open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kikevere Jumalaema Uinumise kirik

**Kikevere Jumalaema Uinumise kirik** oli õigeusu kirik Viljandimaal kunagises Kikevere külas praeguse Lõimetsa küla territooriumil. Kirikut kasutas Kikevere Jumalaema Uinumise kogudus. 

## Ajalugu
Viljandimaa õigeusklikele ehitati 1892. aastal praeguse Lõimetsa (Kikevere) küla territooriumile puukirik, mis pühitseti Riia ja Miitavi piiskopkonna piiskopi Arseni (Brjantsev) poolt Jumalaema Uinumise auks. Pühakoda koos kõrvalhoonetega hävis süütamise tagajärjel 18. juulil 1941. aastal. Uus ajutine kirik ehitati Uue-Jalametsa külla.

Kikevere Jumalaema uinumise kogudus likvideeriti riigi kirikuvaenuliku poliitika tõttu 2. detsembril 1950. aastal.

Kiriku ehitamiseks kogutud materjalid anti üle Kikevere kolhoosile 1948. aastal koguduse aktiivsemate liikmete ja kirikuvanema Juhan Taela poolt. 

Kunagise kiriku lähedal asub Kikevere kalmistu.

## Viited
Suur-Pakri kirik

**Suur-Pakri kirik** on korrastamisel kirik Harju maakonnas Suur-Pakri saarel. Kirik on arvele võetud kultuurimälestisena.

Kiriku projekteeris Nikolai Thamm. See valmis 1897 ja pühitseti sama aasta 13. juulil. Eelmine kirik põles maha 1890. 

Pühakoja allakäik algas saare elanike ümberasustamisega 1940. aasta kevadel. Pärast sõda pikaks ajaks punaväe meelevalda jäänuna kivikabel pigem lammutati kui lagunes. Müüristiku säilimisele aitas kaasa müürikroonide katmine betoonplaadiga 1993 aastal. Praeguseks on hoone kaetud plekk-katusega, paigaldatud uksed ja aknad. Tornis on ka väike kell.  

Kabelis toimus 27. juulil 2014 jumalateenistus, millel teenisid Rootsi-Mihkli koguduse õpetaja Patrick Göransson ja Harju-Risti koguduse õpetaja Annika Laats. 13. mail 2025 sai kabel, mille taastamist alustati 1992. aastal, olulise täienduse. Sinna viidi 17 Haljala kiriku ajaloolist kirikupinki ja Soomest saadud harmoonium.

## Vaata ka
*Väike-Pakri kirik

## Välislingid
*
Ritsiku kalmistu

**Ritsiku kalmistu** on kalmistu  Rõuge kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru maakonnas Rõuge vallas Varstu alevikus Mõniste-Ritsiku Ristija Johannese kiriku kõrval.

## Kalmistule maetuid
*Boris Bežanitski
*Heldur Haller (kalmistu piirde taga)
*Theodor Petai ja Anna Petai (kenotaaf)

## Viited
Äksi kalmistu

**Äksi kalmistu** on kalmistu Tartu maakonnas Tartu vallas Äksi asulas. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Taagepera kalmistu

**Taagepera kalmistu** on kalmistu Valga maakonnas Tõrva vallas Ala külas Taagepera Jaani kiriku kõrval. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Kalmistu lõunapoolses otsas asub esimese eesti soost mõisniku Mats Erdelli kabel.

## Viited

## Välislingid
*
Aidu Lasteaed-Algkool

**Aidu Lasteaed-Algkool** oli lasteaed-algkool Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Vägari külas. Lasteaed-algkool tegutses iseseisva õppeasutusena kuni 30. augustini 2021. Alates 1. septembrist 2021 on lasteaed-algkool Põltsamaa Ühisgümnaasiumi õppekoht. Aidu Lasteaed-Algkooli viimane direktor on Kaare Põder.

Õppeasutus asutati 1983.

## Vaata ka
*Aidu vallakool

## Viited

## Välislingid
*Õppeasutusest Pajusi valla kodulehel
Illuka Kool

**Illuka Kool** on lasteaed-põhikool Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Illuka külas Illuka mõisa härrastemajas. 

Kooli direktor on Anneli Bogens. 

Enne 2010. aastat olid Illuka Lasteaed ja **Illuka Põhikool** eraldi asutused.

Illuka mõisa peahoones on kool tegutsenud alates 1921. aastast.
## Viited

## Välislingid
*Illuka kooli koduleht
Kihlevere–Lihulõpe tee

**Kihlevere–Lihulõpe tee** (registrinumber 17154) on kõrvalmaantee Lääne-Viru maakonnas. Tee pikkus on 11,5 km.

Tee läbib Kihlevere, Võipere, Aaspere ja Sauste küla. Tee algab Kadrina–Viitna teelt ja lõpeb ristumisel Vanamõisa–Veltsi–Päide teega.

Enne pikendamist kandis tee nime *Kihlevere–Aaspere tee* ja oli 9,7 km pikkune.

## Viited
Väike-Pakri kirik

**Väike-Pakri kirik** on varemetes kirik Harju maakonnas Väike-Pakri saarel. Kirikust on säilinud kellatorn ja see on arvele võetud kultuurimälestisena.

Väike-Pakril asuvast kirikust on teateid alates 1769. aastast. Tänapäevani säilinud kirik sai oma kuju 1851. aastal ning 1906. aastal tehti seal ümber- ja juurdeehitust.

## Vaata ka
*Suur-Pakri kirik

## Viited

## Välislingid
*
Bravo The Hits 2016

**"Bravo The Hits 2016"** on sarjas BRAVO Hits ilmunud duubelkogumikalbum. Saksamaa, Austria ja Šveitsi turu jaoks mõeldud album anti välja 11. novembril 2016 ja see jõudis kogumikalbumite edetabeli esikohale kõigis kolmes riigis.

## CD 1

## CD 2

## Välislingid
*Albumi info Bravo Hitsi veebilehel
Kokõ oja

**Kokõ oja** (ka *Kokle jõgi*) on oja Põlva maakonnas Kanepi vallas.

Oja pikkus on 10,7 km, valgla pindala 23,3 km². Oja suubub paremalt poolt Võhandu jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Neeva kanal

**Neeva kanal** on kanal Järva maakonnas.

Kanal on 28 km pikk, valgla pindala on 153,7 km². Kanal suubub vasakult poolt Prandi jõkke.

Kanal on rajatud maade kuivenduse eesmärgil. Sinna suubub ka ümbruse drenaaž.

Kanal saab alguse Müüsleri mõisa tagant metsast Müüsleri külas, mõisast pool kilomeetrit lõuna-edela pool. 
Arvatavasti Koigi mõisa omaniku Johann Georg von Grünewaldti ajal (18. sajandi lõpul) alustati varem looduslikus sängis kulgenud väikese oja süvendamist ja otseks kaevamist, mille hilisemaks nimeks sai Neeva kanal. Kanalit on oluliselt süvendatud ja õgvendatud 1910. ja 1960. aasta paiku.

## Viited

## Välislingid
*
Sepakanal

**Sepakanal** (ka *Sepa kanal*) on kanal Harjumaal Kose vallas. See ühendab Sae–Paunküla kanalit Pirita jõega.

Kanal on 4 km pikk, valgla pindala 5,6 km²

## Viited

## Välislingid
*
Sinialliku kalatiigid

**Sinialliku kalatiigid** (ka **Raudna Sinialliku kalatiigid**) on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi  maakonnas Viljandi vallas Vardi külas.

Tiikide pindala on 0,3 ha, kaldajoone pikkus 755 m ja kõrgus merepinnast 42,5 m. Tiigid asuvad Sakala kõrgustikul Sinialliku orus ja need on paisutatud Köökmäe ojale. Tiigid kuuluvad Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Tiigid pole avalikud ega avalikult kasutatavad veekogud.

## Viited

## Välislingid
*
*
UEFA Superkarikas 2018

**UEFA Superkarikas 2018** (inglise keeles *2018 UEFA Super Cup*) või 2018. aasta UEFA superkarikavõistluste finaal on 43. UEFA Superkarika finaalmäng. Võistlust korraldab UEFA ja osalejateks on kahe tugevaima Euroopa klubijalgpalli võistluste, UEFA Meistrite Liiga ja UEFA Euroopa Liiga, valitsevad meistrid. Selles kohtumises osalevad UEFA Meistrite Liiga 2017/18 ja UEFA Euroopa Liiga 2017/18 võitjad. Mäng toimub Tallinnas A. Le Coq Arenal.

## Mängupaik
Vastavalt Ateenas toimunud UEFA täitevkomitee istungile teatati 15. septembril 2016, et finaalmäng toimub A. Le Coq Arenal.

## Meeskonnad

## Mäng


## Vaata ka
*UEFA Meistrite Liiga finaal 2018
*UEFA Euroopa Liiga finaal 2018

## Viited

## Välislingid
*UEFA Super Cup (ametlik koduleht)
Jenkki

**Jenkki** on Soomes Turu linnas ettevõttes Hellas 1951. aastal loodud närimiskummi kaubamärk. Selle nimi tuleb ingliskeelsest sõnast *yankee* ('jänki') ning see valiti sellepärast, et pärast Teist maailmasõda olid Ameerika Ühendriigid Euroopas populaarsed. Jenkki ja närimiskummi on soomlaste jaoks saanud sünonüümideks.

## Viited
Bravo The Hits 2004

**"Bravo The Hits 2004"** on sarjas "BRAVO Hits" ilmunud duubelkogumikalbum. 

Album anti välja 19. novembril 2004 ja see jõudis kogumikalbumite edetabeli esikohale nii Saksamaal, Austrias kui Šveitsis. Albumil leidub ka Eesti ansambli Vanilla Ninja laul "Tough Enough".

## Disc 1

## Disc 2

## Välislingid
*Albumi info Bravo Hitsi veebilehel
Keitele järv

**Keitele järv** on järv Kesk-Soomes. Selle pindala on 493,59 km² ning see on Soome suuruselt üheksas järv. 

Keitele järv on jagatud kolmeks osaks: Ylä-, Keski- ja Ala-Keitele, millest Keski-Keitele on suurim. 

Järvevesi on puhas ja suurepärases seisukorras. Keitele järve ääres asuvad Äänekoski ja Viitasaari linn.

Järve põhjapoolne osa Ylä-Keitele on Natura 2000 ala, sest seal on vesi väga puhas ja heas looduslikus konditsioonis.

Soome maalikunstnik Akseli Gallen-Kallela alustas tööd Keitele järve ääres 1904. aasta suvel. Maal Keitele järvest on praegu eksponeeritud Rahvusgaleriis Londonis.

## Viited
Vähendussõna

**Vähendussõna**  ehk **deminutiiv** on vähendava, meelitava, hellitleva tähendusega sõna.

Vähendussõna vastand on suurendussõna ehk augmentatiiv. Vähendussõnad ja suurendussõnad on hinnangusõnad.

## Eesti keel
Eesti keeles moodustatakse vähendussõnu harilikult *ke-* või *kene*-tuletise abil, nt *lonksuke(ne)* – vrd *lonks*, *hiireke(ne)* – vrd *hiir*, *tütreke(ne)* – vrd *tütar*, *Jaanike(ne)* – vrd *Jaan*.
Kuigi vähendussõnade *-ke(ne)* on nii vormi kui tähenduse poolest eesti keeles regulaarne, on selle esinemissagedus siiski suhteliselt tagasihoidlik. Vähendussõna liide *-ke(ne)* harilikult sõnas tüvemuutusi ei põhjusta.

Lisaks on võimalik vähendussõnu moodustada ka *u*-liite abil: *poisu*, *poju*, *Jaanu* (< *Jaan*), *Riku* (< *Richard*), *kutsu*, *notsu*, lastekeelsed *kätu, kroku*, *lutu*, *potu*, *kõtu*, *punnu*. *u-*vähendussõnade puhul lisab hellust ka palatalisatsioon. Eriti hellitavalt mõjub *u*- ja *kene*-liite kooskasutus, nt *kiisukene*, *kätukene*, *laevukene*, *lapsukene*, *naisukene*, *pojukene*, *Jaanukene*, *Lumivalguke*, *rumalukene*. Selliseid sõnu nimetatakse **topeltvähendussõnadeks**.

Omadussõnadest on võimalik vähendussõnu moodustada *ldane*-liite abil, nt *lüheldane*, *pikaldane*, *vanaldane*, *väheldane* (= *väiksepoolne*, *väiksevõitu*).

Vähendussõnade moodustamiseks on võimalik kasutada ka liitsõna eesosi, mis väljendavad omaduse küllust: *üliväike*, *imepisike*, *ultraväike*, *pisitilluke*, *tibatilluke*.

## Soome keel
Soome keeles on tavalisim vähendussõna järelliide *-nen*, nt *tyttönen* (< *tyttö*) 'tüdruk', *poikanen* (< *poika*) 'poiss', *pienoinen* (< *pieni*) 'väike'.

## Hollandi keel
Hollandi keeles on vähendussõnade kasutamine väga levinud. Peamisteks vähendussõna järelliideteks on *-je* *-je*, *tje*, *-pje*, *-etje*, *-kje*, nt *kopje* (< *kop*) 'tass', *duimpje* (< *duim*) 'pöial'. Suulises keeles on võimalikud ka sufiksid *-ke*, *-eke*, *-ske*, *-ie*.

Lisaks nimisõnadele on hollandi keeles võimalik vähendussõnu moodustada ka omadus- ja määrsõnadest, nt *groentje* (< *groen*) 'roheline', *zachtjes* (< *zacht*) 'vaikselt'.

Hollandi keeles leidub ka selliseid sõnu, millest on kasutuses vaid vähendussõna vorm, või mille kasutamine ilma vähendussõna järelliiteta on ebatavaline, nt *sprookje* 'muinasjutt', *poffertje(s)* (väikesed Hollandi pannkoogid).

## Eesti lastekeel
Vähendussõnatuletust peetakse lapse kõnearengu juures oluliseks grammatika harjutamise vahendiks, kuid erinevalt teistest tuletusliidetest, ei ole vähendussõnatuletisel lapse sõnavara rikastamise ülesannet. Küll aga hõlbustab *u*-järelliite abil vähendussõnade moodustamine vormimoodustuse omandamist, nihutades muidu astmevahelduslikud sõnad teise, astmevahelduseta muuttüüpi, kus nimetava ja omastava vorm on ühesugused. On leitud, et vormihomonüümia hõlbustab just arvuka muuteparadigmadega keelte vormimoodustuse omandamist.

## Viited
Vuosaari metroojaam

**Vuosaari metroojaam** (soome keeles *Vuosaaren metroasema*, rootsi keeles *Nordsjö metrostation*) on maapealne metroojaam Helsingi idaosas Vuosaari linnaosas, Helsingi metroo idaharu lõppjaam. 

Jaam asub Vuosaari uues keskuses Columbuse kaubanduskeskuse, sotsiaalkeskuse Albatross, kultuurikeskuse Vuotalo ja Cirrus-tornitalo lähedal. Vuosaari jaam on 1,244 km kaugusel naaberjaamast Rastilast ja 16,157 km kaugusel liini teisest lõppjaamast Ruoholahtist.

Jaam avati 31. augustil 1998 ning see on üks metroo uutest jaamadest.
Pfalz-Sulzbach

**Pfalz-Sulzbach** oli Saksa-Rooma riigi kahe eraldi osariigi nimi, paiknedes tänapäeva Saksamaal Baieri liidumaal Amberg-Sulzbachis, mida valitses Wittelsbachide haru.

## Pfalz-Sulzbach (1569–1604)

Pfalz-Sulzbach eraldati Pfalz-Zweibrückenist pärast hertsog Wolfgangi surma aastal 1569. Tema soov oli, et Pfalz-Sulzbach lüüakse Pfalz-Zweibrückenist lahku ja seda valitseks tema noorem poeg Otto Heinrich. Otto Heinrich suri aastal 1604 pärijateta, nii läks Pfalz-Sulzbach Pfalz-Neuburgile.

## Pfalz-Sulzbach (1614–1742)

Aastal 1614, pärast pfaltskrahv Philipp Ludwigi surma eraldati Pfalz-Neuburgist Pfalz-Sulzbach tema pojale Augustile. See koosnes kahest eraldiseisvast alast, mida eraldas Baieri kuurvürstkond. See piirnes läänes riigilinn Nürnbergi territooriumiga ja idas Tšehhi kuningriigiga.

Augusti järglane Christian August oli salliv valitseja, kes lubas oma alluvatel valida omale usulise eelistuse, viis sisse simultankiriku, võimaldas juutidel elada Sulzbachis aastal 1666 ja rajas tähtsa trükitööstuse. Tema järglaste valitsemisajal sai selgeks, et Pfalz-Sulzbach võib pärida pärast Karl III Philippi surma Pfalzi kuurvürstkonna, kuid see toimus alles aastal 1742 Karl Theodori jaoks.
Rita Annus

**Rita Annus** (sündinud 9. augustil 1973) on Eesti riigiametnik.

1996. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. 2001. aastal lõpetas ta Kesk-Euroopa Ülikooli keskkonnateaduste ja -poliitika eriala magistriõppe.

Aastatel 1996–2003 töötas ta Keskkonnaministeeriumis õigusbüroo juristi, õigusbüroo juhataja ja õigusosakonna juhatajana. Aastatel 2003–2007 töötas Maa-ametis nõuniku ja peadirektori asetäitjana.

18. juunist 2007 kuni 20. juunini 2008 oli ta Keskkonnaministeeriumi abiminister, seejärel 20. juunini 2013 Keskkonnaministeeriumi kantsler.

Aastatel 2007–2013 oli ta Riigimetsa Majandamise Keskuse nõukogu liige, 2007–2009 RMK nõukogu esimehe asetäitja.

Aastatel 2000–2014 oli Rita Annus Reformierakonna liige. Rita Annus on olnud AEGEE-Tartu liige.

## Viited

## Välislingid
*http://www.postimees.ee/teema/rita_annus
*Looduskaitses on käes sisulise töö aeg (Keskkonnaministeeriumi kantslerit Rita Annust intervjueerib Toomas Kukk). Eesti Loodus, 2011/1
Sooideoloogia

**Sooideoloogia** on uskumuste, hinnangute, väärtuste ja  hoiakute kogum, mille abil normaliseeritakse ja õigustatakse kehtivat soosüsteemi, ootusi naiste ja meeste sotsiaalsetele rollidele.

Sooideoloogiad on uskumuste süsteemid, mis seletavad, miks ja kuidas naised ja mehed üksteisest erinevad. Nad määravad erinevuste alusel naiste ja meeste erinevad (ja tingimata ebavõrdsed) õigused, vastutuse, piirangud ja tasud ning õigustavad halvustavaid reaktsioone teisitimõtlejate suhtes.

Konservatiivsed ja traditsioonilised sooideoloogiad on uskumuste süsteemid, mis seletavad, miks ja kuidas naised ja mehed üksteisest erinevad; määravad nende erinevuste alusel naiste ja meeste erinevad (ja tingimata ebavõrdsed) õigused, vastutuse, piirangud ja tasud.

Egalitaarsed ja liberaalsed sooideoloogiad on uskumuste süsteemid, mis tunnistavad naiste ja meeste võrdväärsust, eeldavad naiste ja meeste võrdset kohtlemist, toetavad egalitaarset tööjaotust.

Sooideoloogia lähtub inglise keeles eristatavast m6istetest: sex ja gender. Eesti keeles selline erisus puudub. Eesti keeles kasutatakse m6istet bioloogiline sugu, millega m6eldakse sünnipäraseid sootunnuseid ja ühiskondlik sugu millega m6eldakse ühiskondlik ajaloolisi käitumismustreid (riietumine, käitumine jms).

## Vaata ka
*Sooline võrdõiguslikkus
*Sooroll

## Viited
UEFA Superkarikas 2017

**UEFA Superkarikas 2017** (inglise keeles **2017 UEFA Super Cup**) või **2017. aasta UEFA superkarikavõistluste finaal** oli 42. UEFA Superkarika finaalmäng. Võistlust korraldab UEFA ja osalejateks on kahe tugevaima Euroopa klubijalgpalli võistluste, UEFA Meistrite Liiga ja UEFA Euroopa Liiga, valitsevad meistrid. Selles kohtumises osalevad UEFA Meistrite Liiga 2016/17 ja UEFA Euroopa Liiga 2016/17 võitjad. Mäng toimus 8. augustil 2017 Skopjes Philip II Arenal ning oli esimene UEFA finaal, mis toimus Põhja-Makedoonias.

## Mängupaik
Vastavalt Prahas toimunud UEFA täitevkomitee istungile teatati 30. juunil 2015, et finaalmäng toimub Philip II Arenal.

## Meeskonnad

## Mäng


## Vaata ka
*UEFA Meistrite Liiga finaal 2017
*UEFA Euroopa Liiga finaal 2017

## Viited

## Välislingid
*UEFA Super Cup (ametlik koduleht)
Imany

**Imany** (õieti **Nadia Mladjao**; sündinud 5. aprillil 1979 Martiguesis Bouches-du-Rhône'is Prantsusmaal) on Komoori päritolu Prantsuse poplaulja. 

Tema 2011. aastal ilmunud debüütalbum "The Shape of a Broken Heart" pälvis Prantsusmaal ja Kreekas plaatinaplaadi ning Poolas kolmekordse plaatinaplaadi auhinna. 

2016. aastal ilmus tema teine album "The Wrong Kind of War".
UEFA Superkarikas 2016

**UEFA Superkarikas 2016** (inglise keeles *2016 UEFA Super Cup*) või 2016. aasta UEFA superkarikavõistluste finaal oli 41. UEFA Superkarika finaalmäng. Võistlust korraldab UEFA ja osalejateks on kahe tugevaima Euroopa klubijalgpalli võistluste, UEFA Meistrite Liiga ja UEFA Euroopa Liiga, valitsevad meistrid. Selles kohtumises osalesid UEFA Meistrite Liiga 2015/16 võitjad Real Madrid ning UEFA Euroopa Liiga 2015/16 võitjad Sevilla.

Mäng toimus 9. augustil 2016 Trondheimis Lerkendal Stadionil. Real Madrid võitis pärast lisaaega 3:2.

## Mängupaik

UEFA täitevkomitee istungil Nyonis, 18. septembril 2014, tehti teatavaks, et superkarikafinaali mängupaigaks on Lerkendal Stadion. See oli esimene UEFA finaal, mis toimus Norras.

Lerkendal Stadion on 10. augustil 1947 avatud mitmeotstarbeline staadion Trondheimis. See on Rosenborg BK koduväljak. Staadion mahutab 21 166 pealtvaatajat, millega see on suuruselt teine staadion Norras.

## Meeskonnad

See oli kolmast järjestikune ning neljas kord üleüldse, kui mõlemad osalejad olid Hispaaniast.

## Mäng
### Kokkuvõte
Marco Asensio lõi 21. minutil Real Madridi avavärava löögiga 23 meetri pealt vasakusse ristnurka. Franco Vázquez viigistas seisu 41. minutil, sooritades karistusalas vasaku jalaga madala löögi väravale.	
Sevillale määrati 72. minutil penalti, kui Sergio Ramos pani Vitolole karistusalas jala taha. Jevhen Konopljanka lõi penaltist värava alla vasakusse nurka, väravavaht hüppas paremale. 93. minutil lõi markeerimata Sergio Ramos paari meetri pealt Lucas Vázqueze tsenderduse paremalt äärelt väravasse.		
Lisaaja neljandal minutil teenis Timothée Kolodziejczak oma teise kollase kaardi ja ühtlasi ka punase kaardi pärast viga Lucas Vázqueze vastu. Sergio Ramos lõi seejärel oma teise värava, kuid see tühistati kuna Sevilla kaitsjat Adil Raminit tiriti särgist.
119. minutil jõudis Dani Carvajal pärast pikka soolojooksu paremal äärel vastaste karistusalasse ning tõstis oma parema jala välisküljega palli üle väravavahi.

### Detailid

### Statistika



## Vaata ka
*UEFA Meistrite Liiga finaal 2016
*UEFA Euroopa Liiga finaal 2016

## Viited

## Välislingid
*UEFA Super Cup (ametlik koduleht)
18 (Tallinna bussiliin)

**18** on Tallinna bussiliin, mis sõidab Viru keskusest Laagrisse. Väljumised 15–40 minuti tagant 

## Ajalugu
Bussiliin rajati 1954. aastal, mil see sõitis kesklinnast Jannseni peatusse. 1950. ja 1960. aastatel läbis bussiliin ka Pelgulinna.

1966. aastal hakkas sõitma ekspressliin 14, mille marsruut kattub suures osas 18 omaga.

2019. aastal muutus bussiliini lõpp-peatuseks Nõlvaku seoses Veskitammi ristmiku ümberehitusega ja endine lõpp-peatus Laagri suleti. Kohalike nõudmistele vastu tulles otsustati luua liin 18A, mille lõpp-peatuseks on Urda ja mis teeb ümberpöörde Topi viaduktil.

## Peatuste loend

### Viru keskus > Laagri
*Viru keskus, 1. Peatus
*Viru
*Vabaduse väljak
*Kosmos
*Vineeri
*Tallinn-Väike
*Kalev
*Hallivanamehe
*Järve
*Virve
*Risti
*Liiva
*Näituse
*Haava
*Valdeku
*Nurme
*Kaare
*Hiiu
*J. V. Jannseni
*Hõimu
*Vikerkaare
*Raba
*Naaritsa
*Pärnu maantee
*Vana-Pääsküla
*Sillaotsa
*Nõlvaku

### Laagri > Viru keskus
*Nõlvaku
*Nõlvaku
*Vana-Pääsküla
*Pärnu maantee
*Naaritsa
*Raba
*Vikerkaare
*Hõimu
*J. V. Jannseni
*Hiiu
*Kaare
*Nurme
*Valdeku
*Haava
*Näituse
*Liiva
*Risti
*Järve
*Hallivanamehe
*Kalev
*Tallinn-Väike
*Vineeri
*Kosmos
*Vabaduse väljak
*Estonia
*A. Laikmaa


File:Tallin bus 1.jpg
File:15-08-14-Tallinn-RalfR-030.jpg
Erkki Piisang

**Erkki Piisang** (sündinud 26. detsembril 1958) on eesti õpetaja, haridusjuht ja riigiametnik. 

1980. aastatel oli ta Nõmme Pioneeride Maja direktor ja töötas õpetajana Tallinna 62. Keskkoolis. 

1997. aasta septembrist 2000. aasta detsembrini töötas ta Tallinna Haridusameti juhatajana. Aastatel 2001–2004 oli ta Tallinna Majaka Teeninduskooli direktor. Ta on töötanud ka Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse arendusjuhina ja haridusasutuste sisehindamise nõustamise osakonna nõunikuna. 

9. maist 2005 kuni 5. aprillini 2007 oli ta Haridus- ja teadusministeeriumi abiminister. Tema peamisteks vastutusvaldkondadeks abiministrina olid üld- ja kutsehariduse ning ministeeriumi hallatavate asutuste arendamine ja korraldamine. 

2016. aastal töötas Järveküla Kooli õpetaja ja majandusjuhtajana.

Ta on olnud Eesti Lastevanemate Liidu eestseisuse liige (2006–2008), Kutsekoja hariduse kutsenõukogu liige ja Eesti Kutseõppe Edendamise Ühingu juhatuse liige. 

## Isiklikku
Tema ema oli kergejõustiklane Eugenia Piisang (1926–2015), isa kergejõustiklane ja spordiajakirjanik Eugen Piisang (1917–2003). Spordipedagoog ja kergejõustiklane Marion Piisang (1953–2016) oli tema õde. Tema abikaasa on nahakunstnik Tiina Piisang. 

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tallinna Haridusameti juhataja Erkki Piisang (1998)
Jõuluturg

**Jõuluturg** (saksa keeles *Weihnachtsmarkt*, ka *Christkindlesmarkt*, *Adventsmarkt*; prantsuse keeles *Marché de Noël*) on jõulude tähistamisega seotud tänavaturg, mis toimub tavaliselt nelja advendinädala ajal. 

## Ajalugu
Seda tüüpi turud pärinevad Saksamaalt, kuid tänapäeval korraldatakse neid üle kogu maailma. Saksa keelt rääkivates Euroopa maades, Ida-Prantsusmaa aladel, Šveitsis ja paljudel endistel Saksa-Rooma riigi aladel ulatub jõuluturgude ajalugu tagasi hiliskeskaega. Jõuluturgude eelkäijaks peetakse Viinis alates 1294. aastast toimunud detsembriturge. Esimesed jõuluturud toimusid Münchenis 1310. aastal, Bautzenis 1384. aastal, Frankfurdis 1393. aastal ja Augsburgis 1498. aastal. Dresdeni Striezelmarkt toimus esmakordselt 1434. aastal.

## Kuulsad jõuluturud
Kuulsad jõuluturud toimuvad Augsburgis, Dresdenis, Erfurdis, Frankfurdis, Nürnbergis ja Stuttgardis, mis teeb neist jõulude ajal populaarsed turistide sihtkohad. Nürnbergi ja Dresdeni jõuluturge külastab igal aastal ligi kaks miljonit inimest, Stuttgardi ja Frankfurdi omi rohkem kui kolm miljonit. Saksamaa populaarseimad jõuluturud on enam kui kolme ja poole miljoni külastaja, 300 müügileti ja 45-meetrise jõulupuuga Dortmundi jõuluturg ning enam kui nelja miljoni külastajaga Kölni jõuluturg.

## Vaata ka
* Tallinna jõuluturg
* Eesti jõuluturud ja jõululaadad

## Viited
Unguma lõpp

**Unguma lõpp** (ka *Ungumaa lõpp*) on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas Unguma külas. Järve pindala 3,1 ha.

## Vaata ka
*Unguma jõgi

## Viited
Kaugatoma laht

**Kaugatoma laht** on laht Saaremaa rannikul Sõrve poolsaarest läänes. 

Kaugatoma lahe kagusoppi nimetatakse **[[Lõu laht|Lõu]]** ja kirdesoppi **[[Ariste laht|Ariste laheks]]**.

Lahes on mitmeid saari, näiteks Ooslamaa, Paasrahu, Võrkrahu.
Kiisa laht

**Kiisa laht** on laht Saaremaa lääneosas Pitkanina ja Kesknina vahel. Laht jääb Vilsandi rahvuspargi territooriumile.
Lüllelaht

**Lüllelaht** (ka *Lülle laht*) on järv (minevikus laht) Saare maakonnas Saaremaa vallas Rootsiküla külas. Järves on kaks saart.

## Viited
Nenu laht

**Nenu laht** on laht Saaremaa idaosas Väikeses väinas. 

Lahe ääres asub Nenu küla.

Lahte suubuvad teiste seas Metsara jõgi ja Kärneri kraav.
Nigu laht

**Nigu laht** on järv (minevikus laht) Saare maakonnas Saaremaa vallas Himmiste ja Jõgela külas. Järve pindala 28,46 ha. Järves on kaks saart.

## Viited
Külmallik

**Külmallik** on ohvriallikas Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Mägipe külas.

Allikas on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Ohvriallikas "Külmallik"1.jpg
Ohvriallikas "Külmallik".jpg 
Ohvriallikas "Külmallik"2.jpg

## Viited

## Välislingid
*
Permisküla saar

**Permisküla saar**, ka Verhovski saar  (vene keeles *Верхнесельский  остров, Верхне-сельский остров)*, Verhovski) on Narva jõe saar. Halduslikult jääb saar Ida-Viru maakonna Alutaguse valla Permisküla territooriumile, kuid saarel puudub asustus. 

Saar on põhjast lõunasse ligi 2,5 km pikk, suurim ida-läänesuunaline laius on 670 meetrit. Narva jõe vasakpoolsel harul on saare kohal Permisküla kärestik, jõe parempoolsel harul (mida mööda kulgeb ka Eesti-Vene kontrolljoon), asub Kakoloki kärestik. Ülemjooksul, Permisküla saare ja Gorodenka küla vahel on Omuti kärestik.

Teise maailmasõja ajal 1944. aastal toimusid saarel ägedad kaitselahingud (Permisküla lahing), milles osales 6. Eesti Piirikaitse Rügement. 

## Vaata ka
*Permisküla (Verhneje Selo)

## Viited
Kappa saar

**Kappa saar** on 5,17 hektari suurune saar Soome lahe lääneosas Väike- ja Suur-Pakri saare vahel. Saare rannajoone pikkus on 1 kilomeeter.

Saar on pikliku kujuga, seal kasvab võsa. NL-ajal oli sellel ainus ehitis nn. admirali suvemaja, kus käidi kalal ning puhkamas. 

Saar kuulub Pakri maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Viimastel aastatel on saarest saanud kormoranide koloonia ning suuresti oma roheluse kaotanud. 

## Välislingid
*
Saastna poolsaar

**Saastna poolsaar** on poolsaar Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Poolsaar piirneb põhjas Matsalu lahe ja lõunas Topi lahega. Poolsaare tipus on Pikanina.

2018. aasta seisuga oli Saastna poolsaar koos lähiümbrusega kõige šaakalirikkam piirkond Eestis.

## Viited
Täkksaare poolsaar

**Täkksaare poolsaar** on poolsaar Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Poolsaart piirab loodest Harju laht ja kagust Nõudla laht.

Nõukogude ajal asus poolsaarel Kübassaare juures Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse rannapatarei nr 43, III-130/50.
Kastna poolsaar

**Kastna poolsaar** on poolsaar Pärnu maakonnas Pärnu linnas.

Poolsaart piirab läänest Vaiste laht ja idast Kastna lõpp. Poolsaare tipus on Suurenina.
Peeter Laasik

**Peeter Laasik** (sündinud 9. jaanuaril 1959) on eesti arst (ortopeed), tervishoiujuht, riigiametnik ja maadleja.

1977. aastal lõpetas ta Tartu 5. Keskkooli. 1983. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku ülikooli arstiteaduskonna spordimeditsiini osakonna, 1984. aastal õppis internatuuris spordimeditsiini ja traumatoloogia eriala. 

Aastatel 1978–1982 võitis ta Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses 4 pronksmedalit kaalukategooriates 82–90 kg. 

Aastatel 1983–1990 töötas ta spordiseltsi Dünamo spordiarstina, 1985–1990 ka NSV Liidu naiste judokoondise hooldusarstina. Seejärel töötas Tartu Maarjamõisa haigla traumatoloog-ortopeedina, 2003–2005 Elva haigla peaarstina. 

5. maist 2005 kuni 5. aprillini 2007 oli ta Sotsiaalministeeriumi abiminister.  

Viimastel aastatel on ta olnud Elva haigla juhatuse esimees (kuni aprillini 2025) ja ravijuht ning töötanud samas ortopeedina.  

Aastast 2021 on ta ka Tartumaa tervisekeskuse juhataja. 

Aastatel 2002–2009 oli ta Elva linnavolikogu liige Eesti Keskerakonna saadikuna. 2013. aastal valiti ta Elva linnavolikogu liikmeks valimisliidu Elva nimekirjas. 

Ta oli aastatel 2002–2013 ja 2016–2025 Eesti Keskerakonna liige. 

Aastatel 1999–2005 oli ta Eesti Haiglate Liidu juhatuse liige, 2001–2005 Eesti Tehnilise Ortopeedia Liidu juhatuse liige.  

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 9 (Jõgeva- ja Tartumaa (v.a Tartu linn)) 300 häält ning ei osutunud valituks. 

## Viited
Lohusalu poolsaar

**Lohusalu poolsaar** on poolsaar Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Poolsaart piirab edelast Lahepere laht ja idast Kastna lõpp. Poolsaare läänetipus on Nabe neem ja põhjatipus Lohusalu neem. Poolsaare põhjarannikul kulgeb Lohusalu pank. Poolsaare idarannikul on Lohusalu sadam. Poolsaarel asub Lohusalu küla.
Muraja poolsaar

**Muraja poolsaar** on poolsaar Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Poolsaart piirab idast Muraja laht. Poolsaare läänetipus on Tirbitanni järv. Poolsaarel asub teiste seas Muraja küla.
Topi laht

**Topi laht** on laht Lääne maakonnas Saastna poolsaare ja Rooglaiu neeme vahel. 

Lahte suubub teiste seas Käära oja.

## Lahe sihtkaitsevöönd
Topi lahte hõlmab Topi lahe sihtkaitsevöönd, kuhu kuulub Topi laht kaht orientiiri (Kilbu majakas ja elamu talu Pihelga A11 maal) ühendavast joonest kuni rannajooneni. Sihtkaitsevööndis on keelatud inimeste viibimine kaitseala valitseja nõusolekuta, välja arvatud järelevalve- ja päästetöödeks. Sihtkaitsevööndis on keelatud majandustegevus ja loodusvarade kasutamine, välja arvatud kaitseala valitseja nõusolekul kutseline kalapüük lõkspüünisega 15. oktoobrist kuni 15. maini ja 15. juulist kuni 1. septembrini ning kutseline kalapüük nakkepüünisega 15. juulist kuni 1. septembrini ja 15. oktoobrist kuni 1. märtsini. Sihtkaitsevööndis on keelatud rahvaürituste korraldamine, välja arvatud 16. novembrist 1. märtsini kaitseala valitseja nõusolekul.

## Viited
Roomassaare poolsaar

**Roomassaare poolsaar** on poolsaar Saare maakonnas Kuressaares.

Poolsaare lõunatipus asub Roomassaare sadam.
Lobi neem

**Lobi neem** on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Lobi poolsaare tipus Lobi külas. Neemest umbes 200 m põhja pool Soome lahes asub Rajukari.

Nõukogude ajal oli neemel piirivalve vaatetorn.
Talneem

**Talneem** (ka *Sitakari*) on Aegna saare lõunarannikul asuv neem. Neemel on jahisadam.

Talneemel on endisaegse Peeter Suure merekindluse rannakaitsepatarei nr. 14 helgiheitja positsioon ja see on arvele võetud kultuurimälestisena.
Dirhami neem

**Dirhami neem** on neem Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Neeme lähedal asub Dirhami kordon ja Dirhami sadam.

Neemel asub endisaegse Peeter Suure merekindluse rannapatarei nr 37 positsioon.
Eerikneem

**Eerikneem** on Aegna saare põhjarannikul asuv neem. 

1924. aastal rajati neemele rannakaitsepatarei nr 2 helgiheitjapositsioon.

Neeme hõlmab 58,4 ha ulatuses Aegna maastikukaitseala Eerikneeme piiranguvöönd. 

## Vaata ka
*Eerikneeme tee

## Välislingid
*
August Kitzbergi tänav (Tallinn)

**August Kitzbergi tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis. Tänav on nimetatud eesti kirjaniku August Kitzbergi järgi.

Tänav algab Vääna tänavalt, katkeb Harku tänavaga ristumisel, jätkub Seljaku tänavalt ja lõpeb Vana-Mustamäe tänavaga ristumisel.

Tänav sai nime 1927. aastal.

## Viited
Heki tee (Tallinn)

**Heki tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis.

Tänav algab Väina teelt ja lõppeb Kõivu tänavaga ristumisel.

Tänav sai nime 22. aprillil 1960.

## Viited
Johann Voldemar Jannseni tänav (Tallinn)

**Johann Voldemar Jannseni tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. Tänav on nimetatud eesti rahvusliku liikumise tegelase Johann Voldemar Jannseni auks.

Tänav sai nime 1926. 1940.a oktoobris nimetati Eduard Vilde tänavaks.

## Viited
Kaluri tänav (Tallinn)

**Kaluri tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.

Kaluri sai nime 16. oktoobril 1951. Tänav on saanud nime Majaka kalurikolhoosi järgi, ent kuulub ka piirkonnas kasutatud ametinimetuste sarja.
 	
## Viited
Kanarbiku tänav (Tallinn)

**Kanarbiku tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Tänav sai nime 13. novembril 1925. Peale Nõmme liitmist Tallinnaga 1940 nimetati Kaalu tänavaks.

## Viited
Kastani tänav (Tallinn)

**Kastani tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Tänav sai nime 13. novembril 1925.

## Viited
Kivi tänav (Tallinn)

**Kivi tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis.

Tänav sai nime 1926. Nõmme Tallinnaga ühendamisel nimetati ümber Killu tänavaks.

## Viited
Klaasi tänav (Tallinn)

**Klaasi tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.

Klaasi tänav sai nime 25. septembril 1959. Tänav on saanud nime sealkandis asunud klaasivabriku Tarbeklaas järgi. Enne seda oli tänava nimeks alates 1951. aastast **Ranna tänav**.

## Vaata ka
*Bekkeri sadam, Meeruse sadam

## Viited

## Välislingid
* OÜ Rasmusson keeldus avamast vaidlusalust Klaasi tänavat, arileht.delfi.ee, 10.01.2002
*Rasmusson avas Klaasi tänava, arileht.delfi.ee, 12.01.2002
Kreegi tänav (Tallinn)

**Kreegi tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku ja Nõmme asumis.

Tänav sai nime arvatavasti 8. novembril 1927.

## Viited
Kuru tänav (Tallinn)

**Kuru tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.

Tänav sai nime 25. septembril 1959.

## Viited
Kurikneem

**Kurikneem** on Aegna saare läänerannikul asuv neem. 

1939, 1945–1950 rajati neemele õhutõrjepatarei.

Neemel on endisaegse Peeter Suure merekindluse rannakaitsepatarei nr. 15 helgiheitja positsioon ja see on arvele võetud kultuurimälestisena.
Luige tänav (Tallinn)

**Luige tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.

Tänav sai nime 10. novembril 1951.

## Viited
Mureli tänav (Tallinn)

**Mureli tänav** on tänav Tallinnas Haabersti ja Kristiine linnaosas.

Tänav algab Pirni tänavalt ja lõpeb Humala tänavaga ristudes.

Mureli tänav sai nime 1968. aastal.

## Viited
MyHits (muusikatelekanal)

**MyHits** on meediakontsernile Duo Media Networks kuuluv muusikatelekanal, mis alustas tööd 1. jaanuaril 2017.

Muusikatelekanal levib kõikides suuremates kaabelvõrkudes. 

Telekanal **MyHits** tekkis varasema kanali Seitse asemele.

## Vaata ka
*Eesti telekanalite loend
*MyHits

## Viited


## Välislingid
* AS Eesti Meedia koduleht
Mäe tänav (Tallinn)

**Mäe tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Paevälja asumis.

Tänav sai nime 1923. aastal.

## Viited
Nelgi tänav (Tallinn)

**Nelgi tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis.

Tänav sai nime 1927. 9. detsembrist 1940 kuni 1941. aastani Auli tänav.

## Viited
Lehola tänav (Tallinn)

**Lehola tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.

Tänav sai nime 13. juunil 1958.

## Viited
Paju tänav (Tallinn)

**Paju tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis.

Tänav sai nime 21. mail 1946.

## Viited
Purde tänav (Tallinn)

**Purde tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.

Tänav sai nime 22. aprillil 1960. Tänav ristub Varsaallika ojaga.

## Viited
Rebase tänav (Tallinn)

**Rebase tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Tänav sai nime 27. jaanuaril 1956.

## Viited
Saare tänav (Tallinn)

**Saare tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis.

Saare tänav sai nime 1882. aastal. Tänav saksakeelne nimi oli *Eschenstrasse* ja venekeelne nimi *Ясеневая улица*. Saare tänav on nime saanud ümbruskonnas kasvavate saarte järgi.

## Viited
Staadioni tänav (Tallinn)

**Staadioni tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Juhkentali asumis. Staadioni tänav ristub Võistluse tänava ja Herne tänavaga.

Aadressil Staadioni 3 // Toonela tee 2a asub Kalevi keskstaadion. Tänava ääres aadressil Staadioni 10 asub Poolamäe park.

## Ajalugu
Tänav sai nime 22. veebruaril 1955. Tänava varasemad nimed on olnud Kalmistu tänav, Uus-Kirikuaia tänav, Surnuaia tänav, Uus-Surnuaia tänav, Friedhofstraße, Neue Kirchhofstraße, ул. Стаадиони, Новая Кладбищенская ул., Ново-Кладбищенская ул.

## Viited

## Välislingid
Oleski lump

**Oleski lump** on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Partsi külas. Järve pindala 4,1 ha. Järves on kaks saart.

## Viited
Side tänav (Tallinn)

**Side tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis.

Tänav sai nime 1927. Tallinnaga liitmise järel sai nime Humala.

## Viited

## Välislingid
Finnairi lend 915

**Finnairi lend AY 915** oli Finnairi lend Tōkyōst üle põhjapooluse Helsingisse 23. detsembril 1987. 

Lendurite jutu järgi tulistati Koola poolsaare või Barentsi mere piirkonnas nende lennuki pihta rakett. See plahvatas vaid pool minutit enne kokkupõrget Finnairi lennukiga. Lenduritel ei olnud kahtlust, et rakett tuli Nõukogude Liidust. Juhtum sai avalikuks alles septembris 2014, kui sellest kirjutati ajalehes Helsingin Sanomat. 

Intsidenti on võrreldud teiste sarnaste juhtumitega, mis olid olnud seotud Nõukogude Liiduga, nagu Aero Kaleva (1940), Korean Air Linesi lend 902 (1978), Korean Air Linesi lend 007 (1983). 

Finnairi lendurid otsustasid asjast avalikult rääkida pärast seda, kui Ukrainas oli 17. juulil 2014 alla tulistatud Malaysia Airlinesi lennu 17 reisilennuk. 

Finnair oli alustanud esimese lennufirmana maailmas vahemaandumisteta otselende Euroopa ja Jaapani vahel aastal 1983. Lendudeks kasutati McDonnell Douglas DC-10-30 lennukeid, mille lastiruumi olid paigutatud 24 000 liitrit kütust mahutavad täiendavad kütusepaagid, mis tegid võimalikuks 13 tunni ja 10 024 kilomeetri pikkuse lennureisi. Lend kulges rahvusvahelises õhuruumis ja üle põhjapooluse, sest Nõukogude Liit nõudis Siberist ülelendude eest lisaks tavalistele navigatsioonitasudele eraldi täiendavaid tasusid. 

Lennuk tõusis õhku Tōkyō Narita rahvusvahelisest lennujaamast vastavalt lennuplaanile kell 10 hommikul (kell 3 öösel Soome aja järgi), pardal 201 reisijat. Meeskonda kuulus neli lendurit ning 12 Soome ja kaks Jaapani stjuardessi. Lennukõrgus oli 10 600 meetrit. Lennuk võttis kursi põhja Beringi väinale ja sealt edasi põhjapoolusele ning seejärel inertsiaalse navigatsioonisüsteemi abil lõunasse üle Teravmägede Helsingile. Lennuk oli Svalbardi saarestiku Edgeøya saare kohal umbes kella 13 ja 14 vahel Soome aja järgi, kui kapten Esko Kaukiainen ja teine piloot Markku Soininen nägid lennukile lähenemas raketti 30 kraadi vasakul ees. Lennuki esimene kapten ja tema teine piloot olid sel ajal meeskonna puhkepaigas puhkamas. Nähtavus oli hea ja piloodid jälgisid raketi lendu mitukümmend sekundit. Nad arvasid, et see on Nõukogude Liidu meteorakett, mis on teel kosmosesse. Kui rakett oli tõusnud lennuki lennukõrgusele, võttis see suuna otse lennuki poole. Siis rakett plahvatas. Veidi üle minuti hiljem jõudis lennuk plahvatuse pilve kohale. Kui lennuki kiirus oli 900 km/h ja raketi kiirus vähemalt 1800 km/h, andsid arvutused tulemuseks, et rakett oli plahvatanud vaid umbes 20 sekundit enne kokkupõrget. Lendurid jälgisid, kuidas raketi kere langes spiraalselt keereldes merre. Lennuki esimene kapten naasis ettenähtud ajal kokpitti ja maandas lennuki umbes kell 16 Soome aja järgi, 10 minuti lennugraafikust hiljem. Juhtunust kuulis ta teistelt lenduritelt kokpitis.

Ametlikku raportit intsidendi kohta ei koostatud. Juhtunust küll räägiti Finnairi turvalisuskoolitustel ja vähemalt ühele tsiviillennundusvalitsuse liikmele rääkis Kaukiainen asjast kohe aastavahetusel. Ametnikke see aga sugugi ei huvitanud, Kaukiaineni sõnul seepärast, et "tollal oldi nii kuradi soometunud, eriti ametlikes ringkondades."

## Viited
Suur Rannavärav (tänav)

**Suur Rannavärav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis.

1938-1987 kandis tänav nime *Suur-Rannavärava tänav*.

## Viited
Ahvenamaa rootsi keel

**Ahvenamaa rootsi keel** (rootsi keeles *åländska*) on Ahvenamaal kõneldav rootsi keele murre. Sealsel rootsi keelel on küll sarnasusi nii soomerootsi keele kui ka Upplandi piirkonna ajalooliste murretega, kuid seda peetakse üldiselt rootsi keele idamurde (*östsvenska mål* ehk rootsi keel, mida kõneldakse Soomes ja mida rääkisid ka eestirootslased) üheks variandiks.

Rootsi keel on Ahvenamaa ainus ametlik keel ja keele staatust kaitseb *självstyrelselag*: seadus, mis tagab saare seisundi Soome autonoomse osana.

## Fonoloogia
Sarnaselt soomerootsi keelega puudub ka Ahvenamaa rootsi keeles teatud minimaalpaare eristav tooniaktsent. Kahest aktsendist, milleks on akuut (1. aktsent) ja graavis (2. aktsent), esineb sealses rootsi keeles vaid akuut. Seega hääldatakse nii sõna *ˈandɛn* ("part") kui ka sõna *ˈanˈdɛn* ("vaim") kui *ˈandɛn*.

## Tunnused
Ahvenamaa rootsi keelele on iseloomulikud mõned väljendusviisid. Näiteks topeltgenitiiv väljendis *Vemses flicka/pojke är du då?* ("Kelle tüdruk/poiss sa oled?"; tänapäeva rootsi keeles *Vems flicka/pojke är du då*) sisaldab vihjet sellele, et küsija võib küsitava vanemaid tunda: see on Ahvenamaa taolises väikeses kogukonnas ka tõenäoline. Üks Ahvenamaa rootsi keele teisi tunnuseid on sõna *inte* (mitte) asendamine sõnaga *inga* (ei, mitte keegi, ükski; rootsi keeles mitmuse vorm): *Jag har inga varit där* ("Ma ei ole seal olnud").

Üks tunnusjooni, mida Ahvenamaa rootsi keel jagab soomerootsi keelega, on sõnade *inte* (mitte), *skulle* (peaks) ja *måste* (peab) lühendamine vastavalt kui *int*, *sku* ja *måst*.

## Sõnavara
Ahvenamaa rootsi keele murdesõnavara koosneb sõnadest, mis on kas iseloomulikud idapoolsele rootsi keelele või mis on Rootsis kõneldavas rootsi keeles kasutusest läinud (kuid siiski mõistetavad). Ajalooliste kontaktide tõttu leiab murdest ka soome, vene ja inglise keele jälgi.

All on toodud valik Ahvenamaa rootsi keeles kasutatavaid murdesõnu ja väljendeid:

## Vaata ka
* Ahvenamaa keeled
* Soomerootsi keel

## Viited

## Bibliograafia
* Andersson, Sven. "Notlage, notlösare och notgår: ordens betydelse i åländska folkmål". Osa sarjast "Skrifter utgivna av Historiska samfundet i Åbo". 1954. pp.&nbsp;18–30.
* Ramsdahl, Carl. "Ryska lånord i åländskan". 1976.
* Sundberg, Eva. "Dialekten i Ålands nordöstra skärgård". Mariehamn, 1993.
* Svenblad, Ralf. "Med åländska ord". Mariehamn, 1996.
* Willandt, August. "Åländskt bygdemål". 1919.

## Välislingid
* Ryska lånord i åländskan (vene keele laensõnad Ahvenamaa rootsi keeles)
* Kuula Ahvenamaa rootsi keelt
Tüve tänav

**Tüve tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi ja Lilleküla asumis.

Tänav sai nime 27. augustil 1930.

## Viited
Pterodaktülos

**Pterodaktülos** (ladina keeles **Pterodactylus**; kreeka keeles πτεροδάκτυλος, "tiivuline sõrm"; vanemas kirjasõnas ka *pterodaktülus* või *pterodaktül*) oli väljasurnud lendavate dinosauruste perekond. 

Tänapäeval arvatakse, et perekonda kuulus vaid üks liik, *Pterodactylus antiquus*, esimene nomenklatuurse nime saanud pterosauruste liik, mis tuvastati väljasurnud lendsisalikuna.

Liigi fossiilseid jäänuseid on leitud peamiselt Saksamaal Baieris Solnhofeni lubjakivist, kus need pärinevad hilisest juurast umbes 150,8–148,5 miljonit aastat tagasi, ehkki fragmente on arvatavasti leitud ka mujalt Euroopast ja Aafrikast.

Pterodaktülos oli lihasööja, kes tõenäoliselt toitus kaladest ja muudest väikeloomadest. Nagu kõigil teistelgi pterosaurustel, olid pterodaktülosel tiivad, mis moodustusid nahast ja musklimembraanist pikenenud neljanda sõrme ja tagajalgade vahel. Seesmiselt toestasid neid kollageenkiud ja välimiselt keratiiniribad.

## Viited

## Välislingid
* Jaan-Juhan Oidermaa 1. märtsil 1872 sai endale ametliku nime tiibsisalik pterodaktülos ERR, 1.03.2014
Vahe tänav (Tallinn)

**Vahe tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme ja Rahumäe asumis.

Tänav sai nime 1926.

## Viited
Vaksali tänav (täpsustus)

**Vaksali tänav** on või on olnud mitmes Eesti asulas:
*Vaksali tänav on Paides
*Vaksali tänav on Tartus
*Vaksali tänav on Narvas
*Vaksali tänav on Viljandis
*Vaksali tänav oli Tallinnas praeguse Jaama tänava varasem nimi
*Vaksali tänav oli Tallinnas praeguse Nunne tänava nimi aastatel 1950–1987
*Vaksali tänav oli Rakveres praeguse Võidu tänava varasem nimi
*...
Veski tänav (Tallinn)

**Veski tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis.

Tänavat on Veskiks nimetatud esimest korda 1885, ehkki saksakeelne nimi *Mühlengasse* esineb allikates juba 1882.

Veski tänav asus Imanta ja Mardi tänava vahel, Härjapea jõe ääres ja umbes samas kohas on praegu  Võlvi tänav.

## Viited
Ülemiste tee

**Ülemiste tee** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis.

Tänav sai nime 29. aprillil 1936.

Ülemiste tee ääres, Ülemiste tee 5 asus endise Tallinna Lihakombinaadi peahoone ning Ülemiste tee 7 ja 9 asusid 1899-1900 ehitatud Dvigateli vagunitehase tööliskasarmud.

## Viited
Ida tee

**Ida tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis.

Ida tee sai nime 1924. aastal. Tänav on saanud nime selle järgi, et asub Merivälja idaosas.

## Viited
Kadri tee

**Kadri tee** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis.

Tänav sai nime 29. septembril 1926. Tänav on saanud nime Kadrioru pargi järgi.

## Viited
Kelluka tee

**Kelluka tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.

Tänav sai nime 13. juunil 1958.

Kelluka tee 21 asus kauplus Kelluka.

## Viited
Kaheküla tee

**Kaheküla tee** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri ja Kakumäe asumis.

Kaheküla tee sai nime 16. mail 1989. Tänav on saanud nime selle järgi, et ühendab kahe endise küla (Vismeistri ja Kakumäe) maid.

## Viited
Kanali tee

**Kanali tee** on tänav Tallinnas Kesklinna ja Lasnamäe linnaosas.

Tänav sai nime 4. septembril 1958.

## Viited
Mars Orbiter Mission

**Mars Orbiter Mission (MOM)** (ka *Mangalyaan*) oli India kosmoseagentuuri, ISRO, kosmosesond mis uuris Marssi.

Kosmosesond startis Marsile 5. novembril 2013 ja jõudis Marsi orbiidile 24. septembril 2014. Mars Orbiter Missioni eesmärgid olid katsetada tehnoloogiaid ja arendada planeetidevaheliste missioonide jaoks tehnikat, planeerimist ja sondi töös hoidmist. Teaduslike eesmärkide jaoks oli sondi pardal viis teadusinstrumenti.

Mangalyaan on India esimene planeetidevaheline missioon ja ISRO-st sai Nõukogude Liidu kosmoseprogrammi, NASA ja ESA järel neljas kosmoseagentuur, mis on saatnud Marsile oma kosmosesondi. Indiast sai ühtlasi ka esimene Aasia riik, mis saatis Marsile kosmosesondi ja esimene riik maailmas, mil õnnestus see esimesel katsel.

ISRO kaotas sondiga ühenduse aprillis 2022 ja kuulutas missiooni lõppenuks oktoobris 2022.

## Vaata ka
* ExoMars Trace Gas Orbiter
* Mars Express

## Viited
UEFA Meistrite Liiga finaal 2017

**UEFA Meistrite Liiga finaal 2017** oli Euroopa klubijalgpalli tähtsaima turniiri, UEFA Meistrite Liiga 62. hooaja (25. hooaeg selle ümbernimetamisest Euroopa Meisterklubide Karikalt UEFA Meistrite Liigale) finaalmäng. Mäng toimus 3. juunil 2017 Cardiffis Millennium Stadiumil. Meistrite Liiga turniiri korraldab UEFA. 

2017. aasta finaalmängus kohtusid Itaalia jalgpalliklubi Juventus ja Hispaania Real Madrid. Mängu võitis 4:1 Real Madrid, kelle jaoks oli see 12. Meistrite Liiga tiitel.

Finaali võitja teenis õiguse mängida UEFA Euroopa Liiga võitjate vastu 2017. aasta UEFA Superkarikal. Samuti kvalifitseeruti UEFA esindajatena 2017. aasta FIFA klubide maailmameistrivõistlustele.

## Mängupaik

Vastavalt Prahas toimunud UEFA täitevkomitee istungil tehtud otsustele, teatati 30. juunil 2015, et finaalmäng toimub Millennium Stadiumil Cardiffis.

2016. aastal sai staadion koostöös Principality Building Societyga uue nime Principality Stadium. Kuid kuna UEFA määrused ei luba kasutada nimisponsorit, mis turniiri ei sponsoreeri, siis kutsuti ametlikus kirjas staadionit Millennium Stadiumina, finaalis National Stadium of Walesi nime all (Walesi rahvusstaadion).

## Teekond finaali

*Märkus: Kõikides tulemustes on finalistide skoor märgitud esimesena (K: kodus; V: võõrsil).*

## Mängu eel

### Suursaadikud
Finaali suursaadik oli endine Walesi rahvuskoondislane Ian Rush, kes tuli Liverpooliga kahel korral Euroopa karikavõitjaks (aastatel 1981 ja 1984).

## Mäng
Kodumeeskond (administratiivse poole jaoks) selgitati lisaloosimisel, mis toimus pärast poolfinaalide loosimist.



## Vaata ka
*UEFA Euroopa Liiga finaal 2017
*UEFA Superkarikas 2017

## Viited

## Välislingid
*UEFA Champions League (ametlik koduleht)
*2017 UEFA Champions League Final, UEFA.com
UEFA Meistrite Liiga finaal 2018

**UEFA Meistrite Liiga finaal 2018** oli Euroopa klubijalgpalli tähtsaima turniiri, UEFA Meistrite Liiga 63. hooaja (26. hooaeg selle ümbernimetamisest Euroopa Meisterklubide Karikalt UEFA Meistrite Liigale) finaalmäng. Mäng toimus 26. mail 2018 Kiievi olümpiastaadionil Ukrainas. Meistrite Liiga turniiri korraldab UEFA.

2018. aasta finaalmäng peeti Inglismaa jalgpalliklubi Liverpooli ja Hispaania Real Madridi vahel. Mängu võitis 3:1 Real Madrid, kelle jaoks oli see 13. Meistrite Liiga tiitel. 

Finaali võitja teenis õiguse mängida UEFA Euroopa Liiga võitjate vastu 2018. aasta UEFA Superkarikal. Samuti kvalifitseeruti UEFA esindajatena 2018. aasta FIFA klubide maailmameistrivõistlustele.

## Mängupaik
Vastavalt Ateenas toimunud UEFA täitevkomitee istungil tehtud otsusele, teatati 15. septembril 2016, et finaalmäng toimub Kiievi olümpiastaadionil.

## Mäng
Kodumeeskond (administratiivse poole jaoks) selgitati lisaloosimisel, mis toimus pärast poolfinaalide loosimist.



## Vaata ka
*UEFA Euroopa Liiga finaal 2018
*UEFA Superkarikas 2018

## Viited

## Välislingid
*UEFA Champions League (ametlik koduleht)
Häme vapp

**Häme vapp** on samanimelise Soome ajaloolise maakonna vapp.

Häme sai oma vapi Gustav I Vasa matustel aastal 1560.

Punase taustaga vapikilbil on sammuv ilves, mille kohal on kolm hõbedast kuusnurkset tähte ja all neli hõbedast roosi.
Arkna–Rakvere tee

**Arkna–Rakvere tee** (tee number teeregistris 17164) on kõrvalmaantee Lääne-Viru maakonnas. Tee pikkus on 3,1 km.

Tee algab Tallinna–Narva maanteelt Arkna küla lähedalt ja Rakveres jätkub Arkna teena.