open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Leo Vahter

**Leo Vahter** (17. juuli 1908 Mäo – 12. mai 1986 Kose) oli eesti vaimulik.

Leo Vahter sündis Mäo vallamajas kooliõpetaja peres üheksanda lapsena. Alghariduse sai ta Sargvere algkoolis. Kuna pere oli vahepeal Tartusse kolinud, jätkusid õpingud Tartus. 

Kuna elama asuti Tartu Peetri kiriku vastu ja talle meeldis käia õpetaja Arnold Lauri peetud lastejumalateenistustel. Samuti jätsid sügava mulje jätsid ka praost Gustav Rutopõllu usuõpetuse tunnid Treffneri gümnaasiumis. Hugo Treffneri Gümnaasiumi reaalharu lõpetas Vahter aastal 1929. Rutopõld oskas keerulisi küsimusi selgelt, lihtsalt ja elulähedaselt seletada. Ent pärast sõjaväeteenistust Kuperjanovi pataljonis astus Vahter Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonda. Huvist usuliste küsimuste vastu käis ta kuulamas usuteaduskonna loenguid. Ja varsti läks ta üle usuteaduskonda. Stuudiumi lõpetas ta aastal 1936. Prooviaastal oli ta Torma Maarja koguduses õpetaja Aleksander Kuusiku ja Paide Püha Risti koguduses praost Gerhard Pärli juures. 19. detsembril 1937 ordineeriti Vahter Tallinna Toomkirikus õpetajaks.

Aastatel 1937–1938 oli ta Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja Christoph Beermanni isiklik adjunkt, aastatel 1938–1939 aga Järva praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1940–1946 teenis ta õpetajana Järva-Jaani Ristija Johannese kogudust (valimisel 28. jaanuaril 1940 sai ta poolt 944 ja vastu 36 häält, vastaskandidaat Elmar Pergelbaumi poolt anti 35 ja vastu üle 900 hääle, vastaskandidaat Karl Koppeli poolt ? ja vastu ? häält). 

Aastal 1946 arreteeriti ta NKVD poolt. Viibis Molotovi oblasti Nõroblagi vangilaagris kuni 1951, seejärel asumisel Novosibirski oblastis kuni 1954. 

Aastal 1954 sai temast Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja ja aastal 1956 veel ka Tuhala Kaarli koguduse hooldajaõpetaja. Neid kahte kogudust teenis ta surmani 1. jaanuaril 1986.

## Viited

## Välislingid
* Rita Puidet. Tehniliste huvidega kirikuõpetaja Leo Vahter Eesti Kirik, 10. september 2008
* Kommunismiohvrite andmebaas
Paul Ottokar Theodor Hirsch

**Paul Ottokar Theodor Hirsch** (17. jaanuar 1847 Pöide – 16. aprill 1902 Harju-Madise) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1858–1864 Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1865–1869. Oli seejärel Liivimaal koduõpetaja. Ordineeriti 6. veebruaril 1872 Tartus õpetajaks.

Oli aastatel 1872–1879 õpetaja Rožištše (ka Roshischtsche) koguduses Volõõnias (Volõõnia sakslaste pastor) Ukrainas, 1879–1902 (valiti 24. märtsil 1879, introdutseeriti 3. juunil 1879) Harju-Madise koguduse õpetaja ning 1901–1902 Lääne-Harju praostkonna praost.

## Isiklikku
Tema isa Paul Eduard Hirsch oli Pöide ja Palamuse koguduse õpetaja, vanaisa Eduard Johann Assmuth oli Torma Maarja koguduse õpetaja. Tema onu Alexander Carl Woldemar Assmuth oli Harju-Risti koguduse ja Tallinna Jaani koguduse II pihtkonna õpetaja. Tema onu Gustav Hirsch oli Venemaa keisri õukonna meedik (tänu keisri ihuarsti Philipp Karelli eestkostele).

## Viited

## Välislingid
*
Paul Hirsch

**Paul Hirsch** on olnud mitme tuntud isiku nimi:
***[[Paul Eduard Hirsch]], Eesti vaimulik
***Paul Ottokar Theodor Hirsch**, Eesti vaimulik  (1847–1902)
* **Paul Hirsch**, Saksa poliitik (1868–1940)    
* **Paul Hirsch**, Saksa-Briti muusikabibliofiil ja tööstur  (1881–1951)
* **Paul Hirsch**, saksa vastupanuvõitleja (1907–1945)
* **Paul Hirsch''', USA filmimonteerija (1945–)
Ilmar Ojase

**Ilmar Ojase** (sündinud 6. juulil 1973 Mineralnõje Vodõs) on eesti endine ujuja.

Ilmar Ojase osales 1992. aasta Barcelona suveolümpiamängudel. Ta saavutas 100 meetri vabaujumises 20. koha, 200 meetri vabaujumises 30. koha ning kuulus Eesti 4 × 100 meetri kombineeritud teateujumise koondisse, mis lõpetas 15. kohal.

Lisaks olümpiale esindas Ojase Eestit mitmetel teistel rahvusvahelistel tiitlivõistlustel. 1993. aasta Euroopa meistrivõistlustel saavutas ta 100 meetri vabaujumises 15. ja 200 meetri vabaujumises 21. koha. Samal aastal toimunud lühiraja maailmameistrivõistlustel tuli ta 100 meetri distantsil 13. ja 200 meetri distantsil 11. kohale.

Juba enne olümpiamänge, 1991. aasta Euroopa sprindimeistrivõistlustel, saavutas ta 50 meetri vabaujumises 7. koha ning kuulus 4 × 50 meetri kombineeritud teateujumise meeskonda, mis jäi napilt medalist ilma ja lõpetas 4. kohal. 1992. aasta sprindivõistlustel sai ta 50 meetri distantsil ning 4 × 50 meetri kombineeritud teateujumises 6. koha.

## Isiklikud rekordid

;25 m bassein

;50 m bassein

## Viited

## Välislingid
* 
*
Ülo Varul

**Ülo Varul** (4. oktoober 1952 Tartu – 13. oktoober 2016) oli eesti korvpallur.

Ta õppis aastatel 1967–1972 Tallinna Spordiinternaatkoolis ning Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumis.

Korvpalli hakkas mängima EPA Spordiklubis August Soku õpilasena.

Võistles Eesti noorte ja juunioride koondises ning Kalevi duubelkoosseisus.

Ta mängis aastatel 1974–1975 Tallinna Ehitajas ja 1975–1979 Tallinna Kalevis. Eesti koondisse kuulus ta 1972 ja 1975–1979. 

NSV Liidu meistersportlane 1977. 

Aastatel 1976, 1978 ja 1979 oli ta vaheltlõigetega Eesti liiga parim, korvisöötudega oli ta parim aastal 1979.

## Välislingid
*
Roberta Kevelson

**Roberta Kevelson** (4. november 1931 – 28. november 1998) oli õigusteadlane, semiootik, autoriteetne Charles Sanders Peirce'i pärandi tundja. 

Tema oluliseks uurimisvaldkonnaks oli õigussemiootika.

Ta töötas professorina Pennsylvania Osariigi Ülikoolis.
Pennsylvania Osariigi Ülikool

**Pennsylvania Osariigi Ülikool** (inglise keeles *Pennsylvania State University*, lühendid *Penn State*, PSU) on ülikool Ameerika Ühendriikides Pennsylvania osariigis.

See kuulub Ameerika Ühendriikide kümne suurima ülikooli hulka. See paikneb kokku kümnes ülikoolilinnakus üle osariigi, kokku umbes 90 000 üliõpilasega.

Asutatud 1855. aastal.

## Vaata ka
* Pennsylvania Ülikool
Pennsylvania ülikool

**Pennsylvania ülikool** (*University of Pennsylvania*; lühend **Penn** või **UPenn**) on eraülikool USA-s Pennsylvania osariigis Philadelphias. Tegemist on ühe kõige vanema kõrgkooliga riigis. Ülikoolis õppis 2022. aasta seisuga üle 23 300 üliõpilase. Ülikooli deviis on *Leges sine moribus vanae* ('Seadused on kommeteta kasutud').

Pennsylvania ülikooli asutamisaastaks loetakse 1740. aastat. Ülikooli esimeseks juhatajaks oli Benjamin Franklin. 1765. aastal asutati Pennsylvania ülikooli meditsiinikool, mis oli Põhja-Ameerika esimene meditsiinikool. Lisaks meditsiinikoolile on Pennsylvania ülikoolil tänapäeval inseneri- ja rakendusteaduste, õigusteaduste, arhitektuuri, hambaarstiteaduse, ärinduse (The Wharton School), kunstiteaduste, veterinaaria, hariduse, õenduse ja kommunikatsiooni teaduskond. Selle instituutide hulka kuuluvad Wistari anatoomia- ja bioloogiainstituut ning geneetika instituut. Ülikoolil on 1887. aastal asutatud arheoloogia- ja antropoloogiamuuseum.

1946. aastal alustas Pennsylvania ülikoolis tööd esimene laiaotstarbeks mõeldud elektrooniline arvuti ENIAC.

Pennsylvania ülikool on USA eraülikoolide spordiklubide ühenduse Ivy League'i liige. Ülikooli spordivõistkonnad kannavad nimetust Penn Quakers. Ülikool võõrustab riigi vanimat kergejõustikuvõistlust Penn Relays.

Ülikooliga on seotud olnud 39 Nobeli auhinna laureaati. Ülikooli vilistlaste hulka kuuluvad teiste seas USA 9. president William Henry Harrison, USA 45. president Donald Trump, Eesti president Toomas Hendrik Ilves, Ghana esimene president Kwame Nkrumah, Francis Hopkinson, George Clymer, James Wilson, Benjamin Rush, Martha Hughes Cannon, William Wrigley, Jr., Ezra Pound, William Carlos Williams, Warren Buffett, Arlen Specter, Noam Chomsky, Ed Rendell, Jon Huntsman Jr. ja Elon Musk.

## Vaata ka
*Pennsylvania osariigi ülikool

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Semiootiline ruut

**Semiootiline ruut** ehk **Greimase ruut** on märgisuhete struktuursel analüüsimisel kasutatav vahend.

Selle töötas välja Algirdas J. Greimas ja esitas raamatus "Sémantique structurale" (1966) ning arendas seda edasi koos François Rastier'ga teoses "The Interaction of Semiotic Constraints" (1968).
Paul Eduard Hirsch

**Paul Eduard Hirsch** (9. aprill 1812 Simuna – 14. oktoober 1876 Palamuse) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1832–1836 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli aastatel 1836–1838 koduõpetaja Araiši kiriklas (Cēsise lähedal) Carl Friedrich Kyberi juures. Ordineeriti 15. detsembril 1840 Riias õpetajaks.

Oli aastatel 1840–1842 Torma Maarja koguduse adjunktõpetaja (Eduard Johann Assmuthi adjunkt) ning 1842–1846 Pöide Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1846–1876 oli ta (introdutseeriti 9. aprillil 1847) Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse õpetaja, 1861–1876 ka Tartu praostkonna vaimulik koolirevident.

## Isiklikku
Ta oli kaks korda abielus. Esimene naine oli Ida Pauline Assmuth (1822–1862), teine Elisabeth Assmuth (1833–1912) (naised olid õed). Tema äi Eduard Johann Assmuth oli Torma Maarja koguduse õpetaja. Tema poeg Paul Ottokar Theodor Hirsch oli algul õpetaja Rožištše koguduses Volõõnias Ukrainas, hiljem Harju-Madise koguduse õpetaja. Tema onu Gustav Hirsch oli Venemaa keisri õukonna meedik (tänu keisri ihuarsti Philipp Karelli eestkostele). Tema isa oli köster Johann Bernhard Hirsch, ema Elisabeth Hirsch (sündinud Hinzel).

## Viited

## Välislingid
*
Ludwig Michael Amandus Masing

**Ludwig Michael Amandus Masing** (4. august 1857 Tallinn – 9. veebruar 1906 Kihelkonna) oli Saaremaa vaimulik. 

Õppis aastatel 1867–1868 nn Lancasteri koolis Peterburis. Aastatel 1870–1876 õppis ta gümnaasiumis Kuressaares. Töötas aastal 1877 koduõpetajana Piibe mõisas. Tartu Ülikoolis õppis ta aastatel 1877–1882 filoloogiat ja usuteadust. Oli aastal 1882 prooviaastal Ferdinand Magnus Masingu juures Jämaja ja Anseküla koguduses. Ordineeriti 23. mail 1882 Kuressaares õpetajaks. 

Oli aastatel 1882–1906 Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema väimees Hermann Theodor Mähle oli Kihelkonna Mihkli ja Kuressaare Laurentiuse koguduse õpetaja, poeg Benedict Hugo Detlef Ludwig Masing oli Karksi Peetri koguduse õpetaja.

## Viited
Richard Ferdinand Masing

**Richard Ferdinand Masing** (29. juuli 1861 Vara – 20. oktoober 1918 Rannu) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1873–1881 Tartus gümnaasiumis. Tartu ülikoolis õppis ta 1881–1882 arstiteadust ja 1882–1893 usuteadust. Ordineeriti 8. oktoobril 1895 õpetajaks.

Oli aastatel 1895–1901 Viljandi praostkonna vikaarõpetaja, olles ühtlasi usuõpetaja. 1901–1907 oli ta Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja, 1908–1918 Rannu Püha Martini koguduse õpetaja.

## Viited
Loomine eimillestki

**Loomine eimillestki** (ladina keeles *creatio ex nihilo*) on maailma loomine Jumala poolt eimillestki. See on kristluse üks usulauseid.

Augustinus esitab selle doktriini teoses "De civitate Dei", XII, 2. Veel mitte olev maailm oli eimiski.   Jumal lõi selle oma tahte kõikvõimsusest ning seega iseenese olemusest. Sama ütleb ka Johannes Scotus Eriugena ("De divina natura", III, 19). 

Ta põhineb loomislool 1. Moosese raamatu 1. peatükis (1–2). Seda lugu peetakse  pärinevaks vanaidamaade kosmogooniast, kus eimiski asemel on siiski kaos, s.o kosmiliste elementide ja jõudude korrastamata olek.

Ka antiikfilosoofias ei esine loomist eimillestki. Alates Melissosest väidetakse seal, et eimillestki ei saa midagi tekkida (*[[ex nihilo nihil fit]]*). 

## Vaata ka
* Kaos (kreeka *Χάος*) – Tohuvabohu (heebr. *תֹ֙הוּ֙ וָבֹ֔הוּ*)  – Virrvarr (sks. Wirrwarr)

## Viited

## Kirjandus
*Theodor Haecker. *Schöpfer und Schöpfung*, Innsbruck 1934.
*Martin Doerne. *Christlicher Schöpfungsglaube*, Berliin 1950.
*Walther Kranz. *Kosmos*, Bonn 1958.
*Gerhard May. *Schöpfung aus dem Nichts. Die Entstehung der Lehre von der creatio ex nihilo*, Berliin 1979. Google'i raamat
François Rastier

**François Rastier** (sündinud 12. veebruaril 1945 Toulouse'is) on prantsuse semiootik.

Koos Algirdas Greimasega võttis ta kasutusele semiootilise ruudu mõiste ja sellega seotud analüüsimeetodi.

## Välislingid
*François Rastier signosemio.com lehel
Ex nihilo nihil fit

***Ex nihilo nihil fit*** (eimillestki ei saa midagi) ehk ***ex nihilo nihil*** (eimillestki eimidagi) ehk ***nihil ex nihilo*** (eimiskist ei teki midagi) on põhimõte, mille järgi mitte miski ei saa sündida mittemillestki. Sellest põhimõttest tuleneb maailma igavesus. 

Sellises sõnastuses esineb see põhimõte Lucretiuse teoses "De rerum natura" (150–214), kes väljendab epikureismi üldist seisukohta. Esimesena väljendas seda Melissos: olemine ei saa saada algust ega sündida, sest muidu peaks ta tekkima eimillestki, aga kui oleks eimiski, ei saaks ta eimillestki tekkida (DK 30 B, 1). Ta esineb ka Aristotelese "Füüsika" 1. raamatu 4. peatükis.

Kristlikud autorid ei saanud seda printsiipi täiel määral toetada, sest nad pooldasid õpetust loomisest eimillestki. Küll aga võis seda kinnitada loodud asjade kohta. Aquino Thomas ütleb, et ükski loodud olev ei saa absoluutses mõttes tekitada olevat; sellest järeldub, et maailm tervikuna ehk kogu olev tervikuna on loodud.  Albert Suur ütles maailma igavesuse kontekstis, et kui jutt on loomulikest asjadest loomulikul moel (loodusteaduse, mitte teoloogia moel), siis võib öelda, et tekkimine ei ole kunagi lakanud ega lakka kunagi. 

Kuni 19. sajandini oli see loodusfilosoofias jäävusseaduste (näiteks massi jäävuse seadus) aluseks. 

Sellest printsiibist on tuletatud ka hinge surematust.

## Vaata ka
*Eimiski

## Märkused

## Kirjandus
*Lewis S. Ford. An Alternative to Creatio ex nihilo. – *[[Religious Studies]]*, 19, nr 2, 1983.

## Välislingid
*José Ferrater Mora. Ex nihilo nihil fit, *Diccionario de filosofía*
Friedrich Gustav Heinrich Wilhelm Masing

**Friedrich Gustav Heinrich Wilhelm Masing** (24. august 1824 Vastseliina – 20. september 1897 Räpina) oli Liivimaa vaimulik.

Algõpetuse sai koduõpetaja käest. Lõpetas Tartus gümnaasiumi. Tartu Ülikoolis õppis aastal 1844 majandust, aastatel 1845–1849 usuteadust. Oli prooviaastal oma isa Carl Gottfried Gustav Masingu juures Vastseliina Katariina koguduses. Ordineeriti 16. augustil 1850 õpetajaks.

Oli aastatel 1850–1897 Räpina ja Mehikoorma koguduse õpetaja. Oli aastatel 1865–1878 Võru praostkonna vaimulik koolirevident, aastast 1874 Liivimaal eestikeelsete kooliõpetajate eksamikomisjoni esimees. Aastal 1892 oli kolmeks kuuks pastoriametist kõrvaldatud (suspendeeritud), kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele (õigeusus pettunutele).

## Isiklikku
Tema isa Carl Gottfried Gustav Masing ja vend Gustav Alexander Hermann Masing olid Vastseliina Katariina koguduse õpetajad. Tema vanaisa oli Kanepi Jaani koguduse õpetaja Johann Philipp von Roth.

## Viited
Philip Franks

**Philip Franks** (täisnimega *Philip Acford Franks*, sündinud 2. veebruaril 1956 Londonis) on Inglismaa näitleja.

Tema tuntuimad televisiooni rollid on inspektor Cedric Charlton seriaalis *"The Darling Buds of May"* (1991–1993) ja vanemkonstaabel Raymond Craddock seriaalis "Südameasi" (1998–2002).

Philip Franks on Royal Shakespeare Company liige.

## Viited

## Välislingid
* Philip Franks Internet Movie Database
* Bio of Philip Franks from the website of the show he starred in, The Hound of the Baskervilles.
* Philip Franks. Ciaran Brown meets stars
* Philip Franks. Chichester Festival Theatre
Georgie Glen

**Georgie Glen** (sündinud 1956 Georgies Lääne-Šotimaal) on Šotimaa näitleja.

Ta on lõpetanud Glasgow Art Schooli ja Bristol Old Vic Theatre Schooli (1984).

Televisioonis on mänginud vanemkonstaabel Jennifer Nokesi seriaalis "Südameasi" (2000–2001, 2003–2004, 2005, 2009, 2010).

## Osaline filmograafia

## Isiklikku
Georgie Glen on abielus näitleja Richard Braineiga, neil on kaksikud tütred Holly ja Ellie.

## Viited

## Välislingid
* Georgie Gleni koduleht(arhiveeritult)
* Georgie Glen. Internet Movie Database
Duncan Bell

**Duncan Bell** (sündinud *Duncan Iain Cavill* 16. jaanuaril 1955 Glasgow's) on Šotimaa näitleja.

Televisioonis on mänginud vanemkonstaabel Dennis Ian Mertonit seriaalis "Südameasi" (2002–2004). 

## Välislingid
* Duncan Bell. Internet Movie Database
* National Theatre Company members: Duncan Bell
John Duttine

**John Arthur Duttine** (sündinud 15. märtsil 1949 Barnsleys Yorkshire'is) on Inglismaa näitleja.

Televisioonis on mänginud vanemkonstaabel George Millerit seriaalis "Südameasi" (2005–2010). 

## Välislingid
* John Duttine. Internet Movie Database
Kesk-Jakuutia madalik

**Kesk-Jakuutia madalik** (vene keeles Центральноякутская низменность, Центральноякутская равнина, Вилюйская низменность, jakuudi keeles Саха сирин ортоку намтала) on madalik Venemaa idaosas Ida-Siberis. See paikneb Sahha Vabariigis Leena ja Viljui jõe vahelisel alal.

Kesk-Jakuutia madalik on kuni 400 m kõrgusel merepinnast asetsev tugevalt soostunud tasandik, mida lõikab läbi jõeorgude võrk. Kõikjal esineb igikelts, levinud on termokarstijärved, alassid ja külmakühmud. 

Maavaradest leidub kivisütt, rauamaaki ja polümetallimaake, maagaasi, kulda, teemante ja vilkusid. 

Piirkonnas on parasvöötme järsult mandriline kliima. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on –45 °С, juuli keskmine õhutemperatuur on +17 °C. Aasta keskmine sademete hulk on kuni 300 mm (kuni 70–80% sademetest langeb soojal ajal).

Jõgedes on kevadel suurvesi. Ka suvel on suurvesi, kui palju sajab. Talvel võivad väikesed jõed põhjani külmuda.

Taimkatte moodustavad põhiliselt lehisemetsad ja lehise-männi segametsad, kohati on kaasikuid ja niidusteppe.
Julius Piirand

**Julius Piirand** (7. september 1900 Vastse-Antsla vald, Võrumaa – 10. juuni 1942 Ussollagi vangilaager, Solikamsk, Permi oblast) oli Eesti ärimees ja sõjaväelane (kapten, 1934).

Osales Vabadussõjas Tartu kooliõpilaste pataljoni koosseisus.

1921. aastal ülendati ta Vabariigi Sõjakooli rahuaegse kursuse lõpetamisel lipnikuks. 1924. aastal kõrgendati ta nooremleitnandiks, 1926. aastal leitnandiks, 1934. aastal kapteniks. Samal aastal vabastati ta tegevteenistusest.

Abiellus 1925 Veera Kiilmanniga, tütar Gemma sündis 1927.

Oli kaubakontori omanik, vaps. 9. märtsil 1934 andis allkirja poliitilistesse ühingutesse mittekuulumise ja poliitikas mitteosalemise kohta.

Arreteeriti NKVD poolt 28. novembril 1940 Nõmmel ja mõisteti surma. Lasti maha. 

## Viited
Liis Joamets

**Liis Joamets** (sündinud 11. märtsil 1985) on eesti viiuldaja.

Ta on õppinud viiulit Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis ja Tallinna Muusikakeskkoolis. 2001. aastast õppis ta Helsingis Sibeliuse Akadeemias professor Mari Tampere käe all magistrantuuris. 

Esinenud Eestis, Soomes, Hollandis, Saksamaal ja Venemaal solistina mitmete orkestrite ees (sealhulgas Haapsalu festivali orkester, Soome Raadio Sümfooniaorkester, Eesti Riiklik Sümfooniaorkester). Teinud koostööd dirigentide Okko Kamu, Jüri Alperteni, Jüri-Ruut Kanguri, Tõnu Reimanni, Lylian Kaivi, Andres Mustoneni ja Mikk Murdveega. 2005. aastal pälvis ta A. Dombrovska nimelisel viiuldajate konkursil diplomi ja 2006. aastal osales noorte interpreetide konkurss-festivalil Con Brio. Teda on korduvalt valitud mängima Euroopa Noorteorkestrisse, mida on juhatanud Vladimir Ashkenasy, Bernard Haiting, John Eliot Gardiner, Yan Pascal Tortelier ja Paavo Järvi. 2008. aastal võitis ta Heino Elleri nimelisel rahvusvahelisel viiuldajate konkursil III preemia.

## Isiklikku
Tema isa Tanel Joamets on pianist ja pedagoog. Tema onud Lasse Joamets ja Andres Joamets on samuti muusikud.

## Viited
Ehe

**Ehe** on ese, mida kasutatakse millegi või kellegi ehtimiseks, kaunistamiseks. 

Inimese ehted võivad rõhutada või väljendada kandja ilu, jõukust või positsiooni ühiskonnas.

## Inimese ehteid
* diadeem
* helmed
* jalavõru
* juukseklamber
* juuksenõel
* kaelakee
* keeleneet
* kroon
* kõrvarõngad
* käevõru
* kübaranõel
* lips
* lipsunõel
* lipsuklamber
* mansetinööbid
* medaljon
* ninarõngas
* prees
* Prints Albert
* pross
* pärl
* ripats
* sõlg
* sõrmus

## Vaata ka
*Ehtekivi

## Välislingid

* A history of jewellery. – Victoria & Albert Museum
Põhja-Siberi madalik

**Põhja-Siberi madalik** ehk **Taimõri madalik** (vene keeles Северо-Сибирская низменность, Таймырская низменность) on 
madalik Venemaal Ida-Siberi põhjaosas  Krasnojarski krai Taimõri rajooni ja Sahha territooriumil. 

Madalik laiub 1400 km pikkuselt Jenissei ja Olenjoki suudmealade vahel. Laius on 600 km. Kõrgus merepinnast ulatub 300 meetrini.

Põhja-Siberi madalik koosneb mere- ja liustikusetetest – liivakivist ja savikildast. 

Maavaradest leidub naftat, maagaasi ja kivisütt.

Madalikul on palju järvi, suurimad on Taimõri järv ja Labazi järv. Suur osa piirkonnast on  soostunud. Läbi voolavad Pjassina, Taimõra,  Heta, Kotui, Hatanga, Popigai, Anabari, Jenissei ja Olenjoki jõgi.

Põhja-Siberi madaliku põhjaosas on kaetud sambliku-, põõsa- ja metsatundraga. Lõunaosas kasvab lehisehõrendik.
Leena jõe delta

**[[Leena]] jõe [[delta]]** (vene keeles дельта Лены) asub Euraasia kirdeosas ja on üks suuremaid maailmas.

Leena jõe deltast läänes asub Olenjoki laht, kuhu suubub Olenjok, ja idas Buor-Haja laht, kuhu suubub Omoloi jõgi.

Edelas piirneb Leena delta Tšekanovski ahelikuga, mis eraldab Leenat ja Olenjokki. Selle kõrgeim tipp, 539 m, on otse Olenjoki haru kaldal. Delta kagukaldale ulatub Verhojanski mäestik, mille 994 m kõrgune tipp Sukuidahh-Hajata ei jää kaugele kohast, kus algab Leena delta.

Delta pindala on 32 000 km². Selle algus paikneb umbes 150 km kaugusel Laptevite merest, kuhu Leena suubub. Selles kohas on Stolbovoi saar, mis on Haraulahski aheliku endine, veega eraldatud osa. Deltas on arvukalt madalaid saari ja saarekesi, harusid ja järvi, mis on suurvee ajal üle ujutatud. Nende kuju muutub pidevalt. Mereni jõuab väga palju jõeharusid, millest vaid kolm on laevatatavad: läänepoolseim Olenjoki haru, keskmine Trofimovski haru ja idapoolne Bõkovski haru. Kõik harud on laevatatavad, kuid tähtsaim neist on 130 km pikkune Bõkovski haru, sest selle kaudu jõuavad laevad Tiksi laheni, mille rannikul asub Tiksi sadam.

Leena jõe delta territooriumil paiknevad Ust-Lenski looduskaitseala (14 330 km²) ja selle allüksus Leena-Ustje reservaat pindalaga umbes 60 000 km². Seal pesitsevad veelinnud (haned, luiged, pardid, kaurid, kajakad jt).

Delta põhjaosas paiknevad Dunai saared.

Leena jõe deltas asub kolm polaarjaama, mis kõik on alaliselt mehitatud: Dunai, mis asub Dunai saartel, Stolb, mis asub umbkaudu jõeharude lahknemise kohas, ja Habarovo, mis asub Bõkovski jõeharu kaldal. Delta kagutipus asub Bõkovski asula. 

## Vaata ka
*Buluni uluss

## Viited
Ida-Siber

**Ida-Siber** (vene keeles Восточная Сибирь) on piirkond Venemaal, Siberi idaosa. Selle läänepiiri moodustavad Jenissei ja idapiiri veelahkmeahelikud Vaikse ookeani ranniku lähedal.

Ida-Siberi pindala on umbes 4 100 000 km².

## Loodus
Suurema osa piirkonnast hõlmab okasmetsaga kaetud Kesk-Siberi kiltmaa, põhjaosas on tundraga kaetud madalikud (Põhja-Siberi jm). Lõuna- ja idaosas on Lääne- ja Ida-Sajaanid, samuti Taga-Baikali ning Jana ja Kolõma jõe vahel paiknevad kõrged mäeahelikud. 

Ida-Siberis voolavad Venemaa suurimad jõed Jenissei, Leena, Viljui, Selenga, Oljokma ja Angara.

## Haldus
Ida-Siberi territooriumil paiknevad Burjaatia, Taga-Baikali krai, Irkutski oblast, Krasnojarski krai, Tõva ja Sahha.

## Rahvastik
Ida-Siberi suurimad linnad on Krasnojarsk, Irkutsk, Ulan-Ude, Tšita, Jakutsk, Bratsk ja Norilsk.
Ronon Dex

**Ronon Dex** (teda mängib Jason Momoa) on väljamõeldud tegelaskuju Kanada-USA ulme-telesarjas "Tähevärav Atlantis". 

Ta on pärit planeedilt Sateda (P3R-534). Selle tehnoloogia oli võrreldav 20. sajandi Maa omaga, kuid nagu teisedki arenenud tsivilisatsioonid, olid nad lõpuks otsa leidnud *wraith*’ide tõttu. Kui Ronon Dex 2. hooaja jaos "Runner" Atlantise ekspeditsiooniga kohtus, oli ta olnud *jooksja* viimased seitse aastat. Ta liitub Atlantise ekspeditsiooniga pärast seda, kui Aiden Ford Sheppardi tiimist lahkus, olles sõltuvuses *wraith*’ide ensüümist. Ronon Dex asendas Aiden Fordi.
Pariž (Tšeljabinski oblast)

**Pariž** on küla Venemaal Tšeljabinski oblastis Nagaibakski rajoonis.

Küla asutati 1842 ja sai nime Pariisi lahingu auks. Elanikud on peamiselt nagaibakid (tatarlased).

Külas asub 2005 valminud mobiilsidemast, mis on Eiffeli torni vähendatud (1:5) koopia.
Vasemaak

**Vasemaak** on kivim või mineraal, mis sisaldab piisavalt vaske ning on piisavalt hõlpsalt ligipääsetav, et tema kaevandamine oleks majanduslikult tasuv. 

170 vaske sisaldavast mineraalist kasutatakse vase tootmisel 17: 
*ehe vask Cu
 
*borniit Cu5FeS4

*kalkopüriit CuFeS2 

*kalkosiin Cu2S
 
*koveliin CuS
 
*burnoniit CuPbSbS3
 
*tetraedriit Cu12Sb4S13

*tennantiit  Cu12As4S13

*enargiit Cu3AsS4 

*kupriit Cu2O 

*tenoriit CuO 

*malahhiit Cu2[CO3](OH)2 

*asuriit Cu3[CO3](OH)2 

*krüsokolla CuSiO3•nH2O 

*brošantiit Cu4[SO4](OH)6 

*kalkantiit CuSO4•5H2O 

*atakamiit CuCl2•3Сu(OH)2

Kuni 90% vaske toodetakse vase sulfiididest.

Vasemaagid on tavaliselt kompleksmaagid, nad sisaldavad peale mittemaaksete mineraalide (kvartsi, seritsiidi, bariidi jt) püriiti, sageli pürrotiini, tsingi, plii, nikli, koobalti, molübdeeni, antimoni jt sulfiide ning hajuelementide (Cd, Se, Te, Ga, Tl, Ge, In, Re jt) lisandeid.
Žiganski uluss

**Žiganski uluss** ehk **Edjigeeni uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Sahha Vabariigi keskosas. Asub Leena jõe keskjooksul. Ulussi läbivad ka paljud Leena lisajõed, millest suuremad on Linde ja Muna jõgi.

Ulussi halduskeskus on Žiganski küla.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 4312, neist 47% evengid, 34% jakuudid ja 14% venelased.

Uluss jaguneb neljaks kohalikuks omavalitsuseks (*nasleg*).

## Viited
Gotha G4-61

**Gotha G4-61** on kolmest sektsioonist koosnev tramm, mida tootis VEB Waggonbau Gotha Saksa DV-s Gothas aastatel 1961–1967. Kokku valmistati 219 eksemplari, neist said Tallinn ja Lviv mõlemad 50 Gotha liigendtrammi. 
## Gotha G4 Tallinnas


File:Tallinna Tramm - Pauliine Gotha.JPG
File:Tramm Pauliine esimene naisjuht.JPG
Tramm T31 1967 Gotha - Tallinn 2012.JPG


## Vaata ka
*Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondis
 
## Viited

## Välislingid
* Tallinna tramm
Yāsir al-Ḩabīb

**Yāsir al-Ḩabīb** (araabia keeles ياسر الحبيب , sündinud 1979) on Kuveidist pärit šiiidi vaimulik. Alates 2004. aastast elab ta Suurbritannias. Ta arreteeriti novembris 2003, süüdistatuna Abū Bakri, ‘Umar ibn al-Khaţţābi ja ‘Ā'ishah' needmises.

Ta on lindistanud kaks ingliskeelset loengut *Who killed the Prophet Muhammad?* ("Kes tappis prohvet Muḩammadi") ja  *Why do Shiites hate Umar Ibn al-Khattab* ("Miks šiiidid vihkavad ‘Umar ibn al-Khaţţābi").

## Viited
Namtsõ uluss

**Namtsõ uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Sahha Vabariigi keskosas Jakutskist põhja pool.

Ulussi halduskeskus on Namtsõ küla.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 21 454, neist 94% jakuudid ja 3% venelased.

Uluss jaguneb 18 kohalikuks omavalitsuseks (*nasleg*).

## Viited

## Välislingid
Basset hound

***Basset hound*** on Inglismaalt pärit väikese hagija tüüpi koeratõug.

Koera turjakõrgus on 28–38 cm, kaal 23–35 kg. Tal on lühikesed jalad ja suhteliselt massiivne keha. Nahk on voldiline, karvkate lühike. Iseloomult on ta rahulik ja sõbralik.

## Viited
Fjodor Berman

**Fjodor Berman** (sündinud 10. aprillil 1951 Ukrainas) on Eesti ettevõtja ning ärijuht, ettevõtte BLRT Grupp juht ja suurosanik.

Ta lõpetas 1974 Kaliningradi tehnikainstituudi.

2010. aastal oli ta Äripäeva rikaste edetabelis 2,478 miljardi krooniga esimene. 2016. aastal oli tema varade väärtus Äripäeva hinnangul 132,4 miljonit eurot ning ta paigutus sellega edetabelis 9. kohale. 2025. aastal hindas Äripäev tema varade väärtuseks 275,7 miljonit eurot, millega ta paigutus edetabelis 14. kohale.

## Tunnustus
*2003 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk
*2004 Valgetähe III klassi teenetemärk
*2004 aasta ärimees
*2005 aasta ärijuht
*2014 Tallinna teenetemärk

## Isiklikku
Fjodor ja Galina Bermanil sündisid poeg Mark ja tütar Rimma.

## Viited

## Kirjandus
*Anne-Mari Alver. Ukraina poiss ärieliidis. kroonika.ee, 2. august 2001
*Peeter Raidla. Fjodor Berman – Kopli tööstushiiu peremees. aripäev.ee, 24. detsemner 2003
*Sirje Niitra. Fjodor Berman: surutises jäävad ellu kohanemisvõimelisemad (intervjuu). postimees.ee, 16. veebruar 2009
*Aivar Hundimägi. Berman sai omanikuks üle noatera. aripaev.ee, 25. september 2010
Toomas Annus

**Toomas Annus** (sündinud 5. oktoobril 1960) on Eesti ettevõtja ja Merko Ehituse suuromanik. 

Ta on olnud ettevõtte Merko Ehitus juht, praegu AS-i Järvevana juhatuse liige.

Riigikohus mõistis Toomas Annuse 2014. aastal kriminaalkorras süüdi pistise andmises. Pärast süüdimõistvat otsust võttis president Toomas Hendrik Ilves temalt ära ka 2006. aastal antud Valgetähe III klassi teenetemärgi. 

Äripäeva rikaste edetabelis on ta olnud neljal korral esimene. 2015. aastal oli tema varade väärtus Äripäeva hinnangul 165 miljonit eurot ning ta paigutus sellega edetabelis 4. kohale. 2016. aastal oli tema varade väärtus Äripäeva hinnangul 195,6 miljonit eurot ning ta paigutus sellega edetabelis 3. kohale. 2025. aastal hinnati tema varade väärtuseks 184,6 miljonit eurot, millega ta paigutus edetabelis 25. kohale.

## Tunnustus
*2004 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk 
*2004 aasta ärijuht 
*2022 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk

## Viited
Oleg Ossinovski

**Oleg Ossinovski** (vene keeles Олег Александрович Осиновский; sündinud 27. mail 1966 Almatõs) on vene päritolu Eesti transiidiettevõtja, firmade AS Spacecom ja Skinest Grupp omanik. Alates 1995. aastast on ta Eesti kodanik.

## Elulugu ja äritegevus
Oleg Ossinovski on sündinud Kasahstanis Almatõs, kuhu tema isa pärast instituudi lõpetamist tööle suunati. Tema lapsepõlv ja noorusiga möödusid Omskis, kus ta vanemad töötasid kõrgkoolis õppejõududena: isa oli raudteeinstituudis professor ja ema dotsent. 1988. aastal lõpetas ta Leningradi raudteeinstituudi.

Aastatel 1988–1998 töötas ta Tapa raudteedepoos. 1992. aastal asutas ta ettevõtte Skin AS, mis nimetati hiljem ümber Skinest Projekt AS-iks. Sellest omakorda moodustati hiljem kontsern Skinest Grupp. 

2003. aastast oli ta Spacecom AS juhatuse esimees ja kaasomanik. Tal on olnud osalusi ka teistes Eesti suurfirmades, peamiselt Heiti Häälele kuuluvas Alexela Oilis.

### Kohad rikaste edetabelites
2013. ja 2014. aastal paigutas ajaleht Äripäev Oleg Ossinovski Eesti rikaste edetabelis esikohale, hinnates tema vara väärtuseks 286 miljonit eurot. 2015. aastal hindas ajaleht Äripäev Ossinovski vara väärtuseks 220,8 miljonit eurot ja pidas teda sellega Eestis rikkuselt teiseks inimeseks. 2016. aastal oli tema vara väärtus Äripäeva hinnangul 158,8 miljonit eurot ning ta oli sellega aasta edetabelis 6. kohal. Äripäeva 2025. aasta rikaste edetabelis paigutus ta 513,0 miljoni euroga 8. kohale.

## Kriminaalasi
Detsembris 2025 mõistis Riia ringkonnakohus Ossinovski altkäemaksu andmises süüdi ning karistas teda 151 700 euro suuruse rahatrahviga. Kohus keelas Ossinovskil ka kolmeks aastaks osalemise Läti riigihangetes mis tahes ametikohal.

## Isiklikku
Ossinovski kauaaegne abikaasa Irina on Aserist pärit eestlanna, paar tutvus Leningradi raudteeinstituudis õppides. Pärast abiellumist kolisid nad 1988. aastal Eestisse. Neil on kaks poega, vanem poeg on poliitik Jevgeni Ossinovski.

2016. aastal algatas Irina abielulahutuse ja Oleg Ossinovski avalikustas oma suhte Lätist pärit Anastasija Udalovaga. 2018. aastal jäi lahutusprotsess venima, kuid 2023. aastal veebipõhisele jutusaatele "Dž:Spot" antud intervjuus kinnitas Udalova, kes on mitme Ossinovskiga seotud ettevõtte omanik ja juht, et vaatamata ettepanekutele ei soovi ta ise Ossinovskiga abielluda. Intervjuud kajastavas artiklis väitis Läti Delfi ka, et Ossinovski varasem abielu on lahutatud.

## Viited

## Välislingid
* Raul Ranne, "Suurärimees Oleg Ossinovski: mu elus oli kõik hästi. Suurepärane! Hetkega muutus kõik ning nüüd on väga raske" Eesti Päevaleht, 12. november 2016
* "Oleg Ossinovski erakordselt avameelses intervjuus: olen andnud kiiruse ületamise eest pistist, kuid normaalne inimene saab aru, kus on piir", Maaleht/Klubs, 8. mai 2018 (intervjuu Läti ajakirjale Klubs)
* Hannes Rumm, "Oleg Ossinovski: tõstes inimeste palka, muudame nad vaesemaks", Eesti Ekspress, 7. september 2022
* Uljana Kuzmina, "Oleg Ossinovski: Venemaal poleks EL-i täielikust embargost sooja ega külma" ERR/ETV "Impulss", 5. märts 2024
Šõšakõ

**Šõšakõ** on alev Ukrainas Poltava oblastis, Šõšakõ rajooni keskus. Asub Pseli jõe ääres.

Asulat on mainitud 1399. 1970 sai aleviks.
Beagle (laev)

**Beagle** oli Suurbritannia mereväe parklaev, mis oli ehitatud 1820. aastal Inglismaal Woolwichis (pikkus 26,8 m). 

1825. aastal kohandati see maailma esimeseks spetsiaalseks uurimislaevaks. 
Selle laevaga tehtud teisest ekspeditsioonist 1831–1836 võttis osa Charles Darwin (kapten Robert FitzRoy). Esimesel reisil 1826–1830 uuriti põhjalikult läbipääse Lõuna-Ameerika lõunatipu juures. Tulemaa ja lõunasse jäävate väiksemate saarte vaheline väinade süsteem ehk kanal kannab sellest alates nime Beagle'i väin. Kolmandal reisil 1837–1841 uuriti detailselt Austraaliat ümbritsevaid meresid ja rannikut ning 1841–1843 kaardistati Novaja Zemljad. 1845. aastal kujundati Beagle ümber rannavalvelaevaks, 1870. aastail müüdi eravaldusse.

## Välislingid

* The Voyage of the Beagle By Charles Darwin lk 16, H.M.S. Beagle üldjoonis.
Must maavits

**Must maavits** (*Solanum nigrum*) on maavitsaliste sugukonda maavitsa perekonda kuuluv taim.

Esimesena kirjeldas musta maavitsa liigina Carl von Linné 1753. Kuid juba 1732. aastal avaldas Johann Jacob Dillen uurimuse, milles ta selgitas musta maavitsa erinevust teistest maavitstest. Veelgi varem, juba 1. sajandil, kirjeldas musta maavitsa Plinius Vanem, kelle tööd on säilinud Pedanios Dioscoridese vahendusel.

## Levik ja kasvupaigad

Must maavits kasvab mägedes, karjamaadel, aedades ja põõsastikes peaaegu kõikjal Euraasias ja Ameerikas. Liik on pärit Euraasiast, aga Ameerikasse, Australaasiasse ja Lõuna-Aafrikasse on ta sisse viidud. 

Kasvab metsades ja jäätmaadel.

## Välimus

Must maavits on tavaliselt üheaastane, harvem mõneaastane rohttaim.

Varred on püstised, rohtjad, harunenud. Kasvab 15–70 cm pikkuseks. 

Lehed on munajad, tihedalt saagja servaga. Lehed on 4–7,5 cm pikad ja 2–5 cm laiad. Lehed võivad olla nii karvased kui ka karvutud. Leheroots on 1–3 cm pikk.

Õied on valged, 10 mm läbimõõduga. Õielehti on 5. Äsjapuhkenud õie õielehed on rohkem torus, hiljem kaarduvad nad tagasi ja paljastavad õie keskel asuvad erekollased tolmukapead. Õied asuvad ebasarikais. Eestis õitseb must maavits juunist septembrini . 

Vili on must mari. Indias kasvab teistsugune alamliik, mille marjad muutuvad valmides punaseks. Marja läbimõõt on 6–8 mm ja ta on kujult munajas. Igas marjas on 15–96, tavaliselt 26–60 seemet. Seeme on 1,7–2,4 mm pikk.

## Mürgisus

Taim sisaldab solaniini ja võib olla ohtlik karjamaal söövatele loomadele. Küpsed marjad sisaldavad solaniini vähe, kuid lastel on siiski esinenud mürgistusi. Mürgistusnähud on samad, mis tekivad hariliku maavitsa korral, lisandub vaid pupillide laienemine.

Mitmel pool maailmas süüakse musta maavitsa marju ja neid valmistatakse toiduks mitmel moel. Süüakse ka lehti, kuid üksnes pärast keetmist. Siiski on kõikjal maailmas must maavits peamiselt näljaaja toit või toit, mida süüakse siis, kui paremad viljad pole veel küpseks saanud.

## Viited

## Välislingid
*
Summaarne sündimuskordaja

**Summaarne sündimuskordaja** (inglise keeles *total fertility rate*, lühend **TFR**) on põlvkonna sünnitamisvõimet iseloomustav arvnäitaja: keskmine eeldatav elussündide arv naise kohta elu jooksul, kui kehtiksid vaadeldava aasta sündimuse vanuskordajad.
Araabia kiri

**Araabia kiri** on kirjasüsteem, mis oli algselt kasutusel araabia keele ülesmärkimiseks. 

Tänapäeval kasutatakse araabia kirja variante mitmete Aasia ja Aafrika keelte ülesmärkimiseks ning see on ladina kirja järel levikult teine kirjasüsteem maailmas.

Araabia kiri põhineb araabia tähestikul, kus on 28 põhimärki. Neile märkidele on erinevate keelte ülesmärkimiseks lisatud mitmeid lisamärke.

Araabia kirja kirjutatakse tänapäeval paremalt vasakule. Sõnade eraldamiseks kasutatakse sõnavahesid. Samuti on kasutusel  kirjavahemärgid. 

Araabia kiri kuulub tähtkirjade hulka ning on üldpõhimõtetelt häälikkiri (täpsemalt konsonantkiri). Pikkade vokaalide märkimiseks kasutatakse tähemärke (pikk a: *[[alif]]* ‏ا‎, pikk i *[[yā']]* ‏ي‎, pikk u *[[wāw]]* ‏و‎). Lühikesi vokaale tavaliselt ei märgita. Vajadusel kasutatakse nende märkimiseks abimärke, mis kirjutatakse konsonandimärgi kohale või alla. Need on *[[fatḥah]]* (lühike a), *[[kasrah]]* (lühike i), *[[ḍammah]]* (lühike u) ja *[[sukūn]]* (vokaal puudub). *[[hamzah]]* (ﺀ) *alif*i, *wāw*i või *yā*' kohal või all märgib kõrisulghäälikut.

1928. aastani kasutati türgi keele kirjutamisel araabia kirja. Enne 1928. aastat kasutati araabia kirja ka aserbaidžaani, usbeki, kirgiisi, tadžiki, kasahhi ja türkmeeni keele kirjutamiseks.

Tänapäeval kasutatakse araabia kirja lisaks araabia keelele ka pärsia, urdu, kurdi, puštu, dari, belutši, pandžabi, uiguuri ja mitme muu keele kirjutamiseks.

## Araabia tähestik





## Numbrid

### Araabia (india) numbrid

### Pärsia numbrid

## Vaata ka
*Mazandaraani araabia tähestik
Kashmir

**Kashmir** (ka *Kašmiir*, kašmiiri کٔشِیر, कॅशीर) on piirkond Ees-India loodeosas. Kashmir jaguneb tänapäeval kolme riigi kontrolli all olevateks aladeks. India koosseisu kuuluvad Jammu ja Kashmiri ning Ladakhi liiduterritoorium, Pakistanile kuuluvad Gilgit-Baltistani ja Azad Kashmiri territoorium ning Hiinale Aksai Chin ja Shaksgami org.

Tänased piirid on suuresti paika pannud 1947. aastal peetud sõjaga India ja Pakistani vahel, kuid kumbki riik peab teisele kuuluvaid alasid enda omaks. India peab endale kuuluvaks ka Pakistani poolt 1960. aastatel Hiinale loovutatud Kashmiri alasid.

## Vaata ka
*Kašmiir
*Kašmiiri keel
Heinu Koitel

**Heinu Koitel** (11. jaanuar 1937 – 22. september 2010) oli eesti õigusteadlane.

Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli juristina ning sai 1970. aastal Eesti esimeseks õigusteaduste kandidaadiks tööstusomandi õiguskaitse valdkonnas.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta 7 aastat elektrotehnika tehases Estoplast juriskonsuldi, inseneri ja patendibüroo juhatajana. Aastatel 1967–1997 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia majanduse ning filosoofia, sotsioloogia ja õiguse instituudis vanemteadur ja õigusosakonna juhataja. 1971. aastal asutas Koitel Tallinnas Moskva Patendiinstuudi filiaali, mis tegutses kuni 1985. aastani. 

1992. aastal asutas ta Patendi- ja Kaubamärgibüroo Koitel, mille juhatuse esimees oli 2010. aastani. 

1993. aastast oli ta Eesti Sisekaitse Akadeemia tsiviil- ja kaubandusõiguse õppetooli juhataja ja professor, Tallinna Tehnikaülikooli Kõrgema Majanduskooli õigusdistsipliinide õppejõud, Audentese Ülikooli õppejõud, õppetooli juhataja ja professor ning kuni 2010. aastani Tallinna Tehnikaülikooli õiguse instituudi professor.

1992. aastast oli ta Eesti patendivolinik leiutiste, kaubamärkide ja tööstusdisainilahenduste valdkonnas, alates 2002. aastast Euroopa patendivolinik leiutiste valdkonnas ning alates 2004. aastast kaubamärkide ja tööstusdisainide valdkonnas.

Ta oli Eesti Patendivolinike Seltsi liige (juhatuse esimees 2004–2007), Eesti Juristide Liidu ning rahvusvaheliste organisatsioonide AIPPI (International Association for the Protection of Intellectual Property) ja INTA (International Trademark Association) liige.

Koitel avaldas üle 100 teaduspublikatsiooni ning esines ettekannetega paljudel rahvusvahelistel teaduskonverentsidel.

Heinu Koitel on juhendanud Viktor Turkini magistritöid "Kaubamärkide rahvusvaheline kaitse" (2003) ning "Leiutiste õiguskaitse - siseriiklik ja rahvusvaheline regulatsioon" (2006) ning olnud Aleksei Kelli doktoritöö "Eesti intellektuaalse omandi süsteemi arengud teadmistepõhise majanduse tingimustes" (2009) oponent.

## Tunnustus
* Valgetähe IV klassi teenetemärk 2007

## Välislingid
*
Georg Theodor Wilhelm Eisenschmidt

**Georg Theodor Wilhelm Eisenschmidt** (26. september 1845 Pärnu – 26. märts 1879 Tarvastu) oli eesti vaimulik. 

Georg Eisenschmidt sündis Heinrich Krümmeri erakooli kooliõpetaja pojana, gümnaasiumihariduse omandas Tartus. Aastatel 1864–1870 õppis ta usuteadust Tartu Ülikoolis ja 1870–1871 oli prooviaastal Kambja koguduses õpetaja Eduard Hasselblatti juures, olles ühtlasi tema lastele koduõpetajaks. Ordineeriti 11. juulil 1871 Viljandis õpetajaks.

1871–1872 oli ta Tarvastu koguduse abiõpetaja (introdutseeriti 18. juulil 1871) ja 1872–1879 Tarvastu koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa, Heinrich Eisenschmidt (1810–1864) oli pedagoog, sh ka Heinrich Krümmeri erakoolis, vend Friedrich Eisenschmidt (1843–1896) oli pedagoog Bessaraabias, Ukrainas ja koduõpetaja Eesti- ja Liivimaal, sh Kodaveres, vend Christoph  Eisenschmidt (1849–1912) oli jurist, Liivimaa Maakrediitseltsi Eesti distrikti direktsiooni sekretär,  vend Heinrich Hermann Louis Eisenschmidt (1855–1918) oli Riia Jakobi koguduse abiõpetaja. Tema äi Johann Georg Schwartz ja naisevend Johann Georg Schwartz olid Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse õpetajad.

## Viited
Édouard Balladur

**Édouard Balladur** (sündinud 2. mail 1929 İzmiris) on Prantsusmaa poliitik, peaminister 29. märtsist 1993 kuni 10. maini 1995.
Mediteerimine

**Mediteerimine** võib tähendada mitut veidi erinevat asja:

***[[meditatsioon]]i** — vaimset praktikat mitmetes religioonides
***[[kontemplatsioon]]i** — meditatsioonitaolist sisemist vaatlust
Palumetsad

**Palumets** on pohla ja mustika kasvukohatüüpides levinud metsatüüp. Eesti metsatüüpidest on palumetsad kõige levinumad, nende kogupindala moodustab 23,5% metsade pindalast. Palumetsades on kõige levinumad männikud (60,7%), kuusikud (19,2%), kaasikud (15,7%) ja haavikud (3,6%). 

Metsad kasvavad parasniisketel kuni ajutiselt liigniisketel liivastel lubjavaestel muldadel ning nad on levinud peamiselt Kagu- ja Lõuna-Eestis, vähem Kirde-, Põhja- ja Lääne-Eestis ning saartel. 

Palumetsade nimetus on tulnud sõna "palu" (tulekahju) järgi, kuna sellises kuivas metsas toimub sageli põlenguid. Nendele metsadele iseloomulik pohl on saanud rahvapärase nimetuse "palukas" samuti just kasvukoha järgi. 

Tänu valgusküllasusele ja kuivusele on palumetsad kõige eelistatumad puhkemetsad. Sügisel meelitab sinna inimesi seenerohkus.

Puurindes on kõige rohkem harilikku mändi, kasvab ka harilikku kuuske ja arukaske.

Põõsarinne puudub ja alustaimestik on liigivaene, kui puurinne on tihe. Põõsarindes kasvavad harilik kadakas, harilik vaarikas ja harilik pihlakas.

Puhmarinne on lausaline ja koosneb pohlast, harilikust mustikast, kanarbikust.

Rohurinne on kidur, liigivaene. Hajusalt kasvavad seal harilik jänesekapsas, palu-härghein, leseleht, kilpjalg, kõrrelised (võnk-kastevars, lamba-aruhein, jäneskastik, karvane piiphein).

Samblarinne on aga pidev ja tihe. Levinumad liigid on harilik palusammal, harilik laanik, lainjas kaksikhammas, harilik lehviksammal.

## Viited
Täpiline surmaputk

**Täpiline surmaputk** (*Conium maculatum*) on sarikaliste sugukonda surmaputke perekonda kuuluv kaheaastane rohttaim. 

## Levila ja kasvukoht
Kasvab looduslikult Lõuna- ja Kesk-Euroopas, Aasias ja Põhja-Aafrikas, tulnukana Põhja-Ameerikas, Tšiilis ning Põhja-Euroopas. Eestis hajusalt. Kasvab enamasti prahipaikades, elamute ümbruses, teeservadel ja võsastikes. Looduslikes tingimustes sagedamini lamminiidul, metsaservades, mererannikul.

## Kirjeldus
Taim kasvab 60–120 (harvem 180) cm kõrguseks. Õitseb Eestis juunist septembrini. Osakatis ja katis koosnevad 3–5(6) kolmnurksest lehekesest, mis on alusel sageli kokkukasvanud ja allapoole kaldu. Osakatis enam-vähem ühekülgne, osasarikast lühem. Viljad paljad, kerajad, lainetäkiliste roietega. Liitsarikad 12–20 kareda kiirega. Lehed kaheli- või kolmelisulgjad, üldkujult laikolmnurksed, hallikasrohelised, paljad, kuni 50 cm pikad. Vars paljas, harunev, vahel sinaka kirmega, alusel punakate laikudega. Õied valged. Taimel ebameeldiv lehk. Mürgine. 

## Ajalugu
Täpilise surmaputke kasutamisel on väga pikk ajalugu. Antiik-Kreekas hukati sellega kurjategijaid. Siiski on vaieldud selle üle, kas kreeklased kasutasid hukkamiseks surmaputke või mürkputke, sest surmaputke nimetati vanas kirjanduses samuti *cicuta*. Platoni kirjelduse järgi Sokratese surmast võib oletada, et tegu oli surmaputkeleotisega. Kui lugeda Simon Pauli kirjeldust aastast 1648, siis pole kahtlust, et taim, mida ta nimetab *cicuta*ks, on tegelikult surmaputk. 

Carl von Linné valis selle taime ladinakeelseks nimetuseks *Conium* (lähtudes kreekakeelsest sõnast *konos*, mis tähendab vurrkanni, sest kogemata söömine kutsub esile peapööritust; *kone* - 'surmamine').

## Kasutamine
Täpilist surmaputke on kasutatud meditsiinilistel eesmärkidel. Kuni 20. sajandini oli ta kasutusel valuvaigistina. Õiges koguses on surmaputkel valu vaigistav toime. Välispidisel kasutamisel on selle taime mahlal tuimastav mõju.  

## Toksilisus
Varjulistes ja pimedates kohtades kasvavad taimed on mürgisemad. Surmaputk sisaldab mitmeid mürgiseid alkaloide, eelkõige koniini. Kõige rohkem sisaldavad koniini küpsemata viljad, kõige ohutum on juur (siiski mürgine). Osa mürke laguneb kuivatamisel, kuid siiski pole taime tarvitamine ohutu.

Täpilise surmaputke juurt võib segamini ajada mädarõika, pastinaagi või peterselli juurtega. Ka on lehed üsna sarnased peterselli lehtedega. Surmaputk on ohtlik ka kariloomadele. Suurele kariloomale võib saada saatuslikuks paar kilogrammi surmaputke.  .

## Mürgistusnähud
Mürgistusnähud on kõrvetustunne suus, nägemishäired ja nõrkus jalgades. Raskete mürgistusnähtude korral tekib keelehalvatus, pupillide laienemine, peapööritus, oksendamine, kõhulahtisus, sügelemine ja külmatunne, seejärel tuimus ja halvatus alates labajalgadest kuni häälepaelteni. Surm saabub viie tunni pärast hingamislihaste täieliku halvatuse tagajärjel. Kiire abiandmisega ja kunstliku hingamise tegemisega on õnnestunud kannatanuid päästa, halvatus ja lihaste nõrkus püsivad aga kaua .

## Viited

## Välislingid
*
Budapesti VIII ringkond

**Budapesti VIII ringkond** (ungari keeles *Budapest VIII. kerülete*) on linnaringkond Budapestis, mis asub Pesti südalinnast Belváros-Lipótvárosist vahetult kagus. 

Ringkond kasutab ka nime **Józsefváros** (saksa keeles *Josefstadt*; Saksa-Rooma keisri Joseph II järgi, kes täitis samas Austria ertshertsogi ja Ungari kuninga rolli).

VIII ringkond on halva kuulsusega, sest seal elab palju mustlasi ja valdavalt vaesemaid inimesi. Peamised tänavad on Baross utca, Rákóczi út ja Üllői út.

## Vaata ka
*Budapest
*Terézváros
*Erzsébetváros
*Josefstadt (Viin)

## Viited

## Välislingid
* Ringkonna koduleht *(ungari keeles)*
Kanti lennuväebaas

**Kanti lennuväebaas** (*Авиабаза Кант*) on Venemaa lennuväebaas Kõrgõzstanis Tšüj oblastis Kanti linnast lõunas.

Baas asub umbes 20 kilomeetri kaugusel Biškekist.

Baas paikneb Kõrgõzstanis 2003. aastal sõlmitud lepingu alusel. Kanti lennuväebaasi eellaseks oli 1941. aastal Odessast evakueeritud pilootide kooli baasil rajatud Nõukogude Liidu õhuvägede õppekeskus. 

Baas jätkas tegutsemist pärast maailmasõda ja koolitas ka välismaiseid piloote. Kanti lennuväekoolis on õppinud Egiptuse president Ḩusnī Mubārak, Süüria president Ḩāfiz̧ al-Asad ja India õhujõudude juht Dilbagh Singh.

30 kilomeetri kaugusel Kanti baasist paikneb alates 2001. aastast USA lennuväe käsutuses olev Manasi transiidikeskus.
Beagle

***Beagle*** (hääldus: [ˈbē-gəl]) ehk **inglise madalajalgne hagijas** on Inglismaalt pärit väikeste hagijate hulka kuuluv jahikoera tõug.

Tema turjakõrgus on vahemikus 33–40 cm, kaal 9–11 kg.

Tõugu on kasutatud Eesti hagija aretamisel.

## Viited

## Kirjandus
* Renée Willes. *All världens hundraser*, Bromma 2003, ISBN 91-89090-79-9
* Desmond Morris. *Dogs*, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3

## Välislingid
* Sissekanne saidil koer.ee
* The Beagle Club
* ''Extended Breed Standard of the Beagle'' (Austraalia)