open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Heino Teder

**Heino Teder** (21. juuli 1926 Kaara talu, Tõlliste vald, Valgamaa – 21. oktoober 2007) oli eesti metsandustegelane.

Pärast Tsirguliina algkooli lõpetamist õppis ta Tartu Poeglaste Gümnaasiumis, mille lõpetas kuldmedaliga. Pärast Teist maailmasõda õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli metsamajanduse osakonnas ja lõpetas 1949. aastal ülikooli kiitusega.

Ülikooli lõpetamise järel 1949. aastal alustas ta tööd Hiiumaa metsamajandis vanemmetsaülemana, hiljem töötas Järvamaal, Rakveres ja Kilingi-Nõmmes. Kilingi-Nõmmes sai Heino Tederist juba metsamajandi juht. 

Kui 1962. aasta aprillis loodi Eesti NSV Ministrite Nõukogu otsealluvusse omalaadne keskasutus, Eesti NSV Metsamajanduse ja Looduskaitse Peavalitsus, kutsuti Heino Teder selle juhiks. 1966. aastal sai peavalitsusest ministeerium, mis lõpetas tegevuse 1988. aastal. Heino Teder oli selle ainus juht. 

Aastatel 1985–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige. Pensionipõlve veetis Valgamaal isatalus. 

Teda on nimetatud Eesti metsanduse ja looduskaitse *grand old man*. Ta oli alates 1998. aastast Eesti Metsaseltsi auliige.

## Tunnustus
* Eesti NSV teeneline metsakasvataja
* 1998 Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2007 Valgamaa vapimärk
* 5. mail 2010 avati Heino Tederi kodutalus Tõnis Paberiti valmistatud mälestuskivi

## Heino Tederi nimeline stipendium

Riigimetsa Majandamise Keskus annab välja Heino Tederi nimelist stipendiumi. See antakse aastas kahele Eesti Maaülikooli magistrandile.

### Stipendiaadid
*2008 – Priit Põllumäe, Mats Varik
*2009 – Argo Strantsov, Aleksei Andrianov
*2010 – Olav Looga, Edvard Eelsalu
*2011 – Silver Sisask, Olav Looga
*2012 – Reimo Lutter, Gunnar Morozov
*2013 – Gunnar Morozov, Sigrid Strantsov
*2014 – Sigrid Strantsov, Aleksei Potapov
*2015 – Teele Vaarend, Aleksei Potapov
*2016 – Marili Laas, Kristiina Aun
*2017 – Marek Uri, Sandra Sarapuu
*2018 – Kristjan Täll, Marek Uri
*2019 – Mari Tuvikene, Kristjan Täll
*2020 – Airiin Vaasa, Laura Pihlak
*2021 – Airiin Vaasa, Mari-Liis Kapp
*2022 – Maret Liekis, Karin Kütt

## Viited

## Välislingid
* Artikkel ajalehes Valgamaalane, 10. juuni 2006
Percy Weasley

**Percy Ignatius Weasley** on J. K. Rowlingu romaanisarja "Harry Potter" tegelane, Weasleyde seitsmelapselise pere kolmas laps. Ta on pereliikmetest kõige auahnem. 

Harry Potteri esimeses osas on ta Gryffindori prefekt, kaks aastat hiljem saab temast Gryffindori majavanem, mille üle ta on üliuhke. Samuti on Percy väga eeskujulik õpilane, TVT eksamitel saab ta koguni 12 TVT-d. Pärast lõpetamist töötab ta Võlukunsti Ministeeriumis Bartemius Crouch vanema alluvuses. Kui ülemus haigestub, saab Percyst tema asetäitja. 

Viiendas osas edutatakse Percy võlukunstiministri nooremassistendiks. Selleks ajaks on Voldemort juba taassündinud, aga ministeerium eitab seda. Kuna Percy on nooruse ja auahnuse pärast pimestatud, keeldub temagi Voldemorti taassündi uskumast, mistõttu ta hakkab töötama Albus Dumbledore'i vastu. Kuuldes, et ta noorimast vennast Ronist on saanud prefekt, soovitab Percy tal Harry Potterist eemale hoida, sest too võib kahjustada Roni mainet, levitades valesid, nagu oleks Voldemort tagasi. Olles kindel, et temal ja ministeeriumil on õigus ning Harry Potter ja Dumbledore valetavad, pöördub ta ka oma perekonna vastu. Weasleyd aga usuvad Harryt ja Dumbledore'i ning neist saavad Fööniksi Ordu liikmed, kes Voldemorti vastu võitlevad.

Seitsmendas osas saavutab Voldemort kontrolli Võlukunsti Ministeeriumi üle ning Percy hakkab kavandama põgenemisplaani. Raamatu lõpus läheb ta oma endisele koolile appi, et aidata neid võitluses surmasööjatega.
Reet Laugaste

**Reet Laugaste** (kuni 1966 **Reet Rajasalu**; sündinud 23. oktoobril 1939 Tallinnas) on eesti algoloog; bioloogiakandidaat (1968).

## Elukäik
Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli, aastast 1967 töötab ta EPMÜ Zooloogia ja Botaanika Instituudi Võrtsjärve Limnoloogiajaamas. 

Ta on peamiselt uurinud Võrtsjärve, Peipsi ja Eesti väikejärvede vetikaid, nende produktsioonibioloogiat ja seoseid Eesti järvede hüdrobioloogilise tüübi ja ökoloogilise seisundi vahel.

## Kirjandus
*2000 – "Laugaste, Reet". // Eesti entsüklopeedia. 14. kd (Eesti elulood). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2000. Lk 226
*2005 – "Laugaste, Reet". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj-M. Tallinn 2005. Lk 304-305

## Välislingid
*
Neeme-Õnneleid Mikelsaar

**Neeme-Õnneleid Mikelsaar** (eesnimi kuni 24. maini 1938 ka **Neema-Õnneleid**; perekonnanimi varem ka **Mikkelsaar**; 5. august 1910 Vana-Laitsna vald, Võrumaa – 22. oktoober 1990 Vehendi) oli eesti zooloog ja hüdrobioloog; bioloogiakandidaat (1959).

## Elukäik
Ta lõpetas 1928. aastal Hugo Treffneri gümnaasiumi, mille järel õppis 1928–1940 (lõpetas) Tartu ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas, EÜS. Cand. biol. 1958.

Kaitseliidu Tartu maleva liige 1927–1931, teenis 1931–1932 Kuperjanovi üksikus jalaväepataljois ja 7. Jalaväerügemendis, lõpetas Sõjakooli aspirantide klassi kursuse gaasi alal, ülendatud lipnikuks 1933. 

Tartu Ülikooli zooloogiainstituudi assistent ja Kalanduskoja konsulent.

Teenis 20. Eesti diviisis (untersturmführer).

1957–1981 oli ta Zooloogia ja Botaanika Instituudi hüdrobioloogiasektori juhataja. 

Ta oli Eesti siseveekogude ja mereala kalandusliku ja hüdrobioloogilise uurimise peamine eestvõtja. 

Aastal 1961 oli ta Võrtsjärve Limnoloogiajaama asutajaid ja esimene juhataja.

## Pere
Ta vanemad olid Friedrich Volrad Mikkelsaar ja Emma Amalie Mikkelsaar.

Ta pojad on meedikud Raik-Hiio Mikelsaar ja Aavo-Valdur Mikelsaar ning kaksikuist bioloogid-kirjanikud Ustav-Esko Mikelsaar ja Henn-Risto Mikelsaar.

## Vaata ka
*Mikelsaar

## Viited

## Välislingid
*Neeme-Õnneleid Mikelsaar, biograafia Merevikis
*Neeme-Õnneleid Mikelsaar, biograafia Eesti entsüklopeedias
*Foto
Pärtel Piirimäe

**Pärtel Piirimäe** (sündinud 10. mail 1972) on eesti ajaloolane, kes on keskendunud varauusaegse riikluse ja ideedeajaloo uurimisele ja õpetamisele. Alates 2017. aastast on ta Tartu Ülikooli mõtteloo professor.

Aastatel 2006–2019 oli Piirimäe Ajaloolise Ajakirja peatoimetaja.

Alates 2008. aastast oli ta ajaloo ja arheoloogia instituudi uusima aja ajaloo õppetooli dotsent.

## Haridus
2007. aasta 10. jaanuaril kaitses Piirimäe Cambridge'i ülikoolis doktoritöö teemal "Õiglane sõda teoorias ja praktikas: Rootsi sõdade õigustamine suurvõimu perioodil". Tema juhendaja oli Peter Burke.

## Poliitiline tegevus
Pärtel Piirimäe kuulus aastatel 1993–2012 Reformierakonda. Ta on alates aastast 2023 erakond Eesti 200 liige.

2021. aastast on ta Tartu linnavolikogu liige.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 381 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
* 2021 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
**Maaisandad, seisused ja maapäev: Vana-Liivimaa riiklusest Wolter von Plettenbergi perioodil (1494-1535)*. Magistritöö. Juhendaja Jüri Kivimäe. Tartu, 1998. Käsikiri Tartu Ülikooli Raamatukogus.
**Inimene, ühiskond, kultuur. 2, Keskaeg ja varauusaeg: XI klassi ajalooõpik*. Kaasautor. Koostaja: Helmut Piirimäe. Tallinn: Koolibri, 2000. 2. trükk aastal 2005.
**The Just War in Theory and Practice. Legitimations of Sweden's Conflicts during the Great Power Period*. Doktoritöö. Juhendaja Peter Burke. Cambridge, 2007.

## Isiklikku
Pärtel Piirimäe isa oli ajaloolane Helmut Piirimäe ja ema on kunstiajaloolane Krista Piirimäe. Ka tema abikaasa Eva Piirimäe ja vend Kaarel Piirimäe on ajaloolased. Tema vend Kristjan Piirimäe on hüdrobioloog ja õde Triinu Peters on põllumajandusteadlane.

Piirimäe tegeleb pikamaajooksuga. 2011. aastal lõpetas ta Frankfurdi maratoni ajaga 2:47:57. 2021. aastal lõpetas ta Tallinna Maratoni poolmaratoni distantsi tulemusega 1:19:21.

Kuulub Eesti Üliõpilaste Seltsi.

## Viited

## Välislingid
*
*Pärtel Piirimäe Tartu Ülikooli kodulehel
Livnõ

**Livnõ** on linn Venemaal Orjoli oblastis, Livnõ rajooni keskus. Asub Sosna jõe kaldal. 

Livnõd on mainitud 1177. aastal, kuid asula hävitasid mongolid 13. sajandil. 1571 rajati linn uuesti. 1592. aastal rajati linna klooster.

Tänapäeval on linnas masina- ja toiduainetetööstuse ettevõtted.

## Välislingid

*Livnõ mitteametlik koduleht
Yamaguchi

**Yamaguchi** (jaapani 山口) on linn Jaapanis, Yamaguchi prefektuuri keskus. Asub Honshū lõunaosas.

Linnaõigused sai 1929. aastal. Linnapiire on korduvalt halduslikult muudetud. 1. oktoobril 2005 liideti Yamaguchiga Tokuji linn ja Yoshiki ringkond. Viimati liideti 2010. aastal Atō linn.

Yamaguchi on elektroonikatööstuse keskus. 

Linnas on budistlik Rurikōji tempel viiekorruselise pagoodiga ning katoliku katedraal.

## Viited

## Välislingid

*Yamaguchi koduleht
Ube

**Ube** on linn Jaapanis Yamaguchi prefektuuris. 

Linnaõigused sai 1921. aastal.

Ube on endine söekaevanduslinn. Tänapäeval toodetakse muu hulgas väetisi, tsementi ja terast. Linnas asub keemiakontsern Ube Industries.

## Viited

## Välislingid

*Ube koduleht *(jaapani ja inglise keeles)*
Hōfu

**Hōfu** (jaapani 防府) on linn Jaapanis Yamaguchi prefektuuris. Asub Honshū lõunaosas Seto kaldal.

Linnaõigused sai 1936. aastal. 

Linnas on suur Mazda autotehas.

## Viited

## Välislingid

*Hōfu koduleht *(jaapani, inglise ja korea keeles)*
Iwakuni

**Iwakuni** (jaapani keeles 岩国) on linn Jaapanis Yamaguchi prefektuuri idaosas.

Linnaõigused sai 1940. aastal. 

2006. aastal liideti linnaga Hongo, Kuga, Mikawa, Miwa, Nishiki, Shuto ja Yu omavalitsus.

Iwakunis asuvad Kintai sild ja Iwakuni loss.

## Viited

## Välislingid

*Iwakuni koduleht *(jaapani ja inglise keeles)*
Shinjuku

**Shinjuku** [š'indžuku] on üks 23 eriringkonnast Jaapanis Tōkyōs. 

Shinjuku on tähtis äri- ja halduskeskus. Seal asub palju kaubanduskeskusi, elektroonikapoode, hotelle ja restorane.
Ringkonnas asuvad Shinjuku raudteejaam, Tōkyō prefektuurivalitsuse hoone ja Waseda ülikool.

Shinjuku eriringkond moodustati 1947. aastal Yotsuya, Ushigome ja Yodobashi ringkonna liitmise teel.

## Asumid
* Ichigaya　(市ヶ谷)
* Kabukichō (歌舞伎町)
* Nishi-Shinjuku (西新宿)
* Ōkubo (大久保)
* Shinanomachi　(信濃町)
* Takadanobaba (高田馬場)
* Yotsuya (四谷)


Fail:Skyscrapers of Shinjuku 2009 January.jpg
Fail:Skyscrapers Shinjuku 2007 rev.jpg
Fail:Sunset over Shinjuku.jpg
Fail:Tokyo Metropolitan Government Building Oka1.JPG
Fail:Buildings with colorful neon street signs at blue hour, Shinjuku, Tokyo.jpg


## Viited

## Välislingid

*Shinjuku koduleht
Tokyo prefektuurivalitsuse hoone

**Tokyo prefektuurivalitsuse hoone** (jaapani 東京都庁舎, *Tōkyō-to Chōsha*) on pilvelõhkuja Jaapanis Tokyos Shinjuku ringkonnas. Hoones asuvad Tokyo prefektuuri valitsusasutused.

See oli 243 meetriga Tokyo kõrgeim hoone alates valmimisest 1991. aastal 2006. aastani, mil valmis Tokyo Midtown.

Hoone jaguneb kolmeks omavahel ühendatud osaks, millest igaüks moodustab linnakvartali; hoonel nr 1 on 51 korrust, neist 3 maa all. 45. korrusel asuvad vaateplatvormid on huvilistele tasuta avatud.

Arhitekt on Kenzō Tange.

Ulmelise välimuse tõttu on hoonet sageli kujutatud anime- ja ulmefilmides.
Sosna

**Sosna** (vene *Cосна*, *Быстрая Сосна*) on jõgi Venemaal. Saab alguse Kesk-Vene kõrgustikult Orjoli oblastis ja voolab alguses lõunasse, pöörab siis itta ja kirdesse ning suubub paremalt Doni jõkke.

Pikkus 296 km, valgla 17 400 km². 

Suuremad jõe ääres asuvad linnad on Livnõ ja Jelets.
Bandundu

**Bandundu** on sadamalinn Kongo DV-s Kwilu provintsis. Asub koha lähedal, kus Kwilu jõgi suubub Kasai jõkke.

Linna varasem nimi oli **Banningville**. 2015. aastani oli Bandundu provintsi halduskeskus.

Linn jaguneb 3 halduslikuks linnaosaks: Basoko, Disasi ja Mayoyo.
Aasiku

**Aasiku** ehk **Tikapesa** (vene keeles Тикопись, soome keeles *Asikka*) on küla Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Opolje külaasunduses. Asub Kingissepast 6&nbsp;km kirdes. Külas on elektriraudtee peatus.

Aasiku oli välis-eesti asundus Venemaa keisririigi Peterburi kubermangu Jamburgi maakonnas. Esimesed asunikud saabusid sinna 1898. aastal. 1917. aastal elas seal 150 perekonda. Küla juures asus Pihkva–Narva raudtee Tikopisi raudteepeatus.

1926. aastal elas seal 129 perekonda, 567 elanikku (eestlasi 108 perekonda, 464 elanikku; venelasi 18 perekonda, 90 elanikku).

Aasikul on sündinud kirjanik Veera Saar ja soome misjonär Martti Rautanen. 1918–1920 töötas seal õpetajana Joann Kadarik.

## Viited
Delhi liiduterritoorium

**Delhi** on India rahvuslik pealinnaterritoorium. 

Jaguneb 9 ringkonnaks: Põhja-Delhi, Kesk-Delhi, Kirde-Delhi, Ida-Delhi, Lõuna-Delhi, New-Delhi, Edela-Delhi, Lääne-Delhi ja Loode-Delhi.

## Asustus
Pealinnaterritooriumi suuremad linnad on 2001. aasta rahvaloenduse andmeil:

## Välislingid
*Delhi valitsuslehekülg
Igavese pakase vöö

**Igavese pakase vöö** on Maa soojusvöö, mille piiriks on kõige soojema kuu samatemperatuurijooned 0 °C ekvaatori poolt. Seal on kogu aasta jooksul õhutemperatuurid väga madalad, päevad lühikesed ja ööd pikad. Kuni poolaastani esinevad polaarpäev ja polaaröö. 

See soojusvöö hõlmab Arktika keskosa ja peaaegu kogu Antarktise mandri territooriumi.

## Vaata ka
*Palavvöö
*Parasvöö
*Külmvöö
Pikaljovo

**Pikaljovo** on linn Venemaal Leningradi oblastis Boksitogorski rajoonis. 

Asub Peterburi–Vologda raudtee ääres.

Asula tekkis 1932. aastal tsemenditehase juurde. Linnaõigused sai 1954. aastal.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 21 567.

Linnas on koduloomuuseum.

Pikaljovos on pedagoogikakolledž ja viis keskkooli.

Pikaljovo on Maardu sõpruslinn.

## Viited

## Välislingid
*Pikaljovo portaal
Tartu skulptuuride loend

**Tartu skulptuurid**
{| 
 |valign="top" width=25%|
## Ajalooliste isikute skulptuurid

*Alexander Schmidti monument
*August Traksmaa bareljeef
*Barclay de Tolly monument
*Eduard Tubina monument
*Ernst Bergmanni monument
*Ernst-Johannes Põdderi bareljeef
*Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument
*Friedrich Robert Faehlmanni monument
*Friedebert Tuglase monument
*Friedrich Georg Wilhelm Struve monument
*Gustav II Adolfi monument
*Hugo Treffneri monument
*Jaan Kruusi bareljeef
*Jaan Tõnissoni monument
*Jakob Hurda monument 
*Johan Skytte monument
*Johann Karl Simon Morgensterni monument
*Juhan Liivi mälestuskivi
*Juri Lotmani mälestusmärk
*Karl Ernst von Baeri monument
*Karl Menningu skulptuur
*Kristjan Jaak Petersoni monument
*Ludvig Puusepa monument
*Miina Härma monument 
*Mart Saare monument
*Nikolai Pirogovi monument
*Nikolai Reegi bareljeef
*Oskar Lutsu ausammas
*Oscar Wilde'i ja Eduard Vilde skulptuur
*Piiskop Platoni bareljeef
*Teodor Lippmaa monument
*Villem Reimani monument

|valign="top" width=25%|

## Hauamonumendid
*Aksel Kipperi hauasammas
*Arnold Sau hauasammas
*Eduard Oja hauasammas
*Feodor Klementi hauasammas
*Hengo Kingsi hauasammas
*Jaan Konksi hauasammas
*Kalju Põderi hauasammas
*Liidia Poska-Teissi hauamonument
*Miina Härma hauamonument
*Oskar Lutsu hauamonument

|valign="top" width=25%|
## Muud skulptuurid
*II maailmasõjas hukkunute memoriaalkompleks
*Armeenia ja Eesti rahva sõpruse monument
*Botaanikaaia skulptuurid
*Kivipink
*Kivisilla makett
*Purskkaev skulptuuridega
*Rahvaste monument
*Skulptuur "Ema ja laps"
*Skulptuur "Isa ja poeg"
*Skulptuur "Istuv figuur"
*Skulptuur "Kalevipoeg põrguväravas"
*Skulptuur "Karu"
*Skulptuur "Lietuva"
*Skulptuur "Maanaised"
*Skulptuur "Metskits imetab talle"
*Skulptuur "Naine vaasiga"
*Skulptuur "Pronkssiga"
*Skulptuur "Suigatus"
*Skulptuur "Suudlevad tudengid"
*Skulptuur "Tüdruk linnuga"
*Skulptuur "Õppiv tütarlaps"
*Skulptuur "Öökull"
*Skulptuurigrupp 100 000. tartlase sünni tähistamiseks
*Soome ja Nõukogude Venemaa rahulepingu mälestusmärk
*Stalinismiohvrite monument "Rukkilill"
*Vabadussõja mälestussammas 
*Vjatško ja Meelis Tartu kaitsel
Managua

**Managua** on Nicaragua pealinn, Managua departemangu halduskeskus ja riigi suurim linn. Asub riigi lääneosas Managua järve lõunakaldal 45 km kaugusel Vaiksest ookeanist 55 m kõrgusel merepinnast.

## Ajalugu

Linn asutati 16. sajandil indiaanlaste küla kohale. 1852. aastast on ta Nicaragua pealinn.

1931. ja 1972. aasta maavärinates hävis suur osa linnast. Maavärin 1972. aastal purustas pealinna maani maha ja edasised sündmused – diktatuur, revolutsioon ning kodusõda – ei võimaldanud taastamistööd ette võtta. Managualased harjusid hooneteta ja praktiliselt ka tänavateta linnaga ning seal keeb vilgas elu ning majandustegevus.

1998. aastal põhjustas suuri purustusi orkaan Mitch.

## Transport

Managua on riigi maanteede sõlmpunkt. Linna lähedal asub Augusto C. Sandino rahvusvaheline lennujaam.

## Viited

## Välislingid

* Managua koduleht
Tsentraliseeritud riik

**Tsentraliseeritud riik** on tugeva keskvõimuga riik, mille üksikutel osadel on vähene otsustamisõigus. Enamik otsuseid langetatakse pealinnas.
Nicaragua järv

**Nicaragua järv** (ka **Cocibolca järv** või **Granada järv**; hispaania *Lago de Nicaragua*, *Lago Cocibolca*, *Mar Dulce*, *Gran Lago*, *Gran Lago Dulce* või *Lago de Granada*) on Kesk-Ameerika suurim järv. Asub Nicaragua lõunaosas. Järve pindala on 8264 km², paikneb loode–kagusuunaliselt ja on 177 km pikk. Suurim sügavus on 26 m, veetase 32 m üle merepinna.

Kuigi järv on mageveeline, elab seal mitut liiki ookeanikalu, kes on kohastunud sealse mageda veega, näiteks mõõkkala ja mitmed haid. Arvatavasti oli järv kunagi Vaikse ookeani laht.

Järv on Tipitapa jõe kaudu ühenduses Managua järve ja San Juani jõe kaudu ühenduses Kariibi merega. Järve ääres asub Granada linn.

Järves on üle 400 saare, neist suuremad on Ometepe ja Zapatera.

## Välislingid
*Nicaragua järv Youtube's
Johan Skytte monument

**Johan Skytte monument** on Tartu Ülikooli rajaja Johan Skytte auks loodud monument, mis asub Tartus Riigikohtu hoone ees. Pitsatikujulise monumendi autor on skulptor Tiiu Kirsipuu. 

Monumendi avas 5. oktoobril 2007 Rootsi kuninganna Silvia.
Paabeli vangipõlv

**Paabeli vangipõlv** ehk **Paabeli pagendus** on ajajärk Iisraeli ajaloos, mis algas juutide küüditamisega Paabelisse 597. aastal eKr Nebukadnetsar II ajal ja lõppes, kui 539. aastal Uus-Assüüria alistanud Ahhemeniidide riigi kuningas Kyros II lubas juutidel kodumaale naasta. 

Nebukadnetsar II alistas Mesopotaamia, Süüria, Juudamaa, taastas Paabeli linna, rajas Paabeli torni ja kuulsad rippuvad aiad. Võitluses Juuda kuningriigi vastu hävitas 586 aastal eKr Jeruusalemma ja küüditas juudid Paabelisse asumisele.

## Välislingid
Tartu muuseumide loend

**Tartu muuseumide loend** loetleb muuseume, mis asuvad Tartus.

* A. Le Coqi Õllemuuseum (eramuuseum)
* Teaduskeskus Ahhaa
* Tartu tähetorn (Tartu Ülikooli muuseumi allasutus)
* Baeri muuseum
* Eesti Kirjandusmuuseum (teadusasutus, mitte klassikaline muuseum)
* Eesti Lennundusmuuseum (väljaspool linna piiri, kuid linnaga tihedalt seotud)
* Eesti Pimedate Muuseum (eramuuseum)
* Eesti Rahva Muuseum
** Eesti Rahva Muuseumi peahoone
** Eesti Rahva Muuseumi endine peamaja
** Eesti Rahva Muuseumi endine näitusemaja
** Eesti Rahva Muuseumi Postimuuseum (endine Eesti Postimuuseum)
** Eesti Rahva Muuseumi Raadi park
* Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum
* Kaitseväe Akadeemia muuseum
* Skulptor Endel Taniloo kortermuuseum (eramuuseum)
* Tartu Kunstimaja
* Tartu Kunstimuuseum
*Tartu Linnaajaloo Muuseumid
**Tartu Linnamuuseum
**Laulupeomuuseum
**KGB kongide muuseum
**Oskar Lutsu majamuuseum
**Tartu linnakodaniku muuseum
* Tartu Mänguasjamuuseum
* Tartu Ülikooli muuseum (varem Tartu Ülikooli Ajaloo Muuseum)
* Tartu Ülikooli Loodusmuuseum (selle all tegutsevad ka zooloogia- ja geoloogiamuuseum)
* Tartu Ülikooli Botaanikaaed
* Tartu Ülikooli kunstimuuseum (varem Tartu Ülikooli Klassikalise Muinasteaduse Muuseum, nüüd Tartu Ülikooli muuseumi osa)
*TYPA trüki- ja paberikunstikeskus (eramuuseum, varem trükimuuseum ja paberimuuseum)

## Endised Tartu muuseumid
* Anton Starkopfi ateljeemuuseum (1972–1997)
* Dmitri Iljitš Uljanovi kortermuuseum (hiljem Tudengimuuseum, 1982–1997)
* Karl Ristikivi muuseum (1989–2007)
Menes

**Menes** (egiptuse keeles *Meni*; kreeka keeles *Μήνης*; araabia keeles *مينا*) (umbes 3100 eKr) oli Vana-Egiptuse esimene kuningas ehk vaarao. 

Ta ühendas Ülem-Egiptuse ja Alam-Egiptuse üheks riigiks ja teda peetakse Egiptuse I dünastia rajajaks. Menes rajas ka Memphise linna, millest sai Egiptuse pealinn.

## Allikad
* . http://www.narmer.org/menes
Ui jõgi

**Ui** on jõgi Venemaa Aasia-osas. Algab Baškortostanis Uurali idanõlvult. Ülemjooksul voolab kakku. Laskunud Lääne-Siberi madalikule, voolab itta. Suubub vasakult Tobolisse. Jõe pikkus on 462 km. Jõe kaldal asub Troitski linn.
Vallo Reimaa

**Vallo Reimaa** (sündinud 8. mail 1961 Kosel) on Eesti poliitik ja pedagoog. Alates 9. detsembrist 2025 on ta Jõhvi vallavanem. 

Ta oli 5. aprillist 2007 kuni 23. jaanuarini 2008 Andrus Ansipi teises valitsuses regionaalminister. 20. jaanuaril 2008 kutsus IRL-i volikogu ta regionaalministri kohalt tagasi. 

## Haridus
Vallo Reimaa on lõpetanud 1979. aastal Kose Keskkooli ning 1986. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo ja ühiskonnateaduste õpetajana.

## Töökohad
*1982–1986 Puhja Keskkooli õpetaja 
*1986–1990 Kohtla Põhikooli direktori asetäitja õppealal 
*1991–1998 Jõhvi linnavalitsuse haridus- ja kultuurinõunik 
*1994–2005 Virumaa Kõrgkooli, Majandusõiguse ja Politoloogia Instituudi, Kohtla-Järve Polütehnikumi, TTÜ Kohtla-Järve Kolledži, Erakolledži Futurum-2 ja Tallinna Ülikooli lektor
*1999. aastast Jõhvi linnavolikogu liige, alates 2002. aastast esimees 
*1999–2007 Jõhvi Gümnaasiumi direktor
*2007–2008 regionaalminister
*2012–2015 Tartu Tamme Gümnaasiumi direktor
*2015–2023 Tartu Tamme Kooli direktor
*2021–2025 Jõhvi vallavolikogu esimees
*2023–2025 Lüganuse Kooli direktor
*2025– Jõhvi vallavanem

## Tunnustus
*2005 Ida-Virumaa teenetemärk
*2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2015 Jõhvi aukodanik

## Viited

## Välislingid
*Vallo Reimaast Siseministeeriumi kodulehel
*"IRL-i üllatusminister: Jõhvi koolijuht" Eesti Päevaleht, 30. märts 2007
*"Regionaalminister sattus erakonnas kriitikatule alla" Postimees, 17. jaanuar 2008
Sturmbannführer

***Sturmbannführer*** ehk ***SS-Sturmbannführer*** (lühendatult *Stubaf*) oli sõjaväeline auaste Kolmanda Riigi SS-is, SA-s ja SD-s, mis vastas teiste riikide relvajõududes majori auastmele, Wehrmachtis *[[Major]]*ile.

*Sturmbannführer*'ist ühe auastme võrra madalamal oli *[[Hauptsturmführer]]* ja ühe astme võrra kõrgemal *[[Obersturmbannführer]]*.
Hauptsturmführer

***Hauptsturmführer*** ehk ***SS-Hauptsturmführer*** oli sõjaväeline auaste Kolmanda Riigi SS-is, SA-s ja SD-s , mis vastas teiste riikide relvajõududes kapteni auastmele, Wehrmachtis *[[Hauptmann]]*ile. *Hauptsturmführer*'ist ühe auastme võrra madalam oli *[[Obersturmführer]]* ja kõrgem *[[Sturmbannführer]]*.
Oberleutnant

***Oberleutnant*** (otsetõlkes 'ülemleitnant') oli Saksa Wehrmachti ja politseiüksuste sõjaväeline auaste. *Oberleutnant* vastas leitnandile ja SSis ning SDs *[[Obersturmführer]]*ile. *Oberleutnandist* ühe astme võrra kõrgemal oli *[[Hauptmann]]* ning ühe astme võrra madalamal *[[Leutnant]]*.

Sama auaste on (olnud) kasutusel ka Austria-Ungari, Austria ja Šveitsi armeedes.
Eduard Mörike

**Eduard Friedrich Mörike** (8. september 1804 Ludwigsburg – 4. juuni 1875 Stuttgart) oli saksa romantiline luuletaja, tõlkija ja vaimulik. 

Ta on švaabi luulekoolkonna esindaja. Teda on peetud ka biidermeieri tüüpiliseks esindajaks.

Mörike luuletusi on viisistanud Hugo Wolf. 

## Teosed eesti keeles
* "Mozarti reis Prahasse" (novell). Saksa keelest tõlkinud Helmi Silvet; järelsõna: Edla Valdna. Sari Klassikalised lood, Eesti Raamat, Tallinn 1971
Kõvera järv

**Kõvera järv** (ka *Orava Kõverajärv*) on järv Võrumaal Kõvera külas.

Kõvera järv asub Orava raudteejaamast 2 km kagu pool, järv on põhja-lõuna suunas piklik, kus põhjaosa on kõverdunud lääne suunas. Kõige sügavam koht asub järve põhjaosas, samas on ka lõunaosa sügavus kuni 12,5 meetrit.

## Välislingid
*
*
Tähk-vesikuusk

**Tähk-vesikuusk** (ka **tähkjas vesikuusk** ja **päine vesikuusk**; *Myriophyllum spicatum*) on veesisene taim, kes kasvab seisvas või aeglasevoolulises vees.

Roosad õied on männases. Lehed on kamjad, enamasti 4 kaupa männases.

Kasvab kuni 3 m pikkuseks.

Tähkja vesikuuse areaal on Euroopa, Aasia ja Põhja-Aafrika.

Seda kasvatatakse ka akvaariumitaimena.

## Viited

## Välislingid
*
Kross (ratsasport)

**Kross** on ratsaspordiala, kus hobune ja ratsutaja (koos nimetatakse ratsanik) peavad ületama kinniseid takistusi. See sisaldab parkuuri ja kinnisimetsatakistusi.
Cambridge

**Cambridge** on ülikoolilinn Inglismaal East Anglias, Cambridgeshire'i krahvkonna keskus. Ta asub 80 km Londonist kirdes.

Cambridge'is asub üks kahest tuntumast Inglismaa ülikoolist, 1209. aastal asutatud Cambridge'i ülikool. Linnas asub teinegi ülikool, Anglia Ruskini ülikool. Kokku õpib Cambridge'is üle 30&nbsp;000 üliõpilase.

Cambridge sai linnaõigused alles 1951. aastal, sest linnas ei ole katedraali.

## Vaata ka
*Cambridge'i Püha Haua kirik

## Viited

## Välislingid
*Cambridge'i koduleht
440

**440. aasta**

## Sündmused
* Rooma peapiiskopiks sai Leo, kes võttis endale kirikupea positsiooni ja paavsti nime.

## Sündinud
* ...

## Surnud
*17. veebruar – Mesrop Maštotsh, armeenia vaimulik ja kultuuritegelane
*Sixtus III, 44. Rooma paavst
John Hancock

**John Hancock** (23. jaanuar 1737 – 8. oktoober 1793) oli ameerika kaupmees ja poliitik. Ta oli Massachusettsi esimene kuberner ja teise Kontinentaalkongressi president. Hancock kirjutas esimesena alla Ameerika Ühendriikide Iseseisvusdeklaratsioonile.

John Hancocki järgi on nimetatud hulgaliselt tänavaid ja hooneid, muu hulgas John Hancock Center Chicagos ja John Hancock Tower Bostonis.
Orcadase polaarjaam

**Orcadas** on Argentina polaarjaam Antarktises. See asub Lõuna-Orkney saarte koosseisu kuuluval Laurie saarel. Jaam asub 4 m merepinnast kõrgemal ja rannajoonest 170 m kaugusel. Lähim sadam on Ushuaia, mis asub 1502 km kaugusel. Polaarjaamas on 11 hoonet ning seal tegeldakse glatsioloogiliste, seismoloogiliste ja meteoroloogiliste uuringutega. Orcadase polaarjaama geograafilised koordinaadid on 60°44′S 44°44′W.
John Hancock Center

**John Hancock Center** on 344 m kõrgune sajakorruseline pilvelõhkuja Chicagos. 

Hoone aadress on 875 North Michigan Avenue, 175 East Delaware Place. 

Hoone valmis aastatel 1965–1969. Valmimise ajal oli see USA kõrgeim hoone väljaspool New Yorki. Seda oli ta kolm aastat, kuni 1972 valmis Chicagos Aon Center. Selle kõrgus on maapinnast ülemise korruseni 329 m, katuseni 344 m ja katusele paigaldatud antennide tipuni 457 m.

Aon Center on John Hancock Buildingust kõrgem, ehkki sel on korruseid vähem, ainult 92. Praegu on John Hancock Building USA kõrguselt kuues hoone. Sellest kõrgemad on Willis Tower, Empire State Building, Bank of America Tower, Trump Tower Chicago ja Aon Center. Kui kõrgust arvestada katuseantennide kõrgeima tipuni, on see maailma kõrguselt viies hoone: sellest kõrgemad on Burj Khalifa, Willis Tower, Shanghai World Financial Center ja Taipei 101.

Materjalina on kasutatud klaasi ja terast.

Hoones on elu- ja bürooruumid. 95. korrusel asub restoran ja 94. korrusel vaateplatvorm. 44. korrusel asub Ameerika maapinnast kõrgeimal asuv siseujula. Liftiga saab sõita maapinnalt 95. korrusele, kusjuures lift suudab arendada kiirust kuni 33 km/h.

Kasulikku pinda on 260 126 m². Hoones on seitsesada korterit. Üksnes Chicago Trump Toweris ja Burj Khalifas leidub maapinnast veel kõrgemal asuvaid kortereid.

Iga aasta veebruari viimasel pühapäeval korraldatakse trepijooks John Hancock Centeri välisuksest Michigan Avenuel hoone 95. korrusele. 2008. aastal püstitati rekordiks 9 minutit ja 38 sekundit.

## Välislingid

*Vaateplatvormi koduleht
Brenda Song

**Brenda Song** (sündinud 27. märtsil 1988 Californias) on Tai päritolu USA filminäitleja ja poplaulja. Tal on taekwondos must vöö.

Tuntuks sai ta Disney Channeli originaalsarjas "The Suite Life of Zack & Cody", seejärel jätkus ta karjäär filmimaailmas. 

Ta olnud edukas ka poplauljana. Tema singlid on tõusnud esikohtadele paljude riikide muusikaedetabelites ning tema albumidki on Billboardi edetabelis kõrgetel kohtadel olnud.

## Isiklikku
Tema kihlatu on Ameerika Ühendriikide filminäitleja ja muusik Macaulay Macaulay Culkin Culkin. Neil on kaks last: Dakota (sündinud 2021) ja Carson (sündinud 2022).

## Viited

## Välislingid

*Brenda Song ametlik koduleht (*inglise keeles*)
Ornette Coleman

**Randolph Denard Ornette Coleman** (9. märts 1930 Fort Worth, Texas – 11. juuni 2015 New York) oli USA džäss-saksofonist, -viiulimängija, -trompetimängija ja -helilooja. Ta oli üks *[[free jazz]]*i eestvedajaid. 

Tema muusika on väga klastrirohke ja kiire. Tema album "Sound Grammar" tunnistati 2007. aastal Pulitzeri preemia vääriliseks. Tema debüütalbum "Something Else!!!!" ilmus aastal 1958.

## Tunnustus
*1997 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Ornette Colemani kuulsamad albumid

* "At the Golden Circle Stockholm"
* "Change of the Century"
* "Dancing in Your Head"
* "Free Jazz: A Collective Improvisation"
* "In All Languages"
* "Skies of America"
* "Something Else!!!!"
* "Song X"
* "Sound Grammar"
* "The Shape of Jazz to Come"
* "This is Our Music"
* "Town Hall"

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Busted

**Busted** oli Inglismaa ansambel koosseisuga James Bourne (rütmikitarr; sündinud 13. septembril 1983), Charlie Simpson (kitarr, kohati trummid; sündinud 7. juunil 1985) ja Matt Willis (end. Matt Jay; bass; sündinud 8. mail 1983). Ansambel loodi 2001. aastal, laiali mindi 14. jaanuaril 2005. aastal. Mõnes riigis tunti neid ka nime Bust all.

## America or Busted
Teleseeria "America or Busted" rääkis ansambli katsest Ameerika Ühendriikides läbi lüüa. Saade oli esimest korda eetris MTV UK's ja Iirimaal 2004. aasta novembris.

## Lahkuminek
Pärast Ameerika Ühendriikide tuuri läbikukkumist hakkasid levima kuulujutud, et bänd on lahkumineku äärel. Simpson andis teada, et liitus Fightstariga (hardcore bänd, mille muusika erineb vägagi Bustedi omast) ning otsustas Bustedist lahkuda, et teisele bändile keskenduda. Lõplikult läks Busted laiali 14. jaanuaril 2005. 

## Soolokarjäärid
Bourne hakkas muusikat tegema oma teise bändi, Son Of Dorkiga. Willis ehitas samuti üles soolokarjääri (6.mail 2006. aastal ilmus ta esimene singel "Up All Night"). Räägitakse, et Bourne ja Willis on siiani head sõbrad, kuid Simpsoniga suheldakse harva. Willise järgmine singel, "Hey Kid" sai filmi "John Tucker Must Die" ("John Tucker peab surema"; 2006) ametlikuks soundtrack'iks. Mõni päev pärast Willise kuulutamist "I'm A Celebrity, Get Me Out If Here" võitjaks ilmus mehe kolmas soolosingel "Don't Let It Go To Waste". "Don't Let It Go To Waste" on ka Willise debüütplaadi nimi. Matt Willise neljandat singlit "Crash" võib kuulda filmis "Mr. Bean's Holiday".

## Diskograafia
(koos Suurbritannia edetabeli tulemustega)

= Plaadid =
*"Busted"(2002)- #2
*"A Present For Everyone"(2003)- #2
*"Busted Live: A Ticket For Everyone"(2004)- #11
*"Busted(US)"(2004)

### Singlid
*"What I Go to School For" (2002) &ndash; #3 Suurbritannia, #22 AUS, #32 Austria, #34 Saksamaa, #20 Iirimaa, #40 USA Airplay
*"Year 3000" (2003) &ndash; #2 Suurbritannia, #15 Austria, #5 Belgia, #21 Saksamaa, #9 Holland, #9 Tai, #2 Iirimaa, #19 Norra, #10 Taani, #43 Austraalia
*"You Said No" (2003) &ndash; #1 Suurbritannia, #38 Saksamaa, #27 Holland, #3 Iirimaa, #15 Taani
*"Sleeping with the Light On" (2003) &ndash; #3 Suurbritannia, #4 Iirimaa
*"Crashed the Wedding" (2003) &ndash; #1 Suurbritannia, #28 Holland, #3 Iirimaa, #14 Jaapan, #6 Hispaania, #3 Taani
*"Who's David?" (2004) &ndash; #1 Suurbritannia, #9 Iirimaa
*"Air Hostess" (2004) &ndash; #2 Suurbritannia, #12 Iirimaa
*"Thunderbirds Are Go"/"3am" (2004) &ndash; #1 Suurbritannia, #6 Iirimaa, #1 Jaapan
*"She Wants to Be Me" (2004) *Kõlbmatu (Limited Edition 3" Single)*
UEFA karikavõitjate karikas

**UEFA karikavõitjate karikas** ***UEFA Cup Winners' Cup*** (kasutati ka European Cup Winners' Cup) oli auhind, mille pärast UEFA korraldas rahvusvahelise jalgpalli karikavõistluse Euroopa rahvuslike karikavõistluste võitjatele. Esimest korda võisteldi karikavõitjate karikale 1960–1961. aasta hooajal ja viimast korda 1999. aastal, mille järel see ühendati UEFA Cup-iga

UEFA karikavõitjate karika ja Euroopa karika võitja kohtusid omavahel Euroopa superkarika võidu nimel.

Mitmeaastane omanik UEFA karikavõitjate karikas on S.S. Lazio, kes võitis viimase väljaanne 1999.
Autentsus

**Autentsus** ehk **ehedus** tähendab ehtsust, algvormilisust, päris-olemist, algallikal põhinevust.

## Vaata ka
*autentimine
Biograafia

**Biograafia** ehk **elulugu** on isiku elus toimunud tegevuste ja sündmuste kirjeldus. 

Enamasti ilmuvad biograafiad raamatu või essee kujul, kuid levinud on ka teised vormid, nagu film ja näidend.

Biograafia on enamat kui kirjeldus inimese eluetappidest (sünd, haridus, töö, suhted, surm jne) – see kujutab ka portreteeritava kogemusi nendest sündmustest. Erinevalt profiilist ja *[[curriculum vitae]]*'st jutustab biograafia inimese lugu, peatudes mitmetel tema elu tahkudel ning sisaldades tihti ka intiimseid üksikasju ja iseloomu analüüsi.*"Elulugu on minavormis kronoloogiline jutustus inimese enda elust, milles räägitakse sündmustest võimalikult tõetruult ja ilustamata. 'Parim' elulugu oleks see, mis esitab tegelikkust kõige tõelähedasemalt, jutustab vahetult sellest, mida on tõepoolest kogetud, ilma kirjanduslike, psühholoogiliste, sotsioloogiliste ja muude meelisklusteta". – [[Rutt Hinrikus|Rutt Hinrikuse]] eessõna "Eesti rahva elulood" 1. köide* Teos on biograafiline siis, kui see hõlmab käsitletava inimese kogu elu. Biograafilised teosed ei ole tavaliselt ilukirjanduslikud, kuid ilukirjanduslikke võtteid võib portreteeritava elu kirjeldamisel kasutada.

Autobiograafiaks nimetatakse biograafiat, mis pärineb asjaosaliselt endalt. 

Elulugude koostajat (kuid ka muul moel jäädvustajat) nimetatakse biograafiks.

## Vaata ka
*Biograafiad
*Autobiograafiad
*Elulugude koostajad

## Viited



## Välislingid

* Alvar Loog "Inimeste elulood on kirjandusliku ehitusmaterjali ammendamatu karjäär", Postimees, 11. mai 2018
* Rutt Hinrikus, Tiina Kirss "Elust elulooks. Kuidas kirjutada elulugu – näiteid ja näpunäiteid", Tänapäev, 2010
Biopsia

**Biopsia** (ladina keeles *biopsia*) on elusorganismist kas rakumaterjali või koetükikese võtmine ja võetud materjali mikroskoopiline uurimine. 

Meditsiinis peetakse biopsia all silmas patsiendilt või haigelt koeproovi võtmist mikroskoopiliseks uurimiseks näiteks haiguse väljaselgitamise eesmärgil.

Biopsia on organismi terviklikkuse teadlik rikkumine, millega võivad kaasneda mitmed soovimatud kõrvaltoimed, seetõttu peetakse vajalikuks kaaluda, kas saadav kasu ületab tehtavat kahju. 

## Liigitus
* aspiratsioonibiopsia
* ekstsisioonbiopsia
* endoskoopiline biopsia
* haribiopsia
* intsisioonbiopsia
* kiilbiopsia
* nõelbiopsia
* peennõelbiopsia
* puurbiopsia

#### Vaata ka
*vedelbiopsia

## Viited

## Välislingid
* Ingrid Mesila, Kõhunäärme ja maksa haigused, veebiversioon (vaadatud 22.10.2014)
Biotoop

**Biotoop** (< kreeka *bios* 'elu' + *topos* 'paik') on ühetaoliste keskkonnatingimustega asustusala, kus elavad seal kohastunud loomad ja taimed. Mõnikord eristatakse biotoobi piires väiksemaid, mõne keskkonnateguri poolest eripäraseid osapaiku ehk merotoope. 

Üldiselt võttes võib biotoop tähendada ala, kus elavad organismid.

Biotoop on põhimõtteliselt sünonüümne mõistega "habitaat". Vahe on vaid selles, et habitaadiga seostatakse peamiselt mingi asustusala liike ja populatsioone, biotoobiga aga biotsönoosi.

Üheks Eesti biotoobiks võib lugeda näiteks lehtpuumetsa.

Maailma suurimad biotoobid on ookeanid ja mered.

## Vaata ka
*elupaik (habitaat)
*kasvukoht
*biotsönoos
*merotoop

## Viited
.
Autobiograafia

**Autobiograafia** on isiku elulookirjeldus, mille on kirja pannud see isik ise.

## Vaata ka
*Biograafia
**[[Curriculum vitae]]*
*Memuaarid

## Välislingid
HTML5

**HTML5** on ülemaailmse veebi tuumikkeele HTML viies põhiredaktsioon. XML-kujul väljendatava HTML5 nimetus on XHTML 5. 

HTML5 teerajaja on alates 2004. aastast olnud WHATWG, mis on koostöö põhiliste veebibrauserite avaldajate vahel, kust Microsoft on märkimisväärselt välja jäänud. HTML5 võttis 2007. aastal töö alguspunktina omaks uus W3C töörühm. HTML5 varasem nimi oli Web Applications 1.0.

HTML5 pakub võrreldes eelkäijaga arvukalt uusi elemente ("märgendeid") ja atribuute, mis iseloomustavad tänapäeva veebilehtede tüüpilist kasutust. Mõni uus on olemuselt sarnane  ja  märgenditega, kuid mõni, näiteks  (veebilehe navigeerimisala) ja  (jalus) omavad paigutamise tähendust veebilehel. Selliste märgendite eesmärk on hõlbustada otsimootori indekseerimist ja veebilehtede kuvamist väikse ekraaniga seadmetes. Muud elemendid lisavad standardiseeritud liidese abil uusi võimalusi, näiteks  ja  elemendid. 

Välja on jäetud näiteks puhtalt esitluseks kasutatavad elemendid  ja , mille otstarvet saab kaskaadlaadistikuga saavutada.

## Erinevused võrreldes HTML 4-ga
Siin on põgus loend erinevustest ja mõningad spetsiifilisemad näited:
* Uued sõelumisreeglid paindlikumaks sõelumiseks ja ühilduvuseks.
* Uued elemendid – section, video, progress, nav, meter, time, aside, canvas
* Uued input atribuudid – time, email, url
* Uued atribuudid – ping, charset, async
* Globaalsed atribuudid (saab rakendada igal elemendil) – id, tabindex, repeat
* Välja jäetud elemendid – center, font, strike

## Veatöötlus

HTML5 brauser peaks olema väärate sõnede töötlemisel paindlik. See vastandub XHTML-ile, kus veebibrauser peab kasvõi ühe väära märgi või puuduva sulgeva märgise puhul lehe kuvamisest keelduma. HTML5 on kujundatud nii, et vanemad HTML 4 brauserid võivad ohutult uusi HTML5 konstruktsioone eirata. Erinevalt HTML 4-st kirjeldab HTML5 spetsifikatsioon täpselt, kuidas brauser peaks vääraid sõnesid töötlema.

## Viited

## Välislingid

* HTML5 tööversioon WHATWG lehel.
* HTML5 tööversioon W3C lehel.
Antarktika leping

**Antarktika leping** on rahvusvaheline leping, mis määratleb Antarktika staatuse ning seal lubatud ja keelatud tegevused, samuti selle lepingu täitmist jälgiv organisatsioon, mille liikmeteks on lepingu ratifitseerinud riigid.

Antarktika lepingu sõlmisid 1959. aastal Washingtonis 12 riigi – Argentina, Austraalia, Belgia, Tšiili, Prantsusmaa, Jaapani, Uus-Meremaa, Norra, Lõuna-Aafrika Vabariigi, Nõukogude Liidu, Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide – esindajad. Selle lepinguga külmutati tähtajatult kõik territoriaalsed nõudmised ning 60. lõunalaiusest lõunasse jääv maismaa ja šelfiliustikud  kuulutati rahvusvahelise teadusliku koostöö objektiks. Antarktika lepingu järgi on keelatud Antarktises igasugune sõjaline tegevus.

Antarktika leping oli esimene külma sõja aegne relvastuse kontrolli leping.

Antarktika lepingul on 2016. aasta seisuga 53 liikmesmaad. Liikmed on kahesugused: 29 neist on hääleõiguslikud ja ülejäänud vaatlejaliikmed. Kõik lepingu asutajaliikmed on hääleõiguslikud.

Antarktika lepingu sekretariaat asub alates 2004. aastast Buenos Aireses.

Eesti liitus Antarktika lepinguga 45. riigina 17. mail 2001. Eesti on Antarktika lepingu vaatlejaliige.

Aja jooksul on Antarktika lepingule sõlmitud 5 lisaprotokolli. Vanim neist on 2. juunil 1964 sõlmitud Kokkulepitud Meetmed Antarktika Loomastiku ja Taimestiku Kaitseks, mis jõustus 1. novembril 1982.

11. veebruaril 1972 sõlmiti Londonis Antarktika Hüljeste Kaitse Konventsioon, mis jõustus 11. märtsil 1978. Selle on ratifitseerinud 18 liikmesmaad. Uus-Meremaa andis sellele küll allkirja, aga pole seda tänapäevani ratifitseerinud.

1. augustil 1980 avati allakirjutamiseks Antarktika Mereliste Elusressursside Kaitse Konventsioon, mis jõustus 7. aprillil 1982. Selle konventsiooni eesmärk on säilitada lõunamandrit ümbritsevate merealade unikaalne looduslik tasakaal ja puhtus.

2. juunil 1988 sõlmiti Wellingtonis Antarktika Maavarade Kaevandamise Reguleerimise Konventsioon. 19 riiki kirjutas selle alla, aga ükski ei ratifitseerinud seda ja seetõttu ei hakanud see konventsioon kehtima. Tänapäeval puudub selle protokolli ratifitseerimiseks ka vajadus, sest selle asendas järgmine protokoll.

4. oktoobril 1991 lisandus lepingule Madridis sõlmitud Keskkonnakaitse protokoll, mis jõustus 14. jaanuaril 1998. See kehtestas selles maailmajaos üliranged keskkonnakaitse reeglid. Keskkonnakaitse protokoll keelab Antarktikas igasuguse maavarade kaevandamise, välja arvatud teaduslikuks otstarbeks.

## Antarktika lepingu liikmed

## Välislingid
*Antarktika lepingu süsteem saidil Eesti ja Antarktika
*Antarktika leping pdf-vormingus
Football League First Division

**1. liiga** (inglise keeles ***Football League First Division***) oli aastail 1889–1992 Inglismaa jalgpalli kõrgem liiga ja 1993. aastal pärast FA Premier League'i loomist Inglismaa teine kõrgema tasemega liiga. 1. liiga nime kasutati viimast korda hooajal 2003–2004, misjärel sai liiga nimeksFootball League Championship.

## Meistrid

### 1889–1992 kõrgem liiga

### 1993–2004 teine liiga
*1993	Newcastle United	
*1994	Crystal Palace	
*1995	Middlesbrough	
*1996	Sunderland	
*1997	Bolton Wanderers	
*1998	Nottingham Forest
*1999	Sunderland		
*2000	Charlton Athletic	
*2001	Fulham	
*2002	Manchester City	
*2003	Portsmouth	
*2004	Norwich City

## Vaata ka
*Premier League
*Football League Championship
Football League Championship

**Inglismaa jalgpalli esiliiga** (inglise keeles **The Football League Championship**, sponsori järgi **Sky Bet Championship**) on Inglismaa jalgpalli tugevuselt teine liiga Premier League järel ja The Football League'i kõrgema tasemega liiga.

Liiga praegune nimi võeti kasutusele 2004.–2005. aasta hooajal. Varem kandis liiga nime Football League First Division. Championship on rikkaim jalgpalliliiga maailmas, kes ei kuulu kõrgemasse liigasse ja üks rikkamaid jalgpalliliigasid Euroopas.

## Võistluse formaat
Liigas mängib 24 meeskonda, kes igaüks kohtub vastasega kaks korda, korra kodus ja korra võõrsil. Nii mängib iga meeskond liigas ühel hooajal 46 mängu. Võidu eest saab 3 punkti, viik annab ühe ja kaotus null punkti. Hooaja lõpus liigas kaks enim punkte kogunud võistkonda tõuseb FA Premier League ja kohtadele 3.–6. jäänud meeskonnad selgitavad veel omavahel ühe edasi jõudva meeskonna. Kolm viimast meeskonda langevad Football League One'i.

## Klubid hooajal 2023–2024

*Birmingham City
*Blackburn Rovers
*Bristol City
*Cardiff City
*Coventry City
*Huddersfield Town
*Hull City
*Ipswich Town
*Leeds United
*Leicester City
*Middlesbrough
*Millwall

*Norwich City
*Plymouth Argyle
*Preston North End
*Queens Park Rangers
*Rotherham United
*Sheffield Wednesday
*Southampton
*Stoke City
*Sunderland
*Swansea City
*Watford
*West Bromwich Albion

## Tulemused

## Parimad väravakütid

## Liigas mänginud Eesti jalgpallurid
*Tarmo Kink – Middlesbrough 2010–12
*Mart Poom – Sunderland, Watford 2004–05, 2007–09
*Andrei Stepanov – Watford 2008–09
*Sergei Zenjov – Blackpool 2014–15

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
A Present for Everyone

**"A Present for Everyone"** on briti punk-popbändi Busted teine plaat, mis ilmus Suurbritannias 17. novembril 2003.

See jõudis Suurbritannia albumite edetabelis Top 40 2. kohale. Plaadilt ilmusid ka singlid "Crashed The Wedding", "Who's David", "Air Hostess", "3AM" ja "She Wants To Be Me".

## Lugude nimekiri
# "Air Hostess" – 3:57
# "Crashed the Wedding" – 2:39
# "Who's David" – 3:31
# "She Wants to Be Me" – 3:23
# "3AM" – 3:39
# "Falling for You" – 3:01
# "That Thing You Do" – 3:24
# "Over Now" – 3:53
# "Fake" – 3:25
# "Meet You There" – 3:06
# "Why" – 4:47
# "Loner in Love" – 3:57
# "Better Than This" – 3:55
# "Can't Break Thru" – 4:13
# "Nerdy" – 3:45

## Edetabelikohad
### Plaadid

### Singlid
Jõhvi Põhikool

**Jõhvi Põhikool** on üldhariduskool Ida-Virumaal Jõhvi linnas.

Kooli direktor on Liina Mihkelson.

## Ajalugu

1919. aasta 27. juulil kogunesid Jõhvi alevivalitsusse ümbruskonna valdade esindajad, et arutada keskkooli avamist Jõhvis. Kool registreeriti Jõhvi Reaalgümnaasiumi nime all. 20 000 marka kooli avamiseks andsid aga vallad.
Kooli jaoks üüriti kaks suurt tuba Narva tänaval M. Nigoli eramajas. 20. septembril 1919 algaski õppetöö 33 õpilasega. Kooli juhatajaks sai August Möller. 1922. aasta kevadel lõpetas kooli esimene lend 12 noorega. Lõputunnistuse nr 1 sai Mihkel Usai, kes hiljem lõpetas Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna ning oli 20 aastat Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõud ja kateedrijuhataja.
*1919 – Jõhvi reaalgümnaasium 
*1923 – Viru maakonna ühisgümnaasium. Alustati uue koolimaja ehitust, mis valmis sama aasta sügiseks. Novembris algas õppetöö kümne humanitaar- ja reaalkallakuga klassikomplektiga. Kooli nimetati Viru maakonna Jõhvi Ühisgümnaasiumiks. 
*1931 – Jõhvi era-ühishumanitaargümnaasium, kuid oli sunnitud 1938. aastal rahapuudusel tegevuse lõpetama. 
*1938 – Jõhvi Keskkool 
*1944 – Jõhvi mittetäielik keskkool. Sügisel hävitas sõjatuli koolihoone ning õppetöö viidi Jõhvi algkooli hoonesse, kus ruumide puudusel töötati kolmes vahetuses. 
*1945 – Jõhvi Eesti Keskkool 
*1949 – Jõhvi 1. Keskkool 
*1953 – Jõhvi 7-klassiline Kool (Ahtme Keskkool)
*1956 – Jõhvi 1. Keskkool 
*1961 – Kohtla-Järve 5. Keskkool 
*1967. aasta jaanuaris sai kool uue maja aadressil Gagarini 5 (praegune Hariduse tänav). Koolis oli 40 klassikomplekti, 1400 õpilast ja 55 õpetajat
*1967 – A. Kesleri nimeline Kohtla-Järve Keskkool 

1993. aastal alustas tööd kooli hoolekogu ja õpilasomavalitsus, rajati arvutiklass, loodi sõprussidemed Rootsi ja Saksamaa koolinoortega. Traditsiooniks muutusid kooli rahvatantsupeod.

1997. aastal nimetati Jõhvi 1. Keskkool ümber Jõhvi Gümnaasiumiks. 2015. aastal korraldati senine gümnaasium seoses riigigümnaasiumi (Jõhvi Gümnaasium) rajamisega ümber põhikooliks ja selle nimeks sai *Jõhvi Põhikool*.

## Direktorid aastatel 1919–2014

## Statistika

## Silmapaistvaid vilistlasi

*Jaak Eelmets, fotograaf
*Ilse Erm, teeneline õpetaja
*Liis Haab (Proode), näitleja
*Guido Kangur, näitleja
*Mati Kilp, matemaatik
*Priidik Kippar, sportlane
*Reena Koll, teivashüppaja
*Heino Lipp, kergejõustiklane

*Heli Mägar, tõlkija
*Heino Märks, sportlane
*Jüri Ojaver, skulptor
*Kristiina Ojuland, poliitik
*Sirje Olesk, kirjandusteadlane
*Helend Peep, näitleja
*Roland Peets, riigiametnik

*Viljar Pohhomov, näitleja
*Mati Rautso, maalikunstnik
*Henn Rebane, akordionist
*Jüri Reiska, majandustegelane
*Riho Terras, sõjaväelane
*Aivo Viirlaid, majandustegelane
*Andres Salumets, bioloog ja biokeemik


## Vaata ka
*Heino Lipu staadion

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Itaalia meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**Itaalia meistrivõistlused rahvusvahelises kabes** on rahvusvahelise kabe võistlus, kus selgitatakse Itaalia meister.

## Võitjad läbi aegade

(1) Turniiril jagasid esikohta Raoul Bubbi ja Walter Raimondi. Järelmatš pidi peetama 2007. aasta märtsis, kuid seda pole toimunud.
Lihula klooster

**Lihula klooster** oli keskaegne naistsistertslaste  nunnaklooster Lihulas. 

See rajati arvatavasti aastatel 1275–1285, Saare-Lääne piiskop Hermann von Buxhövdeni poolt.

Kloostrihoonestus paiknes Lihula linnuse vahetus läheduses ja oli ümbritsetud kastellilaadse ringmüüriga. Kloostriruumid paiknesid ümber pikliku sisehoovi. Kloostri suletud territoorium hõlmas suure territooriumi alates Penijõe teest kuni Eliisabeti kirikut ümbritseva kalmistu piirideni välja. Kloostrikirik asus lõunatiivas ja selle kõrval paiknes oletatavasti kirik ilmlike jaoks. Klooster oli peamiselt Saare-Lääne piiskopkonna aadlidaamide varjupaigaks. 

Lihula tsistertslaste nunnakloostri majandusmõisana asutati keskajal  Kloostri mõis. Kloostrile kuulusid Vihterpalu, Hatu, Rumba ja teised mõisad. Lihula tsistertslaste nunnaklooster oli oma 200 adramaa ja 300 taluga, piiskopi ja ordu kõrval Läänemaa suurimaks maavaldajaks.

Keskajast on säilinud teateid endiste Lihula kahe kloostri, Püha Martini ja Püha Elisabethi kirikute, Püha Antoniuse ja Püha Olavi kabelite kohta, kusjuures viimased kaks asunud alevist või linnast veidi eemal maantee ääres. 

Katoliku klooster suleti reformatsiooni järel, 16. sajandi keskpaigas Liivimaa sõdade tõttu ja klooster hävines arvatavalt 1570. 

Klooster asus Penijõe tee lõunaküljel, omaaegse Linnamäe kõrtsi (Tallinna maantee 2a) ja bussipargi territooriumi vahel. Tallinna maantee 2b asub 1878. aastal ehitatud  Lihula Eliisabeti kirik.

## Lihula abtissid
*1433 Elisabeth
*1526 Elisabeth
*1532 Margaretha Swarthoff
## Vaata ka
* Lihula, 1505. aastal asustatud frantsisklaste Püha Martini? Lihula mungaklooster
## Viited

## Kirjandus
*Vahur Joala, Osilia: Osiliensis Episcopatus. 2024, lk 175-183, DIGARis - http://www.digar.ee/id/nlib-digar:1056473
*Inna Põltsam-Jürjo, Lihula isepäised nunnad. Erki Russow (Toim.). Läänemaa Muuseumi toimetised  XVIII (lk 175−194). Haapsalu: SA Haapsalu ja Läänemaa muuseumid, 2015. ISBN 978-9949-9689-1-6, 
## Välislingid
* 
*Arheoloogid leidsid Lihulast keskaegse kloostri müürid, Postimees, 27. oktoober 2007
*Mati Mandel, Lihula nunnakloostri saladused, Lääneranne.ee, 16, oktoober 2024
*