open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eesti maatragunieskadron

**Eesti maatragunieskadron** (rootsi k. *Estländsk landtdragonskvadron*) oli Rootsi ratsaväeüksus, mis tegutses aastatel 1700–1701, kuulus Wolmar Anton von Schlippenbachi armeesse ning osales Põhjasõja ajal Eesti sõjategevuses. Üksus hävis Räpina lahingus. 

## Üksuse teenistusajalugu
Eesti maatragunieskadron moodustati 1700. aasta Eestimaal riigirentnike poolt. Üksuse ülemaks sai major Andreas Ludwig von Rosen. 

1701. aasta mais tegeles üksus Roosna-Alliku ja Viisu mõisa talupoegade protesti summutamisega. Samal aastal korraldas Hans Heinrich von Lieweni jalaväepataljon Võrumaale sõjakäigu, mis kulmineerus lahinguga Muska veski juures. Lahingus osales ka ligi 100 tragunit Roseni rügemendist, kes olid Liewewnile appi läinud. Lahing lõppes Rootsi võiduga. 

Sama aasta septembris alustasid Vene väed Boriss Šeremetevi juhtimisel sõjategevust Kagu-Eestis. Roseni umbes 490-meheline maatragunieskadron, millele oli appi saadetud veel 60 sõdurit, paiknes Räpina ümber. Rosen liikus oma väega Võhandu jõe äärde, kust avas kahe kahuriga venelase pihta tule. Lõpuks piirati aga tema üksus ümber ning paljud kogemusteta värvatud põgenesid. Mitu tundi kestnud võitlus lõppes venelaste võiduga. Lahingus hukkus ka Rosen ja veel mitu ohvitseri. Pärast seda liideti üksuse riismed Saaremaa maatragunieskadroniga.

## Üksuse ohvitsere

* Major Andreas Ludwig von Rosen
* Kapten Otto Reinhold Wrangell
* Kapten Hermann Reinhold von Strassburg
* Kornet Caspar von Dannenfeld

## Viited
Leendert van Dis

**Leendert Frans van Dis** (sündinud 20. augustil 1944 Amsterdamis) on Hollandi endine sõudja.

Dis võitis 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos paarisaerulisel kahepaadil koos Harry Droogiga hõbemedali. Kuldmedali võitsid Anatoli Sass ja Aleksandr Timošinin, pronksmedali USA sõudjad William Maher ja John Nunn.

## Välislingid
*
Sargapuu

**Sargapuu** (*Entandrophragma*) on meelialiste sugukonda kuuluv Aafrika troopiliste heitlehiste puude perekond.

## Kirjeldus
Sargapuu perekonna liigid kasvavad ainult Aafrika troopikavööndis. Osa liike võib kasvada väga kõrgeks, ulatudes 40–50 m kõrguseni, erandina ka 60 meetrini, ja tüve läbimõõt võib küündida kahe meetrini. 2016. aastal avastati Kilimanjaro kandis üks hiid-sargapuu, mis oli 81,5 m kõrgune, tüve läbimõõduga 2,55 meetrit.

Sargapuu on kahekojaline, ta isas- ja emasõied paiknevad eri puudel. Lehed on sulgjad, 5-9 lehekeste paariga, iga leheke 8–10 cm pikk ja teritunud tipuga. Õied on hõredates õisikutes, õis on väike, viie kollaka 5 mm pikkuse kroonlehega ja kümne tolmukaga. Vili on viieosaline kupar hulga tiivuliste seemnetega.

## Liigid
Perekonnas on 11 liiki:
* *[[Entandrophragma angolense]]*  (Welw.) Panshin  – tiaama-sargapuu
* *[[Entandrophragma bussei]]*  Harms ex Engl. 
* *[[Entandrophragma candollei]]*  Harms  – omu-sargapuu; puidu nimetus omu
* *[[Entandrophragma caudatum]]*  (Sprague) Sprague 
* *[[Entandrophragma congoense]]*  (Pierre ex De Wild.) A.Chev. 
* *[[Entandrophragma cylindricum]]* (Sprague) Sprague  – sapelli-sargapuu; puidu nimetus sapell 
* *[[Entandrophragma delevoyi]]*  De Wild. 
* *[[Entandrophragma excelsum]]*  (Dawe & Sprague) Sprague  – hiid-sargapuu
* *[[Entandrophragma palustre]]*  Staner 
* *[[Entandrophragma spicatum]]*  (C.DC.) Sprague 
* *[[Entandrophragma utile]]*  (Dawe & Sprague) Sprague  – sipo-sargapuu; puidu nimetus sipo

## Kasutamine
Mitme sargapuuliigi puit on oluline kaubaartikkel. Kuna sargapuu puit sarnaneb mitme omaduse poolest päris mahagoniga, kasutatakse seda vahetevahel mahagoni asemel, tuntuimad puiduliigid on sapell ja sipo.

## Viited
Julija Fediv

**Julija Fediv** (sündinud 20. detsembril 1986 Tšernivtsis) on Ukraina kultuuri- ja meediajuht, avaliku elu tegelane, Hromadske TV direktor, 2021. aasta ÜRO naiste kultuurijuhtimise auhinna laureaat, Ukraina riikliku kultuurifondi esimene tegevdirektor ning Euroopa Liidu kultuuri- ja loomemajanduse programmi "Loov Euroopa" riikliku büroo juht Ukrainas.

## Tunnustus
*  2021

## Viited
Romelli napsik

**Romelli napsik** (*Pluteus romellii*) on šampinjonilaadsete seltsi napsikuliste sugukonda kuuluv seen.

Seen on nime saanud Rootsi mükoloogi Lars Romelli järgi.

## Välislingid
*
Rõngasvöödik

**Rõngasvöödik** (*Cortinarius armillatus*) on šampinjonilaadsete seltsi vöödikuliste sugukonda kuuluv liik seeni.

Seent peetakse mürgiseks.

## Välislingid
*
Lindmaa

**Linmaa** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel võeti Lindmaa aastatel 1935–1940 uueks perekonnanimeks 26 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Durst, Kelindemann, Liidermann, Linde, Lindeberg, Lindeman (3 juhul), Lindemann, Lindemann-Mullika, Lindman (3), Lindmann (8), Lindter, Linkmann, Linkstein ja Muhhin.

## Statistika
1. jaanuari 2024. aasta seisuga on perekonnanimi Lindmaa 37 mehel ja 36 naisel. Perekonnanimede levikult on Lindmaa meeste puhul 3068. ja naiste puhul 3483. kohal. Kõige levinum on perekonnanimi Lindmaa vanuserühmas 5–9, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,95, ja Rapla maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 2,35.

## Nime kandjaid
*Liis Lindmaa, eesti näitleja (1988–) 
*Marek Lindmaa, eesti teleajakirjanik (1984–) 
*Meelis Lindmaa, eesti jalgpallur (1970–) 

## Viited

## Välislingid
*
Saaremaa maatragunieskadron

**Saaremaa maatragunieskadron** (rootsi k. *Öselsk landtdragonskvadron*) oli aastatel 1700–1709 tegutsenud Rootsi ratsaüksus, mis kuulus algul Wolmar Anton von Schlippenbachi ja pärast Adam Ludwig Lewenhaupti armeesse. Üksus likvideeriti pärast Poltava lahingut.

## Üksuse teenistusajalugu
Saaremaa maatragunieskadron loodi 1700. aastal Saaremaal riigirentnike ja vaimulike poolt. Eskadroni esimeseks ülemaks sai ooberstleitnant Heinrich Johann von Brandt. 1701. aastal liideti üksusega Eesti maatragunieskadroni riismed.

Üksus osales 1702. aastal Valmiera lahingus, kus langes vangi ka Brandt. Sama aasta detsembris oli eskadronis 16 ohvitseri, 15 allohvitseri, 181 reameest ja 155 hobust. Samal aastal sai järgmiseks ülemaks Jakob von Kaulbars. Tema all viidi üksus Schlippenbachi armeest üle Lewenhaupti armeesse. 1705. aastal osales eskadron Gemauerthofi lahingus, kus Kaulbars ka surma sai. Pärast teda sai ülemaks Mathias Giezing. Eskadron marssis Lewenhaupti armee koosseisus Ukrainasse ning osales Poltava lahingus. Pärast seda langesid üksuse riismed venelaste kätte vangi.

## Ohvitsere

* Ooberstleitnant Heinrich Johann von Brandt
* Ooberstleitnant Jakob von Kaulbars
* Major Mathias Giezing
* Kapten Jakob Giezing
* Kapten Carl Henrik Rehbinder
* Kapten Didrik Johan Rehbinder

## Kirjandus

* Nordensvan, C. O. (1920). Svenska arméns regementen 1700-1718. Lk 14.
Krasnystawi maakond

**Krasnystawi maakond** (poola keeles *powiat krasnostawski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lublini vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Krasnystawi linnas.

1946. aastal taastatud Krasnystawi maakond likvideeriti 1975. aastal. Krasnystawi maakond loodi uuesti haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Izbica ja Krasnystaw.

Krasnystawi maakonnas on üheksa valda:
*Fajsławice vald
*Gorzkówi vald
*Izbica vald
*Kraśniczyni vald
*Krasnystawi vald
*Łopiennik Górny vald
*Rudniki vald
*Siennica Różana vald
*Żółkiewka vald

## Viited
Rodriguese kangurlind

**Rodriguese kangurlind** (*Foudia flavicans*) on kangurlindlaste sugukonda kuuluv haruldane linnuliik, Rodriguese saare endeem. Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punases nimestikus on ta ohulähedaste liikide kategoorias.

## Kirjeldus
Linnu kehapikkus on 12–13 cm. pea ja alapoole sulestik on kollane, näopiirkond oranž ning selg, saba ja tiivad pruunid.

## Eluviis
Rodriguese kangurlind tegutseb puuvõrades vähemalt 5 meetri kõrgusel. Mõnikord liigub ta parvedes. Lindu saab seostada Cunninghami araukaariaga (*[[Araucaria cunninghamii]]*) ja mõne sissetoodud taimeliigiga. Rohkem isendeid leidub piirkondades, kus on tihedamad ja liigirikkamad puistud kõrgematest puudest. Rodriguese kangurlind toitub putukatest, ämblikest, seemnetest, nektarist ja viljadest.

## Populatsiooni olukord
Kunagi saarel arvukas lind oli teatud ajal väljasuremise piiril, sest 1968. aastal oli neid jäänud vaid 5–6 paari. Kaitsemeetmete tõttu tõusis liigi arvukus 1999. aastaks 911–1200 isendini. Liigile on peamiseks ohuks tema elukeskkonna hävimine. Metsad raiuti maha alepõllunduseks ja karjamaade tegemiseks; liigi konkurent on saarele sissetoodud võõrliik, kinaver-kangurlind (*Foudia madagascariensis*). Ka tsüklonid ja põud vähendavad lindude toidubaasi.

Kaitsemeetmeteks on metsade uuendamine ja alade tarastamine hoidmaks eemal kariloomi.

## Viited
Mõkola Palas

**Mõkola Palas** (*Микола Дмитрович Палас*; sündinud 26. mail 1980) on Ukraina sõjaväelane.

## Sõjaväeteenistus
Juhtis aastatel 2018–2021 35. merejalaväebrigaadi.

## Autasud
*  2023 – Ukraina kangelane
* 2022 – Bohdan Hmelnõtskõi ordeni I järk

## Viited

## Välislingid
*
Heinrich Silber

**Heinrich Silber** (1938–1947 **Henrik Sillapere**; 8. oktoober 1900 Tallinn – 4. mai 1959 Leicester) oli eesti laskesportlane ja raamatupidaja. 

## Elulugu
Silber lõpetas 1916. aastal Tallinna Linna Poeglaste Kaubanduskooli, õppides raamatupidajaks. Ta osales Tallinna Kooliõpilaste Pataljonis Vabadussõjas, lõpetas aastal 1920 sõjakooli sõjaaegse kursuse, 1921 Tallinna Reaalkooli ning õppis 1921–1926 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandusosakonnas (ei lõpetanud), Üliõpilasselts Concordia vilistlane. 

1916. aastal alustas ta Tallinna Kalevis jalgpalli- ja kergejõustikutreeninguid. 1924. aastal astus Kaitseliitu ja hakkas tegelema laskespordiga, kuuludes aastatel 1934–1937 Eesti koondisse ning püstitas meeskonna koosseisus neli Eesti rekordit. 1937. aastal sai ta MM-il kaks meeskondlikku hõbemedalit ja ühe pronksmedali. Tema laskmisteemalisi kirjutisi ilmus ajakirjas Kaitse Kodu! 

Silber töötas aastatel 1916–1917 Eestimaa kubermanguvalitsuses raamatupidajana ja 1917–1918 Sadamatehases ametnikuna, hiljem Rakvere Liimivabrikus, Tallinna Kompvekivabrikus ja Tallinna Piirituslakivabrikus raamatupidajana. 

Ta oli ka Kaitseliidu Tallinna maleva instruktor, tegeles skautluse ja kohtunikutööga. 

1933. aastal oli ta auastmelt leitnant, 1942. aastal major. Teises maailmasõjas oli ta Saksa sõjaväes julgestuspataljoni ülem, põgenes 1944. aastal Saksamaale, andis end 1945. aastal inglaste kätte vangi ja oli 1946. aastani vangilaagris. 1947. aastal kolis ta Inglismaale, kus ta töötas Leicesteris Hostel-Corporationis arveametnikuna.

## Tunnustus

* Eesti Vabadussõja mälestusmärk
* Kotkaristi V klassi teenetemärk
* Valgeristi III klassi teenetemärk

## Viited
Ida-Kavango piirkond

**Ida-Kavango piirkond** on Namiibia 1. järgu haldusüksus (piirkond). Piirneb põhjas Angolaga ja kagus ning lõunas Botswanaga.

Ringkond jaguneb seitsmeks valimisringkonnaks. Halduskeskus ja suurim asula on Rundu.

Ringkond moodustati 2013. aastal, kui Kavango piirkond jagati Ida-Kavango ja Lääne-Kavango piirkonnaks.
Lääne-Kavango piirkond

**Lääne-Kavango piirkond** Namiibia 1. järgu haldusüksus (piirkond). Piirneb põhjas ja kirdes Angolaga.

Piirkond jaguneb kaheksaks valimisringkonnaks. Halduskeskus ja suurim asula on Nkurenkuru.

Piirkond moodustati 2013. aastal, kui Kavango piirkond jagati Ida-Kavango piirkonnaks ja Lääne-Kavango piirkonnaks.
Hammastuvi (perekond)

**Hammastuvi** (*Didunculus*) on lindude perekond tuvilaste sugukonnas. Perekonnas on tänapäeval vaid üks liik.

DNA uuringud on näidanud hammastuvi lähedast sugulust väljasurnud tuvilase dodoga ning perekonna ladinakeelne nimi *Didunculus* tähendabki "väikest dodo" (*Didus* on dodo vanem nimetus).

## Liigid
Teada on kaks liiki:
* *Didunculus strigirostris*, hammastuvi
* † *Didunculus placopedetes*

Välja surnud *Didunculus placopedetes* on kirjeldatud subfossiilide alusel, mida on leitud mitmest 2700–2850 aasta vanusest muistisest Tonga saartel. Samoal elav hammastuvi (*Didunculus strigirostris*) on IUCNi punase nimestiku järgi kriitilises seisundis.

## Viited
Eugen Puusepp

**Eugen Puusepp** (15. november 1905 Iisaku – 14. aprill 1985 Tallinn) oli eesti elektrotehnikateadlane.

## Elulugu
Puusepp oli kooliõpetaja poeg. Ta lõpetas 1924. aastal Tallinna Reaalkooli ja 1936. aastal Tallinna kõrgema tehnikumi elektrotehnika osakonna insener-elektrikuna. 

Pärast tehnikumi lõpetamist oli ta Haapsalu Tööstuskooli õpetaja, Riigiringhäälingu ja Türi ringhäälingu valvetehnik, Türi raadiojaama insener, Volta tehase insener, proovisaali juhataja ja TKO juhataja ning Eesti Energia projekteerimis-konstrueerimisbüroo juhataja.

Alates 1947. aastast töötas Puusepp Tallinna Polütehnilises Instituudis assistendi, vanemõpetaja ja dotsendina. Ta õpetas elektrimasinate, elektrotehnika teoreetiliste aluste, elektrimõõtmiste ja üldelektrotehnika kursusi. 1963. aastal kaitses ta kandidaadiväitekirja, mille järel nimetati ta dotsendiks. Ta saavutas teaduslikus töös märkimisväärseid tulemusi elektromagnetiliste pumpade ja vahelduvvoolu lineaarsete mootorite uurimisel. 

Ta juhtis üliõpilaste konstrueerimisbüroo tööd ja korraldas magnethüdrodünaamiliste masinate alaste teaduslike tööde kogumiku väljaandmist, oli elektrotehnika aluste kateedri vanim õppejõud ning mitme õpiku autor.

## Isiklikku
Tema poeg oli insener ja tehnikateadlane Märt Puusepp.

## Viited
Rundu

**Rundu** on linn Namiibias, Ida-Kavango piirkonna halduskeskus. Rundu asub Okavango jõest lõunas, Angola piiri ääres.

Rundu kesklinn asub 1105 meetri kõrgusel merepinnast.

## Sõpruslinnad
*  Tšeboksarõ, Venemaa
*  Nieuwegein, Holland

## Viited
Giórgos Gerapetrítis

**Giórgos Gerapetrítis** (kreeka keeles *Γιώργος Γεραπετρίτης*; sündinud 26. juunil 1967 Kárpathose saarel) on Kreeka jurist, õigusteadlane ja poliitik. Ta on 27. juunist 2023 Kreeka välisminister.

Ta sündis aastal 1967 Kárpathose saarel. Üles kasvas ta Pireuses. Pärast juuraõpinguid Ateena ülikoolis õppis ta Edinburghi ülikoolis magistriõppes ja sai doktorikraadi Oxfordi ülikoolist. Oma akadeemilise karjääri raames on ta olnud ka külalisprofessor Oxfordi ülikoolis ja London School of Economics and Political Science'is. Temast sai Ateena ülikooli õigusteaduskonna riigiõiguse professor ja ta töötas ka juristina.

Ta on Pireuse Advokatuuri liige ja on kohtuasju menetlenud Kreeka Riiginõukogus, Euroopa Liidu Kohtus ja Euroopa Inimõiguste Kohtus. Tema spetsialiseerumisvaldkonnad on avalik õigus ja EL õigus, eelkõige haldusõigus, inimõigused ja telekommunikatsiooniõigus.

Oma tööalase karjääri jooksul on ta töötanud olulistel ametikohtadel rahvusvahelistes ja riiklikes organisatsioonides ning töötanud ka paljudes seadusandlikes organites. Ta on kirjutanud kreeka, inglise ja prantsuse keeles teaduslikke raamatuid ja artikleid Kreeka ja rahvusvahelistes teadusajakirjades. 2005. aastal oli ta Kreeka telekommunikatsiooniettevõtte OTE juhatuse liige.

Kyriakos Mitsotakis nimetas Gerapetritise 2016. aastal põhiseadusõiguse eksperdiks seitsmeliikmelisse nõuandvasse kogusse, et jälgida uue parteiprogrammi Uue Demokraatia koostamise protsessi.

Juulist 2019 kuni maini 2023 oli ta Kreeka parlamendi liige ja Kyriákos Mitsotákise esimeses valitsuses riigiminister. Alates 1. märtsist 2023, pärast Kostas Karamanlise lahkumist transpordiministri kohalt Témpi rongiõnnetuse tõttu, juhtis ta peaministri otsusel taristu- ja transpordiministeeriumi haldusala.

Pärast 2023. aasta Kreeka parlamendivalimisi sai tast 27. juunist 2023 Kreeka välisminister (Kyriákos Mitsotákise teises valitsuses).

## Isiklikku
Ta on abielus ja kahe lapse isa.
Roman Hollmann

**Roman Hollmann** (30. oktoober 1907 Tallinn – 17. detsember 1998 Tallinn) oli eesti sporditegelane ja elektriinsener.

Ta lõpetas 1925. aastal Tallinna Reaalkooli ja 1934. aastal elektriinsenerina Tallinna Tehnikumi.

Aastatel 1925–1931 oli Hollmann Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Tallinna osakonna (ÜENÜTO) spordiklubi juhatuse liige ja 1928–1940 EKRAVE Liidu kergejõustikuosakonna ja Eesti Kergejõustikuliidu kohtunikekogu aseesimees ning määrustekomitee esimees. Ta osales Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu võistlusmääruste tõlkimisel ja Kergejõustlikuliidu käsiraamatu koostamisel. Ta tegutses jalg-, korv ja võrkpalli- ning kergejõustikukohtunikuna. 

Hollmann töötas aastatel 1934–1941 Volta tehases, oli 1942–1943 Tallinna Tehnikaülikoolis vanemõpetaja, 1945. aastast dotsent, aastatel 1948–1950 elektroenergeetika kateedri juhataja ja 1957–1985 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Geoloogiavalitsuse vaneminsener.

Ta oli mitme õpiku autor.

## Viited
Mikmakid (film)

**"Mikmakid"** on 2009. aasta Prantsusmaa mängufilm.

Režissöör Jean-Pierre Jeunet, peaosas Dany Boon.
Liivimaa tragunirügement (Schlippenbach)

**Liivimaa tragunirügement** (rootsi k. *Livländskt dragonregemente*) oli aastatel 1700–1709 tegutsenud Rootsi ratsaväeüksus, mis osales Põhjasõjas ning kuulus algul Wolmar Anton von Schlippenbachi ja pärast Adam Ludwig Lewenhaupti armeesse. Üksus likvideeriti pärast Poltava lahingut.

## Üksuse teenistusajalugu
Liivimaa tragunirügement moodustati 1700. aasta juunis Liivimaal. Rügemendi ülemaks määrati Wolmar Anton von Schlippenbach. Üksus osales Kagu-Eesti sõjategevuses, misjärel oli väga halvas seisus. 9. septembril 1701 toimunud sõjanõukogu ajal ütles Arvid Johann von Kaulbars (üks tragunirügemendi ohvitser), et rügemendis on vaid 100 võitlusvõimelist sõdurit. 1702. aastal oli Schlippenbachi rügemendist puudu 200 meest ning pärast Hummuli lahingut oli 1703. aastal koosseisus vaid 79 meest ja 271 hobust. Pärast lahingut viidi tragunirügement Tallinna, kust ta aprillis täiskoosseisus välja ratsutas.

Mõlemad rügemendi osad liikusid Ukrainasse ning ühinesid Poltava lahingu eel. Lahingus üksus hävis ning ellujäänud sõdurid võeti koos von Schlippenbachiga vangi.

## Viited
Toronto filmifestival

**Toronto filmifestival** võib tähendada mitut asja:

* Toronto rahvusvaheline filmifestival
* Toronto põlisrahvaste filmifestival
Psyche

**Psyche** /saiki:/ on NASA Discovery programmi kosmoseaparaat, mis suundub uurima metallasteroidi 16 Psyche.

4. jaanuaril 2017 valiti Psyche missioon NASA Discovery programmi 14. missiooniks ja start oli kavandatud mitte varem kui 20. septembril 2022, kuid see lükati edasi. Psyche startis 13. oktoobril 2023. Psyche missiooni panustavad ka Arizona Osariigi Ülikooli teadlased ning seda käitab JPL.

## Viited
Świdniki maakond

**Świdniki maakond** (poola *powiat świdnicki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lublini vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Świdniki linnas.

Świdniki maakond moodustati 1. jaanuaril 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Piaski ja Świdnik.

Świdniki maakonnas on neli valda:
*Mełgiewi vald
*Piaski vald
*Rybczewice vald
*Trawniki vald

## Viited
Ryki maakond

**Ryki maakond** (poola *Powiat rycki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lublini vojevoodkonna loodeosas. Maakonna keskus asub Ryki linnas.

Ryki maakond moodustati 1. jaanuaril 1956. 1975. aastal Ryki maakond likvideeriti, kuid taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Dęblin ja Ryki.

Ryki maakonnas on viis valda:
*Kłoczewi vald
*Nowodwóri vald
*Ryki vald
*Stężyca vald
*Ułężi vald

## Viited
Lubartówi maakond

**Lubartówi maakond** (poola *powiat lubartowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lublini vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Lubartówi linnas.

Lubartówi maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Kamionka, Kock, Lubartów ja Ostrów Lubelski.

Lubartówi maakonnas on 11 valda:
*Abramówi vald
*Firlej vald
*Kamionka vald
*Kocki vald
*Lubartówi vald
*Michówi vald
*Niedźwiada vald
*Ostrów Lubelski vald
*Ostróweki vald
*Serniki vald
*Uścimówi vald

## Viited
Łęczna maakond

**Łęczna maakond** (poola *powiat łęczyński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lublini vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Łęczna linnas.

Łęczna maakond moodustati 1. jaanuaril 1999.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Łęczna.

Łęczna maakonnas on kuus valda:
*Cycówi vald
*Łęczna vald
*Ludwini vald
*Milejówi vald
*Puchaczówi vald
*Spiczyni vald

## Viited
Radzyń Podlaski maakond

**Radzyń Podlaski maakond** (poola *powiat radzyński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lublini vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Radzyń Podlaski linnas.

Radzyń Podlaski maakond loodi 1810. aastal, kuid kaotati 1816. aastal. Maakond taastati 1842. aastal. 1975. aastal Radzyń Podlaski maakond likvideeriti, kuid taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Radzyń Podlaski.

Radzyń Podlaski maakonnas on seitse valda:
*Borki vald
*Czemierniki vald
*Kąkolewnica vald
*Komarówka Podlaska vald
*Radzyń Podlaski vald
*Ulan-Majorati vald
*Wohyńi vald

## Viited
Virumaa jalaväerügement

**Virumaa jalaväerügement** (rootsi keeles *Estländskt infanteriregement af Wieriska kretsen*) oli aastatel 1701–1704 tegutsenud Rootsi jalaväeüksus, mis osales Põhjasõjas Eesti sõjategevuses. Üksus hävis Narva piiramisel.

## Üksuse teenistusajalugu
Virumaa jalaväerügement moodustati 1701. aastal. Järgmisel aastal osales rügement koos teiste Põhja-Eesti väeüksustega Vasknarva lahingus. 1703. aastal kaebas üksuse ülem Wilhelm Heinrich Hastfer, et tema rügement kannatab sõjaväelaste deserteerumise all. Lisaks oli Virumaal sõjaväeteenistusse sobivatest talupoegadest puudus. 1704. aastal sai Hastferi asemel üksuse ülemaks Adam Johann von Treiden. Pärast seda osales üksus Narva kaitsel, kus kandis aga suuri kaotusi (vangi langesid ka Treyden ja Hastfer). Linna langemise järel üksus likvideeriti ja selle riismed moodustasid tuumiku Carl Johan von Hüene Tallinna alalisele garnisonipataljonile.

## Viited
Nemo punkt

**Nemo punkt** (inglise ja prantsuse keeles *Point Nemo*, mis on tuletatud ladina sõnast *nemo* ehk *[[eikeegi]]*) on Maa veeliselt kaugeim ligipääsmatuspoolus, mille äärmuspunkt asub keset Lõuna-Vaikset ookeanit.

1992. aastal arvutas selle millimeetritäpsusega välja Horvaatiast pärit Hrvoje Lukatela, kasutades kohandatud programmi tollases arvutis. Punkt sai nime Jules Verne'i teose “20 000 ljööd vee all” kangelaselt kapten Nemolt. Kanadas elav geodeesiainsener täpsustas asukoha tänapäevaste andmete põhjal ümber aastal 2022.

See jääb ligikaudu 2688 km kaugusele kolmest maismaapunktist Ducie atollis (põhjast), Motu Nui saarel (kirdest) ja Maheri saarel (lõunast).

## Olemus
### Inimtegevus
Ümbritsevasse eikellegimerre juhivad ja kukutavad mitmed riigid kanderakette, tehiskaaslasi ja mehitamata kosmoselaevu. Kosmoseprügi tõttu kutsutakse sealset sügavat ookeanipõhja *kosmoseprügilaks* või *kosmosekalmuks*. Praeguseks on sinna uputatud umbes 300 kasutusest kõrvaldatud kosmoselaeva, sealhulgas säilmed stratosfäärist troposfääri põlenud kosmosejaamadest Tiangong-1 ja Mir-1 (120 tonni).

2030. aastate alguses plaanitakse sinna uputada rahvusvaheline kosmosejaam ISS (450 tonni), millega ligi 330–410 km kõrgusel termosfääris ülesööstvad meeskonnaliikmed ongi tihti lähimateks inimesteks punktile Nemo. Aucklandi-Santiago vahelised lennuliinid ületavad samuti läbipääsmatuse poolust, harvem teevad seda Vendée Globe'il ja The Ocean Race'il osalevad jahtlaevad.

### Eluvaesus
Hüdrosfääri sajavad ja lekivad reoained põhjustavad reostusi, paiksemaks jäämisest olenemata on need vägagi halvasti veelduvad ja lahustuvad. 2018. aasta analüüsides sisaldab sealne vesi kuupmeetri kohta keskmiselt 26 mikroplastiosakest. 

Lõuna-Vaikse ookeani pöörlus hoiab sealt eemale toitained ja nende ringluse, liigse kauguse tõttu on sealsed veed ja nende abüssaalsed sügavused üsna eluvaesed. Lõhevulkaanides ookeanipõhjas on täheldatud vaid baktereid ja vähilaadseid.

## Vaata ka
*Lõuna-Vaikse ookeani jäätmepöörlus
*Bloop

## Viited

## Välislingid
*Intervjuu väljaarvutaja Hrvoje Lukatelaga
Polyscias rodriguesiana

***Polyscias rodriguesiana*** (vanem nimetus *Gastonia rodriguesiana*, kohalikus keeles "bois blanc" – 'valge mets', 'valge puit') on India ookeanis Rodriguese saarel (Mauritius) kasvav araalialiste (*Araliaceae*) sugukonda tarasariku perekonda kuuluv haruldane taimeliik. IUCNi punases nimestikus on liik kantud kriitilises seisundis olevate taimede kategooriasse.

## Kirjeldus
Tarasarikul on pehme, pundunud tüvi ja jämedad oksad. Ta võib kasvada 6–8 meetri kõrguseks, kuid tavaliselt on ta madalam ja kompaktsema kujuga.

Lehed on sulgjad, umbes 30 cm pikad, viie kuni üheksa pikliku, nahkjalt läikiva, nürija ning alusel ümardunud lehekesega. Täiskasvanud puu lehed on erkrohelised.
Lehtedel esineb heterofüllia, nagu ka ta Mauritiusel kasvaval lähedasel liigil *[[Polyscias maraisiana]]*l. 

Õisik on lehtedega ühepikkune pöörisjas liitõisik, millel õied paiknevad sarikatel külgraagude otstes. Õis on korrapärane kollakasrohelist värvi, kahesuguline. Õietupp on sigimikuga kokku kasvanud, kellukja õiekrooniga, millel 6–8 kroonlehte, emakasuuet ja tolmukat. Viljad on ümara kujuga.

Puu õitseb ja viljub valdavalt oktoobris, kuid õitsemist ja viljumist on täheldatud juulist novembrini-detsembrini.

## Kasvukoht
*Polyscias rodriguesiana* on Rodriguese saare endeemne liik. Kunagi oli selle kasvukohti üle kogu saare, kuid eriti tavaline oli see rannikul, vanadel korallisetetel ja lubjasel pinnal. Siiski on ajaloolistest teadetest järeldatud, et puu polnud saarel kunagi arvukalt levinud.

## Pildid

Polyscias rodriguesiana at Francois Leguat Park 7.jpg|Väikesekasvuline noor taim ranniku koralliliivadel François Leguati nimelise hiidkilpkonnade kaitsealal.
Polyscias rodriguesiana tree - Grande Montagne 6.jpg|Varjus võib taim kasvada kõrgeks ja saledaks, nagu see isend Grande Montagne'i looduskaitsealal.
Gastonia rodriguesiana new growth.jpg|Noor võrse
Polyscias rodriguesiana buds (2).jpg|Pungad
Gastonia rodriguesiana flowers.jpg|Õitsenud õied ja viljad
Polyscias rodriguesiana fruits 6.jpg|Viljad


## Viited
Tomaszów Lubelski maakond

**Tomaszów Lubelski maakond** (poola *powiat tomaszowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lublini vojevoodkonna lõunaosas. Piirneb lõunas ja edelas Ukrainaga. Maakonna keskus asub Tomaszów Lubelski linnas.

Tomaszów Lubelski maakond moodustati 1867. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Łaszczów, Lubycza Królewska, Tomaszów Lubelski ja Tyszowce.

Tomaszów Lubelski maakonnas on 12 valda:
*Bełżeci vald
*Jarczówi vald
*Krynice vald
*Łaszczówi vald
*Lubycza Królewska vald
*Rachanie vald
*Susiec vald
*Tarnawatka vald
*Telatyni vald
*Tomaszów Lubelski vald
*Tyszowce vald
*Ulhóweki vald

## Viited
Zanthoxylum paniculatum

***Zanthoxylum paniculatum*** on koldpuu (*Zanthoxylum*) perekonda ruudiliste (*Rutaceae*) sugukonda kuuluv haruldane taimeliik, Rodriguese saarel kasvav endeem. Taim on puu kujuga ja kasvab niiskes troopilises bioomis. Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punases nimestikus on ta kriitilises seisundis liikide kategoorias.

## Viited

## Kirjandus
* R. Bone. A proposal for rare plant rescue: Zanthoxylum paniculatum Balf. fil. (Rutaceae), endemic to Rodrigues. - International Dendrology Society
Badula balfouriana

***Badula balfouriana*** on Rodriguesel kasvav endeemne puuliik nurmenukuliste (*Primulaceae*) sugukonnast, kasvab niiskes troopilises bioomis. 

## Pildid

Conservatoire botanique national de Brest-Badula balfouriana-15 07 01-ClaudePERON (20032815500).jpg|Puud üldkuju
File:Conservatoire botanique national de Brest-Badula balfouriana-15 07 03-Philweb (19195229880).jpg|Lehed
File:Conservatoire botanique national de Brest-Badula balfouriana-15 07 03-Philweb (19376714742).jpg|Leht
File:Conservatoire botanique national de Brest-Badula balfouriana-15 08 02-Briand (20263513756).jpg|Võrsete tipud


## Populatsiooni olukord
Puu on Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punases nimestikus kriitilises seisundis liikide kategoorias .

2019. aastal loeti kokku 6 täiskasvanud puud, kolm Grande Montagne'i looduskaitsealal, ülejäänud lähestikku muudes kohtades. Liik ei ole looduslikult paljunenud ega levinud.

## Viited
Badula

***Badula*** on puukujuliste õistaimede perekond nurmenukuliste (*[[Primulaceae]]*) sugukonnas. 

## Liigid
Enamik perekonna 17 liigist on Maskareenide saarestiku endeemid:
* *[[Badula balfouriana]]* Rodriguesel
* *[[Badula barthesia]]* Réunionil
* *[[Badula borbonica]]* Réunionil
* *[[Badula crassa]]* Réunionil ja Mauritiusel
* *[[Badula decumbens]]* Réunionil
* *[[Badula fragilis]]* Réunionil
* *[[Badula grammisticta]]* Réunionil
* *[[Badula insularis]]* Mauritiusel
* *[[Badula multiflora]]* Mauritiusel
* *[[Badula nitida]]* Réunionil
* *[[Badula ovalifolia]]* Réunionil
* *[[Badula platyphylla]]* Mauritiusel
* *[[Badula reticulata]]* Mauritiusel
* *[[Badula richardiana]]* Nosi Bé saarel

Kolm liiki on Madagaskari endeemid:
* *[[Badula leandriana]]*
* *[[Badula sieberi]]*
* *[[Badula pervilleana]]*

## Viited
Rodriguese sinituvi

**Rodriguese sinituvi** (*Alectroenas payandeei*) on Rodriguesel elanud väljasurnud endeemne linnuliik sinituvi perekonnast tuvilaste sugukonnast.

Liik on kirjeldatud 2005. aastal leitud subfossiilse jooksmeluu järgi, mis leiti koos rodriguese ööhaigru ja rodriguese ruiga subfossiilidega. Rodriguese sinituvi pole 17.–18. sajandi kirjeldustes eraldi mainitud, mistõttu pole võimalik lähemalt kindlaks teha, millal liik välja suri. Väljasuremise põhjusena on oletatud sissetoodud rottide tegevust, kuna saar oli peatuseks laevadele; ajaks on oletatud 17. sajandi lõppu.

## Viited
Sinituvi

**Sinituvi** (*Alectroenas*) on tuvilaste (*Columbidae*) sugukonda kuuluv lindude perekond. Sinituvi perekonna liigid asustavad peamiselt India ookeani lääneosa saari.

## Kirjeldus
Teiste tuvilaste hulgas on sinituvid võrdlemisi suurekasvulised ja jässakad, neil on suhteliselt pikad tiivad ja pikk saba. Neil on äratuntavad turritavad pea- ja  kaelasuled. Sääre-kannaluu (*tibiotarsus*) on suhteliselt pikk ja jookse on lühike.

## Uurimisloost
Perekonna kirjeldas esimesena briti zooloog George Robert Gray 1840. aastal, võttes perekonna tüüpliigiks Mauritiuse sinituvi (*Alectroenas nitidissimus*). Perekonna nimi on tuletatud vanakreekakeelsetest sõnadest *alektruōn* 'kukk' (kodulind) ja *oenas* 'tuvi'.

Sinituvi perekonna liigid on omavahel lähedased ja neid leidub kõikjal India ookeani lääneosa saartel. Osa perekonna liike, saartel elanud endeemid, on tänapäevaks välja surnud. On oletatud, et sinituvid asustasid ookeani saari, lähtudes praeguseks kadunud levikeskusest, ning kujunesid ühelt saarelt teisele rännates eraldi perekonnaks juba enne Madagaskarile jõudmist. Sinituvi perekonna liikide geneetiliselt lähim sugulane on Uus-Kaledoonia saarel elav turdtuvi (*Drepanoptila holosericea*), kellest sinituvid eraldusid 8–9 miljonit aastat tagasi. Mõlema esivanemaks on oletatud Kagu-Aasia ja Okeaania rohetuvisid (*Ptilinopus*).

## Liigid
* † mauritiuse sinituvi (*Alectroenas nitidissimus*), 19. sajandi keskel välja surnud
* madagaskari sinituvi (*Alectroenas madagascariensis*)
* komoori sinituvi (*Alectroenas sganzini*)
* seišelli sinituvi (*Alectroenas pulcherrimus*)
* † Providence'i sinituvi (*Alectroenas sp.*), teada kirjelduste järgi, suri välja 19. sajandi alguses

Teadmata ajal välja surnud liigid:
* † rodriguese sinituvi (*Alectroenas payandeei*)
* † réunioni sinituvi (*Alectroenas sp.*), kirjeldatud põgusalt 17. sajandi tekstis koos roostetuviga

## Viited
Paljassaare siht

**Paljassaare siht** on meresiht Tallinna lahel sõiduks Hundipea, Lahesuu ja Paljassaare sadamasse.

Sihi märgid (tulepaagid) asuvad Tallinna linnas Põhja-Tallinna linnaosas Paljassaare asumi lõunaosas (endisel Tükipealse poolsaarel). Ülemise ja alumise tulepaagi vahe on 220 meetrit. Sihi asimuut on 249,2°.

Sihi praegused paagid paigaldati 1971. aastal.

## Kirjandus
*2011 Jaan Vali. "Paljassaare sadama tulepaagid". / "Eesti tuletornide ajalugu". Tallinn 2011. Lk 274

## Välislingid
*
Tarasarik

**Tarasarik** (*Polyscias*) on õistaimede perekond araalialiste (*Araliaceae*) sugukonnast. Perekonda kuulub 150–173 liiki, kes asustavad Vana Maailma troopilist regiooni Aafrikast Vaikse ookeani piirkonnani.

## Kirjeldus
Tarasarikud on igihaljad puittaimed, kujult nii väikesed kui ka suured põõsad või puud. Neil puuduvad kaitsvad kohastumused (karvad, ogad, soomused) ja taime maapealsed osad on sageli paljad. Mõne liigi vegetatiivsed osad on tugeva terava aroomiga.

Vastakud, tihti võrse tippu koondunud lehed koosnevad lehelabast ja -varrest. Lehelaba on lihtne või jagunenud paaritusulgjalt kuni viieks paariks lehekesteks. Lehed on terveservalised või lõhised või saagjad. Kaks abilehte on mõnikord lehevarrel sellega kokku kasvanuna või on redutseerunud soomusteks.

Õied on harva kahesugulised, enamasti ühesugulised. Liitõisik koosneb sarikjatest, nutjatest või tähkjatest osaõisikutest. Mõnel liigil on omaette kahesuguliste õitega sarikõisik ja lisaks üks või mitu ühesugulist isasõit. Õis on liigendatud õieks ja õieraoks, harva on õied istuvad.

Õied on radiaalsümmeetrilised ja nelja-viie, harva kuni kaheksa- või enamaosalise kaheli õiekattega. Neli, viis, harva kuni 8 või enam tupplehte moodustavad lainelise pärja või on näha vaid väikeste hammastena. Kroonlehti on neli või viis, harva kaheksa või enam. Ringina paiknevaid tolmukaid on samuti neli või viis, harva 8 või enam. Tolmukapea avaneb pikisuunalise piluga. Neli, viis, või kaheksa, harva rohkem viljalehte on koondunud vastavalt mitmekambriliseks sigimikuks.

Ühe seemnega luuviljad on silindrilised või ümarad või külgedelt lapiku kujuga.

## Liike
* *Polyscias filicifolia* (C.Moore ex E.Fourn.) - nõtke tarasarik 
* *Polyscias fruticosa* (L.) Harms - põõsas-tarasarik 
* *Polyscias guilfoylei* (Bull) L.H.Bailey - polüneesia tarasarik 
* *Polyscias murrayi* (F.Muell.) Harms - viba-tarasarik
* *Polyscias paniculata* (DC.) Baker - kanaka tarasarik 
* *Polyscias scutellaria* (Burm.f.) Fosberg - sokotra tarasarik
* *[[Polyscias rodriguesiana]]* - Rodriguese endeemne tarasarikuliik

## Pildid

Polyscias murrayi 1.jpg|Puukujuline *Polyscias murrayi*
Small tree Intermediate Hill LHI.jpg|Väikese puu kujuline *Polyscias cissodendron*
Fern-Leaf Aralia (Polyscias cumingiana).jpg|Sõnajala taoline *Polyscias cumingiana*
Polyscias racemosa (5455568842).jpg|*Polyscias racemosa* õied ja valmivad viljad
Polyscias guilfoylei L.H.Bailey (AM AK33170).jpg|*Polyscias guilfoylei* leht herbaariumis
Polyscias hawaiensis (5209552449).jpg|*Polyscias hawaiensis* 
Polyscias aemiliguineae 03.jpg|*Polyscias aemiliguineae*
Polyscias australiana foliage.jpg|*Polyscias australiana*
Polyscias australiana flower.jpg|*Polyscias australiana* õisikud
Polyscias australiana fruit.jpg|*Polyscias australiana* viljad
Starr 061109-1494 Polyscias filicifolia.jpg|*Polyscias filicifolia*


## Viited
Andrus Umboja

**Andrus Umboja** (sündinud 28. novembril 1976) on Eesti poliitik ja praegune Jõelähtme vallavanem.

Andrus Umboja kuulub Reformierakonda.

Ülevaade Andrus Umboja artiklitest
Opole Lubelskie maakond

**Opole Lubelskie maakond** (poola *powiat opolski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lublini vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Opole Lubelskie linnas.

Opole Lubelskie maakond moodustati 1954. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Józefów nad Wisłą, Opole Lubelskie ja Poniatowa.

Opole Lubelskie maakonnas on seitse valda:
*Chodeli vald
*Józefów nad Wisłą vald
*Karczmiska vald
*Łaziska vald
*Opole Lubelskie vald
*Poniatowa vald
*Wilkówi vald

## Viited
Lublini maakond

**Lublini maakond** (poola *powiat lubelski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lublini vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Lublini linnas, mis maakonda ei kuulu.

Lublini maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Bełżyce ja Bychawa.

Lublini maakonnas on 16 valda:
*Bełżyce vald
*Borzechówi vald
*Bychawa vald
*Garbówi vald
*Głuski vald
*Jabłonna vald
*Jastkówi vald
*Konopnica vald
*Krzczonówi vald
*Niedrzwica Duża vald
*Niemce vald
*Strzyżewice vald
*Zakrzewi vald
*Wojciechówi vald
*Wólka vald
*Wysokie vald

## Viited
Bieszczady maakond

**Bieszczady maakond** (poola *powiat bieszczadzki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podkarpacie vojevoodkonna lõunaosas. Piirneb idas ja lõunas Ukrainaga ning edelas vähem kui 2 kilomeetri ulatuses Slovakkiaga. Maakonna keskus asub Ustrzyki Dolne linnas.

Bieszczady maakond moodustati 1999. aastal.

Bieszczady maakonnas asub Opołoneki mägi (1028 meetrit üle merepinna), mis on Poola lõunapoolseim punkt.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Ustrzyki Dolne.

Bieszczady maakonnas on kolm valda:
*Czarna vald
*Lutowiska vald
*Ustrzyki Dolne vald

## Viited
Kibe kübarnarmik

**Kibe kübarnarmik** (*Hydnellum scabrosum*) on seeneliik lehternahkiselaadsete seltsi mütsnarmikuliste sugukonnast.

## Välislingid
* Kibe kübarnarmik andmebaasis eElurikkus
Lesko maakond

**Lesko maakond** (poola *powiat leski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podkarpacie vojevoodkonna lõunaosas. Piirneb lõunas Slovakkiaga. Maakonna keskus asub Lesko linnas.

Lesko maakond moodustati 2002. aastal osast Bieszczady maakonnast.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Lesko.

Lesko maakonnas on viis valda:
*Baligródi vald
*Cisna vald
*Lesko vald
*Olszanica vald
*Solina vald

## Viited
Sanoki maakond

**Sanoki maakond** (keel *powiat sanocki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podkarpacie vojevoodkonna lõunaosas. Piirneb lõunas ja edelas Slovakkiaga. Maakonna keskus asub Sanoki linnas.

Sanoki maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati haldusreformi käigus 1. jaanuaril 1999.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Sanok ja Zagórz.

Sanoki maakonnas on seitse valda:
*Besko vald
*Bukowsko vald
*Komańcza vald
*Sanoki vald
*Zagórzi vald
*Zarszyni vald
*Tyrawa Wołoska vald

## Viited
Zamośći maakond

**Zamośći maakond** (poola *powiat zamojski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lublini vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Zamośći linnas, mis maakonda ei kuulu.

Zamośći maakond moodustati 1. jaanuaril 1999.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Krasnobród, Szczebrzeszyn ja Zwierzyniec.

Zamośći maakonnas on 15 valda:
*Adamówi vald
*Grabowieci vald
*Komarów-Osada vald
*Krasnobródi vald
*Łabunie vald
*Miączyni vald
*Nieliszi vald
*Radecznica vald
*Sitno vald
*Skierbieszówi vald
*Szczebrzeszyni vald
*Stary Zamośći vald
*Sułówi vald
*Zamośći vald
*Zwierzynieci vald

## Viited
Lutz Seiler

**Lutz Seiler** (sündinud 8. juunil 1963 Geras) on saksa kirjanik.

## Elu ja haridus

Lutz Seiler kasvas üles Ida-Tüüringis. Pärast tehnikakallakuga keskkooli lõpetamist ja ehitusspetsialisti kutse saamist töötas ta tisleri ja müürsepana. Kirjandusega hakkas ta tegelema väeteenistuse ajal . Kuni 1990. aastani õppis ta Halles Martin Lutheri ülikoolis ajalugu ja germanistikat. Pärast Berliini müüri langemist töötas ta mõned aastad kelnerina. 1993–98 oli ta kirjandusajakirja moosbrand kaasväljaandja. 2004–2005 oli ta Dresdenis asuva Saksa Kirjandusinstituudi külalisprofessor. 

Alates 2005 on Seiler valitud mitme teaduste, kirjanduse ja kunstide akadeemia liikmeks.

Seiler elab vabakutselise kirjanikuna Wilhelmshorstis ja Stockholmis, tal on kolm last.

## Looming

Seiler alustas loometeed luuletajana. 2007. aastal sai ta jutustuse "Turksib" eest Ingeborg Bachmanni auhinna. Tema jutukogu "Die Zeitwaage" nomineeriti 2010. aastal Leipzigi raamatumessi auhinnale ning sai 2023. aastal Büchneri auhinna  ja Bertolt Brechti auhinna. Kriitikute sõnul kirjeldab ta vahetult pärast Berliini müüri langemist Ida-Saksamaal toimuvates lugudes üleminekut uude ajastusse, täiskasvanuikka, uude ellu, ja noori, kes "kukuvad seejuures mustrist välja" . 

2014. aastal ilmunud debüütromaani "Kruso" eest sai ta Saksa raamatuauhinna ja romaan tõlgiti 22 keelde. 2020. aastal sai Seiler Leipzigi raamatumessi auhinna romaani "Stern 111" eest. Mõlema romaani sündmustik toimub vahetult enne ja pärast Berliini müüri langemist.

## Teoseid
* "berührt / geführt" (luuletused), Chemnitz 1995
* "Hubertusweg" (kolm luuletust), Warmbronn 2001
* "vierzig kilometer nacht" (luuletused), Frankfurt am Main, 2003
* "Turksib" (kaks jutustust), Frankfurt am Main, 2008
* "Die Zeitwaage" (jutustused), Frankfurt am Main, 2009
* "im felderlatein" (luuletused), Frankfurt am Main, 2010
* "Im Kinobunker" (jutustus), Warmbronn, 2012
* "Kruso" (romaan), Berliin, 2014
* "Stern 111" (romaan), Berliin, 2020
* "schrift für blinde riesen" (luuletused), Berliin, 2021

## Auhindu
* 2002 Anna Seghersi auhind
* 2004 Bremeni kirjandusauhind
* 2007 Ingeborg Bachmanni auhind
* 2010 nomineering Leipzigi raamatumessi auhinnale ("Die Zeitwaage")
* 2010 Saksa jutustajaauhind ("Die Zeitwaage")
* 2014 Saksa raamatuauhind ("Kruso")
* 2020 Leipzigi raamatumessi ilukirjandusauhind ("Stern 111")
* 2023 Bertolt Brechti auhind ("Die Zeitwaage")
* 2023 Georg Büchneri auhind ("Die Zeitwaage")

## Viited

## Välislingid
* Rein Raua ingliskeelne arvustus "Kruso" kohta
Verona Arena

**Verona Arena** (itaalia keeles *Arena di Verona*) on Itaalias Veronas Piazza Bra väljakul asuv Rooma amfiteater, mis ehitati aastal 30 pKr. See on kasutusel tänaseni ja on rahvusvaheliselt tuntud seal korraldatavate suurejooneliste ooperilavastuste poolest.

See on üks paremini säilinud iidseid omataolisi ehitisi. Rooma ajal oli areeni mahutavus ligi 30 000 inimest. Kontsertide ja ooperietenduste lava vähendab vabade kohtade arvu maksimaalselt 22 000-ni.

Verona amfiteater 1. oli Rooma Colosseumi ja Napoli lähedal Santa Maria Capua Veteres asuva Capua amfiteatri järel suuruselt kolmas amfiteater maailmas (algsed mõõtmed 152 m x 123 m). Hoolimata 1183. aasta maavärinast, mis hävitas peaaegu kogu välisseina kaaristu (seisma jäi vaid neli välisvõlvi), jäi sisekaaristu oma 74 võlviga puutumatuks ja Arena on tänaseni märkimisväärselt hästi säilinud.

Suviti toimub seal Arena di Verona festival.

2023. aasta naiste võrkpalli Euroopa meistrivõistluste  avamäng Itaalia ja Rumeenia vahel toimus Arena di Veronal. Seal toimus ka 2026. aasta taliolümpiamängude lõputseremoonia.
Turdtuvi

**Turdtuvi** (*Drepanoptila holosericea*) on linnuliik tuvilaste (*Columbidae*) sugukonnas. Tuvi elutseb Uus-Kaledoonia saare metsades ja *[[Melaleuca]]*-puisrohtlates kuni 1000 meetri kõrgusteni.

Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punases nimestikus on liik kantud ohulähedaste kategooriasse elupaikade kadumise ja küttimissurve tõttu.

## Kirjeldus
Turdtuvi on umbes väikesekasvulise kodutuvi suurume. Kehaga võrreldes on tema tiivad lühikesed ja tugevalt ümarad, saba lühike ja lai. Liigil pole märgatavat soolist dimorfismi, emaslinnud on keskmiselt isastest veidi väiksemad ja kahvatumat värvi.

Turdtuvi sulestik on säravates toonides roheline ja kollane. Kurgualune ja jalgu katvad suled on puhasvalged. Pea, kael ja rind on erkrohelised, rohelistel tiibadel ja sabal on kahvatumad valged vöödid, kõht ja sabaalune säravkollased. Nokk on tumeroheline, silma vikerkest punane. Häälitsus on kaugele kuuldav venitatud nukrate madalate huigete seeria, märgatavalt kõrgem ja venivam kui Uus-Kaledoonia tume-keisertuvil.

## Levik ja eluviis
*Drepanoptila holosericea* on Uus-Kaledoonia endeem ja metsabiotoobile iseloomulik liik. Lindu on kohatud Uus-Kaledooniast lõunas asuval Piiniasaarel (Ile des Pins), kuid mitte kirdes asuvatel Iles Loyauté'l. 1998. aastal hinnati kogu populatsiooni suuruseks u 140 000 isendit.

Turdtuvi elutseb niisketes metsades ja tema asuala ulatub maastikul 1000 m kõrgusele. Kõige eelistatumad elupaigad on neil 400–600 meetri kõrgusel asuvad niisked metsad, eriti metsaservad. Linnud tegutsevad kõrgete puude võrades, eelistades keskmist ja kõrgemal asuvat osa. Liigi toitumisest on vähe teada. Vaatlejad on täheldanud paljudest eri viljadest ja marjadest toitumist.

## Populatsiooni ohustavad tegurid
Kehtestatud laskemoonakvootide tõttu kütitakse seda lindu vähe - jahimehed säästavad laskemoona suuremate sihtmärkide tarvis - ent kui kvoodid tühistataks, oleks küttimissurve ilmselt suurem, kuigi liik on seadusega kaitstud. Veel on liigile ohuks elupaikade hävimine metsatulekahjude, metsaraie ja kaevandamise tõttu.

## Viited

## Välislingid
* Cloven-feathered Dove. - eBird (levikukaart, fotod, laulu salvestised)
Hrvoje Lukatela

**Hrvoje Lukatela** on Kanadas elav horvaadi päritolu insener, kes 1992. aastal arvutas arvutimodelleerimist kasutades välja veelise ligipääsmatuse pooluse keskme Nemo punkti.

Ta sündis Jugoslaavias Horvaatia Sotsialistlikus Vabariigis. Kooliõpingute järel astus ta Zagrebi Ülikooli tudeerima geodeesiateaduskonda, mille lõpetas aastal 1971. Pealinnas jätkas ta töötamist IBM-i heaks, mil pakkus ettevõtte klientidele teadusliku programmeerimise ja süstematiseerimise teenuseid.

1973. aastal kolis ta Kanadasse, kus töötas mitmes insenerifirmas õppetöö, projektijuhtimise ja tehniliste arvutiprojektide vallas. Ühe projekti raames töötas ta välja Ontario provintsi valitsusasutusele geodeetilise andmebaasi.

1980. aastast elab ta Calgarys. Sealt osales ta torujuhtme ehitamise projektis Alaska osariigis, vastutades projekteerimis- ja projektijuhtimissüsteemide arvutipõhisuse eest. Ta valmistas ette ja rakendas uut metoodikat positsioneerimiseks vajalike andmete massanalüüsiks, georefereerimiseks ja töötlemiseks.

1991. aastal asutasid Lukatela ja John Russell andmebaaside arendamiseks ettevõtte Geodyssey Limited. Ta kuulub mitmesse erialaühingusse, ta on avaldanud arvukalt teadusartikleid arvutusgeodeesiast ja ruumiandmebaasidest.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Riigisisene terrorism

**Riigisisene terrorism** on terrorismivorm, mille puhul riigis toimepandava terroriakti korraldajad ja sihtmärgid/ohvrid on sellesama riigi kodanikud. Et usulise motivatsiooniga terroristid ei ründa tavaliselt oma kodumaad, teenib riigisisene terrorism tavaliselt poliitilisi eesmärke.

## Näiteid
* Punaarmee Fraktsiooni tegevus Lääne-Saksamaal aastatel 1970–1998
* Oklahoma City pommiplahvatus 1995. aastal: Timothy McVeigh õhkis Oklahoma Citys Alfred P. Murrah föderaalhoones pommi, milles hukkus 168 inimest.
* 2011. aasta terrorirünnakud Norras: Norra kodanik Anders Behring Breivik tappis Oslos plahvatanud autopommiga 8 inimest ning lasi Utøya saarel toimunud suvelaagris maha veel 69 inimest.

## Vaata ka
* Rahvusvaheline terrorism

## Viited
Mügarkõrges

**Mügarkõrges** (*Collybia cookei*) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente liik.

## Välislingid
*
Antonio Watson

**Antonio Watson** (sündinud 11. septembril 2001) on Jamaica sprinter. Ta võitis Keenias Nairobis 2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel poiste 400 meetri jooksus kuldmedali.

2018. aastal võitis ta Argentinas Buenos Aireses peetud noorte suveolümpiamängudel poiste 200 meetri jooksus hõbemedali.. Ta võitis 2021. aasta NACACi U23 meistrivõistlustel 200 m pronksmedali ja 4 × 100 meetri teatejooksus kulla.

Watson võitis Ungaris Budapestis 2023. aasta maailmameistrivõistlustel 400 m jooksus kulla.

## Viited
Jastrzębia Góra

**Jastrzębia Góra** (kašuubi *Pilëce*, *Jastrzãbiô Góra*, saksa *Habichtsberg*) on küla Poolas Pomorze vojevoodkonnas Pucki maakonnas Władysławowo vallas. Jastrzębia Góra asub Läänemere kaldal, Władysławowost ligikaudu 7 km loodes.

Kuni 1. jaanuarini 2015 oli Jastrzerbia Góra Władysławowo linna osa.

Jastrzębia Góras asub Poola põhjapoolseim punkt.

## Viited
Nisko maakond

**Nisko maakond** (poola *powiat niżański*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podkarpacie vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Nisko linnas.

1973. aastal Nisko maakond likvideeriti, kuid taastati haldusreformi käigus 1. jaanuaril 1999.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Nisko, Rudnik nad Sanem ja Ulanów.

Nisko maakonnas on seitse valda:
*Harasiuki vald
*Jarocini vald
*Jeżowe vald
*Krzeszówi vald
*Nisko vald
*Rudnik nad Sanemi vald
*Ulanówi vald

## Viited
Suur Nelik

**Suur Nelik** (ka **Neliknõukogu**) olid esimese maailmasõja liitlased või nende juhid, kes kohtusid jaanuaris 1919 Pariisi rahukonverentsil. Suurde Nelikusse kuulusid Prantsusmaa peaminister Georges Clemenceau, Suurbritannia peaminister David Lloyd George, Itaalia peaminister Vittorio Emanuele Orlando ja Ameerika Ühendriikide president Woodrow Wilson.

## Viited

## Kirjandus
* Cooper, John Milton. *Breaking the Heart of the World: Woodrow Wilson and the Fight for the League of Nations* (2010)  excerpt and text search
* Macmillan, Margaret. *Paris 1919: Six Months That Changed the World* (2003)  excerpt and text search
*
*