open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaera-Jaan

"**Kaera-Jaan**" on eesti rahvalaul, mille järgi tantsitakse kaerajaani. 

Friedebert Tuglas on kirjutanud, et "Kaera-Jaanile" nime andnud mees oli Lääniste küla sepp Jaan Matson (1858–1921), hüüdnimega Kaera-Jaan. 1889. aastal juhtus temaga Ahja mõisas tüdrukuid passides mingi koomiline vahejuhtum, millest sepitseti pilkelaul algusridadega "Ai Kaara-Jaan, Kaara-Jaan, ai karga välla kaema". Algselt pikast ja ilmselt obstsöönse sisuga laulust jäi laiemalt levides alles vaid paar salmi. 

Laulu meloodia põhineb tõenäoliselt vanemal viisistandardil, millest kujunes välja praegune kadrillimeloodia. Sarnane viis on tuntud ka Leedus sõnadel: "Kiaulė grikiuos, kiaulė grikiuos, Paršai pastarnokuos...". Läti vastav tants ja meloodia on sõnadel "Cūkas driķos, Ar visiemi sivēniem...". 

Nii Läti kui Leedu variandi sõnad räägivad sigade põllult, aiast, või viljast väljaajamisest. Vastavasisuline redaktsioon on olemas ka Eestis. 

On tõenäoline, et laulu sõnade originaalversioon on parodeeritud ja ümber tehtud mõnest vanemast, praeguseks tundmatust või muundunud tantsulaulust. Laulusõnades esineva väljendi "Kaera-Jaan" asemel on üsna suurel osal laulu redaktsioonidest kasutusel väljend "kaera tsimm", "kaarasimm" vms, mis võib vihjata laulurefrääni sugulusele laulumängu "Sinimaniseele" ehk "Siimu sulane" (soomerootsi laulumäng "Simon i Sälle") sõnadega. Sõnaliide "-simm" või "-tsimm" tuleneb samast sõnatüvest, mis on praeguseks tuntud sõna "simman".

## Laulu sõnad

**"Kaera Jaan"**  
(Tänapäeval levinuim redaktsioon)

Kaera-Jaan, oi Kaera-Jaan,
oi karga välja kaema!
Kas on kesvad keerulised,
kaerad katsa kandilised!

Kaera-Jaan, oi Kaera-Jaan,
oi karga välja kaema!
Kas on kikas kaevu läinud,
Kaera-Jaan ta välja toonud!

Kaera-Jaan, oi Kaera-Jaan,
oi karga välja kaema!
Mis on Kaiel viga saanud,
et ta valjult kiljatanud.
 

1908. aastal laulikus "Uus Nalja-Laulik" ilmunud tekst, tõenäoliselt Jaan Moodise (Mootisse) redaktsioon, millel põhinevad praegu kasutusel olevad laulusõnad.
 
 
Kaera Jaan, oi Kaera Jaan
Oh karga välja kaema,
Kas on kesvad keerulised! 
Kaerad katsa kandilised!
 
Kaera Jaan, oi Kaera Jaan 
Oh karga välja kaema 
Kas on kikas kaevu läinud.
Kaera Jaani välja toonud!
 
Kaera Jaan, oi Kaera Jaan 
Oh karga välja kaema 
Mis on Kaiel viga saanud, 
Et ta valjust kiljatanud!
 
Kaera Jaan, oi Kaera Jaan 
Oh karga välja kaema 
Kes on Nunni nuuditanud, 
Kaera Jaani kooditanud!
 
Kaera Jaan, oi Kaera Jaan 
Oh karga välja kaema 
Kus sind neiukesed oot'vad 
Sinuga nad tantsi tahtvad!


Tekstifragment, mida mäletas Fr. Tuglase tädi Juuli Nigol.

Maril omma paksu sapsu. 
Kolli nurgan tõrdu takan — 
Ai kaeratsi, ai kaeratsi — 
Karga Marit kaema!

## Välislingid
*Päritud laul. Kaerajaan.
*Foto Jaan Matsonist Eesti Kirjandusmuuseumi portaalis "Kivike"
Narva värav

**Narva värav** on 1814. aastal rajatud võiduvärav (triumfikaar) Peterburis Streikide väljakul.

Värav rajati 1814. aastal keiser Aleksander I käsul Peterburi linnapiirile Narva kordoni juurde. Värav oli mõeldud 1812. aasta isamaasõjas Napoleon I-t võitnud Vene vägede auks, kes saabusid tagasi Euroopast pärast sõja lõppu 1814. aastal.

Esimene Triumfivärav ehitati 1814. aastal itaalia päritolu arhitekti Giacomo Quarenghi projekti järgi. Ajanappuse tõttu valmistati värav puidust ja alabastrist. Ajutistest materjalidest värav lagunes kiiresti.

Uue värava projekteeris juba vene päritolu arhitekt Vassili Stassov, kes säilitas Quarenghi kujundatud Triumfikaare idee, kuid ehitas selle veelgi suursugusema. 30 meetri kõrguse värava põhialusena kasutas ta tellistest laotud karkassi, mis kaeti vasega. 

Värava kohal koos võidujumalanna Nikega asetseva hobustegrupi lõi skulptor Peter Jakob Clodt von Jürgensburg.

Selle all asuval karniisil on kujutatud kaheksat võidu ja rahu vaimu, kelle vahel asetsevatele tahvlitele olid graveeritud võidukate lahingute ajad ja kohad.

Karniis toetub neljale suurele sambale, mille vahel asetsevad neli vene sõdalast muistses vanavene sõdalaserüüs, nende vahele tahvlitele olid kullaga graveeritud kõikide võidukas sõjakäigus osalenud polkude nimed.

Uus värav valmis 17. augustil 1834.

Selleks ajaks oli Peterburi linnapiir liikunud ringkanalist Narva kordonini ning Triumfiväravat hakati nimetama Narva väravaks. 

Värava sees asub ruumika keldriga kolmekorruseline hoone, kus asus kaua aega Peterburi linnaarhiiv, nüüd on seal aga näituseruumid.

## Välislingid
Fraktsioneeriv destillatsioon

**Fraktsioneeriv destillatsioon** on destillatsioonimeetod mõõdukalt erinevate keemistemperatuuridega vedelike lahutamiseks kasutades fraktsioneerimiskolonni (destillatsioonikolonni), milles toimub korduv aurustumine ja kondensatsioon.

Kui komponentide keemistemperatuurid ei erine piisavalt, siis ei õnnestu segu lahutada lihtdestillatsiooni abil. Fraktsioneeriva destillatsiooni puhul on laboratoorsetes seadmetes kasutusel deflegmaator (väike fraktsioneerimiskolonn), mis asetatakse destillatsioonikolvi peale.

Vedelike segu keemisel moodustuv aur on samuti komponentide segu. Fraktsioneerivas kolonnis aur jahtub, kondenseerub ja aurustub uuesti kooskõlas Raoult’i seadusega. Iga kondensatsiooni-aurustumise tsükliga aurufaas rikastub kergemaltkeeva komponendiga. Kolonni suur sisepind suurendab nende tsüklite arvu ja sellega parandab lahutamist. Seega kolonni allosas saavutab ülekaalu kõrgemaltkeev ja ülaosas kergemini keev komponent.

Kõige sagedamini kasutatakse nn. kuuskdeflegmaatorit (Vigreux kolonn). Joonisel on kolonn kujutatud destillatsioonikolvi peal koos pealisega. Suure sisepinna tõttu toimub deflegmaatoris aurude osaline kondenseerumine ning täielikum tasakaal allavoolava vedeliku (flegma) ja ülesliikuva auru vahel, koos sellega ka komponentide täielikum lahutumine. Flegma ja destillaadi suhe ei ole siin täpselt reguleeritav. Fraktsioneeriva destillatsiooni puhul on väga tähtis optimaalse destillatsioonikiiruse saavutamine. Liiga suure kiiruse (uppumine) ja liiga väikese kiiruse puhul langeb järsult deflegmaatori efektiivsus. Mida suurema efektiivsusega (pikem ja suurema sisepinnaga) on deflegmaator, seda puhtamad on fraktsioonid. Komponentide lahutamise efektiivsuse suurendamiseks kasutatakse kuuskdeflegmaatori asemel täidiskolonni, mis võib olla ühtlaselt täidetud näiteks klaaskuulikestega, klaastoru tükikestega jmt.

Väga lähedaste keemistemperatuuridega ainete lahutamiseks kasutatakse täiustatud fraktsioneerimistehnikat – rektifikatsiooni.

## Vaata ka
*Destillatsioon
*Rektifikatsioon
*Destillatsioonikolonn
*Jahuti
*Flegma
Veeaurudestillatsioon

**Veeaurudestillatsioon** on destillatsiooniprotsess, mida kasutatakse kõrgemalt keevate vedelike korral, mis normaalrõhul destilleerides hakkavad lagunema.

Veeaurudestillatsioon on kasutatav ainete eraldamiseks, mis on vees lahustumatud või raskesti lahustuvad. Eelduseks on eraldatava komponendi lenduvus koos veeauruga. Veeaurudestillatsioon võimaldab destilleerida aineid madalamal temperatuuril (praktiliselt 100&nbsp;°C) võrreldes nende keemistemperatuuriga normaalrõhul. Protsessi tulemusena saadakse destilleeritud aine segu veega, millest vesi tuleb hiljem eraldada.

1) Aine üleajamine vedelikust. Veeaurudestillatsiooni seade erineb lihtdestillatsiooni seadmest sellega, et destillatsioonikolvi põhja lähedale juhitakse toru kaudu tugev veeauru juga, mis genereeritakse  keevas veekolvis (nn veeauru moodul). Destilleerimiseks soojendatakse aurumoodulit (selleks võib olla suurema mahuga kolb, mis on varustatud kaitsetoruga) intensiivselt, et destilleeritavat segu läbiks tugev aurujuga. Vajadusel juhitakse aur läbi ülekuumendi, mis võimaldab suurendada destilleeritava aine kontsentratsiooni kondensaadis. Kolbi destilleeritava ainega soojendatakse ettevaatlikult, et kolvis olev vedeliku hulk ei suureneks. Destilleeritava segu üleviske vältimiseks võib kolvi ainega paigutada ka kaldu, nii et pritsmed ei satuks otse jahutisse. Destilleerimine lõpetatakse kui kondensaadis puudub destilleeritav aine ja kondensaat on muutunud läbipaistvaks.

Teada on aurudestillatsiooni variatsioon, kus farnesüülkloriid (C15H25Cl) destilleeriti etüleenglükooli aurudega vaakumis. Siin on tegu aine kaasdestillatsiooniga mitteseguneva vedelikuga.

2) Lenduvate ainete üleajamine tahkest materjalist. Veeaurudestillatsioon on üks põhilisi meetodeid eeterlike õlide eraldamiseks taimsest materjalist või taimsest materjalist pressitud õlist.  Kasutatakse kahesuguseid seadmeid: droog ja vesi pannakse koos destillatsioonikolbi või droog on eraldi anumas, millest juhitakse läbi veeaur.

Samaaegne destillatsioon-ekstraktsioon (SDE) on veeaurudestillatsiooni modifikatsioon, mille puhul jahuti allotsast püütakse hüdrofoobne veeauruga kaasadestilleerunud aine veega mitteseguneva orgaanilise lahustiga vastuvõtjasse.

## Vaata ka
*Destillatsioon
Van Jones

**Van Jones** (õieti Anthony Jones; sündinud 20. septembril 1968) on ameerika ühiskonnategelane ja kodanikuliikumise aktivist.

Märtsist septembrini 2009 oli ta Valge Maja keskkonnakvaliteedi nõukogu (*Council on Environmental Quality*, CEQ) "roheliste töökohtade" erinõunik.

## Elulugu
Jones sündis Lääne-Tennessee maapiirkonnas. Tema vanemad olid keskkooliõpetajad. Tema vanaisa oli kristliku metodistide episkopaalkiriku juht. Tal on kaksikõde Angela.

Lapsena oli Van oma õe sõnul tüüpiline nohik ja Van kinnitab seda ka ise. Kui vanemad kinkisid talle Luke Skywalkeri ja Han Solo nuku, ei pannud Van neid omavahel kaklema, vaid mängis, kuidas nad kandideerivad valitavasse ametisse.

Van lõpetas 1986 kohaliku keskkooli ja 1993 Yale'i ülikooli õigusteaduse alal ja asus seejärel elama San Franciscosse. 

Jones oli juba varakult äge kapitalismi kriitik. Rodney Kingi peksjate üle peetaval kohtuprotsessil osales ta veel õigusteaduse üliõpilane olles vabatahtliku vaatlejana. Ta osales pärast kohtuotsuse väljakuulutamist protestides ja vahistati ebaseaduslikult koos sadade teiste meeleavaldajatega, kuid vabastati süüdistust esitamata.

Seejärel Jones radikaliseerus, kuulutas end kommunistiks ja hakkas protestima politsei vägivalla vastu.. Ta asutas 1995 politsei vägivalla ohvrite abitelefoni ja nõustamiskeskuse. Esialgu oli see Juristide Tsiviilõiguste Kaitse Komitee projekt, kuid juba järgmiseks, 1996. aastaks oli see kasvanud nii suureks, et moodustati selliste keskuste katusorganisatsioon Ella Bakeri inimõiguste keskus.

Hiljem astus ta organisatsiooni Standing Together to Organize a Revolutionary Movement (STORM), mis "unistas mitmerassilisest sotsialistlikust utoopiast".

President Barack Obama nõunikuna sattus ta 2009. aastal avalikkuse teravdatud tähelepanu alla ründavate ja vihaste kommentaaride tõttu vabariiklaste aadressil, millest mitmed olid tehtud enne tema ametiaega presidendi nõunikuna. Muuhulgas toodi päevavalgele fakt, et 2004. aastal allkirjastas Van Jones veebilehe 911Truth.org algatatud vastuolulise petitsiooni. Petitsioonis nõuti George W. Bushi administratsiooni tegevusetuse uurimist 11. septembri terrorirünnakute ärahoidmisel, andes mõista, et Bushi valitsus võis terrorirünnakute ettevalmistamisest teadlik olla, kuid ei võtnud poliitilise kasu lõikamiseks midagi nende ärahoidmiseks ette. Vabariikliku Partei esindajad Kongressis nõudsid Jonesi tagasiastumist ja süüdistasid teda vasakäärmusluses.

Jones vastas algul neile rünnakutele ja paljastustele kahe avaliku vabandusega, kuid nende jätkudes teatas 5. septembril 2009, et astub ametist tagasi.

## Viited

## Välislingid

*Radical Influence? – Fox News.
Rajangu vald

**Rajangu vald** oli vald Pärnu maakonnas aastail 1939–1950.

Vald kuulus Riigivolikogu 38. valimisringkonda, kust valiti Oskar Gustavson, Abja põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda, Mõisaküla politseikomissari jaoskonda, Mõisaküla jaoskonnakohtu jaoskonda ja Viljandi 1. jaoskonna kohtu-uurija jaoskonda.

1. aprillil 1939 oli vallas 1702 elanikku.

Augustis 1944 nimetas Pärnu maavanem senise vallavanema Arnold Jänese asemele August Mürgi.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7.oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

12. Rajangu vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Laatre valla maa-alast; b) senise Abja valla Peraküla ja Sarja külade maa-aladest ning Mõisaküla linna ümbruse piirkonnast; c) senise Voltveti valla Räägu küla ja Voltveti metskonna Voltveti metsandiku kvartaalide nr. 328–350, 371, 372, 377, 378 ja 384 maa-aladest; d) senise senise Jäärja valla Romu, kahe Kõrvi, Kure, Vingi, Soo-Vingi, Uus-Vingi, Märksi, Mardi, Mardisaadu, Uue-Kaie, Vana-Kaie, Arjakse, Paistu, Põllu, Mälgu, Tammiku, Loksu, Kaie, Tamme, Sibula, Asula, Välipõllu, Nahtava ja Koidu talude ning Jäärja metskonna Jäärja metsandiku kvartaali nr. 85 maa-aladest.

## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine

1945 augustis moodustati Rajangu vallas Kangru külanõukogu keskusega Kangru külas ja Rajangu külanõukogu keskusega Mõisaküla linnas. 1950. aastal Rajangu vald likvideeriti ja selle alad arvati Abja rajooni koosseisu. 

## Viited
Saarde vald (1939)

**Saarde vald** oli vald Pärnu maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Kilingi valla maa-alast, välja arvatud Kabli ja Vingerja külade ning Kilingi metskonna Kikepere metsandiku kvartaalide nr. 1–18 ja Kilingi metskonna Kilingi metsandiku kvartaalide nr. 1–12 maa-alad, Rae küla piirkond kuni taludeni nr. A-198, A-199, 17-c, A-201, A-203, Lodja metskonna Lodja metsandiku kvartaalideni nr. 70, 71, 79, 80, 83–100 ja Laiksaare metskonna Laiksaare metsandiku kvartaalideni nr. 92 ja 94, kõik kaasa arvatud; senise Pati valla maa-alast, välja arvatud Rehemaa küla, Pati asunduse, Pati vallamaja piirkonna ja Raba küla talude nr. I–XI maa-alad; senise Jäärja valla maa-alast, välja arvatud Veelikse piirkond ja Romu, kahe Kõrvi, Kure, Vingi, Soo-Vingi, Uus-Vingi, Märksi, Mardi, Mardisaadu, Uue-Kaie, Vana-Kaie, Arjakse, Paistu, Põllu, Mälgu, Tammiku, Loksu, Kaie, Tamme, Sibula, Asula, Välipõllu, Nahtava ja Koidu talude ning Jäärja metskonna Jäärja metsandiku kvartaali nr. 85 maa-alad.

Vald kuulus Riigivolikogu 38. valimisringkonda, kust valiti Oskar Gustavson.
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
1945 augustis moodustati Saarde vallas Jäärja külanõukogu keskusega Jäärja külas, Kikepera külanõukogu keskusega Kikepera külas, Ristiküla külanõukogu keskusega Ristikülas ja Saarde külanõukogu keskusega Saarde külas. 1950. aastal Saarde vald likvideeriti. Jäärja, Ristiküla ja Saarde külanõukogud arvati Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu, Kikepera külanõukogu ala arvati Pärnu rajooni koosseisu. 

## Viited
Eerik Loorits

**Eerik Loorits** (kuni 1935. aastani **Erik Voldemar Loorits**; 8. jaanuar 1903 – 4. mai 1991 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

## Välislingid
*Foto
*Ohvitseride andmebaas
Ben Bernanke

**Ben Shalom Bernanke** [bön'änki] (sündinud 13. detsembril 1953 Augustas Georgia osariigis) on juudi päritolu Ameerika Ühendriikide majandusteadlane. Ta oli 1. veebruarist 2006 kuni 3. veebruarini 2014 USA Föderaalreservi juhatuse esimees. 2022. aastal pälvis ta koos Douglas W. Diamondi ja Philip Dybvigiga Rootsi Panga auhinna majandusteaduses Alfred Nobeli mälestuseks.

## Elulugu
Ben Bernanke sündis Georgia osariigis Augustas, kuid kasvas üles Lõuna-Carolina osariigis Dillonis. Tema isa oli farmatseut, pidas oma rohupoodi ning juhtis osalise tööajaga kohalikku teatrit. Ema oli enne Beni sündi olnud kooliõpetaja, kuid hiljem asus ka tema tööle pereäris.

Aastal 1975 kaitses ta Harvardi Ülikoolis bakalaureuse- ja 1979 Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis doktorikraadi majandusteaduse alal. Ta on töötanud Stanfordi, Princetoni ja New Yorgi Ülikooli ning MIT õppejõuna.

Ta on pidanud Londoni Majanduskoolis hulgaliselt loenguid rahanduse teooriast. Ta on kirjutanud makroökonoomika kohta 3 raamatut ja mikroökonoomika kohta ühe. Ta oli Riikliku Majandusuuringute Büroo rahamajanduse programmi direktor ja ajakirja American Economic Review toimetaja. Ta kuulub maailma 50 kõige enam avaldatud majandusteadlase hulka.

Alates 2002. aastast on ta olnud USA keskpanga Föderaalreservi juhatuse liige. Juunist 2005 kuni jaanuarini 2006 oli ta presidendi majandusnõunike komisjoni esimees. 

Aastal 2006 sai Ben Bernanke neljaks aastaks Föderaalreservi juhiks. Augustis 2009 nimetati ta ametisse ka järgmiseks ametiajaks, mis algas 2010. aastal.

## Tunnustus
Ben Shalom Bernanke valiti 2006. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

Detsembris 2009 nimetas ajakiri Time Ben Bernanke aasta inimeseks.

## Isiklikku
Ben Bernanke on abielus Anna Friedmanniga. Neil on kaks last.

## Välislingid
* Elulugu Föderaalreservi lehel
Aafrika Ühtsuse Organisatsioon

**Aafrika Ühtsuse Organisatsioon** lühendatult **AÜO** (inglise **Organisation of African Unity** (lühend OAU), prantsuse **Organisation de l'Unité Africaine** (lühend OUA) oli enamikku Aafrika riike ühendav rahvusvaheline organisatsioon, mis tegutses 25. maist 1963 kuni 9. juulini 2002. See asendati Aafrika Liiduga.
Aakre külanõukogu

**Aakre külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1973.

Aakre külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Aakre valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus algselt Palamuste külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aakre külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Aakre külanõukoguga likvideeritud Pühaste külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides kolhoos "Võit» ja Aakre kolhoos. Külanõukogu keskus asus siis Aakre külas.

Seoses Elva rajooni likvideerimisega 1962. aastal arvati Aakre külanõukogu Valga rajooni koosseisu.

Aakre külanõukogu likvideeriti 1973. aastal ja selle territoorium liideti Puka külanõukoguga.

## Aakre  külanõukogu 1967. aasta seisuga
Külanõukogu asus Valga rajooni põhjaosas Otepää kõrgustiku lääneserval ja Väike-Emajõe orundi idaserval. Ta hõlmas osa praeguse Elva valla alast.

Pindala oli 87,2&nbsp;km², elanike arv 836.

Külanõukogu keskus oli Kivirehel (Aakre mõisa keskus).

### Külad
*Helmi
*Järve
*Kana
*Kivirehe
*Laane
*Laksi
*Leesiku
*Matu
*Niguri
*Palamuste
*Pedaste
*Pikasilla
*Purtsi
*Põhu
*Pühaste
*Rebaste
*Rootsi
*Sauniku
*Sootla
*Turbasöödi
*Tuuse
*Undi
*Veere
*Väljaotsa
*Ägli

### Asutused
*Aakre kolhoos (keskus Matul)
*Elva metsamajand
*Aakre Algkool
*Aakre raamatukogu
*Rebaste kultuurimaja
*Pühaste raamatukogu

## Viited

## Kirjandus
*ENE 1. väljaanne, 1. köide, 1968, lk 20
*ENE 1. väljaanne, lisaköide, lk 8
Puhja vald (1939)

**Puhja vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950.

Esimene vallavanem oli I Riiginõukogu liige Leopold Antik, 15. detsembril 1939 valiti ta tagasi häältega 7:5. 

Vald kuulus Riigivolikogu 55. valimisringkonda, kust valiti Mart Rõigas.

Jaanuaris 1940 taotles Puhja vallavolikogu õigust vallas maksma panna alkohoolsete jookide müügi keeldu   

13. septembril 1945 moodustati vallas Puhja külanõukogu, Vihavu külanõukogu ja Ulila külanõukogu. 

## Tuntud elanikke
* Gustav Jonson 

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

27. Puhja vald – piirkonnaga, mis moodustub: a) senise Kavilda valla maa-alast, välja arvatud Palupõhja küla talude nr. A-236–A-243 ja Põltsamaa metskonna Põltsamaa metsandiku kvartaalide nr. 141 ja 161 maa-alad; b) senise Ulila valla maa-alast; c) senise Rannu valla Kaugessaare küla talude nr. A-56–A-59 maa-aladest.

## Viited
Sergei Mihhalkov

**Sergei Vladimirovitš Mihhalkov** (vene Сергей Владимирович Михалков; 13. märts (28. veebruar vkj) 1913 Moskva – 27. august 2009 Moskva) oli vene proosakirjanik ja luuletaja.

Ta kirjutas Garold El-Registaniga kahasse Nõukogude Liidu hümni sõnad, mida kasutati alates 1944. aastast. 1977. aastal Mihhalkov uuendas hümni sõnu, jättes sealt välja Stalini nime.

Stalini preemia lasteluuletuste eest (1941) ning näidendite "Ilja Golovin" ja "Ma tahan koju" eest (1950).

Ta on ka 2000. aastast kasutatava Venemaa hümni sõnade autor.

## Tunnustus
*2008 – Püha apostli Andreas Esmakutsutu orden (nr 13)
Sõvaš

**Sõvaš** ehk **Mädameri** (ukraina keeles Сиваш, Гниле Море; vene keeles Сиваш (**Sivaš**), Гнилое море; krimmitatari *Sıvaş*, *Çürük Deñiz*) on limaan, mis eraldab Krimmi poolsaart Euraasia mandriosast. 

Idas on ta Aasovi merest eraldatud Arabati säärega ning ühendatud Genitšeski väinaga. Läänes on limaan Mustast merest eraldatud Perekopi maakitsusega. 

Poolsaared jagavad Sõvaši 11 väiksemaks mõrusoolase veega laheks. Need on kõik madalad, sügavus kuni 3,5 m. Sõvaši pikkus on umbes 200 km, lauis on 2 kuni 35 km. Sügavus ja pindala kõiguvad ajuvee ja paguvee tõttu, pindala on keskmiselt umbes 2500 km², sellest umbes 100 km² kuulub saartele ja 560 km² katab vesi ajutiselt. 

Sõvašši suubub Salgir, mis on veevaene nagu ka muud Sõvašši suubuvad ojad ja uhtorud. Kuiva kliima, suure auramise ja väheste sademete tõttu voolab riimvesi Aasovi merest Sõvašši, kus soolade kontsentratsioon kasvab ning on alates 22‰ lahe põhjaosas kuni 87‰ lahe lõunaosas, lahe lääneosas ületab soolsus 100‰. Vesi sisaldab naatrium-, kaalium- ja magneesiumkloriidi, magneesiumsulfaati ja -bromiidi.

Sõvaši rannik on madal, tasane ja rabane, suvel katab neid soolade kiht. Lahe põhi on kaetud kuni 5 m paksuse mudakihiga.

Sõvaši soolade üldvarud on umbes 200 miljonit tonni. Nende varude baasil on rajatud Perekopi broomitehas, tehas Krimmi Titaan (toodab titaandioksiidi ja fosforväetisi) ning Krimmi soodatehas.

Tšongari juures ületab Sõvaši raudteesild.
Chesterfieldi saared

**Chesterfieldi saared** (prantsuse *îles Chesterfield*) on asustamata atoll Korallimeres. See on Uus-Kaledoonia osa ja kuulub Prantsusmaale.

Saared asuvad 550 km Uus-Kaledoonia põhisaarest loodes. Nad hõlmavad 120 km pikkuse ja 70 km laiuse maa-ala 19. ja 22. lõunalaiuse ning 158. ja 160. idapikkuse vahel, millel on 11 saart ja palju korallriffe. Nad asuvad poolel teel Austraaliast Uus-Kaledooniasse ja on Prantsusmaa valduste läänepiiril: kõik veelgi enam läänes asuvad rifid kuuluvad Austraaliale.

Bellona riff asub Chesterfieldi saartest 60 km lõuna poole. See on Chesterfieldi saartest geoloogiliselt eraldatud, kuid harilikult käsitletakse neid koos. Bellona riffi ei tohi ära segada Bellona saarega, mis asub üsna lähedal, umbes 11° lõunalaiust ja 160° idapikkust ning kuulub Saalomoni Saartele Rennelli ja Bellona provintsi.

Saarte pindala on umbes 1 km². Laiud on kõik madalad ja kuuluvad Prantsusmaale.

Chesterfieldi laguun asub 19° ja 20° 30' lõunalaiuse ning 158° 10' ja 159° idapikkuse vahel. Laguuni ümbritsevad rifid, milles on laiad avad. Teistmoodi näeb välja laguuni idakülg, kus on enam kui 30 kilomeetri laiune ava. Laguun on suhteliselt sügav: tema keskmine sügavus on 51 meetrit. Lõunas on ta madalam, põhjas sügavam.

## Ajalugu

Esimesena avastati neist saartest Booby riff, mis kuulub Bellona rahude hulka ja on neist üks keskmisi. Selle avastas 1790 Henry Lidgbird Ball teel Sydneyst Bataaviasse (tänapäeva Jakarta). Sellest lõunas olevad rifid avastas veebruaris ja märtsis 1793 Mathew Boyd, kes vangilaeval Bellona sõitis Sydneyst Kantonisse (tänapäeva Guangzhou). Laeva järgi ongi need rahud nimetatud.

1794. aasta juunis randus William Wright Bampton viieks päevaks Chesterfieldi saartele, sõitis esimese eurooplasena saarele (tal oli kaasas indialane Shah Hormuzeer) ning teatas laeva logiraamatus kahest saarest puude ja "hulga eri liiki lindudega laeva ümber, kusjuures mitut neist linnuliikidest võib kohata Norfolki saarel". Laeva järgi ongi need saared nimetatud.

Chesterfieldi saartel ja Bellona rifil on karile jooksnud palju laevu, millest esimene oli "Chesterfield". Lisaks on teada veel 18 laevahukku, kõik aastatel 1831–1896.

Saared jäävad laevatee äärde, mis ühendab Austraaliat India ja Hiinaga. Samuti käisid sealkandis vaalapüüdjad. Saartelt korjati kilpkonnamune ja guaanot.

1877 saatis Uus-Kaledoonia kuberner sõjalaeva, kes saared Prantsusmaa valdusse võttis. Guaanovarudeks hinnati 185 000 m³ ja mõnisada tonni teistel saartel. Guaano fosfaadisisalduseks mõõdeti 40–62%. Prantslased käivitasid 1879 guaano kogumise ja 1888. aastal olid saare varud ammendatud. Seejärel jäeti saared maha. Alles 1939 heisati saarele Prantsusmaa lipp.

Septembris 1944 asutasid ameeriklased Pika saare (Long Island) lõunaossa automaatse meteoroloogiajaama. Pärast sõja lõppu see likvideeriti. Järgmise meteoroloogiajaama rajasid prantslased novembris 1968 laguuni lõunaserval asuvale Haagi saarele (Loop Island) ja see töötab siiamaale. Sellest ajast külastatakse saart korrapäraselt, sest jaama on vaja aeg-ajalt hooldada. Lisaks on saarel toimunud bioloogilised, magnetoloogilised ja seismilised uuringud.
Charlie inglid (film)

"**Charlie inglid**" (inglise "**Charlie's Angels**") on 2000. aastal valminud Ameerika Ühendriikide märulikomöödia, mille tootjad olid Columbia Pictures, Global Entertainment Productions, Tall Tree Productions ja Drew Barrymore'i Flower Films.
Mask (film)

**"Mask"** (inglise "The Mask") on Ameerika Ühendriikides 1994. aastal valminud märulikomöödia. Film põhineb samanimelisel koomiksil, mida andis välja kirjastus Dark Horse Comics. Filmi režissöör on Chuck Russell ning produtsendid Dark Horse Entertainment ja New Line Cinema. 

Peaosades on Jim Carrey Stanley Ipkissina ning Cameron Diaz, kes tegi oma debüüdi Tina Carlyle'ina.
Aleksander Laak

**Aleksander Laak** (11. august (vkj) / 24. august 1907 Nenu küla, Uuemõisa vald, Pöide kihelkond, Saaremaa – 6. september 1960 Winnipeg, Kanada) oli Eesti sõjaväelane (leitnant) ning Eesti Julgeolekupolitsei ja SD juhtivametnik, väidetav sõjakurjategija.

Ta lõpetas 1927. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi reaalharu.

Suvesõja ajal 1941. aastal oli ta partisan ning teenis hiljem Läänemaa Omakaitses, olles selle staabi operatiivosakonna ülem. 

Saksa teise okupatsiooni määrati ta 1942. aastal ajal juhtima koonduslaagrit. 

1944. aastal teenis ta Eesti Jupo ja SD SD-kompanii juhina ning tegutses partisanivastastes tagala julgestusaktsioonides Neveli piirkonnas Leningradi oblastis.

## Viited

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918-1940
*Jonathan Freedland: "Revenge". The Guardian, 26. juuli 2008 
*"Juudid pidasid Kalevi-Liiva koonduslaagri komandandi üle omakohut". Eesti Ekspress, 29. juuli 2008
Pae järv

**Pae järv** (ka ehk **Pae karjäär** või **Lõunamurru järv** või **Lasnamäe karjäär**) on tehisjärv Tallinnas Lasnamäel. 

Järve pindala on 8,6 ha. Järvel on kaks saart.
Sügavus kohati kuni 10 m.

Veekogu on moodustunud lubjakivi kaevandamise tagajärjel.

Veekogu ümbritseb Paepark.


File:Lasnamae karjaar1.jpg|Vaade Pallasti silla poolt
File:Lasnamae karjaar2.jpg|Läänes asuv laid
File:Lasnamae karjaar3.jpg|Vaade edela poolt
File:Lasnamae karjaar4.jpg|Idas asuv laid


## Viited
Kimmikiil

**Kimmikiil** on laeva või muu veesõiduki kere välisküljel allpool veeliini tavaliselt kimmi piirkonnas kerepinnaga risti asetsev horisontaalne kitsam riba või tala, mille eesmärk on vähendada külgsuunalist õõtsumist ehk lengerdamist. 

## Vaata ka
* Kiil
* Tääv
Nõmmeküünal

**Nõmmeküünal** (*Richea*) on kanarbikuliste sugukonda kuuluv igihaljaste põõsaste (mõnikord puude) perekond.

Perekonnas on 11 liiki, millest 9 on Tasmaania niiskete vihmametsade ja edelaosa endeemid ning 2 Kagu-Austraalia endeemid.

Richea on saanud ladinakeelse liiginime prantsuse botaaniku ja entomoloogi Claude Antoine Gaspard Riche'i (1762–1797) järgi, kes osales Prantsusmaa ekspeditsioonil Austraaliasse.

Seda perekonda ei tohi segi ajada perekonnaga *Riccia*, mis kuulub hoopis helviksammaltaimede hulka.

Nõmmeküünlale on iseloomulikud pikad kitsad lehed, mis meenutavad aaloed, tääkliiliat ja teisi üheidulehelisi. Lehetupp on lai, leherood paralleelsed. Lehe pikkus võib ulatuda sentimeetrist meetrini. Lehetipud on jäigad ja teravad. Leheserv on sageli saagjas.

Õied on koondunud kobarõisikusse ehk tähka. Õisikud on sirged ja kasvavad okste otstesse lehtede kohale. Õied on telgsümmeetrilised ja viie tolmukaga. Õied on heledad, mitte tingimata valged, vaid võivad olla ka roosad, kollased või kreemikad. Seevastu kandelehed on sageli eredalt värvunud: kollased, oranžid, punased. Õitsemine algab suve hakul, mõned liigid õitsevad hiljem.

Taimed kasvavad mitme meetri, isegi kuni 15 meetri kõrguseks.

Mõnda nõmmeküünlaliiki, eriti *R. dracophylla*t ja *R. pandanifolia*'t, kasvatatakse ilutaimena.

## Liigid
**[[Richea acerosa]]* (Lindl.) F.Muell.
**[[Richea alpina]]* Menadue 
**Richea continentis* B.L.Burtt – alpi nõmmeküünal (Austraalias)
**[[Richea dracophylla]]* R.Br.
**[[Richea gunnii]]* Hook.f. 
**[[Richea milliganii]]* (Hook.f.) F.Muell.
**Richea pandanifolia* Hook.f. – pandanilehine nõmmeküünal 
**[[Richea procera]]* (F.Muell.) F.Muell.
**[[Richea scoparia]]* Hook.f.
**[[Richea sprengelioides]]* (R.Br.) F.Muell.
**[[Richea victoriana]]* Menadue (Austraalias)
Paljassaare laht

**Paljassaare laht** on laht Tallinnas, Kopli ja Paljassaare poolsaare vahel.

See on osa Tallinna lahest. Paljassaare lahe pindala on 544 ha.


Tallinna lahe osad.JPG|Paljassaare lahe asukoht
Paljassaare laht.jpg|Vaade Paljassaare lahele Kopli poolt


## Välislingid
*
Jason Carter

**Jason Carter** (sündinud 1969) on Briti kitarrist.

Alustas elektrikitarristina, kuid tema rokikarjäär lõppes 1980. aastatel. Ta tunneb huvi kaugete maade ja väärikate traditsioonide vastu, katsetab eri stiile, eksootilisi helilaade ja vaba häälestust. Flamenkokitarri ehitas talle Hispaania meister Antonio Montero, Iraanis valmistatud udi (lühikese kaela ja nelja keelega pill, mida mängitakse lipitsaga) kinkis talle Saudi Araabia kultuuriminister isiklikult. 

Tema inspiratsiooniallikas on harf-kitarr. Sellele pillile kirjutatud lugudest on valmimas Jason Carteri järgmine (15.) heliplaat.

## Diskograafia
*"Duet For One" (Inovatus Music 1993)
*"Indian Interlude" (Sony India 1994)
*"The Pathway" (Get Real 1995
*"Entrada Salida?" (ARC Music 1995)
*"Kindred Spirits" (ARC Music 1997)
*"Simply Flamenco" (EMI USA 1998)
*"Eclipse" (ARC Music 1999)
*"Evocativa" (ARC Music 2000)
*"Boccherini Guitar Quintets" (ASV Records 2000)
*"Elements" (ARC Music 2001)
*"The Colour of Silence" (Inovatus Music 2002)
*"Shamal" (Inovatus Music 2004)
*"Helsinki Project (Naim Audio 2007)
*"The Embrace (Infinity, Greece 2008)

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Jason Carter rändab harf-kitarriga Eestis, *Õhtuleht*, 28. august 2009
Augusta (Georgia)

**Augusta** on linn Ameerika Ühendriikides Georgia osariigis Augusta-Richmondi maakonnas.

Augusta asub Savannah' jõe ääres, Lõuna-Carolina osariigi piiril. Linna geograafilised koordinaadid on .

Praeguse Augusta kohal oli indiaanlaste jõeületuskoht. Asula rajati sinna 1730. aastatel. Iseseisvussõja ajal, kui Briti väed tollase pealinna Savannah' vallutasid, oli Augusta lühikest aega ka osariigi pealinn. Seejärel oli linn kuni kodusõjani üks suuremaid tekstiiltoodete, püssirohu ja paberi tootjaid.

Tänapäeval on Augusta tuntud muu hulgas ühe suurema golfiturniiri, iga aasta aprillis toimuva Masters Tournamenti korralduskohana.

Aastal 1996 liitus seni maakonna halduskeskus ja iseseisev haldusüksus olnud Augusta linn suurema osaga Richmondi maakonnast (endisse maakonda kuulunud Hephzibah' ja Blythe'i linn eelistasid mitte liituda) ning moodustus uus omavalitsusüksus – Augusta-Richmondi maakond.

## Viited
Augusta-Richmondi maakond

**Augusta-Richmondi maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Georgia osariigis.

Augusta-Richmondi maakond asub Lõuna-Carolina osariigi piiril. Ta piirneb kirdes Savannah' jõega.

Maakonna pindala on 793 km² ja arvestuslik elanike arv 2008. aastal oli 192 851.

Augusta-Richmondi maakond moodustus, kui aastal 1996 liitusid Augusta linn ja suurem osa Richmondi maakonnast (endisse maakonda kuulunud Hephzibah' ja Blythe'i linn eelistasid mitte liituda).

Maakonna suurim linn on Augusta.

## Välislingid
*Augusta-Richmondi maakonna koduleht
Aakre raudteepeatus

**Aakre raudteepeatus** oli raudteepeatus Tartu–Valga raudteel tänapäeva Otepää valla Kähri külas Elva valla Palamuste küla piiril. Ajaloolise haldusjaotuse järgi asus peatus Tartumaal Rõngu kihelkonnas Aakre vallas.

Aakre peatuskoht avati 1930. aasta 1. aprillil senise Astuvere peatuskoha asemele. Algselt oli tegemist nõudepeatusega. 1940. aastal oli Aakre Aakre vallas Tartumaal raudteepolitsei Valga jaoskonna Elva rajoonis. 

Peatus asus Palupera ja Puka raudteejaama vahel (kilometraaž 470,85), 39,5 km kaugusel Valgast.

Viimane reisirong peatus Aakre raudteepeatuses 2008. aastal, enne Tartu–Valga raudtee remonti, mille ajaks suleti reisirongiliiklus. Pärast rongiliikluse taastamist (2010) reisirongid enam Aakre peatuses majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi otsuse järgi ei peatunud. Peatuskoht suleti seda kasutavate reisijate vähesuse tõttu.

Aakre raudteepeatuses oli madal, 20 cm kõrgune ja 30 meetri pikkune perroon ja ootepaviljon (ehitati 1940. aastatel), mis lammutati raudteelõigu remondi ajal 2009. aastal.

## Vaata ka
*Aakre

## Viited
Vennaru peakraav

**Vennaru peakraav** on paremalt Pühaste ojja suubuv vooluveekogu Võrtsjärve alamvesikonnas Elva vallas Aakres ja Pühastes.

Peakraavi pikkus on 3,2 km. Kraav suubub Pühaste ojja 6,5 km kaugusel selle suudmest.
Matu

**Matu** oli küla Rõngu kihelkonnas, tänapäeval on endine küla Tartu maakonnas Elva vallas Aakre küla osa Aakre mõisa keskusest kirdes.

Küla nimi tuleb eesnimest, mis oli Matt(h)euse ja Matt(h)iase lühendeid.

Matul on olnud Aakre kolhoosi keskus, kus praegu paikneb Aakre raamatukogu.

## Vaata ka
*Matu-Kopsu tee

## Viited
Aakre Lasteaed-Algkool

**Aakre Lasteaed-Algkool** oli lasteaed-algkool Tartumaal Elva vallas Aakre külas endise Aakre mõisa peahoones. Kool suleti 1. septembril 2022.

## Ajalugu
Andmed haridustegevuse kohta Aakre külas pärinevad 1731. aastast.       

1920. aastal viidi endisesse Aakre mõisa peahoonesse üle mahapõlenud Põhu kool **Aakre Põhu algkooli** nime all. 1923. aastal oli kooli nimi juba **Aakre 6-klassiline Algkool**. 1934. aastal ehitati hoone Tartu linnaarhitekti Arnold Matteuse projekti järgi kooliks ümber. Selleks kasutas vallavalitsus riiklikku odavaprotsendilist laenu tähtajaga 40 aastat.      

1944. aastal nimetati kool ümber **Aakre Mittetäielikuks Keskkooliks**. 1962/1963. õppeaastal oli koolis ka 8. klass (õpilasi oli 220, mis oli suurim õpilaste arv). 1964. aastaks oli jäänud neli klassi ja kool nimetati ümber **Aakre Algkooliks**. 1969. aastast jäi kolm klassi. 1973. aastal kool suleti ja selle asemel tegutses Aakre mõisa peahoones mõnda aega Aakre Eriinternaatkool.

Pärast remonti avati mõisas 1988. aastal taas **Aakre Lasteaed-Algkool**. Kool suleti 1. septembril 2022. 

## Vaata ka
*Aakre Eriinternaatkool

## Viited
Raua

**Raua** on asum Tallinnas Kesklinna linnaosas. Asum piirneb Sadama, Kadrioru, Torupilli ja Kompassi asumiga. 

Raua asumi peamine haljasala on Raua haljak.

Raua asum on saanud nime Raua tänava järgi, mille nimi oli kasutusel juba 20. sajandi algul. Raua tänava nimi mõjutas ka seda, millised nimed anti teistele tänavatele (Vase tänav, Hõbeda tänav jm).

## Elanikkond

Raua asumi rahvaarv suurenes aastatel 2012–2016 väga kiiresti. 2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 18–22%, üle 68aastased 10–19%.

## Haridus ja kultuur
Raua asumis asub kaks kooli: Tallinna 21. Kool ja Tallinna Soome Kool.

## Raua asumi tänavad
Raua asumis asuvad Friedrich Robert Faehlmanni tänav, Gonsiori tänav, Hõbeda tänav, Kollane tänav, Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav, Narva maantee, Jaan Poska tänav, Pronksi tänav, Raua põik, Raua tänav, Terase tänav, Tina tänav, Rudolf Tobiase tänav, Vase tänav, Jüri Vilmsi tänav.

## Galerii

Tallinn Raua1.jpg|Raua tänav
Tallinn, elamu Narva mnt 26, 19. saj lõpp (1).jpg|Tallinn, elamu Narva mnt 26, 19. saj lõpp 
Tallinn, maja, kus alates 1873. aastast asub apteek (1).jpg|Tallinn, maja, kus alates 1873. aastast asub apteek 
Tallinn, elamu Raua 39, 1912-1913 (1).jpg|Tallinn, elamu Raua 39, 1912–1913 
Tallinn, maja, kus aastail 1938-1970 elas Andres Särev ja 1920-1930 Jaan Soots (1).jpg|Maja Tallinnas, kus aastail 1938–1970 elas Andres Särev ja 1920–1930 Jaan Soots 
Tallinna 21. Keskkool.jpg|Tallinna 21. Keskkool


## Ajalugu

Raua asum kujunes välja Kompassi ja Kadrioru asumi kokkukasvamise tulemusel. Vanadelt õhufotodelt on näha, kuidas nende kahe asumi vaheline tühimik hakkas järk-järgult vähenema. Kuna Raua asumi piirkond hoonestati suhteliselt hilja, on sealsete majade korterid üldiselt avaramad ja parema ehituskvaliteediga.

Asumi kõige vanemad majad asusid 18. sajandi lõpus ja 19. sajandi alguses J. Vilmsi, Hõbeda ja F. R. Faehlmanni tänava piirkonnas, mida kutsuti uueks slobodaaks ehk uueks aguliks. Raua asumis on mitmeid arhitektuuriliselt väärtuslikke maju. Oluliseks peetakse näiteks 1912. aastal valminud heimatstiilis kahekorruselisi puumaju (Raua 41–47), 1913. aastal rajatud neljakorruselist üürimaja, mis ehitati arhitekt Karl Burmani projekti järgi (Raua 39), ning 1939. aastal valminud tuletõrjehoonet (Raua 2).

Raua asumis on tegutsenud mitmeid riigi- ja linnaasutusi. 1950. aastal valminud Gonsiori 29 haldushoones asus algselt Põlevkivi- ja Keemiatööstuse Rahvakomissariaat, kuid hiljem on selles majas tegutsenud mitu ministeeriumi. Kuni 2017. aastani asus selles majas sotsiaalministeerium.



TLA_1465_1_550_Narva_mnt_39_43_2_04_1939_fotogr_E_Brockner.jpg|Narva mnt 39, 43 (1939)
File:TLA_1465_1_560_Narva_mnt_ja_Kreutzwaldi_tn_nurk_15_04_1939_E_Brockner.jpg|Narva maantee ja Kreutzwaldi tänava nurk (1939)
TLA_1465_1_562_Narva_mnt_50_15_04_1939_fotogr_E_Brockner.jpg|Narva mnt 50 (1939)
TLA_1465_1_561_Narva_mnt_44_15_04_1939_fotogr_E_Brockner.jpg|Narva mnt 44 (1939)


## Viited

## Välislingid
*Ilja Sundelevitš, Raua tänava kant
Katlavinn

**Katlavinn** on seade, mille abil saab kergesti liigutada katelt tule kohale ja kohalt.

Vinna pööratakse horisontaalselt, nii et katla liigutamiseks vajalik jõud on palju väiksem, kui see oleks katla tõstmise korral.

Katlavinna küljes rippus katlakook.

## Vaata ka
* Katlaahel
* Katlakook
* Katlapuu
* Kolmjalg
* Pada
* Pajapink
* Pajarõngas
* Vinn

## Viited
Euroopa Filmiakadeemia

**Euroopa Filmiakadeemia** on 1988. aastal asutatud Euroopa filmiloojate ühendus, mis annab välja Euroopa Filmiakadeemia auhinda.

Euroopa Filmiakadeemia otsustas 1. detsembril 2007, et 2010. aasta Euroopa filmiauhindade üleandmise tseremoonia toimub Tallinnas. Igal aastal detsembri esimesel nädalal toimuva Euroopa filmiauhindade üleandmise tseremoonia korraldusõigused on jagatud nii, et üle aasta korraldatakse üritus Berliinis ning vahele jäävatel aastatel mõnes teises Euroopa linnas. 2007. aastal toimus tseremoonia 1. detsembril Berliinis. 2006. aastal võõrustas filmiüritust Varssavi ja 2008. aastal antakse auhinnad kätte Kopenhaagenis. 

## Viited
Rektifikatsioon

**Rektifikatsioon** ehk **rektifitseerimine** on fraktsioneeriva destillatsiooni meetod lähedase keemistemperatuuriga vedelike lahutamiseks kasutades rektifikatsioonikolonni, milles toimub mitmekordne aurustumine ja kondensatsioon. Rektifikatsioonikolonni juurde kuulub kolonni pealis, mis võimaldab reguleerida tagasijooksu (flegma) ning destillaadi (rektifikaadi) hulkade suhet. Nii saab valida optimaalsed tingimused komponentide lahutamiseks ja lahutumine on palju täielikum, võrreldes teiste destillatsioonimeetoditega.

Rektifikatsiooniseade koosneb järgmistest osadest: kolb vedeliku aurustamiseks, rektifikatsioonikolonn koos teda ümbritseva kestaga (soojusisolatsioon), kolonni pea, termomeeter, jahuti , klapp (tagasijooksu reguleerimiseks), allonž  ja vastuvõtukolb. Laboratoorsetes kolonnides kasutatakse tavaliselt mingit inertset täidist (näiteks klaastoru tükikesed), tööstuslike seadmete juurde kuuluvad enamasti taldrikkolonnid. Rektifikatsioonikolonni efektiivsus sõltub selle pikkusest ja kolonni täidise võimest viia kontakti tõusev aurufaas ja allavalguv vedelfaas.

Aurud, mis tekivad kolvis vedeliku keemisel, tõusevad üles piki kolonni ning jahtuvad osaliselt. Kondenseerub peamiselt raskemini lenduv komponent. Aurud, mis jõuavad kolonni peasse (peamiselt kergemini lenduv komponent), kondenseeruvad seal täielikult. Tekkiv kondensaat voolab osaliselt kolonni tagasi (flegma), osaliselt juhitakse vastuvõtunõusse, sõltuvalt sellest, kui palju on avatud kolonni peas olev klapp. Suhet flegma hulk / rektifikaadi hulk  nimetatakse tagasijooksusuhteks e. flegmaarvuks:

::FA = Flegma hulk / Rektifikaadi hulk

Kolonnis puutub allavoolav vedelik (flegma) kokku ülesliikuvate aurudega, mis võtavad temast täiendavalt kaasa kergesti lenduva komponendi. Samal ajal peseb vedelik aurudest välja raskemini lenduvat komponenti. Kolonni peasse jõuab puhtam kergemini lenduv komponent.

Rektifikatsiooniprotsessi alguses tuleb kolonn viia režiimi. Kolonni peas oleva klapi või kraani abil destillaadi väljavõtt suletakse ja flegmaarv reguleeritakse  alles siis, kui toimub  tagasitilkumine ning temperatuur on jäänud kolonni peas püsivaks. Kuumutamisel jälgitakse, et kolonni peas ei tekiks üleujutust.

## Vaata ka
*Destillatsioon
*Fraktsioneeriv destillatsioon
*Rektifikatsioonikolonn
*Tööstuslik destillatsioon
*Flegma
Finlandiseerumine

**Finlandiseerumiseks** (saksa keeles *Finnlandisierung*; rootsi keeles *finlandisering*) ehk **soometumiseks** (soome keeles *suomettuminen*) nimetatakse Soome poliitikat, mil pärast vaherahu sõlmimist Nõukogude Liiduga Teises maailmasõjas tegi Soome iseseisvuse säilitamise nimel ja hiljem majandusliku kasu nimel tihedat koostööd Nõukogude Liiduga, hoidudes vastandumistest Nõukogude Liidule ja sotsialismileeri riikidele (Saksa Demokraatlikule Vabariigile, Poola Rahvavabariigile, Tšehhoslovakkiale), hoolimata oma ametlikust neutraliteedipoliitikast.

Soome sai oma tooteid idaturul turustada üsna lihtsalt. Vastu saadi vajalikku toorainet ja tehnoloogiat, mida mujalt võis olla keerulisem või kallim saada, näiteks tuumareaktoreid.

Soome ja Nõukogude Liidu nn eriliste suhete aluseks oli 1948. aastal sõlmitud nn sõpruse, koostöö ja vastastikuse abistamise leping, samuti Soome kogemused Talvesõja päevilt, kui Soome oli sunnitud, vaatamata Euroopa ja Skandinaavia riikide abilubadustele, pidama sõda oma iseseisvuse eest üksinda.

11. septembril 1945 andis Soome demokraatlikult valitud parlament seaduse, mis tagasiulatuvalt kriminaliseeris Nõukogude-vastase "sõjapoliitika". Endine president Risto Ryti mõisteti kümneks aastaks vangi, peale tema mõisteti vanglakaristus kahele endisele peaministrile, neljale ministrile ja ühele saadikule.

Nihe soomlaste suhtumises naaberriiki hakkas toimuma hiljemalt 2022. aasta Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse, mis võimaldas soomlastel võrrelda seda Talvesõjaga.

## Vaata ka
* Urho Kaleva Kekkonen
* Neutraliteet
* Paasikivi-Kekkoneni joon

## Soome neutraalse riigina luuretegevuse tallermaa
* KGB
* NSV Liidu Soome Saatkonna sekretär Viktor Vladimirov
* Stasi
* CIA
* SIS
* BND
* Säpo
* Supo
** Jaakko Laakso, Mats Dumellin

## Viited

## Välislingid
* Lauri Hussar. "Venetuv Eesti." *[[Postimees]]* 19. veebruar 2018.
Ateistlik universum

**"Ateistlik universum : vastus kristlikule fundamentalismile"** ("Atheist Universe: Why God Didn't Have a Thing To Do With It") on 2004. aastal ilmunud David Millsi teose 2008. aastal valminud eestikeelne tõlge, milles autor selgitab, miks tema arvates Jumalat universumi mitmekesisuse seletamiseks vaja pole. Raamatus kirjutatu üritab ümber lükata levinumaid jumalatõestusi. Raamatu kirjastas algselt autor ise.

Raamatu on toimetanud Tartu Ülikooli professor Jaak Kikas, Martin Vällik ja Keijo Sarv. Jaak Kikas kirjutas raamatule ka eessõna. Eesti keeles ilmus teos 2008. aastal kirjastuselt Noria Books. Raamatu tõlkis inglise keelest Raul Jaanson, kes kujundas ka raamatu kaane.

Raamat on illustreeritud mitmekümne usuteemalise karikatuuriga.

Raamatus üritab autor vastata muuhulgas järgmistele küsimustele:
*Mis on ateism ja miks seda tihti vääriti mõistetakse? 
*Kui Jumalat olemas ei ole, kuskohast siis pärineb Universum? 
*Kas hea ja halb oleks ilma Jumalata objektiivselt mõistetavad? 
*Milline on elu mõte ilma Jumalata? 
*Kas Jeesuse ülestõusmisest on tõendeid? 
*Kuidas seletavad ateistid surmalähedasi kogemusi ja meditsiinilisi imesid? 
*Kas Piiblit ja teadust saaks lepitada? 
*Millised sidemed seovad poliitikat ja religiooni?

Lisaks käsitleb autor religiooni ning üritab lihtsal viisil vastata Universumit ja inimelu lõplikkust või lõpmatust puudutavatele küsimustele. Autor üritab ümber lükata mitmeid väärarusaamu ateismi ja ateistide olemuse ning nende maailmapildi kohta.

## Vaata ka
*Ateism

## Välislingid
*Raamat kirjastuse Noria Books kodulehel 
*Raamatu tutvustus ja arvustus Skeptik.ee veebilehel
*Arutlus raamatu üle Eesti Kristlikus Foorumis
* Toomas Jürgenstein. "Ühest ateistlikust usuraamatust". Raamatuarvustus. Eesti Loodus, 2012
Deadache (singel)

**"Deadache"** on Soome bändi Lordi *[[hard rock]]*-stiilis laul, mis ilmus singlina 2008. aastal. See on teine singel Lordi neljandalt albumilt "Deadache". Singel sisaldab lisaks ka laulu "Where's the Dragon", mis ilmus ka albumi Deadache Jaapani versioonil.

Laulu autor on Tomi Putaansuu ehk Mr. Lordi. 

Laul räägib Ameerika mõrvarist ja hauakaevajast Ed Geinist 

## Lood albumil
# "Deadache" - 3:28 (Muusika: Mr.Lordi, Sõnad: Mr.Lordi/Lipp)
# "Where's The Dragon" - 2:59 (Muusika: Kita/OX/Lipp, Sõnad: Mr. Lordi/Lipp)

## Välislingid
*Deadache - Lordi Army lehel
Megan Fox

**Megan Denise Fox** (sündinud 16. mail 1986 Tennessees) on ameerika näitleja ja endine modell.

Ta alustas näitlejakarjääri 2001. aastal mitme kõrvalosaga seriaalides ja filmides ning mängis regulaarselt komöödiasarjas "Hope & Faith". 2004. aastal mängis ta filmis "Confessions of a Teenage Drama Queen". 2007. aastal kehastas ta filmis "Transformers" Shia LaBeoufi mängitud tegelase Sam Witwicky armastatut Mikaela Banesi. Sama osa mängis ta filmi järjes "Transformers: Revenge of the Fallen" (2009). 2009. aastal mängis ta ka nimiosa filmis "Jennifer's Body".

Foxi peetakse seksisümboliks. Ta figureerib meesteajakirjade (Maxim, FHM) seksikusedetabelites. 2008. aastal valisid FHM-i lugejad ta maailma seksikaimaks naiseks.

2004. aastal tekkis Meganil suhe näitleja Brian Austin Greeniga. Nad tutvusid väidetavalt sarja "Hope & Faith" võtetel. Pärast mitut lahkuminekut ja taaskokkusaamist abiellusid nad 2010. aasta juunis.

Fox on iiri, prantsuse ja indiaani päritoluga. Ta sündis Darlene Tonachio ja Franklin Foxi tütrena. Isa lasi hiljem perekonnanimest teise x-i kaotada. Meganil on vanem õde. Tema vanemad lahutasid, kui lapsed olid väikesed, ning Megani ja tema õe kasvatasid üles ema ja kasuisa, kes elasid Tennessees Kingstonis. Megan ütles, et teda kasvatati väga rangelt ja tal ei lubatud poistega käia. Ta oli vaene ja pidi endale ise mänguasju tegema.

Koolis ei saanud Megan kaaslastega kuigi hästi läbi ja teda kiusati. "Igaüks vihkas mind," ütles Fox hiljem. Ta oli agressiivne ja sellist kaaslast tüdrukud ei sallinud, seega seltsis ta pigem poiste kui tüdrukutega. Megan väitis hiljem, et ta vihkas kooli ja ta pole kunagi uskunud formaalsesse haridusse.

Megan hakkas juba viieaastaselt tantsu ja näitlemist õppima. Ta osales kohalikus tantsuringis, algkooli kooris ja ujumisvõistkonnas. 10 aasta vanuselt kolis ta Floridasse St. Petersburgi, kus õppis kohalikus kristlikus koolis ja alustas modellitööd.

Pärast modellindust hakkas ta näitlemisega tegelema. Ta mängis 16-aastaselt 2001. aastal filmis "Holiday in the Sun" õdede Olsenite (Mary-Kate ja Ashley) vastu rikast kurja tüdrukut. Ta mängis ka "Jessica bodys".

Järgmisel aastal sai Fox peaosa seriaalis "Ocean Ave", kus ta mängis Ione Tähte. Kahe aasta jooksul tegi ta kaasa osades, mille pikkus oli kokku 122 tundi.

2004. aastal mängis ta Lindsay Lohani vastu filmis "Confessions of a Teenage Drama Queen". Samal aastal sai ta rolli sarjas "Hope and Faith", kus mängis 36 osas kuni sarja lõpetamiseni 2006. aastal.

Fox elab alates 2004. aastast koos Brian Austin Greeniga, kes on tuntud telesarjast "Beverly Hills 90210". 2010. aastal nad abiellusid. Neil on kaks poega: Noah Shannon Green (2012) ja Bodhi Ransom Green (2014).

Eestis on Megan Fox olnud kollase ajakirjanduse teravdatud tähelepanu all ja tema tühiseidki eluseiku on kollane ajakirjandus sageli kajastanud.

## Viited

## Välislingid
*Megan Fox tahab filmides kaasa teha nii palju kaklusstseene kui võimalik. Õhtuleht
*Megan Foxi koduloomad: 6 koera, orav, 2 lindu ja kass. elu24.ee
*Megan Foxi pildid "vapustava lõhikuga" ja ilma rinnahoidjata. elu24.ee
Filmiamatöör

**Filmiamatöör** ehk  **harrastusfilmija** on isik, kelle hobiks on filmide tegemine, filmiloomingu harrastamine huvialana. 

Eestis koondab filmiamatööride tegevust Eesti Filmiamatööride Liit, mis kuulub aastast 1991 ülemaailmsesse filmiamatööride katusorganisatsiooni UNICA.

## Viited