraavi pikkus on 5,8 km ning see suubub Põrsaku külas vasakult Vigala jõkke (86,6 km suudmest). Peakraavi valgla on 4,2 km². Peakraav algab Linnaaluste külas Keava raba põhjaservas ja Kõnnumaa maastikukaitseala piiril. Lähte piirkonda jäävad ka Keava põlispuud (park) ja Keava kahar mänd. Kraavi ületab Keava–Hõreda tee. Suudmest umbes 700 m edelas kulgeb Hertu–Põrsaku–Keava tee, umbes 1300 m edelas kulgeb Tallinna–Pärnu raudtee.

Peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Keava peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1110500.

## Välislingid

*
Inter-Services Intelligence

**Directorate for Inter-Services Intelligence** (lühem nimetus **Inter-Services Intelligence**, lühend **ISI**; urdu keeles: بین الخدماتی سراغرسانی‎)) on Pakistani luureteenistus. Selle praegune juht on kindralleitnant Ahmad Shuja Pasha, kes asus sellele ametikohale 2008. aasta septembris.

## Välislingid
*Taliban splinter group executes retired Pakistani Inter-Service Intelligence (ISI) agent, guardian.co.uk, 30 April 2010
Eleanor

**Eleanor** on naise eesnimi.

## Ameerika Ühendriigid
USA-s kuulus Eleanor alates 1880. aastast, mil vastavat statistikat pidama hakati, 200 kõige populaarsema tüdrukunime hulka. 1895 jõudis see esimest korda 100 ja 1911 50 populaarseima tüdrukunime sekka. Kõige kõrgemaks kohaks jäi 1920. aasta 25. koht. 1937 langes Eleanor välja 50, 1943 100, 1951 200 ja 1969 500 populaarseima tüdrukunime hulgast. Kõige madalamaks kohaks jäi 1986. aasta 693. koht. Eleanor tõusis 1996 taas 500 ja 2010 200 kõige populaarsema nime hulka. 2011. aastal oli see juba 150. kohal.

## Eesti
Eestis elas rahvastikuregistri andmetel 2. detsembri 2015 seisuga 70 Eleanori-nimelist inimest.

## Nime kandjaid
### Ainsa nimega
***[[Akvitaania Eleanor]]** (1122–1204) oli Inglismaa ja Prantsusmaa kuninganna, esimene teadaolev nime Eleanor kandja.
***[[Kastiilia Eleanor]]** (1241–1290) oli Inglismaa kuninganna.
***[[Provence'i Eleanor]]** (1223–1291) oli Inglismaa kuninganna.

### Esimese eesnimega
***[[Eleanor Alberga]]** (1949–) on Jamaica helilooja.
***[[Eleanor Farjeon]]** on inglise lastekirjanik, Hans Christian Anderseni lastekirjanduspreemia esimene laureaat.
***[[Eleanor Gibson]]** (1910–2002) oli USA psühholoog.
***[[Eleanor Helin]]** on astronoom.
***[[Eleanor Holm]]** (1913–2004) oli USA ujuja.
***[[Eleanor Parker]]** (1922–) on USA filminäitleja.
***[[Eleanor Roosevelt]]** (1884–1962) oli Franklin Roosevelti abikaasa.

### Teise eesnimega
***[[Amelia Sophia Eleanor]]** (1711–1786) oli Suurbritannia printsess.
***[[Marion Eleanor Zimmer Bradley]]** (1930–1999) oli USA kirjanik.

## Viited
Kane'i laht

**Kane'i laht** (inglise *Kane Basin*) on Põhja-Jäämere osa Gröönimaa looderanniku ja Kanada põhjapoolseima saare Ellesmere'i vahel. Ta ühendab Smithi väina Kennedy väinaga ja on Narese väina osa. Gröönimaa rannikul jääb ta kirdes asuva Washingtoni maa ja edelas asuva Inglefieldi maa vahele. Ellersmere'i rannikul jääb ta Johani poolsaare ning Victoria ja Alberti mägede vahele.

Lahe pikkus on umbes 180 km ja suurim laius on umbes 130 km. Ümbritseb Washingtoni maa, Rasmusseni maa ja Inglefieldi maa rannikut. 

Kane'i laht nimetati Elisha Kane'i auks, kelle juhitud ekspeditsioon ületas lahe, kui nad otsisid 1854. aastal kadunud Franklini ekspeditsiooni.
Rõue jõgi

**Rõue jõgi** (ka *Kuusiku jõgi*, kesk- ja alamjooksul ka *Sillakõrtsu jõgi*) on jõgi Raplamaal Kehtna vallas Hiie, Kalbu, Kumma, Käbiküla, Lellapere, Nadalama, Ohekatku, Palasi, Rõue, Saunaküla külas ja Kehtna alevikus, ning Rapla vallas Iira, Juula, Raela ja Väljataguse külas.

Jõgi suubub Väljataguse külas vasakult Vigala jõkke (69,1 km suudmest). Jõgi algab Palasi ja Ohekatku küla piiril, Kõnnumaa maastikukaitsealal. Lähtest umbes 1 km põhja poole jääb Keava raba, umbes 700 m kagu poole jääb Palasi raba (Lalli raba), umbes 1,5 km edelasse jääb Tallinna–Pärnu raudteeliin.

Rõue külas ületab jõe Tallinna–Rapla–Türi maantee. Nadalama ja Kalbu küla piiril ületab jõe Nadalama–Kalbu tee, samas läbib jõgi Räägu järve (Kehtna paisjärv). Käbiküla ja Kehtna aleviku piiril ületab jõe Kehtna–Põlma tee (Lassi sild). Raela, Väljataguse ja Juula küla piiril ületab jõe Rapla–Järvakandi–Kergu maantee (Sillakõrtsi sild). Suudmest umbes 1,8 km loodesse jääb Kuusiku lennuväli.

Jõgi on vähese orgaanilise aine sisaldusega heleda veega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Jõe vett kasutavad majanduslikult (vee erikasutusloaga) ettevõtted Kehtna Elamu OÜ ja MTÜ Elupuu.

Rõue jõe registrikood on VEE1110600.

## Välislingid

*
Kennedy väin

**Kennedy väin** (inglise *Kennedy Channel*, taani *Kennedy Kanalen*) on väin Põhja-Jäämeres Gröönimaa ja Kanada põhjapoolseima saare Ellesmere'i vahel. Ta ühendab Kane'i lahte Halli lahega ja on Narese väina osa.

Väina pikkus on umbes 130&nbsp;km ja laius on 24–32&nbsp;km, keskmine sügavus 180–340 meetrit. Väinas on kolm saart: Taanile kuuluvad Franklini saar ja Crozieri saar ning Taani ja Kanada vaidlusalune Tartupaluk ehk Hansu saar. Väina lõunapiir ühendab Jacksoni ja Lawrence'i neeme, väina põhjapiir ühendab Bairdi ja Mortoni neeme.

Väina kaldad on asustamata. Looderannik Ellersmere'il on väga kaljune. Seal asuvat mäeahelikku nimetatakse Victoria ja Alberti mägedeks ning väina kaldal kerkib ta 1930&nbsp;m kõrgusele (see pole aheliku kõrgeim tipp). Väina kagukaldaks on Gröönimaa poolsaar Washingtoni maa.
 
Väina nimetas Elisha Kane 1854. aastal oma teise polaarekspeditsiooni käigus, kui ta kadunud John Franklini ekspeditsiooni otsis. Pole selge, millise Kennedy auks sai väin nime. Võib-olla oli see polaaruurija William Kennedy, kellega ta tutvus paar aastat varem, kui mõlemad osalesid Franklini ekspeditsiooni otsimises, aga enamik ajaloolasi usub, et väin on saanud nime John Pendleton Kennedy auks, kes oli Ameerika Ühendriikide mereväe-riigisekretär 1852–1853.
Baitullah Mehsud

**Baitullah Mehsud** (1974 – august 2009) oli Pakistani Waziristani provintsi juhtiv sõjapealik ning Tehrik-i-Taliban Pakistani juht. Tema käsutuses võis olla ligi 5000 võitlejat ning samuti võis ta korraldada Benazir Bhutto mõrvamise.

## Viited
Moḩammad ‘Omar

**Moḩammad ‘Omar** (umbes 1960 Nodeh Kandahāri lähedal – 23. aprill 2013 Pakistan) oli Ţālebāni usuline ja poliitiline juht (mulla). 

Ta kuulus eri andmetel Durrani hõimuliidu Popalzai või Noorzai hõimu. Afganistani islamivaimulikud nimetasid ta Amir ul-Mumininiks ehk kõikide usklike kaitsjaks. 

Pärast Ţālebāni kukutamist 2001. aasta sügisel nähti teda viimati Kandahāris, kust ta põgenes sama aasta detsembris. Ameerika Ühendriikide sõjaväeluure andmetel peitis ta end Pakistanis ning juhtis sealt võitlust Ḩāmid Karzay valitsuse ja NATO julgeolekujõudude vastu. 

Moḩammad ‘Omarile kuuletusid teised selle piirkonna väljapaistvad sõjaväejuhid, näiteks Jalāloddīn Ḩaqqānī. Samuti tegi Moḩammad ‘Omariga koostööd Gulbuddīn Ḩekmatyār. 

29. juulil 2015 teatasid Afganistani võimud, et nende andmetel on mulla ‘Omar üle kahe aasta surnud. Afganistani võimude käsutuses oleva info järgi suri ta aprillis 2013 Pakistanis loomulikku surma. 30. juulil 2015 kinnitas tema surma ka Ţālebān.

## Nõukogude-Afganisatani sõda ja radikaliseerumine
Võitles mudžahadiinina rühmituse Harakat-i-Inqilab-i-Islami koosseisus Nõukogude armee ning komandör Nēk Moḩammadi alluvuses 1989–1992 Moḩammad Najībullāh' režiimi vastu.

## Viited
Ḩakīmullāh Mehsūd

**Ḩakīmullāh (Hakim Ullah, Hakeemullah) Mehsūd** (puštu: حکیم اللہ محسود/ urdu: حکیم اللہ محسود; umbes 1979 – 1. november 2013) oli Tehrik-i-Taliban Pakistani juht. Enne Baitullah Mehsudi surma tema asetäitja.

Ta hukkus 1. novembril 2013 droonirünnaku käigus.

## Viited
Tehrik-i-Taliban Pakistan

**Tehrik-i-Taliban Pakistan** (urdu:**تحريک طالبان پاکستان**) on peamine Talibani katusorganisatsioon  Pakistanis, mis võitleb kohaliku valitsuse ja NATO jõudude vastu Afganistanis.
Ahmad Shuja Pasha

Kindralleitnant **Ahmad Shuja Pasha** (sündinud 1952) on praegune Pakistani Inter-Services Intelligence'i (ISI) direktor.
Raudalu

**Raudalu** on asum Tallinnas Nõmme linnaosas. Asum paikneb linnapiiri ääres, külgnedes Ülemistejärve, Liiva ja Männiku asumiga. Raudalu asum piirneb ka Rae, Kiili ja Saku vallaga. Asumi pindala on 1,8 km². 

## Ajalugu
Kõige vanemad andmed Raudalu (vanema nimega Raudaru) kohta pärinevad 17. sajandist. 1689. aastal välja antud Holmbergi kaardil märgiti ära Raudarro kõrts (rootsi keeles *Raudarro krog*), mille nime on kirjutatud ka Raudaro kujul.

Raudalu asumit läbis vana kaubatee, mis viis Pärnu jõe suudmes asunud kaubitsemiskohale, haruteega Sakalasse. 1949. aastast on selle tee ametlik nimi olnud Viljandi maantee.

Kõrtsi juurde tekkis hiljem samanimeline küla, mille täpne tekkeaeg pole teada. 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi alguse sõjaväekaartidel on kõrtsi lähedale märgitud ära talu, mida kutsuti Raudtaluks. Ilmselt on asumi tänapäevane nimi tekkinud selle talu nime ja koha varasema nime (Raudaru) sümbioosina.

Üks osa Raudalu asumist on Raku allasum, mis tekkis kunagise karusloomakasvanduse juurde. See asutus oli varem paiknenud Pirita-Kosel, kuid kolis hiljem ümber Raudalusse. Nõukogude ajal kandis asutus nime Raku karusloomakasvatuse sovhoos ning sellel oli filiaal ka Keila lähedal.

Raudalu küla põhjaosa liideti Tallinnaga 1958. aastal ning samal ajal hakati seal ka tänavanimesid määrama.

## Rahvastik

2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 18–22% ja üle 68aastased 10–19%, eestlaste osakaal asumi elanikkonnas oli 50–79%.

## Olulisemad objektid
Asumi territooriumile jääb Balbiino jäätisemuuseum, mis avati 2014. aastal.

## Loodus
Suure osa asumi territooriumist võtab enda alla Raudalu mets, millest kulgeb läbi Viljandi maantee. Asumi territooriumil asuvad Raudalu kivid, mis kuuluvad kaitstavate loodusobjektide hulka.

## Raudalu asumi tänavad
Mitu tänavat sai nime endise Raku karusloomakasvanduse järgi: Hõberebase tänav, Karuse tänav, Piibri tänav, Sinirebase tänav. Asumis on veel Halu tänav, Hao tänav, Hiidtamme tänav, Kaarla tänav, Kume tänav, Kura tänav, Kõnnu tänav, Mustika tänav, Pinu tänav, Riida tänav ja Viljandi maantee.

## Viited

## Välislingid
* Raudalu (Raku). Nõmme veebileht
* Jäätisemuuseum. Balbiino koduleht
Kommunarka

**Eriobjekt Kommunarka** (vene keeles Спецобъект «Коммунарка») oli Venemaal Moskva oblastis asuv endise NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi rahvakomissari Genrih Jagoda suvila, kus aastail 1931–1950 hukati ja maeti NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi Erinõupidamise otsusega Nõukogude Liidu partei- ja riigitegelasi ning sõjaväelasi.

Eriobjekt Kommunarka asub Moskva linna ümbritsevalt Moskva ringteelt Kaluga poole suunduva maantee 24. kilomeetril. 

Endisel erirežiimiga objektil hukati ja maeti poliitiliste repressioonide käigus teadaolevalt Aleksei Rõkov, Nikolai Buhharin, Nikolai Krestinski, Bela Kun ja Dmitri Pavlov.

## Hukatud eestlasi
*Engelbert Strauch
*Karl Tikk
*Karl Rimm
*Harald Tummeltau
*Maksim Unt

## Vaata ka
*Butovo polügoon

## Välislingid
*Спецобъект Монастырь. Грехи чекистов замолят монахи?
Fassaad

**Fassaad** (prantsuse keeles *façade*, ladina keeles *facies*, nägu) on hoone esinduskülg, teistest sama hoone külgedest arhitektuurse lahenduse, kujunduselementide või muude tunnuste põhjal selgelt eristuv külg. See on harilikult hoone esisein, kuid võib olla ka tagasein või külgsein.

Sõna "fassaad" tuleb prantsuse keelest, kus "façade" tähendab esikülge ja nägu.

Argikeeles nimetatakse fassaadiks hoone kõiki välisseinu.

Arhitektuuris on hoone fassaad sageli projekteerimise seisukohast väga oluline, sest kujundab hoone üldmulje.

Paljude majade fassaad on ajalooline ja kohalikud eeskirjad või teised seadused piiravad selle muutmist või isegi keelavad seda.

Uue maja projekteerimisel tuleb arvestada, et fassaad läheks kokku ümbrusega, sealhulgas lähedaolevate majade fassaadidega.

## Kõrghoone fassaad
Tänapäeva arhitektuuris, eriti kõrghoonetes, on fassaadi järgi sageli raske kindlaks teha maja korruste arvu. Näiteks võib fassaad olla kujundatud klaasseinana, milles siiski on näha betoonist põrandaplaate.

Mõnikord, eriti kõrghoonetes, võidakse fassaadilt nõuda vastavust kindlale tulekindlusklassile, näiteks kui kaks hoonet on teineteisele väga lähedale ehitatud, et vähendada tule leviku tõenäosust ühest hoonest teise. Sel juhul võib fassaadil olla vaja kasutada kindla tulekindlusklassi aknaid ja uksi, et seinal oleks vajalik tulekindlusklass. Tuletõkkeseintes võib olla kasutatud näiteks mineraalvilla. Ükskõik, kas fassaad mingile tulekindlusklassile vastab või ei, tuleb kõrghoonete fassaadide juures alati tulekindlusega arvestada, sest fassaadi tükid võivad alla kukkudes kahju tekitada nii jalakäijatele, tuletõrjujatele kui tuletõrjevoolikutele. Tulekahju purustab aknad ja sulatab üles aknaraamid, mis tavaliselt on tehtud alumiiniumist, sest alumiiniumi sulamistemperatuur on 660&nbsp;°C, aga tulekahjus võib temperatuur küündida 1100&nbsp;°C-ni.

Mõned ehituseeskirjad seavad piiranguid sellele, kui suurt osa maja fassaadist tohivad aknad katta.

## Fassaadid filmitööstuses
Filmitööstuses on paljud majadena esitatavad ehitised üksnes fassaadid, mida on palju odavam rajada kui päris ehitisi, liiatigi ei laiene neile ehituseeskirjad. Neid hoiavad sageli tagantpoolt püsti toed ning seal võivad olla mingid kastid või redelid, mille abil näitlejad kaamera vaatevälja või sealt ära astuvad.

Ainult fassaadidest koosnevad ka potjomkini külad.
Idritsa

**Idritsa** on alev Venemaa Pihkva oblastis Sebeži rajoonis. Asub Idritsa jõe ääres.

Alevit läbib Moskva–Riia raudtee.
Liiva (Tallinn)

**Liiva** on asum Tallinnas Nõmme linnaosas. Asum piirneb Raudalu, Ülemistejärve, Männiku, Rahumäe ja Järve asumiga. Liiva asumi pindala on 2,64 km2.   

Asum on saanud nime Liiva kõrtsi järgi, mida on mainitud juba 1798. aastal Mellini atlases.

Asumis tegutseb 2011. aastast saadik Liiva Külaselts.

## Ajalugu
Liiva asumi aladel laius veel 19. sajandi lõpul männimets, mida läbis mitu suurt teed. Metsast kulgesid läbi Pärnu maantee ja Raudalu maantee (praegu Viljandi maantee), samuti Saku mõisa poole viiv metsatee. Teeristil asus Risti (Vanaristi) kõrts, sellest mõnisada meetrit eemal Raudalu maantee ääres paiknes Liiva kõrts.

1900. aastal ehitati asumist läbi kitsarööpmeline Tallinna–Viljandi raudtee, millel avati enne I maailmasõda Liiva jaam. Esialgu oli jaam mõeldud eelkõige Peeter Suure merekindluse raudtee sõlmjaamaks ning tsiviilreisijad seda ei kasutanud. Tavareisijatele avati jaam alles 1925. aastal; samal aastal rajati ka postkontor.

1923. aastal avati jaama lähedal AS Liiva-Betoon ettevõte, mis tegeles tsemendimördist õõnesplokkide, katusekivide jm valmistamisega. 1935. aastal avati Liiva kalmistu, millest mõned aastad hiljem eraldati üks osa Nõmme kogudusele.

Liival tegutses Nõmme tuletõrje IV pritsijaoskond, mis ehitas 1932. aastal liikmete ühisel jõul ja korjandustest saadud rahaga oma pritsimaja. See hoone on veel tänapäevalgi alles, kuid ei täida enam oma esialgset funktsiooni.

## Elanikkond

2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 18–22%, üle 68aastased moodustasid 10–19%. Samal aastal jäi eestlaste osakaal asumi elanikest 80–100% vahele.

## Olulisemad objektid
Liiva asumis asub Liiva kalmistu, mis võtab enda alla suure osa asumi territooriumist. Asumi territooriumile jääb veel Oravamäe park.

## Liiva asumi tänavad
Liivas asuvad Kagu tänav, Kaitse tänav, Kalmistu tee, Käbi tänav, Leesika tänav, Liivalao tänav, Liivaluite tänav, Liivametsa tänav, Mahla tänav, Männiku tee, Orava tänav, Pedaja tänav, Pohla tänav, Puraviku tänav, Puusepa tänav, Pärnu maantee, Ratta tänav, Riisika tänav, Risti tänav, Rulli tänav, Saeveski tänav, Vabaduse puiestee, Valdeku tänav, Viljandi maantee, Võidu tänav, Värava tänav ja Õnne tänav.

## Viited

## Välislingid
* Liiva. Nõmme veebileht.
Monika Tamla

**Monika Tamla** (1992–2017 **Monika Tamla-Kelder**; sündinud 18. novembril 1971) on eesti ajakirjanik ja riigiametnik. 

Ta on lõpetanud 1990. aastal Tallinna Reaalkooli, 1995. aastal Tallinna Tehnikaülikooli majandusarvestuse õppesuunal ökonomistina (haridus võrdsustatud magistrikraadiga) ning 2000. aastal Eesti Diplomaatide Kooli diplomaatia ja rahvusvaheliste suhete alal. Aastatel 2001–2004 õppis ta Tartu Ülikooli politoloogia magistriõppes.

Aastatel 1996–2001 töötas ta OÜ-s Balti Müügiedendusagentuur. 

Eesti Televisioonis alustas Tamla tööd ülikooliõpingute kõrvalt 2001. aasta veebruaris, kui ta valiti ETV ilmateadustajaks. Aastatel 2001–2018 oli ta Eesti Televisiooni / Eesti Rahvusringhäälingu teleuudiste saatejuht-toimetaja, töötades algul "Terevisiooni" uudistetoimetajana ja 2007. aastast "Aktuaalse kaamera" saatejuht-toimetajana. 

Lisaks uudistesaadetele on Tamla juhtinud selliseid ETV erisaateprojekte nagu "Teadlaste öö" ning teinud otseülekandereportaaže Eesti presidendi vastuvõttudelt ja üldlaulupeolt ning osalenud eeskätt valimis- ja muude poliitikasaadete tegemisel. Kuid ta on andnud oma panuse ka meelelahutus-, arutlus- ja liiklussaadete, näiteks saadete "Laululahing", "Tänavaristlejad", "Mida teie arvate?", "Tippkohtumine", "Teletaip", "Suur digiõhtu" tegemisse.

2017. aasta lõpus, kui ETV uudistetoimetust oli tabanud Eesti Rahvusringhäälingu juhtkonna- ja struktuurimuudatustest tingitud töötajate koondamise ja omal soovil lahkumise laine ning tööõhkkond oli eriti pingeline, algatas Monika Tamla olukorrale lahendust leida soovides rahvusringhäälingu nõukogule esitatud töötajate ühispöördumise. 2018. aasta mais lahkus Tamla omal soovil ERR-ist töölt, viimast korda juhtis ta "Aktuaalse kaamera" uudistesaadet 1. mail 2018.

Alates 14. maist 2018 töötab ta Riigikantselei tippjuhtide kompetentsikeskuse nõunikuna.
		
## Isiklikku
Monika Tamlal on kolm last.

## Viited

## Välislingid
* Maarius Suviste. Monika Tamla: Uudistes on põnev!, Maaleht, 28. juuli 2005
* Simo Meinert. "Kadumaläinud diplomaat Monika Tamla". Naistemaailm.ee, 5. august 2005
Jamī‘at ‘Ulimā-e Islām

**Jamī‘at ‘Ulimā-e Islām** (lühend **JUI**; urdu keeles جمیعت علمائے اسلام; inglise keeles **Assembly of Islamic Clergy**) on Pakistani partei. Partei on asutatud 26. oktoobril 1945.
Noblessneri sadam

**Noblessneri sadam** (aastail 1918–1940 ja 1993–2013 **Peetri sadam**) on sadam Tallinna lahe ääres Miinisadama ja Lennusadama vahel.

2010. aastal rajati Peetri sadama ühte basseini väikesadam jahisadam. Samas kõrval arendatakse Noblessneri sadamalinnakut.

BLRT Grupp taotles kogu Peetri sadama nime muutmist Noblessneri sadamaks ning Tallinna Linnavalitsus muutis 2. oktoobril 2013 sadama nime ära. Eelnevalt oli ettepanekuga nõus ka Kohanimenõukogu.

## Nimi
Alates 1913. aastast kandis sadam koos Noblessneri laevatehasega samu nimesid (Nobeli ja Lessneri laevatehas 1913–1916, Noblessneri laevatehas 1916–1918). 1918. aastal muudeti aga tehas Peetri Laevatehaseks, mistõttu muutus ka sadam aastail 1918–1940 **Peetri**, **Peetritehase** või **Peetri tehase sadamaks**.

26. juulil 1940 anti sadam koos tehasega NSV Liidu mereväe kasutusse ning alates 1944. aastast kandis sadam samuti tehasega sama nime, milleks oli kõige kauem kasutusel **7. tehas.**

1993. aastal taastati sadama nimi **Peetri sadam**. Nimel "Peeter" puudus otsene ajalooline seos nii Peeter Suure Sadama ja ka Peeter Suure Merekindlusega, aga ka Noblessneri nimi oli sadamal olnud lühikest aega aastail 1916–1918. Sama nimega oli omanik hakanud reklaamima kinnisvaraarendust ja nimetanud Peetri sadamasse ehitatud jahisadama Noblessneri sadamaks. Kohanimenõukogu arutas BLRT Grupi taotlust mitmel koosolekul ja küsis arvamust Eesti Meremuuseumilt, muuseum pooldas sadama sõjaeelset ametlikku nime. Kuigi kohanimenõukogu pidas nimemuutmist arendaja suva järgi halvaks praktikaks ja arutas selle sadama nime mitmel koosolekul, otsustati lõpuks siiski toetada Peetri sadama nime muutmist **Noblessneri sadamaks**, sest seegi on põnev nimi.

## Noblessneri kvartal

## Pilte

Noblessner kai art center and proto invention factory at krusenstern square - 2019.jpg|Noblessneri sadamalinnaku Peetri tänav 10
Noblessneri elektrijaam.jpg|Endine Noblessneri elektrijaam, eestvaade
Noblessner proto invention factory tallinn interior2 - 2019.jpg|PROTO avastustehas, Peetri tänav 10
Kai art center noblessner tallinn exterior1 - 2019.jpg|Kai kunstikeskus, Peetri tänav 10
Arhitektuuribüroo PLUSS - Noblessneri Kodusadama kvartal - Staapli 3.jpg|Staapli tänav 3


## Vaata ka
*Adam Johann von Krusensterni väljak
*Noblessneri laevatehas

## Viited
 

## Välislingid
*Noblessneri sadam Sadamaregistris
*Noblessneri sadam. Koduleht
*Noblessneri lugu. About Noblessner
Guido Arro

**Guido Arro** (11. juuli 1926 Tallinn – 2. september 2010) oli eesti arst.

Ta lõpetas 1945. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1951. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. 1950. aastal asus ta tööle Tartu tuberkuloosidispanserisse.

Alates 1951. aastast teenis ta viis aastat arstina Nõukogude armees.

1957. aastast töötas Guido Arro Tartu linna laste luu-liigesetuberkuloosi sanatooriumi peaarstina ning 1963. aastast 19 aastat Tartu tuberkuloosidispanseri peaarstina. Aastatel 1966–1970 oli ta Tartu linna tervishoiuosakonna juhataja. Arro jäi pensionile 1996. aastal.

## Teosed
Ta on kirjutanud või koostanud rahvaharidusliku trükise "Tuberkuloos on nakkushaigus", mälestusteraamatu "Teater, tiisikus ja tervishoid" ja koos Luule Alariga Tartu Sanatoorse Kooli ajalugu käsitleva mälestusteraamatu "Maja täis mälestusi".

## Tunnustus
*2007 Eesti Arstide Liidu aumärk teenete eest tervishoiu arendamisel ja propageerimisel
*2008 Tartu medal

## Isiklikku
Tema isa oli lennuohvitser Aleksander Arro. Tema abikaasa oli lastearst Maret Arro (1928–2023), pojad on Andrus Arro ja Tõnis Arro.

## Viited
Suur Tõll (ploom)

**'Suur Tõll**' on kollase ploomi sort.

Sorti iseloomustavad erakordselt suured viljad – üks vili võib kaaluda 100 g, vahel isegi 150 g.

Keskmine mass on tavaliselt umbes 66 g, 1973. aastal oli keskmine rekordiliselt 85 g.

Selle aretasid Arthur Jaama ja Eevi Jaama Polli katsejaamas.

## Viited
Pääsküla küla

**Pääsküla** on ajalooliselt tuntud küla Tallinna kesklinnast 12 km kaugusel kagu pool Pääsküla jõe ääres kohas, kus seda ületab Tallinna suunduv kirde-edelasuunaline tee (mis praegu on tuntud kui Pärnu maantee).

Küla järgi on nime saanud Keila lademe Pääsküla kihistik.

## Vaata ka
* Pääsküla

## Viited
Jalāloddīn Ḩaqqānī

Mawlawī **Jalāloddīn Ḩaqqānī** (جلال الدين حقاني) (umbes 1939 – 3. september 2018) oli Afganistani väepealik.

Ta osales Nõukogude-Afganistani sõjas ning hiljem sai temast Ţālebāni väejuht. Ta kuulub puštu Jadrāni hõimu, kelle elukoht on Paktīā provints.

2015. aastal levis teave, et ta suri 2014. aastal. Kinnitust sellele pole seni saadud.

## Viited
Iris (kohvik)

**Kohvik Iris** oli toitlustusasutus Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis aadressil Vabaduse puiestee 39. Kohvik asutati 1988. aastal endise raamatukaupluse ruumidesse. 

Aastaid pidas kohvikut osaühing Sinestar. Alates 2009. aastast kuulus kohvik osaühingule Villems Kaubandus. Kohvik suleti 2014. aasta alguses. Diner Food OÜ avas seal sama aasta aprillis kohviku Diner. 

## Välislingid

*Kohvik Irise veebileht
No pasarán

"**No pasarán!**" on hispaaniakeelne propagandaloosung, mis väljendab kaitsja tahet kaitsta oma positsioone vaenlase vastu.

Prantsuse kindral Robert Nivelle kasutas seda (prantsuse keeles: *Ils ne passeront pas!*) Verduni lahingus (seda on omistatud ka Philippe Pétainile).

Hispaania kommunist Dolores Ibárruri kasutas seda Hispaania kodusõja ajal Madridi piiramise (Madridi lahing) käigus, kui ta pidas 18. juulil 1936 oma kuulsa kõne "No Pasarán", millest sai pärast seda rahvusvaheliselt tuntud antifašistlik loosung. Kindral Francisco Franco vastuloosung oli "*Hemos pasado*" ("Me pääsesime läbi"), mida ta ütles pärast Madridi vallutamist. 

## Vaata ka
*Käsk nr. 227 

## Välislingid
*Savisaar läheb valimistele vastu antifašistliku loosungiga - Eesti Päevaleht, 31. august 2009
Võhumõõk

**Võhumõõk** ehk **iiris** (*Iris* L.) on taimede perekond võhumõõgaliste sugukonnast.

## Eesti liigid
Eestis on pärismaised kaks selle perekonna liiki:
**Iris pseudacorus* – kollane võhumõõk
**Iris sibirica* – siberi võhumõõk

Eesti tuntuim iirisesort on 1980. aastate lõpus Heino ja Laine Lepiku aretatud madalamat kasvu hele sirelililla iiris 'Punkar Villu', mis on nime saanud punkrokkar Villu Tamme nime järgi.

## Teisi liike
**Iris germanica* – aed-võhumõõk

## Viited
Baltisaksa Kultuuri Selts Eestis

**Baltisaksa Kultuuri Selts Eestis** on baltisaksa kultuuriga tegelev selts, mis asutati Tallinnas 1988. aasta detsembris (hiljem vormistati see mittetulundusühinguks).

Seltsi rajasid 22 Eesti ajaloolast, kunstiteadlast, arhivaari, filoloogi ja huvilist eesmärgiga tutvustada ja teadvustada baltisakslaste rolli ja mahukat kultuuripärandit Eesti ühiskonnas.

2014. aasta seisuga on seltsis 59 liiget.

## Tegevus
Aja jooksul on selts korraldanud teaduskonverentse ja näitusi, muretsenud Eesti koolidesse uuemat saksa kirjandust jms. 1989. aastal baltisakslaste ümberasumise aastapäeva puhul koostöös Eesti Ajaloomuuseumiga korraldatud näitus "Umsiedlung 50" pälvis suurt meediahuvi ning 1991. aastal avati Tallinna Linnaarhiivi ruumes Saksa Kultuuriinstituut.

Seltsi peamiseks tegevusvormiks on kord kuus peetavad ettekandekoosolekud. Lisaks korraldatakse vähemalt kord aastas ekskursioone. Enamasti koostöös mõne teise institutsiooniga korraldatakse ebaregulaarselt ka suuremaid seminare ja on antud välja kogumikke.

## Publikatsioonid
*Baltisaksa Kultuuri Selts Eestis 1988–1998 = Gesellschaft für deutschbaltische Kultur in Estland 1988–1998. Koostaja Sirje Kivimäe. Tallinn 1999.
*Umsiedlung 60. Baltisakslaste organiseeritud lahkumine Eestist: 24. novembril 1999 Tallinna Linnaarhiivis toimunud konverentsi ettekanded. Koostaja Sirje Kivimäe. Tallinn 2000.
*Kuus baltisaksa kunstnikku = Sechs deutschbaltische Künstler. Koostaja Anne Untera. Tallinn 2008.
*Baltisaksa esemed Eesti muuseumikogudes = Deutschbaltische Gegenstände in den Sammlungen estnischer Museen. Koostaja Olev Liivik. Tallinn 2016.

## Vaata ka
*Akadeemiline Baltisaksa Kultuuri Selts
*Domus Revaliensis

## Viited

## Välislingid
* Seltsi koduleht
* Hanna Miller. Oleme baltisaksa mõjudest läbi imbunud Sirp, 9. jaanuar 2014
Piiphein

**Piiphein** (*Luzula* DC.) on loaliste sugukonda kuuluv taimede perekond.

Perekonda kuulub süstemaatikast olenevalt 80–140 liiki.

Piipheinad kasvavad kõikjal maailmas. Kõige suurem on nende mitmekesisus Euraasia parasvöötmes.

Piipheinad on mitmeaastased, harvem üheaastased rohttaimed. Nad kasvavad 20–80 cm kõrgeks. Lehed on lamedad, suletud lehetupega, lehetupest välja kasvavad lehed on suuremad kui varrele kinnituvad.

Õisikuks on kõige sagedamini pööris või sarikas. Õis on 6 õielehega, mis on alusel kokku kasvanud, teravad või hambulise servaga, ühesuurused ja tumedad. Emakakael on niitjas või vaevumärgatav, emakasuid on umbes 3 ja idulehti on samuti umbes 3.

Vili on ühekambriline kolmnurkne kupar, mis lõheneb pikuti kolmeks. Seemneid on umbes 3. Nad on munajad, piklikud või ümarad ja nende ühes otsas on arenenud jahukas lise.

## Eesti liigid
**Luzula campestris* – põld-piiphein (hajusalt)
**Luzula multiflora* – mitmeõiene piiphein (tavaline)
**Luzula luzuloides* – salu-piiphein (haruldane)
**Luzula pallidula* – kahkjas piiphein (hajusalt)
**Luzula pilosa* – karvane piiphein (tavaline)
Käsk nr. 227

**Käsk nr. 227** oli Jossif Stalini 28. juulil 1942 antud päevakäsk.

Tuntuks on ta saanud juhtlausega "Mitte sammugi tagasi!" (vene keeles "Ни шагу назад!"), millest sai Nõukogude Liidu sõjalise vastupanu loosung.

Ühelgi ülemal polnud õigust taanduda ilma vastavat käsku saamata. Igaüks, kes seda tegi, anti sõjatribunali alla.

Käsk nr. 227 sätestas, et iga rinne peab distsipliinirikkumistes süüdistatud sõduritest looma 1–3 trahvipataljoni, mis saadetakse rinde kõige ohtlikumatesse lõikudesse. Iga rinne pidi eraisikutest ja allohvitseridest looma ka trahviroodu. Aastatel 1942–1945 määrati trahvipataljonidesse 427 910 sõdurit.

Samuti sätestas käsk, et igas armees tuleb luua tõkkeüksused, kes tulistaksid argpükse ja põgenevaid vägesid tagalast. Kahe esimese kuu jooksul pärast käsku lasksid tõkkeüksused üle 1000 sõduri maha ja saatsid üle 130 000 sõduri trahvipataljonidesse.

Käsu preambulis märgiti, et kumbagi meetodit kasutasid sakslased edukalt NSV Liidu vastupealetungi tõrjumiseks 1942. aasta alguses.

Kolme kuu pärast, 29. oktoobril 1942 loobuti kohustuslikest tõkkeüksustest. Iga rinde juhatus sai õiguse otsustada, kas neid tarvitada või ei, kuid üldiselt neid ei kasutatud, sest väeülemad pidasid seda elavjõu raiskamiseks.

## Vikitekstid
* (inglise keeles)
* (vene keeles)
Melanie Kaarma

**Melanie Kaarma** (sündinud **Melanie Lõhmus**; 4. august 1923 Tsooru – 26. august 2009 Tallinn) oli eesti kostüümikunstnik, rahvarõivaste uurija ja rekonstrueerija.

Ta sündis Võrumaal Tsoorus väiketaluniku perekonnas. Haridusteed alustas ta Sangaste algkoolis ja jätkas aastatel 1940–1942 Valga naiskutsekoolis.

Erialase hariduse omandas Melanie Lõhmus aastatel 1942–1944 Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Koolis ja seejärel 1944–1948 Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis. Instituudi lõpetas ta kunstilise kostüümi erialal. Tarbekunsti instituudis õppimise kõrvalt õppis tulevane kunstnik Tallinna Kergetööstuse Tehnikumis, mille lõpetas samuti 1948. aastal.

Tema esimesed moejoonised avaldati ajakirjas Eesti Naine veel ajal, mil ta õppis. Pärast tarbekunsti instituudi lõpetamist 1948. aastal asus Melanie Kaarma tööle Kunstitoodete Kombinaadi tekstiiliateljee moekunstnikuna. Sellel ametikohal töötas ta 1957. aastani, olles ühtlasi perioodil 1952–1957 moeajakirja Moealbum kunstnik ja vastutav toimetaja.

Aastatel 1954–1976 oli Melanie Kaarma Leningradis ilmunud moeajakirjade  ja Modeli Sezona kunstnik ja kujundaja.

Ta oli arvukate teatri- ja koorikostüümide autor. Melanie Kaarma lavakostüüme kasutati Vanemuise 1949. aasta lavastustes "Põikpead" ja "Nahkhiir", Estonia 1950. aasta lavastuses "Traviata" ja 1963. aasta lavastuses "Minu veetlev leedi". Tema rahvarõiva motiivides kostüümides on laulupidudel esinenud mitmed koorid ja koorijuhid.

Koos Aino Voolmaaga oli Melanie Kaarma 1981. aastal ilmunud ja tänini nõutud teatmeteose "Eesti rahvarõivad" autor. Samuti osales ta Eesti entsüklopeedia rahvarõivaid ja ajaloolist riietust kujutavate värvitahvlite kujundamisel.

Ta suri 26. augustil 2009 ja maeti sama aasta 28. augustil Tallinna Metsakalmistule. 

## Isiklikku
Tuntud olid ka Melanie Kaarma õed: vanem õde Marta Lõhmus oli ajaloolane, noorem õde Susanna Otema keraamik. Tema abikaasa oli intarsia- ja mööblikunstnik Voldemar Kaarma. Melanie Kaarma lapsed on raamatugraafik Jüri Kaarma (1950–2011), tekstiilikunstnik Mari Kaarma ja vaimulik Juvenalius (Märt) Kaarma.

## Kirjandus

*Melanie Kaarma: nekroloog. – **Sirp**, 4. september 2009, lk 7.