open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vaivara klindilõik

**Vaivara klindilõik** on 15 km pikkune lõik Põhja-Eesti pangast Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas vahemikus Sillamäest Merikülani, mis omakorda jaguneb Sillamäe ja Vaivara rikkevööndiks ning kolmeks pangasaarestikuks: Pimestiku, Sinimägede ja Laagna pangasaarestikuks.

Kuni Sõtke klindilaheni kulges klindil monoliitne astangujoon, mis oli ainult üksikutest klindilahtedest ja sälkorgudest jagatud. Siit edasi algab aga looklev klindijoon, mis on lõhestatud sälkorgudest läbistatud klindisaarte ja neemikute labürindiga.

Vaivara klindilõik algab Sõtke klindilahe idakalalt ja seda iseloomustab tektooniliselt tugevasti rikutud klindivöönd, mille keskmeks on kolm Vaivara Sinimägede klindisaart või panka, mis moodustavad Sinimägede pangasaarestiku. Neid täiendavad geoloogiliselt huvitavad Pimestiku ja Utria klindisaared.

Vaivara klindilõigus olevate klindisaarte, pankade tekkemehhanismid pole seniajani lõplikult välja selgitatud. Põhja-Eestis üldiselt küllaltki monoliitne settekivimite lasund on Vaivara piirkonnas tugevasti purustatud ja kohati ka hiidpankadena kohalt liigutatud.

Vaivara klindilõigu moodustavad järgmised pangad läänest itta: Kannuka pank, Perjatse pank, Pimestiku pangad, Tornimäe pank, Põrguaugumäe pank, Pargimäe pank, Utria pank ja Meriküla pank.

Vaivara klindilõigu keskmine osa alates Perjatsi ojast Meriküla pangani (see kaasa arvatud) kuulub Udria maastikukaitseala koosseisu.

## Vaata ka
*Eesti pankade loend
*Kannuka pank 
*Meriküla pank
*Narva klindilõik
*Pargimäe pank
*Perjatse pank
*Pimestiku pank
*Põrguaugumäe pank
*Tornimäe pank
*Utria pank
*Utria kõrgekallas
*Udria maastikukaitseala
*Utria savikallas
*Pimestiku pangasaarestik
*Sinimägede pangasaarestik
*Laagna pangasaarestik

## Kirjandus
*Kalle Suuroja. *Põhja-Eesti pangad*, Tallinn 2004.
Little Colorado

**Little Colorado** on jõgi Põhja-Ameerikas. Algab Colorado platoolt. Voolab valdavalt loodesse. Suubub vasakult Coloradosse.
Píndos

**Píndos** on mäestik Euroopas Balkani poolsaarel. Kulgeb põhja-lõuna suunas. Kõrgus kuni 2637 meetrit. Eraldab Epeirost läänes Tessaaliast idas.
Zapatera

**Zapatera** on saar Nicaragua järves. Pindala 52 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 629 meetrit üle merepinna, 600 meetrit üle järvepinna. Kuulub Nicaraguale.
Karelehelised

**Karelehelised** (*Boraginaceae*) on kaheiduleheliste sugukond, kuhu kuulub nii põõsaid, puid kui rohttaimi ning isegi liaane. Kokku arvatakse siia 148–156 perekonda umbes 2740 liigiga. 

Kareleheliste sugukonnal pole veel ühtset tunnustatud seltsilist määrangut, kuna tegu on parafüleetilise rühmaga. Cronquisti süsteemi järgi loeti neid iminõgeselaadsete (*Lamiales*) seltsi, praegu aga peetakse neid pigem iseseisvaks seltsiks kurgirohulaadsed (*Boraginales*).

Enamikul liikidel on vars ümmarguse ristlõikega.

Peaaegu kõikidel karelehelistel on karedate karvadega (liht)lehed. Karvad on karedad sellepärast, et sisaldavad ränidioksiidi SiO2 ja kaltsiumkarbonaati CaCO3. Mõne liigi karvakesed võivad tekitada inimestel sügelust või löövet, eriti inimestel, kes nendega sageli kokku puutuvad, näiteks aednikud. Lehed paiknevad tavaliselt vahelduvalt, harva ka paarikaupa vastakuti. Lehed on tavaliselt terved ja terve servaga, ainult mõnel liigil ebamääraselt saagja servaga.

Õied on tavaliselt mitme, aga sageli ka ebaselgelt kahe sümmeetriateljega. Õied on neljatised või viietised. Tolmukaid on samuti 5. Sigimik on ülemine. Õiekrooni neelus on enamasti mühksoomused. Õisikuks on kõige sagedamini tähk või pähik, aga küllalt sageli ka pööris. Õied puhkevad ühe- või kahekaupa. Mõnel liigil põhjustavad antotsüaniinid vananenud õie värvuse muutumise punasest siniseks. Arvatavasti tuleb see sellest, et karelehelisi tolmeldavad putukad ja niimoodi näitab taim neile, et nendes õites on õietolm ja nektar juba otsa saanud.

Viljal on kaks viljalehte. Vili on viljalihata ja jaguneb 4 pähklikeseks, mis on kinnitunud õiepõhja või selle väljakasvu külge. Mõnel liigil on pähklikesi vähem, 1 või 2, veel harvem on taimel luuvili.

Esimest korda kirjeldas karelehelisi teaduslikult Antoine Laurent de Jussieu 1789.

## Perekonnad
Järgmistes kareleheliste perekondades leidub Eestis kasvavaid liike.
**Amsinckia* – karusilm
**Anchusa* – imikas
**Asperugo* – karerohi
**Borago* – kurgirohi
**Brunnera* – brunnera
**Buglossoides* – rusuvars
**Cynoglossum* – rass
**Echium* – ussikeel
**Lappula* – takelrohi
**Lithospermum* – rusujuur
**Myosotis* – lõosilm
**Nonea* – rändrass
**Omphalodes* – nabaseemik
**Pulmonaria* – kopsurohi
**Symphytum* – varemerohi
Ploiești

**Ploiești** on linn Rumeenias, Prahova maakonna keskus. Asub Karpaatide lõunajalamil, 60 km Bukarestist põhja pool.

Ploiești linn asutati 1596. aastal. 17. sajandil muutus linn kaubanduse ja käsitöö keskuseks. 1870 kuulutati linnas välja Ploiești Vabariik, mille monarhia kiiresti likvideeris. Kahe maailmasõja vahel muutus linn naftatööstuse keskuseks. 1940 sai linn kannatada maavärina läbi. 1943. aastal pommitasid linna USA lennukid. 

Tänapäeval on Ploiești nafta- ja tekstiilitööstuse keskus. Linnas on suur väetisetehas.

Linnas tegutses jalgpalliklubi Ploiești Astra.

## Viited

## Välislingid

*Ploiești koduleht
*Ploiești vanadel postkaartidel
Granaatõun

**Granaatõun** on hariliku granaadipuu vili. 

See on tiheda punase koorega, sidrunist veidi suurem 5–12 cm läbimõõduga mari, mis sisaldab umbes 600 seemet. Seemned koos neid ümbritseva mahlaka viljalihaga on söödavad. Kest ja membraan moodustavad granaatõuna kogumassist ligikaudu 44%.

Granaatõuna mahl on ergutava ja immuunsüsteemi tugevdava toimega.

Granaatõun on viljakuse ja võimu sümbol.

## Kasutamine
### Värskete granaatõunte toiteväärtus ja biokeemiline koostis

## Vaata ka
* Granaatõunapunane
* Grenadiin

## Viited

## Välislingid

*http://www.pomegranate.ee
Microsoft Office

**Microsoft Office** on Microsofti kontoritarkvarapakett. 

## Rakendused
Pakett sisaldab järgmisi rakendusi:
*Word – tekstitöötlusprogramm
*Excel – tabelarvutusprogramm
*PowerPoint – esitlustarkvara
*Outlook – e-kirjade vaatamine ja saatmine
*Access – andmebaaside loomine
*Publisher – küljendustarkvara
*Visio – diagrammiprogramm
*InfoPath – XML-põhiste vormide loomine
*SharePoint Designer – HTML-redaktor ja veebiloomeprogramm
*Project – projektihaldusprogramm
*OneNote – märkmete tegemise tarkvara

## Ühilduvus
Microsoft Office ei toeta praegu standardset ISO/IEC 26300 ODF (OpenDocumenti) failivormingut, kuid kolmandate tootjate lisandprogrammide abil on võimalik ODF-i tugi lisada. 

## Viited
Erik Johansson

**Erik Johansson**i nimelisi tuntud inimesi on olnud mitu:

***[[Erik Johansson (Vasa)|Erik Johansson]]** oli Rootsi riigitegelane ja Gustav I Vasa isa
***[[Erik Johansson (jalgpallur, sündinud 1976)|Erik Johansson]]** (sündinud 1976) on endine Rootsi jalgpallur
***[[Erik Johansson (jalgpallur, sündinud 1988)|Erik Johansson]]** (sündinud 1988) on Rootsi jalgpallur
***[[Erik Johansson (kirjanik)|Erik Johansson]]** oli Rootsi kirjanik
***[[Erik Johansson (1892–1939)|Erik Johansson]]** oli Rootsi näitleja
***[[Erik Johansson (1979)|Erik Johansson]]** on Rootsi näitleja
***[[Erik Johansson (preester)|Erik Johansson]]** oli Rootsi preester
***[[Erik Johansson (jäähokimängija)|Erik Johansson]]** oli Rootsi jäähokimängija
***[[Erik Johansson (poliitik)|Erik Johansson]]** oli Rootsi sotsiaaldemokraadist poliitik
***[[Erik Johansson (viievõistleja)|Erik Johansson]]** oli Rootsi viievõistleja
Erik Johansson (Vasa)

**Erik Johansson** (umbes 1470 Örby – 8. november 1520 Stockholm) oli Rootsi riigitegelane ja kõrgaadlik, kes pärines hiljem Vasa nime kandma hakanud suguvõsast. Ta oli hilisema kuninga Gustav I Vasa isa.

Erik oli Johan Kristiersson (Vasa) ja Birgitta Gustafsdotter (Sture) poeg. Tema ema oli regent Sten Sture vanema õde. Umbes 20-aastaselt abiellus Erik Cecilia Månsdotteriga ning neil sündis vähemalt kaheksa last.

Erikut iseloomustati kui eriti keevalist ja lihtsameelset inimest, kes olevat ka Taani kuninga Christian II poolt 1520, peamiselt Sturesid toetanud aadlike ja vaimulike – hukkamisel Stockholmi veresauna ajal endale ise hukatuse kaela tõmmanud, sest kuningalossist esialgu välja jäänuna oli ta nii kaua nõudnud juba lukustatud väravate avamist, kuni seda lõpuks ka tehti, ning ta õige pea seal koos teiste aadlikega ka hukati.
Arrigo Boito

**Arrigo Boito** (sünninimi **Enrico Giuseppe Giovanni Boito**; 24. veebruar 1842 Padova – 10. juuni 1918 Milano) oli Itaalia helilooja, kirjanik ja ajakirjanik, kes tänapäeval on tuntud eeskätt oma ooperilibretode (näiteks Verdi "Othello" ja "Falstaffi" libreto) ning enda komponeeritud ooperi "Mephistopheles" poolest.

Boito kirjutas noorena palju vajadusest Itaalia ooperit reformida. Ta oli oma ajal üks väheseid itaallasi, kes propageeris Beethovenit, Wagnerit ja muud Saksa muusikat, olles Itaalia ooperi suhtes kriitiline. Itaalia ooperi ainuke oluline helilooja oli sel ajal Giuseppe Verdi, kes ei olnud Boito vaadetega nõus ning jäi arvamusele, et Itaalia ei peaks Saksa stiili üle võtma.

Hiljem sai Boitost arvatavalt Verdi parim libretist. Nende esimene koostöö oli Boito tekstile kirjutatud Verdi kantaat "Inno delle Nazioni" (1862), kuid kahe mehe hea läbisaamiseni ja koostööni ooperikirjutajatena oli siis veel palju aega.

Idee Shakespeare'i-aineliseks ooperiks "Othello" tekkis 1879. aastal. Boito kirjutas libreto esimese versiooni veel samal aastal, kuid Verdi pani selle esialgu kõrvale. Verdi tegi hiljem libreto kohta mõned ettepanekud ning alustas lõpuks tööd 1884. aastal. Teos esietendus 5. veebruaril 1887 Milanos La Scalas. Töö Verdile viimaseks jäänud ooperi "Falstaff" kallal algas 1889. aastal ja teos esietendus 9. veebruaril 1893 La Scalas.

Arrigo Boito enda kuulsaima heliteose – ooperi "Mephistopheles" – esimest versiooni esmaesitati 5. märtsil 1868 Milanos La Scalas. Boitol oli Itaalia ooperipubliku seas nii tulihingelisi toetajaid kui vastaseid ning esietenduse lõpus tekkis nende vahel tõsine tüli, kus puhkes ka kaklusi. Pärast kaht etendust võttis Boito teose repertuaarist maha ning tegi sellesse olulisi muudatusi, lühendades ooperit ning kirjutades näiteks peategelase Fausti rolli baritoni asemel tenoriks. Muudetud versioon esietendus 4. oktoobril 1875 Bolognas ja sai märksa parema vastuvõtu. Hiljem tegi Boito teosesse veel väiksemaid muudatusi ning lõplik versioon jõudis lavale 13. mail 1876 Veneetsias. See ooper võib olla Gounod' ooperi "Faust" järel populaarsuselt teine Fausti-legendi Goethe versiooni ainetel kirjutatud teos.

"Mephistopheles" jäi ainsaks Boito lõpuni valmis kirjutatud ooperiks. Ta kirjutas noorena veel ooperit "Orestiade", kuid ei pakkunud seda avalikkusele. Ooperist "Nerone" hakkas Boito mõtlema 1862. aastal ja töötas sellega terve elu jooksul, kuid tema surres ei olnud see valmis. Kolmanda vaatuse kohta jäid Boitost järele vaid visandid. Esimesed kaks vaatust kirjutasid aga pärast tema surma valmis Arturo Toscanini ja Vincenzo Tommasini ning sellisena esietendus ooper 1. mail 1924 La Scalas.

Aastatel 1889–1897 oli Arrigo Boito Parma Konservatooriumi rektor.
Lingen

**Lingen** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.

Linna pindala on 176,15 km². 31. detsembril 2015 elas seal 53 284 inimest.

Lingen, eriti "Lingen (Ems)", paikneb Emsi jõel, Emslandi kreisi lõunaosas, mis piirneb Nordrhein-Westfaleniga lõunas ja Hollandiga läänes.

Lingenit on esmamainitud keskajal (975 pKr). Linnas on 16. sajandist pärinev raekoda ja 18. sajandil ehitatud kirik Kreuzkirche.

Linnaga on liidetud alates 1970. aastast mitmeid linnaümbruse valdu. Lingen jaguneb 12 linnaosaks.

Lingen on tuntud oma *offshore* ja tuumaenergia (Emslandi tuumaelektrijaam) poolest, kuid ka oma ilusa looduse poolest piki Emsi jõge. Osnabrücki rakenduskõrgkool on rajanud filiaali (asub Lingeni keskuses), kus on kolm instituuti: juhtimine ja tehnika, kommunikatsiooni juhtimine ning lavakunstiõpetus. 2000. aastal ühendati Lingeni instituudid ühiskonna ja tehnoloogia teaduskonnaks. 2010. aastal oli seal eeldatavasti umbes 2000 üliõpilast.

## Sõpruslinnad
* Burton upon Trent, East Staffordshire, Inglismaa, Suurbritannia
* Bielawa (*Langenbielau*), Poola
* Marienberg, Saksimaa
* Salt, Hispaania
* Elbeuf, Prantsusmaa

## Transport
* Lingeni raudteejaam

## Tuntud inimesed
* Eberhard von Danckelmann (1643–1722), Brandenburg-Preisimaa riigimees
* Hermann Wilhelm Berning (1877–1955), Osnabrücki piiskop
* Theodorus Jacobus Frelinghuysen (u 1691 – u 1747), Saksa-Ameerika Hollandi-reformeeritud minister ja teoloog
* Bernd Rosemeyer (1909–1938), autovõidusõitja
* Harry Kramer (1925–1997), kunstnik, Kasseli ülikooli professor, osales *documenta 3-s*
* Peter van Roye (1950–), sõudja
* Dr. Christian Rosen (1984–), sotsioloog, politoloog ja Lingeni aukodanik
* Wilfried Telkämper (1953–), 1989–1992 Euroopa Parlamendi asepresident
* Ingo Schultz (1975–), 400 m jooksja, maailmameistrivõistluste hõbemedalist (Edmonton, 2001) ja Euroopa meister (München, 2002)
* Stefan Wessels (1979–), jalgpallur
* Michael Rensing (1984–), jalgpallur
* Herms Niel (1888–1954), Saksa helilooja
* Thilo Leugers (1991–), jalgpallur (CD Atlético Baleares)


Lingen-Ems-Altstadt-2.jpg|Vanalinn
BahnhofLingenEG.jpg|Lindeni raudteejaam
Lingen-Marktplatz-und-Rathaus.JPG|Lingeni turuplats ja raekoda
Lingen HalleIV Unterfuehrung.jpg|
Luftbild Kernkraftwerk Lingen.jpg|Emslandi tuumaelektrijaam


## Viited

## Välislingid

* lingen.de
* üliõpilaste veebileht
Olesja Zõkina

**Olesja Nikolajevna Zõkina** (vene keeles Олеся Николаевна Зыкина; sündinud 7. oktoobril 1980 Kalugas, endises Nõukogude Liidus) on Venemaa kergejõustiklane, jooksja, kelle põhidistants on 400 meetrit.

2001. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Lissabonis sai ta 400 m jooksus ajaga 51,71 pronksmedali. Ta võitis neil võistlustel ka MM-kulla Venemaa 4×400 m teatejooksu võistkonna koosseisus. Samal aastal toimunud 2001. aasta MM-il Edmontonis sai ta teatejooksus pronksmedali. Järgmisel aastal Münchenis peetud 2002. aasta Euroopa meistrivõistlustel tuli Zõkina ajaga 50,45 400 m Euroopa meistriks ja sai 4×400 m teatejooksus hõbemedali. Hooaja lõpus toimunud maailma karikavõistlustel Madridis oli ta 400 m kolmas. 

Zõkina kuulus 2003. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis kuldmedali võitnud Venemaa 4×400 m teatejooksu võistkonda. Samal aastal toimunud 2003. aasta MM-il Pariisis sai ta teatejooksus hõbemedali. 

2004. aasta olümpiamängudel Ateenas sai ta hõbemedali 4×400 m teatejooksus. 2008. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Valencias tuli Zõkina kahekordseks sisemaailmameistriks nii 400 m kui ka 4×400 m teatejooksus.
  
## Saavutused
 
### [[Olümpiamängud]]el

* 2004  Ateenas
**  hõbemedal 4×400 m teatejooksus (**3.20,16**)

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2001  Edmontonis
**  pronksmedal 4×400 m teatejooksus (**3.24,92**)
* 2003  Pariisis
**  hõbemedal 4×400 m teatejooksus (**3.22,91**)

### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

* 2001  Lissabonis
**  **sisemaailmameister** 4×400 teatejooksus (**3.30,00**)
**  pronksmedal 400 m (**51,71**) 
* 2003  Birminghamis
**  **sisemaailmameister** 4×400 teatejooksus (**3.28,45**)
* 2008  Valencias
**  **sisemaailmameister** 400 m (**51,09**)
**  **sisemaailmameister** 4×400 teatejooksus (**3.28,17**)
 
### [[Kergejõustiku maailmakarikavõistlused|Maailma karikavõistlustel]]

* 2002  Madridis
**  3. koht 400 m (**50,67**)
**  3. koht 4×400 m teatejooksus (**3.26,59**)

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

* 2002  Münchenis
**  **Euroopa meister** 400 m (**50,45**)
**  hõbemedal 4×400 m teatejooksus (**3.25,59**)

### [[Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa sisemeistrivõistlustel]]

* 2007  Birminghamis
**  pronksmedal 400 m (**51,69**)
**  hõbemedal 4×400 m teatejooksus (**3.28,16**)

### Isiklikud rekordid

## Välislingid
*
Like a Rolling Stone

**"Like a Rolling Stone"** (inglise keeles 'nagu veerev kivi') on Bob Dylani laul albumilt "Highway 61 Revisited". See ilmus 1965. aastal ja muutus üheks mõjukamaks Bob Dylani lauluks. 

Laulu pealkiri viitab inglise vanasõnale *A rolling stone gathers no moss* ('veerev kivi ei sammaldu'). 

Dylan hakkas laulu kirjutama luuletusena 1965. aasta mais Inglismaal ja lõpetas selle Woodstockis. Ta laulis selle stuudios linti 15.–16. juunil.

2004. aastal valis ajakiri Rolling Stone selle kõigi aegade parimaks rokklauluks nimekirjas "The Greatest Songs of All Time".

Tähelepanuväärne on ka laulu pikkus: 6 minutit ja 9 sekundit. Enne seda olid laulud ühe malli järgi alla 3 minuti pikkused. Dylani plaadifirma Columbia Recordsi esindajad nõudsid laulu lühemaks tegemist, kuid Dylan keeldus. Laulust sai Dylani senise karjääri suurim hitt. See tõusis Billboardi edetabelis 2. kohale.

Hiljem on laul ilmunud ka kogumikalbumitel "Bob Dylan's Greatest Hits", "Biograph", "The Essential Bob Dylan" ja "Dylan".

Laulu on esitanud ka kümned artistid nii inglise kui ka mitmes muus keeles.

## Välislingid

*Laulu tekst
Gateshead

**Gateshead** on linn Kirde-Inglismaal, Tyne'i jõe lõunakaldal, teisel pool jõge asuva Newcastle upon Tyne'i linna vastas.

2005. aastal arvati linnas olevat 191 500 elanikku. 2011. aasta rahvaloenduse järgi oli linnas 120 046 elanikku.

Gateshead on traditsiooniline tööstuspiirkond. Selle sadamas tegutses 1747. aastast metalliettevõte Hawks and co., mis valmistas ankruid, kette ja muid suuri terastooteid.

Gatesheadi ja Newcastle'it ühendab kümme silda. Millenniumisillaks kutsutav 2001. aastal valminud jalakäigusild avatakse ja suletakse erilise hüdraulilise mehhanismiga.

Linnas asub kontserdikeskus Sage Gateshead ja kunstikeskus Baltic Centre for Contemporary Art.

Linnas asub Antony Gormley loodud skulptuur "Põhja ingel", mis suurim skulptuur Suurbritannias.


Gateshead_millennium_bridge_open.jpg|Millenniumisild ülestõstetuna
Millenium bridge close.jpg|Millenniumisild allalastuna


## Viited
Suomussalmi vald

**Suomussalmi** on vald Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas, mis on pindalalt Soome viies vald. Vald on loodud 1867. aastal. Suomussalmis on 9600 elanikku (2008) ja selle pindala on 5857,8 km², millest 586,76 km² on veekogude all. Rahvastiku tihedus on 1,8 elanikku/km².

Suomussalmi vald piirneb Taivalkoski, Puolanka ja Hyrynsalmi vallaga, Kuusamo, Pudasjärvi ja Kuhmo linnaga Soomes ning Kalevala rahvusrajooniga Venemaal.

Valla põhjaosas asub Hossa rahvuspark.

## Külad

Alajärvi (Suomussalmi), Ala-Vuokki, Hakokylä, Hossa, Jumaliskylä, Juntusranta, Kaljuskylä, Kerälä, Kiannanniemi, Korpela, Korvua, Kuivajärvi, Myllylahti, Näljänkä, Näätälä, Pesiökylä, Pesiönlahti, Piispajärvi, Pisto, Pitämä, Pyhäkylä, Raate, Ruhtinansalmi, Siikaranta, Suomussalmi (Ämmänsaari), Suomussalmi, Vaaranniva, Vuokki, Yli-Vuokki,Sakara.

## Kuulsusi

* Kaarlo Juho Ståhlberg, Soome president
* Heikki Kovalainen, vormelisõitja

## Viited

## Välislingid

* Suomussalmi valla koduleht
Arvo Sarapuu

**Arvo Sarapuu** (26. august 1953 Tartu – 17. märts 2020) oli Eesti ettevõtja ja poliitik.

Arvo Sarapuu oli Tallinna abilinnapea 2011. aastast kuni tagasiastumiseni 26. mail 2017 seoses korruptsioonikahtlustusega. Sarapuu oli ka Eesti Keskerakonna juhatuse liige.

## Haridus
Arvo Sarapuu lõpetas Tartu 7. Keskkooli 1972. ja Tallinna Polütehnilise Instituudi ökonoomikainsenerina 1988. aastal.

## Töökäik ja liikmesus

Sarapuu töötas Paide rajooni Järva-Jaani kolhoosis töödejuhatajana 1973–1977, Alliku sovhoosi peainsenerina 1977–1980, Paide Remondi- ja Ehitusvalitsuse juhatajana 1980–1985 ja Paide MEK-i juhatajana 1985–1988. Sarapuu oli EKP Paide Rajoonikomitee esimene sekretär 1988–1989.

Sarapuu oli Eesti Maapanga juhatuse liige 1997–1998 ja ATKO Grupi juhatuse liige 2001 ning ATKO Grupi nõukogu esimees alates 2001 ja ATKO Õlitööstuse nõukogu esimees alates 2003. Samuti oli ta nõukogu liige järgmistes ettevõtetes: AS ATKO Bussiliinid, AS ATKO Liinid, AS ATKO Tours, AS ATKO Trans, AS Harjumaa Liinid, AS Järvamaa Haigla, ning AS Järve Bussipark.

## Poliitiline tegevus

Sarapuu oli EKP Paide Rajoonikomitee esimene sekretär 1988–1989 ning Järva maavanem 1989–1997. Ta oli Roosna-Alliku vallavolikogu liige 2005–2007 ning XI Riigikogu liige. Aprillis 2011 asus ta tööle Tallinna abilinnapeana. Sarapuu kuulus Eesti Keskerakonda alates 2006, ta on olnud ka Keskerakonna juhatuse liige.

2015. aastal kandideeris ta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 3. Ta sai 1662 häält, kuid ei osutunud valituks.  4. detsembril 2016 sai ta Riigikogu juhatuse otsusega alates 5. detsembrist Riigikogu asendusliikmeks kuni 2017. aasta 4. märtsini seoses Rein Ratase volituste peatamisega tema ajutise töövõimetuse tõttu.  Sarapuu loobus asendusliikme kohast ning tema asemel sai Riigikogu asendusliikmeks Igor Kravtšenko. 

## Korruptsioonikahtlused
Alates 2017. aasta märtsist on Arvo Sarapuu isikut hakatud meedias tugevalt seostama korruptiivsete tehingute ja meetoditega Tallinna prügiäris. 25. mail 2017 pidas Kaitsepolitsei Arvo Sarapuu kinni, kahtlustades teda toimingupiirangu rikkumises eriti suures ulatuses. Kahtlusi on asunud uurima ka Riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon.

Arvo Sarapuu suri 17. märtsil 2020 ja ta maeti 28. märtsil 2020 Metsakalmistule.

## Isiklikku
Arvo Sarapuu abikaasa oli endine Paide linnapea Kersti Sarapuu. Neil oli viis last.

## Tunnustus
* 2006 – Riigivapi III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Lühitutvustus Riigikogu lehel
* Tallinna abilinnapea Arvo Sarapuu kritiseeris Venemaa-vastaseid sanktsioone: poliitikud ihkavad vene hääli, aga teevad kõik, et rubla kukuks.
Aedkoriander

**Aedkoriander** (*Coriandrum sativum*) on sarikaliste sugukonna koriandri perekonda kuuluv ühe- või kaheaastane rohttaim.

## Kirjeldus

Aedkoriandri peen vars on 20–60&nbsp;cm kõrgune. Alumised lehed tavaliselt sulglõhised, ülemised kaheli- või kolmelisulgjad. Õied valged või roosakad. Viljaks on kerakujuline laguvili. Valminud seemned on kollakaspruunid.

### Sordid

Eestis levinumate sortide kohta puudub kindel teave. Mujal tuntakse ka sorte 
'Asian', 'Big Leaf', 'Calypso', 'Caribe', 'Oaxaca', 'Confetti', 'Corriander', 'Cut and come again', 'Delfino', 'Douco', 'Eureka', 'Filtro', 'Taiga', 'Jantar', 'Thüringer' jpt.

## Levila
Koriandri looduslik levila on Vahemere ääres. Taim kasvab metsikult Lähis-Idas ja Lõuna-Euroopas. Raske on kindlaks teha, kus ta kasvab looduslikult ja kuhu on sisse toodud, sest hooletusse jäetuna võib naturaliseeruda.

## Saadused

### Kulinaarias

Koriandrit nimetatakse ka "kinzaks". Aasia köökides lisatakse värskeid, intensiivse iseloomuliku lõhnaga lehti salatitele, suppidele ja kastmetele. Värsket koriandrit kasutatakse nagu aedpeterselli ja aed-harakputke, kuid kasutamisel ei tohiks liialdada, kuna värske koriandri maitse on tunduvalt tugevam.

Eestis kasutatakse vürtsina tavaliselt koriandriseemneid, millel on muskuse ja sidruni lõhn.

Koriandri vilju kasutatakse maitse, aroomi ja vitamiinide lisamiseks vorstidele, juustudele, liha- ja kalakonservidele, marinaadidele ning muudele kondiitri- ja kulinaariatoodetele. Koriander annab iseloomuliku maitse ka näiteks Borodino leivale.

### Droogina

Euroopa farmakopöa järgi peavad koriandriviljad droogina sisaldama vähemalt 0,3% eeterlikku õli (*[[Coriandri aetherolum]]*).

## Viited

## Välislingid
* 

* Maailma toiduainete entsüklopeedia. TEA 2006
* Larousse Gastronomique. The World’s Greatest Cookery Encyklopedia. 1998, lk 307
*Sissekanne Elu entsüklopeedias
*Sissekanne GRIN-is
*Sissekanne ITIS-es
*Axel Diederichsen, Coriander: Coriandrum Sativum L., IPGRI, 1996, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 08.05.2014) (*inglise keeles*)
Jack Russelli terjer

**Jack Russelli terjer** (JRT) on väiksekasvuline koeratõug, keda kasutati Inglismaal rebasejahil. Ta on väikest kasvu ja põhivärvuselt valge koer. Karvatüübilt on terjer kas sile, poolkarm või täiskarm. 

Jack Russelli terjerid on hüperaktiivsed, väga energilised ja targad ning vajavad pidevat tähelepanu. Sobivad perre, kus on lapsed.

## Iseloom
Iseloomult on JRT vilgas ja energiline. Ta peab olema enesekindel, avatud või veidi umbusklik ning talle on lubatud terjerlik temperament. Argus ja agressiivsus on halvad iseloomuvead. JRT peab olema töötades visa, koostööaldis, väsimatu ja isemõtlev. Tõul on tugev jahiinstinkt. 

Oma energilisuse tõttu ei sobi koer igasse perre. Probleeme võib tekitada koera tohutu liikumisvajadus ja aktiivsus. Kui need jäävad rahuldamata, võib koer hakata kodu lõhkuma ja käsklusi eirama. See tõug sobib hästi näiteks *agility*, sõnakuulelikkuse ja kuulekuskoolituse harrastamiseks. Oma väikesest kasvust hoolimata ei ole ta padjakoer.

## Tõustandard
Tõustandardi järgi on Jack Russelli terjerid valge karvaga, mille laigud ei moodusta karvastikust vähem kui 51%. Lubatud on kas pruunid, mustad või *tricolour*-märgistused. Pruunil värvusel on väga erinevaid toone tumepruunist pähklini. Mustvalged koerad on haruldased. 

Põhiliselt asub tumedam värv peapiirkonnas ja sabajuurel, kuid laike võib olla ka kehal. Väikesed täpid on lubatud, kui need ei muuda koera värvust määrdunuks. Lubatud on ka täiesti valged koerad, kui nina ja laugude pigment on must.

## Viited
Tõrva Vabadussõja mälestussammas

**Tõrva Vabadussõja mälestussammas** (ka **Helme Vabadussõja mälestussammas**) on Tõrvas Tõrva Gümnaasiumi kõrval pargis aadressil Puiestee 1 asuv Vabadussõjas langenud sõdurite mälestusmärk.

Mälestussamba kavandi valmistas ja pronkskuju modelleeris kujur Aleksander Eller. Kivitöö tegi kiviraidur Richard Toomingas. Samba avas 14. oktoobril 1928 teedeminister August Kerem. Nõukogude okupatsiooni ajal 20. septembril 1940 tõmmati pronkssõdur maha ja mõni aeg hiljem lammutati ka graniitalus. Mälestussammas taasavati 23. juunil 1990. 

Monumendil on kujutatud sõdurit Vabadussõja alguspäevade riietuses, võitluse lõpu tähistamiseks langetatud mõõgaga. Rahvasuus tuntakse mälestussamba kuju Juku nime all.

## Vaata ka
*Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas
*Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend

## Välislingid
* 
*Algse samba foto
Sotkamo vald

**Sotkamo** on vald Põhja-Soomes Kainuu maakonnas.

Sotkamo vald piirneb Paltamo, Rautavaara, Ristijärvi, Sonkajärvi ja Valtimo vallaga ning Kajaani linna, Kuhmo linna ja Nurmese linnaga.

Tähtsamad asulad on Sotkamo ja Vuokatti.

Vallas asuvad Hiidenportti rahvuspark ja Vuokatti spordikeskus.
Vallas tegutseb pesapallimeeskond Sotkamon Jymy.
Sotkamos asub Talvivaara kaevandus, kus kaevandatakse niklimaaki.

## Külad

Alasotkamo, Heinämäki, Halmetvaara, Jormaskylä, Juholankylä, Korholanmäki, Kontinjoki, Laakajärvi, Losovaara, Maanselkä, Naapurinvaara, Nuasjärvi, Ontojoki, Paakinmäki, Pohjavaara, Riekinranta, Sipinen, Sipola, Soidinvaara, Sumsa, Suovaara, Tipasoja, Torinkylä, Tuhkakylä, Vuokatti, Ylisotkamo, Ärväänkylä.

## Viited

## Välislingid

* Sotkamo valla koduleht
Koriander

**Koriander** on aedkoriandri (*Coriandrum sativum*) seemnetest saadav vürts, mida kasutatakse kulinaarias. 

Aedkoriandri seemned kuuluvad maailma vanimate teadaolevate vürtside hulka. Taime kasvatati juba 3500 aastat tagasi ja 1400 eKr on tõendeid selle kohta, et vanad kreeklased kasutasid seda ravimina. Roomlased kasutasid koriandriseemneid liha säilitamiseks.

Vanim teadaolev leid pärineb Iisraelist neoliitikumi savinõust, kust leiti aedkoriandri 15 kuivatatud laguvilja. Umbes pool liitrit koriandriseemneid leiti Tutanhamoni hauakambrist ning kuna aedkoriander looduslikult Egiptuses ei kasva, on seda peetud tõendiks aedkoriandri kultiveerimise kohta Vana-Egiptuses.

Koriandrit on mainitud Piiblis 2. Moosese raamatus 16:31: "Ja Iisraeli sugu pani temale nimeks manna, ja see oli kui koriandri seeme valge ja ta maik oli nõnda kui meekookide maik."

Terved või jahvatatud koriandriseemned sobivad paljude toitude maitsestamiseks, nagu kalale ja mereandidele, lihatoitudele, riisi- ja muna- ja kartulitoitudele,  juustudele, marinaadidele, kookidele, küpsistele, piparkookidele. Koriandriseemned on ka tuntud maitseainesegude karripulbri ja garam masala koostises.

## Viited

## Välislingid
*Koriandrist ja temast saadud vürstist
Kesknurk

Ringjoone **kesknurk** on nurk, mille tipp on selle ringjoone keskpunktis ja mille haarad lõikavad ringjoont. Kesknurka mõõdab ringjoone kaar (AB), millele ta toetub. Kesknurk on ka ringi sektoril. Punasega tähistatud pinda (AOB) joonisel võib vaadelda ringi sektorina. Samuti on ringjoone sees olev valge osa ringi sektor.
Eesti Naturistide Ühing

**Eesti Naturistide Ühing** (EstNat**)** oli 1993–2012 tegutsenud kodanikualgatuse korras loodud mittetulundusühing, mille eesmärgiks oli naturistlike, see tähendab maksimaalselt looduslähedaste tingimuste loomine puhkamiseks riietamata olekus ning sellise eluviisi täiustamine, propageerimine ja vastavasisuliste ürituste korraldamine.

Ühingu asutasid 1993. aastal Eesti Nudistide Seltsist lahkunud nudistid, ühing registreeriti 19. märtsil 1995.  

Ühingu ideeks oli rajada naturalistide randu ja puhkebaase, kus inimesed saaksid tunda end vabalt ja olla looduslähedaselt alasti. Ühing tegi koostööd teiste riikide naturismi viljelevate organisatsioonidega. Oli aastast 1998 rahvusvahelise katusorganisatsiooni INF liige. 

Ühingu liikmeks (esmalt aastane liikmekandidaadi staatus) võis saada vähemalt 16-aastane isik. Tegevus oli aastaajast sõltuvalt suvine või talvine. EstNati suurürituseks oli igasuvine rahvusvaheline kokkutulek – suvepäevad. Käidi Läti ja Soome suvepäevadel. Osaleti soomlaste korraldatud talvistel üritustel. Igal aastal külastati Läti naturistide randu. 

Ühing lõpetas tegevuse 2012. aastal, kuna Eestis ei ole saadud rajada või ei võimaldada ühtki rannaosa, kus võiks alasti päevitada. Eesti on Euroopas ainuke riik, kus pole ametlikult registreeritud randa, kus saaks alasti päevitada. Kunagi oli sellised rannad, küll mitteametlikud, Tallinnas Pirital ja Harjumaal Kloogarannas. Pirital oli selline rand olemas aastatel 1926–2009, kuni linnaosa tollane vanem selle ära keelas.

## Viited
Seine-et-Marne'i departemang

**Seine-et-Marne'i departemang** 2. järgu haldusüksus on (departemang) Prantsusmaal Île-de-France'i piirkonnas. Ta asub Pariisist ida pool.

Seine-et-Marne on pindalalt Île-de-France'i suurim ja kõige vähem linnastunud departemang. 60% selle pindalast on põllumaa.

Departemang on nime saanud Seine'i ja Marne'i jõe järgi.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
* Seine-et-Marne'i departemangu haldusüksuste loend

## Viited

## Välislingid

* Departemangu koduleht
Kaie Kõrb

**Kaie Kõrb** (sündinud 1. aprillil 1961 Pärnus) on eesti baleriin ja tantsupedagoog.

Lõpetanud Tallinna Koreograafiakooli balletiartisti erialal ja Moskva Riikliku Teatriinstituudi balletipedagoogi-repetiitori erialal.

Ta on alates 2003. aastast Eesti Keskerakonna liige. Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel ning sai 172 häält, kuid valituks ei osutunud.

Alates 1. septembrist 2021 on ta Tallinna Muusika- ja Balletikooli balleti ja kaasaegse tantsu õppejuht.

## Tunnustus
* 1984 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1989 Eesti NSV rahvakunstnik
* 1992 Eesti Teatriliidu naispeaosatäitja auhind
* 1992 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (nimiosa lavastuses „Preili Julie“)
* 1996 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (osatäitmised lavastustes „Luikede järv“, „Carmina burana“, „Tuhkatriinu“ jm)
*1996 Suure Vankri auhind
* 2000 Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2001 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (nimiosa R. Štšedrini balleti "Anna Karenina" lavastuses Rahvusooperis Estonia)
* 2003 Eesti Teatriliidu balletiauhind
* 2005 Eesti Teatriliidu sõna-, muusika-, balleti- ja tantsulavastuste žürii eriauhind

## Raamatud
Kaie Kõrbi elust on ilmunud kolm raamatut: 
* "Kaie Kõrb. Rambivalguses ja varjus" (2005) ISBN 13 9789 9859 563 59 ; ISBN&nbsp;10&nbsp;9985&nbsp;956&nbsp;354
* "Kaie Kõrb. Lahkumisetendus" (2006) ISBN&nbsp;13&nbsp;9789&nbsp;9859&nbsp;563&nbsp;66&nbsp;; ISBN&nbsp;10&nbsp;9985&nbsp;956&nbsp;362
* "Kaie Kõrb. Unistuste nimel" (2011) ISBN&nbsp;13&nbsp;9789&nbsp;9494&nbsp;770&nbsp;50

## Isiklikku
Ta on abielus tantsija Viesturs Jansonsiga ja on kahe poja ema.

Kaie Kõrbi esimene abikaasa oli diplomaat Jüri Trei. Kaie vend on sovetiaja erimeelne ja poliitvang Jan Kõrb.

## Vaata ka
* Sinine Kõrb

## Viited

## Välislingid
* Ille Grün-Ots. Kaie Kõrb: "Mustadeks mõteteks ei ole aega" / ajakiri Tervispluss 2005 
* Kaie Kõrbiga söögist ja tippvormist / Maaleht 13. aprill 2006 
* Piret Kooli. Intervjuu Kaie Kõrbiga: Pühendan nüüd oma elu poegadele" / ajakiri Naised 21. detsember 2007
* Priit Pullerits. Baleriin Kaie Kõrb astub poksiringi, *Postimees*, 20. detsember 2008
* Johannes Tralla. Priimabaleriin Kaie Kõrb naaseb lavale, *ERR*, 8. jaanuar 2009
* Kaie Kõrb tuleb lavale koos kitarrist Tiit Petersoniga, *ERR*, 9. märts 2009
Akste looduskaitseala

**Akste looduskaitseala** on looduskaitsealune piirkond Põlva maakonnas Põlva vallas. Pindala on 188 hektarit.

Kaitseala asutati 1977. aastal, looduskaitsealaks organiseeriti 2000. aastal. Kaitsealas on tähelepanu alla võetud metsakuklaste elupaigad. 

Akste looduskaitsealal asus ka mürmekoloogiale keskendunud Akste bioloogiajaam.

## Välislingid
*
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument (Tallinn)

**Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument** on eesti kirjaniku ja arsti Friedrich Reinhold Kreutzwaldi mälestuseks püstitatud ausammas Tallinnas Kadrioru pargis. Monumendi autorid on Endel Taniloo, Martin Saks ja Harald Arman. See valmis 1958. aastal.

Monumendi alusel on bareljeefid: ees "Vanemuise laul", lõuna pool "Sõda raudmeestega", taga "Sõit maailma otsa" ja põhja pool "Linna ehitamine".
Kenji Ogiwara

**Kenji Ogiwara** (jaapani keeles 荻原 健司 *Ogiwara Kenji*; sündinud 20. detsembril 1969 Kusatsus) on endine Jaapani kahevõistleja, kahekordne olümpiavõitja (1992 ja 1994), neljakordne maailmameister (1993, 1995 ja 1997) ja kolme maailma karika võitja aastatel 1993–1995.

Ogiwara hakkas kahevõistlusega tegelema 1981. aastal ja lõpetas sportlaskarjääri 2002. aasta kevadel. Tema hobideks on muusika ja autosport.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1992  Albertville'is
**  **olümpiavõitja** meeskonnavõistluses
* 1994  Lillehammeris
**  **olümpiavõitja**meeskonnavõistluse

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1993  Falunis
**  **maailmameister** 15 km distantsil
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses
* 1995  Thunder Bays
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses
* 1997  Trondheimis
**  **maailmameister** 15 km distantsil
* 1999  Ramsaus
**  pronksmedal 7,5 km sprindis

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* **1. koht**: **1993, 1994, 1995**
* 2. koht: 1996

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Kenji Ogiwara osales kokku 123 maailma karikasarja etapil, millest poodiumile jõudis 38 korda ja neist 19 korral kõige kõrgemale astmele.

## Välislingid

*
Dijon

**Dijon** on linn Prantsusmaal Burgundia-Franche-Comté piirkonnas Côte-d'Ori departemangus. See on departemangu prefektuur (*prefecture*) ehk halduskeskus. Linn on kuue kantoni keskuseks ja jagatud seitsme kantoni vahel. Asub Ouche'i jõe ja Burgundia kanali ääres.

Linna territoorium asub 210–410 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linn on tekkinud roomlaste asula kohale. Keskajal oli linn Burgundia hertsogiriigi pealinn ja tuntud saja kellatorni linnana. 1722 asutati Dijoni ülikool. 

1940. aastal pommitasid linna Saksa lennukid.

Dijon on tuntud Burgundia veinipiirkonna keskusena ja seal toodetava sinepi poolest. Linn on maantee- ja raudteesõlmpunkt. 1971. aastast tegutseb linnas Burgundia Ülikool.

Linnas on sündinud Gustave Eiffel.

## Haridus
* Burgundy School of Business

## Sõpruslinnad
Dijonil on 10 sõpruslinna:


Map commune FR insee code 21231.png|Dijoni plaan ja teda ümbritsevad vallad
Cathédrale St Bénigne - Dijon.jpg|Dijoni katedraal


## Viited

## Välislingid

*Dijoni koduleht
Terra

**Terra** (**EOS AM-1**) on EOS programmi kaugseire satelliit. Terra viidi päikesesünkroonsele ringorbiidile 18. detsembril 1999, orbiidi kõrgus 705 km. Regulaarsed mõõtmised algasid 24. veebruaril 2000 ning kestavad senini (märts 2012).

Satelliidil on viis sensorit:
* **ASTER** – 15–90-meetrise lahutusega 14 spektraalkanaliga (nähtav kuni soojuskiirgus) radiomeeter. ASTER-i teleskoobid on suunatavad orbiidi tasandist kõrvale, nii on võimalik mõõta maapinna reljeefi.
* **CERES** – kolmekanaliline radiomeeter globaalse pilvisuse uurimiseks.
* **MISR** – kujutise spektromeeter erinevatest suundadest Maa pinnalt peegeldunud Päikesekiirguse mõõtmiseks. MISR koosneb üheksast digitaalkaamerast. Üks vaatab vertikaalselt, teised orbiidi tasandis erinevate nurkade all (26–70°) ette ja taha. Iga kaamera teeb pilte neljas spektrialas – sinine, roheline, punane ja lähis-infrapuna.
* **MODIS** – 36 spektraalkanaliga kujutise spektromeeter, lainepikkuste vahemik 400 nm – 14,4 µm, ruumiline lahutus 250 ja 500 m taimkatte, pilvisuse ja aerosooli uurimise kanaleil, 1 km ookeani ja atmosfääri koostise uurimise kanaleil ning soojuskiirguse piirkonnas. MODISe piltidega kaetaks kogu planeet 1–2-päevase intervalliga.
* **MOPITT** – spetsiaalriist atmosfääri saastatuse uurimiseks.

## Vaata ka
*Aqua
*Aura
Aqua (satelliit)

**Aqua** (EOS PM-1) on NASA EOS programmi Maa kaugseiresatelliit. Satelliidi nimi tuleb ladinakeelsest sõnast *aqua* 'vesi'.

Aqua viidi päikesesünkroonsele ringorbiidile 4. mail 2002, orbiidi kõrgus on 705 km. Missioon on praeguseks kestnud 16 aastat (2018). 

Satelliidil on kuus sensorit ookeanide, maapinna ja atmosfääri uurimiseks.

* AMSR-E – skaneeriv mikrolaine-radiomeeter pilvede, merepinna temperatuuri ja tuule kiiruse mõõtmiseks
* AMSU-A – mikrolaineradiomeeter atmosfääri temperatuuri ja niiskuse uuringuteks
* AIRS – atmosfääri infrapuna sondeerija
* HSB – niiskussond ehk raadiolainete piirkonnas töötav mõõteseade atmosfääri niiskusesisalduse mõõtmiseks
* CERES – kolmekanaliline radiomeeter globaalse pilvisuse uurimiseks
* MODIS – 36 spektraalkanaliga pildistav spektromeeter, mille spektraalkanalite lainepikkused jäävad vahemikku 400 nm – 14.4 µm. MODIS-e ruumiline lahutusvõime on 250 ja 500 m taimkatte, pilvisuse ja aerosooli uurimise kanaleil ning 1 km ookeani ja atmosfääri koostise uurimise kanaleil ja soojuskiirguse piirkonnas. MODIS-e piltidega kaetakse kogu planeet 1–2-päevase intervalliga.

## Vaata ka
*Terra
*Aura

## Välislingid
* NASA Aqua projekti veebiportaal
Mäuguv Myrtle

**Mäuguv Myrtle** on tegelane J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter". Mäuguv Myrtle on tüdrukute pesuruumis olev kummitus. 

Ta sai surma, kui Saladuste Kamber esimest korda avati. Ta suri, sest ta vaatas otsa Basiliskile ja teadupärast on Basiliskile otsavaatamine surmav.
Helle Kalda

**Helle Kalda** (sündinud 17. veebruaril 1950 Tartus) on Eesti poliitik.

## Haridus
Helle Kalda on lõpetanud Nõo Keskkooli 1969 ning Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna 1973.

## Töökäik ja tegevus ühingutes
Kalda on töötanud Pudukaupade Hulgikaubanduse Baasis 1973–1987, Naha- ja galanteriikombinaadis "Linda" 1987–1993, ASis Arus 1993–1998, sihtasutuses Tallinna Eluasemefond 1998–2001 ning Eesti Üürnike Liidus 2000–2001.

Ta on Eesti Üürnike Liidu esimees, SA Tallinna Eluasemefondi nõukogu liige ning SA Tallinna Lastehaigla nõukogu liige.

## Poliitiline tegevus
Helle Kalda on olnud Tallinna Linnavolikogu liige 1999–2002 ja Mustamäe linnaosa vanem 2001–2004. Ta oli X Riigikogu ning on XI Riigikogu liige. Kalda on Eesti Keskerakonna liige alates 1997.
Anna Gavalda

**Anna Gavalda** (sündinud 9. detsembril 1970) on prantsuse kirjanik.

Tema esikteos "Ma tahan, et keegi mind kusagil ootaks" ("Je voudrais que quelqu'un m'attende quelque part") ilmus 1999, ajal, mil ta töötas prantsuse keele õpetajana. See teos teenis kohe nii kriitikute kiitust kui müügiedu. Seda müüdi Prantsusmaal üle kolmveerand miljoni eksemplari ja see võitis 2000. aastal auhinna *[[Grand Prix RTL-Lire]]*. See jutukogumik on tõlgitud vähemalt 27 keelde.

Tema esimene romaan "Ma armastasin teda" ("'Je l'aimais") avaldati 2002. aasta veebruaris. See teos oli inspireeritud tema enese ebaõnnestunud abielust.

Sellele järgnes 96-leheküljeline noortele mõeldud lühiromaan "*35 kilos d'espoir*", mille Gavalda kirjutas oma õpilastest, kes on koolis puupead, aga muidu täiesti uskumatud inimesed.

2004 ilmus tema kolmas romaan "Koos, see on kõik" ("Ensemble c'est tout"), mis räägib neljast kortermajas elavast inimesest. Üks neist on edasipüüdlik noor kunstnik, kes öösiti töötab kontorikoristajana, teine on noor aristokraat, kolmas on kokk ja neljas on vanaema. See 600-leheküljeline raamat sai kiiresti müüvikuks.

Eesti keeles ilmunud teosed:
*"Ma tahan, et keegi mind kusagil ootaks" (eesti keeles ilmunud 2005 kirjastuses Pegasus; tõlkija Mariliin Vassenin, 2019 kirjastuses Rahva Raamat)
*"Ma armastasin teda" (eesti keeles ilmunud 2006 kirjastuses Pegasus; tõlkija Triinu Tamm; 2019 kirjastuses Rahva Raamat)
*"Koos, see on kõik" (eesti keeles ilmunud 2008 kirjastuses Pegasus; tõlkija Pille Kruus)
*"Näpatud tunnid" (eesti keeles ilmunud 2010 kirjastuses Pegasus; tõlkija Pille Kruus)
*"Lohutaja" (eesti keeles ilmunud 2011 kirjastuses Pegasus; tõlkija Stella Timmer)

Aastal 2007 valmis romaani "Koos, see on kõik" põhjal samanimeline film, mille peaosi mängivad Audrey Tautou ja Guillaume Canet. Aastal 2009 ekraniseeriti ka Gavalda romaan "Ma armastasin teda" ning selles filmis mängivad peaosi Daniel Auteuil ja Marie-Josée Croze.

Gavalda elab Seine-et-Marne'i departemangus Melunis Pariisist umbes 50&nbsp;km kagus. Ta on lahutatud ja kahe lapse ema. Lisaks romaanide kirjutamisele teeb ta kaastööd ajakirjale Elle.
Kukesabalised

**Kukesabalised** (*Lythraceae*) on õistaimede sugukond. Siia kuulub umbes 500–600 liiki 31 perekonnast valdavalt rohttaimi, ka mõned põõsad ja puud.

Kukesabalised on kosmopoliitse levikuga, liigirohkeim troopilistes piirkondades, kuid laialt levinud ka parasvöötmes. 

Eestis on selle sugukonna tuntuim esindaja harilik kukesaba (*Lyhtrum salicaria*). Harva võib kohata aga muda-ojakapsast (*Peplis portula*).

## Perekonnad
Kukesabaliste 31 perekonda jaotuvad viide alamsugukonda: 
*Lythroideae 
:**[[Adenaria]]*
:**[[Ammania]]*
:**[[Capuronia]]*
:**[[Crenea]]*
:**[[Cuphea]]*
:**[[Decodon]]*
:**[[Didiplis]]*
:**[[Diplusodon]]*
:**[[Galpinia]]*
:**[[Ginoria]]*
:**[[Haitia]]*
:**[[Heimia]]*
:**[[Hionanthera]]*
:**[[Koehneria]]*
:**[[Lafoensia]]*
:**[[Lagerstroemia]]*
:**[[Lawsonia]]*
:**[[Lourtella]]*
:**Lythrum* – kukesaba
:**[[Nesaea]]*
:**[[Pehria]]*
:**[[Pemphis]]*
:**[[Physocalymma]]*
:**[[Pleurophora]]*
:**[[Rotala]]*
:**[[Tetrataxis]]*
:**[[Woodfordia]]*

*Punicoideae  
:**[[Punica]]*

*Sonneratioideae  
:**[[Sonneratia]]*

*Duabangoideae  
:**[[Duabanga]]*

*Trapoideae 
:**[[Trapa]]*

## Viited
Sealõuarohulised

**Sealõuarohulised** (*Scrophulariaceae*) on õistaimede sugukond. 

Sugukonna varasem eestikeelne nimi oli **mailaselised**, kuid kui perekond mailane tõsteti ümber teise sugukonda, muudeti sugukonna eestikeelne nimi.

Sealõuarohuliste hulka kuuluvad üheaastased või mitmeaastased rohttaimed, kelle õied on tavaliselt sügomorfsed ehk ebakorrapärased, haruharva ka aktinomorfsed ehk kiirjad. 

Traditsiooniliselt on sellesse sugukonda kuulunud umbes 275 perekonda 5000 liigiga. Tänapäeva molekulaargeneetilised uuringud on sealõuarohuliste süstemaatika sassi löönud, mitmed perekonnad on tõstetud näiteks teeleheliste ja soomukaliste sugukonda. 2016. aastal välja antud APG IV süsteemis kuulub sinna 62 perekonda umbes 1830 liigiga.

Sealõuarohulised on kosmopoliitse levikuga, kes on levinud peamiselt parasvöötmes ja troopilistes mäestikupiirkondades. 

## Sealõuarohuliste üldtunnuseid
*Õied on enamasti sügomorfsed;
*lehed võivad olla nii vastakuti kui ka vahelduvalt;
*tupp- ja kroonlehed on enamasti 4 või 5 tipmega;
*tolmukate arv kas 2, 4 või 5;
*viljaks on enamasti kupar.

## Perekonnad
Eestis looduslikult ja kultuurtaimedena kasvatatavate liikidega perekonnad:
**Buddleja* L. – budleia
**Limosella* L. – nõgilillik
**Nemesia* Vent. – nemeesia
**Scrophularia* L. – sealõuarohi
**Verbascum* L. – vägihein

Teisi perekondi:
**Diascia* Hook.f. – kaksikkannus

## Välislingid
**Scrophulariaceae* ITIS andmebaasis ''www.itis.gov''
Osula lahing

**Osula lahing** (nimetatud ka **Määritsa (talu) lahing**) oli Osula külas (nüüdisajal Võru maakonnas Võru vallas) 1. aprillil 1946 Meretsi (Määritsa) talus metsavendade ja Nõukogude julgeolekujõudude vahel toimunud lahing. See oli üks suurimaid metsavendade peetud lahinguid maakonnas. 

Lahingust võttis osa 7 metsavenda. Grupis oli viis meest ja 2 naist. Julgeoleku sõdureid oli aga palju rohkem täpne arv on teadmata. Lahing kestis 7 tundi, aga kuna lahingu lõpus lõppes metsavendadel laskemoon ja julgeolekusõdurid kasutasid leekkuule, süttis maja põlema. Kaks metsavenda said surma lahingu käigus, ülejäänud põlesid majja sisse.

Põlenud maja ahjulõõrist leiti kiri, kus oli tekst:

*Eesti rahvas!* 

*Täna, 1. aprillil 1946. aastal meie, eesti partisanid, võitlesime eesti rahva reeturite vastu. Pidasime vastu kuuekesi
umbes ~*8 tundi. Eesti rahvas, võidelge niisama kindlalt eesti rahva vabaduse ja sõltumatuse eest*

*Elagu vaba Eesti ja eesti rahvas.*

*Tervitab Avo Pruus.''

## Viited
Meteosat

**Meteosat** on EUMETSAT-i meteoroloogiliste geostatsionaarsete tehiskaaslaste seeria. Meteosati satelliidid edastavad iga poole tunni tagant Maa kujutise, mida kasutatakse pilvesüsteemide jälgimiseks ilma prognoosimisel. Geostatsionaarselt satelliidilt on korraga näha peaaegu pool maakera.

### Meteosati seeria tehiskaaslased




Platvorm
Tööaeg

**Esimene põlvkond**
Meteosat-1
23.11.1977 – 1979


Meteosat-2
19.06.1981 – 1991


Meteosat-3
15.06.1988 – 1995


Meteosat-4
6.03.1989 – 1995


Meteosat-5
2.03.1991 – 2007


Meteosat-6
20.11.1993 – ..


Meteosat-7
2.09.1997 – ..

**Teine põlvkond**
Meteosat-8
28.08.2002 – ..


Meteosat-9
21.12.2005 – ..



Esimese põlvkonna Meteosati satelliidid edastavad Maa kujutise kolmes spektripiirkonnas (nähtav ja infrapuna). Teise põlvkonna satelliitidel on 12 spektraalse kanaliga ja 3&nbsp;km ruumilise lahutusega radiomeeter.

Esimese põlvkonna satelliitidest töötavad seisuga märts 2008 Meteosat-6 ja -7. Meteosati satelliitide tehtud (vähendatud ruumilise lahutusega) pildid on peaaegu reaalajas leitavad Internetis.

## Vaata ka
*GOES
Haixi Mongoli-Tiibeti autonoomne ringkond

**Haixi Mongoli-Tiibeti autonoomne ringkond** (1984. aastani *Haixi Mongoli-Tiibeti-Kasahhi autonoomne ringkond*) on 2. järgu haldusüksus (autonoomne ringkond) Hiinas Qinghai provintsis. Ringkond koosneb kahest eraldi asuvast osast.

## Haldusjaotus

Ringkond jaguneb kaheks maakonna õigustega linnaks, kolmeks maakonnaks ja kolmeks halduskomiteeks:

* Delhi (德令哈市)
* Golmud (格尔木市)
* Dulani maakond (都兰县)
* Tianjuni maakond (天峻县)
* Ulani maakond (乌兰县)
* Da Qaidami halduskomitee (大柴旦行政委员会)
* Lenghu halduskomitee (冷湖行政委员会)
* Mangya halduskomitee (茫崖行政委员会)