open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elsa Cayat

**Elsa Cayat** (; 9. märts 1960 – 7. jaanuar 2015 Pariis) oli prantsuse arst ja psühhoanalüütik.

Elsa Cayat oli ka kolumnist, tema kolumn "Le Divan" ilmus satiirilises nädalakirjas Charlie Hebdo kord kahe nädala tagant.

Elsa Cayat hukkus ajakirja Pariisi kontorile korraldatud terrorirünnakus 2015. aasta 7. jaanuari ennelõunal.

## Bibliograafia
### Raamatud
* *Un homme + une femme = quoi ?*, Payot, Jacques Grancher, Paris, 1998, ISBN 2733906054
* *Le désir et la putain : les enjeux cachés de la sexualité masculine* koos Antonio Fischettiga, Albin Michel, Paris, 2007, ISBN 2226179275

### Artiklid
* Elsa Cayat, « En quoi la fétichisation de la science par la technocratie aboutit-elle à la négation de l'homme et à l'éradication de la pensée ? », Enfance dangereuse, enfance en danger ?, ERES,‎ janvier 2007, p. 189-202 (ISBN 9782749207612, DOI 10.3917/eres.march.2007.01.0189, lire en ligne)
* Elsa Cayat, « L'écart entre le Droit et la loi », La maîtrise de la vie, ERES,‎ 1er février 2012, p. 235-250 (ISBN 9782749215693, DOI 10.3917/eres.march.2012.01.0235, lire en ligne)

## Viited
Dejan Lovren

**Dejan Lovren** (sündinud 5. juulil 1989 Zenicas) on Horvaatia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Venemaa kõrgliiga klubis Peterburi Zenit ja Horvaatia jalgpallikoondises.

Lovren alustas karjääri Zagrebi Dinamos. 2010. aasta jaanuaris liikus ta Lyoni, kus mängis kolm ja pool hooaega. 2013. aastal sõlmis ta lepingu Southamptoniga ja siirdus aasta hiljem 20 miljoni naela eest Liverpooli.

Pärast kuut aastat Liverpoolis liitus ta 2020. aasta juulis 12 miljoni euro eest Peterburi Zenitiga, kellega sõlmis kolmeaastase lepingu.

Kuigi ta on sündinud Bosnia ja Hertsegoviinas, mängib ta Horvaatia koondises.

## Saavutused
;Dinamo Zagreb
*Prva HNL: 2005–06, 2008–09
*Horvaatia karikas: 2009
;Inter Zaprešić
*Druga HNL: 2006–07
;Lyon
*Coupe de France: 2012
;Liverpool
*Premier League: 2019–20
*UEFA Meistrite Liiga: 2018–19

## Välislingid

* Profiil Liverpool FC kodulehel
Ringvall-linnus

**Ringvall-linnus** on IV linnustetüüpi kuuluvate linnustega. Tegemist on peamiselt Saaremaal, Muhu saarel ning Lääne-Eestis esinevate peamiselt tasasele maale rajatud kindlustatud linnustega. Nagu nimetus ütleb, olid seda tüüpi muinaslinnused täielikult ümbritsetud vallidega. Sellised linnused on jagatud kahte rühma: 

## Madala valliga ringvall-linnused
I rühma kuuluvad linnused paistavad silma madalate vallidega. Vallid ei ole kõrgemad kui 70–90 cm. Selliste linnuste rajamise aeg jääb II ja I aastatuhandesse eKr. Need linnused on ühtlasi ka tagasihoidlike kaitseelementidega. Head näited on Päelda maalinn, Sõtke linnus ja Pidula maalinn.

## Kõrge valliga ringvall-linnused
IV linnusetüübi teise rühma linnuste tunnused on kõrgemad ja ka keerulisema ehitusega vallid ning enamjaolt ringikujulise õuealaga. Keskmine valli kõrgus on 7 m. Need ringvall-linnused on enamasti rajatud kuni 3 m kõrgusele kõrgendikule. Selle rühma linnuste head näited on Muhu maalinn, Valjala maalinn, Pöide maalinn ja Kaarma maalinn.

## Vaata ka
*Kalevipoja sängi tüüpi linnus
*Neemiklinnus
*Mägilinnus

## Viited
Neemiklinnus

**Neemiklinnus** on üks neljast peamisest muinaslinnuse tüübist. Seda tüüpi linnused on Eestis ja Baltimaades ühed levinumad muinaslinnused (moodustavad 40% kõigist). Neemiklinnus on mitmekesisem kui teised linnusetüübid. Neemiklinnused liigitatakse väljanägemise järgi nelja alarühma: ühe otsavalliga, kahe otsavalliga, osalise ringvalliga ja ringvalliga neemiklinnused.

## Ühe otsavalliga neemiklinnused
Esimese rühma linnustel on vallist ja ka vallikraaviga moodustav kaitsesüsteem ühes, maapoolses küljes. See süsteem eraldab linnuseala ülejäänud seljakust. Sellesse rühma kuulub näiteks Ripuka Punamägi, Mädara linnamägi ja Roela linnamägi.

## Kahe otsavalliga neemiklinnused
Selle rühma linnustel on iseloomulikud tunnuseks on vallid seljandiku mõlemas otsas. Kuid leidub ka erandeid, kus ülejäänud külgedes on õige madal vall. Selle rühma kuulub näiteks Tarakvere linnamägi ja Padise linnamägi ning Palivere linnamägi

## Osalise ringvalliga neemiklinnused
Selle linnuse eripära on mitte rohkem kui kolmest küljest piiratud vallid. Kõige tüüpilisema näite kohaselt on rajatud neemiku madalamad osad ehk siis poole ümbermõõdu piires. Selle rühma neemiklinnuste hulka kuuluvad Ida-Eestis ja ka Põhja-Tartumaal suhteliselt väikesed linnused. Näiteid osalise ringvalliga neemiklinnustest on Võuküla linnus, Vilina linnamägi ja Erumäe linnamägi.

## Ringvalliga neemiklinnused
Neemiklinnuse neljanda tüübi muinaslinnus sarnaneb ringvall-linnusega. Tunnustena on neemikupealne täielikult valliga piiratud. Kuigi vallide ehitus ja tugevusastmed on vägagi varieeruvad. Ringvalliga neemiklinnuste hulka kuulub näiteks Kauksi Leerimägi, Koila linnamägi ja Varbola Jaanilinn ja Lohu linnused.

## Vaata ka
*Ringvall-linnus
*Kalevipoja sängi tüüpi linnus
*Mägilinnus

## Viited
Hillsborough' staadioni katastroof

**Hillsborough' staadioni katastroof**, ka **Hillsborough' tragöödia** ja **Hillsborough' õnnetus** oli 15. aprillil 1989 Sheffieldis Hillsborough' staadionil toimunud õnnetus, mille tõttu suri 97 ja sai vigastada 766 inimest. 

Õnnetus juhtus FA Cupi poolfinaalis peetud Liverpooli ja Nottingham Foresti mängu esimestel minutitel. Soovides kiirendada sissepääsu juures tungleva rahvamassi edasipääsemist, lasid politseinikud korraga tuhanded jalgpallifännid Liverpooli toetajatele eraldatud seisualale. Selle käigus trambiti palju inimesi jalge alla või litsuti vastu ala piiravaid barjääre.

Samal päeval suri 94 inimest, üks inimene suri haiglas mõned päevad hiljem, veel üks 1993. aastal. 2021. aastal teatati, et surnud on Hillsborough' õnnetuse 97. ohver, kes oli õnnetuse tagajärjel saanud püsiva ajukahjustuse.

Sedavõrd ohvriterohke õnnetuse põhjuseks peetakse politsei tegevust ja tegevusetust rahvahulga juhtimisel, samuti on leitud, et umbes poolte ohvrite elu oleks saanud päästa, kui nad oleks saanud kiiremini meditsiiniabi.

Kõige noorem hukkunu oli 10-aastane poiss. 79 hukkunu vanus oli vähem kui 30 aastat.
Mägilinnus

**Mägilinnus** on linnus, mis võtab enda alla kogu linnamäe, milleks on enamasti üksik tasasel maal paiknev loodusliku reljeefiga mägi.

## Mägilinnused Eestis
Sellist rühma muinaslinnustel on veidi keerulisem jälgida vallide olemasolu. Kuid tasandatud siseõu, mõningal määral järsuks kaevatud nõlvad. 

## Valliga mägilinnused
II rühma mägilinnused on vallide olemasoluga märksa tugevamini kindlustatud mägilinnused. Selle kõige ehedamad näited on Otepää linnamägi, Kullamaa linnamägi ja Hallimägi.

## Vaata ka
*Neemiklinnus
*Ringvall-linnus
*Kalevipoja sängi tüüpi linnus

## Viited
Zalissja (Krõžopili rajoon)

**Zalissja** (ukraina keeles Залісся) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis. Elanike arv on 36. Pindala on 0,12 km².
Leole linnus

:*Leole suunab siia; vallalehe kohta vaata artiklist [[Leole (ajaleht)]]*
----

**Leole linnus** on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud linnus Sakala põhjaosas. Kroonikas nimetatakse seda "Lembitu linnus, mida kutsutakse Leole" (ladina keeles *castrum Lembitu, quod Leole vocatur*) ja "linnus Pala ääres" (*castrum ad Palam*). Suure tõenäosusega, ehkki mitte täiesti kindlalt, asus ta Lõhavere linnamäel, mis paikneb Navesti (Pala) jõe lähedal ja mille arheoloogiline leiumaterjal viitab sõjategevusele kroonikas kirjeldatud perioodil.

Kroonika kohaselt rünnati linnust 1215. aasta Leole lahingu käigus ja osa linnusest süüdati põlema.

Linnuse järgi võttis endale nime 1920. aastal asutatud korporatsioon Leola.

## Viited
Kalevipoja sängi tüüpi linnus

**Kalevipoja säng** on II tüüpi muinaslinnus. Sellised linnused on tüüpiliselt loodusliku reljeefiga pinnamoed, mille kindlustustöödena on ainult vallid ja vallikraavid ning tasandatud siseõued. Enamikul seda tüüpi linnamägedel on järsud kõrged nõlvad.

## Kahe otsavalliga Kalevipoja sängid
Selle rühma muinaslinnustel on tüüpilised kaitseelemendid vallid mõlema seljandiku otsal. Sellised linnused on mõnel juhul silma jäänud tagasihoidlike kaitseelementidega.

## Kahe otsa- ja äärevalliga Kalevipoja sängid
II linnusetüübi teist rühma iseloomustavad mõlemas otsas olevad vallid ja madalamad äärevallid.

## Vaata ka
*mägilinnus
*neemiklinnus
*ringvall-linnus
*Eesti linnused

## Viited
Rickie Lambert

**Rickie Lee Lambert** (sündinud 16. veebruaril 1982 Kirkbys) on endine Inglismaa jalgpallur, ründajana.

Hooajal 2014–2015 mängis Rickie Lambert Liverpoolis.

Inglismaa jalgpallikoondises mängis ta 11 korda.
Kosmosesüstik

**Kosmosesüstik** on sõna etümoloogiast (kosmos + süstik) lähtuvas tähenduses kosmosesõiduk, mis liigub süstikuna kosmose ja Maa vahet.

Kosmosesüstikuks on nimetatud mitmeid korduvkasutatavaid tiibadega kosmoselaevu:

* **[[kosmosesüstik (Space Shuttle)|kosmosesüstik]]**, NASA-s konstrueeritud Space Shuttle'i osa
* **[[kosmosesüstik Buran]]**, Nõukogude Liidu orbitaaltranspordisüsteemi Energija-Buran osa
* **[[X-37]]**, Boeingus konstrueeritud mehitamata militaarotstarbeline kosmoseaparaat; nimetatud ka minisüstikuks
* **[[Dream Chaser]]**, Sierra Nevada Corporationi arendatav kosmoselennuk

Laiemas mõttes võidakse kosmosesüstikuks nimetada igasugust **[[kosmoselennuk]]it**.
Süvaoru talu

**Süvaoru talu** (kirjanduses nimetatud ka lühemalt *Süvaoru*)  enne Teist maailmasõda Eestis Petseri maakonnas olev asundustalu. Talu peremees oli Karl Kirss.

Talus sündis kirjandusteadlane Ello Säärits (neiupõlvenimega Ello Kirss).

Talust on kirjutatud muu hulgas raamat "Kodukandi ajaloost. Süvaoru - Eesti asundustalu Petserimaal".

## Välislingid
*Ello Kirss-Säärits 90-aastane (räägitakse Süvaoru talust ja lähiümbrusest)
Valgemägi

**Valgemägi** on Valga vallas Hargla külas Mustjõe kaldal asuv liivakivipaljand. Paljandi kõrgus on 3,5 m ja pikkus 38 m. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Valgemäest Valgamaa looduskaitseobjektid. 2003. Valgamaa keskkonnateenistus.
Tartu kultuurihoone

**Tartu kultuurihoone** (täisnimega **Ametiühingute Nõukogu Tartu kultuurihoone**) oli Eesti NSV-s aastatel 1940–1941 ja 1947–1990 Tartus aadressil Raekoja plats 16/Kompanii 2 tegutsenud kultuuriasutus.

Rahvusarhiivi Fondi 483.1.73 dokument 1957. aastast annab teada, et tähistatakse AÜN Tartu Kultuurihoone 10 tegevusaastat (Direktor Friedrich Suure ettekanne). Sünnipäevaks loetakse 9. maid 1947, mil toimus esimene avalik kontsertaktus. 25. aastapäeva tähistati 15. mail 1972.  

Kultuurihoones tegutsesid mitmesugused isetegevuslikud ja poolprofessionaalsed kultuuriühingud ning toimus huvitegevus, sealt alustasid karjääri mitmed Eesti kultuuritegelased. 1948. aastal sai kultuurihoonest alguse puhkpilliorkester Tartu. Sealsest näiteringist, kus 1959. aastast mängis Evald Hermaküla, kujunes E. Vilde nimeline Tartu Rahvateater. 1963–1967 oli Tartu Kultuurihoone kunstiline juht ja estraadiorkestri dirigent Kalju Kass, Kultuurihoone ansamblis Suuk laulis aastatel 1974–1975 Silvi Vrait.

Tartu kultuurihoone tegevus peatus Teise maailmasõja ajal, kuid see avati taas 1947. aastal. 1980. aastate lõpul tegutses kultuurihoones 50 kollektiivi 3000 osavõtjaga. Asutus lõpetas töö 1990. aastal. Selle tööd jätkas samas hoones asunud kultuurikeskus Sinimandria, kus olid ka kunstigalerii ja kohvik.

2011. aastal paigaldati endisele kultuurihoonele infotahvel. 2015. aasta 31. juulil avati maja Kompanii tänava poolsel seinal fotoaknad kultuurihoone kunagiste töötajate ja seal tegutsenud kultuuritegelaste (Hillar Palamets, Jüri Kulasalu, Venda Päi jt) piltidega.

## Viited

## Välislingid
* Helle Tolmoff. Ajaloolisel kultuurihoonel avatakse infotahvel. Tartu Linnavalitsuse pressiteade, 27. oktoober 2011
Fjarðabyggð

**Fjarðabyggð** on vald Islandi idaosas Austurlandi piirkonnas.

Vald loodi 7. juunil 1998, kui liideti Neskaupstaðar, Eskifjörði vald ja Reyðarfjörði vald.

Suuremad asulad vallas on Neskaupstaður, Reyðarfjörður, Eskifjörður ja Fáskrúðsfjörður.

Fjarðabyggði sõprusvallad on Eskilstuna ja Jyväskylä vald.

## Viited

## Välislingid
* http://www.fjardabyggd.is/
Streptococcus Pyogenes

**Streptococcus Pyogenes** on Eesti punkansambel.

Ansambli solist on Üllar Saaremäe.

Ansambel saatis 2008. aastal koos Üle-Eestilise Noorte Sümfooniaorkestriga kõiki Punklaulupeo laule.

## Viited
Põlevkivigaas

**Põlevkivigaas** (inglise *oil shale gas* või *shale gas*) on põlevkivist pürolüüsi teel saadud sünteetiline gaasi segu. Et inglise keeles on kasutatud ka terminit "*shale gas*" (kildagaas), siis eesti keelde on see mõnikord tõlgitud kui "kildagaas", mis on aga kiltkiviga seotud ja looduslikku päritolu.
Kimrõ rajoon

**Kimrõ rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tveri oblasti idaosas. Piirneb lõunas Moskva oblastiga. Rajooni läbib Volga jõgi.

Rajoonis on 1 alev (Belõi Gorodok) ja 417 maa-asulat. Halduskeskus Kimrõ ei kuulu rajooni.

Halduslikult jaguneb rajoon 1 linnaasunduseks ja 13 külaasunduseks:
* Bõkovo (vene Быково)
* Fjodorovka (vene Фёдоровка)
* Goritsõ (vene Горицы)
* Iljinskoje (vene Ильинское)
* Krasnoje (vene Красное)
* Maloje Vassiljevo (vene Малое Василево)
* Nekljudovo (vene Неклюдово)
* Petšetevo (vene Печетово)
* Privolžski (vene Приволжский)
* Stojantsõ (vene Стоянцы)
* Titovo (vene Титово)
* Tsentralnõi (vene Центральный)
* Ustinovo (vene Устиново)

2010. aastal oli rahvaarv 13 190. Neist 11 967 venelased, 189 ukrainlased, 87 tatarlased ja 72 armeenlased.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni koduleht
Žarkovski rajoon

**Žarkovski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tveri oblasti edelaosas. Piirneb lõunas Smolenski oblastiga. Rajooni läbib Daugava jõgi.

Rajoonis on 1 alev (Žarkovski) ja 104 maa-asulat.

Halduslikult jaguneb rajoon 1 linnaliseks asunduseks (Žarkovski) ja 3 külaasunduseks:
*Novosjolki külaasundus (322,4 km²)
*Štšutšje külaasundus (287,6 km²)
*Žarkovski külaasundus (1006 km²)

## Viited

## Välislingid

*Rajooni koduleht
Maasilinna sadam

**Maasilinna sadam** oli keskaegne sadam, mis asus Maasilinna linnuse lähedal. Sadama täpse asukoha kohta on tehtud mitmeid oletusi.

## Vaata ka
*Maasilinna laev

## Välislingid
*Maasilinna sadama piirjooni. Bruno Pao. Saaremaa Muuseumi Kaheaastaraamat 1995-1996
BMW 4. seeria

**BMW 4. seeria** on BMW kupeemudelite seeria. 4. seeria nimetus võeti kasutusele 2013. aastal, kui otsustati kupee- ja kabriolettmudelid tähistada erinevalt BMW 3. seeria sedaan- ja universaalmudelitest. 

## Esimene põlvkond  (F32/F33/F36; 2013–2020)
Saadaval oli 2-ukseline **kupee (F32)** ja 4. seeria **kabriolett (F33)**, mis on BMW 4. seeria lahtine versioon ja see asendab nüüd BMW mudelivalikus 3. seeria kabrioletti. 

Mootorivalikus on nii bensiini- (184–306 hj) kui ka diiselmootorid (143–258 hj). Pakiruum mahutab 370 liitrit (kui katus on peal; kui katus on all, siis 220 liitrit).
### BMW 4. seeria Gran Coupe
**BMW 4. seeria Gran Coupé** (F36) on BMW neljaukseline kupee. See põhineb BMW 3. seerial, millest on 1,5 cm pikem ja laiem, aga 4 cm madalam. Auto on 4,6 m pikk, 1,8 m lai ja 1,4 m kõrge. Pakiruum mahutab tavaolekus 480 liitrit ja kui tagaistmed alla klappida, siis 1300 liitrit. Mootorivalik koosneb viiest mootorist, millest võimsaim on 3-liitrine 435i (306 hj). Ülejäänud mootorid on kaks 2-liitrist bensiinimootorit (194 ja 245 hj) ja kaks diiselmootorit (143 ja 184 hj).

Fail:BMW 4-Series Cabriolet front - Tokyo Motor Show 2013.jpg|BMW 4. seeria kabriolett
Fail:BMW 4-Series F36 Gran Coupé 01 Avignon Motor Festival 2014-03-23.jpg|BMW 4. seeria F36 Gran Coupé

## Teine põlvkond (G22/G23/G24; 2020–tänapäev)
Uus 4. seeria BMW näeb välja väga sarnane 2019. aasta Frankfurdi autonäitusel tutvustatud kontseptsioonimudeliga. Tootmiskõlbulikku autot esitleti 2020. aasta juunis. 

Keretüübid on endiselt kupee (G22), kabriolett (G23) ja 4-ukseline luukpära-kupee ehk 4. seeria Gran Coupé (G24).

G22 kerega kupeest on olemas ka sportlikum ja võimsam mudeli M4. 

Fail:BMW G22 IMG 3639.jpg
Fail:BMW G22 IMG 3637.jpg


## Välislingid
* BMW 4 Series Gran Coupé: Start page (*inglise ja saksa keeles*)
Maimu-Koidula Sirel

**Maimu-Koidula Sirel** (neiuna **Maimu Kurrik**; 15. märts 1930 Kilingi-Nõmme – 29. detsember 2014) oli eesti koorijuht ja muusikaõpetaja.

Ta lõpetas aastal 1958 Tartu Muusikakooli koorijuhtimise erialal (Richard Ritsingu õpilasena), täiendas end aastatel 1978–1982 Vabariiklikus Õpetajate Täiendusinstituudis koolimuusika alal.

Ta on olnud muusikaõpetaja ja koorijuht mitmes koolis, aastatel 1950–1952 Parasmaa algkoolis ja aastatel 1958–1985 Elva Keskkoolis. Aastatel 1972–1985 juhtis ta Tartu rajooni muusikaõpetajate ainesektsiooni, oli aastal 1985 Tartu laulupeokomisjoni koolikooride vastutav instruktor, juhatas laulupäevadel ühendkoore. Ta juhatas aastast 1968 Elva naiskoori Kaja ja aastast 1994 EELK Elva koguduse koori. Ta on viinud üld- ja noorte laulupidudele üle 50 koori. 

Ta oli aastast 1982 Eesti Kooriühingu liige ja aastast 1994 Eesti Naislaulu Seltsi (aastast 2004 auliige) liige. Ta oli ka Eesti Muusikaõpetajate Liidu ja Eesti Koorijuhtide Liidu liige.

Maimu-Koidula Sirel saadeti viimsele teekonnale 4. jaanuaril 2015 Elva kirikust Elva kalmistule.

## Tunnustus
*2006 Elva linna aukodanik 

## Kirjandus
*

## Välislingid
* Maimu-Koidula Sirel in memoriam
Pokardi mõis

**Pokardi mõis** (ka Bokardi, Bocardi) on endine mõis Valgamaal, ajalooliselt Helme kihelkonnas.

Mõisa peahoone on ehitatud 1870. aastal.

Pärast vabadussõda kingiti maja sõjakangelasele Aleksander Jaaksonile, kelle omanduses püsis see kuni vabariigi langemiseni.

Nõukogude ajal leidis mõisahoone kasutust lastekodu ja Helme sanatoorse internaatkooli lisahoonena.

2014. aastal ostis mõisahoone ärimees Nicos Kounnas ning 2016. aastal hakati hoonet restaureerima.

## Viited
Marco Tasane

**Marco Tasane** (sündinud 19. veebruaril 1975) on eesti strippar, laulja, modell ja kunstnik.

Marco Tasase isa on võrkpallur Avo Tasane.

Tasane on olnud kokk, Tartu kunstikooli modell, strippar, laulja ja kunstnik. Üks tema tuntumaid muusikavideoid on "Spordipäev aka Harikato Raisen". Meelelahutajana alustas ta Soomes 2000. aastal, Eestis sai mõnevõrra tuntuks aastal 2003. 

## Viited

## Välislingid
* http://www.ohtuleht.ee/701532/ohtulehe-video-strippar-marco-eestis-on-ainult-kolm-staari 1. november 2015
* http://elu24.postimees.ee/3019113/strippar-marco-spordipaeva-video-eesti-muusikavideotest-uks-vaadatuim 8. detsember 2014
* http://elu24.postimees.ee/2941533/video-striptiisi-marco-loob-laineid-tallinna-21-koolis 3. oktoober 2014
* http://elu24.postimees.ee/2897419/strippar-marco-avaldas-varske-muusikavideo 25. august 2014
* http://elu24.postimees.ee/2842395/strippar-marco-avaldas-sunge-ja-uue-hittvideo 30. juuni 2014
* http://elu24.postimees.ee/2594570/oodatud-hitt-on-saabunud-strippar-marco-avaldas-portugali-palmide-all-filmitud-muusikavideo 12. november 2013
*Portreeintervjuu, Tagaiste
Pärdiklased

**Pärdiklased** on kõige liigirikkam sugukond esikloomaliste seltsis. Leida võib neid ahvilisi Aafrika subtroopilistes ja troopilistes vööndites, kohati ka Araabia poolsaarel, Indias, Kagu- ning Ida-Aasias. Berberi makaak on levinud ka Euroopa maailmajaos, Gibraltaril (suure tõenäosusega inimese poolt reintrodutseeritud). Fossiilide leiud on kinnitanud, et pärdiklasi on Euroopas leidunud varemgi. Enamik pärdiklastest on puu-eluviisilised, ent leidub ka maapinnal elutsevaid liike. Elupaikadeks on neile kõiksugused eriilmelised bioomid savann, põõsastik, mangroovimets, poolkõrb ning kõrgmäestik. Paljud Vana Maailma ahvid on kohastunud eluks koos inimesega, näiteks elavad linnades mitmed Aasia makaagid ning India languurid. 

## Süstemaatika
Pärdiklaste sugukond on jaotatud kahte alamsugukonda, mis omakorda mõlemad kahte triibusesse.

*Alamsugukond *Cercopithecinae* (pärispärdiklased)
**Triibus ''Papionini''
***Makaak, mangabeid, mandrill ja drill, gelaada, paavian jt
**Triibus ''Cercopithecini''
***Pata, rohepärdik jt
*Alamsugukond *Colobinae* (koolobuslased)
**Triibus Colobini
***Koolobus
**Triibus Presbytini 
***Languurid jt
Tiina Kangro

**Tiina Kangro** (sündinud 3. aprillil 1961) on eesti ajakirjanik ja poliitik.

## Haridus
Lõpetas 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli inglise keele ja kirjanduse erialal ning 1991. aastal kaugõppes Tartu Ülikooli žurnalistika erialal.

## Töö
Aastatel 1986–2001 oli ta Eesti Televisiooni haridussaadete peatoimetuse toimetaja ja peatoimetaja, 1998–2001 Eesti Televisiooni programmidirektor. 1999. aasta detsembris määras Ringhäälingunõukogu ta ametist tagandatud Toomas Lepa asemel ETV peadirektori kohusetäitjaks. Tiina Kangro oli ETV peadirektori kohusetäitja 2000. aasta juunini, mil ETV juhatuse esimeheks kinnitati Aare Urm. 

2001. aastal asutas meediaharidussaateid tootva ettevõtte OÜ Haridusmeedia. Aastatel 2002–2004 oli Tallinna Tehnikaülikooli avatud ülikooli juhataja. 2004. aastast Linnalehe peatoimetaja, 2011. aastast ka ajakirja Puutepunktid peatoimetaja. Eesti Televisiooni telesaate "Puutepunkt" produtsent.

## Ajakirjanduslik ja ühiskondlik tegevus
Tiina Kangro on ajakirjanikuna üle 20 aasta kajastanud puuetega inimeste ja nende perekondade probleeme ning riigi sotsiaalpoliitikat puuetega inimeste suhtes, kuid käsitlenud ka keskkonnatemaatikat.

1993. aastal algatas ta Eesti Televisioonis saatesarja "Osoon" ning oli aastatel 1993–1998 selle toimetaja ja saatejuht. Dokumentaalfilmi "Roheline Kunda" (1998) produtsent.

Eesti Teadusajakirjanike Seltsi liige.

2013. aastal asutas ta omastehooldajaid ja hooldustöötajaid esindava Eesti Hooldajate Liidu, mille juht ta on.

2014. aastal kritiseeris ta teravalt valitsuse kavandatud töövõimereformi.

2014. aasta detsembris teatas ta, et soovib kandideerida Riigikogusse parteituna IRL-i nimekirjas. 2015. aasta märtsis toimunud Riigikogu valimistel ta ei osutunud valituks, kuid 16. detsembril 2016 seoses Juhan Partsi siirdumisega Euroopa Kontrollikoja liikmeks sai Tiina Kangro asendusliikmena XIII Riigikogu liikmeks. 19. detsembril 2016 andis ta Riigikogu liikme ametivande.

## Tunnustus
*2012 Koosmeele auhind
*2012 Teenäitaja (Eesti Naiste Koostööketi väljaantav aunimetus)
*2013 Postimehe aasta arvamusliider
*2013 Vanapagan (Eesti Eripedagoogide Liidu auliikmele antav tiitel)

## Viited

## Välislingid
* http://www.delfi.ee/teemalehed/tiina-kangro
* Tiina Kangro artiklite nimekiri Eesti artiklite andmebaasis Index Scriptorum Estoniae
Kõiguste-Allirahu tulepaak

**Kõiguste-Allirahu tulepaak** (mitteametliku nimega ka *Allirahu tulepaak*) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kõiguste lahes olev tulepaak.
Tulepaagi koordinaadid on .

## Välislingid
*
Renault Kwid concept

**Renalt KWID concept** on Renault' ideeauto, mida esitleti 2014. aasta **Auto Expo** näitusel Indias. Tegu oli 2-ukselise väikese maasturiga. 

Selle katuses peitub droon, mida saab kasutada liiklusummiku pikkuse hindamiseks ja fotode tegemiseks.

Alates 2015. aastast on India turu jaoks seeriatootmises ideeautost oluliselt konservatiivsema välimusega väike maastur **Renault Kwid**.
BMW Z18

**BMW Z18** on BMW ideeauto. Selle ehitas BMW leiutajate üksus Technik. See oli enduuromootorratastest inspireeritud nelikveoline kabriolett. Z18 nägi ilmavalgust 1995. aastal, neli aastat enne BMW esimest maasturit X5. See oli 2- või 4-istmeline, sest tagumised lisaistmed olid katte all peidus. Plastkere kinnitus toruraamile. Väideti ka, et selle autoga saab ületada tasaseid veevälju. Mootoriks oli 4,4-liitrine V8, mis leidis hiljem kasutust ka X5-l. Hiljem tegid Techniku insenerid ka Efficent-Dynamicsi tehnoloogia ja BMW i8.
Puchavičy

**Puchavičy** (transkribeerituna **Puhhavitšõ**) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Minski oblastis Puchavičy rajoonis, Puchavičy külanõukogu halduskeskus. Puchavičy asub Citaŭka ja Svisłači jõe kallastel.

Asulas on raamatukogu ja klubihoone. Haridust annab keskkool.

## Ajalugu

Puchavičy tekkis XVI sajandil. Seoses territoriaal-administratiivse reformiga hakkas see kuuluma Minski vojevoodkonda ja Minski maakonda, ühtlasi sai asulast alev.

1793. aastal läks alev teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Puchavičy hakkas kuuluma Minski kubermangu. Alev kuulus algul Sulistrowskitele, hiljem Frybesitele, Estkadele ja viimaks Wańkowiczitele. 

1886. aastast on teada, et alevis asus õigeusu kirik, seal tegutses kolm sünagoogi. Alevis peeti neli korda aastas laata, ka oli Puchavičys 26 poodi.

1919. aastal läks alev Valgevene NSV koosseisu, kus sellest sai 1924. aastal rajoonikeskus. Aastal 1938 muudeti alev külaks.

## Tuntud elanikke
*Anatol Volny – Valgevene luuletaja ja proosakirjanik

## Välislingid

*Puchavičy Valgevene fotoentsüklopeedias
Huik

**Huik** (*Porzana*) on linnuperekond.

## Eesti liigid
**Porzana parva* – väikehuik
**Porzana porzana* – täpikhuik
**Porzana pusilla* – värbhuik

## Teisi liike
**Porzana albicollis* – tärinhuik
**Porzana atra* – nõgihuik
**Porzana carolina* – ameerika huik
**Porzana flaviventer* – koldrind-huik
**Porzana fusca* – kaneelhuik
**Porzana paykullii* – mandariinhuik
**Porzana spiloptera* – pampahuik
**Porzana tabuensis* – putoto-huik
Gustav

**Gustav** on mehenimi.

## Nime kandjaid
*Gustav Ernesaks
*Gustav Naan
*Gustav Sepp, eesti jalgpallur
*Gustav Suits
*Gustav Sule

### Valitsejad
*Gustav I Vasa
*Gustav II Adolf
*Gustav III
*Gustav IV Adolf
**Gustav (eelmise poeg)
*Gustav VI
*Karl X Gustav
Dudzičy

**Dudzičy** (poola keeles *Dudzicze*, transkribeerituna **Dudzitšõ**) on küla (endine alev) Valgevenes Minski oblastis Puchavičy rajoonis Navapolle külanõukogus. Dudzičy asub Pciči jõe kaldal.

Asulas on raamatukogu ja klubihoone. Haridust annab keskkool. Küla juures asub Dudutki muuseum, kus tutvustatakse valgevene rahvakultuuri. Teine tähtsam vaatamisväärsus on linnamägi, mille juures asub ka vana katoliiklaste kalmistu.

## Ajalugu

Dudzičyt on esimest korda mainitud aastal 1600. Asula kuulus Minski vojevoodkonda ja Minski maakonda. XVII sajandi alguses said alevi omanikeks Odachowskid, aga aastal 1621 Bychowiecid. XVII sajandi lõpus läks alev Zaranka-Horbowskite valdusse. Aastal 1766 sai alev õiguse pidada kolm korda aastas laata. Aastal 1767 läks alev abielu teel Prozarite valdusse, aga aastal 1785 said selle abielu kaudu Jelskid.

Aastal 1793 läks alev teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Dudzičy hakkas kuuluma Minski kubermangu. Aastal 1800 olid alevis katoliku kirik, veski, kolm kõrtsi, kasvuhoone, puuviljaaed ja botaanikaaed. Aastal 1839 anti sealne kirik õigeusu kogudusele.

Aastal 1919 läks alev Valgevene NSV koosseisu. Aastal 1938 muudeti alev külaks. Teise maailmasõja ajal põletasid Saksa okupatsiooniväed küla maha, hukkus 17 elanikku.

## Tuntud elanikke
*Alaksandar Jelski – Valgevene ajaloolane ja etnograaf
*Michał Jelski – Valgevene helilooja ja viiulimängija
*Todar Viernikoŭski – Valgevene poliitik 
*Uładzimier Dudzicki – Valgevene kirjanik

## Välislingid
Jüri Härmatare

**Jüri Härmatare** (sünninimi **Georg Helmut Hermburg**; 29. oktoober 1911 Tallinn – 19. aprill 1989 Peterborough, Ontario, Kanada) oli eesti jurist.

Ta lõpetas 1939. aastal Tartu Ülikooli (õigusteaduskonnas, diplomitöö "Maakonna omahaldus"). 1944. aastal lahkus ta Eestist ja elas hiljem Kanadas. Paguluses oli ta seotud kirikuga ja tegeles arheoloogiaga.

1976. aastal avaldas Jüri Härmatare Torontos raamatu "Sumeri kilde". Raamatus andis ta ülevaate Sumeri ajaloost ning jagas muljeid oma reisidest Iraaki, Türki ja Süüriasse. Härmatare väited eesti keele ja sumeri keele suguluse kohta kuuluvad aga pseudoteaduse valdkonda.

## Viited

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Dukora

**Dukora** on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Minski oblastis Puchavičy rajoonis, Dukora külanõukogu halduskeskus. Dukora asub Svisłači jõe ääres.

Asulas on raamatukogu ja kultuurimaja. Haridust annab keskkool.

## Ajalugu

Algul Kęsgailadele ja hiljem Sapiehadele kuulunud asula jagunes XVI sajandil Zaviszade ja Szemiotite vahel. Dukora kuulus toona Minski vojevoodkonda ja Minski maakonda. XVII sajandi alguses pärisid Szemiotidele kuulunud osa asulast Ogińskid. Teine pool Dukorast kuulus jätkuvalt Zaviszadele. 1660. aastal suri Marcjan Michał Ogiński ja tema osa valdusest läks üle Krzysztof Stanisław Zawiszale. Pärast seda oli terve Dukora ühe omaniku käes.

Aastal 1793 läks alev teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Dukora hakkas kuuluma Minski kubermangu. Aastal 1791 läks alev Osztorpide valdusse ja sellest sai iseseisva mõisa süda. Aastast 1800 on teada, et alevis asusid õigeusu ja katoliku kirik, seal asus ka juutide kool. Seal peeti neli korda aastas laata, XIX sajandi esimesel poolel valmis mõisa uus häärber, mõisnik asutas alevisse tsirkuse ja raamatukogu.

Aastal 1864 konfiskeeriti katoliku kirik ja anti see Moskva patriarhaadi käsutusse. Aastal 1874 läks Dukora hollandlase Hartingi valdusse. Aastast 1876 on teada, et Dukoras olid veski ja kolm kõrtsi.

Aastal 1919 läks alev Valgevene NSV koosseisu, kus sellest sai 1924. aastal küla. Teise maailmasõja ajal ründasid Dukorat Nõukogude partisanid, kes põletasid maha sõjalist tähtsust mitteomava Dukora mõisa peahoone.

## Tuntud elanikke
*Alaksandr Čarviakoŭ – Valgevene riigitegelane
*Shmule Niger – juudi kirjanik
*Vasil Harbacevič – Valgevene dramaturg ja pedagoog
*Andrej Błažko – Valgevene revolutsionäär ja partisan

## Viited

## Välislingid

*Dukora Valgevene fotoentsüklopeedias
Hans Võrk

**Hans-Roland Võrk** (ka **Wõrk**; 29. november 1896 Tapa – 30. oktoober 1978 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane ja insener.

Ta oli Insenerikoja liige.

## Isiklikku
Tema pojad olid küberneetik Ants Wõrk ja elektrotehnikateadlane Rein Võrk.

## Viited

## Välislingid
*Biograafia TTÜ Raamatukogu lehel
Forest City

**Forest City** on mitme linna nimeks.
* **[[Forrest City (Arkansas)|Forest City]]**, Arkansas, USA
* **[[Forest City (Florida)|Forest City]]**, Florida, USA
* **[[Forest City (Iowa)|Forest City]]**, Iowa, USA
* **[[Forest City (Pennsylvania)|Forest City]]**, Pennsylvania, USA
* **[[Forest City (Põhja-Carolina)|Forest City]]**, Põhja-Carolina, USA
* **[[Forest City (Utah)|Forest City]]**, kummituslinn, Utah, USA

Vastavat hüüdnime omavad:
* **[[Cleveland]]** USAs
* **[[London (Kanada)|London]]** Kanadas
* **[[Portland (Maine)|Portland]]** USAs
* **[[Rockford (Illinois)|Rockford]]** USAs

* **[[Forest City Enterprises]]** on kinnisvarahalduse ettevõte Clevelandis USAs
Sekularism

**Sekularism** (*ilmalik-*) on poliitiline ideoloogia, religiooni ja poliitilise võimu, kiriku ja riigi üksteisest eristumisest. Ühiskonnas need valdkonnad võivad olla ja peaksid olema üksteisest ka eraldatud.

Mõiste "sekularism" võeti inglise keeles esimest korda kasutusele 19. sajandil eeskätt ideoloogilises tähenduses. Kõigepealt tähistati selle mõistega õpetust, mille kohaselt peavad moraali aluseks olema ratsionaalsed arutlused inimese heaolust selles maailmas, kusjuures kõrvale tuleb jätta kõik arutlused jumalast või surmajärgsest elust. Hiljem kasutati mõistet "sekularism" üldisemalt veendumuse kohta, et avalikud institutsioonid, eriti aga üldine haridus, peaksid olema sekulaarsed, mitte usulised. 20. sajandil muutus selle mõiste tähendusväli mõiste "sekulaarne" vanemate ja laiemate kaastähenduste tõttu natuke avaramaks. Tihti kasutatakse mõistet "sekularism" koos mõistega "eraldatus", mis on ligikaudne vaste prantsuse mõistele *laicisme* mida kasutatakse ka teistes keeltes, kuid seni mitte inglise keeles.

Sekularism on täiesti kristlik mõiste. Algkiriku kogetud tagakiusamised andsid kristlastele mõista, et kirikut ja riiki on võimalik üksteisest eraldada. Hilisemad tagakiusamised kirikute endi poolt veensid paljusid kristlasi, et selline eraldatus on vajalik.

## Viited
Kolga-Jaani kalmistu

**Kolga-Jaani kalmistu** on kalmistu Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kolga-Jaani alevikus Viljandi vallas Viljandi maakonnas.

Kalmistu rajati ja sinna maeti esimesed surnud 1772. aastal. Kolga-Jaani kirikuaeda lõpetati matmine üldiselt samal ajal, siis maeti edaspidi sinna enamik kihelkonna surnuid.

Kalmistut on laiendatud korduvalt. Vana osa laiendati 1851, 1865 ja viimati 1882. aastal. Uus osa (üle Tartu maantee edelas) asutati 1921. aastal ning esimesed matmised sinna on 1922. aastast. 

Kolga-Jaani kalmistu on alates 1997. aastast riiklik ajaloomälestis. Kalmistu on praegu kasutusel ning on üldiselt hästi hooldatud, selle pindala on 2,03 ha.

## Ehitised kalmistul
Kalmistu vana ja uue osa vahelt kulgeva Tartu maantee ääres (vana osa pool) on tagasihoidlik kalmistu peavärav, mis on kaheosaline ja kivipostidega. Lähedal on endine kruusaauk, mille põhjas on kaev. Tagaservas on kivi, millel on raidkirjas aastaarv 1785, mis tähistab kalmistu kivimüüri ehitamise aastat.

Uue osa lääneosas paikneb Kolga-Jaani II maailmasõja matmispaik. Uues osas avati 1990. aastal pidulikult küüditamisohvrite mälestusmärk.

## Kalmistule maetuid
*1791 – Ludwig Nikolaus Rücker (1735–1791), kirikuõpetaja
**1856 – Carl Gottlieb Rücker (1778–1856), kartograaf, Ludwig Nikolause poeg
**1860 – Franz Ludwig Rücker (1769–1860), kirikuõpetaja, Ludwig Nikolause poeg
***1881 – August Wilhelm Rücker (1805–1881), kirikuõpetaja, Franz Ludwigi poeg ja Ludwig Nikolause pojapoeg
*1885 – Hermann Benrath (1838–1885), keemik
*1909 – Friedrich Ludwig Amelung (1842–1909), tööstur, kultuuriloolane ja maletaja
*1917 – Villem Reiman (1861–1917), kirikuõpetaja, ühiskonnategelane ja ajaloolane

## Vaata ka
*Kolga-Jaani kirikuaed
*Kolga-Jaani II maailmasõja matmispaik

## Viited

## Kirjandus
*"Wiljandi maast. Surnuaiast" - Virulane nr 37, 21. september 1882
*Maire Sala. "Viljandimaa kalmistute lugu". Viljandi 2007. Lk 58–60 ja 98
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 8421 "Kolga-Jaani kalmistu"
*Kolga-Jaani kalmistu. Viljandimaa kalmistute bibliograafia
*Kolga-Jaani kalmistu. Eesti kalmistute andmekogu
*Ants Tooming. "Kolga-Jaani surnuaia asutas Ludwig Nicolaus Rücker 230 aastat tagasi". - Sakala, 26. juuni 2002
Marjina Horka

**Marjina Horka** (transkribeerituna **Marjina Gorka**, poola keeles *Marina Horka*) on linn Valgevenes Minski oblastis, Puchavičy rajooni halduskeskus. Linna läbib Minski ja Asipovičy vaheline raudtee (osa Liibavi-Romno raudteest. Marjina Horka asub Minskist 63 kilomeetri kaugusel, merepinnast 174–190 meetri kõrgusel.

Linnas on kultuurimaja ja kolm raamatukogu. Haridust annavad neli keskkooli, spordikool ja muusikakool. Linnas asub SOS-lasteküla. Marjina Horkas on kergetööstus ja toiduainetetööstus, seal töödeldakse lina ja valmistatakse mööblit. Linna kaguosa moodustab sõjaväelinnak.

## Nimi
Linna nimi on kaheosaline. Tagumine tähendab valgevene keeles mäekest. Linna nime esimene osa võib tuleneda isikunimest. Kohaliku legendi järgi poonud seal end üles rentniku tütar Maria. Teine lugu seostab seda kohaliku kirikuga, kus asus Neitsi Maarja imettegev ikoon. Nime on seostatud ka paganliku jumalanna Maraga, kes oli naiste kaitsja, või mäekesel kasvanud hanemaltsaga (valgevene keeles *Лебяда*, aga vene keeles *Марь)*.

## Ajalugu

Marjina Horkat mainitakse esimest korda 16. sajandil. Asula kuulus eri aegadel Radziwillidele, Burzyńskitele, Ratyńskitele, Krupskitele.

Aastal 1793 läks asula teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Marjina Horka hakkas kuuluma Minski kubermangu. Kuna toonane piirkonna omanik Bonifacy Krupski oli koos Kastuś Kalinoŭskiga 1863–1864 aasta ülestõusu üks juhte Valgevenes, siis konfiskeeriti talt tema valdused, mees ise aga saadeti Siberisse asumisele, Marjina Horka anti aga tsaarivõimude ametnikule Makovile. Raudtee avamisel aastal 1873 rajati sinna Puchavičy raudteejaam.

Aastal 1924 muudeti Marjina Horka Puchavičy rajooni keskuseks. Aastal 1938 sai Marjina Horkast alev. Linn aastast 1955.


Pilt:Chapel Mar`ina Horka.jpg|Kabel
Pilt:Marjina Horka railway station.jpg|Puchavičy raudteejaam
Pilt:Marjina Horka, Catholic Church (2012).jpg|Marjina Horka katoliku kirik
Pilt:Marjina_Horka,_Patriarchate_of_Moscow_Church_(2012).jpg|Marjina Horka õigeusu kirik
Pilt:Marjina_Horka,_Military_Unit_(2012).jpg|Sõjaväelinnak
Pilt:Marjina_Horka._Мар’іна_Горка_(6.04.2012).jpg|Klubihoone Marjina Horkas
Pilt:Marjina_Horka._Мар’іна_Горка_(04.2012).jpg|SOS-lasteküla
Pilt:Marina_Horka1.JPG|Marjina Horka


## Tuntud elanikke
* Uładzimir Mackievič – Valgevene riigitegelane
* Valeryj Karšakievič – Valgevene jalgpallur
* Lev Makov – Vene poliitik
* Ihar Łučanok – Valgevene helilooja
* Alaksandr Hurko – Valgevene ajaloolane

## Viited

## Välislingid

* Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
* Marjina Horka
* Linn YouTube'is
* Teine video linna kohta
Sümbolite põhinemise probleem

**Sümbolite põhinemise probleem** on Stevan Harnadi sõnastatud sümbolsüsteemidel põhinevate tehisintellektide konstrueerimise üks põhilisemaid probleeme.

## Probleemi sõnastus
Tehismõistuse konstrueerimisel on erinevaid koolkondi. Ühe levinuma vaate, mis eeldab, et inimmõistus toimib manipuleerides erineva tähendusega sümboleid, kohaselt on võimalik konstrueerida tehislik analoog inimmõistusele, mis toimib sümboleid manipuleerides. Sellise tehismõistuse puhul tekib vägagi oluline küsimus, kuidas need sümbolid saavad tähenduse – et tegemist ei oleks lihtsalt tähenduseta sümbolite süntaktilise manipuleerimisega, peavad need sümbolid kuidagi põhinema pärismaailma objektidel. See ongi sümbolite põhinemise probleem – kuidas ühendada tähenduseta sümbolid nende tähenduslike, pärismaailmas eksisteerivate referentidega. Probleemi aitab paremini mõista John Searle'i Hiina toa mõtteeksperiment, mille formaliseeritud sõnastus sümbolite põhinemise probleem tegelikult on.

## Väljapakutud lahendusi
Stevan Harnadi välja pakutud lahendus sisaldab kahest osast koosnevat, hübriidselt neurovõrkudel ja sümbolsüsteemidel põhinevat süsteemi. Esimene, madalama taseme süsteem, oleks neurovõrgul põhinev tajumuljete rühmitaja, mis tekitaks läbi kõigi tajumuljete analüüsi teise tasandi tõlgenduse, mis koosneks nende tajumuljete invariantsete omaduste kaudu kategoriseerimisest. Teise tasandi süsteem oleks sümboleid manipuleeriv süsteem, mis võtaks sisendina tajumuljetest leitud invariantsete omadustega kategooriaid ning oleks neid kombineerides uusi kategooriaid otsiv. Sel viisil kasutaks teise astme süsteem madalama astme genereeritud, pärismaailmal põhinevaid sümboleid, et konstrueerida uusi, eelneva põhinemise läbi põhinevaid sümboleid – probleemil oleks lahendus.

## Viited
Calle Halfvarsson

**Calle Halfvarsson** (õieti **Carl-Christian Halfvarsson**; sündinud 17. märtsil 1989 Sågmyras) on Rootsi murdmaasuusataja.

## Saavutused
### Maailmameistrivõistlustel
* 2013  Val di Fiemmes
**  hõbemedal teatesõidus
* 2015  Falunis
**  hõbemedal teatesõidus
* 2017  Lahtis
**  pronksmedal teatesõidus

### Juunioride maailmameistrivõistlustel
* 2008  Malles Venostas
**  **juunioride maailmameister** sprindis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Calle Halfvarsson on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 5. märts 2017) 112 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse üheksal korral, neist kolmel korral on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Calle Halfvarsson FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Finn Hågen Krogh

**Finn Hågen Krogh** (sündinud 6. septembril 1990 Altas) on Norra murdmaasuusataja.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Falunis tuli ta paarissprindis koos Petter Northugiga maailmameistriks.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis võitis ta teatesõidus kuldmedali ja suusavahetusega sõidus pronksmedali.

## Saavutused

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2015  Falunis
**  **maailmameister** sprinditeates
* 2017  Lahtis
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõidus
**  pronksmedal suusavahetusega sõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
* Üldkarikas
** 2. koht 2016
* Sprindikarikas
** **1. koht 2015**
** 3. koht 2016

Finn Hågen Krogh on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 25. veebruar 2017) 113 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse 25 korral, neist kaheksa etappi on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Finn Hågen Krogh FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Puchavičy rajoon

**Puchavičy rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 2442 km². 2009. aasta seisuga elas seal 69 427 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal. Algul oli rajooni keskus Puchavičy, aga aastal 1925 sai rajooni keskuseks Marjina Horka. Tänapäevastes piirides on rajoon aastast 1966.

Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Błońi, Błuža, Dubraŭka, Dukora, Navapolle, Navasiołki, Piarežyri, Puchavičy, Rudzienski, Svisłači, Šacaki ja Turyni külanõukogu. Rajooni koosseisu kuuluvad ka Załužža, Iźbišča, Rošča, Cahielnia ja Čyrvony Bierahi küla, mis ei kuulu ühegi külanõukogu koosseisu.

Halduskeskus on Marjina Horka linn, teised tähtsamad asulad on Rudzienski, Praŭdzinski ja Svisłači alevid. Huvipakkuvamad asulad on veel Šacak, Dukora, Dudzičy ja Družny.


Manor house of Bonch-Osmolovsky in Bloń. Facade.jpg|Błoń
Bluzha village.jpg|Błuža
Gates and Stables in Palace of Hartings in Dukora.JPG|Dukora mõisakompleks


Rajooni tähtsamad jõed on Pcič ja Svisłači jõgi. Rajoon asub Kesk-Biarezina tasandikul. Kõrgused jäävad valdavalt vahemikku 160–180 meetrit üle merepinna, kõrgeim koht (236 meetrit) on Siarhiejevičy küla lähistel.

2009. aasta seisuga olid elanikest 84,66% valgevenelased, 11,05% venelased, 2,56% ukrainlased ja 1,73% oli teistest rahvustest. 60,2% elanike emakeel oli valgevene keel ja 36,4% elanike emakeel vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 30,92% elanikke, vene keelt aga 64,47%.

## Viited

## Välislingid

*Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Jevgeni Belov

**Jevgeni Nikolajevitš Belov** (vene Евгений Николаевич Белов; sündinud 7. augustil 1990 Oktjabrskis Sverdlovski oblastis) on Venemaa murdmaasuusataja.

2011. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos oli ta sprindis 37. ja 15 km klassikatehnika sõidus samuti 37. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes oli ta 30 km jälitussõidus 11. ja võitis 4×10 km teatesõidus pronksmedali. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis saavutas ta 15 km klassikatehnika sõidus 25. ja 30 km suusavahetusega sõidus 19. Hooajal 2014–2015 oli ta üldkarika arvestuses kuues ja tavadistantside karika arvestuses kolmas.

MK-etapil jõudis ta esimest korda esikolmikusse 19. jaanuaril 2014, kui saavutas etapil Szklarska Porębas 15 km klassikatehnikas ühisstardis teise koha. Esimese etapivõidu saavutas ta 16. detsembril 2018 Davosis 15 km vabatehnikas.

## Saavutused
### [[Põhja suusaalade maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2013  Val di Fiemmes
** pronksmedal teatesõidus

### [[Põhja suusaalade juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2010  Hinterzartenis
**  hõbemedal 10 km klassikas
**  hõbemedal 4×5 km teatesõidus

### [[Põhja suusaalade juunioride maailmameistrivõistlused|U23-maailmameistrivõistlustel]]
* 2011  Otepääl
**  **maailmameister** 15 km vabatehnikas
**  hõbemedal 30 km suusavahetusega sõidus
* 2012  Erzurumis
**  **maailmameister** 15 km klassikas
**  hõbemedal vabatehnikasprindis
**  hõbemedal 30 km suusavahetusega sõidus
* 2013  Liberecis
**  hõbemedal 15 km vabatehnikas
**  hõbemedal 30 km suusavahetusega sõidus
**  pronksmedal vabatehnikasprindis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
* Tavadistantside karikas
** 3. koht: 2015
Jevgeni Belov on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 19. detsember 2018) 102 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse seitsmel korral, millest korra võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Jevgeni Belov FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Denise Herrmann-Wick

**Denise Herrmann-Wick** (neiupõlvenimega **Denise Herrmann**; sündinud 20. detsembril 1988 Bad Schlemas) on Saksamaa murdmaasuusataja ja laskesuusataja, olümpiavõitja ja maailmameister.

Esimest korda jõudis ta maailma karikasarja etapil poodiumile 29. novembril 2013 Kuusamos, kui oli klassikasprindis kolmas.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2022  Pekingis
**  kuldmedal eraldistardist sõidus
*2014  Sotšis
**  pronksmedal teatesõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
* Sprindikarikas
** 2. koht: 2014

Denise Herrmann-Wick on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 20. veebruar 2015) 113 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse kuuel korral, kuid ei ole neist võitnud ühtegi.

## Välislingid
* Denise Herrmann FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Federico Pellegrino

**Federico Pellegrino** (sündinud 1. septembril 1990 Aostas) on Itaalia murdmaasuusataja.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Falunis võitis ta sprinditeates koos Dietmar Nöckleriga pronksmedali.

2017. aastal tuli ta Lahtis vabatehnikasprindis maailmameistriks. Sprinditeates sai ta Nöckleriga hõbemedali.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyongchangis võitis ta klassikatehnikasprindis hõbemedali.

Esimese maailma karikasarja etapivõidu sai ta 21. detsembril 2014 Davosis vabatehnikasprindis.

Hooajal 2015–2016 võitis ta maailma karikasarjas sprindikarika.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2018  Pyongchangis
**  hõbemedal klassikatehnikasprindis

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2015  Falunis
** pronksmedal sprinditeates
*2017  Lahtis
** **maailmameister** vabatehnikasprindis
** hõbemedal sprinditeates
*2019  Seefeldis
** hõbemedal vabatehnikasprindis
** pronksmedal sprinditeates

### Juunioride maailmameistrivõistlustel
* 2010  Hinterzartenis
**  pronksmedal sprindis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
* Sprindikarikas
** **1. koht 2016**
** 2. koht 2017, 2018
** 3. koht 2015
Federico Pellegrino on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 16. veebruar 2019) 147 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse 25 korral, neist 13 on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Federico Pellegrino FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Nicole Fessel

**Nicole Fessel** (sündinud 19. mail 1983 Annweiler am Trifelsis) on endine Saksamaa murdmaasuusataja.

Esimest korda jõudis ta maailma karikasarja etapil poodiumile 2. veebruaril 2013 Sotšis, kus oli 15 km jälitussõidus kolmas.

Ta teatas sportlaskarjääri lõpetamisest 2019. aasta septembris.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2014  Sotšis
**  pronksmedal teatesõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Nicole Fessel osales individuaalarvestuses 242 maailma karikasarja etapil ja jõudis esikolmikusse kolmel korral, millest kaks korda oli teine ja ühe korra kolmas.

## Välislingid

* Nicole Fessel FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Židikai

**Židikai** on alev Leedus Mažeikiai rajoonis, Židikai valla halduskeskus.

Alevis on keskkool ja raamatukogu, tegutseb ka Mažeikiai muusikakooli filiaal.

Židikais asub aastal 1821 valminud kirik. Teised vaatamisväärsused on surnuaial asuv kabel ja Šatrijos Ragana muuseum.

Asula nimi tuleneb isikunimest Židikas. Kahe maailmasõja vahel kandis alev nime **Žydikai**. Vene keeles kasutati vanasti alevi kohta nimekuju Жидыки.

## Muinsusmälestised

Vana alevi keskus ja sealne tänavaplaneering on kaitse all. Osa muinsuskaitse all olevast Židikai keskusest jääb administratiivselt Paviliotė külla. Kaitse all on ka kiriku ümbruskond: kirikla, tulpkabel, kellatorn, kirikuhoone, väravad ja piirdemüür. 

Alevis asub muinsuskaitse all olev nõukogude sõdurite matmispaik. Aastal 1945 hukkus alevi pärast peetud lahingutes 682 nõukogude sõdurit, kokku on sinna maetud aga 782 lahinguis langenud sõdurit.

## Ajalugu

XVI sajandi esimesel poolel on mainitud Židikai mõisa. Küla tekkis aastal 1568. Aastast 1618 kuulus see Kražiai jesuiitidele. Jesuiidid ehitasid sinna aastal 1636 kiriku. Aastal 1659 põletasid rootslased asula maha. Alev põles veel 1824., 1825., 1852. ja 1939. aastal.

Kahe maailmasõja vahelisel perioodil oli Židikais ligi tuhat elanikku. Alevis kraasiti villa, tegutses elektrijaam, seal oli ka saekaater. Sõda mõjus alevile laastavalt, aastal 1959 oli seal vaid 429 elanikku.  Nõukogude ajal oli Židikai kolhoosikeskus.

## Elanikkond


* 432 (1833)
* 155 (1865)
* 780 (1880)
* 1243 (1897)
* 1336 (1902)
* 946 (1923)
* 429 (1959)
* 418 (1970)

* 577 (1979)
* 538 (1983)
* 502 (1987)
* 549 (1989)
* 524 (2001)
* 440 (2011)
* 364 (2021)


## Pilte

Zidikai._Muziejus.jpg|Šatrijos Ragana muuseum
Zidikai2_2006-09-09.jpg|Židikai
Zidiku_baznycia._Pietu_puse,_2006-09-09.jpg|Židikai kirik
Zedeka1, 2006-09-09.jpg|Mälestusmärk
Zidikai. Kulturos namai ir muzijos mokykla, 2006-09-09.jpg|Kultuurimaja


## Tuntud elanikke

*Šatrijos Ragana – Leedu kirjanik
*Alfonsas Bukontas – Leedu luuletaja

## Viited

## Välislingid

*Zidikai Wikitravelis
*Alev portaalis vietoves.Lt
*Alev Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias