open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viktor Luigelaht

**Viktor Luigelaht** (5. juuni 1926 Võõpsu – 28. august 2007 Tallinn) oli eesti matemaatikaõpetaja ja õpikute autor.

1945. aastal lõpetas ta Räpina Aiandustehnikumi ja töötas seejärel kolm aastat aiandusagronoomina Tartu rajooni Ülenurme sovhoosis. 1948. aastal asus ta tööle õpetajana Leevaku 7-klassilise koolis, seejärel oli Satserinna 7-klassilise kooli direktor ja Räpina rajooni haridusosakonna koolide inspektor. 1950. aastatel töötas ta mõned aastad Riisipere 7-klassilise kooli ja Padise 7-klassilise kooli direktorina.

1955. aastal lõpetas ta kaugõppes Tartu Õpetajate Instituudi ning 1959. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi ja sai keskkooli matemaatikaõpetaja kutse. 

1959. aastast, kokku 45 aastat, töötas ta Tallinna Polütehnikumi matemaatikaõpetajana.

Ta on mitme matemaatikaõpiku autor või kaasautor, koostanud matemaatika töövihikuid ja ülesannete kogusid.

Ta on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
*1976 Eesti NSV teeneline õpetaja
*1991 Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal
*1998 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Dick Button

**Richard Totten Button** (18. juuli 1929 Englewood, New Jersey – 30. jaanuar 2025) oli USA iluuisutaja ja iluuisuanalüütik. Ta oli kahekordne olümpiavõitja (1948, 1952) ja tuli viis korda järjest maailmameistriks (1948–1952). Ta oli ka ainus mitte-Euroopa mees, kes on tulnud Euroopa meistriks (1948). 

Buttonit peetakse esimeseks uisutajaks, kes sooritas 1948. aastal edukalt kahekordse Axeli hüppe ja 1952. aastal esimese kolmikhüppe – kolmiksilmuse. Ta leiutas ka lendava kaameli keerutamise, mis hakati hüüdma nööpkaameliks. Teise maailmasõja järgsetel aastatel tõi ta iluuisutamisse suurema sportlikkuse. Iluuisutamise ajaloolase James R. Hinesi sõnul esindas Button iluuisutamise "Ameerika koolkonda", mis oli sportlikum stiil kui Euroopa uisutajatel.

Button lõpetas 1947. aastal Englewoodi poistekooli (praegu Dwight-Englewood School). Ta hakkas uisutama juba väikese lapsena, kuid hakkas tõsiselt treenima alles 12-aastaselt pärast seda, kui isa oli kuulnud pojale öeldavat, et temast ei saa kunagi head uisutajat. Isa saatis Buttoni New Yorki Lake Placidi treeneri Gus Lussi juurde treenima, kes juhendas teda kogu tema võistlussportlase tee jooksul.

30. jaanuaril 2025 suri Button North Salemis 95-aastaselt. Tema kauaaegne elukaaslane oli Dennis Grimaldi ning nende lapsed on Edward ja Emily.

## Välislingid

*Dick Button USA Hall of Fame'i veebisaidil
*[Dick Button [ROK]-i veebisaidil]
*Dick Button veebisaidil Olympedia.org
Mokotów

**Mokotów** on linnarajoon Varssavi kesklinnast lõunas.

Mokotów on suurima elanike arvuga Varssavi linnarajoon.

## Linnaosad
*Augustówka
*Czerniaków
*Ksawerów
*Sadyba
*Siekierki
*Sielce
*Służew
*Służewiec
*Stary Mokotów
*Stegny
*Wierzbno
*Wyględów

## Viited
ANC Cup

**ANC Cup** on Eestis toimuv sõpruskondlik mitmevõistlus, mis koosneb meeste kümnevõistlusest ja naiste seitsmevõistlusest. Võistluse eesmärk on pakkuda osalejatele sportlikku väljakutset ning tugevdada sõpruskondlikke sidemeid ühistegevuse ja traditsioonilise *afterparty* abil.

## Ajalugu
ANC Cupi idee sai alguse 2019. aastal Doha kergejõustiku maailmameistrivõistluste ajal. Pärast Maicel Uibo hõbemedalit kümnevõistluses mõtlesid perekond Lunge ja Värk, et tahaks ise ka mitmevõistlust proovida. Lisaks oli kergejõustik perekonnas au sees olnud tänu Heldur Lillele, kes oli omal ajal tugev kergejõustiklane ning seeläbi istutas spordipisiku ka oma lastelastesse, korraldades neile suvekodus Topus mitmesuguseid spordivõistlusi. Sellest inspireerituna loodi ANC Cup kui sõpruskondlik mitmevõistlus.

Esimene ANC Cup toimus 2020. aastal Heldur Lille lemmikkohas Topus/Haapsalus ning sellest sai traditsioon. Võistlusega on seotud ka rändkarikad: meeste kümnevõistluse karikas kannab Heldur Lille nime, naiste seitsmevõistluse karikas on pühendatud Illi Lillele.

## Korraldus ja formaat
ANC Cupi korraldab ANC Cupi korralduskomitee, kuhu kuuluvad algatajad Andreas, Mattias ja Ott Marten Lunge. Võistlus on kutsetega ning mõeldud eelkõige neile, kellel puudub varasem kergejõustikutaust. Mehed võistlevad kümnevõistluses, naised seitsmevõistluses.

## Toimumiskohad ja võõrustajad
Võistlus toimub igal aastal erinevas asukohas ning sellele järgneb *afterparty*, mida võõrustavad erinevad pered ja sõbrad.

* **2020** – Haapsalu ja Topu (perekond Lill)
* **2021** – Põlva ja Palu talu (Tenso)
* **2022** – Vändra ja Pärnu (Tinnu)
* **2023** – Kohila ja Tosina (Adrian ja Kaidi)
* **2024** – Kääriku ja Mesilinnu talu (Berta ja Jaan)
* **2025** – Võru ja Sesniki talu (Mirko)

## ANC Cupi tulemused

### Meeste kümnevõistluse tulemused
* **2020** – võitja: Riho Rokk (3572 punkti)
* **2021** – võitja: Mikk Valtna (3717 punkti)
* **2022** – võitja: Ott Marten Lunge (3735 punkti)
* **2023** – võitja: Ott Marten Lunge (3812 punkti)
* **2024** – võitja: Ott Marten Lunge (4290 punkti)
* **2025** – võitja: Ott Marten Lunge (3996 punkti)

### Naiste seitsmevõistluse tulemused
* **2020** – võitja: Berta Nõmmsalu (2559 punkti)
* **2021** – võitja: Berta Nõmmsalu (2672 punkti)
* **2022** – võitja: Berta Nõmmsalu (2579 punkti)
* **2023** – võitja: Triin Seli (1872 punkti)
* **2024** – võitja: Triin Seli (2551 punkti)
* **2025** – võitja: Triin Seli (2106 punkti)

## ANC Cupi rekordid

### Meeste kümnevõistluse rekordid

### Naiste seitsmevõistluse rekordid

## ANC Cup Winter Games
Lisaks suvisele ANC Cupile toimub ka talvine versioon ANC Cup Winter Games.

* **2023** – võistlus toimus padelis ning võitjaks krooniti Andreas Lunge.
* **2024** – võistlus toimus rannatennises ning võitjaks krooniti Roland Kriibi.
* **2025** – võistlus toimus kurlingus ning võitjateks krooniti Andreas Lunge, Jaan Sepp, Kirke Metsa ja Villem Lõbu.

## Viited ja allikad
* ANC Cupi koduleht
Wilanów

**Wilanów** on linnarajoon Varssavi lõunaosas Wisła vasakul kaldal.

Linnarajoonis asub Wilanówi loss.

## Linnaosad
*Błonia Wilanowskie
*Kępa Zawadowska
*Powsin
*Powsinek
*Zawady
*Wilanów Królewski
*Wilanów Niski
*Wilanów Wysoki

## Viited
Praga-Południe

**Praga Południe** on linnarajoon Varssavis Wisła paremal kaldal.

## Linnaosad
*Gocław
*Gocławek
*Grochów
*Kamionek
*Olszynka Grochowska
*Saska Kępa

## Viited
Praga-Północ

**Praga-Północ** on linnarajoon Varssavis Wisła paremal kaldal.

## Linnaosad
*Nowa Praga
*Pelcowizna
*Stara Praga
*Szmulowizna

## Viited
Śródmieście

**Śródmieście** on linnarajoon Varssavi keskosas Wisła vasakul kaldal.

## Linnaosad
*Varssavi
*Koszyki
*Krucza
*Muranów
*Oleandrów
*Powiśle-Skarpa
*Powiśle-Solec
*Staromiejskie
*Żelazna Brama

## Viited
Leena Meri

**Leena Kristiina Meri** (sündinud 12. aprillil 1968 Helsingis) on Soome jurist ja poliitik (Põlissoomlased).

Leena Meri sai Helsingi Ülikoolis magistrikraadi õigusteaduse alal 2000. aastal. 2000. aastal töötas ta advokaadibüroos juristi abina. 2001–2003 oli ta Vantaa perekonnaseisuametis inspektor. 2002–2003 oli ta Riihimäki ringkonnakohtus notar ja 2004. aastal Kindlustuskohtus kindlustusõiguse sekretär. 2004–2005 töötas ta Helsingi apellatsioonikohtus maksuprokurörina. 2005–2007 töötas ta enda õigusbüroos. 2006. aastal oli ta Hyvinkää perekonnaseisuametis inspektor. 2007–2015 töötas ta Ida-Uusimaa perekonnaseisuameti registripidaja, notari ja tsiviilabieluametnikuna. 2015. aastal valti ta Eduskunna liikmeks.

20. juunist 2023 on ta Soome justiitsminister.

## Viited
Links 2 3 4

**"Links 2 3 4"** on ansambli Rammstein teine singel albumilt "Mutter". Singel ilmus 2001. aasta mais.

## Lood
**Maxi-CD**
#"Links 2 3 4" – 3:43
#"Halleluja" – 3:46
#"Links 2 3 4 (Clawfinger Geradeaus Remix)" – 4:28
#"Links 2 3 4 (Westbam Technolectro Mix)" – 5:58
#"Links 2 3 4 (Westbam Hard Rock Cafe Bonus Mix)" – 3:43
Żoliborz

**Żoliborz** on linnarajoon Varssavis Wisła vasakul kaldal.

Żoliborz on kõige väiksema pindalaga Varssavi linnarajoon.

## Linnaosad
*Marymont-Potok
*Sady Żoliborskie
*Stary Żoliborz

## Viited
Targówek

**Targówek** on linnarajoon Varssavis Wisła paremal kaldal. Idas piirneb Targówek Ząbki linnaga.

Targówek ühendati Varssaviga 1916. aastal. Alates 1994. aastast oli Targówek üks 11-st Varssavi omavalitsusest. Linnarajooniks sai Targówek 2002. aastal.

## Linnaosad
*Bródno
*Bródno-Podgrodzie
*Elsnerów
*Zacisze
*Targówek Fabryczny
*Targówek Mieszkaniowy
*Utrata

## Viited
Roßleithen

**Roßleithen** on vald *(Gemainde)* Austrias Ülem-Austria liidumaal Kirchdorfi ringkonnas.

Roßleithen asub Traunviertelis. U. 61 % valla territooriumist on kaetud metsaga ja 20 % on haritav maa.

## Viited
Sander Roosimägi

**Sander Roosimägi** (sündinud 22. mail 1994 Keilas) on eesti näitleja.

Sander Roosimägi lõpetas 2013. aastal Vanalinna Hariduskolleegiumi, õppis aastatel 2013–2014 Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis klassikalist laulu. 2018. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (28. lend). Töötas aastatel 2020–2021 Eesti Noorsooteatris. Olnud aastatel 2018–2020 ja on aastast 2022 vabakutseline näitleja.

Sander Roosimägi on mänginud Teatritrupi Ekspeditsioon lavastustes.

Ta on mänginud filmis "Hüvasti, NSVL" ja seriaalides "Reetur" ning "Täiuslik sõbranna".

## Viited

## Välislingid
*
2025. aasta Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises

**2025. aasta [[Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises|iluuisutamise Euroopa meistrivõistlused]]** toimusid 28. jaanuarist 2. veebruarini 2025. aastal Tallinnas Tondiraba jäähallis. Need olid 116. iluuisutamise Euroopa meistrivõistlused. 2022. aasta oktoobri keskel andis Rahvusvaheline Uisuliit (ISU) Euroopa meistrivõistluste korraldamisõiguse Zagrebile, kuid Horvaatia liit loobus 2024. aasta mais "ettenägematute asjaolude" tõttu. ISU korraldas uue taotlusvooru, kus lisaks Eestile kandideerisid veel Bulgaaria, Poola ja Türgi. Las Vegases toimunud ISU üldkogul valiti korraldajamaaks Eesti.

Tallinn on Euroopa meistrivõistlusi juba võõrustanud 2010. ja 2022. aastal. Medalid jagati meeste üksiksõidus, naiste üksiksõidus, paarissõidus ja jäätantsus.

Võistlusel võisid osaleda uisutajad kõikidest Rahvusvahelise Uisuliidu Euroopa liikmesriikidest. Mitte-Euroopa uisutajate vastav võistlus on 2025. aasta nelja kontinendi meistrivõistlused.

Uisutajad pääsesid 2025. aasta Euroopa meistrivõistlustele, kui nad olid saanud 17-aastaseks enne 1. juulit 2024. aastal ja täitsid minimaalsed tehniliste elementide punktinõuded. ISU aktsepteeris hindeid, kui need olid saadud kõrgema taseme ISU tunnustatud rahvusvahelistel võistlustel jooksval hooajal enne osalemise tähtaega või vahetult sellele eelneval hooajal.

## Tulemused

### Naiste üksiksõit

### Meeste üksiksõit

### Paarissõit

### Jäätants

## Medalitabel

 Korraldajariik (Eesti)

## Välislingid
* EM-i ametlik koduleht
* Sissekanded ja tulemused
Joosep Uus

**Joosep Uus** (sündinud 30. novembril 1991) on eesti näitleja.

Joosep Uus on lõpetanud Tallinna Rahumäe Põhikooli ja Tallinna 32. Keskkooli. 2018. aastal lõpetas ta näitlejana Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (28. lend, kursuse juhendajad Anne Türnpu ja Mart Koldits).

Aastatel 2018–2020 oli ta Paide teatri näitleja. Ta on osalenud ka teatri Must Kast ja Vaba Lava lavastustes.

Alates 2022. aasta jaanuarist on Joosep Uus Eesti Noorsooteatri näitleja.

## Viited

## Välislingid
*
Christian Lorenz

**Christian Lorenz** (sündinud 16. novembril 1966 Ida-Berliinis) on saksa muusik. Ta on tuntud eeskätt *[[industrial metal]]*'i ansambli Rammstein klahvipillimängijana.
Zinovjevi malmivalu- ja masinaehitustehas

**Zinovjevi malmivalu- ja masinaehitustehas** oli Narvas tegutsenud, Narva majandustegelase ja Narva linnapea (1878–1881) Dmitri Zinovjevi metallitööstusettevõte.

Dmitri Zinovjev rajas 1879. aastal masinatehase Narva jõe vasakule kaldale. Selle tuntuim osa oli malmitsehh, mis tootis torusid linna veevõrgule, aurukatlaid, pumpasid, reservuaare ja varuosasid Balti raudteele. 

Zinovjevi malmivalu- ja masinaehitustehas asus Joaorus, nüüdse Raja ja Linnuse tänava vahelise kolmnurkse alal.  

1924. aastal  malmivalu- ja masinaehitustehas suleti, 1926. aastal ettevõte pankrotistus, tehas lammutati osaliselt 1932. aastal ja selle ruumides avati Narva Linna Tööstuskool.  

## Viited
Rakahanga

**Rakahanga** on atoll Polüneesias, üks Cooki saartest. Asub Manihikist 40 km põhja pool.

Rakahanga atoll koosneb 2 peasaarest ja 7 väikesaarest, mille kogupindala on 4,1 ruutkilomeetrit.

Atollil elas 2021. aasta rahvaloenduse andmetel 81 inimest.

## Välislingid
Amphinema

***Amphinema*** on kandseente hõimkonda kuuluv seente perekond.

## Liike
**[[Amphinema byssoides]]*

## Välislingid
* ''Amphinema'' andmebaasis eElurikkus.
Tabivere Lasteaed Rõõmula

**Tabivere Lasteaed Rõõmula** on lasteaed Tartu maakonnas Tartu vallas Tabivere alevikus.

Lasteaias on 4 aiarühma ja lastehoid kõige väiksematele.

Lasteaed tegutseb 1982. aastal ehitatud ja 2023. aastal täielikult rekonstrueeritud majas.
Jarovoje

**Jarovoje** (vene keeles Яровое) on linn Venemaal Altai krais.

Jarovoje asub Kulunda stepis Bolšoje Jarovoje järve ääres, Kasahstani piirist 18 km kaugusel.

Jarovoje on asutatud 1943. aastal keemiakombinaadi asulana. Linnaks sai Jarovoje 1993. aastal.

## Viited
Jaapani kapituleerumine

15. augustil 1945 teatas keiser Hirohito Jaapani keisririigi alistumisest ning allkirjastas alistumislepingu 2. septembril 1945, lõpetades sellega Teise maailmasõja. 

Augustiks 1945 ei olnud Jaapani keiserlik merevägi (IJN) võimeline suuri mereoperatsioone läbi viima ning liitlasväed valmistusid sissetungiks Jaapani saarestikku. Ameerika Ühendriigid koos Hiina ja Suurbritanniaga nõudsid Potsdami deklaratsioonis Jaapani alistumist, mille alternatiiviks nimetati "kiire ja täielik hävitamine". Jaapani juhid teatasid avalikult kavatsusest võidelda kibeda lõpuni, kuid tegid soodsamaid tingimusi lootes salaja eraviisilisi palveid avalikult neutraalsele Nõukogude Liidule, et see vahendaks rahuläbirääkimisi. Nõukogude Liit säilitas piisava diplomaatilise suhtluse, et jätta Jaapanile mulje, et nad võivad olla valmis vahendama, kuid tegelikult valmistuti vastavalt Teherani ja Jalta konverentsidel salaja kokkulepitule Jaapani Koreas ja Mandžuurias asuvaid vägesid ründama.

6. augustil kell 8:15 kohaliku aja järgi, plahvatas Hiroshima kohal Ameerika Ühendriikide pommitajalt heidetud tuumapomm. Kuusteist tundi hiljem kutsus Ameerika Ühendriikide president Harry Truman uuesti Jaapanit üles alistuma. 8. augusti hilisõhtul kuulutas Nõukogude Liit Jaapanile sõja ning 9. augustil tungis Mandžuuriasse. Samal päeval heideti tuumapomm ka Nagasakile. Keiser Hirohito andis korralduse nõustuda Potsdami deklaratsioonis sätestatud tingimustega. Pärast mitu päeva kestnud varjatud läbirääkimisi ning ebaõnnestunud riigipööret, avaldati keisri raadiokõne, milles ta teatas Jaapani rahvale alistumisest liitlastele.

28. augustil algas Jaapanis liitlasvägede okupatsioon. Ametlik alistumise tseremoonia toimus 2. septembril USA mereväe lahingulaeva USS Missouri pardal, kus Jaapani valitsus allkirjastas vaenutegevuse lõpetamise dokumendid. Mitmed isoleeritud Jaapani üksused keeldusid alistumast ning mitmed Jaapani sõdurid alistusid alles 1970. aastatel.

## Vaata ka
* Operatsioon Allakäik
* Tuumapommide heitmine Hiroshimale ja Nagasakile

## Viited
Sankt Pankraz

**Sankt Pankraz** on vald *(Gemainde)* Austrias Ülem-Austria liidumaal Kirchdorfi ringkonnas.

Sankt Pankraz asub Traunviertelis. U. 70 % valla territooriumist on kaetud metsaga ja 9 % on haritav maa.

## Viited
Belokurihha

**Belokurihha** (vene keeles Белокуриха) on linn Venemaal Altai krais. Linn asub Belokurihha jõe ääres Altai mäestiku jalamil, Biiskist ligikaudu 60 km lõunas.

Belokurihha on föderaalse tähtsusega kuurortlinn. Seal asuvad radooni sisaldavad kuumaveeallikad.

Novaja Belokurihha küla asutati 1846. aastal. Kuurordi rajamist alustati 1867. aastal. Kuumaveeallikate radioaktiivsus tehti kindlaks 1907. aastal. 1958. aastal sai asula uueks nimeks Belokurihha ja muudeti kuurortasulaks. Linnaks sai Belokurihha 1982. aastal.

## Viited
Schlierbach (Ülem-Austria)

**Schlierbach** on vald *(Gemainde)* Austrias Ülem-Austria liidumaal Kirchdorfi ringkonnas.

Schlierbach asub 40 km Linzist lõunas, mis on Ülem-Austria peamine linn.

## Schlierbachi klooster

Schlierbachi klooster on Austria barokkarhitektuuri haripunkt. See asutati 14. sajandil. 17. sajandil taasasutati see tsistertslaste ordu kloostrina. Aastatel 1680-1712 uuendati hooneid barokkstiilis Pietro Francesco Carlone kava kohaselt, mille viisid ellu tema pojad.

Kloostrikirik ehitati aastatel 1680-1682 barokkstiilis skulptuuride, krohvitööde ja freskodega Itaalia kunstipere Carlone liikmete poolt. Raamatukogu on 1712. aastal ehitatud barokkstiilis tseremooniaruum, mille laes ja seintel on kipskaunistused. *Bernardisaal* on pidulik ruum, mis on rikkalikult barokkstiilis sisustatud.

## Viited
Eesti Vabariigi ja NSV Liidu valitsuste kokkulepe NSV Liidu relvajõudude Eesti territooriumil viibimise tingimustest (1940)

**Kokkulepe Eesti Vabariigi valitsuse ja NSV Liidu valitsuse vahel NSV Liidu relvastatud jõudude Eesti territooriumil viibimise üldiste administratiivsete tingimuste kohta** oli 8. juunil 1940. a Eesti Vabariigi valitsuse ja NSV Liidu valitsuse vahel sõlmitud leping, millega reguleeriti Nõukogude vägede Eestis viibimise täpsemad administratiivsed tingimused. 

Tegelikult polnud antud lepingul NSV Liidule enam olulist tähendust, sest juba järgmisel päeval alustas NSV Liit otseseid sõjalisi ettevalmistusi Eesti okupeerimiseks. 

## Taustast
1. septembril 1939 algas Saksamaa kallaletungiga Poolale Teine maailmasõda. Eesti delkareeris end suurriikide vahel puhkenud sõjas erapooletuks. 

1939. aasta sügiseks koondas NSV Liit Eesti (samuti Läti) piiride taha arvuka Punaarmee väegrupeeringu, mis ähvardas Eestit sõjalis-poliitiliselt. 

28. septembril sõlmiti NSV Liidu ja Eesti vahel Moskvas vastastikuse abistamise pakt. Suure naaberriigi surve alla jäänud Eesti lubas lepingu alusel oma territooriumile sõjaväebaasid 25 000 Nõukogude Liidu sõjaväelasele. Pakti elluviimine ei tohtinud mingil viisil riivata lepinguosaliste suveräänseid õigusi, eriti nende majandussüsteemi ja riiklikku korda. 

Oktoobris 1939 saabusid Eestisse Punaarmee üksused, asudes kiiruga ette valmistatud baasidesse või asukohtadesse. Peagi esitati Nõukogude poolelt aga täiendavaid soove või tingimusi lisaobjektide kasutamiseks ning lisatööjõu sissetoomiseks. 

1940. aasta mais oli lõpuks allkirjastatud sõjaväeline Kokkulepe Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vahel seoses NSV Liidu sõjajõudude viibimisega Eestis.

## Lepingu sõlmimine
Leping NSV Liidu relvastatud jõudude Eesti territooriumil viibimise tingimuste kohta sõlmiti pärast 1940. aasta kevadel toimunud keerukaid läbirääkimisi Moskvas 8. juunil. 

Lepingu allkirjastasid NSV Liidu välisasjade rahvakomissari asetäitja Vladimir Dekanozov ja Eesti saadik Nõukogude Liidus August Rei.

## Tekst

## Lepingu sõlmimise järel
Keerukate läbirääkimiste tulemusel sõlmitud lepingul polnud Nõukogude poolele tegelikult sisulist tähendust. Kohe sõlmimise järgmisel päeval, 9. juunil 1940 andis Nõukogude Liidu kaitse rahvakomissar marssal Semjon Timošenko ja Punaarmee kindralstaabi ülem, 1. järgu komandör Boriss Šapošnikov välja NSV Liidu Kaitserahvakomissariaadi direktiivi nr. 02622 erioperatsiooniks "Gudok" ehk Eestisse sissetungi ettevalmistamiseks. Vaid üheksa päeva pärast lepingu allkirjastamist, 17. juunil 1940, okupeeriski NSV Liidu Punaarmee Eesti Vabariigi.

## Vaata ka
* Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vaheline vastastikuse abistamise pakt
* NSV Liidu sõjaväebaasid Eestis 1940. aastal
* Eesti okupeerimine 1940. aastal

## Viited
Krasnõi Kut

**Krasnõi Kut** (vene keeles Красный Кут) on linn Venemaal Saratovi oblastis, Krasnõi Kuti rajooni halduskeskus. Krasnõi Kut asub Jeruslani jõe ääres, Saratovist ligikaudu 90 km kagus.

Krasnõi Kut on asutatud 1837. aastal. Aleviks sai 1938. aastal ja linnaks 1966. aastal. Krasnõi Kutis asub lennukool.

## Viited
Požarski kotlet

**Požarski kotlet** (vene keeles *пожарская котлета*) on praetud päts kana või loomaliha hakklihast, mis on segatud riivsaiaga. Mahlasuse lisamiseks lisatakse segule võid. Nimi tuleneb kotlettidest, mida pakuti Požarski hotellis, kuigi selge ei ole, kas tegemist oli hakklihast valmistatud toitudega.

## Vaata ka
* Kotlet
* Rissool

## Viited
Verhneuralsk

**Verhneuralsk** (vene keeles Верхнеуральск) on linn Venemaal Tšeljabinski oblastis, Verhneuralski rajooni halduskeskus. Verhneuralsk asub Lõuna-Uurali mäestiku jalamil Uurali jõe vasakul kaldal, oblastikeskusest Tšeljabinskist ligikaudu 230 km edelas ja Magnitogorskist umbes 60 km põhjas.

Asutati 1734. aastal Verhnejaitskaja kindlusena. Kui Jaiki jõgi nimetati ümber Uurali jõeks, sai kindlus nimeks Verhneuralskaja. Linnaks sai Verhneuralsk 1781. aastal.

## Viited
Volodarsk

**Volodarsk** (vene keeles Володарск) on linn Venemaal Nižni Novgorodi oblastis, Volodarski rajooni halduskeskus. Volodarsk asub Seima jõe ääres Nižni Novgorodist ligikaudu 52 km idas.

Asula tekkis 1862. aastal rajatud raudteejaama juurde ja sai nimeks Olgino. 1920. aastal sai Olgino uueks nimeks Volodarõ revolutsionäär V. Volodarski (M. Goldštein, 1891–1918) auks. 1932. aastal sai Volodarõ aleviks. 1956. aastal sai asula linnaõigused ja nimetati ümber Volodarskiks.

## Viited
Kupino

**Kupino** (vene keeles Купино) on linn Venemaal Novosibirski oblastis, Kupino rajooni halduskeskus. Kupino asub Kasahstani piirist 27 km kaugusel.

Kupino küla asutati 1886. aastal. Linnaks sai Kupino 1944. aastal.

## Viited
"Mees teab" episoodide loend

"**[[Mees teab (telesari)|Mees teab]]**" on Ameerika situatsioonikomöödia telesari, mille mõtlesid välja Jackie ja Jeff Filgo ning mille peaosas on Matt LeBlanc. Sari esilinastus 24. oktoobril 2016 telekanalis CBS.

10. mail 2019 teatati, et sarjal tuleb neljas hooaeg, mis esilinastus 2. aprillil 2020. 2020. aasta mais lõpetati sarja tootmine pärast nelja hooaega. Sarja jooksul jõudis 24. oktoobrist 2016 kuni 11. juunini 2020 eetrisse 69 osa sarjast "Mees teab".

## Sarja ülevaade

## Episoodid

### 1. hooaeg (2016–17)

### 2. hooaeg (2017–18)

### 3. hooaeg (2019)

### 4. hooaeg (2020)

## Viited



## Välislingid

* "Mees teab" IMDb andmebaasis
Heinrich Anton

**Heinrich Anton Maria Rainer Karl Gregor** (9. mai 1828 – 30. november 1891) oli Habsburg-Lotringite dünastia liige, Austria ertshertsog ja sõjaväelane. 

## Elulugu
Ertshertsog Heinrich Anton Maria Rainer Karl Gregor sündis 9. mail 1828 Milanos Lombardia-Veneetsia asekuningas Rainer Josephi ja Savoia printsess Elisabethi peres. 

1849. aastal ülendati ta 3. jalaväerügemendis ooberstiks, hiljem viidi ta üle 14. jalaväerügementi. 1856. aastal sai ta 62. jalaväerügemendi inhaberiks. 1858. aastal ülendati ta kindralmajoriks ja määrati oma venna juhatatud 3. armeekorpuses brigaadiülemaks. 1859. aastal osales ta Itaalia sõjakäigul. Kuni 1866. aasta aprillini oli ta feldmarssal-leitnandi auastmes Grazi komandant.

1866. aastal osales Heinrich Anton taas Itaalia sõjategevuses. Custoza lahingus üles näidatud vapruse eest autasustati teda Sõjaväeteenistuse ristiga. Kuni 1868. aastani juhatas ta Brünnis 4. diviisi.

Sama aasta 4. veebruaril abiellus Heinrich Anton morganaatiliselt oma pikaaegse armukese, lauljanna Leopoldine Hofmanniga. Keiser Franz Joseph I oli sellele varem vastu olnud, kuid nendele takistust ei avaldanud. Heinrich Antoni kaotas oma sõjaväelised ning dünastilised tiitlid ning oli sunnitud oma abikaasaga riigist lahkuma. Kuni 1871. aastani elasid nad Luzernis.

Samal aastal sündis abielupaaril tütar, mille järel keiser neile andeks andis ja õukonda tagasi kutsus. Leopoldine Hofmannile anti von Waidecki aadlitiitel. Heinrich Anton sai endale inhaberikoha 51. jalaväerügemendis. Siiski elas ta koos oma abikaasaga tagasihoidlikku elu Bozenis. 1891. aasta novembris sõitsid nad Viini, et osaleda ertshertsoginna Maria Luise ja Saksi kroonprints Friedrich Augusti pulmas. Teekonnal haigestusid nad mõlemad kopsupõletikku.

Erthertsog Heinrich Anton suri 30. novembril 1891. Leopoldine Hofmann oli surnud päev varem. 

## Viited


## Kirjandus
* Hahn, Sigmund. *[https://books.google.ee/books/about/Reichsraths_Almanach_f%C3%BCr_die_Session.html?id=wvkMAAAAYAAJ&redir_esc=y Reichsraths-Almanach für die Session].* Satow. 1867.
Zeja

**Zeja** (vene keeles Зея) on linn Venemaal Amuuri oblastis, Zeja rajooni halduskeskus (ei kuulu rajooni koosseisu). Linn asub Zeja jõe ääres, oblastikeskusest Blagoveštšenskist ligikaudu 385 km põhjas.

Asula rajati 1879. aastal Ülem-Amuuri kullakaevanduskompanii ümberlaadimispunktina ja kandis esialgu nime Zeiski sklad. 1906. aastal sai asula linnaks ja nimeks Zeja-Pristan. 1913. aastal sai linn praeguse nime. Linnas asub Zeja hüdroelektrijaam.

## Viited
Uno Rosme

**Uno Rosme** (kuni 7. detsember 1936 **Uno Rosenbeck**; 15. detsember 1928 Tallinn – 17. aprill 2022 Tallinn) oli Eesti arhitekt.

Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1954. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna arhitektuuriosakonna.

Ta töötas arhitektina kuni 1989. aastani RPI Eesti Tööstusprojektis.

## Looming
Projekteerinud peamiselt konstruktivistliku arhitektoonikaga tööstus- ja spordihooneid:
*1962 Punane Ret, Narva mnt 11, Tallinn (koos Enno Treibergiga)
*1962 Tallinna taksopark, Tulika 33, Tallinn (Eesti esimene mitmekorruseline garaaž). Lammutati osaliselt ja ehitati ümber 1996
**"Taksopargi garaaž (hävinud), vaade Endla raudteeviaduktilt. Arhitekt Uno Rosme, ETP". Eesti Arhitektuurimuuseum, EAM Fk 4844
*1965–1968 Kadrioru jäähall, L. Koidula 21, Tallinn. Lammutati 2006 
*1972 Ajakirjandusmaja, Pärnu mnt 67a, Tallinn (koos Enno Treibergiga)
*1973 Tallinna trollibussipark, Paldiski mnt 48, Tallinn
*1978 Männiku lasketiir
*1979 Pirita purjespordikeskuse sadam, Tallinn
*1993 Küberneetika Instituudi erikonstrueerimisbüroo, Akadeemia tee 21, Tallinn
*1974 Võhma lihakombinaat
*1979 Paide piimakombinaat
*1984 Tallinna EPT haldushoone Keila lähedal Tutermaal
*1987 Tartu Ülikooli veespordi- ja raskejõustikuhoonestik (projekt)
*1991 Tallinna apteekide keskladu (I järk)

## Liikmesus
*1962 Eesti Arhitektide Liit

## Viited

## Kirjandus
*Piret Lindpere. "Rosme, Uno, arhitekt". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 449
*Arhitekt Uno Rosme (1928). Eesti Arhitektide Liidu liikme toimik]. Eesti Arhitekturimuuseum, EAM.10.1.249

## Välislingid
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Crans-Montana

**Crans-Montana** on vald Šveitsis Valais' kantonis Sierre'i piirkonnas. 1. jaanuaril 2017 ühinesid senised Chermignoni, Mollensi, Montana, ja Randogne'i omavalitsus uueks, Crans-Montana omavalitsuseks.[2]

Crans-Montana on ka suusakuurort, mis loodi kahe Cransi ja Montana keskuse ühinemisel ning kuulus kuuele omavalitsusele (Chermignon, Icogne, Lens, Mollens, Montana ja Randogne), millest neli ühinesid, moodustades Crans-Montana.

## Ajalugu

* **Chermignoni** on esmamainitud 1228. aastal kui Chermenoni ja Chirminoni. Sellest sai iseseisev vald 1905. aastal, kui see eraldus Lensist.

* **Mollensit** on esmamainitud umbes 1250. aastal nimega Molaen. 1286. aastal on seda mainitud nimega Moleing. Vald oli varem tuntud saksakeelse nimega Molei, kuid seda nime enam ei kasutata.

* **Montanat** on esmamainitud 1243. aastal kui Montana. 1905. aastal eraldus see Lensist ja moodustati iseseisev omavalitsus.

* **Randognet** on esmamainitud 1224. aastal kui Randonni.

## Suusakuurort

Kuurort asub Šveitsi Alpide südames Valais' kantoni prantsuskeelses osas. See asub Sierre'i kohal platool umbes 1500 meetri kõrgusel merepinnast, võimaldades hea vaate Valais Alpidele ja eriti Weisshornile. 

Crans-Montana suusapiirkond koosneb 140 km suusaradadest ja hõlmab Plaine Morte liustikku. Selle tipus on Pointe de la Plaine Morte (2927 m).

Crans-Montana on mäesuusatamises kuulus. Seal peeti 1987. aasta maailmameistrivõistlused ja on sageli maailma karikavõistluste kavas, tavaliselt naiste kiirusaladel.

## Välislingid

* Crans-Montana koduleht
* Crans-Montana suusakuurordi veebileht
Issaak Halatnikov

**Issaak Markovitš Halatnikov** (vene keeles Исаак Маркович Халатников; 17. oktoober 1919 Katerõnoslav, Ukraina Rahvavabariik – 9. jaanuar 2021 Tšernogolovka, Moskva oblast) oli Nõukogude Liidu füüsikateoreetik.

Ta lõpetas 1941. aastal Dnipropetrovski Riikliku Ülikooli ja kaitses 1952. aastal Moskvas füüsikaalase doktoritöö. Sai füüsika-matemaatikadoktori kraadi. 1954. aastal anti talle professori kutse. Oli Lev Landau õpilasi (aspirante).

Halatnikov oli aastatel 1964–1991 Landau Teoreetilise Füüsika Instituudi direktor.

Alates 1946. aastast töötas ta Landau juhtimisel aatomipommi loomise projektis, töötades koos Jevgeni Lifšitsiga aatomiplahvatuse ajal toimuvate protsesside arvutuste kallal ning alates 1949. aastast osales ta vesinikupommi väljatöötamise projektis. Nende tööde eest pälvis ta 1953. aastal viimase Stalini preemia.

Halatnikovi teadustöö hõlmas relativistliku hüdrodünaamika, kvantmehaanika, relativistliku kosmoloogia, üldrelatiivsusteooria ja kvantväljateooriaga seotud probleeme, samuti kvantvedelike teooriat  ning kineetiliste nähtuste teooriat ülivoolavates vedelikes ja Fermi-tüüpi kvantvedelikes. Ta oli BHL-i singulaarsuse kaasautoreid.

## Tunnustus
*1972 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
*1974 – Landau preemia (koos Vladimir Belinski ja Jevgeni Lifšitsiga)
*1984 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemikuks
*1994 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*2010 – Igor Tamme kuldmedal
*2012 – Marcel Grossmanni auhind (koos Vladimir Belinskiga)

## Viited
Tuletorm

**Tuletorm** on tulekahju, mis saavutab sellise intensiivsuse, et loob ja hoiab ülal oma tuulesüsteemi. See on enamasti loodusnähtus, mis on tekkinud mõne väga suure võsa- ja metsapõlengu ajal. Kuigi seda terminit on kasutatud teatud suurte tulekahjude kirjeldamiseks, on selle nähtuse määravaks tunnuseks tulekahju, millel on oma tormijõulised tuuled igast ilmakaarest tormi keskpunkti suunas, kus õhk kuumeneb ja seejärel tõuseb üles.

Tuletorm on looduslikult tekkinud näiteks 2019.–2020. aasta Austraalia maastikupõlengute ajal Albury linna lähedal ning inimtekkeliselt näiteks 1945. aastal Jaapanis Hiroshima linnas pärast sellele tuumapommi heitmist.

## Viited
Tinian

**Tinian** on Põhja-Mariaanide üks kolmest suuremast saarest.

Tinian moodustab koos naabruses asuva asustamata saare Aguiguaniga Tiniani omavalitsuse, mis on üks neljast Põhja-Mariaanide omavalitsusest. Saare suurim asula on San Jose küla. Saar asub Põhja-Mariaanide suurimast saarest Saipanist lõunas ning Rotast põhjas. Saarel on palju randasid ja Teise maailmasõja aegseid ajaloolisi paiku.

Tinian kuulub Ameerika Ühendriikidele ning koos Guamiga on see Ühendriikide läänepoolseim saar Vaikses ookeanis. 

## Viited
Steinbach am Ziehberg

**Steinbach am Ziehberg** on vald *(Gemainde)* Austrias Ülem-Austria liidumaal Kirchdorfi ringkonnas.

Steinbach asub Traunviertelis. U. 65 % valla territooriumist on kaetud metsaga ja 27 % on haritav maa.


Steinbach am Ziehberg Ortsansicht-9239.jpg|Küla riigimaantee 533 juures
Steinbach am Ziehberg Gemeindeamt-9248.jpg|Vallamaja
Steinbach am Ziehberg Feuerwehrhaus-9240.jpg|Tuletõrjedepoo
Steinbach am Ziehberg Ziehberghöhe-9198.jpg|Küla Ziehberghöhel
Steinbach am Ziehberg Kirchenschiff-9214.jpg|Katoliiklik Püha Floriani kihelkonnakirik
Pfannstein Steinbach am Ziehberg-9136.jpg|Pfannsteini tipp


## Viited
Šilka

**Šilka** (vene keeles Шилка, burjaadi keeles Шилкэ) on linn Venemaal Taga-Baikali krais, Šilka rajooni halduskeskus. Linn asub Šilka jõe ääres, Tšitast ligikaudu 174 km idas. Šilkat läbib Siberi raudtee.

Šilka asutati kasakakülana 18. sajandi esimesel poolel. 1897. aastal ehitati läbi küla Siberi raudtee. Aleviks sai Šilka 1929. aastal ja linnaks 1951. aastal.

## Viited
Igor Tamme kuldmedal

**Igor Tamme kuldmedal** (vene keeles Золотая медаль имени И.Е. Тамма) on Venemaa Teaduste Akadeemia teadusauhind, mida antakse alates 2010. aastast välja iga viie aasta järel silmapaistvate saavutuste eest teoreetilises füüsikas, osakestefüüsikas ja väljateooria valdkonnas.

Auhind on nimetatud nobelist Igor Tamme järgi.

## Laureaadid
*2010 – Issaak Halatnikov  
*2015 – Mihhail Vassiljev 
*2020 – Kirill Zõbin 

## Muud Igor Tamme nimelised teadusauhinnad
Lisaks Igor Tamme kuldmedalile annab Venemaa TA välja iga kolme aasta järel üks kuni kaks Igor Tamme preemiat.

## Viited
Must lumeroos

**Must lumeroos** (*Helleborus niger*) on rohttaimede liik tulikaliste sugukonnast.

## Välislingid
* Must lumeroos andmebaasis eElurikkus
Vinav lumeroos

**Vinav lumeroos** (*Helleborus foetidus*) on rohttaimede liik tulikaliste sugukonnast.

## Välislingid
* Vinav lumeroos andmebaasis eElurikkus
Kaitseväe peastaabi ülem

**Kaitseväe peastaabi ülem** on kõrgem ametikoht Eesti kaitseväes. Peastaabi ülem juhib peastaapi ning on kaitseväe juhataja vahetus alluvuses. Kaitseväe peastaabi ülem on 2024. aastast Vahur Karus.

## Peastaabi ülemad läbi ajaloo
Peastaabi ülemad:
* 1917–1918 1. Eesti Diviisi Staabi ülem alampolkovnik Jaan Soots
* 1918 Eesti Sõjaväe Staabi ülem alampolkovnik Nikolai Reek
* 1918–1919 Peastaabi ülem kindralmajor Andres Larka
* 1918 Sõjaväe Operatiivstaabi ülem polkovnik Johan Laidoner
* 1918–1919 Sõjaväe Operatiivstaabi ülem, 1919-1920 Sõjavägede Ülemjuhataja Staabi ülem alampolkovnik (1919 polkovnik, a-st 1919 kindralmajor) Jaan Soots
* 1919–1920 Kindralstaabi Valitsuse ülem, 1920 Sõjavägede Staabi ülem alampolkovnik (a-st 1919 polkovnik) Jaan Rink
* 1920–1925 Sõjavägede Staabi ülem polkovnik (a-st 1921 kindralmajor) Paul Adolf Lill
* 1925–1926 Sõjavägede Staabi ülem, 1926-1929 Kindralstaabi ülem, 1929-1934 Kaitsevägede Staabi ülem kindralmajor Juhan Tõrvand
* 1934 Kaitsevägede Staabi ülema kohusetäitja kolonel Juhan Järver
* 1934–1937 Kaitsevägede Staabi ülem, 1937-1939 Sõjavägede Staabi ülem kindralmajor (a-st 1938 kindralleitnant) Nikolai Reek
* 1939–1940 Sõjavägede Staabi ülem kolonel (a-st 1940 kindralmajor) Aleksander Jaakson
* 1991–1994 Kaitsejõudude Peastaabi ülem polkovnik (a-st 1992 kolonel) Ants Laaneots
* 1994–1995 Kaitsejõudude Peastaabi ülem kolonel Arvo Sirel
* 1995–1997 Kaitsejõudude Peastaabi ülem kolonel Vello Loemaa
* 1997–1999 Kaitsejõudude Peastaabi ülem kolonel (a-st 1998 kindralmajor) Ants Laaneots
* 1999–2002 Kaitsejõudude Peastaabi ülem kolonelleitnant Aarne Ermus
* 2002–2007 Kaitsejõudude Peastaabi ülem kolonel (a-st 2005 brigaadikindral) Alar Laneman
* 2007–2008 Kaitsejõudude Peastaabi ülem, 2009-2011 Kaitseväe Peastaabi ülem kolonel (a-st 2009 brigaadikindral) Neeme Väli
* 2011–2011 Kaitseväe Peastaabi ülem kolonel (a-st 2011 brigaadikindral) Riho Terras
* 2011–2013 Kaitseväe Peastaabi ülem kolonel (a-st 2013 brigaadikindral) Peeter Hoppe
* 2013–2016 Kaitseväe Peastaabi ülem mereväekapten (a-st 2015 kommodoor) Igor Schvede
* 2016–2018 Kaitseväe Peastaabi ülem kolonel (a-st 2018 kindralmajor) Martin Herem
* 2018–2021 Kaitseväe Peastaabi ülem kolonel (a-st 2019 brigaadikindral) Veiko-Vello Palm
* 2021–2024 Kaitseväe peastaabi ülem brigaadikindral Enno Mõts
* 2024– Kaitseväe peastaabi ülem kindralmajor Vahur Karus 

## Viited
Nõiapuu

**Nõiapuu** (*Hamamelis*) on õistaimede perekond kivirikulaadsete seltsist. 

## Liike
**Hamamelis japonica* – jaapani nõiapuu
**Hamamelis mollis* – pehme nõiapuu
**Hamamelis vernalis* – kevadine nõiapuu
**Hamamelis virginiana* – virgiinia nõiapuu
**Hamamelis ×intermedia* – värd-nõiapuu

## Välislingid
* Nõiapuu andmebaasis eElurikkus
Värd-nõiapuu

**Värd-nõiapuu** (*Hamamelis ×intermedia*) on õistaimede liik kivirikulaadsete seltsist. 

## Kultivaarid
**Hamamelis ×intermedia Diane*
**Hamamelis ×intermedia Jelena*
**Hamamelis ×intermedia Orange Beauty*
**Hamamelis ×intermedia Pallida*
**Hamamelis ×intermedia Ruby Glow*
**Hamamelis ×intermedia Westerstede*

## Välislingid
* Värd-nõiapuu andmebaasis eElurikkus
Johann Baptist Trousson

**Johann Baptist Christian Trousson** (venepäraselt *Ivan Hristianovitš*, vene keeles *Иван Христианович Трузсон (Труссон)*); 2. september 1780 Koblenz – 24. aprill (vkj)/ 6. mai 1843 Peterburi) oli prantsuse-saksa  päritolu Venemaa Keisririigi sõjaväeinsener (insener-kindralleitnant).

Ta sündis 2. septembril 1780 Koblenzis (tollal Trieri kuurvürstkonna valduses, kuid korduvalt olnud Prantsusmaa valduses) sõjaväeinsener Christian Troussoni vanima pojana. Kaks aastat pärast poja sündi läks Christian Trousson Venemaa keisririigi sõjaväeteenistusse ja kolis koos perega Venemaale.

1796. aastal astus Johann insenerleitnandina Venemaa sõjaväeteenistusse.

Pärast Bakuu khaaniriigi liitmist Venemaa keisririigiga 1806. aastal määrati juba insenermajor Trousson 1. detsembril 1806 Bakuu Insenerikomando ülemaks ja ta oli sellel ametikohal kuni 1810. aastani.

Alates 26. detsembrist 1807 – insener-alampolkovnik, alates 27. jaanuarist 1811 – insenerpolkovnik.

Aastatel 1815–1819 juhtis ta Väinalinna kindluse ehitust. Ta koostas 1815. aastal kindluse esimese plaani, mis sisaldas juba kindlustist ka sillapeal üle Väina jõe. 

Alates 12. detsembrist 1817 – insener-kindralmajor.

Koostas aastatel 1819–1820 Tallinna uue kaitsekava, mille keiser Aleksander I kinnitas 10. mail (vkj)/ 22. mail 1820. Selle kava järgi oleks Tallinna sõjasadama 1806. aastal alustatud uued kindlustised ehitatud lõpuni, neile lisaks oleks mere- ja maarindele ehitatud või põhjalikult uuendatud umbes 15 kindlustist. Mererindele kavandati vähemalt 5 kiviehitise püstitamist või uuendamist, neist kolme uue fordi põhikaitseehitis oli võimas suurtükitorn. Kahe endise merefordi (Topeltpatarei ja Tsitadell) kohale kavandati uute ja võimsate kivifortide ehitamist. Kalaranda kavandati vana puit-muldfordi kohale ehitada uus kiviehitistega ühendfort. Maarinne kavandati linnast eemalenihutatud 9 fordi vööna, kaitse oleks nihkunud seniselt muldkindlusvööndiga linnalt hoopis linnast eemale uuele fortidevööle.

1822. aastal määrati ta Peterburi Insenerikorpuse ülemaks.

Alates 28. jaanuarist 1830 – insener-kindralleitnant.

## Muud
Ta oli Mineraloogia Seltsi täisliige alates 1832. aastast. Ta oli Sõjateadusliku Komitee inseneriosakonna esimees.
Tegevteenistus Eestis

**Tegevteenistus Eestis** on avaliku teenistuse eriliik nagu politseiteenistus ja päästeteenistus. Tegevväelased töötavad sõjaväelise auastmega ametikohal. Sellised ametikohad eeldavad Kaitseväe nõuetele vastavaid teadmisi, oskusi, vilumusi ja hoiakuid.

## Vaata ka

* Eesti kaitsevägi

## Viited
Kielce mänguasjade ja mängude muuseum

**Mänguasjade ja mängude muuseum** (*Muzeum Zabawek i Zabawy*) asutati Kielces 1979. aastal. Tegemist on Poola vanima ja suurima mänguasjamuuseumiga, mille kogus on üle 20 000 eseme. Praeguses asukohas tegutseb muuseum alates aastast 2006.

## Mänguasjatootmise ajalugu Kielces
Pärast teist maailmasõda sai Kielce piirkonnast üks olulisemaid mänguasjade tootmise piirkondi Poolas. Ainuüksi Kielces tegutses kolm mänguasju valmistavat kooperatiivi: puidust mänguasjadele spetsialiseerunud Gromada (asutatud 1939), plekist mänguasju tootev Precyzja ja plüüsist mänguasju valmistanud Świętokrzyska. Piirkonnas valmistati ka käsitöömänguasju, see oli tollal vähekindlustatud inimeste jaoks täiendavaks sissetulekuallikaks. 

1972. aastal loodi Kielces riiklik mänguasjaühistute liit, mis koordineeris 27 mänguasju tootva ühistu tegevust. 1975. aastaks oli liitu kuuluvaid mänguasjatootjaid juba 42. Liit lõpetas tegutsemise 1989. aastal.

## Muuseumi ajaloost
1979. aastal asutati Kielces muuseum, mille eesmärk oli pakkuda uurimisvõimalusi nii mänguasjatootjaile kui ka -uurijaile. Muuseum kandis algul nime Muzeum Zabakarstwa – mänguasjatootmise muuseum. 

1982. aastal asus muuseum tegutsema Kielces Zamkowa tänaval. Ajaloolises aidas asunud ruumid ei vastanud aga muuseumidele esitatud nõuetele ning 1985. aasta lõpus väljapanek suleti. Mõnda aega korraldas muuseum ainult ajutisi näitusi Poola muuseumides ja kultuuriasutustes. 1988. aastal avati väikesel kolmest toast koosneval üüripinnal püsiekspositsioon. Ruumi oli nii vähe, et suurem osa kogudest olid hoidlas või teistesse muuseumidesse deponeeritud.

Alates 2006. aastast asub muuseum Wolności väljakul 1872. aastal ehitatud ajaloolises hoones ning kannab nimetust mänguasjade ja mängude muuseum.

## Muuseumi kogud
Muuseum kogub nii uusi kui ka vanu mänguasju, pöörates erilist tähelepanu Poola mänguasjatootjatele ning kohalikele etnograafilistele mänguasjadele. Kogusse kuulub ka hulk Poolas toodetud nukufilmide originaalnukke. 

#### Etnograafilised mänguasjad

Kielce muuseumis on Poola suurim rahvapäraste mänguasjade kogu, kuhu kuuluvad näiteks puidust hobused, kärud ja vankrid, ratastel puust linnud ja liblikad, kelle tiivad veeredes liiguvad (*klepaki*), pöörlevate figuuridega karussellid, kõristid, samuti savist linnuviled ja teised savist mänguasjad. Kollektsioonis on ka traditsioonilisi mänguasju Ungarist, Tšehhist ja Slovakkiast, kuid suurim tähelepanu on 19. ja 20. sajandi Lõuna-Poola traditsioonilistel mänguasjadel. 

#### Poola animafilmide nukud

Sellesse kogussse kuuluvad Poola nukufilmide originaalnukud ja kõikvõimalikud materjalid, mis on seotud nukufilmide valmistamisega: visandid, joonised, taustad, esemed. Kogus on ka tööstuslikult toodetud filmidest inspireeritud mänguasju ja rahvusvahelisi filmikangelasi kujutavaid mänguasju. Kogusse kuuluvad näiteks filminukud Łodzis tegutsenud stuudio Se-Ma-For legendaarsetest filmidest "Przygody Misia Colargola", "Przygody Misia Uszatka", "Mały Pingwin Pik-Pok" ja teised nukufilmide nukud.

## Viited
Alvar Johannes Alev

**Alvar Johannes Alev** (sündinud 29. septembril 1993 Jõesuus Tori vallas Pärnumaal) on Eesti murdmaasuusataja.

Alev lõpetas 2013. aastal Audentese Spordigümnaasiumi Otepää filiaali ning 2023. aastal kehalise kasvatuse ja spordi erialal Tartu Ülikooli. Aastatel 2017–2019 õppis Colorado ülikoolis. Ta alustas suusatreeninguid seitsmeaastaselt Jõulu suusaklubis. 

Alev osales oma esimesel rahvusvahelisel võistlusel Skandinaavia karikasarjas 2011. aasta veebruaris Keuruus, kus saavutas 15 km klassikas 139., jälitussõidus 92. ja sprindis 88. koha. MK-võistluste debüüdi tegi ta 2012. aasta jaanuaris Otepääl, kus sai sprindis 65. koha.

Tema parimad kohad 2012. aasta juunioride suusatamise maailmameistrivõistlustel Erzurumis olid 39. koht 10 km klassikas ja 15. koht teatesõidus. 2013. aasta juunioride MM-il Liberecis saavutas ta 10 km vabasõidus 20. ja teatesõidus 11. koha. 2014. aasta U23 MM-il Val di Fiemmes sai ta 15 km klassikas 51., skiatlonis 45. ja sprindis 35. koha. 2015. aasta U23 MM-il Almatõs sai ta 15 km vabatehnikas ja skiatlonis 46. ning sprindis 35. koha.

Järgmisel aastal Râșnovis toimunud U23 MM-il saavutas ta sprindis 49., 15 km vabasõidus 34. ja 15 km klassikas 32. koha. 2017. aasta veebruaris Lahtis toimunud maailmameistrivõistlustel sai ta skiatlonis 50. koha. 2018. aasta jaanuaris tuli ta Haanjas 15 km vabatehnikas Eesti meistriks. Hooajal 2019/20 võitis ta Zlatiboris Balkani karika 10 km klassikasõidus ja sprindis ning Slaavi karika Štrbské Plesos 15 km klassikas. Tema parimad kohad 2021. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis olid 54. koht skiatlonis ja 13. koht teatesõidus. 

Ta osales 2022. aasta Pekingi taliolümpiamängudel, kus saavutas suusavahetusega sõidus 33., 15 km-s (klassikatehnika) 35. ja 50 km-s (vabatehnika, ühisstart) 36. koha ning kuulus 4 x 10 km teatesõiduvõistkonda kus saadi 15. koht. 

15. detsembril 2024 saavutas Alev Šveitsis Davosis toimunud MK-etapil meeste 20 km pikkusel eraldistardist klassikasõidus 12. koha, mis on tema karjääri parim koht. 2024-2025. aasta Tour de Skil oli ta kokkuvõttes 24. kohal, võrreldes aasta varasema 44. kohaga oli kõva edasiminek. 

Alev on 191 cm pikkune ja kaalub 86 kg.

## Välislingid
* Alvar Johannes Alev Eesti Suusaliidu kodulehel
* [Alvar Johannes Alev [FIS]-i veebisaidil]
* Alvar Johannes Alev veebisaidil Olympedia.org
* [Alvar Johannes Alev [Eesti spordi biograafiline leksikon|ESBL-is]]
Saksa mänguasjamuuseum

**Saksa mänguasjamuuseum** (*Deutsches Spielzeugmuseum*) on Sonnebergis asuv Saksamaa kõige vanem püsivalt tegutsev mänguasjamuuseum. Muuseumi eelkäijaks on piirkonna tööstus- ja kaubandusmuuseum (Industrie- und Gewerbemuseum des Meininger Oberlandes), mis asutati 1901. aastal. Tollal ei olnud tegemist vaid mänguasju eksponeeriva muuseumiga, mänguasjakogu oli algselt üks osa muuseumist.

Muuseumi kogud teevad eriliseks 18. ja 19. sajandil Sonnebergi piirkonnas valmistatud puidust mänguasjad, leivataignast ja papjeemašeest valmistatud figuurid ning Sonnebergis ja Tüüringis valmistatud nukud. 

## Viited
Jakob Hermann

**Jakob Hermann**  (26. veebruar 1890  Tartu – 11. märts 1970  Tartu) oli eesti kirjamees, elukutselt pottsepp, kuid kes tegeles pottsepatöö kõrval ka kirjandusega.

Jakob Hermann sündis 1890. aastal Tartus, käis ühe talve Tiskre külakoolis, hiljem täiendas ta end iseõppimisega.

J. Hermann on avaldanud mitmes ajakirjas paarkümmend peamiselt isamaa- ja loodusluuletust, osa neist on kirjutatud Esimese maailmasõja ajal rindel ja Soomes. Osa J. Hermanni luuletusi  viisistas ta sugulane Miina Härma (sünd. Hermann) ja ka Juhan Aavik.

J. Hermanni lastelauluke "Juba linnukesed" on saanud J. Aaviku viisistuses (nähtavasti rahvameloodia põhjal) üldtuntuks ja seda on ekslikult seostatud 
Karl August Hermanni autorinimega.
## Viited
Hilkka Hiiop

**Hilkka Hiiop** (sündinud 8. augustil 1974) on eesti kunstiteadlane ja konservaator, alates 4. aprillist 2025 Eesti Kunstiakadeemia rektor.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1997. aastal Tartu Ülikooli kunstiajaloo erialal. 2004. aastal sai ta magistrikraadi Eesti Kunstiakadeemiast, kaitstes töö teemal "Kaasaegse kunsti konserveerimise teoreetilisi ja metoodilisi lähtekohti Eesti näitel". 2012. aastal kaitses ta sealsamas doktoriväitekirja teemal "Nüüdiskunst muuseumis: kuidas säilitada mittesäilivat? Eesti Kunstimuuseumi nüüdiskunsti kogu säilitamise strateegia ning meetod".

## Töökäik
Hilkka Hiiop on töötanud Eesti Kunstiakadeemias maali konserveerimise stuudio juhatajana (2003–2012) ja dotsendina (2013–2017). Alates 1. septembrist 2017 on ta Eesti Kunstiakadeemia muinsuskaitse ja konserveerimise professor, alates 23. augustist 2021 ka kunstikultuuri teaduskonna dekaan. 

Alates 1. veebruarist 2021 on ta ka Tartu Ülikooli keemia instituudi analüütilise keemia teadur. 

Aastail 2013–2017 töötas ta konserveerimisspetsialistina Eesti Kunstimuuseumis. 

31. jaanuaril 2025 valiti ta Eesti Kunstiakadeemia rektoriks, tema ametiaeg algas 4. aprillil 2025.

## Tunnustus
* 2022 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
Fat Man

**"Fat Man"** ("Paks mees"; tuntud ka kui **Mark III**) oli tuumarelva tüüp, mille Ameerika Ühendriigid lõhkasid 9. augustil 1945 Jaapani linna Nagasaki kohal. 

See oli teine ja suurim kahest ainsast sõjategevuses kasutatud tuumapommist. Esimene neist oli Little Boy. Fat Mani detonatsioon oli ajaloo kolmas tuumaplahvatus ning seni viimane kord, kui sõjategevuses kasutati tuumapommi. Esimese Fat Mani ehitasid Los Alamose Labori teadlased ja insenerid, kasutades Hanfordi objektil toodetud plutooniumi.

Pommi nimi viitab selle varajasele disainile, kuna sellel oli lai ümar kuju. Pomm kaalus 4,6 tonni ning selle pikkus oli 3,3 meetrit ja diameeter 1,5 meetrit. Plahvatamisel vabanenud energia oli võrreldav 21 kilotonni TNT plahvatamisega. Fat Man tüüpi tuumapommid eemaldati relvastusest 1950. aastal.

## Vaata ka
* Tuumapommide heitmine Hiroshimale ja Nagasakile

## Viited
Steyr (jõgi)

**Steyr** [ˈʃtaɪɐ] on jõgi Ülem-Austrias.

Jõgi saab alguse Totes Gebirgel Hinterstoderis, see suubub Steyris Ennsi jõkke. Jõed moodustavad "Y". Steyr kasutab seda "Y" turunduseesmärkidel.
Ivar Kapsi

**Ivar Kapsi** (sündinud 17. augustil 1996) on Eesti geodeesia ja kaugseire spetsialist ning Eesti Maaülikooli metsanduse ja maaehituse instituudi doktorant. Oma töös on ta seotud geodeesia, kaugseire ja geoinformaatikaga.

## Haridus ja teadustöö
Ivar Kapsi on omandanud bakalaureuse ja magistrikraadi Eesti Maaülikoolis geodeesia ja maakorralduse erialal. Oma doktoritöö raames uurib ta kliimamuutustest tulenevat Läänemere veetaseme tõusu ja selle mõju rannajoone muutustele ning kaldaalade haavatavusele kombineerides kaugseire andmeid ja maapealseid mõõtmisi.

## Publikatsioonid
* Kapsi, I. et al. (2025). . Geodesy and Geodynamics
* Fakt teadust päevas: kas Eesti rannik kaob vee alla? Õhtuleht, 5. märts 2025
* Kapsi, I. et al. (2023). . Journal of Marine Science and Engineering

## Välislingid
* Ivar Kapsi Eesti Teadusinfosüsteemis