open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elanike arv

Mingi territooriumi **elanike arv** on sellel territooriumil elavate inimeste arv. 

Riigi (mõnikord ka muu territooriumi) elanike arvu nimetatakse ka rahvaarvuks.

Eristatakse **faktilist elanike arvu** (tegelikult kohal viibivate elanike arvu) ja **juriidilist elanike arvu** (alaliste elanike arvu). 

Elanike arvu kindlakstegemiseks kasutatakse rahvaloendusi ja jooksvat arvestust elanike registri ning sündide ja surmade registreerimise  alusel. 
 
Elanike arv väljendatakse kas mingi kuupäeva seisuga või mingi ajavahemiku (näiteks aasta) keskmisena.
Juhan Ainson

**Juhan Mihkel Ainson** (ka **Johan Ainson**, **Johann Ainson**; 1. juuli 1873 Holstre vald Viljandimaa – 1962 Lääne-Saksamaa) oli eesti loomaarstiteadlane, doktor ning Eesti Ajutise Maanõukogu ja Eesti Asutava Kogu liige.

Loomaarst Juhan Ainson paistis silma 1917. aasta veebruarirevolutsiooni ajal.  

28. augustil 1917 toimunud Kuressaare linna volikogu koosolekul valiti Johan Ainson Eesti Ajutise Maanõukogu liikmeks.

Saaremaa maakonna loomaarst Juhan Ainson määrati Ajutise Valitsuse volinikuks Saaremaal. Sellekohane siseminister Johannes Kuke saksakeelne telegramm  saabus Kuressaarde Saksa komandantuuri sidekanalite kaudu     16. novembril 1918. Telegrammis kohustati volinikku hea seisma selle eest, et hoidutaks igasugustest verevalamistest, ning anti korraldus mõisate ja valitsusasutuste kaitse alla võtmiseks. 18. novembri õhtupoolikul võttis maakonnanõukogu delegatsioon eesotsas  Juhan Ainsoniga maapealik von Sehmelingilt maakonna valitsemise üle. Maakonnanõukogu tuli kokku 20. novembril. Koosolek toimus endise politseivalitsuse (Saksa komandantuuri) ruumides. Hoone peaukse kohale tõmmati Saksa riigilipu kõrvale ka Eesti sinimustvalge, kuid saarte komandandi kindral William Balcki käsul võttis Juhan Ainson ise selle maha. 

1919. aasta märtsis asutati Rahvaerakonna Saaremaa organisatsioon, mille juhtfiguuride seas oli Juhan Ainson. 

1920 oli Johann Ainson Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna patoloogilise anatoomia dotsendi kohusetäitja, 9. maist 1928 kuni 1937. aastani patoloogilise anatoomia dotsent.

## Teosed
*Juhan Ainson. Põhja-Balti Arstideseltsi asutamise aegne loomaarstiline korraldus Eestis, eriti Lõuna-Eestis. – *Eesti organiseeritud arstkond: 1912–1937*, Tartu 1938, täiendatud trükk 1940. 

## Välislingid
*Portree
Veterinaaria

**Veterinaaria** (ladina keeles *veterinaria*) ehk **loomaarstiteadus** ehk **veterinaarmeditsiin** on teadus, mis uurib looma (välja arvatud inimese) organismi normaalset ja patoloogilist ehitust ja talitlust, haiguslikke seisundeid, ravi, diagnostikat. Lisaks tegeleb loomaarstiteadus loomade toiduainete kontrolliga seotuga. Arsti, kes ravib loomi, nimetatakse veterinaararstiks (või lihtsalt veterinaariks) ehk loomaarstiks. Veterinaariaga tegelev teadlane on veterinaar ehk loomaarstiteadlane.

## Veterinaarmeditsiini eriala
Loomaarstiõppe raamistik on Eestis korraldatud valitsuse määrusega "Arstiõppe, loomaarstiõppe, proviisoriõppe, hambaarstiõppe, ämmaemandaõppe, õeõppe, arhitektiõppe ja ehitusinseneriõppe raamnõuded".

## Veterinaarmeditsiini harud
Dermatoloogia – Ihtüopatoloogia – Kardioloogia – Kirurgia – Nefroloogia – Preventiivne veterinaaria

## Õigusraamistik

Maailma Loomade Tervise Organisatsioon (ingl k *World Organization of Animal Health*, lühend OIE), kuhu kuulub ka Eesti, tegeleb maismaa- ja veeloomi puudutava seadusloomega.

### Veterinaaria standard
Aastal 2012 võtsid OIE liikmesmaad vastu uue veterinaaria standardi, kus sisalduvad  Maismaaloomade Tervisekoodeks ja Veeloomade Tervisekoodeks, mis reguleerivad loomade tervise ja heaolu tagamise, loomahaigustest teavitamise korra, leviku ja raviga seotud kriteeriumid. Samuti rahvusvahelised loomsete saaduste ja nende käitlemise, kauplemise (tootmine, töötlemine, turustamine lõpptarbijale jne) eeskirjad ja loomatervishoiualased veterinaarnõuded.

## Vaata ka
* Veterinaaria mõisteid
* Loomaarstide loend
* Loomakliinikute loend
* Holistiline veterinaarmeditsiin

## Viited

## Välislingid
Loomaarstide loend

*Siin on loetletud [[loomaarst]]e.*

## A
* Rudolf von der Aa
* Juhan Ainson
* Tšõngõz Ajtmatov

## H

* James Herriot

## J
* Mihkel Jalakas
* Nikolai Jõeste

## K
*Johannes Kaarde
*Arvid Kaarma
*Valter Kadarik
*Karl Kangro
*Heinz Kask
*Kaja Kivi
*Georg Koort
*Nikolai Koslov
*Valter Kraner
*Toivo Kroon
*Märt Kuivas
*Ants Kuul
*Teodor Kõivastik
*Hanno Kübar

## L
*Aleksander Laas
*Juhan Laurimaa
*Valfried Lehtmets
*Karl Lind

## M
* Erik Mathiesen
* Ursula Mesikäpp
* Riho Mesilane
* Reio Michelson
* August Mõttus

## N

* Johannes Neeme
* Evald Nõmm

## O
*Andres Ollino

## P
*Krzystof Pancersky
*Jüri Parre
*Herman Peterson
*Oskar Plaan
*Sergei Punin
*Maie Pärn

## R
*Elfriede Ridala
*Vassil Ridala
*Villem Robi
*Peeter Ruus

## S
* Karl Saral
* Aleksandr Semjonov
* Olga Sjatkovskaja

## T
*Karl Taagepera
*Julius Taeker
*Lembit Tegova
*Voldemar Tilga
*Harry Tillmann
*Tiina Toomet
*Hugo Magnus Tschakkar

## V
*Elmar Vau
*Nikolai Vestmaa
*Jüri Viilip

## Ä

* Eevald Äärma

## Vaata ka
*Loomaarstide Koda
Kristjan Arro

**Kristjan (Christian) Arro** (25. jaanuar 1885 Polli vald, Viljandimaa – 21. aprill 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast, hukati) oli põllumajandustegelane ja Eesti Ajutise Maanõukogu ning I ja II Riigikogu liige.
Jüri Parik

**Jüri Parik** (16. aprill 1889 Uue-Võidu vald, Viljandimaa – 21. mai 1929 Tallinn) oli jurist, poliitik, tulundustegelane ja  Eesti Ajutise Maanõukogu liige.

Ta õppis Kolga-Jaani kihelkonnakoolis ja Hugo Treffneri eragümnaasiumis ning oli abituuriumis Peterburi kadettide korpuses. 1909. aastal astus Tartu Ülikooli õigusteaduskonda, mille lõpetas 1914. aastal. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. 

Ülikooli lõpetamise järel töötas mõnda aega ajakirjanikuna ajalehe Postimees toimetuses. Aastatel 1914–1919 tegutses advokaadina Tartus ja Tallinnas. 1919. aastast tegutses ärialal. Ta oli üks AS Silva asutajaid ja selle ettevõtte juht kuni surmani. Lisaks oli ta Eesti Kommertspanga nõukogu esimees, AS Asserini juhatuse esimees ja AS Eesti Tulitikumonopol juhatuse liige.

Ta oli Eesti Maarahva Liidu liige, 1918 novembrist Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu liige, 3. veebruarist 23. aprillini 1919 Maanõukogu juhatuse sekretäri I abi. Aastatel 1920–1923 oli ta Põllumeeste Kogude saadikuna I Riigikogu liige. Hiljem loobus poliitikast.

Ta oli Kreeka aupeakonsul Eestis kuni surmani 1929. aastal.

## Isiklikku
Tema abikaasa Linda Parik (20.10.1893–3.10.1942) oli Villem Reimani tütar. Neil oli 7 last.

## Viited

## Kirjandus
*"Eesti Stinnes". Vaba Maa, 23. mai 1929, nr 116, lk 5.
Anna Leetsmann

**Anna Leetsmann** (12. oktoober 1888 Kalvi vald, Virumaa – 5. märts 1942 NSV Liit, hukkus vangistuses) oli Eesti pedagoog ja poliitik. 

Ta oli Eesti Maapäeva ainus naissoost liige, bolševik, tuntud ka hüüdnimega **Punane Anna**. 

Anna Leetsmann sündis Virumaal külakoolmeistri paljulapselises peres. Alghariduse sai oma isa käe all Rannu külakoolis. 1904. aastal lõpetas Rakvere tütarlastekooli, sooritas Rakvere Linna Algkooli juures algkooliõpetaja kutseeksamid ja asus tööle õpetajana Aseri tsemendivabriku algkoolis. 1911. aasta suvel õppis Peterburi ülikooli naiskursustel ja sooritas keskhariduse lõpueksamid. 

Ta liitus VSDTP Aseri organisatsiooniga 1917. aasta revolutsiooni ajal, peagi valiti ta kohapealse parteiorganisatsiooni sekretäriks ja Virumaa Töörahva Nõukogu liikmeks. 

Suvel 1917 valiti Leetsmann esimese ja ainsa naisena Eestis Kubermangu Maanõukogu (Maapäeva) liikmeks, ta oli VSDTP bolševike suuna esindaja. Osales Maapäeva koolide ja töö- ning hoolekande komisjoni töös ja 5. augustil 1917 moodustatud Kurista sündmuste (kus miilitsa käe läbi hukkus Kurista rentnik) uurimise erikomisjonis. Veebruaris 1918 põgenes ta Nõukogude Venemaale. 

Vabadussõja ajal, 5. veebruaril 1919, heideti ta Maapäeva koosseisust välja.

## Viited

## Kirjandus
*Eerik Selli, *Anna Leetsmanni elust ja tegevusest*. Tartu Riiklik Ülikool, Tartu, 1966
*Oras, R. 90 aastat Anna Leetsmanni sünnist // Kodumaa, 11. okt. 1978

## Välislingid
*Anna Leetsmann, 12.10.1888 Kalvi v., Virumaa – 1942 NSVL (vangistuses)
Julius Seljamaa

**Julius Friedrich Seljamaa** VR III/2 (8. aprill 1883 Sindi – 17. juuni 1936 Tallinn) oli eesti ajakirjanik, riigitegelane ja diplomaat, Eesti Ajutise Maanõukogu sekretär ja abiesimees ning I Riigikogu liige.

Ta õppis 1899–1902 Riias õpetajate seminaris, oli 1902–1905 Taali ministeeriumikoolis õpetaja ja 1905–1909 selle juhataja, 1909–1914 Rakvere  eestikeelse  haridusseltsi  III järgu algkooli juhataja.

Ta siirdus 1914 Peterburi, õppis 1915–1918 Peterburi ülikoolis õigusteaduskonnas, töötas Pealinna Teataja toimetuses ja Venemaa IV Riigiduumas ajakirjanikuna. Kuulus Venemaa asutava kogu koosseisu ning võttis selle lühikese tegutsemisa ajal eestlastest ainsana sõna. 

Ta oli 1917 Eesti Vabariiklaste Liidu ja Ajutise Maanõukogu liige, 1918–1921 Vaba Maa peatoimetaja.

Ta alustas diplomaatilist karjääri veebruaris 1918 Eesti esimese välisdelegatsiooni (1917–1918) liikmena, esindades koos Johan Laidoneriga Eestit Nõukogude Venemaal (esitaja). Ta osales 1919–1920 Eesti-Vene rahuläbirääkimistel. 1922–1928 oli ta saadik Lätis, 1925–1926 Leedus ja 1928–1933 Nõukogude Liidus.

Oktoobrist 1933 kuni juunini 1936 oli ta välisminister (1934. aastal lühikest aega ka peaministri asetäitja). Seejärel nimetati ta saadikuks Rooma, kuid suri maksavähki enne ametisse asumist. Maeti Tallinna Rahumäe kalmistule, peaallee äärde. 

## Tunnustus
*Vabadusristi III liigi 2. järk, 1920
*Eesti Punase Risti I järgu II astme mälestusmärk, 1932
*Kotkaristi I klassi teenetemärk, 1934

## Viited

## Välislingid
*
Karakalpakkia lipp

**Karakalpakkia lipp** on Usbekistani Karakalpakkia Vabariigi lipp.

Tähed lipul märgivad Karakalpakkia viit rajooni. Kollane laid sümboliseerib maa kõrbeid.

Lipp võeti ametlikult kasutusele 14. veebruaril 1992.
Haldusüksuste lippude loend

''Siin on loetletud riikide haldusüksuste lippe.

## [[Ameerika Ühendriigid]]
### Osariigid

### Ameerika Ühendriikidele kuuluvad alad

## [[Araabia Ühendemiraadid]]
### Emiraadid

## [[Argentina]]
### Provintsid

### Pealinn
*Buenos Airese lipp

## [[Aserbaidžaan]]
### Regioonid

## [[Austraalia]]
### Osariigid ja territooriumid

### Omavalitsuslikud territooriumid

## [[Austria]]
### Liidumaad

## [[Belgia]]
### Piirkonnad

## [[Bosnia ja Hertsegoviina]]
### Autonoomsed piirkonnad

## [[Brasiilia]]
### Osariigid ja liiduringkond

## Eesti

## [[Gruusia]]

### Pealinn
*Thbilisi lipp

## [[Hiina|Hiina Rahvavabariik]]
### Erihalduspiirkonnad

## [[Hispaania]]
### Autonoomsed piirkonnad

### Pealinn
* Madridi lipp

## [[Madalmaade Kuningriik]]
### Provintsid

### Ülemereterritooriumid
* Madalmaade Kuningriigi maad
** Aruba lipp
** Curaçao lipp 
** Sint Maarteni lipp 

* Kariibi Holland (Hollandi koosseisus)
** Bonaire lipp 
** Sint Eustatiuse lipp 
** Saba lipp 

* Hollandi Antillide lipp (eksisteeris aastani 2010)

## [[Itaalia]]
### Maakonnad

## [[Jaapan]]
### Prefektuurid

## [[Kanada]]
### Provintsid

### Territooriumid

## [[Kõrgõzstan]]
### Oblastid

### Pealinn
*Biškeki lipp

## Küpros

## [[Leedu]]
### Maakonnad

## Mehhiko
### Osariigid
Kõigil Mehhiko osariikidel ei ole ametlikku lippu.

### Pealinn
* México lipp

## [[Moldova]]
### Autonoomsed piirkonnad

## [[Myanmar]]
### Osariigid

### Piirkonnad

## [[Poola]]
### Vojevoodkonnad

## Portugal
### Autonoomsed piirkonnad

## [[Prantsusmaa]]
### Regioonid

### Ülemereterritooriumid

### Pealinn
*Pariisi lipp

## [[Saksamaa]]
### Liidumaad

## [[Serbia]]
### Autonoomsed piirkonnad

## [[Slovakkia]]
### Maakonnad

## [[Somaalia]]
### Maakonnad

## [[Soome]]

### Pealinn
*Helsingi lipp

## [[Suurbritannia]]
### Ajaloolised piirkonnad

### Briti Krooni sõltkonnad

### Meretagused alad

## [[Taani]]
### Regioonid

### Sõltuvad territooriumid

## [[Tansaania]]

## [[Tšehhi]]
### Maakonnad

### Pealinn
*Praha lipp

## [[Ukraina]]
### Vabariik
* Krimmi lipp

### Keskalluvusega linnad
* Kiiev lipp
* Sevastopol lipp
### Oblastid

## [[Usbekistan]]
### Vabariik
* Karakalpakkia lipp

## [[Uus-Meremaa]]
### Omavalitsuslikud territooriumid

## [[Valgevene]]
### Oblastid

### Pealinn
*Minski lipp

## [[Venemaa]]
* Venemaa haldusüksuste lippe
### Vabariigid

### Kraid

### Keskalluvusega linnad
* Moskva lipp
* Peterburi lipp

### Autonoomne oblast
*Juudi autonoomse oblasti lipp

### Autonoomsed ringkonnad

### Oblastid

## Vaata ka
*Riikide lippude loend
*Endiste haldusüksuste lipud
*Eesti haldusüksuste lipud
*List of flags of the United States
Jooks

**Jooks** ehk **jooksmine** on loomade ja inimeste kiireim liikumisviis jalgade abil ilma abivahendita. Erinevalt kõndimisest ei puuduta jooksmisel jalad kogu aeg maad. Jooksmisel tõmbuvad lihased kokku ja pumpavad vereringesse valku. Vereringe viib valgu peaajju, kus aktiveerub katepsiin B, mis pärast jooksmist taastab lihaseid ning parandab mälu ja õppimisvõimet.

## Sörk
Sörk on aeglane jooks, mis sai 1970. aastatel Läänes tavaliseks tervisespordi alaks. Et sörk koormab liigeseid, siis on paljud asendanud sörgi trepist ronimisega.

## Vaata ka
*Kestvusjooksu hüpotees

## Viited

## Kirjandust eesti keeles
* Joe Puleo, Patrick Milroy "Jooksu anatoomia". Inglise keelest tõlkinud Marina Maran, eessõna Kristjan Port. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2012, 200 lk; ISBN 9789985587447
Pheidias

**Pheidias** (ladina keeles **Phidias**; u 480 eKr – u 430 eKr) oli 5. sajandil eKr elanud Kreeka klassikalise ajajärgu silmapaistvaim kujur, Myroni ja Polykleitose kaasaegne.

Pheidiase elulooandmed on vaieldavad, pärimuslikud: protsess, mille tema vastu algatasid Ateenas Periklese poliitilised vastased, süüdistades teda Athena kuju jaoks määratud kulla omistamises, seejärel pagendus ning surm Olümpias.

Ta täitis 5. sajandi II kolmandikul muuhulgas Ateena, Delfi ja Olümpia tellimusi. Oma sõbra Periklese ülesandel osales Pheidias Ateena akropoli kavandamises ja ehituse juhtimises. Ta visandas ning osaliselt ka teostas Parthenoni kaunistused (metoobid, friisid, frontooniskulptuurid).

Pheidiase teoste hulka kuuluvad akropolile püstitatud peaaegu 17 m kõrgune pronksskulptuur "Athena Promachos" (kreeka keeles "eestvõitleja"), kulla ja elevandiluuga kaunistatud "Athena Parthenos" ja Olümpia Zeusi kuju (viimasest annavad ettekujutuse ainult Pausaniase kirjeldus ja kujutised müntidel). Tema "Athena Lemnia" on tuvastatud tol ajal valmistatud kuju autorikoopia järgi.
Athena Lemnia

**Athena Lemnia** on üks Pheidiase loodud Athena raidkujusid.

Lisanime "Lemnia" sai see arvatavasti Lemnosele väljarännanud ateenlastelt.
Límnos

**Límnos** (Vana-Kreeka kontekstis *Lemnos*) kreeka *Λήμνος*) on Kreekale kuuluv saar Egeuse mere põhjaosas. 

Lemnos oli kaarlaste, traaklaste, kreeklaste (8. sajandist eKr) ja türreenide (aastani 550 eKr) asuala; see viljakas saar oli tuntud teraviljakasvatuse poolest. 512–480 eKr allus Lemnos Ahhemeniidide Pärsiale, aastast 478/477 eKr kuulus ta Ateena Mereliitu ning 387–166 eKr (vaheaegadega) oli Kreeka Ateena valduses.

Lemnosel asusid Hephaistose kultuspaigad (maa- ja tulekultus).

## Vaata ka
*Límnose vald
*Límnose piirkonnaüksus
Iseseisvus

Riigi **iseseisvus** ehk suveräänsus on riigi võime või omadus olla enda territooriumil kõrgeimaks vahelesekkujaks: otsus­tada ja lahendada poliitilises hierarhias esinevaid vaidlusi teatava lõplikkus­ast­mega. Erinevalt näiteks **sõltumatusest**, mis võib riigil tunnusena olla eelkõige *de facto*, on iseseisvuse sisu ja tähendus paljuski ka õiguslik.

Suveräänne riik määrab ise oma õiguste ja kohustuste ehk pädevuse mahu.

Iseseisev riik võib saada ÜRO liikmeks. Leidub riike, mille iseseisvust tunnustab üks või mitu riiki, kuid ÜRO mitte, näiteks Hiina Vabariik (Taiwan) ja Põhja-Küprose Türgi Vabariik (viimase iseseisvust tunnistab ainult Türgi). Leidub ka selliseid piirkondi, mille iseseisvust ei tunnusta mitte ükski teine riik ega rahvusvaheline organisatsioon, näiteks Puntland Somaalias. 

## Eesti Vabariigi iseseisvus

Eesti Vabariigi põhiseaduse §1 ütleb:

*[[Eesti]] on iseseisev ja sõltumatu [[demokraatia|demokraatlik]] [[vabariik]], kus [[kõrgeim riigivõim|kõrgeima]] [[riigivõim]]u kandja on [[rahvas]]. Eesti iseseisvus ja sõltumatus on [[aegumatus|aegumatu]] ning [[võõrandamatu]].*

Õiguslikult on Eesti Vabariigi iseseisvus üsna suurel määral piiratud. Pärast Euroopa Liiduga ühinemist ei ole Eesti õigused ja kohustused määratud enam ainult Eesti enda poolt või rahvusvaheliste lepingutega, vaid ka supranatsionaalsete Euroopa Liidu organite poolt.

Euroopa Liit on andnud alust uue suveräänsusemõiste kujunemiseks, mille puhul enam ei lähtuta riigi võimest omal äranägemisel määrata oma pädevus.

## Vaata ka

*Autonoomia
*Iseseisvuspäev
* Okupatsioon
*  Suveräänsus Eesti põhiseaduses
*Taasiseseisvumine
Aasta

**Aasta** (lühend a) on ajavahemik kahe järjestikuse sündmuse vahel, mis toimuvad kord iga täistiiru jooksul, mille Maa teeb tiiru ümber Päikese.
Laiemas mõttes räägitakse aastast ka seoses mis tahes planeedi tiirlemisega ümber Päikese, näiteks Marsi puhul Marsi aastast.

## Aasta kui ajaühik
Aja füüsikalise mõõtühikuna võrdub aasta 365,25 ööpäevaga ehk 31 557 600 sekundiga. Selle suuruse mõõtühiku rahvusvaheline tähis on a (ladina keele sõnast *annus*, aasta).

Väga suurte ajavahemike puhul kasutatakse mõõtühikutena mega-aastat (miljon) aastat (Ma) ja giga-aastat (Ga).

Pretsessioonist põhjustatud muutuste tõttu saab aasta pikkust arvestada mitmeti.

## Troopiline aasta

Troopiline aasta ehk päikeseaasta on aeg Maa kahe järjestikuse läbimineku vahel kevadpunktist. Selle ajaga teeb ta 365,24219 tiiru ümber oma telje (365,24219 keskmist päikeseööpäeva).

Nutatsiooni tõttu troopilise aasta pikkus pisut kõigub. Keskmine troopiline aasta seda ei arvesta.

## Sideeriline aasta

Sideeriline aasta ehk täheaasta on tõeline ajavahemik, mille jooksul Maa teeb tiiru ümber Päikese, st aeg Päikese kahe järjestikuse ühesuguse asendi vahel (tähe suhtes) näival trajektooril taevavõlvil. Selle pikkus on 365,2564 keskmist päikeseööpäeva.

## Anomalistlik aasta

Anomalistlik aasta on ajavahemik Maa kahe läbimineku vahel periheelist (365,2596 keskmist päikesepäeva).

## Kuuaasta

Kuuaasta koosneb Kuu 12 tiirust ümber Maa. Ta kestab 354 päeva ning on päikeseaastast umbes 11 päeva lühem.

## Fenoloogiline aasta
Fenoloogiline aasta on ajavahemik mingi fenoloogilise sündmuse (loodusliku aastaajalise sündmuse) kahe järjestikuse toimumise vahel. Sääraseks sündmuseks võib olla näiteks suurvesi mõnes jões, mõne linnuliigi ränne või mõne taimeliigi õitsemine.

## Kalendriaasta
Kalendriaasta on ajavahemik kahe järjestikuse ühesuguse kuupäeva vahel mingis kalendris. 
 
Tavaliselt püüavad kalendrid olla sünkroonitud aastaaegadega. Et aga fenoloogilise aasta pikkust on raske määrata, siis nad võtavad fenoloogilise aasta asemel aluseks astronoomilise aasta. Näiteks Vana-Egiptuses kasutati Niiluse üleujutuse ennustamiseks Siiriuse heliaakilist tõusu.

Gregoriuse kalendris püütakse kevadist pööripäeva hoida 21. märtsil või selle lähedal. Seetõttu järgitakse seal kevadise pööripäeva troopilist aastat.

Üheski astronoomilises aastas ei sisaldu täisarv ööpäevi. Seetõttu peab mis tahes kalender, mis järgib mõnda astronoomilist aastat, nägema ette mingi liigaastate süsteemi.

Aasta keskmine pikkus Juliuse kalendris ehk Juliuse aasta on täpselt 365,25 ööpäeva. Aasta keskmine pikkus Gregoriuse kalendris ehk Gregoriuse aasta on 365,2425 ööpäeva.

Kalendriaasta pikkus Gregoriuse ja Juliuse kalendris on 365 (liigaastal 366) päeva, 52 nädalat pluss üks päev (liigaastal kaks päeva) või 12 kuud.

## Vaata ka

*Aastarütm
*Ajaarvamine
*Kalender
*Uusaasta
*Kirikuaasta
*Eelarveaasta
*Õppeaasta
*Hüdroloogiline aasta (veeaasta)
The New York Review of Books

**The New York Review of Books** (lühend: **NYRB**) on New Yorgis kord kahe nädala tagant ilmuv kirjandus-, kultuuri- ja publitsistikaajakiri, mis lähtub sellest, et tähtsad raamatud väärivad ja vajavad arvustamist. 

Ajakirja asutasid selle praegused toimetajad Robert Silvers ja Barbara Epstein 1963.  

Esimeste numbrite kaastööliste seas olid W. H. Auden, Elizabeth Hardwick, Hannah Arendt, Edmund Wilson, Susan Sontag, Robert Penn Warren, Lillian Hellman, Norman Mailer, Gore Vidal, Saul Bellow, Robert Lowell, Truman Capote, William Styron ja Mary McCarthy. Kogu tiraaž osteti ära ning lugejad saatsid tuhandeid kirju, milles paluti ajakirja väljaandmise jätkamist. 

2003. aastal oli väljaande tiraaž üle 115 000.

Et Euroopas selletaolist ajakirja ei ole, on poolte artiklite autorid britid. Timothy Gordon Ash leiab, et tema ideed jõuavad kõige suurema publikuni just selle ajakirja kaudu. 

Märt Väljataga on ajakirja järjepidev lugeja ning avaldab ajakirjas Vikerkaar sageli seal ilmunud kirjutiste tõlkeid, eriti Timothy Gordon Ashi artikleid.

## Välislingid
* Ajakirja veebileht
Metroon

**Metroon**, jumalaema (*meter*) muistne pühamu.

# tempel Ateena agoraa lääneküljel, seda kasutati ühtlasi riigiarhiivi hoonena.
# dooria stiilis tempel Olümpias aardekambrite terrassi ees. Ehitati Augustuse ajal ümber keisrikultustalituste jaoks.
Agoraa

**Agoraa** (vanakreeka keeles *ἀγορά*) oli Homerose ajal vabade kodanike rahva-, kohtu- ja sõjaväekogunemine, hiljem ka kogunemiskoht ise. Reeglina paiknesid agoraa ääres Kreeka polise ametiasutuste hooned, templid ja kauplused. 

Agoraa oli enamasti põhiplaanilt ristkülikukujuline ning alates klassikalisest ja hellenismi ajastust ümbritsetud sammaskäikudega ehk stoadega. Sissepääsu agoraale tähistas väravaehitis ehk propüleed.

Kuulsaim on kahtlemata 1931. aasta väljakaevamistel põhjalikult läbiuuritud akropolise lähedal asuv Ateena agoraa.

## Viited
Kultus

**Kultus**  on üleloomuliku olendi või niisuguse reaalse objekti kummardamine ja austamine, millele omistatakse religioosne või maagiline vägi; mida või keda teenitakse.

Enamasti on tegu erinevate jumala(te) käsitlustega või vaimude (deemonite), surnute (esivanematekultus) ja kuningate (valitsejakultus) austamisega ning sellega seoses olevate tavade ja kommetega.

Antiikajal tähendas kultus maagilisi toiminguid, palvetamist, hümnide laulmist, ohverdamist, tantsimist, mängimist ja midagi sellist, mida tehti kindlal päeval või aastaajal (pidustused).

Kultusepaigad (*[[loca sacra]]*) olid kas looduslikud (mäed, aasad, koopad ja allikad) või sellekohased ehitised (tempel), mida rajas ja hoidis korras riik. Neid paiku peeti jumalaile kuuluvaiks ja seega pühaks (*[[sacrum]], [[fanum]])*.

Roomlased eristasid niisuguseid ametlikult pühaks tunnistatud kultusekohti niinimetatud religioosseist kultusepaikadest (*loca religiosa*), nagu era- ja provintside kultusepaigad. Tekkisid ettevalmistatud preesterkonnad, kes juhtisid kultusetalitusi ja hoolitsesid kultusepaikade eest. 

Niisugune preestriseisus oli ka Idamaades. Kultusega loodeti saada kasu ja kaitset õnnetuste eest. Kultustoimingute õigest sooritamisest arvati sõltuvat kogukonna saatus, seepärast kanti kultuse järjepidevuse eest erilist hoolt.

## Kultusekohti
*Heraion

## Viited

## Vaata ka
*apoteoos
*esivanematekultus
*isikukultus
*jumalateenistus
*müsteerium 
*riitus
Heerold

**Heerold** oli ametnik, kes saadeti läbirääkimiste pidamiseks vastase juurde, samuti on keskajal heeroldid kuulutanud monarhi või muu feodaalisanda ametlikke teadaandeid ja korraldanud rüütliturniire.

Uusajal on heeroldid olnud peamiselt heraldika asjatundjad valitseja õukonnas. Mõnes riigis – sealhulgas Suurbritannias, Iirimaal, Kanadas ja Lõuna-Aafrika Vabariigis – on heeroldid praegu ametis riiklikult tunnustatud heraldika asjatundjatena heraldika järelevalve- ja registriasutustes.

## Antiikaeg

Antiikajal oli heerold isik, kes saadeti läbirääkimiste pidamiseks vaenlase juurde, selles mõttes diplomaadi eelkäija. Heerold pidi teate edastama mõlemas keeles ja valju häälega.

Ta hoidis heeroldikeppi ja oli seetõttu kaugele nähtav. Antiikajal peeti heeroldikeppi rahu, rahumeelse kaubavahetuse, heade sõnumite ja isikupuutumatuse sümboliks. Heeroldikeppi kaunistava maokujutise tähendus ja kepi võimalik seos Mercuriuse kepiga ei ole lõplikult selge.

## Keskaeg

Valitseja teenistuses heerold võis kanda valitseja vapiga tabardit nagu teisedki ohvitserid. Heeroldid osalesid tihti turniiride organiseerimisel ja olid seotud rüütlite varustusega, mis enamjaolt kandis rüütlite vappi. Seetõttu kujunesid heerolditest vappide asjatundjad ja siit pärineb sõna heraldika.

## Tänapäev

Tänapäeval on ametlikud palgalised heeroldid olemas mitmes riigis, mis üldiselt kuuluvad Rahvaste Ühendusse: Suurbritannias, Iirimaal, Kanadas ja Lõuna-Aafrikas. Nende tööks on teadaannete avalik ettelugemine. Lisaks määratakse tähtsate sündmuste, näiteks kroonimise puhuks ametisse erakorralisi heeroldeid.

Mõnel pool, näiteks Šotimaal, palkavad kõrgaadlikud oma teenistusse ka eraheeroldeid. Nemad tegelevad tavaliselt heraldika ja suguvõsauurimise ehk genealoogiaga.

Eestis on heeroldit kasutatud Vabariigi Presidendi 24. veebruari vastuvõtu puhul, mil heerold tutvustab presidendile ja televaatajaile külalisi nimepidi. Seda rolli on täitnud teiste seas Eero Raun, Tanel Jonas, Sergo Vares ja Meelis Kompus.

## Viited
Välismaa ajakirjade loend

''Selles loendis on loetletud välismaa  ajakirju. Eesti ajakirju on loetletud Eesti ajakirjade loendis.  

## A
*Acta Biotheoretica
*Acta Eruditorum
*Adbusters
*Alarma!
*Analysis
*Annals of Oncology
*Apu
*Astes
*Astrophysical Journal

## B
*The Banker
*Bi Kin
*Billboard
*Biosemiotics
*Bridging Eastern & Western Psychiatry
*Bulletin of Mathematical Biophysics
*Business Week

## C
*Camera Work
*Carelia
*Chinese Semiotic Studies
*Communio Viatorum
*Contemporary European History
*Cosmoglotta
*Cosmopolitan

## D
*Dadzis
*Dari Pats
*DES-Nyt
*Domus

## E
*Ecologist
*The Economist
*Eesti Kirik
*El Nuevo Alarma!
*Elle
*Entretextos
*Estlands-nytt
*European Psychologist

## F
*Filmspiegel
*Forbes
*Foreign Policy
*Fortune
*Für Dich

## G
*GEO
*Geology
*Giornale de' Letterati
*Gardens Illustrated

## H
*Hansische Geschichtsblätter
*¡Hola!
*Holocaust and Genocide Studies

## I
*Ibis
*Illustrated London News
*Illustreret Videnskab
*Inc.
*Invožo

## J
*Jakster Tjaštenja
*Jallu
*Journal des Luxus und der Moden
*Journal des sçavans
*Journal of Biosemiotics
*Journal of Philosophy
*Journal of Theoretical Biology
*Junõi Tehnik

## K
*Karogs
*Kazan Utlarõ
*Katorga i Ssõlka
*Keneš
*Kesköö Hüüd
*Kipinä
*Kizili
*Kritik
*Krokodil

## L
*Licht-Land
*Life
*Lingua
*Lui

## M
*Maxim
*Medības
*Melodie und Rhythmus
*Metafizika
*Mind

## N
*Na Agrarnom Fronte
*National Geographic
*National Review
*Nature
*Nature's Best Photography
*The New York Review of Books
*The New Yorker
*New Scientist
*Newsweek
*Niangi
*Nude & Natural

## O
*Ogonjok
*Ontšõko
*Oskolki

## P
*Patšemõš
*Perets
*Philosophical Review
*Philosophical Studies
*Philosophical Transactions of the Royal Society
*Physical Review
*Playboy
*Praktiskais Latvietis
*Priroda
*Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America
*Progres
*Pronto

## R
*Reason
*Rolling Stone
*Rruga e Partisë
*Ruch Filozoficzny
*Russki Newsweek

## S
*Scandinavian Shipping Gazette
*Scientific American
*Semana
*Semiotica
*Shipgaz
*Signal
*Sign Systems Studies
*Signs and Society
*Sjatko
*Sports Illustrated
*SS Leitheft
*Strand Magazine
*Studia Philosophica (Tšehhi)
*Suomen Kuvalehti
*Svensk Sjöfarts Tidning

## Z
*Za Ruljom
*Zeitschrift für Biologie
*Zeitschrift für Ostmitteleuropa-Forschung
*Zeitschrift für Semiotik
*Zīlīte
*Der Zuschauer
*Zvezda
*Zyzzyva

## Ž
*Živaja Starina

## T
*Technology Review
*Tekniikan Maailma
*Tel Quel
*The Lancet
*The National Interest
*The Scientist
*The Stinging Fly
*Theory and Decision
*Time
*Transactions of the Charles S. Peirce Society
*Tšajan
*Tšuškanzi

## U
*Ultra Jump

## V
*Vanity Fair
*Virittäjä
*Vogue
*Voivõv Kodzuv
*Voprossõ Filossofii i Psihhologii
*Voprossõ Jazõkoznanija
*Vozni
*Vsesvit

## W
*Woman's Home Companion
*World Literature Today
Leonidas Tarasest

**Leonidas** Tarasest (vanakreeka keeles Λεωνίδας ὁ Ταραντῖνος; ladina keele mõjul ka Leonidas Tarentumist) oli kreeka epigrammatik 3. sajandi I poolel e.m.a, lahkus kodupaigast ja elas rahutut rändurielu. 

Tema umbes saja säilinud epigrammi peamine teema on alamkihtide töö ja elu (kurdetakse iganenud tööriistade ning troostitu argipäeva üle).

Leonidase loomingu rahvalik sisu on vastuolus selle piduliku stiiliga. Tema epigrammide mõju ulatus 6. sajandini.
Termopüülid

**Termopüülid** (vanakreeka keeles 'soojad väravad') oli kitsastee Kesk-Kreekas, Lamiast lõunas, Kallidromoni mäestiku ja Mailise lahe soise lõunaranniku vahel.

Kitsastee oli 50 m lai ja 4 km pikk ning sai nime kitsaima koha ("värava") lähedal olnud kuumade väävliallikate järgi.
Selle "värava" kohas oli võimalik kitsasteed sulgeda. 

Termopüülid olid sõjaliselt tähtis ühendustee Tessaalia ja Kesk-Kreeka vahel. 480 eKr kaitses Leonidas I Termopüülide lahingus kangelaslikult 300-mehelise spartalastest väeüksuse ja 7000 kreeklasega Termopüüle pärslaste eest. Kui viimased tungisid kaitsjate selja taha, saatis Leonidas 6000 kreeklast tagasi, jäädes ise 1300 mehega kaitsesse. Pärslased ründasid eest ja tagant ning alistasid spartalased ja kreeklased. Sealt edasi läksid pärslased Ateena peale.

191 eKr võitsid roomlased Termopüülides Antiochos III-t. 

Tänapäeval pole Termopüülide kitsasteed Spercheiose jõe uhtmete tõttu enam olemas.
Karakalpaki ANSV

**Karakalpaki ANSV** on endine autonoomne nõukogude sotsialistlik vabariik. Loodi Karakalpaki autonoomse oblasti ümbernimetamisega 1932. aastal. Kuulus 1936. aastani Vene NFSV koosseisu, sealt edasi Usbeki NSV-sse. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist sai Karakalpaki ANSV-st autonoomne Karakalpakkia Vabariik Usbekistani koosseisus.

## Vaata ka
* Karakalpaki autonoomne oblast
* Karakalpakkia
Yves Montand

**Yves Montand** [iiv mont'aan] (õieti **Ivo Livi**; 13. oktoober 1921 Itaalia, Toscana, Monsummano Alto – 9. november 1991 Prantsusmaa, Oise'i departemang, Senlis) oli itaalia päritolu Prantsuse näitleja ja laulja.

*Filmograafia vajab toimetamist.*

## Filmid
*Étoile sans lumière (1946)
*Les Portes de la nuit (1946)
*L'Idole (1947)
*Souvenirs perdus (1950)
*L'Auberge rouge (1951)
*Paris chante toujours! (1952)
*Le Salaire de la peur (1953)
*Tempi nostri (1954)
*Les héros sont fatigués (1955)
*Napoléon (1955)
*Marguerite de la nuit (1955)
*Uomini e lupi (1956)
*Un matin comme les autres (1956)
*Die Windrose (1957)
*Les Sorcières de Salem (1957)
*La grande strada azzurra (1957)
*Premier mai (1958)
*La Legge (1959)
*Django Reinhardt (1959)
*Le Milliardaire (Let's Make Love) (1960)
*Sanctuary (1961)
*Goodbye Again (1961)
*My Geisha (1962)
*Compartiment tueurs (1965)
*La guerre est finie (1966)
*Paris brûle-t-il? (1966)
*Grand Prix (1966)
*Vivre pour vivre (1967)
*Un soir, un train (1968)
*Mr. Freedom (1969)
*Z (1969)
*Le Diable par la queue (1969)
*L'Aveu (1969)
*On a Clear Day You Can See Forever (1970)
*Le Cercle rouge (1970)
*La Folie des grandeurs (1971)
*Tout va bien (1972)
*César et Rosalie (1972)
*Le Fils (1973)
*État de siège (1973)
*Le Hasard et la violence (1974)
*Section spéciale (1975)
*Vincent, François, Paul...et les autres (1974)
*le Sauvage (1975)
*Police Python 357 (1976)
*Le Grand Escogriffe (1976)
*La Menace (1977)
*Les Routes du sud (1978)
*Clair de femme (1979)
*I comme Icare  (1979)
*Le Choix des armes  (1981)
*Tout feu, tout flamme  (1982)
*Garçon! (1983)
*Jean de Florette (1986)
*Manon des sources (1986; filmi *Jean de Florette* järg) (1986)
*Trois places pour le 26 (1988)
*Netchaïev est de retour (1991)
*IP5: L'île aux pachydermes (1992)
Simone Signoret

**Simone Signoret** [sim'oon sinjor'ee] (õieti **Simone Henriette Charlotte Kaminker**; 25. märts 1921 Wiesbaden, Saksamaa – 30. september 1985 Autheuil-Anthouillet, Normandia, Prantsusmaa) oli prantsuse näitleja. 

Nimi "Signoret" on ema neiupõlvenimi. 

Tema esimene abikaasa oli filmirežissöör Yves Allégret, kellega tal on tütar Catherine Allégret, kes on samuti näitleja. 

Tema teine abikaasa oli laulja ja näitleja Yves Montand. 

1959. aastal sai ta Oscari parima naisosatäitmise eest filmis "Room at the Top". 

Ta suri vähki ning maeti Pariisi Père-Lachaise'i kalmistule. 

## Filme
*"Casque d'or" (1951)
*"Les Diaboliques" (1954)
*"Le Chat" (1971)
*"Compartiment tueurs" (1965)
*"L'Étoile du Nord" (1982)
*"La Vie devant soi" (1975)
Thomas Alsgaard

**Thomas Alsgaard** (sündinud 10. jaanuaril 1972 Norras Lørenskogis) on murdmaasuusataja, viiekordne olümpiavõitja (1994, 1998 ja 2002) ja kuuekordne maailmameister.

Thomas Alsgaard sai eriti tuntuks sellega, et oskas väga tehniliselt suusatada vabastiilis. Tippu tõusis ta 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris, kui tuli üllatuslikult alles 22-aastaselt olümpiavõitjaks 30 km vabastiilis.

Suusatajakarjääri järel harrastas Thomas Alsgaard autorallit ja osales isegi Jyväskyläs MM-ralli etapil.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängud]]el

* 1994  Lillehammer
**  **olümpiavõitja** 30 km vabastiil 
**  hõbemedal 4×10 km teatesõit
* 1998  Nagano
**  **olümpiavõitja** 15 km vabastiil 
**  **olümpiavõitja** 4×10 km teatesõit
* 2002  Salt Lake City
**  **olümpiavõitja** 15 km klassikastiil + 15 km vabastiil
**  **olümpiavõitja** 4×10 km teatesõit

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1995  Thunder Bay
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõit
* 1997  Trondheim 
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõit
**  pronksmedal 30 km vabastiil
* 1999  Ramsaus 
**  **maailmameister** 15 km vabastiil
**  hõbemedal 30 km vabastiil
**  hõbemedal 4×10 km teatesõit
* 2001  Lahti
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõit
* 2003  Val di Fiemme
**  **maailmameister** 30 km ühisstardiga klassikasõit
**  **maailmameiste**r 4×10 km teatesõit

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

Thomas Alsgaard osales kokku 98 karikasarja etapil ja tuli 29 korral esikolmikusse, millest 13 korda saavutas esikoha, ning sai 1998. aastal maailma karikasarjas üldvõitja karika. 
#### Maailma karikas

***Üldkarikas**
** **1. koht: 1998**
** 2. koht: 2002
** 3. koht: 2001

***Sprindikarikas**
** **1. koht: 1998**

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Isiklikku

## Vaata ka
*Suusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel
*Murdmaasuusatamine 2002. aasta taliolümpiamängudel

## Välislingid

*
Richard Burns

**Richard Burns** (17. jaanuar 1971 Inglismaa, Reading – 25. november 2005) oli Suurbritannia rallisõitja, 2001. aasta autoralli maailmameister.

Juba 8-aastaselt hakkas Burns oma isa vana Triumph 2000-ga kodu ümbruses ringi sõitma. 11-aastaselt liitus ta alla 17-aastastele mõeldud autoklubiga, kus temast 1984 sai aasta sõitja.

Aastal 1986 sõitis isa pojaga Jan Churchilli Welsh Forest Rally Schooli Newtowni lähedal. Richard juhtis seal terve päeva Ford Escortit ning tema elukutsevalik oli tehtud.

Poja pealekäimisel lubas isa tal astuda kodulinna Readingi Craven Motor Clubi, kus tema ande avastas autorallientusiast David Williams. Seda klubi esindas Burns mitmetel Suurbritannia rallidel.

Debüüt sai teoks Talboti Sunbeamil 1988. aastal. 1990. ja 1991. aastal võitis ta Peugeot' karikavõistlused. Seejärel sõitis ta Subaru meeskonna N-rühma Legacyl ja 1992. aastal võitis Burns Mintexi rahvusliku rallisarja. 1993. aastal tuli ta Suurbritannia meistriks. 1994. aastal osales ta üksikutel MM-etappidel.

1996. aastal siirdus Burns Mitsubishi võistkonda ja kaks aastat hiljem võitis esimese ralli.

1999. aastal naasis Burns Subaru meeskonda ja 2001. aastal tuli ta maailmameistriks. 2002. aastal läks ta Peugeot' võistkonda, kus sõitis kaks aastat.

Mõni päev enne 2003. aasta viimast, Suurbritannia rallit hakkas tal autoroolis olles paha, üheks kaassõitjaks olnud Markko Märtin juhtis auto teepervele. Hiljem diagnoositi tal peaaju kasvaja (astrotsüstoom). Seetõttu ei osalenud Burns ka 2004. aastal ühelgi rallil.

Tema kaardilugejad on olnud Wayne Gogle ja Robert Reid.

## Saavutused
MM-tiitleid: 1
Ralli etapivõite: 9
MM punkte: 330

1993 – 4 punkti, Subaru Legacy 4WD Turbo
1994 – 8 punkti, Subaru Impreza WRX-RA, Subaru Impreza 555
1995 – 16 punkti, 9. koht, Subaru Impreza 555, Subaru Impreza WRX-RA, 3. koht Suurbritannia
1996 – 18 punkti, 9. koht, Mitsubishi Lancer Evo 3
1997 – 21 punkti, 7. koht, Mitsubishi Carisma GT, 2. koht Keenia
1998 – 33 punkti, 6. koht, Mitsubishi Carisma GT, 1. koht Keenia, Suurbritannia
1999 – 55 punkti, 2. koht, Subaru Impreza WRC, 1. koht Kreeka, Austraalia, Suurbritannia, 2. koht Argentina, Soome,Hiina
2000 – 60 punkti, 2. koht, Subaru Impreza WRC, 1. koht Keenia, Portugal, Argentina, Suurbritannia, 2. koht Hispaania, Austraalia
2001 – 44 punkti, 1. koht, Subaru Impreza WRC, 1. koht Uus-Meremaa, 2. koht Argentina, Küpros, Soome, Austraalia, 3. koht Suurbritannia
2002 – 34 punkti, 5. koht, Peugeot 206 WRC, 2. koht Hispaania, Küpros, Soome, Saksamaa, 3. koht Prantsusmaa
2003 – 58 punkti, 4. koht, Peugeot 206 WRC, 2. koht Türgi, Uus-Meremaa, 3. koht Rootsi, Küpros, Saksamaa, Soome, Austraalia
EVR

**EVR** on akronüüm, mis võib tähendada:
*Eesti Vabariigi Raudtee (vaata Eesti Raudtee)
*Eesti Vabariigi Raudteed (1920. ja 1930. aastatel)
*Eesti Vabariigi Rahvuskomitee
*Eesti Vaimulik Raamat (kirjastus Uppsalas ja Stockholmis)
*Eesti Vähiregister
*Eesti Vööregister (Eesti Karatedo Wadokai Seltsi (EWKS-i) Vööregister)

**EVR** on ka nimi, mille all on tuntud india mõtleja Periyar.

## Vaata ka
*EVR Ekspress
Bente Skari

**Bente Marta Skari**, sündinud **Bente Martinsen** (sündinud 10. septembril 1972 Oslos), on Norra endine murdmaasuusataja, olümpiavõitja ja viiekordne maailmameister.

Skari võitis maailma karikasarjas kolm üldarvestuse karikat ja viis sprindidistantside karikat. Maailma karikasarja etapivõite kogunes tal 42. 

Ta lõpetas karjääri 2002–2003 hooaja lõpul.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 1998 Naganos
**  hõbemedal 4×5 km teatesõit
**  pronksmedal 5 km klassikat
* 2002 Salt Lake Citys
**  **olümpiavõitja** 10 km klassikat
**  hõbemedal 4×5 km teatesõit
**  pronksmedal 30 km klassikat

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1997 Trondheimis
**  hõbemedal 4×5 km teatesõit
* 1999 Ramsaus
**  **maailmameister** 5 km klassikat
* 2001 Lahtis
**  **maailmameister** 15 km klassikat
**  **maailmameister** 10 km klassikat
**  hõbemedal 4×5 km teatesõit
* 2003 Val di Fiemmes
**  **maailmameister** 15 km klassikat ühisstardiga sõidus 
**  **maailmameister** 10 km klassikat

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
Bente Skari osales 139 MK-etapil ja jõudis poodiumile 60 korral, millest 42 korral kõige kõrgemale astmele.

## Isiklikku

Bente Skari oli tippsportlasena 173 cm pikk ja kaalus 63 kg. Ta on murdmaasuusatamise olümpiavõitja Odd Martinseni tütar. 1999. aastal abiellus ta Geir Skariga.

## Vaata ka
*Murdmaasuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel
*Murdmaasuusatamine 1998. aasta taliolümpiamängudel
*Murdmaasuusatamine 2002. aasta taliolümpiamängudel

## Välislingid

*
Kohastumus

**Kohastumus** on bioloogias organismi anatoomiline struktuur, füsioloogiline protsess või käitumisjoon, mis on kujunenud loodusliku valiku tulemusena (kohastumise käigus) ning suurendab tõenäosust saada rohkem järglasi.

Ka organismide kohta saab öelda, et nad on oma keskkonnaga **kohastunud**.

Kohastumuste seletamine on olnud loodusteaduses ja loodusfilosoofias põhjapanevaks probleemiks. Enne 1859. aastat, kui Charles Darwin avaldas teose "Liikide tekkimine", võeti kohastumuste olemasolu kas lihtsalt teadmiseks või omistati selle tekitamine jumalale.

Darwin kogus palju tõendeid organismide evolutsioonilise päritolu kohta ning andis evolutsioonile seletuse loodusliku valiku teooria näol. Sellega nihkus kohastumuste ja looduse plaanipärasuse probleem täielikult loodusteaduse pädevusse. Ta asendas teoloogilise teleoloogia teadusliku teleoloogiaga.

## Vaata ka
*adaptatsioon
*kaitsekohastumus
Mendeli seadused

**Mendeli seadused** ehk **Mendeli reeglid** ehk **Mendeli pärandumisseadused** ehk **Mendeli pärilikkusseadused** on organismide tunnuste pärandumise seadused geneetikas.

Mendeli seadused avastas 1860. aastatel loodusteadusest huvituv augustiini munk Gregor Mendel, kes tegi ristamiskatseid hernetaimedega, ning sõnastas need 1865. aastal Brunni (praegu Brno) Looduslooseltsi toimetistes ilmunud artiklis "Versuche mit Pflanzenhybriden", mis jäi esialgu suurema tähelepanuta. Alles 1900. aasta paiku kinnitati neid teedrajavaid tulemusi, need seostati kromosoomiteooriaga ja nad lülitusid klassikalise geneetika põhiteadmiste hulka.

## Esimene Mendeli seadus ehk ühetaolisusseadus
Ristates kahte homosügootset isendit (vanempõlvkond; P), on esimene järglaspõlvkonna (F1) isendid geneetiliselt sarnased (ühesugused).

## Teine Mendeli seadus ehk lahknemisseadus
Ristates erinevaid heterosügoote, tekib järglaspõlvkonnas tunnuse avaldumisel genotüübiline ja fenotüübiline lahknemine. Domineerimise korral (üks alleel surub teise alleeli maha) on F2-põlvkonnas kolmveerand järglastest dominantse tunnusevariandiga, veerand retsessiivse tunnusevariandiga (fenotüübiline lahknemissuhe 3:1 ja genotüübiline lahknemissuhe 1:2:1). Kodomineerimise korral on fenotüübiline lahknemine 1:2:1. Sama lahknemissuhe kehtib ka semidomineerimise (ehk intermediaalsuse) korral. Kodomineerimuse puhul on heterosügootide fenotüübis mõlema vanema tunnusevariant (nt AB0-veresüsteemi puhul AB-vererühm). Intermediaalsuse puhul on heterosügootide fenotüübiks mõlema vanema vahepealne tunnusevariant (nt roosaõielised lõvilõuad, kui vanemad on punase- ja valgeõielised).

## Kolmas seadus ehk sõltumatusseadus ehk sõltumatu lahknemise seadus ehk vaba kombineerumise seadus
Kaks tunnust (geeni) päranduvad üksteisest sõltumatult. Seadus kehtib ainult sel juhul, kui geenid, mis vastutavad tunnuse kujunemise eest, ei ole aheldunud. Kui geenid kujundavad ühte tunnust, võib tekkida uusi tunnusevariante (fenotüüpe), mida vanempõlvkonnal ei esine.

## Välislingid
*Mendeli tööd ja tegemised
Pärilikkus

**Pärilikkus** on organismide omaduste edasikandumine (pärandumine) mittesugulisel või sugulisel paljunemisel. 

Lisaks genoomse info edasikandumisele hõlmab pärilikkuse mõiste ka epigeneetilist info edasikandumist.

Sugulisel paljunemisel saab iga järglane kaks geneetilise informatsiooni komplekti, ühe isalt, teise emalt. Nõnda on järglasel iga tunnuse, näiteks juuste värv, silmade värvi või veregrupi kohta kaks informatsiooni, mis võivad olla täiesti erinevad. Nii näiteks võib laps saada juuste värvi kohta isalt informatsiooni "blond" ja emalt "must". Neid erinevaid ekspressioone nimetatakse alleelideks. 

Vastavalt sellele, millise tunnusega on tegemist, kujuneb kas kahe alleeli vahepealne vorm või üks kahest variandist murrab läbi ja surub teise alla.

**Pärilikkuses kui nähtuses on kaks aspekti:** 
# informatsiooni säilitamine ja selle edastamine (pärandumine);
# informatsiooni realiseerumine organismi elutsükli, st ontogeneesi kestel (fenogenees).
 
**Pärilikkuse tüübid on:**
# kromosoomiline pärilikkus, st pärilikkus määratakse geenide ja kromosoomidega. Selle tüübi alusel toimubki enamiku tunnuste pärandamine;
# tsütoplasma pärilikkus, mis esineb rakuorganellidel, kellel on olemas oma DNA – seega ka omad geenid. Näiteks mitokondrid ja plastiidid (paljunevad amitoosi teel). 

Pärilikkust uurib geneetika.

## Vaata ka
*genotüüp
*fenotüüp 
*aretamine 
*pangenees
*pärilikud haigused
*ristamine
*sugulussuhted
*telegoonia
Gregor Mendel

**Gregor Johann Mendel** (20. juuli 1822 Hynčice – 6. jaanuar 1884 Brno) oli Tšehhimaal elanud munk, keda sageli nimetatakse geneetika isaks.

Mendel sündis Austria-Ungaris Heinzendorfis (praegu Hynčice Tšehhis). Tema vanemad olid sakslased. Mendelil oli üks vanem ja üks noorem õde. Ta kasvas üles talus, mis oli Mendelite perele kuulunud juba 130 aastat.

Lapsepõlves töötas ta aednikuna, õppis mesindust ning hiljem õppis Olmützi (praegu Olomouc) Filosoofiainstituudis. 1843. aastal lahkus ta vanematekodust ja läks Brünni (praegu Brno) augustiini kloostrisse. Selle tähistamiseks võttis ta oma sünninime Johanni asemele uueks eesnimeks Gregor. Aastal 1851 saatis kloostri abt C. F. Napp ta kloostri kulul Viini ülikooli loodusteadusi õppima. Aastal 1853 naasis Mendel kloostrisse õpetajana, eelkõige loodusteaduste õpetajana, ja 1867 sai Nappi asemel uueks abtiks. 

Nii ülikooli professorid kui ka kaasmungad õhutasid Mendelit uurima taimede muutlikkust. Ta alustas uurimistööd kloostri katseaias. Aastatel 1856–1863 kasvatas ja uuris Mendel umbes 28 000 hernetaime. Ta tegi katsetest kaks üldistust, mis hiljem said tuntuks Mendeli seadustena.

Mendel esines ettekandega "Versuche über Pflanzenhybriden" kahel Brünni Looduslooseltsi koosolekul 1865 ja avaldas selle 1866 selle seltsi toimetistes. Tema ideede tähtsust mõisteti alles 20. sajandi alguses. Aastal 1900 taasavastasid tema kirjutise lõpuks Hugo de Vries, Carl Correns ja Erich von Tschermak ning need aitasid mõista pärilikkust ja kujundada sünteetilist evolutsiooniteooriat.

Mendel suri 6. jaanuaril 1884 Brünnis (praegu Brno). Pärast tema surma põletas järgmine abt kõik Mendelist järele jäänud paberid.

Hiljem on tema katsetulemuste üle palju vaieldud. Nimekale statistikule Ronald Fisherile tundusid tema tulemused ebausutavatena. Katsete kordamine näitas siiski, et need on õiged.

## Tunnustus
* Gregor Mendeli järgi on nimetatud Kuu kraater Mendel.
* Gregor Mendeli järgi on nimetatud ka asteroid (3313) Mendel.

## Vaata ka
* Imre Festetics
* Trofim Lõssenko
* Jean-Baptiste Lamarck
* Charles Darwin
* Mendeli seadused

## Viited

## Välislingid

*Gregor Mendel.
**Versuche über Pflanzen-Hybriden (1865), veebiversioon (vaadatud 1.11.2014) (*saksa keeles*)
**Experiments in Plant Hybridization (1865), veebiversioon (vaadatud 1.11.2014) (*inglise keeles*)
* Gregor Mendel, Experiments in Plant Hybridisation, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 1.11.2014) (*inglise keeles*)
* Sissekanne NNDB-s
Golf 1900. aasta suveolümpiamängudel

**[[1900. aasta suveolümpiamängud]]el** peeti kaks **[[golf]]ivõistlust** – meestevaheline ja naistevaheline.

## Mehed

Finaal: 2. oktoober
Võistlejaid: 12
Riike: 4
 

## Naised

Finaal: 3. oktoober
Võistlus

**Võistlus** on tegevus, kus osalejad/osaleja püüavad saavutada paremat tulemust kui teised, teisi võita. Võistlus käib peamiselt majanduses, poliitikas ja spordis. Võistlus käib majanduses võimalikult suure hulga klientide saamise pärast, spordis kehaliste või vaimsete võimete üleoleku näitamiseks, poliitikas suurema valijate toetuse saavutamise nimel. 

Spordivõistlusel võrreldakse sportlaste saavutusi kokkulepitud reeglite alusel.

Võistlusi korraldatakse paljudes valdkondades.

Võitlus on niisugune võistlus, kus tahtlikult kasutatakse vägivalda. 

## Vaata ka
*eeljooks
*geim
*Guinnessi rekordite raamat
*kaheksandikfinaal
*konkurents
*konkurss
*maailmameistrivõistlused
*maraton
*matš
*olümpiamängud
*partii
*poolaeg, kolmandikaeg, veerandaeg
*poolfinaal, *veerandfinaal
*raund
*regatt
*rekord
*sett
*sotsialistlik võistlus
*turniir
*viktoriin
*võidurelvastumine
*võistlusvoor
*võitlus