Martti Raidal

**Martti Raidal** (sündinud 26. veebruaril 1968 Paides) on eesti füüsik ja Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2011).

## Elulugu
Lõpetas 1986 Nõo Keskkooli ja 1992 Tartu Ülikooli. Doktorikraadi teoreetiline füüsika alal omandas ta 1995 Helsingi Ülikoolis (väitekiri "Extended electroweak models and their tests in future colliders"). Aastatel 1992–1995 oli abiteadur Helsingi Ülikoolis, 1996–1997 järeldoktor Valencia Ülikoolis ja 1998–1999 Humboldti stipendiaat DESY laboratooriumis Hamburgis, 2000-2001 järeldoktor California Ülikoolis (Riverside), 2001–2002 Marie Curie stipendium CERN-is (Genf).

Aastast 1995 on ta olnud Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi teadur ja vanemteadur ning alates 2012. aastast juhtivteadur ning juhib ka teaduse tippkeskust Tume Universum (*Dark Side of the Iniverse*). Aastatel 2012–2017 oli ta Tartu Ülikooli kõrge energia füüsika professor professor.  

Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks täppisteaduste alal valiti ta 2011. aastal. Ta kuulub akadeemia astronoomia ja füüsika osakonda, on alates 2014 akadeemia juhatuse liige. Aastatel 2009–2012 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia uurija-professor. Ta on Eesti TA energeetikanõukogu liige.

## Teadustöö

Uurimisvaldkond on Higgsi bosoni füüsika, tumeaine otsesed ja kaudsed otsingud, uus füüsika LHCs, kosmilised kiired, kosmiline taustakiirgus, neutriino massid ja leptogenees, mudeliehitus, hajusarvutuse arendamine. Ta on CERNi juures tegutseva Eesti teadlaste rühma juht. Osaletakse kompaktsete müüonite solenoidi (Compact Muon Solenoid, CMS) eksperimendis ja uuritakse peamiselt topkvarke – kõige raskemaid elementaarosakesi. Eksperimendi eesmärgiks on leida uut füüsikat, mida elementaarosakeste standardmudel ei kirjelda. Lisaks on Martti Raidal oluliselt panustanud arendustegevusse hajusarvutuskontseptsioonide *grid* ja *cloud* rakendamisel teadusarvutustes ning hajusarvutuse teadusliku infrastruktuuri loomisel Eestis ja Euroopas.

Ta on avaldanud üle 200 teaduspublikatsiooni. Raidal kuulub kaasaja enim viidatud Eesti teadlaste sekka. Tema juhendamisel on kaitstud kaheksa doktoritööd.

## Teadusorganisatsiooniline tegevus
Ta on Eesti CERN-i koostöö koordinaator (alates 2004), KBFI teadusnõukogu liige, alates 2021 esimees, Eesti Kosmoseteaduse Komitee liige (alates 2021). 

## Tunnustus
* Eesti Vabariigi teaduspreemia (2005)
* Tartu Ülikooli aumärk (2013)
* Eesti Vabariigi teaduspreemia (2021)
* Valgetähe III klassi teenetemärk (2022)

## Publikatsioone
*Raidal, M. CP asymmetry in B®FKs decays in left-right models and its implications on Bs decays – Phys. Rev. Lett., 2002, 89, 231803.
*Raidal, M. Relation between the neutrino and quark mixing angles and grand unification – Phys. Rev. Lett., 2004, 93, 161801. 
*Raidal, M. Kvarkide ja leptonite ühendteooriast. – Eesti Vabariigi teaduspreemiad 2005. Tallinn, 2005.

* Anselmi, D., Kannike, K., Marzo, C., Marzola, L., Melis, A., Müürsepp, K., Piva, M., Raidal, M. Fakedoublet solution to the muon anomalous magnetic moment. – Physical Review, 2021, D104 (3), 035009. doi:10.1103/PhysRevD.104.035009 
* Anselmi, D., Kannike, K., Marzo, C., Marzola, L., Melis, A., Müürsepp, K., Piva, M., Raidal, M. Phenomenology of a fake Inert Doublet Model. – Journal of High Energy Physics, 2021, 10, 132. doi:10.1007/JHEP10(2021)132
* Djouadi, A., Ouyang, R., Raidal, M. 2022. Yukawa coupling unification in non-supersymmetric SO(10) models with an intermediate scale. – Physics Letters B, 2022, 824, 136788. doi: 10.1016/j.physletb.2021.136788

## Viited

## Kirjandus
*EUPT
*Eesti Vabariigi teaduspreemiad 2005. Tallinn, 2005, lk 34.
*Margus Maidla. Akadeemik Martti Raidal teab, et universum pole kaugeltki valmis ja oleme "natuke targad" vaid 4% universumi massi osas. – Teaduste Akadeemia  – Eesti kollektiivne aju. Tallinn, 2014, lk 657–666.

## Välislingid

* Martti Raidal Eesti Teaduste Akadeemia kodulehel

*
* 
*Arko Olesk, Martti Raidal: Higgsi osake tõi füüsikud maa peale Postimees, 14. oktoober 2013
*Margus Maidla. Tume universum ehk Kuidas tekkisid mustad augud. Sirp, 10. november 2017
* "Osakestefüüsik: loodust ei huvita inimeste ilumeel karvavõrdki" ERR Novaator, 2. juuli 2022