open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fernando Hierro

**Fernando Ruiz Hierro** (sündinud 23. märtsil 1968 Vélez-Málagas) on hispaania endine jalgpallur ja treener. Ta oli Hispaania jalgpallikoondise ja Real Madridi keskkaitsja.

Real Madridis mängis ta 16 aastat (1987–2003). Ta oli nii koondise kui ka klubi kapten.

Tema osalusel võitis Madridi Real palju karikaid (UEFA Meistrite Liiga, La Liga, Hispaania superkarikas, UEFA karikas).

2018. aasta juunis sai ta pärast Julen Lopetegui vallandamist Hispaania jalgpallikoondise peatreeneriks. Hierro astus tagasi pärast maailmameistrivõistlusi, kus Hispaania meeskond juba kaheksandikfinaalis välja langes.
Annes Varjun

**Annes Varjun** (18. august 1907 – 6. juuni 1986) oli eesti keraamik. 

ERKI maalikunsti eriala lõpetas ta 1951. aastal.

## Välislingid
*Foto
Jasper von Syburg zu Wischlingen

**Jasper von Syburg zu Wischlingen** (surnud 1571) oli Liivi ordu rüütelvend ja viimane Riia linnusekomtuur.

Jasperi vanemad olid Jürgen von Syburg zu Wischlingen ja Anna von Plettenberg; tema vennad olid samuti Liivi ordu lõpuaastatel karjääri teinud Georg ja Eberhard. Nende veidi kaugem sugulane oli orduvend Christoph von Syburg zum Busch. Jasper sündis Wischlingeni kojas Dortmundi lähedal. Tema suguvõsa kuulus Marki krahvkonnas vähem tuntute hulka.

1540. aastal oli Jasper üliõpilane Wittenbergis, 1554 aga rüütelvend Kuldīgas. 1556. aastal, koadjuutorivaenuse ajal, haldas ta Riia peapiiskopile kuulunud Vecpiebalgat (*Pebalg*i). 1558. aastal oli ta Võnnus Liivi ordu varustusülema kumpan ja ka Riia ordulossi valitseja, saades veel samal aastal ka Riia linnusekomtuuriks. Sellel ametikohal oli ta kuni Liivi ordu likvideerimiseni 1562. aastal. Seejärel sai temast Gotthard Kettleri läänimees Kuramaal. Kettleri teenistuses olles Sēlpilsi linnusepealikuna Syburg ka suri.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 872 (lk 649).
Conon

**Conon** (ka **Konon**) oli paavst 686–687. Ta oli 83. paavst.

Conon oli kreeklane, kuid tema sünnikoht pole teada. Ta võis olla pärit Timișoarast ja sai hariduse Sitsiilias. Tema isa Benedictus oli väepealik, kes oli teeninud Traakia väeosas, mis asus Väike-Aasias.

Conon ordineeriti paavst Leo II ajal preestriks (kardinalpreester). Ta võis olla Rooma Santa Susanna kiriku preester.

Ta oli paavstiks saades eakas ja põdura tervisega.

## Paavstiks saamine
Conon pühitseti paavstiks 21. oktoobril 686, kui Bütsantsi eksarh Theodoros oli teda tunnustanud.

Kui paavst Johannes V suri 2. augustil 686, toetasid vaimulikud ülempreester Petrust, kuid Bütsantsi sõdurid toetasid preester Theodorust. Sõdurid okupeerisid San Stefano Rotondo kiriku ja takistasid vaimulikel sisenemist Lateraani basiilikasse.

Kui vaimulikud nägid, et nad ei suuda sõdurite meelt muuta, loobusid nad Petruse toetamisest ja tunnustasid kompromisskandidaadina Cononit, kes oli ka sõduritele vastuvõetav.

## Suhted keisriga
Bütsantsi keiser Justinianos II saatis Cononile 17. veebruaril 687 kirja, milles teatas, et kõik Bütsantsi ametnikud olid tunnustanud III Konstantinoopoli oikumeenilise kirikukogu otsuseid. Samas märkis keiser, et Jumal oli ta (s.t. keisri) määranud "kiriku pärispatuta usu valvuriks."

Samuti vähendas keiser makse paavsti valdustes Lucanias ja Calabrias ning lasi vabastada maksuvõlgade tõttu kinni võetud talupojad.

## Probleemid Sitsiilias
Conon määras diakon Constantinuse Siracusa valduste rektoriks ja andis talle tseremoniaalse sadulariide *mappuli*, mida võis kasutada vaid Rooma vaimulik.

Uue rektori haldamisviis tõi kaasa rentnike ülestõusu, mille tõttu Sitsiilia kuberner võttis Constantinuse kinni ja saatis maalt välja.

## Ordinatsioonid
Conon ordineeris 16 piiskoppi, nende seas Iiri misjonäri Kiliani, kelle ta saatis misjoneerima Frangimaale.

## Surm
Conon suri 21. septembril 687 Roomas ja maeti samal päeval Rooma Peetri kirikusse.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.

## Välislingid
*Artikkel Cononi kohta. *(inglise keeles)*
*Artikkel Cononi kohta. *(inglise keeles)*
*7. sajandi kardinalid.
*Sergius I dokumendid.
Ida Corr

**Ida Corr** (14. märts 1977, Århus, Taani) on taani laulja, helilooja ja muusikaprodutsent.
Ida tegi oma debüüdi suvel 2005 albumiga "Street Diva". Teise albumi nimi on "Robosoul", mis anti välja 2006. See sisaldas ka hittsingleid "Let Me Think About It" ja "Lonely Girl". 
1. märtsil 2008 tuli Skandinaavias singlina välja "Ride My Tempo".

## Diskograafia
### Albumid
* 2005 – "Street Diva"
* 2006 – "Robosoul"
* 2008 – "One"
* 2009 – "Under The Sun"

### Singlid
* 2004 – "I Put My Faith In You" (Morten Trust feat. Ida Corr)
* 2005 – "U Make Me Wanna" (feat. Ataf Khawaja)
* 2005 – "Make Them Beg" (feat. Al Agami)
* 2005 – "Country Girl"
* 2006 – "Late Night Bimbo"
* 2006 – "Lonely Girl"
* 2007 – "Let Me Think About It" (feat. Burhan G)
* 2007 – "Mirror 07-07-07" (Fedde Le Grand feat. Ida Corr)
* 2007 – "Let Me Think About It" (Fedde Le Grand Remix)
* 2008 – "Ride My Tempo" (feat. Rosco P. Coldchain)
* 2008 – "They Said I Said" (SugaRush Beat Company)
* 2009 – "Love Breed" (SugaRush Beat Company)
* 2009 – "Time"
* 2009 – "I Want You"
* 2009 – "Under The Sun" (feat. Shaggy)

## Välislingid
* Ametlik fännileht
* Ida Corri koduleht
* Ametlik Myspace
Alexius

**Alexius Edessast** ehk **Alexius Roomast** (õigeusu kirikus **vaga Aleksius Jumalamees**, katoliku kirikus **püha Aleksius**; pärimuslik surmaaeg 17. juuli 417, oletatud on ka aega 430. aasta paiku) oli kerjus Edessas (teise versiooni järgi Edessas ja Roomas), kristlik pühak.
Püha Alexius

**Alexius** on olnud mitme pühaku nimi:
***[[Alexius]]** ehk **Alexius Edessast** ehk **Alexius Roomast** (õigeusu kirikus **vaga Aleksius Jumalamees**, katoliku kirikus **püha Aleksius**; suri 5. sajandil)
***[[Alexius Tamswegist]]** (suri märtrina 1529)

## Vaata ka
*Alexis Falconieri
*Aleksei Nikolajevitš
Catarsis

**Catarsis** on Pärnust pärit retropopduo, mis viljeleb 1970.–1980. aastate ehk retropopmuusikat.

## Ajalugu
"Catarsise" algusajaks võib lugeda aastat 2004. Kuigi Tommy ja Vlad olid eri projektides ka varem koostööd teinud, oli just 2004 aasta see, kui hakkas kujunema ühine idee, stiilitunnetus ja arusaam.

Esialgu jätkusid koosesinemised küll Tommy nime all ning katsetati eri stiile ja kõlapilte, kuid juba vähem kui aasta hiljem investeeriti ühiselt esinemistehnikasse ning astuti üles täiesti uue kõlapildi ja repertuaariga nime Retro-2 all.

Tasapisi jätkus esinemistehnika ja instrumentide uuendamine ja täiustamine. Ühe esimese pubibändina võeti esinemistel kasutusele ka valgustus ja suitsumasinad.

2006. aastal asuti üheskoos ka plaati salvestama. Plaat kandis nime "Pomotional" ning sisaldas ülevaadet Catarsise lugudest. Kuna plaadi esialgne idee oli pigem reklaam ja stiilinäide, olid lood valitud võimalikult erinevad ning plaati jagati tasuta ja kingituseks.

Samal aastal salvestati veel teinegi plaat, "Retro-2", mida oli võimalik osta ansambli esinemistelt.

Uus suurem muudatus tuli aastal 2007. Oluliselt täienes esinemistehnika, laiendati valgustehnikat ja uuendati instrumente. Üldine kõlapilt muutus oluliselt julgemaks ja rokilikumaks.

Lisaks pandi alus oma helistuudiole CSP Studios ning anti välja kaks uut plaati: ainult venekeelseid lugusid sisaldav "Za Tumanami" ning pehmes džässi-svingistiilis jõulualbum "Merry Jazzy Xmas".

Alates aastast 2007 kannab ansambel nime Catarsis.

## Koosseis
*Tommy (Toomas Toimeta) – klahvpillid, laul, rütmi ja midi programmeerimine, sämpling
*Vlad (Vladimir Popov) – kitarr, laul, seaded
*Allar (Allar Toimeta) – heli, valgus, management

## Repertuaar
Catarsise repretuaari kuuluvad peamiselt 1970.–1990. aastate lood (Chris Rea, Modern Talking, Boney M., Creedence Clearwater Revival, Dire Straits jne), millele on kohati tehtud veidi džässiliku alatooniga seaded, lisaks pehmed bossanoovad. 
Laulud on peamiselt inglise, itaalia, prantsuse ja vene keeles, lisaks valik instrumentaalseadeid. Lood kõlavad ka eesti, rootsi, läti, moldaavia ja ladina ning isegi paari eksootilise Aafrika suguharu keeles.

Ansambli liikmed ise nimetavad oma repertuaari "Tribute to Good Music" ehk kummarduseks heale muusikale. 
Ansambli liikme Tommy väitel on Catarsise esinemine nagu miniatuurne muusikaajalootund, mille käigus üritatakse inimestele meenutada, kes tegelikult ühe või teise loo kirjutas ja kuidas see originaalis kõlas.

Intervjuus Pärnu Postimehele on Tommy öelnud: 
"Iga loo õige kõla ning energia tuleb välja vaid siis, kui seda esitatakse originaalkeeles. Igal keelel on oma kõla ning voolavus ja just sellele on muusika üles ehitatud. Tõlkides kaotab iga laul väga suure osa oma algupärast."

## Välislingid

*Koduleht
*Pilt
Tsöloom

**Tsöloom** ehk **teisene kehaõõs** (ka **teiskehaõõs**) on vedelikuga täidetud kehaõõs, mis moodustub loote arengu käigus mesodermi (keskmise lootelehe) sisse.

Tsöloomi erijuhuks on pseudotsöloom, kus see on arenenud endodermi ja mesodermi vahele; esineb näiteks keriloomadel.
Loomi, kellel tsöloom puudub, nimetatakse atsöloomseteks.

Loomariigis arenes tsöloom kolme lootelehega (triploblastsetel) organismidel, kuid hilisemas fülogeneesis see teatud harudel kadus. Enamasti on tsöloomi kadumine korrelatsioonis mingi organismi kehamõõtmete vähenemisega.
Majanduse ja Juhtimise Instituut

**Majanduse ja Juhtimise Instituut** oli erarakenduskõrgkool, mille õppetöö toimus Tallinnas ning Ida-Virumaal Sillamäel, Narvas ja Kohtla-Järvel. 

Instituut luges oma asutamisajaks 1993. aastat, mil Ida-Virumaal asutati esimese erakõrgkoolina *Rahvusvaheline Öko-Tehnoloogiline Kolledž*. 1999. aastal nimetati kolledž ümber *Sillamäe Majanduse ja Juhtimise Instituudiks* (asutamise koha järgi). 2006. aastast oli kooli nimi **Majanduse ja Juhtimise Instituut**.

Instituudi omanik oli mittetulundusühing ECOMEN (äriregistri number 80128270). Instituudis oli ettevõttemajanduse ja ettevõtte juhtimise eriala. Nendel erialadel koos vastavate spetsialiseerumistega sai instituut 19. mail 2008 täieliku akrediteerimise.

2013. aasta veebruaris ja märtsis toimunud riiklik järelevalve tuvastas, et kõrgkool väljastab diplomeid isikutele, kellel pole õigust neid saada. Sama aasta oktoobris lõpetas kõrgkool tegevuse.

## Viited
Toivo Suursoo

**Toivo Suursoo** (sündinud 13. novembril 1975 Tallinnas) on eesti endine jäähokimängija (ründaja) ja jäähokitreener. 

Ta lõpetas 1992. aastal Tallinna 45. Keskkooli.

1994. aastal sai ta esimeseks Eesti sündinud jäähokimängijaks, kes NHL-i ''draft''is valituks osutuks (Detroit Red Wings valis ta sel aastal 283. valikuna).

Suursoo mängis aastatel 1990–1993 Eesti klubides. Klubikarjääri jooksul mängis ta veel muuhulgas Venemaa klubides Moskva Krõlja Sovetov, Nižnekamski Neftehimik ja Habarovski Amur, Soome kõrgliigaklubis HC TPS, Põhja-Ameerikas American Hockey League'i klubides Adirondack Red Wings ja Cincinnati Mighty Ducks, Rootsi kõrgliigaklubides Luleå HF ja Malmö Redhawks, Taani kõrgliigaklubis Herning Blue Fox, Valgevene kõrgliigaklubides Riga 2000 ja Minski Keramin ning Inglismaa klubis Swindon Wildcats.

Suursoo on mõned korrad mänginud Eesti jäähokikoondises (viimati 2011. aastal) ning olnud ka erinevate Eesti koondiste treener.

## Välislingid
*
* Toivo Suursoo hockeydb.com lehel
*Toivo Suursoo sporditulemused
Ain Prosa

**Ain Prosa** (sündinud 7. oktoobril 1967 Räpinas) on eesti teatrilavastaja ja filmirežissöör. 

Ta lõpetas 1986. aastal Räpina Keskkooli ja 1996. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli 17. lennu lavastajana. Lühikest aega õppis ta Tartu Ülikoolis ja Eesti Humanitaarinstituudis. 

Alates aastast 1990 töötas Prosa Eesti Televisiooni Teleteatris režissööri assistendina, alates 1996. aastast oli ta samas režissöör, aastast 1999 pearežissöör ja 2000. aastast Eesti Draamateatri lavastaja. Alates 2000. aastast on ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis filmi- ja televisioonitöö õppejõud. 

Aastal 1999 pälvis ta Ants Lauteri nimelise auhinna.

## Töid telerežissöörina
*"Härrad abikaasad"
*"Me saame hakkama"
*"Õnne 13" (alates 2003. aastast)
*"Ohtlik lend"
*"Kättemaksukontor"
*"Tuulepealne maa"

## Töid teleteatrilavastajana
*"Soo" (1992)
*"Huupi valitud" (1993) 
*"Koeralugu" (ETV, 1995)
*"Tuli sinu käes" (ETV Teleteater, 1996)
*"Mäng" (ETV Teleteater, 1996)
*"Ma armastasin sakslast" (ETV Teleteater, 1998)
*"Lihtne lugu, lõpuga" (ETV, 1998, ka stsenarist)
*"Stella Stellaris" (ETV, 2000)

## Töid teatrilavastajana
*Jess Borgesoni, Adam Longi, Daniel Singeri "Shakespeare'i kogutud teosed" (Rakvere Teater, 1996)
*Max Frischi "Don Juan ehk Armastus geomeetria vastu" (Rakvere Teater, 1997)
*Maxwell Andersoni "Hingetuisk" (Rakvere Teater, 1998)
*Jaroslav Hašeki "Vahva sõdur Švejk" (Rakvere Teater, 1998)
*Ray Cooney' "Pereringmäng" (Draamateater, 1998)
*William Shakespeare'i "Macbeth" (Rakvere Teater, 1999)
*Ray Cooney' "Igaühele oma" (Draamateater, 1999)
*Urs Widmeri "Top Dogs" (Draamateater, 1999)
*Grigori Gorini "Armastajad kurja tähe all" (Rakvere Teater, 2000)
*Éric-Emmanuel Schmitti "Kahe maailma hotell" (Rakvere Teater, 2001)
*"Elame veel" (Rakvere Teater, 2002)
*David Auburn'i "Tõestus" (Tallinna Linnateater, esietendus 20. aprillil 2002)
*Eva Koffi "Meie isa" (Draamateater, esietendus 12. oktoobril 2002)
*Urmas Lennuki "Taksitrallitajad (Draamateater, 2004)
*Mihkel Ulmani "Võluõunad ehk Naeru kätte võib surra" (Draamateater, esietendus 28. oktoobril 2007)

## Välislingid
* 
*Liivi Šein, "Ain Prosa unistab mõrvadeta maailmast", Eesti Päevaleht, 17. oktoober 2009
Ants Lauteri nimeline auhind

**Ants Lauteri nimeline auhind** on üks Eesti teatri aastaauhindadest. Vastavalt statuudile antakse igal aastal välja kaks auhinda: kuni kümme aastat teatritööd teinud noorele näitlejale ja/või lavastajale (alates esimesest lavastusest). Auhinna määramisel peetakse silmas kandidaadi erialast arengut.

Auhind asutati Eesti NSV Teatriühingu ettepanekul 19. veebruaril 1974 Eesti NSV Kultuuriministeeriumi juurde moodustatud Ants Lauteri mälestuse jäädvustamise komisjoni otsusega. Alates Eesti NSV Teatriühingu ümbernimetamisest 1987. aastal on auhinda välja andnud Eesti Teatriliit.

Auhinnaga kaasneb Vaike Pääsukese kujundatud auaadress ja Eesti Kultuurkapitali rahaline preemia.

Üldiselt antakse igal aastal välja nii näitleja kui ka lavastaja auhind, kuid žürii võib otsustada teisiti ja nimetada näiteks kaks näitleja- või kaks lavastajaauhinna laureaati või ka anda välja ainult ühe auhinna.

## Laureaadid

## Viited
Naruto Uzumaki

**Naruto Uzumaki** (うずまき ナルト) on anime ja manga "Naruto" üks peategelasi. 

Ta on pärit Konoha külast (Hidden Leaf Village), mida juhib Hokage. Ta sünnipäev on 10. oktoobril, ta kaalub 50,9 kg ja ta on 166 cm pikk. Ta armastab Haruno Sakurat (tiimikaaslane) ja ta parim sõber on Sasuke Uchiha. Tema ninja tase on Genin ning ta on tiimis 7. Tema sees on 9 sabaga rebane Kyuubi (Nine-Tailed Fox). Igal ninjal on oma element (elemente on 5: Vesi, Tuli, Õhk, Maa ja Energia), tema element on Õhk. Naruto ema oli Kushina Uzumaki ja isa oli Minato Namikaze.

## Välislingid

*http://leafninja.com/fullbio.php?p=Uzumaki_Naruto-1
Toomas Edur (jäähokimängija)

**Toomas Edur** (ka **Tom Edur**; sündinud 18. novembril 1954 Kanadas Ontario provintsis Torontos) on eesti päritolu endine Kanada jäähokimängija. 

Edur alustas oma elukutselise jäähokimängija karjääri 1973. aastal. Ta mängis jäähokiliigas WHA 1973–1976 (Clevelandi "Crusaders") ja NHL-is 1976–1978 (Colorado "Rockies" ja Pittsburghi "Penguins").

Edur loobus profijäähokist 1978. aastal, sest ta liitus Jehoova tunnistajatega. Ta valiti veel 1978./1979. aasta hooajaks NHL-i klubisse Edmontoni "Oilers", kuid loobus seal mängimast.

## Välislingid
*Toomas Edur loobus NHList Jehoova kasuks
*
Johannes August Engelmann

**Johannes August Engelmann** (vene *Иван Егорович Энгельман*; 25. juuni / 7. juuli 1832 Miitavi (Jelgava) – 4. september / 17. september  1912 Tartu)  baltisaksa päritoluga õigusteadlane. 

Johannes August Engelmann oli Jelgava kubermangugümnaasiumi ülemõpetaja, kooliinspektori, Ernst Georg Engelmanni (1799–1882) poeg, ta lõpetas 1850 Miitavi gümnaasiumi ja 1855 kandidaadikraadiga Peterburi ülikooli. 1859 omandas maaomandiõigusalase väitekirja eest õigusteaduse magistri ja 1867 Vene eraõiguse alase väitekirja eest õigusteaduse doktori kraadi. 

Töötas 1855–60 Rahvahariduse Ministeeriumis. 1860. aastal valiti ta Tartu ülikooli nõukogu poolt Vene õiguse ning tsiviilõiguse ja -protsessi professoriks. Oli 1860–1885 Tartu Ülikooli Vene õiguse professor, mitu korda õigusteaduskonna dekaan, 1885–1900 vene tsiviilõiguse, 1889–1893 vene tsiviilprotsessi emeriitprofessor. Osales mitme 19. sajandi õigusreformi teostamises (kohtureform Venemaal 1864 ja Balti provintsides 1889). 

Avaldanud hulga monograafiad ja artikleid väljaannetes "Dorpater Zeitschrift für Rechtswissenschaft", "Dorpater juristische Studien" (oli ka mõlema kaasväljaandja), "Kirchenheimer Centralblatt für Rechtswissenschaft" ja "Baltische Monatsschrift". 

Ta kanti aadlikuna 1901. aastal Liivimaa kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse, oli 1864–1867 Õpetatud Eesti Seltsi president ja aastast 1910 auliige, 1911. aastast Venemaa Läänemereprovintside Ajaloo ja Arheoloogia Seltsi auliige.

## Teosed
*Die Verjährung nach russischem Privatrecht 1867
*Die Städteordnung für die Baltischen Provinzen mit Einführungs- und Ergänzungsverordnungen 1877
*Die neue Städteordnung in ihrer Anwendung auf Dorpat 1878
*Die Rechtsverfolgung in internationalen Verkehr. Bd. 2. Lief. 3. Russland 1896
## Viited

## Välislingid
* Федор Васильевич Тарановский, "И. Е. Энгельман как историк права"
*
Bilateraalne sümmeetria

**Bilateraalne sümmeetria** ehk **bilateraalsümmeetria** ehk **kahekülgne sümmeetria**) on üks paljudest sümmeetriatüüpidest. Näiteks bioloogias on see sümmeetriatüüp vaadeldav kui organismi kehaehitusplaani võimalik kaheks jaotamine vaid ühe sümmeetriatasandiga, mille tagajärjel saab kahte osa vaadelda teineteise peegelpiltidena. 

Bilateraalne sümmeetria on aktiivselt liikuvatel loomadel, kuna neil on eristunud ees- ja tagaots, kõhtmine ja selgmine pool ning vasak ja parem külg. Bilateraalne sümmeetria esineb enamikul hulkraksetel loomadel ja mõnedel taimedel. Bilateraalsed on näiteks rõngussid ja keelikloomad, kaasa arvatud inimene.

Bilateraalset sümmeetriat esineb sageli ka taimeriigis. Näiteks lehed nii puudel kui ka rohttaimedel on tavaliselt sümmeetrilised. Mõnede taimede õied, näiteks orhideede ja liblikõieliste omad, võivad olla täielikult kahekülgselt sümmeetrilised.

Bilateraalne sümmeetria kehtib tihti vaid keha väliskuju, mitte siseelundite asetuse kohta. Näiteks inimesel on süda ja põrn vasakul pool, aga maks ja sapipõis paremal pool.

Bilateraalne sümmeetria ei tähenda siiski täielikku sümmeetriat viimase üksikasjani. Näiteks sünnimärgid muidu bilateraalsümmeetrilise inimese kehal paiknevad ebasümmeetriliselt.

Kahekülgse ja radiaalsümmeetria kombineerumise tulemusel tekib biradiaalsümmeetria ehk kaksikradiaalsümmeetria. See esineb näiteks kammloomadel ja mõnel algsuuste rühmal.

## Vaata ka
*radiaalsümmeetria
*biradiaalsümmeetria
*sümmeetria (bioloogia)
Biosüntees

**Biosüntees** on üldine biokeemiline protsess, mille tagajärjel organismis moodustuvad elutegevuse (metabolismi) käigus lihtsamatest keemilistest ühenditest keerukamad ühendid. Põhimõtteliselt võib väita, et kõik organismi komponendid on moodustunud biosünteesi käigus. 

Erinevalt kemosünteesist toimub biosüntees organismide sees ja enamasti katalüüsivad neid sünteesiprotsesse ensüümid.

## Vaata ka
*Anabolism
*Kemosüntees
*Fotosüntees
*Keemiline süntees
*Looduslikud ühendid
Priozersk

**Priozersk** (soome keeles *Käkisalmi*, rootsi keeles *Kexholm*) on linn Venemaal Leningradi oblastis, Priozerski rajooni keskus. Asub Laadoga järve kaldal Vuoksi jõe suudmes.

Linnas asub Käkisalmi linnus, mis oli ajalooliselt üks Karjala kannase tähtsamaid. Tänapäeval tegutseb linnuses muuseum.
## Ajalugu

Käkisalmi oli Rootsi kuningriigi Käkisalmi lääni (1634–1721) keskus. 

Põhjasõja ajal vallutas Venemaa 1710. aastal Karjala kannase ja Viiburi ning Uusikaupunki rahuga (1721) läks Viiburi Venemaa valdusse. 

1719. aastal tsaar Peeter I korraldusel läbi viidud reformi tulemusel reorganiseeriti senised Venemaa kubermangud, Peterburi kubermangu kuulus 11 provintsi ja 39 linna sh ka Viiburi provints, kuhu kuulusid Viiburi linn, Käkisalmi lään ja Savonlinna lään. 1780. aasta reformide tulemusel likvideeriti kubermangude koosseisudes provintsid, kui Venemaa keisrinna Katariina II poolt aastatel 1775–1795 Venemaa keisririigis teostatud haldusreformiga moodustati senise 23 kubermangu asemel 50 asehalduskonda ja moodustati ka Viiburi asehaldurkond (1783–1796), kus tähtsamad keskused olid  Hamina, Käkisalmi, Lappeenranta, Savonlinna, Sortavala ja Viiburi. Vene-Rootsi 1808–1809 sõjas  vallutas Venemaa keisririik aastail 1808–1809 kogu Soome territooriumi, millest Rootsi loobus Hamina rahu tulemusena. Aastal 1812 liideti kõik aastatel 1721–1743 Venemaa poolt vallutatud Soome alad (sealhulgas ka Viiburi) Vene keisriga personaalunioonis oleva Soome Suurvürstiriigiga, kus Käkisalmi oli Viiburi kubermangu koosseisus.

Linn kuulus kuni aastani 1940 Soome suurvürstiriiki  ja aastatel 1941–1944 Soomele.

## Galerii

Pilt:The Castle of Käkisalmi.jpg|Käkisalmi kindlus
File:Priozersk LutheranChurch 007 1844.jpg|Käkisalmi kirik

## Vaata ka
*Igora Drive (Игора Драйв) (60°30′52″ N 30°11′39″ E)

## Viited

## Välislingid
*Priozerski koduleht
Alxa

**Alxa aimakk** on 2. järgu haldusüksus (aimakk) Hiina Rahvavabariigis Sise-Mongoolia autonoomses piirkonnas. Asub piirkonna lääneosas, piirneb põhjas Mongooliaga.

## Haldusjaotus

Aimakk jaguneb kolmeks hošuuniks:

* Alxa Zuoqi hošuun
* Alxa Youqi hošuun
* Ejini hošuun

## Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas aimakis 196 279 inimest, kellest 71,79% olid hiinlased, 22,74% mongolid ja 4,75% hueid.

## Välislingid
* Aimaki koduleht (*hiina ja mongoli keeles*)
Antikristus

**Antikristus** tähistab Kristlikus eshatoloogias isikut, organisatsiooni, ametikohta, kogukonda või gruppi, kes viivad täide piiblis kuulutatud prohveteeringuid selle kohta, kes vastandab ennast Jeesus Kristusele ning võtab sisse koha tema asemel. 

Sõna "Antikristus" tuleb vanakreeka sõnadest αντί ja Χριστός (*anti* ja *Christos*). Χριστός tähendab vanakreeka keeles salvitud või võitut ning kristlased kutsuvad selle nimega Naatsareti Jeesust. Sõna αντί tähendab mitte ainult anti't vastandavas mõttes, kui miskit, mis on millelegi vastupidine, millegi vastu, vaid see tähendab ka "millegi/kellegi asemel". Antikristus on siis miski või keegi, mis vastandab ennast Kristusele, võttes koha sisse tema asemel. 

Sõna esineb 5 korda, 1. ja 2. Johannese kirjas: üks kord mitmuses ja neli korda ainsuses. Termini all mõeldakse enamasti mingit kurja entiteeti, mis võistleb ning vastandub Jeesus Kristusele.
Ejin

**Ejin** on hošuun (3. järgu haldusüksus) Hiina Rahvavabariigis Sise-Mongoolia autonoomses piirkonnas Alxa aimakis.

Ejinis asus keskajal tanguutide linn Khara-Khoto.

Ejin jaguneb viieks 4. järgu haldusüksuseks, neist kaks on alevid: Dalai Hub ja Dongfeng ning kolm on vallad (*sumu*) Subonaoer, Saihan-Torai ja Mazongshan.

Dongfengis asub Jiuquani kosmodroom, kust startis Hiina esimene mehitatud kosmoserakett Shenzhou 5.

## Välislingid

*ametlik koduleht
Oskar Cher

**Oskar Cher** (2. september 1913 Tallinn – 2. juuni 1942 Tallinn) oli Eesti töölisliikumise tegelane, kommunist.

Oskar Cher sündis 1913. aastal Tallinnas ning oli pärit varakast perekonnast. Nooruses astus ta Tallinnas Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei noortesektsiooni Eesti Noorsotsialistlik Liit, kus tegutses koos Nigol Andreseniga.

Ta oli Läänemaa Õpetajate Seminari fotoringi instruktor.

1933. aastal esitas Oskar Cher valesüüdistusi Tartu politsei aadressil. Cher mõisteti üheks kuuks vangi.

Oskar Cher töötas enne 1940. aasta juunipööret Haapsalus kohaliku piltniku Grüntal-Kalda, oma sugulase juures abilisena.
 
## Tegevus pärast [[juunipööre]]t

Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aastal oli ta Eestimaa Kommunistliku Partei Läänemaa organisaator ja 1940. aasta juulist EKP Läänemaa maakonnakomitee I sekretär, 1941. aasta veebruarist Eestimaa Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu I sekretär.

Saksa okupatsiooni ajal oli Oskar Cher Eestis asuva kommunistliku põrandaaluse vastupanuliikumise keskuse liige. 

Oskar Cher ja tema varjaja Anette Toomingas (19. juuni 1912 – 10. veebruar 1942) vahistati Eesti Omavalitsuse Politsei ja Omakaitse Valitsuse Tallinn-Harju Prefektuuri poliitilise politsei poolt ning hukati koos Hermann Arboniga 2. juunil 1942 Tallinnas. 

5.veebruarist 1941 oli  ta abikaasa Eugenia (Jevgenia) Luu (1910 – 1989), neil oli tütar.

## Mälestuse jäädvustamine
Tema järgi nimetati nõukogude ajal Haapsalus O. Cheri tänav, praegune Kuuse tänav.

## Viited


## Kirjandus
* Holger Pukk. "Mida te teate Oskarist?" (kogumik fakte ja mälestusi O. Cheri elust), Tallinn, Eesti Raamat 1974, lk 175.

## Välislingid
*
*Eesti ajakirjanduse analüütiline bibliograafia, Cher, Oskar
*Eesti fotograafide elulooline andmebaas
Hans Heidemann

**Hans Heidemann** (vene keeles *Ханс Хансович Хейдеманн*; 28. oktoober (vkj)/ 9. november 1896 Taagepera vald, Helme kihelkond, Viljandimaa – 29. august 1925 Tartu lähedal; hukati) oli Eesti töölisliikumise tegelane ja poliitik, II Riigikogu liige. 

Heidemann lõpetas kihelkonnakooli ja seejärel töötas Undla vallakirjutaja abina.

Heidemann teenis I maailmasõja ajal Venemaa keisririigi sõjaväes staabikirjutajana, seejärel Vabadussõja ajal Eesti Vabariigi rahvaväes Peipsi rannakaitsepataljonis samuti kirjutajana; pärast demobiliseerimist töötas raamatupidajana Vorbuse riigimõisas. 

Heidemann oli 1920. aastail Eesti Iseseisva Sotsialistliku Tööliste Partei (EISTP) Tartumaa komitee esimees ja üks Tartumaa  

Töölisühingute Kesknõukogu juhte. 

Ta juhtis koos Paul Keerdo ja August Hanseniga EISTP vasakpoolset, kommunistliku partei mõjustatud revolutsioonilist tiiba, mis kevadel 1922 saavutas parteis ülekaalu (samas lõid parteist vähemusse jäänud liikmed Iseseisva Sotsialistliku Tööliste Partei. Heidemann valiti aga EISTP Tartumaa Komitee esimeheks.

Heidemann osales ametiühinguliikumises ja Eestimaa Ametiühingute II kongressil 1922. aastal valiti Eestimaa Töölisühingute Üldliidu Kesknõukogu liikmeks. Samal ajal oli ta ka Tartu Ametiühingute Keskliidu ja Tartumaa Maatööliste Liidu ja töölisspordiliit Herkulese esimees ning kuulus Eesti Ametiühingute Keskliidu ja Maatööliste Liidu juhatusse.

Heidemann juhtis koos Rudolf Pälsoniga 1923. aasta 1. mai massimeeleavalduse korraldamist Tartus. 

Heidemann pääses 1923. aasta mais Töörahva Ühise Väerinna nimekirjas II Riigikogusse, kus oli kommunistide fraktsiooni liige, 1923. aastast Eestimaa Töörahva Partei (ETP) KK liige. Riigikogu koosseisust astus tagasi 10. märtsil 1924, teda asendas Oskar Sepre. 

Eestimaa Kommunistliku Partei (EKP) ametliku ajalookäsitluse kohaselt oli Heidemann nii EISTP-s kui ka riigikogus EKP keskkomitee juhtnööride täitja ehk salakommunist.

"Heideman [!] oli üldse tubli ja hoolas töömees, kuid tal tuli samade hädadega rabelda, mille käes omal ajal vaevles Kingisepp [!] ja mille üle ta hädaldas; see on – ei ole kaastöölisi. ... Oma hoolsas töös ja tegevuses toimetas aga Heideman kui õppinud staabi kirjutaja, kes kõigist paberitest ärakirjad valmistab, nurkadele korralikud resolutsioonid märgib ja kõik dokumendid nummerdab. Et nii põrandaaluses töös ei toimetata, sellest ei võinud Heidemann arvatavasti oma lihtsameelsuses aru saada..."

Heidemann osales 1. detsembri riigipöördekatse ettevalmistamisel, kuid ta vahistati koos Villem Trommeliga riigipöördekatse eest 18. septembril 1924 Tartus konspiratiivkorteris Jakobi tänav 39 majas, mõisteti 10.–27. juunil 1925 toimunud 78 protsessil süüdi "maksva demokraatliku riigikorra kukutamise katses" ja hukati Sõjaringkonnakohtu otsusel 29. augustil 1925 kell 3.45 Tartust 8 km kaugusel Inglimäel.

Süüdistuskokkuvõttest:

Enne surma avaldas Heidemann soovi vaimulikuga kõnelda, mis talle ka võimaldati.

## Viited

## Kirjandus
*"Riigipööre" tinasoldatitega. Kaja nr 263, 1. oktoober 1924, lk 1
*Vambola Lillemäe. "Surma mahalaskmise läbi". Aja Pulss nr 21/ 1986, lk 9–11

## Välislingid
*
Homme

**"Homme"** on eesti keeles määrsõna, mis viitab tänasele järgnevale päevale.

Prantsuse keeles tähendab ***homme*** 'mees'. 

Seda nime kannavad:

***"[[Homme (Maarja)|Homme]]"**, Maarja-Liis Ilusa kirjutatud ja esitatud laul konkursil Eurolaul 2004
***"[[Homme (Maarja album)|Homme]]"**, Maarja-Liis Ilusa album
***"[[Homme (Birgit Õigemeel)|Homme]]"**, Birgit Õigemeele singel
***[[Homme (Eesti Ekspress)|Homme]]**, Eesti Ekspressi vahel ilmuv tehnikaväljaanne
Suceava jõgi

**Suceava** [sutš'aava] (ukraina keeles *Сучава*, ungari keeles *Szucsáva*) on jõgi Rumeenia kirdeosas ja Lääne-Ukrainas, Sireti parempoolne lisajõgi. 

Algab Ida-Karpaatidest. Ülemjooksul voolab itta, seejärel kagusse. Suubub Liteni lähedal paremalt Siretisse. 

Jõe pikkus on 173 km, valgala pindala 2298 km².

Jõe ääres asuvad Suceava ja Liteni.

## Viited

## Välislingid
Anadõri laht

**Anadõri laht** (vene *Анадырский залив*) on loodepoolne osa Beringi merest. Piirneb kirdes Tšuktši poolsaarega. Sügavus kuni 105 m.

Lahte suubuvad Anadõr, Velikaja, Kantšalan ja Tumanskaja jõgi.

Anadõri lahe rannikul asub sadam Anadõr.
Johann Gottlieb Fichte

**Johann Gottlieb Fichte** (19. mai 1762 &ndash; 27. jaanuar 1814) oli saksa filosoof, üks tähtsamaid saksa idealismi esindajaid. Teda peetakse ka saksa natsionalismi ja antisemitismi isaks.

1810. aastast töötas Fichte professorina Berliinis, kus ta pidas oma kuulsad kõned "Reden an die deutsche Nation" aastatel 1807&ndash;08, kui Prantsuse sõjavägi juba tänavatel liikus.

Fichte huvitus peamisest ontoloogiast, metafüüsikast ja epistemoloogiast. Esialgu kõndis ta Baruch Spinoza jalajälgedes, hiljem hakkas aga huvituma Immanuel Kanti filosoofiast. Oma rangelt idealistlikus filosoofias üritab Fichte näidata, et kõik olev ja kogu maailma kord on vaimu vältimatu  sünnitus.  Jumal on tema meelest eetiline maailmakord, hiljem on see tema jaoks absoluutne olend, kes väljendub vaid oma eetilises tegevuses.

Fichte eluloo on kirjutanud tema poeg Immanuel Hermann Fichte (1796&ndash;1879), "spekulatiivse teismi" rajaja saksa filosoofias.

## Teoseid

* *Ueber den Begriff der Wissenschaftslehre* (1794)
* *Einige Vorlesungen über die Bestimmung des Gelehrten* (1794)
* *Grundlage der gesammten Wissenschaftslehre* (1794/1795)
* *Grundriss des Eigenthümlichen der Wissenschaftslehre in Rücksicht auf das theoretische Vermögen* (1795)
* *Grundlage des Naturrechts nach Principien der Wissenschaftslehre* (1796)
* *Zweite Einleitung in die Wissenschaftslehre* (1797)
* *Das System der Sittenlehre nach den Principien der Wissenschaftslehre* (1798)
* *Über Geist und Buchstabe in der Philosophie* (1798)
* *Ueber den Grund unsers Glauben an eine göttliche Weltregierung* (1798)
* *Appellation an das Publikum über die durch Churf. Sächs. Confiscationsrescript ihm beigemessenen atheistischen Aeußerungen. Eine Schrift, die man zu lesen bittet, ehe man sie confsicirt* (1799)
* *Der geschlossne Handelsstaat. Ein philosophischer Entwurf als Anhang zur Rechtslehre und Probe einer künftig zu liefernden Politik* (1800)
* *Die Bestimmung des Menschen* ("Inimese määratlus"; 1800)
* *Friedrich Nicolai's Leben und sonderbare Meinungen* (1801)
* *Die Grundzüge des gegenwärtigen Zeitalters* (1806)
* *Die Anweisung zum seligen Leben, oder auch die Religionslehre* (1806)
* *Reden an die deutsche Nation* (1807/1808)
* *Das System der Rechtslehre* (1812)
* *Einleitungsvorlesungun in die Wissenschaftslehre* (1813)
* *Wissenschaftslehre nova methodo* (Postuumselt avaldatud Fichte loengud, mis ta pidas aastatel 1796–1799)

## Teosed eesti keeles
* "Inimese määratlus" (*Die Bestimmung des Menschen*). Tõlkinud Mati Sirkel. "Sissejuhatuseks: Fichte elu, teosed ja iseloom" (lk 3–9): Karl Vorländer; järelsõna "Fichte Jena Perioodil" (lk 174–198): Arseni Gulõga. Tallinn: Eesti Raamat, 1988, 200 lk

## Kirjandus
* Madis Kõiv, "Kakssada aastat hiljem. Arutlusi Johann Gottlieb Fichte *Inimese määratluse* väljaande puhul 1988. aastal Tallinnas" – Akadeemia 1991, nr 3, lk 543–569 ja nr 4, lk 796–827; ka Madis Kõivu raamatus "Luhta-minek", Tartu: Ilmamaa, 2005, lk 51–102
Antikýthira

**Antikýthira** (Vana-Kreeka kontekstis *Antikythera*; uuskreeka *Αντικύθηρα*) on üks Joonia saartest. Saar asub Vahemere ja Egeuse mere vahel. 

Kýthira väin eraldab teda Kýthira saarest ja Antikýthira väin Kreeta saarest. 

Saare pindala 20,43 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 378 m. Kuulub Kreekale.

## Välislingid
* Antikýthira koduleht
Aleksander Eelmaa

**Aleksander Eelmaa** (6. november 1946 Viljandi – 21. juuli 2021 Ohtla, Lääne-Nigula vald, Lääne maakond) oli eesti näitleja.

Ta õppis aastatel 1968–1969 Eesti NSV Teatriühingu pantomiimistuudios. 1976. aastal lõpetas ta Tallinna 10. Õhtukeskkooli.

Ta on töötanud Viljandi Kultuurikolledži õppejõuna.

## Teatrinäitlejana
Aleksander Eelmaa esines Maret Kristali pantomiimirühmas miimina. Aastatel 1976–1981 töötas ta näitlejana Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris, 1981–1990 Vanalinnastuudios, 1990–2006 Eesti Draamateatris ja 2007–2014 Tallinna Linnateatris, 2015–2021 jälle Eesti Draamateatris. 

2017. aastal esietendus Tartu Uues Teatris Ardo Ran Varrese lavastatud "Sümfoonia ühele. Allegro con moto", mis oli näitleja Aleksander Eelmaa monotükk.

Eesti Draamateatris tegi ta 2020/2021. hooajal kaasa neljas lavastuses: Klaus Manni "Mefistos", "Keiserlikus kokas", Helen Käiti ja Mehis Pihla "Lohe needuses" ning Andrus Kivirähki "Eesti matuses", kusjuures 19 aastat järjest Draamateatri repertuaaris püsinud legendlavastuses "Eesti matus" mängis ta Sassi kõik need aastad – juba 2002. aastast peale.

Tema viimaseks teatrirolliks jäi Saare vana osatäitmine Saueaugu Teatritalus 20. juulil 2021 esietendunud lavastuses "Kadunud kodu" (lavastajad Margus Kasterpalu ja Priit Põldma). 

## Näitlejana filmides, telelavastustes ja kuuldemängudes
Aleksander Eelmaa näitles paljudes filmides ja telelavastustes, mh "Metskannikesed" (1980), "Rudolf ja Irma" (1985), "Pildikesi Paunverest" (1986), "Viimane suvi" (1987), "Õnne 13" (alates 1993), "Tuli sinu käes" (1996), Tulivesi (1994), "Kõrbekuu" (1999), "Ferdinand" (2002), "Agent Sinikael" (2002), "Fender Bender" (2003), "Vanameeste paradiis" (2005), "Vana daami visiit" (2006), "Ruudi" (2006), "Kinnunen" (2007), "Tuulepealne maa" (2008), "Kalevipojad" (2011), "Üks mu sõber" (2011), "Rotilõks" (2011), "Tupiktänava mehed" (2012). 

Tema viimased ülesastumised ekraanil olid tudengifilmides "Vanad mehed ja meri" (2020) ja "Vinguv jalaluu" (2021).

Aastatel 1980–2010 näitles ta ka Eesti Raadio ja Raadioteatri kuuldemängudes ning luges raadiosaadetes luulet ja proosatekste.

## Tunnustus
*1984 – Ants Lauteri nimeline auhind
*1996 – Suure Vankri auhind
*2004 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2004 – Eesti Kultuurkapitali näitekunsti aastapreemia ("Külmetava kunstniku portree" lavastamise eest Viinistu Kunstimuuseumis)
*2004 – Eesti Teatrikriitikute Ühenduse Hea Teatri Auhind
*2005 – Helmi Tohvelmani nimeline auhind

## Isiklikku
Tema lapsed on Liisi, Taavi ja Sander-Ott Eelmaa.

## Viited

## Välislingid
*Aleksander Eelmaa Eesti Draamateatri kodulehel
*Sass, kes kõnnib omapead. Näitleja Aleksander Eelmaa ETV portreesaade, 7. jaanuar 2007
*Keil, Andres. Aleksander Eelmaa Eesti Päevaleht, 10. jaanuar 2009
Dvina laht

**Dvina laht** (vene *Двинская губа*) on osa Valgest merest. 

Laht piirneb edelas Suverannikuga ja idas Talverannikuga. 

Lahte suubub Dvina jõgi.
Antillid

**Antillid** on saared Põhja- ja Lõuna-Ameerika vahel Atlandi ookeanis. Koosnevad Suurtest ja Väikestest Antillidest.
Kompassiroos

**Kompassiroos** on joonis kompassi või kaardi peal, kus on joonistatud nooled peamiste ilmakaarte suunas. 

## Välislingid
*Soome alal tegutsenud rootsi maamõõtjate kompassiroose 17. sajandist ja 18. sajandi algusest
Vahetusleping

**Vahetusleping** on leping, millega lepingupooled kohustuvad vastastikku teineteisele üle andma eseme ja tegema võimalikuks eseme omandi või muu esemele käsutusõigust andva õiguse ülemineku.
Vernanda

**"Vernanda"** on 1988. aastal valminud Eesti lühimängufilm.

Filmi režissöör on Roman Baskin, kunstnik-lavastaja Hardi Volmer.

Roman Baskini lühimängufilm viib vaataja steriilsesse väikelinna, kus aeg on justkui peatunud. Linna sattunud noormees ostab leiva, mis tegelikult osutub pommiks ja millest ta enam kuidagi lahti ei saa. Poodi seda tagasi ei võeta, maha müüa ka ei saa, ka mitte lihtsalt kusagile maha unustada või poetada. Kõik selle linna inimesed on imelikud ja ligipääsmatud.

Roman Baskini debüütfilm "Vernanda" on totalitaarse ühiskonna kunstiline karikatuur, mis lahendatud läbi peategelase sattumise suletud linna. Võttekohana kasutati Sillamäe linna, kuhu nõukogude ajal pääses vaid erilubadega, sest seal tegeldigi nö pommide valmistamisega, st Sillamäel asus uraani rikastamise tehas. Linna nimega Vernanda üldistusena kasutades näidati totalitaarse ühiskonnamudeli toimimist ja mõju nõukogude süsteemis elavatele inimestele

## Osades
*Sulev Luik
*Jüri Järvet ‒ linnapea
*Ilmar Tammur ‒ jaamakorraldaja
*Kaljo Kiisk
*Vello Janson
*Heino Torga
*Gunnar Kilgas
*Aleksander Eelmaa
*Viire Valdma ‒ linnavalitsuse töötaja

## Välislingid
*
*Kirje Tallinnfilmi veebilehel
Frantsiisileping

**Frantsiisileping** on leping, millega üks isik (frantsiisiandja) kohustub andma teisele isikule (frantsiisivõtjale) õiguse kasutada frantsiisivõtja majandus- või kutsetegevuses frantsiisiandjale kuuluvat õiguste ja teabe kogumit, muu hulgas õigust frantsiisiandja kaubamärgile, ärilisele tähistusele ja oskusteabele.

## Vaata ka
*Frantsiis
Emden (täpsustus)

**"Emden"** on nimi, mis on antud mitmele asjale:
***[[Emden]]** on kreisivaba linn Saksamaal Alam-Saksimaal. Asub Põhjamere kaldal Emsi jõe suudmes.
***[[Emden (laev, 1909)|Emden]]** oli Saksa Keisririigi kergeristleja 1909–1914.
***[[Emden (laev, 1925)|Emden]]** oli Saksamaa kergeristleja 1925–1945.
Faktooringuleping

**Faktooringuleping** ehk **arvemüügileping** on leping, millega oma toodangut või teenuseid realiseeriv majandusüksus kohustub ostjatele esitatavad arved müüma teisele lepinguosalisele - faktooringufirmale, kes nende alusel raha sisse nõuab.

Faktooringulepinguga kohustub üks isik (faktooringu klient) loovutama teisele isikule (faktoor) rahalise nõude kolmanda isiku (faktooringuvõlgnik) vastu, mis tuleneb lepingust, mille alusel faktooringu klient müüb faktooringuvõlgnikule oma majandus- või kutsetegevuses eseme või osutab teenuse, faktoor aga kohustub: 

* tasuma nõude eest ja kandma nõude täitmata jätmise riisikot või 
* andma faktooringu kliendile nõude täitmise arvel krediiti, nõuet faktooringu kliendi jaoks valitsema ja teostama sellest tulenevaid õigusi, muu hulgas korraldama nõudest tulenevat raamatupidamist, ja nõude sisse nõudma.
Chongqing

**Chongqing** (hiina lihtsustatud kirjas 重庆) on linn Hiinas, Chongqing Shi halduskeskus.

## Välislingid
*Chongqing – hiigellinn, millest keegi kuulnud pole
Wuhai

**Wuhai** (hiina 乌海, sisemongoli Üqai) on linn Hiinas Sise-Mongoolia autonoomses piirkonnas. Asub Huang He ääres.

Elanikest 3% on mongolid ja üle 93% hiinlased.

Halduslikult jaguneb 3 linnarajooniks: Haibowani, Hainani ja Ud Qu linnarajoon.
Eesti Laul 2009

**Eesti Laul 2009** oli esimene Eesti Laulu lauluvõistlus ja 16. Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor. Lauluvõistluse korraldas Eesti Rahvusringhääling, finaal toimus 7. märtsil 2009. Lauluvõistlus vahetas välja eelneva lauluvõistluse Eurolaul. 

## Võistluse eesmärk

Võistluse eesmärk oli "tuua esile uut Eesti muusikat" ning saata võitja 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusele Eestit esindama.

Võistluse nimevahetus oli tingitud ETV soovist värskendada võistluse nägu ning anda selge signaal, et Eurolaul on pööranud uue lehekülje. Lauluvõistluse produtsent Heidy Purga on mitmes intervjuus kinnitanud, et võistlus on suunatud eelkõige Eesti publikule ning sõit Moskvasse oli võitjale auhinnaks. 

## Reeglitest

Võistlus oli kahevooruline. Esimene voor oli eelvoor, kuhu kõik Eesti kodanikud või Eestis alaliselt elavad isikud võisid oma laule saata. 8. detsembriks 2008 oli Eesti Rahvusringhäälingusse laekunud 110 lugu. Neist valis 10 lugu välja muusikaga tihedalt seotud inimestest koosnev 11-liikmeline žürii. 

Lauluvõistlust kanti üle Eesti Televisiooni vahendusel ja internetis, laule tutvustavaid saateid oli kuu aja jooksul enne finaali ka Vikerraadios ja Raadio 2-s. 

Ka finaal oli kahevooruline; esimeses voorus hääletas nii žürii kui rahvas. Rahvahääled ja žürii punktid tasandati kohtade põhjal punktideks 1–10, mille liitmisel pääsesid kaks esimest teise vooru, kus hääletas ainult rahvas.

## Osalejad

### I voor

### II voor

## Otsesaade

Eesti Laul 2009 saatejuhid olid Henry ja Robert Kõrvits. Harjumuspäraste vaheklippide asemel parodeeris Jan Uuspõld kõiki osalevaid artiste. Favoriidiks peetud Laura jäi žürii hääletuse tõttu finaalvoorust välja ning rahvas pidi valima Trafficu ja Urban Symphony vahel, kellest võitjaks osutus viimane. Nii selguski Eesti Laul, millel Heidy Purga sõnul polnud mingit pistmist eurolauluga.

## Vaata ka
* 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

## Viited

## Välislingid
* 
* 
* 
* 
* Tiiu Laks. Eesti Laul nagu „Mutionu pidu” EPL, 9. veebruar 2009
* Mart Normet.  Mart Normet: mis vahe on «Eesti laulul» ja «Eurolaulul»? Postimees, 10. veebruar 2009
Pealinnapiirkond

**Pealinnapiirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Taanis.

Piirkond loodi 2007. aasta alguses Kopenhaageni, Frederiksborgi ja Bornholmi maakonna ning Kopenhaageni ja Frederiksbergi linna ühinemisel.

Pealinnapiirkonna pindala on 2561 km² ja elanike arv 1 645 825 (2008). Piirkonna keskus on Hillerød, suurim linn Kopenhaagen.

## Haldusjaotus
Piirkonnas on 29 valda:

## Välislingid
*Pealinnapiirkonna koduleht
Guity Novin

**Guity Novin** (sünninimi **Gītī Nāvrān**; sündinud 21. aprillil 1944 Kermānshāhis Iraanis) on kunstnik.

Ta lõpetas 1970. aastal Teheranis Kaunite Kunstide Ülikooli bakalaureusekraadiga graafilise disaini alal. Sellel alal asus ta ka tööle, luues postreid ning kujundades ajakirjade kaasi ja filmide reklaamplakateid.

1975. aastast elas ta Hollandis ja 1976. aastast Inglismaal. 1980. aastast elab ta Kanadas.

Alates 1994. aastast nimetab ta end transpressionistiks. Sellise kunstistiili ja nime sellele leiutas ta ise. Sellega püüab ta interpreteerida humanismi ning ilu, harmooniat ja transtsendentsust. Vaataja tuleb kaasata ülevuse loomisse ja kunstniku ülesanne on juhtida vaataja kujutlusvõimet. Selle saavutamiseks kasutab transpressionism legende ja müüte.

## Isiklikku
Guity Novini vanaisa oli reeder, kes kauples Aserbaidžaani ja teiste Kaspia mere sadamalinnadega. Nõukogude võim konfiskeeris tema laevad, vanaisa laostus ja tegi enesetapu. Temast jäi järele üks poeg. Vanaema abiellus uuesti ja sai veel ühe poja.

Isa Abdul-Rahman Navran töötas tolliametnikuna Ghasr-e Shirini piiripunktis Iraagi piiril. Ta abiellus; abielust sündisid poeg ja kolm tütart, kellest Guity Novin oli vanim. Isa võttis enda juurde elama ka oma ema ja poolvenna. 1953 kolis pere Teherani.

Pärast tüdrukute kunstikolledži lõpetamist Teheranis 1965 abiellus Guity majandusteadlase Farid Noviniga. Neil on kolm poega: Saladin, Alamir ja Alishah.

## Kirjandus

*[Guity Novin (Navran)](http://www.speedylook.com/Guity_Novin_(Navran).html)
*Iranian Visual Arts - Guity Novin
Tühirand (film)

**"Tühirand"** on Mati Undi samanimelise jutustuse ainetel 2006. aastal valminud lühifilm. 

Filmi režissöör on Veiko Õunpuu, ta ise kirjutas Mati Undi samanimelise jutustuse ainetel ka stsenaariumi.

## Sisu
Noor intellektuaal Mati (Rain Tolk) mahhineerib end olukorda, kus tal tuleb veeta nädalavahetus koos oma naise Helina (Maarja Jakobson) ja naise armukese, viiuldaja Eduardiga (Taavi Eelmaa). Kolmik sõidab Eduardi suvekoju, maalilisse paika, mida ümbritsevad tühi rand ja kohisevad metsad. Intriigid, intriigid, intriigid. Mis on armastus? Kes seda suudab uskuda? Mida on üldse võimalik uskuda? Noor mees otsib vastuseid, abiks liitrite kaupa viina, hüsteeriat, idamaiseid võitluskunste ja imekaunis kunstitudeng Marina (Mirtel Pohla).

"Tühiranna" tegevus toimub lakoonilises ja sirgjoonelises maailmas, kus aeg on takerdunud umbes 1980. aastatesse ja vuntsidest on saanud meeste nägude traagiline konstant.  

## Näitlejad
* Rain Tolk – Mati
* Taavi Eelmaa – Eduard
* Maarja Jakobson – Helina
* Mirtel Pohla – Marina
* Juhan Ulfsak – naaber

## Filmitegijad
*Stsenarist ja režissöör – Veiko Õunpuu (Mati Undi samanimelise jutustuse ainetel)
*Operaator – Mart Taniel
*Produtsent – Katrin Kissa
*Kaasprodutsent ja -stsenarist – Rain Tolk
*Operaatori assistent – Jarand Rorgemoen
*Operaatori II assistent ja klapp – Mihkel Soe
*Valgustaja – Hendrik Saks
*Kostüümikunstnik – Helen Ehandi
*Rekvisiitor – Teele Nöps
*Grimeerijad – Kaire Hendrikson ja Maarja Sild
*Helirežissöör – Ants Andreas
*Helimontaaž – Ants Andreas ja Tiina Andreas
*Monteerijad – Jan Erik Nõgisto, Mart Taniel ja Tambet Tasuja
*Montaaži eritööd – Kaspar Kallas ja PG Grupp
*Kujundus – Kristjan Mändmaa
*Fotograaf – Kaarel Nurk
*Muusika – Ülo Krigul

## Tunnustus
Eesti Filmiajakirjanike Ühing valis selle Eesti aasta filmiks.

## Viited

## Välislingid
* Mati Undi „Tühirand“ ja „Võlg“ filmis Teater. Muusika. Kino, 3. märts 2006
Bežanitsõ rajoon

**Bežanitsõ rajoon** on haldusüksus Venemaal Pihkva oblastis. Piirneb idas Novgorodi oblastiga.

Rajoonis on Bežanitsõ ja Krasnõi Lutši alev ning neli külaasundust (valda).

Peamised jõed on Lsta ja Sorot.

Rajooni läbib Pihkva ja Velikije Luki vaheline maantee ning Dno ja Novosokolniki vaheline raudtee.

Peamine majandusharu on põllumajandus. Krasnõi Lutšis asub klaasitehas.

## Viited
Xilin Gol

**Xilin Gol** on aimakk (2. järgu haldusüksus) Hiina Rahvavabariigis Sise-Mongoolia autonoomses piirkonnas. Asub piirkonna keskosas, piirneb põhjas Mongooliaga.

## Haldusjaotus

Aimakk jaguneb kaheks maakonna õigustega linnaks, üheks maakonnaks ja üheksaks hošuuniks:

* Erenhot
* Xilinhot
* Duoluni maakond
* Abagi hošuun
* Dong Ujimqini hošuun
* Sonid Zuoqi hošuun
* Sonid Youqi hošuun
* Zhenglani hošuun
* Zhengxiangbai hošuun
* Taibusi hošuun
* Xianghuangi hošuun
* Xi Ujimqini hošuun

## Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas aimakis 975 168  inimest, kellest 66,78% olid hiinlased, 29,23% mongolid, 2,74% mandžud ja 1,13% hueid.

## Välislingid
* Aimaki koduleht (*hiina keeles*)
Petrus Lombardus

**Petrus Lombardus** (u. 1100, Itaalia &ndash; 20. juuli 1160, Pariis, Prantsusmaa) oli keskaegne filosoof ja Pariisi piiskop. Ta oli keskaja üks tähtsamaid skolastikuid.

Petrus Lombardus sündis vaeses perekonnas Lumellognos, Itaalias, Novara lähistel. Clairvaux Bernardi toel avanes talle siiski võimalus õppida Bolognas, Reimsis ja Pariisis. Hiljem sai tast Pariisi Notre Dame'i kooli professor. 1159. aastal sai temast Pariisi piiskop.

Petrus Lombarduse tuntuim teos on *Sententsid* (*Quatuor libri sententiarum*, 'Sententside neli raamatut'), mis on üks skolastilise filosoofia tähtsamaid ja kommenteeritumaid teoseid. Keskaegsete ülikoolide teoloogiharidus põhines paljuski selle õppimisel ja kommenteerimisel. Teos mõjutas suuresti ka Albert Suure, Bonaventura, Aquino Thomase ja Duns Scotuse filosoofiat. Selle teose tõttu kutsuti Petrus Lombardust lisanimega *Magister Sententiarum*, 'sententside õpetaja' või isegi lihtsalt nimega *Magister*, "õpetaja.

Petrus Lombarduse enese filosoofia oli mõjutatud eelkõige Pierre Abélardi poolt. Eriti mõjutas see tema kolmainuõpetust.

## Välislingid

* Peter Lombard (Catholic Encyclopedia)
* Peter Lombard (Internet Encyclopedia of Philosophy) 
* The Internet Guide to Master Peter Lombard
Georg Lasson

**Georg Lasson** (13. juuli 1862 Berliin – 2. detsember 1932 Berliin) oli saksa protestantlik teoloog ja filosoof, Adolf Lassoni poeg.

## Töid
*  "*Hegels sämtlicher Werke*" toimetaja,1905-
* *Gottessohn im Fleisch*, 1892
* *Zur Theorie des christlichen Dogmas*, 1897
* *Beiträge zur Hegelforschung*, 1909
* *Grundfragen des Glaubens*, 1913
* *Hegel als Geschichtsphilosoph*, 1920