open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Péronne (Somme)

**Péronne** [pe'ronn] on linn Prantsusmaal Somme'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

7. sajandil rajas Earconwald sinna kloostri, mis oli populaarne iiri munkade seas. Viikingid hävitasid kloostri 880. aastal.

Linna territoorium asub 47–117 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Thérèse Dheygers.

Linnastu valdade liit koosneb 22 vallast.

## Sõpruslinnad
*  Altena, Saksamaa (1967)
*  Blackburn, Suurbritannia (1970)
*  Salobreña, Hispaania (1992)

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Castelsarrasin

**Castelsarrasin** [kas'tel'sarra'sän] on linn Prantsusmaal Tarn-et-Garonne'i departemangus. See on departemangu ainus alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks pärast kantonite reformi 2015. aastal.

Linna territoorium asub 61–97 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Jean-Philippe Bésiers.

Castelsarrasini linnastu valdade liit koosneb kuuest vallast.

## Sõpruslinn
*  Fiume Veneto, Friuli-Venezia Giulia (2007)

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Brignoles

**Brignoles** [bri'njol] on linn ja vald Prantsusmaal Vari departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 190–767 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on alates 2020. aastast Didier Brémond.

Selle linnastu valdade liit koosneb 12 vallast.

## Sõpruslinnad
*  Gross-Gerau, Saksamaa
*  Tielt, Belgia
*  Brunico, Itaalia
*  Szamotuły, Poola

## Viited
Péronne

**Péronne** on kahe valla koha Prantsusmaal:

* **[[Péronne (Somme)|Péronne]]**, linn Somme'i departemangus
* **[[Péronne (Saône-et-Loire)|Péronne]]**, vald Saône-et-Loire'i departemangus
Novohradské hory

**Novohradské hory** (saksa *Gratzener Bergland*) on mäestik Kesk-Euroopas, Tšehhi ja Austria piirialadel. Mäestiku kõrgeim tipp on Viehberg (1122 m).
Hillar Heinsalu

**Hillar Heinsalu** (14. märtsini 1936 **Hillar Grossfürst**; 2. juuli 1934 Lellapere – 5. oktoober 1991 Kohila) oli eesti karikaturist ja toimetaja.

Ta õppis Tartu Kujutava Kunsti Koolis maalimist ja Eesti Põllumajanduse Akadeemias põllumajanduse mehhaniseerimist. 

Heinsalu hakkas karikatuure joonistama 1959. aastal. Töötas kunstilise toimetajana ajakirja Pikker toimetuses, hiljem oli vabakutseline karikaturist.

Hillar Heinsalu on maetud Kehtna kalmistule.

## Karikatuure raamatutes
* Baltimaade karikatuurinäituste kataloogis – "Homo Sapiens 3" (Vilnius 1981)
* Karikatuurikogumik – "Mis siin naerda on?" (Tallinn, 1982).
* Baltimaade karikatuurinäituste kataloogis – "Homo Sapiens 4" (Vilnius 1984)
* Edgar Spriit – karikatuurikogumikus "Homo Novus", kujundaja Rein Lauks, (Perioodika, 1988), ISBN 5797901358

## Tunnustus
*1981 – Anconas sporditeemalise karikatuurivõistluse diplom
*1983 – näituse "Kes naerab viimasena" Rahva Hääle ja ajakirja Pikker auhind
*1983 – Anconas sporditeemalise karikatuurivõistluse II preemia
*1985 – preemia looduskaitseteemaliste karikatuuride konkursil Riias
*1985 – Anconas sporditeemalise karikatuurivõistluse diplom

## Viited

## Välislingid
* Suur karikatuurientsüklopeedia "Cartoonia": Hillar Heinsalu (vene ja inglise keeles)
Pamiers

**Pamiers** [pam'ier] on linn Prantsusmaal Ariège'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 256–473 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on André Trigano.

Selle linnastu valdade liit koosneb 24 vallast. See on ka departemangu suurima elanike arvuga asula.

## Sõpruslinn
*  Crailsheim, Saksamaa
*  Terrassa, Kataloonia

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Teenetemärkide Komitee

**Teenetemärkide Komitee** oli Vabariigi Presidendi juures tegutsenud komitee, mis korraldas Eesti teenetemärkide andmist ja sellega seotud tegevust. 

Komitee esimehe, esimehe asetäitja ja liikmed nimetas ametisse Vabariigi President oma ametiajaks. Komitee tegi ettepanekud teenetemärkide annetamiseks, registreeris teenetemärgid ja andis nende kavaleridele välja diplomid.

Komitee kantseleiline asjaajamine toimus Vabariigi Presidendi Kantselei juures asunud Teenetemärkide Büroos.

2007. aastal komitee kaotati ja selle ülesanded anti Vabariigi Presidendi Kantseleile.

## Komitee esimehi
*...
*1936-? Johan Laidoner
*...
*?–1963 Aleksander Warma
*...
*1971–1990 Heinrich Mark
Saint-Girons

**Saint-Girons** [sän ži'ron] on linn Prantsusmaal Ariège'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn oli 2015. aastani kahe kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 387–1200 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on François Murillo.

Selle linnastu valdade liit koosneb seitsmest vallast.

## Sõpruslinn
*  Albese con Cassano, Saksamaa
*  Sort, Kataloonia

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Bar-sur-Aube

**Bar-sur-Aube** [bar sür oob] on linn Prantsusmaal Aube'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 156–348 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Philippe Borde.

Linnastu valdade liit koosneb 27 vallast.

## Sõpruslinn
*  Gernsheim, Saksamaa

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Pidevus

**Pidevuse** all mõistetakse üldkeeles katkematut edasikestmist või ühendust.

Erinevates valdkondades võib sõnal "pidevus" olla erinevaid tähendusi: 
* pidevus on filosoofias seotud katkematu seose, püsivuse, sujuva ülemineku, piire kaotava ühenduse ning katkematu, ühetaolise kulgemisega
* pidevus on matemaatikas seotud pideva funktsiooni mõistega
* pidevus on füüsikas ja keemias seotud pideva protsessi mõistega

## Vaata ka
* pidev funktsioon
* pidev juhuslik suurus
* pidev spekter
Emlyon Business School

**Emlyon Business School** on Pariisis, Lyonis, Saint-Étienne'is, Casablancas ja Shanghais asuvate linnakutega Euroopa äriülikool. See on asutatud 1872. aastal.

Financial Timesi edetabelis platseerus Emlyon 2014. aastal Euroopa äriülikoolide seas 14. kohale. 2015. aastal hindas Financial Times ülikooli ärijuhtimise magistrikava maailmas kolmekümnendaks. Selle EMBA-programm on maailmas 68. kohal. 

Õppekavadel on kolm rahvusvahelist akrediteeringut: AMBA, EQUIS ja AACSB. Kooli vilistlaste seas on tuntud ärimehi ja poliitikuid, näiteks Jean-Pascal Tricoire (Schneider Electricu tegevjuht), Stéphane Bern (reporter) ja Gwendal Peizerat (uisutaja).

## Viited


## Välislingid
* Õppeasutuse koduleht
Ants Kasesalu

**Ants Kasesalu** (21. mai 1950 – 12. juuli 2006) oli eesti karikaturist.

Tema esimene karikatuur ilmus 1973. aastal. Tema karikatuure avaldati peamiselt ajakirjas Pikker ja ajalehes Sirp ja Vasar.

Ta osales mitmel karikatuurivõistlusel Tallinnas, Riias, Vilniuses, Leningradis, Gabrovos, Knokke-Heistes, Lääne-Berliinis, Marostica (Itaalia) ja Jaapanis.

Ants Kasesalu on maetud Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus

* 1977 – S. Kirovi nimelise näidiskalurikolhoosi võistluse "Meri ja mehed" peaauhind
* Kaks korda saanud auhinna karikatuurivõistlustelt "Mis siin naerda on?"
* 1986 – Eesti NSV Vabatahtliku Karskusühingu, Eesti NSV Ajakirjanike Liidu ja ajakirja Pikker alkoholivastase karikatuurinäituse preemia
* 2000 – Oskar Lutsu huumoripreemia

## Karikatuure raamatutes
* Marostica karikatuurivõistluse kataloogis "Linn ja inimene" (1982)
*Edgar Spriit "Homo Novus", kujundaja Rein Lauks, (Perioodika, 1988), ISBN 5797901358
* "Ämber ja kühvel : 10 aastat Eesti riiki karikatuurides" (2001) ISBN 9985641477
* A. Itskok (Mati Soomre) "Algus on otsas" (1998) A. Itskok & Maalehe Raamat ISBN 9985640322 Ants Kasesalu karikatuuridega

## Välislingid
* Cartoonia.ru – Ants Kasesalu
Andreas Alamommo

**Andreas Alamommo** (sündinud 23. detsembril 1998) on Soome endine suusahüppaja.

Ta osales Pyeongchangis 2018. aasta taliolümpiamängudel, kus sai suurel mäel 34. ja normaalmäel 38. koha.

## Välislingid
*Andreas Alamommo FIS-i kodulehel
Eržvilkase vald

**Eržvilkase vald** (leedu keeles *Eržvilko seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil.

Valla pindala on 235 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2433 inimest. Valla keskuseks on Eržvilkase alev (2011. aastal 429 elanikku), vallamaja aadress on Ryto aikštė 1. Vallavanem on Gintaras Kasputis.


Avietiškiai.JPG|Avietiškiai. Raamatusmugeldajate mälestusmärk
Varlaukio_baznycia.jpg|Varlaukise kirik
PašaltuonioBažn.jpg|Pašaltuonyse kirik
EržvilkoBažn.jpg|Eržvilkase kirik


Lisaks küladele asub vallas veel Būdose huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud.
 
## Viited
Rahandusminister

**Rahandusminister** on valitsuses minister, kelle ülesanne on riigi rahanduspoliitika kavandamine ning rahanduse süsteemne arendamine. Rahandusminister on rahandusministeeriumi juht. 

## Eesti rahandusminister
Merle Malvet

**Merle Malvet** (sünninimi **Merle Kapsta** sündinud 1961) on Eesti riigiametnik.

Merle Malvet on lõpetanud 1992. aastal Tartu Ülikooli koolipsühholoogia erialal. 2006. aastal sai ta Tartu Ülikooli Õigusinstituudis õigusteaduse magistri kraadi magistritööga "Õigus sotsiaalkindlustusele kui põhiõigus" (juhendaja Rait Maruste). 

Merle Malvet on töötanud sotsiaalministeeriumi sotsiaalkaitse osakonna juhataja asetäitjana, aastatel 2000–2014 sotsiaalkindlustuse osakonna juhatajana.

Ta oli Euroopa sotsiaalharta ratifitseerimist ette valmistanud töörühma liige, aastatel 2000–2014 Euroopa sotsiaalharta valitsusekspertide komitee liige (2010–2014 asepresident). 2003–2004 oli ta Eesti Töötukassa nõukogu liige. 2014. aastal lahkus ta avalikust teenistusest. Aastatel 2016–2020 töötas ta sotsiaalministeeriumi piiriülese sotsiaalkindlustuse juhina ning Euroopa Liidu ja väliskoostöö osakonna nõunikuna. Aastast 2021 on ta Õiguskantsleri Kantselei nõunik.

## Raamatud
*Merle Malvet, Matti Mikkola. Sotsiaalhoolekanne. Helsinki: Karelactio, 1998.

## Tunnustus
*2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Savimaardla

**Savimaardla** on maardla, kust on võimalik kaevandada savi.

### Savimaardlad
Eesti üleriigilise tähtsusega savimaardlad on järgmised:
* Arumetsa savimaardla
* Aseri savimaardla
* Joosu savimaardla
* Kallavere savimaardla
* Kunda savimaardla
* Küllatova savimaardla

## Viited
Milan Cabrnoch

**Milan Cabrnoch** (sündinud 6. augustil 1962 Čáslavis) on Tšehhi arst ja poliitik (Kodanike Demokraatlik Partei).

Cabrnoch on lõpetanud Kutná Horas gümnaasiumi ja Karli Ülikooli pediaatrina. Seejärel töötas ta lastearstina.
1998–2004 oli ta Tšehhi parlamendi alamkoja liige ja 2004–2014 Euroopa Parlamendi liige. 1998, 2002 ja 2006 valiti ta ka Kolíni linnavolikogu liikmeks.

Ta on olnud Euroopa Liidu – Venemaa parlamentaarse koostöö komisjoni delegatsiooni liige.

## Välislingid
* Koduleht
Seiklussport

**Seiklussport** on võistkondlik kestvusspordiala. Võistlus sarnaneb võistkondliku suundorienteerumisega, kus võistkond peab kaardi järgi maastikul navigeerides läbima etteantud kontrollpunktid ja paremusjärjestus selgitatakse raja läbimise kiiruse järgi. Võistlus jaguneb mitmeks järjest läbitavaks etapiks, mille distantside läbimiseks kasutatakse erinevaid meetodeid, liikudes jalgsi, jalgrattaga ja inimjõul liikuvate veesõidukitega (kanuu, kajak vm). 

Võistkonna suurus võib erinevatel võistlustel olla erinev, tavaliselt on võistkonnas kaks, kolm või neli liiget. Maailmameistrivõistlustel peab võistkonnas olema neli liiget, kellest vähemalt üks on naine.

Rahvaspordivõistlused on tavaliselt ühepäevased, kus kogu distantsi läbimise aeg on sageli 3–8 tundi. Erinevates liikumisviisides läbitavate etappide vahel on sageli erinevaid lisaülesandeid, näiteks mitmesugused ronimis- või köielaskumisülesanded. 

Seiklusspordi maailmameistrivõistlustel on võistlusekspeditsiooni pikkus 500–800 km, võistlus kestab järjest mitu ööpäeva. Võistkonnad liiguvad peatumata päeval ja öisel ajal (kasutades otsmikulampe), kandes kaasas kogu vajalikku varustust, sööki ja jooki ning etappide vahel on minimaalsed puhkepausid. Maailmameistrivõistlusteks ja maailma karikasarja etappideks on kehtestatud standardne kohustusliku varustuse nimekiri.

Seiklusspordi võistlustel järgitavad reeglid võistluste lõikes varieeruvad, iga võistluse korraldaja koostab konkreetseks võistluseks juhendi. 2014. aastast rakendatakse maailmameistrivõistlustel ja maailma karikasarja etappidel ühtseid võistlusreegleid. Seni puudub seiklusspordi rahvusvaheline spordiföderatsioon, kuid mõnes riigis (USA, Kanada, Portugal) on loodud rahvuslik spordialaliit.

Eesti edukaim seiklusspordi võistkond Estonian ACE Adventure koosseisus Silver Eensaar, Rain Eensaar, Timmo Tammemäe ja Reeda Tuula-Fjodorov võitis 2021. aasta seiklusspordi maailmameistrivõistlustel Hispaanias Galicias hõbemedali.

Eesti spordialade ja distsipliinide klassifikaator mainib seiklussporti ühe näitena kategoorias "Muud spordialad", kuid seni ei ole seiklussport Eestis riiklikult tunnustatud spordiala.

## Viited

## Välislingid
*Kaja Pino. Seiklussport – mitte ainult hulludele. Go Reisiajakiri nr 4, september 2006
*http://www.delfi.ee/teemalehed/seiklussport
*Seiklussport Xdream
Märjamaa Gümnaasium

**Märjamaa Gümnaasium** on gümnaasium Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaal.

Märjamaa kihelkonnas on teada esimesed katsed hariduse andmisest 1690, 1692, 1693. 1864. aastal asutati **Märjamaa vallakool**. 10. oktoobril 1913. aastal asutati **Märjamaa Kroonualgkool**, mille jaoks renditi Märjamaa mõisnikult Dregemüllerilt vana ühekorruseline ärklitoaga puumaja, mille juurde ehitati 1914. aastal kahekorruseline hoone (praegune valla noortekeskus). 1918. aastal liideti kroonualgkool ja vene õigeusu kihelkonnakool ja asutati uus kool **Märjamaa Algkool**, mille jaoks valmis 1940. aastal uus koolimaja (praegune Märjamaa valla raamatukogu). 1944. aastal loodi Märjamaa Mittetäielik Keskkool, mis 1946. aastal hakkas kandma nime **Märjamaa Keskkool**.  

1960 toimus üleminek tootmisõpetusele aianduse ja põllumajanduse mehhaniseerimise erialadel, alates 1963. aastast anti lõpetajatele koos keskkooli lõputunnistusega ka kutse- või kvalifikatsioonitunnistus (III liigi masinist-traktorist või aiatööline). 1961 avati muusikaklass, mille baasil loodi 1988 **[[Märjamaa Muusika- ja Kunstikool]]**, mis alates 2026. aastast tegutseb gümnaasiumihoone ühes tiivas. 

Uus koolihoone valmis 1967. aastal, siis toimus ka õppetöös üleminek kabinetsüsteemile. Hiljem valminud juurdeehitustest suurim on **Märjamaa Spordikeskus** (2020).1974-1996 kandis kool nime **[[Ants Lauter]]i nimeline Märjamaa Keskkool**. 1996. aastast kannab kool nime **Märjamaa Gümnaasium**. Kooli on juhtinud direktoritena Leonhard Vaide (1957-1988), Raivo Heinaru (1988-2000), Andres Elmik (2000-2019), Kalle Uusmaa, Eero Kalberg ja Eero Raun. Õppealajuhatajana on töötanud nt Harri Jõgisalu, Matti Jaago, Tiiu Nüüd, Marju Retsja, Lia Puhm, Kristine Niit.   

Kooli vilistlaste hulka kuuluvad pangandustegelane Rudolf Jalakas, teatrikunstnik Jaak Vaus, näitlejad Jaan Rekkor ja Märt Koik,  notar Priidu Pärna, astrofüüsik Uku Hänni, tehnikateadlased Ülo Rudi ja Kusta Rumma, ettevõtjad Rein Loel, Haver Järveoja, Indrek Petjärv, Kristjan Hiiemaa, Rainer Aavik, Sander Klaos. 

Aastal 2000 oli koolis 881 õpilast ja 56 õpetajat, aastal 2020 oli 556 õpilast ja 56 õpetajat, klassikomplekte oli 27.

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
Sojourner

**Sojourner** oli NASA Mars Pathfinderi kulgur, mis maandus 4. juulil 1997 koos baasjaamaga Marsil ja uuris Marssi kolm kuud. 

Sojourneril olid ees ja taga kaamerad ning mitmed seadmed, et teaduskatseid teha. Kulgur pidi plaani järgi töös olema 7 soli võimalusega pikendada missiooni 30. solini. Tegelikult pidas kulgur vastu 83 soli. Baasjaam edastas viimase info 27. septembril 1997 ja jaamast saadi viimane nõrk signaal 3. oktoobril 1997. Sojourner oli side katkemisel töökorras, kuid see vajas Maaga sidepidamiseks baasjaama.

## Ülevaade

Kulguri nimi tähendab rändurit ja selle pakkus konkursil välja USA Connecticuti osariigist pärit 12-aastane V. Ambroise. Nimekonkursil jäi teisele kohale Marie Curie ja kolmandale Judith Resnik.

Sojourneril olid päikesepaneelid ja mittelaetavad akud, mis piirasid kulguri võimekust. Akude tühjenemisel sai kulgur tegutseda vaid päeval. Akud olid vajalikud ka selleks, et insenerid saaksid kulguri süsteeme Marsile lennu ajal kontrollida. Kulguri päikesepaneelide pindala oli 0,22 ruutmeetrit, nende efektiivsus 18% ja nende võimsus Marsil oli 16 vatti. Paneelid pidasid vastu pakasele kuni −140 °C.

Teoreetiliselt oli baasjaam Pathfinder võimeline sidet pidama kuni poole kilomeetri kaugusel asuva kulguriga. Sojourner võis väljuda baasjaama levialast, kuid selle režiimi jaoks oli vajalik tarkvaramuudatus, sest baasjaam pingis kulgurit perioodiliselt. Kulgur ja baasjaam olid võimelised andmeid saatma ja vastu võtma, kuid nad ei saanud teha mõlemat korraga. Andmeid saadeti korraga kuni 2 kilobaiti.

Kulgur oli varustatud spektromeetriga, mis suutis tuvastada Marsi kivide ja tolmu kõiki komponente peale vesiniku. Peale spektromeetri oli kulguril kaks kaamerat ees ja üks taga, aga kulguri liikumissuund otsustati Pathfinderi kaamera abil.

Sojourner kaalus 11,5 kg ja Marsi gravitatsioonis 4,5 kg.

## Filmides ja seriaalides

* Sarja "Star Trek: Enterprise" 4. hooaja 21. jaos on kaader, kus Sojourner on Marsil püstitatud monumendiks.
* Andy Weiri raamatus "Marslane" ja samanimelises filmis kasutab kogemata Marsile maha jäetud astronaut Mark Watney Pathfinderit ja Sojournerit, et Maaga ühendust võtta.

## Viited
Orienteerumisklubi Orion

**Orienteerumisklubi Orion** (lühendatult OK Orion) on Eesti orienteerumisklubi. 

Klubi asutati Tallinnas 24. aprillil 1979. aastal. Klubi esimene esimees oli akadeemik Udo Margna.

Klubi on korraldanud orienteerumisvõistlusi, orienteerumispäevakuid ja rogaine. 2005. aastal korraldas OK Orion Nõval 2. Euroopa rogaini meistrivõistlused.

Klubi liikmetest on tuntumad Viiu Rebane, kes aastatel 1966–1986 võitis Eesti orienteerumise meistrivõistlustel kokku 59 medalit (20 kulda, 24 hõbedat, 15 pronksi). OK Orioni liige Leida Sevruk tuli mitu korda veteranide maailmameistriks orienteerumisjooksus (vanuseklassides N80, N85 ja N90). Oma tippspordi karjääri algaastatel (1999–2001) oli OK Orioni liige ka Olle Kärner. 

## Viited

## Välislingid
*OK Orioni koduleht
Kurti Vool

**Kurti Vool** (sündinud 7. veebruaril 1943 Tõugu külas Haljala vallas) on eesti karikaturist.

Tema koolitee algas Varangul, 1961. aastal lõpetas Rakvere I keskkooli. Tallinna Polütehnilise Instituudi lõpetas 1969. aastal mehaanika erialal.

Töötanud teadus-tootmiskoondises Mistra konstruktori ja projekti peakonstruktorina, Tallinnas Eesti Riiklikus Nukuteatris nukumehaaniku, hiljem direktori asetäitjana tehnika alal, ASis Univoice müügi tehnilise konsultandina, Rakvere KITis peakonstruktorina. Astera AS projekteerija.

Teinud kaastööd huumori- ja satiiriajakirjale Pikker ja lasteajakirjale Täheke.

Osalenud karikatuurinäitustel Tallinnas, Riias, Vilniuses, Peterburis, Gabrovos, Anconas; isikunäitused aastatel 1978, 1982, 1995.

## Karikatuure raamatutes
* Toomas Kall, karikatuurikogumik "Kuueteistkümnemäng", karikatuurid joonistanud Hugo Hiibus, Edgar Valter, Olimar Kallas, Elle Tikerpäe, Heinrich Valk, Kurti Vool, Jüri Kerem, Kaja Põder, Rein Lauks, Priit Pärn, Mati Kütt, Toomas Kall, Ülo Emmus, Ilja Popovitš, Hillar Mets, Andrus Peegel (Kunst 1982)
* “Arva ära” (1987)
* Edgar Spriit, karikatuurikogumikus "Homo Novus", kujundaja Rein Lauks, (Perioodika 1988), ISBN 5797901358
* “Mõtle ja mängi” (1990)
* “Soome-eesti eksitussõnastik” (1991)
* “Suur Must” (1992)

## Näitused
* 1976 – karikatuurinäitus "Meist ja meie linnast"
* 1983 – ETKVL Kaubandusliku Inventari Tehases isikunäitus

## Tunnustus
* 1976 – karikatuurivõistlus "Meist ja meie linnast", Eesti NSV Siseministeeriumi Riikliku Autoinspektsiooni eripreemia
* 1982 – Eesti NSV Ajakirjanike Liidu ja ajakirja Pikker karikatuurivõistluse I koht
* 1988 – Moskva rahvamajandussaavutuste näituse personaalpreemia

## Välislingid
* Tõsine mees - naljakad pildid. Virumaa Teataja, 31. mai 2008
Michel Galabru

**Michel Galabru** (27. oktoober 1922 – 4. jaanuar 2016 Pariis, Prantsusmaa) oli prantsuse teatri- ja filminäitleja. 

Ta oli tuntud eelkõige komöödianäitlejana. Tema kuulsaim filmiroll oli seersant Jérôme Gerber Saint-Tropez' sandarmi sarja filmides (1964–1982). Sellest ajast alates on Michel Galabru'st saanud üks Prantsusmaa enim filmitud komöödianäitlejaid, kes on tegutsenud ka teatris. 

Ta mängis kokku enam kui 250 filmis.

## Tunnustus
*1977. aastal pälvis Michel Galabru Césari auhinna rolli eest Bertrand Tavernier' filmis "Kohtunik ja palgamõrvar". 
*Ta oli ka Prantsusmaa kunstide ja kirjanduse ordeni komandör ja Rüütel. 
*2013. aastal ülendati ta Prantsuse Teeneteordeni suurohvitseriks.
Roswell

**Roswell** on linn Ameerika Ühendriikides New Mexico osariigis, Chavesi maakonna halduskeskus.

Roswell on tuntud seal 1947. aastal väidetavalt toimunud juhtumi tõttu, mille käigus olevat alla kukkunud ufo. Linnas asub ufomuuseum.

Roswellis on sündinud näitleja Demi Moore ja laulja John Denver.

## Välislingid
* Linna koduleht
Annekatrin Kaivapalu

**Annekatrin Kaivapalu** (kuni 1990 **Annekatrin Vester**; sündinud 22. juulil 1963 Tallinnas) on eesti keeleteadlane.

Ta on lõpetanud 1981. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning 1986. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse erialal.

Annekatrin Kaivapalu oli aastail 1990–1993 Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituudis aspirant ning 1995–1999 Tallinna Pedagoogikaülikooli magistrant, sai magistrikraadi soome filoloogia erialal. Aastail 2002–2005 oli ta Jyväskylä Ülikoolis doktoriõppes, kaitses 2005. aastal väitekirja "Lähdekieli kielenoppimisen apuna" ning sai doktorikraadi.

Aastail 1986–1989 töötas Annekatrin Kaivapalu Tallinna 4. Keskkoolis eesti keele, kirjanduse ja soome keele õpetaja ning Tallinna Pedagoogilises Instituudis eesti keele ja kirjanduse kateedris õpetajana ning aastail 1994–2003 Kärdla Keskkoolis eesti keele, kirjanduse ja soome keele õpetajana. Aastail 2004–2013 oli ta Soomes Jyväskylä ülikooli ja alates 2006. aastast on Tallinna Ülikooli õppejõud (dotsent).

2017. aastal valiti Annekatrin Kaivapalu Turu Ülikooli soome keele professoriks.

## Teaduspublikatsioone
*Monikko kontekstissa ja kontekstitta. Virolaisten ja venäläisten taivutustestin tuloksia. // Yhdeksän tutkielmaa suomesta toisena ja vieraana kielena. Jyväskylä, 1999
*Eesti ja soome (üli)õpilaste arvamusi emakeelest (kaasautor P. Muikku-Werner). // ES ar. Trt, 2000; Lähtekieli kielenoppmisen apuna. // Jyväskyla Sudies in Humanities 44 (2005)
*Reeglid ja analoogia võõrkeeleõppes soome mitmusevormide käänamise näitel. // Eesti Rakenduslingvistika Ühingu ar. Tln, 2006
*Morphology in transition: plural inflection of Finnish nouns by Estonian and Russian learners (kaasautor M. Martin). // Acta Ling. Hungarica 54 (2007) 2
*Lähtekeele mõju korpuspõhine uurimine. // Õppijakeele analüüs: võimalused, probleemid, vajadused. Tln, 2008
*Vironkielisen suomenoppijan äidinkieli – ongelma, haaste vai voimavara? // Virittäjä 3 (2009)
*Metalingvistiline teadlikkus võõrkeeleõppes: oma keel võõras peeglis. // Lähivõrdlusi 19 (2010)
*Mõnede eesti sõnajärjemallide psühholingvistilisest reaalsusest. // Eesti Rakenduslingvistika Ühingu ar. Tln, 2010

## Viited

## Välislingid
*Annekatrin Kaivapalu Eesti Teadusinfosüsteemis
*
Rahvasport

**Rahvasport** on sport, mille keskseks motiiviks on kehaline aktiivsus tervise säilitamiseks ja tugevdamiseks ning kehaliste võimete arendamiseks. 

Rahvasporti eristatakse sageli saavutusspordist. Samas ei tähenda rahvasport tingimata võistlusmomendi puudumist. Ka rahvaspordivõistlustel võisteldakse sageli auhindadele, konkurents võib olla tugev ja auhinnad arvestatava väärtusega. Teiselt poolt ei ole piirid rahvaspordi, tervisespordi, liikumisharrastuse ja harrastusspordi mõistete vahel selged, mõnikord kasutatakse neid sünonüümidena, kuid sageli ka eristatakse nende mõistete mahte. Eesti Olümpiakomitee endine president Mart Siimann on väitnud: "*Ei ole üheselt mõistetavat selgust mõistetes – rahvasport, tervisesport, liikumisharrastus*." 

Rahvaspordina harrastatakse väga erinevaid spordialasid, sealhulgas jooksmist, suusatamist, ujumist, autosporti, matkasporti, tennist, lauatennist, malet ja kabet. Eesti tuntumad ja osavõturohkemad rahvaspordiüritused on Tartu Maraton, SEB Tallinna Maraton, Suurjooks ümber Viljandi järve, Paide-Türi Rahvajooks, Jüri Jaansoni Kahe Silla Jooks, Eesti Ööjooks, Tartu Rattamaraton, Roheliste Rattaretk, Tallinna orienteerumisneljapäevakud. Nõukogude perioodil korraldati Eesti erinevais paigus osavõturohkeid rahvamatku.

2014. aasta oli Eestis kuulutatud liikumisaastaks. Liikumisaasta 2014 raames korraldati üle Eesti kokku umbes 1700 rahvaspordiüritust.

## Viited

## Välislingid
*Vana aja asjad: Rahvasport (ETV 2004)
Spirit

Spirit võib tähendada mitut asja.

* Spirit (Wisconsin), linn USA-s Wisconsini osariigis.
* Spirit (kulgur), NASA Marssi uurinud kulgur.
* Spirit (album), Soome bändi Reckless Love'i 2013. aastal ilmunud album.
Erki Evestus

**Erki Evestus** (sündinud 20. septembril 1960 Tartus) on eesti kunstipedagoog ja karikaturist.

Ta on kasvanud Võru ümbruses: Väimelas ja Sõmerpalus. Ta on lõpetanud Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1984. aastal Tartu Kunstikooli kivi kunstilise kujundamise erialal.

Aastatel 1984–1988 töötas ta kiviraidurina Kingissepas. Alates 1988. aastast töötab õpetajana Kuressaare Kunstikoolis. 2011. aastal toimetas nalja- ja pilkeajakirja Pilkaja. Illustreerinud raamatuid ja šokolaaditahvlite ümbriseid.

Ta on Saaremaa motoklubi Ösel MC eestvedaja.

## Tunnustus

* 2008 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, I koht

* 2009 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, I koht
* 2013 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, II koht
* 2014 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, eripreemia
* 2016 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, ergutuspreemia

## Raamatud
* "Ну вы, блин, даете!: [армейские анекдоты]" – Kuressaare G.Trükk 1997, illustraator Erki Evestus
*  Franziska Stalmann – "Šampanja ja kummelitee" (Romaan), Tormikiri 1998, kaanekujundus Erki Evestus, ISBN 9985884078
* Erika Esop – "Rätiku Roosi" Tormikiri 1998, illustraator Erki Evestus, ISBN 9985884086
*  Kalju Kangur – "Timbu-Limbu õukond ja lumemöldrid", Singoni 1998, illustraator Erki Evestus, ISBN 998589202X
* Jaanus Tamm – "Ohutu olla", Tormikiri 1999, illustraator Erki Evestus, ISBN 9985884248
* Erki Everstus – "Evestuse tarkuse raamat. The wisdom of Evestus" – Akta OÜL 2005, ISBN 9789985912171
* Erki Everstus – "Eestlaste jumalad Estonian gods" – Akta OÜL 1998, 2006 ISBN 9789985912119
* "Kodaniku käsiraamat" – Mitte-eestlaste Integratsiooni Sihtasutus  2004, 2005, 2006, 2007, illustraator ja kujundus Erki Evestus
* Ivo Ivari – "Magus jõulusalmik rosinatega", Vebelex 2013, illustratsioonid Erki Evestus, Hugo Hiibus, Priit Koppel, Marko Pikkat, Eduard Tüür ja Tarmo Vaarmets, ISBN 9789949334186
* Tiit Paulus – "Ühe kidramehe lugu", Eesti Keele Sihtasutus 2014, kujundanud Merle Moorlat, kaanekujundus Erki Evestus, ISBN 9789985796047
*Harry Raudvere – "Pahapulli Pahalased", Adepte, 2019, illustreerinud Erki Evestus, toimetaja Kati Saara Vatmann, 

## Isiklikku
Erki Evestus on abielus Tiia Evestusega ja neil on kaks täiskasvanud last – Ott Evestus ja Maria Evestus. Elavad Kudjapel.

Neil on mootorratas Põhja Konn.

## Viited

## Välislingid
* Vorumaa Teataja 04.05.2011 - Võru poiss, kes toimetab Saaremaal naljaajakirja
* Saarte Haal 23.09.2015- Evestus tähistas 55 sünnipaeva
Rakvere Kreiskool

**Rakvere Kreiskool** (saksa k. *Die Kreisschule in Wesenberg*) oli kreiskool Eestimaa kubermangus Rakvere kreisis kreisilinnas Rakveres. Kool avati 9. juulil (vkj 27. juunil) 1805.

1802. aastal loodi Venemaa Rahvahariduse Ministeerium ja korraldati ümber kogu Venemaa keisririigi ja Eesti haridussüsteem. 1803. aastal kinnitatud rahvahariduse esialgsete eeskirjade ja neid täpsustava ülikoolidele alluvate koolide määrustik seadustasid linnades 1-klassiliste elementaarkoolide ja 3-klassiliste kreiskoolide asutamise.  Venemaa keisririigi Rahvahariduse Ministeerium töötas välja uued koolikorralduse alused ja 5. novembril 1804. aastal kinnitatud ülikoolidele alluvate õppeasutuste põhimäärus nägid ette ka igas kubermangulinnas ja maakonnalinnas, maakonna- ehk kreiskooli asutamise.

Rakvere kreiskooli hoone, mis asub aadressil Pikk 40, on arvele võetud kultuurimälestisena. Pärast kreiskooli muutmist vene õppekeelega Rakvere linnakooliks ehitati hoonele punastest tellistest II korrus ja sellisel kujul on ka säilinud maja fassaad.

Rakvere kreiskoolis õpetasid Suve Jaan, Jacob Johann Nocks, Juhan Kunder jt.

Rakvere kreiskoolis, õppis (1815–1817) teiste seas ka Friedrich Reinhold Kreutzwald (1803–1882)  ja Friedrich Robert Faehlmann (1798–1850), Karl Maibach, Timoleon Neff, Kristjan Raud, Paul Raud, Konstantin Türnpu, Gustav Blumberg, Otto Strandmann ja Peeter Põld jt.

Kool tegutses hiljem Rakvere Linna III algkoolina.

## Viited
Zakamenski rajoon

**Zakamenski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Burjaatia Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Zakamensk.

2015. aastal oli rajooni elanike arv 26 936, neist 90,9% burjaadid ja 7,1% venelased.

Rajoon jaguneb 23 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 27 asulat.

## Viited

## Välislingid
Tulemine

**"Tulemine"** on Jaan Tätte album, mis ilmus 2009. aastal.

Album on salvestatud ja miksitud Vilsandi saarel koos ansambliga Udupasun.

## Laulud

Sõnade ja viiside autor on Jaan Tätte, kui pole märgitud teisiti.

# "Sõprade laul nr. 6"
# "Sina ja jõgi" 
# "Ootamine"
# "Onni laul"
# "Väikene poiss"
# "Rändaja"
# "Tõestisundinud lugu"
# "Vaata, mis sa tegid"
# "Üks tund" (Jaan Tätte juunior) 
# "Vanaema laul"
# "Lahkumine"
# "Ballaad nr. 3"
# "Kaugele"
# "Tuulevaiksel ööl"
# "Tulemine"

## Koosseis

* Jaan Tätte (kitarr, laul)
* Silver Sepp (vesitrummid, klarnet, laul)
* Martin Tärn (kontrabass)
* Cätlin Jaago (vilepillid, torupill, lõõts, laul)
* Paul Daniel (kitarrid, bandžo, mandoliin)
* Andre Maaker (salvestus)

## Viited
Hanno Kalmet

**Hanno Kalmet** (7. august 1931 Tallinn – 19. august 1982 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja.

Ta lõpetas 1950. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja õppis 1955–1957 Tallinna Polütehnilises Instituudis. 1961. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (1. lend).

Töötas aastatel 1961–1976 Eesti Draamateatris (ka õppestuudios lavapraktika õpetajana) ja 1977–1982 Eesti Televisioonis. Oli aastatel 1967–1969 Jaan Tombi nimelise Rahvateatri peanäitejuht.

## Lavastusi
* 1961 – Paul Kilgas "Rist ja roos" (koos Mikk Mikiveriga)
* 1965 – Boris Kabur "Rops aitab kõiki"
* 1967 – Juhan Smuul "Monoloogid"

## Rolle
* 1961 – Oskar Luts / Andres Särev "Suvi" ja "Tootsi pulm" – papa Kiir
* 1962 – A. H. Tammsaare / Voldemar Panso "Inimene ja jumal" – Solotarski
* 1963 – Mart Raud "Suveöö ilmsi" – Kirilind

## Isiklikku
Tema isa oli lavastaja Leo Kalmet ja ema Adele Kalmet. Tema vend Toomas Kalmet oli TPI energeetikateaduskonna haridusega näitleja.

## Välislingid
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Ellamaa raba

**Ellamaa raba** on Harju maakonnas Saue vallas asuv soo (raba).

Rabast on toodetud turvast, mille saadusi kasutati Ellamaa elektrijaamas.

Rabast saab alguse Lehetu oja. 

## Viited
Otsmikulamp

**Otsmikulamp** (ka **pealamp**) on pea külge kinnitatav valgusti.

Otsmikulampe kasutatakse peamiselt pimedal ajal sportimiseks ja kohtvalgustuseks erinevate tööde tegemisel. Otsmikulampe kasutatakse näiteks öises orienteerumisjooksus, seiklusspordis, rogainis, matkamisel. Otsmikulampe kasutavad ka kaevurid, päästetöötajad ja kirurgid.

Otsimikulampide valgusallikaks on valdavalt LED-lambid või halogeenlambid ja toiteallikaks aku või galvaanielement patareid.

Võimsamate otsmikulampide valgusvoog ulatub 5000 luumenini, nõrgematel lampidel jääb alla 50 luumeni.
Opportunity

**Opportunity** võib tähendada mitut asja:

* **[[Opportunity International]]**, rahvusvaheline mittetulundusühing
* **[[Opportunity (Nebraska)|Opportunity]]**, piirkond Nebraska osariigis.
* **[[Opportunity (kulgur)|Opportunity]]**, NASA Marssi uuriv kulgur.
* **[[39382 Opportunity]]**, asteroid
Ivolginski rajoon

**Ivolginski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal  Burjaatia Vabariigis.

Rajoon jaguneb 6 külaasunduseks, milles on kokku 28 asulat. Halduskeskus on Ivolginski küla.

## Viited

## Välislingid

*Ivolginski rajooni koduleht
Sophie Caldwell

**Sophie Shuell Caldwell** (sündinud 22. märtsil 1990 Rutlandis Vermonti osariigis) on USA murdmaasuusataja.

Caldwell osales maailma karikasarja etapil esimest korda 2012. aasta detsembris Québecis vabatehnikasprindis. Esikümnesse jõudis ta esimest korda 15. detsembril 2013 Davosis vabasprindis. Esimest korda jõudis ta poodiumile 1. märtsil 2013 Lahtis vabatehnikasprindis.

Esimese võidu MK-sarjas pälvis ta 2016. aasta Tour de Ski sprindietapil 5. jaanuaril Oberstdorfis. Temast sai sellega esimene ameeriklanna, kes on MK-sarjas võitnud klassikaetapi.

2013. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes saavutas Caldwell klassikasprindis 20. koha. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis oli ta vabatehnikasprindis kuues. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Faluns oli ta klassikasprindis kümnes.

Tema onu Tim Caldwell ja vanaisa John Caldwell on samuti taliolümpiamängudel võistelnud.

## Saavutused
### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
* Sprindikarikas
** 3. koht: 2018
Sophie Caldwell on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 16. märts 2018) 95 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse viiel korral, neist kaks etappi on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Sophie Caldwell FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Kuppelmaastik

**Kuppelmaastik** on maastikutüüp, kus moreenkünkad vahelduvad nõgudega. Küngastevahelistes nõgudes on palju järvi ja järvede kinnikasvamisel kujunenud soid.

Kuppelmaastikke on kujundanud mandrijää sulamine. Künkad ja nõod on tekkinud jääkilbi ebaühtlase sulamise tulemusel.

Eestis esineb kuppelmaastikke eeskätt Lõuna-Eestis Karula rahvuspargis, Haanja looduspargis ja Otepää looduspargis. 

## Viited
Tükeldus

**Tükeldus** ehk **klassijaotus** on matemaatikas hulga elementide rühmitus mittetühjadeks alamhulkadeks (klassideks). Iga element kuulub parajasti ühte klassi. Tükeldust samastatakse klasside hulgaga.   

Hulkade hulk *P* on hulga *X* tükeldus siis ja ainult siis, kui
#*P* elementide seas ei ole tühja hulka;
# *P* elementide ühend võrdub *X*-ga;
# *P* elemendid on paarikaupa mittelõikuvad ehk ühisosata.

Formaalselt: 
# \emptyset \notin P
# \bigcup_{A\in P} A = X
# Kui A,B \in P ja A\neq B, siis A \cap B = \emptyset.

*n*-elemendilisel hulgal on Belli arv (*B<sub>n</sub>*) tükeldusi: *B*0 = 1, *B*1 = 1, *B*2 = 2, *B*3 = 5, *B*4 = 15, *B*5 = 52, *B*6 = 203, jne.

Belli arvud võib saada rekursiooniga
: B_{n+1}=\sum_{k=0}^n {n\choose k} B_k.

Belli arvude jada eksponentsiaalne genereeriv funktsioon on 
:\sum_{n=0}^\infty\frac{B_n}{n!}z^n=e^{e^z-1}.
Vilkėnas I

**Vilkėnas I** on küla Leedus Šilutė rajoonis Švėkšna vallas. Küla asub Švėkšnalė jõe ääres.

Külas on psüühiliste ja emotsionaalsete häiretega lastele haridust andev kool. Švėkšnalė jõel asub paisjärv, asulas kaevandatakse kruusa. Vaatamisväärsusteks on Švėkšna kihelkonna kalmistu (asub küla ja Švėkšna alevi piiril)  ning Vilkėnase mõisa hoonetekompleks.

## Ajalugu

Aastal 1695 on esimest korda mainitud Švėkšna mõisale kuuluvat Vilkėnase mõisa. Aastal 1766 rajati külas asuvale kalmistule puidust kabel (aastast 1992 on see kultuurimälestisena kaitse all). Aastal 1843 rajati Švėkšnalė jõele vesiveski ja paisjärv. Aastal 1850 rajati surnuaiale veel teinegi kabel. Aastal 1879 rajati surnuaeda ümbritsev müür ja selle väravad.

Aastast 1936 hakkas Vilkėnase vesiveski tööle diiselmootoriga. Aastal 1958 rajati vanasse mõisa talli kool. Aastal 1967 muudeti vana kool sanatoorseks internaatkooliks, ka püstitati sellele uus hoone, mis valmis aastal 1978.

## Pilte


Švėkšnos_kapinės._Vartai.JPG|Surnuaia väravad
Švėkšnos kapinės. Koplyčia.JPG|Švėkšna surnuaia kabel
Švėkšnos_kapinės._Pliaterių_mauzoliejus.JPG|Platerite suguvõsa hauaplats
SveksnosSanatorineMokykla.jpg|Koolimaja


## Viited
Vilkėnase mõis

**Vilkėnase mõis** (leedu keeles *Vilkėno dvaras*) on endine mõis Leedus Šilutė rajoonis Švėkšna vallas Vilkėnas I külas.

Vilkėnase mõisa on esmamainitud 1695. aastal. Toona oli tegemist Švėkšna mõisale kuuluva karjamõisaga. Iseseisvaks mõisaks sai see aastal 1820, mil Platerite valduses olev Švėkšna mõis jagunes toonase omaniku nelja poja vahel neljaks. Esimeseks omanikuks sai Pranciškus Pliateris, kes rajas paisjärve ning vesiveski, teine omanik oli aga Aleksandras Konstantinas Mykolas Pliateris, kes lasi mõisakompleksi välja ehitada. Aastal 1922 sai mõisa omanikuks Janina Pliaterienė. Aastal 1940 mõis võõrandati.

Peahoone on uusklassitsistlikus stiilis. See valmis aastal 1880. Aastal 1913 püstitati selle ette marmorist skulptuur „Rebeka”, mis aga 1981. aastal viidi pärast restaureerimist Palanga mõisa juurde.

Peahoone ümber paikneb park, mille pindala on 13 hektarit, seal kasvavate liikide arv on 70. Aastal 1963 filmiti seal filmi „Marš, marš, tra-ta-ta!“ välivõtted. Kõrvalhoonetest on säilinud vesiveski, tall, mõned teenijate elamud ja üks põllumajanduslik tootmishoone, mõisa laut on varemetes. Aastal 1958 muudeti mõisa tall koolimajaks, kus asuvad praegu Švėkšna gümnaasiumi algklasside ruumid. Vesiveski remonditi aastal 1995, pärast seda peetakse seal restorani ja võõrastemaja.

Tänapäeval on mõisa peahoone ja park õigusjärgseile omanikele tagastatud, omanik on Laimė Felicija Platerienė.

## Galerii

Vilkėno_malūnas.JPG|Vesiveski
Gintaro_muziejus_en_Palanga_3.jpg|Skulptuur Rebeka Palangas
VilkenoDvaroRumai.jpg|Mõisa peahoone
VilkenasMokykla1967.jpg|Tall, endine koolimaja


## Välislingid
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiplaan (*leedu keeles*)
Girdžiai vald

**Girdžiai vald** (leedu keeles *Girdžių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil.

Valla pindala on 89 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1146 inimest. Valla keskuseks on Girdžiai küla, vallamaja aadress on Mokyklos g. 1. Vallavanem on Darius Juodaitis.


Girdziu_baznycia.jpg|Girdžiai kirik


## Viited
Daniel Mitov

**Daniel Pavlov Mitov** (bulgaaria keeles *Даниел Павлов Митов*; sündinud 4. detsembril 1977 Sofias) on Bulgaaria poliitik ja politoloog. Ta oli alates 6. augustist 2014 kuni 27. jaanuarini 2017 Bulgaaria välisminister.

Ta lõpetas aastal 2002 Sofia ülikooli.
Juodaičiai vald

**Juodaičiai vald** (leedu keeles *Juodaičių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil.

Valla pindala on 31 km². 2011. aasta seisuga elas seal 460 inimest. Valla keskuseks on Juodaičiai küla, vallamaja aadress on Liepų g. 1. Vallavanem on Alvina Bunikienė.


Gausantė,_po_žiemos.JPG|Gausantė jõgi
Juodaiciu_baznycia.jpg|Juodaičiai kirik


## Viited
Isidor Isaac Rabi

**Isidor Isaac Rabi** (sünninimi **Israel Isaac Rabi**; 29. juuli 1898 Rymanów, Poola – 11. jaanuar 1988 New York) oli Poola päritolu Ameerika Ühendriikide füüsik.

1899. aastal emigreerus ta koos vanematega Ameerika Ühendriikidesse. Hariduse sai ta New Yorgi koolides ning jätkas õpinguid Cornelli ülikoolis, kus ta 1919. aastal omandas bakalaureusekraadi keemias. Pärast Cornelli jätkas ta õpinguid füüsikas ja 1927. aastal kaitses doktorikraadi Columbia ülikoolis. Õpingute ajal täiendas end ka Euroopas, õppides näiteks Arnold Sommerfeldi juures Münchenis, mis avaldas olulist mõju tema teadustööle.

Pärast doktorikraadi töötas Rabi peamiselt Columbia ülikoolis, kus ta juhtis oma uurimisrühma ja arendas edasi tuumamagnetresonantsi meetodit (inglise keeles *Nuclear Magnetic Resonance*, lühend NMR).

1944. aastal pälvis ta Nobeli füüsikaauhinna tuumamagnetresonantsi avastamise eest, mis hiljem osutus oluliseks keemias, meditsiinis ja materjaliteaduses. Lisaks teadustööle NMR-i valdkonnas oli Rabi aktiivne ka teise maailmasõja ajal, aidates arendada mikrolaine- ja radaritehnoloogiat, ning külma sõja perioodil nõustas ta Ameerika Ühendriikide valitsust teadus- ja tehnoloogiaküsimustes.

## Tunnustus
*1944 – Nobeli füüsikaauhind
*1945 – Richtmyeri mälestusauhind
*1967 – Niels Bohri medal
*1982 – Oerstedi medal

## Viited
Hermann Ammende

**Hermann Leopold Ammende** (20. oktoober 1855 Pärnu – 26. august 1934 Pärnu) oli baltisaksa päritoluga Pärnu kaupmees.

Hermann Leopold Ammende isa Jacob Dietrich Ammende (1811–1898) oli rikas suurkaupmees ja 1837. aastal asutatud Pärnu esimese Kaubamaja Jacob Diedrich Ammende Pärnus omanik. Pärast Jacob Dietrich Ammende surma päris kaubamaja esmalt Hermann Ammende vanem vend Karl Heinrich Ammende, pärast viimase surma 1901. aastal sai Jacob Diedrich Ammende kaubamaja omanikuks Hermann Ammende. Ammende kaubamaja asus Rüütli ja Nikolai tänava nurgal ja tegeles nn koloniaalkaupade (toit, tekstiil, nahk, kummi jm) müügiga.

1904. aastal otsis Hermann Ammende Pärnus sobivat maja oma tütre pulmadeks, kuid seda leidmata tellis Peterburi arhitektuuribüroost luksusliku villa projekti ja korraldas Ammende villa ehitust. Hoone valmis 1905. aastal.

1920. aastal valiti Hermann Ammende I Riigikogu liikmeks, kuid astus 4. jaanuaril 1921 Riigikogu liikme kohalt tagasi. 1921. aastal valiti ta Pärnu Linnavolikogu liikmeks.

1927. aastal sattus perekond majanduslikesse raskustesse, 1928. aastal aktsiaselts Jakob Diedrich Ammende likvideeriti ja Ammende villa müüdi Pärnu linnale 8 miljoni marga eest.

## Viited
Dalarna maakond

**Dalarna** on ajalooline maakond (rootsi keeles *landskap*) Rootsi keskosas Svealandis. Maakonna piirid langevad suuresti kokku tänapäevase Dalarna lääniga. Maakonna pindala on 29 086 km², rahvaarv 278 892 inimest (2014).
Andrus Peegel

**Andrus Peegel** (10. märts 1955 – 13. aprill 2020) oli eesti graafik, illustraator, karikaturist, ajalehe- ja raamatukunstnik.

Ta õppis Tartu Kunstikoolis ja Tartu Riiklikus Ülikoolis, täiendas end erialaselt välismaiste ajalehtede toimetustes ja erialastes töötubades. Andrus Peegel oli Tartu Kunstikooli õppejõud, Tartu Kunstnike Liidu liige, EKKT (Eesti Kunstnike Koondis Torontos) liige.

Ta töötas karikaturistina mitmes ajalehes, näiteks Sirbis ja Vasaras ning Pikris. Töötas mitme ajalehe kujundaja ja illustraatorina, tegi kaastööd kirjastustele ja väljaannetele nii Eestis kui ka välismaal, lõi tunnusgraafikat (Eesti Kirjanduse Selts, Tartu Linnaraamatukogu jne).

Näitustel hakkas esinema 1978. aastal.

Torontos tegutseva Eesti kunstnike koondise juhatus valis oma koondise 60. aastapäeva puhul Andrus Peegli kunstialbumi kavandi välja kaheksa võistlustöö hulgast. Auhinnaks saadi 250 dollarit.

## Näitused
* 2016 – "Peegel & Tuur" Andrus Peegel ja Artur Tuur Kuus, Tartu Linnaraamatukogu. Karikatuurid ja joonistused.
* 2018 – "Haavatud taburett” – Andrus Peegli ja Artur Kuusi karikatuuride näitus Tartu Linnaraamatukoguu muusikaosakonnas.

## Raamatud
* Toomas Kall – karikatuurikogumikus "Kuueteistkümnemäng", karikatuurid: Hugo Hiibus, Edgar Valter, Olimar Kallas, Elle Tikerpäe, Heinrich Valk, Kurti Vool, Jüri Kerem, Kaja Põder, Rein Lauks, Priit Pärn, Mati Kütt, Toomas Kall, Ülo Emmus, Ilja Popovitš, Hillar Mets, Andrus Peegel, (Kunst, 1982)
* Edgar Spriit – karikatuurikogumikus "Homo Novus", kujundaja Rein Lauks, (Perioodika, 1988), ISBN 5797901358
* Linnar Priimägi – karikatuurikogumik – "Savisaare mütoloogia & mütoloogiline Savisaar", karikatuurid joonistanud Hugo Hiibus, Aimar Juuse, Jüri Kerem, Rein Lauks, Hillar Mets, Urmas Nemvalts, Rein Pakk, Andrus Peegel, Alfred Saldre, Rainer Sarnet, Marek Strandberg, Indrek Tegelmann. Kujundus Artur Borissenko, Andrus Peegel. Eesti Keskerakond, 1999
* Peeter Ilus – "Uppuvad Mered", illustreerija Andrus Peegel (Penikoorem, 2013), ISBN 9789949937318

## Isiklikku
Tema isa oli Juhan Peegel.

## Tunnustus
* 1982 – Eesti NSV Ajakirjanike Liidu ja ajakirja Pikker karikatuurivõistluselt III koht

## Viited

## Välislingid
* Lahkus karikaturist ja kunstnik Andrus Peegel
* ERR – Päevakaja-nr-19817 – Andrus Peegel räägib näituse avamisest (10:22)
* Eesti Elu 19.10.2012 – Andrus Peegel'i karikatuur
* Tartu Postimees 12.09.2012 – Andrus Peegel'i karikatuur
* Euroopa Liidu infokeskus 05.05.2009 – Näitus "Eesti 5 aastat Euroopa Liidus – EL karikatuuridel" Tallinnas
Priit Koppel

**Priit Koppel** (sündinud 23. märtsil 1968 Rakveres) on eesti karikaturist. 

Lõpetas Rakvere 3. Keskkooli 1986. aastal. 

## Looming
Esimene karikatuur avaldati 1979. aastal lasteajalehes Säde. Koolipõlves avaldati tema karikatuure ka ajakirjas Pikker. Võitis Pikris koolinoorte karikatuurivõistlusel 3. koha. Sädeme koolinoorte karikatuurivõistlusel sai Grand Prix. 

Hiljem on tema karikatuure ilmunud ka ajalehtedes Maaleht, Eesti Päevaleht, Müürileht ja Virumaa Teataja. Tema karikatuure on avaldatud Horvaatias, Rumeenias, Belgias, Ukrainas, Ungaris, Türgis, Brasiilias, Poolas. 

Sageli ilmus tema karikatuure huumoriajakirjas Pilkaja. Alates 2017. aasta novembrist joonistab ta igal nädalal karikatuure Virumaa Teatajale.

### Isikunäitused
* 2013 Keilas Harju Maakonnaraamatukogus
* 2014 Pärnus Raeküla Vanakooli keskuses
* 2014 Põltsamaa Raamatukogus
* 2015 Rakvere Lääne-Virumaa Keskraamatukogus
* 2015 Haljala raamatukogus
* 2016 Imavere kultuurimajas
* 2016 "Tugitoolisport" Užgorodis (Ukraina)
* 2016 "Tugitoolisport" Tallinnas Kiek in de Kökis 
* 2017 "Tugitoolisport" Keilas Harju Maakonnaraamatukogus
* 2018 "Tugitoolisport" Purkus Eesti Huumorimuuseumis
* 2021 "Tugitoolisport" Rotrermanni kvartalis
* 2023 koos Urmas Nemvaltsiga karikatuurinäitus "Nii see algas..." Eesti Huumorimuuseumis
* 2023 koos Urmas Nemvaltsiga karikatuurinäitus "Nii see algas..." Keilas Harju Maakonnaraamatukogus
* 2024 koos Urmas Nemvaltsiga karikatuurinäitus "Nii see algas..." Rakveres Lääne-Virumaa Keskraamatukogus

### Karikatuurid raamatutes
* Ivo Ivari. "Magus jõulusalmik rosinatega", (36 lk, 2013) Vebelex OÜ, karikatuurid: Hugo Hiibus, Priit Koppel, Marko Pikkat, Erki Evestus, Eduard Tüür, Tarmo Vaarmets, ISBN 9789949334186
* Andrus Tamm ja Priit Koppel. "Naerupoolik", (28 lk, 2016) Vebelex OÜ, karikatuurid: Priit Koppel, ISBN 9789949940097
* "Rahvusvahelise karikatuurivõistluse "Juubel - Eesti Vabariik 100" näituse kataloog" (Eesti Huumoriliit, 2018), 
* Priit Koppel. "Tugitoolisport" (Vebelex OÜ, 2021), ISBN 9789949979776

## Tunnustus
* 2011 – Narva muuseumi kunstigaleriis karikatuurivõistlus "Vana ja uus" – eripreemia
* 2016 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus "...Nälg" – I koht
* 2017 – rahvusvaheline karikatuurivõistlus "Juubel – EV100" – III koht
* 2019 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus "Läbi lillede" – I koht
* 2021 – rahvusvaheline karikatuurivõistlus "Kliimatehnika" – II koht

## Liikmesus
* 2013 – Eesti Huumoriliidu juhatuse asutajaliige
* 2016 – Eesti Huumorimuuseumi juhatuse liige

## Viited

## Välislingid
* Facebook – Karikaturist Priit Koppel
* Eesti Elu 06.12.2013 – Keila linna nädala tegija: Priit Koppel
* Virumaa Teataja 11.10.2014 – Heal naljal mitu kihti ehk pilapiltniku ohtlik elu
* Põltsamaa.info 04.01.2014 – Põltsamaa raamatukogu võõrustab tippkarikaturisti näitust
* Karksi Kultuurikeskus – Karikatuurivõistluse "...nälg" tulemused
Horinski rajoon

**Horinski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal  Burjaatia Vabariigis.

2006. aastal olid rajooni elanikest 34,4% burjaadid ja 62,2% venelased.

Rajoon jaguneb 9 külaasunduseks, milles on kokku 27 asulat. Halduskeskus on Horinski küla.

## Viited

## Välislingid