open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
9M133 Kornet

**Kornet** (vene keeles: *"Корнет"*) on Vene juhitav tankitõrjerakett (ATGM). See disainiti põhilahingutankide tõrjumiseks, kuid kõrge hinna tõttu ei asendatud sellega kõiki varasemaid süsteeme. (9K111 Fagot, 9K113 Konkurs)

Juhitava tankitõrjeraketi Korneti GRAU koodnimetus on 9M133,  tankitõrjeraketi Korneti laskeseadmesüsteemi GRAU koodnimetus on 9M135 ja NATO koodnimetus on **AT-14 Spriggan**. Venemaa Föderatsiooni Relvajõududes võeti see kasutusele aastal 1998. Seda eksporditakse nimega Kornet-E.

## Kasutajad

### Praegused kasutajad
*  – 2006. aastal telliti 3000 raketti.
* 
*  – Kornet-EM
*  – 2005. aasta seisuga 80 Kornet-E raketti.
*  Hamas – kasutusel 2010–2011 / 2012 / 2014
*  – alates 2008. aastast 196 raketiheitjat 1100+ raketiga.
*  Hezbollah – kasutati 2006. aasta Iisraeli-Liibanoni konflikti, 2015. aastal Shebaa piirkonnas. ja alates 2013. aastast Süüria kodusõjas.
*  – üle 250 raketiheitjat 3000 raketiga.
*  – toodetakse riigisiseselt nimega Dehlavie ()
* – kasutusel 2014. aasta septembrist Islamiriigi võitlejate vastu.
*  – 200 Kornet-E raketiheitjat 2000 raketiga.
*  – 2000. aastast 80 Korneti raketti.
*  – 2014. aastast teadmata arv rakette.
*  – 
*  Liibüa – kasutati 2011. aasta kodusõjas Gaddafi lojalistide poolt.
*  – 2008. aastal sõlmitud lepinguga osteti 288 raketti ja 24 raketiheitjat, lisaks treeningusimulaatorid ja tehnilise toe võimalus. 2013. aasta juuni seisuga toimusid läbirääkimised nii rakettide kui ka raketiheitjate juurdeostmiseks.
*  – 2009. aasta seisuga 750 raketti, teadmata arv raketiheitjaid.
*  – 80 raketiheitjat 800 raketiga.
*  – 2013. aasta seisuga 1000 Kornet-E raketti.
* – Houthide poolt
*
## Vaata ka
*3M6 Šmel, NATO koodnimetus AT-1 Snapper
*3M11 Flejta, NATO koodnimetus AT-2 Swatter
*9M14 Maljutka, NATO koodnimetus AT-3 Sagger
*9M17 Falanga, NATO koodnimetus AT-2B
*9M17P Falanga-P, NATO koodnimetus AT-2 Swatter-C
*9K111 Fagot, NATO koodnimetus AT-4 Spigot
* 9K112 Kobra, NATO koodnimetus AT-8 Songster
*9K113 Konkurs, NATO koodnimetus AT-5 Spandrel
*9K114 Šturm, NATO koodnimetus AT-6 Spiral
*9K115-2 Metis-M, NATO koodnimetus AT-13 Saxhorn-2
*9M117 Bastion, NATO koodnimetus AT-10 Stabber
*9K118 Šeksna, NATO koodnimetus AT-12 Swinger
*9K120 Svir, 9K119 Refleks, 9K119M Refleks-M, NATO koodnimetus AT-11 Sniper
*9M120 Ataka, NATO koodnimetus AT-9 Spiral-2
*9M123 Krüsantem, NATO koodnimetus AT-15 Springer
*9K121 Vihr, NATO koodnimetus AT-16 Scallion

## Viited

## Välislingid
*
Ader (perekonnanimi)

**Ader** on perekonnanimi.

Eestis oli 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ader 142 mehel ja 189 naisel. Perekonnanimede levikult oli Ader meeste puhul 499. ja naiste puhul 379. kohal.
Nimi on levinuim Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 11,45.

## Nime kandjaid
*Andres Ader, eesti keraamik ja karikaturist
*Andres Ader, eesti korvpallur
*Arne Ader, eesti loodusfotograaf
*Erika Ader, eesti alpinist
*Karl Ader, eesti sõnakunstiõpetaja, lavastaja, näitleja ja lastekirjanik
*Margus Ader, eesti laskesuusataja
*Maria Ader, eesti kunstnik
*Viktor Ader, eesti jalgpallur
*Voldemar Ader, eesti näitleja

## Viited
Saint Helena medal

**Saint Helena medal** (prantsuse keeles *médaille de Sainte-Hélène*) oli Prantsuse autasu, mida anti Prantsuse revolutsiooni- ja Napoleoni sõdade veteranidele.

Medali asutas Napoleon III 12. augustil 1857. Seda anti kõigile elusolevatele Prantsusmaa kodanikele ja välismaalastele, kes olid teeninud Prantsuse vabariigi ja keisririigi sõjaväes aastail 1792–1815. Hinnanguliselt anti kuni 405 000 medalit. Autasustatute täpne arv pole teada, kuna asjassepuutuv arhiivimaterjal hävitati Pariisi kommuuni poolt.

Medal on nimetatud Saint Helena saare järgi, kus Napoleon I interneerituna suri.

## Välislingid
* 
*http://www.stehelene.org/php/accueil.php?lang=fr
*http://www.france-phaleristique.com/medaille_sainte-helene.htm
Carl David Anderson

**Carl David Anderson** (3. september 1905 New York – 11. jaanuar 1991 San Marino (California)) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.

Ta sündis New Yorgis rootsi sisserändajate pojana.

Talle anti positroni avastamise eest 1936. aastal Nobeli füüsikaauhind, mida ta jagas Victor Hessiga.

Koos oma õpilase Seth Neddermeyeriga avastas Anderson ka müüoni.
Elío hertsog

**Elío hertsog** (*duque de Elío*) on Hispaania aadlitiitel, mille andis troonipretendent Carlos María de Borbón (Carlos VII) 30. märtsil 1875 Joaquín Elíole ja mis rehabiliteeriti  Francisco Franco poolt 10. veebruaril 1950 (diplom 5. jaanuarist 1951).

Tiitlit on kandnud:
*1875–1876 Joaquín Elío y Ezpeleta (1806–1876)
*1951–2003 María Inés de Gaztelu y Elío (hertsoginna, eelmise pojatütretütar, 1915–2003)
*2003–2016 Francisco Javier de Elío y de Gaztelu (eelmise poeg, 1945–2016)
*2017–2020 Inés de Elío y de Gaztelu (hertsoginna, eelmise õde, sündinud 1941)
*2020–... Santiago Mendaro y Elío

## Viited

## Välislingid
*http://gw.geneanet.org/lmvillena?lang=en&pz=x&nz=luis+manuel+de+villena+cabeza&ocz=0&p=x&n=ines+elio+y+de+gaztelu
Samaranchi markii

**Samaranchi markii** (*marqués de Samaranch*) on Hispaania aadlitiitel, mille Juan Carlos I andis endisele Rahvusvahelise Olümpiakomitee presidendile Juan Antonio Samaranchile 30. detsembril 1991.

Tiitlit on kandnud järgmised:
*1991–2010 Juan Antonio Samaranch (1920–2010)
*2011– María Teresa Samaranch Salisachs (eelmise tütar)

## Viited
Zumalacárregui krahv

**Zumalacárregui krahv** (*conde de Zumalacárregui*) on Hispaania aadlitiitel, mille pretendent Carlos María Isidro de Borbón (Carlos V) andis 24. mail 1836 postuumselt Tomás de Zumalacárreguile. 

Tiitel rehabiliteeriti tema pärijatele Francisco Franco poolt 24. juulil 1954.

Zumalacárregui krahvi tiitlit on kandnud:
*Tomás de Zumalacárregui (1788–1835)
*1954–1956 José María de Zumalacárregui y Prat (eelmise vennapojapojapoeg, 1889–1956)
*1958–2010 Tomás de Zumalacárregui y Martín de Córdoba (surnud 2010)
*2011– Alexandra de Zumalacárregui y Errandonea (krahvinna)

## Viited
El Dorado (Shakira album)

**"El Dorado"** on Colombia laulja Shakira üheteistkümnes stuudioalbum. Albumi avaldas Sony Music Latin 26. mail 2017. Album on põhiliselt hispaaniakeelne, kolm laulu on ka inglise keeles. 

Avanädalal jõudis album edetabeli esikümnesse Argentinas, Austrias, Hispaanias, Prantsusmaal ja Šveitsis. Samuti jõudis album teisele kohale edetabelis US Top Latin Albums ja viieteistkümnendale kohale edetabelis Billboard 200. Albumi avasingel "Chantaje" juhtis Billboardi edetabelit Hot Latin Songs üksteist nädalat järjest ja sai RIAA-lt 16 plaatinaplaadisertifikaati. Esikohale jõudis laul Hispaanias, Guatemalas, Mehhikos, Ecuadoris ja Uruguays. Edu on saatnud ka albumi teist singlit "Me Enamoré".

## Laulud

**Märkused:**
*andmed pärinevad albumi vahelehelt 
* märgib kaasprodutsenti
* märgib täiendavat produtsenti
Victor Franz Hess

**Victor Franz Hess** (24. juuni 1883 Peggau, Steiermargi hertsogkond, Austria – 17. detsember 1964 Mount Vernon (New Yorgi osariik)) oli Austria ja Ameerika Ühendriikide füüsik.

1936. aastal anti talle ja Carl David Andersonile Nobeli füüsikaauhind kosmilise kiirguse avastamise eest.
Owen Richardson

**Owen Willans Richardson** (26. aprill 1879 Dewsbury, Yorkshire – 15. veebruar 1959 Alton, Hampshire) oli inglise füüsik, Nobeli auhinna laureaat.

1928. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind töö eest termoemissiooni alal.

## Tunnustus
*1913 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1920 – Hughesi medal
*1928 – Nobeli füüsikaauhind

## Viited
Déjà vu (täpsustus)

***Déjà vu*** tähendab prantsuse keeles 'juba nähtud'.

Tsitaatsõnana võib ***déjà-vu*** tähendada 'juba nähtu' või 'juba läbielatu'

***[[Déjà-vu]]*** (prantsuse keeles 'juba nähtu') on läbielatava kogemine juba varem läbielatuna. 

## Filmid
*"Déjà Vu", Henry Jaglomi romantiline draamafilm, 1997
*"Déjà Vu", Jerry Bruckheimeri film Denzel Washingtoniga peaosas, 2006

## Albumid
*"Déjà Vu", Blue Systemi album ja selle nimilaul
*"Déjà Vu", Crosby, Stills, Nash & Youngi album ja selle nimilaul
*"Déjà Vu", Giorgio Moroderi album ja selle nimilaul
*"Deja Vu", Mike Singeri album ja selle nimilaul

## Laulud
*"Déjà Vu", Beyoncé laul koos Jay-Z-ga, 2006
*"Déjà Vu", Dionne Warwicki laul, 1979
*"Déjà Vu", Giorgio Moroderi laul koos Siaga
*"Deja Vu", J. Cole'i laul, 2016
*"Deja Vu", Post Malone'i laul koos Justin Bieberiga, 2016
*"Deja Vu", Olivia Rodrigo laul, 2021
*"Deja Vu", Prince Royce'i ja Shakira laul, 2017
*"Déjà Vu", Roger Watersi laul, 2017
*"Déjà Vu", Eminemi laul albumilt "Relapse", 2009
*"Déjà Vu", Enigma laul albumilt "Seven Lives Many Faces", 2008
*"Déjà Vu", Iron Maideni laul albumilt "Somewhere in Time", 1986
*"Déjà Vu", Katy Perry laul albumilt "Witness", 2017
*"Deja vu", Mari-Liis Aasmäe laul, muusika ja sõnade autor Gunnar Viibus
*"Déjà vu", Toe Tagi laul albumilt "Legendaarne", 2004
*"Déjà vu", Tõnis Mäe laul, mis leidub ka Maarja albumil "Kuldne põld"

## Muud
*DjVu (hääldus nagu prantsuskeelsetel sõnadel *déjà vu*), failivorming
*Deja Vu, *lounge* Tallinnas
*"CSNY/Déjà Vu", dokumentaalfilm ansamblist Crosby, Stills, Nash & Young
Caj Westerberg

**Caj Torsten Westerberg** (sündinud 14. juunil 1946 Porvoos) on soome kirjanik, kes on tuntud peamiselt luuletajana. Ta on ka viljakas tõlkija.

Westerberg on kakskeelne (soome ja rootsi), aga ilukirjandust on kirjutanud peamiselt soome keeles. Eesti keeles on tema luulet ilmunud kogumikus "Kümme nüüdissoome luuletajat" Hasso Krulli tõlkes.

## Teoseid
* Onnellisesti valittaen, 1967
* Runous, 1968
* En minä ole ainoa kerta, 1969
* Uponnut Venetsia, 1972
* Äänesi, 1974
* Kallista on ja halvalla menee, 1975
* Reviirilaulu, 1978
* Elämän puu, 1981
* Kirkas nimetön yö, 1985
* Toteutumattomat kaupungit, Runoja 1967–1985, 1987
* Että näkyisi valona vedessä, 1991
* Läikehtien rientävät pilvinä kivet, 1992
* Ataraksia, 2003
* Yönmusta, sileä, 2011
* En den klaraste klang, 2017
* Mörker och ljung, 2017

## Tunnustus
* 1970, 1986 Soome riiklik kirjandusauhind
* 1978 Soome kirjanike liidu auhind
* 1984 Riigi tõlkeauhind
* 1986 Suure Soome Raamatuklubi tunnustusauhind
* 1994 Yleisradio tõlkeauhind Kääntäjäkarhu (Ekelöfi "Trilogia" tõlkimise eest) 
* 1995 Eino Leino auhind
* 1998 Finlands Svenska Författarföreningens stora pris
* 2012 Yleisradio tõlkeauhind Kääntäjäkarhu (Tomas Tranströmeri loomingu tõlgete eest)

## Isiklikku
Westerbergi poeg on filmilavastaja ja stsenarist Paavo Westerberg.
Harald von Bosse

**Harald Julius von Bosse** (lätipäraselt *Haralds Jūliuss fon Bose*; 29. september 1829 Riia – 13. aprill 1894 Dresden) oli baltisaksa päritolu, peamiselt Peterburis tegutsenud arhitekt.

Õppis Saksimaal Dresdenis ehituskoolis ja hiljem Hessenis neli aastat Darmstadtis. Läks 1831. aastal Peterburi, kus töötas arhitekt Aleksander Brullovi juures. Alates 1851. aastast töötas ta Teede ja Avalike Hoonete Peavalitsuses ning õppejõuna Ehituskoolis. Tema õpilane on ka arhitekt Robert Gödicke.

Ta sai Peterburi Kunstide Akadeemias 1832. aastal vabakunstnikuks, 1839. aastal akadeemikuks ja 1854. aastal professoriks.

1863. aastal lahkus ta tervislikel põhjustel Peterburist ja asus elama Dresdenisse. 

## Looming
Tema projekteeritud ehitisi on põhiliselt Peterburis, kuid üksikuid ehitisi on ka mujal Venemaal ja Soomes. Eestlaste jaoks on ta eelkõige tuntud kui Peterburi Jaani kiriku arhitekt. Ka hiljem Saksimaal elades projekteeris ta seal üksikuid ehitisi.
### [[Peterburi]]s
*1839–1840 prantsuse Pauluse reformeeritud kirik, Suur-Talli tänav 25 (*Большая Конюшенная улица, дом № 25*)
*1842–1848 Maarja luteri kiriku elamud ja kõrvalhooned, Suur-Talli tänav 4, 6 ja 8 (*Большая Конюшенная улица, дома №№ 4, 6 и 8*)
*1847–1850 enda elamu, Vassili saare 4. liin 15 (*4-я линии Васильевского острова, дом № 15*)
*1859–1860 eesti Jaani kirik, Dekabristide tänav 54A (*улица Декабристов, дом № 54A*)
*1862–1865 saksa reformeeritud kirik, Suur-Mere tänav 58 (*Большая Морская улица, дом № 58*). Kaasautor David Grimm. 1930. aastatel ehitati ümber sidetöötajate kultuurimajaks

### [[Strelna]]s
*1859–1863 Jumalaema Kaitsmise kirik Sergiose Rannikukloostris. Kaasautor Roman Kuzmin. Õhiti 1964

### [[Peterhof]]is
*1861 keisri ihukaardiväe ulaanipolgu maneež, Avrovi tänav 20 (*улица Аврова, дом № 20*)

### [[Perm]]is
*1861–1864 Maarja luteri kirik, Katariina tänav 43 (*Екатерининская улица, дом № 43*)

### [[Barnaul]]is
*1861 Pauluse luteri kirik, Lenini prospekt 16 (*проспект Ленина, дом № 16*). Lammutati 1970. aastatel

### [[Riia]]s
*1850ndad Wöhrmanni villa (projekt; teostamata)
*1852–1855 Börsihoone (praegu kunstimuuseum "Riia Börs"; läti *Mākslas muzejs „Rīgas Birža“*)

### [[Helsingi]]s
*1848 Rüütelkonna hoone (projekt; teostamata)
*1864 saksa kirik, *Unioninkatu/Unionsgatan 1*. Kaasautor Carl Johan von Heideken

### [[Dresden]]is
*1867–1869 Johann Meyeri villa. Sai kannatada õhurünnakutes veebruaris 1945, lammutati 1953
*1872–1874 vene õigeusu kirik, pühitsetud vagale samburile Siimeon nooremale. Kaasautor Karl Weißbach
*1892–1894 reformeeritud kirik. Kannatas õhurünnakutes veebruaris 1945, taastati 1948, lammutati 1963

## Tunnustus
*1854 õuenõunik
*1858 kolleegiuminõunik, õukonnaarhitekt
*1862 Püha Anna ordeni 2. klass
Édouard Philippe

**Édouard Charles Philippe** (sündinud 28. novembril 1970 Rouenis) on Prantsusmaa poliitik, aastatel 2017–2020 Prantsusmaa peaminister. 

Tema vanemad olid prantsuse keele õpetajad. Ta sai keskhariduse Saksamaal Bonnis, kus tema isa töötas kohaliku prantsuse lütseumi direktorina. Ta on lõpetanud Institut d’études politiques de Paris'. 

Ta oli aastatel 2010–2017 ja on uuesti aastast 2020 Le Havre'i linnapea. 

28.–29. juunil 2017 käis ta visiidil Eestis, kus kohtus president Kersti Kaljulaidiga ja külastas Prantsuse sõdureid Tapal. See oli tema esimene välisvisiit peaministrina.

## Isiklikku
Édouard Philippe on abielus ja tal on kolm last.

## Viited

## Välislingid
*Juhan Mellik, Peaminister, kellele meeldib poksida, Postimees, 12. mai 2017
Korneti

**Korneti** on küla (*ciems*) Lätis Alūksne piirkonnas, Vana-Laitsna valla halduskeskus.

Küla asub merepinnast 180 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Alūksnest 28 ja Riiast 192 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas turistide infokeskus, rahvamaja, raamatukogu ja koduloomuuseum. Seal asub Korneti bussipeatus.

Külast itta, Korneti ja Druskase vahele jääb muinsuskaitse all olev Druskase ehk Korneti linnus. Küla ümbruses paiknevad Korneti järved, samuti asub seal Korneti-Peļļi hoiuala. Korneti jääb Vana-Laitsna kaitstavale maastikule.

Küla kohal asus varem Korneti mõis. Korneti rajati Nõukogude ajal Vana-Laitsna külanõukogu halduskeskuseks ja Veclaicene kolhoosi keskasulaks.

## Elanikkond

* 186 (1989)
* 164 (2000)
* 101 (2011)
* 117 (2015)

* 117 (2017)
* 116 (2019)
* 87 (2021)
* 93 (2025)


## Viited
Türi Põhikool

**Türi Põhikool** on põhikool Türil. Kool avati 1. septembril 2011 ja alates 2020. aastast toimub õppetöö aadressil F. J. Wiedemanni 3a.

Kool moodustati haridusreformiga, millega liideti Türi Gümnaasiumi ja Türi Majandusgümnaasiumi põhikooliosad üheks põhikooliks ning gümnaasiumiosad üheks Türi Ühisgümnaasiumiks. Koolide liitmise vastu koguti allkirju.

## Koolihoone
Algul toimus õppetöö kahes endise Türi Gümnaasiumi hoones:
* 1923. aastal nurgakivi saanud algklasside majas (aadressil Hariduse 3, Türi) õppis I kooliaste ning
* 1970. aastal tüüpprojekti järgi valminud suures koolimajas (F. J. Wiedemanni 3a, Türi) anti haridust II ja III kooliastmele.

2020. aasta augustis valmis Türi Põhikooli uus, tänapäevane hoonekompleks: koolimaja, mis on projekteeritud 600 õpilasele, ja spordihoone. Kolmnurkse põhiplaaniga hoone projekteeris arhitektibüroo Karisma Arhitektid OÜ. Uus koolimaja ja ristkülikukujuline spordihoone on ühendatud tunnelisse peidetud jooksurajaga, sisehoov meenutab aga amfiteatrit.

## Inimesed
Koolis õppis 2020. aasta seisuga 670 õpilast ja töötas 65 õpetajat.

Erivajadusega laste õpetamiseks töötab logopeed, eripedagoog, õpiabi õpetajad ning õpilasi nõustavad psühholoog ja sotsiaalpedagoog.
 
### Direktorid
* 2011–2014 Garis Pihelgas
* 2014–2021 Ervin Jürisoo
* 2021–2022 Janika Gedvil
* 2023- Tiina Lohur

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
* Türi põhikool ja spordihoone – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia nominent 2020 Arhitektuuripreemiad.ee. Vaadatud 18. augustil 2025
Türi Lasteaed

**Türi Lasteaed** on lasteaed Türil, mis tegutseb kolmes õppehoones: Lokutal (Tehnika 12), Türi kesklinnas (Vabaduse 2a) ja Türi-Allikul (Keskuse, Türi-Alliku küla).

Türi Lasteaed moodustati 1. veebruaril 2015 Kesklinna lasteaia, Türi-Alliku lasteaia ja Särevere lasteaia Kurepesa liitmisel Lokuta lasteaiaga. Alates 1. juulist 2016 tegutseb lasteaed kolmes hoones, kus kokku käib üle 300 lapse.

## Viited

## Välislingid
* Lasteaia koduleht
Tamsalu Kool

**Tamsalu Kool** on põhikool Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Tamsalus. Kooli direktor on Mihkel Kurg.

Kooli eelkäija oli 1868. aastal Uudekülas avatud külakool. 1909. aastal muudeti külakool Nõmküla 2-klassiliseks ministeeriumikooliks. 1917. aastal muudeti ministeeriumikool Uudeküla 6-klassiliseks algkooliks. 1919. aastal kolis kool Tamsalu mõisa härrastemajja ja ühes sellega sai kooli nimeks **Tamsalu Algkool**. 1957. aastal nimetati kool **Tamsalu Keskkooliks**. Aastast 1995 kandis kool nime **[[Tamsalu Gümnaasium]]**. 1. septembrist 2024 muutus kool põhikooliks. Koolihoones asub ka Tapa Valla Gümnaasiumi Tamsalu õppeosakond 10.-12. klassi õpilastele.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Türi Kesklinna Lasteaed

**Türi Kesklinna Lasteaed** on Türi Lasteaia koosseisu kuuluv lasteaed Türil aadressil Vabaduse 2a. Lasteaed ühines Türi Lasteaiaga 1. veebruaril 2015.

## Ajalugu
Kesklinna lasteaia 280-kohaline hoone valmis 14. veebruaril 1974, sinna koliti endisest Türi Paberivabriku direktori majast. Siis nimetati lasteaeda **Türi I Lastepäevakoduks**. Samal aastal avati lisaks kaks logopeedilist rühma. 1978. aastal oli lasteaia 12 rühmas 320 last.

1996. aastal sai lasteaed Türi linnavalitsuse otsusega nime Kesklinna Lasteaed.

2015. aastast kuulub lasteaed nelja ühinenud Türi lasteaia koosseisu.

## Viited
Türi-Alliku Lasteaed

**Türi-Alliku Lasteaed** on Türi Lasteaia koosseisu kuuluv lasteaed Türil-Allikul aadressil Keskuse, Türi-Alliku küla. Türi Lasteaia ühe õppekohana tegutseb lasteaed alates 2015. aastast. 

Türi-Alliku lasteaed asub 1979. aastal valminud majas, mis oli ehitatud Kirna kolhoosi kontorihooneks. 2. septembril 1995 avati kontorihoone ruumides lasteaed. Majas tegutses kaks rühma: noorem ja vanem aiarühm. 2014. aastal avati senise raamatukogu ruumides neljas rühm ja kogu maja sai lasteaia käsutusse. Enne 2014. aastat tegutses samas hoones ka Türi-Alliku Raamatukogu.

## Viited
Lokuta Lasteaed

**Lokuta Lasteaed** on Türi Lasteaia koosseisu kuuluv lasteaed Lokutal aadressil Tehnika 12. Türi Lasteaia ühe õppekohana tegutseb lasteaed alates 2015. aastast.

Lasteaed on endises Lokuta mõisas tegutsenud 1976. aastast, mil seda nimetati **Türi 3. Lastepäevakoduks**. Alates 1996. aastast on asutuse nimi Lokuta Lasteaed.

## Viited
Särevere Lasteaed Kurepesa

**Särevere Lasteaed Kurepesa** oli lasteaed Türi vallas Säreveres, hiljem Türil.

Lasteaed alustas tegevust 1993. aastal Türi Tehnika- ja maamajanduskooli ühiselamus. Lasteaed sai nime õuealal oleva kurepesa järgi. Alates 2011. aastast tegutses lasteaed Türi kolledži hoones, kus töötas kolm rühma.

Särevere Lasteaed liideti 2015. aastal Lokuta Lasteaiaga, 2016. aastal Särevere õppehoone suleti.

## Viited
Nada

## Kohad
*Nada, linn Hainani provintsis Hiinas
*Nada, küla Nepalis
*Nada, koht Kentuckys
*Nada, koht Texases

## Inimesed
**Nada** võib olla nii mehe- kui naisenimi. Nime kandjaid:
*Nada Dimić (1923–1942), Horvaatia ja Serbia sõjakangelane
*Nada (sündinud 1953), Itaalia laulja

## Romaan
*"Nada", Carmen Laforeti romaan

## Filmid
*"Nada", Edgar Neville film Carmen Laforeti romaani alusel
*"Nada", Claude Chabroli film Carmen Laforeti romaani alusel

## Laulud
*"Nada", Belinda Peregríni laul albumilt "Catarsis", 2013
*"Nada", Juanese laul albumilt "Fíjate Bien", 2000
*"Nada", Paula Arenase laul EP-lt "Matices", 2016
*"Nada", Prince Royce'i laul albumilt "Soy el Mismo", 2014
*"Nada", Shakira laul albumilt "El Dorado", 2017
*"Nada", Zoé laul albumilt "Reptilectric", 2008
Julius Nyerere

**Julius Kambarage Nyerere** (13. aprill 1922 Butiama – 14. oktoober 1999 London) oli dekolonisatsiooniperioodiaegne Tansaania poliitikategelane. 

Aastatel 1964–1985 oli ta Tansaania (esimene) president, 1961–1962 Tanganjika Vabariigi peaminister ja 1962–1964 Tanganjika Vabariigi president. Aastatel 1964–1985 oli ta Tansaania president.

Ta sündis aastal 1922 Butiamas (Victoria järve idakaldal praeguse haldusjaotuse järgi Mara piirkonnas). Ta õppis Kampalas Makerere Ülikoolis õpetajaks, saades diplomi aastal 1947. Seejärel töötas ta Taboras inglise keele ja bioloogia õpetajana. Aastal 1949 sai ta valitsuse stipendiumi Edinburghi Ülikoolis, kus ta sai 1952. aastal majanduse ja ajaloo alal magistrikraadi. Edinburghis tutvus ta fabianismiga ning hakkas arendama oma konkreetset nägemust sotsialismi ühendamisest Aafrika ühiskondliku eluga. Pärast magistrikraadi saamist jätkas ta kodumaal pedagoogilist tegevust.
Liepna

**Liepna** (latgali *Līpna*) on küla (*ciems*) Lätis Alūksne piirkonnas, Liepna valla halduskeskus.

Küla asub merepinnast 125 meetri kõrgusel Liepna jõe kaldal, piirkonna keskusest Alūksnest 34 ja Riiast 233 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel keskkool, internaatpõhikool, rahvamaja ja raamatukogu. Seal asuvad Liepnas skola ja Liepna bussipeatus.

Küla tekkis aastal 1840 Liepna mõisa hoonetekompleksi juurde. Nõukogude ajal oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks.

Liepnas on kolm kirikut ja see on kolme kihelkonna keskuseks. Sealne luteri kirik on regionaalse kaitse all olev kultuurimälestis, nagu ka selle altar, kantsel ja kirikuliste pingid. Regionaalse kaitse all olev mälestis on ka sealne õigeusu kirik. Kõige uuem on sealne katoliku kirik, mis valmis vana kiriku (sisuliselt palvemaja) asemele aastal 1947.  Kohaliku kaitse all on veel kultuurimälestistest Liepna kabel ja Liepna mõisa pruulikoda. Ka küla piiril asuvad Franciskopole muinaskalmed ehk Vanad kalmud on võetud muinsusmälestisena kohaliku kaitse alla.

Liepnas on tähistatud 4. juulil 1941 külas toimunud lahingu toimumispaik. Külas asub mälestusmärk Otomārs Oškalnsile.

## Elanikkond


* 48 (1897)
* 264 (1935)
* 502 (1970)
* 520 (1979)
* 600 (1989)
* 557 (2000)

* 467 (2011)
* 467 (2015)
* 432 (2017)
* 415 (2019)
* 332 (2021)
* 374 (2025)


## Viited
Birutė Galdikas

**Birutė Marija Filomena Galdikas** (10. mai 1946 Wiesbaden – 24. märts 2026) oli leedu päritolu primatoloog.

Ta on uurinud pikka aega orangutanide käitumist ja bioloogiat Sumatral ja Kalimantanil.
Comme moi

**"Comme moi"** (ka "Comme Moi") on Guinea päritolu Prantsuse räppari Black M-i (õieti Alpha Diallo) ja Colombia lauljatari Shakira koostöös valminud laul. Laul leidub nii Black M-i 2016. aastal ilmunud albumil "Éternel insatisfait" kui ka Shakira 2017. aasta albumil "El Dorado". Laulu autorid on Alpha Diallo, Shakira Mebarak ja Nasri Atweh ning produtsendid Black M, Shakira, Supa Dups, Dany Synthé ja Dadju.

Laulu ingliskeelse versiooni **"What We Said"** võib leida Shakira albumil "El Dorado", kus koos Shakiraga esitab seda Kanada *[[reggae fusion]]*-bänd MAGIC!, millesse kuulub ka Nasri Atweh.
Coconut Tree

*"Coconut Tree", Šoti ansambli The Humblebums laul albumilt "The New Humblebums", 1969
*"Coconut Tree", Mohombi laul koos Nicole Scherzingeriga albumilt "MoveMeant", 2011
*"Coconut Tree", Shakira laul albumilt "El Dorado", 2017
Mihai Tudose

**Mihai Tudose** (sündinud 6. märtsil 1967 Brăilas) on Rumeenia poliitik. Ta oli 2014.–2015. ja 2017. aastal Rumeenia majandusminister ja seejärel 2017–2018 Rumeenia peaminister. Ta on Rumeenia Sotsiaaldemokraatliku Partei liige.

## Elulugu
Ta õppis aastatel 1991–1995 Dimitrie Cantemiri Kristlikus Ülikoolis (rumeenia keeles *Universitatea Creștină "Dimitrie Cantemir"*) õigusteadust. Aastatel 2006–2007 õppis ta magistrantuuris ja 2010. aastal kaitses doktorikraadi.

Ta oli aastatel 1992–2001 Rumeenia Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Pärast kahe sotsiaaldemokraatliku partei ühinemist sai tast 2001. aastal Rumeenia Sotsiaaldemokraatliku Partei liige, kuhu ta kuulus 2019. aastani. Seejärel oli ta 2019–2020 erakonna PRO Romania liige, kuid naasis 2020. aastal Sotsiaaldemokraatliku Parteisse.

Ta oli 2000. aastast Rumeenia parlamendi alamkoja liige. Ta oli 17. detsembrist 2014 kuni 4. novembrini 2015 Rumeenia majandusminister (Victor Ponta neljandas valitsuses). Uuesti oli ta Rumeenia majandusminister 23. veebruarist 2017 kuni 29. juunini 2017 (Sorin Grindeanu valitsuses). 

29. juunist 2017 kuni 16. jaanuarini 2018 oli ta Rumeenia peaminister.

2019.l ja 2024. aastal valiti ta Euroopa Parlamenti.
Päästeteenistuse Kuldrist

**Päästeteenistuse Kuldristiga** tunnustab Eesti Vabariigi siseminister inimesi, kes on märkimisväärselt panustanud päästeala arengusse või näidanud üles erakordset vaprust inimelude päästmisel.

Päästeteenistuse Kuldrist on 35 mm laiuse lindi küljes rippuv rist. Rist on valge kuumemailiga kaetud kuldne Kreeka rist, mille otstes on tipuga risti keskkoha poole suunatud, punase kuumemailiga kaetud kolmnurgad. Risti kõigis haarade vahedes on viiest kuldsest leegist koosnevad reljeefsed kaunistused. Risti horisontaalsel haaral asetseb sinine läbipaistva kuumemailiga kaetud sammuv lõvi. 

Risti läbimõõt on 42 mm, lõvi pikkus on 30 mm. Rist kinnitub ümara öösiga lindi külge.
Lia Olguța Vasilescu

**Lia Olguța Vasilescu** (sündinud 18. novembril 1974 Craiovas) on Rumeenia poliitik, Rumeenia Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta oli aastatel 2012–2017 Craiova linnapea. Ta oli 4. jaanuarist 2017 kuni 20. novembrini 2018 Rumeenia tööminister.

Ta sündis aastal 1974 Craiovas. Ta lõpetas Craiovas Elena Cuza Rahvusliku kolledži. Aastal 1997 lõpetas ta Craiova Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna, spetsialiseerudes itaalia ja rumeenia keelele.

Aastatel 1997–2000 töötas ta Craiovas ajalehe Cuvântul Libertății toimetajana.

Aastatel 1991–2007 kuulus ta Suur-Rumeenia parteisse, ta oli ka partei asutajaiige. Detsembris 2007 astus ta Rumeenia Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Aastatel 2008–2012 oli ta Rumeenia Parlamendi Ülemkoja (Senati) liige. Juunis 2012 valiti ta Craiova linnapeaks; ta oli esimene naissoost Craiova linnapea.

4. jaanuarist 2017 kuni 20. novembrini 2018 oli ta Rumeenia tööminister.

## Isiklikku
Füüsikaseadus

**Füüsikaseadus** on füüsikalise loodusseaduse üldistatud formuleering enamasti matemaatilisel kujul. Füüsikaseadus kirjeldab, kuidas füüsikalisi objekte (nähtusi, protsesse, olekuid) iseloomustavad füüsikalised suurused on omavahel seostatud ja missuguste seaduspärasuste kohaselt nad muutuvad.
 
Teaduses aktsepteeritud füüsikaseadused moodustavad baasi, millele tugineb praegusajal valitsev materiaalne maailmapilt. 

## Vaata ka
*Loodusseadus
*Teaduslik meetod
* Füüsikaline suurus

## Välislingid
*  Füüsikalise looduskäsitluse alused
Trap

*"Trap", Dead Man Ray album, 2000
*"Trap", Henry Lau album ja selle nimilaul, 2013
*"Trap", Elizaveta laul albumilt "Messenger", 2015
*"The Trap", Johnny Marri laul albumilt "Playland", 2014
*"Trap", Shakira laul albumilt "El Dorado", 2017

## Vaata ka
*Lõks
*Träppmuusika, elektroonilise tantsumuusika stiil
Vassili Lõtkin

**Vassili Lõtkin** (vene keeles Василий Ильич Лыткин, kirjanduslik pseudonüüm **Illja Vas**; komi keeles Илля Вась; 27. detsember (15. detsember vkj) 1895 Tentjukovo küla, Ust-Sõssolski maakond, Vologda kubermang (tänapäeval Komi Vabariik) – 27. august 1981 Moskva) oli komi keeleteadlane ja luuletaja.

Vassili Lõtkin õppis Ust-Sõssolski linnakoolis ja seejärel Totma õpetajate seminaris. Mobiliseeriti sõjaväkke, osales Esimeses maailmasõjas ja Vene kodusõjas. 1925. aastal lõpetas ta Moskva ülikooli keeleteaduskonna ja hiljem samas aspirantuuri. Vassili Lõtkin oli kaks aastat teaduslikus komandeeringus Soomes, Saksamaal ja Ungaris. 1927. aastal sai ta Ungari Kuninglikus Péter Pázmány Ülikoolis filosoofiadoktori kraadi. 1930–1933 oli ta Moskva ülikooli dotsent ja alates 1932. aastast ka Komi Pedagoogilise Instituudi õppejõud. 1933. aastal Vassili Lõtkin arreteeriti ja teda karistati viieaastase vabaduskaotusega vangilaagris. 1956. aastal ta rehabiliteeriti täielikult.

Vangistusest vabastamise järel pöördus Vassili Lõtkin teadusliku tegevuse juurde tagasi 1939. aastal. Ta töötas Tškalovis (tänapäeval Orenburg) pedagoogilises instituudis keeleteaduse kateedri juhatajana ja Rjazanis pedagoogilise instituudi vene keele kateedri juhatajana. Alates 1959. aastast elas ja töötas ta Moskvas.

1946. aastal sai ta uurimistöö "Древнепермский язык и историческая грамматика" ('Muinaspermi keel ja ajalooline grammatika') eest filoloogiadoktori kraadi. Vassili Lõtkin juhatas kümme aastat NSV Liidu Teaduste Akadeemia Keeleteaduse Instituudi soome-ugri keelte sektorit. Ta avaldas 11 monograafiat ja üle 300 teadusliku artikli. Alates 1956. aastast oli ta NSV Liidu Kirjanike Liidu liige.

Esimese Vassili Lõtkini luuletus avaldati 1918. aastal. Ta kirjutas poeeme, värssmuinasjutte ja lasteluulet. Tema kõige olulisemaks teoseks peetakse 1927. aastal ilmunud kodusõja-teemalist poeemi "Мунöны" ('Lähevad').

## Viited

## Kirjandus
* Paul Ariste. *Vassili Lõtkin 80-aastane : [komi keeleteadlane ja luuletaja]*. Emakeele Seltsi aastaraamat. 21: 1975. 1976. Lk 175–178
Sparta hertsog

**Sparta hertsog** (kreeka *Δοὺξ τῆς Σπάρτης*) oli Kreeka troonipärija tiitel aastail 1868–1913.

Kuningas Geórgios I nimetas 1868. aastal oma vastsündinud poja (hilisema kuninga Konstantínos I) Sparta hertsogiks. See otsus põhjustas avalikku meelepaha, kuna Kreeka põhiseadus keelas kuningal aadlitiitlite andmise. Vastavalt kuninga ja valitsuse tõlgendusele see keeld ei laienenud siiski kuningliku perekonna liikmetele. Tiitlit kasutati põhiliselt välismaal. Alates Konstantínos I troonileastumisest pole Sparta hertsogi tiitlit enam kasutatud, vaid Kreeka troonipärijat nimetatakse diadohhiks (διάδοχος).
Adolf Turkin

**Adolf Turkin** (vene keeles Адольф Иванович Туркин; komi keeles Кöсты Вась Миш Öдöль; 1. jaanuar 1936 Jerozdino küla, Ust-Võmi rajoon, Komi autonoomne oblast (tänapäeval Komi Vabariik) – 18. juuni 1996 Tallinn) oli komi keeleteadlane.

Adolf Turkin lõpetas 1964. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli soome keele ja kirjanduse erialal. Töötas 1966–1968 ja 1971–1973 Sõktõvkaris NSV Liidu Teaduste Akadeemia Komi filiaali keele, kirjanduse ja ajaloo instituudis ning 1973. aastast Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituudis soome-ugri keelte sektoris. 1972. aastal kaitses ta kandidaadikraadi dissertatsiooniga "Топонимия нижней Вычегды" ('Võtšegda alamjooksu toponüümia'). 1989. aastal sai doktorikraadi tööga "Топонимия Коми АССР (лингвистический анализ)" ('Komi ANSV toponüümia (lingvistiline analüüs ja selle mõjud)').

Adolf Turkin oli abielus ning tal on kaks last.

Adolf Turkin tõlkis ka komi keelde soome ja eesti autorite teoseid. Muuhulgas tõlkis ta komi keelde soome rahvuseepose "Kalevala".

## Viited
Rookwoodi kalmistu

**Rookwoodi kalmistu** (inglise keeles *Rookwood Cemetery*) on kalmistu Austraalias Sydney lähedal. 

Kalmistu rajati 1868. Kalmistule on maetud üle miljoni inimese. Kalmistu pindala on umbes 300 ha ja on sellega lõunapoolkera suurim kalmistu. 

Kalmistul on oma sektsioonid eri konfessioonidele, nende seas kristlastele, islamiusulistele ja juutidele. Eraldi sektsioon on ka eestlastele. 

## Viited

## Välislingid
*Kalmistu koduleht
Petseri Peetri kirik

**Petseri Peetri kirik** (vene keeles Церковь Святого Петра) on luteri kirik Setumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Venemaal Pihkva oblastis Petseris, Gagarini tänav 12a (varem Kiriku tänav).

Kirik ehitati aastatel 1923–1926 arhitekt Anatoli Podtšekajevi projekti järgi. Nurgakivi pandi 11. novembril 1921 ja kirik pühitseti 19. septembril 1926. Kirik on krohvimata, ehkki oli algselt kavandatud krohvituna.

Varem Vastseliina koguduse koosseisu kuulunud kogudus iseseisvus 9. septembril 1926. Kirik ei saanud kahjustada ei Petseri suures tulekahjus 24. mail 1939 ega ka Teises maailmasõjas. 

Kirikut kasutab Petseri Peetri kogudus, toimuvad eesti- ja venekeelsed jumalateenistused. Eestikeelset jumalateenistust viib läbi pastor Andres Mäevere ja venekeelset diakon Mihhail Nikulin.

Pühakoda on kohaliku kultuuriobjektina kaitse all.

## Vaata ka
*Petseri Püha Varvara kirik (1779)

## Viited
Maaraamat

**Maaraamat** (vene keeles межевая книга) oli Vene ajal Balti kubermangudes kasutatud maaomandite registreerimisraamat. Raamatus oli detailne info maaomandi mõõtmete ja piiride kohta.

Esimesed maaraamatud koostati 16. sajandil. 

## Vaata ka
*maaplaan (:ru:межевой план)
Riigikogu Kantselei valimiste osakond

**Riigikogu Kantselei valimiste osakond** oli Riigikogu Kantselei struktuuriüksus, mille põhiülesanded olid Vabariigi Valimiskomisjoni, erakondade rahastamise järelevalve komisjoni ja elektroonilise hääletamise komisjoni, Riigikogu liikmete ja Kantselei struktuuriüksuste teenindamine valimistealastes ja erakondade, valimisliitude ja üksikkandidaatide rahastamise küsimustes, valimisi reguleerivate ning erakondade rahastamist käsitlevate õigusaktide eelnõude väljatöötamises osalemine ning valimiste ja erakondade rahastamisega seotud informatsiooni kogumine, töötlemine ja säilitamine.

Struktuuriüksus kaotati 9. jaanuaril 2017.

## Viited

## Välislingid
*Riigikogu Kantselei direktori 12.04.2016 käskkiri nr 22 "Valimiste osakonna põhimäärus"
Lelle tänav

**Lelle tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. 

Lelle tänav sai nime 29. aprillil 2013. Tänav on saanud nime Lelle raudteejaama järgi.

## Viited
Vaari tänav

**Vaari tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis ja Kristiine linnaosas Tondi asumis.

Vaari tänav sai nime 29. oktoobril 2008. Tänav on saanud nime lähikonnas asuva Hallivanamehe tänava mõjul.

## Viited
Eesti – Ameerika Ühendriikide suhted

**Eesti – Ameerika Ühendriikide suhted** on Eesti ja Ameerika Ühendriikide kahepoolsed suhted. Need suhted on olnud tugevad alates Eesti iseseisvumisest 1918. Riigid on omavahel liitlased ja partnerid.

USA tunnustas Eesti Vabariiki *[[de jure]]* 28. juulil 1922. Aastal 1922 avas Eesti diplomaatilise esinduse USAs. Eesti esindus tegutses USAs ka Nõukogude okupatsiooni ajal, kusjuures USA juhtkond tunnustas sel ajal seda esindust ka Eesti seadusliku esindusena. Diplomaatilised suhted kahe riigi vahel taastati 1991.

USA Globaalse Juhtkonna (inglise U.S. Global Leadership) 2012. aasta raporti sõnul toetab USA juhtkonda (inglise U.S. leadership) 31% eestlastest vastanutest, 32% inimestest ei toeta ja 37% ei oska oma suhtumist hinnata.

Ameerika Ühendriikidel on suursaatkond Tallinnas (Ameerika Ühendriikide Suursaatkond Tallinnas), mida juhib Ameerika Ühendriikide suursaadik Eestis. Eestil on suursaatkond Washingtonis (Eesti Suursaatkond Washingtonis), mida juhib Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides.

## Viited

## Välislingid
*Eesti – Ameerika Ühendriikide suhetest Eesti Välisministeeriumi kodulehel
*Eesti – Ameerika Ühendriikide suhetest USA Riigidepartemangu kodulehel
* "USA toetus Eestile vankus riigi alguspäevil korralikult" ERR Novaator, 19. juuni 2024
Kitseküla tänav

**Kitseküla tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis ja Kristiine linnaosas Tondi asumis. 

Kitseküla tänav sai nime 17. augustil 2011. Tänav on saanud nime selle järgi, et kulgeb Kitseküla asumi piiril.

## Viited
Kroonlinna Nikolause kirik

**Kroonlinna Püha Nikolause kirik** (vene keeles *Кирха Святого Николая в Кронштадте*) oli luteriusu kirik Peterburi konsistooriumiringkonnas  Kroonlinnas, Kotlini saarel. 

19. sajandi keskel tuli Kroonlinna suur hulk Eestist pärit ehitajaid ning moodustati iseseisev eesti-soome-rootsi kogudus (Kotlini kogudus). Kirik ehitati kogudusele 1868. aastal.

Rootsi suurvõimu ajastul tegutses Retusaaril (rootsi k. Reitskär) luterlik Ingerimaa kiriku Tyrö kihelkonnakoguduse kabel. 1718. aastal ehitati Venemaa Kotlini saarele esimene luteri kirik,  mis hävines tulekahjus 1732. aastal.

1859. aastal oli kirikukoguduses 3700 inimest, neist 3000 eestlast, 450 soomlast ja  250 rootslast. 1905. aastal oli kirikukoguduses 2000 inimest, neist 1600 eestlast, 300 soomlast ja 100 rootslast.

Koguduseliikmete lahkumise tõttu lõppesid jumalateenistused 1924. aastast ja kirik lõpetas tegevuse 1926. aastal ja kirik lammutati 1930. aastatel.
## Koguduse vaimulikud
*1859–1860. Karl Fredrik Stegman  (1822–1873), kogudusepastori kt
*1860–1873 Karl Fredrik Stegman  (1822–1873), soome-rootsi-eesti koguduse pastor ja Balti laevastiku divisjonijutlustaja, enne seda Kroonlinna Elisabethi kiriku  eesti koguduse abipastor 1853–1858, pastor 1858–1860
*1873–1874, Emil Bosse (1826–1891), kogudusepastori kt ja Kroonlinna Elisabethi kiriku läti-saksa koguduse pastor
*1873–1874, Cornelius Laaland (1824–1891), kogudusepastori kt
* 1874–1888  Otto Reinhold Streng (1834–1888) soome-rootsi-eesti koguduse pastor ja Balti laevastiku divisjonijutlustaja Kroonlinnas
** 1878–1882, Carl Paul Martin Hasselblatt, adjunktpastor
*1888–1912, Matthias Johann Eisen, Kroonlinna Nikolai soome-rootsi-eesti koguduse pastor
* 1913–1914	Axel Alfons Kajanti (Kajander) (1886–1970), kogudusepastori kt ja Ida-Ingerimaa Serpetta kirikuhärra kt
* 1914–1916	Kaiku Kallio (1890–1971) (fi), kogudusepastori kt
* 1914–1916	Viktor Armas Aavikko/Åstberg (1885–1965) (fi), kogudusepastori kt
* 1916–1917	Lauri Jooseppi Jokinen (1895–1961) (fi), kogudusepastori kt
* 1918–1924 Alfred Büttner  (1867-1942), kogudusepastor ja Kroonlinna Elisabethi kiriku läti-saksa koguduse vaimulik 1900–1924
## Viited

## Kirjandus
*Busch, Eduard Heinrich von. Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. St. Petersburg: Comissionsverlag von G. Haessel, 1862,
Myriam El Khomri

**Myriam El Khomri** (sündinud 18. veebruaril 1978 Rabatis) on Prantsusmaa poliitik, Sotsialistliku Partei liige. 

Ta oli aastatel 2015–2017 Prantsusmaa tööminister.

Ta sündis aastal 1978 Rabatis. Kui ta oli 9-aastane, kolis pere Tangerisse (asub Gibraltari väina lõunarannikul). Seejärel koliti Thouarsisse Deux-Sèvresi departemangu, veidi hiljem Bordeaux' lähedale Mérignaci. 

El Khomri õppis õigusteadust Bordeaux' IV Ülikoolis (Université Montesquieu Bordeaux IV-s) ja Pariisi 1. Ülikoolis (Université Paris 1 Panthéon-Sorbonne'is).

Ta on 21. aprillist 2002 Sotsialistliku Partei liige. Ta oli 2. septembrist 2015 kuni 10. maini 2017 Prantsusmaa tööminister. Tema ajal töötati välja töökoodeksi reformimise seaduseprojekt, millega karmistusid töötingimused; see kutsus esile (31. märtsil 2016) massimeeleavaldused.

## Isiklikku
Tema marokolasest isa on butiigijuht, bretoonist ema on inglise keele õpetaja. Tema informaatikust abikaasa on pärit Gironde'i departemangust; neil on kaks tütart. Puhkused veedab perekond Plougonvelinis Finistère'i departemangus.
Määratlemata õigusmõiste

**Määratlemata õigusmõiste** on õigustehniline vahend, mille puhul seadusandja loobub detailsete ettekirjutuste andmisest seadustes enestes, delegeerides normi täpsustamise seaduse rakendajale.

Määratlemata õigusmõiste sisustamisel tuleb abiks võtta õigusakti eelnõusse puutuvad seletuskirjad, stenogrammid ja protokollid, et välja selgitada normi eesmärk.

## Vaata ka
*legaaldefinitsioon

## Viited
Mamsel

**Mamsel** (rootsi keeles *mamsell*; prantsuskeelsest sõnast *mademoiselle*) oli Rootsis 18. sajandist kuni 1866. aastani vallaliste keskklassi naiste kõnetamissõna. Vallalisi aadlinaisi nimetati preiliks (*fröken*). Pärast seisusliku riigipäeva kaotamist 1866. aastal kadus sõna kasutuselt ja kõiki vallalisi naisi võidi kutsuda preiliks.
Eesti Mullateaduse Selts

**Eesti Mullateaduse Selts** (akronüüm **EMTS**) on Eesti teadusorganisatsioon, mis ühendab mullateadlasi. 

Mittetulundusühing Eesti Mullateaduse Selts asutati 16 liikme poolt 23. oktoobril 2009. Selts arendab koostööd nii kohalike kui ka välisriikide erialaseltside, ühingute ja liitudega ning edendab mullateaduse alase hariduse saamist ja teadustööd. Seltsi üks eesmärke on ka ühiskonna teadlikkuse tõstmine Eestis muldi puudutavates küsimustes.

## Juhatus
Seltsi juhatusse valiti 2009. aastal Alar Astover, Endla Reintam ja Tiina Köster. 2013. aastal valiti üldkoosolekul seltsi juhatusse Alar Astover, Endla Reintam ja Helis Rossner. EMS-i president on alates 2009. aastast Alar Astover.

## Seltsi eelkäija
Eesti Mullateaduse Seltsi eelkäija oli aastatel 1957–1991 tegutsenud **Üleliidulise Mullateaduse Seltsi Eesti filiaal**. Selle juhiks oli aastatel 1957–1964 Osvald Hallik ning aastatel 1964–1991 Loit Reintam. Pärast Eesti taasiseseisvumist mullateadlaste ühistegevus jätkus mitteformaalsel kujul, selle liidriks oli professor Loit Reintam.

## Seos rahvusvaheliste teadusorganisatsioonidega
EMTS kuulub Euroopa Mullateaduse Seltside Konföderatsiooni (*European Confederation of Soil Science Societies*) ja on Rahvusvahelise Mullateaduse Seltsi (*International Union of Soil Sciences*; akronüüm IUSS) liige. Kõik EMTS-i liikmed (2010. aasta aprilli seisuga 25 inimest) on ka täieõiguslikud IUSS-i liikmed.

## Eesti Mullateaduse Seltsi auliikmed
*2010 – Igna Rooma
*2010 – Loit Reintam (postuumselt)

## Viited

## Välislingid
* Eesti Mullateaduse Selts. emts.emu.ee
Krjakutnoi

**Krjakutnoi** (*Крякутной*) oli müütiline vene lennunduspioneer 18. sajandi algul, kuumaõhupalli leiutaja.

Ta esineb 19. sajandi kollektsionääri ja võltsija Aleksandr Sulakadzevi käsikirjas. Selle järgi  tegi Nerehtast pärit köstriabi Krjakutnoi 1731. aastal suure palli, laskis täis roojast ja haisvat suitsu, palli külge aga ehitas silmuse, istus sellesse ja kuradijõud tõstis ta kaseladvast kõrgemale. Pärast virutas teda vastu kellatorni, kuid tema hakkas kellanöörist kinni ja jäi niiviisi ellu. Ta aeti linnast välja ja läks Moskvasse, ent teda taheti elusalt maha matta või ära põletada.

Käsikiri avaldati 20. sajandi algul ja seda kasutati järjekordse tõendina venelaste prioriteedist ja ülimusest kõigil aladel, kaasa arvatud lennundus (vendade Montgolfier'de esimene lend toimus alles 1783. aastal).

1958. aastal avastas Dmitri Lihhatšov, et Sulakadzevi algkäsikirja (mis tõenäoliselt oli ise fiktsioon) on hiljem muudetud. Algselt oli seal Krjakutnoi asemel nimetatud sakslast Furtselit.
Logotrade

**Logotrade** (ärinimega ** Logotrade OÜ**) on Eestis ja Baltikumis tegutsev reklaamkingituste ja firmameenetega tegelev reklaamiagentuur.

Logotrade pakub nii avaliku sektori kui erasektori ettevõtetele reklaamkingituste ideesid ja ärikingituste lahendusi. 

Firma on Eesti Kaubandus-Tööstuskoda liige.

## Ajalugu
Logotrade OÜ loodi 2004. aastal Tallinnas. Esimene kontor asus Tartu maanteel. 2005. aastal koliti Gonsiori tänava kontorisse ja keskenduti kolmele valdkonnale: reklaamkingitused, reklaamdisain ja reklaamteenused. 2006. aastast asub ettevõtte kontor Pärnu mnt 160a, Tallinn. Alates 2008. aastast on firma keskendunud välisturgudele. Peamised välisturud on Soome, Läti, Leedu, Rootsi, Venemaa ja Poola.        

## Välislingid
*Logotrade koduleht
*Logotrade Facebookis
*Logotrade Twitteris
*Logotrade Google+
*Logotrade Instagram
*Logotrade Pinterest
Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi mullateaduse ja agrokeemia osakond

**Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi mullateaduse ja agrokeemia osakond** on üks Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi osakondi.

Osakond loodi 2005. aastal Eesti Põllumajandusülikooli (EPMÜ) restruktureerimise Eesti Maaülikooliks käigus, mil vastloodud EMÜ põllumajandus- ja keskkonnainstituudi koosseisu lülitati EPMÜ agronoomiateaduskonna koosseisu kuulunud EPMÜ mullateaduse ja agrokeemia instituut. 
 
Mullateaduse ja agrokeemia osakond hõlmab oma põhiõppe, kraadiõppe, teadustöö ja arendustegevusega mullateadust, agrokeemiat, maakasutust, agroökoloogiat ja keskkonnakaitset.

## Osakonna õppejõud
2017. aasta juuli seisuga töötasid osakonnas õppejõududena:
*professor Alar Astover (maakasutuse ökonoomika; mullateadus)
*emeriitprofessorid Hugo Roostalu (mullateadus), Raimo Kõlli (mullateadus) ja Paul Kuldkepp (agrokeemia)
*dotsendid Enn Leedu (Eesti mullastik; mullateadus) ja Endla Reintam (ökoloogia ja keskkonnakaitse; mullateadus)
*lektor Avo Toomsoo (agrokeemia)

Aastatel 2005–2010 kuulus osakonna õppejõudude koosseisu emeriitprofessor akadeemik Loit Reintam.

## Osakonna juhatajad
*2005–2013: Hugo Roostalu
*2013–: Alar Astover

## Viited

## Välislingid
* Mullateaduse ja agrokeemia osakond. pk.emu.ee
Lõuna-Tšehhi ülikool České Budějovices

**Lõuna-Tšehhi ülikool České Budějovices** (tšehhi keeles *Jihočeská univerzita v Českých Budějovicích*, ladina keeles *Universitas Bohemiae Meridionalis Budovicensis*) on Tšehhi ülikool České Budějovices.

Ülikool asutati 1991. aastal.

2014. aastal õppis ülikoolis bakalaureuseõppes 8700 ja magistriõppes 2360 üliõpilast. Doktoriõppes õppis 610 doktoranti.

## Teaduskonnad
*Majandusteaduskond
*Filosoofiateaduskond
*Pedagoogikateaduskond
*Loodusteaduste teaduskond
*Usuteaduskond
*Tervise- ja sotsiaaluuringute teaduskond
*Põllumajandusteaduskond
*Kalamajanduse ja veekaitse teaduskond

## Külalislektor Eestist
2017. aastal töötas ülikoolis lühikest aega külalislektorina Eesti mullateadlane Alar Astover.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht. jcu.cz
Šõmanivka

**Šõmanivka** (ukraina keeles Шиманівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 530. Pindala on 0,199 km².
Eesti Põllumajandusülikooli mullateaduse ja agrokeemia instituut

**Eesti Põllumajandusülikooli mullateaduse ja agrokeemia instituut** oli üks Eesti Põllumajandusülikooli agronoomiateaduskonna koosseisu kuulunud allüksus.

Instituut tegutses aastatel 1994–2005.
 
2005. aastal moodustati Eesti Põllumajandusülikooli restruktureerimise käigus Eesti Maaülikooliks Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituut, mille üks osakond hakkas tegelema mullateaduse ja agrokeemiaga (Mullateaduse ja agrokeemia osakond).

Instituudis on õppejõuna töötanud Loit Reintam (sai 1999. aastal akadeemikuks), Raimo Kõlli (professor 1991), Paul Kuldkepp (professor 1995), Hugo Roostalu (professor 1996) ja teised.

Instituuti juhatas aastatel 1994–2004 Raimo Kõlli.

## Viited
Broadway (täpsustus)

**Broadway** võib tähendada mitut asja.
***[[Broadway]]** on tänav New Yorgi osariigis.
***[[Broadway (teater)|Broadway]]** on New Yorgi teatrifenomen.
***[[Broadway (Worcestershire)|Broadway]]** on küla Inglismaal Worcestershire'is
Mullastikukaart

**Mullastikukaart** on maakaart, millele on märgitud mingi ala muldade paiknemine.
 
Neid kasutatakse muldade leviku iseloomustamiseks, ülevaate saamiseks muldadest kui loodusvarast ja tootmisressursist. Mullastikukaartide kontuurid eristatakse reeglina muldade geneetilis-morfoloogilise klassifikatsiooni alusel.

## Liigitus
*üldmullastikukaardid (kujutavad mullatüüpide paiknemist)
*eriotstarbelised mullastikukaardid (näiteks maahindamiskaart).

## Eesti mullastiku kaart
Eestis on muldade omadusi, viljakust, levikut ja kasutussobivust võrdlemisi põhjalikult uuritud. Kogu Eesti maismaad kattev mullastikukaart (mõõtkavas 1:10 000) on digiteeritud ja riikliku põllumuldade seire raames kogutakse pidevalt uut teavet. On loodud staatiline GIS-andmebaas.

## Viited

## Välislingid
* Mullastiku kaart. geoportaal.maaamet.ee
Broadway (Worcestershire)

**Broadway** on küla Inglismaal Worcestershire'i krahvkonnas.

Selle lähedal asub Broadway mägi, mille otsas on Broadway torn.

## Viited
Ossip Benenson

**Ossip Benenson** (3. juuni 1919 Tallinn – 29. juuni 2017 Tallinn) oli Eesti filatelist.

Ta lõpetas aastal 1936 Tallinna Linna Saksa Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Ta õppis 1937–1938 Milano Polütehnilises Instituudis.

Teenis aega Pioneerpataljonis (kapral). Nõukogude Liidu okupatsiooni algul astus sõjaväeprokuratuuri teenistusse (tõlk, noorem sõjaväe jurist). 1941 evakueeriti Leningradi, pärast esimest blokaadi talve evakueeriti Taškenti, kus töötas Usbekistani tööstustarnete süsteemis. 1944 viidi üle Leningradi, kus töötas Eesti raudtee tarnete osakonnas. Insener-kapten. 

Pärast sõda töötas ajalehe Eesti Raudteetööline toimetaja asetäitjana, hiljem Eesti raudtee personaliosakonna ülema asetäitjana. 1966–1984 oli teadusliku ja tehnilise teabe osakonna ülema asetäitja Üleliidulise Teadusliku Uurimiste Instituudis Silikatobetoon Tallinnas.

Eesti Filatelistide Liidu juhatuse liige.

Ossip Benenson suri 29. juuni 2017 Tallinnas ja ta maeti 5. juulil 2017 Rahumäe kalmistule (Juudi ossa).

## Viited
Tallinskaja ulitsa

**Tallinskaja ulitsa** (Таллинская улица, ka *Tallinna tänav*) on tänav Peterburis Krasnogvardeiski rajoonis (vene keeles Красногвардейский район). Tänavale pandi Tallinskaja nimi 26. detsembril 1940 Eesti NSV pealinna Tallinna järgi.

Tänava pikkus on 960 m.