open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Piiriveekogude kaitse ja säästliku kasutamise Eesti-Vene ühiskomisjon

**Piiriveekogude kaitse ja säästliku kasutamise Eesti-Vene ühiskomisjon** (ka **Eesti-Vene piiriveekogude kaitse ja kasutamise ühiskomisjon**) on Eesti ja Venemaa ühine komisjon, mis tegeleb kahe riigi piiriveekogudega (eelkõige Peipsi-Pihkva järv, Narva jõgi ja Narva veehoidla) seonduvaga. Koostööd tehakse muu hulgas keskkonnaseire andmete vahetamisel, keskkonnaseire meetodite ühtlustamisel, samuti korraldatakse ühiseid teemakohaseid arutelusid.

Komisjon moodustati 1997 sõlmitud Eesti-Vene piiriveekogude kaitse ja säästliku kasutamise koostöö kokkuleppe alusel.

## Vaata ka
*

## Viited

## Välislingid
*Komisjonist Keskkonnaministeeriumi kodulehel
Hervé Renard

**Hervé Jean-Marie Roger Renard** (sündinud 30. septembril 1968 Aix-les-Bains's) on Prantsusmaa jalgpallitreener ja endine mängija.

Tema mängija karjäär kestis aastatel 1983–1998. Ta mängis Prantsusmaa klubides AS Cannes (1983–1990), Stade de Vallauris (1991–1997) ja SC Draguignan (1997–1998). Tema mängijapositsioon oli kaitsja.

Pärast mängijakarjääri lõppu alustas ta treenerikarjääri. 1999–2001 juhendas ta amatöörklubi SC Draguignan, kus ta karjääri viimased aastad mängis. 2004. aastal juhendas ta Inglismaa tugevuselt neljanda liiga klubi Cambridge United ja seejärel Vietnami kõrgliiga klubi Nam Định. Aastatel 2005–2007 oli ta Prantsusmaa klubi AS Cherbourg peatreener.

Aastatel 2008–2010 oli ta Sambia jalgpallikoondise peatreener. 2010. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel jõudis ta koondisega veerandfinaali, mis oli Sambia parim tulemus turniiril 14 aasta jooksul. Pärast seda oli ta 2010. aasta aprillist oktoobrini Angola koondise peatreener.

2011. aastal oli ta Alžeeria klubi USM Alger peatreener. Juba samal aasta naasis ta Sambia koondise peatreeneri kohale. 2012. aastal võitis ta Sambia koondisega Aafrika rahvaste karikavõistlused. 2013. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel langeti aga juba alagrupiturniiril.

Suurema osa hooajast 2013–2014 oli ta Prantsusmaa kõrgliiga klubi Ligue 1 Sochaux-Montbéliard peatreener. Sochaux-Montbéliard jäi liigas 18. ja langes kõrgliigast välja.

2014. aasta juulis määrati ta Elevandiluuranniku jalgpallikoondise peatreeneriks. 2015. aastal võitis ta koondisega Aafrika rahvaste karikavõistlused. Renard sai sellega esimeseks, kes oli võitnud Aafrika rahvaste karikavõistlused kahe erineva koondisega.

2015. aasta mais määrati ta Prantsusmaa kõrgliiga Lille'i peatreeneriks. Ta vallandati aga juba sama aasta novembris, kuna Lille oli 13 liigamänguga kogunud ainult 13 punkti.

2016. aasta veebruaris asus ta juhendama juba kolmandat Aafrika koondist, saades Maroko jalgpallikoondise peatreeneriks. Ta viis 2017. aasta novembris koondise esimest korda pärast 20 aastast vaheaega maailmameistrivõistlustele. Samal kuul pikendati tema lepingut kuni 2022. aastani. 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel langes Maroko konkurentsist kaheksandikfinaalis ning Renard astus pärast seda tagasi.

2019. aasta juulis sai Renard Saudi Araabia jalgpallikoondise peatreeneriks.

## Viited
Tite

**Adenor Leonardo Bacchi** (tuntud enam nime all **Tite**; sündinud 25. mail 1961 Caxias do Sulis) on Brasiilia jalgpallitreener ja endine jalgpallur.

2014. aasta detsembris määrati ta Brasiilia kõrgliiga klubi Sport Club Corinthians Paulista peatreeneriks. 2015. aasta Brasiilia kõrgliiga hooajal tuli Corinthians kõige suurema ülekaaluga Brasiilia meistriks alates praeguse turniiriformaadi sisse seadmisest.

2016. aasta juunis sai ta Brasiilia jalgpallikoondise peatreeneriks. Tema juhendamisel saavutas Brasiilia koondis seitse võitu järjest, millega kvalifitseeruti esimesena koondisena pärast korraldajamaad 2018. aasta maailmameistrivõistlustele. 2018. aasta maailmameistrivõistlustel langes Brasiilia välja veerandfinaalis. 2019. aastal võitis ta Brasiiliaga Copa América, kuid kolm aastat hiljem langeti 2maailmameistrivõistlustel taas välja veerandfinaalis. Pärast 2022. aasta maailmameistrivõistlusi astus Tite Brasiilia koondise peatreeneri kohalt tagasi (ta oli juba sama aasta veebruaris öelnud, et lõpetab koondise juures pärast maailmameistrivõistlusi).

2023. aasta oktoobris asus ta juhendama Brasiilia kõrgliigaklubi Flamengo. Tema leping Flamengoga kehtib kuni 2024. aasta lõpuni.

## Viited

## Välislingid
Roodepoort

**Roodepoort** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Johannesburgi linnaringkonnas.

1884. aastal leiti piirkonnas kulda ja Roodepoort tekkiski kullakaevandajate asulana. Omavalitsusliku staatuse sai Roodepoort 1903. aastal. Linnaks sai Roodeport 1977. aastal, kui temaga liideti Hamburgi, Florida ja Maraisburgi linnad. Alates 2000. aasta detsembrist ei ole Roodepoort enam iseseisev omavalitsus, vaid kuulub Johannesburgi linnaringkonna koosseisu.

Roodepoortis asub Walter Sisulu Riiklik Botaanikaaed.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Roodepoorti elanikest mustanahalisi aafriklasi 51,42%, valgeid 35,40%, värvilisi 8,23%, India või Aasia päritolu inimesi 4,01% ja teisi 0,94%. Inglise keelt pidas emakeeleks 29,81%, afrikaani keelt 23,97%, suulu keelt 9,02%, tsvana keelt 8,84%, pedi keelt 4,91%, koosa keelt 4,80%, sotho keelt 4,54%, venda keelt 3,92%, tsonga keelt 2,79% ja ndebele keelt 2,52%.

## Viited
Sandesh Kadur

**Sandesh Kadur** (sündinud 19. novembril 1976 Bengalurus Karnataka osariigis Indias) on India loodusfilmilooja ja loodusfotograaf. 

Tema loodud dokumentaalfilme on näidatud televisioonis, sealhulgas kanalitel National Geographic, BBC, Discovery ja Animal Planet. 2016. aastal võttis ta osa mitmel filmikonkursil auhinnanominatsiooni saanud BBC dokumentaalfilmi "Planet Earth II" loomisest.

Kadur on kirjutanud mitu raamatut, sealhulgas 2013. aastal ilmunyd teose "Himalaya: Mountains of Life".

## Tunnustus
*2008 – fotokonkursi "Environmental photographer of the year" võit kategoorias "Loodusmaailm" (foto paabulindude paarist metsavarjus)
*2010 – fotokonkursi "Wildlife Photographer of the Year" äramärkimine kategoorias "One Earth Award"

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Murali Dhar Parashar

**Murali Dhar Parashar** (sündinud 8. juulil 1961 Ranthambore Fortis Rajasthani osariigis Indias) on India loodusfotograaf ja kunstnik. 

Tema eestvõttel rajati 1982. aastal Ranthambhore'i kunstikool ja Metsiku Looduse Kaitse Selts. 

## Tunnustus
*2003 – Bristolis toimunud metsiku looduse kunstikonkursi "The Wildlife Art Society International 2003" tunnustusauhind
*2003 – Fotokonkursi "National Wildlife Photography Award 2003" võitja tööga "Tigress on Crocodile" (vaata võidutööd autori portfoolios http://mdparashar.com/portfolio.html)

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Murli Dhar Parashar Facebookis
Stockholmi Eesti Kabaree Teater

**Stockholmi Eesti Kabaree Teater** oli rootsieestlaste harrastusteater Stockholmis.

Kabareeteater asutati 1985. aasta kevadel eesmärgiga pakkuda eesti publikule algupäraseid teatrilavastusi muusikali-kabaree vormis. Stockholmi Eesti Kabaree Teatri mõtte algataja ja lavastuste autor oli Hando Kask, kes esines algul Suune Sepiku varjunime all.

## Esinemised
**"Kohtumine**"

* 1985 mai, OTSE pidustused Stockholmis
* 1986 märts "Kukerball" Stockholmis
* 1986 mais Estival Lundis
* 1987 USA, Lakewood
* 1987 Kanada, Toronto
* 1988 detsember, Göteborg, restoran "Kangaroo"
* 1988 ESTO Austraalias Melbourne'is
* 1989 Eesti turnee:
** 16. juuni Tallinn, Harju tänava varietee Tallinn
** 17. juuni Pärnu, restoran Kuldlõvi
** 19. juuni Haapsalu, Lääne Kaluri varietee
** 20. juuni Haapsalu, Lääne Kaluri varietee
** 21. juuni Tartu, Püssirohukelder
** 22. juuni Tartu, Püssirohukelder
** 25. juuni Pärnu, restoran Kuldlõvi
** 26. juuni Tallinn, Harju tänava varietee Tallinn
** 27. juuni Tallinn, Harju tänava varietee Tallinn
** 28. juuni Tallinn, Harju tänava varietee Tallinn

**"Mingem üles mägedelle"**

* 1989. aasta 18. veebruar – Stockholmis Eesti Vabariigi aastapäeva peoõhtul

**"Wii-raltiana"**

* 2013 Estival Stockholmis

## Teatritrupp
**Näitejuht:** Hando Kask.

**Näitlejad, lauljad:** Liisa Aus, Mikaela Bolliger, Ann Jürisoo, Mart Jürisoo, Valdo Kask, Katrin Meerits, Avo Mölder, Piia Paljak, Ivo Parik, Leane Parik, Mikko Pulkkinen, Anne-Pii Saare, Jaan Seim, Jüri Seim, Teet Sirotkin, Toomas Tuulse.

**Tehniline meeskond:** Jaan Joandi, Eha Laine Kask, Mango Kask, Taavo Kask, Sirje Kirs, Stellan Särlefalk.

## Viited
Harry Reidi rahvusvaheline lennujaam

**Harry Reidi rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **LAS**, ICAO: **KLAS**, FAA LID: **LAS**) on peamine rahvusvaheline lennujaam Las Vegases Nevada osariigis Ameerika Ühendriikides. 2017. aastal läbis lennujaam rohkem kui 48,5 miljonit reisijat.
Püstolkuulipildujate loend

Selles loendid on kirjas püstolkuulipildujad.

* Agram 2000
* Bechowiec-1
* Beretta M1918
* Beretta Modelo 38
* Beretta OVP
* Carl Gustav m/45 ehk M45
* CZ Scorpion Evo 3
* Danuvia 43M
* Erma EMP
* FAMAE SAF
* FAMAE SAF-200
* FBP
* FMK-3
* FN P90
* FNAB-43
* Franchi LF-57
* Hafdasa C-4
* Halcón M-1943
* Halcón ML-63
* KGP-9
* Labora Fontbernat M-1938
* Lmg-Pist 41/44
* Lusa
* M49
* Mendoza HM-3
* MP 18
* MP 40
* MP 41
* Mors
* Orița M1941
* RATMIL
* Sa vz. 23
* Steyr MPi 69
* Steyr TMP
* Spectre M4
* Škorpion vz. 61
* Zastava Master FLG
* Tüüp 2
* Tüüp 100
* Vigneron
* Villar-Perosa
Boksburg

**Boksburg** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas.

Boksburg on asutatud 1887. aastal seoses kullakaevanduste rajamisega ümbruskonnas. Linnaõigused sai Boksburg 1903. aastal.

Alates 2000. aasta detsembrist ei ole Boksburg enam iseseisev omavalitsus, vaid kuulub Ekurhuleni linnaringkonna koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Boksburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 56,71%, valgeid 28,38%, värvilisi 11,63%, India või Aasia päritolu inimesi 2,47% ja teisi 0,81%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 28,46% inimesi, inglise keelt 18,63%, suulu keelt 14,83%, pedi keelt 9,09%, koosa keelt 8,21%, sotho keelt 7,41%, tsonga keelt 4,25%, tsvana keelt 1,99%, ndebele keelt 1,45%, venda keelt 1,17%, svaasi keelt 1,17%, viipekeelt 0,30% ja teisi keeli 3,03%.

## Galerii

Pilt:Into Boksburg and ERM.jpg|Boksburgi linnasilt ja East Randi kaubanduskeskuse sissepääs
Pilt:Boksburg War Memorial-001.jpg|Sõdades hukkunute mälestussammas Boksburgis
Pilt:Old Post Office-Boksburg-001.jpg|Vana postkontorihoone
Pilt:St Michael and All Angels Church-001.jpg|Püha Michaeli ja Kõigi Inglite Kirik Boksburgis


## Viited
Randburg

**Randburg** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Johannesburgi linnaringkonnas.

Randburg sai linnaõigused 1959. aastal. Linn on saanud nime Lõuna-Aafrika Vabariigi rahaühiku randi järgi. Alates 2000. aasta detsembrist ei ole Randburg enam iseseisev omavalitsus, vaid kuulub Johannesburgi linnaringkonda.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Randburgi elanikest valgeid 45,66%, mustanahalisi aafriklasi 36,78%, värvilisi 8,59%, India või Aasia päritolu inimesi 7,48% ja teisi 1,50%. Inglise keelt pidas emakeeleks 52,04% inimestest, afrikaani keelt 17,65%, suulu keelt 6,60%, tsvana keelt 4,12%, koosa keelt 2,98%, pedi keelt 2,88%, sotho keelt 2,74%, ndebele keelt 2,21%, tsonga keelt 1,62% ja venda keelt 1,46%.

## Galerii

Pilt:Aerial view of Randburg Area, South Africa - panoramio.jpg|Vaade Randburgile õhust
Pilt:MotoPops - Beverley Gardens, Randburg, South Africa.jpg|Beverly Gardensi linnaosa Randburgis
Pilt:Damelin Randburg Entrance.jpg|Damelini kolledž


## Viited
Hando Kask

**Hando Kask** (sündinud 7. jaanuaril 1938 Tallinnas) on Eesti päritolu Rootsi arhitekt ja eesti kultuuritegelane Rootsis. Ta tegutses ka näitekirjaniku, lavastaja, luuletaja ja tõlkijana.

## Elukäik

Varajane lapsepõlv möödus Loksal. Põgenes koos ema, 9-aastase õe, 6-kuuse venna ja 78-aastase vanaemaga 1944. aastal Saksamaale. Pikemalt peatusid Geislingeni põgenikelaagris. Isa otsis pere üles Punase Risti kaudu ja üheskoos jõudsid nad 1951. aastal Rootsi.

1958. aastal sooritas Rootsis insenerieksami ja 1963. aastal arhitektieksami. Alates 1970. aastast on ta Rootsi Arhitektide Liidu liige ja arhitektibüroo Kask Arkitekter AB omanik. Hando Kase portfelli kuuluvad Rootsi Suursaatkond Tallinnas, Rootsi Suursaatkond Pekingis ja Kairos, Kuninglik Tehnikainstituut Stockholmis, Vadstena lossi ja Püha Birgitta kiriku restaureerimine Vadstenas.http://www.kask.se/sv/referenser/forsknings-och-undervisningsbyggnader/

1989–1992 oli tolleaegse välisministri ja tulevase presidendi Lennart Meri abiline ja tema tegevuse vahendaja Stockholmis.

Ta kuulus REE X Esinduskogu koosseisu, Rahvusliku Koostöö Keskuse rühmitusse.

## Loominguline tegevus
### Luule
Oma esimese luuletuse "Lootuste saar" kirjutas Hando Kask 1950. Luulekogu "Mitte ainult leivast" ilmus 2007 ja mida esitleti Tallinnas Rootsi-Mihkli kirikus 2. juulil. Tema luuletusi on viisistanud helilooja Toomas Tuulse. "Imede aias" valiti Pärnu laulupeo nimilauluks.

### Tõlked
Alates 1995. aastast on Hando Kask tõlkinud rootsi luulet eesti keelde ja eesti luulet rootsi keelde. Tema üheks keerukamaks tõlketööks on Hjalmar Gullbergi lüüriline süit "Varjatud Jumal" ("Förklädd Gud"), mida esitas Stockholmi Eesti Segakoor oma 10. aastapäeval koos kammerkooriga Amabile ja Pärnu linnaorkestriga Stockholmis Eric Ericsonhallenis, Pärnu Eliisabeti kirikus ja Tallinna Toomkirikus mais 2012.

### Näidendid ja lavastamine
1985. aastal sündis tema eestvedamisel Stockholmi Eesti Kabaree Teater, kus ta oli ka teatri näitekirjanik ja teatrijuht. Valmisid lüürilis-muusikalised lavastused:

* "Eidekene ketras" (1985) 
* "Kohtumine" (1985) 
* "Mingem üles mägedelle" (1989) 
* Fantaasia "Wiiraltiana". Teistmoodi kohtumine Eduard Wiiraltiga sõnas, pildis ja muusikas (2013)
* Stockholmi Eesti Koolis lavastas laulumängud; "Kevad metsas" (1988), "Kuhu kadus heli?" (1989), Humoristlik draamadokumentär kooli ajaloost (DVD) (2005)
* Stockholmi Eesti Meeskooriga on teinud lüürilis-muusikalise pärastlõuna "Kevadele" (1996) ja kantaadi "Eestimaa Evangeelium" (1997) 

Stockholmi Eesti Segakooriga koostöös valmisid lüürilis-muusikalised lavastused:
* "Kosjasõit" Stockholm, Göteborg, Tartu (2007)
* "Orpheus" Stockholm (2008)
* "Kohver" Liidia Tuulse ja Hando Kask’i luuletuste põhjal, Stockholm (2009)
* 2011. aastal esitas Hando oma loominguga lüürilis-muusikalise põimiku "Imelind" Marie Underi elust ja luulest.

## Tunnustus
* 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2015 Rootsi Eestlaste Liidu kultuuriauhind

## Viited

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=611
* Jutusaade. Hando Kask. Eesti Raadio
* Hando Kase austamisõhtu Eesti Päevaleht, 7. jaanuar 2017
Ketonen

**Ketonen** on soomepärane perekonnanimi.

## Nime tuntud kandjaid
*Aarne Ketonen (1916–2008), teivashüppaja ja pesapallimängija
*Antti Ketonen (sündinud 1978), laulja
*Jussi Ketonen (sündinud 1952), matemaatik
*Kari Ketonen (sündinud 1971), näitleja
*Oiva Ketonen (1913–2000), filosoof
*Pekka Ketonen (sündinud 1961), näitleja
*Rauno Ketonen (1935–2017), näitleja
*Riitta Ketonen (sündinud 1956), pikamaajooksja
*Valtteri Ketonen (sündinud 1975), pesapallimängija
*Kerttu Rukala (õieti Kerttu Ester Helena Ketonen; 1912–1966), kirjanik
*Kaisa Turpeinen (neiupõlvenimega Ketonen; 1911–2006), arst
Püstolite loend

## A
* AMT Backup
* Astra 300
* Astra 400 aastast 1921
* Astra 600
* Astra A-60
* Astra A-100

## B
* Benelli MP 90S .22 LR ja .32 S&W LW
* Benelli MP 95E ehk Benelli MP95 Atlanta .22 LR ja .32 S&W LW
* Beretta 9000
* Beretta 92
* Beretta 92F

* Beretta 92F/FS

* Beretta 92FS Inox
** Beretta 92FS Compact
** Beretta 92FS Centurion
** Beretta 92FS Brigadier
** Beretta 92FS Brigadier Inox
* Beretta 92G Elite 1A
** Beretta 92G Elite II
* Beretta 92S
** Beretta 92SB
*** Beretta 92SB-C
* Beretta 92A1
* Beretta 96
** Beretta 96A1
* Beretta 950 Jetfire
* Bersa BP9CC
* Borchardt C-93
* Browning Hi-Power

## C
* Caracal
* CZ 85 Combat
* CZ P-09
* CZ P-10 C
* Colt M1911 .45 ACP
*
* Colt Model 1903 Pocket Hammerless

## D

* Desert Eagle

## F

* FN Browning M1903
* FN Browning M1910
* FN Five-seveN
* Frommer Stop

## G
* Glisenti Modelo 1910
* GŠ-18

## H
* Heckler & Koch MK23
* Heckler & Koch P9
* Heckler & Koch P11
* Heckler & Koch USP
* Heckler & Koch P7
* Heckler & Koch P2000

## I
* INDUMIL Cordova
* Isard

## K
* Kevin ZP98

## L
* Lahti L35

## M

* Makarovi püstol
* Marsi automaatpüstol
* Mauser 1914
* Mauser C96

## P
* Parabellum P08
* PB (püstol)
* PSS

## R
* Roth-Steyr M1907
* Ruby (püstol)
* Ruger LC9

## S
* Salvator Dormus 
* Schönberger-Laumann 1892
* Schwarzlose Model 1898
* SIG Sauer P239
* SIG P210
* SIG-Sauer P220
* SIG-Sauer P228
* SIG Sauer P230
* Star Modelo 14
* Steyr M1912 (püstol)

## T
* Taurus PT 100
* TEC-9
* Tokarev TT-33
* Trejo
* Tüüp 14
* Tüüp 94 Nambu

## U

* USFA ZiP .22

## V
* Vektor CP1

## W

* Walther P38
* Walther PP
Relvade loend

## A
* Amb
* Atlatl 
## B
* Ballista
* Ballist

## C
* Carroballista
## F
* Fukiya
* Falarica

## G
* Gastraphetes
* Gladius

## H
* Helepolis
* Hellebard 
## K
* Kaginawa
* Kilp
* Kpinga
* Kunai
* Kusarigama
* Kyoketsu-shoge
## L
* Lithobolos
## M
* Macana
* Macuahuitl
* Morgenstern 
## N
* Nooleviskemäng 
## O
* Oda
* Oxybeles

## P
* Piik
* Piiramistorn
* Pilum
* Polybolos
* Puhkpüss
* Pugio
## S
* Shuriken
* Spatha
* Sõjanui
* Süütelukk
## Õ
* Õhkrelv
Kaos

**Kaos** (kreeka keeles χάος, *cháos*) on täieliku korrastamatuse seisund, vastanduses kosmosele ja universumile. 

Etümoloogiliselt on sõna "kaos" seotud Kreeka tegusõnaga *χαίνω* (*chaino*, haigutama), millega peeti silmas haigutavat ruumi, tühjust, lõhet.

Kreeka luuletaja Hesiodose (u 700 eKr) tekstis "Jumalate põlvnemine" ("Theogonia") on kirjutatud kaosest kui maailma algsest olekust: "Tõesti, esmalt oli kaos ja hiljem maa ..." (salm 116). Kosmogoonilises müüdis samastatakse kaost eimiski ja tühjusega. Hesiodosel tekkisid kaosest kaose jumala Chaose lapsed: maajumalanna Gaia, pimeduse- ja ööjumalanna Nyx, allmaailma jumal Erebos, allmaailm kui ühtaegu koht ja isik Tartaros ning armastusejumal Eros.

Piibli esimeses loomisloos (Esimene Moosese raamat 1:2) võiks sõnu "tühi ja paljas" tõlgendada kaosena. Heebreakeelses Piiblis on samas kohas sõnad תֹהוּ וָבֹהוּ (*tohu ṿavohu*, tohuvabohu). 

## Kaoseteooria
Matemaatikas ja füüsikas iseloomustatakse sõnaga "kaos" deterministlike võrranditega kirjeldatavate dünaamilise süsteemide korrapäratut juhusliku protsessiga sarnanevat käitumist ning selle seisundi uurimisega tegeleb kaoseteooria.

## Vaata ka
* Chaos
* loomine eimillestki (*[[creatio ex nihilo]]*)
Kempton Park

**Kempton Park** (afrikaani keeles **Kemptonpark**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas.

1886. aastal leiti piirkonnas kulda. Kempton Parki linn on rajatud 1903. aastal.

Alates 2000. aasta detsembrist ei ole Kempton Park enam iseseisev omavalitsusüksus, vaid kuulub Ekurhuleni linnaringkonna koosseisu.

Kempton Parkis asub O. R. Tambo rahvusvaheline lennujaam.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kempton Parki elanikest valgeid 46,85%, mustanahalisi aafriklasi 46,56%, India või Aasia päritolu inimesi 3,32%, värvilisi 2,34% ja teisi 0,93%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 34,96% inimesi, inglise keelt 26,21%, suulu keelt 8,64%, pedi keelt 7,82%, sotho keelt 4,32%, tsvana keelt 3,43%, koosa keelt 3,18%, tsonga keelt 2,42%, venda keelt 1,74% ja ndebele keelt 1,65%.


Pilt:JNB-MRU 22.08.2009 11-27-36.jpg
Pilt:Rhodesfield Kempton.jpg
Pilt:Jo'burg - Kempton Park Court.jpg
Pilt:SAA-Airways Park-001.jpg
Pilt:OR Tambo Southern Sun Hotel - Joanesburgo - panoramio.jpg
Pilt:Esselen Park-Training College-Kempton Park-005.jpg


## Viited
Randfontein

**Randfontein** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis, West Randi ringkonna halduskeskus.

1889. aastal hakati piirkonnas kulda kaevandama. Randfontein on rajatud 1890. aastal, linnaõigused sai 1929. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Randfonteini elanikest mustanahalisi aafriklasi 44,85%, valgeid 36,12%, värvilisi 17,51%, India või Aasia päritolu inimesi 0,68% ja teisi 0,83%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 52,14%, tsvana keelt 18,38%, inglise keelt 7,60%, sotho keelt 5,12%, koosa keelt 4,54%, suulu keelt 4,14%, pedi keelt 2,54% ja tsonga keelt 1,95%.

## Viited
Brakpan

**Brakpan** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas.

Brakpan rajati 1888. aastal, kuid ümbruskonnas leiti kivisütt ja alustati selle kaevandamist. 1905. aastal leiti piirkonnast kulda. Linnaõigused sai Brakpan 1919. aastal.

Alates 2000. aasta detsembrist ei ole Brakpan enam iseseisev omavalitsus, vaid kuulub Ekurhuleni linnaringkonna koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Brakpani elanikest valgeid 53,31%, mustanahalisi aafriklasi 39,67%, India või Aasia päritolu inimesi 4,14%, värvilisi 2,46% ja teisi 0,42%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 47,20% inimesi, inglise keelt 16,54%, suulu keelt 14,26%, sotho keelt 4,84%, pedi keelt 3,95%, tsonga keelt 2,56%, koosa keelt 2,51%, tsvana keelt 2,01% ja ndebele keelt 1,45%.

## Viited
Psühhogramm

**Psühhogramm** on psühholoogias inimest iseloomustav psüühiliste funktsioonide, näiteks taju, mälu või tähelepanu kirjeldus või nende mõõtmisel põhinev diagramm. Sellist diagrammi nimetatakse ka psühholoogiliseks profiiliks.
Kudina puhandusorg

**Kudina puhandusorg** on puhandusorg Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Saadjärve voorestikus. Org on tunnistatud ürglooduse objektiks. Orus voolab Kõlaoja. Oru laius on kuni 0,5 km ja sügavus 22 m.

## Viited

## Välislingid
*
Norralased Titanicul

**Norralaste seost ookeaniliinilaevaga Titanic** kinnitavad laeva andmed 31st Norra päritolu inimesest.

## Norra Kuningriigi reisijate nimekiri

## Statistika ja faktid
Norralastest ja ameerikanorralastest jäi pärast laevahukku ellu 9 inimest: 2 naist, 2 last ja 5 meest. Koletu öö elas üle seega 29% Norra päritolu reisijaist. Alla 18-aastaseid norralasi oli laeval kokku kaks. Mehi oli kokku lugedes 26 ja naisi 3. Meeste keskmiseks vanuseks oli 31,1 ja naiste keskmiseks vanuseks 35,3 ning laste keskmiseks vanuseks 12,5 eluaastat.

Kolm inimest reisis I klassis, üks II klassis, ülejäänud III klassis.

Kahekümne kahest hukkunust on suudetud tuvastada kaheksa.

## Vaata ka
*Taanlased Titanicul
*Rootslased Titanicul
*Atlandi ookeani ületus
*Titanic
*Ameerikanorralased
Kõpu sulglohk

**Kõpu sulglohk** on karstitekkeline sulglohk Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Hirmuste külas. Sulglohk on tunnistatud ürglooduse objektiks. Lohu mõõtmed on 13 × 20&nbsp;m.

Kohaliku pärimuse järgi olevat lohk meteoriidikraater, ent teaduslikud uuringud seda ei kinnita.

## Viited

## Välislingid
*
Moorreesburg

**Moorreesburg** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis, West Coasti ringkonna halduskeskus.

Moorreesburg on rajatud 1882. aastal, linnaõigused omandas 1909. aastal. Linn on saanud nime reformeeritud kiriku vaimuliku J. C. Le Febre Moorrees'i järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Moorreesburgi elanikest värvilisi 70,1%, valgeid 22,5%, mustanahalisi aafriklasi 6,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,2% ja teisi 0,4%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 92,0%, koosa keelt 3,5%, inglise keelt 2,2% ja teisi keeli 2,3%.

## Viited
Kullamaa liivik

**Kullamaa liivik** (ka **Kullamaa liivamäed**) on liivik Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Kullamaa külas. Liivik on tunnistatud ürglooduse objektiks. Liivik jääb Marimetsa looduskaitsealale. Liiviku kesk- ja kaguosa (kokku 10 ha) võeti kaitse alla 22. aprillil 1964.

Liivik tekkis Antsülusjärve perioodil.

Liivikust on kaevandatud liiva ja karjääri on tekkinud järv.

## Viited

## Välislingid
*
Ermelo (LAV)

**Ermelo** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis, Gert Sibande ringkonna ja Msukaligwa valla halduskeskus.

Ermelo on asutatud 1880. aastal. Linn on saanud nime Hollandis asuva Ermelo järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ermelo elanikest mustanahalisi aafriklasi 82,63%, valgeid 14,54%, India või Aasia päritolu inimesi 1,76%, värvilisi 0,69% ja teisi 0,38%. Suulu keelt pidas emakeeleks 70,79% inimesi, afrikaani keelt 14,28%, inglise keelt 4,78%, svaasi keelt 4,14% ja ndebele keelt 1,18%.

## Viited
Paternoster (LAV)

**Paternoster** on küla Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Atlandi ookeani rannikul.

Paternoster on üks vanemaid kalurikülasid Lõuna-Aafrika Vabariigi läänerannikul.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Paternosteri elanikest värvilisi 71,54%, mustanahalisi aafriklasi 16,03%, valgeid 11,62%, India või Aasia päritolu inimesi 0,25% ja teisi 0,61%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 82,57% inimesi, koosa keelt 9,12% ja inglise keelt 5,74%.

## Galerii

Pilt:Paternoster South Africa 2.JPG
Pilt:Fishing Village, Paternoster, Western Cape, South Africa (20511984221).jpg
Pilt:Fishing boats on the Paternoster beach in South Africa Nov 2009.jpg


## Viited
Porterville (LAV)

**Porterville** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Bergrivieri vallas.

Porterville rajati 1863. aastal. Asula sai nime Kapi koloonia riigitegelase William Porteri järgi. Linnaõigused omandas Porterville 1903. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Porterville'i elanikest värvilisi 76,43%, valgeid 21,04%, mustanahalisi aafriklasi 1,59%, India või Aasia päritolu inimesi 0,38% ja teisi 0,57%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,99% inimestest ja inglise keelt 1,94%.

## Viited
Komi Mu

**Komi Mu** (komi keeles Коми му, "Komimaa") on Sõktõvkaris ilmuv komikeelne ajaleht.

Esimene komiteemaline ajaleht oli Zõrjanskaja Žizn ('komi elu'), mis ilmus Ust-Sõssolskis aastal 1918. 1919. aasta kevadel nimetati see ümber: V Zõrjanskom Kraju ('Komi krais'). Aastal 1921 alustas Udž ('töö') ning sama aasta juulist Jugõd Tuj ('valgusküllane tee'). Ajaleht oli alguses venekeelne, kuid selles avaldati mõnikord ka komikeelseid ilukirjandusteoseid.

Ajaleht ilmub kord nädalas. Ajalehe tiraaž on umbes 7000 eksemplari.

## Vaata ka
* Komi keel
* Komi

## Viited
Kõpu rannamoodustised

**Kõpu rannamoodustised** on rannamoodustised Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaare keskosas; need jäävad Kõpu looduskaitsealale. Rannamoodustised on tunnistatud ürglooduse objektideks. Rannamoodustised on tähelepanuväärsed ka rahvusvaheliselt, sest on Loode-Euroopa ühed paremini jälgitavad Läänemere staadiumite rannamoodustised.

Rannamoodustiste sekka kuulub ka endise laguuni kohal olev Kõivasoo.

## Viited

## Välislingid
*
Vikram Potdar

**Vikram Potdar** (sündinud Punes Maharashtra osariigis Indias) on India loodusfotograaf. 
Ta on rännanud ja metsikust loodusest pilte teinud kõigil kuuel mandril ja Arktikas. 

Ta on viibinud ekstreemsetes oludes: töötanud õhutemperatuuri –48 °C ja +46 °C juures, parema pildi saamiseks astunud tegevvulkaani kraatrisse, et saada häid kaadreid emajääkarust pojaga Churchillis Kanadas, tuli tal veeta 90 tundi 9 päeva vältel 48-kraadise miinustemperatuuri juures. Rännates Antarktikas tuli tal vastu seista tuulekiirusele 30–80 km tunnis.

Potdar on pidanud loenguid metsikust loodusest ja fotograafiast, osa võtnud žürii liikmena mitmest fotokonkursist ning teinud kaastööd mitmele väljaandele, sealhulgas veebisaidile National Geographic Creative ning ajakirjadele Saevus, Smart Photography ja Sanctuary Asia.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Vikram Potdar Facebookis
Prince Albert (LAV)

**Prince Albert** (afrikaani keeles **Prins Albert**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Kesk-Karoo ringkonnas.

Esimesed eurooplastest asunikud saabusid piirkonda 1762. aastal. 1845. aastal sai Prince Albert linnaõigused. Linn sai nime kuninganna Victoria abikaasa prints Alberti järgi. 1891. aastal leiti linna lähedal kulda.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Prince Alberti elanikest värvilisi 85,71%, valgeid 11,27%, mustanahalisi aafriklasi 2,23%, India või Aasia päritolu inimesi 0,17% ja teisi 0,64%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 91,75% inimesi, inglise keelt 4,66% ja tsvana keelt 0,91%.

## Galerii

Pilt:DutchReformedChurchAndParsonage.PrinceAlbert.jpg
Pilt:Prince Albert, Ou Doktors Huis.JPG


## Viited
Malmesbury (LAV)

**Malmesbury** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas, Swartlandi valla halduskeskus.

Asula on rajatud 1745. aastal. Omavalitsusliku staatuse sai Malmesbury 1860. aastal ja linnaõigused 1896. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Malmesbury elanikest värvilisi 55,3%, mustanahalisi aafriklasi 24,9%, valgeid 18,4%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 0,9%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 73,9% inimesi, koosa keelt 16,3%, inglise keelt 3,8%, sotho keelt 3,1% ja teisi keeli 2,8%.

## Galerii

Pilt:Dutch Reformed Church 30.JPG
Pilt:Groote Post, Malmesbury District. In 1752 it was already one of the most important farms in the district. 04.JPG


## Viited
Pakamäe voor

**Pakamäe voor** on voor Järva maakonnas Türi vallas Laupa külas; üks Türi voorestiku vooreid. Voor on tunnistatud ürglooduse objektiks. Voore kõrgus on kuni 12 m.

## Viited

## Välislingid
*
Kuriku pank

**Kuriku pank** on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Undva ja Vaigu-Rannakülas Tagalahe looderannal. Pank jääb Tagamõisa hoiualale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks.

Panga pikkus on 1,3 km. Pangal paljanduvad Jaani lademe Ninase kihistiku kivimid.
	
## Viited

## Välislingid
*
Uniondale (LAV)

**Uniondale** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas.

Uniondale on moodustatud 1856. aastal, kui ühendati kaks väikest asulat Hopedale ja Lyon.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Uniondale'i elanikest värvilisi 80,88%, valgeid 8,93%, mustanahalisi aafriklasi 8,53%, India või Aasia päritolu inimesi 0,15% ja teisi 1,48%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,03%, inglise keelt 1,86% ja koosa keelt 1,15%.

## Galerii

Pilt:Uniondale, Old Dutch Reformed Church from the fort.JPG
Pilt:Uniondale, Old Congregational Church side.JPG
Pilt:Uniondale, 28 Victoria Street.JPG


## Viited
Hülge pank

**Hülge pank** (ka **Hülgepank**) on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Kübassaare külas Kübassaare poolsaarel. Pank jääb Kübassaare maastikukaitsealale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks.

Panga kõrgus on 3,6 m. Pangal on näha Paadla lademe Sauvere kihte.

## Viited

## Välislingid
*
Katri pank

**Katri pank** on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Jõgela külas. Pank jääb Karala-Pilguse hoiualale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks.

Panga pikkus on umbes 100 m ja kõrgus 1 m. Pangal paljanduvad Paadla lademe Uduvere kihid.

## Viited

## Välislingid
*
William Pitt noorem

**William Pitt noorem** (28. mai 1759 – 23. jaanuar 1806) oli Tooride Parteisse kuulunud prominentne Briti 18. ja varajase 19. sajandi riigimees. Ta oli ajaloo noorim Suurbritannia peaminister, olles 1783. aastal ametisse astudes 24-aastane. Ta lahkus ametist 1801. aastal, kuid sai 1804. aastal uuesti peaministriks, jäädes ametisse surmani. Suurema osa oma ametiajast peaministrina oli ta ka ametis varakantslerina. Tema puhul kasutatakse nime täpsustust "noorem", et eristada teda tema isast, varasemast peaministrist William Pittist, 1. Chathami krahvist, keda kutsutakse William Pitt vanemaks või lihtsalt "Chathamiks".

Tema peaministrikarjääri, mis möödus George III valitsemisajal, sisustasid märkimisväärsed sündmused Euroopas, sh Prantsuse revolutsioon ja Napoleoni sõjad. Pitt oli eeskujulik administraator, kes viis läbi mitu majanduslikku ja administratiivset edu toonud reformi, pidades võitlust korruptsiooniga, kehtestades näiteks 1799. aastal tulumaksu ja luues riigivõla vähendamiseks 1786. aastal võlakustutusfondi. 

Ajaloolane Charles Petrie on öelnud, et Pitt oli üks Suurbritannia silmapaistvamaid peaministreid "kasvõi sellepärast, et ta viis riigi vägivallata vanalt korralt uuele [...]. Ta mõistis uut Britanniat."

## Viited

## Välislingid
*
Jegor Rotšev

**Jegor Rotšev** (vene keeles Егор Васильевич Рочев; 7. mai 1937 – 9. oktoober 2012) oli komi kirjanik.

Jegor Rotšev sündis Bolšezemelskaja tundras põhjapõdrakasvataja perekonnas, ajal, mil põdrakari oli teel Põhja-Jäämere poole. Ta lõpetas 8. klassi Ust-Ussinski keskkoolis, töötas Uhta mehaanikatehases, õppis õhtukoolis, teenis aega Nõukogude armees. 1971. aastal lõpetas ta Maksim Gorki nimelise Kirjandusinstituudi. Instituudi lõpetamise järel töötas ta ajakirjanikuna ajalehes Jugõd Tui ja televisioonis. Aastatel 1977–1993 töötas ta ajakirja Voivõv Kodzuv toimetuses, olles mõnda aega ka peatoimetaja.

Jegor Rotševi esimene jutustus avaldati ajakirjas Voivõv Kodzuv 1962. aastal. 1971. aastal ilmus Rotševi esimene raamat "Батьлöн ордым" ('Isa rada'). Tema tuntuimate teoste hulka kuulub romaanidiloogia "Лӧз тундра" ('Helesinine tundra').

Eesti keeles on 1980. aastal ilmunud Jegor Rotševi lasteraamat "Väike Mitruk ja suur tundra". 2011. aastal avaldatud kogumikus "Seal kaugel-kaugel : valik komi proosat : 30 lugu 27-lt autorilt aastatest 1924–2010." on ilmunud katkend Rotševi jutustusest "Põdrast kiiremini" pealkirja "Mitruk püüab kuud" all.

## Viited
Maremma

**Maremma** on geograafiline piirkond Itaalias Toscana edela- ja Lazio põhjaosas. Umbes Arno jõe suudmest Napoli laheni asuv Maremma piirneb läänes Türreeni merega. 

Kuni XX sajandi alguseni oli Maremma valdavalt padurannik, kus esines sageli malaariat. Osa piirkonnast muudeti elamiskõlblikumaks 1928. aastal Benito Mussolini algatatud lahingu maa eest käigus.

Piirkonnas asub 1992. aastal Euroopa kaitsealade diplomi pälvinud Maremma looduspark (linnuala), paljude linnuliikide pesitsuskoht.

Piirkond hõlmab Pisa, Livorno, Grosseto, Viterbo provintsis ning città metropolitana di Roma Capitales järgmiste valdade ala: Bibbona, Campiglia Marittima, Canino, Capalbio, Casale Marittimo, Castagneto Carducci, Castellina Marittima, Castiglione della Pescaia, Cecina, Civitavecchia, Follonica, Gavorrano, Grosseto, Guardistallo, Magliano in Toscana, Manciano, Massa Marittima, Montalto di Castro, Monte Argentario, Montescudaio, Monteverdi Marittimo, Orbetello, Piombino, Riparbella, Roccastrada, Rosignano Marittimo, San Vincenzo, Santa Marinella, Scansano, Scarlino, Suvereto, Tarquinia, Tuscania.

Piirkonna olulisemad jõed on Cecina, Cornia, Pecora, Bruna, Ombrone, Albegna, Chiarone, Fiora ja Marta jõgi.

Maremma pindala on umbes 5000 km².


Maremmana cattle 2008.jpg|Maremma veis
Marmemmano6 stehend Gang.jpg|Maremma hobune
Cane da Pastore Maremmano Abruzzese.jpg|Maremma-abruzzo karjakoer


## Viited

## Kirjandus
* Aldo Mazzolai. *Guida della Maremma. Percorsi tra arte e natura*. Firenze, Le Lettere, 1997.
* Folco Giusti (a cura di). *La storia naturale della Toscana meridionale*. Milano, Amilcare Pizzi Editore, 1993.
* Leone Becci, Marema storica e leggendaria, Grosseto, Tipolito La Commerciale
* Paolo Bellucci, I Lorena in Toscana, Firenze, La Medicea, 1984
* Zeffiro Ciuffoletti (a cura di). *Tiburzi e suoi antenati*. Grossetto, Effigi Edizioni, 2006
* Del Prete, Ticky, Tosi. *Le Orchidee spontanee della maremma grossetana*. Edizioni Massimi

## Välislingid

* Il Maremma (*itaalia keeles*)
* Maremma reisijuht (*inglise keeles*)
Kõinastu pank

**Kõinastu pank** on madal pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Kõinastu külas Kõinastu laiul. Pank jääb Kõinastu hoiualale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks.

Panga pikkus on 2,5 km. Panga piires eristatakse kolme panka: Esimene ehk **Vesiru pank** (allikaviites öeldud Vesiku pank, mis ilmselt vigane nimi), Keskmine ehk **Suur pank** ja **Rööpli pank**.

## Viited

## Välislingid
*
Kübassaare pank

**Kübassaare pank** on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Kübassaare külas Kübassaare poolsaarel. Pank jääb Kübassaare maastikukaitsealale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks.

Panga pikkus on 360 m ja kõrgus 1,5 m. Pangal paljanduvad Rootsiküla lademe Soeginina kihid.

## Viited

## Välislingid
*
Liiva pank

**Liiva pank** on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Liivaranna külas. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks.

Panga pikkus on 600 m ja kõrgus 2,1 m. Pangal paljanduvad Jaani lademe Ninase kihistiku kivimid.

## Viited

## Välislingid
*
Loode pank

**Loode pank** on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Türju külas Sõrve poolsaarel Loode majaka juures. Pank jääb Kura kurgu hoiualale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks.

Panga pikkus on 400 m ja suurim kõrgus 1 m. Pangal paljanduvad Ohesaare lademe kivimid.

## Viited

## Välislingid
*
Lõo pank

**Lõo pank** on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Lõo ja Kaugatuma külas Sõrve poolsaarel. Pank jääb Kaugatoma-Lõu maastikukaitsealale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks.

Panga pikkus on 250 m ja suurim kõrgus 2 m. Pangal paljanduvad Kaugatuma lademe kivimid. Põhjapoolsemas osas moodustavad ülemise osa krinoidlubjakivid, alumise osa aga savikamad lubjakivid. Kihtide kallakuse tõttu ilmuvad panga lõunapoolsemas osas ülemises otsas nähtavale savikamad lubjakivikihid.

Pank on Lõo kihtide vana stratotüüp.

## Viited

## Välislingid
*
Merise pank

**Merise pank** on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Merise külas Tagalahe idarannal Merise majaka juures. Pank jääb Koorunõmme looduskaitsealale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks.

Panga pikkus on 250 m ja kõrgus 1,5 m. Pangal paljanduvad Jaagarahu lademe Vilsandi kihid.

## Viited

## Välislingid
*
Paramaja pank

**Paramaja pank** on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Jaani külas. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks.

Panga pikkus on 80 m ja kõrgus 1,9 m. Pangal paljanduvad Jaani lademe Paramaja kihistiku kivimid. Pank on Jaani lademe stratotüüp, selle Jaani kihistu stratotüüp ja Jaani kihistu Paramaja kihistiku stratotüüp. Paramaja kihistik on panga järgi ka nime saanud.

Pangal paljanduvad mergel ja domeriit. Panga mergel on fossiiliderikas, domeriit sinakashall. Selle kivimeis esineb ohtralt püriiti. Panga profiil on aja jooksul varikalde arvelt kahanenud, kuna meri seda enam ei murruta.

## Viited

## Välislingid
*
Lindanisa

**Lindanisa** on linn rahvuseeposes "Kalevipoeg".  Kõrgkeskaegne nimi Lindanise viitab taanlaste poolt Läänemere ristisõdade käigus 1219 aastal anastatud ja omastatud muinaseestlaste linnusele Härjänpääl, praegusel Toompeal. 

Lindanisa nime saamist on mainitud eepose seitsmeteistkümnendas loos ( Sõjaratsu sõit,  Assamalla lahing,  Juhtumised põrgukatla juures,  Murueide tütarde tants).

Eesti radadel õitses seitse suve rahu ja õnn. Olevipoeg, kes oli linnatark, ehitas Kalevi kalmukünkale kindlate kantsidega linna. Linn oli rohkele rahvale ka varjupaigaks. Kalevipoeg otsustas anda linnale nime oma ema auks
:Hüüdis: "Linn peab L i n d a n i s a k s
:Memme mälestuseks jääma,
:Sest eks koht ei toida lapsi
:Rohkesti kui emarinda." 

Linna on mainitud kuueteistkümnendas loos, kus Kalevipoeg, kes oli otsinud oma laeva Lennukiga teed maailma otsa, purjetab peale rohkeid seiklusi tagasi Lindanisa lahe suunas. Samuti üheksateistkümnendas loos, kus peale edukat põrgus käiku ja Sarviku varakambri tühjendamist, asuti Lindanisas lustima, hõiskama ning mõdu jooma.

## Viited

## Kirjandus
*Eduard Roos, Läti Henriku ja „Kalevipoja" Lyndanise Lindanisa. Keel ja Kirjandus, 1963, nr 10, lk 605-612
Top, bottom ja verse

Inimseksuaalsuses on **top**, **bottom** ja **verse**/**versatile** sekuaalpositsioon,  eriti meeste vahel, kes on seksuaasuhetes meestega. "Top" on tavaliselt isik, kes oraalselt või anaalselt penetreerib, "bottom" on isik, keda penetreeritakse ning "verse" osaleb mõlemas tegevuses või on valmis mõlemaks tegevuseks. Need mõisted võivad olla eneseidentiteedi elemendid, mis osutavad üksikisiku tavalistele eelistustele, kuid võivad ka kirjeldada laiemaid seksuaalseid identiteete.

## Allikad
Pulli pank

**Pulli pank** (ka **Oiu pank**) on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Pulli külas. Pank jääb Väinamere hoiualale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks.

Panga pikkus on 500 m ja suurim kõrgus 3,5 m. Pangal paljanduvad Jaani lademe Paramaja kihistiku ja Jaagarahu lademe Kesselaiu kihistiku kivimid.
	
## Viited

## Välislingid
*
Pullapää pank

**Pullapää  pank** on pank Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Nõmme külas Pullapää poolsaarel. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks.

Panga pikkus on 200. Pangal paljanduvad Juuru lademe Tamsalu kihistu kivimid.

## Viited

## Välislingid
*
Roopa pank

**Roopa pank** on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Austla külas. Pank jääb Karala-Pilguse hoiualale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks.

Pangal paljanduvad Paadla lademe Sauvere kihid.

## Viited

## Välislingid
*
Alice (LAV)

**Alice** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas, Raymond Mhlaba valla halduskeskus.

Asula sai alguse misjonijaamast, mis asutati 1824. aastal. Alice sai linnaõigused 1852. aastal.

Aastatel 1981–1994 kuulus Alice Ciskei bantustani koosseisu.

Alice'is asub Fort Hare Ülikooli peakampus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Alice'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,05%, värvilisi 5,58%, valgeid 0,57%, India või Aasia päritolu inimesi 0,33% ja teisi 0,48%. Koosa keelt pidas emakeeleks 84,00%, afrikaani keelt 7,27% ja inglise keelt 3,52%.


Pilt:Fort hare, old building - rsa.jpg
Pilt:Universiteit van Fort Hare ingang.jpg
Pilt:South Africa East London Rhodes Fort Hare University Wool Exchange building.jpg
Pilt:Fort hare, sports grounds - rsa.jpg


## Viited
Vesilennukite loend

* Macchi L.2
* Macchi M.3
* Macchi M.5
* Macchi M.7
* Macchi M.8
* Macchi M.9
* Macchi M.12
* Macchi M.17
* Macchi M.18
* Macchi M.19
* Macchi M.24
* Macchi M.33
* Macchi M.C.94
* Macchi M.C.99
* Macchi M.C.100
Soeginina pank

**Soeginina pank** on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Atla külas. Pank jääb Vilsandi rahvuspargi piiridesse. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks.

Pangal paljanduvad Rootsiküla lademe Soeginina ja Vesiku kihid. Soeginina kihtidele on see stratotüüpne paljand, ka on need kihid panga järgi nime saanud. 

Kõige alumise osa moodustab 80 cm savikat Vesiku kihtide dolomiiti, mille ülemises osas on püriiti sisaldav katkestuspind. Selle peal on 1,8 cm kollakaspruuni püriiti sisaldavat dolomiiti, mille ülemises otsas on katkestuspind. Seejärel tulevad 20 cm ulatuses Soeginina kihtide dolomiidistunud pruunikashallid {{lubjakivikonglomeraat. Kõrgemal on 20-50 cm helepruuni massiivset ja fossiilidevaest dolomiiti, millel lasub 0,3-1 meetri ulatuses heledat pruunikashalli õhukesekihilist purdset dolomiiti. Selle kohal on katkestuspind, panga ülemise osa moodustab aga tumepruun kavernoosne dolomiit, milles leidub väiksemaid helehalli dolomiidi tükke ja ooide.
	
## Viited

## Välislingid
*
Suur-Paljassaare astang

**Suur-Paljassaare astang** on astang Tallinnas Suur-Paljassaarel. Astang jääb Paljassaare hoiualale. Astang on tunnistatud ürglooduse objektiks.

Astangu kõrgus on 5–6&nbsp;m ja kõrgus 1,5&nbsp;m.

## Viited

## Välislingid
*
Prokopi Saltõkov

**Prokopi Saltõkov** (Прокопий Ермолаевич Салтыков; 26. juuni 1934 – 1. august 1994) oli handi luuletaja, proosakirjanik, ajakirjanik ja pedagoog.

Prokopi Saltõkov sündis Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas Šurõškari rajoonis Nartõgorti külas kaluri perekonnas. Juba kooliõpilasena kaotas ta vanemad. 1955. aastal lõpetas ta Muži keskkooli ja asus õppima Leningradi A. I. Herzeni nimelises Pedagoogilises Instituudis, mille lõpetas 1960. aastal vene keele ja kirjanduse õpetajana. 1960–1964 töötas Saltõkov Salehardi pedagoogikakoolis handi keele õpetajana. 1964–1969 töötas ta Šurõškari rajooni koolides õpetajana. Seejärel töötas ta 17 aastat Jamali Neenetsi autonoomse ringkonna tele- ja raadiokomitee handikeelsete raadiosaadete toimetaja ja saatejuhina. Hiljem oli ta Põhjarahvaste kultuurimaja teadustöötaja. Prokopi Saltõkov tegeles ka handi keele šurõškari murde uurimisega ja hantide folkloori kogumisega

Prokopi Saltõkovi esimene luulekogu "Самем арийл" ('Süda laulab') ilmus 1964. aastal Tjumeni raamatukirjastuses. Seejärel avaldas ta luuletusi ajakirjanduses, almanahhides ja kogumikes. 1990. aastal ilmus Sverdlovski raamatukirjastuses ta luulekogu "Мурхи сун" ('Murakakorv').

Eesti keeles on 1973. aastal ajalehes Täheke nr. 11 ilmunud Prokopi Saltõkovi luuletus "Põhjamaa".

## Viited
Bacardi

**Bacardi Limited** on suurim erakapitalil põhinev alkoholi tootev perefirma maailmas. Algselt tuntud oma samanimelise Bacardi valge rummi poolest, aga nüüdseks on juba 200 kaubamärgi ja etiketi omanik.
Mootorpaat nr 10

**Mootorpaat nr 10** oli Eesti merejõudude suurim mootorpaat (tänapäeva mõistes kaater) enne 1940. a. 

## Ajalugu
Kaater oli ehitatud 1908. a Lissabonis ja oli algselt Venemaa soomuslaeva Slava pardaaluseks. Soomuslaev uputati Moonsundi lahingus 17. oktoobril 1917. a ja kaater jäi Eestisse.

Eesti merejõududes oli kasutusel 14. jaanuarist 1919 kuni 16. oktoobrini 1940. a side- ja vahtiteenistuseks. Esialgne nimi oli RV 10 (RV - rannavalve), hiljem Mootorpaat nr 10. Merejõudude käsutuses oli mitu mootorpaati, kuid nr 10 oli suurim.

14. septembril 1939. a osales kaater Poola allveelaeva Orzel interneerimisel Tallinna reidil, kui seda kasutasid sõitudeks allveelaeva juurde kaptenmajor Mihkel Kõvamees ja kaptenmajor Johannes Santpank.

## Viited

## Välislingid
*Mootorpaat nr 10 Orzeli kõrval 1939 suuremas plaanis
*Mootorpaat nr 10 Orzeli kõrval 1939

* Andmed:
Uisu pank

**Uisu pank** on pank Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Esivere külas. Pank jääb Väinamere hoiualale. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks.

Panga kõrgus on 1,7–3,4 m. Pangal paljanduvad Jaani lademe Mustjala kihistiku kivimid.

Pangalt voolab alla Jõe jõgi.

## Viited

## Välislingid
*
Haakrik

**Haakrik** (murdesõna; soome sõnast *haaksirikko*) on laevahukust randa uhutud laeva ja lasti riismed. Vana rannaõiguse kohaselt kuulus haakrik selle leidjale.

Saaremaa merepäevade jooksul korraldatakse haakrikulaata, kus kaubeldakse merendusega seotud vanavaraga.

Käsmu meremuuseumis on väljapanek haakrikust.

## Vaata ka
*mereheide

## Viited

## Välislingid
*
Jaagarahu sadam

**Jaagarahu sadam** oli sadam Saaremaa lääneosas Kihelkonna lahe juures Jaagarahul. Tänapäeval tahetakse sadamat taastada.

Sadam rajati 1920. aastatel. 1929 lõpetati sadamas sillapikendustööd, mille järel said sadamas randuda ka suuremad laevad. Sadama kaudu viidi välismaale kohalikust paemurrust saadud paekivi. Sadamat ja paemurdu ühendas nelja kilomeetri pikkune kitsarööpmeline raudtee. 1941 ja 1949 küüditati sadama kaudu saarlasi. Sadama järgi on nime saanud siluri Jaagarahu lade ja selle Jaagarahu kihistu.

Sadam hävis 1969 pärast tormi.

## Viited

## Välislingid
*http://www.saaremaanaturetourism.eu/Jaagarahu-sadam
M. I. Kalinini nimeline kolhoos

NSV Liidu riigitegelase Mihhail Kalinini järgi on nimetatud mitu kolhoosi:
*M. I. Kalinini nimeline kalurikolhoos (Saaremaa, Tagamõisa)
*M. I. Kalinini nimeline kolhoos (Haapsalu rajoon)
*M. I. Kalinini nimeline kolhoos (Harju rajoon)
*M. I. Kalinini nimeline kolhoos (Kingissepa rajoon)
*M. I. Kalinini nimeline kolhoos (Pärnu rajoon)
*M. I. Kalinini nimeline kolhoos (Rakvere rajoon, Vinni)
*M. I. Kalinini nimeline kolhoos (Valga rajoon)
Eesti Teater Rootsis

**Eesti Teater Rootsis** oli aastatel 1950–1953 Stockholmis tegutsenud pagulaseestlaste teater, mis kasvas välja ühingust Eesti Pagulasteater Rootsis.  

Osa lavastusi toodigi välja Eesti Pagulasteater Rootsis märgi all. Eesti Teater Rootsis oli ühingu Stockholmi Eesti Teater eelkäija. 

## Lavastused ja lavastajad
*1950 M. Pagnol "Kauged rannad" – Mare Leet
*1950 O. Wilde "Ideaalne abielumees" – Lensi Römmer
*1950 H. Adler "Tütarlaps kõigeks" – Hanno Kompus
*1952 F. Lehár "Giuditta" – Eedo Karrisoo
*1952 Bernard Kangro "Linnuaiad" – Lensi Römmer
*1953 August Mälk /Lensi Römmer "Taeva palge all" – Lensi Römmer
*1953 M. Zieverts " Üks neist, keda ei ole" – Valentin Lind

## Viited
M. I. Kalinini nimeline kolhoos (Kingissepa rajoon)

**M. I. Kalinini nimeline kolhoos** oli kolhoos (täpsemalt kalurikolhoos) Kingissepa rajoonis. See oli Eesti NSV esimene kalurikolhoos.

Kolhoos asutati 14. mail 1948 Tagamõisa poolsaarel Vaigu rannas Vaigu kaluriühistu baasil. Kaluriühistu oli moodustatud 1945. Kolhoosi esimene esimees oli Aleksander Järvelaine.

1965 ühendati kolhoos Kommunisti-nimelise suurmajandiga.

Kolhoosi mälestuseks avati 25. mail 1978 mälestuskivi, kus on tekst: "Siin rajasid Vaigu ranna kalurid 1948. a. maikuus Eesti esimese, M. I. Kalinini nimelise kalurikolhoosi".

## Viited