open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rahva Sõna

**Rahva Sõna** oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1927–1938, sotsiaaldemokraatide häälekandja.

Lehe esimene number ilmus 1. märtsil 1927. Aastatel 1927–1934 ilmus leht 6 korda nädalas. 1935–1938 ilmus leht lugejate vähenemise tõttu 1 korra kuus.

## Välislingid
* Rahva Sõna digiteerituna Eesti Rahvusraamatukogu andmebaasis
Johannes Rydzek

**Johannes Rydzek** (sündinud 9. detsembril 1991 Oberstdorfis) on Saksamaa kahevõistleja, kahekordne olümpiavõitja, 
kuuekordne maailmameister. 

Rydzek tegi oma MK-võistluste debüüdi 2008. aastal, saavutades Kuusamos 15. koha. 2009. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Štrbské Plesos võitis ta hõbemedali individuaaldistantsil ja pronksimedali võistkonnavõistlusel. Maailma karikasarja hooaja lõpetas ta 33. kohaga. 

2010. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Hinterzartenis tuli ta maailmameistriks võistkonnasõidus ja oli individuaalvõistlusel neljas. Samal aastal oli ta taliolümpiamängudel normaalmäevõistlusel 28. ja võitis koos Saksamaa meeskonnaga (Rydzek, Edelmann, Frenzel, Kircheisen)  võistkonnavõistlusel pronksmedal. MK-hooaja lõpetas Rydzek 25. kohaga.

2011. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos võitis Rydzek kolm hõbedat (normaalmäe individuaalvõistlusel, suure mäe individuaalvõistlusel ja suure mäe meeskonnavõistlusel ning oli normaalmäe individuaalvõistlusel neljas. 2011. aasta juunioride ja kuni 23-aastaste põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel saavutas Rydzek individuaalvõistlusel esikoha ja oli sprindis teine. Maailma karikasarja finaaletapil Lahtis võitis Rydzek oma esimese MK-etapi ning lõpetas MK-hooaja Rydzek 6. kohaga. 
Samal aastal valiti ta Saksamaa parimaks noorsportlaseks. 

2013. aasta maailmameistrivõistlustel osales Rydzek vaid normaalmäe individuaalvõistlusel ning oli 30. Hooaja jooksul võitis ta kaks MK-etappi (mõlemad võistkondlikud) ja oli hooaja kokkuvõttes üheksas.

2014. aasta olümpiamängudel oli Rydzek normaalmäe ja suure mäe võistlustel vastavalt 6. ja 8. ning võitis meeskonnavõistluses hõbemedali. MK-sarjas võttis ta 4 etapivõitu (3 individuaalset ja 1 võistkondliku). Üldarvestuses oli Rydzek teine.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta kuldmedali normaalmäe individuaalvõitlusel ja normaalmäe meeskonnavõistlusel, hõbeda võistkondlikus sprindis ja pronksi suure mäe individuaalvõistlusel.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis võitis ta neli kuldmedalit. 

Ta võistleb Fisheri suuskadel.

## Saavutused
### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
* Üldkarikas
** 2. koht: 2014, 2017
** 3. koht: 2015

Johannes Rydzek on osalenud 177 maailma karikasarja etapil (seisuga 3. märts 2019) ja jõudnud poodiumile 42 korral, millest 17 korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Tulemused FIS-i lehel
Aleksandǎr Jordanov

**Aleksandǎr Jordanov** (eesnime rööpvorm *Aleksander*; bulgaaria keeles Александър Йорданов; sündinud 13. veebruaril 1952 Varnas) on Bulgaaria poliitik, diplomaat, kirjandusloolane ja kriitik.

1999–2001 oli ta Bulgaaria suursaadik Eestis, ühtlasi samal ajal ka suursaadik Lätis ja Leedus.
Międzymorze

**Międzymorze** (poola hääldus [mjɛnd͡zɨˈmɔʐɛ], tuntud ka kui **Intermarium**) oli Poola riigitegelase Józef Piłsudski Esimese maailmasõja lõppedes väljapakutud Poola egiidi all loodav ja eksisteeriv föderatsioon, mis hõlmaks Kesk- ja Ida-Euroopa maad (sh Baltimaad koos Soomega). Laias laastus oli see Poola plaan taastada kuni 18. sajandini eksisteerinud Poola-Leedu riik (Rzeczpospolita).
I10-indeks

**i10-indeks** on Google Scholari kasutatav bibliomeetriline indeks, mis näitab autori kirjutatud akadeemiliste publikatsioonide arvu, mida on tsiteeritud vähemalt 10 korda.

## Vaata ka
*G-indeks
*H-indeks

## Viited
Jonn

**"Jonn"** on Eesti 1966. aasta animafilm (nukufilm). Filmi režissöör on Elbert Tuganov. Filmi tootis Tallinnfilm.

## Välislingid
*Filmist OÜ Nukufilm kodulehel
Ott kosmoses

**"Ott kosmoses"** on Eesti NSV 1961. aasta animafilm (nukufilm). Filmi režissöör on Elbert Tuganov. Filmi tootis Tallinnfilm. 

Film oli ajendatud sellest, et Nõukogude kosmonaut Juri Gagarin käis 1961. aastal esimese inimesena kosmoses.

Film pälvis 1963. aastal Deauville'i rahvusvahelisel astronautika- ja kosmosefilmide festivalil eriauhinna.

## Välislingid
*
Park (film)

**"Park"** on stuudios Tallinnfilm  1966. aastal toodetud animafilm. Filmi režissöör on Elbert Tuganov. 

## Välislingid
*
Uksed (film)

"**Uksed**" on 1969. aasta muusikafilm ja kontsertfilm. Filmi režissöör on Madis Ojamaa. Filmi tootis Tallinnfilm.

## Välislingid
*
Veneto lipp

**Veneto lipp** põhineb endise Veneetsia vabariigi lipul. Lipp võeti kasutusele 1975. aasta 20. mai piirkondliku seadusega (*Legge Regionale*) nr 56 ja seda parandati 1999. aasta 22. veebruari seadusega – sellelt eemaldati tekst "Regione del Veneto".

Veneto maakonnal on ka oma vimpel ehk gonfaloon (*gonfalone*), mille kujundus on lipu omaga identne, kuid mis on vertikaalne.

## Kujundus

Veneto lipu kujundamisel säilitati Veneetsia vabariigi lipu üldine paigutus. Piirkonna vapp on paigutatud lipu keskosas olevasse ruutu: avatud evangeeliumiga (paistmas moto *Pax tibi Marce evangelista meus*, "Rahu sulle Markus, minu evangelist") evangelist Markuse lõvi puhkab oma käppi Veneto maastikul. Maastikust on näha meri (Aadria meri), maa (Veneetsia tasandik) ja mäed (Alpid).

Lipu lehviva serva külge on kinnitatud seitse riba, millest igal on ühe Veneto maakonna provintsi pealinna vapp, sorteerituna tähestiku järjekorras. Ülevalt alla:
*Vicenza
* Verona
* Veneetsia
*Treviso
*Rovigo
* Padova
*Belluno

Otse lipuvarda tipus oleva ornamendi alla seotakse Itaalia lipu värvides lint.

## Erinevused võrreldes Veneetsia vabariigi lipuga
* Lõvi ei ole enam punasel pinnal.
* Lipu servas oli seitsme asemel kuus riba, mis sümboliseerisid endise Veneetsia kuut linnaosa (*[[sestieri]]*).
* Punastele ja kuldsetele kaunistustele on lisatud ka tumesinine värv, kuna seda värvi on peetud seal elanud rahva venetite sümboliks (*blavum seu venetum colorem* ehk "sinine, see on Veneto värv").

## Viited
Thinking Out Loud

**"Thinking Out Loud"** on iiri päritolu inglise laulja-laulukirjutaja Ed Sheerani singel tema teiselt stuudioalbumilt "x". Loo autorid on Sheeran ja Amy Wadge.

"Thinking Out Loud" on romantiline ballaad.

Laul jõudis Suurbritannia singlite edetabelis esikohale ja USA-s teisele kohale.

"Thinking Out Loudi" fännivideos osales ka eestlane Karl Jakob Bartels.

## Välislingid
* "Thinking Out Loud" YouTube'i muusikavideo
** Jake Shakeshaft perfoms 'Thinking Out Loud' - The Voice UK 2015: Blind Auditions 2 - BBC One YouTube'i video
La Garita kaldeera

**La Garita kaldeera** on vulkaaniline kaldeera Ameerika Ühendriikides Edela-Colorados. Geograafiliselt paikneb ta San Juani mägedes. Kaldeera keskossa jääb Minerali maakonna keskus Creede.

San-Juani vulkaanilisel väljal, mis hõlmab umbes 25 000&nbsp;km²-suuruse territooriumi, asub kümneid kaldeerasid. Suurim neist on La Garita, mõõtmetega 35x75 km. Kaldeera suure ulatuse ja erosiooni tõttu kulus teadlastel üle 30 aasta kaldeera suuruse täielikuks kindlakstegemiseks.

La Garita on üks neid kaldeerasid, mis tekkisid Kesk-Tertsiaari ignimbriidipurske, plahvatusliku vulkanismi perioodil, Colorado, Utah' ja Nevada territooriumil 40–25 miljonit aastat tagasi ning paik, kus 28–26 miljonit aastat tagasi Oligotseenis toimusid hiiglaslikud vulkaanipursked, mille käigus paiskus atmosfääri tuhandeid kuupkilomeetreid vulkaanilisi materjale.

Hiidpurske, mida sageli nimetatakse Fish Canyoni tufi purskeks, tagajärjeks on näiteks praegu Colorados San Juani  vulkaanilise välja piirides lasuv 5000&nbsp;km³ mahuga kivimkeha Fish Canyoni tuff ja kohati paljanduvana on geoloogidel seda ignimbriitkatet võimalik ka lähemalt uurida. Tuff koosneb fenokristallirikkast datsiidist ning selle vanuseks on saadud 27,6 miljonit aastat.

Pärast Fish Canyoni tufi purset on järgneva miljoni aasta vältel toimunud kaldeera sees seitse suuremat vulkaanipurset, mis kõik põhjustasid uute kaldeerate tekkimise suure kaldeera sees.

## Viited

## Välislingid
*Peter W. Lipman (2006). Geologic Map of the Central San Juan Caldera Cluster, Southwestern Colorado. La Carita kaldeera kaart (paremas servas). Ameerika Ühendriikide Geoloogiateenistus. (inglise keeles)
*Super-Volcanoes, Part 2: La Garita Video. Youtube.com.  (inglise keeles)
Varastati Vana Toomas

**"Varastati Vana Toomas"** on Tallinnfilmi 1970. aasta mängufilm ja muusikafilm. Filmi režissöör oli Semjon Školnikov.

## Osatäitjad
*Kaljo Kiisk – Vana Toomas
*Rein Aedma – noormees
*Ülle Koni – tütarlaps
*Endel Pärn – tormakas numismaatik
*Hardi Tiidus – rahulik numismaatik
*Marju Kuut – Maria
*Einari Koppel – Vale-Toomas
*Mare Hellaste 
*Linda Tubin – vanaema
*Vladimir Sapožnin
*Els Himma
*Katrin Männiko – Tüdruk-solist
*Voldemar Kuslap
*Uno Loop
*Andres Ots – Kojamees	
*Ivo Linna
*Raul Haaristo

## Vastuvõtt

Ajakirja Sovetski Ekran (Советский Экран) 1973. aasta vaatajaküsitluse põhjal tunnistati see film koos 1971. aastal valminud muusikalise komöödiaga "Don Juan Tallinnas" (režissöör Arvo Kruusement) kogu NSV Liidu ulatuses halvimaks filmiks. Häbiväärselt väikeseks peeti ka nende filmide külastatavust esimesel linastumisaastal: "Don Juan Tallinnas" kogus terve NSV Liidu peale kokku 12,2 miljonit vaatajat, "Varastati Vana Toomas" aga tõi kinno ainult 6,4 miljonit inimest.

## Viited

## Välislingid
*
Lääne-Saare valla vapp

**Lääne-Saare valla vapp** on Saare maakonnas endise Eesti haldusüksuse Lääne-Saare valla vapp.

## Vapi kirjeldus
Rohelisel kilbil hõbedased tähik ja lainelõikes jalus ning viimasel sinine lainelõikes põiklatt.

## Põhjendus
Põhjatäht, kui läbi aegade teenäitaja meremeestele ja teelistele, sümboliseerib edumeelsust ja edasipürgimise tahet ning sihti mille poole püüelda. Lainelõikes latt tähistab merd, saarelisust ja valla territooriumil asuvaid Saaremaa suurimaid siseveekogusid. Lati kolm harja tähistavad kolme ühinenud valda. Roheline värv tähendab noorust ja lootust, aga ka valla uhket taimestikku. Sinine tähistab vett. Hõbe tähendab vaimsust, viitab valla tugevatele kultuuri- ja haridustraditsioonidelel ning tugevale külakogukonnale.

## Autor
Lääne-Saare valla sümboolika, sh vapi autor on Raul Vinni.

## Vaata ka
*Lääne-Saare valla lipp

## Viited
H-indeks

**H-indeks** on bibliomeetriline indeks, mis näitab teadlase produktiivsust akadeemiliste publikatsioonide kirjutamisel ja tema artiklite tsiteeritavust. Teadlase h-indeksi väärtuseks on suurim arv *h*, mille korral autori *h* publikatsioonil on vähemalt *h* tsiteeringut. Näiteks h-indeksi väärtus 21 tähendab, et teadlasel on kakskümmend üks sellist publikatsiooni, mida on tsiteeritud vähemalt 21 korda. 

Indeksi väärtus sõltub sellest, millise artiklite andmebaasi alusel seda arvutatakse. Valdavalt kasutatakse selleks kolme andmebaasi: Scopus, ISI ja Google Scholar. Kuna juba indekseeritud artiklite ja neis sisalduvate tsiteeringute arv erineb andmebaaside vahel väga suurel määral, erineb ka nende põhjal arvutatav h-indeks. Üldjuhul katab kõige suuremat hulka artikleid Google Scholar, kuid vanemate allikate veebikajastus on lünklik ja selle hindamisel võib teistel andmebaasidel olla eeliseid. Samuti varieerub h-indeksi keskmine väärtus tugevalt valdkonniti. H-indeksi väärtus kaldub olema madalam ka teadlastel, kes avaldavad muudes keeltes peale inglise keele, nii selliste väljaannete väiksema hõlmatuse tõttu andmebaasides kui ka üldiselt väiksema loetavuse ja tsiteeritavuse tõttu, samuti võivad tekkida tehnilised probleemid autorituvastusega.

H-indeksi arvutamise meetodi autor on ameerika füüsikaprofessor Jorge Eduardo Hirsch (snd 1953). Hirch pakkus selle meetodi välja 2005. aastal teadlaste publitseerimisaktiivsuse ja tsiteeritavuse mõõtmiseks. Tema järgi kutsutakse seda indeksit ka **Hirschi indeksiks**.

## Vaata ka
*G-indeks
*i10-indeks

## Viited

## Välislingid
* J. E. Hirsch An index to quantify an individual's scientific research output Proc.Nat.Acad.Sci. 46:16569, 2005/arXiv.org, 29. september 2005
Polli päevikud

**"Polli päevikud"** (originaalpealkirjaga "Poll") on 2010. aastal Eesti, Saksamaa ja Austria koostöös valminud mängufilm.

Filmi režissöör on Chris Kraus ja tootja Kordes & Kordes Film.

2019. aastal valminud "Tõe ja õiguse" järel on see maksumuselt teine Eestis filmitud linateos.

## Vaata ka
* Paula Beer

## Välislingid
*
Operaator Kõps üksikul saarel

**"Operaator Kõps üksikul saarel"** on Eesti nukufilm aastast 1966. Filmi režissöör oli Heino Pars.

## Vaata ka
*Operaator Kõps seeneriigis
*Operaator Kõps marjariigis
*Operaator Kõps kiviriigis

## Välislingid
*
Lagritsa-magusjuur

**Lagritsa-magusjuur** (*Glycyrrhiza glabra*) on oalaadsete seltsi *[[Glycyrrhiza]]* perekonda kuuluv rohttaim.

## Botaanilised tunnused

See mitmeaastane taim kasvab 1,5–2 m kõrguseks..

Õied on kahvatuvioletse kuni violetse värvusega. Taime vili on kaun.

Taim paljuneb võsunditega ja võib vaba kasvuruumi olemasolu korral tihedaid tihnikuid moodustada.

Peajuur tungib üsna sügavale, risoomist lähtuvad tütartaimed võivad asuda üksteisest 0,5–1&nbsp;m kaugusel.

## Kasvatamine

Taime kasvatatakse laialdaselt Euroopa ja Aasia lõunaosas.

Eestis kasvab taim kultuuris.

## Varieteedid

Kaubanduslikud varieteedid: 
* *Glycyrrhiza glabra* var. *typica* Reg. et Herd.
* *Glycyrrhiza glabra* var. *gandulifera* Waldst. et Kit.
* *Glycyrrhiza glabra* var. β-*violaceae* jt.

## Saadused

Lagritsa-magusjuurt lisatakse karastusjookidele, näiteks Coca-Colale ja Pepsi-Colale.

### Droog

NSV Liidu farmaatsias tunnistati 3 droogi: 
* puhastamata juuri – (*radix Glycyrrhizae naturale*)
* puhastatud juuri – (*radix Glycyrrhizae mundata*)
* eriti hoolikalt puhastatud juuri – (*radix Glycyrrhizae bismundata*). 
 
Euroopa farmakopöa järgi koosneb droog – lagritsajuur (*[[Liguiritiae radix]]*) lagritsa-magusjuure kuivatatud, kooritud või koorimata, tükeldatud või tükeldamata juurtest ning peab sisaldama vähemalt 4% glütsürrisiinhapet.

#### Glütsürrisiin

Juures leiduv ja eraldatud keemiline koostisaine glütsürrisiin on 40–50 korda magusam kui sahharoos.

*[[In vitro]]* katsetes on see keemiline aine antiviraalse toimega (arvatakse indutseerivat interferooni) järgmiste viiruste suhtes:  
* *[[Herpes simplex]]*i viirus
* osad gripiviirused (sh A-tüüpi gripiviiruse alatüüp H5N1)
* tuulerõugeviirus
* *[[SARS coronavirus]]*
* HI-viirus
* A-hepatiidi viirus
* B-hepatiidi viirus
* C-hepatiidi viirus
* E-hepatiidi viirus
* Epsteini-Barri viirus
* inimese tsütomegaloviirus
* flaviviirus
* Jaapani entsefaliidiviirus jt.

Östrogeensete omadustega seostatakse aine vähivastast toimet (eesnäärme- ja rinnavähi rakuliinidel).

## Viited

## Kirjandus
* 
Sissekanne ITISes

; Saadused 
* Asl MN, Hosseinzadeh H., Review of pharmacological effects of Glycyrrhiza sp. and its bioactive compounds., Phytother Res. juuni 2008 ;22(6):709-24. doi: 10.1002/ptr.2362., PMID: 18446848
* Shamsa F (Ph.D.), Ohtsuki K (Ph.D.), Hasanzadeh E (Ph.D. student), , Rezazadeh Sh (Ph.D.), The Anti-inflammatory and Anti-viral Effects of an Ethnic Medicine: Glycyrrhizin, 24. veebruar 2010
* List of references supporting the assessment of Glycyrrhiza glabra L. and/or Glycyrrhiza inflata Bat. and/or Glycyrrhiza uralensis Fisch, radix, 12. märts 2013, EMA/HMPC/571121/2010 Corr.1

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelseid artikleid [[:en:Liquorice]] ja [[:en:Glycyrrhizin#Mechanism of action]] ja seisuga 03.01.2015.*
Ugly

"**Ugly**" on inglise tüdrukute ansambli Sugababes 2005. aastal ilmunud laul. 

## Video
* Ugly YouTube'i video

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Ugly (Sugababes song)]] seisuga 9.03.2015.*
Veiko Vasar

**Veiko Vasar** (16. jaanuar 1956 Tartu – 7. märts 2015) oli eesti psühhiaater, Tartu Ülikooli professor.

Ta sündis aastal 1956 Tartus arstide perekonnas. Ta lõpetas aastal 1973 Tartu 5. keskkooli ja aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Aastal 1987 kaitses ta meditsiinikandidaadi väitekirja.

Ta töötas aastatel 1980–1985 Tartu ülikooli arstiteaduskonna psühhiaatriakliinikus teadurina, aastatel 1985–1990 töötas ta samas assistendina. Aastatel 1990–1991 töötas ta Helsingi Ülikooli psühhiaatriakliinikus külalisteadurina. Aastatel 1991–1999 töötas ta Tartu ülikooli arstiteaduskonna psühhiaatriakliinikus dotsendina, aastast 1999 professorina; lisaks oli ta aastast 1992 Tartu Ülikooli psühhiaatria õppetooli juhataja.

## Isiklikku
Tema isa oli füsioloogiaprofessor Elmar Vasar, ema psühhiaater Helju Vasar, vennad füsioloogiaprofessor (ning aastast 2010 Eesti Teaduste Akadeemia akadeemik) Eero Vasar ja veresoontekirurg Olavi Vasar. Tema emapoolne vanaisa oli veterinaariaprofessor Rudolf Säre.

## Välislingid
*Suri psühhiaatriakliiniku juhataja professor Veiko Vasar Postimees Tartu. 9. märts 2015.
*
Õpetaja (film)

"**Õpetaja**" on Eesti 1979. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Mark Soosaar. Filmi tootis Tallinnfilmi ja Mosfilmi loominguline koondis Debüüt.

## Välislingid
*
Kümnekroonine pangatäht

**Kümnekroonine pangatäht** oli 1992. aasta rahareformiga Eestis kasutusele võetud pangatäht.

Pangatähe esiküljel on üks juhtivaid eestlaste rahvusliku ärkamisaja tegelasi Jakob Hurt ja tagaküljel on kujutatud Eesti jämedaimat ja vanimat Tamme-Lauri tamme, mis kasvab Urvastes.
Kahekümne viie kroonine pangatäht

**Kahekümne viie kroonine pangatäht** oli 1992. aasta rahareformiga Eestis kasutusele võetud pangatäht.

Pangatähe esiküljel oli eesti kirjanik ja tõlkija A. H. Tammsaare.
Viiekümnekroonine pangatäht

**Viiekümnekroonine pangatäht** oli 1994. aastal emiteeritud Eestis pangatäht.

Pangatähe esiküljel oli eesti helilooja Rudolf Tobias.
Sajakroonine pangatäht

**Sajakroonine pangatäht** oli 1992. aasta rahareformiga Eestis kasutusele võetud pangatäht.

Pangatähe esiküljel oli eesti luuletaja Lydia Koidula.
Eesti Vabariik 90

**Eesti Vabariik 90** (lühemalt **Eesti 90**) oli riiklik programm, millega tähistati Eesti Vabariigi 90. aastapäeva. 

Pidustused kestsid 28. novembrist 2007 kuni 28. novembrini 2008. Pidustused lõppesid 28. novembril Tallinnas Vabaduse väljakul Eesti Vabadussõja võidusamba avamisega.

## Vaata ka
*Eesti Vabariik 100
Mõdriku-Paasvere oosistik

**Mõdriku-Paasvere oosistik** on Lääne-Virumaal Vinni vallas paiknev oosistik. See koosneb neljast oosiahelikust ja kulgeb loodest kagusse. Tuntumad Mõdriku-Paasvere oosistikul asuvad oosid on Mõdriku, Saueaugu, Voore, Veeru, Küti, Kulina ja Roela. Mõdriku ja Saueaugu vahelisel alal külgneb oosidega mõhnastik ning seetõttu ei tule oosid pinnamoes kuigi selgelt esile. Oosiahelik on paremini jälgitav Voorest lõuna pool, sest läände jääb moreentasandik ja itta soostunud orund.

Mõdriku-Paasvere oosistikul asuvate ooside harjakõrgus on 95–107&nbsp;m. Oosistiku suhteline kõrgus on 10–15&nbsp;m, Roelast lõuna pool 3–5&nbsp;m. Ooside eristuvad kõrged tipud paiknevad korrapäraselt üksteisest 40–50&nbsp;m kaugusel.

## Vaata ka
*Mõdriku-Roela oos

## Viited
ARU TV

**ARU TV** on venekeelne veebitelekanal ja uudisteportaal. ARU TV asutas aktivist Pavel Morozov. ARU TV keskus asub Tallinnas. ARU TV loodi eesmärgiga, et võidelda Kremli propaganda vastu, vahendades Venemaal elavatele inimestele ja Valgevenes, Ukrainas ja Baltimaades vene keelt rääkivatele inimestele objektiivset informatsiooni.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Ahtriskeloik

**Ahtriskeloik** (ka *Kõve lõugas, Adriska järv*) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Karala külas asuv järv. Selle pindala on 4,1 ha.

## Viited
Saueaugu linnamägi

**Saueaugu linnamägi** on Lääne-Virumaal Vinni vallas Kantküla-Kehala tee ääres paiknev küngas.

Linnamägi on looduslikult järskude nõlvadega ning sellel puuduvad kaitseehitiste jäljed ja kultuurikiht. 

Saueaugu linnamäe lähedale jäävad kaks ilusat metsajärve: Udujärv ja rabastunud kallastega Mustjärv.

## Vaata ka
*Saueaugu
*Saueaugu Teatritalu (Lääne-Nigula vallas)

## Viited
Aknajärv

**Aknajärv** (ka **Kurtna Aknajärv**) on Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Vasavere külas asuv järv. Selle pindala on 8,6 ha.

## Viited
Kanariku järv

**Kanariku järv** (ka *Kanariku Verijärv*) on Võru maakonnas Võru vallas Parksepa alevikus asuv järv. Selle pindala on 2,5 ha.

## Viited
Kasaritsa Valgjärv

**Kasaritsa Valgjärv** (ka *Võru Valgjärv, Jaani järv*) on Võru maakonnas Võru vallas Kose alevikus asuv järv. Selle pindala on 3,2 ha.

## Viited
Arved Kalvo

**Arved Eduard Kalvo** (kuni 1940 **Kansvei**; 26. september 1910 Suure-Kambja, Kambja vald, Kambja kihelkond, Tartumaa – 19. veebruar 1983 Tartu) oli eesti näitleja, sõjaväelane ja -ajaloolane. 

Ta kuulus hävituspataljoni, oli Eesti NSV Siseministeeriumi juhtivtöötaja ja teatridirektor.

## Elulugu
Ta lõpetas 1933. aastal Tartu Õpetajate Seminari. 1937. aastal lõpetas ta Tartu Näitekunsti Stuudio. Aastatel 1938–1940 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas (ei lõpetanud). Aastatel 1948–1950 ja 1954–1960 õppis Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonnas ja kaitses diplomitöö "Töötülide läbivaatamise kord". 1976. aastal kaitses väitekirja "Изгнание фашистов из Южной Эстонии (август-сентябрь 1944 года)" ja sai ajalookandidaadi kraadi.

Ta mängis aastatel 1937–1939 Tartu Töölisteatris. Lisaks oli ta 1930. aastatel Noorkotkaste juht. 

Aastatel 1940–1941 oli ta Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Tartumaa linnaosakonna miilitsaülem, aastal 1941 kuulus ta hävituspataljoni ridadesse. Aastatel 1941–1944 oli ta Punaarmees, sealhulgas 86. sanitaarpataljoni poliitosakonna ülema asetäitja. Märtsist 1944 oli ta Eesti NSV siseasjade rahvakomissari Aleksander Resevi asetäitja miilitsa alal ning aastatel 1944–1948 Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Miilitsavalitsuse ülem.

1950. aasta märtsis toimunud EK(b)P Keskkomitee VIII pleenumi järel võimuladvikus toimunud puhastuste käigus arreteeriti 13. aprillil 1950 teiste seas ka Kalvo. Ta vabanes vangistusest 1952. aastal.

Aastatel 1958–1970 oli ta Vanemuise teatri korraldajadirektor ja 1970–1977 Draamateatri direktor.

## Publikatsioone
Temalt on ilmunud miilitsa- ja sõjaajalooalaseid uurimusi.
*"Nemad vabastasid Lõuna-Eesti 1944. aasta augustis-septembris". Tallinn: Eesti Raamat, 1972
*"Lõuna-Eesti vabastamine: 30 aastat Eesti NSV vabastamislahingust". // Abiks lektorile. Tallinn: Eesti NSV ühing Teadus, 1974
*Изгнание фашистов из Южной Эстонии: (август - сентябрь 1944 года), [перевод с эстонского], Издатель: Ээсти раамат, 1976, ISBN 9789916541135, 288 с./ Сайт «Милитера» («Военная литература»)

## Tunnustus
*1974 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Pearu Kuusk. "Vabastajad või vallutajad? Siseasjade Rahvakomissariaadi Tartu Linnaosakonna tegevusest 1944. aastal". Tuna 3/2008. Lk 19–32
*Meelis Saueauk. "Nõukogude julgeolekuorganid Eestis 1944–1953: ülesanded, struktuur, juhtimine". Ajalooline Ajakiri 1/2 (127/128), 2009. Lk 77–121
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Kajumeri

**Kajumeri** on järv Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Pihla ja Rootsi küla piiril. Selle pindala on 15,6 ha.

## Viited
Jüri Ivask (luuletaja)

**Jüri Ivask** (ka **Georgi Ivask**, **Juri Ivask**; 14. september 1907 Moskva – 13. veebruar 1986 Amherst, Massachusetts, Ameerika Ühendriigid) oli vene luuletaja ja kirjandusteadlane.

Ta sündis Moskvas eesti-vene segaperekonnas. 1920. aastal opteerus ta koos vanematega Eestisse. Ta lõpetas 1926. aastal Tallinna Vene Ühisgümnaasiumi. Aastatel 1926–1932 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (lõpetas). 

Aastatel 1946–1949 õppis ta Hamburgi Ülikoolis slavistikat. 1954. aastal kaitses ta Harvardi Ülikoolis väitekirja "Vjazemski kui kirjanduskriitik" ja sai doktorikraadi.

## Teoseid
*Vdohnoven'e. Võšgorod 3/4, 2019, lk 197–198. (1922. aastal Tallinnas kirjutatud luuletus. Samas lk 197 ka biograafiline märge J. Ivaski kohta.)

Uno Schultz on 2001. aastal kirjutanud artikli "Ivask ja Eesti", mis on ilmunud Võšgorod 3/4, 2019, lk 197.

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
E. Hiisi klaverivabrik

**Ernst Hiisi klaverivabrik** oli Tallinna Klaverivabriku ja Estonia Klaverivabriku ASi eelkäija.

Ernst Hiis asutas omanimelise ettevõtte Peterburis 1893. Selles valmistati tiibklavereid ja eri suuruses pianiinosid kas oma nime Hiis või selle saksapärase kuju Ihse all. Hiljem kolis ta oma ettevõtte Eestisse.

Aastail 1850–1940 tegutses Eestis paarkümmend klaveritootjat, sealhulgas Rathke, Astron, Moritz ja Sprenk. Kuid 1944. aastal hävis enamik klaveritöökodasid märtsipommitamises.

1949 tellis Eesti Raadio Ernst Hiisilt kontsertklaveri ja see valmis meistri kodus käsitööna. Klaveriga jäädi rahule, Ernst Hiisil paluti ühendada kõik Tallinna väiksed klaverivabrikud Tallinna Klaverivabrikuks ja keskenduda tiibklaverite ehitamisele "Estonia" kaubamärgi all.

Tänapäevaks on Tallinna Klaverivabrik reorganiseeritud Estonia Klaverivabriku AS-iks.

## Viited
Tuletõrjujate mälestusmärk Tallinna Tuletõrjeühingu kalmistul

**Tuletõrjujate mälestusmärk Tallinna Tuletõrjeühingu kalmistul** on mälestusmärk, mis asub Tallinna Tuletõrjeühingu kalmistul (praeguse haldusjaotuse järgi Nõmme linnaosas) Tallinnas.

1927. aastal avatud kalmistule kujundas arhitekt Karl Lüüs 1935. aastal ligi 4 m kõrguse punasest graniidist mälestussamba ja seda ümbritseva ansambli. Ta juhtis ise selle teostamist ning kogu mälestusmärk avati pidulikult 13. juulil 1937. Reljeefi autoriks on skulptor Herman Halliste.

## Viited

## Välislingid
*
Eye Sea I

**Eye Sea I** on Eesti *[[post-hardcore]]* bänd. Ansambel asutati 2010 Narvas. Ansambel andis 2013 välja albumi "Legend" (plaadifirma Redfield Records).

## Välislingid
*Bänd Facebookis
Mohenjo Daro

**Mohenjo Daro** (:mohendžo daro; sindhi keeles 'surnute küngas') oli umbes perioodil 2500–1700 eKr suur linn Pakistanis Sindhi provintsis. Mohenjo Daro kultuur oli Induse tsivilisatsiooni osa. Pindala oli 2,5 km², elanikkond võis hiilgeajal ulatuda kuni 35 000 inimeseni. Majad olid ehitatud põletatud tellisest. Igal majal oli oma kaev, bassein ja laoruumid. Linna läbis kanalisatsioonisüsteem (peatorud olid kuni kahemeetrise läbimõõduga). Mohenjo Daros leiti suurehitisi (230 × 170 m). Seal oli ka sauna taoline hoone ujumisbasseiniga.

Mohenjo Daro avastas väljakaevamisel india arheoloog Sahni 1922. aastal. Mohenjo Daro on 1980. aastast UNESCO maailma kultuuripärandi nimistus. 

## Välislingid
* mohenjodaro.net
Tallinna Mustjõe Gümnaasium

**Tallinna Mustjõe Gümnaasium** on vene õppekeelega üldhariduskool Tallinnas Haabersti linnaosas aadressil Paldiski maantee 83.

## Ajalugu
Kool loodi 1960. aastal Eesti Raudtee keskkooli nr. 1 baasil. Aastani 1964 asus kool toonase aadressi järele Roopa tänav 7A (praegu on see hoone Luise tänavas). 

Aastal 1964 asus kool oma praegusele kohale; lisandusid eesti klassid Tallinna 44. 8-klassilisest koolist (endisest Haabersti koolist). Esimene eesti õppekeelega keskkoolilend lõpetas aastal 1971. Eestikeelsed klassid tegutsesid aastani 1975, mil kooli eestikeelsete klasside baasil avati Kuldnoka tänaval eestikeelne Tallinna 3. Keskkool. 1998. aastani oli kooli nimi **Tallinna 45. Keskkool**.

## Viited

## Välislingid
*Tallinna Mustjõe Gümnaasium
*Kooli infoleht Tallinna Haridusameti kodulehel
Disko 4000

**Disko 4000** (ka **DISKO 4000**) oli eesti *[[dance-pop]]* bänd. Ansambel esines 2010. aasta Eesti Laulus lauluga "Ei usu", mis sai Eesti Laulu finaalis 7. koha. Pärast Eesti Laulus esinemist läks ansambel laiali.
Kirke Selirand

**Kirke Selirand** (sündinud 6. jaanuaril 2001) on eesti näitleja.

Ta on näidelnud filmides "Seks ja surm: Veresidemed" (2008) ja "Kutsar koputab kolm korda" (2010). 

Ta on dubleerinud tegelaste teksti animafilmis "Madagaskar 2" (väike Gloria JT).

## Viited

## Välislingid
* Kirke Selirand esinemas Eesti Televisiooni saates "Laulukarussell 2008" (foto: Tauno Pääslane). ERR-i arhiiv
Harappa

**Harappa** on küla Pakistanis. Selle küla lähedal avastasid arheoloogid aastatest 2600–1650 e.m.a pärinevad suurimad muinaslinna varemed. Nime sai Harappa küla järgi, mille lähedal varemed leiti. Harappa muinaslinn oli Harappa kultuuri keskus, mis koos Mohendžo-Daro (linna)kultuuriga moodustasid Induse kultuuri või Induse tsivilisatsiooni.

Harappat seostatakse elami-draviidi keelte ja rahvastega. Harappas oli üks parimaid kanalisatsioonisüsteeme kõikide vana-idamaade linnade seas. Linna majad olid kahe- ja kolmekorruselised. Kindlusemüürid kuni 15 m kõrgused ja 14 m paksused. Harappas oli võimas ehituskunst, aga mõistatuseks on sõjaväe, organiseeritud usundi ja orjade puudumine. Puuduvad jäljed vägivaldsest allakäigust (nagu Mohendžo-Daros) või konfliktidest. Arvatakse, et selle kultuur oli vägivallatuse aate ja vahemere kultuuri keskus.
Freakangel

**Freakangel** on eesti *[[electronic]]-[[industrial]]-[[rock]]* bänd (projekt). Bändi asutas 2009. aastal D. Darling projekti Suicidal Romance kõrvalprojektina.

Ansambel on välja andnud neli albumit:
*2010: "The Faults of Humanity"
*2012: "Let It All End"
*2013: "The Ones to Fall"
*2017: "How The Ghost Became"

## Välislingid
*Bändi koduleht
*Bänd Facebookis
*Bänd YouTubis
Gabrieli poolsaar

**Gabrieli poolsaar** on kaitstav loodusmälestis Harjumaal Anija vallas Soodla külas. Tegemist on maastikuvormilise üksikobjektiga. Mändidega Gabrieli poolsaart tuntakse ka **Gabrieli künkana**.

Poolsaar asub Soodla jõe suudmes ja on pindalaga 1,3 ha.

"Gabrieli poolsaar, maa-ala Soodla jõe suubumise kohal Jägala jõkke" võeti maastikulise kaitse alla Kose Rajooni TSN Täitevkomitee otsusega nr 178 – 2. oktoobrist 1958..  24.juunil 1960 võeti loodusobjekt riikliku kaitse alla kui "Gabrieli poolsaar mändidega".

Rahvasuu on seda paika seostanud Eduard Bornhöhe jutustusega "Vürst Gabriel ehk Pirita kloostri viimsed päevad."

## Viited

## Välislingid
*Gabrieli poolsaar. Protected nature monument. (inglise keeles)
Hobulaenutuspunkt

**Hobulaenutuspunkt** on Eesti NSV-s 1940. aastail tegutsenud riiklik põllumajandusettevõte,  mille ülesanne oli laenutada hobuseid, hobuseriistu ja hobujõul käitatavaid masinaid.

Peaaegu igas Eesti NSV vallas oli hobulaenutuspunkt. Tavaliselt oli neis 10–15 hobust. Hobulaenutuspunktide kunded olid peamiselt uusmaasaajad.

Hobulaenutuspunktid ei olnud tõhusad, sest hobuseid oli neis vähe ja nende jaoks polnud sageli piisavalt sööta. Kollektiviseerimise ajal hobulaenutuspunktid kaotati.

## Viited
Urnmatus

**Urnmatus** on surnukeha põletatud jäänuste matmine urnis, mis on tavaliselt just selleks otstarbeks valmistatud kas savist või puust.

Eesti vanim arvatav urnmatus pärineb hilisest pronksiajast ja see leiti Lülle laevkalmetest.

Rohkesti urnmatuseid on leitud Laossina, Lindora ja Rõsna kääbaskalmistutest.

## Vaata ka
*Urnimatus

## Viited
Rasmus Alles

**Rasmus Alles** (sündinud 2. jaanuaril 1992 Viljandimaal) on Eesti jalgpallur, kes on aastast 2008 SK Tääksi mängija. 2016. aasta seisuga mängib laenulepinguga Eesti esiliiga jalgpalliklubis Viljandi JK Tulevik.

## Statistika
Tauno Võhmar

**Tauno Võhmar** (sündinud 20. oktoobril 1971 Kohtla-Järvel) on Eesti poliitik, Jõhvi vallavanem aastatel 2005–2014. 

Võhmar on lõpetanud Eesti Põllumajandusülikooli mehhaniseerimise erialal. Ta on töötanud metallifirma Tametec müügijuhi ja Eesti Gaasi Virumaa müügipiirkonna juhina. 

## Poliitiline tegevus
2002. aasta kohalike omavalitsuse valimiste järel sai Võhmar Res Publica liikmena Toila vallavanemaks. 2005. aastast oli ta Toila vallavolikogu esimees. Kuni 2008. aastani töötas ta nii Toila vallavolikogu esimehe kui ka Jõhvi vallavanemana.

2006. aastal astus Võhmar Res Publicast välja ning oli kuni 2010. aastani parteitu.

10. augustist 2010 kuni 29. detsembrini 2014 kuulus Võhmar Reformierakonda (oli juhtumisi 8500. reformierakondlane). 2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Ida-Virumaal IRL.i nimekirjas ning kogus 716 häält.

1. juunil 2015 alustati Võhmari suhtes kriminaalmenetlust võimaliku usalduse kuritarvitamise pärast Jõhvi vallavanema ametis.

## Isiklikku
Tauno Võhmaril on elukaaslane, peres on kaks last.

## Viited
Kohustuslik kogumispension

**Kohustuslik kogumispension** ehk **teine pensionisammas** on kogumispension, mida makstakse lisaks riiklikule pensionile ja mida Eestis reguleerib 2001 vastu võetud kogumispensionide seadus.

Seadus käsitleb kohustuslikku kogumispensioni hüvitisena, mille saamiseks omandatakse isiku eest makstud sotsiaalmaksu ja isiku täiendavate maksete eest pensionifondi osakuid. Kohustusliku kogumispensioni väljamakseid teeb kas pensionifond või kindlustusandja.

Kogumispensioniga liitumine on kohustuslik Eesti maksuresidentidele isiku 18-aastaseks saamisele järgneva aasta 1. jaanuarist. Kogumispensioniga ei ole lubatud liituda 1982 ja varem sündinud isikutel (KPS § 66), kes ei ole varem liitunud. Maksumäär on 2% brutopalgast, millele riik lisab sotsiaalmaksu laekumiste arvelt 4%. Kogumispension kantakse maksuameti arvele, kes selle igakuiselt kannab üle isiku enda valitud või isikule määratud (kui isik ise on jätnud valiku tegemata) eraõiguslikule pensionifondile. Kogumispensioniga liitunud isik ei saa liitumisest enam loobuda.

## Viited
Viinamonopol

**Viinamonopol** (harvemini ka *alkoholimonopol*) on ainuõigus kaubelda alkohoolsete jookide ja piiritusega.

Venemaa keisririigis kehtis viinamonopol aastatel 1894–1914 ja Balti kubermangudes 1900–1914, seejärel kehtestati Esimese maailmasõja ajaks kuiv seadus (5. septembril 1914) ja paljud alkohoolseid jooke tootnud ettevõtted suleti. Eestis kehtis viinamonopol alates 1918. aastast kuni taasiseseisvumiseni.

Viinamonopolist saadud tulu moodustas Venemaa keisririigis 30%, maailmasõdadevahelises Eestis 15% riigitulust.

## Viited
Kogumispension

**Kogumispension** on perioodilistest sissemaksetest kogunenud summast makstav pension.

Kogumispension jaguneb kohustuslikuks ja vabatahtlikuks ning neid nimetatakse pensionisüsteemi teiseks ja kolmandaks sambaks (esimene on riiklik pension). Kohustusliku kogumispensioni korral määrab seadus, kui palju tuleb pensionikontole maksta, vabatahtlikus kogumispensionis määrab seda maksja ise.

## Viited
Minimaalne alveolaarkontsentratsioon

**Minimaalne alveolaarkontsentratsioon** ehk **minimaalne alveolaarne kontsentratsioon** (*minimal alveolar concentration*; lüh *MAC*) on anestesioloogias ja farmakoloogias kasutatav inhalatsioonianesteetikumide võimekuse näitaja, millega väljendatakse aine manustamise järgset kopsualveoolide minimaalset selle aine aurude sisaldust, mis välistab 50%-l saajatest liikumist vastuseks kirurgilisele stimulatsioonile (naha lõige). Formaalses definitsioonis pidi selline näit püsima vähemalt 15 minutid et kontsentratsioonid kopsu alveoolides, vereringes ja ajus jõuaksid ühtlustada. 

MACi defineerisid 1963. aastal Eger ja Merkel loomauringu käigus kahe aine võrdluse tulemusel. 

1964. aastal laiendati termini kasutust ka inimeste halotaananesteesia tarbeks. 

MACi mõjutavad mitmed faktorid, nagu sedatiivse toimega ravimid, naerugaas, vanus, sugu, hüpotensioon, hüpotermia, rasedus.

Ksenooni MAC oli algselt 71%, hiljem 63–66%, naistel võib MAC olla 55%. 

## Viited

## Kirjandus
* Uses of MAC, Br. J. Anaesth. (2003) 91 (2): 167-169.
* R. W. D. Nickalls ja W. W. Mapleson, Age‐related iso‐MAC charts for isoflurane, sevoflurane and desflurane in man, Br. J. Anaesth. (2003) 91 (2): 170-174. doi: 10.1093/bja/aeg132
He Wasn't Man Enough

"**He Wasn't Man Enough**" on ameerika R&B lauljatari-laulukirjutaja Toni Braxtoni esitatud laul, mis anti välja singlina.  

## Video
* "He Wasn't Man Enough" YouTube'i video
Seljamäe õppematkarada

**Seljamäe õppematkarada** asub Lääne-Virumaal Vinni vallas Tudusoo maastikukaitsealal. 

5 km pikkune matkarada kulgeb ümber Punasoo lõunaosa. Õpperada tutvustab Seljamäge, palumännikut, siirdesood ja Põdraallikaid. Rakvere poolt tulles näitab teeviit enne Tudu Tudusoo maastikukaitsealale. 5 km kaugusel Punasoo ja Järvesoo vahel asub parkimisplats, katusealune ning lõkkeplats. Rajale jäävad ka puhkepaviljonid ja lõkkeplatsid.

## Matkaraja tutvustus

Seljamäe matkarada kulgeb Piibe ja Rakvere–Tartu maantee vahelisel alal ning on märgistatud suunaviitadega. Parkimisplatsilt saab alguse tähistatud matkarada, mis viib enam kui 300 m matka järel Seljamäel asuvale ringikujulisele 5 km pikkusele looduse õpperajale. Matkarada kulgeb Piibe silla lähedusest üle heinamaa kuni vana Piibe–Edru teeni. Jätkates jõuame endisse karjääri, kust veeti kruusa Piibe maantee ehitamiseks. Karjäärist viib trepp tagasi Seljamäele, kus on näha kitsede, põtrade ja jäneste rikkalik söögilaud madalakasvuliste haabade näol. Teravamal vaatlemisel märkab seal rohkesti metsloomade ja lindude tegutsemisjälgi: musträhni sepikodasid, karu käpajälgi, läheduses asub ka kaitsealune metsise mängupaik. Põrgukraavi ületamist lihtsustab üle kraavi ehitatud sild. Seljandiku lõikab läbi raudtee. Üsna raudtee lähistel asub 0,5 ha suurune kinnikasvav Edru Kaanjärv, kus elavad rohelised veekonnad, kasvavad vesiroosid. See õõtsikkaldaga järveke on Endla soostiku põhjapoolseim järv. 

Rajal leidub varikatuseid ja lõkkepaiku, kus puhata ja toitu valmistada. Kunagi asus Soosaarel ka vaatetorn, millest sai hea ülevaate kogu Punasoost, mis koosneb enamuses puisrabast. Vastu hobuserauakujulist Seljamäge läheb puisraba üle siirdesooks. Seljamägi on põhjapoolses osas madalam ja lõunapoolses kõrgem, kohati üsna järskude nõlvadega. Seljamäel on valdavaks metsatüübiks palumetsad.  

## Tormikahjustused

2000. aasta tormituuled tekitasid Tudu rabas suurt kahju. Tuul laastas põlislaasi, murdis kümnete ruutkilomeetrite kaupa puid ning hävitas loomade elupaiku.

Sarnane olukord kordus 6. juunil 2001, kui hävis umbes 1500 ha Tudu metskonna metsa. Raja kõrval on veel praegugi tormikahjustusi näha.

## Legendid

Seljamägi olevat tekkinud Kalevipoja mantlihõlma augu kaudu maha pudenenud liivast, kui ta seda kandnud Väinjärvest Pihkvasse. Seljamäe harja pidi on kulgenud juba muinasajal Selist Piipe suunduv ratsarada, mis ühendas Vaigat Järvamaaga. Pärimuse kohaselt olevat teed pidi Venemaa vürstid käinud Läänemaad rüüstamas. Seljamäe sõjatee on pärandkultuuriobjekt.

Punasoo tekke kohta pajatab legend järgmist: muistendi järgi kündnud Kalevipoeg üles naabruses olevat Sirtsi sood. Kui ta pärast töö lõpetamist hobuse puhkama jätnud, tunginud hobuse kallale hundid. Nad murdnud Kalevipoja hobuse maha praeguse Punasoo kohal. Punasoo saanudki nõnda oma nime murtud hobuse verest.

## Viited
Endla Hermann

**Endla Hermann** (9. november 1923 Tähtvere vald – 23. juuni 2010) oli eesti näitleja ja lavastaja assistent.

Ta sündis talupidajate perekonnas. Ta lõpetas aastal 1945 Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumi ja aastal 1953 GITIS-e eesti stuudio.

Ta töötas aastatel 1953–1955 Draamateatris näitlejana. Aastatel 1945–1948 ja 1955–1987 töötas ta näitlejana teatris Vanemuine; lisaks tegutses ta oma Vanemuise teisel perioodil ka lavastaja assistendina (enamiku Kaarel Irdi lavastuste juures) ja aastast 1961 Vanemuise õppestuudios õppejõuna.

## Tunnustus
* 1974 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000

## Rolle
* 1953 Pierre-Augustin Caron de Beaumarchais "Figaro pulm" (Marceline)
* 1954 Andrei Makajonok "Vabandage väga" (Maria Kirillovna)
* 1955 August Kitzberg "Laurits" (Liisi)
* 1957 Liidia Kompus "Eksamid" (Mare)
* 1957 Hugo Raudsepp "Mikumärdi" (Mimm)
* 1964 Bertolt Brecht/Kurt Weill "Kolmekrossiooper" (proua Peachum)
* 1967 Tammsaare "Kuningal on külm" (Ema)
* 1968 Maksim Gorki "Vanamees" (Zahharovna)
* 1970 Hugo Raudsepp "Roosad prillid" (Aderkas)
* 1971 sooloõhtu "Mul meeles laul nii imekaunis"
* 1972 Aleksandr Ostrovski "Mülgas" (Anna Ustinovna)
* 1973 Kersti Merilaas "Kaks viimast rida" (Vanaema)
* 1977 Veljo Tormis "Naistelaulud" (solist)
Ajurveeda

**Ajurveeda** (sanskriti keeles आयुर्वेद *āyurveda*, 'elu teadus') on India traditsiooniline meditsiin.   

Ajurveedas kasutatakse toitumisteraapiat, massaaži, joogatehnikaid, ravimtaimedest, mineraalidest ja metallidest koosnevaid kompleksseid ravimeid.  

Alusteosed on "Suśrutha Saṃhitā" ja "Charaka saḿhitā" (u 700 eKr – 500 pKr).

Kolm olulisimat printsiipi ajurveedas on kolm
*dosha*t – *vata*, *pitta*, *kapha*. *Dosha*d on peened energiad, mis mõjutavad kõiki eluaspekte. Tervise põhjus on *dosha*de tasakaal, haiguse põhjus *dosha*de tasakaalutus.
Letipea-Mahu

**Letipea-Mahu** on piirkond Viru-Nigula vallas, mille pindala on 1498 hektarit. Üpriski ulatusliku pindala hulka jääb ka üks kaitseala, nimelt Letipea maastikukaitseala.

Letipea on üks olulisi lindude sulgimis- ja läbirändeaegse peatuspaigana. Läbirändel peatub seal hulgaliselt luiki, hanesid, parte, kaure ja laglesid.

Letipea-Mahu on hääbuva inimtegevusega piirkond, paljud sealsed eluhooned on tänapäeval kasutusel vaid suvilatena.

## Pinnamood
Letipea-Mahu on üpriski kivine. Suuremate veetõusudega jäävad madalad heinamaad vee alla ning kõrgematest küngastest moodustuvad väikesed saarekesed. Kunagised rannaäärsed saared, nagu näiteks Kaupsaar, Ulksaar ja Vanatsaar on tänaseks liitunud maismaaga. 

## Ajalugu
Aastasadu on tegeldud Mahu rannas rannakaubandusega, täpsemalt sõbrakaubandusega, kus peamiseks vahetuskaubaks oli sool, vili, kartul ja silgud. 1930. aastatel lisandus ka salapiirituse vedu. Mahu sadamas toimusid iga-aastased silgulaadad.

## Vaatamisväärsused
Letipea-Mahul asub Baltimaade suurim rändrahn Ehalkivi, mille kõrgus on 7,6 meetrit ja ümbermõõt kuni 50 meetrit.

Märkimist väärivad veel Mahu ja Letipea majakas.

## Kirjandus
* Lääne-Virumaa väärtuslikud maastikud, lk 14–15
Caraka-saṃhitā

**"Caraka-saṃhitā"** (चरक संहिता) on ajurveeda alustekst, mille vanimad osad võivad pärineda umbes aastast 700 eKr. Tekst valmis praegusel kujul umbes 3.–5. sajandil pKr.
Olavi Vasar

**Olavi Vasar** (sündinud 22. juunil 1959) on eesti arst, südame- ja veresoontekirurg.

Ta lõpetas aastal 1977 Tartu 5. Keskkooli ja aastal 1983 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna.

## Tunnustus
* 2022 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli Tartu ülikooli füsioloogiaprofessor Elmar Vasar, ema psühhiaater Helju Vasar, vennad arstid Eero Vasar ja Veiko Vasar. Emapoolne vanaisa oli Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariaprofessor Rudolf Säre.

## Viited
Helju Vasar

**Helju Vasar** (neiuna **Helju Säre**; 3. juuli 1932 Tartu – 30. juuni 2013) oli eesti arst, psühhiaater.

Ta lõpetas aastal 1951 Tartu 2. Keskkooli ja aastal 1957 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna.

Pärast ülikooli lõpetamist jäi ta tööle Tartu Psühhoneuroloogiahaiglasse arstina, töötades hiljem ka samas osakonnajuhatajana.

## Isiklikku
Tema isa oli Tartu ülikooli veterinaariaõppejõud (hilisem Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariaprofessor) Rudolf Säre ja tema abikaasa oli Tartu Riikliku Ülikooli füsioloogiaprofessor Elmar Vasar. Neil oli kolm poega. Poeg Eero Vasar on Tartu Ülikooli füsioloogiaprofessor, detsembrist 2010 Eesti Teaduste Akadeemia liige, poeg Veiko Vasar (1956–2015) oli Tartu Ülikooli psühhiaatriaprofessor, poeg Olavi Vasar on veresoontekirurg.

## Kirjandus
*Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960, lk. 1108
Viljandi valla vapp

**Viljandi valla vapp** on Viljandi maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Viljandi valla vapp.

Vapi kujunduse autor on Tõnno Habicht.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil on hõbedane roosiõis, millel on väiksem sinine linaõis.
Vapil on kuldne päis.

## Põhjendus
Viljandi linna vapiroosil asetsev linaõis väljendab linna ja maapiirkonna tihedat seotust. Eesmärgiks on mõtestatud koostöö ühise tuleviku nimel.
 
Sinine värvus sümboliseerub seotus Viljandiga, linapõlldude seotus Mulgimaaga, tahtekindlus, vaimsus, noorus, lootus, pilvitu taevas ja positiivsus.

Kuldne värvus sümboliseerub seotus Viljandi ja Viljandimaaga, jõukus, päike laiuvad viljaväljad, keskele kokkul tulevad 4 kuldset kujundit moodustavad kaheksakanna – viide Eesti pärimuskultuuri edasikandvale tugevale kogukonnale; viis kuldset odaotsa viitavad paikkonna kuulsusrikkale muinasajale.
 
Valge värvus sümboliseerub seotus Viljandiga, Viljandi vapiroosi, millel sinine linaõis, väljendab ühtsust ja koostööd, valgustatus.

## Vaata ka
*Viljandi valla lipp

## Välislingid
*Viljandi valla sümboolika valla kodulehel
Lääne-Saare valla lipp

**Lääne-Saare valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Lääne-Saare valla lipp.

## Lipu kirjeldus
Ristkülikukujulise lipu rohelisel väljal on valge palk ja sinine poom. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105×165 cm.

## Põhjendus
Roheline värv tähendab noorust ja lootust, aga ka valla uhket taimestikku. Sinine tähistab vett. Hõbe tähendab vaimsust, viitab valla tugevatele kultuuri- ja haridustraditsioonidelel ning tugevale külakogukonnale. 

## Autor
Lääne-Saare valla sümboolika, sh lipu autor on Raul Vinni.

## Vaata ka
*Lääne-Saare valla vapp

## Viited
Monika Haukanõmm

**Monika Haukanõmm** (aastani 2007 **Monika Sarapuu**; sündinud 22. mail 1972) on eesti sotsiaaltöötaja ja poliitik, aastast 2022 Eesti Naisliidu esinaine. 
Ta oli 2015–2019 XIII Riigikogu liige ning alates 14. septembrist 2020 kuni 12. aprillini 2024 Tallinna Kesklinna vanem. Alates 9. detsembrist 2025 on ta Tallinna abilinnapea.

## Haridus
Lõpetas 1998. aastal Tartu Ülikooli sotsiaaltöö erialal ja kaitses bakalaureusetöö “Psüühikahäiretega inimeste rehabilitatsiooni olukord Tartu linnas”, juhendaja Riina Kiik. Õppinud Tartu Ülikooli Euroopa Kolledži ja Tallinna Ülikooli sotsiaaltöö magistriõppes.

## Töö

Töötas Tartu Vaimse Tervise Hooldekeskuse rehabilitatsioonispetsialisti ja sotsiaalnõustajana ning algatas psüühiliste erivajadustega inimeste toetatud elamise ja koduhoolduse pilootprojekti, mille eesmärgiks oli erihooldekandeasutustes elavate psüühiliste erivajadustega inimeste ühiskonda tagasi toomine ja hoolekandeasutusse sattumise vältimine. Aastatel 2005–2010 Sotsiaalministeeriumi hoolekande osakonna nõunik ning eakate ja puuetega inimeste poliitika juht. 2010. aasta oktoobrist kuni august 2022 oli Eesti Puuetega Inimeste Koja juhatuse esimees.

2017. aasta mais valiti ta Eesti Paralümpiakomitee juhatuse esimeheks ja 2022. aasta oktoobris juhtima Eesti Naisliitu. 

Ta on Eesti Haigekassa nõukogu liige ja Haapsalu Neuroloogilise Rehabilitatsioonikeskuse nõukogu liige, lisaks Eesti Psühhosotsiaalse Rehabilitatsiooni Ühingu, Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsiooni, Tallinna Võro Seltsi ja Eesti Naisliidu liige.

Ta on töötanud paarisuhte koolitajana.

Tema artikleid on ilmunud ajakirjas Sinuga ja Sotsiaaltöö.

## Poliitika

Aastatel 2009–2014 oli Haukanõmm Isamaa ja Res Publica Liidu liige.

2014. aasta detsembris astus ta Eesti Vabaerakonda. 2015. aastal kandideeris Eesti Vabaerakonna nimekirjas Riigikogu valimistel Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita valimisringkonnas (valimisringkond nr 2) ja osutus 450 häälega kompensatsioonimandaadiga valituks XIII Riigikogu koosseisu liikmeks. Ta on kuulunud Vabaerakonna juhatusse.

9. novembril 2018 teatas ta, et lahkub Vabaerakonnast ja kandideerib 2019. aasta Riigikogu valimistel Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas. Ta sai 2. valimisringkonnas 456 valija hääle ning valituks ei osutunud.

Ta kandideeris ka 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas, kogus 214 häält ning ei osutunud valituks.

Juunis 2020 astus ta Eesti Keskerakonda. Sügisel nimetas Tallinna linnavalitsus Haukanõmme alates 14. septembrist 2020 Tallinna kesklinna linnaosavanemaks.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 361 häält ning ei osutunud valituks.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kesklinna linnaosas, kogus 649 häält ning osutus valituks.

## Viited

## Välislingid
*Monika Haukanõmm Postimehe teemaotsingus
Viljandi valla lipp

**Viljandi valla lipp** on Viljandi maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Viljandi valla lipp.

Lipu kujunduse autor on Tõnno Habicht.

## Vapi kirjeldus
Sinisel väljal on valge roosiõis, millel on väiksem sinine linaõis. Lipul on kollased pakud. Viljandi valla lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3. 

## Põhjendus
Sinine värvus seostub Viljandiga, linaõis linapõldudega Mulgimaal. Sinine sümboliseerib tahtekindlust, vaimsust, noorust, lootust, pilvitut taevast ja positiivsust.

Kuldne värv seostub jõukusega. Keskel asuvad neli kuldset kujundit moodustavad kaheksakanna, mis on viide Eesti pärimuskultuuri edasikandvale tugevale kogukonnale. Viis kuldset odaotsa viitavad paikkonna kuulsusrikkale muinasajale.
 
Valge värvus seostub Viljandi vapiroosiga. See väljendab ühtsust, koostööd ja valgustatust.

## Vaata ka
*Viljandi valla vapp

## Välislingid
*Viljandi valla sümboolika valla kodulehel