open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Varaod

**Varaod** ("warao" varao keeles, "warao" või "guarauno" hispaania keeles) on Lõuna-Ameerika indiaanirahvas, kes elab peamiselt Venezuelas Orinoco deltas. Nad kõnelevad varao keelt, mis on isolaatkeel. Varaode peamine transpordivahend on kanuu. 

Paljud varaod on alates 2015. aastast diktatuuri ajal valitsenud majandus- ja poliitilise kriisi tõttu Venezuelast põgenenud.

## Ajalugu

Varaosid on peetud Guajaana põliselanikeks, kes elasid seal enne aravakkide ja kariibide saabumist.

Varaod puutusid eurooplastega esimest korda kokku siis, kui varsti pärast Christoph Kolumbuse jõudmist Orinoco jõe deltasse otsustas Alonso de Ojeda mööda jõge ülesvoolu sõita. Ta nägi vee kohal balansseeritud eristuvaid varbaid varaode onne.

## Sotsiaalne struktuur

Varaode ühiskond matrilokaalne: mees kolib pärast abiellumist naise perekonda. Tütre sündi on traditsiooniliselt peetud poja sünnist olulisemaks, sest just tema toob vanemate majapidamisse väimehed ja seega ka tööjõu. Traditsiooniliselt pidi noormees aasta aega ämma juures töötama. Ta pidi ehitama maja, valmistama kaeviku ja istutama juurviljaaia. Kui ta ei leidnud naise vanemate heatahtlikkust, võisid nad tütart uuesti mehe juurest lahkuma suruda. Abielu ajal toob mees oma tegevusest (eriti kalapüügist) saadud tulu ämmade majapidamisse. Tal pole õigust majale ja aedadele ega lastele. Lahutuse korral jääb kogu vara naisele. Vara ja õiguste pärimine toimub ka matrilineaalselt, s.o emalt tütrele, tavaliselt noorimale tütrele. Tänaseks on see struktuur aga muutunud: noormehed võivad palgatööga varakult iseseisvaks saada, ega pea loovutama oma raha ämmale.
## Viited
Ciechanówi maakond

**Ciechanówi maakond** (poola *powiat ciechanowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Ciechanówi linnas.

Ciechanówi maakond on moodustatud 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Ciechanów ja Glinojeck.

Ciechanówi maakonnas on kaheksa valda:
*Ciechanówi vald
*Glinojecki vald
*Gołymin-Ośrodeki vald
*Gruduski vald
*Ojrzeńi vald
*Opinogóra Górna vald
*Regimini vald
*Soński vald

## Viited
Garwolini maakond

**Garwolini maakond** (poola *powiat garwoliński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna kaguosas. Garwolini maakonna lääne- ja edelapiiriks on Wisła jõgi. Maakonna keskus asub Garwolini linnas.

Garwolini maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Garwolin, Łaskarzew, Pilawa ja Żelechów.

Garwolini maakonnas on 12 valda:
*Borowie vald
*Garwolini vald
*Górzno vald
*Łaskarzewi vald
*Maciejowice vald
*Miastków Kościelny vald
*Parysówi vald
*Pilawa vald
*Sobolewi vald
*Żelechówi vald
*Trojanówi vald
*Wilga vald

## Viited
Sokołów Podlaski maakond

**Sokołów Podlaski maakond** (poola *powiat sokołowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Sokołów Podlaski linnas.

Sokołów Podlaski maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Kosów Lacki ja Sokołów Podlaski.

Sokołów Podlaski maakonnas on kaheksa valda:
*Bielany vald
*Ceranówi vald
*Jabłonna Lacka vald
*Kosów Lacki vald
*Repki vald
*Sabnie vald
*Sokołów Podlaski vald
*Sterdyńi vald

## Viited
Wyszkówi maakond

**Wyszkówi maakond** (poola *powiat wyszkowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Wyszkówi linnas.

Wyszkówi maakond moodustati 1956. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Wyszków.

Wyszkówi maakonnas on kuus valda:
*Brańszczyki vald
*Długosiodło vald
*Rząśniki vald
*Somianka vald
*Zabrodzie vald
*Wyszkówi vald

## Viited
Pihen-lès-Guînes

**Pihen-lès-Guînes** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Pihen-lès-Guînes asub 11 km Calais'st edelas, teede D243 ja D244 ristumiskoha ümbruses. Piheni raudteejaamal on raudteeühendus Calais' ja Boulogne-sur-Meriga.


Pihen-lès-Guînes (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Pihen-lès-Guînes'i vallamaja
62657-Pihen-lès-Guînes-Sols.png


## Ajalugu

Piheni nime on esmamainitud 1084. aastal Andresi kloostri asutamishartas kujul *Pithem*, mis tuleb germaani sõnast *pit* ('kaevud') + *Heim* ('kodu, küla'), millest sai Calais' ja Boulonnais' murdes Pihen, mujal aga -hem. Pihem (Wizernesi lähedal) on peaaegu sama mis Pihen, mis põhjustas posti liikumises nii palju vigu, et vald otsustas 1923. aastal lisada oma nimele osise "lès-Guînes".

Pole kahtlust, et küla on väga vana. On avastatud hauakambrid, mis pärinevad keskajast, sealhulgas kujuga sarkofaagid ja luustikud, mis on maetud otse kriidi sisse. Iidsed paksud käsitööna valminud tellised kerkivad kündmisel korduvalt põldude pinnale. Mammutivõhad ja karvase ninasarviku kolju paljastusid departemangutee rajamisel.

Varakeskajal kuulus Pihen Guînes' krahvkonda, seejärel aastatel 1347–1558 inglastele, mille koos kogu Calais'ga vabastas 1558. aastal François, Guise'i hertsog. Piheni katsumused polnud aga lõppenud. Sel ajal sõdisid Prantsuse ja Hispaania kuningad ning Pihen asus lahingutsoonis, hispaanlased Flandriast vallutasid selle 1596. aastal, kaotasid selle, kuid said 1598. aastal tagasi. Suurem osa 13. sajandi kirikust põles selle aja jooksul maha.

## Huviväärsused

* Maarja kuulutuse kirik, pärineb 13. sajandist
* 19. sajandi La Quennevacherie' loss

## Viited
Polincove

**Polincove** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Polincove asub u. 16 km Calais'st kagus, teede D218 ja D219 ristumiskoha ümbruses ning Hemi jõe kallastel.


Polincove (Pas-de-Calais, Fr) mairie.JPG|Polincove'i vallamaja
62662-Polincove-Sols.png


## Huviväärsused

* St. Legeri kirik, pärineb 18. sajandist.

## Viited
Sierpci maakond

**Sierpci maakond** (poola *powiat sierpecki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna loodeosas. Maakonna keskus asub Sierpci linnas.

Esimesed andmed Sierpci maakonna kohta on 1556. aastast. Vahepeal likvideeritud Sierpci maakond taastati 1867. aastal. Sierpci maakond likvideeriti teist korda 1975. aastal, kuid loodi uuesti haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Sierpc.

Sierpci maakonnas on kuus valda:
*Gozdowo vald
*Mochowo vald
*Rościszewo vald
*Sierpci vald
*Szczutowo vald
*Zawidzi vald

## Viited
Grójeci maakond

**Grójeci maakond** (poola *powiat grójecki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Grójeci linnas.

Grójeci maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Grójec, Mogielnica, Nowe Miasto nad Pilicą ja Warka.

Grójeci maakonnas on kümme valda:
*Belsk Duży vald
*Błędówi vald
*Chynówi vald
*Goszczyni vald
*Grójeci vald
*Jasienieci vald
*Mogielnica vald
*Nowe Miasto nad Pilicą vald
*Pniewy vald
*Warka vald

## Viited
Guðbergur Bergsson

**Guðbergur Bergsson** (16. oktoober 1932 Grindavík – 4. september 2023 Mosfellsbær) oli Islandi kirjanik ja tõlkija.

Õppis Islandi Ülikoolis pedagoogikat (lõpetas 1955) ja Barcelona Ülikoolis hispaania keelt, kirjandust ja kultuurilugu (lõpetas 1958).

Guðbergur Bergssoni esimene raamat ilmus 1961. aastal. Ühtekokku ilmus tal üle 20 teose, sealhulgas luulet ja lastekirjandust. Tema teoseid on tõlgitud bulgaaria, taani, eesti, soome, prantsuse, leedu, norra, hispaania, inglise ja saksa keelde.

Tema loomingust on eesti keeles Loomingu Raamatukogus ilmunud romaan "Luik" (tõlkinud Arvo Alas, 2005). Teose põhjal on valminud mängufilm "Luik" (originaalpealkiri "*[[Svanurinn]]*", režissöör Ása Helga Hjörleifsdóttir), mis esilinastus 2017. aastal Toronto rahvusvahelisel filmifestivalil.

Guðbergur Bergsson tõlkis hispaania keelest islandi keelde. Näiteks tõlkis ta islandi keelde Miguel de Cervantese teose "Don Quijote" ja Gabriel García Márquezi "Sada aastat üksildust".

Guðbergur Bergsson suri 90-aastaselt 4. septembril 2023.

## Tunnustus
* 1991 – Islandi kirjandusauhind
* 1997 – Islandi kirjandusauhind
* 2004 – Rootsi Akadeemia Põhjamaade kirjandusauhind
* 2013 – Islandi Ülikooli audoktor

## Viited
Białobrzegi maakond

**Białobrzegi maakond** (poola *powiat białobrzeski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Białobrzegi linnas.

Białobrzegi maakond moodustati 1956. aastal. 1975. aastal Białobrzegi maakond likvideeriti, kuid loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Białobrzegi ja Wyśmierzyce.

Białobrzegi maakonnas on kuus valda:
*Białobrzegi vald
*Promna vald
*Radzanówi vald
*Stara Błotnica vald
*Stromieci vald
*Wyśmierzyce vald

## Viited
Grodzisk Mazowiecki maakond

**Grodzisk Mazowiecki maakond** (poola *powiat grodziski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Grodzisk Mazowiecki linnas.

Grodzisk Mazowiecki maakond moodustati 1. jaanuaril 1999.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Grodzisk Mazowiecki, Milanówek ja Podkowa Leśna.

Grodzisk Mazowiecki maakonnas on neli valda:
*Baranówi vald
*Grodzisk Mazowiecki vald
*Jaktorówi vald
*Żabia Wola vald

## Viited
Rein Leppik

**Rein Leppik** (25. oktoober 1954 Tõrva – 14. juuli 2022) oli eesti sporditegelane. 

## Haridus
Rein Leppik lõpetas 1973. aastal Tõrva keskkooli ning 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kergejõustikutreeneri ja kehalise kasvatuse õpetajana.

## Töö
Ta oli spordimetoodik aastatel 1987–1991 Valga KEK-is ja 1991–1995 Tõrva linna haridusametis.

Aastatel 1995–2008 oli ta Valga maavalitsuses spordi peaspetsialist.

Ta oli 2005. aastast Eesti Olümpiakomitee esindajate kogu liige ja 2015. aastast spordiliidu Jõud juhatuse liige.

Alates 2008. aastast oli ta Valgamaa spordiliidu tegevjuht.

## Sporditulemused
Aastatel 1971–1973 kuulus Rein Leppik Eesti noortekoondisse kergejõustikus. Tema isiklikud rekordid 800 meetri jooksus (1.55,1 aastast 1972) ja 1500 meetri jooksus (3.58,2 aastast 1973) on siiani Valgamaa noorterekordid.

## Tunnustus
*Spordiliidu Jõud aasta tegija (2014)
*Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (2017)
*Valgamaa vapimärk (2021)

## Isiklikku
Rein Leppiku abikaasa oli Reet Leppik. Neil on kolm tütart.

## Viited

## Välislingid
*
*
*
Żyrardówi maakond

**Żyrardówi maakond** (poola *powiat żyrardowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna edelaosas. Maakonna keskus asub Żyrardówi linnas.

Żyrardówi maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Mszczonów, Żyrardów ja Wiskitki.

Żyrardówi maakonnas on neli valda:
*Mszczonówi vald
*Puszcza Mariańska vald
*Radziejowice vald
*Wiskitki vald

## Viited
Luik (täpsustus)

**Luik** võib tähendada järgmist:
* **[[Luik]]** (Cygnus) on haneliste seltsi partlaste sugukonda kuuluv veelindude perekond
* **[[Luik (tähtkuju)|Luik]]** on tähtkuju põhjataevas
* **[[Luik (perekonnanimi)|Luik]]** on perekonnanimi
* **Luik** on Belgia linna Liège'i hollandikeelne nimi

## Teosed
*"**[[Luik (film 1925)|Luik]]**" ("The Swan") on 1925. aasta Ameerika Ühendriikide tummfilm.
*"**[[Luik (film 1976)|Luik]]**" ("Lebed") on 1976. aasta Bulgaaria film.
*"**[[Luik (film 2011)|Luik]]**" ("Cisne") on 2011. aasta Portugali film, mille lavastas Teresa Villaverde.
***"[[Luik (romaan)|Luik]]"** on Guðbergur Bergssoni romaan.
***"[[Luik (film 2017)|Luik]]"** ("Svanurinn") on 2017. aastal Islandi, Saksa ja Eesti koostöös valminud film, mille lavastas Ása Helga Hjörleifsdóttir.
Nowy Dwór Mazowiecki maakond

**Nowy Dwór Mazowiecki maakond** (poola *powiat nowodworski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Nowy Dwór Mazowiecki linnas.

Nowy Dwór Mazowiecki maakond moodustati 1952. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Nasielsk, Nowy Dwór Mazowiecki ja Zakroczym.

Nowy Dwór Mazowiecki maakonnas on viis valda:
*Czosnówi vald
*Leoncini vald
*Nasielski vald
*Pomiechóweki vald
*Zakroczymi vald

## Viited
Warner Bros. Animatsioonistuudio

**Warner Bros.** **Animatsioonistuudio** on Ameerika animatsioonistuudio, mida omab Warner Bros. Ettevõtet loetakse Warner Bros. Cartoonsi järglaseks, mis tegutses aastatel 1933–1969. Stuudio on peamiselt tuntud oma *Looney Tunes'i* ja *Merrie Melodies'i* tegelaskujude tõttu. Warner Bros. taasasutas oma animatsiooniosakonna 1980. aastal, et toota *Looney Tunesiga* seotud sisu.

## Viited
Ása Helga Hjörleifsdóttir

**Ása Helga Hjörleifsdóttir** (sündinud 1. augustil 1984 Reykjavíkis) on Islandi filmirežissöör ja -stsenarist.

Õppis filmindust New Yorgi Columbia ülikoolis, mille lõpetas magistrikraadiga 2012. aastal. Pärast õpinguid on ta elanud ja töötanud Inglismaal, Prantsusmaal, Kanadas ja Ameerika Ühendriikides.

2017. aastal valmis tal Guðbergur Bergssoni romaanil "Luik" valminud täispikk mängufilm "Luik" (originaalpealkiri *"Svanurinn"*), mis esilinastus 2017. aasta Toronto rahvusvahelisel filmifestivalil ja osales kokku enam kui 20 festivalil. Film valmis Islandi, Saksamaa ja Eesti koostöös ja võitis parima režii eest auhinnad nii Kairo festivalil Egiptuses kui ka Kolkata filmifestivalil Indias.

2022. aastal valmis tal Islandi-Hollandi-Eesti koostööfilm "Vastus Helga kirjale" (originaalpealkiri *"Svar við bréfi Helgu"*).

## Viited

## Välislingid
*
*Ása Helga Hjörleifsdóttir Eesti filmi andmebaasis
Recques-sur-Hem

**Recques-sur-Hem** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Recques-sur-Hem asub 16 km Saint-Omerist loodes, tee D217 ääres, Hemi jõe kallastel.


Recques-sur-Hem (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Recques-sur-Hemi vallamaja
62699-Recques-sur-Hem-Sols.png


## Huviväärsused

* 13. sajandi St. Wandrille'i kirik.
* 18. sajandi Cocove'i loss.
* Iidsete losside jäljed.

## Viited
Brunetto Latini

**Brunetto Latini** (u 1220 Firenze, Firenze Vabariik – 1294; ladina Burnectus Latinus, itaalia keeles ka Burnetto Latino) oli itaalia kirjanik, filosoof ja poliitik, Dante Alighieri õpetaja.

Latini osales gvelfide revolutsioonis 1250. aastal. Ta töötas Firenze suursaadikuna Alfonso X õukonnas ja pagendati mõneks ajaks Prantsusmaale. Seal kirjutas ta oma põhiteose, prantsuskeelse entsüklopeedia "Li Livres dou Trésor". Tema teos on ka "Jumaliku komöödia" eelkäija "Tesoretto".

Ta esineb Dante "Põrgus" igaveses tulesajus olevate sodomiitide seas.
Rodelinghem

**Rodelinghem** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Rodelinghem asub u. 13 km Calais'st lõunas, tee D228 ääres.


Rodelinghem (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Rodelinghemi vallamaja
62716-Rodelinghem-Sols.png


## Huviväärsused

* St. Micheli kirik, pärineb 17. sajandist.

## Viited
Ruminghem

**Ruminghem** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Ruminghem asub u. 16 km Saint-Omerist põhjas, tee D217 ääres.


Ruminghem (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Ruminghemi vallamaja
62730-Ruminghem-Sols.png


## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 18. sajandist.

## Viited
Ə

**Ə** (**ə**) on ladina kirja täht. Foneetilises transkriptsioonis märgitakse väiketähega švaad.

See on kasutusel ka aserbaidžaani keeles, kus sellega märgitakse illabiaalset madalat eesvokaali (eesti 'ä').
Fabiana Murer

**Fabiana de Almeida Murer** (sündinud 16. märtsil 1981 Campinases) on Brasiilia teivashüppaja, maailmameister.

Ta tuli 2011. aasta maailmameistrivõistlustel Daegus maailmameistriks tulemusega 4.85. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta tulemusega 4.85 Yarisley Silva järel hõbemedali.

Sisemaailmameistrivõistlustel on Murer võitnud kuldmedali (2010) ja pronksmedali (2008).

Olümpiamängudel jäi tema parimaks tulemuseks 2008. aastal Pekingis saavutatud 10. koht. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros oli ta üks korraldajamaa Brasiilia kergejõustikukoondise suurimaid medalisoosikuid, kuid vahetult enne olümpiamänge saadud seljavigastus segas tema ettevalmistust ning ta jäi kvalifikatsioonis algkõrgusel tulemuseta.

2010. ja 2014. aastal tuli Murer Teemantliiga üldvõitjaks.

Mureri isiklik rekord on 2016. aastal São Bernardo do Campo hüpatud **4.87**. Sisetingimustes on tema isiklik rekord **4.83**, mis on püstitatud 2015. aastal Neversis. Mõlemad tulemused on ka Brasiilia ja Lõuna-Ameerika rekordid.

## Viited

## Välislingid

*
Lohkkeraamika kultuur

**Lohkkeraamika kultuur** oli küttide-korilaste kultuur Lõuna-Skandinaavias ajavahemikus umbes 3500 eKr kuni 2300 eKr. Peamiselt levis lohkkeraamika kultuur Svealandi, Götalandi, Ahvenamaa, Kirde-Taani ja Lõuna-Norra rannikualadel. Kuigi lohkkeraamika kultuuri majandus oli mesoliitiline, liigitatakse ta enamasti neoliitikumi kultuuride sekka, kuna samal ajal jõudis lõuna poolt Skandinaaviasse põllumajandus. Lohkkeraamika inimesed tegelesid enamasti mererannal püügimajandusega ja nad osalesid kaubavahetuses nii Skandinaavia sisemaa põlluharijate kui ka teiste Läänemere-äärsete hõimudega.

Skandinaavia küttidest-korilastest põlvnev lohkkeraamika rahvastik oli geneetiliselt homogeenne ja eristub selgelt ümbritsevatest hõimudest. Lohkkeraamika kultuur tekkis Kesk-Rootsis umbes 3500 eKr ja asendades järk-järgult lehterpeekrite kultuuri kogu Lõuna-Rootsi rannikualal. Järgnevad sajandid eksisteeris see lehterpeekrite kultuuriga kõrvuti. Umbes 2800 eKr tekkis lohkkeraamika kultuuri kõrvale Lõuna-Rootsis nöörkeraamika kultuur, mis oli aastaks 2300 eKr lohkkeraamika kultuuriga ühte sulanud ja pannud sellega aluse Põhjamaade pronksiaja rikkalikule pärandile. Tänapäeva skandinaavlased (kuid mitte saamid) põlvnevad ühes osas geneetiliselt just lohkkeraamika kultuuri inimestest.

Ojamaa saarel on välja kaevatud umbes 180 lohkkeraamika kultuurist pärinevat matust. Tavaliselt oli tegu maa-aluste matustega, kuigi esines ka põletusmatust. Erinevalt lehterpeekrite kultuurist ei püstitanud lohkkeraamika kultuur megaliitilisi hauakive. Lohkkeraamika matuste eristavaks tunnuseks on punase ookri kasutamine. Hauapanuste seast on leitud keraamikat, metssea kihvad ja lõuad, rebaste, koerte ja hüljeste hammasripatseid, harpuune, odaotsi, luust, kivist ja ränist kirveid ning muid esemeid. Kildast esemed ja sõjakirved viitavad lohkkeraamika inimeste suhtlusele teiste hõimudega Põhja-Euroopas ja Läänemere ääres. Samasse matmispaika sängitati igas vanuses nii mehi kui naisi, puuduvad märgid sotsiaalse staatuse erinevusest. Surnumajad ja ümbermatmised viitavad aga keerukale matusekombestikule.

Lohkkeraamika kultuuri majandus tugines kalapüügile, jahipidamisele ja korilusele. Asulakohtadest on leitud põdra, hirve, kopra, hülge, delfiini ja metssea luid. Väga tähtis elatusallikas oli hülgejaht. Üks selle kultuuri tunnusjoon oli hooajaline ränne. Rootsi idarannikul elanud lohkkeraamika kultuuri inimesed veetsid ilmselt suurema osa aastast oma peamises asulas, tehes hooajalisi retki sisemaale, et küttida metssigu ja karusloomi ning vahetada kaupu sealsete maaharijate kogukondadega.
Tahmpuravik

**Tahmpuravik** (*Porphyrellus porphyrosporus*) on puravikulaadsete seltsi puravikuliste sugukonda kuuluv seen.

## Välislingid
*
Maków Mazowiecki maakond

**Maków Mazowiecki maakond** (poola *powiat makowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Maków Mazowiecki linnas.

Maków Mazowiecki maakond moodustati 31. detsembril 1866. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Maków Mazowiecki ja Różan.

Maków Mazowiecki maakonnas on üheksa valda:
*Czerwonka vald
*Karniewo vald
*Krasnosielci vald
*Młynarze vald
*Płoniawy-Bramura vald
*Różani vald
*Rzewnie vald
*Szelkówi vald
*Sypniewo vald

## Viited
Sisekaitseakadeemia kaugseire teadus- ja arenduskeskus

**Kaugseire teadus- ja arenduskeskus** (KATAK) on Sisekaitseakadeemia struktuuriüksus. Loodud 2022. aasta kevadel eesmärgiga pakkuda siseturvalisuse valdkonnas ametkondadeüleseid rakendusuuringuid ja oskusteavet kaugseiretehnoloogiatega kaasnevate võimaluste tegevusvaldkondadesse integreerimiseks.

Keskus pakub selliseid kompetentse nagu kaugseire platvormide tundmise ja mehitamata õhusõidukite käitamise kompetentsid; elektroonilise side ja selle häirimise kompetents (droonitõrje kontekstis); küberturvalisuse kompetents; andmehõive- ja andmetöötluskompetents. Uuringute fookus on suunatud siseturvalisusega seotud teenuste ja protsesside väärindamisele kaugseirelise komponendiga, samuti uute kaugseiret kasutavate teenuste ja protsesside väljatöötamisele.

Keskust juhib Veiko Randlaine.

### Koostöö
Peamine koostöö toimub nii Siseministeeriumi haldusalas Politsei- ja Piirivalveameti ning Päästeametiga kui ka väljaspool muude siseturvalisuse valdkonna, lennuohutuse, teadus- ja arendustegevuse ning mõõdistamisega seotud asutuste ja organisatsioonidega. Eraldi koostöökokkulepe on Keskkonnaametiga.

Kõrgkoolidest ja teadusasutustest toimub tihedam koostöö Lennuakadeemia, Kaitseväe Akadeemia ja Tartu Observatooriumiga.

Olulist rolli mängib koostöö uute tehnoloogiate arendamise ja rakendamisega tegelevate ettevõtetega nii Eestis kui ka välismaal.

### Lennuorganisatsioon
Tulenevalt vajadusest kasutada järjest võimekamaid droone, näiteks Threod EOS C VTOL, loodi koostöös Lennuakadeemiaga ühine mehitamata õhusõidukite (MÕS) käitamisorganisatsioon, millele Transpordiamet väljastas erikategooria käitamisloa. Organisatsioon täidab Sisekaitseakadeemia ja Lennuakadeemia ühist riiklike drooniteenuste ja mehitamata lennunduse valdkonna edendamise eesmärki , kui ka koolide kitsamaid eesmärke, vastavalt õppe- ja testlennud.

### Projektid
Lisaks osalemisele testimistel ja töörühmades ning koolituste läbiviimisele on KATAK osaline mitmetes rakendusuuringu projektides:
* liiklusõnnetuse digitõendi loomise uuringu projekt koostöös Politsei- ja Piirivalveametiga; ilmunud on uuringuprojekti esimese etapi lõpparuanne , 2024. aastal toimub uuringu teise etapi tulemuste põhise metoodika koostamine;
* piirisündmuse digitõendi loomise projekt DMDLBVEC Euroopa piirivalveagentuuri Frontex rahastusel alates 1. septembrist 2023;
* ühiseksperimendid Kaitseväe Akadeemia ja Maaülikooliga;
* mehitamata õhusõidukite ametkondadeülesed kasutusperspektiivid siseturvalisuse valdkonnas, ühisuuring Lennuakadeemiaga.

Muud teemad
* Drooniterrorismi tehnoloogiad, nende rakendamisviisid ja võimalikud kasutajad 
* C-UAS väliskogemuse analüüs
* Kosmosetehnoloogiate kasutusvõimalused Siseministeeriumi haldusalas 
* Kaugseiretehnoloogiate kasutamise võimalused ja võimekus siseturvalisuse valdkonnas
* Eri valitsemisalade kaugseire võimekuste ja toimeloogikate analüüs
* Teiste riikide kaugseire praktikate siseturvalisuses kasutamise juhtude analüüs

## Viited
Dipoolmoment

**Dipoolmoment** on füüsikas vektorsuurus, mis iseloomustab elektrilise või magnetilise dipooli intensiivsust ja orientatsiooni:
* elektriline dipoolmoment, mõõtühik kulonmeeter (C·m)
* magnetiline dipoolmoment, mõõtühik amper ruutmeetri kohta (A·m2)
Võrkpalli Balti liiga 2021/22 hooaeg

**[[Võrkpalli Balti liiga]] 2021/22 hooaeg** (sponsornimega **Credit24 Meistriliiga**) oli 17. korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele.

## Võistkonnad
2021/22 hooajal osales Credit24 Meistriliigas 9 Baltimaade meeskonda (4 Eestist, 4 Lätist ja 1 Leedust).

### Asukohad ja personal

## Põhiturniir
Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi kodus-võõrsil süsteemis. Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestatakse esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide ja punktide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi.

Allikas: Baltic League 2021/22 Regular Season

## ''Play-off''
*Play-off* paarid jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele (esimene läks vastamisi kaheksandaga, teine seitsmendaga jne). *Play-offe* mängiti kahe mänguvõiduni, kus kõrgema asetusega võistkonnal oli koduväljaku eelis (teine ja vajadusel kolmas mäng toimusid nende kodusaalis). Iga paari võitja pääses *Final fouri* ja kaotaja langes konkurentsist.

## ''Final Four''
***Korraldaja:** Bigbank Tartu
***Asukoht:** A. Le Coq spordihall, Tartu, Eesti

Allikas: Baltic League 2021/22 C24 – Play-off

## Lõppjärjestus

## Autasud
### Kuu parim mängija
Alljärgnevad mängijad valiti Balti liiga kuu parimateks.

### ''Final Four'' individuaalsed auhinnad

## Viited
Bilderling

**Bilderling** (ka **Bilterling** või **von/de Büldring-Bilterling**) on üks balti põlisaadlike parunite (Uradel) suguvõsa. 

Perekonna tuntumate liikmete seas on kirjanikke nagu Melchior 17. sajandi lõpus ja Georg Sigismund 17. sajandi lõpus ja 18. sajandi algul, sõdureid ja kunstnikke nagu Alexander von Bilderling, kes paistsid silma Vene-Jaapani sõjas ning tema vend Peter von Bilderling, kes oli 19. sajandi lõpu suurima naftafirma Branobeli firma kaasasutaja.

## Perekonna ajalugu
Bilderlingi suguvõsa on pärit Vestfaalist: Schultiken Boldering oli Hansa Liidu mõjukas liige, Oetbert ja Bernt Boldering oli Vestfaalis Raalte piirkonnas asuvate Cotwicki ja Overdicki tugipunktide omanikud.

Bilderlingite suguvõsast said Saksa ordu vasallid, kui 14. märtsil 1495 sai Johan Kuramaalt ordumeister Wolter von Plettenbergilt lääni. Perekonna allodiaalne linnus asus Aha jõe ja Kura lahe vahel. Alates 17. sajandist hakkab linnus kandma nime Bilderlingshof. Johanit peetakse suguvõsa esivanemaks (Stammvater).

Perekond registreeriti Kuramaa aadlisse 18. juulil 1634 esimesse klassi (Uradel).

Johani pitsat ja perekonna vappi on kujutatud mitmetes  aadliraamatutes ja Baltimaade mälestusmärkides, näiteks Neimbsti (1793), Hüpeli (1796), Schaberti (1841), Klingspori (1872) ja Gritzneri (1893) omades. Rietstap (1938) Euroopa tasandil ja Ernst von Mühlendahl (1954).

Seejärel kanti perekond 1872. aastal Vene aadlimatriklisse.

Bilderlinge tunnustati 1903. aastal Vene Senati ediktiga parunitiitliga pärast seda, kui Kuramaa aadel tunnistas 1899. aastal kahe haru, Büldringi ja Bilterlingi erinevate perekondadena.

## Viited
Andris Sprūds

**Andris Sprūds** (sündinud 13. juulil 1971 Liepājas) on Läti välispoliitikateadlane, õppejõud ja poliitik, Progressiivide erakonna liige. Ta on Läti Seimi liige ja 2023. aastast Läti Vabariigi kaitseminister.

Ta on saanud magistrikraadi 1997. aastal Budapestis Kesk-Euroopa Ülikoolis Kesk-Euroopa ajaloo alal ja 1998. aastal Läti Ülikoolis politoloogias rahvusvaheliste suhete alal. 2005. aastal kaitses ta Jagiełło ülikoolis Krakówis politoloogia alal doktoritöö. Ta on õppinud ka Columbia, Johns Hopkinsi, Oxfordi ja Uppsala Ülikoolis, Norra Rahvusvaheliste Suhete Instituudis ja Jaapani Energiamajanduse Instituudis mitmes valdkonnas, sealhulgas energiajulgeoleku ja poliitika valdkonnas Läänemere piirkonnas, postsovetlike riikide sise- ja välispoliitika alal, aga ka transatlantiliste suhete alal.

Ta on Riia Stradiņši Ülikooli professor.

Ta oli Läti Välispoliitika Instituudi nõuandva kogu liige ja kauaaegne direktor.

2022. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta Progressiivide erakonna nimekirjas seimi liikmeks (olemata erakonna liige). 2023. astus ta selle erakonna liikmeks.

15. septembril 2023 sai temast Evika Siliņa valitsuse kaitseminister.

## Tunnustus
* 2023 Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk
Piazzale Loreto

**Piazzale Loreto** on linnaväljak Itaalias Milanos.

## Päritolu
*Loreto* nime kasutatakse ka laiemas tähenduses, viidates väljakut ümbritsevale linnaosale. Nimi "Loreto" tuleneb vanast pühapaigast, mis oli pühendatud Loreto Jumalaemale (linn Ancona provintsis).

## Ajalugu
10. augustil 1944 hukkasid Saksa okupatsioonivõimud väljakul avalikult 15 Milano tsiviilisikut, kättemaksuks partisanide rünnaku eest Saksa sõjaväekonvoile. Hukatud jäeti mitmeks päevaks väljakule.  Sündmust hakati nimetama "Piazzale Loreto veresaunaks" ja hukatuid  "Piazzale Loreto märtriteks". Väidetavalt ütles Mussolini pärast seda sündmust prohvetlikult: "Piazzale Loreto vere eest maksame kallilt".  Mõnda aega kandis väljak hukatud auks nime **** (Viieteistkümne Märtri Väljak).  

Seejärel toimus Piazzale Loreto üks tuntumaid sündmusi Itaalia kaasaegses ajaloos, nimelt Benito Mussolini surnukeha avalik väljapanek 29. aprillil 1945. Päev varem olid Mussolini, tema armuke Clara Petacci ja mõned teised olulised fašistid Como järve lähedal Giulinos partisanide poolt vangistatud ja maha lastud. Nende surnukehad viidi Milanosse ja riputati peaalaspidi Esso tankla katusele.

29. aprillil 1945 tundsid valitsusväed ära ja arreteerisid Milanos elanud fašistliku partei *gerarca* Achille Starace. Ta viidi väljakule ja talle näidati Mussolini surnukeha, mida ta tervitas enne tema enda hukkamist. Starace'i surnukeha riputati seejärel Mussolini keha kõrvale.  

## Viited
Sochaczewi maakond

**Sochaczewi maakond** (poola *powiat sochaczewski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna edelaosas. Sochaczewi maakonna põhjapiiriks on Wisła jõgi. Maakonna keskus asub Sochaczewi linnas.

Sochaczewi maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Sochaczew.

Sochaczewi maakonnas on valda:
*Brochówi vald
*Iłówi vald
*Młodzieszyni vald
*Nowa Sucha vald
*Rybno vald
*Sochaczewi vald
*Teresini vald

## Viited
Sainte-Marie-Kerque

**Sainte-Marie-Kerque** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Sainte-Marie-Kerque asub u. 13 km Calais'st idas, teede D224E1 ja D218E1 ääres.


Sainte-Marie-Kerque (Pas-de-Calais) la mairie.JPG|Sainte-Marie-Kerque'i vallamaja
62756-Sainte-Marie-Kerque-Sols.png


## Huviväärsused

* Notre-Dame'i kirik, pärineb 15. sajandist.
* St. Nicholas' kirik, pärineb 19. sajandist.
* Wetzi loss.

## Viited
Predappio

**Predappio** on linn ja Itaalias Emilia Romagna piirkonnas Forlì-Cesena provintsis, kus 2021. aasta 1. jaanuari seisuga elab 6135 inimest. 

Linn on tuntud selle poolest, et see on Itaalia diktaator Benito Mussolini sünnikoht. Mussolini on maetud Predappiosse ja tema mausoleum on tuntud Itaalia fašistide turismisihtkoht.

## Ajalugu
Predappio oli kuni 1920. aastateni Forlì küngastel asuv tagasihoidlik maalinn. Arvatakse, et linna nimi iidsest Rooma perekonnanimest Appi. Sellest lähtuvalt sai linn nimeks *Praesidium Domini Appi*, lühendatult *Pre.* *DiAppi*.

Benito Mussolini sündis Predappios 1883. aastal. Pärast seda, kui 1923/24. aasta talvel tabas linna maalihe ja paljud inimesed jäid kodutuks, otsustas valitsus rajada Mussolini sünnikoha tähistamiseks suurema ja prestiižsema linnakese, järgides fašistliku Itaalia arhitektuurilisi ettekirjutusi. Koos lähedal asuva Forlì linnaga anti Predappiole *La Città del Duce* ('juhi linn') tiitel.

Predappiost on saanud Itaalia ja teiste neofašistide palverännakute sihtpunkt,   mis on pälvinud antifašistide kriitikat ja proteste. 

2009. aasta aprillis keelustas linnavolikogu fašistlike suveniiride müügi.  2014. aastal teatas linnapea Giorgio Frassineti plaanist ehitada linna "fašismi ajaloole pühendatud muuseum".  Vasaktsentristliku Demokraatliku Partei liikmena tagasivalimisele kandideerinud linnapea märkis, et volikogu otsuse eesmärk oli panna inimesed mäletama "olulist killukest [Itaalia] ajaloost"  2016. aasta alguse seisuga oli muuseumi ehitus veel pooleli, kuid fašistlike suveniiride müük oli linnas taas lubatud. 

2019. aastal valiti Fratelli d'Italia toetatud Roberto Canali Predappio linnapeaks, mis lõpetas enam kui 70 aastat kestnud vasakpoolse võimu Predappios.  24. juulil 2019 teatas Canali plaanist teha Mussolini krüpt külastatavaks aasta läbi. Canali ütles, et soovib hauda reklaamida turismiatraktsioonina, et elavdada kohalikku majandust.  

## Sõpruslinnad
*  Breuna, Saksamaa
*  Kenderes, Ungari

## Predappioga seotud silmapaistvaid isikuid
* Benito Mussolini (1883–1945), Itaalia diktaator aastatel 1922–1943
* Edvige Mussolini (1888–1952), Benito Mussolini õde
* Rachele Mussolini (1890–1979), Benito Mussolini naine
* Adone Zoli (1887–1960), Itaalia peaminister
* Benito Partisani (1906–1969), kunstnik
* Pino Romualdi (1913–1988), poliitik ja ajakirjanik
* Ivano Nicolucci (1930–2002), muusik
* Andrea Emiliani (1931), kunstiajaloolane
* Vittorio Emiliani (1935), poliitik ja ajakirjanik
* Gilberto Cappelli (1952), helilooja ja maalikunstnik
* Marino Amadori (1957), jalgrattur
* Giorgio Canali (1958), muusik ja laulja
* Chiara Condello (fl 2016), veinimeister

## Viited
Protostropharia

***Protostropharia*** on šampinjonilaadsete seltsi värvikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.

## Liike
**Protostropharia alcis* – põdravärvik
**Protostropharia semiglobata* – poolkerajas värvik

## Välislingid
*
DI (ajakiri)

**Di** oli aastatel 2003–2006 ilmunud meesteajakiri, mille kirjastaja oli Presshouse Kirjastus. Ajakirja tunnuslause oli "ajakiri meestele". Ilmus kümme korda aastas. Kokku ilmus 49 numbrit.

## Eelkäija
Ajakirja eelkäija oli sama ISSN-koodi ja numeratsiooni all ilmunud ajakiri Diivan (1996-2000 ilmus tunnuslausega "ideid kodu kujundamisest", 2001. aastal tunnuslausega "asjust, millest unistad", 2002. aastal ja 2003. esimesel numbril kandis ajakiri korraga DI ja Diivani nimesid).

## Sisu ja skandaalid
Ajakirja esikaanel ilmusid pildid napis riietuses neiudest ja väljaanne püüdis sisuga tekitada kõneainet. Näiteks ilmus ajakirja vahel lauamäng Eve Kivi elust, mis näitlejannat pahandas.

Ajakirja Di tellimisreklaamil olnud bikiinides modell osutus alaealiseks ja sellega seoses alustas prokuratuur kriminaalmenetlust.

## Toimetajad
Ajakirja toimetajad olid Mati Laos (1996, nr. 1-2003, aug.), Paavo Kangur (2003, sept.-nov.) ja Tõnu Korrol (2004)

Ajakirja viimane peatoimetaja oli Kristjan Kaljund ja tegevtoimetaja Lauri Tankler.

## Järeltulija
2007. aastast hakkas väljaannete Di ja Sport+ asemel ilmuma ajakiri Klubi, mis muutus omakorda novembris 2007 Tarkade Klubiks, mille ostis AS Äripäev ja liitis ajakirjaga Imeline Teadus.

## Viited
Ehitusleht

**Ehitusleht** on 2023. aastal asutatud Eesti uudisteportaal, mis avaldab artikleid ehitusest, kinnisvarast ja arhitektuurist. Seda annab välja Spetsialist Meedia. Lehe peatoimetaja on Siim Saidla ja toimetaja Priit Liiviste. 

Sama nime all on ilmunud ka maakonnalehtede Lääne Elu ja Nädaline lisad.

## Viited

## Välislingid
* Võrguväljaanne
Siim Saidla

**Siim Saidla** (sündinud 10. jaanuaril 1981) on eesti ajakirjanik ja kirjastaja.

Ta lõpetas 1999. aastal Tallinna Reaalkooli, oli Reaali Poisi peatoimetaja.

Saidla oli aastatel 1999–2001 Üliõpilaslehe tegevtoimetaja, 2001–2002 Ärielu peatoimetaja, 2002–2003 Õhtulehe reporter, 2003–2005 ajakirjade kirjastuse Presshouse meediadirektor ja aastatel 2004–2009 ka juhatuse liige. Ta asutas aastal 2007 kirjastuse Fookus Meedia, mis andis eelkõige välja elulooraamatuid (teiste seas Urmas Otist, Eino Baskinist, Katrin Karismast ja Anne Veesaarest), oli 2011–2019 ajakirja Tiiu kirjastaja, on olnud ka ajakirjade Maret, Mood, Elukiri ja Tervisetark kirjastaja. 

Saidla asutas 2015. aastal koos tehnoloogiaajakirjanik Henrik Roonemaaga portaali Geenius.ee, mille nad müüsid 2021. aasta detsembris Ekspress Grupile. 2023. aastani töötas Saidla Geeniuse portaale kirjastava Geenius Meedia juhatuse liikme ja tegevjuhina. 2023. aastal asutas ta Ehituslehe ja on selle peatoimetaja.

## Viited
Taavi Lellep

Taavi Lellep (sündinud 22. augustil 1988) on Eesti ettevõtja. 

## Haridus
Ta on lõpetanud Tartu Descartes'i Lütseumi. Ta on õppinud Tallinna Tehnikaülikooli Tallinna Kolledžis äriõigust ja Tallinna Tehnikaülikoolis äriinfotehnoloogiat. Lisaks õppis ta Luua Metsanduskoolis, spetsialiseerudes metsamajandusele.

## Ettevõtlus
Taavi Lellep on ettevõtte Eesti Metsameister kaasasutaja, mis on kuulunud 3 aastat järjest Gaselli Topi ning 2 aastat järjest Eesti Edukaimate Ettevõtete Top-i ning jõudnud FT1000 nimekirja. 

Lellep on ka järgmiste ettevõtete kaasasutaja:
* Eesti Metsameistri Metsahaldus OÜ
* Eesti Metsameistri Taimekasvatus OÜ
* Tehingukeskus OÜ
* Varakeskus OÜ
* Lätis opereerivas metsandusettevõttes Privatais Mezs 
* Carbon Offset OÜ
* Smartbroaker OÜ

## Isiklikku
Taavi Lellep on Rein Lellepi ja Ly Lellepi poeg. Tal on kaksikvend Tõnis Lellep ja õde Triin Lellep.

Tema elukaaslane on Kerstin Koort ja neil on laps Lauren Lellep.

## Viited
Przysucha maakond

**Przysucha maakond** (poola *powiat przysuski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Przysucha linnas.

Przysucha maakond moodustati 1956. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Przysucha.

Przysucha maakonnas on kaheksa valda:
*Borkowice vald
*Gielniówi vald
*Klwówi vald
*Odrzywółi vald
*Potworówi vald
*Przysucha vald
*Rusinówi vald
*Wieniawa vald

## Viited
Viktors Valainis

**Viktors Valainis** (sündinud 9. augustil 1986 Jelgavas) on Läti poliitik, ta on Põllumeeste Liidu liige ja aastast 2023 selle juhatuse esimees. Ta on Läti seimi liige ja 15. septembrist 2023 Läti Vabariigi majandusminister Evika Siliņa valitsuses.

Ta on saanud keskhariduse Jelgavas ning lõpetanud Riia Tehnikaülikooli ehitusäri ja kinnisvarahalduse alal.

Töötas ettevõtluses, asutas Jelgavas muusikaklubi Post Club, kus ta ise töötas baarmenina. Ta on töötanud Jelgava kinnisvarahalduses hoonete käitamise osakonna juhataja asetäitjana, olnud juhatuse liige firmas VOE agentuur ja sihtasutuses Latvijas Namu pārvāndāru gilde.

2011. aastal astus ta Zatlersi Reformiparteisse (ZRP) ja kandideeris 2011. aasta Läti parlamendivalimistel seimi. 16. oktoobril 2011 lahkus ta koos veel viie ZRP liikmega parteist, protesteerides sellega ZRP-s toimuva ebademokraatliku otsustusprotsessi vastu. Märtsis 2013 sai tast transpordiministeeriumi parlamendisekretär.

2014. aasta Läti parlamendivalimistel kandideeris ta erakonna Ühtsus nimekirjas, kuid ta ei osutunud valituks. Aprillis 2015 sai ta mandaadi perioodiks, mil Jānis Reirs täidab rahandusministri kohuseid, pärast seda, kui Vjatšeslavs Dombrovskis asetäitja mandaadist loobus. 2016. aastal sai tast majandusministeeriumi parlamentaarne sekretär ning aprillis ka Läti Suurlinnade Assotsiatsiooni tegevdirektor (sellel ametikohal töötas varem toonane peaminister Māris Kučinskis).

2018. aasta alguses lahkus ta pärast fraktsiooni ühisseisukohale vastupidist hääletamist seimi fraktsioonist Ühtsus. Ta teatas, et näeb oma poliitilist tulevikku Roheliste ja Talurahva Liidu (ZZS) liikmena. 2018. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta seimi kui Zemgale ringkonna valijate poolt enim toetatud kandidaat. Tema edukas individuaalne valimiseelne kampaania jättis seimist välja ühe nimekirja liidri, Läti Põllumeeste Liidu juhi Augusts Brigmanise.

Ta kandideeris ka 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Lätis Roheliste ja Talurahva Liidu nimekirjas, kuid nimekiri ei saanud piisavalt valijate toetust.

2022. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta Roheliste ja Talurahva Liidu nimekirjas seimi liikmeks. Aprillis 2023 valiti ta Läti Põllumeeste Liidu juhatuse esimeheks Armands Krauze asemele.

15. septembrist 2023 on ta Läti Vabariigi majandusminister (Evika Siliņa valitsuses).
Węgrówi maakond

**Węgrówi maakond** (poola *powiat węgrowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Węgrówi linnas.

Węgrówi maakond moodustati 1810. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Łochów ja Węgrów.

Węgrówi maakonnas on kaheksa valda:
*Grębkówi vald
*Korytnica vald
*Liwi vald
*Łochówi vald
*Miedzna vald
*Sadowne vald
*Stoczeki vald
*Wierzbno vald

## Viited
Kozienice maakond

**Kozienice maakond** (poola *powiat kozienicki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna lõunaosas. Kozienice maakonna lääne- ja kirdepiiriks on Wisła jõgi. Maakonna keskus asub Kozienice linnas.

Kozienice maakond moodustati 1867. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid taastati 1975. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Kozienice.

Kozienice maakonnas on seitse valda:
*Garbatka-Letnisko vald
*Głowaczówi vald
*Gniewoszówi vald
*Grabów nad Pilicą vald
*Kozienice vald
*Magnuszewi vald
*Sieciechówi vald

## Viited
Siedlce maakond

**Siedlce maakond** (poola *powiat siedlecki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Siedlce linnas, mis maakonda ei kuulu.

Siedlce maakond moodustati 1867. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid see taastati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Mordy.

Siedlce maakonnas on 12 valda:
*Domanice vald
*Korczewi vald
*Kotuńi vald
*Mokobody vald
*Mordy vald
*Paprotnia vald
*Przesmyki vald
*Skórzeci vald
*Suchożebry vald
*Zbuczyni vald
*Wiśniewi vald
*Wodynie vald

## Viited
Võrkpalli Balti liiga 2022/23 hooaeg

**[[Võrkpalli Balti liiga]] 2022/23 hooaeg** oli 18. korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele.

## Võistkonnad
2022/23 hooajal osales Balti liigas 7 Baltimaade meeskonda (4 Eestist ja 3 Lätist).

### Asukohad ja personal

### Võistkondlikud muudatused
Võru võrkpalliklubi naasis uue peatoetaja (Barruse) toel seitsme hooaja järel Eesti meistri- ja Balti liigasse. Selver Tallinna ja TalTechi võrkpallimeeskonnad ühendati ning liigades osales ühendmeeskond Selver/TalTech. Sellel hooajal loobusid liigas osalemisest Leedu esiklubi Gargždai Amber-Arlanga ja Läti klubi Biolars/Jelgava, kes eelmisel hooajal lõpetas liiga viimasena.

## Põhiturniir
Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi neljal korral (kodus-võõrsil süsteemis). Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestatakse esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide ja punktide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi.

Allikas: Baltic League 2022/23 Regular Season

## ''Play-off''
*Play-off* paarid jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele (teine läks vastamisi seitsmendaga, kolmas kuuendaga ja neljas viiendaga). *Play-off*is mängiti kaks mängu, kus kõrgema asetusega võistkonnal oli koduväljaku eelis (teine mäng mängiti nende kodusaalis), mängude viigi korral otsustati edasipääseja kuldse geimiga. Iga paari võitja pääses *Final Fouri* ja kaotaja langes konkurentsist. Põhiturniiri võitja tagas otse pääsu *Final Fouri*.

Allikas: Baltic League 2022/23 Play-off

## ''Final Four''
***Korraldaja:** Bigbank Tartu
***Asukoht:** Tartu Ülikooli spordihoone, Tartu, Eesti

Allikas: Baltic League 2022/23 Play-off

## Lõppjärjestus

## ''Final Four'' individuaalsed auhinnad

## Viited
Ostrołęka maakond

**Ostrołęka maakond** (poola *powiat ostrołęcki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna kirdeosas. Maakonna keskus asub Ostrołęka linnas, mis maakonda ei kuulu.

Ostrołęka maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Myszyniec.

Ostrołęka maakonnas on 11 valda: 
*Baranowo vald
*Czarnia vald
*Czerwini vald
*Goworowo vald
*Kadzidło vald
*Lelise vald
*Łyse vald
*Myszynieci vald
*Olszewo-Borki vald
*Rzekuńi vald
*Troszyni vald

## Viited
Płocki maakond

**Płocki maakond** (poola *powiat płocki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Płocki linnas, mis maakonda ei kuulu.

Płocki maakond moodustati 1919. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on viis linna: Bodzanów, Drobin, Gąbin, Staroźreby ja Wyszogród.

Płocki maakonnas on 15 valda:
*Bielski vald
*Bodzanówi vald
*Brudzeń Duży vald
*Bulkowo vald
*Drobini vald
*Gąbini vald
*Łącki vald
*Mała Wieśi vald
*Nowy Duninówi vald
*Radzanowo vald
*Słubice vald
*Słupno vald
*Stara Biała vald
*Staroźreby vald
*Wyszogródi vald

## Viited
Radomi maakond

**Radomi maakond** (poola *powiat radomski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Radomi linnas, mis maakonda ei kuulu.

Radomi maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Iłża, Jedlnia-Letnisko, Pionki ja Skaryszew.

Radomi maakonnas on 12 valda:
*Gózdi vald
*Iłża vald
*Jastrzębia vald
*Jedliński vald
*Jedlnia-Letnisko vald
*Kowala vald
*Pionki vald
*Przytyki vald
*Skaryszewi vald
*Zakrzewi vald
*Wierzbica vald
*Wolanówi vald

## Viited
Białogardi maakond

**Białogardi maakond** (poola *powiat białogardzki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Białogardi linnas.

Białogardi maakond on moodustatud 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Białogard, Karlino ja Tychowo.

Białogardi maakonnas on kolm valda:
*Białogardi vald
*Karlino vald
*Tychowo vald

## Viited
Choszczno maakond

**Choszczno maakond** (poola *powiat choszczeński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Choszczno linnas.

Choszczno maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Choszczno, Drawno, Pełczyce ja Recz.

Choszczno maakonnas on kuus valda:
*Bierzwniki vald
*Choszczno vald
*Drawno vald
*Krzęcini vald
*Pełczyce vald
*Reczi vald

## Viited
Drawsko Pomorskie maakond

**Drawsko Pomorskie maakond** (poola *powiat drawski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Drawsko Pomorskie linnas.

Drawsko Pomorskie maakond moodustati 1945. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Maakond loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.

46% maakonna pindalast katab mets.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Czaplinek, Drawsko Pomorskie, Kalisz Pomorski ja Złocieniec.

Drawsko Pomorskie maakonnas on viis valda:
*Czaplineki vald
*Drawsko Pomorskie vald
*Kalisz Pomorski vald
*Złocienieci vald
*Wierzchowo vald

## Viited
Saint-Folquin

**Saint-Folquin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Saint-Folquin asub umbes 13 km Calais'st idas, tee D229 ääres, Autoroute A16 liiklussõlme 51 lähedal.


Saint-Folquin (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Saint-Folquini vallamaja
62748-Saint-Folquin-Sols.png


## Huviväärsused

* St. Folquini kirik, pärineb 16. sajandist.
* 14. sajandi linnuse vall.

## Viited
Saint-Omer-Capelle

**Saint-Omer-Capelle** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Saint-Omer-Capelle asub umbes 13 km Calais'st idas, tee D229 ääres, mõnesaja meetri kaugusel kulgeb Autoroute A16.


Saint-Omer-Capelle (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Saint-Omer-Capelle'i vallamaja
62766-Saint-Omer-Capelle-Sols.png


## Huviväärsused

* St. Omeri kirik, pärineb 18. sajandist.

## Viited
Saint-Tricat

**Saint-Tricat** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Saint-Tricat asub 8 km Calais'st edelas, teede D215 ja D246 ristumiskoha ümbruses.


Mairie de Saint-Tricat.png|Saint-Tricat' vallamaja
62769-Saint-Tricat-Sols.png


## Huviväärsused

* St. Nicaise'i kirik, pärineb 12. sajandist.

## Viited
Gryfino maakond

**Gryfino maakond** (poola *powiat gryfiński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna lääneosas, Szczecinist lõunas. Piirneb edelas ja läänes Saksamaaga. Maakonna keskus asub Gryfino linnas.

Gryfino maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kuus linna: Cedynia, Chojna, Gryfino, Mieszkowice, Moryń ja Trzcińsko-Zdrój.

Gryfino maakonnas on üheksa valda:
*Banie vald
*Cedynia vald
*Chojna vald
*Gryfino vald
*Mieszkowice vald
*Moryńi vald
*Stare Czarnowo vald
*Trzcińsko-Zdrój vald
*Widuchowa vald

## Viited
Goleniówi maakond

**Goleniówi maakond** (poola *powiat goleniowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna lääneosas, Szczecinist kirdes. Piirneb loodes Szczecini lahega. Maakonna keskus asub Goleniówi linnas.

Goleniówi maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Goleniów, Maszewo, Nowogard ja Stepnica.

Goleniówi maakonnas on kuus valda:
*Goleniówi vald
*Maszewo vald
*Nowogardi vald
*Osina vald
*Przybiernówi vald
*Stepnica vald

## Viited
Gryfice maakond

**Gryfice maakond** (poola *powiat gryficki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna põhjaosas. Gryfice maakonna põhjapiiriks on Läänemeri. Maakonna keskus asub Gryfice linnas.

Gryfice maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Gryfice, Płoty ja Trzebiatów.

Gryfice maakonnas on kuus valda:
*Brojce vald
*Gryfice vald
*Karnice vald
*Płoty vald
*Rewali vald
*Trzebiatówi vald

## Viited