open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Berndt von Staden

**Berndt Alexander Robert Michael von Staden** (24. juuni 1919 Rostock – 17. oktoober 2014 Ludwigsburg) oli baltisaksa päritolu Saksamaa diplomaat.

## Autasud
* Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk (1997)

## Kirjandus
*Mälestusi kadunud maailmast. Huma, 2004.
*Lõpp ja algus: Mälestused 1939-1963. Olion, 2005.

## Välislingid
*President Meri andis Berndt von Stadenile Maarjamaa Risti - Vabariigi Presidendi Kantselei ametlikud teated, 16.07.1997.
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*
Joosep Pruun

**Joosep Pruun** VR I/3 (29. oktoober 1893 Käsmu, Haljala kihelkond – 1. oktoober 1979 Borås, Rootsi) oli Vabadussõja veteran, Eesti mereväe veteran (kaptenleitnant, 1938), traaler Lehtma komandör ja minitraalerite divisjoni ülem.

Ta oli Boråsi Eesti Skaudisõprade Seltsi esimees, alates 1971. aastast auesimees.

## Viited

## Välislingid
*EESTI SÕJAMUUSEUM - KINDRAL LAIDONERI MUUSEUM. EESTI OHVITSERID 1918-1940
Johannes Ostrat

**Johannes Ostrat** VR II/3 (6. detsember 1901 Tallinn – 18. detsember 1979 San Francisco) oli Vabadussõja veteran.

Ta oli Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides (ERKÜ) liige.

Tema pojapoeg Kenneth Ostrat on USA Õhujõudude ohvitser ja lendur. 

## Viited
Voldemar Kuldvere

**Voldemar Kuldvere (Kuldver)** (9. november 1889 Rakvere vald, Virumaa – 3. märts 1980 New York) oli Eesti Vabariigi Kõrgema Sõjakooli raamatukogu juhataja, auastmelt major.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Sõjamuuseum kindral Laidoneri Muuseum, ohvitseride andmekogu
Johannes Taras

**Johannes Taras** VR II/3 (9. aprill 1895 – 30. oktoober 1989 Lakewood, New Jersey) oli Vabadussõja veteran.

## Tunnustus
*Vabadusristi II liik 3. järk, seeria 949 - otsus 07.09.1920

## Viited
Jaagup Leeman

**Jaagup Leeman** VR II/3 (4. aprill 1893 – 9. aprill 1986 Toronto) oli Eesti sõjaväelane (major), Vabadussõja veteran., korp Vironia liige

Boris Jakob Leemann võitles alates 20. detsembrist 1918 kuni Vabadussõja lõpuni 1. ratsapolgu koosseisus selle 1. eskadroni ülemana. Sai 10. veebruaril 1919 Narva rindel Polja küla juures haavata. Hiljem võttis osa 1. ratsapolgu Võru—Marienburg—Jakobstadti operatsioonist.

## Tunnustus
*Vabadusristi II liik 3. järk - otsus 15.09.1920

## Viited

## Välislingid
*Major BORIS J. LEEMAN, VR II/3 IN MEMORIAM, Võitleja = The Combatant : ülemaailmne Eesti sõjameeste ja vabadusvõitlejate häälekandja, 1 mai 1986
Oskar Puusepp

**Oskar Puusepp** (29. august 1898 Vana-Antsla Võrumaa – 22. juuli 1980 Portland, Oregon, USA) ka 29. august oli Eesti sõjaväelane (kapten), Vabadussõja veteran ja eesti vaimulik.

Oskar Puusepp võttis kooliõpilasena osa Vabadussõjast. Lõpetas 1921. aastal sõjakooli. Oli 1922. aastast Narvas 1. Jalaväe rügemendis kompaniiülem. 

Aastatel 1941–1945 oli ta Teise maailmasõja idarindel Pataljon Narva IV kompanii- ja pataljoniülem. 

Pärast sõda oli Belgias sõjavangilaagris. Sõjavangilaagris küpses tal otsus õppida usuteadust. 1952. aastal lõpetas ta Hamburgi Ülikooli usuteaduskonna. Üliõpilasena oli ta Balti Kristlike Üliõpilaste Liidu esimees. Prooviaastal oli ta 1949–1952 Hamburgi ja Oldenburgi piirkonnas. Piiskop Johan Kõpp ordineeris Oskar Puusega 3. augustil 1952 Hamburgi Risti kirikus õpetajaametisse.

Aastatel 1952–1959 oli Puusepp Niedersachseni ja Põhja-Saksamaa eestlaste õpetaja.  

1959. aastast elas Puusepp Ameerika Ühendriikidesse, kui oli algul Chicago praostkonna vikaarõpetaja, aastail 1960–1976 Portlandi koguduse õpetaja ja 1960–1974 ka Seattle'i koguduse pastor. Emerituuri jäi ta 1. jaanuaril 1977. 

## Viited
August Tiru

**August Tiru** (20. juuni 1899 Võru – 9. august 1980 Chicago, Illinois) oli Eesti sõjaväelane (kapten), Vabadussõja veteran.

## Viited
Theodor Luts

**Theodor Luts** (14. august 1896 Palamuse, Palamuse kihelkond – 24. september 1980 São Paulo, Brasiilia) oli Eesti Vabadussõja veteran, Eesti filmioperaator ja filmirežissöör.

## Elukäik
Theodor Luts õppis Simuna kihelkonnakoolis ja Tartu kaubanduskoolis. 1914.–1918. aastani õppis ta Pihkvas ja Peterburis kommertsgümnaasiumis, mille ka lõpetas. Seejärel õppis ta Tartu Ülikoolis keemiat ja majandust ning käis Tallinna sõjakoolis. Filmikunsti kohta omandas ta teadmisi Pariisis ja Berliinis. 

Eesti Vabadussõjas osales Theodor Luts Kuperjanovi partisanina. Õppis hiljem sõjakoolis suurtükiväelaseks. 

1927. aastal rajas Luts Tartus ettevõtte Tartu Filmiühing (hiljem Siirius-Film ja Th. Lutsu Filmiproduktsioon). Esimene katsetus oli KL Tartu maleva õppuste filmimine. Samal aastal lavastasid Theodor Luts ja tema abikaasa Aksella Luts esimese Eesti täispika mängufilmi "Noored kotkad", mille stsenarist oli Aksella Luts. Järgmisena valmis Theodor Lutsu režissööri- ja operaatorikäe all sõjaväge propageeriv ja žanrilt komöödiavõtmes linalugu “Vahva sõdur Joosep Toots”. Plaanidesse jäi lavastada filmina "Kevade". 

1931. aastal valmis neil välisministeeriumi tellimusel kümneosaline vaatefilm "Kas tunned maad?", millesse on uudse võttena eesti dokumentalistikas lülitatud ka lavastatud episoode. Samal aastal tulid neil välja ka kultuuriantropoloogiline dokumentaalfilm "Ruhnu", dokumentaalfilm "Noorsõduri esimesed päevad", milles oli jäädvustatud kaitseväelaste elu, ja õppefilm "Gaas! Gaas! Gaas!". 

Koostöös soomlastega lõid Lutsud 1931. aastal Eesti esimese heli- ja tantsufilmi "Päikese lapsed". Pärast filmi edukat läbilööki töötas Luts Eesti Kultuurifilmis ja tegi 1933. aastast tosina aasta jooksul edukat karjääri Soomes Helsingis, kus ta oli 1936. aastast filmistuudio Suomi Filmi peaoperaator. Seal valmisid filmid "Salainen ase" (1943) ja "Varjoja Kannaksella" (1943). 

Teise maailmasõja lõpu eel, 1944. aastal otsustasid Lutsud poliitiliselt ebakindlast Soomest lahkuda ning siirdusid 1946. aastal Rootsi kaudu Brasiiliasse, kus Theodor Luts tegeles peamiselt filmiaparaatide ekspordiga, kuid jätkas ka tööd mängufilmide operaatorina. 1950. aastal valmis tal seal film "Caraça, Porta do Céu". Koos Aksellaga tegi ta ka dokumentaal- ja reklaamfilme. 

## Isiklikku
Theodor Luts oli kirjanik Oskar Lutsu noorem vend. Ta abielus Aksella Hildegard Lutsuga (10. oktoober 1905 – 8. jaanuar 2005). Kuulus korporatsiooni Ugala. 

## Vaata ka
* Theodor Lutsu filmipäevad

## Viited

## Välislingid
* Ivi Tomingas. "Konstantin Märska ja Theodor Luts – 105" Rahvusarhiiv, Eesti Filmiarhiivi fotonurk, 2001, lk 79–81
* Jaak Lõhmus. "Theodor Luts – omaaegne meediageenius" Eesti Ekspress, 9. märts 2007
* Theodor Lutsu Soomes tehtud filmide loetelu
* 
* Theodor Luts rahvusvahelises filmide andmebaasis IMDb
Paul Lanno

**Paul-Siegfrid Lanno** (kuni 1936. aastani **Paul Siegfrid Grüner**; 27. mai 1896 – 2. jaanuar 1981 Perth, Austraalia) oli Eesti sõjaväelane (major).

Lanno oli Esimese maailmasõja, Vabadussõja ja Teise maailmasõja veteran.

Alates 1934. aastast oli ta Sõjavägede Staabi adjutant ja fotograaf.

1940. aastal oli ta Eesti postitsensuuri ülem.

## Autasud
*Kotkaristi V klassi teenetemärk - otsus 20.02.1939, kätte antud 22.02.1939

## Viited

## Teosed
*Soomusronglane. 2. soomusrongide rügemendi Ohvitseride Kogu, Valk, 1926.
*artiklid ajakirjas Sõdur.

## Kirjandus
*Elmar Ojaste. Paul Lanno. Eesti Filatelist, nr. 27, 1981, lk. 5.
Aleksander Jürgen

**Aleksander Jürgen** (8. veebruar 1892 Olustvere, Viljandimaa – 4. jaanuar 1981 Los Angeles) oli Eesti sõjaväelane (major).

Ta oli Vabadussõja veteran.

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Hialeah

**Hialeah** on linn Ameerika Ühendriikides Florida osariigis Miami-Dade'i maakonnas. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 223,109. See on elanike arvult teine linn Miami linnastus ja Florida osariigis kuues.

Hialeah on suurima ladinaameeriklaste osakaaluga linn USA-s (peale Puerto Rico) – ladinaameeriklased moodustasid 2022. aasta seisuga elanikkonnast 95,7%. Umbes 75% elanikest on Kuuba päritolu.

## Viited

## Välislingid
*Hialeah' koduleht
Transekt

**Transekt** on ribakujuline kitsas proovipind geobotaanilisel või ökoloogilisel uurimisel.

Transektid võivad uuritaval maa-alal üksteisele järgneda või olla üksteisest lahutatud. 

## Viited
Düün (ühik)

**Düün** (tähis **dyn**) on CGS-süsteemi jõuühik. 1 düün on arvuliselt võrdne jõuga, mis annab kehale massiga 1 gramm kiirenduse 1 cm/s2:

:\begin{alignat}{2}
                   1 \ \mathrm{dyn} & = 1   \ \mathrm{ g \cdot \frac{cm}{s^2}} &&\end{alignat}.

Düün võeti kohustuslikuna kasutusele 1873. a ja oli üldse esimene rahvusvaheliselt kokkulepitud jõuühik. Alates 1. jaanuarist 1979 asendab düüni SI jõuühik njuuton (N):
:\begin{alignat}{2}
                   1 \ \mathrm{dyn} & = 10^{-5} \ \mathrm{N}\end{alignat}.

## Viited

## Välislingid
* Jõuühikute teisendamine (kalkulaator)
Michiko Yokote

**Michiko Yokote** (jaapani keeles 横手 美智子 *Yokote Michiko*) on Jaapani stsenarist.

## Teosed
### Tokusatsu
*Mahou Sentai Magiranger
*Tokusou Sentai Dekaranger
*Jūken Sentai Gekiranger

### Anime
**Originaalne lugu**
*Mermaid Melody
*Mermaid Melody Pure
**Filmi stsenaarium**
*Ah! My Goddess The Movie
*Saint Seiya Heaven Chapter Overture
**Head Script Writer (Seerjare kompositsioon)**
*Air Master
*Genshiken
*Gravitation
*Haré+Guu
*Princess Tutu
*Saint Seiya: The Hades Chapter
*Strange Dawn
*xxxHolic
*You're Under Arrest (Teine hooaeg)
*Kobato.
**Kirjutaja**
*.hack//SIGN
*Bleach
*Comic Party
*Cowboy Bebop
*Hikaru no Go
*Iriya no Sora, UFO no Natsu
*Kamikaze Kaito Jeanne
*Magic User's Club (TV)
*Magical Project S
*Naruto (manga)
*Patlabor
*Kobato

### Romaan
*Patlabor (2) Syntax Error
*Patlabor (3) Third Mission
*Patlabor (4) Black Jack Vol. 1
*Patlabor (5) Black Jack Vol. 2
Heinrich XLV

**Heinrich XLV** (13. mai 1895 Ebersdorf – teadmata kadunud 1945, kuulutatud surnuks 5. jaanuaril 1962) oli Reußi noorema liini (Reuß-Schleizi) pärusvürst 13. maist 1912 kuni 11. novembrini 1918 ja Reußi vürstliku perekonna pea 21. novembrist 1928 kuni surmani.

Tema isa oli vürst Heinrich XXVII.

Kuna 1927. aastal suri viimane Reußi vanema liini vürst, lõpetati 1930. aastal vanema ja noorema liini eristamine.

1933. aastal külastas Heinrich XLV Eestit.

Ta arreteeriti Nõukogude okupatsioonivägede poolt 1945. aastal ja suri tõenäoliselt samal aastal.

## Viited

## Välislingid
Vanamees ja põder

**"Vanamees ja põder"** on Eesti 2009. aasta dokumentaalfilm, mille on lavastanud Joosep Matjus. 

## Süžee
Film räägib Joosep Matjuse vanaisast Harri Põldsamist, kes on üle 30 aasta uurinud põtru ja nende hingeelu. Noor režissöör saadab kogenud kütti ja põdraspetsialisti põtrade radadel. 

## Auhinnad
*2009. aasta Matsalu rahvusvahelisel loodusfilmide festivalil *grand prix* ja parima operaatoritöö auhind võistlusklassis "Inimene ja loodus" 
*2009. aasta Baikali filmifestivalil (Irkutsk, Venemaa) parima dokumentaalfilmi auhind
*2010. aasta Eesti Filmi Päevadel Eesti Kinoliidu loomestipendium

## Välislingid
*Kärt Einlo "Noor režissöör viib vaataja põtradega suhtlema" – uuseesti.ee
*Tarmo Teder "Kuidas inimene põdraks kehastub". Sirp, 15. mai 2009
*Tiit Tuumalu "Noore eestlase põdralugu võitis Matsalu filmifestivali". Postimees, 20. september 2009
*Riho Västrik "Joosep Matjuse film "Vanamees ja põder" võitis Venemaal auhinna". Sirp, 21. september 2009
*Tiit Tuumalu "Vanamees ja... ei, mitte meri – põder hoopis!" – elu24.ee, 1. oktoober 2009
*Maris Meiessaar "Metsauudised metsast välja". Ärileht, 17. oktoober 2009
Heinrich IV (Reußi prints)

**Heinrich IV** (26. oktoober 1919 Ernstbrunn – 20. juuni 2012) oli Reußi vürstliku perekonna pea ja titulaarne Reußi vürst.

Ta oli prints Heinrich XXXIX ja viimase abikaasa, Castell-Castelli krahvinna Antonia vanim poeg.

Tema isal oli õigus Reuß-Köstritzi vürsti tiitlile, kuid ta ei kasutanud seda. Eelmine Reußi vürstliku perekonna pea Heinrich XLV arreteeriti Nõukogude okupatsioonivõimude poolt 1945 ja suri tõenäoliselt samal aastal, kohtu otsusega kuulutati ta 5. jaanuaril 1962 surnuks; temaga lõppes Reußi perekonna Schleizi haru ja säilis ainult Köstritzi haru. 

Heinrich IV isa suri 24. veebruaril 1946.

Ta abiellus 10. juunil 1954 Varlaris Salm-Horstmari printsessi Marie Luisega, neil oli üks poeg (Heinrich XIV, sündinud 14. juulil 1955) ja kolm tütart. 

## Välislingid
*http://www.heraldique.org/2012/06/deces-du-prince-henri-heinrich-iv-reuss.html
Ülemistejärve

**Ülemistejärve** on asum Tallinnas Kesklinna linnaosas. Asum piirneb Raudalu, Liiva, Järve, Kitseküla, Luite, Juhkentali, Ülemiste ja Mõigu asumi ning Rae vallaga. Ülemistejärve on pindalalt Tallinna suurim asum, selle pindala on 13,96 km²

Asumi põhiosa moodustavad Ülemiste järv (9,6 km²) ja kitsas maariba ümber järve, mille kaldajoone pikkus on 15,2 km.

Asum on saanud nime Ülemiste järve järgi, mida on eri aegadel nimetatud ka Järveküla järveks, Mõigu järveks, Kuninga järveks ja Paberijärveks. Praegune nimi Ülemiste tuleneb sellest, et järv paikneb linnast kõrgemal.

## Ajalugu
Ülemiste järv on keskajast saadik olnud Tallinna kõige olulisemaks joogiveeallikaks. 14. sajandil rajati 4 km pikkune joogiveekanal, mis ulatus järvest Harju väravani.

Keskajal oli järv ümbritsetud männimetsaga, mis hävitati Liivi sõja ajal. Uue metsa rajamine järve kaldale tõusis päevakorrale 1830. aastal. Liivikute süsteemne ja ulatuslik metsastamine algas alles 1870. aastate lõpus. 1918. aastaks oli Ülemiste järve ja Pärnu maantee vahelisele alale istutatud 184 ha metsa (1994. aasta seisuga 126 ha). 2010. aastast saadik kannab osa sellest metsast Järve metsa nime.

Ülemistejärve asumis on väike grupp elumaju, kus elavad enamasti veepuhastusjaamaga seotud inimesed.

Pikka aega oli probleemiks Ülemiste järvest tuleva joogivee halb kvaliteet. See probleem lahenes 1927. aastal, kui järve loodekaldale rajati ajakohane filterveevärk. Veepuhastusjaama uus osa valmis 1978. aastal. 1990. aastate keskpaigas hakati vee eelkloorimise asemel seda osoneerima, mis parandas joogivee kvaliteeti. 2008. aasta seisuga oli Ülemiste järve joogivee kvaliteet isegi parem (98%) kui Euroopa Komisjoni joogivee direktiiviga nõutud (95%).

## Elanikkond

2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 18–22%, üle 68-aastasi oli 10–19%.

## Olulisemad objektid
Asumi põhiline ettevõte on Ülemiste järve ääres asuv Ülemiste veepuhastusjaam.

## Loodus
Suure osa asumi territooriumist võtab enda alla Ülemiste järv. Asumit läbib Kurna oja ning järve kaldal asub Järve mets. Ülemiste järves asub Linda kivi, mis on kaitstav loodusmälestis.

## Ülemistejärve asumi tänavad
Ülemistejärve aladele jääb osa Tartu maanteest ja Järvevana teest.

## Viited
Mario Kivistik

**Mario Kivistik** (sündinud 15. juunil 1955) on Eesti tõlkija, kirjastaja, ulmekirjanik ja ulmekirjanduse vahendaja.

Ta lõpetas 1979. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi inglise ja saksa keele erialal.

Aastail 1989–1991 oli Eesti Rohelise Partei esimees.

## Välislingid
*Intervjuu Mario Kivistikuga
Uss (programm)

**Uss** ehk **ussviirus** on iseseisev ennast edasi levitav kahjulik arvutiprogramm, mis ei vaja võrgus levimiseks kasutajapoolset tegevust. Tavaliselt üritab uss enda olemasolu varjata.

Usse võib liigitada järgmiselt:
*harilikud ussid – kasutavad TCP/IP-protokollil põhinevaid otseühendusi, et rünnata turbeauke operatsioonisüsteemides ja rakendustes;
*meiliussid – levitavad ennast e-posti teel;
*Microsoft Windowsi failijagamise ussid – kasutavad levimiseks protokolle SMB ja CIFS.

Ussi toimelaengul võib olla mõni järgmine eesmärk:
*toimelaenguta – ussid, mis ei tee midagi peale levimise;
*kaugjuurdepääsu andmine;
*ummistusrünne;
*rämpspostivahendus;
*väljapressimine;
*andmepüük;
*andmehävitus, vandalism;
*jne.

Usside rünnaku vastu aitab õigesti seadistatud tulemüür ja turbeaparanduste õigeaegne rakendamine.
 
## Heatahtlikud ussid
Alustades esimese uurimistööga usside kohta Xerox PARC-is on üritatud teha kasulikke usse. Näiteks Nachi perekonna ussid üritasid Microsofti lehelt Windowsi värskendusi alla laadida ja installida. Leiti, et see võib see küll teha Windowsi turvalisemaks, kuid katsete käigus tekitas palju võrguliiklust, taaskäivitas arvuti installimise ajal ette teatamata ja tegi kogu oma töö ilma kasutajalt luba küsimata.

Mõned ussid, näiteks XSS-ussid, on loodud uurimaks usside levikut, näiteks suhtlusvõrkudes. Teised ussid on mõeldud pigem naljana, nagu uss, mis saatis arvuti printimisjärjekorda öökulli pildi repliigiga: "O RLY?".

## Vaata ka
* Stuxnet

## Viited
Vägivallatus

**Vägivallatus** on moraali- või ideoloogiline põhimõte, mille kohaselt tuleb konfliktide lahendamisel hoiduda vägivallast.

Vägivallatuse tuntud rakendaja on olnud Mohandas Gandhi, kes tuginedes ahinsa põhimõttele.

## Vaata ka

*ahinsa
*patsifism
*elanikele toetuv kaitse
Loogikapomm

**Loogikapomm** on mingi arvutiprogrammi sisse peidetud koodilõik, mille kahjustav toime käivitub etteantud tingimuste täitumisel, näiteks kindlal ajahetkel. Ei kopeeri end ise.

## Loogikapommi näiteid
*2019. aastal mõisteti David Tinley süüdi loogikapommide programmeerimises tarkvarasse, mille ta oli Siemensile arendanud. Tarkvara töös tekkisid loogikapommi tõttu ettekavatsetult teatud aja möödumisel tõrked, mille parandamiseks osteti Tinleylt teenust. Loogikapommidele ei saadud jälile kahe aasta vältel (2014–2016) ning need tulid välja alles siis, kui tal ühel korral ei olnud võimalik endal minna tarkvara hooldama ja ta pidi administreerimisparooli üle andma.

## Viited
Tallinna FC Concordia Audentes

**FC Concordia Audentes** oli 1998. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi, mis pidas kodumänge Männiku staadionil.

## Välislingid
*FC Concordia Audentes jalgpall.ee
Ken Ostrat

**Kenneth Ostrat** on eesti päritolu Ameerika Ühendriikide sõjaväelane, major.

Ta lõpetas leitnandina USA Õhujõudude ohvitserikooli ja võitles rindeluure üksuses Lahesõjas "Desert Storm". Ta on 357th Airlift Squadroni operatsiooni direktor.

Tema vanaisa John Ostrat (1901–1979) oli Vabadusristi kavaler.

Ta on abielus Lora Wise'iga.

## Viited
Heinrich Nieländer

**Wilhelm Carl Heinrich Nieländer** (20. juuli/1. august 1815 Palamuse – 14/27. mai 1905 Vigala) oli organist, koorijuht, Laiuse köster aastail 1837–1896 ja kihelkonnakooli juhataja kuni 1873. aastani.

Ta juhatas Laiuse meeskoori I üldlaulupeol Tartus 1869. aastal ja oli Eesti Kirjameeste Seltsi asutajaliige.

## Teoseid
*"ABD- ehk lugemise-öppimise ramat pissokeste lastele" 1862 http://www.digar.ee/arhiiv/et/raamatud/72268
Rohevint

**Rohevint** (*Chloris chloris*) on linnuliik vintlaste sugukonnast rohevindi perekonnast.

## Levila
Rohevint on levinud Euroopas, Loode-Aafrikas, Väike-Aasias, Põhja-Iraanis ja Kesk-Aasias.

Eestis on rohevint üldlevinud ja harilik lind. Tema pesitsusaegseks arvukuseks on hinnatud 50 000–80 000 paari ning talviseks arvukusejs 100 000–300 000 isendit.

Levila põhjaosas on ta rändlind, lõunaosas paigalind. Eestis kohatakse rohevinti talvelgi, harilikult salgati. 

## Välimus
Rohevint on umbes varblasesuurune ja kaalub 20–28 grammi. 

Teistest sama suurtest vintlastest on rohevinti lihtne eristada koguka ja korrapäraselt koonilise noka, ereda kollakasrohelise kõhualuse ja oliivrohelise üldvärvuse järgi . Emaslind on tuhmim ja hallikam. Mõlemal sugupoolel on tiiva külgserval ja äärmistel sabasulgedel laialt kollast värvi. Noorlinnu alapoolel ja seljal on tumedad triibud.

Isaslinnu territooriumihüüd on vali "šrrüüi", seda kannab ta ette mõnel kõrgemal kohal istudes. Laul on sidistav-kuristav, rohevint laulab puu otsas või lennul. Iseloomulik on lihtsa lühikese laulu lõpuosa, mis meenutab tasast kuristamist. Intensiivseim lauluperiood on märtsis–aprillis.

## Elupaik
Rohevindi elupaikadeks on pargid, suured aiad, kalmistud, kuusehekid, metsaservad, hõredad metsatukad, puisniidud, kadastikud. Sageli jagab ta elupaiku kanepilinnuga.

## Pesitsemine

Rohevint saabub pesapaikadesse märtsis – aprilli alguses. Pärast seda moodustuvad paarid. Sel ajal on näha isaste mängulendu. Mängiv isane laskub puulatva, laulab valjusti, lendab aeg-ajalt üles liugleb veidi aega laialiaetud saba ja tiibadega ning laskub siis endisele kohale või selle lähedale.

Pesa ehitab emaslind. Pesa asub madalal, puu otsas, oksaharude vahel.

Pesa paikneb tihedas puuvõras, tavaliselt kuusel. Väljast koosneb pesa kuivadest kõrtest ja raagudest, samblast ja samblikust, sisevooderdises leidub karvu, villa jms. Välisilmelt sarnaneb see metsvindi pesaga.

Kurnas on 4–7 muna, mis on sinakad kuni valkjad, väikeste hele- ja tumepruunide tähnide ning laikudega. Emaslind haub 12–14 päeva. Pojad kooruvad paljaste ja pimedatena, aga kasvavad kiiresti ja lendavad 13–14 päeva vanuselt pesast välja. Mõlemad vanemad toidavad poegi putukatega ja pugus pehmendatud seemnetega.

Nädal pärast pesast lahkumist hakkavad pojad iseseisvalt elama, vanemad aga rajavad teise kurna. Pesakonnad ühinevad salkadesse ja liiguvad koos ringi. Septembris algab sügisränne.

## Toitumine
Rohevint on segatoiduline. Ta sööb suvel peamiselt mardikaid, sipelgaid ja teisi putukaid, suve lõpus ja sügisel marju ja mitmesuguseid seemneid. Poegi toidetakse nii putukate kui seemnetega, mis on eelnevalt vanalinnu pugus pehmeks leotatud. Talvel ja kevadel toitub peale seemnete ka pungadest. Külastab meelsasti toidulaudu.

## Viited

## Välislingid
* 

* Viio Aitsam. Rohevintidel Sõrves silm peal, Maaleht, 3. detsember 2009
Antiseptika

**Antiseptika** on mikroobide hävitamine elusatel kudedel antiseptilise vahendiga.

## Vaata ka
*Antiseptik
*Antibiootikumid
*Desinfektsioon
Aseptika

**Aseptika** on steriilsete esemete (kindad, töövahendid, materjalid) nõuetekohane kasutamine  haavadesse mikroobide sattumise vältimiseks meditsiinis.
Bakterieemia

**Bakterieemia** ehk **bakterveresus** (ka *baktereemia*) on elujõuliste bakterite esinemine veres.

Normaalses olekus on veri steriilne ja seega viitab bakterite esinemine veres infektsioonile.

Tavaliselt on bakterieemia mööduv, sest organismi immuunsüsteem kõrvaldab selle. Bakterieemia võib aga esile kutsuda kogu keha hõlmava põletiku ehk sepsise.

Bakterid võivad verre sattuda mitmel viisil. Eri tüüpi bakteritel on iseloomulikud vereringesse sattumise teed. 

Bakterieemia tekkimise riskitegurite hulgas on HIV-nakkus, suhkurtõve põdemine, hemodialüüs, elundisiirdamine, hematopoeetiliste tüvirakkude siirdamine, ravi glükokortikosteroidididega, neerupuudulikkus.
Biotsiid

**Biotsiid**, ka **biotsiidne toode** või **ökotsiid** on elusorganisme surmav kemikaal.

Biotsiide saab jagada pestitsiidideks (nt fungitsiidid, insektitsiidid, algitsiidid) ja antibakteriaalseteks aineteks (nt antibiootikumid).

Eestis reguleerib biotsiidsete toodete kasutamist biotsiidiseadus.

## Vaata ka
*Ökotsiid

## Viited

## Välislingid
*Biotsiidiseadus
Dekontaminatsioon

**Dekontaminatsioon** on protseduur, mis muudab kasutatud meditsiinilise instrumentaariumi ohutuks personalile, kuid ei loo tingimusi instrumentide taaskasutamiseks patsiendil.

## Vaata ka
*Kontaminatsioon
Desinfektsioon

**Desinfektsioon** ehk **desinfitseerimine** on mikroorganismide hävitamine elututelt objektidelt füüsikaliste protseduuride või keemiliste ainete kasutamisega. Neid aineid nimetatakse desinfitseerimis- ehk desoaineteks.

Bakterite eosed ja teised suhteliselt resistentsed organismid (mükobakterid, seened), sh viirused, võivad seejuures säilitada eluvõime.

## Vaata ka
*Infektsioon
Düsbioos

**Düsbioos** on organismi või selle osa mikrofloora tasakaaluhäire.

Düsbioosi võivad esile kutsuda ebatavaline toit, antibiootikumid, stress, mitmesugused sisehaigused, kliimamuutused, radiatsioon, organismi vananemine.

Üheks düsbioosi tunnuseks võib olla kõhulahtisus.

Düsbioosi vastand on eubioos, kui mikrofloora on makroorganismiga normaalses vahekorras.

Mikrofloora stabiliseerimiseks ehk düsbioosi kõrvaldamiseks võib tarbida probiootilisi tooteid, millele on lisatud probiootiliste bakterite liike, enamasti perekonna *[[Lactobacillus]]* ja *[[Bifidobacterium]]* esindajaid.

## Viited
Endeemia

**Endeemia** ehk **endeemiline haigus** ehk **paigustaud** on haigus, mis mingi piirkonna elanikkonna seas esineb pidevalt, ilma et selleks oleks tarvis spetsiaalset tõuget.

## Vaata ka
*endeem
*epideemia
*pandeemia (laustaud)
Epideemia

**Epideemia** ehk **taud** ehk **rändtaud** (inglise keeles *epidemic*) on hulgaline haigestumine mingisse ägedasse nakkushaigusse. See on haiguse kiire levik suurele hulgale peremeesorganismidele antud populatsioonis lühikese aja jooksul. Epideemiaks nimetatakse tänapäeval ka mis tahes haiguse ebaharilikult sagedast ilmnemist, näiteks vähktõve või südame- ja veresoonkonna haiguste sagedast esinemist kogu maailmas.

Epideemiaid põhjustavad tavaliselt mitmed tegurid, sealhulgas muutused peremeespopulatsiooni ökoloogias (nt suurenenud stress või vektorliikide tiheduse suurenemine), patogeeni reservuaari geneetiline muutus või esilekerkiva patogeeni sissetoomine peremeespopulatsioonile (patogeeni või peremehe liikumisega).

Epideemia piirdub ühe piirkonnaga, kui see aga levib teistesse riikidesse või mandritele ja mõjutab suurt hulka inimesi, võib seda nimetada pandeemiaks. 

## Põhjused
Nakkushaiguste epideemiat põhjustavad tavaliselt mitmesugused tegurid, sealhulgas:

*Muutused vastuvõtva populatsiooni ökoloogias
*Geneetiline muutus patogeeni reservuaaris või esilekerkiva patogeeni viimine peremeespopulatsiooni
*Peremeesorganismi immuunsus kas väljakujunenud patogeeni või äsja esilekerkiva uudse patogeeni suhtes väheneb järsult alla endeemilises tasakaalus leiduva immuunsuse ja ülekandelävi on ületatud
*Nakatunud toiduvarud, nagu saastunud joogivesi ja teatud loomade, näiteks rottide või sääskede populatsioonide ränne, mis võivad toimida haiguste edasikandjatena
*Teatud aastaajad, näiteks läkaköha esineb kevadel, samas kui leetrid põhjustavad kaks epideemiat, ühe talvel ja teise märtsis. Gripp, nohu ja muud ülemiste hingamisteede infektsioonid esinevad valdavalt talvel
*Nakkustest, mis levib inimeselt inimesele, loomalt inimesele või keskkonnast või muust meediast
*Pärast kokkupuudet kemikaalide või radioaktiivsete materjalidega. Näiteks Minamata haigus on põhjustatud elavhõbedaga kokkupuutest

## Vaata ka
*endeemia
*pandeemia
*European Centre for Disease Prevention and Control
*Centers for Disease Control and Prevention

## Välislingid

*Epideemia
*Epideemia
Reinhold Wilhelm von Essen

**Reinhold Wilhelm von Essen** (vene Рейнгольд-Вильгельм Иванович Эссен; 14. september (vkj 3. september) 1722 Kalvi mõis – 17. jaanuar (6. jaanuar) 1788 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane (kindralleitnant).

Reinhold Wilhelm von Essen sündis Kalvi, Aseri, Vana-Alatskivi ja Kokora mõisniku Klaus Gustav von Esseni (surnud 1740) ja Lunetta von Rohri (maetud 1752) pojana. Tema vanem vend oli Klaus Gustav von Essen (1720–1777).

1771. aastal oli ta 1768–1774 aastate Vene-Türgi sõjas  Moldovas asuvate Vene vägede ülemjuhataja. 1776–1788 oli ta Tallinna ülemkomandant ja asehalduskorra ajal (1783–1796) Tallinna asehaldurkonna kubermangulinna Tallinna ja Tallinna kreisi ülempolitseimeister. 

Teda autasustati Püha Georgi 4. järgu ordeni ja Püha Aleksander Nevski ordeniga.

Talle kuulusid Kiideva ja Halliku mõis.

## Perekond
Reinhold Wilhelm von Essen abiellus 17. oktoobril (vkj 6. oktoobril) 1756 Kiideva mõisa pärijanna Anna Eleonora von Sassiga (1734–1765), kes oli Johann Christoph von Sassi ja Anna Hedwig von Hirschheydti tütar. Abielust sündisid:
*Henriette Anna Lunette von Essen (1755–1811), abiellus riiginõuniku ja Vilniuse kuberneri Woldemar von Baggehufvudtiga
*Georg Gustav von Essen (1756–1822), Venemaa major, Munalaskme ja Gaponovskoje mõisnik
*Wilhelmine Dorothea von Essen (sündis 1758)
*Otto Wilhelm von Essen (1761–1834), Eestimaa tsiviilkuberner, mitme Eestimaal asunud mõisa omanik
*Friederika Dorothea von Essen (1763–1790), abiellus saksa näitekirjaniku August von Kotzebuega (1761–1819)
*Alexander Reinhold von Essen (1764–1838), Venemaa major
*noorelt surnud tütar

31. juulil (vkj 20. juulil) 1770 abiellus Reinhold Wilhelm von Essen Vasula mõisas Charlotta Eleonora von Stiernhielmiga (1748–1818), kes oli Vasula mõisniku Peter Otto von Stiernhielmi (surnud 1757) ja Katharina Juliana von Hirschheydti tütar. Abielust sündisid:
*Juliane Wilhelmine Anna von Essen (1771–1840), abiellus Liivi ja Kirna mõisniku krahv Johann Gotthard Manneteuffeliga (1752–1805)
*noorelt surnud poeg

## Esivanemad

## Vaata ka
*Essen (aadlisuguvõsa)

## Viited
Infektsioon

**Infektsioon** ehk **nakkus** on seisund, mis tuleneb haigustekitajate tungimisest organismi või selle ühest piirkonnast teise.

Infektsioon võib avalduda nakkushaigusena või mikroobikandlusena. 

## Vaata ka
*Desinfektsioon
*Nakatumine
Kohortimine

**Kohortimine** on patsientide jaotamine haigla palatitesse nii, ühes palatis oleksid sama haigustekitajaga patsiendid.

Patsientide, kelle suhtes rakendatakse kontaktisolatsiooni, piiskisolatsiooni või õhkisolatsiooni, kohortimine on lubatud ainult infektsioonikontrolliteenistuse loal.

## Viited
Kontaktnakkus

**Kontaktnakkus** on nakatumine otsesel kokkupuutel nakkuskandjaga (otsene nakkus) või haigustekitajaid sisaldava toidu või veega (kaudne nakkus).

## Vaata ka
*Piisknakkus
Frégate'i süsik

**Frégate'i süsik** (*Polposipus herculeanus*) on süsiklaste sugukonda kuuluv mardikaline, kes elab looduslikult ainult Seišellide Frégate'i saarel. 

Ta on lennuvõimetu ja öise eluviisiga. Kasvab 20–30 mm pikkuseks ja on suurim süsiklane.

## Välislingid
*"Loomaaeda jõudis uus haruldane mardikas", Pealinn, 26. oktoober 2009
*"Ringvaade", 26. oktoober 2009
Lõppdesinfektsioon

**Lõppdesinfektsioon** on meditsiiniasutuses kogu ruumi ja kasutatud vahendite puhastamine ja desinfektsioon päeva lõpus või pärast patsiendi lahkumist.

## Vaata ka
*Eeldesinfektsioon
*Jooksev desinfektsioon
Mikroobikandlus

**Mikroobikandlus** (ka *pisikukandlus, bakterikandlus*) on inim- või loomorganismis nakkus mikroobidest haigustekitajatega, millega ei kaasne haigust. Haigustekitajad võivad organismis püsida ja sealt erituda ilma kliiniliste haigusnähtudeta aastaid, sh pärast haigusest tervenemist.
Patogeensus

**Patogeensus** on mikroorganismi (patogeeni) võime põhjustada makroorganismil haigust.

Patogeensus hõlmab muu hulgas allergilisust, toksilisust, nakatamisvõimet ja virulentsust.
Tokseemia

**Tokseemia** ehk **mürkveresus** on mürkide esinemine süsteemses vereringes. 

Mürgid võivad sattuda vereringesse kas bakteriaalsest allikast või organismi homöostaasi regulatsiooni häiretest, näiteks raseduse korral rasedustoksikoos.
Ernst Emil Holstein

Krahv **Ernst Emil Holstein** VR II/3 (13. aprill 1901 Kopenhaagen – 17. september 1928 Tallinn) oli Taani ja Eesti sõjaväelane (nooremleitnant), Richard Gustav Borgelini adjutant Eesti Vabadussõjas Taani vabatahtlike kompanii koosseisus.

## Elulugu
Ernst Emil Holstein sündis 13. aprillil 1901 Kopenhaagenis.

### Sõjaväeline teenistuskäik
Astus 1917. aastal Aage Vestenholzi kadetikorpusse, teenis hiljem Taani 4. polgus ja mehaanika ning lennuväe koolis.

Ernst Emil Holstein tuli 1919. aasta aprillis Taani vabatahtlike kompaniiga Eestisse. Teenis kompaniis selle ülema kolonelleitnant Richard Gustav Borgelini käsundusohvitserina, olles ühtlasi üksuse noorim ohvitser. Eesti Vabadussõjas tegi kaasa lahingud Rõugest kuni Jakobstadtini, Pihkva ning Ostrovini. Ülendati lipnikuks, vanusega 20. juunist 1919. Vabadussõjas üles näidatud vahvuse eest anti talle Vabadusristi II liigi 3. järk ja tasuta maa.

Astus 24. märtsil 1920 Eesti kaitseväe teenistusse. Määrati 7. aprillil 1. Ratsapolku ja komandeeriti sama aasta 7. juunil ratsa allohvitseride kooli. Teenis ratsa allohvitseride koolis (hiljem Allohvitseride Kooli õppeeskadronis) kuni sõjaväeteenistusest lahkumiseni 20. märtsil 1921. Ülendati kiiduväärt teenistuse ja väljateenitud aja eest alamleitnandiks, vanusega 20. detsembrist 1919. Novembris 1922 nimetati see auaste ümber nooremleitnandiks.

### Hilisem elukäik
Lahkus isa nõudel Eestist, et õppida Taanis põllumajandust ja asuda seejärel Holsteinide suurte maaomandite valitsemisele. Kui kolonelleitnant Borgelin asus majandama temale autasuna antud Maidla mõisat Harjumaal, kutsus Borgelin Holsteini oma mõisa valitsejaks.

Hukkus õnnetult 17. septembril 1928 Maidla mõisatöölisele vihaselt kallale tunginud pulli pusklemisest tekkinud vigastuste tagajärjel. Krahv Holsteini põrm saadeti sama aasta 24. septembril riiklike sõjaväeliste auavalduste saatel Eesti aurikule Tiber, mis selle kodumaale matmiseks viis.

## Auastmed
* 1919 – lipnik
* 1921 – alamleitnant
* 1922 – nooremleitnant

## Tunnustus

* Vabadusrist II/3 (23. märts 1920)
* Läti Karutapja orden

## Viited
Aldur Kaljo

**Aldur Kaljo** (3. november 1931 Tallinn – 27. detsember 1994 Point Piper, Sydney) oli eesti päritolu Austraalia väiketööstur ja Eesti diplomaat.   

Ta oli 23. novembrist 1992 (t.a. 19. oktoobrist 1993) kuni 27. detsembrini 1994 Eesti aupeakonsul Austraalias.

Kaljo saatis Austraalia välisministrit, senaator Gareth Evans`it, 1994. aasta suvise visiidi ajal Eestisse, võõrustas sama aasta 4.–10. detsembril toimunud Riigikogu ametlikku delegatsiooni, eesotsas Riigikogu esimehe Ülo Nugisega, kuhu kuulusid veel Riigikogu liikmed Valve Kirsipuu, Mart Nutt, Eino Tamm ja välisministeeriumist Peeter Miller, nende visiidil Austraalias, ning osales Austraalia Eesti Sõjaveteranide Liidu 25. aastapäeval.

Ta oli Austraalia meister bridžis ja kuulus 1991. aastal Austraalia võistkonda  maailmameistrivõistlustel Jaapanis Yokohamas. 

Tema surma järel sai uueks aupeakonsuliks varasem peakonsulaadi kultuuriatašee Malle Tohver. 

Tema isa Hans Kaljo oli Austraalias eestlaskonna tegevuse toetaja ja ema Erika Kaljo (sündinud Kramann), sõjaliste teenete eest kontradmiral Johan Pitkale ja hiljem Jüri Jaaksonile kuulunud Lohu mõisasüdamest moodustatud kinnistu omanik.

## Viited

## Välislingid
*TLÜAR väliseesti isikud: Kaljo, Aldur
*AAP Industries — Aldur Kaljo poolt asutatud ettevõte Austraalias
Priit Suit

**Priit Suit** (kuni 2. jaanuarini 1940 **Frits Suit**; 15. märts 1881 – 20. aprill 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik.

Aastatel 1919–1940 oli ta Võru linnapea. 9. jaanuaril 1940 valiti ta seitsmendat korda Võru linnapeaks 8 poolt- ja 7 vastuhäälega (vastaskandidaat oli Theodor Randvere). Ta oli Riigikogu esimese ja teise koosseisu liige.

## Tunnustus
* 1928 Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk
* 1938 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk

## Viited
Jurelang Zedkaia

**Jurelang Zedkaia** (13. juuli 1950 – 7. oktoober 2015) oli Marshalli Saarte poliitik. Ta oli 26. oktoobrist 2009 10. jaanuarini 2012 Marshalli Saarte president.

Jurelang Zedkaia oli Majuro atolli hõimupealik. Ta on kuulunud viide parlamendi koosseisu. Alates jaanuarist 2008 oli ta parlamendi esimees. Varem oli ta olnud parlamendi aseesimees.

Ta valiti presidendiks pärast seda, kui parlament president Litokwa Tomeingile umbusaldust avaldas. 26. oktoobril 2009 toimunud valimistel oli tema vastaskandidaat endine president Kessai Note. 33-liikmelise parlamendi hääled jagunesid 17:15 Jurelang Zedkaia kasuks.

3. jaanuaril 2012 toimunud presidendivalimistel kaotas Zedkaia tulemusega 11:21 Ailinglaplapi atolli esindavale senaatorile Christopher Loeakile.

## Viited
Amazonase departemang

**Amazonase departemang** on 1. järgu haldusüksus (departemang) Colombia lõunaosas. Piirneb Peruu ja Brasiiliaga. Asub Amazonase valgalas ja on selle järgi nime saanud. Valdav osa on kaetud troopilise vihmametsaga.

Departemang moodustati 1991. aastal riiklikust territooriumist. Departemangus elavad paljud indiaani hõimud. Suuremad neist on tikunad, vitotod, jaguad, kokamad ja jukunad.

Halduslikult jaguneb 10 omavalitsusüksuseks: El Encanto, La Chorrera, La Pedrera, La Victoria, Leticia, Miriti-Paraná, Puerto Alegría, Puerto Arica, Puerto Nariño, Puerto Santander ja Tarapacá.

## Välislingid

*Departemangu valitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
Õngitsusleht

**Õngitsusleht** on välimuselt mingi ametliku (organisatsiooni, asutuse, panga)  veebilehe sarnane libaveebileht, mida kasutatakse kräkkerite poolt inimestelt isikuandmete, paroolide või muude konfidentsiaalsete andmete teada saamiseks.

2009. aastal oli mitu juhtumit Swedbanki õngitsuslehtedega.
Hannibal Smith

Kolonel **John Smith** ehk **Hannibal Smith** on üks telesarja A-Rühm peategelasi, keda kehastas 1980. aastatel George Peppard. 2010. aasta filmis kehastab teda Liam Neeson. 

Hannibal on A-Rühma liider. Ta sai oma hüüdnime Kartaago väejuhi Hannibali järgi. Teda on lihtne ära tunda selle järgi, et ta suitsetab sigarit, kannab musti nahkkindaid ja käitub tihti koomiliselt. Tema tuntuim fraas on "I love it when a plan comes together."

Ta võitles nii Korea kui ka Vietnami sõjas.

Hannibal nimetab ennast maskeerimise meistriks. Kui keegi tuleb A-Rühma palkama, kehastab Hannibal kedagi oma *alias*'test. Tema tuntuim *alias* on hiina pesumaja omanik härra Lee.

Väljaspool A-Rühma töötab Hannibal näitlejana, mängides väikese eelarvega filmides koletisi, kuid olles tagaotsitav, saab ta mängida ainult neid osasid, kus tema nägu ei ole näha.
Kaarel Piirimäe

**Kaarel Piirimäe** (sündinud 17. septembril 1979) on eesti ajaloolane.

Piirimäe õppis aastatel 1997–2002 Tartu Ülikoolis bakalaureuseõppes ajalugu, 2005. aastani jätkas ta samas magistriõppes, 2006. aastal sai aga teise magistrikraadi Cambridge'i ülikoolist. Seal jätkas ta ka doktoriõpinguid, mis lõppesid 2009. aastal. Piirimäe on keskendunud lähiajaloole, peamiselt Teise maailmasõja ja stalinismi problemaatikale, eriti seoses Balti riikidega.

## Isiklikku
Kaarel Piirimäe isa oli ajaloolane Helmut Piirimäe ja ema on kunstiajaloolane Krista Piirimäe. Ka tema vend Pärtel on ajaloolane. Tema teine vend Kristjan on hüdrobioloog, õde Triinu Peters on põllumajandusteadlane.

Piirimäe tegeleb pikamaajooksuga. 2021. aastal lõpetas ta Tallinna Maratoni tulemusega 3:33:18. Vanema venna Pärtli tulemusele jääb ta selle saavutusega selgelt alla.

Piirimäe on silmapaistva lähiajaloo uurija Robert Variku juhendaja.

## Viited

## Välislingid
*
B.A. Baracus

**Seersant Bosco Albert "B.A." (''Bad Attitude'') Baracus** on üks "A-Rühma" peategelasi. Teda kehastas 1980. aastatel Mr. T ja 2010. aasta filmis kehastab teda maadleja Quentin Jackson.

B.A. on tiimi mehaanik ja oskab paljudest tavalistest või vanadest asjadest teha relvi, autosid ja muid tarvilikke asju. Kord ütles Hannibal tema kohta, et "tangide ja vaid natukese ajaga oskab ta parandada kõike peale õhtusöögi". Ta oskab ka hästi võidelda. Teda on kerge vihale ajada. Tema võitlusskeem on vastase haaramine, viimase enda pea kohale tõstmine ja siis tolle õhku heitmine.

B.A. armastab lapsi. Ta ei joo kunagi alkoholi, eelistades sellele piima. B.A. kardab lendamist, eriti siis, kui lennuki või helikopteri piloodiks on Murdock. Sealt pärineb ka tema tuntuim fraas "I ain't gettin' on no plane!" - "mina ei lähe ühegi lennuki peale!". Transpordiprobleem lahendatakse tiimis kas teda uinutades, uimaseks lüües või ühes episoodis ka hüpnotiseerides.

B.A.-l ja Murdockil on sama veregrupp: AB-negatiivne, kõige haruldasem veregrupp.

B.A. sõidab 1983. aasta GMC Vandura kaubikuga. Ta saab vihaseks, kui tema kaubik saab vigastada. Tavaliselt juhib ta seda ise, kuid tihti on seda juhtinud ka teised A-Rühma liikmed. B.A. ütleb tihti: "Nobody drives my van, but me!" - "keegi ei juhi mu kaubikut, peale minu enda".
Mihkel Holland

**Mihkel Holland** (27. detsember 1901 Tahkuranna, Pärnumaa – 23. veebruar 1985 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1940).

Teenis Õhukaitse suurtükiväegrupis.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Abel Pihu

**Abel Pihu** (15. detsember 1890 Viitina, Võrumaa – märts 1943 Išimi haigla, Omski oblast) oli Eesti sõjaväelane (administratiivkapten, farmatseut).

Teenis 1. Diviisi laatsaretis.

Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 Narvas.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Belmont-sur-Yverdon

**Belmont-sur-Yverdon** on küla Šveitsis Vaud' kantonis Jura-Nord vaudois' ringkonnas Belmont-sur-Yverdoni vallas.

Belmont-sur-Yverdon on kobarküla, mis laiub Vaud' Mittellandis, maastikuterrassil Gros de Vaud' kõrgendike kõige põhjapoolsematel harudel, umbes 100 meetrit Orbe'i tasandikust (*Plaine de l'Orbe*) kõrgemal.

## Ajalugu
Belmont-sur-Yverdon pärineb linnusest, mida on esmamainitud 1154. aastal kui *castrum Bellimontis* ning mis kuulus Grandsoni isandatele. 13. sajandi alguses kujunes linnuse jalamile kindlustatud eeslinn (mainitud 1220: *burgum Bellimontis*), kus peeti nädalaturgu ning mis sai 14. sajandil (enne 1367. aastat) linnaõiguse. Bürgermeistrit on esmamainitud 1393. Linnus ja linnake olid samanimelise isandavõimu keskus ja moodustasid väikese piirkondliku keskuse ning alates 1389. aastast ühe linnusefoogtkonna Savoias. Juba 15. sajandil algas aga linnakese allakäik. 1409. aastal oli majapidamisi 31. 16. sajandi jooksul langes Belmont küla staatusse. 1764. aastal oli majapidamisi 52.

Kui Bern 1536. aastal Vaud' vallutas, läks Belmont-sur-Yverdon Yverdoni maafoogtkonna alla, kuid moodustas seal kastellaankonna oma kohtuga. 1550. aastal oli majapidamisi 25.

Pärast *[[ancien régime]]* kokkuvarisemist kuulus küla 1798–1803 Helveetsia vabariigi ajal Lémani kantonisse, mis uue põhiseaduse jõustumisel läks Vaud' kantoni alla. Aastal 1798 määrati Belmont-sur-Yverdon Yverdoni ringkonna alla ning omandas 1803 kreisikeskuse staatuse. Aastal 1813 jagati seni ühiselt kasutatud varad Belmonti ja Gressy vahel.

1969. aastal suleti külakõrts, 1984. aastal toiduainetekauplus.
Arnold Nero

**Arnold Nero** (30. september 1905 – 13. september 1974 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Teenis Sõjavägede Staabi juurde kuuluvas Topo-Hüdrograafia Osakonnas.
Leonid Kolle

**Leonid Kolle** (kuni 25. veebruarini 1936 **Leonid Stepanov**; 29. aprill 1913 Venemaa – 7. jaanuar 1943 Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant, 1940).

1940. aasta 24. veebruaril ülendati ta lipnikust nooremleitnandiks. 

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu: Leonid Kolle
Johannes Aia

**Johannes Aia** (11. august 1895 Vee vald, Pärnumaa – 10. august 1941 Mammaste) oli Eesti sõjaväelane (major, 1936).

Teenis Vabadussõjas soomusrongil nr. 1 ja 1. ratsapolgus. 

1933. aastal abiellus ta Regiina Laats'iga (sündinud Madisson).

Langes lahingus. 

## Tunnustus
*Läti Karutapja ordeni III järk, 1924
*Poola Ratsaväe õppetsentrumi rinnamärk, 1930
*Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 1936

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu

## Viited
Aleksander Veelma

**Aleksander Veelma** (21. märts 1900 Jamburg – 10. jaanuar 1990 Ottawa) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Teenis Kaitseliidu Viru malevas.

## Tunnustus
*1939 Kotkaristi V klass

## Viited
Kalevi spordihall

**Kalevi spordihall** on spordihall Tallinnas aadressil Juhkentali 12, hall avati uuesti pärast renoveerimist 2017. aasta 5. mail. 

Spordihall on ehitatud 1962. aastal ja on arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all. Spordihalli on projekteerinud arhitektid Peeter Tarvas ja Uno Tölpus ning see avati pidulikult 24. novembril 1962. Spordihall on tuntud peamiselt korvpalliareenina, kuid seal tegeletakse ka kergejõustikuga. 

Hoone peasissekäigu kohal on modernistlik pannoo, mille vasakul poolel on kujutatud võimlejatüdruk lindiga ja paremal seisab kolm figuuri. Pannoo on kujundanud Valli Lember-Bogatkina ja Margareta Fuks.

Kalevi spordihalli esimene kasutaja oli Nõukogude Liidu Jääballett, mis esines seal suure eduga peaaegu kuu aega. Jääballeti piletite müügist laekunud summa kattis peaaegu täielikult ehituskulud, mis olid umbes 400 000 rubla. Sel ajal, kui Kalevi spordihall oli Tallinna suurimaid saale, korraldati seal peale spordivõistluste ka näiteks tantsuturniire, moedemonstratsioone ja muid meelelahutusüritusi, muuhulgas ka legendaarne rahvusvaheline džässifestival "Tallinn '67".

Spordihoone kuulus kuni 2009. aasta oktoobrini spordiseltsile Kalev, kuid kohtutäitur pani peahoone Tallinna kesklinnas ning spordihalli juurde kuuluva kinnistu spordiklubi võlgade katteks sundmüüki. Spordiseltsi Kalev esimehe Peeter Kreitzbergi sõnul otsustas 22. oktoobril 2009 kogunenud seltsi üldkogu võõrandada koos tagasiostmise õigusega sundmüügis olnud Kalevi kinnistud võlausaldajale. Spordihalli omanikuks sai Jaanus Glaase ettevõte OÜ Anemo Holding. 

2010. aastal ostis Tallinna linn Kalevi spordihalli endale. „Toonane, nii-öelda viimasel hetkel linna langetatud otsus oli ainuõige võimalus päästa üks meie spordiajaloo sümboleid, sest suure tõenäosusega oleks spordihall müüdud kinnisvaraarendajatele. Sel juhul me ei taasavaks täna ilmselt legendaarset spordihalli, vaid selle asemel küündiks kõrgustesse hotell või kortermaja,“ on Tallinna tegevlinnapea Taavi Aas kommenteerinud linna ostuotsust. 

Hoone renoveerimisel soojustati spordihalli välisseinad ja katus ning lammutati saalis olnud betoonist tribüünid. Spordisaali põrandapind viidi võrreldes varasemaga 90 cm madalamale. Sellega võideti nii palju põrandapinda, et spordihalli sai mahutada neli ristipidi täismõõdus korvpalliväljakut. Hallis on teleskooptribüünid 1780 istekohaga. Koos galeriidel olevate seisukohtadega mahutab hall ligikaudu 2000 pealtvaatajat. Renoveerimine maksis 8,6 miljonit eurot.  
## Vaata ka
*Spordikuulsuste park Kalevi Spordihalli ees Tiigiveski pargis
## Viited

## Välislingid
*Spordihalli koduleht
* 
* 
*Kultuuriministri 18. augusti 1997. a. määrus nr. 55 Riigi Teataja
*Balletist poksini, kergejõustikust rääkimata. Eesti Päevaleht, 16. jaanuar 2006
*Kalevi tenniseklubi uue halli ehitus algab järgmisel aastal. 26. jaanuar 2009
*Juhtimisvead ja valed otsused viisid Kalevi pankroti äärele. 11. september 2009
Heinrich Stunde

**Heinrich Stunde** VR II/3 (1935–1940 **Henn Sarmiste**; 11. november 1897 Narva – 24. aprill 1947 Minskist põhja pool) oli sõjaväelane Eestis (major) ja Saksamaal. 

Ta õppis Tallinna Reaalkoolis ja Sergejevi suurtükiväekoolis, teenis aastatel 1917–1918 Venemaa Keiserlikus armees. 

## Sõjaväelasena Eestis
Oktoobris 1919 lõpetas ta Eestis eksternina sõjakooli. Vabadussõjas teenis ta Aegnal ühes rannikupatareis rühmaülemana ja hiljem 2. kindluse raskesuurtükiväedivisjonis. Ta osales samuti lahingutes Tartu, Võru, Narva ja Jamburgi all. Hiljem teenis 1. diviisi 1. suurtükiväegrupi patareiülemana.

1930. aastast teenis ta Õhukaitse suurtükiväegrupis. 

Eestis toimunud nimede eestistamise kampaania ajal vahetas Heinrich Stunde 1935. aastal oma saksapärase nime Henn Sarmiste vastu.

## Saksamaal
1941. aastal lahkus ta Nachumsiedlungi käigus Saksamaale, kus võttis tagasi oma saksapärase nime Heinrich Stunde.

1941. aasta juunis osales major Stunde Saksamaal Berliini lähedal Stansdorfis alustatud Politseipataljon Ostlandi formeerimisel. See moodustati Saksamaale ümberasunutest baltisakslastest, pataljoni 1. kompanii koosnes Läti ning 2 ja 3. kompanii Eesti sakslastest. 

Pataljoniülemaks määrati endine Läti sõjaväe kolonel Herbert Braschnewitz (lätipäraselt *Herberts Brašnevics*) ning 2. ja 3. kompanii ülemaks Stunde. Väeosa moodustamisel lubati Saksa juhtkonna poolt kaasata üksus bolševismivastasesse võitlusse ja Eesti vabastamisse Teise maailmasõja käigus, kuid pärast üksuse moodustamist saadeti see Ukrainasse Rivnesse tagalajulgestuse ja politseiliste ülesannete täitmiseks. Ukrainas olid Eesti 2. kompanii ülem Paul Laamann ja 3. kompanii ülem Hugo Siim.

Aastatel 1942–1945 oli Stunde Saksa Riigi Propagandaministeeriumi Ida osakonna Informatsioonibüroo juht.

Teise maailmasõja lõpus 1945. aastal vahistati Stunde 24. mail 1945. aastal Berliinis Nõukogude julgeolekuorganite poolt. Talle mõisteti 24. veebruaril 1947 sõjakohtu poolt surmanuhtlus ning ta hukati 24. aprillil 1947 Minski lähedal.

## Tunnustus
*1921 tasuta maa normaaltalu mõõdus
*1925 Vabadusristi II liigi 3. järk

## Viited

## Välislingid
*Eesti ohvitseride andmekogu
*11. november Virumaal