open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lepo Sumera

**Lepo Sumera** (8. mai 1950 Tallinn – 2. juuni 2000 Tallinn) oli eesti helilooja.

Ta oli Heino Elleri viimane õpilane. Oli Eesti Muusikaakadeemia professor,kultuuriminister aastatel 1990–1992 ning Eesti Heliloojate Liidu esimees.

## Looming

Lepo Sumera oli esimene helilooja Eestis, kes hakkas 1980. aastate lõpus kasutama komponeerimisel arvutit, ta rajas Eesti Muusikaakadeemia elektronmuusika stuudio ning oli selle esimene juhataja aastani 1999. 

Sumera loomingu olulisim osa on tema kuus sümfooniat. Nende kõrval lõi ta veel kolm instrumentaalkontserti (tšello- ja klaverikontsert ning Concerto grosso), väiksemaid teoseid orkestrile, hulganisti kammerteoseid, kantaate ning balletid "Anselmi lugu", "Ruumi suletud" ja "Sisalik". Lepo Sumera on kirjutanud muusika filmidele "Kõrboja peremees", "Naerata ometi" ja "Põrgu".

Sumera looming on kontrastiderohke: ta vastandab huumori ja tõsiduse, diatoonika ja kromaatika, korrastatuse ja korratuse, rütmilisuse ja meetrumivabaduse. Sumera teosed kasvavad välja vähesest algmaterjalist ning on terviklikud tänu helilooja võimele komponeerida teos enne kirjapanekut peas valmis. Sumera helikeel muutus elu jooksul: 1970. aastatel on põhirõhk rütmil, 1980. aastatel kirjutas ta diatoonilistele laadidele toetuvat minimalistlikku muusikat, elu lõpus aga peamiselt kõlavärvipõhist muusikat.

### Teoste loetelu
6 sümfooniat: 
# sümfoonia (1981)
# sümfoonia (1984)
# sümfoonia (1988)
# sümfoonia (1992)
# sümfoonia (1995)
# sümfoonia (2000)

*erinevad orkestriteosed
* "In memoriam"
* Tšellokontsert
* Klaverikontsert
*"Seenekantaat"
*kammermuusikat
*elektroonilist ja multimeediamuusikat 
*lavateoseid
* Muusikat arvukatele filmidele, sh "Kevadine kärbes", "Naerata ometi", "Põrgu", "Varastatud kohtumine", "Kerjus", "Vaatleja" jpt.

## Lavateose muusika näide
*"Pärjaballaad". Mimeskid. Kolm pantomiimi. Käsikiri, lavastus ja lavakujunduse eskiis: Kalle Kurg. Vanemuine 1981. 

## Tunnustus

* 1996 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (5. sümfoonia)
* 1996 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (uudne muusikaline lähenemine teostes "Shakespeare'i sonetid" ja "Eesti abielulüürikast")
* 1999 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (multimeediaetendus "Südameasjad")
*1999 Suure Vankri auhind

## Mälestuse jäädvustamine
2000. aastal asutati Lepo Sumera loomingu tutvustamiseks ja jäädvustamiseks Lepo Sumera Ühing. Ühing korraldab alates 2003. aastast Rahvusvahelist Lepo Sumera nimelist noorte heliloojate loomingukonkurssi.

Alates 2016. aastast annab Eesti Heliloojate Liit koostöös Eesti Autorite Ühinguga välja Lepo Sumera nimelist heliloomingu preemiat.

## Isiklikku
Pianist Kadri-Ann Sumera on tema tütar.

## Viited

## Välislingid

*Sumera.ee
*Animafilm "Suur Tõll", 1980, Tallinnfilm "Suur Tõll" IMDB
Adam Bremenist

**Adam Bremenist** ehk **Bremeni Adam** (saksapäraselt **Adam von Bremen**; enne aastat 1050 – 12. oktoober 1081/1085) oli saksa vaimulik, kes sai tuntuks ajaloolase ja kroonikuna. Eelkõige teatakse teda aastatel 1073–1076 koostatud neljaosalise kroonika "Gesta Hammaburgensis ecclesiae pontificium" (Hamburgi kiriku piiskoppide teod) autorina.

## Elulugu
Tema lapsepõlve kohta on vähe teada; teadmata on isegi täpne sünniaasta. Pärit oli ta tõenäoliselt Bambergist või Meissenist, kuid ka selle kohta puuduvad kindlad tõendid. On oletatud, et ta võis õppida Magdeburgi toomkoolis. Bremenisse kutsus ta aastal 1066 või 1067 tollane peapiiskop Adalbert Bremenist. Seal sai Adamist toomkapiitli liige ja aastal 1069 on mainitud teda Bremeni toomkooli juhatajana. Adami surma-aasta ei ole samuti teada, kõige varem võis ta surra 1081. aastal ja kindlasti ei toimunud see hiljem kui 1085. aastal.

Neljaosaline kroonika "Gesta Hammaburgensis ecclesiae ponitificium", mida ta viimistles oma surmani, käsitleb Hamburgi-Bremeni piiskopkonna ja Saksamaast põhja pool asuvate saarte ajalugu aastast 788 kuni kroonika kirjutamise ajani. Kroonika kolm esimest osa keskenduvad ajaloole ja neljas osa geograafiale. Teos on oluline:

*peamise kirjaliku allikana Põhjamaade ajaloo kohta enne 13. sajandit;
*keskaegse biograafilise ajalookirjutuse ühe parema näidisena;
*esimese Euroopa allikana, kus on mainitud Vinlandi ehk Põhja-Ameerika avastamist viikingite poolt.

Bremeni Adam kasutas teadaolevalt esimesena ladinakeelset nime "Mare Balticum", millest kujunes hiljem Läänemere rahvusvaheline nimi.

## Tsitaat
;Lib. 4, Capitulum 17.

"*Praeterea recitatum est nobis, alias plures insulas in eo ponto esse, quarum una grandis [[Aestland]] dicitur, non minor illa de qua prius diximus. Nam et ipsi Deum christianorum prorsus ignorant, dracones adorant cum volucribus, quibus etiam litant vivos homines, quos a mercatoribus emunt, diligenter omnino probatos, ne maculam in corpore habeant, pro qua refutari dicuntur a draconibus. Et haec quidem insula terrae feminarum proxima narratur, cum illa superior non longe sit a Birca Sueonum.*"

;4. raamat, 17. peatükk.
Adam Bremenist kirjeldab saart, mille nimi on Aestland (Eesti), ning mille elanikud ei usu kristlaste jumalat. Selle asemel austavad nad draakoneid ja linde (*dracones adorant cum volucribus*), kellele nad ohverdavad kaupmeestelt ostetud inimesi. Neid vaadatakse enne hoolikalt, et nad oleksid terved ja et draakon ohvrit tagasi ei lükkaks.

## Viited

## Kirjandus
*  (saksa keeles)

## Välislingid

*
Tennessee Williams

**Thomas Lanier Williams III** (pseudonüümiga Tennessee Williams; 26. märts 1911 – 25. veebruar 1983) oli 20. sajandi üks tuntumaid USA näitekirjanikke.

Nime "Tennessee" sai ta kolledžikaaslastelt oma lõunapärase aktsendi tõttu, samuti oli ta isa seotud Tennessee osariigiga. Aastatel 1948 ja 1955 võitis ta Pulitzeri preemia teoste "Tramm nimega "Iha"" ja "Kass tulisel plekk-katusel" eest. 

Tema näidendid "Klaasist loomaaed" ja "Iguaani öö" on auhinnatud New Yorgi näitekirjanduskriitikute Circle Awardsiga.

Williamsi näidend "The Rose Tattoo" (mis oli pühendatud tema poiss-sõbrale Frank Merlole) pälvis parima näidendina Tony auhinna.

## Elukäik
Ta sündis Columbuses Mississippi osariigis. Kirjutamist alustas ta pärast ülikooli lõpetamist. Esimene tähelepanuväärsem teos ilmus 1940. aastal – näidend "Inglite taplus", mis pälvis ka Rockefelleri fondi preemia. 

## Teosed eesti keeles
* "Klaasist loomaaed ja teisi näidendeid" ("Kaks eelmängu", "Klaasist loomaaed", "Tramm nimega "Iha"", "Iguaani öö" ja "Kaks järelmängu"). Inglise keelest tõlkinud ja järelsõna lk 315–333 "Tennessee Williams ameerika teatri taustal": Jaak Rähesoo. Eesti Raamat, Tallinn 1976 .

## Kirjandus
* Liidia Tsehhanovskaja, "Tennessee Williams ja plastiline teater" – Looming 1971, nr 5, lk 774–782
* Liidia Tsehhanovskaja, "Tennessee Williams kriitikas" – Keel ja Kirjandus 1971, nr 5
* "20. sajandi väliskirjandus" (kõrgkooliõpik). Valgus, Tallinn 1971, lk 629–633
* Kadi Vanaveski, "Kes see keelab ..." ("Klaasist loomaaia" lavastusest Rakvere Teatris, lavastaja Toomas Suuman, esietendus 18. novembril 1989) – TMK 1990, nr 2, lk 44–45
* Ülo Tonts, "Tõelist inimkogemust tabamas" ("Kass kuumal plekk-katusel", lavastaja Kaarin Raid) – TMK 1991, nr 3, lk 48–51
* Andres Laasik, "Ameerika sangarite armastus ja hukk Eestimaa väikelinnades..." ("Orpheus allilmas", lavastaja Ossi Räikka) – samas, lk 56–59
* Lilian Vellerand "Kui öö, siis öö" ("Iguaani öö", lavastaja Urmas Lennuk) – TMK 2001, nr 2, lk 24–27
* Annika Namme, "Are Tennessee Williams's modernist techniques still relevant?" – Interlitteraria 7: "World drama on the threshold of the 21st century: tradition and avant-garde" / toim. Jüri Talvet. Tartu Ülikooli Kirjastus 2002, lk 409–419
* Annika Namme, "The eclecticism of Tennessee William's plastic theatre: comparison with Brecht's epic theatre" – "Perspectives on English and American language and literature". Tallinna Pedagoogikaülikooli Kirjastus, 2002, lk 94–108
Süda Koda

MTÜ **Süda Koda** loodi kohaliku elanikkonna initsiatiivil 1999. aastal Tallinna südalinnas paikkondluse alusel.

MTÜ eesmärk on säilitada Süda ja Tatari tänava piirkonna miljöö, vältides sellesse sobimatute (kõrg)hoonete ehitamist. Pärast esimese sellise kerkimist Süda tänavale sooviti pidurdada linnaametnike ja kinnisvaraarendajate edasist "sissetungi" kõrghaljastusega romantilisse puitasumisse.

2000. aastal avaldas Süda Koda protesti Tallinna abilinnapea Ivar Virkuse ettepaneku vastu teha Tatari tänavast nn punaste laternate tänav.

## Viited
Zgierz

**Zgierz** on linn Poola kaguosas  Łódźi vojevoodkonnas, Zgierzi maakonna keskus. Linn asub Bzura jõe ääres, 5 km kaugusel Łódźist ja 125 km kaugusel Varssavist.

## Galerii

Zgierz-church-2012-04-13.jpg
Zgierz.Railway.Station.jpg
Tram line 45 on plac Kilińskiego in Zgierz in 2024.jpg


## Välislingid

*Zgierzi infoportaal (*poola keeles*)
Zgierzi maakond

**Zgierzi maakond** on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.

## Haldusjaotus
Maakonnas on viis linna: Aleksandrów Łódzki, Głowno, Ozorków, Stryków ja Zgierz.

Zgierzi maakonnas on kuus valda:
*Aleksandrów Łódzki vald
*Głowno vald
*Ozorkówi vald
*Parzęczewi vald
*Strykówi vald
*Zgierzi vald

## Välislingid
Ishizuchi

**Ishizuchi** (jaapani 石鎚山, *Ishizuchi-san*) on mägi Jaapanis Shikoku saarel Ehime prefektuuris Ishizuchi rahvuspargis. See on 1982 meetri kõrgune ja on seega saare ja kogu Lääne-Jaapani kõrgeim mägi. 

Ishizuchi on üks Jaapani seitsmest pühast mäest. 

Mäkke saab ronida juulist oktoobrini.
Bełchatówi maakond

**Bełchatówi maakond** on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Bełchatów ja Zelów.

Bełchatówi maakonnas on seitse valda:
*Bełchatówi vald
*Drużbice vald
*Kleszczówi vald
*Kluki vald
*Rusieci vald
*Szczercówi vald
*Zelówi vald
Brzeziny maakond

**Brzeziny maakond** on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Brzeziny ja Jeżów.

Brzeziny maakonnas on neli valda:
*Brzeziny vald
*Dmosini vald
*Jeżówi vald
*Rogówi vald
Łęczyca maakond

**Łęczyca maakond** on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Łęczyca ja Piątek.

Łęczyca maakonnas on seitse valda: 
*Daszyna vald
*Góra Świętej Małgorzaty
*Grabówi vald
*Łęczyca vald
*Piąteki vald
*Świnice Warckie vald
*Witonia vald
Ida-Łódźi maakond

**Ida-Łódźi maakond** (poola *powiat łódzki-wschodni* 'Ida-Łódźi maakond') on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Łódźi linnas, mis maakonda ei kuulu.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Koluszki, Rzgów ja Tuszyn.

Ida-Łódźi maakonnas on kuus valda:
*Andrespoli vald
*Brójce vald
*Koluszki vald
*Nowosolna vald
*Rzgówi vald
*Tuszyni vald
Makijivka

**Makijivka** (ukraina keeles Макіївка, vene keeles Макеевка *Makejevka*) on linn Ukrainas Donetski oblastis. Makijivka on Donetski naaberlinn ja on sellega kokku kasvanud.

Makijivka on tähtis tööstuskeskus. Arenenud on terasetööstus ja söekaevandamine.

1931. aastani oli linna nimi **Dmõtrijivsk** (venepäraselt *Dmitrijevsk*).

## Vaata ka
* Rünnak Venemaa relvajõudude laagrile Makijivkas

## Viited

## Välislingid
* 14. november 2014. *[[Ukrajinska Pravda]]*. Valitsus kinnitas riigi kontrolli all mitteolevate asulate nimekirja (*ukraina keeles*)
* makeyevka.ru: Makijivka ''de facto'' võimude koduleht

* МАКЕЕВКА. Колонна боевиков. Танки (Venemaa lipuga veoautod terroristidega ja tankid Maijivka tänaval), YouTube, 12. juuni 2014, vaadatud 2014-06-12
* 8. august 2014. *[[Infovastupanu]]*. «Гуманитарная» помощь от РФ боевикам в Макеевке – колонна «Градов». VIDEO
* 7. november 2014. *[[Ukrajinska Pravda]]*. "Народный мэр" Макеевки был криминальным авторитетом и живет в доме за 10 млн (*vene keeles*)
* 13. mai 2015. *[[Infovastupanu]]*. Украинские разведчики нашли ракетные комплексы боевиков Точка-У (*vene keeles*)
Łowiczi maakond

** Łowiczi maakond** on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Łowicz.

Łowiczi maakonnas on üheksa valda:
*Bielawy vald
*Chąśno vald
*Domaniewice vald
*Kiernozia vald
*Kocierzew Południowy vald
*Łowiczi vald
*Łyszkowice vald
*Nieborówi vald
*Zduny vald
Opoczno maakond

**Opoczno maakond** on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Drzewica ja Opoczno.

Opoczno maakonnas on kaheksa valda:
*Białaczówi vald
*Drzewica vald
*Mniszkówi vald
*Opoczno vald
*Paradyżi vald
*Poświętne vald
*Sławno vald
*Żarnówi vald
Pabianice maakond

**Pabianice maakond** on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.

Maakond moodustati 1. jaanuaril 1999.

Maakonnas on kolm linna: keskus Pabianice, Konstantynów Łódzki ja Lutomiersk.

Pabianice maakonnas on viis valda:
*Dłutówi vald
*Dobrońi vald
*Ksawerówi vald
*Lutomierski vald
*Pabianice vald
Łaski maakond

**Łaski maakond** on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.

Łaski maakond moodustati 1867. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Łaski maakond loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Łask.

Łaski maakonnas on viis valda:
*Buczeki vald
*Łaski vald
*Sędziejowice vald
*Widawa vald
*Wodzierady vald

## Viited
Pajęczno maakond

**Pajęczno maakond** on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Działoszyn ja Pajęczno.

Pajęczno maakonnas on kaheksa valda:
*Działoszyni vald
*Kiełczygłówi vald
*Nowa Brzeźnica vald
*Pajęczno vald
*Rząśnia vald
*Siemkowice vald
*Strzelce Wielkie vald
*Sulmierzyce vald
Poddębice maakond

**Poddębice maakond** on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Poddębice ja Uniejów.

Poddębice maakonnas on kuus valda:
*Dalikówi vald
*Pęczniewi vald
*Poddębice vald
*Zadzimi vald
*Uniejówi vald
*Wartkowice vald
Radomsko maakond

**Radomsko maakond** on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Kamieńsk, Przedbórz ja Radomsko.

Radomsko maakonnas on 13 valda:
*Dobryszyce vald
*Gidle vald
*Gomunice vald
*Kamieńsk vald
*Kobiele Wielkie vald
*Kodrąb vald
*Ładzice vald
*Lgota Wielka vald
*Masłowice vald
*Przedbórzi vald
*Radomsko vald
*Żytno vald
*Wielgomłyny vald
Piotrków Trybunalski maakond

**Piotrków Trybunalski maakond** on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Rozprza, Sulejów ja Wolbórz.

Piotrków Trybunalski maakonnas on 11 valda:
*Aleksandrówi vald
*Czarnocini vald
*Gorzkowice vald
*Grabica vald
*Łęki Szlacheckie vald
*Moszczenica vald
*Ręczno vald
*Rozprza vald
*Sulejówi vald
*Wola Krzysztoporska vald
*Wolbórzi vald
Rawa Mazowiecka maakond

**Rawa Mazowiecka maakond** on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Biała Rawska ja Rawa Mazowiecka.

Rawa Mazowiecka maakonnas on viis valda:
*Biała Rawska vald
*Cielądzi vald
*Rawa Mazowiecka vald
*Regnówi vald
*Sadkowice vald
Sieradzi maakond

**Sieradzi maakond** on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Błaszki, Sieradz, Złoczew ja Warta.

Sieradzi maakonnas on kümme valda:
*Błaszki vald
*Brąszewice vald
*Brzeźnio vald
*Burzenini vald
*Goszczanówi vald
*Klonowa vald
*Sieradzi vald
*Złoczewi vald
*Warta vald
*Wróblewi vald
Piotrków Trybunalski

**Piotrków Trybunalski** (saksa keeles *Petrikau*) on maakonnaõigustega linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas, Piotrków Trybunalski maakonna halduskeskus. Piotrków Trybunalski asub Łódźist ligikaudu 44 km lõunakagus.

Piotrków Trybunalskit on esmamainitud 1217. aastal. Linnaõigused sai enne 1313. aastat (võimalik, et 1292. aasta paiku). Poola Kuningriigis ja Rzeczpospolitas oli Piotrków Trybunalski üks olulisi poliitilise elu keskusi. Aastatel 1455–1628 toimusid linnas Poola Seimi istungid ja kongressid.

Teise maailmasõja ajal oli Piotrków Trybunalski geto esimene juudi geto Saksamaa poolt okupeeritud Poolas, mis asutati juba 8. oktoobril 1939.

## Sõpruslinnad
* Esslingen, Saksamaa
* Maładziečna, Valgevene
* Rivne, Ukraina
* Velenje, Sloveenia
* Mosonmagyaróvár, Ungari
* Marijampolė, Leedu
* Vienne, Prantsusmaa
* Neath Port Talbot, Suurbritannia
* Ness Ziona, Iisrael

## Viited

## Välislingid

* Piotrków Trybunalski koduleht
Skierniewice maakond

**Skierniewice maakond** on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Skierniewice linnas, mis maakonda ei kuulu.

## Haldusjaotus
Maakonnas ainus linn on Bolimów.

Skierniewice maakonnas on üheksa valda:
*Bolimówi vald
*Głuchówi vald
*Godzianówi vald
*Kowiesy vald
*Lipce Reymontowskie vald
*Makówi vald
*Nowy Kawęczyni vald
*Skierniewice vald
*Słupia vald
Zduńska Wola maakond

**Zduńska Wola maakond** on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Szadek ja Zduńska Wola.

Zduńska Wola maakonnas on kolm valda:
*Szadeki vald
*Zapolice vald
*Zduńska Wola vald
Tomaszów Mazowiecki maakond

**Tomaszów Mazowiecki maakond** on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Tomaszów Mazowiecki ja Ujazd.

Tomaszów Mazowiecki maakonnas on kümme valda:
*Będkówi vald
*Budziszewice vald
*Czerniewice vald
*Inowłódzi vald
*Lubochnia vald
*Rokiciny vald
*Rzeczyca vald
*Żelechlineki vald
*Tomaszów Mazowiecki vald
*Ujazdi vald
Wieruszówi maakond

**Wieruszówi maakond** on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Lututów ja Wieruszów.

Wieruszówi maakonnas on seitse valda:
*Bolesławieci vald
*Czastary vald
*Galewice vald
*Łubnice vald
*Lututówi vald
*Sokolniki vald
*Wieruszówi vald
Skierniewice

**Skierniewice** on maakonnaõigustega linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas, Skierniewice maakonna halduskeskus. 

## Sõpruslinnad
* Gera, Saksamaa
* Châtelaillon-Plage, Prantsusmaa
* Purgstall an der Erlauf, Austria
* Náměšť na Hané, Tšehhi
* Levice, Slovakkia
* Szentes, Ungari

## Välislingid

*Skierniewice koduleht
Wieluńi maakond

**Wieluńi maakond** on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Wieluń.

Wieluńi maakonnas on kümme valda:
*Biała vald
*Czarnożyły vald
*Konopnica vald
*Mokrsko vald
*Osjakówi vald
*Ostróweki vald
*Pątnówi vald
*Skomlini vald
*Wieluńi vald
*Wierzchlasi vald

## Välislingid
Kutno maakond

**Kutno maakond** on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Dąbrowice, Krośniewice, Kutno ja Żychlin.

Kutno maakonnas on kümme valda:
*Bedlno vald
*Dąbrowice vald
*Krośniewice vald
*Krzyżanówi vald
*Kutno vald
*Łanięta vald
*Nowe Ostrowy vald
*Oporówi vald
*Strzelce vald
*Żychlini vald
Anu Presjärv

**Anu Presjärv** (2. aprill 1962 – 14. august 1996) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna 24. Keskkooli ja 1986. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise erialal.

Ta töötas alates 1982. aastast Nukuteatris ja mängis paljudes Eesti Televisiooni telelavastustes, neist tuntumad on "Lumekuninganna" (printsess Elsa), "Pailapsiin" (Kiti-Helen-Sindi-Mariaana), "Härra Lapsti lasteteater" jmt. 

1995. aastal mängis ta pisirolle telesarjades "Wikmani poisid" ja "Õnne 13".

Ta suri 14. augustil 1996 ja maeti 17. augustil 1996 Tallinna Metsakalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Foto
*"Anu Presjärv 2. IV 1962 — 14. VIII 1996". Kultuurileht nr 30, 23. august 1996. Lk 19
*Rainer Kerge. "Mis juhtus näitleja Anu Presjärvega, kes oli nii ilus, et sõbrannadel oli raske temaga koos väljas käia?". Õhtuleht, 26. oktoober 2019. Lk 14–15
Õuemarssal

**Õuemarssal** on õukonnaamet. 

Keiserliku Venemaa teenistusastmete tabeli õukonnaametite veerus kuulub ülemõuemarssal II astmesse (обер-гофмаршал; vastab tegeliku salanõuniku tsiviilastmele) ja õuemarssal III astmesse (гофмаршал; vastab salanõuniku tsiviilastmele).

## Vaata ka

* Marssal
Peter Singer

**Peter Albert David Singer** (sündinud 6. juulil 1946 Melbourne'is) on Austraalia filosoof. Ta on Princetoni ülikooli Ira W. DeCampi õppetooli professor. Ta on ateist. Filosoofias on ta erialaks praktiline eetika, millele läheneb utilitaristlikult.

Tema tuntumate teoste hulka kuuluvad "Loomade vabastamine" ("Animal Liberation" 1975, eesti keeles 2021) ja "Practical Ethics" (1980).

Singeri teooriad üritavad ühelt poolt laiendada mõningaid inimõigusi loomadele (ta on Great Ape Projecti asutajaliige) ning samas omistavad vähem õigusi näiteks puuetega inimestele. Ta on abordi ja eutanaasia pooldaja. Hoolimata sellest palkas Singer oma emale, kellel oli Alzheimeri tõbi, hulga hooldajaid, kommenteerides seda: "Asjad on teistsugused, kui tegemist on su enda emaga."

Singer on efektiivse altruismi pooldaja ning üks tuntumaid selle mõtteviisi levitajaid.

## Publikatsioonid
**[[Practical Ethics]]*, 1980, 2. trükk 1993, 3. trükk 2011.
**Animal Liberation Now*, 2023.

### Artiklid Eesti Päevalehes
*Kes maksab linnugripi eest?, EPL 16.11.2005
*Embrüouurimise revolutsiooniline eetika, EPL 19.01.2006
*Söömise eetika, EPL 26.06.2006
*Õnn, raha ja selle laialijagamine, EPL 17.07.2006
*Geneetiline valik – õnn või õnnetus?, EPL 03.10.2006
*Homoseksuaalsus ei ole amoraalne, EPL 14.11.2006
*Madonna ja laps, EPL 11.12.2006
*Sead, vasikad ja Ameerika demokraatia, EPL 20.12.2006
*Õigus surra, EPL 05.03.2007
*Silmakirjalik USA, EPL 20.03.2007
*Kas otsustajate eraelu peaks meile huvi pakkuma?, EPL 17.05.2007
*Kui kalad suudaksid karjuda epl.ee, 14. september 2010
*Ravimatu surmahaigus ja surra aitamine epl.ee, 18. juuli 2012
* Brexiti tõestus: vähe haritud inimeste otsus ei peaks olema siduv, epl.delfi.ee, 27. juuli 2016
*Peter Singer: kas kana, siga või kala tunneb valu inimesega võrdselt?, 18. juuli 2023

## Viited

## Välislingid
*Peter Singeri koduleht
*
Great Ape Project

**Great Ape Project** (GAP) on 1993. aastal primatoloogide, psühholoogide, eetikute jt asutatud organisatsioon, mis üritab suunata ÜRO Peaassambleed vastu võtma deklaratsiooni, millega mõningad põhilised inimõigused laiendataks inimahvidele. Samuti on välja antud samanimeline raamat (toimetajateks filosoofid Paola Cavalieri ja Peter Singer), mis sisaldab 34 autori artikleid. Tuntumad autorid on Richard Dawkins ja primatoloog Jane Goodall.

## Välislingid
*Great Ape Project
Maggie Gyllenhaal

**Maggie Ruth Gyllenhaal** (sündinud 16. novembril 1977 New Yorgis) on filmiauhinnale Kuldgloobus nomineeritud USA filminäitleja. 

Maggie vend on näitleja Jake Gyllenhaal ning vanemad lavastaja Stephen Gyllenhaal ja stsenarist Naomi Foner. Tema esimeseks filmirolliks oli osa isa Stepheni lavastatud filmis "Waterland" (1992). Oma läbilöögi saavutas ta filmiga "Secretary" (2002), mille eest pälvis ka Kuldgloobuse nominatsiooni.

Tema tuntumate filmirollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Sherrybaby" (2006), "World Trade Center" ("Maailma kaubanduskeskus", 2006) ja "Mona Lisa Smile" ("Mona Lisa naeratus", 2003). 2008. aastal mängis ta Christopher Nolani lavastatud kassahitis "The Dark Knight" ("Pimeduse rüütel").

## Osaline filmograafia

## Välislingid
*
Teenistusastmete tabel

**Teenistusastmete tabel** (vene keeles *"Табель о рангах"*) reguleeris Venemaa Keisririigil ohvitseride ning õukonna- ja tsiviilametnike positsiooni ja staatust. Teenistusastmete tabeli (*"Табель о рангах всех чинов воинских, статских и придворных, которые в котором классе чины"*) kehtestava seaduse esialgsel kujul kehtestas Peeter I ning seadus jõustus 24. jaanuaril 1722.

Seadus määratles ametnike omavahelised suhted, seaduses määratletud teenistusredeli aluseks olid sõjaväelised auastmed. Teenistusastmete võrdsuse korral eelistati sõjaväelasi, tsiviil- ja õukonnaametnike ees. Teenistusastmeid omasid alguses Teaduste Akadeemia õpetlased, vaimulikkonna liikmed, teenistujate abikaasad, samuti keisri õukonnas olevad daamid ja neiud. Aja jooksul tehtud muudatustega kehtis tabel kuni 1917. aasta veebruarirevolutsioonini.

Teenistusastmete tabel jaotas teenistusviisid sõjaväe-, tsiviil- ja õukonnateenistuseks, teenistusaste annetamine andis isikule peale selguse palgasüsteemis õiguse aadlitiitlile ja aadlikuseisusele.

Sõjaväeteenistus omakorda jagunes maa- ja mereväe­teenistuseks (eraldi oli esile tõstetud kaardivägi). Kõik auastmed jaotati neljateistkümnesse klassi, millest viis esimest moodustasid kindralkonna (maaväe sõjaväeliste auastmete V klassi kuulusid brigadirid – hiljem see auaste kaotati). VI–VIII klassi moodustasid staabiohvitseri- ja ülemohvitseriauastmed. Eelisolukorda pani teenistusastmete tabel sõjaväeteenistuse. See väljendus eriti asjaolus, et sõjaväeteenistuses andsid kõik 14 klassi õiguse päritavale aadliseisusele, alama astme ohvitseridele mittepärandatava aadliseisuse, XIV astmest – praporštšiku auastmest juba aga pärandatava aadlikutiitli.

Tsiviilametnikele oli vajalik välja teenida teenistusaste kuni VII astmeni, mis *andis õiguse saada* ainult isikliku aadliseisundi, peale seda aga saadud teenistusaste (kolleegiumiassessor või õuenõunik) aadlikutiitel oli pärandatav ühele meessoost järglastele. Samas oli ka riigiametnike personalipoliitikas piirangud, nii ei võinud 1724. aastast X astmest, st kolleegiumisekretäri kohale võtta mitteaadlikke.

1790. aastal Katariina II tehtud paranduse alusel oli vaja VIII astmele järgmisele tõusmiseks mitte enam 3, vaid 12 aastat teenistust. 1856. aastal võisid saada päriliku aadliseisuse ainult isikud, kes olid saanud teenistuses tõeline salanõuniku astme (IV aste), sõjaväeteenistuses aga 1. järgu kapteni astme (VI aste).

Klassikalisel kujul on teenistusastmete tabelis 14 astet.

## Tabeli klassid

## Viited

## Kirjandus
*
* Juri Lotman. Vestlusi vene kultuurist. I. Tänapäev, 2003

## Välislingid
*Табель о рангах. 24 января 1722
*Табель о рангах всех чинов...
Margaret Mead

**Margaret Mead** (16. detsember 1901 Philadelphia, USA – 15. november 1978 New York) oli ameerika kultuuriantropoloog. Margaret Mead õppis modernse ameerika antropoloogia looja, Franz Boasi käe all. Boas ja tema järgijad (sealhulgas Margaret Mead) olid veendunud, et inimloomus on "impulsside vormitu tühjus", mida vormib isiksuseks ühiskond. Nende arvates oli isiksus sotsiaalne konstrukt, mis ei tulene geneetikast, vaid kultuurist. Kultuur oli nende vaate kohaselt justkui mehaaniline press, milles kõiki indiviide vormitakse. Oma vaatega vastandusid nad eugenistidele, kes välistasid keskkonna mõju ning rõhutasid pärilikkuse olulisust.

## Etnograafiline uurimus Samoa saare noortest

Mead käis ekspeditsioonil Polüneesias asuvatel Samoa saartel, kus ta uuris kohalikke noori. Välitöödel pani ta kirja oma vaated isiksuse ja kultuuri seoste kohta, millest järeldus, et eri kultuurides toimub inimese areng erinevalt, see ei ole universaalne. Mead täheldas, et Samoa noortel ei esinenud teismeea probleeme ning järeldas, et tormiline murdeiga on lääne kultuuri leiutis. Avalikkust enim köitev tähelepanek seisnes samoalaste seksuaalkäitumises – Meadi kirjelduste järgi pidasid nad seksuaalakti kunstiks, seadmata piiranguid soole või suhtestaatusele. Armukadedus oli nende jaoks patt ning abieluvälised kõrvalhüpped lubatud.

Meadi etnograafiline uurimus aitas 1920. aastatel lahendada geenid-keskkond vaidlust, jättes peale keskkonna olulisuse. Samuti tõstis Meadi töö esile kujutluse seksuaalse vabaduse ja ideaalse õnne utoopiast, mis taaselustati aastakümneid hiljem 1960. aastatel, mil Meadist oli saanud antropoloogia elav ikoon. Keskkonnale keskendumine inimese arengus mõjutas muuhulgas ka psühholoogide rolli, kasvatuse ja ühiskonna mõjukust arvestades ja uurides sai psühholoogidest keskne lüli uue ühiskonna rajamisel.

## Tunnustus
Margaret Mead valiti 1977. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

## Isiklikku
Margaret Mead oli abielus Luther Cressmaniga (1923–1928), Reo Fortune'iga (1928–1935) ja Gregory Batesoniga (1936–1950).

## Teosed
* *Coming of Age in Samoa* (1928) ISBN 0-688-05033-6
* *Growing Up in New Guinea* (1930) ISBN 0-688-17811-1
* *The Changing Culture of an Indian Tribe* (1932)
* *Sex and Temperament in Three Primitive Societies* (1935)
* *Male and Female* (1949) ISBN 0-688-14676-7
* *New Lives for Old: Cultural Transformation in Manus, 1928-1953* (1956)
* *People and Places* (1959; noorteraamat)
* *Continuities in Cultural Evolution* (1964)
* *Culture and Commitment* (1970)
* *Blackberry Winter* (1972; biograafiline teos) ISBN 0-317-60065-6

## Kirjandus
* Leahey, T. H. (1997). A history of psychology: Main currents in psychological thought (lk 366-368). Englewood Cliffs, NJ: Prentice-Hall.

## Välislingid

*Margaret Mead and the Samoans
Annette Bening

**Annette Bening** (sündinud 29. mail 1958) on Kuldgloobuse ja Briti Akadeemia auhinnaga pärjatud ning Oscarile esitatud Ühendriikide filminäitleja.

Tema tuntumate filmirollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Valmont" (1989), "The Grifters" ("Petturid", 1990), "Bugsy" (1991), "The American President" ("Presidendi pruut" 1995), "American Beauty" ("Tabamatu ilu", 1999), "Being Julia" ("Imeline Julia", 2004) ja "Running with Scissors" ("Kääridega plehku!", 2006).

## Välislingid
*
Renée Zellweger

**Renée Kathleen Zellweger** (sündinud 25. aprillil 1969 Katys  Texases) on filmiauhinna Oscar pälvinud USA filminäitleja. 

Tema tuntumate filmirollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Põetaja Betty, "Jerry Maguire", "Mina, ma ise ja Irene", "Bridget Jonesi päevik", "Bridget Jones: täitsa lõpp", "Chicago", "Külmale mäele", "Preili Potter" ja "Mees, kes tõusis jalule".

## Isiklikku
Ta on ema poolt saam.

2005. aastal abiellus ta kantrilaulja Kenny Chesneyga.

## Viited

## Välislingid

* 
* "We Can Do Better" The Huffington Post
Kaido Uduste

**Kaido Uduste** (sündinud 23. detsembril 1968) on Eesti vandeadvokaat, Eesti Advokatuuri liige (1992) ja Balti Rahvusvahelise Vahekohtu (Riia) vahekohtunik (2000). 

Uduste on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduskonna (1992).

Ta on praktiseerinud Londonis (advokaadibüroodes Sinclair Roche & Temperley, Ince & Co ning Enterprise Chambers) ja Helsingis (advokaadibüroos Borenius & Kemppinen). 

2000. aastast juhib ta endanimelist advokaadibürood, mis kuulub 2003. aastast Eesti Kaubandus-Tööstuskotta. 

1999. aastast osaleb ta ka Eesti Vabariigi valitsuse moodustatud autoriõiguse asjatundjate komisjoni töös ning autoriõigusealaste õigusaktide väljatöötamisel. 

Uduste on Balti Rahvusvahelise Vahekohtu (Riia) vahekohtunik alates 2000. aastast ning International WHO's WHO liige alates 2003. aastast.

Kaido Uduste on esinenud koolituskursustel ja pidanud loenguid, tema artikleid on ilmunud nii erialastes kui ka üldhuviajakirjanduses. 

Uduste on autoriõiguste küsimuses teiste seas esindanud ka riigireetmises süüdi mõistetud Herman Simmi perekonda. (Vt Kärt Anvelt "Herman Simm: mind kasutati ära" Eesti Päevaleht, 6. märts 2010 http://www.epl.ee/artikkel/493147)

## Viited

## Kirjandus
*http://www.uduste.ee/web/index.php?x=1&keel=eesti (vaadatud 27.07.2012)

## Välislingid
*Advokaadibüroo Kaido Uduste koduleht
Pidžaama

**Pidžaamal** on aegade jooksul olnud mitmeid definitsioone:

* avaralõikelised kergest materjalist püksid, mis olid seotud ümber keha ja mida kanti Lõuna- ja Lääne-Aasias;

* avar kaheosaline öörõivas, tuletatud eelnimetatud versioonist. Enamasti meeste ja poiste kasutuses. Pidžaama koosneb särgilaadsest, eest nööpidega suletavast ülaosast, ja pükstest, mis on tehtud õhukesest, mittevenivast, voodilinamaterjali sarnasest kangast. See variant võeti kõigepealt kasutusele Lõuna-Aasia Briti kolooniates 18. sajandil. 20. sajandil asendusid pidžaamad öösärkidega;

* kaheosaline öörõivas, mida kasutasid nii naised kui ka mehed, on valmistatud erineva paksusega trikotaažist ja on ääristatud soonikutega ja nende ülaosa käib selga üle pea.

Sõna "pidžaama" tuleb pärsiakeelsest sõnast پايجامه (*pāy-jāmeh*) ja tähendab toortõlkes jalarõivast.

Pidžaama on enamasti avar ja mugava disainiga ning valmistatud pehmest materjalist, näiteks puuvillast, siidist, satäänist. Pidžaamadel on sageli kandjale meelepärane trükis – loomad, superkangelased, spordi- või multifilmiteemalised pildid – kuid on ka ühevärvilisi või lihtsamustrilisi mudeleid. Koos pidžaamaga kantakse ka sageli öömütsi – mis on eriti levinud Põhjamaades, kus talvel on väga külm – või silmakatteid.
 
Pidžaamasid kantakse tänu nende mugavusele ka väljaspool magamistuba, vahel isegi moenähtusena. Põhja-Ameerika tütarlaste hulgas on moes kanda pidžaamapükse ka tänaval. Hiinas on tavaline, et pealelõunal kantakse pidžaamat ka koduümbruses jalutades.
Negližee

**Negližee** (prantsuse keeles *négligé* ehk "hooletusse, tähelepanuta jäetud") on öörõivas, mis võeti kasutusele 18. sajandi Prantsusmaal, kui moes olid maani ulatuvad tualetid. 

1920. aastal hakkas negližee meenutama ühekihilist satäänist õhtukleiti. Termin "negližee" tuli kasutusele aastal 1927 ja tähendas üheosalist, põlveni ulatuvat, siidist või viskoosist, pitsiga kaunistatud naiste ööpesu.  

Kuigi õhtukleidi stiilis öörõivas sarnanes juba tol ajal tänapäevasega (pitskaunistused, läbikumavad materjalid jne), muutus see alles pärast teist maailmasõda sensuaalseks ja erootiliseks pesutooteks.

Tänapäeval kantav negližee koosneb tihti kahest detailist: kombineest ja hommikumantli või -keebiga sarnanevast osast. Sageli on see avaram, valmistatud satäänist või läbikumavast materjalist ning kaunistatud pitsi, lipsukeste, paelte ja teiste peente materjalidega. Lühikest mantlilaadset negližeed kantakse vahel koos aluspesuga. Negližee valmistamiseks kasutatakse mitmekihilist riiet või üksteise peale laotud riidekihte. Seoses masstootmise ja supermarketite laia levikuga on negližeed tihti tehtud aga odavatest sünteetilistest materjalidest, nagu nailon ja polüester. 

Aastatel 1940–1970 toodetud negližeed on üle maailma jõudnud kollektsionääride huviorbiiti. 1998. aastal moodustas negližee Inglismaal  naiste öörõivaste turust vaid 4%, sest siiani domineerib pidžaama, kuid negližee turuosa kasvab just seal tänapäeval kõige kiiremini.

## Vaata ka
* *[[Babydoll]]*
Siiri Oviir

**Siiri Oviir** (sünninimi **Siiri Tavel**; sündinud 3. novembril 1947 Tallinnas) on Eesti poliitik.

## Hariduskäik
Ta lõpetas 1966. aastal Tallinna 42. Keskkooli ja 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

## Töökäik
Oviir on töötanud Riiklikus Arbitraažis sekretärina ja konsultandina 1966–1972, Eesti NSV Justiitsministeeriumis konsultandina 1972–1975, Eesti NSV Ülemkohtu esimehe abina 1975–1990 ning Tallinna Pedagoogikaülikoolis dotsendina 1992–2003.

Ta on Lääne-Tallinna Keskhaigla nõukogu liige ning Tallinna Ülikooli Kuratooriumi aseesimees alates 2001.

## Liikmesus

Eesti Naisliidu taasasutajaliige ja juhatuse liige alates 1989, Eesti Naisliidu esinaine 1996–2019, alates oktoobrist 2019 auesinaine.

Ta on ka Rahvusvahelise Naisteklubi Zonta Tallinna Klubi liige, Eesti Invaspordi Liidu president 1991–2014, Vabariigi Valitsuse Teadusnõukogu liige alates 1995, Eesti Juristide Liidu liige ja Eesti Assotsiatsiooni Anti-AIDS president 1993–1998 ja aupresident.

## Tegevus NLKP-s
Ta oli NLKP liige aastatel 1976&ndash;1990.

## Poliitiline tegevus
Oviir on olnud Keskerakonna asutajaliige alates 12. oktoobrist 1991 ja juhatuse liige. 

Ta oli Tallinna Linnavolikogu liige 1996–2002.

Ta oli VII, VIII, IX ja X Riigikogu liige 1992–2004 ning Riigikogu aseesimees 1999–2001. 

Ta oli sotsiaalhooldusminister Edgar Savisaare valitsuses 1990–1992 ning sotsiaalminister Tiit Vähi teises valitsuses 1995 ja Siim Kallase valitsuses 2002–2003. 

Aastatel 2004–2014 oli ta Euroopa Parlamendi liige. 

11. aprillil 2012 lahkus Siiri Oviir Keskerakonnast, olles 9. aprillil koos veel seitsme poliitikuga teinud sellesisulise ühisavalduse.

## Tunnustus
* 2001 – Riigivapi V klassi teenetemärk
* Balti Assamblee teenetemedal
* Saksamaa Grossballi Õigeusu Konstantiniuse orden
* 2006 – Riigivapi III klassi teenetemärk
* Aastate naine (2012)

## Siiri Oviir popkultuuris
Eesti Naisliidu esinaine Siiri Oviir sõnas 19. aprillil 2017 Eesti Televisiooni saates "Ringvaade" mõni nädal enne 2017. aasta aasta ema valimist: 

Oviiri tsitaadist lähtuvalt lõi Kristiina Ehin ansambliga Naised Köögis laulu "Aasta ema".

## Isiklikku
Tema abikaasa on riigikontrolör Mihkel Oviir. Neil on kolm tütart: Liisa Oviir, Maarja Oviir-Neivelt ja Aina Oviir.

## Viited

## Välislingid

* 
*Siiri Oviir saates "Kukul külas", 14. juuli 2002, 1. osa, 2. osa
*Siiri Oviir: väike pension või kõrgem pensioniiga, Postimees, 19. jaanuar 2009
*Oviir nõuab Tšehhilt kunstitaiese pärast vabandamist, Postimees, 4. veebruar 2009
Öösärk

**Öösärk** on vabalt langev, tänapäeval üldiselt naiste öörõivas. 

Öösärgi pikkus varieerub puusakõrgusest põrandani, kuid sagedasem on põlvedeni ulatuv pikkus. Kõige rohkem kasutatakse materjalina puuvilla, kuid on ka flanellist, siidist, nailonist ja satäänist tooteid. Kaunistuseks on enamasti trükitud muster, aga ka pits ja tikandid.

Noorte ja laste seas on populaarne suurt T-särki meenutav puuvilltrikoost trükimustriga öösärk, mis on vahel komplektis lühikeste pükstega.
Mees (ansambel)

**Mees** oli eesti ansambel, mis tegutses aastal 2007 ning aasta 2008 esimeses kvartalis. Selle koosseisu kuulusid endised Meie Mehe bändi liikmed v.a Aivar Riisalu ning Merike Mõksi-Susi.

Aasta 2008 kevadel ühines ansambliga taas Riisalu ning Mehest sai jälle Meie Mees.

## Diskograafia
*"Kes otsib see leiab" (Hirundo Records, 2007)
* lugu "Ah, kuis tahaks" kogumikul "Elmari tantsuõhtu 10" (Top Ten, 2007)

## Vaata ka
*Meie Mees

## Viited
Tabamatu ilu

**"Tabamatu ilu"** (originaalpealkiri *American Beauty*) on viie Oscariga pärjatud 1999. aasta draamafilm, mille põhilisteks teemadeks on vanemlik armastus, romantika, vabadus, ilu, õnne otsingud ja pereelu modernses Ameerika eeslinnas.

Film oli suure ekraani debüüdiks nii lavastaja Sam Mendesele kui ka stsenarist Alan Ballile, ning filmi peaosades on Kevin Spacey ja Annette Bening.

## Osatäitjad
* Kevin Spacey – Lester Burnham
* Annette Bening – Carolyn Burnham
* Thora Birch – Jane Burnham
* Wes Bentley – Ricky Fitts
* Mena Suvari – Angela Hayes
* Chris Cooper – Colonel Frank Fitts
* Peter Gallagher – Buddy Kane
* Allison Janney – Barbara Fitts

## Välislingid
*
*Ametlik koduleht
* Filmi treiler
Sam Mendes

**Samuel Alexander Mendes **(sündinud 1. augustil 1965 Berkshire'i krahvkonnas Readingis) on filmiauhinnaga Oscar pärjatud inglise filmi- ja teatrilavastaja.

Filmilavastajana sai ta tuntuks kohe oma 1999. aasta lavastajadebüüdiga – filmiga "Tabamatu ilu", mis võitis kokku viis Oscarit.

Ta on ka 2012. aastal esilinastunud James Bondi filmi "Skyfall" režissöör.

## Välislingid
*
Alan Ball

**Alan Erwin Ball** (sündinud 13. mail 1957 Atlantas Georgias) on filmiauhinnaga Oscar pärjatud USA stsenarist, filmilavastaja ja produtsent. 

Ta on tuntud eeskätt filmi "Tabamatu ilu" stsenaristi ja teleseriaali "Mulla all" loojana.

## Välislingid
*
Scharnhorst (Eschede)

**Scharnhorst** on küla Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis Eschede vallas.

Enne 2014. aasta 1. jaanuari oli Scharnhorst omaette vald.
Gneisenau

**Gneisenau** on mitme isiku ja laeva nimi. 

**Gneisenau** on mitme tuntud isiku nimi:
* **[[August Neidhardt von Gneisenau]]**, Preisi kindralfeldmarssal ja sõjaväe reformija (1760–1831)
* **[[August Wilhelm Neidhardt]]**, kindralfeldmarssali isa, keda samuti kutsutakse **von Gneisenau**

**Gneisenau** on ka mitme laeva nimi (kõik on nime saanud kindralfeldmarssali järgi):
: reisi- ja kaubalaevad:
:* **[[Gneisenau (postiaurik)|Gneisenau]]**, postiaurik
:* **[[Gneisenau (reisilaev)|Gneisenau]]**, reisilaev
: sõjalaevad:
:* **[[SMS Gneisenau (1880)|SMS Gneisenau]]**, kolmemastiline ristlejafregatt, Keiserliku Mereväe kadettide õppelaev
:* **[[Gneisenau (soomusristleja)|SMS Gneisenau]]**, suur ristleja Kesiserlikus Mereväes
:* **[[Gneisenau (lahingulaev)|Gneisenau]], kiire lahingulaev Kolmandas Riigis
:* **Gneisenau**, Saksamaa Liitvabariigi laev


== Vaata ka ==
* **Schildau** (***Gneisenaustadt***)
* **Gneisenau loss**
* **Gneisenau kaevandus'''
Samsø

**Samsø** on Taanile kuuluv saar Läänemeres Kattegatis. Saare pindala 114 km². Saarel elab 4124 inimest (1. jaanuari 2006 seisuga) 22 külas. Samsø vald hõlmab Samsø saare ja ümberkaudsed pisisaared ja laiud.

## Ajalugu

Viikingite ajal kasutati saart kokkusaamispaigana selle soodsa asukoha tõttu. Sellest tuleb ka saare nimi (taani *samle* 'koguma' ja *ø*  'saar').

## Välislingid

*Samsø valla koduleht
Holdre männikud

**Holdre männikud** on looduskaitsealused männimetsad Tõrva vallas Holdre ja Taagepera vahelise tee ääres. Männikute geograafilised koordinaadid on . Männikute pindala on 24,0 ha. 

## Välislingid
*
Raie maailmameistrivõistlused

**Raie maailmameistrivõistlused** (inglise keeles *World Logging Championship*, lühend *WLC*) on iga kahe aasta tagant eri paigus nii metsanduse alal töötajate kui ka lihtsalt harrastajate vahel toimuvad võistlused, kus võisteldakse nii puude langetamises kui ka puuimitatsioonide laasimises ja järkamises ning teistel sarnastel aladel.

Ameerika Ühendriikides on oma raievõistlused, kus võisteldakse teistsugustel aladel ja tingimustel.

## Ajalugu
Esimesed sellelaadsed võistlused organiseerisid Ungari ja endine Jugoslaavia 1970. aastal.

* 27. raie maailmameistrivõistlused toimusid 16.–19. augustil 2006 Otepääl. Võitis Eesti võistkond, kuhu kuulusid Taavi Ehrpais, Anto Laas ja Andres Olesk. Teiseks tuli Itaalia ja kolmandaks Saksamaa võistkond. Võistlusel osales 106 võistlejat 27 riigist.

* 29. raie maailmameistrivõistlused toimusid 23.–27. septembril 2010 Horvaatias. Individuaalseks maailmameistriks tuli Andres Olesk (1640 punkti) prantslase Jean Michel Petitqueux (1614 punkti) ja austerlase Benjamin Gerberi (1611 punkti) ees. Võistkondlikult sai Eesti kolmanda koha Austria ja Itaalia järel. Eesti võistkonda kuulusid Taavi Ehrpais, Anto Laas ja Andres Olesk.

## Toimunud võistlused

* 1970 – Ungari ja Jugoslaavia
* 1971 – Jugoslaavia
* 1972 – Ungari
* 1973 – Rumeenia
* 1974 – Norra
* 1975 – NSV Liit
* 1976 – Bulgaaria
* 1977 – Soome
* 1978 – Tšehhoslovakkia
* 1980 – Norra
* 1981 – Poola
* 1982 – Ungari
* 1983 – Soome
* 1984 – Rootsi
* 1986 – NSV Liit
* 1987 – Norra
* 1989 – Taani
* 1991 – NSV Liit
* 1993 – Šveits
* 1994 – Rumeenia
* 1995 – Soome
* 1996 – Saksamaa
* 1998 – Austria
* 2000 – Norra
* 2002 – Šotimaa
* 2004 – Itaalia
* 2006 – Eesti
* 2008 – Saksamaa
* 2010 – Horvaatia
* 2012 – Valgevene
* 2014 – Šveits

## Välislingid
* 28. raie-MM 2008. aastal Saksamaal
* 29. raie-MM 2010. aastal Horvaatias
* Raie maailmameistrivõistlused vikis (*inglise keeles*)
788

**788. aasta**

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Aastakümned: 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad - **[[780. aastad]]** - 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 

Aastad: 783 784 785 786 787 - 788 - 789 790 791 792 793 

----
## Sündmused

*Katkestati Karl Suur tütre Rotrude ja Bütsantsi keisri Konstantinos VI kihlus

## Sündinud

*...

## Surnud

*...
786

**786. aasta**

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Aastakümned: 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad - **[[780. aastad]]** - 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 

Aastad: 781 782 783 784 785 - 786 - 787 788 789 790 791

----
## Sündmused

*Bütsantsis võeti taas suund ikoonide austamise poole

## Sündinud

*Saga, Jaapani keiser
*Junna, Jaapani keiser

## Surnud

*...

## Viited
Laupfrees

**Laupfrees** on frees, millel on hambad otspinnal ja välisdiameetril. Laupfreese kasutatakse tasapindade ja astmete töötlemiseks. Nad võivad olla ühes tükis, kuid enamasti on koostatavad. Freesimine toimub otspinnaga.
Elmar Anniko

**Elmar Anniko** (8. mai 1906 – 19. september 2007) oli eesti kaugsõidukapten ja loots.

Ta lõpetas 1938. aastal Kuressaare merekooli. 1949. aastani sõitis merd, seejärel asus tööle Tallinna sadamas lootsina.

## Kirjandus
*Elmar Anniko, laevakapten: mälestused. Koostaja Ants Pärna. Tallinn: Kirjastus SEJS, 2006

## Välislingid
*Saja-aastane kapten igatseb merele
*Legendaarne kaugsõidukapten ja loots Elmar Anniko sai eile 101-aastaseks  
*Lahkus Elmar Anniko
Polüglott

**Polüglott** on inimene, kes valdab paljusid keeli.

Harvem tähendab sõna **polüglott** trükist, mis annab sama sisu edasi mitmes keeles.

## Eesti polüglotte

* Arpad Arder
* Paul Ariste
* Linda Ariva
* Villem Ernits
* Aleksander Kurtna
* Andres Luure
* Uku Masing
* Pent Nurmekund
* Aarne Rannamäe
* Rein Raud
* Sven-Erik Soosaar

## Välismaa polüglotte
* Ghil'ad Zuckermann
* Richard Simcott
Terakasvaja

**Terakasvaja** on metallide lõikamisega kaasnev nähtus, mis kujutab endast lõiketera serval tekkivat plastselt deformeerunud ja terale keevitunud töödeldavat metalli. 

Terakasvaja on töödeldavast metallist 2-3 korda suurema kõvadusega ning lõikab seetõttu ise töödeldavat metalli. Kuna terakasvaja on lõiketera pikenduseks, siis mõjutab ta mahalõigatava kihi deformeerumist, tera kulumist, terale mõjuvaid jõudusid ja pinnakvaliteeti. Seetõttu pööratakse terakasvajale suurt tähelepanu.

Puhastöötlemisel ja poolpuhastöötlemisel pole terakasvaja soovitatav, kuna rikub pinna kvaliteeti ja täpsust. Samas on terakasvaja kasulik koorivtöötlemisel, kuna ta kaitseb lõiketera ning pikendab niimoodi lõiketera tööiga.

Terakasvaja tekib teatud lõikekiiruste vahemikus. Terase puhul tekib terakasvaja lõikekiirustel 5–80&nbsp;m/min, kõige intensiivsemalt aga kiirusel 20 m/min.
Erkki Melartin

**Erkki Gustav Melartin** (õieti **Erik Gustav Melartin**; 7. veebruar 1875 Käkisalmi – 16. veebruar 1937 Helsingi) oli soome helilooja ja dirigent.

Melartin õppis 1895–1898 Martin Wegeliuse juures Helsingi muusikainstituudis, seejärel Viinis, Berliinis ja Roomas. 

1901. aastal sai temast muusikateooria, -ajaloo ja klaveriõppejõud Helsingi muusikainstituudis, hilisemas Sibeliuse Akadeemias. 

Aastatel 1908–1911 töötas ta dirigendina Viiburis ja 1911–1936 Helsingi Konservatooriumi juhatajana.

Melartini helilooming hõlmab 189 nummerdatud ja lisaks mõnd nummerdamata teost. Ta kirjutas ühe ooperi ("Aino", 1909, "Kalevala" teemadel) ja kuus sümfooniat. Ta lõi ka süite, sümfoonilisi poeeme, ühe balleti, ühe viiulikontserdi, kammermuusikat ning rohkesti klaveripalu ja laule. 

Melartini peetakse sageli eklektikuks. Tema varasemas loomingus oli tunda Sibeliuse mõju, hiljem aga Gustav Mahleri ja impressionismi mõju.

Tema on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Välislingid
* Erkki Melartini Ühing
Auto Bild Eesti

**Auto Bild Eesti** oli autoalane ajakiri, mis ilmus Tallinnas 2004–2009.

Ajakirja väljaandja oli AS Ajakirjade Kirjastus. Ajakirja esimene peatoimetaja oli Toomas Vabamäe, aastatel 2005–2009 Tõnu Tramm.

Auto Bild Eesti esimene number ilmus 2004. aasta märtsis ja viimane 2009. aasta mais.

Toimetusse kuulusid Olev Toom, Margus Müil, Lauri Lepp, Marek Piliste, Urmas Vaino ja Tarmo Riisenberg.

## Välislingid
*Auto Bild Eesti koduleht (suletud/arhiivist)
Siivert

**Siivert** (tähis **Sv**) on ekvivalentdoosi mõõtühik SI-süsteemis.  See on nimetatud Rootsi meditsiinifüüsiku Rolf Maximilian Sieverti järgi.

Siivert on tuletatud SI-süsteemi mõõtühik. Teiste SI ühikute kaudu väljendatuna avaldub siivert kui

: Sv = J/kg = m2/s2.

Siivertites mõõdetakse kiirguse kahjulikku mõju kudedele. Erinevalt kiirgusühikust grei, mida mõõdetakse samuti džaulides kilogrammi kohta, on siivert korrigeeritud kiirgusfaktoriga (kaaluteguriga), mis sõltub kiirguse liigist ja muudest asjaoludest.

## Vaata ka
* Grei
Siimens

**Siimens**  (tähis S) on rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) juhtivuse mõõtühik. Üks siimens on niisuguse ahelaosa elektrijuhtivus, mille takistus on üks oom:
:\mathrm{S = \frac{1}{\Omega} = \frac{A}{V}}.
Juhtivuse väärtus võrdub takistuse pöördväärtusega. Kui näiteks elektrijuhi takistus *R* = 10 Ω, siis tema juhtivus *G* = 1/10 = 0,1 S.

Ühik on nime saanud saksa leiduri ja töösturi Ernst Werner von Siemensi nime järgi. 
## Vaata ka
*Elektrijuhtivus
*Elektrotehniliste suuruste ja mõõtühikute loend
Jan Drda

**Jan Drda** (4. aprill 1915 Příbram – 28. november 1970 Dobříš) oli tšehhi proosa- ja näitekirjanik.

1949–1956 oli ta Tšehhi Kirjanike Liidu esimees.

Ta on tuntud kui Praha ülestõusu kujutava jutukogu "Tumm barrikaad" (*Němá barikáda*, 1946; eesti keeles: Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1961, 136 lk, tšehhi keelest tõlkinud Henrik Sepamaa) autor.