open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lastekirjandus

**Lastekirjanduseks** (ka: **laste- ja noorsookirjandus**) kõige laiemas tähenduses peetakse laste loetavat ja/või lastele mõeldud lugemisvara. Lastekirjandus hõlmab ühtviisi neid raamatuid, mille lapsed ise on omaks võtnud, kui ka neid raamatuid, mis on lastele kirjutatud või lastele sobivaks hinnatud mõne autoriteedi (literaadid, õpetajad, kirjastajad, lapsevanemad jne) poolt.

## Üldiseloomustus
Lastekirjandust on üritatud määratleda kui spetsiaalselt laste jaoks loodud kirjandust, ent tihti on kirjaniku algselt täiskasvanuile kirjutatud teos saanud populaarseks hoopis lasteraamatuna (Mark Twaini "Prints ja kerjus", "Huckleberry Finn"). Samuti võib tuua vastupidiseid näiteid, kus lastele kirjutatud teos leiab suurema lugejaskonna täiskasvanute näol. Palju on teoseid, millest nii lastel kui ka täiskasvanuil on lugeda oma lugu (Antoine de Saint-Exupéry "Väike prints"). Sellised piiripealsed juhtumid teevad lastekirjandusest väga rikka nähtuse, ent ei tee lihtsamaks lastekirjanduse piiritlemist kirjanduses.

Oluliseks eripäraks lastekirjanduses on teksti ja pildi sümbioos, mistõttu on võrdselt tähtsad nii kirjaniku- kui ka kunstnikutöö. Tihti on lasteraamatus pilti rohkem kui kirjandust. Ka esimene teadaolev spetsiaalselt lastele loodud raamat on pigem pildiraamat – 1658. aastal ilmus "Orbis Pictus", tšehhi haritlase Jan Ámos Komenský pildiatlas lastele.

Spetsiaalselt lastele mõeldud lastekirjanduse põhiline eripära on lugeja ea eripära arvestamine (adressaaditunnetus).

Kirjandussotsioloog Hannes Hüttner on öelnud, et lastekirjandus oli kaua aega pedagoogiline provintsikirjandus (Hüttner 1979:97). 

## Lastekirjanduse liigitamine
Nii lastekirjandust kui ka selle lugejaskonda on püütud liigitada ealiste huvide ja retseptsiooni seisukohalt. Eristatud on väikelapse kirjandust, koolieeliku kirjandust, noorema kooliea kirjandust, keskmise kooliea kirjandust ja vanema kooliea kirjandust.

## Vaata ka
* Eesti lastekirjandus
* Eesti Lastekirjanduse Keskus
* Rahvusvaheline Noorsookirjanduse Nõukogu
* Lasteraamatukogundus
* Minu Esimene Raamat

## Välislingid
* Enn Murdmaa, Noorsoo- ja lastekirjanduse põhinõudeid, Kasvatus 1935, nr 2, 3
* IBBY koduleht
Clas von Ramm

**Reinhold Klas Gustav von Ramm** (3. november 1864 Aa mõis, Lüganuse kihelkond – 14. detsember 1920 Danzigi vabalinn) oli Eestimaa poliitik, maanõunik ning viimane Padise ja Kurkse mõisnik.

Reinhold Klas Gustav von Ramm abiellus 25. augustil 1891 Hagudis Lucie Helene Martha von Krusenstierniga (suri 1949. aastal) ning neil oli kuus last – Margarethe (1892–1962), Hans-Jürgen von Ramm (1894–1927), Thomas von Ramm (1896–1945), Ursula (1898–1947), Berend von Ramm (1901–1945) ja Renate (1905).

9. jaanuaril 1907 registreeriti Eestimaa kuberneri Pjotr Bašilovi poolt Padisel Kloostri haridusselts, mille nimeks sai Madise-Risti Rahva Hariduse Selts. Seltsi liikmeiks astusid ka Padise mõisnik Clas von Ramm, Helene von Ramm ja Caroline von Ramm. Selts võttis ülesandeks emakeelse, st eestikeelse kooli asutamise talulaste jaoks. Kool töötas 1908–1912 ja seal õppisid lapsed, kes olid lõpetanud külakooli.

1939. aastal lahkus Rammide suguvõsa *[[Umsiedlung]]*i käigus Eestist, nad asusid elama Saksamaale.

## Tsitaat

## Välislingid
*Stackelberg, Otto Magnus von. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften - Teil Estland Band II, . Görlitz: Verl. für Sippenforschung und Wappenkunde Starke, 1930.
*
Genf

**Genf** (prantsuse keeles *Genève*; arpitaani keeles *Zhnèva*) on Šveitsi rahvaarvult teine linn Zürichi järel ja prantsuskeelse Romandie suurim linn. See asub riigi edelaosas kohas, kus Rhône'i jõgi väljub Genfi järvest, ning on Genfi kantoni pealinn. Genf on maailmalinn ja ülemaailmne diplomaatia keskus, mistõttu on seda hakatud kutsuma ka „rahupealinnaks“. Genfi on hinnatud Londoni, Frankfurdi, Zürichi ja Luxembourgi järel üheks olulisemaks finantskeskuseks Euroopas.

Linnas asub rohkem rahvusvahelisi organisatsioone kui kusagil mujal maailmas, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa peakorter ja mitmete oluliste asutuste peakorterid ning Rahvusvahelise Punase Risti Komitee (ICRC) ja Rahvusvahelise Punase Risti ja Punase Poolkuu Seltside Föderatsiooni (IFRC) peakorterid. Genfis allkirjastati sõjas kannatanute humanitaarset kohtlemist reguleerivad Genfi konventsioonid ning pärast Esimest maailmasõda asus seal Rahvasteliidu peakorter. Genfil on ainulaadne staatus koos selliste linnadega nagu New York, Bonn, Basel ja Strasbourg – linn, kus asub vähemalt ühe olulise rahvusvahelise organisatsiooni peakorter, ilma et see oleks riigi pealinn.

Genfi linnal (*Ville de Genève*) oli 2021. aasta jaanuaris 203 856 elanikku ning selle haldusterritooriumi pindala on 16 km². Eurostati ametliku määratluse kohaselt hõlmab Genfi suurlinnapiirkond, kuhu kuuluvad ka eeslinnad ja kaugemad asulad Vaudi kantonis ning Prantsusmaa Aini ja Haute-Savoie departemangudes, 2 292 km² ja seal elas 2021. aastal 1 053 436 inimest. Genfi kanton, Nyoni ringkond ja Prantsuse Genevois’ metropolipoolus (kaheksa Prantsuse omavalitsustevahelise ühenduse föderatsioon) moodustavad koos Suur-Genfi (*Grand Genève*) – piiriülese koostöö kohaliku ühenduse, mille ülesanne on korraldada koostööd Genfi piiriüleses suurlinnapiirkonnas. Suur-Genfi pindala on 1 996 km² ja seal elab 1 046 168 inimest, kellest 58,3% elab Šveitsis ja 41,7% Prantsusmaal.

Genf oli keldi hõimu allobroogide pealinn. 1026. aastast kuulus Saksa-Rooma riiki.
1814. aastal liitus Šveitsiga.

Linnas tegutsevad jäähokiklubi Genève-Servette HC, jalgpalliklubi Servette FC ja korvpalliklubi Lions de Genève.

## Vaata ka
* Genfi protokoll
* Genfi lennujaam
* Grand Théâtre de Genève

## Viited

## Välislingid

* Genfi koduleht
* Genfi turismileht
Woizlawa Feodora

**Woizlawa Feodora**, Mecklenburgi hertsoginna (17. detsember 1918 Rostockis – 3. juuni 2019) oli 1918. aastal Baltimaade hertsogiks valitud Mecklenburgi hertsogi Adolf Friedrichi ja Reußi printsessi Viktoria ainus tütar ja pärija.

Tema ema Viktoria suri 18. detsembril 1918, järgmisel päeval pärast tütre sündi. Alates oma isa surmast 5. augustil 1969 oli Woizlawa Feodora mõeldav kandidaat Balti hertsogiriigi (Eestimaa, Liivimaa ja Kuramaa) troonile.

17. detsembril 2018 sai ta 100-aastaseks.

15. septembril 1939 abiellus Woizlawa Feodora Reußi printsi Heinrich I-ga, kes suri 10. märtsil 1982. Neil on viis poega ja tütar:

* **Feodora**, Reußi printsess (sündinud 5. veebruaril 1942, alates 10. septembrist 1967 Stolberg-Wernigerode krahvinna)
* **[[Heinrich VIII (Reußi prints)|Heinrich VIII]]**, Reußi prints (sündinud 30. augustil 1944)
* **Heinrich IX**, Reußi prints (sündinud 30. juunil 1947)
* **Heinrich X**, Reußi prints (sündinud 28. juulil 1948)
* **Heinrich XIII**, Reußi prints (sündinud 4. detsembril 1951)
* **Heinrich XV**, Reußi prints (sündinud 9. oktoobril 1956)

## Viited

## Välislingid
*Intervjuu
*Esivanemad
Armavir

**Armavir** on kahe linna nimi:
* Armeenias (**[[Armavir (Armeenia)|Armavir]]**)  
* Venemaa Krasnodari krais (**[[Armavir (Venemaa)|Armavir]]**)

**[[Armavir (film)|Armavir]]** on ka Vadim Abdrašitovi film.
Gyanendra

**Gyanendra Bir Bikram Shah Dev** (nepali ज्ञानेन्द्र वीर बिक्रम शाह; Jñānendra Vīra Bikrama Śāh; sündinud 7. juulil 1947) oli Nepali kuningas aastatel 2001–2008. Tema isa oli kuningas Mahendra ja tema vanem vend kuningas Birendra.

Gyanendra abikaasa on kuninganna Komal Rājya Lakṣmī Devī (sündinud 18. veebruaril 1951). 

Neil on kaks last:

* kroonprints Paras (sündinud 30. detsembril 1971)
* printsess Prerana Rajya Laxmi Devi
Dipendra

**Dipendra Bir Bikram Shah Dev** (27. juuni 1971 – 4. juuni 2001) oli Nepali kuningas. Ta oli ametlikult kolm päeva kuningas, olles koomas pärast oma isa ja teiste kuningliku perekonna liikmete tapmist ja olles enesetapukatsel surmavalt haavatud. Regendina valitses Gyanendra.
Tribhuvan

**Tribhuvan Bir Bikram Shah Dev** (30. juuni 1906 – 13. märts 1955) oli Nepali kuningas,  kuningas Prithvi poeg.

Tribhuvanil oli kaks abikaasat ja tal sündis 7 last:

* 1. Kuninganna Kanti Rajya Lakshmi Devi (1906 – 12. aprill 1973)
** Kuningas Mahendra (11. juuni 1920 – 31. jaanuar 1972)
** Prints Himalaya Bir Bikram Shah Dev (12. oktoober 1921 – 9. mai 1980)
** Printsess Vijaya Rajya Lakshmi Devi
** Printsess Bharati Rajya Lakshmi Devi (sündis 17. veebruar 1928)
* 2. Kuninganna Ishwari Rajya Lakshmi Devi
** Prints Basundhara Bir Bikram Shah Dev (25. november 1921 – 31. august 1977)
** Triloki Rajya Lakshmi Devi
** Nalini Rajya Lakshmi Devi
Afroameeriklased

**Afroameeriklased** ehk **mustanahalised ameeriklased** on Ameerika Ühendriikides (laiemas tähenduses Põhja-Ameerikas) elav rassirühm, kelle esivanemad või üks esivanematest on pärit Aafrika mandrilt.

2020. aasta rahvaloenduse järgi moodustavad afroameeriklased 12 protsenti USA elanikkonnast.

## Ajalugu
Afroameeriklasi veeti Aafrikast Ameerikasse orjadeks alates 16. sajandist.

Ameerikas keelati orjapidamine 1865. aastal Ameerika kodusõja tulemusel, kui vastu võeti põhiseaduse 13. parandus.

9. juulil 1869 võeti Ameerika Ühendriikide põhiseadusesse vastu afroameeriklastele valimisõiguse andmiseks 14. parandus, mis tunnistas nad riigi kodanikeks ja kuulutas nad seaduse ees võrdseks. See-eest olid nad paljudes osariikides kohustatud olema valgenahalistest eraldatud läbi niinimetatud Jim Crow seaduste.

USA-s tähistatakse afroameerika ajaloo kuud alates 1926. aastast. Samas suhtuti sel ajal mustanahalistesse kui alamasse rassi ja kriminaalidesse.

1960.–1970. aastatel hoogustus Ameerikas afroameeriklaste inimõiguste-alane liikumine, millega nõuti endale valgenahalistega võrdseid õigusi. Liikumine nõudis ka sõna *negro* ("neeger") kõrvale heitmist, mis paarkümmend aastat varem oli asendanud sõna *colored* ("värviline").

Mustanahaliste rassile inimõiguste nõudmine laienes ka Lääne-Euroopasse. Algselt oli soovitatav kutsuda mustanahalisi sõnaga *black* ("must"). Hiljem leiti, et Ameerika mustanahaliste kohta on sobivam sõna siiski "afroameeriklane". See sõna rõhutab peale rassi ka identiteedi aluseks olevat kultuuripärandit.

## Nimetamine
Postsotsialistlikes riikides kasutatakse Aafrika päritolu inimeste kohta enamasti sõnaga "neeger" sarnast sõna. Seda ei peeta halvatähenduslikuks. Lääne mõjul on siiski hakatud poliitilise korrektsuse huvides kasutama avalikult rohkem terminit "afroameeriklane".

Sõnal "värviline" (*coloured*) on paljudes keeltes üldjuhul halvatähenduslik maik.

## Vaata ka

*Afroameerika töölaulud 
*Negriidne rass
*Mustad Pantrid
*Afroameerika kirjandus

## Viited
Prithvi

**Prithvi Bir Bikram Shah** (18. august 1875 – 11. detsember 1911) oli Nepali kuningas aastatel 1881 kuni 1911.
Koherentism

**Koherentismiks** nimetatakse epistemoloogias seisukohta, mille kohaselt saavad uskumused oma õigustuse tänu nende seostele teiste uskumustega. Uskumus on õigustatud siis, kui see kuulub mingisse koherentsesse uskumuste süsteemi.

## Koherentism teadusfilosoofias
Teadusfilosoofias püütakse nii induktsionismi kui ka falsifikatsionismi puhul loodusteaduslikke väiteid õigustada tuginedes teistele konkreetsetele loodusteaduslikele väidetele. Mõlemad peavad jagu saama kriteeriumiprobleemist: iga õigustus peab omakorda olema õigustatud, nii et tekib lõputu regress. Regressiargumendi abil on õigustatud fundatsionalismi kui üht väljapääsu lõputust regressist. Fundatsionalism väidab, et on olemas mõned baasväited, mis õigustamist ei vaja. Nii induktsiooni kui ka falsifikatsiooni puhul on tegemist fundatsionalismiga, kuivõrd nad toetuvad baasväidetele, mis tulenevad otseselt vaatlustest.

Asja teeb keeruliseks küsimus, kuidas baasväited vaatlusest tuletatakse. Vaatlus tugineb uskumuste komplektile. Tundub, et vaatluse puhul ei saa rääkida baasväitest, sest näiteks Veenuse ülemineku vaatlus nõuab väga palju mitmesuguseid baasuskumusi, näiteks teleskoopide optiliste omaduste, teleskoobi aluse mehaanika ja taevamehaanika kohta.

Alternatiiviks on koherentism, mis väidab, et väiteid saab õigustada sellega, et nad kuuluvad koherentsesse süsteemi. Teaduse puhul võetakse selleks süsteemiks tavaliselt indiviidi või teadlaste kogukonna uskumuste täielik kogum. Koherentistlikku lähenemist teadusele pooldas Willard Van Orman Quine. Veenuse ülemineku vaatlust õigustab see, et ta on koherentne meie uskumustega optikast, teleskoobialustest ja taevamehaanikast. Kui see vaatlus on mõnega nendest abiuskumustest vastuolus, siis tuleb vasturääkivuse kõrvaldamiseks süsteemi kohandada.

## Vaata ka

* Tõe koherentsusteooria
Viterbo

**Viterbo** on linn Itaalias Lazio maakonnas, Viterbo provintsi halduskeskus. Asub umbes 100 km Roomast põhjas Via Cassia ääres. 

## Ajalugu

Viterbo oli oluline etruskide keskus, mille roomlased vallutasid 4. sajandil eKr. 

Aastatel 1257&ndash;1281 asus Viterbos sinna ajutiselt üle viidud paavstitool.

## Vaatamisväärsused
* Viterbo toomkirik (*Duomo*) 12. sajandist, fassaad 16. sajandist. Toomkiriku kõrval seisab musta-valgetriibuline kellatorn.
* Santa Maria delle Verità kirik; Lorenzo da Viterbo freskod 15. sajandist
* Palazzo Papale ehk Paavstipalee 13. sajandist; ehitatud paavsti külaskäikude tarvis
* Palazzo dei Priori 15. sajandist; tähelepanuväärsed on Baldassare Croce linna ajaloo ja mütoloogiaainelised freskod.

## Viited

## Välislingid
* Viterbo linna koduleht itaalia keeles
Kuveidi šeikide ja emiiride loend

Siin on loetletud Kuveidi monarhid sõltumata nende tiitlist alates esimese aş-Şabāḩi dünastia esindaja võimuletulekust 1756. aastal.

Kuni 1961. aastani kandsid valitsejad šeigi tiitlit. Aastatel 1871–1899 valitsesid šeigid Osmanite riigi vasallidena; 1899–1961 oli Kuveit Suurbritannia protektoraat ja šeigid valitsesid Briti poliitiliste agentide eestkoste all.

Kuveit kuulutati iseseisvaks 19. juunil 1961 ja alates sellest ajast on riigipea tiitliks emiir.

2. augustist 1990 kuni 26. veebruarini 1991 okupeerisid riiki Iraagi väed. Sel ajal viibis emiir eksiilis Saudi Araabias, kohapeal teostasid võimu esmalt Iraagi valitsuse määratud riigipea ja seejärel juba Iraagi kubernerid, kelle loend on esitatud artiklis Iraagi okupatsioon Kuveidis.

## Vaata ka
* Kuveidi emiir
* Kuveidi valitsusjuhtide loend
Mahendra

**Mahendra Bir Bikram Shah Dev** (11. juuni 1920 –  31. jaanuar 1972) oli Nepali kuningas. Tema isa oli kuningas Tribhuvan.

Mahendra Bir Bikram Shah Devil oli kolm abikaasat ja tal sündis 7 last:

* 1. Kuninganna Indra Rajya Lakshmi Devi (1924 – 27. august 1950)
** Printsess Shanti Rajya Laxmi Devi (1941 – 1. juuni 2001)
** Printsess Sharada Rajya Laxmi Devi (1942 – 1. juuni 2001)
** Kuningas Birendra Bir Bikram Shah Dev (28. detsember 1945 – 1. juuni 2001)
** Kuningas Gyanendra Bir Bikram Shah Dev (sündis 7. juuli 1947)
** Prints Dhirendra Bir Bikram Shah Dev (4. jaanuar 1950 – 1. juuni 2001)
** Printsess Shobha Rajya Laxmi Devi (sündis 1950)
* 2. Kuninganna Ratna Rajya Lakshmi Devi (sündis 20. august 1928)
* 3. ?
** Rabindra Shah
Nepali kuningas

**Nepali kuningas** (*rāja* [r'ádža]) oli Nepali monarh aastatel 1768–2008. 2008. aastal monarhia kaotati ja Nepalist sai vabariik.

## Nepali kuningad 1768–2008
*Prithvi Narayan Shah (1768–1775)
*Pratap Singh Shah (1775–1777)
*Rana Bahadur Shah (1777–1799)
*Girvan Yudha Bikram Shah (1799–1816)
*Rajendra Bikram Shah (1816–1847)
*Surendra Bikram Shah (1847–1881)
*Prithvi Bir Bikram Shah (1881–1911)
*Tribhuvan Bir Bikram Shah (1911–1950)
*Gyanendra Bir Bikram Shah Dev (1950–1951, kaks kuud)
*Tribhuvan Bir Bikram Shah (1951–1955, teist korda) 
*Mahendra Bir Bikram Shah (1956–1972)
*Birendra Bir Bikram Shah Dev (1972–2001)
*Dipendra Bir Bikram Shah Dev (2001, kolm päeva, viibis koomas, regent oli Gyanendra) 
*Gyanendra Bir Bikram Shah Dev (2001 – 28. mai 2008)
Avatud ühiskond ja selle vaenlased

"**Avatud ühiskond ja selle vaenlased**" on filosoof Karl Raimund Popperi tuntuim teos.

Teosel on kaks köidet, esimene kannab alapealkirja "Platoni lummus" (*The Spell of Plato*), teine aga "Prohvetluse kõrgaeg: Hegel, Marx ja järellainetused" (*The High Tide of Prophecy: Hegel, Marx and the Aftermath*).

Teose eesmärk on diskrediteerida mõttemalle, mis viivad suletud ühiskonna poole ega toeta avatud ühiskonna ideaali.

"Platoni lummus" käsitleb peamiselt Platoni ühiskonnafilosoofiat ning näitab, et liberaalse demokraatia vaatevinklist on Platoni hoiakud õigluse, riigi jms suhtes kõlvatud ning totalitarismi soodustavad. Popper avaldab teose raames korduvalt imestust, kuidas on saadud pidada Platonit humanistiks, kui ta on oma veendumustelt inimvaenulik ning lisaks veel totalitaarse režiimi pooldaja.

Teoses otsib Popper teda ennastki sügavalt ja negatiivselt puudutanud totalitaarsete mõttemallide juuri ning püüab leida seletust, miks täiesti tavalised ja sugugi mitte pahatahtlikud inimesed selliste kurjusest pakatavate mõttemallide küüsi langevad.

"Prohvetluse kõrgaeg" on sama intentsiooniga, kuid uurimisalaks pole antiik ja totalitaarsuse juured, vaid selle esinemise vormid tema enda ajas. Peamiseks kriitika objektiks on selles köites historitsism ning sellega kaasnev mõttelaad, mille esindajaiks nimetab Popper Hegelit ja Marxi.

Peamine etteheide historitsismi vastu seisneb selles, et inimesed eeldavad ja usuvad, et on olemas mingisugune maailma ajalugu, millel on algus, käik ja siht. Popper kinnitab, et selline arusaam on ekslik ning hariduse pealiskaudsusest tulenevalt sunnitud. Ajalool pole mingit kindlat suunda või ettemääratust, on vaid ajaloo tõlgendused ja hüpoteesid toimunu kohta mingite käesolevate eesmärkide saavutamise vahenditena. Ajaloost ei saa otsida märke tuleviku kohta, saab vaid ajaloo lühikesi etappe mõtestada.

Hegeli arusaam dialektilisest arenguloogikast, mille võttis üle Marx, on sügavalt ekslik ja loob illusiooni maailmaajaloo ülimast eesmärgist. Popperi hinnangul nimetatakse sõnaga "maailmaajalugu" poliitilist ajalugu, mis on aga tema silmis eelkõige rahvusvahelise kuritegevuse ning massimõrvade ajalugu. Sestap oleks õige rääkida paljudest eri ajalugudest, aga mitte absolutiseerida ühte neist.

Teos on eesti keeles ilmunud 2010 (I köide: "Platoni lummus"; tõlkinud Ene-Reet Soovik) ja 2011 (II köide: "Prohvetluse kõrgaeg: Hegel, Marx ja järellainetused"; tõlkinud Triinu Pakk).
Şabāḩ IV al-Aḩmad al-Jābir aş-Şabāḩ

**Sabah IV Al-Ahmad Al-Jaber Al-Sabah** (araabia keeles: صباح الأحمد الجابر الصباح *Sabāh al-Ahmad al-Jābir as-Sabāh*; 16. juuni 1929 – 29. september 2020) oli Kuveidi emiir.

## Välislingid
* Sheikh Sabah al-Ahmad al-Sabah: Kuwaiti emir hospitalised for medical checks, BBC News, 18. juuli 2020
Sa‘d al-‘Abdullāh as-Sālim aş-Şabāḩ

**Sa‘d al-‘Abdullāh as-Sālim aş-Şabāḩ** ( سعد العبد الله السالم الصباح ; sündis umbes 1930 – 13. mai 2008) oli Kuveidi emiir 15. jaanuarist 24. jaanuarini 2006. Ta oli Kuveidi peaminister 1978–2003.
2006. aasta Bahreini grand prix

2006. aasta Vormel 1 etapp Bahreini Grand Prix toimus 12. märtsil Bahreinis Sakhiri ringrajal.

## Tulemus

Sõidu katkestasid:

*Yūji Ide, Super Aguri
*Jaqcues Villeneuve, BMW
*Giancarlo Fisichella, Renault
*Christian Albers, Midland
Aatomkell

**Aatomkell** ehk **kvantkell** on ülitäpne kell, mille talitlus põhineb ergastatud kvantsüsteemides toimuvatel väga püsiva sagedusegaelektromagnetvõnkumistel. Neid võnkumisi kiirgavad aatomid siirdumisel ühest energiaseisundist teise. Kvantsüsteemina kasutatakse peamiselt tseesiumiaatomeid. Tseesiumaatomkellade täpsuseks on saavutatud 10‒15, millele vastab viga 1 sekund 30 miljoni aasta kohta. Tseesiumiaatomi võnkeolekute alusel on defineeritud ka SI-süsteemi ajaühik sekund.

Väljatöötamisel on veelgi suuremat täpsust võimaldavad kvantsüsteemid, milles tseesiumi asemel kasutatakse rubiidiumi- või vesinikuaatomeid, ka mõnede ainete molekule.

Niisuguse kvantsüsteemi indutseeritud (esile kutsutud) kiirguse omadusi kasutatakse kvantgeneraatoris, mis tekitab püsiva sagedusega (ja seega ühepikkuste perioodidega) elektromagnetvõnkumist. See võnkumine sünkroonib aatomkellas kvartsresonaatori takti (kvartsresonaatori enda võnkesagedus pole teatavasti kuigi stabiilne ‒ viga umbes üks sekund kuu kohta).
## Rahvusvahelise aatomiaja kellad
Rahvusvaheline aatomiaeg saadakse keskmisena ajanäitudest, mis saabuvad maailma eri paigus asuvatelt aatomkelladelt. Ülitäpsed aatomiaja määramise kellad on suured paiksed seadmed, mis asuvad eritingimustele vastavas keskkonnas.

## Aatomkella moodulid
Täpne ajamõõtmine on eriti tähtis satelliitnavigatsioonis, sest sellest sõltub otseselt asukoha määramise täpsus. Selleks otstarbeks on loodud kompaktsed ja energiasäästlikud aatomkellad. Näiteks 2003. aastal võeti kasutusele väike (mõnesentimeetrise küljepikkusega) ja paarivatise võimsustarbega rubiidiumaatomkell; selle viga ei ületa üht sekundit 10 000 aasta kohta, seega on see tavalisest kvartsresonaatoriga kellast üle 100 000 korra täpsem.

Väljatöötamisel on juba ka aatomkella moodulid, mida saaks kasutada kantavates nutiseadmetes. USA firma Symmetricom lasi 2011. aastal müügile tavalise mikrokiibi suuruse tseesiumkella mooduli Chip Scale Atomic Clock (CSAC), mille võimsustarve on 0,1 W. 
## Ajaloost
Aatomkella tööpõhimõtte töötas välja USA füüsik Isidor Isaac Rabi, kes sai selle eest 1944. aastal Nobeli füüsikaauhinna. Esimene tseesiumaatomkell sai valmis 1952. aastal. Aatomkellade mõõtetehnika täiustamist võimaldavad uuringud tõid 1989. aastal Nobeli füüsikaauhinna USA füüsikule Norman Ramseyle.

## Vaata ka
*Aatomiaeg

## Viited

## Kirjandus
* Kvantkell. EE, 1990, 5. kd, lk 268.

## Välislingid
*  How Atomic Clocks Work
*  Uus kvantkell pakub senisest täpsemat ajamõõtmist
* Tuhanded kvantpõimitud aatomid muudavad kelli täpsemaks
A priori

***A priori*** on ladinakeelne väljend, mille sõnasõnaline tähendus on 'eelnevast'. Seda väljendit saab kasutada täiendina (sünonüüm: "aprioorne") ja määrusena (sünonüüm: "aprioorselt").

## Filosoofiline tähendus
Aristotelese filosoofiast lähtuvalt on eristatud tunnetust, mis lähtub põhjustest ja eeldustest ning liigub edasi tagajärgede (toimete) ja järelduste juurde,  (tunnetust *a priori*) ja tunnetust, mis lähtub tagajärjest ja liigub tagasi põhjuse juurde (tunnetust *[[a posteriori]]*). Esimene neist liigub selle juurest, mis on iseenesest ("looduse korras") eelnev (ladina *prior*), selle juurde, mis on iseenesest järgnev (ladina *posterior*), teine vastupidises suunas.

Gottfried Wilhelm Leibnizi järgi on  tunnetus *a priori* täielik üksnes siis, kui ta jõuab viimsete ja ülimate põhjusteni, mida ta nimetas igavesteks tõdedeks. Nõnda samastas ta tunnetust *a priori* spekulatiivse tunnetusega ning tunnetust *a posteriori* kogemusliku tunnetusega. Christian Wolffi kaudu juurdus selline arusaam saksa koolifilosoofiasse.

Sellest traditsioonist pärinevad ka mõisted *a priori* ja *a posteriori* Immanuel Kanti filosoofias, mille mõjul nad on omandanud tänapäevase tähenduse. Kanti järgi on *a priori* tunnetuses see, mis ei sõltu kogemusest ning on üldine ja paratamatu, *a posteriori* aga see, mis põhineb kogemusel. Kant uurib, millised piirid on tunnetusel *a priori*.

## Üldkeelne tähendus
Väljend *a priori* võib üldkeeles tähendada:
*'ette (ära)'
*'tõestamatult'
*'spekulatiivselt'
*'kogemusest sõltumatult, kogemuse-eelselt'
*'algselt'

## Vaata ka
**[[a posteriori]]*
*aprioorsus
*kaemuse aprioorsed vormid
*aprioorne otsustus
*aprioorne teadmine
*apriorism
*aprioorne tõenäosus

## Välislingid
Gravimeeter

**Gravimeeter** on seade, millega saab mõõta kohaliku gravitatsioonivälja tugevust.

Klassikaline gravitatsioonivälja mõõtmise vahend on pendelgravimeeter, mis põhineb pendli võnkumise sageduse sõltuvusel raskuskiirendusest. 

## Välislingid
*Gravimeetritest Tartu Ülikooli õppematerjalis (DOC-fail; vaadatud 28.06.2012)
Anarhofeminism

**Anarhofeminism** kombineerib omavahel anarhismi ja feminismi. Poliitiline liikumine ja terminoloogia sai alguse 1960. aastatel teise laine feminismist.
Anarhofeministid näevad patriarhaalsust kui hierarhia manifestatsiooni ja ühte ühiskonna fundamentaalset probleemi. Nad näevad patriarhaarsuse vastases võitluses anarhistliku võitlust riigi vastu. 

Anarhofeministid said inspiratsiooni 20. sajandi alguse feministidest nagu Emma Goldman ja Voltairine de Cleyre. Esimese laine feminist Mary Wollstonecraft omas samuti anarhistlikku maailmavaadet ja William Godwini peetakse oluliseks teenäitajaks anarhofeminismile. Hispaania kodusõja ajal olid anarhistidel ja feministidel ühine liikumine *Mujeres Libres* ("Vabad naised"), milles olid esindatud nii feministlikud kui anarhistlikud ideed. Traditsionaalsed anarhistid-teoreetikud nagu Pierre-Joseph Proudhon ja Mihhail Bakunin kritiseerisid anarhofeministe. Nad ei pidanud patriarhaalsust ühiskonnas mingiks probleemiks ning seotuks kapitalismiga, mis kaob samuti koos kapitalismiga. Proudhon hoopis toetas patriarhaalsust. Ta leidis, et perekond on ühiskonna- ja moraalsuse alustala ning naisel on perekonnas kohustus täita oma traditsionaalset rolli. 
Anarhofeministide üks olulisemaid aspekte oli opositsioon traditsioonilisele perekonnale, haridusele ja sugude rollidele. Neile ei meeldinud ka mitte hierarhiline perekond ja haridus.
Eriti laialt rünnati abielu institutsiooni ja rajasid 1911. aastal New Yorgis Francesc Ferrer i Guàrdia ideedel põhineva Moodsa kooli. 

## Vaata ka
*Anarhism
*Feminism
*Esimese laine feminism
*Teise laine feminism
*Kolmanda laine feminism
*Ökofeminism
Romain Gary

**Romain Gary** (sünninimi Roman Kacew; 8. mai 1914 Vilnius – 2. detsember 1980 Pariis) oli prantsuse kirjanik, filmilavastaja ja diplomaat.

Romain Gary kasutas kirjandusteoste autorina mitut pseudonüümi, näiteks **Fosco Sinibaldi** ja **Shatan Bogat**. Tema tuntuim pseudonüüm oli aga **Émile Ajar**, selle nime all avaldas ta romaani "Elu alles ees".

Romain Gary oli rahvuselt juut. Tema isa oli vene ja ema prantsuse päritolu. Perekond elas Poolas, kuid emigreerus Prantsusmaale, kui poeg oli neljateistkümnene.

Keskkooli lõpetas Romain Gary Nice'is, seejärel õppis Pariisi Ülikoolis õigusteadust. Teenis piloodina Briti ja vabatahtlikuna Prantsuse vägedes Teises maailmasõjas, töötas Prantsusmaa välisministeeriumis (1945–1956).

Lõpetas elu enesetapuga.

Pärast Romain Gary surma ilmus memuaariraamat "Vie et Mort d'Émile Ajar" ("Émile Ajari elu ja surm"). Alles sellest teosest sai üldsus teada, kes on Émile Ajari pseudonüümi kasutav kirjanik. Selle teose eest pälvis Gary Prantsusmaa prestiižikaima kirjanduspreemia, Goncourti auhinna.

## Teosed
### Romaanid
* "Éducation européenne" (1945) ISBN 2-07-036203-5
* "Les racines du ciel" (1956)
* "La vie devant soi" (1986); eesti keeles: "Elu alles ees" 2001, tõlkija Tõnu Õnnepalu) ISBN 5-7979-0441-1
* "L'angoisse du roi Salomon" ISBN 2-07-037797-0
* "Au-delà de cette limite votre ticket n'est plus valable" ISBN 2-07-037048-8
* "Les cerfs-volants" ISBN 2-07-037467-X
* "Clair de femme" (1977) ISBN 2-07-037367-3
* "Les clowns lyriques" ISBN 2-07-038172-2
* "La danse de Gengis Cohn" (1967) ISBN 2-07-039302-X
* "Les enchanteurs" ISBN 2-07-037904-3
* "La tête coupable" (1968)
* "Chien blanc" ("Valge koer"; 1970) ISBN 2-07-036050-4
* "Le grand vestiaire" (1949) ISBN 2-07-037678-8
* "Gros-Câlin" ISBN 2-07-036906-4
* "Lady L." ISBN 2-07-036304-X
* "Mangeurs d'etoiles" (1966); eesti keeles: "Taevatähtede sööjad. Ameerika komöödia" (1993; tõlkija Ott Ojamaa) ISBN 5-450-01810-X
* "Tulipe" (1946) ISBN 2-07-040876-0
 
### Novellid
* Novellikogu "Kodanik Tuvi" ("L'homme à la colombe"; eesti keeles ilmus 1992)

### Memuaarid
* "Vie et Mort d'Émile Ajar" (1981)

### Eesti keeles ilmunud
* Romain Gary. "Elu alles ees" (romaan). Tõlkinud Tõnu Õnnepalu. Perioodika, 1992.
* Romain Gary. "Elu alles ees" (romaan). Tõlkinud Tõnu Õnnepalu. Avita, 2001.
* Romain Gary. "Elu alles ees" (romaan). Tõlkinud Tõnu Õnnepalu. Tänapäev, 2021.
* Romain Gary. "Kodanik Tuvi" (novellikogu). Tõlkinud Lore Listra. Perioodika, 1992. 
* Romain Gary. "Taevatähtede sööjad. Ameerika komöödia" (romaan). Tõlkinud Ott Ojamaa. Eesti Raamat, 1993. 
* Romain Gary. "Tuulelohed" (romaan). Tõlkinud Madis Jürviste. Postimees Kirjastus, 2022. 

### Tema teoste põhjal tehtud filmid
* "The Longest Day" (1962, USA sõjafilm Normandia dessandist) – stsenaariumi kaasautor mitme oma kirjandusteose kaudu
* "Linnud lendavad surema Peruusse" (1968)
* "Kill" (1972) – stsenaariumi autor

## Tunnustus
*1944 Vabastusorden
*1945 kriitikapreemia romaani "La vie devant soi" ("Elu alles ees") eest
*1956 Goncourti auhind romaani "Les racines du ciel" eest
*1975 Goncourti auhind – aasta parim ilukirjandusteos – "La vie devant soi" ("Elu alles ees")

## Viited
George Lucas

**George Walton Lucas** (sündinud 14. mail 1944 California osariigis Modestos) on Ameerika Ühendriikide filmilavastaja-stsenarist ja ettevõtja. 

Tema tuntumad teosed on filmisarjad "Star Wars" ja "Indiana Jones" ning poolautobiograafiline "Ameerika grafiti". Ühed tema ettevõtted on Lucasfilm (1971) ja LucasArts (1982).

## Tunnustus
*2013 – National Medal of Arts 
*2024 – Kuldne Palmioks (Cannes'i filmifestival)

## Välislingid
Sangaste valla lipp

**Sangaste valla lipp** on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Sangaste valla lipp.

Lipp kinnitati 1. märtsil 1994.

## Lipu kirjeldus
Sangaste valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Sinise kanga alaservast tõuseb valge kolmikmägi, mille kohal kaks kollast ristatud viljapead. Nende kohal kollane üheksaharuline kroon valgete pärlitega harude otstel.

Lipu normaalsuurus on 105×105 cm. Vallavalitsuse kandelipu varras on sinine ning vardaehiseks kuldne viljapea.

## Põhjendus
Valgamaa vapivärvides kangal paiknevad tunnused jäädvustavad Sangastele tuntust ja tunnustust toonud sordi- ja tõuaretaja Tartu Ülikooli audoktori krahv Friedrich von Bergi isiku ning elutöö.

## Lipu kasutamise kord

Valla lippu kasutatakse Sangaste valla pidupäevadel ja muudel tähtsündmustel ning lipu heiskamise otsustab vallavalitsus.

## Vaata ka
*Sangaste valla vapp
*Valga maakond

## Välislingid
* Sangaste valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
* Sangaste valla sümboolika valla kodulehel
Genfi kanton

**Genfi kanton** (ametlikult **Genfi vabariik ja kanton**) on kanton Lääne-Šveitsis. Asub Genfi järve läänetipu ümbruses.

## Nimi
Nagu mõni teinegi Šveitsi kanton, nimetab Genfi kanton end vabariigiks.

## Ajalugu

Genf oli iseseisev vabariik aastani 1798. 1584. aastast oli Genf Šveitsi Konföderatsiooni "igavene liitlane". Napoleoni sõdade ajal okupeeris Genfi Prantsusmaa; vabaneti 1813. Viini kongressil 1815 laiendati Genfi piire, moodustati Genfi kanton ja liideti see Šveitsi konföderatsiooniga.

## Haldusjaotus
Kanton jaguneb 45 kohalikuks omavalitsusüksuseks.

Kantonis on 10 linna, mille rahvaarv on üle 10&nbsp;000 (2007). Need on Genf (188&nbsp;174), Vernier (32&nbsp;038), Lancy (27&nbsp;548), Meyrin (20&nbsp;793), Carouge (19&nbsp;114), Onex (17&nbsp;328), Thônex (13&nbsp;251), Versoix (12&nbsp;468), Grand-Saconnex (10&nbsp;607) ja Chêne-Bougeries (10&nbsp;148).

## Viited

## Välislingid

*Genfi kantoni koduleht
Muurola

**Muurola** on küla Soomes Rovaniemi linna territooriumil. 

Muurolas elab umbes 1000 inimest. 

1. jaanuarini 2006, mil Rovaniemi vald liideti Rovaniemi linnaga, kuulus Muurola Rovaniemi valda.

Muurola paikneb Rovaniemi kesklinnast 25 km edelas Kemijoki kaldal.
Sonda valla lipp

**Sonda valla lipp** on Ida-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Sonda valla lipp.

Lipp kinnitati 4. oktoobril 1996.

## Lipu kirjeldus

Sonda valla lipp on ristkülikukujuline roheline kangas, mis on poolitatud kolme valge diagonaalse triibuga (lehvipoolsest ülanurgast vardapoolsesse alanurka). Iga triibu laius ja nende omavaheline kaugus on 1/2 ühikut. Lipul on vardapoolsest nurgast langevas reas kolm püstist kollast tammelehte. 

Lipu normaalmõõtmed on 100×150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 2:3.

## Vaata ka
*Sonda valla vapp
*Ida-Viru maakond

## Välislingid
* Sonda valla sümboolika valla kodulehel
* Sonda valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Surju valla lipp

**Surju valla lipp** on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Surju valla lipp.

Lipp kinnitati riigisekretäri poolt 7. veebruaril 1996.

Lipu autor on Priit Herodes.

## Lipu kirjeldus
Surju valla lipp on ruudukujuline vapilipp, mis koosneb kahest rohelisest ja ühest kollasest vaheldumisi asetsevast võrdsest vertikaalsest laiust. Rohelise laiu ülaosas asub kollane ja kollase laiu ülaosas roheline kuusk.

Lipu normaalmõõdud on 105×105 cm.

## Põhjendus
Lipu roheline värvus ning jaotus viitavad metsadele, mis hõlmavad 2/3 valla territooriumist. Kuld on Pärnumaa vapivärvus. Keskmine kollane laid sümboliseerib Reiu jõge ning kuused märgivad seda, et Surju vald koosneb kolme endise valla aladest.

## Lipu kasutamise kord
Valla lipp heisatakse:
#Alaliselt vallavalitsuse hoonel. 
#Surju valla ja teiste kohalike omavalitsusüksuste ametlike delegatsioonide kohtumistel.
#Surju valla avalikel üritustel ning muudel üritustel, kus on esindatud Surju vald.
#Lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti, kusjuures lipukanga alumine serv jääb maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.

Kui valla lipp heisatakse koos:
#Eesti riigilipuga, siis paigutatakse valla lipp Eesti riigilipust lipurivi tagant vaadates vasakule.
#Eesti riigilipu ja teise riigi lipuga, jääb valla lipp teise riigi lipust vasakule, mis on omakorda vasakul Eesti riigilipust.
#Maakonnalipuga võrreldes jääb valla lipp maakonnalipust vasakule.

Valla lipp ei tohi ületada riigilipu mõõtmeid ning kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. 

## Vaata ka
*Surju valla vapp

## Viited

## Välislingid
*Surju valla sümboolika valla kodulehel
*Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Surju vald.
Samoa riigipea

Kui Samoa 1. jaanuaril 1962 iseseisvus, said 1960. aastast pärineva Samoa põhiseaduse järgi **Samoa riigipeaks** (samoa keeles *O le Ao o le Malo*) samaaegselt kaks Samoa ülempealikku *[[Tama Aiga]]* ja kolmas sai peaministriks. Samoa riigipead nimetatakse Tema Kõrgus.

Samoa riigipead olid algul Malietoa Tanumafili II ja Tupua Tamasese Mea'ole. Viimane suri 1963. Sellest ajast kuni surmani mais 2007 oli Malietoa Tanumafili II ainus ja eluaegne riigipea. Pärast tema surma valib Rahvuslik Seadusandlik Kogu (*[[Fono Aoao Faitulafono]]*) uue riigipea viieks aastaks. Kuigi põhiseaduse väljatöötamise ajal eeldati, et riigipea valitakse ülempealike seast, ei ole see seal kirjas. Seetõttu ei peeta Samoa riigipead monarhiks.
Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah

**Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah** (araabia keeles حمد بن عيسى آل خليفة; sündinud 28. jaanuaril 1950 Ar-Rifā‘s Bahreinis) on Bahreini kuningas (varem emiir), emiir ‘Īsá ibn Salmān Āl Khalīfah' poeg.

## Elulugu

Isa määras Ḩamadi 27. juunil 1964 troonipärijaks. 1968 määrati ta Niisutusnõukogu esimeheks ja Manama munitsipaalnõukogu esimeheks. 16. veebruaril 1968 määrati ta Bahreini rahvuskaarti ja samal aastal hiljem rahvuskaardi ülemaks. Rahvuskaardi ülem oli ta seni, kuni ta 1969 määrati Bahreini sõjaväe ülemjuhatajaks. 1970 sai ta Bahreini kaitseministriks ja jäi selleks 1988. aastani. Lisaks oli ta 1970–1971 Bahreini haldusnõukogu aseesimees.

1977. aasta oktoobris hakkas ta õppima helikopterijuhtimist. 1978. aasta jaanuaris saigi ta juhiloa. Seejärel töötas ta Bahreini õhujõudude moodustamise nimel. Kuigi õhusõidukeid oli Bahreini sõjaväel juba alates 1977. aastal, moodustati õhuvägi eraldi väeliigina 1987. aastal.

Isa surma järel sai ta 6. märtsil 1999 Bahreini emiiriks. Kohe valitsusaja alguses korraldas ta hulga poliitilisi reforme. Ta vabastas kõik poliitvangid, saatis laiali riigi julgeolekunõukogu ja tühistas 1974. aastast kehtinud seaduse julgeolekumeetmete kohta riigis. Paljudel Bahreini kodanikel lubati kodumaale tagasi pöörduda pärast aastaid kestnud eksiili.

2002 kuulutas ta ennast Bahreini kuningaks ja krooniti selleks 14. veebruaril 2002.

Ta oli ainus riigipea, kes osales Charles Mountbatten-Windsori ja Camilla Parker-Bowlesi pulmas 9. aprillil 2005. Seevastu William Mountbatten-Windsori ja Catherine Middletoni pulma ta ei läinud. Inimõiguste aktivistid lubasid tema visiidi Inglismaale kibedaks teha, sest ta oli 2011. aasta alguses oma riigis lasknud kodanike demonstratsiooni laiali ajada.

## Perekond
Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah'l on neli abikaasat. Neist üks on pärit Bahreinist, üks Kuveidist ja kaks Katarist. Kuningal on 7 poega ja 5 tütart.

Sabika bint Ibrāhīm Āl Khalīfah'ga abiellus ta 9. oktoobril 1968 ning neil on kolm poega ja tütart:
* kroonprints Salmān ibn Ḩamad Āl Khalīfah (sündinud 21. oktoobril 1969);
* Abdullah ibn Ḩamad Āl Khalīfah (sündinud 30. juunil 1975);
* Khalifa ibn Ḩamad Āl Khalīfah (sündinud 4. juunil 1977);
* Najla bint Ḩamad Āl Khalīfah (sündinud 20. mail 1981).

Sheia bint Hassan Al-Khrayyesh Al-Ajmiga, kes on pärit Kuveidist, on tal kaks poega:
* Nasser ibn Ḩamad Āl Khalīfah (sündinud 8. mail 1987);
* Khalid ibn Ḩamad Āl Khalīfah (sündinud 23. septembril 1989).

Kolmanda abikaasaga, kes on pärit Katarist, on tal kaks poega ja neli tütart:
* Faisal ibn Ḩamad Āl Khalīfah (12. veebruar 1992 – 12. jaanuar 2006);
* sultan ibn Ḩamad Āl Khalīfah;
* Hessa bint Ḩamad Āl Khalīfah;
* Nura bint Ḩamad Āl Khalīfah;
* Munira bint Ḩamad Āl Khalīfah;
* Reema bint Ḩamad Āl Khalīfah.

Neljanda abikaasaga, kes on pärit Katarist, tal lapsi ei ole.
‘Īsá ibn Salmān Āl Khalīfah

**‘Īsá ibn Salmān Āl Khalīfah** (3. juuni 1933 Jasra – 6. märts 1999 Manama) oli Bahreini valitseja alates 1961. aastast kuni surmani.

Ta oli oma isa, Bahreini ḩākimi Salmān ibn Ḩamad Āl Khalīfah' kolmest pojast vanim. Pärast isa surma sai ta tema asemel ḩākimiks.

Aastatel 1961–1971 kandis ta Bahreini ḩākimi tiitlit. Pärast Bahreini iseseisvumist Suurbritannia võimu alt võttis ta 16. augustil 1971 endale emiiri tiitli. Samal aastal sai tema noorem vend Khalīfah ibn Salmān Āl Khalīfah Bahreini peaministriks ja on seda tänapäevani.

Esialgu pidi Bahrein hakkama kuuluma Araabia Ühendemiraatidesse, kuid Īsá loobus sellest, sest polnud rahul AÜE põhiseaduse projektiga. Teine riik, mis keeldus Araabia Ühendemiraatidesse astumast, oli Katar.

Īsá püüdis juurutada mõõdukat parlamentaarset demokraatiat ja andis 1973. aasta parlamendivalimisteks kõigile oma riigi meestele valimisõiguse. Kuid 1975. aastal saatis ta parlamendi laiali, sest see keeldus vastu võtmast valitsuse esitatud riigi julgeoleku seadust. Selle seadusega sätestati valitsuse õigus inimesi vahistada ja ilma loata kuni 3 aastat kinni pidada kuritegude eest, mis puudutavad riiklikku julgeolekut. Samuti sätestas see seadus tingimused, millel kinnipeetut piinata tohib. See seadus kehtis kuni Īsá surmani (tühistati ülejärgmisel aastal pärast seda) ja samuti ei taastatud kuni tema surmani parlamenti ja ta koondas võimu kuningliku perekonna kätte.

Īsá pühendas ennast riigi majandusolukorra parandamisele ja selles saavutaski ta suurt edu. Tema 38 valitsusaasta jooksul muutus Bahrein vaesest saareriigist Pärsia lahe rahanduskeskuseks. Ise uskus ta, et tema suurim saavutus on silla ehitamine, mis ühendas Bahreini Saudi Araabiaga.

Īsále oli surmanuhtluse kasutamine vastumeelne ja sageli keeldus ta alla kirjutamast surmaotsuseid. Üks erand esines 1996. aastal, kui ta andis järele julgeolekujõudude survele ja laskis hukata mehe, kes oli tapnud sõduri.

Īsá suri ootamatult 1999. aastal. Ameerika Ühendriikide president Bill Clinton väljendas tema surma puhul "sügavat kurbust" ja nimetas teda "rahu heaks sõbraks". ÜRO peasekretär Kofi Annan väljendas samuti "suurt kurbust" ja nimetas teda "stabiilsuse jõuks" piirkonnas.

Īsále järgnes troonil tema vanim poeg Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah.
Katari emiir

**Katari emiir** on Katari riigipea ja absoluutne monarh.

## Katari emiirid
Katari valitsejate loend alates Katari Riigi loomisest 1868. aastal.

# Šeik Muhammad bin Thānī (1868–1878)
# Šeik Jasim bin Muhammad Āl Thānī (1876–1913)
# Šeik 'Abdu'llah bin Qasim Āl Thānī (1913–1949)
# Šeik 'Ali bin 'Abdu'llah Āl Thānī (1949–1960)
# Šeik Aḩmad ibn ‘Alī Āl-Thānī (1960–1972) 
# Šeik Khalīfah ibn Ḩamad Āl Thānī (1972–1995)
# Šeik Ḩamad ibn Khalīfah Āl Thānī (1995–2013)
# Šeik Tamīm ibn Ḩamad Āl Thānī (alates 25. juunist 2013)
Ḩamad ibn Khalīfah Āl Thānī

Šeik **Ḩamad ibn Khalīfah Āl Thānī** (araabia keeles الشيخ حمد بن خليفة آل ثاني; sündinud 1. jaanuaril 1952 Dohas) on endine Katari emiir. 

Tema valitsusaeg algas 27. juunil 1995. 

25. juunil 2013 loobus ta troonist oma poja Tamīm ibn Ḩamad Āl Thānī kasuks.

## Perekond
Ta on abielus Mūzah bint Nāşir al-Misnidiga ja neil on seitse last:

* Tamīm ibn Ḩamad Āl Thānī (neljas poeg, sündinud 1980, emiir).
* Jassim Hamad Al-Thani (vanim poeg, loobus troonist)
* Joaan Hamad Al-Thani
* Khalifa Hamad Al-Thani
* Mohammed Hamad Al-Thani
* Sheikha Al-Mayassa Hamad Al-Thani 
* Sheikha Hind Hamad Al-Thani
Khalīfah ibn Ḩamad Āl Thānī

**Khalīfah ibn Ḩamad Āl Thānī** (araabia keeles خليفة بن حمد آل ثاني; 17. september 1932 – 23. oktoober 2016 Doha) oli Katari emiir 22. veebruarist 1972 kuni 27. juunini 1995.

Juunis 1995, kui emiir viibis Šveitsis, haaras tema poeg Ḩamad ibn Khalīfah Āl Thānī riigis võimu. Seejärel jäi Khalīfah ibn Ḩamad Āl Thānī elama Prantsusmaale ning naasis Katari alles 2004. aastal.
Sass Henno

**Sass Henno** (sündinud 13. septembril 1982 Tartus) on eesti kirjanik. 

Ta õppis 1989–2001 Tartu Miina Härma Gümnaasiumis, 2001–2003 Tartu Kõrgemas Kunstikoolis arvutigraafikat ja reklaami ning 2003–2005 praeguses Tallinna Ülikoolis filmi, videot ja meediarežiid.

Henno võitis märtsis 2005 lõppenud romaanivõistluse teosega "Mina olin siin" ja sai auhinnaks 50 000 krooni.

Henno on töötanud Eesti Televisioonis assistendi ja režissöörina. Tal on humanitaarteaduste bakalaureusekraad filmi- ja videorežii erialal. 2007. aastal alustas ta magistriõpinguid stsenaristikas Balti Filmi- ja Meediakoolis. 

Ta oli 14. septembrist 2005 kuni 22. detsembrini 2020 Eesti Kirjanike Liidu liige.

Ta on MTÜ Julge Rääkida looja.

## Teosed
* Võrguteavik "Elu algab täna" (internetis alates 2003) 
* "Mina olin siin. Esimene arest" (Eesti Päevaleht 2005)
* "Mereröövlimäng" (Troll 2005)
* "Elu algab täna" (Eesti Päevaleht 2006)
* Lühimängufilm "Südameasjad" (Allfilm 2007)
* Tõsieluromaan "Homse maailma kirjanikud" (Marketing Communication Alliance OÜ 2013)
* "Mina olin siin 2. Tagasitulek" (Kirjastus Paradiis 2022)
* Romaan "Vanaema" (Cosmopol Deviant Productions OÜ 2023)

## Tunnustus
* 2005 Tartu Kultuurikandja auhind (noor kultuurikandja)

## Isiklikku
Tal on kaks poega.

## Viited

## Kirjandus
* Toomas Haug, "Sass Henno, Robertino Loreti ja narkorealism" – Looming 2006, nr 2, lk. 300–304

## Välislingid

*"Elu algab täna" 2003 ja 2006 versioonid (arhiiviversioon)
*"Homse maailma kirjanikud" arvustus
* „KUI END ÄRA TAPAD, TEEN SINUST TOPISE!“ Sass Henno saatis alaealisele nilbeid sõnumeid. Kuidas kirjanik oma tegu selgitab?, 08.02.2025, Õhtuleht
Kiel

**Kiel** on linn Saksamaal, Schleswig-Holsteini pealinn. See asub Läänemere kaldal. See on Schleswig-Holsteini suurim linn.

## Ajalugu
Kiel asutati 1233. ja 1242. aasta vahel. 1242. aastal sai linnaõigused. 1283 liitus Hansa Liiduga. 1665. aastal asutati Kieli ülikool (Christian-Albrechti ülikool), mis oli Saksa-Rooma riigi põhjapoolseim ülikool. 1972. aasta suveolümpiamängude purjeregatt korraldati Kielis ja Kieli lahel.

## Rahvastik
31. märtsi 2010 seisuga elab Kielis 238 049 inimest.

## Majandus
2005. aastal oli Kieli SKP elaniku kohta 35 618 €, mis oli Saksamaa keskmisest kõrgem ja moodustas 159% Euroopa Liidu keskmisest SKP-st.

Teenindavas sektoris töötab 78,5% inimestest, töötlevas 21,4% ja primaarses sektoris 0,2%.

## Sõpruslinnad
* Brest, Prantsusmaa (1964)
* Coventry, Suurbritannia (1967)
* Gdynia, Poola (1985)
* Kaliningrad, Venemaa (1992)
* Sovetsk, Venemaa (1992)
* Stralsund, Saksamaa (1987)
* Tallinn, Eesti (1986)
* Vaasa, Soome (1967)

## Viited

## Välislingid

*Kieli koduleht
*Kieli nädala veeb
Äänekoski linn

**Äänekoski** on linnaks (*kaupunki*) nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Asub Keitele järve kaldal. Äänekoski naabervallad on Kannunkoski, Konnevesi, Laukaa, Saarijärvi linn, Uurainen, Vesanto ja Viitasaari linn.

Äänekoski vald loodi 1911. aastal. 1932. aastal jagati see Äänekoski aleviks ja vallaks ning Suolahti aleviks. 1969. aastal liideti Äänekoski vald aleviga. 1973. aastal sai Äänekoski linnaõigused. 1993. aastal liideti linnaga Konginkangase vald. 2007. aastal liitusid Äänekoski ja Suolahti linn ning Sumiaineni vald, moodustades Äänekoski linna. Linna vapiks sai endine Suolahti vapp.

## Viited

## Välislingid

* Äänekoski koduleht
Paimio lahing

**Paimio lahing** oli üks otsustavamaid Soome territooriumil Rootsi 16. sajandi lõpu sisesõja raames toimunutest. See peeti 28. augustil 1599 Paimio küla juures kuningas Sigismundi toetajate ja hertsog Karli vägede vahel. 

Eelnevalt oli hertsog maabunud Turu all ning selle sisse piiranud. Toonane Soome ja Eestimaa asehaldur Arvid Eriksson Stålarm ja tema väejuht Axel Kurck taandusid oma vägedega ja püüdsid liikuda Hämeenlinna suunas. Kuid Karl jõudis nende põhivägedele järgi ning toimunud lahingus saavutas ta täieliku võidu, kuningameelsete väed purustati ning Stålarm ja Kurck põgenesid. Nad püüdsid organiseerida vastupanu Hämemaal, lootes Eesti alalt saabuvatele abivägedele. Kuid Karl oskas saadud võidu ideaalselt ära kasutada ning ei andnud neile aega vägesid uuesti koondada, vallutades järgneva kuu jooksul kogu Soome. Samuti langesid tema kätte vangi nii Kurck kui ka Stålarm. 

Võib öelda, et Paimio lahing otsustas suures osas Rootsi impeeriumi saatuse, sest kuninga pooldajate võidu korral oleksid nii Soome kui ka Eesti võinud jääda Sigismundi kätte ja too võinuks need liita Poolaga.
Juankoski linn

**Juankoski linn** oli kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Savo maakonnas. 2017. aasta alguses liideti see Kuopio linnaga.

Juankoski vald loodi 1925. aastal. 28. veebruaril 1998 nimetati see Juankoski linnaks.

Tööpuudus oli linnas 2005. aasta lõpus 12,3%. 

Juankoskis on sündinud Juice Leskinen. 1995. aastal tema auks avatud mälestusmärgi autor on Villu Jaanisoo.

## Viited

## Välislingid
* Juankoski koduleht
Vikatimees

**Vikatimees** on allegooriline väljend ja kujund, mis tähistab surma.

See on abstraktse mõiste personifikatsioon. Vikatimehe kujund on kasutusel nii eesti kui ka paljudes muudes keeltes (inglise keeles näiteks *Grim Reaper* või *Reaper Man*).

Vikatimehe kujund pärineb tõenäoliselt kahest allikast: Vana Testamendi Surmaingel ja vanakreeka mütoloogia tegelaskuju Kronos.

Surmaingel figureerib paljudes erinevates religioonides. Islamis kutsutakse teda Azraeliks, kes kirjutab igavesti nimesid suurde raamatusse, seejärel neid kustutades. Inimene kirjutatakse raamatusse sündides ja kustutatakse surres. Judaismis on Surmaingli nimeks Malakh ha-Mavet. Babülonlased kutsusid surma Motiks.

Surmaingel (Vikatimees) ei ole aga sugugi negatiivne kangelane vaid hea, püha ja oodatud isik, käskjalg, kellele Jumal on andnud volitused koguda hinged paradiisi. Teisest küljest võib Surmaingli ülesandeks, nagu kirjeldab Vana Testament, olla ka egiptlaste karistamine, kuid samas juutide säästmine. Aeg-ajalt aetakse Surmainglit segi Saatana, langenud inglite ja pimeduse jõududega.
Kliiniline surm

**Kliiniliseks surmaks** kvalifitseerub inimese surm siis, kui inimese pulss, südamelöögid ja hingamine katkevad, kuid taastuvad loetud minutite jooksul. 

Rohkem kui 4–6 minutit surmaseisundis viibimine põhjustab inimesele suure tõenäosusega ajukahjustusi. See on tingitud hapnikuvaegusest, hüpoksiast. Hapnik on hädavajalik aju närvirakkude elus püsimiseks.

Seetõttu on esimesed 5 minutit kriitilise tähtsusega elustamise seisukohast. 

Kliinilisele surmale eelneb agoonia ja järgneb bioloogiline surm.
Kymenlaakso maakond

**Kymenlaakso maakond** on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes.

2009. aastani kuulus Kymenlaakso Lõuna-Soome läänis.

Maakonnal oli alates juunist 2007 novembrini 2010 alaline esindus Eestis.

## Haldusjaotus

Maakonnas on kuus kohaliku omavalitsuse üksust (*kunta*), sealhulgas kolm linna.

#  Hamina linn
#  Kotka linn
#  Kouvola linn
#  Miehikkälä vald
#  Pyhtää vald
#  Virolahti vald

### Endised omavalitsusüksused

* Anjala vald
* Anjalankoski linn
* Elimäki vald
* Haapasaari vald
* Jaala vald
* Karhula alev
* Kuusankoski linn
* Kymi vald
* Sippola vald
* Suursaare vald
* Tütarsaare vald
* Valkeala vald
* Vehkalahti vald

#### Viidud üle naabermaakonda:
* Iitti vald

## Viited

## Välislingid
* http://www.kymenlaakso.fi/
Päijät-Häme maakond

**Päijät-Häme maakond** on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes. Asub Päijänne järve ümber, millelt on saanud ka nime.

Päijät-Hämes asub Lõuna-Soome kõrgeim mägi Tiirismaa, mille kõrgus on 222,6 m.

## Haldusjaotus

Maakonnas on kümme kohalikku omavalitsust, sealhulgas kolm linna.

# Asikkala vald
# Hartola vald
# **[[Heinola]]**
# Hollola vald
# Iitti vald
# Kärkölä vald
# **[[Lahti]]**
# **[[Orimattila]]**
# Padasjoki vald
# Sysmä vald

Endiseid valdu: Hämeenkoski vald, Nastola vald.

## Viited