open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Normaalne mikrofloora

**Normaalne mikrofloora** on meie keha peal ja sees elavad mikroorganismid, kellest osa on kasulikud, enamik aga lihtsalt kahjutud.    

Inimese **normaalne mikrofloora** on väga keeruline ökosüsteem, mis koosneb umbes 1014 erinevast mikroobist. Mikroobide arvukus varieerub vastavalt inimkeha piirkonnale. Kõige enam on leitud mikroobe inimese seedetraktist (kõige enam jämesooles), kuid normaalne mikrofloora on olemas ka suguteedes, suus, hingamisteedes, nahal ja mujal. Peamiselt leidub soolestikus bifidobakterid, bakteroide, piimhappebakterid ja soolekepikesi.  Enamik inimkehas leiduvaid mikroobe on peremeesorganismi suhtes heatahtlikud ja moodustavad inimesega kasuliku koosluse.

Organismi mikrofloora tähtsus seisneb:

* Organismi immuunsüsteemi stimuleerimises.
* Seedeprotsessis osalemises - toitainete lõhustamine, ensüümide stimuleerimine.
* Ainevahetuses osalemises - vitamiinide, aminohapete ja lühikese ahelaga rasvhapete süntees.
* Organismi kolonisatsiooniresistentsuse tagamises - tõkestab patogeensete mikroobide pääsemist samale territooriumile. 

Mikrofloorat ennast mõjutavad kõik bakterid ja viiruslikud infektsioonid, toidumürgitused, antibiootikumid, hormoonpreparaadid ja ka igapäevane toit, kui see pole kvaliteetne. Kõik see segab normaalset, nii öelda heade bakterite kasvu ja nende funktsioneerimist ning süsteem ongi häiritud. Kui inimesed peavad pidevalt võtma mingit ravimi, oleks vajalik tarvitada ka probiootikume.

= Viited =
1. Tenhunen, A. & Hain, E. & Venäläinen, J. & Tihtarinen-Ulmanen, M. & Holopainen, M. & Sotkas, P. & Happonen, P. & Sepp, T. 2011. Bioloogia gümnaasiumile, I osa. https://www.opiq.ee/Kit/Details/28. 10.02.2024

2. Lorents, A. Mikrofloora. https://www.hariduskeskus.ee/opiobjektid/mikrobioloogia/?MIKROFLOORA. 10.02.2024

3. Ilves, L. 2004. Mikroobid nahal ja suus. https://www.hambaarst.ee/artiklid/570. 10.02.2024

4. Postimees/Scanpix. 2009. Tervise võti on soolestikus. https://novaator.err.ee/251859/tervise-voti-on-soolestikus. 10.02.2024
Vildikulaadsed

**Vildikulaadsed** (*Aulacomniales*) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi.

## Sugukondi
**Aulacomniaceae* – vildikulised

## Välislingid
*
Kerakupralaadsed

**Kerakupralaadsed** (*Bartramiales*) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi.

## Sugukondi
**Bartramiaceae* – kerakupralised

## Välislingid
*
Pungsamblalaadsed

**Pungsamblalaadsed** (*Bryales*) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi.

## Sugukondi
**Bryaceae* – pungsamblalised
**Mniaceae* – tähtsamblalised

## Välislingid
*
Mustpeasammal (perekond)

**Mustpeasammal** (*Catoscopium*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Catoscopium nigritum* – mustpeasammal

## Välislingid
*
Kaksikhambakeselised

**Kaksikhambakeselised** (*Dicranellaceae*) on lehtsammaltaimede klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Dicranella* – kaksikhambake
Kaksikhambalaadsed

**Kaksikhambalaadsed** (*Dicranales*) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi.

## Sugukondi
**Aongstroemiaceae* – ongströömialised
**Bruchiaceae* – bruhhialised
**Dicranaceae* – kaksikhambalised
**Dicranellaceae* – kaksikhambakeselised
**Ditrichaceae* – jõhvsamblalised
**Fissidentaceae* – tiivikulised
**Leucobryaceae* – valvikulised
**Oncophoraceae* – pugukupralised
**Schistostegaceae* – helgikulised

## Välislingid
*
Tanukalaadsed

**Tanukalaadsed** (*Encalyptales*) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi.

## Sugukondi
**Encalyptaceae* – tanukalised

## Välislingid
*
Hellikulaadsed

**Hellikulaadsed** (*Funariales*) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi.

## Sugukondi
**Disceliaceae* – punglehikulised
**Funariaceae* – hellikulised

## Välislingid
*
Rahnikulaadsed

**Rahnikulaadsed** (*Grimmiales*) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi.

## Sugukondi
**Grimmiaceae* – rahnikulised
**Seligeriaceae* – seligeerialised

## Välislingid
*
Lumilehikulaadsed

**Lumilehikulaadsed** (*Hedwigiales*) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi.

## Sugukondi
**Hedwigiaceae* – lumilehikulised

## Välislingid
*
Õhik (sammal)

**Õhik** (*Neckera*) on ulmikulaadsete seltsi lehtsammalde perekond.

## Liike
**Neckera pennata* – sulgjas õhik
Tugev kurdõhik

**Tugev kurdõhik** (*Exsertotheca crispa*) on õhikuliste liik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib neid leida kasvamas mitmetes metsatüüpides ja kaljudel.

## Välislingid
*
Tutikulaadsed

**Tutikulaadsed** (*Orthotrichales*) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi, pärislehtsammalde alamklassi.

## Sugukondi
**Orthotrichaceae* – tutikulised

## Välislingid
*
Pisisamblalaadsed

**Pisisamblalaadsed** (*Pottiales*) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi, pärislehtsammalde alamklassi.

## Sugukondi
**Ephemeraceae* – kübesamblalised
**Pottiaceae* – pisisamblalised

## Välislingid
*
Põisikulaadsed

**Põisikulaadsed** (*Splachnales*) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi, pärislehtsammalde alamklassi.

## Sugukondi
**Meesiaceae* – tahuksamblalised
**Splachnaceae* – põisikulised

## Välislingid
*
Timmialaadsed

**Timmialaadsed** (*Timmiales*) on selts samblaid, mis kuulub lehtsammalde klassi, pärislehtsammalde alamklassi.

## Sugukondi
**Timmiaceae* – timmialised

## Välislingid
*
Yasmani Copello

**Yasmani Copello Escobar** (sündinud 15. aprillil 1987 Havannas) on Kuuba päritolu Türgi tõkkejooksja. 

Ta esindas karjääri alguses Kuubat. 2012. aastal kolis ta Türki ja sai 2013. aastal Türgi kodakondsuse. Alates 2014. aastast on ta kuulunud rahvusvahelistel võistlustel Türgi koondisse.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis pääses Copello 400 meetri tõkkejooksus finaali ja sai ajaga 48,96 6. koha.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis tuli ta 400 meetri tõkkejooksus Sergio Fernándeze ja Kariem Husseini ees ajaga 48,98 Euroopa meistriks. Olümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta tulemusega 47,92 Kerron Clementi ja Boniface Mucheru Tumuti järel pronksmedali.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis võitis ta Karsten Warholmi järel ajaga 48,49 hõbemedali.

2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis võitis ta Warholmi järel hõbemedali Türgi rekordiga 47,81.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas jäi ta 48,25-ga kuuendaks.

2021. aastal toimunud olümpiamängudel Tokyos kordas Copello 400 meetri tõkkejooksu finaalis Türgi rekordit 47,81, millega oli taas kuues.

2022. aasta Euroopa meistrivõistlustel Münchenis võitis ta Karsten Warholmi ja Wilfried Happio järel pronksmedali.

## Isiklikud rekordid

## Viited

## Välislingid
*
Eestis arendatud mängude loend

Hoolimata Eesti IT-arenduse kõrgest tasemest on mänguarendus Eestis olnud tagasihoidlik. Esimeseks kommertsmänguks võib pidada Bluemoon Interactive'i Kosmonauti, mis hiljem kasvas SkyRoadsiks ja sai oma asjastus vabavarahitiks ning on siiani hinnatud rahvusvahelistes retromängurite kommuunides. Hilisemad suuremad hitid on olnud Drag Racing mobiilidel, Teleglitch arvutil ja Disco Elysium, mis on valitud kõikide aegade kõige paremate mängude hulka. 2000. algusaastatel käivitus Eestis tõlkemängude tootmine, kuid nendest enamik oli arendatud mujal. Mänguarenduse toetuseks on loodud tugiorganisatsioone nagu GameDev Estonia ja EEVR, mis korraldavad mängujämme ning aitavad arendajatel leida väljaandjaid ja erinevaid toetusprogramme. Ka on Eestis stuudiod nagu Ringtail, mis allhankijana aitavad suurematel mängustuudiotel teha 3D-mudeleid, graafilisi materjale ja muud arendust. Eraldi videomängudest käib Eestis ka aktiivne kasiino- ja hasartmängude arendus. Loendatud mängud on enamikus arendatud Eestis ja peamiselt eestlaste poolt, välja arvatud tärniga märgistatud, kus suure osa on loonud Eestis elavad, või e-residentsust omavad välismaalased, või välismaa tiimid suure eestlaste poolse panusega. Loendid mängudest pole täielikud. 

## Loend kommertsmängudest

 = mängud mis on loodud Eestis elavate välismaalaste poolt, või välismaa tiimide poolt, aga arvestatavalt suure Eesti arendajate panusega.

## Loend välja kuulutatud, kuid veel ilmumata mängudest

## Loend vabavaralistest mängudest
Mängud selles loendis on tehtud mängujämmide käigus või katsetustena, mis võivad areneda hiljem kommertsväljalaskeks. 

### Vaata ka
* Eestikeelsete videomängude loend

## Viited
Parma kannike

**Parma kannike** on ilutaim kannikese perekonnast. Parma kannikeste päritolu pole kindlalt teada, kuid on näidatud, et need pärinevad kahest erinevast *[[Viola alba]]* tüvest, ehkki õite värvuse ja lõhna poolest sarnanevad need rohkem liigiga *[[Lõhnav kannike|Viola odorata]]*. Esmakordselt imporditi parma kannike Napolisse 19. sajandi teisel poolel, kui Filippo Savorgnan di Brazzà viis taime Udinesse. Tema töö kohta puuduvad andmed, kuigi üldiselt arvatakse, et ta tegeles teadliku ristaretusega ning tema töö tulemuseks oli vähemalt kaks parma kannikese sorti. Üks neist on endiselt olemas, teine aga on kadunud.

On arvatud, et Parma kannikesed on steriilsed, paljuski seetõttu, et neid paljundatakse enamasti pistikute kaudu. Prantsuse kannikesekasvataja Armand Millet on siiski tõestanud, et tegu on müüdiga ja õigetes tingimustes on iga kannike võimeline endale kupra kasvatama.

Parma kannikese lilla on nendele lilledele iseloomulik sügavvioletne värvitoon.

Parma kannikese õrnad lillad õied on oma nime andnud ka õrnale kannikeselõhnalisele maiustusele Parma Violets, mille tootja on Swizzels Matlow.

## Viited
Karusamblalaadsed

**Karusamblalaadsed** (*Polytrichales*) on lehtsammaltaimede hõimkonna selts.

## Sugukondi
**Polytrichaceae* – karusamblalised

## Välislingid
*
Turbasamblalaadsed

**Turbasamblalaadsed** (*Sphagnales*) on lehtsammaltaimede hõimkonna klass.

## Sugukondi
**Sphagnaceae* – turbasamblalised

## Välislingid
*
Kännikulaadsed

**Kännikulaadsed** (*Tetraphidales*) on lehtsammaltaimede hõimkonna klass.

## Seltse
**Tetraphidaceae* – kännikulised

## Välislingid
*
Vahemere küpress

**Vahemere küpress** *(Cupressus sempervirens)* on küpressi perekonda kuuluv okaspuuliik, mille looduslik levila on Vahemere piirkonna idaosad ja Iraan. 

Vahemere küpress on soontaim, mis tähendab, et tema koed sisaldavad nii ksüleemi kui ka floeemi. Kuna tegemist on seemnetaimega, kasutab ta paljunemiseks seemneid. 

Vahemere küpressil on palju kasutusvõimalusi nii meditsiinis kui ka muudes valdkondades. Inimene saab kasutada nii taime toodetavaid seemneid kui ka lehtedest saadavat õli. Vahemere küpress on hästi kohanenud oma kasvukoha looduslike keskkonnatingimustega. Vahemere küpress on kultuuris laialt esindatud, iseäranis Iraanis, kus seda peetakse nii pühaks puuks kui ka armastatu graatsilise figuuri võrdkujuks.

## Viited

## Välislingid
Mariann Tammaru

**Mariann Tammaru** (sündinud 3. augustil 1997) on eesti näitleja.

Mariamm Tammaru on lõpetanud 2016. aastal Tallinna 32. Keskkooli ja Ta on lõpetanud 2021. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia teatrikunsti õppekava näitleja erialal (13. lend). Seejärel on ta tegutsenud vabakutselise näitlejana.

## Viited

## Välislingid
*
Leonidaion

**Leonidaion** (Λεωνίδαιον) oli ehitis Olümpias, kus majutati olümpiamängude osavõtjaid.

See ehitati 330. aasta paiku eKr. Ehitise projekteeris ja ehitust rahastas arhitekt Leonidas Naxosest, kelle järgi anti ehitisele ka nimi.

Hoone hävis maavärinas 3. sajandi lõpul pKr.

## Välislingid
Madis Tüür

**Madis Tüür** (sündinud 19. novembril 1982) on eesti filmiprodutsent.

## Haridus
Madis Tüür on lõpetanud 2001. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi ja 2007. aastal Tartu Ülikooli avaliku halduse erialal.

## Töökäik
* 2006–2008 Arendusosakonna vanemspetsialist Kultuuriministeeriumis
* 2008–2009 Avalike suhete ametnik NATO kooperatiivse küberkaitse kompetentsikeskuses
* 2011–2012 Projektijuht ja produtsent produktsioonigrupis KOKO arhitektid OÜ
* 2013– produtsent OÜ Allfilm
* 2021– produtsent ja partner Münchhausen Films OÜ

### Filmid

## Liikmesus
* Eesti Üliõpilaste Seltsi liige aastast 2003

## Isiklikku
Madis Tüüri ema oli füüsik ja pedagoog Janne Tüür ning isa laevamehhaanik Peeter Tüür. Ta sündis Haapsalus viielapselises peres viienda lapsena.

Madis Tüüri vennad on muusik Tõnis Tüür, kunstnik Reiu Tüür ja arhitekt Mihkel Tüür. Tema õde Maia Tüür on linnaplaneerija Pariisis. Elukaaslane on filmioperaator Elen Lotman, kellega neil on kolm ühist last.

## Viited

## Välislingid
* Priit Võigemast: see on suur tunnustus, et „Tõde ja õigust“ kiidavad nii Eesti rahvas kui ka kriitikud - Õhtuleht 4. jaanuar 2020
* Münchhausen Films
Faagiteraapia

**Faagiteraapiat** kasutatakse bakterihaiguste raviks. Faagiteraapias kasutatakse bakterite vastased viirused  bakteriofaage, mis nakatavad ainult kindlat bakterite liiki. Enim uuritud alternatiivideks antibiootikumiravile on faagiteraapia ja antimikroobsed peptiidid.

Faagiteraapia ravimeetodit peetakse alternatiiviks antibiootikumiravile, kuna bakteriofaagid on inimorganismi jaoks ohutud ning põhjustavad vähem kõrvaltoimeid võrreldes antibiootikumidega. Bakteriofaagid hävitavad baktereid ja sünteesivad selle käigus uusi faage. Faage esineb nii inimese mikrobiootas kui ka looduses, hoides bakterite populatsiooni kontrolli all.

Faagiteraapiat on katsetatud ka inimeste ravis ning saadud on häid ravitulemusi. Euroopa Liidus pole faagiteraapia kasutamine reguleeritud, kuid Gruusias, Poolas ja Venemaal kasutatakse faagiteraapiat edukalt. Siiski läheb veel faagiteraapia laialdase kasutusele võtmisega aega, kuna täpsete haigust põhjustavate bakterite määramine on keerukas

## Ajalugu
Bakteriofaagide avastamisest teatasid Briti bakterioloog Frederick Twort 1915. aastal ja prantsuse mikrobioloog Felix d'Hérelle 1917. aastal. Esimene edukas faagide manustamine patsientidele toimus 1919. aastal, kui sellega raviti nelja düsenteeriasse haigestunud patsienti, kes kõik tänu faagiteraapiale tervenesid. 

Alates 20. sajandi algusest olid käimas ka elujõuliste terapeutiliste antibiootikumide väljatöötamise uuringud ning 1942. aastaks oli penitsilliini laias kasutuses Teise maailmasõja ajal. Ravim osutus erakordselt tõhusaks vigastatud sõdurite raviks, kelle haavad olid nakatunud. 1944. aastaks oli tehtud võimalikuks penitsilliini suuremahuline tootmine ja 1945. aastal sai see apteekides avalikult kättesaadavaks. Antibiootikumi edu tõttu kaotasid lääne teadlased mõneks ajaks huvi faagiteraapia edasise kasutamise ja uurimise vastu.

## Potentsiaalne kasu
Faagiteraapia ajal hävitatakse ainult kindlad bakterid, jättes mikrobioota toimimiseks vajalikud bakterid puutumata. Toimub iseseisev paljunemine kuni viimase peremeesraku hävinemiseni ja pärast bakterite hävitamist faagide kadumine inimese organismist. Positiivseks omaduseks on faagide manustamine kombinatsioonis antibiootikumide või teiste faagidega, et vähendada resistentsuse teket ning faagide genoomi muutmine. Kuna faage esineb inimese mikrobioomis, siis on faagiteraapia väga turvaline. Faagiteraapial on potentsiaal ennetada või ravida korallide nakkushaigusi, see võib leevendada ülemaailmset korallide langust.

### Miinused
Kindla bakteriliigi tuvastamise keerukus diagnoosimisel, et kasutada õiget faagiteraapiat. On leitud, et mononukleaarne fagotsüütide süsteem suudab eemaldada faage ning mõningad bakterid võivad paljuneda inimese rakkudes, olles nii faagidele kättesaamatud. Samuti on miinuseks faagide olemus, milleks on viirus, mistõttu avalikud arvamused võivad tugevalt mõjutada investeerimist ravimifirmadesse ja faagide reklaamimisse. 

## Viited

## Kirjandus
* Ülar Allas: "Faagiteraapia: unustatud tulevikumeditsiin". Akadeemia, nr 5, 2018. Lk 865–893
Refleksikaar

**Refleksikaar** (närvikaar) on neuraalne teekond, mis kontrollib refleksi toimimist. 

Refleksikaari on kahte tüüpi:
* Autonoomsed - mis mõjutavad siseorganeid nagu seedimine ja vererõhk
* Somaatilised, mis mõjutavad lihaseid

Refleksikaare osad on sensoorne närv, mis juhib erutuse kesknärvisüsteemi; kesknärvisüsteemi vastav keskus, kus signaali töödeldakse; motoorne närv, mis juhib erutuse kesknärvisüsteemist vastavasse elundisse, näiteks lihasesse. Kui elund reageerib, siis see ongi vastus ärritusele. Kõige lihtsamad refleksikaared koosnevad vaid kahest neuronist, nagu näiteks põlverefleks. .

Näiteks 'põlverefleks on ühe sünapsiga refleksikaar, mis toimib sarnaselt sirutusrefleksile. Põlverefleksi puhul avaldatakse kõõlusele survet, mis põhjustab kiire liigutusega jalga tõstmise. Põlverefleks toimub väga kiiresti, kuna erutus liigub ainult läbi seljaaju, mitte peaaju. Põlverefleksi puudumine või häire võib viidata kesknärvisüsteemi kahjustusele. (vaata joonist)

Ärritaja toimel tekib närvilõpmetes (retseptorites) erutus, mis levib mööda aferentset närvi kesknärvisüsteemi – pea- või seljaajju. Sealt liigub erutus eferentse närvi pidi kindla organi vastavatesse piirkondadesse (näiteks lihastesse). Viimased reageerivad erutuse toimele, mis lihaste puhul väljendub kokkutõmbumises. Erutuse teekonda mööda aferentset närvi kesknärvisüsteemi ja sealt edasi mööda eferentset närvi organisse nimetatakse refleksikaareks (vaata joonist). 
 
## Viited

## Kirjandus
* Tenhunen, A. & Hain, E. & Venäläinen, J. & Tihtarinen-Ulmanen, M. & Holopainen, M. & Sotkas, P. & Happonen, P. & Sepp, T. 2011. Bioloogia gümnaasiumile, II osa. https://www.opiq.ee/kit/29/chapter/1381 12.02.2024 
* Mari, 2.3.4. Refleksikaar, kaasasündinud ja omandatud refleksid 2018. https://vara.e-koolikott.ee/taxonomy/term/3577 12.02.2024
* Refleksikaar. https://mudelid.5dvision.ee/refleks/refleksikaar_teooria.htm 12.02.2024
Nuttsammal

**Nuttsammal** (*Ptychostomum*) on perekond samblaid pungsamblaliste sugukonnast.

## Liike
**Ptychostomum archangelicum* – arhangelski nuttsammal
**Ptychostomum arcticum* – arktika nuttsammal
**Ptychostomum boreale* – põhja-nuttsammal
**Ptychostomum capillare* – tüve-nuttsammal
**Ptychostomum cernuum* – soo-nuttsammal
**Ptychostomum compactum* – tihe nuttsammal
**Ptychostomum imbricatulum* – muru-nuttsammal
**Ptychostomum moravicum* – siginiit-nuttsammal
**Ptychostomum pallens* – kahvatu nuttsammal
**Ptychostomum pseudotriquetrum* – allika-nuttsammal
**Ptychostomum rubens* – puna-nuttsammal

## Välislingid
*
Vildik

**Vildik** (*Aulacomnium*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Aulacomnium androgynum* – kännuvildik
**Aulacomnium palustre* – soovildik
The Last Unicorn

**"The Last Unicorn"** ('viimne ükssarvik') on 1982. aastal valminud Ameerika Ühendriikide animeeritud fantaasiafilm, mille režissöörid ja produtsendid on Arthur Rankin Jr. ja Jules Bass. Film valmis Peter S. Beagle'i stsenaariumi järgi, mis kohandati tema 1968. aasta samanimelise romaani järgi (eesti keeles "Viimane ükssarvik"). Lugu räägib ükssarvikust, kes, saades teada, et ta on viimane oma liigist Maal, asub otsima, mis on juhtunud teiste temasugustega. Filmi produtseeris Rankin/Bass Productions levifirma ITC Entertainment tellimusel ja animeeris Topcraft.

Filmis astuvad häälenäitlejatena üles Alan Arkin, Jeff Bridges, Mia Farrow, Angela Lansbury ja Christopher Lee. Filmi helilooja on Jimmy Webb ning laule esitasid ansambel America ja London Symphony Orchestra , lisavokaale laulis Lucy Mitchell.

## Viited
HAKI galerii

**HAKI galerii** on galerii Tartus.

## Ajalugu
2019. aasta lõpus avasid Kaili Kask ja Raul Oreškin Aparaaditehases Tartu kunstnike aastalõpunäitusmüügi, mille nimeks oli "tARTu pood". Näitus kuulus Voronja korterinäituste programmi. Pop-upina avatud "tARTu poe" võttis publik omaks ning samanimeline galerii jäigi püsivalt avatuks. 2020. aasta septembris avanes "tARTu poe" ruumides autoribaar NAPP ning käivitus taskuhääling "tARTu hääl". 2021. aasta jaanuaris toimus järjekordne laienemine näitusesaali võrra.

2022. aastal käivitus tARTu galeriil koostöö Ukraina kunstnikega. Hersoni kunstniku Viktoria Berezina ja tARTu galeristi Raul Oreškini kirjavahetus kujunes avalikuks sõjapäevikuks, millest anti 2023. aastal välja raamat "Minu Herson. Kirjad Ukrainast".

2023. aasta märtsis muutus "tARTu pood" HAKI galeriiks.

Galerii lõpetas tegevuse 21. detsembril 2024.

2025. a märtsis avanes Haki galerii muuseum, mis on ühtlasi esimene miniatuurne muuseum Eestis.

## Tunnustus

* 2020 Tartu Kultuurikandja auhind – tARTu pood, aasta uustulnuk
* 2021 Tartu Kultuurikandja auhind – tARTu hääl, aasta uustulnuk
* 2021 Kuldmuna – pronksmuna digireklaamide eest "Galeristid kodust ära, kunstiteostel pidu"
* 2022 Tartu Kultuurikandja auhind – tARTu pood, aasta organisatsioon

## Viited
Bartraamia

**Bartraamia** (*Bartramia*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Bartramia ithyphylla* – püstlehine bartraamia
**Bartramia pomiformis* – õunjas bartraamia
Allikasammal

**Allikasammal** (*Philonotis*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Philonotis caespitosa* – hõre allikasammal
**Philonotis calcarea* – lubi-allikasammal
**Philonotis capillaris* – peen allikasammal
**Philonotis fontana* – harilik allikasammal
Põiksammal

**Põiksammal** (*Plagiopus*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Plagiopus oederianus* – Oederi põiksammal
Hiidkupar

**Hiidkupar** (*Buxbaumia*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liik
**Buxbaumia aphylla* – lehitu hiidkupar
**Buxbaumia viridis* – roheline hiidkupar
Harkhammas

**Harkhammas** (*Dichodontium*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Liike
**Dichodontium pellucidum* – õrn harkhammas
Punaharjak

**Punaharjak** (*Ceratodon*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Iseloomulikud tunnused
Punaharjaku perekonda kuuluvad samblad kasvavad enamasti tihemurusalt ja on tuhmid. Varred on harunenud ja kogu pikkuses lehistunud, risoididega või ilma. Lehed munajad, ühtlaselt ahenevad ja märjalt eemaldunud. Leherood on tugev ning leheserv käändub allapoole ja on tipuosas tihti saagjas. 

Rakud lehe ülaosas on paksuseinalised, ruudukujulised, näsalised või siledad ning alusel pikenenud ja siledad. Kahekojaline taim. Eoskuprad ühekaupa võsude tippudes, esinevad väga sageli, munajad või silinderjad, kollakas- kuni punakaspruunid, kuivalt vaolised. Tanu kapuutsjas. Kaas tömbilt kooniline. Suuäärise hambad näsalised, peaaegu aluseni kaheks peeneks osaks lõhestunud, alumises osas tihedalt, ülemises osas hõredalt ristpaksenditega. Sõõr suurtest puhetunud rakkudest. 

## Liike
* *[[Ceratodon amazonum]]*
* *[[Ceratodon bryophilus]]*
* *Ceratodon conicus* – püst-punaharjak
* *[[Ceratodon heterophyllus]]*
* *Ceratodon purpureus* – harilik punaharjak

## Viited

## Välislingid
*
Lapiksammal

**Lapiksammal** (*Distichium*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Distichium capillaceum* – läikiv lapiksammal
**Distichium inclinatum* – tume lapiksammal
Jõhvsammal

**Jõhvsammal** (*Ditrichum*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Ditrichum flexicaule* – lood-jõhvsammal
**Ditrichum heteromallum* – kaarlehine jõhvsammal
**Ditrichum lineare* – püstlehine jõhvsammal
**Ditrichum pallidum* – kahvatu jõhvsammal
**Ditrichum pusillum* – pisi-jõhvsammal
Minestus

**Minestus** ehk **sünkoop** on seisund, kus inimene ei tunneta väliskeskkonna ärritavaid tegureid ega kontakteeru väliskeskkonnaga. Füsioloogiliselt, normaalselt esineb selline seisund une ajal. Minestus on kõige kergem teadvusetuse vorm. 

## Sümptomid
Enamasti on teadvusekao põhjuseks peaaju koore aktiivsuse langus ainevahetuse muutumise tõttu. Tihti esinevad minestuse tunnused on jahe ja higine nahk, pindmine ja aeglane hingamine ning kahvatu väljanägemine. Enamasti on teadvusetus lühiajaline, mitte üle 5 minuti. Pikali kukkudes taastub teadvus sageli kohe. 

## Minestust esile kutsuvad tegurid
Minestust võivad esile kutsuda mitmed tegurid: emotsionaalne stress (ehmatus, hirm), pikaajaline püstiseismine, umbne ruum, mis tingib hingamise sagenemist, jms.

## Minestuse ärahoidmine
Kui inimesel esinevad minestuse esmased tunnused, nagu näiteks udu silme ees, kohin kõrvus, tuleks  minestuse ärahoidmiseks kasutusele võtta kõik keha ärritavad tegevused, mis tõstavad üldtoonust ja vererõhku, näiteks teravalõhnalise aine (nuuskpiirituse) ühekordne sissehingamine, näopiirkonna patsutamine, kõrvade hõõrumine, kõdistamine jmt.

## Minestuse leevendamine
Minestuse korral annab sageli loodus ise esmaabi. Kui inimene kukub pikali, satub tema keha horisontaalasendisse, peaaju verega varustatus paraneb ja inimene tuleb teadvusele. Minestanud inimese abistamiseks piisab, kui tõsta lamaval kannatanul jalad peast kõrgemale, avada pigistavad riideesemed, vajaduse korral tuulutada ruumi. Kui kannatanu on minestamise ajal  urineerinud, roojanud või ilmnevad tal hingamishäired, nagu korisev hingamine, vaht suust, tuleb ta keerata külili ja kutsuda kiirabi või toimetada külili lamavana ning hingamisteid kontrollides haiglasse.

## Viited
Pleuriidium

**Pleuriidium** (*Pleuridium*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Pleuridium subulatum* – naaskel-pleuriidium
Ebakübesammal

**Ebakübesammal** (*Pseudephemerum*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Pseudephemerum nitidum* – läikiv ebakübesammal
Tremaatodon

**Tremaatodon** (*Trematodon*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Trematodon ambiguus* – kaelakas tremaatodon
Kaksikhambake

**Kaksikhambake** (*Dicranella*) on lehtsammaltaimede klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Dicranella cerviculata* – pugu-kaksikhambake
**Dicranella crispa* – kähar kaksikhambake
**Dicranella heteromalla* – suur kaksikhambake
**Dicranella humilis* – madal kaksikhambake
**Dicranella rufescens* – ruuge kaksikhambake
**Dicranella schreberiana* – Schreberi kaksikhambake
**Dicranella subulata* – naaskel- kaksikhambake
**Dicranella varia* – püstlehine kaksikhambake
Sinisammal (perekond)

**Sinisammal** (*Saelania*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Saelania glaucescens* – sinisammal
Karvsammal

**Karvsammal** (*Trichodon*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Trichodon cylindricus* – tuhm karvsammal
Penihammas

**Penihammas** (*Cynodontium*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Cynodontium bruntonii* – Bruntoni penihammas
**Cynodontium polycarpon* – püst-penihammas
**Cynodontium strumiferum* – pugu-penihammas
Säbrusammal

**Säbrusammal** (*Dicranoweisia*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Dicranoweisia cirrata* – sile säbrusammal
Tõmmuhammas

**Tõmmuhammas** (*Kiaeria*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Kiaeria blyttii* – Blytti tõmmuhammas
Munakupar

**Munakupar** (*Diphyscium*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Diphyscium foliosum* – rohkelehine munakupar
Tanukas

**Tanukas** (*Encalypta*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Encalypta ciliata* – ripstanukas
**Encalypta mutica* – könt-tanukas
**Encalypta rhaptocarpa* – punane tanukas
**Encalypta streptocarpa* – paetanukas
**Encalypta vulgaris* – harilik tanukas
Punglehik

**Punglehik** (*Discelium*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Discelium nudum* – paljas punglehik
Sofía Vergara

**Sofía Margarita Vergara** (sündinud 10. juulil 1972 Barranquillas Colombias) on Colombia-Ameerika näitleja, teleprodutsent ja modell.

Ta on tuntud Gloria Delgado-Pritchetti rollis telesarjas “Moodne perekond” (2009–2020).

## Välislingid
*  andmekogus IMDb
Loodhellik

**Loodhellik** (*Entosthodon*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Entosthodon muhlenbergii* – Mühlenbergi loodhellik
Hellik

**Hellik** (*Funaria*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Funaria hygrometrica* – harilik hellik
Pugukupar

**Pugukupar** (*Oncophorus*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Oncophorus wahlenbergii* – Wahlenbergi pugukupar
Helgik (perekond)

**Helgik** (*Schistostega*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Schistostega pennata* – helgik
Mütshellikuke

**Mütshellikuke** (*Physcomitrella*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Physcomitrella patens* – laiuv mütshellikuke
Mütshellik

**Mütshellik** (*Physcomitrium*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Physcomitrium eurystomum* – väike mütshellik
**Physcomitrium pyriforme* – pirnjas mütshellik
Seligeeria

**Seligeeria** (*Seligeria*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Seligeria calcarea* – lubi-seligeeria
**Seligeria campylopoda* – kaar-seligeeria
**Seligeria donniana* – Doni seligeeria
**Seligeria patula* – kolmis-seligeeria
**Seligeria pusilla* – pisi-seligeeria
**Seligeria recurvata* – käändseligeeria
Bartramia

***Bartramia*** võib tähendada:
* **[[bartraamia]]**, lehtsammalde klassi perekond
* **[[Koovtilder (perekond)|koovtilder]]**, lindude perekond
Ihor Plahhuta

**Ihor Plahhuta** (sündinud 1. septembril 1967) on Ukraina sõjaväelane, Ukraina relvajõudude kindralmajor. Ukraina relvajõudude maakaitsejõudude ülem (alates 2024. aastast). Euromaidani laialisaatmise ajal juhtis ta siseministeeriumi sisevägede üksusi.

## Viited
Hardeep Singh Puri

**Hardeep Singh Puri** (sündinud 15. veebruaril 1952 Delhis) on India poliitik, ta on aastast 2014 erakonna *Hardeep Singh Puri* liige ja endine India diplomaat, kes töötab praegu India valitsuse nafta- ja maagaasiministri ning elamu- ja linnaasjade ministrina. Ta on ajaloo pikima staažiga elamu- ja linnaminister.

Ta on aastast 1974 India välisteenistuse ohvitser, kes töötas aastatel 2009–2013 India alalise esindajana ÜRO juures.

Ta sündis aastal 1952 Delhis. Tema isa oli riigiteenistuja ja ta õppis India internaatkoolides, kuna tema isa oli lähetatud riikidesse, kus puudusid võimalused ingliskeelseks hariduseks. Ta on New Delhi Frank Anthony avaliku kooli vilistlane. Ta omandas Delhi ülikooli Hindu Kolledžis ajaloo bakalaureusekraadi ja ajaloo magistrikraadi. Ta töötas ajaloo õppejõuna Delhis St. Stepheni kolledžis.

Ta on töötanud India valitsuse kaassekretärina välisministeeriumis aastatel 1994–1997 ja 1999–2002. Ta on töötanud ka India valitsuse ühissekretärina kaitseministeeriumis aastatel 1997–1999. Ta oli India suursaadik Brasiilias. Hiljem töötas ta aastatel 2009–2013 välisministeeriumis India valitsuse (majandussuhted) sekretärina.

Ta on olnud tähtsatel diplomaatilistel ametikohtadel Brasiilias, kus ta oli suursaadik, Jaapanis, Sri Lankal ja Ühendkuningriigis, kus ta oli ülemkomissari asetäitja. Aastatel 1988–1991 oli ta UNDP/UNCTADi mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste projekti koordinaator, et aidata arengumaid mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus. Ta oli ka ÜRO Julgeolekunõukogu terrorismivastase võitluse komitee esimees jaanuarist 2011 kuni veebruarini 2013 ning ÜRO Julgeolekunõukogu president 2011. aasta augustis ja taas 2012. aasta novembris.

Alates 2018. aastast töötab ta India Parlamendi Ülemkoja liikmena Uttar Pradeshist. Puri võeti valitsuskabinetti elamu- ja linnaasjade ministrina pärast seda, kui Venkaiah Naidu tõsteti 2017. aastal India asepresidendiks. 2019. aasta mais ta võistles Amritsarist BJP kandidaadina, kuid kaotas Gurjeet Singh Aujlale kongressist.

2019. aasta mais sai Purist tsiviillennunduse riigiminister (sõltumatu ametikohaga) ning kaubanduse ja tööstuse riigiminister.

2021. aasta juulis ülendati ta liidu nafta- ja maagaasiministriks ning liidu elamu- ja linnaasjade ministriks Modi teises ministeeriumis, kui kabinetis toimus kapitaalremont.

Tema ministeeriumile kuulub ka au New Delhis asuva India parlamendi füüsilise ümberehituse projekti Central Vista käivitamise eest. Kuigi missioon sai opositsioonilt vastulöögi ja kommentaare, jätkus projekt 2024. aastaks kavandatud lõpuleviimisega.

2022. aasta märtsis, 2022. aasta Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse, saadeti ta Ukraina naaberriiki, Ungarisse Budapesti, et aidata koordineerimisel. Ta oli üks neljast ministrist koosneva erisaadiku ministritest ja tõi pärast operatsiooni Ganga algatust edukalt Indiasse tagasi 6711 õpilast.

## Isiklikku
Ta on abielus Lakshmi Puriga, neil on kaks tütart.

​
2100

**2100. aasta** (**MMC**) on 21. sajandi 100. aasta.

## Sündmused maailmas
*...
## Sündmused Eestis
*Kris Kärner President
*...
Ashwaubenon

**Ashwaubenon** on küla (*village*) USA-s Wisconsini osariigis Browni maakonnas.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 16 991. Aastal 2010 oli elanikke 16 963.

Põhjas piirneb Ashwaubenon Green Bayga, idas Alloueziga, kagus De Pere'iga ja läänes Hobartiga. Ashwaubenoni idapiiri moodustab Foxi jõgi.

Küla nimi tuleneb odžibveikeelsest väljendist, mis tähendab "koht, kus nad [vaenlaste] eest vahti peavad".

Ashwaubenonis asuvad spordihall Resch Center, mis mahutab kuni 12 000 pealtvaatajat, kaubanduskeskus Bay Park Square, ja raudteemuuseum National Railroad Museum, mis on asutatud 1956. aastal.

Ashwaubenoni läänepiiril asub Green Bay–Austin Straubeli rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Green Bay piirkonda. Reisijate arvult on see osariigi neljas lennujaam.

Ashwaubenoni läbib kiirtee põhja–lõunasuunaline Interstate 41. See kattub maanteega U.S. Route 41.


Victor McCormick Train Pavilion and Frederick J Lenfestey Center at National Railroad Museum.jpg|National Railroad Museum
ReschCenterEntrance.jpg|Resch Center
Brown County Veterans Memorial - panoramio.jpg|Veteranide mälestusmärk


## Viited

## Välislingid

* https://ashwaubenon.gov/
Peg Entwistle

**Millicent Lilian Entwistle** (tuntud kui **Peg Entwistle**; 5. veebruar 1908 Port Talbot, Wales, Suurbritannia – 16. september 1932 Los Angeles, California, Ameerika Ühendriigid) oli Briti näitleja. Ta sooritas enesetapu, hüpates alla Hollywoodi sildi H-tähelt.

Peg Entwistle'i vanemad lahutasid abielu, kui ta oli kaheaastane. 1912. aastal emigreerus ta koos oma teatri näitejuhist isa Robertiga Ameerika Ühendriikidesse. Nad asusid elama New Yorki. Robert abiellus varsti uuesti ja sai kaks poega. Roberti teine abikaasa suri 1921. aastal. Robert hukkus autoõnnetuses 1922. aastal. Peg koos poolvendadega jäi oma onu Haroldi hoole alla.

Peg Entwistle alustas näitlemist 1925. aastal Broadwayl. 1926. aastal võeti ta vastu prestiižikasse New Yorgi Teatrigildi. 1927. aastal abiellus ta näitleja Robert Lee Keithiga, nad lahutasid abielu 1929. aastal. 1931. aastal tabas ülemaailmne majanduskriis rängalt ka New Yorgi teatrielu ja Peg Entwistle suundus koos oma teise onu Charlesiga Los Angelesse, kus lootis leida tööd filminäitlejana. 1932. aasta suvel õnnestus tal saada roll filmis "Kolmteist naist" ("Thirteen Women"). Seejärel aga ütles filmistuudio RKO Peg Entwistle'i töölepingu üles ning ta jäi ilma raha ja varuplaanita.

1932. aasta 16. septembri õhtul lahkus Peg Entwistle onu kodust, öeldes, et läheb kohtuma sõpradega. Selle asemel ronis ta Hollywoodi sildile (tollal oli sildiks veel "Hollywoodland") ja hüppas ligi 14 meetri kõrguselt H-tähelt alla. Paar päeva hiljem leidis üks Hollywoodi sildi all matkanud naine ühe naistekinga, käekoti ja jaki. Ta leidis käekotist hüvastijätukirja ning mäest alla vaadates nägi ta Entwistle'i laipa. Tema hüvastijätukiri kõlas järgmiselt: "Ma kardan, et olen argpüks. Mul on kõige pärast kahju. Kui ma oleksin seda teinud palju varem, oleksin säästnud palju valu". Kirja lõpus olid nimetähed P. E.

Tema hüvastijätukiri avaldati mitmes ajalehes, lootuses, et keegi ta ära tunneb. Paar päeva hiljem tuvastas Entwistle'i tema onu, kelle juures oli naine Los Angeleses elanud. Ta ütles, et Entwistle'il oli talle 16. septembri õhtul öelnud, et läheb apteeki ja saab kokku mõne sõbraga.

Entwistle'i surm pälvis avalikkuses suurt tähelepanu. Ta on saanud Hollywoodi unelma tumedama poole sümboliks. Tema matused toimusid 20. septembril Hollywoodis. Surnukeha tuhastati ja tuhk maeti Ohio osariigis Glendale'is Oak Hilli kalmistul näitleja isa hauda.

Ühe legendi järgi saabus Entwistle'ile päev pärast tema surma kiri, kus talle pakuti ühes näidendis peaosa naisena, kes otsustab enesetapu teha.

Ameerika rokkansambel Steely Dan on pühendanud talle laulu "Peg" (1977).

Ameerika laulja Lana Del Rey laul "Lust for Life" (2017) on inspireeritud Entwistle'i saatusest. Laul räägib kahest armunust, kes ronivad Hollywoodi sildile ja tantsivad H-tähe otsas, kust Entwistle enesetapu sooritas.

## Viited

## Kirjandus
* 
* 

## Välislingid
*
Arm (lavastus)

**Arm** on VAT Teatri 2024. aasta lavastus, mille autoriteks on Helen Rekkor, Maarja Tammemägi ja Silva Pijon, lavastajaks Helen Rekkor ja osi mängivad Silva Pijon ja Maarja Tammemägi. Lavastuse dramaturg on Mihkel Seeder, kunstnikeks on Terje Kähr ja Berta Kelder, helilooja on Villem Rootalu, valguskunstnik Terje Kähr, videokunstnik Piret Parrest ja koreograaf Raho Aadla.

## Sisu
Lugu räägib kahest naisest, kahest kaksikleegist, kes sünnivad läbi Euroopa ajaloo üha uuesti ja uuesti ja peavad teineteist üha uuesti leidma ning koosolemise eest võitlema.

## Viited
Juris Kulakovs

**Juris Kulakovs** (20. mai 1958 Līvāni – 12. veebruar 2024) oli läti muusik ja helilooja, ansambli Pērkons asutajaliige.

Aastal 1978 liitus Läti rokkansambliga Menuets, kus mängis klahvpille ansambli laialiminekuni 1983. aastal. 1981. aastal lõi ta koos mõne Menuetsi liikmega rokkansambli Pērkons.
Tömpkaanik

**Tömpkaanik** (*Amblystegium*) on lehtsammaltaimede klassi kuuluv perekond.

## Liike
* *Amblystegium serpens* – harilik tömpkaanik
Koldsammal

**Koldsammal** (*Campyliadelphus*) on lehtsammaltaimede klassi kuuluv perekond.

## Liike
* *Campyliadelphus chrysophyllus* – harilik koldsammal
* *Campyliadelphus elodes* – soo-koldsammal
Kirke (romaan)

**"Kirke"** on Ameerika Ühendriikide kirjaniku Madeline Milleri teine romaan. Tegu on kujunemisromaaniga, mis räägib loo Antiik-Kreeka nõiatarist Kirkest, tema kasvamisest Kreeka jumalate keskel, pagendusest Aiaia saarele ning kohtumistest Odysseuse ja teiste vanakreeka mütoloogiast tuttavate tegelastega.

## Viited

## Välislingid
Vasksammal

**Vasksammal** (*Campylidium*) on lehtsammaltaimede klassi kuuluv perekond.

## Liike
* *Campylidium calcareum* – lubi-vasksammal
* *Campylidium sommerfeltii* – mets-vasksammal
Kuldsammal

**Kuldsammal** (*Campylium*) on lehtsammaltaimede klassi kuuluv perekond.

## Liike
* *Campylium protensum* – roomav kuldsammal
* *Campylium stellatum* – täht-kuldsammal
2035

**2035. aasta** (**MMXXXV**) on 21. sajandi 35. aasta.

## Vasted teistes kalendrites
*Juudi kalender: 5795–5796 
*Islami kalender: 1456–1457
*Iraani kalender: 1413–1414
*Sirvikalender: 10248

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündmused Eestis
* ...

## Kultuuris
*2004. aasta filmi Mina, robot tegevusaasta.
Konardia

**Konardia** (*Conardia*) on lehtsammaltaimede klassi kuuluv perekond.

## Liike
* *Conardia compacta* – rand-tömpkaanik
Vesiulmik

**Vesiulmik** (*Hygrohypnum*) on lehtsammaltaimede klassi kuuluv perekond.

## Liike
* *Hygrohypnum luridum* – harilik vesiulmik
Roodik

**Roodik** (*Palustriella*) on lehtsammaltaimede klassi kuuluv perekond.

## Liike
* *Palustriella commutata* – kamm-roodik
* *Palustriella decipiens* – põhjaroodik
* *Palustriella falcata* – sirproodik
Platydictya

***Platydictya*** on lehtsammaltaimede klassi kuuluv perekond.

## Liike
* *Platydictya jungermannioides* – kivikääbik
Ebakuldsammal

**Ebakuldsammal** (*Pseudocampylium*) on lehtsammaltaimede klassi kuuluv perekond.

## Liike
* *Pseudocampylium radicale* – kõdu-ebakuldsammal
Nöörsammal

**Nöörsammal** (*Cratoneuron*) on lehtsammaltaimede klassi kuuluv perekond.

## Liike
* *Cratoneuron filicinum* – sõnajalg-nöörsammal
Voolusammal

**Voolusammal** (*Hygroamblystegium*) on lehtsammaltaimede klassi kuuluv perekond.

## Liike
* *Hygroamblystegium fluviatile* – vesi-tömpkaanik
* *Hygroamblystegium humile* – madal voolusammal
* *Hygroamblystegium tenax* – jõgi-voolusammal
* *Hygroamblystegium varium* – muutlik tömpkaanik
Sirpsammal

**Sirpsammal** (*Sarmentypnum*) on lehtsammaltaimede klassi kuuluv perekond.

## Liike
* *Sarmentypnum exannulatum* – tugev sirpsammal
Pisikaanik

**Pisikaanik** (*Serpoleskea*) on lehtsammaltaimede klassi kuuluv perekond.

## Liike
* *Serpoleskea confervoides* – lubi-pisikaanik
Tuhmik

**Tuhmik** (*Anomodon*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Anomodon attenuatus* – ahenev tuhmik
**Anomodon longifolius* – õrn tuhmik
**Anomodon rugelii* – kurruline tuhmik 
**Anomodon viticulosus* – suur tuhmik
Rippsamblalised

**Rippsamblalised** (*Antitrichiaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Antitrichia* – rippsammal
Tömptipp

**Tömptipp** (*Calliergon*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Calliergon cordifolium* – südajas tömptipp
**Calliergon giganteum* – suur tömptip
**Calliergon megalophyllum* – vesi-tömptipp
**Calliergon richardsonii* – harkroodne tömptipp
Philippe Descola

**Philippe Descola** (sündinud 19. juunil 1949 Pariisis) on prantsuse antropoloog. Ta on professor Collège de France'is ja École des hautes études en sciences sociales'is.

Ta sai tuntuks Lõuna-Ameerika põliselanike, eelkõige hibarode hulka kuuluvate atšuaride juures pikaajalise välitöö põhjal valminud uurimuste järgi.

Tema õppejõud oli Claude Lévi-Strauss.

Hasso Krulli tõlkes on eesti keeles ilmunud tema teos "Teispool loodust ja kultuuri" (EKSA 2022, originaalis *Par-delà nature et culture*, 2005).

## Vaata ka
*Anne-Christine Taylor
Vasksirbik

**Vasksirbik** (*Loeskypnum*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Loeskypnum badium* – järve-vasksirbik
Vesisirbik

**Vesisirbik** (*Warnstorfia*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Warnstorfia fluitans* – ujuv vesisirbik
**Warnstorfia trichophylla* – pintsel-vesisirbik
**Warnstorfia tundrae* – tundra vesisirbik
Kalliklaadium (perekond)

**Kalliklaadium** (*Callicladium*) on ulmikuliste sugukonda kuuluv sammalde perekond.

## Liike
**Callicladium haldanianum* – kalliklaadium
Rippsammal

**Rippsammal** (*Antitrichia*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Antitrichia curtipendula* – longus rippsammal
Tömptipulised

**Tömptipulised** (*Calliergonaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Calliergon* – tömptipp
**Loeskypnum* – vasksirbik
**Warnstorfia* – vesisirbik
Teravtipp

**Teravtipp** (*Calliergonella*) on ulmikuliste sugukonda kuuluv sammalde perekond.

## Liike
**Calliergonella cuspidata* – harilik teravtipp
**Calliergonella lindbergii* – Lindbergi teravtipp
Ebaulmik

**Ebaulmik** (*Herzogiella*) on ulmikuliste sugukonda kuuluv sammalde perekond.

## Liike
**Herzogiella seligeri* – kohev ebaulmik
**Herzogiella striatella* – väike ebaulmik
**Herzogiella turfacea* – lame ebaulmik
Ebasarmik

**Ebasarmik** (*Pseudotaxiphyllum*) on ulmikuliste sugukonda kuuluv sammalde perekond.

## Liike
**Pseudotaxiphyllum elegans* – peen ebasarmik
Karesammal

**Karesammal** (*Leskea*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Leskea polycarpa* – tüve-karesammal
Katiksammal

**Katiksammal** (*Pterogonium*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Pterogonium gracile* – sale katiksammal
Hännik

**Hännik** (*Isothecium*) on perekond samblaid ulmikulaadsete sugukonnast.

## Liike
* *Isothecium alopecuroides* – harilik hännik
* *Isothecium myosuroides* – õrn hännik
Lameõhik

**Lameõhik** (*Alleniella*) on õhikuliste perekond. 

## Liike
**Alleniella complanata* – harilik lameõhik
Põõsassammal

**Põõsassammal** (*Thamnobryum*) on ulmikulaadsete seltsi lehtsammalde perekond.

## Liike
**Thamnobryum alopecurum* – kähar põõsassammal 
**Thamnobryum neckeroides* – tömp-põõsassammal 
**Thamnobryum subserratum* – sarnas-põõsassammal
Põikkupar

**Põikkupar** (*Plagiothecium*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Plagiothecium angusticellum* – kitsarakuline põikkupar
**Plagiothecium cavifolium* – nõgusalehine põikkupar
**Plagiothecium curvifolium* – kaarlehine põikkupar
**Plagiothecium denticulatum* – hambuline põikkupar
**Plagiothecium laetum* – harilik põikkupar
**Plagiothecium latebricola* – varju-põikkupar
**Plagiothecium longisetum* – harjakas põikkupar
**Plagiothecium nemorale* – salu-põikkupar
**Plagiothecium succulentum* – turd-põikkupar
**Plagiothecium undulatum* – lainjas põikkupar
Sarmik (põikkupralised)

**Sarmik** (*Isopterygiopsis*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Isopterygiopsis pulchella* – kaunis sarmik
Lesiksamblalised

**Lesiksamblalised** (*Pseudoleskeellaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Pseudoleskeella* – lesiksammal
Lesiksammal (lesiksamblalised)

**Lesiksammal** (*Pseudoleskeella*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Pseudoleskeella catenulata* – lubi-lesiksammal
**Pseudoleskeella nervosa* – rood-lesiksammal
Tiibsammal

**Tiibsammal** (*Pterigynandrum*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Pterigynandrum filiforme* – niitjas tiibsammal
Korbikulised

**Korbikulised** (*Pylaisiaceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**Homomallium* – mallik
**Pylaisia* – korbik
Sõõrsammal

**Sõõrsammal** (*Platygyrium*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Platygyrium repens* – roomav sõõrsammal
Kurdsammal (perekond)

**Kurdsammal** (*Rhytidium*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Rhytidium rugosum* – kurdsammal
Kurdsirbik

**Kurdsirbik** (*Hamatocaulis*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Hamatocaulis lapponicus* – lapi kurdsirbik
**Hamatocaulis vernicosus* – läikiv kurdsirbik
Sanioonia

**Sanioonia** (*Sanionia*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Sanionia uncinata* – harilik sanioonia
Skorpionsammal

**Skorpionsammal** (*Scorpidium*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Scorpidium cossonii* – tava-skorpionsammal
**Scorpidium revolvens* – kaunis skorpionsammal
**Scorpidium scorpioides* – harilik skorpionsammal
Lood-ehmik (perekond)

**Lood-ehmik** (*Abietinella*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Abietinella abietina* – lood-ehmik
Sookammik

**Sookammik** (*Helodium*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Helodium blandowii* – harilik sookammik
Pisiehmik

**Pisiehmik** (*Pelekium*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Pelekium minutulum* – liht-pisiehmik
Ehmik

**Ehmik** (*Thuidium*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Thuidium assimile* – niiduehmik
**Thuidium delicatulum* – metsehmik
**Thuidium recognitum* – tüve-ehmik
**Thuidium tamariscinum* – laane-ehmik
Keerdsammal

**Keerdsammal** (*Tortella*) on perekond, mis kuulub lehtsammaltaimede hulka.

## Liike
**Tortella densa* – tihe keerdsammal
**Tortella fragilis* – habras keerdsammal
**Tortella inclinata* – madal keerdsammal
**Tortella rigens* – jäik keerdsammal
**Tortella tortuosa* – lood-keerdsammal
Kübesamblalised

**Kübesamblalised** (*Ephemeraceae*) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.

## Perekondi
**[[Micromitrium]]*
Põisik (sammal)

**Põisik** (*Splachnum*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Splachnum ampullaceum* – pudelpõisik
**Splachnum rubrum* – punane põisik
**Splachnum sphaericum* – kerajas põisik
**Splachnum vasculosum* – anumpõisik
Lihthammas

**Lihthammas** (*Aplodon*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Aplodon wormskioldii* – põhja lihthammas
Trompetsammal

**Trompetsammal** (*Tayloria*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Tayloria tenuis* – väike trompetsammal
Tetraploodon

**Tetraploodon** (*Tetraplodon*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond.

## Liike
**Tetraplodon mnioides* – punane tetraploodon
Timmia

**Timmia** (*Timmia*) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond, millesse kuulub neli liiki.

## Liigid
**[[Timmia austriaca]]*
**Timmia bavarica* – baieri timmia
**Timmia megapolitana* – meklenburgi timmia
**[[Timmia sibirica]]*
Melts

**Melts** on eesti perekonnanimi. Lõuna-Eesti murretes ja keskmurdes tähendab *melts* või *meltsas* hallrähni või roherähni. 

Ameerika Ühendriikides elas 2014. aastal sellenimelisi isikuid üle 30 ja Venemaa Föderatsioons üle 20.

## Levik Eestis
2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Melts 152 inimesel: 64 mehel ja 88 naisel. Perekonnanimede levikult oli Melts meeste puhul 1503. kohal ja naiste puhul 1110. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Melts vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,40. Nimi oli kõige sagedasem Võru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 6,05 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Pärnumaal Tõstamaa kihelkonnas; Viljandimaal Paistu kihelkonnas; Harjumaal Rapla kihelkonnas; Tartumaal Rõngu kihelkonnas ja Võrumaal Põlva kihelkonnas 5 korral nimeks Meltz, Melz ja Melts. 

Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Melts aastatel 1936–1940  kasutusele isikute poolt, kes kandsid varem nime Mälzer, Marlov, Martis, Maurer, Melzer, Shtsherbakov ja Virumann.	

## Nime kandjaid
*Anders Melts, eesti raadiosaatejuht (1976–) 
*Brita Melts, eesti kirjandusteadlane ja toimetaja (1984–)
*Boris Melts, eesti advokaat (1901–1977)
*Eduard Melts, Eesti sõjaväelane (1893–1955)
*Nelli Abašina-Melts, eesti tõlkija ja kirjastaja (1944–) 

## Viited

## Välislingid
*