Glenn Davis

**Glenn Ashby Davis** (12. september 1934 Wellsburg, Lääne-Virginia – 28. jaanuar 2009 Barberton, Ohio) oli USA jooksja, kes võitis 400 meetri tõkkejooksus esimesena kaks olümpiakulda. Ta oli oma aja üks paremaid jooksjaid ka 400 meetri tavadistantsil.

Davis sündis Lääne-Virginia osariigis Wellsburgis kümnelapselises peres. Hüüdnime Jeep sai ta "Popeye" koomiksites esineva tegelase järgi. Davise vanemad surid, kui ta oli 15-aastane. Pärast seda kolis ta Ohio osariiki ning õppis Barbertoni ja Marietta keskkoolis.

Ta alustas õpinguid Ohio osariigi ülikoolis ja saavutas seal õppimise ajal edu mitmel kergejõustiku alal. Tema treener oli Larry Snyder, kes oli treeninud ka Jesse Owensit. Kui Davis läbis 1956. aasta aprillis esimest korda välitingimustes 440 jardi tõkkejooksu, sai ta ajaks 54,5 sekundit. Juba kolmandal jooksul saavutas ta ajaks 50,8 sekundit, mis oli vaid 0,4 sekundit kehtivast maailmarekordist aeglasem. USA meistrivõistlustel võitis ta ajaga 50,9 sekundit ja olümpiamängude eelvõistlusel parandas ta 400 meetri tõkkejooksu maailmarekordit ligi sekundiga, kui sai ajaks 49,5 sekundit. Melbourne'i olümpiamängudel ta selle tulemuseni ei küündinud. Poolfinaali jäi ta ajaga 50,7 sekundit Eddie Southerni järel teiseks, kes jooksis 50,1 sekundit. Finaal toimus vaid 2,5 tundi hiljem, kus Davisel oli aga rohkem jaksu ja ta võitis selge ülekaaluga ajaga 50,1 sekundit. USA kolmikuvõiduga lõppenud finaalis kaotas Southern 0,7 ja Josh Culbreath 1,5 sekundiga.

Davis näitas kiirust ka tavadistantsidel. Ta alistas 1957. aastal 47 sekundi piiri ja jooksis 14. juunil 1958 Berkeleys ülikoolide meistrivõistlustel 440 jardi maailmarekordi 45,7 sekundit. USA meistrivõistlustel jooksis ta 440 jardi maailmarekordi 49,9 sekundit ja läks siis võistlema Euroopasse. Neljal võistlusel järjest jooksis ta 400 meetrit aegadega 45,6 s (Oslos), 45,6 s (Moskvas), 45,5 s (Varssavis) ja 45,6 s (Budapestis). Oslos sprintis ta 100 meetrit 10,3 sekundiga ja 400 meetri tõkkejooksus oli tema seeria neil võistlustel 49,8 – 50,4 – 49,8 – 49,2. Viimasel võistlusel maailmarekordit püstitades jooksis ta kogu distantsi 15-sammulises rütmis. Tavaliselt jooksis Davis seitsmenda tõkkeni 13-sammulises rütmis ja ülejäänud viis 17-sammulises rütmis, kuid paistis silma sellega, et ületas tõkke alati vasak jalg eespool.

1959. aastal vaevasid Davist vigastused, kuid järgmisel aastal sai temast taas maailma esinumber. Ta püstitas Bernis 200 meetri tõkkejooksu maailmarekordi 22,5 sekundit. 1960. aasta Rooma olümpiamängudel võitis Davis 400 meetri tõkkejooksus ajaga 49,51 taas kuldmedali, kusjuures USA sai taas ka kolmikvõidu. Seekord olid poolfinaal ja finaal eri päevadel. Ta sai karjääri kolmanda kuldmedali 4×400 m teatejooksus, kus ta jooksis kolmandat vahetust ja USA võitis maailmarekordit tähistava ajaga 3.02,37.

1958. aastal pälvis ta USA parimale amatöörsportlasele antava James E. Sullivani auhinna.

Davis jooksis 400 meetri tõkkejooksu 50 sekundist kiiremini kümnel korral.

27. juunil 1960 oli ta spordiajakirja Sports Illustrated esikaanel.

Pärast hiilgeaega kergejõustikus mängis ta aastatel 1960–1961 Ameerika jalgpalli NFL-i klubis Detroit Lions. Pärast tippspordist loobumist töötas ta kergejõustikutreenerina.

2014. aastal võeti ta IAAF-i kuulsuste halli liikmeks. 

## Isiklikud rekordid
* 100 jardi – 9,7 sekundit
* 100 meetrit – 10,3 sekundit
* 200 meetrit – 21,0 sekundit
* 400 meetrit – 45,5 sekundit
* 440 jardi – 45,7 sekundit
* 120 jardi tõkkejooks – 14,3 sekundit
* 200 meetri tõkkejooks – 22,5 sekundit
* 400 meetri tõkkejooks – 49,2 sekundit
* 440 jardi tõkkejooks – 49,9 sekundit
* Kõrgushüpe – 192 cm
* Kaugushüpe – 732 cm

## Viited

## Välislingid
* Glenn Davis USA Kergejõustikuliidu kodulehel
* 
*