open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2018. aasta autoralli maailmameistrivõistlused

**2018. aasta autoralli maailmameistrivõistlused** olid autoralli maailmameistrivõistluste 46. hooaeg. Maailmameistrivõistlused koosnesid 13 etapist, mis said alguse Monte Carlo ralliga jaanuaris ning lõppesid novembris Austraalia ralliga.

Tiitlikaitsjad olid Sébastien Ogier ja Julien Ingrassia ning meeskondlikult M-Sport.

Lisaks kõige kõrgemale võistlusklassile peeti eraldi punktiarvestust ka WRC2, WRC3 ja Juunior WRC klassis.

Oma meistritiitleid kaitsesid Sébastien Ogier ja Julien Ingrassia, meeskondlikult võitis Toyota Gazoo Racing WRT.

## Kalender

## MM-sarja üldjärjestus
Punkte jagatakse järgneva süsteemi alusel iga ralli lõpus kümnele parimale

Sõitjad ja kaardilugejad saavad lisapunkte iga ralli *[[Power Stage]]* kiiruskatselt. Tootjate arvestuses saavad rallilt punkte koguda igast meeskonnast maksimaalselt 2 parimat kohta saanud rallipaari.

### Sõitjad

### Kaardilugejad

### Tootjad

### [[Juunior WRC]]
Lisapunkt iga kiiruskatse võidu eest. Türgi ralli lõppjärjestuse punktid korrutati kahega.

## Välislingid

*Koduleht (inglise keeles)
*Hooaeg 2018 ewrc-results.com
Kiviõli kihistik

**Kiviõli kihistik** (inglise *Kiviõli Member*) on ordoviitsiumi ladestu Kukruse lademe Viivikonna kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Arvo Rõõmusoks aastal 1959. Kihistik on nimetatud Kiviõli linna järgi.

Kihistiku stratotüüp on Küttejõu karjäär. Kihistik on kõige paksem Kerguta 565 puuraugus (3.6 m). Osa kihistiku kivimeid moodustab Eesti põlevkivimaardla..

Kihistik on Viivikonna kihistu alumine kihistik, sellel lasub Maidla kihistik. See koosneb põhiliselt kukersiidist, milles on roosad pae vahekihid.

## Viited

## Välislingid
*
47 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna ja Rae valla bussiliin 47** On  Lennujaama ja Peetri aleviku vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub tööpäevil. Bussiliin Avati Piloot projekti raames Kuni selle aasta lõpuni

Marsruut Peetri aleviku suunal: Lennujaama tee,Keevise tänav,Suur Sõjamäe tänav, Tartu mnt, Mõigu tee, Küti tee, Vana-Tartu-Maantee, Peetri tee, Pargi tänav

Marsruut Lennujaama suunal:Pargi Tänav, Küti tee, Mõigu tee, Tartu Maantee,Suur Sõjamäe tänav, Keevise tänav, Lennujaama tee

Bussiliini varasem variant liideti liiniga 54 21. oktoobril 2024

## Välislingid
* 47. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
46 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 46** sõidab Väike-Õismäe ja Seli asumi vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub tööpäevil. Bussiliin on ekspressliin. Väljumised 8-14 minuti tagant.

Marsruut Seli suunal: Õismäe tee, Paldiski maantee, Endla tänav, Kaarli puiestee, Estonia puiestee, Gonsiori tänav, Laagna tee, Raadiku tänav ja Ümera tänav

Marsruut Väike-Õismäe suunal: Ümera tänav, Raadiku tänav, Laagna tee, Gonsiori tänav, Estonia puiestee, Kaarli puiestee, Luise tänav, Endla tänav, Paldiski maantee, Õismäe tee

## Välislingid
* 46. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
Muusikaline objekt

**Muusikaline objekt** on muusikas tunnetatud entiteet.

Muusikalise objekti määratlemiseks on Patricia Carpenter (1967: 62) sõnastanud kolm tingimust:
* muusikaline objekt on miski muu kui mina ise: mina tunnetan seda osana maailmast, millega ma kohtun seal, mitte siin (*An object is, first of all, an other, not I; I grasp it as a part of that world which I encounter as there, not here.*).
* muusikaline objekt on entiteet: kõik, mida on üldse võimalik tajuda, peab olema tajutav kas terviku või terviku osana, millenagi, mille tajumiseks on vaja sooritada integratsiooniakt (*Also it is an entity: anything to be perceived at all must be perceived as a whole or a part of a whole, as something, for perception is fundamentally an act of integration.*).
* kuna tajumine hõlmab ka liigitamist, on muusikaline objekt alati mingit liiki asi: ma saan temast aru tänu tema teatud identiteedile, mis püsib minu maailma äratuntava osana (*And finally, because perception also involves an act of categorization, an object is a certain kind of a thing: I grasp it as some kind of an identity which persists as a recognizable part of my world.*)

Muusikalist objekti on määratletud ka kitsamalt kui muusikainstrumenti, muusikateost (Lydia Goehr 2007: 81) või helilooja jaoks sobivat heliobjekti (Pierre Schaeffer).

## Viited

## Vaata ka
* objekt

## Kirjandus
* Patricia Carpenter 1967. The musical object. Current Musicology 5. Department of Music, Columbia University, New York
* Goehr, Lydia 2007. The Imaginary Museum of Musical Works. p.81
Jonalaukis

**Jonalaukis** on küla Leedus Jonava rajoonis Rukla vallas. Küla asub Nerise ja Šventoji jõe ühinemispaigas.
Külas on postkontor.

Jonalaukis on kujunenud lähedalasuva Jonava linna tööstusrajooniks, kuhu on koondunud mitmed tööstusettevõtted, millest suurim on Achema keemiakombinaat.

## Viited
Achema

**Achema** on Leedus Jonava rajooni Rukla vallas Jonalaukise külas asuv Achemos grupė kontsernile kuuluv tehas. Tehas on Baltimaade suurim väetisetootja. 2011. aastal oli seal 1700 töötajat, 2014. aastal oli neid 1450 ja 2016. aastal 1150.

Vabriku toodangu moodustavad tänapäeval lämmastikväetised ja seguväetised, lämmastikhape, ammoniaak, formaliin, alumiiniumsulfaafi vesilahus, metanool, süsihape, karbamiidformaldehüüdi tõrvad, kile, vesiemulsioonvärvid, oksüdeerijad. Aastal 2015 oli ettevõtte kasum 73,4 miljonit eurot; sellest maksti dividendideks 30 miljonit eurot, 23 miljonit eurot suunati investeeringuteks.
## Ajalugu

Tehas rajati aastal 1962 riikliku ettevõttena, mis kandis nime „Azotas“. See tegeles algselt lämmastikväetiste tootmisega, aastal 1965 hakati seal valmistama sünteetilist ammoniaaki, aastal 1968 metanooli, aastal 1971 karbamiidi, aastal 1972 lämmastikhapet, aastal 1973 ammooniumnitraati ja muid keemiasaadusi.

Aastal 1977 tootis tehas 258 000 tonni lämmastikväetisi ja 48 000 tonni fosforväetisi.

20. märtsil 1989 toimus tehases maailma suurim ammoniaagileke (7500 tonni), millega kaasnes veel tulekahju nitrofosfaati tootvas hoones ja väetiseladudes. Õnnekombel hukkus katastroofis vaid 7 inimest; 29 inimest sai jäädavaid tervisekahjustusi. Kėdainiai suunas liikunud mürgipilv kattis 50 kilomeetrit pika ja 7 kilomeetrit laia maa-ala, selle teelt evakueeritud inimesed majutati ajutiselt Vepriaisse, veel 5000 ohustatud tsoonis elavat inimest Jonavast ja Jonava rajoonist evakueeriti Kaunasesse.

Tehas erastati aastal 1994; toona sai see ka tänapäevase nime Achema. Aastal 1999 hakati seal tootma alumiiniumsulfaadi vesilahust.

Aastal 2011 avati tehase juures koostootmisjaam võimsusega 47 MW. Sellest 21 MW kulub tehase enda tarbeks.

### Ettevõtte juhid

Direktorid
*1972–1985 Leopoldas Kaminskas
*1985–1999 Bronislovas Lubys

Peadirektorid
*1999–2012 Jonas Sirvydis
*2012–2013 Valdemaras Vareika
*2013– Ramūnas Miliauskas

## Viited

## Välislingid

*Ettevõtte koduleht
Vesiku kihid

**Vesiku kihid** (inglise keeles *Vesiku Beds*) on siluri ajastu Rootsiküla lademe Rootsiküla kihistu kihid. Neid hakkas esimesena eristama Rein Einasto aastal 1970.

Kihistiku stratotüüp on Vesiku oja lähedal olev puurauk, kus kihid esinevad 0.0..5.9 meetril. Lisastratotüübiks on Kipi puurauk, kus kihid esinevad 42.2..53.6 meetril. Kihid on nime saanud Vesiku oja järgi.

Vesiku kihid algavad teralise või ooliite sisaldava lubjakiviga või nende dolomiidistunud analoogidega. Kihid lõppevad  savika mustrilise dolomiidiga. Vesiku kihtide all lamavad Kuusnõmme kihid, nendel lasuvad aga Soeginina kihid.

## Viited

## Välislingid
*
Lubomír Metnar

**Lubomír Metnar** (sündinud 6. oktoobril 1967 Olomoucis) on Tšehhi poliitik ja endine politseinik.

Ta töötas politseis 1988. aasta märtsist kuni 2011. aasta juulini. 1993. aastal lõpetas ta Tšehhi Vabariigi Siseministeeriumi Kõrgema Politseikooli ja 1998. aastal Ostrava Ülikooli majanduse erialal. 2011. aasta augustist kuni 2013. aasta juunini ja 2014. aasta augustist kuni 2017. aasta detsembrini töötas ta eraturvafirma direktorina. Juulist 2013 kuni oktoobrini 2014 oli ta Tšehhi siseministri asetäitja.

Alates 13. detsembrist 2017 kuni 27. juunini 2018 oli Lubomír Metnar Tšehhi siseminister. Alates 27. juunist 2018 kuni 17. detsembrini 2021 oli ta Tšehhi kaitseminister.

## Viited
Laske elada

**"Laske elada"** on kollektiivne pöördumine, mille esitas Kaur Kender 15. oktoobril 2015 Riigikogule uimastipoliitika muutmiseks.

Kollektiivse pöördumise toetuseks anti 1131 allkirja.

## Taotlus

Kollektiivne pöördumine sisaldas viit taotlust:
# dekriminaliseerida kanepi kasutamine ja kasvatamine oma tarbeks alates 01.01.2016 ning kehtestada kanepi müügi riiklik regulatsioon ja kontroll;
# anda viivitamatult amnestia kõigile kanepiga seotud süütegude eest süüdi mõistetud isikutele;
# kehtestada viivitamatult moratoorium kõigile kanepiga seotud süütegude menetlemisele;
# töötada välja, võtta vastu ja viia ellu strateegia, mis on suunatud Eestis narkosurmade vähendamisele ja narkosõltlaste elu muutmisele inimväärsemaks;
# töötada välja ja rakendada fentanüülisõltuvuse vastaseid meetmeid, nt heroiini asendusteraapia ja süstimistoad 01.01.2016.

## Arutelu õiguskomisjonis
Pöördumist arutati Riigikogu õiguskomisjonis 9. veebruaril 2016, mille kohta koostati protokoll nr 41.

## Õiguskomisjoni vastuskiri

Riigikogu õiguskomisjon vastas kollektiivsele pöördumisele 11. mail 2016 kirjaga nr 1-6/16-60/1, lõpetades avalduse menetlemise.

## Välislingid
*Galerii ja video: Kender viis kanepipooldajate allkirjad riigikokku postimees.ee, 15. oktoober 2015
45 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 45** sõidab Ülemiste (Kaubajaama bussipeatuse) ja Väike-Õismäe vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub ainult tööpäevadel. Väljumised 14-25 minuti tagant.

Marsruut Kaubajaama (Ülemiste) suunal: Õismäe tee, A.H. Tammsaare tee, Ehitajate tee, Pärnu maantee, Järvevana tee, Suur-Sõjamäe tänav, Ääsi tänav.

Marsruut Väike-Õismäe suunal: Ääsi Tänav, Valukoja tänav, Lõõtsa tänav, Suur-Sõjamäe tänav, Järvevana tee, Pärnu maantee, Turu plats, Ehitajate tee, Õismäe tee.

## Välislingid
* 45. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
Kohtla kaevandus

**Kohtla kaevandus** oli põlevkivikaevandus Viru maakonnas Kohtla-Nõmmel. Kohtla kaevandus rajati 1937. aastal New Consolidated Gold Fields Ltd. õlivabrikute juurde.

Kohtla kaevandus oli omalaadne selle poolest, et seal toimus üheaegselt nii allmaa- kui ka pealmaakaevandamine. Kaevandus eksisteeris 1937–2001. 
## Ajalugu
Eesti iseseisvuse taastamise järel, 8. aprillil 1996 võttis Eesti valitsus vastu korralduse, mille alusel kujundati senine riigiettevõte Eesti Põlevkivi ümber aktsiaseltsiks Eesti Põlevkivi.

1997. aastal moodustati aktsiaseltsi Eesti Põlevkivi 14 tütarettevõtet, kellele Eesti Põlevkivi loovutas oma varad: AS Ahtme Kaevandus, AS Aidu Karjäär, AS Eesti Põlevkivi Ehitus, AS Estonia Kaevandus, AS Kohtla Kaevandus, AS Mäetehnika, AS Narva Karjäär, AS Põlevkivi Kaubandus, AS Põlevkivi Raudtee, AS Sirgala Karjäär, AS Sompa Kaevandus, AS Tammiku Kaevandus, AS Toila Sanatoorium ja AS Viru Kaevandus. 

Kohtla kaevandus suleti 1. aprillil 2001. aastal. Eesti Põlevkivi nõukogu otsuse järgi lõppesid kaevetööd 1. aprillist Kohtla ja 2002. aasta algusest Ahtme kaevanduses. Kohtla kaevanduse sulgemine oli tingitud nõudluse vähenemisest põlevkivi järele ning vajadusest muuta kontserni tootmistegevust efektiivsemaks. Kohtla oli viimane vanal kombainilaava tehnoloogial tegutsenud kaevandus.

Mahajäetud Kohtla kaevandus kohandati Kohtla kaevanduspark-muuseumiks, mis nimetati hiljem Eesti Kaevandusmuuseumiks.


Kohtla kaevandus 94 (01).jpg
Kohtla kaevandus 94 (03).jpg
Kohtla kaevandus 94 (07).jpg
Kohtla kaevandus 94 (08).jpg
Kohtla kaevandus 94 (11).jpg
Kohtla kaevandus 94 (14).jpg
Kohtla kaevandus 94 (17).jpg
Kohtla kaevandus 94 (19).jpg


## Vaata ka
*Eesti Kaevandusmuuseum
*Kohtla karjäär

## Välislingid

*"Kohtlas lõpeb põlevkivi kaevandamine" Delfi Ärileht, 24. märts 2001
Kolleri karjäär

**Kolleri karjäär** (ka Kolleri kruusakarjäär) on tehisjärv ja karjäär Põlva maakonnas Kanepi vallas Saverna külas. Veekogu pindala 9,5 ha.

## Viited

## Välislingid
*
Kurtna settebassein

**Kurtna settebassein** on tehisjärv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Veekogu pindala 2,7 ha².

## Viited
Šiauliai piiskopkond

**Šiauliai piiskopkond** (leedu keeles *Šiaulių vyskupija*, ladina keeles *Dioecesis Saulensis*) on katoliku kiriku diötsees, mis allub Kaunase peapiiskopkonnale. Piiskonda jäävad Jonava, Kelmė, Radviliškise rajoon, Pakruojise ja Šiauliai rajoonid ning Šiauliai linn.

Piiskopi residents on Šiauliais ja katedraaliks on Šiauliai Peeter-Pauli katedraal. Diötsesaanpiiskop on 1997. aastast Eugenijus Bartulis.

Šiauliai piiskopkond asetseb Leedus riigi põhjaosas. Ta piirneb idas Panevėžysi piiskopkonnaga, läänes Telšiai piiskopkonnaga ja lõunas Kaunase peapiiskopile otseselt alluvate aladega.

Piiskopkonna pindala on 7 696 km². Seisuga 2004 oli piiskopkonnas 269 861 katoliiklast, kes moodustasid piiskopkonna elanikest 79,7%. Piiskopkonna territooriumil on 69 kogudust.

Šiauliai piiskopkond asutati 28. mail 1997 paavst Johannes Paulus II poolt. Esimeseks piiskopiks sai Eugenijus Bartulis, kes aasta 2018 seisuga on jätkuvalt selles ametis olnud.

Piiskopkonnas tegutseb kaks katoliku kooli (mõlemad Šiauliais); selle hallata on ka Ristimägi, mis on ühtlasi sealne peamine palverännakute sihtpaik.

Piiskopkond jaguneb viieks dekanaadiks. Joniškise dekanaadile alluvad kogudused Gasčiūnais, Joniškises, Juodeikiais, Kriukais, Rudiškiais, Skaistgirysis, Žukančiais ja kaks kihelkonnakirikut Žagarės. Kelmė dekanaadile alluvad kogudused Karklėnais, Kelmės, Kiaunoriais, Kolainiais, Kražiais, Lioliais, Maironiais, Pakražantises, Pašilės, Stulgiais, Šaukėnais, Tytuvėnais, Užventises, Vaiguvas, Vidsodises ja Žalpiais. Pakruojise dekanaadile alluvad kogudused Klovainiais, Lauksodises, Linkuvas, Lygumais, Pakruojises, Pamūšises, Pašvitinysis, Rozalimases, Stačiūnais ja Žeimelises. Radviliškise dekanaadile alluvad kogudused Baisogalas, Dambavas, Dapšioniais, Grinkiškises, Kurais (tänapäeval osa Šniūraičiaist), Palonais, Pašušvysis, Pociūnėliais, Polekėlės, Radviliškises, Sidabravases, Šaukotases, Šeduvas, Šiaulėnais ja Vadaktais. Šiauliai dekanaadile alluvad kogudused Aukštelkės, Bazilionais, Gruzdžiais, Juozapavas, Kairiais, Kuršėnais, Kurtuvėnais, Kužiais, Meškuičiais, Micaičiais, Pakapės, Raudėnais, Šakynas, Šiupyliais, Varputėnais, Žarėnais ja katedraal, Rėkyva kirik ning veel kolm kihelkonnakirikut Šiauliais.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Burõn

**Burõn** (ukraina keeles Буринь, vene keeles Бурынь) on linn Ukrainas Sumõ oblastis, Burõni rajooni keskus. Burõn asub Sumõst umbes 77 km lääneloodes.

Linna läbib Vorožba–Bahmatši raudteeliin.

Asulat on kirjalikes allikates esmamainitud 1392. aastal. Linnaõigused sai 31. juulil 1964.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Burõni elanikest ukrainlasi 94,68%, venelasi 4,17%, valgevenelasi 0,40%, mustlasi 0,28% ja armeenlasi 0,09%.

## Viited
Läti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimeeste loend

**Läti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimeeste loend** loetleb aastatel 1940–1990 Läti NSV Ülemnõukogu Presiidiumit juhtinud isikud. 

Sageli on neid käsitletud Läti NSV riigipeadena, kuid see määratlus ei ole päris täpne, sest konstitutsiooni kohaselt oli liiduvabariikides kollektiivseks riigipeaks Ülemnõukogu Presiidium tervikuna. Samas teostasid tegelikku võimu kohaliku kommunistliku partei keskkomitee I sekretärid.

Läti NSV eksisteeris 21. juulist 5. augustini 1940 *[[de iure]]* iseseisva riigina, alates 5. augustist 1940 liiduvabariigina Nõukogude Liidu koosseisus. Läti NSV likvideeriti 4. mail 1990 Läti Vabariigi väljakuulutamisega, mis iseseisvus 21. augustil 1991.

1. juulist 1941 13. oktoobrini 1944 oli Läti territoorium okupeeritud Saksa vägede poolt ja Läti NSV juhtkond viibis eksiilis Venemaa territooriumil.

## Vaata ka

*Läti Kommunistlik Partei
*Läti NSV
*Läti riigipeade loend
Apuolė

**Apuolė** (žemaidi *Apoulė* või *Apūlė*, läti *Apūle* või *Apole*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Külas asuvad Apuolė linnamägi, muinaskalmed ja lohukivi.

Külla jäävad osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala ja Apuolė maastikukaitseala. Sinna jäävad Apuolė kalmistu ja Urviai kalmistu.

Külas peetakse aastast 2004 muinasfestivali „Apuolė 854“, kus tutvustatakse muistseid ameteid ja peetakse vanaaegsete sõjariistadega lahinguid.

## Ajalugu

Sealne 10 meetri kõrgune linnamägi (mõõtmed 80x80) võeti kasutusele I sajandil. Selle juurde kujunes ka suur muinasasula, mida võis praktiliselt linnaks pidada.

Asulat on esmamainitud Rimberti kroonikas Vita Ansgari (*Apulia*). Ühtlasi on see esimene kord, kus mõnd Leedu asulat kirjalikes allikates on kajastatud. Aastal 854 tõstsid kuralased Rootsi ülemvõimu vastu mässu. Algselt ründasid neid taanlased, lootes mässulised alad oma võimule alistada, ent ülestõusnute vägi suutis nad purustada. Olof I Trätälja kogus kokku suure sõjaväe ja maabus Läänemere idakaldal. Algul vallutas ta Grobiņa, seejärel suundus aga Apuolė (*Apulia*) peale, mida kaitsesid 15 000 meest. Lahing linnuse pärast kestis 8 päeva, mille järel kindluse kaitsjad tunnistasid Rootsi kuninga ülemvõimu ja maksid iga kaitsja kohta ühe hõbemündi lunaraha.

Küla kuulus hiljem kuralaste Ceklise muinasmaakonda ja seda mainiti kirjalikult taas aastal 1253 kui mahajäetud paika. XVI sajandil on mainitud samanimelist parunivaldust. Küla ennast mainitakse taas XVII sajandil.

Sealse linnamäe seostas kroonikate Apuliaga esimest korda läti arheoloog Eduards Volters aastal 1887. Esimesed väljakaevamised linnamäel tehti aastail 1928–1932 (Birger Nerman, Eduards Volters). Rootsi arheoloogide  Birger Nermani, Karl-Alfred Gustawssoni ja Hans Hanssoni väljakaevamised kinnitavad kroonikate tõepärasust. Hiljem toimusid sealses piirkonnas väljakaevamised veel aastail 1986 (tuvastati 30 cm paksuse kultuurikihiga laialdane ala linnamäe ümbruses) ja 1996 (keskenduti muinasasulale). Arheoloogiliste leidude põhjal oli Apuolė muinasajal üks suuremaid kurši keskusi.

Sealsel linnamäel teeniti Juozas Šliavase andmeil hiljem paganlikul viisil "tõelist jumalat". Ka linnamäe kõrval asuv küngas oli Jonas Remeika teadetel kasutusel hiiemäena.  Linnamäest 320 meetrit kagus asub lohukivi.

## Elanikkond


* 126 (1902)
* 158 (1923)
* 190 (1959)
* 177 (1970)
* 193 (1979)

* 161 (1984)
* 155 (1989)
* 132 (2001)
* 119 (2011)
* 86 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Munamägi

**Munamägi** on mitme Eesti kõrgendiku nimi või nime osa:
*Suur Munamägi
*Väike Munamägi
*Munamägi (Pärnu)
Pärnu Munamägi

**Munamägi** on tehislik kõrgendik Pärnu kesklinnas. Ümber mäe on Munamäe park.

Munamäe ajalugu ulatub Pärnu kindlustuste rajamise aega 17. sajandil. Munamägi tekkis 20. sajandi algul endisaegse Mercuriuse bastioni laiali ajamise tulemusena.

## Ajalugu
Munamäe tekkele pani aluse Pärnu uute kindlustuste rajamise alustamine 1670. aastal. Siis hakati linna ümbritsema moodsa vallide süsteemi, bastionide, raveliinide ja laia vallikraaviga. 

Munamäe piirkonda Pärnus kasutati koos Vallikääruga hukkamiskohana ning koha kohta kasutati ka saksakeelset nimetust *Schneckenberg* (teomägi) ja *Schreckenberg* (hirmumägi)

## Vaata ka
*Munamäe park

## Viited
Mustoja mõhnastik

**Mustoja mõhnastik** on mõhnastik Võru maakonnas Setomaa vallas. See on Kagu-Eesti suurim mõhnastik. Mõhnastik jääb Mustoja maastikukaitsealale.

## Viited
Melmoth

**Melmoth** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis King Cetshwayo ringkonnas, Mthonjaneni valla halduskeskus.

Linn on asutatud 1888. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Melmothi elanikest mustanahalisi aafriklasi 95,00%, valgeid 2,64%, värvilisi 1,43%, India või Aasia päritolu inimesi 0,82% ja teisi 0,12%. Suulu keelt pidas emakeeleks 87,46% inimestest, inglise keelt 4,51%, ndebele keelt 2,70%, afrikaani keelt 2,27% ja tsvana keelt 0,85%.

## Viited
Nongoma

**Nongoma** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas, Nongoma valla halduskeskus.

Linn on asutatud 1887. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nongoma elanikest mustanahalisi aafriklasi 96,99%, valgeid 0,93%, värvilisi 0,76%, India või Aasia päritolu inimesi 0,69% ja teisi 0,64%. Suulu keelt pidas emakeeleks 92,71% inimestest, inglise keelt 2,30%, ndebele keelt 1,24%, afrikaani keelt 0,54% ja tsvana keelt 0,50%.

## Viited
Jakobi mägi

**Jakobi mägi** (eesti keeles ka Jakobimägi, Tähtvere mägi või Gustav Adolfi mägi; saksa keeles *Techelferscher Berg*) on Tartu kesklinnas asuv kõrgendik.

Kõrgendiku absoluutkõrgus üle merepinna on 65 m.

## Ajalugu
Jakobimäe alla oli ehitatud üks kesk- ja varauusaegse Tartu linnamüüri suuremaid väravaid ehk Jakobi värav.

17. sajandil paiknes Jakobi väravast kõrgendiku suunal ajalooline Jakobi eeslinn, väravast kagu pool ehk seespool Tartu linnamüüri paiknes juba oletatavasti 13. sajandi teisest poolest Püha Jakobi kirik. Jakobi mäel, tänapäeva Jakobi, K. E. von Baeri ja Tähtvere tänava ristmiku piirkonnas ja Tähtvere tänava alguses asus Püha Jakobi kalmistu.

## Jakobi tänav

Künka nõlvalt kulgeb kaardudes alla südalinna Tartu Ülikooli peahoone ja Tartu Ülikooli filosoofia ja semiootika instituudi vahelt Von Bocki majani samanimeline Jakobi tänav. Teises suunas jätkub tänav Tartu katoliku kiriku tagant edasi F. R. Kreutzwaldi tänavana, mis Tartu–Tiksoja teena kujuneb Tähtvere külas ümber Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa teeks.

Jalamil asub endise Jakobi värava kohal Toome pood ning poest üle tee nn Krooksu maja (Jakobi 34).

## Üliõpilasorganisatsioonid
EÜS Põhjala asub künka tõusul, kõrgendikku ilmestab aga korp! Fraternitas Liviensise konvendihoone.

## Vaade
Annelinna suunas avaneb konvendihoone eest kulgevast tänavast hea vaade üle Tartu linna silueti.

## Vaata ka
*Toomemägi
*Riia mägi
*Narva mägi

## Viited
Peltoni turbiin

**Pelton- ehk koppturbiin** on impulsi tüüpi hüdroturbiin. 

Peltoni turbiini leiutas 1870. aastatel Lester Allan Pelton. Peltoni turbiini ülesandeks on energia eraldamine liikuva vee impulsist. Selliseid turbiine kasutatakse suure veerõhu ja väikeste vooluhulkade korral, näiteks mägijõgedel, kus hüdroelektrijaama veehoidla paikneb tavaliselt kõrgemal kui turbiinihoone. Eelnevatel turbiinidel oli väljavoolav vesi tavaliselt suure kiirusega, mille tagajärjel kaotati turbiinides suurel hulgal dünaamilist energiat. Koppturbiini laba geomeetria kujundati aga nii, et kui turbiini velg liigub poole veejoa kiirusega, siis vesi lahkub väga väikese kiirusega turbiinist, seega on tema disainiga võimalik koguda peaaegu kogu vee impulssenergia. Peltoni turbiin toimib kõige paremini rõhukõrgustel 100–1800 m. Peltoni turbiini võimsus võib ulatuda üle 400 MW.

## Viited
Brixlegg

**Brixlegg** on linn (1927) ja vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 534 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 9,1 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2900 inimest. Linn asub Alam-Inntalis ja Alpbachtali suudmes.

## Naabervallad

Alpbach, Kramsach, Radfeld, Rattenberg, Reith im Alpbachtal, Wildschönau

## Ajalugu

Linna on esmamainitud kui *Prisslech* 788. aastal, kuigi asustust peetakse palju vanemaks.

## Vaatamisväärsused

* Kihelkonnakirik "Unsere Liebe Frau"
* Mühlbichli kabel ja sõjamälestusmärk
* Laneggi tornimaja
* Aidahoone Inni jõe kaldal
* Kaevandus- ja metallurgiamuseum

## Inimesed

* Stephan Eberharter, mäesuusataja ja olümpiavõitja
* Mathias Rebitsch, alpinist
* Karlheinz Töchterle, liidumaa teadusminister
* Karl Pearson külastas paika pühapäeval, 2. septembril 1883 ja kirjutas passioonist

## Majandus

*Montanwerke Brixlegg AG* on ainus vasetootja Austrias ning tegeleb vase ja teiste väärismetallide tagasisaamisega vaseutiilist ja muudest vasesisaldusega sekundaarmaterjalidest. Esimesed ülestähendused vase ja hõbeda rafineerimistehasest Brixleggis pärinevad aastast 1463. 20. sajandi alguses, maagi kaevandamise vähenemise järel Tiroolis, muutus toodang vase tagasisaamiseks vanametalli sulamitest.

Muud tööandjad on tekstiilitööstus (1954. aastal asutatud *Giessweini* firma), pudeldatud mineraalvee ja mittealkohoolsete jookide tootja (*Silberquelle*) ja turism (rõhuasetusega taliturismile).

## Sport

Paigas on suur väline rulaväljak, mis korraldab ka rahvusvahelisi võistlusi.

## Sõpruslinnad

* Aichach (Saksamaa)

## Viited

## Välislingid

* www.brixlegg.tirol.gv.at
Ebbs

**Ebbs** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 475 m kõrgusel merepinnast.

Valla pindala on 40 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 5480 inimest.

## Asend

Ebbs paikneb Alam-Inntalis Kufsteini lähedal, Innist idas Kaiseri mägede jalamil. Ebbs on üks suuremaid valdu Kufsteini ringkonnas. Lisaks on see üks suuremaid külasid Tiroolis ja kuna see on 475 m üle merepinna, on see ka madalaim küla Tiroolis. Inn kujundab piiri Baieriga.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* www.ebbs.tirol.gv.at
Mõõtesüsteem

**Mõõtesüsteem** on tehniline mõõtmissüsteem, mis on tavaliselt ette nähtud kasutamiseks tööstuslikus keskkonnas või teadusuuringutes. Väga olulised kasutusalad on ka kosmoseuuringud ja biomeditsiin, kus enamik biomeditsiinitehnilisi lahendusi kujutab endast teatavat mõõtesüsteemi.

Tänapäevased mõõtesüsteemid on ülekaalukalt elektroonsed, kuigi sisaldavad vajaduse korral ka elektrilisi ja mitteelektrilisi osi.

Mõõtesüsteem koosneb mõõtevahenditest, mis on ühenduskaablite või sidevahendite abil ühendatud mõõteandmete vastuvõtjaga, mis registreerib ja töötleb mõõteandmeid ning milleks tavaliselt on arvuti.

Mõõtesüsteemid on mõõteelektroonika üks kõige olulisemaid rakendusi.

Mõõtesüsteemi osade vahelise side pidamiseks on kasutusel kas juhtmetega või juhtmeteta sidevahendid. Teatud juhtudel kasutatakse sidevahendiks Ethernetti või Internetti. Varem on selleks kasutatud mitmeid spetsiaalseid liideseid nagu seda olid  HP-Bus ja muud sellel baseeruvaid lahendused 1970. aastatel (IEC Instrument Bus), CAMAC veelgi varasemast perioodist, ning arvutite interfeisse (ühendussiine/ühissiine).

Mõõtesüsteem võib olla automaatikasüsteemi osa.

Tuntuimad mõõtesüsteemid on tehnoloogiliste protsesside iseloomulike parameetrite mõõtesüsteemid, näiteks ehitusmaterjalide tööstuses ja keemiatööstuses, aga ka hoonetesse sisse ehitatud mõõtesüsteemid hoonete sisekliima jälgimiseks ja juhtimiseks.

Mõõtesüsteemid võivad olla ka hajusa struktuuriga (ilma keskse juhtimiseta).

Erilise osa mõõtesüsteemidest moodustavad biomeditsiiniliste mõõtmiste süsteemid (alates patsiendi monitooringu süsteemidest).

## Vaata ka
*Tark tolm
*Biomeditsiiniliste mõõtmiste süsteemid ja bioküberneetilised süsteemid
*HB Bus/Instrument Bus
*Meteoroloogiliste mõõtmiste süsteemid
Siimusti-Olju oosisüsteem

**Siimusti-Olju oosisüsteem** on oosi Pandivere kõrgustikul.

Süsteemi kuuluvad Rakke-Edru voor, Kärde voor ja Siimusti oosid.

## Viited

## Välislingid
*Oosisüsteemi skeem Eesti entsüklopeedia võrguversioonis
Vryheid

**Vryheid** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas, AbaQulusi valla halduskeskus.

Vryheid asutati 1884. aastal. Linn oli 1884–1888 eksisteerinud buuride Uue Vabariigi (Nieuwe Republiek) pealinn. 'Vryheid' tähendab Afrikaani keeles 'vabadus'.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vryheidi elanikkonnast mustanahalisi aafriklasi 84,51%, valgeid 12,14%, värvilisi 1,74%, India või Aasia päritolu inimesi oli 1,32% ja teisi 0,28%. Suulu keelt pidas emakeeleks 79,84% elanikest, afrikaani keelt 10,21%, inglise keelt 6,20%, ndebele keelt 0,94% ja tsvana keelt 0,57%.

## Viited
Kahtluskoolkond

**Kahtluskoolkond** on Paul Ricœur'i välja pakutud fraas, mille eesmärk oli tabada ühist joont, mis läbiks 19. sajandi mõjukaimate saksa kultuuriruumi mõtlejate Marxi, Freudi ja Nietzsche kirjutisi. Ta nimetas noid kolme "peakahtlustajateks". Too nii-nimetatud koolkond (sekundaarses kirjanduses teatud ka kui **kahtlustatavuse [[hermeneutika]]**) piiristas tuvastuvuse ja taju tasakaalu "seletuse" ja "mõistmise" vahel, mis omakorda kehtestas esituse väljendusi.

## Vaata ka
*Michel Foucault
*Paranoidne skisofreenia
Tornimägi (Pärnu maakond)

**Tornimägi** (ka **Sõjamägi**) on luide Pärnu maakonnas Luitemaa looduskaitsealal. Luite kõrgus on 34 meetrit üle merepinna ja on sellega kõrguselt Eesti teine luide (esimene on Tõotusemägi, millel on kõrgust 40 m üle merepinna).

2004 püstitati luitele vaatetorn.

Samas paigas asus kartograafilistel ülesannetel püstitatud torn ka juba 1904. aastal.

Tornimäelt kulgeb läbi Rannametsa-Tolkuse looduse õpperada.

## Viited
Tõotusemägi

**Tõotusemägi** on luide Pärnu maakonnas Luitemaa looduskaitsealal. Luite kõrgus on 40 m üle merepinna (jalamilt mõõdetuna 29 m) ja on sellega Eesti kõrgeim luide.

## Viited
Elektriliste suuruste mõõtmine

**Elektriliste suuruste mõõtmine** on mõõtmise liik, mille käigus mõõdetakse elektrilisi suurusi või elektriahelate parameetreid.

Põhilisteks mõõdetavateks elektrilisteks suurusteks on pinge U ja vool I.

Vahelduvpinge ja vahelduvvoolu korral võivad pinge ja/või vool olla kompleksarvulised suurused.

Voolu mõõdetakse reeglina vooluahelasse ühendatava šundi või vahelduvvoolu korral ka voolutrafo abil.

Põhilisteks elektriahela parameetriteks on takistus või juhtivus alalisvoolu jaoks ja impedants Z või kompleksjuhtivus Y vahelduvvoolu jaoks.

Elektriliste suuruste mõõtmiseks kasutatakse tänapäeval reeglina elektroonseid mõõtevahendeid.

Pinge mõõtmiseks kasutatakse elektronvoltmeetreid.

Elektriliste suuruste (pinge, voolu ja takistuse) mõõtmise universaalsed vahendid on multimeetrid. Multimeetrid võivad sisaldada ka impedantsi reaktiivse komponendi mõõtmise vahendeid, tavaliselt induktiivsuse L ja/või mahtuvuse C mõõtmise vahendi kujul.

Olemas on ka spetsiaalsed impedantsi või kompleksjuhtivuse mõõtmise seadmed. Sellised mõõteseadmed on komplekstakistuse mõõtesillad, komplekstakistuse või kompleksjuhtivuse kompensaatorid, jm. elektrilised või elektroonsed mõõtevahendid.
Anne Salak-Horina

**Anne Salak-Horina** (sünninimi **Anne Salak**, aastast 1985 **Anne Horina**; sündinud 2. augustil 1959 Kablis) on eesti ja NSV Liidu kettaheitja.

Ta lõpetas 1981. aastal 4. Kutsekeskkooli Tallinnas.

Ta alustas kergejõustikutreeninguid Tallinna Tööjõureservides Aleksander Lohu õpilasena. Ta võitis 1981. aastal Eesti NSV meistrivõistlustel kuulitõukes hõbeda ja kettaheites pronksi ning oli heitjate seeriavõistlusel kokkuvõttes teine.

1982. aasta alguses asus ta Moskvasse elama, ta võistles AKSK ridades. Aastal 1986 täitis Tallinnas heitjate seeriavõistlusel Eesti NSV rekordit ületava tulemusega 66.42 suurmeistrinormi, sai Hea Tahte mängudel 10. koha ja oli maailma aasta edetabelis 12. kohal. Tuli 1987 tulemusega 65.74 NSV Liidu meistriks.

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
*"Eesti naiste kettaheiterekord võib rännata Moskvasse". Postimees, 5. mai 2018
Suure-Jaani voorestik

**Suure-Jaani voorestik** on voorestik Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Voorestik on kirde-edelasuunaline. Voorestiku voorete suhtelised kõrgused on kuni 10 m ja pikkused kuni 2,2 km. Voorestiku üks voori on Vingissaare voor.

## Vaata ka
*Kolga-Jaani voorestik

## Viited
Kõpu kõrgustik

**Kõpu kõrgustik** on kõrgustik Hiiu maakonnas Kõpu poolsaarel. Kõrgustik on tekkelt mandrijää. Kõrgustiku kõrgeim koht on Tornimägi, mille kõrgus on umbes 68 m. Kõrgustikul on mitmeid luited, näiteks Rebastemäed.

## Viited

## Välislingid
*
Tõstamaa-Varbla kõrgustik

**Tõstamaa-Varbla kõrgustik** on Lääne-Eesti madaliku kõrgem ala (kõrgustik); halduslikult jääb Pärnu maakonda. Kõrgustiku kõrgeim koht ei küündi üle 45 m. Kõrgustiku piires eristatakse kolme ala: Varbla ja Tammiste-Koeri suurvoort ning Tõstamaa kõrgendikku.

## Viited

## Välislingid
*
Vaaksaare kõrgustik

**Vaaksaare kõrgustik** on Haanja kõrgustiku idapoolne osa. Kõrgustiku kõrgeim koht on Kuksina mägi (212 m üle merepinna).

## Viited
Erl

**Erl** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 476 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 27,0 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1497 inimest. Vald asub 15 km Kufsteinist põhjas, piiril Baieriga (Saksamaal).

Asustus sai alguse 3. sajandil; Erli on kirjalikult esmamainitud 788. aastal. Külas toimub alates 1613. aastast igal kuuendal aastal passioon. Seal korraldatakse ka palju hiljem asutatud suvist ja talvist Tirooli festivali – see on klassikalise muusika ja ooperi teemaline muusikafestivali, millele pani aluse Gustl Kuhn.

## Viited

## Välislingid
* www.erl.at
* Tirooli festival
Kirchbichl

**Kirchbichl** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 515 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 15,0 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 5631 inimest. Vald paikneb 10 km Kufsteinist lõunas ja 3 km Wörglist kirdes. Sellel on kuus osa ja selle peamine sissetulekuallikas on tsemenditööstus.

## Viited

## Välislingid

* www.kirchbichl.at
Kramsach

**Kramsach** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 520 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 26,9 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 4772 inimest. Vald paikneb 27 km Kufsteinist edelas ja 16,5 km Wörglist läänes, Innist põhja pool. 

Valla peamised sissetulekuallikad on marmor-, puidu- ja klaasitööstused, samuti suveturism. Kramsach on tuntud ka kui Tirooli järveküla, kuna seal on lähestikku kuus järve.

## Viited

## Välislingid

* www.kramsach.at
* Kramsachi veebileht
Inga Gaile

**Inga Gaile** (sündinud 29. juunil 1976 Riias) on läti kirjanik ja lavastaja.

## Elukäik
Ta lõpetas 1993. aastal Riias gümnaasiumi ning õppis 1994–1998 Läti Kultuuriakadeemias kirjandusteooriat, -ajalugu ja -kriitikat. 2012. aastal lõpetas ta teatri- ja teledramaturgia kursuse, aastail 2012–2014 õppis magistrantuuris režii alal.

Ta on avaldanud luulet (sh lasteluulet), näidendeid ja romaane.

Alates 2004. aastast on ta Läti Kirjanike Liidu liige.

Aastail 2018–2024 oli ta Läti PEN-klubi president.

## Teoseid
### Luulekogud
* "Laiks bija iemīlējies" (1999)
* "Raudāt nedrīkst smieties" (2004)
* "Kūku Marija" (2007)
* "Migla" (2012)
* "Vai otrā grupa mani dzird?" (2014)
* "Lieldienas" (2018)
* "Nakts" (2021)
* "Un varbūt, ka mēs visi izdzīvosim" (2024)

### Näidendid
* "Āda" (2011)

### Proosa
* "Stikli" (2016; eesti keeles "Klaas", tõlkinud Aive Mandel, Loomingu Raamatukogu 12–14, 2018)
* "Neredzamie" (2018)
* "Stikli" (2016)
* "Neredzamie" (2018)
* "Piena ceļi" (2018)
* "Skaistās" (2019; eesti keeles "Ilusad", tõlkinud Merle Vare, Loomingu Raamatukogu 29–31, 2024)
* "Rakstītāja" (2020)
* "Jaukumiņš" (2023) 

## Tunnustus
* 1999 Klāvs Elsbergsi auhind 
* 2004 Anna Dagda Fondi auhind
* 2004 Ojārs Vācietise auhind
* 2007 Luulepäevade auhind
* 2012 ajakirja Latvju Teksti auhind
* 2012 Ojārs Vācietise auhind
* 2015 Läti kirjanduse aastaauhind
Lifosa

**Lifosa** on Leedus Kėdainiai rajoonis Kėdainiais aadressil Juodkiškio g. 50 asuv keemiatehas. 

Tehas on üks Ida-Euroopa suuremaid fosforväetiste tootjaid. Aastal 2007 oli seal 1000 töölist.

Vabriku toodangu moodustavad tänapäeval väävelhape, fosforhape, alumiiniumfluoriid ja fosforväetised (diammooniumfosfaat ja monokaltsiumfosfaat (superfosfaat)). Aastal 2015 oli ettevõtte kasum 73,4 miljonit eurot; sellest maksti dividendideks 30 miljonit eurot, 23 miljonit eurot suunati investeeringuteks.
## Ajalugu

Tehase rajamist alustati aastal 1959, tootmine algas aastal 1963. Algselt tootis tehas üksnes väävelhapet, ent detsembrist algas ka fosforväetiste tootmine (superfosfaat). Aastast 1964 hakkas tehas tootma alumiiniumfluoriidi, aastast 1968 lisandus toodangu hulka ka ammofoss. Aastail 1975‒1988 viidi seal läbi põhjalikud uuendustööd; vanad tootmishooned lammutati ja nende asemele rajati uued. Aastast 1985 toodab tehas fosforhapet.

Aastal 1988 sulges tehas Leedu roheliste nõudmisel vanad väävelhappe tootmisliinid ja avas nende asemel uue. See tõi kaasa kopsuvähi juhtumite vähenemise selles piirkonnas. Tehas erastati aastal 1996. Aastast 2000 on tehas Euroopa suurim väävelhappe tootja. Samal aastal avati tehase juures koostootmisjaam võimsusega 25 MW, mis kasutab ära väävelhappe tootmisel eralduvat soojust. Aastal 2002 omandas vabriku aktsiate kontrollpaki vene ettevõte EuroChem, mis on ka tehase peamine toorainega varustaja. Aastal 2004 sai tehas Leedu keskkonnakaitse preemia optimaalseima tootmise eest. Tehas on ka korduvalt võitnud aasta eksportööri tiitli.

Aastast 2013 toetab tehas spordikompleksi Kėdainiai Arena.

## Viited

## Välislingid

*Ettevõtte koduleht
Eshowe

**Eshowe** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis King Cetshwayo ringkonnas.

Eshowe on asutatud 1880. aastal, linnaõigused sai 1891. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Eshowe elanikest mustanahalisi aafriklasi 82,67%, valgeid 7,41%, värvilisi 4,99%, India või Aasia päritolu inimesi 4,56% ja teisi 0,35%. Suulu keelt pidas emakeeleks 75,82% inimestest, inglise keelt 17,50%, afrikaani keelt 2,89%, ndebele keelt 1,21% ja tsvana keelt 0,52%.

## Viited
Danmarks Nationalbank

**Danmarks Nationalbank** ehk **Nationalbanken** on Taani keskpank. Pank ei ole euroala liige, kuid kuulub siiski Euroopa Keskpankade Süsteemi. Alates panga asutamisest aastal 1818 on Nationalbankeni kui sõltumatu ja usaldusväärse asutuse eesmärk olnud emiteerida Taani valuutat krooni ja tagada selle stabiilsus. Täielik vastutus panga rahapoliitika eest lasub panga nõukogul.

Panga nõukogu koosneb kolmest liikmest ja nõukogu esimehe määrab ametisse kuningas. Ülejäänud kaks liiget määrab ametisse panga juhatus. Alates 2013. aastast on panga juhataja Lars Rohde.

Danmarks Nationalbank täidab kõiki Taani keskvalitsuse võla haldamisega seotud ülesandeid. Vastutuse jagamine on kehtestatud Taani rahandusministeeriumi ja keskpanga vahelise lepinguga. 2016. aasta seisuga oli panga reservide suurus veidi üle 479 miljardi Taani krooni (üle 64 miljardi euro).

## Ajalugu

Panga asutas 1818. aasta 1. augustil kuningas Frederik VI. Erapangale anti esialgu 90-aastane monopol raha emiteerimiseks ja seda pikendati 1907. aastal kuni aastani 1938. Aastal 1914 sai pangast Taani valitsuse ainus pankur ja aastal 1936 muutus pank valitsusest täielikult sõltumatuks.

Panga praeguse peakontori hoone projekteeris tunnustatud taanlasest arhitekt Arne Jacobsen koostöös kaasmaalaste Hans Dissingi ja Otto Weitlingiga. Pärast Jacobseni surma viis hoone ehituse lõpuni tema büroo, uue nimega Dissing+Weitling.

Taani kroone ja Fääri kroone trükiti kuni aastani 2016 Nationalbankeni enda rahatähtede trükikojas. Trükkimine lõpetati 2016. aasta 20. detsembril ja sularaha vähenenud nõudluse tõttu hakati rahatähtede trükkimist korraldama allhanke korras. Seeläbi kärbitakse aastaks 2020 kulusid 100 miljoni krooni võrra.

## Logo
Panga ametlik logo on 19. sajandist pärinev Taani vapp, millel on kujutatud Taani, Schleswigi ja Holsteini embleemi. Viimased kaks piirkonda kaotas Taani 1864. aasta Teise Schleswigi sõjaga ja pank on ainus Taani ametiasutus, mis neid embleeme veel kasutab.

Alates 19. sajandi lõpust kannavad panga vermitud mündid südamekujulist rahapaja märki. Enne seda kasutati Taani kuninga Christian V kuningliku krooniga märki.

## Vaata ka
*Taani majandus
*Fääri saarte majandus
*Gröönimaa majandus
*Taani finantsinspektsioon

## Viited

## Välislingid
*Ametlik veebileht
Soome järv

**Soome järv** (ka Soomejärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Mägestiku külas. Järve pindala on 0,4 ha.

## Viited
Empangeni

**Empangeni** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis King Cetshwayo ringkonnas.

Misjonijaam avati piirkonnas 1851. aastal. Linnaõigused sai Empangeni 1931. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Empangeni elanikest mustanahalisi aafriklasi 91,32%, valgeid 5,91%, India või Aasia päritolu inimesi 1,73%, värvilisi 0,81% ja teisi 0,24%. Suulu keelt pidas emakeeleks 84,52% inimestest, inglise keelt 7,86%, afrikaani keelt 3,59%, ndebele keelt 1,33% ja tsvana keelt 0,56%.

## Viited
Evald Karotoom

**Evald Karotoom** (ka **Karutam**, **Karrotom**; 16. november 1914 Tiilima küla, Paadrema vald, Läänemaa – 9. september 1946 Vorkutlagi vangilaager, Vorkuta, Komi ANSV) oli eesti sõjaväelane (leitnant).

## Elulugu
Karotoom lõpetas 1938. aastal Eesti Aleksandri Alampõllutöökooli agronoomina. Ajateenistuse läbis ta kaitseväes aastatel 1938–1939, 1940. aastal sai allohvitseriks. 1941. aasta oktoobris astus Omakaitsesse ja oli Kaitseliidu Harju maleva V pataljoni rühmaülem Pirital. 1942. aastal viidi ta üle Nissi valda Harju maleva III pataljoni adjutandiks.  

Vahistati oktoobris 1942 Saksa julgeolekuteenistuse SD poolt süüdistatuna saksavastases agitatsioonis ja relvade kogumises. Põgenes SD vanglast Tõnismäel märtsis 1943 (võttes kaasa SS-ohvitseri mundri) ja varjas end Kloostri metskonnas Lüüsi metsavahi Uno Sessmanni juures. Augustis 1943 põgenes Soome, oktoobris 1943 tõi paadiga Eestist ära ka oma naise ja tütre. Lõi side admiral Pitkaga, kes saatis ta 22. augustil 1944 Eestisse ülesandega formeerida löögiüksus. Evald Karotoom oli Pitka löögiüksuse üks komandöre.  

1944. aasta septembri lõpus koondas Karotoom Lüüsi metsavahi juures metsavendade salga. Ta otsis võimalusi Soome põgenemiseks, oli sides Eesti Vabariigi Rahvuskomitee ja Tiefi valitsuse liikmetega. 

Karotoom langes vangi 23. novembril 1944 Tallinnas. Tribunal määras talle 15. novembril 1945 Vene NFSV Krk §58-1a, §58-11 alusel karistuseks 20 + 5 aastat sunnitööd. Ta põgenes 1946. aasta septembris koos poolakast kaasvangiga Vorkutlagist, tabati ja lasti laagri värava ees maha. 

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Kokstad

**Kokstad** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Harry Gwala ringkonnas.

Kokstad asub Draakonimägede äärealal, 1302 meetri kõrgusel merepinnast.

Asula on rajatud 1869. aastal, linnaõigused sai Kokstad 1892. aastal. Linn on saanud nime griekwa hõimu pealiku Adam Kok III järgi.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kokstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 87,38%, värvilisi 8,95%, valgeid 2,05%, India või Aasia päritolu inimesi 1,35% ja teisi 0,27%. Koosa keelt pidas emakeeleks 72,86%, inglise keelt 9,10%, afrikaani keelt 6,79%, suulu keelt 5,78% ja sotho keelt 3,32%.

## Galerii

Pilt:Kokstad - Holy Trinity Anglican Church & Coulter Cross - Main St - S 30.32.49 E 29.25 - SAHRA ID - new.JPG | Anglikaani kirik Kokstadis
Pilt:View south of cluster housing on northern outskirts of Kokstad (1414850469).jpg | Kokstadi põhjapoolne äärelinn


## Viited
KwaDukuza

**KwaDukuza** (varem **Stanger**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis iLembe ringkonnas. 2006. aastal muudeti linna senine nimi Stanger KwaDukuzaks. Paljud valged lõuna-aafriklased kutsuvad linna jätkuvalt Stangeriks.

Suulud rajasid oma asula praeguse KwaDukuza asukohta 1825. aastal. Eurooplastest asunikud asutasid Stangeri 1872. aastal endise suulude asula kohale. Linn on saanud nime Natali asumaa kindralinspektori William Stangeri järgi. Linnaõigused sai Stanger 1949. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli KwaDukuza elanikest mustanahalisi aafriklasi 53,01%, India või Aasia päritolu inimesi 43,73%, värvilisi 1,89%, valgeid 0,70% ja teisi 0,68%. Inglise keelt pidas emakeeleks 47,72% inimestest, suulu keelt 46,05%, koosa keelt 1,42%, afrikaani keelt 0,90% ja ndebele keelt 0,83%.

## Viited
Ladysmith

**Ladysmith** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis.

Asula rajati 1850. aastal. Ladysmith on saanud nime Kapi koloonia kuberneri Harry Smith naise Juana María de los Dolores de León Smithi järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ladysmithi elanikest mustanahalisi aafriklasi 73,34%, India või Aasia päritolu inimesi 15,00%, valgeid 8,26%, värvilisi 2,94% ja teisi 0,45%. Suulu keelt pidas emakeeleks 64,25% inimesi, inglise keelt 22,77%, afrikaani keelt 6,27%, sotho keelt 2,21% ja ndebele keelt 1,04%.

## Galerii

Pilt:South Africa-Ladysmith-001.jpg
Pilt:South Africa-Ladysmith-002.jpg


## Viited
Mõõtesild

**Mõõtesild** on sildlülitusel põhinev takistuse või impedantsi või nende pöördväärtuste juhtivuse ja kompleksjuhtivuse mõõtmise seade.

Lugemi saab võtta otse kui mõõtesild tasakaalustada, või siis arvutada mõõtetulemus tasakaalumõõturi näidu järgi, kasutades silla tundlikkuse väärtust.

Mõõtesillaga analoogiliselt toimib kompensaatorlülitus.

## Vaata ka
*Protsentmeetriline mõõtur
Vispel (perekonnanimi)

**Vispel** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Vispel (Wispel) on pandud Emmaste mõisas Emmaste kihelkonnas Läänemaal.

Nimede eestistamisel määrati Vispli-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Leidmäe (Emmaste vallas 1939. aastal).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vispel alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

*Juuli Vispel ja Maali Vispel – Oskar Lutsu teoste tegelased, õed
Lible (perekonnanimi)

**Lible** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Lible (Libble) on pandud Kuru mõisas Ambla kihelkonnas Järvamaal. Nimede eestistamisel määrati Lible uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Juhanson (Seliste vallas 1936. aastal) ja Lilienblatt (Kilingi-Nõmmes 1935. aastal).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

*Kristjan Lible, Oskar Lutsu teoste tegelane
Kompensaator

**Kompensaator** on takistuse mõõtmise lülitus, mille puhul, analoogiliiselt sildlülitusele, mõõdetava takistuse suurus Rx on lülituse tasakaalu olukorras määratav lülitusse kuuluvate pingeallikate pingete suhtearvuga ja etalontakistuse takistuse väärtusega.

Erinevalt takistussillast saadakse mõõtetulemus Rx aga kompensatsioonipinge Ux ja etalonpinge Ue suhtearvuga läbi korrutatud etalontakistuse Re kaudu.

Juhul, kui etalontakistus on seatav võrdseks mõõdetava takistusega mõõtmise alghetkel või mingi nominaalseks peetava takistusega, toimib selline seade takistuse suhtelise (protsent)muutuse/erinevuse mõõtmise seadmena ehk protsentmeetrina.

Vahelduvpingete kasutamise korral on kompensaatori abil võimalik mõõta ka kompleksset takistust (impedantsi).

Lülituse konfiguratsiooni muutes on võimalik saada ka juhtivusega proportsionaalset mõõtetulemust, seda ka vahelduvvoolu kompensaatori korral.

## Vaata ka
* kompensatsioonvoltmeeter
Elektroonilised termomeetrid

**Elektroonilised termomeetrid** on termomeetrid, milles keskkonna või keha temperatuurile vastava mõõtetulemuse saamiseks kasutatakse elektroonikalülitusi.

Üks võimalus on kasutada tundliku elemendina termopaari. Elektroonikalülituse ülesandeks on sellisel juhul vaid termopaarist saadava madalanivoolise pingesignaali võimendamine ja vigade korrigeerimine.

Teine võimalus on kasutada temperatuuri mõõtmiseks takistustermomeetrit või termistori. Sellisel juhul võib olla mõõtelülitusena kasutatud ka sildlülitust. Elektroonikalülituse ülesanded jäävad sellisel juhul põhimõtteliselt sarnasteks nendele, mis tal olid termopaari kasutamise puhul. Muutuda võivad üleasannete osakaalud, kuna võimendada on üldjuhul vaja vähem, aga vigade kompenseerimise osakaal on suurem (seda eriti termistori kasutamise puhul).

Kolmanda võimalusena saab kasutada p-n-siirde pingelangu temperatuurisõltuvust. Suhteliselt madalate temperatuuride diapasoonis on sellisel põhimõttel toimivad termomeetrid saanud väga laia leviku (näiteks meditsiinilised termomeetrid).

Numbrilise temperatuuri näidu saamiseks tuleb teostada analoog-digitaal-muundamine. Digitaalses vormis mõõtetulemust saab mõõtevea vähendamiseks vajaduse korral veelgi täpsemini korrigeerida ja vajadusel ümber arvutada teise temperatuuri skaalasse.