open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ove Sander

**Ove Sander** (sündinud 4. mail 1970 Tartus) on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) vaimulik, piiskop ja EELK Usuteaduse Instituudi rektor. 

Ta on olnud ka Sotsiaalministeeriumi nõunik-peakaplan.

## Haridus
Keskharidus Nõo Keskkool 1988.
Teoloogia diplom EELK Usuteaduse Instituut 1994.
Teoloogia magister (M.Div) AFLC Seminary, Minneapolis, 1999.
Filosoofia doktor (PhD) Tallinna Ülikool, 2005.
Järeldoktor Concordia Seminary, St Louis, 2007.
Ordineeriti 16. jaanuaril 1991 aseõpetajaks, õpetajaõigused sai 2. detsembril 1994. 

## Töökäik
* Vastseliina Katariina koguduse õpetaja 1990–1998.
* Vastseliina Keskkooli inglise keele õpetaja 1995–1997.
* Ajalehe Eesti Kirik teoloogiline konsultant 1995–1997.
* Nõmme Rahu koguduse õpetaja 1999–2024.
* Põhja-Eesti piiskopkonna piiskop 
* EELK Usuteaduse Instituudi pastoraalseminari juhataja 1998–2012.
* EELK Usuteaduse Instituudi praktilise usuteaduse õppetooli hoidja 1998–2010.
* EELK Konsistooriumi assessor 2005–2012 ja 2015–2024. 
* EELK piiskop aastast 2024 
* EELK peapiiskopi kohusetäitja märtsis 2025 
* EELK kirikukogu abijuhataja 2005–2012.
* EELK Usuteaduse Instituudi rektor 2012–2020 ning uuesti alates 11. jaanuarist 2022 
* Sotsiaalministeeriumi peakaplan 2020–2022.

## Tunnustus
* Vastseliina Teisipäeva Klubi I järgu orden 1998
* EELK Kirjastuspreemia 1998
* EELK Teeneteristi III järk 2007
* Nõmme aasta tegija 2008
* EELK Aasta Vaimulik 2009
* TTA Ratasristi II järgu teenetemärk 2013
* Tallinna teenetemärk 2014
* EELK Teeneteristi II järgu orden 2020

## Doktoritöö
* Ove Sander. Jutlus kui argumentatiivne diskursus: informaal-loogiline aspekt. Analüütiline ülevaade

## Isiklikku
Ove Sanderi abikaasa Liina on teoloog, neil on pojad Samuel ja Siimon ja tütar Eimi Mirjam.

## Viited
Romeo Mukk

**Romeo Mukk** (sündinud 3. jaanuaril 1948 Tartus) on eesti külaliikumistegelane ja Kuhjavere külavanem.

Tema eestvedamisel korraldatakse alates 2005. aastast Kuhjaveres külateatrite päevi.

## Tunnustus
*2008 – Kodanikupäeva aumärk
*2021 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Välislingid
*Romeo Mukk edendab kodumaa külaliikumist Sakala 8. august 2007
*Külavanem korraldab iseseisvuspäeva vastuvõtu Sakala 22. veebruar 2008
*Kuhjavere küla koduleht
Rohuküla–Heltermaa laevatee

**Rohuküla–Heltermaa laevatee** on 12 meremiili pikkune faarvaater mandril asuva Rohuküla ja Hiiumaa Heltermaa sadama vahel.

Faarvaater läheb Rohuküla juures (Rukkirahust põhja poolt) läbi kitsa Rukki kanali. Sellest edasi Heltermaa poole kulgeb laevatee täiesti sirgelt, seejuures umbes 5 kilomeetrit enne Hiiumaad kulgeb laevatee Heltermaa kanalis.

Laevatee on tähistatud poidega, mis asuvad peamiselt Rukki ja Heltermaa kanalite ääres (vaata Rukki kanali poid, Heltermaa kanali poid). Kaldal moodustavad liitsihi Heltermaa ülemine ja alumine tulepaak ning Rohuküla ülemine ja alumine tulepaak.

Laevatee sügavus on vähemalt 5,0 meetrit. Rohuküla–Heltermaa laevaliini laevadel tuleb madala veetasemega kohati reise ära jätta. Kui veetase langes 49 sentimeetrit alla keskmise, ei saanud suurima süvisega liinilaev (St. Ola) laevateel liigelda. Näiteks Scania ja Harilaid liiklesid seni, kuni veetase oli 55 sentimeetrit alla keskmise. Parvlaev Muhumaa on sõitnud ka veetasemega 59 sentimeetrit alla keskmise. Samas, 14. septembril 2011 jäeti Hiiumaa kapteni otsusel reis ära mitte kõrge veetaseme tõttu, mis oli 70...80&nbsp;cm üle keskmise, vaid sellepärast, et Rukkirahu kanalis ei ole tormiga ohutu liigelda.

Umbes poolel teel Rukkirahu ja Heltermaa vahel ristub laevatee Kumari kanali põhjaosaga ja peamise Muhu väina laevateega.

Laevateed kasutatakse aasta läbi, sellest lõuna poole jääv veeala (kuni Virtsu–Kuivastu laevateeni) suletakse talvel sageli laevaliikluseks, et võimaldada tekkida jääteede jaoks piisavalt paksul merejääl.

## Viited
Scania (laev)

**Scania** on parvlaev, mis kuulus Eesti laevafirmale Saaremaa Laevakompanii. Laev on ehitatud 1972. aastal Aalborg Værft A/Si laevatehases. Eesti lipu all mahutas Scania 400 reisijat ja 80 sõidukit. Scandlinesi ajal oli aga reisilaeva sertifikaat olnud 800 reisija jaoks. Laev sõitis mitu aastat suveliinil Mõntu–Ventspils. Scania esimene reis pärast valmimist toimus 21. jaanuaril 1972. Eesti lipu all oli Scania täpselt 10 aastat – 10. märtsist 2000 kuni 16. märtsini 2010.

Pärast laeva müüki on ta Itaalia lipu all kandnud nime *Emanuele d'Abundo Primo* ja Fidži lipu all nime *Spirit of Altruism*. 2018. aasta aprillis sõitis laev 134 reisijaga pardal Fidži ranniku lähedal rahule.

## Liinid

* 1972–2000 22. maist 1972 kuni maini 2000 sõitis liinil Limhamn–Dragör
* 2000–2005 maist 2000 kuni 17. maini 2005 sõitis liinidel Rohuküla–Heltermaa ja Virtsu–Kuivastu
* 2005–2008 17. maist 2005 sõitis suvekuudel liinil Mõntu-Ventspils
* 2005–2008 sügisest kevadeni sõitis liinil Rohuküla–Heltermaa
* 2008–2010 sügisest 2008 kuni 15. märtsini 2010 sõitis liinil Rohuküla-Heltermaa

## Omanikud läbi aegade

* Rederi Ab Öresund (1972–1996)
* Scandlines (1996–1999)
* Saaremaa Laevakompanii (2000–2010)
* Medmar Group (2010–)

## Viited
Robert Helde

**Robert Helde** (13. detsember 1923 Mõisa küla, Torgu vald, Jämaja kihelkond, Saaremaa – 28. august 2009 Keila) oli eesti mälumängur.

## Elukäik
Lõpetas Lõupõllu 6-klassilise algkooli ja reaalkooliastme Kuressaares. Oli pärast seda Tallinna Õpetajate Seminari õpilane.

Nõukogude–Saksa sõjas mobiliseeriti ta 1941. aastal Punaarmeesse, oli 22. Eesti Territoriaalse Laskurkorpuse 614. suurtükiväepolgu staabis autojuht.

Liitus 15. märtsil 1943 Saksa relvajõududega, oli väljaõppel Heidelaagris ja Bad Tölzi SS-i junkrukoolis, kust naasis 1944. aastal Eestisse. Ta võitles Eesti SS-leegioni koosseisu kuulunud Eesti Vabatahtlike Soomusgrenaderide SS-pataljonis Narva ja osales selle pataljoni 3. kompanii ülema kohusetäitjana Sinimägede lahingutes. Alates 21. juulist 1944 *[[Untersturmführer]]*. Ta taganes koos pataljoniga Ambla kanti, varjus Tallinnas ja liikus sealt oma kodutallu.

26. märtsil 1945 arreteeriti oma kodutalus. 27. septembril 1945 mõisteti talle kümme aastat sunnitöölaagrit ja veel viis aastat asumist. Oli vangilaagris Komi ANSV-s.

Elas alates pärast vangilaagrist vabanemist 1955. aastast kuni surmani Keilas. Maetud Tallinnas Rahumäe kalmistul. 

Hiljem õppis ta Tallinna Polütehnilises Instituudis, kust lahkus 1963. aastal instituuti lõpetamata.

Ta töötas aastaid Tallinna Veevarustuse ja Kanalisatsiooni Tootmisvalitsuses. Pensionärina töötas ta aastatel 1992–2003 mitmel ametikohal Eesti Rahvusraamatukogu haldusosakonnas.

## Teoseid
*Ilmar Sinirand, Endel Pihlakas, Peep Päro, Georgi Trofimov, Jüri Örd, Sirje Seemendi, Robert Helde, Linda Pentus. "Tallinna veevarustuse ja kanalisatsiooni minevik ja tänapäev". Valgus. Tallinn 1992. ISBN 5440012504

## Mälumäng
Tema meelisteemad olid ajalugu, kunst ja geograafia. Osales 1970.–1980. aastatel Eesti Televisiooni mälumängus "Kes keda?". Ta oli Eesti NSV üksikmängu meister aastal 1981, sai hõbemedali võistkondlikus mängus Tallinna Veevarustuse ja Kanalisatsiooni Tootmisvalitsuse võistkonnas aastal 1984 ja pronksmedali Keila võistkonnas 1994.  Harju maakonna võistkondlik meister (Mnemofriik sügisel 2001).

Hooajal 1988-1989 võitis koos vendadega Eesti-Soome ühise telemängu "Visa pere-Perhevisa". 

## Poliitiline tegevus
Ta oli alates 8. oktoobrist 1996 Isamaaliidu liige. Kuulus 2005. aastast ka Keila linnavolikokku, oli seal sotsiaalkomisjoni aseesimees ja ühtlasi linnavolikogu vanim liige.

## Liikmesus
*Eesti Eruohvitseride Kogu toetajaliige

## Tunnustus
*2004 Kotkaristi IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Oli abielus ja tal on kaks tütart.

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Raul Pint

**Raul Pint** (sündinud 22. septembril 1968 Pärnus) on Eesti ettevõtja.  

## Elukäik
Raul Pint on õppinud Tallinna Tehnikaülikoolis majandusinformaatikat (1988–1990) ja Moskva Ordzonikidze nimelises Juhtimisakadeemias (1988–1994). Ta on õppinud ka EELK Usuteaduse Instituudis teoloogiat (1990–1992) ja Tartu Ülikoolis psühholoogiat (1997–1999) ning läbinud Eesti Majandusjuhtide Instituudis pankrotihaldurite koolituse (1997).

Aastatel 1986–1988 oli ta kohustuslikus ajateenistuses Nõukogude armees topograafina.

Raul Pint on 1995. aastast spetsialiseerunud ettevõtete likvideerimisele. Enamasti on ta sellega tegelnud eraettevõtjana, kuid aastatel 2010–2020 kasutas ta enda nimele registreeritud kaubamärki Likvidaator. Pint on osalenud otseselt või konsultandina üle 5000 ettevõtte tegevuse lõpetamisel ja likvideerimisel. Lisaks Eestile on likvideerinud ettevõtteid Soomes, Rootsis, Prantsusmaal, Venemaal, Taanis, Norras, Argentinas ja Suurbritannias.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* https://www.aripaev.ee/uudised/2023/05/10/suure-maksuvolaga-ehitusfirma-on-matmisprotsessis,Äripäev, 11. mai 2023
* https://ari.geenius.ee/eksklusiiv/firmade-matja-raul-pint-selgitab-milliste-trikkidega-ettevotjad-oma-aripartneritele-kulma-teevad/,Ärigeenius, 08.veebruar 2023
* https://www.aripaev.ee/edetabel/2016/04/21/vaata-legendaarse-firmadematja-kliente Äripäev,16.04.2021
* https://www.aripaev.ee/arvamused/2020/11/26/raul-pint-veli-kraavi-kinnipidamisest-see-susteem-on-labinisti-mada,Äripäev, 26.november 2020
* https://www.aripaev.ee/arvamused/2020/03/03/raul-pint-kui-ambrid-kolisevad,Äripäev, 3. märts 2020
* https://www.aripaev.ee/uudised/2019/01/24/raul-pint-tankistijutt-on-ules-puhutud, Äripäev, 24. jaanuar 2019
* https://www.delfi.ee/artikkel/81277651/raul-pint-pingviinide-paraad-tasuliseks-voi-avalik-vastuvott-lauluvaljakule,Delfi, 27.veebruar 2018
* https://www.aripaev.ee/arvamused/2016/04/14/lkristiina-zadin-ikvideerija-abil-porgust-paradiisi-panama,Äripäev,16.04.2016
* https://arvamus.postimees.ee/3290507/raul-pint-sojapogenikel-ei-ole-valikut, Postimees,11.august 2015
* Ettevõtja maksuametist: vaherahu on purustatud, Postimees, 20. veebruar 2015
* Tapmata ettevõte tapab ettevõtja enda, Postimees, 3. detsember 2014
* Firmamatja: giljotiin sobib peavalurohuks, Äripäev, 21. november 2014
* Kaks aastat tagasi surnud ettevõtja pääses lõpuks ärikeelust, Õhtuleht, 23. mai 2014
* Kes nad on ja kust tulevad tankistid?, Õhtuleht, 17. oktoober 2013
* https://www.youtube.com/watch?v=QYwzLIaZ8-g ,Pealtnägija,21.märts 2012
* Panama varifirma abil on likvideeritud 500 raskustes Eesti firmat, Postimees, 21. märts 2012
* Mees, kes võtab võlad endale ja kaob, Äripäev, 21. mai 2010
* Firma võlgadesse jätnud juhid maksuameti luubi alt ei pääse, Postimees, 21. aprill 2007
* Edutu ettevõtja pole kurjategija, Äripäev, 5. aprill 2005
* Elukutse — probleemsete ettevõtete likvideerija, Äripäev, 22. oktoober 2002
* Pärnakad matavad firmasid, Äripäev, 3. juuli 1996
Vassili Pruul

**Vassili Pruul** (31. märts 1890 Muhu – 28. juuni 1939 Tallinn) oli eesti relvasepp.

Ta töötas peaaegu 20 aastat Arsenalis ja valmistas Eesti laskuritele täpsusrelvi. Oma teenete eest sai ta Valgetähe teenetemärgi II klassi medali ja mälestuskingituse Vabariigi Presidendilt.

## Kirjandus

* Püssisepp Vassili Pruul †. Päevaleht, 1. juuli 1939, nr. 174, lk. 7.
Jürnas Kokla

**Jürnas Kokla** (sündinud 12. augustil 1960) on eesti hebraist.

Ta õpetab heebrea keelt EELK Usuteaduse Instituudis.

Ta on üks John Bowkeri raamatu "Maailma usundid" eesti keelde tõlkijaid.

## Isiklikku
Tema abikaasa on Venemaalt pärit juudi rahvusest keeleteadlane Anna Verschik; neil on tütar Noemi. Tema isa oli keeleteadlane Paul Kokla.

## Välislingid
*"Paljukeelne perekond". Õpetajate Leht, 23. märts 2007. Lk 20
*Evelin Kivimaa, "Lõiming südames", Eesti Naine, märts 2008
Sepp Dietrich

**Josef Dietrich** (**Sepp Dietrich**; 28. mai 1892 – 21. aprill 1966) oli Saksamaa sõjaväelane, Relva-SSi kindralooberst ja SS-''Oberstgruppenführer''. Dietrich oli üks kahekümne seitsmest isikust, keda autasustati tammelehtede, mõõkade ja teemantidega Raudristi Rüütliristiga.
Haritus

**Haritus** on inimese teadmiste ja kogemuste kogum, mida erinevalt haridusest ei kirjeldata läbitud koolide tunnistuste kaudu. 

## Vaata ka
*Iseõppija
*Eruditsioon
Autodidakt

**Autodidakt** (iseõppija) on isik, kes on oma teadmised ja harituse saanud põhiliselt ilma kooli ja kindla õpetaja  abita. Tavaliselt on lugenud palju raamatuid või on oma oskused praktilise töö käigus omandanud. Teadmiste ja oskuste struktuur võib kõvasti erineda ametlikest õppekavadest ja see põhjustab tihti arusaamatusi iseõppija ning koolis õppinu vahel.

## Tuntud autodidakte

* Jean Baptiste le Rond d'Alembert, prantsuse matemaatik
* Mary Anning, Briti paleontoloog
* William Blake, inglise kunstnik
* Giovanni Boccaccio, itaalia kirjanik 
* George Boole, Briti matemaatik ja filosoof
* Jean-François Champollion, hieroglüüfide dešifreerija
* Thomas Alva Edison, USA leidur
* Michael Faraday, Briti füüsik ja keemik
* Johann Wolfgang von Goethe, saksa loodusteadlane
* Vincent van Gogh, hollandi kunstnik
* Maksim Gorki, vene kirjanik
* Knut Hamsun, norra kirjanik
* Oliver Heaviside, Briti matemaatik ja füüsik
* Ernst Ludwig Kirchner, saksa kunstnik
* Gottfried Wilhelm Leibniz, saksa filosoof
* Abraham Lincoln, USA 16. president
* Nicolaus August Otto, saksa leiutaja
* Jean-Jacques Rousseau, prantsuse filosoof
* Fjodor Šaljapin, vene laulja
* Georg Philipp Telemann, saksa helilooja
* Mark Twain, USA kirjanik
* Srinivasa Ramanujan, India matemaatik

## Vaata ka
*Diletant
*Haritus
Narese väin

**Narese väin** on väin, mis eraldab Ellesmere'i ja Gröönimaad ning ühendab Põhja-Jäämere Baffini lahte Lincolni merega. See koosneb viiest osast, mis lõunast põhja on Smithi väin, Kane'i laht, Kennedy väin, Halli laht ja Robesoni väin.

Väin on saanud nime Briti mereväeohvitseri George Strong Narese järgi.

Väinas asuvat väikest Hansu saart peavad enda omaks nii Kanada kui ka Taani.
Ustus Agur

**Ustus Agur** (1936. aastani **Ustus Hendrikson**; 1. jaanuar 1929 Tallinn – 1. jaanuar 1997 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane ja informaatik.

## Haridus

Ustus Agur lõpetas Tallinna 2. Keskkooli kuldmedaliga 1946. aastal ning Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna elektrimasinate- ja aparaatide eriala elektriinsenerina *cum laude* 1951. aastal. Aastast 1963 tehnikakandidaat (kaitses teaduskraadi 1962 Leningradi Elektrotehnika Instituudis elektriajamite modelleerimise teemal).

## Töökäik

Ustus Agur oli Tallinna Polütehnilise Instituudi õppejõud 1951–1977, sealhulgas 1966–1977 elektronarvutite kateedri juhataja. Eesti Informatsiooni Instituudi teadusdirektor 1978–1980 ja direktor 1980–1990. Ning 1991–1997 Eesti Informaatikafondi tegevdirektor. Ustus Agur asutas 1993. aastal ajakirja Arvutimaailm ning oli kuni 1996. aasta lõpuni selle peatoimetaja. Kuulus aastast 1967 Eesti Raadio "Mnemoturniiri" tarkade klubisse. 

Ta on avaldanud üle 500 publikatsiooni. Kuulus muusikuna jazzrühmitusse “Swing-Club”. 

## Mälestuse jäädvustamine
Ustus Aguri järgi on nimetatud büroohoone Tallinnas Ülemiste Citys Lõõtsa 8.

Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liit annab alates 2003. aastast välja Ustus Aguri stipendiumi, millega tunnustatakse tehnikateadlase Ustus Aguri silmapaistvat panust Eesti infoühiskonna teerajajana ja millega toetatakse avalik-õigusliku ülikooli doktorandi õpinguid, kelle doktoritöö teema on seotud kitsamalt IKT valdkonnaga või käsitleb laiemalt IKT kasutamist teises valdkonnas. Stipendiumi antakse välja IT Akadeemia programmi raames. Stipendiumi väljaandmist toetab Haridus- ja Noorteamet (enne 2020. aastat toetas stipendiumi väljaandmist Eesti Infotehnoloogia Sihtasutus).

## Viited

## Välislingid
*Eesti majanduslugu: Ustus Agur
Kõrvaltoime

**Kõrvaltoime** on mingi ravimi ehk mürgi üldiselt kahjulik toime peale kasuliku või põhilise toime. Näiteks mitmed antibiootikumid aitavad päästa organismi bakterite rünnakust, aga võivad samal ajal  kahjustada maksa, neere või põhjustada rasedal loote väärarenguid. Mõju sõltub ka konkreetse inimese geenidest ja teistest tarvitatavatest ainetest. Arst peab kõiki mõjusid arvestama optimaalse ravi määramisel.
Gustav-Leo Kivirand

**Gustav-Leo Kivirand** (sündinud 12. augustil 1982) on eesti muusik. 

Ta alustas klaveriõpinguid 1989. aastal Tallinna Muusikakeskkoolis õpetaja Merike Bürgeri klaveriklassis ja jätkas 1995. aastast Katrin Kuldjärve juures. Aastatel 1998–2001 õppis Tallinna Vanalinna Hariduskolleegiumis, õppides samal ajal orelit Piret Aidulo juures. 2001. aastal astus Gustav-Leo Kivirand EELK Usuteaduse Instituudi kirikumuusikaosakonda, kus ta jätkas oreliõpinguid. 2007. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia oreli eriala bakalaureuse- ja 2008. aastal magistriõppe professor Andres Uibo juhendamisel. Ta on õppinud ka klavessiini algul Marju Riisikampi juures ja hiljem Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias Imbi Tarumi juhendamisel.

Kivirand andis oma esimese soolokontserdi 16-aastaselt Tallinna Kaarli kirikus. Ta on osalenud meistrikursustel, mida on juhendanud Christoph Krummacher, Peter van Dijk, Marie-Louise Langlais, Christopher Stembridge, Edoardo Bellotti, Joel Speerstra, Ben van Oosten jt. Mänginud orelit Eestis, Lätis, Venemaal, Saksamaal ja Rootsis.

Ta on osa võtnud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias toimunud Buxtehude-konkursist 2007. aastal ja Lübeckis II rahvusvahelisest Buxtehude-konkursist 2009. aastal.

Lisaks on Kivirand laulnud organistide-koorijuhtide segakooris KOSK (dirigent Riho Ridbeck); vanamuusikaansamblis Linnamuusikud (Taivo Niitvägi juhendamisel), kammerkooris Noored Eesti Hääled (dirigendid Evelin Seppar ja Martin Sildos); Tallinna Piiskopliku Toomkoguduse kooris Laudate Dominum (dirigent Veljo Reier) ning Stockholmi Eesti Segakooris (dirigendid Epp Jaansoo, Henry Turu ja Toomas Tuulse). Laulmist on ta õppinud Vilja Žlisevski juures.

Aastatel 2008–2009 oli Kivirand Eesti Orelisõprade Ühingu juhatuse liige, 2010. aastast töötas ta EELK Kirikumuusika Liidu peasekretärina. 

Aastatel 2013–2016 töötas ta EELK Stockholmi koguduses organisti ja sekretärina. Alates 2017. aastast on ta vabakutseline organist.

2014. aastast on ta Rootsis asuva Eesti Teadusliku Seltsi liige.
Tartupaluk

**Tartupaluk** ehk **Hansu saar** (inglise *Hans Island*, taani *Hans Ø*) on saar Narese väina osas Kennedy väinas Gröönimaa ja Kanada põhjapoolseima saare Ellesmere'i vahel.

Saar on asustamata ja selle pindala on 1,3 km².

Saare gröönikeelne nimi Tartupaluk on pandud saare kuju järgi ja selle tähendus on 'neerukujuline'. Inglise- ja taanikeelse nime sai saar grööni reisimehe ja tõlgi Hans Hendriku (pärisnimega Suersaq) järgi, kes töötas Elisha Kent Kane'i, Charles Francis Halli, Isaac Israel Hayesi ja George Strong Narese polaarekspeditsioonidel 1853–1876.

Tartupalukit nõuavad endale nii Kanada kui Taani. 1973. aastal sõlmitud piirilepingu järgi kulgeb riigipiir läbi saare.


Wfm hans island-circled landsat.jpg|Asukoht satelliidipildil
Nares strait border (Kennedy channel).png|Kennedy väina kaart


1984. aastal lendas Taani Gröönimaa-asjade minister Tom Høyem helikopteriga saarele ja heiskas sinna Taani lipu ning jättis plakati kirjaga "Velkommen til den danske ø" ('Tere tulemast Taani saarele'). . Järgnenud aastatel külastasid saart korduvalt Taani laevad ning saarel heisati korduvalt Taani lipp.

Saare kuuluvuse küsimus tõusis uuesti päevakorrale 2004. aastal, kui Kanada ajakirjanduses kirjutati, et 2003. aastal heiskasid Taani inspektsioonilaeva Triton meremehed saarel Taani riigilipu. 2004. aastal toimusid saare lähedal Kanada sõjaväe õppused. Järgmisel aastal maabusid saarel Kanada sõjaväelased, kes püstitasid seal inuksuki ja heiskasid Kanada lipu. 20. juulil 2005 külastas saart Kanada kaitseminister Bill Graham. Taani kaitseministeerium protesteeris Kanada ministri Taani valduse etteteatamata külastuse pärast. 19. septembril leppisid Kanada ja Taani kokku saare omandivaidluse lahendamise protsessis.

2007. aastal tunnistasid Kanada võimud, et saar ei kuulu ainult Kanadale, vaid piir kulgeb läbi saare.

2008. aastal rajasid Austraalia, Kanada, Taani ja Šotimaa teadlased saarele automaatilmajaama.

13. augustil 2010 külastas saart Taani kruiisilaev M/S Ocean Nova ja 62 reisijat viidi kummipaatidega saare läänekaldale. Ehitati kivikuhil, mille tippu pandi Taani ja Gröönimaa lipp. Kivikuhilasse pandi kiri Ocean Nova külaskäigu kohta koos reisijate ja meeskonna nimedega.

## Viited
Aztec

**Aztec** on linn Ameerika Ühendriikides New Mexico osariigis, San Juani maakonna halduskeskus.

Linna lähedal asub Azteci varemete riiklik kultuurimälestis.

## Välislingid
* Linna koduleht
Kabelikangrud

**Kabelikangrud** ehk **Kabelimäe kalmed** on kalmeväli Muuksi külas Kuusalu vallas. Kangruid on kuus ja nad asuvad Kabelimäel, umbes 0,5&nbsp;km küla keskusest ida pool, Mikani talu maal.

## Pilte

Pilt:Kabelikangrud1.jpg
Pilt:Kabelikangrud2.jpg


## Vaata ka
*Hundikangrud

## Viited

## Välislingid
* Kabelikangrud Kultuurimälestiste riiklikus registris: 18261, 18262, 18263
Kabelimägi (Muuksi)

**Kabelimägi** on kõrgendik Kuusalu vallas, Muuksi küla keskusest umbes 0,5&nbsp;km ida pool, Mikani ja Lõokese talu taga. Mäel asuvad Kabelikangrud. Kabelimäe nimi on tuletatud rahvapärimusest, mis pidas kangruid vana kabeli varemeteks.
Vöödikulaadsed

**Vöödikulaadsed** (*Cortinariales*) on tänapäeval tunnustamata kandseente selts.

Varem siia liigitatud sugukonnad liigitatakse šampinjonilaadsete seltsi.

## Viited
* Seente süstemaatika konspekt
Lincolni meri

**Lincolni meri** (inglise keeles *Lincoln Sea*) on Põhja-Jäämere ääremeri, mis paikneb Kanada põhjapoolseimast Columbia neemest läänes kuni Gröönimaa põhjapoolseima Morris Jesupi neemeni idas. Mere põhjapiiri määrab ortodroom nende kahe neeme tipu vahel. Lincolni meri ümbritseb Ellesmere'i saare ja Gröönimaa põhjarannikut. 

Meri on aasta ringi kaetud jääga, mille paksus ulatub 15 meetrini. Kusagil Põhja-Jäämeres pole paksemat jääd. Mere sügavus on 100–300 m.

Vesi voolab merre Narese väina põhjapoolseima osa Robesoni väina kaudu. Hoovused kulgevad ida suunas.

Adolphus Washington Greely andis merele nime aastatel 1881–1884 Lady Franklini lahte sooritatud polaarekspeditsiooni käigus Ameerika Ühendriikide sõjaministri, Abraham Lincolni poja Robert Todd Lincolni auks.

Mere kaldad on kaljused ja tugevalt fjordidega lõhestatud. Kallastelt langevad merre liustikud. 

Ainus Lincolni mere rannikul asuv asula on Alert, mis on maailma põhjapoolseim asustatud punkt. 

Lincolni merest ida pool on Wandeli meri.
Smithi väin

**Smithi väin** (inglise *Smith Sound*) on väin Põhja-Jäämeres Taani põhjapoolseima saare Gröönimaa ja Kanada põhjapoolseima saare Ellesmere'i vahel. Smithi väin ühendab Baffini lahte Kane'i lahega ja on Narese väina osa.

Väina avastas 1616. aastal William Baffin, kes nimetas selle Inglismaa diplomaadi Thomas Smythi auks **Sir Thomas Smithi laheks**. Alates 1750. aastatest märgiti seda kaartidel **Sir Thomas Smithi väinana**, kuigi seda kuni John Rossi 1818. aasta ekspeditsioonini ei uuritud. Alates sellest ajast on väin tuntud lihtsalt Smithi väinana.

Edward Augustus Inglefield näitas 1832, et Smithi väin pole laht ega fjordi suue, vaid väin.
Nunap Isua

**Nunap Isua** (ka **Uummannarsuaq**, taani *Kap Farvel*; inglise *Cape Farewell*) on Gröönimaa lõunapoolseim neem. Asub Itilleqi saarel põhjalaiusel 59° 46' 23''.

Ingliskeelse nime andis neemele 1585. aastal Gröönimaa taasavastaja John Davis.

Saksa misjonär Konrad Kleinschmidt rajas u 50 km kaugusele neeme tipust 1824. aastal hernhuutlaste kogukonna Friedrichstal.

## Viited
Będzini linnus

**Będzini linnus** on 14. sajandil ehitatud linnus Lõuna-Poola Sileesia vojevoodkonnas Będzinis. 

## Välislingid
*Będzini Zagłębia Muuseumi koduleht
*Linnus YouTube`s
Kim Philby

**Harold Adrian Russell Philby** (ka **Kim Philby** või **H.A.R. Philby**; 1. jaanuar 1912 Ambala, India – 11. mai 1988 Moskva) oli Suurbritannia luureteenistuste (MI6) tippametnik, välisluure resident Türgis (1947–1949). Ta oli kommunist, kes töötas topeltagendina NKVD ja KGB huvides. Ta kuulus Nõukogude Liidu agentide hulka, keda tunti kui Cambridge'i viisikut. 

## Noorpõlv
Kim Philby sündis Harry St. John Bridger Philby (hiljem šeik Abdulla) pojana. Mõne aja pärast asus pere Inglismaale, kus Kim Philby sai väga hea hariduse, muutudes paljude eakaaslaste kombel härrassotsialistiks. 1929. aastal asus Kim Philby õppima Cambridge’i Trinity College’isse, mille ta lõpetas 1933. aastal. Seal tutvus ta samas õppivate Etoni eliitkoolist pärit noormeestega, keda ühendasid sotsialismilembus ja homoseksuaalsus.

## Luuretegevus
Mõnedel andmetel värbas Nõukogude luuraja Arnold Deutsch ta 1. juunil 1934 Londoni Regent's Parkis.

### Hispaanias
Philby sõitis Hispaania kodusõja ajal 3. veebruaril 1937 Hispaaniasse Sevillasse, kus ta hakkas tegutsema vabakutselise ajakirjaniku ja Nõukogude Liidu agendina ning pidi aru andma sealsetest julgeolekuotsustest Francisco Franco peakorteris. 

24. mail 1937 sai ta ajalehe *[[The Times]]* Francisco Franco peakorterisse määratud erikorrespondendiks. 

Philby reportaažid olid Franco suhtes niivõrd soosivad, et Franco andis talle 2. märtsil 1938 Cruz de la Orden de Merito Militari ordeni.

Kim Philby, saanud Nõukogude-vastase luure koordinaatoriks (1945–1947), paljastas hulga eesti agente (Richard Maasing, August Rei, Heinrich Laretei, Aksel Linkhorst). 

1947–1949 määrati ta tööle Istanbuli. 1949 sai Philbyst Briti salaluure sideohvitser CIA juures Washingtonis. CIA hakkas teda kahtlustama ja 1951 olid nad üpris kindlad, et Philby võib olla Nõukogude spioon.
Kim Philby suri NSV Liidus 1988. aastal ja on maetud Moskva Kuntsevo kalmistule. 

Kim Phliby isa Harry St. John Bridger Philby oli Saudi Araabia kuninga Abd al-aziz Al Saudi lähedane nõunik, läks islami usku ja sai kuninga väimeheks. Kim Philby vend Khaled Philby on ÜRO kõrge ametnik, endine ÜRO esindaja Turkmenistanis.

## Viited
Josette Rey-Debove

**Josette Rey-Debove** (16. november 1929, Calais, Pas-de-Calais – 22. veebruar 2005, Senegal) oli prantsuse leksikograaf ja semiootik.

## Teosed
* Rey-Debove, Josette. *Lexique Sémiotique*. Paris: PUF. 1979. (Semiootika sõnastik.)
Franz Nyenstede

**Franz Nyenstede** (ka Frantz Neustedt, Nyenstedt, Nystedt, Nyenstädt, Neustädt, vene Франц Ниенштедт; vkj 15. august 1540 Hoya krahvkond Vestfaal – 1622 ? Riia) oli kroonik, kaupmees Tartus ja Tallinnas ning Riia rae raehärra ja bürgermeister.

Nyenstede asus Liivimaale elama 1554. aastal ning tegutses mitmes linnas kaupmehena. 

1557. aastal oli ta Tartu linna saadikuna Tartu maksu üle Moskva tsaaririigis käinud Liivimaa läbirääkimiste saatkonnas. Pärast seda, kui venelased vallutasid Vene-Liivimaa sõjas Tartu, põgenes ta 1571. aastal Riiga, kus sai hiljem raehärraks ja bürgermeistriks. 

Seejärel oli ta Riia rae liige nii Riia üleminekul Poola-Leedu võimu alla kui ka 1584–1589 toimunud kalendrirahutuste ajal Riias.

Tema kroonika, mis on kirjutatud suhteliselt diletantlikult, kuid sisaldab siiski mitmeid huvitavaid teateid tema kaasaja kohta, ulatub kuni 1609. aastani.

Talle kuulus Suntaži (Sunzel) mõis Suntaži kihelkonnas Liivimaal. 

Franz Nyenstede oli lastetus abielus Tartu bürgermeister Detmer Meyeri tütrega.

## Teosed
*Liefländische Cronica bis Anno 1609, 165 lk. AISi otsing

*Franz Nyenstädt's Livländische Chronik, nebst dessen Handbuch, erstere nach ältern und neuen Abschriften . (Monumenta Livoniae Antiquae : Sammlung von Chroniken, Berichten, Urkunden und anderen schriftlichen Denkmalen und Aufsätzen, welche zur Erläuterung der Geschichte Liv-, Ehst- und Kurland's dienen. Zweiter Band. Riga und Leipzig : Verlag von Eduard Frantzen's Buchhandlung, 1839) Andmed ESTERis, Digitaalselt

*Franz Nyenstädt's, weiland rigischen Bürgermeisters und königlichen Burggrafen, Livländische Chronik, nebst desssen Handbuch, erstere nach ältern und neuern Abschriften, letzteres nach dessen Originalhandschrift herausgegeben / von G. Tielemann. Riga u. Leipzig : E. Frantzen, 1837 Andmed ESTERis

*Ливонская летопись Франца Ниенштедта // Сборник материалов и статей по истории Прибалтийского края, 1880-1883. (Часть 1, Часть 2, Часть 3, Часть 4, http://www.vostlit.info/Texts/rus14/Nienstedt/text4.phtml?id=1002)

## Viited

## Välislingid
* 
*
Clipperton

**Clipperton** (prantsuse *Île de Clipperton* või *Île de la Passion*, hispaania *Isla de la Pasión*) on asustamata atoll Vaikses ookeanis. Atolli pindala on 8,9 km², kuid maismaad on vaid 1,7 km². Saar on madal, kõrgus kuni 21 m. Kuulub Prantsusmaale.
Bjorjoljohh

**Bjorjoljohh** (jakuudi keeles Бөрөлөөх, vene keeles Бёрёлёх, alamjooksul Jelon - Елонь) on jõgi Venemaal Sahhas. 

Jõe pikkus on 754 km, valgala pindala 17 000 km². 

Jõgi agab Tšerski mägedest; moodustub Tšamõga-Okatõni ja Kemelkan-Okati jõe liitumisel. Voolab Jana-Indigirka madalikul valdavalt kirdesse. Suubub vasakult Indigirka deltasse.

Peamised lisajõed on Uese-Kõllahh (vasakpoolne) ning Ulahhan-Kõllahh (Tiit), Selgannahh ja Arõ-Mae (parempoolsed).
Eriviburvetikad

**Eriviburvetikad** ehk **ksantofüüdid** (*Xanthophyceae*) on heterokontide ehk stramenopiilide hõimkonda kuuluv vetikaklass. Eriviburvetikate liike on teada mõnisada
. Neist Eestis veidi üle kümne liigi.

Eriviburvetikate nimetus tuleneb sellest, et neil esineb kaks eri pikkusega viburit, millest väiksem on mõnikord redutseerunud; viburitel on liikumisfunktsioon. Eriviburvetikad on kõige rohkem levinud magevees, kuid esineb ka riim- ja merevees.

Mitmed fülogeneetilised uurimused viitavad, et tegemist on pruunvetikate lähima sugulasrühmaga.

Pigmentidest esinevad neil klorofüllid *a* ja *e*, beetakaroteen ja ksantofüll; klorofülli *b* pole leitud
. Varuainena esinevad neil leukosiin, volutiin, õlid ja rasvad, tärklist aga mitte.
Erinevalt teistest heterokontidest puuduvad eriviburvetikate kloroplastides fukoksantiinid, mistõttu nende värvus on heledamapoolne, olles tavaliselt helerohekaskollane, harvem ka tumeroheline või lausa sinine. 
Eriviburvetikate vormiline mitmekesisus on suur: esineb nii koloonialisi, monaadseid, kokkoidseid kui ka muid vorme.

Eriviburvetikad paljunevad zoospooride, autospooride, pooldumise vm teel.

## Süstemaatika
Eriviburvetikaid on aegade jooksul süsteemides mitu korda ümber paigutatud. Traditsiooniliselt vaadeldi neid omaette hõimkonnana eriviburvetiktaimed (*Xanthophyta* ehk *Heteroconatae*). Nüüdisajal paigutatakse nad üldjuhul heterokontide hõimkonda, moodustades seal klassi. 

Eriviburvetikate võimalikud seltsid ja perekonnad on järgmised:

* selts *[[Botrydiales]]*
***Asterosiphon*
***Botrydium*

* selts *[[Mischococcales]]*
***Botrydiopsis*
***Botryochloris*
***Bumilleriopsis*
***Chlorellidium*
***Mischococcus*
***Monodus*
***Ophiocytium*
***Pleurochloris*
***Pseudobumilleriopsis*
***Sphaerosorus*

* selts *[[Tribonematales]]* Pascher
***Bumilleria*
***Heterococcus*
***Heterothrix*
***Tribonema*
***Xanthonema*

* selts *[[Vaucheriales]]* Nägeli ex Bohlin
***Vaucheria*

## Viited
Virve Sarapik

**Virve Sarapik** (sündinud 25. juunil 1961) on eesti kunstiteadlane ja semiootik.

Ta kaitses 1999. aastal Tartu Ülikoolis doktoritöö semiootika ja kulturoloogia alal ning sai doktorikraadi.

Sarapik on töötanud alates 1989. aastast Eesti Kunstiakadeemias, algul assistendi, seejärel dotsendi, vanemteaduri ja erakorralise professorina. Aastatel 1998–2002 töötas ta ka Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuses ning 2003–2014 Eesti Kirjandusmuuseumi vanemteaduri ja kultuuriteooria töörühma juhina. 

Ta on alates 2010. aastast Eesti Kunstiakadeemia professor, 2017. aasta septembrist EKA kunstiteaduse ja visuaalkultuuri instituudi juhataja.

## Tunnustus

* 2002 – stipendium "Ela ja sära"
*2007 – Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu aastapreemia (ajakirja Kunstiteaduslikke Uurimusi kõrgetasemeline koostamise eest)
*2021 – Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu aastate preemia  (esimene laureaat)

## Teosed
*Sarapik, Virve. *Keel ja kunst*. Tallinn: Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus 1999.

## Isiklikku
Virve Sarapiku abikaasa on füüsik Jaan Kalda.

## Viited

## Välislingid
*
Bongoville

**Bongoville** on asula Gaboni idaosas Ülem-Ogooué provintsis. Asub Franceville'ist idas. 

Bongoville, varasema nimega Lewaï, on president Omar Bongo sünniküla.

Bongoville'is on suur staadion.
Franceville

**Franceville** on linn Gaboni idaosas, Ülem-Ogooué provintsi halduskeskus. Asub Mpassa jõe ääres.

Linn kasvas välja Masuku külast, kuhu Savorgnan de Brazza asustas vabastatud orje ja nimetas küla ümber 1880. aastal.

Linnas on Transgaboni raudtee lõppjaam. Seal lõpeb ka maantee N3.

Franceville'i on maetud Omar Bongo.
Augusto Ponzio

**Augusto Ponzio** (sündinud 17. veebruaril 1942) on Itaalia semiootik.

Ta töötab keelefilosoofia ja üldise lingvistika professorina Bari Ülikoolis. Ta on avaldanud rea uurimusi semiootika ja Mihhail Bahtini tööde alal.
Bari Ülikool

**Bari Ülikool** (itaalia keeles *Università degli Studi di Bari “Aldo Moro”*) on ülikool Bari linnas Itaalias.

Ülikool asutati 1925. aastal.

## Välislingid
*Bari Ülikooli koduleht
Reality Killed The Video Star

"**Reality Killed the Video Star**" on laulja Robbie Williamsi kaheksas stuudioalbum, mis ilmus 9. novembril 2009.
## Singlid
Singel "Bodies" on kinnitatud albumi esimeseks ametlikuks singliks. Esmaesitus toimus BBC Radio 1-s 4. septembril 2009. Singlit "Bodies" saab kuulata YouTube'ist, kus on ametlikult terve singel kuulatav Bodies singel.

## Laulud albumil
# "Morning Sun"
# "Bodies" - 4:02
# "You Know Me"
# "Blasphemy"
# "Do You Mind?"
# "Last Days of Disco"
# "Somewhere"
# "Deceptacon"
# "Starstruck"
# "Difficult for Weirdos"
# "Superblind"
# "Won't Do That"
# "Morning Sun (Reprise)"
# "Arizona" (iTunes ekslusiiv boonus laul)
Gunther Kress

**Gunther Rolf Kress** (18. märts 1940 Nürnberg, Saksamaa – 20. juuni 2019) oli inglise semiootik.

Ta õppis Austraalias Newcastle'i ülikoolis. Seejärel stažeeris, tegi teadust ja õpetas Kenti ülikoolis, East Anglia ülikoolis, Lõuna-Austraalia ülikoolis ning Sydney tehnoloogiaülikoolis (UTS). 

Alates 1991. aastast töötas Kress semiootika- ja haridusteaduste professorina Londoni Ülikoolis. Ta on pälvinud tunnustust oma töödega sotsiosemiootika ja visuaalsemiootika valdkonnas. Tema multimodaalsuse uuringud on tekstiõpetuses kujunenud kaanoniks.

Ta on esinenud Eestis 2003., 2006., 2012. ja 2018. aastal.

## Teosed
*Kress, Gunther R. 1997. *Before Writing: Rethinking the Paths to Literacy*. New York: Routledge. ISBN 0-415-13804-3. 
*Kress, Gunther R. 2003. *Literacy in the New Media Age*. New York: Routledge. ISBN 0-415-25356-X. 
*Kress, Gunther R.; Leeuwen, Theo Van 2006. *Reading Images: The Grammar of Visual Design*. New York: Routledge. ISBN 0-415-31915-3.

## Kirjandus
* Indrek Ibrus. Tossupaari esteetika kui poliitika. Intervjuu Gunther Kressiga. Eesti Ekspress, Areen. 9. september 2003
* Veronika Kalmus. Märgiteadus kui turumajanduse teener (intervjuu Günther Kressiga). Eesti Ekspress / Areen, 2. november 2006 
* In memoriam Gunther Kress (1940-2019) Nekroloog University College Londoni kodulehel. 21. juuni 2019

## Välislingid
*Gunther Kress Londoni Ülikooli kodulehel
*Gunther Kressi ettekanne "Reading Images: Multimodality, Representation and New Media" 
*Gunther Kressi loeng Tartus 14. novembril 2018
Oussama Mellouli

**Oussama "Ous" Mellouli** (araabia أسامة الملولي; sündinud 16. veebruaril 1984 Tunisis) on Tuneesia ujuja. Ta on kahekordne olümpiavõitja ja kahekordne maailmameister.

Mellouli võitis esimese medali maailmameistrivõistlustelt 2003. aasta MM-il Barcelonas 400 m kompleksujumises, kui ta oli kolmas. Võitjale Michael Phelpsile kaotas ta rohkem kui 6 sekundiga. 2005. aasta maailmameistrivõistlustel Montréalis sai ta kaks pronksmedalit, olles kolmas nii 400 m vabaujumises kui ka sama pikas kompleksujumises.

2007. aasta MM-il Melbourne'is võitis ta algselt 800 m vabaujumises kuldmedali ja 400 m vabaujumises hõbemedali, kuid ta siiski pidi need loovutama, kui selgus, et ta oli andnud positiivse dopinguproovi juba novembris 2006. Ta sai 18-kuulise võistluskeelu, mille alguseks märgiti 30. november 2006.

2008. aasta olümpiamängudel Pekingis tuli Melloulist Tuneesia esimene olümpiavõitja ujumises. See oli läbi aegade alles teine Tuneesia olümpiavõit. Esimese olümpiavõidu oli toonud 1968. aasta OM-ilt Méxicost 5000 m jooksus Mohamed Gammoudi. Mellouli võitis Pekingis 1500 m vabaujumise, jättes teiseks Austraalia sportlase Grant Hacketti, kes üritas võita olümpiamängudelt kolmandat kulda järjest sellel alal.

Roomas toimunud 2009. aasta maailmameistrivõistlustel tuli Mellouli maailmameistriks 1500 m vabaujumises ajaga 14.37,28. Lisaks sai ta veel kaks hõbemedalit 400 ja 800 m vabaujumises.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 2008  Pekingis
**  **olümpiavõitja** 1500 m vabaujumises **14.40,84**   
* 2012  Londonis
**  **olümpiavõitja** 10 km maraton **1:49:55,1**  
* 2012  Londonis
**  pronksmedal 1500 m vabaujumises **14.40,31**  

### [[Ujumise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2003  Barcelonas
**  pronksmedal 400 m kompleksujumises **4.15,36**
* 2005  Montréalis
**  pronksmedal 400 m vabaujumises **3.46,08**
**  pronksmedal 400 m kompleksujumises **4.13,47**
* 2009  Roomas
**  **maailmameister** 1500 m vabaujumises **14.37,28**
**  hõbemedal 400 m vabaujumises **3.41,11**
**  hõbemedal 800 m vabaujumises **7.35,27**
* 2013  Barcelonas
**  **maailmameister** 5 km **53.30,4**
**  pronksmedal 10 km **1:49:19,2**
  
## Välislingid

* Oussama Mellouli veebileht University of Southern California kodulehel
Cambridge'i viisik

**Cambridge'i viisik** (ingl *Cambridge Five*) oli Nõukogude luure poolt 1930. aastatel Suurbritannia elitaarse Cambridge'i ülikooli õppurite seast värvatud agentide võrgustik, mis edastas NSV Liidule poliitilist ja sõjalist informatsiooni teise maailmasõja ja külma sõja ajal, kuni 1950. aastate alguseni.

Viisiku liikmed olid 
* Kim Philby (koodnimi Stanley),
* Donald Duart Maclean (koodnimi Homeros),
* Guy Burgess (koodnimi Hicks),
* Anthony Blunt (koodnimi Johnson) ja
* John Cairncross (koodnimi Liszt).

Kuna Cairncrossi osalemine võrgustikus sai laiemalt teatavaks alles 1990. aastatel, on spioonirühmitust nimetatud ka **Cambridge'i nelikuks**. Kolm viisiku liiget (Kim Philby, Guy Burgess ja Donald Duart Maclean) põgenesid hiljem NSV Liitu.

## Taust ja värbamine
Viiest agendist neli kuulus inglise kõrgklassi ning ainult üks neist, John Cairncross, oli pärit lihtrahva seast. 1930. aastail olid NSV Liidu ja Kominterni tehtud propaganda tulemusena Suurbritannia ülikoolides materiaalselt kindlustatud noorte hulgas suhteliselt laialt levinud sotsialistlikud ideed, mille üle toimusid poolavalikud arutlused klubides ja noorte kogunemistel. Kasutades inglise vanema põlvkonna kommunistliku liikumise pooldajate (Arthur Winn) antud vihjeid värbamiseks sobilike isikute kohta (kuni 25 noort) õnnestus Nõukogude illegaalse luurevõrgustiku luureagentidel (Arnold Deutsch) kaasata ideoloogilisel pinnal (poolehoid Nõukogude Liidus ehitatavale heaoluriigile) ja arvatavasti ka seksuaalse sättumuse põhjal (homo- ja biseksuaalsus) teadaolevalt vähemalt need viis võimekat üliõpilast (mõningatel andmetel rohkemgi), kes peagi tõusid Suurbritannia luure- või välisteenistuses kaalukatele ametikohtadele, mis võimaldasid neil edastada konfidentsiaalset sõjalist ja poliitilist teavet NSV Liidule ligi 20 aasta jooksul.

## John Cairncrossi (1913–1995) tegevus
Cairncrossil, kes töötas 1940. aastatel Suurbritannias ministriabina ja pärast luureametis SIS, oli juurdepääs mitmesugustele tuumauuringuid ja -tehnoloogiat käsitlevatele dokumentidele ja aruannetele. 1943. aastal autasustas NSV Liit teda Punalipu ordeniga. Cairncross jõudis paljastamata pensionile minna ja kolis Prantsusmaale. Tema tegevus paljastati tagantjärele, kuid kohtu alla ta ei läinudki – väidetavalt vastutasuks avameelse ja kõikehõlmava ülestunnistuse eest.

## Vaata ka
*Cedric Belfrage
*Melitta Norwood
*George Blake

## Viited

## Välislingid
*  23 October 2015, The National Archives, File release: Cold War Cambridge spies Burgess and Maclean, nationalarchives.gov.uk
*Оксфордский агент
Üldmaateadus

**Üldmaateadus** on geograafilise hariduse peamine õppeaine, loodusgeograafiliste teaduste alus. Seda õpetatakse kõrgkoolides geograafia ja geoökoloogia erialal ning Eestis kooli gümnaasiumiastmes. Eesti kõrgkoolides (Tartu ja Tallinna ülikoolis) on vastava õppeaine nimetus "maateaduste alused" või "maateaduse alused".

Üldmaateadus uurib Maa kui terviku ehituse, koostise, arenemise ja geograafilise liigestuse üldisi seaduspärasusi.

## Vaata ka
* Maateadus
Kim Kardashian

**Kimberly Noel Kardashian** (sündinud 21. oktoobril 1980 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide tõsielusarja tegelane, modell ja ettevõtja. 

Tema isa on kolmanda põlve Ameerika armeenlane ning tema ema esivanemad on pärit Hollandist, Inglismaalt ja Šotimaalt. 

Armeenia päritolu tõttu on Kardashian korduvalt toetanud armeenlaste genotsiidi tunnistamist ning julgustanud ka Ameerika Ühendriikide presidenti Barack Obamat ja valitsust genotsiidi ametlikult tunnistama. 2011. aasta 21. aprillil, vaid mõni päev enne genotsiidi 96. aastapäeva, kirjutas ta sel teemal ka oma blogis ja Twitteri kontol.

## Perekond
Kim Kardashiani isa on Robert Kardashian, ema Kristen Jenner (tuntud kui Kris Jenner), õed Kourtney Kardashian ja Khloé Kardashian, vend Robert Kardashian ning poolõed Kendall Jenner ja Kylie Jenner.

## Isiklikku
2000. aastal abiellus Kardashian muusikaprodutsent Damon Thomasega. Thomas algatas abielulahutuse 2003. aastal. 

2011. aasta mais kihlus Kardashian NBA korvpalluri Kris Humpherisega, kellega ta oli suhtes alates 2010. aasta oktoobrist. Nad abiellusid 20. augustil 2011 Californias. 72 päeva pärast abiellumist algatas Kardashian abielulahutuse. 

2012. aasta aprillis alustas ta suhet räppar Kanye Westiga. Nad kihlusid 21. oktoobril 2013, Kimi 33. sünnipäeval. Abielu sõlmiti 24. mail 2014 Itaalias. Neil on tütar North West (sündinud 2013) ja poeg Saint West (sündinud 2015) ning surrogaatema sünnitatud tütar Chicago West (sündinud 2018) ja poeg Psalm West (sündinud 2019). 

## Vaata ka
*Armeenia diasporaa

## Viited

## Välislingid
* Kim Kardashiani koduleht
Louis Homilius

**Louis Homilius** (vene Луи Фёдорович (Людвиг Фридрихович) Гомилиус; 25. mai 1845 Peterburi – 27. detsember 1908 Peterburi) oli vene organist, töötas Peterburi Konservatooriumis.

Tema õpilaste seas olid Artur Kapp, Rudolf Tobias, Peeter Süda, Mart Saar ja Otto Hermann.
Märjamaa raudteejaam

**Märjamaa raudteejaam** oli raudteejaam Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa alevis, Rapla–Virtsu raudtee 27. kilomeetril.

Jaamahoone aadress on Jaama tänav 5. Täpselt sama projekti järgi ehitati Vigala raudteejaama hoone. Jaama sulgemise järel oli hoone kasutusel postkontori ja elamuna. Raudteelaste elamute aadressid on Jaama tänav 1 ning 3. Ka veetorn on säilinud.

Raudteetammilt Virtsu poole vaadates jääb jaamahoone paremale.

Märjamaale eelnes Rapla poolt reisirongipeatustest kas Pühatu jaam või Orgita peatus ning järgnes Paeküla jaam.

## Viited

## Välislingid
* Peahoone kultuurimälestiste riiklikus registris
* Veetorn kultuurimälestiste riiklikus registris
Lakoonia laht

**Lakoonia laht** (kreeka Λακωνικός Κόλπος, *Lakonikós Kólpos*) on Vahemere laht Peloponnesose lõunakaldal Joonia mere lõunaosas. Piirneb läänes Tainaroniga ja idas Malea neemega, kagus Kýthira saarega. Laius suudmes 37 km, ulatub maasse 41 km ulatuses. Sügavus ületab 1 km.
Lahte ümbritsenud Vana-Kreeka maakonna Lakoonia (ka Lacedaemonia) keskus oli Sparta.
Codfish

**Codfish** ehk** Whenua Hou** on asustamata saar Tasmani meres. Pindala 14 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 249 m. Kuulub Uus-Meremaale.

Saarel on kakkpapagoi asurkond.
Thomas Hiärn

**Thomas Hiärn** (ka  Tomas Hjärne, Hiärne, Hiærne, Hjärn, Hiaern; 1638 Skuoritsa, Ingeri – vkj 6. / 16. august 1678 Virtsu mõis) oli rootsiaegne ametnik ja kroonik.

Ta sündis Ingerimaa Nyeni kirikuõpetaja Erlandus Jonæ Hiärne (surnud 1654 Nyen) pojana, õppis 1655. aastast Academia Gustavianas, töötas Bengt Horni sekretärina, 1662–1666 Tallinna linnusekohtus ja Virtsu mõisa valitsejana ja Saaremaa rüütelkonna sekretär.

Ta kirjutas 7. osalise Eesti-, Liivi- ja Lätimaa ajaloo, mis käsitleb sündmusi aastani 1639. Oma kroonikasse on Hiärne, keda on nimetatud ka Liivimaa Liviuseks, kokku kuhjanud ulatusliku materjali alates legendaarsete teadetega muinasajast ja lõpetades konkreetsete faktidega oma kaasajast.

Tema Academia Gustavianas õppinud vend Urban Hjärne (1641–1724) sai 1689 Rootsi aadlikuks (Rootsi rüütelkonnas nr 1149) ja oli muuhulgas Riia garnisoni arst ja Liivimaa kindralkuberner Claes Totti ihuarst Riias.

## Teosed
* Thomas Hiärns Ehst-, Liv- und Lettländische Geschichte. Nach der Originalhandschrift herausgegeben. (Sammlung Ehst-, Liv-, und Kurländischer Geschichtschreiber. Erster Band. (Johann Friedrich von Recke) Mitau: bey Johann Magnus Wehrt 1794) Andmed ESTERis, Digitaalselt
* Thomae Hiärn's Ehst-, Lyf- und Lettlaendische Geschichte. Nach der Originalhandschrift herausgegeben und im Drucke besorgt von Dr. C. E. Napiersky. (Monumenta Livoniae Antiquae : Sammlung von Chroniken, Berichten, Urkunden und anderen schriftlichen Denkmalen und Aufsätzen, welche zur Erläuterung der Geschichte Liv-, Ehst- und Kurland's dienen. Erster Band. Riga, Dorpat und Leipzig : Verlag von Eduard Frantzen's Buchhandlung, 1835) Andmed ESTERis, Digitaalselt
* Nachtrag zu Thomae Hiaern's Ehst-, Lyf- und Lettländischer Geschichte zum erstenmale herausgegeben von Dr. C. E. Napiersky. (Monumenta Livoniae Antiquae : Sammlung von Chroniken, Berichten, Urkunden und anderen schriftlichen Denkmalen und Aufsätzen, welche zur Erläuterung der Geschichte Liv-, Ehst- und Kurland's dienen. Zweiter Band. Riga und Leipzig : Verlag von Eduard Frantzen's Buchhandlung, 1839) Andmed ESTERis, Digitaalselt

## Viited

## Kirjandus
* Rudolf Winkler: Beiträge zur Biographie des Geschichtsschreibers Thomas Hiärne, 6. lk URRAM teavik
* Janet Laidla: 17. sajandi ajalookirjutaja raamaturiiul : magistritöö / Janet Laidla ; juhendaja: Sulev Vahtre ; Tartu Ülikool, filosoofiateaduskond, ajaloo osakond, Tartu: Tartu Ülikool, 2006, pdf Andmed ESTERis

## Välislingid
*