Mariusz Kamiński

**Mariusz Kamiński** (sündinud 25. septembril 1965 Sochaczewis) on Poola poliitik, erakonna Õigus ja Õiglus liige. Ta oli 14. augustist 2019 kuni 27. novembrini 2023 Poola siseminister.

## Elulugu
Ta on lõpetanud Varssavi ülikooli (õppis ajalooteaduskonnas). 1981. aastal sai ta Nõukogude armee monumendi rüvetamise eest üheaastase vangistuse. 1983. aasta mais arreteeriti ta meeleavalduse ajal aktiivse vastupanu eest. Sama aasta juulis vabastati ta, kuid heideti seejärel lütseumist välja. Alates 1984. aastast oli ta sõltumatu üliõpilasesinduse liige. Ta oli ka Varssavi ülikooli sõltumatu üliõpilasesinduse salajase juhatuse liige. Opositsiooniliste üliõpilasorganisatsioonide esindajana osales ta ümarlaua kõneluste ühes töörühmas.

Lühikest aega oli ta Solidarnośći aktivistide asutatud partei ROAD funktsionäär. 1991. aastal töötas Mariusz Kamiński Biuro Bezpieczeństwa Narodowego (riiklik julgeolekuagentuur) siseohtude osakonnas. Hiljem leidis ta tööd Mazovia piirkonna Solidarnośći juhatuse administratsioonis, peamises tolliasutuses ja avalik-õiguslikus televisiooni ringhäälingus TVP.

Lisaks oli Kamiński sihtasutuse Pamiętamy kaasasutaja; sihtasutus tegutseb niinimetatud väljasaadetud sõdurite mälestamise nimel. 1993. aastal asutas ta kommunismivastase organisatsiooni Liga Republikańska ja juhtis seda. 1997. aasta parlamendivalimistel valiti Kamiński esimest korda seimi liikmeks Akcja Wyborcza Solidarnośći valimisnimekirjast. Aastatel 2001 ja 2005 valiti ta parlamendiliikmeks Varssavi valimisringkonna Prawo i Sprawiedliwośći valimisnimekirjast.

Aastatel 2001–2002 oli ta hiljem PiS-iga liitunud erakonna Przymierze Prawicy aseesimees. Aastatel 2004–2006 oli ta Varssavi oblasti esimehe ametikoht. Marcinkiewiczi kabinetis oli peaministri kantseleis riigisekretär Mariusz Kamiński.

5. juulil 2006 loobus ta parlamendimandaadist ja määrati järgmisel päeval korruptsioonivastase võimuorganisatsiooni (Centralne Biuro Antykorupcyjne) korraldajaks, mille loomise ta algatas. Kamiński loobus Õiguse ja Õigluse liikmesusest ning ta nimetati tollase peaministri Jarosław Kaczyński 3. augustil 2006 CBA esimeheks.

6. oktoobril 2009 alustas Rzeszówi ringkonnaprokuratuur Kamiński suhtes juurdlust ametiseisundi kuritarvitamise ja dokumentide võltsimise eest nn Afera gruntowa (varaasi). Tema juhtimisel üritas CBA lavastada korruptsioonijuhtumit, et diskrediteerida toonast põllumajandusministrit ja asepeaministrit Andrzej Lepperit. Kukkumine tõi kaasa valitsuskoalitsiooni kokkuvarisemise ja uued valimised 2007. aastal. Kamiński eitas kuriteo toimepanemist. Peaminister Donald Tusk vabastas ta CBA juhi kohalt prokuratuuri väidete tõttu. Süüdistused esitati lõpuks 2010. aasta septembris ja Kamiński vabastati samal kuul riigiteenistusest. Protsess venis mitu aastat.

Jaanuaris 2011 astus ta uuesti Õiguse ja Õigluse parteisse ja oli seal parteikomitees. Ta määrati ka PiSi esindajaks Varssavis. 2011. aasta parlamendivalimistel kogus ta 17 535 häält ja sai seega seimi mandaadi. 26. novembril 2011 valiti ta erakonna PiS volikogu poolt erakonna aseesimeheks. 2015. aasta parlamendivalimistel valiti ta tagasi 29 654 häälega.

Mõni kuu varem, pärast pikki menetlusi, oli Kamiński juba esimese astme ametikoha kuritarvitamise, dokumentide võltsimise ja ebaseadusliku telefonijälgimise eest karistatud esimeses astmes kolmeaastase vangistusega ja kümneaastase riigiameti keeluga. Kamiński oli selle peale kaebuse esitanud. 17. novembril 2015, üks päev pärast tema määramist uue Szydło valitsuse luurekoordinaatoriks, andis president Andrzej Duda armu Mariusz Kamińskile, kes teatas Varssavi ringkonnakohtule, et lõpetab juhtumi. Konstitutsioonikohtu kaks endist presidenti Andrzej Zoll ja Jerzy Stępień süüdistasid Dudat põhiseaduse rikkumises, kuna armuandmise õigus kehtib ainult süüdimõistetud kurjategijatele ja presidendil pole õigust pooleliolevaid kohtumenetlusi lõpetada. Põhiseaduse jurist Ryszard Piotrowski ja Tomasz Grzegorczyk peavad armuandmist põhiseaduslikuks. President ei ole kohustatud oma otsust põhjendama, kusjuures õiglustunnet ei tohi rikkuda. Varssavi ringkonnakohus ignoreeris õigusakti ja saatis sellegipoolest asja ringkonnakohtusse. 2016. aasta märtsi lõpus otsustas ringkonnakohus siiski, et tal ei ole pädevust presidendi otsust seaduslikkuse osas kahtluse alla seada, ja tühistas Kamiński suhtes tehtud kohtuotsuse. Poola ülemkohus tühistas selle otsuse 31. mail 2017, kuna president pidi ootama Kamiński lõplikku süüdimõistmist.

Pärast tema ametisse nimetamist siseministriks augustis 2019 kritiseeris seimi opositsioon "võimu enneolematut koondumist ühe mehe kätte".

## Isiklikku
Kuigi Kamiński on tugevalt kommunismi vastu, on ta üks väheseid konservatiivse partei Õigus ja Õiglus liikmeid, kes on avalikult ateist.