Metsporgand

**Metsporgand** (*Daucus carota*) on sarikaliste sugukonda porgandi perekonda kuuluv kaheaastane rohttaim.

## Taksonoomiline kirjeldus

Metsporgandit kirjeldas teaduslikult esimesena Carolus Linnaeus oma 
teoses *[[Species Plantarum]]* (1753).

Tänapäeval kuulub metsporgand õistaimede hõimkonna kaheiduleheliste klassi sarikalaadsete seltsi, sarikaliste sugukonna porgandi perekonda ja tema ladinakeelne nimetus on *Daucus carota*.

Eestikeelsed nimetused on **metsporgand** ja **porgand**.
  
On teada mitmeid taksonoomilisi sünonüüme:
**Daucus abyssinicus* C.A. Mey.
**Daucus carota* convar. *afganicus* Setchkarev
**Daucus carota* convar. *sativus* Setchkarev
**Daucus carota* L. subsp. *sativus* (Hoffm.) Thell.
**Daucus carota* L. var. *atrorubens* Alef.
**Daucus carota* L. var. *sativus* DC.
**Daucus carota* L. var. *sativus* Hoffm.
**Daucus carota* var. *sativus* Hoffm.
**Daucus gingidium* L.
**Daucus sativa* (Hoffm.) Pass.

Metsporgandil klassifitseeritakse mitmeid alamliike (osaline):

**Daucus carota* subsp. *sativus* Hoffmann 
**Daucus carota* L. subsp. *carota*
**Daucus carota* subsp. *maximus* (Desf.) Ball)
* *Daucus carota* subsp. *afghanicus*.

## Botaaniline kirjeldus

Metsporgand on 20–90&nbsp;cm kõrgune taim. Metsporgandi lehed on kaheli- või neljalisulgijad ja karekarvased. Õied liitsarikas on valget värvi, sarika keskel aga üks õis roosakat või punast värvi. Juur väike, valge ja inimestele mittesöödav.

## Levila

Metsporgand on levinud peamiselt Ees- ja Kesk-Aasias, Kesk-Venemaal ja Kaukaasias.

Eestis, peamiselt lääneosas ja saartel, võib kasvada kuivadel kinkudel, niitudel, tee- ja põlluservadel.

## Hoiatus

Liitsarikas meenutab täpilist surmaputke.

Metsporgandi korjel tuleks olla ettevaatlik, kuna metsporgandi lehed (*[[falcarinol]]*) võivad põhjustada fotokontaktdermatiiti.

## Seltsilistaimena

Mitmel pool maailmas peetakse taime kasulikuks, loodusliku levila piires peatuvad taimel herilased, integreeritud taimesordina aga jäävad enamiku herilaste vaateväljast välja.

Arvatakse, et seltsilistaimena ergutab metsporgand tomatitaimede kasvu.

## Saadused

Metsporgandi viljad (*Dauci carotae fructus*) ja metsporgandi ürt (*Dauci carotae herba*).

Droogi kasutatakse tänapäeval diureetilise ja kivitõvevastase vahendina, mille ühekordne annus oleks 2–4 grammi droogi 3 korda päevas. Droogil on tõenäoliselt põletikuvastane toime, näiteks tsüstiidi ja prostatiidi korral. Droog on raviannustes ohutu, üleannustes aga võib avaldada koostoimet vererõhu-, südame- ja hormoonravimitega.

Metsporgandi juurte tarvitamine korrastavat mao talitlust ja aitavat pleuriidi, vesitõve ja kroonilise köha korral.

## Teadusuuringutes

*[[In vitro]]* katsetes on ilmnenud, et *Daucus carota* õliekstrakti (DCOE) fraktsioonil on inimese rinna adenokartsinoomi rakuliinidele MDA-MB-231 ja MCF-7 vähivastane toime.

## Viited

## Kirjandus
; Klassifikatsioon
* Linnaeus, Carolus (1753), "Species Plantarum", 1. Stockholm, lk 242.
* William Woodville, Medical Botany: Containing Systematic and General Descriptons ..., 1–2. köide, lk 130, 1810, London, Gogle'i raamatu veebiversioon (vaadatud 30.03.2015)(*inglise keeles*)
* Daucus sylvestris Mill.
* Ayurvedic Medicinal Plants
* Daucus carota L. (accepted name), Catalogue of Life, veebiversioon (vaadatud 31.03.2015)(*inglise keeles*)
* ''Daucus carota'', veebiversioon (vaadatud 31.03.2015)(*inglise keeles*)

; Saadused
* History of Carrots - A Brief Summary & Timeline
* Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 283, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010

; Metsporgandi ja aedporgandi interaktsioonid 
* E. H. M. Wijnheijmer, W. A. Brandenburg, S. J. Ter Borg, Interactions between wild and cultivated carrots (Daucus carota L.) in the Netherlands, Euphytica, jaanuar 1989, 40. väljaanne, nr 1-2, lk 147-154

## Välislingid
*