open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Choči mäestik

**Choči mäestik** (Slovaki *Chočské vrchy*) on mäestik Slovakkia põhjaosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Fatra-Tatra piirkonnast. Selle regiooni kõrgeim tipp on Veľký Choč (1611 m). Madalaim koht asub Ruzomberoki lähistel  Váhi orus (530 m).

Mäestikule on omane see, et sealsed tipud ei moodusta ahelikku, vaid esinevad orgudest eraldatud massiividena.

Mäestikus eristatakse kolme alampiirkonda. Prosečné nime kannab mäestiku idapoolne osa, mille kõrgeim koht on Prosečné (1372 m). Madalaim koht asub lõunaosas (640 m). Keskmine osa kannab nime Sielnická mäestik ja selle kõrgeim tipp on Magura (1171 m). Madalaim koht asub lõunaosas (620 m). Läänepoolne osa kannab nime Choč ja selle kõrgeim tipp on Veľký Choč. Madalaim koht asub lõunaosas (530 m).

## Geoloogia

Geoloogiliselt on mäestikule omane see, et kristalsed kivimid ei paljandu; mäestikus on nähtaval üksnes paksu Mesosoikumi settekivimite kihi lubjakivid ja kildad. Need alluvad kergesti kulutusele. Nendele on nihkunud Triiase lubjakivid ja dolomiit; see kattekiht on aga läänes säilinud vähesemates kõrgemates kohtades. Mäestiku idaosas moodustavad mäestiku just selle kattekihi kivimid ja alumine kattekiht ei paljandu.

Suured kõrguste vahed ja lubjakivide lai levik tähendavad ka karsti laia levikut neis mägedes. Levinumad on maa-alused karstivormid, maapealseid karstivorme leidub vaid üksikutes paikades. Mäestikus asuvaist koobastest tuntuim on Lisková koobas.

## Asend

Choči mäestik piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:

*põhjast piiravad seda Orava kõrgustik, Tatrad ja Podtatrzański alang
*Idast piiravad seda Tatrad
*lõunast piirab seda Podtatranská nõgu
*läänest piirab seda Suur-Fatra.

## Viited

## Välislingid

*Infot piirkonna kohta, fotod (*tšehhi keeles*)
Ortograafiline projektsioon

**Ortograafiline projektsioon** on kartograafias asimutaalne perspektiivne projektsioon, mille puhul gloobuse poolkera projitseeritakse tasapinnale lõpmata kaugelt, mistõttu kiired projitseeritud maapinna ja tasapinna vahel on paralleelsed. Ortograafiline projektsioon võimaldab näidata ainult poolkera ja meenutab Maa fotosid kosmosest võetuna. Projektsioon ei ole konformne ega õigepindne, kuju ja pinna moonutused on servade juures väga suured ja puuduvad ainult projektsiooni tsentris. Paralleelid ja meridiaanid on kas ellipsid, ringjooned või sirged.

## Ajalugu
Ortograafilise projektsiooni esmamainimisi on teada antiikajast. Egiptlased ja kreeklased kasutasid ortograafilist projektsiooni astronoomiliste arvutuste jaoks juba 2. sajandil eKr. Astronoomilisel otstarbel kasutasid ortograafilist projektsiooni ka indialased ja araablased. Tänapäeval sai ortograafiline projektsioon populaarseks esimeste kosmoselendude ajal 1960. aastatel tänu oma sarnasusele kosmosest tehtud planeetide piltidega.

## Kasutusvaldkonnad
Kuna projektsiooni moonutused on väga suured ja kaardil saab kujutada ainult poolkera, siis teadusliku informatsiooni edastamiseks kasutatakse ortograafilist projektsiooni väga harva. Ortograafilist projektsiooni kasutatakse kõige rohkem astronoomiliste kaartide tegemisel või Maa kujutiste illustreerimisel, viimane on tingitud sarnasusega Maa vaatega avakosmosest.

## Aspektid

Ortograafilise projektsiooni kujundatakse kolmes aspektis: polaar-, ekvatoriaal- ja kaldaspekt.

**Polaaraspekti** puhul projektsiooni tsenter asub poolusel. Meridiaanid on sirged ning õigete nurkade all võrdsete vahemikega väljuvad pooluselt ekvaatori poole. Paralleelid on ebavõrdsete vahemikega ringjooned keskpunktiga poolusel. Paralleelide vahemikud vähenevad ekvaatori poole liikudes ja ekvaator on projektsiooni piir.

**Ekvatoriaalaspekti** paralleelid on sirgjooned ebavõrdsete vahemikega, mis vähenevad ekvaatorist eemaldudes. Telgmeridiaan on paralleelidega täisnurga all ristuv sirgjoon. Meridiaan, mis asub 90° telgmeridiaanist on ringjoon ja projektsiooni piir. Teised meridiaanid on ebavõrdsete vahemikega ellipsi kaared, nende vahemikud vähenevad telgmeridiaanist välismeridiaanini.

**Kaldaspekt** on kõige klassikalisem ortograafilise projektsiooni kujutamisviis. Projektsiooni tsenter asub ekvaatori ja pooluse vahel. Kõik paralleelid on sama ekstsentrilisusega ellipsid või ellipsite osad. Telgmeridiaan on ainus sirge joon, teised meridiaanid on erineva ekstsentrilisusega ellipsid.

## Viited
Volodõmõr Buhrov

**Volodõmõr Buhrov** (ukraina keeles *Володимир Анатолійович Бугро́в*; sündinud 10. novembril 1967 Butšatšis) on Ukraina filosoof, Kiievi ülikooli rektor.

## Välislingid
* Rector of Taras Shevchenko National University of Kyiv Professor Volodymyr A. Buhrov
Mõhhailo Maksõmovõtši nimeline teadusraamatukogu

**Mõhhailo Maksõmovõtši nimeline teadusraamatukogu** (ukraina keeles Наукова бібліотека імені Михайла Максимовича) on Kiievi ülikooli raamatukogu. 

See asutati samal aastal kui ülikool – 1834. 1994. aastal nimetati raamatukogu ülikooli esimese rektori järgi Mõhhailo Maksõmovõtši nimeliseks.

## Viited
Staré Hory mäestik

**Staré Hory mäestik** (slovaki *Starohorské vrchy*, ungari *Óhegyi-Tátra*) on mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Fatra-Tatra piirkonnast. Selle regiooni kõrgeim tipp on Kozí chrbát (1330,4 m). Madalaim koht asub Hroni orus (330 m).

Selle mäestiku aladele jääb osaliselt Banská Bystrica linn. Küladest asuvad mägedest Baláže, Harmanec, Kordíky, Králiky, Riečka, Staré Hory, Špania Dolina ja Tajov. Osaliselt jäävad selle aladele ka mäestiku suurim turismikeskus Donovaly, Motyčky ja Moštenica. Suurim jõgi on Bystrica.

Mäestiku edelaosas eristatakse geomorfoloogilise üksusena Kordíky alangut, kus asuvad paljud mäestiku külad ja ka Banská Bystrica linna mägedesse jääv osa. Alangu madalaim koht asub selle idaosas (420 m).

Loodus on mäestikus suuremalt jaolt puutumata. Mäed on kaetud metsaga, valdavad kuusikud, aga madalamates kohtades ka harilik pöök. Banská Bystrica ümbruses on metsad maha raiutud, Donovaly ümbruskonda mõjutab turism, aga Staré Hory ja Špania Dolina piirkonnas leidub jälgi varasemast mäetööstusest. Seal on mitu kaitseala ja loodusmälestist, suur osa mägedest jääb Suur-Fatra rahvusparki.

## Geoloogia

Geoloogiliselt  koosneb suur osa mäestikust kerkinud kristalsetest kivimitest, lõunaosas moodustuvad nad vähemal määral ka nende peale nihkunud kattekihist. Lääneosas leidub ka jälgi neovulkanismist. Kohati paljanduvad kattekihi kriidiajastu lubjakivid ja mergel ka mäestiku kirdeosas. Mägede idaosa ja äärmine lääneosa koosnevad Triiase ja Juura lubjakivist ning dolomiidist. Banská Bystricast põhjas esineb Paleosoikumi kiltasid ja liivakivi.

Mäestikust on avastatud mitmeid koopaid, ent need on üldiselt väikesed.

## Asend

Staré Hory mäestik piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:

*põhjast piirab seda Suur-Fatra
*idast piirab seda Madal-Tatra
*lõunast piirab seda Zvoleni nõgu
*läänest piirab seda Kremnica mäestik.

## Viited

## Välislingid

*Infot piirkonna kohta, fotod (*tšehhi keeles*)
Novi Sadi sadam

**Novi Sadi sadam** (serbia keeles Лука Нови Сад) on kauba- ja reisisadam Doonau jõel Serbia suuruselt teises linnas Novi Sadis. Tegu on merepiirita riigi ühe suurima jõesadamaga.

Sadam avati 26. oktoobril 1982.

## Vaata ka
*Belgradi sadam
Simonas Gentvilas

**Simonas Gentvilas** (sündinud 28. septembril 1984 Vilniuses) on Leedu poliitik. Ta oli alates 11. detsembrist 2020 kuni 12. detsembrini 2024 Leedu keskkonnaminister.

Ta lõpetas gümnaasiumi (õpilasvahetuse korras) Rootsis Karlskronas. Ta on õppinud ülikoolides Rootsis, Norras, Taanis, Belgias, Austrias ja Hispaanias. Ta lõpetas aastal 2007 Oslo Ülikooli sotsioloogia bakalaureusena. Aastal 2011 lõpetas ta Viini Ülikooli magistrikraadiga linnaarenduse alal.

11. detsembrist 2020 kuni 12. detsembrini 2024 oli ta Leedu keskkonnaminister.

## Isiklikku
Tema isa Eugenijus Gentvilas oli aastal 2001 Leedu peaministri kohusetäitja. Ta on abielus Šarūnė Gentvilienėga, neil on kaks last. Ta valdab lisaks emakeelele veel inglise, vene, saksa, hispaania ja norra keelt.
400 meetri kompleksujumine

**400 m [[kompleksujumine]]** on individuaalne ujumisvõistlus, mis koosneb neljast ujumisstiilist: liblikujumisest, seliliujumisest, rinnuliujumisest ja vabaujumisest. Võistlejad ujuvad just sellises järjekorras igas stiilis 100 meetrit järjest. Vabaujumine võib olla ükskõik milline stiil, välja arvatud liblik-, selili- ja rinnuliujumine.

See on olnud olümpiamängude programmis alates 1964. aasta suveolümpiamängudest Tokyos Jaapanis.

## Rekordid 50 m basseinis

**Mehed**

**Naised**

## Rekordid 25 m basseinis

**Mehed**

**Naised**
Paslepa Vaba Evangeeliumi Kogudus

**Paslepa Vaba Evangeeliumi Kogudus** oli aastani 1937 tegutsenud usuühing.

Siseministri 16.03.1937 otsusega jäeti kinnitamata koguduse juhatuse poolt esitatud põhikiri ja sellega seoses kogudus likvideeris oma tegevuse. Ühingu varandus, mis koosnes ehitusmaterjalidest ja sularahast, otsustati koguduse 13.06.1937 lõpp-peakoosolekul anda Tallinna III Evangeeliumi Kristlaste Vabausuühingule misjoni teostamiseks.

## Viited
Zbiroh

**Zbiroh** on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Rokycany ringkonnas. Zbiroh asub Rokycanyst umbes 19 km kirdes ja Plzeňist ligikaudu 31 km idakirdes.

Zbirohi on esmamainitud 1230. aastal, linnaõigused sai 1897. aastal.

Linna olulisim vaatamisväärsus on 13. sajandil rajatud Zbirohi loss.

Zbirohis on sündinud tšehhi proosakirjanik, luuletaja, ajakirjanik ja tõlkija Josef Václav Sládek (1845–1912).

## Viited
Golčův Jeníkov

**Golčův Jeníkov** (saksa keeles *Goltsch-Jenikau*) on linn Tšehhis Vysočina maakonnas Havlíčkův Brodi ringkonnas. Golčův Jeníkov asub Havlíčkův Brodist umbes 25 km põhjas.

Golčův Jeníkov asub merepinnast 376 meetri kõrgusel.

Asulat on esmamainitud 1150. aastal. Linnaõigused sai Golčův Jeníkov 1913. aastal.

Golčův Jeníkovis on sündinud endine kergejõustiklane Jarmila Kratochvílová.

## Viited
Kirovets

**Kirovets** on Venemaa tootmiskoondise Kirovi tehase (toona *Производственное объединение «Кировский Завод»*, praegu Peterburi traktoritehas, *ЗАО «Петербургский тракторный завод»*) ratastraktor. Kirovetsi eeliseks toonaste teiste traktorite ees olid lisaks võimsusele traktori suured ja laiad rattad, mis võimaldasid sellega teha mitmeotstarbelisi töid, näiteks maaparandustööd, metsaväljavedu, kündmine, külvamine, randaalimine ja kobestamine.

## Mudelid
K-700 tootmist alustati 1962. aastal. Baasmudel K-700 oli 220-hobujõulise mootoriga, liigendraami ja nelikveoga suurtraktor. 1975. aastaks oli neid valmistatud tuhat eksemplari, seejärel alustati K-700A ja K-701 tootmist. 

K-700A oli üleminekuversioon, sellel oli K-700 mootor ja K-701 käiguosa.

K-701 on põllutöödeks mõeldud traktor, millel on 12-silindriline V-asetusega, vedelikjahutusega diiselmootor JaMZ-240B, võimsusega 300 hobujõudu. Traktori pikkus on 7400 mm, laius 2880 mm, kabiini kõrgus 3750 mm, kaal 13,5 tonni, kütusepaakide maht 640 l, töömaht 22 300 cm³, veojõud 5 tonni, käigukast mehaaniline, kiirus: edasi 2,9–33,8 km/h, tagasi 5,1–24,3 km/h, kütusekulu 40–45 l/h, minimaalne pöörderaadius 7200 mm, rehvid 720/665 R26.

K-702 on K-701 baasil valmistatud tööstuslik traktor.

K-703 on metsaväljaveotraktor.

K-710 oli 1980. aastal viiest traktorist koostatud 500 hobujõuga katsetraktor, mis aga seeriatootmisse ei jõudnud

K-701M tootmist alustati 1988. aastal. Sellel on 335 hobujõuga, turbolaaduriga ning laadimisõhu vahejahutiga mootor JaMZ-8423, neljaastmeline koormuse all lülitatav käigukast, uuendatud kabiin ning varasemate versioonidega võrreldes suuremad rehvid. Samuti on sellel eelnevatest erinev välimus. Eestisse jõudsid neist vähesed.

K744 sarja väljatöötamist alustati 1990. aastate keskel ning 2002. aastal vahetas see lõplikult K-700A ja K-701 välja.

## Ajalugu ja omadused
Kui esimesed katsemudelid Eestisse jõudsid, siis polnud nii võimsa traktori jaoks sobiva vastupidavusega haakeseadmeid ja masin kippus nõrgemad puruks tõmbama, kuid samas künti 10 töötunniga 20 hektarit uudismaad – kaks korda rohkem, kui traktoriga T-75. Teisalt jättis raske traktor kevadtöödel põllule laiad ja sügavad rööpad, kus vili hästi kasvada ei tahtnud.

## Vaata ka
* traktor
* põllumajandusmasin
* Kirovi tehas

## Viited
Raspenava

**Raspenava** (saksa keeles *Raspenau*) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Libereci ringkonnas. Raspenava asub Poola piirist 7,5 km kaugusel, Liberecist umbes 16 km põhjas.

Raspenavat on esmamainitud 1343. aastal. Linnaõigused sai Raspenava 1962. aastal.

## Viited
Luule Maar

**Luule Maar** (11. märts 1938 Kuldre – 27. aprill 2024) oli eesti naha- ja köitekunstnik. 

## Elukäik
Luule Maar sündis Kuldre külas Võrumaal Vastse-Antsla vallas taluniku perekonnas. Ta lõpetas 1953. aastal Kuldre kooli ja 1954. aastal Valga Arve-Plaanindustehnikumi.  Ta õppis aastatel 1954–1960 Tartu Kunstikoolis teatridekoratsiooni ja 1964–1969 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis nahkehistöö erialal. Enne ERKIsse astumist töötas ta Tartu naha- ja jalatsikombinaadis ning naha- ja galanteriikombinaadis „Linda“ kunstnikuna ja pärast lõpetamist 1970–1976 EKE Projektis kunstnikuna. 1976. aastast kuni pensionini 2006. aastal töötas Luule Maar Eesti Kunstimuuseumis tarbekunsti restaureerimise osakonna juhataja ja atesteeritud kunstnik-restauraatorina.https://www.eaa.ee/memoriam-luule-maar 

Luule Maar oli Eesti Kunstnike Liidu liige alates 1988. aastast. Näitustel esines ta 1974. aastast alates, tema esimene isikunäitus toimus 1977. aastal Tallinna Kunstihoone väikses saalis. Luule Maar oli järjekindel näitustest osavõtja nii kõrge taseme kui ka esinemis-sageduse poolest – lisaks ülevaatenäitustel esinemisele korraldas ta veel üheksa isikunäitust, neist enamik kahasse mõne mõttekaaslasest kolleegiga. 2017. aastal toimus isikunäitus Tehnikaülikooli raamatukogus „Köitegurmaan Luule Maar”. Näituse pealkiri iseloomustab täpselt meistri nõudlikku suhet oma töösse ja kunstilisse köitesse. Viimane, 2019. aastal toimunud mahukas ja sisutihe Luule Maari köitenäitus „Luuleraamatud” Rahvusraamatukogus oli pühendatud Luule köidetud luulekogudele.https://www.eaa.ee/memoriam-luule-maar 

Rahvusvahelistel köitekunsti biennaalidel Prantsusmaal esindas Luule Maar Eestit aastatel 1999–2019 üheksal korral, pälvides 2011. ja 2013. aastal žürii preemiad. 2013. ja 2017. aastal osales ta köitekonkurssidel Inglismaal Oxfordis, olles seeläbi üks aktiivsemaid Eesti köitekunsti esindajaid rahvusvahelisel areenil. Lisaks raamatuköidetele valmistas Luule Maar ka auaadresse, karpe ja külalisraamatuid ning restaureeris Eduard Taska, Adamson-Ericu ja paljude teiste teoseid. Loomingus tugines ta etnograafilisele pärandile, kujundades aastate jooksul välja omanäolise kunstnikukäekirja. Meisterlikult sidus ta ornamentikat uuenduslike tehnoloogiliste võtete ja traditsiooniliste ning aeganõudvate tehnikatega.https://www.eaa.ee/memoriam-luule-maar

Luule Maar kuulus Eesti Kunstnike Liitu, Eesti Nahakunstnike Liitu ja Eesti Köitekunstnike Ühendusse. 

## Viited
Gustav Talts (linnapea)

**Gustav Talts** (29. jaanuar 1887 Veski talu, Saarde kihelkond, Pärnumaa – 5. oktoober 1941 Sverdlovski oblast, NSV Liit) oli Eesti jurist ja Viljandi linnapea aastatel 1918–1919.

Gustav Talts õppis Tartu ülikooli õigusteaduskonnas ning lõpetas õigusteaduse õpingud 1913. aastal Harkovi ülikoolis 1. järgu diplomiga. Ta tegutses 1915. aastast Viljandis advokaadina. Gustav Taltsi onupoeg, Gustav Talts tegutses samuti notarina Viljandis.

1917. aastal nimetati ta Venemaa Ajutise Valitsuse volitustega Autonoomse Eestimaa kubermangu Viljandi maakonna komissariks ning natukese aja pärast Viljandi linnapeaks. Gustav Talts  luges 1918. aasta 24. veebruaril maakohtu hoone trepil ette "Manifesti Eestimaa rahvastele". Gustav Talts oli pärast Nõukogude okupatsiooni ja Saksa okupatsiooni teist korda Viljandi linnapea aastatel 1918–1919. Vabadussõja ajal juhtis ta Viljandis formeeritavate väeosade varustamist.

1920. aastast oli ta rahukohtunik Viljandis ja alates 18. augustist 1921 nimetati Viljandi-Pärnu Rahukogu alaliseks liikmeks. Gustav Talts töötas hiljem Viljandis vandeadvokaadina ning oli ka Kaitseliidu Sakala maleva jurist. Gustav Talts oli ka Teatriselts Ugala esimees ning laulu- ja mänguselts Koit juhatuse liige. Ühe aasta töötas ta ajalehe Viljandi Postimees vastutava toimetajana ja hiljem ajalehe Viljandi Uudised peatoimetajana.

Gustav Talts vangistati Eesti NSV SARKi poolt 1940. aasta detsembris ja 1941. aasta aprillis määras NSV Liidu Sõjatribunal talle seitse aastat vangilaagrit ja kolm aastat asumist. Gustav Talts suri 5. oktoobril 1941 vangilaagris Sverdlovski oblastis.

## Välislingid
*Linnapea, kes kuulutas välja iseseisvuse, sakala.postimees.ee, 31. juuli 2002
*Advokaat Gustav Talts., Esmaspäev: piltidega nädalleht, nr. 15, 11 aprill 1938
Ohvrimentaliteet

**Ohvrimentaliteet** on omandatud isiksuslik kalduvus pidada ennast ohvriks või kannatajaks teiste inimeste pahatahtliku tegevuse tõttu. Ohvrimentaliteedi puhul süüdistatakse ebaõnnestumiste ja ebameeldivuste puhul teisi, aga mitte iseennast. 

Ohvrimentaliteet võib sageli olla alguse saanud juba lapsepõlvest. Sarnasel viisil võivad ka kurjategijad oma tegevust õigustada, pidades ennast ühiskonna ülekohtu ohvriteks ja kannatajateks.

## Avaldumine

Ohvrimentaliteet võib avalduda paljudes erinevates käitumis-, mõtlemis- ja väljendusviisides.
* Ebameeldivate olukordade puhul osutatakse teistele, välistades enda vastutust. 
* Jälgitakse kõrgendatud tähelepanuga teiste inimeste käitumist. 
* Kahtlustatakse pahatahtlikkust teiste poolt.
* Ollakse kaitsepositsioonis, eeldatakse rünnakut, pärsitakse lahendusvõimalusi.
* Ületähtsustatakse negatiivseid tagajärgi, üritades riske vältida.
* Ületähtsustatakse oma kannatusi, teiste omi ignoreerides, puudulik empaatia.
* Usutakse, et teised on kuidagi rohkem soositud. 
* Tuntakse rahulolu enesehaletsusest või teiste kaastundest.
* Vajatakse teiste tunnustust, ka kaheldava väärtusega toimingute puhul.
* Tuntakse ennast moraalselt üle olevana.
* Keskendutakse kannatustele ja nende põhjustele, aga mitte lahenduste otsimisele.

Ohvrimentaliteeti iseloomustab tüüpiliselt pessimism, enesehaletsus ja mahasurutud viha. Ohvrimentaliteegiga inimesel võib olla välja arenenud põhjalik õigustuste süsteem, et selgitada oma olukorda nii endale kui teistele. 

Ohvrimentaliteeti võib esineda ka grupikäitumises – kollektiivides, vähemusrühmades, subkultuurides jm. Ohvrimentaliteet aitab kinnitada ja kindlustada grupi identiteeti, olles osa vastavast narratiivist. Ohvrimentaliteeti toetavad ka paljud vandenõuteooriad.

## Vaata ka

* Õpitud abitus
* Ohvrisüüdistamine
* Enesekehtestamine
* Minapilt
* Enesehinnang

## Viited
Juhendatud masinõpe

**Juhendatud masinõppeks** nimetatakse ülesandeid masinõppes mille eesmärgiks on leida funktsioone, mis seostavad sõltumatuid ja sõltuvaid tunnuseid vastavalt olemasolevatele sõltumatu/sõltuv tunnuspaaridele.

## Regressioon ja klassifikatsioon
Juhendatud masinõppe ülesandeid võib vastavalt sõltuvale tunnusele jagada regressiooni- ja klassifikatsiooni ülesanneteksː

* regressiooni korral on sõltuvaks tunnuseks kvantitatiivne tunnus;
* klassifikatsiooni korral on sõltuvaks tunnuseks kvalitatiivne tunnus.

## Vaata ka
* masinõppimine
* juhendamata masinõpe
* õppimine

## Viited
Karađoz Bej mošee

**Karađoz Bej mošee** (bosnia keeles *Karađoz-begova džamija*, türgi keeles *Karagöz Mehmed Bey Camii*) on 16. sajandist pärit Osmanite riigi aegne mošee, mis asub Bosnia ja Hertsegoviina suuruselt kuuendas linnas Mostaris. Selle arhitekt oli Mimar Sinan.

## Välislingid
*
Disco polo

**Disco polo** (poola keeles *muzyka chodnikowa* või *muzyka podwórkowa*) on populaarse tantsumuusika žanr, mis loodi 1980. aastate lõpus Poolas.

## Vaata ka
*Turbofolk
John Nettles

**John Vivian Drummond Nettles** (sündinud 11. oktoobril 1943 St. Austellis Cornwallis) on Briti näitleja ja autor.  

Tema tuntumad rollid on kriminaalsarjades "Bergerac" (1981–1991) ja "Midsomeri mõrvad" (1997–2011).  

Ta on lugenud ka paljude telesaadete kaadritaguseid tekste. 

Ta bioloogiline ema oli Iiri medõde, kes töötas Teise maailmasõja ajal Inglismaal. John Nettles kasvas lapsendatult puusepp Eric Nettlesi ja ta naise Elsie peres. 

## Välislingid

*
Stabilisaator

**Stabilisaator** on lennuki tagaosas asuv aerodünaamiliste pindade kooslus, mille eesmärgid on põiki- ja teekonnajuhitavuse ning tasakaalu andmine. Üldjuhul koosneb stabilisaator liikuvatest (juhtpindadest) ja liikumatutest pindadest, s.o stabiliseerivatest pindadest,   kuid mõnel juhul liigub terve pind ühes tükis – stabilaator ehk horisontaalstabilisaator ja selle juhtpind on ühes tükis ning liigub koos . Traditsiooniliselt kasutavad lennukid vertikaal- ja horisontaalstabilisaatoreid, mille juhtpinnad liiguvad sõltumatult teineteisest. Samas on kasutusel ka V-kujulisi kombineeritud stabilisaatoreid, mis tekitavad korraga jõu ümber kahe telje .

## Horisontaalstabilisaator
Horisontaalstabilisaator koosneb kahest osast: liikumatust stabilisaatorist esiservas ja liikuvast juhtpinnast tagaservas. Horisontaalstabilisaatori juhtpind võimaldab lennukil hoida õiget pikikaldenurka ja vajadusel seda korrigeerida. Liikumatu stabilisaator lisab staatilist stabiilsust, st lennuki tasakaalu asendist välja viimisel aitab stabilisaator selle tagasi tasakaaluasendisse. Stabilisaatori pind on neutraalse kujuga ja ise tõstejõudu ei tekita. Samas juhtpinda neutraalasendist üles või alla liigutades tekib vastavasuunaline tõstejõud, mis mõjub jõuõla kaudu ümber massikeskme punkti, muutes sellega lennuki pikikaldenurka. 

## Vertikaalstabilisaator
Vertikaalstabilisaator koosneb kahest osast: liikumatust stabilisaatorist esiserval (uim) ja liikuvast juhtpinnast tagaserval. Vertikaalne stabilisaatori pind aitab hoida lennukit õiges asendis ümber vertikaaltelje ja lisab staatilist stabiilsust. Nagu ka horisontaalstabilisaator, nii ka vertikaalstabilisaator ei tekita neutraalasendis tõstejõudu kummaski suunas, vaid jõud tekivad juhtpinna liigutamisel vasakule või paremale. Peamine ülesanne peale stabiilsuse on manööverdamisel lisaks põikikaldenurga lisada lennukile õige pöördenurk ümber vertikaaltelje, et tagada koordineeritud pööre s.t gravitatsiooni ja tsentrifugaaljõu resultantjõud on samal teljel tõstejõuga. 

## V-kujuline kombineeritud stabilisaator
V-kujuline kombineeritud stabilisaator on vähem levinud kommertslennunduses ja on peamiselt kasutusel sõja- ja hobilennunduses. Vertikaal- ja horisontaalstabilisaatorite asemel, mille juhtpindasid on võimalik liigutada sõltumatult teineteisest, kasutatakse kahte pinda, mis on umbes 45-kraadise nurga all vertikaaltelje suhtes. Sellisel juhul peab liigutama korraga mõlemat juhtpinda, et saavutada jõu moment ümber ühe telje. Selle tõttu on ka kombineeritud stabilisaatori juhtimismehhanism palju keerulisem. Lisaks puudub märgatav eelis traditsioonilise paigutuse ees. 

## Viited
Tõhelgi karjamõis

**Tõhelgi karjamõis** oli 1840. aastal Harjumaal, Tõhelgi kobarküla kohale loodud mõis. Karjamõis kuulus Raasiku mõisa alla. 1859. aastal oli selles Raasiku-Kambi külakool.  1905. aasta mõisate põletamise ajal süüdati ka see mõis. Mõisa kohal on alles vundament ja mantelkorstna alumine osa.

## Viited
Mostari raudteejaam

**Mostari raudteejaam** (bosnia keeles *Željeznička Stanica Mostar*) on Bosnia ja Hertsegoviina suuruselt kuuendas linnas Mostaris asuv raudteejaam. Sealsamas asub linna bussijaam.

## Välislingid
*
Codex aureus Pultoviensis

***Codex aureus Pultoviensis*** ehk **Płocki evangelistaar** on rikkalikult illumineeritud käsikirjaline perikoopide raamat, mis pärineb 11. sajandist ja asus algselt Płocki katedraalis. Peene teostusega miniatuuride ja kuldtindiga kirjutatud teksti pärast loetakse ta kuldkoodeksite hulka. Tänapäeval asub käsikiri Krakowis Czartoryski muuseumis kirje Ms. 1207 all.

## Kirjeldus
Raamat koosneb 171 pärgamentlehest 35 cm × 25,5 cm formaadis ja sisaldab perikoope ja liturgilisi lugemisi terve kirikuaasta jaoks, samuti üheksat kaanonitahvlit. Tekstikirjaks on rooma kapitaal, kohati untsiaali elementidega, tekst on kirjutatud kuldtindiga. Teksti illustreerivad 13 miniatuuri, mille hulgas nelja evangelisti kujutised on terve lehekülje suurused, ülejäänud, tekstiga seotud miniatuurid üheksal leheküljel, katavad igaüks pool lehekülge. Teksti ümbritsevad igal leheküljel ornamentaalsed raamistused, mida katavad geomeetrilised motiivid, taimdekoor või zoomorfsed kujutised. Ka initsiaalide dekooris leidub loomamotiive.

Nagu varasemate Karolingide- ja Ottoonide-aegsete koodeksite puhul katab ka selle käsikirja kaasi hinnaline väärismetallköide, mida kaunistavad värvilised Limoges' emailist tahvlikesed, vääriskivid ja väärismetallist sulatatud kaunistused. Kujutatud on bütsantsipärast motiivi, ristilöödud Kristust kuningaks kroonituna värvilisest emailist ristil. Kaaned on käsikirjast hilisemad, pärinevad umbes aastast 1300.

## Ajaloost
Käsikiri loodi arvatavasti 11. sajandi teisel poolel Regensburgis või on see Praha miniatuurikoolkonna töö, seda on peetud ühte gruppi kuuluvaks Vyšehradi koodeksi, Codex aureus Gnesnensise ja Püha Vituse katedraali evangelistaariga. Algselt paiknes see Płocki katedraalis ja kuulus Böömimaa Judithile (snd 1056–1058, surnud 1086), Poola hertsogi Władysław I Hermani abikaasale. Pułtuski kaudu jõudis see Czartoryski perekonna kätte ja seda säilitatakse Czartoryski muuseumis kirje Ms. 1207 all.

## Viited

## Välislingid
* Evangelistarium - Ewangelistarz płocki (Kodeks Pułuski, tzw. Codex aureus pultoviensis) (kogu käsikiri digiteeritult, saatetekst poola keeles)
* Evangelistarium - Ewangelistarz płocki (Kodeks Pułtuski , tzw. Codex aureus pultoviensis). - POLONA (foto evangelistaari esikaanest, saatetekst poola keeles)
Kering

**Kering** kõigepealt *Établissements Pinault*, seejärel *Pinault-Printemps-Redoute* (PPR), on Prantsuse luksuskontsern, millel on mitu kaubamärki, sealhulgas Gucci, Yves Saint Laurent, Bottega Veneta, Balenciaga, Boucheron, Alexander McQueen. Kering Eyewear (30% Richemontile kuuluv ettevõte) toodab prilliraame brändidele, mis võivad gruppi kuuluda või mitte.

Grupi asutas 1962. aastal François Pinault, kes noteeris selle 1988. aastal Pariisi börsil. 

## Välislingid
* Kering koduleht
Hermès International

**Hermès International** või *Hermès Paris* või lihtsalt *Hermès* on Prantsuse ettevõte, mis tegeleb luksustoodete kavandamise, tootmise ja müügiga, eriti nahatoodete, valmisrõivaste, parfümeeria, kellade valmistamise, kodu, elukunsti ja lauanõude valdkonnas. Thierry Hermèsi poolt Pariisis 1837. aastal asutatud ettevõte Hermès, algselt rakmete ja sadulate tootja, kuulub tänapäevalgi peamiselt pärijatele.

Pere ametialaseks varanduseks hinnatakse 39 600 miljonit eurot.

## Välislingid
* Hermes koduleht
Carolus Mickwitz

**Carolus Mickwitz** (13/25. september 1811 Lihula – 2/14. juuni 1880 Tartu) oli Tartu ülikooli eesti keele lektor aastail 1851–1876.

Ta õppis 1828–1829 Tartu ülikooli arsti- ja 1829–1833 usuteaduskonnas, Korporatsioon Estonia liige alates 1828.
Simonas Kairys

**Simonas Kairys** (sündinud 19. aprillil 1984 Telšiais) on Leedu poliitik. Ta oli Kaunase abilinnapea. Ta oli alates 11. detsembrist 2020 kuni 12. detsenbrini 2024 Leedu kultuuriminister.

Ta sündis aastal 1984 Telšiais, Telšiais lõpetas ta aastal 2003 keskkooli. Aastal 2007 lõpetas ta bakalaureusekraadiga politoloogia alal Vytautas Suure Ülikooli, aastal 2011 sai magistrikraadi õigusteaduse alal Mykolas Romerise Ülikoolist.

Aastatel 2015–2019 Kaunase abilinnapea.

11. detsembrist 2020 kuni 12. detsembrini 2024 oli ta Leedu kultuuriminister.

## Isiklikku
Ta on abielus Deimantė Kairienėga.
Pipistrel Velis Electro

**Pipistrel Velis Electro** on Sloveenia firma Pipistrel loodud kaheistmeline maailma esimene sertifitseeritud täiselektrilise jõuallikaga lennuk, millele EASA andis sertifikaadi  2020. aasta juunis.

Velis Electro konstrueerimise põhieesmärgiks oli tuua turule pilootide väljaõpetamiseks kulutustelt hästi ökonoomne õppelennuk. Velis Pipistrel Virus SW 121 elektrimootoriga lennuk, mis on arendatud Virus SW 121 on Rotax 912 S3 sisepõlemismootoriga lennuki baasil. (esmalend 1999. aastal).

## Omadused
Velis Electro on täielikult ainult elektrimootoriga lennuk, mille mootor ei tekita heitgaase ja mille müratase on väike võrreldes  sisepõlemismootoriga. (60 dB *vs* 70,8 dB). Velis Electro on keskkonnasõbralik.

Velis Electrole piisab lennuks ka ühest akust.

Lennuki loojafirma kinnitab, et Velis Electro hooldus on kerge ning ülalpidamiskulud väikesed.

Velis Electrosse on integreeritud kontrollsüsteem (kontroller), mis kogu aeg jälgib ja analüüsib lennuki tehnilist olukorda. See on omakorda tõstnud kaks korda lennuki akude eluiga võrreldes eelmiste elektrimootoriga lennukite põlvkonnaga.

## Jõuallikas
Elektrimootor, mis on välja töötatud partneritega EMRAX ja EMSISO, on vedelikjahutusega ja saab elektritoidet kahest Li-ioon akupakist nimivõimsusega 24,8 kWh. Elektrisüsteem töötab alalisvoolu pingega 345&nbsp;V. Üks akupakk paikneb lennuki ninaosas ja teine salongi taga. Akupakid on samuti vedelikjahutusega ja ühendatud üle kontrolleri paralleelselt. 

Elektrimootor ajab ringi 3-labalist püsisammuga propellerit. Kokku annab Velise Electro jõuallikas 57,6 kW võimsust.

Jahutussüsteem koosneb radiaatorist ja kahest elektriajamiga pumbast, mis asuvad tagumise aku taga. Radiaatori õhutusava asub lennuki kere vasakul küljel ja radiaatori läbinud soe õhk väljub kere alt. Selleks, et laadimise ajal mittetöötava mootori korral, akud ei kuumeneks üle, on radiaatori taga paigutatud kaks ventilaatorit. Akusid saab laadida kasutades Pipistreli firma akulaadijat Velis Electro parda enda laadimispordi kaudu. Erinevalt sisepõlemismootoritega lennukitest ei ole elektrimootoriga lennuki mootoreid vaja enne õhkutõusmist soojendada.

## Tehnilised andmed
Järgnevalt on esitatud Velis Electro tehnilised andmed.

**Meeskond:** 1

**Reisijate arv:** 1

**Pikkus:** 6,47 m 

**Kõrgus:** 2,08 m 

**Tiivaulatus:** 10,71 m 

**Tiivapindala:** 9,51 m2 

**Suurim kaal õhkutõusmisel:** 600 kg 

**Suurim kaal maandumisel:** 600 kg 

**Jõuallikas:** Pipistrel E-811/268MVLC

* Suurim võimsus õhkutõusmisel (MTOP): 57,6 kW / 2500 p/min
* Maksimaalne pidev võimsus: 49,2 kW / 2350 p/min

**Propeller:** 3-labaline fikseeritud sammuga Pipistrel P-812 / 164-F3A 

**Maksimaalne kiirus:** 181,5 km/h 

**Koormusteguri piirid:** +4G/-2G

**Energiaallikas:** 2 Li-ioon akut paralleelühendusega, ühe aku nimivõimsus 11,0 kWh

## Viited
Christoph Otto Lais

**Christoph Otto Lais** (19. september/1. oktoober 1823 Tallinn – 13/25. november 1886 Tallinn) oli Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja aastail 1863–1868.

Otto Christoph omandas aastatel 1834–1844 põhihariduse Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Edasi jätkas õpingud Tartu Ülikoolis: 1844–1846 filosoofia ja 1846-1849 õigusteaduskonnas. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta aastatel 1850–1856 koduõpetajana Tallinna lähedal Sakus. 34-aastaselt, otsustas Otto uuesti minna Tartu Ülikooli, seekord õppima usuteadust, õpingud kestsid 1857–1862. aastani. Õpingute ajal elas ta Karlovo mõisas.

1862. aastal sooritas Otto Lais eksamid, mis andsid talle õiguse jutlustada ja olla valitud ning kutsutud igasse kogudusse pastoriks. 26. mail 1863 ordineeriti ta Tallinna Rüütli- ja Toomkoguduses õpetaja ametisse. 18. aprillil 1863 valiti Otto Lais Tallinna Toompea Kaarli koguduse täiskogu poolt õpetajaks. Tööd koguduses tegi õpetaja Lais ilma palgata, kuna kogudusel ei olnud võimalik talle maksta ja sissetulekut sai ta õpetaja ameti eest Tallinna Kubermangugümnaasiumis.

Kaarli kogudusse jäi õpetaja Christoph Otto Lais tööle 1868. aastani, mil ta ennast halva tervise tõttu palus kohalt vabastada. Eestimaa konsistooriumi 31. mai 1868. a otsusega nr 472 vabastatigi ta ametist haiguse pärast.

Toompea Kaarli koguduse tööga, samal ajal oli õpetaja Christoph Otto Lais aastatel 1862–1886 ka religiooni ülemõpetaja Tallinna Kubermangugümnaasiumis (pärast tema surma asus sellele kohale Tallinna Oleviste koguduse õpetaja Elieser Traugott Hahn). Lisaks töötas Christoph Otto Lais aastatel 1873–1886 õpetajana ka Tallinna Aleksandri Gümnaasiumis.

Otto Christoph Lais suri 13. novembril 1886 Tallinnas ja  maeti tõenäoliselt Kopli baltisaksa kalmistule.

## Viited
1 Merchant Square

**1 Merchant Square** on 42-korruseline kõrghoone (140 m), mida tarindatakse Londonis Paddingtonis. Valmides on see City of Westminsteri kõrgeim ehitis.
Leopold Dietrich Rödder

**Leopold Dietrich Rödder** (19/31. juuli 1845 Tallinn – 11/23. veebruar 1899 Peterburi) oli Reigi koguduse õpetaja 1873–1878 ja Haapsalu koguduse õpetaja 1878–1897.
Kui me päikeseloojangut ootama peaks…

**"Kui me päikeseloojangut ootama peaks…"** on ansambli Blacky 2003. aastal välja antud album.

## Lood
Kõik lood on kirjutanud Lea Dali Lion, välja arvatud, kus on märgitud.
Raudhammas

**Raudhammas** on Eesti kirjastus. Kirjastus loodi 2012. aastal ja see tegeleb peamiselt ulme- ja lastekirjanduse väljaandmisega. 

## Välislingid
*Koduleht
Aro Velmet

**Aro Velmet** (sündinud 1. märtsil 1988) on eesti ajaloolane.

Ta on lõpetanud 2006. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi. Ta on õppinud Pennsylvania Ülikoolis. 2017. aastal kaitses ta New Yorgi Ülikooli juures väitekirja teemal "Pasteuri impeerium: Prantsuse ekspertiis, kolonialism ja transnatsionaalne teadus, 1890–1940".

## Tunnustus

* 2014 Sirbi laureaat

## Teosed
*Velmet, Aro 2021. *Pasteuri impeerium: epideemiad, vaktsiinid ja poliitika Prantsuse asumaades*. (Inglise keelest tõlkinud Anti Saar.) Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus.

## Välislingid
*Aro Velmet: suhtun ka kõige raskematesse asjadesse koduse Hiiu huumoriga ERR Menu, 7. veebruar 2022
Moor House

**Moor House** on 19-korruseline kõrghoone (84 m), mis asub City of Londonis.

## Vaata ka
* CityPoint

## Välislingid
*
Mai 2021

**Mai 2021**, kroonika.

2021. aasta mai algas laupäeval ja lõppes 31 ööpäeva pärast esmaspäeval.

## [[1. mai]]
*Portugalis Aroucas avati 516 m pikkune rippsild 516 Arouca, mis on maailma pikim jalakäijatele mõeldud rippsild. See ületab Paiva jõe oru 175 m kõrgusel.

## [[2. mai]]
*USA firma SpaceX korduvkasutatav kosmoselaev Crew Dragon eraldus Rahvusvahelisest Kosmosejaamast ja jõudis tagasi Maale. Pardal olid USA astronaudid Michael Hopkins, Victor Glover ja Shannon Walker ning Jaapani kosmoseagentuuri JAXA astronaut Soichi Noguchi. 

## [[3. mai]]
*Mehhiko pealinnas Méxicos hukkus metroo viadukti varingus 25 inimest ja rohkem kui 70 sai vigastada.
## [[5. mai]]
*SpaceX katsetas esimest korda edukalt suure kandevõimega kanderaketti Starship.
## [[11. mai]]
*2021. aasta Iisraeli-Palestiina konflikt: Hamas pommitas Iisraeli territooriumi rakettidega. Iisrael vastas õhurünnakute ja suurtükitulega.
## [[21. mai]]
*Lätis algasid 2021. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused.
## [[22. mai]]
*2021. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võitis Itaalia esindaja Måneskin lauluga "Zitti e buoni".
## [[23. mai]]
*Valgevene võimud sundisid maanduma Ryanairi lennu 4978 ning arreteerisid lennuki pardal viibinud ajakirjaniku Raman Pratasevitši ja tema elukaaslase Sofia Sapega.
## [[24. mai]]
*Malis toimus sõjaväeline riigipööre, millega eemaldati võimult president Bah Ndawi ja peaministri kohusetäitja Moctar Ouane.
Kuidas tuli pimedus...

**"Kuidas tuli pimedus..."** on ansambli Kosmikud 2003. aastal välja antud teine album. Salvestatud Tallinna Linnahallis, Matrix stuudios 2003. aasta suvel.

See on esimene Kosmikute album uue laulja Meelis Hainsooga. Uueks lauljaks käisid proovimas mitmed tuntud muusikud. Lõpuks otsustati pakkumine esitada Meelis Hainsoole, kes pidi järelemõtlemiseks aega võtma, kuid lõpuks siiski nõustus bändiga liituma. Albumil on kasutatud mitmeid Kosmikute esimese laulja Taavi Pedriksi kirjutatud laulutekste.

## Lood

## Koosseis
*Meelis Hainsoo (Hainz) – laul
*Andres (Aleksander) Vana – kitarr
*Raivo Rätte (Kõmmari) – bass
*Kristo Rajasaare – trummid

**Kaasa tegid**
* Eva Püssa – lalala ("Minni-Hiir"), obaa ("Um-mam-ma")
* Liina Vahtrik – lalala ("Minni-Hiir"), obaa ("Um-mam-ma")
* Heino Järv – trompet ("Viska mulda")
* Aigar Kostabi – alt ("Viska mulda")
* Raimo Tappo – bass ("Viska mulda")
* Elmu Värk – klahvid ("Ussikuningas"), summutatud bass ("Um-mam-ma")
* Kalju Renel – hääl ("Surmasõit")
* Kõmmari, Vana, Kristo – koor ("Viska mulda")
* Kristo – kisa ("Öine kriisi- ja nõustamistelefon")
* Aleksander Vana – karjed ("Surmasõit")
Willis Building

**Willis Building** on 26-korruseline kõrghoone (125 m), mis asub Londonis City of Londoni linnaosas.

## Vaata ka
* Lloyd's Building

## Välislingid
*
Lloyd's Building

**Lloyd's Building** on 14-korruseline kõrghoone (95,1 m), mis asub City of Londonis.

## Vaata ka
* Willis Building

## Välislingid
*
Koerte saar

**Koerte saar** võib tähendada:

*Koerte saar - animafilm
*Isle of Dogs - poolsaar Inglismaal Ida-Londonis
Juhendamata masinõpe

**Juhendamata masinõppe** alla liigitatakse ülesandeid masinõppes, mille eesmärk on leida tunnustest peidetud struktuure, mustreid ning gruppe kasutades selleks objektide sarnasust.

## Juhendamata masinõppe ülesandeid
Juhendamata masinõppes võib ülesanneteks olla andmkogumi
* Klasteranalüüs ehk gruppideks jaotamine, mille eesmärk on andmete rühmitamine gruppidesse, võrreldes objektide tunnustest tulenevat omavahelist "kaugust", "lähedust" või "sarnasust".
* Erindite tuvastamine, mille eesmärgik on harvaesinevate, teistest vaatlustest oluliselt erinevate vaatluste (erindite) avastamine ja eristamine.
* Assotsiatsioonireeglite õppimine, mille eesmärk on suurandmetest tunnustevaheliste seoste leidmine. Peamiselt otsitakse tugevaid ja huvipakkuvaid (kasulikke) seoseid, kasutades parameetreid leitud seoste huviväärtuse määramiseks.

## Vaata ka

* Masinõppimine
* Juhendatud masinõpe

## Viited
IPhone 12

**[[IPhone 12]]** on nutitelefonide seeria, milles on neli erinevat nutitelefoni: iPhone 12, iPhone 12 mini, iPhone 12 Pro ja iPhone 12 Pro Max. 

## Üldine
IPhone 12 mudelid on Apple Inc. poolt disainitud, arendatud ja turustatud nutitelefonid. IPhone 12 ja iPhone 12 Mini on saadaval 64GB, 128GB ning 256GB mälumahuga. IPhone 12 Pro ning iPhone 12 Pro Max 128GB, 256GB ja 512GB mälumahuga. Mudelitest väikseim ehk iPhone 12 Mini kaalub 133g ning on 5.4" ekraaniga. IPhone 12 kaalub 162g ning on 6.1" ekraaniga. IPhone 12 Pro kaalub 182g ning on 6.1" ekraaniga. IPhone 12 Pro Max kaalub 226g ning on 6.7" ekraaniga. Kõikidel iPhone 12-el on järgmise põlvkonna Neural Engine A14 Bionic kiip ning pritsme-, vee- ja tolmukindluse hinnang IP68 (kuni 6 meetri sügavusel kuni 30 minutit) vastavalt IEC standardile 60529 . IPhone 12 on Apple'i esimene OLED-nutitelefon. Varem oli kõikidesse seadmetesse installitud iPS-maatriks. 

## Kaamera spetsifikatsioonid
IPhone 12'l ja iPhone 12 Mini'l on 12MP topeltkaamera süsteem: ülilainurk- ja lainurkkaamera. Videosalvestus võimalused on HDR-videosalvestus kuni 30 kaadrit sekundis Dolby Vision tehno­loogiaga, 4K-video salvestamine kiirusel 24, 25, 30 või 60 kaadrit sekundis, 1080p HD-video salvestamine 25, 30 või 60 kaadrit sekundis ning 720p HD-video salvestamine 30 kaadrit sekundis. 

IPhone 12 Prol ja iPhone 12 Pro Maxil on 12-mega­piksli­ne Pro kaamerasüsteem: ülilainurk-, lainurk- ja telefotoobjektiiv. Videosalvestus võimalused on Dolby Vision HDR-video salvestamine, kuni 60 kaadrit sekundis, 4K-video salvestamine kiirusel 24, 25, 30 või 60 kaadrit sekundis, 1080p HD-video salvestamine 25, 30 või 60 kaadrit sekundis ning 720p HD-video salvestamine 30 kaadrit sekundis. 

Kõikidel mudelitel on ka Face-ID, Apple Pay, mobiil- ja traadita andmeside, asukohateave, videokõned, helikõned, heliesitus, videoesitus, operatsioonisüsteem IOS14 ja hõlbsusfunktsioonid. Komplektis on iPhone opsüsteemiga iOS 14, USB‑C liidesega Lightning-kaabel ja dokumentatsioon. 
 
## Toide ning aku vastupidavus
*IPhone 12 Mini: videoesitus kuni 15 tundi, videoesitus (voogesitus) kuni 10 tundi, heliesitus kuni 50 tundi. IPhone 12: videoesitus kuni 17 tundi, videoesitus (voogesitus) kuni 11 tundi, heliesitus kuni 65 tundi.  IPhone 12 Mini ja iPhone 12: sisse­ehitatud laetav liitiumioonaku, MagSafe’i  juhtmevaba laadimine kuni 15 W9, Qi juhtmevaba laadimine kuni 7,5 W9, laadimine, USB-liidesega arvuti või toiteadapteri kaudu. Kiirlaadimine: kuni 50% laadimine 30 minutiga 20-vatise või võimsama adapteriga (mis on müügil eraldi). 

*IPhone 12 Pro: videoesitus kuni 17 tundi, videoesitus (voogedastus) kuni 11 tundi ning heliesitus kuni 65 tundi. IPhone 12 Pro Max: videoesitus kuni 20 tundi, videoesitus (voogedastus) kuni 12 tundi ning heliesitus kuni 80 tundi.  IPhone 12 Pro ja iPhone 12 Pro Max: sisse­ehitatud laetav liitiumioonaku, MagSafe juhtmevaba laadimine kuni 15 W9, Qi juhtmevaba laadimine kuni 7,5 W8, laadimine USB-liidesega arvuti või toiteadapteri kaudu. Kiirlaadimine: kuni 50% laadimine umbes 30 minutiga 20-vatise või võimsama adapteriga (mis on müügil eraldi). 
 
## Viited
Erind

**Erindiks** nimetatakse statistikas tunnuse väärtust, mis on saadud korrektse mõõtmise tulemusena, aga erineb oluliselt ülejäänud väärtustest. Mõnikord nimetatakse erindiks ka igasugust andmetes esinevat tunnuse väärtust, mis erineb oluliselt teistest tunnuse väärtustest.

## Viited
Vladimir Žarkov

**Vladimir Aleksanderovitš Žarkov** (vene keeles Влади́мир Алекса́ндрович Жарко́в; sündinud 10. jaanuaril 1988 Elektrostalis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib KHL-i klubis Omski Avangard ründajana paremäärel.

Ta alustas profikarjääri Moskva CSKA-s, mille meeskonnas debüteeris ta Venemaa kõrgliigas hooajal 2005–06.

2006. aastal valis New Jersey Devils ta NHL-i ''draft''is 77. valikuna. 2008. aastal asus ta mängima New Jersey Devilsi noorteklubis Lowell Devils American Hockey League'is. Järgmisel hooajal debüteeris Žarkov ka NHL-is. Hooajal 2009–10 osales ta NHL-is 40 mängus, sai kirja kümme väravasöötu, kuid mitte ühtegi väravat. Esimese värava lõi ta NHL-is 17. jaanuaril 2011 mängus New York Islandersi vastu.

2012. aasta juulis naasis ta Moskva CSKA-sse, kus mängis järgmised kuus hooaega.

Aastatel 2018–2021 mängis ta KHL-is Ufa Salavat Julajevi ridades. 2021. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Avangardiga.

## Viited

## Välislingid
* Vladmir Žarkov KHL.ru lehel
* Vladimir Žarkov NHL.com lehel
* Vladimir Žarkov hockeydb.com lehel
Québeci vanalinn

**Québeci vanalinn** (prantsuse keeles *Vieux-Québec*, inglise keeles *Old Quebec*) on Québeci linna ajalooline naabruskond Kanadas. See hõlmab ülemlinna (prantsuse *Haute-Ville*, inglise *Upper Town*) ja alamlinna (prantsuse *Basse-Ville*, inglise *Lower Town*), mis kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Välislingid
*
Mannavaht

**Mannavaht** on eesti, soome, rootsi ja norra magustoit, mis valmistatakse mannapudru vahustamisel ja marjade või mahla lisamisel. Mannavahtu serveeritakse tavaliselt piimaga.

## Vaata ka
* Eesti köök
Château Frontenac

**Château Frontenac** on maamärgina väljapaistev ajalooline hotell Québeci linnas Kanadas.

Ehitis on nimetatud Prantsuse kuningriigi kunagise sõduri ja õukondlase ning Uus-Prantsusmaa kindralkuberneri Louis de Buade de Frontenac'i auks. 

Historitsistliku *châteauesque*-stiilis hoone, mis valmis 1893. aastal, ehitas raudteekontsern Canadian Pacific Railway. See asub 54 meetri kõrgusel künkal (prantsuse keeles Haute-Ville) Québeci vanalinnas.

Hoonekobar on arhitektuurimälestisena kaitse all.

## Pilte

Fail:Château Frontenac at night, Quebec Ville, Canada.jpg
Fail:Château Frontenac after a freezing rain day in Quebec city.jpg
Fail:Château Frontenac city at night.jpg
Fail:Château Frontenac (de l'Observatoire) - panoramio.jpg


## Vaata ka
* Samuel-De Champlaini mälestusmärk

## Välislingid
* 
* Koduleht
Lunenburg

**Lunenburg** on sadamalinn Kanadas Nova Scotia lõunarannikul. Briti protestandid asutasid linna aastal 1753. Selle majandus põhineb traditsioonilisel avamerepüügil ja tänapäeval asub linnas riigi üks suurimaid kalatöötlemistehaseid. Linn õitses 1800. aastate lõpus ja suur osa ajaloolisest arhitektuurist pärineb sellest perioodist. Lunenburgi vanalinn määrati UNESCO poolt maailmapärandi nimistusse aastal 1995. Organisatsioon peab ala Briti koloniaalasustuse parimaks näiteks Põhja-Ameerikas, kuna selle miljöö on säilitanud algse kujunduse ja välimuse.

## Välislingid
Konstantin Okulov

**Konstantin Konstantinovitš Okulov** (vene keeles Константин Константинович Окулов; sündinud 18. veebruaril 1995 Novosibirskis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib ründajana KHL-i klubis Moskva CSKA.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Novosibirski Sibir, mille meeskonnas debüteeris ta KHL-is hooajal 2013–14. Esimese värava lõi ta KHL-is hooajal 2015–16. Järgmisel hooajal lõi ta liigas 17 väravat ja andis 11 väravasöötu.

2017. aastal liitus ta CSKA-ga. 2018–19 põhiturniiril lõi ta 20 väravat. Samal hooajal võitis ta klubiga Gagarini karika. Hooaeg 2020–21 oli Okulovi jaoks KHL-is seni resultatiivseim (18+31) ning ta oli see hooaeg CSKA resultatiivseim mängija ja Maksim Šalunovi kõrval klubi suurim väravakütt. Lisaks oli Okulov väljalangemismängudes Sergei Toltšinski kõrval liiga resultatiivseim mängija (6+14), kuid Gagarini karika finaalis kaotati sel hooajal Omski Avangardile.

## Välislingid
* Konstantin Okulov KHL.ru lehel
* Konstantin Okulov hockeydb.com lehel
Dassault Systèmes

**Dassault Systèmes** on tarkvara väljaandja, mis on spetsialiseerunud 3D-disainile, 3D-digitaalsele maketile ja lahendustele toote elutsükli haldamiseks (PLM).

Lennukite disaini arvutistamiseks loodud 1981. aastal loodud *Dassault Systèmes*, mis põhineb "maailma virtualiseerimise" ideel, on laiendanud oma tegevust professionaalse tarkvara väljatöötamisel ja turustamisel kõikidele tööstusharudele (lennundus ja kaitse, tehnika, ehitus, energeetika, tarbekaubad jms), mis puudutavad muu hulgas arhitektuuri või bioteadusi.

2015. aastal oli *Dassault Systèmes* käibe poolest Prantsusmaa juhtiv tarkvara väljaandja ja Saksamaa SAP järel teine ​​Euroopas.

Ettevõtte peakontor asub Vélizy-Villacoublay's, Pariisi-Saclay tehnoloogiasõlme põhjaosas.

## Viited

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
Anton Kuuspalu

**Anton Kuuspalu** (kuni 1935. aastani **Anton Kronk**; 15.  jaanuar 1902 Atsalama, Virumaa – 11. mai 1945 Leningrad, NSV Liit) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

## Elulugu
Lõpetas Narva kommertskoolis 9 klassi ning asus 1923. aastal Sõjakoolis õppima, lõpetas selle jalaväe kursuse ning 1926 määrati 1. Jalaväerügementi 5. kompanii rühmaülemaks. 

1928. aastal asus Lennukoolis lendurvaatlejaks õppima, lõpetas 1930. aastal ning kinnitati lendurvaatleja kutses. Alustas teenistust ÜLD nr. 1 III salga lendurvaatlejana. 1932. aastal määrati divisjoni relvurohvitseri kohusetäitjaks, 1933. aastal kinnitati relvurohvitseriks.

1940. aastal Eesti sõjaväe likvideerimisel viidi Anton Kuuspalu üle 22. territoriaalkorpuse eskadrilli. Sõja puhkedes põgenes Venemaale evakueerumise asemel koos paljude teiste lennuväelastega metsa.

Oli hiljem Omakaitse Viru maleva 9. pataljoni (asukohaga Iisakus) ülem. Arreteeriti 19. detsembril 1944 Vihterpalus. Mõisteti 3. märtsil 1945 Leningradi rinde sõjatribunali poolt surma ning hukati 11. mail 1945 Leningradis. 

## Isiklikku
Abikaasa Alice Kuuspalu ja tütar Rutt küüditati 1946. aastal Tjumeni oblastisse. Pöördusid salaja Eestisse tagasi ning arreteeriti siin uuesti 1949. aastal ja saadeti tagasi asumisele.

## Kirjandus
*Toivo Kitvel, Toomas Türk, Arvo Lennart Vercamer (koostajad). *Põhjakotkad. Eesti lendurid ja lendurvaatlejad tsaariajast kuni 1940. aastani*. Tallinn, 2011.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu