open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juodeikėliai

**Juodeikėliai** (žemaidi *Joudeikielē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas.

Külla jääb Marijampolė metsa kuuskede geneetiline kaitseala. Muinsuskaitse all on Milžinkapiseks (Hiiuhauaks) kutsutud Juodeikėliai tumulus.

Asula on nime saanud isikunime Juodeikis järgi. Selle vana nimekuju oli *Mažieji Juodeikėliai*.

1949. aastal avati polkovnik Antanas Vanagase majas kool, ent peagi põles see maha. Koolile rajati uued ruumid ja see tegutses aastani 1969.

Küla Pikeliai-poolses otsas asub Kirikumäeks kutsutud paik, kus rahvajuttude kohaselt seisnud kunagi kirik, mis aga pikselöögist maha põles. Seal kohatavat vahel keskööl punases riides naisterahvast; kes teda nägi, pidi metsa ära eksima. Tegelikult seisis pikselöögist maha põlenud Pikeliai esimene kirik Kirikumäest 110 meetrit põhja pool Pikeliais asuval Piksemäel, mille kohta aga rahvapärimust pole.

## Elanikkond


* 431 (1902)
* 401 (1923)
* 332 (1959)
* 243 (1970)
* 118 (1979)

* 70 (1985)
* 35 (1989)
* 45 (2001)
* 44 (2011)
* 29 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Bučiškė

**Bučiškė** (žemaidi *Buciškė*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas.

Küla nimi tuleneb isikunimest Bučys või Bucys. Kohaliku loo kohaselt asunud seal vanasti onnid (*bučis*), kus hoiti ümbruskonna tiikidest püütud kala. Sellest saanud ka paikkond oma nime.

## Elanikkond


* 15 (1902)
* 13 (1923)
* 33 (1959)
* 29 (1970)
* 17 (1979)

* 7 (1989)
* 5 (2001)
* 2 (2011)
* 3 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
MRPeasy

**MRPeasy** OÜ on pilvepõhist tootmistarkvara arendav Eesti ettevõte, mis pakub oma teenuseid väiketootjatele ja hulgimüüjatele rohkem kui 55 riigis üle maailma. Ettevõtte ärinimi on MRPEasy OÜ. 

## Ajalugu
MRPeasy asutati 2014. aasta veebruaris. See oli üks esimesi teenusena pilvepõhist tootmistarkvara pakkuvaid ettevõtteid maailmas. MRPeasy peakontor asub Tallinnas, esindajad paiknevad ka Ameerika Ühendriikides ja Suurbritannias. Ettevõtte asutasid Konstantin Klugman ja tema poeg Aleksandr Klugman.

2015. aastal osales MRPeasy idufirmadele mõeldud ärikiirendis Startup Wise Guys.

2023. aastal jõudis MRPeasy Ettevõtluse ja Innovatsiooni Sihtasutuse korraldataval Eesti parimate ettevõtete konkursil finaali ja pälvis aasta parima pereettevõtte auhinna. 

2024. ja 2025. aastal nimetas äri- ja majandusvaldkonna uudiseid kajastav väljaanne Financial Times MRPeasy üheks kiireima kasvuga ettevõtteks Euroopas. Koostöös andmeanalüütikafirmaga Statista koostatud nimekiri FT1000 hõlmab 1000 Euroopa ettevõtet, mis aastatel 2019–2022 (2024. aasta edetabel) ja 2020–2023 (2025. aasta edetabel) saavutasid kõrgeima liitkasvumäära (CAGR). MRPeasy paistis nimekirjas silma ühe juhtiva tootmistarkvara pakkujana.

2024. aasta jaanuari seisuga töötab ettevõttes umbes 30 inimest ning MRPeasy tooteid kasutab üle 1500 ettevõtte. Peamised sihtturud asuvad Põhja-Ameerikas, Okeaanias ja Lääne-Euroopas.

MRPeasy nimi tuleneb sõnadest tootmisressursside planeerimine (inglise *Manufacturing Resource Planning*) ja lihtne (inglise *easy*). Tootmistarkvara arendamiseks said asutajad inspiratsiooni olukorrast, kus suuremad tootmisettevõtted olid pikka aega kasutanud suurte ERP-süsteemide eeliseid, kuid väikestel tootmisettevõtetel puudus tarkvara, mis oleks vastanud nende vajadustele.

## Tunnustus
* Aasta pereettevõte 2023, Ettevõtluse ja Innovatsiooni Sihtasutus (EISA)
* Aasta ettevõte 2023 nominent, EISA
* Euroopa ERP-partner, Shopify 
* FT1000 Euroopa kõige kiiremini kasvavad ettevõtted 2024 
* FT1000 Euroopa kõige kiiremini kasvavad ettevõtted 2025 
* Parim tootmistarkvara 2025, Software Advice

## Viited


## Välislingid
* MRPeasy koduleht
Ritinė

**Ritinė** on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Läti piiri ääres. Küla asub Lūšise jõe ääres.

Ritinės tegutseb Lūšė külaselts. Varem asus selle aladel Lūšė raudteejaam.

## Ajalugu
Muinsuskaitse all on II aastatuhande alguses kasutusel olnud linnamägi, mis on viie meetri kõrgune. Seda ümbritseb 6–10 meetri laiune vall, mil kõrgust pool kuni poolteist meetrit. Läänes piirab linnamäge veel 20 meetri pikkune ja kolm meetrit sügav vallikraav. Kohalikud kutsuvad linnamäge Švedkapiseks.

Küla on esmamainitud 1568. aastal (*Ritiny*). Toona asus seal juba ka mõis. Asula on nime saanud ühe mõisniku nimest (Rita).

1764. aastal elas külas viis juuti. 

1932. aastal asutati kool, mis tegutses 1958. aastani.

1970. aastatel liideti külaga Lūšė raudteejaama ümbruskond. Jaam suleti 2003. aastal.

## Elanikkond


* 65 (1902)
* 67 (1923)
* 369 (1959)
* 359 (1970)
* 292 (1979)

* 272 (1987)
* 253 (1989)
* 236 (2001)
* 167 (2011)
* 171 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Võiseemnik

**Võiseemnik** (*Vitellaria paradoxa*, varem ka *Butyrospermum parkii*) on liik puid sapotillipuuliste sugukonnast, kanarbikulaadsete seltsist.

Võiseemnik on perekonna *Vitellaria* ainus liik. Ta kasvab pärismaisena troopilises Aafrikas.

Temast tehakse võiseemnikuõli (ehk shea-võid), mida kasutatakse kosmeetikatoodete (sh seepide) valmistamiseks.
Veljo Vingissar

**Veljo Vingissar** (29. mai 1955 – 7. jaanuar 2024) oli eesti muusik, ansambli Vanemõde asutajaliige.

Ta musitseeris muuhulgas sellistes ansamblites nagu Vanemõde, Turist (1983–1985) ja Smilers (1996–2002).

## Viited
Nagyatád

**Nagyatád** on linn Ungaris Somogyi komitaadis, Nagyatádi kreisi halduskeskus.

## Geograafiline asend
Nagyatád asub Horvaatia piirist 17 km kaugusel, komitaadikeskusest Kaposvárist ligikaudu 36 km lääneedelas.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1190. aastal (*Atád*). Linnaõigused sai Atád 1475. aastal. Aastatel 1554–1555 läks linn Türgi võimu alla. Türgi ikka alt vabanemise järel oli asula peaaegu asustamata ning sinna viidi horvaadi ja sloveeni asunikke. 18. sajandil saabus Atádisse arvukalt ungarlasi. 1744. aastal sai Atád vaba kuningalinna õigused. Linnaõigused kaotas Nagyatád 1871. aastal. Raudteeühenduse sai Nagyatád 1890. aastal. Tööstuse areng algas 19. sajandi lõpul. Teises maailmasõjas sai asula tugevalt kannatada. Rinne püsis piirkonnas mitmeid kuid, kahjustada sai 70% elumajadest. Kolmandat korda sai Nagyatád linnaõigused 25. aprillil 1971.

## Sõpruslinnad
* Debeljača, Serbia
* Križevci, Horvaatia
* Nußloch, Saksamaa
* San Vito al Tagliamento, Itaalia
* Târgu Secuiesc, Rumeenia
* Tvrdošovce, Slovakkia

## Viited
Põhjataadi keel

**Põhjataadi keel** ehk **džuhuri keel** ehk **juuditaadi keel**, ka *mägijuudi keel* (*cuhuri*, жугьури, ז׳אוּהאוּראִ‎) on mägijuutide traditsiooniline keel, mida räägitakse peamiselt Aserbaidžaanis, Dagestanis ja Iisraelis. Põhjataadi keel on üks kahest taadi keelest, teine neist on lõunataadi keel. 

Juuditaadi keel on juudi-pärsia murre, mida ajalooliselt rääkisid mägijuudid. See keel kuulub indoeuroopa keelte Iraani jaotuse edelaosa rühma, ehkki tugeva heebrea mõjuga. Nõukogude ajalookirjutuse ajastul peeti mägijuute ekslikult Aserbaidžaani islamiusuliste taadidega sugulasteks. Siiski ei jaga nad ühist keelepärandit, kuna mägijuudid säilitasid oma emakeele, samas kui moslemist taadid võtsid lõpuks pärsia keele omaks. Sõnad *Juvuri* ja *Juvuro* on tõlkes "juut" ja "juudid".

Juuditaadil on semi keelte (heebrea/aramea/araabia) elemente kõigil keeletasanditel. Juuditaadil on semiidi häälik "ayin/ayn" (ع/ע), samas kui üheski naaberkeeles seda pole.

Juuditaat on ohustatud keel mis on UNESCO ohustatud maailma keelte atlases klassifitseeritud kui "kindlasti ohustatud". 

## Leviala
Seda keelt räägib hinnanguliselt 101 000 inimest:

* Iisrael: 70 000 1998. aastal
* Aserbaidžaan: 24 000 1989. aastal
* Venemaa: 2010. aastal 2000 
* Ameerika Ühendriigid: 5000
* Kanada: 2500

## Tähestik
20. sajandi alguses kasutas juuditaat heebrea kirja. 1920. aastatel kohandati selle jaoks ladina kiri; hiljem kirjutati see kirillitsas. Heebrea tähestiku kasutamine on peale nõukogude aja lõppu taas populaarseks saanud.

## Dialektid
Taadi keelena võib Juuditaadi jagada mitmeks dialektiks:

* Quba murre (traditsiooniliselt räägitakse Quba's ja Qırmızı Qəsəbə's).
* Derbendi murre (traditsiooniliselt kõneldakse Derbenti linnas ja seda ümbritsevates külades).
* Kaitagi murre (räägitakse Põhja-Kaukaasias).

Oğuzi (endine Vartashen) ja nüüdseks väljasurnud Mücü juudi kogukonna murdeid ei ole hästi uuritud ja seega ei saa neid klassifitseerida. 

## Viited
Kuld-merikoger

**Kuld-merikoger** (*Sparidae*) on ahvenaliste (*Perciformes*) seltsi merikogerlaste sugukonda (*Sparidae*) kuuluv kalaliik. Kuld-merikoger on ainus liik oma perekonnas.

Liik on levinud Vahemeres ja Põhja-Atlandi ookeani idaosa rannikualadel. Ta kasvab tavaliselt umbes 35, maksimaalselt 70 sentimeetri pikkuseks ja võib kaaluda kuni 7,36 kilogrammi.

Kuld-merikokre peetakse merikogerlaste seas üldiselt kõige maitsvamaks. Tema eriline nimi *aurata* tuleneb tema silmade vahel olevast kuldsest triibust.

Tavaliselt ujub kuld-merikoger 0–30 meetri sügavusel, maksimaalselt 150 meetri sügavusel. Teda võib näha üksikult või väikestes rühmades meriheina lähedal või liivase merepõhja kohal. Kevadel esinevad nad sageli riimveega rannikulaguunides ja jõesuudmetes. Toitub peamiselt vähilaadsetest, vähemal määral taimsest toidust.

## Püük ja kasvatamine
Kuld-merikoger on hinnatud toidukala, kuid loodusliku kala saak peamiselt Vahemerest on olnud aastatel 2000–2009 suhteliselt tagasihoidlik, vahemikus 6100–9600 tonni. Lisaks sellele on kuld-merikokre traditsiooniliselt kasvatatud rannikulaguunides ja soolase veega tiikides. 1980. aastatel töötati välja intensiivsed kasvatussüsteemid, misjärel on kuld-merikoger muutunud peamiselt Vahemere piirkonnas ja Portugalis oluliseks vesiviljelusliigiks. Kuni 1980. aastate lõpuni oli toodang tühine, kuid 2010. aastal jõudis see 140 000 tonnini, mis jätab loodusliku kala püügimahud varju. Türgi on maailma suurim kuld-merikogre kasvataja, talle järgneb Kreeka.

## Viited
Võrkpalli Balti liiga 2017/18 hooaeg

**[[Võrkpalli Balti liiga]] 2017/18 hooaeg** (sponsornimega **Credit24 Meistriliiga**) oli 13. korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele.

## Võistkonnad
2017/18 hooajal osales Credit24 Meistriliigas 14 Baltimaade meeskonda (7 Eestist, 5 Lätist ja 2 Leedust).

### Asukohad ja personal

## Põhiturniir
Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi kodus-võõrsil süsteemis. Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestatakse esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide ja punktide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi.

Allikas: Credit24 Champions League 2017/2018 Üldine

## ''Play-off''
*Play-off* paarid jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele (esimene läks vastamisi kaheksandaga, teine seitsmendaga jne). *Play-offe* mängiti kahe mänguvõiduni, kus kõrgema asetusega võistkonnal oli koduväljaku eelis (teine ja vajadusel kolmas mäng toimusid nende kodusaalis). Iga paari võitja pääses *Final fouri* ja kaotaja langes konkurentsist.

## ''Final Four''
***Korraldaja:** Saaremaa VK
***Asukoht:** Kuressaare Spordikeskus, Kuressaare, Eesti

## Lõppjärjestus

Allikas: Credit24 Meistriliiga 2017/2018 hooaeg

## Autasud
### Kuu parim mängija
Alljärgnevad mängijad valiti Balti liiga kuu parimateks.

### ''Final Four'' individuaalsed auhinnad

## Viited
Tuomas Haapanen

**Tuomas Jaakko Haapanen** (29. detsember 1924 Helsingi – 8. jaanuar 2024) oli soome viiuldaja ja muusikapedagoog.

Ta oli soome dirigendi ja viiuldaja Toivo Haapaneni poeg. Tema esimene muusikaõpetaja oli Erik Karma. Hiljem õppis ta Sibeliuse Akadeemias Erik Cronvalli ja Arno Granrothi juhendamisel. Pärast ülikooliõpingud 1948. aastal täiendas end Pariisis prantsuse viiuldajate ja muusikapedagoogide Léon Nauwincki ja René Benedetti juures.

Oma esimese kontserdi andis ta 1948. aastal.

Pärast Helsingisse naasmist mängis ta 1951–1961 Helsingi kammerorkestris ja oli aastatel 1953–1962 YLE Raadio sümfooniaorkestris esimene viiul ja kontsertmeister.

1962. aastast elas ta Turus, kus töötas viiuliõpetajana vastvalminud Turu konservatooriumis. Aastail 1966–1978 oli ta selle kõrgkooli direktor.

1978. aastal naasis Helsingisse ja oli kuni 1990. aastani Sibeliuse Akadeemia viiuliprofessor ja aastail 1987–1990 Sibeliuse Akadeemia rektor.

Tuomas Haapaneni õpilaste seas olid Pekka Kuusisto, Jaakko Kuusisto, Réka Szilvay, Elina Vähälä, Petteri Iivonen, Dmitri Kogan jpt.

Tuomas Haapanen suri 99-aastaselt 8. jaanuaril 2024.

## Viited
Hofamt Priel

**Hofamt Priel** on vald (*Gemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Melki ringkonnas Doonau jõest põhja pool. Ööl vastu 2. maid 1945 ajas SS üle 200 põgeniku lühikesel marsikäigul sisemaale ja mõrvas nad.

## Viited
Maiori

**Maiori** (originaalselt ladina keeles: *Rheginna Maiori*) on linn ja kommuun Amalfi rannikul Salerno provintsis Itaalias. Maiori on olnud populaarne turistide kuurortlinn juba Rooma ajast.

Maioril on pikk rannajoon, ligikaudu kilomeeter liivaranda.

## Ajaugu
Linna tekkelugu pole täpselt teada, aga tõenäoliselt asutasid selle etruskid. 3. sajandil eKr vallutasid linna roomlased, kes nimetasid selle Rheginna Maioriks, sest naaberlinna nimi oli Minori (Rheginna Minori).

Aastatel 830–840 ühinesid Maiori, Lettere, Tramonti, Catara, Positano ja Capri saar ning moodustasid riikide konföderatsiooni, mis oli hiljem tuntud Amalfi hertsogiriigina. Iga linn säilitas oma nime ja haldusautonoomia, omades siiski eraldi rolli ka konföderatsioonis. Maioris asusid hertsogiriigi admiraliteedid, toll, soolaturg ja mitmed arsenalid. 

Umbes 1000. aastal tekkis aga Salerno vürstiriik ja seejärel Napoli kuningriik, kuhu kuulus ka Maiori. 

## Vaatamisväärsused
* Santa Maria a Mare kirikul (13. sajand) on värvikas majoolika-stiilis plaaditud kuppel, suurem osa kiriku välisilmest on renoveeritud 18. sajandil. Kiriku kõrval asub sakraalkunstimuuseum, kus on samuti majoolikat näha.
* San Francesco kirik valmis aastal 1590. Kirik on hilisrokokoo stiilis. 
* Santa Maria de Olearia on benediktiiniklooster, mis asutati 973. aastal. 
* Falerzio mägi Avvocata kirik. Amalfi ranniku kõrgeim tipp. 
* San Nicola loss (9. sajand).
* Salicerchio torn.

## Transport
Lähim lennujaam on Napolis. 

## Viited
Valge Kotka orden (Venemaa keisririik)

**Valge Kotka orden** (vene keeles *О́рден Бе́лого орла́*) oli Venemaa keisririigi autasu. Selle lõi keiser Nikolai I 1831. aastal Poola samanimelise ordeni järgi.

## Taust
Valge kotkas on olnud Poola sümbol juba keskajast, esimest korda kasutati seda Poola vapil 13. sajandil. Sellenimelise ordeni (poola keeles *Order Orła Białego*) lõi väidetavalt kuningas Wladislaw I 1325. aastal, kuid esimene kindel kavaler on August II Tugev 1705. aastal. Kolmanda Poola jagamise järel 1795. aastal kadus orden koos monarhiaga. Napoleon I taastas selle 1807 Varssavi hertsogiriigis. 1815. aasta Viini kongressile järgnenud Poola põhiseadus sätestas selle olemasolu Kongressi-Poolas.Poola sõja- ja tsiviilordenid – Valge Kotka orden, Püha Stanislause orden ja Sõjarist – säilivad. (*Ordery Polskie cywilne i woyskowe, to iest: Orła Białego, Świętego Stanisława i Krzyża Woyskowego, są zachowane.) -* Poola põhiseadus, artikkel 160Pärast Novembriülestõusu Poolas 1830.-1831. aastal kaotas Nikolai I Poola autonoomia ja võttis üle kõik selle ordenid.

## Vene impeeriumis
Statuudi järgi koosnes orden tumesinisest lindist, mille küljes oli kotka märk, ja kuldsest tähest, millel oli rist ja deviis "Pro Fide, Rege et Lege" ("Usu, tsaari ja seaduse eest").

Vene versioon ordenist erineb tunduvalt Poola omast: märgile lisati kuld ja punane email, valge kotka taha lisati suuremana kahepealine vene kotkas ja kotka pähe pandi vene kroon. 1832. aastal lisandus sinine lint ja suurpael. 

Ordenil oli üks klass, rangide tabelis vastas see I–IV astmele.

Ordenite hierarhias järgnes see Andreas Esmakutsutu, Püha Katariina ja Püha Aleksander Nevski ordenile. Erinevalt teistest ei kuulunud Valge Kotka ordeni juurde pension.

## Vaata ka
* Valge Kotka orden (Poola)
* Valge Kotka orden (Serbia)

## Viited
Pecorino

**Pecorino juustud** on kõvad Itaalia juustud, mis on tehtud lambapiimast. Kõige rohkem kasutatakse Sardiinia lambatõu *pecora* piima, mille järgi juust ka oma nime sai. Nimi "pecorino" tulenebki itaaliakeelsest sõnast *pecora*, mis tähendab otsetõlkes "lammas".

## Ülevaade
Pecorino juustu saab kasutada mitmekülgselt. Juustu saab nii toidu sisse riivida, nii tükkide kui ka laastudena süüa. Pecorino juust sobib hästi pasta, risoto, supi kui ka salati sisse. Pecorinot võib ka küpsetatud toitudesse lisada, sel juhul on parimaks sulamistemperatuuriks 150°C. Niisama söömiseks on soovitatav see lõigata õhukesteks viiludeks ning süüa toatemperatuuril. Juustu säilitamiseks on aga parim külmkapi temperatuur.

Enamik juustust toodetakse siiani Sardiinia saarel, kuid juustu tootmine on lubatud ka Lazios ning Toscanas Grosseto ja Siena provintsides.

## Sordid
Pecorino juustu on mitut tüüpi, igaühel neist on ainulaadsed omadused. Sorte ühendab distinktiivne maitse ja murenev tekstuur. 

Kuuest peamisest sordist, millest kõigil on Euroopa Liidu seaduste kohaselt kaitse päritolunimele, on tuntuim ''pecorino romano''. Eriti populaarne on see Ameerika Ühendriikides. 

Ülejäänud viis kaitstud päritolunimega juustusorti on:

* *pecorino sardo* Sardiiniast
* *pecorino toscana* Toscanast
* *pecorino siciliano* Sitsiiliast
* *pecorino di Filiano* Basilicatast
* *pecorino crotonese* Calabriast

Lõuna-Itaaliast on veel pärit sort *pecorino pepato,* mis otsetõlkes tähendab "pipraga" *pecorino*. Sellele sordile on lisatud musta pipra terasid.

## Vaata ka
* Itaalia köök

## Viited
Nagykálló

**Nagykálló** on linn Ungaris Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaadis, Nagykálló kreisi halduskeskus.

## Geograafiline asend
Nagykálló asub komitaadikeskusest Nyíregyházast ligi 13 km kagus.

## Ajalugu
Tõenäoliselt on asula rajatud 13. sajandi keskpaiku. 1315. aastal sai Nagykálló iganädalaste laatade pidamise õiguse. Tänu soodsale geograafilisele asukohale muutus Nagykálló piirkonna majandus- ja kaubanduskeskuseks. 1644. aastal hõivas Nagykálló György I Rákóczi ja andis siin välja iseseisvusdeklaratsiooni. 1867. aastal kaotas Nagykálló maakonnakeskuse staatuse ja linnaõigused. 1989. aastal sai Nagykálló linnaõigused tagasi.

## Sõpruslinnad
* Borša, Slovakkia
* Limanowa, Poola
* Metzingen, Saksamaa
* Miguelturra, Hispaania
* Tășnad, Rumeenia
* Tjatšiv, Ukraina

## Viited
Guy Bonnet

**Guy Bonnet** (8. august 1945 Avignon – 8. jaanuar 2024 Montpellier) oli prantsuse helilooja, laulja ja laulukirjutaja.

Kolmel korral osales Eurovisiooni lauluvõistlusel. Esimesel korral osales ta kui laulu autor. 1968. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esitas tema laulu "La source" Isabelle Aubret, kes sai 3. koha.

1970. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Prantsusmaad lauluga "Marie-Blanche" ja 1983. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Prantsusmaad lauluga "Vivre".

Tema loomingut on esitanud näiteks Mireille Mathieu, Sylvie Vartan, Franck Fernandel ja Massilia Sound System.

## Viited
Kilb

**Kilb** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Melki ringkonnas.

Kilb asub Alpide eelmäestikus Sierningi jõe ääres, mille läte asub valla territooriumil. U. 25,93 % valla territooriumist on kaetud metsaga.

## Viited
Carl-Erik Asplund

**Carl-Erik Asplund** (14. september 1923 – 8. jaanuar 2024) oli rootsi kiiruisutaja.

1952. aasta taliolümpiamängudel Oslos kiiruisutamise 10 000 meetri distantsil võitis ta Hjalmar Anderseni ja Kees Broekmani järel pronksmedali. 1500 m distantsil sai ta 4. koha ja 5000 m distantsil 6. koha.

Asplundi isiklikud rekordid erinevatel distantsidel:
*500 meetrit – 45,1 (1954)
*1500 meetrit – 2.20,9 (1951)
*5000 meetrit – 8.21,8 (1951)
*10 000 meetrit – 17.16,6 (1952)

## Välislingid
Giniočiai

**Giniočiai** (žemaidi *Giniuočē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Läti piiri ääres.

Küla on saanud nime isikunimest Giniotis. Varem on kasutatud ka nimekujusid Giniotovičiai ja Giniotiškiai.

Asulat on kirjalikes allikates esmamainitud 1593. aastal. 

## Elanikkond


* 31 (1902)
* 106 (1923)
* 41 (1959)
* 27 (1970)
* 14 (1979)

* 10 (1989)
* 7 (2001)
* 3 (2011)
* 3 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Konstantínos Kómpos

**Konstantínos Kómpos** (kreeka keeles Κωνσταντίνος Κόμπος; sündinud 17. oktoobril 1976 Limassolis) on Küprose jurist ja poliitik. Ta on 1. märtsist 2023 Küprose välisminister.
Laurence Badie

**Laurence Badie** (sünninimi **Laurence Dolorès Badie-Lopes**; 15. juuni 1928 Boulogne-Billancourt – 11. jaanuar 2024 Plougoulm) oli prantsuse teatri- ja filminäitleja.

Oma näitlejakarjääri alustas 1940. aastatel teatris ja töötas pikka aega teatridirektori Jean Vilariga. 

1952. aastast hakkas Laurence Bradie pidevalt mängima filmides ja 2015. aastaks tegi ta kokku umbes 120 filmi- ja telerolli. Tema esimene filmiroll oli René Clémenti parima võõrkeelse filmi Oscari ja Kuldlõvi võitnud filmis "Keelatud mängud". Veel on ta mänginud François Truffaut' filmis "Pehme ihu" ("La peau douce"), Alain Resnaisi filmis "Muriel" ja Vittorio De Sica 1967. aasta filmis "Seitse korda naine" ("Sette Volte Donna").

Laurence Badie suri 95-aastaselt 11. jaanuaril 2024.

## Välislingid
Theodor Tabor

**Theodor Tabor** (sündinud 5. novembril 1996) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud Vanalinna Hariduskolleegiumi teatriklassi ja õppinud seejärel Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemias valguskujundaja erialal, kuid lõpetanud 2023. aastal teatrikunsti õppekava näitleja erialal (14. lend). 

Tal on osa seriaalis "Kes tappis Otto Mülleri?", kus ta mängib nimitegelase pojapoega.

## Isiklikku
Tema vanemad on näitlejad Garmen ja Margus Tabor.

## Viited
Andreas Vaher

**Andreas Vaher** (sündinud 15. aprillil 2004 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (kaitsja), kes mängib Soome Veikkausliiga klubis Helsingi HJK ja Eesti jalgpallikoondises.

## Klubikarjäär

## Koondisekarjäär
Vaher on mänginud Eesti U16, U17, U18, U19 ja U21 koondistes kokku 14 mängu ja löönud ühe värava.

A-koondise debüüdi tegi Vaher 12. jaanuaril 2024 sõpruskohtumises Rootsi vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Nikita Mihhailov, Kristo Hussar, Kevor Palumets, Ramol Sillamaa, Robert Veering ja Oskar Hõim.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 13. jaanuar 2024*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 13. jaanuar 2024*

## Saavutused
### Meeskondlikud
;FC Nõmme United:
*Esiliiga B: 2019

;U19 FC Nõmme United:
*U19 Eliitliiga Esiliiga: 2019

;SPAL Under U18:
*Campionato U18: 2021/22

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*
*
*Transfermarkti profiil
Pagari lahing

**Pagari lahing** toimus 16. jaanuaril 1919. aastal Ida-Virumaal Pagari mõisas. Tegemist oli Vabadussõja Viru rinde lahinguga.

## Lahingu ettevalmistus ja Pagari mõisa vallutamine
Balti pataljon, kelle ülem oli polkovnik Constantin von Weiss, plaanis algselt vaid Mäetagusele puhkusele minna, kuid kuuldes, et Pagari mõisas olevat suurem hulk enamlasi, otsustati neid rünnata. Balti pataljoni staabiülem Viktor von zur Mühlen otsustas, et 16. jaanuari hommikul vallutavad nad Pagari mõisa ära. 16. jaanuari varahommikuks olid Balti pataljoni osad Pagari mõisa ümber piiranud. Ratsapolgu ülemalt palus ta toetuseks eskadroni, mida kutsuti ka Bibikovi ratsasalgaks (Ostrovis formeeritud vene valgete ratsa-partisanisalk, polkovnik Georgi Bibikovi juhtimisel) ja ühe suurtüki ning saatis nad Jõetagusele eesmärgiga lõigata läbi vastase taganemistee. Ratsarühm vallutaski kell 11 Jõetaguse küla, saades saagiks voori ja kaks raskekuulipildujat. Samal ajal saatis von zur Mühlen kaks rühma ja neli kuulipildujat üle Atsalama ja Tarakuse idast Pagari mõisa peale. Pärast väikest tulevahetust vaenlase eelpostiga jõudsid baltlased Pagari mõisast 500–600 meetri kaugusele. 1. jalaväerühm hõivas Atsalama külast põhjas asuvad kõrgendikud. Sellega oli Pagari mõis ümber piiratud, aga suurtüki saabumine viibis ja rünnak lükati edasi.

Keskpäevaks jõudsid Pagari alla ka Kahula poolt mõisa vallutamisele appi saadetud Eesti Rahvaväe 5. jalaväepolgu II pataljoni 2., 3. ja 6. rood koos kahe suurtükiga, mida juhtis alamkapten Eduard Saal. Teel Pagarile kohtusid nad  aga Jõetagusel nendega samal poolel võitlevate Balti pataljoni venelastest koosneva ratsaeskadroniga ja avasid nende pihta kogemata tule, kuid saadi pihta vaid ühele hobusele ja ülejäänud ratsaväelased sõitsid edasi Tarakusele, kuhu kell 14.30 jõudis ka nende suurtükk. Kell 15 avasid ratsapolgu ja 5. polgu suurtükid kiirtule mõisa pihta, sellele järgnes baltlaste ja 5. polgu osade pealetung. Kell 16 hõivati mõis ilma erilise vastupanuta, mõned inimeed hobustega küll üritasid põgeneda Jõhvi poole, kuid nad peatati. Mõisast saadi vange ja suur hulk sõjasaaki, muu hulgas 3 kuulipildujat, 50 püssi ja varustust. 5. polgu osad tungisid Pagarilt edasi Jõhvi poole ja baltlased jäid Pagari mõisa. 17.- 20. jaanuarini koondus Balti pataljon Mäetaguse – Atsalama – Ohakvere – Tarakuse – Pagari joonele ja puhkas järgmised kaks päeva selles piirkonnas.

## Viited
Assotsieerunud kolmik

**Assotsieerunud kolmik** või **assotsiatsiooni kolmik** (gruusia keeles , *asotsirebuli trio*; rumeenia keeles ; ukraina keeles , *asotsiiovane trio*) on kolmepoolne diplomaatiline formaat Gruusia, Moldova ja Ukraina välisministeeriumite ning Euroopa Liidu vahel. Selle eesmärk on koostöö, koordinatsiooni ja dialoogi arendamine Euroopa integratsiooni, idapartnerluse (IP) ja Euroopa Liiduga liitumise teemadel.

Formaat sai alguse Gruusia, Moldova ja Ukraina välisministrite (David Zalkaliani, Aureliu Ciocoi ja Dmõtro Kuleba) ühismemorandumist, mis allkirjastati Kiievis 17. mail 2021. Ukraina välisministri Kuleba sõnul ei ole kolmiku riikidel selle kokkuleppe sõlmimise kõrval muud valikut, kui nad soovivad saavutada integratsiooni Euroopaga. Ta lisas, et valikut ei ole ka Euroopal, nimetades kolmiku riike projektiks rahu säilitamiseks Euroopas, ning viitas kolme riigi tõsistele julgeolekulistele väljakutsetele. Kuleba sõnul koosneb kolmiku töö kolmest põhilisest elemendist: nõupidamistest kolme riigi välisministeeriumide vahel, dialoogidesse astumisest Euroopa asutuste ja Euroopa Liidu riikidega ning idapartnerluse liikmesriikide seisukohtade koordineerimisest.

Gruusia välisminister David Zalkaliani lisas, et Ukraina, Gruusia ja Moldova jagavad soovi tulevikus EL-iga liituda ning taastada ühtsus Euroopa riikidega, rõhutades eesmärkidena koostööd riikide ja Euroopa Komisjoniga digitaalse transformatsiooni, rohemajanduse, transpordi ja Euroopa Liidu turuga maksimaalse integreerituse teemadel.

2021. aasta jaanuariks olid Gruusia ja Ukraina tegemas ettevalmistusi liituda Euroopa Liiduga 2030. aastate jooksul. Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse esitasid kõik kolm riiki oma liitumisavaldused kõigest paaripäevaste vahedega.

## Liikmed
Assotsieerunud kolmikusse kuuluvad idapartnerluse liikmed on:

* 
* 
* 

Teised idapartnerluse liikmesriigid, mis kolmikusse ei kuulu, on:

* 
* 
*  (Valgevene peatas oma osaluse idapartnerluses 28. juunil 2021)

## Viited

## Välislingid
* Assotsieerunud kolmiku memorandum (ukraina keeles)
Keskmine tank

**Keskmine tank**, ka **kesktank** on tank, mille tulejõud, kaitstus ja mobiilsus on tasakaalus. Keskmine tank esindab kompromissi mobiilsemate kergetankide ning parema tulejõu ja kaitstusega rasketankide vahel. Keskmised tankid olid eriti levinud teise maailmasõja ajal, kuid alates 20. sajandi teisest poolest täidavad sama rolli lahingutankid.

## Definitsioon
Tankide klassifitseerimisel on kaal üks esmaseid liigitusaluseid. Ent tankide kaalupiirid muutuvad ajas ja isegi samal perioodil relvastuses olevad samu ülesandeid täitvad tankid võivad olla väga erineva kaaluga. Enamasti liigitatakse keskmisteks tankideks siiski sellised tankid, mis kaaluvad 30–50 tonni. Seetõttu on etem määratleda keskmist tanki tolle rolli järgi.

## Roll
Sarnaselt kergetankidega on keskmiste tankide ülesannete täitmiseks oluline mobiilsus. Erinevalt kergetankidest peavad keskmised tankid astuma lahingkontakti, mistõttu on nonde jaoks tähtis ka tulejõud ja kaitstus. Enamikus soomusvägedes moodustasid keskmised tankid põhijõu, mida toetasid kerge- ja rasketankid.

Siinkohal joonistub välja siht saavutada tulejõu, kaitstuse ja mobiilsuse tasakaal. Keskmised tankid täidavad väga erinevaid ülesandeid ja vajadusel ka selliseid, mis oleks muidu kerge- ja rasketankide omad. Erinevate tankide hulgast on keskmised tankid kõige mitmekülgsemad.

## Tähtsus
Ameerika Ühendriikide armee 1949. aasta tankipataljoni käsiraamatus nimetati keskmiste tankide üksusi soomusdiviisi peamiseks löögijõuks. Diviisi tavapäraste ülesannete täitmise käigus oli kõigi tugiüksuste ülesanne toetada keskmiste tankide üksusi. Keskmisi tanke tuli kasutada nõnda, et kasutada võimalikult palju ära nende head mobiilsust. Enamasti ei tegutsenud keskmised tankid üksi, neid rakendati koos teiste relvaliikidega.

Nüüdsete armeede relvastuses on lahingutankid keskmised tankid peaaegu täielikult asendanud. Kuid kogemused linnalahingute ja meredessantidega näitavad, et raskemate lahingutankide kõrvale on vaja kergemaid tanke. Keskmisi tanke on lihtsam transportida, need saavad maabuda paarides ning väiksem kütusekulu vähendab varustamisega seotud probleeme.

## Viited
Võrkpalli Balti liiga 2015/16 hooaeg

**[[Võrkpalli Balti liiga]] 2015/16 hooaeg** (sponsornimega **Saja Liiga**) oli 11. korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele.

## Võistkonnad
2016/17 hooajal osales Saja Liigas 14 Baltimaade meeskonda (6 Eestist, 6 Lätist ja 1 Leedust).

### Asukohad ja personal

## Põhiturniir
Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi kodus-võõrsil süsteemis. Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestatakse esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide ja punktide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi.

Allikas: Credit24 Champions League 2015/2016 Üldine

## ''Play-off''
*Play-off* paarid jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele (esimene läks vastamisi kaheksandaga, teine seitsmendaga jne). *Play-offe* mängiti kahe mänguvõiduni, kus kõrgema asetusega võistkonnal oli koduväljaku eelis (teine ja vajadusel kolmas mäng toimusid nende kodusaalis). Iga paari võitja pääses *Final fouri* ja kaotaja langes konkurentsist.

## ''Final Four''
***Korraldaja:** Pärnu VK
***Asukoht:** Pärnu Spordihall, Pärnu, Eesti

## Lõppjärjestus

Allikas: Saja Liiga 2015/2016 hooaeg

## Autasud
### Kuu parim mängija
Alljärgnevad mängijad valiti Balti liiga kuu parimateks.

### ''Final Four'' individuaalsed auhinnad

## Viited
Kuupaistesonaat

**"Kuupaistesonaat"** ehk **"Klaverisonaat nr 14 cis-moll"** (algse pealkirjaga *Quasi una fantasia, *op*. 27, nr 2*) on Ludwig van Beethoveni klaverisonaat, mis valmis 1801. aastal. Helilooja pühendas selle 1802. aastal oma õpilasele krahvinna Julie Guicciardile (keda hüüti Giuliettaks). Pealkiri "Kuupaistesonaat" (saksa keeles *Mondscheinsonate*) sai tuntuks hiljem, tõenäoliselt pärast Beethoveni surma.

Teos on Beethoveni üks kuulsamaid klaveriteoseid, mis sai populaarseks juba tema eluajal. Teost luues oli helilooja 30. eluaastate alguses. Ta asus sonaati kirjutama pärast seda, kui oli lõpetanud mõned tellimustööd; pole tõendeid selle kohta, et see sonaat oleks temalt tellitud.

Sonaati peetakse üheks romantismiajastu varaseimaks muusikateoseks. Sonaat koosneb kolmest osast: "Adagio sostenuto", "Allegretto" ja "Presto agitato". Carl Czerny, Beethoveni õpilane, on iseloomustanud esimest osa kui "kummitusstseeni, kus kaugelt kostab kaeblik kummituslik hääl". Liszt on võrrelnud teist osa "lillega kahe kuristiku vahel". Charles Rosen on viimase osa kohta kirjutanud: "See on emotsioonide esituses kõige ohjeldamatum. Isegi täna, kakssada aastat hiljem, on selle metsikus hämmastav."

"Kuupaistesonaadi" põhimotiive on oma muusikatöötlustes kasutanud ka nüüdisaja tuntud pianistid, näiteks George Shearing albumil "Moonlight Becomes You" ja albumil "White Satin", Alicia Keysi versioon "Remixed & Unplugged" albumil "Songs in A Minor" jm.
Grūstė

**Grūstė** on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas.

Grūstė asub Varduva jõe ääres. Osaliselt ulatuvad külla Varduva maastikukaitseala ja Natura 2000 ala Varduva jõgi.

Osa külast jääb Ylakiai valda, kus moodustab administratiivselt samanimelise küla.

Küla on esmamainitud 1253. (*Grunstė*) ja seejärel 1426. aastal (*Grunsten*). Neil aegadel jäi küla kuralaste Ceklise muinasmaakonda. Samas on oletatud, et see kohanimi käib Bareikiai kohta ja Grūstė küla on esmamainitud alles 1667. aastal.

Aastal 1806 ehitati Grūstėsse kabel, mis on Seda kiriku abikirikuks. Aastal 1935 olid külas postkontor ja vesiveski. Aastal 1948 avati seal kool, mis tegutses aastani 1977.

Külas asus varem allikaga Darata küngas, mis tasandati maaparandustööde käigus. Selle kohta on räägitud arvukalt legende, sealhulgas on paika kirjeldatud ka kui vana kabeli asupaika. Ka Juzumase künkal ja vanal kalmistul asunud kabelid. Teine sealne küngas, Trummimägi, sai legendide kohaselt oma nime sellest, et seal olevat olnud vahimehed, kes vaenlaste lähenedes hakkasid trumme põristama ja rahvast lahingusse kutsuma. Künkal asusid varem ristid, sinna olid maetud sõdades langenud lätlased. Rahvasuu rääkis, et mäe all olevat olnud vangikoopad, kuhu keegi oli kunagi tüdrukuid aheldanud. Kui need avastati, old tüdrukuist järgi jäänud vaid kondid; nende mälestuseks olevat siis mäele ristid üles seatud. Ka jutustati, et tundmatud olevat päris tihti seal mäel öösiti lõket tegemas käinud. Mockause allika vesi sisaldas palju broomi; rahvasuu rääkis, et selle kohal asunud varem kirik. Grūstė sood pidas vanarahvas aga endise linna asemeks ja halvaks paigas, ei käidud seal ise ega lubatud sinna teisigi.

## Elanikkond


* 297 (1902)
* 385 (1923)
* 345 (1959)
* 264 (1970)
* 166 (1979)

* 146 (1985)
* 108 (1989)
* 92 (2001)
* 70 (2011)
* 56 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Juodeikiai (Židikai vald)

**Juodeikiai** (žemaidi *Joudeikē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas.

Küla asub Varduva jõe kaldal; küla kohal on jõel Juodeikiai paisjärv. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Venta keskjooks.

Külas on postkontor ja mitu tööstusettevõtet: Mažeikiai soojuselektrijaam, As ORLEN Lietuva naftatöötlemistehas, hüdroelektrijaam.

Muinsuskaitse all on Žibininkai lohukivi.

## Nimi

Asula nimi tuleneb isikunimest Juodeikis.

Nime kohta on mitmeid legende. Ühe kohaselt elanud seal veidirikust maaisand, kes laskis ülastumiste korral põllud uuesti üles künda. Lõpuks jäänud maa mustaks (must on leedu keeles *juodas*).

Teise loo kohaselt olnud sealne mõisaproua halvatud. Enda lõbustamiseks lasknud ta mõisa tuua ahvi ja värvanud teenriteks mustanahalised, kes teda siis ringi kandsid. Ahv aga kiusas teenreid taga. Kord, kui emand ära oli, leppisid teenrid kokku, et maksavad ahvile kätte. Teades, et see matkib nende liigutusi, asusid nad ahvi ees habet ajama, ahv haaras habemenoa ja lõikas endal kõri läbi. Paik, kus teenreid karistati, sai siis nime Juodeikiai. 

## Ajalugu

Asulat on kirjalikes allikates esmamainitud 1589. aastal. Aastail 1621–1667 kuulus Skuodase mõis Sapiehadele ja Juodeikiais asus selle karjamõis. Mingil ajal ostis selle 30 000 kuldmündi eest parun Jonas Mališevskis ning alast sai iseseisev mõis, millele allusid Vaidotai, Ruzgai ja Kuodziai küla.

Varduva jõe kaldal seisab Piksemäeks kutsutud paik, kus rahvajuttude kohaselt seisnud kunagi kirik, mis aga pikselöögist maha põles.

1919. aastal asutati mõisa juurde vanasse veskimehe majja kool. 1926. aastal olid külas veski ja saekaater. 

1972. aastal hakati külla rajama naftatöötlemiskompleksi. 1976. aastal valmis Mažeikai soojuselektrijaam. 1996. aastal valmis Varduva jõel 820-kilovatine hüdroelektrijaam.

Varduva jõe kaldal asus vanasti Juodeikiai mõisa juures tammik, mida peeti pühaks. Mitme tamme koorel olid näha iidsed sisse lõigatud kirjad. Tammikus asus ka puidust küla tantsulava. See paikkond ujutati aga tööstuskompleksi tarbeks veehoidlat rajades üle.

## Elanikkond


* 88 (1923)
* 177 (1959)
* 137 (1970)
* 158 (1979)
* 424 (1985)

* 86 (1989)
* 4 (2001)
* 5 (2011)
* 7 (2021)

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Olšava

**Olšava** on jõgi Tšehhis Zlíni maakonnas, Morava jõe vasakpoolne lisajõgi.

Jõgi saab alguse Bílé Karpaty mägedes.

Jõe pikkus on 44,9 km, valgala pindala 520,5 km².

Jõe ääres asuvad Uherský Brod, Bojkovice ja Kunovice.

## Viited
Kevor Palumets

**Kevor Palumets** (sündinud 21. novembril 2002 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja), kes mängib Belgia esiliiga klubis Waregemi SV Zulte.

## Klubikarjäär

## Koondisekarjäär
Palumets on mänginud Eesti U18 ja U21 koondistes kokku 16 mängu.

A-koondise debüüdi tegi Palumets 12. jaanuaril 2024 sõpruskohtumises Rootsi vastu. Oma debüütmängus lõi ta ühtlasi ka oma debüütvärava, kui viis Eesti 19. minutil 1:0 juhtima. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Nikita Mihhailov, Andreas Vaher, Kristo Hussar, Ramol Sillamaa, Robert Veering ja Oskar Hõim.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 1. jaanuar 2024*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 14. jaanuar 2024*

### Koondiseväravad

## Saavutused
### Meeskondlikud
;Paide Linnameeskond U21:
*Esiliiga B: 2020

;Paide Linnameeskond:
*Eesti karikas: 2022

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*
*
*Transfermarkti profiil
Nádudvar

**Nádudvar** on linn Ungaris Hajdú-Bihari komitaadis Hajdúszoboszló kreisis.

## Geograafiline asend
Nádudvar asub Hajdúszoboszlóst umbes 17 km läänes ja komitaadikeskusest Debrecenist umbes 36 km läänedelas.

## Ajalugu
Nádudvari on esmamainitud 1212. aastal. 1461. aastal andis kuningas Mátyás I Nádudvarile turulinna staatuse. 19. sajandi lõpul kaotas asula aga oma tähtsuse. 1960. aastatel algas asula kiire areng. 1989. aastal sai Nádudvar vahepeal kaotatud linnaõigused tagasi.

## Sõpruslinnad
* Urzędówi vald, Poola
* Sălard, Rumeenia

## Viited
Raema Lisa Rumbewas

**Raema Lisa Rumbewas** (10. oktoober 1980 – 14. jaanuar 2024) oli Indoneesia tõstja.

Olümpiadebüüdi tegi Rumbewas 2000. aastal Sydney olümpiamängudel, kus ta võistles kaalukategoorias kuni 48 kg ja võitis tulemusega 185 kg hõbemedali.

2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas võitis ta kaalukategoorias kuni 53 kg jälle hõbemedali. 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis sai ta samas kaalukategoorias pronksmedali pärast seda, kui valgevenelanna Anastasija Novikova diskvalifitseeriti.

2006. aasta maailmameistrivõistlustel Santo Domingos võitis ta kaalukategoorias kuni 53 kg hõbemedali.

## Välislingid
*
Robert Veering

**Robert Veering** (sündinud 1. detsembril 2005 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (kaitsja), kes mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna FC Flora.

## Klubikarjäär

## Koondisekarjäär
Veering on mänginud Eesti U18, U19 ja U21 koondistes kokku 11 mängu.

A-koondise debüüdi tegi Veering 12. jaanuaril 2024 sõpruskohtumises Rootsi vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Nikita Mihhailov, Andreas Vaher, Kevor Palumets, Ramol Sillamaa, Kristo Hussar ja Oskar Hõim.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 1. jaanuar 2024*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 14. jaanuar 2024*

## Saavutused
### Meeskondlikud
;Tallinna FC Flora:
*Premium liiga: 2023

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*
*
*Transfermarkti profiil
Dunaföldvár

**Dunaföldvár** on linn Ungaris Tolna komitaadis Paksi kreisis.

## Geograafiline asend
Dunaföldvár asub Doonau paremal kaldal, komitaadikeskusest Szekszárdist umbes 54 km põhjas ja Budapestist ligikaudu 78 km lõunas.

## Ajalugu
Kuningas Béla II rajas Dunaföldvári 1131. aastal kloostri, mida on ürikutes esmamainitud 1199. aastal. Dunaföldvári loss ehitati arvatavasti 15. sajandil. Türgi võimu alt vabanes Dunaföldvár 1686. aastal.

Vahepeal kaotatud linnaõigused sai Dunaföldvár tagasi 1989. aastal.

## Sõpruslinnad
* Weikersheim, Saksamaa
* Ossona, Itaalia
* Borsec, Rumeenia

## Viited
Klein-Pöchlarn

**Klein-Pöchlarn** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Melki ringkonnas.

Klein-Pöchlarn asub Doonau vasakkaldal. Jõe teisele kaldale jõudmiseks on Pöchlarni ja Klein-Pöchlarni vahel uus sild.

## Viited
Richard Hodgson

**Richard Hodgson** (1804 London – 4. mai 1872 Essex ) oli inglise kirjastaja ja hobiastronoom. 1859. aastal vaatles ta samaaegselt Richard Carringtoniga hiljem Carringtoni sündmusena tuntud magnettormi.

Hodgson astus aastal 1848 Kuningliku Astronoomiaseltsi ja aastal 1849 Kuningliku Mikroskoopiaseltsi liikmeks.

## Viited
MIT litsents

**MIT litsents** on tarkvaralitsents, mis pärineb Massachusettsi Tehnoloogiainstituudist (MIT), kus seda hakati kasutama 1980. aastate lõpus. Litsents seab tarkvara ja lähtekoodi kasutamisele väga vähe piiranguid ning on seega hästi ühilduv teiste litsentsidega.

Erinevalt *[[copyleft]]*-litsentsidest nagu GNU GPL lubab MIT litsents materjali kasutamist ka omanduslikus tarkvaras tingimusel, et kõik tarkvara koopiad sisaldaksid koopiat litsentsi tingimustest ning autoriõiguse märgist. 2015. aastal oli MIT litsents GitHubi kõige populaarsem tarkvaralitsents.

Tuntud MIT litsentsi kasutavate projektide hulgas on X Window System, Ruby on Rails, Node.js, Lua, jQuery, .NET, Angular ja React.

## Tingimused
MIT litsentsil on SPDX litsentside nimekirjas märgis `MIT`. Litsents annab tasuta loa kõigile, kes soetavad endale koopia antud tarkvarast ja selle dokumentatsioonist, tarkvara kasutada, kopeerida, avaldada, müüa ja liita kokku muu tarkvaraga, tingimusel, et litsentsis ilmuv autoriõiguse märgis ja kogu litsentsi tekst ilmuks kõigis tarkvara koopiates või selle arvestatavates kogustes (inglise keeles *substantial portion*). Litsentsi alla kuulub ka lahtiütlus, milles tarkvara arendaja eitab vastutust tarkvara kasutamise tõttu tekkivate kahjude eest.

MIT litsentsil on ka mitu varianti. X11 litsents ehk "*MIT/X Consortium License*" leidis algselt kasutust X Window Systemi arendaja X Consortiumi poolt ning lisab klausli, mis piirab autoriõiguse omaniku nime kasutamist reklaami jaoks. "*MIT No Attribution License*", SPDX-märgisega `MIT-0`, võeti vastu Open Source Initiative'i poolt 2020. aastal ning annab tarkvara täielikult avalikku omandisse. Selle poolest sarnaneb see BSD-litsentsi 0-osalise variandiga.

## Vaata ka
* BSD-litsents

## Viited

## Välislingid

* MIT litsentside variandid (inglise keeles)
* MIT litsentsi näidis OSI veebilehel (inglise keeles)
* X11 litsents (inglise keeles)
Ercsi

**Ercsi** on linn Ungaris Fejéri komitaadis Martonvásári kreisis.

## Geograafiline asend
Ercsi asub Doonau paremal kaldal, komitaadikeskusest Székesfehérvárist umbes 36 km idas ja Budapestist ligikaudu 30 km lõunaedelas.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1037. aastal. Aastatel 1526–1686 oli küla Türgi võimu all. Aleviks sai Ercsi 1800. aastal. 1912. aastal valmis Ercsi suhkruvabrik, mis oli tol ajal moodsaim Kesk-Euroopas. Teises maailmasõjas püsis rinne Ercsi juures mitu kuud ja asula sai rängalt kannatada.

Linnaõigused sai Ercsi 2000. aastal.

## Viited
Romuald Twardowski

**Romuald Twardowski** (17. juuni 1930 Wilno – 13. jaanuar 2024) oli poola helilooja, pianist ja muusikapedagoog.

Ta õppis aastail 1952–1957 Leedu muusika- ja teatriakadeemias ning 1957–1960 Varssavi Fryderyk Chopini Muusikaülikoolis. Tema õpetajad olid leedu helilooja ja muusikapedagoog Julius Juzeliūnas ning poola helilooja Bolesław Woytowicz. Aastail 1963–1966 täiendas end Pariisis Nadia Boulangeri juures.

Aastatel 1972–2010 oli ta Fryderyk Chopini Muusikaülikooli professor.

Romuald Twardowski komponeeris muusikat paljudes žanrites, väikepaladest suurvormideni. Tema tuntumad ooperid on "Cyrano de Bergerac" (1962) ja "Maria Stuart" (1980).

## Viited

## Välislingid
*
Lisateenustasu

**Lisateenuse tasu**, ka **abiteenuste tasu** (inglise keeles *accessorial charge*) on laeva- või lennufirma poolt kasseeritav teenustasu lisaks tavapärasele transporditeenusele osutatavate täiendatavate teenuse, nagu peale- ja/või mahalaadimine jms eest. 

## Viited
Ignati Mošegov

**Ignati Mošegov** (vene keeles *Игнатий Николаевич Мошегов*, permikomi keeles **Ignati Mösšeg**, *Игнатий Мöсшег*; 20. mai 1880 Durovo, Kotšovo vald, Tšerdõni maakond, Permi kubermang – 1965 Helsingi) oli permikomi ajaloo ja kultuuri uurija.

Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta Birski õpetajate seminaris. Saanud õpetaja kutse, õpetas ta lapsi Pistögi külas. 1908. aastal vallandati ta töölt, kuna oli õpetanud lastele permikomi keelt. Neli aastat oli ta töötu. 1912. aastast töötas ta maamõõtjana.

1914. aastal mobiliseeriti ta Tsaari-Venemaa sõjaväkke. Pärast ohvitserikooli lõpetamist Taškendis saadeti ta rindele, kus sai haavata ja sattus sakslaste kätte vangi. Oktoobrirevolutsiooni järel pöördus ta kodukülla tagasi. Venemaa kodusõja ajal võeti ta Koltšaki sõjaväkke. Ta haigestus tüüfusesse ja saadeti haiglasse ravile. Seejärel võeti ta Punaarmeesse, kus teda kui endist valget ohvitseri ei usaldatud. Ta kartis arreteerimist ja mahalaskmist.

1920. aasta augustis ületas ta illegaalselt Nõukogude Venemaa–Eesti piiri. Eesti võimuesindajad andsid talle Soome jõudmiseks raha ja passi.

Soomes tegeles ta esialgu loengute pidamisega ja töötas kirjastustes. Ta pidas oluliseks soome-ugri rahvaste vaheliste kontaktide arendamist. Alates 1921. aastast osales ta komide esindajana soome-ugri kongressidel. Tema esimene raamat "Tõde bolševismist" ilmus 1922. aastal. 1924. aastal avaldati autobiograafiline jutustus "Ida põrgukatlas". 1930. aastal avas ta raamatukaupluse Tamperes ja 1933. aastal Helsingis. Ta tegeles aktiivselt soome-ugri rahvaste ajaloo uurimisega. Tema artikleid ja raamatuid avaldati mitmes võõrkeeles. Ta õpetas ka mitmele soome fennougristile komi keelt. 1939. aastal sai ta Soome kodakondsuse. Ta suri Helsingis vanadekodus 1965. aastal.

## Teosed soome keeles
*I. Mõssheg: Totuus bolshevismista: heimokansalaisen, puna-armeijasta Suomeen paenneen syrjäänin kuvaus kokemuksistaan. Helsinki: Otava, 1922
*I. Mössheg: Idän hiidenkattilassa: erään syrjääniläisen muistelmat. Jyväskylä: K. J. Gummerus, 1924
*I. Moššeg: Hätähuuto kansojen vankilasta [I]. Helsinki: Otava, 1930
*I. Moššeg: Hätähuuto kansojen vankilasta II: Komikansan menneisyys ja sen nykyiset olot. Helsinki: Otava, 1931
*J. O Mosseg: Tunnetteko salaperäistä Venäjää? 1. Ovatko mainehikkaat bjarmialaiset kuolleet? Helsinki, Tekijä, 1939
*J. O. M.: Sankari Pera: (syrjääniläinen tarina). Helsinki, Tekijä, 1939

## Viited
Lisateenus

**Lisateenus**, ka **abiteenus**, (inglise keeles *accessorial service*) on laeva- või lennufirma poolt lisaks tavalisele transporditeenusele osutatav teenus. Sagedamini on need kokkuvedu, jaotusvedu, COD (Cash On Delivery) teenus, ladustamine jms. 

## Viited
Tamara Milaškina

**Tamara Milaškina** (vene keeles Тамара Андреевна Милашкина; 13. september 1934 Astrahan – 10. jaanuar 2024 Viin) oli vene ooperilaulja.

Tamara Milaškina sündis Astrahanis. 1959. aastal lõpetas Tšaikovski-nimelise Moskva Riikliku Konservatooriumi. Neljanda kursuse üliõpilasena stažeeris ta Moskva Suures Teatris. 

Ta oli hääleliigilt sopran. Tema esimene roll oli Tatjana Pjotr Tšaikovski ooperis "Jevgeni Onegin" (1958); Lenski osas oli Sergei Lemešev.

Aastail 1961–1962 stažeeris Milaškina Itaalias La Scalas. Seal esines ta 1962. aastal Giuseppe Verdi ooperis "Legnano lahing" Lida rollis.

1990. aastal lahkus Suurest Teatrist ja asus koos abikaasa Vladimir Atlantoviga elama Viini.

Tamara Milaškina suri 89-aastaselt 10. jaanuaril 2024 Viinis.

## Tunnustus
* 1965 – Vene NFSV teeneline kunstnik 
* 1968 – Vene NFSV rahvakunstnik 
* 1971 – Tööpunalipu orden 
* 1973 – NSV Liidu rahvakunstnik 
* 1976 – Lenini orden 
* 1978 – Mihhail Glinka nim. Vene NFSV riiklik preemia

## Rolle
* Tatjana (Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin", ooper Suures Teatris)
* Lida (Giuseppe Verdi "Legnano lahing", ooper La Scalas)
* Alisa (Giuseppe Verdi "Falstaff", ooper Suures Teatris)
* Liza (Pjotr Tšaikovski "Padaemand")
* donna Anna (Aleksandr Dargomõžski "Kivist külaline")
* Volhova (Nikolai Rimski-Korsakov "Sadko")
* Fevronia (Nikolai Rimski-Korsakov, "Jutustus nähtamatust linnast Kitežist ja neitsi Fevroniast")
* Jolanta (Pjotr Tšaikovski "Jolanta")
* Aida (Giuseppe Verdi "Aida")
* Tosca (Giacomo Puccini "Tosca")

## Viited