Tartu praostkond

**Tartu praostkond** on luteri kiriku  praostkond Eestis. 

Praostkond moodustati 1634. aastal endise Tartu piiskopkonna stifti aladest.  

Tänapäeval on EELK Tartu praostkonnas 20 kogudust: 
*Alatskivi kogudus
*Avinurme kogudus
*Jõgeva kogudus
*Kambja kogudus
*Kodavere Mihkli kogudus
*Kursi Maarja-Eliisabeti kogudus
*Laiuse Püha Jüri kogudus
*Lohusuu kogudus
*Maarja-Magdaleena kogudus
*Mustvee kogudus
*Palamuse Püha Bartholomeuse kogudus
*Tartu Maarja kogudus
*Tartu Pauluse kogudus
*Tartu Peetri kogudus
*Tartu Soome kogudus
*Tartu Ülikooli-Jaani kogudus
*Torma Maarja kogudus
*Vara Brigitta kogudus
*Võnnu Jakobi kogudus
*Äksi Andrease kogudus
## Ajalugu
Rootsi riigikiriku superintendent Hermann Samsoni eestvõttel loodi Rootsi Liivimaal Liivimaa kindralkubermangus  1636. aastal kuus praostkonda:  Eesti aladel Narva, Pärnu ja Tartu praostkond ning kolm praostkonda Põhja-Läti aladel: Riia, Koknese ja Cēsise praostkond. Tartu praostkonda kuulusidTartumaa - Tartu lään, Kirumpää, Vastseliina, Adsel, Põltsamaa, Laiuse, Marienburg, Schwanenburg, Puhja, Rannu, Nõo, Rõngu, Otepää, Sangaste, Fälcki, Valga, Antsla, Rõuge, Kambja, Võnnu, Torma, Palamuse, Maarja-Magdaleena, Kodavere, Räpina  kirikukihelkonnad, Aja Harglas ja Kastre linnuselään.

Liivimaa praostkonnad jagati konsistoriaalringkondadeks, mille eesotsas olid Liivimaa ülemkonsistooriumile alluvad alamkonsistooriumid. Tartu alamkonsistooriumi (saksa k. *Dorpater Niederkonsistorium*) ja alamkonsistooriumide juhatajaks oli maakohtunik, tema kõrval praost ja veel 2 vaimulikku ja 2 ilmlikku assessorit. Tartu linnas tegutses 1635. aastast ka Tartu linnakonsistoorium ning Tartus asus 1633. aastast ka Liivimaa ülemkonsistoorium.

1671. aastal pandi Tartu praostkonnas lisaks ametisolnud praost Johann Justus Neubaule, ametisse veel kaks praosti: Rõuge pastor Johann Nikolaus von Hardung ja Põltsamaa pastor Andreas Forselius. Praostid nummerdati: Tartumaa 1., 2. ja 3. osa praostid. Need kolm osa on ühtlasi kaudseks aluseks praegustele Valga, Võru ja Tartu praostkondadele.

1693. aastal eraldati Tartu praostkonnast Koivaliina (Gaujiena), Aluliina (Aluksne), Kulna (Gulbene) kiriku kogudused ja liideti Võnnu (Cēsis) praostkonnaga ning Valga (Valka) Jaani kogudus liideti Riia maapraostkonnaga. 

1740. aastast jagati Venemaa keisririigi Riia kubermangu Tartumaa 3 maakohtu ja praostkonna osaks (saksa k. *Theil*): 
*1. osa: 1) Sangaste; 2) Kanepi; 3) Hargla; 4) Rannu; 5) Rõngu; 6) Puhja; 7) Nõo; 8) Otepää; 9) Antsla; 10) Karula; 
*2. osa: 1) Kambja; 2) Võnnu; 3) Rõuge; 4) Põlva; 5) Vastseliina; 6) Räpina; 
*3. osa: 1) Pilistvere; 2) Suure-Jaani; 3) Põltsamaa; 4) Kursi; 5) Laiuse; 6) Palamuse; 7) ja 8) Torma ja Lohusuu; 9) Kodavere; 10) Marja-Magdaleena; 11) Äksi.

1784. aastal moodustati Tartu kreisi Tartu praostkonna aladest Võru praostkond, Võru kreisis.

Vastavalt 1832. aasta 28. detsembri Uue evangeelse luteri kiriku seadusele, moodustati Venemaa keisririigis konsistooriumiringkonnad. Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku  VELK Liivimaa konsistooriumipiirkonna Tartu praostkonda (saksa keeles *Dörptsche Präpositur*) kuulusid: 
*Maarja-Magdaleena kogudus, Maarja-Magdaleena kirikus ja Vara Brigitta kogudus, Vara kirikus (*Marien-Magdalenen und Brigitten*)
*Kodavere Mihkli kogudus, Kodavere kirikus (*Koddafer*)
*Palamuse Püha Bartholomeuse kogudus, Palamuse kirikus (*St. Bartholomaei*)
*Laiuse Püha Jüri kogudus, Laiuse kirikus (*Lais*)
*Tartu eesti kogudus (*Dorpat, estnische Gemeinde*)
*Kursi Maarja-Eliisabeti kogudus Kursi Maarja-Eliisabeti kirik (*Talkhof*)
*Torma Maarja kogudus, Torma kirikus (*Torma-Lohusu*)
*Äksi Andrease kogudus, Äksi kirikus (*Ecks*)

20. sajandi alguses olid Tartu praostkonna kirikukihelkonnad Tartu kreisis Tartumaal: Palamuse kihelkond, Tartu-Maarja kihelkond, Tartu-Peetri kihelkond, Kodavere kihelkond, Torma kihelkond, Laiuse kihelkond, Kursi kihelkond, Äksi kihelkond .

## Praostid

Aastatel 1671 – 1784 oli Tartu praostkond jagatud kolme ossa: 

1. osa (ligikaudu hilisema Valga praostkonna ala): 

2. osa (ligikaudu hilisema Võru praostkonna ala): 

3. osa (ligikaudu hilisema Tartu praostkonna ala, sh osa hilisemast Viljandi praostkonnast): 

Pärast Võru praostkonna eraldumist (1784) oli Tartu praostkonnas korraga ainult üks praost. 

## Viited

## Kirjandus
*Dr. Napiersky's Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland fortgesetzt von August Wilhelm von Keussler (Keußler). Riga 1877, seite 28-30