open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Cortes (Portugal)

**Cortes** oli Portugali kõrgeima esinduskogu (hiljem parlamendi) nimetus kuni 1910. aastani.

Traditsiooniline Cortes koosnes kolme seisuse – aadli, linnakodanike ja vaimulike – esindajatest. Eristamaks kolme seisusega esinduskogu väiksematest, ainult aadli ja vaimulike esindajatest koosnevatest esinduskogudest, nimetati seda suurt Cortest ka *Cortes-Gerais*.

Absoluutse monarhia kehtestamise järel Cortest enam pärast 1689. aastat kokku ei kutsutud. Uuesti moodustati Cortes 1821. aastal pärast liberaalset revolutsiooni, kuid siis enam mitte seisuste esinduse, vaid demokraatlikel alustel moodustatud parlamendina. Vasturevolutsiooni perioodil 1820. aastatel kutsuti mõnel korral veel kokku ka traditsiooniline, seisuste esindajatest koosnev Cortes.

Pärast vabariigi väljakuulutamist 1910. aastal enam parlamenti Corteseks ei nimetatud.
Pütsepä rändrahn

**Pütsepä rändrahn** (ka *Suurkivi, Pütsepa rahn, Jeremi rahn, Viidrik Mokra kivi*) on kaitsealune rändrahn Võru maakonnas Võru vallas Heinasoo külas. See on Võru maakonna suurim rändrahn.

Kivi pikkus on 6,6 m, laius 4,6 m, kõrgus 4,0 m ja ümbermõõt 18,6 m.

## Viited

## Välislingid
*
Uue-Antsla mõisa park

**Uue-Antsla mõisa park** (ka: **Vastse-Antsla mõisa park**) on kaitsealune park Võru maakonnas Antsla vallas Võru-Viljandi maantee ääres. Pargi pindala on 18,4 ha

Pargis kasvavad teiste seas hall pähklipuu (*Juglans cinerea*), hõbevaher (*Acer saccharinum*).

## Viited

## Välislingid
*
Manuel Gregório de Sousa Pereira de Sampaio

**Manuel Gregório de Sousa Pereira de Sampaio**, Santa Marta vikont (29. november 1766 Vila Pouca de Aguiar – 21. oktoober 1844 Vila Pouca de Aguiar) oli Portugali sõjaväelane. 

Santa Marta vikont oli miguelistide sõdades 1828–1834 absoluutset monarhiat toetavate miguelistide üks tähtsamaid väejuhte, kes juhtis aastatel 1832–1833 Porto piiramist.

Pärast miguelistide lüüasaamist sõjas saadeti ta erru ja ta tõmbus avalikust elust kõrvale.
Cortes

**Cortes** on hispaania- ja portugalikeelne sõna, mis võib tähendada järgmist:

***[[Cortes Generales]]** – Hispaania parlament
***[[Cortes (Portugal)|Cortes]]** – Portugali ajalooline esinduskogu

Samuti on Cortes mitme asula ja geograafilise objekti nimi:

***[[Cortes (Navarra)|Cortes]]** – küla Hispaanias Navarra lõunapiiril;
***[[Cortes de Aragón]]** – asula Hispaanias Aragónis Terueli provintsis;
***[[Cortes (Bohol)|Cortes]]** – asula Filipiinidel Boholi provintsis;
***[[Cortes (Surigao del Sur)|Cortes]]** – asula Filipiinidel Surigao del Suri provintsis;
***[[Cortes (saar)|Cortes]]** – saar Kanadas Briti Columbia rannikul;
***[[Cortes (Aberdeenshire)|Cortes]]** – maa-asula Šotimaal Aberdeeni krahvkonnas.

## Vaata ka
*Cortés
Lagakivi

**Lagakivi** (ka: **Laagri rändrahn**, **Sassikivi**) on migmatiidist hiidrahn Võru maakonnas Võru vallas Illi külas. On ainus hiidrahn Võru maakonnas. 

Kivi pikkus on 10,5 m, laius 8,0 m, kõrgus 1,5 m ja ümbermõõt 29,5 m.

Rahn on lapik, madal, ümarovaalse põhiplaaniga, kuid suure ümbermõõduga. Lame lagi on keskelt nõgus ja sinna koguneb vesi. Rahn meenutab silekaljut, on laiguti sammaldunud.

Nimetus antud kunagise Laagri vahtkonna järgi.

Rahn on alates 1962. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Pältre lühterkuusk

**Pältre lühterkuusk** oli kaitsealune kuusk Võru maakonnas Rõuge vallas. 

Kuusk kasvas Pältre-Viitka tee ääres, Pältre külast 1,5 km Vastseliina poole, teelt 60 meetrit eemal metsas. Puu meenutas hiiglaslikku lühtrit küünalde jaoks, sellest ka lühterkuuse nimi. Pältre kuusk oli Eesti lühterkuuskedest vägevaim, 11 ladvaga puu. Puu hargnes 1,5 m kõrgusel 9-haruliseks, kõrgemal hargnes veelgi. Eesti kaunima lühterkuuse kõrgus oli 25 m, ümbermõõt 0,8 m kõrguselt 3,4 m ja võra läbimõõt 19-20 meetrit.

Selle puu alt olla ka raha leitud. Räägitakse, et vanasti jäänud kiviraidurid kuuse alla ööbima. Üks meestest aga oli hommikuks surnud. Kuna too oli rikas pärijateta poissmees, matsid teised kiviraidurid tema varanduse kuuse juure alla.

Eesti Looduse Infosüsteemi andmetel on puu murdunud (seisuga 09.01.2017) 

## Välislingid
*
Go-Lab

**Go-Lab** oli 2012.–2016. aastani kestnud Euroopa Liidu finantseeritud projekt, kus loodi koolis loodusteaduste õppimiseks ülemaailmsed internetipõhised uurimusliku õppe laborid. Projektis oli 20 osalist üle Euroopa, sh Tartu Ülikool. Projekti praegune edasiarendus on Next-Lab.

## Viited

## Välislingid
* Go-Lab project
Tejo lahing

**Tejo lahing** oli 11. juulil 1831 Tejo jõe suudmes aset leidnud merelahing Portugali kuninga Miguel I laevastiku ja Prantsusmaa laevastiku vahel.

Miguel I konservatiivne valitsus ei soovinud tunnustada 1830. aastal Prantsusmaal Charles X troonist loobumise järel kehtestatud liberaalset juulimonarhiat. Selle tulemusel sekkus Prantsusmaa Portugali kodusõtta, et aidata Portugali troonile tagasi Miguel I vennatütar Maria II, kes esindas liberaalsete ja konstitutsionalistlike ringkondade huve.

Prantsusmaa ja Portugali vahelise sõjategevuse vallandamiseks esitasid Prantsusmaa võimud Portugalile mais 1831 ultimaatumi, milles nõudsid Portugalis kiriku teotamise eest vahistatud prantslaste vabastamist, neid karistanud kohtunike ametist vabastamist, prantslastele hüvitise maksmist ja keeldu Prantsusmaa kodanikke edaspidi ilma Prantsuse kohtuniku loata vahistada. Portugali valitsus keeldus ultimaatumit rahuldamast.

Prantslased blokeerisid kohe pärast ultimaatumi esitamist kahe sõjalaevaga Tejo jõe suudme, takistades seal kaubalaevade liikumist. Pärast ultimaatumi tagasilükkamist saatsid prantslased jõe suudmesse 6 liinilaevast, 3 fregatist, 3 korvetist ja 3 prikist koosneva eskaadri kontradmiral Albin Roussini juhtimisel. Roussin pidi portugallastele esitama veelgi rangema ultimaatumi, selle täitmata jätmisel blokeerima täielikult laevaliikluse Tejo jõel ja pommitama pealinna Lissaboni.

6. juulil esitatud ultimaatumi lükkasid portugallased tagasi ja 11. juulil otsustasid prantslased asuda Lissaboni pommitama, olles eelnevalt pommitanud juba mitmeid portugallaste kaitserajatisi. Prantslaste laevastiku vastu oli Portugalil panna 1 liinilaev, 3 fregatti, 3 korvetti, 3 prikki ja 1 brigantiin, kõik vanemad ja nõrgemad laevad kui prantslastel. Kokku oli Prantsuse eskaadril 756 kahurit, Portugali eskaadril aga 318 kahurit. Kui Prantsuse eskaader avas Portugali laevastiku pihta tule, andis see ühtegi lasku vastu tulistamata alla. 

Lõpptulemusena oli Portugali valitsus sunnitud 14. juulil ikkagi ultimaatumiga nõustuma. Lisaks kaotasid portugallased 3 fregatti ja 2 korvetti, mille prantslased rekvireerisid. Liinilaev Dom João VI oli aga nii halvas olukorras, et selle andsid prantslased peatselt pärast ülevõtmist portugallastele tagasi.
Mongardino

**Mongardino** on vald Itaalias Piemonte maakonnas Asti provintsis.

Mongardino kõrgus merepinnast on keskmiselt 292 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Mongardino halduspiirides asuvad järgmised asulad: Madonna, San Pietro Stazione, Serra d'Asti ja Terpone.

## Galerii

Mongardino 2285.jpg|
Mongardino - Villa Pinuccia 2286.jpg|
Mongardino 2298.jpg|
Campo calcio Mongardino.JPG|
Chiesa di Mongardino.JPG|
Mongardino - San Giovanni Battista 2292.jpg|
Mongardino - San Giovanni Battista 2293.jpg|
Mongardino - San Giovanni Battista 2294.jpg|
Mongardino - Monumento alla Brigata Rocca d'Arazzo 2296.jpg|
Mongardino - Monumento alla Brigata Rocca d'Arazzo 2295.jpg|


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia, inglise ja prantsuse keeles)
Carlos María Isidro de Borbón

**Carlos María Isidro Benito de Borbón y Borbón-Parma** (29. märts 1788 Madrid – 10. märts 1855 Trieste) oli Hispaania prints, kuningas Carlos IV kuues poeg ja kuningas Fernando VII noorem vend. Pärast venna surma pretendeeris ta alates 1833. aastast edutult Hispaania troonile, algatades selle nimel kuus aastat kestnud kodusõja. Prints Carlose ja tema järeltulijate pooldajaid nimetatakse karlistideks.

Ajalookirjutuses nimetatakse teda sageli lühidalt **don Carloseks**, kuid teda ei tohi segamini ajada kuningas Felipe II pojaga Carlosega, kelle järgi on saanud nime Friedrich Schilleri näidend "Don Karlos, Infant von Spanien" (1787) ja Giuseppe Verdi ooper "Don Carlos" (1867).

Kuningana (kellena teised peale karlistide teda ei tunnistanud) kasutas ta nime **Carlos V**.
Kiikla kurisu

**Kiikla kurisu** (ka: **Oja kurisu**) on kurisu Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Jõhvi kõrgustiku lääneosas. 

Kurisu pikkus on 50 m, laius 30 m ja sügavus üle 2 m. Kurisusse neeldub Kiikla oja. Kurisu neelamisvõime on 25 l/s.

## Viited

## Välislingid
*
Don Carlos

**Don Carlos** võib viidata mitmele inimesele ja nende elu põhjal loodud teostele.

See nimi võib viidata järgmistele isikutele:

***[[Carlos (Astuuria prints)|Don Carlos]]** (1545–1568) oli Hispaania kuninga Felipe II poeg ja troonipärija;
***[[Carlos María Isidro de Borbón|Don Carlos]]** (1788–1855) oli Hispaania karlistlik trooninõudleja, kuningas Carlos IV poeg;
***[[Don Carlos (muusik)|Don Carlos]]** (sündinud 1952) on Jamaica muusik.

See nimi võib viidata ka järgmistele kunstiteostele:

***[[Don Karlos|Don Carlos]]** on Friedrich Schilleri näidend Felipe II poja Carlose legendi ainetel;
***[[Don Carlos (ooper)|Don Carlos]]** on Giuseppe Verdi ooper, mis põhineb Schilleri samanimelisel näidendil.
Ratva oja

**Ratva oja** on oja Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Oja pikkus on 6,9 km. Oja suubub Ojamaa jõkke.

Ratva küla juures on ojasängis karstilehtreid ja seetõttu kaob seal oja maa alla. 1,3 km Ratva külast eemal avaneb oja allikatena; allikate vooluhulk on kuni 10 l/s. 

## Viited

## Välislingid
*
Arcanum: Of Steamworks and Magick Obscura

**"Arcanum: Of Steamworks and Magick Obscura"** on arvuti-rollimäng, mis avaldati 22. augustil 2001.

Mängu lõi Troika Games ja avaldas Sierra Entertainment.

Mängu tegevus toimub väljamõeldud Arcanumi-nimelisel kontinendil, kus parasjagu on käimas tööstusrevolutsioon. Mäng algab tsepeliini allakukkumisega, milles mängu peategelane, keda mängija juhib, on ainus ellujääja.

Mängu graafika on isomeetriline ja mängija saab tegelasega vabalt mängumaailmas ringi liikuda.
Montabone

**Montabone** on vald Itaalias Piemonte maakonnas Asti provintsis.

Montabone kõrgus merepinnast on keskmiselt 454 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Montabone piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Acqui Terme (AL), Bistagno (AL), Castel Boglione, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Terzo (AL).

Montabone halduspiirides asuvad järgmised asulad: Ferraris, Girini, Lacqua ja Merlamorta.

1568. aastal sündis vallas kunstnik Guglielmo Caccia.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (itaalia, inglise ja prantsuse keeles)
Aluoja karstiala

**Aluoja karstiala** on kaitstav karstiala Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. Karstiala jääb piirkonda, kus Aluoja suubub Pühajõkke. Karstialal on ka Aluoja allikad. 

## Viited

## Välislingid
*
Hõbeallikas

**Hõbeallikas** on kaitstav allikas Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas.  

Allikas voolab välja Pühajõe oru parempoolselt veerult Hõbeallika koopa tagaseinast. Allikas ujutab koopa põhja üle ja koopast voolab välja väike oja (vooluhulk alla 1 l/s). 

## Viited

## Välislingid
*
Karl Algvere

**Karl Viktor Algvere** (enne eestistamist 21. septembril 1936 **Karl-Viktor Alberg**; ka **Karl Viktor Ahlberg**; 20. jaanuar 1907 Muuga – 29. märts 1973 Stockholm) oli eesti metsamees ja metsateadlane.

Ta lõpetas 1925. aastal Tallinna Reaalkooli ja 1932. aastal Tartu Ülikooli metsanduse erialal. 

Aastatel 1948–1949 töötas ta teadurina Syracuse'i ülikoolis USA-s, kaitses seal 1950. aastal magistritöö. 1967. aastal kaitses Rootsi Metsandusülikoolis doktoritöö. Ta oli korporatsiooni Fraternitas Estica liige.

Ta oli aastatel 1929–1932 abimetsaülem Põltsamaal ja 1932–1934 Amblas. Aastatel 1934–1944 oli ta metsaülem Permiskülas, Paunkülas ja Märjamaal.

1944. aastal põgenes Rootsi, kus töötas aastatel 1946–1962 Riigimetsade Valitsuses ametnikuna. 

Aastatel 1946–1962 oli ta Rootsi Metsandusülikooli dotsent. 1972. aastal pidas külalisprofessorina Ameerika Ühendriikides loenguid. Ta oli USA Teadusfondi korrespondentliige. Temalt ilmus 35 teaduspublikatsiooni.

## Isiklikku
Tema poeg Peep Algvere oli silmaarst.

## Kirjandus
* Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1362
Vesiheinamaa allikad

**Vesiheinamaa allikad** on kaitstavad allikad Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. 

Allikad avanevad Mäetaguse oosi lõunanõlval ja nendest saab alguse oja, mille koguvooluhulk on 1–15 l/s. Piirkonnas on alalisi allikaid kolm. 

Vesiheinamaa allikate hulka arvatakse ka lähedal, Mäetaguse pargi tiigis avanevad tõusuallikad.

## Viited

## Välislingid
*
Peep Algvere

**Peep Algvere** (kuni 21. septembrini 1936 **Peep Alberg**; 15. aprill 1935 Narva – 17. jaanuar 2021) oli eestlasest silmaarst ja arstiteadlane Rootsis.

Ta põgenes koos isaga 1944. aastal Rootsi, kus lõpetas Södra Ladina gümnaasiumi ja Stockholmi Ülikooli. Ta oli korporatsiooni Fraternitas Estica liige. Kaitses aastal 1968 Karolinska Instituudis *dr. med.* väitekirja.

Ta töötas aastatel 1961–1968 Karolinska haigla silmakliinikus. Aastatel 1971–1972 täiendas ta ennast Bostoni Biomeditsiini Instituudis. Aastatel 1968–1996 töötas ta Karolinska Instituudis dotsendina. Aastast 1997 oli ta Linköpingi Ülikooli professor ja silmakliiniku juhataja. Ta on juurutanud uusi silmaoperatsiooni ja silmaravi meetodeid. Ta leiutas uusi seadmeid silmapõhjahaiguste diagnoosimiseks ja avaldas üle 150 teaduspublikatsiooni.

Ta oli vitrektoomia ekspert, kinkis Tartu Ülikoolile ka vastavaid seadmeid. Ta oli ühingu Svensk Förening för Vitreoretinal Kirurgi esimees ja Eesti Arstide Seltsi Rootsis esimees.

## Isiklikku
Tema isa Karl Algvere oli metsateadlane.

## Kirjandus
* Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011.

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1363
* https://www.cfe.ee/album-esticum?show=1954#A242
Cuyahoga maakond

**Cuyahoga maakond** (*Cuyahoga County*) on maakond USA-s Ohio osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Cleveland.

Maakonna pindala on 3230 km². Veepindala on 2040 km².

Maakond asub Erie järve ääres. Maakonna kaguosas asub osaliselt Cuyahoga Valley rahvuspark.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1 264 817. Aastal 2010 oli elanikke 1 280 122 ja 2000. aastal 1 393 978. Asustustihedus on 1069 in/km².

## Naabermaakonnad
* Lake'i maakond (kirdes)
* Geauga maakond (idas)
* Summiti maakond (kagus)
* Medina maakond (edelas)
* Loraini maakond (läänes)
* Portage'i maakond (kagus)

## Ajalugu

Cuyahoga maakond moodustati 7. juunil 1807 Geauga maakonna osast ja organiseeriti 1. mail 1810. Hiljem vähenes maakonna pindala seoses Huroni, Lake'i ja Loraini maakonna loomisega.

Maakond on nimetatud läbi maakonna kulgeva Cuyahoga jõe järgi, mis omakorda on saanud nime indiaanikeelse sõna järgi ja mis tähendab 'kõverat jõge'.

## Transport
### Lennujaamad
Clevelandi linna piirides asub Cleveland Hopkinsi rahvusvaheline lennujaam, mida läbinud reisijate arv oli 2015. aastal üle kaheksa miljoni. Päevas tõuseb lennujaamast keskmiselt 142 lendu. Clevelandi kirdeosas Erie järve lähedal asub Cleveland Burke Lakefronti lennujaam. Lisaks asub maakonnas Cuyahoga maakonna lennujaam, mis teenindab samuti Lake'i ja Geauga maakonda.

### Maanteed
* Interstate 71
* Interstate 77
* Interstate 80
* Interstate 90
* U.S. Route 6
* U.S. Route 20
* U.S. Route 42

## Linnad

## Viited

## Välislingid
* Cuyahoga maakonna koduleht
Lake'i maakond (Indiana)

**Lake'i maakond** (*Lake County*) on maakond USA-s Indiana osariigi loodeosas. See kuulub Chicago linnastusse.

Maakonna halduskeskus on Crown Point. Suurim linn on Hammond.

Maakonna pindala on 1623 km². Veepindala on 330 km².

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse andmetel 498 700. 2010. aastal oli elanikke 496 005 ja 2000. aastal 484 564. Elanike arvult on Lake'i maakond Indiana osariigis teisel kohal.

## Naabermaakonnad
* Cooki maakond (Illinois) (kirdes)
* Porteri maakond (idas)
* Jasperi maakond (kagus)
* Newtoni maakond (lõunas)
* Kankakee maakond, Illinois (edelas)
* Willi maakond, Illinois (läänes)

## Ajalugu
Lake'i maakond moodustati 1837. aastal Porteri maakonna osast. Maakond on saanud nime Michigani järve (inglise *Lake Michigan*) järgi.

## Maanteed

*  Interstate 65
*  Interstate 80
*  Interstate 90
*  Interstate 94
*  U.S. Route 6
*  U.S. Route 12

*  U.S. Route 20
*  U.S. Route 30
*  U.S. Route 41
*  U.S. Route 231
*  State Road 2
*  State Road 51

*  State Road 53
*  State Road 55
*  State Road 130
*  State Road 152
*  State Road 312
*  State Road 912

## Linnad

* Cedar Lake (2020. aasta seisuga 14 106 elanikku)
* Crown Point (halduskeskus; 33 899 elanikku)
* Dyer (16 517 elanikku)
* East Chicago (26 370 elanikku)
* Gary (69 093 elanikku)
* Griffith (16 528 elanikku)
* Hammond (77 879 elanikku)
* Highland (23 984 elanikku)
* Hobart (29 752 elanikku)
* Lake Station (13 235 elanikku)
* Lowell (10 680 elanikku)
* Merrillville (36 444 elanikku)
* Muster (23 894 elanikku)
* New Chicago (1999 elanikku)
* Schererville (29 646 elanikku)
* Schneider (269 elanikku)
* St. John (20 303 elanikku)
* Whiting (4559 elanikku)
* Winfield (7181 elanikku)

## Viited

## Välislingid
* Lake'i maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Cunico

**Cunico** on vald Itaalias Piemonte maakonnas Asti provintsis.

Cunico kõrgus merepinnast on keskmiselt 257 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Cunico halduspiirides asuvad järgmised asulad: Bricco Forca, Cascine Fareto, Case Graglia, Case Negro, Castellero San Martino, Colombara, Lustra, Ronco, Stazione, Valcroce, Vallera.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia, inglise ja prantsuse keeles)
Ohvriallikas (täpsustus)

**[[Ohvriallikas]]** on allikas, millele on toodud ohvreid.

Nime **Ohvriallikas** kannab mitu Eesti allikat:
***[[Ohvriallikas (Arussaare)|Ohvriallikas]]** (ka: Uduallikas) on allikas Viljandi maakonnas Kõo vallas.
*Kavilda ohvriallikas
*Püha allikas (varasema nimega: Ohvriallikas) on allikas Ida-Viru maakonnas Illuka vallas.
*Lümandu ohvriallikas on allikas Rapla maakonnas Märjamaa vallas.
*Paadrema ohvriallikas on allikas Pärnu maakonnas Varbla vallas.
*...
Alentejo

**Alentejo** on ajaloolis-kultuuriline piirkond Mandri-Portugali lõunaosas. Alentejo piirneb lõunas Algarvega, läänes Lissaboni ja Atlandi ookeani, idas Hispaania ja põhjas Centro piirkonnaga. Portugali põhjaosast eraldab seda Tejo jõgi ning piirkonna nimi tähendabki tõlkes 'Tejo taga' või 'üle Tejo'.

Esimese astme haldusüksustest kuuluvad täielikult Alentejo piirkonda Beja ringkond, Évora ringkond ja Portalegre ringkond, osaliselt Lissaboni ringkond, Santarémi ringkond ja Setúbali ringkond. Suuremad linnad Alentejo regioonis on Évora, Elvas, Portalegre, Beja, Moura ja Sines.

Alentejo pindala on 31 551,2&nbsp;km² ja 2011. aasta andmetel elas seal 758 739 inimest. Niivõrd täpset arvestust selle traditsioonilise piirkonna kohta võimaldab pidada asjaolu, et tegemist on ka Euroopa Liidu statistilise üksusega, mille piirid on täpselt määratud ja mille lõikes kogutakse statistilisi andmeid.
Castelletto Molina

**Castelletto Molina** on vald Itaalias Piemonte maakonnas Asti provintsis.

Castelletto Molina kõrgus merepinnast on keskmiselt 227 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Castelletto Molina piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alice Bel Colle (AL), Castel Rocchero, Fontanile, Quaranti.


Municipio1 Castelletto Molina.JPG|Haldushoone
Chiesa2 Castelletto Molina.JPG|Kirik


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia, inglise ja prantsuse keeles)
Vello Salumets

**Vello Salumets** (sündinud 12. jaanuaril 1950 Tallinnas) on eesti muusik, rokkmuusika ajaloo tutvustaja, laulusõnade autor ja tõlkija.

## Haridus
Ta on õppinud fagotti Tallinna Muusikakoolis (1965–1968) ja Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (1968–1973).

## Töö orkestrimuusikuna
Aastatel 1972–1994 töötas ta Estonia teatri orkestris fagotimängijana.

## Ansamblid
On olnud ansambli Optimistid (1965–1969) asutajaliige. Tema kirjutatud on ansambli üks menulugusid – "Ülle" (algselt "Beautiful", 1965).
Muude ansamblite: Credo (1970–1971), Kukerpillid (1972–1974), Palderjan (1975–1978), Kollektsioon (1981–1982) asutajaliige (mängis seal basskitarri ja klahvpille ning laulis). On kuulunud ansambli Krõll koosseisu.

Ta on kirjutanud üle 300 lauluteksti Eesti solistidele ja ansamblitele (sh Jaak Joala, Ivo Linna, Tarmo Pihlap, Meelis Punder, Mait Maltis, Erich Krieger, Boris Lehtlaan, Jüri Homenja, Sergei Maasin, ansamblid Karavan, Justament, Kukerpillid, Palderjan, Rock Hotel, Meie Mees, Los Amigos, Kollane Allveelaev G jt).

## Rokkmuusika tutvustamine ajakirjanduses
Ta on teinud rokkmuusikat tutvustavaid saateid Kuku raadios ("Verstapostid"), Eesti Raadios (sarjad "Let It Be", "Need kuumad kuuekümnendad", "Tähetund") ja Elmari raadios (sari "Lugu Laulust"). Ta on avaldanud rokkmuusikat tutvustavaid artikleid ajalehtedes Noorte Hääl, Sirp ja ajakirjas Hea Laps. 

## Teoseid
* "Beatles : Ühe ansambli anatoomia" (Markku Koski; soome keelest tõlkinud Vello Salumets). Tallinn. Eesti Raamat, 1992. 
* "Rockrapsoodia" (autor Vello Salumets). Tallinn. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1998.
* "Rockrapsoodia. Eesti rockmuusika sünnilugu" (2. täiendatud trükk; autor Vello Salumets). Tallinn. Outlaw Music. SE&JS, 2013.
* "Fikseeritud Fix" (autor Vello Salumets). Tallinn. Kunst, 2010. 
* "Hurriganes" (Honey Aaltonen, Vesa Kontiainen, Kjell Starck; soome keelest tõlkinud Vello Salumets). Tallinn. SE&JS, 2021.
* Koostanud CD-d "Palderjan" (1999), "Rock’n’Rolli lapsed" (1999), "Eesti Kullafond: Palderjan" (2020), 
* Koostanud LP (vinüül) "Optimistid" (2024)

## Välislingid
* Mart Niineste, Vello Salumets: kuulsaks saades tunned end kui jumal. Läheb üle, Eesti Päevaleht, 13. märts 2010
Jooksikämbliklased

**Jooksikämbliklased** (*Philodromidae*) on ämblikuliste seltsi kuuluv sugukond.

Sugukonnas on ligi 30 perekonda kokku umbes 500 liigiga.

## Kirjandus
* Vilbaste, Asta 1969. *Eesti ämblikud I. Krabiämbliklased (Xysticidae), jooksikämbliklased (Philodromidae) ja hüpikämbliklased (Salticidae)*. Tallinn: Valgus, Zooloogia ja Botaanika Instituut.
Loraini maakond

**Loraini maakond** (*Lorain County*) on maakond USA-s Ohio osariigis. See asub Erie järve ääres Suur-Clevelandi linnastus.

Maakonna halduskeskus on Elyria. Suurim linn on Lorain.

Maakonna pindala on 2390 km². Veepindala on 1120 km².

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 312 964. Aastal 2010 oli elanikke 301 356 ja 2000. aastal 284 664.

## Naabermaakonnad
* Cuyahoga maakond (idas)
* Medina maakond (kagus)
* Ashlandi maakond (lõunas)
* Huroni maakond (edelas)
* Erie'i maakond (läänes)

## Ajalugu
Lorani maakond moodustati 26. detsembril 1822 Cuyahoga, Huroni ja Medina maakonna osadest. Maakond on saanud nime Prantsuse piirkonna Lorraine'i järgi.

## Linnad
* Amherst (2020. aasta seisuga 12 681 elanikku)
* Avon (24 847 elanikku)
* Avon Lake (25 206 elanikku)
* Elyria (52 656 elanikku; halduskeskus)
* Lorain (65 211 elanikku)
* North Ridgeville (35 280 elanikku)
* Oberlin (8555 elanikku)
* Sheffield Lake (8957 elanikku)
* Vermilion (10 659 elanikku)

## Maanteed

*  Interstate 80
*  Interstate 90
*  Interstate 480
*  U.S. Route 6
*  U.S. Route 20
*  State Route 2
*  State Route 10
*  State Route 18
*  State Route 57
*  State Route 58
*  State Route 82
*  State Route 83
*  State Route 113
*  State Route 162
*  State Route 252
*  State Route 254
*  State Route 301
*  State Route 303
*  State Route 511
*  State Route 611

## Viited

## Välislingid
* Loraini maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Hillsborough' maakond

**Hillsborough' maakond** (*Hillsborough County*) on maakond USA-s Florida osariigis. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Tampa. 

Maakonna pindala on 3279 km&sup2;. Veepindala on 558 km&sup2;.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1 229 226. Aastal 2000 oli elanike arv 998 948. 

## Naabermaakonnad
*Pasco maakond (põhjas)  
*Polki maakond (idas) 
*Hardee maakond (kagus)
*Manatee maakond (lõunas)
*Pinellase maakond (läänes)

## Ajalugu
Hillsborough' maakond moodustati 25. jaanuaril 1834. aastal Alachua maakonna osast. 16. sajandil jõudsid maakonna territooriumile Euroopa maadeuurijad. Hispaanlased Panfilo de Narváez ja Hernando de Soto tulid Florida kulda ja kalliskive otsima. Nad avastasid Takobaaga indiaani hõimu. Pärast mitmeid lahinguid hukkus Panfilo de Naváez. Hernando de Soto uuris ala edasi ja kohtus vastupanu osutanud seminooli indiaani hõimuga. USA võttis Hillsborough' maakonna territooriumi oma valdusse lõpuks 1821. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Hillsborough' maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Püha allikas

**Püha allikas** ehk **Kuremäe ohvriallikas** on kaitstav allikas (tõusuallikas) Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas ja Virumaa Iisaku kihelkonna Kuremäe külas.

Enne Kuremäe kloostri asutamist (19. sajandi lõpp) kutsuti allikat **Ohvriallikaks**.

Allikas avaneb Kuremäe allosas.

## Vaata ka
*Kuremägi
*Kuremäe ohvritamm

## Viited

## Kirjandus
* Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika 2011. Tallinn: Varrak, lk 122–123.

## Välislingid
*
* Kuremäe ohvriallikas Hiite Maja SA andmekogus
Bristoli maakond

**Bristoli maakond** (*Bristol County*) on maakond USA-s Rhode Islandi osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Bristol.

Maakonna pindala on 117 km². Veepindala on 52 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 49 875. Aastal 2000 oli elanike arv 50 648.

## Naabermaakonnad
* Bristoli maakond (Massachusetts) (idas)
* Providence'i maakond (põhjas)
* Kenti maakond (läänes)
* Newporti maakond (lõunas)

## Ajalugu
Bristoli maakond moodustati 1747. aastal pärast piirivaidlusi Bristoli maakonnaga Massachusettsi osariigis.

Sarnaselt teiste Rhode Islandi maakondadega likvideeriti maakonna omavalitsus 1846. aastal. Maakond jaguneb kolmeks aleviks (town), linnu (city) maakonnas ei ole: Barrington, Bristol ja Warren.

## Viited
Erra jõgi

**Erra jõgi** (ka *Uhaku jõgi, Koljala jõgi*) on jõgi Ida-Virumaal, Purtse jõe vasakpoolne lisajõgi. Jõe pikkus on 20 km.

Alamjooksul esineb jõgi kohati salajõena (voolab maa all). Uhaku karstiala ja Uhaku sängi paljandid jõe alamjooksul jäävad Uhaku maastikukaitsealale. Jõe järgi on nime saanud ordoviitsiumi Uhaku lade.

## Viited

## Kirjandus
*Orviku, Karl 1928. Uhaku. Kirde-Eesti karstiala stratigraafiast ja geomorfoloogiast. *Tartu Ülikooli juures oleva Loodusuurijate Seltsi Aruanded* 35: 199–232.

## Välislingid
*
Veesaare tee

**Veesaare** tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav saab alguse Mõigu teelt ja lõpeb Raudkivi teel, selle pikkus on 330 meetrit. Veesaare tee ehitamist alustati 2013.a kevadel ja see valmis sama aasta sügisel. Tänava rajamise otseseks põhjuseks oli Selveri supermarketi ehitamine Peetrisse (*Peetri Selver* ehitati Veesaare tee 2 kinnistule).

## Pilte

Pilt:Veesaare tee 04_2013 a.JPG|Veesaare tee aprillis 2013
Pilt:Veesaare tee 04_2013 b.JPG|Veesaare tee aprillis 2013
Pilt:Veesaare tee 08_2013.jpg|Veesaare tee augustis 2013
Järvemetsa tee

**Järvemetsa tee** on tupiktänav Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav saab alguse Aruheina teelt ja selle pikkus on 75 meetrit.
Einjärve karstinõgu

**Einjärve karstinõgu** (ka *Einjärve karstiala*) on kaitstav karstinõgu Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Karstinõo lähedal asub teine karstiala – Aniste karstinõgu. Need kaks karstinõgu kuuluvad kaitsealuse Savalduma karstiala koosseisu.


Einjärve karstijärv kevadel.jpg|Einjärve karstijärv kevadel
Einjärve karstijärv juunis.jpg|Einjärve karstijärv suvel


## Viited

## Välislingid
*
Muru karstiorg

**Muru karstiorg** on kaitstav karstiorg Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. 

Karstiorg on aluspõhja paekihtidesse lõikunud ja sel on järsud nõlvad. Karstioru põhjas voolab Muru jõgi. Karstioru põhjas ja selle nõlvades on mitmeid langatuslehtreid ja pugemeid. 

## Viited

## Välislingid
*
Nõmme seikluspark

**Nõmme seikluspark** on seikluspark Tallinnas Nõmmel.

## Rajad ja elemendid
Seikluspargis on 7 eri raskusastmega rada: 2 harjutusrada, roheline, sinine, punane, 2 musta ja kiirusrada. Kokku on ? erinevat silda ja elementi .

## Asukoht
Seikluspargi aadress on Külmallika 15a.

## Kettagolfirada
22. septembril 2012 avati Mustamäe nõlva all hüppetornide ja Raja tänava vahelisel maa-alal esimene kettagolfirada (*disc golf*) Tallinnas. Kettagolfiraja rajas Nõmme Seikluspark ettevõtte OÜ Matkasport toel. Nõmme kettagolfiraja algataja on Nõmme Seikluspargi instruktor Indrek Sarvin, kes harrastab ka ise kettagolfi. 2012. aastal saavutas ta Balti riikide kettagolfiturniiril amatööride klassis kolmanda koha. Sarvini hinnangul on Nõmme rada algajasõbralik, kuid pakub pinget ka kutselistele kettagolfimängijatele. 

## Viited

## Välislingid
*Nõmme Seikluspargi koduleht
Kuresoo (Ida-Virumaa)

**Kuresoo** on soo Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Soo pindala on 2196 ha.

Soo on tekkinud järve soostumise tagajärjel. Soo turbakihi paksus on kuni 6,7 m.

## Viited
Kõrveküla kurisud

**Kõrveküla kurisud** (ka: **Kõrveküla kurisute vöönd**) on kaitstavad kurisud Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas. 

Kurisud paiknevad kuni 4 m kõrguselise aluspõhjaastangu allosas 2 km pikkuse vööndina. Vööndis on 10 suuremat kurisut ja palju väikeseid karstilohke ja lehtreid.

## Viited

## Välislingid
*
Lõik (keeleteadus)

**Lõik** on kirjutatud proosateksti osa, mis on ümbritsevast tekstist eraldatud taandridade ja/või tühjade ridadega.

Lõigu võib moodustada üks või rohkem lauset, lõigu laused on üldjuhul omavahel mõttelt seotud (rohkem kui eri lõikudes olevad laused). Lõik on nii vormiliselt kui ka sisuliselt proosateksti põhiüksus. Tekst võib koosneda ka ühestainsast lõigust. Kuigi ühegi loomuliku keele süntaks ei nõua teksti lõikudesse jaotamist, eeldatakse seda tavaliselt ametliku kirjutusstiili osana pikemate tekstide loetavuse hõlbustamiseks.
Verioja karstiala

**Verioja karstiala** on kaitstav karstiala Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Karstiala paikneb Aseri rikkevööndil.

Karstiala moodustavad 350 m pikkusel lõigul 4 karstilehtrit. Karstilehtrite laius on kuni 15 m, pikkus kuni 25 m ja sügavus kuni 1,5 m.

## Viited

## Välislingid
*
Kurisoo karstiala

**Kurisoo karstiala** on kaitstav karstiala Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Loobu jõe vasakul kaldal. 

Karstialal esineb kaks kurisut. Esimese kurisu pikkus on 50 m, laius 20 m ja sügavus 3 m; kurisus esineb mitmeid pugemeid, kus vett neeldub üle 50 l/s. Teine kurisu on mõõtmete poolest esimese sarnane, ent vett neeldub seal vähem: üle 20 l/s.

## Viited

## Välislingid
*
Meeste 10 000 m jooks 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus

**Meeste 10 000 meetri jooks** 1997. aasta maailmameistrivõistlustel toimus 3. ja 6. augustil 1997.

* Maailmarekord on Haile Gebrselassie (Etioopia) nimel ajaga 26.31,32 (Oslo 1997).
* Göteborgi maailmameister on Haile Gebrselassie (27.12,95).
* Atlanta olümpiavõitja on Haire Gebrselassie (27.07,34).

Finaali said mõlema eeljooksu 8 paremat ja lisaks eeljooksude peale kokku 4 sportlast ajaga.

1. eeljooks 3. augustil kl 22.25


KohtVõistlejaRiikAeg
1.Domingos CastroPortugal28.07,04 Q
2.Mohamed MourhitBelgia28.12,02 Q
3.Said BeriouiMaroko28.12,33 Q
4.Carsten EichSaksamaa28.12,46 Q
5.Paul KoechKeenia28.13,24 Q
6.Assefa MezegebuEtioopia28.13,95 Q
7.Paul TergatKeenia28.13,98 Q
8.Salah HissouMaroko28.15,09 Q
9.José RamosPortugal28.20,06 q
10.Carlos de la TorreHispaania28.20,50
11.Toshiyuki HayataJaapan28.27,97
12.Dan MiddlemanUSA28.56,76
13.Marco CondoriBoliivia29.51,24
14.Agustin MoranPanama30.12,32 NR



PunktLiiderVaheaeg
1 kmToshiyuki Hayata2.53
2 kmToshiyuki Hayata5.44
3 kmToshiyuki Hayata8.36
4 kmToshiyuki Hayata11.27
5 kmToshiyuki Hayata14.17
6 kmToshiyuki Hayata17.09
7 kmToshiyuki Hayata20.00
8 kmDomingos Castro22.36
9 kmDomingos Castro25.20


2. eeljooks 3. augustil 23.00


KohtVõistlejaRiikAeg
1.Haile GebrselassieEtioopia27.55,36 Q
2.Habte JifarEtioopia27.55,71 Q
3.Dominic KiruiKeenia27.56,62 Q
4.Abderrahim ZitunaMaroko27.57,11 Q
5.Darren WilsonAustraalia27.57,54 Q
6.Kamiel MaaseHolland27.57,78 Q
7.Julio ReyHispaania28.03,36 Q
8.Hendrick RamaalaLAV28.05,70 Q
9.Toshinari TakaokaJaapan28.07,36 q
10.Stefano BaldiniItaalia28.07,81 q
11.Tendai ChimusasaZimbabwe28.14,03 q
12.Mohamed EzzherPrantsusmaa28.47,48
13.João N'tyambaAngola29.38,92
14.Bradley BarquistUSA29.43,01
15.Margarito ZamoraMehhiko29.52,03
16.Panagiotis CharamisKreeka30.08,60
17.Georges RichmondTahiti31.48,17 NR
18.Zoltán KaldyUngariDNF
18.Carlos PatricioPortugalDNF



PunktLiiderVaheaeg
1 kmHendrick Ramaala2.52
2 kmHendrick Ramaala5.39
3 kmHendrick Ramaala8.25
4 kmDominic Kirui11.12
5 kmDominic Kirui13.59
6 kmDominic Kirui16.51
7 kmDominic Kirui19.41
8 kmDominic Kirui22.31
9 kmDarren Wilson25.18


Finaal 6. augustil 20.35


KohtVõistlejaRiikAeg
1.Haile GebrselassieEtioopia27.24,58
2.Paul TergatKeenia27.25,62
3.Salah HissouMaroko27.28,67
4.Paul KoechKeenia27.30,69
5.Assefa MezegebuEtioopia27.32,68
6.Domingos CastroPortugal27.36,52
7.Habte JifarEtioopia28.00,29
8.Julio ReyHispaania28.07,06
9.Stefano BaldiniItaalia28.11,97
10.Darren WilsonAustraalia28.20,16
11.Kamiel MaaseHolland28.23,20
12.Dominic KiruiKeenia28.28,13
13.Abderrahim ZitunaAlžeeria28.29,09
14.Hendrick RamaalaLAV28.33,48
15.Tendai ChimusasaJaapan28.55,29
16.Carsten EichSaksamaa28.59,34
17.Said BeriouiMaroko29.22,05
18.José RamosHispaania29.49,00
19.Mohamed MourhitMarokoDNS
19.Toshinari TakaokaJaapanDNS



PunktLiiderVaheaeg
1 kmSaid Beriui2.56
2 kmSaid Beriui5.40
3 kmDominic Kirui8.27
4 kmSalah Hissu11.12
5 kmHabte Jifar13.59
6 kmSalah Hissu16.49
7 kmPaul Koech19.28
8 kmPaul Koech22.11
9 kmPaul Koech24.54


*Q – pääses edasi kohaga
*q – pääses edasi ajaga
*NR – riigi rekord
*DNS – ei startinud
*DNF – katkestas
São Vicente neem

**São Vicente neem** (portugali keeles *Cabo de São Vicente*, eesti keeles 'Püha Vincenti neem') on neem Portugali lõunarannikul Algarves Sagrese linna lähistel.

See neem moodustab Portugali edelatipu, mille koordinaadid on 37°01′30″ pl 8°59′40″ lp.

Neem on nime saanud sinna väidetavalt maetud kristliku märtri püha Vincenti järgi. 1173. aastal kaevati pühaku säilmed kuningas Afonso I algatusel välja ja viidi üle Lissaboni.

Neeme juures on toimunud arvukalt merelahinguid. 1833. aastal Portugali kodusõja raames aset leidnud merelahingus saavutas Dom Pedrole ustav konstitutsionalistide laevastik võidu Miguel I absolutistide laevastiku üle.
Gellerup

**Gellerup** on Brabrandi linnaosa, Århusi eeslinn Taanis. 

Sama nimega viidatakse ka ulatuslikule kinnisvara-arendusprojektile Gellerup Planile (taani: *Gellerup Planen*), mis hõlmab Toveshøj ja Gellerupi pargi (taani: *Gellerupparken*) elamuid. Viimane ehitati aastatel 1968–1972 elamurajooniks. Avarate korteritega korrusmajades on kokku 1776 korterit ja rajoon oli plaanitud Århusi "magalaks". Ehitati välja ka eluks vajalik taristu, kuid mingil põhjusel koht taanlasi ei köitnud. Lisaks on Gelletrupis moodulmajadest koosnev madalhoonestus ja tehnoloogiapark. 21. sajandi alguses on Gellerupis elanikke umbes 10 000. Gellerupi eripäraks on see, et kogukond koosneb peamiselt maailma eri paigust pärit immigrantidest. Inimesi on Aafrikast, Aasiast, Lähis-Ida riikidest, Tšiilist ja Jamaicalt. Gellerupis on oma idamaine turg – Bazar Vest.

**Gellerupi ühenduste majas** tehakse tänuväärset tööd nõustamisel, täiskasvanute elukestva õppe võimaluste loomisel ja sisserännanute integreerimisel Taani igapäevaellu. Koos käivad erinevate keelerühmade, usutunnistuste esindajad. Aafrika ja Lähis-Ida naistele pakutakse võimalust tulla koduseinte vahelt välja ning omandada mitmesuguseid praktilisi oskusi, saada koolitust, läbida tervisekontrolli. Sageli tuleb selleks enne teha tõhusat selgitustööd perekondade meeste seas. Ühenduste majas juhendavad ringide ja koolituste tööd nii taanlastest vastavate erialade spetsialistid kui Gellerupis elavate rahvuste esindajad ise. Kultuurierinevuste tutvustamiseks korraldatakse kunstinäitusi, ülevaateid koolitustel valminud toodetest, rahvusliku muusika kontserte jne.

Seal asub ka 1976. aastal sissepühitsetud kirik ning **Gellerupi raamatukogu**. Lisaks tavapärastele raamatukoguteenustele püütakse raamatukogus ühendada sealset kogukonda ja lahendada sotsiaalseid probleeme. Toimub nõustamine ja juhendamine, et suurendada elanike teadlikkust ja täiendada oskusi, millega Taani ühiskonnas hakkama saada. Nõustamine toimub taani, araabia, türgi, somaali, inglise ja prantsuse keeles. Kirjandust on aga veel rohkemates keeltes. Fondi komplekteeritakse teavikuid Aafrika keeltes, türgi, urdu, iraani ja muudes keeltes.

## Transport
Århusi–Gellerupi liinil sõidavad bussid 5, 16 ja 18.

## Viited


## Välislingid
* Aarhus Kommune vil fra oktober tilbyde flyttehjælp til op til 10 såkaldte problemfamilier fra Gellerup og Toveshøj
Meeste maratonijooks 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus

**Meeste maratonijooks** 1997. aasta maailmameistrivõistlustel toimus pühapäeval, 10. augustil algusega kell 8.05.

*Maailmarekord on Belayne Dinsamo (Etioopia) 2:06.50 (Rotterdam 1988)*Maailmameistrivõistluste rekord on Robert de Castella (Austraalia) 2:10.03 Helsingis 1993.
*Atlanta olümpiavõitja on Josia Thugwane (LAV, 2:12.36).
*Göteborgi maailmameister on Martín Fiz (Hispaania, 2:11.41).

## Katkestasid

*Yayeh Aden Djibouti
*Spiridon Andriopoulos Kreeka
*Abdillahi Bouh Djibouti
*Paulo Catarino Portugal
*Ki-Shik Chang Lõuna-Korea
*Panagiotis Charamis Kreeka *
*Marcello Curioni Itaalia *
*Andres Espinoza Mehhiko
*Mbarak Hussein Keenia
*Don Janicki USA *
*Alberto Juzdado Hispaania *
*Georgios Karagiannis Kreeka
*William Koech Keenia
*Bruno Leger Prantsusmaa *
*Trpe Martinovski Makedoonia
*Ruben Dario Maza Venezuela
*Petro Meta Tansaania
*Vincenzo Modica Itaalia *
*Abel Mokibe LAV *
*Abdelkader el-Muaziz Maroko
*Francis Robert Naali Tansaania
*Cosmas Ndeti Keenia
*Patrick Ntambwe Kongo
*Benjamin Paredes Mehhiko *
*Ioannis Perifanos Kreeka *
*Lawrence Peu LAV *
*Antonio Pinto Portugal *
*Salah Qoqaich Maroko
*Faustino Reynoso Mehhiko
*Isidro Rico Mehhiko *
*Dale Rixon Suurbritannia
*Sid-Ali Sakhri Alžeeria
*Lucketz Swartbooi Namiibia
*Moges Taye Etioopia *
*Joseph Tjitunga Namiibia
*Tumo Turbo Etioopia *
*Sophuong Vanh Kambodža
*Vitor Vasco Portugal *

## Ei startinud

*Marco Condori Kolumbia
*Sonam Tobgay Bhutan
*Darren Wilson Austraalia *

## Võistkondlik järjestus

Ühtlasi oli see võistkondlik MK jooks, mistõttu tavalise 3 sportlase asemel võis iga riiki esindada 5 sportlast, kellest 3 paremat läks arvesse. Tärniga * on märgitud sportlased, kes ei kuulunud oma riigi kolme parema hulka.

# Hispaania 6:43.30
# Itaalia 6:55.33
# Brasiilia 7:02.56
# Prantsusmaa 7:07.44
# Jaapan 7:08.56
# LAV 7:09.32
# Austraalia 7:09.33
# Etioopia 7:20.22
# USA 7:38.21
# Guatemala 8:03.32

Katkestasid Portugal (lõpetas 2/5), Alžeeria ja Kongo (2/3), Kreeka ja Mehhiko (1/5), Djibouti, Maroko ja Tansaania (1/3) ning Keenia (0/3).

## Vaheajad

*5 km Tumo Turbo 15.44
*10 km Tumo Turbo 31.49
*15 km Lucketz Swartbooi 47.52
*20 km Lucketz Swartbooi 1:03.23
*Poolmaraton Fabian Roncero 1:07.08
*25 km Vanderlei Cordeiro De Lima 1:20.01
*30 km Martin Fiz 1:36.04
*35 km Martin Fiz 1:51.10
*40 km Martin Fiz 2:06.46
São Vicente neeme lahing

**São Vicente neeme lahing** on mitme merelahingu nimi:

***[[São Vicente neeme lahing (1337)]]** Kastiilia ja Portugali vahel, lõppes Kastiilia võiduga;
***[[São Vicente neeme lahing (1641)]]** Hispaania ja Portugali-Hollandi ühendlaevastiku vahel, lõppes Hispaania võiduga;
***[[São Vicente neeme lahing (1681)]]** Hispaania ja Brandenburgi vahel, lõppes Hispaania võiduga;
***[[São Vicente neeme lahing (1693)]]** Pfalzi sõjas Hispaania ja Prantsusmaa vahel;
***[[São Vicente neeme lahing (1719)]]** Hispaania ja Suurbritannia vahel, lõppes Hispaania võiduga;
***[[São Vicente neeme lahing (1751)]]** Hispaania ja Alžeeria piraatide vahel, lõppes Hispaania võiduga;
***[[São Vicente neeme lahing (1780)]]** Hispaania ja Suurbritannia vahel, lõppes Suurbritannia võiduga;
***[[São Vicente neeme lahing (1797)]]** Suurbritannia ja Prantsusmaa vahel, lõppes Suurbritannia võiduga;
***[[São Vicente neeme lahing (1833)]]** miguelistide sõdades Maria II ja Miguel I laevastike vahel, lõppes Maria II toetajate võiduga.
Meeste 3000 m takistusjooks 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus

**Meeste 3000 meetri takistusjooks** 1997. aasta maailmameistrivõistlustel toimus 4. ja 6. augustil.

*Maailmarekordi omanik on Moses Kiptanui (Keenia) 7.59,18 (Zürich 1995).
*Maailmameistrivõistluste rekordi omanik on Kiptanui 8.04,16 (Göteborg 1995).
*Atlanta olümpiavõitja on Joseph Keter (Keenia, 8.07,12).

Finaali said iga jooksu viis paremat ja lisaks poolfinaalide peale kokku kaks jooksjat ajaga.

1. poolfinaal 4. augustil kl 19.00


KohtVõistlejaRiikAeg
1.Sa'ad-Shaddad Al-AsmariSaudi Araabia8.20,18Q
2.Mark OstendarpSaksamaa8.20,40Q PB
3.Moses KiptanuiKeenia8.20,76Q
4.Hicham BouaouicheMaroko8.20,88Q
5.Elarbi HattabiMaroko8.20,94Q
6.Jim SvenoyNorra8.21,16q
7.Vladimir ProninVenemaa8.29,39
8.Ramiro MoranHispaania8.31,73
9.Rafal WojcikPoola8.33,28
10.Simon VroemenHolland8.48,66
11.Alessandro LambruschiniItaaliaDNF
11.Tom NohillyUSADNF


Liider Elarbi Hattabi läbis 1 km 2.49,75 ja 2 km 5.34,77-ga.

2. poolfinaal 4. augustil kl 19.15


KohtVõistlejaRiikAeg
1.Bernard BarmasaiKeenia8.17,95Q
2.Wilson Boit KipketerKeenia8.18,92Q
3.Mark CroghanUSA8.19,98Q
4.Angelo CarosiItaalia8.20,82Q
5.Brahim BoulamiMaroko8.21,99Q
6.Florin IonescuRumeenia8.22,35q
7.Michael BuchleitnerAustria8.26,22
8.Wander do Prado MouraBrasiilia8.35,01
9.Stathis StasiKüpros8.35,73
10.Marcel LarosHolland8.36,12
11.Adam DobrzynskiPoola8.38,58
12.Robert HoughSuurbritannia8.59,24


Liider Mark Croghan läbis 1 km 2.45,08 ja 2 km 5.34,11-ga.

Finaal 6. augustil kl 19.30


KohtVõistlejaRiikAeg
1.Wilson Boit KipketerKeenia8.05,84
2.Moses KiptanuiKeenia8.06,04
3.Bernard BarmasaiKeenia8.06,04
4.Sa'ad-Shaddad Al-AsmariSaudi Araabia8.13,87
5.Hicham BouaouicheMaroko8.14,04
6.Mark CroghanUSA8.14,09
7.Jim SvenoyNorra8.14,80NR
8.Angelo CarosiItaalia8.16,01
9.Mark OstendarpSaksamaa8.18,49PB
10.Brahim BoulamiMaroko8.23,34
11.Elarbi HattabiMaroko8.29,43
12.Florin IonescuRumeenia8.39,67


Liider Moses Kiptanui läbis 1 km ajaga 2.45,86 ja 2 km 5.31,08-ga.

*Q – pääses edasi kohaga
*q – pääses edasi ajaga
*PB – isiklik rekord
*NR – riigi rekord
*DNF – katkestas
Raili Pietilä

**Raili Inkeri Marjatta Pietilä** (sünninimi **Paatelainen**; 15. august 1926 Pieksämäki – 16. mai 2021 Helsingi) oli soome arhitekt.

Ta lõpetas 1956. aastal Tehnilise kõrgkooli arhitektina. 

1963. aastal abiellus ta Reima Pietiläga. Suurem osa tema loomingust valmis koostöös abikaasaga.

## Töid

* Branderi kohvik Tamperes (1963) 
* Kaleva kirik, Tampere (1966) 
* Kongressikeskus Dipoli, Otaniemi, Espoo (1966)  
* Suvikumpu asum, Tapiola, Espoo (1969–1982) 
* Koguduse- ja vabaajakeskus ning ostukeskus, Hervanta, Tampere (1979) 
* Lasteaed Taikurinhattu, Pori (1984) 
* Soome saatkonna hoone, Delhi, India (1985)
* Tampere raamatukogu Metso, Tampere (1986) 
* Hervanta vabaajakeskus, Tampere (1989) 
* Soome presidendi residents Mäntyniemi, Helsingi (1993)

## Välislingid
Meeste 110 m tõkkejooks 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus

**Meeste 110 meetrit tõkkejooks** 1997. aasta maailmameistrivõistlustel toimus teisipäevast kuni neljapäevani, 5.–7. augustil.

*Maailmarekord ja maailmameistrivõistluste rekord on Colin Jacksoni (Suurbritannia) 12,91 Stuttgardis 1993.
*Atlanta olümpiavõitja ja Göteborgi maailmameister on Allen Johnson (USA).

## Vahejooksud

Poolfinaali said igast vahejooksust 3 paremat ja kõigi vahejooksude peale kokku 4 jooksjat ajaga.

1. vahejooks 5. augustil 18.40.
Tuul +0,1 m/s

2. vahejooks 5. augustil 18.49.
Tuul +1,2 m/s

3. vahejooks 5. augustil 18.58.
Tuul +0,8 m/s

4. vahejooks 5. augustil 19.07.
Tuul +0,8 m/s

## Poolfinaalid

Finaali said iga poolfinaali 4 parimat.

1. poolfinaal 6. augustil 18.00.
Tuul -0,7 m/s

2. poolfinaal 6. augustil 18.05.
Tuul +1,1 m/s

## Finaal

Finaal 7. augustil 21.15.
Tuul puudub

*Q – pääses edasi kohaga
*q – pääses edasi ajaga
*PB – isiklik rekord
*NR – riigi rekord
*WL – maailma hooaja tippmark
*DNS – ei startinud
Lenna (Bergamo)

**Lenna** on vald Itaalias Lombardia maakonnas Bergamo provintsis.

Lenna kõrgus merepinnast on keskmiselt 465 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Lennas asuvad järgmised asulad: Scalvino.

Lenna piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Camerata Cornello, Dossena, Moio de' Calvi, Piazza Brembana, Roncobello, San Giovanni Bianco, Valnegra.

Lenna territooriumil voolab Adda vasakpoolne lisajõgi Brembo.

## Galerii

Lenna ponteDelleCapre.JPG|Kitsesild
Lenna Brembo.JPG|Brembo
PiazzaBrembana vista.JPG|


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia, inglise ja prantsuse keeles)
* Parco del Brembo e dei Cantoni di Lenna
São Vicente neeme lahing (1833)

**São Vicente neeme lahing** toimus 5. juulil 1833 Portugali rannikul asuva São Vicente neeme lähistel. 

São Vicente neeme lahingus kohtusid miguelistide sõdade raames Portugali sürjutatud kuninganna Maria II ja trooni haaranud kuningas Miguel I toetajate laevastikud. See oli miguelistide sõdade suurim ja tähtsaim merelahing. Lahingu võitis kuninganna Maria II pooldajate laevastik, mida juhtis šoti admiral Charles John Napier. Miguelistide laevastiku juht admiral Manuel António Marreiros hukkus, 6 miguelistide laeva langes Napieri kätte.

Lahingu tulemusel murti lõplikult miguelistide vastupanu merel. Portugali pealinn Lissabon jäi merelt ja Tejo jõelt kaitseta, mis võimaldas sama aasta 24. juulil António José Severim de Noronha maavägedel pealinna vallutada.
Satelliidi platvorm

**Satelliidi platvorm** või **kosmoselaeva platvorm** on tehiskaaslase üldine tüüp, millel mitu toodetavat kosmoseaparaati põhinevad. Platvorm on kosmoseaparaadi taristu, pakkudes ruumi vajalikele moodulitele, näiteks eksperimendi moodulile.

Tavaliselt kasutatakse neid geostatsionaarsetel satelliitidel, eriti sidesatelliitidel. Satelliidi platvorme kasutatakse ka madalamal orbiidil olevatel satelliitidel, sealhulgas ka Maa-lähedaste orbiitide satelliitidel.

Platvormist tulenev satelliidi vastand on ühekordselt valmistatud või spetsialiseeritud satelliit, näiteks Prospero X-3. Platvormi põhjal toodetud satelliidid on kohandatud kliendi soovide järgi. Lisatakse missioonispetsiifilisi spetsiaalseid andureid või transpondereid.

## Näited
* Kuupsatelliit
* Spacebus
* Boeing 702
* STAR Bus
* Loral 1300

## Osad

Tavaline platvorm koosneb järgmistest alamsüsteemidest:
* Pardaarvuti
* Sidesüsteem ja antennid
* Elektrisüsteem
* Käitursüsteem
* Soojusreguleerimine
* Asendi määramine ja muutmine
* Struktuur
* Elus hoidmise süsteem (inimestega lendude korral)

## Viited

## Välislingid
* ESTCube-1 satelliidi alamsüsteemid
Santarém (Portugal)

**Santarém** on linn ja omavalitsusüksus Portugalis Alentejo piirkonnas, Santarémi ringkonna halduskeskus. Linn asub Tejo jõe paremal kaldal, 65 km Portugali pealinnast Lissabonist kirdes.

Santarémi omavalitsusüksuses elas 2011. aastal 61,752 inimest. Omavalitsusüksus jaguneb 18 kihelkonnaks (*[[freguesia]]*). 2012. aasta andmetel elas Santarémi linnas 29 929 inimest.

Linna rajasid 2. sajandil eKr roomlased, kes andsid sellele nime **Scalabis**. Pärast Rooma riigi hävingut kuulus linn esmalt läänegootidele ja seejärel, alates 8. sajandist, araablastele. Muslimite võimu lõpetas Portugali kuningas Afonso I, kes vallutas linna 15. märtsil 1147. Santarémi rajati kuningapalee ja linnas kogunes keskajal tihti Portugali esinduskogu Cortes.

1755. aasta maavärinas sai Santarém tugevalt kahjustada. Napoleoni sõdade ajal langes linn rüüstamise ohvriks.

1833–1834 oli Santarém Portugali kodusõja ajal kuningas Miguel I residents. Hiljem taandus ta veel Santarémist Évorasse.

Santarémi majandus sõltub siiani suuresti põllumajandusest ja toiduainetööstusest. Linnas on Portugali kõige suurem ja kõige mitmekesisem gooti stiilis kirikute kompleks.

## Sõpruslinnad

* Badajoz, Hispaania
* Brava, Roheneemesaared
* Covilhã, Portugal
* Fulacunda, Guinea-Bissau
* Grândola, Portugal
* Lubango, Angola
* Meknes, Maroko
* Santarém, Brasiilia
* São Vicente, Brasiilia
* Târgoviște, Rumeenia
* Tiraspol, Moldova

## Viited
Santarém

**Santarém** on kahe linna nimi:

***[[Santarém (Brasiilia)|Santarém]]** on linn Brasiilias Pará osariigis;
***[[Santarém (Portugal)|Santarém]]** on linn Portugalis Alentejo piirkonnas.

## Vaata ka
*Santarémi juust
*Santarémi piiskopkond
*Santarémi ringkond
*João de Santarém