open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mosambiigi vapp

**Mosambiigi vapp** on Mosambiigi riigivapp.

Vapp on kasutusel alates 1990. aastast.

Vapi keskel on tööd ja tööstust tähistav kollane hammasratas. Seda ümbritsevad maisitõlvik ja suhkruroo taim, mis sümboliseerivad põllumajandust. Punane tõusev päike hammasratta keskel tähistab uue elu algust, avatud raamat haridust, kõblas maaharimist ning automaatrelv AK-47 riigikaitset. Punane viisnurk sümboliseerib rahvusvahelist solidaarsust.

## Vaata ka
* Mosambiigi lipp
Jada

**Jada** ehk **lõpmatu jada** on matemaatikas funktsioon, mille määramispiirkond on naturaalarvude hulk. Määramispiirkonna fikseeritud elemendi kujutist nimetatakse selle jada *elemendiks* ehk *liikmeks*.

## Mitteformaalne ülevaade

Mitteformaalselt võib jada ette kujutada  objektide lõpmatu loendina. Sarnaselt hulkadega koosnevad jadad *elementidest*, mida nimetatakse ka jada *liikmeteks*. Erinevalt hulkadest on jadade puhul oluline selle liikmete järjekord, kusjuures üks ja sama liige võib jadas korduda. Et lõpmatuid loendeid pole võimalik otseselt esitada, antakse jadad mingi reegli abil (näiteks rekursiivselt).

## Tähistus

Jadasid võib tähistada loetlemise teel
: (x_1, x_2, ...) \,,
või pealiikme kaudu
: (x_k)_{k \in \mathbb{N}} \, või (x_k)_{k=1}^\infty \, või lühemalt (x_k) \,.

Jadade tähistamisel pealiikme kaudu kasutatakse tihti ka looksulge, näiteks \{x_n\}_{k \in \mathbb{N}} \,. Loetlemise puhul looksulge ei kasutata, sest see tähistus on reserveeritud hulkadele (vaata Hulk#Määratlemine loetlemise abil).

## Vaata ka
* Jada piirväärtus
* Arvjada, jada, mille liikmeteks on arvud.
* Koonduv jada
* Rida

## Välislingid

* Wolfram MathWorld - Sequence
Kivirehe oja

**Kivirehe oja** on oja Raplamaal Märjamaa vallas Alaküla, Kasti, Lokuta, Metsaääre ja Mõisamaa külas.

Oja algab Mõisamaa–Moka tee äärest, Märjamaa–Valgu tee ristumiskohast umbes 400 m kirdes. Ülemjooksul ületab oja Märjamaa–Valgu tee. Oja suubub Metsaääre ja Lokuta küla piiril paremalt Vigala jõkke (37,2 km suudmest). Suudmealal on Sulu hoiuala.

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Kivirehe oja keskkonnaregistri kood on VEE1111700.

## Välislingid

*
Tüüringioja

**Tüüringioja** on oja Raplamaal Märjamaa vallas Kangru, Lokuta, Metsaääre, Sulu ja Valgu-Vanamõisa külas.

Oja lähtealal saab alguse ka Karvoja. Ülemjooksul ületab oja Märjamaa–Valgu tee. Alamjooksul kuulub oja Sulu hoiualasse. Oja suubub Metsaääre ja Sulu piiril vasakult Vigala jõkke (35,8 km suudmest)

Oja on vähese orgaanilise aine sisaldusega heledaveeline mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Tüüringioja keskkonnaregistri kood on VEE1111800.

## Välislingid

*
Aruküla oja

**Aruküla oja** (ka *Aruküla peakraav*) on oja Raplamaal Märjamaa vallas Kunsu, Aruküla ja Jõeääre külas.

Oja pikkus on 8,5 km ning see suubub paremalt Vigala jõkke (31,2 km suudmest). Oja valgla on 41,2 km². Vasakult suubub ojja Haimre peakraav (0,5 km suudmest). Oja saab alguse Kunsu külas, lähtest umbes 400 m itta jääb Haimre park. Arukülas jõuab oja Tallinna–Pärnu–Ikla maantee äärde. Suudmest umbes 200 m põhjaloodes ületab oja Konuvere–Sulu tee.

Oja on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. 

Aruküla oja keskkonnaregistri kood on VEE1111900.

## Välislingid

*
Eduard Tamm (helilooja)

**Eduard Tamm** (16. mai 1879 Narva – 18. mai 1941 Võru) oli eesti helilooja, kes pani aluse Eesti algupärasele puhkpillimuusikale.

## Elukäik
Eduard Tamm sündis Narvas kingsepa peres. Õppis Narva algkoolis ning oli Narva Muusikakoolis viiuli ja korneti eriala õpilane. Kümneaastaselt läks Petseri polgu puhkpilliorkestrisse kantonistiks.

Aastal 1904 astus Peterburi konservatooriumi õppima metsasarve. Üks tema õpetajatest oli Jaan Tamm. Konservatooriumi lõpetas kuldmedaliga. Pärast seda töötas ta metsasarvemängijana Peterburi mainekas keiserliku õukonna orkestris. Lisaks oli ta mitme orkestri dirigent.

Pärast Eesti iseseisvumist 1918. aastal naasis koos perega Tallinna ning asus tööle Estonia teatris orkestrandina. Aastal 1923 siirdus Võrru "Kandle seltsi" muusikalist tegevust juhtima. Sama aasta sügisest sai ta puhkpilliorkestri dirigendi ametikoha sõjaväe 7. jalaväerügemendis (hilisema nimetusega Võru Petseri garnisoni orkester).

1934. aastal asutas Võrus Sümfoonilise Muusika Seltsi ja selle juurde 40–50 mängijaga sümfooniaorkestri. Võru “Kandle” seltsi juures tegutseva teatritrupiga tõi lavale selliseid operetižanri tippteosed nagu "Silva", "Montmartre'i kannike", "Havai lill", "Orfeus põrgus", "Sügismanöövrid", "Mariza", "Bajadeer" jt. Kokku lavastati ajavahemikul 1927–1940 Kandles 21 operetti.

1930. aastate lõpul oli Eduard Tamm Võru populaarseim isik, mitme organisatsiooni juhatuse liige ja auliige.

Lisaks kohaliku muusikaelu edendamisele tegutses heliloojana.

Eduard Tamm suri 18. mail 1941 Võrus ja on maetud Tallinna Metsakalmistule. 

## Looming
Eduard Tamme tuntumad teosed on "Pidulik Eesti marss", "Eesti rapsoodia" ning alates 1933. aasta üldlaulupeost tihti pasunakooride repertuaari kuulunud avamäng "Kalev ja Linda".

Tamm kirjutas ka palju marsse (näiteks "3. jalaväerügemendi tarvitusmarss", "7. jalaväerügemendi tervitusmarss", "8. jalaväepataljoni tervitusmarss", "Minu tervitus Sakala partisanidele", "Kindral Jonson", "Kindral Jaan Kruus", "Kommersant", "Kindluse vallutamine", "Tsäpino", "Tere, Paide!", "Vorobi"). Tema loodud "Sivershausi" peetakse Eesti esimeseks marsiks (juhatas sisse 2009. aasta üldlaulupeo teise päeva).

Eduard Tamme repertuaaris oli ka lüürilisemaid lugusid, nagu "Unenägu raudteerongis", mis oli kui meenutus helilooja Peterburi aastatest, mil ta pidi tihti sõitma Peterhofi ja Peterburi vahet, või galopp "Lõbusad vastlad Peterburis".

1934. aastal kirjutas ta Võru linna 150. aastapäevaks orkestriteose "Juubeli Võru 150". 

## Tunnustus
24. veebruaril 1938 autasustati Eduard Tamme kui Võru Petseri garnisoni orkestri juhti Kotkaristi V klassi teenetemärgiga.
Mäetööstus

**Mäetööstus** on maavarade otsimise, hindamise ja kaevandamisega seotud tööstusharu.

## Välislingid
*Mäetööstuse kirjeldus Eesti Majanduse Tegevusalade Klassifikaatori (EMTAK) järgi
*Mäetööstus Eesti Entsüklopeedia
Haimre peakraav

**Haimre peakraav** on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Moka, Altküla, Haimre, Kunsu ja Jõeääre külas.

Peakraavi pikkus on 8,3&nbsp;km ning see suubub vasakult Aruküla ojja (0,5&nbsp;km suudmest). Peakraavi valgla on 21,6&nbsp;km². Peakraavi läte on Moka külas, Haimre–Moka tee ääres. Alamjooksul ületavad kraavi Haimre–Sulu–Velise tee ja Konuvere–Sulu tee.

Peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Haimre peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1112000.

## Välislingid

*
Ühiskordne

Kahe või enama täisarvu **ühiskordne** on  täisarv, mis jagub kõigi nende arvudega.

Ühiskordse mõistet kasutatakse ka polünoomide algebras.

## Vaata ka

* Vähim ühiskordne
* Suurim ühistegur

## Viited
Mõisamaa oja

**Mõisamaa oja** (ka *Orgita peakraav*) on oja Raplamaal Märjamaa vallas Jaaniveski, Metsküla, Mõisamaa, Paaduotsa, Riidaku ja Suurküla külas.

Oja pikkus on 9,5 km ning see suubub Jaaniveski ja Mõisamaa küla piiril paremalt Vigala jõkke (42,8 km suudmest). Oja valgla on 26,4 km². Oja algab Riidaku külas Rapla–Märjamaa maantee ääres Koikse–Jalase–Riidaku tee ristumiskohast umbes 900 m idakirde suunas. Alamjooksul ületab oja Lipa–Mõisamaa tee (Mustoja sild).

Oja on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. 

Mõisamaa oja keskkonnaregistri kood on VEE1111600.

## Välislingid

*
Algtegur

**Algtegur**iks nimetatakse täisarvu algarvulist tegurit.

Algteguri mõistet on üldistatud ka polünoomide algebrasse.

## Vaata ka

* Suurim ühistegur
* Algteguriteks lahutus
* Aritmeetika põhiteoreem

## Viited
Algliige

Mõistel **algliige** on mitu tähendust
* Geomeetrilise jada esimest elementi nimetatakse **geomeetrilise jada algliikmeks**.
* Aritmeetilise jada esimest elementi nimetatakse **aritmeetilise jada algliikmeks**
Tegur

Täisarvu *a* **teguriks** ehk **jagajaks** nimetatakse matemaatikas iga täisarvu, mis jagab arvu *a*.

Teguri mõistet on üldistatud polünoomide algebrasse.

## Vaata ka
* Algtegur
* Suurim ühistegur
* Võrdetegur

## Viited
Keelemärk

**Keelemärk** on sümbol, mida kasutatakse tähenduse edastamiseks. Keelemärk koosneb kahest osast: tähistaja ja tähistatav. 

Ferdinand Saussure eristas märgi sisuplaani ja väljendusplaani. Louis Hjelmslev lisas keeleplaanile veel vormi ja oleva (substantsi) eristuse.
Kumari laevatee

**Kumari laevatee** on väikelaevadele mõeldud laevatee Väinameres.

Laevatee algab Vormsi ja Hiiumaa vahelt ning lõpeb Papilaiust idas (Muhu ja mandri vahel).

2007. aastal kirjeldati laevateed järgnevalt.
# Punktist 58°56,40'N 23°06,98'E kurss 120°, vähim sügavus 7,5 m
# Punktist 58°54,90'N 23°12,00'E kurss 160°, vähim sügavus 6,7 m
# Punktist 58°50,08'N 23°15,36'E kurss 128°, vähim sügavus 4,9 m
# Punktist 58°47,33'N 23°22,22'E kurss 168°, vähim sügavus 3,1 m
# Punktist 58°42,58'N 23°24,12'E kurss 100° kuni Kesselaiu ida laevateeni

Lõikude pikkused on vastavalt 2,99, 5,12, 4,49, 4,85 ja 1,32 meremiili.

2009. aasta merekaartidel ei ole aga näidatud laevateed läbi Matsalu rahvuspargi veeala.

## Viited
Ahtushäälik

**Ahtushäälik** ehk **spirant** ehk **hõõrdhäälik** ehk **frikatiiv** on selline konsonant, mille hääldamisel õhu takistus on osaline. 

Nimetus "ahtushäälik" tuleneb sellest, et nende häälikute hääldamisel moodustatakse kõnetraktis kopsudest väljuva õhu teele ahtus ehk kitsend, tekitades kuuldava hõõrdumisheli.

Eesti keeles on ahtushäälikud f, h, s (z), š (ž), v.

## Vaata ka
*sibilant
Antidepressandid

**Antidepressandid** on ravimid, mida kasutatakse psühhiaatrilises praktikas depressiooni raviks.

Antidepressandid võivad liigilt olla näiteks

*monoamiini oksüdaasi inhibiitorid;
*tritsüklilised antidepressandid;
*tetratsüklilised antidepressandid;
*selektiivsed serotoniini tagasihaarde inhibiitorid;
*serotoniini ja noradrenaliini tagasihaarde inhibiitorid.

## Viited

## Välislingid
* Jessica Hamzelou, How antidepressants boost growth of new brain cells 17. aprill 2011 (*inglise keeles*)
* Piret Pappel, Kas aju mäletab antidepressante? 28. märts 2012
* Villu Päärt, Miks antidepressandid ei aita? 25. oktoober 2013
Tiento

***Tiento*** (hispaania keeles *tentar)* tähendab 'puudutama'. Nimetus tuleneb klahvi puudutamisest. Esialgu oli *tiento* eri pillidele mõeldud pala.

*Tiento* esineb 15. sajandi keskel Hispaanias levinud flamenkomuusika stiilis.

16. sajandi lõpul kirjutati *tiento*`sid klahvpillidele: klavessiinile ja orelile. Edaspidi hakati neid kirjutama rohkem orelile.

*Tiento*`sid on kirjutatud ka 20. sajandil. See traditsioon levis Hispaanias. Euroopas võib hispaania *tiento*`ga võrrelda näiteks tokaatat, fantaasiat, ritšerkaari ja isegi fuugat. *Tiento* on improvisatsiooniline teos.

*Tiento*`sid on kirjutanud Antonio Cabezón, Pablo Bruna ja Juan José Cabanilles.
Pudelpost

**Pudelpost** on kiri veekindlalt suletud ja merre heidetud pudelis. Samamoodi võib pudelpostiks nimetada seesuguse kirja saatmist.

Teadaolevalt kasutas info saamiseks meres liikuvaid pudeleid esimesena kreeka filosoof Theophrastos. Ta tõestas umbes aastal 300 eKr, et Vahemere vesi tuleb Atlandi ookeanist.

Elizabeth I nimetas 1560. aastal ametisse merepudelite avaja, selline amet säilis 19. sajandi alguseni.

Golfi hoovust uurisid pudelposti meetodil Benjamin Franklin (1706–1790) ja Monaco prints Albert (1848–1922). Prints Albert viskas aastatel 1885–1888 merre 1675 pudelit, neist leiti 226.

Varem oli suur osa pudelpostist pärit merehädalistelt (sealhulgas uppumisohus laevadelt) või sissepiiratud kindlustest.

Tänapäeval kasutatakse pudelposti teaduslikel eesmärkidel (hoovuste ja kalade kudemisrännete uurimiseks), samuti kirjasõprade leidmiseks ning armastuskirjade, jumalasõna ja reklaami levitamiseks.

## Välislingid
* Lehte Ilves. "Pudelipost tõi Vormsi lasteaiale kirjasõbra". *[[Lääne Elu]]*, 15. november 2005
* Raul Vinni. "Pudelipost tõi Lätist Saaremaa randa armastuse sõnumi". *[[Oma Saar]]*, 28. august 2007
* :en:Friendly Floatees – kirjutis ingliskeelses Wikipedias kollastest vannipartidest hoovuste uurimisel
Erin Andrews

**Erin Jill Andrews** (sündinud 4. mai 1978 Lewistonis Maine'i osariigis) on Ameerika Ühendriikide spordiajakirjanik. Ta on ESPN-i spordireporter.
Fantaasia (muusika)

**Fantaasia (muusika)** on muusikažanr. Fantaasiad võivad olla kirjutatud erinevatele pillidele. Orelifantaasiad on kirjutatud vabas improvisatsiooni stiilis. Fantaasiaid orelitele on palju kirjutanud barokiajastu heliloojad, näiteks Girolamo Frescobaldi, Johann Pachelbel, Dietrich Buxtehude, Johann Sebastian Bach ja teised. Fantaasia võib olla nii eraldi muusikateos kui ka eelneda fuugale. Näiteks Johann Sebastian Bach "Fantaasia ja Fuuga c-moll BWV 537", "Fantaasia h-moll BWV 563", "Fantaasia C-duur BWV 570". 

Hispaanias oli fantaasiaga sarnanev žanr *[[tiento]]*.
Peter Wittgenstein

Krahv **Ludwig Adolph Peter, Sayn-Wittgenstein-Berleburg**i vürst (vene keeles Пётр Христианович Витгенштейн või Людвиг Адольф Петер Сайн-Витгенштейн-Берлебург; 5. jaanuar (vkj 25. detsember) 1769 Pereslavl-Zalesski – 11. juuni (vkj 30. mai) 1843 Lviv) oli saksa päritolu Venemaa keisririigi kindralfeldmarssal (1826) ja preisi vürst (1834).

14. veebruaril 1812 kanti tema krahvisuguvõsa Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse (nr 283).

## Karjäär sõjaväes
1812. aasta Isamaasõjas oli Peter Wittgenstein Venemaa  1. Läänearmee 1. Üksiku Jalaväekorpuse juhataja Liivimaal ja osales ka Vene-Türgi sõjas (1828–1829).

## Perekond
Tema vanemad olid Sayn-Wittgenstein-Ludwigsburgi krahv Christian Ludwig Casimir Sayn-Wittgenstein-Berleburg (1725–1797; en) ja tema teine abikaasa, vürstinna Anna Petrovna Dolgorukova (1738–1789).

Ta abiellus 27. juunil 1798 Antonia Cäcilie (Antonina Stanislavovna) Snarskaga (1779–1855). Abielust sündisid:

*Ludwig (1799–1866; en), rittmeister, abiellus esmalt 1828 Peterburis printsess Caroline Emilie Louise (Stephanie) Radziwiłłiga (1809–1832; pl), kes oli Hanau lahingus saadud vigastuste kätte surnud Biržai, Słucki ja veet mitme mõisa omaniku Dominik Hieronim Radziwiłłi (1786–1813; en) tütar; 1834. aastal abiellus Kurskis Leonilla Barjatinskaga (1816–1918). Saksa Keisririigi riigikantsler Chlodwig zu Hohenlohe-Schillingsfürsti äi;
*Stanislaus (1800–1820);
*Emilie (1801–1869), abiellus 1821 kindralleitnandi ja senaatori, vürst Pjotr Trubetskoiga (1798–1871), skulptor Paolo Trubetskoi (1866–1938) vanaema;
*Alexander (1803–1858), abiellus 1824 Sophia Ivanovna Gorgoly`ga (1808–1835), kes oli Venemaa kindralleitnant ja senaator Ivan Gorgoly (Иван Савич Горголи) tütar;
*Peter;
*Elisabeth;
*Antonia (u 1805 – 1808 Viiburi);
*Georg (1807–1857), abiellus 1835 vürstitar Emilia Światopełk-Czetwertyńskaga (1819–1896);
*Alexius (1810–1842)
*Nikolaus (1812–1864), abiellus 1836 (lahutas 1855) Carolyne Elizabeth Petrovna Iwanowskaga (1819–1889; en) ja 1857 Maria Vassiljevna Mihhailovaga (1830–1864). Austria metseen Marie (1837–1920; de) isa;
*Marie (1815–1817),

## Viited

## Välislingid

*Tartu Ülikooli graafikakogu: Salvator Cardelli gravüür ESTERis
*Carl August Senffi joonis ESTERis
*The Napoleon Series: Russian Generals of the Napoleonic Wars: General Peter Ludwig Wittgenstein
*Napoleonic Guide: Ludwig Wittgenstein
*Sergei Gupalo "Князья Витгенштейны: забытый отец и неизвестный сын.", Zerkalo Nedeli, Nr. 42 (366) 27. okt. — 2. nov. 2001
Diplomaatilised suhted

**Diplomaatilised suhted** on kahe riigi vahel sõlmitud rahvusvahelisest õigusest lähtuvad ametlikud suhted, mille eesmärk on sõbralik läbikäimine.

Diplomaatilisi suhteid reguleerib 1961. aasta Diplomaatiliste suhete Viini konventsioon.

Protestina teise poole käitumise vastu võidakse diplomaatilised suhted katkestada või oma diplomaadid ajutiselt tagasi kutsuda.
Levi Eshkol

**Levi Eshkol** (heebrea לֵוִי אֶשְׁכּוֹל; sündinud **Leivi Školnik**; 25. oktoober 1895 Oratov, Kiievi kubermang, Venemaa Keisririik (praegu Orativ Ukrainas) – 26. veebruar 1969 Jeruusalemm) oli Iisraeli riigitegelane, riigi kolmas peaminister.

Levi Eshkol on Iisraeli ajaloo esimene peaminister, kes oma ametipostil suri.
Pablo Bruna

**Pablo Bruna** (22. juuni 1611 Daroca – 27. juuni 1679 Daroca) oli hispaania organist ja helilooja.

Lapsepõlves põdes ta rõugeid. Hiljem halvenes tema nägemine ja seetõttu sai ta tuntuks "pimedana Darocast" (*El ciego de Daroca*). Darocas elas ta kogu elu.

Alates 1631. aastast oli ta organist  kirikus *Colegiata de Santa María la Mayor y de los Corporales de Daroca*. 

Ta töötas alates 1674. aastast kuni surmani koorijuhina. 

Brunalt on säilinud 32 oreliteost. Enamik neist on  tientod, paljud neist on kirjutatud jagatud klaviatuurile (*[[tiento de medio registro]]*).

## Välislingid
*/ Werner Music Archive
* Pablo Bruna, at Cancioneros Musicales Españoles.

Selle artikli kirjutamisel on kasutatud inglise vikipeedia artiklit :en:Pablo Bruna ja hispaania vikipeedia artiklit :es:Pablo Bruna.
Moshe Sharet

**Moshe Sharet** (heebrea משה שרת; sündinud **Moiše Tšertok**; 15. oktoober 1894 Herson, Venemaa Keisririik (praegu Ukrainas) – 7. juuli 1965 Jeruusalemm) oli Iisraeli riigitegelane, sionistliku liikumise juhtfiguur ja Iisraeli teine peaminister aastatel 1953–1955. Ta oli üks Iisraeli riigi rajajaid.

Shareti poliitiline karjäär algas juba enne Iisraeli iseseisvumist, kui ta oli aktiivne juudi kogukonna liider ja töötas erinevates sionistlikes ja juudi rahvuslikes organisatsioonides, sealhulgas Juudi Agentuuris. Pärast Iisraeli riigi loomist 1948. aastal määrati Sharet peaminister David Ben-Gurioni esimese valitsuse välisministriks. Selles ametis keskendus ta riigi diplomaatiliste suhete loomisele ja tugevdamisele, eriti lääneriikidega nagu Ameerika Ühendriigid ja Suurbritannia.

Aastal 1953 sai Sharet Iisraeli peaministriks ja keskendus riigi majanduse ja sisepoliitika arendamisele. Tema ametiaeg kestis vaid kaks aastat, kuid ta mängis olulist rolli riigi ülesehitamises ja välispoliitikas, püüdes tugevdada suhteid Ameerika Ühendriikide ja teiste riikidega.

Pärast peaministri ametist lahkumist jäi Sharet endiselt Iisraeli poliitikasse aktiivseks, kuid tema mõju vähenes, kuna Ben-Gurioni domineeriv roll jäi poliitikas ülekaalukaks. Aastal 1960 sai Sharetist Maailma Sionistliku Organisatsiooni esimees.

## Viited
Ahjuvare oja

**Ahjuvare oja** on oja Raplamaal Märjamaa vallas Päärdu ja Tiduvere külas.

Oja lähtest umbes 600 m idas kulgeb Tallinna–Pärnu–Ikla maantee. Oja suubub Tiduvere külas vasakult Vigala jõkke (20,2 km suudmest). Suudmealal on Konuvere hoiuala.

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Ahjuvare oja keskkonnaregistri kood on VEE1112300.

## Välislingid

*
Riigivolikogu 1. valimisringkond

**Riigivolikogu 1. valimisringkond** asus Tallinnas.

Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aia, Aida, Apteegi, Suur-Patarei, Väike-Patarei, Girgensoni – paaritud numbrid 1–15 ja paarisnumbrid, Graniidi – nr. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 9, 11, 13, Gümnaasiumi, Hobuse, Inseneri, Jahu, Kalamaja kalmistu, Uus-Kalamaja, Vana-Kalamaja, Kesk-Kalamaja, Kalda – nr. 1, 2, 4, 6, 8, 10, 12, 14, 16, Kalevi – paaritud numbrid 1–15, paarisnumbrid 2–26, Kalju, Keskvangla, Kinga – paarisnumbrid, Suur-Kloostri, Väike-Kloostri, Kooli (Kloostri), Kopli – paaritud numbrid 1–7 ja paarisnumbrid 2–20, Kotzebue, Köie, Küti, Suur-Laagri, Väike-Laagri, Laboratooriumi, Lai, Linda – paarisnumbrid, Malmi – paaritud numbrid, Merepuiestee – nr. 1 ja paarisnumbrid 2–14, Mundi, Munga, Müürivahe – paaritud numbrid 29-st ja paarisnumbrid 40-st alates, Niine, Noole, Nunne – paarisnumbrid, Olevimägi, Oleviste, Pagari, Pikk – paaritud numbrid ja paarisnumbrid 10-st alates, Prii, Põhja puiestee – paaritud numbrid 1–27 ja paarisnumbrid, Pühavaimu, Raekoja plats – välja arvatud nr. 1–5, Rannamäe tee, Suur-Rannavärava, Väike-Rannavärava, Balti jaama ja Balti Puuvillavabriku vahekohas raudtee territooriumil asuvad raudtee majad, Saiakang, Soo – paaritud numbrid 1–19 ja paarisnumbrid 2–22, Sulevimägi, Suurtüki, Sõja – paaritud numbrid 21-st ja paarisnumbrid 30-st alates, Teenri, Telliskivi – paarisnumbrid 60-st alates, Tolli, Toompuiestee nr. 33, 35 ja 37, Uus, Vabriku – paaritud numbrid 1–13 ja paarisnumbrid 2–8d, Vaimu, Valgevase, Veelennujaama plats, Vene, Vana-Viru, Viru – paaritud numbrid, Võrgu.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 521 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat Ado Anderkopp, Helmi Jansen ja Jaan Reinbach, kes said vastavalt 3490, 891 ja 2186 häält, seega valiti 1. valimisringkonnast Riigikogusse Ado Anderkopp. 

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Aleksander Kiidelmaa, vastaskandidaat EELK Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja  Theodor Tallmeister.
Tiduvere oja

**Tiduvere oja** (ka *Uustalu oja*) on oja Raplamaal Märjamaa vallas Tiduvere külas.

Oja lähtest itta jääb Illaste raba. Oja suubub vasakult Vigala jõkke (18,6 km suudmest). Oja suudmest umbes 500 m edelasse jääb Hirvepargi–Tiduvere tee.

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Tiduvere oja keskkonnaregistri kood on VEE1112400.

## Välislingid

*
Riigivolikogu 2. valimisringkond

**Riigivolikogu 2. valimisringkond** asus Tallinnas.

Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aia o.-ü. "Kodu", Balti Puuvillavabrik, Boeckeri tehas, Eerika, Väike-Eerika, Girgensoni – paaritud numbrid 17-st alates, Graniidi – paaritud numbrid 17-st ja paarisnumbrid 28-st alates, Kalevi pataljon, Kanepi, Suur-Karjamaa, Väike-Karjamaa, Kopli – paaritud numbrid 9-st ja paarisnumbrid 22-st alates, välja arvatud raudtee territooriumil asuvad raudtee majad, Kopli rand, Kungla, Suur-Laevaehituse, Väike-Laevaehituse, Leigri, Lina, Linda – paarisnumbrid, Lõime, Maleva, Malmi – paarisnumbrid, Miinisadam, Neeme, Niidi, Paavli, Paljassaar, Piiri, Polaari, Puuvilla, Põhja, Sitsi, Soo – paaritud numbrid 21-st ja paarisnumbrid 24-st alates, Sõja – paaritud numbrid 1–19 ja paarisnumbrid 2–28, Telliskivi – paaritud numbrid 57-st alates, Tõllu, Uussadam, Vabriku – paaritud numbrid 15-st ja paarisnumbrid 10-st alates, Vene-Balti tehas, Volta. 

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 119 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Erich Joonas, Louis Metslang, Johann Suurmets (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Aleksander Tois, kes said vastavalt 1213, 2419, 2185 ja 1141 häält, seega valiti 2. valimisringkonnast Riigivolikogusse Louis Metslang. 

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Nadežda Tihanova, vastaskandidaat Mihkel Tasur.
Joosva oja

**Joosva oja** (ka *Konuvere oja*) on oja Raplamaal Märjamaa vallas Konuvere, Paeküla ja Sõmeru külas.

Oja algab Naistevalla külas. Keskjooksul ületab oja Märjamaa–Konuvere tee (Joosva sild). Oja suudmealal on Konuvere hoiuala. Joosva oja suubub paremalt Vigala jõkke 25,2 km kaugusel peajõe suudmest.

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Joosva oja keskkonnaregistri kood on VEE1112200.

## Välislingid

*
Riigivolikogu 4. valimisringkond

**Riigivolikogu 4. valimisringkond** asus Tallinnas.

Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aspe, Drevingi, Fählmanni, Gildi ― paaritud numbrid, Gonsiori ― Raua ja Türnpuu tänavate vaheline osa, Heeringa, Hermanni ― paaritud numbrid 3-st ja paarisnumbrid 4-st alates, Imanta ― paaritud numbrid 33-st ja paarisnumbrid 36-st alates, Israeli, Jakobi ― paaritud numbrid 1―13 ja paarisnumbrid 2―12, Jakobsoni ― paaritud numbrid 1―33 ja paarisnumbrid 2―44, Jannseni ― paaritud numbrid 3-st ja paarisnumbrid 4-st alates, Kaasani ― paarisnumbrid, Kappeli ― paaritud numbrid 3-st ja paarisnumbrid 4-st alates, Klaasingi ― paaritud numbrid, Kollane, Kreutzwaldi ― paaritud numbrid 7―31 ja paarisnumbrid 6-st alates, Kuhlbarsi, Kunderi, Laulupeo ― paaritud numbrid 3-st ja paarisnumbrid 4-st alates, Lennuki ― paaritud numbrid 17-st ja paarisnumbrid 30-st alates, Liivalaia ― 51―83, Liivamäe, Lubja ― paaritud numbrid 3―11, Lutheri ― paarisnumbrid 2―18, Poska ― nr. 1, 2, 3, 4, 5, Pärna, Raua ― paarisnumbrid 4―42, Reinvaldi, Saali, Septembri, Tartu maantee ― paaritud numbrid 45―57 ja paarisnumbrid 30―50, Terase ― paarisnumbrid, Tina ― paaritud numbrid 21-st ja paarisnumbrid 24-st alates, Tobiase, Türnpuu, Veski, Vilmsi ― paarisnumbrid 26-st alates.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8910 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Nikolai Kann, Enn Murdmaa (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Rudolf Mähar ja Neeme Ruus, kes said vastavalt 1016, 1320, 1439 ja 2208 häält, seega valiti 4. valimisringkonnast Riigivolikogusse Neeme Ruus.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Neeme Ruus, vastaskandidaat Heinrich Tann.
Riigivolikogu 3. valimisringkond

**Riigivolikogu 3. valimisringkond** asus Tallinnas.

Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aiavilja, Baikovi kallas, Estonia puiestee ― paaritud numbrid 1―29, Gonsiori ― Vene turu ja Raua tänava vaheline osa, Väike-Gonsiori, Hollandi, Hollandi põik, Uus-Hollandi, Imanta ― paaritud numbrid 1―31 ja paarisnumbrid 2―34, Jaama, jahtklubid, Jannseni ― nr. 1 ja 2, Jõe, Ülem-Jõe, Kaasani ― paaritud numbrid, Kalda ― paarisnumbrid 18―26, Kana, Karu, Klaasingi ― paarisnumbrid, Kesk-Kompassi, Suur-Kompassi ― paaritud numbrid 23-st ja paarisnumbrid 32-st alates, Väike-Kompassi, Kreutzwaldi ― paaritud numbrid 1―5 ja paarisnumbrid 2―4, Kuke, Laeva, Lembitu ― paaritud numbrid, Lennuki ― paaritud numbrid 1―15 ja paarisnumbrid 2―28, Maakri, Maneesi, Merepuiestee ― paaritud numbrid 3-st alates, Narva maantee ― paaritud numbrid 1―79, paarisnumbrid 2―64, Paadi, Pronksi, Põhjakants, Suur-Pääsukese, Väike-Pääsukese, Raua ― paaritud numbrid ja nr. 2, Reimani, Sadam, Sadama, Sadama politsei-jsk., Uus-Sadama, Sakala ― paaritud numbrid 1―23 ja paarisnumbrid 2―28, Seltersi, Siimoni, Tartu maantee ― paaritud numbrid 1― 43 ja paarisnumbrid 2―28, Tornimäe, Vambola, Vene turg, Vilmsi ― paarisnumbrid 2―8, Õuna.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8115 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Lembit Paap-Ilves ja Järvo Tandre (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 2159 ja 2407 häält, seega valiti 3. valimisringkonnast Riigivolikogusse Järvo Tandre.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Martin Kurg, vastaskandidaat Arnold Õunapuu.
Karvoja

**Karvoja** on oja Raplamaal Märjamaa vallas Jõeääre, Kangru, Kiilaspere, Käriselja, Sulu ja Vanamõisa külas ning Rapla vallas Metsküla külas.

Oja ülemjooksul saab alguse ka Tüüringioja. Ülemjooksul ületab oja Märjamaa–Valgu tee. Keskjooksul ületab oja Haimre–Sulu–Velise tee. Alamjooksul kulgeb ojast edela pool Konuvere–Kilgi tee. Oja suubub Kiilaspere külas Konuvere sillast 1,5 km lääne-edelas vasakult Vigala jõkke (29,9 km suudmest).

Oja on vähese orgaanilise aine sisaldusega heledaveeline avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Karvoja keskkonnaregistri kood on VEE1112100.

## Välislingid

*
Laasi kraav

**Laasi kraav** (ka *Sipelga kraav*) on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Oese, Tiduvere ja Vana-Vigala külas.

Kraavi pikkus on 3,8 km ning see suubub vasakult Vigala jõkke (17,2 km suudmest). Kraavi valgla on 4,2 km².

Kraavi lähe on Oese külas Tõnumaa raba kirdeservas. Kraavi suue on Vana-Vigala külas. Alamjooksul ületab kraavi Hirvepargi–Tiduvere tee.

Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Laasi kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1112500.

## Välislingid

*
Riigivolikogu 5. valimisringkond

**Riigivolikogu 5. valimisringkond** asus Tallinnas.

Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Asunduse, Ballasti, Hommiku, Hõbe, Jakobsoni ― paaritud numbrid 35-st ja paarisnumbrid 46-st alates, Joa, Jüri, Kaare tee ― Ülemiste järve nurgast kuni Tartu maanteeni, Kadri tee, Kantsi, Kase, Katusepapi, Kiive, Kivimurru, Koidula, Kose tee, Kure, Kuristiku, Kuuli, Kuuse, Köleri, Künka, Lahe, Suur-Lasnamäe, Väike-Lasnamäe, Lepa, Majaka, Mäe, Mäekalda, Männi, Nafta, Narva maantee ― paaritud numbrid 81-st ja paarisnumbrid 66-st alates, Oru, Suur-Paala, Paala, Väike-Paala, Paekivi, Palli, Petrooleumi, Pihlaka, Pirita tee, Poska ― paaritud numbrid 7-st ja paarisnumbrid 6-st alates, Punane, Põllu, Suur-Raevalla, Väike-Raevalla, Raua ― paarisnumbrid 44―62, Roheline aas, Saare, Sootaga, Suur-Sõjamäe, Väike-Sõjamäe, Kesk-Sõjamäe, Tamme, Tartu maantee ― paaritud numbrid 97-st ja paarisnumbrid 90-st alates, Tasuja, Terase ― paaritud numbrid, Tina ― paaritud numbrid kuni 19-ni ja paarisnumbrid kuni 22-ni, Tominga, Tormi, Turba, Valge, Vase, Weizenbergi, Vesivärava, Wiedemanni, Vilmsi ― paaritud numbrid ja paarisnumbrid 10―24, Voolu, Võidujooksu, Väo tee, Ülemiste jaam, Ülemiste tee.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8623 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Voldemar Jaanus, Aleksander Kott, Johannes Mihkelson, Johannes Nyman (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Juuli Steinmann, kes said vastavalt 1154, 944, 865, 2054 ja 497 häält, seega valiti 5. valimisringkonnast Riigivolikogusse Johannes Nyman. 

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Herman Arbon, vastaskandidaadid Raoul Saue ja Leida Ant.

## Vaata ka
* Rahvuskogu 5. valimisringkond
Riigivolikogu 6. valimisringkond

**Riigivolikogu 6. valimisringkond** asus Tallinnas.

Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aafrika, Gildi – paarisnumbrid, Hermanni – nr. 1 ja 2, Herne – paaritud numbrid kuni 15-ni ja paarisnumbrid kuni 20-ni, Hospidali, Invaliidi, Jakobi – paaritud numbrid 15-st ja paarisnumbrid 14-st alates, Kaare tee – Veerenni tänavast kuni Ülemiste järve nurgani, Kalmistu, Kappeli – nr. 1 ja 2, Kasarmu, Kauna, Kesk-Liiva, Kodu, Laadaplats, Laulupeo – nr. 1 ja 2, Liiva, Liivaaugu tee, Liivalaia – paaritud numbrid 85-st ja paarisnumbrid 8-st alates, Lubja – nr. 1, 2 ja 4, Lutheri – kõik paaritud numbrid ja paarisnumbrid 20-st alates, Magasini, Masina, Naeri, Oa, Odra, Puhke, Püssirohu, Roosi, Tatari – paaritud numbrid 33–45 ja paarisnumbrid 40–52, Uus-Tatari, Tartu maantee – paaritud numbrid 59–95 ja paarisnumbrid 52–88, Tiigi, Vaikne, Veerenni – paaritud numbrid, Õie, Õnne, Õpetajate.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 7532 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Harald Joasoon (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Aleksander Kott, Oskar Lõvi ja Aleksander Pirson, kes said vastavalt 1266, 2456 ja 1095 häält, seega valiti 6. valimisringkonnast Riigivolikogusse Oskar Lõvi.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Johannes Lauristin, vastaskandidaat Oskar Lõvi.
Riigivolikogu 9. valimisringkond

**Riigivolikogu 9. valimisringkond** asus Tallinnas.

Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aasa, Astri, Kesk-Ameerika, Suur-Ameerika – paaritud numbrid 15-st alates, Väike-Ameerika ― paarisnumbrid 14-st alates, Endla ― paaritud numbrid 35-st ja paarisnumbrid 56-st alates, Juure, Kaarna, Kadaka tee, Kanarbiku, Kannikese, Keemia, Kiili, Kirsi, Koidu ― paaritud numbrid 47–63 ja paarisnumbrid 58―74, Kuldnoka, Kuu, Kullerkupu, Lehe, Lille, Linnu ― paaritud numbrid alates Vilja tänavalt kuni Kadaka teeni ja paarisnumbrid alates Nõmme tänavalt kuni Kadaka teeni, Luha ― paaritud numbrid 1―11 ja paarisnumbrid 2―6, Maasika, Madara, Mehaanika, Metalli, Muraka, Mustamäe tee, Mõtuse, Nelgi, Nõmme ― paarisnumbrid, Paldiski maantee ― paaritud numbrid 25-st alates, Paluka, Parmu, Pilve, Päikese, Raudtee ― Endla tänavalt kuni Väike-Ameerika tänavani, Räägu ― Nõmme tänavalt kuni Kadaka teeni, Räästa, Sarlotte, Siili, Sinika, Sireli, Sipelga, Sääse, Sõstra, Tedre ― paaritud numbrid 27-st ja paarisnumbrid 16-st alates, Tihase ― Nõmme tänavalt kuni Juure tänavani, Toomkuninga ― paaritud numbrid 15-st ja paarisnumbrid 22-st alates, Tulbi, Tulika, Tähe, Vaarika, Vilja ― paarisnumbrid, Villardi ― paaritud numbrid 25-st ja paarisnumbrid 26-st alates, Välja, Ülase.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 7456 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Aleksander Aben, Lembit Hellat ja Johannes-Rudolf Taimsalu (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 1676, 1609 ja 1480 häält, seega valiti 9. valimisringkonnast Riigivolikogusse Aleksander Aben.

Sisekaitseülem oma otsusega 28. jaanuarist 1938 määras Lembit Hellatile ja Rudolf Steinbikile kummalegi 3000 krooni rahatrahvi või 90 ööpäeva vangimaja, kuna viimane oli levitanud Lembit Hellati kui Riigivolikogu liikme kandidaadi propageerimiseks teadaannet, milles oli tõstetud esile vabadussõjalase nimetust ja seega kasutanud vabadussõjalase nimetust propaganda-poliitiliseks kihutustööks ja oma endist kuuluvust riigivastase tegevuse pärast suletud organisatsiooni valimisreklaamiks.

26. augustil 1939 lõpetati Aleksander Abeni volitused Riigivolikogu liikmena. 1. ja 2. oktoobril 1939 toimunud valimistel kandideerisid Lembit Hellat ja Aleksander Jõeäär, kes said vastavalt 807 ja 1357 häält, seega valiti Riigivolikogu liikmeks Aleksander Jõeäär. 7423 hääleõiguslikust kodanikust käis hääletamas 2182 (29,5%), tühistati 18 häält.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Aleksander Aben, vastaskandidaat Anton-Alfred Rei.

## Viited
Vahe (täpsustus)

Sõnal "**vahe**" on mitu tähendust. 

## Matemaatikas

* **Vahe** on lahutamistehte tulemus.
* Hulgateoorias nimetatakse hulkade *A* ja *B* '''vaheks''' sellist hulka *A\B*, mis on moodustatud kõikidest hulga A elementidest, mis ei kuulu hulka *B*.
* Aritmeetilise jada kahe järjestikuse liikme vahet nimetatakse **aritmeetilise jada vaheks**.

## Filosoofias

* **[[Vahe (filosoofia)|Vahe]]** on ka filosoofia mõiste.

## Muu
*Vahe oli Eesti ansambel
Janika Mölder

**Janika Mölder** (aastatel 1991–1994 **Janika Mölder-Maalmann**; sündinud 4. jaanuaril 1970 Tartus) on eesti iluvõimleja ja treener, maailmameister.

Ta on võimlemisklubi Janika asutaja ja juhatuse esimees.

Ta lõpetas 1988. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1993. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Janika Mölder on tulnud 22 korda Eesti meistriks. Nõukogude Liidu koondises võisteldes on ta tulnud 1989. aastal iluvõimlemise maailmameistriks ning võitnud 1987. ja 1989. aasta maailmameistrivõistlustel hõbemedali.

Iluvõimlemise Euroopa meistrivõistlustel on ta NSV Liidu rühmas võisteldes võitnud kuldmedali 1988. aastal ning hõbemedali 1986. ja 1988. aastal.

Janika Mölder on Eesti Reformierakonna liige 1999. aastast. Ta oli Tartu linnavolikogu liige aastatel 1993–1996, 1999–2002 ja 2009–2012.

## Tunnustus
*2004 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (Eesti ilu- ja rühmvõimlemise tippvõistluse Miss Valentine korraldamine)
*2008 – Eesti Vabariigi spordipreemia (tulemusliku töö eest treenerina võimlemisklubi Janika eliitrühma ettevalmistamisel rühmvõimlemise maailmameistrivõistlusteks 2007. aastal)
*2009 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk
*2017 – Valgetähe V klassi teenetemärk 
*2017 – asetati tema jalajäljed Tartu Teerajajate alleele

## Isiklikku
Janika Möldri õde Tuulika Mölder ja tütar Carmel Kallemaa on samuti iluvõimlejad.

2012. aastal abiellus ta oma pikaajalise elukaaslase Kaupo Kallemaaga, kellega tal on kaks last: tütar Carmel ja poeg Carl-Aksel. Sellest saati jagab ta oma aega Eesti ja Kanada vahel, kus ta tütar Carmel, kes esindas varem võistlustel Eestit ja esindab nüüd Kanadat, ning Janika Mölder juhib väliseestlase Evelyn Koopi rajatud võimlemisklubi Kalev Estienne.

## Viited

## Välislingid

*Anu Mõistlik, "Maailmameister Janika Mölder kasvatab ka pisitütrest iluvõimlejat", Õhtuleht, 28. detsember 2001
*Gunnar Press, Janika Mölder: "Pere on kallis ja töö huvitav. Olen õnnelik!", Õhtuleht, 26. veebruar 2007
*
Riigivolikogu 10. valimisringkond

**Riigivolikogu 10. valimisringkond** asus Tallinnas.

Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aarde, Alberti, Ao, Aru, Endla – paarisnumbrid 42―54, Eha, Falkpargi ― paaritud numbrid 9-st ja paarisnumbrid 12-st alates, Heina, Härjapea, Koidu ― paarisnumbrid 2―56, Kolde, Kolde puiestee, Kruusa, Kõrre, Lessingi, Loode, Merimetsa, Mulla, Muru, Nurme, Olga, Orase, Oskari, Paldiski maantee ― paaritud numbrid 13―23 ja paarisnumbrid 14-st alates, Preesi, Pärja, Raudtee tänav ― 45-st alates, Rohu, Roopa, Russovi, Saani, Sambla, Saue, Sõle, Sõmera, Söödi, Väike-Söörensi ― paaritud numbrid, Taime, Tarabella, Tehnika ― paaritud numbrid 15-st alates, Telliskivi ― paaritud numbrid 1―55 ja paarisnumbrid 2―58, Vainu, Villardi ― paaritud numbrid 1―23 ja paarisnumbrid 2―24, Vismari ― paaritud numbrid 25-st ja paarisnumbrid 16-st alates, Õle.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 428 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Jüri Keerig, Karl Kiiman, Alma Ostra-Oinas ja Eduard Riisman (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Jakob Tintse, kes said vastavalt 1844, 807, 933, 2113 ja 973 häält, seega valiti 10. valimisringkonnast Riigivolikogusse Eduard Riisman.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Nigol Andresen, vastaskandidaat Jüri Keerig.

## Vaata ka
*Rahvuskogu 10. valimisringkond
Riigivolikogu 11. valimisringkond

**Riigivolikogu 11. valimisringkond** asus Tallinnas ja Nõmmel.

Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Alevi, Auru, Juurdeveo, Järve, Kaitseliidu lasketiir, Kauba, Kotka, Kullamaa, Käo, Laane, Laine, Leete, Linnu – paaritud numbrid Tondi teelt kuni Vilja tänavani ja paarisnumbrid Tondi teelt kuni Nõmme tänavani, Luite, Lõokese, Magdaleena, Marta, Nõmme – paaritud numbrid, Oksa, Pardi, Pärnu maantee – paaritud numbrid 91-st ja paarisnumbrid 102-st alates, Püü, Rahumäe tee, Rähni, Räägu – Käo tänavalt kuni Nõmme tänavani, Salu, Seebi, Side, Siiversi, Suitsu, Tedre – paaritud numbrid 1–25 ja paarisnumbrid 2–14, Tihase – raudtee äärest kuni Nõmme tänavani, Tondi tee, Tüve, Tsemendi, Tuisu, Tuule, Vilja – paaritud numbrid, Viljandi, Virve, Västriku, Ööbiku, ja

Nõmme linnast: Nõmme linna põhjapoolne osa, mille piiriks idas on Tallinna linna administratiivpiirist alates Tõdva valla administratiivpiir kuni Tallinna–Pärnu kitsarööpmelise raudteeni ja sama raudteed mööda kuni Liiva raudteejaamani, viimane kaasa arvatud; sealt mööda Liiva – Nõmme-Väikse raudteed kuni ristlemiseni Tallinn-Haapsalu laiarööpmelise raudteega, edasi mööda edasi mööda Tallinn-Haapsalu laiarööpmelist raudteed kuni Hiiu jaamani ja sealt laiarööpmelise raudtee haru mööda kuni Nõmme-Väikese jaamani; sealt Tallinna–Vääna kitsarööpmelist raudteed mööda kuni Harku valla rajani ja mööda Harku valla raja kuni Tallinna linna administratiivpiirini.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8493 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Johannes Kreek, Hans Martna, Karl-Ernst Särgava (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Elmar-Siegfried Õun, kes said vastavalt 1739, 1176, 1893 ja 736 häält, seega valiti 11. valimisringkonnast Riigivolikogusse Karl-Ernst Särgava.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Vanda Irs, vastaskandidaat Valdar Tamera.

## Vaata ka
*Rahvuskogu 11. valimisringkond
Riigivolikogu 12. valimisringkond

**Riigivolikogu 12. valimisringkond** asus Nõmmel.

Ringkonda kuulus Nõmme linna osa, mis ei kuulunud 11. ringkonda.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9877 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Karl-Arnold Jalakas, Tõnis Kalbus ja Juhan Murumets (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 2661, 1367 ja 2254 häält, seega valiti 12. valimisringkonnast Riigivolikogusse Karl-Arnold Jalakas.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Paul Rummo, vastaskandidaat Tõnis Kalbus.
Riigivolikogu 7. valimisringkond

**Riigivolikogu 7. valimisringkond** asus Tallinnas.

Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Ahju, Allika, Börsi käik, Dunkri, Estonia puiestee – paarisnumbrid, Falgi tee, Harju, Hariduse, Kaarli, Kaarli puiestee – paaritud numbrid 1–13 ja paarisnumbrid, Suur-Karja, Väike-Karja, Kaupmehe, Kentmanni, Kentmanni põik, Kinga – paaritud numbrid, Kiriku, Kiriku plats, Kiriku põik, Kohtu, Komandandi, Kullassepa, Kuninga, Lembitu – paarisnumbrid, Liivalaia põik, Liivalaia – paaritud numbrid 3–49, Lossi plats, Lätte, Lühikejalg, Müürivahe – paaritud numbrid 1–27 ja paarisnumbrid 2–28, Niguliste, Nunne – paaritud numbrid, Piiskopi, Pikkjalg, Pikk – paarisnumbrid 2–8, Vana-Posti, Pärnu maantee – paaritud numbrid 1–41 ja paarisnumbrid 2–46, Raekoja, Raekoja plats – nr. 1–5, Rahukohtu, Rataskaevu, Roosikrantsi, Rutu, Rüütli, Sakala – paaritud numbrid 25-st ja paarisnumbrid 28a-st alates, Sauna, Süda, Tatari – paaritud numbrid 1–31 ja paarisnumbrid 2–38, Toomkooli, Toompark, Toompuiestee – paarisnumbrid, Toomrüütli, Trepi, Uus turg, Vana turg, Tõnismägi – paaritud numbrid, Vabaduse plats, Vabaduse puiestee – paaritud numbrid 1–7 ja paarisnumbrid, Vaestepatuste – paaritud numbrid, Valli, Viru – paarisnumbrid, Vismari – paaritud numbrid 1–11 ja paarisnumbrid 2 ja 4, Voorimehe.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 7513 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Karl Jürison (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Teodor Tallmeister, kes said vastavalt 3013 ja 1508 häält, seega valiti 7. valimisringkonnast Riigivolikogusse Karl Jürison. 

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Johannes Vares.
Riigivolikogu 8. valimisringkond

**Riigivolikogu 8. valimisringkond** asus Tallinnas.

Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Alendri, Suur-Ameerika – paaritud numbrid 1–13 ja paarisnumbrid, Väike-Ameerika – paaritud numbrid kõik ja paarisnumbrid 2–12, Endla – paaritud numbrid 1–33 ja paarisnumbrid 2–40, Erbe, Falkpargi – paaritud numbrid 1–7 ja paarisnumbrid 2–10, Herne – paaritud numbrid 17-st ja paarisnumbrid 2-st alates, Kiire, Kivi, Koidu – paaritud numbrid 1–45 ja 65-st alates ja paarisnumbrid 76-st alates, Kordese, Kristiine, Liivalaia – nr. 1, 2, 4 ja 6, Luha – paaritud numbrid 13-st ja paarisnumbrid 8-st alates, Kesk-Luha, Ülem-Luha, Luise, Lõuna, Paldiski maantee – paaritud numbrid 1–11 ja paarisnumbrid 2–12, Planeedi, Pärnu maantee – paaritud numbrid 43–89 ja paarisnumbrid 48–100, Raudtee tänav – Väike-Ameerika tänavalt kuni Pärnu maanteeni, Rulkoviuse, Suur-Söörensi, Väike-Söörensi – paarisnumbrid, Tatari – paaritud numbrid 47-st ja paarisnumbrid 54-st alates, Tehnika – paaritud numbrid 1–13, ja paarisnumbrid, Toomkuninga – paaritud numbrid 1–13 ja paarisnumbrid 2– 20, Toompuiestee – paaritud numbrid 1–23, Tui, Tõnismägi – paarisnumbrid, Udu, Uue-Maailma, Varblase, Vaestepatuste – paarisnumbrid, Veerenni – paarisnumbrid, Videviku, Vismari – paaritud numbrid 13–23, ja paarisnumbrid 6–14, Õllepruuli.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 601 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Leopold Johanson, August Kook ja Karl Särgava (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 2498, 2112 ja 2455 häält, seega valiti 8. valimisringkonnast Riigivolikogusse Leopold Johanson.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Karl Säre, vastaskandidaat Arvo Taioste.
Riigivolikogu 32. valimisringkond

**Riigivolikogu 32. valimisringkond** asus Pärnus Pärnu jõe vasakul kaldal.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8740 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Oskar Kask (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Osvald Mitt, kes said vastavalt 4219 ja 2548 häält, seega valiti 32. valimisringkonnast Riigivolikogusse Oskar Kask.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Johannes Tamm.
Suurnokk-vint

**Suurnokk-vint** ehk **suurnokk** (*Coccothraustes coccothraustes*) on linnuliik vintlaste sugukonnast.

## Levila
Suurnokk-vint on laialt levinud Euraasia parasvöötmes Portugalist, Lääne-Prantsusmaast ja Inglismaast kuni Kaug-Ida ja Jaapanini. Teda leidub ka Loode-Aafrikas.
Eestis on ta ebaühtlaselt levinud väikesearvuline haudelind. Meil pesitseb hinnanguliselt 20 000 – 40 000 paari suurnokkasid, talvine arvukushinnang on 100–500 isendit. Liik saabub Eestisse märtsi lõpus ja aprillis. Enamik meie suurnokkasid rändab oktoobris-novembris lõunasse.

## Välimus
Üldpikkus 18 cm, peaaegu kuldnoka suurune. Suurnokk on kergesti äratuntav suure tugeva koonilise noka, suure pea ja lühikese sabaga lind. Noka värvus kevadel ja suvel on tinahall, talvel hele kollakaspruun. Vanalindude küünra-hoosuled on laienenud säbruliste tippudega. Emaslind on isaslinnust natuke kahvatum, tema küünra-hoosulgedel on halli tooni. Noorlinnu keha alapool on tumedalt põikimustriline, kõhul on lühikesed mustad vöödid. Maas hüpleb raskelt ja kohmakalt. Lend on kiire, pikemal distantsil on lennujoon lainjas. Lennul on oluliseks määramistunnuseks laiad valged tiivavöödid.
Suurnokkasid tuvastatakse peamiselt häälitsuste järgi, sest nad on varjatud eluviisidega ja raskesti märgatavad. Häälitsusteks on järsk teravakõlaline *t(s)k* või veidi sisisev kõrge *ziii*. Laul on tasane ja lühike vidin, milles tihti on teravakõlalisi *tsiks*-taolisi kutsehüüde. 
Suurnokk toitub tihti maapinnal, häirimise korral lendab kõrgele puuvõrasse või istub puulatva.

## Elupaik
Suurnokk-vint on lehtpuulembene lind. Ta elab sega- ja lehtmetsades, salumetsades, suurtes parkides, puisniitudel, kõrgete lehtpuudega kalmistutel ja suurtes aedades. Tegutseb tavaliselt varjatult ja vaikselt kõrgete lehtpuude võrades.

## Pesitsemine

Pesa ehitab tavaliselt lehtpuule, enamasti üle 5 m kõrgusele vastu tüve, mõnikord puu külgoksale. Eestis on suurnokk-vindi pesa leitud enamasti tammel ja kasel. Pesa on lame korratu kausike, mis koosneb raagudest ja kõrtest ning on seest vooderdatud peente kõrrekestega. Täiskurnas on 4–7 helesinakat, halli ja mustpruuni kirjaga muna. 
Poegi toidavad mõlemad vanemad peamiselt putukate ja röövikutega.

## Toitumine
Suurnokk-vint sööb mitmesuguste marjade ja taimede seemneid, suvel mõnel määral ka viljateri, rohelisi herneid ja putukaid. Üheks lemmiktoiduks on kirsikivid, kirsi viljaliha heidab ta seejuures kõrvale. Talviti linnutoidumajade juurde sattudes eelistab päevalilleseemneld ja maapähkleid.

## Viited

## Välislingid
*
Riigivolikogu 33. valimisringkond

**Riigivolikogu 33. valimisringkond** asus Pärnus Pärnu jõe paremal kaldal ning Sindis, Mõisakülas ja Kilingi-Nõmmes.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8765 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Oskar Hendrikson, Priit Suve (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Maksim Unt, kes said vastavalt 857, 2287 ja 3954 häält, seega valiti 32. valimisringkonnast Riigivolikogusse Maksim Unt.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Maksim Unt.
Riigivolikogu 43. valimisringkond

**Riigivolikogu 43. valimisringkond** asus Tartus.

Ringkonda kuulusid Tartu linna tänavad: Anne, Jaama, Jänese, Kalda, Kalmistu, Kasarmu, Kivi, Liiva, Lubja, Maarjaturg, Meltsiveski, Mäe, Narva ― paaritud numbrid 21-st ja paarisnumbrid 16-st alates, Peetri, Peetriturg, Pikk ― paaritud numbrid 1―27 ja paarisnumbrid 2―30, Puiestee, Pärna ― paaritud numbrid 15-st ja paarisnumbrid 12-st alates, Raadi aianduskrundid, Raekoja ― paaritud numbrid 85-st alates ja paarisnumbrid, Risti, Roosi, Sauna, Surnuaia, Tallinna, H. Treffneri, Tuule, Uus ― paarisnumbrid, Vene, Väike.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 290 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Feliks Leis, Voldemar Siil (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Hugo-August Treial ja Jaan Vain, kes said vastavalt 1906, 2148, 622 ja 2578 häält, seega valiti 43. valimisringkonnast Riigivolikogusse Jaan Vain.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Mihkel Jürna, vastaskandidaat Jaan Vain.