open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1998. aasta asulareform

**1998. aasta asulareform** oli Eesti riigi ja Eesti Keele Instituudi kohanimenõukogu koostöös 1998 läbi viidud reform Eesti asulate nimede korrastamiseks. Asulareformi üks põhieesmärk oli Eesti NSV ajal 1977 läbi viidud reformi (1977. aasta asulareform) vigade parandamine. See oli 1997. aasta asulareformi jätk. 

Reformi käigus lisandus 97 uut asulat, 9 asula nime muudeti ja 1 asula kaotati.

## Viited

## Välislingid
*1998. aasta asulareformi kokkuvõtted Eesti Keele Instituudi kodulehel
2015. aasta Eesti Muusikaauhinnad

**2015. aasta Eesti Muusikaauhinnad** oli 17. galakontsert, kus Eesti Fonogrammitootjate Ühing jagas iga-aastaseid Eesti Muusikaauhindu. Kõige rohkem auhindu (4 kategoorias) võitis Curly Strings.

## Kategooriate võitjad
Kategooriate võitjad on järgmised:
*Aasta Album – Curly Strings "Üle ilma"
*Aasta Ansambel – Curly Strings "Üle ilma"
*Aasta Debüütalbum – Curly Strings "Üle ilma"
*Aasta Meesartist – Karl-Erik Taukar "Vääramatu jõud"
*Aasta Naisartist – Maria Minerva "Histrionic"
*Aasta Klassikaalbum – Galina Grigorjeva. In paradisum. Eesti Rahvusmeeskoor, dirigent Mikk Üleoja
*Aasta Jazzalbum – Estonian Voices "Ole hea"
*Aasta Etno/Folk/Rahvalik album – Trad.Attack! "Trad.Attack!"
*Aasta Elektroonikaalbum – Maria Minerva "Histrionic"
*Aasta Alternatiiv/Indiealbum – Vaiko Eplik 7 "Nõgesed"
*Aasta Metalalbum – Metsatöll "Karjajuht"
*Aasta Rockalbum – Elephants From Neptune "Pressure & Pleasure"
*Aasta Popalbum – Karl-Erik Taukar "Vääramatu jõud"
*Aasta Muusikavideo – Trad.Attack! "Kuukene" režissöör: Martti Helde
*Aasta Parim Laul – Curly Strings "Kauges külas" autorid: Eeva Talsi/Kristiina Ehin
*Aasta Hip-Hop/Rapalbum – Genka / Paul Oja "Genka / Paul Oja"
*Panus Eesti Muusikasse – Jaak Joala

## Viited

## Välislingid
*Eesti Muusikaauhinnad 2015 võitjad on selgunud, muusikaauhinnad.eu
Generatiivse Grammatika Grupp

**Generatiivse Grammatika Grupp** (GGG) oli Huno Rätsepa ja tema üliõpilaste keeleteaduslik seminar, mis tegutses Tartus aastail 1965–1972. Grupis tegeldi keeleteooria, strukturaalse lingvistika ja generatiivse grammatikaga. GGG tegeles keeleteooria, strukturaalse lingvistika ja generatiivse grammatikaga. GGG pani aluse muutusele Eesti keeleteaduses, sealhulgas eesti keele uurimises. 

## Liikmed
Grupi liikmete hulgas on palju praegusi mõjukaid teadlasi, professoreid, akadeemikuid. Üheksa GGG liiget on autasustatud riikliku preemia või Wiedemanni keeleauhinnaga. GGG töös osalesid keeleteadlased Mati Erelt, Mati Hint, Priit Järve, Jaan Kaplinski, Reet Kasik, Mare Koit, Arvo Krikmann, Asta Kuha, Ivar Kull, Andres Langemets, Helle Metslang, Reedik Palm, Maie Raitar, Mart Remmel, Huno Rätsep, Helle Saluveer, Ellen Uuspõld, Jüri Valge, Tiit-Rein Viitso, Ülle Viks ja Haldur Õim.

## Tegevus
1967. aastal korraldas GGG üleliidulise konverentsi Tartus, kus osales ka palju semiootikuid ja matemaatikuid.

Eesti keele kateedri toimetistena avaldati kümme köidet artiklikogumikke "Keel ja struktuur" ja seitsmest köitest koosnev mahukate uurimuste sari "Keele modelleerimise probleeme" (1966–1975). Aastatel 1969–1972 toimusid teadusseminarid, kus iga töörühma liige pidas ettekande aasta jooksul saadud uurimistulemustest. Ettekannetest avaldati ingliskeelseid artikleid ka väljaspool Eestit ilmunud ajakirjades ja kogumikes.

## Viited
Erika Aland-Vernik

**Erika Aland-Vernik** (3. aprill 1913 Kooraste vald, Võrumaa – 25. mai 2001 São Paulo, Brasiilia) oli eesti näitekirjanik, luuletaja, proosakirjanik ning tekstiilikunstnik.

Ta sündis Kooraste vallas Kusto Tamme talus möldri tütrena. Ta õppis Otepää Gümnaasiumis. Abiellus (13. augustil 1938) Jüri Vernikuga ja seejärel nad lahkusid Eestist Brasiiliasse. Osales väliseestlaste seltsielus Brasiilias. Romaanis "Kohvipõllu leib", Lund, Eesti Kirjanike Kooperatiiv 1990, käsitletakse eesti immigrantide elualgust Brasiilias. Lühijutte ja luuletusi avaldatud Viruskundras. Suri aastal 2001 São Paulos Brasiilias.

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=2595
Fortum

**Fortum** on Soome riiklik energeetika. Ettevõtte peakontor asub Espoos. Ettevõte tegutseb eeskätt Põhja- ja Baltimaades, Poolas ja Venemaal. Ettevõte moodustati 1998. aastal.

50,55% ettevõtte aktsiatest kuulub Soome valitsusele ja umbes 47% aktsiatest ringleb börsil.

2019. aastal ulatus Fortumi käive 5,4 miljardi euroni ning tegevuskasum oli 1,1 miljardit eurot.

## Fortum Eestis
Eestis tegutseb Fortum Tartu ja Fortum Eesti (Pärnus). Esimest kuulub Fortumi omandusse 60% ja teisest 100%. Küll on aga ettevõtte teada andnud, et plaanib maha müüa nii Eesti, Läti, Leedu, Poola kui ka Soome Järvenpää soojusärid. Fortumi Baltimaade kaugkütteäride müük Šveitsi investeerimisfirmale Partners Group peaks aset leidma 2021. aastal ning tehingu maksumus on 800 miljonit eurot.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
*Ettevõte börsil
*Fortum gör reklam för sin gröna el – tjänar miljarder på rysk gas
**SVT: Fortum teenib Vene gaasiga miljardeid, vt ka Uniper
Joonas Loot

**Joonas Loot** (27. juuli 1876 Mäe-Perätsjärve talu, Kooraste vald, Võrumaa – 3. august 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane ja riigikaitsetegelane.

Õppis Kooraste vallakoolis ja Kanepi kihelkonnakoolis. Teenis Vene sõjaväes 1899–1906, võttis allohvitserina ja veltveeblina osa Vene-Jaapani sõjast, sai haavata, ülendati lipnikuks. Tegi ohvitserina kaasa esimese maailmasõja 1914–1918 ja Eesti Vabadussõja 1918–1920. Ülendati leitnandiks ja alamkapteniks 1919 ning kapteniks 1924. Teenis pärast sõja lõppu 3. ja 7. jalaväerügemendis aastani 1925. Edasi põllumees sünnitalus. Olnud tegev Kaitseliidu Kanepi malevkonna pealikuna. 

Omas Venemaa sõjaväest III ja IV klassi Georgi risti, Kaitseliidu V klassi Kotkaristi, III klassi Valgeristi, Eesti ja Läti Vabadussõja mälestusmärgid.

Arreteeriti Nõukogude okupatsioonivõimude poolt 14. juunil 1941. Tribunali surmaotsus 1. juulist 1941, paragrahv 58-13. Suri 3. augustil 1942 Sevurallagi vangilaagris Venemaal.
Bonni konventsioon

**Bonni konventsioon** (inglise keeles *Convention on the Conservation of Migratory Species of Wild Animals*, lühend *CMS*; eesti keelde tõlgitud dokumendi pealkiri on "Metsloomade rändliikide kaitse konventsioon") on 1979. aastal Bonnis sõlmitud ja 1983. aastal jõustunud rahvusvaheline looduskaitsealane kokkulepe (konventsioon).

Eesti liitus Bonni konventsiooniga 1992. aastal.

Bonni konventsioonil on mitmeid sellega seotud leppeid. Eesti on liitunud EUROBATS-i leppega (nahkhiirte kaitse lepe) ja AEWA leppega (Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkulepe), ettevalmistamisel on liitumine ASCOBANS-i leppega (Põhjamere ja Läänemere väikevaallaste kaitse kokkulepe).

## Vaata ka
*Berni konventsioon

## Viited

## Välislingid
*Konventsiooni koduleht
After-War

"**After-War**" on Kristina Normani installatiivne keskkond (*[[performance]]*) viies ruumis, milles kesksel kohal on kuldsõdur. *Perfomance* on innustatud skulptuurist "Pronkssõdur".

Kuldsõduri Tõnismäele viimise eest sai Norman 9. mail 2009 politseilt suulise hoiatuse. 9. juunil 2009 ilmus uudis, et nüüdiskunsti muuseum Kiasma soovib kuldsõduri ära osta.

## Viited

## Välislingid
*Performance'ist Kristina Normani kodulehel
Ar-Raqqah

**Ar-Raqqah** (araabia keeles الرقة‎‎) on linn Süürias, Ar-Raqqah' provintsi keskus. Asub Eufrati kirdekaldal, 160 kilomeetrit Aleppost ida pool.

Tänapäeva linna kohale rajas linna Seleukiidide riigi rajaja Seleukos I (valitses 301–281 eKr), kes andis sellele nimeks Nikephorion. Tema järeltulija Seleukos II Kallinikos laiendas linna ja nimetas selle ümber Kallinikoseks (ladina keeles *Callinicum*). Bütsantsi keiser Leo I lasi linna ümber ehitada ja andis sellele nime Leontopolis.

Süüria kodusõja käigus hõivas linna 2013. aastal Islamiriik ning tegi sellest 2014. aastal oma keskuse Süürias. Seetõttu on linna pommitanud Süüria valitsusväed, USA, Venemaa ja mitmed teised riigid. Islamiriik on hävitanud linnas olnud šiiitide mošeed ja kristlaste kirikud. Novembris 2016 alustas Süüria opositsioon USA ja Prantsusmaa toetusel pealetungi Ar-Raqqah' vabastamiseks.

2004. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 220 488 inimest.

## Viited
Johann I (Pfalz-Simmern)

**Johann I** (15. mai 1459 – 27. jaanuar 1509) oli Simmerni pfaltskrahv aastatel 1480–1509.

Johann sündis Friedrich I peres. Ta abiellus 29. septembril 1481 Nassau-Saarbrückeni Johann II tütre Johannaga. Oma valitsusajal rajas ta Simmernisse kiriku ja raekoja. 1503. aastal algas Baierimaal Landshuti pärilussõda, millest Johann I eemale hoidis. 

Johann suri Starkenburgis ja maeti Simmernisse.

## Lapsed
# Friedrich (1490)
# Johann II (20. märts 1492 – 18. mai 1557)
# Friedrich (1494–?)

## Viited
Ilja Kaganovitš

**Ilja Kaganovitš** (vene keeles Илья Залманович Каганович, *Ilja Zalmanovitš Kaganovitš*; 8. november 1921 Homiel – 28. detsember 2016 Bloomington, Indiana, Ameerika Ühendriigid) oli Eesti majandusteadlane.

Ta sündis 1921. aastal Homielis (Gomelis) apteekri pojana. Lõpetas 1939. aastal Gomeli 7. Keskkooli ja 1951. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli. 1972. aastal oli ta majandusdoktor, 1978. aastast professor.

Ta töötas Eesti NSV TA Majanduse Instituudis aastatel 1951–1958 nooremteadurina ja 1958–1963 vanemteadurina. Aastatel 1963–1987 oli ta süsteemianalüüsi sektori juhataja ja aastatel 1987–1993 juhtivteadur.

1993. aastast elas ta USA-s.

Tal oli uurimusi majandusmatemaatilise modelleerimise ja süsteemianalüüsi alalt.

## Tunnustus
* 1983 Arnold Veimeri preemia

## Välislingid
* Ilja Kaganovitš Eesti Entsüklopeedia veebiversioonis
Johann II (Pfalz-Simmern)

**Johann II** (20. märts 1492 – 18. mai 1557) oli Simmerni pfaltskrahv aastatel 1509 kuni 1557.

Johann II sündis Simmernis Johann I vanima pojana. Aastal 1508 abiellus ta Badeni markkrahvi Christoph I tütre Beatrixiga. Ta järgnes oma isale aastal 1509. Johann II võimaldas trükitööstuse rajamist Simmernis ja oli skulptorite patroon. Ta algatas Simmernis reformatsiooni, mis viis kasvavate pingeteni naabrite, Trieri ja Mainzi peapiiskoppidega.

## Lapsed
# Katharina (27. märts 1510 – 22. märts 1572)
# Johanna (1. juuli 1512 – 2. veebruar 1581)
# Ottilia (4. november 1513 – 6. september 1553)
# Friedrich III (14. veebruar 1515 – 26. oktoober 1576)
# Brigitta (18. august 1516 – 13. aprill 1562)
# Georg (20. veebruar 1518 – 17. mai 1569)
# Elisabeth (13. veebruar 1520 – 18. veebruar 1564)
# Reichard (25. juuli 1521 – 13. jaanuar 1598)
# Maria (29. aprill 1524 – 29. mai 1576)
# Wilhelm (24. juuli 1526 – 9. märts 1527)
# Sabine (13. juuni 1528 – 19. juuni 1578)
# Helena (13. juuni 1532 – 5. veebruar 1579)
Linnuk

**Linnuk** ehk **ornitopter** on linnutiiva lennumehaanika sarnase lööktiivaga õhust raskem lennuaparaat, millega inimesel on senini korda läinud lennata 14 sekundit.

Lööktiivaga tekitatakse õhus samaaegselt nii tõstejõud kui ka edasiliikumise jõud (vaata aerodünaamika). Tehnoloogiliselt ei ole inimkond lööktiivaga inimest kandva lennuki praktilist lendamise probleemi veel lahendanud.

## Välislingid
Džedkara

**Džedkara** (ka *Džedkare*, *Džedkare-Isesi*) oli Vana-Egiptuse Vana Riigi 5. dünastia eelviimane kuningas. Tema valitsemisaeg langes umbes aastatesse 2414–2375 eKr.

Tema isiku ja suguluse kohta 5. dünastia kuningaperekonnaga pole siiani midagi teada. Leitud on tema kuue lapse hauaehitised.

Džedkara viis läbi suuri reforme riigivalitsemises. Ta korraldas sõjaretki Süüriasse, Nuubiasse ja Punti.

Ta laskis ehitada väikese püramiidi Saqqārah'sse, millest on tänapäevaks järel 24 m kõrgune rusuhunnik.

## Välislingid
Tavakeelefilosoofia

**Tavakeelefilosoofia** on keelefilosoofia haru, mis näeb traditsiooniliste filosoofiliste probleemide alusena väärarusaamu, mis filosoofidel on tekkinud tänu sellele, et nad kas moonutavad või on ära unustanud sõnade igapäevase tähenduse. Tavakeelefilosoofia on lähedalt seotud loogilise empirismiga. Selle suuna esindajaid iseloomustab eitav suhtumine filosoofilistesse "teooriatesse" ning keskendumine igapäevase "tavakeele" kasutusele, põhjendusel, et tehnilised terminid määratakse lõppkokkuvõttes alati tavakeele mõistete kaudu.

Tavakeelefilosoofiat seostatakse üldiselt Ludwig Wittgensteini hilise loomingu ning Oxfordi ülikoolis 20. sajandi keskel tegutsenud filosoofide töödega, mistõttu seda nimetatakse sageli ka **Oxfordi filosoofiaks**. Varajaste tavakeelefilosoofide hulka kuulusid Wittgensteini kaasaegsed Cambridge'ist, nagu Norman Malcolm, Alice Ambrose, Friedrich Waismann, Oets Kolk Bouwsma ja Morris Lazerowitz. Nende ideid arendasid 1945. aasta järel edasi mitmed Oxfordi filosoofid - esmajoones Gilbert Ryle, tema järel J. L. Austin. Samasse rühma kuulusid ka H. L. A. Hart, Geoffrey Warnock, J. O. Urmson ja Peter Strawson. Hilisematest filosoofidest on tavakeelefilosoofia meetodit vähemalt osaliselt järginud Stanley Cavell, John Searle ja Oswald Hanfling.

## Viited
Friedrich I (Pfalz-Simmern)

**Friedrich I [[Hunsrück]]ist** (19. november 1417 – 29. november 1480) oli Simmerni pfaltskrahv aastatel 1459–1480.

Friedrich sündis Stefan von Pfalz-Simmern-Zweibrückeni ja tolle naise Anna von Veldenzi peres. Aastal 1444 jaotas tema isa oma territooriumid Friedrichi ja selle noorema venna Ludwigi vahel. Friedrich abiellus 16. augustil 1454 Gelderni hertsog Arnoldi tütre Margaretega. Friedrich suri aastal 1480 Simmernis ja maeti augustiinide Ravengiersburgi kloostrisse.

## Lapsed
# Katharina (1455 – 28. detsember 1522)
# Stephan (25. veebruar 1457 – 1488/9)
# Wilhelm (2. jaanuar 1458 – 1458)
# Johann I (15. mai 1459 – 27. jaanuar 1509)
# Friedrich (10. aprill 1460 – 22. november 1518)
# Ruprecht (16. oktoober 1461 – 19. aprill 1507)
# Anna (30. juuli 1465 – 15. juuli 1517)
# Margarete (2. detsember 1466 – august 1506)
# Helena (1467 – 21. veebruar 1555)
# Wilhelm (20. aprill 1468 – 1481)
Igor Volk

**Igor Volk** (vene keeles Игорь Петрович Волк; 12. aprillil 1937 Zmijiv, Ukraina – 3. jaanuar 2017 Plovdiv, Bulgaaria) oli vene katselendur ja kosmonaut.

Volk viibis juulis 1984 Sojuz T-12 koosseisus 11 päeva kosmosejaamas Saljut-7.

Ta lennustaaž oli üle 7000 tunni, neist üle 3500 katselende.

## Tunnustus
* 1984 Nõukogude Liidu kangelane
* 1984 Lenini orden
* Rahvaste sõpruse orden
* Tööpunalipu orden
* 1997 orden Teenete eest Isamaa ees 

## Viited

## Välislingid
* http://www.buran-energia.com/interviews/igor-volk-biography.php
Nissi palvemaja

**Nissi palvemaja** on Eesti Evangeelse Vennastekoguduse palvemaja Harju maakonnas Saue vallas Riisipere asulas.

Palvemaja ehitati 1893. aastal ja tegutses kuni Teise maailmasõjani. Pärast sõda võõrandati palvemaja kohalikule sovhoosile ja ehitati ümber üheksa korteriga elumajaks. 1991. aastal tagastati hoone vennastekogudusele ja seal algas taas vaimulik tegevus. Hoone taastati pühakojana ja tegutseb sellena ka tänapäeval. Koguduse palvetunnid toimuvad neljapäeviti kell 16.

Palvemaja tööd juhib koguduse vanem, EELK emeriitõpetaja Peeter Krall. 

## Viited

## Välislingid
* Nissi palvemaja Teeliste kirikute andmebaasis
* Palvemaja leht Facebookis
Saku alevi palvemaja

**Saku alevi palvemaja** on EEVK palvemaja Harju maakonnas Saku vallas Saku asulas.

Palvemaja ehitati 1922. 

Saku alevi palvemaja kasutas Saku Toomase kogudus.

## Viited

## Välislingid
*Palvemajast Kultuurimälestiste riiklikus registris (XX sajandi arhitektuur)
Dataism

**Dataism**, *data-ism* või **andmereligioon** on posthumanistlik mõttemuster, mille kohaselt koosneb universum andmevoogudest ning nähtuste ja üksuse eksistentsi määrab panus andmetöötlusse.

Dataistide arvates lahendab andmevoog enamuse probleeme. Kuna üleilmne andmetöötlus muutub kõigeteadjaks ja kõikvõimsaks, saab süsteemis olemine kõige olulisemaks. 

"Kui kogesid midagi – jäädvusta. Kui jäädvustasid – laadi üles. Kui laadisid – jaga ka teistega." Steve Lohr väidab, et andmetöötlus on alles lapsekingadest väljunud ning areng ja küpsemine veel ees. Lohri arvates on dataism "arusaam või filosoofia sellest, kuidas otsuseid tulevikus hakatakse – ja vast ehk peakski – tegema." 

Termini "data-ism" pakkus välja Steve Lohri kolleeg New York Timesis, David Brooks.

## Viited

## Välislingid
* Datafication, dataism and dataveillance by prof. José van Dijck.
* Steve Lohr. Data-ism: The Revolution Transforming Decision Making, Consumer Behavior, and Almost Everything Else. ISBN 9780062226815, ISBN 10: 0062226819, Imprint: Harper Business
* Steve Lohr: "Data-ism" | Authors at Google
Kõrgessaare kalmistu

**Kõrgessaare kalmistu** on kalmistu Järva maakonnas Türi lähedal Tori külas.

Kalmistu rajati 1960. aastal. Kalmistu pindala on 4,2 ha.

## Kalmistule maetuid
*Enn Vaigur (1910–1988), eesti näitekirjanik
*Voldemar Kurs (1898–1988), Vabadusristi kavaler
*Jaan Lintrop (1885–1962), ajakirjanik ja kirjanik-novellimeister
*Heino Marrandi (1911–1989), põline põllumees, “Estonia” kolhoosi esimees aastatel 1949–1989
*Jüri Rebane (1899–1976), Türi linnapea aastatel 1941–1944
*Kazimieras Truškauskas (1912–1995) Leedu Vabariigi sõjaväe ohvitser, Eesti Leedulaste Seltsi auliige

## Vaata ka
* Türi Kesklinna kalmistu
* Türi kirikuaed
* Saunametsa kalmistu
* Türi vana kalmistu

## Viited

## Välislingid
*Kalmistu HAUDI andmebaasis
Kaitstavate loodusobjektide seadus

**Kaitstavate loodusobjektide seadus** (lühend KLOS) oli Eesti Vabariigi seadus, mis kehtestas erilist kaitset vajavate loodusobjektide kaitse alla (looduskaitse alla) võtmise korra ja kaitse olemuse, samuti maaomanike õigused ja kohustused kaitset vajava loodusobjektiga alal. Loodusobjektid olid seaduse järgi järgmised: 
*kaitsealad, 
*kaitstavad looduse üksikobjektid, 
*kaitsealused liigid, kivistised ja mineraalid.

KLOS võeti vastu aastal 1994 ja kehtis aastani 2004. Pärast seda hakkas kehtima looduskaitseseadus.

## Vaata ka
*Looduskaitseseadus (1935)

## Viited

## Välislingid
*Kaitstavate loodusobjektide seadus eRT-is
Saku palvemaja

**Saku palvemaja** all võidakse mõelda:

* **[[Saku alevi palvemaja]]** EEVK palvemaja Harju maakonnas Saku vallas Saku asulas.
* **Saku-[[Tõdva vennastekoguduse palvemaja]]** EEVK palvemaja Harju maakonnas Saku vallas Tõdva külas.
Vabariigi Presidendi valimise seadus

**Vabariigi Presidendi valimise seadus** (lühend VPVS) on Eesti Vabariigi seadus, mis sätestab Eesti presidendi valimistega seonduva. 

VPVS võeti vastu 10. aprillil 1996 ja jõustus 18. mail 1996.

## Viited

## Välislingid
*Vabariigi Presidendi valimise seadus eRTis
Avalikult kasutatav veekogu

**Avalikult kasutatavad veekogud** on kehtestatud veeseaduse alusel antud Vabariigi Valitsuse korraldusega.

Veekogu avalik kasutamine on suplemine, veesport, veel ja jääl liikumine, kalapüük, veevõtt ning muul viisil veekogu kasutus, mis vastavalt veeseadusele ei ole vee erikasutus. 

## Viited
James Adomian

**James Haig Adomian** (sündinud 31. jaanuaril  1980 Omahas Nebraskas) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Latrobe

**Latrobe** [leitr'oub] on linn Ameerika Ühendriikides Pennsylvania osariigis Westmorelandi maakonnas'.

2010. aastal elas linnas 8338 inimest.

Latrobe'is asub Saint Vincenti Kolledž.

## Viited
Saint Vincenti Kolledž

**Saint Vincenti Kolledž** (*Saint Vincent College*) on katoliiklik (benediktlaste) vabade kunstide kolledž Ameerika Ühendriikides Pennsylvania osariigis Latrobe'is.

Kolledž asutati aastal 1846.

Kolledži omanduses on John Deely raamatukogu.
Loras' Kolledž

**Loras' Kolledž** (*Loras College*) on katoliiklik kolledž Dubuque'is Iowa osariigis Ameerika Ühendriikides.

Kolledž asutati aastal 1839.
Ojārs Bušs

**Ojārs Bušs** (28. aprill 1944 – 3. jaanuar 2017) oli läti keeleteadlane, balti ja soome-ugri keelte kontaktide ja kohanimede uurija.

Ta töötas Läti Ülikooli Läti keele instituudis. Bušs oli polüglott, jalgpallistatistik ja teaduse populariseerija.

Ojārs Bušs on maetud Riia metsakalmistule.

## Teoseid
*Personvārdi, vietvārdi un citi vārdi: izpētes pakāpieni. 2003.
*Ojārs Bušs, Vineta Ernstsone. Latviešu valodas slenga vārdnīca. Riia. Norden AB 2006.
*Laimute Balode, Ojārs Bušs. No Abavas līdz Zilupei. Vietvārdu cilmes īsā vārdnīca. From Abava to Zilupe. The origin of Latvian geographical names. A short dictionary. Latviešu valodas aģentūra, 2015.

## Viited

## Välislingid
*Sõnaraamat või/ja eksperiment (Läti-eesti sõnaraamatu arvustus). Keel ja kirjandus 10/2015, lk 744–746.
Sädemed

**Sädemed** oli Postimehe satiiriline ajakiri, mis ilmus aastatel 1905–1934 Tartus. 

Ajakirja asutas Karl August Hermann Hindrey ja ajakirja peamine mõte oli pilgata Jaan Tõnissoni vastaseid. Väljaandja ja vastutav toimetaja oli Jaan Tõnisson. Ajakiri ilmus ka Elu lisalehena (1907 oktoober – 1908 august), toimetajaks Anton Jürgenstein.

Ilmumissagedusega 1925–1934 korra nädalas, 1905–1915 ja 1923–1924 korra kuus. Ajakiri ei ilmunud 1916–1922, 1907 juuni–september. Selle asemel ilmus 1907. aasta augustis Virmalised.

Aastatel 1932–1933 ilmus ajalehe Maamees (1929–1935) lisalehena ning aastatel 1935–1940 Postimehe lehekülgedel kord nädalas väljalõigatava joonealusena.

## Kaastöölised
Sädemele tegid läbi aegade kaastööd järgmised autorid:
* A. Feldmann, fotokorrespondent 
* Aleksander Jõeäär 
* Anton Jürgenstein, toimetaja (1925–1927 nr. 45)
* Arno Raag 
*Arnold Vihvelin, karikaturist (1920 nr 33)
* Artur Paulmeister, toimetaja (1914 nr. 5 – 1915)
* August Gailit 
* August Toomingas 
* Bernhard Krug
* E. Jäger 
* Eduard Hubel 
* Eduard Männik 
* Edur Tasa
* Enn Tuuling
*Erik Obermann karikaturist
* Ervin Kade
* Friedrich Kõlli 
* Gustav Mootse 
* Gustav Suits 
* Hanno Kompus
* Harald Vellner 
* Heino Lehepuu, kaane illustraator (1930 nr. 9, 15, 1931 nr. 1)
* Helmut Valtman 
* Hendrik Adamson 
* Henrik Visnapuu 
* Herbert August Oskar Normann 
* Herman Niggol
* Hugo Kajara, (Aleksander Blaubrück) karikaturist
* Hugo Tsahkna, karikaturist
* Jaan Oks 
* Jaan Tõnisson, väljaandja ja toimetaja (1905 – 1907 nr. 5, 1908 nr. 9 – 1913)
* Juhan Kangilaski, karikaturist
* Jaan Koort, illustreerija 
* Juhan Mägi
* Juhan Pillikse 
* Jüri Parijõgi 
* Jüri Tõnisson, toimetaja 
* Karl Arthur Adson 
* Karl August Hindrey, karikaturist ja tegevtoimetaja (1905–1915, 1923)
* Karl Eduard Sööt 
* Karl Parts, väljaandja  
* Karl Reitav 
* Kusta Mannermaa
* Marje Pedajas
* Marta Bekker
* Oskar Gustavson 
* Oskar Mänd
* Otto Grossschmidt 
* Otto Krusten, karikaturist ja toimetaja (1923)
* Peeter Krustein 
* Richard Janno, toimetaja (1929 nr. 37 – 1931)
* Romulus Tiitus, karikaturist, illustreerija ja toimetaja (1927 nr. 47 – 1931) 
* Terje Tõeveer
* Vello Agori (Gori), karikaturist
*Viktor Holst
* Viktor Paul Hugo Raudsepp 
* Yri Naelapea, toimetaja (1925–1927 nr. 45)

## Viited

## Välislingid
* Eesti rahvusbibliograafia – Sädemed
* Digiteeritud eesti väljaanded – Sädemed (Tartu : 1905–1940)
Lubomír Štrougal

**Lubomír Štrougal** (19. oktoober 1924 Veselí nad Lužnicí – 6. veebruar 2023) oli Tšehhoslovakkia riigitegelane. 

Lubomír Štrougal lõpetas 1949. aastal Praha Karli ülikooli õigusteaduse erialal. Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse astus ta 1945. aastal. 

1959–1961 oli ta Tšehhoslovakkia põllumajandusminister. 

Lubomír Štrougal oli 23. juunist 1961 kuni 26. aprillini 1965 Tšehhoslovakkia SV siseminister. 

28. jaanuarist 1970 kuni 11. oktoobrini 1988 oli Lubomír Štrougal Tšehhoslovakkia SV valitsuse esimees (sisuliselt peaminister).

## Viited
Lõunakoonus

**Lõunakoonus** (hispaania keeles *Cono Sur*, portugali keeles *Cone Sul*) on piirkond Lõuna-Ameerika lõunaosas, mille moodustavad riigid  Kaljukitse pöörijoonest lõunas ja selle ümbruses. Tavaliselt arvatakse Lõunakoonuse alla Argentina, Tšiili ja Uruguay. Mõnikord loetakse sotsiaalsest ja poliitilisest vaatepunktist lähtuvalt Lõunakoonuse alla ka Brasiilia Lõunapiirkond ning harva Paraguay. 

Lõunakoonuse ala on Ladina- ja Lõuna-Ameerika jõukaim piirkond - sealne kõrge Inimarengu Indeks, elustandard ja oodatav eluiga on Ladina-Ameerika kõrgeimad.
Viliam Široký

**Viliam Široký** (31. mai 1902 Bratislava – 6. oktoober 1971 Praha) oli slovaki rahvusest Tšehhoslovakkia kommunistlik riigitegelane.

14. märtsist 1950 kuni 31. jaanuarini 1953 oli ta Tšehhoslovakkia välisminister.

Viliam Široký oli 21. märtsist 1953 kuni 22. septembrini 1963 Tšehhoslovakkia valitsuse esimees (sisuliselt peaminister). Lühikest aega, 1957. aasta 13.–19. novembrini oli ta Tšehhoslovakkia presidendi kohusetäitja.

## Viited
Eesti Hotelli- ja Turismikõrgkool

**Eesti Hotelli- ja Turismikõrgkool** (ka **Eesti Hotelli- ja Turismimajanduse Erakool**; nime lühend **EHTE**) oli Eesti erakõrgkool, kus õpetati reisikorraldust, hotellimajandust ja toitlustusteenindust.. Kool tegutses Tallinnas, Puuvilla tänav 19.

Kõrgkool asutati 1996. aastal. 2016. aastal läks kool makseraskuste tõttu pankrotti.

## Viited
Ludwig I (Pfalz-Zweibrücken)

**Ludwig I Must** (1424 – 19. juuli 1489) oli Zweibrückeni ja Veldenzi pfaltskrahv ja hertsog aastatel 1444–1489.

## Elu
Ta oli Stefan von Pfalz-Simmern-Zweibrückeni ja tolle naise, Veldenzi krahvkonna pärijanna Anna noorem poeg. Kuigi Anna suri aastal 1439, ei saanud tema lesk Veldenzit aastani 1444. Sel aastal otsustas Stefan, kuidas tuleb tema territooriume pärast tema surma jaotada, andes Simmerni oma vanemale pojale Friedrichile ja Zweibrückeni oma nooremale pojale Ludwigile, kombineerides selle Veldenzi ja enamuse Sponheimi krahvkonnaga.

## Perekond ja lapsed
Ta abiellus 20. märtsil 1454 Luxembourgis krahv Antoine I de Croÿ ja Margarette de Lorraine-Vaudémonti tütre Joanne'iga. Nad said järgmised lapsed:
# Margarete (1456–1527)
# Kaspar (1458–1527)
# Johanna (1459–1520)
# Anna (1461–1520)
# Alexander (1462–1514)
# David (1463–1478)
# Albrecht (1464–1513)
# Katharina (1465–1542)
# Philipp (1467–1489)
# Johann (1468–1513)
# Elisabeth (1469–1500)
# Samson (1474–1480)
Alexander (Pfalz-Zweibrücken)

**Alexander Lonkur** (26. november 1462 – 21. oktoober 1514) oli Zweibrückeni ja Veldenzi pfaltskrahv ja hertsog aastatel 1489–1514.

Ta oli Ludwig I ja selle naise Joanne'i poeg. Alexander lubas pärast edukat tagasitulekut ristisõjast ehitada kiriku ja lubadus täideti aastal 1489 Alexanderskirche ehitamisega Zweibrückenisse.

## Perekond ja lapsed
Ta abiellus 1499. aastal Zweibrückenis krahv Kraft VI von Hohenlohe ja Helene von Württembergi tütre Margaretega. Nad said järgmised lapsed:

# Johanna (1499–1537)
# Ludwig II (1502–1532)
# Georg (1503–1537)
# Margarete (1509–1522)
# Ruprecht (1506–1544)
# Katharina (1510–1542)
Ludwig II (Pfalz-Zweibrücken)

**Ludwig II ''Noorem**'' (14. september 1502 – 3. detsember 1532) oli Zweibrückeni pfaltskrahv ja hertsog aastatel 1514 kuni 1532.

Ta oli Zweibrückeni pfaltskrahvi Alexanderi ja selle naise Margarete poeg. Ta abiellus aastal 1525 Hesseni maakrahvi Wilhelm I tütre Elisabethiga ja nad said 2 last. Tema poeg Wolfgang päris tiitli ja tema tütar Christine suri noorelt aastal 1534. Ludwig II maeti Zweibrückenis Alexanderskirchesse.
Jalanets (Tomašpili rajoon)

**Jalanets** (ukraina keeles Яланець) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tomašpili rajoonis. Elanike arv on 1511. Pindala on 4,11 km².
Altachi Rheindorf

**Altachi SC Rheindorf** (saksa keeles **SC Rheindorf Altach**, sponsornimega ka **Cashpoint SCR Altach**) on Austria jalgpalliklubi, mis tegutseb Altachis. Klubi mängib hooajal 2016/17 Bundesligas.

## Ajalugu
Klubi asutati 26. detsembril 1929 võimlemise ja spordiklubi *Altachi Turnerbund* jalgpalli osakonnana. 1930 alustati mängimist *Vorarlberger B-Klasse*s nime all *FA Turnerbund Altach*. 1937 lõpetas klubi tegevuse, ning taasalustas tegevust alles *Sportvereinigung Altach* spordiühingu loomise järel 1. märtsil 1946. Spordiühing lõpetas tegevuse 1949 ning selle jalgpalli osakond iseseisvus 5. märtsil 1949 ja uueks nimeks võeti *Sportclub Rheindorf Altach*.

Nad tõusid esimest korda kõrgliigasse hooajal 2013/14.

Bundesliga hooajal 2014/15 lõpetas Altachi Rheindorf kolmandal kohal, ning kvalifitseerus UEFA Euroopa Liigasse. 2015/16 hooajal olid nad suurema osa hooajast raskustes, lõpetasid 8. kohal ja väljalangemistsoonist lahutas neid viis punkti. 

## Viited

## Välislingid

*SC Rheindorf Bundesliga kodulehel
SV Ried

**SV Ried** (ametlik klubinimi **SV Guntamatic Ried**) on Austria jalgpalliklubi, mis tegutseb Ried im Innkreisis. Klubi mängib hooajal 2016/17 Bundesligas.

## Ajalugu
Klubi loodi 5. mail 1912 nimega *Sportvereinigung Ried* ja mängis Ülem-Austria piirkondlikes liigades kuni 1991, mil nad tõusid esimest korda rahvusliigasse. SV Ried jõudis esimest korda Austria jalgpalli kõrgliigasse 1995.

SC Riedi esimene suur saavutus oli 1998, kui nad võitsid ÖFB-Cupi, alistades finaalis Grazi Sturmi tulemusega 3:1. 2003 langes Ried Bundesligast välja, mis lõpetas kaheksa-aastase püsimise kõrgliigas. Ried võitis kaks hooaega hiljem Erste Liga ning tõusis uuesti Bundesligasse. Järgmisel hooajal (2005/06) saavutati oma seni parim (neljas) koht Bundesligas. Aasta hiljem läks veel paremini, kui lõpetati teisel kohal.

## Saavutused
***[[Fußball-Bundesliga (Austria)|Bundesliga]]**
: **2. koht (1):** 2006/07

***[[ÖFB-Cup]]**
: **Võitja (2):** 1998, 2011

* **[[Erste Liga]]**
: **Võitja (1):** 2004/05

## Viited

## Välislingid

*SV Ried Bundesliga kodulehel
Mankivtsi

**Mankivtsi** (ukraina keeles Маньківці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Žmerinka rajoonis. Elanike arv on 900.

## Demograafia
2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 1137 inimest, kellest 98,81&nbsp;% märkis emakeeleks ukraina, 1,01&nbsp;% vene ning 0,09&nbsp;% valgevene ja rumeenia (moldova) keele.

## Viited
Valdo Kangur

**Valdo Kangur** (sündinud 29. märtsil 1963) on eesti matkategelane ja alpinist, kes juhtis eestlaste esmatõusu Alpide kõrguselt teisele mäele. 

Ta on mittetulundusühingu Tallinna Kaljuronimisklubi  ja osaühingu Seiklusring juhatuse liige.

Ta töötas mitmel talvisel hooajal Mayrhofenis Austrias mäesuusainstruktorina.

1999. aastal juhtis ta eestlaste esmatõusu Alpide kõrguselt teisele mäele – Dufourspitze (4634 m). Tippu jõudsid esimesel tipupäeval  kolm (tõusu juht Heino Kristal) ja järgmisel päeval Valdo Kanguri juhtimisel neli eesti alpinisti.

Alpinistina on ta neljal korral tõusnud Kazbeki (5047 m) tippu. Viimati 2016. aastal. 2007. aastal tõusis ta esimese eestlasena Kazbeki tippu suuskadel ja laskus tipult samuti suuskadel. Euroopa kõrgeimalt mäelt Elbruselt (5642 m) laskus ta suuskadel alla 1999. aastal.  

2007. aastal juhtis ta ekspeditsiooni Pamiiris Lenini mäetipule (7134 m). Tippu jõudis 4 meest, neist Argo Mere esimese eestlasena laskus Lenini tipult mööda põhjanõlva suuskadel. Valdo Kangur tõusis Lenini nõlval 6900 m kõrgusele ja laskus päev pärast Argo Mere sooritust samuti suuskadel nõlvast alla.

## Tunnustus
*1992 – Eesti Matkaliidu aunimetus Eesti parim matkasportlane
*1999 – Eesti Matkaliidu aunimetus Aasta matkategelane
*2000 – Eesti Matkaliidu aunimetus Aasta matkategelane

## Viited
Kaspar (Pfalz-Zweibrücken)

Zweibrückeni ja Veldenzi pfaltskrahv **Kaspar** (11. juuli 1459 – u. suvi 1527) oli Zweibrückeni hertsog aastatel 1489–1490.

## Elu
Ta oli Ludwig I ja Croÿ Joanne'i poeg. Aastal 1478 abiellus ta Zweibrückenis Brandenburgi kuurvürsti Albrecht Achillesi tütre Amalie von Brandenburgiga (1461–1481). Amalie suri veidi enne oma 20. sünnipäeva. Neil ei olnud lapsi.

Ludwig I kartis, et pärast tema surma jagatakse ta valdused poegade vahel nii, et Kaspar saab Zweibrückeni hertsogkonna ja tema vend Alexander Lonkur saab Zweibrückeni Veldenzi krahvkonna. Et seda ära hoida, nõudis Ludwig, et pärast tema surma peavad pojad valdusi üheskoos valitsema. Kuid vaid aasta pärast Ludwigi surma vahistas Alexander Kaspari. Kaspar kuulutati vaimuhaigeks ja suleti Veldenzi lossi. Edaspidi valitses Alexander üksi.

Kaspari hertsogkond tühistati ametlikult aastal 1514. Ta jäi elu lõpuni vangistusse ja suri 1527. aasta suvel.

Ei ole selge, kas Kaspar ei suutnud oma vaimsete või moraalsete puudujääkide tõttu päriselt hertsogiametit pidada või kõrvaldati teelt võimuahne noorema venna poolt. Ka Ludwigi otsust, et vennad peavad ühiselt valitsema, saab tõlgendada mitmeti.
Chicago Eesti Maja

**Chicago Eesti Maja** on eestlaste kultuurimaja ja kogunemiskoht Chicagos.

Maja asub aadressil 14700 Estonian Ln. Riverwoods, IL 60015-3553.

Majas tegutseb eesti kool, kus õppetöö toimub sagedusega kahel pühapäeval ühes kuus. Maja haldab eesti luteri kirikut, kus jumalateenistus toimub ühe korra kuus.

## Viited

## Välislingid
*Chicago Eesti Maja koduleht
Kodumaja

**AS Kodumaja** on ettevõtete grupp (kontsern), kuhu kuuluvad ettevõtted tegelevad elamispinna projekteerimise, tootmise, ehitamise ja müügiga. Kontserni peakontor asub Tartus aadressil Ravila tänav 61.

Ettevõtete gruppi kuuluvad Kodumaja ettevõtted tegutsevad eeskätt eksporditurgudel.

## Viited

## Välislingid
*Kontserni koduleht
SKN St. Pölten

**SKN St. Pölten** (ametlikult *Sportklub Niederösterreich St. Pölten*) on Austria jalgpalliklubi, mis tegutseb Sankt Pöltenis. Klubi mängib hooajal 2016/17 Bundesligas.

## Ajalugu
SKN St. Pölten loodi pärast nende mitteametliku eelkäija FCN St. Pölten (endine VSE St. Pölten) tegevuse lõpetamist 2000. aasta juunis. Uus klubi võttis üle kogu FCN St. Pölteni infrastruktuuri, sealhulgas staadioni ja Bundesliga noortekeskuse. Kuigi tavareegel ütleb, et uus klubi peab alustama kõige madalamast võimalikust liigast, siis tänu akadeemia süsteemi olemasolule lubati SKN St. Pöltenil osaleda 2. Landesliga Westis, mis on Austria jalgpalli viies liigatase.

## Saavutused
***[[ÖFB-Cup]]**
: **2. koht (1):** 2013/14

* **[[Erste Liga]]**
: **Võitja (1):** 2015/16

## Viited

## Välislingid

*SKN St. Pölten Bundesliga kodulehel
Kiduliai

**Kiduliai** (saksa keeles *Kydullen*, poola keeles *Kidule*) on küla Leedus Šakiai rajoonis, Kiduliai valla halduskeskus. Külas on postkontor, põhikool ja raamatukogu; seal kaevandatakse liiva. Kiduliai asub Nemunase kaldal ja selle juures ületab jõe Jurbarkase linna viiv sild. Kiduliai on praktiliselt kokku kasvanud Kukarskė, Judriai, Šiaudinė ja Kaimelise külaga. Vaatamisväärsusteks on Kiduliai mõisakompleksi säilinud hooned ja sealne park.

## Ajalugu

Kiduliai ja Kukarskė küla vahele jääb XIII sajandini kasutusel olnud Kukarskė linnamägi. Kiduliaid ennast on esimest korda mainitud aastal 1559, toona oli see kuninglik omand. XVI sajandi lõpus rajati sinna mõis ja küla läks eravaldusse. Aastal 1636 mainiti esimest korda sealset kabelit (see oli arvatavasti protestantide rajatud). Katoliiklik kabel rajati sinna aastal 1685, kirik rajati aastal 1688 Kaimeliai külla. Sealne kabel allus algselt Jurbarkase kihelkonnale.

XVII sajandi lõpus läks Kiduliai Preisimaa valdusse. Aastal 1804 moodustati Kiduliai kihelkond. Aastal 1807 elas sealses mõisas mõnda aega Friedrich Wilhelm III. Aastal 1837 sai sealse mõisa sõjaliste teenete eest Ivan von Offenberg. Knygnešystė ajal tegutses asulas mitu salakaubavedajat. Teise maailmasõja järel tegutsesid küla ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Kiduliai kohaliku sovhoosi keskasulaks. Aastal 1978 valmis sild üle Nemunase jõe.

Kiduliai 1.JPG|Kiduliai
Kiduliu_dvaro_grudu_sandelis.jpg|Mõisa ait
JurbarkoTiltas.JPG|Sild üle Nemunase


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Eesti keele varamu

**"Eesti keele varamu"** on alates 2015. aastast ebakorrapäraselt ilmuv eestikeelne raamatusari, mille eesmärgiks on esitada põhiline teadmine eesti keele ehituse ja kasutuse kohta.

Sarja peatoimetaja on Helle Metslang, kolleegiumisse kuuluvad Mati Erelt, Külli Habicht, Tiit Hennoste, Reet Kasik, Karl Pajusalu ja Jüri Viikberg.

Sarja annab välja Tartu Ülikooli Kirjastus.

## Sarjas ilmunud raamatud
# Reet Kasik, "Sõnamoodustus". 425 lk. 2015. ISBN 978-9949-32-985-4.
# Eva Liina Asu, Pärtel Lippus, Karl Pajusalu, Pire Teras, "Eesti keele hääldus". 288 lk. 2016. ISBN 978-9949-77-250-6
# Mati Erelt, Helle Metslang (toim.), "Eesti keele süntaks". 924 lk. 2017. ISBN 978-9949-77-436-4
# Annika Viht, Külli Habicht, "Eesti keele sõnamuutmine". 438 lk. 2019. ISBN 978-9949-03-051-4
# *ilmumas*
# Külli Prillop, Karl Pajusalu, Eva Saar, Sven-Erik Soosaar, Tiit-Rein Viitso, "Eesti keele ajalugu". 420 lk. 2020. ISBN 978-9949-03-541-0
# *ilmumas*
# Jüri Viikberg, "Eesti murrete grammatika". 360 lk. 2020. ISBN 978-9949-03-228-0

## Viited

## Välislingid
*Sarja info Tartu Ülikooli Kirjastuse kodulehel
Grazi Sturm

**Grazi SK Sturm** (saksa keeles **SK Sturm Graz**, ametlikult *Sportklub Puntigamer Sturm Graz*) on Austria jalgpalliklubi, mis tegutseb Grazis. Klubi mängib hooajal 2016/17 Bundesligas.

## Ajalugu
Grazi Sturm asutati 1909 kui tööliste meeskond, vastandina nende naabritele Grazer AK-ile, mis asutati 1902.

1938 tegi anšluss Austriast Saksa Kolmanda Riigi osa ning Austria klubid liitusid Saksamaa jalgpallivõistlustega. Sturm mängis 1940. aasta Tschammerpokali (DFB-Pokali eelkäija) esimeses ringis. Nad kvalifitseerusid Gauliga Ostmarki vastu, mis oli Saksamaa kõrgliiga meeskond 1941. aastal. Meeskond loobus osalemast 1941/42 hooaja keskel ning langes 11. kohaga järgmisel hooajal välja.

1949 oli Sturm esimene mitte-Viini klubi, mis liitus Austria rahvusliigaga.

## Saavutused
***[[Fußball-Bundesliga (Austria)|Bundesliga]]**
: **Võitja (4):** 1998, 1999, 2011, 2024
: **2. koht (5):** 1981, 1995, 1996, 2000, 2002

***[[ÖFB-Cup]]**
: **Võitja (6):** 1996, 1997, 1999, 2010, 2018, 2023
: **2. koht (4):** 1948, 1975, 1998, 2002

* **[[ÖFB-Supercup]]**
: **Võitja (3):** 1996, 1998, 1999
: **2. koht (2):** 1997, 2002

## Viited

## Välislingid
*SK Sturm Bundesliga kodulehel
Slavikai

**Slavikai** (poola keeles *Sławiki*, varem ka *Słowiki*) on küla Leedus Šakiai rajoonis, Slavikai valla halduskeskus. Külas on postkontor, põhikool ja raamatukogu. Slavikai asub Šešupė jõe kaldal.

16. sajandil asus Slavikai kohal Vizbarynė küla. Sajandi keskpaigas rajas V. Slavikaitis sinna kõrtsi, mille järgi asula hiljem ka oma praeguse nimekuju sai. Esimene kirik ehitati külla aastal 1754. Sealne kirik allus algselt Jurbarkase kihelkonnale, iseseisva kihelkonna keskuseks sai Slavikai aastal 1795. Praegune kirik valmis aastal 1835.

## Viited

## Välislingid

* Küla portaalis vietoves.Lt
Prangli rahvamaja

**Prangli rahvamaja** on Prangli saarel Idaotsa külas asuv rahvamaja. Rahvamaja on MTÜ Viimsi Huvikeskuse struktuuriüksus.

Rahvamaja avamispidu toimus 1. mail 1954. 

Rahvamajas tegutsevad peale huviringide ja teiste organisatsioonide ka postkontor ja Prangli raamatukogu.

Rahvamaja juhataja on Külli Talmar-Kuiv.

## Viited

## Välislingid
*Prangli rahvamajast MTÜ Viimsi Huvikeskuse kodulehel
Sudargas

**Sudargas** (poola keeles *Sudargi*) on küla (endine alev ja linn) Leedus Šakiai rajoonis, Sudargase valla halduskeskus. Külas on seltsimaja ja raamatukogu; sealne kool on Kiduliai põhikooli filiaal. Sudargases on nii luteri kui ka katoliku kirikud. Küla asub Nemunase kaldal.

Sudargases on sündinud juudi soost orientalist Bencion Grande.

## Ajalugu

Sudargase piirkonna kindlustamist alustati IV sajandil. XIV sajandini kasutusel olnud kompleksi kuulus kolm linnamäge. Ristisõdade ajal kuulus piirkond žemaitidele, oletatavasti oli nende juhiks kroonikates mainitud Sudargase-nimeline väepealik. Peter von Dusburgi kroonikas on sealseid kindlusi mainitud 1301, 1303, 1311 ja 1317 aastal. Neist viimasel õnnestus ristisõdijatel sealsed kindlustised viimaks maha põletada, seejärel jäi piirkond mõneks ajaks elaniketa.

XVI sajandil hakkasid Bona Sforza eestvedamisel leedulased seda piirkonda taas asustama. Sealset küla on esimest korda mainitud aastal 1561. Aastal 1638 püstitati külla kabel. Aastal 1724 saavutas Jan Mikołaj Radziwiłł Sudargasele alevi õiguste andmise. Tema järgi kandis alev vahepeal nime *Jansborg*. Sudargas sai ühtlasi ka õiguse pidada kaks korda aastas laata. Aastal 1748 ehitati sinna esimene kirik, mis allus algselt Jurbarkase kihelkonnale.

Aastal 1792 sai Sudargasest linn. Aastal 1795 läks see Preisimaa valdusse. Sellega seoses loodi ka Sudragase kihelkond. Tsaariajal oli asula kohta vene keeles kasutusel nimekuju Сударги. Knygnešystė ajal tegutsesid asulas mitmed salakaubavedajad, sealhulgas ka kohalik pastor Martynas Sederevičius. Esimese maailmasõja ajal põles sealne kirik maha, uus hoone valmis aastal 1924. Teise maailmasõja ajal lasid taganevad Saksa väed sealse kiriku aastal 1944 õhku. Seejärel võeti kirikuna kasutusele senine pastoraadihoone, mis on kirikuna kasutusel veel tänapäevalgi.

Sudargas Laisves a.jpg|Sudargas
Burgaiciu piliakalniai Vorkalnis.jpg|Üks Sudargase linnamägedest ja Nemunas
Sudargo baznycia.jpg|Sudargase katoliku kirik
Sudargo piliakalniai Zydkapiai.jpg|Endine juutide kalmistu ühel Sudargase linnamägedest
Sudargo senoji baznycia.jpg|vana katoliku kiriku varemed


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Peeter Jalakas (1942)

**Peeter Jalakas** (sündinud 26. juulil 1942 Kuressaares) on eesti poliitik.

Ta on lõpetanud 1967. aastal Leningradi Mereakadeemia raadioinseneri erialal. 1967–1973 töötas Jalakas Kamtšatka Merelaevanduse sideameti raadioinsenerina. 1973–1983 oli ta Tallinna Kalatööstusliku Merekooli õppejõud. 1983–1991 töötas ta kalurikolhoosis Saare Kalur, kus ta tõusis osakonnajuhatajast juhatuse esimeheks.

1989. aastal valiti ta NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi saadikuks.

Alates 1991. aastast oli Jalakas AS-i Saare Kalur juhatuse liige. Ta on olnud ka ettevõtte nõukogu esimees.

1999–2005 oli ta Kuressaare linnavolikogu esimees.

1999-2012 kuulus ta Eesti Reformierakonda.

## Viited
Plokščiai

**Plokščiai** (poola keeles *Błogosławieństwo*) on küla Leedus Šakiai rajoonis, Plokščiai valla halduskeskus. Külas on postkontor, keskkool, seltsimaja ja raamatukogu. Plokščiai asub Nemunase kaldal Raudonė vastas, küla jääb Panemunė regionaalparki.

## Ajalugu

Plokščiais asub Plokščiai linnamägi, mis oli kasutusel I aastatuhandel ja II aastatuhande alguses. Nime *Vaigov* all on seda tõenäoliselt mainitud ka ristisõdade kroonikates. Selle juures künkal asus pühapaik, kus austati paganlikke jumalaid ja mille järgi küla sai ka oma varasema nimekuju.

Küla on esimest korda mainitud aastal 1646. XVII sajandil kuulus see Krispin-Kirschensteinide ja Tyszkiewiczite suguvõsadele. Aastal 1670 ehitati sinna esimene kirik (selle kellatorn valmis aastal 1573). Aastal 1703 sai küla alevitele omase õiguse turuplatsile, kuigi alevit Plokščiaist ametlikult ei saanud. Aastail 1770–1774 lasi Benedykt Karp mahapõlenud kiriku asemele uue rajada.

Praegune kirikuhoone valmis aastal 1868. Tsaariajal kasutati küla kohta vene keeles nimekuju Благословеньство. Külas elas mõnda aega Vincas Kudirka, kes andis seal välja ajakirja Varpas. Tänapäevase nimekuju sai küla I maailmasõja järel.

## Viited

## Välislingid

*Küla Poola geograafilises sõnastikus (*poola keeles*)
*Küla portaalis vietoves.Lt
Sudargi

**Sudargi** on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Dunika vallas.

Küla asub valla edelaosas.

2006. aastal elas külas 20 inimest. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.

## Viited
Wolfgang (Pfalz-Zweibrücken)

Zweibrückeni pfaltskrahv ja hertsog aastatel 1532–1559 **Wolfgang** (26. september 1526 – 11. juuni 1569) oli Wittelsbachide perekonna liige.

## Elulugu
Ta oli Ludwig II ja selle naise Elisabethi ainus poeg. Tema isa suri aastal 1532, nii läks Pfalz-Zweibrückeni regentlus aastani 1543 Ludwigi nooremale vennale Ruprechtile. Aastal 1557 sai Wolfgang vastavalt Heidelbergi lepingule Pfalz-Neuburgi territooriumi. Aastal 1548 okupeeris Saksa-Rooma keiser Karl V tema protestantlikud territooriumid ja taastas katoliku kiriku. See pealesurumine lõppes aastal 1552. 1555. aasta Augsburgi usurahu lõpetas usukonflikti ja aastal 1557 sekulariseeriti Saksamaal mitu vaimulikku riiki, Wolfgang omandas neist mõned. Aastal 1566 teenis ta ratsaväeohvitserina Türgi sõdades.

Aastal 1569 läks ta "Kolmandas" hugenotisõjas 14 000 palgasõduriga appi Prantsuse hugenottidele (tema sekkumist rahastas Elizabeth I). Ta tungis Burgundiasse, kuid tapeti konfliktis.

Ta maeti Meisenheimi.

## Järglus
Pärast Wolfgangi surma jaotati tema maad tema viie poja vahel, kes moodustasid kolm haru: Philipp Ludwigi (Pfalz-Neuburgi), Johanni (Pfalz-Zweibrückeni) ja Karli (Pfalz-Birkenfeldi). Otto Heinrich ja Friedrich olid pojatud.

Pfalz-Neuburgi haru päris aastal 1685 Pfalzi kuurvürstkonna ja selle kõrvalharu Pfalz-Sulzbach päris aastal 1777 ka Baieri. Pfalz-Birkenfeldi haru päris hiljem aastal 1799 nii Pfalzi kuurvürstkonna kui ka Baieri. Pfalz-Zweibrückeni haru panustas Rootsi monarhiale 1654. aastast alates oma kõrvalharu Pfalz-Zweibrücken-Kleeburgi kaudu.

## Perekond ja lapsed
Ta abiellus aastal 1545 Hesseni maakrahvi Philipp I tütre Annaga. Nad said järgmised lapsed:
* Christine (1546–1619)
* Philipp Ludwig (1547–1614)
* Johann I (1550–1604)
* Dorothea Agnes (1551–1552)
* Elisabeth (1553–1554)
* Anna (1554–1576)
* Elisabeth (1555–1625)
* Otto Heinrich (1556–1604)
* Friedrich (1557–1597)
* Barbara (1559–1618)
* Karl I (1560–1600)
* Maria Elisabeth (1561–1629)
* Susanna (1564–1565)
Mahtra sõda (album)

"**Mahtra sõda**" on 2005 CD-na ilmunud Metsatölli ja Tsõdsõpujaleelo album.

## Laulud
*"Karjapasun"
*"Rapla sõjalaul"
*"Sõda meil ju sõitelessa"
*"Mihkel Tein"
*"Sakste sajatus"
*"Kümme orja ilma peal"
*"Oh me ühüd teovanemad"
*"Sõtta lähän ma sõdima"
*"Vene keiser kiidet meesi!"
*"Nüüd elage hästi minu sõbrad"
*"Rauavanne" 

## Viited
Tiigi Seltsimaja

**Tiigi Seltsimaja** on kultuurikeskus, mis tegutseb Tartus aadressil Tiigi tänav 11. Seltsimaja on Tartu linnavalitsuse kultuuriosakonna allasutus. Seltsimaja asutati Tartu linnavolikogu määrusega 5. novembril 1998.

## Tegevus
Tiigi Seltsimaja edendab ja tutvustab rahvakultuuri: koordineerib ja nõustab koorilaulu, rahvatantsu, puhkpillimuusika, käsitöö, folkloori ning rahvamuusika valdkondade tegevust Tartu linnas. Tiigi Seltsimaja on üle-eestiliste rahvakultuurialaste keskseltside ja organisatsioonide esindaja Tartu linnas.

Tiigi Seltsimajas töötavad Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse Tartu linna kuraator ja Eesti Folkloorinõukogu Tartu linna koordinaator.

Tiigi Seltsimaja koostab kultuuriprogramme ja valmistab ette Tartu linna tseremoniaalseid üritusi. Tiigi Seltsimaja korraldab erinevate kooriliikide laulupäevi, pärimuskultuurialaste seminaride sarju, teabepäevi.

Tiigi Seltsimaja korraldab tegevusi Tartu linna päeval, Jõululinn Tartul ja Emajõe festivalil, haldab Tartu Raekoja platsi uisuväljakut, korraldab Tartu Hansapäevi ja Emajõe suvekontserte. Koostöös Tartu Linnavalitsuse erinevate osakondadega on Tiigi Seltsimaja Autovabaduse puiestee peakorraldaja ja valmistab koos linna ettevõtluse arengu osakonnaga ette Tartu toidu- ja veinifestivali.

Tiigi Seltsimaja üürib ruume linna isetegevuskollektiividele.

## Seltsimaja hoone

Uusgooti stiilis hoone ehitati aastatel 1880–1881 Rudolf Moritz von Engelhardti projekti järgi Tartu Ülikooli teoloogiaprofessorile Alexander Konstantin von Oettingenile elamuks (Oettingeni maja). Teise maailmasõja ajal sai see pommitabamuse ja põles. Pärast sõda taastasid Tartu arstid, meditsiiniõed, sanitarid ja apteekrid tööst vabal ajal hoone ja hakkasid seda kasutama 1949. aastal asutatud Tervishoiutöötajate Ametiühingu Tartu Kultuuriklubi majana, mis sai hiljem nimeks *Tartu tervishoiutöötajate maja*.

Hoone on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Viited

## Välislingid
* Tiigi Seltsimaja koduleht
* 
* Kivimaja Tartu linna kultuuriväärtusega asjade ja mälestiste registris
* Ene Puusemp. Toome taga seisab ajalooline kultuuri maja. Postimees, 20. oktoober 2009.
Mariner 9

**Mariner 9** (**Mariner Mars '71** / **Mariner-I**) oli NASA kosmosesond, mis uuris Marssi.

Sond startis 30. mail 1971 ja jõudis Marsile sama aasta 14. novembril. Mariner 9 sai esimeseks teise planeedi orbiidile sisenenud kosmosesondiks, saabudes Marsi orbiidile kõigest kaks nädalat enne Nõukogude Liidu sonde Mars 2 ja Mars 3. Sondi saabudes algas Marsil kogu planeeti hõlmanud tolmutorm ja NASA pidi mitu kuud ootama, enne kui sai planeedi pinda 1972. aasta jaanuari keskpaigas pildistama asuda. 

Mariner 9 saatis Maale 7329 fotot ning missioon lõppes oktoobris 1972, mil sond välja lülitati. Sondi täpne asukoht pole teada, kuid see jäeti pärast missiooni lõppu orbiidile, mis pdi olema stabiilne umbes 50 aastat. 2023. aastaks oli Mariner 9 ilmselt Marsi atmosfääri sisenenud ning hävinud.

## Viited
SV Mattersburg

**SV Mattersburg** (*Sportvereinigung Mattersburg*, tuntud ka sponsornimega *Sportverein Bauwelt Koch Mattersburg*) on  Austria jalgpalliklubi, mis tegutseb Mattersburgis. Klubi mängib hooajal 2016/17 Bundesligas.

## Saavutused
***[[Fußball-Bundesliga (Austria)|Bundesliga]]**
: **3. koht (1):** 2006/07

***[[ÖFB-Cup]]**
: **2. koht (2):** 2005/06, 2006/07

## Viited

## Välislingid

*SV Mattersburg, Bundesliga kodulehel
Wolfsberger AC

**Wolfsberger AC** (*Wolfsberger Athletik Club*, tuntud ka sponsornimega *RZ Pellets WAC*) on Austria jalgpalliklubi, mis tegutseb Wolfsbergis. Klubi mängib hooajal 2016/17 Bundesligas.

## Saavutused
***[[Erste Liga]]**
: **Võitja (1):** 2011/12

## Viited

## Välislingid

*RZ Pellets WAC, Bundesliga kodulehel