open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Salla vald

**Salla valdu** on olnud mitu.
***[[Salla vald (Simuna kihelkond)|Salla vald]]** Simuna kihelkonnas 1867–1939
***[[Salla vald (1939)|Salla vald]]** Virumaal 1939–1950
***[[Salla vald (Soome)|Salla vald]]** Soomes
***[[Salla vald (Austria)|Salla vald]]** Austrias
Puittaimed

**Puittaimed** on soontaimed (enamikus katteseemnetaimed), kelle varred puituvad (lignifitseeruvad).  Puittaimedele vastanduvad rohttaimed, kelle varred ei puitu. 

Eluvormi järgi jagunevad puittaimed kaheks –  puudeks ja põõsasteks. Puud jagunevad okaspuudeks ja lehtpuudeks. Põõsaste hulgas eraldatakse eraldi rühmana kääbuspõõsaid ehk puhmaid. Puittaimede ja rohttaimede vahepealne rühm on poolpõõsad, kelle vars puitub täielikult vaid põõsa alumises osas. 

Lehistumise perioodi järgi eristatakse heitlehiseid ja igihaljaid puittaimi. 

Puittaimi rühmitatakse ka kõrguse, eluea, külmakindluse, valgusnõudlikkuse, veevajaduse ja kasvukoha mullastiku nõuete järgi.

## Vaata ka
*rohttaimed
Johannes Jalak

**Johannes Jalak** (18. veebruar 1899 Avinurme vald – 23. jaanuar 1942 Perm) oli Eesti sõjaväelane (major, 1940).

Jalak osales Gattšina sõjakooli kursandina vabatahtlikult Vabadussõjas. Ta lõpetas hiljem Tallinna Sõjatehnika Kooli ning teenis 1. Soomusrongi Rügemendis Tapal ja aastast 1936 Tallinnas Raudteevalitsuses ja Sõjaministeeriumis insenerina. Koostas õpikud "Telefoniasjandus" ja "Gaasikaitse". Jalak oli Ohvitseride Keskkogu liige. Autasustati 1938. aastal Valgetähe V klassi teenetemärgiga.

Abielust Jenny Ottmanniga sündisid lapsed Inge ja Ennu. Jalak päris pärast isa surma Maetsmas Avijõe kaldal oleva Kaunissaare jahu- ja saeveski.

Pärast 1940. aasta riigipööret jäi Jalak edasi väeteenistusse. Ta ütles: "Põgenemist ei peeta heaks tooniks. Ma olen vande andnud, sõdureid ei saa üksi jätta." Jalak arreteeriti NKVD poolt 30. aprillil 1941 ja saadeti Nõukogude Liidu koonduslaagrisse. Teda süüdistati luuretegevuses Nõukogude Liidu vastu 1937. aastal, sest ta kogunud konduktorite käest andmeid Venemaa raudteepöörmete kohta, mida "Eesti rünnakul" Venemaa vastu oleks saadud kasutada. Selle eest mõistis Nõukogude Liidu sõjatribunal ta surma. Johannes Jalak lasti sõjatribunali otsusel maha 23. jaanuaril 1942 Permis.

Johannes Jalak rehabiliteeriti 25. veebruaril 1991 Eesti NSV Ülemkohtu määrusega tühistada sõjaväeosa nr 4165 sõjatribunali otsus kuriteokoosseisu puudumise tõttu.

## Välislingid
Ohvitseride andmekogu
Narva Peetri kirik

**Narva Peetri kirik** oli luterlik kirik Narvas Vestervalli ja Valge tänava nurgal, Fama bastioni lõunaküljel. 

Kirik valmis 1886. aastal. 1944. aastal lõhkusid Nõukogude Liidu pommituslennukid kiriku katuse ning hoone lammutati pärast 1953. aastat.

## Ajalugu
Kiriku ehitamist alustati 23. juunil 1885. Projekti autor oli Peterburi insener Rudolf Bernhardt. Ehitamiseks kasutati bastioni müüridest võetud tahutud paekivi. 

Narva linnaelanikele mõeldud Peetri kirik valmis 1886. aastal, Kreenholmi Manufaktuuri direktori Ludwig Knoopi toel. Peetri kiriku pühitses  21. novembril 1886, Peterburi kindralsuperintendent Cornelius Laaland.  Kirikuhoone oli neljakandilise põhiplaaniga saali tüüpi kirik 1200 istekohaga. Kiriku lääneküljel oli kellatorn, mis lõppes teravatipulise tornikiivriga. 9. novembril 1886 pühitseti kirik apostel Peetrusele. 

1902. aastal asutati kiriku juures heategevusega tegelev Naisterahva selts. 1916. aastal asutati Peetri koguduse Vaesteabi selts vaestemaja hooldamiseks. Peetri kiriku kogudusele kuulus kalmistu Siivertsis. 1925. aastal asutati noortekoondis Astra, mille liikmed koondusid spordi, muusika ja kirjanduse ringidesse, ning 1931. aastal rajati pühapäevakool.

Eesti Vabadussõja ajal sai kirik pommitamiste tõttu kannatada, kuid taastati ja parandati põhjalikult 1923. aastal.

1944. aastal, teise maailmasõja ajal, lõhkusid Nõukogude Liidu pommituslennukid kiriku katuse. Kirik lammutati pärast 1953. aastat ja selle kive kasutati Narva raudteejaamahoone ehitamiseks.

## Narva Peetri kogudus

17. sajandist tegutses Narvas eesti kogudus soome koguduse koosseisus Rootsi kirikus. 19. sajandi teisel poolel asutati kaks iseseisvat eesti kogudust – linna ja tööliste oma. 19. sajandil kuulusid Narva eestlased, valdavalt soomekeelsesse Narva Rootsi-Soome Mihkli kiriku kogudusse. 1863. aastast peeti ka Narva Mihkli kirikus järjekindlalt eestikeelseid jumalateenistusi. 

1866. aastal anti VELK Peterburi konsistooriumi poolt luba seada Narva eestlaste jaoks sisse eraldi kirikuraamatud, seda kuupäeva - 22. oktoober 1866, luges Narva Peetri kogudus oma sünnipäevaks. Narva eestlaste kogudust teenis pastor Ferdinand Tannenberg. 1872. aastal liitusid Narva Peetri kogudusega,  Kreenholmi eestlased, kes enne seda kuulusid Vaivara kogudusse. Narva linna tolleaegse kuulumise tõttu Peterburi kubermangu koosseisu, kuulusid Narva Mihkli koguduse eestlased  VELK Peterburi, Kreenholmi eestlased aga VELK Eestimaa konsistooriumi alla.  Jumalateenistusi peeti Narva Mihkli kirikus.  1880. aastast kasutas Narva linna eestlaste kogudus vennastekoguduse palvemaja. 

1884. aastal valmis Narva Aleksandri kirik Kreenholmi Manufaktuuri töölistele, Narva Aleksandri kirik tegutses Vaivara koguduse abikirikuna.  1886. aastal valmis aga Kreenholmi Manufaktuuri direktori Ludwig Knoopi toel Narva linnaelanikele mõeldud Peetri kirik.

## Narva Peetri koguduse pastorid

*Ferdinand Gottlieb Tannenberg, 1885–1906, Narva Peetri eesti koguduse õpetaja
*Georg Steinfeldt (Kiviste), 1910–1937, Narva Peetri koguduse õpetaja
*Einar-Hilarius Kiviste, 1937–1944, Narva Peetri koguduse õpetaja.

## Viited
Tüvi

**Tüvi** (ladina keeles *truncus*) on puu varre harunemata osa. Aianduses loetakse tüveks varre maapinnast kuni alumise suure külgoksani ulatuvat osa. 

Tüvi on puude üks tähtsamaid struktuure, sest sealt harunevad oksad ja nendest omakorda teised taime maapealsed osad, mis moodustavad võra. Tüvi kinnitub maapinda juurte abil. Puude tüvi on kaetud puukoorega ning see on oluline puuliikide määramisel; sageli varieerub tüve värvus puu eri kõrgusil.

Tüvi esineb nii "tõelistel" puittaimedel kui ka näiteks palmidel ja teistel üheidulehelistel. Kõigil taimedel muutub tüvi aja jooksul kõvemaks protsessi tulemusel, mida nimetatakse kaheidulehelistel puudel sekundaarseks kasvuks ja üheidulehelistel puudel pseudosekundaarseks kasvuks.

Aianduses eristatakse varrel kolme osa:
* tüvi – maapinnast alumise külgoksani;
* tüvepikendus – tüve jätk võra sees, millele kinnituvad kõik teised oksad;
* võra juhtoks – viimase aasta juurdekasv puu ladvas.

Puutüved on metsatööstuse põhiline toormaterjal.

Põõsaste maapinna lähedalt sirutuvaid (suhteliselt) jämedaid varsi kutsutakse tüvikuteks.

Kui puu hävib, aga tüvest jääb alumine osa alles (see võib juhtuda näiteks tormimurru või metsaraie tulemusena), nimetatakse tüve allesjäänud osa kännuks.


Wiliwili trunk.jpg|Ogaline korallpuu tüvi
Betula pendula 1.jpg|Arukase tüvi
Picea abies forest, Estonia.JPG|Noorte kuuskede tüved
Aaspere vald

**Aaspere vald** (saksa keeles *Kattentack*) oli vald Haljala kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1866–1939. Vallamaja asus Võipere külas.

1939. aasta vallareformiga moodustati Aaspere vallast - väikeste piirimuudatustega - Aaspere vald ning Vohnja ja Aaspere vallast moodustati  Vohnja vald.

## Viited

## Välislingid
*
Poolpõõsas

**Poolpõõsas** on taimede eluvorm, mille alumised osad (võsud ja maa-alused osad) puituvad. Seega võib teda üheaegselt lugeda nii puittaimeks kui ka rohttaimeks. Vegetatsiooniperioodi lõppedes poolpõõsaste rohtsed osad hävivad, puitunud osad aga säilivad.

Poolpõõsad on põõsastest üldjuhul madalamad ja lühemaealised.

Eestis kasvavatest taimedes on poolpõõsad näiteks pujud ja soopihlad.

Poolpõõsaid on eriti palju kõrbete ja poolkõrbete taimestikus.

## Vaata ka
*Põõsas
*Puu
*Puhmas (kääbuspõõsas)
Kotlõ

**Kotlõ** (vadja **Kattila**; eesti keeles mööndav **Katla**) on küla Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Kotlõ vallas. 

See on Kingissepa rajooni üks vanimatest asulatest, esimest korda temast on kirjutatud 13. sajandi allikates Kattila nime all. Selle piirkonna põliselanikud on vadjalased. Kuulus Kattila kihelkonda.

Kotlõ küla on ka tuntud ilusa, pargiga Kotlõ mõisakompleksi  poolest, mis on arhitektuurimälestis. Mõisaomanikeks olid 18. sajandist Albrechti suguvõsa liikmed. Aastal 1827 elas ja töötas Kotlõ külas kunstnik Orest Kiprenski.

## Viited
Föglö vald

**Föglö** [f'ööglöö] on vald ja saarterühm Soomes Ahvenamaa maakonnas. Valla keskus on Degerby. Vallas räägitakse rootsi keelt. 

## Külad

Björkör, Björsboda, Bråttö, Brändö, Bänö, Degerby, Finholma, Flisö, Granboda, Hastersboda, Horsholma, Hummersö, Jyddö, Järsö, Kallsö, Klåvskär, Nötö, Sanda, Skogboda, Sommarö, Sonnboda, Stentorpa, Ulversö, Överö

## Viited

## Välislingid

* Föglö valla koduleht
Geta vald

**Geta** [j'eeta] on vald Soomes Ahvenamaa maakonnas. 

Vallas elab umbes 500 inimest ja rahvastiku tihedus on 5,9 in/km².

Vallas räägitakse rootsi keelt.

## Külad

Andersö, Bolstaholm, Dånö, Finnö, Gräggnäs, Höckböle, Isaksö, Labbnäs, Möckelgräs, Olofsnäs (Olsnäs), Pantsarnäs, Skinnarböle, Snäckö, Västergeta, Östergeta

## Välislingid

* Geta valla koduleht
Lakšmī

**Lakšmī** ehk **Mahalakshmi** (sanskriti keeles लक्ष्मी *lakṣmī*) on hinduismis tervise ja jõukuse jumalanna.
Blackburn Rovers FC

**Blackburn Rovers FC** on 1875. aastal Blackburnis asutatud Inglismaa jalgpalliklubi, mis mängib riigi esiliigas. Klubi kodustaadion on 1890. aastast Ewood Park. Viimati mängiti Premier League'is hooajal 2011–2012.

Premier League'i hooajal 1995–1996 sai klubi liiga meistriks. Klubi peatreeneriks oli Kenny Dalglish. Suured rahasummad olid kulutatud tähtmängijate, näiteks Alan Sheareri ja Chris Suttoni, ostmiseks.

## Praegune meeskond
*Seisuga 12. märts 2019*

## Saavutused
### Inglismaa
**[[Inglismaa jalgpalli 1. liiga|1. liiga]] ja [[Premier League]]**
*Võidud (3): 1911–12, 1913–14, 1994–95
*Teine koht (1) 1993–94

**[[Inglismaa jalgpalli 2. liiga|2. liiga]]**
*Võidud (1): 1938–39

**[[Inglismaa jalgpalli 3. liiga|3. liiga]]**
*Võidud (1): 1974–75

**[[FA Karikas|FA karikas]]**
*Võidud (6): 1884, 1885, 1886, 1890, 1891, 1928

**[[Inglismaa_liiga_karikas|Liiga karikas]]**
*Võidud (1): 2002

**[[FA Community Shield|FA Charity Shield]]**
*Võidud (1): 1912

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Bolton Wanderers FC

**Bolton Wanderers FC** on 1874. aastal Boltonis **Christ Church FC** nime all asutatud Inglismaa jalgpalliklubi. Praeguse nime sai klubi 1877. aastal. Klubi kodustaadion on 1997. aastast Reebok Stadium, varem mängis meeskond 102 aastat Burnden Park staadionil.

Klubi mängib Inglismaa tugevuselt teises liigas Football League Championship. Viimati mängiti Premier League's hooajal 2011–2012.

## Saavutused
### Inglismaa
**2. liiga (1992. aastast [[Inglismaa jalgpalli 1. liiga|1. liiga]])**
*Võidud (3): 1908–09, 1977–78, 1996–97
**[[FA Karikas]]**
*Võidud (4): 1923, 1926, 1929, 1958
**[[Football League Cup|League Cup]]**
*Teised kohad (2): 1995, 2004

**[[FA Community Shield|FA Charity Shield]]**
*Võidud (1): 1958

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Fulham FC

**Fulham FC** on 1879. aastal Londonis Fulhami linnaosas asutatud jalgpalliklubi. Klubi kodustaadion on 1896. aastast Craven Cottage. Fulham mängib Inglismaa jalgpalli kõrgliigas Premier League.

1975. aastal mängis Fulham esiliiga klubina Inglismaa karikafinaalis, kus kaotati West Ham Unitedile tulemusega 0:2. Hooajal 2009–2010 mängis Fulham Euroopa liiga finaalis, kus kaotati Hispaanile klubile Madridi Atlético tulemusega 1:2.

## Praegune koosseis
*Seisuga 4. september 2023*

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Hull City AFC

**Hull City Association Football Club** on 1904. aastal asutatud Inglismaa jalgpalliklubi, mille asukohaks on Kingston upon Hull. Klubi mängib Inglismaa tugevuselt teises liigas Football League Championship.

Esimest korda pääses klubi Inglismaa kõrgliigasse hooajal 2008–2009. Viimati mängiti kõrgliigas hooajal 2016–2017.

2014. aastal jõudis Hull City Inglismaa karikavõistlustel finaali, kus kaotati Arsenalile.

## Praegune koosseis
*Seisuga 8. august 2019*

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Middlesbrough FC

**Middlesbrough FC** on Inglismaa jalgpalliklubi, mis tegutseb Middlesbrough's. Klubi mängib Inglismaa tugevuselt teise liiga klubis Football League Championship.

Klubi esimene ja seni ainus suurem tiitel on 2004. aastal võidetud liigakarikas Football League Cup. 2006. aastal jõuti UEFA karikavõistlustel finaali, kus kaotati Hispaania klubile Sevilla. Premier League'is mängiti viimati hooajal 2016–2017.

## Eesti mängijad
* Tarmo Kink (2010–2012)

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
* Klubi info veebisaidil premierleague.com
Portsmouth FC

**Portsmouth FC** on Inglismaa jalgpalliklubi.

## Eesti mängijad
*Mart Poom (1994–1997, neli liigamängu)

## Välislingid
* Koduleht
Wine

**Wine** (rekursiivne lühend **''W**ine **I**s **N**ot an **E**mulator*) on [[vaba tarkvara]], mis võimaldab käivitada [[Microsoft]] [[Windows]]ile mõeldud programme teistes operatsioonisüsteemides (sh [[Linux]]i, [[FreeBSD]] ning [[Mac OS]]i keskkonnas). 

Wine'iga tuleb kaasa tarkvara[[teek]] *Winelib'', millega arendajad saavad kompileerida Windowsi programme, et lihtsustada nende tööd Unix-tüüpi süsteemides.

Nagu nimigi ütleb (inglise keeles "Wine ei ole emulaator") pole Wine emulaator. Täieliku emuleerimise asemel pakub Wine alternatiivse implementatsiooni DLL-idest, mida Windowsi programmid kasutavad, ja protsessi, mis asendab Windows NT kernelit.

2018. aasta 21. augustil tegi Valve avalikuks enda Wine versiooni nimega Proton. Proton erineb tavalisest Wine-st sellega, et sisaldab veaparandusi ja täiendusi, mis ei ole veel, või mida sootukski ei soovita ülemjooksus vastu võtta, nagu näiteks Vulkanil-põhinev Direct3D 9-11 ühilduvuskiht DXVK.

## Vaata ka
* ReactOS

## Viited

## Välislingid

*Wine HQ – Wine'i koduleht
*Wine'i allalaadimiseleht
*Wine Pingviini vikis
Stoke City FC

**Stoke City Football Club** on Inglismaa jalgpalliklubi, mis tegutseb Stoke-on-Trentis. Klubi mängib Inglismaa tugevuselt teises liigas Championship.

Klubi loodi 1863. aastal nimega **Stoke Ramblers**. Praeguse nime sai klubi 1925. aastal, mil Stoke-on-Trent sai linnaõigused. Klubi oli 1888. aastal üks Football League'i asutajaliikmeid.

Hooajal 2010-11 jõudis Stoke City FA karika finaali, kus kaotati Manchester Cityle tulemusega 0:1. Kuna Manchesteri meeskond oli juba saanud õiguse osaleda UEFA Meistrite Liiga hooajal 2011-12, jäi õigus osaleda Euroopa Liiga hooajal 2011–2012 Stoke Cityle. Stoke City jõudis Euroopa Liigas 1/32-finaali, kus kaotati kahe mängu kokkuvõttes Hispaania klubile Valencia tulemusega 0:2.

Klubi kodustaadion on alates 1997. aastast bet365 Stadium, mis mahutab 27 902 pealtvaatajat. Enne seda oli klubi kodustaadion alates 1878. aastast Victoria Ground.

## Saavutused
### Inglismaa
**[[Football League Second Division]]** / **[[Football League Championship]]**
*Võidud (2):
**1932–33, 1962–63
*Teised kohad (1):
**1921–22, 2007–08
**[[FA Karikas]]**
*Teised kohad (1):
**2010-11
**[[Football League Cup|League Cup]]**
*Võidud (1):
**1971–72
*Teised kohad (1):
**1963–64

## Peatreenerid

...
*  Lou Macari (1991–1993)
*  Joe Jordan (1993–1994)
*  Asa Hartford (1994)
*  Lou Macari (1994–1997)
*  Chic Bates (1997–1998)
*  Chris Kamara (1998)
*  Alan Durban (1998)
*  Brian Little (1998–1999)
*  Gary Megson (1999)

*  Guðjón Þórðarson (1999–2002)
*  Steve Cotterill (2002)
*  Dave Kevan (2002)
*  Tony Pulis (2002–2005)
*  Johan Boskamp (2005–2016)
*  Tony Pulis (2006–2013)
*  Mark Hughes (2013–2018)
*  Paul Lambert (2018)
*  Gary Rowett (2018–2019)
*  Nathan Jones (2019–)

## Statistika
*Seisuga 13. august 2017*
* Enim mänge klubi meeskonnas – John McCue (aastatel 1940–1960 kokku 675 mängu)
* Enim liigamänge klubi meeskonnas – Eric Skeels (aastatel 1959–1976 kokku 507 mängu)
* Noorim mängija väljakul – Peter Bullock (16 aasta ja 163 päeva vanuselt mängus Swansea City vastu, 19. aprill 1958)
* Vanim mängija väljakul – Stanley Matthews (50 aasta ja 5 päeva vanuselt mängus Fulhami vastu, 6. veebruar 1965)
* Enim väravaid klubi meeskonnas – Tommy Sale (aastatel 1930–1947 kokku 282 väravat)
* Enim väravaid ühel hooajal – Charlie Wilson (38 väravat hooajal 1927–1928)
* Enim väravaid ühel liigahooajal – Freddie Steele (33 väravat hooajal 1936–1937)
* Enim väravaid ühes mängus – Neville Coleman (seitse väravat mängus Lincoln City vastu, 23. veebruar 1957)
* Enim väravaid liigas – Freddie Steele (140 väravat aastatel 1934–1949)
* Suurim ost – 18,3 miljonit naela (Giannelli Imbula eest Portole 2016. aastal)
* Suurim müük – 20 miljonit naela (West Ham Unitedile Marko Arnautovići eest)

## Viited

## Välislingid

* Klubi koduleht
Sunderland AFC

**Sunderland AFC** on Inglismaa jalgpalliklubi. Hooajal 2021–2022 mängib klubi EFL League One'is.

## Eesti mängijad
*Mart Poom (2002–2006, 58 liigamängu ja üks värav)

## Endised mängijad
Danny Welbeck – Jordan Henderson – Anton Ferdinand – Nedum Onuoha – Steed Malbranque – John Mensah – Boudewijn Zenden – Paulo da Silva
Constantinus II

**Constantinus II** (täisnimega **Flavius Claudius Constantinus**; 316 Arles – 340 Aquileia) oli Vana-Rooma keiser aastatel 337–340. Ta oli Constantinus Suure ja tema teise abikaasa Fausta vanim poeg. Constantinuse kaasvalitsejateks olid nooremad vennad Constantius ja Constans.
Puise poolsaar

**Puise poolsaar** on poolsaar Lääne maakonnas Haapsalu linnas Matsalu lahe ja Tauksi saarterühma vahel.

Poolsaarest läänes asuvad Kakrarahu ja Kumari laid koos ümbritsevate saartega.

Puise poolsaare looderannikult eenduvad Sassi poolsaar, Jugassaare neem, Külanuka neem. Poolsaare edelatippu nimetatakse Puise ninaks.

Poolsaarel asuvad Puise, Põgari-Sassi, Koidu ja Kiideva küla.

Poolsaare lõunaosa puisniitu kutsutakse Puise metsaks.


Puise poolsaare tipus.jpg|Puise poolsaare tipp
Kunstipärane vaade Puise poolsaarelt.jpg|Kunstipärane vaade Puise poolsaarelt
Puisenina must lammas..jpg|Must lammas Puise ninas
Puise poolsaare loodus.jpg|Puise poolsaare loodus


## Välislingid
*
*Puise poolsaare koduleht
*Puise poolsaare 360° aeropanoraam / aerofoto
Vesiroosilised

**Vesiroosilised** (*Nymphaeaceae*) on sugukond vee- ja sootaimi vesiroosilaadsete seltsist. 

Vesiroosilised asustavad parasvöötme ja troopika mageveekogusid. Sugukonda arvatakse 8 perekonda umbes 70 liigiga. 

## Iseloomustus
Vesiroosilistel on mitmeid kohastumusi eluks vesikeskkonnas. Vesiroosilised on tugevasti kinnitunud veepõhja ja nende pikarootsulised suured nahkjad ujulehed laiuvad veepinnal. 
Vartes, lehtedes ja seemnetes on rikkalikult õhukambrikesi, mis aitavad pinnal püsida.

Õied on suured, üksikult varre otsas. Õiekate koosneb 4–6 tupplehest ja paljudest spiraalselt asetsevatest kroonlehtedest. Tolmukad, mida on arvukalt, asetsevad spiraalselt. 
 
## Perekonnad
*Alamperekond *Cabomboideae* 
***Cabomba* 
***Brasenia* 

*Nymphaeoidae
***[[Barclaya]]*
***[[Euryale]]*
***Nuphar* – vesikupp
***Nymphaea* – vesiroos
***[[Ondinea]]*
***Victoria* – viktooria

Eestis leidub 4 liiki vesiroosilisi 2 perekonnast: 
*valge vesiroos
*väike vesiroos
*kollane vesikupp
*väike vesikupp

## Viited
Friedrich von Sass

**Friedrich von Sass** (surnud 1689) oli Saaremaa aadlik. 

Friedrich von Sass sündis Sassi mõisniku Friedrich von Sassi ja Margaretha von Schaffhauseni pojana.

Ta oli Saaremaa maanõunik ning talle kuulusid Sassi ja Loode mõis.

Maanõunik Sass maeti Valjala kirikusse, kuhu paigutati ka tema vappepitaaf. Nüüdisajal on tema vappepitaaf eksponeeritud Saaremaa Muuseumis.

## Perekond
Friedrich von Sass oli abielus Gerdruta von Galeniga. Abielust sündisid:
*Beata von Sass, abiellus Friedrich Johann Harrieniga
*Margaretha von Sass, abiellus Otto Johann von Lodega Loona mõisast

Hiljem abiellus Friedrich von Sass Sophie Elisabeth von Buxhoevedeniga (1640–1704), kes oli Paadla, Oisu ja Türi-Alliku mõisniku Reinhold von Buxhoevedeni ja Sophie Magdalene von Taube tütar. Abielust sündisid:
*Friedrich von Sass (surn. 1710 katku), Sassi mõisnik
*Friedrich Gustav von Sass, Loode mõisnik, Rootsi sõjaväelane, kortermeister (1698)
*Sophia Magdalena von Sass (surnud 1710), abiellus major Heimer Johann von Nolckeniga
*Anna Sophia von Sass (surnud 1694), abiellus kaptenleitnant Johann von Stackelbergiga

## Kirjandus
*Bruno Pao, "Valjala". Maalehe Raamat 1999

## Välislingid
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Reinhold von Buxhoeveden (surnud 1664)

**Reinhold von Buxhoeveden** (surnud 1664) oli baltisaksa päritolu Rootsi sõjaväelane (rittmeister), Saaremaa maanõunik ning mõisnik Saare- ja Eestimaal.

Reinhold von Buxhoeveden sündis Palivere ja Türi-Alliku mõisniku rittmeister Reinhold von Buxhoevedeni ja Sophia von Wehreni pojana.

1650. aastal võttis koos Matthias von Stackelbergi, Bertram von Billingshauseni ja Caspar von Bergiga osa kuninganna Kristiina kroonimispidustustest Stockholmis. Mehed esinesid kuninganna ees palvega kinnitada nende seisusliku privileegid ning seda kuninganna ka tegi.

Talle kuulusid Paadla ja Vennarti mõis Saaremaal ning Oisu, Kärevere ning Türi-Alliku mõis Eestimaal.

## Kirjad Rootsi võimukandjatele
Rootsi riigiarhiivis on säilinud mõned Reinhold von Buxhoevedeni kirjad Rootsi võimukandjatele.

Magnus Gabriel De la Gardiele saadetud kirjad:
*september 1649,  Paadla 
*jaanuar 1656, Paadla
*veebruar 1656, Marientali, Kuressaare
*märts 1656, Tallinn
*august 1658, Stockholm

Kantseleinõunik Peter Julius Coijet'le:
*1657

## Perekond
Reinhold von Buxhoeveden abiellus Sophie Magdalene von Taubega (surnud 1677), kes oli Eestimaa Haljava ja Saksimaa Rothnaußlitzi mõisniku Johann von Taube (1591–1629) ja Saksimaal pärit Agnes von Minckwitzi tütar. Abielust sündisid:
*Johann Albrecht von Buxhoeveden (surn 1689), Paadla ja Sassi mõisnik, Rootsi ooberstleitnant
*Gustav Reinhold von Buxhoeveden (surnud 1698), Tännasilma mõisnik, Rootsi leitnant
*Otto Friedrich von Buxhoeveden (1640–1697), Alliku, Kärevere, Oisu ja Saaremaa  Kärla kihelkonna Paadla, Vennarti mõisnik
*Sophie Elisabeth von Buxhoeveden (surnud 1704), abiellus Friedrich von Vietinghoffiga ja hiljem Friedrich von Sassiga
*Agneta Helena von Buxhoeveden (surnud 1710), abiellus Kaarma-Loona mõisniku Fromhold von Bergiga
*Anna Dorothea von Buxhoeveden, abiellus Pärsti mõisniku Eberhard von Engelhardtiga
*Maria Hedwig von Buxhoeveden, abiellus Rootsi sõjaväelase Erik Burega

### Sugupuu

## Viited
Bartholomäus Hoeneke

**Bartholomäus Hoeneke** (vahel ka *Bartholomeus Hoeneke*) oli 14. sajandil elanud Liivimaa ordu preester ja Liivimaa noorema riimkroonika autor.

Hoeneket nimetab Johann Renner oma 16. sajandil kirjutatud Liivimaa kroonikas, kus teda kirjeldatakse preestri ja ühe kroonika, mida hiljem hakati kutsuma Liivimaa nooremaks riimkroonikaks, autorina. Konstantin Höhlbaumi arvates oli Hoeneke Liivimaa ordu Järva foogti juures teeniv ordupreester, kes kirjutas oma alamsaksakeelse kroonika eesmärgiga jätkata Liivimaa vanema riimkroonika autori tööd.

Mitmed ajaloolased (sh Sulev Vahtre) peavad teda kolme järjest ametis olnud 14. sajandi Liivi ordumeistri (Eberhard von Monheim, Burchard von Dreileben, Goswin von Herike) kaplaniks. Anti Selart aga rõhutab, et riimkroonika autori kohta esitatud arvamused on siiski vaid oletused. Kui Hoeneke oli pikka aega ordumeistrite kaplan, siis võiks Selarti arvates eeldada tema nime esinemist ka mõnel kaasaegsel dokumendil. Hiljuti avastatud tekstikatked, mida mõned autorid peavad noorema riimkroonika fragmentideks, näitavad, et selle tekst võis olla kirjutatud mitte alamsaksa, vaid idapoolses kesksaksa keeles.

## Viited

## Kirjandus
*
*
*
*

## Välislingid
*Bibliokirje teavik Rahvusarhiivi otsingust
*Raamatukogu otsing URRAM
Wigan Athletic FC

**Wigan Athletic FC** on Inglismaa jalgpalliklubi. Klubi loodi 1932. aastal Suur-Manchesteri linnkrahvkonnas Wigani linnas.

Klubi kodustaadion on DW Stadium. Klubi mängib Inglismaa tugevuselt teises liigas Football League Championshipis.

Hooajal 2012–2013 võideti Inglismaa karikas, kui finaalis alistati Manchester City tulemusega 1:0. Lisaks on kahel korral võidetud EFL Trophy. Hooajal 2013–2014 osaleti esimest korda Euroopa Liigas.

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Reinhold von Buxhoeveden (täpsustus)

Reinhold von Buxhoevedeni nimelisi isikuid oli mitu:
***[[Reinhold von Buxhoeveden]]**, Saare-Lääne piiskop (surnud 1557)
***[[Reinhold von Buxhoeveden (surnud 1640)|Reinhold von Buxhoeveden]]**, Palivere ja Türi-Alliku mõisnik, Rootsi rittmeister (surnud 1640)
***[[Reinhold von Buxhoeveden (surnud 1664)|Reinhold von Buxhoeveden]]**, Paadla, Oisu ja Türi-Alliku mõisnik, Saaremaa maanõunik (surnud 1664)
Hammarlandi vald

**Hammarland** on vald Soomes Ahvenamaa maakonnas. Valla elanikest 96% räägib emakeelena rootsi keelt. Nii suurt rootsi keele ülekaalu pole üheski teises Soome omavalitsuses. Kuivõrd valla koosseisu kuulub ka pool Märketi saarest, siis on see Soome kõige läänepoolsem omavalitsus. Vallal on umbes 400 m maismaapiiri Rootsiga.

## Külad

Boda, Bovik, Bredbolsta, Byttböle, Djäkenböle, Drygsböle, Frebbenby, Hellesby, Kattby, Kråkböle, Lillbolsta, Mörby, Nävsby, Posta, Skarpnåtö, Strömma, Sålis, Torp, Västmyra, Äppelö

## Viited

## Välislingid

* Hammarlandi valla koduleht
Serious Organised Crime Agency

**Serious Organised Crime Agency** (lühend SOCA) on 2006. aastal moodustatud Suurbritannias organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse keskasutus, mis allub Home Office (siseministeeriumile).

## Juhid ja struktuur
* Steven Lander, endine vastuluureteenistuse MI5 juht
** peadirektor Bill Hughes, endine SB National Crime Squad (NCS) juht. NCS vastutas enne SOCA loomist võitluse eest organiseeritud kuritegevusega.

## Välislingid
*Koduleht
Jomala vald

**Jomala** [jummala] on vald Soomes Ahvenamaa maakonnas Ahvenanmanneri keskosas Maarianhaminast põhjas.

Jomala vald on Ahvenamaa maavaldade seas suurima elanike arvuga (30. septembril 2008 oli see 3912).

Pindala on 143,39 km² (sealhulgas 0,82 km² siseveekogusid). Lisandub 543,66 km² mereterritooriumi, millega koos on pindala 687,05 km².

Ametlik keel on rootsi keel, mis on 92,6% elanike emakeel.

Jomala vallas asub Ahvenamaa ainuke lennuväli.

## Nimest
Jomala nimi on iidne, pärinedes rootslaste asustuse eelsest ajast. Kohapeal võib tänini kuulda arvamust, et see on lihtsalt nimi, millel pole muud tähendust. Rootsikeelses Wikipedias on teisejärgulisena esitatud ka nime seletamise katse rootsi keele abil.

Kuulmise järgi on eestlastele ja soomlastele nime tähendus kohe selge – hääldus on "jumala". Soomlased tahaksid uskuda ja arukamad rootslased on seda ka valmis möönma, et Jomala nimi on kuidagi seotud jumalaga. Tegemist ongi iidse kultuspaigaga, Ahvenamaa südamega, mida tähistab ka Ahvenamaa vanim kivikirik. Nimi on kohale antud siiski lõuna, mitte ida poolt ehk nimi pole mitte soome, vaid eesti (saare) päritolu.

Jomala nime jumalikku päritolu kinnitab kaudselt ka naaberküla nimi Gottby (Jumalave(e)re). Valla külade nimistus on veelgi ilmselgelt eesti päritolu nimesid – Kila ehk küla.

Jomala nime ajaloolised kirjaviisid: *Jumala* 1351; *Jwmala* 1356; *Jomalum* 1414; *Jomala* 1486; *Jwmala* 1494.

## Külad

Andersböle, Björsby, Buskböle, Dalkarby, Djurvik, Gottby, Gölby, Hammarudda, Hinderböle, Ingby, Jomalaby, Karrböle, Kila, Kungsöby, Möckelby, Möckelö, Norrsunda, Rasmansböle, Ringsböle, Sviby, Södersunda, Torp, Ulvsby, Vargsunda, Västansunda, Västerkalmar, Ytterby, Ytternäs, Ödanböle, Önningeby, Österkalmar, Överby.

## Vaatamisväärsused

Jomala kirik on pühitsetud Ahvenamaa patroonile pühale Olavile. See on vanim kivikirik nii Soomes kui ka Ahvenamaal ja asub Prästgårdeni külas. Vanimad osad kirikust on pärit 1260.–1280. aastatest. Kirikul on 52 meetri kõrgune torn. Kirikut laiendati 19. sajandil.

Kirikuaeda on maetud Soome ja Ahvenamaa poliitik Julius Sundblom (22.06.1865–23.08.1945), kes taotles Ahvenamaa ühendamist Rootsiga.

## Tuntud jomalalasi

* Georg Alanus (1609–1664), esimene Soome loodusteaduste professor (1640–1648) Turu Akadeemias
* Janne Holmén (s 1977), maratonijooksja (EM-i kuld München, 2002)

## Sõprusvallad
* Knivsta kommun, Uppsala lään, Rootsi
* Pihtla vald, Saaremaa, Eesti

## Viited

## Välislingid
* Jomala valla koduleht
Kumlinge vald

**Kumlinge** on vald ja saarterühm Soomes Ahvenamaa maakonnas. 93,5% valla elanikest kõneleb rootsi keelt.

## Külad

Björkö, Enklinge, Kumlinge, Seglinge

## Viited

## Välislingid

* Kumlinge valla koduleht
Lemlandi vald

**Lemland** on vald Soomes Ahvenamaa maakonnas. Vallas räägitakse rootsi keelt.

## Külad

Bengtsböle, Bistorp, Flaka, Granboda, Haddnäs, Hellestorp, Järsö, Knutsboda, Lemböte, Norrby, Nåtö, Rörstorp, Stackskär, Söderby, Vessingsboda, Västeränga

## Viited

## Välislingid

* Lemlandi valla koduleht
Lumparlandi vald

**Lumparland** on vald Soomes Ahvenamaa maakonnas. Vallas räägitakse rootsi keelt. 

Peamine küla Lumparlandis on Klemetsby, kus asuvad pank, kirik, postimaja ja kool. Klemetsby on 35 km kaugusel Maarianhaminast.

Valda on soomekeelsetes dokumentides nimetatud varem ka Lumparlanti, kuid nüüd on kasutusel Lumparland.

## Külad

Klemetsby, Krokstad, Lumparby, Lumpoby, Norrboda, Skag, Svinö

## Vaatamisväärsused

Andreasele pühitsetud Lumparlandi kirik on vanim säilinud puukirik Ahvenamaal.

## Viited

## Välislingid

* Lumparlandi valla koduleht
Saltviki vald

**Saltvik** on vald Soomes Ahvenamaa maakonnas. Vallas räägitakse rootsi keelt.

## Külad

Antböle, Bertby, Boksö, Borgboda, Daglösa, Främmanby, Germundö, Haga, Haraldsby, Hjortö, Hullby, Kuggböle, Kvarnbo, Laby, Lagmansby, Lavsböle, Lavö, Liby, Långbergsöda, Näs, Ovanåker, Rangsby, Ryssböle, Ryssö, Saggö, Sonnröda, Strömma, Syllöda, Sålis (Suolaksi), Tengsöda, Toböle, Vassböle, Åsgårda, Ödkarby

## Viited

## Välislingid

* Saltviki valla koduleht
Sottunga vald

**Sottunga** on vald ja saarestik Soomes Ahvenamaa maakonnas. Sottungaks nimetatakse ka saarestiku suurimat saart.

Vallas on seisuga 31. jaanuar 2013 ainult 100 elanikku. See on kõige väiksema elanike arvuga vald Soomes. Kõige rohkem elas vallas inimesi 1920. aastatel (u 400). 90% valla elanikest räägib emakeelena rootsi keelt. Sottunga koosneb paljudest saartest, kuid ainult kolm (Husö, Finnö ja Storsottunga) on asustatud. Vald elektrifitseeriti 1959. aastal.

Valla pindala on 342,44 km², millest 28,04 km² on maismaad, 0,02 km² siseveekogusid ja 314,38 km² merealasid.

Valla vapp võeti kasutusele valla loomisel 1952. aastal.

## Külad
Finnö, Husö, Hästö, Mosshaga, Sottunga

## Viited

## Välislingid
* Sottunga valla koduleht
Askola vald

**Askola** on vald Soomes Uusimaa maakonnas.

Naabervallad on Myrskylä, Mäntsälä, Pornainen, Porvoo ja Pukkila.

Vallas räägitakse soome keelt.

2011. aastani kuulus vald Ida-Uusimaa maakonda.

## Külad

Askola, Huuvari, Juornaankylä, Korttia, Monninkylä, Nalkkila, Nietoo, Puhar-Onkimaa, Särkijärvi, Tiilää, Vahijärvi, Vakkola

## Viited

## Välislingid

* Askola valla koduleht
Johannes Ambrosius Völcker

**Johannes Ambrosius Völcker** (umbes 1547 Eisenach Tüüringi – 23. september 1610 Braunsberg) oli jesuiit, kes töötas 16. sajandil Tartu jesuiitide seminaris.

Völcker astus ordusse umbes 1570. aastal, enne Tartusse minekut oli ta Halli kolleegiumis kirikuprefekt. Varem oli ta olnud ka kooliõpetaja. 

Tartusse tuli ta esimeste jesuiitide seas 1583. aastal ja sai peagi eestlaste pihiisaks. Eesti keele õppis ta ära 1587. aastaks. 1592. aastal pühitseti ta preestriks. Enamasti tegutseski ta eestlaste jutlustajana. Ta kirjutas üles ka mitmeid eestikeelseid palveid ja jutlusi, koos Thomas Busaeusega tegi ta palju ära eestlaste harimiseks ja katoliiklusse tagasipööramiseks. 

Edgar Oissari andmetel on Mainzi linnaraamatukogule kuuluvas raamatus "Regulae Societatis Jesu", mis ilmus Vilniuses 1582. aastal, lisalehtedel eestikeelseid tekste: meieisapalve, «Ave Maria», usutunnistuse, kümme käsku, viis kirikukäsku ja seitsme sakramendi loetelu Jo(h)annes Ambrosius Völckeri (Veltherus) käekirjaga. Katekismuse trükiarv olevat olnud ligi 1000 eksemplari, 150 eksemplari olevat Antonio Possevino endaga kaasa võtnud ja suurema osa neist tõenäoliselt ise Tartusse viinud. Seni aga pole Lõuna-Eestist nende katoliiklike katekismuste eksemplare leitud. Kui rootslased 1601. aastal Tartu esimest korda vallutasid, hävitati enamik Tartu kolleegiumi jesuiitlikust kirjavarast, ilmselt selle hulgas ka suurem osa Vilniuse katekismusi.

1600. aastal langes Völcker Tartu vallutamise järel rootslaste kätte vangi, kust vabanes 1605. aastal. Viimased eluaastad veetis ta Braunsbergi (praegu Poola linn Braniewo) jesuiitide seminaris.
## Viited

## Kirjandus
*Vello Helk. *Jesuiidid Tartus*. Tartu: Ilmamaa, 2003. Eriti lk 236.
Lapinjärvi vald

**Lapinjärvi** on vald Soomes Uusimaa maakonnas. Suurem osa elanikest räägib soome keelt (65%), on ka rootsi keele kõnelejaid (33%).

2011. aastani kuulus vald Ida-Uusimaa maakonda.

## Külad

Aleksinmäki (Aleksibacken), Brännskogen, Gammelgård, Harsböle, Heikinkylä (Hindersby), Huhdanmaa, Ingermaninkylä (Ingermansby), Järvikunnas (Sjökulla), Kimonkylä (Kimoböle), Käkikoski, Lapinjärvi (kirikuküla), Lapinkylä (Labby), Lippo, Lindkoski, Mossabacken, Möyrynpää, Pekinkylä (Bäckby), Porlammi (Porlom), Pukaro (Pockar), Rutumi (Rudom), Suomenmäki (Finnbacken), Tuomala, Vasarankylä (Norrby)

## Vaatamisväärsused
Lapinjärvi vallas Tornikalliol asub UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluva Struve geodeetilise kaare mõõdupunkt ().

## Viited

## Välislingid

* Lapinjärvi valla koduleht
Liljendali vald

**Lijendal** oli vald Soomes Lõuna-Soome läänis Ida-Uusimaa maakonnas. 77% valla elanikest rääkis rootsi keelt ja 20% soome keelt.

1. jaanuaril 2010 liideti Liljendali vald Loviisa linnaga.

Liljendali varasem soomekeelne nimi on *Liljentaali*, kõnekeelne nimi *Daali*.

## Külad

Anteronkylä (Andersby), Embom, Eskelinkylä (Eskilom), Garpom, Hopom, Huomanninkylä (Hommansby), Kuckubacken, Kvarnbacken, Reimansbacken, Rumpila (Drombom), Sporrasbacken, Sävträsk, Söderby, Umpala (Mickelspiltom)

## Viited

## Välislingid

* Liljendali valla koduleht
Antonio Possevino

**Antonio Possevino** (ladina keeles *Antonius Possevinus*; 1533 või 1534 – 26. veebruar 1611 Ferrara) oli itaalia vaimulik ja paavsti legaat Põhja-Euroopas.

Possevino astus 1559. aastal jesuiitide ordusse ja oli seejärel üks mõjukamaid kirikutegelasi. Tal olid väga head suhted paavst Gregorius XIII-ga, kes määras ta 1578. aastal Põhja-Euroopa legaadiks. Seega pidi Possevino juhtima sealset vastureformatsiooni. Oma suurima liitlasena nägi Possevino Rzeczpospolitat, eriti pärast seda, kui kuningas Stefan Bathory oli Moskva tsaaririiki Liivimaa sõja Vene-Poola sõjas võitnud.

1582. aastal aitas Possevino sõlmida Jam-Zapolski vaherahulepingut, millega Rzeczpospolita sai võimu kogu Liivimaa üle (Vana-Liivimaa põhjaosa ehk Eestimaa oli langenud juba rootslaste kätte).

Seejärel püüdis ta katoliiklust levitada nii põhja kui ka ida poole, toetades sel eesmärgil intensiivselt Liivimaale jesuiitide seminaride loomist. Tema, Poola jesuiitide provintsiaali Giovanni Paolo Campana ja nuntsius Alberto Bolognetti toel rajatigi Liivimaale Riia ja Tartu jesuiitide seminarid. Possevino toetas eriti Tartu seminari tööd, mida ta pidas täielikult enda looduks ja mida ta ka külastas.

Possevino käis ka Moskvas, kus püüdis Ivan IV-t mõjutada katoliku usku üle tulema. See siiski ebaõnnestus. Tema reisist Moskvasse on säilinud reisikiri. Oma tegevust Liivimaal kirjeldab ta aga kirjas Mantova hertsoginnale.

1586. aastal, kui Stefan Bathory suri, algasid Rzeczpospolitas troonitülid ja Possevinot süüdistati Zygmunt III vastaskandidaadi Austria Maximiliani toetamises. Seetõttu rikuti tema suhted Rzeczpospolita riigivõimuga ning ta ei omanud Põhja-Euroopa asjades enam mingit mõjuvõimu.

## Teoseid
**Commentarii di Moscovia, et della pace segvita fra lei, e'l regno di Polonia, colla restitutione della Livonia. Scritti in lingua latina da Antonio Possevino della compagnia di giesu. ... in Mantova, 1596. Per Francesco Osanna Stampatore Ducale MDXCVI. Con licenza di Superiori*. Mantova, 1596. ()
**Kiri Mantova hertsoginnale : [katoliku usu levitamisest ja kindlustamisest] Liivimaal, Rootsis ja Transilvaanias*. Sissejuhatus ja kommentaarid: Vello Helk; tõlkinud Vello Salo. Tartu: Johannes Esto Ühing, 1994.
**Livoniae commentarius Gregorio XIII. P.M.*. Toimetanud C. E. Napiersky. Riia, 1852.
**[[Apparatus sacer ad scriptores Veteris et Novi Testamenti]]* (Venice, 1603-06)
**[[Bibliotheca selecta]]* (Rooma, 1593)
**Moscovia* (Vilnius, 1586)
**Dell sacrificia della Messa* (Lyon, 1563)
**Il soldato cristiano* (Rooma, 1569)
**Notæ verbi Dei et Apostolicæ Ecclesiæ* (Poznań, 1586)
## Välislingid
*Jüri Kivimäe, Jesuiitide koolitegevusest Tartus, Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi, Tartu 1975. lk 5-16
Alma Kraas

**Alma Kraas** (sünninimi **Preimann**; 17. märts 1900 Märjamaa – 20. märts 2006 Riisipere) oli eesti pikaealine.

Kraas oli Vaimõisa kutsari tütar. Õppis Märjamaa kihelkonnakoolis. Läks pärast Esimest maailmasõda Tallinna kirikuõpetaja juurde teenijaks. Töötas ka müügiagendina Viru tänavas Gutkini kaubanduskontoris. 1929. aastal Alma abiellus ning asus koos mehe Jüriga elama Lillekülla.

Suviti elas ta kuni 80-aastaseks saamiseni maal, Riisipere lähistel. Oma pikaealisuse saladuseks pidas ta loodusearmastust. Talle on kogu elu meeldinud viibida looduses, teha aiatöid, käia seenel ja marjul. 

2006. aastal oli ta Tallinna vanim elusolev inimene ning Eestis vanuselt teine Elisabet Pärksoni järel. Et Kraas oli sundüürnik, elas ta oma viimased eluaastad (alates 2004. aasta sügisest) linna poolt antud munitsipaalkorteris.

## Välislingid
*Ehk saja aasta pärast kordub sama kevade Videvik nr. 11 (468), 11. märts 2000
*Vanim põhjatallinlane sai 104-aastaseks Põhja-Tallinna Sõnumid, 31. märts 2004
*Vanim tallinlane sai 105aastaseks Nõmme Sõnumid nr 6 (246), Lk.3, 26. märts 2005
*Vanim tallinlane sai 106 Nõmme Sõnumid, 17. märts 2006
*Vanim tallinlane sai 106 SL Õhtuleht, 20. märts 2006
Sundi vald

**Sund** on vald Soomes Ahvenamaa maakonnas.

Valla ametlik keel on rootsi keel, seda räägib 91% elanikest.

## Külad
Berg, Björby, Brändbolstad, Domarböle, Finby, Gunnarsby, Gästerby, Hulta, Högbolstad, Jussböle, Kulla, Lappböle, Lövvik, Mångstekta, Persby, Prästö, Rosenberg, Sibby, Smedsböle, Strömbolstad, Sundby, Svensböle, Tosarby, Tranvik, Träsk, Vivasteby

## Ajalugu
Sundi vallas asuvad Rootsi kuningriigi ajal ehitatud Kastelholmi linnus ning Vene keisririigi ajal ehitatud Bomarsundi kindluse ehitised, mis Krimmi sõja ajal 1854. aastal purustati Suurbritannia ja Prantsusmaa ühendväe poolt.

## Vaata ka
*Valge Karu

## Viited

## Välislingid
* Sundi valla koduleht. Rootsi keeles
Myrskylä vald

**Myrskylä** on vald Soomes Uusimaa maakonnas. Suurem osa valla elanikest räägib soome keelt ja väiksem osa rootsi keelt.

Myrskylä naabervallad on Askola, Porvoo, Pukkila, Orimattila, Lapinjärvi ja Loviisa linn.

2011. aastani kuulus vald Ida-Uusimaa maakonda.

## Külad

Hallila, Hevonoja, Hyövinkylä, Jaakkola, Kankkila, Myrskylä (kirikuküla), Koukjärvi, Kreivilä, Kylmäsuo, Metsäkulma, Muttila, Myllykylä, Paavola, Pakila, Palostenmäki, Sopajärvi, Suntianmäki.

## Tuntud myrskylälasi

Myrskylä vallas on sündinud jooksja Lasse Virén.

## Viited

## Välislingid

* Myrskylä valla koduleht
Pernå vald

**Pernå** (soome keeles Pernaja) oli vald Soomes Lõuna-Soome läänis Ida-Uusimaa maakonnas. Valla elanikud rääkisid suuremas osas rootsi keelt.

1. jaanuaril 2010 liideti vald Loviisa linnaga.

## Külad

Bagarböle, Baggböle, Baggnäs, Bergby, Blybergs, Böle, Erlandsböle, Fasarby, Garpgård, Gerby, Gislarböle, Gislom, Greggböle, Grevböle, Haddom, Hartola (Hardom), Hormnäs, Horslök, Hämeenkylä (Tavastby), Härkäpää (Härpe), Idlax, Isnäs, Kabböle, Kinnarinkylä (Skinnarby), Kivisalo (Kjevsalö), Koskenkylä (Forsby), Kukumi (Kuggom), Kuuskoski (Kuskosk), Kärppä (Kärpe), Lapinkylä (Labby), Lappnor, Malmsby, Malmgård, Näse, Paavalinkylä (Påvalsby), Pernå (Pernaja; Kirkonkylä/Kyrkoby), Pernajan pappila (Pernå prästgård), Pitkäpää, Pålböle, Riikki (Rike), Rosendal (Pernå), Rösund, Sandvik, Sarvilahti (Sarvlax), Sarvisalo (Sarvsalö), Sjögård, Strömmen, Sundarö, Särkilahti (Särklax), Tervik, Tetom, Torsby (Torstila), Tjuvö, Trännäs, Tjusterby, Vanhakylä (Gammelby), Villmansgård, Våtskär, Österby

## Tuntud pernålasi

* Mikael Agricola, Soome vaimulik, soome kirjakeele rajaja

## Viited

## Välislingid

* Pernå valla koduleht
Ruotsinpyhtää vald

**Ruotsinpyhtää** oli vald Soomes Lõuna-Soome läänis Ida-Uusimaa maakonnas. Suurem osa valla elanikest rääkis soome keelt.

Valla naabervallad olid Anjalankoski vald, Elimäki vald, Kotka linn, Lapinjärvi vald, Loviisa linn, Pernå vald ja Pyhtää vald.

1. jaanuaril 2010 liideti vald Loviisa linnaga.

## Külad

Björnvik, Gäddbergsö, Haavisto (Västerhirvikoski), Jokiniemi (Ånäs), Keitala, Kulla, Kuninkaankylä (Kungsböle), Lappom, Marinkylä (Marby), Meriniitty (Sjöäng), Misinmäki (Smissbacken), Myllykylä (Kvarnby), Niemistö (Näsby), Petjärvi, Ruotsinkylä (Svenskby), Ruukki (Bruk), Suomenkylä (Finnby), Söderby, Tesjoki (Tessjö), Torpparinmäki (Torparbacken), Vahterpää, Vastila, Viirilä (Virböle), Vähä-Ahvenkoski (Lillabborfors)

## Viited

## Välislingid

* Ruotsinpyhtää valla koduleht
Hyrynsalmi vald

**Hyrynsalmi** on vald Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas. Vallas elab 2900 inimest ja rahvastiku tihedus on 2 in/km².

Naabervallad on Kuhmo linn, Puolanka vald, Ristijärvi vald ja Suomussalmi vald.

Vald on soomekeelne.

## Külad

Hyrynsalmi, Kytömäki, Luvankylä, Moisiovaara, Oravivaara, Tapanivaara, Väisälä, Teerijärvi, Haapolanvaara

## Viited

## Välislingid

* Hyrynsalmi valla koduleht
Paltamo vald

**Paltamo** on vald Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas. naabervallad on Kajaani linn, Puolanka vald, Ristijärvi vald, Sotkamo vald ja Vaala vald. Vallas räägitakse põhiliselt soome keelt.

## Külad

Hakasuo, Härmänmäki, Kivesjärvi, Kontiomäki, Korpimäki, Melalahti, Mieslahti, Uura, Paltamo, Varankylä.

## Kuulsused

* Eino Leino, kirjanik

## Viited

## Välislingid

* Paltamo valla koduleht
Vaala vald

**Vaala** on vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. 2016. aastani kuulus Kainuu maakonda. Vallas elab 2016. aasta seisuga 3063 inimest ja rahvastiku tihedus on 2,35 in/km². Vaala naabervallad on Kajaani linn, Kestilä, Liminka, Muhos, Paltamo, Puolanka ja Utajärvi. Vallas räägitakse soome keelt.

## Viited

## Välislingid

* Vaala valla koduleht
Puolanka vald

**Puolanka** on vald Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas. Vallas räägitakse soome keelt.

Puolanka vallas asub Soome kõrgeim juga Hepoköngäs.

## Külad

Aittokylä, Askankylä, Auho, Joukokylä, Kivarinjärvi, Kotila, Kongasmäki, Leipivaara, Lylykylä, Naulaperä, Puokio, Puolanka, Rasinkylä, Suolijärvi, Väyrylä, Yli-Oterma, Törmänmäki.

## Viited

## Välislingid

* Puolanka valla koduleht
Ristijärvi vald

**Ristijärvi** on vald Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas. Vallas räägitakse soome keelt.

## Külad

Hiisijärvi, Jokikylä, Karhulankylä, Koskenkylä, Mustavaara, Möttölänniemi, Peuravaara, Pihlajavaara, Pyhäntä, Ristijärvi, Tolosenjoki, Tuliharju, Uva

## Viited

## Välislingid

* Ristijärvi valla koduleht
Ristijärvi

**Ristijärvi** on küla Soomes Kainuu maakonnas Ristijärvi vallas.

Maakonnakeskus Kajaani on 43 km kaugusel. Külas on raudteepeatus Kontiomäki–Ämmänsaari raudteel, peatus avati 1939. aastal. Praegu seda reisirongid ei läbi. Jaamahoone on eraomanduses.

Ristijärvi luteri kirik on valminud 1807. aastal.
Vuolijoki vald

**Vuolijoki** oli vald Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas. Vald liideti 2007. aasta alguses Kajaani linnaga. Vuolijoki naabervallad olid Kajaani linn, Kestilä, Paltamo, Pyhäntä, Sonkajärvi, Vaala ja Vieremä. Vallas räägiti soome keelt.
Vöötlihas

**Vöötlihas** koosneb kimpudeks koondunud vöödilistest lihaskiududest.

Vöötlihased on näiteks skeleti- ja südamelihased.

## Vaata ka
*Silelihas
Südamelihas

**Südamelihas** ehk **müokard** (*myocardium*) on lihas, mis ehituselt ja talitluselt sarnaneb skeletilihasega. Südamelihase talitlus ei allu inimese tahtele. Töötab automaatselt, st tõmbub rütmiliselt kokku välisärritustest sõltumata.

## Vaata ka
*Koronaarvereringe
*Müokardi infarkt
*Müokardiit
Kakspealihas

**Kakspealihas** (ladina *biceps*) on lihas, millel on kaks otsa.

On lihaseid, mille on kolm või neli otsa.

Tuntumad kakspealihased on:
*õlavarre kakspealihas'''
*reie kakspealihas

## Vaata ka
*Kolmpealihas
*Nelipealihas

## Viited
Jalavõlv

**Jalavõlvi** moodustavad kanna- ja pöialuud. 

## Lampjalgsus

Jalavõlvide lamendumist nimetatakse lampjalgsuseks, mis takistab jala normaalset vetrumist liikumisel. Seetõttu tekib valu ja väsimus pöias, hiljem sääres, põlves, reies ja ristluupiirkonnas. Ravitakse spetsiaalsete võimlemisharjutustega ja kantakse korrigeerivaid tallatugesid.
Sarvkiht

**Sarvkiht** (ladina keeles *stratum corneum*) on marrasknaha kõige ülemisem pindmine kiht, mis on minetanud närvisüsteemi. See koosneb tihedasti kokku surutud rakkudest, mis on elutsüklite lõppedes kaotanud oma rakutuumad. Keratiinist eristuvaid ja lamenduvaid korneotsüüte sisaldav kiht jaguneb omakorda kaheks alamkihiks *stratum disjunctum* ja *stratum compactum*. Organismi ei lase need endast läbi vett, tolmu ega mikroobe, kuigi higinäärmete avadesse ehk nahapooridesse sattuv bioloogiline saaste võib tekitada ummistusi ja põletikke.

## Sarvkihi vahetumine
Inimese suurim elund nahk vahetub pideva uuenemise ja välja kasvamise käigus umbes kuu ajaga. Sarvkihi lamedad rakud kooruvad pidevalt naha pinnalt lahti. Hõljuvalt sadenedes ja pindadele kogunedes tekkib nendest hallikas tolmukiht, mis on peamiselt söögiks mikroorganismidele, iseäranis tolmulestadele.

## Vaata ka
**[[Stratum granulosum]]*
**[[Stratum spinosum]]*
Silinderliiges

**Silinderliiges** on liiges, mis saab ainult pöörduda ümber oma telje ja seega võimaldab teha pööravaid liigutusi.

Silinderliiges on näiteks inimesel esimese kahe kaelalüli (kandelüli ja telglüli) vahel.
Vaktsineerimine

**Vaktsineerimine** (*vaccinatio*) ehk **immuniseerimine** ehk **kaitsepookimine** on vaktsiini(de) viimine organismi (naha, suu, nina kaudu), näiteks immuunsuse esile kutsumise eesmärgil.

Vaktsineerimise all peetakse harilikult silmas vaktsiinide manustamist loomadele (sh inimestele, lindudele ja kaladele).

Vaktsineerimise all võidakse inglise keelt kõnelevates maades mõelda ka teatud vastumürkide manustamist.

Taimede immuunsuse modifitseerimist seletatakse teisiti, neile tõvekindluse geenide sisestamise tulemusel saadakse geenmuundatud organism.

Elusate (inaktiveerimata) vaktsiinidega vaktsineerimist ei soovitata lümfisüsteemi vaegtalitluse seisundite korral.

## Roomajate vaktsineerimine

Madude vaktsineerimise kohta on vähe andmeid. Eksperimendi käigus manustati teksase lõgismadudele (*Crotalus atrox* Baird & Girard) inaktiveeritud paromüksoviiruse suspensiooni – serokonversioon (seropositiivsus – veres määratavas koguses antikehi) oli alguses mõnedel katseloomadel tuvastatav, 296 päeva pärast vaktsineerimist olid enamiku madude proovid seronegatiivsed.

## Inimeste vaktsineerimine

Inimeste vaktsineerimise eesmärgiks on nakkushaiguste ennetamine ja seisneb antigeeni (aktiivne immuniseerimine vaktsiini manustamisega) või vastavate antikehade (passiivne immuniseerimine immuunglobuliini manustamisega) viimisega organismi.

## Vaata ka
*Vaktsineerimine Jaapanis

## Viited

## Välislingid
* Vaktsineerimine Eestis
* Henno Nurmsalu, Nurmsalu Õigusabi OÜ, Jurist: Eesti riik ei võta vaktsineerimiskahjustuste hüvitamise osas vastutust, 31. märts 2015
* Ülar Allas, Kogu tõde vaktsiinidest - kuidas neid luuakse ja miks nad töötavad, 11. august 2019
* Ülar Allas, Kust sai alguse vaktsiinivastasus? 18. august 2019
*Ülar Allas, Rõugemäda haava peale - kuidas vana idamaade rahvatarkus kujunes vaktsiinide eelkäijaks, 11. juuli 2021
* Jonathan Corum, Sui-Lee Wee ja Carl Zimmer, Coronavirus Vaccine Tracker, The New York Times, 20. november 2020
Hattula vald

**Hattula** on vald Lõuna-Soomes Kanta-Häme maakonnas. Naabervallad on Hämeenlinna linn, Valkeakoski linn ja Pälkäne vald. Vallas kõneldakse peamiselt soome keelt.

## Külad

Hakinmäki, Halkkorpi, Hurttala, Hyrvälä, Ihalempi, Kalkkonen, Katinala, Kerälä, Kivijoki, Koski, Kouvala, Kärsälä, Leiniälä, Lepaa, Mervi, Metsänkylä, Mierola, Nihattula, Nummi, Parola, Parolannummi, Pekola, Pelkola, Pyhälahti, Rahkoila, Saari, Sattula, Takajärvi, Tenhiälä, Valtee, Ventola, Vuohiniemi

## Tuntud inimesi

* Niko Kapanen, jäähokimängija
* Hannu Toivonen, jäähokimängija
* Jaakko Juteini, kirjanik
* Carl Gustaf von Essen, pastor
* Irwin Goodman, laulja

## Viited

## Välislingid

* Hattula valla koduleht
Hauho

**Hauho** on küla Soomes Kanta-Häme maakonnas Hämeenlinna linnas, 2008. aastani Hauho valla kirikuküla.

Hauho maakividest kirik on ehitatud 16. sajandi alguses.