open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alaaria

**Alaaria** (*Alaria*) on valdavalt karnivooride soolestikus parasiteeriv imiusside perekond. 

## Klassifikatsioon
Alaaria imiusside perekond jagatakse järgmisteks liikideks (osaline): 
* *[[Alaria alata]]* (Goeze, 1792)
* *[[Alaria americana]]*
* *[[Alaria arisaemoides]]*
* *[[Alaria intermedia]]*
* *[[Alaria mustelae]]*. 

## Vaata ka
*Alarioos

## Kirjandus
*Toivo Järvis, "Veterinaaparasitoloogia", 1. Üldosa, Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 112-113, 2011, ISBN 978 9949 19 712 5
Wiking-Narva

**Klubi "Wiking-Narva"** on 1993. aastal asutatud Eesti mittetulundusühing.

Klubi on Eesti Vabadusvõitlejate Liidu liige. Klubi „Wiking-Narva“ ühendab vanu rindemehi pataljonist „Narva“, nende sugulasi, ajaloohuvilisi ning isamaaliselt ja rahvuslikult meelestatud inimesi. Klubi on registreeritud mittetulundusühinguna. Klubi on Eesti Vabadusvõitlejate Liidu liige.
Klubi „Wiking-Narva“ on asutatud 1993. aastal. Selle esimene kokkutulek toimus Izjumi lahingu 50. aastapäeva tähistamiseks 1993. aastal Elvas. Kokkutuleku motoks oli „vendlus, vaprus, vabadus“.
Klubi endine esimees Kaljo Jakobsoo on klubi eesmärkide kohta kirjutanud: „Wiking-Narva klubi kannab edasi pataljon “Narva” vaimu. Meie, vanad rindevõitlejad, käime koos nende mälestuseks, kes on langenud ja ei saanud isegi mitte 20ne aastaseks. Oleme oma ülesande relvavendade ees täitnud. Klubis on nii noorliikmeid kui liikmekandidaate. Iga noore klubisse astuda soovijaga vesteldakse. Juhuslikke soovijaid klubisse vastu ei võeta. Meie klubisse võivad astuda ainult need, kellel on püha meie deviis – vendlus, vaprus, vabadus!"

## Viited
Alaria alata

***Alaria alata*** on valdavalt karnivooride soolestikus parasiteeriv alaarialiik, kes on maailmas laialt levinud. 

## Anatoomia
Tal on kaks iminappa: suuiminapp kinnitumiseks ja kõhuiminapp toitumiseks. *Alaria alata* on hermafrodiit, kelle raiad asuvad keha tagumises ja emassuguelundid keha esiosas.
  
## Morfoloogia
Euraasias on *Alaria alata* 2,5...6 mm pikkune ja 0,5...2 mm laiune.
 
## Areng
*Alaria alata* areng on kolmeperemeheline: munadest areneb ligi kahe nädalaga miratsiid, mis siseneb vaheperemehesse ja areneb vaheperemees-organismis tsekaaristaadiumini. Tsekaarid sisenevad omakorda lisaperemeestesse ning arenevad nende abil mesotserkaarideks. Mesotserkaaridena nakatavad *Alaria alata* imiussid edasi säilitusperemees-organisme. Ka säilitusperemehed võivad olla nakkuse kandjad, nii võivad imevad kassipojad saada nakkuse piimanäärmete kaudu.

## Patogeensus
*Alaria alata* põhjustab säilitusperemeestel (muu hulgas hundid, rebased, koerad, kassid ja rästikutel) helmintoosi.

## Avastamine
*Alaria alata* esmaavastajaks (1792) peetakse saksa zooloogi Johann August Ephraim Goezet.  

## Vaata ka
*alarioos

## Kirjandus
*Toivo Järvis, "Veterinaaparasitoloogia", 4. Lameusstõved, Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 26-27, 2011, ISBN 978 9949 19 715 6

## Välislingid
*
Hea meremeeste hoidja

**"Hea meremeeste hoidja"** on Juhan Smuuli monoloogide vormi valatud lühipalade kogumik.

Lühipalad on ilmunud Eesti Raamatu väljaandel 1972., 1981. ja 1982. aastal.

## Välislingid

*Juhan Smuul - monoloog "Hea meremeeste hoidja" Eesti Raadio 1967 (12 minutit, esitab autor)
Kohtupalee

**Kohtupalee** oli Tallinna Vabaduse väljakule ehitada plaanitud kuuekorruseline kohtuhoone. Selle projekteerisid 1937. aastal arhitektid Alar Kotli ja Ernst Kesa ning see projekt võitis toonasel arhitektuurikonkursil esikoha. 

Kohtupalee oli kavandatud rajada Jaani kiriku asemele, mis tähendas, et Jaani kirik tulnuks lammutada. Kohtupalee esisele väljakule oli projekteeritud Vabadusmonument – 67 meetri kõrgune sammas, mille otsas asunuks ratsamonument. Kõik need plaanid jäid katki II maailmasõja ja riigikorra muutumise tõttu.

## Viited

## Välislingid
*Pilt 1930. aastatel ehitada plaanitud Kohtupaleest ja Vabadusmonumendist
Düünapoisid

**Düünapoisid** (ka **düünipoisid**) oli aastatel 1910–1914 Tallinnas Tondi juures liivaluidetel ehk düünidel sporti teinud noorterühm, kelle seast sirgus hiljem mitu elukutselist sportlast. Düünapoisid olid näiteks Jüri Lossmann, Aleksander Klumberg ja Anton Ohaka.

Enamik düünapoisse võistles kergejõustikualadel. Eriliselt väärtustati 800 meetri jooksu võitjat, keda premeeriti kullassepaõpilase Jüri Lossmanni tehtud plekkpeekriga (nn Tondi pokaal).

## Viited
Harilik heliotroop

**Harilik heliotroop** ehk **peruu heliotroop** ehk **aedheliotroop** (*Heliotropium arborescens*) on Peruust pärit soojalembene lühiealine tugeva lõhnaga poolpõõsas. Eestis kasvatatakse suvelillena.

## Kirjeldus
Kõrgus, sõltuvalt sordist, on vahemikus 30–60 sentimeetrit. Lehed tumerohelised või lillakad. Õied valged või lillakassinised.

## Nõuded kasvukohale
Päikesepaisteline ning soe kasvukoht. Eeldab toitaineterikast ja vett hästi läbilaskvat pinnast. Võib kasvatada peenral (nt rühmadena), aga ka konteineris.

## Ettekasvatamine
Heliotroop kuulub keskmise kasvuperioodiga taimede hulka, st külvist õitsemiseni kulub u 3 kuud. Ettekasvatamisel külvatakse seemned märtsis.

## Galerii

Image:Heliotropium arborescens1.jpg
Image:Heliotropium arborescens 'Mini Marine' Heliotrope Leaves 2580px.jpg


Image:Heliotropium arborescens 'Mini Marine' Heliotrope Cluster 3000px.jpg
Image:Heliotropium arborescens 'Mini Marine' Heliotrope Flower 2500px.jpg


## Viited
Jurgen Ruesch

**Jurgen Ruesch** (1910 või 1911 – 8. juuli 1995) oli Itaalias sündinud Šveitsi päritolu USA psühhiaater ja semiootik.

Ta sündis Napolis, õppis Zürichi Ülikoolis ja töötas alates 1943. aastast San Franciscos.

Ta tegeles psühhosomaatilise meditsiiniga ning kommunikatsiooniteooriaga, sealhulgas mitteverbaalse kommunikatsiooni uurimisega. Ta on teinud koostööd Gregory Batesoniga.

## Teosed
*Ruesch, Jurgen; Bateson, Gregory 1951. *Communication: The Social Matrix of Psychiatry*. W. W. Norton. [Samuti 2008, New Brunswick: Transaction Publishers.]
*Ruesch, Jurgen; Kees, Weldon 1956. *Nonverbal Communication: Notes on the Visual Perception of Human Relations*. Berkeley: University of California Press. [5th printing 1964.]
*Ruesch, Juergen 1972. *Semiotic Approaches to Human Relations*. (Approaches to Semiotics 25.) Mouton.

## Välislingid
*Järelehüüe.
Pärnu telemast

**Pärnu telemast** on telemast Pärnus Tammiste linnaosas. Telemasti kõrgus on 187 m ja masti alus on merepinnast 9 m kõrgusel.

Mast valmis 1963. aastal. Valmides oli selle kõrgus 196 m ja see oli tollal Eesti kõrgeim ehitis. 1998. aastal ehitati mast ümber. 


Pärnu Teletorn.jpg|Pärnu telemast, vaade Vana-Sauga sadamast
Pärnu telemast.jpg|Pärnu telemast


## Välislingid
*Tõnu Kann. Analoogtelevisioon näitab pilti veel mõne aja. Pärnu Postimees, 1. juuli 2010
Madli Murel

**Madli Murel** (sündinud 1991) on Eesti ratsutaja (kolmevõistleja).

2012. aastal osales ta noorte Euroopa meistrivõistlustel Malmös.

## Viited

## Välislingid
* Kolmevõistleja Madli Murel lunastas pileti noorte EMile. Õhtuleht, 6. juuni 2012
* Madli Murel: iga võistlus on uus seiklus!. Hobumaailm.ee, 19. juuni 2012
Võltsimine

**Võltsimine** on dokumendi, kunstiteose, allkirja, väärtpaberi, raha vm järeletegemine või ümbertegemine petmise eesmärgil. Võltsimise tulemus on **võltsing**.

## Vaata ka
*koopia (kunst)
*plagiaat
*süvavõltsing
*valetamine

## Viited
Rahvuslik Koguja

**Rahvuslik Koguja** on Eesti Vabaduspartei – Põllumeeste Kogu häälekandja. Lehe peatoimetaja on Tõnu Kalvet.

Esimene lehe number ilmus veebruaris 2010.
Kingaliist

** Kingaliist** (ka: **liist**) on puidust, plastist või metallist vorm, mida kingsepp kasutab jalatsite valmistamisel.

## Viited
Sõtke linnus

**Sõtke linnus** oli ringvall-linnuse tüüpi muinaslinnus Raplamaal Sõtke külas. Linnamäe kohta kasutatakse ka nime *Kantsimägi*.

## Kirjeldus
Peaaegu ringikujulist linnuseala ümbritseb madal 0,6&nbsp;m kõrgune ja 5&nbsp;m laiune ringvall. Õueala läbimõõt on 77–78 meetrit, pindala 3500 ruutmeetrit. Ringvall on rajatud peamiselt väikeste läbimõõtudega kividest.

## Välislingid
* 
*Sõtke linnus võib olla muinaseestlaste observatoorium Maaleht, 01.03.2013
Rästikumürgi antiseerum

**Rästikumürgi antiseerum** ehk **rästikumürgi vastumürk**
on ravimpreparaat ka vastumürk ja aine, mille manustamise eesmärgiks on  mitmete rästiku perekonna madude maohammustuse tagajärjel elusloomade vereringesse sattuda võivate maosüljes olevate ainete toksilisuse vähendamine, neutraliseerimine ja ka kaotamine.

## Rästikumürgi antiseerumid humaanmeditsiinis (osaline)
### Farmakoterapeutiline rühm
Rästikumürgi antiseerumid kuuluvad ATC-koodipuul rühma J06BC Teised immunoglobuliinid.

### Hariliku rästiku mürgi antiseerumid (osaline)
Hariliku rästiku mürgi vastumürgi manustamise otstarbekuse üle rästikuhammustuse tagajärjel organismis tekkinud raske ja/või keskmise raskusega mürgistusseisundi korral otsustab, antiseerumi olemasolu korral, üksnes meditsiinipersonal.

Ühe inimese mürgistustamiseks vajalik vastumürgidoos võib maksta üle 20 000 € (euro).

#### Hariliku rästiku vastumürgid (osaline)

Hariliku rästiku hammustuse mürgistustamiseks kasutatavad antiseerumid ja/või vastumürgid 

**[[EUROPEAN VIPER VENOM ANTISERUM]]* 
**[[IPSER EUROPE]]*,
**[[SIERO ANTIOFIDICO TETRAVALENTE SCLAVO]]*,
**[[ViperaTAb]]* UK,
**[[VIPERATAB]]*,
**[[VIPERFAV]]*,.

## Vaata ka
*harilik rästik
*rästikuhammustus
*rästikuhammustuse mürgistus
*rästikumürk
*vastumürk

## Viited

## Välislingid
**[https://www.delfi.ee/artikkel/7829303 Haiglal puudus ravim rästiku salvatud poisile]*, BNS 15. mai 2004 13:09 Veebiversioon (vaadatud 09.10.2013)
*Boels D, Hamel JF, Bretaudeau Deguigne M, Harry P., *[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/22372786 European viper envenomings: Assessment of Viperfav™ and other symptomatic treatments]*, Clin Toxicol (Phila). 2012 Mar;50(3):189-96. doi: 10.3109/15563650.2012.660695 Veebiversioon (vaadatud 09.10.2013)
*Rästikumürgi antidooti saab vaid kolmes haiglas,  Avaldatud: 15. juuni, veebiversioon (vaadatud 09.10.2013)
* Ricky Lee Langley, Snakebite During Pregnancy: A Literature Review, WILDERNESS & ENVIRONMENTAL MEDICINE, 21, 54 – 60 (2010), veebiversioon (vaadatud 29.07.2014) (*inglise keeles*)
Püsivad orgaanilised saasteained

**Püsivad orgaanilised saasteained** ehk **POP-id** (ingl k *persistant organic pollutants*) ehk **POP-ühendid** on orgaanilised ühendid, mis ei lagune keskkonnas. POP-id on resistentsed keemiliste, bioloogiliste ja fotolüütiliste lagundavate protsesside suhtes. Kuna püsivad orgaanilised saasteained kogunevad organismidel rasvkoesse ning jäävadki sinna, on POP-ühendite kontsentratsioon organismis seda suurem, mida kõrgemal organism toiduahelas asub (bioakumuleerumine).

Püsivate orgaaniliste saasteainete kasutamise rahvusvaheliseks reguleerimiseks jõustus 2004. aastal püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioon.

## Viited

## Välislingid
*Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioon ja selle rakendamine Eestis Keskkonnaministeerium
Saarte Elektrivõrgud

**Saarte Elektrivõrgud** on Eesti Energia alla kuuluv võrguettevõte.

## Ajalugu
Ettevõte asutati 16. märtsil 1953 nimega *Kingissepa Elektrijaamad ja Võrgud*. Aastatel 1963–1964 rajati läbi Virtsu Saaremaa elektrivõrgu ühendamiseks Mandri-Eesti ja NSV Liidu Loode Energiasüsteemiga kaks 35 kV merekaablitrassi: põhja- ja ]õunatrass. Saaremaa elektrivõrk lülitati NSV Liidu Loode Energiasüsteemi 1964. aasta 5. oktoobril ja Kingissepa elektrijaam jäeti seisma.

Aastatel 1960–1991 kandis ettevõte nime *Saarte Kõrgepingevõrgud*.
## Viited
Saaremaa käsikiri

**Saaremaa käsikiri** on aastast 1650 pärinev tundmatu autori eestikeelse jutluse käsikiri. Käsikirja maht on 6 lk. Käsikiri avastati 1923. aastal.

Käsikiri on avaldatud koguteoses "Valik eesti kirjakeele vanemaid mälestisi a. 1524–1739".

## Viited
Laisabalased

**Laisabalased** on madude alamsugukond. Teadlased loevad, et laisabalaste alamsugukonna madude hammustus on loomadele eluohtlik ja võib surmavaks saada, kuid oma tasase loomuse tõttu hammustavad nad harva.   

## Klassifikatsioon
*1978. klassifitseeriti laisabalasi merimadulaste  (*Hydrophiidae*) sugukonna alamsugukonnana. 
  
Laisabalaste alamsugukonda liigitatakse tänapäeval üksainus mao perekond laisaba (*Laticauda*). 

## Viited
Saare Kalur

**Saare Kalur** on Eesti kalandusettevõte. 

Kalurikolhoos Saare Kalur asutati 1962 aastal kalurikolhooside "Vätta Kalur", "Koduranna" ja "Murdlaine" ühinemisel. 

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Saadjärve Jalgratta Sõitjate Selts

**Saadjärve Jalgratta Sõitjate Selts** oli aastatel 1896–1912 Tabiveres tegutsenud esimene eesti maaspordiselts. Seltsi asutas karskustegelane ja kaupmees Karl Vestel.

## Vaata ka
*Saadjärve rattaaed

## Viited
Oiva Kaupinen

**Oiva Kaupinen** (soomepäraselt **Oiva Kauppinen**; sündinud 10. juulil 1954 Kohtla-Järvel) on endine eesti näitleja. 

Ta on lõpetanud 1972. aastal Aleksei Müürisepa nimelise Kutsekeskkooli ja 1980. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (9. lend).

Ta töötas aastatel 1972–1976 elektrik-lukksepana ja aastatel 1980–1990 näitlejana Rakvere Teatris. 

Aastatel 1994–2009 töötas ta Kodakondsus- ja Migratsiooniametis. 2010–2025 töötas Politsei- ja Piirivalveameti Põhja prefektuuris.

## Rolle
* 1980 – Molière "Don Juan" (Pierrot)
* 1980 – Frank Baum "Smaragdlinna võlur" (Hernehirmutis)
* 1983 – Molière "Scapini kelmused" (Sylvestre)
* 1984 – Jevgeni Švarts "Don Quijote" (Sancho Panza)
* 1986 – Leonhard Bernstein "West Side'i lugu" (Väike John)
* 1987 – Friedebert Tuglas / Toomas Suuman "Maailma lõpus" (Jutustaja)
* 1987 – Anton Tšehhov "Kirsiaed" (Jepihhodov)
* 1988 – August Mälk / Andres Särev "Õitsev meri" (Kalda Sass)
* 1989 – Peter Shaffer "Amadeus" (Gottfried van Swieten)
* 1989 – Peter Ustinov "Poolel teel puu otsa" (Leslie)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000.
Metsamajand

**Metsamajand** on metsa majandav ettevõte.

Metsamajandit juhtis direktor, koosseisu kuulusid ka peametsaülem (vanemmetsaülem), direktori asetäitja, metsapunkti juhataja, raamatupidajad, metsakasutuse insener, metsakasvatuse insener, metsavalve insener, melioratsiooni insener ja looduskaitse inspektor. Metsavalvetöötajate kohustused ja õigused olid seadustega sätestatud, Eesti NSV ajal kanti vormiriietust.

Metsamajandi allüksus oli metskond, mis jagunes vahtkondadeks.

Eesti NSV-s moodustati metsamajandid 1947. aastal ja senise haldusüksusena likvideeriti 1992. aastal Eesti Vabariigi Riikliku Metsaameti käskkirjaga nr. 15 (10.01.1992). Eesti metsamajandus korraldati ümber ja ülesanded läksid Riikliku Metsaameti kätte. Aastast 1999 on ülesanded Riigimetsa Majandamise Keskuse käes.

## Metsamajandid Eesti NSVs
Riigiettevõttesse Eesti Metsad määrati senised Eesti NSV metsamajandid:
*Aegviidu metsamajand
*Alutaguse metsamajand
*Elva metsamajand
*Hiiumaa metsamajand
*Jõgeva metsamajand
*Järvamaa metsamajand
*Kilingi-Nõmme metsamajand
*Kohtla-Järve metsamajand
*Läänemaa metsamajand
*Mahtra metsamajand
*Pärnu metsamajand
*Rakvere metsamajand
*Rapla metsamajand
*Räpina metsamajand
*Saaremaa metsamajand
*Suure-Jaani metsamajand
*Tallinna metsamajand
*Tartu metsamajand
*Tudu metsamajand
*Valgamaa metsamajand
*Viljandi metsamajand
*Võru metsamajand

## Vaata ka
*metsapunkt

## Viited
Marcella Morin

**Marcella Ingeborg Morin** (neiuna **Kärk**; 11. oktoober 1910 – 27. november 2000) oli eesti pedagoog.

Ta lõpetas aastal 1928 Tallinna 1. Tütarlaste Gümnaasiumi ja ta sai õiguse ilma eksamiteta astuda ülikooli. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonda, mille lõpetas aastal 1934 *cum laude*. Seejärel jätkas ta õpinguid ülikooli juures didaktilis-metoodilises seminaris ning sooritas kutseeksami, tänu millele sai ta õiguse õpetada kesk- ja kutsekoolides inglise ja saksa keelt õpetajakandidaadina. Aastal 1937 täiendas ta end Inglismaal Nottinghami Ülikoolis. Ta oli Korporatsiooni Amicitia vilistlane.

Ta töötas aastatel 1936–1940 (aastal 1938 andis Haridusministeerium talle inglise ja saksa keelte õpetaja kutse) Anna Tõrvand-Tellmanni Erakolledžis (kuni kooli likvideerimiseni). Seejärel oli ta lühikest aega õpetaja Tallinna Linna 21. Algkoolis, millele järgnes aastakümneid kestnud töö inglise keele õpetajana Gustav Adolfi Gümnaasiumis.

Marcella Morin jäi pensionile aastal 1970. Ta suri 27. novembril 2000 ja maeti 2. detsembril Rahumäe kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Marcella Morini mälestuspäev (Gustav Adolfi Gümnaasiumi kodulehel)
Brachyophidium

***Brachyophidium*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Brachyophidium* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
**[[Brachyophidium rhodogaster]]* Wall, 1921. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Wall,*[http://archive.org/stream/journalofbombayn2812192122bomb#page/n109/mode/2up  A new snake of the family Uropeltidae]*. Journal of the Bombay Natural History Society, vol.28, n. 1, lk.41-42, 1923,  Veebiversioon (vaadatud 09.10.2013) (inglise keeles)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Brachyophidium rhodogaster]] seisuga 22.12.2013.*
Laisaba

**Laisaba** (*Laticauda*) on maoperekond. Teadlased loevad, et laisaba hammustus on loomadele eluohtlik, kuid oma tasase loomuse tõttu hammustavad nad harva.   

## Klassifikatsioon

*1978. klassifitseeriti laisabad merimadulaste sugukonna alamsugukonda laisabalased; 
*Tänapäeval klassifitseerivad erinevad autorid laisaba perekonda erinevalt, nii merimadulaste kui ka laisabalaste alamsugukonda.

Laisaba perekond liigitatakse roomajate andmebaasis järgmisteks liikideks:

* *[[Laticauda colubrina]]* Schneider, 1799
* *Laticauda crockeri* (järve-laisaba) Slevin, 1934
* *[[Laticauda frontalis]]* De Vis, 1905
* *[[Laticauda guineai]]* Heatwole, Busack & Cogger, 2005
* *Laticauda laticaudata* (rõngas-laisaba) Linnaeus, 1758
* *[[Laticauda saintgironsi]]* Cogger & Heatwole, 2005
* *[[Laticauda schistorhynchus]]* Günther, 1874
* *Laticauda semifasciata* (suur laisaba) Reinwardt, 1837

## Levila
Nad elavad peamiselt lõunapoolsetes rannikuvetes ja osaliselt ka maismaal Aasia saartest läänes kuni Indiani, põhjas kuni Jaapanini ja Fidžini.

## Eluviis ja toitumine
Nad on valdavalt öise eluviisiga ja elavad nii vees kui ka maismaal. Toituvad mitut liiki kaladest.

## Paaritumine ja paljunemine
Emased ja isased laisabad paarituvad maismaal. Mitu isast moodustavad ühe emase ümber *paaritumiskuhja*. Emased munevad munad pessa, mis arvatakse maismaal asuvat.

## Viited

## Välislingid
*Joseph Nicolas Laurenti,*[http://archive.org/stream/specimenmedicume00laur#page/108/mode/2up *Specimen medicum, exhibens synopsin reptilium emendatam cum experimentis circa venena et antidota reptilium austriacorum]'', Vienna Joan Thomae, lk 109–110, 1768, OpenLibrary raamat veebiversioon (vaadatud 9.10.2013) (ladina keeles)
Amenorröa

**Amenorröa** (ladina *amenorrhoea*) on reproduktiivses eas naistel esineda võiv menstruatsiooni puudumine pikema aja vältel. 
Füsioloogiliselt normaalse seisundina esineb amenorröa raseduse, imetamise või loomuliku menopausi ajal.

## Klassifikatsioon
Amenorröa saab tinglikult liigitada primaarseks ja sekundaarseks. Seni puuduvad endokrinoloogilised testid, mis lubaksid neid üksteisest eristada.

***Primaarne amenorröa** ehk **menstruatsioonipuudus** (RHK-10 – [N91.0]) on sümptom, mis võib avalduda selles, et noorel naisel ei ole menstruatsioon alanud 16.–18. eluaasta lõpuks või puudub kahe aasta jooksul alates teiseste sugutunnuste ilmumisest. Kõige sagedamini võivad primaarset amenorröad põhjustada perekondlikud ja geneetilised tegurid.
***Sekundaarne amenorröa** ehk **menstruatsioonipuudus** (RHK-10 – [N91.1]) on sümptom, mis võib avalduda selles, et menstruatsioon on võib-olla alanud õiges vanuses, kuid hiljem katkeb kuueks või enamaks kuuks. Kõige sagedasem sekundaarse amenorröa põhjus on rasedus.

## Epidemioloogia

Primaarne amenorröa esineb umbes  (*inglise keeles*)
*Abby Delaney, MD HO2,*[http://www.unmc.edu/obgyn/docs/Evaluation_and_Management_of_Primary_Amenorrhea_Delaney_8.11.pdf Evaluation and Management of Primary Amenorrhea]*, 2011, veebiversioon (vaadatud 26.11.2013) (*inglise keeles*)
Margarita Žernosekova

**Margarita Žernosekova** (2015. aastast **Matjuhhova**; sündinud 29. jaanuaril 1988) on Eesti jalgpallur (ründaja). 

## Tunnustus
*Aasta parim noor naisjalgpallur 2008
Anete Paulus

**Anete Paulus** (sündinud 27. septembril 1991) on Eesti jalgpallur (kaitsja). 

## Tunnustus
*Noore sportlase preemia 2009
*Aasta parim noor naisjalgpallur 2011
Tuleviku Eesti Erakond

**Tuleviku Eesti Erakond** (lühend TEE) oli Eesti erakond. 

Erakond eksisteeris aastatel 1993–1999. Selle erakonna õigusjärglaseks oli Eesti Iseseisvuspartei. Asutajaliikmed olid: Jaanus Raidal, Eve Pärnaste, Kalev Roosiväli, Linnart Mäll, Kalju Ruuven, Toomas Katušin, Ants Veetõusme. TEE osales 1995. aasta parlamendi valimistel. Parim tulemus tehti Tartu linnas.
Ensümaatiline hüdrolüüs

**Ensümaatiline hüdrolüüs** on hüdrolüüsiprotsess, milles ensüümid kiirendavad (katalüüsivad) keemiliste sidemete lõhkumist ja fragmentidele veemolekuli osade liitumist. 

Ensümaatiline hüdrolüüs on olulise tähtsusega toidu seedimisel. Kasutatakse seda protsessi polüsahhariidide nagu tärklise (õlle ja piirituse valmistamine) või tselluloosi (bioetanooli tootmine) hüdrolüüsiks. 
## Vaata ka
*Hüdrolüüs
*Ensüümkatalüüs
Neboltši

**Neboltši** on alev Venemaal Novgorodi oblastis Ljubõtino rajoonis. Asub Veliki Novgorodist 215 km kirdes Mda jõe ääres. See on raudteesõlm, mida läbib Moskva–Peterburi raudtee kõrvalharu ja kust saab alguse Okulovkasse viiv raudteeharu.

Asulat on esmamainitud 1564. aastal Äänise viiendiku pogostina. 19. sajandi algusest kandis nime Nebolotskoi. 1916. aastal rajati Neboltši raudteejaam. 1962. aastal nimetati asula töölisaleviks.

Neboltši peamine tööstusharu on metsa- ja puidutööstus.

Alevis on lasteaed ja keskkool.

## Välislingid
*http://nebolchi.lubitino.ru
Üliõpilasseltside Vilistlaskogude Liit

**Üliõpilasseltside Vilistlaskogude Liit** oli Eesti üliõpilasorganisatsioon.

Organisatsioon andis aastatel 1937–1940 välja ajakirja Akadeemia.

## Vaata ka
*Üliõpilasseltside Liit

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne artiklite andmebaasis BIBIS
Evald Mustel

**Evald Mustel** (vene keeles Эвальд Рудольфович Мустель; 3. juuni 1911 Sevastopol – 10. aprill 1988 Moskva) oli eesti päritolu Venemaa astrofüüsik.

Tema peamised uurimistööd käsitlesid Päikese füüsikat, tähtede atmosfääre, noovasid, supernoovasid ning Päikese korpuskulaarkiirguse mõju Maa magneto- ja atmosfäärile.
 
Mustel oli aastatel 1970–1976 Rahvusvahelise Astronoomiauniooni asepresident.

## Haridus- ja töökäik
Krimmi eestlaste perest pärit Evald Mustel õppis Moskva ehitustehnikumis, seejärel Moskva Ülikooli mehaanika-matemaatika teaduskonnas, mille lõpetas 1935. aastal. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Moskva ülikooli Šternbergi-nimelises riiklikus astronoomiainstituudis (1935–1951), samal ajal õppis aspirantuuris (1935–1939) ja doktorantuuris (1939–1943). Mustel kaitses kandidaadiväitekirja 1939. aastal ja füüsika-matemaatikadoktori kraadi 1944. aastal. Ühtlasi töötas ta õppejõuna Moskva ülikooli astrofüüsika kateedris dotsendina (1943–1944) ja professorina (1944–1951). Oli Krimmi astrofüüsikaobservatooriumi kaastööline aastail 1946–1960. Alates 1957. aastast töötas Mustel NSV Liidu Teaduste Akadeemia Astronoominõukogus (esimees aastail 1963–1986).

## Teadus
Mustel alustas juba tehnikumis õppides muutlike tähtede vaatlusi. Jätkas hiljem nende, samuti täheatmosfääride kiirgusliku tasakaalu, noovade ja supernoovade ehituse uurimist. Avastas noovade kestades anomaalselt suure süsiniku-, lämmastiku- ja hapnikusisalduse ning tugeva magnetvälja ja näitas, et supernoovade spektrites domineerivad neeldumisjooned. Uuris Päikeselt lähtuvate osakeste voogude omadusi ja nende mõju Maa atmosfääri tsirkulatsioonile.
 
## Tunnustus
*1953 – NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks valimine (astronoomia ja astrofüüsika alal)
*1981 – A. Belopolski preemia NSV Liidu Teaduste Akadeemialt noovade, supernoovade ja Päikese aktiivsuse spektroskoopilise uurimise eest

## Teosed
*Мустель Э.Р. "Звёздные атмосферы". 1960

## Viited

## Välislingid
*Институт астрономии РАН. Kраткая история (vene keeles)
*Мустель Эвальд Рудольфович "Астрономы". Биографический справочник. 1977 (vene keeles)
Pfaffi õlletehas

**Pfaffi õlletehas** oli aastatel 1832–1911 Tallinnas tegutsenud õlletehas. 

Aastatel 1907–1911 kandis tehas nime **"Revalia" õlletehas**. 

Tehase asutaja ja esimene omanik oli kaupmees Georg Wilhelm Pfaff, kes 1832. aastal avas õlletehase Suur-Karja ja Väike-Karja tänava nurgal asuval krundil. 1858. aastal kolis õlletehas Väike-Karja ja Sauna tänava nurgal asunud krundile.

## Viited
Baby Take Me in Your Arms

"**Baby Take Me in Your Arms**" (eestikeelse pealkirjaga "**Julge laul**") on Tony Macaulay ja John MacLeodi kirjutatud laul, mille salvestas esimesena 1968. aastal inglise ansambel The Paper Dolls albumil "Paper Dolls House". Tuntuks sai laul aga järgmisel aastal, kui selle salvestas esinejanime Jefferson all Geoff Turton.  

Eesti keeles on laul tuntud Ivo Linna esituses. Eestikeelsete sõnade autor on Heldur Karmo, või nagu Ivo Linna mäletab, siis hoopiski Vally Ojavere. Saates "Eesti otsib lemmiklaulu" sai laul välismaiste autorite laulude hulgas kolmanda koha. 

Nõukogude ajal oli üsna tavaline, et Lääne lugude autoriks märgiti mõni Ida-Euroopa helilooja või dirigent, vahel ka lihtsalt väljamõeldud nimi – muidu poleks kõne alla tulnud, et laulu saaks esitada ja plaadistada. Selle laulu variautoriks on märgitud L. Komenski (Ivo Linna meenutuste järgi) või kogunisti Tšehhi filosoof J. Komenski (kes elas aastatel 1592–1670). See nimi esineb veel 2001. aastal "Eesti kullafondi" sarjas ilmunud Ivo Linna kogumikplaadil.

## Viited
Rahvusvaheliste ja Sotsiaaluuringute Instituut

**Tallinna Ülikooli Rahvusvaheliste ja Sotsiaaluuringute Instituut** (lühend: **RASI**) on Tallinna Ülikooli struktuuriüksusi.

## Ajalugu
RASI asutati 1988 Ajaloo Instituudi (sotsioloogid ja filosoofid) ja Eesti Majanduse Instituudi (õigusteadlased ja politoloogid) baasil. 

Aastatel 1988–1989 kandis see nime *Eesti NSV TA Filosoofia, Sotsioloogia ja Õiguse Instituut*, aastatel 1989–1994 *Eesti TA Filosoofia, Sotsioloogia ja Õiguse Instituut*, 1994–1998 *Eesti TA Rahvusvaheliste ja Sotsiaaluuringute Instituut*.

## Viited
Vana-Kaarli kalmistu

**Vana-Kaarli kalmistu** on Tallinna Siselinna kalmistute üks osa. Kalmistu suurus on kuus hektarit.

Kalmistu (*Der Dom-Karls Kirchhof*) rajati 1863. aastal, kalmistut kasutas Tallinna Toompea Kaarli kogudus.

Selle peaväravas asub Vana-Kaarli kalmistu kabel.

Tõnismäel, Hariduse ja Tõnismäe tänava vahel asus Antoniuse kalmistu. Arheoloogiliste esemete, hauapanuste võib oletada, et kalmistule matmise põhiline periood oli 16.–18. sajand. Teine Toompea eeslinna kalmistu asus Endla ja Koidu tänava nurgal. Põhjasõja käigus põles Kaarli puukirik maha, seda ümbritsenud kalmistut aga kasutati veel mõnda aega. Kalmistu Tõnismäel suleti 2. novembrist 1748, viimane teadaolev matus sellele kalmistule toimus 25. septembril 1748. 

Venemaa keisrinna Katariina II ukaasiga 19. maist 1772 keelati linnades kalmistute rajamine ja surnute matmine lähemale kui 100 sülda (213 meetrit) lähimast linnaelamust. Võimaluse korral pidi minimaalne kaugus olema 300 sülda. Ukaas kinnitati ka Eestimaa kindralkuberneri ukaasiga 14. märtsil 1773. Ukaasi täitmise tulemusel rajati Tallinnas kolm uut kalmistut: 1774. aastal Tallinna Oleviste ja Niguliste saksa koguduse Kopli kalmistu, Tallinna Toomkiriku saksa koguduse kalmistu väljaspool tollast linna piiri Mõigus ning 1775. aastal vene koguduste Aleksander Nevski kalmistu Juhkentalis.

1782. aasta paiku ostis endise Vana-Kaarli kalmistu maa-ala maja- ja aiaplatsiks kunstkärner (ehisaednik) Wulffgen.

## Kalmistule maetuid
Vt Vana-Kaarli kalmistule maetud

## Viited
Kalev (riie)

**Kalev** on tavaliselt labase või toimse sidusega täis- või poolvillane riie, mis on vildisarnase pinnaga ja tugevasti vanutatud. 

Kalevit valmistatakse kraasitud villast. 

Kalevi parema poole vilditaolisus on vanutamise tagajärg. Sidus on sellega peidetud. 

Tugeva vanutamise tulemusel tõmbub lõng nii pikuti kui ka laiuti (kuni poole võrra) kokku, mistõttu kalev on väga tihe. 

Lõnga liigi ja paksuse järgi liigitatakse kalev peeneks (peenkalev), pooljämedaks ja jämedaks, töötluse järgi karvastamata ja karvastatud kaleviks. 

Kalevist valmistatakse peamiselt talvemantleid, ülikondi ja vormiriietust. Kalevit kasutatakse ka filtrina, tihendina ja polstrina.

Eestis on kalevivabrikud tegutsenud Kärdlas, Narvas ja Sindis.

## Vaata ka
*Lincolni roheline

## Viited

## Välislingid
Karin Peetri

**Karin Peetri** (sündinud 24. juulil 1954 Sindis) on eesti endine näitleja.

Ta lõpetas aastal 1972 Sindi Keskkooli ja aastal 1978 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (8.lend). 

Ta töötas aastatel 1978–1984 Rakvere Teatris ja 1984–1991 Ugalas.

## Rolle Rakvere Teatris
* 1978 Hella Wuolijoki/Bertolt Brecht "Suur-Heikkilä peremees ja tema sulane" (Eeva)
* 1979 August Kitzberg "Veli Henn ja Hennu veli" (Kniks-Mariihen)
* 1979 Juhan Liiv/Raivo Trass "Kui seda metsa ees ei oleks" (Adelheid ja Käe-Madli)
* 1981 Mait Metsanurk/Raivo Trass "Taavet Soovere elu" (Viisa)
* 1981 August Kitzberg "Neetud talu" (Urve)
* 1982 Jaan Kross/Paul-Eerik Rummo "Rakvere romanss" (Tiiu)

## Rolle Ugalas
* 1985 Ferenc Molnár "Kaardiväeohvitser" (Mamma)
* 1985 Mihkel Tiks "Vana-Toomas" (Eneken)
* 1985 Tšõngõz Ajtmatov/Kalju Komissarov/Jaak Allik "Ja sajandist on pikem päev" (Ukubala)
* 1986 Eduard Petiška "Kuidas Mutionu endale uued püksid sai" (põrnikas)
* 1986 Shakespeare "Othello" (Emilia)
* 1987 Aleksandr Gribojedov "Häda mõistuse pärast" (vürstitar)
* 1987 Vladimir Arro "Naised, kes meid armastavad" (Asja)
* 1987 Mark Rozovski "Punanurk" (Saruhhanova)
* 1989 Alfred Mering, Huko Lumet, Leo Normet, Edgar Arro "Rummu Jüri" (episoodid)
* 1991 Ain Kalmus/Peeter Tammearu "Jumalad lahkuvad maalt" (Anniko)

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon Tallinn 2000
Helene (kuu)

**Helene** on üks Saturni kuudest.

See avastati 1980. aastal ja nimetati 1988. aastal ilusa Helena järgi.

Kuu mõõtmed on 43,4×38,2×26&nbsp;km.
Ta tiirlemisperiood on sünkroonne pöörlemisperioodiga, mis tähendab et ühe tiiru tegemisel ümber Saturni teeb ta ühe pöörde ning on Saturni poole suunatud kogu aeg ühe küljega.

Helene on suhteliselt ebaregulaarse kujuga ning ta pinnal võib näha mõnda selgete teravamate servadega kraatrit, mõnda suurt pehmemate servadega kraatrit ja pinnavorme, mis meenutavad valgalasid materjali voolujälgedega.Helene koostiseks on arvatavalt põhiliselt vee jää.

## Viited
Pikad sammud

**"Pikad sammud"** on eesti kirjaniku A. H. Tammsaare 1908. aastal ilmunud uudisjutt. 1921. aastal ilmus "Pikad sammud" žanrinimetusega "novell".

Loo keskmes on Olga, Otto ja Heinrichi armukolmnurk. Süžee arenedes lisandub kõrvalliinina Heinrichi ja Leeni armusuhe. Kogu loo vältel kirjeldatakse enim Heinrichi tundemaailma, ehkki suured muutused toimuvad kõigis noortes. Ajakirjanik Heinrich Orisoo, kes on loo alguses kõrgete ja üllaste ideaalidega, muutub pärast Olgas pettumist andestamatuks, naistega manipuleerivaks ja egoistlikuks noormeheks. Samas Otto, kes algselt suhtus naistesse pealiskaudselt, muutub kannatuste ja süütunde najal üha eetilisemaks ning empaatilisemaks.

Teos on kirjutatud impressionistlikus stiilis ja selles jälgitakse tegelaste meeleolude tundevarjundeid. 

Jutustuse "Pikad sammud" sisus ja kunstilises teostuses leidub palju ühiseid jooni novelliga "Noored hinged".

## Tegelased
* Olga Kamar – Otto ja Heinrichi sõbratar
* Heinrich Orisoo – Otto sõber, emand Martini üüriline
* Otto Leiser – Heinrichi sõber
* emand Martin – Heinrichi korteriperenaine, Leeni ema
* Leeni – emand Martini tütar

## Viited

## Välislingid
Lambaliha

**Lambaliha** on kodulamba liha, mida tarvitatakse kulinaarias.

Lambalihal on tähtis roll Kaukaasia, Kesk-Aasia ja Araabia köögis. 21. sajandil süüakse kõige rohkem lambaliha Pärsia lahe äärsetes riikides, Uus-Meremaal, Austraalias, Kreekas, Uruguays, Suurbritannias ja Iirimaal. Neis maades süüakse 3–18 kilo liha inimese kohta aastas. Lambaliha on populaarne ka Prantsusmaal, Aafrikas (eriti Maghribis), Kariibi mere saartel, Lähis-Idas, Indias ja mõnes Hiina piirkonnas. Sageli tuleneb see lambakasvatustraditsioonist. Samas tarvitab keskmine USA elanik lambaliha aastas vaid pool kilo või vähem; selle asemel süüakse aastas keskmiselt 22 kilo sea- ja 29 kilo veiseliha.

Eriti just neis riikides võidakse levinud või traditsioonilisi toite valmistada rupskitest. Mitmel pool maailmas peetakse lamba munandeid delikatessiks. Üks tavatumaid toite on šoti rahvusroog *[[haggis]]*: lamba siseelundid küpsetatakse koos kaerakruupide ja hakitud sibulatega lambamaos. Norra rahvustoitude hulka kuulub lambapeast valmistatud *[[smalahove]]*. Traditsiooniliselt valmistatakse ka Kesk-Aasias, Kaukaasias ning Lähis-Idas populaarset pilaffi ja šašlõkki just lambalihast.

Eestis tarvitatakse lambaliha toiduks suhteliselt vähe, kuid tänapäevases eesti köögis pole see siiski tundmatu. Paljud võõrastavad lambaliha nn lanoliinimaitse pärast, mis tuleneb lammaste valest toidust ja valmistusviisist. Enamasti lambaliha küpsetatakse või hautatakse, Eestis seda tavaliselt ei keedeta.
Loomingu aastapreemia

**Loomingu aastapreemia** on Eesti kirjandusauhind, mis antakse välja igal aastal ajakirja Looming parimatele kaastöölistele. Loomingu toimetus hakkas aastapreemiaid pidevalt jagama aastast 1972.

## Aastapreemiate laureaadid

2004. aasta loomingu eest said auhinna Sven Sildnik, Igor Kotjuh, Jan Kaus, Juhani Salokannel, Kadri Liik, Vaino Vahing.

2009. aastal anti auhind välja viies kategoorias ja kuuele autorile. Kategooriad olid järgmised: parimad luuletused, parim novell, parim artikkel, parim raamatu arvustus ja tunnustatuim tõlkija. Auhinna said Mari Vallisoo, Eeva Park, Vaapo Vaher, Johanna Ross, Andrus Kivirähk, Kalle Kasemaa.

2013. aastal avaldatud loomingu eest said auhinna Indrek Hirv, Rein Vahisalu, Lauri Sommer, Ilmar Taska, Mart Kangur, Krista Mits.

2018. aastal sai ajakirja Looming luulepreemia Triin Soomets; parima näidendi auhinna sai Andrus Kivirähki "Vaimude tund Koidula tänavas"; parim artikkel oli Vaapo Vaheri "Asta Willmann ja tema hiiumaisus"; parimate arvustuste autor on Alvar Loog ja novelliauhinna pälvis Kairi Look oma teose "Relaps" eest.

2021. aastal pälvisid Loomingu aastapreemia Kalju Kruusa luuletused, Kai Aareleiu novell „­Vikerkaar”, Linnar Priimäe artikkel „Keele hääled. Neli lühiesseed”, Jaan Sudaki „Kiri Kotkajärvelt Tõnu ­Õnnepalule” ja Mart Velskri arvustus „Kuuleb oma mõtete keelt”. „Loomingu Raamatukogu” preemia pälvis Anu Saluäär Albert Engströmi teose „Moskoviidid” tõlke eest.

2022. aasta preemia pälvisid luuletaja Kristjan Haljak, Kai Kask (Kai Arrak) novelli "Äärealadele" eest, Janika Kronberg artikli "Elu ja surm New Yorgis. Märkmeid Karl Asti viimasest kümnendist" eest ning Hasso Krull arvustuse "Mõttešaakalid kläfivad neetud poeedi pääle" (Jürgen Rooste "Veider aeg (Meeleheite laulud I)", "Sagittarius A*. (Meeleheite laulud II)", "Signaal surnud tähelt. Meeleheite laulude 3. ja viimane osa") eest. 

2023. aasta preemia pälvisid Tõnis Vilu luuletuse (Looming nr 3) eest, Lilli Luuk novelli "Mäed" (Looming nr 2) eest, Paul-Eerik Rummo näidendi "L-hunt. Pildikesi kohalikult taevakehalt" (Looming nr 1) eest, Märt Väljataga W. B. Yeatsi luuletuste tõlgete inglise keelest (Looming nr 9) ning Jaan Kaplinski luuletuste tõlgete vene keelest (Looming nr 12) eest, Asta Põldmäe artikli "Raamatuga nalja ei ole. Kirjanikud ja nende liit" (Looming nr 10) eest, Ott Kilusk arvustuse "Reaalsus – hüsteerias loodud illusioon" (mis käsitleb Piret Raua novellikogu "Nimepanija") (Looming nr 12) eest ja Karola Karlson novelli "Roosiaed" (Looming nr 5) ning arvustuse "Sünge polüfoonia globaalse küla äärel" (mis käsitleb raamatut "Eesti novell 2022") (Looming nr 8) eest. 

## Viited
Vivipaaria

**Vivipaaria** (inglise keeles *vivipary*) on valdavalt sugulise paljunemise, harvemini ka vegetatiivse paljunemise vorm.

## Vivipaaria loomadel

Osadel loomadel areneb loode organismis teatud staadiumini, saades toitaineid kas muna varuainetest või emakoogi kaudu, ja päädib tihtilugu sünnituse ehk elussünnitamise ehk poegimisega.

Vivipaaria korral areneb loode kas: 
*munasarjas – näiteks kärssussidel, limustel, skorpionitel;
*munajuhas; 
*emakas – lestadel, haidel, imetajatel;
*tupes – tsetsekärbestel, siilkärbestel.

Vivipaaria on tänapäeval imetejate levinuim paljunemise viis.
## Vivipaaria taimedel

 
Osadel taimedel (näiteks mangroovipuud) valmivad seemned saavad toitaineid taime viljast ja idanevad taimel; 
osadel taimedel (näiteks kõrreline alpi nurmikas), kes paljunevad vegetatiivselt risoomidega.

Mitmed laukude perekonna taimeliigid on vivipaarid, kuna neil arenevad õisikus sigisibulad: küüslauk, *Allium caeruleum*, *A.proliferium*, *A.vineale*, *A.carinatum*, *A.scorodoprasum*.

Mõnikord kasutatakse terminit "vivipaaria" ka seemnete säilitamisperioodil iseeneslikult idanema hakanud teraviljaseemnete, näiteks nisu, odra, riisi ja hariliku sorgo, kohta. See nähtus põhjustab suurt majanduslikku kahju. Seetõttu uurivad teadlased geene, mis lülitaksid nimetatud arengu välja.

## Vaata ka
*larvipaaria
*ovipaaria
*ovovivipaaria
*pupipaaria

## Viited

## Välislingid
*Map of Life - *[http://www.mapoflife.org/topics/topic_331_Viviparity-in-lizards-snakes-and-mammals/ Viviparity in lizards, snakes and mammals]*, 2008, Veebiversioon (vaadatud 11.10.2013) (inglise keeles)
*Michael Allaby, "*A Dictionary of Zoology*". 4th ed, lk 397, 2010, ISBN 978-0-19-956766-9
*Blackburn, D.G. ja J.R. Stewart, *[http://shakti.trincoll.edu/~blackbur/2011-Blackburn+Stewart-2011.pdf *Viviparity and placentration in snakes*]*, lk 119-181, Reproductive Biology and Phylogeny of Snakes,Science Publishers, Enfield, New Hampshire, USA, Reproductive Biology and Phylogeny of Snakes, 2011. Veebiversioon (vaadatud 11.10.2013) (inglise keeles)
Maa Sõna

**Maa Sõna** oli ajaleht, mis ilmus Eestis aastatel 1942–1944. 

Alates 1942. aastal ilmunud esimesest numbrist kuni 1943. aasta esimese numbrini andis ajalehte välja Haridusdirektoorium, alates teisest numbrist 1943. aastal ja 1944. aasta numbrid aga kirjastus Eesti Ajaleht. Leht ilmus 3 korda nädalas ja oli 4–6-leheküljeline. Ajalehe trükiarv oli 19 000 – 32 000 eksemplari. 

## Trükikojad
* Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisuse trükikoda, 1942. aasta nr 45–48, 50
*Majandus- ja Rahandusdirektooriumi trükikäitiste trükikoda (endine Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus), 1942. aasta nr 24–44, 49, 51–104; 1943–1944

## Toimetajad
*Boris Hans Meret – 1942–1943 nr 105 (vastutava peatoimetajana), nr 106–147;
*Albert Kivikas – 1943 nr 148 – 1944 nr 84;
*Elmar Järvesoo (põllumajandusala peatoimetaja) – 1942 nr 1–103; 1943 nr 1, 9–47, 49–80, 82–103, 105, 115–154; 1944 nr 1–65, 67–108.

## Viited
Alice Munro

**Alice Ann Munro** (sünninimi **Alice Ann Laidlaw**; 10. juuli 1931 – 13. mai 2024) oli ingliskeelne kanada kirjanik, 2013. aasta Nobeli kirjandusauhinna laureaat. 2009. aastal pälvis ta Bookeri auhinna elutöö eest ja talle on antud kolm Kanada kindralkuberneri ilukirjandusauhinda.

Munro loomingus on kujutatud sageli Ontario provintsi edelaosa, kus ta ise elab. Tema lihtsas, kergesti loetavas stiilis kirjutatud jutud käsitlevad inimeste keerukust. Munrod on nimetatud üheks suurimaks tänapäeva kirjanikuks ja Cynthia Ozick on võrrelnud teda Anton Tšehhoviga. Nobeli auhinna pälvis Munro ennekõike novellistina.

## Töö ja looming
Juba Alice Munro esimene novellikogu "Dance of the Happy Shades" (1968) pälvis Kanada kindralkuberneri kirjandusauhinna, mis on Kanadas kõrgeim sellealane tunnustus. Sellele järgnes omavahel seotud juttude kogumik "Lives of Girls and Women" (1971), mida on ekslikult nimetatud ka romaaniks. 1978 ilmunud kogumik "Who Do You Think You Are?" *(USA-s "The Beggar Maid: Stories of Flo and Rose") tõi talle teise kuberneri auhinna. 1979–1982 reisis ta Austraalias, Hiinas ja Skandinaavias. 1980 oli ta resideeriv kirjanik ühtaegu Briti Columbia Ülikoolis ja Queenslandi Ülikoolis. 1980.–1990. aastatel avaldas ta uue novellikogu umbes iga nelja aasta tagant.

Alice Munro jutte on ilmunud näiteks ajakirjades The New Yorker, The Atlantic Monthly, Grand Street, Mademoiselle ja The Paris Review. Oma 2006. aasta jutukogu "The View from Castle Rock" teemalises intervjuus arvas Munro, et ei avalda ehk rohkem kogumikke. Hiljem on ta sellest otsusest taganenud. 2009 ilmus tal novellikogu "Too Much Happiness". Tema jutu "The Bear Came Over the Mountain" alusel tegi filmi "Away from Her" režissöör Sarah Polley, peaosades olid Julie Christie ja Gordon Pinsent. Film esilinastus 2006 Toronto rahvusvahelisel filmifestivalil ja oli nomineeritud Oscarile parima kohandatud stsenaariumi kategoorias.

2013. aasta Nobeli kirjandusauhind anti Munrole kui tänapäeva novellimeistrile. Nobeli kirjandusauhinna laureaatide seas on Munro esimene Kanada naine ning kogu auhinna ajaloo vältel 13. naine.

### Teosed eesti keeles
*"Kerjustüdruk", Koolibri 2014. Tõlkinud Ilme Rääk. ISBN 9789985033142
*"Kallis elu", Koolibri 2015. Tõlkinud Ilme Rääk. ISBN 9789985034224

## Välislingid

* Alice Munro Nobeli auhindade kodulehel
Eesti Linnade ja Valdade Liit

**Eesti Linnade ja Valdade Liit** (lühend **ELVL**; varem *Eesti Linnade Liit*, varasemas kirjanduses ka *Eesti Linnadeliit*) on üleriigiline omavalitsusliit. 2022. aasta 1. septembri seisuga on liikmeteks kõik Eesti 79 omavalitsust, 15 linna ja 64 valda. 2024. aastal juhivad ELVLi juhatuse aseesimehed Urmas Klaas (Tartu linnapea)  ja Mihkel Juhkami (Rakvere Linnavolikogu esimees)

## Ajalugu
1920. aasta 19. septembril toimus Tallinnas Eesti Linnade Liidu asutamiskoosolek. Liidu asutajateks on Tallinn, Tartu, Narva ja Pärnu. Eesti Linnade Liidu põhikiri võeti vastu 11. aprillil 1920 ja registreeriti Tallinn-Haapsalu Rahukogus 28. juunil 1920.  18. mail 1922. aastal registreeriti Tallinna-Haapsalu Rahukogus ka Eesti Maakondade Liidu põhikiri ja 1926. aastal muudeti Maakondade Liidu põhikirja, nüüd võisid liikmeteks astuda ka vallaomavalitsused. 31. augustil 1927. aastal muudeti Eesti Maakondade Liidu põhikirja ning nime ja liit hakkas kandma nime Eesti Maaomavalitsuste Liit.

1940. aasta 17. augustil likvideerisid Eesti Linnade Liidu ja Eesti Maaomavalitsuste Liidu ja nende organite tegevuse 24. augustist 1940. a., Eesti NSV võimud. ENSV konstitutsioon sätestas, et kogu võim ENSVs kuulub töötavale linna- ja maarahvale rahvasaadikute nõukogude kaudu. Liidu tegevus taastati 1990. aastal. 27. veebruarist 2018 on liidu uus nimi Eesti Linnade ja Valdade Liit..

## Juhatuse esimehed läbi aegade

* 1920–1940 Tallinna linnapea Anton Uesson, Eesti Linnade Liidu juhatuse esimees

---

* 1990 Toomas Mendelson
* 1992 Väino Sassi
* 1994 Tiit Vähi
* 17.04.1995 – 24.01.1997 Raivo Murd
* 24.01.1997 – 07.05.1997 Tõnis Lukas
* 07.05.1997 – 07.04.1999 Raivo Murd
* 07.04.1999 – 23.11.2000 Andrus Ansip
* 23.11.2000 – 15.02.2006 Jaanus Tamkivi
* 15.02.2006 – 05.06.2007 Margus Lepik
* 05.06.2007 – 16.02.2010 Urmas Kruuse
* 16.02.2010 – 02.05.2019 Taavi Aas

* 14.05.2019 – nov 2021 Tiit Terik
*Nov 2021 - aprill 2024 Mihhail Kõlvart
## Vaata ka
*Eesti Maaomavalitsuste Liit

## Viited

## Välislingid
*ELVLi koduleht
*25 AASTAT EESTI KOHALIKU OMAVALITSUSE SÜSTEEMI JA ÜLERIIGILISTE LIITUDE TAASTAMISEST, Tallinn 2015. Koostajad: Sirje Ludvig, Sulev Lääne, Sulev Mäeltsemees. ISBN 978-9949-38-447-1
Ürglooduse objekt

**Ürglooduse objekt** on geoloogiline objekt, millel on püsiv teaduslik ja kultuuriajalooline väärtus. Eestis on ürglooduse objektid kokku võetud "Eesti ürglooduse raamatus".

Ürglooduse objektid on Eestis rändrahnud (1360 objekti), paljandid (255 objekti), allikad (220 objekti), karstivormid (111 objekti), sood (75 objekti) ja järved (52 objekti) jt, mille arv jääb alla 50.

## Vaata ka
*Ürgloodus

## Viited
Kilodalton

**Kilodalton** (lühend **kDa**) on aatommassi mõõtühik, mis võrdub 1000 daltoniga.

Aatommassi väljendatakse tihti just kilodaltonites mugavama esituse pärast. Näiteks valgul molaarmassiga 64000 g⋅mol−1 on aatommass 64 kDa (64 000 daltonit).
I've Just Seen a Face

"**I've Just Seen a Face**" (eestikeelse pealkirjaga "**Koolis**") on ansambli The Beatles laul. Laulu autorid on John Lennon ja Paul McCartney ning lugu ilmus 1965. aasta albumil "Help!". 

Lugu on kaverdanud mitmed esitajad. Eesti keeles sai laul tuntuks ansambl Hübriid kaudu, mille solist Mart Helme on ka eestikeelsete sõnade autor.
Ovipaaria

**Ovipaaria** (inglise keeles *ovipary*) on enamiku selgrootute ja osade selgroogsete sugulise sigimise vorm, mil munade sees asuvad looted arenevad väljaspool emakeha.

Ovipaaria korral väljuvad emakehast kas viljastamata või viljastatud, kuid valdavalt arenemata munad. Igast munast koorub järglane.

Ovipaaria on tänapäeval lindude, kahepaiksete ja roomajate levinuim paljunemise vorm.

## Ovovivipaaria

Ovipaaria erivormiks peetakse ovovivipaariat.

## Vaata ka
* Munemine
* Vivipaaria

## Viited

## Välislingid
* Michael Allaby, *A Dictionary of Zoology*. 4th ed, lk 273, 2010, ISBN 978-0-19-956766-9
Ovovivipaaria

**Ovovivipaaria** (inglise keeles *ovovivipary*) on osade selgrootute ja selgroogsete sugulise sigimise ovipaaria erivorm, mil emakehas viljastatud munade sees asuvad looted arenevad emakeha sees.

Looted on eraldatud membraanidega ja vabanevad kestadest sündimisel.

## Vaata ka
*ovipaaria
*vivipaaria

## Viited

## Välislingid
*Michael Allaby, "*A Dictionary of Zoology*". 4th ed, lk 273, 2010, ISBN 978-0-19-956766-9
Colloquium Balticum

**Colloquium Balticum** on Põhja-Euroopa, eelkõige Läänemere piirkonna klassikaliste filoloogide konverentside sari. See sai alguse Greifswaldi ülikooli (Saksamaa) ja Lundi ülikooli (Rootsi) koostööna 2001. aastal, kuid alates 2002. aastast hõlmab ka teisi ülikoole.

Konverentsid on toimunud Lundis (2001, 2003, 2005, 2012, 2018), Greifswaldis (2002, 2006), Riias (2004, 2010, 2014, 2024), Tartus (2007, 2015, 2022), Vilniuses (2008, 2011, 2016, 2021) ja Marburgis (2013, 2019). Konverentsi ei toimunud aastail 2009, 2017, 2020 ja 2023.

Eestist on konverentsisarja korraldaja olnud Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia osakond.

## Välislingid
*Tartus toimunud konverentside koduleht
Majandusline Rühm

**Majandusline Rühm** (lühemalt ka: **Majandusrühm**) oli Eesti esimese vabariigi aegne erakond. 

Erakond osales mitmetel Eesti Riigikogu valimistel: näiteks I Riigikogu valimistel sai erakond 4948 häält ehk 1,1% kogu häältest ja ühtlasi 1 koha Riigikogus.
Igor Janev

**Igor Janev** (Игор Јанев; sündinud 29. septembril 1964) on Põhja-Makedoonia diplomaat.

Ta oli Makedoonia välisministri nõunik 2002.

Praegu on ta Belgradi poliitiliste uuringute instituudis rahvusvahelise õiguse ja rahvusvaheliste suhete professor.

## Publikatsioonid
Janev on andnud välja enam kui 160 teadusartiklit ja 17 monograafiat ning kirjutanud raamatuid politoloogiast, rahvusvahelisest õigusest ja rahvusvahelistest suhetest.

* Igor Janev. Legal Aspects of the Use of a Provisional Name for Macedonia in the United Nations System. – *[[American Journal of International Law]]*, kd 93, nr 1, jaanuar 1999.

## Välislingid
*  Dr Janev: Mak Plan of Action at the UN, macedoniaonline.eu, 21. august 2012
* http://www.utrinski.com.mk/default.asp?ItemID=60F3FC3C3D358A4CB0218B0D38E2C3F8
* http://www.vecer.com.mk/?ItemID=BB052CE4C04E5848B1578F476B1E3AC2
* http://www.vecer.com.mk/?ItemID=B89F5C2DE0CE4A44B91FC71DC1ED906C
* http://www.novamakedonija.com.mk/NewsDetal.asp?vest=1121178585&id=9&prilog=0&setIzdanie=22420
Eesti kõrgeimate ehitiste loend

*Siin on loetletud Eesti kõrgeimaid ehitisi, mille kõrgus on üle 50 m.*

## Viited

## Välislingid
* http://www.dzd.ee/543764/v-hode-restavracii-cerkvi-sv-petra-v-tartu-najden-tainstvennyj-mednyj-cilindr/