open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kłodzko

**Kłodzko** (saksa *Glatz*) on linn Poola edelaosas Alam-Sileesia vojevoodkonnas, Kłodzko maakonna ja Kłodzko valla halduskeskus. Linn asub Kłodzko oru keskosas Nysa Kłodzka jõe ääres.

Kłodzko sai linnaõigused 1233. aastal.

## Sõprus- ja partnerlinnad
*  Bensheim, Saksamaa
*  Carvin, Prantsusmaa
*  Fléron, Belgia
*  Georgsmarienhütte, Saksamaa
*  Náchod, Tšehhi
*  Rychnov nad Kněžnou, Tšehhi

## Välislingid

* Koduleht
Pärnu Muuseum

**Pärnu Muuseum** on muuseum Pärnu linnas aadressil Aida tänav 3. Muuseumi haldab alates 2015. aastast SA Pärnu Muuseum, mille asutasid Kultuuriministeerium ja Pärnu linn.

Muuseumi põhiülesanne on põhikirja järgi koguda, säilitada ja vahendada Pärnumaa kultuuripärandit ning tugevdada Pärnumaa kultuuri-, haridus- ja turismialast konkurentsivõimet.

Muuseumi filiaal on Koidula Muuseum.

Alates 2020. aasta novembrist asub Punases tornis muuseumi Pärnu ajalugu tutvustav ringpanoraamkinoga külastuskeskus.

## Ajalugu
Muuseumile panid aluse 1896. aastal Pärnu Muinasuurimise Selts ja selle kogu. 1909. aastal viidi muuseum aadressile Elevandi tänav 7, kuid sealne hoone põles 1944. aasta septembris maha. Pärast seda toimetati säilinud kogud aadressile Aia tänav 4. Hiljem koliti praegusse majja aadressil Aida tänav 3.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumi koduleht (vaadatud 25.02.2013)
**Pärnu Muuseum Facebookis
**Pärnu Muuseum Instagramis
* Raido Keskküla, Pärnu linn osaleb sihtasutuse Pärnu Muuseum asutamisel. Pärnu Postimees, 22. jaanuar 2015
Maaparanduse Ehitusjärelevalve- ja Ekspertiisibüroo

**Maaparanduse Ehitusjärelevalve- ja Ekspertiisibüroo** (lühend: MEEB) oli aastatel 1992–2010 Eesti Põllumajandusministeeriumi haldusalas olnud riigiasutus. Aastal 2010 moodustasid MEEB, Taimetoodangu Inspektsioon ja 13 piirkondlikku maaparandusbürood ühise asutuse – Põllumajandusameti.

MEEB moodustati 1992 Eesti Maaparandusprojekti ekspertiisi ja tehnilise järelevalve osakonna baasil. 

## Viited
Ruta Arumäe

**Ruta Arumäe** (neiupõlvenimega **Ruta Eier**; 19. aprillil 1976 – 19. detsember 2021) oli eesti majandusanalüütik.

## Haridus
1983–1995 õppis ta Vändra Keskkoolis, 1993–1994 Norras spordikallakuga rahvaülikoolis. Kooli ajal harrastas ta akrobaatikat, hiljem omandas akrobaatikatreeneri diplomi. 

1996–2001 õppis ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas majandusteooriat ja majanduse modelleerimist, 2008. aastal kaitses ta samas magistritööd "Juhtivindeksite koostamine majandustsüklite prognoosimiseks Eestis".

## Karjäär
2000. aastal oli ta praktikant Eesti Panga makrouuringute osakonnas. 2000–2003 töötas ta peaspetsialistina majandusministeeriumi analüüsi talituses, 2003. aastast makroanalüütikuna SEB investeerimisfondides. 2005–2008 ning 2010–2012 oli ta lapsepuhkusel, 2012 naasis taas SEB makroanalüütiku ametikohale.

SEB kommunikatsioonijuhi Silver Vohu sõnul oli Arumäe "üks enim tsiteeritud majandusinimesi Eestis". Analüütikuna toetas ta Eesti kärpepoliitikat Euroopa finantskriisi ajal ning rõhutas Läti majanduse ebastabiilsusest tulenevat ohtu ka Eesti majandusele. Samuti rõhutas ta vajadust tõsta ettevõtete tootlikkust juba alates juhtimise tasandilt ja eurole ülemineku tarvilikkust.

2015. aasta Riigikogu valimiste eel töötas Arumäe neli kuud peaminister Taavi Rõivase majandusnõunikuna.

Alates 2015. aasta teisest poolest tegutses ta ettevõtja ja kinnisvarainvestorina ning 2017. aastast ettevõtluskõrgkoolis Mainor majandusteooria lektorina.

## Artikleid ja sõnavõtte
*"Eelarvekärped peavad ohjeldama inflatsiooni". Postimees, 8. aprill 2008
* "Kas see ongi majanduskriis?" Delfi, 16. juuli 2008
* "Deflatsioon silmapiiril". EPL, 18. veebruar 2009
* "Kreeka lahkumine eurotsoonist on tõenäoline". Postimees, 25. mai 2012
* "Õhule õhu juurdepumpamisega rikkamaks ei saa". Postimees, 7. juuni 2012
* "Euribor rahakotis". Postimees, 17. august 2012
* "Venemaa põhjatu nõudluse ahvatlused". Delfi, 14. september 2012
* "Eksport püsib tugevana, inflatsioon aeglustus". Delfi, 12. jaanuar 2013
*"Tootlikkus pole pea üldse kasvanud". Äripäev, 18. veebruar 2013
*"Nõu saada peaminister ei soovinud". Postimees, 16. aprill 2015

## Isiklikku
Ruta Arumäe oli abielus, kahe poja ema. Tema hobid olid sport, joonistamine ja maalimine ning reisimine.

## Viited

## Välislingid
*Andres Reimer. "SEB analüütik Ruta Arumäe: Eesti valitsus teeb majanduskriisiga võideldes Lätile ja Leedule silmad ette". EPL, 6. mai 2009
*Priit Pullerits. "Tõeline selgeltnägija Ruta Arumäe näitab kõigile tulevikku". Postimees, 31. oktoober 2009 (intervjuu)
*"Kahekõne: Ruta Arumäe ja Ingrid Veidenberg". ETV, 11. oktoober 2012
*Piret Kooli. "Ruta Arumäe: juba noorena mõistsin, et kartulivagude vahele ma ei kuulu. Olen loodud mujale". EPL, 24. aprill 2015
Uus Tallinna Trio

**Uus Tallinna Trio** on aastal 1997 loodud ansambel (trio). Ansambli moodustavad Marrit Gerretz-Traksmann (klaver), Harry Traksmann (viiul) ja Kaido Kelder (tšello).

Uus Tallinna Trio eelkäija oli Maruka Trio, kuhu kuulusid viiuldaja Ruth Haav, Kaido Kelder ja Marrit Gerretz-Traksmann.

Ansambel on viljelenud peamiselt 18. ja 19. sajandi muusika teoseid.

Ansambel on pälvinud auhindu nii rahvusvahelistelt kui ka Eesti-sisestelt konkurssidelt, näiteks 1998. aastal võideti konkurss-festivalil "Con Brio" esikoht.

## Tunnustus

* 2000 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (kontserttegevus 2000. aastal)

## Vaata ka
*Tallinna Trio

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Eesti Muusika Infokeskuse veebilehelt (vaadatud 25.02.2013)
Talpaki

**Talpaki** (vene *Талпаки*, saksa *Taplacken*, leedu *Toplaukiai*) on asula Gvardeiski rajoonis Kaliningradi oblastis Venemaal. 


File:Talpaki.png|Varemed Talpakis
File:Toplaukiai.JPG|Piirangud asumisse sisenemisel


## Viited
Trstená

**Trstená** (ungari *Árvanádasd*) on linn Slovakkias Žilina maakonnas Tvrdošíni ringkonnas.

## Rahvastik

## Viited
Tsütosiin

**Tsütosiin** (C) on üks neljast peamisest lämmastikalusest (teised kolm: adeniin, guaniin, tümiin), mis kuulub DNA ja RNA koostisse. See on pürimidiini derivaat.
Dovre

**Dovre** võib tähendada järgmist:

* Dovre küla, Dovre valla halduskeskus
* Dovrebanen (Dovre liin), 492 km pikkune raudteeliin
* Dovre piirkond, eri maakondades asuvat Dovre, Folldali ja Oppdali valda ühendav piirkond
* Dovre rahvuspark, rahvuspark Norras Innlandeti maakonnas
* Dovre vald, vald Norras Innlandeti maakonnas
Kárášjohka

**Kárášjohka** (põhjasaami keeles *Kárášjohka*, soome keeles *Kaarasjoki*, norra keeles *Karasjok*) on linn Norra kirdeosas Finnmargi maakonnas, Kárášjohka valla keskus.


Sami Parlament Karasjok 5.JPG|Saami parlamendihoone
Old church of Karasjok.jpg|Norra kirik
Karasjok01.JPG|Peaväljak


## Viited
Náchod

**Náchod ** (saksa keeles *Nachod*) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas, Náchodi ringkonna halduskeskus.

Náchodi vanalinn koos lossikompleksiga on alates 1. novembrist 1990 ajalooline linnakaitseala.

## Viited
Kudowa-Zdrój

**Kudowa-Zdrój** (saksa *Bad Kudowa*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Kłodzko maakonnas. Kudowa-Zdrój kesklinn asub Tšehhi piirist ligi kahe ja poole kilomeetri kaugusel.

Kudowa-Zdrój on kuurortlinn.

Asulat on esmamainitud 1354. aastal. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus. Linnaõigused sai Kudowa-Zdrój 1945. aastal.

## Viited

## Välislingid
* www.kudowazdroj.pl
Tallinna Trio

**Tallinna Trio** oli eesti ansambel (trio), mis tegutses aastatel 1971–1991. Ansambli moodustasid Jüri Gerretz (viiul), Toomas Velmet (tšello) ja Valdur Roots (klaver).

Ansambli repertuaari moodustasid muusikapalad 17. sajandist nüüdisajani.

Peale Eesti esines ansambel ka Soomes, Tšehhoslovakkias, Ungaris ja mujal.

## Vaata ka
*Uus Tallinna Trio

## Viited
Tallinna Kõrgem Linna-Tütarlastekool

**Tallinna Kõrgem Linna-Tütarlastekool** (saksa k. *Die Höhere Stadttöchterschule*, vene k.  *Ревельское гор. высшее женское училище*) oli 1852. aastat Tallinnas tegutsenud,  keskharidust andev tütarlastekool.

Tütarlaste haridusasutuse ajalugu Tallinnas, mil Tallinna Suure Tütarlastekooli (saksa k. *Der Grosse-Stadttöchterschule* zu Reval) (Tallinna kolme tütarlaste elementaarkooli ja linna tütarlastekooli 1821. aastal asutatud ühenduse) kolme viimase klassi baasil moodustati 1852. aastal Tallinnas Pühavaimu tänav 6 majas, Püha Vaimu kiriku kõrval,  Eesti esimene avalik tütarlaste keskkool –  Tallinna Kõrgem Linna-Tütarlastekool. 

Õppekeel tütarlastekoolis oli saksa keel, õppeaeg 1852–1858 kolm aastat (kolm klassi), 1858–1861 neli aastat (neli klassi) ja 1861–1915 seitse aastat (viis klassi). 

Õpetati üldaineid, loodus- ja usuõpetust, ajalugu, geograafiat ning saksa ja prantsuse keelt. Algkooli- ja koduõpetajate ettevalmistamiseks avati 1858. aastal pedagoogikaklass; kutsetunnistuse saamiseks pidi selle lõpetanu sooritama ülikoolis eksamid. 

Lisaks Tallinna Kõrgem Tütarlastekoolile töötas Tallinnas 19. sajandi teisel poolel, ka kolm sama astme, keskharidust andvat erakooli. 

1890. aastal algas Tallinna Tütarlaste Gümnaasiumi  (1873–1917) (vene k. *Ревельская Женская Гимназия*) üleminek venekeelsele õppetööle ja aastatel 1906–1912 reorganiseeriti kõik II järgu linna-tütarlastekoolid, algul tütarlaste progümnaasiumiks ja seejärel tütarlastegümnaasiumiks. 20. sajandi esimesel kümnendil koliti kool Lai tänav 25, endisse ja remonditud Vene sõjaväe kasarmuhoonesse. 

Tallinna kõrgem 1. järgu tütarlastekool reorganiseeriti  1916. aastal Tallinna Tütarlaste Gümnaasiumiks ja 1919. aastal Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasiumiks.

## Viited
Ombrone

**Ombrone** (ladinakeelne nimi *Umbro*) on jõgi Kesk-Itaalias Toscana maakonnas Maremmas. Ombrone on pikkuselt (161 km) ja valgala suuruselt (3494 km²) Toscanas Arno järel teisel kohal.

Jõe läte on Chianti mägede (kõrgeim tipp 893 m) kagunõlval Castelnuovo Berardengas, umbes 420 meetri kõrgusel merepinnast. Jõgi suubub Türreeni merre Bocca d'Ombrones.

Ombrone tähtsamad lisajõed on Arbia, Merse, Orcia ja Trasubbie. Alamjooksul voolab jõgi umbes 12 km ulatuses Maremma looduspargi territooriumil.

Ombrone kallastel asuvad Castelnuovo Berardenga, Rapolano Terme, Asciano, Buonconvento, Murlo, Montalcino, Civitella Paganico, Cinigiano, Campagnatico, Scansano ja Grosseto.

Jõe keskmine vooluhulk on 32 m³/s. 1966. aasta 4. novembril, pärast mitmepäevast sadu, küündis äravool tasemeni 3500 m³/s.

## Välislingid

*Ombrone jõgi saidil turismo.intoscana.it (inglise ja itaalia keeles) Vaadatud 2012-02-26
Tallinna Sõber

**Tallinna Sõber** oli aastatel 1879–1895 Eestimaa rüütelkonna välja antud nädalaleht, mis oli suunatud talurahvale.

Lehe toimetaja oli Wilhelm Friedrich Eichhorn.

Lehte trükkis trükikoda Lindforsi pärijad.

## Viited

## Vaata ka
*Kündja (ajaleht), Ristirahwa Pühhapäwa Leht, Saarlane
Tallinna Saksofonikvartett

**Tallinna Saksofonikvartett** on aastal 1983 Olavi Kasemaa asutatud muusikakollektiiv (kvartett).

Aastast 1985 on kvarteti isikuline koosseis püsinud muutumatuna.

Kvartett on esinenud rahvusvahelistel muusikafestivalidel ja teinud kontserditurneesid.

Kvarteti viljeldav muusika on mitmekesine: mängitakse muu hulgas renessanssmuusikat, džässi. Palju on mängitud Eesti heliloojate loomingut.

## Viited
Revalische Post-Zeitung

**Revalische Post-Zeitung** (kuni 1699 *Revalsche Post-Zeitung*; "Tallinna Posti-Ajaleht") oli Rootsi aja viimastel aastatel 1689–1710 Tallinnas (Revalis) ilmunud saksakeelne ajaleht. Selle asutaja ja ühtlasi ka toimetaja (aastani 1707) oli Carl Philipp Grubb. 

Mõnede ajaloolaste hinnangul võis Revalsche Post-Zeitung olla esimene tänapäeva Eesti alal trükitud ajaleht. Teiste, kaudsemate oletuste põhjal peetakse esimeseks Eestis ilmunud ajaleheks siiski juba aastatel 1675–1678 ilmunud nädalalehte *[[Ordinari Freytags Post-Zeitung]]*, kuid viimase puhul ei ole siiani kindlalt teada, millises tolleaegses Rootsi Läänemereprovintsis seda ajalehte välja anti. 

Reval(i)sche Post-Zeitungit ilmus kokku ligikaudu 2200 numbrit, millest teadaolevalt on vaid 144 tänaseni säilinud. Leht ilmus kuni aastani 1710, mil Põhjasõja käigus langes Tallinn ja kogu ülejäänud Eesti Venemaa tsaaririigi ülemvõimu alla. 

Säilinud numbritest ilmneb, et lehte trükiti kaks korda nädalas ning see ilmus esmaspäeviti ja neljapäeviti. Reval(i)sche Post-Zeitung oli tüüpiline varauusaegne ajaleht, mille sõnumid vahendasid vähemalt kuni Põhjasõja puhkemiseni 1700. aastal eelkõige infot mujal Euroopas toimuva kohta.

17. sajandi ajalehtede uudisteedastus oli reeglina orienteeritud välisuudistele, st sündmustele, mis toimusid võimualusest territooriumist eemal. Kohalike uudiste edastamine oli ajalehtede jaoks üldiselt tabu kuni 17. sajandi lõpuni, mille vastu eksimine tõi kaasa tsensuuri rakendamise. Adekvaatne info lähiümbruses toimuvast oli valitsejatele teada teiste kanalite kaudu ning seda peeti võimuteostajate põhimõtteliseks privileegiks.

Lehe sisu on analüüsinud ajaloolane Kaarel Vanamölder oma 2012. aastal valminud doktoritöös "Kommunikatsiooniväli Rootsi Läänemere-provintsides 17. sajandi lõpul – Reval(i)sche Post-Zeitung varauusaegse informatsioonikandjana". Lisaks traditsioonilisele allikapõhisele lähenemisele kasutas ta samuti võrdlevat meetodit analüüsides kõrvutavalt väljaande sisu ning struktuuri samal ajal mujal ilmunud ajalehtedega, sealhulgas Riia ajalehega *[[Rigische Novellen]]* (1680/1681–1710). Vanamölderi analüüsi tulemusel ilmnes, et vähemalt kuni Põhjasõja alguseni polnud Reval(i)sche Post-Zeitungi näol tegemist iseseisva ajalehe, vaid sisuliselt Rigische Novelleni mõneti lühendatud ümbertrükiga. 

## Vaata ka
* Christoph Brendeken
* Tallinna gümnaasiumi trükikoda 
* Ordinari Freytags Post-Zeitung

## Viited

## Kirjandus
* Vanamölder, K. (2012). Kommunikatsiooniväli Rootsi Läänemere-provintsides 17. sajandi lõpul – Reval(i)sche Post-Zeitung varauusaegse informatsioonikandjana Tartu Ülikool, doktoritöö, juhendaja Enn Küng.
* Friedrich Puksoo (1934) *Die Buchdrucker Brendeken in Estland*, Gutenberg-Jahrbuch, lk. 9.
Revaler Liedertafel

"**Revaler Liedertafel**" oli aastal 1854 Tallinnas asutatud lauluselts.

Lauluseltsi asutamise ajal koosnes see topeltkvartetist. Seltsi kõrge muusikaline tase saavutati Konstantin Türnpu juhendamise ajal. Esimene Türnpu juhendatud kontsert oli aastal 1895. Aastast 1927 (Türnpu surma-aasta) dirigeeris koori Johannes Gohse.

## Viited
Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasium

**Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasium** oli Tallinnas aadressil Narva maantee 1 asunud kool.

Linna-tütarlastekoole, saksakeelseid avalikke teise astme õppeasutusi asutati kohaliku magistraadi või linna koolikolleegiumi poolt tütarlastele parema hariduse andmiseks. 19. sajandi algusaastatel reorganiseeriti Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Kuressaares varem tegutsenud tütarlastekoolid linna-tütarlastekoolideks. 

1852 aastal asutati Tallinnas, Tallinna Suure Tütarlastekooli kolme viimase klassi baasil moodustati Tallinnas Pühavaimu tänaval Eesti esimene avalik tütarlaste keskkool Tallinna Kõrgem Linna-Tütarlastekool, kus õppekeel oli saksa keel. 

1916. aastal organiseeriti Tallinna kõrgem 1. järgu tütarlastekool ümber Tallinna Tütarlaste Gümnaasiumiks ja 1919. aastast kandis see nimetust **Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasium**. Kuna Tallinna Linna I Tütarlaste Keskkool ei suutnud enam kõiki soovijaid mahutada, asutati 1919. aastal Tallinna Linna II Tütarlaste Keskkool. Enamik õpilasi ja suurem osa õpetajaid võeti I Tütarlaste Keskkoolist (õpetajad olid ühised), koolidel oli ka ühine juhataja Anna Tõrvand-Tellmann. II Tütarlaste Keskkool töötas õhtupoolikul I Tütarlaste Keskkooli ruumides, Narva maantee 1

Pärast 1937. aasta haridusreformi nimetati kool Tallinna III Gümnaasiumiks, gümnaasiumi direktor oli aastatel 1928–1940 Ants Roos.

1940. aastal kandis õppeasutus nimetust Tallinna III Gümnaasium, III Reaalkool, seejärel Tallinna III keskkool. Tallinna III Keskkooli direktori kohusetäitja oli aastatel 1940–1941 Alice Haberman.
## Direktorid
*–1925, Anna Tõrvand-Tellmann, direktor
*1928–1940 Ants Roos, direktor
*1940–1941, Alice Haberman, direktori kohusetäitja
## Vaata ka
*Tallinna Linna II Tütarlaste Gümnaasium (praegune Tallinna Kristiine Gümnaasium)

## Viited
Eduard Aindt

**Eduard-Voldemar Aindt** VR I/3 (perekonnanimi ka **Aint** või **Ant**; 10. juuli 1883 Tartu – 7. detsember 1941 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Aindt teenis alates 1918. aastast suurtükiväelasena Eesti sõjaväes, olles 1919. aastal 1. kindluse raskesuurtükiväe divisjoni ülem. Ta arvati 1929. aastal reservi. 

Ta teenis hiljem politseis ja võttis osa vabadussõjalaste liikumisest.

Aindt vahistati NKVD poolt 14. juunil 1941. Ta suri vangilaagris Sverdlovski oblastis.

## Tunnustus
*1920, 13. oktoober – Vabadusristi I liigi 3. järk

## Viited

## Välislingid
*Eduard Aindt andmekogus Eesti ohvitserid 1918-1940
Valga Muusikakool

**Valga Muusikakool** on muusikakool Valgas aadressil Kesk tänav 22.

## Ajalugu ja tänapäev
Kool alustas tööd 1922. aastal seitsme õpetaja ja 85 õpilasega ja tegutses Säde seltsimajas. Esimesed erialad, mida koolis õpetati, olid klaver, viiul ja laulmine. Teoreetilisi aineid käis Tartust õpetamas Juhan Simm, hiljem ka Eduard Oja.

1940. aastal muudeti Valga Muusikakool riiklikuks kooliks ja nimetati *Valga Muusikaalgkooliks*. Kool asus Vabaduse tänaval. Juhatajaks määrati Valga linnakiriku organist Osvald Mälk. 1945. aastast jätkas muusikakool Valga Keskkooli hoones ja seda nimetati *Valga Muusika Üldhariduslikud Kursused*. Juhatajana asus tööle Albert Puusta.

ENSV Kunstide Valitsuse 27. augusti 1949. aasta käskkirjaga asutati vabariikliku lastemuusikakoolide võrgu laiendamise käigus teiste seas ka **Valga Muusikakool**, mis tähendas sisuliselt, et muusikakursused nimetati lihtsalt ümber ja direktoriks määrati Albert Puusta.

1970. aastal asus koolijuhi kohale klaveriõpetaja Aime Lõhmus, kes pühendas oma energia jäägitult koolile ja juhtis muusikakooli kuni 2003. aasta sügiseni.

1992. aastast muutus Valga Muusikakool munitsipaalkooliks.

Alates 1995. aastast korraldatakse Valga Muusikakoolis klaveriansamblite festivali, mis on kasvanud populaarseks rahvusvaheliseks suurürituseks. Igal kevadel tähistatakse Valga-Valka muusikakooli ühiskontserdiga J. Cimze sünniaastapäeva.

Tänapäeval tegutsevad kooli juures nt bigbänd, vibrafoniansambel, tüdrukute Väike Viisikoor.

## Hoone
Valga Muusikakool tegutseb varasema Valga linnakooli majas, mille projekteerinud Christoph Haberland on ka Valga Jaani kiriku arhitekt. Kahekorruseline klassitsistlik kivihoone rajati 18. sajandi lõpus, varem paiknes samas puust koolimaja. Hoonet on korduvalt ümber ehitatud.

## Direktorid

* 1922-1923 Valter Peerna
* 1923-1924 Mihkel Pehka
* 1924-1929 Oskar Eomois
* 1929-1930 Robert Peenemaa 
* 1930-1932 Elise Kangur
* 1932-1935 Helmi Valdmaa
* 1935-1940 Robert Peenemaa 
* 1940-1941 Osvald Mälk
* 1945-1970 Albert Puusta
* 1970-2003 Aime Lõhmus
* 2004-2014 Ants Loos
* alates 2014 Tiia Parmo

## Viited

## Välislingid
*Valga Muusikakooli koduleht
Valga Muuseum

**Valga Muuseum** on 1955. aastal asutatud muuseum, mis 2015. aastast tegutseb Valga linna munitsipaalasutusena. Varem haldas seda Eesti Kultuuriministeerium. Valga Muuseumi hoone asub Valgas aadressil Vabaduse tänav 8.

Valga Muuseum asub Valga kesklinnas 1911. aastal ehitatud hilisjuugendi stiilis "Säde" seltsi majas, mille projekteeris üks esimesi eesti soost arhitekte Georg Hellat. Aastatel 1911–1948 tegutses majas ka teater.

Muuseum asutati 1955. aastal rajoonidevahelise koduloo.

Muuseum kogub, uurib, säilitab ja tutvustab Valga linna ja Valga maakonna inimeste ning nende elukeskkonnaga seotud ajaloolis-kultuurilise väärtusega materjale.

Püsinäitus muuseumi teisel korrusel kajastab Valgamaa ja Valga linna ajalugu muinasajast 20. sajandini.

Loodussaalis saab näha Eesti loomi ja linde, hundiurgu, Helme koobast jms. Muinasaega kujutavas saalis saab tutvuda muinasaegse linnusega ja paljude Valgamaalt leitud muististega. Ajalooekspositsioon annab lühiülevaate linna ja maakonna ajaloost. Lähemalt tutvustatakse õigeusu kiriku ajalugu, olümpiavõitja Alfred Neulandi saavutusi, Paju lahingu ja Stalini-aegsete repressioonidega seotut ning Valga raudteesõlme arengut. Osa püsinäitusest käsitleb igapäevaelu Nõukogude okupatsiooni ajal.

## Viited

## Välislingid
*Muuseumi koduleht
Enn Liba

**Enn Liba** (sündinud 18. juunil 1946 Võrus) on eesti koolijuht, endine Kambja Ignatsi Jaagu Põhikooli direktor. 

1963. aastal lõpetas ta Tartu 5. Keskkooli, 1968. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna füüsikaõpetaja kutsega ja 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia eriala. 

Alates 1968. aastast töötas Enn Liba Nõo Keskkooli füüsika-, astronoomia- ja elektrotehnika õpetajana. Aastatel 1982–1989 oli ta Nõo Keskkooli direktor. 

Aastatel 1994–2016 oli ta Kambja Ignatsi Jaagu Põhikooli direktor. Kambja põhikooli direktorima algatas ta koolis arvuti- ja usuõpetuse tunnid, hiljem ka religiooniõpetuse . 

Enn Liba kuulub mitmesse haridusalaseltsi ja ühendusse ning on avaldanud publitsistikat. Enn Liba on B. G. Forseliuse Seltsi liige. 2012. aastal valiti ta neljaks aastaks EELK Kambja koguduse nõukokku. 

Liba oli 2013. aastani Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (varasema Eestimaa Rahvaliidu) Tartumaa ühenduse liige. 

Tegevuse eest koolidirektorina ja kohaliku elu edendajana on talle antud Tartumaa teenetemärk (2013) ja Valgetähe IV klassi teenetemärk (2005) . 

"Enn Liba on andnud märkimisväärse panuse Tartumaa koolielu ning väärikate haridustraditsioonide edendamisse," kirjutati tema tutvustuses Tartumaa teenetemärgi andmise puhul. 

Tema abikaasa on pikaaegne Tartumaa perearst Aino Liba.

## Tunnustus
* 2005 – Valgetähe IV klassi teenetemärk 
* 2013 – Tartumaa Kuldne Tammeoks 

## Teoseid
* (koostaja) "Nimekaid kambjalasi. III, Kambja alevik 75. Kambja vald 10: ajalookonverents, 23. juuni 2001, ettekannete kogumik" Kambja: E. Liba, 2002
* Enn Liba, Valdo Väinaste "Füüsikaolümpiaadid Eestis" Tallinn: Valgus, 1991
* "Kool annab külaelule näo" Postimees, 19. oktoober 1998
* "Andekus – nähtav ja peidetud" Õpetajate Leht, 23. veebruar 2012

## Viited

## Välislingid
* "Maakool pole ainult maa sool" Postimees, 19. oktoober 1998 (Tartu Postimehe juhtkiri, kus on kommenteeritud Enn Liba artiklit)
Tallinna linnakool

**Tallinna linnakool** oli aastal 1873 asutatud vene õppekeelega algkool (aastast 1912 kõrgem algkool). Kooli tegevus kestis 1920. aastani, mil kehtestati Eesti vabariigi avalikkude algkoolide seadus.

1872. aasta  31. mail Venemaa keisri Aleksander II kinnitas Venemaa Riiginõukogu otsuse kreiskoolide reorganiseerimisest linnakoolideks. Linnakoolideks muudeti ka Tallinna ja Tartu vene õppekeelega elementaarkoolid.

1872. aastal kinnitatud Venemaa keisririigi linnakoolide määruse kohaselt tuli saksakeelsed kreiskoolid alates 1874. aastast reorganiseerida linnakoolideks. Uut tüüpi linnakoolid olid 6-aastase kursusega venekeelsed riiklikud poeglaste kõrgema astme algharidusasutused. Linnakooli eesmärgiks oli anda täielikku algharidust kõikidest seisustest lastele vanuses 7–14 eluaastat..  

1873. aasta 23. jaanuari Riiginõukogu otsusega muudeti kaks vene õppekeelega elementaarkooli Tallinnas 3-klassiliseks linnakooliks  (vene keeles *Ревельское 3-классное городское училище*), mille asukohaks sai Pikk tänav 69.
## Vaata ka
*Haridus Tallinnas, Linnakool (1873–1913)
*Tallinna Tõnismäe Reaalkool
## Viited
Välis-Eesti Ühing

**Välis-Eesti Ühing** (lühend: VEÜ) on aastatel 1928–1940 ja uuesti aastast 1995 tegutsev ühendus, mille liikmed võivad olla Eestis elavad eestlased või väliseestlased.

Aastal 1933 sai VEÜst kõikide väliseestlaste organisatsioonide keskorganisatsioon.

Ühing andis välja ajakirja Välis-Eesti. 

## Viited

## Välislingid
* Maksim, T. & Tamman, T. Mõni sõna Välis-Eesti Ühingust ja väliseestlaste keelelistest elamustest. Kesknädal, 03.01.2010 (vaadatud 26.02.2013)
* http://www.valiseesti.org
Fenno-Ugria Asutus

**Fenno-Ugria Asutus** (lühend **FU**, ka **Fenno-Ugria**) on katusorganisatsioon, mis ühendab Eesti organisatsioone ja teisi ühendusi, kes on huvitatud koostööst soome-ugri ja samojeedi rahvastega. Peamiselt tegeletakse soome-ugri hõimuliikumise edendamise või fennougristikaga. Asutus tegutses aastatel 1927–1940 (tollal Fenno-Ugria Asutis) ja tegutseb taas alates 1991. aastast. 

Põhikirja järgi on Fenno-Ugria Asutuse eesmärgid:
* arendada sidemeid Eesti ja teiste soome-ugri ja samojeedi (uurali) maade ning rahvaste vahel;
* toetada uurali rahvaste kultuuri, hariduse ja teaduse edendamist, aidata kaasa fennougristika arengule Eestis;
* toetada uurali rahvaste taassündi;
* arendada uurali rahvaste omavahelisi kultuurisidemeid ja korraldada infovahetust;
* tutvustada ja propageerida hõimurahvaste kultuure ning nende loodushoidlikku ellusuhtumist;
* edendada suhteid eestlastega väljaspool Eestit;
* kaasa aidata muuseumides, arhiivides ja mujal säilitatava kultuuripärandi asjaomaste rahvaste kultuurikäibesse ennistamisel.

## Tegevus
Fenno-Ugria Asutus korraldab alates 1931. aasta oktoobrist hõimupäevi. 2021. aastast on toimunud ka hõimuklubi, kus teadlased ja ühiskonnategelased tutvustavad enda uurimusi hõimurahvaist. Alates 2015. aastast on Fenno-Ugria Asutus korraldanud soome-ugri rahvaste seast pärit muusikute kontserte festivali Tallinn Music Week raames.

1998. aastal algatas Fenno-Ugria Asutus hõimurahvaste programmi, et säilitada ning arendada uurali rahvaste keeli ja kultuure. Haridus- ja Teadusministeeriumi toel on korraldatud soome-ugri rahvaid tutvustavaid üritusi ning antud välja uurali põlisrahvaste keeltes raamatuid ja heliplaate. Kohaliku tasandi algatuste eest antakse välja ka kirjandusauhinda, rahvusteaduse auhinda ja Ilmapuu auhinda.

Fenno-Ugria Asutus annab alates 2012. aastast välja aastaraamatut "Soome-ugri sõlmed", mis kajastab möödunud kalendriaasta tegevusi soome-ugri hõimuliikumise vallas.

2007. aastast on Fenno-Ugria Asutus enda fondist välja andnud Veelinnurahva rahastu stipendiumi, millega tunnustatakse tegevust soome-ugri rahvaste hüvanguks.

## Logod
MTÜ Fenno-Ugria Asutuse logol on kujutatud Karjala Äänisjärve kaljujoonistelt leitud veelinnukujutist, mille disainisid logo tarbeks sisekujundajad Urmo ja Tüüne-Kristin Vaikla. 

Hõimupäevade logo on valmistanud kunstnik Loit Jõekalda, kes on kasutanud Ida-Karjala kaljujoonistelt leitud suusatajate motiivi.

## Juhatus
Aastatel 2008–2023 oli Fenno-Ugria Asutuse direktor Viia-Kadi Raudalainen. 2023. aastal sai Fenno-Ugria direktoriks Barbi Pilvre. Fenno-Ugria Asutuse nõunik on alates 2008. aastast Jaak Prozes, kes pidas sama ametit ka aastatel 1998–2001. Jaak Prozes oli ka aastatel 1993–1998 Fenno-Ugria Asutuse direktor. Asutuse juhatuse esimees on alates 2015. aastast Madis Arukask. 2022. aastast on juhatuse aseesimees Sven-Erik Soosaar. Juhatuse koosseisu kuuluvad ka Elena Kirt, Anti Lillak, Aivar Ruukel ja Tõnu Seilenthal.

## Viited

## Välislingid
* Fenno-Ugria Asutuse koduleht
* 30 aastat Fenno-Ugria taasasutamisest
James Cagney

**James Francis Cagney** (ingl **James Francis Cagney Jr.**; 17. juuli 1899 New York – 30. märts 1986 New York) oli ameerika näitleja. 

Ta alustas karjääri teatrilaval, kuid erilise mõjukuse vaasutas hiljem filminäitlejana. Tunnustust ja auhindu on James Cagney pälvinud mitmesuguste rollide eest, kuid tänapäeval mäletatakse eeskätt tema karmikoelisi tegelaskujusid kriminaalžanrist. 1999. aastal paigutas Ameerika Filmiinstituut ta Ameerika 50 tähtsama ekraanilegendi koondtabelis kaheksandale kohale.

Lavakarjääri esimeses lavatükis tantsis ta naiseks riietatuna 1919. aastal revüüs "Every Sailor". Mitu aastat astus Cagney üles tantsijana ja koomikuna vodevillides, kuni sai 1925. aastal esimese näitlejarolli. Sellele järgnes rolle, mis äratasid tähelepanu ja tõid talle 1929. aastal peaosa lavastuses "Penny Arcade". Kriitikud ülistasid teatrilavastust ja Warner Bros. võttis ta 500-dollarilise nädalapalga eest kolmeks nädalaks tööle, et ta kordaks sama osatäitmist filmiversioonis. Sellele järgnes peagi seitsmeaastane leping.

Cagney seitsmes film "Rahvavaenlane" ("Public Enemy") kujunes oma aja üheks mõjukamaks gangsteridraamaks. Selle filmiga kerkis Cagney nii Warneri stuudio kui ka kogu Hollywoodi suuremate staaride hulka. 1938. aastal sai ta esimest korda parima meespeaosatäitja Oscari nominendiks filmiga "Räpased inglid" ("Angels with Dirty Faces") ning võitis selle auhinna 1942. aasta filmiga "Yankee Doodle Dandy". Kolmas nominatsioon tuli talle 1955. aastal rolli eest filmis "Armasta või jäta mind" ("Love Me or Leave Me"). 1961. aastal loobus Cagney paarikümneks aastaks näitlemisest ja veetis aega oma talukohas, kuid võttis siis vastu pakkumise mängida kaasa filmis "Ragtime" (1981).

## Välislingid

*
Kohtuhaamer

**Kohtuhaamer** on kohtutes, riigiasutustes või ka mujal (nt oksjonitel) kasutatav tseremoniaalne haamer.

Tavaliselt lüüakse puidust kohtuhaamrit spetsiaalse puidust aluse vastu, et kõla oleks tugevam. Seda kasutatakse, et märkida olulise otsuse vastuvõtmist, muudel tähelepanu nõudvatel silmapilkudel või auditooriumi korrale kutsumiseks.

Haamrilöök sümboliseerib ajas muidu tajumatut lõpliku otsuse kehtima hakkamise täpset aega.

Eestis kasutab kohtuhaamrit Riigikogu esimees.

## Ajalugu

Keskaegselt Inglismaalt on teateid, et mõningaid kokkuleppeid sõlmiti maakohtutes "haamrilöökide" saatel.

## Viited
Muusikaleht

**Muusikaleht** oli aastatel 1924–1940 Tallinnas ilmunud muusikateemaline kuukiri.

Ajakirja andis välja Eesti Lauljate Liit. Ajakirja tegevtoimetaja aastatel 1932–1940 oli Eduard Visnapuu.

Šarže muusikainimestest joonistas Roman Koolmar.

Ajakirja trükiarv oli 2500–3000. 

Ajakirja eelkäijad olid Sireen (ilmus aastal 1922) ja Helikund (ilmus 1923).

Muusikalehe lisaväljaandena kavatseti aastast 1934 avaldada muusikateaduslike artiklite kogumikku Eesti Muusika Almanak I. Sellest ilmus vaid üks number (aastal 1934).

## Viited
Sireen (ajakiri)

**Sireen** oli muusikateemaline kuukiri, mis ilmus 1923. aastal. Ajakirja ilmus neli numbrit.

Ajakirja eelkäija oli Helikund (ilmus 1922) ja ajakirja sisulist osa jätkas Muusikaleht (ilmus 1924–1940). 

## Viited
Seto leelopäev

**Seto leelopäev** on aastast 1977 toimuv seto kultuuri tutvustav ja edendav rahvusvaheline folkloorifestival.

Leelopäevi viivad läbi Värska kultuurimaja, Värska talumuuseum ja kohalik omavalitsus.

Aastal 2009 kandis UNESCO seto leelo vaimse kultuuripärandi nimistusse.

## Viited
Värska talumuuseum

**Värska talumuuseum** (varem *Seto talumuuseum*) on setu talurahvakultuuri tutvustav muuseum Värskas. See avati aastal 1998. Alates 2019. aastast on muuseum Setomaa Muuseumide koosseisus.

Muuseumis eksponeeritakse muu hulgas 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi taluarhitektuuri, vanu tööriistu, käsitööd.

Muuseum korraldab mitmeid setude kultuuri tutvustavaid üritusi, näiteks setu pitsipäevad, folklooriõhtud, setu toitude valmistamine.

## Vaata ka

* Setomaa Muuseumid
* Obinitsa muuseum
* Saatse muuseum
* Reegi maja
* Paloveere talu
* Luikjärve talu
* Seto Tsäimaja

## Viited

## Välislingid
*Värska talumuuseum Setomaa Muuseumide kodulehel
Helikund

**Helikund** oli muusikateemaline ajakiri, mis ilmus 1922. aastal. Ajakirja ilmus kaheksa numbrit.

Ajakirja sisulist osa jätkasid 1923. aastal ilmunud Sireen ja aastatel 1924–1940 ilmunud Muusikaleht. 

## Viited
Eesti Muusika Almanak I

**Eesti Muusika Almanak I** oli Muusikalehe lisaväljaandena ilmunud muusikateaduslike artiklite kogumik, mis ilmus vaid ühe korra – aastal 1934. 

## Viited
Viljandi vanamuusika festival

**Viljandi vanamuusika festival** (harvem nimetatud *Viljandi vanamuusika päevad*) on aastast 1982 toimuv vanamuusika festival Viljandis. 

Festival on Eesti omataolistest vanim. Seda peetakse igal suvel juuli keskel. Aastatel 1989–2021 oli ja uuesti 2023. aastast on selle kunstiline juht Neeme Punder.

Festivalil on esinenud Paolo Pandolfo, John Holloway, Loecki Stardust Quartet, Lars Ulrik Mortensen, Paul Hillier, Andrew Lawrence-King, Jane Gingell, Trio Mediaeval, Paul Leenhouts, Tõnu Kaljuste, Conrad Steinmann ja tema ansambel Diferencias, Jevgeni Sviridov, Heiki Mätlik, klavessiiniduo Imbi Tarum – Julia Ageyeva Hess, Choir of Royal Holloway, Eesti Filharmoonia Kammerkoor, Hortus Musicus, Viljandi Linnakapell, segakoor Latvija, Jouissance, Pierce Adams.

Festivali põhieesmärk on sajanditevanuse muusika tutvustamine, kaasates seejuures eriti noorsugu. Poolesaja noore vanamuusiku osalusel on etendatud liturgilist draamat ("Taanieli mäng"), oopereid (Monteverdi "Orpheus", Mozarti "Bastien ja Bastienne”), muusikalisi lavamänge ("Lillede mask", kreeka mütoloogial põhinev "Zeus ja Europe", Purcelli "Haldjakuninganna"). Lavastused valmivad festivali laste ja noorte vanamuusikaansamblite seminarlaagris. 

Festivali kontserdid toimuvad Viljandi kirikutes ja muudes paikades üle linna.

## Vaata ka
*Viljandi pärimusmuusika festival

## Viited

## Välislingid
*Viljandi vanamuusika festival Eesti Muusikafestivalide veebisaidil (vaadatud 3.02.2014)
Sport Bülletään

**Sport Bülletään** oli aastatel 1980–2000 USA-s New Jersey osariigis Barnegatis ilmunud spordiajakiri, mis käsitles väliseestlaste sporti.

Ajakiri ilmus kaks korda aastas ja kokku ilmus seda 41 numbrit.

Ajakirja koostaja, toimetaja ja väljaandja oli kogu ilmumisperioodi vältel Herbert Lääne.

## Viited
Rjazanovskoje

**Rjazanovskoje** (vene *Рязановское*) on asundus, mis kuulub alates 1. juulist 2012 Moskva linna Novomoskovski ringkonna koosseisu.

Varem oli tegemist külaasundusega Moskva oblasti Podolski rajoonis.

Asunduse pindala on 41,41 km². 2011. aasta seisuga elas asunduse territooriumil 16 608 inimest. Selle keskus on Znamja Oktjabrja asula. Asunduse koosseisu kuulub kokku 19 asustatud punkti.
Štšerbinka

**Štšerbinka** (vene *Щербинка*) on asundus, mis kuulub alates 1. juulist 2012 Moskva linna Novomoskovski ringkonna koosseisu.

Enne liitmist Moskvaga kuulus Štšerbinka linnana (linnaõigused 1975. aastast) Moskva oblastisse. Asundus paikneb Varssavi maantee ääres, seda läbib Moskva–Kurski raudtee. Štšerbinka pindala on 7,53 km², selle territooriumil elab 2012. aasta seisuga 32 331 inimest.
Lilia Sink

**Lilia Sink** (aastani 1963 **Lilia Samoilova**; sündinud 6. juunil 1941 Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Ust-Luga vallas Konnu külas) on eesti maalikunstnik.

Ta sündis aastal 1941 Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Ust-Luga vallas Konnu külas. Aastast 1947 elab ta Eestis. Ta lõpetas aastal 1957 Hargla kooli ja aastal 1961 Tartu Kunstikooli. Aastal 1967 lõpetas ta maalikunstnikuna ERKI.

Ta oli aastatel 1967–1970 Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi kunstiõpetaja, aastatel 1970–1972 oli ta ERKI ettevalmistuskursuste õpetaja, aastatel 1978–1988 oli ta Ajaloo Instituudi kunstiajaloo sektori vanemlaborant. Aastatel 1972–1978 ja aastast 1988 on ta vabakunstnik.

Ta on loonud maastikumaale ja portreid.

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1963–1975 abielus helilooja Kuldar Singiga, nende tütar Maarja Kruusmaa on arvuti- ja robootikateadlane ning aastast 2016 akadeemik.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Eesti Olümpiaakadeemia

**Eesti Olümpiaakadeemia** (lühend: EOA) on aastast 1989 tegutsev organisatsioon, kes on 2009. aastast Eesti Olümpiakomitee (EOK) iseseisev liige.

Oma tegevuses keskendub EOA olümpialiikumise edendamisele Eestis. Suurt rõhku pannakse laste ja noorte olümpiaga seotud teadmiste suurendamisele.

Aastast 1991 on EOA Rahvusvahelise Olümpiaakadeemia (ROA) liige. 

EOA president on aastast 2005 Neinar Seli, peasekretär oli 2001–2022 Kalle Voolaid.

## Viited

## Välislingid
*EOA koduleht (vaadatud 26.02.2013)
Eesti Orelisõprade Ühing

**Eesti Orelisõprade Ühing** (lühend **EOÜ**) on aastal 1999 asutatud ühing, kuhu kuulub organiste, orelimeistreid ja orelimuusikast huvitatuid.

Põhikirja järgi on EOÜ eesmärgid järgmised:
* "oreli ja orelimuusika arendamine ja väärtustamine";
* "rahvusvahelise koostöö ja sidemete arendamine samalaadsete organisatsioonidega";
* "Eesti orelite säilimisele kaasaaitamine".

## Viited
Saint-Geniès-de-Varensal

**Saint-Geniès-de-Varensal** on asula ja vald Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas Hérault' departemangus. 

Vallas asuvad järgmised külad:
*Albes (mis oli aastani 1827 Saint-Gervais-Terre'i valla osa)
*Plaisance
*les Combals
*Olquette (tänapäeval varemeis)
*Peyremale
*Sals

## Viited

## Välislingid

* Info valla kohta (prantsuse keeles)
Villeneuve-lès-Béziers

**Villeneuve-lès-Béziers** [*vill'növ le bez'jee*] on asula ja vald Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas Hérault' departemangus. 

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht (prantsuse keeles)
* Turismiinfo valla kohta (prantsuse keeles)
Tallinna rahvusvaheline orelifestival

**Tallinna rahvusvaheline orelifestival** on alates 1987. aastast igal aastal toimuv festival.

1997. aastast korraldab festivali Eesti Kontsert. Festivali kunstiline juht on Andres Uibo.

Festivalil on esinenud nii Eesti kui ka välismaa orelisolistid ja -ansamblid, nende seas näiteks Wiener Akademie, Freiburg Barockorchester Consort, Leipziger Vocalensemble.

## Viited

## Välislingid
*Festivali tutvustus Eesti Muusikafestivalide kodulehel (vaadatud 26.02.2013)
Eesti Hümnoloogia Selts

**Eesti Hümnoloogia Selts** (lühend: EHS) on aastal 2001 asutatud selts. Kustutatud (16.10.2013).

EHS kutsuti ellu, et ühendada inimesi, kes huvituvad kirikulaulu praktikast, teooriast ja ajaloost. 

EHS on Rahvusvahelise Hümnoloogia Ühingu (IAH) kollektiivliige.

## Viited

## Välislingid
*Artikkel "Asutamisel on Eesti Hümnoloogia Selts" Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kodulehel (vaadatud 26.02.2013)
Rahvusringhääling

**Rahvusringhääling** on riigi rahastatud ringhääling. Rahvusringhääling võib olla riiklik või – nagu on kombeks demokraatlikes riikides – avalik-õiguslik. Avalik-õiguslikud rahvusringhäälingud on näiteks BBC Suurbritannias ja Eesti Rahvusringhääling Eestis.

## Välislingid
* Euroopa Komisjon andis vaidluses erameediaga õiguse Soome rahvusringhäälingule ERR, 20. jaanuar 2025
EELK Kirikumuusika Liit

**EELK Kirikumuusika Liit** on aastal 1993 loodud ühendus; ühtlasi 1931. aastal asutatud *Kirikumuusika Sekretariaadi* järglane.

Liidu eesmärk on põhikirja järgi "aidata vaimuliku muusika viljelemise ja arendamisega kaasa Jumala Sõna levitamisele ja usu süvendamisele".

Aastast 1995 on liit Evangeelse Kirikumuusika Lääne-Euroopa Konverentsi (EKEK) liige.

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht (vaadatud 26.02.2013)
Carlencas-et-Levas

**Carlencas-et-Levas** on asula ja vald Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas Hérault' departemangus. Vald on nime saanud vanast eel gallia sõnast *kar*, mis tähendab kivi. Sellest arenes sõna *Carnenc*, millest omakorda hiljem sai *Carlencas*.

Vald asub 380–458 meetri kõrgusel merepinnast.

Valla keskus ehk vallamaja (prantsuse keeles *La Mairie*) asub Carlencasi külas.

Vallas asuvad järgmised külad:
*La Frégère
*Levas
*Le Mas
*Monredon

Carlencasi asula rajati juba läänegootide ajal. See asub vulkaanilise päritoluga basaltplatool.

Vallas asuvad Saint-Martini kirik (11. sajand), Saint-Pierre'i kirik (12. sajand) ja läänegootide hauad. Lisaks on Carlencasi asulas 57 kivist purskkaevu, mis toituvad looduslikest allikatest.


Chapelle Saint-Pierre de levas, Carlencas-et-Levas Hérault France.jpg|Saint-Pierre'i kirik
L'arbre de la Chapelle Saint-Pierre de levas, Carlencas-et-Levas Hérault France.jpg|Kõverad puud kiriku kõrval


## Viited

## Välislingid

* Ametlik info valla kohta (prantsuse keeles)
* Info valla kohta (prantsuse keeles)
Eesti Laululapsed

"**Eesti Laululapsed**" oli aastatel 1919–1925 tegutsenud üle-eestiline laulukollektiiv, mis koosnes mitmest koorist: laste segakoor, tütarlastekoor ja poistekoor.

Kollektiivi asutaja ja ühtlasi ka dirigent oli Karl Leinus.

## Viited
Pézènes-les-Mines

**Pézènes-les-Mines** on asula ja vald Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas Hérault' departemangus. 

Pézènes-les-Minesi vald asub 10 kilomeetri kaugusel kantoni keskusest Bédarieux'st. 

Lisaks valla samanimelisele keskusele asuvad vallas järgmised külad:
*Le Mas-Bousquet 
*Taussac
*Les Vignals
*La Braunhe
*Les Montades

## Viited

## Välislingid

* Ametlik info valla kohta (prantsuse keeles)
* Valla koduleht (prantsuse keeles)
Rein Tubin

**Rein Tubin** (2. detsember 1932 Tartu – 22. oktoober 1988 Solna, Rootsi) oli inseneriharidusega eesti koori- ja orkestrijuht ning trombonist.

Ta õppis lapsepõlves eraviisiliselt viiulit (Hugo Schützi juures) ja klaverit (Olav Rootsi juures) ning hiljem trombooni. 

1944. aastal põgenes ta koos isa, kasuema ja poolvennaga Rootsi. 1949. aastal asutas ta Stockholmis svingorkestri Blue Devils, kus ise mängis kontrabassi; orkester tundis huvi ka *[[bebop]]*'i ja diksiländi vastu. Hariduselt oli ta insener.

Aastatel 1976–1988 juhatas ta Stockholmi Eesti Meeskoori (1976–1982 koos isa Eduard Tubina, 1982–1988 koos Lembit Leetmaaga). Samuti juhatas ta väliseesti laulupidudel ja vabariigi aastapäevaaktustel ühendkoore.

## Isiklikku
Tema isa Eduard Tubin oli helilooja, ema Linda Tubin oli näitleja ja laulja, poolvend Eino Tubin on vabakutseline ajakirjanik.

## Kirjandus
*Eesti muusika biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2008.
*Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011.
Algeciras

**Algeciras** on sadamalinn Hispaania lõunaosas Andaluusias Cádizi provintsis. Linn asub Gibraltari lahe ääres Tarifast 20 km kaugusel loodes.

Elanike arv on 2024. aasta seisuga 124 978.

Linna nimi tuleneb araabiakeelse fraasi *al-Jazīrah al-Khaḍrāʾ* (الجزيرة الخضراء, 'Roheline saar') esimesest poolest. Seda nime kandis praeguse linna ranniku lähedal asunud saar, mis on tänapäeval maismaaga kokku liidetud ja kus asub Algecirase tööstuspiirkond.

Praeguse linna alale tekkis asustus juba eelajaloolisel ajal. Tänu strateegilisele asukohale paiknes seal oluline foiniiklaste ning hiljem roomlaste sadam. Pärast seda, kui linna olid hävitanud goodid ja nende vandaalidest liitlased, rajasid sinna uuesti asustuse 710. aastatel maurid.

1344. aastal vallutas Algecirase sadama Kastiilia kuningas Alfonso XI, kuid linna vallutasid ja hävitasid uuesti maurid 1368. aastal.

Linna asutasid uuesti 1704. aastal Gibraltarilt pärit põgenikud. 1760. aastal ehitati linn üles Hispaania kuninga Carlos III plaani järgi. 1906. aastal peeti linnas Algecirase konverents, kus püüti leida lahendust esimesele Maroko kriisile.

Linnas valitseb pehmete ja vihmaste talvede ning soojade ja kuivade suvedega vahemereline kliima. Keskmine õhutemperatuur on juulis 24 °C ja jaanuaris 14 °C. Tänu mere lähedusele on temperatuuride kõikumine ja äärmuslikud temperatuurid harvad. Aastane keskmine sademete hulk on 835 mm. Kõige enam sajab novembris (150 mm). Juulis ja augustis ei saja peaaegu üldse.

Algecirases asub oluline kaubasadam. Linnas on naftarafineerimistehas. Teised olulisemad tegevusalad on kalandus ja põllumajandus. Kasvatatakse teravilja ja tubakat ning peetakse sigu ja veiseid. Kasvamas on linna tähtsus turimisilinnana.

## Galerii

Algeciras Plaza Alta.jpg|Neitsi Maarja kirik Algecirase keskväljakul Plaza Altal
Faro de Punta Carnero, en la bahía de Algeciras.jpg|Punta Carnero tuletorn
Plazoleta san isidro.JPG|Plaza San Isidro


## Viited

## Välislingid
* http://www.algeciras.es/es/index.html
Folkestone

**Folkestone** on sadamalinn Inglismaal Kenti krahvkonnas. Asub La Manche'i ääres.

Folkestone asub 115 km kaugusel Londonist.

## Viited
Elva Lasteaed Õnneseen

**Elva lasteaed Õnneseen** on Tartu maakonnas Elva linnas tegutsev lasteaed.

Lasteaia töö toimub kahes kohas: Õnneseene Elva majas (Kaja tänav 4) ja Peedu majas (Lõuna 5/7). 

Lasteaias töötab 11 rühma.

## Välislingid
* Elva lasteaia Õnneseen koduleht
Elva Lasteaed Murumuna

**Elva lasteaed Murumuna** on Tartu maakonnas Elva linnas aadressil Kesk tänav 29 asuv lasteaed.

Murumuna lasteaed on liitunud projektiga "Kiusamisvaba lasteaed" ja Tervist Edendavate Lasteaedade võrgustikuga.

Lasteaias tegutseb kaheksa rühma.

2024. aastast kuulub Murumuna Elva Linna Lasteaia koosseisu ning uueks nimeks sai Elva Linna Lasteaed Murumuna õppehoone. Õppehoones tegutseb nüüdseks 9 rühma.
## Välislingid
*Elva lasteaia Murumuna koduleht
Orange (Vaucluse)

**Orange** [oranž] on linn Prantsusmaal Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas. Linn on omanimelise kantoni keskus.

Linna territoorium asub 24–127 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Sõpruslinnad
*  Phoenix, Ameerika Ühendriigid (1956)
*  Rastatt, Saksamaa (1962)
*  Vyškov, Tšehhi (1964)
*  Diest, Belgia (1977)
*  Dillenburg, Saksamaa (1977)
*  Breda, Holland (1977)
*  Spoleto, Itaalia (1977)
*  Cristian, Rumeenia (1990)
*  Kielce, Poola (1992)
*  Jarosław, Poola (2000)
*  Vélez-Rubio, Andaluusia (2004)

alates 2004. aastast on linnal veel lepingud järgmiste linnadega:
*  Byblos *(جبيل‎)*, Liibanon (2004)
*  Weifang *(潍坊)*, Hiina (2004)

## Viited
Preston

**Preston** on linn Suurbritannias Inglismaa loodeosas Lancashire'i krahvkonnas.

## Vaata ka
* Kesk-Lancashire'i Ülikool

## Viited
Eino Tubin

**Eino Tubin** (sündinud 19. märtsil 1942 Tartus) on eesti rahvusest ajakirjanik ja endine Rootsi kaitseministeeriumi ametnik.

Ta põgenes 1944. aastal koos vanematega Rootsi, õppis Stockholmi Eesti Algkoolis ning lõpetas 1964. aastal Stockholmi Ajakirjanduskooli.

Ta töötas aastakümneid Rootsi kaitseministeeriumis üldkaitseinfo alal. Seejärel oli ta vabakutseline ajakirjanik. Ta on reservkapten. 

1994. aastast elab ta Türgis Karsi väikelinnas.

## Teoseid
2000. aastal ilmus Tallinnas tema mälestusteraamat "Teisal", 2007. aastal Stockholmis rootsikeelne raamat infosõjast "Besegra utan strid" ("Alistada ilma lahinguta").

## Isiklikku
Tema ema oli tantsija ja näitleja Elfriede Saarik (Erika Tubin), isa oli helilooja Eduard Tubin, poolvend Rein Tubin oli inseneriharidusega eesti koori- ja orkestrijuht ning trombonist. Tema abikaasa Behani on rahvuselt türklanna.

## Kirjandus
*Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011.
Narbonne

**Narbonne** on linn Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas. See on Aude'i departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kolme kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 0–285 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Didier Mouly.

Linnas asub kaks ülikooliː Narbonne I Via Domitia ja Narbonne II Via Domitia, mis on Perpignani ülikooli filiaalid.

## Sõpruslinnad
* Weilheim in Oberbayern, Saksamaa
* Grosseto, Itaalia 
* Salford, Suurbritannia 
* Aosta, Itaalia 

## Viited
Albegna

**Albegna** (ladinakeelne nimi *Albinia*) on jõgi Itaalias Toscana lõunaosas Grosseto provintsis Maremmas.

Albegna läte on Grosseto provintsis asuva Buceto mäe (1152 m) lõunapoolsel nõlval, umbes 1000 meetri kõrgusel merepinnast. Jõgi suubub Türreeni merre Albinia juures. 

Albegna kallastel asuvad Roccalbegna, Semproniano, Manciano ja Orbetello. 

## Kirjandus
*Federico Selvi, Paolo Stefanini, *Biotopi naturali e aree protette nella Provincia di Grosseto: componenti floristiche e ambienti vegetazionali*, "I quaderni delle Aree Protette", Vol. 1, cit. in maremmariservadinatura.provincia.grosseto.it. (allikas)

## Välislingid
Fiora

**Fiora** (ladinakeelne nimi *Armenta*) on jõgi Kesk-Itaalias Toscana ja Lazio maakonnas Maremmas.

Jõe läte on Amiata mäe Grosseto-poolsel nõlval, umbes 1200 meetri kõrgusel merepinnast. Fiora allikas asub Santa Fiorasse *[[cinquecento]]* ajal püstitatud Lumemadonna kiriku (*Chiesa della Madonna della Neve*) lähistel. Jõgi suubub Türreeni merre Montalto di Castro juures. 

Toscana maakonna Grosseto provintsis asuvad Fiora jõe kallastel Santa Fiora, Sorano, Manciano ja Pitigliano. Lazio maakonna Viterbo provintsis on jõe kallastel Ischia di Castro ja Canino. 

Montalto di Castros, Vulci juures, on jõel säilinud Abbadio sild, mille Saatan olevat pärimuse järgi püstitanud ühe ööga. 

## Kirjandus
*Federico Selvi, Paolo Stefanini, *Biotopi naturali e aree protette nella Provincia di Grosseto: componenti floristiche e ambienti vegetazionali*, "I quaderni delle Aree Protette", Vol. 1, cit. in maremmariservadinatura.provincia.grosseto.it. (allikas)