open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Teenetemärkide seadus

**Teenetemärkide seadus** (lühend TeenMS) on Eesti seadus, mis võeti vastu 19. detsembril 2007.

TeenMS-iga kehtestatakse Eesti presidendi poolt antavad riiklikud autasud (Eesti riiklikud teenetemärgid), sätestatakse nende klassid ja kirjeldus ning teenetemärkide andmise ja kandmise, äravõtmise ja tagastamise kord, au- ja teenetemärkide registreerimise kord ning vastutus seaduse rikkumise eest.

## Viited

## Välislingid
*Teenetemärkide seadus eRTis
Vabariigi Valitsuse seadus

**Vabariigi Valitsuse seadus** (lühend VVS) on Eesti seadus, mis võeti vastu 13. detsembril 1995 ja jõustus 1. jaanuaril 1996. Seadus sätestab Eesti valitsusega seonduvat.

## Vaata ka
*Vabariigi Valitsuse korraldus
*Vabariigi Valitsuse määrus

## Viited

## Välislingid
*Vabariigi Valitsuse seadus eRTis
Ääsi tänav (Tallinn)

**Ääsi tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis.

Ääsi tänav sai nime 19. märtsil 2003. Tänav on saanud nime Dvigateli tehase mõjul.

## Viited
Tõivu tänav

**Tõivu tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis.

Tõivu tänav sai nime 5. novembril 2008.

## Viited
Kuvšinovo rajoon

**Kuvšinovo rajoon** (vene keeles *Кувшиновский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblasti keskosas. Rajooni keskus on Kuvšinovo linn.

Rajoon piirneb põhjas Firovo ja Võšni Volotšoki rajooniga, idas Toržoki rajooniga, lõunas Staritsa rajooniga ning läänes Seližarovo ja Ostaškovi rajooniga.

Rajooni pindala on 1874,34 km².

Kuvšinovo rajoonis on 166 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse ja nelja külaasunduse koosseisu.

## Viited
Matti Vanhaneni esimene valitsus

**Matti Vanhaneni esimene valitsus** oli Soome Vabariigi 69. valitsus, mis oli võimul 24. juunist 2003 kuni 19. aprillini 2007.

Valitsuse moodustasid Soome Keskerakond (8 ministrit), Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei (8 ministrit) ja Rootsi Rahvapartei (2 ministrit).
Staritsa rajoon

**Staritsa rajoon** (vene keeles *Старицкий район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblastis, asudes oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Staritsa linn.

Rajoon piirneb põhjas Kuvšinovo rajooniga, kirdes Toržoki rajooniga, idas Kalinini rajooniga, kagus Moskva oblastiga, lõunas Zubtsovi rajooniga, edelas Rževi rajooniga ja läänes Seližarovo rajooniga.

Rajooni pindala on 3006 km².

Staritsa rajoonis on 166 asustatud punkti ning nad kuuluvad ühe (Staritsa) linna ja kaheksa külaasunduse koosseisu.

## Viited
Tartu Keraamika

**Tartu Keraamika** OÜ (endise nimega Võrukivi OÜ) on Eesti ettevõte. Ettevõte on Balti- ja Põhjamaade ainus ettevõte, mis toodab suure šamotisisaldusega ahjupotte.

Ettevõtte rajas 1939 Valter Kuus.

Nõukogude ajal tootis ettevõte telliseid ja ahjupotte.

Ettevõttel on olnud mitu filiaali, näiteks Tsooru külas asuv filiaal tootis ahjupotte ja Husari külas asuv filiaal telliseid.

## Viited
Valga haigla

**Valga haigla** on Valgas Peetri tänav 2 asuv avalik-õiguslik haigla.

Alates 1997. aastast tegutseb see aktsiaseltsina, mille osanikeks on 2017. aastast Tartu Ülikooli Kliinikum (51%) ja Valga Vallavalitsus (49%). Seda juhivad juhatus (Apo Oja) ja kuueliikmeline nõukogu. Varem on haigla juhataja olnud teise hulgas Margus Ulst..

2025. aasta seisuga raviti haiglas ligemale 4000 patsienti aastas ning ambulatoorseid visiite oli umbes 30 000. Vastuvõtte pakuti rohkem kui 20 meditsiinilisel erialal.

Haigla osakonnad on kirurgia osakond, siseosakond, hoolekande osakond ja õendushooldus. Kokku on selle käsutuses 15 000 m2 pinda.

## Viited

## Välislingid
* 
* Ametlik koduleht
Pae sild

**Pae sild** on mitme Eesti silla nimi:
*Pae sild (ka Paepargi sild) on Tallinnas üle Pae järve, valmis 2013
*Pae sild on Tallinnas Lasnamäel Laagna teel
*Pae sild (Saare maakond)
Pirita sild

**Pirita sild** on sild Tallinnas üle Pirita jõe.

Enne 1912. aastat ületati jõge sel kohal parvega. Seejärel valmis puitsild.

Esimene raudbetoonist sild valmis 1936. aastal. See oli 76 meetrit pikk ja 10 meetrit lai. Koos kõrvalkuludega läks selle rajamine maksma 175 000 Eesti krooni. 

Silla ehitamine nähti ette 1934. aasta valminud üleriigilise suurte sildade ehituskavaga, mille alusel rajati kolme aasta jooksul 13 suurt silda. Kolme ligi 20-meetrise kaarvõlviga silla ehitas Soome firma OY Cyclops, kes rajas sama sillaehituskava alusel ka terassilla Jõesuusse ning raudbetoonsillad Käreverre, Luunjasse, Kadajasse ja Mõnistesse. Kõik need sillad hävisid teises maailmasõjas. Pirita silla hävitasid taganevad Saksa väed 1944. aastal.

Silla arhitektuurse osa projekteeris Arthur Jürvetson.

Sild taastati 1947. aastal peaaegu esialgsel kujul ja lammutati 1979. aastal.

1980. aastal ehitati uus sild. Juulis 2002 sild põles.

## Viited

## Välislingid

* "Tallinnas põleb Pirita sild" Postimees, 25. juuli 2002
* "Pirita sild saab septembri lõpuks korda" Äripäev, 22. august 2002
Siimu sild

**Siimu sild** on sild Pärnus, mis läheb üle Sauga jõe ja ühendab J. V. Jannseni tänavat ja Haapsalu maanteed.

Sild avati ametlikult 6. augustil 1937. Sild õhiti 1944. aastal. Uus Siimu sild valmis 1958. aastal.

## Nimi
Siimu sild on saanud nime kohaliku Siimu kõrtsi järgi. Silda on nimetatud ka Vana-Pärnu sillaks.

## Ajalugu
Siimu silla asukohas Sauga jõe suudmes asus enne püsisilla valmimist ujuvsild. Ühe versiooni kohaselt avati see umbes samal ajal Pärnu linna Nahksillaga 19. sajandi esimestel aastatel. Teise versiooni kohaselt avati Vana-Pärnu ujuvsild mõnikümmend aastat hiljem.

Püsisilla ehitus Sauga jõe suudmesse tõusis päevakorda koos Pärnu Suursilla ehituse kavaga. 1934. aastal võeti Siimu silla ehitus Eesti sildade ehituskavva, tööd alustati 1935. aasta oktoobris. Projekti tegi insener Nikolai Leyden.

Sild valmis jaanuaris 1937. Tegu oli esimese kaarsillaga Eestis. Silla avas ametlikult sotsiaalminister ja Pärnu endine linnapea Oskar Kask 6. augustil 1937.

Siimu silla õhkisid taganevad Saksa väed 1944. aasta septembris. Seejärel ehitati üle Sauga jõe jälle ajutine ujuvsild. Uus, hävinud sillaga sarnane, Siimu sild valmis 1958. aastal.

## Vaata ka
* Pärnu sillad

## Viited

## Välislingid
*Siimu silla kandejõu proovimine (1937), Eesti Filmi Andmebaas
*http://parnu.postimees.ee/2148903/parnu-suured-sillad-1803-2007
Bert Ribul

**Bert Ribul** (sündinud 23. detsembril 1990) on Eesti BMX flatlandi sõitja. 

Teda peetakse Eesti üheks parimaks trikiratturiks. 

2013. aastal liitus Bert Red Bulli meeskonnaga ning vaatamata vigastusest tingitud kaheaastasele eemaolekule sõidab Red Bulli meeskonnas siiamaani .

Aastal 2025 omistati talle tiitel HCS (Honorary Chief Sir).

## Viited


## Välislingid
* Bert Ribul
* He How Rides Freely (Dmitri Shusuyev)
Dotnuva vald

**Dotnuva vald** (leedu keeles *Dotnuvos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kėdainiai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 138 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4758 inimest. Valla keskus on Dotnuva alev, kus aastal 2011 elas 687 inimest. Vallamaja asub aadressil Vilties g. 19, vallavanem on Vytautas Grigas. Teine alev vallas on Akademija, kus aastal 2011 elas 752 inimest. Eritüübiline asula on veel Dotnuva raudteejaam, kus aastal 2011 oli 65 elanikku.

Valla keskme moodustab Dotnuva "linnastu", kus lähestikku asuvad Dotnuva, Akademija, Dotnuva raudteejaam, Vainotiškiai, Beržai, Aušra, Bokštai, Valinava, Siponiai ja Šalčmiriai.

Lisaks küladele on vallas ka mõni huutor.

## Viited
Charles Griswold

**Charles L. Griswold, Jr.** (sündinud 24. augustil 1951) on USA filosoof.

Ta õpetab alates 1991. aastast Bostoni Ülikoolis ning on seal Borden Parker Bowne'i filosoofiaprofessor. 

## Publikatsioone
**Self-knowledge in Plato's Phaedrus*, Yale University Press 1986, paperback 1988. 
*(toim). *Platonic Writings, Platonic Readings*, Routledge, Chapman and Hall 1988.
**Adam Smith and the Virtues of Enlightenment*, Cambridge University Press 1999.
**[[Forgiveness: A Philosophical Exploration]]*, Cambridge University Press 2007
*koos David Konstaniga (toim). *Ancient Forgiveness: Classical, Judaic, and Christian*, Cambridge University Press 2012.

## Välislingid
*Tutvustus Bostoni Ülikooli saidil
*Pikem tutvustus
Orajõe ürgorg

**Ora(jõe) ürgorg** on ürgorg Põlva maakonnas. 

Ürgorus voolab Orajõgi ja seal paikneb näiteks Põlva järv. Orus avanevad mitmed tõusu- ja langeallikad, näiteks Himmaste allikad. Ürgorus või selle veerudel on mitu asulat, näiteks Põlva, Himmaste, Orajõe.

## Viited
Tammistu perekeskus

**Tammistu perekeskus** on erivajadustega noortele ja nende peredele tugiteenuseid osutav asutus Tartu maakonnas Tartu vallas Tammistu külas endisaegses Tammistu mõisa peahoones. Keskuse avas augustis 2015 Eesti Agrenska Fond.

## Viited

## Välislingid
*http://tartu.postimees.ee/3309487/galerii-tammistu-mois-sarab-kui-prillikivi
*http://tartu.postimees.ee/3152199/tammistu-perekeskus-kutsub-elavale-arutelule
*http://www.epikoda.ee/avati-pidulikult-tammistu-moisas-asuva-tammistu-perekeskuse-peahoone/
Värska sanatoorium

**Värska Sanatoorium** on sanatoorium Võru maakonnas Setomaa vallas Väike-Rõsna külas.

Värska sanatoorium kuulub Värska kuurortravikeskuse kompleksi hulka. Sanatooriumist 300 m kaugusel asub Värska veekeskus.

Eeldused sanatooriumi rajamiseks loodi 1971. aastal, kui sealne piirkond sai kohaliku tähtsusega kuurordi staatuse. 1972. aastal toimus sanatooriumi asutamiskoosolek. Sanatoorium ehitati arhitektide Vilen Künnapu ja Ülevi Eljandi ning insener Henn Karitsa projekti järgi. Sanatooriumi ehitus algas 6. oktoobril 1976. Patsientide ravimine algas 3. mail 1980.
2024. aastal oli Värska Sanatooriumil on kolmeliikmeline juhatus, mis koosnes Kairi Ustavist, Imre Liivagost ja Anneli Ilvesest.

## Viited

## Välislingid
*Värska kuurortravikeskuse koduleht
Keskkonnateabe Keskus

**Keskkonnateabe Keskus** oli Keskkonnaministeeriumi haldusalas olnud riigiasutus. Keskus lõpetas tegevuse 2013. aastal, kui Eesti Meteoroloogia- ja Hüdroloogia Instituudi (EMHI) ning Keskkonnateabe Keskuse tegevus korraldati ümber ja moodustati uus riigiasutus - Keskkonnaagentuur. 

Keskuse põhimääruse järgi olid tema ülesannete seas: hallata ja arendada keskkonnaalast teabevõrgustikku; samuti koguda, analüüsida, töödelda, avalikustada ja hoida keskkonnaalast teavet; samuti täita riikliku keskkonnaseire programmi ja selle seire andmeid koondada, töödelda, analüüsida, avalikustada ja hoida; samuti inventeerida riiklikult metsi statistilisel valikmeetodil.

## Viited

## Välislingid
*Keskkonnateabe Keskuse põhimäärus, eRT
Udmurt Dunne

**Udmurt Dunne** (udmurdi keeles Удмурт дунне 'udmurdi maailm') on Udmurtias Iževskis ilmuv udmurdikeelne ajaleht. 

Ajaleht hakkas ilmuma 4. veebruaril 1915 tolleaegses Vjatkas (praegune Kirov) nimega Voinaõs Ivor. Ajaleht on kandnud mitmesuguseid nimesid; alates 1992. aastast kannab ta praegust nime. 
Udmurt Dunne peatoimetaja on Zinaida Rjabinina.
## Viited
Helgi Muller

**Helgi Muller** (kuni 1952. aastani **Helgi Orr**; 5. oktoober 1932 Viljandi – 6. detsember 1971 Tallinn) oli eesti luuletaja, tõlkija ja lastekirjanik.

Ta oli pärit töölisperekonnast. Ta lõpetas 1951. aastal Viljandi 1. Keskkooli  ja astus samal aastal Tartu Riiklikku Ülikooli, kus õppis algul õigusteadust, siis loogikat ja psühholoogiat, hiljem rahvaluulet, lõpetas 1963. aastal kaugõppes ajakirjanduse alal.

Ta töötas Tallinnas Teatri- ja Muusikamuuseumis, hoiukassa sekretärina 1960–1961, ajalehe Kodumaa kaastöölisena, trikotaaživabrikus Marat 1962–1963 laohoidjana ja etikettijana. Alates 1963. aastast oli kutseline literaat.

## Looming
Helgi Mulleri laulutekste on sageli viisistatud, ta oli ka Ülo Raudmäe opereti "Kiri nõudmiseni" libreto kaasautor. 

Ta on tõlkinud näidendeid (Hella Wuolijoe "Ja mis nüüd, Niskamäe?"), ooperi- ning laulutekste, samuti tõlkis ta vene, karjala, läti, leedu ja moldaavia luuletajate loomingut eesti keelde.

Tema loomingut on tõlgitud gruusia, soome, ukraina, ungari, valgevene ja vene keelde.
### Luulekogud
*"Tähesärk" (1963)
*"Laulud ratastel" (1966)
*"Linnulina" (1970)
*"Valik luulet" (1983)
### Lasteluule
*"Saialill ja leivalill" (1970)
*"Vigurivänt" (1971)
### Kuuldemängud
*1967 "Nimetu"
*1968 "Viies ratas"

## Viited

## Kirjandus
*Oskar Kruus. "Muller, Helgi". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 346–347

## Välislingid

*Haud Tallinna Metsakalmistul
Krakėse vald

**Krakėse vald** (leedu keeles *Krakių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kėdainiai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 164 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3064 inimest. Valla keskus on Krakėse alev, kus aastal 2011 elas 841 inimest. Vallamaja asub aadressil Vilniaus g.18, vallavanem on Jonas Dalbokas. Vallas asub ka Girlaukise huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud.


Meironiškių_akmenys.JPG|Meironiškiai kivid
Milvydai_1.JPG|Milvydai
Pajieslys002.JPG|Pajieslysi kirik
Pakarkliai001.JPG|Pakarkliai
Pališkiai1.JPG|Pališkiai
Šušvė002.JPG|Pašušvysi veski varemed
Pašušvys,_dvaro_svirnas.JPG|Pašušvysi mõisa ait
Plinkaigalio_piliakalnis1.JPG|Plinkaigalise linnamägi
Rukai001.JPG|Rukai
Vailainiai_2.JPG|Vailainiai kalmistu


## Viited
Pernarava vald

**Pernarava vald** (leedu keeles *Pernaravos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kėdainiai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 114,7 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1484 inimest. Valla keskus on Pernarava alev, kus aastal 2011 elas 232 inimest. Vallamaja asub aadressil Jadvygos Juškytės g. 26, vallavanem on Artūras Gustas.

## Viited
Seližarovo rajoon

**Seližarovo rajoon** (vene keeles *Селижаровский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Seližarovo alev.

Rajoon piirneb põhjas Ostaškovi rajooniga, kirdes Kuvšinovo rajooniga, idas Staritsa rajooniga, kagus Rževi rajooniga, lõunas Olenino rajooniga, edelas Nelidovo ja Andreapoli rajooniga ning läänes Peno rajooniga.

Rajooni pindala on 3098,40 km².

Seližarovo rajoonis on 371 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse ja viie külaasunduse koosseisu.

## Viited
Vietnami näitlejate loend

## A
## B
*Bùi Thị Thanh Mai
## C
*Cát Phượng
## D
*Diễm Liên
*Dương Cẩm Lynh
## Đ
*Đỗ Thị Hải Yến

## H
*Hạnh Thúy
*Hoàng Thùy Linh
*Hồng Ánh
*Hồng Vân

## K
*Khánh Huyền
*Kiều Oanh
*Kim Hiền
*Kim Ngọc
*Kim Xuân

## L
*Lan Phương
*Lê Khánh
*Linh Huyền
*Lương Bích Hữu
*Lý Nhã Kỳ
*Lý Thanh Thảo

## M
*Mai Thu Huyền
*Mỹ Duyên
*Mỹ Tâm

## N
*Ngọc Diệp
*Ngọc Giàu
*Ngô Thanh Vân
*Nguyễn Linh Nga
*Nguyễn Thị Thu An
*Nguyệt Ánh
*Như Quỳnh

## Ố
*Ốc Thanh Vân
## P
*Phương Thanh
*Phi Thanh Vân
*Phương Thanh
## T

*Thanh Nga
*Trương Ngọc Ánh
*Thanh Ngọc
*Thanh Quý
*Thanh Lan
*Thanh Thúy
*Thanh Thủy
*Thanh Thủy
*Thẩm Thúy Hằng
*Thùy Lâm
*Thùy Liên
*Trà Giang

## V
*Việt Hương
*Việt Trinh

## Y
*Yến Trang
*Yến Vy
Argentina näitlejate loend

## A
*Alfredo Alcón
*Norma Aleandro
*Héctor Alterio 
*Federico Amador
*Carolina Ardohain 
*Pablo Alarcón
*Brenda Asnicar

## B
*Florencia Bertotti
*Michel Brown
*Lola Berthet
*Camila Bordonaba

## C
*Oswaldo Cabrera
*Itatí Cantoral 
*Segundo Cernadas
*Grecia Colmenares 
*Linda Cristal 

## D
*Ricardo Darín
*Andréa Del Boca 

## E
*Mariana Espósito

## F
*Thelma Fardin
*Catherine Fullop 

## G
*Analía Gadé
*Julián Gil
*Susana Giménez 
*Araceli González

## H
*Laura Hidalgo
*Olivia Hussey

## I
*Imperio Argentina

## L
*Fernando Lamas
*Mercedes Lambre
*Mirtha Legrand
*Luisana Lopilato
*Federico Luppi
*Saúl Lisazo

## M
*Mía Maestro
*Marilú Marini
*Niní Marshall
*Roxana Martínez
*Claribel Medina
*Tita Merello
*Osvaldo Miranda
*Juana Molina

## O
*Natalia Oreiro

## P
*Horacio Pancheri
*Eva Perón
*Lola Ponce

## R
*Diego Ramos
*Alejandro Rey
*Miguel Angel Rodriguez
*Benjamin Rojas

## S
*Osvaldo Sabatini

## T
*Lolita Torres

## V
*Natalia Verbeke

## Z
*Valentina Zenere
Poola näitlejate loend

## A
* Piotr Adamczyk
## B
*Alicja Bachleda-Curuś
* Maciej Bernatt-Reszczyński
*Magdalena Boczarska
*Wojciech Bogusławski
* Robert Boelke
*Barbara Brylska
## C
* Michał Coganianu
* Stanisław Czaderski
* Henryk Czarnecki
* Henryk T. Czarnecki
* Waldemar Czyszak
*Zbigniew Cybulski
## D
* Józef Damse
## F
* Grzegorz Forysiak
* Mieczysław Franaszek
## J
*Kalina Jędrusik
## K
* Waldemar Kasta
* Bogumił Kobiela
* Grzegorz Komendarek
* Jerzy Kossowski
* Władysław Krogulski
* Ewa Krzyżewska
* Adam Krylik
* Sławomir Kuczkowski
* Joanna Kulig
* Barbara Kwiatkowska-Lass

## L
* Marcin Latałło
## M
* Tomasz Machciński
* Adam Marszalik
* Jerzy Matysiak
* Michał Melina
*Izabella Miko
* Tadeusz Morawski

## N
*Pola Negri
## O
*Daniel Olbrychski
* Albin Ossowski
## P
* Juliusz Pfeiffer
*Ingrid Pitt
* Ireneusz Plater-Zyberk
* Michał Pluciński
* Stanisław Płonka-Fiszer
* Aleksander Podwyszyński
* Bogdan Potocki
* Marek Pyś
## R
* Rafał Romaniuk
* Jan Rudnicki (actor)
* Edmund Rygier
* Franciszek Ryll
## S
* Rudi Schuberth
*Izabella Scorupco
* Jacek Skiba
* Kazimierz Michał Skibiński
* Florian Adam Skomorowski
* Krzysztof Soszyński
* Konrad Strycharczyk
*Jerzy Stuhr
* Bolesław Szczurkiewicz
* Jarosław Szmidt
* Janusz Sztyber
* Władysław Szymanowski
*Tadeusz Śliwiak

## T
* Tomasz Tesznar
## U
* Artur Urbański
## W
* Jakub Wieczorek
*Lidia Wysocka
* Marek Wysocki
## Z
* Stefan Zach
* Jan Kazimierz Zieliński
* Włodzisław Ziembiński
Surviliškise vald

**Surviliškise vald** (leedu keeles *Surviliškio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kėdainiai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 83 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1545 inimest. Valla keskus on Surviliškise alev, kus aastal 2011 elas 841 inimest. Vallamaja asub aadressil Kėdainių g. 29, vallavanem on Vanda Petrauskienė. 

Surviliškio_seniūnija.JPG|Vallamaja
Berželė2.JPG|Berželė
Bakainiai001.JPG|Bakainiai linnamägi
Šlapaberžės_miškas1.JPG|Kalnaberžė mets
Kalnaberžės_dvaras1.JPG|Kalnaberžė mõisa peahoone
Kalnaberze003.JPG|Kalnaberžė ambulants
Lažai2.JPG|Lažai
Užupė1.JPG|Užupė
Vaidatoniai001.JPG|Vaidatoniai


## Viited
Belgia näitlejate loend

## A
* Richard Abbott
*Lubna Azabal
## B
*Veerle Baetens
*Patrick Bauchau
*Bettina Le Beau
*Lucas Belvaux
*Rémy Belvaux
*Julie Bernard
*Berthe Bovy
*Jacques Brel
*Celine Buckens

## C
*Laurent Capelluto
*Jacques Castelot
*Bernard Cogniaux
*Christelle Cornil
*Jean-Luc Couchard

## D
*Antje De Boeck
*Jan Decleir
*Isabelle Defossé
*André Delvaux
*Émilie Dequenne
*Alexia Depicker
*Els Dottermans
*José Dupuis
*Pascal Duquenne

## E
* Armand Eloi
* Pauline Étienne

## F
*Jacques Feyder
*Cécile de France
*Déborah François
*Victor Francen
*Ève Francis

## G
*Raymond Gérôme
*Marie Gillain
* Ludovica Louisa Ghijs
*Olivier Gourmet
*Fernand Gravey

## H
* Audrey Hepburn

## J
*Edward José

## L
*Christian Labeau
*Gert Lahousse
*Bouli Lanners
*Linda Lepomme
*Jan Leyers
* Bénédicte Loyen

## M
*Micha Marah
*Olivier Massart
*John Massis 
*Yolande Moreau

## N
*Helena Noguerra

## O
*Madeleine Ozeray

## P
*Michael Pas
*Ann Petersen 
*Luc Philips
*Benoît Poelvoorde

## Q
*Abdel Qissi
*Michel Qissi

## R
*Natacha Régnier
*Jérémie Renier

## S
*Barbara Sarafian
*Michel Scourneau
*Matthias Schoenaerts
*Bobbejaan Schoepen
*Marcel Simon
*Henri Storck

## T
*Jean-Pierre Talbot

## V
*Jean-Claude Van Damme
*Dora van der Groen
*Benoît Van Dorslaer
*Katrien Vandendries
*Gert Verhulst
*Philippe Volter

## W
*Koen Wauters
*Isabelle Wéry
Hollandi näitlejate loend

## A
* Truus van Aalten
*Ahmed Salah Abdelfatah
*Achmed Akkabi
* Dorona Alberti
* Yasmine Allas
*Bert André
* Nathalie Alonso Casale
* Jenny Arean
*Jandino Asporaat
*Barry Atsma
*Mohammed Azaay

## B
*Peter de Baan
*Chris Baay
*Dragan Bakema
*Charlotte Bakker
*Femke Bakker
*Maaike Bakker
*Marijke Bakker
*Merel Baldé
*Annelies Balhan
*Narsingh Balwantsingh
*Piet Bambergen
*Sarah Bannier
*Edda Barends
*Lucia Barreto
*Walter Bart
*Tamar Baruch
*Wim Bary
*Tabe Bas
*Willeke van Ammelrooy
*Remco Bastiaansen
*Julia Batelaan
*Anneke Blok
*Ed Bauer
*Vajèn van den Bosch
*Arijan van Bavel
*Walid Benmbarek
*Wim de Bie
*Ludi Boeken
*Lily Bouwmeester
*Esmée de la Bretonière
*Robert ten Brink
*Herman Brood
*Martin Brozius

## C
* Kitty Courbois

## D
* Maruschka Detmers
* Lien Deyers
* Anna Drijver
* Wendy van Dijk
* Wieteke van Dort

## E
* Arjan Ederveen
* Mamoun Elyounoussi

## F
*Nelly Frijda
*Curt Fortin
## G
*Angela Groothuizen
*Theo van Gogh

## H
*Rutger Hauer
*Adriaan van Hees
*Hein van der Heijden
*Monic Hendrickx
*Audrey Hepburn
*Kenneth Herdigein
*Sophie Hilbrand
*Micky Hoogendijk
*Jelka van Houten
*Carice Anouk van Houten
*Abbey Hoes
*Sylvia Gertrudis Martyna Hoeks
*Hannah Hoekstra
*Michiel Huisman
*Johannes Heesters

## J
*Gaite Jansen
*Famke Janssen
*Famke Beumer Janssen
*Chantal Janzen
*Stefanie Joosten
*Gerard Joling

## K
*Jean Koning
*Jeroen Krabbé
*Sylvia Kristel
*Doutzen Kroes
*Kim van Kooten
*Marwan Kenzari
*Jeroen Krabbé

## L
*Rik Launspach
*Paul de Leeuw
*Rifka Lodeizen

## M
* Sylvie Meis
* Hadewych Minis
* Albert Mol

## O
*Cahit Ölmez
*Mimoun Ouled Radi

## P
*Melisa Aslı Pamuk
*Tommy Parker
*Celine Prins
*Anneliese van der Pol
*Mr Probz

## R
*Tooske Ragas
*Thekla Reuten
*Adelheid Roosen
*Halina Reijn
## S

*Semmy Schilt
*Wim T. Schippers
*Daan Schuurmans
*Heintje Simons
*Renée Soutendijk
*Johanna ter Steege
* Otto Sterman
*Yolanthe Sneijder-Cabau
*Thérèse Steinmetz
*Ron Smoorenburg
*Heintje Simons
*Marcus Schenkenberg
*Carel Struycken

## U
*Rik van Uffelen

## V

*Monique van de Ven 
*Marly van der Velden
*Georgina Verbaan
*Willemijn Verkaik
*Lucie Visser
*Eric de Vroedt
*Lotte Verbeek

## W
*Ilse Warringa
*Ruben van Weelden
*Sarah Wiedenheft

## Z
*Henri van Zanten
*Olga Zuiderhoek
Kėdainiai vald

**Kėdainiai vald** (leedu keeles *Kėdainių miesto seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kėdainiai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 44 km². 2011. aasta seisuga elas seal 27647 inimest. Valla keskus on Kėdainiai linn, kus aastal 2011 elas 26648 inimest. Vallamaja asub aadressil S. Jaugelio Telegos g. 2, vallavanem on Valentinas Tamulis. 

Bartkūniškiai002.JPG|Bartkūniškiai
KedainiuSen002.JPG|Bogušiškiai
Daumantai2.JPG|Daumantai
Janušava1.JPG|Janušava
Kėboniai.JPG|Kėboniai
Keleriskiai002.JPG|Keleriškiai
Lipliūnai1.JPG|Lipliūnai kalmistu
Lipliūnai_4.JPG|Mõisavalitseja maja Lipliūnai mõisas
Smilga007.JPG|Smilga jõgi Tubiais


Lisaks küladele on vallas ka mõni huutor.

## Viited
Metro Plaza

**Metro Plaza** on hoone Tallinna kesklinnas aadressil Viru väljak 2. Hoonet haldab Metro Ärimaja OÜ.

Hoone projekteerisid KOKO Arhitektid OÜ arhitektid Raivo Kotov ja Kaur Stöör. Hoone valmis 2009. 

Hoone on ehitatud 1848–1850 valminud Rotermanni kaubamaja-eluhoone peale.

## Viited

## Välislingid
*Metro Plaza koduleht
Lindakivi kultuurikeskus

**Lindakivi kultuurikeskus** on Tallinnas aadressil Koorti tänav 22 asuv kultuurikeskus.

Hoone valmis 1988 kinohoonena ja seal hakkas tegutsema kino Lindakivi. Kino polnud populaarne ja selle asemel hakkas kinohoones aastast 1994 tegutsema Lindakivi kultuurikeskus.

Kultuurikeskuse direktorid: Rein Tamme, Igor Sedašev ja alates 2010 Katrin Siska.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurikeskuse koduleht
Bezvodne (Jampili rajoon)

**Bezvodne** (ukraina keeles Безводне) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Jampili rajoonis. Elanike arv on 974.
Eesti Õiguskeele Keskus

**Eesti Õiguskeele Keskus** oli Justiitsministeeriumi hallatav asutus. Asutus loodi 1995 **Eesti Õigustõlke Keskusena** ja tollal haldas seda Riigikantselei. Asutus lõpetas tegevuse 2005, kui see liideti Justiitsministeeriumiga.

Enne Eesti Euroopa Liiduga ühinemist tegeles Eesti Õigustõlke Keskus eeskätt asjakohaste Euroopa Liidu õigusaktide tõlkimisega eesti keelde, asjakohaste Eesti õigusaktide tõlkimisega inglise keelde, samuti õigusaktidega seotud andmebaasi loomisega.

Eesti Õiguskeele Keskuse põhimääruse järgi oli selle põhiülesanded "Eesti õiguskeele arendamine ja kaitse, õigusterminoloogia korrastamine, õigusaktide eelnõude keeletoimetamise korraldamine ja õigusaktide tõlkimine eesmärgiga aidata kaasa õigusaktide keelelise kvaliteedi tagamisele".

## Viited
Levkivtsi (Tultšõni rajoon)

**Levkivtsi** (ukraina keeles Левківці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 570. Pindala on 3,966 km².


Levkivtsi Tulchyn 2016 G1.jpg|
Levkivtsi Tulchyn 2016 G2.jpg|
Zalisne (Novopskovi rajoon)

**Zalisne** (ukraina keeles Залісне) on küla Ukrainas Luhanski oblastis Novopskovi rajoonis. Elanike arv on 58. Pindala on 0,74 km².
Kiievi Rahvuslik Kaubandus- ja Majandusülikool

**Kiievi Rahvuslik Kaubandus- ja Majandusülikool** (ukraina keeles *Київський національний торговельно-економічний університет*) on ülikool Kiievis. Ülikool on asutatud 1946. aastal ja on korduvalt nime vahetanud. Seal õpib 35 000 üliõpilast.

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Lindheimi suvemõis

**Lindheimi suvemõis** oli suvemõis, mis tänapäeval jääb Kitseküla asumisse Tallinna Kesklinna linnaosas. Suvemõisa peahoone asus praeguse aadressi järgi Pärnu mnt 102.

## Ajalugu
Suvemõis rajati 17. sajandil. Selle viimane peahoone ehitati kas 18. sajandi lõpus või 19. sajandi alguses. Suvemõis kuulus 19. sajandi algul Gregor von Bergi perekonnale, sellest ka mõisa üks nimesid "Berghof". 19. sajandi keskpaiku kuulus mõis Vogdtide perekonnale, siit ka mõisa üks nimesid "Vogdti suvemõis".

1867. aastal rentisid Vogdtid suvemõisa Diakonisside Asutisele, kes rajas sinna oma haigla. Asutis ostis 1868. aastal suvemõisa ära ning arendas sellest oma hoolekande- ja haiglakompleksi, kus eri aegadel ehitati ümber vanu ja kuhu rajati uusi hooneid.

Suvemõisa peahoonet kasutati viimati haigla apteegina. Hoone lammutati 1980. aastate algul seoses Pärnu maantee uue viadukti ehitamisega. Suvemõisast on säilinud pargi osasid, hoonest on säilinud paiknemisjäljed kõrvalasuvatel hilisematel haiglahoonetel. Lammutamise aegu viidi peauks ja üks sisetrepp uuesti ehitatavasse hoonesse Tallinna vanalinna Uus 18, kus hiljem oli Muinsuskaitseameti peahoone.

## Viited

## Kirjandus
*Karin Hallas-Murula. "Tallinna Diakonisside Asutise hoonestuse kujunemisest". // Vana Tallinn XII (XVI). Tallinn 2002. Lk 73–95
*"Lindheim, ka Vogdti suvemõis". // Entsüklopeedia Tallinn 1 (A-M). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2004. Lk 293
*Alo Särg. "Lindheim (*ka Berghof, Vogdti mõis*)". // Tallinna mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2010. Lk 59–61
*Kadri Tael. "Uus 18 Tallinnas kui väike muinsuskaitsemaailm". // Muinsuskaitse aastaraamat 2016. Tallinn 2017. Lk 57-59
Santa Maria Capua Vetere

**Santa Maria Capua Vetere** on omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis.

## Asend
Santa Maria Capua Vetere piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Capua, Carinaro, Casaluce, Curti, Macerata Campania, Marcianise, San Prisco, San Tammaro, Teverola.


Duomo di Santa Maria Maggiore.jpg|Toomkirik
Anfiteatro Capua exterior.jpg|Amfiteater oli antiikajal Colosseumi järel suuruselt teine
Teatro Garibaldi SMCV.jpg|Garibaldi teater
The Arch of Hadrian spanning the Appian Way, Northern side, Capua (14574900116).jpg|Hadrianuse võidukaar


## Sõpruslinnad
* Maratona, Kreeka
* Murcia, Hispaania
* Pietravairano, Itaalia

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
Šėta vald

**Šėta vald** (leedu keeles *Šėtos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kėdainiai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 130 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2103 inimest. Valla keskus on Šėta alev, kus aastal 2011 elas 935 inimest. Vallavanem on Danutė Mykolaitienė. Teine alev vallas on Pagiriai, kus aastal 2011 elas 358 inimest.

Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorid.

## Viited
Konakovo rajoon

**Konakovo rajoon** (vene keeles *Конаковский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Konakovo linn.

Rajoon piirneb kirdes Kimrõ rajooniga ja loodes Kalinini rajooniga; mujalt piirab rajooni Moskva oblast.

Rajooni pindala on 2114,67 km².

Konakovo rajoonis on 187 asulat, mis kuuluvad kuue linnaasunduse ja kümne külaasunduse koosseisu.

## Viited
Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsioon

**Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsioon** (inglise keeles *World Intellectual Property Organization*, lühend **WIPO**) on ÜRO allasutus, mille ülesanne on intellektuaalomandi kaitse edendamine kogu maailmas ja intellektuaalomandi kaitset käsitlevate rahvusvaheliste lepingute haldamine. WIPO haldab nii sellekohaseid rahvusvahelisi konventsioone kui ka intellektuaalomandi õiguste kaitse ja järelevalve norme ja protseduure.

WIPO asutamiskonventsioon allkirjastati 14. juulil 1967 Stockholmis. WIPO asendas 1893. aastal loodud Rahvusvahelise Ühendbüroo Intellektuaalomandi Kaitseks (*Bureaux Internationaux Réunis pour la Protection de la Propriété Intellectuelle*, BIRPI).

WIPO-l on 193 liikmesriiki. Eesti võeti WIPO liikmeks vastu 5. veebruaril 1994. 

WIPO peakorter asub Šveitsis Genfis. Alates 1. oktoobrist 2020 on WIPO peadirektor Daren Tang.

## Viited

## Välislingid
* 
* Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni veebisait
Truskava vald

**Truskava vald** (leedu keeles *Truskavos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kėdainiai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 130 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1305 inimest. Valla keskus on Pavermenysi küla. Vallamaja asub aadressil Liepų g. 2, vallavanem on Vytautas Zakaryza. Vallas asub ka Truskava alev, kus aastal 2011 elas 129 inimest.

## Viited
Ekraanisalvestus

**Ekraanisalvestus** on arvutiekraanil kuvatava salvestamine digitaalseks videoks ja see sisaldab tihti ka pealeloetud teksti.

Ekraanisalvestuse puhul kasutatav ingliskeelne termin *screencast* sarnaneb väga terminiga *screenshot* (kuvatõmmis). Esimest kasutatakse video puhul, milles kujutatakse ekraanil toimuva muutumist liikuva pildina ja mida on tihti täiendatud pealeloetud selgitustega. Teise puhul on tegemist ühe staatilise kujutisega.

## Mõiste päritolu
2004. aastal kutsus Jon Udell oma blogis üles lugejaid pakkuma nime arenevale žanrile. Udell võttis kasutusele termini "screencast", mida pakkusid korraga Joseph McDonald ja Deeje Cooley.

Sõnu "screencast" ja "ScreenCam" on kasutatud sünonüümidena tulenevalt asjaolust, et ScreenCam oli 1990. aastate alguses populaarseks muutunud ekraanisalvestustarkvara. ScreenCam on Ameerika Ühendriikides registreeritud kaubamärk, screencast seda ei ole ja on seega laiemalt kasutust leidnud.

## Kasutusalad
Ekraanisalvestus aitab demonstreerida ja õpetada tarkvara kasutamist. Ekraanisalvestise loomine aitab tarkvaraarendajatel oma tööd näidata. Haridustöötajad võivad samuti kasutada ekraanisalvestisi integreerimaks tehnoloogiat õppesse.
 
Õpilased saavad salvestada video ja heli demonstreerides ülesande lahendust smart boardil ehk interaktiivsel puutetahvlil.

Ekraanisalvestuse võimalusest on kasu ka igapäevase tarkvara kasutuse juures: nende abil on võimalik teada anda tarkvara vigadest, millest teavitamine tekstina võib olla keerukalt seletatav.

Seminaride organiseerijatel on võimalik salvestada terve seminari ajal arvutis näidatu ja teha video hiljem osalejatele kättesaadavaks või jagada videot nendega, kellel kohal ei olnud võimalik olla.

Arvutiesitluste salvestus nõuab tihti kõrget kvaliteeti ja loetavust, mida ei ole võimalik saavutada tavalise videokaameraga arvutiekraani filmides.

Ekraanisalvestised võimaldavad õpilastel liikuda oma tempos, kuna videot on võimalik pausile panna ja erinevaid osi korrata.

Ekraanisalvestised võimaldavad infot edastada nii kõnes kui ka pildis.

## Tarkvara
Enamikus ekraanisalvestustarkvarade prooviversioonidest on kasutusel vesimärgid. Nende abil soovitakse motiveerida kasutajat ostma programmi täisversiooni, kus vesimärke ei näidata.

## Viited

## Välislingid
* Töövahendid: ekraanisalvestus
* 15 nõuannet ekraanisalvestise loomiseks (inglise keeles)
* Juhendmaterjalid ekraanisalvestise loomiseks
Nigul Maatsoo mälestusvõistlus

**Nigul Maatsoo mälestusvõistlus** oli poksivõistlus, mida 1968–1981 peeti poksija Nigul Maatsoo mälestuseks.

## Viited
Inglismaa Eestlaste Ühing

**Inglismaa Eestlaste Ühing** (inglise keeles *Association of Estonians in Great Britain*) on 1947. aastal asutatud organisatsioon Inglismaal, mille eesmärk on toetada eestluse säilitamist ja tutvustada Eestit. Ühing on Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu liige. Ühingu esimees on Reet Järvik.

Ühing teeb koostööd IES Tulevikuga. Koos korraldatakse näiteks igasuviseid lastelaagreid ja rahvapidu.

## Viited

## Välislingid
* Ühingu koduleht
Põhja-Eesti Pimedate Ühing

**Põhja-Eesti Pimedate Ühing** (lühend PPÜ) on nägemispuudega inimesi ühendav organisatsioon. PPÜ peakontor asub Tallinnas.

Ühingu eelkäija on Tartus tegutsenud Eesti Pimedate Hoolekandeseltsi "Pimedate abi" Tallinna haruselts.

2013. aasta jaanuari seisuga oli PPÜs umbes 530 liiget.

## Vaata ka
*Lõuna-Eesti Pimedate Ühing

## Viited

## Välislingid
*Põhja-Eesti Pimedate Ühingu koduleht
Niine Rand

**Niine Rand** (1935. aastani **Sinovia Borovtsenko**; 9. juuni 1912 Võsu, Palmse vald – 1998 Võsu, Lääne-Viru maakond) oli Eesti õpetaja ja koolijuht.

Ta lõpetas 1933. aastal Tartu Õpetajate Seminari. Samal aastal asus tööle Neeme Algkooli õpetajana. 

1944–1945 Kehtna Mittetäieliku Keskkooli direktor. 1945. aastast Neeme Mittetäieliku Keskkooli direktor. 1950. aastatel oli ta Neeme kooli ainuke õpetaja.

## Tunnustus
*1945 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1958 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited
Elmi Hakk

**Elmi Hakk** (1939. aastani **Elmerine Rank**; 5. jaanuar 1909 – 29. mai 2002 Tallinn) oli eesti pedagoog.

1930. aastal lõpetas ta Tallinna Õpetajate Seminari. 

1930. aastatel oli ta kodutütarde Harju ringkonna Kolga-Uuri rühmavanem.

Ta töötas õpetajana Kolga-Uuri koolis, hiljem Tallinna 20. Keskkoolis.

Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.

## Tunnustus
* 1962 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited

## Välislingid
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tallinna 20. Keskkoolis töötav Eesti NSV teeneline õpetaja Elmi Hakk (1962)
* Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum. Mägi, M. Eesti NSV teenelise õpetaja Elmerine Hakk'i elu ja pedagoogiline tegevus. Tallinn, 1974
Vanurite Eneseabi- ja Nõustamisühing

**Vanurite Eneseabi- ja Nõustamisühing"** (lühend VENÜ) on organisatsioon, mis ühendab ettevõtlikke pensionäre. VENÜ tegutseb Tallinnas aadressil Jaan Poska tänav 15.

VENÜ alustas tegevust 1995, kuuludes tollal Eesti Heategevusfondi juurde.

VENÜs on umbes 400 liiget.

VENÜ valiti 2001 Eesti parimaks mittetulundusühinguks. VENÜ pälvis 2013 auhinna Aasta Liberaal.

## Viited

## Välislingid
*Vanurite Eneseabi- ja Nõustamisühingu koduleht
Aleksei Gromõko

**Aleksei Anatoljevitš Gromõko** (vene keeles Алексей Анатольевич Громыко; sündinud 20. aprillil 1969 Moskvas) on vene politoloog, Venemaa Teaduste Akadeemia professor ja korrespondentliige.

Ta töötab 2014. aastast Venemaa Teaduste Akadeemia Euroopa Instituudi direktorina. Ühtlasi on ta 2016. aastast Lobatševski-nimelise Nižni Novgorodi riikliku ülikooli rahvusvaheliste suhete kateedri juhataja.  Tema peamised uurimisalad on parteipoliitilised süsteemid, diplomaatia, rahvusvahelised suhted, polütsentrilisus, geopoliitika, globaalne juhtimine, pehme ja kõva julgeolek, Euroopa Liit ning regionaalne integratsioon.

## Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas 1993. aastal M. V. Lomonossovi nimelise Moskva Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna. Aastatel 1995–1997 õppis ta Venemaa TA Võrdleva Politoloogia Instituudi aspirantuuris. Ta kaitses samas 1997. aastal poliitikateaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Политический реформизм в Великобритании" ja 2005. aastal kaitses ta Venemaa Teaduste Akadeemia Euroopa Instituudis poliitikateaduste doktori kraadi väitekirjaga "Модернизация партийно-политической системы Великобритании (1970–2005 гг.)".

Aastatel 2000–2014 juhtis ta Venemaa TA Euroopa Instituudis Briti-uuringute keskust. 2014. aastast on ta instituudi direktor.

## Tunnustus
*2015 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia professoriks
*2016 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks (rahvusvaheliste suhete sektsioon)

## Isiklikku
Ta on Andrei Gromõko pojapoeg. Tema isa Anatoli Gromõko on afrikanist.

## Raamatud
*2001: "Политический реформизм в Великобритании. 1970-90-е годы". Москва: Изд. XXI Век – Согласие 
*2005: "Политическая модернизация Великобритании: от вестминстерской к плюральной модели демократии". Москва: Изд. Огни
*2007: "Модернизация партийной системы Великобритании". Москва: Изд. Весь мир ISBN  9785777703828
*2008: "Образы России и Великобритании: реальность и предрассудки" Москва: Изд. Русский сувенир

## Viited

## Välislingid

*Громыко Алексей Анатольевич. instituteofeurope.ru
*Три поколения Громыко. gromyko.ru
Laane oja

**Laane oja** (ka **Junsera oja**) on oja Sakala kõrgustiku lääneosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Kõpu jõe vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 6,2 km (koos lisaharudega 6,3 km), valgla pindala 7,7 km², langus 20 m ja lang 3,17 m/km.
Oja saab alguse 46 m kõrgusel Laane külas ning suubub Vanaveski külas 26 m kõrgusel vasakult poolt Kõpu jõkke 0,9 km kaugusel selle suudmest.
Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Rameški rajoon

**Rameški rajoon** (vene keeles *Рамешковский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Rameški asula.

Rajoon piirneb põhjas Maksatihha ja Bežetski rajooniga, idas Kašini ja Kimrõ rajooniga, lõunas Kalinini rajooniga ning läänes Lihhoslavli rajooniga.

Rajooni pindala on 2510 km².

Rameški rajoonis on 306 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse ja kümne külaasunduse koosseisu.

## Viited
Üleriiklik Majaomanike Seltside Liit

**Üleriiklik Majaomanike Seltside Liit** (kaasaegsetes allikates **Üleriikline Majaomanikkude Seltside Liit**) oli Eesti erakond, mis tegutses 1920. aastatest kuni 1932. aastani. 1932 ühines erakond Rahvusliku Keskerakonnaga.

Erakond sai II Riigikogu valimistel 2,2% häältest ja seega 2 kohta Riigikogus. III Riigikogu valimistel sai erakond 2,4% häältest ja seega samuti 2 kohta Riigikogus.
Vabariiklaste ja Konservatiivide Rahvaerakond

**Vabariiklaste ja Konservatiivide Rahvaerakond** (lühend **VKRE**) oli Eesti erakond, mis tegutses 1994–1998. 1998. aastal ühines erakond Eesti Talurahva Erakonnaga, moodustati Rahvaerakond.

Erakond asutati septembris 1994, kui erakond Rahvuslik Koonderakond Isamaa lõhenes. Erakonna asutajate seas oli näiteks Enn Tarto.

1995. aasta Riigikogu valimistel osales erakond valimisliiduna Parempoolsed. Valimistel saadi 5% häältest ehk viis kohta Riigikogus.
Vaba Tallinna Kodanik

**Vaba Tallinna Kodanik** (lühend VTK) on Tallinnas tegutsev valimisliit. Valimisliidu tekkimise algatas Vaba Isamaaline Kodanik.

VTK osales 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel, kus saadi 4,01% häältest. VTK linnapea kandidaat oli Hardo Aasmäe.

Valimisliit kandideeris 2017. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimistel.

17. augustil andis VTK teada, et välistab koostöö valimisliiduga Tegus Tallinn, viidates muuhulgas sellele, et Tegus Tallinn nõudis VTK-lt valimisliitude esindajate kohtumisel, et VTK aitaks tagasi tuua 1990. aastate poliitika- ja ärikombed, ning et Tegus Tallinn ei välistanud koostööd Keskerakonna ja Edgar Savisaarega. Keskerakond ja Edgar Savisaar on parasjagu kohtu all mitmete korruptsioonisüüdistuste pärast. Valimisliidud toetasid kohtumisel ideed asendada linnapea amet linnamänedžeri ametikohaga. Veel oli kõne all Urmas Sõõrumaa ja Tallinna linna vahelised koolide halduslepingud.

## Viited

## Välislingid
*VTK koduleht
*VTKst Vaba Isamaalise Kodaniku kodulehel
Bostoni Eesti Selts

**Bostoni Eesti Selts** on Ameerika eestlasi ühendav selts USAs Bostonis.

Seltsi juures tegutseb eesti kool. Kool käib koos enamasti kaks korda kuus. Kooli juhataja on Airi Talluri.

## Seltsi esimehi
*...
*Jaak Juhansoo
*1988–1992 Raul Pettai
*...

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht
*http://ekkm.estinst.ee/keskused/seltsid/boston-estonian-society/
Eesti Sinine Erakond

**Eesti Sinine Erakond** (lühend ESE) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1994–2001 ja mis keskendus peamiselt kultuuriintelligentsi huvide väljendamisele. 

ESE loodi 29. novembril 1994. ESE juht oli Jaan Laas. ESE õigusjärglane oli 2001. aastal asutatud erakond Demokraadid – Eesti Demokraatlik Partei, mis ühines Isamaaliiduga 2006. aastal.

ESE osales 1995. aasta Riigikogu valimistel, kus sai 0,35% häältest. ESE osales ka 1999. aasta Riigikogu valimistel, kus sai 1,6% häältest.
Vene Sotsiaaldemokraatlik Partei Eestis

**Vene Sotsiaaldemokraatlik Partei Eestis** (lühend VSDPE) oli sotsiaaldemokraatlik põrandaalune (registreerimata) erakond, mis tegutses Eesti NSV-s 1990. aasta veebruarist kuni 1990. aasta septembrini. 1990 ühines VSDPE koos mitme teise erakonnaga Eesti Sotsiaaldemokraatliku Parteiga.

VSDPE esimees oli Jossif Jurovski.

## Vaata ka
*Vene Erakond Eestis

## Viited
Kihnu sadam

**Kihnu sadam** (sadamakood EE KHN) on sadam Pärnu maakonnas Kihnu vallas Lemsi külas. Sadamat peab AS Saarte Liinid. Sadamakapten on Andrus Maide.

## Viited

## Välislingid
*Kihnu sadam Sadamaregistris
Läätsa sadam

**Läätsa sadam** (sadamakood EE LAT) on paadisadam Saare maakonnas Saaremaa vallas Läätsa külas. Sadamat peab Läätsa Paadisadam MTÜ.

## Viited

## Välislingid
*Läätsa sadam Sadamaregistris
Sviby sadam

**Sviby sadam** (ka *Vormsi sadam*; sadamakood EE SVI) on sadam Lääne maakonnas Vormsi vallas Sviby külas. Sadamat peab AS Saarte Liinid. Sadamakapten on Andrus Maide.

## Viited

## Välislingid
*Sviby sadam Sadamaregistris
*Sviby sadam Merekultuuriaasta
*"Vormsi sadam saab suveks valmis" Lääne Elu, 13. aprill 2017
Veere sadam

**Veere sadam** (sadamakood EE VEE) on sadam Saare maakonnas Saaremaa vallas Veeremäe külas Tagalahe ääres. Sadamat peab AS Veere Sadam. Sadamakapten on Mikk Salong.

## Viited

## Välislingid
*Veere sadam Sadamaregistris
Piirivalvesadam

**Piirivalvesadam** (sadamakood EE PVS) on Vene-Balti sadama lõunapoolseim bassein Kopli lahe ääres, mis piirneb Bekkeri sadamaga. Maapoolne ligipääs on aadressilt Süsta tänav 15. Sadamat peab Politsei- ja Piirivalveamet.

2019. aastal nimetas Tallinna linnavalitsus Põhja-Tallinnas Kopli asumis paiknevad kolm sadamat Süsta sadamaks, Piirivalvesadamaks ja Ketta sadamaks. Süsta tänav 16 kinnistule loodava sadama nimeks esitas Politsei- ja piirivalveamet Kaluri sadama nime ning Süsta tänav 19 kinnistule loodava sadama nimeks Ketta sadama nime. Süsta tänav 21 kinnistule soovis amet piirivalvesadama nime. Nimekomisjon toetas Ketta sadama ja Piirivalvesadama nimesid. Kaluri sadama nime osas märkis nimekomisjon, et Süsta sadama nimi sobiks piirkonda rohkem, kuna Süsta tänavalt on loodavale sadamale otsene ligipääs ning läheduses asub ka Süsta park, mis on heaks suunanäitajaks tulevase sadama leidmisel.

## Ajalugu
Nõukogude armee topograafilistel kaartidel (o42, 1:25 000) (1961, 1987) on tänast Vene-Balti sadamat ja Piirivalvesadamat kokku nimetatud Kopli Põhjasadamaks.
Eesti NSV ajal paiknes sadamas (Kaluri tänav 1a, Süsta 15) NSV Liidu piirivalve merepiirivalve Tallinna 3. üksiku piirivalvelaevade brigaadi (s/o 2243) vahikaatrid, kes allusid 7. Balti üksikule piirivalvelaevade divisjonile.

## Viited

## Välislingid
*Piirivalvesadam Sadamaregistris
Belõi rajoon

**Belõi rajoon** (vene keeles *Бельский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblastis, asudes oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Belõi linn.

Rajoon piirneb põhjas Kuvšinovo rajooniga, kirdes Nelidovo rajooniga, lõunas Smolenski oblastiga ja läänes Žarkovski rajooniga.

Rajooni pindala on 2135 km².

Belõi rajoonis on 141 asustatud punkti ning nad kuuluvad ühe (Belõi) linna ja kuue külaasunduse koosseisu.

## Viited
Margus Karu

**Margus Karu** (11. september 1984 – 5. juuni 2017) oli eesti kirjanik.

## Haridus
Ta õppis Laagna gümnaasiumis, kuid lõpetas aastal 2003 Gustav Adolfi gümnaasiumi. Ta lõpetas 2006. aastal Tallinna Ülikooli filmi ja meedia erialal bakalaureusekraadiga.

## Töö
Ta oli noorteajakirja Saffer vastutav väljaandja, Kuukulgur Filmi produtsent, telesaate "Õige valik" produtsent, telesaate "Eesti otsib superstaari" osalejate peakoordinaator, vabakutseline mänedžer ja reklaamtekstide kirjutaja.

Osalenud mängufilmide "Risttuules", "Kormoranid ehk Nahkpükse ei pesta", "Täna otsustan mina", "Südame asjad", "Meeletu" tegemise juures produtsendina ja muudes ametites.

## Looming
*2010 "Nullpunkt", romaan (Tallinn: Pegasus)
*2015 "Täna on täna ja forever on forever", romaan (Tallinn: Pegasus. 2. trükk: Margus Karu Fond, 2023.)
*2017 "Hobune Henry unenägu", lasteraamat (Tallinn: Margus Karu Fond)

## Viited

## Välislingid
*20 tsitaati ootamatult lahkunud menukirjanikult Margus Karult: «Ma ei tea ise ka, kuhu ma teel olen ja kuhu lõpuks välja jõuan», Postimees, 6. juuni 2017 
*Margus Karu: inimesed on olemuselt head, Postimees, 30. august 2015
*Selgusid läbi aegade ning eelmise aasta parimad eesti raamatud, Postimees, 15. veebruar 2018
MHV 900-klassi patrull-laev

**MHV 900-klassi patrull-laev** on Taani Kodukaitse Merekodukaitse allüksuste teenistuseks valmistatud patrull-laevaklass. On kasutuses.

## Kirjeldus
Laevad on valmistatud MHV 800 -klassi patrull-laevade järeltulijaina aastail 2003 - 2011. MHV on lühend sõnast Merekodukaitse ehk taani keeles *Marinehjemmeværnet*. 

Kokku on valmistatud 12 selle klassi laeva, mis on aktiivses teenistuses. Viimase laeva ristijaks oli Taani kroonprintsess Mary.

Laevad on külastanud ürituste või õppuste raames ka Eestit.

## Põhiandmed
* Pikkus: 27,2 m
* Laius: 5,6 m
* Süvis: 2,5 m
* Veeväljasurve: 87 t
* Kiirus: 13 sõlme
* Relvastus: 2x 7,62mm kuulipildujad
* Meeskond: 12

## Laevad

Pardanumber Nimi / Teenistusse võtmise aasta
*MHV 901 ENØ / 2003
*MHV 902 MANØ / 2004
*MHV 903 HJORTØ / 2005
*MHV 904 LYØ / 2005
*MHV 905 ASKØ / 2006
*MHV 906 FÆNØ / 2007
*MHV 907 HVIDSTEN / 2008
*MHV 908 BRIGADEN / 2008
*MHV 909 SPEDITØREN / 2009
*MHV 910 RINGEN / 2009
*MHV 911 BOPA / 2009
*MHV 912 HOLGER DANSKE / 2011

## Välislingid
[Danish Naval History - MHV 900 (taani k)](http://www.navalhistory.dk/Danish/Skibene/Skibsklasser/MHV900_klassen(2003).htm)
Kõiguste sadam

**Kõiguste sadam** (sadamakood EE KGS) on sadam Saare maakonnas Saaremaa vallas Kõiguste külas. Sadamat peab Kõiguste Marina MTÜ. Sadamakapten on Niklas John Alexander Jansson.

Sadamas asub Kõiguste alumine päevamärk, mida navigatsioonimärgina enam ei kasutata.

## Viited

## Välislingid
*Kõiguste sadam Sadamaregistris
Eine murul

**"Eine murul"** (prantsuse keeles "Le Déjeuner sur l'herbe") on Édouard Manet' õlimaal. Maal valmis 1863. Maali mõõtmed on 208 cm × 264,5 cm. Maali hoitakse Pariisis Orsay muuseumis. 

## Popkultuuris
Maali järgi on nime saanud mitmed popkultuuriteosed, näiteks Eestiski on tehtud kaks sellenimelist animafilmi: "Eine murul" (1987, režissöör Priit Pärn) ja "Eine murul" (2011, režissöörid Erik Alunurm, Mihkel Reha, Mari-Liis Rebane ja Mari Pakkas).
Eine murul (film, 1987)

"**Eine murul**" on 1987. aasta Eesti joonisfilm. Filmi režissöör on Priit Pärn. Film on toodetud Tallinnfilmis.

Film on pälvinud auhindu, näiteks rahvusvahelisel animafilmifestivalil CINANIMA pälvis film peaauhinna.

2017. aastal etendus VAT teatris filmil põhinev lavastus, mida lavastuse autorid nimetasid animafilmi elavaks esituseks.

## Auhinnad
* Tampere lühifilmifestivali peaauhind (1988)
* Zagrebi animafilmifestivali C-pikkuskategooria esimene auhind ja kriitikute žürii auhind (1988)
* Bonni lühifilmifestivali kolmas publikupreemia (1988)
* Shanghai animafilmifestivali C-pikkuskategooria esimene auhind (1988)
* Cinanima animafilmifestivali peaauhind (1988)
* NSV Liidu filmifestivali esimene auhind (1988)
* Melbourne'i filmifestivali parima animafilmi auhind (1988)
* Odense filmifestivali kolmas auhind (1989)
* Nika auhind parima animafilmi kategoorias (1989)
* TPI filmiklubi festivali Väike Hammasratas (publikupreemia) 

## Viited

## Välislingid
*
Romantikud (film)

**"Romantikud"** on 1962. aasta Eesti telemängufilm. Filmi režissöör on Virve Aruoja. Filmi tootsid Eesti Telefilm ja Tallinna Televisioonistuudio. Film pole füüsiliselt säilinud.

## Viited

## Välislingid
*
Allikoja

**Allikoja** (ka **Allika oja**) on oja Sakala kõrgustiku lääneosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Kõpu jõe vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 2 km, valgla pindala 4,6 km², langus 15,5 m ja lang 7,5 m/km.
Oja saab alguse 48,5 m kõrgusel Punaküla külas Kiipsu raba servas ning suubub Vanaveski külas 33 m kõrgusel vasakult poolt Kõpu jõkke 5,9 km kaugusel selle suudmest.
Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Tuuline rand (film)

"**Tuuline rand**" on 1971. aasta Eesti mängufilm. 

Filmi režissöör on Kaljo Kiisk. Filmi tootis Tallinnfilm. Film on tehtud Aadu Hindi 4-osalise romaani "Tuuline rand" 1. osa motiividel.

## Vaata ka
*"Gladiaator" (film, 1969)

## Viited

## Välislingid
*