open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hugo Rebane

**Hugo Rebane** (5. oktoober 1904 Rõngu vald, Tartumaa – 8. oktoober 1946 Tartu) oli eesti ajaloolane ja arhivaar.

Ta õppis Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas –1935 (lõpetas *[[cum laude]]*). Sai 1938. aastal *mag. phil.* kraadi väitekirjaga "Rannu kihelkonna ajalugu vanemast ajast kuni Vene-Liivi sõjani" (arvestati 1946. aastal ajalookandidaadi kraadiks). Akadeemiliselt oli ta EÜS Ühenduse liige.

1938–1940 oli ta Riigi Keskarhiivi arhivaar ja vanemassistent, 1940–1941 asedirektor. 1940–1941 ja 1944–1946 oli ta Eesti ajaloo kateedri dotsent. 

1945. aasta sügisel  Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna  Eesti ajaloo kateedri õppejõud Hugo Rebane haigestus (tuberkuloosi) ja ei suutnud enam õppetööst osa võtta.

## Isiklikku
Tema tütar oli kirjandusloolane ja -kriitik Hilve Rebane.
## Viited

## Välislingid
* ''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*
Wilhelm Adolf Nikolai Nerling

**Wilhelm Adolf Nikolai Nerling** (9. veebruar 1881 Muhu – 13. mai 1944 Grabow, Saksamaa) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1890–1900 Peterburis Peetri koolis ja 1900–1904 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. 1906. aastal sooritas ta Peterburis saksa kooliõpetaja eksamid. Ordineeriti Tallinnas 16. augustil 1909 õpetajaks.

Oli aastatel 1909–1928 Hanila Pauluse koguduse ja Varbla Püha Urbanuse koguduse õpetaja.

Põgenes 1928. aastal Saksamaale, kus oli algul Ida-Preisimaal, hiljem aga pastor Groß Vielenis (praegu Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Müritzi kreisis asuva Penzlini linna osa). Emerituuris olles elas Grabowis (Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Ludwigslusti kreisis), kus ta ka suri.

## Isiklikku
Tema isa Arnold Wilhelm Nerling oli misjonär Kagu-Indias tamilite juures, hiljem Eestis Muhu Katariina koguduse õpetaja. Onu Franz Johann Nerling oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja.

## Viited
Gustav Punga

**Gustav Punga** (21. veebruar 1860 Ropka mõis – 2. jaanuar 1930 Tartu) oli eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1870–1872 Tartus elementaarkoolis, aastatel 1873–1874 Tartus kreiskoolis, aastatel 1875–1881 Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1881–1886. Ta oli korporatsiooni Fraternitas Estica asutajaliige.

Oli ühtlasi ka võimlemise õpetajaks Tartu koolides aastatel 1881–1887. Oli prooviaastal Tartu Peetri koguduses Wilhelm Gottfried Eisenschmidti juures. Ordineeriti õpetajaks 15. juunil 1886.

Oli aastatel 1886–1887 Tartu Peetri koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1887–1888 oli kirikuõpetajaks Kaunases. Aastatel 1888–1928 oli (introdutseeriti 29. mail 1888) Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse õpetaja; aastal 1900 oli tagandatud õigeuskliku abielust luterlasega võrsunud lapse ristimise eest. Sel ajal töötas ta Terijoki alkohoolikute kodu juhatajana. Jäi emerituuri 1. mail 1928.

## Isiklikku
Tema õemees August Pass oli Kaarma Peeter-Pauli koguduse, Kärla Maarja-Magdaleena koguduse ja Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja. 

## Viited
Joseph Pujol

**Joseph Pujol** (1. juuni 1857 Marseille – 1945) oli kunstnikunimega **Le Pétomane** tuntud kunstpeeretaja. 

## Vaata ka

* Roland Peeretaja
* kõhutuul
* *[[He-gassen]]*
Juta kivi

**Juta kivi** on rändrahn Endla järve idakaldal Endla looduskaitsealal Kärde küla lähedal.

Rahn asub järve suunduva neemiku põhjaküljel, see on kergesti leitav ja sinna viib jalgrada. Hallist graniitgneisist kivi on pikliku kujuga ja madal. Pealispind on ebatasane, seal on lohke, mis võivad olla inimkätega uuristatud. Rahnu mõõtmed: pikkus 2,1 m, laius 1,4 m, kõrgus 0,7 m, ümbermõõt 6,1 m. Rahnul ei ole väikeste mõõtmete tõttu suurt tähtsust loodusmälestisena ja see ei ole looduskaitse all, kuid ilmestab soist piirkonda ja mööduvat matkarada.  Kivi kõrval on teine väiksem plaatjas pinnasesse laskuv sarnase koostisega kivi.

Kiviga on seotud rahvapärimusi Vanemuise kaunist kuldkäharatega tütrest Jutast.

## Viited
Dennis Lehane

**Dennis Lehane** (sündinud 4. augustil 1965 Dorchesteris Massachusettsis) on ameerika kirjanik, kes on kirjutanud ka filmistsenaariume.

## Elulugu
Lehane sündis ja kasvas üles Bostoni eeslinnas Dorchesteris ning Bostoni piires elab ta tänapäevani. Seal toimub ka suurema osa tema teoste tegevus.

Tema mõlemad vanemad olid emigreerunud Iirimaalt. Isa töötas Sears & Roebucki tehases töödejuhatajana, ema töötas kooli sööklas. Tal on kaks ja pool aastat vanem vend Gerry, kellest sai näitleja.

Tema teoste seas on mitu auhinnatud romaani, millest tuntumad on "A Drink Before the War" ja "Mystic River". Neist viimane nimetati New York Timesi bestselleriks ja selle järgi lavastas Clint Eastwood filmi "Saladuslik jõgi". Film oli nomineeritud Oscarile kuues kategoorias: parim film, lavastaja, ekraniseeringu stsenaarium, meespeaosatäitja (Sean Penn), meeskõrvalosatäitja (Tim Robbins) ja naiskõrvalosatäitja. Ta võitis neist kaks: mõlema meesnäitleja oma. Film kandideeris ka viiele Kuldgloobusele ja võitis neist kaks: mõlema meesnäitleja oma.

Tema romaani "Gone Baby Gone" järgi tehti film "Kui lapsuke kaob", mille lavastas Ben Affleck, kellele see oli esimene lavastajatöö. See film nimetati parima naiskõrvalosa kategoorias paljude auhindade, sealhulgas Oscari ja Kuldgloobuse kandidaadiks ning mõne auhinna sai ta ka parima filmilavastajadebüüdi eest.

Uusim tema teose järgi kinoekraanidele jõudnud film on Martin Scorsese lavastatud "Suletud saar" (*Shutter Island*, 2003).

Enamiku tema teoste keskmeks on mingi kuritegu, näiteks mõrvamüsteerium, ja selle lahendamine. Osas tema teostes uurivad kuritegusid eradetektiivid Patrick Kenzie ja Angela Gennaro.

## Teosed
### Patrick Kenzie ja Angela Gennaro lood
* *A Drink Before the War* (1994)
* *Darkness, Take My Hand* (1996)
* *Sacred* (1997)
* *Gone, Baby, Gone* (1998)
* *Prayers for Rain* (1999)
* *Moonlight Mile* (2010)

### Teised teosed
* *Mystic River* (2001)
* *Shutter Island* (2003)
* *Coronado: Stories* (2006)
* *The Given Day* (2008)
* "Live By Night" (2012)

## Tunnustus
* 2011 tõlkekirjanduse preemia soome keelde tõlgitud teoste eest (Soome kriminaalkirjanduse auhind)
* 2013. aasta Edgar Allan Poe auhind romaani "Live by Night" eest

## Isiklikku
Dennis Lehane on olnud abielus eakate inimeste advokaadi Sheila Lawniga ning seejärel Angela Bernardoga, kellega tal on kaks last. Praegu on ta abielus Chisa Lehane'iga. 

## Välislingid

* Lehane Books
Tõlk

**Tõlk** on inimene, kes teeb suulist tõlget. 

## Vaata ka
*Järeltõlge
*Sünkroontõlge
*Tõlkija
*Vandetõlk
*Tõlk-titreerija
*Rahvusvaheline tõlkijate päev
Fram

"**Fram**" on uurimislaev, mille ehitas Norras elanud šotlane Colin Archer. Seda kasutasid oma ekspeditsioonidel Arktikasse ja Antarktikasse Norra polaaruurijad Fridtjof Nansen, Otto Sverdrup, Oscar Wisting ja Roald Amundsen.

Laev ehitati 1892. aastal kolmemastiliseks kuunariks Nanseni Arktika-ekspeditsiooni jaoks. Plaani kohaselt pidi laev külmuma jäässe ja triivima üle põhjapooluse. Laevavrakkide, eriti laeva "Jeannette" vraki, samuti ajupuidu leidmine Teravmägedelt ja Gröönimaalt, pani Fridtjof Nanseni arvama, et Põhja-Jäämeres eksisteerib hoovus, mis kulgeb Siberist üle põhjapooluse Teravmägede ja Ameerika suunas. Nansen soovis seda teooriat kontrollida.

## Laeva andmed

* Ehitaja: Colin Archer, Larvik, Norra
* Veeskamine: 1892
* Teenistuses alates: 1892
* Teenistuse lõpp: 1912
* Saatus: Säilitatakse muuseumlaevana endanimelises muuseumis.
* Taglas: kuunar
* Tonnaaž 402 grt
* LOA: 127 jalga ja 8 tolli
* B: 34 jalga
* D: 15 jalga
* Jõumasin: 220 hobujõuline aurumasin ja purjed
* Kiirus: 7 sõlme

## Arktika ekspeditsioon

Ekspeditsioon kestis 3 aastat. Nansen laskis laeval jäässe külmuda ja lootis, et see triivib üle põhjapooluse. Kuid selgus, et hoovuste kulg pole piisavalt hästi teada ja "Fram" triivib poolusest kaugelt mööda. Siiski jõudis ta laiusele 85°57'. Nansen ja Hjalmar Johansen püüdsid suuskadel poolusele jõuda, aga pidid laiusel 86°14' tagasi pöörduma ja Franz Josephi maal talvituma. Seal toitusid nad hüljeste ja jääkarude lihast ja rasvast. Lõpuks nad päästeti ja nad jõudsid Norrasse tagasi kõigest mõned päevad enne "Frami".

## Kanada saarestik
1898 alustas Otto Sverdrup "Framil" ekspeditsiooni Kanada Arktika saarestiku uurimiseks. Selle tarbeks ehitati "Fram" pisut ümber ja tema kõrgust veepinnast suurendati. Ekspeditsioon lõppes 1902.

## Lõunamerel
1910–1912 osales "Fram" ekspeditsioonil, mille käigus Roald Amundsen vallutas lõunapooluse.

"Fram" on seilanud kaugemale põhja (85°57' N) ja kaugemale lõunasse (78°41' S) kui ükski teine puulaev.

## Muuseumlaev
Alates 1936. aastast on laev Oslos asuva Frami muuseumi osa.
Jonas Stephan Mystadius

**Jonas Stephan Mystadius** (1607 Norrköping – 18. september 1688 Vormsi) oli Eesti vaimulik.

Immatrikuleeriti 19. mail 1629 Uppsala Ülikooli, oli kohal veel aastal 1631. On säilinud Uppsala Ülikooli soovitus 15. juunist 1631 pastorikoha saamiseks. Asus 12. märtsil 1634 ilma vokatsioonita äia Johannes Schäfferi juurde Vormsi Püha Olavi koguduse adjunktõpetaja ametisse. 21. juulil 1635 soovitas kuberner Philipp Scheiding koguduse adjunktõpetajaks ja 12. märtsil 1636 ordineeriti ametisse. Kutsuti 12. juunil 1636 Vormsi Püha Olavi koguduse õpetajaks.

Mystadius on kirjutanud Tartu Ülikooli teaduslikele väljaannetele pühendusluuletusi.

## Isiklikku
Tema äi Johannes Schäffer ja tema väimees Peter Herlin olid Vormsi Püha Olavi koguduse õpetajad.

## Viited
Carlito tee

**"Carlito tee"** (inglise keeles **"Carlito's Way"**') on 1993. aastal esilinastunud kriminaalfilm. Filmi režissöör on Brian De Palma, nimiosa mängib Al Pacino. Sean Penn ja Penelope Ann Miller pälvisid oma osatäitmiste eest kõrvalosatäitjatena Kuldgloobuse nominatsiooni.

Filmi aluseks on New Yorgi osariigi ülemkohtu kohtuniku Edwin Torrese romaanid "Carlito's Way" ning "After Hours". Film tugineb küll peamiselt romaanile "After Hours", aga pealkirja "Carlito tee" kasuks otsustati, et vältida segiajamist Martin Scorsese samanimelise filmiga ("After Hours") aastast 1985 (vaata artiklit "Pärast päevatööd"). 

2005. aastal tehti otse videosse filmi eellugu "Carlito's Way: Rise to Power", mille aluseks on esimene romaan.
Tõnu Pääsuke

**Tõnu Pääsuke** (sündinud 15. juunil 1949 Tallinnas) on eesti suusa- ja laskesuusatamistreener ning endine laskesuusataja.

Ta on lõpetanud 1975. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna ning töötanud peamiselt laskesuusatamistreenerina. 

Aastatel 1992–1994 oli ta Eesti laskesuusatamiskoondise treener, sealhulgas Eesti laskesuusatajate treener Lillehammeri olümpiamängudel. Seejärel oli ta noorte suusatreener Hiiumaal. 2000. aastast oli ta Laskesuusatamisföderatsiooni peatreener, hiljem juunioride koondise ja Nõmme spordiklubi Biathlon treener.

Tema õpilaste seas on Kaija Parve, Even Tudeberg, Urmas Kaldvee, Eveli Saue, Kadri Lehtla, Martten Kaldvee, Jan Treier, Ulla-Maarit Helinurm, Tuuli Tomingas.

## Tunnustus
*1984 – Eesti NSV teeneline treener
*2015 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk
*2018 – Eesti Vabariigi spordipreemia (**elutööpreemia** – laskesuusatamise treener ja spordiala arendaja)
*2025 – Eesti Kultuurkapitali elutööpreemia

## Isiklikku
Suusatreener Aita Pääsuke on Tõnu Pääsukese abikaasa.

## Viited

## Välislingid
* 
* Tõnu Pääsuke jätkab kuus aastat tagasi katkenud tööd ohtuleht.ee, 31. august 2000
* Tõnu Pääsuke: Eesti laskesuusakoondise ühtsustunne võiks parem olla epl.ee, 29. märts 2010
* Märt Roosna. Tõnu Pääsuke, laskesuusatippude treial Õhtuleht, 14. aprill 2011
José Antonio Chang

**José Antonio Chang Escobedo** (sündinud 19. mail 1958) on Peruu poliitik.

14. septembrist 2010 kuni 18. märtsini 2011 oli ta Peruu peaminister.

Varem oli ta muu hulgas haridusminister.
Venemaa relvajõudude kindralstaap

**Venemaa Föderatsiooni relvajõudude kindralstaap** (*Генеральный штаб Вооруженных сил Российской Федерации*) on Venemaa relvajõudude keskne sõjaline ja operatiivjuhtimisorgan.

Venemaa relvajõudude kindralstaap asub Moskvas Kolõma põiktänaval (*Колымажный переулок*), 500 meetri kaugusel Moskva Kremlist, kus asub ka Venemaa relvajõudude ülemjuhataja ja presidendi residents.

## Juhid, juhtkond ja organisatsioon

Venemaa relvajõudude kindralstaap teostab kõigi Venemaa relvajõudude:
*Venemaa Föderatsiooni piirivalvevägede;
*Venemaa Föderatsiooni Föderaalne Julgeolekuteenistuse vägede;
*Venemaa siseministeeriumi sisevägede
*Venemaa raudteevägede;
*Venemaa eriside- ja informatsioonivägede;
*Venemaa tsiviilkaitsevägede;
*Venemaa inseneri ja tehniliste vägede:
*Venemaa teede ehitusvägede:
*Venemaa Föderatsiooni Välisluureteenistuse:
*Venemaa föderatsiooni subjektide riigikaitseorganite;
*Venemaa kaitsejõudude mobilistatsiooniettevalmistusega, kaitserajatiste ja vägede arenguga tegelevate asutuste, sõjaväeüksuste ja asutuste töö koordineerimisega ja Venemaa relvajõudude tegevuse planeerimise ja kasutamisega kaitsevallas.

Kindralstaabi koosseisu kuuluvad: 
* VF Relvajõudude Operatiivpeavalitsus, mille isikkoosseisu on pärast sõjaväereformi algust vähendatud 460 kindralilt ja ohvitserilt 260-le;
* VF Relvajõudude Kindralstaabi Luurepeavalitsus
* VF relvajõudude kindralstaabi peavalitsus;
* VF relvajõudude sõjalise ettevalmistuse ja teenistuse peavalitsus;
* VF relvajõudude organisatsioonilis-mobilisatsiooni peavalitsus;
* VF relvajõudude sideülema valitsus;
* VF relvajõudude raadioelektroonilise vastutegevuse vägede ülema valitsus;
* VF relvajõudude sõjalis-orkestri teenistus;
* VF relvajõudude sõjalis-topograafiline valitsus.
Kindralstaabis töötab 10 523 sõjaväelast ning sõjalises juhtkonnas kokku – 11 290 inimest, läbiviidava reformi tulemusena kavatsetakse vähendada töötajate arvu 2012. aastaks 8500 inimesele.

VF Relvajõudude Kindralstaabi ülem on ka VF kaitseministri 1. asetäitja:
* 1992, armeekindral Viktor Dubõnin
* 1992–1996, armeekindral Mihhail Kolesnikov
* 1996–1997, armeekindral Viktor Samsonov
* 1997–2004, armeekindral Anatoli Kvašin
* 2004–2008, armeekindral Juri Balujevski
* 2008–2012 armeekindral Nikolai Makarov
* 2012–kindralpolkovnik Valeri Gerassimov

Kindralstaabi ülema 1. asetäitja:
* 1992, Mihhail Kolesnikov;
* 1992–1993, Andrei Nikolajev:
* 1993–1996, Vladimir Žurbenko; 
* 1996–2001, Valeri Manilov;
* 1996–1997, Nikolai Pištšev;
* 2001–2004, Juri Balujevski;
* 2007–2010 Aleksandr Burutin;
* 2010 – Vladimir Popovkin

Kindralstaabi ülema asetäitja, kes on ka sõjaväeluure GRU ülem:
* 1987–1991, Vladlen Mihhailov;
* 1991–1992, Jevgeni Timohhin;
* 1992–1997, Fjodor Ladõgin;
* 1997–2009, Valentin Korabelnikov;
* 2009 –, Aleksandr Šljahturov

## Vaata ka
*Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Sõjaväeakadeemia
*Venemaa Keisririigi Kindralstaap
*Punaarmee Kindralstaap
*NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaap

## Viited
Ottomar Benedict Frese

**Ottomar Benedict Frese** (7. juuni 1835 Tallinn – 23. august 1864 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Õppis Gahlnbäcki erakoolis, seejärel aastatel 1849–1854 gümnaasiumis Tallinnas ja Pärnus. Aastatel 1857–1861 õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Kutsuti 31. augustil 1862 Tallinna Püha Vaimu koguduse teiseks õpetajaks.

## Isiklikku
Tema isa Justus Benedict Frese oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja. Tema lesk Selma Johanna abiellus aastal 1866 Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja Franz Johann Nerlingiga. Poeg, *Oswald* Alexander Johannes Benedict Frese oli Paunküla mõisnik (1893–1910).

## Viited
Justus Benedict Frese

**Justus Benedict Frese** (26. veebruar 1796 Tallinn – 13. mai 1861 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1809–1814 Tallinna gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1814–1817. Ordineeriti õpetajaks 27. veebruaril 1818.

Sai aastal 1818 Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetajaks, õpetajaks kutsuti 22. oktoobril 1842. Ülempastoriks ja konsistooriumi assessoriks sai aastal 1857.

Oli Piibliseltsi komitee liige aastast 1842, kuulus Tallinna heategevusseltsi, oli alates 10. märtsist 1843 Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige.

## Isiklikku
Tema poeg Ottomar Benedict Frese oli Tallinna Püha Vaimu koguduse teine õpetaja.

## Viited
Aleksandr Sibirjakov

**Aleksandr Sibirjakov** (vene Александр Михайлович Сибиряков; 8. oktoober 1849 Irkutsk – 2. november 1933 Nice) oli vene Siberi-uurija ja kullakaevanduse omanik.

Tema järgi on saanud nime Sibirjakovi saar Kara meres.

## Välislingid
Johannes Nathan Aunverdt

**Johannes Nathan Aunverdt** (7. aprill 1889 Tallinn – 1. mai 1927 Tartu) oli eesti vaimulik.

Lõpetas Tartu Aleksandri gümnaasiumi. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1908–1912. Oli prooviaastal Narva Aleksandri koguduses. Ordineeriti õpetajaks 15. detsembril 1913.

Oli aastatel 1913–1920 Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja. Aastatel 1920–1927 oli ta Vastseliina Katariina koguduse õpetaja ja aastatel 1924–1927 Petseri Peetri koguduse õpetaja, samuti oli ta aastatel 1926–1927 Võru praostkonna praost. Ta suri pimesoole lõhkemise tagajärjel 1. mail 1927 Tartus, Maarjamõisa haiglas ja maeti 5. mail 1927 Ülikooli surnuaiale. 1930 valmistas skulptor Paul Horma tema hauale mälestuskivi.

Aunverdt juhendas Mihkli- ja Vastseliina kirikute altarite ümberehitamist. Samuti oli ta initsiaatoriks Laura ja Petseri kirikute ehitamise. Nimelt 6. veebruaril 1921 otsustas Laura koguduse täiskogu kiriku ehitada. Samal päeval asutati ka Vastseliina koguduse Petseri abikogudus (iseseisvaks koguduseks sai ta konsistooriumi otsusega 9. septembrist 1926) ning otsustati Petserisse kirik ehitada. 11. novembril 1923 oli Petseri kiriku nurgakivipanek ja 19. septembril 1926 pühitseti uus kirik piiskop Jakob Kuke poolt. Kiriku kell kingiti Petseri kloostri poolt. Laura kiriku nurgakivi pühitsemise viis 26. juulil läbi Nathan Aunverdt, kuid kiriku pühitsemist aastal 1928 tema silmad enam ei näinud.

## Viited

## Välislingid
*Villu Jürjo Tükike Eestimaad teispool piiri Eesti Kirik, 20. september, 1986
*Vastseliina kiriku ja koguduse ajaloost

## Kirjandus temast
*Theodor Tallmeister, Üks ausameelsematest teisitimõtlejatest. Protestantline Ilm nr. 5, 1926, lk. 79.  (J. N. Aunverdti nekroloog).

## Tema kirjutatud
*Igapäewane palwealtar noorele ja wanale. N. Aunwerdt. Wõrus: S. Songi, 1925
Friedrich Frommhold Wieckmann

**Friedrich Frommhold Wieckmann** (õigemini **Friedrich Fromhold Wieckmann**; 4. veebruar 1865 Tallinn – 23. juuli 1945 Güstrow) oli Eestimaa vaimulik.

Ta õppis aastatel 1875–1884 Tallinna kubermangugümnaasiumis ja 1885–1891 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Tallinnas ja Kuusalu Laurentsiuse koguduses. Ordineeriti 1. novembril 1892 Tallinnas õpetajaks.

Oli aastatel 1892–1893 Eestimaa vikaarõpetaja. Aastal 1893 oli ta adjunkt Pärnu Eliisabeti koguduses, aastatel 1893–1897 Tallinna Jaani koguduses. Aastatel 1897–1919 oli ta Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja, ühtlasi usuõpetaja, lisaks 1918–1919 ka Tallinna praostkonna praost.

1901. aastal tellis ta kunstnik Paul Raualt Tallinna Püha Vaimu kiriku jaoks uue altarimaali (Bernt Notke kappaltari asemele), mis pandi üles 1902. Praegu asub Paul Raua altarimaal Viru-Nigula kirikus.

1919. aastal asus ümber Saksamaale. Oli aastatel 1920–1933 Oldenburgi (Alam-Saksi liidumaal) Püha Lamberti kiriku pastor. Jäi aastal 1933 emerituuri, kuid aastatel 1941–1945 oli veel Güstrowi (Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal) Püha Vaimu koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema vend Arnold Theodor Benjamin Wieckmann oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja. Tema äi Woldemar Friedrich Kentmann oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja. Tema õemees Konstantin Thomson oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja.

## Viited
Joonvälk

**Joonvälk** on tavalisim välgu liik. See on harilikult 2...3 km pikkuse mitmeharulise välgukanaliga, kuid võib olla ka peaaegu harunemata. Joonvälk võib koosneda ka mitmest paralleelsest välgukanalist.

## Vaata ka
*keravälk
*ahelvälk
*pälk
Tamsalu Lunastaja kogudus

EELK **Tamsalu Lunastaja kogudus** on luterlik kogudus Tamsalus, mis kasutab Tamsalu Lunastaja kirikut.

Kogudus kuulub Viru praostkonda.

Koguduse hooldajaõpetaja on Tauno Toompuu, organist on Sirje Sõnum ja juhatuse esimees on Elle Olt.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 15.00 Tamsalu Lunastaja kirikus.
Kirik asub aadressil Paide maantee 7.
Kupits

**Kupits** on piirimärk, mis koosneb mulla- või kivihunnikust ning sellesse paigutatud postist või piirikivist.

## Vaata ka
* KUPITS, halduspiiride kaardiserver
Tamsalu Lunastaja kirik

**Tamsalu Lunastaja kirik** on kirik Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Tamsalus.

Kirik asub aadressil Paide mnt 11. Kirikus tegutseb EELK Tamsalu Lunastaja kogudus.

## Ajalugu
Kirikuna kasutatav hoone ehitati enne Teist maailmasõda kohaliku ettevõtja autoremondi- ja mehaanikakojana. Nõukogude ajal ehitati hoone ümber korterelamuks, 1980. aastatel kavatseti sinna ehitada kino. Ehitustöid alustati, kuid need jäid pooleli. 1990. aastate esimesel poolel otsustas Tamsalu alevivalitsus rajada pooleliolevasse kinohoonesse tavandimaja (Tamsalu kalmistu paikneb sealt umbes 400 meetrit kagus). Hiljem pakuti EELK-le, et seal hoones võiks tegutseda ka kirik. 

Kirikuhoone valmis 1993. aastal. Uus kirik pühitseti 23. oktoobril, pidulikul jumalateenistusel teenisid teiste seas ka EELK peapiiskop Kuno Pajula, Virumaa praost Peeter Kaldur ja Järvamaa praost Teet Hanschmidt. Väidetavalt oli Tamsalu kirik esimene enam kui viiekümne aasta järel avatud uus luteri kirik.

## Viited
Kuruš

**Kuruš** on küla (auul) Venemaal Dagestanis Dokuzpara rajoonis. See on Venemaa lõunapoolseim asula.
Asub mägedes 2560 m kõrgusel merepinnast. Kui arvestada, et Euroopa ja Aasia piir kulgeb mööda Kaukasuse peaaheliku kõrgemaid tippe, siis on tegemist Euroopas kõige kõrgemal asuva pidevalt asustatud asulaga.

Enamik elanikke on lesgid. 

## Välislingid
*http://kurushar.ru/
Mokša keel

**Mokša keel** (мокшень кяль) on mokšade rahvuskeel.

Ta kuulub koos ersa keelega soome-ugri keelte mordva rühma.

Mokša keelt kõneldakse peamiselt Venemaa Mordva Vabariigi lõunaosas. Venemaal on mokša keele kõnelejaid veel Penza, Samara, Saratovi, Nižni Novgorodi, Orenburgi, Rjazani ja Tambovi oblastis, Tatarstanis, Baškiirias ning Siberis ja Kaug-Idas.    Kõnelejaid on ka Armeenias, Austraalias ja USA-s. 

Mokša keel on kõrvuti ersa ja vene keelega üks Venemaa Mordva Vabariigi ametikeeltest. 

Mokša keelt peetakse ohustatud keeleks.

Kirjakeel hakkas kujunema 18. sajandil. Mokša keel kasutab kirillitsat.  

ISO 639-3 ja ISO 639-2 keelekood on **mdf**. 

## Grammatika

### Isikulised asesõnad

### Küsisõnad

**мезе** "mis", **кие** "kes", **кода** "kuidas", **мъзяра** "kui palju", **коса** "kus", **мъзярда** "millal", **кодама** "milline", **мес** "miks".

## Viited

## Välislingid
*Mokšakeelne vikipeedia
* Ersa, komi, mari, mokša ja udmurdi nimede kirjutamine eesti tekstis
*Ersa ja mokša keel ohuga silmitsi. Sirp, 24.09.2010.
Mike Posner

**Mike Posner** (täisnimega **Michael Robert Henrion Posner**; sündinud 12. veebruaril 1988 Detroitis) on USA laulja ja laulukirjutaja. 

Tema debüütalbum "31 Minutes to Takeoff" ilmus 10. augustil 2010. Albumi singlid "Cooler than Me" ja "Please Don't Go" jõudsid edetabelis Billboard Hot 100 kahekümne parima hulka. 

2016. aastal avaldatud Norra produktsiooniduo SeeB remiks tema 2015. aasta laulust "I Took a Pill in Ibiza" jõudis 27 riigi edetabelites esikümnesse ja mitmel pool ka esikohale.

## Stuudioalbumid
*"31 Minutes to Takeoff" (2010)
*"At Night, Alone." (2016)
Carl Johann Koch

**Carl Johann Koch** (12/24. aprill 1803 Tallinn – 9/21. jaanuar 1864 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Õppis Tallinna gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1824–1827. Pärast seda õppis ta mõne aja ka Saksamaal ülikoolis. Oli koduõpetajaks Eestimaal. Ordineeriti õpetajaks 24. juunil 1835.

Oli aastatel 1835–1864 Hageri Lambertuse koguduse õpetaja. Valiti detsembris 1846 Tallinna Toomorbudekodu kaasjuhatajaks ja toomvaestekassa valitsejaks. Ta suri Tallinnas, kuid on maetud Hageris.

Koch oli 9. septembrist 1842 Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige. Laskis aastal 1838 trükkida laululehe (3. lk.) eesmärgiga koguda raha kirikusse oreli ehitamiseks.

## Isiklikku
Carl Johann Kochi isa oli Carl Nikolai Koch (1767–1831), Carlshofi suvemõisa ehk Pirita-Kose suvemõisa omanik, linnamõisade rentnik,  Karlova suvemõisa asutaja, Tallinna Suurgildi vanem, Tallinna raehärra ja  Tallinna kämmerei.

Carl Johann Koch oli kaks korda abielus. Tema esimese naise Johanna Wilhelmine Anna Caroline isa oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja David Friedrich Ignatius (vahetult enne Kochi). Tema teise naise Aleksandrine Henriette isa oli tsaar Nikolai I ihuarst von Freymann.

## Viited
Harley C. Shands

**Harley Cecil Shands** (10. september 1916, Jackson, Mississippi – 4. detsember 1981, New York) oli ameerika psühhiaater ja semiootik.

Ta arendas semiootilist lähenemist psühhiaatrias.

## Teosed
*Shands, Harley C. 1970. *Semiotic Approaches to Psychiatry*. (Approaches to Semiotics 2.) Mouton.
*Shands, Harley C.; Meltzer, James D. 1973. *Language and Psychiatry*. The Hague: Mouton.
*Shands, Harley C. 1977. *Speech as Instruction: Semiotic Aspects of Human Conflict.* The Hague: Mouton.
*Shands, Harley C. 1977. Position and velocity and wave and corpuscle: On the semiotic side of physics. *Semiotica* 20(1/2): 111–122. 
*Shands, Harley C. 1995. Psychoanalysis and the twentieth-century revolution in communication. In: Judd Marmor (ed.), *Modern psychoanalysis: new directions & perspectives*. New Brunswick: Transaction Publishers, 82–113.
Värvid (film)

**"Värvid"** (ameerika inglise **"Colors"**; eesti keeles on kasutatud ka pealkirju **"Vägivalla värvid"** ning **"Colors - Jõugud"**) on Dennis Hopperi lavastatud põnevusfilm. Film esilinastus 1988. aastal. Filmi tegevus toimub Los Angeleses, kus kaks politseinikku – kogenud Bob Hodges, keda kehastab Robert Duvall, ja tema kollanokast partner Danny McGavin, keda kehastab Sean Penn – üritavad võidelda jõuguvägivallaga.
TTÜ biorobootika keskus

**TTÜ biorobootika keskus** on 2008. aastal Tallinna Tehnikaülikooli juurde loodud uurimisasutus.

Põhiline tegevusvaldkond on bioloogiast inspireeritud robootika, kus on tarvis rakendada teadmisi nii loodus- kui ka inseneriteadusest.

Keskuses uuritakse ning püütakse jäljendada kalade liikumist (projekt FILOSE), vaadeldakse meditsiinirobotite mõju patsientide ohutusele (projekt SAFROS). Lisaks tegeletakse arvutusliku hüdrodünaamikaga, tehislihaste ja õppimisvõimeliste robotite loomise ja uurimisega ning mitmete väiksemate projektidega.

TTÜ biorobootika keskuse juhataja on professor Maarja Kruusmaa. Keskuses tegeleb teadus- ja õppetööga paarkümmend inimest.

TTÜ biorobootika keskuse aadress on Tallinn, Akadeemia tee 15A-111.

## Viited

## Välislingid
* Keskusest ülikooli kodulehel
* YouTube'i videokanal
Bekovo rajoon

**Bekovo rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Penza oblasti edelaosas. Piirneb lõunas Saratovi oblastiga.

Rajooni läbib Hopjori jõgi.

Elanikest 95% on venelased ja 1,4% mordvalased.

Rajoonis on 11 kohaliku omavalitsuse üksust ja 34 asulat. Põhiline tegevusala on põllumajandus.

## Viited

## Välislingid
* Bekovo rajooni koduleht
Autoimmuunsus

**Autoimmuunsus** ehk automaatne immuunsus on immuunsus, mille korral organismi immuunreaktsioonid toimivad oma organismi antigeenide vastu, rünnates võõrühendite asemel iseenda rakke ja kudesid (sest peavad enda koostisosi ekslikult võõraiks), tootes enda vastu antikehi (immunoglobuliini). 

Immuunreaktsioonina produtseeritakse näiteks oma kudede suhtes sensibiliseeritud lümfotsüüte ja autoantikehi. 

Autoimmuunsus on mitte ainult autoimmuunhaigus, vaid teatud juhtudel füsioloogiline protsess, mille ülesandeks on immuunsüsteemi tegevuse regulatsioon. 

Autoimmuunsete reaktsioonide tekkel mängivad olulist rolli arvatavasti tüümuses toimuval T-rakkude diferentseerumisel.  

Tuntumad autoimmuunse tekkemehhanismiga haigused on näiteks liigeseid kahjustav reumatoidartriit, kesknärvisüsteemi ründav multiipel- ehk hulgiskleroos (*[[sclerosis multiplex]]*), kõhunäärme insuliini tootvaid rakke hävitav lapseea suhkurtõbi ja luupus.

Autoimmuunse tekkemehhanismiga haigusi esineb rohkem naistel kui meestel, näiteks peaaegu 75% autoimmuunhaigusi põdevatest ameeriklastest on naised. Kuid meestel kalduvad autoimmuunhaigused kulgema raskemalt; selliste sooliste erinevuste põhjus pole teada.

## Viited

## Kirjandus
* S. Alice Long ja Jane H. Buckner, T Regulatory Cells in Human + FOXP3 CD4+ Autoimmunity: More Than a Numbers Game, J Immunol 2011; 187:2061-2066; doi: 10.4049/jimmunol.1003224, veebiversioon (vaadatud 04.02.2015)(*inglise keeles*)
Kiired ajad Ridgemonti keskkoolis

**"Kiired ajad Ridgemonti keskkoolis"** ("Fast Times at Ridgemont High") on 1982. aasta Ameerika Ühendriikide noortekomöödiafilm. Filmi lavastas Amy Heckerling, kellele oli see lavastajadebüüdiks. Film põhineb 1981. aastal ilmunud Cameron Crowe'i raamatul, kus ta kirjutas oma kogetust ühe aasta salajase vaatlejana San Diego Clairemonti keskkoolis.

Peaosi mängivad Sean Penn, Jennifer Jason Leigh, Judge Reinhold ning Phoebe Cates. Lisaks neile teevad filmis kaasa veel mitmedki veel vähemalt sama kuulsaks saanud näitlejad nagu näiteks hilisemad Oscari võitjad Forest Whitaker ja Nicolas Cage (tolles filmis mängis ta veel oma õige nime Nicolas Coppola all) ning samuti Eric Stoltz ja Anthony Edwards.

## Välislingid
*
Wilhelm Gottfried Eisenschmidt

**Wilhelm Gottfried Eisenschmidt** (17. detsember (vkj) / 29. detsember 1839 Pühajärve – 25. märts 1922 Tartu, maetud Tartu Raadi kalmistu Peetri koguduse kalmistule, hauaplats P1:31) oli vaimulik ja Eesti rahvusliku ärkamisaja tegelane.

## Elulugu
Õppis aastatel 1850–1852 Laalandi koolis ja aastatel 1853–1861 Tartus gümnaasiumis. Aastatel 1861–1862 oli koduõpetajaks Varudi mõisas. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis aastatel 1863–1867. 

Oli aastatel 1867–1868 koduõpetajaks Kanepis pastor Georg von Holsti juures. Prooviaastal oli ta aastal 1869 Kanepi Jaani koguduses Georg von Holsti juures. Ordineeriti õpetajaks 3. mail 1870.

Oli aastatel 1870–1922 Tartu Peetri koguduse esimene õpetaja. On olnud ajavahemikus 1885–1893 ametist kõrvaldatud segausulistes abieludes laste ristimise pärast.

Võttis osa Eesti üliõpilaste esimestest koondamispüüetest, oli Eesti Üliõpilaste Seltsi asutajaliige, kuulus Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi. Ta oli valitud nii Aleksandrikooli peakomiteesse kui Eesti Kirjameeste Seltsi juhatusse (täites neis kas kassapidaja või kirjatoimetaja ameteid). 

Aastal 1881 astus ta koos Jakob Hurdaga välja Eesti Kirjameeste Seltsist, aastal 1883 tõrjuti ta ka eemale Aleksandrikooli asjade ajamisest. Seejärel tõmbus ta rahvuslikust tegevusest tagasi, keskendudes vaid vaimuliku tööle.

## Isiklikku
Tema poeg Johannes Otto Eisenschmidt oli Kodavere Mihkli koguduse ja Paide Saksa Püha Risti koguduse õpetaja. 

Tema onupoja poeg Aleksander Eisenschmidt oli eesti põllumajandusteadlane. 

Tema onupoja poja-poja-poeg Jaan Einasto on eesti astrofüüsik ja akadeemik.

## Viited

## Kirjandus
*Palwekiri ristiusu wendadele ja õdedele ligidal ja kaugemal: [Peetri kiriku ehtamise toetamiseks] / [W. Eisenschmidt]. Tartu: 1883 
*Tartu Peetri koguduse ajalugu: 1868-1884-1909/ Kiriku pühitsemise 25-aasta mälestuse päevaks kirja pannud W. Eisenschmidt. Tartu: 1909

## Välislingid
* 
*
* Pilt
Mürzzuschlag

**Mürzzuschlag** on linn *(Stadt)* Austrias Steiermargi liidumaal, Mürzi jõe ääres.

Mürzzuschlagis on sündinud Elfriede Jelinek.

Johannes Brahms kirjutas aastatel 1884–1885 Mürzzuschlagis oma 4. sümfoonia.

## Viited

## Välislingid

* Mürzzuschlagi koduleht
Carl Rall

**Carl Friedrich Johann Rall** (25. november (vkj)/ 7. detsember 1859 Tallinn – 1. märts 1924 Paide) oli baltisaksa päritolu Eestimaa vaimulik.

Õppis aastatel 1870–1879 Tallinna Kubermangugümnaasiumis ning 1879–1885 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, sooritades ka usuõpetaja eksamid. Oli aastatel 1885–1886 Kollmanni eragümnaasiumis usuõpetajaks. Ordineeriti õpetajaks 15. juunil (vkj)/ 27. juunil 1886.

Oli aastal 1886 Koeru Maarja-Magdaleena koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1886–1924 oli Paide Püha Risti- ja Anna koguduse õpetaja, lisaks oli ta aastatel 1903–1920 Järva praost. Aastal 1915 saadeti Eestimaa kubermangust välja, elas aastatel 1915–1918 Moskvas, Kaasanis ja Tartus. Väljasaatmise põhjuseks oli Esimese maailmasõja ajal Venemaal toimunud luteri kiriku vastane kampaania. Leidus tunnistajaid, kes väitsid, et nad olid ühel kuuvalgel ööl näinud Saksa aeroplaani lähenevat praosti majale. Aeroplaanilt visatud alla pikk nöör metallklambriga, praost pannud klambri lehmale ümber kõhu, aeroplaan tõstnud lehma õhku ja kadunud Saksamaa suunas.

1905. aastal oli ta Järvamaa Muinsusasjade Alalhoidmise Seltsi asutajaliige.

Carl Rall on maetud Paide Reopalu kalmistule.

## Isiklikku
Tema poeg Gerhard Rall oli arst.

## Viited
Paul Bouissac

**Paul Antoine Rene Bouissac** (sündinud 1934, Perigueux, Prantsusmaa) on Kanada semiootik.

Ta töötas pikka aega (1962–1999) Toronto Ülikooli prantsuse osakonnas.

Ta külastas Tartu Ülikooli semiootika osakonda 2007. aasta jaanuaris.

## Teosed
*Bouissac, Paul; Herzfeld, Michael; Posner, Roland (eds.) 1986. *Iconicity: Essays on the Nature of Culture (Festschrift for Thomas A. Sebeok on his 65th birthday)*. Tübingen: Staufenburg.
*Bouissac, Paul 1998. *Encyclopedia of Semiotics*. New York: Oxford University Press.
*Bouissac, Paul 2010. *Semiotics at the Circus*. (Semiotics, Communication and Cognition 3) Berlin: De Gruyter Mouton.

## Tunnustus
*1996 Thomas A. Sebeok Award

## Viited

## Välislingid
*Elulugu
David Savan

**David Savan** (1916–1992) oli ameerika filosoof, Charles Sanders Peirce'i uurija ja semiootik.

Ta töötas Toronto Ülikooli filosoofia osakonna professorina aastail 1943–1981.

## Teosed
*Savan, David 1988. *An Introduction to C.S. Peirce's Full System of Semeiotic*. Toronto: Toronto Semiotic Circle.

## Tunnustus
Ta oli esimene Ameerika Semiootikaühingu poolt välja antava Thomas A. Sebeoki auhinna laureaat (1992). 

## Välislingid
* David Savani koduleht
Nikolai Põdramägi

**Nikolai Põdramägi** (sündinud 7. jaanuaril 1944 Saaboldas) on Eesti arst ja poliitik. 

Ta on lõpetanud Värska Keskkooli 1963. aastal ja Tartu Riikliku Ülikooli 1976. aastal.

Nikolai Põdramägi on olnud Tartu Ülikooli Kliinikumi õppejõud ja veresoonte kirurg.

## Poliitiline tegevus

Põdramägi oli Tartu Linnavolikogu liige 1996–2009 ja on taas aastast 2011 alates.

Ta kuulub aastast 1999 Eesti Keskerakonda (oli erakonnast eemal aastatel 2022–2024).

29. oktoobrist 2009 oli ta XI Riigikogu liige, kuhu pääses Aadu Musta asendusliikmena.

Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel, sai 1403 häält, kuid valituks ei osutunud.

2023. aasta Riigikogu valimistel kogus ta valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 404 häält ning ei osutunud valituks.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Tartus, kogus 401 häält ning osutus valituks.

## Isiklikku
Tal on elukaaslane, poeg ja kaks tütart.

## Viited

## Välislingid
* "Laialdase pahameele osaliseks saanud linnavolinik esitas avalduse Keskerakonnast lahkumiseks" Tartu Postimees, 21. märts 2022
Näkijärv

**Suurjärv** ehk **Näkijärv** (ka *Sillajärv, Päidla Suurjärv*) on järv Valgamaal Palupera vallas Päidla külas. See on üks Päidla järvestiku kaheteistkümnest järvest.

Näkijärv on nelinurkse põhiplaaniga ja 11,7 ha suurune rohketoiteline makrofüüdijärv, mis on kanali kaudu ühendatud Päidla Ahvenjärvega. Vesi on rohekaskollane, keskmise läbipaistvusega. 1972. aastal oli taimestik üsna liigirikas ja arvukas (24 liiki veetaimi).

Järve kaldajoone pikkus on 1416 m.

## Viited

## Välislingid
*
Kuldne karikas. Jalgpalli MM läbi aegade

**"Kuldne karikas. Jalgpalli MM läbi aegade"** on Andres Musta raamat jalgpalli maailmameistrivõistluste ajaloost. Raamat ilmus kirjastuse ILO väljaandena juunis 2010.

See on esimene eesti keeles ilmunud jalgpalli maailmameistrivõistlusi käsitlev koguteos.

Raamatus on iga MM-turniiri kohta eraldi peatükk, mis sisaldab muu hulgas täieliku statistika finaalturniiril peetud mängudest, valitud  mängijate, treenerite ja kohtunike tutvustused, finaalmängude põhjalikud tutvustused koos kommentaaride ja järelkajadega ning fotosid. 

## Välislingid
*Piltuudis: esitleti uut jalgpalli MMi raamatut, postimees.ee, 6. juuni 2010
*Õiglane raamat ebaõiglasest jalgpallist, ekspress.ee, 19. juuni 2010
Jean-Marie Klinkenberg

**Jean-Marie Klinkenberg** (sündinud 1944) on Belgia keeleteadlane ja semiootik.

Ta töötab Liège'i Ülikoolis. Ta on üks Grupp µ liikmeid. 

## Teoseid
*Groupe µ (Francis Edeline, Jean-Marie Klinkenberg) 2015. *Principia semiotica: aux sources du sens*. Bruxelles: Les Impressions nouvelles.
*Groupe μ (Édeline, Francis; Klinkenberg, Jean-Marie) 2024. From the meaning to the world: the catasemiosis. *[[Sign Systems Studies]]* 52(3/4): 485–517.
*Groupe µ (Édeline, Francis, Klinkenberg, Jean-Marie) 2026. *Principia Semiotica: The Sources of Meaning*. (Semiotics, Communication and Cognition 44.) Berlin: De Gruyter Mouton.
Wi Jo Kang

**Wi Jo Kang** (sündinud 1930) on korea ajaloolane ja teoloog.

Ta on töötanud Wartburgi Teoloogilises Seminaris Dubuque'is (Iowa osariigis USAs).

Ta on uurinud George Herbert Meadi pärandit.
Dubuque

**Dubuque** on linn Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis, Dubuque'i maakonna halduskeskus. See asub Mississippi jõe kaldal Iowa, Illinoisi ja Wisconsini osariigi kokkupuutekohas.

Elanike arv on 2015. aasta seisuga arvestuslikult 58 799. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 57 637. Dubuque on elanike arvult osariigi kümnes linn.

Linn on saanud nime Julien Dubuque'i järgi, kes oli üks esimesi asunikke selles piirkonnas.

Dubuque sai linnaõigused 1833. aastal.

Dubuque'is asub Loras' Kolledž.

## Välislingid

*Linna koduleht
Päidla Väikejärv

**Väikejärv** (ka *Päidla Väikejärv, Toovere järv*) on järv Valgamaal Räbi külas.

Väikejärv on loode-kagu suunas ovaalne eutroofne järv. Ta 2,8 ha suurune. Järv on kraavi kaudu ühendatud Mõisajärvega. 

## Välislingid
*
William McDougall

**William McDougall** (22. juuni 1871 Chadderton, Lancashire – 28. november 1938 Durham, USA) oli psühholoog.

Ta töötas algul Inglismaal, hiljem Ameerika Ühendriikides, sealhulgas Harvardi Ülikooli psühholoogiaprofessorina aastail 1920–1927 ning seejärel Duke'i Ülikoolis.

Ta oli kriitiline biheiviorismi ja neodarvinismi suhtes.
Tema arusaamad motivatsiooni kohta mõjutasid tugevasti Konrad Lorenzi vaateid. 
Ta oli üks sotsiaalpsühholoogia rajajaid.

## Teosed
*McDougall, William 1908. *An Introduction to Social Psychology*.
Lõuna-Kivu provints

**Lõuna-Kivu provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Kongo Demokraatlikus Vabariigis.

Lõuna-Kivu asub riigi idapiiril ning piirneb Rwanda, Burundi ja Tansaaniaga. Põhjas piirneb see Põhja-Kivu, läänes Maniema ja lõunas Tanganyika provintsiga.

Provintsi halduskeskus on Bukavu. Teine suurem linn on Uvira – sadamalinn Tanganjika järve ääres järve põhjatipus. 

Lõuna-Kivu ametlik keel on suahiili keel.

Lõuna-Kivu on üks piirkondi, mis on aastaid kestnud kodusõjas kõige rohkem kannatanud.

Juulis 2010 hukkus Lõuna-Kivu provintsis Burundi piiri lähedal paakauto plahvatuse tagajärjel puhkenud tulekahjus vähemalt 220 inimest ja mitusada sai vigastada.
Taranaki

**Taranaki** (ka *Egmont*) on kihtvulkaan Uus-Meremaa Põhjasaarel.

Vulkaan asub saare lääneosas Taranaki ringkonnas, umbes 25 km New Plymouthist lõuna pool. Mäe geograafilised koordinaadid on .

Mäe kõrgus on 2518 meetrit.

Vulkaani ümbritseb Egmonti rahvuspark.
Egmont

**Egmont** on mitme asja nimi:
* **[[Taranaki]]** vulkaani rööpnimi
* **"[[Egmont (Goethe)|Egmont]]"**, Johann Wolfgang von Goethe draama
* **[[Egmont (ettevõte)|Egmont]]**, Taani ettevõte
* **[[Egmont (kirjastus)|Egmont]]**, eesti kirjastus
Andrea Rocci

**Andrea Rocci** (sündinud 29. detsembril 1970 Milanos) on itaalia keeleteadlane. 

Ta sai doktorikraadi 2001. aastal Milano Katoliiklikus Ülikoolis.
Ta töötab Lugano Ülikooli keeleteaduste ja semiootika instituudis Šveitsis. 

Ta on ajakirja Studies in Communication Sciences toimetaja.

## Teosed
*Danesi M.; Rocci, A. 2009. *Global Linguistics: An Introduction*. (Approaches to Applied Semiotics 7.) Berlin/New York: Mouton-De Gruyter. 
*Rocci, A. 2006. Pragmatic inference and argumentation in intercultural communication. *Intercultural Pragmatics* 3/4: 409–442. 
*Rocci, A. 2008. Modality and its conversational backgrounds in the reconstruction of argumentation. *Argumentation* 22(2): 165–189.

## Viited
Sinuga end elusana tunda võin

**Sinuga end elusana tunda võin** on Birgit Õigemeele ja Birgit Varjuni ühine singel, mis ilmus 2010. aastal MTH Publishing OÜ poolt. "Sinuga end elusana tunda võin" loo kohta on Varjun kommenteerinud, et see lugu on täpselt tema maitsele, mõjutatud tema lemmikartistidest ning annab märku sellest, millist muusikat ta teha soovib". Tema meelest on Birgit Õigemeel väga hea laulja. Pealegi tavaliselt salvestatakse ju ikka mees- ja naislaulja ühislaule, kahe naislaulja duett ei ole aga väga igapäevane. Minu arvates annab see aga loole vürtsi ja pauerit juurde," lisas Varjun.
Õigemeelgi tunnistab, et "Eesti otsib superstaari" viimast hooaega jälgides jäi teine Birgit talle silma juba eelvoorudes ning ta uskus, et nimekaim jõuab kindlasti esikümnesse.

## Lugude nimekiri
# Birgit Õigemeel ja Birgit Varjun - "Sinuga end elusana tunda võin" - 3.40
# Birgit Varjun - "Fööniks" - 3.45
# Birgit Õigemeel - "Eestimaa suvi" - 4.33

## Viited
Eduardo Neiva

**Eduardo Neiva** (sündinud 1950 Rio de Janeiros) on kommunikatsiooniteadlane.

Ta kaitses doktoritöö Rio de Janeiro ülikoolis Brasiilias. Ta töötab Alabama Ülikoolis Birminghamis USAs.

## Teoseid
*Lull, James; Neiva, Eduardo 2012. *The Language of Life: How Communication Drives Human Evolution*. Amherst: Prometheus Books.
*Neiva, Eduardo 2007. *Communication Games: The Semiotic Foundations of Culture*. (Approaches to Applied Semiotics 5.) Berlin: Mouton de Gruyter.

## Välislingid
*Eduardo Neiva UAB lehel.
Christian Metz

**Christian Metz** (12. detsember 1931 – 7. detsember 1993) oli prantsuse filmiteoreetik, filmisemiootika rajajaid.

## Teosed
*Metz, Christian 1974. *Film Language: A Semiotics of the Cinema*. New York: Oxford University Press.
*Metz, Christian 1974. *Language and Cinema*. (Approaches to Semiotics 26.) Berlin: Mouton de Gruyter.
*Metz, Christian 1981. *The Imaginary Signifier: Psychoanalysis and the Cinema*. Bloomington: Indiana University Press.
Wuthering Heights

**"Wuthering Heights"** ehk eesti keeles **"[[Vihurimäe]]"** on Emily Brontë romaan.

Romaani põhjal tehtud teiste teoste (ooperi, muusikali, filmide jm) kohta vaata lehekülge **[[Vihurimäe (täpsustus)]]**

*Wuthering Heights, Taani *heavy-metal* bänd
*"Wuthering Heights", Kate Bushi laul
Vihurimäe (täpsustus)

**"[[Vihurimäe]]"** (inglise keeles "Wuthering Heights") on Emily Brontë 1846. aastal ilmunud romaan.

Seda on korduvalt lavastatud. Näiteks:

***"[[Vihurimäe (ooper)|Vihurimäe]]"**, Carlisle Floydi ooper
***"[[Vihurimäe (muusikal)|Vihurimäe]]"**, Bernard J. Taylori muusikal

***"[[Vihurimäe (film 1920)|Vihurimäe]]"**, 1920. aasta tummfilm
***"[[Vihurimäe (film 1939)|Vihurimäe]]"**, 1939. aasta film
***"[[Vihurimäe (film 1954)|Vihurimäe]]"** ("Abismos de pasión"), Luis Buñueli filmiversioon aastast 1954
***"[[Vihurimäe (film 1970)|Vihurimäe]]"**, 1970. aasta filmiversioon, peaosades Timothy Dalton ja Anna Calder-Marshall
** Sellest filmist on inspireeritud Kate Bushi laul "Wuthering Heights"
***"[[Vihurimäe (film 1992)|Vihurimäe]]"**, 1992. aasta film, peaosades Juliette Binoche ja Ralph Fiennes
***"[[Vihurimäe (film 2026)|Vihurimäe]]"**, 2026. aasta film, peaosades Margot Robbie ja Jacob Elordi
Juliette Binoche

**Juliette Binoche** (; sündinud 9. märtsil 1964 Pariisis) on Prantsuse filminäitleja. 
## Osatäitmised filmides

## Välislingid
Rudolf Gustav Hollmann

**Rudolf Gustav Hollmann** (23. jaanuar 1798 Kangsti – 21. juuli 1858 Rõuge) oli Eesti vaimulik.

Sai algõpetuse koduõpetaja käe all. Õppis aastatel 1811–1814 Tartus kreiskoolis, aastatel 1814–1817 Tartus Gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1817–1820. Oli aastatel 1820–1822 koduõpetaja Pantene mõisas, Mazsalaca kihelkonnas (Väike-Salatsi kihelkonnas). Ordineeriti 11. veebruaril 1823 õpetajaks.

Oli aastatel 1823–1844 (introdutseeriti 18. märtsil 1823) Hargla koguduse õpetaja, aastatel 1844–1858 (introdutseeriti 17. detsembril 1844) Rõuge Maarja koguduse õpetaja.

1838. aastast oli Õpetatud Eesti Seltsi kaastöötaja. Kirjutas rea artikleid üksikute sõnade tähenduse ja sõnajuurte kohta. 1847. aastal ilmus temalt artikkel (Verh. GEG II, 1) "Ueber die estn. Declinationslehre d. Pastor Ahrens u. dr. Fählmann". Hollmann pooldab Faehlmanni seisukohta kui enam selgemat ja otstarbekohasemat, juhtides sealjuures tähelepanu Ahrensi poolt soovitatud deklinatsiooniklassi korralduse segasusele. Erilist tähelepanu eesti kooliajaloos nõuab Hollmanni poolt Inlandis (1847) esitatud kihelkonnakooli plaan.

## Isiklikku
Tema vend Karl August Hollmann oli Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja, poeg Friedrich August Wilhelm Hollmann oli Rõuge Maarja koguduse õpetaja ja hiljem Liivimaa kindralsuperintendent, pojapoeg Franz Friedrich Reinhold Hollmann oli Maarja-Magdaleena ja Rõuge Maarja koguduse õpetaja, hiljem Lätis Cēsise piirkonnas Liepkalne kihelkonnas Iršis (saksa keeles *Hirschenhof*) asunud saksa koloonia õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*
Staraja Russa rajoon

**Staraja Russa rajoon** on haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Novgorodi oblastis. 

Rajooni halduskeskus on Staraja Russa linn. Rajooni kuulub ka 20 külaasundust (*сельское поселение*). Külaasundustes on 290 asulat.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil elas rajoonis 51 725 inimest. 2010. aastal oli rajooni rahvaarv 47 200, sellest 32 200 inimest elas linnas ja 15 000 maal.

## Viited

## Välislingid

*http://www.admrussa.ru/
Cumberlandi platoo

**Cumberlandi platoo** on platoo Põhja-Ameerikas Apalatšide eelmäestiku edelaosas. Kõrgusega 500–1200 meetrit platoo koosneb liiva- ja lubjakivist. Cumberlandi ja Tennessee jõed moodustavad sügavaid jõeorge. On arenenud karst. 

Piirkonnas on Apalatši söebasseini kivisöe leiukohad.

## Välislingid
Marc Blanchard

**Marc E. Blanchard** (1942 – 8. november 2009) oli kirjandusteadlane ja semiootik.

Ta töötas California Ülikoolis Davises. 

Ta tegeles võrdleva kirjandusteadusega ja kriitiliste kultuuriuuringutega.

## Teosed
**Description, Sign, Self, Desire: Critical Theory in the Wake of Semiotics*. (Approaches to Semiotics 43.) (The Hague-New York: Mouton, 1980); 
**Saint-Just & Cie: la Revolution et les mots*. (Paris: Nizet, 1980); 
**In Search of the City: Engels, Baudelaire, Rimbaud*. (Stanford: Stanford French and Italian Studies, 1985); 
**Trois Portraits de Montaigne: Essai sur la representation a la Renaissance*. (Paris: Nizet, 1990).
August Hollmann

**Karl August Hollmann** (2. veebruar 1801 Äksi – 31. august 1849 Tartu) oli Eesti vaimulik ja keelemees.

## Elulugu
Õppis Tartus kreiskoolis ja gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1821–1824. Töötas seejärel koduõpetajana ja reisis Saksamaale, õppis filosoofiat Berliini Ülikoolis Georg Wilhelm Friedrich Hegeli ja Friedrich Daniel Ernst Schleiermacheri juures. Oli aastal 1827 tagasi Tartus, õppis aastal 1828 Tartu Ülikoolis filosoofiat ja aastal 1833 usuteadust. Ordineeriti 4. veebruaril 1834 õpetajaks. Oli aastatel 1834–1849 (introdutseeriti 25. veebruaril 1834) Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja. Suri aastal 1849 Tartus, maeti Puhja.

## Keelemees
Kirjutas "Bemerk, über den Nominativ, Genetiv und Accusativ im Estnischen" (Verh. GEG II, 2). Selles võrdlemisi teravamõttelises töös läheb Hollmann lahku Helleri poolt esitatud deklinatsiooniõpetusest, et nominatiiv, genitiiv ja akusatiiv pole eesti keeles mitte kindlad käänded nagu ladina grammatikas, vaid modaliteedi vormid (definitiiv, relatiiv ja indefinitiiv). Neist kolmest Hollmanni modaliteedikujust loob Hollmann neli käänet: et nominatiiv, genitiiv, akusatiiv ja indefinitiiv, kusjuures akusatiiv omab kord nominatiivse, kord genitiivse kuju. Ühtlasi näitab Hollmann, et akusatiiv on kindel objektikääne. Samale seisukohale jõudis ka Eduard Ahrens oma süntaksis (ilmunud 1853).

## Isiklikku
Tema vend Rudolf Gustav Hollmann oli Karula- ja Rõuge Maarja koguduse õpetaja, vennapoeg Friedrich August Wilhelm Hollmann oli Rõuge Maarja koguduse õpetaja ja hiljem Liivimaa kindralsuperintendent, vennapojapoeg Franz Friedrich Reinhold Hollmann oli Maarja-Magdaleena- ja Rõuge Maarja koguduse õpetaja, hiljem Lätis Cēsise piirkonnas Liepkalne kihelkonnas Iršis (Hirschehofis) asunud saksa koloonia õpetaja. Tema äi Jakob Wilhelm Reinhold Everth oli Kodavere- ja Alatskivi koguduse õpetaja.

## Viited