open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Esiliiga 2018

**Esiliiga 2018** on Eesti jalgpalli tugevuselt teise liiga, Esiliiga, 28. hooaeg, mis algas veebruaris ja lõppeb novembris 2018.

## Meeskonnad
### Staadionid ja asukohad

### Personal ja võistlusvormid

### Treenerivahetused

## Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### Esiliiga üleminekumängud
Kaheksanda koha saanud meeskond läheb järgmise hooaja Esiliiga koha nimel vastamisi Esiliiga B 2019 kolmandaks jäänud meeskonnaga.

:*Kohtla-Järve JK Järve võitis koondtulemusega 3:2 ja tõusis Esiliigasse.*

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

### Hooaja teine pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

## Hooaja statistika
#### Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2018
*Esiliiga B 2018
*II liiga 2018
*III liiga 2018
*IV liiga 2018

## Viited
Lubeja mõis

**Lubeja mõis** (saksa keeles *Lubey*, läti keeles *Lubejas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liezēre kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 7/8 adramaad, sellele allus 190 mees- ja 240 naishinge.

## Viited
Ozolamuiža mõis

**Ozolamuiža mõis** (saksa keeles *Eckhof*, varem *Ohselshof*, läti keeles *Ozolamuiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liezēre kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus koos Liezēre mõisaga 1816. aastal 25 ja 3/4 adramaad, mõisadele allus 606 mees- ja 691 naishinge.

## Viited
Gulbērise mõis

**Gulbērise mõis** (saksa keeles *Gulbern*, läti keeles *Gulbēru muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liezēre kihelkonnas.
Narva teenetemärk

**Narva teenetemärk** on alates 2010. aastast antav Narva linna autasu, mis antakse füüsilistele isikutele Narva linnale osutatud eriliste teenete eest.

Teenetemärk on valmistatud hõbedast, märgi suurus 29,3×29,3&nbsp;mm, vapiosa taust on sinine ning ümbritsetud viljapeadega.

## Autasustatavad
* Narva linna ametiasutuste ning hallatavate asutuste juhid, nõunikud ja spetsialistid, kes on töötanud linnas vähemalt kümme aastat.
* Kriisi- ja erakorralistes olukordades isikliku vaprusega silmapaistnud isikuid.
* Ettevõtete ja asutuste juhid, kes on oluliselt arendanud ettevõtlust Narva linnas, nende poolt juhitavate ettevõtete ja asutuste oluliste tähtpäevade puhul.
* Haridus- ,kultuuri-, ja sotsiaaltöötajaid ning aktivistid, kes on oluliselt edasi viinud Narva linna kultuuri-, hariduse- ja sotsiaalelu. Asutuste, seltside jm. juubelite puhul alates kümnest aastast.
* Välisriikide kodanikud linnale osutatud eriliste teenete eest.

## Teenetemärgi kavalerid

### 2010
* Raissa Lihhuša
* Endla Müür
* Galina Moldon
* Tamara Buldõgerova
* Luise-Marie Kulbas
* Tatjana Gontšarova
* Anatoli Štšura
* Viktor Veevo
* Aleksandr Malõško
* Mihhail Stalnuhhin

### 2011
* Inna Hohlova 
* Ljudmila Leitsinger 
* Loreida Sulin 
* Valentina Bešekerskas 
* Irina Osis 
* Sergei Gluško 
* Valeri Osmokesku
* Koidu Laar
* Ljudmilla Tepljakova
* Elsa Suikanen
* Igor Kozhevnikov
* Sergei Nikolajev

### 2012
* Nadežda Ivanova
* Kalju Müür
* Marika Verro
* Ingrid Erilaid
* Andranik Danieljan

### 2013
* Aili Vester
* Valter Tarask

### 2014
* Natalja Umarova
* Silvia Ilmenskaja
* Aime Kala
* Mart Pung

### 2015
* Olev Silland 
* Mihhail Gorjušin

### 2016
* Veera Alijeva
* Olga Zaugarova
* Galina Tšerjavskaja
* Leonid Pelešev
* Aleksandr Brokk 
* Sergei Šub
* Galina Šustrova

### 2017
* Ljudmila Homjakova
* Albina Pugatšenko
* Jelizaveta Tšertova
* Vadim Trenin

### 2018
* Anžela Voronova 
* Tiiu Assafrei 
* Natalja Mõttus 
* Ants Liimets
* Juri Moskaljov 

### 2019
*Vladimir Butuzov
*Galina Vologdina
*Raiss Devletkildejev
*Oleg Tsvetkov
*Larissa Matvejeva
*Irina Kossova
*Jevgeni Všivtšev
*Aleksei Bogdanov
*Gennady Akimov

### 2020
*Nikolai Burdakov
*Vjatšeslav Tverdov

### 2021
*Liina Jarovaja

### 2022
*Marje Muusikus
*Rein Annik

### 2023
*Alika Milova
*Juri Všivtsev
*Anastasia Gorškova
*Juri Sidorov
*Alla Omel
*Tatjana Stepanova
*Laine Palandi
*Grzegorz Kozlowski
*Valery Aleksandrov

### 2024
*Heli Adamovitš
*Ülo Korjus
*Ivan Maštakov
*Oleg Uglov

### 2025
* Ago Kõrgvee
* Jüri Nikolajev
* Elena Kolomiytseva
* Aleksandra Džikajeva

## Viited
Līdere mõis

**Līdere mõis** (saksa keeles *Lüdern*, läti keeles *Līderu muiža*) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liezēre kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 1/2 adramaad, sellele allus 147 mees- ja 165 naishinge.

## Viited
Birži mõis (Sēļpilsi kihelkond)

**Birži mõis** (saksa keeles *Groß-Buschhof*, läti keeles *Biržu muiža*) oli riigimõis Kuramaal Jēkabpilsi kreisis Sēļpilsi kihelkonnas.
Kujmuiža mõis

**Kujmuiža mõis** (saksa keeles *Kujen*, läti keeles *Kujas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Lazdona kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 adramaad, sellele allus 81 mees- ja 82 naishinge.

## Viited
Jaunlazdona mõis

**Jaunlazdona mõis** (saksa keeles *Neu-Lasdohn*, läti keeles *Jaunlazdonas muiža*) oli rüütlimõis, hiljem Lazdona kõrvalmõis Liivimaal Võnnu kreisis Lazdona kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 5 ja 1/3 adramaad, sellele allus 131 mees- ja 149 naishinge.

## Viited
Patkule mõis

**Patkule mõis** (saksa keeles *Gilsen*, läti keeles *Patkules muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Lazdona kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 6 ja 7/8 adramaad, sellele allus 179 mees- ja 230 naishinge.

## Viited
Prauliena mõis

**Prauliena mõis** (saksa keeles *Praulen*, läti keeles *Praulienas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Lazdona kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 9 ja 3/4 adramaad, sellele allus 293 mees- ja 331 naishinge.

## Viited
Luke Lasteaed Segasumma

**Luke lasteaed Segasumma** on Tartu maakonnas Nõo vallas tegutsev lasteaed.

Luke lasteaed Segasumma on liitunud projektiga "Kiusamisvaba lasteaed" ja Tervist Edendavate Lasteaedade võrgustikuga.

## Välislingid
* Luke lasteaia Segasumma koduleht
Samuel Reshevsky

**Samuel Reshevsky** (sündinud **Samuel Herman Reshevsky**; 26. november 1911 Ozorków – 4. aprill 1992 New York) oli poola male imelaps (ta õppis malet mängima nelja-aastaselt) ja hiljem juhtiv Ameerika male suurmeister. 

Reshevsky sündis Ozorkówis Łódźi lähedal Poolas juudi perekonnas. 

Ta oli pretendent male maailmameistrivõistlustel alates 1930. aastate keskpaigast kuni 1960. aastate keskpaigani: 1948. aastal Haagis ja Moskvas peetud male maailmameistrivõistlustel, mis pidi selgitama uue maailmameistri pärast Aleksandr Alehhini surma (1946), jagas Reshevsky 3.-4. kohta Paul Keresega. Turniiri võitis Mihhail Botvinnik. 

1953. aastal pretendentide turniiril Zürichis, mille võitja sai MM-tiitlimatšile, jagas Reshevsky 2.–4. kohta Paul Kerese ja David Bronšteiniga. Mihhail Botvinnik jäi endiselt maailmameistriks. 

1968. aastal pretendentide turniiril ei saanud Reshevsky Viktor Kortšnoist jagu ega pääsenud veerandfinaalist edasi. Turniiri võitis Boriss Spasski. 

Ta oli kaheksakordne USA male meistrivõistluste (U.S. Chess Championship) võitja. Ta paistis alati silma erakordse turniirimängijana, meisterliku positsioonimängijana ja oli vajadusel hiilgav taktik. Ta mõtles avanguid arendades kaua ja leidis end seetõttu sageli ajahädas olevat, kuid tihti tegi see rahutuks pigem tema vastaseid kui teda ennast.

Elukutselise maletajana ei piirdunud Reshevsky vaid malemänguga: ta oli ametilt raamatupidaja ja hinnatud malest kirjutaja. Tema kirjutiste seas on "Reshevsky on Chess" (1948), "How Chess Games Are Won" (1962), "Great Chess Upsets" (1976) ja "The Art of Positional Play" (1978), samuti tema rivaalide Bobby Fischeri ja Boris Spasski matši analüüs 1972. aasta male maailmameistrivõistlustel. Lisaks kirjutas ta maleveerge ajakirjadesse ja The New York Timesile.

## Viited
Palvere külakeskus

**Palvere külakeskus** on kultuurikeskus Harju maakonnas Kose vallas Palvere külas.

Keskuse juhendaja on Jana Kruusement.

Külakeskus koos noortetoaga avati jaanuaris 2007.

## Viited

## Välislingid
*Külakeskusest Kose valla kodulehel
*Külakeskusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vasalemma valla huvikeskus

**Vasalemma valla huvikeskus** on kultuurikeskus Harju maakonnas Vasalemma vallas Vasalemma asulas. Keskuse juhataja on Mari Tomp.

Keskus haldab ka Vasalemma seltsimaja.

## Viited

## Välislingid
*Huvikeskusest Vasalemma valla kodulehel
*http://maaleht.delfi.ee/news/eestielu/arhiiv/spordikeskuse-uhendamisest-seltsimajaga-sundis-vasalemma-valla-huvikeskus?id=65596390
Riisipere kultuurimaja

**Riisipere kultuurimaja** (varem ka *Nissi valla kultuurikeskus*, *Nissi kultuurikeskus*, *Riisipere kultuurikeskus*) on kultuurikeskus, mis tegutseb Harju maakonnas Saue vallas Riisipere asulas.

Varem tegutses kultuurikeskus Nissi valla asutusena (Nissi Valla Kultuurikeskus) ja selle koosseisu kuulus ka Turba kultuurimaja. Keskuse juhataja oli Kaja Vahar. 2020. aastast on see Saue Kultuuri- ja Huvikeskuse struktuuriüksus.

## Viited

## Välislingid
*Saue Kultuuri- ja Huvikeskus: Riisipere kultuurimaja Saue vald
Kaarepere rahvamaja

**Kaarepere rahvamaja** on rahvamaja Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kaarepere külas. 

Rahvamaja on ümberehitatud kunagisest valla magasiaidast, mida Kaarepere Vabatahtlik Tuletõrje Ühing kasutas juba varem aastaid seltsimajana. Rahvamaja juurdeehitus avati pidulikult 06. detsembril 1936. aastal. 

1946. aastal nimetati maja Kaarepere Kultuurimajaks, 1999. aastal taas Kaarepere Rahvamajaks. 

2016. aastast oli Kaarepere rahvamaja Palamuse Kultuuri üks tegevuskohtadest. 

2023. aastast haldab maja Jõgeva Valla Kultuur. 

Kaarepere rahvamaja loovjuht on Helgi Kaeval.


## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
*http://www.vooremaa.ee/kaarepere-rahvamaja-lugu-algas-kunagisest-magasiaidast-3/
Kasepää rahvamaja

**Kasepää rahvamaja** on rahvamaja Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kasepää külas. Rahvamaja juhataja on Terje Lill.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Kasepää valla kodulehel
Palamuse rahvamaja

**Palamuse rahvamaja** on rahvamaja Jõgeva maakonnas Palamuse vallas Palamuse alevikus.

Rahvamaja on ehitatud enne 1900.

## Vaata ka
*Palamuse Kultuur

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Alice ja Elisabeth Cahen d'Anvers

**"Alice ja Elisabeth Cahen d’Anvers"**, ka **"Roosa ja sinine"**, on prantsuse kunstniku Pierre-Auguste Renoiri (1841–1919) teos.

Prantsuse pankuri Louis Cahen d'Anversi tütreid Alice'it ja Elisabethi kujutav maal asub alates 1952. aastast São Paulo kunstimuuseumi kogudes.

## Kirjandus
*Bardi, Pietro M. & Camesasca, Ettore. *Museu de Arte de São Paulo Assis Chateaubriand. Catálogo – I França e Escola de Paris*. São Paulo: MASP, 1979, pp.&nbsp;82.
*Julian, Ph. *Rose' de Renoir retrouvé*. In: *Le Figaro littéraire*. Pariis, 1962, pp.&nbsp;22.
*Marques, Luiz (org). *Catálogo do Museu de Arte de São Paulo Assis Chateaubriand: Arte Francesa e Escola de Paris*. São Paulo: Prêmio, 1998, pp.&nbsp;124–141.
Saare rahvamaja

**Saare rahvamaja** on rahvamaja Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kääpa külas. Rahvamaja haldab SA Kalevipoja Koda.

Rahvamaja valmis 1934 ja see oli ümberehitus endisest magasiaidast. Maja omanik on olnud Saare Põllumeeste Selts.

1960. aastate alguses nimetati rahvamaja ümber kultuurimajaks.

Rahvamaja kõrval asub Kalevipoja muuseum.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast SA Kalevipoja Koda kodulehel
Tabivere rahvamaja

**Tabivere rahvamaja** on rahvamaja Tartu maakonnas Tartu vallas Tabivere alevikus.

Praegune rahvamaja tegutseb endisest kauplus-sööklast ümber ehitatud hoone teisel korrusel. 

Majas on suur saal lavaga, fuajee ning koosoleku- ja ringiruumid. Saal mahutab kuni 200 inimest kontserdiks või muuks ürituseks, laudadega peo korral kuni 100 inimest.

Alumisel korrusel tegutseb noortekeskus ning on ruumid hambaarstile, juuksurile, küünetehnikule ja kohvikupidajale.

Rahvamajas on tegutsenud auhindu võitnud Tabivere Harrastusteater ja Teater EHK.

Tabivere vana kultuurimaja asus Voldis, kunagises Voldi VTÜ seltsimajas, mis hävis täielikult tulekahjus 11. mail 2001.

Vanas rahvamajas korraldati 2001. aasta märtsis esimene vabariiklik Külateatrite festival.

Tabivere rahvamaja juhataja on 2022. a sügisest Anette Lauri.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamaja koduleht
*Tabivere Rahvamaja Facebook
Pala kultuurimaja

**Pala kultuurimaja** on kultuurimaja Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Pala külas.  

Maja haldab Peipsiääre Valla Kultuuri- ja Vabaajakeskus. Pala kultuurimaja kultuuritöötaja on Margit Soieva. 

Majas tegutsevad segarühm Tuuritajad, naisrühm Keerutajad, naisvõimlejad ja seltskonnatantsijad. 

Pala kultuurimaja (valmides Pala kolhoosi kontor-klubi) avati 12. oktoobril 1968. aastal. 

## Välislingid
*Pala kultuurimaja Facebook
Laleh' park

**Laleh' park** (pärsia keeles پارک لاله *Pârk-e Laleh*; endise nimega *Park-e Farah*, šahhinna Farah Diba järgi) on suur puhkeala Iraani pealinnas Teheranis. 1966. aastal rajatud pargi pindala on 35 hektarit.

Park piirneb lõunas Keshavarzi puiestee (pärsia keeles بلوار کشاورز, ‘farmerite puiestee’), idas põllumajandusminiteeriumi, loodes Iraani vaibamuuseumi ja läänes Teherani kaasaegse kunsti muuseumiga.


Laleh Park 07.jpg
South View Laleh Intl Hotel from Southern Tehran Skyline Over Laleh Park.jpg
Iran - Tehran - Laleh Park (Tulip Park) - panoramio.jpg
Iran - Tehran - Aboureyhan Birouni's Statue in Laleh Park - (Information in page 1) - panoramio.jpg


2009 Park-e Laleh Tehran 3411154328.jpg
Laleh Park 03.jpg
Laleh Park 05.jpg

## Viited

## Välislingid
Pretendent

**Pretendent** (kitsamalt *trooninõudleja*) on isik, kes taotleb põhjendatult pääsu valitsejatroonile või muule kõrgele positsioonile või tiitlile, mille on parajasti hõivanud teine (tavaliselt tunnustatum) isik. Enamasti viitab see endisele monarhile (või tema järeltulija(te)le), kelle asemel valitseb rivaal, või kelle valitsetud territooriumil on monarhia kukutatud.

Ülekantud tähenduseks võidakse nimetada pretendendiks mis tahes tiitli nõudlejat või taotlejat, ka favoriiti, näiteks poliitikas või spordis jne.
Ruuna külanõukogu

**Ruuna külanõukogu** oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Alaküla külanõukoguga. 

## Viited
Ruusmäe külanõukogu

**Ruusmäe külanõukogu** oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960, seejärel jagati selle territoorium Haanja ja Misso külanõukogu vahel. 

## Viited
Rõuge külanõukogu

**Rõuge külanõukogu** oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Rõuge vallas. Külanõukogu pindala oli 275 km² (1977). 

## Viited
Saaluse külanõukogu

**Saaluse külanõukogu** oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Vastseliina külanõukoguga. 

## Viited
Wang Ximeng

**Wang Ximeng** (hiina keeles 王希孟; *[[pinyin]]is* *Wáng Xīmèng*; Wade'i-Giles'i transkriptsioonis ***Wang Hsi-meng***; 1096–1119) oli Songi dünastia aegne Hiina maalikunstnik. Ta oli imelaps, tema õpetaja oli Põhja-Song'i dünastia viimane keiser Huizong isiklikult. Wang oli üks kuulsamaid Põhja-Songi õukonnakunstnikke. Ta suri 23-aastaselt.

## "Tuhat liid jõgesid ja mägesid"
Wangi ainus säilinud töö on 11,9 meetri pikkune pildirull pealkirjaga "Tuhat liid jõgesid ja mägesid" (《千里江山图》). Teos valmis 1113. aastal, kui Wang oli vaid 18-aastane. Maal on suurimaid Hiina ajaloos ja seda peetakse üheks parimaks hiina kunsti teoseks. "Tuhat liid jõgesid ja mägesid" asub Paleemuuseumi püsikogus Pekingis Keelatud Linnas.

## Viited

## Kirjandus
* Barnhart, R. M., et al. (1997). *Three Thousand Years of Chinese Painting*. New Haven, Yale University Press. ISBN 0-300-07013-6

## Välislingid
* Wang Ximeng`i "Tuhat liid jõgesid ja mägesid" online-näitus Owlstand
Saarde külanõukogu

**Saarde külanõukogu** oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Saarde vallas. Külanõukogu pindala oli 493 km² (1977).

Külanõukogu halduskeskus asus 1960. aastani Surtsi külas, 1960. aastast Kilingi-Nõmme linnas.

## Viited
Saarepeedi külanõukogu

**Saarepeedi külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Viljandi vallas. Külanõukogu pindala oli 98 km² (1977). 

## Viited
Sadala külanõukogu

**Sadala külanõukogu** oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Sadala vallas. Külanõukogu pindala oli 152 km² (1977). 

## Viited
Sagadi külanõukogu

**Sagadi külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Virumaal Palmse vallas. Külanõukogu keskus asus Sagadi-Metsanurga külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Sagadi külanõukogu 1950 septembris Loksa rajooni koosseisu.

1954 juunis Sagadi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Vihula külanõukoguga. 

## Viited
Saka külanõukogu

**Saka külanõukogu** oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kohtla külanõukoguga. 

## Viited
Saksi külanõukogu

**Saksi külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1982. 

Saksi külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Lehtse vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Saksi asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Saksi külanõukogu 1950 septembris Tapa rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Saksi külanõukoguga osa likvideeritud Udriku-Tuha külanõukogu maadest. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel "Punalipu" kolhoos, Käravete sovhoosi Nõmmküla osakond ning Imastu ja Saksi Lastekodu.

1960 oktoobrist liideti Saksi külanõukoguga "Leegi" kolhoosi maakasutuse ala likvideeritud Põima külanõukogu maadest.

1962 veebruaris viidi külanõukogu keskus Saksi külast üle Moe külla.

Seoses Tapa rajooni likvideerimisega liideti Saksi külanõukogu 1962 aprillist Paide rajooniga, kuid 1962 detsembris viidi (koos Kadrina ja Vohnja külanõukoguga) üle Rakvere rajooni.

1964 aprillis eraldati osa Saksi külanõukogu maadest ja liideti need Kadrina külanõukoguga.

1972 veebruaris liideti Saksi külanõukoguga 2146 ha suurune ala varem Ambla külanõukogule kuulunud maadest. 1972 märtsis liideti Saksi külanõukoguga 3125 ha suurune ala varem Kadrina külanõukogule kuulunud maadest.

1974. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 118 km² ja elanike arv 1814. Külanõukogu maadel tegutses Nõmmküla sovhoos.

1982 märtsis Saksi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Kadrina külanõukoguga.

## Viited
Salla külanõukogu

**Salla külanõukogu** oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Rakke ja Simuna külanõukoguga. 

## Viited
Sangaste külanõukogu

**Sangaste külanõukogu** oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu pindala oli 195 km² (1977). 

## Viited
Sauga külanõukogu

**Sauga külanõukogu** oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Sauga vallas. Külanõukogu pindala oli 157 km² (1977). 

## Viited
Seljametsa külanõukogu

**Seljametsa külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Seljametsa külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Paikuse valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Pustuski asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Seljametsa külanõukogu 1950 septembris Pärnu rajooni koosseisu.

Seljametsa külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Paikuse külanõukoguga.

## Viited
Sudiste külanõukogu

**Sudiste külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris aastatel 1945–1954, seejärel liideti see Polli külanõukoguga. 

## Viited
Suure-Jaani külanõukogu

**Suure-Jaani külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1960. Külanõukogu pindala oli 311 km² (1977). 

## Viited
Suuremõisa külanõukogu

**Suuremõisa külanõukogu** oli külanõukogu Hiiumaa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Pühalepa külanõukoguga. 

## Viited
Sõmerpalu külanõukogu

**Sõmerpalu külanõukogu** oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Sõmerpalu vallas. Külanõukogu pindala oli 186 km² (1977). 

## Viited
Sänna külanõukogu

**Sänna külanõukogu** oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Rõuge külanõukoguga. 

## Viited
Taagepera külanõukogu

**Taagepera külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1971.  

Taagepera külanõukogu moodustati 1945 septembris Valga maakonna Vaoküla valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Karjatnurme külas. 

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Taagepera külanõukogu 1950 septembris Tõrva rajooni koosseisu.

1954. aastal liideti Taagepera külanõukoguga likvideeritud Holdre külanõukogu alad. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Töötahte", H. Heidemanni nimeline ja V. Kingissepa nimeline kolhoos ning Taagepera Sanatoorium.

Seoses Tõrva rajooni likvideerimisega arvati Taagepera külanõukogu 1959 veebruarist Valga rajooni koosseisu.

1960. aastast asus külanõukogu halduskeskus Ala külas.

Taagepera külanõukogu likvideeriti 1971. aastal, selle alad liideti Helme külanõukoguga.

## Viited
Taheva külanõukogu

**Taheva külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Taheva külanõukogu moodustati 1954. aastal Valga rajoonis likvideeritud Hargla külanõukogu ja Koikküla külanõukogu alade liitmise tulemusel. Külanõukogu keskus asus Laanemetsa külas. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel Ždanovi-nimeline ja Molotovi-nimeline kolhoos ning Taheva Lastesanatoorium.

1960 oktoobrist eraldati Taheva külanõukogust sovhoosi "Tahe" territoorium ja liideti see Kaagjärve külanõukoguga.

1975. aastal liideti sovhoosi "Tahe" alad (8137 ha) taas Taheva külanõukoguga.

1975. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 203 km² ja elanike arv 1662. Külanõukogu hõlmas Hargla, Ivaski, Juuristu, Juuta, Kalliküla, Karjamõisa, Keiri, Koikküla, Korkuna, Laanemetsa, Lepa, Lutsu, Matimäe, Meose, Mälgi, Pügeri, Ringiste, Sooblase, Taheva, Tammeküla, Tsirgumäe, Tõrvase ja Valliküla küla. 

1978. aastast, pärast väikekülade ühendamisi hõlmas Taheva külanõukogu Hargla, Kalliküla, Koikküla, Koiva, Korkuna, Laanemetsa, Lepa, Lutsu, Ringiste, Sooblase, Taheva, Tsirgumäe ja Tõrvase küla.

30. juulil 1992 kinnitati Taheva valla omavalitsuslik staatus ja külanõukogu lõpetas tegevuse.

## Viited
Tullio Baraglia

**Tullio Baraglia** (21. juuli 1934 Gera Lario – 23. november 2017) oli itaalia sõudja.

Baraglia võitis 1960. aasta suveolümpiamängudel Roomas roolijata neljapaadil hõbeda ja 1968. aasta olümpiamängudel Méxicos roolijata neljapaadil pronksmedali.

## Välislingid
*
Big Band Tartu

**Big Band Tartu** on Tartus tegutsev džässi- ja svingikollektiiv.

Kollektiivi asutas 1998. aasta veebruaris Loit Lepalaan. Tollal kandis kollektiiv nime **Tartu Junior Big Band**. Kui 2007. aasta orkestri dirigent vahetus, sai kollektiivi nimeks **Big Band Tartu**.

## Tunnustus

* 2013 Tartu Kultuurikandja auhind (harrastuslik kooslus)

## Viited

## Välislingid
*Kollektiivist Seltsi Con Vivo kodulehel
*Kollektiivist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Eller Brass

**Eller Brass** on Eesti puhkpilliorkester, kus mängivad Heino Elleri nimelise Tartu muusikakooli ja EMTA Tartu filiaali noored vaskpillimängijaid.

Kollektiiv asutati 2000 vaskpillikvintetina ja seda hakkas juhendama Priit Sonn. 2005 muudeti kollektiiv vaskpilliorkestriks.

Orkester on mänginud näiteks Võru Vaskpillipäevadel, Suure-Jaani Trompetipäevadel, EMTA Rahvusvahelistel Trompetipäevadel, samuti välismaal.

2016 valis Eesti Kooriühing selle orkestri aasta puhkpilliorkestriks.

## Viited

## Välislingid
*Orkestrist Heino Elleri nimelise Tartu muusikakooli kodulehel
Maire Eliste muusikakool

**Maire Eliste muusikakool** (nimetatud ka *Maire Eliste laulukool*, varem ka *Erahuvialakool Mariel Muusik* ) oli eramuusikakool Harju maakonnas. Kooli direktor oli Maire Eliste.

Kooli eelkäija oli Eesti Reklaamfilmi mudilaskoor "Väike Viisi Koor", mis asutati 1986.

Muusikakool lõpetas tegevuse 2024 aastal.

## Viited

## Välislingid
*Muusikakooli koduleht
Blaženka Divjak

**Blaženka Divjak** (sündinud 1. jaanuaril 1967 Varaždinis) on Horvaatia matemaatik ja poliitik. Ta oli 9. juunist 2017 kuni 23. juulini 2020 Horvaatia haridus- ja teadusminister.

Ta sündis aastal 1967 Varaždinis Varaždini maakonnas Horvaatias. Ta on lõpetanud Zagrebi ülikooli.

Ta oli 9. juunist 2017 kuni 23. juulini 2020 Horvaatia haridus- ja teadusminister.
Läte (selts)

**Haridus- ja Kultuuriselts Läte** on Keilas tegutsev Eesti haridus- ja kultuuriselts.

Selts asutati 2007.

Selts haldab Waldorfkooli Läte ja lastehoidu Läte.

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht
Sjatko (ühing)

**Sjatko** on Eestis tegutsev ersade kultuuriühing. Seltsi esimees on Natalia Abrosimova.

Ühing asutati 1997.

Ühingu juures tegutseb ersade folklooriansambel Kiljeine.

## Viited

## Välislingid
*Ühingust Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
*Natalia Abrosimova, Ersa-mokša kultuuriühing Sjatko sai 15-aastaseks , Fenno-Ugria Asutus, 25. mai 2012
Kilejne

**Kilejne** (tõlgitult 'kask') on Eestis tegutsev ersade-mokšade rahvamuusikaansambel. Ansambel tegutseb ersade ühingu Sjatko juures.

Ansambel asutati 2010.

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Esku-Kamari kool

**Esku-Kamari kool** oli lasteaed-põhikool, mis asus Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Esku külas ja Kamari alevikus. Kamari alevikus asus 4-klassiline kool ja ühe liitrühmaga lasteaed. Esku külas asus 6-klassiline kool ja kaks lasteaia liitrühma.

Koolimajas tegutses aastatel 2016–2020 ka Esku raamatukogu.

Kooli juhatasid koolijuhatajatena Margus Oro (1991–1994), Malle Tuhkur (1994–2004), Marika Tekkel (2004–2006), Eda Miljand (2006–2015) ja Kaire Kampus (2015–2021; samaaegselt ka Lustivere põhikooli direktor). Kooli pidas Põltsamaa vald.

## Ajalugu
Plaan Eskusse koolimaja ehitada oli olemas juba 1937. aastal, kuid kooli hakkati ehitama alles pärast piirkondlike koolide sulgemist nõukogude aja lõpul 1990. aasta septembris. Algkool-lasteaeg planeeriti Esku riigimajandi keskusesse, koolis olid ette nähtud kohad 50 õpilasele ja 50 eelkooliealisele lapsele. Hoone ehitas trusti „Maaehitusprojekt“ Jõgeva Mehhaniseeritud Ehituskolonn. Nurgakivi pandi 1991. aasta esimesel märtsil. 

Kooli asutamisaastaks loetakse 1991. aastat. Koolihoone sai valmis 1993. aastal. Esialgu tegutses kool neljaklassilisena, 1997. aastal nimetati Esku kool 6-klassiliseks kooliks. Kooli sihiks oli tollal laieneda 9-klassiliseks kooliks, plaaniti ehitada ka eraldiseisev võima. 2004. aastal ühendati Esku kooliga Kamari kool ja uue õppeasutuse nimeks sai Esku-Kamari Kool. 

1990. aastatel käis koolis üle saja õpilase, kuid õpilaste arv koolis hakkas kukkuma. 2005. aastal õppis koolis 73 õpilast, 2007. aastal Eskus 46 ja Kamaris 12 õpilast. 2015/2016 õppeaastal oli õpilasi 32, (Eskus 25 ja Kamaris 7) ja lasteaias 36 last, neist Kamaris 10, ja Eskus 26. 

2017. aastal sulges kooli Kamari õppeklassi, viimasel kevadel õppis klassis veel viis last. 2020. aastast suleti ka Kamari lasteaiarühmad ja Esku lasteaias jäi tööle vaid üks rühm. 2020. aastal korraldati Põltsamaa vallas haridusreform, mille käigus otsustati 2021. aastal sügisest sulgeda ka Esku-Kamari kool. Sulgemise põhjuseks ei olnud elanike arvu langus Eskus (sest see oli enam-vähem stabiilsena püsinud), vaid vanemate eelistus lapsed kaugemasse kooli saata. 2020. aastal käis 81% piirkonna lastest mujal koolis ja Esku-Kamari kooliosas õppis vaid 10 õpilast. Kool tähistas oma 30. sünnipäeva 2021. aasta kevadel, sama aasta sügisest oli kool suletud.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
*Esku-Kamari Kooli põhimäärus
Márta Mészáros

**Márta Mészáros** (sündinud 19. septembril 1931 Budapestis) on Ungari filmirežissöör.

Ta sündis aastal 1931 Budapestis kommunistist skulptori László Mészárosi tütrena. Aastal 1935 asus ta koos vanematega elama Nõukogude Liitu. Tema isa László Mészáros hukkus GULAGis. Pärast Teise maailmasõja lõppu pöördus ta tagasi Ungarisse, kus ta lõpetas keskkooli. Filmikunstialase hariduse sai ta Üleliidulises Riiklikus Kinematograafia Instituudis.
Shakuntala Devi

**Shakuntala Devi** (kannada keeles ಶಕುಂತಲಾ ದೇವಿ; 4. november 1929&#x20;– 21. aprill 2013) oli India naiskirjanik ja peastarvutaja, astroloog, rahvasuus tuntud kui "inimarvuti". Ta oli imelaps. 

Devi kirjutas romaane ning matemaatika-, mõistatuste- ja astroloogiaalaseid teoseid. Muuhulgas kirjutas ta teedrajava raamatu "The World of Homosexuals" (1977), mida peetakse esimeseks Indias tehtud homoseksuaalsusuuringuks. Selles raamatus käsitles ta homoseksuaalsust eelkäijatest teistmoodi – ta proovis nähtust erapooletult uurida.

18. juunil 1980 demonstreeris ta avalikult oma peastarvutamise võimet, korrutades juhuslikke Imperial College Londoni arvutiosakonna genereeritud 13-kohalisi numbreid: 7 686 369 774 870 × 2 465 099 745 779. Ta arvutas peast 28 sekundiga õige vastuse: 18 947 668 177 995 426 462 773 730.

Ta pääses tänu oma peastarvutamisandele 1982. aastal Guinnessi rekordite raamatusse.

Devi seletas paljud oma peastarvutamise tehnikad lahti oma raamatus "Figuring: The Joy of Numbers".

## Elulugu
Shakuntala Devi sündis Bengalurus (Karnataka, India) Kannada õigeusklikust braahmani peres. Devi isa ei tahtnud hakata preestriks Ta hakkas leiba teenima hoopis tsirkuses, kus töötas trapetsikunstniku, lõvitaltsutaja, köielkõndija ja mustkunstnikuna. Ta avastas oma umbes kolmeaastasel tütrel erakordse numbrite meelespidamise võime, kui ta õpetas tütrele kaarditrikke. Isa lõpetas tsirkusetöö ja viis oma tütre ringreisile, et demonstreerida tema fenomenaalset arvutamisvõimet. Lapsel puudus formaalne haridus. 6-aastaselt tutvustas Devi isa tema matemaatilisi võimeid Mysore'i ülikoolis.

1944. aastal kolis ta isaga Londonisse.

## Teoseid
* "Astrology for You" (New Delhi: Orient, 2005). ISBN 978-81-222-0067-6
* "Book of Numbers" (New Delhi: Orient, 2006). ISBN 978-81-222-0006-5
* "Figuring: The Joy of Numbers" (New York: Harper & Row, 1977). ISBN 978-0-06-011069-7, OCLC 4228589
* "In the Wonderland of Numbers" (New Delhi: Orient, 2006). ISBN 978-81-222-0399-8
* "Mathability: Awaken the Math Genius in Your Child" (New Delhi: Orient, 2005). ISBN 978-81-222-0316-5
* "More Puzzles to Puzzle You" (New Delhi: Orient, 2006). ISBN 978-81-222-0048-5
* "Perfect Murder" (New Delhi: Orient, 1976). OCLC 3432320
* "Puzzles to Puzzle You" (New Delhi: Orient, 2005). ISBN 978-81-222-0014-0
* "Super Memory: It Can Be Yours" (New Delhi: Orient, 2011). ISBN 978-81-222-0507-7; (Sydney: New Holland, 2012), ISBN 978-1-74257-240-6, OCLC 781171515
* "The World of Homosexuals" (Vikas Publishing House, 1977). ISBN 978-0706904789

## Vaata ka
* Mnemoonika

## Viited

## Välislingid
* Chips no match to grey cells: Shakuntala Devi Times of India
* Intervjuu väljaandele Know Your Star
Keeleline determinism

**Keeleline determinism** on seisukoht filosoofias ja keeleteaduses, mille kohaselt keel määrab kindlaks viisi, kuidas me maailma tunnetame. Keeleline determinism on olemuselt keelelise relativismi jäigem vorm, mida praegu üldiselt enam ei tunnustata.  

Keeleline determinism on toetunud mõnedele uurimustele, kus väidetakse, et inimene pole võimeline tunnetama mingeid reaalsuse atribuute – näiteks värvusi või arve, mis nende emakeeles puuduvad. Hilisemates uuringutes on aga sedalaadi uuringute metoodika ja järeldused ümber lükatud. Põhjalikumalt on keelelist determinismi kriitiliselt analüüsinud Steven Pinker. 

Keelelisse determinismi kaldus kohati ka Uku Masing: “Keel määrab ja kujundab kõik inimelu avaldused ja iga keel paratamatult erinevalt. Seepärast ei saa kõnelda üldinimlikust loogikast ega selle seadustest”.

## Mõiste kujunemise ajalugu
Eri keeled võivad sisaldada väga erinevaid ettekujutusi reaalsuse struktuurist. Esimesena väljendas seda mõtet saksa filosoof ja keeleteadlane Wilhelm Humboldt. Tema arvates peitub iga rahva keeles oma maailmavaade. Seda ideed on edasi arendanud USA etnograaf ja keeleteadlane Edward Sapir ning indiaani keelte uurija ameeriklane Benjamin Lee Whorf.

Benjamin Lee Whorf kirjutas: *“Tehti kindlaks, et iga keelelise süsteemi alus (teisisõnu, grammatika) ei ole lihtsalt vahend mõtete esitamiseks. Vastupidi, grammatika kujundab mõtte, on indiviidi mõttetegevuse programmiks ja juhendiks, tema muljete analüüsi ja sünteesi vahendiks... Me liigendame loodust suunas, mille on määranud meie emakeel. Me tõstame nähtuste seas esile need või teised kategooriad ja tüübid mitte sellepärast, et need kategooriad või tüübid oleksid enesestmõistetavad; vastupidi, maailm on kui muljete kaleidoskoop, mille peab korrapärastama meie teadvus, mille omakorda kujundab keeleline süsteem.”* 

Benjamin Lee Whorfi arusaam keele ja mõtlemise (tunnetuse) seosest on väljendatav **kahe teesina**:

# Eri keeltes kõnelevad inimgrupid tajuvad maailma erinevalt. (Keelelise relatiivsuse hüpotees)
# Tajumisviiside erinevuse põhjuseks antud juhul on just keeleline erinevus. (Keelelise determinismi hüpotees)

## Soopõhine keeleline determinist
Mõned feminismiteoreetikud (nt D. Spender 1985) on kirjeldanud soost lähtuvat keelelist determinismi: “*Seksism on keelele omane, see kindlustab meeste positsiooni, ja meestel on olnud kontroll kultuuri vormide loomise üle*.” 

## Vaata ka
* Sapiri-Whorfi hüpotees
* keeleline relativism

## Viited

## Kirjandus
* Indrek Meos. Filosoofia põhiprobleemid. 2010 (elektrooniline väljaanne)
Faraḩ Pahlavī

**Faraḩ Pahlavī** (فرح پهلوی; sünninimi **Faraḩ-e Dībā** (pärsia keeles فرح دیبا); sündinud 14. oktoobril 1938 Teheranis) on endise Iraani šahhi Moḩammad Reẕā Pahlavī lesk, šahhi kolmas naine.

## Viited

## Välislingid

*Ametlik veebileht
Iraani botaanikaaed

**Iraani botaanikaaed** (pärsia keeles باغ گیاه‌شناسی ملی ایران) on botaanikaaed Iraani pealinnas Teheranis. 1968. aastal rajatud botaanikaaia pindala on umbes 150 hektarit.

## Viited
Kategooriline imperatiiv

**Kategooriline imperatiiv** (Saksa keeles: *kategorischer Imperativ*) on Immanuel Kanti filosoofia kategooria, mis väljendab kõigile kohustuslikku moraalinormi: "...käitu nii, et sinu taotluste lähedasteks olev põhimõte võiks ühtlasi alati olla üldise seadusandluse printsiibiks."

Kategooriline/ hüpoteetiline imperatiiv sisaldab käsku, mis on kohane üksnes mõne eelneva soovi või kava seisukohalt: "Kui sa tahad tark välja näha, siis pea suu." Korraldus suu pidada kehtib ainult nende jaoks, kellel on vastav soov või kalduvus; selle jaoks, kellel pole soovi tark välja näha, puudub sellel korraldusel või soovitusel jõud. Kategoorilist imperatiivi niimodi vältida ei saa: see on nõue, mis on siduv igaühe jaoks, hoolimata ta kalduvusest. Selle näiteks võiks olla: "Räägi tõtt! (Hoolimata sellest, kas tahad või mitte.)" See eristus ei väljendu alati konditsionaalses ehk hüpoteetilistes vormis ja selle puudumises: "Kui sul on viinaviga, siis ära hakka kõrtsmikuks" võib olla absoluutne korraldus, mis kehtib igaühe koht, kuigi see omab tähtsust vaid nende jaoks, kellel on soov kõrtsmikuks hakata.

## Kategoorilise imperatiivi viis funktsiooni

# üleüldine seadus: "Talita vastavalt niisugusele maksiimile, mis ise kohe võib üldiseks seaduseks saada"
# loodusseadus: "Talita nõnda, et su teo maksiim võiks sinu tahtel saada üleüldiseks loodusseaduseks"
# eesmärk iseeneses: "Talita nõnda, et sa suhtuksid inimsusse nii oma isiku kui ka ükskõik millise teise isiku puhul alati kui eesmärki ja mitte kunagi kui ainuüksi vahendisse"
# autonoomia ehk "iga mõistusolendi tahte käsitamine tahtena, mis annab üleüldise seaduse"
# eesmärkide riik, mis on eeskujuks erinevate mõistusolendite süstemaatilisele liidule ühiste seaduste all.

## Probleem kategoorilise imperatiiviga

Kanti eetika uurimisel on põhiküsimuseks, kuidas tõlgendada möödapääsmatu ja siduva kategoorilise imperatiivi erinevaid sõnastusi ja kas need on mingil süvatasandil võrdväärsed. Kategoorilise imperatiivi rakendused Kantil enesel ei ole alati veenvad. Kanti eetika võrdlemisel selliste teooriatega nagu ekspressivism põhjustab segadust asjaolu, et ahvatlev, kuid ekslik on oletada, nagu tähendaks imperatiivi kategoorilisus, et see ei saa olla tundeväljendus, vaid peab tulenema millestki "tingimatust" või "paratamatust" nagu mõistuse hääl.

## Viited
Grethe Rõõm

**Grethe Rõõm** (sündinud 18. novembril 1976 Kuressaares) on eesti laste- ja noortekirjanik. 

## Haridus
Ta on lõpetanud Kuressaare Gümnaasiumi (1995) ning Tartu Ülikooli eesti ja soome-ugri keeleteaduse (MA, 2002) ja 
haridusteaduste erialal (MA, 2022).

## Töö
Lisaks tööle kirjanikuna on Grethe Rõõm töötanud ajakirjanikuna maakonnalehes Võrumaa Teataja ja ajakirjas Eesti Naine, teinud toimetajatööd ERRi Tartu stuudios. Aastail 2008–2022 töötas fotograafina. Alates 2021. aastast töötab emakeeleõpetajana.  

## Teosed
*"Lohe Lembitu lood: pahandus Ööbikuorus" (2009)
*"Lohe Lembitu lood: kitserööv" (2010)
*"Raamatuvardjad: tähtraamatu tagasitulek" (2010), lasteraamat
*"Kaarnapuu" (2023), noorteromaan
*"Ruudi, Tuula ja hambahaldjas Tauno" (2024), lasteraamat
*"Viimane” (2025)

## Tunnustus
*2011 – Bernard Kangro kirjanduspreemia raamatu "Raamatuvardjad: tähtraamatu tagasitulek" eest
*2023 – Hea Noorteraamatu tiitel, mida annab välja Eesti Lastekirjanduse Keskus koostöös Lastekaitse Liiduga, raamatule "Kaarnapuu"
*2023 - Noortekirjanduse päeval sai "Kaarnapuu" parima eesti autori noorteromaani ja parima kaanekujunduse (kunstnik Jane Mustrik) tiitlid
*2024 – Tartu lastekirjanduse auhind raamatu "Kaarnapuu" eest 

## Välislingid
* Koduleht
* https://keskraamatukogu.ee/selgusid-2023-aasta-parimad-noorteromaanid/
Khayyāmi tänav

**Khayyāmi tänav** (pärsia keeles خیابان خیام; Khiābān Khayyām) on Iraani poeedi ’Omar Khayyāmi järgi nimetatud tänav Iraani pealinnas Teheranis.
27 klubi

**27 klubi** on populaarsete muusikute, lauljate ja näitlejate nimekiri, kes on surnud kahekümne seitsme aasta vanusena, sageli narkootikumide üleannustamise ja alkoholi kuritarvitamise tagajärjel või vägivaldselt, nagu mõrva, enesetapu või liiklusõnnetuse läbi. 

Paljude populaarsete 27-aastaste muusikute surmad aastatel 1969–1971 panid uskuma, et selles vanuses on surmad tavalisemad. Avalikult hakati 27 klubist rääkima pärast Kurt Cobaini surma 1994. aastal. Statistilised uuringud ei ole aga selles vanuses muusikute surmades leidnud mistahes ebatavalist mustrit. Tegu on ülemääraselt palju tähelepanu saanud üksikjuhtumitega, mitte päriselt levinud trendiga kuulsate muusikute seas.

27 klubis on näiteks Robert Johnson, Brian Jones, Alan Wilson, Jimi Hendrix, Janis Joplin, Jim Morrison, Jean-Michel Basquiat, Kurt Cobain, Amy Winehouse ja Benjamin Keough.
Niāvarāni kompleks

**Niāvarāni kompleks** (pärsia keeles مجموعه نیاوران *Majmū‘eh-ye Niāvarān*) on Iraani pealinna Teherani põhjaosa Shemīrāni piirkonnas asuv mitmest Kadžaari ja Pahlavī ajajärgu rajatisest koosnev kompleks, muuseum alates aastast 2000.


2011 Ahmad-Shahi Pavilion Tehran 6214852688 by Kamyar Adl.jpg
%D9%85%D9%88%D8%B2%D9%87_%D8%AE%D9%88%D8%AF%D8%B1%D9%88%D9%87%D8%A7%DB%8C_%D9%BE%D9%87%D9%84%D9%88%DB%8C.jpg|
Sahebgharanie.JPG|
2011 Sahebqraniyeh Palace Tehran 6250140114.jpg|
Niavaran Palace garden.jpg|
غروب در پنجره کاخ.jpg|
تالار کاخ نیاوران، از نمای بالا.jpg
Nyavaran Palace.JPG|
درون کاخ.jpg|
Kooshk Ahmadshahi.jpg|
Inside of ahmadshahi palace.jpg|
NiavaranPalaceTehran.jpg|
Ahmad Shahs Pavilion.jpg|


## Vaata ka
*Sa‘dābādi kompleks

## Viited

## Välislingid
Leili Pajos

**Leili Pajos** (27. september 1929 Rakvere – 25. mai 2000) oli eesti muuseumitöötaja.

1948. aastal lõpetas ta Rakvere Eesti Keskkooli.

1949. aastast töötas ta Viru Maakondlikus Muuseumis, hilisemate nimedega Rakvere Koduloomuuseum ja Rakvere Muuseum. Aastatel 1959–1987 oli ta selle muuseumi direktor.

Ta on koostanud ka Virumaad tutvustavad raamatuid.

Ta kuulus Eesti Looduskaitse Seltsi asutajaliikmete hulka ja juhatas ELKS Rakvere osakonda.

## Raamatud
*Odette Kirss, Leili Pajos. Kohtla-Järve linn ja rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn: Eesti Raamat, 1971
*Odette Kirss, Leili Pajos. Peipsi põhjarannikul. Tallinn: Eesti Raamat, 1984

## Tunnustus
*1974 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited
Ratschings

**Ratschings** (itaalia: *Racines*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 45 km Bolzanost põhjas, piiril Austriaga.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 4363 inimest ja valla pindala on 203,6 km².

Ratschings külgneb järgmiste valdadega: Brenner, Freienfeld, Moos in Passeier, St. Leonhard in Passeier, Sarntal, Sterzing, Neustift im Stubaital (Austrias) ja Sölden (Austrias).

### Frazioni

Ratschingsi vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Außerratschings, Innerratschings, Gasteig (Casateia), Mareit (Mareta), Ridnaun (Ridanna), Telfes (Telves) ja Jaufental (Valgiovo).

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 97,77% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 2,14% itaalia keelt ja 0,10% ladiini keelt.

## Galerii


Pilt:Ratschings, panorama2 van tussen Gasteig en Kalch foto3 2012-08-11 13.26.jpg|Ratschings, panoraam Gasteigi ja Kalchi vahelt
Pilt:Ratschings, panorama van tussen Kalch en Gasteig foto1 2012-08-11 13.48.jpg|Ratschings, panoraam Kalchi ja Gasteigi vahelt
Pilt:Obertelfes, wegpanorama1 met kerk foto5 2012-08-11 10.33.jpg|Obertelfes, maanteepanoraam kirikuga
Pilt:Untertelfes, Pfarrkirche Sankt Nikolaus ID16680 2012-08-11 10.57.jpg|Untertelfes, kirik: *Pfarrkirche Sankt Nikolaus*
Pilt:Mareit, die Sankt Pankratiuskirche Dm16636 foto3 2012-08-11 11.44.jpg|Mareit, kirik: *die Sankt Pankratiuskirche*
Pilt:Mareit, Schloss Wulfsthurn foto1 2012-08-11 11.45.jpg|Mareit, castle: *Schloss Wulfsthurn*
Pilt:Gasteig, kapel foto3 2012-08-11 13.023.jpg|Gasteigi kabel
Pilt:Tussen Kalch en Gasteig, wegpanorama foto2 2012-08-11 14.00.jpg|Panoraam Kalchi ja Gasteigi vahel
Pilt:Kalch, dorpspanorama vanaf de weg foto2 2012-08-11 14.13.jpg|Kalch, vaade külale maanteelt


## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Tahkuranna külanõukogu

**Tahkuranna külanõukogu** oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Uulu külanõukoguga. 

## Viited
Tahula külanõukogu

**Tahula külanõukogu** oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kuressaare külanõukoguga. 

## Viited
Tali külanõukogu

**Tali külanõukogu** oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Tali vallas. Külanõukogu pindala oli 230 km² (1977). 

## Viited
Tamsalu külanõukogu

**Tamsalu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Vajangu vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Tamsalu alevikus. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Tamsalu külanõukogu 1950 septembrist Väike-Maarja rajooni koosseisu. 

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Juuni Võidu", "Viisnurga" ja "Hommiku" kolhoos, samuti Põdrangu sovhoos ja Tamsalu Lubjatehas.

1954 oktoobrist 1957 juunini asus külanõukogu keskus Loksa külas, seejärel 1957–1960 Sauevälja külas, 1960. aastast Tamsalu alevis.

1962. aastast, seoses Väike-Maarja rajooni likvideerimisega, arvati Tamsalu külanõukogu Rakvere rajooni koosseisu. 

1964 mais viidi külanõukogu keskus Tamsalu alevist üle Uudekülasse.

1972. aastal liideti Tamsalu külanõukoguga 1670 ha suurune ala Väike-Maarja külanõukogu maadest.

1977. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 176 km².

1982. aastal liideti Tamsalu külanõukoguga 3230 ha suurune osa Rakvere külanõukogust koos Assamalla, Kullenga ja Lemmküla külaga.

## Viited
Teenuse külanõukogu

**Teenuse külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Teenuse külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Kullamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Teenuse asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Teenuse külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu.

1954 juunis Teenuse külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Vaikna külanõukogu koosseisu.

## Viited
Tehaste külanõukogu

**Tehaste külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Tehaste külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Järvakandi vallas. Külanõukogu keskus asus Isakõnnu külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Tehaste külanõukogu 1950 septembris Vändra rajooni koosseisu.

Tehaste külanõukogu likvideeriti 1954 juunis ja selle territoorium liideti Eidapere külanõukoguga.

## Viited
Toila külanõukogu

**Toila külanõukogu** oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Jõhvi vallas. Külanõukogu pindala oli 176 km² (1977). 

## Viited
Toovere külanõukogu

**Toovere külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.  

Toovere külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Kuremaa vallas. Külanõukogu keskus asus Toovere külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Toovere külanõukogu 1950 septembris Jõgeva rajooni koosseisu.

1954 juunis Toovere külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Palamuse külanõukoguga.

## Viited
Torma külanõukogu

**Torma külanõukogu** oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. 

Külanõukogu moodustati 1960. aastal Lullikatku ja Võtikvere külanõukogu liitmise tulemusel. Külanõukogu halduskeskus asus Torma külas. Külanõukogu pindala oli 321 km² (1977). 

## Viited
Tornimäe külanõukogu

**Tornimäe külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. 

Tornimäe külanõukogu moodustati 1945 septembris Saaremaal Pöide vallas. Külanõukogu keskus asus Kärneri külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Tornimäe külanõukogu 1950 septembris Orissaare rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel "Murrangu", "Paeranna", "Randlase" ja "Vambola" kolhoos.

Seoses Orissaare rajooni likvideerimisega 1959. aastal arvati Tornimäe külanõukogu Kingissepa rajooni koosseisu.

1960 septembris Tornimäe külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Pöide külanõukogu koosseisu.

## Viited
Triigi külanõukogu

**Triigi külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945. aasta septembris Virumaa Vao vallas. Külanõukogu keskus asus Avispea külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Triigi külanõukogu 1950. aasta septembrist Väike-Maarja rajooni koosseisu.  

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Koidu", "Õiguse" ja Eduard Vilde nimeline kolhoos ning Triigi sovhoos.

1960. aasta oktoobris Triigi külanõukogu likvideeriti ja selle alad liideti Väike-Maarja külanõukoguga.

## Viited

## Välislingid
*
Tsolli külanõukogu

**Tsolli külanõukogu** oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Vastseliina külanõukoguga. 

## Viited
Tudu külanõukogu

**Tudu külanõukogu** oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1972 ja seejärel liideti see Viru-Jaagupi külanõukoguga. 

## Viited
Tudulinna külanõukogu

**Tudulinna külanõukogu** oli külanõukogu Virumaal, Jõhvimaal, Mustvee rajoonis ja Kohtla-Järve rajoonis. 

Külanõukogu moodustati 1945 Tudulinna vallas. Külanõukogu pindala oli 316 km² (1977). 

## Viited
Tuudi külanõukogu

**Tuudi külanõukogu** oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Lihula vallas. Külanõukogu pindala oli 209 km² (1977). 

## Viited
Apodiktilisus

**Apodiktilisuseks** (omadussõna *apodiktiline* algallikas on vanakreeka sõna ἀποδεικτικός 'tõestav') nimetatakse filosoofias mitut omadust, mis seonduvad paratamatuse või tõestusega:

Nende omaduste kandjad on:
***[[apodiktiline otsustus]]**
***[[apodiktiline tõde]]**
***[[apodiktiline tarvitus]]**
***[[apodiktiline enesestmõistetavus]]**
***[[apodiktiline kindlus]]**
***[[apodiktiline aprioorsus]]**
***[[apodiktiline vältimatus]]
***apodiktiline süllogism** 
***apodiktiline järeldamine**
***apodiktiline arutlemine
***[[apodiktiline meetod]]** 
***[[apodiktiline seadumus]]**

## Viited