open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bar-vorm

**Bar-vorm** on muusikas struktuurimuster AAB, esimese värsi või värsipaari ja meloodiaosa kordamine, millele järgneb muusikaliselt erinev lõpetav fraas. See on tavaline vorm kantsoonis, eriti saksa muusikas.

Hiliskeskaegses *[[Meistersinger]]*ite sõnavaras tähistas sõna "Bar" reeglite järgi komponeeritud laulu. 19. sajandil laenati see sõna muusikaterminoloogiasse tähistamaks keskaegse ilmaliku laulu kolmerealist kantsoonistroofi.

## Vorm
Bar-vormis korratakse esimest värssi või värsipaari ja meloodiaosa (ladina keeles *pes*, saksa keeles *Stollen*, mõlemad koos *Aufgesang*) ja neile järgneb kolmas lõpetav erineva meloodiaga fraas (ladina keeles *cauda*, saksa keeles *Abgesang*). B-osa võib olla A-osadest märgatavalt erineva pikkusega. Bar-vormil esineb peale tüüpilise kuju ka mõningaid variante.
* **AAB** on tüüpiline bar-vorm
* **ABB** on pööratud bar-vorm
* **AABA** on repriisiga bar-vorm

Näiteks minnesinger Neidhart von Reuentali laul "Meie, dîn liehter schîn" on bar-vormis, sest kahe esimese lause või salmi riimiskeem ja muusika kordub ja kolmanda oma on täiesti erinev:
:Meie, dîn liehter schîn
:und diu kleinen vogelîn
:bringent vröuden vollen schrîn
:daz si willekomen sîn
:ich bin an den vröuden mîn
:mit der werlde kranc.

:Alle tage ist mîn klage,
:von der ich daz beste sage
:unde ir holdez herze trage,
:daz ich der niht wol behage
:von der schulden ich verzage
:daz mir nie gelanc.

:Also noch genuogen an ir
:dienest ist gelungen
:die nach guoter wibe lone
:hoveschlichen rungen,
:nu han ich beidiu umbesunst
:gedienet unde gesungen.

## Ajaloost
Bar-vormi põhimõte on äratuntav juba Vana-Kreeka oodis, milles on *strophe*, *antistrophe* ja *epode*, viimane neist lõpetav fraas. Gregooriuse laulus on bar-vorm äratuntav *[[Alleluia]]*de melismides ja lõpu-*jubilus*tes. Samuti esineb see mõnedes hümnitekstides, näiteks "Iste confessor".

Ka keskaegses ilmalikus muusikas, just trubaduuride ja truvääride lauludes ning saksa minnesingerite laululoomingus oli bar-vorm väga levinud. Minnesingerite kunsti varal kujunenud linlikus *[[Meistersang]]*i traditsioonis kasutati vanu tekste ja bar-vormi edasi ja see avaldas oma mõju ka hilisemale saksa muusikale, näiteks 15. ja 16. sajandi mitmehäälsetesse lauludesse ja seda leiab kirikukoraalide tekstides, näiteks "Allein Gott in der Höh' sei Ehr" (Au, kiitus olgu igavest') ja "Wachet auf, ruft uns die Stimme" (Ärgake, nii vahid hüüdvad), repriisiga bar-vormis on "Es ist ein Ros entsprungen" (Üks roosike on tõusnud).

Väljend pärineb *[[Meistersinger]]*ite rangelt piiritlevast erialasõnavarast, kus see tähendas üht vähemalt kolmesalmilist meisterlikult reeglite järgi komponeeritud laulu (*Meistersang*). Tänapäevase tähenduse omandas sõna 19. sajandil, kui Richard Wagner kasutas oma ooperites "Tannhäuser" ja "Nürnbergi meisterlauljad" seda mitte terve laulu, vaid laulu ühe salmi kohta käivana. Selles tähenduses on bar-vorm kasutusel tänapäevani.

## Viited

## Välislingid
* Video: gregooriuse hümn "Iste confessor Domini". Choir of the Carmelite Priory, London
* Video: Neidhart von Reuental "Meie, dîn liehter schîn" vanamuusikaansambli Unicorn esituses
Rangpuri jaotis

**Rangpuri jaotis** (bengali keeles রংপুর বিভাগ, *Raṃpur bibhāg*) on 1. järgu haldusüksus (jaotis) Bangladeshi loodeosas.

Jaguneb 8 ringkonnaks.
Ihor Žovkva

**Ihor Žovkva** (ukraina keeles *Ігор Іванович Жовква*; sündinud 22. oktoobril 1979 Kiievis) on Ukraina diplomaat.

## Elulugu
Ta lõpetas 2001. aastal Kiievi Ülikooli Rahvusvaheliste Suhete Instituudi.
Alates on ta 10. septembrist 2019 on Ukraina Presidendi Kantselei juhi asetäitja.

## Viited

## Välislingid
* СЕРГЕЙ СИДОРЕНКО. "Зе" за границей: кто формирует международную политику президента Зеленского - ЕВРОПЕЙСКАЯ ПРАВДА, 20.11.2019
Käpp (perekonnanimi)

**Käpp** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Käpp (ka Käp või Kaep) on pandud neljas mõisavallas Järva-, Pärnu- ja Viljandimaal. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Käpp 30 mehel ja 32 naisel. 

*Osvald Käpp (1905–1995), eesti maadleja
Tuvalu kuningas

**Tuvalu kuningas**, täistiitliga **Tuvalu ja Tema teiste riikide ja territooriumite kuningas, Rahvaste Ühenduse juht** (inglise keeles *King of Tuvalu and of His other Realms and Territories, Head of the Commonwealth*), on Tuvalu riigipea, kelleks on Suurbritannia monarh. Kohapeal esindab teda kindralkuberner, kelleks on alates 16. aprillist 2010 Iakoba Italeli.

Alates Tuvalu muutumisest sõltumatuks Rahvaste Ühenduse kuningriigiks 1. oktoobril 1978 valitses Tuvalu kuningannana Elizabeth II. Kuninganna koos oma abikaasa prints Philipiga külastas Tuvalut 26. ja 27. oktoobril 1982. Pärast Elizabeth II surma 8. septembril 2022 on Tuvalu kuningaks Charles III.

2008. aastal lükkas rahvahääletus (häältega 1260:679) tagasi ettepaneku muuta Tuvalu vabariigiks.
Michał Woś

**Michał Piotr Woś** (sündinud 8. veebruaril 1991 Racibórzis) on Poola jurist ja poliitik. Ta oli 5. märtsist 2020 kuni 6. oktoobrini 2020 Poola keskkonnaminister.

Ta on lõpetanud Krakówi ülikooli õigus- ja haldusteaduskonna. Magistritöö kaitses ta Varssavi majanduskoolis (*Szkoła Główna Handlowa w Warszawie*).

Ta oli 5. märtsist 2020 kuni 6. oktoobrini 2020 Poola keskkonnaminister.
Saint Kittsi ja Nevise kuningas

**Saint Kittsi ja Nevise kuningas**, täistiitliga **Saint Christopheri ja Nevise ning Tema teiste maade ja territooriumite kuningas, Rahvaste Ühenduse juht** (inglise keeles *King of Saint Christopher and Nevis and of His other Realms and Territories, Head of the Commonwealth*), on Saint Kittsi ja Nevise riigipea, kelleks on Suurbritannia monarh.

Kohapeal esindab kuningat kindralkuberner, kelleks on alates 1. septembrist 2015 Tapley Seaton.

Alates Saint Kittsi ja Nevise saamisest sõltumatuks Rahvaste Ühenduse kuningriigiks 19. septembril 1983 valitses seda kuningannana Elizabeth II. Pärast tema surma 8. septembril 2022 asus valitsema kuningas Charles III.
PAKRI Teadus- ja Tööstuspark

**PAKRI Teadus- ja Tööstuspark** on nutikat tööstuslinna arendav ettevõte Pakri poolsaarel, mis on spetsialiseerunud peamistele rohetehnoloogia sektori väljakutsetele ja innovatsioonile. PAKRI Teadus- ja Tööstuspark asutati oktoobris 2007. 

Teadus- ja Tööstuspargi kontseptsioon töötati välja 2007. aastal ning selle aktiivne partner on Tallinn Teaduspark Tehnopol, kus tegutseb 2019. aasta seisuga ligi 200 ettevõtet (sh Skype, Transferwise, Crystalsol, IoT Technologies, Unipallet jt). Teaduspark Tehnopol ning PAKRI Teadus- ja Tööstuspark sõlmisid 2010. aastal koostööleppe, mis hõlmas rohetehnoloogia valdkonna arendamist Eestis ja Eesti ettevõtete viimist välisturgudele. PAKRI Teadus- ja Tööstuspargi tegevjuht on Enn Laansoo (noorem). 

## Asukoht
PAKRI Teadus- ja Tööstuspark asub Pakri poolsaarel Paldiski linnas Paldiski Põhjasadama kõrval.

## Ajalugu
2012. aastal avati Paldiskis esimene PAKRI Teadus- ja Tööstuspargi hoone, milleks oli 5000 m2 suurune renoveeritud lao- ja tootmishoone aadressil Kivi tänav 12. Hoone koosneb 100–1300-ruutmeetritest renoveeritud lao-, tootmis- ja bürooruumidest, pakkudes ka vajalikku taristut nii väiksematele kui ka suurematele ettevõtetele. Teine, 5500 m2 suurune hoonekompleks avati 2014. aastal aadressil Kivi tänav 2 ning kolmas, 5500 m2 suurune hoonekompleks 2018. aastal Tallinna mnt 31, kuhu on rajatud ka 0,95 MW võimsusega päikesepark. Kokku on arendamisel üle 70 hektari ulatuses nutikat tööstuslinnakut Paldiski linnas. PAKRI Teadus- ja Tööstuspark on aastatel 2008–2025 Harjumaa arengustrateegia üks prioriteetsemaid projekte.

## Võimalused
Tänaseks on PAKRI Teadus- ja Tööstuspargil tugev äriplaan ja finantseerimisestruktuur. See hõlmab ligikaudu 65 ha suurusega ja hea asukohaga maad, mille potentsiaaliks on veel laieneda koguni 2-3 korda. Tänaseks on valminud kolm tootmiseks ettenähtud hoonekompleksi kogupinnaga kuni 20 000 m2. PAKRI Teadus- ja Tööstuspargi üheks tugevaks konkurentsieeliseks võib pidada veel ka autonoomset, nutikat ja taastuvenergial toimivat, seni ligikaudu 25 MW võimsusega PAKRI Tarka Energiavõrku. See innovaatiline lahendus, sisaldades ka energia salvestamist ja annab võimaluse toota energiat taastuvallikastest PAKRI enda territooriumil. PAKRI Tark Energiavõrgu plaan pärineb ideest muuta PAKRI Teadus- ja Tööstuspargi klientidele taastuvenergiahind madalamaks. PAKRI Targa Energiavõrgu üheks peamiseks eesmärgiks on pakkuda ka Põhja-Euroopa parimat test-ala eri tehnoloogiatele nii väikses kui ka suures mastaabis, sh tuuleturbiinid, päikesepaneelid, energiasüsteemi integratsiooni programmid/lahendused jne. PAKRI Teadus- ja Tööstuspargi plaan on kasvada Põhja-Euroopa juhtivaks kompetentsikeskuseks 2020. aastaks valdkondades nagu taastuvenergeetika, hoonete energiatõhusus, taastuvenergia võrku integreerimine, energia salvestamine ja alternatiivse rohelise kütuse kasutusele võtmine.

## Viited
Peiteaeg

**Peiteaeg** ehk **inkubatsiooniaeg** on ajavahemik, mis kulub kokkupuutest nakkuse/haiguse tekitajaga (bakter, viirus, kiiritus vms) haiguse sümptomite avaldumiseni.

## Näiteid

## Viited

## Kirjandus
*
* 
* 
* 
* 
*
Digikultuur

**Digikultuur** on digitaalselt ehk arvandmete kujul loodud või tagantjärele digiteeritud kultuur, mis levib digitaalseid kommunikatsioonikanaleid pidi ning leiab aset ja on tarbitud digitaalselt kujundatud keskkonnas.

Eristatakse digikultuuri kitsast, formalistlikku definitsiooni, mille kohaselt on see mistahes digitaalselt loodud, vahendatud või tarbitud loometöö, ja laiemat kultuurilist definitsiooni, mille järgi on digikultuur iseseisev ja uutlaadi tähendusloome moodus.

Viimase järgi tulenevad digikultuuri omadused digitaalse tehnoloogia eripäradest, mis põhjustavad sotsiaalseid, majanduslikke, poliitilisi ja ökoloogilisi muutusi ja kutsuvad esile ühiskondlikke debatte digitaalsete õiguste ja infoühiskonna väärtuste üle. Laiema definitsiooni järgi võimaldab digikultuur siduda omavahel eri digitaalseid meediume alates tekstidest ja piltidest kuni multimeedia ja liitreaalsuse ning asukohapõhiste installatsioonidega kaasneva osaluskultuurini. Digitaalsusel on kultuuritarbijat võimestav roll, sest piirid kultuuri looja ja tarbija vahel digitehnoloogia pakutavate võimaluste tõttu hägustunud, koos digikultuuri andmebaasilisusega loob see võimaluse "jõuda uutmoodi poeetikani, avada elu ja ühiskonna uusi tahke".

Digikultuuri paradigmaatiliseks kujuks peetakse internetikultuuri, millele on omane pinge meediatööstuse ärimudelite ja sisuloojate loomevabaduse vahel. Digikultuur lähtub tähendusloomes uusi tehnoloogiaid kasutusele võtvate kogukondade loodud praktikatest, mis muudavad võrgukäitumise kultuurilisi ja sotsiaalseid norme, mida meediatööstus omakorda püüab õiguslike vahenditega kontrolli alla võtta ning juurutada nende baasil uusi tulu ja kasumi teenimise viise. Selle tulemusel on tekkinud paralleelsed vabakultuuri ja kommertskultuuri süsteemid, mille piirid pidevalt muutuvad ning tekitavad hübriidseid kultuuriloome mudeleid.

2020. aasta oli Eestis nimetatud Digikultuuriaastaks.

## Vaata ka
*Vabakultuuri liikumine
*Digihumanitaaria
*Digikultuuriaasta

## Viited

## Kirjandus
* *Eesti digikultuuri mõtestamine anno 2020: poliitika kujundamise väljakutsed*. Digikultuuri raport 2020. Tallinna Ülikool 2021 (digar)

## Välislingid
* Tallinna ülikooli e-kursus Digitaalne kultuur
Martin Andreas Nowak

**Martin Andreas Nowak** (sündinud 7. aprillil 1965 Klosterneuburgis) on Harvardi Ülikooli bioloogia ja matemaatika professor ning erakapitalil tegutseva Evolutsiooni Dünaamika Programmi direktor.  

1975–1983 Albert Magnuse gümnaasium Viinis.

1983–1989 õppis Viini ülikoolis biokeemiat ja matemaatikat.

Novak on avaldanud arvukalt töid bioloogia, matemaatika, evolutsiooniteooria ja keeleteaduse alal. Koostöös Roger Highfieldiga ilmus 2011. aastal autobiograafiliste motiividega populariseeriv raamat "Supercooperators: The mathematics of evolution, altruism and human behaviour". YouTube'is on võimalik jälgida tema esinemisi.

## Viirusliku nakkuse matemaatiline baasmudel

Nowak koos kaasautoritega on formuleerinud matemaatilise baasmudeli viirusliku nakkuse levimise kirjeldamiseks:

 
\dot{x}= \lambda - dx -\beta x\nu
,

 
\dot{y}= \beta x\nu - \alpha y
,

 
\dot{\nu}=ky - u\nu


See mudel põhineb diferentsiaalvõrranditel, kus muutujateks on nakatumata rakkude arv  
x
, nakatunud rakkude arv  
 y
 ning vabade viiruste arv  
\nu
.  Nakatamata tundlikud rakud tekivad kiirusega  
\lambda
, mis on konstantne või sõltub nakatumata ja nakatunud rakkude koguarvust.  Nakatamata rakkude suremus on  
dx
 ja nakatuvus  
\beta x\nu
, kus  
\beta
 on nakatuvust iseloomustav konstant. Nakatunud rakud tekivad kiirusega  
\beta x\nu
 ja surevad kiirusega  
\alpha y
. Vabad viirused väljuvad nakatunud rakkudest kiirusega  
ky
 ja kaovad kiirusega  
u\nu
. Peetakse silmas, et vabade viiruste väljalangemine on samuti sõltuv nakatumata ja nakatunud viiruste populatsioonist aga vähesel määral. Parameetrid  
 \alpha, \beta
,  
k
 ja  
u
 on määratud viiruse vastase immuunsusega.

=Koostöö evolustiooni mõtestamine=
2006. aastal on Nowak publitseerinud kirjatöö, mis võtab kokku palju aastaid arendatud  evolutsionistide seisukohad koostöölise valiku kohta. Ta toob välja 5 reeglit:

sugulaslik eelistus (Hamiltoni reegel),

otsene koostöö,

kaudne koostöö,

võrguline koostöö,

grupi valik.

## Viited
Age oja

**Age oja** on oja Tartumaal. 

Age oja suubub vasakult Mõra jõkke Roiu ja Kurepalu vahel. 

Oja voolab kõrgete kallastega orus, mille liivakivist nõlvade alt siseneb ojja mitmeid allikaid.

Oja asub Age oru hoiualal.

## Vaata ka
*Age koobas

## Viited
Balletto

***Balletto*** on muusikas 16. sajandi lõpul ja 17. sajandi algul levinud kergesisuline mitmehäälne laul, mis levis päritolumaalt Itaaliast ka teistesse maadesse. Väga iseloomulik *balletto*'le on salmilisus ja "falala"-refrään.

## Kirjeldus
*Balletto* on tantsulise karakteriga ja sel on kergesti eristatav rõhuliste ja rõhutute löökide vaheldumise muster, mis oli tavaline selle perioodi meelelahutuslikumas muusika vormides, nagu ''canzonetta'', ''villota'', ''villanesca'' või ''villanella''. Ta sarnaneb põhijoontes 16. sajandi kõige tavalisema mitmehäälse ilmaliku vokaalmuusika vormi madrigaliga, on tüüpiliselt salmistruktuuriga, mille värsse korratakse ja iga korratud rea järele lauldakse *balletto*'le väga iseloomulik "falala"-refrään.

## Ajaloost
Nimetus on pärit 16. sajandist ja ilmus esmakordselt itaalia helilooja Giovanni Gastoldi 1591. aastal ilmunud laulukogumiku "Balletti a cinque voci ... per cantare, sonare, et ballare" tiitlil.

Itaalia *balletto*'st mõjutatuna kirjutas *balletto*'sid ka inglise helilooja Thomas Morley ja avaldas need kogumikus "First Booke of Balletts" (1595), tõlgendades *balletto*'t küll omal moel, nii et need on selgelt eristatavad itaalia *balletto*'dest. Morley stiil omakorda mõjutas mitte ainult teisi inglise heliloojaid, vaid ka sakslast Hans Leo Hasslerit ja tema nooremaid kaasaegseid, kes kirjutasid 17. sajandi alguses *balletto*'st inspireeritud instrumentaalteoseid sellele iseloomulikus akordilises stiilis. Johann Hermann Scheini süidid ja ka 17. sajandi alguse Itaalia instrumentaalteosed, näiteks Girolamo Frescobaldi omad, sisaldavad sageli selliseid *balletto*-osi.

Veel ka 18. sajandil on Johann Sebastian Bachi sulest ilmunud instrumentaalpalasid, mis on määratletud kui *balletto*.

## Viited

## Välislingid
* [Gastoldi "Balletti a cinque voci ... per cantare, sonare, et ballare" andmebaasis Choral Public Domain Library (ChoralWiki)](http://www0.cpdl.org/wiki/index.php/Balletti_a_cinque_voci_(Giovanni_Gastoldi))
* [Morley "First Booke of Balletts" andmebaasis Choral Public Domain Library (ChoralWiki)](http://www0.cpdl.org/wiki/index.php/First_Book_of_Ballets_(Thomas_Morley))
* Video: Gastoldi ''balletto'' "Amor vittorioso" vokaalansambli The Blossomed Voice esituses
* Video: Frescobaldi "Balletto Primo e Secondo" klavessiinil Trevor Pinnocki esituses
Rainis Ruusamäe

**Rainis Ruusamäe** (8. september 1965 Võru – 4. märts 2020) oli Eesti sotsiaaldemokraatlik poliitik, ettevõtja ja põllumajandustegelane. Ta oli IX Riigikogu liige.

Ta lõpetas aastal 1991 Eesti Põllumajanduse Akadeemia mehaanikainseneri kvalifikatsiooniga.

Ta valiti 1999. aasta Riigikogu valimistel IX Riigikogu liikmeks. Riigikogus olles kuulus ta mõõdukate fraktsiooni.

Ta kuulus 9. novembrist 1994 kuni surmani Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (ja selle eelkäija Mõõdukate) ridadesse

Hiljem tegutses ta talupidaja ja ettevõtjana Võru maakonnas Kooli-Nurme talus.

## Viited
Aleksandr Gortšakovi nimeline fond avaliku diplomaatia toetuseks

**Aleksandr Godtšakovi nimeline fond avaliku diplomaatia toetuseks** on Venemaa rahastatud fond, mis on loodud Venemaa presidendi Dmitri Medvedevi dekreediga 2. veebruaril 2010 Vene Rahvusvaheliste Suhete Nõukogu eesmärkide täitmiseks (viimase ülesanne on korraldada koostööd Venemaa teadusasutuste ja välisriikide analüüsikeskuste vahel). Presidendi dekreedi kohaselt asutas fondi Venemaa välisministeerium ning selle eelarvet rahastatakse föderaaleelarvest, vabatahtlikest sissemaksetest ja annetustest ning muudest allikatest vastavalt Venemaa õigusaktidele. Fond on saanud nime legendaarse Venemaa diplomaadi Läänemaal Taeblas sündinud Aleksander Gortšakovi järgi.

Fondi asutamisel ütles Medvedevi abi Sergei Prihhodko, et fondi eesmärk on kaitsta Venemaa huve ning toimida kodanikuühiskonna ja ametiasutuste vahelise täiendava koostööplatvormina, et rahastada neid rahvusvaheliste uuringutega tegelevaid vabaühendusi, mis avalikustamata põhjustel ei saa rahalist toetust. Fond korraldab mitmesuguseid konverentse, nagu Balti Dialoog, Vene–Saksa Kultuuridiplomaatia Foorum ning SRÜ ja Balti riikide esindajatele suunatud Dialoog Tuleviku Nimel.

Fondi tegevdirektor on alates loomisest 2010. aastal Leonid Dratševski.

## Kriitika
2. veebruaril 2015 sulgesid Ukraina võimud fondi esinduse Kiievis süüdistades teda Ukraina üliõpilaste hulgas tehtavas Ukraina-vastases propagandas.

## Seosed Eestiga
Seoses Balti riikide iseseisvuse 100. aastapäeva tähistamisega finantseeris Gortšakovi fond 24. oktoobril 2017 Peterburis toimunud konverentsi „Sõjad ja revolutsioonid 1917–1920: Soome, Eesti, Läti ja Leedu riikluse sünd“. Eesti Välisluureameti hinnangul olid seal peetavad ettekanded Baltimaade iseseisvust mõnitavad.

## Viited
Acquaviva

**Acquaviva** on omavalitsus (*[[castello]]*) San Marino lääneosas. 

Piirneb San Marino ja Borgo Maggiore omavalitsustega ning Itaalias Rimini provintsi San Leo ja Verucchio omavalitsustega.

Acquavivas asub Baldasserona kalju, mille koopas olevat legendi järgi püha Marinus peavarju leidnud. Omavalitsus on nime saanud seal asuva allika järgi. 

## Välislingid
*http://www.sanmarino.sm/on-line/home/istituzioni/giunte-di-castello/castello-di-acquaviva.html
Mymensinghi jaotis

**Mymensinghi jaotis** (bengali ময়মনসিংহ বিভাগ, *Maẏmansiṃha bibhāg*) on 1. järgu haldusüksus (jaotis) Bangladeshi põhjaosas.

Jaguneb 4 ringkonnaks.
STS-85

**STS-85** oli NASA Space Shuttle'i programmi missioon.

Missiooni ajal paigutati üheksaks päevaks orbiidile satelliit CRISTA-SPAS-2, mis uuris Maa atmosfääri keskosa. Satelliidi pardal olid ka mõned elemendid, mida plaaniti kasutada tollal veel planeerimisjärgus olnud Rahvusvahelises kosmosejaamas.

## Meeskond
Esialgu pidi missioonil piloodina osalema ka Jeffrey Ashby, kuid ta eemaldati omal soovil missioonilt, et ta saaks olla koos oma raskelt haige abikaasaga. Tema asemel läks kosmosesse Kent Rominger.

## Viited
STS-94

**STS-94** oli NASA Space Shuttle'i programmi missioon.

STS-94 startis 1. juulil 1997 ja see oli teine missioon, mille raames käis kosmoses Microgravity Science Laboratory, milles tehti katseid kaaluta olekus.

Columbia naasis Maale 17. juulil. 

## Meeskond

STS-94 missioonil lendas sama meeskond, mis oli lennanud missioonil STS-83. See on seni ainus kord kui kahel erineval kosmoselennul, millel oli enam kui üks meeskonnaliige, lendas täpselt sama meeskond. 

## Viited
Montegiardino

**Montegiardino** on omavalitsus (*[[castello]]*) San Marino kaguosas. 

Piirneb Fiorentino ja Faetano omavalitsustega ning Itaalias Monte Grimano ja Sassofeltrio omavalitsustega.

Montegiardinos asub San Marino ainuke ülikool, San Marino Vabariigi Ülikool.

## Välislingid
*
Häme lääni jalaväerügement

**Häme lääni jalaväerügement** ehk **Tavastehusi lääni jalaväerügement**, ka **Hämeenlinna jalaväerügement** (soome keeles *Hämeen läänin jalkaväkirykmentti*, rootsi keeles *Tavastehus läns infanteriregemente*) oli Rootsi kuningriigi sõjaväeline üksus Soomes aastatel 1626−1809.

## Ajalugu
Rügemendi asutas 1626. aasta 16. veebruaril Rootsi kuningas Gustav II Adolf. Kolmekümneaastase sõja ajal asus väeosa alguses Soomes ja Eestimaal, kuid 1636. aastal saadeti Põhja-Saksamaale. 1641. aastal naasis rügement Soome, kuid juba järgmisel aastal viidi see taas Saksamaa sõjatandrile. Seekord jäi väeosa sinna kuni sõja lõpuni ja naasis Soome 1649. aastal. XVII sajandi 2. poolel olid mitmed kompaniid Liivi- ja Eestimaal garnisoniteenistuses. Kuningas Karl X Gustavi ajal osales rügement sõjas Poola vastu: selle viis kompaniid liideti krahv Jakob De la Gardie armeega ning see tegi kaasa sõjakäigu Kuramaale ja Leetu. Põhjasõja alguses aastatel 1700−1703 dislotseerus väeosa Riias. 1708. aastal võttis see osa sõjategevusest Ingerimaal, kuid kandis vangilangenute näol suuri kaotusi ja see formeeriti uuesti. Rügement osales Vene-Rootsi sõdades aastatel 1788−1790 ja 1808−1809. Pärast Soome Venemaaga liitmist väeosa kaotati.

## Koosseis
Rootsi jalaväerügement koosnes XVII sajandi lõpul ja XVIII sajandi algul reeglina staabist ja kaheksast kompaniist. Taktikaliselt jagunes rügement kaheks eskadroniks ehk pataljoniks (kummaski neli kompaniid), millest ühte juhtis ooberst, teist ooberstleitnant või erandjuhul major. Kõige olulisem üksus oli ihukompanii, mis allus otse rügemendi ülemale. Ühe kompanii eesotsas oli ooberstleitnant ja teist juhtis major. Ülejäänud viit kompaniid juhtisid kaptenid. Häme lääni jalaväerügemendis oli majori kompanii tuntud ka premier-majori ja Asikkala kompanii sekund-majori kompaniina. 1696. aastal kuulus väeosasse 1025 meest. 1791. aastal formeeriti rügemendi juurde neljast kompaniist koosnev jäägripataljon.

### Kompaniid
*Ihukompanii
*Ooberstleitnandi kompanii
*Majori kompanii
*Sysmä kompanii
*Sääksmäki kompanii
*Asikkala kompanii
*Jämsä kompanii
*Rautalampi kompanii

## Rügemendi ülemad

## Kirjandus
*Wirilander, Kaarlo. *[https://www.doria.fi/bitstream/handle/10024/167552/KK003%20opt.pdf;jsessionid=DE890E39541ABC4DF07394915F7BF79A?sequence=1 Suomen armeijan upseeristo ja aliupseeristo 1718–1810]*. Virkatalohaltijoiden luettelot. − Suomen Historiallinen Seura. Käsikirjoja III. Helsinki: 1953.
Lelulugu 3

**"Lelulugu 3"** (*Toy Story 3*) on The Walt Disney Company ja Pixari animastuudio täispikk joonisfilm, mis valmis 2010. aastal.

## Välislingid
* Tootmise märkused 
*    
*    
*
Lelulugu 4

**Lelulugu 4** (Toy Story 4) on Disney ja Pixari animastuudiote täispikk joonisfilm, mis valmis aastal 2019.

## Välislingid
* 
*
Andrei Jessipenko

**Andrei Jevgenjevitš Jessipenko** (vene keeles Андрей Евгеньевич Есипенко; sündinud 22. märtsil 2002 Novotšerkasskis) on vene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2018). 

Jessipenko tuli 2012. aastal Prahas Euroopa noortemeistriks U10-vanuseastmes. 2017. aastal  tuli U16-vanuseastmes Montevideos noorte maailmameistriks ja Mamaias (Rumeenias) Euroopa noortemeistriks.

Novembris 2017 täitis Jessipenko kolmanda suurmeistrinormi. Suurmeistri nimetuse andis FIDE talle 16-aastaselt aprillis 2018. 

Jaanuaris 2019 jagas Jessipenko Tata Steeli pretendentide turniiril (14. kategooria turniir) Uladzislaŭ Kavaljoŭ järel 2.–4. kohta.

Märtsis 2019 Skopjes Euroopa meistrivõistlustel tuli Jessipenko 16. kohale ja kvalifitseerus septembris 2019 Hantõ-Mansiiskis peetud maailma karikaturniirile. Seal võitis ta avaringis FIDE eksmaailmameistri Ruslan Ponomarjovi tulemusega 1,5:0,5, kuid kaotas teises Pjotr Svidlerile 1:3 ja langes edasisest konkurentsist välja. 

Oktoobris 2019 mängis ta Mani saarel peetud Suurel Šveitsi turniiril, kus kogus 6 punkti 11-st (56. koht).

Detsembris 2019 võitis Jessipenko Tallinnas Euroopa meistrivõistlustel välkmales pronksmedali.

Koos 43 teise Venemaa tippmaletajaga allkirjastas ta avaliku kirja Vladimir Putinile, milles protesteeriti Venemaa sissetungi vastu Ukrainasse.

## Viited

## Välislingid
*
*Andrei Jessipenko FIDE andmebaasis
Väike-merivart

**Väike-merivart** (*Aythya affinis*) on partlaste sugukonda vardi perekonda kuuluv veelind.

## Levila
Väike-merivart on levinud Põhja-Ameerikas. Euroopas ja Eestis on teda kohatud eksikülalisena.

## Viited

## Välislingid

*
Lelulugu (film)

**"Lelulugu"** ("Toy Story") on Disney ja Pixari animastuudio täispikk joonisfilm, mis valmis 1995. aastal. Eestis esilinastus see 6. septembril 1996.

## Välislingid
* Film Disney Stuudio kodulehel
* Film Pixari Stuudio kodulehel
*    
*     
*
Lelulugu 2

"**Lelulugu 2**" ("*Toy Story 2*") on Disney ja Pixari animastuudiote täispikk joonisfilm, mis valmis aastal 1999.

## Välislingid
* 
* 
*
Kirill Aleksejenko

**Kirill Aleksejevitš Aleksejenko** (vene keeles Кирилл Алексеевич Алексеенко; sündinud 22. juunil 1997 Peterburis) on vene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2015). 

## Karjäär
Aleksejenko tuli 2007. aastal Euroopa noortemeistriks U10-vanuseastmes. Samal aastal andis FIDE talle rahvusvahelise meistri nimetuse. 2011. aastal tuli ta Caldas Novases (Brasiilias) noorte maailmameistriks U14-vanuseastmes. Samal aastal Peterburis peetud Mihhail Tšigorini mälestusturniiril täitis ta esimest korda suurmeistrinormi. Teise suurmeistrinormi täitis ta 2012. aastal Plovdivis Euroopa meistrivõistlustel (tuli 44. kohale). 2013. aastal tuli ta Euroopa noortemeistriks U16-vanuseastmes.

Suurmeistri nimetuse andis FIDE talle 18-aastaselt 2015. aastal pärast seda kui tema ELO-reiting tõusis üle 2500. 

Kolmel aastal järjest (2015–2017) on Aleksejenko võitnud Tšigorini mälestusturniiri. Aastavahetusel 2017/2018 võitis ta Stockholmis Riltoni karikaturniiri. 

Augustis 2019 tuli ta Venemaa meistrivõistlustel kaheksandaks. Samal aastal võitis Aleksejenko Bathumis Venemaa võistkonna koosseisus Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel kuldmedali.

Septembris 2019 mängis Aleksejenko Hantõ-Mansiiskis peetud maailma karikaturniiril (pääses turniirikorraldaja nominatsiooni kaudu). Võitis avaringis Nguyễn Ngọc Trường Sơni, teises ringis Johan-Sebastian Christianseni ja kolmandas ringis Pentala Harikrishna, kuid kaotas kaheksandikfinaalis Ding Lirenile tulemusega 1:3 ja langes edasisest konkurentsist välja. 

Oktoobris 2019 tuli ta Mani saarel peetud Suurel Šveitsi turniiril kolmandaks (edestades seejuures teiste seas Levon Aronjani, Magnus Carlsenit, Aleksandr Grištšukki, Sergei Karjakinit, Viswanathan Anandit ja Pjotr Svidlerit).

### Pretendentide turniir
Märtsis 2020 pääses Aleksejenko mängima Jekaterinburgis alanud pretendentide turniirile (turniirikorraldaja nominatsiooni kaudu). Kaheksa osavõtjatega turniiri teine ring peeti koroonapandeemia tõttu alles aprillis 2021. Aleksejenko jõi lõpparvestuses eelviimaseks (võitis Jan Nepomnjaštši).

## Poliitilised avaldused
Koos 43 teise Venemaa tippmaletajaga allkirjastas ta avaliku kirja Vladimir Putinile, milles protesteeriti Venemaa sissetungi vastu Ukrainasse.

## Viited

## Välislingid

* Kirill Aleksejenko FIDE andmebaasis
*Мемориал М.И.Чигорина – 2015. chess-results.com
*Rilton Cup 2017/2018. chess-results.com
Chiesanuova (San Marino)

**Chiesanuova** on omavalitsus (*[[castello]]*) San Marinos. Piirneb Fiorentino ja San Marino omavalitsustega ning Itaalias Sassofeltrio, Verucchio ja San Leo omavalitsusega.
1996. aasta Paul Kerese mälestusturniir

**1996. aasta Paul Kerese mälestusturniir** oli 1996. aastal Pärnus Paul Kerese mälestuseks korraldatud tugevakoosseisuline maleturniir, mis peeti kuue osavõtjaga ja kahes ringis.

Turniir peeti 2.–17. veebruaril 1996 Pärnus. Kõigi kuue osavõtja ELO-reiting jäi vahemikku 2640–2670. Turniir kuulus 17. kategooriasse.

Turniiril mängisid neli külalissuurmeistrit: Briti maletaja Nigel Short (1993. aasta pretendentide turniiri võitja), 1995. aasta Hollandi malemeister Ivan Sokolov, Leningradi maletaja Aleksandr Halifman (samal aastal tuli ka Venemaa malemeistriks ja kolm aastat hiljem FIDE maailmameistriks) ning 1994. aasta Tšehhi malemeister Zbyněk Hráček.

Eesti maleparemik oli esindatud Jaan Ehlvesti ja Lembit Olliga.

## Turniiri lõpptulemus
Turniiri võitis Nigel Short kogudes 6,5 punkti 10 võimalikust. Short võitis neli ja kaotas ühe partii (Hráčekile). Ehlvest võitis ühe partii (Hráček) ja kaotas samuti ühe partii (Shortile). Oll võitis ühe partii (Hráček) ja kaotas kolm partiid (Shortile, Hráčekile ja Sokolovile).

### Paremusjärjestus
1. Short 6,5 punkti, 2. Halifman 5,5 p, 3.–4. Ehlvest ja Hráček 5 p, 5.–6. Oll ja Sokolov 4 p.


Fail: Alexander Khalifman.jpg |Aleksandr Halifman
Fail: Jaan Ehlvest.jpg |Jaan Ehlvest
Fail: ZbynekHracek.jpg|Zbyněk Hráček
Fail: IvanSokolov13.jpg |Ivan Sokolov


## Viited

## Välislingid
*1996 Keres Memorial. chessfocus.com
*Täna avatakse Paul Kerese memoriaal. epl.delfi.ee, 1. veebruar 1996   
*Raha eraldamine. riigiteataja.ee, 9. jaanuar 1996
Mõru aktiniidia

**Mõru aktiniidia** ehk jaapani aktiniidia on õistaim aktiniidia perekonnast.

## Levik
Mõru aktiniidia on südajast ja teravahambulisest aktiniidiast lõunapoolsema päritoluga. Looduslik leviala on Jaapanis.

## Kirjeldus
Taime kõrgus on kuni 5 m. Taim väänleb ja hargneb võrreldes südaja ja teravahambulise aktiniidiaga vähem. Võrseid katavad pikliku kujuga tähnid. Mõru aktiniidia lehed on enamasti ovaalsed, sümmeetrilised, sirge lehealusega, terava tipuga, saagja või peenehambulise leheservaga. Taimeleht on 10–15 cm pikkune.

Õis on suur, koosnedes viiest kroon- ja tupplehest. Emasõitel on suur sigimik, seda ümbritsevad steriilsed tolmukad. Isasõies on kollased tolmukapead, mis asetsevad 2–3 kaupa. Õitsemise aeg on juunis kuni juulis. Saak valmib enamasti septembris. Marjade mass varieerub vahemikus 0,5–3 g. Maitse sarnaneb keedetud porgandi omaga, millele on peale raputatud punast pipart, kuid võib leiduda ka parema maitsega vorme.

## Kasvunõuded
Mõru aktiniidia on valgusenõudlik liik. Kasvatamist võiks proovida Saaremaal või mõnel väikesaarel, kus leidub tuulekaitset ning niiskust ja kerget kõdumulda. 

## Viited
STS-84

**STS-84** oli NASA Space Shuttle'i programmi missioon.

Missioon startis 15. mail ja see oli kuues kord kui kosmosesüstik külastas Vene kosmosejaama Mir. Atlantis viis jaama varustust ja vahetas meeskonda, viies jaama Michael Foale'i ning tuues Maale tagasi Jerry Linegeri. Lisaks tehti missiooni ajal teaduslikke katseid.

Atlantis naasis Maale 24. mail. 

## Meeskond

## Viited
STS-83

**STS-83** oli NASA Space Shuttle'i programmi missioon.

Missioon startis 4. aprillil 1997 ning see oli Microgravity Science Laboratory esimene lend. Missiooni teenindanud kosmosesüstik Columbia jõudis edukalt orbiidile, kuid missioon tuli katkestada kui kolmest Columbia kütuseelemendist ühe töö muutus ebastabiilseks ja tuli välja lülitada.

Columbia naasis Maale 8. aprillil.

Kuna missioon pidi esialgsete plaanide kohaselt kestma 15 päeva ning see katkestada vähem kui neli päeva pärast starti, otsustas NASA sama missiooni uuesti kosmosesse saata ning sama meeskond lendas kaks kuud hiljem missioonil STS-94.  

## Meeskond

## Viited
Kuldsõstar

**Kuldsõstar** (*Ribes aureum*) kuulub sõstraliste sugukonda kuuluvasse perekonda sõstar. 

## Levik
Kuldsõstar on levinud Põhja-Ameerikas, alates USA keskosast ja Põhja-Mehhikost kuni Vaikse ookeani rannikuni. Pärineb looduslikult kuiv ariidsest või poolkõrbelise kliimaga alalt. 

## Kirjeldus
Taim kasvab umbes 2-2,5 m kõrguse põõsana. Esialgu on võrsed helerohelised, hiljem punakaspruunid, kaetud karvakestega. Kuldsõstral on kolmehõlmalised lehed, mis on kuni 5 cm pikkused ning tömbi jämehambulise servaga. Leht meenutab karusmarjalehte. Leht on pealtpoolt sile, alt hõbekarvaline. Leherootsu pikkus on 3-4 cm. Õis on kollane, torujas, 1,5-2 cm pikkune ning koondunud 3-7 cm pikkustesse kobaratesse. Kuldsõstar õitseb mai teisel poolel 2-3 nädala vältel. Viljad võivad paikneda vanematel okstel ühekaupa või nelja kaupa kobaras. Viljade valmimise algus on augustis, need võivad variseda. Viljakuju on kerajas, ovaalne või ruljas. Enamasti on vilja värvus must, kuid võib olla ka pruunikas, punane ja kollane. Viljad on erineva suurusega, valmivad ebaühtlaselt. Maitse on meeldiv, magushapu. Taime saagikus on ebastabiilne, seda mõjutab kevadine ilm. Kui kuldsõstra õitsemise ajal on külm ning vihmane, siis tolmeldajad puuduvad ning viljastamine on, kas vähene või puudub. Taim on hea talvekindlusega, sügavpuhkefaas on pikk. 

## Saagi koristamine
Viljad valmivad augustis. Käsitsikorjet tuleb teha vähemalt kahel korral, sest viljade valmimine on ebaühtlane. Saaki korjates eemalduvad viljad põõsa küljest koos tupplehtede jäänustega, mis tuleb kompoti, keedise ja toorhoidise valmistamisel eemaldada. Vihmane koristusperiood põhjustab viljade lõhenemist ning mädanemist. Viljad taluvad transporti ning lühiajalist säilitamist. Uutel sortidel on vähem taolisi puuduseid.

## Kasutamine

###### Iluaianduses
Taim sobib rikkaliku õitsemise ja läikiva lehestiku tõttu hästi dekoratiivtaimena kasvatamiseks.

## Sordiaretus
Sordiaretus algas 19. sajandil. Sordiaretusega on tegeletud USA-s, Venemaal, Usbekistanis, Ukrainas, Eestis. 

## Paljundamine
Kuldsõstart saab paljundada seemnetega, juurevõsaga, puitunud pistikutega, rennvõrikutega või jagamise teel.

## Viited
Venemaa meistrivõistlused males

**Venemaa meistrivõistlused males** (vene keeles Чемпионат России по шахматам) on Venemaa Föderatsiooni meistrivõistlused males. Meistrivõistluste finaalturniiri võitjast saab **Venemaa malemeister**.

Nõukogude Liidus korraldati Vene NFSV malemeistrivõistlusi (1920–1991). Pärast Nõukogude Liidu lagunemist ja Venemaa Föderatsiooni moodustamist korraldatakse malemeistrivõistlusi alates 1992. aastast (järjestust arvestatakse 1920. aastast, st et 1992. aasta meistrivõistlused olid 45ndad). 

## RSFSRi meistrivõistlused aastatel 1920–1991

## Venemaa Föderatsioonis korraldatud esivõistlused

## Enim kordi Venemaa meistriks tulnud maletajad
*8 korda – Pjotr Svidler 
*2 korda – Aleksandr Morozevitš, Dmitri Andreikin, Jevgeni Tomaševski 

## Vaata ka
*NSV Liidu meistrivõistlused males
Strambotto

***Strambotto*** (mitmuses *strambotti*) on ühesalmiline kaheksast või kuuest 11-silbilisest värsireast koosnev luuletus, mis kuulub vanimate Itaalia luulevormide hulka.

## Vorm
Kaheksarealise *strambotto* värsiskeemiks oli tavaliselt üks neist:
* tavaline *[[ottava rima]]* (*strambotto toscano*)
* Toscana vorm *rispetto* riimiskeemiga **ababccdd** (nimetatud ka *strambotto romagnuolo*)
* nn sitsiilia oktaav riimiskeemiga **abababab** (Sitsiilia *strambotto*, *arie siciliana*)

Kuuerealise *strambotto* riimiskeem võis olla **ababab**, **ababcc** või **aabbcc**.

## Näited
Serafino dell'Aquila kaheksarealine *strambotto* astroloogia ja armastuse teemal on oktaavis:
:Segni celesti, voi fusti cagione
:del mio ardente amore però piangete;
:gemini, career, segno del lione,
:virgini, libra, tauro & ariete;
:capricorno, sagittario & scorpione,
:pisces, aquario, per me vi dolete;
:voi che fusti cagion del mio languire
:datemi aiuto avanti al mio morire.

Anonüümne tekst Montecassino kloostris asuvast 15. sajandi Napoli õukonna jaoks loodud laulukogumikust on Sitsiilia *strambotto*:
:"O tempo bono, e chi me t'a levato,
:que non te tengo più como solea?
:O tempo chiaro, ecomo si' turbato,
:che fai fortuna da chi bonanza avea?

:O dolçe tempo, e como m'ai lassato
:intrare sença vista e sença via?
:Felice tempo, tu te nde si' andato
:mo luce ad altro la lenterna mia."

## Ajaloost
*Strambotto*d olid eriti populaarsed renessansiaja Toscanas ja Sitsiilias, kuid nende algne päritolupiirkond on jäänud ebamääraseks. Teemad käsitlesid enamasti armastust, kuid *strambotto* võis olla ka satiirilise sisuga. Nimetus tuleb oksitaani keelest, kus *estrabot* tähendab armuvärsse.

*Strambotto* vormis tekste kasutati sageli *[[frottola]]* või madrigali tekstidena 15. ja 16. sajandi muusikas. Ka 17. sajandil luuakse selles vormis tekstiga muusikat, ent eelistatakse Sitsiilia strambotto't, ja seda on peetud *[[siciliana]]* kaudseks eelkäijaks.

## Viited
Barisāli jaotis

**Barisāli jaotis** (bengali বরিশাল বিভাগ, *Bariśāl bibhāg*) on 1. järgu haldusüksus (jaotis) Bangladeshi lõunaosas.

Jaguneb 6 ringkonnaks. 

Barisāli jaotis on kõige väiksema elanikes arvuga Bangladeshi jaotis.

## Viited
Sylvestre Ilunga

**Sylvestre Ilunga Ilunkamba** (sündinud 1947) on Kongo Demokraatliku Vabariigi poliitik, alates 7. septembrist 2019 kuni 26. aprillini 2021 Kongo Demokraatliku Vabariigi peaminister. Ta on alates 1970. aastatest olnud Kongo DV poliitikas tegev ning korduvalt kuulunud valitsusse. Aastal 1979 sai temast ka Kinshasa ülikooli professor. Ta on juhtinud Kongo DV riiklikku raudtee-ettevõtet. Ilunga on tuntud kui kogenud ametnik, tehnokraat ning ekspresident Joseph Kabila liitlane.

## Viited
Wijk aan Zee

**Wijk aan Zee** on väikelinn Põhjamere rannikul Hollandis Põhja-Hollandi provintsis Beverwijki vallas.

Linn jääb Amsterdamist 24 km kaugusele loode suunas. Valla keskus Beverwijk jääb Wijk aan Zeest neli kilomeetrit ida suunas. 

Wijk aan Zee elanike arv oli 2019. aastal 2155.
 

## Sport
Linnas korraldatakse 1938. aastast iga-aastast rahvusvahelist Tata Steeli maleturniiri.

## Välislingid
*
Clément Mouamba

**Clément Mouamba** (13. november 1943 – 29. oktoober 2021) oli Kongo Vabariigi poliitik, alates 23. aprillist 2016 kuni 12. maini 2021 Kongo Vabariigi peaminister. Ta oli aastatel 1992–1993 Kongo Vabariigi rahandusminister.

2021. aasta mais astusid Clément Mouamba ja tema valitsus tagasi.

## Viited
Rotrouenge

***Rotrouenge*** (oksitaani keeles *retroencha*, *retroncha*, vanaprantsuse keeles ka *retrowange*) on keskaegne žanrimääratlus, mis esineb trubaduuride ja truvääride laulurepertuaaris teatavat liiki laulu kirjeldusena. Kõik laulud, mille kohta laulukäsikirjades ja muudes allikates on öeldud *rotrouenge*, on refrääniga ja see paistab olevat ainus erinevus, mis eristab neid muudest lauludest. *Rotrouenge*i muude erisuste üle veel vaieldakse, sest selle sõna tähendust pole allikates mingil viisil kirjeldatud.

On arvatud, et *rotrouenge* on eepilise luule ettekandmiseks kasutatud stroofilise *[[laisse]]*-laulu muudetud variant lüürilise luule jaoks ja et oksitaani *retroncha* on tuletatud sõnast *retronchar* 'kordama', mis vihjab korratavale refräänile.

Refrääniga trubaduurilaulud ongi küllalt haruldased, ent veel pole selge, miks kõiki neid pole nimetatud *rotrouenge*iks. Prantsuse lingvisti Alfred Jeanroy järgi kannab ainult neli oksitaanikeelset laulu käsikirjades määratlust *retroencha*, ja need kõik on refrääniga. Kolm neist on säilinud muusikaga ja nende autoriks on trubaduur Guiraut Riquier.

Truvääride luulest on teada kuus *rotrouenge*iks nimetatud laulu, vaid üks säilinud muusikaga, neli neist on omistatud truväär Gontier de Soignies'le.

## Näited
Truväär Gontier de Soignies' *rotrouenge* (katkend):
:Li tans noveaus et la douçors
:Ki nous retrait herbes et flors
:Me fait estreu pensieu d'amors
:Et renouvelle mes dolors.
::Ce dont me plaing sor tote rien
::Tenroit uns autres a grant bien

:Vers une dame de haut pris
:Avoie mon coraige mis;
:Trop legierement le conquis,
:Autrui fust boin et moi est pis.
::Ce dont me plaing sor tote rien
::Tenroit uns autres a grant bien

## Viited

## Välislingid
* Anonüümse truvääri alba-''rotrouenge'' "Cant voi l’aube du jour venir" Vikitekstides
* Gontier de Soignies' ''rotrouenge'' "Li tans nouveaus et la douçours" Anne Azéma  ja vanamuusikaansambli Constantinople esituses
Choe Ryong-hae

**Choe Ryong-hae** (hangulis 최룡해, hanjas 崔龍海; sündinud 15. jaanuaril 1950) on Põhja-Korea poliitik ja sõjaväelane, alates 11. aprillist 2019 Põhja-Korea kõrgema rahvaassamblee presiidiumi esimees ja riigiasjade nõukogu esimene aseesimees. Ta on ka Korea Töölispartei aseesimees ning poliitbüroo presiidiumi liige. Ta on olnud Kim Chŏng-uni parem käsi riigikaitseteemadel.

## Viited
Kim Jae-ryong

**Kim Jae-ryong** (korea keeles 김재룡) on Põhja-Korea poliitik, alates 11. aprillist 2019 kuni 13. augustini 2020 Põhja-Korea valitsusjuht. 

Ta on ka Korea RDV rahva ülemkogu liige.  Kim Jae-ryong on Korea Töölispartei kauaaegne liider ning ta on olnud kõrgetel juhtivatel ja poliitilistel kohtadel tööstuses. 

Alates 13. augustist 2020 on ta Korea Töölispartei esimehe asetäitja.

## Viited
Langenegg

**Langenegg** on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.

## Geograafia

Langenegg asub Bregenzerwaldis, Bodeni järvest kagus. Selle pindalast 38,6 % on kaetud metsaga ja 54,6 % on põllumajandusmaa. Geograafiliselt moodustab vald "pika nurga", sellest ka nimi *Langenegg* (saksa: Egg ≈ Eck(e) = nurk). Vald on Saksamaa-Austria ühisprojekti Nagelfluhkette rahvuspargi liige.

## Ajalugu

Habsburgid valitsesid Vorarlbergi linnu osaliselt Tiroolist ja Kaugemast Austriast. Aastatel 1805–1814 kuulus see Baierile, siis taas Austriale. Langenegg on Vorarlbergi osa alates selle asutamisest 1861. aastal. Paik oli osa Prantsuse okupatsioonitsoonist aastatel 1945–1955.

## Kultuur

**Hubertuse kabel** Hälisbühlis ehitati 1992. aastal.

Kihelkonnakirik **Unserer lieben Frau** (Maarja) ehitati 1775. aastal barokkstiilis.

**Bregenzerwald Umgang** ('Bregenzerwaldi jalutuskäik') näitab 12 traditsiooniliselt ehitatud küla Bregenzerwaldis, sealhulgas Langeneggi. Maastiku, üldkasutatavate hoonete, elamute ja igapäevaste objektide abil tutvustatakse jalutajatele tüüpilist Bregenzerwaldi arhitektuuristiili läbi aegade.

**Sennerei Langenegg** (Langeneggi meierei) tekkis 1978. aastal kolme meierei liitumisel, mis ehitati aastatel 1900, 1947 ja 1952. Sellel meiereil on 30 piimatarnijat (umbes 450 lehmaga) ja see on *[[Käsestrasse Bregenzerwald]]i* osa – Bregenzerwaldi põllumajandustootjate, piimameeste, käsitööliste ja gastronoomide partnerlus, mille eesmärk on väikesemahuline põllumajandus, kohalike toodete mitmekesisus ja Vorarlbergi juustukultuur.

## Viited
Camilo Cienfuegos

**Camilo Cienfuegos Gorriarán** (6. veebruar 1932 Havanna – 28. oktoober 1959 Florida väin, Atlandi ookean) oli Kuuba revolutsionäär.

Camilo Cienfuegos kohtus Fidel Castroga 1955. aastal Mehhikos. 1956. aasta novembris sõitis ta koos 81 kaaslasega vanal jahtlaeval Granma Mehhikost Kuubale, et osaleda relvastatud võitluses Fulgencio Batista režiimi vastu. 1957. aastal määrati Camilo Cienfuegos mässuliste armee juhatajaks. 1958. aasta detsembris juhtis ta mässuliste relvajõude Yaguajay ja Santa Clara lahingutes, mis viisid Havanna hõivamiseni ja Batista režiimi kukutamiseni. 1959. aasta algul määrati ta Kuuba relvajõudude ülemjuhatajaks. 1959. aastal hakkas Fidel Castro kahtlustama, et Huber Matos organiseerib tema vastu vandenõu. Ta saatis Camilo Cienfuegose Huber Matost arreteerima. Ülesanne ei meeldinud Cienfuegosele, kuna Matos oli ta hea sõber, kuid ta täitis talle antud käsu. 26. oktoobril 1959 Camagüeyst Havannasse tagasisõidul jäi Cienfuegose lennuk kadunuks.

## Viited
Peeter Tedre

**Peeter Tedre** (7. september 1941 Tallinn – 18. märts 2020) oli eesti näitleja, teatritegelane ja Eesti Üürnike Liidu tegevjuht.

Ta lõpetas 1960. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1963. aastal Tallinnfilmi õppestuudio.

Ta oli aastatel 1963–1964 ja 1966 Ugala ning 1966–1982 Lydia Koidula nimelise Pärnu Draamateatri näitleja. 

Aastatel 1985–1992 oli ta Vanalinnastuudio administraator ja näitleja, aastatel 1996 ja 2000–2004 samas peaadministraator ning 1997–2004 haldusdirektor, vahepeal töötanud ettevõtluses. 1994. aastast oli ta Eesti Üürnike Liidu tegevjuht.

## Looming
### Valik teatrirolle
* Mees (Cocteau "Hoolimatu armuke", 1978)
* professor Willard (Wilderi "Meie linnake", 1980)
* krahv de Guiche (Rostandi "Cyrano de Bergerac", 1986)
* Christian Ivanovitš Hübner (Gogoli "Revident", 1987)
* Klein (Kesselringi "Hapu vein ja sinihape", 1988)
* Monge (Marceau "Presidendi sõber", 1990)
* B (Ahlforsi ja Bargumi "Kas Kongos on tiigreid?", 1991)
* Polessov (Ilfi ja Petrovi, Aimla ja Baskini "12 tooli", 1998)
* eri rollid (Kalli "Kassikuld", 1999)
* Moneywald (Kalli "Päikesekontsert", 2002)
* Matson (Raudsepa "Roosad prillid", 2003)
* Orkestri administraator (Fellini "Orkestriproov", 2004, Kell Kümme)
* Christian Gulbrandsen (Christie ja Baskini "Mäng peeglitega", 2005, Kell Kümme)

### Filmid
Ta on mänginud filmides "Roosa kübar" (1963, režissöör Veljo Käsper) ja "Suletud ring" (1983, režissöör Peeter Urbla). Ta on esinenud aastatel 1972–1983 Pärnu restorani Hermes varietees.

## Isiklikku
Ta oli 1971. aastast abielus näitleja Lii Tedrega (neiuna Mander). Nende tütar on kultuurinõunik ja endine ETV diktor Helene Tedre.

## Välislingid
* Peeter Tedre ETBL-is
* Peeter Tedre Eesti Filmi Andmebaasis
Aleksander Kerde

**Aleksander Johannes Kerde** (30. märts (vkj)/ 12. aprill 1895 Kurna vald, Jüri kihelkond, Harjumaa – 22. mai 1932 Männiku küla, Harjumaa) oli Eesti endine politseinik ja hilisem kurjategija.

Ta teenis Vabadussõjas 2. ratsapolgu koosseisus.

Oli 1920–1925 politseikordnik Tallinnas, hiljem ettevõtja (lihakarni omanik).

Mõrvas 25. veebruaril 1932 endise prostituudi Anna Anspuu. Ta mõisteti Sõjaringkonnakohtu otsusega 15. aprillil samal aastal surma ja lasti 22. mail Kaitseväe Valdeku harjutusväljal maha. Surnukeha maeti samal päeval sinnasamma.

Tema lesk taotles surnukeha üleskaevamist ja matmist Tallinna Rahumäe kalmistule. Kaitsevägi rahuldas lese palve ning 2. juunil 1932 maeti ta ümber Rahumäe kalmistu Kaarli koguduse uude ossa.

## Viited
Biel/Bienne

**Biel/Bienne** (saksa keeles *Biel*; prantsuse keeles *Bienne*) on linn ja vald Šveitsis Berni kantonis. Biel/Bienne'i ringkonna keskus. 

Biel/Bienne asub 434 m üle merepinna ja jääb Bernist 25 km kaugusele loode suunas. 

Biel/Bienne on kakskeelne piirkond (asub saksa-prantsuse keelepiiril). 2018. aasta detsembri seisuga oli vallas 55 120 elanikku (Berni kantoni suuruselt teine linn).

## Sport
Linnas on 1968. aastast korraldatud iga-aastast malefestivali (Bieli maleturniir).

## Välislingid
*
Anne Kalling

**Anne Kalling** (neiupõlvenimega **Anne Ivask**; 16. oktoober 1938 Rakvere – 8. oktoober 2011) oli eesti tõlkija ja toimetaja. Ta tõlkis peamiselt itaalia, aga ka prantsuse keelest.

## Elukäik ja haridus
Ta õppis Rakvere 1. Keskkoolis ja lõpetas Tallinna 20. Keskkooli. Aastail 1957–1962 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis prantsuse keele erialal, tema diplomitöö (1962) käsitles tegelasi kirjeldavate sõnade sünonüümikat Guy de Maupassanti romaanides "Une vie", "Mont-Oriol" ja "Fort comme la mort". Ta täiendas end 1966–1968 Moskva Riikliku Ülikooli aspirantuuris.

## Töökäik
Ta töötas prantsuse keele õpetajana Tallinna 1. Keskkoolis ja itaalia keele õpetajana mitmes erakõrgkoolis. Aastail 1969–1993 oli ta Teadusliku Tehnikaraamatukogu bibliograaf. Ta töötas ka prantsuse- ja itaaliakeelse giidina.

## Valik tõlkeid eesti keelde
* "Lood Lotringist: Prantsusmaa". Tallinn: Kunst, 1975
* Carlo Cassola. "Bube pruut". Tallinn: Perioodika, 1977 (Loomingu Raamatukogu, 28–31)
* "Aus talupoeg Massaro Verità: Itaalia muinasjutte". Tallinn: Kunst, 1978
* Mario Soldati. "Näitleja". Tallinn: Perioodika, 1979 (Loomingu Raamatukogu, 43–46)
* Natalia Ginzburg. "See oli nii. Ambur" (koos Merike Pauga). Tallinn: Perioodika, 1981 (Loomingu Raamatukogu, 32–33)
* André Pézard. "Valge kana ja Kuldsõrg: Provence'i muinasjutte". Tallinn: Kunst, 1984
* Elsa Morante. "Andaluusia sall". Tallinn: Perioodika, 1986 (Loomingu Raamatukogu, 48)
* Alberto Moravia. "Paradiis" (jutustused). Tallinn: Perioodika, 1986 (Loomingu Raamatukogu, 9)
* Marcello Venturi. "Eikellegimaa". Tallinn: Eesti Raamat, 1986
* "Itaalia muinasjutte". Tallinn: Eesti Raamat, 1988
* Dino Buzzati. "Merekoll". Tallinn: Perioodika, 1988 (Loomingu Raamatukogu, 17)
* Dino Buzzati. "Tatarlaste kõrb". Tallinn: Eesti Raamat, 1991; 2. trükk Avita, 1997; 3. trükk Eesti Päevaleht, 2005
* Italo Calvino. "Nähtamatud linnad". Tõlkinud Tiina Laats. Tallinn: Perioodika, 1994 (Europeia, 26); sisaldab ka jutte "Seened linnas" (tlk Mart Aru) ja "Ühe abielupaari lugu" (tlk Anne Kalling)
* Donatella Pecci-Blunt. "Mina, Mona Lisa". Tallinn: Kunst, 1996
* Dino Buzzati. "Koer, kes oli näinud Jumalat: 13 fantastilist juttu". Tallinn: Koolibri, 2006
* Alessandro Baricco. "Siid". Tallinn: Varrak, 2002; 2. trükk Pegasus, 2007
* Alessandro Baricco. "Veretult". Tallinn: Pegasus, 2005
* Romano Battaglia. "Vaikus". Tallinn: Pegasus, 2008
* Oriana Fallaci. "Kiri sündimata jäänud lapsele". Tallinn: Koolibri, 2011

## Tunnustus
* 2004 Itaalia Vabariigi orden "Ordine al merito della Repubblica Italiana"

## Isiklikku
Tema abikaasa aastatel 1963–1969 oli Vaino Vahing.

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul