open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2015. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

**2015. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis **(ametliku nimega FIBA EuroBasket 2015) olid 39. Euroopa meistrivõistlused korvpallis.

Finaalturniiril osales 24 meeskonda. Euroopa meistriks tuli Hispaania.

Aastal 2011 valiti võistluste korraldajaks Ukraina, kuid riigi ebastabiilse olukorra tõttu tühistas FIBA suvel 2014 Ukraina korraldusõiguse ja määras korraldajateks Horvaatia, Läti, Prantsusmaa ja Saksamaa.

Finaalturniir peeti 5.–20. septembril 2015 Zagrebis, Riias, Lille'is ja Berliinis.

## Pääs turniirile
Ilma valikmängudeta pääses finaalturniirile korraldajariigi Ukraina esindus.
### Finaalturniiril osalevad riigid

* **Esialgne korraldaja**
** 
* Valikturniirilt edasipääsenud
**  
*2014. aasta maailmameistrivõistluste korraldajamaa
** 

* 2013. aasta Euroopa meistrivõistluste 7 esimest meeskonda
**  (2013. aasta Euroopa meister)
** (2013. aasta Euroopa meistrivõistluste 5. koht)
** (2013. aasta Euroopa meistrivõistluste 4. koht)
** (2013. aasta Euroopa meistrivõistluste 2. koht)
** (2013. aasta Euroopa meistrivõistluste 7. koht)
Tallinna Maccabi

**Tallinna Maccabi** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Tallinnas. 

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Viited
2015. aasta korvpalli Euroopa meistrivõistluste valikturniir

**2015. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis valikturniir** on 2013. ja 2014. aastal toimuv valikturniir, mille käigus selgitatakse 2015. aasta korvpalli Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril osalejad seni mittekvalifitseerunud meeskondade seast.

## 1. ring
1. ringi mängud 13 meeskonna osavõtul toimusid 1. augustist 1. septembrini 2013.

Võitja tagas koha meistrivõistluste finaalturniirile.

### A-alagrupp

### B-alagrupp

### C-alagrupp

### D-alagrupp

### Play-offid
Võitis kodus-võõrsil mängude kokkuvõttes parem meeskond.

## 2. ring
2. ringi mängud toimuvad 2014. aastal.
Joachim Friedrich Petersen

**Joachim Friedrich Petersen** (23. oktoober 1729 Wismar – 5. aprill/16. aprill 1781 Rannu) oli Eesti vaimulik.

Ta käis koolis Wismaris. Aastatel 1750–1752 õppis ta (immatrikuleeriti 30. aprillil 1750) Königsbergi ülikoolis. Oli seejärel Liivimaal ja aastatel 1763–1766 Wismaris koduõpetajaks. Ordineeriti 10. augustil/21. augustil 1766 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1766–1772 (introdutseeriti 3. septembril/14. septembril 1766) Rõngu Mihkli koguduse õpetaja ja aastatel 1772–1781 (introdutseeriti 2. juunil/13. juunil 1772) Rannu Püha Martini koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema abikaasa Justine Helene isa oli Järva-Peetri, Tarvastu ja Otepää Maarja koguduse õpetaja Johann Christoph Schmidt; abikaasa esimene mees oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja Johann Conrad Bocris (1727–1765).

## Kirjandus
* Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Johann Conrad Bocris

**Johann Conrad Bocris** (4. oktoober 1727 Tann – 23. juuni/4. juuli 1765) oli Eesti vaimulik.

Ta sündis Tannis Rhöni mäestikus (praeguse haldusjaotuse järgi Fulda kreisis Kasseli ringkonnas Hesseni liidumaal). Ta lõpetas Coburgis gümnaasiumi. Aastast 1745 (immatrikuleeriti 20. oktoobril 1745) õppis ta usuteadust Halle ülikoolis. Seejärel oli ta Liivimaal parun Bruiningki juures koduõpetajaks. Ordineeriti 15. mail / 26. mail 1760 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1760–1765 Rõngu Mihkli koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema abikaasa Justine Helene isa oli Järva-Peetri, Tarvastu ja Otepää Maarja koguduse õpetaja Johann Christoph Schmidt; abikaasa teine mees Joachim Friedrich Petersen oli Rõngu ja Rannu Püha Martini koguduse õpetaja.

## Kirjandus
* Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
2013. aasta korvpalli Euroopa meistrivõistluste valikturniir

**2013. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis valikturniir**.

15. augustist 11. septembrini 2012 toimunud valikturniiriga selgitati välja 16 meeskonda, kes pääsesid korvpalli 2013. aasta Euroopa meistrivõistluste finaalturniirile Sloveenias.

## Osalejad
Turniiril osales 31 meeskonda.

4. detsembril 2011 Saksamaal Freisingi linnas toimunud loosimisel paigutati osavõtvad meeskonnad järgmistesse alagruppidesse: 

## Valikturniiri mängud
Igast alagrupist pääses finaalturniirile 2 paremat.

Lisaks pääsesid finaalturniirile 4 paremat alagrupis 3. jäänute hulgast.
### A-grupp

### B-grupp

### C-grupp

### D-grupp

### E-grupp

### F-grupp
Eda Peäske

**Eda Peäske** (sündinud **Eda Šur**, aastatel 1980–1992 **Eda Rajasalu**; sündinud 18. jaanuaril 1961 Tallinnas) on eesti harfimängija ja muusikapedagoog.

Ta lõpetas aastal 1979 Tallinna Muusikakeskkooli ja aastal 1984 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Zvenislava Sillamaa klassis).

Ta töötab 1981. aastast Estonia teatris ja on 1990. aastast harfirühma kontsertmeister. Ta on mänginud teatri kammerorkestris, NYYD Ensemble'is, Tallinna Kammerorkestris, Põhjamaade Sümfooniaorkestris ja paljudes teistes muusikakollektiivides. Ta on esinenud solistina ja aastast 1982 duos Raivo Peäskega, kellega on esmaesitanud mitme Eesti helilooja (Raimo Kangro, Mati Kuulbergi, Alo Põldmäe, Jüri Reinvere ja Erkki-Sven Tüüri) neile kirjutatud teoseid.

Ta on aastast 1996 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia õppejõud (aastast 2001 dotsent) ja ka Tallinna Muusikakeskkooli pedagoog. Tema õpilased on Saale Kivimaker ja Liis Jürgens. Aastal 2017 anti Eda Peäskele Haridus- ja Teadusministeeriumi korraldatud õpetajate päeva galal aasta juhendaja nimetus.

## Tunnustus

* 2024 Otto Hermanni nimeline auhind (rahvusooperi Estonia harfimängija (aastast 1981) ja harfirühma kontsertmeister (aastast 1990), hinnatud nii orkestrandi, solisti, kammermuusiku kui ka pedagoogina, kelle tipptasemel mängus kõlab muusika rütmitäpselt ja nõtkelt, just nii tagasihoidlikult või ekstravagantselt, nagu helilooja on mõelnud)

## Isiklikku
Tema abikaasa on flötist Raivo Peäske.

## Kirjandus
*
Arena Stožice

**Arena Stožice** on mitmeotstarbeline sisehall Sloveenias Ljubljanas. 

Arena Stožice on riigi suurim hall, mahutab korvpalli- ja käsipallivõistluste ajal 12 480 ja kontsertide ajal 14 800 pealtvaatajat.

Hall avati 10. augustil 2010, 14 kuud kestnud ehitustööde järel, korvpallimänguga Sloveenia ja Hispaania vahel.
Asendusteenistus

**Asendusteenistus** (harvem nimetatud ka kui alternatiivteenistus) on ajateenistust asendav teenistus neile, kes aatelistel põhjustel keelduvad sõjaväeteenistusest. 

## Asendusteenistus Eestis
Kaitseväeteenistuse seaduse § 4 määratleb asendusteenistuse nii: "Asendusteenistus on usulistel või kõlbelistel põhjustel kaitseväeteenistusest keeldunud kaitseväekohustuslase kohustuslik riigikaitseline väljaõpe.". 

Asendusteenistusse kutsutakse kaitseväeteenistusse kutsumisega samadel alustel ja korras. Asendusteenistuse kestus ei või olla pikem kui 12 kuud ega lühem kui kaheksa kuud. Asendusteenistuses olevat isikut nimetatakse asendusteenistujaks. Asendusteenistuse eesmärk ei ole luua soodsamat võimalust kohustuslikuks teenistuseks.

### Asendusteenistuse roll riigikaitses
Asendusteenistus on kaitseväeteenistuse alternatiiv, kuid Kaitseväeteenistusest keeldumist ei tuleks vaadata kui keeldumist riigikaitsest, vaid üksnes relvi käsitsevast tegevusest. Asendusteenistujate teenistuskohtadeks võivad olla:

* sotsiaalteenuse osutajad, näitekst hoolde- ja lastekodud, päeva- ja rehabilitatsioonikeskused
* õppeasutused, kus on loodud hariduslike erivajadustega õpilaste klassid, näiteks eriavajadustega õpilaste koolid
* päästesündmuse lahendamisega tegelevad asutused (erinõuded kutsesobivuse, füüsilisse ettevalmistuse, hariduse ja tervise osas).

Riigikaitse on oma olemuselt laiem, kui vaid sõjaline kaitse. Riigikaitsesse saab panustada ka mittesõjaliste vahenditega, mis tugevdavad kodaniku sidet riigiga, aitavad kaasa rahva kaitsetahte kasvatamisele ning seeläbi riigi toimimispõhimõtete ja suveräänsuse tugevdamisele.

### Asendusteenistuja õigused ja kohustused

Asendusteenistuse ajaks säilib asendusteenistujale tema töö- või teenistuskoht ja tema õppekoht õppeasutuses. Asendusteenistujale makstakse asendusteenistuse kestel igakuist Vabariigi Valitsuse kehtestatud kuupalga alammäära suurust toetust. Asendusteenistuja lapsel on õigus riiklike peretoetuste seaduses sätestatud asendusteenistuja lapse toetusele.
Asendusteenistuja töötab täistööajaga. Teenistuskoht peab tagama asendusteenistujale töö ja väljaõppe. Tema töö- ja puhkeaja arvestuses lähtutakse töölepingu seadusest. Asendusteenistujale on teenistuse jooksul ette nähtud 15 päeva puhkust, lisaks võib teenistuskoha juht eeskujuliku teenistuse eest anda kuni 10 päeva lisapuhkust. Asendusteenistuse kestus peatub asendusteenistuja teenistuskohast omavolilise lahkumise ajaks ning pikeneb teenistusest puudutud aja võrra. 
Asendusteenistujal on keelatud teenistuskohas viibimise ajal oma poliitiliste ja usuliste vaadete levitamine. Veendumuse tõttu kaitseväeteenistusest keeldumine ei tohi isikule kaasa tuua olukorda, kus tema riigikaitselised kohustused selle võrra suurenevad. Asendusteenistuse läbimise järel arvatakse asendusteenistuja reservi koos kõigi sellest tulenevate õiguste ja kohustustega.

## Viited
Valérie Benguigui

**Valérie Benguigui** (6. november 1965 Oran – 2. september 2013 Pariis) oli prantsuse filminäitleja ja -lavastaja.

## Välislingid
*
Aunimetus

**Aunimetus** on harilikult isikutele, harvem kollektiividele antud nimetus eriliste teenete eest ühiskonna või riigi heaks; üks tunnustusvorme. Aunimetusi annab riigivõimu- või haldusorgan.

## Vaata ka
*Eesti NSV aunimetused
*Auhind
*Autasu
*Aukodanik

## Viited
Auhind

**Auhind** on mälestusese (nt karikas), aumärk (nt medal), diplom, raha vms, mis antakse tunnustuseks saavutuste eest. Auhindu antakse tihti näiteks võistlustel ja konkurssidel, eelkõige spordis ja kultuuris. Auhinda nimetatakse ka **preemiaks** (ladina *praemium* 'eelis', 'tasu'), kuigi sõnal *preemia* on teisigi tähendusi. Maailma tuntumate teadusauhindade seas on Nobeli auhind, spordis on tuntuimad olümpiamedalid. Üks tuntumaid filmiauhindu on Oscar ehk Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia auhind.

Auhinna saajaid nimetatakse tihtipeale laureaatideks.

Kõnekeeles on *auhind* sünonüümne terminiga *autasu*, mida võidakse aga auhinnast ka eristada. Selles tähenduses antakse auhind saavutuste, autasu aga teenete eest, mis ei pruugi olla tehtud võistluse või konkursi käigus ning võivad seisneda pikaajalises üldises tegevuses, mitte üksikutes tegudes. Samas kõneldakse siiski laialdaselt ka *elutööauhindadest*, mida antakse mingis valdkonnas tehtud elutöö eest tervikuna.

## Vaata ka
*Auhindade loend
*Preemia
*Laureaat

## Viited
Leelet Reimann

**Leelet Reimann** (sündinud **Leelet Ruubel**; 8. juuni 1949 Tallinn – 30. november 1990 Tallinn) oli eesti harfist.

Ta õppis aastatel 1956–1964 Tallinna 21. Keskkoolis, 1964–1968 Tallinna Muusikakoolis ja 1968–1972 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (lõpetas; Zvenislava Sillamaa klassis).

Ta töötas 1973. aastal Estonia teatris. Aastatel 1975–1990 oli ta Eesti NSV Riikliku Sümfooniaorkestri orkestrant ning 1974–1975 Eesti Televisiooni muusikasaadete režissööri assistent.

## Isiklikku
Tema tütar on harfist Saale Kivimaker-Rull.

## Kirjandus
*
Aumärk

**Aumärk** on eriliste teenete eest antav märk, nt orden, medal, teenetemärk. Aumärke annab välja riik või omavalitsus eriliste teenete eest nt majanduse või kultuuri valdkonnas.

## Eesti välja antavad aumärgid
Eestis annab president välja teenetemärke. 

Eesti Politsei annab välja teeneteriste.

## Viited
Puski õigeusu kirik

**Puski Kristuse Sündimise kirik** (ka *Kõrgessaare Kristuse Sündimise kirik*) on kirik Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas Puski külas. 

Puski  ehk Kõrgessaare kirik (vene k. *Кыргесарская Рождества Христова церковь*) ehitati aastatel 1889–1891. Hoone seisund on avariiline. Kirik on kultuurimälestiste registris alates 1999. aastast. 

18. septembril 2023 kell 18.00 viis Konstantinoopoli oikumeeniline patriarh Bartholomeos I läbi Puski Kristuse sündimise kiriku taasavamise.

## Kirik 2012. aastal


Pilt:Puski kirik.jpg
Pilt:Puski kirik 2.jpg|
Pilt:Puski (9).JPG|


## Välislingid
*
*http://www.hiiumaa.ee/turism-majutus/56
Kõpu õigeusu kirik

**Kõpu õigeusu kirik** on kirik Hiiumaal Hiiu maakonnas Hiiu vallas (varem Kõrgessaare vald) Kõpu külas.

Kirik ehitati aastatel 1907–1908 ning pühitseti 21. juunil 1909.

Algses kirik-koolimaja hoones asusid põhjapoolses tiivas kool, keskel kirik ning lõunatiivas lugemistuba ning köstri eluruumid. Hiljem on selles majas töötanud **Kõpu rahvamaja**.
  
Kirik on kultuurimälestiste registris alates 1999. aastast. Uusklassitsistlikus stiilis õigeusukiriku silmapaistev näide, millel on säilinud algupärane välisilme, hoonemaht ning arhitektuursed kujunduselemendid. Tänaseks on hävinud ainult keskel asunud sibulkupliga torn.

Ilusad helekollased tellised toodi laevaga Taanist ja kohalikud kalurid tõid need paatidega Kõpu poolsaare põhjaranda, kust need siis hobuvankritel Külamäele veeti. Apostel Andreasele pühitsetud Püha Andrei (Püha Andrease) kool-kirik pühitseti 1910. aasta suve lõpul. Kõpu õigeusu kirikuhoone projekteerinud arhitekti nimi ei ole teada. Arhiivides ei ole säilinud ka kiriku projekti, kuid rohkem sellises polüfunktsionaalses uusklassitsistlikus stiilis ehitisi (kool-kirik-lugemistuba) Eestis ei esine. Selline lahendus oli tingitud ilmselt ressursside vähesusest. See oli pikliku ristkülikukujulise põhiplaaniga kivist hoone, mille keskosas oli kvadraatse ristlõikega petikkellatorn, mida kroonis väiksel ümartamburil sibulakujuline kuppel, mis oli kaetud valtsplekiga. Ülejäänud katus oli sindlikatus. Kiriku fassaadid olid dekoreeritud kahevärviliste telliskividega. Läänefassaadi peaukse kohal nišis oli mustaks värvitud puittähtedega tekst "Кыпоскойе училище" ja sellest kõrgemal "Au olgu jumalale kõrges". Peauksest vasakule ja paremale jäävates niššides olid tekstid: "Kõpu õigeusu kool" ja "Lugemise tuba". Idafassaadi keskosas asus suur reljeefne ristikujuline nišš, mis tähistas ühtlasi kiriku altari idaseina. Hoone siseplaneering oli väga lihtne: kirikuruum paiknes keskrisaliidiga tähistatud osas. Paremal asus köstri korter avaliku teemaja-lugemisruumiga.

## Viited

## Välislingid
* Kõpu Rahvamaja koduleht www.kopu.hiiumaa.ee
* 
* Hiiumaa pühakojad
Kelsey Grammer

**Allen Kelsey Grammer** (sündinud 21. veebruaril 1955) on USA filminäitleja ja -produtsent.

Grammer on eelkõige tuntud Frasier Crane osatäitjana USA seriaalides "Cheers" ja "Frasier".

## Auhinnad
Keskprovints (Paapua Uus-Guinea)

**Keskprovints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guinea riigi lõunarannikul.

Provints jaguneb 4 ringkonnaks:
* Abau ringkond
* Goilala ringkond
* Kairuku-Hiri ringkond
* Rigo ringkond
Lääneprovints (Paapua Uus-Guinea)

**Lääneprovints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas riigi edelaosas. Piirneb läänes Indoneesia Paapua provintsiga. Provintsis asub ainus piirkond Paapua Uus-Guineas, mis paikneb 141. pikkuskraadist lääne pool.

Lääneprovintsi pindala on 99 300 km² ja see on pindalalt suurim provints Paapua Uus-Guineas.

## Loodus
Peamine jõgi on Fly jõgi. Selle lisajõgede seas on Stricklandi jõgi ja Ok Tedi jõgi. 

Murray järv on Paapua Uus-Guinea suurim järv.

## Haldus
Provints jaguneb 3 ringkonnaks:
*Põhja-Fly ringkond
*Kesk-Fly ringkond
*Lõuna-Fly ringkond

Provintsi keskus on Kiunga, varem oli keskus Daru. 

## Rahvastik
Provintsis elas 2000. aasta rahvaloenduse järgi 153 304 inimest. See on Paapua Uus-Guinea provintside seas kõige hõredama asustusega. Suurim linn provintsis on Tabubil.

## Liiklus
Maanteid on vähe ja liiklus kulgeb peamiselt mööda veeteid või lennukiga.
Morobe provints

**Morobe provints** (varem *Adolfhafen*) on 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas.

Morobe asub Uus-Guinea kirdeosas. Morobes mitu saart, sealhulgas 777 km² suurune Umboi ja Tami saared. Provintsi suurim peajõgi on Markham.

Provintsi keskus ja suurim linn on Lae. Provintsi pindala on 34 500 km², millest 719 km² moodustab veepindala, ja elanike arv oli 2000. aasta rahvaloenduse järgi 539 725.

Provintsis kõneldakse 101 keelt, näiteks kate ja jabemi keelt. Linnades on peamisteks keelteks inglise keel ja inglise pidžin.

Provints jaguneb üheksaks ringkonnaks:

# Bulolo ringkond
# Finschhafeni ringkond
# Huoni ringkond
# Kabwumi ringkond
# Lae ringkond
# Markhami ringkond
# Menyamya ringkond
# Nawae ringkond
# Tewae-Siassi ringkond
Colorado lipp

**Colorado lipp** on Colorado osariigi lipp. Lipp on kasutusel alates 1911. aasta 5. juunist.

Lipul on kujutatud kolme sama laiusega horisontaalset triipu; ülemine ja alumine triip on sinised ning keskmine triip valge. Nende triipude peal on punane "C", mille sees on kuldne ketas. Sinine sümboliseerib taevast, kuldne päikest, valge lumega kaetud mägesid ja punane Maad.

Lipu kujundas Andrew Carlisle Johnson.
Parrot AR.Drone

**Parrot AR.Drone** on kvadrootor, kaugjuhitav mehitamata õhusõiduk, millel on neli rootorit ja tiivikut. Drooni on võimalik juhtida nutitelefonile, tahvelarvutile või lauaarvutile kirjutatud arvutiprogrammiga. 

## Välislingid

* Eurolist by NYSE Euronext Paris symbol PARRO, Code ISIN FR0004038263, parrot.com
* Parrot AR.Drone 2.0
Raivo Peäske

**Raivo Peäske** (sündinud 26. juulil 1947 Tallinnas) on eesti flötist.

Ta lõpetas aastal 1965 Tallinna Muusikakeskkooli, aastal 1970 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Elmar Peäske klassis) ja aastal 1974 Moskva konservatooriumi assistentuuri (Juli Jagudini klassis).

Ta töötas aastatel 1969–2001 Estonia orkestris, aastast 1975 ühtlasi Tallinna Muusikakeskkoolis (olles aastast 1999 puhkpilliosakonna juhataja) ning aastast 1991 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias (aastast 2002 dotsendina). Tema õpilasteks on Mihkel Peäske, Tauno Saviauk, Linda Vood, Leonora Palu, Mari-Liis Vihermäe, Eneli Hiiemaa ja Hardo Killing.

Ta on esinenud solistina ja ansamblites, sealhulgas Toivo Peäskega. Aastast 1982 on ta tegutsenud duos Eda Peäskega, kellega on esmaesitanud mitme Eesti helilooja (Raimo Kangro, Mati Kuulbergi, Alo Põldmäe, Jüri Reinvere ja Erkki-Sven Tüüri) neile kirjutatud teoseid.

## Isiklikku
Tema isa Elmar Peäske oli flötist, dirigent ja pedagoog. Tema vend Toivo Peäske on pianist ja pedagoog. Raivo Peäske oli aastatel 1967–1990 abielus Anne Peäskega (1946–2021), kellega tal on kaks poega - Mihkel ja Sander. Mihkel Peäske on flötist ja pedagoog. Aastast 1992 on ta abielus harfist Eda Peäskega.

## Kirjandus
*
Elmar Peäske

**Elmar Peäske** (14. november 1907 Pärnu – 16. märts 1995 Tallinn) oli eesti flötist, dirigent ja pedagoog.

Ta lõpetas 1938. aastal flöödi erialal Tallinna Konservatooriumi (Anton Schutinski ja Evald Braueri klassis). Ta täiendas end Leningradis Boriss Trizno ja Nikolai Platonovi ning aastatel 1972–1973 Moskvas Juli Jagudini juhendamisel.

Ta oli aastatel 1932–1940 Tallinna koolides muusikaõpetaja ja juhatas Riigi Tööstuskooli orkestrit. Aastatel 1942–1944 juhatas ta Eesti Laskurkorpuse puhkpilliorkestrit. Aastatel 1946–1962 mängis ta Estonia teatri orkestris (olles 1956. aastast flöödirühma kontsertmeister).

Ta oli 1941. aastal ja aastatel 1944–1995 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis flöödi- ja 1962–1995 ka dirigeerimisõppejõud (aastast 1966 dotsent) ning 1961–1989 ühtlasi flöödiõpetaja. Tema õpilased on Kaljo West, Samuel Saulus, Kuldar Sink, Riho Joonase, Sigrid Orusaar, Aare Pehka, Jaan Õun, Raivo Peäske, Neeme Punder, Vello Loogna, Riho Mägi, Jaak Joala ja Olari Elts.

Ta juhatas aastatel 1951–1985 Tallinna Polütehnilise Instituudi ja 1975–1990 sõjaveteranide puhkpilliorkestrit.

## Isiklikku
Tema poeg Toivo Peäske on pianist ja muusikapedagoog, teine poeg Raivo Peäske on flötist ja muusikapedagoog.

## Tunnustus
*1969 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
*1994 Wirkhausi-nimeline puhkpillimuusika stipendium

## Kirjandus
*
Valerian Loik

**Valerian Loik** (20. mai 1904 Tallinn – 26. september 1986 Tallinn) oli eesti maalikunstnik.

Ta alustas kunstiõpinguid N. Rothi erastuudios ja jätkas neid 1924. aastal (vaheaegadega) kõrgemas kunstikoolis Pallas, lõpetades selle 1935. aastal Ado Vabbe õpilasena.

## Tunnustus
*1964 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
* Kirjutamata memuaare. Valerian Loik Eesti Raadio, 1984
Lüü-Türr

**Lüü-Türr** on Eesti arhailise meestelaulu ansambel, mis asutati 2012. aastal. Ansamblile  on südamelähedane regilaul. Lauldakse põhiliselt regilaule Põhja-Eestist, Lääne-Eestist ja Lõuna-Eestist, aga ka uuemaid rahvalaule ja lorilaule üle kogu Eesti.

2011. aasta sügisel tekkis Arhailise Meestelaulu Seltsi asutajaliikmetel ja ansambli Harju Mehed liikmetel Tiit Saarel ja Jako Reinastel mõte hakata Aruküla Rahvamajas läbi viima meestelaulutubasid. Lauluhuvilisi mehi tuli kohale esialgu kaks, aga jutt laulutubadest levis ja varsti oli mehi juba kümmekond.

Ansamblile nime otsimisel jäi pilk pidama rahvapärastel linnunimedel. Neist kõige põnevam oli Lüü-Türr, mis on öösorri üks paljudest rahvapärastest nimedest.

Esimene avalik esinemine toimus 1. juunil Aruküla lauluväljakul Raasiku valla laulu- ja tantsupäeval. 

## Koosseis
Tiit Saare, Jako Reinaste, Kalmer Kaasiku, Jaan Palu, Alari Kruusvall, Meelis Lossman, Ivo Vallas, Andrus Rähni, Olev Rähni, Jürnas Rähni, Guido Liiskmann, Tiit Reeder, Tauno Nava ja Erik Sikk.

## Viited

## Välislingid
*https://www.facebook.com/LuuTurr Ansambli Facebook'i leht
Friedman

**Friedman** on juudi perekonnanimi. Samad võimalikud variandid on , Fridman, ,  ja teised.

* Benjamin M. Friedman (1944), USA majandusteadlane
* Carl Friedman (*Carolina Klop*; 1952), Hollandi kirjanik 
* Celia S. Friedman (1957), USA kirjanik
* David Director Friedman (1945 ), USA majandusteadlane, füüsik, libertarismi teoreetik, Rose Director Friedmani ja Milton Friedmani poeg
* Herbert Friedman (1916–2000), USA füüsik
* Jeffrey M. Friedman (1954), USA molekulaargeneetik
* Jerome Isaac Friedman (1930), USA füüsik
* Marilyn Friedman (1945), juudi päritolu USA feministlik filosoof
* Max Paul Friedman, saksa ajaloolane
* Michael Friedman (helilooja) USA helilooja
* Michael Friedman (filosoof) (1956), USA filosoof
* Milton Friedman (1912–2006), USA majandusteadlane, Rose Director Friedmani mees
* Patri Friedman (1976), USA libertarismi teoreetik, David Director Friedmani poeg
* Perry Friedman (1935–1995), Kanada muusik
* Philip Friedman (ka *Filip Friedman*; 1901–1960), Poola päritolu USA ajaloolane
* Renée Friedman, USA egüptoloog
* Rose Director Friedman (1910–2009), USA poliitkirjanik, Milton Friedmani naine
* Sy Friedman (1953), USA matemaatik
* Thomas Loren Friedman (1953), USA ajakirjanik ja välispoliitika-analüütik
* William Friedman (1891–1969), Vene päritolu USA krüptoloog
Toomas Nestor

**Toomas Nestor** (sündinud 10. juunil 1959) on eesti viiuldaja ja vioolamängija.

Ta kuulus II viiulina Tallinna keelpillikvarteti esimesse koosseisu. Ta on ka Tobiase Keelpillikvarteti liige.

## Tunnustus
*2003 Heino Elleri nimeline muusikapreemia

## Viited
Riina Pikani

**Riina Pikani** (kuni 1986. aastani **Riina Vares**; sündinud 26. juulil 1960 Tallinnas) on eesti pianist.

Ta töötab rahvusooperis Estonia kontsertmeistrina.

## Välislingid
* Riina Pikani Eesti Entsüklopeedias
Ellen Grünfeldt

**Ellen Grünfeldt** (ka **Ellen Grünfeld**, aastast 1953 **Ellen Metsis**; 4. juuli 1916 Sagadi – 30. august 2013) oli eesti näitleja.

Ta sündis metsaülema tütrena. Aastal 1940 lõpetas ta Rakveres naiskutsekooli.

Ta töötas aastatel 1940–1949 ja 1954–1974 Rakvere Teatris ning aastatel 1949–1950 Lõuna-Eesti Teatris.

## Isiklikku
Ta oli aastast 1953 abielus näitleja Harald Metsiga.

## Rollid
* 1941 August Kitzberg "Libahunt" (Tiina)
* 1942 August Mälk "Lõunatuul" (Ellen Paas)
* 1943 August Mälk "Ellen Paas" (Ellen Paas)
* 1943 Hella Wuolijoki "Vastumürk" (doktor Sarkalahti)
* 1944 Tammsaare/Andres Särev "Kõrboja peremees" (Eevi)
* 1946 John Boynton Priestley "Inspektor tuli" (Sheila)
* 1947 August Jakobson "Elu tsitadellis" (Liidia)
* 1954 Mihhail Lermontov "Kaks venda" (Veera)
* 1954 Gotthold Ephraim Lessing "Minna von Barnhelm" (Minna)
* 1954 Eduard Vilde/Ott Raudheiding "Külmale maale" (Virgu Anni)
* 1955 Oskar Luts/Andres Särev "Suvi" (Teele)
* 1956 Mark Twain/Paul Kilgas "Tom Sawyeri seiklused" (Huck Finn)
* 1957 Mark Twain/Paul Kilgas "Vikerkaar jõel" (Huck Finn)
* 1958 Oskar Luts/Andres Särev "Vaikne nurgake" (preili Leise)
* 1960 Péteris Pétersons "Valgete tornide varjud" (Ella)
* 1963 Osvald Tooming/Paul Kilgas "Perekond Kirret" (Velda)
* 1970 Tammsaare/Rein Olmaru "Kõrboja peremees" (Madli)
* 1973 Ardi Liives "Sikud ja lambad" (Pomerantsi Elli)
* 1974 Viktor Rozov "Meelelahutaja" (Maria Pavlovna)
* 1979 Anton Tšehhov "Onu Vanja" (Maria Vassiljevna Voitinskaja)

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Eesti Teatriliit. Tallinn 2000
* Sirp 6. september 2013 (nekroloog)
Uno Tölpus

**Uno Tölpus** (14. august 1928 Kunda – 11. august 1964 Käsmu) oli eesti arhitekt.

Ta lõpetas aastal 1946 Tallinna 7. Keskkooli ja aastal 1952 Tallinna Polütehnilise Instituudi arhitektina.

Ta uppus puhkusel olles 35-aastaselt.

## Viited

## Välislingid
*Kalm, Mart 2002. Uno Tölpus, sula-aja helge täht. ''Eesti Päevaleht'', 26. november.
Pime armastus

**"Pime armastus"** on mitme teose pealkiri:

* **[[Pime armastus (romaan)|"Pime armastus"]]** on Wilkie Collinsi lõpetamata romaan;
* **[[Pime armastus (film 1912)|"Pime armastus"]]** on 1912. aasta USA tummfilm;
* **[[Pime armastus (film 2005)|"Pime armastus"]]** on 2005. aasta Jaapani film;
* **[[Pime armastus (film 2006)|"Pime armastus"]]** on 2006. aasta sõltumatu film.
Pime armastus (film 1912)

**"Pime armastus"** on D. W. Griffithi poolt Ameerika Ühendriikides 1912. aastal loodud tummfilm.

## Näitlejad
* Blanche Sweet - noor naine
* Harry Hyde - noore naise abikaasa
* Edward Dillon - noormees
* Hector Sarno - mustlane
* W. Chrystie Miller - noormehe isa
* Kate Toncray - vaimuliku naine
* William J. Butler - majaomanik
* Joseph McDermott - doktor
* Alfred Paget - politseinik
* Kathleen Butler 
* John T. Dillon 
* Frank Evans 
* Walter P. Lewis 
* W. C. Robinson 
* Charles West

## Viited
Kaubamaja tänav

**Kaubamaja tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Südalinna asumis. Kaubamaja tänav algab Estonia puiesteelt ja lõpeb Rävala puiesteel. Kaubamaja tänav on põhja-lõunasuunaline ja ligi 150 meetri pikkune.

Kaubamaja tänav sai nime 4. oktoobril 1991., enne seda kasutati tänaval Lenini puiestee osa nimetust kuni 1991. aastani.
## Hoonestus
Kaubamaja tn 1 // Gonsiori tänav 2 asub büroohoone ja Tallinna Kaubamaja Grupp peakontor.

Kaubamaja 4, Tallinna Kaubamaja vastas ühistranspordipeatuse juures asub Energia kohvik, . 

Kaubamaja tn 6 asub korterelamu äripindadega

Kaubamaja tänava ja Estonia puiestee  1 // 3 nurgal asuv 1958. aastal ehitatud viiekorruseline nurgahoone ehitati algselt Eesti Energia peahoonena, kus tänapäeval asuvad korterid ja kaubanduspinnad (Melon Kaubanduskeskus). Hoone rekonstrueeriti aastatel 2001–2002 (arhitekt Martin Aunin), mille käigus lisati hoone fassaadile etteulatuvad klaaspinnad.

File:TAK 1471.JPG|Vaade Tallinna Kaubamajale ja Kaubamaja bussipeatusele
File:Tallinn trolejbus 421.jpg|Tallinna trollibussiliikluse 3 Tallinna trolliliini trollibuss  Kaubamaja trollipeatuses
File:TLT trolleybus line 1 on Kaubamaja tänav 01.jpg|Tallinna trollibussiliikluse 1 Tallinna trolliliini trollibuss  Kaubamaja trollipeatuses. Taustal Viru hotell ja Viru Keskus
File:TLT trolleybus line 1 on Kaubamaja tänav 02.jpg|


## Viited
Kalana sadam

**Kalana sadam** on sadam Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas Kõpu poolsaarel Kalana külas.

## Välislingid
*Kalana 360° aeropanoraam / aerofoto
Kõrgessaare sadam

**Kõrgessaare sadam** on sadam Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas Kõrgessaare alevikus.

17. sajandil käis sadamast Eesti esimene korrapärane laevaliin, sihtkohaks Stockholm

Kõrgessaare sadam on väikesadam. Suurima lubatud veesõiduki pikkus on 26 meetrit, laius 5,5 meetrit ja süvis 2,5 meetrit.

Sadama juures asuvad Kõrgessaare sihi alumine ja ülemine päevamärk.

## Viited
Sarve sadam

**Sarve sadam** on sadam Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Sarve külas.

## Välislingid
*Sarve sadamale kohanime määramise otsus, asukoha plaan
*Fotosid
Orjaku sadam

**Orjaku sadam** on sadam Hiiu maakonnas Kassari saare loodenurgas Orjaku külas,  Jausa lahes. Sadamakood	EEORJ.

Sadamas on suurim  veesõiduki pikkus	23,9 m, suurim laius 6 m, suurim süvis 2,5 m.

Sadamas on idaküljel ujuvkai	sügavusega 0.800	ja pikkusega 24 m, lääneküljel	ujuvkai	1.100	- 24 m, idaküljel ujuvkai	1.000 -	36, lääneküljel	ujuvkai	1.500 -	36 m.
Statsionaarne kai	2.300 -	45m ja 2.600 -	45 m. Statsionaarne teeninduskai	2.200 -	26 m, kalurite kai	 1.600 -	55 m, kalurite ujuvkai	1.300	- 30 m, kalurite statsionaarne kai	1.300	- 15 m.

Orjaku sadama merepoolset ohutut ligipääsu märgistavad Hiiumaa lõunarannikul Jausa lahe ääres asuvad monteeritud raudbetoonrõngastest 1962. aastal ehitatud Orjaku liitsihi tuletornid. Alumise tuletorni kõrgus on 10 meetrit ja ülemise tuletorni kõrgus on 16 meetrit.

## Ajalugu
Kassari saare piirkonnas asus lisaks Orjaku sadamakohale, Puulaiu sadamakoht, Puulaiu sadam oli oluline sadamakoht 17. sajandist kuni 20. sajandi alguseni, mil rajati Orjaku sadam.  Puulaiu oli üks puudelaoplatsidest ning laadimiskohtadest, Puulaiule oli aga raskem ligi pääseda ja seetõttu hakkas domineerima Orjaku sadamakoht. Puulaiu sadamakoht jäi peamiselt kalurite kasutada.

Uut sadamat hakati ehitama 1912. aastal, osana Peeter Suure sadamast,  Venemaa keisririigi Balti laevastiku Läänemere miinilaevastiku baasiks. Esimese maailmasõja ajaks olid kaks kaitsemuuli valmis. 1978–1982 ehitas kalurikolhoos Hiiu Kalur sadamasse jahtklubi.

## Viited

## Välislingid
*Orjaku sadam, Käina valla veebis
Salinõmme sadam

**Salinõmmme sadam** on sadam Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Salinõmme külas.

## Välislingid
*Andmed sadamaregistris
Vahtrepa sadam

**Vahtrepa sadam** asub Hiiu maakonnas Hiiumaa  vallas Vahtrepa külas.

Vahtrepa sadam jääb Vohilaiust lõunasse ja Hõralaiust edelasse.

Sadamakohta on kasutatud aastasadu.

19. sajandi teisel poolel jäi sadam suurematele laevadele liiga madalaks, mistõttu ehitati veidi lõuna poole Heltermaa sadam.


Vahtrepa sadam-OlariPilnik-8.jpg
Vahtrepa sadam-OlariPilnik-1.jpg
Vahtrepa sadam-OlariPilnik-2.jpg
Vahtrepa sadam-OlariPilnik-4.jpg


## Viited
Harju maavanem

**Harju maavanem** oli Harju maavalitsuse juht (maavanem).

Harju maavanema ametikoht kaotati 31. detsembril 2017 seoses maavalitsuste töö lõpetamisega.

## Maavanemate loend
Harju maakonnavalitsuse esimehed:
* 1917–1920 Johannes Reinthal, Harju maakonnavalitsuse esimees
* 1920–1922 Oskar Suursööt, Harju maakonnavalitsuse esimees
* 1922–1927 Martin Kruusimaa (Krusemann), Harju maakonna ajutine maavalitsuse esimees
* 1927–1936 Rudolf Kuris, Harju maakonnavalitsuse esimees ja Harju maakonna ajutine maavalitsuse esimees
* 1936–1940 Karl Robert Ruus, Harju maakonna ajutine maavalitsuse esimees ja Harju maavanem
* 1940 Paul Männik, Harju maavanem
* 1940–1941 Gustav Abel (1893–1954), Nõukogude okupatsiooniaegne Harju maavanem
* 1941–1944 Paul Männik, Saksa okupatsiooniaegne Eesti Omavalitsuse Harju maavanem

Harju maavanemad:
* 1990–1991 Anti Oidsalu, Harju maavanem
* 1991–1994 Mati Zernand, Harju maavanem
* 1994–1999 Mait Kornet, Harju maavanem
* 1999–2004 Orm Valtson, Harju maavanem
* 2005–2006 Jaan Mark, Harju maavanema kohusetäitja
* 2006–2009 Värner Lootsmann, Harju maavanem
* 2009 Jaan Mark, Harju maavanema kohusetäitja
* 2009–2017 Ülle Rajasalu, Harju maavanem.

## Vaata ka
* Eesti maavanemate loend

## Viited
Andrzej Dragan

**Andrzej Dragan** (sündinud 16. mail 1978 Poolas) on poola fotograaf ja füüsik.

## Elulugu
Dragan on õppinud Varssavis, Oxfordis, Amsterdamis ja Lissabonis füüsikat. 2005. aastal kaitses ta doktoriväitekirja kvantfüüsikas. 

Fotograafina on Dragan tuntud oma eriliste portreede poolest. Modellidega saab ta võtted kiiresti valmis, öeldes: "Kui aus olla, siis mulle ei meeldi pildistada." Fotode pilditöötluseks võib tal aga aega kuluda kuni kuu. Tema fotosid on võrreldud Madalmaade maalidega. Fotodel võib jälgida, kuidas ta valguse ja värvidega mängib, tuues välja peeneid detaile. Fotosid töötleb ta Photoshopiga. 

Dragan on töötanud fotograafina Converse'i, Fairy, Pilsner Urquelli, Avoni ja Playstation 3 juures. Pildistamiseks kasutab ta Canoni fototehnikat.

## Viited


## Välislingid
* Koduleht
Vilivalla tuulik

**Vilivalla pukktuulik** asub Hiiumaal Hiiumaa vallas Vilivalla külas. Tuulik valmis aastal 1886. 

Muinsuskaitseameti rahastusel restaureeriti tuuleveski 2000. aastatel.

## Vaata ka
*pukktuulik

## Viited
Tubala tuulik

**Tubala pukktuulik** asub Hiiumaal Hiiumaa vallas Tubala külas.

Tuulik valmis aastal 1886 ja on arvatud ehitismälestiseks.

## Viited
Saarnaki tuulik

**Saarnaki pukktuulik** asub Hiiumaal Hiiumaa vallas Salinõmme külas Saarnaki laiul.

Tuulik valmis aastal 1880 ja on arvatud ehitismälestiseks.

## Vaata ka
*Hanikatsi tuulik
*pukktuulik

## Viited
Hellamaa tuulik

**Hellamaa pukktuulik** asub Hiiumaal Hellamaa külas.

Tuulik valmis aastal 1887 ja on arvatud ehitismälestiseks.

Tuuliku geograafilised koordinaadid on .

## Viited
Harju tuulik

**Harju pukktuulik** asub Hiiumaal Harju külas.

19. sajandi teisel poolel valminud tuulik on arvatud ehitismälestiseks.

## Viited
Hanikatsi tuulik

**Hanikatsi pukktuulik** on tuulik Hiiumaal Hiiumaa vallas Salinõmme külas Hanikatsi laiul.

Tuulik valmis aastal 1888 ja on arvatud ehitismälestiseks.

## Vaata ka
*Saarnaki tuulik

## Viited
Mägi tuulik

**Mägi pukktuulik** asub Hiiumaal Hiiumaa vallas Heltermaa külas.

Tuulik valmis 1795. aastal ja on arvatud ehitismälestiseks.

## Viited
Nõukogude tänav

**Nõukogude tänav** oli Nõukogude okupatsiooni ajal tänavanimi mitmes asulas:
*Aleksandri tänav Tartus.
*Falgi tee ja Komandandi tee Tallinnas.
*Lavretsovi tänav Narvas.
*Transvaali tänav Kuressaares.
*Posti tänav Loksal.
*Supeluse tänav Pärnus.
*Kopli tänav Otepääl.
*Julius Kuperjanovi tänav Valgas.
*Jaani tänav Kallastel.
Stanislav Stepaškin

**Stanislav Stepaškin** (vene Станислав Иванович Степашкин; 1. september 1940 Moskva – 4. september 2013) oli Nõukogude Liidu poksija.

Stepaškin võitis 1964. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs poksis kuldmedali. Ta võistles sulgkaalu kategoorias ning alistas finaalis Filipiinide poksija Anthony Villanueva.

1963. ja 1965. aastal tuli Stepaškin Euroopa meistriks.

Ta pidas poksijana kokku 204 kohtumist ja võitis neist 193.

## Välislingid
*
Tübeteika

**Tübeteika** (tatari keeles түбәтәй *tübätäy*; vene keeles тюбетейка) on Kesk-Aasias, Krimmis, Tatarstanis, Baškortostanis ja mujal kantav ümmargune või neljakandiline kerge müts.

Enamasti on tübeteika kaunistatud tikitud mustri või ornamendiga. 

Tübeteikat kannavad nii mehed kui ka naised.


Pilt:Tubeteika.JPG|Kasahhide tübeteika
Pilt:Crimean Tatar hat - Tubeteika.jpg|Krimmitatarlaste tübeteika
Pilt:Tajik Tubeteika-4.jpg|Tadžikkide tübeteika
Murumüts

**Murumüts** on kolmnurksetest siiludest õmmeldud poolkerakujuline peakate, mida on alates keskajast kantud mitmel pool Euroopas, eriti Rootsis ja Soomes. Eesti murumüts koosneb enamasti vaheldumisi asetsevatest erivärvilistest riidesiiludest. Murumütsi kandsid mehed veel 19. sajandi esimesel poolel, sajandi teisel poolel oli see rohkem laste peakate.
Jakob Pärna tänav

**Jakob Pärna tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis. Jakob Pärna tänav algab Friedrich Kuhlbarsi tänavalt, ristub Ado Reinvaldi tänavaga ja lõpeb Laulupeo tänaval.

Jakob Pärna tänav on lääneloode-idakagusuunaline ja ligikaudu 160 meetri pikkune.

Tänav sai nime 26. oktoobril 1932 eesti kirjaniku Jakob Pärna mälestuseks.

Jakob Pärna tänav 2 asub Tallinna Jaan Poska Lasteaed. Jakob Pärna tänav 2 1931. aastal valminud hoone (algselt  Juhan Kunderi tänav 4), arhitekt oli Herbert Johanson

## Viited
Mario Di Fiorino

**Mario Di Fiorino** (sündinud 1953 Forte dei Marmis) on Itaalia psühhiaater. Ta on olnud lektor Pisa Ülikoolis geriaatria psühhiaatria ja kohtuekspertiisi psühhiaatria erialal.

Di Fiorino on üks ajakirja "Psichiatria e Territorio" asutajaist (1984).
In Nacht und Eis

**"Öös ja jääs"**, tuntud ka kui **"[[Titanic]]u uppumine"** (*Der Untergang der Titanic*) on Mime Misu poolt Saksamaal 1912. aastal loodud tummfilm.

## Välislingid
* "Öös ja jääs" YouTube'is
Marseljeesist internatsionaalini

**"Marseljeesist internatsionaalini"** (alapealkirjaga **"Kaasaeglaste mälestusi poliitilis-ühiskondliku ja seltskondliku elu alalt Prantsuse revolutsioonist tänini"**) on aastatel 1937–1940 Eestis ilmunud raamatusari, mida andis välja kirjastusühing Loodus.

Raamatud ilmusid kahe sarjana pehmes ja kõvas köites. Kõvaköitelised olid saadaval liht- ja iluköites ning lisaks Taska poolnahkköites.

## Sarjas ilmunud raamatud

Alljärgnev nimekiri on esitatud alfabeetilises järjekorras:

# Aleksei Bellegarde, "Minu mälestusi Eestimaa kubernerina" (1937)
# Henry Ford, "Minu elu ja töö" (1938)
# Mahatma Gandhi, "Minu elu" (1939)
# Rüdiger von der Goltz, "Minu missioon Soomes ja Baltikumis" (1937)
# Herman Gummerus, "Jäägrid ja aktivistid" (1939)
# Boleslaw Limanowski, "Mälestused" (1939)
# Robert Bruce Lockhart, "Sõja- ja revolutsiooniaegsel Venemaal" (1939)
# Maria (Rumeenia kuninganna), "Ühe kuninganna elu" (1939) 
#Tomáš Garrigue Masaryk, "Masaryk jutustab oma elust" (1937)
# Axel Munthe, "San Michele raamat" (1938; 2. "trükk 1940)
# Benito Mussolini, "Minu elulugu" (1939)
# Seiji Noma, "Minu elu" (1938)
# Maurice Paléologue, "Tsaaririik maailmasõjas" I–II (1937)
# Mari Raamot, "Minu mälestused" (1937)
# Henri Rochefort, "Minu elu seiklused" I–II (1939–1940)
# Werner von Siemens, "Minu elu mälestused" (1939)
# Sergei Witte, "Mälestused" I–II (1937–1938)
Friedrich Kuhlbarsi tänav

**Friedrich Kuhlbarsi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis. 

Friedrich Kuhlbarsi tänav algab Juhan Kunderi tänavalt, ristub Jakob Pärna tänavaga ja lõpeb Gonsiori tänaval.

Friedrich Kuhlbarsi tänav on ligikaudu 155 meetri pikkune.

Friedrich Kuhlbarsi tänav sai nime 26. oktoobril 1932 eesti luuletaja Friedrich Kuhlbarsi mälestuseks.

## Viited

## Välislingid
Ado Reinvaldi tänav

**Ado Reinvaldi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis. Ado Reinvaldi tänav algab Juhan Kunderi tänavalt ja lõpeb Jakob Pärna tänaval.

Ado Reinvaldi tänav on enam-vähem edela–kirdesuunaline ja ligikaudu 95 meetri pikkune.

Ado Reinvaldi tänav sai selle nime 26. oktoobril 1932 eesti kirjaniku Ado Reinvaldi mälestuseks.

Reinvaldi tänaval asunud neli Tallinna maja tüüpi ehitist hävisid märtsipommitamise käigus.

## Viited
Krister Kivi

**Krister Kivi** (sündinud 9. mail 1975) on eesti ajakirjanik ja luuletaja.

Pikka aega Eesti Ekspressis töötanud ja 2020. aastast Postimehes töötav Kivi on kirjutanud uurivaid artikleid, ühiskondlikku publitsistikat, persooni- ja reisilugusid. Samuti on ta kirjutanud reisiraamatuid ja luuletusi.

## Raamatuid
* "Tulles lähemale" Tallinn: K. Kivi, 2005 (luuletused)
* "Eesti Maja: liiter pisaraid, 62 000 kilomeetrit, veidike verd" Tallinn: Eesti Ekspressi Kirjastus, 2007 
* "IME!: kaheksa isiklikku lugu seitsmest erilisest paigast" Tallinn: Go Group, 2008
* "Ime!" Tallinn: Go Group, 2009
* "11" Tallinn: Menu Kirjastus, 2010 (romaan)
* "Õhus: pilvetekste aastatest 2009–2019" Tallinn: Hea Lugu, 2020

## Tunnustus
* 2007 – Bonnieri preemia koos Janar Filippoviga (Eesti Ekspress) eestlastest narkokullerite artiklisarja eest
* 2017 – Ajalehtede Liidu pressipreemia arvamusloo kategoorias 2016. aasta 31. augustil Eesti Ekspressis ilmunud artikli „Minge kukele oma spordiga!“ eest

## Isiklikku
Ta on Aita Kivi poeg.

## Viited

## Välislingid
* Krister Kivi "Minge kukele oma spordiga!" Eesti Ekspress, 31. august 2016
* Anu Saagim "Krister Kivi uuest raamatust saad maitse suhu videoga" Postimees, 11. november 2010
* Tiit Pruuli "Krister Kivi. Eesti maja. Eesti Ekspress 2007" GO Maailm, 2007 (arvustus)
* Peeter Helme "Enesevaatleja enesepiitsutused" Sirp, 6. aprill 2007
Õngu tuulik

**Õngu pukktuulik** asub Hiiumaal Õngu külas.

Tuulik valmis aastal 1922. aastal ja on arvatud ehitismälestiseks.

## Viited
Tooma tuulik (Külama küla)

**Tooma pukktuulik** asub Hiiumaal Külama külas.

Tuulik valmis aastal 1826. aastal ja on arvatud ehitismälestiseks.

## Viited
Terase tänav

**Terase tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Raua asumis. Terase tänav algab Raua tänavalt, ristub Tina tänava ja Hõbeda tänavaga ja lõpeb Friedrich Robert Faehlmanni tänaval. Terase tänav on ligikaudu 255 meetri pikkune.

## Tänava nimed ja ajalugu
Tänava esialgne nimi oli **Tšortovi tänav** (saksa keeles *Tschortow Strasse* ehk *Tschortow Gasse*, vene keeles *Чертовая улица*). Selle nime oli tänav saanud Narva maantee ja praeguse Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänava nurgal asunud Tšortovi trahteri (Tschortow-Tracteur) järgi.

30. mail 1880 pandi tänavale nimeks **Suur-Epinatjevi tänav** (saksa keeles *Grosse Epinatjev–Strasse*, vene keeles *Большая Епинатьевская улица*) sealse majaomaniku Aleksei Dimitrijevitš Epinatjevi perekonnanime järgi.

Praeguse nime sai Terase tänav 17. jaanuaril 1923.

## Viited
Nõmme tuulik

**Nõmme pukktuulik** asub Hiiumaal Harju külas.

Tuulik valmis 1781. aastal ja on arvatud ehitismälestiseks.

Samas Harju külas asub ka Rätsepa tuulik.

## Viited
Hõbeda tänav

**Hõbeda tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Raua asumis. Hõbeda tänav algab Terase tänavalt ja lõpeb Vase tänaval.

Hõbeda tänav on enam-vähem lääne-idasuunaline ja ligikaudu 80 meetri pikkune.

## Tänava nimed ja ajalugu
Tänava varasem nimi oli **Väike–Tšortovi tänav** (saksa keeles *Kleine Tschortowstrasse*, vene keeles *Малый Чортов переулок*), kuna praegust Terase tänavat nimetati Tšortovi tänavaks. Need nimed tulenesid Narva maantee ja praeguse Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänava nurgal asetsenud trahteri (Tschortow Tracteur) omaniku nimest.

30. mail 1880 sai tänava nimeks **Väike-Epinatjevi tänav** Narva maantee ja Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänava nurgal asetsenud maja omaniku Aleksei Dmitrijevitš Epinatjevi nime järgi.

17. jaanuaril 1923 sai tänava nimeks **Hõbe tänav** ja 10. oktoobril 1939 Hõbeda tänav.

## Viited
Tooma tuulik (Jausa küla)

**Tooma pukktuulik** asub Hiiumaal Jausa külas.

Tuulik valmis 1852. aastal ja on arvatud ehitismälestiseks. Seintele ja jahukastile on sisse lõigatud rohkesti purjekate kujutisi.

## Viited
Astrud Gilberto

**Astrud Gilberto** (sünninimi **Astrud Evangelina Weinert**, 30. märts 1940 – 5. juuni 2023) oli Brasiilia laulja ja laulukirjutaja. Ta on tuntud eelkõige laulu "Tüdruk Ipanemast" esitajana.

## Elukäik
Astrud Weinert sündis brasiillannast ema ja sakslasest isa lapsena Brasiilias Bahia osariigis Salvadoris ning kasvas üles Rio de Janeiros. 1959. aastal abiellus ta João Gilbertoga, ent 1960. aastate keskpaiku abielu lahutati ning Astrudi elukaaslaseks sai tema muusikaline partner, USA džäss-saksofonist Stan Getz.

Alates 1963. aastast elas Astrud Gilberto Ameerika Ühendriikides.

Ehkki ta ei olnud kunagi varem kutselise lauljana esinenud, laulis Gilberto mõjukal albumil "Getz/Gilberto", kus tegid kaasa João Gilberto, Stan Getz ja Antonio Carlos Jobim. Laulu "Tüdruk Ipanemast" salvestis tõi talle kuulsuse bossanoovalauljana. Albumit müüdi üle miljoni eksemplari ning see jõudis kuldplaadi staatusse.

1964. aastal mängis Gilberto filmides "Get Yourself a College Girl" ja "The Hanged Man". Tema esimene sooloalbum oli "The Astrud Gilberto Album" (1965). Ameerika Ühendriikides läks ta koos Stan Getziga turneele. 1970. aastail alustas Gilberto endakirjutatud laulude plaadistamist, kusjuures plaadistused olid nii portugali, inglise, hispaania, itaalia, prantsuse, saksa kui ka jaapani keeles.

1982. aastal liitus Gilberto ansambliga tema poeg Marcelo, kes osales bassimängijana turneedel rohkem kui kümme aastat. Ta oli ka albumite "Live in New York" (1996) ja "Temperance" (1997) kaasprodutsent. Astrud Gilberto teine poeg Gregory Lasorsa mängis albumi "Temperance" loos "Beautiful You" kitarri.

1992. aastal sai Gilberto USA latiinodžässi elutööauhinna, 2002. aastal sai ta rahvusvahelise latiinomuusika kuulsuste halli liikmeks.

2002. aastal teatas ta, et loobub määramata ajaks avalikest esinemistest.

## Diskograafia
### Albumid
* 1964 "Getz Au Go Go"
* 1965 "The Astrud Gilberto Album"
* 1965 "The Shadow of Your Smile"
* 1965 "Look To The Rainbow"
* 1966 "Beach Samba"
* 1967 "A Certain Smile, a Certain Sadness" (koos Walter Wanderleyga)
* 1968 "Windy"
* 1969 "September 17, 1969"
* 1970 "I Haven't Got Anything Better To Do"
* 1971 "Gilberto with Turrentine" (koos Stanley Turrentine'iga)
* 1972 "Now"
* 1977 "That Girl From Ipanema"
* 1987 "Astrud Gilberto Plus James Last Orchestra"
* 1996 "Live In New York" (salvestatud 1989)
* 1997 "Temperance"
* 2002 "Jungle"

## Viited

## Välislingid
* Astrud Gilberto ametlik koduleht
* Joey Sweeney, "Desperately Seeking Astrud Gilberto", *Philadelphia Weekly*, 5. juuni 2002
Ole tuulik

**Ole pukktuulik** asub Hiiumaal Hiiumaa vallas Selja külas. Tuulik on toodud 1986. aastal Ole külast Hagaste külla ning 2003. aastal Hagastest Selja külla. Tegemist on Hiiumaa ühe suurima tuulikuga. Tuulik on arvatud ehitismälestiseks.

## Viited
Luhamaa nulk

**Luhamaa nulk** (ka *Luhamaa*) on üks kaheteistkümnest Setumaa nulgast. 

Luhamaa nulgas on järgmised külad: Labandõ, Tserebi, Mokra, Põrstõ, Saagri, Tiilige, Leimani, Napi, Hindsa, Määsi, Koorla, Lütä, Pruntova, Tiastõ, Tsilli ja Läädinka küla.

2011. aasta rahvaloenduse andmeil on külades 119 elanikku, suurimas, Määsi külas 34 inimest. 

Luhamaa nulk kuulus tsaariaja lõpul ja Eesti Vabariigi alguses Pankjavitsa valda. 1922. aastal eraldati põhiosa nulgast (kokku 36,1 km²) Petseri maakonnast ja liideti Võru maakonna Misso vallaga. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus Luhamaa nulk Võru maakonna Misso valda. 2017. aasta jaanuaris toimus rahvaküsitlus, milles Eesti Vabariigi valitsuse palvel küsitleti Värska valla, Mikitamäe valla ja Meremäe valla ning Luhamaa nulga külade elanikke, kas nad soovivad kolme valla ja Luhamaa nulga liitmist Setomaa vallaks. Teise rahvaküsitluse korraldas Vabariigi Valitsus, et teada saada sündiva Setomaa valla elanike eelistust, kas vald peaks kuuluma Võru maakonda või Põlva maakonda. Rahvaküsitlusel oma hääle andnud elanike enamus pooldas Setomaa valla loomist ja uue valla kuulumist Võru maakonda.

## Kirjandust
*Hõrna Aare, "Setomaa nulga' - aolugu ja vahtsõ' võimalusõ'", Setomaa nr. 187, 4. mai 2009.
*Arved Breidaks, Misso annab Luhamaa nulga Värska, mitte Meremäe vallale. Lõunaeestlane.ee 15. mai 2017 
* Leima Matis. Luhamaa nulk ja haldusrehvorm 100 aastaga iist. Setomaa portaal. 

## Viited
Küüru tuulik

**Küüru pukktuulik** asub Hiiumaal Hiiumaa vallas Männamaa külas. Tuulik valmis aastal 1919. aastal ja on arvatud ehitismälestiseks.

Küüru tuulik on klassikalise puitkonstruktsiooniga pukktuulik. Veskijalg on maakividest laotud, tuulutatava raamsalve ja titsidega. Laudkatusega tuuliku kere on kaetud püstlaudisega. Tuuliku üldine seisukord on avariiline. Nurgapostid, paarid, tiivad, lava ja veskijalg vajavad restaureerimist. Tuulik sai avariikatuse 2006. aastal. Töid rahastas Muinsuskaitseamet.


Küüru tuulik.JPG|Küüru tuulik 2012. aastal
Küüru tuulik loojangus.JPG|Tuulik 2012. aastal
Küüru tuulik 1-OlariPilnik.jpg|Tuulik 2023. aastal


## Viited
Jeju (täpsustus)

**Jeju** on mitme koha nimi:

* Jeju, linn Lõuna-Koreas
* Jeju saar, saar Lõuna-Koreas
* Jeju provints, haldusüksus Lõuna-Koreas
* Jeju maakond, haldusüksus Etioopias
Peetri tuulik

**Peetri pukktuulik** asub Hiiumaal Hiiumaa vallas Kaigutsi külas. Tuulik valmis aastal 1892. aastal ja on arvatud ehitismälestiseks.

## Viited
Ristete tuulik

**Ristete pukktuulik** asub Kassaril Hiiumaa vallas Esikülas külas. Tuulik valmis 19. sajandi teisel poolel ja on arvatud ehitismälestiseks.

## Viited
Haava tuulik

**Haava pukktuulik** asub Hiiumaal Pihla külas. Tuulik valmis aastal 1919. aastal ja on arvatud ehitismälestiseks.

## Viited
Pihla tuulik

**Pihla talu pukktuulik** asub Hiiumaal Hiiumaa vallas Kõpu külas. Tuulik valmis 1762. aastal ja on arvatud ehitismälestiseks. Tegemist on teadaolevalt vanima säilinud Eesti tuuleveskiga.

1762. aastast pärit vaid tuuliku mõned osad, nagu emapuu, jahvatuskivid ja mõningad teised detailid. Sajandite jooksul on kas või tiibu kümmekond korda vahetatud. Viimati restaureeriti tuulikut 2003. aastal. 

Pihla talu tuulik pole alati seisnud samas paigas. 20. sajandi alguses toimetati tuulik praegusse asukohta kilomeeter eemalt Leesiku talust. Küll on tuulik kuulunud algusest peale ühele suguvõsale. Pihla talu tuuliku muudab unikaalseks asjaolu, et see on sisuliselt töökorras ning sellega on aeg-ajalt prooviks ka paar kotti vilja jahvatatud. Väärikast vanadusest tingituna vajab Pihla talu pukktuulik jahvatamiseks keskmisest tublisti tugevamat tuult. Pihla talus on praegu ühtlasi ka turismitalu.

## Viited