open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eesti Naisteühenduste Ümarlaud

**Eesti Naisteühenduse Ümarlaua Sihtasutus** (ENÜ) on Eestis tegutsevate naisteühenduste, naiste koostöövõrgustike ning naisuuringute ja -koolitustega tegelevate organisatsioonide koostöökogu. ENÜ asutamislepe allkirjastati 16. augustil 2003. aastal. Ümarlaud taotleb osalusdemokraatia edendamist ning naiste ja meeste võrdõiguslikkust.

Ümarlauda kuuluvad nii piirkondlikud naiste ühendused kui üleriigilised naiste organisatsioonid nagu Naiskodukaitse, Eesti Lasteaednike Liit, maakondade naiste ümarlauad, naiste tugikeskused, erakondade jt naisühendused jne. Eesti Naisteühenduste Ümarlaua Sihtasutus asutati 20. detsembril 2006.

Alates 2004. aastast annab ENÜ iga aasta 25. novembril välja Valge Lindi auhinna "üksikisikule või organisatsioonile, kes möödunud aasta jooksul on kõige rohkem ära teinud Eestis naistevastase vägivalla tõkestamiseks või probleemist teavitamiseks".

## Juhtimine ja struktuur
Juhataja on Eha Reitelmann.

Nõukogu liikmed on Harda Roosna, Kaia Kapsta-Forrester, Riina Kütt.

Töörühmad

* vägivallavastane töörühm
* hariduse töörühm 
* seadusandluse jälgimise töörühm
* maapiirkondade naiste töörühm
* vanemaealiste naiste töörühma
* perekonna töörühm

## Võrgustiku liikmed
Ümarlaua võrgustikku kuuluvad organisatsioonid:
*Eesti Lasteaednike Liit
*Eesti Naiste Varjupaikade Liit
*Eesti Naistoimetajate Ühendus
*Eesti Politsei Naisühendus
*EKRE naisühendus
*Ettevõtlike Daamide Assotsiatsioon (EDA)
*Harjumaa Naisteühenduste Ümarlaud
*Hiiumaa Ühenduste Naiste Ümarlaud
*Ida-Virumaa Naiste Tugikeskus-Varjupaik
*Ida-Virumaa Naisteühenduste Ümarlaud
*Isamaa naiskogu IREN
*Järvamaa Naiste Tugikeskus
*Järvamaa Naisteühenduste Ümarlaud
*Jõgevamaa Naisteühenduste Ümarlaud
*Jõgeva Maanaiste Ühendus
*Kiili Naisselts
*Kõpu Piirkonna Arendusselts Valguskiir
*Läänemaa Naiste Tugikeskus
*Läänemaa Naisteühenduste Ümarlaud
*Lääne-Viru Maanaiste Ühendus
*Lääne-Virumaa Naisteühenduste Ümarlaud
*MTÜ 65B
*Naiskodukaitse
*Rahvusvähemuste Naisteklubi Vega
*Raplamaa Naisteühenduste Ümarlaud
*Sihtasutus Väärtustades Elu
*Simuna Naisteklubi
*Tartumaa Naisteühenduste Ümarlaud
*Valgamaa Naisteühenduste Ümarlaud
*Valgamaa Naiste Tugikeskus
*Viljandimaa Naisteühenduste Ümarlaud
*Võrumaa Naiste Tugikeskus
*Võrumaa Naisteühenduste Ümarlaud
*Võrumaa Naiste Ühendus
*Ühendus Emade ja Laste Kaitseks

## Viited

## Välislingid
* Eesti Naisteühenduste Ümarlaua koduleht
Max Franz

**Max Franz** (sündinud 1. septembril 1989 Klagenfurtis) on Austria mäesuusataja.

Tema esimesed maailmameistrivõistlused olid 2013. aastal Schladmingis, seal sai ta kiirlaskumises 23. koha. Kaks aastat hiljem oli ta Beaver Creekis samal alal 19. kohal. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Moritzis sai ta kiirlaskumises juba pronksmedali. 

2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis saavutas kiirlaskumises üheksanda koha, kuid veelgi parem koht tuli ülisuurslaalomis, kus ta sai kuuenda koha.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis ta oma eelmiste mängude tulemusi ületada ei suutnud: kiirlaskumises oli ta 11. ja ülisuurslaalomis 17.

Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 28. novembril 2009 Lake Louise'is. Esimest korda jõudis ta poodiumile sealsamas 24. novembril 2012 kiirlaskumises. Esimese etapivõidu sai ta 17. detsembril 2016 Itaalias Val Gardenas kiirlaskumises.

Tema nõbu on Austria endine mäesuusataja Werner Franz.

## Saavutused
### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2017  Sankt Moritzis
** pronksmedal kiirlaskumises

### [[Mäesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
Max Franz on osalenud (seisuga 3. detsember 2018) 119 MK-etapil ja jõudnud poodiumile üheksal korral, millest kolmel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* Sportlase koduleht
* Max Franz FIS-i lehel
* Max Franz lehel ski-db.com
Deyverson

**Deyverson Brum Silva Acosta** (sündinud 8. mail 1991 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia kõrgliigaklubis Atlético Mineiro.

Ta alustas karjääri koduosariigi klubis Grêmio Mangaratibense. 2012. aasta liitus ta Portugali klubiga SL Benfica. Hooajal 2012–13 mängis ta klubi reservmeeskonnas Portugali teises liigas ja lõi kaheksa väravat. Benfica esindusmeeskonnas ta debüüti teha ei jõudnudki, sest juba enne järgmise hooaja algust liitus ta teise Portugali kõrgliigaklubiga, Belenenses. 2015. aasta veebruaris suundus ta kuue kuuks laenule Saksamaa kõrgliigaklubisse 1. FC Köln. Ainsa värava Saksamaa kõrgliigas lõi ta 8. märtsil 2015 Eintracht Frankfurti vastu.

2015. aasta juulis sõlmis Deyverson nelja aasta pikkuse lepingu Hispaania kõrgliigaklubiga Levante. Esimese värava Hispaania kõrgliigas lõi ta 23. septembril 2015 mängus Eibari vastu. Deyverson lõi sel hooajal Hispaania kõrgliigas kokku üheksa väravat, kuid ei suutnud sellega päästa klubi viimasest kohast kõrgliiga ja esiliigasse langemisest. Järgmise hooaja veetis ta laenul teises Hispaania kõrgliigaklubis, Deportivo Alavés. Esimese värava klubi särgis lõi ta 10. septembril 2016 mängus Barcelona vastu, tuues Alavésile võõrsilväljakul ajaloolise 2:1 võidu. Kokku lõi ta Hispaania kõrgliigas sel hooajal seitse väravat.

2017. aasta juulis naasis Deyverson kodumaale ja sõlmis Palmeirasega viie aasta pikkuse lepingu. 2018. aasta hooaja eelviimases mängus 25. novembril lõi ta värava Vasco da Gama vastu, tuues Palmeirasele võõrsil 1:0 võidu. Selle võiduga kindlustas Palmeiras enda 10. Brasiilia meistritiitli. 2021. aastal lõi Deyverson Copa Libertadorese finaalis Flamengo vastu 95. minutil võiduvärava.

Hooaja 2019–2020 teises pooles mängis ta Palmeirasest laenul olles Hispaania kõrgliigaklubis Getafe ja hooajal 2020–21 taas Deportivo Alavésis.

2022. aasta augustis siirdus Deyverson Palmeirasest Brasiilia kõrgliigaklubisse Cuiabá. 2023. aastal tegi Deyverson Brasiilia kõrgliigas seni oma edukaima hooaja, kui lõi 12 väravat.

2024. aasta juulis sõlmis ta kuni 2025. aasta detsembrini kehtiva lepingu Atlético Mineiroga.

## Saavutused
;Palmeiras
*Campeonato Brasileiro Série A: 2018
*Copa Libertadores: 2021
*Recopa Sudamericana: 2022
*Campeonato Paulista: 2022
;Cuiabá
*Campeonato Mato-Grossense: 2023, 2024

## Viited
Dominik Paris

**Dominik Paris** (sündinud 14. aprillil 1989 Meranos) on Itaalia mäesuusataja. Ta on spetsialiseerunud kiirusaladele.

2013. aasta maailmameistrivõistlustel Schladmingis võitis ta kiirlaskumises hõbemedali.

Ta on osalenud kolmedel taliolümpiamängudel, kus tema seni parim tulemus on 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis kiirlaskumises saadud neljas koht.

2019. aastal tuli ta ülisuurslaalomis maailmameistriks.

Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 19. detsembril 2008. Esimest korda jõudis ta poodiumile 29. jaanuaril 2011 Chamonix's kiirlaskumises. Esimese etapivõidu sai ta 29. detsembril 2012 Bormios kiirlaskumises. Bormios toimunud etapil jäi ta võitu jagama austerlase Hannes Reicheltiga. Kolmanda koha pälvinud norrakas Aksel Lund Svindal kaotas kõigest ühe ja neljanda koha saanud Klaus Kröll kahe sajandikuga. Tegemist oli kõige tihedama esinelikuga kiirlaskumises MK-sarjas ja esimene kord pärast hooaega 1977–78, kui kiirlaskumises etapivõit jagamisele läks.

## Saavutused
### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2013  Schladmingis
**  hõbemedal kiirlaskumises
* 2019  Åres
**  **maailmameister** ülisuurslaalomis

### [[Mäesuusatamise juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2009  Garmisch-Partenkirchenis
**  hõbemedal kiirlaskumises
**  hõbemedal Alpi kahevõistluses
**  pronksmedal ülisuurslaalom

### [[Mäesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
Dominik Paris on osalenud (seisuga 16. veebruar 2019) 180 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 28 korral, millest 12 korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Dominik Paris FIS-i lehel
* Dominik Paris ski-db.com lehel
Mario Seidl

**Mario Seidl** (sündinud 8. detsembril 1992) on Austria kahevõistleja.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis võitis ta normaalmäe meeskonnavõistluses pronksmedali. Suure mäe individuaalvõistlusel oli ta pärast hüppevõistlust esimene, kuid langes vaatamata 46 sekundilisele edumaale lõpuks neljandaks. Normaalmäe individuaalvõistlusel oli ta 18.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta suure mäe meeskonnavõistluses pronksmedali. Suure mäe individuaalvõistluses sai ta 13. koha.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel tuli meeskonnavõistluses taas pronksmedal. Suure mäe individuaalvõistluses oli ta taas neljas.

MK-sarjas tegi ta debüüdi 3. veebruaril 2012 Val di Fiemmes. Esimest korda jõudis ta poodiumile 4. veebruaril 2017 Pyeongchangis, kui oli suure mäe võistlustes teine. Esimese etapivõidu sai ta 24. novembril 2018 Kuusamos.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2018  Pyeongchangis
**  pronksmedal suure mäe meeskonnavõistluses

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2017  Lahtis
**  pronksmedal normaalmäe meeskonnavõistluses
* 2019  Seefeldis
**  pronksmedal normaalmäe meeskonnavõistluses

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
Mario Seidl on osalenud 114 maailma karikasarja etapil (seisuga 3. märts 2019) ja jõudnud poodiumile seitsmel korral, millest kahel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Mario Seidl FIS-i lehel
Dom Kino

**Dom Kino** (Vene keeles *Дом кино*) on Venemaa telekanal. Mis näitab Vene filme ja seriaale. Kanal on nähtav Venemaal, Eestis, Lätis, Leedus, Soomes, Rootsis, Poolas, Bulgaarias, Norras, Slovakkias, Ameerikas, Türgis, Prantsusmaal ja mujal riikides.
2018.–2019. aasta maailma karikasari kahevõistluses

**2018.–2019. aasta maailma karikasari kahevõistluses** oli **36.** ametlik maailma karikasarja hooaeg. 

Esimene MK-etapp toimus 24. novembril 2018 Soomes Kuusamos ja viimane peeti 25. märtsil 2019 Saksamaal Schonachis.

## Tulemused

#### Teatevõistlused

## MK-sarja paremusjärjestus
Pärast 21/24 etappi

Üldtabel

## Viited
Gulfi provints

**Gulfi provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas.

Provints jaguneb halduslikult 2 ringkonnaks.
Hela provints

**Hela provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas.

Provints jaguneb halduslikult 3 ringkonnaks.

Hela provints moodustati 2012. aastal kolmest ringkonnast, mis varem kuulusid Southern Highlandsi provintsi koosseisu.

## Viited
Riia Kunstnike Grupp

**Riia Kunstnike Grupp** (läti keeles *Rīgas mākslinieku grupa*) oli Läti kunstnike rühmitus, mis tegutses selle nime all aastail 1920–1938 ja esindas oma suundumustes avangardistlikke kunstivoole.

## Ajalugu
Aastail 1914–1915 moodustas rühm Lääne-Euroopa uusimatest kunstisuundadest huvitatud noori kunstnikke rühmituse nimega Zaļā puķe. 1919. aastal esines osa neist Läti kunsti ülevaatenäitusel Ekspressionistide rühma (*Ekspresionistu grupa*) nime all, kuid et see nimi ei kirjeldanud piisavalt täpselt kunstnike tegelikke loomingulisi taotlusi, sai uueks nimeks 1920. aastal Riia Kunstnike Grupp. Riia Kunstnike Grupis lühemat või pikemat aega tegutsenud kunstnikud olid erinevate kunstnikukäekirjadega, ent neid ühendas kuulumine enam-vähem ühte põlvkonda ja huvi modernismi vastu kunstilises väljenduslaadis. Enamikul rühma liikmetest puudus akadeemiline kunstiharidus, nad olid alustanud kunsti õppimist omal käel või Riia eraateljeedes, samuti Venemaa kunstiõppeasutustes. Tänu sellele hariduslikule mitmekülgsusele olid kunstnikud oma loomingus võimelised paindlikult kokku sulatama erinevaid mõjusid, sealhulgas uusima avangardse kunsti jooni.

Riia Kunstnike Grupp andis tõuke sarnase eesmärgiga Eesti Kunstnikkude Rühma moodustamiseks. 1924. aastal toimus Tallinnas ja Tartus Riia Kunstnike Grupi ja Eesti Kunstnikkude Rühma ühisnäitus pealkirjaga "Esimene Balti-riikide kunstinäitus".

## Looming
Oma tegevuse esimestel aastatel keskendus Riia Kunstnike Grupp impressionistliku maalimislaadi ning laiemas mõttes natuuri järgimise kriitikale, soovitades selle asemel kunstniku eneseväljendust oma isiksusest lähtudes, kasutades fovismi, futurismi, kubismi ja teiste avangardistlike kunstivoolude pakutavaid väljendusvahendeid. Hilisemad suundumused on seotud pöördumisega taas natuurist lähtumise poole ja erinevate stiilide sünteesiga. 

Riia Kunstnike Grupiga on seotud üks suuremaid maailmavaatelisi ja põlvkondlikke vastasseise Läti kunstielus, rühmituse tegutsemise algfaasis said kunstnikud sageli ebaadekvaatse kriitika osaliseks. Ajapikku pälvisid Riia Kunstnike Grupi näitused püsiva tunnustuse, ehkki 1930. aastate teisel poolel kõlas juba kriitikat kunstnike sisseharjunud motiivideringi ning värvi-, vormi- ja tekstuurikesksete valikute teemal.

## Riia Kunstnike Gruppi kuulunud kunstnikud
* Romans Suta
* Aleksandra Beļcova
* Uga Skulme
* Oto Skulme
* Marta Skulme
* Ģederts Eliass
* Leo Svemps
* Jānis Liepiņš
* Emīls Melderis
* Sigismunds Vidbergs
* Konrāds Ubāns
* Valdemārs Tone
* Jāzeps Grosvalds
* Jēkabs Kazaks
* Niklāvs Strunke
* Erasts Šveics
* Jānis Cielavs

## Viited

## Välislingid
* 1915.–1940. aastate läti kunstirühmitused (läti keeles)
Silinderpõrnikas (perekond)

**Silinderpõrnikas** (*Sinodendron*) on põderpõrniklaste sugukonda kuuluv mardikaline.

Silinderpõrnikad on levinud nearktises (Briti Columbiast Californiani ning idas Idahoni) ja palearktilises piirkonnas (Euroopast Siberini, Iraanis, Aserbaidžaanis ning Yunnani provintsis Hiinas). Eestist on leitud üks liik, silinderpõrnikas.

## Taksonoomia
Silinderpõrnika perekonda kuulub neli liiki:
**Sinodendron cylindricum* – silinderpõrnikas – ainus Eestis ja Skandinaavias ning Baltikumis leiduv liik
**[[Sinodendron persicum]]*
**[[Sinodendron rugosum]]*
**[[Sinodendron yunnanense]]*

## Viited
Joachim Brudziński

**Joachim Stanisław Brudziński** (sündinud 4. veebruaril 1968 Świerklaniecis) on Poola poliitik (Õigus ja Õiglus).

Joachim Brudziński lõpetas 1997. aastal magistrikraadiga Szczecini Ülikooli politoloogia ja ühiskonnateaduste teaduskonna.

Alates 2005. aastast oli ta Poola Seimi liige. Alates 12. novembrist 2015 kuni 9. jaanuarini 2018 oli ta Poola Seimi viitsemarssal.

Alates 9. jaanuarist 2018 kuni 4. juunini 2019 oli ta Poola siseminister.

## Viited
Netosissetulek

**Netosissetulek** (inglise keeles ''disposable income'') hõlmab ettevõtte või üksikisiku kogutulu, sealhulgas palka, ettevõtlusest saadud tulu, vara renditulu, elatisi ja toetusi, millest on maha arvatud mitmesugused maksud, näiteks tulumaks ja sotsiaalmaks. 

Statistikas tuuakse välja ka leibkonna sissetulek, mille puhul liidetakse kõigi leibkonnaliikmete sissetulekud ja jagatakse leibkonnaliikmete arvuga.

## Üksikisiku netosissetulek
### Brutopalgast netopalga arvutamine
Üksikisiku netosissetuleku üks osa on palk. Brutopalk on töölepinguga kindlaks määratud töötasu, millest ei ole maha arvatud makse. 

Brutopalgast tuleb maha arvata

*tulumaks 20%;
*töötuskindlustusmaks 1,6%;
*sotsiaalmaks 33%;
*kohustusliku kogumispensioni makse, mis on 2% brutopalgast.

Tulumaks ei rakendu kogu tulule, sest alates 2018. aastast kehtib tulumaksuvaba miinimumi määr, mille pealt makse ei maksta. Maksuvaba tulu suurus tuleneb aasta kogutulust.

*Aastatuluga kuni 14 400 eurot on maksuvaba tulu 6000 eurot aastas.
*Aastatulu kasvades 14 400 eurolt 25 200 euroni väheneb maksuvaba tulu vastavalt valemile 6000 – 6000 ÷ 10 800 × (tulu summa – 14 400).
*Aastatuluga üle 25 200 euro on maksuvaba tulu suurus 0 eurot.
Pärast brutopalgast maksude mahaarvamist jääb järele netopalk.

Tabelis on näitena toodud Eesti keskmise brutopalga suurus ja selle muutus vahemikus jaanuar 2006 – märts 2019.

## Ettevõtte netosissetulek
### Puhaskasum
Ettevõtte netosissetulekut nimetatakse puhaskasumiks (inglise keeles ''net income''). Puhaskasum, samamoodi kui netosissetulek, on rahaline väärtus, mis jääb alles pärast kõikide kulude mahaarvamist. Ettevõtte tuludest arvatakse maha tegevuskulud, sealhulgas kulum, rent, kommunaalmaksed ja tööjõukulud.

## Vaata ka
*Brutosissetulek
*Netopalk
*Brutopalk
*Eesti keskmine palk
*Disposable income
*Net Income

## Viited

## Välislingid
* Palga ja maksude kalkulaator
Edvard Griegi rahvusvaheline klaverikonkurss

**Edvard Griegi rahvusvaheline klaverikonkurss** (inglise keeles *The International Edvard Grieg Piano Competition*) toimub aastast 2000 iga kahe aasta tagant Norras. Aastast 2012 toimub konkurss Bergenis Edvard Grieg muuseumis. Varem toimus konkurss Oslos.

Konkurssi kutsus ellu 2000. aastal Einar Steen-Nøkleberg.

## Võitjad
*...
*2016 Ah Ruem Ahn (Lõuna-Korea)
*... 

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Elbtalaue ühisvald

**Elbtalaue** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis. Selle pindala on 422,52 km². 31. detsembril 2017 elas seal 20 722 inimest. Selle keskus on Dannenberg. Tegelikult tähendab sõna "Elbtalaue" *[[Elbe]] orgu* ja kirjeldab ruumiliselt mitteselgelt määratletud piirkonda jõe keskjooksu ümbruses Põhja-Saksamaal.

Samtgemeinde Elbtalaue koosneb järgmistest valdadest:

# Damnatz
# Dannenberg (Elbe) 
# Göhrde
# Gusborn
# Hitzacker (Elbe)
# Jameln
# Karwitz
# Langendorf (Elbe)
# Neu Darchau 
# Zernien
Kertši väina intsident

**Kertši väina intsident** oli 2018. aasta 25. novembril Kertši väinas toimunud vahejuhtum, mille käigus Venemaa sulges Kertši väina silla juures läbipääsu kolmele Odessast Mariupolisse teel olnud Ukraina mereväe alusele.

## Olukorrast
Septembri lõpus olid Berdjanskis asuvasse Aasovi mereväebaasi teel olnud kaks Ukraina sõjalaeva läbinud Kertši väina takistusteta.

Novembri lõpus asusid Odessast Mariupolisse teele kolm Ukraina sõjalaeva: lahingukaatrid (suurtükikaatrid) Berdjansk (Бердянськ) ja Nikopol (Нікополь) ning puksiir Janõ Kapu (Яни Капу).

## Sündmuse kirjeldus

Venemaa võimud sulgesid Kertši väina silla juures läbipääsu kolmele Mariupolisse teel olnud Ukraina mereväe laevale. Pärast Ukraina puksiiri Janõ Kapu  rammimist avasid Venemaa piirivalvelaevad rahvusvahelistes neutraalvetes asunud Ukraina laevade pihta tule, haavates vähemalt kolme mereväelast, neist kahte raskelt.
Ukraina mereväe laevad Berdjansk, Nikopol ja Janõ Kapu hõivati Venemaa eriüksuse poolt ja toimetati Kertši sadamasse. 24 mereväelast vangistati. Osa sõjavangidest viidi Kertšist üle Simferopolisse, osa Moskvasse Lefortovo vanglasse.

Operatsioonis osales vähemalt neli Venemaa sõjaväekopterit, ründelennukid ja eriüksuslased. Sõjaväe ründelennukitelt väljatulistatud kahest raketist tabas Ukraina laevu vähemalt üks.

## Järelmõjusid
Ukraina teatas sõjaseisukorra väljakuulutamisest.

Uudisteagentuur RIA Novosti teatas Venemaa kavast saata okupeeritud Krimmi poolsaare kaitseks täiendavaid S-400 Triumfi raketisüsteeme.

Tsiviilaluste tavapärane läbipääsurežiim Musta ja Aasovi mere vahel ei olnud 2018. aasta detsembri alguseks taastunud.

2018. aasta lõpul andis sõjalis-poliitiline rühmitus Donetski Rahvavabariik teada laevastiku loomisest Novoazovski läheduses asuvate "rahvavabariigi" rannikualade kaitseks.

ÜRO Inimõiguste Ülemvoliniku Ameti 2019. aasta veebruaris avaldatud raporti kohaselt on vangistatud Ukraina meremeeste näol tegemist sõjavangidega.

24 vangistatud meremeest vabastati Ukraina ja Venemaa vahelise vangide vahetamise käigus 2019. aasta 7. septembril. Hõivatud laevad tagastati Ukrainale 2019. aasta novembris. Laevad olid põhjalikult rüüstatud, kadunud olid isegi lambid, pistikupesad ja tualetipotid.

## Galerii

Captured Yani Kapu tugboat in Kerch (cropped).jpg|Nikopol P176 ja Janõ Kapu Kertši sadamas
Новозбудовані для українських ВМС малі броньовані артилерійські катери в ході випробувань здійснили спільне плавання (27359525951).jpg|Berdjansk U175
Berdyansk damaged gunboat.jpg|Raketitabamuse saanud Berdjansk


## Viited
Allegro (tarkvara)

**Allegro** on videomängude arenduseks loodud teek. Selle põhiline funktsioon on toetada algeliste 2D-graafikate loomist, 3D-graafikat, pilditöötlust, teksti ja heli väljastamist, andmete sisestust ja taimereid (k.a lisad maatriksi aritmeetika jaoks), Unicode'i stringe ning failide avamist ja muutmist. Allegro on kirjutatud programmeerimiskeeles C ning põhiliselt kasutatakse seda keeltes C, C++ või Objective-C, kuid sellel on olemas ka rakendusliides keeltele Python, Lua, Java, Lisp, jt. Lisaks on Allegrol mahukas dokumentatsioon koos mitmete näidetega.

Allegro kõige uuem versioon, Allegro 5, toetab Windowsi, Unixit/Linuxit, MacOS-i ja iOS-i süsteeme ning alates versioonist 5.1 ka Androidi süsteeme.

## Allegro 5
Praegune arendamisel oleval versioonil Allegro 5 on võrreldes vanemate versioonidega kasutajasõbralikum rakendusliides, riistvaralise kiirendamine (mitte segi ajada ülekiirendamisega) läbi graafikakaartide, mis toetavad 3D-kujutiste loomist, algelise graafilise joonistusvõimaluse, kasutades OpenGL-i või Direct3D-d, heli salvestamise, eri kirjastiilide sisselaadimise ja joonistamise, videote mängimise ja palju muid võimalusi.

## Allegro 4
Allegro 4 oli edasiarendus 1997. aasta Allegro 3-st ja 1996. aastal välja tulnud Allegro 2-st. See kasutas kompileerimiseks DJGPP. Selle esimene versioon tuli välja 2001. aastal ning selle praegune versioon, 4.4.2, tuli välja 2011. aasta mais.

Põhilised arendused kuni Allegro 4-ni olid pildifaili- ja muusikafailivormingute ning programmeerimiskeelte toetus läbi rakendusliideste. Samuti on sellel võimalus kasutada OpenGL-i läbi AllegroGL arendusteegi, mis tegeleb OpenGL-i ja Allegro vaheliste käskudega, ilma et peaks ise neid manuaalselt tegema. See oli kaasa pakitud versiooniga 4.4, ning alates versioonist 4.9 integreeriti OpenGL-i toetus otse Allegrosse.

Allegro 4 on esimene kasutatav stabiilne versioon Allegrost, mis toetab erinevaid platvorme. Versioon 4.4 toetab operatsioonisüsteeme Windows, macOS, BeOS, ning mitmeid Unix-laadsete süsteeme. Versioon 4.2 toetab lisaks operatsioonisüsteeme Windows (Borland), QNX ja DOS.

## Funktsioonid
Allegroga saab teostada järgmisi graafilisi funktsioone:

* Vektorite joonistamine:
**pikslid, jooned, ristkülikud, kolmnurgad, ringid, ellipsid, kaared, Bézier’i kõverad.
* Kujundi täitmine koos mustriga või ilma selleta:
** hulknurgad: lameda tooniga, Gouraud' (*Gouraud shading*), tekstuuriga ja läbipaistvad.
* Pildifailid: 
** pildi pööramine, venitamine, resolutsiooni vähendamine, läbipaistva värvi kombineerimine taustavärviga, Gouraud' varjutuse kasutamine;
** toetab teegisiseselt BMP, LBM, PCX ja TGA formaadis faile (teistel formaatidel toetus läbi teegi lisade).
* Värvid: 
** värvipaleti muutmine (lugemine, kirjutamine, ümbermuutmine);
** värvivormingu muutmine: RGB  HSV (lühend Hue, Saturation, Value, ehk värvi toon, küllastus ja väärtus).
* Tekst: 
** toetus erinevate tekstikodeeringute ja ümbermuutmise jaoks, vaikeväärtus on UTF-8;
** tekstifontide toetus, värvimine, asetamine.
* Muud funktsioonid: 
** otse ekraanile joonistamine;
** piltide teisaldamine algasukohast;
** animatsioonifunktsioonid FLI/FLC formaadile.

## Viited
Jevgeni Velihhov

**Jevgeni Pavlovitš Velihhov** (vene keeles Евге́ний Па́влович Ве́лихов; 2. veebruar 1935 Moskva – 5. detsember 2024 Moskva) oli vene füüsik, pedagoog ja ühiskonnategelane. 

Alates 1961. aastast töötas ta I. V. Kurtšatovi nimelises Aatomienergia Instituudis. 1972. aastal asutas ta Moskva Füüsika-Tehnika Instituudi juures aerofüüsika ja kosmoseuuringute kateedri, mida juhtis surmani. 

1975. aastast juhtis ra NSV Liidu termotuumareaktorite väljatöötamise programmi. Ta osales Tšornobõli avarii tagajärgede likvideerimisel. 

Ta oli füüsika-matemaatika doktor (1964) ja NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik (1974). 

Ta oli NSV Liidu Teaduste Akadeemia ja Venemaa Teaduste Akadeemia asepresident (1978–1991 ja 1991–1996) ning Rahvusliku Uurimiskeskuse Kurtšatovi Instituut direktor ja president (1992–2015), alates 2015. aastast aupresident. 

1986. aastal kandideeris ta NSV Liidu Teaduste Akadeemia presidendiks, kuid kaotas Guri Martšukile.

## Ühiskondlik-poliitiline tegevus
* 1970–1978 ÜLKNÜ KK liige, noorte teadlaste nõukogu esimees
* 1971–1991 NLKP liige, jäi selleks kuni partei likvideerimiseni
* 1989–1990 NLKP Keskkomitee liige
* 1980–1985 Vene NFSV Ülemnõukogu ja 1984–1989 NSV Liidu Ülemnõukogu liige
* 2012. aastal oli ta Vladimir Putini usaldusisik Venemaa presidendivalimistel

## Tunnustus

* Tööpunalipu orden (1975)
* kolm Lenini ordenit (1971, 1981 ja 1985)
* NSV Liidu riiklik preemia (1977)
* Lenini preemia (1984)
* sotsialistliku töö kangelane (1985) 
* Mehisuse orden (1997)
* Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia (2002)
* valiti USA Inseneriakadeemia välisliikmeks (2003)
* ordeni "Teenete eest Isamaa ees" kõigi nelja järgu kavaler (2000, 2005, 2010 ja 2015)
* Sõpruse orden (2012) 
* Venemaa Föderatsiooni töökangelane (2020) – *eriliste tööalaste teenete eest riigi ja rahva ees*  
* Aleksander Nevski orden (30. jaanuar 2024).

## Viited
Rasma Bruzīte

**Rasma Bruzīte** (5. jaanuar 1919 – 9. juuni 2001) oli läti skulptor.

## Eluloolist
Sündis Liepājas inseneri peres. Kunstiga tegelema suunas teda põhikooli joonistusõpetaja. Lõpetas 1939. aastal Liepāja kunstikooli keraamika erialal ja 1949. aastal Läti Kunstiakadeemia skulptuuriosakonna, tema lõputöö juhendajaks oli Teodors  Zaļkalns. Näitustel on oma graniit- ja pronksskulptuuridega esinenud alates 1951. aastast, loonud ka portselanist väikeplastikat.

Kunstniku põrm on maetud Riia Metsakalmistule.

## Isiklikku
Rasma Bruzīte abikaasa oli maalikunstnik  (1930–2002).

## Viited

## Välislingid
* Rasma Bruzīte loodud graniitbüst Boriss Bērziņšist Läti rahvusliku Kunstimuuseumi fassaadi ees
* Rasma Bruzīte graniitskulptuur "Hommik" ("No rīta", 1972)
Jarl Magnus Riiber

**Jarl Magnus Riiber** (sündinud 15. oktoobril 1997 Oslos) on Norra suusataja, läbi aegade maailma edukaim kahevõistleja. 

Riiberil diagnoositi 2024/2025 hooaja esimeses pooles Crohni tõbi, mis on krooniline soolepõletik ja selle taustal teatas ta, et lõpetab 2025. aasta kevadel karjääri. 

Kahevõistluse kuningas lahkus areenilt 16. märtsil 2025 kokku 78 MK-etapi võiduga, mida on läbi aegade edetabelis 30 rohkem kui teist kohta hoidval soomlasel Hannu Manninenil. Kokku võitis Riiber viis MK-sarja üldtiitlit ja 11 MM-kulda. 

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta suure mäe meeskonnavõistlusel hõbemedali. Nii suure mäe kui ka normaalmäe individuaalvõistlusel pidi ta leppima neljanda kohaga.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Seefeldis tuli ta noormaalmäel ja võistkonnavõistluses maailmameistriks ning võitis sprindivõistluses koos Jan Schmidiga hõbemedali.

Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 6. detsembril 2014 Lillehammeris. Esimest korda jõudis ta poodiumile juba kuu aega hiljem, kui oli 16. jaanuaril 2015 Seefeldis kolmas. Esimese etapivõidu sai ta 6. veebruaril 2016 Oslos.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2018  Pyeongchangis
**  hõbemedal suure mäe meeskonnavõistlusel

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2019  Seefeldis
**  **maailmameister** normaalmäel
**  **maailmameister** normaalmäe meeskonnavõistluses
**  hõbemedal suure mäe sprindivõistluses

### [[Põhja suusaalade juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2014  Val di Fiemmes
**  pronksmedal võistkonnavõistluses
* 2015  Almatõs
**  **maailmameister** normaalmäel + 5 km distantsil
**  **maailmameister** normaalmäel + 10 km distantsil
**  pronksmedal võistkonnavõistluses

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
Jarl Magnus Riiber on osalenud 146 maailma karikasarja etapil (seisuga 16. märts 2025) ja jõudnud poodiumile 111 korral, millest 78 korral kõige kõrgemale astmele. 

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Jarl Magnus Riiber FIS-i lehel
* "Kahevõistluse uus ja noor kuningas on tulnud. Et jääda". Postimees Sport. 6. detsember 2018.
Kalju Paal

**Kalju Paal** (25. november 1932 Joosu, Võrumaa – 21. aprill 2010) oli Eesti majandijuht.

Ta lõpetas Joosu mittetäieliku keskkooli ning 1957. aastal Väimela zoo-veterinaariatehnikumi veterinaarvelskri erialal. 

1957. aastast töötas kolhoosis Oktoobri Võit zootehnikuna, 1958. aastast Järve kolhoosis. 1969. aastal sai ta Võru rajooni Tõusva Koidu kolhoosi esimeheks. 1970. aastal, pärast Tõusva Koidu kolhoosi ja Võhandu kolhoosi ühinemist sai temast Võhandu kolhoosi esimees.

Ta oli EKE Vabariikliku Nõukogu liige ja Eesti NSV Kolhooside Nõukogu liige.

Ta on maetud Põlva kalmistule.

## Tunnustus
*1976, 1981 Vabariigi suurte saakide meister
*1984 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja

## Viited
Vinzenz Geiger

**Vinzenz Geiger** (sündinud 24. juulil 1997 Oberstdorfis) on Saksamaa kahevõistleja, kahekordne olümpiavõitja.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta meeskonnavõistluses kuldmedali. Normaalmäe individuaalvõistluses oli ta üheksas ja suurel mäel seitsmes. 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis tuli ta normaalmäe individuaalvõistluses olümpiavõitjaks.

MK-sarjas tegi ta debüüdi 5. detsembril 2015 Lillehammeris. Esimest korda jõudis ta poodiumile 18. detsembril 2016, kui oli Ramsaus peetud võistlusel kolmas. Esimese etapivõidu sai ta 13. jaanuaril 2019 Val di Fiemmes. Saksamaa meeskonna koosseis on ta MK-sarjas saanud võistkonnavõistlustel kaks etapivõitu.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2018  Pyeongchangis
**  **olümpiavõitja** suure mäe meeskonnavõistluses
* 2022  Pekingis
**  **olümpiavõitja** normaalmäel + 10 km distantsil 

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2019  Seefeldis
**  hõbemedal normaalmäe meeskonnavõistluses

### [[Põhja suusaalade juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2016  Râșnovis
**  hõbemedal normaalmäel + 5 km distantsil
**  hõbemedal võistkonnavõistluses
* 2017  Park Citys
**  **maailmameister** normaalmäel + 5 km distantsil

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
Vinzenz Geiger on osalenud 47 maailma karikasarja etapil (seisuga 3. märts 2019) ning jõudnud poodiumile kuuel korral, sealhulgas võitnud ühe etapi.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Vinzenz Geiger FIS-i lehel
Fabian Rießle

**Fabian Rießle** (sündinud 18. detsembril 1990 Freiburg im Breisgaus) on Saksamaa kahevõistleja.

2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta suure mäe meeskonnavõistlusel hõbemedali. Suure mäe individuaalvõistlusel võitis ta pronksmedali. Normaalmäe individuaalvõistlusel oli ta kaheksas.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta suure mäe meeskonnavõistlusel kuldmedali. Suure mäe individuaalvõistlusel võitis ta hõbemedali, kaotades kaasmaalasele Johannes Rydzekile 0,4 sekundiga. Normaalmäe individuaalvõistlusel oli ta seitsmes.

Maailmameistrivõistlustelt on ta võitnud neli medalit, millest kolm normaalmäe meeskonnavõistluses. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta sprindivõistluses koos Eric Frenzeliga kuldmedali. Individuaalaladel on tema parimaks kohaks neljas, mis on saavutatud 2017. aastal normaalmäe võistlusel.

Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 4. jaanuaril 2009 Schonachis. Esimest korda jõudis ta poodiumile 13. jaanuaril 2012 Chaux-Neuve'is, kus oli kolmas. Esimese etapivõidu sai ta 5. detsembril 2015 Lillehammeris. Hooaegadel 2015–2016 ja 2017–2018 on ta MK-sarja üldkarika arvestuses saavutanud kolmanda koha.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2014  Sotšis
**  hõbemedal suure mäe meeskonnavõistlusel
**  pronksmedal suure mäe individuaalvõistlusel
* 2018  Pyeongchangis
**  **maailmameister** suure mäe meeskonnavõistluses
**  hõbemedal suure mäe individuaalvõistluses

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2015  Falunis
**  **maailmameister** normaalmäe meeskonnavõistluses
* 2017  Lahtis
**  **maailmameister** normaalmäe meeskonnavõistluses
* 2019  Seefeldis
**  **maailmameister** suure mäe sprindivõistluses
**  hõbemedal normaalmäe meeskonnavõistluses

### [[Põhja suusaalade juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2009  Szczyrbskie Jezioros
**  pronksmedal sprindivõistlusel
**  pronksmedal võistkonnavõistluses
* 2010  Hinterzartenis
**  **maailmameister** võistkonnavõistluses

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
* Üldkarikas
** 3. koht: 2016, 2018

Fabian Rießle on osalenud 139 maailma karikasarja etapil (seisuga 25. veebruar 2019) ja jõudnud poodiumile 45 korral, millest üheksal korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Fabian Rießle FIS-i lehel
Harald Joost

**Harald Joost** (17. november 1928 – 23. juuni 2005) oli eesti majandijuht.

Ta oli Jõgeva rajooni Sadala kolhoosi esimees.

Ta oli ka Eesti NSV Ülemkohtu rahvakaasistuja.

Ta on maetud Torma kalmistule.

## Tunnustus
*1987 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja

## Viited
Alfred Karindi segakoor

**Alfred Karindi segakoor** on Tallinnas tegutsev segakoor. 

Koori asutas 1957 Alfred Karindi. Aastani 1992 kandis koor nime **Kõrgemate Koolide Lõpetanute Segakoor**. Aastani 1969 oli koori peadirigent Karindi.

Koori kokkusaamiskoht on Tallinna Õpetajate Maja.

## Viited

## Välislingid
* https://arvamus.postimees.ee/1855607/uhe-laulukoori-muremote
Maarja koor

**Maarja koor** on mitme Eesti koori nimi või nimeosa:
*Rapla Maarja koor
*Põlva Maarja koor

## Vaata ka
*Maarja-Magdaleena koor
IPhone XR

**iPhone XR** (stiliseeritud kui **iPhone X🅁**, X tähendab siin Rooma numbrina kümmet) on Apple'i nutitelefon, kaheteistkümnes iPhone'ide seerias. 

Telefoni kuulutas välja Apple'i CEO Tim Cook 12. septembril 2018 Apple Parkis Steve Jobs Theateris toimunud üritusel koos iPhone XS-i ja iPhone XS Max-iga. Telefoni sai ette tellida alates sama aasta 19. oktoobrist ja üldmüüki tuli see 26. oktoobril 2018.

Telefonil on 6,1-tolline vedelkristallekraan ja see on kõige odavam seade Apple'i iPhone X-i seerias – telefoni alghind on 749 USA dollarit, Kanadas 1029 dollarit, Ühendkuningriigis 749 naela, euroala riikides 849 eurot ja 6499 Hiinas jüaani. XR kasutab sama protsessorit XS-i ja XS Maxiga – 7-nanomeetrine Apple A12 Bionic, mida Apple reklaamib kui "kõige targemat ja võimsamat nutitelefoni pandud kiipi".

XR on saadaval kuues värvitoonis: must, valge, sinine, kollane, korall (roosa ja oranži toon) ja Product Red. XR on teine iPhone'i seeria seade, mida saab osta sinise ja kollase korpusega. Esimesena oli neis värvides saadaval iPhone 5C.

## Viited
Stanislav Gorkovenko

**Stanislav Gorkovenko** (vene keeles Станислав Константинович Горковенко; 30. jaanuar 1938 Bakuu – 26. november 2018 Peterburi) oli Venemaa dirigent, 1978. aastast Solovjov-Sedoi nimelise Sümfooniaorkestri peadirigent.

Ta lõpetas Bakuu konservatooriumi koorijuhina ja Leningradi konservatooriumi orkestrijuhina. 

Aastatel 1967–1978 juhatas ta Leningradi Music Halli orkestrit ja Leningradi Muusikalise Komöödiateatri orkestrit. Alates 1978. aastast oli ta Solovjov-Sedoi nimelise Sümfooniaorkestri (praegu Peterburi Kuberneri Sümfooniaorkester) peadirigent ning tegi koostööd ka Leningradi Filharmoonia orkestriga. 

Tema dirigeerimisel on välja antud 75 vinüülplaati ja üle 50 CD-plaadi nii balleti- kui ka sümfoonilise muusikaga.

Filmistuudio Lenfilm ja plaadifirma Meloodia tellimusel osales ta enam kui 60 filmi muusika loomisel. Ta kirjutas ka romansse ja lasteoopereid. 

10. oktoobril 2018 esines Peterburi Kuberneri Sümfooniaorkester S. Gorkovenko juhatusel Tallinnas Vene Kultuurikeskuses kontserdiga "Armsaks saanud kinomuusika".

## Tunnustus

* Vene NFSV teeneline kunstnik (1977)
* Vene NFSV rahvakunstnik (1986)
* Au orden (2008)

## Viited
Erakond Rahva Tahe

**Erakond Rahva Tahe** oli Eesti erakond, mis registreeriti 21. novembril 2018.

Erakonna asutaja Madis Sütti teatel rahastab ta parteid isiklikest vahenditest ja liikmemaksu ei ole. Registreerimiseks vajalikud 500 liiget koguti kampaania käigus, kus loositi välja nutitelefonid Samsung Galaxy. Erakonna reklaamiks on Sütt kasutanud ka talle endale kuuluvat veebitelekanalit Entusiast TV.

Erakonna maailmavaade on asutajate Madis ja Eha Süti sõnul "sõbralik-konservatiivne", üksikseisukohad on kavas selgitada välja rahvaküsitluste ja monitooringuga. Ühe esimese selge seisukohavõtuna teatas erakond, et on ÜRO globaalse ränderaamistiku vastu. Erakond lubas kehtestada rahvaalgatuse, vähendada Eesti metsade raiemahtu, ehitada Tallinna–Tartu maantee viie aastaga neljarajaliseks, mitte tõsta Eesti inimeste ja ettevõtete maksukoormust. Madis Sütt on võtnud seisukohad kokku järgmiselt: "Me ei ütle, et me peame Euroopast ära minema, aga mingid piirangud peab seadma. Üle tuleb korrata abielu mõiste ja vene keelt kõnelevad lapsed peavad minema eestikeelsele õppele üle. Rahva tahe on ju ilmselgelt rändeleppe vastu."

Kas erakond osaleb 2019. aasta märtsis toimuvatel Riigikogu valimistel, ei olnud ta 2018. aasta novembri lõpus veel otsustanud.

2021. aastal teatati Madis Süti liitumisest Isamaaga, temaga koos võeti vastu veel 403 uut liiget. 2021. aasta seisuga on erakond äriregistrist kustutatud.

## Viited

## Välislingid
* Karel Reisenbuk. Uus erakond Rahva Tahe finantseerib end asutaja isiklikest vahenditest Postimees, 23. november 2018
* Sander Punamäe. Telefonide loosimine viis sihile: Eestis registreeriti uus Rahva Tahte erakond Postimees, 21. november 2018
* Indrek Tark. Täna registreeritud erakonna Rahva Tahe juht: ühinema on oodatud ka inimesed, kes pole meie vaadetega nõus Delfi, 21. november 2018
* Kadi Raal. Jälle uus partei: registreeriti nutitelefone loosinud Rahva Tahte erakond Õhtuleht, 21. november 2018
T1 kaubanduskeskus

**T1 keskus** või **T1** (varem **T1 Mall of Tallinn**) on 2018. aasta novembris Tallinnas Ülemistel Peterburi tee 2 avatud kaubanduskeskus. T1 paikneb Ülemiste ja Sikupilli kaubanduskeskuse vahel.

Hoone katusel on merepinnast 120 meetri kõrgusele ulatuv T1 vaateratas.

Kaubanduskeskuse turunduses on rõhutatud keskusega Eestisse jõudnud uute kaubamärkide arvukust: ligi 60 seas on parfümeeria- ja kosmeetikakaubamaja Douglas, rõivapoed Piazza Italia, Dixie, Intimissimi, Calzedonia, Brums ja Yamamay, Eesti rõivatootja Baltika uus poekett Verenni, aksessuaaribränd Mandarina Duck, kodukaupade ketid Miniso, Debenhams jt.

Neljakorruselise keskuse pindala on ligikaudu 80 000 m², millest 55 000 m² on ostupind. Selles asub peaaegu 150 kauplust ja teeninduspunkti, üle 30 toitlustuskoha ning tänavatoidualad.

## Ajalugu

Keskuse rajas AS Pro Kapital Grupp, investeeringu maht oli 70 miljonit eurot. Ehitamist alustati 2015, hoone ehitas AS Merko Eesti Ehitus.

Kaubanduskeskuse omanikfirmal AS Tallinna Moekombinaat tekkisid üsna pea rahalised raskused ja 2020. aastal läks firma saneerimisele. 2. juunil 2021 läks AS Tallinna Moekombinaat Harju maakohtu otsusega pankrotti ja AS Pro Kapital Grupp kaotas kontrolli tütarettevõtte üle. 28. juunil 2021 pani pankrotihaldur T1 kaubanduskeskuse enampakkumisele alghinnaga 85 miljonit eurot. Keskust püüti müüa ka 65-miljonilise alghinnaga, kuid ostja leiti lõpuks kolmandal katsel ja 55-miljonilise alghinnaga.

Keskuse uus omanik teatas plaanist investeerida 16 miljonit eurot ning uuendada keskuse välisilmet ja avada raudteepoolsel küljel lisasissepääs. Teisele korrusele koondati *outlet*-poode ja kolmandale korrusele huviringe. Esimesel korrusel hakkas aga 2025. aasta märtsist tegutsema Lidli supermarket.

## Vaata ka
*Ülemiste keskus

## Viited

## Välislingid
*www.T1Tallinn.com — ametlik koduleht
*Hoone nr.120648468 ehr.ee
*https://novarc.ee/projekt/peterburi-tee-kaubanduskeskus/
*T1 kaasas ehituseks 65 miljont

;Artiklid
* Pro Kapital laenas T1 kaubanduskeskuse ehitamiseks 65 miljonit BNS/Postimees, 21.11.2016

* Kristel Härma T1 kaubanduskeskus surub end jõuga turule Äripäev, 13. märts 2017

* Lennart Käämer Kaubamajade uus ajastu algas kokkupõrkega Äripäev, 10. juuli 2018
* T1 kaubanduskeskuse valmimine võib edasi lükkuda TV3, 17. september 2018
* Kaubanduskeskus T1 avatakse 8. novembril ERR, 02.10.2018
* Siim Männik PILDID: T1 keskus on avatud, aga heal juhul poolvalmis Geenius, 9. november 2018

* "Harju maakohus algatas T1 omaniku saneerimismenetluse" ERR, 3. aprill 2020
* "Võlgades T1 plaanib keskusesse büroopindade lisamist" ERR, 8. mai 2020
* T1 emafirma vaidlustab saneerimismenetluse lõpetamise ERR, 17.08.2020
* Pro Kapital Grupp: AS Tallinna Moekombinaat vaidlustab Maakohtu määruse saneerimiskava osas Adaur, 18.08.2020

* T1 kaubanduskeskuse omanik viib saneerimisvaidluse riigikohtusse ERR, 15.02.2021
Rahva tahe

**Rahva tahe** või **Rahva Tahe** võib tähenda mitmesuguseid asju, muuhulgas:

* "Rahva tahe" on Eesti Kultuurfilmi 1940. aastal valminud propagandafilm Eesti ühendamisest NSV Liiduga 1940. aasta juunis-juulis.
* Rahva Tahe oli Eesti NSV algusaastatel tegutsenud kolhoos, mis liitus kolhoosiga Punane Koit.
* Rahva Tahe oli 1934. aastal ilmunud Johann Laidoneri riigivanemaks valimist korraldav peatoimkonna ajaleht
* Erakond Rahva Tahe on 2018. aastal registreeritud Eesti erakond.

## Vaata ka
* "Rahva tahe - rahva otsus: kõned NSVL Ülemnõukogu ees 6. VIII 1940 Eesti NSV vastuvõtmise puhul Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liitu" on Eesti Iseseisvuspartei 2013. aastal kirjastatud raamat.
MongoDB

**MongoDB** on tasuta kättesaadav avatud lähtekoodiga andmebaas. MongoDB on mitterelatsiooniline ehk mitte-SQL andmebaas ning andmeid hoitakse paindlikes JSON-dokumentides. See tähendab seda, et andmestruktuuri saab muuta igal ajal ning väljad võivad varieeruda erinevates dokumentides. MongoDB arendaja on MongoDB Inc. Kuni 16. oktoobrini 2018 avaldati kõik versioonid AGPL-litsentsiga. Alates 16. oktoobrist 2018 avaldatakse kõik versioonid SSPL-litsentsiga. MongoDB arendamisel kasutatavad programmeerimiskeeled on C, C++ ja JavaScript. MongoDB-d kasutavad oma andmebaasina näiteks SourceForge, Foursquare, Craigslist ja eBay.

## Ajalugu
MongoDB arendusega alustas tarkvaraarendus ettevõte 10gen 2007. aastal New Yorgis. Algselt arendati MongoDB-d kui teenuseplatvormi(PAAS). Kuid kui nähti MongoDB kui tarkvara potentsiaali, siis keskendus 10gen täielikult MongoDB arendusele ning aastal 2013 vahetati ka firma nimi 10gen MongoDB Inc. vastu.  Esimene MongoDB versioon avaldati 2009. aastal ning siis oli juba tegu vabavaralise andmebaasi serveriga.

## Tunnused

### Kõrge jõudlus
MongoDB toetab põimitud andmemudeleid, mis kiirendab andmebaasi süsteemi. Lisaks saab MongoDB-s välju indekseerida primaarseks ning sekundaarseks. Tänu indeksitele on võimalik teha kiiremaid päringuid ning otsingud saavad sisaldada võtmeid põimitud dokumentidest.

### Päringukeele lihtsus
MongoDB toetab rikast päringukeelt ning võimaldab lugemis- ja kirjutamisoperatsioone (CRUD), kuid ka andmete liitmist, teksti ja georuumilisi otsinguid.

### Salvestusmootorite toetus
MongoDB toetab salvestusmootoreid WiredTiger, In-Memory ja MMAPv1. Lisaks on MongoDB-l ka rakendusliides (API), mis lubab kolmandate osapooltel arendada salvestusmootoreid MongoDB’le.

## Väljaanded

### MongoDB Community Server
MongoDB Community Server on tasuta ning see on saadaval Windowsi, Linuxi ja  macOS operatsioonisüsteemidele.

### MongoDB Enterprise Server
MongoDB Enterprise Server on äriversioon MongoDB-le ning see on saadav osana MongoDB Enterprise Advanced'd tellimusest. Seegi on saadaval Windowsi, Linuxi ja macOS operatsioonisüsteemidele.

## Arhitektuur

### Toetatud programmeerimiskeeled
MongoDB’l on draiverid kõikidele peamistele programmeerimiskeeltele ja arenduskeskkondadele. Toetatud on järgnevad programmeerimiskeeled ja arenduskeskkonnad: ActionScript, Cabash, C, C#, C++, Clojure, ColdFusion, D, Dart, Delphi, Erlang, Go, Groovy, Haskell, Java, JavaScript, Lisp, Lua, MatLab, Node.js, Perl, PHP, PowerShell, Prolog, Python, R, Ruby, Scala, Smalltalk.
### Serverivaba ligipääs
MongoDB Stich võimaldab serverivaba (*serverless*) ligipääsu MongoDB’le ja teistele teenustele. Seda on võimalik kasutada JavaScripti, iOSi ja Andoridiga.

## Viited
Tilža

**Tilža** (vanasti ka **Kokoreva**, latgali **Tiļža**) on küla (*lielciems*) Lätis Balvi piirkonnas, Tilža valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 110 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 31 ja Riiast 250 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas haridusasutustest keskkool, lasteaed ja internaatpõhikool, lisaks veel postkontor, kultuurimaja ning raamatukogu. Tilžas on neli jumalakoda -  seal asuvad babtistide, katoliiklaste, luterlaste ja õigeusklike kirikud. Vaatamisväärsuseks on veel sealne koduloomuuseum.

Küla tekkis aastal 1909, mil Ruskulova mõis eraldas 200 majapidamise tarbeks 15 hektarit maad. Algselt kandis see Ruskulova mõisavalla vallavanema Kokorevi järgi, kes ka uue küla aladele elama asus, Kokoreva nime. Küla sai selle lähedal voolava Tilža jõe järgi Tilža nime aastal 1926. Nõukogude ajal oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks.

## Viited
Tullio Ilometsa muinsuskaitseauhind

**Tullio Ilometsa muinsuskaitseauhind** on 2016. aastal Eesti Muinsuskaitse Seltsi poolt Tullio Ilometsa elutöö auks asutatud auhind. Auhinna valmistas skulptor Mati Karmin.

Esimese muinsuskaitseauhinna pälvis 2017. aastal muinastehnoloog, keemik, ajaloolane, arheoloog ja restauraator Jüri Peets. 

2018. aasta auhinna pälvis pikaajalise ja tulemusliku töö eest vanatehnika kogumisel, uurimisel ja tutvustamisel ning tõhusa panuse ees ajalooliste fotode identifitseerimisel Rene Levoll.  

2019. aasta auhinna pälvis Arnold Unt. 

Tullio Ilometsa muinsuskaitseauhinna nr 4 pälvis 2020. aastal Tartu Akadeemilise Muinsuskaitse Seltsi pikaajaline eestvedaja, kultuuriloo koguja ja tutvustaja Ille Palm. 

2014. aastal tunnustas Eesti Muinsuskaitse Selts Tullio Ilometsa muinsuskaitseauhinnaga tuntud ja tunnustatud ajaloolast Raimo Pullatit tema harukordselt paljutahulise ja kaaluka muinsuskaitselise, ühiskondliku, teadusliku, administratiivse ja rahvusvahelise tegevuse eest.

## Viited
Biruta Baumane

**Biruta Baumane** (sündinud **Frīdberga**; 6. juuni 1922 Kalnamuiža – 21. jaanuar 2017) oli läti maalikunstnik, nn karmi stiili harrastaja.

## Eluloolist
Sündis Kalnamuižas Tērvete piirkonnas õpetajate peres. Esimesed kunstiõpingud kulgesid Romans Suta kunstistuudios aastail 1940–1941. 1941–1948. aastal õppis Läti Kunstiakadeemia maaliosakonnas ning 1942. aastal asus paralleelselt õppima ka Läti Ülikoolis filosoofiat, kuid 1944 teaduskond suleti ja ta läks filoloogia erialale üle. Ülikooli lõpueksameid Biruta Fridberga siiski ei sooritanud. 1948. aastal lõpetas ta Läti Kunstiakadeemia, diplomitöö "Eksāmeni" juhendaja oli Jānis Liepiņš. Teiste õppejõudude hulka kuulusid kunstnikud Valdemārs Tone, Vilhelms Purvītis ja Ģederts Eliass. 

1951. aastal Birute Fridberga abiellus skulptor Kārlis Baumanisega.

1949–1958 töötas Biruta Baumane Riia 21. koolis joonistusõpetajana. 

1959. aastast oli ta Läti Kunstnike Liidu liige.

Biruta Baumane suri 94 aasta vanuselt ja on maetud Riia Metsakalmistule.

## Looming
Biruta Baumane oli üks tuntumaid nendest 20. sajandi Läti kunstnikest, kes arendasid oma loomingus välja nn karmi stiili, mis murdis lahti sotsialistliku realismi kaanonitest ja püüdis nõukoguliku kunsti vormilisi võimalusi avardada. Karm stiil domineeris Läti NSV ametlikus kunstis 1950. aastate teisel poolel ja 1960. aastatel. Kunstniku motiivideringi kuuluvad eelkõige figuraalsed stseenid, aga ka vaikelud, portreed ja naisaktid. Tema töödele on iseloomulik rahulik tasakaalustatud kompositsioon, oskuslik joonistus ning hea oskus tabada värvis Läti maastiku ja portreteeritavate inimeste meeleolusid.

Esimene isikunäitus toimus 1956. aastal, edasistest on olulisemad olnud Riias (1966, 1976, 1985), Liepajas (1967) ja Moskvas (1968, 1984). Kunstniku teoseid leidub Läti Kunstnike Liidu ja Läti Rahvusliku Kunstimuuseumi kogudes, Tretjakovi Galeriis Moskvas ja üksikuid mujal välismaa muuseumides, samuti erakogudes Lätis, Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Itaalias ja Prantsusmaal.

## Tunnustus

* 1986 – Läti NSV rahvakunstnik
* 1994 – Läti Teaduste Akadeemia auliige
* 2002 – Balti Assamblee kunstipreemia
* 2008 – Läti Vabariigi Kolme Tähe Orden

## Isiklikku
Biruta ja Kārlis Baumanise tütar Laine Kainaize on samuti maalikunstnik.

## Viited

## Välislingid
* Biruta Baumane CV (läti keeles)
* Biruta Baumane elust, loomingust ja näitusest Läti Rahvuslikus Kunstimuuseumis (inglise keeles)
* Biruta Baumane veebientsüklopeedias "Latvijas ļaudis" (läti keeles)
Matsalu loodusfilmide festival

**Matsalu loodusfilmide festival** (lühend **MAFF**) on Eestis toimuv rahvusvaheline loodusfilmide festival. Festivali korraldab MTÜ Matsalu Loodusfilmide Festival. Festivali direktor on Silvia Lotman. Festival on nimetatud lähedal asuva Matsalu rahvuspargi järgi.

Esimene festival toimus 2.–5. oktoobrini 2003 Lihulas.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht