open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pariisi katakombid

**Pariisi katakombid** (prantsuse keeles: Catacombes de Paris) on Prantsusmaal Pariisis asuvad maa-alused käigud, kus hoitakse enam kui kuue miljoni inimese säilmeid. 

Katakombid said alguse juba keskajal alanud lubjakivi kaevandamisest Pariisis. 1788. aastal pärast mitmeid pandeemiaid ja matmisruumi lõppemist kalmistutel, andis kuningas Louis XVI käsu alustada miljonite maetute ümbermatmist katakombidesse. Alates 1809. aastast on katakombidesse lubatud ka külastajaid, kuid külastamiseks oli varem vaja taotleda luba. Nüüdisajal on Pariisi katakombid avatud kõigile ja neid käib vaatamas ligi 550 000 külastajat aastas. Nende kogupikkus on umbes 300 km, kuid avalikkusele on avatud vaid 1,5 km pikkune osa. 

## Viited
Jaava leopard

**Jaava leopard** (*Panthera pardus melas*) on leopardi alamliik, kes on pärit Indoneesia Jaava saarelt. Alates 2021. aastast on Jaava leopard IUCN-i punases nimestikus ohustatud liik.

Alamliigi populatsiooni suurus on 188–571 isendit ja see on langevas trendis. Elupaigaks sobiliku ala kogupindala on 2268–3277 km2.

Morfoloogilistest uuringutest on selgunud, et Jaava leopard erineb teistest Aasia leopardide alamliikidest kolju mõõtmete poolest.

## Välimus
Jaava leopardi on algul kirjeldatud kui musta pantrit, kellel on tumedad laigud ja hõbedased silmad. 

Jaava leopardidel on täpiline kasukas koos roosikujuliste laikudega või retsessiivne fenotüüp, mis põhjustab karvkatte musta värvuse.

## Toitumine ja eluviis
Jaava leopardid toituvad peamiselt hirvedest, kääbuskantšilitest ja primaatidest, näiteks Jaava makaagist ja *[[Trachypithecus cristatus]]*<nowiki/>'est. Mõnikord otsivad nad toitu lähedal asuvatest küladest. On teada, et nad võivad jahtida kodukoeri, kanu ja kitsi.

Gunung Halimuni rahvuspargis tehtud uuringust selgus, et leopardid on kõige aktiivsemad hommikuti kell 6–9 ja õhtuti kell 15–18.

## Elupaik ja levik
Jaava leopardi peamine leviala on Indoneesias Jaava saarel. Lisaks elab ta mitmes Indoneesia rahvuspargis.

Jaava leopard elab merepinnast kuni 2540 m kõrgusel ning tema elupaikadeks on nii tihedad troopilised vihmametsad kui ka kuivad lehtmetsad.

Aastatel 2001–2004 tehti Gunung Halimuni rahvuspargis seireuuring 20 km² suurusel alal, kasutades kaameralõkse ja raadioseiret. Uuringualal tuvastati seitse leopardi ja kogu populatsiooni suuruseks hinnati 42–58 isendit. Täiskasvanud emase kodupiirkonna keskmine suurus oli 9,82 km².

## Evolutsioon
Jaava leopard eraldus teistest Aasia leopardidest keskmises pleistotseenis, umbes 800 000 aastat tagasi. Arvatakse, et liik jõudis Jaavale Lõuna-Aasiast maismaasilla kaudu, mis möödus Sumatra ja Borneo saartest. Tänapäeval elavad nad hajutatult 22 metsafragmendis, sealhulgas mitmes rahvuspargis, nagu Gunung Halimun, Ujung Kulon ja Meru Betiri.

## Ohud ja kaitse
Jaava leopardi ohustavad elupaikade ja saakloomade vähenemine ning salaküttimine, mis on tingitud inimeste arvu kasvust ja põllumajanduse laienemisest. Jaava on kaotanud üle 90% oma looduslikust taimestikust ning on üks maailma tihedamini asustatud saari. 

Metsad on säilinud vaid mägistes piirkondades üle 1400 m kõrgusel.

Kaitsemeetmed hõlmavad rahvusvahelist koostööd (nt Tierpark Berlini projekt Jaaval), kaamerapüüdeid populatsiooni jälgimiseks ja riikliku tegevuskava rakendamist (2016–2026). 2017. aastal tõestasid kaamerapildid leopardide tagasipöördumist Cikepuhi looduskaitsealale, kus neid peeti väljasurnuks.

## Mütoloogia ja tähtsus
Kohalikud hõimud usuvad, et Jaava leopard kaitseb metsi, aidates säilitada puhta vee ja õhu. Bioloog Hariyo Wibisono rõhutab, et liigi säilitamine on ökosüsteemi tasakaalu säilitamiseks võtmetähtsusega.

## Viited
Tuletõrjesport

**Tuletõrjesport** on spordiala, mis ühendab kehalise võimekuse, meeskonnatöö ja tuletõrje erialase oskusteabe. Selle käigus simuleeritakse päästetööde elemente, näiteks veevooliku kerimist, konksredeliga ronimist ja tulekustuti kasutamist.

## Ajalugu
Tuletõrjespordi algus ulatub 1930. aastatesse, kuid ametlikult peetakse selle sünniaastaks 1937. aastat, mil toimusid esimesed üleliidulised tuletõrjespordivõistlused NSV Liidus. Spordi eesmärk oli parandada päästetöötajate füüsilist ettevalmistust ja populariseerida päästeteenistust ühiskonnas.

Pärast NSV Liidu lagunemist jätkus spordiala areng iseseisvates riikides, kus loodi rahvuslikud föderatsioonid ja jätkati võistlusi. 2001. aastal asutati Rahvusvaheline Tuletõrjespordi Föderatsioon (*International Sport Federation of Firefighters and Rescuers – ISFFR*), mis korraldab maailmameistrivõistlusi ja koordineerib rahvusvahelist koostööd .

## Võistlusalad

Tuletõrjesport koosneb mitmest võistlusalast, mis nõuavad nii individuaalset kui ka meeskondlikku sooritust:
* **100 meetri takistusjooks** – sportlane jookseb takistusribal, mis sisaldab redelist üle jooksmist ja veevooliku ühendamist;
* **Tornijooks** – võistleja peab ronima mitmekorruselise treeningtorni tippu konksredeli abiga;
* **4 × 100 m [[teatejooks]]** – meeskondlik ala, kus iga osaleja läbib takistusraja ja annab teatepulga üle;
* **[[Mootorpump|Mootorpumba]] kasutamine** – meeskond paigaldab ja kasutab mootorpumpa, et ühendada veevoolikud ja suunata vesi märklauale.

## Tuletõrjesport Eestis

Eestis on tuletõrjesport pika traditsiooniga. Esimesed võistlused toimusid juba 1950. aastatel. Pärast iseseisvuse taastamist loodi Eesti Tuletõrjespordi Liit, mis korraldab meistrivõistlusi ja esindab Eestit rahvusvahelistel võistlustel.

Tuletõrjesporti harrastavad Eestis nii kutselised päästjad kui ka vabatahtlikud. Noorte seas on see spordiala osa päästevaldkonna huviharidusest.

## Tähendus ja eesmärk
Tuletõrjesport täidab mitut eesmärki:
* arendab päästetöötajate kehalist võimekust ja koordinatsiooni;
* tõstab operatiivset valmisolekut;
* suurendab meeskonnatöö efektiivsust;
* populariseerib päästevaldkonda noorte seas.

Lisaks sellele pakub spordiala võimalust rahvusvaheliseks koostööks ja kogemuste vahetamiseks.

## Rahvusvaheline koostöö
Tuletõrjesporti edendab Rahvusvaheline Tuletõrjespordi Föderatsioon (ISFFR), mille liikmete seas on üle 20 riigi. Korraldatakse Euroopa ja maailmameistrivõistlusi, kus osalevad ka Eesti sportlased. Viimastel aastatel on tuletõrjesporti arendatud ka Aasias, eriti aktiivsed on Hiina RV, Kasahstan ja Mongoolia.

## Seosed teiste spordialadega
Kuigi tuletõrjesport on spetsiifiline, on sel ühiseid tunnuseid kergejõustiku, militaarvõistluste ja päästespordiga, näiteks *Toughest Firefighter Alive* või *Firefighter Combat Challenge*.

## Viited

## Välislingid
Minu väike poni: Film

**"Minu väike poni: Film"** (originaalpealkiri **"My Little Pony: The Movie"**) on Lauren Fausti animasarjal "Minu väike poni: Sõprus on imeline" põhinev animafilm. Film esilinastus 6. oktoobril 2017. aastal.  

Filmi režissööriks on Jayson Thiessen, stsenaristideks Meghan McCarthy, Joe Ballarini, Rita Hsiao ja Michael Vogel. Filmi produtseerisid Stephen Davis, Brian Goldner, Marcia Gwendolyn Jones, ja Haven Alexander. Filmi ülemaailmne levitaja on Lionsgate, Eestis levitab filmi ACME Film OÜ, filmi kestus on 1h 39min.

Selle USA ja Kanada animafilmi eelarveks oli 6,5 miljonit USA dollarit, globaalsel turul tõi film sisse üle 61 miljoni USA dollari.

## Sisu
"Kui tume jõud Ponilinna ja ponidest sõpru (Videvikusära, Õunarüüp, Vikerkaar, Roosa, Võbelus ja Haruldus) ähvardab, tuleb neil armastatud kodu päästmiseks võtta ette rännak Equestria lõppu, mille käigus leitakse uusi sõpru ja sattutakse ohtlikesse olukordadesse." 

## Osatäitjad
### Eesti keeles
Film on dubleeritud eesti keelde dubleerimisstuudios Industrial Productions. Dublaažirežissöör on Oleg Davidovich, dublaažiprodutsent Andrus Kasesalu. 

Filmi tegelastele on hääle andnud mitmed tuntud eestlased:

* Karin Rask - Videvikusära 
* Kaisa Selde - Roosa
* Taavi Tõnisson - Astel
* Indrek Taalmaa - Tormikuningas
* Kristiine Truu - Torm
* Meeli Seermaa - Taevalik
* Kristi Aule - Haruldus, Kadents 
* Jane Meresmaa-Roos - Võbelus, Kuu 
* Jana Kivi - Õunarüüp 
* Tiina Vilu - Vikerkaar
* Sulev Võrno - Songerdis
* Andres Liivak - Suur 
* Toomas Krall - Suller, Tõiv
* Priit Öövel - Verko
* Andrus Kasesalu - Sipelgaõgija 

## Viited
Kriisivalmiduspakk

**Kriisivalmiduspakk** on komplekt esmavajalikke esemeid, mis on mõeldud inimesele või leibkonnale iseseisvaks toimetulekuks hädaolukorras. Termin viitab pakendatud ja läbimõeldud varustusele, mida võib vajada elektrikatkestuste, veekatkestuste, sideprobleemide, evakuatsiooni või loodusõnnetuste korral. Mõiste *kriisivalmiduspakk* võeti avalikkuses esmakordselt kasutusele 2024. aastal Tallinna Reaalkooli õpilaste poolt, kes asutasid Junior Achievement Eesti programmi raames õpilasfirma nimega **Crateful Kriisivalmiduspakk**.

## Crateful
**Crateful Kriisivalmiduspakk** on 2024. aastal loodud Tallinna Reaalkooli õpilasfirma, mis tegutseb rahvusvahelise ettevõtlusõppe programmi Junior Achievement Eesti raames. Õpilasfirma eesmärgiks on suurendada inimeste teadlikkust kriisideks valmistumise vajadusest ning pakkuda selleks valmis ja kompaktset lahendust – kriisivalmiduspakki.

Crateful pälvis laiemat tähelepanu 2025. aastal, kui jõudis Eesti parima õpilasfirma konkursi finalistide hulka. Samuti tunnustati nende tegevust Tallinna linna innovatsiooniauhinnaga.

## Kriisivalmiduspaki sisu
Cratefuli standardkomplekt sisaldab järgmiseid esemeid:

* dünamoraadio (akupank, taskulamp, raadio);
* veefilter;
* pottide komplekt;
* gaasipliit;
* gaasiballoon;
* söögiriistad;
* esmaabikomplekt;
* termokile;
* tikud;
* küünlad;
* niisked salvrätikud;
* juhendmaterjal tegutsemiseks kriisiolukorras;
* Food Force' kuivtoidud.

Kõik esemed on paigutatud tugevasse ja kaasaskantavasse kotti, et neid oleks mugav kasutada kodus või vajadusel kiiresti kaasa võtta. Komplekt on vastavalt vajadustele (periood, toiduvajadused, kasutajate hulk) isikupärastatav.

## Välislingid

* Ametlik veebileht
* Crateful Facebookis
* Crateful Instagramis
* Junior Achievement Eesti: Parima õpilasfirma finalistid
Bogomil Rajnov

**Bogomil Nikolaev Rajnov** (bulgaaria keeles Богомил Николаев Райнов; 19. juuni 1919 Sofia, Bulgaaria Kuningriik – 8. juuni 2007) oli Bulgaaria kirjanik, esteetikaprofessor ja kunstikriitik. Teda peetakse bulgaaria spioonipõnevike žanri rajajaks.

Bogomil Rajnov oli kirjanik ja kunstnik Nikolai Rajnovi poeg. Rajnov õppis Sofia Ülikoolis ja töötas hiljem esteetikaprofessorina. Ta oli ka Bulgaaria Kommunistliku Partei liige. Rajnov suri 8. juunil 2007 Sofias.

## Looming
Rajnovi loominguline karjäär algas 1936. aastal. Ta kirjutas luulet, novelle, esseesid ja kriminaalromaane. Tema teosed käsitlevad sageli moraalseid dilemmasid ja ühiskondlikke probleeme.
Rajnov on tuntud oma kriminaalromaanide poolest, mis olid populaarsed ka Nõukogude Liidus. Tema teoste peategelane on Emil Boev, Bulgaaria Rahvavabariigi spioon, kes tegutseb Lääne-Euroopas. Rajnovi teosed ühendavad põneviku ja poliitilise romaani elemente.

Üks tema hilisematest raamatutest, "Ludmila", annab ülevaate 1980. aastate Bulgaaria kultuuri- ja poliitilisest elust.​

## Tuntumad teosed
*"Gospodin Nikto" ("Härra Keegi")​
*"Rekviem"​
*"Няма нищо по-хубаво от лошото време", 1971 ("Pole midagi paremat halvast ilmast", Mirabilia, 1978)​
*"Умирай само в краен случай", 1978 ("Surra tohib vaid äärmisel juhul", Mirabilia, 1988)​

## Tunnustus
* Bulgaaria Sotsialistliku Töö Kangelase aunimetus 
* Georgi Dimitrovi orden 
* Püha Kirilli ja Methodiuse orden

## Viited

## Välislingid
Selle artikli kirjutamisel on kasutatud inglise vikipeedia artiklit :en:Bogomil Raynov.
Vana-Pärnu välijõusaal

**Vana-Pärnu välijõusaal** on Pärnu linnaosa Vana-Pärnu Keskparki rajatud tasuta välispordikompleks, mis avati 2023. aasta septembris. Kompleksi rajamise eesmärgiks oli pakkuda kohalikele elanikele ja külalistele võimalust treenida värskes õhus, edendades tervislikku eluviisi ja kogukonna aktiivset osalust.

### Seadmed ja treeninguvõimalused
Välijõusaalis on mitmekesised seadmed, mis võimaldavad treenida erinevaid lihasegruppe treeninguraskustega. Kompleksis on olemas ka kaks kettagolfikorvi, kus külastajad saavad oma osavust proovile panna või lihtsalt kätt harjutada. Lisaks on rajatud rannatennise väljakud, kus suvel toimuvad treeningud ja mängud. Kompleksi rajamisel tehti koostööd professionaalsete atleetide ja treeneritega, et tagada seadmete kvaliteet ja mitmekesisus.

### Ühiskondlik mõju ja areng
Vana-Pärnu välijõusaal on osa laiemast kogukonna arendamise algatusest, mille eesmärgiks on luua elujõuline ja aktiivne elukeskkond. Kompleksi rajamine on saanud toetust kohaliku elanikkonna poolt ning on aidanud tugevdada kogukonna ühtekuuluvustunnet. Välijõusaal on osa Vana-Pärnu piirkonna arengust, kus lisaks spordivõimalustele pakutakse ka kultuurilisi ja sotsiaalseid tegevusi.

### Üritused
Vana-Pärnu piirkonnas korraldatakse regulaarselt mitmekesiseid üritusi, mis toovad kokku kohaliku kogukonna liikmed. Näiteks on korraldatud perepäevi, kus osalejad saavad harrastada erinevaid tegevusi ja tutvuda piirkonna tegemistega. Samuti on plaanis edendada koostööd teiste piirkondadega, et rikastada kogukonna elu ja pakkuda mitmekesiseid tegevusi.

## Viited
San Fiorano

**San Fiorano** on vald (itaalia keeles *[[Vald (Itaalia)|comune]]*) Itaalias Lombardia piirkonnas, Lodi provintsis. See asub umbes 60 km kirdes Milanost ja umbes 25 km kagus Lodi linnast.

## Geograafia
San Fiorano pindala on umbes 8,97 km². Valla territoorium on valdavalt tasane ja kuulub Po jõe madalikule, mis iseloomustab suuremat osa Lodi provintsist. Läheduses asuvad teised omavalitsused on Codogno, Maleo, Casalpusterlengo ja Fombio.

## Rahvastik
2025. aasta seisuga oli San Fioranos umbes 1777 elanikku. Nagu paljudes väiksemates Itaalia valdades, on rahvaarv püsinud stabiilsena või kergelt langenud viimaste aastakümnete jooksul.

## Ajalugu
San Fiorano ajalugu algas keskajal. Piirkond on saanud nime kristliku märtri Püha Florianuse (San Fiorano) järgi, kellele on pühitsetud ka kohaliku koguduse kirik. Ajalooliselt kuulus see ala mitmele Lombardia aadliperekonnale ning oli osa feodaalstruktuuridest, kuni Itaalia ühendamiseni 19. sajandil.

## Viited
Eduards Johansons

**Eduards Johansons** (sündinud 30. juulil 1991 Valmieras) on läti näitleja.

Ta lõpetas aastal 2010 Ādaži Vaba Waldorfkooli. Aastal 2015 lõpetas ta Läti Kultuuriakadeemia draamanäitlejana kursuse Anna Eižvertiņa õpilasena.

Ta on aastast 2015 Valmiera Draamateatri näitleja.

## Isiklikku
Tema isa on eesti päritolu läti näitleja Jaanus Johanson (ema on lätlannast meditsiiniõde), onu Valdek Johanson on Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja.
Korrapärane üheksanurk

**Korrapärane üheksanurk** ehk **regulaarne üheksanurk** ehk **nonagon** on geomeetriline tasapinnaline kujund, mis koosneb üheksast võrdsest küljest ja üheksast võrdsest nurgast. See kuulub hulknurkade ehk polügoonide hulka ning on üks paljudest korrapärastest hulknurkadest.

## Geomeetrilised omadused
Korrapärasel üheksanurgal on järgmised põhiomadused:

* **Külgede arv:** 9
* **Sisemise nurga suurus:** Iga sisemine nurk on
\frac{(9-2)*180^o}{9}=140^o
* **Välise nurga suurus:** Iga väline nurk on
180^o-140^o=40^o
* **Sümmeetria:** Korrapärasel üheksanurgal on 9 sümmeetriatelge ja pöördesümmeetria 40° sammuga (360° ÷ 9)
* **Diagonaalid**: Korrapärasel üheksanurgal on 27 diagonaali.

## Konstruktsioon
Korrapärast üheksanurka on raske täpselt konstrueerida ainult sirgjoonlaua ja sirkli abil, kuna 40° nurga konstrueerimine nende vahenditega on võimatu (see ei ole Eukleideline konstrueeritav kujund). Siiski on võimalik lähendada konstruktsiooni või kasutada täiendavaid mõõteriistu.

## Valemid

### Üheksanurga pindala
Korrapärase üheksanurga pindala A saab arvutada, kui teada on külje pikkus a:

S=\frac{9}{4}a^2\cdot\cot(\frac{\pi}{9})

Ligikaudne väärtus (kasutades cot(π/9)≈2,747):

S\approx6,18\cdot a^2

## Kasutamine ja esinemine
Korrapärased üheksanurgad on vähem levinud kui näiteks kolmnurgad või kuusnurgad, kuid neid võib kohata graafilises disainis, dekoratiivkunstis ja mosaiikides. Kuna üheksanurgal ei ole ruumi täitvat omadust (ehk sellega ei saa tasapinda täielikult katta ilma aukude tekkimiseta), ei kasutata seda sageli plaatimises.

## Vaata ka
* Korrapärane hulknurk
* Hulknurk
* Galois' teooria

## Viited
# Weisstein, Eric W. "Regular Polygon." *MathWorld* – A Wolfram Web Resource. https://mathworld.wolfram.com/RegularPolygon.html
# Coxeter, H.S.M. *Regular Polytopes*. Dover Publications, 1973.
# Albrecht Beutelspacher. *Geometrie: Eine Einführung in die klassische Geometrie*. Vieweg+Teubner Verlag, 2007.
# Coxeter, H. S. M. (1967). *Introduction to Geometry*. Wiley.
# Weisstein, Eric W. "Nonagon." *MathWorld*. https://mathworld.wolfram.com/Nonagon.html
Jif

**Jif** (mõnikord ka **JIF**) on Ameerika maapähklivõi kaubamärk, mille lõi firma The J.M. Smucker Company, kes ostis selle kaubamärgi ettevõttelt Procter & Gamble 2001. aastal. 1955. aastal ostis Procter & Gamble William T. Youngilt Big Top maapähklivõi ja selle tootmisrajatised Kentucky osariigis Lexingtonis. Järgnevatel aastatel kujundas ettevõte selle ümber ja muutis selle kaubamärgiks, et konkureerida Skippy ja Peter Paniga. P&G andis oma tootele nimeks Jif, kasutas hüdrogeenimisprotsessis muid õlisid peale maapähkliõli ning magustas retsepti, lisades suhkrut ja melassi. Uuest tootest teatati avalikult 1956. aasta aprillis, kui valitud turgudel alustati toote testimist.

## Koostisosad

Jif maapähklivõi looduslik kreemjas versioon sisaldab umbes 90% maapähkleid ning lisaks mõningaid koostisosi nagu suhkur, palmiõli, sool ja melass. Toode on gluteenivaba, madala soolasisaldusega ning ei sisalda säilitusaineid. Toitumisalased andmed näitavad, et portsjonis (2 supilusikatäit ehk 33 g) on umbes 190 kalorit, 16 g rasva, 7 g valku ja 4 g suhkrut.

## Tootmine
Algne Creamy ja Crunchy stiilis Jif maapähklivõi debüteeris 1958. aastal. 1974. aastal võeti kasutusele Extra Crunchy Jif, millele järgnes 1991. aastal Simply Jif – maapähklivõi variant, milles on vähe naatriumi ja vähem suhkrut kui tavaline Jif. Reduced Fat Jif võeti kasutusele kolm aastat hiljem 1994. aastal. Maapähklivõi tootmisel jahvatatakse röstitud maapähklid peeneks, et saada kreemjas või krõmpsuv tekstuur. Pärast jahutamist pumbatakse toode purkidesse ja suletakse vaakumiga, mis vähendab hapniku hulka ning takistab oksüdeerumist ja riknemist. 

Jifi maapähklivõid on 9 erinevat tüüpi:
*Creamy
*Extra Crunchy
*No Sugar Added Creamy
*Simply Jif Creamy (low sodium and sugar)
*Omega-3 Creamy
*Reduced Fat Creamy
*Natural Creamy
*Natural Honey Creamy
*Natural Crunchy 

## Reklaam
1958. aastal levitati USA-s kaubamärki, mis hõlmas spetsiaalsete veoautode tasuta proovipurkide majast majja jagamist, millel oli tolleaegne Jifi maskott, sinine känguru Jifaroo. Varajases reklaamis rõhutati ka purgipõhja kaldserva, mille eesmärk oli hõlbustada kogu maapähklivõi purgist kätte saamist.

## Viited
Kümmenurk

**Kümmenurk** ehk **dekaagun** on geomeetriline kujund, millel on kümme külge ja kümme tippu. Kümmenurgad kuuluvad hulknurkade hulka ning neid saab jagada korrapärasteks ja korrapäratuteks kümmenurkadeks. Korrapärasel kümmenurgal on kõik küljed võrdsed ja kõik sise­nurgad võrdsed. Kümmenurka kasutatakse matemaatikas, graafikas, arhitektuuris ja disainis.

## Omadused

### Korrapärane kümmenurk
Korrapärast kümmenurka iseloomustavad järgmised omadused:

* Iga sisenurk on 144°, sest kogu sisemiste nurkade summa on (10−2)×180°=1440°, mis jagatuna kümne tipuga annab ühe nurga suuruseks 144°.
* Ümber korrapärase kümmenurga saab joonistada ümberringjoone ehk kõik kümme tippu asuvad samal ringjoonel.
* Korrapärast kümmenurka saab joonestada sirkliga ja joonlauaga (ilma mõõtühikuteta), kuid see on keerukam kui näiteks kolmnurga või kuusnurga joonestamine. Üks võimalik meetod põhineb kuldlõike kasutamisel.

## Valemid
Korrapärase kümmenurga **pindala** A külje pikkusega a saab arvutada antud valemiga kõrval:

#### Ümbermõõt
P=10⋅a

kus a on külje pikkus.

## Eristamine teistest hulknurkadest
Kümmenurk erineb teistest hulknurkadest eelkõige tippude ja külgede arvu järgi. Üheksa tipuga kujund on üheksanurk ja üheteistkümne tipuga kujund üheteistkümnenurk. Kümmenurka on lihtne ära tunda tema sümmeetria ja teravnurkade puudumise tõttu (kui tegemist on korrapärase kujundiga).

## Rakendused

### Arhitektuur
Geomeetrilisi kujundeid, sealhulgas kümmenurka, kasutatakse sageli arhitektuuris dekoratiivsete elementidena. Kümmenurgal on esteetiline sümmeetria, mis sobib hästi näiteks põrandamustrite või rosetiakende kujundusse.

### Kunst ja disain
Korrapärased hulknurgad, sealhulgas kümmenurk, on levinud motiivid islami kunstis, kus neid kasutatakse geomeetriliste mustritena. Nende korduvkasutus annab edasi harmooniat ja lõpmatust.

### Matemaatikaõpetus
Kümmenurga näitel saab õpetada hulknurkade omadusi, nurgasummade leidmist, sümmeetria mõistet ja hulknurkade klassifikatsiooni.

### Seosed Eestiga
Kuigi kümmenurk ei ole Eesti arhitektuuris laialt levinud geomeetriline kujund, leidub kümmenurgal põhinevaid mustreid rahvuslikus käsitöös ja tikandites. Mõned eesti rahvarõivaste mustrid sisaldavad geomeetrilisi elemente, mis lähenevad kümmenurga struktuurile.

## Vaata ka

* Hulknurk
* Geomeetria
* Korrapärane hulknurk

## Viited


## Välislingid
Kümmenurga kalkulaator – Omni Calculator
BMW M6

**BMW M6** on BMW M-seeria sportauto, mis on tuntud oma jõudluse ja luksuslike omaduste poolest. M6 tutvustati esmakordselt 1983. aastal ning seda on toodetud mitmesugustes mudelites ja generatsioonides.

### E24 (1983–1989)
Esimene M6 põhines 6. seeria E24-l ja oli saadaval ainult kupee versioonis. M6 varustus sisaldas tugevdatud vedrustust, sportlikke istekohti ja eripäraseid disainielemente. Mootoriks oli 3,5-liitrine inline-6, millel oli 286 hj.

### E63/E64 (2005–2010)

Pärast 16-aastast pausi tutvustati E63 kupee ja E64 kabrioleti versioonide M6 mudeleid. Need olid varustatud 5,0-liitrise V10 mootoriga, mis toodab 507 hj. Mootor ühildati 7-käigulise SMG-III automaatkäigukastiga. M6 suutis kiirendada 0–100 km/h 4,6 sekundiga ja saavutas tippkiirusena 250 km/h (või 305 km/h koos M Driver's Package'iga).

### F06/F12/F13 (2012–2019)

Kolmas generatsioon põhines F12/F13/F06 6. seerial ja kasutas 4,4-liitrist V8 twin-turbo mootorit, mille võimsus oli algselt 560 hj ja 680 Nm. 2015. aastal tutvustati Competition Package'i, mis tõstis võimsuse 575 hj-ni. Mootor oli ühendatud 7-käigulise M DCT kahetarbliku käigukastiga. M6 suutis kiirendada 0–100 km/h 4,2 sekundiga kupees ja Gran Coupés ning 4,3 sekundiga kabrioletis. Tippkiirus oli elektrooniliselt piiratud 250 km/h (või 305 km/h koos M Driver's Package'iga).

## Viited
https://www.motortrend.com/vehicle-genres/bmw-6-series-history-generations-specifications-photos

https://automobile.fandom.com/wiki/BMW_M6
Metsaseemla

**Metsaseemla** ehk **seemla** ehk **seemneistandik** on spetsiaalselt metsataimede seemnete tootmiseks rajatud istandik. Seemlas kasvatatakse eriti kvaliteetse seemnega taimi.

## Tüübid
Seemlaid on kahte tüüpi: kloonseemlad ja külvseemlad. **Kloonseemla** koosneb valitud kloonpuudest, mis on saadud pookimise või pistokste teel. Kloonimise eelis on parimate omadustega puude genotüübi edasikandumine, varajane õitsemine ning kvaliteetne seemnesaak. Teine tüüp on **külvseemla**, mis rajatakse valitud puude seemnetest kasvatatud noortest puudest. Kuigi külvseemla geneetiline mitmekesisus on suurem, on seemnete kogumine keerulisem ja õitsemine algab hiljem. Seemlatüübi sobivus sõltub konkreetsest puuliigist ja aretuse eesmärkidest – vahel on vaja katsetada geneetilist potentsiaali, vahel lihtsalt usaldusväärset seemnetootmist.

Sõltuvalt geneetilisest materjalist, mille alusel need on rajatud, jagunevad seemlad astmeteks.

* **1. astme seemlad** – rajatud fenotüübi järgi valitud puude kloonidest. Need seemlad toodavad valikseemet, mida kasutatakse tavaliseks metsade uuendamiseks. Valik põhineb puude kasvukiirusel, tüve sirgusel ja oksavusel.
* **1,5. astme seemlad** – rajatud järglaskatses testitud puude kloonidega, järglaskatse rajamisel on kasutatud vabatolmlemise teel saadud puude järglasi. 1,5 astme seemlad on üleminekuvorm, mis rajatakse esimese astme seemlas valitud ja geneetiliselt testitud kloonide põhjal. Selliste seemlate eesmärk on tagada seemne kõrgem geneetiline väärtus enne teise astme seemlani jõudmist. Eestis hakati neid rajama alates 1997. aastast.

* **2. ja kõrgema astme seemlad** – koosnevad ainult vegetatiivselt paljundatud eliitpuude kloonidest, kelle järglasi on põhjalikult testitud. Sellistes seemlates viiakse läbi testitud plusspuude kontrollitud ristamisi. Eesmärk on toota eliitseemet, millel on kõrge geneetiline väärtus ja mille kasutus on suunatud metsaseemnekasvatuse tipptasemele. Teise astme seemlad jagunevad omakorda järgnevalt:
** Paljukloonilised seemlad – rajatud suure kloonide arvuga, eesmärgiks geneetiline mitmekesisus ja inbriidingu vältimine.
** Vähesekloonilised seemlad – väikese arvu eliitkloonidega seemlad, kus rõhk on kõrgel kombinatsioonivõimel.
** Ühekloonilised või sordiseemlad – kasutatakse kontrollitud tolmeldamist ja sordiseemne tootmist.

Eksisteerib ka muud tüüpi seemlaid:

* Hübriidseemla – rajatud erinevate liikide või vormide kloonidest, eesmärgiga toota hübriidseemet.
* Miniseemla – väikemahuline seemla (nt kasvuhoones), mõeldud geneetiliselt väärtusliku seemne väikese koguse tootmiseks.

## Eestis
Eestis tegutsevad seemlad vastavalt Keskkonnaameti ja Eesti Maaülikooli juhenditele. Olulised seemlad Eestis on näiteks RMK Kullenga seemla Lääne-Virumaal, RMK Päri II männi- ja kuuseseemla, Päri I männiseemla ning Matapera kuuseseemla Viljandimaal.

## Viited
Kurtis Conner

**Kurtis Matthew Kenneth Conner** (sündinud 4. mail 1994) on Kanada koomik ja *youtuber*. 2025. aasta märtsi seisuga on tema YouTube'i kanalile kogunenud üle 5,38 miljoni tellija.

Ta on tuntud oma naljaka ja sageli satiirilise sisu poolest, mis käsitleb selliseid teemasid nagu popkultuur, igapäevaelu ja inimeste käitumine.

## Elulugu
Kurtis Conner sündis 1994. aastal Toronto North Yorki piirkonnas. Ta kasvas üles Ontario provintsis Hamiltonis, kuid kolis hiljem tagasi Torontosse. Conner õppis Humber College'is komöödia kirjutamise ja esinemise programmi, kuid lahkus sealt varakult, sest otsustas keskenduda oma loomingulisele karjäärile.

Conner alustas karjääri 2013. aastal Vine'i platvormil, kuhu ta kogus umbes 350 000 jälgijat. Pärast Vine'i sulgemist 2017. aastal suunas ta oma tähelepanu täielikult YouTube'ile. Tema esimene video ilmus 2014. aastal, kuid kanal saavutas laiema tuntuse 2017. aastal, kui üks tema videotest kogus kahe päevaga 600 000 vaatamist.

## Youtube ja taskuhääling
Conneri YouTube'i kanal on tuntud satiiriliste kommentaaride poolest, mis käsitlevad internetikultuuri ja sotsiaalseid teemasid. Ta on kritiseerinud probleemseid suundumusi ja isikuid, näiteks TikToki kasutajaid, kes trivialiseerivad tõsiseid teemasid nagu koduvägivald.                                                                                                                                                                                       2019. aastal kogus ta üle 26 000 dollari annetusi organisatsioonile Love Is Respect, mis toetab koduvägivalla ohvreid.

Lisaks YouTube'ile juhib Conner taskuhäälingut "Very Really Good", kus ta arutab erinevaid teemasid ja vestleb külalistega. Tema taskuhääling on osa iTunesi *top* 100-st komöödiateemalistest taskuhäälingutest.

## ''Stand-up''
Conner alustas *stand-up* esinemistega 2013. aastal. 2016. aastal andis ta välja oma esimese komöödiaalbumi "Cuppla Jokes", mis jõudis iTunesi komöödia edetabelis esikohale ja Billboardi komöödia edetabelis kuuendale kohale.

Ta on osalenud mitmetel turneedel, sealhulgas 2019. aastal koos Danny Gonzaleze ja Drew Goodeniga "We Are Two Different People Touri" raames. 2025. aastal alustas Conner oma esimese ümbermaailma tuuriga "The Goodfellow Tour".

## Isiklikku
Kurtis Conner on olnud alates 2014. aastast suhtes Jenna Allardiga. Paar abiellus 2022. aasta 19. oktoobril Itaalias Toscanas. Nad elavad koos Ontarios.

## Viited
Pikk sai

**Pikk sai** ka **bagett** (pr k baguette) on pärmitainast valmistatud saiatoode. 

Bagett on ka Prantsuse köögi oluline sümbol ning prantslaste jaoks tähtis osa rahvuslikust kultuurist ja identiteedist. Bagett valmistatakse tavaliselt nisujahust, veest, pärmist ja soolast. Reeglina on see pikliku kuju, helepruuni kooriku ja pehme sisuga. 2022. aastal kanti bageti valmistamise traditsioon UNESCO vaimse kultuuripärandi nimekirja.

Pika saia ajalugu sai alguse Prantsusmaal Napoleon Bonaparte'i ajastul, mil prantsuse sõdurid soovisid, et neil oleks lihtne leiba transportida. Pikk ja kitsas kuju võimaldas leiba hõlpsasti sõdurite kotti või välitaskusse mahutada.

## Viited
Tees

**Tees** on uurimistöö põhiväide või uurimisküsimus, mille ümber kogu analüüs ja argumentatsioon üles ehitatakse. Selge ja loogiliselt põhjendatud tees annab lugejale töö keskse sõnumi ja suuna.

Teesi koostamisel tuleks järgida järgmisi põhimõtteid:

* Selgus ja täpsus – tees peab olema üheselt mõistetav ning sõnastatud viisil, mis väldib segadust.
* Argumendipõhisus – tugev tees toetub kindlale loogikale ja konkreetsetele tõenditele, pakkudes alust põhjalikule arutelule.
* Debativõimekus – hea tees peaks suutma esile kutsuda kriitilise analüüsi ning võimaldama erinevate vaatenurkade esitamist ja arutamist.
Autasu

**Autasu** on eriti hinnatavate saavutuste või teenete eest määratud materiaalne tasu, aumärk vms tunnustus.

## Autasude liigid
Autasud jagunevad tavaliselt järgmistesse kategooriatesse:

# **Auhinnad ja preemiad** – need on sageli rahalised või esemed, mida antakse välja silmapaistvate saavutuste eest. Näiteks võib auhind olla preemia teaduslikus valdkonnas või kirjanduses.
# **Ametlikud autasud ja ordenid** – need on riiklikud või ametlikud autasud, mis antakse välja sageli kõrgetelt ametivõimudelt. Need võivad sisaldada medaleid, ordeneid ja teenetemärke. Eesti puhul on näiteks Riigivapi orden.
# **Aunimetused ja tiitlid** – mõnel juhul antakse autasu tiitli näol, mis viitab inimese saavutustele või elutööle. Näiteks "akadeemiline professor" või "rahvuskangelane".
# **Mugavad ja isiklikud auhinnad** – need on tihti igapäevaelu kontekstis antavad auhinnad, nagu näiteks tööalased või spordiüritustel antavad tunnustusavaldused.

## Ajalugu
Autasude andmise tava ulatub tagasi antiikaja aegadesse. Vana-Kreekas ja Roomas anti sõjaväelastele medalite ja kiituste kaudu erilisi auhindu. Keskajal olid auhinnad sageli seotud religioossete ja aadli väärtustega. Erinevad ordenid ja medalid, mis olid seotud väärikuse ja teenetega, andsid tunnustust nii kodanikule kui sõdalasele.

## Tuntud autasud
Rahvusvaheliselt tunnustatud on näiteks

* Nobeli auhind – üks prestiižikamaid auhindu maailmas, mida antakse välja teaduses, kirjanduses, rahu, majanduses ja meditsiinis;
* Oscar – filmikunsti valdkonna kõrgeim auhind; seda annab välja Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia;
* Pulitzeri preemia – Ameerika Ühendriikides antav autasu ajakirjanduses ja kirjanduses.

## Autasud Eestis
Eestis antakse autasusid mitmesugustes valdkondades. Üks tuntumaid on Eesti riigivapi orden, mida antakse välja kõrgete teenete eest Eesti riigi heaks. Samuti on Eestis mitmeid kultuuri- ja spordi preemiaid, nagu näiteks Eesti Kultuurkapitali aastapreemiad ja Eesti spordiauhindade gala.

## Autasude andmise rituaalid
Autasude andmine on sageli seotud eriliste tseremooniate ja rituaalidega, olgu selleks ametlikud vastuvõtud, galaõhtud või tseremoniaalne auhindade üleandmine. Tihti kaasnevad autasude andmisega ka kõned, kus peetakse esitlusi autasu saaja saavutuste kohta.

## Autasu ja selle tähendus
Autasu andmine ei ole ainult indiviidide tunnustamine, vaid ka ühiskonna väärtushinnangute väljendamine. See võib inspireerida inimesi jätkama oma tööd või saavutama veelgi rohkem. Samuti on autasud oluline osa kultuuriliste ja ajalooliste traditsioonide kandmisest, kuna nad aitavad säilitada ja edendada väärtusi, mis on ühiskonna jaoks olulised.

## Viited
Vahvel

**Vahvel** on küpsetis, mis valmistatakse pärmitaignast või -taignast, küpsetades seda kahe mustriga plaadi vahel, et anda sellele iseloomulik suurus, kuju ja pindmuster. Vahvleid süüakse üle kogu maailma, eriti aga Belgias, kus on üle tosina piirkondliku sordi. Vahvleid võib valmistada värskelt või lihtsalt soojendada pärast nende kaubanduslikku küpsetamist ja külmutamist.

## Ajalugu
Vahvleid on valmistatud ja tarbitud Euroopas juba keskajal. 13. sajandi lõpus on esimesed kirjalikud tõendid vahvlite kohta, kui neid küpsetati avatud tule kohal rauast vormides. 16. sajandi lõpus on vahvlite valmistamine levinud, nagu on näha Joachim de Beuckelaeri ja Pieter Bruegeli maalidel, kus kujutatakse inimesi vahvleid küpsetamas.

? sajandi alguses muutusid vahvlid Euroopas vähem populaarseks, kuid 20. sajandi alguses kogusid nad taas populaarsust, eriti Ameerikas. 1962. aastal tutvustas belglane Walter Cleyman vahvleid Ameerikas Seattle'i Century 21 Exposition'il, pakkudes neid vahukoore ja maasikatega. 1964. aasta New Yorgi maailmavälinäitusel populariseeris belglane Maurice Vermersch vahvleid, teenides neid vahukoore ja maasikatega ning nimetades need "Bel-Gem Waffle'iks", et vältida segadust Brüsseli nimega.

## Piirkondlikud variatsioonid

* **Brüsseli vahvel**: Õhuke ja krõbe, tavaliselt nurgakujuline, serveeritakse sageli vahukoore, puuviljade või šokolaadiga.
* **Liège vahvel**: Magusam ja tihedam, valmistatud pärmitaignast, sisaldab karamelliseeritud suhkrut ja on sageli ümmargune.
* **Stroopwafel**: Hollandi päritolu vahvel, mis koosneb kahest õhukesest vahvlist, mille vahel on karamellikaste.
* **Skandinaavia vahvel**: Õhuke, südamekujuline ja sageli serveeritud koos moosi või koorega.

## Tootmisprotsess ja koostisosad
Vahvlite valmistamiseks kasutatakse tainast või taigent, mis küpsetatakse kuumade plaatide vahel, andes sellele iseloomuliku mustri. Koostisosad võivad sisaldada jahu, mune, suhkrut, piima, võid ja pärmi. Mõned retseptid sisaldavad ka vürtside või puuviljade lisamist.

## Kultuuriline tähendus
Vahvlitel on erinevates kultuurides erinev tähendus. Näiteks Rootsis tähistatakse 25. märtsil "Våffeldagenit" ehk vahvlipäeva, mis on seotud Neitsi Maarja kuulutamise päevaga. Samuti on vahvlid osa paljusid rahvuspühade traditsioonidest.

## Tervisemõjud
Vahvlid on kõrge kalorsusega toidud, mis sisaldavad sageli suures koguses suhkrut ja rasva. Seetõttu tuleks neid tarbida mõõdukalt. Samuti on saadaval tervislikumaid versioone, mis sisaldavad vähem suhkrut või on gluteenivabad.

## Viited
Peucker

**Peucker** oli baltisaksa aadlisuguvõsa. 

## Suguvõsa liikmeid
*Matthias Peucker (u 1660 – u 1720), Ulila mõisa amtmann, Tartu Suurgildi liige, oli küüditatud Tartust Vologdasse
*Johann Heinrich Peucker ( (1690 – maetud 1743), Tartu Suurgildi vanem, oldermann, Tartu bürgermeister 1730–1743
*Johann Heinrich Peucker (1725–1775), Tartu politsei- ja kommertsbürgermeister 1772–1775
*Karl Gustav Peucker (1728–1781), Tartu Suurgildi liige 1753, suurgildi vanem 1760, postmeister, riigitõlk
*August Friedrich Peucker (1756–1809), Tartu bürgermeister
*Justus Christian Peucker (1758–1814), Venemaa keisririigi sõjaväelane (major), politseipristav Riias
*Ferdinand Ludwig von Peucker (1773–1829), Venemaa keisririigi sõjaväelane (major)
*Alexander Gottlieb von Peucker (1776–1834) (vene k. *[[:ru:Пейкер, Александр Эммануилович|Пейкер, Александр Эммануилович]]*), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant), Narva komandant 1828−1834
*Matthias Emmanuel Peucker (1784–1831), Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik), Paldiski sõjasadama komandant
*Johann Justus von Peucker (1784–1844) (vene k. *[[:ru:Пейкер, Иван Устинович|Пейкер, Иван Устинович]]*), Venemaa keisririigi sõjaväelane, Kostroma ja Rjazani kubermangu viitsekuberner, salanõunik, Venemaa keisririigi senaator
*Alexander von Peucker (1804–1861) (vene k. *[[:ru:Пейкер, Александр Александрович|Пейкер, Александр Александрович]]*), Venemaa keisririigi mereväeohvitser, salanõunik Venemaa keisririigi teenistusastmetabelis
*Anton Friedrich Alexander Peucker (1808–1861), Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik), Sevastopoli politseimeister
*Adam Nikolai von Peucker (1809–1894) (vene k. *[[:ru:Пейкер, Николай Иванович|Пейкер, Николай Иванович]]*), Venemaa keisririigi riigiametnik, tõeline riiginõunik
*Peter Woldemar Peucker (1811–1853), Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik)
*Hans Justus Wilhelm Ferdinand Peucker (1819–1864) (vene k. *[[:ru:Пейкер Иван Иванович|Пейкер Иван Иванович]]*, Venemaa keisririigi ametnik, Vologda viitsekuberner 1855–1862, Vana-Puka, Väike-Puka ja Vastse-Puka mõisnik
*Benjamin Peucker (1821–1856), Venemaa keisririigi sõjaväelane (major)
*Woldemar Konstantin Nikolai Peucker (1824–1879) (vene k. *Пейкер, Владимир Иванович*), Varssavi tolli juhataja, kolleegiuminõunik
*Alexander Friedrich Peucker (1829–1886), Venemaa keisririigi riigiametnik, tegev riiginõunik
*Platon Peucker (1839–1883), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor)
*Nikolai Peucker (1844–1902) (vene k. *[[:ru:Пейкер, Николай Николаевич|Пейкер, Николай Николаевич]]*), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor)

## Peuckeri suguvõsa mõisavaldused
*Liivimaal:
**Vana-Puka mõis ehk *Alt-Bockenhof*, Väike-Puka mõis ehk *Klein-Bockenhof* ja Vastse-Puka mõis ehk *Neu-Bockenhof*

## Viited

## Kirjandus
*Nikolai von Essen, Nachrichten über die Familie (von) Peucker. Baltische Familiengeschichtliche Mitteilungen, 1932, nr 2, seite 21-28. 
*Stammtafel Peucker aus Dorpat / Baltische Ahnen- und Stammtafeln (BAST). 47. Jahrgang. 2005. S. 70–71;
Piotr Michael

**Piotr Michael Walczuk** (sündinud 27. märtsil 1988 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Antonio María Rouco Varela

**Antonio María Rouco Varela** (sündinud 20. augustil 1936 Villalbas Lugo provintsis) on Hispaania katoliku kiriku emeriitpeapiiskop. Ta oli aastatel 1984–1994 Santiago de Compostela peapiiskop, 1994–2014 Madridi peapiiskop ning 1999–2005 ja 2008–2014 Hispaania piiskoppide konverentsi president.

Pärast ladina keele, humanitaarteaduste ja filosoofia õppimist Mondoñedo seminaris (1946–1954) õppis ta Salamanca paavstlikus ülikoolis (*Universidad Pontificia de Salamanca*) teoloogiat (1954–1958). Ta pühitseti preestriks 1959. aastal ja määrati koguduse preestriks. Ta jätkas teoloogia ja õiguse õpinguid Münchenis ning sai 1964. aastal kanoonilise õiguse doktoriks. Hiljem õpetas ta Mondoñedo seminaris ja Müncheni ülikoolis.

Ta nimetati 1976. aastal Gergise titulaarpiiskopiks. Ta oli aastatel 1976–1984 Santiago de Compostela piiskopkonna abipiiskop, 1984–1994 Santiago de Compostela peapiiskop ning 1994–2014 Madridi peapiiskop. 

21. veebruaril 1998 sai ta (paavst Johannes Paulus II poolt) kardinaliks. Ta juhatas Hispaania piiskoppide konverentsi aastatel 1999–2005. Põhjuseks, miks teda sellel ametikohal jätkata ei lubatud, peeti tema ranget hoiakut autonoomiat taotlevate baski ja katalaani rahvuslaste suhtes. Kuid aastatel 2008–2014 valiti ta uuest Hispaania piiskoppide konverentsi presidendiks.

Ta on olnud halbades suhetes Zapatero sotsialistliku valitsusega, mis valitses Hispaaniat aastatel 2004–2011. 2008. aasta jaanuari lõpus tegi Hispaania piiskoppide konverents avalduse, milles mõistis hukka sotsialistliku valitsuse läbirääkimised terroriorganisatsiooniga Euskadi ta Askatasuna ja kutsus üsna avalikult üles hääletama parempoolsete poolt. Kirik korraldas ka perekonna väärtust rõhutava pidustuse Madridi kesklinnas.
Kadja kraav

**Kadja kraav** voolab Harjumaal Kose vallas ja Raplamaal Rapla vallas Lõuna-Kõrvemaal.

Kraavi pikkus on 3.4 km, valgla 5,4 km². Algab Kadja külast, voolab Kihuraba kaguserval ja suubub Kadja järve.

## Viited
Eesti Noorte Loodusmaja

**Eesti Noorte Loodusmaja** oli aastatel 1952–1994 tegutsenud üle-eestiline kooliväline õppeasutus. 

Asutus on kandnud järgmisi nimesid:

* 1952 – ENSV Vabariiklik Noorte Naturalistide Jaam
* 1965 – ENSV Noorte Naturalistide Keskmaja
* 1968 – ENSV Noorte Loodusesõprade Keskmaja
* 1979 – ENSV Noorte Loodusesõprade Maja
* 1989 – Eesti Noorte Loodusmaja

Tallinnas Tõnismäel (Veetorni 3) 14. novembril 1952 asutatud ENSV Vabariikliku Noorte Naturalistide Jaama algusaastate tegevus oli paljuski kantud elanikkonna toiduga varustamise vajadusest. 12 ringi tööst võttis osa paarsada last. Algusaegade ringide nimetused: loomakasvatuse, taimekasvatuse, aianduse, põllumajandusmasinate, meteoroloogia ring jt viitavad tolleaegsetele prioriteetidele noorte õpetuses. Naturalistide jaama juures asus viljapuu- ja iluaed, kasvuhoone, elavnurk ja õues loomad (küülikud, nutriad, metskitsed jt).

1973. aastal toimus Veetorni tänava Loodusmajas põleng, mille tagajärjel said kahjustada osa kogudest ja õppematerjalidest. Edasi jätkas Loodusmaja tegevust Noorte Turistide Majas, mis samuti asus Tõnismäel, ja ka üle linna muudes kohtades. Samal ajal käisid uue maja ehitustööd Mustamäe teel. 1978. aastal valmiski uus maja, mis anti aga peatselt Pioneeride Palee (hilisem huvikeskus Kullo), mitte Loodusmaja bilanssi. Pioneeride Palee munitsipaliseeriti 1992. aastal. Loodusmaja kui haridusministeeriumi haldusalasse kuulunud riigihuvikooli töö jätkus Pioneeride Paleele kuuluvas majas kuni 1994. aastani. Järgnevatel aastatel riigi huvi Loodusmaja vastu järjest vähenes. 

Loodusmaja tegevusel oli viis põhisuunda:
* Ringitöö. 1960. aastatel lisandus põllumajandusteemadele looduse tundma õpetamine, mis peatselt muutus valdavaks teemaks. Tegutsema hakkasid ornitoloogia- botaanika-, geoloogia-, loodusfoto jm ringid.
* Õppelaagrid ja ekskursioonid
* Koolide ja õpilaste vaheliste võistluste ja aineolümpiaadide korraldamine
* Õpetajate täiendkoolitus ja õppemetoodiliste materjalide koostamine
* Loodusmaja osales loodusmajade üleliidulise võrgustiku töös.

Kahe riigi huvikooli (Loodusmaja ja Tehnikute Maja) liitmisel moodustati 1994. aastal Eesti Noorte Huvikeskus Telo (tehnika ja loodus) ja asutus viidi üle Endla tänavale. Asutus likvideeriti 20. juunil 2001 peamiselt majanduslikel põhjustel.

## Loodusmaja direktoreid
* 1952–1956 Helju Lindaru 
* 1956–1961 Lo Kikas 
* 1961–1977 Linda Metsaorg 
* 1977–1981 Friedrich Krönström
* 1981–1994 (1994–2001 TELO direktor) Uudo Roosimaa 

## Viited
Shivangi Joshi

**Shivangi Joshi** (sündinud 18. mail 1998) on India näitlejanna, kes on tuntud oma töö poolest Hindi televisioonis.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Sirmione

**Sirmione** (idalombardi murretes *Sirmiù*, veneti keeles *Sirmion*) on Lombardia idaosas Brescia provintsis asuv vald. See asub Desenzano del Garda ja Peschiera del Garda vahel, ajaloolise vanalinnaga piklikul Sirmio poolsaarel, mida ümbritseb Garda järv.

## Ajalugu
Sirmione ümbrusest pärinevad esimesed tõendid inimeste kohalolust 6.–5. aastatuhandest eKr. Vaimajadega asum tekkis 3. ja 2. aastatuhandel eKr.

### Vanaaeg
1. sajandil eKr sai Garda piirkonnast peamiselt Roomast pärit aristokraatidest perekondade kuurort. Catullus kirjeldas oma luules asula ilu ning mainis oma piirkonnas asunud villat. Hilis-Rooma ajastul 4.–5. sajandil pKr, kujunes asulast järve lõunakallast kaitsev tugipunkt.

### Keskaeg

Kindlustus eksisteeris edasi ka pärast langobardide vallutusi Apenniini poolsaarel. Langobardide kuningriigi lõpuaastatel kujunes asulast otse kuningale alluv kohturingkonna pealinn. Desideriuse abikaasa Ansa rajas väikelinna nii kloostri kui ka kiriku. Sirmione oli aastatuhande vahetusel tõenäoliselt vabavald, kuid allutati 13. sajandi alguses Scaligeri dünastiale. Mastino I della Scala käsul hakati linna ehitama kindlust. Sirmione oli samal perioodil varjupaik ketseriteks kuulutatud kataritele.

### Uusaeg
Veneetsia vabariigile oli vald kuulnud juba aastast 1405, kuid kindlustuse sõjaline roll jätkus 16. sajandini. 1797. aastal, pärast Napoleoni juhitud Esimese koalitsiooni sõda, anti võim üle Habsburgidele-Lotringidele. Garnisoni hoiti igaks juhuks kindluses veel 19. sajandilgi, mil ümbruskonnast moodustati Lombardia-Veneetsia kuningriik. 1860. aastast kuulus vald aga Itaalia kuningriigile, mis toimis edasi Itaalia vabariigina aastast 1946.

## Viited

## Välislingid
*
Book Tower

**Book Tower** on 145 meetrit kõrge 38-korruseline pilvelõhkuja, mis asub Detroiti südalinnas USA Michigani osariigis.

## Arhitektuur
*[[Beaux-arts]]*'i stiilis neorenessanslike ja neoklassitsistlike nüanssidega kõrghoone tarindustöid alustati 1916. aastal, kümnend hiljem valmides sai sellest paariks aastaks linna kõrgeim ehitis. 13-korruselise Book Buildingi juurdeehitisena siiani linna ilmestava lubjakivist fassaadiga kõrghoone projekteeris arhitekt Louis Kamper.

## Kapitaalremont
Viimane üürnik sulges oma müügipinnad 2009. aastal, mil hoone jäi kasutuseta ja tühjalt seisma. Bedrock omandas kogu hoone 2015. aastal. Seitsme aasta jooksul remonditi ja kaasajastati hoonet ulatuslikult. 2023. aastal avati hoone täielikult renoveeritud korteritega, ROOST-i sviitidega, kontorite, poodide, baaride, restoranide, mitmeotstarbeliste ruumide ja ballisaaliga sündmuskeskusega.

### Tunnustus
Sisekujundusajakiri Architectural Digest arvas hoone pärast selle taasavamist nimekirja "11 maailma ilusaimat uue otstarbe leidnud hoonet".

## Vaata ka
*Westin Book Cadillac Hotel

## Viited

## Välislingid
*
Laura Kipper

**Laura Kipper** (sündinud 18. oktoobril 1977) on eesti etnoloog, alates 5. maist 2025 Eesti Rahva Muuseumi direktor. 

Laura Kipper on hariduselt Tartu Ülikooli lõpetanud etnoloog ning tal on magistrikraad maastikuarhitektuuris Eesti Maaülikoolist, samuti on ta õppinud Tartu Ülikooli etnoloogia magistrantuuris. Ta on lõpetamas "Kultuuriliidri" arenguprogrammi.

Kipper on Eesti Rahva Muuseumis töötanud aastatel 2010–2012, mil ta oli omakultuuri osakonna kogude kuraator ning uuesti alates 2023. aastast, mil temast sai ERM-i arendusdirektor. Selles ametis on ta juhtinud näituste ja omaprogrammi produktsiooni, sündmuskeskust, restorani, muuseumipoodi ja teenindusvaldkonda.

Varem on Kipper töötanud Eesti Ajaloomuuseumis näituste ja ürituste juhina ning Maarjamäe ajalookeskuse ehituse ja püsinäituste projektijuhina, samuti Pärnu Muuseumi peavarahoidjana.

Alates 7. märtsist 2025 oli Kipper Eesti Rahva Muuseumi direktori kohusetäitja. 

23. aprillil 2025 avaldas Kultuuriministeerium pressiteate, et kultuuriminister Heidy Purga otsustas konkursikomisjoni ettepanekul sõlmida Laura Kipperiga Eesti Rahva Muuseumi direktori töölepingu ning tema ametiaeg algab 5. mail ja kestab viis aastat.

Kipper on olnud ka Rahvusvahelise Muuseumide Nõukogu ICOM Eesti Rahvuskomitee juhatuse liige (2014–2020) ning mitmete rahvusvaheliste näituste ja konverentside projektijuht.

## Viited

## Välislingid
* "Pingetes ERMi uus direktor lubab suurepärast töökeskkonda" Õhtuleht, 23. aprill 2025
GT: Jennifer Doudna

**Jennifer Anne Doudna** (sündinud 19. veebruaril 1964) on Ameerika Ühendriikide biokeemik, kes on tuntud kui üks CRISPR-Cas9 geenimuutmistehnoloogia kaasavastajatest. Tema töö on oluliselt mõjutanud geenitehnoloogiat, meditsiini ja bioeetikat.

## Haridus ja teadlaskarjäär
Jennifer Doudna sündis Washingtonis, D.C.-s, kuid kasvas üles Hawaiil. Ta õppis Pomona College'is biokeemiat ning omandas doktorikraadi Harvardi Ülikoolis. Ta on töötanud mitmes tunnustatud uurimisasutuses ning praegu tegutseb California Ülikool (Berkeley) professorina.

## CRISPR-Cas9 geenimuutmise süsteem
2012. aastal arendasid Jennifer Doudna ja Prantsuse teadlane Emmanuelle Charpentier välja CRISPR-Cas9 tehnoloogia – täpse, kiire ja odava meetodi DNA muutmiseks. See põhineb bakterite looduslikul immuunsüsteemil ning kasutab Cas9 ensüümi ja juht-RNA-d, et suunata lõikamine soovitud DNA lõigule. Tegemist on murrangulise tehnoloogiaga, mida kasutatakse laialdaselt geeniteraapias, põllumajanduses ja teadusuuringutes.

## Tunnustus

* 2020 – Nobeli keemiaauhind, koos Emmanuelle Charpentier’ga.
* Kuulutatud üheks maailma mõjukaimaks inimeseks ajakirja *TIME* poolt.
* Liige Ameerika Teaduste Akadeemias ja mitmes teises teadusorganisatsioonis.

## Mõju
Doudna töö on toonud kaasa arutelud geenitehnoloogia eetika üle. Ta on osalenud aktiivselt vastutustundliku teaduse ja eetika arendamises ning korraldanud rahvusvahelisi konverentse CRISPRi kasutamise regulatsiooni teemal.

## Viited




## Välislingid

* Jennifer Doudna inglise keeles Vikipeedias
* UC Berkeley CRISPR keskus
Wink Martindale

**Wink Martindale** (kodanikunimi **Winston Conrad Martindale** (4. detsember 1933 Jackson, Tennessee – 15. aprill 2025 Rancho Mirage, California) oli Ameerika Ühendriikide saatejuht.

## Välislingid
*