open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Müteem

**Müteem** on  müüdi vähim iseseisev muutumatu tähenduslik koostiselement.

Mõiste võttis kasutusele Claude Lévi-Strauss. 

Müteem on analoogiline foneemidele, morfeemidele ja semeemidele lingvistikas. 

## Vaata ka
*mütologeem
Rakvere JK Tarvas II

**Rakvere JK Tarvas II** on Eesti jalgpalliklubi Rakvere JK Tarvas duubelmeeskond.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*Rakvere JK Tarvas
*Rakvere JK Tarvas III
JK Tallinna Kalev III

**JK Tallinna Kalev III** on Eesti jalgpalliklubi JK Tallinna Kalev teine duubelmeeskond, mis mängib III liigas.

## Duubelmeeskonna statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*JK Tallinna Kalev
*JK Tallinna Kalev II
*JK Tallinna Kalev Juunior

## Välislingid
*Võistkond jalgpall.ee
Ljudmila Gurtšenko

**Ljudmila Markovna Gurtšenko** (vene keeles Людмила Марковна Гурченко; 12. november 1935 Harkiv – 30. märts 2011 Moskva) oli vene näitleja ja laulja.

Ljudmila Gurtšenko sündis Ukrainas Harkivis. Pärast keskkooli lõpetamist 1953. aastal läks ta Moskvasse ning asus õppima Ülevenemaalises Riiklikus Kinematograafia Instituudis (VGIK), mille ta lõpetas 1958. aastal.

Õpingute ajal tegi ta oma filmidebüüdi, mängides Jan Fridi filmis "Tõe tee" (1956). Ühte peaosadest mängis Gurtšenko ka samal aastal valminud Eldar Rjazanovi komöödias "Karnevaliöö". See roll tõi Gurtšenkole üleliidulise populaarsuse.

Ljudmila Gurtšenko mängis ühtekokku 96 filmis, nende seas sellistes filmides nagu "Tütarlaps kitarriga" (1958), "Jalgrattataltsutajad" (1963), "Siberiaad" (1978), "Mehaanik Gavrilovi armastatud naine" (1981), "Jaam kahele" (1982), "Armastus ja tuvid" (1984) jt. Tema viimaseks filmiks jäi 2009. aastal esilinastunud film "Kirev hämarus", mille stsenarist, näitleja ja lavastaja ta oli. 

Ljudmila Gurtšenko oli väga hinnatud ka estraadilauljana. Temalt on ilmunud kümme CD-d ja kuus LP-d. 

Ta on kirjutanud kolm raamatut: "Minu täiskasvanud lapsepõlv", "Aplaus" ja "Ljusja, stopp!".

Tema elu ja loomingulise tee kohta on tehtud 16-osaline telesari "Ljudmila Gurtšenko" (2015, Venemaa), kus teda kehastab näitleja Julija Peresild.

## Seos Eestiga
*Ta mängis Tallinnfilmi komöödiafilmis "Jalgrattataltsutajad" (1963).
*Ta oli Urmas Oti menusarja "Teletutvus" esimese saate intervjueeritav (1986).

## Viited

## Välislingid
*
Immanuel Pau

**Immanuel Pau** (18. märts 1908 Võru – 21. november 1983 Tallinn) oli eesti kirjanik, prosaist, näitekirjanik ja tõlkija.

Ta õppis Lasva vallakoolis, Võrus ja lõpetas aastal 1932 eksternina Hugo Treffneri Gümnaasiumi.

Ajalehe Roheline Post väljaandja ja vastutav toimetaja 1934.

## Välislingid
*http://www2.kirmus.ee/biblioserver/isik/index.php?id=2631
FC Jūrmala

**Futbola Centrs Jūrmala** on Läti linna Jūrmala jalgpalliklubi, mis hooajal 2011 mängib riigi kõrgliigas.
Koeru JK

**Koeru JK** on Eesti jalgpalliklubi.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Klubi kuulsaimad endised mängijad
*Gert Kams

## Välislingid
*Võistkond jalgpall.ee
Bioenergeetika (bioloogia)

**Bioenergeetika** on biokeemia haru, mis uurib elusorganismide energiavahetust. See hõlmab tuhandete rakuprotsesside uurimist nagu rakuhingamine ja teised metaboolsed protsessid, mis võivad viia energia tootmise ja kasutamiseni mitmesugustes vormides, näiteks adenosiintrifosfaadi molekulides.
Premjer Liga

**Premjer Liga** on Venemaa jalgpalli kõrgeim liiga. Liiga asutati aastal 2001. Premjer Ligas mängib 16 meeskonda.

Hooaeg 2011–2012 oli Premjer Liga viimane hooaeg, mille jooksul peeti kohtumisi ka suvel. Alates järgmisest hooajast vahetati süsteem sügis-kevad peale.

## Klubid
Hooajal 2021–22 mängivad liigas järgmised 16 klubi:

*Groznõi Ahmat
*Tula FK Arsenal
*Himki
*Samara Krõlja Sovetov
*Krasnodar
*Moskva CSKA
*Moskva Dinamo
*Moskva Lokomotiv

*Nižni Novgorod
*Rostov
*Kaasani Rubin
*Moskva Spartak
*PFK Sotši
*Ufa
*Jekaterinburgi Ural
*Peterburi Zenit

## Premjer Liga võitjad ja parimad väravakütid

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Islandi Ülikool

**Islandi Ülikool** (islandi keeles *Háskóli Ísland*s) on Islandi riiklik ülikool, mis asutati 17. juunil 1911. 

Esimese aasta jooksul astus ülikooli 45 õppurit. Tänapäeval õpib Islandi ülikooli 25 teaduskonnas kokku umbes 16 000 üliõpilast.

Ülikoolilinnak asub Reykjavíki kesklinnas (Tjörninist edelas) ning selle suurus on ligikaudu 10 hektarit.

2005. aastast on ülikooli rektor Kristín Ingólfsdóttir, kes on ka esimene naisrektor. Enne teda oli rektoriametis Páll Skúlason.

## Ülikooli struktuur
* Sotsiaalteaduste kool
:* Äri- ja majandusteaduskond
:* Õigusteaduskond
:* Sotsiaalteaduskond
:* Sotsiaaltööteaduskond
:* Politoloogiateaduskond

* Terviseteaduste kool
:* Arstiteaduskond
:* Õendusteaduskond
:* Odontoloogiateaduskond
:* Farmakoloogiateaduskond
:* Toitumisteaduskond
:* Psühholoogiateaduskond

* Humanitaarteaduste kool
:* Usuteaduskond
:* Keele-, kirjandus- ja lingvistikateaduskond
:* Islandi ja võrdlevate kultuuriuuringute teaduskond
:* Ajaloo- ja filosoofiateaduskond

* Haridusteaduste kool
:* Spordi-, vabaajauuringute ja sotsiaalhariduse teaduskond
:* Õpetajahariduse teaduskond
:* Pedagoogikateaduskond

* Inseneri- ja loodusteaduste kool
* Tööstus- ja mehaanikainseneri- ning arvutiteaduskond
:* Maateaduskond
:* Elu- ja keskkonnateaduskond
:* Elektri- ja arvutiinseneriteaduskond
:* Füüsikateaduskond
:* Ehitus- ja keskkonnainseneriteaduskond

## Vaata ka
* Põhjamaade Vulkanoloogiainstituut
Campionato Sammarinese di Calcio

**Campionato Sammarinese di Calcio** on San Marino jalgpalliliiga.

Liigas mängivad San Marino kõik aktiivsed klubid, kokku 16 võistkonda. Võistkondadel ei ole eraldi kodustaadione, mängud peetakse San Marino kaheksal jalgpallistaadionil.

Alates 1986. aastast on San Marino meistriks tulnud 12 klubi. Enim kordi on võitnud Tre Fiori (8 võitu).

UEFA koefitsiendi järgi on San Marino liiga Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas kõige nõrgem.

__TOC__

## Võistkonnad (2023–24)
Hooajal 2023/24 mängisid liigas järgmised võistkonnad.

## Meistrid

## Viited
Wilhelm Gotthilf Robert Adelbert Christiani

**Wilhelm Gotthilf Robert Adelbert Christiani** (15. veebruar/27. veebruar 1831 Mäksa – 4. juuli/16. juuli 1895 Pihkva) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1839–1842 Radloffi asutuses Viljandis (Radloffsche Anstalt in Fellin), aastatel 1842–1845 Cēsise  lähedal asuvas Berzaune õppeasutuses, aastatel 1846–1850 Gustav Max Schmidti Eragümnaasiumis Viljandis. Aastatel 1850–1854 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Aastatel 1856–1858 oli ta õpetajaks Gustav Max Schmidti Eragümnaasiumis. Aastatel 1858–1859 oli ta prooviaastal Tartu Maarja koguduses Adalbert Hugo Willigerode juures, Tarvastu Peetri koguduses Paul Carlblomi juures ja Helme Maarja koguduses Ernst Behse juures. Ordineeriti 28. veebruaril/12. märtsil 1860 Vastseliinas õpetajaks.

Ta oli aastatel 1860–1862 Võru praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1862–1873 oli ta (introdutseeriti 25. veebruaril/9. märtsil 1862) Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja ja aastatel 1873–1892 oli ta (introdutseeriti 28. oktoobril/9. novembril 1873) Hargla koguduse õpetaja. Eemaldati (suspendeeriti) 4. märtsil/16. märtsil 1892 pastoriametist ja saadeti Balti kubermangudest välja, kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele (õigeusus pettunutele). Emerituuris olles elas Pihkvas.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Maarjamäe FC Igiliikur

**Maarjamäe FC Igiliikur** oli Eesti jalgpalliklubi.

Klubi asutati ametlikult pärast täielikult ebaõnnestunud esimest hooaega Eesti Meistrivõistluste IV liiga idatsoonis 2008. aastal. Sellest ajast peale jätkati veel viis hooaega IV liigas, kuid enne 2013. aastat jäi parimaks tulemuseks kahel korral 4. koht. 

Hooaeg 2013 loodeti kindlasti lõpetada piisavalt kõrgel kohal, et tagada lõpuks pääs EMV III liigasse. See ka õnnestus, liiga võideti. 

Seega hooajal 2014 osales klubi esimest korda EMV III liigas. III liiga eduka debüüdi tegi MFCI 6. aprillil 2014, kui I vooru mängus võideti Kalevi kunstmurustaadionil võõrustavat meeskonda Tallinna JK Kalev III numbritega 4-2. Esimese hooaja III liigas lõpetas klubi 8. kohaga. Hoolimata III liigasse kindlalt püsimajäämisest otsustati järgmisel 2015 hooajal siiski uuesti mängida IV liiga idatsoonis.

Hooajal 2015 saadi IV idatsoonis 2. koht. Pärast hooaega 2015 loobuti Viimsi esindamisest, kuna Viimsi vallalt mitte mingil moel toetust ei saadud. 

Hooajal 2016 mängiti teist korda III liiga põhjatsoonis, eesmärgiks oli ületada 2014. aasta 8. koht, mis siiski ei õnnestunud ning tuli leppida 9. kohaga.

2017 hooajal mängis MFCI jälle IV liigas ja koliti tagasi ka vanale kodustaadionile Maarjamäe kunstmurul. Sellest hooajast alates kasutatigi võistkonna nimes asumi nimetust Maarjamäe, kodustaadioni asukoha järgi. 

2018 hooajal võideti juubelihooaja auks EMV IV põhi/ida liiga napi eduga FC Tallinna ees. See oli klubi teine tsoonivõit IV liigas. 

2019 hooajal osales klubi taas III liiga põhjatsoonis, kus saadi klubi läbi aegade kõrgeim koht EMV süsteemis ehk III liiga tsooni 7. koht.

2020 hooaeg IV liigas jäi klubi viimaseks hooajaks.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad
Kare kaisel

**Kare kaisel** (*Schoenoplectus tabernaemontanii*)  on lõikheinaliste sugukonda kuuluv veetaim.

## Välislingid
*
Alsstarn

**Alsstarn** (*Carex chordorrhiza*) on tarna perekonda kuuluv taimeliik.

Kõrgus 10–30 cm.

## Välislingid
*
Eristarn

**Eristarn** (*Carex appropinquata*) on tarna perekonda kuuluv taimeliik.

Kõrgus 40–90 cm.

## Välislingid
*
Gallia tarn

**Gallia tarn** (*Carex ligerica*) on tarna perekonda kuuluv taimeliik.

Kuulub Eestis II kategooria kaitsealuste liikide hulka.

## Välislingid
*
Hirsstarn

**Hirsstarn** (*Carex panicea*) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. See on levinumaid tarnaliike Eestis. 

Taim on 15–45 cm kõrgune, üldilmelt veidi hallikassinised. 

Isasõied on koondatud tavaliselt ühte eraldi pähikusse varre tipus. Emaspähikud on tavaliselt püstised, pähiku varred on peidus kattelehtede tuppedes. 

Kasvab mõõdukalt niisketel, niisketel ja märgadel niitudel. Õitseb mais-juunis.

## Välislingid
*
Kriminaalromaan (Loodus)

**"Kriminaalromaan"** on kirjastuse Loodus aastatel 1937–1940 avaldatud kriminaalromaanide sari. Kokku avaldati 43 raamatut.

Eesti autoritelt ilmusid Elmar Valmrelt "Ennustus relval" (nr 5; 1937) ja "Ööl vastu 18. oktoobrit" (nr 22; 1938). Eerik Laidsaarelt "Müstiline naisspioon" (nr 25; 1939).

## Sarjas ilmunud raamatud

## Viited
Ōsaka metroo

**Ōsaka metroo** (jaapani keeles 大阪市営地下鉄, *Ōsaka-shiei chikatetsu*) on Ōsaka linnas töötav metroosüsteem. Selle esimene liin Midōsuji liin avati aastal 1933. Metroo kogupikkus on 129,9 km.

## Liinide loend
Praegu Ōsaka metrool on kaheksa liini ja 125 jaama.
Punane Pilv

**Punane Pilv** (lakota keeles **Maȟpíya Lúta**; 1822 – 10. detsember 1909) oli oglala-siuu-indiaanipealik, kes juhtis indiaanlaste edukaimat sõjakäiku Ameerika Ühendriikide vastu, nn Punase Pilve sõda (1866–1868).
Rainer Meinart

**Rainer Meinart** (sündinud 1990) on eesti löökpillimängija.

Meinart on olnud Eesti bändide Revolver ja Decode liige ning on tegutsenud ka DJ-na.

Lõpetanud Gustav Adolfi Gümnaasiumi 2009. aastal.

## Viited
Tallinna FC Hell Hunt

**FC Hell Hunt** on 2001. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Välislingid
*Klubi koduleht
Kristiine JK

**Kristiine JK** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Tallinnas.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad
Põhjamaade Raamatukogu Ateenas

**Põhjamaade Raamatukogu Ateenas** (inglise *Nordic Library at Athens*, kreeka Βιβλιοθήκη των Βορείων Χωρών στην Αθήνα) on rahvusvaheline arheoloogiaraamatukogu Ateenas.

Põhjamaade Raamatukogu Ateenas loodi 1996. aastal Taani Instituudi Ateenas, Soome Instituudi Ateenas, Rootsi Instituudi Ateenas ja Norra Instituudi Ateenas ühisettevõtmisena.

Raamatukogus on 40 000 peamiselt Kreeka klassikalise arheoloogia ning Vana-Kreeka ajalugu religiooni käsitlevat trükist.

Raamatukogus säilitatakse ka kreeka-ameerika luuletaja ja kunstiajaloolase Nicolas Calasi (1907–1988) arhiivining luuletaja Konstantínos Kavafisega (1863–1933) seotud materjale, mille annetas asutusele 2005. aastal Rootsi konsul Kreetal Finn Ståhl.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht (inglise k.)
SESTO (andmebaas)

**SESTO** on Põhjamaade geenivaramu NordGeni infot koondav andmebaas.

Andmebaasi on eelkõige kantud andmed  geenipangas leiduvate liikide ja nende omaduste kohta, kuid veebipõhiseid otsinguid saab teha nii NordGeni projektide, raportite, trükiste kui ka fotode kohta. 

SESTO kaudu saab ka seemneid tellida.

## Välislingid
* SESTO
FC Linnugripp

**FC Linnugripp** on endine Eesti jalgpalliklubi.

## Statistika ja loendid
### Eesti jalgpalli karikavõistlused
Eesti jalgpalli 2009/2010. aasta karikavõistlused

**Eesti jalgpalli 2009/2010. aasta karikavõistlused** võitis Tallinna FC Levadia.

## 1/64-finaalid
Loosimine toimus 16. juuni 2009. Sulgudes võistkonna liiga tase.

|-
!colspan="3" align="center"|4. juuli 2009

|-
!colspan="3" align="center"|17. juuli 2009

|-
!colspan="3" align="center"|21. juuli 2009

|-
!colspan="3" align="center"|22. juuli 2009

|-
!colspan="3" align="center"|29. juuli 2009

|}
;
*1 JK Kaitseliit Kalev II loobus.
*2 Pirita JK Reliikvia loobus.
*3 Kiviõli Tamme Auto II loobus.

### Vabapääsmed
Otse teise vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata:

* **[[Meistriliiga]]** (1): Tallinna FC Levadia, JK Tallinna Kalev, Tartu JK Tammeka, Tallinna FC Flora, FC Kuressaare
* **[[Esiliiga]]** (2): Tallinna FC Flora II, Kiviõli Tamme Auto
* **[[II liiga]]** (3): Keskerakonna JK, FC Toompea, Tartu FC Metec, Tabasalu Palliklubi, Jõhvi JK Orbiit, FC Elva, FC Nõmme United
* **[[III liiga]]** (4): FC Otepää, Jõgeva SK Noorus-96, Maardu Esteve, Tallinna FC Olympic, Tallinna FC Hell Hunt, Kohila JK Püsivus, Keskerakonna JK II, Tallinna JK Piraaja, FC Elva II, FC A&A Kinnisvara, Põlva FC Lootos, Kuusalu JK Rada, Koeru SK, FCF Järva-Jaani SK
* **[[IV liiga]]** (5): Tartu Quattromed, Tallinna FC Twister, Saaremaa JK aameraaS, Väimela FC Aspen, FC Toompea 1994, Tallinna FC Soccernet, Tallinna FC Eston Villa, Tallinna FC HansaNet.ee, Kuusalu JK Rada II, FC Velldoris, Navi Vutiselts, Kristiine JK

## 1/32-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|4. august 2009

|-
!colspan="3" align="center"|5. august 2009

|-
!colspan="3" align="center"|11. august 2009

|-
!colspan="3" align="center"|13. august 2009

|-
!colspan="3" align="center"|19. august 2009

|-
!colspan="3" align="center"|25. august 2009

|-
!colspan="3" align="center"|26. august 2009

|-
!colspan="3" align="center"|2. september 2009

|}
;
*4 Navi Vutiselts loobus.
*5 Keskerakonna JK II loobus.
*6 Keskerakonna JK loobus.
*7 Tallinna FC Hell Hunt loobus.

## 1/16-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|1. september 2009

|-
!colspan="3" align="center"|2. september 2009

|-
!colspan="3" align="center"|8. september 2009

|-
!colspan="3" align="center"|9. september 2009

|-
!colspan="3" align="center"|16. september 2009

|-
!colspan="3" align="center"|30. september 2009

|-
!colspan="3" align="center"|6. oktoober 2009

|}
;
*8 Tallinna FC HansaNet.ee loobus.

## 1/8-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|6. oktoober 2009

|-
!colspan="3" align="center"|7. oktoober 2009

|-
!colspan="3" align="center"|8. oktoober 2009

|-
!colspan="3" align="center"|10. oktoober 2009

|-
!colspan="3" align="center"|28. oktoober 2009

|-
!colspan="3" align="center"|14. november 2009

|-
!colspan="3" align="center"|21. november 2009

|}

## Veerandfinaalid
Loosimine toimus 31. märts 2010.

## Poolfinaalid
Loosimine toimus 15. aprillil 2010.

## Finaal

## Parimad väravakütid

## Viited
NordForsk

**NordForsk** on Põhjamaade Ministrite Nõukogu loodud organisatsioon, mis tegeleb Põhjamaade ühise teaduspoliitikaga ja teadusalase koostöö rahastamisega.

NordForsk loodi 1. jaanuaril 2005. Tema eelkäijad olid Põhjamaade teaduspoliitika nõukogu ja NorFA. NordForski tegevust haldab haridus- ja teadusvaldkonna ministrite nõukogu.

NordForsk rahastab Põhjamaade teadusuuringuid. Projekti rahastamise eelduseks on vähemalt kolme Põhjamaa või autonoomse territooriumi osalemine. Projektidesse võivad olla kaasatud ka Baltimaad ja Loode-Venemaa.

2011. aasta eelarves on projektidele eraldatud 117 miljonit Norra krooni. Eriprojektidele võidakse raha juurde eraldada. 

Nordforsk teeb tihedat koostööd Põhjamaade Innovatsioonikeskusega (NIC).

Nordforski peakorter asub Oslos. Organisatsiooni direktor on Gunnel Gustafsson. Juhatuses on üks esindaja iga riigi teadusasutusest, kolm esindajat ülikoolidest ja üks äriettevõttest. Vaatlejaliikmed on igast autonoomsest piirkonnast, Baltimaadest, Põhjamaade Ministrite Nõukogust, Põhjamaade innovatsioonikeskusest ja NordForski sekretariaadist. 

NordForsk toimib koos Põhjamaade Energiauuringute Keskuse ja Põhjamaade Innovatsioonikeskusega Põhjamaade Tippteaduse Algatuse sekretariaadina. 

NordForsk osaleb Põhjamaade Kompetentsikeskuste rahastamisel.

## Viited

## Välislingid
* NordForski koduleht
* NordForsk Strategy 2011–2014
Abaja tänav

**Abaja tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:
* **[[Abaja tänav (Kihelkonna)|Abaja tänav]]** Kihelkonnal
* **[[Abaja tänav (Kuressaare)|Abaja tänav]]** Kuressaares
* **[[Abaja tänav (Narva)|Abaja tänav]]** Narvas
* **[[Abaja tänav (Tallinn)|Abaja tänav]]** Tallinnas

## Vaata ka
* Abaja põik
Kaluri tee

**Kaluri tee** on tänav mitmes Eesti asulas:
***[[Kaluri tee (Haabneeme)|Kaluri tee]]** Haabneemes
***[[Kaluri tee (Kloogaranna)|Kaluri tee]]** Kloogarannas
***[[Kaluri tee (Kuressaare)|Kaluri tee]]** Kuressaares

## Vaata ka
*Kaluri tänav
*Kalurite tänav
John Wilkins

**John Wilkins** (1. jaanuar 1614 – 19. november 1672) oli inglise kirikutegelane ja filosoof.

Ta oli Londoni Kuningliku Seltsi asutajaid. Ta õpetas nii Cambridge'i Ülikoolis kui ka Oxfordi Ülikoolis.

Tema peateos on raamat "An Essay towards a Real Character, and a Philosophical Language" (London, 1668), milles ta töötas välja kunstliku, universaalsusele pretendeeriva tehiskeele.
EMÜ SK

**EMÜ SK** ehk Eesti Maaülikooli spordiklubi on ülikooli juures tegutsev spordiklubi.

## Jalgpall

**EMÜ SK jalgpall**

### Varasemad liigahooajad

### Eesti jalgpalli karikavõistlused

## Saalihoki
Eesti Maaülikooli SK mängib Saalihoki Meistriliigas

## Välislingid
*Võistkond jalgpall.ee
Ole Stavad

**Ole Stavad** (sündinud 1. juunil 1949 Ejerstedis) on Taani poliitik, Sotsiaaldemokraatide liige.

Aastatel 1980–2007 oli Stavad Folketingi liige.

2006. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president.

## Viited
Rannveig Guðmundsdóttir

**Rannveig Guðmundsdóttir** (sündinud 15. septembril 1940 Ísafjörðuris) on Islandi poliitik. Ta on olnud Alþingi liige, Islandi sotsiaalminister ja Põhjamaade Nõukogu president 2005. aastal.

## Välislingid

*Biograafia (islandi keeles) ja foto
Kuusalu JK Rada

**Kuusalu JK Rada** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Kuusalus. Klubi mängijad on peamiselt Kuusalu, Kiiu ja Loksa kandist pärit. Klubi koduväljakuks on naturaalmuruga Kuusalu KK Staadion, mis asub Rihumäel. Toetajateks on: Monier OÜ, Tuuletuka Noorjuuksurite Salong, MMT Production, Kohvik Päike ja Capri Pizzakohvik.

## Statistika ja loendid
### Mängijad: [http://jalgpall.ee/team.php?team=39&b=II.E/N&year=2016 Meeskond 2016]

### Eesti jalgpalli karikavõistlused
Kadri Tali

**Kadri Tali** (sündinud 18. juunil 1972 Tallinnas) on Eesti muusikategelane ja poliitik, alates 1. aprillist 2023 XV Riigikogu liige.

## Haridus
Ta on õppinud aastatel 1979–1987 Tallinna 3. Keskkoolis, 1987–1991 Tallinna Muusikakeskkoolis ja 1991–1996 Eesti Muusikaakadeemias koorijuhtimise erialal. 

## Töökäik
Ta oli aastatel 1991–1992 Eesti Raadio noortesaadete toimetuse uudistereporterina. Aastatel 1992–2002 töötas ta kooristuudio Ellerhein dirigendina. 1996. aastal algatas ta mittetulundusühingu Hea Muusika Selts ja on selle tegevjuht. Aastatel 1997–2005 oli ta Eesti Kontserdi projektijuht. 

1997. aastal asutas ta Põhjamaade sümfooniaorkestri, on selle mänedžer ja produtsent. Aastatel 2005–2006 oli ta Kremerata Baltica mänedžer. Aastatel 2005–2011 oli ta Tali Management OÜ tegevjuht ja juhatuse liige. 

21. märtsist 2011 kuni jaanuari lõpuni 2015 oli ta Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri direktor, seejärel 2019. aastani Soome Rahvusooperi ooperikoori direktor. 

## Poliitiline karjäär
Kadri Tali kandideeris 2019. aasta Riigikogu valimistel erakonna Eesti 200 nimekirjas Pärnumaa ringkonna esinumbrina. Ta sai 872 häält, kuid valituks ei osutunud.

Kevadel 2023 sai ta Riigikogu liikmeks. Erakonna Eesti 200 Pärnu osakond valis 5. novembril 2023 toimunud üldkoosolekul Kadri Tali osakonna uueks juhiks.

Ta kandideeris 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kogus 217 häält ning ei osutunud valituks.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kristiine linnaosas, kogus 89 häält ning ei osutunud valituks.

## Isiklikku
Tal on abielust ärimees Martin Lehtosega kaks poega (sündinud 2006 ja 2009). Tema kaksikõde Anu Tali on dirigent. Nende ema Anne Tali on matemaatik.

Kadri Tali osales 2022. aastal avaliku elu tegelasena meelelahutussaates "Tantsud tähtedega", kus tema tantsupartner ja -treener oli Mairold Millert.

## Viited
Paide Linnameeskond U21

**Paide Linnameeskond U21** on Eesti jalgpalliklubi Paide Linnameeskond duubel.

## Saavutused
***[[Esiliiga]]**
:**3. koht (1)**: 2021

***[[Esiliiga B]]**
:**Võitjad (1)**: 2020

***[[II liiga]]**
:**Võitjad (1)**: 2014, 2015, 2016
:**3. koht (1)**: 2011

***[[III liiga]]**
:**Võitjad (1)**: 2010, 2013

***[[IV liiga|IV liiga ida]]**
:**2. koht (1)**: 2008

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad ja karikavõistlused

ImageSize  = width:800 height:60
PlotArea   = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis   = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period     = from:01/07/2007 till:01/07/2023
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2008
Colors =
  id:ML  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:EL  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:ELB value:rgb(0.9,0.7,0.2)
  id:II  value:rgb(0.9,0.5,0.0)
  id:III value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:IV  value:rgb(0.8,0.6,0.3)
  id:V   value:rgb(0.8,0.5,0.1)
PlotData   =
 bar:Position width:15 color:white align:center
 from:01/07/2007 till:01/07/2008 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2008 till:01/07/2009 shift:(1,-4) text:4.
 from:01/07/2009 till:01/07/2010 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2010 till:01/07/2011 shift:(1,-4) text:3.
 from:01/07/2011 till:01/07/2012 shift:(1,-4) text:6.
 from:01/07/2012 till:01/07/2013 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2013 till:01/07/2014 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2014 till:01/07/2015 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2015 till:01/07/2016 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2016 till:01/07/2017 shift:(1,-4) text:9.
 from:01/07/2017 till:01/07/2018 shift:(1,-4) text:8.
 from:01/07/2018 till:01/07/2019 shift:(1,-4) text:8.
 from:01/07/2019 till:01/07/2020 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2020 till:01/07/2021 shift:(1,-4) text:3.
 from:01/07/2021 till:01/07/2022 shift:(1,-4) text:7.
 from:01/07/2022 till:01/07/2023 shift:(1,-4) text:7.

 from:01/07/2007 till:01/07/2008 color:IV  shift:(0,13) text:"IV liiga"
 from:01/07/2008 till:01/07/2010 color:III shift:(0,13) text:"III liiga"
 from:01/07/2010 till:01/07/2012 color:II  shift:(0,13) text:"II liiga"
 from:01/07/2012 till:01/07/2013 color:III shift:(0,13) text:"III liiga"
 from:01/07/2013 till:01/07/2016 color:II  shift:(0,13) text:"II liiga"
 from:01/07/2016 till:01/07/2020 color:ELB shift:(0,13) text:"Esiliiga B"
 from:01/07/2020 till:01/07/2023 color:EL  shift:(0,13) text:"Esiliiga"


## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend

## Välislingid
*Koduleht
*
Elmar Valmre

**Elmar Valmre** (1905 Tartu – 1944) oli eesti kirjanik ja ajakirjanik. 

Valmre on töötanud väljaannete Postimees ja Telegramm toimetustes. Ta kasutas pseudonüümi **Mart Saareots**.

Kirjutas libretod operettidele "Õnnelend" (1934), "Napoli pärl" (1935) ja "Igatsetud maa" (1939).

## Looming
* "Kindral Naki" (jutt). Loodus, 1936, sarjas "Looduse lasteraamat" nr 13. Kordustrükk: Eesti lastekirjanduse antoloogia. X : Pääsukene, tule koju. Steamark, 2001. Lk 131–143 
* "Mardi esimene suur teekond" (jutustus). Loodus, 1936, sarjas "Looduse lasteraamat" nr 31
* "Ennustus relval" (kriminaalromaan). Loodus, 1937, sarjas "Kriminaalromaan" nr 5. 
* "Vaprad sõdurid" (lasteraamat). Loodus, 1938, sarjas "Kuldne kodu".
* "Ööl vastu 18. oktoobrit" (kriminaalromaan). Loodus, 1938, sarjas "Kriminaalromaan" nr 22. Kordustrükk: Kuldsulg, 1995 sarjas "Meisterdetektiivid".
* "Kitsas tee" (romaan). Loodus, 1940, sarjas "Looduse kroonine romaan" nr 136

### Mart Saareots
* "Raudpuur" (jutustus). Raamat: "Suletud ümbrik: kilde Eesti raamatu 400 a. juubeli romaanivõistluselt". Loodus, 1934. Lk 118-133.

## Estica
Kriminaalromaan "Ennustus relval" ilmus soome keeles Hannu Oittineni tõlkes kirjastuselt Taifuuni 1994. aastal

## Viited
Gabriel Romanus

**Lars Gabriel Romanus** (sündinud 25. jaanuaril 1939 Helsingborgis) on Rootsi poliitik, Liberaalse Rahvapartei liige. 

Aastatel 1978–1979 oli ta sotsiaalminister. Ta oli Riksdagi liige 1969–1982 ja taas 2002–2006. 

Aastatel 1982–1999 oli ta Rootsi alkoholimonopoli Systembolaget tegevdirektor.

Gabriel Romanus on Põhjamaade Nõukogus  Rootsi delegatsiooni esimees. Aastal 2004 oli ta Põhjamaade Nõukogu president.

## Viited
Parameetriline võnkumine

**Parameetriline võnkumine** on võnkumine, mis on tingitud võnkuva süsteemi mõne parameetri perioodilisest muutumisest.

Parameetrilise võnkumise näitena võib tuua niidi otsa kinnitatud kuuli võnkumise, kui niidi pikkust perioodiliselt muudetakse.

## Vaata ka

* Sundvõnkumine
* Isevõnkumine

## Viited
Glasgow' metroo

**Glasgow' metroo** (inglise keeles *Glasgow Subway*) on Glasgow's töötav metroosüsteem, mis avati 14. detsembril 1896. Ta on vanuselt kolmas metroo maailmas pärast Londoni ja Budapesti metrood.

Glasgow' metrool on üks liin ja 15 jaama. Selle kogupikkus on 10,4 km.

## Jaamade loend
Piccadilly Circuse metroojaam

**Piccadilly Circuse metroojaam** (inglise keeles *Piccadilly Circus tube station*) on metroojaam Londonis Piccadilly Circuse ristmikul. See avati 1906. aastal.

Jaam asub Piccadilly liini Green Parki ja Leicester Square'i jaama vahel ning Bakerloo liini Oxford Circuse ja Charing Crossi jaama vahel.

Jaama kasutas 2009. aastal 38,567 miljonit inimest.

## Allikad
*http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/20110930125638/http://www.tfl.gov.uk/tfl/corporate/modesoftransport/tube/performance/default.asp?onload=entryexit
KANUKOKA

**KANUKOKA** (grööni *Kalaallit Nunaanni Kommunit Kattuffiat*, taani *De Grønlandske Kommuners Landsforening*) oli Gröönimaa omavalitsusorganite liit. Liidu tegevus lõpetati 2018. aastal.

KANUKOKA eesmärgiks oli Gröönimaa kõigi nelja kohaliku omavalitsuse (Kujalleq, Qaasuitsup, Qeqqata, Sermersooq) ühiste huvide esindamine ja nende koostöö edendamine.

KANUKOKA asutati 24. juulil 1972, kui Gröönimaal oli 18 valda 3 maakonnas.

2011. aastast oli KANUKOKA juhatuse esimees Martha Abelsen. KANUKOKA peakorter asus Nuukis.

## Viited

## Välislingid
*KANUKOKA koduleht (suletud)
Põhjamaade Magistriõpe

**Põhjamaade Magistriõpe** (inglise keeles *Nordic Master Programme*) on innovaatilise ja jätkusuutliku energeetika ning inseneriteaduse õppeprogramm. 

Koostöös osaleb viie Põhjamaa (Islandi, Norra, Rootsi, Taani ja Soome) kuus suurimat ülikooli: KTH, Chalmersi Tehnikaülikool, NTNU, Taani Tehnikaülikool, Aalto Ülikool ja Islandi Ülikool. ISEE (Põhjamaade Magistriõpe innovaatilise ja jätkusuutliku energeetika ning inseneriteaduse) programmis, mis on maailmas kõrgelt hinnatud energeetikaalane õppeprogramm, andes kogu programmi läbinuile tehnikateaduste magistrikraadi.

Põhjamaade Magistriõppe programm võimaldab laialdast spetsialiseerumist. Esimesel semestril õpivad kõik üliõpilased Stockholmis Kuninglikus Tehnoloogia Instituudis (KTH). Teisel semestril võib üliõpilane valida spetsialiseerumise paketi, ühest kuuest osalevast tippülikoolist. Kolmandal semestril toimub sügavam spetsialiseerumine, kus jällegi üliõpilane saab valida ühe kuuest ülikoolist. Neljas semester on lõputöö tegemiseks ja kaitsmiseks. Esimese ja teise õppeaasta vahelisel suvel saavad soovijad osaleda suvekursustel KTH Ülikooli juures.

Kandideerida saab veebikeskkonnas, mida koordineerib Rootsi Riiklik Vastuvõtukomisjon: www.studera.nu. Kandideerida saavad tehnikateaduste bakalaureusekraadi omavad inimesed. Rahvusvaheliselt tunnustatud keeletesti tulemuse saab saata hiljem. Kandideerimine avatakse 1. detsembril ja suletakse 15. jaanuaril.

## Välislingid
* Põhjamaade Magistriõpe, ametlik veebileht
* Veebipõhine kandideerimiskeskkond
* Rootsi Instituut
Kujalleq

**Kujalleqi omavalitsus** (grööni keeles *Kommune Kujalleq*; taani keeles *Kujalleq Kommune*) on kohaliku omavalitsuse üksus (omavalitsus) Gröönimaa lõunaosas.

Kujalleq on üks neljast Gröönimaa omavalitsusest, mis moodustati 2009. aastal omavalitsusreformi käigus. See moodustati Narsaqi, Nanortaliki ja Qaqortoqi vallast.

Omavalitsuse pindala on umbes 32 000 km² ja see on Gröönimaa omavalitsuste seas väikseim.

Omavalitsuse keskus on Qaqortoq.

Elanike arv on 7600.

## Asulad
* Aappilattoq
* Alluitsup Paa
* Ammassivik
* Eqalugaarsuit
* Igaliku
* Nanortalik
* Narsaq
* Narsarmijit
* Narsarsuaq
* Qaqortoq
* Qassiarsuk
* Qassimiut
* Saarloq
* Tasiusaq

## Viited

## Välislingid
* Omavalitsuse koduleht
Mehaaniline resonants

**Mehaaniliseks resonantsiks** nimetatakse mehaanilise süsteemi omadust neelata energiat paremini, kui perioodilite välisjõudude sagedus ühtib süsteemi omavõnkesagedusega. See väljendub võnkeamplituudi järsus kasvamises ning võib viia halvasti konstrueeritud ehitiste nagu hooned, sillad või lennukid lagunemiseni.

Ühel objektil võib olla mitu erinevat omavõnkesagedust.

## Vaata ka

* Resonaator
* Resonants
* Resonants (keemia)
Liivtarn

**Liivtarn** (*Carex arenaria*) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Liivtarn kasvab enamasti liivaluidetel ning muudel liivastel aladel.

## Välislingid
*
Qaasuitsup

**Qaasuitsupi omavalitsus** (grööni keeles *Qaasuitsup Kommunia*; taani keeles *Qaasuitsup Kommune*) oli kohaliku omavalitsuse üksus (omavalitsus) Gröönimaa lääne- ja loodeosas aastatel 2009–2017.

Qaasuitsup oli üks neljast Gröönimaa omavalitsusest, mis moodustati 2009. aastal omavalitsusreformi käigus. See moodustati Kangaatsiaqi, Aasiaati, Qasigiannguiti, Ilulissati, Qeqertarsuaqi, Uumanaqi, Upernaviki ja Qaanaaqi vallast.

Omavalitsuse pindala oli umbes 660 000 km².

Omavalitsuse keskus oli Ilulissat.

Elanike arv oli 17 800.

## Asulad
Omavalitsuses oli 8 linna ja 31 küla.

## Välislingid
* Omavalitsuse koduleht
Läänetarn

**Läänetarn** (*Carex distans*) on tarna perekonda kuuluv taimeliik.

Kõrgus 20–60 cm.

Pähikutelt meenutab metstarna.

## Välislingid
*
Gröönimaa rahvuspark

**Gröönimaa rahvuspark** on rahvuspark Gröönimaal, mis hõlmab saare põhja- ja kirdeosa. Pindalaga 972 000&nbsp;km² on see maailma suurim rahvuspark. Loodes ulatub rahvuspark Petermanni liustikuni, kagus Kuningas Oscari fjordini ja Rypefjordini.

Rahvuspargi ala ei kuulu ühegi valla koosseisu ning piirneb lõunas Sermersooqi vallaga ja läänes Qaasuitsupi vallaga.

Rahvuspargis ei ole püsiasustust. Seal on 6 uurimisjaama, kus elab ajutiselt kokku umbes 30 inimest. Lühikesel suveperioodil liiguvad rannikul grööni kalurid ja kütid. Turistidele korraldatakse Ittoqqortoormiitist algavaid matku rahvusparki.

## Uurimisjaamad ja sõjaväepostid

# Daneborg (12 inimest) Siriuse patrulli peastaap
# Danmarkshavn (8) ilmajaam
# Station Nord (5) sõjaväepost
# Mestersvig (2) sõjaväepost 1800&nbsp;m lennurajaga
# Zackenberg (0) suvel asustatud uurimisjaam
# Summit Camp (4)

## Ajalugu
Rahvuspark asutati 22. mail 1974 Ittoqqortoormiiti valla asustamata aladest. 1988. aastal laiendati rahvusparki 272 000 ruutkilomeetri võrra tollase Avannaa maakonna asustamata lääneosaga praeguse suuruseni. 1977. aastal lisati rahvuspark rahvusvahelisse biosfäärikaitsealade võrgustikku.

Rahvuspargi piiridesse jäävad endised Eismitte ja North Ice'i uurimisjaamad.

## Kliima
Rahvuspargis valitseb arktiline kliima. Suurem osa rahvuspargist on kaetud igijääga. Aasta keskmine õhutemperatuur on −9,8&nbsp;°C kuni −16,7&nbsp;°C. Talvel võib temperatuur langeda −50&nbsp;°C-ni. Suvel ei tõuse õhutemperatuur enamasti üle +5&nbsp;°C. Aastane sademete hulk varieerub 100–430&nbsp;mm. Sisemaal on väheste sademetega külmakõrb. Põhjarannikul asuv Peary maa on maailma põhjapoolseim jäävaba maismaa-ala.

Polaaröö kestab 2,5 kuust lõunas kuni 5 kuuni põhjas Peary maal.

## Fauna
Suurimetajatest elab rahvuspargis 5000–15 000 muskusveist ning rannikualadel hulgaliselt jääkarusid, ja morskasid. Lisaks elavad seal polaarrebased, lemmingid, polaarjänesed, kärbid. Põhjapõdrad surid seal välja 1900 ja hundid 1934, kuid hiljem on neid seal uuesti kohatud sisserännanutena Ellesmere'ilt.

Meres ja merejääl elavad mitmed hülgeliigid ning meres leidub mitmeid vaalalisi (narval, valgevaal).

Lindudest pesitsevad seal näiteks jääkaur, valgepõsk-lagle, lühinokk-hani, jahipistrik, lumekakk, lumepüü, hahk, kuninghahk ja ronk.

## Floora
Rahvuspargi alal leidub üle 200 taimeliigi, nende seas arktika paju, vaevakask, kukemari, harilik drüüas ja pohl. Leidub ka endeemseid liike, näiteks kivirik *Saxifraga nathorstii* (Fredskild, n.d.).

## Välislingid
*http://www.eastgreenland.com/database.asp?lang=eng&num=414
Prva liga (Sloveenia)

**Prva slovenska nogometna liga** (ka **1. SNL**, sponsornimega **PrvaLiga Telekom Slovenije**) on Sloveenia jalgpalliliiga.

Ajaloo jooksul on Sloveenia meistriks tulnud kaheksa klubi. Ülekaalukalt on edukaim 16 korda meistriks tulnud Maribor. Neljal korral on võitnud Gorica ning endine, 1945. aastal asutatud Ljubljana Olimpija, ja praegune, 2005. aastal asutatud Ljubljana Olimpija.

UEFA koefitsiendi järgi oli Sloveenia liiga perioodil 2020–2025 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 28. kohal.

## Klubid
Hooajal 2025–26 mängivad liigas järgmised 10 klubi:
*Aluminij
*Bravo
*Celje
*Domžale
*Koper
*Maribor
*Mura
*Ljubljana Olimpija
*Primorje
*Radomlje

## Meistrid

## Liigas mänginud Eesti jalgpallureid
* Konstantin Vassiljev – Lendava Nafta (2007–2011), Koper (2011)
* Kevin Kauber – Krka (2014–2015)
* Ilja Antonov – Velenje Rudar (2017–2018)
* Aleksandr Kulinitš – Krško (2018–2019)
* Rauno Sappinen – Domžale (2019–2020)
* Mattias Käit – Domžale (2019–2021)
* Alex Matthias Tamm – Ljubljana Olimpija (2025–)

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Maarjamäe kunstmuruväljak

**Maarjamäe kunstmuruväljak** on kunstmuru kattega jalgpalliväljak Tallinnas.

## Vaata ka
*Maarjamäe staadion

## Viited
*https://www.spordiregister.ee/et/ehitis/3122/maarjamae_jalgpallikeskus
Inge Lønning

**Inge Johan Lønning** (20. veebruar 1938 Fana Bergen – 24. märts 2013 Beitostølen) oli Norra teoloog, pedagoog ja poliitik, Norra Konservatiivse Partei liige.

Aastatel 1985–1992 oli ta Oslo ülikooli rektor. 

Lønning oli aastatel 1997–2009 Stortingi kolme koosseisu liige. 

2003. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president.
Buffalo

**Buffalo** on linn Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis, Erie maakonna halduskeskus. Buffalo asub Erie järve ääres, 165 km Torontost kagu pool.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 278 349. Elanike arvult on see osariigis New Yorgi järel teisel kohal.

Buffalos asuvad kunstimuuseum Albright–Knox Art Gallery, etenduskunstide keskus Shea's Performing Arts Center, Buffalo ajaloomuuseum, Buffalo teadusmuuseum ja loomaaed. Linnas tegutseb Buffalo filharmooniaorkester.

Buffalos mitu kõrgkooli, sealhulgas Buffalo Ülikool, mille põhilinnak asub Buffalo eeslinnas Amherstis, Buffalo State College ja eraõiguslik jesuiidiülikool Canisius College.

Buffalos tegutseb 1970. aastal asutatud jäähokiklubi Buffalo Sabres, mis mängib National Hockey League'is (NHL), ja Ameerika jalgpalli klubi Buffalo Bills, mis mängib National Football League'is (NFL).

## Galerii

McKinley Monument, Buffalo, NY - IMG 3702.JPG|Buffalo linnavalitsushoone ja McKinley monument
The city of Buffalo, N.Y. 1880 LCCN2003671560.jpg|Buffalo (1880)
Buffalo 1945 NARA 68145063.jpg|Buffalo (1945)


## Eestlus
* Buffalo Pauluse kogudus

## Vaata ka
* Buffalo sadam
* Erie kanal
* Buffalo tiivad
* Nickel City Opera

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Qeqqata

**Qeqqata omavalitsus** (grööni keeles *Qeqqata Kommunia*; taani keeles *Qeqqata Kommune*) on kohaliku omavalitsuse üksus (omavalitsus) Gröönimaa lääneosas.

Qeqqata on üks neljast Gröönimaa omavalitsusest, mis moodustati 2009. aastal omavalitsusreformi käigus. See moodustati Maniitsoqi ja Sisimiuti vallast ning Kangerlussuaqi alast.

Omavalitsuse pindala on umbes 115 500 km².

Omavalitsuse keskus on Sisimiut.

Elanike arv on 9700.

## Asulad
* Atammik
* Itilleq
* Kangaamiut
* Kangerlussuaq
* Maniitsoq
* Napasoq
* Sarfannguit
* Sisimiut

## Välislingid
* Omavalitsuse koduleht
Sermersooq

**Sermersooqi omavalitsus** (grööni keeles *Kommuneqarfik Sermersooq*; taani keeles *Sermersooq Kommune*) on kohaliku omavalitsuse üksus (omavalitsus) Gröönimaa keskosas.

Sermersooq on üks neljast Gröönimaa omavalitsusest, mis moodustati 2009. aastal omavalitsusreformi käigus.

Omavalitsuse pindala on umbes 531 900 km².

Omavalitsuse keskus on Nuuk.

Elanike arv on 21 200.

## Asulad
* Arsuk
* Isortoq
* Ittoqqortoormiit
* Kangilinnguit
* Kapisillit
* Kulusuk
* Kuummiit
* Nuuk
* Paamiut
* Qeqertarsuatsiaat
* Sermiligaaq
* Tasiilaq
* Tiniteqilaaq

## Välislingid
* Omavalitsuse koduleht
Metstarn

**Metstarn** (*Carex sylvatica*) on tarna perekonda kuuluv taimeliik.

Kõrgus 40–100 cm.

Leidub ka Eestis.

Pähikutelt meenutab läänetarna.

## Välislingid
*
Giorgi Tsintsadze

**Giorgi Tsintsadze** (sündinud 7. veebruaril 1986) on gruusia korvpallur, kes on mänginud Eesti klubis Tartu Ülikool/Rock.
 
Ta on 192 cm pikk.
Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindus Eestis

**Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindus Eestis** on ametlik Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindus Eestis.

Esinduse peamaja on Tallinnas aadressil Lai tänav 29 ja Tartus on filiaal aadressil Raekoja plats 8.

Põhjamaade Ministrite Nõukogu avas oma esinduse Eestis 1991. aasta kevadel. 

Eesti esindus seisab hea põhjamaiste väärtuste edasikandmise eest Eestis, sest tuntakse end samuti osana Põhjamaadest. Ühingul on erinevate valdkondade nõunikud (näiteks kultuuri-, finants-, kommunikatsiooninõunik).

## Viited

## Välislingid
*PMN Eesti esinduse koduleht
Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik

**Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik** oli Suurbritannia ametlik nimi 1. jaanuarist 1801 kuni 12. aprillini 1927. Kuningriik moodustati Suurbritannia kuningriigi ja Iirimaa kuningriigi liitmisega ning kestis kuni Iirimaa osalise iseseisvumiseni 6. detsembril 1922, kuid ametlikult muudeti riigi nimi aastal 1927. 

## Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi monarhid
1801. aasta Uniooni Akt liitis Suurbritannia Kuningriigi ja Iirimaa Kuningriigi Ühendkuningriigiks.
### [[Hannoveri dünastia]]
*George III, 1801–1820
*George IV, 1820–1830
*William IV, 1830–1837
*Victoria, 1837–1901

### [[Saksi-Coburg-Gotha dünastia]]
*Victoria, 1837–1901. Dünastia nimi muutus seoses Victoria abiellumisega Saksi-Coburgi-Gotha printsi Albertiga.
*Edward VII, 1901–1910
*George V, 1910–1936

## Vaata ka
*Inglismaa kuningriik, 927–1649 ja 1660–1707
*Suurbritannia kuningriik, 1707–1800
*Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik, 1927–
*Viktoriaanlik ajastu
*Napoleoni sõjad

## Viited
Jõgeva SK Noorus-96

**Jõgeva SK Noorus-96** on Eesti jalgpalliklubi, mille kodulinn on Jõgeva. 

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

### Eesti jalgpalli karikavõistlused

## Välislingid
*
Põhjala Maja Fääri saartel

**Põhjala Maja Fääri saartel** (fääri keeles *Norðurlandahúsið í Føroyum*) on Põhjamaade Ministrite Nõukogu kultuurikeskus Fääri saarte pealinnas Tórshavnis aadressil Norðari Ringvegur 10, üks Fääri saarte tähtsamaid kultuurikeskusi.

Maja avati 8. mail 1983. 

Põhjala maja eesmärk on edendada Põhjamaade ja fääri kultuuri. Siiski korraldatakse seal ka mujalt pärit kunsti näitusi.

Hoonel on tähelepanuväärne arhitektuur. Ta on kaetud Fääri saarte traditsioonilise rohukatusega. Seda peetakse üheks Põhjamaade kaunimaks hooneks. 

Põhjamaade Ministrite Nõukogu katab igal aastal 92% Põhjala Maja baaseelarvest. Ülejäänud 8% kuludest kannab Fääri Saarte Maavalitsus. 

Majas korraldatakse muu hulgas kontserte, näitusi, etendusi ja konverentse. Kohvikus pakutakse kohvi, teed, võileibu, suppi ja salatit; seal saab lugeda kõigi Põhjamaade ajalehti. Majas on ka raamatute ja mänguasjadega lastenurk ja fääri kunstkäsitöö müügipunkt. Maja on avatud kell 10–18, pühapäevadel ja pühadel kell 14–18. 

Põhjamaade Maja idee autoriks peetakse Erlendur Paturssoni, kes esindas Fääri saari Põhjamaade Nõukogus. Aastal 1977 kuulutati Põhjamaade arhitektide seas välja konkurss. Selles osales 158 arhitekti. Võitjateks tulid Ola Steen (Norra) ja Kollbrún Ragnarsdóttir (Island). Hoone projekteeriti haldjamäe sarnaseks. Põhjamaade Nõukogu maksis kinni kaks kolmandikku ehituskuludest (kokku 70 miljonit Fääri krooni). 

Põhjala Maja juhatuses on kaheksa liiget, neist kolm Fääri saartelt ning viis mujalt Põhjamaadest. Nõuandvasse komisjoni kuulub 15 Fääri saarte kultuuriinimest. Juhatus võtab viieaastaseks ametiajaks tööle direktori. Aastal 2005 sai direktoriks Niels Halm.

## Arhitektuur ja sisekujundus
Põhjala Maja on kahekorruseline hoone Taanist toodud suurte klaaspindade ja teraskonstruktsioonidega. Katus on Islandilt pärinev traditsiooniline rohukatus (rohi pärineb Fääri saartelt), mis harmoneerub ümbritseva maastikuga, see andis tõuke rohukatuse kasutamiseks ka mujal. Põrand on Norra graniidist (kohaliku basaldi asemel). Mööbel pärineb Soomest, seinad on kaetud Rootsi puiduga. 

Läbi suurte klaaside paistab Tórshavni panoraam, meri ja Nólsoy saar.

Hoones on suurejooneline vestibüül, kohvik, parkettpõrandaga tantsusaal fääri rahvatantsude (fääri aheltantsu) tantsimiseks ja näituste jaoks ning suur saal, mis mahutab üle 400 inimese. On ka amfiteatri sarnane ruum, mille saab suure saaliga üheks ruumiks teha. 

Põhjala Maja valiti aastal 2007 Fääri saarte seitsme ime hulka.

## Viited
 

## Välislingid

* Taanikeelne koduleht 
* Ingliskeelne koduleht 

''Kasutatud on saksa ja taani Vikipeedia artiklit seisuga 14.4.2011 ja inglise Vikipeedia artiklit seisuga 17.4.2011.
Tarneahel

**Tarneahel** ehk **logistiline ahel**, **logistiline kett** või **tarnekett** on protsesside, inimeste, tegevuste, info ja ressursside süsteem, mida on vaja mingi toote või teenuse jõudmiseks tootjast tarbijani. 

Tarneahel näitab, millistest etappidest koosneb lõpptoote kujunemine. Logistilises ketis olevad protsessid muudavad looduslikud ressursid ja toorained lõppsaaduseks, mis toimetatakse tarbijale. Tarneahelasse võivad iga osa juures siseneda ka tooted, mis on taaskasutatavad ja ümbertöötatavad.

Alates 2012. aastast saab Tallinna Tehnikaülikoolis õppida tarneahela juhtimise eriala. Tegemist on magistriõppekavaga, millesarnast lähiriikide ülikoolide programmis ei ole. Tarneahelate juhtimist peetakse maailmas üheks kõige populaarsemaks erialaks, sest nende spetsialistide järele on pidev suur nõudlus.

Ettevõtjad osutavad tarneahelate haldamise teenust ning pankade poole saab pöörduda riskide ja finantsküsimustega.

## Vaata ka
*Tarneahela läbipaistvus
*SCOR-mudel
*Agiilne tarneahel

## Viited

## Välislingid
* EcoTransIT – logistilise ahela energiakulu arvutamine
* DHL – rahvusvahelise tarneahela haldamine
* Swdbank – tarneahela riskid ja finantseerimine
* Logistika terminid (PDF)
Adolphe Sax

**Antoine-Joseph Sax** (6. november 1814 – umbes 4. veebruar 1894) oli Belgia muusik ja pillimeister.

Ta leiutas saksofoni.
Kaluri tänav

**Kaluri tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:
***[[Kaluri tänav (Haapsalu)|Kaluri tänav]]** Haapsalus
***[[Kaluri tänav (Herjava)|Kaluri tänav]]** Herjava külas Ridala vallas
***[[Kaluri tänav (Mustvee)|Kaluri tänav]]** Mustvees
***[[Kaluri tänav (Narva)|Kaluri tänav]]** Narvas
***[[Kaluri tänav (Orissaare)|Kaluri tänav]]** Orissaares
***[[Kaluri tänav (Pärnu)|Kaluri tänav]]** Pärnus
***[[Kaluri tänav (Tallinn)|Kaluri tänav]]** Tallinnas
***[[Kaluri tänav (Tartu)|Kaluri tänav]]** Tartus
***[[Kaluri tänav (Võiste)|Kaluri tänav]]** Võistes Tahkuranna vallas

## Vaata ka
*Kaluri tee
*Kalurite tänav
Hannoveri kuningas

**Hannoveri kuningas** oli Hannoveri kuningriigi valitseja.

Aastal 1813 taastati George III Hannoveri troonile ja oktoobris 1814 asutati Viini kongressil sõltumatu Hannoveri kuningriik. 

Hannoveri ja Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi personaalunioon lõppes aastal 1837 Victoria troonileasumisega, kuna Hannoveri pärilusseadused, mis põhinesid Saali õigusel, keelasid naistel pärida tiitlit, kui oli veel mõni elusolev meessoost pärija (Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigis oli mees ülimuslik ainult oma õdede suhtes). 

Austria-Preisi sõjas aastal 1866 annekteeris Preisimaa Hannoveri ja sellest sai hiljem Hannoveri provints.
Alaviidid

**Alaviidid** (araabia keeles علوية‎ Alawiyyah/Alawīyah) on muslimite usurühm keskse asualaga Süürias Ţarţūsi ja Latakia provintsis.

Alaviite loetakse vahel šiiitide hulka kuuluvaiks, kõik muslimid ei tunnista neid aga islamiusulisteks.

Alaviite on Süüria sunniitliku enamusega elanikkonnas umbes 20%, kuid neil on suur poliitiline võim. Alaviitide sekka kuulusid ka Süüriat aastatel 1971–2024 valitsenud al-Assadi perekonda kuuluvad presidendid. Riigi sõjaväe ja luurejuhtide seas on samuti märkimisväärsel hulgal alaviite.

Alaviitide koguarvu on hinnatud kolmele miljonile, neist vähem kui pooled elavad Süürias. Lisaks Süüriale paiknevad alaviitide arvukamad kogukonnad Türgis ning Liibanonis.

Aastatel 1923–1936 oli olemas Alaviidi Riik pealinnaga Latakias.

## Viited
Põhjamaade mänguprogramm

**Põhjamaade mänguprogramm** on Põhjamaade videomängude loometoetuste programm, mille asutas 1. jaanuaril 2006 Põhjamaade Ministrite Nõukogu. 

## Taust
Põhjamaade videomängude turg on maailmas 6.-7. kohal. Tarbimine on võrdne Jaapaniga, ulatudes brittide ja angloameeriklaste tarbimisindeksini.
Põhjamaade mängutoodangul ja interneti ekspordil on arvestatav globaalne haare. Vaatamata edunäitajatele müüb Põhjamaade turul üks protsent omatoodangu pealkirjadest ja nendest vaid viis protsenti omab Põhjamaisele kultuurile omaseid aspekte. Raskused tulenevad etapilistest keerukustest tarneahelas, tootjast tarbijani kulub pikk aeg, igal Põhjamaa riigil on erinev keel, turg on väike ja vaid mõned videomängud osutuvad edukateks. Probleemseks on osutunud kasvavad arenduskulud ning sellest tulenev võime toota uudseid, omapäraseid Jaapani ja Põhja-Ameerika kontseptsioonist sõltumatuid mänge. 

Rahvusvaheline videomängude turg on pidevalt tõestanud, et edukad, viimati nimetatud raskustest üle saanud, iseseisvad Põhjamaade videomängude arendajad on regiooni sisesest otsustamisprotsessist välja ostetud. Põhjamaade mänguprogramm tahab tulevikus kindlustada, et tarneahela mõnes etapis ei osteta omatootjaid välja. Niimoodi saavutataks parem Põhjamaade mängu kvaliteet ja laiem levik.

## Tegevus
Videomängu tarneahelal on neli põhilist komponenti: kontseptsiooni ja prototüübi arendus, tootmine, mitmefaasiline turundus ja reklaamimine ning lõpuks levitamine. 

Põhjamaade Ministrite Nõukogu toetab selliseid kuluvaldkondi, mis kaasnevad arendajate vahelise infokeskonna loomise, arendamise ja hoidmisega. 

Kõige mahukamat toetust, ligi 70% kogu investeeringust, nõuab videomängude arendustegevus. Kindlatele kriteeriumitele toetudes valitakse välja mõned parimad mänguprojektid, mis hõlmavad üldisi poliitilisi, kultuurilisi ja majanduslikke väärtusi. Niimoodi investeeritakse ka Põhjamaade kaubamärki. Parim projekt saab aastati pärjatud suure summa toetusrahaga.

Lisaks toetab PMN Põhjamaade mängu konverentsi ja osalemist Põhjamaa mängu loojate globaalsetel videomänguüritustel. 

Põhjala keeltes mängude toetamine ei ole leidnud lõplikku lahendust. 

Toetussummad kuuluvad ka Põhjamaade veebipõhise müügiplatsdarmi moderniseerimisele, mis tulevikus on ka globaalsele ostjaskonnale avatud.

## Fondi rahastamine
2006. aastal investeeriti fondi 6 miljonit Taani krooni, 2009. aasta eelarve oli juba üle 10 miljoni Taani krooni ja fond peaks kasvama veelgi. Täpset toetuste jagunemist kajastavat materjali aga ei leidu. Programmi plaanitakse investeerida 2012. aastani. Fondi doonoriks on Põhjamaade Ministrite Nõukogu, investeerimine baseerub kaua kestnud Põhjamaade kultuuride vahelisel koostööl.

## Viited