open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Santería

***Santería*** (ka *lukumí*, *la religión*; tähendab umbes 'pühakute tee') on sünkretistlik afrokariibi usund, mis põhineb peamiselt Nigeeria päritolu jorubate uskumustel, kuid sisaldab ka katoliikluse elemente. 

*Santería* kujunes välja Kariibi mere saartel (peamiselt Kuubal), kuhu Lääne-Aafrikast viidi mustanahalisi orje suhkrurooistandustesse tööle. Nad olid ristitud katoliiklased, kuid säilitasid tugevalt oma varasema usulise pärimuse, kuhu kuulus muuhulgas esivanemate (*[[egun]]*) ja vaimudega suhtlemine transiseisundis, mis kutsuti esile rituaalsete tantsude ja trummimänguga, samuti loomohvrid. *Santería* oli algselt halvustav nimetus usulisele praktikale, kus katoliiklikud pühakud ja hõimujumalused-kaitsevaimud *[[orisha]]* lõimiti ühtseks panteoniks ning pühakutekultus varjutas kristliku Jumala palvlemise. Brasiilias sündis samal viisil *[[candomblé]]* nimeline sünkretistlik usund, Haitil aga voodoo. 

Jumalused-*orisha* (on erinevaid kirjapilte): Olóffi (isa, looja), Olórum (poeg), Olodumare (vaim); Elegguá, Obbatalá, Babalú Ayé, Aggayú, Ochosi, Oduduwa, Oggun, Olokun, Yemaya, Changó, Orúla, Osaín, Ochún, Oyá, Xenaoth, Yewá jt. Igal *orisha* on oma hüüdnimi, sümbolid, muusika, eelistatud ohvriannid jms. Tseremooniaid viivad läbi preestrid, mittepühendatuil reeglina juures viibida ei lubata. Preestreid nimetatakse *[[babalorisha]]* (*orisha*-isad) või *[[iyalorisha]]* (*orisha*-emad) või ka *[[santero]]* ja *[[santera]]* ning nende hulgas kehtib hierarhia, mille kõrgeimal astmel on *ifá*-preestrid ehk *[[babalawo]]* (saladustetundjad), kelle *[[orisha]]* Orunmila on tarkuse ja prohvetliku teadmise kaitsja. Õpetus ei sisalda pärispatu ega kuradi mõistet, jorubate kujutluses sisaldub kõiges olevas nii positiivne (*[[iré]]*) kui ka negatiivne (*[[ibi]]*) aspekt. Taotletakse õiget ja head eluviisi (*[[iwapele]]*). 

Kristliku ja europotsentristliku valitseva klassi kriitilise suhtumise tõttu oli *santería* kaua ametlikult põlu all ning selle kohta levis mitmeid eelarvamusi; seda seostati satanismi ja musta maagiaga.
Shiga mägi

**Shiga** (jaapani 志賀山 *shiga-yama*) on Jaapanis Honshū saarel Kusatsu-Shirane vulkaanist põhja pool paiknev mägi. 

Shiga-Kogeni (Shiga platoo) piirkond on populaarne koht talispordialade tegelemiseks.
Kaido Jaanson

**Kaido Jaanson** (21. juuni 1940 Pärnu – 2. mai 2015 Tartu) oli eesti ajaloolane ja politoloog.

1965. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo eriala, õppis aastatel 1968–1971 seal aspirantuuris ning sai 1975. aastal ajalookandidaadiks.

Aastatel 1971–1991 töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli/ Tartu Ülikooli üldajaloo kateedri õppejõuna, oli 1991–1995 lähiajaloo õppetooli dotsent, 1995–1999 politoloogia osakonna juhataja, 1995–2001 rahvusvaheliste suhete professor ning alates 2001. aastast rahvusvaheliste suhete õppetooli hoidja.

## Looming
*Kodanliku Eesti ja Skandinaaviamaade suhted aastail 1917–1925. Dissertatsioon ajalookandidaadi teadusliku kraadi taotlemiseks. Juhendaja Paul Vihalem. Tartu Riiklik Ülikool, üldajaloo kateeder. Tartu 1975
*Draakoni hambad. Rootsi ja Taani palgasõdurid 1919. aastal Eestis. Tallinn 1987

## Liikmesus
Kaido Jaanson kuulus Eesti presidendi akadeemilisse nõukokku, Eesti Diplomaatide Kooli nõukokku ning okupatsioonide repressiivpoliitika uurimise riiklikku komisjoni.

## Tegevus NLKP-s
*1963 NLKP liige

## Tunnustus
* 2005 Tartu Ülikooli medal

## Viited

## Välislingid
*Haud Tartu-Vana-Jaani kalmistul
Juan Linz

**Juan José Linz Storch de Gracia** (24. detsember 1926 Bonn, Saksamaa – 1. oktoober 2013 New Haven, Connecticut, USA) oli hispaania sotsioloog ja politoloog.

Ta oli tuntud tänu oma teooriatele autoritaarsetest ja totalitaarsetest valitsussüsteemidest.

## Isiklikku
Tema isa oli sakslane,  ema oli kodanlikustunud hispaania aristokraat, kes elas Weimari-Saksamaal. 1932. aastal läks ema koos pojaga Hispaaniasse, tema isa jäi Saksamaale ja hukkus 1934. aastal autoõnnetuses.

Tema kasuisa (ema elukaaslane) Hispaanias oli eesti poliitpagulane Aleksander Kesküla.

## Viited
Saulepi mõis

**Saulepi mõis** (saksa keeles *Saulep*) oli mõis Läänemaal Varbla kihelkonnas. Nüüdisajal asub kunagine mõis Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Esimesed teated mõisahoonete kohta on aastast 1698, mil Saulepi kuulus veel Varbla mõisale. 

1726 jagas eakas Varbla mõisa omanik Magnus Johann von Nasackin, Saulepi oma vanimale pojale Adam Johann von Nasackinile. Kaks aastat hiljem läks pärast isa surma kogu Varbla ala (Varbla mõis, Saulepi mõis ja selle karjamõis Orrassaare) Adam Johann von Nasackinile. Pärijate vahel tekkinud tüli tõttu eraldati Saulepi mõis 1797. aastal Vana-Varbla mõisast. 

Mõisa peahoone ehitati 19. sajandi keskel, see on suhteliselt väike ja lihtne puithoone. Lisaks peahoonele on säilinud mõned kõrvalhooned ja nende varemed.

Mõis on tänapäeval viletsas seisus ja park on hooldamata.

## Saulepi mõisnikud

## Kirjandus
* Vahur Joala, Saulepi valitsejad, 2013, 178 lk  DIGARis - http://www.digar.ee/id/nlib-digar:211325, 
## Välislingid
*Saulepi mõis, Eesti Ajalooarhiivis
*Eesti mõisaportaal Saulepi mõisast
* Vahur Joala, Saulepi valitsejad
Surmarelv 3

**"Surmarelv 3"** (originaalpealkirjaga **"Lethal Weapon 3"**) on USA mängufilm, mis esilinastus 15. mail 1992.

Selles filmis peavad eelmisest kahest filmist tuntud peategelased Martin Riggs (Mel Gibson) ja Roger Murtaugh (Danny Glover) tabama eksvõmmi ja kurjategija Jack Travise.

Film on saavutanud suure vaadatavuse ka Eesti teleekraanidel. Näiteks 2007. aasta juulis oli see Kanal 2 kõige vaadatum film.

## Peaosades
*Mel Gibson
*Danny Glover
*Joe Pesci
*Rene Russo
*Stuart Wilson

## Vaata ka
*Surmarelv
*Surmarelv 2
*Surmarelv 4
Candomblé

***Candomblé*** (ka *batuque*, *macumba*) on Brasiilias ja mõnedes selle naaberriikides praktiseeritav Aafrika juurtega sünkretistlik religioon, mis kujunes koos neegerorjade (igbod, jorubad, bantud, eved, fonid) saabumisega 16.-19. sajandil. Nimetus pärineb Kongos kõneldavatest bantu keeltest. Pärast pikaajalist tagakiusamist katoliku usku tunnistava eliidi poolt on *candomblé* tänaseks riigi poolt tunnistatud religioon, millel on kuni 2 miljonit järgijat. Usklikud jagunevad sektidesse ehk rahvustesse vastavalt oma eelistatud jumalustele ning rituaalide üksikasjadele, sh kasutatav keel. Kummardatakse mitmesuguseid jumalusi ja kaitsevaime (jorubade *orisha*d, evede *vodun*id, bantude *nkisi*d jt) ning ülemjumalust (jorubadel Olorun, bantudel Zambi, fonidel Nana Buluku), igal neist oma sümboolika, tegevussfäär ning "hoolealused" inimesed. Uskumustesse ja riitustesse on segunenud kristlikke mõjusid; templites kasutatakse krutsifiksi ning muistseid Aafrika jumalusi samastatakse katoliiklike pühakutega. Samuti on *candomblé* uskumustesse kaasatud Ameerika põliselanike jumalused. *Candomblé* usutalitusi (rituaalses transis vaimudega suhtlemine, ennustamine, loomohvrid, laul ja tants jms) viivad läbi ainult pühitsetud preestrid, neile järgnevad aga rahvapidustused, kus osaleb kogu kohalik kogukond. Preestrid kuuluvad sümboolsetesse peredesse, kes haldavad templeid.
Ott Mõtsnik

**Ott Mõtsnik** (sündinud 18. aprillil 1963 Tallinnas) on endine Eesti jalgpallur. 

Alustas jalgpalliga tegelemist 12-aastaselt, treenis Roman Ubakivi käe all. Oli juba Tallinna 22. keskkoolis õppides elukutseline jalgpallur Tallinna Norma võistkonnas. 

1979. aastal tuli ta esimest korda Eesti meistriks. 1980. aastal arvati 17-aastane Ott Mõtsnik NSV Liidu noortekoondisse. 1982 suundus mängima Riia Daugavasse, kuid naasis peagi Eestisse. 1984. aastal käis end Moskva Spartakile näitamas ning mängis duubelmeeskonnas põhimeeskonna vastu. 1985. aastal lahkus Mõtsnik Tallinna Spordist vigastuse tõttu ning pöördus tagasi järgmise hooaja lõpupoole. 1988. aastal mängis nii Tallinna Spordi kui ka Tallinna Norma meeskonnas; viimase koosseisus tuli teist korda Eesti NSV meistriks. 

1989. aastal põgenes Rootsi, kus mängis veel aastani 1992, praegu tegeleb ehitusettevõtlusega.

## Isiklikku
Tema isa oli kirikuõpetaja Harri Mõtsnik.

## Kirjandus
*Marko Välja. Ott Mõtsniku dramaatiline teekond. – *[[Sporditäht]]*, november 2006, lk 47–51. (*artikli põhiline allikas*)

## Välislingid
*Ott Mõtsniku dramaatiline teekond Neljas.ee, 1. november 2006
*Ott Mõtsnik: jalgpall oli nagu narkootikum Postimees, 14. november 2011
*
Erikool

**Erikool** ehk **erivajadustega õpilaste kool** on üldhariduskool hariduslike erivajadustega lastele. Erikoolis on enamasti tavakoolist erinev õppekava ja väiksemad klassid ning seal töötavad lisaks õpetajaile puuet korrigeerivad spetsialistid. Erikooli vastand on **[[tavakool]]**.

Eestis on erikoolid
*kehapuudega lastele – füüsiline erivajadus;
*vaegmõistuslikele lastele – vaimne erivajadus;
*meelepuudega lastele: kurtidele ja vaegkuuljaile ning pimedaile ja vaegnägijaile;
*liitpuudega lastele.

Kehapuudega laste puue seisneb lokomotoorse aparaadi ehk tugi-liikumisaparaadi vaegtalitluses. Seega pööratakse nende laste puhul rohkem tähelepanu ravile ja liigutuste sihipärasele arendamisele.

Vaegmõistuslike laste koolides (abikool, toimetulekukool) õpetatakse tavakoolist erineva õppekava järgi, mõnes neist on ka kutseõpe.

Meelepuudega laste koolides kasutatakse puude korrigeerimiseks erimetoodikat ja tehnilisi abivahendeid.

## Vaata ka
*Eesti erikoolide loend

## Viited
Sergius Riis

**Sergius Riis** (30. september 1883 New York – 12. märts 1963 New York) oli USA luuretegelane.

Alates 1918. aasta kevadest oli ta tõlk ja seejärel USA Venemaa mereväeatašee abi.

Ta saatis eksperdina mitmeid memorandumeid marksismi, Nõukogude Liidu ja Baltikumi kohta presidentidele Trumanile, Eisenhowerile ja Kennedyle.

## Kirjandus
* Eero Medijainen. "Salaagent Sergius Riis Eestis. Segadused Venemaal ning ajaloos" – Akadeemia 2001, nr 8, lk 1684–1714

## Välislingid
*
Väike merineitsi

**"Väike merineitsi"** (taani keeles "Den lille havfrue") on Hans Christian Anderseni aastal 1836 kirjutatud romantiline muinaslugu.

Teos kuulub Taani kultuurikaanonisse.

## Sisu
Lugu räägib merineitsist, kes soovis saada surematut hinge inimesega abiellumise teel.

## Tänapäev
Muinasjutt saavutas suure populaarsuse ning selle tähistamiseks on Kopenhaageni promenaadile püstitatud väikese merineitsi kuju – kurvalt merelainetesse vaatav näkineid.

## Inspiratsiooniallikas
Muinasjutt on inspireerinud mitmeid kunstnikke:
*taani skulptori Edvard Erikseni loodud kuju "Väike merineitsi" Kopenhaageni sadamas Langelinie pargis. Kuju avati 23. augustil 1913:
*prantsuse helilooja Germaine Tailleferre aastal 1957 loodud ooper "La Petite Sirène";
*Sojuzmultfilmi 1968. aastal loodud joonisfilm "Russalotška";
*NSV Liidu ja Bulgaaria ühistööna 1976. aastal loodud film "Russalotška";
*Walt Disney Company 1989. aastal loodud joonisfilm "The Little Mermaid".

## Vaata ka
*Näkk

## Välislingid
*Väike merineitsi Kopenhaagenis
UHarc

**UHarc** on puhas, kõrge pakkimistihedusega 386+ DOS ja Windows arhiivifail multimeedia toega. Loonud on selle Uwe Herklotz ja saadav on see binaarsel kujul, tasuta saadav mitte kommertslikul kasutamisel.

Mälu kasutus oleneb sellest millist lahtipakkimisie metooti kasutatakse (nt., *-mz* vajab vähem mälu kui*-mx* meetod). Võrdluses WinRAR ja UHarc vahel näitab väiksemat arhiivi mahtu UHarc kasuks kuid UHarc lahtipakkimine võtab 3-4 korda kauem aega (kuid on siiski kiirem kui PAQAR4, jne).

Viimane beta on *0.6b (01 Oct 2005)*

UHarc arhiivifaili laiend on uha

## Vaata ka
* 7z
* ACE
* ARJ
* CAB
* gzip
* bzip2
* ISO
* JAR
* LZH
* StuffIt
* RAR
* TAR
* ZIP
* UUE
* Z
Désirée

**[[Désirée (eesnimi)|Désirée]]** [dezir'ee] on naisenimi, mis tähendab prantsuse keeles 'soovitu, ihaldatu'.

**Désirée** on mitme kuninganna või printsessi nimi:
***[[Desideria]]**, Rootsi ja Norra kuninganna (sündinud Bernhardine Eugenie Désirée Clary);
***[[printsess Désirée]]**, Rootsi printsess;
***[[Désirée (Hohenzollerni printsess)|Désirée]]**, Hohenzollerni printsess.

**Désirée** on mitme teose peallkiri:
***"[[Désirée (Selinko)|Désirée]]**" on Annemarie Selinko romaan (1951);
***"[[Désirée (film 1954)|Désirée]]**", USA mängufilm Rootsi kuningannast (1954, režissöör Henry Koster);
***"[[Désirée (film 1967)|Désirée]]**", Fernand Moszkowiczi lühifilm (1967);
***"[[Désirée (film 1984)|Désirée]]**", Hollandi mängufilm (1984, režissöör  Felix de Rooy;
***"[[Désirée (film 2004)|Désirée]]**", Prantsuse lühifilm (2004, režissöörid Véronique Dossetto ja Nadja-Rebecca Warasteh).

## Vaata ka
*Desiree
*Desirée
Paikkond

**Paikkond** on täpselt piiritlemata maa-ala, mis halduslikult võib kuuluda ühe või ka mitme asustusüksuse piiresse. Paikkonna piires ei pea olema inimasustust. Paikkonnad eristuvad ajalooliste, maastikuliste põhjuste tõttu.

## Vaata ka
* Kant (geograafia)
* Tiheasustusega paikkond

## Viited
Karl Aun

**Karl Aun** (15. mai 1914 Vaimastvere vald – 21. märts 1995 Toronto) oli eesti õigusteadlane.

## Elukäik
1932 lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi

Õppis aastatel 1936–1942 Tartu Ülikooli usu-, matemaatika-loodus- ja õigusteaduskonnas.

1937. aastal astus Eesti Üliõpilaste Seltsi. 1940. aastal oli Eesti Üliõpilaste Seltsi (EÜS) esimees. 1943. aastal peitis Nõukogude okupatsiooni eest EÜSi ajaloolise lipu oma kodutallu (Lääne-Mardi tallu) Vaimastvere lähedal.

1940–1944 oli Tartu linnavalitsuse ametnik.

1944. aastal põgenes ta Saksamaale. 1948 kaitses Hamburgi Ülikoolis doktorikraadi rahvusvahelise õiguse alal. 1946–49 oli Balti Ülikooli õppejõud.

1949 siirdus Ameerika Ühendriikidesse ning 1959. aastal sealt edasi Kanadasse.

1987. aastal valiti ta EÜSi auvilistlaseks.

Maetud Toronto Mount Pleasanti kalmistule.

## Artikleid
* "Jaan Tõnisson kui rahvajuht ja riigimees" – Tulimuld 1959, nr 1, lk 3–11 ja Looming 1989, nr 2, lk 284–286
* Autobiograafia ja teadusliku töö ülevaade – Mana nr 48, 1980, lk 76–77
* "Sini-must-valge lipu 100 aastat". Sini-must-valge lipu 100. aasta Juubeli Komitee, Toronto 1984, 16 lk
* ""Rahvusriigi" kriitika". Inglise keelest tõlkinud Ene-Reet Soovik; Lisa: Vähemusrahvuste kultuur-omavalitsuse seadus – Akadeemia 1989, nr 8, lk 1626–45 ja nr 9, lk 1853–68
* "Märkmeid demokraatia tõelise iseloomu kohta" – Akadeemia 1992, nr 8, lk 1571–77

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad. Stockholm, 1984, lk 20.
* Robert Kreem, "Prof. Karl Aun 75 a." – Meie Elu (Toronto), 18. mai 1989, nr 20, lk 10.
* Tiit Pruuli, "*Prof. emer.* Karl Aun 75" – Looming 1989, nr 5, lk 704–706.
* Küllo Arjakas, "Karl Auni mälestuseks" – Eesti Sõnumid 13. aprill 1995, lk 4.
* Küllo Arjakas, "Karl Aun 15. V 1914 – 21. III 1995" – Kultuurileht (= Sirp) 21. aprill 1995, lk 7.
* Juhan Reimann, "Sini-must-valge lipp Läänemardil" – Jõgeva valla ajaloo- ja muuseumisõprade ühingu "Ambior" I album, Jõgeva 1998, lk 13–15.
* Eesti entsüklopeedia, 14. köide, Tallinn 2000, lk 29–30.

## Välislingid
* 
* Eesti lipu lugu - ERR arhiivi saade 1992
* Küllo Arjakas, "Uusi lehekülgi meie sinimustvalge lipu loole" – Postimees 21. juuni 1997
* Allar Viivik, "Esimene sinimustvalge õmmeldi Põltsamaal" – Õhtuleht 5. juuni 2004
Mittelherwigsdorf

**Mittelherwigsdorf** on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. 

## Vallaosad
Eckartsberg (951 elanikku), Mittelherwigsdorf (1884 elanikku), Oberseifersdorf (1173 elanikku) ja Radgendorf (127 elanikku).

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Luul Jumalast

**"Luul Jumalast"** (inglise keeles "The God Delusion") on Richard Dawkinsi anti-teistlik raamat. Raamat avaldati esmakordselt 2006. aastal kõvade kaantega, kuid tänu suurele populaarusele anti 2007. aastal välja raamatu teine trükk. Teine trükk on pehmete kaantega ja sisaldab lisamaterjali, mille Dawkins kirjutas vastukajana kriitikutele.

Dawkins väidab, et usk üleloomulikku loojasse on luul (*delusion*), mida ta defineerib kui kangekaelset valeusku vaatamata kaalukatele vastukäivatele tõenditele. Ta jagab Robert Pirsingi arvamust: "Kui üks inimene kannatab luulu all, on tegemist hullumeelsusega. Kui palju inimesi kannatab luulude all, on tegemist religiooniga"
"The God Delusion" oli 2006. aastal nii Amazon.comi bestsellerite kui ka New York Timesi bestsellerite hulgas.

## Eestikeelne väljaanne
* "Luul jumalast". Tõlkinud Kaia-Leena Lass. Valgus, Tallinn 2011, 392 lk; ISBN 9789985682500

## Viited

## Välislingid
*Hasso Krull: "Usk ja teadmine", Sirp, 3. august 2007 (retsensioon)
Niedercunnersdorfi vald

**Niedercunnersdorf** on endine vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.

1. jaanuaril 2013 liideti see koos Eibau ja Obercunnersdorfi vallaga uueks Kottmari vallaks.

## Vallaosad
Niedercunnersdorf ja Ottenhain.
Seadetakisti

**Seadetakisti** on muuttakisti, mida kasutatakse elektriahela või elektroonikalülituse  esmasel väljareguleerimisel soovitud parameetrite saamiseks.

Seadetakistid on enamasti pööratava liuguriga kihttakistid, mille liugur on sujuvalt pööratav takistuskehal.
 
Seadetakisti ühendatakse lülitusse kas kolmes punktis või kahes punktis (liuguri kontakt ühendatud ühe otskontaktiga).

## Vaata ka
* Takisti
* Muuttakisti

## Kirjandus
* Lembit Abo. Elektroonikakomponendid. Tallinn,1997, lk 155.
* Tehnikaleksikon. Tallinn Valgus,  1981.
Obercunnersdorfi vald

**Obercunnersdorf** on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.

1. jaanuaril 2013 liideti see koos Niedercunnersdorfi ja Eibau vallaga uueks Kottmari vallaks.

## Vallaosad
Peale Obercunnersdorfi kuulub aastast 1999 valda Kottmarsdorf.

## Välislingid
* Vallaosast Kottmari valla kodulehel (*saksa keeles*)
Lehtussi

**Lehtussi** (soome *Lehtoinkylä*) on küla Venemaal Leningradi oblastis Vsevoložski rajoonis.

Lehtussis asub  (*Военный инженерно-космический университет им. А. Ф. Можайского*) õppekeskus, radarijaam "Voronež", Venemaa kosmosevägede üksus ning nende juurde kuuluv sõjaväelinnak.

## Viited

## Välislingid
*Uudis Venemaa presidendi külaskäigust radarijaama
*Leningradi oblasti haldusjaotus ja elanike arv
Liamuiga

**Liamuiga** (inglise *Mount Liamuiga*) on kihtvulkaan, mis moodustab Saint Kittsi saare lääneosa. See on nii saare kui ka Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni ning kogu Kariibi saarestiku kõrgeim tipp. Vulkaani tipus on kraater, kus 1959. aastani asus madal kraatrijärv. Viimane vulkaanipurse toimus umbes 1800 aastat tagasi.

Mount Liamuiga varasem ingliskeelne nimi oli **Mount Misery**. Nimi muudeti Saint Kittsi iseseisvuspäeval 19. septembril 1983, kuid vanemad elanikud nimetavad seda endiselt Mount Miseryks. Nimi "Liamuiga" pärineb Saint Kittsi saare kariibikeelsest nimest, mis tähendab viljarikast maad.
Saint Kitts

**Saint Kitts** (endine nimi **Saint Christopheri saar**) on saar Lääne-Indias. Selle läänerannikut ümbritseb Kariibi meri ja idarannikut Atlandi ookean. Koos Nevise saarega moodustab Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni.

Saint Kittsi saare põhjapoolseim punkt on 17° 25′ N, lõunapoolseim 17° 13′ N, läänepoolseim 62° 52′ W ja idapoolseim 62° 37′ W. Saar asub Miamist 2100 km kagu pool. Saare pindala on 168 km2, kõrgeim tipp on Liamuiga. Elanike arv on umbes 35 000 inimest. 

Saarel asub Brimstone Hill Fortressi rahvuspark, mis kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Hindaste järv

**Hindaste järv** (ka *Indaste järv*)  on järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Variku külas. Järv jääb Läänemaa Suursoo maastikukaitsealale. Järvest lääne poole jääb Järveraba, põhja ja lõuna poole nimetud järvekesed. Järve kaldajoone pikkus on 4,3 km ja valgla 6,2 km². Järve vesi on keskmise karedusega ja kihistumata. Järv on suurtaimerikas, veevahetus toimub kaks korda aastas.

Järv asub soostunud tasandikul ning see on pärast 1939. ja 1960. aasta allalaskmisi muutunud pindalalt väga väikeseks ja madalaks (suurim sügavus 1,5 m). Näiteks oli järve pindala 1953. aastal 124 ha, 1970. keskpaiku aga 80 ha. Järv on kinni kasvamas.

Järv on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Hindaste järve keskkonnaregistri kood on VEE2028600.

## Välislingid

*
Gaborone

**Gaborone** on Botswana pealinn ja riigi suurim linn. Asub Lõuna-Aafrika Vabariigi piiri lähedal Notwane jõe ääres. Gaborones asub Botswana Ülikool.

## Ajalugu
Linna asutas 1890. aastal hõimupealik Gaborone Matlapin. Alates 1966. aastast on Gaborone Botswana pealinn.

## Rahvastik

## Sõpruslinnad
*  Burbank, California, Ameerika Ühendriigid
*  Zhejiang, Hiina
*  Västerås, Rootsi


Gaborone 25.92305E 24.68895S.jpg|Aerofoto Gaborone

Botswana National Stadium August 2010.jpg|Botswana National Stadium
University of Botswana Faculty of Business.jpg|Botswana Ülikool
Three Dikgosi Monument - March 2010.jpg|Three Dikgosi Monument
Gaborone Airport.jpg|Sir Seretse Khama rahvusvaheline lennujaam
Kgale Hill 2.jpg|Kgale mägi
Parlamento de Botswana.jpg|Botswana parlament


## Viited

## Välislingid

* Gaborone Linnavolikogu
New York Timesi bestsellerid

**New York Timesi bestsellerid** on The New York Timesi pühapäevaväljaande lisas The New York Times Book Review avaldatav edetabel suurima läbimüügiga raamatutest eri kategooriates. Ameerika Ühendriikides peetakse seda juhtivaks menukite edetabeliks. Nimekirja on avaldatud alates 9. aprillist 1942.

## Edetabel
Edetabel koostatakse ajalehe uudistetoimetuses, mitte The New York Timesi raamatuarvustuse osakonnas. Viimane vastutab ainult selle avaldamise eest.

Edetabel koostatakse USA raamatukaupluste kettidelt ja iseseisvatelt raamatupoodidelt saadud andmete põhjal, mida on kontrollitud hulgimüüjatelt saadud nädala müüginumbritega võrreldes. Raamatud, mis on tähistatud ristiga (†), on saanud raamatupoodidelt suuri tellimusi.

Raamatute edetabelisse valimise täpne metoodika on ärisaladus.

## Viited

## Välislingid
* The New York Times Best Seller List (praegune)
* The New York Times Best Seller List (arhiiv)
Inni järv

**Inni järv** (ka **Kahru** ehk **Hinni järv**, **Maari** ehk **Naari järv**, ekslikult **Kahvi** (**Kahri**) **järv**) asub Otepää vallas Vidrike külas, Otepää linnast 7 km lõuna pool.

Järv asub Otepää kõrgustikul. Järv on kirde-edela suunas pikliku rööpküliku taoline.

Inni järvest saab alguse Partsi oja, mis suubub Väiksesse Emajõkke.

Järve põhi on valdavalt liivane.

Taimestik on vähene ja liigivaene, makrofüüte leidub umbes 13 liiki.

Kaladest domineerib latikas, vähem on särge, haugi, ahvenat, kiiska.
Triglav

**Triglav** on mägi Sloveenias Julia Alpides, 2864 meetriga riigi kõrgeim tipp. Enne Sloveenia iseseisvumist oli mägi ka Jugoslaavia kõrgeim tipp. 

Mägi paistab Bohinji poolt vaadates kolmetipulisena, millest ka mäe nimi. Teise teooria kohaselt on mägi nime saanud slaavi jumala Triglavi järgi. 

Mäe ümber on loodud Triglavi rahvuspark.

Triglav on üheks Sloveenia sümboliks, seda on kujutatud Sloveenia vapil ja Sloveenia 50 sendisel euromündil.

1895. aastal ostis lähedalasuva Dovje küla preester Jakob Aljaž (1845-1927) mäe külalt ühe florini eest, et mägi jääks sloveenidele. 7. augustil 1895 ronis ta koos nelja töölisega mäe tippu, kaasas raua-tsingitud terasplekitükid. Mäe tipus panid nad viie tunniga kokku 1.25-meetrise diameetriga kahe meetri kõrguse torni, mida hakati nimetama algataja järgi Aljaži torniks (Aljažev stolp). Torni avatseremoonia ja sisseõnnistamine toimus 22. augustil. Aljaž annetas torni seejärel sloveeni mägironimisseltsile. Kommunismiajal värviti torn kui Jugoslaavia kõrgeim punkt punaseks ja selle tippu kinnitati punane täht. Sloveenia iseseisvudes juunis 1991 heisati torni tippu Sloveenia lipp. 5. oktoobril 1999 kuulutati torn Sloveenia rahvusliku kultuurse tähtsusega kohaks.

Esimesena kujutas Triglavit Sloveenia rahvussümbolina arhitekt Jože Plečnik 1934. aastal. Teise maailmasõja ajal kujutati mäge ka Sloveenia Rahvavabastusrinde lipul. Ka sloveeni partisanid kolmekandilisi mütse, mida mäe järgi nimetati *triglavka*. Ka endine Sloveenia president Milan Kučan on öelnud, et iga sloveen peaks oma elu jooksul vähemalt korra käima ära Triglavi tipus.

Mäe lähiümbrus on populaarne mäesuusapiirkond.
Ornament

**Ornament** (ka muster, dekoor, kiri) on geomeetrilistest kujunditest ja nende osadest, vahel ka märkidest ja sümbolitest moodustatud või valmistamise tehnoloogia käigus kujunenud kaunistus rõivastel, ehitistel (arhitektuursel ornamendil pole reeglina kandvat funktsiooni), tarbeesemetel ja mujal. Ornamenti on leitud juba kiviajast pärinevatelt arheoloogilistelt leidudelt. 

## Vaata ka

* Muster
* Arabesk

## Kirjandus
* Hansen, Albert "Ornamendi kujundamise alustest" Tallinn: Kunst, 1965
Christina (täpsustus)

**[[Christina (eesnimi)|Christina]]** on naisenimi. 

See on mitme pühaku nimi: 

*püha **[[Christina Bolsenast]]**, märter (suri 3. või 4. või 5. sajandil)
***[[Christina Mirabilis]]**, Belgia pühak (12.–13. sajand) 

Seda nime on kandnud mitu printsessi:
***[[Christina (Lotring)|Christina]]**, Taani printsess (1521–1590) 
***[[printsess Christina, proua Magnuson]]**, Rootsi printsess (1943–)
***[[Christina (Madalmaade printsess)|Christina]]**, Madalmaade printsess (1947–)

**[[Christina (piercing)|Christina]]**, teatud intiim-*[[piercing]]* naistel  

## Vaata ka
*Sankt Christina
*Christina jõgi
*Christina järv
*Christina koolipiirkond
*Christine
*Kristiina
*Kristina
Christina Bolsenast

**Christina Bolsenast**, ka **Christina Tüürosest**, õigeusu kirikus Tüürose püha **suurmärter Kristiina** oli kristlik märter, kes suri märterneitsina 11- või 12-aastaselt 3. sajandil.

Õigeusu ja katoliku kirikus on tema mälestuspäev 24. juuli.

## Talle pühitsetud kirikuid
Christina maeti Bolsenasse ja tema haua kohale ehitati kirik. Arheoloogilised kaevamised tema haua ja kiriku ümber on näidanud, et teda hakati austama juba alates 4. sajandist. 
* Bolsena Santa Christina basiilika
* Santa Cristina Gela kirik Sitsiilias
* Lena Santa Christina kirik Astuurias

## Ikonograafia
Kristlikus ikonograafias on Christina tavalisim atribuut nool, mis läbistas tema südame ja tappis ta, kuid esineb ka tema martüüriumiga seotud veskikivi ja madu. Õigeusu ikoonidel on ta hoidmas käes rinna kohal väikest risti, mis näitab tema märtristaatust.

## Viited

## Välislingid
* St. Christina. - Catholic Online
* Martyr Christina of Tyre. - Orthodox Church in America
* Life of Saint Christina. - Basilica di S. Christina
Ornament (ansambel)

**Ornament** oli aastatel 1972–1976 tegutsenud eesti ansambel, mis mängis *[[hard rock]]*i (progerokki). Tegevust alustati 1972. aastal Kohila kultuurimajas kogunenud *hard rock*i fännide-muusikute ja kohaliku ansambli Kapriisid põhjal.

## Koosseis
Koosseisu on kuulunud:
*kitarr – Andres Põldroo
*kitarr – Tõnu Aare (pärast Andres Põldrood)
*basskitarr – Ilmar Soots (kuni 1974)
*basskitarr – Tõnu Tormis (alates 1974)
*klahvpillid, laul – Sven Grünberg (kuni 1973)
*trummid – Aleksander Vilipere (kuni 1973)
*trummid, laul – Gunnar Graps (alates 1973)

## Viited

## Välislingid
* Ornament, ruja.ee

### YouTube'i videod
* Ornament - Rahatuvi 
* Ornament - Meie teisikud 
* Ornament - Istun aknal 
* Odüsseuse eksirännakud 
* Meenuta midagi seoses Ornamendiga – tegemist on ju Eesti rokiajaloo ühe säravaima koosseisuga. Tõunu Aare, kuma.ee
GBIC

**GBIC** (*GigaBit Interface Converter*) on transiiver, mille abil teisendatakse elektrilisi signaale optiliseks ja optilisi elektrilisteks gigabitises arvutivõrgus (Gigabit Ethernet).  

GBIC on seade, mille abil saab arvutivõrku ühendada selliseid arvutivõrgu seadmeid nagu kohtvõrgu kommutaator (sild), jaotur, ruuter jne. GBIC on valmistatud saatmiseks ja vastuvõtmiseks *serial*-elektrilisi ja *serial*-optilisi signaale. GBIC-moodulid on käigult vahetatavad ning sisaldavad identifikaatorit ja süsteemiinfot, mida kohtvõrgu kommutaator saab kasutada võrguseadme parameetrite kindlakstegemiseks. 

Ruumi kokkuhoidmiseks saab kasutada niinimetatud mini-GBIC ehk SFP-transiivrit.

## Vaata ka
* SFP
* XFP

## Välislingid
*Finisar GBIC data sheet
Lomma

**Lomma** on tiheasustusega paikkond Skåne läänis, Lomma valla keskus.

2005. aasta lõpu andmetel on asula pindala 420 hektarit ja elanike arv 8820. 

## Viited
Päidla Mõisajärv

**Mõisajärv** (ka *Päidla Mõisajärv, Päidla järv*) on järv Valgamaal Päidla külas, suuruselt kolmas järv Päidla järvestikus.

Järv asub Otepää kõrgustikul. Selle areng algas jääaja lõpul. Järv on neerja kujuga, kaldajoon on vähe liigestatud. Kaldad on lausad, enamjaolt liivased.

Taimestik on keskmise liigirikkusega: umbes 17 liiki makrofüüte.

Kalastikus domineerib latikas, kes introdutseeriti sinna kahel korral – 1877. ja 1882. aastal. Mõnevõrra vähem leidub ahvenat, särge, haugi, kiiska, roosärge, kokre, linaskit ja viidikat.

Järve ääres asuvad enne 13. sajandit pärinevad kalmed.

Kuulub Otepää looduspargi koosseisu.

## Viited

## Välislingid
*
Berthelsdorf

**Berthelsdorf** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis.

Alates 2013. aastast kuulub Herrnhuti linna haldusalasse, enne seda oli Berthelsdorfi vallas.
Cornwall

**Cornwall** on krahvkond Edela-Inglismaal. Asub Cornwalli poolsaarel, mille läänepoolseim osa on Land's End ('maa lõpp'); lõunarannikul on Suurbritannia saare lõunapoolseim punkt Lizard point.  

Cornwalli põliselanikud olid korni keelt rääkivad keldid. Korni keel hääbus 18. sajandil, kuid seda on 20. sajandist alates taas kasutama hakatud.

Suuremad linnad on Saint Austell, Penzance ja Truro.

Cornwall on alates 1. aprillist 2009 tervikomavalitsus. Enne seda jagunes 7 omavalitsusüksuseks: 

# Penwith
# Kerrier
# Carrick
# Restormel
# Caradon
# North Cornwall
# Isles of Scilly (tervikomavalitsus)

## Turism
*Kagurannikurada (*South West Coast Path*) pikkusega umbes 630 miili

## Välislingid

*http://www.cornwall.gov.uk/
*http://www.southwestcoastpath.com/
Devoni krahvkond

**Devon** on krahvkond Edela-Inglismaal. 

Krahvkonna järgi on nime saanud devoni ajastu.

## Omavalitsused
Devon jaguneb 10 omavalitsusüksuseks: 

#North Devon
#Torridge
#Mid Devon
#East Devon
#Exeter
#West Devon
#Teignbridge
#Plymouth (tervikomavalitsus)
#South Hams
#Torbay (tervikomavalitsus)

## Viited

## Välislingid
*http://www.devon.gov.uk/
Dürrhennersdorf

**Dürrhennersdorf** (ülemsorbi *Suche Hendrichecy*) on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis Dürrhennersdorfi vallas.
Kristianstad

**Kristianstad** [kr'išanstad] (rootsi kõnekeeles ligikaudu [kr'išjansta]) on tiheasustusega paikkond Rootsis Skåne lääni kirdeosas, Kristianstadi valla keskus.

2010. aasta lõpu andmetel oli tiheasustusega paikkonna pindala 1&nbsp;769 hektarit ja elanike arv 35&nbsp;711.


Image:Kristianstad 070628-1.JPG‎|Västra Storgatan
Image:Kristianstad 070628-3.JPG‎|"Stora kronohuset"
Image:Kristianstad 070628-6.JPG‎|Stadshotell
Image:Kristianstad 070628-4.JPG‎|Raudteejaam
Image:Kristianstad 070628-5.JPG‎|Vana linnavärav
Image:Kristianstad 070628-7.JPG‎|Teater
Image:Kristianstad 070628-2.JPG‎|Heliga Trefaldighetskyrkan
Image:Kvarnen2_kristianstad.jpg|"Kvarnen"


## Viited
Ülejõe linnaosa

***[[Ülejõe (Tartu)|Ülejõe]]** on Tartu linnaosa.
***[[Ülejõe (Pärnu)|Ülejõe]]** on Pärnu linnaosa.

## Vaata ka
* Ülejõe
* Ülejõe tänav
Vaksali

***[[Vaksali (Tartu)|Vaksali]]**, linnaosa Tartus
***[[Vaksali (Viljandi)|Vaksali]]**, linnaosa Viljandis
***[[Vaksali (Mulgi)|Vaksali]]**, paik (varem küla) Viljandi maakonnas Mulgi vallas
*Vaksali (küla), on Raplas asuva Jaama linnajao varasem nimi

## Vaata ka
*Vaksali kauplus
*Vaksali park
*Vaksali puiestee
*Vaksali saun
*Vaksali tänav
Räätsma järv

**Räätsma järv** (ka **Rääsma järv**) asub Ida-Virumaal Alutaguse vallas. Järv asub Kurtna järvestiku lõunaosas.

Kaldaäärne põhi on valdavalt liivane, sügavamal enamasti mudane.

Taimestik on järves keskmise liigirohkusega, leidub üle 20 liigi makrofüüte.

Kaladest leidub seal särge, hauge, roosärge, ahvenat, linaskit jt.

## Viited
Printsess Mary, Gloucesteri ja Edinburghi krahvinna

**Printsess Mary**, **Gloucesteri ja Edinburghi krahvinna** (25. aprill 1776 Buckinghami palee, London – 30. aprill 1857 Gloucester House, London) oli Briti kuningliku perekonna liige ja George III 11. laps (4. tütar).

Printsess Mary isa oli valitsev Inglismaa kuningas George III ja ema kuninganna Charlotte. Mary lapsepõlv ja noorusaastad möödusid väga turvaliselt, enamasti koos vanemate ja õdede-vendadega.

1796. aastal, kui Madalmaade kuningapere oli Londonis eksiilis, armus 20-aastane Mary Madalmaade printsi Fredericki, kuid George III ei lubanud neil enne Mary vanemaid õdesid abielluda. Frederick suri 1799. aastal sõjaväes infektsiooni tagajärjel. 

22. juulil 1816 abiellus Mary oma isa vennapoja, prints William Frederickiga. Laulatus toimus Saint Jamesi palee kabelis ning pulmapäeval andis Mary vend, prints-regent George William Frederickile kõnetlusvormeli Tema Kuninglik Kõrgus.

Paar asus elama Bagshot Parki. Pärast William Fredericki surma kolis Mary White Lodge'i Richmond Parkis. Mary ja William Fredericki abielu oli lastetu. 

Printsess Mary suri 30. aprillil 1857 Gloucester House'is Londonis ning maeti 8. mail 1857 Saint George'i kabelisse Windsori lossis.

Mary oli George III ja kuninganna Charlotte'i viimane elusolev laps. Ta suri 81-aastaselt.

## Tiitlid
*Tema Kuninglik Kõrgus printsess Mary (1776–1816)
*Tema Kuninglik Kõrgus Gloucesteri ja Edinburghi hertsoginna (1816–1857)

## Välislingid
Grey goo

***Grey goo*** (inglise k 'hall plöga') on futuroloogide loodud piltlik väljend, kirjeldamaks hüpoteetilist maailmalõpu stsenaariumi, kus kontrolli alt väljunud nanotehnoloogilised masinad kasutavad iseend paljundades ära kogu kättesaadava aine, nii et tekib suuremate struktuurideta amorfne mass. Seda stsenaariumi on nimetatud ka **ökofaagiaks** ja **nanokaustiks**. 

Esimesena kasutas *grey goo* mõistet USA molekulaarnanotehnoloogia teadlane Eric Drexler 1986 ilmunud raamatus "Loomise masinad" ("Engines of Creation").
Li-Fraumeni sündroom

**Li-Fraumeni sündroom** on haruldane autosomaalse dominantse pärandumistüübiga sündroom, mille korral kasvajad võivad areneda samal ajal erinevates elundites. Sündroomile on omane erinevate kasvajate tekkimine varases eas (enne 45. eluaastat). 

Sündroomi põhjustab kaasasündinud mutatsioon 17. kromosoomi p13.1 kromosoomipiirkonnas kasvaja-supressorgeen p53-s, mis normaalolukorras hoiab ära rakkude kontrollimatu kasvu.
Fredrikstadi vald

**Fredrikstadi vald** on vald Norras Østfoldi maakonnas.

1. jaanuaril 1838 sai Fredrikstadi linn vallaks, 1. jaanuaril 1964 ühendati see Glemmeni vallaga, 1. jaanuaril 1994 liideti sellega ka Borge, Onsøy, Kråkerøy ja Rolvsøy vald. Aastatel 2020–2023 kuulus vald Vikeni maakonda.

Valla suurim asula on Fredrikstad, mis on kokku kasvanud Sarpsborgiga moodustades Fredrikstad/Sarpsborgi asula.

Väiksemad asulad on Glosli 656 elanikuga, Alshus 1205, Øyenkilen 569, Slevik 1002 ja Lervik 2348 elanikuga (seisuga 1. jaanuar 2006).

Saltnes asub osalt Fredrikstadi vallas, osalt Råde vallas, kokku 2033 elanikuga, millest 92 elab Fredrikstadi vallas.

## Viited
Kasvaja supressorgeenid

**Kasvajavastane geen** (ka tuumorsupressorgeen) on geen, mis juhib oma produktide kaudu rakkude jagunemist. Neid kutsutakse ka **antionkogeenideks**, sest (vähemalt koekultuurides) suruvad nad alla onkogeenide talitlust ja takistavad kasvaja tekkimist eeskätt mitoosi pärssimise kaudu. Mutatsioonid kasvajavastastes geenides põhjustavad retsessiivsete alleelide tekke, mis homosügootses kombinatsioonis omakorda põhjustavad kasvajat.

## Viited
Mazirbe

**Mazirbe** (vanasti ka *Maģiere* või *Maģirve*, , *Piški Īra* või *Irai*, ) on liivi küla (*ciems*) Kuramaal Lätis. Mazirbe asub Talsi piirkonnas Kolka vallas (101 elanikku). Osa külast asub ka sama piirkonna Dundaga vallas (kiriku ümbruskond, 13 elanikku moodustab samuti Mazirbe küla), kuigi ametlikult loetakse neid eri küladeks.

Külas asuvad Mazirbes tautas namsi ja Mazirbe bussipeatused.

Küla on kirjalikult esmamainitud 1387. aastal (*Minor Irva*). Kuni Läti iseseisvumiseni kuulus küla Dundaga mõisale. Aastal 1894 viidi sinna üle varem Ģipkas tegutsenud Dundaga merekool. Kool tegutses seal esimese maailmasõjani, mil see evakueeriti algul Tartusse ja seejärel Taganrogi. 1939. aastal avati külas Soome, Ungari ja Eesti toetusel valminud liivi rahvamaja. Külas on ka raamatukogu. Tol perioodil olid külas kirik, kool, apteek, posti- ja telegraafikontor, metsamajand, raudteejaam, saekaater, telliselööv. külmhoone, leivatehas ja mitu poodi. Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.

Mazirbe jääb Slītere rahvusparki. Külas kasvavad Jaunvalgani pärn,  Maģirve mänd (kõrgus 16 m), veel seitse mändi, hobukastan (ümbermõõt 3,61 m), hall lepp (ümbermõõt 1,63 m) ja kolm sangleppa on looduskaitse all.

Mazirbe keskaegne kalmistu on regionaalse mälestisena muinsuskaitse all. Külas asuv Liivi rahvamaja on riikliku kaitse all olev arhitektuurimälestis.

Kuigi külakeskus pole otseselt muinsuskaitse all, on omavalitsus tunnistanud külasüdame kultuuriväärtuslikuks piirkonnaks. Väärtuslikeks loetakse Siliņi  kalurite, põllumeeste ja laevnike majapidamist - elumaju, talle, aitasid, keldreid ja võrgukuure. Ķesteri on vana Mazirbe kiriku köstrite majapidamine, kust on pärit Staltside (Staltede) pere. Sudrabkalni oli varem küla apteek, aastast 2000 asub seal algkool. Varem asus koolimaja Indriķis Blankenburgsi projekti järgi aastal 1939 valminud majas. Selle juures asuvad veel vanema maakividest koolimaja varemed ja XIX sajandist pärit ait. Vanas koolimajas asub etnograafiline kogu, kus talletatakse vanu liivlaste tööriistasid. Gundegas on kalurite elumaja, mis oli üks esimesi projekti järgi rajatud taluhooneid Lätis. Stūrīši elumaja pärineb aastast 1888, ait aga aastast 1895. Kalši on kalalaeva kapteni eluase, mida ümbritseb vanapärane piirdeaed ja mille juures asub laevavraki tükkidest meisterdatud suitsutuskuur. Sepi talu rajas aastal 1925 saarlane Jakob Jaga. Sellest on säilinud elumaja, kelder ja Lätis ainulaadse konstruktsiooniga ait.  Zembahi on Mazirbe kalurite kooperatiivi juhataja majapidamine, millest on säilinud elumaja, tall ja laevavaraki tükkidest meisterdatud suitsutuskuur. Veel kuulub kompleksi endise Mazirbe merekooli aastal 1893 valminud hoone, kus aastast 1914 kuni uue kooli valmimiseni töötas sealne põhikool. Hiljem oli hoone nõukogude piirivalvurite käsutuses.

## Elanike arv


* 250 (1826)
* 438 (1935)
* 229 (1970)
* 161 (1979)
* 145 (1989)

* 119 (2000)
* 106 (2011)
* 114 (2015)
* 75 (2021)
* 75 (2025)


## Viited

## Välislingid

* Küla kaart
Caroline Bonaparte

**Caroline Bonaparte** (**Maria Annunziata Carolina**; 25. märts 1782 Ajaccio, Korsika – 18. mai 1839 Firenze) oli Napoli ja Sitsiilia kuninganna, Murat' vürstinna, Bergi ja Kleve suurhertsoginna. Ta oli Napoleon I õde ja Joachim Murat' abikaasa.

## Vanemad ja õed-vennad
Caroline Bonaparte sündis Carlo Buonaparte'i ja Letizia Ramolino seitsmenda lapse ja kolmanda tütrena. Tal olid õed-vennad Joseph Bonaparte, Napoleon I, Lucien Bonaparte, Elisa Bonaparte, Louis Bonaparte, Pauline Bonaparte ja Jérôme Bonaparte.

## Abiellumine
1793. aastal Prantsuse revolutsiooni ajal kolis Caroline perega Prantsusmaale, kus ta armus Joachim Murat'sse, ühte oma venna kindralisse. Pulmad toimusid 20. jaanuaril 1800, kuigi Napoleon I ei tahtnud algul seda lubada, kuid tema naine Josephine muutis ta meelt.

## Lapsed
*Prints Napoléon Achille Murat (1801–1847)
*Laetitia Josephine Murat (1802–1859)
*Prints Napoleon Lucien Charles Murat (16. mai 1803 – 10. aprill 1878)
*Louise Julie Murat (22. märts 1805–1889)

## Hilisem elu
Ambitsioonika ja võimunäljasena sai Caroline 15. märtsil 1806 Bergi ja Kleve suurhertsoginnaks ja 1. augustil 1808 Napoli ja Sitsiilia konsortkuningannaks.

Kui ta vennal sündis poeg Napoleon, purunesid lootused, et Caroline'i poeg prints Napoléon Achille Murat võiks keisriks saada. Nii ühineski Caroline Napoleon I rivaali Klemens Wenzel von Metternichiga, kuid kui von Metternichi katsed Caroline'i poeg troonile saada luhtusid, loobuti sellest plaanist ja Caroline põgenes Austriasse. Caroline suri Firenzes.

Üks Caroline'i otseseid sugulasi on Ameerika näitleja Rene Auberjonois (sünd. 1940).
Omarišara

**Omarišara** on küla Gruusias Abhaasia Khvemo Ažara rajoonis Gruusia keskvalitsuse kontrolli all oleval alal Kodori orus.
Lapsetoetus

**Lapsetoetus** on riiklike peretoetuste seaduse järgi igakuine peretoetus, mida Eesti riik maksab igale lapsele sündimisest kuni 16-aastaseks saamiseni, õppimise korral kuni 19-aastaseks saamiseni.

2008. aastal oli lapsetoetuse suurus pere esimese ja teise lapse kohta 300 krooni kuus, pere kolmanda ja iga järgmise lapse kohta 900 krooni kuus.

2014. aastal on lapsetoetuse suurus pere esimese ja teise lapse kohta 19,18 eurot kuus ning kolmanda ja iga järgmise lapse kohta 76,72 eurot kuus.

2017. aastast on lapsetoetus pere esimese ja teise lapse kohta on 50 eurot, kolmanda ja iga järgmise lapse kohta aga 100 eurot.

## Viited
Tsithelubani

**Tsithelubani** on kahe küla nimi Gruusias:

***[[Tsithelubani (Šida Kharthli)|Tsithelubani]]** – Šida Kharthli piirkonnas Gori rajoonis
***[[Tsithelubani (Khvemo Kharthli)|Tsithelubani]]** – Khvemo Kharthli piirkonnas Gardabani rajoonis Thbilisi veehoidlast kirdes
Juusa järv

**Juusa järv** (ka **Kuningajärv**, **Kuninga järv**) asub Otepää vallas Sihva külas Otepää kõrgustikul.

Järv meenutab kolmnurka. Selle kaldad on lausad, mõnel pool esineb madalat järsakut.

Taimestik on liikide poolest keskmine, esineb umbes 15 liiki makrofüüte.

Kaladest domineerib latikas, mõnevõrra vähem on koha, hauge, ahvenat, vähem kiiska, roosärge, särge, linaskit, mudamaimu ja hinku.

## Vaata ka
*Väike-Juusa järv
*Eesti järvede loend
Tsithelubani (Šida Kharthli)

**Tsithelubani** on küla Gruusias Šida Kharthli piirkonnas Gori rajoonis.

6. augustil 2007 heideti sinna väidetavalt Venemaa õhujõudude lennukilt rakett, mis ei plahvatanud.

## Viited
Somerset

**Somerset** on tseremoniaalkrahvkond Edela-Inglismaal.

Somerset jaguneb kolmeks tervikomavalitsuseks:

# Somerset
# North Somerset
# Bath and North East Somerset

Aastatel 1974–2019 jagunes hilisema Somerseti tervikomavalitsuse ala viieks ringkonnaks: South Somerset, Taunton Deane, West Somerset, Sedgemoor ja Mendip.

## Viited

## Välislingid

* Krahvkonna koduleht
Langevoja juga

**Langevoja juga** ehk **Langevoja joastik** ehk **Langevoja kaskaad** ehk **Sorro kosk** on juga Ida-Viru maakonnas Sillamäe edelaosas Langevojal.

Sõtke jõe vasak lisajõgi lõikab seal paeplatood ning voolab 10 meetri laiuse ja 20 meetri sügavusega kanjonis. Juga koosneb kahest astangust kõrgusega 1,5 ja 4 meetrit. 

Langevoja juga on Eesti loodusmälestis. Juga ja selle org on Langevoja joa kaitsealana kaitse all alates 1959. aastast.

## Vaata ka
*Eesti jugade loend

## Viited
Indrek Zelinski

**Indrek Zelinski** (sündinud 13. novembril 1974 Pärnus) on eesti endine jalgpallitreener ja jalgpallur (ründaja).

## Klubikarjäär
Zelinski mängis viimati FC Levadias. Suvel 2009 teatas ta, et lõpetab hooaja lõpus mängijakarjääri.

Varem on ta mänginud klubides Pärnu Tervis, FC Flora, FC Lahti, AaB Aalborg, Landskrona BoIS ja BK Frem.

## Koondisekarjäär
Oma koondisedebüüdi tegi Zelinski 7. mail 1994 sõpruskohtumises USA jalgpallikoondise vastu. 70. minutil vahetas ta välja Marek Lemsalu. Eesti kaotas mängu 4:0. Mängu päeval oli Zelinski 19-aastane. Lisaks temale tegi samas mängus debüüdi Toomas Krõm. Esimese koondisevärava lõi 13. novembril 1996 sõpruskohtumises Andorrale (6:1). Novembris 1996 lõi sõprusmängus Indoneesiaga kolm väravat. Kokku pidas ta koondises 103 kohtumist ja lõi 27 väravat. Rohkem väravaid on löönud ainult Andres Oper.

### Koondiseväravad

## Treenerikarjäär
2011. aastal juhendas Zelinski klubi FC Levadia III.

2011. aasta detsembrist asus Indrek Zelinski tööle kui Marko Kristali abitreener FC Levadia Meistriliiga meeskonna juures.

2016. aasta 1. detsembrist oli Zelinski Eesti naiste jalgpallikoondise peatreener.

2017. aasta 5. novembril alustas Indrek Zelinski tööd Pärnu JK Vapruse peatreenerina, sõlmides klubiga kolmeaastase töölepingu. Leping lõpetati aga juba 2018. aasta lõpus, et Zelinski saaks uuest aastast alustada tööd Soome esiliigaklubi Kotka TP abitreenerina. Kotka TP-ga lõpetati leping 2020. aasta mais vastastikusel kokkuleppel.

## Saavutused
### Meeskondlikud
*  Meistriliiga
** Eesti meister 1993/94, 1997/98, 1998, 2006, 2007, 2008
*  Karikavõistlused
**Eesti karika võitja 1998, 2005, 2007

### Individuaalsed
*  Eesti jalgpallikoondis
** Hõbepalli võitja 2000, 2003, 2007
** Aasta parim jalgpallur 2001
* Eesti Jalgpalli Liidu hõbemärk 2004
*  Meistriliiga
** FC Levadia parim väravakütt 2005
** Soccernet.ee lugejate poolt parimaks ründajaks hääletatud 2007

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Tutvustusleht FC Levadia kodulehel
* 
* Indrek Zelinski treenerikarjäär transfermarkti lehel
Helivältus

**Helivältus** ehk **noodivältus** ehk **noodipikkus** (inglise keeles *Note value*, saksa keeles *Notenwert*) on muusikas heli või vaikuse suhteline kestus. 

Helivältust kirjeldatakse mõõtühikuks oleva helivältuse korrutise või jagatisena. 

Helivältust tähistatab noodikirjas vastav noodikirja märk. 

Heli puudumise ehk vaikuse suhtelist kestust ehk pausivältust tähistab muusika noodikirjas pausimärk. 

Helivältuse pikendamiseks kasutatakse noodikirjas noodi- või pausimärgi järel punkti, noote ühendavat pidekaart ning noodi- või pausimärgi kohale või alla kirjutatud fermaati.

Helivältus on üks muusikalisi parameetreid.

## Helivältuste nimetused

## Ühikvältuse jaotussuhted
Ühikvältuse võib jaotada mistahes naturaalarvulise jaotussuhte alusel võrdseteks osadeks. 

Ühikvältuse jaotamise põhilisteks tüüpideks on kvadraatne ja mittekvadraatne jaotus.    

### Kvadraatne jaotus
Kvadraatse jaotuse ehk vältuste tavajaotuse korral on helivältused suhtes nagu sama algarvulise astme aluse, kuid erineva astendajaga arvude pöördväärtused.

Lääne muusika noodikirja aluseks on kahe astmete pöördväärtuste suhted: näiteks 1 tervenoot = 2 poolnooti = 4 veerandnooti = 8 kaheksandiknooti jne.

{|
|-
| =    =  =  =    

ehk puudiagrammina

 

Retsitatiivses vokaalmuusikas kasutatakse silpide eraldamiseks noodilippudega noodivarsi:

Instrumentaalmuusikas rühmitatakse noodid vastavalt takti löökidele rõhtjoone või klambriga.

### Mittekvadraatne jaotus

Eesti keeles puudub termin mittekvadraatse jaotuse üldmõiste tähistamiseks. Inglise keeles on selleks sõna *[[tuplet]]*.

## Helivältuse pikendamine
Helivältuse pikendamiseks kasutatakse noodikirjas noodi- või pausimärgi järel punkti, noote ühendavat pidekaart või noodi või pausi kohale või alla kirjutatud fermaati. 

### Punkt
Punkt noodi või pausi järel pikendab nooti või pausi poole võrra algsest vältusest:

Iga järgmine punkt pikendab vältust poole võrra eelmise punktiga lisandunud väärtusest:

### Pidekaar
Pidekaart kasutatakse vähemalt kahe sama helikõrgusega noodi ühendamiseks. Pidekaarega ühendatud nootide summaarne vältus võrdub ühendatud nootide vältuste summaga:

Pause pidekaarega ei ühendata.

### Fermaat
Fermaat annab muusikateose esitajale teosest ja esitusstiilist sõltuva võimaluse noodi või pausi vältust pikendada. 

## Vaata ka
*Aeg
*Aja mõõtmine
*Helikestus
*Heli omadused
*Meetrum
*Noot
*Paus
*Taktimõõt
*Takt

## Välislingid
*http://en.wikipedia.org/wiki/Category:Musical_notation
Biitpiraadid

**"Biitpiraadid"** on 2006. aastal ilmunud kogumik Eesti 1960. ja 1970. aastate rokkansamblite loominguga. Selle on produtseerinud Rampade Org.

## Laulud
#Optimistid "La la la laul"
#Omega "Kõik uueks saab"
#Omega "Suddenly You Love Me"
#Vello Salumets ja Jaak Joala "Kui sind ma leidsin"
#Kogudus "Ära süüdista saatust"
#Andromeeda "Eemale linnakärast"
#Optimistid "Boogie"
#Kristallid "Kui ainult kord"
#Kristallid "Küll olid päeval pikad rajad"
#Credo "Surmast tugevam"
#Omega "Kaarik"
#Toomapojad "Jalgrattal sõidan"
#Peoleo "Vana auto"
#Mikronid "Beat"
#Kristallid "Sipelgad"
#Andromeeda "Vesiviiul"
#Mikronid "Sügis"
#Andromeeda "Langeb lund"
#Toonika "Adjeu Sholi Condier"
#Lüürikud "Lahkumise tund"
#Omega "No Milk Today"
#Virmalised "Paljasjalgne munk"
#Ivo Linna "Hei Liis"
#Omega "Närvid läbi"

## Välislingid
*
Järise järv

**Järise järv** asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Järise külas.

Järv asub Lääne-Saaremaa kõrgustiku jalamil.

Järve idaosas taimestik praktiliselt puudub, lõuna- ja lääneosas on see liikide hulga poolest keskmine (14 liiki makrofüüte).

Kaladest domineerivad särg ja ahven, vähem leidub haugi ja lutsu. Püütud on ka kokre.

## Vaata ka
*
Kahrila järv

**Kahrila järv** on järv Võrumaal Rõuge vallas Lauri külas. Järv asub Haanja kõrgustiku loodeosas. Järv asub Haanja looduspargis.

Järv meenutab kujult jõge, kuna selle pikkus on 2,36 km ja laius vaid 270 meetrit.

Järve põhi on valdavalt kruusane, kohati esineb muda.

Taimestik on liigirikas, leidub umbes 24 liiki makrofüüte.

Kaladest domineerivad latikas ja särg, vähem leidub muu hulgas nurgu, roosärge, viidikat, ahvenat, haugi.


Kahrila järv 01.JPG
Kahrila järv 02.JPG


## Viited

## Välislingid