open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kütt

**Kütt** ehk **jahimees** on inimene, kes tegeleb jahipidamisega: jälitab, püüab, tabab või surmab jahiloomi ehk ulukeid.

Jahimehe amet on eriti vana: juba ürginimesi nimetatakse elatusviisi järgi küttideks ja korilasteks. Hiljem on jaht täitnud küll tähtsat rolli paljudes ühiskondades ning täiendanud inimeste toidulauda, kuid jäänud enamiku jaoks siiski harrastuseks. Kutselisi kütte on nimetatud jäägriteks.

Tänapäeval nimetatakse jahimeesteks tavaliselt seadusega ettenähtud korras (jahihooajal, lubatud relvadega, jahiloaga jne) loomi küttivaid jahihuvilisi. Seadust rikkudes jahipidajad on salakütid.

Jahil kasutavad kütid relvi (tänapäeval peamiselt jahipüsse), samuti püüniseid ja jahikoeri. Ajalooliste jahirelvade hulka kuuluvad oda, vibu, amb jms. Kütt ei pea saaklooma tingimata tapma, ta võib püüda neid ka müügiks. Paljudes riikides on levinud linnukütid, kes püüavad lemmikloomahuvilistele laululinde.

Üldiselt ei peeta küttideks kalamehi.
Ariana Dumbledore

**Ariana Dumbledore** on tegelane romaanisarjas "Harry Potter". 

Ta elas aastatel 1885–1899. Ta oli Albus Dumbledore'i noorem õde. Temast on juttu raamatus "Harry Potter ja surma vägised". Ariana saab õnnetult surma Grindelwaldi, Albuse ja Aberforthi vahel puhkenud tüli käigus.
Valge hanemalts

**Valge hanemalts** (*Chenopodium album*) on rebasheinaliste sugukonda hanemaltsa perekonda kuuluv rohttaim.

Taim on Eestis väga levinud umbrohuna – s.t ta kasvab peamiselt kamardumata mullal heades valgustingimustes.

## Välislingid
*
Ürt-hanemalts

**Ürt-hanemalts** (*Chenopodium ambrosioides*) on rebasheinaliste sugukonda hanemaltsa perekonda kuuluv rohttaim.

## Välislingid
*
Tervelehine hanemalts

**Tervelehine hanemalts** (*Chenopodium bonus-henricus*) on rebasheinaliste sugukonda hanemaltsa perekonda kuuluv rohttaim.

See on hanemaltsa perekonna Eestis leitud liikidest ainuke püsik (mitmeaastane rohttaim).

Kasvatatakse harva salatitaimena. Eestis on seda varem leitud kas tulnukana või kultuurist metsistuna. Uue taimeatlase andmetel on seda meil vaid aiataimena kultuuris. 

## Viited

## Välislingid

*
Ere hanemalts

**Ere hanemalts** (*Chenopodium capitatum*) on rebasheinaliste sugukonda hanemaltsa perekonda kuuluv rohttaim.

## Välislingid
*
Árpád Göncz

**Árpád Göncz** (10. veebruar 1922 Budapest – 6. oktoober 2015 Budapest) oli Ungari president, kirjanik ja tõlkija.

Ta lõpetas 1944. aastal Budapesti ülikooli. Arreteeriti 1956. aasta Ungari ülestõusust osavõtu eest mais 1957 ja amnesteeriti aastal 1963. 

Pärast vanglast vabanemist algas Gönczi kirjanduslik tegevus. Ta oli tuntud eelkõige näitekirjanikuna, aga ka tõlkijana. Ta tõlkis inglise keelest ungari keelde J. R. R. Tolkieni "Sõrmuste Isanda".

1988 astus ta Vabade Demokraatide Liitu. Mais 1990 valiti ta Ungari parlamenti, sama aasta 2. maist 3. augustini oli parlamendi spiiker. 

4. augustil 1990 valiti ta viieks aastaks Ungari presidendiks. Teist korda valiti ta riigi presidendiks 4. augustil 1995 ja ta oli Ungari president 4. augustini 2000.

1996. aasta mais viibis ta riigivisiidil Eestis.

## Isiklikku
Árpád Göncz oli abielus ja tal on neli last. Tema tütar Kinga Göncz on psühhiaater ja poliitik, ta oli Ungari välisminister aastatel 2006–2009.

## Tunnustus
*6. mai 1997 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk

## Viited
Hermann Johann Friedrich Harten

**Hermann Johann Friedrich von Harten** (18. jaanuar / 29. jaanuar 1794 Mustjala – 27. september / 9. oktoober 1841 Kaarma) oli Eesti vaimulik.

Õpetuse sai ta koduõpetaja käest. Aastatel 1811–1814 õppis ta usuteadust Tartu Ülikoolis. Aastatel 1814–1820 töötas ta Eestimaa kubermangus koduõpetajana.

Aastatel 1821–1841 oli ta Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja. Lisaks hooldas ta aastatel 1825–1831 Mustjala Anna kogudust. Aastatel 1833–1836 oli ta konsistooriumi assessor ja 1836–1841 Saaremaa superintendent.

Kultuurilukku on Harten läinud eelkõige sellega, et ta asutas 1835. aastal Saaremaal Kaarmal esimese laulukoori, mis ühtlasi oli Eestis üks esimesi eestlastest koosnevaid koore. Sellega rajas ta Kaarmal väga tugeva koorilaulutraditsiooni. Samuti rajas ta Kaarmal piibliseltsi ning hoolitses agaralt ka kihelkonna- ja külakoolide eest.

## Isiklikku
Tema isa Georg Friedrich Harten oli Mustjala Anna koguduse õpetaja, vend Carl Eduard Harten oli Vigala Maarja koguduse õpetaja. Tema äi Christoph Friedrich Mickwitz oli Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja. 1840. aastal tõsteti ta aadliseisusse Püha Stanislavi III järgu ordeni andmisega. Vanaisa Johannes Heinrich Felicius oli Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, onu Johannes Heinrich Felicius oli Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vanavanaisa (emaemaisa) Johann Heinrich Jürgens oli Pöide Maarja koguduse õpetaja, tädimees Benedict Witte oli Ambla Maarja koguduse õpetaja.

## Tunnustus
*1840 Püha Stanislavi orden III klass

## Viited

## Välislingid
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*Hermann Joh. von Friedrich Harten (Kaarmal 1821–1841)
*
Positsioon (muusika)

**Positsioon** on vasaku käe asukoht keelpilli sõrmlaual. Sadulale kõige lähemal on esimene positsioon, sellest pilli kõlakasti poole liikudes järgmine on teine positsioon jne.
Üldistatud aditiivne meetod

**Üldistatud aditiivne meetod** (inglise *Generalized additive model* ehk **GAM**) on Trevor Hastie ja Rob Tibshirani loodud statistiline meetod, mis võimaldab üldistatud lineaarsel mudelil rakendada aditiivse mudeli sujuva ülemineku omadusi.

Mudel võimaldab rakendada erinevaid jaotusi (normaaljaotus, binoomjaotus vms) ning ühendusfunktsiooni, mis on seotud oodatud jaotuste väärtustega funktsiooniga *g* ning üritab lähendada funktsiooni *f**i*, mis rahuldab tingimused:

: g(\operatorname{E}(Y))=\beta_0 + f_1(x_1) + f_2(x_2)+ \cdots + f_m(x_m).\,\!

Funktsioonidele *f**i* lähendatakse nii parameetrilisi kui ka mitteparameetrilisi keskmisi nii, et lähendid annaksid parema tulemuse kui ükski muu meetod. Meetod ise on väga üldine &ndash; tüüpilist GAM-i võib kasutada xy-joonisel silumisfunktsioonina nagu lokaalne kaalutud keskmine funktsioonis *f*1(*x*1) ning seejärel kasutatakse faktormudelit *f*2(*x*2) jaoks. Mitteparameetrilise lähendi kasutamisel on võimalik saada parem ülevaade tunnustevahelistest seostest, mis võimaldab tulemusi paremini tõlgendada.

Ülelähendamine on GAM-i üks probleeme. Silumisparameetrite arvu on võimalik ette anda ning see number peaks olema mõistlikult väike, kindlasti alla vabadusastmete arvu, mida andmestik võimaldab. Ristvalideerimist kasutatakse selle vältimiseks, mis võimaldab määrata parameetrite arvu. GAM-ile võib eelistada muid meetodeid, näiteks üldistatud lineaarseid meetodeid, välja arvatud juhul, kui GAM võimaldab paremat tunnuste lähendamist ja tõlgendamist.

## Kirjandus
* 
*
Elva linnastaadion

**Elva linnastaadion** on jalgpallistaadion Elvas.

## Välislingid
* Eesti spordiregister 
* Spordiplatsid
Venemaa raadiojaamade loend

*Siin on loetletud [[Venemaa|Venemaal]] tegutsevaid raadiojaamu.*

## Välislingid
* www.listenlive.eu/russia
Toomas Järveoja

**Toomas Järveoja** (sündinud 23. aprillil 1961) on Eesti poliitik.

## Haridus
1984. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi.

## Poliitiline tegevus
Aastatel 1999–2002 oli ta Elva linnavolikogu esimees. 2005. aastast oli ta Elva spordijuht ning 2007–2011 abilinnapea.

30. mail 2011 valiti Toomas Järveoja Elva linnapeaks, sest senine linnapea Reno Laidre nimetati 1. juunist 2011 Tartu maavanemaks. 6. mail 2015 avaldas Elva linnavolikogu talle umbusaldust ja valis uueks linnapeaks Järveoja erakonnakaaslase Eva Kamsi.

Novembrist 2017 oli Toomas Järveoja Elva vallavanem. 

Märtsis 2019 kandideeris ta Riigikokku, kuid ei osutunud valituks. 27. jaanuaril 2021 asus ta Eesti maaeluministriks siirdunud Urmas Kruuse asendusliikmena Riigikogu liikmeks. 

Alates maist 2023 on ta Kambja abivallavanem. 

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 9 (Jõgeva- ja Tartumaa (v.a Tartu linn)) 1688 häält ning ei osutunud valituks.

### Poliitiline kuuluvus
Aastast 1988 oli ta NLKP liige.

Toomas Järveoja on 6. märtsist 2002 Eesti Reformierakonna liige.

## Ühiskondlik tegevus
Järveoja on sportlane ja terviseliikumise eestvedaja. Ta osaleb rattamaratonidel ja sõidab rallit koos oma poja Martin Järveojaga. 

Ta on ka Eesti Judoliidu asepresident.

## Tunnustus
2009. aastal pälvis ta Jõgeval toimunud Eesti linnade 40. suvemängudel Eesti sportlikuima linnajuhi auhinna.

## Isiklikku
Tema poeg on endine judoka ja 2017. aastast Ott Tänaku kaardilugeja Martin Järveoja. Tema vend on Nõo Reaalgümnaasiumi direktor Jaanus Järveoja.

## Viited

## Välislingid
*"Elva uueks linnapeaks valiti Toomas Järveoja". Postimees, 30. mai 2011
*Sulev Oll. "Eesti sportlikuim linnapea – Toomas Järveoja" (artiklis on Järveoja ennatlikult nimetatud linnapeaks). Maaleht, 28. juuni 2009
Hilda James

**Hilda Marjorie James** (**Hilda May James**; 27. aprill 1904 &ndash; 27. juuli 1982) oli Suurbritannia ujuja. 

1920. aasta suveolümpiamängudel Antwerpenis sai ta koos Constance Jeansi, Grace McKenzie ja  Charlotte Radcliffe'iga  hõbemedali 4×100 m vabaujumises. Tulemus oli 5.40,8 (võitis USA uue maailmarekordiga 5.11,6).

300 m vabaujumise esimesel eelvõistlusel oli ta neljas ega pääsenud edasi.

29. juulil 1921 püstitas ta Leedsis 400 m vabaujumises 50 m basseinis maailmarekordi 6.16,6.

Ta abiellus 1930 William McAllisteriga. Neil sündis poeg Donald Hugh McAllister. 

## Välislingid
*Sissekanne lehel www.database.olympics
Ystad

**Ystad** on tiheasustusega paikkond Rootsis Skåne läänis, Ystadi valla keskus, milles on sadam ja raudteejaam.

Asula asub Skåne lõunarannikul. Ta on sadamalinn ja populaarne turismi sihtkoht.

Ystadis elas 2005. aastal 17 286 inimest.

## Viited

## Välislingid
Ricky Bruch

**Björn Rickard Bruch** (2. juuli 1946 Göteborg – 30. mai 2011 Ystad) oli rootsi kettaheitja ja kuulitõukaja.

Ta võitis pronksmedali Müncheni olümpiamängudel ning hõbemedali 1969. aasta Euroopa meistrivõistlustel Ateenas ja pronksmedali 1974. aasta Euroopa meistrivõistlustel Roomas.

Ta oli üheteistkordne Rootsi meister kettaheites ja kahekordne Rootsi meister kuulitõukes. 

Ricky Bruchi 1984. aastal heidetud 71.26 meetrit oli 33 aastat Rootsi kettaheiterekord.
Joplin

**Joplin** on linn Ameerika Ühendriikides Missouri osariigi edelaosas. See jääb Jasperi ja Newtoni maakonna alale. See on mõlema maakonna suurim linn.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse ajal 51 762. Aastal 2010 oli elanikke 50 150. Elanike arvult on see Missouri osariigis 13. kohal.

Joplini teenindavad Kansas City Southern Railway ja BNSF Railway kaubaveoraudteeliinid. Reisijatevedu ei toimu linnas alates 1960. aastatest. Linnast möödub kiirtee Interstate 44, mis ühendab seda idas Springfieldi ja Saint Louisega ning läänes Tulsa ja Oklahoma Cityga. Linna läbis ka Route 66. Linna lähedal asub lennujaam.

Joplinis tegutseb 1937. aastal asutatud Missouri Southern State University.

## Ajalugu

Linn asutati 1873. aastal. Selle jõukus sai alguse tänu ümbruskonna plii ja tsingi leiukohtadele.

Linn on saanud nime metodisti Harris G. Joplini järgi, kes asus 1840. aastatel linna lähedale oja kaldale elama.

2011. aasta mais tabas Joplinit tornaado, mis põhjustas suuri purustusi. Hukkus vähemalt 142 inimest.

## Kliima
Joplinis valitseb külmade ja kuivade talvede ning kuumade ja niiskete suvedega niiske mandriline kliima. Keskmine õhutemperatuur on jaanuaris 1,6 °C ja juulis 26,8 °C. Sajab 1180 mm aastas. Kõige enam sajab mais ja juunis (vastavalt 145 mm ja 150 mm) ning kõige vähem sajab jaanuaris (51 mm). Lumesadu võib esineda peamiselt detsembrist veebruarini. Aastane lumehulk on 30 cm.

Kõrgeim registreeritud õhutemperatuur Joplinis on 46 °C, mis mõõdeti 14. juulil 1954. Madalaim temperatuur mõõdeti 13. veebruaril 1905, mil oli −29 °C külma.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Amama Mbabazi

**Amama Mbabazi** (sündinud 16. jaanuaril 1949) on Uganda jurist ja poliitik.

Ta oli 24. maist 2011 kuni 18. septembrini 2014 Uganda peaminister.

Amama Mbabazi lõpetas 1975. aastal Makerere ülikooli õigusteaduse bakalaureuse kraadiga.

Ta kuulub valitsevasse erakonda Rahvuslik Vastupanuliikumine ning on alates 2010. aastast partei peasekretär. Alates 2003. aastast kuulub ta parlamenti. Aastatel 2004–2006 oli ta justiitsminister, seejärel kaitseminister. Veebruarist 2009 kuni peaministriks saamiseni oli ta julgeolekuminister.

Amama Mbabazi on esindanud Ugandat ka diplomaadina, muu hulgas ÜRO Julgeolekunõukogus ja Lusaka relvarahu sõlmimisel 1999. aastal.
Turdlehine hanemalts

**Turdlehine hanemalts** (*Chenopodium chenopodioides*)  on rebasheinaliste sugukonda hanemaltsa perekonda kuuluv rohttaim.
Rebasheinalised

**Rebasheinalised** (*Amaranthaceae*) on õistaimede sugukond nelgilaadsete seltsist.

Sugukonna kitsamas käsitluses eraldatakse temast maltsalised ja portulakilised.

Sugukonda kuulub 160 perekonda umbes 2400 liigiga. Suurem osa liikidest on rohttaimed või poolpõõsad, vaid vähesed on puud ja ronitaimed.

Kõige tuntumad rebasheinaliste esindajad on punapeet, hanemalts, kinoa ja spinat.

## Eesti liikidega perekonnad, sugukondade kaupa (kitsamas mõttes)
Sugukond *Amaranthaceae* – rebasheinalised
**Amaranthus* – rebashein

Sugukond *Chenopodiaceae* – maltsalised
**Atriplex* – malts
**Axyris* – aksüüris
**Bassia* – puhmikmalts
**Beta* – peet
**Chenopodium* – hanemalts
**Corispermum* – lurssvili
**Halimione* – soolmalts
**Salicornia* – soolarohi
**Salsola* – ogamalts
**Spinacia* – aedspinat
**Suaeda* – soodahein

## Rebasheinaliste süsteem – alamsugukonnad ja perekonnad
### ''Amaranthoideae''

### ''Chenopodioideae''

### ''Gomphrenoideae''
**Alternanthera* – kõlupea
**Froelichia* – vattsaba
**Gomphrena* – kerarebashein
**[[Guilleminea]]*
**Iresine* – verilehik
**[[Tidestromia]]*

### ''Salicornioideae''

### ''Salsoloideae''
**Salsola* – ogamalts
**[[Halothamnus]]*
**Suaeda* – soodahein

## Vaata ka
*maltsalised
SS-i veregrupi tätoveering

**SS-i veregrupi tätoveering** (saksa keeles *Blutgruppentätowierung*) tehti Teise maailmasõja ajal Saksamaa erivägede Waffen-SS-i sõduritele vasaku õlavarre siseküljele, et lahingu ajal oleks kergem vigastatule õige veregrupiga verd üle kanda.

Pärast Teise maailmasõja lõppu sai selle tätoveeringu järgi kergesti kindlaks teha, kes oli teeninud SS-vägedes. Selle vältimiseks eemaldasid paljud tätoveeringu kas lõikamise või põletamise teel või muul viisil. 

## Vaata ka
* SS
* Tätoveerimine

## Viited
Emmaste JK Dagöplast

**Emmaste JK Dagöplast** on endine Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Emmastes.

## Statistika ja loendid

### Eesti jalgpalli karikavõistlused

## Vaata ka
*Hiiumaa ÜJK
*Kärdla LM
*HÜJK Emmaste
Kütt (täpsustus)

* **[[Kütt]]** on jahimees: inimene, kes otsib, püüab või tapab jahiloomi ehk ulukeid.
* Kütiks või jäägriks (kuid mitte jahimeheks) nimetatakse ka **[[kütiväeosa]]** liiget.
* **"[[Kütt (romaan)|Kütt]]"** on James Aldridge'i romaan, mis ilmus eesti keeles 1962 Aadu Hindi tõlkes.
* **[[Kütt (perekonnanimi)|Kütt]]** on eesti perekonnanimi.
*Jahimehed (ansambel) on Eesti ansambel.

## Vaata ka
*"Roheline kütt" ("The Green Archer, 1923; eesti keeles 1928 ja 2003) on Edgar Wallace'i kriminaalromaan.
Karl Harten

**Karl Eduard Harten** (25. aprill/7. mai 1801 Mustjala – 17. november/29. november 1882 Lodz) oli Eesti vaimulik.

Algõpetuse sai ta koduõpetaja käest. Seejärel õppis ta kuus aastat Tallinna toomkoolis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1820–1823. Ordineeriti 12. juunil/24. juunil 1824 õpetajaks.

Oli aastatel 1824–1825 Mustjala Anna koguduse adjunktõpetajaks (isa käe all). Aastatel 1825–1878 oli ta (introdutseeriti 7. juunil/19. juunil 1825) Vigala Maarja koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastast 1858 Maa-Lääne praostkonna praost.

Harten oli aastatel 1845–1863 Jädivere talurahvakooli koolmeistrite seminari direktor ja aastatel 1864–1874 Kuuda õpetajate seminari direktor, võttes agaralt seminari tööst osa ja viibides sageli Kuudal. Ta oli agar koolide edendaja ja eesti keele uue (Ahrensi) kirjaviisikasutuselevõtja vallakoolides. Jäi emerituuri novembris 1878.

## Isiklikku
Tema isa Georg Friedrich Harten oli Mustjala Anna koguduse õpetaja, vend Hermann Johann Friedrich Harten oli Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja ja Saaremaa superintendent (aadeldati 1840. aastal). Vanaisa Johannes Heinrich Felicius oli Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, onu Johannes Heinrich Felicius oli Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vanavanaisa (emaemaisa) Johann Heinrich Jürgens oli Pöide Maarja koguduse õpetaja, tädimees Benedict Witte oli Ambla Maarja koguduse õpetaja.

## Viited
Hamit Kaplan

**Hamit Kaplan** (20. september 1934 Hamamözü – 5. jaanuar 1976 Çorum) oli Türgi maadleja. Paremamad saavutused olid tal vabamaadluses, kuid ta võistles ka Kreeka-Rooma maadluses. Vabamaadluses võitis ta olümpiamängudelt täiskomplekti medaleid (kuld Melbourne'is 1956, hõbe Roomas 1960 ja pronks Tokyos 1964).
Carl Gotthard Hammerbeck

**Carl Gotthard Hammerbeck** (3. august / 15. august 1800 Paide – 25. veebruar / 9. märts 1870 Viljandi) oli Eestimaa vaimulik.

Tema isa oli lukksepp Christian Hammerbeck.

Carl Gotthard Hammerbeck õppis Paide kreiskoolis kuni 1815. aastani. Aastatel 1815–1820 õppis ta Tallinna kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1820–1823. Korporatsioon Estonia asutajaliige.

Töötas pärast ülikooli lõpetamist koduõpetajana. 15. novembril / 27. novembril 1825 ordineeriti ta õpetajaks.

Ta oli aastatel 1825–1866 (kutsuti 13. jaanuaril / 25. jaanuaril 1825) Paide Püha Risti koguduse ja Anna koguduse õpetaja. Juulis 1866 jäi halvatuse tõttu emerituuri.

Carl Gotthard Hammerbeck asutas 1835. aastal Paides kaks raamatukassat: ühe kaudu levitati Uut Testamenti, teise kaudu muud vaimulikku kirjandust. Pärast Paide kiriku põlemist 10. mail / 22. mail 1845 moodustas ta kiriku taastamiseks komisjoni, kuhu kuulus ka arst dr. med. Carl Hermann Hesse. Kirik ehitati üles ja 10. oktoobril / 22. oktoobril 1848 õnnistas ta kiriku sisse. Ta kirjutas ajakirjas Inland (1847, nr 4 ja 1848, nr 42).

Range ja õiglase inimesena tuntud Carl Gotthard Hammerbeck juhatas aastaid Paides hariduskolleegiumi ja hoolitses vaeste abistamise eest. 1835. aastal avati pastor Carl Gotthard Hammerbecki toetusel vaeslastekodu hoones Paide linna esimene eestikeelne kool, kus õppis 11 poissi ja 28 tüdrukut. Koolis õpetati usuõpetust, lugemist, kirjutamist, arvutamist, laulmist ja käsitööd.

2018. aastal pandi pärast riigigümnaasiumi avamist Paides ja endise Paide Gümnaasiumi reorganiseerimise tulemusel loodud põhikoolile Hammerbecki nimi – Paide Hammerbecki Põhikool.

## Viited
Toereaktsioon

**Toereaktsioon** on jõud, millega tugi mõjutab temaga kontaktis olevat keha. 

## Vaata ka

* Sidemereaktsioon
Angelina Semjonova

**Angelina Semjonova** (27. veebruar 1960 Kuressaare – 30. mai 2011 Tallinn) oli eesti näitleja.

Semjonova sündis 1960. aastal Kuressaares tšuvaši päritolu meremehe ja saarlannast ettekandja peres.

1978. aastal lõpetas ta Tallinna 16. Keskkooli ja 1984. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (XI lennu).

## Teatris
Ta töötas näitlejana Draamateatris 1990. aastate keskpaigani, rollilepingutega 2001. aastani. Lisaks on ta mänginud ka Rakvere Teatris, Kuressaare Linnateatris, Pärnu Endlas, Vanalinnastuudios ning filmides.

Ta mängis olulisi rolle Mikk Mikiveri lavastustes "Pilvede värvid", "Seoses üleminekuga teisele tööle", "Õli", "Maskeraad" ja "Kolm õde". Laia ampluaaga näitlejana tundis ta end hästi eri žanrites. Koduteatris kutsuti teda Sjomaks.

## Muusika
Samuti oli ta võimekas laulja, kes võitis populaarsust Eesti Draamateatris mängitud muusikali "Mary Poppins" nimiosas. Pärast Draamateatrist lahkumist esitas ta vene romansse ja laule Édith Piafi repertuaarist.

## Filmides
* "Vana mees tahab koju" (1991) – Kadi
* "Teenijanna" (1990) – Juuli
* "Doktor Stockmann" (1989) – Petra Stockmann
* "Saja aasta pärast mais" (1986) – Salmonia Telman
* "Küljetuul" (1983) – Katja

Ta mängis ka Eesti 1990. aastate seriaalis "V.E.R.I.". Tema viimane roll oli noortesarjas "Ühikarotid".

## Isiklikku
Angelina Semjonoval on tütar Sophie. Tema elukaaslane on olnud ülikooli päevil näitleja Märt Visnapuu.

## Viited

## Kirjandus
* "Angelina Semjonova 27. II 1960 – 30. V 2011" EPL, 1. juuni 2011
* "Carmen Mikiver: Angelina otsekohesus ehmatas paljusid" Õhtuleht, 1. juuni 2011
* "Raimo Pass: Angelinale mõjus alkohol eriti laastavalt" Õhtuleht, 1. juuni 2011
* "Teinud ka filmirolle" Õhtuleht, 1. juuni 2011
* Jaanus Kulli. "Põlemine ja põletamine olid Angelina Semjonova elu pärisosa" Õhtuleht, 1. juuni 2011

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Black Sabbath (album)

**"Black Sabbath"** on ansambli Black Sabbath esimene stuudioalbum. 

Album anti Suurbritannias välja reedel, 13. veebruaril 1970. USAs jõudis album müüki sama aasta 1. juunil. Suurbritannia albumimüügi edetabelis jõudis see 8. kohale. Seda albumit on kriitikud pidanud üheks *[[heavy metal]]*i stiili teerajajaks.

## Lood
#### 1. pool
# "Black Sabbath" – 6:16
# "The Wizard" – 4:24
# "Behind the Wall of Sleep" – 3:38
# "N.I.B." – 6:06
#### 2. pool
# "Evil Woman" – 3:25 
# "Sleeping Village" – 3:46
# "Warning" – 10:32 

## Muusikud
* Ozzy Osbourne – laul, suupill loos "The Wizard"
* Tony Iommi – kitarr
* Geezer Butler – basskitarr
* Bill Ward – trummid
Antoni Martí

**Antoni Martí** (30. juuli 1963 – 6. november 2023) oli Andorra arhitekt ja poliitik, kes oli 11. maist 2011 kuni 16. maini 2019 Andorra peaminister.

Ta oli erakonna Demokraadid Andorra Eest esimees.

Antoni Martí lõpetas Toulouse'i ülikooli arhitektuuri alal.

Aastal 1994 valiti ta esimest korda parlamenti. Ta valiti tagasi 1997. ja 2001. aastal. Aastatel 2003–2011 oli ta Escaldes-Engordany linnapea.
Vene romantism

**Vene romantismis**, mis tekkis 19. sajandi alguses, olid läbi põimunud klassitsism, sentimentalism ja eelromantism. Nagu kogu Euroopas, nii avaldasid ka Venemaal romantismi kujunemisele mõju ajaloolised sündmused – eriti 1812. aasta Isamaasõda ja võit Napoleoni vägede üle ning 1825. aasta dekabristide ülestõus ja sellele järgnenud pettumus. Vene romantismi keskmes oli romantiline kangelane oma vabadusiha ja tunnete sügavusega. Olles individuaalselt kordumatu, vastandus see romantiline geenius tavalisele inimesele. Üldse iseloomustasid vene romantismi antiteesid, nagu erilisus – tavapärasus, suurus – tühisus, mäss – alandlikkus, igavikuline – ajalik, egoism – alturism, usu puudumine – religioossus, kurjus – headus.
Vits-hanemalts

**Vits-hanemalts** (*Chenopodium foliosum*) on rebasheinaliste sugukonda hanemaltsa perekonda kuuluv rohttaim.

## Välislingid
*
Vesihaljas hanemalts

**Vesihaljas hanemalts** (*Chenopodium glaucum*) on rebasheinaliste sugukonda hanemaltsa perekonda kuuluv rohttaim.

## Välislingid
*
Tšiili hanemalts

**Tšiili hanemalts** ehk **kinoa** (*Chenopodium quinoa*) on rebasheinaliste sugukonda hanemaltsa perekonda kuuluv üheaastane õistaim.

Ta on pärit Lõuna-Ameerikast Andide piirkonnast.

Tšiili hanemaltsa kasvatatakse kultuurtaimena. Tema kooritud seemneid kasutatakse toiduks.


File:Reismelde.jpg
File:Quinoa.jpg
File:500g bag of quinoa.jpeg
File:Quinoa-cornflakes.jpg
File:Chenopodium quinoa -red faro- MHNT.BOT.2007.43.66.jpg


## Välislingid
*
Toomas Kork

**Toomas Kork** (sündinud 20. november 1945 Tartus) on Eesti ühiskonnategelane, põllumajandustegelane ja poliitik.

Toomas Kork lõpetas aastal 1970 EPA majandusteaduskonna. Aastatel 1971–1975 oli ta EPA laborijuhataja ning seejärel kuni 1988. aastani Tamsalu Teraviljasaaduste Kombinaadi asedirektor ja direktor. Aastatel 1988–1989 oli ta EKP Rakvere rajoonikomitee esimene sekretär.

Toomas Kork oli Eestimaa Rahvarinde Algatuskeskuse ja volikogu liige, Rakvere Rahvarinde juht, Eesti NSV Ülemnõukogu XI ja XII koosseisu ja Balti Assamblee liige. Võttis osa suveräänsusdeklaratsiooni ettevalmistamisest ja vastuvõtmisest 1988. aasta 15. ja 16. novembril. Juhtis alternatiivteenistuse seaduse eelnõu väljatöötamist ja seaduseks vormistamist, seejärel oli kuni kaitseministeeriumi moodustamiseni vastava valitsuskomisjoni esimees. Osales Eesti Kodukaitse, piirivalve ja politsei loomisel. Hääletas 20. augustil 1991 ühena 69 Ülemnõukogu liikmest Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamise poolt. Toomas Kork kuulus Põhiseaduse Assambleesse.

Töötas Arnold Rüütli kantseleis, Rakvere KIT-i (Kaubandusliku Inventari Tehas, hilisema nimega AS ETK Sisustus) peadirektorina ja kuni pensionile jäämiseni AS-i Porsa Est juhatuse esimehena.

## Tunnustus
*2002 – Riigivapi V klassi teenetemärk
*2006 – Riigivapi III klassi teenetemärk
*2010 – Balti Assamblee teenetemedal
*2001 – "Ilves ja mõõk", EV Piirivalve teenetemärk
*2001 – "10 aastat taastatud piirivalvet", mälestusmedal
*2001 – "10 aastat taastatud kaitseväge", mälestusmedal
*2014 – "20 aastat Vene vägede lahkumisest", mälestusmedal

## Isiklikku
Tema vend Andres Kork on arst (oli tervishoiuminister Tiit Vähi esimeses valitsuses), Tallinna volikogu esimees ja Eesti Arstide Liidu president. Teine vend Jüri Kork oli samuti poliitikas, oli Eesti NSV Ülemnõukogu XII koosseisu (Eesti Vabariigi Ülemnõukogu) liige, on 20. augusti klubi liige. Õde Anu Kasmel on psühhiaater ja terviseteadlane. Korkide peres hoiti Nõukogude okupatsiooni ajal esimese, 1884. aastal valminud sinimustvalge lipu peidukoha saladust. 1991. aastal kaevati onu talus ahju alla peidetud lipp välja ja anti üle Eesti Üliõpilaste Seltsile.

## Viited
Marko Pantelić

**Marko Pantelić** (serbia keeles Марко Пантелић; sündinud 15. septembril 1978 Belgradis) on endine Serbia jalgpallur, ründaja

## Saavutused
;Lausanne
*Šveitsi karikas: 1998–99
;Sartid Smederevo
*Serbia ja Montenegro karikas: 2002–03
;Belgradi Red Star
*Serbia ja Montenegro liiga: 2003–04
*Serbia ja Montenegro karikas: 2003–04
;Hertha BSC
*UEFA Intertoto karikas: 2006
;Ajax
*KNVB beker: 2009–10
;Olympiacos
*Kreeka Super League: 2010–11, 2011–12, 2012–13
*Kreeka karikas: 2011–12, 2012–13
David Gottlieb Glanström

**David Gottlieb Glanström** (3. veebruar/14. veebruar 1744 Reigi – 22. juuli/3. august 1824 Paide) oli Eesti vaimulik.

Koduõpetust sai ta vennastekoguduse juhi Jacob Marraschi käest, kes lasi Reigi koguduse jaoks trükkida eestikeelse vaimuliku lauluraamatu. Immatrikuleeriti 1. oktoobril 1761 Königsbergi Ülikooli arstiteaduskonda, kus õppis seal aastani 1762. Ta tundis suurt huvi matemaatika vastu ja valdas suurepäraselt vanu keeli. Usuteadust õppis iseseisvalt Hupeli juhendamisel Põltsamaal. Ordineeriti 13. juunil/24. juunil 1767 õpetajaks.

Oli aastatel 1767–1824 (kutsuti 30. aprillil/11. mail 1767) Paide Püha Risti koguduse õpetaja ja (kutsuti 2. juulil/13. juulil 1767) Anna koguduse õpetaja. Lisaks oli ta 3. juulist/14. juulist 1775 Eestimaa konsistooriumi ülem-apellatsioonikohtu assessor, 24. jaanuarist/4. veebruarist 1795–juunini 1824 Eestimaa konsistooriumi assessor, 15. jaanuarist/27. jaanuarist 1802–juunini 1824 oli ta Järva praostkonna praost.

Glanström oli Piibli uustrüki (1773) ettevalmistaja ja korrektuuri lugeja ja aastal 1779 ilmunud jutluseraamatu kaasautor. Ta koostas eesti keele grammatika ja tõlkis Eestimaa 1804. ja 1816. aasta seaduse tekstid koos seaduseraamatutega eesti keelde. Tema juures olid müügil Otto Wilhelm Masingu *Pühhapäwa Wahhe-luggemissed*. Ta töötas Briti piibliseltsi välja antud eestikeelse täispiibli kallal (ilmus 1822 ja 1825). Koos venna Christian Jacob Glanströmi ja pastor Arnold Friedrich Johann Knüpfferiga revideeris Piibli teksti. Arvatavasti koostas eesti keele õppimiseks lugemistahvlid, mille abil õpetas ta ka talulapsi lugema. Need pidid ka trükis ilmuma. Tema peetud meetrikaraamatud on kirjutatud eesti keeles.

## Isiklikku
Tema isa Jonas Glanström oli Reigi Jeesuse koguduse õpetaja, äi Georg Friedrich Schultz oli Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja. Vanem vend Johann Friedrich Glanström oli Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja, noorem vend Christian Jacob Glanström oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja.

## Tunnustus
*23. detsember 1819/4. jaanuar 1820 *senior ministerii* (Eestimaa pastorkonna vanem)
*13. juuni/25. juuni 1825 Tartu Ülikooli audoktor

## Viited
Maurice Leblanc

**Maurice-Marie-Émile Leblanc** `[leblan]`(11. detsember 1864 – 6. november 1941) oli prantsuse ajakirjanik ja kirjanik.

Viljaka prosaistina avaldas Leblanc üle 60 romaani, lisaks hulgaliselt lühijutte. Tema kuulsaim kangelane, härrasmehest varas Arsène Lupin ilmus esimest korda kriminaalloos "L'arrestation d'Arsène Lupin", mis avaldati 1905. aastal ajalehes Je sais tout. Aastatel 1905–1941 avaldas Leblanc 17 romaani ja 39 juttu, mille peategelane on Arsène Lupin. Leblanci raamatute põhjal on valminud arvukalt filme, seriaal ja teatrilavastusi.

Osa tema kriminaalromaanide püsitegelane on eradetektiiv Jim Barnett. Maurice Leblanci loomingut on mõjutanud Gustave Flaubert, kes oli ka Leblancide perekonnatuttav, ja Guy de Maupassanti teosed.

Maurice Leblanc sai 1912. aastal kõrgeima Prantsuse riikliku autasu Auleegioni ordeni (*Ordre national de la Légion d'honneur*).

## Elukäik
Maurice Leblanc sündis 1864. aastal Normandia ajaloolises pealinnas Rouenis Itaaliast sisserännanu perekonnas. Poisi ema Blance Brohy suri 1885. aastal. Hariduse omandas Maurice sünnilinnas Lycée Pierre Corneille'is. 

Pärast kooli lõpetamist siirdus ta Pariisi, kus töötas ajakirjanikuna. Enne Teist maailmasõda elas kirjanik Pariisi eeslinnas Passys suure aiaga ümbritsetud majas. Suvekuud veetis Leblanc Normandia rannikul Honfleuri sadamalinnas. Saksa okupatsiooni ajal põgenes ta koos perega Lõuna-Prantsusmaale Hispaania piiri lähistele Perpignan' linna, kus Maurice Leblanc ka suri 76-aastaselt. Kirjaniku haud asub Montparnasse'i kalmistul.

## Teosed eesti keeles

* "Arsen Ljupeni juhtumised" – *Arsène Lupin, nouvelles aventures* (ka *Les nouvelles aventures d'Arsène Lupin*), 1908; eesti keeles: Kuresaare : Saaremaa Kirjastus-Ühisus, 1924
* "Saatuslik kristallpunn" – *Le bouchon de cristal*, 1912; eesti keeles: Loodus, 1932 sarjas "Tänapäeva romaan" nr 12
* "Kolmekümne puusärgi saar" – *L'île aux trente cercueils*, 1919; eesti keeles: Loodus, 1933 sarjas "Tänapäeva romaan" nr 24
** "Kolmekümne kirstu saar"; Kuldsulg, 1995 ja Eesti Päevaleht, 2003
**"Kolmekümne sarga saar", Eesti Raamat, 2015 sarjas "Mirabilia"
* "Õõnes nõel" – *L'aiguille creuse*, 1909; eesti keeles: Loodus, 1934 sarjas "Tänapäeva romaan" nr 33. Kordustrükk Helsinki : Nova, 1945
* "Roheliste silmadega kaunitar" – *La Demoiselle aux yeux verts*, 1927; eesti keeles: ajalehe joonealune: Maa Hääl, 1935
** "Roheliste silmadega daam"; Loodus, 1939 sarjas "Tänapäeva romaan" nr 79
* "Juhus teeb imesid" – *L'Agence Barnett et Cie*, 1928; eesti keeles: Eesti Raamat, 1992 sarjas "Mirabilia"
* "Härrasvaras Arsène Lupin" – *Arsene Lupin gentleman-cambrioleur*, 1907; eesti keeles: Valgus, 1995
*"Salapärane maja" – *La demeure mystérieuse*, 1928; eesti keeles: Eesti Raamat, 2013 sarjas "Mirabilia"
*"Mürsukild" – *L'éclat d'obus*, 1916; eesti keeles: Eesti Raamat, 2014 sarjas "Mirabilia"

## Viited

## Välislingid

* Arsène Lupinile pühendatud veebileht (prantsuse keeles)
* Maurice Leblanc: Biografie, Bibliografie. Biblioweb
*Arsene Lupini e-raamatud Gutenbergi projekti veebilehel
*Le Clos Lupin – Arsène Lupini muuseum Normandia turismiameti kodulehel
Suur mungalill

**Suur mungalill** (*Tropaeolum majus* L.) on üheaastane dekoratiiv- ja maitsetaim, mis kasvab ka Eesti kliimas. Taime kutsutakse sarnaste maitseomaduste tõttu rahvapäraselt ka **[[kress]]iks**.  

## Välimus
Suhteliselt nõrgad varred harunevad, lamavad või ronivad, võivad kasvada mitme meetri pikkuseks. Lehed on ümarad, siledad, meenutavad kilpi. Pikaraolised õied asuvad üksikult lehtede kaenlas, võivad olla kollased, oranžid, punased või kirjud. Viljad lagunevad 3 üheseemneliseks osaks. 

## Päritolu ja kasvukoht
Suure mungalille kodumaa on Lõuna-Ameerika. Ta kultuuristati dekoratiivtaimena juba 17. sajandil ning temast on aretatud mitmeid sorte. Arvatavasti levis mungalill Euroopas ja sattus ka Eestisse munkade vahendusel, kes teda kasvatasid kloostriaedades kui lillekultuuri, ravitoimelist salatitaime ja viinamäetigude söödataime.  Mungalill on sooja- ja valguslembene taim, mis ei talu kuivust.

## Raviomadused ja toidus kasutamine
Ravimtaimena on suur mungalill tuntud mitme maa rahvameditsiinis. Droogina kasutatakse taimede maapealset õitsvat osa (ürti), vilju ja mahla. Ürdist valmistatud keedis aitab ägedate ja krooniliste bronhiitide, kopsupõletike, bronhiaalastma ja kopsupuhituse korral. Taimemahlast saab abi kuseteede põletikuliste haiguste, krooniliste põiepõletike, samuti neeruvaagna- ja neerukoepõletiku korral. Mungalille lehti ja õisi kasutatakse vene rahvameditsiinis ka teesegudes vähi ravimisel. 

Suur mungalill on tuntud ka maitse- ja toidutaimena. Tema lehed, õied ja viljad on terava kõrvetava maitsega, mis meenutab kress-salatit. Tooreid C-vitamiini sisaldavaid mungalille vilju kasutatakse toiduks värskelt ja marineeritult. Õienuppe konserveeritakse äädikas ja nendega maitsestatakse liharoogi. 

## Viited


## Välislingid

*
Paranoid

"**Paranoid**" on ansambli Black Sabbath teine stuudioalbum. 

Album anti Suurbritannias välja 18. novembril 1970. USA-s jõudis album müüki 7. jaanuaril 1971. Album jõudis Suurbritannia albumimüügi edetabeli tippu. USA-s jõudis album esikümnesse ja Saksamaal teisele kohale.

Albumi nimiloost "Paranoid" sai Black Sabbathi suurim hitt ja see tõusis Suurbritannia singlimüügi edetabeli 4. kohale.

## Lood
#### 1. pool
# "War Pigs/Luke's Wall" – 7:55
# "Paranoid" – 2:47
# "Planet Caravan" – 4:30
# "Iron Man" – 5:58

#### 2. pool
# "Electric Funeral" – 4:47
# "Hand of Doom" – 7:07
# "Rat Salad" – 2:29
# "Jack The Stripper/Fairies Wear Boots" – 6:13

## Muusikud
* Ozzy Osbourne – laul
* Tony Iommi – kitarr
* Geezer Butler – basskitarr
* Bill Ward – trummid
Museoloogia

**Museoloogia** ehk **muuseumiteadus** on muuseumidega seotud teadus‑ ja tegevusala. 

Museoloogia uurib diakrooniliselt seda, kuidas muuseumid on sündinud ja arenenud ja miks midagi peetakse või on peetud muuseumides alalhoidmist väärivaks. Museoloogia ei käsitle seega mitte ainult muuseume endid, vaid ka neid loovat ja ülalpidavat ühiskonda: kuidas mõistetakse ajalist ja piirkondlikku keskkonda ning millised üksused sisaldavad ja millised ei sisalda museaalseid väärtusi.

Museoloogia sündis iseseisva teadusalana 19. sajandi lõpus. Aastal 1877 hakkas Dresdenis ilmuma ajakiri "Zeitschrift für Museologie und Antiquitätenkunden", esimene museoloogia õppetool loodi Brno ülikooli 1919. aastal.
Jonas Glanström

**Jonas Glanström** (12. jaanuar / 23. jaanuar 1704 Tallinn – 18. detsember / 29. detsember 1762 Reigi) oli Eesti vaimulik.

Glanström õppis (immatrikuleeriti 2. oktoobril 1730) Halle Ülikooli, õpingute kõrvalt töötas Halles koduõpetajana. Ordineeriti 2. augustil / 13. augustil 1732 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1732–1762 (kutsuti 5. augustil / 16. augustil 1731) Reigi Jeesuse koguduse õpetaja. 5. veebruaril / 16. veebruaril 1742 sai Saarte-Lääne praostkonna abipraostiks, 28. jaanuaril / 8. veebruaril 1742 sai Saarte-Lääne praostkonna praostiks. Ta oli pietistlike vaadetega ja edendas oma koguduses vennastekoguduse tegevust.

## Isiklikku
Tema poeg Johann Friedrich Glanström oli Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja, poeg David Gottlieb Glanström oli Paide ja Anna koguduse õpetaja ning poeg Christian Jacob Glanström oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja.

## Viited
Johann Friedrich Glanström

**Johann Friedrich Glanström** (21. veebruar / 4. märts 1742 Reigi – 23. detsember 1819 / 4. jaanuar 1820 Mihkli) oli Eesti vaimulik.

Immatrikuleeriti 1. oktoobril 1761 Königsbergi Ülikooli, oli kohal veel aastal 1764. Ordineeriti 8. septembril / 19. septembril 1764 õpetajaks.

Oli aastatel 1764–1768 Reigi Jeesuse koguduse õpetaja. Aastatel 1768–1819 oli ta (sai ametisse juunis 1768) Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja. Oli 23. jaanuarist / 3. veebruarist 1775 – 23. jaanuarini / 3. veebruarni 1795 Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi assessor; oli aastatel 1775–1819 Maa-Lääne praostkonna ja Haapsalu 2. praostkonna praost. Sai 10. mail / 22. mail 1807 ajurabanduse, mille tagajärjel oli pastoritöö raskendatud ning vennapoeg Theodor Friedrich Glanström oli talle adjunktõpetajana abiks.

Aastal 1779 ilmunud jutluseraamatus on üks tema eestikeelne jutlus.

## Isiklikku
Tema isa Jonas Glanström oli Reigi Jeesuse koguduse õpetaja. Tema üks vend David Gottlieb Glanström oli Paide ja Anna koguduse õpetaja, teine vend Christian Jacob Glanström oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. Tema tööd Mihklis jätkas Christian Jacobi poeg Theodor Friedrich Glanström.

## Tunnustus
*7. oktoober / 18. oktoober 1798 *senior ministerii* (Eestimaa pastorkonna vanem)

## Viited
Eestluse elujõud

**Eestluse elujõud** võib tähendada järgmist:
*"Eestluse elujõud", Oskar Looritsa 1951. aastal ilmunud raamat eestlaste rahvuslikust psühholoogiast ja kultuuriloost;
*"Eestluse elujõud", Indrek Koffi 2010. aastal ilmunud luuleraamat (autori žanrimääratluselt "hüsteeriline traktaat").
*Eestluse Elujõud (ühing).
Margus Kukk

**Margus Kukk** on mitme tuntud inimese nimi:

*Margus Kukk, Eesti ujuja ja purjetamistreener (sündinud 26. veebruaril 1959)
*Margus Kukk, Eesti kardisõitja (sündinud 5. juulil 1972)
Orosháza

**Orosháza** on linn Ungaris Békési komitaadis, Orosháza kreisi halduskeskus.
 
Esimesed teated Orosházast pärinevad 1466. aastast, kuid pärast türklaste vallutust jäi asula tühjaks. Alles 1744 asustati see uuesti. Aastal 1946 sai linnaõigused.

## Viited

## Välislingid
* Orosháza koduleht (ungari keeles)
Alato tänav

**Alato tänav** on tänav Kärdla lõunaosas.

Alato tänav algab Padu tänaval ja kulgeb edelasse. Selle pikkus on 650 meetrit.

Tänav ületab Käina maantee, ristub Liiva tänavaga (paremalt) ja Seene tänavaga (vasakult), muutub pärast seda halvasti läbitavaks ja lõpeb Lodju tänava pikendusel.. Käina maantee suhtes on ta kõrvaltänav, Liiva ja Seene tänava suhtes peatänav.

Alato tänav ei ole Kärdla lõunapiir formaalselt (ametlik Kärdla lõunapiir kulgeb kaugemal lõunas), küll aga sisuliselt. Tänava paremal, paarisnumbrite poolel on peaaegu kümme eramut ja kõige suurem majanumber on 22. Tänava vasakul, paaritute numbrite poolel asub üksnes eramu Käina maantee 44 / Alato 1, aga üldiselt on tänavast lõunas kuuse-segamets.

Alato tänav oli kaua aega kruusakattega. Alles 1990. aasta paiku asfalteeriti Käina maantee ja Seene tänava vaheline lõik. Padu tänava ja Käina maantee vaheline lõik asfalteeriti 2007. aasta paiku. Seene tänavast edasi viiv osa on endiselt kruusakattega.

Alato tänav on kitsas. Kahel autol on raske teineteisest mööda pääseda. Seene ja Liiva tänava vahel on tänava kummaski servas ka sügav kraav. Tänava liiklustihedus väike.

Alato ja Liiva tänava ristmikul on liiklusmärk, mille järgi Alato tänava edelasse viiv osa on tupik. Osalt on see isegi põhjendatud. Alato tänavalt lõunasse keerav Seene tänav on tõesti tupik. Oma lõpus teeb Alato tänav laugja, umbes 120° suuruse pöörde põhja ja jätkub Lodju tänavana. See kurv ja Lodju tänava lõpuosa on katteta tee, mis on sügavate roobastega, väga halvasti läbitav jalgrattal ja hariliku sõiduautoga sõites, kuid hästi läbitav jalgratast käekõrval lükates ja maasturiga sõites.

Kaardid näitavad sageli Alato tänavat täiesti sirgena. Päris sirge ta siiski pole. Mõlemal suuremal ristmikul, nii Käina maanteel kui Liiva tänaval teeb tänav kerge käänaku paremale, mistõttu tänava algusest ei ole lõppu näha.

Alato tänav on nime andnud Alato bussipeatusele, mis on Käina poolt tulevatele liinibussidele esimene peatus Kärdla piires (ja ainus enne Keskväljakut). Minevikus oli see peatus tõesti Alato tänava ja Käina maantee ristmiku juures, aga selles kohas polnud Käina maanteel taskut, kuhu buss võiks keerata ja taganttulevad sõidukid mööda lasta. Ühtlasi oli ristmik liiga lähedal järsule kurvile Käina maanteel. Sellepärast viidi Alato bussipeatus paarsada meetrit kesklinna poole.

## Viited
Christian Jacob Glanström

**Christian Jacob Glanström** (16./27. september 1752 Reigi – 24. mai / 5. juuni 1825 Järva-Jaani) oli Eestimaa vaimulik.

Ta sai algõpetuse kodust, pärast seda õppis Tallinna gümnaasiumis. 1772. aastast õppis ta Greifswaldi ülikoolis, misjärel oli kolm aastat koduõpetaja. Ordineeriti 15./26. jaanuaril 1777 õpetajaks.

Oli aastatel 1777–1825 (kutsuti 9./20. novembril 1776) Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. Lisaks oli aastatel 1795–1820 apellatsioonikohtu assessor ning 1802. aastast Eestimaa konsistooriumi assessor. 2./14. juulil 1824 sai ta Järva praostkonna abipraostiks ning sama aasta 22. juulil / 3. augustil praostiks.

Glanström töötas Briti piibliseltsi välja antud täispiibli stereotüüptrükisega (ilmus 1822). Koos vend David Gottlieb Glanströmi ja pastor Arnold Knüpfferiga revideeris Piibli teksti. Tõlkis koos vennaga vaimulikku luulet, tema sulest on pärit 30 vaimuliku laulu eestikeelsed tõlked.

## Isiklikku
Tema isa Jonas Glanström oli Reigi Jeesuse koguduse õpetaja, äi Olaus Kellmann oli Muhu Katariina koguduse õpetaja ja Saaremaa superintendent, kälimees Karl Fromhold Glöckner oli Muhu Katariina koguduse õpetaja. Tema vanem vend Johann Friedrich Glanström oli Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja, teine vend David Gottlieb Glanström oli Paide ja Anna koguduse õpetaja. Tema vanem poeg Theodor Friedrich Glanström oli Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja, noorem poeg Paul August Ferdinand Glanström oli Ambla Maarja koguduse õpetaja.

## Viited
Budaörs

**Budaörs** (saksa *Wudersch*) on linn Ungaris Pesti komitaadis. Asub Budapestist vahetult läänes.

Budaörsi on esmamainitud 1236. aastal. Enne Teise maailmasõja lõppu oli linnas suur švaabi kogukond.

## Viited

## Välislingid
* Budaörsi koduleht
Ipoly

**Ipoly** (ungari keeles; slovaki keeles **Ipeľ**) on jõgi Slovakkias ja Ungaris, Doonau vasakpoolne lisajõgi. 

Jõgi saab alguse Slovaki maagimäestikust. 

Jõe pikkus on 197 km ja valgala pindala 5108 km². Jõgi on 140 km ulatuses Slovakkia ja Ungari piirijõeks. 

Jõe ääres asuvad Poltár, Kalinovo, Boľkovce, Szécsény, Balassagyarmat, Šahy, Pastovce, Salka, Szob jt asulad. 

## Viited

## Välislingid
Szentendre

**Szentendre** (saksa keeles *Sankt Andrä*, serbia keeles Сентандреја) on linn Ungaris Pesti komitaadis, Szentendre kreisi halduskeskus. See asub Doonau ääres, riigi pealinnast Budapestist 20 km põhja pool.

Szentendre kohal oli roomlaste asula **Ulcisia Castra**, kus elas lühikest aega ka Marcus Aurelius.

Szentendre on olnud 20. sajandi algusest peale mitme põlvkonna vältel ungari kunstnikele kodu. Seal on palju kunstimuuseume ja -galeriisid.

Linnas on ka Szentendre vabaõhumuuseum (Szentendrei Szabadtéri Néprajzi Múzeum).

Linna ühendab Budapestiga pendelrongiliin Szentendrei HÉV (H5).

## Viited

## Välislingid

* Szentendre koduleht (ungari keeles)
Teenäitaja

**Teenäitaja** on Eesti Naiste Koostööketi kord aastas väljaantav aunimetus. 

Aunimetuse eesmärk on väärtustada eetikat, parandada poliitilist kliimat, mõjutada suhtlemist ja poliitilist kultuuri ning kaitsta isiku õigusi ja vabadusi ning viia ellu meeste ja naiste võrdõiguslikkust. See antakse avaliku elu tegelasele, kes on eelmisel aastal oma tegevusega mõjutanud Eesti ühiskonna eetilisi väärtushinnanguid, arendanud euroopalikku kultuuri, edendanud võrdõiguslikkust ning aidanud lahendada ühiskonda ahistavaid kriise või vastuolusid. Aunimetusega koos antakse üle küünlajalg põleva küünlaga.

Esimesena pälvis selle sotsiaalministeeriumi soolise võrdõiguslikkuse büroo juhataja Ülle-Marike Papp võrdõiguslikkuse seaduse väljatöötamise eest. Aunimetuse andis üle riigikogu esimees Ene Ergma.

Teenäitaja aunimetuse on pälvinud (nimetuse andmisele eelneva aasta eest):
* 2003 Ülle-Marike Papp
* 2004 Silvi Ojamurru (Raplamaa omavalitsuste liidu tegevjuht)
* 2005 Külli Vollmer (mittetulundusühingu Kodanikukoolitus juhatuse liige)
* 2006 Ülle Aaskivi (valitsuse nõunik)
* 2007 Marina Kaljurand (Eesti suursaadik Moskvas) 
* 2008 Viive Rosenberg (Eesti Maaviljeluse Instituudi vanemteadur) 
* 2009 Airi Värnik (Tallinna Ülikooli vaimse tervise professor) 
* 2010 Siiri Oviir 
* 2011 Ülle Madise 
* 2012 Tiina Kangro 
* 2013 Ene Hion 
* 2014 Astrid Kannel 
* 2015 Feministeeriumi toimetajad Nele Laos, Kadi Viik, Brigitta Davidjants ja Aet Kuusik

## Viited

## Välislingid
* MTÜ Eesti Naiste Koostöökett. Teenäitaja aunimetus
Nagykőrös

**Nagykőrös** on linn Ungaris Pesti komitaadis, Nagykőrösi kreisi halduskeskus. Asub Budapestist 80 km kagu pool.

## Viited

## Välislingid

* Nagykőrösi koduleht
Hajdúszoboszló

**Hajdúszoboszló** on linn Ungari idaosas Hajdú-Bihari komitaadis, Hajdúszoboszló kreisi halduskeskus.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 23 987 elanikku. 2022. aasta alguses oli linnas 24 094 elanikku.

Linnas asub üks Ungari suurimaid spaasid, Hajdúszoboszló spaa.

## Viited

## Välislingid
*http://www.hajduszoboszlo.hu/
Hajdúnánás

**Hajdúnánás** on linn Ungari idaosas Hajdú-Bihari komitaadis, Hajdúnánási kreisi halduskeskus.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 17 318 elanikku. 2022. aasta alguses oli linnas 16 256 elanikku.

## Viited

## Välislingid
*http://www.hajdunanas.hu/
Theo Jansen

**Theo Jansen** (sündinud 17. märtsil 1948 Haagis) on hollandi kunstnik, kes alates 1990. aastast loob kineetilisi skulptuure.

Tema teosed on peamiselt suured loomi meenutavad ribikonstruktsioonid, mis liiguvad tuule jõul. Ta ise nimetab selliseid teoseid ühisnimetajaga *strandbeest*.

Materjalina kasutab ta peamiselt plasttorusid.

## Välislingid

*Koduleht
*Video
Hatvan

**Hatvan** on linn Ungaris Hevesi komitaadis, Hatvani kreisi halduskeskus. Asub Budapestist 60 km kirde pool.

## Viited
Togo järv

**Togo järv** on laguun Togo lõunarannikul umbes 20 km Lomést ida pool.

Laguuni geograafilised koordinaadid on . Selle kaldal asuvad suuremad asulad on Togoville, Badougbe ja Agbantokopé.

Togo järve pindala on 64 km². Atlandi ookeanist eraldab teda kitsas rannariba.

Järvest püütakse muu hulgas karpkala, merikeelt ja kammeljat. Lähedaste asulate elanikud käivad järvel veesporti harrastamas.
Romuald Klim

**Romuald Klim** (valgevene keeles Рамуальд Іосіфавіч Клім, vene keeles Ромуальд Иосифович Клим; 25. mai 1933 – 28. mai 2011) oli valgevene vasaraheitja, olümpiavõitja.

Ta võitis vasaraheites kuldmedali Tōkyō olümpiamängudel (1964) ja hõbemedali México olümpiamängudel (1968).

1966. aastal tuli ta Euroopa meistriks ja 1969. aastal võitis Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali.

Juunist oktoobrini 1969 oli Romuald Klimi nimel vasaraheite maailmarekord 74.52.

Ta lõpetas 1956. aastal Minski kehakultuuriinstituudi ja töötas kehalise kasvatuse õpetajana. Pärast tippspordikarjääri lõppu 1973. aastal töötas treenerina.

## Välislingid
* КЛИМ Ромуальд Иосифович
Tōgō järv

**Tōgō järv** (東郷池, *Tōgō-ike*) on riimveeline järv Jaapanis Honshū saare lõunaosas.

Järv asub Tottori prefektuuris Tottori ja Kurayoshi vahel, Jaapani mere rannikust umbes 2 km kaugusel. Tema geograafilised koordinaadid on .

Tōgō järve suurim ulatus põhja-lõuna suunas on umbes 3 km ja ida-lääne suunas umbes 2,5 km.

## Välislingid
Tuure Kilpeläinen

**Tuure Eerik Kilpeläinen** (sündinud 29. juunil 1970 Uusikaupunkis) on soome poplaulja ja laululooja.

Ta on lõpetanud 2003. aastal Aalto ülikooli kunstikõrgkooli.

Ta kirjutab oma lauludele nii viisi kui ka sõnad. Ta on teinud laule ka teistele lauljatele, sealhulgas Vesa-Matti Loirile, Kari Tapiole ja Jonna Tervomaale.

Temalt on ilmunud neli albumit.

## Tunnustus
* Aasta meessolisti Emma auhind 2011

## Albumid
* Tuure Kilpeläinen (2003)
* Just (2005)
* Kysymyksiä sudelle (2006)
* Valon pisaroita (2010)
* Afrikan tähti (2012)
* Käpälikkö (2014)
* Surusilmäinen kauneus (2016)
* Kaihon karnevaali (2017)
* Paluu paratiisiin (2020)

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Jamaica jalgpallikoondis

**Jamaica jalgpallikoondis** on Jamaica jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Jamaicat rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.

### Peatreenerid
Puerto Rico jalgpallikoondis

**Puerto Rico jalgpallikoondis** on Puerto Rico jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Puerto Ricot rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.