A cappella

***A cappella*** [a kap'ella] all mõisteti alates 17. sajandist renessanssmuusikale iseloomulikku polüfoonilise muusika omadust mängida instrumentaalsaadet vokaalpartiidega unisoonis või neid asendades.

19. sajandil hakati *a cappella* all mõistma  (enamasti mitmehäälsete vokaalteoste) esitamise viisi, mille puhul instrumentaalsaade puudub (see sai alguse arusaamatusest: et *a cappella* teostele ei olnud instrumentaalpartiid sisse kirjutatud, arvasid 19. sajandi uurijad, et instrumentaalsaade puudus).

20. sajandil on seda väljendit hakatud kasutama instrumentaalsaateta esinevate kontsertansamblite kohta.

## Nimi
Termin tuleb itaalia keelest (itaalia keeles on kasutatud ka kuju *alla cappella*). Mõnikord kasutatakse selles väljendis  itaaliakeelse (ning  ka keskladina keeles esineva)  sõna *cappella* asemel keskladina keeles samuti esinevat sõna *capella* (mis klassikalises ladina keeles tähendab ainult 'kitsekest'), kuid traditsiooniline ja eesti keele normile vastav on kuju *a cappella*.

Nimetus tähendab 'kapelli moodi'. On ka öeldud, et *a cappella* tähendab "esitust kapelliga" ehk ansambliga, kuhu võisid kuuluda ka pillid, ning et stiil tähendabki lihtsalt võrdväärsete häältega ansamblipolüfooniat. Sixtuse kapellile omane instrumentaalsaateta laulmine oli pigem erandlik ning selle seostamine *a cappella* stiili kui niisugusega on ekslik.
 
## Kirikumuusika
*A cappella* laulmine on levinud kirikumuusikas (näiteks gregooriuse koraal).

Katoliku kirikus arenes polüfooniline *a cappella* laul välja keskaja lõpuks. Selle stiili õitseng algas renessansiaja Madalmaade meistritel ning saavutas haripunkti Rooma koolkonna (eriti Giovanni Pierluigi da Palestrina) loomingus)

Jumalateenistused toimuvad ilma instrumentaalsaateta õigeusu kirikus ja samuti näiteks amišitel, vanadel regulaarsetel baptistidel, primitiivsetel baptistidel, mõnedes Kristuse kiriku harudes ja Vanasaksa Baptisti Vendadel.

USA lõunaosariikidest pärineb religioosse laulu stiil  *[[Sacred Harp]]*, mida enamasti kasutatakse väljaspool kirikut.

## Ilmalik muusika
Alates renessansiajast arenes ka ilmalik *a cappella* muusika, sealhulgas kammerlik žanr madrigal.

## Koorimuusika
Koorilaulud ongi sageli kirjutatud ilma saateta ning saadet kasutatakse ainult proovides. Eesti laulupidudel on enamasti lauldud *a cappella* laule.

## ''A cappella'' esitajad
*A cappella* esitajad ei kasuta põhimõtteliselt instrumentaalsaadet. 1980. ja 1990. aastatel läks *a cappella* muusika moodi tänu  Bobby McFerrini ja Boyz II Meni taolistele artistidele. Levinud *a cappella* muusika stiilid on *[[barbershop]]*, *[[doo wop]]* ja kaasaegne ''a cappella''.

Popmuusika *a cappella* seadetes väikestele ansamblitele laulab üks hääl tavaliselt meloodiat, teine rütmisaadet ning ülejäänud hääled keelpillisaadet. Jaapanis nimetatakse neid hääli vastavalt vokaaliks, bassiks ja kooriks. 

Paljud ansamblid kasutavad ka teisi lähenemisi, sealhulgas polüfooniat.

## Helisalvestiste töötlemine
Mõnikord jäetakse mitme helirajaga helisalvestisest alles ainult laulu helirada või -rajad. Ka sellise praktika kohta kasutatakse väljendit *a cappella*.

## ''A cappella'' ansambleid
Välismaa:
*6-Zylinder
*Anita Kerr Singers
*AVB
*Bobs
*Da Vinci's Notebook
*EDLOS
*Glad
*Kings Singers
*Ladysmith Black Mambazo
*Neri Per Caso
*Rockapella
*Sweet Honey in the Rock
*Swingle Singers
*Take 6
*The Flying Pickets
*Try Tone
*Vocal Majority
*Vox One
Eesti:
*Noorkuu
*Ur2kam
*Mare Väljataga kvintett
*KLÜKK
*Kiigelaulukuuik
*Estonian Voices
*Greip

## Vaata ka

* beatbox

## Viited

## Välislingid
* Ansambel Greip "Vihma loits" YouTube'is
* Ansambel Estonian Voices "Kättemaks" YouTube'is
* Ansambel Noorkuu "Veskimees" YouTube'is