open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Polüsomnograafia

**Polüsomnograafia** (**PSG**) on uneuuringutes kasutatav diagnostiline protseduur, millega uuritakse organismi näitajaid inimese une ajal.

Protseduuri teostamiseks kasutatakse polüsomnograafi.

Polüsomnograafi poolt registreeritavateks suurusteks on reeglina elektrokardiogramm (EKG), elektroentsefalogramm (EEG), verehapniku osarõhk (pO2), hingamise parameetrid ja muud elektroonsete mõõtevahenditega mõõdetavad biomeditsiinilised suurused (näiteks silmade kiirete liigutustega (REM) kaasnev signaal (elektro-okulogramm EOG).

## Välislingid
*
Petrusville

**Petrusville** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas, Renosterbergi valla halduskeskus.

Petrusville on asutatud 1877. aastal. Linn on saanud nime selle järgi, et on rajatud Petrus Jacobus van der Waltile kuulunud farmi territooriumile.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Petrusville'i elanikest värvilisi 56,63%, mustanahalisi aafriklasi 39,99%, valgeid 2,07%, India või Aasia päritolu inimesi 0,79% ja teisi 0,52%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 63,24% inimesi, koosa keelt 31,42%, sotho keelt 1,88% ja inglise keelt 1,66%.

## Viited
Michael Foale

**Colin Michael Foale** (sündinud 6. jaanuaril 1957) on Briti-USA astrofüüsik ja endine NASA astronaut. Ta kandideeris NASA astronaudiks kolm korda ja osutus valituks 1987. aastal. Foale on osalenud kuuel missioonil ning on ainus NASA astronaut, kes on kuulunud Miri ja Rahvusvahelise Kosmosejaama meeskondadesse.

Ta oli esimene Suurbritannia kodanik, kes käis avakosmoses ning kokku on ta avakosmoses käinud neli korda, viibides seal üle 16 tunni.

Augustis 2013 teatas Foale, et lõpetab astronaudikarjääri ja lahkub NASA-st.

## Viited
Kathu

**Kathu** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis John Taolo Gaetsewe ringkonnas, Gamagara valla halduskeskus.

Kathu on asutatud 1974. aastal, linnaõigused sai 1979. aastal. Linna lähedal asuvad rauamaagi kaevandused.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kathu elanikest mustanahalisi aafriklasi 39,17%, valgeid 37,98%, värvilisi 21,70%, India või Aasia päritolu inimesi 0,58% ja teisi 0,57%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 62,13% inimesi, tsvana keelt 23,36%, inglise keelt 5,96%, sotho keelt 1,78%, suulu keelt 1,56%, koosa keelt 1,43% ja 1,13%.

## Viited
Mõigu bussipeatus

**Mõigu bussipeatus** on bussipeatus Juhtme tänaval Tallinnas Kesklinna linnaosas.

Mõigu bussipeatuses Juhtme tänaval peatub ainult buss nr. 2 suunaga Reisisadama (A-terminali)-Mõigu.
Estonia bussipeatus

**Estonia bussipeatus** on bussipeatus Estonia puiesteel Tallinnas Kesklinna linnaosas.

Estonia bussipeatuses Estonia puiesteel peatuvad bussid 2, 3, 9, 11, 23, 31, 35, 40, 42, 46, 55, 81, 83, 94, 95, 104A, 104B, 105, 106, 106A, 106C, 120, 120A, 121, 125, 125A, 130, 131, 132, 132A, 134, 135, 135A, 135C, 138, 139, 144, 150, 151, 151A, 152, 152A, 153, 154, 155, 156, 157, 157A, 158, 159, 160, 162, 180E ja 277.
Ulrich Hub

**Ulrich Hub** (sündinud 2. novembril 1963 Tübingenis Baden-Württembergis) on saksa näitekirjanik, kirjanik ja lavastaja.

Ulrich Hub on õppinud näitlejaks, ta lõpetas Hamburgi teatri- ja muusikakõrgkooli (Hochschule für Musik und Theater Hamburg). Pärast seda töötas ta viis aastat koosseisulise näitlejana Gießeni ja Darmstadti teatrites. 

1993. aastast töötab lavastajana ning kirjutab näidendeid ja lasteraamatuid.Esimene tunnustus kirjanikuna tuli 1997. aastal, kui ta võitis esimese auhinna Heidelberger Stückemarkti teatrifestivalil näidendi "Die Beleidigten" eest. Kokku on temalt ilmunud üle 20 näidendi ja instseneeringu, kuuldemänge ja audioraamatuid, ning neli lasteraamatut.

Kirjanikku on Saksamaal tunnustatud enam kui kümne kirjandusauhinnaga. Enim auhindu pälvinud näidend "Kohtume kell kaheksa Noa laeval" ("An der Arche um Acht") on antud välja ka proosatekstina, raamatut on siiani tõlgitud 24 keelde.

Ulrich Hub elab Berliinis. 

Tema näidend "Kohtume kell 8 Noa laeval" on tõlgitud ka eesti keelde (tõlkija Raimo Pass), mängitud Vaba Lava kavas 2014. aastal ja on detsembrist 2018 Viljandis Ugala teatri mängukavas.

## Viited

## Välislingid
*Kirjaniku koduleht
*Ulrich Hub filmiandmebaasis IMDB
*Intervjuu kirjandusveebis Die Blaue Seite (saksa keeles)
Patsiendi monitooringu süsteemid

**Patsiendi monitooringu süsteemid** on biomeditsiiniliste mõõtmiste süsteemid kas ühe patsiendi või paljude patsientide üheaegseks jälgimiseks, mille abil üheaegselt registreeritakse patsiendi elutähtsaid parameetreid ja tavaliselt signaliseeritakse nende väljumisel etteantud vahemikest.

Põhilisteks monitooritavateks suurusteks on elektrokardiogramm (EKG) ja selle kaudu arvutatav südame löögisagedus (*heart rate* HR) ja verehapniku osarõhk (pO2).

Patsiendi monitooringu süsteemid on ülekaalukalt elektroonsed mõõtesüsteemid, mis reeglina on ühendatud keskse arvutiga. Selle abil toimub patsientide pidev jälgimine, seda peamiselt intensiivravi osakondades.

## Vaata ka
* Polüsomnograaf
Laanemõtsa järv

**Laanemõtsa järv** (ka Laanemetsa järv, Saarjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Jeti külas. Veekogu pindala on 3,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1009&nbsp;m.

## Viited
Kihujärv

**Kihujärv** (ka Mäemõisa järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Kulli külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 280&nbsp;m.

## Viited
Liivakse järv

**Liivakse järv** (ka Liivakese järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Kulli külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 347&nbsp;m.

## Viited
Soolikse järv

**Soolikse järv** on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Kulli külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 360&nbsp;m.

## Viited
Kiisjärv

**Kiisjärv** (ka Kiiskjärv, Emajärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Jeti külas. Veekogu pindala on 2,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 767&nbsp;m.

## Viited
Suukaala järv

**Suukaala järv** (ka Nihu Mädajärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsra külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 382&nbsp;m.

## Viited
Saudikjärv

**Saudikjärv** on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Jeti külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 472&nbsp;m.

## Viited
Presnikovi järv

**Presnikovi järv** (ka Tähejärv, Kuiksilla järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Lossikülas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 784&nbsp;m. Veekogus on 1 saar.

## Viited
Vastsemõisa järv

**Vastsemõisa järv** (ka Sangaste Vastsemõisa järv, Sangaste veskijärv, Sangaste paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Sangaste alevikus, Lauküla ja Tiidu külas. 

Veekogu pindala on 9,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2601&nbsp;m.

## Viited
Supeljärv

**Supeljärv** (ka Sangaste Supeljärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Lossikülas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 335&nbsp;m.

## Viited
Nakri järv

**Nakri järv** (ka Nakrijärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Lossikülas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 489&nbsp;m.

## Viited

## Välislingid
*
Valli järv

**Valli järv** (ka Vallijärv, Sangaste järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Väljakülas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 415&nbsp;m.

## Viited
Laose-Andrese lomp

**Laose-Andrese lomp** (ka Korva karjäär) on järv Valga maakonnas Valga vallas Väljakülas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 353&nbsp;m.

## Viited
Väike Nihujärv

**Väike Nihujärv** on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsra külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 283&nbsp;m.

## Viited
Kuuste lomp

**Kuuste lomp** on järv Valga maakonnas Valga vallas Tsirguliina alevikus ja Rampe külas. Veekogu pindala on 3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2203&nbsp;m.

## Viited
Pilliliina lomp

**Pilliliina lomp** (ka Tsirguliina bassein) on järv Valga maakonnas Valga vallas Tsirguliina alevikus. Veekogu pindala on 2,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1086&nbsp;m.

## Viited
Õru järv

**Õru järv** on järv Valga maakonnas Valga vallas Õruste külas. Veekogu pindala on 2,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 960&nbsp;m.

## Viited
Tuule järv

**Tuule järv** (ka Sangaste Soojärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Väljakülas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 336&nbsp;m.

## Viited
Kopsu järv

**Kopsu järv** (ka Kopsujärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kääriku ja Märdi külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 328&nbsp;m.

## Viited
Kärnälaane järv

**Kärnälaane järv** (ka Kassiratta paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kassiratta ja Tõutsi külas. Veekogu pindala on 3,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1069&nbsp;m.

## Viited
Kangrujärv (Otepää vald)

**Kangrujärv** (ka *Rebasejärv*) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Märdi külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha ja kaldajoone pikkus 415&nbsp;m.

## Viited
Iheruse järv

**Iheruse järv** (ka Väike Rebasejärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Märdi külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 343&nbsp;m.

## Viited
Kirgjärv

**Kirgjärv** on järv Valga maakonnas Otepää vallas Mäekülas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 469&nbsp;m.

## Viited
Piirijõe soot

**Piirijõe soot** on järv Valga maakonnas Valga vallas Tagula ja Väljakülas. Veekogu pindala on 1,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1375&nbsp;m.

## Viited
Laadsi järv

**Laadsi järv** on järv Valga maakonnas Valga vallas Iigaste külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 284&nbsp;m.

## Viited
Jänesse järv

**Jänesse järv** (ka Puura järv, Jänise järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Tõutsi külas ja Võru maakonnas Antsla vallas Visela külas. Veekogu pindala on 1,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 547&nbsp;m.

## Viited
Silgu järv

**Silgu järv** (ka Veski paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kaurutootsi külas ja Võru maakonnas Antsla vallas Visela ja Koigu külas. Veekogu pindala on 3,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1748&nbsp;m.

## Viited
Diego Alves

**Diego Alves Carreira** (sündinud 24. juunil 1985 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallur, väravavaht. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Flamengo.

Diego Alves alustas klubikarjääri 2004. aastal kodumaa klubis Atlético Mineiro. 2007. aastal suundus ta Euroopasse, liitudes Hispaania kõrgliiga klubiga Almería. Pärast seda mängis ta aastatel 2011–2017 Valencias.

2017. aasta juulis sõlmis ta kolme aasta pikkuse lepingu Flamengoga.

Ta on tuntud väga hea penaltite tõrjuna. Talle kuulub rekord penaltite tõrjumises Hispaania kõrgliigas: kokku 23 penaltitõrjet.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi 10. novembril 2011 mängus Gaboni vastu.

Ta on Brasiilia koondise varuväravavaht 2016. aasta Copa América Centenariol.

Ta kuulus Brasiilia olümpiakoondisse 2008. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril. Ta oli varuväravavaht ja mänguaega turniiril ei saanud.

## Saavutused
;Atlético Mineiro
*Campeonato Brasileiro Série B: 2006
*Campeonato Mineiro: 2007
;Flamengo
*Campeonato Brasileiro Série A: 2019
*Copa Libertadores: 2019
*Campeonato Carioca: 2019

## Viited

## Välislingid
Tapusuu lump

**Tapusuu lump** on järv Valga maakonnas Otepää vallas Koigu külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 651&nbsp;m.

## Viited
Konksi järv

**Konksi järv** (ka Urvaste paisjärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kirikukülas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 583&nbsp;m.

## Viited
Luukasõ järv

**Luukasõ järv** (ka Luukese järv, Luukse järv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Koigu külas. Veekogu pindala on 1,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 447&nbsp;m.

## Viited
Restu järv

**Restu järv** (ka Restu veskijärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Restu külas. Veekogu pindala on 8,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1741&nbsp;m.

## Viited
Ermeli lump

**Ermeli lump** on järv Võru maakonnas Antsla vallas Uhtjärve külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 643&nbsp;m.

## Viited
Juan Silveira dos Santos

**Juan Silveira dos Santos** (mängijanimega **Juan**; sündinud 1. veebruaril 1979 Rio de Janeiros) on endine Brasiilia jalgpallur, kaitsja.

Juan alustas klubikarjääri 1996. aastal kodumaal Flamengos, kus mängis kuni 2002. aastani. Järgmised kümme aastat mängis ta jalgpalli Euroopas, esmalt viis aastat Saksamaal Bundesliga klubis Leverkuseni Bayer ja seejärel viis aastat Itaalia kõrgliiga klubis Roma. 2012. aastal suundus ta tagasi Brasiiliasse, liitudes Internacionaliga.

2016. aastal naasis ta Flamengosse. Ta teatas jalgpallurikarjääri lõpetamist pärast 2019. aastal Flamengoga Campeonato Carioca võitmist. Oma viimase mängu pidas ta 27. aprillil 2019 Brasiilia meistrivõistluste esimese vooru mängus Cruzeiro vastu.

## Koondisekarjäär
Brasiilia koondises mängis ta aastatel 2001–2010 kokku 79 mängus ja lõi seitse väravat.

Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta 2001. aasta Copa América teises alagrupimängus Peruu vastu.

Esimese värava lõi ta 2004. aasta Copa América teises alagrupimängus Costa Rica jalgpallikoondis vastu.

2007. aasta Copa América veerandfinaalis lõi ta värava Tšiili vastu.

2009. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri esimeses alagrupimängus lõi ta värava Egiptuse vastu.

2010. aasta maailmameistrivõistluste kaheksandikfinaalis lõi ta Tšiili vastu värava.

Lisaks kuulus ta Brasiilia koondisse veel ka 2006. aasta maailmameistrivõistlustel, 2003. ja 2005. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ning 2001. aasta Copa Américal.

## Saavutused
;Flamengo
*Copa Mercosur (1): 1999
*Copa de Oro (1): 1996
*Campeonato Carioca (6): 1996, 1999, 2000, 2001, 2017, 2019
*Copa dos Campeões (1): 2001
;Roma
*Coppa Italia (1): 2008
*Supercoppa Italiana (1): 2007
;Internacional
*Campeonato Gaúcho (3): 2013, 2014, 2015

## Viited

## Välislingid
* Juan Soccerway.com lehel
Lõhtsuu järv

**Lõhtsuu järv** on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kirikukülas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 454&nbsp;m.

## Viited
Ülemine järv

**Ülemine järv** (ka Vana-Antsla Ülemine järv, Vana-Antsla tiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Vana-Antsla alevikus. Veekogu pindala on 2,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 855&nbsp;m.

Seda läbib Vastsekivi oja.

Järvest allavoolu jääb hobuserauakujuline Vana-Antsla Kõvvõrjärv, mis ümbritseb endise Vana-Antsla mõisa südant.

## Viited
Suurtiik

**Suurtiik** (ka Uue-Antsla Suurtiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Uue-Antsla külas. Veekogu pindala on 2,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 651&nbsp;m.

## Viited
Kallastõ järv

**Kallastõ järv** (ka Lümatu Kallastõ järv, Kuusiku tiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Lümatu külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 698&nbsp;m.

## Viited
Toku järv

**Toku järv** (ka Vaabina järv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kraavi ja Vaabina külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 495&nbsp;m.

## Viited
Lakõssuu järv

**Lakõssuu järv** (ka Antsu kalatiik, Linda kolhoosi kalatiigid) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 27,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2399&nbsp;m. Veekogus on 1 saar.

## Viited
Vana-Antsla Kõvvõrjärv

**Kõvvõrjärv** (ka Vana-Antsla Kõvvõrjärv, Vana-Antsla tiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Vana-Antsla alevikus. Veekogu pindala on 2,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1191&nbsp;m. Veekogus on 1 saar.

Veekogu jääb Vana-Antsla mõisa pargi alale.

Seda läbib Vastsekivi oja.

## Vaata ka
* Ülemine järv

## Viited
Viiruki järv

**Viiruki järv** (ka Möldri paisjärv, Viiruki paisjärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kõlbi külas. Veekogu pindala on 5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 899&nbsp;m.

## Viited
Kanarikumäe järv

**Kanarikumäe järv** (ka Kalatiik nr. 8) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 32&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 4523&nbsp;m. Veekogus on 11 saar.

## Viited
Kuritse järv

**Kuritse järv** (ka Palsi järv, Pelsi järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Tagula külas. Veekogu pindala on 12,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1714&nbsp;m.

## Viited
Paiujärv

**Paiujärv** (ka *Kalatiik nr. 7*) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 5,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1957&nbsp;m.

## Viited
Jaanimäe tiik

**Jaanimäe tiik** on järv Võru maakonnas Antsla vallas Taberlaane külas. Veekogu pindala on 5,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1892&nbsp;m.

## Viited
Korva Raudjärv

**Raudjärv** (ka Korva Raudjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Korijärve külas. Veekogu pindala on 1,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 523&nbsp;m.

## Viited
Alatiik

**Alatiik** (ka Lakõssuu Alatiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 594&nbsp;m.

## Viited
Tanni tiik

**Tanni tiik** on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu ja Tagula külas. Veekogu pindala on 5,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2399&nbsp;m.

## Viited
Aladi tiik

**Aladi tiik** on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 3,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1663&nbsp;m.

## Viited
Kitse-Aadu tiik

**Kitse-Aadu tiik** on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas ja Valga maakonnas Valga vallas Tagula külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 949&nbsp;m.

## Viited
Väiku-Boose järv

**Väiku-Boose järv** (ka Boose Väikejärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kobela alevikus. Veekogu pindala on 1,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 767&nbsp;m.

## Viited
Kol'u järv

**Kol'u järv** (ka Ilmjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Tõutsi külas. Veekogu pindala on 2,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 801&nbsp;m.

## Viited
Kõrdsijüri lump

**Kõrdsijüri lump** (ka Viilupi paisjärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kraavi külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 688&nbsp;m.

## Viited
Tobra järv

**Tobra järv** (ka Tobrajärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Vaabina külas. Veekogu pindala on 2,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 718&nbsp;m.

## Viited
Partsilomp

**Partsilomp** (ka Kauru Partsilomp) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kaurutootsi külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 446&nbsp;m.

## Viited
Karula Ruusmäe järv

**Ruusmäe järv** (ka Karula Ruusmäe järv, Ruusjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Pikkjärve külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 502&nbsp;m.

## Viited
Raavitsa järv

**Raavitsa järv** on järv Valga maakonnas Valga vallas Raavitsa külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 516&nbsp;m.

## Viited
Tambre järv

**Tambre järv** on järv Valga maakonnas Valga linnas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 623&nbsp;m.

## Viited
Obõstõtsukõlus

**Obõstõtsukõlus** (ka Kaagjärve tiik) on järv Valga maakonnas Valga vallas Kaagjärve külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 349&nbsp;m.

## Viited
Korijärve Kogrõjärv

**Kogrõjärv** (ka Korijärve Kogrõjärv, Kuritse Kogrejärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Korijärve külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 342&nbsp;m.

## Viited
Tirgu järv

**Tirgu järv** (ka Kuritse Veskijärv, Tirgu paisjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Korijärve külas. Veekogu pindala on 3,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1304&nbsp;m.

## Viited
2017. aasta autoralli maailmameistrivõistlused

**2017. aasta autoralli maailmameistrivõistlused** olid autoralli maailmameistrivõistluste 45. hooaeg. Maailmameistrivõistlused koosnesid 13 etapist, mis said alguse Monte Carlo ralliga jaanuaris ning lõppesid novembris Austraalia ralliga.

Tiitlikaitsjad olid Sébastien Ogier ja Julien Ingrassia, kes tulid ka 2017. aastal maailmameistriteks (viiendat hooaega järjest). Meeskondlikult võitis M-Sport, 2016. aasta võitja Volkswagen enam ei osalenud.

## Kalender

## MM-sarja üldjärjestus
Punkte jagati järgneva süsteemi alusel iga ralli lõpus kümnele parimale

Sõitjad ja kaardilugejad said lisapunkte iga ralli *[[Power Stage]]* kiiruskatselt. Tootjate arvestuses said rallilt punkte koguda igast meeskonnast maksimaalselt 2 parimat kohta saanud rallipaari.

### Sõitjad

### Kaardilugejad

### Tootjad

## Välislingid

*Koduleht (inglise keeles)
*Hooaeg 2017 ewrc-results.com
Keema Kogrõjärv

**Kogrõjärv** (ka Keema Kogrõjärv, Väike Marujärv, Marujärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Keema külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 360&nbsp;m.

## Viited
Verevä tiik

**Verevä tiik** (ka Paistiik nr. 1) on järv Valga maakonnas Valga vallas Korijärve külas. Veekogu pindala on 3,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 890&nbsp;m.

## Viited
Tohvri järv

**Tohvri järv** (ka Valtina paistiik) on järv Valga maakonnas Valga vallas Valtina külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 340&nbsp;m.

## Viited
Kikati järv

**Kikati järv** on järv Valga maakonnas Valga vallas Valtina külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 517&nbsp;m.

## Viited
Tollari järv

**Tollari järv** (ka Käärikjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Käärikmäe külas. Veekogu pindala on 5,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 903&nbsp;m.

## Viited
Vehmerjärv

**Vehmerjärv** on järv Valga maakonnas Valga vallas Karula külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 312&nbsp;m.

## Viited
Ojajärv

**Ojajärv** on järv Võru maakonnas Antsla vallas Mähkli külas ja Võru maakonnas Valga vallas Rebasemõisa külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 332&nbsp;m.

## Viited
Konnumäe järv

**Konnumäe järv** (ka Põrgujärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Rebasemõisa külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 378&nbsp;m.

## Viited
Rimmi järv

**Rimmi järv** (ka Rimmi veehoidla) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Rimmi külas. Veekogu pindala on 6,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2444&nbsp;m.

## Viited
Karula Linnajärv

**Linnajärv** (ka Karula Linnajärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Mähkli külas. Veekogu pindala on 2,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 652&nbsp;m.

## Viited
Saarlasõ veskijärv

**Saarlasõ veskijärv** (ka Saarlase veskijärv, Saarlase paisjärv, Saarlase allikajärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Saarlasõ külas. Veekogu pindala on 1,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1100&nbsp;m.

2022. aasta suvel lasi omanik paisu osaliselt alla, sest see hakkas lekkima ja tekkis oht, et vesi murrab paisust läbi.

## Viited
Vastse-Roosa veskijärv

**Vastse-Roosa veskijärv** (ka Vastse-Roosa paisjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Vastse-Roosa külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1722&nbsp;m. Veekogus on kaks saart.

## Viited
Pähni paisjärv

**Pähni paisjärv** on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Pähni külas. Veekogu pindala on 1,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1675&nbsp;m. Veekogus on 1 saar.

## Viited
Dirk Frimout

**Dirk Dries David Damiaan Frimout** on Belgia astrofüüsik ja endine astronaut. Frimout valiti Euroopa Kosmoseagentuuri astronaudiks 1977. aastal. Ta osales Space Shuttle'i missioonil STS-45, mille ajal sai ta esimeseks belglaseks kosmoses.

## Viited
Kalpana Chawla

**Kalpana Chawla** (17. märts 1962 – 1. veebruar 2003) oli NASA astronaut ja esimene India päritolu inimene kosmoses. 

Chawla asus NASA-sse tööle 1988. aastal ja sai 1991. aastal Ameerika Ühendriikide kodakondsuse, misjärel kandideeris ta astronaudiks. 1995. aastal sai ta astronaudiks ja 1996. aastal määrati ta missioonile STS-87. 2000. aastal määrati ta missioonile STS-107, mis startis jaanuaris 2003.

Kalpana Chawla hukkus 1. veebruaril 2003 kosmosesüstiku Columbia katastroofis, kui missioonilt STS-107 naasnud kosmosesüstik Columbia purunes Maa atmosfääri sisenemisel.

## Viited
Tsooru järv

**Tsooru järv** (ka Tsooru paisjärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Tsooru külas. Veekogu pindala on 4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1225&nbsp;m. Veekogus on üks saar (Ööbiksaar).


WMEE-exp2019-(183) Tsooru.jpg
WMEE-exp2019-(176) Tsooru järv.jpg
WMEE-exp2019-(182) Tsooru järv.jpg
WMEE-exp2019-(180) Tsooru järv.jpg


## Viited
Patensie

**Patensie** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Kouga vallas.

Patensie sai linnaõigused 1858. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Patensie elanikest värvilisi 50,18%, mustanahalisi aafriklasi 39,73%, valgeid 8,04%, India või Aasia päritolu inimesi 0,17% ja teisi 1,86%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 69,95% inimesi, koosa keelt 24,93% ja inglise keelt 1,43%.

## Viited
Kalvinistlik kirikumuusika

**Kalvinistlik kirikumuusika** on üldnimetus Johann Calvini algatatud muusikastiilile ja esituspraktikale, mida viljeldakse lisaks kalvinistlikele ka muudes reformeeritud kirikutes.

Kuna Johann Calvin samastas muusikainstrumendid ikoonidega, siis pildirüüste ajal lõhuti kirikutest välja ka orelid. 

Kalvinistlik kirikumuusika on
* ainult vokaalmuusika;
* emakeelne;
* enamasti ühehäälne;
* loodud vaid piiblitekstile või piibliteksti, näiteks Vana Testamendi laulude, rahvakeelsetele parafraasidele.

Ühehäälse kalvinistliku kirikumuusika põhiline kogumik on Genfi psalter.

## Ühehäälne kalvinistlik muusika
Ühehäälse kalvinistliku muusika põhiliseks kogumikuks on 1562. aastal valminud Genfi psalter ehk hugenottide psalter, mis kujutab enesest värsistatud Vana Testamendi laulude ehk psalmide tõlgete kogumikku. Kogumik on koostatud Johann Calvini juhendamisel ning mõeldud kasutamiseks Genfi kalvinistlikes kirikutes. Enamiku tõlgete autor on Clément Marot ning enamiku meloodiate autor on Louis Bourgeois.

Genfi psaltri 
* meloodiad on ühehäälsed
* meloodiate ulatus ei ületa oktavi
* meloodiates esinevad helivältused piirduvad poolnoodi ja veerandnoodiga ning laulu lõpus on täisnoot
* meloodiates on eelistatud astmeline liikumine

## Mitmehäälne kalvinistlik muusika

Kalvinistide koduses musitseerimises säilis siiski ka mitmehäälne laulmine, milleks kasutati kirikus lauldavate psalmide mitmehäälseid seadeid. Mitmehäälsete seadete põhiline autor on Claude Goudimel.

## Kalvinistlik kirikumuusika ja kunstmuusika
Kalvinistlikku psalmilaulu on oma loomingus kasutanud näiteks Jan Sweelinck ja Zoltán Kodály.
EMU

**EMU** või **Emu** võib tähendada järgmist:
*Emu on linnuliik
*Euroopa Liidu Majandus- ja Rahaliit (inglise *The Economic and Monetary Union*)
*Emu (ajakiri)
*...
HEI

**HEI** või **Hei** võib tähendada järgmist:
*HEI (ajakiri), Eesti ajakiri
*Hei (album), Norra duo Marcus & Martinus album
*...
KEA

**KEA** võib tähendada järgmist:
*...

**KeA** võib tähendada järgmist:
*KeA on Keskkonnaameti lühend

**Kea** võib tähendada järgmist:
*Kea on linnuliik
*Kea (eesnimi)

**Kéa** võib tähendada järgmist:
*Kéa on Kreeka saar
*Kéa (Ketter Orav), on eesti laulja
Pöördprojekteerimine

**Pöördprojekteerimine** (inglise keeles *reverse engineering*) on inimese loodud objekti uurimine eesmärgiga saada aru selle toimimispõhimõtetest ja ülesehitusest kas algse objekti muutmiseks või sellega sarnaselt toimiva uue objekti loomiseks. Pöördprojekteerimine sarnaneb kasutatava metoodika poolest teadustööga, kuid loodusnähtuse asemel uuritakse mingit inimloodud objekti.

## Välislingid
* Kirils Solovjovs – Reverse engineering basics 30. juuli 2018
Anglikaani kirikumuusika

**Anglikaani kirikumuusika** on anglikaani kirikus viljeldava muusika kogum, stiil ja esituspraktika. 

Kuningas Edward VI ja kuninganna Elisabeth I valitsusajal loodi uus anglikaani liturgia ning 1549. aastal avaldati ka uus palveraamat "Book of Common Prayer".

Anglikaani kirikumuusika tunnused:
* varasema rikkalikult kaunistatud polüfoonilise stiili asemel kasutati pigem lihtsat homofoonilist stiili;
* laulutekste esitati sageli inglise keeles;
* kirikumuusika oli enamasti *[[a cappella]]* või lihtsa orelisaatega koorimuusika, mida kogudus tavaliselt kaasa ei laula.
Need tunnused pole järjepidevad, sest paljud heliloojad pöördusid hiljem oma loomingus tagasi ladinakeelse moteti poole.

Tähtsamad reformatsiooniaegsed anglikaani kirikumuusika loojad olid Thomas Tallis (umbes 1505–1585) ja William Byrd (1543–1623).

Anglikaani kirikumuusika žanrid on
* *service*, mis kujutab enesest kogumit muusikanumbreid hommiku- ja õhtupalvusteks ning armulauateenistuseks. Hommikupalvusel lauldi näiteks psalmi 95 (*Venite*), Te Deumi või Benedicite't, Benedictust või Jublatet ehk psalmi 100. Õhtupalvustel lauldavad tekstid olid Magnificat või Cantate Domino (ehk Psalm 97), Nunc dimittis või Deus miseratur (ehk Psalm 67). Armulauateenistuse liturgia vastas enam-vähem rooma-katoliku missale;
* *anthem*, mis on inglise vaste ladinakeelsele motetile. Baroki ajal vastab sellele vaimulik kontsert või kantaat.
Cofimvaba

**Cofimvaba** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas, Intsika Yethu valla halduskeskus.

Cofimvaba on asutatud 1877. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Cofimvaba elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,33%, valgeid 0,48%, värvilisi 0,46%, India või Aasia päritolu inimesi 0,28% ja teisi 0,46%. Koosa keelt pidas emakeeleks 93,08% inimesi, inglise keelt 2,56%, sotho keelt 0,63%, viipekeelt 0,45%, suulu keelt 0,37% ja afrikaani keelt 0,35%.

Linn asub Queenstownist 79 km ida pool, mööda Thembulandis asuvat Butterworthi suunduvat marsruuti.

## Viited
Dora

**Dora** võib tähendada järgmist:
***[[Dora (laulja)|Dora]]** on Portugali laulja
***[[Dora (haridus)|Dora]]** (ka DoRa) on Eesti hariduses doktoriõppe ja rahvusvahelikustumise programm
***[[Dora (eesnimi)|Dora]]** on naisenimi
***DORA deklaratsioon** ehk San Francisco teaduse hindamise deklaratsioon
Ngcobo

**Ngcobo** (kuni 2004. aastani **Engcobo**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas, Engcobo valla halduskeskus.

Linn on asutatud 1876. aastal. Kuni 1994. aastani kuulus linn Transkei bantustani koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ngcobo elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,65%, India või Aasia päritolu inimesi 0,43%, valgeid 0,34%, värvilisi 0,17% ja teisi 0,42%. Koosa keelt pidas emakeeleks 88,61% inimesi, afrikaani keelt 3,87%, inglise keelt 2,60%, viipekeelt 2,01% ja sotho keelt 0,62%.

## Viited
Mon Repos

**Mon Repos** (prantsuskeelne fraas ligikaudses tõlkes 'minu rahupaik') võib tähendada järgmist:
*Monrepos on park ja looduskaitseala Venemaal Viiburis
*Monrepos on loss Saksamaal Ludwigsburgis
*Mon Repos on hoone Tallinnas Poska tänaval
*Mon Repos on asum Austraalias
*Mon Repos on villa Corfu saarel Kreekas
Kriel

**Kriel** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Nkangala ringkonnas Emalahleni vallas.

Krieli lähedal asub 1979. aastal tööd alustanud Krieli soojuselektrijaam.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Krieli elanikest mustanahalisi aafriklasi 53,28%, valgeid 43,37%, värvilisi 2,07%, India või Aasia päritolu inimesi 1,12% ja teisi 0,16%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 39,81% inimesi, suulu keelt 22,95%, inglise keelt 10,70%, ndebele keelt 5,80%, svaasi keelt 4,96%, pedi keelt 4,67%, koosa keelt 3,94%, sotho keelt 2,85%, tsvana keelt 1,50% ja tsonga keelt 1,34%.

## Viited
Riina

**Riina** on eesti naisenimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Riina 3423 naisel. Riina oli populaarsuselt 31. naisenimi. Riina oli keskmiselt 52 aasta vanune (mediaanvanus oli 52). Kõige populaarsem oli eesnimi Riina vanuserühmas 55–59, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 52,73.

## Nime kandjaid
*Riina Eentalu, raadioajakirjanik
*Riina Hein, filmiprodutsent
*Riina Jesmin, tõlkija
*Riina Raudne, sotsioloog
*Riina Roose, muusik, laulja ja laulupedagoog
*Riina Sikkut, ametnik ja poliitik
*Riina Kionka, ametnik ja diplomaat

## Vaata ka
*Triin
*Riin
*Riine

## Viited
Ellen

**Ellen** on naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ellen 1385 naisel. Ellen on Eestis populaarsuselt 136. naisenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Ellen üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 78,13, ning Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,86. Ellen on keskmiselt 68 aasta vanune (mediaanvanus on 72). 

## Nime kandjaid
*Ellen Alaküla, eesti  näitleja ja teatripedagoog
*Ellen Hansen, eesti tekstiilikunstnik
*Ellen Kaarma, eesti näitleja
*Ellen Niit, eesti kirjanik
*Ellen Niit, eesti keeleteadlane
*Ellen Uuspõld, eesti keeleteadlane
*Ellen Vilbaste, eesti aednik

## Viited
Asta

**Asta** on naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Asta 1478 naisel. Asta on Eestis populaarsuselt 128. naisenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Asta üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 120,97, ning Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 28,58. Asta on keskmiselt 77 aasta vanune (mediaanvanus on 78). 

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Asta 18 inimesel.

## Nime kandjaid
*Asta Blumenfeld, eesti tõlkija
*Asta Eero, eesti pedagoog
*Asta Hameri, eesti kirjandusteadlane ja -kriitik
*Asta Kass, eesti kirjanik
*Asta Kuivjõgi, helirežissöör
*Asta Lees, eesti näitleja
*Asta Lott, eesti näitleja
*Asta Meressoo, eesti majandusteadlane
*Asta Niinemets, eesti ajakirjanik, toimetaja ja tõlkija
*Asta Oraspõld, eesti geoloog, paleontoloog ja litoloog
*Asta Palm, eesti arhitekt
*Asta Põldma, eesti demograaf
*Asta Põldmäe, eesti kirjanik
*Asta Riivald, eesti pianist
*Asta Tagel, eesti õpetaja ja käsitöömeister
*Asta Tuusti, eesti bioloog, pedagoog ja teaduse populariseerija
*Asta Vender, eesti illustraator
*Asta Vihandi, eesti ooperilaulja ja näitleja
*Asta Vilbaste, eesti zooloog (arahnoloog)
*Asta Willmann, eesti proosa- ja näitekirjanik, luuletaja, teatri- ja draamateoreetik ning näitleja ja lavastaja
*Asta Õim, eesti keeleteadlane

## Viited
Swartklip

**Swartklip** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Waterbergi ringkonnas Thabazimbi vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Swartklipi elanikest mustanahalisi aafriklasi 53,63%, valgeid 44,50%, värvilisi 1,45%, India või Aasia päritolu inimesi 0,28% ja teisi 0,14%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 46,54% inimesi, tsvana keelt 19,12%, inglise keelt 7,67%, koosa keelt 6,52%, pedi keelt 5,09%, sotho keelt 5,03%, tsonga keelt 4,13%, svaasi keelt 1,37%, ndebele keelt 1,37% ja suulu keelt 1,09%.

## Viited
Linda (eesnimi)

**[[Linda (eesnimi)|Linda]]** on naisenimi. Nime Linda nimepäev on 25. juuni.

## Eesnime Linda statistika

1. jaanuari 2024 seisuga oli Eestis eesnimi Linda 2072 naisel. Linda oli populaarsuselt 76. naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Linda 2777 naisel. Linda oli Eestis populaarsuselt 50. naisenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Linda üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 180,77.

Nime kandjaid oli enim Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 37,41. Linda oli keskmiselt 69 aasta vanune (mediaanvanus on 77).

Kõige rohkem on eesnimega Linda sündinuid märtsis, kokku 269.

Lätis elas 2018. aasta 31. märtsi seisuga 7815 Linda-nimelist isikut.

## Nime kandjaid
*Linda Alekõrs, eesti kunstiajaloolane
*Linda Andreste, eesti televisioonikunstnik
*Linda Ariva, eesti tõlkija ja pedagoog
*Linda B. Buck, ameerika bioloog
*Linda Eenpalu, eesti poliitik
*Linda Howard, ameerika kirjanik
*Linda Järve, eesti ajakirjanik
*Linda Kaljundi, eesti ajaloolane
*Linda Kits-Mägi, eesti maalikunstnik
*Linda Kongo, eesti teadusajaloolane
*Linda Liukas, soome arvutiprogrammeerija
*Linda Martin, iirimaa laulja
*Linda Metsaorg, eesti looduspedagoog
*Linda Ojastu, eesti kergejõustiklane
*Linda Olmaru, eesti näitleja
*Linda Pobul, eesti keemik
*Linda Porkanen, eesti näitleja
*Linda Rannak, eesti ihtüoloog
*Linda Ronstadt, ameerika laulja
*Linda Rummo, eesti näitleja 
*Linda Ruud, eesti luuletaja 
*Linda Saul, eesti dirigent 
*Linda Sõber, eesti skulptor 
*Linda Thompson, ameerika näitleja 
*Linda Viiding, eesti tõlkija 
*Linda Vilde, eesti ajakirjanik 
*Linda Vilmre, eesti pedagoog, museoloog ja tõlkija
*Linda Viljasoo, eesti botaanik
*Linda Wagenmakers, hollandi laulja

## Vaata ka

* Linda (Kalevipoja ema)
* Linda (skulptuur)
* Linda (ajakiri)
* Linda (laev)
* Linda (kivi)

## Viited
Modimolle

**Modimolle** (kuni 2002. aastani **Nylstroom**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis, Waterbergi ringkonna ja Modimolle valla halduskeskus.

Linn on asutatud 1866. aastal, raudteeühenduse Pretoriaga sai 1898. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Modimolle elanikes mustanahalisi aafriklasi 87,5%, valgeid 11,2%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5%, värvilisi 0,5% ja teisi 0,3%. Sotho keelt pidas emakeeleks 62,2% inimesi, afrikaani keelt 11,1%, tsonga keelt 9,7%, tsvana keelt 4,8% ja teisi keeli 12,2%.,

## Viited
Tasuja puiestee (Viljandi)

**Tasuja puiestee** on kõrvaltänav Viljandi kesklinnas.

Tänav algab Vabaduse platsilt ja läheb lõppedes üle Talli tänavaks.
Tänava pikkus on 228 m.

Tänav sai nime 1934. aastal. 
## Hoonestus
Tasuja puiestee 2 (tänapäeval Vabaduse plats 2) asus 1927. aastal valminud Eesti Panga Viljandi Osakonna hoone. Hoone esimesel korrusel asusid postkontor ja telefonikeskjaam, teisel korrusel Eesti Pank, kolmandal ja neljandal korrusel korterid. Hoones tegutseb Viljandi riigimaja.

Tasuja puiestee 4 asub 2011. aastal renoveeritud Schloss Fellini  hoone, butiikhotell koos restorani ja spaaga.  Algselt asus alal Viljandi mõisa neorenessanss-stiilis häärber, mis valmis 1880. aastal arhitekt Robert Pflugi projekti järgi, kuid hoone lammutati 1938. aastal. Mõisa 1880. aastal ehitatud teine peahoone (arhitekt Friedrich Ferdinand Modi) on säilinud. Pärast mõisate võõrandamist asus Viljandi mõisa kivist peahoones 1923. aastast aktsiisivalitsus ning Viljandi maakonna riigimaade ülem. 1934. aastast tegutses mõisas Eesti politsei Viljandi-Pärnu prefektuur ja Nõukogude perioodil Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi ja Eesti NSV Siseministeeriumi kontor ning hiljem Viljandi rajooni RSN TK SAO ning Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee Viljandi rajooni jaoskond. Taasiseseisvunud Eestis asus mõisahoones Viljandi Politseiprefektuur kuni 1998. aastani.

Tasuja puiestee 4, pargis asub ka Mälestusmärk nõukogude võimu poolt represseeritutele. Monument avati 14. juunil 1991. aastal, kui möödus 50 aastat esimesest massiküüditamisest Eestis.

Tasuja puiestee 6 Viljandi mõisa ait (tänapäeval Pärimusmuusika Ait).

## Viited
Lyden

**Lyden** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Waterbergi ringkonnas Mogalakwena vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lydeni elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,72%, värvilisi 0,08%, valgeid 0,04%, India või Aasia päritolu inimesi 0,04% ja teisi 0,12%. Pedi keelt pidas emakeeleks 79,55% inimesi, tsonga keelt 14,33% ja sotho keelt 3,46%.

## Viited
De Villiersdale

**De Villiersdale** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Capricorni ringkonnas Bloubergi vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli De Villiersdale'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 100,00%. Pedi keelt pidas emakeeleks 97,37% inimesi, inglise keelt 1,36% ja suulu keelt 0,45%.

## Viited
Dennilton

**Dennilton** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Sekhukhune ringkonnas Elias Motsoaledi vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli mustanahalisi aafriklasi 99,50%, India või Aasia päritolu inimesi 0,21%, valgeid 0,17%, värvilisi 0,04% ja teisi 0,08%. Suulu keelt pidas emakeeleks 46,18%, pedi keelt 22,55%, ndebele keelt 9,39%, tsonga keelt 8,35%, sotho keelt 4,61%, svaasi keelt 3,78%, tsvana keelt 1,50%, koosa keelt 1,04% ja inglise keelt 1,00%.

## Viited
Malamulele

**Malamulele** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas, Collins Chabane valla halduskeskus.

Malamulele kuulus aastatel 1971–1994 Gazankulu bantustani koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Malamulele elanikkonnast mustanahalisi aafriklasi 99,30%, värvilisi 0,20%, valgeid 0,17%, India või Aasia päritolu inimesi 0,11% ja teisi 0,22%. Tsonga keelt pidas emakeeleks 93,70% inimesi, venda keelt 1,65% ja inglise keelt 1,15%.

## Viited
Weiss

**Weiss** (saksapäraselt **Weiß**) on geograafiline punkt:
*Weiss, kraater Kuul

**Weiss** on perekonnanimi:
*Weiss

**Weiss** on mitme aadlisuguvõsa nimi:
*Weiss (Eestimaa aadlisuguvõsa)
*Weiss (Kuramaa aadlisuguvõsa)
*Weiss (Liivimaa aadlisuguvõsa)
Marat

**Marat** võib tähendada järgmist:
*Marat, Eesti tekstiilitööstusettevõte
*Marat, Nõukogude Liidu sõjalaev
*Marat, perekonnanimi
**Jean-Paul Marat, Prantsuse revolutsiooni aegne poliitik
Éverton Ribeiro

**Éverton Augusto de Barros Ribeiro** (sündinud 10. aprillil 1989 Arujás) on Brasiilia jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Brasiilia kõrgliigaklubis Bahia ja Brasiilia jalgpallikoondises.

2013. ja 2014. aasta hooajal mängis ta Cruzeiros. Mõlemal hooajal tuli ta klubiga Brasiilia meistriks ja lisaks valiti ta mõlemal hooajal kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

Aastatel 2017–2023 mängis ta Brasiilia kõrgliigaklubis Flamengo. 25. novembril 2018 oma endise koduklubi Cruzeiro vastu löödud värav valiti 2018. aasta Brasiilia kõrgliiga ilusaimaks väravaks. Ta tuli 2019. aastal Flamengoga Brasiilia meistriks ja võitis lisaks Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlused. Ribeiro valiti sel hooajal Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2024. aasta jaanuaris sõlmis ta kaheaastase lepingu Bahiaga.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta 5. septembril 2014 sõprusmängus Colombia vastu.

Ta kuulus Brasiilia koondisse 2015. aasta Copa Américal. Ta pääses vahetusest platsile esimeses alagrupimängus Peruu vastu ja veerandfinaalis Paraguay vastu. Veerandfinaalis oli ta üks kahest Brasiilia mängijast, kes penaltiseerias eksis, makstes sellega Brasiilia pääsu poolfinaali.

2020. aasta oktoobris kutsuti ta pärast enam kui viit aastat tagasi koondisse. 2021. aasta Copa América teises alagrupimängus 17. juunil lõi ta Peruu vastu oma koondisekarjääri esimese värava. 2021. aasta septembris lõi ta MM-i valikmängudes värava Tšiili ja Peruu vastu.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel pääses ta väljakule viimases alagrupimängus Kameruni vastu.

## Saavutused
;Coritiba
*Campeonato Paranaense: 2011, 2012
;Cruzeiro
*Campeonato Mineiro: 2014
*Campeonato Brasileiro Série A: 2013, 2014
;Al Ahli
*UAE Pro-League: 2015–16
*UAE Super Cup: 2016
;Flamengo
*Campeonato Brasileiro Série A: 2019, 2020
*Campeonato Carioca: 2019, 2020, 2021
*Copa do Brasil: 2022
*Supercopa do Brasil: 2020, 2021
*Copa Libertadores: 2019, 2022
*Recopa Sudamericana: 2020

## Viited

## Välislingid
* Éverton Ribeiro soccerway.com lehel
Robert Pflug

**Robert August Pflug** (1. mai 1832 – 30. november 1885) oli baltisaksa arhitekt.

Pflugi tööde hulka kuuluvad Riia Kristuse Sündimise katedraal, Viljandi mõisa peahoone, Käru mõisa peahoone ja Viļķene õigeusu kirik.

## Galerii

Viljandi mõisa peahoone.jpg|Viljandi mõisa peahoone
Käru mõisa peahoone 1.jpg|Käru mõisa peahoone


## Välislingid
*
Öö sadamas

„**Öö sadamas**“, tuntud ka kui „**Palkonil õed sadamas**“ või „**Õed**“, on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.

1820. aastal oli teos Dresdeni galeriis väljas pealkirjaga „Palkonil õed sadamas. Öö. Tähevalgus“.

Maalil kujutatud Halle ehitised, Punane torn (*Roter Turm*) ja Turu kirik on sadamast suhteliselt kaugel.

## Viited
Õhtu (maal)

„**Õhtu**“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.

Maal on osa sarjast „Päevaajad“ („Tageszeiten“), mille ülejäänud osad on „Hommik“ („Der Morgen“), „Keskpäev“ („Der Mittag“) ja „Pärastlõuna“ („Der Nachmittag“).


Caspar David Friedrich - Tageszeitenzyklus, Der Morgen (1821-22).jpg|„Der Morgen“
Caspar David Friedrich - Tageszeitenzyklus, Der Mittag (1821-22).jpg|„Der Mittag“
Caspar David Friedrich - Tageszeitenzyklus, Der Nachmittag (1821-22).jpg|„Der Nachmittag“
Caspar David Friedrich - Tageszeitenzyklus, Der Abend (1821-22).jpg|„Der Abend“


## Kirjandus
* Helmut Börsch-Supan, Karl Wilhelm Jähnig: *Caspar David Friedrich. Gemälde, Druckgraphik und bildmäßige Zeichnungen*, Prestel Verlag, München 1973, ISBN 3-7913-0053-9 (Werkverzeichnis)
* Hilmar Frank: *Aussichten ins Unermessliche. Perspektivität und Sinnoffenheit bei Caspar David Friedrich*. Akademie Verlag, Berlin 2004
* Willi Geismeier: *Zur Bedeutung und entwicklungsgeschichtlichen Stellung von Naturgefühl und Landschaftsdarstellung bei Caspar David Friedrich*. Dissertation, Berlin 1966
* Christina Grummt: *Caspar David Friedrich. Die Zeichnungen. Das gesamte Werk*. 2 Bde., München 2011
* Sigrid Hinz (Hrsg.): *Caspar David Friedrich in Briefen und Bekenntnissen*. Henschelverlag Kunst und Gesellschaft, Berlin 1974
* Christian Cay Lorenz Hirschfeld: *Theorie der Gartenkunst*. Fünf Bände, M. G. Weidmanns Erben und Reich, Leipzig 1797 bis 1785
* Werner Hofmann: *Caspar David Friedrich. Naturwirklichkeit und Kunstwahrheit.* C.H. Beck Verlag, München 2000, ISBN 3-406-46475-0
* Jens Christian Jensen: *Caspar David Friedrich. Leben und Werk*. DuMont Verlag, Köln 1999
* Wieland Schmied: *Caspar David Friedrich. Zyklus, Zeit und Ewigkeit*. Prestel Verlag, München 1999
* Detlef Stapf: *Caspar David Friedrichs verborgene Landschaften. Die Neubrandenburger Kontexte*. Greifswald 2014, netzbasiert P-Book
* Herrmann Zschoche: *Caspar David Friedrich. Die Briefe*. ConferencePoint Verlag, Hamburg 2005, ISBN 3-936406-12-X
TMB

**TMB** võib tähendada järgmist:
*TMB (ka TMB Grupp, TMB Group), on ehitusettevõte
*Transports Metropolitans de Barcelona, Hispaania Barcelona ühistranspordi operaator
RAN

**RAN** võib tähendada järgmist:
* **[[Austraalia kuninglik merevägi]]** (*Royal Australian Navy*)
* **[[Venemaa Teaduste Akadeemia]]** (*Rossijskaja akademija nauk*)
Mai (eesnimi)

**Mai** on eesti naisenimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Mai 958 naisel. Mai oli populaarsuselt 194. naisenimi. Mai oli keskmiselt 62 aasta vanune (mediaanvanus oli 66). Kõige populaarsem oli eesnimi Mai vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 32,45.

## Nime kandjaid
*Mai Leisz, eesti basskitarrist ja helilooja
*Mai Kiisk-Bereczki, eesti keeleteadlane
*Mai Kolosov, eesti agronoom, pedagoog, parteitöötaja ja poliitik
*Mai Levin, eesti kunstiajaloolane
*Mai Lumiste, eesti kunstiajaloolane
*Mai Murdmaa, eesti ballettmeister, endine baleriin ja stsenarist
*Mai Narva, eesti maletaja
*Mai Raud-Pähn, eesti kunstiajaloolane
*Mai Zetterling, rootsi filmilavastaja
*Mai Treial, eesti poliitik
*Mai Väljas, eesti pedagoog

## Viited

## Välislingid
*
Ausammas kõikidele tühistele inimestele

**Ausammas kõikidele tühistele inimestele** on Kolga-Jaanis asuv ausammas, mis püstitati ETV paroodiasaate Erisaate tegijate poolt tühisusele ja kõikidele tühistele inimestele 2008. aasta oktoobris.

Algselt püstitati ausammas Kolga-Jaani vallamaja juurde, sealt teisaldati see 2009. aastal bussijaama juurde ning seejärel katlamaja taha.

## Viited
Uueveski vesiveski

**Uueveski vesiveski** on kaitsealune vesiveski hoone Viljandis aadressil Uueveski tee 27.

Hoone on ehitatud 19. sajandil ja asub Uueveski järve kaldal veskitammil. Hoone on maakivist, sellel on kaks korrust ja kelpkatus. Avade raamistused on laotud tellistest. Algupärased aknad on ümber ehitatud, lisaks on hoone ülemisel küljel mitmed hilisemad juurdeehitused.

Veskihoone on registreeritud riikliku ehitismälestisena registrinumbriga 14721.

## Viited

## Välislingid
*
Villa Nora

**Villa Nora** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Waterbergi ringkonnas Lephalale vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Villa Nora elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,32%, valgeid 0,54% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,15%. Pedi keelt pidas emakeeleks 88,60% inimesi, tsvana keelt 6,63%, sotho keelt 1,71% ja suulu keelt 0,83%.

## Viited