open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Piusa

**Piusa** on küla Võru maakonnas Võru vallas. 

Kohanime Piusa päritolu pole teada. Võimalik, et see on seotud sõna *pikk* lõunaeesti vormiga *piune*.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.

Külast jookseb läbi Valga–Petseri raudtee ning sellel asub Piusa raudteejaam. Jaamas peatuvad suveperioodil (maist augustini) Elroni reisirongid liinil Tartu–Koidula–Piusa.

Seal asub Piusa liivamaardla. Liiva kaevandamise käigus on moodustatud ka Piusa koopad ning pärast kaevandamise lõppu on koobaste ja seal elavate nahkhiirte kaitseks loodud Piusa koobastiku looduskaitseala.

Mööda külaterritooriumi lõunakülge voolab Piusa jõgi. Jõeäärset ala kaitstakse Piusa-Võmmorski hoiuala koosseisus.

Raudtee ja jõe vahelisel alal asub arvukalt kaitsealuseid kääpaid.

2018. aasta detsembrist kuni 2021. aasta suveni parandab ELF Piusal projekti „Tiigilendlase elupaikade parandamine Eestis‟ raames tiigilendlaste talvitusolusid.

2025. aasta suvest ehitatakse Piusa silla asemele uus sild. Vana sild ehitati aastal 1964 ning remonditi 1994. Silla amortiseerumise tõttu vana sild lammutati ning asemele ehitatakse uus 51,6 meetrine 3-avaline teraskomposiit sild. 


Piusa jaam (1).JPG|Piusa raudteejaam
Piusa liiv.JPG|Piusa liivamaardla
PiusaKoopad.jpg|Piusa koopad
Piusa jaamahoone, praegune savikoda.jpg|Piusa endine jaamahoone, kus alates 2003. aastast tegutseb keraamikaateljee


## Viited

## Välislingid
* Piusa – Külastuskeskus ja koopamuuseum
Orava

**Orava** on küla Võru maakonnas Võru vallas Vastseliina–Värska maantee ääres. Orava on Tallinnast 285 km ja Põlvast 42 km kaugusel. 

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli küla Põlva maakonnas asunud Orava valla halduskeskus.

Külas asuvad ambulatoorium, apteek, kool jms. Orava metskonna keskus ja Orava raudteejaam asuvad naaberkülas Rõssas. Kultuurimaja asub Hanikases.

Orava küla läbib Vastseliina–Värska maantee ning vaid mõne kilomeetri kaugusele jäävad kaks raudteeliini: lõunas Valga–Petseri raudtee (lähim jaam Piusa) ning kirdes Tartu–Petseri raudtee.

## Ajalugu

Orava ümbrus kuulus varem (1561) Vastseliina linnuse piirkonda ja anti Liivi sõja ajal Petseri kloostrile. Tollal tunti küla Suur-Vaigusitsana (*Большая Вайгужицы*).

Orava nimi ilmus ürikusse 1638 (Oraw Laur). 17. sajandil rajati Vastseliina karjamõisana Orava mõis (Orrawa, hiljem Waldeck). Omaette mõisaks sai see 19. sajandi keskel. Märtsis 1700 toimus Oraval talurahvarahutus, mille käigus mõis rüüstati.

Eesti Vabadussõjas 13.–30. märtsil 1919, pidasid Lõunarindel Eesti rahvavägi ja Nõukogude Venemaa Punaarmee rohkem kui kahe nädala kestel ägedaid lahinguid Orava mõisa ümbruses. Punaarmee lootis sellest piirkonnast võtta ette suurema pealetungi Võru ja Tartu suunas. Rahvavägi seevastu püüdis suruda vastase Pihkva järveni, lühendades seeläbi liialt pikaks veninud rindejoont.

Nõukogude okupatsiooniperioodil asus külas Orava sovhoosi keskus.

## Loodus
Külas asuvad Orava järv, Orava Mustjärv ja Solda järv.

Külast voolab läbi Kamnitsa oja.

## Kultuurimälestised
Kultuurimälestistena on kaitse alla võetud mitmed endise Orava mõisa hooned (tõllakuur, aidavaremed, mõisa abihoone ja teenijatemaja mantelkorsten).

Mõisaansambli juures paikneb 1934. aastal avatud ja 1989. aastal taastatud Orava Vabadussõja mälestussammas.

Küla territooriumi lõunaosas asuvad mitmed kaitsealused kääpad ja arheoloogiamälestis Kalmato lohk.

## Pilte

Orava village Estonia.jpg|Orava küla
Orava kool.JPG|Orava Kool
Orava vallamaja küljelt.JPG|Orava vallamaja
Orava bussipeatus.JPG|Orava bussipeatus
Orava AjaO kauplus.JPG|Orava kauplus
Orava mõisa tõllakuur.JPG|Orava mõisa tõllakuur
Orava mõisa teenijatemaja mantelkorsten.JPG|Orava mõisa teenijatemaja mantelkorsten
Orava Vabadussõja mälestussammas.JPG|Orava Vabadussõja mälestussammas
Orava jaamahoone tänava poolt.jpg|Rõssa külas asuva Orava raudteejaama peahoone


## Viited
Rebasmäe

**Rebasmäe** (kohalik hääldus **Rebäsmäe**; varasema nimega ka *Rebasemäe*) on küla Võru maakonnas Võru vallas Tartu–Petseri raudtee ääres.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.

Küla lähistel voolab tumedaveeline Rebasmäe oja. Raudteest põhja poole jääval alal on oja ümbruse metsade kaitseks moodustatud Rebasmäe hoiuala. Oja ääres asuvad ka Rebasmäe allikas ja kaitsealused Rebasmäe kuused. Küla piires suubub sellesse Kamnitsa oja.

Küla loodenurgas asuvad Põrguhavva soo ja Sükävhavva soo. Nende juures on Ilumetsa meteoriidikraatrid.

Külast läände jääb Meenikunno looduskaitseala.

Küla läbib Ilumetsa–Rõssa tee.

1977. aastal liideti Rebasmäe külaga Huulõ.


Rebasmäe allikas 2015-05-23.JPG|Rebasmäe allikas
Rebasmäe oja.jpg|Rebasmäe oja
Põrguhaud, Ilumetsa.jpg|Põrguhaud on Ilumetsa meteoriidikraatritest suurim


## Viited
Pääväkese

**Pääväkese** (ka: **Päevakese**) on küla Võru maakonnas Orava vallas Mädajõe ääres.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.

Külast voolavad läbi Suuroja ja Lambaoja, mis liituvad enne Mädajõkke suubumist.

Külas sündisid kirjanik ja poliitik Karl Ast ning tema vend Gottlieb Ast, seal on sündinud ka tõlkija Friedrich Kõlli.

Seal asuvad Päevakese allikas ja Läte Kahkvas.

## Viited
Rõssa

**Rõssa** on küla Võru maakonnas Võru vallas Tartu–Petseri raudtee ääres.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.

Külas asub Orava raudteejaam, kus peatuvad reisirongid liinil Tartu–Koidula. Orava küla on ka lähim kohalik keskus, see asub Rõssa külast edelas umbes 4 km kaugusel.

Küla idapiiril voolab Mädajõgi, lääneossa jääb mitu sood.

Rõssa küla kirdenurgas asub vana linnusekoht.

## Viited
Päka

**Päka** on küla Võru maakonnas Võru vallas Järvepää järve ja Tartu–Petseri raudtee vahelisel alal.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.

Päka küla põhjapiiri märgib Rebasmäe oja, mille juurde on moodustatud Rebasmäe hoiuala.

Küla kirdenurgas asuvad neli kaitsealust kääbast.

Küla läbib Niitsiku–Võmmorski tee.

## Viited
Soe (Võru)

**Soe** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.

Küla lähistel paikneb Soe soo.

Küla läbib Karisilla–Petseri maantee, mille ääres asus Soe kõrts.

## Viited
Soena

**Soena** (ka: **Soenina**) on küla Võru maakonnas Võru vallas Piusa jõe ja Valga–Petseri raudtee vahelisel alal.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.

Jõeäärne osa külast jääb Piusa-Võmmorski hoiuala territooriumile.

Soena küla läbib Hanikase–Tamme tee, mille ääres on mitmed arheoloogiamälestisteks arvatud kääpad. Kultuurimälestistena on arvel ka üks asulakoht.

## Viited
Suurõmõtsa

**Suurõmõtsa** on kahe Eesti küla nime kohalik hääldus:

* **[[Suuremetsa]]** küla asub Võru maakonna Võru vallas
* **[[Suurmetsa]]** küla asub Põlva maakonna Põlva vallas
Tuderna

**Tuderna** (kohalik hääldus **Tudõrna**) on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.

Küla lõunapiiri märgib Piusa jõgi. Külast voolab läbi Tuderna oja, mis liitub küla piires Piusa jõega.

Küla läbib Valga–Petseri raudtee, kus asus kuni 2001. aastani Tuderna raudteepeatus. Enne teist maailmasõda ületas raudtee Tuderna oja raudteesillal, mis oli tollal Eesti kõrgeim raudteesild. Pärast silla hävimist rajati selle asemele truubiga kõrge raudteetamm. Selle 1880. aastatel rajatud sillaga sarnane sild asub Lätis Rauna jõe kohal. Küll asuvad Tudernas aga kaks väiksemat raudteesilda.

Küla keskel asub arheoloogiamälestiseks arvatud asulakoht. Samuti jääb küla piiresse arvukalt kääpaid.

Osa külast jääb Piusa-Võmmorski hoiuala territooriumile.


 Tuderna raudteesild.jpg|Tuderna raudteesild üle Hanikase–Tamme tee
Tunnel Tuderna peatuse lähedal.jpg|Väiksem raudteesild


## Vaata ka
* Tuderna raudteesild

## Viited
Suuremetsa

**Suuremetsa** (kohalik hääldus **Suurõmõtsa**) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Küla lähistel voolab Suuremetsa oja.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.

Küla lõunapiiri märgib Valga–Petseri raudtee.

Suuremetsa küla põhjaosas asub looduskaitse all olnud Tuttuga pettai.

Külast voolavad läbi Tuderna oja ja Suuremetsa oja.

## Viited
Tamme (Võru)

**Tamme** (kohalik hääldus **Tammõ**, kasutusel ka nimi **Saetamme**) on küla Võru maakonnas Võru vallas Piusa jõe ääres.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.

Küla põhjapiiri märgib Valga–Petseri raudtee. Küla läbib Hanikase–Tamme tee, mis liitub seal Kääpa–Obinitsa–Võmmorski–Petseri teega.

Osa külast jääb Piusa-Võmmorski hoiuala territooriumile.

Küla piires suubuvad Piusa jõkke Märdioro oja ja Korgõsilla oja.

Külas tegutsesid varasemal ajal Tamme vesiveski ja Toho veski.

Tamme küla territooriumile jäävad mitmed arheoloogiamälestisteks arvatud kääpad. Kultuurimälestistena on arvel ka üks asulakoht ja kalmistu.

## Viited
Tammõ

**Tammõ** on kahe Eesti küla kohalik (võrukeelne) nimi:

* **[[Voki-Tamme]]**, küla Võru maakonnas Võru vallas
* **[[Tamme (Orava)|Tamme]]**, küla Võru maakonnas Võru vallas
* **[[Tammõ (Valgjärve)]]**
Igrise

**Igrise** (seto keeles *Igrissä*; ka *Igrõsõ*, *Igresä*, *Igrištše*, *Igrissa*, *Igrisa*, *Igriša*, *Igristše*, *Igritse*) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. 

Küla asub Setumaal ja kuulub Poloda nulka.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Kahkva

**Kahkva** on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.

Küla kuulus Räpina kihelkonda ja külas oli Kahkva mõis.

Kahkvast lõunas asub Järvepää järv, mida on nimetatud ka Kahkva järveks.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.

## Vaata ka
*Kahkva vald

## Viited
Laossina

**Laossina** (ka **Laosina, Laosino, Klavšino, Klavišno** ja **Laose**) on Setumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Võru maakonnas Setomaa vallas asuv küla.

Küla kuulub Poloda nulka.

Laossina asub Lämmijärve kaldal Kulkna saare vastas. Laossinas asub üks kahest Setumaal säilinud külakalmistust Laossina kalmistu ja Jumalaema sündimise püha auks õnnistatud tsässon ehk külakabel. Laossina külapüha peetakse 21. septembril.

Laossinasse on registreeritud külaseltsing ja MTÜ Laossina Arenduskoda. Tegutsevad üks nakkevõrgu loaga põline harrastuskalur ja kaks väikest lambapidajat. Tegu on Mikitamäe valla aasta külaga 2013.

Laossina küla lähedal piki Mikitamäe–Võõpsu maanteed asub Laossina kääbaskalmistu.

Küla on esmamainitud 1780. aastal nimega Klavšina.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Karisilla

**Karisilla** (ka *Karisela*, *Novinki*, *Novikna*) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Läbi küla voolab Karisilla oja.

Küla kuulub Setumaa Poloda nulka.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Toomasmäe

**Toomasmäe** (kohalik hääldus *Toomasemäe*; ka *Tomasovo*) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla asub Setumaal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.

Aastatel 1977–2018  kuulus Käre küla Toomasmäe koosseisu.

## Viited
Selise

**Selise** (seto keeles *Selissä*; ka *Selisä*, *Selisa*, *Selištše*, *Selistše*, *Selitsa*) on küla  Võru maakonnas Setomaa vallas.

Küla asub Setumaal Poloda nulgas.

Läbi küla voolab Varsaoja (Selise peakraav).

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Rõsna

**Rõsna** (ka *Rõsna-Vanaküla*, *Suurõ-Rõsna*, *Suure-Rõsna*, *Suur-Rõsna*, *Rosna-Suure*, *Suure-Trostna*, *Trostno-Bolšoi*, *Tõstna* ja *Rõstna*) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Asub Pihkva järve kaldal.

Küla kuulub Setumaa Poloda nulka.

Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.

## Vaata ka
*Rõsna kääbaskalmistud
*Suure-Rõsna kalmistu
*Suure-Rõsna tsässon

## Viited
Serov

**Serov** on linn Venemaal Sverdlovski oblastis. Asub Kakva jõe ääres, Jekaterinburgist 338 km põhjas.

## Ajalugu

Asutati 1894. aastal **Nadeždinski** külana. 1926 sai linnaõigused, 1934–1937 kandis nime **Kabakovsk**, 1937–1939 taas Nadeždinsk. 1939 nimetati linn Nõukogude Liidu kangelase Anatoli Serovi järgi.

Serov on metallurgiatööstuse keskus.

## Viited
Mikitamäe

**Mikitamäe** (seto keeles *Mikitämäe*, *Mikidämäe*; ka *Mikuta*, *Mäe*; vene keeles *Nikitina-Gora*) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. 

Küla asub Setumaal ja kuulub Poloda nulka.

Küla on üle 700 aasta vana. Mikitamäe vana tsässon (1694) on vanim säilinud puitehitis Mandri-Eestis, selle algses asupaigas olnud Mikitamäe kalmistu ei ole enam kasutuses. Külas asub ka Mikitamäe uus tsässon.

Küla oli enne 2017. aasta haldusreformi Mikitamäe valla halduskeskus ja kuulus Põlva maakonda. 

## Vaata ka
*Mäe loodusmaja
*Võhandu sovhoos

## Viited
Himma

**Himma** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. 

Küla kuulus varem Põlva kihelkonda. 

Aastatel 1945–1990 kuulus Himma küla Mustajõe külanõukogu koosseisu. Aastatel 1990–2017 kuulus Himma küla Laheda valda.

## Viited
Lahe (Põlva)

**Lahe** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Aastatel 1990–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Laheda vallas.

Küla kuulus Kanepi kihelkonda. 

## Viited
Vaimne alaareng

**Vaimne alaarengu** korral on tegemist alaealise isiku ajukahjustuse tagajärjel tekkinud intellektuaalsete võimete vaegarenguga. Reeglina on häiritud vaimse alaarengu korral ka mälu.

Eristamaks vaimset alaarengut või vaegarengut (oligofreenia) vaimsest taandarengust (dementsus), on tõmmatud ajaline piir 18. eluaastale, millest varem intellektuaalsete võimete alanemise avaldumist nimetatakse vaimseks alaarenguks. Pärast 18. eluaastat ilmnev intellektuaalsete võimete alanemise avaldumist nimetatakse vaimseks taandarenguks (dementsuseks).

## Haigus ''vs.'' seisund
Tänapäeval tõlgendatakse vaimset alaarengut kaheselt: ühed peavad vaimset alaarengut **haiguseks** ja teised mitte, nimetades seda **seisundiks**. 

Vaimse alaarengu haiguslikkuse pooldajad toovad esile tõiga, et kunagi toimus organismis patoloogiline protsess, mille tulemusena rikuti aju struktuur ja funktsioon. Kuna toimus struktuuri destruktsioon, siis on põhimõtteliselt võimalik struktuuri taastamine ehk ravi. Tänapäeval annavad selliseks raviks lootust tüvirakud. 

Seisundi pooldajad toovad esile tõiga, et vaimne alaareng on stabiilne ja muutumatu ning seetõttu pole põhjendatud rääkida haigusest, mis on oma olemuselt dünaamiline protsess.

## Astmed
Traditsioonilise psühhiaatrilise terminoloogia järgi eristatakse järgmisi vaimse alaarengu astmeid:
* debiilsus – saab aru ühiskonnakorralduse põhireeglitest. On võimeline iseseisvalt elama ja oma tegude eest vastutama. Probleemid tekivad keerulisemate olukordade analüüsimisel ja vastavate lahendite leidmisel; 
* imbetsilsus – ei saa aru ühiskonna põhistruktuurist, mistõttu on piiratud teovõimega. Ei ole võimeline iseseisvalt oma elu korraldama, kuid standardsetes tingimustes on võimeline mõni aeg rahuldavalt toimima. Lihtsamaid töiseid tegevusi on võimeline iseseisvalt sooritama;
* idiootia – vajab regulaarset hooldust. Sõnavara väga piiratud. Vajab abi riietumisel, enesehügieenil. Regulaarset töist tegevust pole võimeline sooritama. Piiratud teovõimega.

RHK-10 järgi eristatakse järgmised astmeid ja eristamise kriteeriumideks on inimese IQ.:
*Kerge vaimne alaareng (F70)
*Mõõdukas vaimne alaareng (F71)
*Raske vaimne alaareng (F72)
*Sügav vaimne alaareng (F73)

## Vaimne alaareng karistusseadustikus
Tsiviliseeritud maailmas tehakse psüühiliselt haigetele või vaimupuuetega isikutele erandeid karistusõiguslikus õigusemõistmises. Termin "nõrgamõistuslikkus" esineb tänapäeval ainult Eesti õigusaktides, KarS § 34. KarS § 34 kohaselt nõrgamõistuslik inimene ei ole süüdiv, kui ta teo toimepanemise ajal ei olnud võimeline aru saama oma teo keelatusest või arusaamisest. Ainult kohus saab määrata kohtuekspertiisi, kus kohtupsühhiaater teeb psühhiaatrilise hinnangu koos juurdekuuluvate kliiniliste asjaoludega.

## Vaata ka
*debiilik
*vaimne küündimatus

## Viited
Suurküla (Põlva)

**Suurküla** (kohalik hääldus **Suurkülä**; kasutatakse ka nime **Joosu-Suurküla**) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. 
Külas asub murukattega Ridali lennuväli.

Kuulus Põlva kihelkonda. 

1978. aastani oli küla ametlik nimi Joosu-Suurküla. Aastatel 1945–1990 kuulus küla Mustajõe külanõukogu koosseisu. Aastatel 1990–2017 kuulus küla Laheda valda.

Külas asuvad Joosu kooli hoone ja endise Aleksandri valla vallamaja , samas hoones on olnud ka Laheda vallavalitsus ja Mustajõe külanõukogu. Osaliselt on säilinud Tilsi mõisale kuulunud Vana-Valsi karjamõis. Külas on olnud ka tuuleveski ja vesiveski. Kerikumäge seostab pärimus katku aegse surnuaiaga.

## Viited
Pragi

**Pragi** (ka: **Koiola**) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas Orajõe ääres.

1977 nimetati Koiola küla ümber Pragi külaks.

Külas asub Pragi Silmaläte. Küla lähistel on Pragi soo. Küla lõunapiiril on Vardja järv ja Kundsa järv.

Külas juures soos asub arheoloogiamälestiseks arvatud pelgupaik "Kirstumägi".

## Ajaloost
Küla kuulus Põlva kihelkonda.

Enne Liivi sõda kuulus Kirumpää linnusele. 1939. aastani kuulus Koiola valda Võrumaal. Aastatel 1945–1990 kuulus küla Mustajõe külanõukogu koosseisu. Aastatel 1990–2017 kuulus Pragi küla Laheda valda.

## Vaata ka
*Koiola mõis
*Pragi kool
*Pragi mõis

## Viited
Kiritöö

**Kiritöö** oli hilisromantilise folkmuusika ansambel.

Esialgu nime **Kiritöö ja Karistus** kandnud ansambli asutasid 2000. aasta märtsis Viljandis Margus Põldsepp, Sulev Salm ja Talvo Pabut. Ajendiks sai Ugala teatris etendunud Timo K. Mukka lavastus "Laul Sipirja lastest", mille muusika kujundas Margus Põldsepp ja laulutekstid pärinesid Talvo Pabuti sulest. Loodav ansambel pidigi keskenduma Pabuti tekstiloome esitamisele.

Ansambli algkoosseisu kuulusid veel Kristjan Priks krottatšellol ja Meelika Hainsoo viiulil, kes püsisid seal 2002. aasta sügiseni. Siis kutsuti ansamblisse Marju Varblane ja Peeter Piik.

Talvo Pabuti kirjutatud vaimukaid laulutekste on viisistanud peaaegu kõik ansambli liikmed; lisaks originaalloomele on kasutatud ka teiste rahvaste, eriti bretoonide rahvamuusikat.

2004. aastal ilmus ansambli ainus heliplaat "Oli kord...".

## Liikmed
*Marju Varblane – viiul, tinavile, Hiiu kannel, torupill, laul
*Margus Põldsepp – lõõtsad, kitarr, laul
*Sulev Salm – kitarr, laul
*Peeter Piik – basskitarr, laul
*Talvo Pabut – viiul, vabainstrumendid, mandoliin, laul

## Plaadid
*2004 – "Oli kord"

## Välislingid
*myspace
*"Nõialoits" (video)
Vardja (Põlva)

**Vardja** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Küla lähistel on Vardja soo ja Vardja järv.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Laheda vallas.

Küla kuulus Põlva kihelkonda.

1977 liideti külaga Ortuskülä.


Vardja (Põlva).jpg|


## Viited
Alexis Carrel

**Alexis Carrel** (28. juuni 1873 – 5. november 1944) oli prantsuse kirurg, bioloog ja eugeenik, kes pälvis 1912. aastal Nobeli meditsiiniauhinna.

Tema järgi on nimetatud Kuul asuv kraater Carrel.

## Panus teadusse
*1905 töötas ta välja mitu veresoonte säilitamise, ühendamise ja elundite siirdamise tehnikat.
*1914 tegi ta koeral esimese eduka südamesiirdamise.
*Aastaks 1936 töötas ta koos Charles Lindberghiga välja tehissüdame "aparaadi", mida kasutati südameoperatsioonide ajal.

## Publikatsioonid
*Carrel, Alexis 1935. "Man, the Unknown". Harper & Brothers.

## Eesti keeles
*Carrel, Alexis 1938. "Tundmatu inimene". (Tõlkinud Leo Anvelt.) Tartu: Eesti Kirjanduse Selts. 2. trükk 1995, Kuldsulg, Tallinn.

## Viited
Holvandi

**Holvandi** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. 

Küla lähistel paikneb Holvandi Kivijärv ja Holvandi raudteepeatus.


Holvandi küla.jpg|Holvandi küla
I Vabariigi aegne Pikka pood, Holvandi küla.jpg|Endine Pikka pood


## Viited
Planeetos

**Planeetos** on taevakeha, mis on asteroididest suurema ja pruunist kääbusest (planeedi ja tähe vahepealne objekt) väiksema massiga. See on objekt, mis ei saavuta tuumareaktsioonide toimumist tuumas oma eluaja jooksul. See on põhimõtteliselt planeet, kuid ta ei pea asuma tähesüsteemis ega ka isegi mõne tähega kuidagiviisi seotud olema, nagu näitavad uued avastused. Planeet erinevalt planeetosest peab defininitsiooni kohaselt olema päikesesüsteemi osa. Planeetosel võib ka endal kuusid ja planeete olla.

## Leitud planeetosed väljaspool tähesüsteeme

Selline kaksikobjekt on näiteks Oph 162225-240515 või Oph 1622 avastatud 2006. aasta augustis Ray Jayawardhana ja Valentin D. Ivanovi poolt Euroopa Lõunaobservatooriumis Tšiilis La Sillas.

## Vaata ka
*Planeedi definitsioon
Kähri (Põlva)

**Kähri** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. 

Külas on olnud Kähri mõis.

Külas asub Kähri ristipuu.

## Viited
Lutsu (Põlva)

**Lutsu** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas Lutsu jõe ääres. 

Külas asuvad Lutsu ristipuud ja seafarm.

Lutsu Palojärv asub Lutsu ja Soesaare küla piiril.

Küla lõunaosa läbib Põlva–Karisilla maantee. Küla põhjaosa piirneb Tartu–Koidula raudteelõiguga.

## Viited
Mammaste

**Mammaste** (võru keeles **Mamastõ**) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Mammaste on Põlva valla suurim küla. Kuni 2013. aastani oli Mammaste ka Põlva valla keskus. Pärast Põlva valla ja Põlva linna ühinemist on valla keskus Põlvas.

## Asend
Mammaste asub Põlva maakonna keskosas, piirneb lõunas Põlva linna ja Puuri külaga, läänes Aarna, põhjas Kiidjärve ja Taevaskoja ning idas Himmaste ja Orajõe külaga. Piir Himmaste ja Orajõe külaga kulgeb suuremas osas mööda Orajõge. Mammaste lõunapoolses servas on küla asustus kokku kasvanud Põlvaga.

## Rahvastik

Eesti 2000. ja 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli 98% Mammaste elanikest eestlased.

## Loodus
Küla piirneb osaliselt Põlva paisjärvega. Küla idaosa maastikku liigendab Orajõe org ja selle külgorud (Kadaja org, Oodsi org, Leppoja org). Küla lääneosas asub Laudsilla soo. Kõrgeim tipp on küla loodeosas asuv Hanijärve mägi (103 m).

Mammaste küla riigimetsad kuuluvad RMK Põlvamaa metskonna Kiidjärve metsandikku. Külas asuvad Mammaste-Kanariku ristipuud.

## Ajalugu
Mammastes Tuksimäel asub vana asulakoht, mis on arheoloogiamälestisena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.
 
17. sajandil kuulusid Mammaste alla Haukakolk, Kunnakolk ja Kurvitsa.

1688. aastal alustas Mammastes Köstremäel tegevust Põlva kihelkonna köstrikool, mis oli esimene talurahvakool Põlvamaal. Koolimaja sai valmis 1693. aastal. Kunagise kooli asukohta tähistab mälestustahvliga suur rändrahn. Mammaste kihelkonnakoolis on õppinud Jakob Hurt ja Johannes Käis. 1913. aastal võeti kihelkonnakooli hoone palkidest lahti ja pandi uuesti kokku Põlvas. Mammaste algkool jätkas tegevust 1920. aastate alguseni.

1888. aastal valmis Mammastes Koiola vallamaja, mida on kirjeldatud kui Lõuna-Eestile iseloomulikku vanabalti tüüpi vallamaja.

1937. aastal alustas tegevust Mammaste tellisetehas, mille omanik oli ettevõtja Voldemar Kaasik. Tehas suleti 1960. aastate alguses.

Nõukogude perioodil asus Mammastes Põlva kolhoosi keskus. 1971. aastal valmis arhitekt Vilen Künnapu projekti järgi ehitatud kolhoosi keskuse hoone.

Mammastes filmiti stseene filmist "Valgus Koordis".

### Haldusajalugu
19. sajandini kuulus Mammaste küla Võrumaa Põlva kihelkonna Vana-Koiola mõisa alla. 1866–1910 oli Mammaste Vana-Koiola valla koosseisus. Mammaste oli valla keskus, seal asus vallamaja. 1910. aastal valla nimi muutus Koiola vallaks. 1939 moodustati Põlva vald. Kuni 1945. aastani kuulus Mammaste Põlva valda ja oli valla keskus. 1945. aastast moodustati Põlva külanõukogu, 1950. aastal seoses Põlva rajooni moodustamisega liikus Mammaste Võrumaa alt Põlva rajooni koosseisu. 1968. aastal Põlva külanõukogu reorganiseeriti ning külanõukogu halduskeskuseks sai Põlva alev. 1991. aastast on Mammaste Põlva maakonna Põlva valla koosseisus ning oli 1991–2013 valla keskus. Pärast Põlva valla ja Põlva linna ühinemist 2013. aastal asub ühinenud valla keskus Põlvas.

## Taristu
Küla läbib Põlva–Reola maantee.

Külas tegutseb Mammaste Lasteaed ja Kool ja ööklubi Life. Küla loodeosas asub Kadaja liivakarjäär.

## Tuntud isikuid
Mammastes on sündinud koolijuht ja kirjamees Albert Ivask ja kirjanik Lembit Kurvits.

## Vaata ka
*Adra park

## Viited
Meemaste

**Meemaste** (kohalik hääldus **Meemaskülä**, kasutusel ka nimi **Meemasküla**) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. 

## Viited
Metste

**Metste** (võru keeles **Mõtstõ**) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. 

Metste külgneb idas Meemaste ja Rosma külaga, põhjas Puuri külaga, läänes Tännassilmaga, lõunas Laheda valla Pragi ja Mustajõe külaga. Metste küla idapiir kulgeb suuremas osas mööda Orajõge.

## Loodus
Külast voolavad läbi Orajõe lisajõed Lepä oja, Tännassilma oja, Helloro oja ja Ost'oja. Küla keskel asub Metste järv. Tänassilma oja kaldal asub looduskaitsealune Metste rändrahn. Külas asub ka Metste ristipuu.

## Ajalugu
Metste kuulus Võrumaa Põlva kihelkonda.

Küla lääneosas, Tännassilma oja lõunakaldal asub endine kalmistu, 13.–18. sajandi Lõuna-Eestile omane külakalmistu, mis on arheoloogiamälestisena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

## Tuntud isikuid
Metstes on sündinud kultuuritegelane Jaan Plado. 

Metstes asus külakool, kus aastatel 1902–1909 oli koolmeistriks Jaan Vahtra.

## Taristu
Küla läbib Meemaste–Tännassilma tee (18151).

## Viited
Miiaste

**Miiaste** (kohalik hääldus **Miiastõ**) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. 

## Asend
Miiaste asub Põlva valla idaosas, külgneb põhjas Nooritsmetsa, läänes Adiste, lõunas Vanaküla ja idas Kauksi külaga.

## Ajalugu
1798. aasta Mellini Liivimaa atlasel on küla nimeks märgitud *Meyest*, 1839. aasta Rückeri Liivimaa kaardil *Miasta*.

## Loodus
Külas asuvad Latõrna järv ja Miiaste järv. Idaosas piirneb Miiaste küla Rauhtja oruga, kus asub väike Kükä järv. Kaugosas piirneb küla Kauksi järvega.

## Ettevõtlus
Külas tegutseb Miiaste Põllumajanduslik Osaühing, millel on loomade vabapidamise ja lüpsirobotitega lüpsilaut 300 lehmale.

## Taristu
Küla läbib Kanepi–Leevaku tee.

## Tuntud isikuid
Miiaste külas sündis graafik Ernst Kollom.

## Viited
Nooritsmetsa

**Nooritsmetsa** (varasem nimi **Noorits-Metsküla**, ka **Nooritsmetsküla**, võrukeelne nimi *Noorits-Mõtskülä*) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. 

Küla kuulus 20. sajandi keskpaigani Mooste valla koosseisu. Külas tegutsesid Nooritsmetsküla Algkool ja meierei.

Küla elanike arv:
*1959: 180
*1970: 203
*1979: 144
*1989: 93
*2000: 76
*2011: 52

## Viited
Orajõe (Põlva)

**Orajõe** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. 

## Asend
Orajõe külgneb idas ja lõunas Põlva linnaga, läänes Mammaste ja põhjas Himmaste külaga. Küla läänepiiriks on Orajõgi, põhjapiir kulgeb paralleelselt Tartu–Petseri raudteega.

## Ajalugu
Orajõe küla on moodustatud 1979. aastal Himmaste ja Mammaste küla maadest. Asula tekkis 1970. aastatel Taevaskoja kolhoosi töötajate individuaalelamute piirkonnana, esimesed individuaalelamud valmisid 1972–1973. aastal.

## Taristu
Orajõe külas asub Mammaste Tervisespordikeskus terviseradadega, talvel valgustatud suusaradadega.

## Loodus
Küla paikneb Orajõe ürgoru liigendatud reljeefiga paremkaldal. Külas asub Plaki järv.

## Viited
Partsi (Põlva)

**Partsi** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Küla ja mõisa kohta on andmeid Liivi sõja eelsest perioodist, küla nimi oli siis Pikamäe (*Pigmek*). Küla praegune nimi tuleneb Poola võimu aegse mõisaomaniku M. Bartschi nimest.

Partsi mõisa peahoone on ehitismälestisena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

Küla piiresse jäävad Kõrdsijärv, Mõisajärv, Pikämäe järv ja Oleski lump.

Külas asuvad Partsi ristipuud, Eesti kõrgeim pärn ja ristimänd.


Partsi mõisa järv.jpg|Partsi Mõisajärv
Partsi Kõrdsijärv.jpg|Kõrdsijärv


## Vaata ka
* Härmä (Põlva maakond)

## Viited
Peri

**Peri** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Küla lähistel voolab Peri oja.

Küla kuulus Põlva kihelkonda, külas asus Peri mõisa keskus.

Külas asuvad Peri Tõnise petai ja Peri ristipuu.

Peril oli Eduard Vilde nimelise kolhoosi keskus.

## Viited
Puuri

**Puuri** (varem ka **Puuri-Perametsa**) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. 

Puuri küla asub Põlva maakonna keskosas, piirneb idas Põlva linnaga, põhjas Mammaste, loodes Aarna ning lõunas Tännassilma ja Metste külaga.

Küla läbivad Põlva–Saverna ja Kanepi–Leevaku tee.

Külas asub ristimets ja ristikuusk.

## Viited
Puskaru

**Puskaru** on Põlvamaal Põlva valla lääneosas asuv küla.

Puskaru külgneb põhjas Põlva valla Kiuma külaga, idas Kähri külaga, lõunas Kanepi valla Sõreste külaga ja läänes Varbuse külaga. Küla läänepiir kulgeb mööda Ahja jõge.

Seda kohanime on esmamainitud 1617. aastal kujul *Pusskaro*. Siis oli see tühi hajatalu. Puskaru kuulus Piigandi mõisa juurde.

Puskaru nimi tuleb sõnadest "pusk" ja "aru", mis tänapäeval tähendab kuiva rohumaad, aga veel Wiedemanni ajal lihtsalt viljakat kuiva maad. Seda järelosa esineb eriti Põlva ja Kanepi vahelistes kohanimedes sageli.

Nime algusosa tähendus pole selge. Läänemaal asuvad Puski ja Pusku, mille nimi on laen rootsi sõnast *busk* ('võsa, põõsastik'), kuid Kagu-Eestis pole rootsi laen tõenäoline. Pigem on aluseks saksa isikunimi Busch. Soomest on teada isikunimi Puska, Luke kihelkonnas Pusmarga talu ning Kambja kihelkonnas Pusu küla ja kõrts. Vähem usutavad on seosed sõnadega "pusk : pusu" ('pisted, teatud haigus') ja "puskama"/"puskima".

Esmamainimise ajal Puskarus veel kõrtsi polnud, aga 1684 on seal teada juba kõrtsikoht. 1695. aasta Tartumaa teede atlases on näidatud Puskaru kõrts. 1783 mainiti isikut *Puskari Andres*, 1798 *Puskari* kõrtsi, 1839 küla nimega *Puskar* ja 1900. aasta paiku külanime Пускаръ. Pärast kõrtsi tekkimist hakati kohanime seostama sõnaga puskar ('puhastama'; 'viin'). See seletab i-d sisaldavaid kirjalikke nimekujusid, aga kõnekeeles säilis aru-lõpuline nimekuju.

19. sajandi teisest poolest kuni 1939. aastani kuulus Puskaru küla Põlgaste valla koosseisu. 1939. aasta vallareformiga muudetud vallapiiridega jäi Puskaru Põlva valla koosseisu.

1909. aasta aadressraamatu järgi asus endises Puskaru kõrtsis Jan Borkmanni talukaupade pood. See jätkas tegevust ka iseseisvas Eestis. Kauplus tegutses Puskaru endises kõrtsis kuni 1990. aastate alguseni. Esimesel iseseisvusajal peeti kõrtsi juures igal aastal laata.

Külas asuvad Puskaru ristipuud.

Puskaru küla läbivad Vooreküla–Puskaru tee (vana Tartu–Võru maantee ehk nn Postitee) ja Kanepi–Leevaku maantee.

## Viited
Rosma

**Rosma** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas Võru–Põlva maantee ääres. Küla territooriumi pindala on 11,4 km².

Külas asuvad ristipuud, Rosma ristimets ja Moorimäe ristipuud.

## Ajalugu

Rosma ajalugu ulatub tagasi muinasaega. Liivimaa kroonikas mainitud Valgatabalve ja Ugandi kagupoolse osa piirialal asuv küla oli tolleaegsete kaubateede üks sõlmpunkte.
13. sajandist on esimesed teated Põlva kihelkonna kohta. Esimesed teated Rosma küla kohta pärinevad aastast 1638 (*Rozma Kywi*), mil Liivi sõja järel jäi Rosma Rootsi Kuningriigile kuuluvale territooriumile. 1939. aastast kuulus Rosma küla Põlva valla koosseisu.

## Vaatamisväärsused

Muinsuskaitseseaduse alusel on tunnistatud arhitektuurimälestiseks Rosma külas järgmised ehitised:
* Rosma vesiveski (19. sajand)
* Rosma vesiveski pais (20. sajandi I pool)
* Rosma vesiveski elamu (19. sajand)
* Rosma vesiveski laut (19. sajand)
* Rosma küla elamu I tiibhoonega (1920. aastad)
* Rosma küla elamu I kelder (20. sajandi I pool)
* Rosma küla elamu I kaev (20. sajandi I pool)
* Rosma küla kauplus-elamu II (1920. aastad)
* Rosma küla kauplus-elamu II (ait-kelder 1920. aastad)
* Rosma küla elamu III (1920. aastad)

### Elanike arv

## Hariduselu

Rosma koolimajas sündis 26. jaanuaril 1885 nimekas koolimees Johannes Käis.

Johannes Käisi lapsepõlv möödus Põlvamaal Rosma külas. Põlva lähedal laias ja sügavas ürgorus lookleva Peri ja Ora jõe lähedal Päkamäe idapoolse nõlva all seisab tänini Rosma küla koolitare – Johannes Käisi sünnipaik. 1872. aastal valminud koolimajas oli üks klassiruum, palvetuba ja kaks väikest elutuba, kus elas Johannes Käisi isa oma perega alates 1878. aastast.

1965. aastal pandi Rosma koolimajale mälestustahvel, kümme aastat hiljem aga istutasid endise Võru Õpetajate Seminari kasvandikud ja Põlva Keskkooli esindajad mälestustammiku Päkamäe nõlvadele, kus oli Johannes Käisi esimene mängumaa.

1989. aastal asutati Rosmal kodanikualgatusena Waldorfi pedagoogika põhimõtetel tegutsev üldhariduskool ja lasteaed, Johannese Kool ja Lasteaed Rosmal. 1999. aastal sai koolist põhikool. 2011/2012. õppeaastal õppis koolis 45 õpilast ja töötas 14 õpetajat. Koolis õppimine on tasuline. Kooli peab MTÜ Rosma Haridusselts, mille liikmeteks on lapsevanemad. Kooli juures tegutseb ka lasteaed.

## Külaelu

17. märtsil 2008 asutatud Rosma Küla Seltsi asutasid kakskümmend aktiivset külaelanikku. Seltsi eesmärgiks ja ülesandeks on arendada ja elavdada külaelu, tegeleda küla ajaloo uurimise ja kogumisega, traditsioonide taastamisega. 2012. aastal valmis seltsi eestvedamisel ja kaasfinantseerimisel Rosma mänguväljak, küla teedele ja tänavatele paigaldati viidad ja sildid. Iga aasta 1. mail korraldab selts külakeskuseks kujunenud Rosma vesiveski kõrval külapäeva.

Rosma külavanemad:

* 2007-2008 Liia Roodes
* 2008-2011 Tõnu Lõbu
* 2011-2019 Heiti Hallap +
* 2019-(2024)  Tõnu Lõbu

## Vaata ka
*Rosma kalmistu
*Rosma linnamägi

## Viited

## Välislingid
* Rosma küla arengukava (2011)
* Rosma linnulennult
Soesaare

**Soesaare** (kohalik hääldus **Soessaarõ**) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Küla lähistel on Soesaare soo.

## Viited
Tromsi

**Tromsi** (kohalik hääldus **Trompsi**) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Küla lähistel paikneb Tromsi paisjärv.

Küla kuulus Põlva kihelkonda ja külas asus Tromsi karjamõis.

## Viited
Tännassilma (Põlva)

**Tännassilma** (kohalik hääldus **Tännässilmä**) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. 

Küla lähistel voolab Tännassilma oja.

Külas asub Kähri õigeusu kirik.

## Vaata ka
*Põlva õigeusu kihelkonnakool

## Viited
Valgesoo küla

**Valgesoo** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. 

Valgesoo naaberküladeks on läänes ja loodes Kiidjärve, põhjas Akste, loodes Säässaare, idas Eoste ning lõunas ja edelas Taevaskoja küla.

Küla loodeservas asub Valgesoo, mis suuremas osas jääb küll Kiidjärve küla piiridesse. Küla lõuna- ja lääneservas voolab Ahja jõgi. Külas asub ohvrikivi.

Valgesoo küla läbib Kärsa–Eoste tee.

## Ajalugu

Valgesoo küla on esmamainitud 1582. aastal kui *Walkiezo*. Ajalooliselt oli Valgesoo küla Võnnu kihelkonna Ahja mõisa all.

1778. aastal avati Valgesoo kool, 1895. aastal ehitati uus koolimaja. Valgesoo kool suleti 1953. aastal õpilaste vähesuse tõttu.

Enne Teist maailmasõda oli Valgesoo küla Tartumaa Ahja valla koosseisus. Aastatel 1945–1954 oli Valgesoo küla Akste-Kärsa külanõukogu koosseisus (1945–1950 Tartumaa, 1950. aastast Põlva rajooni alluvuses), 1954. aastast Põlva rajooni Põlva külanõukogu koosseisus, 1991. aastast Põlva vallas.

## Vaata ka
*Otteni vesiveski
*Valli pae

## Viited
Vanaküla (Põlva)

**Vanakülä** (võru keeles **Vanakülä**) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. 

Külas asuvad Kalmetimägi, ohvripuud ja ohvrikivi ning Sanksaare ristimets.

## Viited
Lutsu

**Lutsu** on mitme Eesti koha nimi:

* **[[Lutsu (Kose)|Lutsu]]**, küla Harju maakonna Kose vallas
* **[[Lutsu (Põlva)|Lutsu]]**, küla Põlva maakonna Põlva vallas
* **[[Lutsu (Valga)|Lutsu]]**, küla Valga maakonna Valga vallas
* **[[Lutsu (Kanepi vald)]]**, endine küla

## Vaata ka
* Lutsu jõgi
* Lutsu raba
* Lutsu tänav
* Anton Lutsu tänav
* Karl Lutsu tänav
* Oskar Lutsu tänav
Keava raudteepeatus

**Keava raudteepeatus** on raudteepeatus Raplamaal Kehtna vallas Keaval Tallinna–Viljandi raudteeliinil.

Keava raudteepeatuses on 550 mm kõrgune täismõõdus perroon. Rong sõidab Balti jaamast Keavasse umbes 1 tund ja 8 minutit. Peatuses peatub päevas kaheksa Türi rongi (pooled Türi poole ja pooled Tallinna poole) ja neli Viljandi rongi (pooled Viljandi poole ja pooled Tallinna poole). Piletihinnalt kuulub peatus IV tsooni, olles üleminekupeatuseks tsoonide ja peatusepõhise piletihinnaga ala vahel.

## Ajalugu
Keava jaam (saksa Kedenpäh) rajati koos kitsarööpmelise Tallinna–Viljandi raudteeliinliiniga 1901. aastal.

Lelle ja Keava jaama vahel asus liini algaastatel Ohekatku peatus. Jaamast on saanud Edelaraudtee peatuskoht

## Jaamahoone
Keava jaamahoone valmis samal ajal jaamaga. Hoone ehitati tüüpprojekti järgi analoogselt Käru, Lelle jm jaamahoonetega, kuid erineb välisviimistluse poolest. 

Puidust jaamahooneid iseloomustab ühe-kahekorruseline asümmeetriline fassaad, mille ülesehitus sarnaneb laiarööpmelise raudtee jaamahoonetega. Kitsarööpmelise raudtee jaamahoonena torkab esile aga tagasihoidlikum dekoorikasutus. Hoone keskel asub läbi maja ulatuv vestibüül, millest paremal, ühekorruselises külgtiivas asus reisijate ootesaal. Vasakul asus kontori- ja postiruum koos vestibüüli avaneva piletimüügiaknaga. Teisel korrusel asus jaamaülema ametikorter.

Tänapäeval on hoone kasutusel elamuna.

## Pilte

Keava vana jaamahoone 2017.jpg|Keava vana jaamahoone 2017. aastal
Keava jaama kivist abihoone.jpg|Abihoone
Keava elamu-jaamahoone.jpg|Elamu-jaamahoone
Keava paetuskoht.jpg|Perroon
Keava_jaam.jpg|Keava raudteepeatus aprillis 2007
Keava raudteepeatuse vana perroon.jpg|Keava raudteepeatuse vana perroon augustis 2020


## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*vene keeles*)
Uibujärve

**Uibujärve** (kasutatud ka nimekuju **Uibojärve**, varasem rahvapärane nimi **Uibumõisa**) on küla Põlva maakonnas Põlva valla idaosas. 

Uibujärve piirneb põhjas Põlva valla Holvandi külaga, läänes Lutsu külaga, lõunas Partsi külaga, idas Räpina valla Võiardi ja Soohara külaga.

Küla piires asuvad Uibujärv, Neitsijärv, Uibo Linajärv, Kastijärv ja Kivijärv ning Uibujärve soo.

Külas asus Uibujärve mõis.

## Viited
Pierre-Simon Laplace

**Pierre-Simon Laplace** (23. märts 1749 – 5. märts 1827) oli prantsuse astronoom, füüsik ja matemaatik.

Ta koostas viieköitelise teose "Mécanique Céleste" ("Taevamehaanika") (1799–1825), milles võttis kokku oma eelkäijate töö alates Isaac Newtonist ja arendas seda edasi teaduslikuks determinismiks. Ta rakendas gravitatsiooniseadust keerulistes juhtumites nagu kolme keha probleem.

Aastal 1796 avaldatud teoses "Exposition du systeme du monde" sõnastas ta Päikesesüsteemi tekkimise teooria, mis tänapäeval on tuntud nebulaarhüpoteesina.

1799 oli ta lühikest aega Prantsusmaa siseminister, seejärel senati liige ja 1803. aastast asepresident, mis tegi ta rikkaks meheks. Aastal 1816 sai ta Akadeemia liikmeks, 1817 anti talle markii aadlitiitel.

Ta oli ka hiljem enda järgi nime saanud võrrandi avastaja.

## Laplace'i deemon

Laplace uskus rangelt põhjuslikku determinismi. Seda väljendab järgmine tsitaat tema "Esseede" sissejuhatusest.

Sellist intellekti nimetatakse Laplace'i supermeheks või Maxwelli deemoni eeskujul Laplace'i deemoniks. Laplace ise talle nime ei andnud.

Selle mõttekäigu ebatõesus sai selgeks Heisenbergi määramatuse printsiibiga, mille järgi pole võimalik samaaegselt teada ühegi keha täpset asukohta ja täpset kiirust.

## Tunnustus
*1771 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia liikmeks
*1789 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1802 – valiti Peterburi Keiserliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1806 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1808 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
*1822 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks

## Vaata ka
*Laplace'i operaator
*Laplace'i võrrand

## Viited

## Kirjandus
* Peeter ja Taisi Müürsepp, "Kuulsaid XVIII–XIX sajandi matemaatikuid. Etüüde prantsuse matemaatikute elust". Valgus, Tallinn 1978, lk 18–32
Acme

**Acme**  on küla Kanadas Alberta provintsis Kneehilli maakonnas, 83 km Calgaryst loodes.   

Elanike arv on 826 (2006).

Külas on Bank of Montreal, General Motors vahendusfirma, paar restorani, paar bensiinijaama koos poega (*The Corner Store*, *Roadrunner Stop And Go*), baar, laagriplats, algkool ja keskkool (puudub põhikool), *Royal Canadian Legion Hall*, jääkeeglihall, uisuväli, golfirada, ujula. *Community Hall* põles   kevadel 2004 maha, kuid taastati ning avati kevadel 2006 uuesti.

## Tuntud acmelasi
*Helen Hunley, Alberta esimene naisabikuberner
Anna Freud

**Anna Freud** (3. detsember 1895 Viin – 9. oktoober 1982 London) oli Austrias sündinud Briti psühhoanalüütik. Ta oli Sigmund Freudi ja Martha Freudi kuues ja noorim laps.

Anna Freudi peetakse koos Melanie Kleiniga psühhoanalüütilise lapsepsühholoogia rajajaks. Võrreldes oma isa, Sigmund Freudi tööga, rõhutas Anna Freud enam ego rolli ning võimet seda sotsiaalselt treenida. Samuti täpsustas ta ego kaitsemehhanisme.

## Elu ja karjäär
Anna Freud lõpetas 1912. aastal Viinis lütseumi ja sõitis vanaema juurde Itaaliasse. 1914 sõitis ta Inglismaale, et parandada oma inglise keele oskust, kuid pidi sõja puhkemise tõttu sealt kiiresti lahkuma. Samal aastal sooritas ta abiõpetaja eksami ning töötas Viinis oma vanas koolis 1915–1917 abiõpetajana ja 1917–1920 õpetajana. Sellest ametist pidi ta lahkuma, sest haigestus tuberkuloosi.

Freud hakkas oma isa sekretäriks ja õpilaseks. Aastal 1922 sai ta praktikant-analüütikuks. Juba samal aastal avaldas ta oma esimese teadustöö laste unistuste kohta ja sai Viini Psühhoanalüütikute Ühenduse liikmeks. Järgmisel aastal hakkas ta tööle iseseisva psühhoanalüütikuna, keskendudes tööle lastega. 1925. aastal sai ta Viini Psühhoanalüütilise Õppe Instituudi laste analüüsi õpetajaks. Aastatel 1925–1928 oli ta Viini Psühhoanalüütikute Ühenduse juhataja ja aastatel 1925–1934 Rahvusvahelise Psühhoanalüütikaassotsiatsiooni sekretär. 1935. aastal sai ta Viini Psühhoanalüütilise Õppe Instituudi direktoriks.

1936. aastal avaldas ta uurimuse "*Das Ich und die Abwehrmechanismen*", kus kirjeldas enesekaitse, eriti noorukite enesekaitse mehhanisme.

1938. aastal pidi tema kui juut Austriast lahkuma. Ta kolis isa juurde Londonisse, kus elasid ka tema teised pereliikmed. Anna elas Londonis kuni oma surmani 1982. Teise maailmasõja ajal otsis ta kodututele lastele elamiskohta ja ravis neid. Sel ajal töötas ta koos ameeriklase Dorothy Burlinghamiga, kellega kahasse kirjutas "*Young Children in Wartime*" (1942) ja "*Infants without Families*" (1943).

Aastal 1949 rajas ta Hampsteadi lastekliiniku, mida juhtis oma surmani.

1968. aastal kirjutas ta kokkuvõtva teose "*Normality and Pathology in Childhood*".

Anna oli Sigmund Freudi lastest ainus, kes ei abiellunud. Tal ei olnud lapsi.
Kauksi

**Kauksi** on kahe küla nimi:
***[[Kauksi (Põlva)|Kauksi]]** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. 
***[[Kauksi (Alutaguse)|Kauksi]]** on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.

## Vaata ka
*Kauksi järv
*Kauksi mõis
*Kauksi oja
*Kauksi soo
Bauska rajoon

**Bauska rajoon** oli 1. juulini 2009 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes lõunas Leeduga.

Bauska rajooni koosseisu kuulusid rajooni keskus Bauska linn ja 16 valda.

2009. aastal jagati rajoon Bauska, Iecava, Rundāle ja Vecumnieki piirkonnaks.

## Bauska rajooni vallad
* Bārbele vald
* Brunava vald
* Ceraukste vald
* Code vald
* Dāviņi vald
* Gailīši vald
* Iecava vald
* Īslīce vald
* Mežotne vald
* Rundāle vald
* Skaistkalne vald
* Stelpe vald
* Svitene vald
* Vecsaule vald
* Vecumnieki vald
* Viesturi vald
Nara

**Nara** on linn Jaapanis, Nara prefektuuri keskus.

Nara oli 710–784 Jaapani keisririigi pealinn. 1180 hävis suurem osa linnast Taira klanni rünnakus. Templid taastati hiljem.

Linnas asub palju templeid ja pühamuid ning keisripalee (Heijō palee) varemed. Mitmed neist kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse.

8. juulil 2022 mõrvati Naras Jaapani endine peaminister Shinzō Abe, kes oli linnas kampaaniakõnet pidamas.

## Vaatamisväärsusi
*Tōdai-ji
*Saidai-ji
*Kōfuku-ji
*Gangō-ji
*Yakushi-ji
*Tōshōdai-ji
*Kasuga pühamu
*Heijō palee
*Nara park

## Viited

## Välislingid
*Nara koduleht
Xiamen Air

**Xiamen Airlines** (hiina 厦门航空, Xiàmén Hángkōng) on Hiina esimene eralennufirma. See asutati 25. juulil 1984.

Kodulennuväli on Xiamenis asuv Xiamen Gaoqi rahvusvaheline lennujaam. Lisaks siseliinidele lennatakse ka mitmetesse sihtkohtadesse Aasias (Seoul, Ōsaka, Singapur, Kuala Lumpur, Penang ja Bangkok). 

## Koodid
* IATA: MF
* ICAO: CXA
* Kutsung: XIAMEN AIR

## Lennukipark (aprillis 2007)

* Boeing 737-300 lennukeid 4
* Boeing 737-500 lennukeid 6
* Boeing 737-700 lennukeid 15
* Boeing 737-800 lennukeid 9 (26 uut lennukit tellitud)
* Boeing 757-200 lennukeid 9

## Välislingid

*Firma koduleht
Himmaste

**Himmaste** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

## Asend
Himmaste külgneb lõunas Põlva linna ja Orajõe külaga, idas Adiste ja Vanakülaga, põhjas Eoste ja läänes Mammastega. Küla läänepiir kulgeb suuremas osas mööda Orajõge, lõunapiir kulgeb mööda Tartu–Petseri raudteed, idas on looduslikuks piiriks Vanakülaga Kooskora oja.

## Ajalugu

Himmaste küla kohta on andmeid 1638. aastast (*Himmewitz*). Aastatel 1820–2013 tegutses Himmastes algkool.

1929. aastal puhkes Himmaste küla lähedal Tartu–Petseri raudtee ehitusel streik. 

Nõukogude perioodil asus Himmastes Taevaskoja kolhoosi keskus.

## Loodus
Himmaste küla paikneb Orajõe ürgoru liigendatud reljeefiga paremkalda nõlval ja nõlvapealsel platool. Ürgoru veerul asuvad kaitsealused Himmaste allikad.

## Tuntud isikuid
Himmastes sündis külakoolmeistri pojana folklorist, keeleteadlane ja ühiskonnategelane Jakob Hurt. Himmastes on sündinud ka näitleja ja lavastaja Enn Keerd.

2010. aastal valiti külaelanike poolt Himmaste külale külavanem, kelleks sai Himmaste kohalik elanik Andres Vijar. Külavanem on tagasi valitud kolmel korral, volituste periood on 2010–2024. Andres Vijar on Põlva Vallavolikogu liikme kohustusi täitnud  nelja valimisperioodi vältel (2009–2025) olles volikogu arengu- ja planeeringukomisjoni ning 2023. aasta seisuga hariduskomisjoni esimees.

## Teed ja ühendused

Himmaste küla läbivad Kanepi–Leevaku maantee (62) ja Himmaste–Rasina tee (18162). Küla läbib ka Põlva-Himmaste-Eoste kergliiklustee, mis ühendab Himmastet Põlva raudteejaamaga.

## Viited
Karilatsi (Kanepi)

**Karilatsi** on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõlleste valda.

Külas asub Karilatsi Vabaõhumuuseum.

Külas asub Karilatsi ristimänd.

## Vaata ka
*Juuriku
*Kindsi

## Viited
Krootuse

**Krootuse** on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Kõlleste valla halduskeskus.

Küla kuulus Kanepi kihelkonda ja külas oli Krootuse mõis.

Külas asub Krootuse Kõrveläte. Küla lähistel voolab Krootuse oja.

Endises Krootuse külakoolis (kultuurimälestis 4191) elas ja töötas aastatel 1872-83 külakoolmeister ning kohalik kultuuri- ja seltskonnategelane Hans Kann.

## Galerii

Katlamaja.jpg|Katlamaja
Korvpalliväljak.jpg|Korvpalliväljak
Viljaladu.jpg|Viljaladu
Viljakuivati 2.jpg|Viljakuivati
Viljakuivati 1.jpg|Viljakuivati
Tiik 1.jpg|Viinavabriku tiik
Pärna 8, Krootuse.jpg|Pärna 8
Pärna 7, Krootuse.jpg|Pärna 7
Pärna 6, Krootuse.jpg|Pärna 6
Pargi 5, Krootuse.jpg|Pargi 5
Pargi 3, Krootuse 3.jpg|Pargi 3
Orupedastik.jpg|Orupedastik
Mitmepere elamu.jpg|Mitmepere elamu
Külasaun 1.jpg|Külasaun
Kõlleste valla jäätmejaam.jpg|Kõlleste valla jäätmejaam
Krootuse veetorn.jpg|Krootuse veetorn
Krootuse mõisa suitsurehi.jpg|Krootuse mõisa suitsurehi
Krootuse mõisa peksuküün 1.jpg|Krootuse mõisa peksuküün
Krootuse mõisa park 2.jpg|Krootuse mõisa park
Krootuse mõisa pargitee.jpg|Krootuse mõisa pargitee
Krootuse mõisa pargisild 2.jpg|Krootuse mõisa pargisild
Krootuse mõisa laut.jpg|Krootuse mõisa laut
Krootuse mõisa moonakatemaja.jpg|Krootuse mõisa moonakatemaja
Krootuse mõisa kelder.jpg|Krootuse mõisa kelder
Krootuse bussipeatus.jpg|Krootuse bussipeatus


## Vaata ka
*Voldemar Sassi nimeline sovhoos
*Kõlleste mänd

## Viited