open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juuli Mäoma

**Juuli Mäoma** (perekonnanimi ka **Meoma**; sünninimi **Juuli Rõõmusaare** 23. jaanuar (vkj)/5. veebruar 1907 Vana-Vändra vald, Vändra kihelkond, Pärnumaa – 18. märts 1985 Tallinn) oli eesti kirjanik, libretist ja stsenarist. 

Ta lõpetas 1926. aastal Vändra Põllumajandusliku Ühisgümnaasiumi.

Ta on kirjutanud novelle, kuuldemänge, filmistsenaariume ja operetilibreto. Tema looming on üldiselt jäänud käsikirjadesse.

## Teosed
*1937 Libreto operetile "Tatra tüdruk" (helilooja Priit Ardna; esietendus 9. oktoobril 1937 Estonia teatris Tallinnas)

## Viited

## Välislingid
*Juuli Rõõmusaare looming Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi kogus
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Matsi poeg Mats

**Matsi poeg Mats** oli 1908. aastal Tallinnas ilmunud satiiriajakiri.

Matsi poeg Mats oli järjeks eelnevalt ilmunud Matsi poeg Ats väljaandele, kasutades ka samasugust kujundust.

Ajakirja andis välja kirjastus Teadus ja trükiti Tallinnas Voldemar Ehrenpreisi (Woldemar Constantin Ehrenpreis) trükikojas.

Ajakirjas oli 16 lk. Ilmus ainult 1 number, hinnaga 10 kopikat.

### Teised autorid

* August Jansen - illustreerija ja karikaturist, pseudonüümiga *Jaan Seen*
* Aleksander Promet - illustreerija ja karikaturist, pseudonüümiga *Parmumeter.* Esikaane kujundus.

## Vaata ka
"Meie Mats" (1902) > "Nalja Madis" (1903) > "Nalja Liisa" (1904) > "Meie Matsi vastane" (1905) > "Uus Meie Mats" (1906) > "Meie Mats" > "Päris Meie Mats" (1907) > "Matside Mats" (1907) > "Sakste Mats" (1908) > "Matsi poeg Ats" (1908) > "Matsi poeg Mats" (1908) > "Meie Mats Ise" (1908) > "Vana Meie Mats" (1914)

## Viited
Delportshoop

**Delportshoop** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Frances Baardi ringkonnas Dikgatlongi vallas. Linn asub Vaali jõe kaldal.

Delportshoop on asutatud 1871. aastal, linnaõigused sai 1970. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Delportshoopi elanikest värvilisi 33,4%, mustanahalisi aafriklasi 30,9%, valgeid 2,9%, India või Aasia päritolu inimesi 1,0% ja teisi 31,9%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 49,4% inimesi, afrikaani keelt 43,0%, inglise keelt 1,9%, suulu keelt 1,2% ja teisi keeli 4,6%.

## Viited
Dibeng

**Dibeng** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis John Taolo Gaetsewe ringkonnas Gamagara vallas.

Dibeng on asutatud 1907. aastal, linnaõigused sai 1951. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dibengi elanikest mustanahalisi aafriklasi 62,16%, värvilisi 29,96%, valgeid 6,49%, India või Aasia päritolu inimesi 0,47% ja teisi 0,93%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 48,55% inimesi, afrikaani keelt 46,08%, inglise keelt 1,42% ja suulu keelt 1,01%.

## Viited
Hartswater

**Hartswater** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Frances Baardi ringkonnas, Phokwane valla halduskeskus.

Hartswater on asutatud 1948. aastal, linnaõigused sai 1960. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hartswateri elanikest mustanahalisi aafriklasi 56,33%, värvilisi 30,20%, valgeid 11,96%, India või Aasia päritolu inimesi 0,55% ja teisi 0,96%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 47,77%, tsvana keelt 37,88%, inglise keelt 7,84%, koosa keelt 1,79% ja sotho keelt 1,06%.

## Viited
Karkams

**Karkams** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Kamiesbergi vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Karkamsi elanikest värvilisi 95,21%, mustanahalisi aafriklasi 4,03%, India või Aasia päritolu inimesi 0,35% ja teisi 0,42%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,02% inimesi, tsvana keelt 1,15%, inglise keelt 0,99% ja viipekeelt 0,92%.

## Viited
Toidutare.ee

**Toidutare.ee** on Eesti toiduportaal. Portaalist leiab infot nii toitude kui ka toiduvalmistamise kohta. Portaali peatoimetaja on Manona Paris. Portaali omanik on 1. juunist 2018 AS Õhtuleht Kirjastus.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Henno Meriste

**Henno Meriste** (kuni 30. detsembrini 1935 **Gennadi Merkulov**; 19. juuni 1918 Tallinn – 20. märts 1984 Tallinn) oli eesti keeleteadlane, ajakirjanik ja tõlkija.

Ta õppis Prantsuse Lütseumis ning Riigi Kunsttööstuskoolis graafika ja trükinduse erialal. 

Aastatel 1936–1939 töötas Tallinnas litograafiakäitises. Teenis 1939–1941 sõjaväes, oli 1942–1944 sakslaste käes vangis. 

1944. aasta sügisest töötas Õhtulehe tehnilise toimetaja ja vastutava sekretärina, 1945–1946 Noorte Hääle vastutava sekretärina. Aastatel 1947–1954 oli ta represseerituna vangis ja asumisel. 1954. aastast töötas ta Eesti Telegraafiagentuuri (ETA) tõlkija ja toimetajana.

Ta kirjutas ka följetone ja humoreske, sealhulgas Eesti Raadio saatele "Meelejahutaja".

1958. aastast oli ta Eesti NSV Ajakirjanike Liidu keele- ja tõlkesektsiooni esimees.

Ta on loonud eesti keelde uudissõnu (nt *pääsla*, *kuukulgur*, *turvavöö)*. 

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Teoseid
*Henno Meriste. Kahvatu mees ehk Mees ilma kahvata: följetone, groteske, pudemeid. Tallinn, 1966
*Uno Liivaku, Henno Meriste. Kuidas seda tõlkida: järeltormatusest eestinduseni. Tallinn, 1975
*Henno Meriste. Sõnamerel seilates: keeleainelised kirjutised. Tallinn, 1978
*Tiiu Erelt, Rein Kull, Henno Meriste. Uudis- ja unarsõnu. Tallinn, 1985

## Tunnustus
*1975 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Isiklikku
Tema poeg Jüri Meriste (1953–1994) oli samuti tõlkija.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem. Henno Meriste (1968)
*Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem. Henno Meriste (1975)
Linnalabor

**Linnalabor** on Eesti mittetulundusühing, mis tegeleb linnaruumi temaatikaga. Ühingu kontor asub Tallinnas aadressil Telliskivi tänav 60a (Telliskivi loomelinnak).

Ühing loodi 2006 nime all *MTÜ Urban Positive*.

Aastast 2016 on juhatuse liikmed järgmised: Elo Kiivet, Keiti Kljavin, Maria Derlõš ja Epp Vahtramäe.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Rein Saukas

**Rein Saukas** (sündinud 23. mail 1947 Kadrinas) on eesti rahvaluuleteadlane, folkloori lühivormide spetsialist. Ta on uurinud vanasõnade ja mõistatuste autentsusproblemaatikat.

## Eluloolist
Ta on lõpetanud Kadrina Keskkooli ning õppinud aastatel 1965–1979 Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust. Osales Üliõpilaste Teaduslikus Ühingus, sh uuris Jakob Hurda folkloristlikku tegevust. Koos Tiiu Ojanurmega tehtud töö "Jakob Hurda folkloristlik tegevus" eest pälvis esimese auhinna vabariiklikul üliõpilastööde konkursil. Lõpetas 1970. aastal ülikooli eesti keele ja kirjanduse osakonna eesti rahvaluule erialal.

## Teadustegevus
Pärast ülikooli lõpetamist asus Saukas tööle toonasesse F. R. Kreutzwaldi nimelisse Kirjandusmuuseumi, juba 1964. aastal loodud lühivormide töörühma, mille ülesandeks oli akadeemilise väljaande "Eesti vanasõnad" koostamine. Kavandatav väljaanne oli osa Soome-Eesti ühisprojektist läänemeresoome ühisvanasõnadest. Kollektiivne töö ilmus viieköitelisena J. Hurda algatatud rahvaluulepublikatsioonide sarjas "Monumenta Estoniae Antiquae" aastail 1980–1988.

1988.–2001. aastal töötas Saukas Tartu Riikliku Ülikooli raamatukogus toimetajana ja raamatukoguhoidjana. Osales koostaja ja toimetajana "Tartu Ülikooli Raamatukogu aastaraamatute 1997–2001" (ilmusid 1998–2002) väljaandmisel ning koostas koos Mart Laari ja Ülo Tedrega juubelialbumi "Jakob Hurt 1839–1907". Samal ajal aitas ta koostada "Monumenta Estoniae Antiquae" sarja uut, eelmisega sarnast väljaannet "Eesti mõistatused".

Aastatel 2002–2011 töötas ta taas kirjandusmuuseumis. Temalt on ilmunud kaks osa neljaosalisest monograafiast "Eesti mõistatuste allikalugu" (sarjas "Reetor"), lõpusirgel on kolmas ja neljas köide. Praegu on Saukasel vabatahtliku tööna käsil mahukas Jakob Hurda umbes 1400 kirjasaatja-kaastöölise elulugude uurimine.

Rein Saukas on Emakeele Seltsi, Neeruti Seltsi ja Akadeemilise Rahvaluule Seltsi tegevliige.

## Isiklikku
Rein Saukas on pärit talupidajate perest, kolmest pojast vanim. 

## Tunnustus
* 2018 – Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind

## Viited

## Välislingid
* Rein Saukas Eesti Teadusinfosüsteemis
Põliseestlased

MTÜ **Põliseestlased** oli Eesti mittetulundusühing, mis püüdis saada erakonnaks. MTÜ kanti Äriregistrisse septembris 2011. Mais 2018 kustutati see MTÜ Äriregistrist.

MTÜ asutati Jüri Toomepuu ja Georg Kirsbergi eestvedamisel. Idee saadi Soome erakonnalt Põlissoomlased.

## Välislingid
*https://www.postimees.ee/541112/poliseestlaste-liikumine-nouab-desovetiseerimist
*https://reporter.postimees.ee/3514173/toomepuu-tahab-luua-poliseestlaste-erakonna
Mothibistad

**Mothibistad** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis John Taolo Gaetsewe ringkonnas, Joe Morolongi valla halduskeskus.

Kuni 1994. aastani kuulus Mothibistad Bophuthatswana bantustani koosseisu ja seejärel kuni piirimuudatusteni 2006. aastal Loodeprovintsi koosseisus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mothibistadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,86%, värvilisi 0,59%, India või Aasia päritolu inimesi 0,35%, valgeid 0,01% ja teisi 0,19%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 88,00% inimesi, inglise keelt 3,04%, ndebele keelt 1,68%, suulu keelt 1,44%, afrikaani keelt 1,36%, koosa keelt 1,31% ja sotho keelt 1,03%.

## Viited
Roo tänav (täpsustus)

**Roo tänav** on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus:

* **[[Roo tänav (Haapsalu)|Roo tänav]]** Haapsalu linnas
* **[[Roo tänav (Kuressaare)|Roo tänav]]** Kuressaare linnas
* **[[Roo tänav (Käina)|Roo tänav]]** Käina alevikus
* **[[Roo tänav (Maardu)|Roo tänav]]** Maardu linnas
* **[[Roo tänav (Narva)|Roo tänav]]** Narva linnas
* **[[Roo tänav (Pärnu)|Roo tänav]]** Pärnu linnas
* **[[Roo tänav (Rakvere)|Roo tänav]]** Rakvere linnas
* **[[Roo tänav]]** Tallinna linnas
* **[[Roo tänav (Viljandi)|Roo tänav]]** Viljandi linnas
* **[[Roo tänav (Võru)|Roo tänav]]** Võru linnas
Vabaduspartei

**Vabaduspartei** on mitme erakonna nimi:
*Vabaduspartei – Põllumeeste Kogu
*Vabaduspartei, Tõnu Trubetsky asutatud erakond
*Vabaduspartei (Austria)
*Vabaduspartei (Holland)
Friedrich Suur (1921)

**Friedrich Suur** (17. juuni 1921 – 24. detsember 1994) oli eesti kultuuritegelane.

Õppis Leningradi Kõrgemas Ametiühingukoolis.

Aastatel 1947–1951 oli ta Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu Tartu kultuurihoone kunstiline juht, 1953. aastast kultuurihoone direktor. 

Tegutses ka lavastajana Eduard Vilde nimelises Tartu Rahvateatris.

1955. aastast oli ta Tartu Linna Töörahva Saadikute Nõukogu saadik, hiljem täitevkomitee administratiivkomisjoni esimees. 

1960. aastate teises pooles ja 1970. aastatel töötas Eesti NSV Ametiühingute Jaan Tombi nimelise Kultuuripalee direktorina.

Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.

## Tunnustus
*1964 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited
Eesti Kunstiakadeemia Rakenduskunsti Kolledž

**Eesti Kunstiakadeemia Rakenduskunsti Kolledž** oli Eesti Kunstiakadeemia vene õppekeelega kolledž, mis asus Tallinnas aadressil Uus tänav 20. Kolledž tegutses aastatel 1998–2005.

## Vaata ka
*Academia Grata

## Viited
Staffan Kronwall

**Per Staffan Kronwall** (sündinud 10. septembril 1982 Järfälla vallas) on Rootsi endine jäähokimängija, kaitsja.

2002. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Toronto Maple Leafsi poolt 285. valikuna. Karjääri alustas ta samal aastal kodumaa klubis Djurgårdens IF. Põhja-Ameerikas veetis ta suurema osa ajast American Hockey League'is mängiva Toronto Marliesi ridades, kuid sai Leafsiga mänguaega ka NFL-is ning hiljem Washington Capitalsiga ja Calgary Flamesiga. Hooajal 2010–11 mängis ta taas Djurgårdensis. Järgmine hooaeg liitus ta KHL-i klubiga Tšerepovetsi Severstal. Aastatel 2012–2020 mängis ta Jaroslavli Lokomotivis.

Rootsi jäähokikoondisega tuli ta 2011. aastal maailmameistriks ja võits 2013. aastal hõbemedali. Lisaks kuulus ta Rootsi meeskonda 2018. aasta taliolümpiamängudel.

Tema vanem vend Niklas Kronwall mängis aastatel 2003–2019 NHL-is Detroit Red Wingsi ridades.

## Välislingid
* Profiil hockeydb.com lehel
Pampierstad

**Pampierstad** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Frances Baardi ringkonnas Phokwane vallas.

Pampierstad on asutatud 1960. aastate lõpus. Kuni 1994. aastani kuulus linn Bophuthatswana bantustani koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pampierstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,91%, värvilisi 0,49%, India või Aasia päritolu inimesi 0,31%, valgeid 0,02% ja teisi 0,26%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 83,35% inimesi, inglise keelt 4,74%, koosa keelt 3,97%, afrikaani keelt 1,91%, suulu keelt 1,78%, ndebele keelt 1,51% ja sotho keelt 1,09%.

## Viited
Adelaide (LAV)

**Adelaide** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas, Nxuba valla halduskeskus.

Adelaide on asutatud Briti sõjalise tugipunktina 1834. aastal, linnaõigused sai 1896. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Adelaide'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 76,5%, värvilisi 18,8%, valgeid 3,5%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 0,8%. Koosa keelt pidas emakeeleks 72,3% inimesi, afrikaani keelt 22,6%, inglise keelt 3,0% ja teisi keeli 2,1%.

## Viited
AjaLeht

**AjaLeht** : *Eesti Ajakirjanike Liidu teabeleht* oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1996–1999 Tallinnas. 

Ajalehe väljaandja oli Eesti Ajakirjanike Liit ja toimetaja Hugo Alter. 

Ajaleht ilmus 6 korda aastas. 

## Viited
Aniküla sild

**Aniküla sild** on maanteesild Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Mäo–Tarbja–Eivere–Korba teel (varem Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteel). Sild ületab Vodja jõge. Sild ehitati 1949. aastal ja renoveeriti 1995. aastal. Silla pikkus on 14 m.

## Viited
Alampalk Eestis

**Alampalk Eestis** on madalaim igakuine ja tunnitasu, mida tööandjad saavad oma töötajatele Eestis seaduslikult maksta.

Eestis kehtestab vastavalt töölepingu seadusele töötasu alammäära Vabariigi Valitsus. Valitsus kehtestab töötasu alammäära eraldi tunnitasule ja kuutasule. Vabariigi Valitsuse kehtestatud alammäärast madalamat töötasu ei või töötajale maksta.

Eestis välja kujunenud tava kohaselt lepivad riiklikus töötasu alammääras tegelikult kokku sotsiaalpartnerid – Eesti Ametiühingute Keskliit ja Eesti Tööandjate Keskliit. Valitsus on juhindunud sotsiaalpartnerite kokkuleppest ja kehtestanud töötasu alammääraks nende poolt kokkulepitu.

Alates 1. jaanuarist 2017 oli minimaalne tunnipalk Eestis 2,78 eurot ja täistööajaga töötamise miinimumpalk on 470 eurot. Alates 1. jaanuarist 2018 oli Eestis töötatud minimaalne tunnipalk 2,97 ja täistööajaga töötamise miinimumpalgaks on 500 eurot.
Miinimumpalk oli 2018. aastal 40% keskmisest palgast. Alates 2018. aastast sõltub maksuvaba tulu suurus isiku aasta brutotulust. 

2018. aastal oli miinimumpalga netosumma pärast töötuskindlustuse, pensionikindlustuse ja tulumaksu mahaarvamist 482 eurot.

Eestis on üldhariduskoolide, lasteaiaõpetajate ja kõrgharidusega kultuuritöötajate jaoks minimaalsed palgamäärad eraldi. Alates 1. jaanuarist 2019 kasvas üldhariduskoolide, lasteaiaõpetajate ja kõrgharidusega kultuuritöötajate õpetajate miinimumpalk 100 euro võrra ehk 9% võrreldes 2018. aastaga ja moodustas 1250 eurot ning nende ametikohtade töötajate keskmine palk on 120% riigi keskmisest palgast ja see on 1500 eurot.

Alates 2019. aastast on Eesti ajakirjanduse andmetel päästjate minimaalne palk 1000 eurot. Eesti Tööandjate Keskliit ja Eesti Ametiühingute Konföderatsioon teatasid, et nad on lõpetanud läbirääkimised 2019. aasta miinimumpalga kokkuleppe üle, mis suurendab seda järgmisel aastal 8% võrra 540 euroni kuus ja 3,21 eurot tunni kohta. 

1. jaanuarist 2018 oli Eestis tunnitasu alammäär 2.97 eurot ja kuutasu alammäär täistööajaga töötamise korral 500 eurot.

## Vaata ka
* Alampalk
* brutopalk
* Eesti keskmine palk

## Viited

## Kirjandus
* Uno Mereste, 2003. "Majandusleksikon", Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A-M). Lk 612

## Välislingid
* Riigikogu seadus, Palgaseadus, vastu võetud 26.01.1994 RT I 1994, 11, 154 jõustumine 01.03.1994, § 2. (7).
* Palga alammäära kehtestamise põhimõtete kohta.
* Palgainfo Agentuur, Alampalk.
* EESTI KESKERAKONNA FRAKTSIOON, Keskerakond: Miinimumpalk peab kasvama 500 eurole.
* http://www.wageindicator.org/main/minimum-wages/
* Alampalk Eestis
* Alampalk Eestis
* https://www.google.com/publicdata/explore?ds=ml9s8a132hlg_
* http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Main_Page
* http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=earn_mw_cur&lang=en
* Palga seadus
* Töölepinguõigus
Gambrinus (tehas)

**Gambrinus** oli 1863–1926 Tartus Emajõe tänaval tegutsenud õlletehas. 1926 ostis A. Le Coq selle õlletehase ära.

## Viited
Sergei Andronov

**Sergei Vladimirovitš Andronov** (vene keeles Сергей Владимирович Андронов; sündinud 19. juulil 1989 Penzas) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib KHL-i klubis Moskva CSKA ründajana paremäärel.

Andronov alustas karjääri Togliatti Ladas. Hooajal 2009–10 liitus ta Moskva CSKA-ga.

2009. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is St. Louis Bluesi poolt 79. valikuna, kuid Põhja-Ameerikas sai ta mänguaega ainult American Hockey League'i klubide Peoria Rivermeni ja Chicago Wolvesi ridades. Moskva CSKA-s mängib ta taas alates hooajast 2014–15. Hooajal 2018–19 võitis ta klubiga Gagarini karika.

2017. ja 2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Venemaa jäähokikoondise koosseisus pronksmedali. 2018. aasta taliolümpiamängudel võitis ta Venemaa koondisega kuldmedali.

## Välislingid
* Sergei Andronov KHL.ru lehel
* Sergei Andronov hockeydb.com lehel
Presto (ettevõte)

**Presto** oli aastatel 1941–1959 Tartus tegutsenud ettevõte, mis muu hulgas tootis ja töötas ümber bakeliiti.

## Nimed
*1941 Bakeliidi ja metalli ümbertöötamise artell Presto
*1944–1950 Bakeliit- ja metalltoodete tööstusartell "Presto"
*1951–1956 Bakeliiditööndusartell Presto
*1956–1959 Bakeliittoodete vabrik Presto

Aprillis-mais 1959 ühendati tehased Presto ja Elektrometall ning asutati uus tehas, Estoplast.

## Viited

## Välislingid
*
Lennujaamade loend reisijate arvude järjekorras

Siin on loetletud lennujaamad liites kokku kõik reisijad, kes teatud lennujaamast lendasid, sinna maandusid või tegid seal ümberistumise. Andmed pärinevad Rahvusvaheliselt Lennujaamade Nõukogult (Airports Council International). Alates 2000. aastast on igal aastal olnud kõige rohkem reisijaid Hartsfieldi-Jacksoni Atlanta rahvusvahelises lennujaamas; kui liita kokku kõikide ühe linna lennujaamade statistika, on kõige tihedam lennureisijate liiklus Londonis. 2017. aastal oli seitsmel riigil maailma esiviiekümnes üle ühe lennujaama: Ameerika Ühendriikidel oli 15, Hiinal 10, Suurbritannial, Jaapanil, Saksamaal, Indial ja Hispaanial kõikidel kaks.

## 2017. aasta andmed
Airports Council Internationali andmete järgi oli 2017. aasta loend järgmine:

## Viited
Andrus Suija

**Andrus Suija** (sündinud 20. aprillil 1945 Tartus) on eesti sõudja.

Ta lõpetas 1964 Tartu Kaugõppe Keskkooli ja 1973 TRÜ kehakultuuriteaduskonna. 

Alustas treeninguid 1960 TRÜ sõudebaasis Erich Seileri juhendamisel. 

## Saavutused

Võitis 1965 NSV Liidu meistrivõistlustel paarisaerulisel kahepaadil hõbeda ja 1973 NSV Liidu ametiühingute meistrivõistlustel neljapaadil kulla. 

1962 ja 1963 ühepaadil NSV Liidu noortemeister. Meistersportlane (1965).

Tulnud 18 korral Eesti meistriks: 
*1963, 1966, 1968–73 ühepaadil, 
*1963, 1965–66, 1969–73 paarisaerulisel kahepaadil
*1972–73 paarisaerulisel neljapaadil. 
 
Töötanud 1969–79 Tartu Kalevi ja Ülikooli spordiklubi sõudetreenerina, hiljem Tartu Mart Reiniku gümnaasiumis tööõpetuse õpetajana.

## Isiklikku

Eha Suija (snd Abel) on tema abikaasa, Silja Suija on nende tütar.
FN Herstal

**Fabrique Nationale Herstal**, tuntud ka kui **FN Herstal**, **Fabrique Nationale** või lihtsalt **FN**, on 1889. aastal asutatud Belgias Herstalis tegutsev tulirelvade tootmise ettevõte, mis kuulub valdusfirmale Herstal Group, mida omakorda omab Valloonia omavalitsus.

Kuulsaimate FN Herstali väljatöötatud või toodetud relvade hulka kuuluvad püstolid Browning Hi-Power ja FN Five-seven, automaadid FN FAL, FN CAL, FN FNC, FN F2000 ja FN SCAR, püstolkuulipilduja FN P90 ning kuulipildujad M2 Browning, FN MAG ja FN Minimi.

## Viited

## Välislingid
* 
* Ametlik koduleht
Kultuurtehniline maaparandus

**Kultuurtehniline maaparandus** (ka **kultuurtehnika**) on looduslikus seisundis oleva maa kultuuristamine. See on vanim maaparanduse viis. 

Kultuurtehnilise maaparanduse tööde hulka kuulub näiteks kännujuurimine, kivikoristus, puude ja võsa raadamine. Vanemal ajal toimus selline maaparandus tule ja algeliste tööriistade abil. Tavalised meetodid olid aleviljelus ja kütis. Tänapäeval kasutatakse sellise maaparanduse puhul eri traktoreid ja liikurmasinaid.

## Viited
Eesti maarahva kongress

**Eesti maarahva kongress** on aastast 1994 toimuv kongress, kus arutatakse Eesti maaelu küsimusi.

## Kongressid
*I kongress toimus 3.-4. märts 1994
*II kongress (erakorraline) toimus 16. novembril 1994
*III kongress toimus 31. märtsil 1997
*IV kongress toimus 26. mail 2001
*...

## Viited
Brandon Bochenski

**Brandon Louis Bochenski** (sündinud 4. aprillil 1982 Blaine'is Minnesota osariigis USA-s) on endine Kasahstani-USA jäähokimängija (ründaja).

Ta alustas jäähoki mägimist keskkoolis, kuuludes Blaine'i keskkooli meeskonda. Hooajal 2000–01 mängis ta United States Hockey League'i klubis Lincoln Stars. Järgmised kolm hooaega mängis ta Põhja-Dakota Ülikooli meeskonnas.

2001. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Ottawa Senatorsi poolt 223. valikuna. Pärast hooaega 2003–04 sõlmis ta Senatorsiga profilepingu. Esimese profihooaja veetis ta American Hockey League'i klubis Binghamton Senators. NHL-is debüteeris ta Senatorsi meeskonnas 2005. aasta oktoobris. Hiljem mängis ta veel viies NHL-i klubis, milleks olid Chicago Blackhawks (2005–2007), Boston Bruins (2007–2008), Anaheim Ducks (2008), Nashville Predators (2008) ja Tampa Bay Lightning (2008–2010). Vahepeal mängis ta lisaks American Hockey League'i klubis Norfolk Admirals.

2010. aasta mais sõlmis ta lepingu KHL-i klubiga Astana Barõs. Hooajal 2011–12 oli ta 27 väravaga liiga tavahooaja suurim väravakütt. Kokku kogus ta 58 punkti (27 väravat, 31 väravasöötu), millega oli ta liigas neljandal kohal. Hooajal 2013–14 lõi ta tavahooajal 28 väravat, millega oli liigas teisel kohal.

2007. aastal sai USA jäähokikoondise koosseisus maailmameistrivõistlustel viienda koha. Pärast Kasahstani kodakondsuse saamist esindas ta Kasahstani jäähokikoondist, sealhulgas 2016. aasta maailmameistrivõistlustel.

Ta lõpetas sportlaskarjääri pärast hooaega 2018–19.

Pärast sportlaskarjääri lõppu astus Bochenski poliitikasse. 2020. aasta juunis valiti ta Põhja-Dakota linna Grand Forksi linnapeaks.

## Viited

## Välislingid
* Brandon Bochenski hockeydb.com lehel
Heckler & Koch

**Heckler & Koch GmbH** (**HK**) on 1948. aastal asutatud Saksa kaitsetööstusettevõte, mis tegeleb püstolite, lahingvintpüsside, püstolkuulipildujate ja granaadiheitjate tootmisega. Ettevõte asub Oberndorf am Neckari linnas Baden-Württembergi liidumaal, kuid sellel on tütarettevõtted Suurbritannias, Prantsusmaal ja Ameerika Ühendriikides.

HK toodetud tulirelvade hulka kuuluvad näiteks püstolkuulipildujad MP5 ja UMP, lahingvintpüssid G3, HK417, HK33, G36 ja HK416, üldotstarbelised kuulipildujad MG5 ja HK21, enesekaitserelv MP7, püstoliseeria USP ja snaiperrelv PSG1.

## Välislingid
* 
* Koduleht
Mõisahoone

**Mõisahoone** oli mõisa pidamiseks rajatud ehitis.  Mõisahooned olid osa mõisaansamblist ja niinimetatud mõisasüdame põhielemendid.

Tüüpilised mõisahooned olid härrastemaja ja kõrvalhooned (ametnike elamu, tõllakuur, tall, sepikoda, aidad, veski, viina- või õlleköök), samuti karjalaudad, tööliselamud.

## Vaata ka
*taluhoone

## Viited
Seemnevili

**Seemnevili** on järgmiseks külviks varutud või kasvatatav viljaseeme.

Tänapäeval enamasti nõutakse, et seemnevili oleks sertifitseeritud (seemne sertifitseerimine) ja see kuuluks seemnekategooriasse E, C või TS.

## Vaata ka
*Eesti Seemnevilja Ühisus

## Viited
Tõulava

**Tõulava** oli 1947-1993 Eestis eksisteerinud tõuaretus. Tõulavad moodustati tõuseltside asemele. 1992-1993 erastati tõulavad tõuaretusühingutele. 

Tõulavasid oli kuus tükki: 
*eesti mustakirju veise, 
*eesti punase veise, 
*suure valge sea, 
*eesti peekonisea, 
*hobusetõugude ja
*liha-villalammaste tõulava.

## Vaata ka
*tõuaretusnõukogu

## Viited
Eesti NSV Riiklik Põllumajanduse Tootmistehnika Komitee

**Eesti NSV Riiklik Põllumajanduse Tootmistehnika Komitee** (enne 1978 *Eesti Põllumajandustehnika*, täisnimega Eesti NSV Ministrite Nõukogu Koondis Eesti Põllumajandustehnika, lühendatult **EPT**) oli põllumajandustehnikaga seotuga tegelev koondis Eesti NSV-s. EPT ülesannete seas oli varustada majandeid põllumajandustehnikaga, väetistega, teha maaparandus, toota turvast.

EPT asutati 1961. aastal. EPT alluvuses oli 14 rajoonikoondist, 11 osakonda ning Tartus, Kuusalus ja Raasikul asuvad remonditehased.

1978. aastal nimetati EPT ümber **Eesti NSV Riiklikuks Põllumajanduse Tootmistehnika Komiteeks**.

## Vaata ka
*KEK
*MTJ
*TREV

## Viited
IPhone XS

**iPhone XS** ja **iPhone XS Max** ("X" häälda "kümme"), stiliseeritud kui **iPhone X<small>s</small>** ja **iPhone X<small>s</small> Max**, on nutitelefonid, mida töötab välja ja müüb Apple Inc.

Telefonid avalikustati 12. septembril 2018 koos iPhone XR-iga Steve Jobsi teatris Apple Parkis Cupertinos Apple'i tegevjuhi Tim Cooki poolt. Eeltellimine algas 14. septembril 2018 ja müügile tuli see 21. septembril 2018. Uuema generatsiooni telefonid iPhone XS ja XS Max on telefoni iPhone X arendused.

21. septembril 2018 jõudsid iPhone XS ja XS Max müüki Ameerika Ühendriikides, Araabia Ühendemiraatides, Austraalias, Austrias, Belgias, Guernseyl, Hiinas, Hispaanias, Hollandis, Hongkongis, Iirimaal, Mani saarel, Itaalias, Jaapanis, Jerseys, Kanadas, Mehhikos, Norras, Portugalis, Rootsis, Saksamaal, Saudi Araabias, Singapuris, Soomes, Suurbritannias, Šveitsis, Taanis, Taiwanis ja Uus-Meremaal.

28. septembril 2018 jõudsid iPhone XS ja XS Max müüki Andorras, Armeenias, Bahreinis, Bulgaarias, Eestis, Gruusias, Gröönimaal, Horvaatias, Indias, Islandil, Kataris, Kreekas, Küprosel, Leedus, Liechtensteinis, Lõuna-Koreas, Lätis, Maltal, Monacos, Omaanis, Poolas, Rumeenias, Slovakkias, Sloveenias, Tšehhis, Ungaris ja Venemaal.

## Viited
EasyJet Europe

**easyJet Europe Airline GmbH**, stililiseeritud kui **easyJet**, odavlennufirma, mille peakorter asub Viinis, Austrias ja see on Briti easyJeti tütarettevõtte. Lennufirma asutati 18. juulil 2017 ja lennufirma alustas lende 20. juulil 2017. Lennufirmal on juba 113 lennukit Airbus A320 lennukite perekonnast.

Lennufirma moodustati Suurbritannia otsusega Euroopa Liidust lahkuda.
Eurowings Europe

**Eurowings Europe** on odavlennufirma, mis on registreeritud Austrias ning mis on osa Eurowingsist, mis on omakorda osa Lufthansa Groupist. Lennufirma alustas lende 23. juunil 2016. 

Lennufirmal on 12 lennukit – kõik on Airbus A320 lennukiperest.
Baltic Trio

**Baltic Trio**  trio, kuhu kuulusid eestlane Teet Järvi (tšello), lätlane Aina Kalnciema (klavessiin) ja leedulane Algirdas Vizgirda (flööt). Trio repertuaari kuulus muusika barokist nüüdisajani, kusjuures kõige rohkem kanti ette Baltimaade nüüdisaegsete heliloojate loomingut.

Trio asutati 1988.

2007 ilmus triolt album "Pastoral Of Computerized World".

## Vaata ka
*New Baltic Trio

## Viited
George A. Romero

**George Andrew Romero** (4. veebruar 1940 – 16. juuli 2017) oli Ameerika-Kanada filmirežissöör, -stsenarist ja -monteerija. 

Ta on tuntud eeskätt tänu oma zombiapokalüpsist kujutavate satiiriliste õudusfilmide sarjale, mille filmidest esimene ja kuulsaim oli "Elavate surnute öö" (1968). Film lisati 1999. aastal Ameerika Ühendriikide Kongressi raamatukogu poolt Riiklikku Filmiregistrisse "kultuurselt, ajalooliselt või esteetiliselt" olulise filmina. Sama sarja filmidest on rohkem tuntud ka "Surnute koidik" (1978) ja "Surnute päev" (1985).

Romerot peetakse tihti üheks õudusfilmide žanri pioneeriks ja eriti zombide populariseerijaks popkultuuris, olenemata asjaolust, et ta polnud esimene zombifilmide tegija. Teda on tihti nimetatud "õudusfilmide ikooniks" ja "zombifilmide isaks".

## Elulugu
Romero sündis 1940. aasta veebruaris New Yorgi Bronxi linnaosas leedulanna Ann (neiupõlvenimega Dvorsky) ja kuubalasest kommertskunstniku George Romero pojana.

## Surm
Romero suri 77-aastaselt 2017. aasta 16. juulil kopsuvähki.

## Isiklikku
Romero oli kolm korda abielus. 1971. aastal abiellus ta Nancyga, kellest lahutas 1978. aastal. Abielust sündis poeg Cameron. Näitleja Christine Forrestiga tutvus ta õudusfilmi "Season of the Witch" (1973) võtetel ja nad abiellusid 1980. aastal. Christine mängis mitmes Romero filmis pisirolle. Abielust Christine'iga sündisid tütar Tina ja poeg Andrew. Romero ja Christine lahutasid abielu 2010. aastal. Suzanne Desrocheriga tutvus Romero filmi "Surnute maa" (2005) võtetel ja nad abiellusid 2011. aasta septembris, asudes elama Torontosse.

2009. aastal võttis Romero Kanada kodakondsuse, omades seega USA-Kanada topeltkodakondsust.

## Filmograafia

 **I** Tiitrites nimetatud filmi produtsendiks.
 **II** Tiitrites nimetatud filmitegijaks.
 **III** Märgib tema filmide uusversioone, mille tiitrites on kirjas "põhineb George A. Romero stsenaariumil".

## Viited

## Välislingid

* George A. Romero Encyclopædia Britannicas (inglise keeles)
* George A. Romero IMDb-s
* Ra Ragnar Novod. Suri zombifilmide žanri looja, õudusfilmide ikoon George A. Romero. Delfi, 17. juuli 2017
Kaufland

**Kaufland** on Saksa hüpermarketikett, mis kuulub ettevõttele Schwarz Gruppe; samale firmale kuuluvad ka poeketid Lidl ja Handelshof. 

Esimene Kauflandi pood avati 1984. aastal Neckarsulmis, pärast seda sai Kauflandi ketist kiiresti omaaegsel Ida-Saksamaal turuliider. 2017. aastal oli Saksamaal, Tšehhis, Slovakkias, Poolas, Rumeenias, Bulgaarias ja Horvaatias kokku juba üle 1200 Kauflandi poe, kavatseti avada poed ka Moldovas.

## Poed

## Viited
Šlavantai vald

**Šlavantai vald** (leedu keeles *Šlavantų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Lazdijai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 45 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 590 inimest. Valla keskuseks on Avižieniai küla. Vallavanem on Julija Maziukienė.

## Viited
Lotte World Tower

**Lotte World Tower** (korea keeles: 롯데월드타워) on 123-korruseline, 554,5 meetri kõrgune pilvelõhkuja, mis asub Lõuna-Koreas Soulis. 

Pilvelõhkuja avati avalikkusele 3. aprillil 2017 ning on seni Lõuna-Korea kõrgeim hoone ja kõrguselt kuues hoone maailmas.
Sergei Mozjakin

**Sergei Valerjevitš Mozjakin** (vene keeles Серге́й Вале́рьевич Мозя́кин; sündinud 30. märtsil 1981 Jaroslavlis) on endine Venemaa jäähokimängija (ääreründaja).

Mozjakin alustas profikarjääri 2000. aastal Venemaa kõrgliiga klubis Moskva CSKA. 2002. aastal valis Columbus Blue Jackets ta NHL-i ''draft''is 236. valikuna, kuid NHL-is ei mänginud ta kunagi.

Hooajal 2005–06 oli ta Venemaa kõrgliiga põhihooajal 20 väravaga liiga paremuselt kolmas väravakütt ja 52 punktiga liiga parim.

Hooajast 2006–07 mängis ta Himikis (hilisem Atlant). Venemaa kõrgliiga viimasel hooajal oli ta liiga põhihooajal 37 väravaga ja 64 punktiga liiga parim.

Alates hooajast 2011–12 mängis ta Magnitogorski Metallurgis. Aastatel 2014 ja 2016 võitis ta klubiga Gagarini karika. Hooaegadel 2013, 2014 ja 2016 valiti KHL-i põhihooaja väärtuslikumaks mängijaks. Hooaegadel 2010, 2011, 2012, 2013, 2014 ja 2016 valiti ta liiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

Mozjakin on nii põhihooajal kui ka väljalangemismängudes enim väravaid löönud ja punkte kogunud mängija KHL-i ajaloos. Hooaja 2016–17 põhihooajal lõi ta 48 väravat ja kogus 85 punkti – mõlemad tulemused on samuti liiga rekordid. KHL-i suurim väravakütt on ta olnud hooaegadel 2008–09, 2009–10, 2012–13 ja 2013–14.

Aastatel 2009–2020 valiti Mozjakin KHL-i tähtede mängule kaheteistkümnel aastal järjest.

Mozjakin kuulus regulaarselt Venemaa jäähokikoondisse. Aastatel 2008 ja 2009 tuli ta koondise meeskonnaga maailmameistriks. 2018. aastal võitis ta Venemaa olümpiakoondisse koosseisus olümpiakulla.

Mozjakin lõpetas sportlaskarjääri pärast hooaeg 2020–21.

## Viited

## Välislingid
* Sergei Mozjakin hockeydb.com lehel
Venda-Juhan Päi

**Venda-Juhan Päi** (25. mai 1924 Abja vald, Halliste kihelkond, Pärnumaa – 31. mai 1987 Tarvastu) oli eesti teatritegelane.

ta lõpetas 1945. aastal Viljandi 2. Keskkooli kuldmedaliga ja 1949. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna tööstusökonoomika eriala.

Ta suunati tööle Tartu Metsakombinaati, kus töötas ökonomistina ja hiljem kuni surmani plaaniosakonna juhatajana.

1940. aastast tegeles isetegevusliku teatrikunstiga. Ta oli näiteringide ja deklamaatorite juhendaja TPI-s, Vabariiklikus Tartu Meditsiinilises Keskkoolis ja Tartu Tervishoiu Tööliste Klubis. Lõpetas Moskvas N. Krupskaja Rahvaloomingu Keskmaja juures näitejuhtide põhikursuse väga hea hindega. 

1959. aastast kuni surmani 1987. aastal oli ta Eduard Vilde nimelise Tartu Rahvateatri peanäitejuht. Nende aastate jooksul lavastas ta rahvateatris üle 40 lavastuse.

Ta on maetud Tartu Pauluse kalmistule.

## Tunnustus
*1971 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited
Kuld (täpsustus)

***[[Kuld]]** on väärismetall.
***[[Kuld (perekonnanimi)|Kuld]]** on perekonnanimi. 
*"**[[Kuld (Terminaatori album)|Kuld]]**", Terminaatori album
*"**[[Kuld (Justamendi album)|Kuld]]**", Justamendi album
Jori Ots

**Jori Ots** (tegelikult **Georg-Aleksander Ots**; 5. mai 1910 Virumaa – 4. juuni 1946) oli eesti näitleja.

1930. aastal lõpetas ta Tapa Linna Ühisgümnaasiumi. Aastatel 1933–1935 õppis ta Paul Sepa erateatristuudios. 

1935–1937 töötas ta näitlejana Draamateatris, 1937–1940 Ugalas, 1940–1944 Tallinna Töölisteatris.

## Isiklikku
Jori Otsa abikaasa oli Made Varango. Nende poeg on näitleja Andres Ots.

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Avižieniai

**Avižieniai** on küla Leedus Lazdijai rajoonis, Šlavantai valla halduskeskus. Külas on postkontor, kultuurimaja, raamatukogu ja Seirijai kooli filiaal.

Küla rajati XVIII sajandil, algselt kuulus see Trakai vojevoodkonda ja Grodno maakonda. Küla on esmamainitud 1685. aastal. 1922. aastal rajati sinna algkool. Nõukogude perioodil oli see kohaliku sovhoosi keskasulaks.

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Subsistents

**Subsistents** ehk **subsisteerimine** (ladina keeles *subsistentia*) on substantsi olemine iseeneses ja iseenda kaudu (*das Substanzsein. [...] durch und in sich bestehen*).

Boethius leiab: (*Subsistit hoc quod nun indiget alio*). 

Albertus Magnus sedastab: (*Subsistentia sive ousiôsis significat ens ex se nec distinctum, nec distinguibile*) (Sum. th. I, 43, 1). 

Aquino Thomas kirjutab: "vastavalt, kui (substants) on olemas iseeneses ja mitte teistes, kutsutakse subsistentsiks" (*secundum enim, quod (substantia) per se exsistit, et non in alio, vocatur subsistentia*) (Sum. th. I, 29, 2 c)

Alois Riehli järgi on subsiteerimine "eksisteerimine ruumis" (*im Raume existieren*) (Philos. Krit. II 1, 81)

Alexius Meinong teeb vahet subsitstentsil ja eksistentsil. Subsistents on lai ontoloogiline kategooria, mis hõlmab nii konkreetseid kui ka abstraktseid objekte. Konkreetsed objektid nii eksisteerivad kui ka subsisteerivad. Abstraktsed objektid ei eksisteeri, vaid ainult subsisteerivad.

## Välislingid
* Rudolf Eisler 1904. Subsistenz - Wörterbuch der philosophischen Begriffe
* Takashi Yagisawa 2018. Possible Objects, 3.1 Subsistence vs. Existence
Anarhia agentuur

"**Anarhia agentuur**" on ansambli Vennaskond album, mis ilmus 2011. aasta oktoobris. Albumi tootis HyperElwood.

## Laulud
#Aeliita – 3:41
#Riigikokku – 2:30
#Surm A. 1888 – 1:59
#Suwetaevasse Tõusnud On Kuu – 1:58
#Siit – 2:37
#Steriilne Särk, Revolverkülmad Prillid – 2:50
#Externatsionaal – 3:07
#Maailma Lõpp – 3:04
#Ma Lahkun Hüwastijätmata – 2:26
#Angelique, Inglite Markiis – 2:07
#Rock'n'Roll-Jõulud – 2:48
#Krambambuli – 6:23
#Viimane (Altkulmu) Pilk (Tallinnale) – 2:15
#Räwälä Hümn – 2:37
#Kätes Rool – 3:36
#Kosmose Sügis – 3:36
#Sue Catwoman – 3:58
#Euroopa Hümn – 4:40
#Kaaren – 14:10
#Mutionu Pühadepidu

## Viited

## Välislingid
*Album discogs.com veebisaidil
Girl In Black / Riga My Love

"**Girl In Black / Riga My Love**" on 1991 Soomes ilmunud ansambli Vennaskond singel. Singel anti välja 7-tollise vinüülplaadina. 

Singlil on kaks laulu: A-poolel "**Girl In Black**" ja B-poolel "**Riga My Love**".

## Viited

## Välislingid
*Singlist discogs.com veebisaidil
Pamflett

**Pamflett** (inglise *pamphlet* – 'brošüür', 'pilkekiri' < keskaja ladina *Pamphilus*, keskaegne armastuspoeem < vanakreeka *Pamphilos*, mehenimi tähendusega 'kõigile armas') on teravas toonis avalik kirjutis päevakajalisel teemal, tavaliselt ilukirjandus- või publitsistikateos.

Kõige levinumad on poliitilised pamfletid, kuid pamflettideks on nimetatud tekste muilgi teemadel, nagu Eduard Vilde kirjanduslikku poleemikat. Enamasti ei ole pamfletid väga pikad (nii tähendabki inglise *pamphlet* igasugust õhukest trükist, sõltumata selle sisust), kuid ajalooliselt on esinenud ka romaanimahus pamflette. Tuntud on C. Northcote Parkinsoni pamflett "Parkinsoni seadus". Eesti autoritest on žanrimääratlust "pamflett" omaenda teoste kohta kasutanud näiteks Kusta Ükspere ("Kelmism: pamflett ühes pildis", 1921), Inno Vask ("Meie kirjandusliku kriitika pankrott: pamflett", 1925), Ülo Ennuste ("Poliitökonoomiline pamflett ja teisi tekste", 2002) ja Priit Kelder ("Pamflett meie ühiskonnast", 2009).

Kirjanduskriitik Aivo Lõhmus on nimetanud Eesti pamfletiaana tipuks Raul Sillaste satiirilist teost "Jääda iseendaks", mida Lõhmus võrdleb Rotterdami Erasmuse pamfletiga "Narruse kiituseks". Arvustuses kõrvutab ja eristab ta pamflette ja paskville, leides Sillaste teosest siiski mõlema tunnuseid: "Pamflett võitleb tõe ja õiguse eest täie usuga oma seisukohtade õigsusse, paskvill on aga žanr, mis opereerib algusest peale vale, liialduste ja lausa laimuga."

## Viited
Eduard Rammulus

**Eduard Rammulus** (7. märts 1889 Rasina, Tartumaa – 3. september 1947 Južkuzbasslagi vangilaager, Kemerovo oblast, Venemaa) oli eesti ettevõtja, ühiskonnategelane ja vabadussõja veteran.

Õppis Rasina vallakoolis ja Võnnu kihelkonnakoolis, seejärel piimandust Tartus ja Kuramaal. Võttis osa Esimesest maailmasõjast ja kaitseliitlasena vabadussõjast.

Tegutses juustutööstuse organiseerijana, asutades 1918. aastal juustutööstuse Triigi ja Varangu mõisas.

1919. aastal avas Rakveres koloniaalkaupluse (Tallinna tänav 39) ja hiljem ka veinikaupluse.

## Ühiskondlik tegevus
Oli Kaubandus-Tööstuskoja liige (valiti liikmeks 1929 ja 1937). Tegutses kaitseliidus ja tuletõrjes alates 1927. aastast.

Oli üks Rakvere Eesti Kaupmeeste Ühingu asutajaliikmeid ja selle esimees alates ühingu asutamisest 1929. aastal.

1936. aastast oli Rammulus Üleriikliku Kaupmeeste Seltside Keskliidu juhatuse liige. 1937. aastast oli ta Eesti Majanduskeskuse nõukogu liige. Samast aastast oli ta ka Rakvere linna vabatahtliku tuletõrjeühingu kompaniipealik, juhatuse liige ja abiesimees.

1939. aastal kandideeris Rakvere linnavolikokku, kuid ei osutunud 465 häälega valituks (jäi neljandana volikogust välja).

## Tunnustus
* Üleriikliku Kaupmeeste Seltside Keskliidu rinnamärk.
* Kaitseliidu Valgeristi III klassi teenetemärk.

## Viited

## Välislingid
* Foto: Eduard Rammulus Rakvere Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu juhatuse liikmena
* Eduard Rammulus Eesti tuletõrje leksikonis
Siarhiej Kaścicyn

**Siarhiej Alehavič Kaścicyn** (valgevene keeles Сяргей Алегавiч Касціцын; sündinud 20. märtsil 1987 Navapołackis) on Valgevene jäähokimängija, kes mängib Kesk-Euroopa jäähokiliiga klubis Bratislava Capitals ründajana vasakäärel.

Ta alustas klubikarjääri hooajal 2002–03 kodumaa klubis HK Gomel. 2005. aastal valis Montreal Canadiens ta NHL-i ''draft''is 200. valikuna. Esimesed kaks hooaega Põhja-Ameerikas mängis ta Ontario Hockey League'i klubis London Knights ning seejärel ühe hooaja American Hockey League'i klubis Hamilton Bulldogs. 2007. aasta detsembris tegi ta Canadiensi meeskonnas oma NHL-i debüüdi. Hiljem mängis ta veel Nashville Predatorsis.

Pärast karjääri lõppu Põhja-Ameerikas suundus Kaścicyn KHL-i, mängides esmalt alates hooajast 2012–13 Omski Avangardis ning hiljem veel Kaasani AK Barsis, Nižni Novgorodi Torpedos ja Minski Dinamos.

Valgevene jäähokikoondist on ta esindanud mitmetel maailmameistrivõistlustel ja 2010. aasta taliolümpiamängudel.

Ka tema vanem vend Andrej Kaścicyn on jäähokimängija.

## Välislingid
* Siarhiej Kaścicyn KHL.ru lehel
* Siarhiej Kaścicyn NHL.com lehel
* Siarhiej Kaścicyn hockeydb.com lehel
* Siarhiej Kaścicyn eliteprospects.com lehel
Žerebtsov

**Žerebtsov** (vene keeles *Жеребцов*, saksa keeles *Scherebzow*) oli Tšernigovist pärit Venemaa põlisaadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Žerebtsovide suguvõsa rajajaks oli Pleštšejevite suguvõsast pärit Ivan Konstantinovitš, kelle hüüdnimi oli *Žerebts*. Tema järeltulijate ajal jagunes suguvõsa mitmeks haruks. Kõige nimekam neist oli vanem liin, millest võrsus XVIII ja XIX sajandil mitmeid kõrgeid riigitegelasi ja sõjaväelasi. Polkovnik Aleksei Aleksejevitš Žerebtsov (1758−1819) võeti 1780. aasta 11. veebruaril (vkj) Eestimaa rüütelkonna matriklisse, kuid Läänemereprovintsides ta maavaldusi ei evinud. Lisaks sellele olid Žerebtsovid kantud Moskva, Peterburi, Pihkva ja Tveri kubermangu aadliraamatusse.

## Suguvõsa liikmeid
*Aleksei Grigorjevitš Žerebtsov (1711−1777), kindral *en chef*, senaator, tõeline salanõunik
*Nikolai Grigorjevitš Žerebtsov (1714−pärast 1762), salanõunik, senaator, Moskva kuberner
*Pjotr Nikolajevitš Žerebtsov (1735−pärast 1788), brigadir
*Mihhail Aleksejevitš Žerebtsov (1752−1799), kindralleitnant
*Aleksandr Aleksejevitš Žerebtsov (1754−1807), kammerhärra, salanõunik
*Aleksei Aleksejevitš Žerebtsov (1758−1819), brigadir, salanõunik, senaator, Peterburi kubermangu aadlimarssal
*Aleksandr Aleksandrovitš Žerebtsov (1781−1832), tõeline kammerhärra, kindralmajor, vabamüürlane
*Mihhail Ivanovitš Žerebtsov (1792−1870), jalaväekindral, senaator
*Aleksei Mihhailovitš Žerebtsov (1797−1851), kindralmajor
*Sergei Petrovitš Žerebtsov (?−pärast 1855), kindralmajor
*Nikolai Arsenjevitš Žerebtsov (1807−1862), tõeline riiginõunik, Vilno kuberner, kirjanik
*Nikolai Dmitrijevitš Žerebtsov (1820−1888), tõeline riiginõunik
*Mihhail Dmitrijevitš Žerebtsov (1825−1905), salanõunik
*Dmitri Mihhailovitš Žerebtsov (1859−1932), tõeline riiginõunik

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 417.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 294 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000601,00303.html?prozent=.
*Долгоруков, Пётр Владимирович. *Российская родословная книга*. Частъ четвертая. Санктпетербургь: 1857. Lk 92-101 https://www.runivers.ru/bookreader/book58509/#page/94/mode/1up.

## Välislingid
*Žerebtsovi suguvõsa genealoogia
Da Pacem

"**Da Pacem**" on Arvo Pärdi teoste muusikaalbum, mis ilmus 2006. aastal plaadifirmas Harmonia Mundi.

2007. aasta veebruaris võitis album Grammy parima kooriesituse kategoorias (Best Choral Performance). Salvestusel esitasid Pärdi  loomingut Eesti Filharmoonia Kammerkoor eesotsas peadirigent Paul Hillieriga.

## Laulud
#"Da Pacem Domine"
#"Salve Regina"
#"Zwei slawische Psalmen" ("Psalm 117" ja "Psalm 131")
#"Magnificat"
#"An den Wassern zu Babel"
#"Dopo La Vittoria"
#"Nunc Dimittis"
#"Littlemore Tractus"

## Viited

## Välislingid
*Albumist Arvo Pärdi Keskuse kodulehel
Papli tänav (täpsustus)

**Papli tänav** on tänav mitmes Eesti linnas, alevis ja alevikus:

***[[Papli tänav (Aegviidu)|Papli tänav]]** Aegviidu alevis
***[[Papli tänav (Iisaku)|Papli tänav]]** Iisaku alevikus
***[[Papli tänav (Järvakandi)|Papli tänav]]** Järvakandi alevis
***[[Papli tänav (Kiviõli)|Papli tänav]]** Kiviõli linnas
***[[Papli tänav (Kostivere)|Papli tänav]]** Kostivere alevikus
***[[Papli tänav (Kuressaare)|Papli tänav]]** Kuressaare linnas
***[[Papli tänav (Käina)|Papli tänav]]** Käina alevikus
***[[Papli tänav (Lagedi)|Papli tänav]]** Lagedi alevikus
***[[Papli tänav (Loksa)|Papli tänav]]** Loksa linnas
***[[Papli tänav (Lüganuse)|Papli tänav]]** Lüganuse alevikus
***[[Papli tänav (Narva)|Papli tänav]]** Narva linnas
***[[Papli tänav (Pärnu)|Papli tänav]]** Pärnu linnas
***[[Papli tänav (Sõmeru)|Papli tänav]]** Sõmeru alevikus
***[[Papli tänav (Tallinn)|Papli tänav]]** Tallinna linnas
***[[Papli tänav]]** Tartu linnas
***[[Papli tänav (Tõrvandi)|Papli tänav]]** Tõrvandi alevikus
***[[Papli tänav (Viljandi)|Papli tänav]]** Viljandi linnas
Long Island City

**Long Island City ** (**LIC**) on läänepoolseim kommertspiirkond New Yorgi linnaosas Queensis, mida teatakse kiiresti kasvava elamute ja elanike arvu poolest. Seal elas 2017. aasta andmetel 68 117 elanikku.

## Vaata ka
*Long Island

## Välislingid
Kourtney Kardashian

**Kourtney Mary Kardashian** Barker (sündinud 18. aprillil 1979 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide ettevõtja, modell ja tõsielusarja tegelane.

Ta sai tuntuks tõsielusarjas "Keeping Up with the Kardashians".

## Perekond
Tema isa on Robert Kardashian, ema Kristen Jenner (tuntud kui Kris Jenner), õed Kim Kardashian ja Khloé Kardashian, vend Robert Kardashian ning poolõed Kendall Jenner ja Kylie Jenner.

## Isiklikku
Kourtney Kardashiani elukaaslane oli 2006. aastast Scott Disick. Neil on poeg Mason Dash Disick (sündinud 2009), tütar Penelope Scotland Disick (sündinud 2012) ja poeg Reign Aston Disick (sündinud 2014). 6. juulil 2015 teatas E! News, et paar otsustas lahku minna.

## Välislingid
Lääne ringkonnaprokuratuur

**Lääne ringkonnaprokuratuur** on Justiitsministeeriumi valitsemisalas olev valitsusasutus; Riigiprokuratuuri allasutus. Ringkonnaprokuratuuri hoone asub Pärnus Pikal tänaval 16b. Ringkonnaprokuratuuri tööpiirkond on Pärnu, Hiiu, Järva, Lääne, Rapla ja Saare maakond.

Ringkonnaprokuratuuri juhtivprokurör on Kristine Tamm.

## Viited

## Välislingid
*Lääne ringkonnaprokuratuurist Eesti Prokuratuuri kodulehel
Viru ringkonnaprokuratuur

**Viru ringkonnaprokuratuur** on Justiitsministeeriumi valitsemisalas olev valitsusasutus; Riigiprokuratuuri allasutus. Ringkonnaprokuratuuri hoone asub Jõhvis Kooli tänaval 2a. Ringkonnaprokuratuuri tööpiirkond on Lääne-Viru ja Ida-Viru maakond.

Ringkonnaprokuratuuri juhtivprokurör on Ene Timmi.

## Viited

## Välislingid
*Viru ringkonnaprokuratuurist Eesti Prokuratuuri kodulehel
Lõuna ringkonnaprokuratuur

**Lõuna ringkonnaprokuratuur** on Justiitsministeeriumi valitsemisalas olev valitsusasutus; Riigiprokuratuuri allasutus. Ringkonnaprokuratuuri hoone asub Tartus Kalevi tänaval 1. Ringkonnaprokuratuuri tööpiirkond on Tartu, Põlva, Jõgeva, Valga, Viljandi ja Võru maakond.

Ringkonnaprokuratuuri juhtivprokurör on Kairi Kaldoja.

## Viited

## Välislingid
*Lõuna ringkonnaprokuratuurist Eesti Prokuratuuri kodulehel
Andrej Kaścicyn

**Andrej Alehavič Kaścicyn** (valgevene keeles Андрэй Алегавiч Касціцын; sündinud 3. veebruaril 1985 Navapołackis) on Valgevene jäähokimängija, kes mängib parema ääreründajana KHL-i klubis Nižnekamski Neftehimik.

Ta alustas karjääri kodumaa klubis Polimir Novopolotsk. 2002. aastal sõlmis ta lepingu Venemaa kõrgliiga klubiga Moskva CSKA.

2003. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Montreal Canadiensi poolt 10. valikuna. Hooajal 2004–05 suundus ta Põhja-Ameerikasse, mängides esmalt American Hockey League'i klubis Hamilton Bulldogs. NHL-is tegi ta Canadiensi meeskonnas debüüdi 2005. aasta detsembris. Canadiensis mängis ta kokku seitsmel hooajal. Hooajal 2011–12 mängis ta veel teises NHL-i klubis, Nashville Predatorsis.

Hooajal 2012–13	suundus ta KHL-i, liitudes Tšeljabinski Traktoriga, kus mängis kolm hooaega. Seejärel mängis ta veel Sotši, Nižni Novgorodi Torpedo, Kunluni Red Stari ja Minski Dinamo. 2020. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu Nižnekamski Neftehimikiga.

Kaścicyn on kuulunud regulaarselt Valgevene jäähokikoondisse. Ta on kuulunud Valgevene koondise meeskonda kümnetel maailmameistrivõistlustel ning 2010. aasta taliolümpiamängudel.

2008. aastal valiti ta Valgevene aasta jäähokimängijaks.

Tema hüüdnimi on AK-46, mis tuleneb tema nime initsiaalidest ja tema särginumbrist ning on viide käsitulirelvale AK-47.

Ka tema noorem vend Siarhiej Kaścicyn on jäähokimängija.

## Välislingid
* Andrej Kaścicyn KHL.ru lehel
* Andrej Kaścicyn NHL.com lehel
* Andrej Kaścicyn hockeydb.com lehel
Prefektuur

**Prefektuur** (ladina sõnast *praefectura* 'asehalduspiirkond; ülemaamet') on mitmetähenduslik sõna:
*prefektuur (Jaapan), 1. järgu haldusüksus
*prefektuur (Prantsusmaa), departemangu või piirkonna prefekti ametkond või selle asukoht (haldusüksuse keskus)
*politseiprefektuur