open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Metaanibakterid

**Metaanibakterid** ehk **metanogeenid** on mikroorganismid (täpsemalt arhed), kel elutegevuse käigus anaerobioosis tekib anaeroobilise lagunemise käigus kõrvalsaadusena metaan. Toitumistüübilt on nad kemohetero- või kemoautotroofid.

Metaanibakterid oksüdeerivad gaasilise divesiniku, kasutades süsiniku allikana süsihappegaasi CO2. 

Metaanibakterid elavad näiteks hapnikuvabas mageveekogu põhjamudas, märgaladel, roiskvees, riisipõldudel, lehmade ja termiitide seedeelundkonnas, biogaasi generaatorites ja jäätmetes, kus nad võivad õhku paisata suures koguses metaani. Märgaladel on soogaasid metaanibakterite elutegevuse tulemus. Loomade, sealhulgas inimeste seedeelundkonnas tekivad nende elutegevuse tulemusena soolegaasid, mis väljuvad kehast röhitsuse või kõhutuulena. Meresetetes leidub metaanibaktereid sulfaatide leiukohtades pealmiste kihtide all, sest kõrgemal on konkurentsieelis merevee sulfaatide abil hingavatel bakteritel. Mõned metaanibakterid on ekstremofiilid, elades näiteks kuumaveeallikates, sealhulgas ookeani põhjas. Neid leidub ka maakoore kivimites kilomeetrite sügavusel maapinnast. Mitme kilomeetri sügavuselt Gröönimaa jääst võetud igijääproovist leiti elusaid metaanibaktereid.

Metaanibaktereid on kirjeldatud üle 50 liigi, mis on nende tegelikust arvust arvatavasti murdosa. Osa neist on kokid, osa vardakujulised (batsillid). Metaanibakterid ei moodusta monofüleetilist rühma.

Metaanibakterites ei ole peptidoglükaani, polümeeri, mida leidub bakterite rakuseinas, kuid mitte arhedes. Mõne metaanibakteri rakusein koosneb pseudopeptidoglütsaanist, mõnel mitte, kuid neil on vähemalt üks proteiinidest koosnev parakristalliline kiht, kus proteiinid haakuvad omavahel nagu pusle tükid.
 
Metaanibakterid saavad oma ainevahetuse substraadina kasutada põhiliselt ainult etanaati või vesinikku koos süsinikdioksiidiga. Seetõttu on nad sõltuvad paljudest hüdrolüüsivatest ja kääritavatest bakteritest, kes lagundavad keerukaid orgaanilisi ühendeid, eriti tselluloosi, etanaadiks ja vesinikuks. 

## Vaata ka
*Metaani oksüdeerivad bakterid
*Biometaan
Kolvirõngad

**Kolvirõngad** on sisepõlemismootori detailid, mille ülesanne on tihendada kolvi ja silindri vahelist ruumi, eemaldada silindriseintelt liigne õli ning juhtida soojust kolbidelt silindriseintele ja sealt jahutussüsteemi.

Kolvirõngad jagunevad surve- ja õlirõngasteks.

Kolvirõngad valmistatakse legeeritud malmist, harva ka lehtterasest. Et kolvirõngas saaks vetruda ja silindrisse kinni ei kiiluks, on rõngas ühest kohast läbi lõigatud. Lõikekohta nimetatakse lukuks.
Lisaõhuklapp

**Lisaõhuklapp** on seade sisepõlemismootoris, mille kaudu saab mootor käivitamisel lisaõhku. 

Külma mootori käivitamisel kondenseerub küttesegust sisselaskekollektori ja silindri seintele palju bensiini, mis muudab küttesegu liiga lahjaks ja mootor ei käivitu.

Lisabensiini antakse külmkäivituspihusti abil.
Hõõgsüüde

**Hõõgsüüde** on kütusesegu iseeneslik süttimine sisepõlemismootori silindris, hõõguvatest (tahma)osadest, võivad hõõguda teravad servad vms. Vanematel mootoritel, millel puudub elektriline klapp, mis sulgeb kütusevoolu karburaatorisse, süüte väljalülitamisel, võib mootor süüte väljalülimisel tuksuma jäädagi.
Náxos (täpsustus)

**Náxos** on mitme geograafilise objekti nimi:

* **[[Náxose saar]]**, Küklaadide suurim saar
* **[[Náxos (linn)|Náxos]]**, linn Náxose saarel

## Vaata ka
*Naxos (täpsustus)
Detonatsioon

**Detonatsioon** on ülikiire (kuni 9000 m/s) füüsikalis-keemiliste protsesside levimine lõhkeaines, millega kaasneb rõhu järsk kasv ja lööklaine. Detonatsioon levib lainetena ning lööklainele järgneb hõrenduslaine.

Detonatsioon on iseloomulik brisantsetele lõhkeainetele. Kui aga laengutihedus on liiga väike (mis tähendab, et lõhkeaine paikneb liiga hõredalt), siis võib ka brisantsete lõhkeainete puhul toimuda mitte detonatsioon vaid plahvatuspõlemine. Viimasel juhul vabaneb küll sama energiahulk, aga kuna reaktsiooni levik aines on aeglasem, siis jääb vabanev võimsus oluliselt väiksemaks ning lõhkeaine omandab pigem paiskava kui lõhkava iseloomu.

Detonatsiooni käigus aset leidev keemiline reaktsioon saab toimuda ainult lõhkeaine koostises oleva hapniku arvel, sest reaktsioon on liiga kiire, et õhust enda toimumiseks vajalikku hapnikku haarata.

## Vaata ka
*Keemiline plahvatus
Regionaalplaneerimine

**Regionaalplaneerimine** (inglise *regional planning*) on territoriaalne planeerimine, mis käsitleb regiooni territooriumi kompleksselt, kaasates lisaks linnadele ka hajaasustust. 

Regionaalplaneeringute koostamisel hakati varasemast linnaruumi kesksest territoriaalplaneerimisest enam arvesse võtma loodus- ja kultuuriväärtusi, mis ekstensiivse linnade arengu ehk linnastumise ajajärgul olid jäänud tagaplaanile. Hiljem kasvas regionaalplaneerimise ja territoriaalse planeerimise baasil välja ruumiline planeerimine.

Praegu näeb planeerimisseadus regionaalplaneeringuna ette Eestis maakonnaplaneeringu, mis peab andma lisaks maakonna territooriumi kasutamise lahendustele ka ruumilise arengu üldpõhimõtted maakonnas.
Valeri Saar

**Valeri Saar** (sündinud 28. juunil 1955 Valgas) on Eesti erusõjaväelane, kindralmajor.

Ta on lõpetanud Žitomiri kõrgema õhukaitse raadioelektroonika sõjakooli, Harkivi õhukaitse akadeemia akadeemilised kursused, Bundeswehri staabi- ja juhtimisakadeemia Saksamaal ning kursused NATO kaitsekolledžis ja Balti kaitsekolledžis.

Valeri Saar saadeti erru 9. augustil 2016.

## Teenistuskäik
*1976–1981 radarjaama insener, radarjaama ülem Kaug-Idas
*1981–1991 Moskva raketitõrjesüsteemi osakonna insener, vaneminsener, remonditsehhi ülem, osakonna ülema asetäitja
*1992– Eesti Vabariigi Kaitsejõudude Peastaabi õhukaitseosakonna spetsialist
*1992–1996 Üksik Raadiotehnilise Õhukaitsepataljoni ülem
*1996–2003 Õhuväe Staabi ülem
*2003–2005 Kaitsejõudude Peastaabi ülema asetäitja
*2005–2006 Õhuväe Staabi ülem
*2006–2007 NATO Iraagi treeningmissiooni staabiülema asetäitja
*2007–2012 Õhuväe ülem 
*2012–2016 Eesti sõjaline esindaja NATO juures

## Auastmed

## Tunnustus
*Kotkaristi teenetemärgi IV klass (1997) ja III klass (2005)
*Kaitseministeeriumi teeneteristi II klass
*Kaitseväe eeskujuliku teenistuse rist
*Kaitseväe teenetemärk
*II klass Hõbeankur
*Kaitsejõudude Peastaabi teeneterist
*Õhuväe teeneterist
*Mälestusmedal "10 aastat taastatud Kaitseväge"

## Viited
Sitsiilia

**Sitsiilia** on Vahemeres asuv saar, Itaalia suurim saar. 

Poeetiliselt nimetatakse saart **Trinakriaks**, mis tähendab kreeka keeles 'kolmnurkne' ja vihjab saare kujule.

Tänapäeval moodustab Sitsiilia koos lähedalasuvate väikesaartega Sitsiilia maakonna, mis jaguneb 9 provintsiks.

## Geograafia

Sitsiilia külgneb põhjas Türreeni merega, kirdes on ta Messina väinaga eraldatud Apenniini poolsaarest, idas külgneb Joonia merega, edelas on Sitsiilia väinaga (kunagine Aafrika meri) eraldatud Aafrikast.

Saare pindala on 25 662 km². Sellega on ta pindalalt maailma 45. ja Euroopa 7. saar, ühtlasi suurim Vahemeres, edestades pisut Sardiiniat.

Valdav osa saarest on mägine. Kõrgeim mäetipp, Etna vulkaan, on 3350 m kõrge, kõrgus muutub seoses vulkaanilise tegevusega. Sellega on Sitsiilia maailma kõrguselt 14. ja Euroopa kõrgeim saar. Etna on ka üks aktiivseimaid vulkaane maailmas ja see oli tuntud juba antiikajal.

Põhjarannik on mägine, kesk-, lõuna- ja kaguosas on madalamaid mägesid ja kõrgustikke. Sitsiilia on vulkaaniliselt aktiivses regioonis: tuntuim vulkaan Etna, mis ei jää kuigi kaugele suuruselt teisest linnast Cataniast. Kustunud ei ole ka Aeolia saarestikus asuvad Stromboli ja Vulcano. Sitsiiliat katab neli mäestikku: põhjakaldal Messina väinast Torto jõeni kulgev Apenniinide jätk, nn Sitsiilia Apenniinid, lääneosas on teine mäestik, kolmas, nn “väävlikõrgendik”, jääb saare keskossa edelasse ning neljas on kagus Hyblea kõrgendik. Rannikutasandikud on väga viljakad.

Pikimad jõed on Salso, Simeto, Belice ja Dittaino.

Sitsiilia moodustab põhiosa Sitsiilia maakonnast. Sitsiilia ümber on mitu saart ja saarestikku: Lipari saared, Ustica saared, Egadi saared ja Pelagie saared.

Sitsiilia kaks suurimat linna on Palermo ja Catania.

## Rahvastik

Sitsiilia ametlik keel on itaalia keel. Kohalikud räägivad sitsiilia keelt, mis erineb itaalia keelest.

Saare rahvaarv on 5 miljonit. 20. sajandi algul elas Sitsiilias 3,5 miljonit inimest.

## Ajalugu

## Viited

## Välislingid

* Vincenzo Salerno, Sicilian Peoples: The Arabs
Kamo

**Kamo** on mitme geograafilise objekti nimi:
***[[Kamo jõgi]]** on jõgi Jaapanis.
***[[Kamo (Niigata)|Kamo]]** on linn Jaapanis Niigata prefektuuris.
***[[Kamo (Armeenia)|Kamo]]** on 3. järgu haldusüksus ja maa-asula Armeenias.
***[[Kamo rajoon]]** on 2. järgu haldusüksus Armeenias.
***Kamo** on Armeenia linna Gavari endine nimi.
Avalikustamine

**Avalikustamine** on ühiskonna liikmete teavitamine.

Avalikustamine on kohustuslik uute õigusaktide vastuvõtmisel, ruumiliste planeeringute menetlemisel jm sellistel juhtudel. Avalikustamise eesmärk on tagada ühiskonna liikmete võimalus kaitsta oma huve ja olla teadlik riigis kehtivast õiguslikust korrast jms.

Eestis on avalikustamine kohustuslik:
* õigusaktide vastuvõtmisel (seadused ja määrused avalikustatakse Riigi Teatajas, kohalike omavalitsuste määrused nende kodulehtedel ja kohalikes ajalehtedes);
* planeeringute koostamisel;
* arengukavade koostamisel;
* loataotluste ja projektide keskkonnamõju hindamise (KMH) koostamisel;
* arengukavade ja planeeringute keskkonnamõju strateegilisel hindamise (KSH) koostamisel.
Euroopa regionaalse/ruumilise planeerimise harta

**Euroopa regionaalse/ruumilise planeerimise harta** ehk **Torremolinose harta** (inglise keeles *European regional/spatial planning Charter / Torremolinos Charter*) on dokument, mis kiideti heaks 1983. aastal Euroopa Nõukogu liikmesmaade planeeringuministrite konverentsil Torremolinoses.

Harta määratles kaasaegse ruumilise planeerimise ja planeeringu avalikustamise aluspõhimõtted. Harta põhimõtetest juhindub Eesti planeerimisseadus.

## Vaata ka
* Planeerimine
* Avalikustamine
* Avalikustamise strateegia

## Välislingid
* Planeerimisseadus
Molekulaardestillatsioon

**Molekulaardestillatsioon** ehk **molekulaarne destillatsioon** on vaakumdestillatsioon rõhul alla 0,01 torri. Sellises vaakumis on molekulide vaba liikumistee pikkus võrreldav destillatsiooninõu mõõtmetega. Molekulaarset destillatsiooni kasutatakse kõrgmolekulaarsete ja termiliselt ebapüsivate orgaaniliste ainete segude lahutamiseks või puhastamiseks vaakumis aurustamisega keemistemperatuurist madalamal temperatuuril.

## Vaata ka
*Destillatsioon
*Vaakumdestillatsioon
Õhkpihusti

**Õhkpihusti** on õhusurve abil töötav tööriist vedelike pihustamiseks.

Õhkpihusti tööpõhimõte on selline, et pihusti torusse suunatud suruõhk imeb toruga ühendatud vedelikuanumas tekkiva alarõhu abil vedelikku kaasa kapillaartorudesse. Vedelik tõuseb mööda kapillaari ja satub tugevasse õhuvoolu, mis purustab tilgad imetillukesteks. Kapillaar ja õhutoru võivad paikneda teineteisega risti, aga kapillaar võib paikneda ka õhutoru sees. Pihusti otsast paiskub välja õhu ja vedeliku segu. 

Õhkpihusti leiutas aastal 1879 Abner Peeler. Esimene õhkpihusti tuli müüki aastal 1893. Nendes asus vedelik kummist kolvis, mida tuli pigistada. Pigistamine surus vedeliku läbi kapillaaride, mis purustasid tilgad, ja paiskas vedelikuosakesed pihustist välja.

Esimese plastist valmistatud õhkpihusti, mida turustati, töötas 1947 välja Jules Montenier koos Plax Corporationi inseneridega. Kõigepealt kasutas ta seda kaenlaaluste deodorandi jaoks ja see töötas samuti pudeli pigistamise põhimõttel. Plastpudel patenteeriti kaubamärgi Stopette nime all ja ta jõudis kiiresti massidesse, sest Stopette hakkas telesarja "Kuulus või kummaline?" ("What's My Line?") peasponsoriks aastal 1950, mil see sari käivitus.

Esialgu oli plast ebakvaliteetne. Seetõttu oli vaja õhkpihusti pakkida kartongkarpi. Vedelikuanum oli sellest eraldi ja klient pidi pärast ostmist ise vedelikuanuma õhkpihustisse panema. Pärastpoole, kui plasti kvaliteet paranes, hakati tootma selliseid pihusteid, millesse vedelikuanum on kohe sisse ehitatud.

1960. aastate lõpus töötati välja päästikuga õhkpihustid, mida esimesena hakkas tootma AFA. Need said kohe populaarseks, sest vajasid vähem pumpamist kui pigistatavad õhkpihustid. Kuid esialgne, pigistatav kujundus on tänapäevani valdavaks jäänud väikeste õhkpihustite juures, millega näiteks deodoranti ihule piserdatakse.

## Vaata ka
* kompressor
Rogense oja

**Rogense oja** (ka *Rogenese oja*) on oja Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Rukkikülas ja Raplamaal Märjamaa vallas Nurme ja Ojaäärse külas.

Oja saab alguse Rukkikülas Valgu–Libatse tee juures. Oja ülemjooksust umbes 300 m itta jääb Rogenese raba (Kõrgeraba). Keskjooksul voolab paremalt ojja Kuralepa kraav (2,8 km suudmest). Alamjooksul ületab oja Valgu–Libatse tee (Madise sild). Oja suubub Ojaäärse külas vasakult Nurtu jõkke (9,1 km suudmest).

Oja on savikas avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Rogense oja keskkonnaregistri kood on VEE1113500.

## Välislingid

*
Grigori Klimov

**Grigori Klimov** (vene keeles Григорий Петрович Климов; kodanikunimi **Igor Kalmõkov**, Игорь Борисович Калмыков; 26. september 1918 Novotšerkassk – 10. detsember 2007 New York) oli vene kirjanik, kelle kommunismivastaste teoste sisu on konspiroloogiline ja eugeeniline. 

Tema teosed "Punane kabala", "Nõukogude tarkade protokollid" ja "Jumalarahvas" on tunnistatud Venemaal äärmuslikuks ja kantud Föderaalsesse ekstremistlike materjalide nimekirja.

## Elulugu
Ta sündis arsti peres. 1941. aastal lõpetas ta Novotšerkasski Industriaalinstituudi ja astus Sõjaväe Võõrkeelte Instituuti Moskvas. Pärast instituudi lõpetamist 1945. aastal suunati ta saksa keele tõlgina nooremleitnandi auastmes Nõukogude Sõjalise Administratsiooni teenistusse Berliinis. Olles saanud käsu naasta Moskvasse, põgenes ta 1947. aastal Lääne-Saksamaale. Aastatel 1949–1950 töötas ta CIA Harvardi projekti (*Harvard Project on the Soviet Social System*) juures ning tegi psühholoogiaküsitlusi Nõukogude põgenike seas. Aastatel 1951–1955 oli ta Sõjajärgsete NSV Liidu Emigrantide Keskkoondise (Центральное Объединение Послевоенных Эмигрантов из СССР, ЦОПЭ) esimees ning ajakirjade Svoboda (Свобода) ja Der Antikommunist (ilmus saksa keeles) peatoimetaja. Vietnami sõja ajal töötas ta insenerina sõjaväelennuvälja ehitusel Lõuna-Vietnamis. 

1951. aastal kirjutas ta raamatu "Песнь победителя" ('võitja laul'), mis ilmus 1953. aastal erinevate pealkirjade all saksa ("Berliner Kreml", 'Berliini Kreml'), inglise ("Terror Machine", 'terrorimasin') ja prantsuse keeles ("Les Russes à Berlin", 'venelased Berliinis'). 17-miljonilises tiraažis ilmunud raamatul ja selle järgi tehtud filmil oli suur menu.

## Teosed
*"Песнь победителя" ('võitja laul'; 1951) on ilmunud mitme pealkirja all:
***Berliner Kreml*. Cologne/Berlin. 1953.
***Terror Machine: the Inside Story of the Soviet Administration in Germany*. Faber & Faber, London. 1953; Praeger, New York, 1953.
***Les Russes à Berlin (Berliner Kreml)*. Éditions André Bonne. 1953.
*"Князь мира сего" ('Selle maailma vürst'; 1970)
*"Дело 69" ('Toimik 69'; 1973)
*"Имя моё Легион" ('minu nimi on Leegion'; 1975)
*"Протоколы советских мудрецов" ('Nõukogude tarkade protokollid'; 1981)
*"Красная Каббала" ('punane kabala'; 1987)
*"Божий народ" ('jumalarahvas'; 1989)
*"Откровение" ('ilmutus'; 2002)

Raamatu "Berliner Kreml" järgi valmis 1953. aastal film "Weg ohne Umkehr" ('tagasiteed ei ole'). Rahvusvahelisel Berliini filmifestivalil 1954. aastal pälvis see kuldkarika parima mängufilmi kategoorias ja Ameerika Ühendriikides 1955. aastal Kuldgloobuse parima välismaise filmi kategoorias.

## Viited
Sokoke kass

**Sokoke kass** on Keeniast Arabuko-Sokoke metsast pärit ja praegugi seal vabalt elav kassitõug, mida varem tunti *khadzonzo* (girlama keeles 'näeb välja nagu puukoor') nime all.

Tõenäoliselt on sokoke kassid selles metsas elanud sajandeid. Haruldase tõu avastas Keenias Watamu küla lähedal elav briti päritolu Jeni Slater 1978. aastal, kui tema aednik leidis aiast emakassi koos poegadega. Tänapäeval teavad kohalikud elanikud tõust vähe või üldse mitte midagi.

Metsas elavate sokoke kasside arvu ei oska keegi ka ligikaudselt hinnata. Impordinõuded lemmikloomade sissetoomiseks Euroopa Liitu on üsnagi ranged. Väljaspool oma looduslikku keskkonda leidub sokoke kasse üsna vähe, peamiselt Põhja-Euroopa riikides ja USA-s. Eri allikate andmetel arvatakse väljaspool Keeniat olevat ligikaudu 30 poegimisealist ja -võimelist emast.

FIFE tunnustas sokoke kassi tõuna 1993. aastal. 2020. aasta seisuga on tõug tunnustatud kõigis suuremates tõukassiorganisatsioonides. Sokoke kass on lühikarvaline, suhteliselt väikese pea ja pika sabaga kass. Aluskarva samahästi kui ei ole, jalad on pikad, liikumine väga graatsiline. 

Nad on elavaloomulised ja väga uudishimulikud kassid, kel läheb uue elukohaga kohanemiseks aega. Sokokekasvatajad kinnitavad, et need kassid kiinduvad tugevasti nii oma pere inimestesse kui ka teistesse kassidesse, mis teeb nende sisseelamisaja uues kodus pärast võõrutamist tavapärasest pikemaks. Sülekassielule eelistavad nad jooksmist ja mängimist ning vaatamata päritolule pole nad agressiivsed.

Eestis sündis esimene sokoke tõugu kasside pesakond augustis 2009.

## Välislingid
* Sokoke kasside teemaline veebisait
Kuralepa kraav

**Kuralepa kraav** on kraav Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Pööravere külas ja Raplamaal Märjamaa vallas Nurme külas.

Kraavi pikkus on 4,7 km ning see suubub paremalt Rogenese ojja (2,8 km suudmest). Kraavi valgla on 19,3 km². 

Kraavi lähe on Pööravere külas. Kraavi suue on Nurme külas. Keskjooksul jääb kraavi läänekaldale Rogenese raba (Kõrgeraba).

Kraav on tehislik mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Kuralepa kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1113600.

## Välislingid

*
Posttonaalne muusikateooria

**Posttonaalne muusikateooria** (inglise keeles *post-tonal music theory*) on 20. sajandi teisel poolel tekkinud muusikateooriate kogum, mille eesmärk on kirjeldada väljaspool funktsionaalharmooniat loodud muusikat. 

Posttonaalse muusikateooria fookuses on põhiliselt atonaalne ja dodekafooniline muusika, kuid lisaks tegeleb see ka hilisromantilise muusikaga, mis on eemaldumas toonikat rõhutavast funktsionaalharmooniast, kuid ei ole sellest veel täielikult loobunud. Sellise hilisromantilise muusika kohta kasutatakse ka mõistet "kolmkõlaline posttonaalne muusika" (*triadic post-tonality*), mille võttis kasutusele William Rothstein seoses Richard Wagneri muusikaga, kuid sellist muusikat leidub palju ka 20. sajandil.

Posttonaalse muusikateooria üheks keskseks mõisteks on dissonantsi emantsipatsioon.

## Välislingid
Lock, Gerhard 2003. "Milleks analüüsida muusikateost? Muusikateooria võimalustest XX ja XXI sajandil". TeMuKi
NYYD Ensemble

**NYYD Ensemble** (harvemini kirjutatud *Nyyd Ensemble*) on Eestis tegutsev uue muusika instrumentaalansambel. Ansambli tuumiku moodustavad keel- ja puhkpillikvintett, trompet, tromboon, löök- ja klahvpillid. Koosseis muutub vastavalt esitatava teose vajadustele ühest mängijast kammerorkestrini. Ansambli kunstiline juht ja dirigent on Olari Elts.

Ansambli esimene kontsert oli rahvusvahelisel nüüdismuusikafestivalil NYYD'93, mille järgi ka omale nimi saadi.

Ansambli repertuaaris on erisuguste stiilitaotlustega muusikat 20. sajandi algusest tänapäevani. Esitatud on üle 80 helilooja muusikat Debussyst, Schönbergist ja Stravinskist Tan Duni, Heiner Goebbelsi ja nooremateni. Ansamblil on tihedad sidemed ka eesti heliloojatega (Eino Tamberg, Lepo Sumera, Raimo Kangro, Erkki-Sven Tüür, Tõnu Kõrvits, Märt-Matis Lill, Jüri Reinvere, Helena Tulve, Toivo Tulev, Mari Vihmand jt).

Ansambel on teinud koostööd Peeter Jalakaga muusikateatriprojektides (nt Stravinski "Sõduri lugu" 1996. aastal, Lepo Sumera multimeedia- ja kammerooper "Olivia meistriklass (esiettekanne; 1997. aastal ja Mauricio Kageli teoste õhtu "Variété" (2002)).

Ansambel on mänginud ka välismaistel nüüdismuusikafestivalidel.

## Tunnustus

* 1996 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (eesti muusikaelu kaasajastamine ja uue eesti muusika tutvustamine)
* 2008 Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia (Eesti ja maailma nüüdismuusika kuuldavaks ja kuulatavaks tegemise eest)

## Välislingid
*Koduleht
*
Viisuti kraav

**Viisuti kraav** on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Kangru, Käriselja ja Veski külas.

Kraavi pikkus on 5 km ning see suubub paremalt Velise jõkke (31,7 km suudmest). Kraavi valgla on 4,4 km². 

Kraavi lähe on Kangru külas. Kraavi suue on Veski külas. Alamjooksul ületab kraavi Haimre–Sulu–Velise tee, seal asub ka Sillaotsa talu dendraarium koos pargi ja puiesteega.

Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Viisuti kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1113700.

## Välislingid

*
Pro Tools

**Pro Tools** on digitaalse helitöötlussüsteemi platvorm Mac OS X-i ja Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemis kasutamiseks. Pro Toolsi arendaja ja tootja on Avid Technology divisjon Digidesign. 

Pro Tools on levinud helitöötlustööstuse professionaalide seas, kes kasutavad paketti salvestamiseks ja töötlemiseks muusika tootmisel, filmide helindamisel ja televisioonis järeltöötluses. 

Pro Toolsil on kolme tüüpi süsteeme: HD, LE ja M-powered. HD on kõige täiuslikum pakett, mille näol on tegemist tarkvara ja riistvara integratsiooniga. Riistvara sisaldab välist A/D konverterit ja sisest PCI või PCIe helikaarti koos digitaalsignaali protsessoriga (DSP). Tavatarbija tasemel pakett Pro Tools LE süsteemis teostatakse andmetöötlus kasutaja arvutis. Pro Tools LE ei tööta tavaliste üldlevinud tasemel helikaartidega. Salvestamiseks ja taasesitamiseks on tarvis Digidesigni helikaarti. M-Powered paketi kasutamiseks on tarvis M-Audio riistvara ning iLok litsentsi.
 
Pro Tools on põhimõtteliselt sarnane mitmerealise lintmaki ja miksimispuldiga, lisaomaduseks on võimalused, mida saab teostada vaid digitaalses keskkonnas. Kõige täiuslikum pakett toetab diskreetimissagedusi kuni 192 kHz ning bitisügavusi kuni 16- ja 24-bit, avada saab WAV, AIFF, MP3, SDII helifaile ja QuickTime'i videofaile. Kasutada saab ajakoode, tempokaarte, automaatseid seadeid ja ruumilise heli võimalusi.

## Välislingid
*Pro Tools
Velise peakraav

**Velise peakraav** on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Aravere, Kilgi, Mäliste, Velisemõisa ja Võeva külas.

Peakraavi pikkus on 10 km ning see suubub Velisemõisa külas vasakult Velise jõkke (26,4 km suudmest). Peakraavi valgla on 31,6 km². Peakraav saab alguse Mäliste külas. Vasakult suubub peakraavi Aravere oja (1,4 km suudmest). Alamjooksul jääb peakraavi idakaldale kaitsealune Velise park. Samas ületab kraavi Raikküla–Päärdu tee.

Peakraav on savika veega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Velise peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1113800.

## Välislingid

*
Aravere oja

**Aravere oja** on oja Raplamaal Märjamaa vallas Aravere, Mäliste ja Velisemõisa külas.

Oja suubub Velisemõisa külas vasakult Velise peakraavi (1,4 km suudmest).

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Aravere oja keskkonnaregistri kood on VEE1113900.

## Välislingid

*
Sirbik

**Sirbik** (*Drepanocladus*) on lehtsammalde klassi ja tömpkaanikuliste sugukonda kuuluv perekond. 

## Kirjeldus
Sirbikud on suhteliselt suured lehtsamblad, kelle varre pikkus on keskmiselt 5–20 cm. Taime lehed on alaosas munajad ja tipu pool ahenevad teritunud tipuks (kallas-sirbiku lehed võivad vahel ka sirged olla). Leheservad on siledad. Rood on lihtne ja ulatub lehe keskpaigani, lehe tippu või tipust välja. Tiivakrakud on põisjad või väikesed ja paksukestalised.

Sirbikud eelistavad kasvada liigniisketes paikades või lausa veekeskkonnas.

## Eesti liigid
Eestis leidub 7 siia perekonda arvatud liiki:
#*Drepanocladus aduncus* – kallas-sirbik
#*Drepanocladus capillifolius* – juus-sirbik
#*Drepanocladus cossonii* – tavasirbik
#*Drepanocladus lycopodioides* – koldsirbik
#*Drepanocladus revolvens* – kaunis sirbik
#*Drepanocladus sendtneri* – lubi-sirbik
#*Drepanocladus tenuinervis* – peeneroodne sirbik

## Viited
Mõrhorod

**Mõrhorod** (vene keeles Миргород *Mirgorod*) on linn Ukrainas Poltava oblastis, Mõrhorodi rajooni keskus. Asub Horoli jõe ääres.

Mõrhorod on üks Ukraina vanimaid linnu. 12. sajandil rajati see ühena Kiievi-Vene idapoolsetest piiripunktidest. Linna esmamainimise aastaks on peetud 1530 või 1575. aastat. 1649. aastast oli linn Mõrhorodi kasakapolgu halduskeskus. 17. sajandil oli linn püssirohu valmistamise keskus.

20. sajandi algusest on Mõrhorod tuntud mudaravikuurort. 1927. aastal hakati seal puurima mineraalvett.

## Viited

## Välislingid

* Mõrhorodi koduleht
Jaan Arder

**Jaan Arder** (26. veebruar 1952 Tallinn – 24. juuli 2014 Tallinn) oli eesti muusik.

Jaan Arder kuulus ansamblitesse Hortus Musicus, Apelsin, Lust Fest, Elavad klassikud jne. Kooliajal õppis viiulimängu, hiljem mängis ansamblites lisaks laulmisele pilli (kitarri, mandoliini, steelkitarri jne).

Jaan Arder sündis pastor Árpád Arderi ja Veronika Arderi peres. Tema vanem vend oli luuletaja Ott Arder ning õed Madli ja Aade. Jaan Arderi vanaisa (Arpád Arderi isa) oli Aleksander Arder. Jaan Arderi isapoolne vanaema oli Eesti riigimehe Jaan Poska tütar Tatjana Poska (1900–1988). Tema tütar on Helin-Mari Arder.

Jaan Arder suri 24. juulil 2014 Tallinnas, 31. juulil 2014 saadeti ta Oleviste kirikust Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.

## Viited
Koostöö

**Koostöö** on mitme subjekti tegevus ühise eesmärgi saavutamiseks.

Koostöö all mõeldakse enamasti koos töötamise protsessi, mille tegutsemise viis arvestab eri osapoolte huve. Oluline on pooltevaheline mõistev suhtumine. Pooled peavad aru saama, et nad töötavad ühise eesmärgi nimel.

## Vaata ka
* Arengukoostöö
* Avaliku ja erasektori koostöö
Allvar Gullstrand

**Allvar Gullstrand** (5. juuni 1862 Landskrona – 28. juuli 1930 Stockholm) oli rootsi silmaarst ja arstiteadlane.

Gullstrand sündis sõjaväearsti Pehr Alfred Gullstrandi ja tema abikaasa Sofia pojana.

Gullstrand õppis aastatel 1880–1885 Uppsala Ülikoolis, veetis seejärel aasta Viinis ning siis lõpetas 1888 oma meditsiiniõpingud Stockholmis. 1890 promoveeriti ta doktoriks ja ta töötas seejärel dotsendina. Alates 1894 kuni oma emeriteerumiseni 1927 oli ta oftalmoloogia- ja optikaprofessor Uppsala Ülikoolis, olles ülikooli läbi aegade esimene oftalmoloogiaprofessor.

Ta uuris alates 1890. aastast astigmatismi. Ta täiustas oftalmoskoopi ja korrigeerivaid läätsi (1900), mida kasutada pärast katarakti ehk läätsekae silmast eemaldamise operatsiooni.

Aastal 1905 sai Allvar Gullstrand Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks.

Ta rakendas füüsikalise matemaatika meetodeid optiliste kujutiste ja valguse refraktsiooni uurimiseks silmas. Selle töö eest sai ta 1911 Nobeli meditsiiniauhinna.

Aastal 1921, kui Gullstrand kuulus Nobeli füüsikaauhinna komiteesse, jäi tema vastuseisu tõttu füüsikaauhind välja andmata, sest Gullstrand ei tunnistanud relatiivsusteooriat ega nõustunud auhinna andmisega Albert Einsteinile. Auhind anti tagantjärele alles järgmisel aastal, kui Einstein esitati hoopis fotoefekti selgitajana.

Ta abiellus 1885 Signe Christina Breitholtziga. Abielust sündis üks tütar, kes suri noorelt.

## Viited

## Välislingid
* Elulugu lehel Nobelprize.org
Margus Luik (jalgpallitegelane)

**Margus Luik** (28. mai 1967) on Eesti endine jalgpalliametnik, ajakirjanik ja publitsist. 

Ta on töötanud Eesti jalgpalliliidu pressiesindaja (1992–1994) ja UEFA Meistrite Liiga asjaajajana, samuti kommenteerinud Eesti telekanalites jalgpalliülekandeid ja avaldanud mitu jalgpalliteemalist raamatut.

Harju maakohus mõistis Margus Luige 21. detsembril 2011 süüdi lasteporno hoidmises, lapse seksuaalses ahvatlemises ja katses kohtuda lapsega seksuaalsel eesmärgil ning mõistis talle kahe aasta ja seitsme kuu pikkuse vangistuse, millest tal tuli vanglas ära kanda üks kuu.  Ta vabanes vanglast 16. jaanuaril 2012.

## Viited
Rahvusvaheline muusikapäev

**Rahvusvahelist muusikapäeva** peetakse 1. oktoobril. Selle tähistamise traditsiooni algatas 1975. aastal Rahvusvahelise Muusikanõukogu tollane president, viiuldaja Yehudi Menuhin. Menuhin kutsus sel päeval üles teadvustama muusika tähtsust kõigi inimeste elus, rõhutama, et muusika on üks inimkonna alustalasid.

Eestis antakse rahvusvahelisel muusikapäeval välja Eesti Muusikanõukogu muusikapreemiad ja Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemiad.
Nafarroa Bai

**Nafarroa Bai** (baski 'Navarra Jah', lühend **NaBai**) on parteide koalitsioon, mis tegutseb Hispaanias Navarra autonoomses ringkonnas. Koalitsiooni kuuluvad parteid Aralar ja Baski Rahvuspartei ja Navarra sõltumatud. Batzarre ja Eusko Alkartasuna olid asutajaliikmed, kuid lahkusid koalitsioonist aastal 2011. 

Nafarroa Bai asutati 2003. aastal enne 2004. aasta parlamendivalimisi, et saada koht Hispaania parlamendis. See eesmärk saavutati ning Uxue Barkos valiti parlamenti. 2007. aasta kohalikel valimistel kogus partei 23,7% häältest ja sai 12 kohta Navarra parlamendis.

Nafarroa Bai orientatsioon on baski rahvuslus. 

Ühenduse noorteorganisatsioon on 2008. aastal asutatud Gazteok Bai.

## Välislingid

*Nafarroa Bai koduleht
Nõmme-Väikse ringdepoo

**Nõmme-Väikse ringdepoo** oli kitsarööpmelise raudtee vedurite ringdepoo Nõmme-Väikse jaama lähedal. Asub aadressil Salve tänav 6.

Depoo sai valmis 1919. aastal. Esialgu loodi pöördsillaga depoo 25 kanaliga, 70 veduri jaoks. 1922 ja 1924 lammutati kummalgi aastal 5 kanali jagu depood ning tänapäevani on säilinud ülejäänud 15 kanalit.

Ringdepoo oli suurejoonelisemaid raudtee abiehitisi Eestis.

## Vaata ka
*Peeter Suure merekindlus
*Nõmme-Väikse raudteejaam
*Hiiu raudteepeatus

## Viited

## Välislingid
*Nõmme-Väikse ringdepoost Eesti kitsarööpmeliste raudteele veebilehel
*Pildid seisust tänapäeval: 1, 2, 3
*Oliver Orro. Kindlusraudtee uhkeim hoone. eestielu.delfi.ee, 24. mai 2011
*
Sotsiaalsed oskused

**Sotsiaalsed oskused** on oskused, mida inimesed vajavad teistega suhtlemiseks ja teiste mõjutamiseks.

## Vaata ka
*Sotsiaalne kompetentsus
Järve keskus

**Järve keskus** on kaubanduskeskus Tallinnas Järvel aadressil Pärnu maantee 238.

## Ajalugu
1995. aastal erastati AS Silikaat tehas suurettevõtja Vello Kunmani poolt, Vello Kunman sai ka maatüki Tallinnas Pärnu maantee 238 ääres. Tootmine koliti Männikule ja kaheksa hektari suurusele maa-alale kerkis Järve keskus. 

1997. aastal lõpetas  AS Silikaat tootmistegevuse Järvel, Järve hooneid hakati kasutama kaubanduspindadena ning jätkati Silikaadi Kaubahoovi nime all tuntud hoonete arendamisega. 2002. aasta 1. oktoobril avati pidulikult Järve kaubanduskeskus, mis ühendas kõik eraldiseisvad hooned.

Silikaat Grupi alla koondub tänapäeval 33 Eesti kapitalil põhinevat ettevõtet. Tuntumad Silikaat Grupi ettevõtted on AS Silikaat, OÜ Järve Kaubanduskeskus, AS Aatrium Sisustuskaubamaja, põllumajandusettevõtted OÜ Kõo Agro OÜ ja OÜ Mangeni PM ning taastuvenergiaallikatest transpordikütust tootev OÜ Biometaan. 

## Viited

## Välislingid
* Järve Keskuse koduleht
Vasknarva põllumeeste konvent

**Vasknarva põllumeeste konvent** asus Karjati külas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Piiri, Raja ja Vasknarva vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Timofei Jõgi, Sergei Kutusov, Grigori Smidt, Jaan Alas, Aleksander Deše, Vassili Marutkin, Aleksander Room, Nikolai Judin, Savva Kedrov, Aleksei Sotskov, Nikolai Vlasovski, Ivan Smorodov, Nikolai Tšernov, Ivan Käsperov ja Vassili Golubev.
Sedaan

**Sedaan** (Ameerika inglise keeles *sedan*, Briti inglise keeles *saloon*) on sõiduauto keretüüp, mida iseloomustab nelja uksega kinnine kere ja selgelt eristatav **kolmemahuline** ülesehitus.

Kolmemahulisus tähendab, et auto konstruktsioonis on üksteisest eraldatud kolm peamist osa:
# **Mootoriruum** (esimene maht);
# **Sõitjateruum** (keskmine maht);
# **Pagasiruum** (tagumine maht), mis on sõitjateruumist jäigalt eraldatud.

## Terminoloogia ja piirkondlikud nimetused
Ehkki termin "sedaan" on rahvusvaheliselt kõige levinum, kasutatakse eri riikides ja keeltes selle keretüübi kohta erinevaid nimetusi:
* **USA, Kanada, Austraalia:** *Sedan*;
* **Suurbritannia, Iirimaa:** *Saloon*;
* **Saksamaa:** *Limousine* (seejuures tähistab ingliskeelne *limousine* pikendatud luksusautot);
* **Prantsusmaa:** *Berline*;
* **Itaalia:** *Berlina*.

Sõna "sedaan" etümoloogia arvatakse pärinevat ladinakeelsest sõnast *sedes* ('iste') või Itaalia linnast Sedan, kus väidetavalt valmistati esimesed suletud kandetoolid (inglise keeles *sedan chair*).

## Ehituslikud iseärasused
Sedaani peamine erinevus võrreldes luukpära (*hatchback*) või universaaliga on pagasiruumi luuk, mis ei ulatu katuseni ega sisalda tagaklaasi. See tähendab, et pagasiruum on sõitjate osast täielikult eraldatud, mis tagab parema mürasummutuse ja turvalisuse (varguse korral on pagasile raskem ligi pääseda).

Sedaane toodetakse reeglina nelja uksega, kuid ajalooliselt on eksisteerinud ka kaheukselised sedaanid (erinevalt kupeedest on neil täismõõdus tagaiste ja siseruum).
Kolovere-Kalju vald

**Kolovere-Kalju vald** oli vald Läänemaal aastail 1930–1939.

Juba enne liitumist kasutasid Kolovere ja Kalju vallavalitsus ühist, 1895. aastal valminud vallamaja Maidla külas (praegu Ullimulla talu).

Kaks valda ühendati kohtu- ja siseministri 1930. aasta 11. märtsi otsusega, millele eelnes Lääne maavolikogu otsus 21. detsembril 1929. Ühinemine jõustus 1. aprillist 1930.

1939. aasta vallareformiga liideti enamus Kolovere-Kalju vallast uue Kullamaa vallaga.

## Vaata ka
*Kolovere-Kalju Perenaiste Selts
*Kolovere-Kalju haridusselts "Edu"

## Viited
Haljala põllumeeste konvent

**Haljala põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Haljala alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kunda, Haljala, Vihula ja Palmse vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Robert-Mihkel Ager, Leopold Gustavson, Aleksander Aalberk, Toomas Eskel, Voldemar Pervik, Georg Nõlvak, Karl Lepik, Karl Lassur, Gustav-Eduard Mark, Aleksander Prok, Leopold Tambek, Evald Etverk, Johannes Õunmann, Kusta Jahilo ja Karl Leemet.
Kuusalu põllumeeste konvent

**Kuusalu põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Kuusalu alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kõnnu, Kolga ja Kuusalu vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Eduard Baumeister, Valter Lipsmäe, Jaan Ilbak, Gustav Vilbiks, Jakob Kalle, Oskar Tammiko, Eduard-Jakob Maasikas, Hans Volberg, Lembit Jalak, Kaarel Tooming, Johannes Dankmann, Jakob Heinsoo, Kaarel Uurmann, Kustav Andre ja Johannes Piibemann.
Raasiku põllumeeste konvent

**Raasiku põllumeeste konvent** asus Raasiku raudteejaama alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Jõelähtme, Raasiku, Peningi ja Anija vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Johannes Pajupuu, Otto Reindorf, Arnold Raagul, Johannes Kallang, Johannes Greenbaum, Valter Roots, Jüri Toom, Aleksander Pitkve, Anton Kukk, Paul Männik, Friedrich Kasemägi, Ferdinand Lass, Voldemar Andevei, Joosep Reinholm ja August Irves.
Kose põllumeeste konvent

**Kose põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Kose alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Ravila, Kuivajõe, Kõue ja Kuimetsa vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Voldemar Pauls, Kustav Martin, Jüri Saluste, Artur Maipuu, Jaan Schäfer, Alfred Anton, Jaan Moor, Rudolf Mägis, Hans Niirmann, Johannes Lauk, Johannes Lillevälja, Artur Kasera, Johannes Piirsalu, Kaarel Lutsoja ja August Hammer.
Rapla põllumeeste konvent

**Rapla põllumeeste konvent** asus Rapla alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kehtna, Järvakandi, Raikküla, Rapla ja Juuru vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Mats Karjaveski, Jaan Pindus, Jüri Verro, Johannes Bachmann, Juhan Lumberg, Eduard Saar, Johannes Salm, Martin Perdi, Johannes Võmma, Herman Kaasik, Otto Vanajuur, Oskar Leinsalu, Rudolf Viks, Jüri Laurimaa ja Eduard Neumann.
Nõmme alevivolikogu

**Nõmme alevivolikogu** oli Nõmme alevi esindusorgan, mille ülesanne oli Nõmme elu korraldamine otsuste vastuvõtmisega. Volikogu tegutses aastatel 1917–1926.

Nõmme nimetati 12. novembril 1926 linnaks. Viimane alevivanem jätkas linnapea kohustuste täitmist ja viimane alevivolikogu linnavolikogu kohustuste täitmist kuni uue volikogu kokkukutsumiseni 17. veebruaril 1927. 

## Koosseisud
Nõmme alevivolikogul oli neli koosseisu:
# volikogu valiti 17. detsembril 1917. 40 liiget. 
# volikogu valiti 10. juunil 1919. 39 liiget.
# volikogu valiti 14. veebruaril 1921. 40 liiget.
# volikogu valiti 16. detsembril 1923. 21 liiget.

### Esimene alevivolikogu
Liikmeid oli 40, sellest bolševikke 19, sotsiaaldemokraate 7, Nõmme kodanikke (eestlasi) 8 ja sakslasi 6. 

6. jaanuaril 1918 nimetati see volikogu ümber Nõmme Töörahva Nõukoguks.

## Alevivolikogu esimehed
* Jaan Vaga 27. november 1918 – 30. juuni 1919 ja 18. jaanuar 1924 – 26. veebruar 1924
* Johannes Neumann 30. juuni 1919 – 18. jaanuar 1924 ja 26. veebruar 1924 – 12. november 1926

## Alevivanemad
* Heinrich Badendick 25. veebruar – 18. november 1918
* Peeter Kalm 18. november – 30. detsember 1918
* Jaan Pikver (Pikfer) 1. jaanuar – 5. juuli 1919
* Johannes Lindemann 5. juuli 1919 – 25. jaanuar 1924
* Christfried Oja 25. jaanuar 1924 – 12. juuni 1925
* Alfred Lukin 12. juuni 1925 – 12. november 1926 

## Vaata ka
* Nõmme linnavolikogu

## Viited
Kadrina põllumeeste konvent

**Kadrina põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Kadrina alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Undla, Vohnja ja Aaspere vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Johannes Otsa, August Saaga, Villem Vunderlich, Heinrich Kübarsepp, Rudolf Penno, August Vann, Kaarel Põesaste, Johannes Uibo, Enn Erilaid, Joosep Viideberg, Julius Kaldma, Elmar Rei, Anton Lindam, August Anga ja Jüri Lepik.
Kohila põllumeeste konvent

**Kohila põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Kohila alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kohila, Hageri, Kernu ja Varbola vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Aleksander Kõrv, Gustav Jänes, August Hammer, Johannes Ausmees, Johannes Raspel, Heinrich Västrik, Martin Liiv, Gustav Reintam, Johannes Ploompuu, August Klapp, Aleksander Rikberg, Aleksander Starkopf, Hugo Soomann, Jüri Treiberg ja Jaan Drell.
Kamogawa

**Kamogawa** on linn Jaapanis Chiba prefektuuris. Asub Bōsō poolsaarel.

## Viited

## Välislingid
* Kamogawa koduleht
Anaerobioos

**Anaerobioos** ehk **anoksübioos** on elu keskkonnas, kus puudub vaba hapnik (O2). Anaeroobset keskkonda asustavad anaeroobid. Anaerobioosi võib leida veekogude põhjamudast, sügavalt pinnasest jne. Anaerobioosi vastand on aerobioos.

Anaeroobset keskkonda asustavate organismide energia saadakse kas käärimisest või anaeroobsest hingamisest, kusjuures viimasel juhul osutub elektroni lõppaktseptoriks tavaliselt oksüdeerunud mineraalühend, näiteks nitraat.

## Vaata ka
*Aerobioos
*Anaeroobne lagunemine
*Mikroaerobioos
Pallase peakraav

**Pallase peakraav** (ka *Palase peakraav*) on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Palase ja Päärdu külas.

Peakraavi pikkus on 5,1 km ning see suubub vasakult Velise jõkke (20,8 km suudmest). Peakraavi valgla on 11,2 km². Peakraavi lähtest lõunasse jääb Selja-Põdra hoiuala. Kraavi ületavad Päärdu–Leibre tee ja Tallinna–Pärnu–Ikla maantee.

Peakraav on tehislik mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. 

Pallase peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1114000.

## Välislingid

*
Tamma oja

**Tamma oja** on oja Raplamaal Märjamaa vallas Araste, Sääla ja Vaguja külas.

Oja lähe on Araste külas Illaste rabast idas ja see suubub Sääla ja Vaguja küla piiril paremalt Velise jõkke (13,7 km suudmest). Keskjooksul ületab oja Päärdu–Tõnumaa tee.

Oja on savika veega mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Tamma oja keskkonnaregistri kood on VEE1114100.

## Välislingid

*
Herta Müller

**Herta Müller** (sündinud 17. augustil 1953 Rumeenias Timiși maakonnas Niţchidorfis) on Rumeenia päritolu saksa kirjanik, 2009. aasta Nobeli kirjandusauhinna võitja.

## Elulugu

Müller sündis Lääne-Rumeenias Banaadis külas, mis kuni 1980. aastateni oli saksakeelne küla. Rumeenia keelt õppis ta alles algkoolis. Ta õppis Timişoara ülikoolis germanistikat ja rumeenia kirjandust.

Müller alustas tööd tehases tõlgina, aga vallandati 1979, kui ta keeldus Securitatega koostööd tegemast. Seejärel töötas ta lasteaias ja andis saksa keele eratunde.

1985. aastal lükati tagasi tema taotlus asuda elama Lääne-Saksamaale. Siiski sai ta kaks aastat hiljem selle loa. Ta asus koos oma abikaasaga elama Lääne-Berliini, kus nad elavad tänapäevani. Pärast emigreerumist töötas ta nii Saksamaa kui välismaa ülikoolides lektorina.

1995. aastal valiti ta Saksa Keele ja Luule Akadeemiasse, sellele järgnes rida auameteid. 1997. aastal loobus ta kohast PEN-klubis protestiks Ida- ja Lääne-Saksamaa PEN-klubide ühendamise vastu.

## Looming

Herta Mülleri esimene romaan "Niederungen" ilmus tsenseerituna 1982. aastal Rumeenias saksa keeles. See käsitles elu saksa kultuuri mõju all olevas Banaadis lapse pilgu läbi. Peaaegu kõik tema proosateosed käsitlevad sakslaste elu Rumeenias, neile osaks saavaid alandusi ja nende katseid emigreeruda. 1986. aastal ilmus "Der Mensch ist ein großer Fasan auf der Welt", 1993. aastal "Der Wächter nimmt seinen Kamm", 1994. aastal "Herztier" ja 2003. aastal esseekogu "Der König verneigt sich und tötet".  

2009. aastal ilmus romaan "Atemschaukel" ("Hingamise kiige"). Selles kujutab Müller saksa noormehe sunnitöölaagrikogemust, mis põhines tema sõbra, luuletaja Oskar Pastiori meenutustel. Suuresti tänu sellele teosele, aga ka tema varasemale proosale pälvis Müller samal aastal ka Nobeli kirjandusauhinna. Nullindate algusest saadik on ta viljelenud kollaažluulet. 

## Teosed eesti keeles
* "Südameloom" ("Herztier"). Saksa keelest tõlkinud Vilma Jürisalu. Sari Nobeli laureaat, Eesti Raamat, Tallinn 2010, 176 lk; ISBN 9789985657904
* "Hingamise kiige" ("Atemschaukel"). Saksa keelest tõlkinud Tiiu Relve. Sari Ajavaim, Koolibri, Tallinn 2010, 240 lk; ISBN 9789985026366

## Tunnustus
* 1994 – Kleisti auhind
* 1997 – Grazi kirjandusauhind
* 1998 – Dublini rahvusvaheline kirjandusauhind
* 1999 – Franz Kafka auhind
* 2002 – Carl Zuckmayeri medal
* 2009 – Nobeli kirjandusauhind

## Välislingid

* Mari Peegel. Erilise keele ja mäluga naine: nobelist Herta Müller epl.ee, 9. oktoober 2009
* Maimu Berg. "Herta Müller – viienda saksakeelse kirjanduse esindaja", Eesti Ekspress, 18. oktoober 2009
* Ave Mattheus. Massidele tundmatu, asjatundjatele suur kirjandus, Sirp, 30. oktoober 2009
* Herta Müller: mul on olnud nii palju õnne!, epl.ee, 7. november 2009
* Heli Mägar, "Nobeli kirjandusauhind Ida-Euroopa diktatuuri läbivalgustajale Herta Müllerile", Looming 2010, nr 1, lk 140–142
Thot

**Thot** (Thoth) on vanaegiptuse mütoloogias tarkuse- ja kuujumal.

Teda kujutati iibise või paaviani peaga.

Thot esines kohtukirjutajana. Näiteks arvutas ta välja jumalate ja inimeste eluaja pikkust. 

Egiptlased nimetasid ürgookeani Nuniks, sellel oli küngas. Künkale lendas Thot, munes muna. Munast koorus järgmine jumal, kes lõi maailma.

Kreeklased samastasid Thoti Hermesega, sest ta esines jumalate saadikuna.
Bernardo Atxaga

**Bernardo Atxaga** (kodanikunimega **Jose Irazu Garmendia**: sündinud 27. juulil 1951 Asteasus Gipuzkoas) on baski kirjanik.

Atxaga on õppinud majandust Bilbaos ja filosoofiat Barcelonas. 
Ta on töötanud pangaametniku, raamatukaupmehe, baski keele õpetaja ja raadioajakirjanikuna. 

Baskimaal sai ta tuntuks oma lasteraamatute ja luuletustega. Rahvusvaheliselt sai ta tuntuks jutukoguga "Obabakoak", mis pälvis mitu Hispaania kirjandusauhinda.

Ta kirjutab baski keeles, kuid tõlgib sageli ise oma teosed hispaania keelde.

## Teoseid
* Etiopia (luulekogu, 1978)
* Obabakoak (1988)
* Behi euskaldun baten memoriak (1991)
* Gizona bere bakardadean (1993)
* Zeru horiek (1996; eesti keeles "Need taevad", Loomingu Raamatukogu, 8–9/2022. Baski keelest tõlkinud ja saatesõna kirjutanud Merilin Kotta)
* Nueva Etiopia (luulekogu, 1997)
* Soinujolearen semea (2003)
* Zazpi etxe Frantzian (2009)

## Välislingid

*http://www.atxaga.org/
Aleksander Aas

**Aleksander Aas** (endine **Aleksander Krull**; 3. oktoober 1894 Väinjärve vald, Järvamaa – 29. september 1959) oli Väinjärve vallavanem ja Koeru põllumeeste konvendi esimees.

Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, Kalitsa vabatahtliku tuletõrjeühingu asutajaliige 1934 ja laekur, Väinjärve vabatahtliku tuletõrjeühingu abiesimees, Eesti Lihaekspordi nõukogu liige, Koeru Piimaühistulaekur, Koeru-Väinjärve Põllumeeste Seltsi abiesimees, Isamaaliidu Kalitsa osakonna esimees ja Järvamaa keskjuhatuse laekur. Omavalitsuste esinduskogude poolt valitud esindajate kogu liige.

Alates 1921. aastast abielus Leontine Treudega, poeg Ülo.

1941. aastal küüditati Siberisse, maetud Koeru uuele kalmistule. 

## Viited

## Välislingid
*Aleksander ja Leontiine Aas
*Aasade elumaja Siberis
Bežanitsõ

**Bežanitsõ** [bež'aanitsõ] on alev Venemaa Pihkva oblastis, Bežanitsõ rajooni keskus. 

Alevit läbib Pihkva–Velikije Luki maantee. 

Bežanitsõ sai alevi staatuse 1961. aastal.

## Elanike arvu dünaamika
* 4700 (2008)
* 4600 (2009)
* 4300 (2011)
* 4100 (2013)
* 3900 (2014)
* 3600 (2016)
* 3620 (2023)

## Viited

## Välislingid

*http://www.bezhanitsy.narod.ru/
Zone Media

**Zone Media** on Eesti ettevõte, mille juhatuse liikmed on Martti Varik ja Ardi Jürgens
1999. aastal tegevust alustanud osaühing Zone Media on üks Eesti suuremaid Interneti infrastruktuuri- ja tugiteenuste osutajaid. Firma põhineb 100% Eesti kapitalil ning seab enda eesmärgiks pakkuda stabiilseimat ja võimalusterohkeimat veebimajutusteenust Eestis. Firma on pikka aega olnud Eesti domeeninimede registreerimise liider ning samuti Eesti esimene Euroopa Liidu ülemdomeeni (.eu) akrediteeritud registripidaja.

Ettevõte pakub järgmisi teenuseid:
* veebimajutusteenused,
* serverimajutusteenused,
* domeenide registreerimise teenused,
* allhange telekommunikatsiooniettevõtetele,
* eraklientidele suunatud teenused.

Kliendid on peamiselt ettevõtjad, kelle äritegevuses ja igapäevases suhtluses on nii kodulehel kui ka elektronpostil väga suur osa.

Zone Media on Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liidu liige.

## Viited

## Välislingid
* www.zone.ee
* http://twitter.com/Zone_EE
Margaret Craven

**Margaret Craven** (13. märts 1901 – 19. juuli 1980) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik.

Eesti keeles on Victoria Traadi tõlkes 1991. aastal ilmunud teos "Öökull huikas mind".
Viktor Alonen

**Viktor Alonen** (sündinud 21. märtsil 1969) on endine Eesti jalgpallikoondise mängija, kes aastail 1992–2001 pidas koondises 71 mängu, kuid ei löönud ühtegi väravat.

## Koondisekarjäär
Oma koondisedebüüdi tegi Alonen 3. juunil 1992 sõpruskohtumises Sloveenia vastu. 86. minutil vahetas ta välja Risto Kallaste. See oli koondise esimene kohtumine pärast Eesti iseseisvuse taastamist. Oma debüüdi samas mängus tegid veel Mart Poom, Meelis Lindmaa, Urmas Kaljend, Urmas Hepner, Igor Prins, Toomas Kallaste, Martin Reim, Indro Olumets, Sergei Ratnikov, Tarmo Linnumäe, Risto Kallaste, Aleksandr Puštov, Urmas Kirs, Marko Kristal. Mäng Lõppes viigiga 1:1. Alonen oli mängupäeval 23-aastane.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*
Erko Saviauk

**Erko Saviauk** (sündinud 20. oktoobril 1977 Viljandis) on endine Eesti jalgpallikoondise mängija, kes pidas koondises 60 mängu ja lõi ühe värava.

## Mängijakarjäär
### Klubi
### Koondis
Koondisedebüüdi tegi Saviauk 10. juulil 1997 Balti turniiri kohtumises Leedu jalgpallikoondise vastu. 72. minutil vahetas ta välja Viktor Aloneni. Mäng kaotati 2:1. Mängu päeval oli Saviauk 19-aastane. Samas mängus tegi oma debüüdi veel Sergei Terehhov.

## Treenerikarjäär
### Nõmme Kalju FC U21
25. novembril 2016 asus Saviauk Nõmme Kalju FC U21 peatreeneriks.

## Karjääri statistika
### Klubi

### Koondis

### Koondiseväravad

## Saavutused
### Meeskondlikud
;Tallinna FC Flora:
* Meistriliiga: 1997/98, 2001, 2002, 2003
* Eesti Superkarikas: 2003

;Tallinna FC TVMK:
* Meistriliiga: 2005
* Evald Tipneri karikas: 2006
* Eesti Superkarikas: 2005

;Eesti Koondis/JK Retro:
* III liiga põhi: 2015
* III liiga lääs: 2012, 2013
* IV liiga lääs: 2009
* III liiga võitja: 2012

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
* 
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil (mängija)
*Transfermarkti profiil (treener)