open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Duatlon

**Duatlon** on spordiala, mis koosneb kolmest alast: jooksust, jalgrattasõidust ja jooksust. Neil aladel võisteldakse järjest (ilma pausideta). 

Duatloniga tegelevaid sportlasi nimetatakse duatleetideks. 

Duatlon sobib eriti lühikese ja jaheda suvega maadesse ning annab triatleetidele võimaluse võistlushooaega pikendada ajale, kus avaveekogudes ujumine on võimatu. Duatlonis saavad kaasa lüüa ka neel harrastajad, kellel ujumine ei ole just tugevaim ala.

## Ajalugu
Duatlon ehk jooks-ratas-jooks-variant triatlonist ilmus esmakordselt 1980. aastate keskpaigas biatloni nimetusega. Algusaegadel oli kõige levinum formaat jooks-ratas, millele järgnes jooks-ratas-jooks ja seejärel ratas-jooks formaat, kuid ajapikku hakati keskenduma jooks-ratas-jooks formaadile, mis ongi jäänud püsima tänapäevani. See oli Daniel Honigi, New Yorgi tritloni klubi presidendi idee. Mõte tekkis sellest, et kevadel ja sügisel oli veetemperatuur liiga jahe, et triatloni harrastada. Ta nägi duatlonis eelkõige võimalust pikendada mitmespordi spordialade hooaega. Kiiresti sai aga selgeks, et see sobib hästi ka eraldiseisva spordialana, eriti neile kelle ujumisoskus oli kehv või lausa puudulik. 1990. aastate keskpaigas muudeti nimetus "biatlon" "duatloniks", kuna rahvusvaheline triatloni liit tegi avalduse, et triatlon võetaks olümpiamängude kavva.
Kuigi jooks-ratas varianti ei olnud plaanis mängude kavva lisada sai selgeks, et vaja on uut nime kuna talvistel olümpia mängudel on biatlonina tuntud murdmaasuusatamine ja täpsuslaskmise mitmesport ning rahvusvaheline biatloni liit ei olnud rahul olukorraga, kus biatlon saaks olla nii talve- kui ka suvemängude kavas. Seega otsustati kreekapärase alguse asemel kasutada ladinapärast ning nimetuseks saigi duatlon.

## Võistlusalad ja distantsid

Lastedistants: jooks 1–2 km, jalgrattasõit 4–8 km, jooks 0,5–1 km

Sprindidistants: jooks 5 km, jalgrattasõit 20 km, jooks 2,5 km

Standarddistants: jooks 10 km, jalgrattasõit 40 km, jooks 5 km 

Pikk distants: jooks 20 km, jalgrattasõit 80 km, jooks 10 km

## Edukamad duatleedid

### Mehed

*Kenny Souza – 1990 ITU maailmameister
*Benny Vansteelant – duatloni maailmameister, maailmameister pikas duatlonis, Euroopa meister, mitmekordne Powerman
*Joerie Vansteelant – 2007. aasta pika distantsi maailmameister
*Koen Maris – 2007 Powermani duatloni võitja

### Naised

*Catriona Morrison – 2006 ja 2010 maailmameister, 2007 ja 2008 pika distantsi maailmameister, 2007 ja 2009 Euroopa meister
*Andrea "RAT" Ratkovic – 2006. aasta pika distantsi pronksmedalist, mitmekordne USA profivõistluste võitja, aasta eliitduatleet, mitmekordne Powerman

## Vaata ka
*Triatlon

## Viited
Kaliopi

**Kaliopi** (kodanikunimega **Kaliopi Bukle**, makedoonia keeles *Калиопи Букле*; sündinud 28. detsembril 1966 Ohridis) on Põhja-Makedoonia laulja.

Ta osales aastatel 2012 ja 2016 Eurovisiooni lauluvõistlusel.

## Diskograafia
* 2000 – "Oboi Me"
* 2001 – "Ako Denot Mi E Nokj"
* 2004 – "Ne Mi Go Zemaj Vremeto"
* 2008 – "Zelim Ti Reci"
* 2010 – "Poraka"
* 2013 – "Melem"
Zuikinė

**Zuikinė** on Kaunase asum, mis asub linna idaosas Panemunė valla territooriumil Vaišvydava linnaosas. Zuikinė piirneb idas Kaunase veehoidlaga ja jääb Kaunase veehoidla regionaalparki.

Zuikinė aladele rajati Kaunase kindluse V fort. Samuti rajati sinna XX sajandil ilmasõdade vahelisel ajal põhikool. Aastal 1949 asutati sealne raamatukogu.


Zuikinė,_Kadagių_kel.JPG|Zuikinė
Zuikinė,_Rūko_g.JPG|Rūko gatve


## Viited
Rein Vahisalu

**Rein Vahisalu** (10. juuni 1946 – 2. oktoober 2022) oli eesti kardioloog ja  publitsist.

Ta lõpetas 1964. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikoolii arstiteaduskonna.

Ta töötas kardioloogina Ida-Tallinna Keskhaiglas (põhikohaga) ja City Tervisekliinikus. Ta on töötanud laevaarstina Livonial ja Regina Baltical.

Aastatel 1995–1996 viibis ta laevaarstina kolm kuud Kanada Kõrg-Arktikas (kaks korda läbiti Loodeväil) ja neli kuud Antarktikas. Livonia teaduslaevast reisilaevaks ümber ehitatud alusel tehti polaarturistidele tutvustavaid ringreise (ekstreemturismi).

## Teoseid
Ta on kirjutanud neli meditsiinist rääkivat raamatut, sealhulgas ühe neist ulmežanris – "Viies kabinet" (pilguheit tänapäeva ja lähituleviku meditsiini), kaks polaarreisiraamatut ja ühe jalgpalliraamatu.
*1998 "Pikk tribling Londonist Pariisi". ISBN 9985605551 https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?53297
*1998 "Laevaarstina Antarktikas". BNSi Kirjastus, ISBN 9985883055 https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?8748
*2003 "Südamest räägitud lood". Tänapäev, ISBN 978-9985621288
*2004 "Amundseni nimekiri". Varrak, ISBN 978-9985308363
*2008 "Viies kabinet".  Ajakirjade Kirjastus, ISBN 978-9949427994
*2011 "Süda võtab sõna". Mercurius, ISBN 978-9949216970
*2016 "Südamest ‒ muiates ja tõsimeeli". Postimees Grupp, ISBN 978-9985904763
*2018 "Sinule, kullast süda". Tammerraamat, ISBN 978-9949616329

## Tunnustus
* 2008 Eesti Arstide Liidu aumärk

## Isiklikku
Ta oli kirglik spordiarmastaja: jooksnud erinevatel maratonidel ning jooksudel ümber Eesti tuntumate järvede – Viljandi, Ülemiste, Maardu.

Tal on mitu last, nende seas mägironimisega tegelenud Raul Vahisalu.

## Viited

## Välislingid
*Rein Vahisalu. "Viies kabinet". ekspress.delfi.ee, 30. mai 2008
*Rein Vahisalu: kellele lüüakse pulsikella. arvamus.postimees.ee, 3. september 2013
*Rein Vahisalu – XLIX arhitektuuri välkloeng: Polaarruum. youtube.com, 12. november 2015
Papinianus

**Aemilius Papinianus** (kr Αιμίλιος Παπινιανός) (142–212), tuntud lühemalt kui **Papinianus**, oli hinnatud Rooma jurist, ülemprokurör ning pärast Gaius Fluvius Plautianuse surma 205. aastal ka pretoriaanide prefekt (keisri ülemnõunik ja ülemihukaitsja).

Papinianus oli üks antiikaja auväärsemaid juriste, keda kutsuti kui "õigluse varjupaik ja õiguste laekur". Koos Gaiuse, Pauluse, Modestinuse ja Ulpianusega oli Papinianus 426. aasta seadusega arvatud viie juristi hulka, kelle *responsa* oli kohtunikele kohustuslik. Hiljem võib pidada nende viie juristi seisukohti Theodosianuse koodeksi ning *[[Corpus iuris civilis]]* peamisteks allikateks. Kui ülejäänud nelja ideed ei ühildunud, jäid peale Papinianuse omad. Prantsuse jurist Jacques Cujas on hiljem kirjutanud: "Ei ole kunagi enne olnud nii suurt juristi ning ei tule ka peale teda".

## Elu
Papinianusest teatakse üsna vähe. Papinianus on sündinud Süürias ning oli ilmselt Emesa (Homs) linna kodanik, kuna on kirjutatud, et Papinianus oli keiser Septimius Severuse teise naise, Julia Domna sugulane ning Julia Domna oli Emesa kuningliku perekonna liige.

## Tööd
Võrreldes teiste suurte juristidega, nagu Ulpianus ja Paulus, on Papinianuse töödest vähe säilinud. Olulisemateks töödeks loetakse: *Quastiones* (37 raamatut), *Responsa* (19 raamatut), *Definitiones* (2 raamatut) ja *De adulteriis* (2 raamatut).

## Viited
Jaanilille põik

**Jaanilille põik** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.

Jaanilille põik sai nime 23. märtsil 2016. Varem oli see osa Jaanilille teest

## Viited

## Välislingid
Visase tänav

**Visase tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.

Visase tänav sai nime 15. novembril 2006. Tänav on saanud nime Visase talu järgi.

## Viited
Vesse põik

**Vesse põik** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.

Vesse põik sai nime 28. juunil 1988. Tänav on saanud nime Vesse tänava järgi.

## Viited
Tapri tänav

**Tapri tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.

Tapri tänav sai nime 11. augustil 2010. Tänava nimi on Nuia tänava paarisnimi.

## Viited
Tala tänav

**Tala tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.

Tala tänav sai nime 9. detsembril 2009.

## Viited

## Välislingid
Ruunaoja tänav

**Ruunaoja tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.

Ruunaoja tänav sai nime 18. mail 2011. Tänav on nime saanud Ruunaoja ja Ruunaoja kõrtsi järgi.

## Viited
Plasti tänav

**Plasti tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.

Plasti tänav sai nime 21. novembril 2007. Tänav on saanud nime Salvo kui plasttoodete tehase järgi.

## Viited
Gaasi tänav

**Gaasi tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.

Gaasi tänav sai nime 19. juunil 1987. Tänav on saanud nime gaasikontori ja -jaotusjaama järgi.

## Viited
Silde tänav

**Silde tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.

Silde tänav sai nime 20. aprillil 2011. Tänav on saanud nime selle järgi, et läheduses asuval Juhan Smuuli tee sillal üle raudtee on Eesti pikim sille ehk silla kandetugede vahekaugus.

## Viited

## Välislingid
Kaysone Phomvihane

**Kaysone Phomvihane** (lao keeles ໄກສອນ ພົມວິຫານ; 13. detsember 1920 – 21. november 1992) oli Laose poliitik. Ta oli aastatel 1975–1991 Laose Demokraatliku Rahvavabariigi peaminister ja aastatel 1991–1992 Laose Demokraatliku Rahvavabariigi president.
Publius Iuventius Celsus

**Publius Iuventius Celsus** (75–130 pKr), täpsemalt **Publius Iuventius Celsus Titus Aufidius Hoenius Severianus**, oli samanimelise vähetuntud Rooma juristi poeg ning seetõttu kasutatakse temast rääkimisel ka nime **Celsus ''filius***. Ta oli [[2. sajand|2. sajandi]] pKr esimeste kümnendite silmapaistvamaid Rooma juriste.

== Haridus ==
Celsus *filius* oli oma isa [[Celsus pater|Celsus *pater*]] 'i õpilane. Celsuse enda õpilaseks oli jurist [[Pomponius]] (sündinud 115. aastal). Ta võttis enda isalt üle [[prokuliaanid]]e koolkonna eestvedamise.

== Karjäär ==
Ta oli [[preetor]], [[Traakia]] ja hiljem ka [[Väike-Aasia]] [[kuberner]], keiser [[Hadrianus|Hadrianuse]] nõukogu liige ning [[Konsul (Vana-Rooma)|konsul]]. Celsuse üks peamisi töid oli tema 39 digestide raamatut, mis pole säilinud. Väljavõtteid tema kirjutistest ja samuti mitmeid osundusi tema õpetustele on võimalik leida [[Corpus iuris civilis|Iustinianuse "Digestas"]]. Ülejäänud Celsuse töö on teada teiste juristide kommentaaride järgi.

== Celsuse tähtsamad tsitaadid ==
Dig 1.1.1 Preambula *Ius est ars boni et aequi.* – "Õigus on headuse ja õigluse kunst."

Dig 1.3.17 *Scire leges non est verba earum tenere, sed vim ac potestatem.* – "Seaduse tundmine ei ole selle sõnade meelespidamine, vaid selle eesmärgist ja võimust arusaamine."

"Institutsioonides" on kasutatud Celsuse õpetust, kuid seda on ümber sõnastatud (Inst. 4.6 prea.). Originaalne tsitaat on: *Nihil aliud est actio quam ius, quod sibi debetur, iudicio persequendi''. – "Hagi ei ole midagi muud, kui õigus nõuda kohtunikult seda, mida võlgnetakse."

## Viited

## Kirjandus
* F. Tomkins. The Institutes of the Roman Law, Part 1, 1867
Leida Adamberg

**Leida Adamberg** (9. mai 1899 Vändra, Pärnumaa – 12. august 1985 New York, USA) oli eesti arst.

Ta õppis aastatel 1919–1924 (lõpetas *[[cum laude]]*) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, oli Eesti Üliõpilaste Seltsi Põhjala liige.

1928. aastast elas USA-s, kus oli New Yorgi Eesti Haridusseltsi juhatuse liige, ajakirja Meie Tee toimetaja.

Töötas psühhiaatrina. 1973. aastal avaldas koos abikaasa Harold Steinbergiga raamatu "In search of a Response".
Alice Ehin

**Alice Ehin** (sünninimi **Alice Käsper**; 28. juuli 1908 Tver – 13. jaanuar 1975 Tallinn) oli eesti õpetaja ja tõlkija.

Enne teist Maailmasõda töötas ta Välisministeeriumis tõlgina.

1949. aastast töötas ta Tallinna Õpetajate Instituudis inglise keele õppejõuna, hiljem Tallinna Pedagoogilise Instituudi inglise keele kateedri juhatajana.

Ta on koostanud inglise keele õpikuid ja töövihikuid.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1965 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Isiklikku
Kirjanik ja tõlkija Andres Ehin on tema poeg.

## Viited

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Vaateplatvorm

**Vaateplatvorm** on ümbritseva maastiku vaatlemiseks püstitatud rajatis (platvorm). Platvorm asub sageli mõne kõrge ehitise (nt pilvelõhkuja või vaatetorni) tipus.

## Vaata ka
*vaatetorn
Tarbus

AS **Tarbus** oli Eesti ühistranspordi. 2005 ühines Tarbus ja veel mitu ühistranspordiettevõtet aktsiaseltsiks GoBus.

Enne 1991 kandis Tarbus nime **Tartu Autobussi- ja Taksopark**. 

2003 sai Tarbus esimese Eesti ühistranspordiettevõttena ISO 9001:2000 kvaliteedistandardi sertifikaadi.

## Viited
Ivi Helves

**Ivi Helves** (neiupõlvenimi **Ivi Jänes**; 16. aprill 1934 Viljandi – 21. aprill 2016 Viljandi) oli eesti õpetaja.

## Elukäik
1952 lõpetas Viljandi I keskkooli.

1952–1956 õppis Tallinna Pedagoogilises Instituudis loodusteaduse erialal, lõpetades sai keskkooli bioloogia ja keemia õpetaja kutse.

Aastatel 1956–1959 oli Mustjala Keskkooli keemia-bioloogia õpetaja, 1959–1960 Mustjala Keskkooli õppealajuhataja, 1960–1963 Paistu Kooli õppealajuhataja,
1963–1965 oli Viljandi II 8-klassilise kooli õpetaja.

Aastatel 1965–2003 töötas Viljandi Internaatkoolis (hiljem Viljandi 5. Keskkool ja Viljandi Paalalinna Gümnaasium). 16 aastat õpetas peamiselt bioloogiat, seejärel 22 aastat keemiat.

## Tunnustus
*1987 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Isiklikku
Isa Jaan Jänes oli Viljandi linnakooli lõpetanud ametnik ja ema Anna Jänes (Tammann) koduperenaine, kes sai hariduse Viljandi Tütarlaste Eragümnaasiumis.

Vanem õde Ellen Meidla (Jänes; Oja) oli samuti Viljandi 5. Keskkooli keemiaõpetaja kuni pensionile jäämiseni 1981. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum. Viljandi 5. Keskkooli õpetaja Ivi Helves (1987)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Paalalinna Gümnaasiumi keemiaõpetaja Ivi Helves (1995)
Vilja Toomi

**Vilja Toomi** (sünninimi **Vilja Isok**; 3. september 1920 Keila – 26. veebruar 1993 Tallinn) oli eesti muusika- ja rahvatantsupedagoog ning koorijuht.

Ta lõpetas Tallinna Õpetajate Seminari. Õppis Tallinna Riiklikus Konservatooriumis muusikapedagoogika eriala, 1967. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi.

Ta töötas muusikaõpetajana Tallinna 29. 7-klassilises koolis, hiljem Tallinna 21. Keskkooli muusika süvaõppega klassides.

Ta oli mudilaskooride dirigent I, III ja IV koolinoorte laulu- ja tantsupeol.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1962 – Eesti NSV teeneline õpetaja

## Isiklikku
Tema abikaasa oli rahvatantsujuht Ullo Toomi.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV III koolinoorte Laulu- ja tantsupeo mudilaskooride dirigent, Tallinna 21. keskkooli muusikaõpetaja Vilja Toomi koore juhendamas (1972)
Aasta ettevõtja

**EY Eesti Aasta Ettevõtja** on ärikonsultatsiooni- ja audiitorifirma AS Ernst & Young Baltic välja antav auhind, millega tunnustatakse Eesti aasta silmapaistvaimat ettevõtjat. Auhinda antakse välja aastast 2008. 

See konkurss on osa globaalsest konkursist EY World Entrepreneur Of The Year. Alates 2011. aastast antakse selle konkursi raames välja Ettevõtja Elutööpreemia. Valiku teeb sõltumatu žürii.

## Laureaadid
EY Eesti Aasta Ettevõtja auhinna on pälvinud:
* 2008 Jaan Puusaag, Krimelte OÜ 
* 2009 Indrek Sepp, Pristis AS
* 2010 Peter Hunt, Wendre AS
* 2011 Priit Alamäe ja Taavi Kotka, Nortal AS
* 2012 Ruth Oltjer, Chemi-Pharm AS
* 2013 Peeter ja Priit Rebane, BDG Holdings OÜ
* 2014 Jüri Raidla, Advokaadibüroo Raidla Ellex
* 2015 Jevgeni Kabanov, ZeroTurnaround juht
* 2018 Arno Kütt ja Peep Kuld, Cleveron/ON24
* 2019 Martin Villig ja Markus Villig, Bolt
* 2020 Kaarel Kotkas, Veriff
* 2021 Priit Kallas, Iglucraft
* 2022 Kuldar Väärsi, Milrem Robotics

## Ettevõtja Elutööpreemia laureaadid
* 2011 Raul-Roman Tavast, Roman Tavast OÜ
* 2012 Endel Palla, AS Harju Elekter
* 2013 Madis Habakuk, Estonian Business School
* 2014 Enn Meri, OÜ Merinvest
* 2015 Tiit Vähi, Molycorp Silmet AS
* 2017 Mati Vetevool, AS M.V. Wool
* 2018 Enn Kunila, NG Investeeringud OÜ
* 2019 Jüri Kraft, Sangar AS
* 2020 Illimar Toom, Toom Tekstiil
* 2021 Enn Veskimägi, Standard 
* 2022 Tiit Kõuhkna, Direct Consulting

## Viited

## Välislingid
* Konkursi EY Eesti Aasta Ettevõtja koduleht
* Jaan Puusaag. Aasta ettevõtja: keegi ei arva, et ka ettevõtja vajab tunnustamist majandus24.postimees.ee, 2. märts 2018
Arhitektuuribüroo Kalle Rõõmus

AS **Arhitektuuribüroo Kalle Rõõmus** oli Eesti arhitektuuriettevõte (arhitektuuribüroo). 
Büroo asutas 1991. aastal arhitekt Kalle Rõõmus. Büroo peakontor asus Tallinnas.

Büroo tegevusvaldkonnad olid järgmised: arhitektuurne projekteerimine, projekteerimise peatöövõtt, ehitusprojektide ja ehitiste ekspertiis, omanikujärelevalve.

Ettevõte lõpetas tegevuse 2021. aasta detsembris.

## Viited
Topologi viadukt

**Topologi viadukt** (rumeenia keeles *Viaductul Topolog*) on raudbetoonist viadukt Râmnicu Vâlcea linna ja Vâlcele küla vahel Rumeenias. 1440 meetri pikkune endine raudteesild kulgeb üle Doonau lisajõe Topologi oru ning on üks pikemaid ja kõrgemaid kogu riigis. Sillal on 39 sammast, mille keskmine kõrgus on 48 m (suurim kõrgus 50 m).

Esimesed plaanid raudteeliini rajamiseks ulatuvad mõnedel andmetel aastasse 1858, mil Ungarile kuulunud Sibiu linna kodanikud pöördusid sellekohase ideega Austria silmapaistva raudteeinseneri ja arhitekti Carl Ritter von Ghega poole. Kiireloomulise ettevõtmise eesmärk oli parandada kaubanduslikku läbikäimist üle Karpaadi mägede Belgradi, Adrianoopoli ja Konstantinoopoliga. Ettepanek Vâlcele – Râmnicu Vâlcea raudtee ehitamiseks esitati esmakordselt riigi valitsusele (või tolleaegsele parlamendile) aruandes 16. juunil 1862. Valcele – Ramnicu Valcea raudteeliin ilmus riiklike kavade hulka ka aastatel 1919, 1920, 1922 ja 1927. Kibedaim vajadus ja tarve raudteeliini rajamiseks ilmnes Teise maailmasõja ajal Wehrmachti armeel sõjamoona ja -tehnika transportimiseks läbi Karpaatide lähimaastiku. Väliuuringutega alustati siiski alles pärast sõda 1949. aastal. Veel aastakümneid hiljem, 1979. aastal peeti eriti vajalikuks vähendada liiklusummikuid Brașovi – Fgărasi – Sibiu vahelistel maanteedel ning lühendada pealinna Bukaresti ja Aradi vahelist rohkem kui 100 kilomeetri pikkust vahemaad.  

Pärast alternatiivsete marsruutide läbivaatamist koostati esialgne ehitusprojekt, mis nägi 38 km pikkusel maanteetrassil ette mitmeid viadukte, kaks tunnelit (Plostina, 1910 m ja Gibe, 2250 m) ja märkimisväärses mahus pinnase stabiliseerimistöid kogumaksumusega üle ühe miljardi leu (prognoos tolleaegse kursi järgi).  Projekteerijatel paluti minimeerida projekti, nii et lisaks väiksematele tunnelitele jääks projekti tõeliseks kunstiteoseks viadukt.

Raudteeliiniga maasilla ja tunnelite (mõningatel andmetel kogupikkusega umbes 3,6 km) rajamine nõudis 4000 inimese jõupingutust. Imekombel avati viadukt vastavalt ehitustööde ajakavale aastal 1989, kuigi rajamine ei olnud veel lõpule jõudnud. Nappide rahaliste ressurssidega läbiajamise tõttu vähenes pärast kuus aastat kestnud ekspluatatsiooni liiklus liinil. Sagedased maalihked, üleujutused ja vargused sundisid aastaks 1998 – ehk vähem kui üheksa aastat pärast kasutuselevõttu – silla ekspluatatsiooni lõpetama.

Veel tänapäevalgi peetakse seda järelevalveta ja mahajäetud, rööbasteta viadukti mõõtmete ja lühikeseks jäänud eluea poolest muljetavaldavaks rajatiseks liinil 219 Calea ferată Vâlcele – Bujoreni Vâlcea.

## Viited
Tartu Turg

AS **Tartu Turg** on Tartus tegutsev kaubandusettevõte, mis haldab Tartu turuhoonet ja Emajõe kaldal asuvat Tartu avaturgu. Tartu Turu põhitegevusala on eelmainitud kahe turukompleksi turukaubanduse organiseerimine, tasuliste turuteenuste osutamine ning ruumide ja pindade rentimine.

## Vaata ka
*Pronkssiga

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Helmut Schoeck

**Helmut Schoeck** (3. juuli 1922 Graz, Austria – 2. veebruar 1993) oli Austria-Saksa sotsioloog ja publitsist, kelle tuntuim teos on "Der Neid" ('kadedus'; 1966).

Ta õppis Müncheni ja Tübingeni ülikoolis meditsiini, filosoofiat ja psühholoogiat. 1948. aastal sai ta Karl Mannheimi sotsioloogiat käsitleva väitekirjaga "Karl Mannheim als Wissenssoziologe"
doktorikraadi (juhendaja Eduard Spranger).

Aastatel 1950–1965 töötas ta Ameerika Ühendriikides mitmes ülikoolis, sealhulgas sotsioloogiaprofessorina Emory Ülikoolis. 1965. aastal naasis ta Saksamaale, kus töötas professorina Mainzi Johannes Gutenbergi Ülikoolis kuni emeriteerumiseni 1990. aastal. 

Ta suri 1993. aastal vähki.

## "Der Neid"
Tema tuntuim teos on 1966. aastal ilmunud "Der Neid. Eine Theorie der Gesellschaft". 1969. aastal tõlgiti see inglise keelde ("Envy: A Theory of Social Behavior") ja hiljem rohkem kui kümnesse keelde. Raamat annab põhjaliku analüüsi kadeduse kui sotsiaal-psühholoogilise ja sotsiaalse nähtuse ning kui inimese sotsiaalse käitumise motiivi kohta.

## Publikatsioonid
*1948 *Karl Mannheim als Wissenssoziologe* (dissertatsioon) 
*1948 *Nietzsches Philosophie des „Menschlich-Allzumenschlichen“. Kritische Darstellung der Aphorismen-Welt der mittleren Schaffenszeit als Versuch einer Neuorientierung des Gesamtbildes*
*1952 *Soziologie. Geschichte ihrer Probleme*
*1958 *USA. Motive und Strukturen*
*1959 *Was heißt politisch unmöglich?*
*1960 *Scientism and Values*
*1961 *Relativism and the Study of Man*
*1962 *Financing Medical Care*
*1962 *Psychiatry and Responsibility*
*1966 *Der Neid. Eine Theorie der Gesellschaft*. Verlag Karl Alber, Freiburg/München
*1969 *Kleines soziologisches Wörterbuch*
*1971 *Ist Leistung unanständig?*
*1972 *Vorsicht Schreibtischtäter. Politik und Presse in der Bundesrepublik*
*1972 *Entwicklungshilfe. Politische Humanität*
*1973 *Die Lust am schlechten Gewissen*
*1975 *Das Geschäft mit dem Pessimismus*
*1976 *Schülermanipulation*
*1979 *Das Recht auf Ungleichheit*
*1983 *Der Arzt zwischen Politik und Patient*
*1985 *Die zwölf Irrtümer unseres Jahrhunderts*
*1989 *Kinderverstörung. Die mißbrauchte Kindheit - Umschulung auf eine andere Republik*

## Viited
Miljöö

**Miljöö** (prantsuse keeles *milieu* ’kesk-, pool-’ + *lieu* ’koht’; ladina keeles *medius* – ’keskel olema’) on materiaalset ja tunnetuslikku keskkonda ühendav, meelte kaudu kogetav nähtus, mis hõlmab nii loodus-, sotsiaal- kui ka kultuurikeskkonda, mis tahes ümbrust, aga ka meeleolu ja atmosfääri. Miljöö on kogum väliseid elutingimusi, milles inimene või muu organism asub ja mis teda mõjutab. 

Linnauuringutega tegelenud Kadri Kasemets on miljööd tõlgendanud sotsiaalset ja materiaalset maastikku kujundava sotsio-ruumilise võrgustikuna. Linnamiljöö puhul on peale tunnetusliku keskkonna oluline ka arhitektuuriline ümbrus, näiteks ehitised. 

## Miljöö mõiste kirjanduses
Miljöö on kirjandusteoses kujutatav olustik, nii looduslik, materiaalne kui ka sotsiaalne keskkond. Keskkonna all mõeldakse loodustingimusi, suhteid omaste ja sõpradega, kasvutingimusi, ajastu kõlblusnorme, sotsiaal­kultuurilisi olusid – kõike seda, milles tegelane elab ja mis teda mõjutab.

Anne Nahkuri kirjandusterminite koolisõnastikus on miljööd defineeritud kirjandustegelast ümbritseva ja mõjutava olustikuna. 

Jüri Talvet on kirjandusteose olustikulist ruumi tõlgendanud materiaalse keskkonnana, mis aeglustab süžee aega ehk sündmuse kulgu. Olustiku mõistega seostub kunstilise aegruumi mõiste, mis hõlmab nii aega kui ka ruumi ja võimaldab neid traditsiooniliste kirjandusteose osiste (tegelane, süžee, idee, kompositsioon, sümbol) kõrval kunstiliselt modifitseerida. 

Kirjandusteadlase Elle-Mari Talivee järgi tuleb miljöö mõiste kirjandusteoses mängu esmajoones maastiku lähemal vaatlemisel. See on aistiline lähimaastik, kirjandustegelase lähiümbrus, mis väljendab ja tõlgendab tegelase kaudu kogemust ning loob ümbritsevat. 

Kokkuvõttes hõlmab miljöö maailma, mille autor oma loo jutustamiseks välja mõtleb ning milles tegutsevad teose tegelased. Miljööd kirjeldatakse peamiselt selleks, et iseloomustada tegelasi või põhjendada nende käitumist.

Näiteks leiab A. H. Tammsaare "Tõe ja õiguse" teisest osast miljöökirjelduse, kus ümbritsevat ruumi loovad helid ja lõhnad, mis väljendavad omakorda Indreku kogemust ning seostuvad tema ootuste ja mälestustega: „See oli kõik hoopis teisiti, kui ta oli väljas seistes endale kujutlenud. Liiga harilik, liiga igapäevane! Oli ainult üks asi, mis teda huvitas, liiatigi sedavõrd, et ta jäi keset treppi seisatama. Ja ta oleks ehk kauemgi seisnud, kui ta poleks ülal ukse avamist ja toatuhvlite põrandal lohistamist kuulnud. Jah, muidu ta oleks võinud siin hulga aega seista ja nuusutada, nuusutada – nii magusasti lõhnas kogu trepiruum.“ 

## Miljöö mõiste muinsuskaitses ja arhitektuuris
Miljöö on keskkond, mis hõlmab nii ühetüübiliste kui ka eritüübiliste hoonete kooslust ning neid ümbritsevaid aedu, parke, tänavaid jne. Miljööd kujundab eluviis, mida omakorda mõjutab keskkond. Muinsuskaitse ja arhitektuuri kontekstis on miljööga tihedalt seotud mõiste miljööväärtuslik ala.

## Viited
Saaremaa Vesi

OÜ **Saaremaa Vesi** on Saaremaal Kuressaares aastast 1998 tegutsev ettevõte, mis turustab kaubamärgi **Saaremaa Vesi** all Saaremaalt Viidumäe looduskaitsealalt pärit põhjavett. Villima hakati vett 2001. aastal.

Ettevõttel on kolm toodet: gaseerimata looduslik vesi, nõrgalt gaseeritud looduslik vesi ning nõrgalt gaseeritud sidrunimaitseline vesi.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Absurdum Art

**Absurdum Art** oli Eesti kirjastus, mis tegutses 2005–2010.

Kirjastus andis välja kolm raamatut:
*2008 – Mati Laos ja Jürgen Laos. "Ameerika unelm"
*2008 – Leonid Mihhailov. "Peipsimaa asulad. Поселения Прицудья"
*2009 – Reet Kudu. "Свобода и любовь"
Boreas (kirjastus)

**Boreas** (inglise **Boreas Publishing House**) oli väliseesti kirjastus, mis 1939 asutati Suurbritannias; ühtlasi vanim väliseesti kirjastus.

1975–1999 juhtis kirjastust Einar Sanden.

## Viited
Johann Friedrich Auster

**Johann Friedrich Auster** (1804 Räpina – 1. oktoober 1877 Maarja-Magdaleena) oli köster ja koolijuht.

Johann Friedrich Auster oli aastatel 1835–1856 Maarja-Magdaleena koguduse köster.

## Isiklikku
Johann Friedrich Austeri abikaasa Anna Juliana Auster (np Lamm) sündis 1808 ja suri 16. september 1868. Lapsed:  Julie Mathilde Rosalie Linde (Auster); Charlotte Beate Sophia Auster; Christoph Eduard Alexander Auster; Christine Marie Pauline Auster ja Woldemar Friedrich Ottomar Auster.

## Viited
Iulius Paulus Prudentissimus

**Iulius Paulus Prudentissimus** ehk **Iulius Paulus** (2.–3. sajand pKr) oli Vana-Rooma jurist ja keiser Alexander Severuse valitsemise ajal pretoriaanide prefekt.

## Elust
Iulius Pauluse elust on tänapäeval vähe teada. Arvatakse, et ta oli Kreeka juurtega ning pärit ühest vähetuntud Foiniikia linnast või Pataviumist (tänapäevase nimega Padova).

Pauluse õpetaja oli jurist Cervidius Scaevola.

Keiser Septimius Severuse valitsemisajal töötas Paulus maksudekogujana preetori ametis, olles ühtlasi valitseva keisri nõukogu liige ning keisri arhiiviülem.

Legendide järgi määras keiser Elagabalus Pauluse 219. aastal pretoriaanide prefektiks, kui keiser abiellus Pauluse arvatava tütre Iulia Cornelia Paulaga. Abielu lahutati 220. aastal ning pärast seda Paulus pagendati. Keiser Alexander Severus kutsus oma valitsemisajal Pauluse tagasi. Seejärel jätkas Paulus tööd nõunikuna.

Kuna Iulius Paulus ja Ulpianus olid mõlemad silmapaistvad keisri nõunikud, arvatakse, et kaks juristi võisid olla omavahel rivaalid.

*[[Lex citationum]]* valis Pauluse 5. sajandil viie olulisema juristi hulka koos Ulpianuse, Gaiuse, Papinianuse ja Modestinusega.

Tänu targale olemusele andis keiser Gordianus III Paulusele aunime *Prudentissimus* (tõlkes "kõige targem").

## Teosed
50 aasta jooksul kirjutas Iulius Paulus üle 300 raamatu (*libri*), mille hulgas oli 16 raamatut tsiviilõigusest (*Ad Sabinum*) ning 78 preetori edikti (*Ad edictum praetoris*). Lisaks nendele teostele kirjutas Paulus märkmeid varasemate kirjanike teostest ja monograafiate põhjal eri teemadest.

Iulius Pauluse tuntuimad teosed on valminud tema karjääri algusaastatel. Pauluse tööde hulgast leiab 26 raamatut "Quaestiones" ehk "Probleemid" ning 23 raamatut "Responsa" ehk "Arvamused", mis põhinevad eelkõige juristi enda töökogemusel.

Pauluse tuntuse tõttu on talle omistatud ka palju teoseid, mille autor ta tegelikult pole. Näiteks kuulutas keiser Constantinus Suur 3. sajandil kirjutatud teose "Pauli sentiantiae" ("Pauluse seisukohad") Pauluse kirjapanduks.

Iulius Pauluse kirjutised moodustavad 17% keiser Justinianuse koostada lastud tsiviilõiguse kogumiku "Corpus iuris civilis" ühest osast *[[Digesta]]*. Kogumiku koostanud komisjon valis teosesse üle 2000 Pauluse kirjutatud lõigu.

Tema kirjutised on eelkõige akadeemilised ning sarnased doktriinidega. Oma seisukohtade sõnastamisel on Paulus olnud pigem ettevaatlik ning püüdnud tagada oma ideede pidevat arengut. Tema ideed on mõjutanud nii Aristotelese loomuõiguse kui ka stoikute filosoofiat. Pauluse ja Ulpianuse teosed kinnistasid ühiskonnas Rooma õigust.

Iulius Paulus on öelnud: "Non omne quod licet honestum est" (Mis on lubatud, ei ole alati aus (õiglane)). (D.50.17.144)

## Viited

## Kirjandus
* A. Giardina. Vana-Rooma inimene. Tallinn: Avita 2004.
* M. C. Howatson. The Oxford Companion to Classical Literature. Oxford: Oxford University Press 2011.
* S. Hornblower, T. Spawforth. Who's Who in the Classical World. Oxford: Oxford University Press 2003.
Liivaoja tänav

**Liivaoja tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis.

Liivaoja tänav sai nime 18. augustil 2004. Tänav on saanud nime kunagise Liiva oja järgi.

## Viited
Pikksilma tänav

**Pikksilma tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis.

Pikksilma tänav sai nime 6. septembril 2011. Tänav on saanud nime lähedal asuva Tallinna lahe mõjul. Tänava nimi on Kiikri tänava paarisnimi.

## Viited
Matthias Sõber

**Matthias Sõber** (ka **Mats Sõbber**; 1. august 1842 Simmi, Vana-Suislepa vald – 25. jaanuar 1919 Maarja-Magdaleena) oli köster ja muusik.

Matthias Sõber oli aastatel 1867–1915 Maarja-Magdaleena koguduse köster ja aastatel 1867–1871 ühtlasi koolmeister Maarja-Magdaleena kihelkonnakoolis. Köster Sõber viis kohaliku meeskoori, mis oli algul tema poolt segakoorina loodud, 1869. aastal Tartusse I üldlaulupeole, kus saavutati võistulaulmisel koos rea teiste kooridega kolmas koht.

## Viited
Carl Woiwodt

**Carl Woiwodt** (1770 – 1826 Maarja-Magdaleena) oli aastani 1826 Maarja-Magdaleena koguduse köster.

## Isiklikku
Carl Woiwodt'i vanemad olid Metsavahi Kaarel ja Leena. Tema abikaasa Maria Elisabeth Woiwodt (Kürsa) sündis 1769. ja suri 1846. aastal. Lapsed  Eleonora Catharina Woiwodt; Carolina Sophia Woiwodt; Carl Gustaw Woiwodt; Johann Göttfried Woiwodt; Alexander Friedrich Woiwodt; Christina Lowisa Woiwodt;  Johann Ludwig Daniel Woiwodt ja Paul Fromhold Peter Woiwodt.

## Viited
Alexander Friedrich Woiwodt

**Alexander Friedrich Woiwodt** (1805 Maarja-Magdaleena – ? ) oli köster ja muusik.

Aastatel 1827–1834 oli Alexander Friedrich Woiwodt Maarja-Magdaleena koguduse köster.

## Isiklikku
Alexander Friedrich Woiwodt'i abikaasa Christine Helena Woiwodt (np Kürsa) sündis 1912. aastal. Lapsed Hermine Sophie Woiwodt ja Emilie Helena Woiwodt.

## Viited
Johann Masik

**(Köstre) Johann Masik** (1685 – 25. oktoober 1734 Maarja-Magdaleena) oli köster.

Aastatel 1709– 1734 oli Johann Masik Maarja-Magdaleena koguduse köster.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Marrie Masik. Lapsed: Andres Masik; Tanel Masik (Taniel Masik); Karl Masik; Ann Masik; Johann Masik; Leen; Krõõt; Kadri Masik; Mari ja Jaan Masik.

## Viited
Andres Masik

**Andres Masik** (1712 Maarja-Magdaleena – 4. aprill 1739 Maarja-Magdaleena) oli köster.

Aastatel 1734–1739 oli Andres Masik Maarja-Magdaleena koguduse köster.

## Isiklikku
Andres Masiku abikaasa oli Marie Masik. Lapsed: Hendrik Masik ja Madis Masik.

## Viited
Inreko Press

**Inreko Press** oli Eesti kirjastus, mis asutati 1993. aastal, registreeriti äriregistris 1997. aastal ja lõpetas tegevuse 2016. aastal. 

Kirjastus kirjastas peamiselt spordiväljaandeid, seahulgas andis aastatel 1993–1995 välja Eesti Spordi Lehte.

1997. aastal tootis Inreko Press koos Eesti Telefilmiga Erika Salumäest dokumentaalse portreefilmi "Erika" (režissöör Aarne Kraam).

## Viited
Johann Masing

**Johann Masing** (ka Jaan Masik; 11. jaanuar 1775 Maarja-Magdaleena – 7. september 1822 Maarja-Magdaleena) oli köster.

Aastatel 1772–1799 oli Johann Masing Maarja-Magdaleena koguduse köster.

## Viited
Jumalikud Ilmutused

**Jumalikud Ilmutused** OÜ on Eesti kirjastus, mis asutati 2004. Kirjastus alustas kirjastustegevust 2006. Kirjastus on keskendunud eesti luuletajate loomingu avaldamisele. Kirjastust juhib Sven Kivisildnik. Kirjastus avaldab teoseid seitsme kaupa ja neid ilmub täpselt nii palju, kui on nõudjaid (inglise *print on demand*).

## Viited

## Välislingid
*http://www.err.ee/353132/kirjastus-jumalikud-ilmutused-esitlesid-seitset-uudisteost
Käsipuu

**Käsipuu** on käega haaratav piire, mis pakub astujale või seisjale tuge ja aitab tasakaalu hoida. Käsipuid kasutatakse peamiselt treppidel ja eskalaatoritel, et vältida ohtlikke kukkumisi. Käsipuud on tavaliselt postidega toestatud või paigaldatud otse seinale.

Käsipuud on ka sildadel, rõdudel ja mujal, kus on oluline ohutuse tagamine.

## Ajalugu
Vanima teadaoleva trepikäsipuu avastas prantsuse arheoloog Pierre St. Jamaine Lõuna-Iraagis Nippuri linnriigi Assüüria tsivilisatsiooni varemetest.

## Euroopa standard
Briti standard ja Briti standardi tegevusjuhis on kokku sobitatud Euroopa normaaliga (EN). Trepikäsipuu kõrgus on seatud vahemikku 0,9–1 meetrit. Detailsemalt leiab infot Suurbritannia valitsuse kodulehelt.

### Käsipuude mõõtmed
Käsipuu kõrguseks astme keskelt mõõdetuna on üldjuhul 900&nbsp;mm. Peamiselt laste kasutatavates hoonetes (koolid, lasteaiad jms) on vajalik ka teine käsipuu, mis on 600–700&nbsp;mm kõrgusel. Käsipuu kaugus seinast või kinnisest piirdest peab olema vähemalt 45&nbsp;mm. Trepivõre pulkade vahekaugus ei tohi ületada 110&nbsp;mm. Käsipuu peab olema ümmarguse või ristkülikukujulise profiiliga, vastavalt läbimõõtudega ümarprofiilil 30–40&nbsp;mm ja ristkülikukujulisel käsipuul 120–180&nbsp;mm. Treppide lahtine pool tuleb varustada käsipuu või piirdega (peab olema vähemalt ühel pool). Ohutuks liikumisteeks loetakse käsipuuga varustatud kolme või enama astmega treppi. Teistes riikides võivad standardmõõdud ja nõuded vähesel määral varieeruda.

## Vaata ka
*Balustraad
*Rinnatis
*Reeling

## Viited

## Välislingid
*Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse eelnõu seletuskirja lisa
*Nõuded liikumis-, nägemis- ja kuulmispuudega inimeste liikumisvõimaluste tagamiseks üldkasutatavates ehitistes
Blokeering

**Blokeering** (saksa sõnast *blockieren* 'tõkestama') on meetodite ja vahendite kompleks, mis tagab  aparaadi, masina, elektrilülituse, tööseadise (elemendi) või tehnilise süsteemi teatava seisundi kinnistumise, kusjuures see seisund säilib ka pärast blokeeringu rakendumist põhjustanud teguri mõju lakkamist. Blokeering suurendab seadmete ohutust ja töökindlust: teda rakendatakse transpordiseadmeis (näiteks rongiliikluse ohutuse kindlustamiseks, blokeering), energiasüsteemides, elektrijaamades ja -alajaamades ning mitmesugustes tööstus- ja olmeseadmeis. Blokeering realiseeritakse mehaanilise, optilise, magnetilise või elektrilise sidestusega. Blokeeringu toime lakkab, kui aparaadi- või masinaosa viiakse lähteasenndisse või lubatavasse uude asendisse.  Seega: blokeering tagab aparaadi, masina, elektrilülituse, tööseadise (elemendi) või tehnilise süsteemi lubatud (ohutud) seisundid ja töö, ning väldib lubamatud seisundid (ohtliku olukorra).

## Viited
Krasnõi Holmi rajoon

**Krasnõi Holmi rajoon** (vene keeles *Краснохолмский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Krasnõi Holmi linn.

Rajoon piirneb põhjas Vesjegonski rajooniga, idas Jaroslavli oblastiga, lõunas Sonkovo rajooniga, edelas Bežetski rajooniga ja läänes Molokovo rajooniga.

Rajooni pindala on 1496 km².

Rajoonis on 207 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse ja kolme külaasunduse koosseisu.

## Viited
Kirjastus Hermes

**Kirjastus Hermes** on Eesti kirjastus, mis kirjastab ilu-, laste- ja teabekirjandust.

Kirjastus asutati 1997 Fontese tütarettevõttena (Fontese Kirjastus). Aastast 2006 kannab praegust nime **Kirjastus Hermes**.

## Viited

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
Karl Masik

**Karl Masik** (ka Kaarel Masick; 1721 Maarja-Magdaleena – 10. detsember 1771 Maarja-Magdaleena) oli köster.

Aastatel 1740–1771 oli Karl Masik Maarja-Magdaleena koguduse köster.

## Isiklikku
Karl Masiku abikaasa Mari Masik sündis 1718. ja suri 16 jaanuaril 1790. aastal. Lapsed Mari; Andres või Andreas Masik / Masing; Elias Masik / Masing;

## Viited
Interjöör

**Interjöör** on hoone või ruumi sisemus ehk siseruum või selle kujundus.

## Pilte

Lobby Hotel Bristol w Warszawie.JPG|Hotelli fuajee interjöör Varssavis
Vlkolínec, Slovakia 020.jpg|Talumaja interjöör rahvusarhitektuuri kaitsealal Slovakkias


## Vaata ka
*Sisekujundus
*Eksterjöör
Konstantin Ušinski

**Konstantin Ušinski** (vene keeles Константин Дмитриевич Ушинский; 3. märts (vkj. 19. veebruar) 1823 Tula – 3. jaanuar 1871 (vkj. 22. detsember 1870) Odessa) oli Venemaa pedagoog, kirjanik ja pedagoogikateadlane.

Ta sündis aastal Tulas eruohvitseri peres. Tema isa oli 1812. aasta isamaasõja veteran. Varsti määrati isa Tšernigivi kubermangu Novgorod-Siverskisse. Tema lapsepõlv möödus isa omandatud mõisas Desna jõe ääres. Ema Ljubov (sündinud Karpinskaja) suri, kui poeg oli 12-aastane.

Konstantin lõpetas 1840 Novgorod-Siverskis gümnaasiumi, misjärel asus õppima Moskva Ülikooli õigusteaduskonda, mille lõpetas 1844. 1846–49 oli ta professor Jaroslavlis Demidovi lütseumis, kuid sunniti sealt lahkuma liberaalsete vaadete tõttu. Pärast poolteist aastat kestnud töötust sai ta väikeametniku (täpsemalt lauaülema) koha Välisusundite osakonnas, mida ta nimetas kõige igavamaks võimalikuks töökohaks.

1854 sai Ušinski tänu endisele kolleegile Demidovi instituudist vene keele õpetajaks Gattšina orbudekodusse. 1855–59 oli ta samas inspektor.

1859–62 oli Ušinski inspektor Smolnõi Aadlidaamide Pansionis, 1860–62 oli ta ühtlasi rahvavalgustusministeeriumi ajakirja peatoimetaja. Tal tekkis konflikt ministeeriumiga, misjärel ta oli sunnitud tööst Venemaal loobuma ja ta suundus Lääne-Euroopasse. Ta külastas Šveitsis, Saksamaal, Prantsusmaal, Belgias ja Itaalias mitmesuguseid õppeasutusi, sealhulgas lasteaedu, neidukoole ja internaatkoole ning pidas neid Venemaa koolidega võrreldes märksa paremat haridust andvateks.
Ehisraamistik

**Ehisraamistik** ehk **maasvärk** on gootikale omane sirkliga konstrueeritud geomeetriline raamistus aknal, nišil jms.

## Välislingid
Ferm

**Ferm** ehk **turvik** ehk **tasandsõrestik** on katuste, galeriide, sildade ja muude selliste ehitiste sildamiseks kasutatav tala-, raam- või kaarkonstruktsioon.
Õllu

**Õllu** oli Eesti kirjastus. Kirjastuse omanik ja esimees oli Heino Kiik. Kirjastus avaldas palju Heino Kiige päevikuraamatuid. Kirjastus kustutati äriregistrist 2004.

## Viited
Karkass

**Karkass** (prantsuse keeles *carcasse* 'luustik') on ehitise tugisõrestik ehk raamistik, mis kannab peamist koormust ning tagab hoone konstruktiivse jäikuse.

## Vaata ka
*Puitkarkass
*Sõrestik
Välis-Eesti & EMP

**Välis-Eesti & EMP** oli Rootsi eestlaste kirjastus. Kirjastus asutati 1972 kirjastuste EMP ja Välis-Eesti ühinemisel.

Kirjastuse tegevust juhtis Lembit Kriisa. 

Kirjastus oli eriti aktiivne 1980. aastatel, avaldades palju ilu- ja poliitilist kirjandust, samuti teatmeteoseid ja mälestusteraamatuid.

## Viited
Kolonnaad

**Kolonnaad** on sammastik või talastikku kandev sammaskäik või sambarida, mis võib paikneda nii väljaspool hoonet kui ka interjööris.
Sada esimest

**"Sada esimest"** (inglise "**The 100**") on Ameerika Ühendriikide televisiooni ulmesari, mis põhineb Kass Morgani samanimelisel romaanisarjal. 

Eestis on sarja näidanud televisioonikanal Sony Turbo.

## Sisu
Sajand pärast seda, kui Maad on laastanud tuumasõda, saadetakse 100 kosmosejaama elanikku tagasi Maale, et teha kindlaks, kas see on elamiskõlblik.

## Osatäitjad
* Eliza Taylor - Clarke Griffin
* Bob Morley - Bellamy Blake
* Marie Avgeropoulos - Octavia Blake
* Lindsey Morgan - Raven Reyes
* Thomas McDonell - Finn Collins
* Christopher Larkin - Monty Green
* Devon Bostick - Jasper Jordan
* Paige Turco - Dr. Abigail Griffin
* Henry Ian Cusick - Marcus Kane
* Isaiah Washington - Thelonious Jaha
* Ricky Whittle - Lincoln

## Viited
Konstruktsioon

**Konstruktsioon** ehk **tarind** on terviklik kogum omavahel seostatud osiseid.

Selle mõiste all võidakse silmas pidada:
* **grammatiline konstruktsioon** ehk **[[Tarind (keeleteadus)|tarind]]**, mõiste keeleteaduses
* **ehituskonstruktsioon** ehk **[[ehitustarind]]**, mõiste arhitektuuris
* **konstruktsioon** ehk **[[Tarind (mehhanism)|tarind]]** on masina, mehhanismi, aparaadi, sõiduki, eseme vms kokkuseade või ülesehitus
Roman Mänd

**Roman Mänd** (29. oktoober 1915 Lehtse vald, Järvamaa – 4. mai 1991 Tallinn) oli eesti kunstnik.

Ta oli abielus Ene Falkenbergi ja Heljo Männiga. Ahti Mänd on tema poeg teisest abielust.

## Viited
Lagi

**Lagi** on siseruumi ülaltpoolt lõpetav pind. Samuti on see katuslae ja vahelae alune pind.


3000K LED T-Bar Ceiling Light.JPG|Ripplagi sinna süvistatud valgustitega
Shrewsbury Library 08.jpg|Shrewsbury raamatukogu lagi
HK Queensway Plaza LAB 02 ceiling mirror Sept-2012.JPG|Peeglitega kaetud lagi Hongkongis


## Vaata ka

*Peegellagi
*Kassettlagi
*Põrand
*Sein
Moodul (arhitektuur)

**Moodul** (lad. k. *modulus* = mõõr, rütm) on mõõtühik proportsioonide reguleerimiseks.

Klassikalise moodulsüsteemi mooduliks on tüvese alumise osa raadius, mille abil arvutatakse samba kõrgus, sammaste vahe, antablemaani ja kapiteeli proportsioone jms.
Paneel

**Paneel** ehk **seinatahveldis** on seina plaadikujuline ehitusdetail, mis katab seina osaliselt.

## Vaata ka
*Interjöör
*Lambrii
*Paneelelamu
Pannoo

**Pannoo** on raamiga piiratud maaling või madalreljeef seinal, lael või uksepaneelil. Pannooks võib nimetada suurt, harilikult konkreetsele ruumile loodud kunstiteost.
Sonkovo rajoon

**Sonkovo rajoon** (vene keeles *Сонковский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Sonkovo asula.

Rajoon piirneb põhjas Krasnõi Holmi rajooniga, idas Jaroslavli oblastiga, lõunas Kessova Gora rajooniga ja läänes Bežetski rajooniga.

Rajooni pindala on 970 km².

Sonkovo rajoonis on 182 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse ja seitsme külaasunduse koosseisu.

## Viited
Budistlikud suurkogud

**Sanghakogud** või **budistlikud suurkogud**, ka **budismi suurkogud**, on budismi ajaloos olulise tähtsusega munkade kogunemised, kus arutatakse Buddha õpetuse tõlgendamise üle ning retsiteeritakse ja kontrollitakse üle kogu kanooniline pärimus. 

* Esimene sanghakogu toimus Mahākāšjapa eesistumisel varsti pärast Buddha parinirvaanat (seega pärast 486 e.m.a) Rādžagrihas, kus olevat viibinud 500 munka. Buddha nõbu Ānanda Thera retsiteeris seal mitme kuu vältel ette Buddha poolt antud õpetuste (*dhamma*) osa ning munk Upāli Thera mungaelu korralduslike juhiste osa (*vinaya*). Kinnitati *[[Sūtrapiṭaka]]* ja *[[Vinayapiṭaka]]* esialgsed versioonid. Esimese budistliku sanghakogu kirjeldus leidub *Tipiṭaka Vinaya Piṭaka, Cullavagga* osas.

* Teine sanghakogu toimus 100 või 110 aastat pärast parinirvaanat (386 või 376 e.m.a) Vaišālīs, kus osales 700 munka ja kus arutleti peamiselt vinaja üle. Sanghakogus tekkisid lahkarvamused sthaviravaada ja mahasanghika suuna vahel. Vaišālī suurkogu järel lagunes budistlik kogudus koolkondadeks, mida oli vähemalt 18.

* Kolmandat sanghakogu Pātaliputras umbes 250 e.m.a patroneeris Ašoka. Sellel püüti leida konsensust koolkondade vahel, fikseeriti arvatavasti paali kaanon, millele lisati ka ‘kolmas korv’ – *[[Abhidhammapiṭaka]]*. Ka otsustati misjonäride saatmine teistesse maadesse.

* Neljas sanghakogu toimus umbes 100 m.a.j Kušaani keisri Kaniška I eestkoste all tema pealinnas Purušapuras Gandhāras. Seal koostati ulatuslikud kommentaarid sarvastivaada *[[Tripiṭaka]]*’le.

* Viies suurkogu toimus 1871. aastal 2400 theravaada munga osalusel Birmas Mandalays kuningas Mindoni valitsemise ajal. Selle peamine ülesanne oli retsiteerida Buddha õpetusi ning hoolikalt üle kontrollida kõik võimalikud muudatused, vahelejätmised ja moonutused. Kogu Tipiṭaka retsiteerimine kestis viis kuud. Samuti kinnitas see sanghakogu 729 marmorplaadile birma kirjas raiutud Tipiṭaka teksti. 

* Kuues sanghakogu toimus 1954. aastal Birmas (praeguse nimega Myanmar), Rangoonis (praeguse nimega Yangon), Kaba Ayes, Birma valitsuse toetusel ja eestkostel, kaheksast riigist pärineva 2500 theravaada munga osalusel. Traditsiooniline budistliku kaanoni retsiteerimine kestis mitmete munkade gruppide poolt kaks aastat. Kontrollimise käigus leiti vaid väheseid lahknevusi ning see pälvis sanghakogu ametliku kinnituse. Kogu Tipitaka koos kommentaaridega anti trükki. 

## Vaata ka

* Budismi ajalugu

## Viited
Vesjegonski rajoon

**Vesjegonski rajoon** (vene keeles *Весьегонский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Vesjegonski linn.

Rajoon piirneb põhjas Vologda oblastiga, kagus Krasnõi Holmi rajooniga, lõunas Molokovo rajooniga ja edelas Sandovo rajooniga.

Rajooni pindala on 2047,26 km².

Rajoonis on 264 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse ja kuue külaasunduse koosseisu.

## Viited
Ojapera oja

**Ojapera oja** (ka **Kolga oja**) on oja Sakala kõrgustiku lääneosas, Viljandi maakonnas Viljandi ja Põhja-Sakala vallas, Kõpu jõe parempoolne lisajõgi.

Ojapera oja pikkus on 10 km, valgla pindala 11,8 km², langus 50 m ja lang 5 m/km.
Oja saab alguse 80,5 m kõrgusel Tõrreküla külas ning suubub Vanaveski külas 30,5 m kõrgusel paremalt poolt Kõpu jõkke 4,9 km kaugusel selle suudmest.
Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Kullamäe asulakoht

**Kullamägi** on muistne asulakoht, mis asub Kastre vallas Kastre
küla territooriumil Emajõe kaldast 180 m lõunas soost esilekerkival kühmul. 

Kullamägi oli vaheaegadega asustatud alates kolmanda aastatuhande teisest poolest kuni esimese aastatuhande esimese pooleni eKr. Kullamäe asulakohal on palju ühiseid jooni Akali asulakohaga, mis jääb 2,5 kilomeetrit ida poole.

## Viited

## Välislingid
*
Vanausse oja

**Vanausse oja** (ka **Rabusti oja**) on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas, Kõpu jõe parempoolne lisajõgi.

Vanausse oja pikkus on 7,9 km, valgla pindala 17,5 km², langus 40 m ja lang 5,06 m/km.
Oja saab alguse 116,5 m kõrgusel Sudiste külas ning suubub Ainja külas 76,5 m kõrgusel paremalt poolt Kõpu jõkke 53,9 km kaugusel selle suudmest.
Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Tammiskilp

OÜ **Tammiskilp** oli Eesti kirjastus. Kirjastus on avaldanud Mati Õuna koostatud ajalookirjandust.

## Välislingid
*Kirjastuse raamatud Eesti Rahvusraamatukogu andmebaasis
Verb (kirjastus)

**Verb** on Eesti kirjastus, mis asutati 2004. Kirjastus on avaldanud luule- ja proosateoseid.

Kirjastuse juhatusse kuuluvad teiste seas Doris Kareva, Piia Ruber.

## Viited

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
Sulemees

OÜ **Sulemees** on Eesti ettevõte, mis tegeleb peamiselt kontoritarvete hulgimüügiga ja kirjastamisega (kalendrid ja muud trükised). Ettevõte asutati aastal 1996. Ettevõtte juhatuse esimees on Ivar Maasik.

Ettevõte toodab aastas umbes 1 miljon kalendrit, millest umbes pool eksporditakse Soome turule.

Ettevõttes töötab 28 inimest.

## Viited

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
Steamark

**Steamark** on Eesti kirjastus, mis kirjastab laste- ja noorsookirjandust. Kirjastus asutati 3. novembril 1997 Tallinnas.

Aastast 1997 annab kirjastus välja 15-köitelist eesti lastekirjanduse antoloogiat ja aastast 2002 sarja "Jutulaegas". 

## Viited

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
Olga Padosep

**Olga Padosep** (1899–1969) oli eesti õpetaja.

Ta töötas Tartu 4. Keskkooli õpetajana.

## Tunnustus
*1950 rinnamärk "Haridustöö eesrindlane"
*1950 Tööpunalipu orden
*1955 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited
Radan

**Radan** (serbia keeles *Радан*) on Serbia kõige lõunapoolseim mägi, mille  kõrgeimaks tipuks on Šopot (1408 m).

Radanit on peetud kummalise gravitatsiooni või magnetvälja anomaaliaga mäeks, sest selle kohal oli II maailmasõja ajal teadmatul põhjusel Natsi-Saksamaa armee lennukeid alla kukkunud.

## Viited
Tallinna Tehnikaülikooli kirjastus

**Tallinna Tehnikaülikooli kirjastus** (lühendatult **TTÜ kirjastus**, inglise keeles *Tallinn University of Technology Press*) on Tallinna Tehnikaülikooli Raamatukogu struktuuriüksus, mis tegeleb Tallinna Tehnikaülikooli väljaannete kirjastamise ja trükkimise korraldamisega. Kirjastuse on asutanud ja selle tegevuse saab lõpetada TTÜ nõukogu.

Kirjastuse ülesannete seas on tema põhimääruse järgi õppe- ja teaduskirjanduse ning muude trükiste kirjastamine, nende trükkimine ja levitamine.

## Viited

## Välislingid
*Kirjastusest Tallinna Tehnikaülikooli kodulehel