open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Charles-Augustin Sainte-Beuve

**Charles-Augustin Sainte-Beuve** (23. detsember 1804 Boulogne-sur-Mer – 13. oktoober 1869 Pariis) oli prantsuse kirjanduskriitik ja kirjanik.

Sainte-Beuve'i kirjanduskriitika lähtus arusaamast, et kirjaniku teos on ennekõike tema elu peegeldus ning teose seletusi tuleb otsida autori eluloost. Esimeste seas kritiseeris seda seisukohta Marcel Proust oma kuulsas esseekogumikus "Sainte-Beuve'i vastu" ("Contre Sainte-Beuve") (avaldatud postuumselt 1954. aastal).

## Elukäik
Sainte-Beuve õppis aastatel 1824–1827 arstiteadust, kuid seejärel loobus meditsiiniõpingutest ning pühendus täielikult kirjandusele. 1827. aastal kirjutas 22-aastane Sainte-Beuve ajakirjas Le Globe kiitva arvustuse Victor Hugo luulekogu "Odes et Ballades" kohta. Sellest sai alguse Sainte-Beuve'i lähedane sõprus nii Hugo kui ka kogu noorte romantikute kirjandusringkonnaga. Hiljem meeste sõprus jahenes, muuhulgas ka seetõttu, et Sainte-Beuve'il oli armusuhe Hugo abikaasaga.

1844. aastast oli Sainte-Beuve Prantsuse Akadeemia liige. Juhuse tahtel pidas vastuvõtukõne Victor Hugo.

## Looming
Sainte-Beuve avaldas luulekogusid ja osaliselt autobiograafilisi romaane, neist tuntuim on 1834. aastal ilmunud "Nauding" ("Volupté"). Tema romaanid saavutasid aga vaid tagasihoidliku tuntuse. Hiljem pühendus Sainte-Beuve peamiselt kirjanduskriitikale, mis moodustab väärtuslikuma osa tema loomingust. Teda on nimetatud kriitikakuningaks. "Ta leidlikkus, psühholoogiline teravpilk ja interpretatsiooniosavus otsivad endale maailmakirjanduses võrdset," on öelnud Aleksander Aspel teoses "Valik prantsuse esseid" (lk 264).

## Teosed eesti keeles
* "Mis on klassik?" – teoses "Valik prantsuse esseid", tõlge, sissejuhatus ja saatesõnad: Aleksander Aspel, EKS, Tartu 1938, lk 263–286
Archuleta maakond

**Archuleta maakond** (*Archuleta County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°19' N, 107°05' W. Piirneb lõunas New Mexico osariigiga.

Maakonna halduskeskus on Pagosa Springs. 

Maakonna pindala on 3511 km&sup2;. Veepindala on 14 km&sup2;. 

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 12 084. Aastal 2000 oli elanikke 9898. 

## Naabermaakonnad
*Minerali maakond (põhjas)
*Rio Grande maakond (kirdes)
*Conejose maakond (idas)
*Rio Arriba maakond (lõunas)
*San Juani maakond (edelas)
*La Plata maakond (läänes)
*Hinsdale'i maakond (loodes)

## Ajalugu
Maakond moodustati 14. aprillil 1885 Conejose maakonna lääneosast.

## Rahvastik

### Linnad ja alevid
*Arboles
*Pagosa Springs
*Chimney Rock
*Chromo
*Juanita (kummituslinn)

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Archuleta maakonnas oli 9898 inimest, 3980 leibkonda ja 2873 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 3 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 6212 (keskmine tihedus 2/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 88,33%
*mustanahalisi 0,35%
*põlisameeriklasi 1,40% 
*aasialasi 0,31% 
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,03% 
*teistest rassidest 6,97% 
*kahest või enamast rassist 2,60%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 16,76%.  

3980 leibkonna seas oli 
*31,60% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*59,80% koos elavaid abielupaare; 
*8,20% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*27,80% neid, mis ei olnud perekonnad; 

*22,10% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*6,00% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,47 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,89 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*25,30% olid alla 18-aastased, 
*6,30% 18–24-aastased, 
*26,10% 25–44-aastased, 
*30,40% 45–64-aastased, 
*11,90% üle 65-aastased. 

Ea mediaan oli 41 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 102,70 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 99,50 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 37 901 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 43 259 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 29 521 dollarit, naistel 21 851 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 21 683 dollarit.  

11,70% elanikkonnast ja 9,00% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 13,00% alla 18-aastasi ja 6,60% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
*Rio Grande metsakaitseala
*San Juani metsakaitseala
*Chimney Rocki rahvusmonument
*South San Juan Wilderness

## Viited

## Välislingid
*Archuleta maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Saaremaa lahing (1719)

**Saaremaa lahing** (teistes keeltes kasutatakse lahingu nimetamisel Saaremaa varasemat nimetus *Ösel*, näiteks saksa keeles *Seeschlacht bei Ösel*) oli Põhjasõja-aegne merelahing Vene tsaaririigi ja Rootsi laevastike vahel, mis toimus 24. mail 1719 Saaremaa lähedal. 

Merelahingu võitis Vene tsaaririigi laevastik, mida juhtis kapten Naum Senjavin. Ta sundis alistuma 3 Rootsi laeva, mis nõudis vaid 18 inimelu. See oli Venemaa tsaaririigi laevastiku võit, mis ei nõudnud vastase laevade rammimist ega pardale tungimist.

## Osalenud laevad
### Venemaa
**Devonshire* 52
**Portsmouth* 52
**Raphail* 52
**Uriil* 52
**Varachail* 52
**Hyagudiil* 52
**Natalia* 18

### Rootsi
**Wachtmeister* 52 – hõivatud
**Karlskrona Vapen* 30 – hõivatud
**Bernhardus* 10 – hõivatud

## Viited
Plahvatusohtlik aine

**Plahvatusohtlik aine** on aine, mis töötlemisel, kasutamisel, säilitamisel või teisaldamisel võib plahvatada. Plahvatusohtlike ainete ja ainete teatud segude puhul toimub plahvatus keemilise reaktsiooni tagajärjel, millega kaasneb ülikiire energia vabanemine, seega tegemist on keemilise plahvatusega. 

Plahvatusohtlike ainete hulka kuuluvad lõhkeained (nitroglütseriin), plahvatuslikult lagunevad ebapüsivad keemilised ühendid (peroksiidid), pürotehnilised segud (must püssirohi), kergesti süttivad gaasid (H<sub>2</sub>, CH<sub>4</sub>, CO, NH<sub>3</sub>, atsetüleen), vedelikud, mille aurud moodustavad õhuga segunedes plahvatava segu (atsetoon, benseen, dietüüleeter, bensiin), mitmesugused orgaanilised ja anorgaanilised tolmud (kivisöe-, puidu- teraviljatolm), peeneteralised pulbrid ja kiud.

Tavaliselt põhjustab tugevajõulise plahvatuse ahelreaktsioon (lagunemine, põlemine) süsteemi kogu massis, kusjuures esineb kogu massi ruumala järsk suurenemine suure hulga kuumade gaasiliste produktide tekke tulemusena. Difusioonlimiteeritud reaktsioonid ei ole plahvatuslikud.

## Vaata ka
*Plahvatus
*Keemiline plahvatus
Eesti Rahva Muuseumi sanitaar-topograafiline arhiiv

**Eesti Rahva Muuseumi sanitaar-topograafiline arhiiv** on osa Eesti Rahva Muuseumi käsikirjade arhiivist.

Arhiivi ainese moodustavad aastail 1922–1927 professor Aleksander Rammuli juhtimisel kogutud andmed, 340 käsikirjalist vihku 10 304 leheküljega. Uuringu eesmärk oli välja selgitada, millistes tervishoidlikes oludes elas eesti rahvas, millised nakkushaigused olid levinud ja mida tehti nende vältimiseks. Kogutud andmete põhjal anti aastail 1928–1938 välja maakondade tervishoiulised kirjeldused.

Andmestik sisaldab üksikasju, mida peetakse etnoloogilise materjali kogumisel (mitte ainult Eestis) liiga madalaks ja tähelepanu mitte väärivaks või mida tavaliselt varjatakse. Arhiivi andmestik lükkab ümber levinud müüdi eesti talupoegade erilisest puhtusearmastusest. Tihti puudusid saunad ja väljakäigukohad (viimased olid ehitatud Saksa okupatsioonivõimude käsul 1918. aastal ja seda korraldust kui pealesunnitut üritati igati saboteerida), nägu pesti pühapäeva hommikuti, hambaid ei pestud enamasti üldse, eluruume ei koristatud, need haisesid loomade virtsast, majades leidus rohkelt parasiite, õhk oli lämmatavalt kuum ja niiske. 

Eluruumid olid väga madalad ja pimedad, kõikvõimalikku koli täis kuhjatud. Isegi uutes eluruumides olid üles riputatud värskelt nülitud nahad, kuna nii oli lihtsalt kogu aeg olnud. Isegi pärast korstende ehitamist lasti esimene suits ikka sisse, kuna muidu poleks toad soojaks läinud. Põrandaid ei pestud, sest siis oleksid raske vaevaga käsitsi lõigatud põrandalauad mädanema läinud. Mõtted kodukaunistamisest, puhtusest ja ilust olid võõrad nii talumeestele kui ka paljudele haritlastele.

Tihti oligi rehielamu algelistes oludes võimatu puhtust pidada, kuid suure osa ebahügieenilistest tingimustest põhjustas ainult talupoeglik kavalus ja harjumus.

Steriilset puhtust on kogu maailmas olnud võimalik pidada ja enesestmõistetavaks lugeda ainult väga hiljutisest ajast ja peamiselt tsiviliseeritud maades. Näiteks Rootsis olid talumajad 19. sajandi algupoolel väga mustad, neid koristati jõulude ja jaanipäeva ajal; talupoja käsi pidi olema nii must, et kui sinna panna seeme, läheks see kasvama. 

## Kirjandus
* Heiki Pärdi. "Loomulike vajaduste" rahuldamise viisid Eestis 20. sajandi algupoolel. Eesti Rahva Muuseumi Aastaraamat XLVI, Tartu, 2002, lk. 51–79.
* Saaremaa tervishoiuline kirjeldus. Tartu, 1928.
* Läänemaa tervishoiuline kirjeldus. Tartu, 1929. 
* Pärnumaa tervishoiuline kirjeldus. Tartu, 1930.
* Virumaa tervishoiuline kirjeldus. Tartu, 1931.
* Võrumaa tervishoiuline kirjeldus. Tartu, 1932.
* Valgamaa tervishoiuline kirjeldus. Tartu, 1933.
* Viljandimaa tervishoiuline kirjeldus. Tartu, 1933.
* Järvamaa tervishoiuline kirjeldus. Tartu, 1934.
* Petserimaa tervishoiuline kirjeldus. Tartu, 1935.
* Harjumaa tervishoiuline kirjeldus. Tartu, 1937.
* Tartumaa tervishoiuline kirjeldus. Tartu, 1938.

## Välislingid
* Heiki Pärdi Kasimata talupojad ja kabedad intelligendid Tuna, 2002, nr 4, lk 103–117
Club Bizcaya

**Bizcaya** (ametlik nimekuju) oli meeskond, mis pandi kokku Athletic Clubi ja teiste Bilbao (Biskaia) meeskondadest vahemikus 1902–1907 selleks, et võtta osa Copa del Reyst. 

*1902. aasta Bizcaya: kokku pandud Athletic Clubist ja Bilbao Football Clubist. Võitis La Copa de la Coronacióni. 
*1907. aasta Bizcaya: kokku pandud Athletic Clubist ja Unión de Vizcayast, viimast neist tunti samuti kui *The Union*. Jõudude ühendamisel jäädi siiski Copa del Reys teisele kohale.

## Saavutused
### Hispaania
**[[La Copa de la Coronación]]**
*Meistritiitel (1): 1902
**[[Copa del Rey]]**
*Teised kohad (1): 1907
Hemipeenis

**Hemipeenis** (inglise keeles *hemipenis*) soomuseliste seltsi isasloomade üksik ja või paarissuguti, ka kopulatsioonielund, mis kopulatsioonil, läbi kloaagi nende kehast välja sopistub. Hemipeenisele omistatakse oluline bioloogline roll soomuseliste seksuaalsel käitumisel (nende kaudu ei väljutata uriini) nagu territooriumi märgistamine, paaritumisrituaalid jt. Sigimisel sisestavad isased korraga üksnes ühe hemipeenise emase hemikliitorisse.

Erinevatel liikidel on ka hemipeenise kuju ja suurus erinev. Enamik neist on hemipeenis varustatud ogade ja konksukestega, mille suurus on liigiti erinev, nii on Arizona perekonna liigi *[[Arizona elegans]]* isasloomadel hemipeenis (üks) osaliselt kaetud 0,5–1 mm suuruste punktikestega.
 Mõnel liigil ja/või perekonnal, näiteks rästikutel on ka kummagi paarilise hemipeenise ots harunenud kaheks. 

Isastel lõgismadudel on kaks kahe otsaga sugutit, mis kloaagist välja sopistununa sarnanevad keskaegse oganuiaga millel tahapoole suunatud konksud küljes. John Sparks arvab, et hemipeenise varustatus mitmesuguste ogade ja konksukestega takistab isasloomade paarissuguti enneaegset väljatulekut emaslooma kopulatsioonielundist. Sarnaselt garanteerivad näiteks konksude põhjustatud rebendid selle, et emasloom ei sooviks käimasoleval sigimisperioodil enamates kopulatsiooniaktides osaleda ja isaslooma seemnerakkudel on võimalus edasi kantud saada.   

## Mõlemasoolised maod

Mitme maoliigi, nagu *[[Bothrops insularis]]*, *[[Pareas stanleyi]]* ja *[[Pseudoficimia frontalis]]* emastel madudel on tuvastatud samuti toimiv hemipeenis.

## Vaata ka
*Suguti

## Viited

## Kirjandus
*M. Allaby (1992) "*The Concise Oxford Dictionary of Zoology*". 213 lk. ISBN 0-19-286093-3
*R. McNeill Alexander (1981) "*The Chordates*" ISBN 978-0521236584

## Välislingid
*P.Ax,Multicellular Animals: Order in Nature - System Made by Man, lk 241, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 18.09.2013) (*inglise keeles*)
*Bulletin of The Natural History Museum Zoology Series,*[http://cluster.biodiversitylibrary.org/b/bulletinofnatura682natur/bulletinofnatura682natur.pdf Hemipenial variation in the African snake genus Crotaphopeltis Fitzinger, 1843, (Serpentes, Colubridae, Boiginae)]*, THE NATURAL HISTORY MUSEUM, VOLUME 68, NUMBER 2, 28 NOVEMBER 2002, ISSN 0968-0470, Veebiversioon (vaadatud 23.09.2013) (*inglise keeles*)
*Marcovan Porto, Marco Antonio de Oliveira, Lorenzo Pissinatti, Renata Lopes Rodrigues, Julio Alejandro Rojas-Moscoso, José Carlos Cogo, Konradin Metze, Edson Antunes, César Nahoum, Fabíola Z. Mónica, Gilberto De Nucci,*[http://www.plosone.org/article/info%3Adoi%2F10.1371%2Fjournal.pone.0066903 The Evolutionary Implications of Hemipenial Morphology of Rattlesnake Crotalus durissus terrificus (Laurent, 1768) (Serpentes: Viperidae: Crotalinae)]*, June 26, 2013, Veebiversioon (vaadatud 28.09.2013) (*inglise keeles*)
Jossif (Petrovõhh)

**Jossif** (ilmaliku nimega **Ivan Semjonovitš Petrovõhh**, **Иван Семёнович Петровы́х**; 15. detsember 1872 – 20. november 1937) oli vene õigeusu vaimulik.

Ta oli aastail 1926–1927 Leningradi metropoliit ja alates 1927. aastast nõukogude võimu mittetunnustava põrandaaluse vene õigeusu kiriku (jossiflaste) juht.
Reljeeftrükk

**Reljeeftrükk** ehk **embossing** on graafikatehnika, kus lisaks metallist trükiplaadi uurendamisele kaetakse plaadi pind erilise kivistuva akrüülkitiga, mida enne tardumist samuti töödeldakse. 

Tehnika võimaldab saavutada huvitavaid faktuure, mida klassikaliste sügavtrükitehnikatega ei saavuta. Oma reljeefsuse tõttu nõuab see tehnika eriti kvaliteetset sügavtrükipaberit, mis peab olema väga hügroskoopne ning küllaldaselt veniv ja hea tõmbetugevusega. Sellistele nõudmistele vastavad reeglina käsitsi valmistatud paberid.

Eesti kunstnikest on seda tehnikat viljelenud Ruth Tulving.

## Allikad
*Näituse "Ruth Tulving ja Hilda Mikkelsaar" materjalid, 1996
Biviere järv

**Biviere järv** (itaalia keeles *Lago Biviere*) on järv Lõuna-Itaalias Sitsiilia maakonnas Messina provintsis Cesaròs.

Nebrodi looduspargis, Nebrodi mägede lõunaküljel, Soro mäe (1847 m) kirdenõlva ja Scafi mäe loodenõlva pöögimetsade vahel asuva järve kõrgus merepinnast on 1325 meetrit, pindala 18 hektarit.

## Välislingid
*Il biviere Järve tutvustav tekst (itaalia keeles) ja fotod
Püha Katariina klooster (täpsustus)

**Püha Katariina klooster** on olnud mitmes paigas:
*Tallinna Püha Katariina klooster, dominiiklaste klooster
*Tartu Püha Katariina klooster, tsistertslaste ja hiljem jesuiitide klooster
*Püha Katariina klooster (Siinai), Egiptuses
Crystal

***Crystal*** tähendab inglise keeles 'kristall'. 

**Crystal** on kohanimi
*Crystal (Colorado)
*Crystal (Indiana)
*Crystal (Lääne–Virginia)
*Crystal (Maine)
*Crystal (Minnesota)
*Crystal (Clarki maakond, Nevada)
*Crystal (Nye maakond, Nevada)
*Crystal (New Mexico)
*Crystal (Põhja–Dakota)
*Crystal (Wisconsin)

***[[Crystal (eesnimi)]]**
***[[Crystal (perekonnanimi)]]**
**Billy Crystal on USA näitleja
**David Crystal on Briti keeleteadlane ja kirjanik

## Vaata ka
*Crystal Palace FC
*Crystali jõgi
Pagosa Springs

**Pagosa Springs** on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Archuleta maakonna halduskeskus. Asub New Mexico osariigi piirist ligikaudu 56 kilomeetri kaugusel põhjas.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1727. Aastal 2000 oli seal 1591 elanikku.

Linn on nime saanud väävli-kuumaveeallika järgi, mis on maailma sügavaim geotermaalne kuumaveeallikas.

## Viited

## Välislingid
*Pagosa Springsi koduleht
Arancio järv

**Arancio järv** (itaalia keeles *Lago Arancio*) on veehoidla Lõuna-Itaalias Sitsiilia maakonnas Agrigento provintsis. Veehoidla rajati aastatel 1949–1952 paisu rajamisega.

Sicani mägedes asuva veekogu kõrgus merepinnast on 180 meetrit, pindala 370 hektarit, suurim sügavus 30,3 meetrit, valgla suurus 136 + 73 km².

Arancio kallastel asuvad Sambuca di Sicilia, Santa Margherita di Belice ja Sciacca.
Nicoletti järv

**Nicoletti järv** (itaalia keeles *Lago Nicoletti*) on veehoidla Lõuna-Itaalias Sitsiilia maakonnas Enna provintsis.

Veehoidla rajati 1950. aastatel paisu rajamisega Dittaino jõele Enna ja Leonforte vahelisel alal.

## Välislingid
*Itinerari : Lago Nicoletti (EN)
Delta maakond

**Delta maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* **[[Delta maakond (Colorado)|Delta maakond]]** Colorados
* **[[Delta maakond (Michigan)|Delta maakond]]** Michiganis
* **[[Delta maakond (Texas)|Delta maakond]]** Texases
Ogliastro järv

**Ogliastro järv** (itaalia keeles *Lago di Ogliastro*) on veehoidla Lõuna-Itaalias Sitsiilia maakonnas Enna ja Catania provintside piiril.

Merepinnast 203 meetri kõrgusel asuv veehoidla rajati aastatel 1963–1972 Gornalunga jõele 830 meetri pikkuse ja kuni 53,6 meetri kõrguse paisu rajamisega.

## Viited
Pergusa järv

**Pergusa järv** (itaalia keeles *Lago di Pergusa*; kreekakeelne nimi *Πυργούσσα*) on järv Lõuna-Itaalias Sitsiilia maakonnas Enna provintsis, mõne kilomeetri kaugusel provintsi keskusest Ennast kagus. Pergusa järv on Sitsiilia ainus looduslik järv ja ühenduse tähtsusega ala.

670 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 1,83 km², suurim sügavus 12 meetrit, keskmine sügavus 3,5 meetrit, valgala suurus umbes 12 km². Tektoonilise tekkega järve vesi on kergelt soolakas.

Järve ümbritseb Pergusa ringrada (*Autodromo di Pergusa*; tuntud ka kui Enna-Pergusa ringrada).


Lago pergusa.JPG|Järv
Enna17-Autodromo di Pergusa.jpg|Järv, ringrada, Enna
Mihailo (Dedeić)

**Mihailo** (kodanikunimega **Miraš Dedeić**; sündinud 8. novembril 1938) on kanooniliselt tunnustamata Montenegro Õigeusu Kiriku juht (Cetinje ja Montenegro metropoliit) alates 1997. aastast.
Santa Rosalia järv

**Santa Rosalia järv** (itaalia keeles *Lago Santa Rosalia*) on veehoidla Lõuna-Itaalias Sitsiilia maakonnas Ragusa provintsis. 

Merepinnast 390 meetri kõrgusel asuv veehoidla rajati 57,1 meetri kõrguse paisu ehitamisega Irminio jõe ülemjooksule aastatel 1976–1983. Veekogu pindala on 145 hektarit, suurim sügavus 39,3 meetrit.

## Välislingid
*Diga Santa Rosalia
Relativistlik kvantkeemia

**Relativistlik kvantkeemia** on teadusharu, mis kasutab kvantkeemiat ja relativistlikku mehaanikat, selgitamaks keemiliste elementide omadusi ja struktuuri, eriti perioodilisussüsteemi raskete elementide omi.

Termin "relativistlikud efektid" võeti kasutusele kvantmehaanika ajaloo taustal. Algselt arenes kvantmehaanika, arvestamata relatiivsusteooriaga. "Relativistlikeks efektideks" nimetatakse erinevusi relatiivsusteooriat arvestavate ja mittearvestavate mudelite abil arvutatud väärtuste vahel. "Rasketeks elementideks" nimetatakse selles kontekstis kõrge aatomnumbriga elemente perioodilisussüsteemi lõpuosas, kus relativistlikel efektidel on eriti suur tähtsus. Näiteks kuuluvad nende hulka lantaniidid ja 
aktiniidid.

Keemias võib relativistlikke efekte pidada häiritusteks või väikesteks parandusteks mitterelativistlikus keemias, mis arenes Schrödingeri võrrandi lahendite põhjal. Need parandused on mõjutavad elektronide käitumist eri orbiitidel aatomis, vastavalt nende elektronide kiirusele valguse kiiruse suhtes. Raskete elementide puhul on relativistlikud efektid tugevamad, kuna ainult nende elementide aatomeis saavutavad elektronid relativistliku kiiruse.

Relativistlike efektide hulka kuuluvad näiteks elavhõbeda esinemine vedelikuna toatemperatuuril, kulla ja tseesiumi kuldne värvus, inertse elektronpaari esinemine talliumis, pliis ja vismutis, elavhõbe(IV)fluoriidi stabiilsus, aurofiilsus, kulla aniooni stabiilsus ühendeis nagu CsAu, pliikristalli struktuur, tsirkooniumi ja hafniumi sarnasus, uranüülkatiooni stabiilsus ja kergemate aktiniidide (Pa-Am) kõrged oksüdatsiooniastmed, frantsiumi ja raadiumi aatomite väike raadius ning umbes 10% lantaniidide kontraktsioonist.

## Viited
Pozzillo järv

**Pozzillo järv** (itaalia keeles *Lago Pozzillo*) on veehoidla Lõuna-Itaalias Sitsiilia maakonnas Enna provintsis. Pozzillo on Sitsiilia saare suurim tehisveekogu.

Veehoidla rajati paisu ehitamisega Salso jõele Regalbuto juures 1950. aastatel.
Tito Minniti

**Tito Minniti** (1909 – 26. detsember 1935) oli Itaalia sõjaväelendur (leitnant).

Itaalia-Etioopia sõja ajal langes ta pärast hädamaandumist etiooplaste kätte, kes ta surnuks piinasid.
Aubrey Beardsley

**Aubrey Vincent Beardsley** (21. august 1872 Brighton – 16. märts 1898 Menton) oli inglise illustraator. 

Beardsleyd peetakse üheks tähtsamaks *[[art nouveau]]* esindajaks. Iseloomulikud musta tindiga joonistused valgel taustal kujutavad groteskseid ja erootilisi stseene. Teemad on tihti ajaloolised või mütoloogilised (näiteks illustratsioonid Oscar Wilde'i "Salomele"). Beardsley stiili mõjutasid 19. sajandi lõpul Pariisis moes olnud jaapani puulõiked ja Henri de Toulouse-Lautreci plakatikunst. Teda peetakse lisaks Oscar Wilde'ile ja James A. McNeill Whiltlerile üheks estetismi juhtfiguuriks. 

Hoolimata lühikesest loomeperioodist (Beardsley suri 25-aastaselt tuberkuloosi) oli tema panus *art nouveau* ja plakatikunsti arengusse tähelepanuväärne.

Ta oli väljaande The Yellow Book esimeseks kunstiliseks toimetajaks. Ta kujundas selle esimesed kaanepildid ning valmistas sinna mitmeid illustratsioone.

## Loomingu näiteid

Salomé- a tragedy in one act pg 87.jpg|Illustratsioon Oscar Wilde'i teosele "Salome"
Aubrey Beardsley - Edgar Poe 4.jpg|Illustratsioon Edgar Allan Poe lühijutule "The Masque of the Red Death"
Aubrey Beardsley - Edgar Poe 1.jpg|Illustratsioon Edgar Allan Poe lühijutule "The Murders in the Rue Morgue"
Aubrey Beardsley, Ali Baba.jpg|Teosele "Tuhat ja üks ööd" loodud kaanekujutis
Ancipa järv

**Ancipa järv** (itaalia keeles *lago dell'Ancipa*, *lago di Ancipa*) on veehoidla Lõuna-Itaalias Sitsiilia maakonnas Enna ja Messina provintside piiril.

Nebrodi mägedes 944 meetri kõrgusel merepinnast asuv veehoidla rajati paisu ehitamisega Troina jõele 1950. aastatel. Ancipa veehoidla suurim sügavus on 97,5 meetrit, valgla suurus 51 km³.

## Välislingid
* Ancipa järv LIMNO andmebaasis
* Ancipa järv saidil SiciliaFotografica.it
Carl Friedemann Vogt

**Carl Friedemann Vogt** (ka **Karl Friedemann Vogt**; 18. oktoober 1760 Tüüringi, Saksamaa – 23. jaanuar 1844 Lüganuse) oli Eesti vaimulik.

Ta sündis Saksamaal Büsselebenis Erfurdi lähedal Tüüringis. Ta õppis Erfurdi gümnaasiumis, seejärel aastatel 1776–1779 Erfurdi Ülikoolis ja 1779–1781 Göttingeni ülikoolis. Tuli aastal 1784 Eestimaale koduõpetajaks. Ordineeriti 23. septembril/4. oktoobril 1795 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1795–1844 Lüganuse Ristija Johannese koguduse õpetaja. Lisaks oli ta 13. augustist 1816 Alutaguse praostkonna praost ja 6. detsembrist 1837 Eestimaa konsistooriumi nõunik.

Tema juures oli müügil Otto Wilhelm Masingu teos "Pühhapäwa Wahhe-luggemissed".

## Isiklikku
Tema poeg Carl Heinrich Friedemann Vogt oli samuti Lüganuse Ristija Johannese koguduse õpetaja.

## Viited
Carl Heinrich Friedemann Vogt

**Carl Heinrich Friedemann Vogt** (2. juuli / 14. juuli 1804 Lüganuse – 2. jaanuar / 14. jaanuar 1882) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis Tallinna toomkoolis ja aastatel 1824–1827 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (lõpetas 1830, grad. stud.). Korporatsioon Estonia liige.

Sai 3. juulil / 15. juulil 1830 jutlustamisõiguse (*venia conconandi*). Ordineeriti 16. jaanuaril/28. jaanuaril 1838 pastoriks.

Ta oli aastatel 1838–1844 Lüganuse Ristija Johannese koguduse adjunktpastor. Aastatel 1844–1882 oli ta Lüganuse Ristija Johannese koguduse pastor. Lisaks oli ta 4. septembrist / 16. septembrist 1871 Viru praostkonna praost.

## Isiklikku
Tema isa Carl Friedemann Vogt samuti Lüganuse Ristija Johannese koguduse õpetaja; vanaisa Isaac Heinrich Hirschhausen oli Jõelähtme koguduse õpetaja. Tema abikaasa Anna Amalie isa Emil August Ferdinand Seidler oli abiõpetaja Tallinna Oleviste koguduses.

## Viited
Bracciano järv

**Bracciano järv** (itaalia keeles *Lago di Bracciano*; ladinakeelne nimi *Sabatinus lacus*) on vulkaanilise tekkega järv Kesk-Itaalias Lazio maakonnas Rooma provintsi põhjaosas. Bracciano on pindalalt (57,5 km²) Itaalia kaheksas järv. Paari kilomeetri kaugusel idas asub samuti vulkaanilise tekkega Martignano järv.

164 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 57,5 km², rannajoone pikkus umbes 32 km, suurim sügavus 160 meetrit, valgala suurus 150 km².

Bracciano kallastel asuvad Bracciano (läänes), Anguillara Sabazia (kagus), Trevignano Romano (põhjas) ja Rooma (idas).

Mõnesaja meetri kaugusel Anguillara Sabaziast läänes, La Marmettas, on veealuste arheoloogiliste uuringute käigus leitud 7,5 meetri sügavuselt neoliitikumi-aegne küla, mis oli asustatud vahemikus 5700 kuni 5200 e.m.a.


Pilt:Bracciano Lago.jpg|Vaade järvele
Pilt:Bracciano-sabatini-region-NASA-1-.jpg|NASA ülesvõte 
Pilt:Laghi di Martignano e Bracciano.JPG|Martignano (esiplaanil) ja Bracciano järved
Pilt: Vista aerea del Lago di Bracciano.JPG|Aerofoto


## Välislingid

* Informazioni sul lago di Bracciano
* Consorzio Lago di Bracciano
* Comune di Bracciano
* Città di Anguillara Sabazia
Stéphane Mallarmé

**Stéphane Mallarmé** (kodanikunimega **Étienne Mallarmé**; 18. märts 1842 Pariis – 9. september 1898 Valvins, Vulaines-sur-Seine, Seine-et-Marne) oli prantsuse sümbolistlik luuletaja. Tema luule inspireeris mitmeid 20. sajandi alguse kirjanikke, sealhulgas dadaiste, sürrealiste ja futuriste.

Stéphane Mallarmé sündis Pariisis. Kaotanud varases nooruses oma ema (1847), usaldati poisi kasvatamine vana-vanemate hoolde ning 1852. aastast pandi ta internaatkooli. Mallarmé noorust varjutas veel teisegi lähedase inimese surm: 1857. aastal suri luuletaja õde. Sel ajal kirjutas ta oma esimesed luuletused. Need olid tugevasti mõjutatud Victor Hugost, Théodore de Banville'ist ja Théophile Gautier'st.

Hiljem töötas Mallarmé inglise keele õpetajana mitmes Prantsusmaa linnas ning alates 1871. aastast Pariisis. 

Hoolimata suhtelisest vaesusest, milles luuletaja elas kogu oma elu, oli Mallarmé kodu *rue de Rome*'il noorte intellektuaalide armastatud kogunemiskoht. Sinna koguneti arutlema luule, kunsti ja filosoofia üle. Rühm sai tuntuks nime all *Les Mardistes*, sest koosistumised toimusid teisipäeviti (prantsuse keeles *mardi*). Aastaid peeti neid Pariisi intellektuaalse elu südameks. Järjekindlalt külastasid kogunemisi W.B. Yeats, Rainer Maria Rilke, Paul Valéry, Stefan George, Paul Verlaine ja paljud teised.
Eelviikingiaeg

**Eelviikingiaeg** on periood Põhja-Euroopa ajaloos, mis jääb rahvasterännuaja ja viikingiaja vahele. 

Eesti ajaloo periodiseerimise traditsiooni järgi on see osa keskmisest rauaajast ja kestis aastatel 600–800. Andres Tvauri paigutab eelviikingiaja alguse u 550. aasta kanti.

## Viited
Martignano järv

**Martignano järv** (itaalia keeles *Lago di Martignano*;  ladinakeelne nimi *Alsietinus lacus*) on vulkaanilise tekkega järv Kesk-Itaalias Lazio maakonnas Rooma provintsi põhjaosas. Paari kilomeetri kaugusel läänes asub samuti vulkaanilise tekkega Bracciano järv.

305 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 2,44 km², rannajoone pikkus umbes 6 km, suurim sügavus 60 meetrit, valgala suurus 150 km².

Martignano kallastel asuvad Rooma, Anguillara Sabazia ja Campagnano di Roma.

Järve vesi voolas Augustuse valitsusajal 2. aastal eKr rajatud Rooma seitsmendas akveduktis (*Aqua Alsietina*).


Lago di Martignano.JPG|Vaade järvele
Martignano lake.jpg|Vaade järvele
Laghi di Martignano e Bracciano.JPG|Martignano (esiplaanil) ja Bracciano järved


## Välislingid
Polügüünia

**Polügüünia** (vanakreeka keeles πολύ 'palju' + γυνή 'naine') ehk **mitmenaisepidamine** on abielu vorm, mille korral üks mees on abielus mitme naisega. Polügüünia on sagedasem polügaamia vorm kui polüandria.

## Vaata ka
*konkubiin
*polüandria
*polügaamia

## Viited
Samsung Galaxy Gio

**Samsung Galaxy Gio** on Androidi operatsioonisüsteemiga nutitelefon, mida toodab Samsung.

Toode jõudis turule 2011. aastal koos teiste Samsungi madala hinnaklassi nutitelefonidega (Galaxy Ace, Galaxy Fit, Galaxy Mini).

Telefon kaalub 102 g. Mõõdud on 110,5&nbsp;mm × 57,5&nbsp;mm × 12,15&nbsp;mm.

## Riistvara
Telefonil on 8,1&nbsp;cm diagonaaliga ekraan, mille resolutsioon on 320×480. Puuteekraan on mahtuvuslik ja mitmepunktitundlik.

Seadmel on sisseehitatud 3-megapiksline kaamera, millel on automaatteravustamine.

Tööd juhib 800&nbsp;MHz taktsagedusega Qualcomm MSM7227 Turbo (ARMv6) protsessor.

Seadmel on 278 MiB operatiivmälu ja 178 MiB ruumi andmete salvestamiseks.

Lisaks on olemas MicroSD-kaardi pesa, GPS-vastuvõtja, kompass, kiirendusandur, lähedusandur.

## Tarkvara
Ametlikult toetatud operatsioonisüsteem on Androidi versioon 2.2 Froyo, millel on Samsungi TouchWizi kasutajaliides. Opsüsteem on ametlikult uuendatav versioonini 2.3.6 (Gingerbread).

## Välislingid
*Tehnilised andmed ametlikul kodulehel
*Tehnilised andmed Pdadbi andmebaasis
Hérault' departemangu transport

**Hérault' departemangu transport** on artikkel transpordikorraldusest selles departemangus.

Departemangu läbib kaks kiirteed A9 ja A75. Kolmas kiirtee A750 kulgeb tervenisti departemangu sees.

2013. aasta seisuga on ühistransport kasutusel departemangu neljas linnas: Béziers's, Agde-Pézenases, Sètes (ametlik nimi on Thau linnastu) ja Montpellier's. Ainult Montpellier' linnastus on kasutusel lisaks bussidele ka neli trammiliini. Kaks neist, liinid number 3 ja 4, avati 2012. aastal. Lisaks kasutavad Saint-Pons-de-Thomièresi vald ja Saint-Chiniani vald turupäevadel busse lähivaldade vahelise liikluse korraldamiseks. Departemangusisene ühistransport koosneb 64 regulaarliinist ja katab kogu departemangu, keskendudes peamiselt kooliõpilaste veole. Departemangu läbib ka rahvusvaheline bussiliin Hispaania-Itaalia suunal.

Raudtee väljub departemangust kolmes suunas: Gardi, Aveyroni ja Aude'i departemangu. Raudtee reisijatevedu korraldab riiklik ettevõte SNCF ja departemang on ühendatud raudtee abil kogu riigiga. Suurim raudteejaam asub Montpellier's ja kannab nime Montpellier Saint Roch. Lisaks on ühendus ka Hispaaniaga, Port-Bou ja Figuerase linnadega. Kaubavedu põhineb transiidiveol ja ka naftaveol, kuna Frontignanis asuvad riigi kütuse tagavarahoidlad.

Seal asub ka kuus lennuvälja. Kaks neist on rahvusvahelised ja neli on pisemad, mida peamiselt kasutavad eralennukid. Suured rahvusvahelised lennuväljad (Montpellier-Méditerranée lennuväli ja Béziers-Cap d'Agde'i lennuväli) teenindavad vastavalt Montpellier'd ja Beziers'd. Neli väiksemat lennuvälja on järgmised:

*Bédarieux-la Tour sur Orb 
*Montpellier - Candillargues
*Saint-Martin de Londres
*Pézenas - Nizas

## Välislingid

*Montpellier' linnatransport (prantsuse keeles)
*Béziers' lennujaama koduleht (inglise keeles)
*Béziers' linnatransport (prantsuse keeles)
*Agde-Pézenas' ühistranspordi leht (prantsuse keeles)
*Thau linnastu transport (prantsuse keeles)
*Hérault' departemangu ühistranspordi leht (prantsuse keeles)
*Departemangusiseste liinide kaart
*Montpellier Méditerranée lennujaama koduleht (inglise keeles)
*Bédarieux' lennuväljast
Polüandria

**Polüandria** ehk **mitmemehepidamine** on abielu vorm, mille korral üks naine on abielus mitme mehega.

## Vaata ka
*polügaamia
*polügüünia
Harju-Jaani kirik

**Harju-Jaani Ristija Johannese kirik** on kirik Harju maakonnas Raasiku alevikus. Kirikut kasutab Harju-Jaani Ristija Johannese kogudus. 
 
## Ajalugu
13. sajandil kuulus Harju-Jaani kogudus Jõelähtme kirikukihelkonda. Harju-Jaanis oli kirik juba keskajal, kuid tolleaegse kiriku kohta andmeid napib. Teada on, et algne kirikuhoone paiknes praegusest kirikust mõnisada meetrit lääne pool ning lammutati uue kiriku valmides. Harju-Jaani kirikut (vanades ürikutes Saientacken) on esmamainitud 1322. aastal. Vanim teadaolev kirikuõpetaja on Äienrich Moller, kes suri 25. juunil 1400.

1860. aastal asuti ehitama uut kirikut. Ehitustööd vältasid ühtekokku neli aastat ning nende lõppemist tähistas 13. oktoobril 1863. aastal. pühitsemisteenistus. Praeguse kiriku arhitekt on Friedrich Wilhelm Alisch.

Harju-Jaani kiriku raamatukogu alusel loodi 1717. aasta mardipäeva pastor Heinrich Christoph Wrede õhutusel ka Raasikule kool, mille esimene õpetaja oli köster Bergmann.
 
## Kirjeldus
Arvatavasti oli Harju-Jaani keskaegne kivikirik Harjumaa kirikutele tüüpiliselt ühelööviline kolmevõlvikuline iseseisva kooriruumita ehitis. Selle fassaadi ette oli ehitatud eeskoda, põhjaküljele käärkamber ning vastu lääneseina toetus neljatahuline torn. Praegusajal on vana kivikiriku asukoht tähistatud.

Hoone ehitusliku põhiosa moodustab ristkülikukujuline saal, millele läänes liitub eendehitis koos neljatahulise tornimassiiviga ning idas käärkamber. Torni katab telkkiiver. Kiriku väliskujundus on eklektiline, põhilised on neoromaani elemendid ja motiivistik. Ümarkaarseid aknaavasid markeerivad soklini ulatuvad petiku seinapinnad. Seinte ülaosa ilmestavad ehisliistud ja karniisid. Interjööri keskseks elemendiks on kõrgendatud keskosaga puulagi, mida täiendati 1872. aastal kuue paari neljatahuliste sammastega. See muutis pikihoone kolmelööviliseks.

Praegune kirik on seest valge, kummalgi pool seitse suurt akent. Kirik on 12,6 meetrit lai ja 28,8 meetrit pikk. Torn on 43,5 meetrit kõrge. Torni otsas on kullatud rist. Kirik mahutab umbes 1200–1300 inimest. Kiriku kantsel seisab otse altari üle keskkoha seina küljes. Kivist, laudisega kaetud altar pärineb vanast kirikust (13–14. sajand), selle kõrval on detailid vanast kantslist – keerdsammas ja apostli kuju. Aknaid kaunistavad vitraažid, sambaid ehivad apostlite vapid, seintel on Jeesuse elu ja ristteed kujutav graafika, orelil ja mujal kirikus on piiblisalmid ja maalingud. Kiriku sissepääsu kohal on talle kujutisega vapp, kirikuaias on Vabadussõjas langenute mälestusmärk. Kiriku ja uue kalmistu vahel on mälestusrist kõigile nimetud haudades puhkajaile. Kiriku lagi oli puust tehtud võlv, kuid see ei pidanud vastu ja varisemisohu tõttu toestati kuue paari sammastega 1872. aastal. Praeguses tornis olevad kaks suuremat kella on aastast 1899, kuid kolmas kell on vanem (arvatavasti 17. sajandist). Vanast kirikust üle toodud oreli oli ehitanud Ernst Kesler Tartus 1854. aastal.

## Viited
Kolga-Jaani kirik

**Kolga-Jaani kirik** (ka: **Kolga-Jaani Ristija Johannese kirik**, **Kolga-Jaani Johannese kirik**) asub Viljandi maakonnas Kolga-Jaani vallas Kolga-Jaani alevikus.

Kirik ehitati 14. sajandi alguses ja see oli ühe laia lööviga. 14. sajandil lagi võlviti ja ruum liigendati kolme võlvikuga. Praegune uusgooti stiilis torn on aastast 1875. 

Aastatel 1904–1905 (teistel andmetel 1903–1904) laiendati kiriku aknaid ja need kaunistati vitraažidega; ühtlasi ehitati ka käärkamber.

Kirikut kasutab Kolga-Jaani Johannese kogudus.

## Viited

## Välislingid
*
* "Kolga-Jaani kiriku torn saab uue katuse" Sakala, 25. november 2005
Paistu kirik

**Paistu Maarja kirik** (ka *Paistu Püha Neitsi Maarja kirik*) on kihelkonnakirik Viljandimaal Viljandi vallas Paistu külas.

Kirikut on Wartburgi Hermann "Liivimaa kroonikas" mainitud 1329. aastast, kui seda rüüstasid leedulased. Arvatakse, et kivikirik ehitati 13. sajandi lõpul. Paistu kiriku kohta on ka kasutatud nimesid „Lucerna" ('valgus', 'lamp)' ehk „Stella maris" (Meretäht). 

Kirik sai 17. sajandi alguses mitmes sõjas kannatada. Põhjasõjas, 1710. aastal, purustati Paistu kirik sedavõrd, et temast jäid vaid paljad seinad üles. Mõne aja pärast ehitati kirik uuesti üles puutorniga, mille kõrgus 265 jalga. 1786. aastal lõi pikne torni, ilma et oleks seda süüdanud. 1817. aasta 20. augustil lõi pikne teist korda Paistu kiriku torni ja kirik ühes torniga põles maha, hukkus palju väärtuslikke kirikuriistu. Taastamisel ehitati kiriku põhjaküljele kirikust eraldi olev puust viie sülla kõrgune kellatorn. 1853. aastal sai Paistu kirik oreli, mille ehitas Tartu orelimeister Ernst Carl Kessler. Aastatel 1862–1866 ehitati kiriku lääneotsa uusgooti stiilis torn, samal perioodil sai uusgooti stiilis välimuse ka kiriku sisustus. 

2005. aasta jaanuaris sai kiriku katus tormituules tugevalt kannatada, sama aasta sügisel valmis uus plekk-katus.

Kirikut kasutab Paistu Maarja kogudus.

Paistu kirikust 900 m ida pool Paistu–Holstre maantee ääres asub Paistu kihelkonna Paistu kalmistu.

## Viited

## Välislingid

*
*Paistu kirik 700 aastane, Oma Maa, 6 juuli 1934
Atheos

**Atheos** oli üliõpilaste ateismiklubi, mis tegutses 1966–1988 TPI õppejõu Kuulo Vimmsaare juhendamisel. Atheos oli TPI vanim huviklubi. Koos käidi kokku üle 150 korra. 1971. aastal oli klubil 251 liiget https://dspace.utlib.ee/dspace/bitstream/handle/10062/916/remmel.pdf?sequence=5.

## Allikad

*https://epl.delfi.ee/artikkel/50766845

## Kirjandus

*Vimmsaare, K. TPI ateismiklubi “Atheos”. Nõukogude Õpetaja, 1. mai 1968
*Asi, U. TPI ateismiklubi “Athos” [sic!]. Edasi, 2. august 1968 
*Vimmsaare, K. TPI ateismiring ja “Atheos”. Tallinna Polütehnik, 19. detsember 1969
*Ateismist tänapäeval [Lühiartiklid, lehekülje koostas TPI ateismiklubi "Atheos"]. Edasi, 4. september 1970 
*"Atheose" õhtud 1970 [TPI ateismiklubist]. Tallinna Polütehnik, 11. detsember 1970 
*Vimmsaare, K. "Atheos" - TPI ateismiklubi. Noorte Hääl, 3. märts 1971
*"Atheos" 5-aastane [TPI ateismiklubi]. Tallinna Polütehnik, 5. märts 1971
*Vimmsaare, K. TPI ateismiklubi “Athos” 20. Tallinna Polütehnik, 21. märts 1986
*Vimmsaare, K. “Atheose” paradoks [TPI ateismiklubi tegevusest]. Noorte Hääl, 17. mai 1986
Geotoop

**Geotoop**  on geoloogiline või geomorfoloogiline maastik või selle osa, millel on silmapaistev ja asendamatu väärtus riigi, regiooni või kontinendi geoloogilise ajaloo mõistmisel.

## Välislingid

*Mis on geotoobid? | EGK
Bomba järv

**Bomba järv** (itaalia keeles *Lago di Bomba*) on veehoidla Kesk-Itaalias Abruzzo maakonnas Chieti provintsis Bombas.

262 meetri kõrgusel merepinnast asuv veehoidla rajati paisu ehitamisega Sangro jõele aastatel 1956–1962.

## Viited
Mezzano järv

**Mezzano järv** (itaalia keeles *Lago di Mezzano*) on vulkaanilise tekkega järv Kesk-Itaalias Lazio maakonnas Viterbo provintsis Valentanos. Järv tekkis umbes 400&nbsp;000 aastat tagasi.

452 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 47,5 hektarit, rannajoone pikkus 2516 meetrit, suurim sügavus 38 meetrit, valgala suurus 1,2 km².

## Kirjandus
* "Vulcano a Mezzano", kataloog 1993. aastal toimunud pronksiaja näituse kohta
Campotosto järv

**Campotosto järv** (itaalia keeles *Lago di Campotosto*) on veehoidla Itaalias Abruzzo maakonnas L'Aquila provintsis. Abruzzo suurima siseveekogu kallastel asuvad Campotosto, Capitignano ja L'Aquila. Järv asub Gran Sasso ja Laga mägede rahvuspargi territooriumil (*Parco nazionale del Gran Sasso e Monti della Laga*).

1317,5 meetri kõrgusel merepinnast asuva veekogu pindala on 13,8 km², suurim sügavus 35,5 meetrit, valgla suurus 47,5 km², rannajoone pikkus umbes 30 km. Veehoidla rajati 1930. aastatel kolme paisu rajamisega.


Pilt:Campotosto ghiacciato.JPG|
Pilt:Campotosto.jpg|
Pilt:Cicloturismo sul Lago di Campostosto.jpg|
Pilt:Campotosto002.jpg|


## Viited


## Kirjandus
* Provincia dell'Aquila, Guida turistica della Provincia dell'Aquila, L'Aquila, Provincia dell'Aquila, 1999
* Touring Club Italiano, L'Italia - Abruzzo e Molise, Milano, Touring Editore, 2005

## Välislingid
*LIMNO andmebaas
1934. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus

**1934. aasta [[kergejõustik]]u Eesti meistrivõistlused**. 

## Mehed

## Kümnevõistlus ja maraton

## Naised
Rannu kirik

**Rannu kirik** (ka: **Rannu Püha Martini kirik**) on kirik Tartu maakonnas Elva vallas Neemiskülas.

Praegune kirik valmis arvatavasti 15. sajandi I poolel. Kiriku pikihoone põhiplaan on peaaegu ruudukujuline, kooriruum on nelinurkne. Arhitektuuriliselt on kirik hilisgooti stiilis.

Kirikut kasutab Rannu Püha Martini kogudus. Torn on 33 meetrit kõrge. 


RannuKirikTagant.JPG|Rannu kirik tagant
RannuKirikKyljeuks.JPG|Rannu kiriku küljeuks
Pilt:Rannu kirik 2023 01.jpg|Rannu kiriku orel
Pilt:Rannu kirik 2023 02.jpg|Rannu kiriku altar
Pilt:Rannu kirik 2023 03.jpg|Rannu kiriku kantsel
Pilt:Rannu kirik 2023 05.jpg|Rannu kiriku sisevaade


## Vaata ka
*Rannu Issanda Jeruusalemma Minemise kirik (Noorma külas)
*Rannu kalmistu
## Viited

## Välislingid

*
* Rannu Püha Martini kirik digitaalses arhiivis "Eesti kirikud"
*Eduard Ermits, Rannu kiriku ajalugu ja tähtsamad mälestusmärgid., Eesti Kirik, nr. 4, 28. jaanuar 1926
*Eduard Ermits, Rannu kiriku ajalugu ja tähtsamad mälestusmärgid., Eesti Kirik, nr. 5, 4. veebruar 1926
*Eduard Ermits, Rannu kiriku ajalugu ja tähtsamad mälestusmärgid., Eesti Kirik, nr.  6, 11. veebruar 1926
*Eduard Ermits, Rannu kiriku ajalugu ja tähtsamad mälestusmärgid., Eesti Kirik, nr.  7, 18. veebruar 1926
Duchessa järv

**Duchessa järv** (itaalia keeles *Lago della Duchessa* 'hertsoginna järv') on mägijärv Kesk-Itaalias Lazio maakonnas Rieti provintsis Borgoroses. Järv asub 1990. aastal moodustatud looduskaitseala territooriumil (*Riserva regionale Montagne della Duchessa*), mis on alates 2005. aastast ka ühenduse tähtsusega ala. 

Murolungo (2184 m) ja Morrone (2141 m) mägede vahel, 1788 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pikkus on 400 meetrit, laius 150 meetrit.

## Välislingid
*Duchessa järv, kirjeldus, ajalugu, andmed ja fotod (itaalia keeles)
Peetri kirik (täpsustus)

**Peetri** nime kandvaid **kirikuid** on Eestis ja välismaal mitmeid.

## Eestis
* Järva-Peetri Püha Peetruse kirik
* Tarvastu Peetri kirik
* Narva Peetri kirik
* Tartu Peetri kirik
* Kehtna Peetri kirik
* Karksi Peetri kirik
* Kiviõli Peetri kirik
* Kõpu Peetri kirik

## Välismaal
* Rooma Peetri kirik Vatikanis
* Riia Peetri kirik Lätis
* Toronto Peetri kirik Kanadas
* Viini Püha Peetruse kirik
* Vienne'i Püha Peetruse kirik
* Fritzlari Püha Peetruse kirik
* Westerstede Püha Peetruse kirik
* Zürichi Püha Peetruse kirik
* Pejë Püha Peetruse kirik

## Vaata ka
* Peetruse ja Pauluse kirik
Saguache'i maakond

**Saguache'i maakond** (*Saguache County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°08' N, 106°30' W. 

Maakonna halduskeskus on Saguache ja suurim linn Center.

Maakonna pindala on 8200 km&sup2;. Veepindala on 4 km&sup2;. See on pindalalt osariigi seitsmes maakond.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 6,368. Aastal 2010 oli elanikke 6108 ja 2000. aastal 5917. 

## Naabermaakonnad
*Chaffee maakond (põhjas)
*Fremonti maakond (kirdes)
*Custeri maakond (idas)
*Huerfano maakond (kagus)
*Rio Grande maakond (lõunas)
*Alamosa maakond (lõunas)
*Minerali maakond (edelas)
*Hinsdale'i maakond (edelas)
*Gunnisoni maakond (kirdes)

## Ajalugu
Maakond moodustati 1866. aastal Costilla maakonna ja Lake'i maakonna osast.

## Rahvastik

### Linnad
*Bonanza (2020. aasta seisuga 17 elanikku)
*Center (1929 elanikku)
*Crestone (141 elanikku)
*Moffat (116 elanikku)
*Saguache (531 elanikku)

### Muud asulad
*La Garita
*Sargeants
*Villa Grove

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Saguache'i maakonnas oli 5917 inimest, 2300 leibkonda ja 1567 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 1 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 3087 (keskmine tihedus 0/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 71,29%
*mustanahalisi 0,12%
*põlisameeriklasi 2,06% 
*aasialasi 0,46% 
*teistest rassidest 23,00% 
*kahest või enam rassist 3,08%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 45,26%.  

2300 leibkonna seas oli 
*33,40% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*52,70% koos elavaid abielupaare; 
*11,00% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*32,30% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*26,90% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*7,70% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,56 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,15 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*28,40% alla 18-aastasi; 
*7,90% 18–24-aastasi; 
*26,00% 25–44-aastasi; 
*26,90% 45–64-aastasi; 
*10,80% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 37 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 101,70 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 99,70 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 25 495 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 29 405 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 25 158 dollarit, naistel 18 862 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 13 121 dollarit.  

18,70% elanikkonnast ja 22,60% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 27,60% alla 18-aastasi ja 12,50% üle 65-aastasi.

## Maanteed
*  U.S. Route 285
*  State Highway 17
*  State Highway 112
*  State Highway 114

## Kaitsealad
*Gunnisoni metsakaitseala
*Rio Grande metsakaitseala
*Great Sand Dunes Wilderness
*La Garita Wilderness
*Sangre de Cristo Wilderness

## Viited

## Välislingid
*Saguache'i maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Niguliste kiriku peaaltar

**Niguliste kiriku peaaltar** ehk nn **Rode altar **on Tallinnas Niguliste kirikus asuv kahetiivaline kappaltar.

Kappaltar on üks suurejoonelisemaid ja paremini säilinud hiliskeskaegseid Põhja-Saksa altareid kogu Euroopas. Retaabel telliti 1478. aastal tuntud Lübecki meistri Hermen Rode töökojast, Tallinna jõudis see 1481. aastal. Kappaltaril on kujutatud rohkem kui neljakümmet pühakut ja piiblitegelast. Mõõtmetelt kuulub see 15. sajandi hansalinnade suurimate hulka. Laius avatud tiibadega 6,3&nbsp;m, kõrgus 3,5&nbsp;m. Altari suletud tiibadel on kujutatud 16 stseeni püha Nikolause ja püha Viktori elust. Altar valmis Tallinna Suurgildi ja Mustpeade vennaskonna tellimusel – mõlema gildi vapid on kujutatud kaupmeeste ja meremeeste kaitsepühaku püha Nikolause päästetud laeval.

Aastatel 2013–2016 tehti teoks mahukas uurimis- ja konserveerimisprojekt, mis keskendus Niguliste peaaltari restaureerimisele. Ulatuslikud konserveerimistööd toimusid juba aastatel 1975–1992. Põhiosas jõuti teos restaureerida, kuid uhked skulptuurid on ikka veel vaid osaliselt konserveeritud. Eesti Kunstimuuseumi konservaatorite töö eesmärgiks on viia lõpule skulptuuride puhastamine.

Niguliste kiriku peaaltari retaabel on täielikult avatud vaid kolmel päeval aastas: nigulapäevadel (9. mail ja 6. detsembril) ning kõikide pühakute päeval (1. novembril).

## Välislingid
*
Old Billy

**Old Billy** (ka **Billy Boy** või lihtsalt **Billy**; 1760–1822) oli teadaolevalt maailma kõige vanem hobune. Ta elas 62-aastaseks.
Kuivastu kõrts

**Kuivastu kõrts** on kultuurimälestis Saare maakonnas Muhu vallas Kuivastu külas.

Kõrtsihoone on ehitatud pärast 1840. aastat, arhitekt oli Nommen Lorenzon. 1970. aastatel hakati hoonet rekonstrueerima eesmärgiga teha sellest hotell-pansionaat. Praegu seisab hoone tühjalt ja laguneb.

Kuivastu kõrtsis sündis 1885. aastal luuletaja, tõlkija ja keeleteadlane Villem Grünthal-Ridala.

## Viited

## Välislingid
*
Mirja Hietamies-Eteläpää

**Mirja Kyllikki Hietamies-Eteläpää** (neiupõlvenimi **Mirja Hietamies**; 7. jaanuar 1931 – 14. märts 2013) oli soome murdmaasuusataja.

Aastal 1955 valiti Mirja Hietamies Soome aasta parimaks naissportlaseks.
Lucia legendi meistri Maarja altar

**Lucia legendi meistri Maarja altar** (ka: *Maarja altar*, nn *Mustpeade tiibaltar*) on 15. sajandist, ilmselt Belgias Brugges maalitud triptühhon.

## Ajaloost
Maarja altar on hiliskeskaegne altariretaabel, mis on valmistatud arvatavasti 15. sajandi lõpul (enne 1493). Altari arvatav autor on anonüümne püha Lucia legendi meister, kellelt telliti altar Tallinna dominiiklaste kloostrikiriku tarbeks, transpordikulud tasusid Mustpeade vennaskond ja Suurgild. Keskajal asus see altar tõenäoliselt dominiiklaste Katariina kirikus, praegu on see Niguliste kirikus.

## Kirjeldus
Kahe tiivapaariga tiibaltar on pühitsetud neitsi Maarjale, keda on kujutatud teose kõigis kolmes positsioonis. Suletud tiibadel esineb *[[grisaille]]*-tehnikas Maarja kuulutuse stseen – vasakul tiival peaingel Gaabriel ja paremal neitsi Maarja. Teises positsioonis on maalitahvlitel kujutatud paljastatud rinnaga neitsi Maarjat ühes palvetavate donaatoritega; rinnahaavale osutav Kristus koos kahe ingliga: troonil istuv Jumal-Isa ning Ristija Johannes koos donaatoritega. Avatud positsioonis asub kesktahvlil baldahhiini all troonimas neitsi Maarja Kristuslapsega, tema kõrval seisavad püha Jüri ja püha Viktor. Vasakul tiival näeb Assisi püha Franciscust ning paremal Nivellesi püha Gertrudi.

## Viited

## Välislingid
*