open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kruhłaje

**Kruhłaje** (poola keeles *Kruhłe*, valgevene-eesti transkriptsioonis **Kruglaje**) on linn Valgevenes Mahiloŭ oblastis, Kruhłaje rajooni halduskeskus. Linn asub Drući jõe kaldal Mahiloŭ linnast 52 kilomeetri kaugusel, merepinnast 175 meetri kõrgusel.

Haridust annavad keskkool ja internaatkool. Linnas on kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Antakse välja rajoonilehte Сельскае жыцьцё. Kruhłajes on toiduainetetööstus (seal asuvad piimakombinaat ja õlivabrik), linnas töödeldakse lina ja valmistatakse ehitusmaterjale. Linnas on koduloomuuseum.

## Ajalugu

Kruhłajet mainitakse esimest korda aastal 1520. Administratiivselt kuulus see Viciebski vojevoodkonda ja Orša maakonda. Toona oli asula Połubińskite valduses. Hiljem kuulus küla Naruszewiczitele, Dembińskitele, Raczyńskitele ja Lomskitele. Aastal 1621 läks küla Lew Sapieha valdusse. Aastal 1667 läks küla Sapiehadelt tagasi Połubińskitele.

Aastal 1669 mainiti Kruhłajet esimest korda kui alevit. Aastal 1679 said alevi omanikeks taas Naruszewiczid, aga XVIII sajandi alguses läks see Ogińskite valdusse.

Poola jagamisel läks Kruhłaje aastal 1772 Venemaa koosseisu. Seal kuulus alev algselt Valgevene ja hiljem Mogiljovi kubermangu. Alevi omanikuks sai Jekaterina Daškova. Tema rajas alevisse pruulikoja ja telgivabriku. Aastal 1785 oli alevis kaks õigeusu kirikut, seal tegutsesid kaks veskit ja asulas oli ka kivist laohoone. 1812. aasta sõja ajal oli alev mõnda aega Kutuzovi peakorter. 

Aastal 1880 tegutses alevis kolm veskit. Aastaks 1913 läbis alevit Talačyni ja Mahiloŭ linna vaheline postimaantee, alevis asus kümne hobusega postijaam. 

Aastal 1924 hakkas Kruhłaje kuuluma Valgevene NSV koosseisu. kus sellest sai rajoonikeskus. Aastal 1925 sai alevist küla. Teise maailmasõja ajal hukkus külas ja selle ümbruses ligi 3000 kohalikku elanikku. Asula sai uuesti aleviks 11. märtsil 1967. 26. veebruaril 2016 sai Kruhłajest linn.

## Tuntud elanikke
* Alena Kobiec-Filimonava – Valgevene tõlk ja kirjanik
* Dzianis Dudkoŭ – Valgevene ajaloolane

## Viited

## Välislingid

* Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
Eesti Laul 2016

**Eesti Laul 2016** oli kaheksas Eesti Laulu võistlus ja 23. Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor. Toimus kaks poolfinaali – 13. ja 20. veebruaril ja finaal 5. märtsil 2016.

Võistluse võitja Jüri Pootsmann lauluga "Play" esindas Eestit 61. Eurovisiooni lauluvõistlusel Rootsi pealinnas Stockholmis.

## Esimene poolfinaal
* Toimus 13. veebruaril 2016 ETV stuudiotes
* Saatejuhid Henry Kõrvits ja Maris Kõrvits

## Teine poolfinaal
* Toimus 20. veebruaril 2016 ETV stuudiotes
* Saatejuhid Henry Kõrvits ja Maris Kõrvits

## Finaal
* Toimus 5. märtsil 2016 Saku Suurhallis
* Saatejuhid Märt Avandi ja Ott Sepp
### I voor

### II voor
* Teises voorus osalesid I voorus kolm  enim punkte kogunud laulu. Võitja kuulutati välja telefonihääletuse tulemuse põhjal. 

## Välislingid
*Lauluvõistluse lehekülg Eesti Rahvusringhäälingu veebis
Kōichirō Genba

**Kōichirō Genba** (jaapani keeles 玄葉 光一郎 *Genba Kōichirō*; sündinud 20. mail 1964 Tamuras) on Jaapani poliitik (Jaapani Demokraatlik Partei). Ta oli 2. septembrist 2011 kuni 26. detsembrini 2012 Jaapani välisminister.

Ta sündis aastal 1964 Tamuras (asub Fukushima prefektuuris). Ta on lõpetanud jesuiitliku Sophia ülikooli õigusteaduskonna. Hiljem lõpetas ta (Panasonicu asutaja Konosuke Matsushita loodud) Matsushita juhtimise ja valitsemise instituudi.

Ta oli 2. septembrist 2011 kuni 26. detsembrini 2012 Jaapani välisminister (Yoshihiko Noda valitsuses).
Sokratese vanne

**Sokratese vanne** (saksa keeles **Sokratischer Eid**) ehk sokraatiline vanne õpetajatele on vanne, mille koostas arstide Hippokratese vande eeskujul pedagoog Hartmut von Hentig.

## Vande tekst

"Õpetaja või kasvatajana võtan endale kohustuse: 
* austada iga lapse eripärasid ja kaitsta neid ka teiste ees;
* tagada lapse kehaline ja vaimne puutumatus/ühtsus;
* panna tähele lapse meele (tunde)liigutusi, kuulata teda ja võtta tõsiselt;
* kõigele, mis ma lapse isikuga teen, püüan saada tema nõusoleku, samamoodi nagu ma toimin ka täiskasvanutega;
* seletada lapsele tema arengu seaduspärasusi, kuivõrd need tuntavad on, heas võtmes ja võimaldama lapsel neid reegleid omaks võtta;
* tuua esile ja arendada tema andeid (eelsoodumusi);
* kaitsta tema nõrku külgi, olles tema kõrval ja koos temaga ületades hirmu, süütunde, kurjuse ja vale, kahtlused ja usaldamatuse, valu ja egoismi, kui temal peaks seda vaja olema;
* mitte murdma tema tahet – ka siis, kui see mõttetusena tundub; aitama tal oma tahet mõistlikumaks muuta;
* õpetama talle täiskasvanulikku otsustusvõimet, vastastikuse teadustamise ja arusaamise kunsti; 
* valmistama teda ette kollektiivi liikmena vastutusest osa võtmiseks, selles plaanis, et;
* siduda end selle maailmaga, nii nagu ta on, ilma et heidetaks maailmale ette tema olemist;
* teada anda, mis ja kuidas on ühine hea elu;
* pakkuda talle parema maailma visiooni ja lootust, et see ka sündima saaks;
* õpetada talle tõearmastust, mitte aga tõde – "see on ainult Jumalaga".

Sellest lähtudest on minu kohustus:

* nii hästi kui ma oskan, pakkuda oma eluga eeskuju kuidas selle maailma raskuste, kiusatuste, võimaluste ja iseenda piiratud vaimuannete ning pasliku süüga toime tulla;
* vastavuses oma jõududega, hoolitseda selle eest, et kasvav põlvkond saaks elada maailmas, mis oleks elamist väärt ja milles pärandiks saadud koormad ja raskused nende ideid, lootusi ja jõude ei lämmataks;
* põhjendama avalikult oma veendumusi ja tegusid, väljendama kriitikat mis on õigustatud ja asjalik, kontrollima oma otsustusi südametunnistuse kohaselt; 
* seista vastu kõikidele isikutele ja suhetele – avaliku arvamuse survele, erialaliitude huvidele, ametkondlikule staatusele, ametlikele ettekirjutustele, kui need minu vandega võetud kohustuste täitmisel takistuseks võivad saada. "

## Kirjandus
* Hartmut von Hentig: *Die Schule neu denken. Eine Übung in pädagogischer Vernunft* (= *Beltz Taschenbuch.*, 119, köide *Essay*). Erweiterte Neuausgabe. Beltz, Weinheim u. a. 2003, ISBN 3-407-22119-3, S. 258.
* Hartmut von Hentig, Der Sokratische Eid der Pädagogen 
*Der Sokratische Eid auf der Homepage der Laborschule Bielefeld.

## Märkus
*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Sokratischer Eid]] seisuga 30.12.2015.*
Johannes Johanson

**Johannes Johanson** (22. märts 1945 – 26. detsember 2015) oli Eesti merendustegelane. 1994–1997 oli ta Estline'i peadirektor.

## Viited

## Välislingid
*
Anatoli Ljadov

**Anatoli Konstantinovitš Ljadov** (vene Анатолий Константинович Лядов; 30. aprill / 12. mai 1855 Peterburi – 15./28. august 1914 Borovitši lähedal) oli vene helilooja, muusikapedagoog ja dirigent.

Ta sündis muusikute peres ja esimese mitteametliku muusikahariduse sai ta oma dirigendist kasuisalt. 1870. aastal astus ta Peterburi konservatooriumi õppima klaverit ja viiulit. Varsti loobus ta pillimänguõppest ning keskendus kontrapunktile ja fuugale, säilitades siiski hea klaverimänguoskuse. Tema annet tunnustas teiste hulgas Modest Mussorgski ning ta suhtles lähedalt heliloojate rühmitusega Võimas Rühm. Ta õppis kompositsiooni ka Nikolai Rimski-Korsakovi juhendamisel.

Alates 1878. aastast õpetas ta Peterburi konservatooriumis, tema õpilaste seas olid näiteks Sergei Prokofjev ja Mart Saar.

1884. aastal ta abiellus.
.biz

**.biz** on tippdomeen äriettevõtetele. Kasutusel on alates 2001. aastast.

Tippdomeen loodi, et leevendada nõudlust tippdomeeni .com järele ja näiteks võimaldada ettevõtetel registreerida soovitud domeeninimi, kui see on .com laiendiga juba võetud.

Domeeni haldab USA tehnoloogiaettevõte Neustar.

2008. aastal ületas registreeritud domeenide arv kahe miljoni piiri.
.com

**.com** on ülddomeen, mis algselt oli mõeldud äriettevõtetele (lühend ingliskeelsest sõnast *commercial* 'äriline'). Domeen on kasutusel alates 15. märtsist 1985.

Hiljem avati registreerimine kõigile soovijatele. See on kõige kasutatavam domeeninimi.
.coop

**.coop** on tippdomeen koostööle suunatud ettevõtete ja organisatsioonide (eelkõige ühistute) jaoks. Kasutusel on alates 2001. aastast.
.edu

**.edu** on tippdomeen haridusasutuste, eelkõige ülikoolide jaoks. Kasutusel on alates 1. jaanuarist 1985.

## Vanimad praeguseni kasutusel olevad .edu tippdomeeniga veebisaidid
.gov

**.gov** on tippdomeen Ameerika Ühendriikide valitsusasutuse jaoks. Kasutusel on alates 1. jaanuarist 1985.

Domeeni haldab Ameerika Ühendriikide föderaalvalitsuse juures töötav General Services Administration (GSA).

## Välislingid
*https://home.dotgov.gov/
.info

**.info** on tippdomeen üldise, raskelt liigitatava teabega tegelevatele serveritele. Kasutusel on alates 2001. aastast.

2008. aastal oli domeeni alla registreeritud üle 5 miljoni veebisaidi.

## Välislingid
*https://info.info/
.asia

**.asia** on tippdomeen Aasia regiooni ettevõtete, organisatsioonide ja eraisikute jaoks.

Tippdomeen avalikustati 9. oktoobril 2007 ja avati vabaks registreerimiseks 26. märtsil 2008. 2013. aastaks oli registreeritud üle 455 000 domeeni.

## Välislingid
*Koduleht
.int

**.int** on tippdomeen riikidevaheliste lepingute alusel tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide jaoks. Kasutusel on alates 3. novembrist 1988.
.jobs

**.jobs** on tippdomeen töövahenduse ja personalitöö jaoks. Kasutusel on alates 2005. aastast.

Domeeni registri haldaja on Employ Media LLC.

## Välislingid
*Registri koduleht
.mil

**.mil** on tippdomeen USA sõjaväe ja sellele alluvate uurimiskeskuste või teadusasutuste jaoks. On kasutuses alates 1. jaanuarist 1985.
.museum

**.museum** on tippdomeen muuseumite jaoks. See võeti kasutusele 2001. aastal.

Rahvusvaheline Muuseumide Nõukogu on määranud kindlaks asutuste ja isikute rühmad, kes võivad seda domeeni kasutada.

## Välislingid
*about.museum Info domeeni kohta
.mobi

**.mobi** on tippdomeen viitamaks mobiilteenuseid pakkuvale leheküljele. Kasutusel on alates 2005. aastast.

Alates 2010. aastast on domeeni registri haldajaks USA ettevõte Afilias.
.net

**.net** on geneeriline üladomeen, mida algselt kasutasid ainult Interneti enda struktuuri teenindavad serverid. Kasutusel on alates 1. jaanuarist 1985.

2015. aastal oli see populaarsuselt neljas tippdomeen (.com, .tk ja .de järel).

## Viited
.org

**.org** (lühend sõnast 'organisatsioon') on üldine tippdomeen, mis on kasutusel alates 1985. aastast; see on üks esimesi tippdomeene.

Algul kasutasid seda domeeni ainult Ameerika Ühendriikide mittetulundusühingud. 

2012. aastaks kasvas domeenile registreeritud saitide hulk kümne miljonini ning on pärast seda püsinud 10 ja 11 miljoni vahel.
.pro

**.pro** on tippdomeen kvalifitseeritud professionaalidega seotud veebisaitide jaoks. 

Domeen võeti kasutusele 2004. aasta juunis. Algul oli see avatud vaid Prantsusmaa, Kanada, Saksamaa, Suurbritannia ja USA juristidele, raamatupidajatele, arstidele ja inseneridele. Hiljem registreerimisõigusi laiendati. 2010. aastal oli 42% selle domeeni saitidest registreeritud USAs, 24% Prantsusmaal ja 5% Venemaal.
.tel

**.tel** on tippdomeen kontaktandmete vahendamiseks. Kasutusel on alates 2005. aastast, üldiselt kättesaadavaks sai 2009. aastal.

2011. aasta alguseks oli tippdomeenile registreeritud üle 300 000 domeeni. 2014. aasta alguses oli registreeritud domeene üle 140 000.

## Välislingid
*Koduleht
.travel

**.travel** on tippdomeen reisiteenuseid pakkuvatele ettevõtetele. Kasutusel on alates 2005. aastast.

Domeeni haldab Tralliance Registry Management Company (TRMC).

2008. aasta seisuga oli domeeni kasutajaks registreeritud 30 000 veebisaiti.
1973. aasta naftakriis

**1973. aasta naftakriis** oli aastatel 1973–1974 kestnud naftakriis, mille põhjustas OPECi riikide naftaembargo vastuseks USA otsusele toetada Iisraeli sõjaväge Yom Kippuri sõjas.

Vastusena sellele, et USA abistas Iisraeli, otsustasid OPECi araabia riikidest liikmed eesotsas Saudi Araabiaga 17. oktoobril vähendada naftatoodangut 5%. 19. oktoobril kiitis president Nixon heaks abipaketi, millega sai Iisrael relvi ja varustust 2,2 miljardi dollari väärtuses. Saudi Araabia kuulutas seepeale USA vastu välja naftaembargo, millega hiljem liitusid ka teised naftat eksportivad riigid. Naftaembargot laiendati ka Euroopa riikidele, mis põhjustas 1973. aasta energiakriisi.
.name

**.name** on tippdomeen eraisikutele (nagu Eestis pri.ee) jaoks. Kasutusel on alates 2001. aastast.

Tippdomeeni haldab USA ettevõte Verisign.

Tippdomeen on peamiselt ette nähtud domeenide nagu john.doe.name jaoks, kuid on võimalik registreerida ka domeene nagu john.name.
Yukio Edano

**Yukio Edano** (jaapani keeles 枝野 幸男 *Edano Yukio*; sündinud 31. mail 1964 Utsunomiyas) on Jaapani poliitik (Jaapani Demokraatlik Partei). Ta oli aastatel 2011–2012 Jaapani majandus-, kaubandus- ja tööstusminister, lisaks oli ta märtsis 2011 Jaapani välisministri kohusetäitja. 

Ta sündis aastal 1964 Utsunomiyas (on Tochigi prefektuuri keskuseks). Ta on lõpetanud Tohoku ülikooli.
Selenga rajoon

**Selenga rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal  Burjaatia Vabariigis.

Rajoon jaguneb 13 külaasunduseks, milles on kokku 37 asulat. Halduskeskus on Gussinoozjorski linn.

## Viited

## Välislingid
*Rajooni koduleht
Takeaki Matsumoto

**Takeaki Matsumoto** (jaapani keeles 松本 剛明 *Matsumoto Takeaki*; sündinud 25. aprillil 1959 Tōkyōs) on Jaapani poliitik (Jaapani Demokraatlik Partei). Ta oli aastal 2011 (9. märtsist kuni 2. septembrini) Jaapani välisminister.

Ta sündis aastal 1959 Tōkyōs. Ta on lõpetanud Tōkyō Ülikooli.

Ta oli 9. märtsist 2011 kuni 2. septembrini 2011 Jaapani välisminister.

## Isiklikku
Tema vanavanaisa Itō Hirobumi oli mitmekordne Jaapani peaminister. Tema isa Juro Matsumoto oli augustist 1989 kuni veebruarini 1990 Jaapani kaitseminister.
.eus

**.eus** on tippdomeen baski keele ja kultuuriga seotud asutustele ja eraisikutele.

ICANN kinnitas domeeni loomise detsembris 2013. Domeen võeti kasutusele 2014. aastal.

## Välislingid
*http://www.domeinuak.eus/
Audencia Business School

** Audencia Business School** on Pariisis, Nantesis ja Pekingis asuvate linnakutega Euroopa äriülikool. 

Financial Timesi edetabelis platseerus Audencia 2015. aastal Euroopa äriülikoolide seas 63. kohale.

Õppekavadel on kolm rahvusvahelist akrediteeringut: AMBA, EQUIS ja AACSB. Kooli vilistlaste seas on tuntud ärimehed ja poliitikud, nt Jean Arthuis (Prantsuse poliitik) ja Thomas Cailley (filmitegija). Kool on *[[École nationale de l'aviation civile]]* partneriks kaks kraadi insener / manager.

## Viited


## Välislingid
* Ametlik koduleht
August Kasvand

**August Kasvand** (30. detsember 1890 Koigera, Võrumaa – 7. märts 1980 Tartu) oli eesti matemaatik ja pedagoog.

Õppis Kärgula vallakoolis, Võru elementaarkoolis ja Võru linnakoolis, lõpetades viimase 1909. aastal. 1910. aastal sooritas algkooliõpetaja kutseeksami ja 1913. aastal matemaatika ja geograafia kodukooliõpetaja kutseeksami. Ta osales aastatel 1919–1920 Tartu Ülikooli juures keskkooliõpetajate asetäitjate kursustel.  1933. aastal lõpetas Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna.

Töötas õpetajana Piilsis, Nüplis (1910–1914), Nuustaku Progümnaasiumis, Võrumaa Rahvahariduse Seltsi Poeglaste Gümnaasiumis, Tartu Linna 16. Algkoolis, Tartu Linna Tütarlaste Gümnaasiumis ja Tartu 1. Keskkoolis.

1944. aastast töötas Tartu Õpetajate Seminaris. Pärast seminari reorganiseerimist Tartu Õpetajate Instituudiks määrati ta 1947. aastast matemaatika-füüsika ja loodusteaduse osakonna juhatajaks. 1950. aastast oli August Kasvand füüsika-matemaatika kateedri juhataja. Aastatel 1957–1959 oli sama kooli (tolleaegse nimega Tartu Pedagoogiline Kool) õppepraktika juhendaja. 1957. aastal jäi pensionile.

Aastatel 1959–1962 oli August Kasvand Tartu Riikliku Ülikooli elementaar-matemaatika ja matemaatika õppemetoodika õppejõud.

August Kasvand on paljude matemaatikaõpikute autor või kaasautor.

## Tunnustus
*1947 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited
Vanne

**Vanne** on kindlaksmääratud sõnastusega tõotus, mis on esitatud tunnistajate juuresolekul. 

Näiteks välismaalane, kes taotleb Eesti kodakondsust, peab andma vande: "Taotledes Eesti kodakondsust, tõotan olla ustav Eesti põhiseaduslikule korrale."

Ajateenistujad annavad teenistuse alguses sõdurivande. Eesti Vabariigi President ja Riigikogu liikmed annavad enne ametisse asumist ametivande.

## Vaata ka
* arstivanne
* olümpiavanne
* Sokratese vanne
* Viru vanne

## Viited

## Välislingid
* EKSS: vanduma
Helle Abel

**Helle Abel** (sünninimi **Adele Helene Ferchen**; ka **Helle Aabel**; 15. jaanuar 1907 Otepää – 29. detsember 1990 Viljandi) oli eesti õpetaja ja karskustegelane.

Aastatel 1927–1944 töötas Kanepi Kõrgema Algkooli ja Kanepi Mittetäieliku Keskkooli algklasside õpetajana. Koos abikaasa Roland Abeliga oli ta Kanepi Laulu ja Mängu Seltsi karskuse osakonna asutajaid. Ta lavastas lastenäidendeid ja laulumänge. 1944. aastast elas Viljandis.

Ta on maetud Kanepi-Mäe kalmistule.

## Viited
Tahtamukai rajoon

**Tahtamukai rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Adõgee vabariigis.

Rajoonis on 7 kohalikku omavalitsusüksust ja 27 asulat.

## Viited

## Välislingid

* Tahtamukai rajooni koduleht
Natoli

**[[Natoli]]** on itaalia perekonnanimi.

Seda nime on kandnud järgmised tuntud isikud:

* Aldo Natoli (1906–1971), Itaalia ärimees ja poliitik
* Cav. Antonino Natoli (1857–1919), prantsuse-itaalia filantroop ja ärimees
* Guido Natoli (1893–1966), Itaalia pankur
* Giacomo Natoli (1846–1896), Itaalia pankur ja poliitik
* Giuseppe Natoli (1815–1867), Itaalia riigimees
* Luigi Natoli (1799–1875), Itaalia katoliku kiriku peapiiskop
* Vincenzo Natoli (1690–1770), Itaalia kohtunik
* Antonino Natoli (1539–1618), katoliku kiriku pühak
* Francesco Natoli, itaalia aadlik
* Giovanni Natoli, Sitsiilia aadlik
* Luigi Natoli (1857–1941), itaalia kirjanik

## Vaata ka
* Natoli suguvõsa
* Palazzo Natoli
Iraani kalender

**Iraani kalender** ehk päikese islami kalender on Iraanis ja Afganistanis kasutusel olev kalender. 

Selle algusaastaks on 622 m.a.j. 

Aasta algab kevadisel pööripäeval. Esimeses kuues kuus on 31 päeva, järgmises viies kuus 30 päeva, viimases kuus 29 päeva või (liigaastal) 30 päeva.

## Vaata ka
*ajaarvamine
*islami kalender
Anno mundi

***Anno mundi*** (ladina keeles 'maailma aastal'), lühendatult **A.M.**, on ajaarvamine aastates maailma loomisest Piibli järgi. 

Kasutusel eriti juudi kalendri puhul. Näiteks aasta 2015 m.a.j. (Gregoriuse kalender) on 5776 A.M. (juudi kalender).

## Vaata ka
**[[Anno Domini]]*
*ajaarvamine
Peedu Kass (laevakapten)

**Peedu Kass** (3. august 1939 Narva – 17. august 2022 Tallinn) oli Eesti kaugsõidukapten ja merendustegelane.

Esimesed eluaastad möödusid Ida-Virumaal, Lüganusel. 1943. aastast elas perekond Püssis. Peedu Kass lõpetas põhikooli Püssis ja keskkooli Kiviõlis. 1973. aastal lõpetas ta Tallinna Kalatööstusliku Merekooli laevajuhtimise osakonna kaugsõidutüürimehe diplomiga. 1978 sai ta kaugsõidukapteni diplomi.
1984. aastal lõpetas ta Kaliningradi Kalatööstuse Tehnilise Instituudi insener-laevajuhina ning kaitses 2009. aastal Tallinna Tehnikaülikoolis haridusteaduse alase magistritöö.

Aastail 2001–2019 oli ta Veeteede Ameti jäämurdja Tarmo kapten ja aastail 2001-2022 Eesti Merekooli terrestriaalnavigatsiooni õpetaja.

Peedu Kass on sõitnud kõigil ookeanidel, aga ka Siberi jõgedel, läbinud Panama, Suessi ja Valge mere – Läänemere kanali ning möödunud kolm korda Hoorni neemest.

Ta oli aastail 2011–2020 merekeele nõukoja esimees.

Peedu Kass maeti 22. augustil 2022 Lüganuse kiriku kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*
Hilda Tammsalu

**Hilda Tammsalu** (kuni 1977 **Hilda Pruul**; 6. november 1928 Muhu saar – 6. juuni 2006 Tartu) oli eesti loomakasvatusteadlane.

Ta lõpetas 1947. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1947–1951 Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonnas ja siis Eesti Põllumajanduse Akadeemias zootehnikateaduskonnas, mille lõpetas 1952. aastal. 

Ta oli aastatel 1952–1956 Leningradi Põllumajanduse Instituudi aspirant, kaitses seal 1956. aastal väitekirja ratsiooni rütmilise vaheldumise mõjust noorsigade kasvule ja söödakasutamisele ning sai teaduste kandidaadikraadi.

Ta töötas aastatel 1956–1990 EPA-s õppejõuna, alates 1965. aastast dotsendina.

## Teaduspublikatsioone
*Hilda Pruul. Remontsigade söötmisest rütmiliselt vahelduvate ratsioonidega. // EPA teaduslike tööde kogumik 5 (1958)
*Hilda Pruul. Söödaproteiini kasutamisest piima tootmiseks piimalehmade suvisel söötmisel. // EPA tead. tööde kogumik 20 (1961)
*Hilda Pruul. Kaltsiumi ja fosfori kasutamine broilerite nuumamisel. // EPA teaduslike tööde kogumik 39 (1964)
*Söötade zootehniline analüüs. Tootmispraktika juhend zooinseneriteaduskonna III ja IV kursuse üliõpilastele. Tartu 1987

## Välislingid
*
Michelangelo (täpsustus)

**Michelangelo** võib tähendada mitut asja.
***[[Michelangelo]]** (Michelangelo di Ludovico Buonarroti Simoni) oli itaalia maalikunstnik, skulptor, poeet ja arhitekt.
***[[Michelangelo (eesnimi)|Michelangelo]]** on eesnimi, mida on kandnud ka teised, sealhulgas Caravaggio.
***[[3001 Michelangelo]]** on asteroid.
***[[SS Michelangelo]]** oli ookeanireisilaev.
***"[[Michelangelo (laul)|Michelangelo]]"** on Björn Skifsi laul.
Rohe-paabulind

**Rohe-paabulind** (*Pavo muticus*) on Kagu-Aasias elutsev linnuliik faasanlaste sugukonnast. 

## Viited

## Välislingid
Sulțān bin ‘Abd al-‘Azīz

**Sulțān bin ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd** (; 5. jaanuar 1928 – 22. oktoober 2011) oli Saudi Araabia kroonprints 2005–2011 ja asepeaminister 1982–2005. Ta oli Ibn Sa’udi poeg ja kuningas Abdullahi vend. Ta sai 1947. aastal Riadi kuberneriks ja 1953. aastal riigi esimene põllumajandusminister.

Hiljem oli ta riigi kaitse- ja lennundusminister ning rahvusliku lennufirma Saudi Arabian Airlinesi juhatuse esimees.

Sultani poeg Bandar bin Sultan on endine Saudi Araabia suursaadik USAs.

## Viited
Mauri Ryömä

**Mauri Ryömä** (30. oktoober 1911 Helsingi – 28. november 1958 Helsingi) oli Soome vasakpoolne poliitik ja arst.

Mauri Ryöma õppis Helsingi Ülikoolis arstiteadust. Juba üliõpilasena osales ta sotsialistlikus üliõpilasliikumises. 

1932. aastast töötas ta arstina Rauha psühhiaatriahaiglas ja alates 1939. aastast Nickby haiglas. 

1936. aastal valiti ta Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei nimekirjas Eduskunna liikmeks, kuid 1937. aasta veebruaris kutsuti ta sundajateenistusse. Ryöma kuulus partei vasakusse tiiba. 1940. aasta kevadel asutas ta Soome-Nõukogude Liidu Rahu ja Sõpruse Ühingu. Jätkusõja ajal oli ta vahistatud.

1944. aasta lõpus astus ta Soome Kommunistlikku Parteisse. 1945. aastal valiti ta Eduskunda Soome Rahva Demokraatliku Liidu nimekirjas.

Mauri Ryöma hukkus liiklusõnnetuses. Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Isiklikku
Mauri Ryömä oli alates 1933. aastast abielus kirjaniku ja tõlkija Elvi Sinervoga (1912–1986). Nende tütar Liisa Ryömä (1947–2017) ja poeg Ilkka Ryömä (1937–1978) olid tõlkijad.

## Viited
Tallinna Haabersti Gümnaasium

**Tallinna Haabersti Gümnaasium** on kool (gümnaasium) Tallinnas Haabersti linnaosas.

## Ajalugu
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1937, kui tegevust alustas *Tallinna Reaalkool nr 5*, mis oli poistele mõeldud kool. 1938. aastal kujuneb koolist haridusreformide tagajärjel välja reaalkallakuga progümnaasium (põhikooli ja gümnaasiumi vaheline aste), kus õpitakse eesti keeles.

Aastatel 1940–1944 kandis kool nime *Tallinna 5. Kool* ning see tegutses poiste ja tüdrukute koolina. Alates 1944. aastast asus koolihoone aadressil Hariduse tänav 3, alates 1946. aastast tegutses seitsmeaastase venekeelse õppega kool aadressil Vabriku tänav 10.

1949. aastal sai kooli nimeks *Tallinna 5. Keskkool* ning kool tegutses alates 1955. aastast Vana-Kalamaja tänaval ja alates 1978. aastast aadressil Õismäe tee 132.

Aastatel 2001–2025 kandis kool nime *Haabersti Vene Gümnaasium*.

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
Harmi Põhikool

**Harmi Põhikool** oli põhikool Harju maakonnas Kose vallas Harmi külas endises Uue-Harmi mõisas. Kool lõpetas tegevuse 2017. aastal, mil see liideti Kose Gümnaasiumiga.

## Viited
Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool

**Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool** on kool Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis,  aadressil Vabaõhukooli tee 7.

Kooli asutas riigivanem Konstantin Pätsi initsiatiivil 1938. aastal Eesti Punase Risti Peavalitsus. Kooli hoonete ehitusprojekti ideekavandite võistlusel võitis esikoha Paula Delachier-Ilvese projekt. Selle projekti järgi valmisid ehitusjoonised arhitekt Konstantin Bölault. Ehitustööde juhatajaks määrati insener Voldemar Kask. Nurgakivi pandi 15. septembril 1935. Kooliaia jaoks kinkis K. Päts oma talu küljest 2,5 hektarit maad.. Esialgu loodi kool eesmärgiga seal õpetada nõrgema tervise, alatoitumuse ja teiste selliste puudustega lapsi. Koolimaja ehitus lõppes jaanuaris 1938 ja kool alustas tegevust 1. märtsil 1938. Kooli pidulik avamine toimus 2. juunil 1938.

1948. aastal sai kooli nimeks **Kose-Lükati Sanatoorne Metsakool**. 1994. aastal taastati varasem nimi **Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool**.

## Koolijuhatajad
*1938-1940 Juhan Kull
*1948-1951 Aleksandra Aalak 
*1951-1964 Eduard Plaan 
*1964-1974 Boriss Metsküll 
*1974-1980 AIeksander Lilles 
*1980-1983 Karl Tammet 
*1983-1984 Udo Laos 
*1984-2005 Valdek Berendsen 
*2005-2012 Mait Tõitoja
*2012-     Erle Kuusik (Põiklik)
*2019-     Ave Szymanel
*2022-  Erle Kuusik (Põiklik)

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Brahmagupta

**Brahmagupta** (u 598 – pärast 665) oli india matemaatik ja astronoom.

Ta elas Bhinmalis (asub tänapäeval Rajasthanis).

Ta on tuntud kahe varase tööga matemaatikas ja astronoomias: teoreetiline "Brāhmasphuṭasiddhānta" ja praktilisem "Khaṇḍakhādyaka". Need olid sanskriti keeles kirjutatud värsstraktaadid.

Oma sanskritikeelses ainult värssides kirjutatud traktaadis "Brāhmasphuṭasiddhānta" (628 aastal) andis Brahmagupta esimesena reeglid aritmeetilisteks teheteks nulli ja negatiivsete arvudega. Nulli tähistas sõna *Śūnya* (sanskriti keeles ka tühjus). Traktaadi pealkirja "Brāhmasphuṭasiddhānta" võib tõlkida kui Brahma õigesti sätestatud õpetust.

## Viited
Lasnamäe Põhikool

**Lasnamäe Põhikool** on põhikool Tallinnas Lasnamäe linnaosas aadressil Ümera 46.

Kooli ajalugu ulatub aastasse 1972, kui asutati *Tallinna I Logopeediline Kool*. 1984 sai kooli nimeks *Tallinna 59. 8-klassiline Kool*. 1990 sai kooli nimeks *Tallinna 59. Põhikool*. 1999 sai kooli nimeks *Tallinna Kadrioru Põhikool*. 2004 sai kooli nimeks **Lasnamäe Põhikool**. 2007 liideti kooliga Tallinna 63. Põhikool. 

## Vaata ka
*Lasnamäe Gümnaasium
*Lasnamäe Muusikakool

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Lasnamäe Gümnaasium

**Lasnamäe Gümnaasium** on vene õppekeelega gümnaasium Tallinnas Lasnamäe linnaosas aadressil Pae 82.

Lasnamäe Gümnaasium on munitsipaalkool, mis avati 1. septembril 1979. 2017. aasta detsembri seisuga õpib Lasnamäe Gümnaasiumis 1286 õpilast. Kool töötab ühes vahetuses.

Lasnamäe Gümnaasiumi prioriteediks on aastaid olnud õpilaste digipädevuse arendamine. Alates 2015. aastast on koolis viis arvutiklassi, kaks neist on keelte õppimiseks.

Lasnamäe Gümnaasium pakub oma õpilastele mitmekesist klassivälist tegevust. Koolis töötab palju huviringe, pikapäevarühm ning on suurepärased tingimused sportimiseks. Koolil on ujula, kaks spordisaali ja tantsusaal. Lasnamäe Gümnaasiumi rahvatantsukollektiivid osalevad Eesti laulu- ja tantsupidudel ja võtavad igal aastal osa Tartu Vene ballist.

Alates 2010. aastast töötavad esimeses kooliastmes varajase keelekümbluse klassid, üksikutes klassides on spordi ja tervise suund ja eestikeelse aineõpetusega klassid (oskusaineid õpetatakse eesti keeles).

Teises ja kolmandas kooliastmes toimub õppetöö tava- ja väikeklassides, samuti töötavad hilise keelekümbluse klassid.

Gümnaasiumis on õpilastele tagatud eestikeelne aineõpe 60% ulatuses ning on võimalus valida mitmeid valikaineid. Gümnaasiumi astmes on lai valik võõrkeeli, lisaks inglise keelele saab õppida ka saksa, soome, prantsuse ja jaapani keelt.

## Kooli ajaloost

1. septembril 1979. aastal avati Tallinna 12. Keskkool, kus avaaktusel helistas esimest koolikella esimese klassi õpilane Maia Blinder.

1981. aasta kevadel lõpetas kooli esimene lend.

1986. aastal avati koolis esimene spordiklass, kus treeneriteks olid V. J Grabovski ja V. V. Sidorov.

26. aprillil 1996. aastal nimetati Tallinna 12. Keskkool Tallinna linnavalitsuse otsusega ümber Lasnamäe Gümnaasiumiks.

2002. aastal omistas Tallinna Haridusamet Lasnamäe Gümnaasiumile „Hea õppekeskkonnaga kooli” staatuse.

2003. aastal sai gümnaasium tegutsemisloa.

2003. aastal hakkas Lasnamäe Gümnaasiumis tegutsema S. D. Blühheri algatusel loodud I. Severjanini ühing (nüüdne I. Severjanini klubi, juhendaja T. S. Prihodko)

2007. aastast on Lasnamäe Gümnaasiumi rahvatantsijad osalenud noorte tantsu- ja laulupidudel. Samal aastal alustas S. N. Orgmets – Brusnigina juhendamisel tööd balletistuudio Lootos

1. septembril 2015. aastal ühendati Lasnamäe Gümnaasiumiga Tallinna Paekaare Gümnaasium.

2017. aastal ühines Lasnamäe Gümnaasium koostöös Tallinna linna ning Haridus- ja Teadusministeeriumiga pilootprojektiga „Eesti keel selgeks”.

## Direktorid

* 1979–1987 V. I. Kornienko
* 1987–2016 А. А. Hааk
* 08.2016–11.2016 J. К. Beljajev
* 12.2016– 03.2017 М. Таlvik (direktori kohusetäitja)
* 13.03.2017–30.04.2023 А. А. Kante
* 01.05.2023–18.12.2023 O. Joganson (direktori kohusetäitja)
* 19.12.2023– ..... O. Joganson

## Vaata ka
* Lasnamäe Muusikakool
* Lasnamäe Põhikool

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Šovgenovski rajoon

**Šovgenovski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Adõgee vabariigis.

Rajoonis on 6 kohalikku omavalitsusüksust ja 31 asulat.

## Viited

## Välislingid
Tallinna Läänemere Gümnaasium

**Tallinna Läänemere Gümnaasium** on gümnaasium Tallinnas aadressil Vormsi 3.

Kool alustas tegevust 1. septembril 1989 *Tallinna 65. Keskkoolina*. Aastast 1999 kannab kool nime **Tallinna Läänemere Gümnaasium**.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Lagedi kool

**Lagedi Kool** on Harjumaal Rae vallas Lagedil asuv lasteaed-põhikool. Kool asub aadressil Kooli tn 18, Lagedi. Lasteaed asub aadressil Kaare 41, Lagedi.

Lagedi Kooli direktor on alates 2026. aastast Oliver Hoole.

## Ajalugu
Kooli asutamise täpne aeg on teadmata. 1983. aastal leidis Lagedi kooli direktor Sven-Allan Sagris ajalooarhiivist Jüri kirikuõpetaja Jacob Johann Höppeneri 1785. aastal kirjutatud aruande Tallinna Keiserlikule Provintsiaalkonsistooriumile, kus on üteldud: "Kihelkonnas on üksainuke talurahvakool ja nimelt Lagedi kroonumõisa all, milles ametis tubli koolmeister." Järgmised andmed kooli tegevuse kohta pärinevad 19. sajandi teisest poolest.

19. sajandi kolmandal veerandil õpetati Lagedi lapsi lugema ja kirjutama Hindreku talus. 1871. aasta jaanuaris otsustas Lagedi valla volikogu ehitada nüüdse kooli staadioni põhjapoolse otsa kohale. Sama aasta sügisel algas uues hoones õppetöö, mis kestis 1939. aastani, mil ehitati järgmine koolimaja. Kool töötas 6-klassilisena 1919. aastani, mil raske majandusliku olukorra tõttu muudeti kõik valla koolid 4-klassilisteks. Alles 1927. a muudeti kool taas 6-klassiliseks.

1962. a oli Eestis kehtestatud 8-klassiline koolikohustus ning seoses sellega oli ka Lagedi kool muutunud 8-klassiliseks. 1964. aastal valmis koolimaja juurdeehitus.

## Välislingid

* Lagedi Kooli koduleht
* "Lagedi põhikool saab uue näo ja spordistaadioni" Delfi, 22. aprill 2011
* Marko Tooming "Lagedi kool jääb põhikooliks" Harju Elu, 5. aprill 2012

File:Lagedi Kool.jpg|thumb|Lagedi Kooli põhikooli hoone.
Fail:Lagedi_põhikooli_uus_tiib,_24._september_2011.JPG|Lagedi põhikooli uus tiib, september 2011.
Fail:Lagedi_põhikooli_vanem_tiib,_otsavaade,_24._september_2011.JPG|Lagedi põhikooli vanem tiib, otsavaade.
Fail:Lagedi_põhikooli_õu,_24._september_2011.JPG|Lagedi põhikooli õu.
2U

**2U** võib  tähendada mitut asja:
*2 U on Eesti ansambel
*2U on Norra ansambel
* 2U on püstikuühik  (*[[:en:Rack unit|2U]]*), 2U = 3,5 tolli
**[[2U (laul)|2U]]*, David Guetta kaastegev Justin Bieber laul.
3Pead

**3Pead** (ajakirjanduses ka *3 Pead*) on Eesti alternatiivmuusika ansambel.

Ansambel sai võistlusel Eesti Laul 2010 lauluga "Poolel teel" kümnenda koha.

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Fifty-Fifty

**Fifty-fifty** ehk **50/50** (öeldakse viiskümmend viiskümmend) on seotud millegi kahe valikuga, näiteks viktoriinis antud kaks valikuvõimalust. Fraas on nime andnud ka mitmele muule asjale:
*50/50 (ansambel), Eesti ansambel
*...
Oskar ja asjad

**"Oskar ja asjad"** on 2015. aastal ilmunud Andrus Kivirähki lasteraamat. Raamatu on illustreerinud Anne Pikkov.

Oskari ema sõidab kaheks kuuks Ameerikasse kursustele ja poiss saadetakse juuniks ja juuliks maale vanaema juurde. Oskar aga unustab oma mobiiltelefoni linna ja ta ei saa mängida mobiilimänge. Ta ei oska oma vaba ajaga suurt midagi mõistlikku peale hakata. Juhuslikult leiab ta aga kuuri alt mobiiltelefoni moodi puust eseme. Üllatunult avastab ta, et sellega saab helistada asjadele. Oskar avastab uue ja senitundmatu maailma ning leiab endale palju sõpru.
Baar (sari)

"**Baar**" oli kahel hooajal (2004 ja 2005) Kanal 2-s näidatud tõsielusari. Sari on Eesti versioon Rootsi tõsielusarjast "Baar" ("Baren"). 

Sarjas osalesid mitmed hiljem tuntuks saanud poliitikud, näiteks Paavo Pärn, Talis Kitsing; saates osales ka poliitik Sirje Kingsepp.

## I hooaeg
***Algus:** 16. oktoober 2004
***Lõpp:** 31. detsember 2004
*Kestus: 77 päeva

### Osalejad
***Finalistid:** Annika (võitja) ja Paavo (II koht)

## II hooaeg
***Algus:** 3. oktoober 2005
***Lõpp:** 31. detsember 2005
*Kestus: 90 päeva

### Osalejad
***Finalistid:** Alari (võitja) ja Karin (II koht)
Reisile sinuga

**"Reisile sinuga"** oli Eesti Televisioonis ja hiljem Kanal 2-s näidatud meelelahutuslik saatesari. Esimene saade oli eetris 1993. aasta sügishooajal. Alates 2000. aasta sügishooajast näidati saadet Kanal 2-s.Saate eelkäija oli 1990.a septembris ETV eetrisse läinud "Napakymppi - Otse kümnesse",mille saatejuht oli Andres Jõesaar. 

1997–1999 juhtis saadet Vahur Kersna. Seejärel juhtis saadet pikka aega Maire Aunaste. 

## Viited

## Välislingid
*"Reisile sinuga" saateid ERRi digihoidlas
Ago (eesnimi)

**Ago** on eesti mehenimi. Nime variant on Agu.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ago 712 mehel. Ago on Eestis populaarsuselt 214. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Ago vanuserühmas 45–49, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 11,52 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 12,53. Ago oli keskmiselt 53 aasta vanune (mediaanvanus oli 53).

2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ago 636 mehel. Ago oli populaarsuselt 246. mehenimi.

## Nime kandjaid
*Ago Aaloe, geoloog
*Ago Aava, sõjaväelane
*Ago Anderson, näitleja
*Ago Aunver, arst
*Ago Gaškov, ajakirjanik
*Ago Kalde, eesti võrkpallur, võrkpallitreener ja sporditegelane
*Ago-Endrik Kerge, näitleja ja lavastaja
*Ago Künnap, keeleteadlane
*Ago Markvardt, kahevõistleja
*Ago Naarits, poliitik
*Ago Neo, maadleja
*Ago Pajur, ajaloolane
*Ago Pärtel, arhivaar
*Ago Pärtelpoeg, ajakirjanik
*Ago Reio, sporditegelane
*Ago Rinken, keemik
*Ago Roo, näitleja
*Ago Rooseste, spordipedagoog
*Ago Ruus, filmioperaator
*Ago Saller, näitleja
*Ago Samoson, füüsik
*Ago Silde, poliitik
*Ago Ustal, ajakirjanik
*Ago Vallas, statistik ja harrastusajaloolane
*Ago Viljari, teoloog ja vaimulik

## Viited
Subboteja

"**Subboteja**" oli Tallinna Televisioonis näidatav venekeelne telesari, mida juhtisid Aleksandr Zukerman ja Mihhail Vladislavlev. Sarja tootmist toetas Avatud Eesti Fond. Sarja on varem näidanud Kanal 2 ja Kanal 12.

## Viited

## Välislingid
*Sarjast Kanal 2 kodulehel
*Sarjast Kanal 12 kodulehel
Aare (eesnimi)

**Aare** on eesti mehenimi. Nime on Eestis harva pandud ka naistele.

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Aare 2265 mehel ja 11 naisel. Aare oli 2017. aastal Eestis populaarsuselt 74. ja 2018. aastal 75. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Aare vanuserühmas 55–59, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 43,59, ning Jõgeva maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 36,34. Aare oli keskmiselt 54 aasta vanune (mediaanvanus on 55). 

## Nime kandjaid
*Aare Allikvee, muusikateadlane ja pedagoog
*Aare Baumer, leiutaja, teaduse populariseerija ja mitteformaalse hariduse edendaja.
*Aare Evisalu, piirivalveametnik
*Aare Heinvee, poliitik
*Aare Hindremäe, talupidaja ja fotograaf
*Aare Hõrn, setu kultuuritegelane
*Aare Järvan, Eesti ja Euroopa Liidu ametnik
*Aare Kasemets, sotsiaalteadlane, riigiametnik, kodanikuühiskonna aktivist
*Aare Kimmel, luteri vaimulik
*Aare Kirsipuu, bioloog
*Aare Koppel, füüsik
*Aare Kruusimäe, helilooja
*Aare Kuusik, entomoloog
*Aare Külama, laulja
*Aare Laanemets, näitleja ja lavastaja
*Aare Laas, jalgpallitreener
*Aare Laht, keemik
*Aare Laine, ajakirjanik
*Aare Martinson, pedagoog
*Aare Mäemets, hüdrobioloog, zooloog, limnoloog, ökoloog ja loodusfotograaf
*Aare Nõmme, poksija
*Aare Olander
*Aare Pilv, luuletaja ja kirjandusteadlane
*Aare Purga, füüsik ja riigitegelane
*Aare Põder, klahvpillimängija
*Aare-Heino Raig, jurist
*Aare Renzer, majandusteadlane
*Aare Saal, ooperilaulja
*Aare Siir, riigiametnik
*Aare Suss, kontrabassimängija ja pillimeister
*Aare Tammesalu, tšellist
*Aare Tark, vandeadvokaat
*Aare Toikka, näitleja, lavastaja, näitekirjanik ja teatrijuht
*Aare Urm, sporditegelane, ühiskonnategelane, poliitik ja pankur
*Aare-Paul Lattik, organist ja muusikapedagoog

## Viited
Agu (eesnimi)

**Agu** on eesti mehenimi. Nime variant on Ago.

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Agu 440 mehel. Agu on Eestis populaarsuselt 284. mehenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Agu vanuserühmas 65–69, kus neid on 10 000 elaniku kohta 9,23 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 12,86. Agu on keskmiselt 59 aasta vanune (mediaanvanus on 60).

2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Agu 360 mehel. Agu oli populaarsuselt 347. mehenimi.

## Nime kandjaid
*Agu Aarna, põlevkivikeemik
*Agu Kask, kirjanik
*Agu Kivimägi, informaatik
*Agu Kööp, põllumajandustegelane
*Agu Laanemets, tippjuht ja ettevõtja
*Agu Laisk, füüsik ja taimefüsioloog
*Agu Leivits, loodusuurija ja looduskaitsja
*Agu Luide, luteri vaimulik
*Agu Lüüdik, näitleja ja lavastaja
*Agu Ots, tehnikateadlane
*Agu Paal, eesti majandusteadlane
*Agu Peerna, graafik ja raamatuillustraator
*Agu Pihelga, maalikunstnik
*Agu Pilt, teatri- ja moekunstnik ning akvarellist
*Agu Põld, luteri vaimulik
*Agu Saar, füüsik
*Agu Sisask, tõlkija, proosakirjanik ja luuletaja
*Agu Soidra, ametnik
*Agu Tamm, arstiteadlane
*Agu Tammeorg, muusik
*Agu Tammeveski, kirjanik ja filmistsenarist
*Agu Timmi, jurist
*Agu Uudelepp, ajakirjanik ja kommunikatsiooniekspert
*Agu-Tõnis Talvik, keemik

## Viited
Lasnamäe Vene Gümnaasium

**Lasnamäe Vene Gümnaasium** on vene õppekeelega gümnaasium Tallinnas Lasnamäe linnaosas aadressil Jaan Koorti tänav 23.
## Ajalugu
Kool avati 1. septembril 1981 Tallinna 48. Keskkoolina. Esimesel õppeaastal õppis koolis 889 õpilast 29 klassikomplektis. Suurim õpilaste arv (2211 õpilast) oli 1988/89. õppeaastal.

Kooli esimene direktor oli Irina Opjokina.

5. detsembril 1997 muudeti kooli nimi Lasnamäe Vene Gümnaasiumiks.

Kooli direktor on Svetlana Hemkova. 

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
*Kooli koduleht
Aigar

**Aigar** on eesti mehenimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Aigar 464 mehel. Aigar oli populaarsuselt 281. mehenimi. Aigar oli keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus oli 38). Kõige populaarsem oli eesnimi Aigar vanuserühmas 35–39, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 7,84.

## Nime kandjaid
*Aigar Kallas, metsandustegelane
*Aigar Leok, mootorrattasportlane
*Aigar Palumaa, bioloog
*Aigar Pindmaa, eesti ettevõtja ja sporditegelane
*Aigar Põder, poliitik
*Aigar Vahemetsa, ajaloolane, sotsioloog ja kirjanik
*Aigar Vaigu, Rakett 69 saatejuht ja kohtunik.

## Vaata ka
*Aigars

## Viited
Aimar

**Aimar** on eesti ja baski mehenimi.

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Aimar 652 mehel. Aimar oli Eestis levikult 229. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Aimar vanuserühmas 45–49, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,67, ning Põlva maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 13,64. Aimar oli keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus oli 44).

## Nime kandjaid
*Aimar Altosaar, poliitik
*Aimar Arula, õpetaja
*Aimar Jugaste, ajakirjanik ja ettevõtja
*Aimar Juuse, karikaturist 
*Aimar Ventsel, etnoloog ja sotsiaalantropoloog

## Viited

## Välislingid
*
Ahti (eesnimi)

**Ahti** on eesti ja soome mehenimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ahti 775 mehel. Ahti on levikult 206. mehenimi. Ahti oli keskmiselt 45 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 45). Kõige populaarsem oli eesnimi Ahti vanuserühmas 45–49, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 16,49.

## Nime kandjaid
*Ahti Bachblum, eesti  pianist, laulja, helilooja, dirigent, organist ja vaimulik
*Ahti Heinla, eesti programmeerija, ettevõtja ja investor
*Ahti Karjalainen, soome poliitik
*Ahti Kooskora, eesti arhitekt
*Ahti Kõo, eesti jurist, kirjanik ja endine poliitik
*Ahti Mänd
*Ahti Niilisk, eesti füüsik
*Ahti Nurmis, eesti laulja
*Ahti Pekkala, soome poliitik
*Ahti Puudersell, eesti näitleja ja ettevõtja
*Ahti Puur, eesti tippjuht
*Ahti Pärna, eesti laevajuht ja juhtimisteadlane
*Ahti Raias, eesti koorijuht ja muusikapedagoog
*Ahti Rääst, eesti dirigent ja orkestrijuht

## Vaata ka
*Ahto (eesnimi)

## Viited
Narva (täpsustus)

*Narva, suuruselt kolmas linn Eestis
*Narva (Ontario), küla Ontario provintsis Kanadas
*Narva (Soome), küla Vesilahti vallas Soomes
*Narva (Krasnojarski krai), küla Krasnojarski krais Venemaal
*Narva (Primorje krai), küla Primorje krais Venemaal
*Narva, eesti perekonnanimi
**Jaan Narva (sündinud 1958), eesti maletaja
**Regina Narva (sündinud 1970), eesti maletaja
**Triin Narva (sündinud 1994), eesti maletaja

## Vaata ka
*Narva-Jõesuu, linn Eesti kirdeosas Narva lahe rannikul
*Narva mandal, Mahbūbnagari ringkonnas Andhra Pradeshi osariigis Indias
*Narva jõgi, Eesti ja Venemaa piirijõgi
*Narva jõgi Nemunase jõestikus
*Narva jõgi (Primorje krai), jõgi Primorje krais Venemaal, mis suubub Amuuri lahte
*Narva veehoidla, tehisjärv Narva jõel Eesti-Venemaa piiril 
*Narva laht, Soome lahe osa 
*Narva laht (Primorje krai), laht Primorje krais Venemaal, Amuuri lahe osa, selle rannikul asub Narva (Primorje krai)
*Narva vanalinn
*Narva Hermanni linnus, linnus Narva idaosas
*Narva raekoda
*Narva raad, Narva linna kohtu- ja valitsusorgan kuni 1889. aastani
*Narva rae liikmete loend
*Narva värav, triumfivärav Peterburis Streikide väljakul 
*Narva kordon (:ru), ajalooline kordon Peterburi lõunaosas
*Narva maantee, mitme tänava nimi Eestis
*Narva föderaalmaantee, föderaalmaantee Venemaal Peterburi 
*Narva Elektrijaamad, energeetikaettevõte Eestis
*Narva elektrilampide tehas, elektrilampide tehas Saksamaa DV-s
*Narva kultuur, arheoloogiline kultuur
*Narva kihelkond, ajalooline kirikukihelkond Virumaa idaservas
*Narva jõe piirkond, piirkond Narva jõe kallastel
*Narva lahing, lahingud Narva ümbrustes
*Armeegrupp Narwa, aastatel 1941–1944 Saksa väegrupi Nord koosseisus võidelnud väekoondis
*Pataljon "Narva", 1942. aastal eesti vabatahtlikest moodustatud Relva-SS rindeväeosa
*SS Narva, Briti kaubalaev aastatel 1946–1957
*Narva PSK, Eesti jäähokiklubi
*JK Narva Trans, Eesti jalgpalliklubi
*JK Narva United, Eesti jalgpalliklubi
*Narva SK Baltika, endine Eesti jalgpalliklubi
*SG NARVA Berlin, Saksamaa spordiklubi
*Narva Kreenholmi staadion, JK Narva Transi staadion Narvas
*Narva Kalevi Fama staadion, JK Narva United staadion Narvas
*Võit Narva all, maal
Aavo

**Aavo** on eesti mehenimi. Nime variant on Avo.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aavo 733 mehel. Aavo oli Eestis populaarsuselt 210. mehenimi. 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Aavo 635 mehel. Aavo oli populaarsuselt 247. mehenimi.

Aavo oli 2019. aastal keskmiselt 61 aasta vanune (mediaanvanus oli 62). Kõige populaarsem on eesnimi Aavo vanuserühmas 70–74, kus neid on 10 000 elaniku kohta 15,09 ning Põlva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 12,23.

## Nime kandjaid
*Aavo Keerme, eesti omavalitsusjuht
*Aavo Kuslapuu, eesti elektroonik ja informaatik
*Aavo Mölder, eesti põllumajandusjuht ja poliitik
*Aavo Ots, eesti trompetist, dirigent ja muusikapedagoog
*Aavo Otsar, eesti majandusteadlane
*Aavo Pikkuus, eesti jalgrattasportlane
*Aavo Põhjala, eesti judotreener
*Aavo Sarap, eesti jalgpallitreener
*Aavo Tomingas, eesti jalgpallitreener
*Aavo Ürgsoo, Eesti sõjaväelane

## Viited
Aivo

**Aivo** on mehenimi.

1. jaanuari 2026. aasta seisuga on eesnimi Aivo 1314 mehel. Aivo on populaarsuselt 133. mehenimi.

Aivo on keskmiselt 55 aasta vanune (mediaanvanus on 56).

Kõige levinum on eesnimi Aivo vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 31,23, ja Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 24,49.

Lätis oli 30. juuni 2021. aasta seisuga eesnimi Aivo 81 inimesel.

## Nime kandjaid
*Aivo Adamson, ettevõtlustegelane ja riigiametnik
*Aivo Blum, maalikunstnik ja arvutigraafik
*Aivo Kapten, kaitseliitlane
*Aivo Lepland, geoloog
*Aivo Liiv, endine ujuja
*Aivo Lõhmus, kirjanik
*Aivo Noormets, kergejõustiklane
*Aivo Nurkse, majandusteadlane
*Aivo Orav, diplomaat
*Aivo Osa, keemik
*Aivo Paljasmaa, näitleja ja ajakirjanik
*Aivo Parring, matemaatik
*Aivo Peterson, poliitik ja endine piirivalvur
*Aivo Prükk, luteri vaimulik
*Aivo Reinart, füüsik
*Aivo Reiner, majandusteadlane
*Aivo Saar, füüsik
*Aivo Sadam, näitleja ja muusik
*Aivo Tamm, zooloog, entomoloog ja pedagoog
*Aivo Toomistu, omavalitsus- ja seltskonnategelane, riigiametnik ja poliitik
*Aivo Udras, laskesuusataja
*Aivo Välja, dirigent

## Viide
Alar

**Alar** on eesti mehenimi.

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Alar 1693 mehel. Alar on Eestis populaarsuselt 103. mehenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Alar vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 28,40 ning Põlva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 22,48. Alar on keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus on 45).

## Nime kandjaid
*Alar Abram, lastearst ja orienteeruja
*Alar Ainumäe, põllumajandustegelane
*Alar Aksalu, peakokk
*Alar Alve, jalgpallur
*Alar Astover, põllumajandusteadlane
*Alar Haak, laulja
*Alar Karis, molekulaargeneetik ja arengubioloog
*Alar Kask, laevakapten
*Alar Kilp, politoloog ja baptisti vaimulik
*Alar Kirs, jurist
*Alar Kivilo, eesti päritolu USA filmioperaator
*Alar Konist, tehnikateadlane
*Alar Kotkas, helilooja
*Alar Kotli, arhitekt
*Alar Laats, teoloog
*Alar Laneman, sõjaväelane
*Alar Läänelaid, maastikuökoloog ja dendrokronoloog
*Alar Maarend, poliitik, pedagoog ja endine parteitöötaja
*Alar Mik, munitsipaalpoliitik
*Alar Olljum, diplomaat
*Alar Pikkorainen, karikaturist, luuletaja, koomiksi- ja reklaamikunstnik
*Alar Pink, ärijuht
*Alar Rikberg, eesti võrkpallitreener
*Alar Rosentau, geoloog
*Alar Sepp, arstitealdane
*Alar Sikk, alpinist
*Alar Streimann, diplomaat
*Alar Sudak, harrastusnäitleja ja performansi-kunstnik
*Alar Toomre, astrofüüsik ja rakendusmatemaatik
*Alar Varrak, korvpallur ja treener
*Alar Veraksitš, arstiteadlane, füsioloog
*Alar Vettik, agronoom
*Alar Viitmaa, orienteeruja
*

## Viited
Alari

**Alari** on eesti mehenimi. Nime variant on Alar.

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Alari 639 mehel. Alari on Eestis levikult 231. mehenimi.

Kõige levinum on eesnimi Alari vanuserühmas 30–34, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,47 ning Lääne maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 13,02. Alari oli keskmiselt 37 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 37).

## Nime kandjaid
*Alari Allik, japanoloog ja tõlkija
*Alari Janson, luuletaja ja laulukirjutaja
*Alari Kivisaar, saatejuht ja loodusfotograaf
*Alari Lell, jalgpallur
*Alari Lindmäe, lauatennisist
*Alari Möldre, jurist
*Alari Piispea, muusik
*Alari Purju, majandusteadlane
*Alari Põldoja, laulja
*Alari Remmelg, laskesuusataja
*Alari Tamm, laulja, muusik ja muusikapedagoog
*Alari Toome, sõudja

## Viited
Aleks

**Aleks** on eesti mehenimi. Nimi on mugandatud variant kreeka päritolu nimest Alexis.

Samuti nagu nimi Aleksander, pärineb kreekakeelsest verbist ἀλέξειν (aléxein; 'kaitsma').

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Aleks 617 mehel. Aleks oli populaarsuselt 240. mehenimi.

## Nime kandjaid
*Aleks Kaskneem, sporditegelane
*Aleks Raja, tantsupedagoog
*Aleks Sats, lavastaja ja näitleja

## Vaata ka
*Alex
*Aleksi
*Aleksei
*Aleksis

## Viited
Allar

**Allar** on eesti mehenimi.

2020. aasta alguse seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 234. mehenimi. 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Allar 628 mehel. Allar oli keskmiselt 36 aasta vanune (mediaanvanus oli 32). Kõige populaarsem oli eesnimi Allar vanuserühmas 30–34, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 18,26.

## Nime kandjaid
*Allar Jõks, jurist
*Allar Levandi, kahevõistleja ja treener
*Allar Raja, sõudja
*Allar Sooneste, tõlkija
*Allar Viivik, ajakirjanik

## Viited