open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Āraiši kirikumõis

**Āraiši kirikumõis** (saksa keeles *Arrasch Pastorat*, läti keeles *Āraišu mācītājmuiža*) oli kirikumõis Liivimaal Võnnu kreisis Āraiši kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi on see koht Lätis Amata piirkonnas Drabeši vallas Āraišis.

## Ajalugu
Pastoraadi asutas 1643. aastal krahv Axel Oxenstierna. Aastal 1708 pületasid vene väed selle hooned maha. Õpetaja elas algselt vanas säilinud rehehoones, aastast 1722 koolimajas. Aastal 1725 valmis uus elumaja, mille aastal 1766 asendas uus õpetajamaja. Sellel ajal valmisid ka pruulikoda, jääkelder ja lindla, mis valmisid aastal 1768. Aastal 1773 rajati majja uus ahi. Aastal 1775 valmis väike järveäärne maja, mis ei ole säilinud. Aastal 1776 valmis uus laut ja kogudus otsustas, et vana puidust õpetajamaja asmele tuleb rajada uus. See pidi olema kahekorruseline maja, kus pidid olema teenijate eluruumid, köök ja õpetajaruumid, lisaks veel keldrikorrus. Järveäärne krunt jäi aga sellise rajatise jaoks väikseks ja nii valmis aastal 1783 ühekorruseline maja, millel oli kaks keldrit. Ühtlasi laoti sinna ümber vanas majas olnud ahi. Õpetajamaja remonditi astal 1888, mil vahetati välja vanad palgid ja majja tehti kolm ahju. Aastal 1895 valmisid köök ja suur juurdeehitis,  kus asusid elama rentnikud. Järgnevatel aastatel asusid rentnikud kasutama ka aita ja talli, sellal kui vana magasiait lindlaks ümber ehitati. Aastal 1897 valmis tellistest juurdeehitis, kus pidi olema köök. Juurdeehitised lisandusid veel aastail 1901 ja 1912.

## Mõisaansambel
Hooned ja park pärinevad 18.–19. sajandist Mõisakompleks on riikliku kaitse all, sealhulgas heinalakaga laut, tall-tõllakuur, jääkelder, ait, koolimaja, õpetajamaja ja kaks sealset ahju, Sinna kuulub veel teenijate maja.

Ümberhitustöödele vaatamata on õpetajamaja säilitanud suures osas oma XVIII sajandi välimuse. Suurim muudatus on see, et säilinud pole maja algne mantelkorsten. 

Aida valmistas aastal 1825 Ansis Ozoliņš.

tall-tõllakuur koosneb kahest osast. Kivihoone oli tall või laut, puidust osa aga tõllakuur.

Keldrihoone valmis aastal 1772. See koosneb kahest ühise katuse all olevast osast.

Küün valmis aastal 1881 aastal 1858 valminud majapidamishoone ümberehitamisel. Hiljem lisandus uuem osa, kus asusid laut, lakk ja majandusruumid.

## Varia
Aastatel 1836–1838 oli seal koduõpetajaks Paul Eduard Hirsch.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 1/4 adramaad, sellele allus 49 mees- ja 52 naishinge.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
22. territoriaalkorpuse eskadrill

**22. territoriaalkorpuse eskadrill** (vene 22-я эскадрилья või 22-й корпусной авиаотряд) oli Punaarmee sõjaväeline üksus (eskadrill), mis asus Eesti territooriumil. Eskadrill moodustati septembris 1940 ja lõpetas tegevus 1941. aastal.

Peale Nõukogude okupatsiooni algust moodustati Eesti lennuväelastest Üksik Lennuväe Eskadrill, mis arvati Punaarmeele alluva 22 Territoriaalkorpuse koosseisu.
Grayia

***Grayia*** on *[[Colubridae]]* sugukonna maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekond *Grayia* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmisteks maoliikideks: 
* *[[Grayia caesar]]* Günther, 1863
* *[[Grayia ornata]]* Bocage, 1866
* *[[Grayia smithii]]*  Leach, 1818
* *[[Grayia tholloni]]* Mocquard, 1897.

## Vaata ka
*[[Grayia spinosa]]* (taim)

## Viited

## Välislingid
* Michigani Ülikooli võrguentsüklopeedia ADW: ''Grayia'', veebiversioon (vaadatud 13.10.2013) (inglise keeles)
*Peter Uetz & Jakob Hallermann, Grayia Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 13.10.2013) (inglise keeles)
Liepa mõis

**Liepa mõis** (saksa keeles *Lindenhof*, läti keeles *Liepas muiža*) oli rüütlimõis Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Priekuļi piirkonnas Liepa vallas.

## Ajalugu
Esimest korda on mõisa mainitud 1672. aastal. Viimane omanik oli Charlotte von Wulff.

## Mõisaansambel
Mõisa peahoone ehitati 19. sajandil. Aastail 1919–1970 tegutses seal kool. Mõisa pargis asub 18. sajandist pärit ait.

## Varia
1685. aastal asutas mõisavalitseja Ernst Glück mõisa juurde lätikeelse kooli.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 7/8 adramaad, sellele allus 440 mees- ja 459 naishinge.

## Viited

## Kirjandus
*Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 136.

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Balti moreenikõrgustike vöönd

**Balti moreenikõrgustike vöönd** ehk **Balti seljandik** on otsamoreense päritoluga kõrgustike vöönd, mis kulgeb piki Läänemere lõuna- ja idarannikut.
Eesti-Venemaa piir

**Eesti-Venemaa piir** (ka *Eesti-Vene piir*) on Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vaheline ajutine kontrolljoon.

1920. aastal Tartu rahu tulemusel sõlmitud Rahulepingus Eesti ja Venemaa vahel määratleti piir Eesti ja Venemaa vahel: Narva lahest üks verst lõuna pool Kalameeste majast Ropša küla peale, edasi Mertvitskaja jõekest ning Rossoni jõge mööda Ilkino külani, Ilkino külast ühe versta kauguselt lääne pool Keikino küla, poole versta kauguselt lääne pool Isvosi küla Kobõljaki küla peale, Schtschutschka jõesuu, Krivaja Luka küla, Peltšurki karjamõis, Vtroja jõe kolme algharu kokkujooksu-koht, Kuritšeki küla lõunapoolne serv ühes selle maadega, sirge joon Peipsi järve keskkohta, kesk Peipsi järve ühe versta kauguselt ida pool Piirisaart (Porka), edasi järve kitsuste keskkohta mööda kuni Salu saareni; kitsuse keskkohalt Salu saare juurest edasi Talabski saarte ja Kamenka saare vahelise kitsuse keskkohta, lääne poolt Poddubje küla (Pihkva järve lõunakaldal), raudtee vahihoone Grjadištše küla juures, lääne poolt Šahintsõi küla, ida poolt Novaja küla, Poganovo järv, Babina ja Võmorski küla vahelt pooleteise versta kauguselt lõuna pool metsavahi maja (mis Glõbotšinast põhja pool), Spreštitši küla ja Kudepi karjamõis.
 
Viimase mõõtmise kohaselt on riigipiir Venemaaga 333,7 km, sealjuures 207,5 km maismaal ja jõgedel ning 126,2 km Pihkva, Lämmi- ja Peipsi järvel. Piiri määratleb 21 piirilõiku, alates Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni riigipiiri lõikumispunktist Pedetsi jõe keskel kuni Narva jões asuva maismaapiiri lõpp-punktini, mis on Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vaheliste merealade piirijoone algpunkt.

## Eesti-Venemaa piiri piiripunktid
Eesti iseseisvuse taastamise järel olid Eesti-Venemaa piiril piiripunktid:
* Narva-Ivangorodi piiripunkt, Tallinna-Narva maanteel  EV Narva - VF Ivangorodi piiripunkt  (vene keeles *МАПП Ивангород*)
*Narva-2 piiripunkt, Narva, Kose tänav 6
* Narva raudtee piiripunkt, 	Narva raudteejaamas Kose 6, Narva
* Koidula piiripunkt, Karisilla–Petseri maanteel  EV  Koidula - VF Kunitšina Gora piiripunkt (vene keeles *МАПП Куничина Гора*)
* Koidula raudtee piiripunkt,	Koidula raudteejaamas Koidula küla Setomaa vald, Võru maakond
* Luhamaa piiripunkt, Riia–Pihkva maanteel  EV Luhamaa - VF  Šumilkino  piiripunkt (vene keeles *МАПП Шумилкино*)
*Saatse piiripunkt,	Saatse–Petseri tee Perdaku küla Setomaa vald Võru maakond

Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelist maismaa riigipiiri piirilõike käsitletakse järgmiselt:

## Vaata ka
* Saatse saabas

## Kirjandus
* Mart Nutt, Eesti ja Venemaa vaheline riigipiir. Tekkimine, muutmine, taastamine, Tuna, 4/2010

## Välislingid

*Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vaheline Eesti-Vene riigipiiri leping
*Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahelise ajutise kontrolljoone koordinaadid

* "Kagupiiri ehitamine algab suvel" ERR, 22. märts 2020
* "Kagupiiri ehitus püsib graafikus, esimene etapp valmib kahe aasta pärast" ERR, 13. juuli 2021
* "Jaani: idapiir valmib tõenäoliselt planeeritust varem" ERR, 11. november 2021
* "Ka Narva jõepiiri ajakohastamine nõuab vähemalt 20 miljonit eurot" ERR, 26. november 2021
Tālava

**Tālava** (latgali: Tuolova, läti: Tālava, ajaloolistes allikates: Tholowa, Tolowa, Tolewe) oli 13. sajandi muinasmaakond latgalite asualal tänapäeva Põhja-Lätis. Info maakonna kohta pärineb Henriku Liivimaa kroonikast ja mõnest muust 13. sajandi dokumendist. Maakond eksisteeris 10. sajandist 1224. aastani.

## Asend
Tālava asus latgalite asuala loodeosas Koiva kesk- ja ülemjooksul Asti järvest idas. Tālava piirnes põhjas muinaseestlaste Sakala ja Ugandi maakonna, läänes Idumea ja liivlaste Metsepole, lõunas Jersika vürstiriigi ja idas latgalite Adsele maakonnaga. Piirkonna sisejaotus on paremini teada lääneosa kohta, kus asusid Trikāta ja Sotecle linnusepiirkond, Ümera ja võndlastega asustatud Võnnu. Kaht viimast on vahel peetud ka Tālavast eraldiseisvaks alaks.

## Poliitilised suhted
13. sajandi alguses oli enamus Tālavast Pihkva vürstiriigi poliitilise ja religioosse mõju all. Pihkvale maksti makse, mida kinnitavad mitmed ajalooallikad, ja sealt oli vastu võetud õigeusk, millele lisaks Henriku Liivimaa kroonikale viitab ka õigeuskliku sümboolikaga esemete sage esinemine arheoloogilises materjalis. Edaspidi nihkus Tālava järk-järgult Riia piiskopi ja Mõõgavendade ordu mõjusfääri. 1208. aastal sõlmisid maakonna juhid nendega sõjalise liidu ugalaste ja hiljem teiste eestlaste vastu. Samal aastal andsid end Riia piiskop Alberti religioosse võimu alla Ümera latgalid, 1214. aastal tegid seda veel mõned ülikud, Trikāta piirkonna valitseja Talibaldi pojad. 1224. aastal sõlmisid Riia piiskop ja orduvennad lepingu Tālava oma võimualadeks jaotamise kohta nii, et piiskop sai 2/3 ja ordu 1/3 territooriumist, kuid ka Pihkva õigus sealt maksu koguda jäi esialgu püsima. Viimast korda on Tālavat mainitud 1255. aastal, mil seda nimetatakse Riia peapiiskopkonnale kuuluvate alade hulgas.

## Viited
Cosenza

**Cosenza** on linn Itaalias Kalaabria maakonnas.

Linn asub Busento jõe suubumiskohal Crati jõkke.

Cosenza linnas suri 410. aastal läänegootide kuningas Alarich I, kes maeti Busento jõkke, tõenäoliselt linna lähistel. 

## Vaata ka
*Cosenza provints

## Viited
Kaande meteoriit

**Kaande meteoriit** oli 1855. aastal Saaremaal Merise külas Kaande talu maale kukkunud meteoriit.

See on esimene meteoriit Eestis, mille langemisest on meieni jõudnud ka pealtnägijate kirjeldused

11. mail 1855 toimus meteoriidisadu, mille järel leiti meteoriitseid kilde Merise külas Kaande talu maadel. Kaande meteoriit kuulub harilike kivimeteoriitide hulka ja sisaldab iseloomulikke kuni 0,25 mm läbimõõduga oliviin-hüpersteenseid kondreid. See on esimene meteoriit Eestis, mille langemisest on meieni jõudnud ka pealtnägijate kirjeldused.

## Vaata ka

* Kaande meteoriidisadu
* Kaali meteoriit

## Viited
Pilistvere meteoriidid

**Pilistvere meteoriidid** olid 8. augustil 1863 Põltsamaa lähedal Pilistveres maapinnale kukkunud meteoriidid. Nähti langemas kaheksat meteoriiti, kuid seni on leitud vaid neli. Pilistvere meteoriidid kuuluvad enstatiitkondriitide rühma.
Toscana mark

**Toscana** või **Tuscia** **mark** (või **markkrahvkond** või **markiikond**) oli piirimark Kesk-Itaalias, mis piirnes Kirikuriigiga lõunas ja idas, Liguuria merega läänes ning Itaalia kuningriigi riismetega põhjas. See oli Karolingide loodud, langobardide Tuscia hertsogkonna järglane. Mark ise koosnes arvukatest krahvkondadest, peamiselt Arno jõe orus, kesksel kohal oli Lucca krahvkond, mida mõnikord kutsuti hertsogkonnaks.

Esimene Toscana markkrahv oli Adalbert I, kes sai selle tiitli aastal 846. Enne teda hoidsid tema isa ja vanaisa, Bonifatius I ja Bonifatius II, enda kontrolli all enamikku piirkonna krahvkondadest ning kandsid ka kõrgemaid tiitleid, nagu Korsika prefekt või Lucca hertsog. Bonifatsiidid hoidsid marki aastani 931. 9. sajandi lõpul ja 10. sajandi algul oli Toscana markkrahvide toetus kasulik igale kandidaadile, kes kavatses saada Itaalia kuningaks.

Aastal 931 tagandas Hugo Arles'ist, kes oli endast Itaalia kuninga teinud, bonifatsiidid püüdega koondada kõik tähtsad läänid Itaalias oma sugulaste kätte. Ta andis Toscana oma vennale Bosole. See jäi Bosoniidide perekonna liikmete kätesse vähem kui aastani 1001. See säilitas ka oma mõju kuninga valimistel. Alles aastal 1027 tõugati Rainier Konrad II poolt margi valitseja kohalt vastuseisu tõttu viimase kuningaks saamisele.

Aastal 1027 anti hertsogkond Canossa krahvidele. Bonifatius III kasutas tiitlit *dux et marchio*: hertsog ja markkrahv. Ta oli Saksa-Rooma keisrite liitlane, kuid tema võim oli nii suur, et see ohustas keisrite võimu Itaalias. Ta ühendas Canossa pärandi, mis asus suuresti Emilias, Toscanaga ja andis selle oma tütrele Matildele. Tema hiigelsuure Emilia alloodi kõrval oli Toscana, kui feodaalametiga kaasnev, tema suurim valdus ja ta kasutas seda Investituuritülis paavsti kasuks ära. Matilde surmaga aastal 1115 möödus Põhja-Itaalias feodaalvürstide ajastu, asendudes linnriikide, merevabariikide ja kommuunide domineerimisega.

## Vaata ka

* Toscana valitsejate loend
* Firenze vabariik
* Itaalia linnriigid
Pronssisoturi: Viron patsaskiistan tausta ja sisältö

"**Pronssisoturi: Viron patsaskiistan tausta ja sisältö**" (eesti keeles 'Pronkssõdur: Eesti monumendisõja taust ja sisu') on soomlase Johan Bäckmani skandaalne raamat, milles ta kritiseerib Eesti võimuorganite tegevust pronkssõduri teisaldamisel aastal 2007.

## Välislingid
*Johan Bäckman. "Pronssisoturi: Viron patsaskiistan tausta ja sisältö" Tallinn: Tarbeinfo, 2008. ISBN 978-9985-9721-7-5 Veebiversioon (vaadatud 13.10.2013) (soome keeles)
Tusciano

**Tusciano** on jõgi Lõuna-Itaalias Campania maakonnas Salerno provintsis.

Tusciano läte asub Polveracchio mäe nõlval. Jõe kallastel asuvad järgmised omavalitsusüksused: Acerno, Campagna,  Olevano sul Tusciano ja Battipaglia. Jõgi suubub Türreeni mere Salerno lahte Battipaglias Spinetas.
Grand Theft Auto V

**"Grand Theft Auto V"** (**GTA 5** / **GTA V**) on seiklus-märulimäng, mille töötas välja Rockstar North ja avaldas Rockstar Games. See väljastati 17. septembril 2013 PlayStation 3-le ja Xbox 360-le ning 18. novembril 2014 PlayStation 4-le ja Xbox One'ile. Microsoft Windowsi versioon anti välja 14. aprillil 2015. GTA V on "Grand Theft Auto" põhiseerias järg 2008. aastal ilmunud "Grand Theft Auto IV-le". Mängu tegevuspaik on väljamõeldud osariik San Andreas, mis põhineb Lõuna-Californial. Üksikmängu lugu räägib kolmest kurjategijast ja nende jõupingutustest varguste toimepanemisel, olles riigiasutuste surve all. Avatud maailm võimaldab mängijatel San Andreases vabalt ringi liikuda, sealhulgas vabas looduses ning Los Angelesel põhinevas Los Santose linnas.

Mängu mängitakse esimese või kolmanda isiku perspektiivist ja liikumine toimub jalgsi või sõidukitega. Mängija kontrollib kolme peategelast (Michael, Trevor ja Franklin), ühe mängija režiimi vahetada teise tegelase vastu saab peaaegu igal ajal, nii ka missioonide ajal. Lugu raamib varguste järjestusi ja paljud missioonid on tulistamise ja sõitmise *gameplay*. Mängija karakter on kurjategija ning see võib õhutada mängus olevaid õiguskaitseasutusi, mille tagajärjel "arreteeritakse" mängija politseinike ja vajadusel kõrgemate isikute poolt. "Grand Theft Auto Online" on mitmikmäng - seal saab otse mängida teiste mängijatega koos. Mitmikmängu režiim võimaldab kuni 16 mängijal uurida avatud maailma ja tegeleda ühiste või konkurentsi võimaluste asjadega.

Väljatöötamine algas aastal 2009, varsti pärast "Grand Theft Auto IV" väljatulekut. Arendusmeeskond nägi "Grand Theft Auto IV" vaimse järglasena selliseid varasemaid projekte nagu "Red Dead Redemption" ja "Max Payne 3". Idee kasutada mängus kolme juhitavat peategelast, on murdmaks seeria traditsiooni-disaini valikut, arendajate uuendused tuumstruktuuriga on selle eelkäijad. Osana oma teadustöös avatud maailmas, arendajad viisid läbi välitööd ümber California kogu arengu ja pildistasid kaadrid projekteerimise meeskonnaga. Arengu tollimaksud jagavad paljut Rockstar stuudiole kogu maailmast.

Pärast väljakuulutamist oktoobris 2011 oli "Grand Theft Auto V" laialt oodatud. Vabastamisel oli pälvinud paljude arvustajate kiitused, mis oli suunatud eelkõige mitme peategelase disainile ja avatud gameplay'le. Kriitikud olid polariseeritud stseeni kujutav piinamise ja mäng naiste kohtlemist. Mõned märgistasid mängu olemuselt vägivaldseks ja häbistavaks. "Grand Theft Auto V" murdis tootmisharu müügi arvestust ja sai kõige kiiremini müüvaks meelelahutustooteks ajaloos, teenides esimese müügipäevaga 800 miljonit USA dollarit ja kolme päevaga 1 miljard dollarit. Ta võitis aasta lõpu märke, sealhulgas nimetati mitmes mänguteemalises väljaandes aasta mänguks.
Tirza

**Tirza** on küla (*ciems* ) Lätis Gulbene piirkonnas, Tirza valla halduskeskus. Esimest korda mainitud aastal 1461 (*Tirsen*). Liivi sõja ajal peeti seal Tirza lahing.

Asula asub Tirza jõe kaldal. Looduskaitse all on elupuu kõrgusega 18 ja ümbermõõduga 1,9 meetrit.

Tirzas on kirik ja Tirza mõisa süda. Seal on raamatukogu. Asulas on Kultūras namsi, Muiža, Tirza ja Tirzas skola bussipeatus.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all hiiepaik Tirza püha allikas,

Regionaalse kaitse all on  Tirza kirik, selle orel, oreliprospekt, uksed, kantsel ja altar, Zvanulejase muinaskalmed. ning Tirza vasallilinnus. 

Kohaliku kaitse all on Tirza mõisaansambel (sealhulgas tall-elumaja), Ceumernide pere kabel, Ceumernide suguvõsa vapireljeef Tirza kalmistu kabelis, Tirza Orukõrts ja Tirza-Velēna põllumajandusühistu maja. 

## Elanike arv


* 242 (1970)
* 241 (1979)
* 278 (1989)
* 309 (2000)
* 260 (2011)

* 273 (2015)
* 261 (2017)
* 216 (2021)
* 219 (2025)


## Viited

## Vaata ka
*Tirza vasallilinnus
Stāmeriena mõis

**Stāmeriena mõis** (saksa keeles *Stomersee*, läti keeles *Stāmerienas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Gulbene kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Gulbene piirkonnas Stāmeriena vallas Vecstāmerienas.

## Ajalugu
Mõis eraldati Vana-Gulbene mõisast aastal 1826. Selle omanikeks olid Wolffid.

## Mõisaansambel

Algne uusgooti stiilis peahoone põletati 1905. aastal ja taastati 1908. aastal uusrenessansi põhimõtete alusel. 1930. aastatel peatus mõisas Itaalia kirjanik Giuseppe Tomasi di Lampedusa. 1998. aastal mõis restaureeriti, praegu asub seal vallavalitsus.

Kõrvalhoonetest on säilinud 19. sajandil ehitatud ait ja aedniku maja. Mõisakompleksi juurde kuulub ka õigeusu kirik. 

Peahoone ümber künklikul maastikul on 28,4 hektari suurune vabakujundusega park, mida liigestavad Poga järv ja Poga jõgi. Jõel on paisjärv ja pargi kirdeosas asuvad tiigid. Eksootilisematest liikidest on pargis Euroopa lehised, palsamnulud, Siberi nulud, harilik ebatsuuga.

Mõisa hoonetest on aedniku maja kohaliku kaitse all.  Ülejäänud mõisakompleks - ait, park ja häärber ning kirikuhoone on riikliku kaitse all muinsusmälestised.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli Vana-Gulbene mõisa ja selle kõrvalmõisade, sealhulgas ka Stāmeriena mõisa kogusuurus 1816. aastal 22 adramaad, neile mõisadele allus kokku 1474 mees- ja 1538 naishinge.

Aastal 1832 oli Stāmeriena mõisa suurus 10 ja 3/5 adramaad maad. Aastal 1881 oli adramaid 9 ja 62/80, lisaks allus mõisale 22 ja 59/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad

Aastal 1816 allus Stāmeriena mõisale üks karjamõis: *Pohdsen*.

## Pildid

Stāmeriena mõisa peahoone fassaad pärast 1905. aasta põlengut.jpg
Stameriena manor 2013 01.jpg


## Viited

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Märjamaa Kompanii

**Märjamaa Kompanii** oli Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Märjamaal.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Viited

## Välislingid
*Võistkond (2018–) jalgpall.ee
*Võistkond (1996–2013) jalgpall.ee
Sibynophis

***Sibynophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekond *Sibynophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmisteks maoliikideks: 
* *[[Sibynophis bistrigatus]]* (Günther, 1868)
* *[[Sibynophis bivittatus]]* (Boulenger, 1894)
* *[[Sibynophis chinensis]]* (Günther, 1889)
* *[[Sibynophis collaris]]* (Gray, 1853)
* *[[Sibynophis geminatus]]* (Boie, 1826)
* *[[Sibynophis melanocephalus]]* (Gray, 1835)
* *[[Sibynophis sagittarius]]* (Cantor, 1839)
* *[[Sibynophis subpunctatus]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Sibynophis triangularis]]* Taylor, 1965

## Viited

## Välislingid
* Michigani Ülikooli võrguentsüklopeedia ADW: *[http://animaldiversity.ummz.umich.edu/accounts/Sibynophis/classification/  *Sibynophis*]* Veebiversioon (vaadatud 13.10.2013) (inglise keeles)
*Peter Uetz & Jakob Hallermann. ReptileDB: *[http://reptile-database.reptarium.cz/advanced_search?genus=Sibynophis&submit=Search Roomajate andmebaas - *Sibynophis*]* veebiversioon (vaadatud 13.10.2013) (inglise keeles)
*uBIO nimede andmebaas ID: 4342952, *[http://www.ubio.org/browser/details.php?namebankID=4342952 *Sibynophis*  Fitzinger 1843]*, veebiversioon (vaadatud 13.10.2013) (inglise keeles) 
*UICN: *[http://www.iucnredlist.org/search perekond *Sibynophis*]* veebiversioon (vaadatud 13.10.2013) (inglise keeles)
Saaremaa JK aameraaS

**Saaremaa JK aameraaS** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Saaremaal. Alates 2019. aastast mängitakse kodumänge Kuressaare kunstmurustaadionil.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad
Viimsi MRJK

**Viimsi MRJK** (täisnimega **Viimsi [[Martin Reim]]i Jalgpallikool**) on jalgpalli õpetav spordikool Harju maakonnas Viimsis. Kool asutati 2007.

Meeste võistkond liitus 2016. aasta hooaja eel Viimsi JK-ga. Noorte võistkonnad jätkavad.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*Viimsi JK

## Viited

## Välislingid
*Võistkond jalgpall.ee
Lilleküla JK Retro

**JK Retro** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Tallinnas.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Viited

## Välislingid
*Võistkond jalgpall.ee
*Eesti Koondisest saab JK Retro‏ sport.err.ee
Tirza mõis

**Tirza mõis** (saksa keeles *Schloß Tirsen-Windetz*, läti keeles *Tirzas muiža*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Valga kreisis Tirza kihelkonnas. Praegu asub Lätis Gulbene piirkonnas Tirza vallas Tirzas. 

## Ajalugu

Esimest korda mainitud 15. sajandil, mil mõis kuulus Tiesenhausenitele. 1628 annetas Rootsi kuningas Gustav II Adolf Tirza suurtükiväekapten Adam von Feilitzile (Foelix), keda mainiti omanikuna ka 1638 aasta revisjoniaktis. 1674 oli mõisa omanik kapteni lesk Sophia Tiesenhausen, ent 1680 oli omandiõigus võlanõude tõttu läinud Heinrich Hennebergerile, kellelt see reduktsiooniga riigile võeti.

1723 tagastati valdus Carl Gustav von Feilitzile, kes selle assessor Franz Beckerile müüs. 1747 pärandas viimane selle kohtunik parun Budberg zu Treydenile, kelle poeg müüs mõisa omakorda 1784 brigadir Carl Ernst von Ceumernile.

Aastal 1810 päris mõisa tolle poeg Carl von Ceumern, kes suri aastal 1860. Gustav Woldemar Erich Ceumern ostis siis mõisa 100 000 rubla eest teistelt pärijatelt välja.

Aastal 1905 lasti Tirza mõisas maha 11 revolutsioonis osalenut.

## Mõisaansambel
Vanast kindlustatud mõisast on järgi vaid üksikud müürijupid. Uus peahoone ehitati 18. sajandil. Säilinud on veel mitmed 19. sajandil ehitatud kõrvalhooned. Mõisakompleksi juurde kuulub ka kabel aastast 1781 luteri kiriku juures. Tirza mõisaansambel (sealhulgas tall-elumaja) on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 13 ja 1/4 adramaad, sellele allus 563 mees- ja 626 naishinge. 

1640. aastal oli mõisa suurus 12 adramaad, 1688. aastal 12 ja 1/2 adramaad. 1734. aastal kulus mõisale 11 ja 1/4 adramaad. 1757. aastal oli mõisa suurus 13 ja 1/4 adramaad, 1823. aastal 16 ja 13/20 adramaad. Ka aastal 1832 oli adramaid 16 ja 13/20, aastal 1881 oli neid 8 ja 43/80, lisaks allus mõisale 17 ja 19/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Agraarreformi ajal aastal 1920 kuulus mõisale 1664 ha maad.

## Karjamõisad

Aastal 1816 kuulus mõisale viis karjamõisa: *Neu-Tirsen*, *Dorotheenwunsch* (hiljem *Dorotheenhof*), *Indrahn*, *Stekken* ja *Urrext* (hiljem *Urreikst*).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Hain Hõlpus

**Hain Hõlpus** (sündinud 13. jaanuaril 1972 Tallinnas) on eesti pianist ja helilooja.

Ta on lõpetanud 1995. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor Kuno Arengu dirigeerimisklassis. Lisaks klassikalisele klaverile on ta õppinud rütmimuusika klaverit Olav Ehala juures ja täiendanud end mitmel meistrikursusel. 

1994. aastast töötab ta Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis rütmimuusika osakonna klaveriõpetajana ning 2016. aastast Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakooli muusikateooria ja heliloomingu lektorina. 1996. aastast tegutseb ta teatris Varius, kus ta on olnud etenduste muusikajuht. Variuse teatriga on esinemised viinud teda Ameerika Ühendriikidesse, Kanadasse, Austraaliasse ja paljudesse Euroopa riikidesse.

Klahvpillimängijana on Hain Hõlpus osalenud Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri, Pärnu Linnaorkestri, Estonian Dream Big Bandi, ansamblite Modern Fox ning Gerli Padar & The Moon koosseisus. Pianistina on tema valdkonnaks peamiselt *pop-jazz* ja kergemuusika. Ta on teinud koostööd paljude solistide ja ansamblitega, näiteks Marju Kuudi, Tõnis Mäe, Mare Väljataga, Ivo Linna, Liisi Koiksoni, Margus Vaheri, Kaire Vilgatsi, Kelli Uustani ja Jana Kasega ning ooperisolistide Mati Turi, Priit Volmeri ja René Soomiga. Pikemat koostööd on ta teinud laulustuudiotega Musamari ja Meero Muusik ning Pärnumaa noorte solistide festivaliga Sügisulg.

Hain Hõlpus on kirjutanud lastelaule ja popmuusikaseadeid, koorilaule ja rahvamuusikal põhinevat muusikat kooridele. 2002. aastal kõlas tema looming esimest korda laulupeol, kus noormeestekoor esitas tema seade Andres Valkoneni teosest "Leib jahtub". 2019. aastal XXVII juubelilaulupeol kõlas segakooride esituses Hain Hõlpuse "Kannel".

## Välislingid
*
The Hits

***[[The Hits (telekanal)|The Hits]]** oli Suurbritannia telekanal.
***[[The Hits Radio]]** on Suurbritannia *[[popmuusika|mainstream]]*-muusikat mängiv raadiojaam.

**The Hits** on paljude esitajate paremate laulude kogumikplaadi nimi. Näiteks:
*"**[[The Hits (Sweeti album)|The Hits]]**" on ansambli Sweet 2012. aastal ilmunud kogumikplaat.

## Vaata ka
*Best Of
*The Very Best Of
The Hits (Sweeti album)

"**The Hits**" on ansambli Sweet 2012. aastal avaldatud kogumikalbum nende parimatest lauludest.

## Laulud
# Hellraiser - 3:23
# Turn It Down - 3:18
# The Six Teens - 4:28
# New York Groove - 3:54
# Co Co / Funny Funny / Poppa Joe - 6:33
# Wig Wam Bam / Little Willy - 4:37
# Teenage Rampage - 3:49
# Love Is Like Oxygen - 4:22
# Blockbuster - 3:26
# Fox On the Run - 3:36
# Action - 3:49 
# Ballroom Blitz - 3:52
# Peppermint Twist - 3:46
SK Tapa

**SK Tapa** on Eesti spordiklubi, mis tegutseb Tapal. Klubil on praegu tegutsev käsipalliklubi, varem on tegutsenud ka jalgpalliklubi.

## Statistika ja loendid
### Jalgpalliklubi varasemad liigahooajad

## Välislingid
*Koduleht SK Tapa käsipall
*SK Tapa jalgpall.ee
FC Kiiu

**FC Kiiu** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Kiiul.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Viited
Sorrento poolsaar

**Sorrento poolsaar** (itaalia keeles *Penisola sorrentina*) on poolsaar Lõuna-Itaalias Campanias. Türreeni meres asuv poolsaar eraldab põhjas asuvat Napoli lahte lõunas asuvast Salerno lahest. 

Poolsaar on saanud nime põhjakaldal asuva Sorrento järgi.

192,13-ruutkilomeetrilise pindalaga poolsaarel asub 21 omavalitsusüksust, 9 Napoli provintsi ja 12 Salerno provintsi territooriumil.

## Välislingid
Kaare tee

**Kaare tee** on tänav Luunja vallas Veibri küla edelaosas, Tartu Ihaste linnaosa külje all.

Tänav on lookekujuline (välja arvatud tänava see osa, mis moodustab põiktänava) ning algab ja lõpeb Veibri teega ristudes. Kaare tee aadressiga on 65 kinnistut (suurim paaritu number on 65, suurim paarisnumber on 54). 

## Vaata ka
*Kaare tänav
Tuhk ja teemant

"**Tuhk ja teemant**" on mitme teose pealkiri:

*"Tuhk ja teemant" (poola keeles "Popiół i diament") on Jerzy Andrzejewski romaan
*"Tuhk ja teemant" (poola keeles "Popiół i diament") on selle romaani alusel tehtud Andrzej Wajda film.
*"Tuhk ja teemant" on Toomas Anni album.
*Laulu "Tuhk ja teemant", mille Eestis laulis tuntuks ansambel Nemo, originaalesitajaks on ansambel Sailor ning kannab see originaalis pealkirja "Ashes and Diamonds".
Liikumisandur

**Liikumisandur** on mõõtemuundur, mis muundab mingi objekti liikumise ‒ asukoha või asendi muutuse ‒ elektrisignaaliks. Seda signaali võib kasutada näiteks valgusti või valveseadme häiresignaali sisselülitamiseks.

Liikumisandurid võivad olla toimelt aktiivsed või passiivsed.

Aktiivne andur kasutab objekti liikumise kindlakstegemisel Doppleri efekti: võrdleb väljakiiratud mikrolainete sagedust (mõnes anduris näiteks 24 gigahertsi) objektilt peegeldunud mikrolainete sagedusega. Liikuva objekti lähenemisel andurile peegeldunud signaali sagedus suureneb.

Peamiselt kasutatakse passiivseid liikumisandurid, mis ise midagi ei kiirga, ent reageerivad infrapunakiirguse, seega soojuskiirguse intensiivsuse muutumisele, kui soojust kiirgav objekt (inimene, loom, mootorsõiduk) siseneb anduri vaatevälja.

Passiivset liikumisandurit tuntakse PIR-andurina (lühend inglise k sõnadest *Passive InfraRed*). Niisuguse anduri tajuri talitlus põhineb püroelektrilisel efektil: kui püroelemendile langeb rohkem soojuskiirgust (nt lähenevalt inimeselt), siis kristalli temperatuur veidi tõuseb ning kristalli pinnale koguneb vastavalt rohkem elektrilaenguid. Tulemusena kristalli vastaselektroodide vaheline pinge muutub; selle muutuse registreerib tundlik elektroonikalülitus.

Tundlikkuse suurendamiseks on tajuri ees plastkuppel, mis on läbipaistev peamiselt infrapunakiirtele. Kupli pinnal moodustatud pisiläätsed moodustavad püstvõretaolise rastri. Seetõttu reageerib andur paremini kiirtele ristsuunalisele liikumisele kui liikumisele sensori poole või eemale. Niisuguse anduri rakenduspiirkond võib ulatuda 15 meetrini (kuni 90-kraadises sektoris). Paigalduskoha valimisel tuleb arvestada, et akna taga (läbi klaasi) toimuvale liikumisele tajur ei reageeri. 

Valgustuse lülitamiseks kasutaval anduril on kolm reguleerimisvõimalust:
#sisselülituskestuse aja seadistus (näiteks mõnekümnest sekundist mõne minutini); sisselülitatud valgustuse korral algab väljalülitamise aja lugemine viimasest liikumisest; reguleerimisnupu teksttähis TIME
#anduri tundlikkuse seadistus, kui soovitakse et andur ei reageeriks koduloomade liikumisele; teksttähis SENS
#taustheleduse tundlikkuse seadistus, s.t kui hämar peab olema, et andur üldse reageeriks; teksttähis LUX; sissemurdmishäireseadmes kasutataval liikumisanduril hämarusregulaator puudub, sest andur peab reageerima liikumisele sõltumatult valgusest

Mikrolainekiirgusel põhinevad andurid on üldiselt  tundlikumad kui PIR-andurid. Mõningaid aktiivseid liikumisandureid nimetatakse ka kohalolekuanduriteks, sest tajuvad ruumis asuvat liikumatut võõrkeha.

## Vaata ka
*Püroelekter
*Andur
*Sensor

## Välislingid
*  PIR motion sensors
Modica krahvide linnus

**Modica krahvide linnus** (*Castello dei Conti di Modica*) on linnus Sitsiilias Alcamos.

Linnus on rombikujuline. Tal on neli torni: nurkades on kaks ruudukujulise põhiplaaniga torni ja kaks ringikujulise põhiplaaniga torni on müüridega ühendatud. Eri tornides asusid vangide piinamisruum, tunnimeeste valvekohad ja vahtkonnaülemate ruumid. Põhjafassaadil on säilinud kaks algset ühe kaarega akent ja siseõues kahe kaarega ning kolme kaarega aken. Linnuse paraadtrepp on tehtud Monte Bonifato koobastest pärinevast punasest marmorist. 

Linnuse laskis rajada Peralta suguvõsa ning selle ehitamise viisid lõpule lääniisandad Enrico Chiaramonte ja Federico Chiaramonte tõenäoliselt 1340ndatel. Ta oli 1410–1812 Modica krahvide omanduses. Hiljem oli ta kasutusel vanglana. 

Aastal 1535 peatus linnuses keiser Karl V.

Linnus on vastu pidanud mitmele rünnakule, sealhulgas piraatide poolt.

Linnust on hiljuti restaureeritud.

## Välislingid
*Sissekanne Alcamo valla saidil
Inertsiaalandur

**Inertsiaalandur** ehk **inertsiaalsensor** on mõõtemuundur, mille tajurid mõõdavad joonkiirust ja pöörlemiskiirust. Mitme niisuguse tajuriga inertsiaalandur (lühend IMU, inglise k sõnadest  *Inertial Measurement Unit*) kuulub inertsiaalnavigatsiooni süsteemi, mida kasutatakse laevade, lennukite, rakettide, kosmoseaparaatide, robotite jm liikuvate objektide juhtimissüsteemides. Alates 1990. aastatest valmistatakse inertsiaallandureid peamiselt  MEMS-tehnoloogia järgi.

Iga inertsiaalandur sisaldab järgmisi tajureid:
*kolm ortogonaalselt (omavahel ristuvalt) paigutatud kiirendustajurit, mille väljundsignaaliks on andmed lineaarkiirenduse kohta *x*-, *y*- ja *z*-telje sihis; selle info järgi arvutab protsessor objekti kulgliikumise kiiruse ja suuna;
*kolm ortogonaalselt paigutatud pöörlemiskiiruse tajurit ehk güroskoopandurit, mis mõõdavad nurkkiirendust kolmes ristuva telje ümber; selle järgi arvutatakse objekti pöörlemisliikumine.

Täpsuse suurendamiseks võivad eriotstarbelistes andurites olla lisaks eelnimetatuile näiteks magnetväljasensor ehk kompassandur ja GPS-andur. 
## Vaata ka
*Kiirendusandur
*PlayStation Move
## Välislingid
* Inertial Measurement Unit (IMU)
* Inertial Sensor Theory
Püroelekter

**Püroelekter** (kreeka k *pyrein* põlema)  on mõne kristalli ‒ püroelektriku ‒ omadus soojenemisel või jahtumisel elektriliselt polariseeruda. See tähendab, et püroelektriku temperatuuri muutmisel tekivad kristalli vastastahkudel elektrilaengud. Mõõtmiseks piisava väärtusega elektripinget kutsub esile juba väga väike temperatuurimuutus.

Niisugust nähtust nimetatakse **püroelektriliseks efektiks**. See nähtus tehti kõigepealt kindlaks turmaliini kristalli puhul (turmaliin on poolsilikaatne mineraal). Tänapäeval kasutatakse mitmesuguseid tehiskristalle, nagu näiteks TGS (triglütsiinsulfaat) ja DTGS (deuteeriumiga töödeldud triglütsiinsulfaat).

Püroelektriku kristalli temperatuuri muutumine ‒ kristalli  soojenemine või jahtumine ‒ kutsub esile kristallivõre ioonide vahekauguse muutumise. See omakorda põhjustab kristalli soojuspaisumist selle telje suunas, mis ühtib polarisatsiooni suunaga. Seejuures kristalli pinnal kujunevad pindlaengud neutraliseeritakse kiiresti läheduses leiduvate vabade elektrilaengute arvel. Järelikult ilmnevad elektrilaengud üksnes seoses kristalli temperatuuri võrdlemisi kiire muutumisega (näiteks tingituna soojust kiirguva objekti liikumisest). Püsiv kiirgus, näiteks päikeselt, ei põhjusta elektrilaengute tekkimist.

Püroelektrilist efekt rakendatakse laialdaselt infrapunakiirgusele (soojuskiirgusele) reageerivates andurites, näiteks liikumisanduris, tulekahjuanduris, temperatuuritajuris ja kalorimeetrias.
## Vaata ka
*Liikumisandur
## Viited
Alcamo vapp

**Alcamo vapp** on Itaalia Sitsiilia maakonna Trapani provintsi Alcamo valla vapp.

## Kirjeldus
Vapil on hõbedane taust. Must väljasirutatud tiibadega kuldse krooniga kotkas seisab kuldsel mäel, mille kummalgi küljel on kuldne mägi, millel kasvab kuldne tamm.

## Välislingid
*Sissekanne saidil araldicacicivica.it
Eesti-Venemaa suhted

**Eesti-Venemaa suhted** on Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni kahepoolsed rahvusvahelised suhted. Diplomaatilised suhted Eesti ja Venemaa eelkäija Nõukogude Venemaa vahel sõlmiti 2. veebruaril 1920. aastal Tartu rahulepinguga. Pärast Eesti taasiseseisvumist 1991. aastal tunnustas Vene NFSV Eesti riiklikku iseseisvust uuesti sama aasta 24. augustil ja Nõukogude Liidu Riiginõukogu 6. septembril.

Taasiseseisvumise järel on suhted Eesti ning Venemaa vahel olnud pingelised. Venemaa keeldub praegust Eesti Vabariiki tunnustamast 1918. aastal välja kuulutatud vabariigina, mille ta väidab olevat lõppenud 1940. aastal, mil Eesti Nõukogude Liiduga liideti. Selle asemel väidab Venemaa praeguse Eesti Vabariigi olevat Eesti NSV seaduslik järglane. See väide on põhjustanud probleeme kahe riigi suhtluses: erineb arusaamine riikidevahelistest kehtivatest lepetest (peamiselt on aruteluks Tartu rahu kehtivus), Eesti NSV loomise legaalsusest, Eesti-Vene õigest riigipiirist ning venekeelse rahvusvähemuse positsioonist Eestis.

Viimane ametlik Eesti ja Venemaa riigipeade kohtumine toimus 2019. aasta aprillis, mil tollane Eesti president Kersti Kaljulaid läks Moskvasse avama Eesti ajaloolist saatkonnahoonet pärast pikka remonti. Venemaa presidendi Vladimir Putiniga kohtus Kaljulaid 18. aprillil. Mitte ükski Venemaa riigipea, peaminister ega välisminister ei ole iseseisvasse Eestisse ametlikku visiiti teinud.

Venemaa invasioonist Ukrainasse 2022. aastal on Eesti-Vene suhted jõudnud madalseisu. Venemaa Riigiduuma on ähvardanud tühistada Eesti iseseisvumist tunnustava seadluse. Riigikogu kuulutas 18. oktoobril 2022. aastal Venemaa režiimi terroristlikuks.

## Olulisemaid visiite
Eesti presidentide Venemaa külastused:

* President Lennart Meri kohtus Venemaa presidendi Boriss Jeltsiniga 1994. aasta juulis. 
* Presidendid Vladimir Putin ja Arnold Rüütel kohtusid 2003. aasta mais Peterburis toimunud EL-i ja Venemaa tippkohtumise raames. 
* 2005. aasta jaanuaris sõitis president Rüütel visiidele Moskvasse, et võtta vastu kõrge kiriklik autasu Aleksius II-lt. Visiidi käigus kohtus Rüütel president Vladimir Putiniga. 
* Eesti president Toomas Hendrik Ilves kohtus Venemaa presidendiga 2008. aastal, kui ta kohtus Venemaa presidendi Dmitri Medvedeviga soome-ugri rahvaste viiendal maailmakongressil Hantõ-Mansiiskis. 
* 2010. aastal käis Ilves Moskvas, kui seal tähistati 9. mail II maailmasõja lahingute lõppu Euroopas.
* Toomas Hendrik Ilves käis 2011. aastal Peterburi Jaani kiriku taaspühitsemisel. 
* 2019. aastal kohtusid Eesti president Kersti Kaljulaid ja Putin Moskvas esmakordselt pärast Krimmi okupeerimist. Külastus tegi murelikuks mitmed Eesti spetsialistid ja avaliku elu tegelased, ent sai ettevaatlikumat kuid optimistlikumat tagasisidet Vene ekspertidelt. President Kaljulaid kutsus Putini ametlikult külla ka suvel Tartus toimuvale 8. soome-ugri rahvaste maailmakongressile, kuhu Putin tulemata jättis.

## Vaata ka
*Eesti Suursaatkond Moskvas
*Läti-Venemaa suhted
*Leedu-Venemaa suhted
*Soome-Venemaa suhted

## Viited

## Välislingid
*Eesti Suursaatkond Moskvas
Calatubo linnus

**Calatubo linnus** (itaalia *Castello di Calatubo*, ladina *catrum Calathatubi*, araabia *Qal'at 'awbi* või *Kalata et tuf* 'tufimaa') on varemetes linnus Itaalias Sitsiilia maakonnas Trapani provintsis Alcamo vallas kaljusel künkal mõne kilomeetri kaugusel Alcamost. Sellest möödub lähedalt maantee A29 (Palermo – Mazara del Vallo).

See on punasest lubjakivist kompleks, mille mõõtmed on umbes 150 × 35 m. Selle koosseisus on residents, kabel ja laod. Linnuse juures on surnuaia jäänused.

## Ajalugu
Linnus rajati 9.–10. sajandil. Pole selge, kas see rajati Bütsantsi või araabia võimu ajal. Sellest on teateid aastast 1093, kui Sitsiilia krahv Roger I määras kindlaks Mazara piiskopkonna piirid. 

Aastal 1340 andis Sitsiilia kuningas Pietro II linnuse Caltabellotta krahvile Raimondo Peraltale.

Alcamo vald ostis 2007. aastal linnuse 60 000 euro eest Papè di Valdina perekonnalt.

## Välislingid
*Sissekanne Alcamo valla saidil
Ventimiglia (suguvõsa)

**Ventimiglia** on Liguuriast pärinev tõenäoliselt frangi päritolu Sitsiilia aadlisuguvõsa, mis oli Sitsiilia ja ka teiste piirkondade kultuuri-, poliitilises ja majandusajaloos 13.–19. sajandil väga vägev ja mõjukas. 14. sajandi teisel poolel, Sitsiilia kuningriigi nelja vikaari perioodil, oli neil suur sõltumatu valdus, mida tunnustas teiste seas Kirikuriik.

## Vaata ka
*Ventimigliade linnus Alcamos
Ventimiglia

**Ventimiglia** (itaalia keeles *Ventimiglia*, liguuria keeles *Vintimiggia*, Ventimiglia murdes *Ventemjia*, prantsuse keeles *Vintimille*) on asula (linn) Itaalias Liguuria maakonnas Imperia provintsis, Ventimiglia valla keskus. 

## Viited
Batrahholoogia

**Batrahholoogia** on zooloogia üks allharudest, mille uurimisobjektideks on kahepaiksed (*Amphibia*).

## Vaata ka
*Herpetoloogia
*Ofioloogia

## Viited
Ofioloogia

**Ofioloogia** (*ophiology*) on zooloogia üks allharudest, mille uurimisobjektideks on maod (*Ophidia*).

## Vaata ka
*Batrahholoogia
*Herpetoloogia

## Välislingid
*Edward Nicholson, Indian Snakes, *[http://archive.org/stream/indiansnakeselem00nich#page/n3/mode/2up An elementary Treatise on ophiology with a descriptive catalogue of the snakes found in India and the adjoining countries]*, 2nd ed, Higginbotham and Co., 1874, Veebiversioon (vaadatud 14.10.2013) (inglise keeles)
Tallinna FC Pokkeriprod

**Tallinna FC Pokkeriprod** oli Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses aastatel 2010–2014.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Viited
Kolmnurga afäär

"**Kolmnurga afäär**" on Eesti 2012. aasta lühianimafilm, mille lavastas Andres Tenusaar.

Film on mitmel animafilmifestivalil ära märgitud.

## Välislingid
*
Raven OÜ

**Raven OÜ** on Arukülas asuv vee- ja kanalisatsiooniteenust osutav ettevõte.

## Ajalugu

Raven OÜ on moodustatud 5. novembril 1992 munitsipaalettevõttena Raven, mis kujundati 31. oktoobril 1997 ümber Raven OÜ-ks.

Ettevõte osutab Aruküla ja Raasiku alevikus ning Perila, Peningi ja Härma külas vee- ja kanalisatsiooniteenust. Raven OÜ tegeleb Aruküla alevikus soojuse tootmise ja jaotamisega, teeb heakorratöid ja sanitaartehnilisi remonditöid.

Raven OÜ põhikirja (mis on kinnitatud 9. septembril 1997) kohaselt on osaühingu ainuomanik Raasiku vallavalitsus.

## Välislingid
*Raven OÜ koduleht
Saare mõis (Noarootsi)

**Saare mõis** (saksa keeles *Lückholm*, rootsi keeles *Lyckholm*) oli rüütlimõis Noarootsi kihelkonnas. Praegu asub see Lääne-Nigula vallas Lääne maakonnas Saare külas. 

Mõis rajati aastal 1662. See jõudis kuuluda mitmele suguvõsale, enne kui  pärast Põhjasõda aastal 1773 selle ostis Friedrich Adolf von Rosen, seejärel anti mõisa edasi isalt pojale kuue põlvkonna jooksul. 

1919. aasta maareformiga eraldati mõisast 9 uut asunikukohta. Mõisa keskosa haris Friedrich von Rosen koos oma abikaasa Hedwigiga (sünd. Normann) kuni ümberasumiseni 1939. aastal. 

Praegune Saare mõisa kompleks taastati aastatel 1995–2001. Taastatud on 18. sajandi hobusetalli varemed esialgses stiilis, kus nüüd asub Lyckholmi muuseum. 

Mõisa peahoone varemed, park, tõllakuur, tall ja kaev on ehitismälestistena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

## Viited

## Välislingid
*Saare mõisa ja küla ajalugu
Laktaamid

**Laktaamid** on amiidi tsüklid. Laktaamide puhul nende eesliited näitavad, kui palju süsiniku aatomeid tsüklis leidub (peale karbonüülrühma). Beetalaktaamidel (β-laktaam) on kaks süsiniku aatomit lisaks karbonüülile ja neli aatomit tsüklis. Gammalaktaamidel (γ-laktaam) on kolm süsiniku aatomit lisaks karbonüülile ja viis aatomit tsüklis. Deltalaktaamidel (δ-laktaam) on neli süsiniku aatomit lisakas karbonüülile ja kuus aatomit tsüklis.
Tallinna TopSec LiVal Sport

**Tallinna TopSec LiVal Sport** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Tallinnas.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Viited
Raoul Kurvitz

**Raoul Kurvitz** (kodanikunimega **Raoul Kurvits**; sündinud 3. veebruaril 1961) on eesti kunstnik.

Ta lõpetas 1984. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi arhitektina. Nõukogude ajal töötas riiklikus projekteerimisinstituudis Eesti Tööstusprojekt.

Koos kursusevend Urmas Muruga moodustasid nad 1986. aastal rühmituse Rühm T, peagi liitus nendega arhitekt Peeter Pere ning veel kunstnikke ja loomeinimesi. Rühm T nimetas oma maaliloomingut külmaks ekspressionismiks, milles puudus kirg, mis oli distantseeritud, kuid ometi sekkuv. Toonane kriitika sidus Rühm T tegevust peamiselt postmodernismi ning transavangardi ja ekspressionistliku dekadentsi mõistetega. Rühm T tegutses 1990. aastate algusaastateni.

Tema loomingusse kuulub installatsioone, *[[performance]]*'eid, maale ja objekte. Hinnatud on ka Kurvitza video- ja muusikalooming. Raoul Kurvitza loomingut on näidatud paljudes mainekates Euroopa ja Ameerika muuseumides ja institutsioonides. 

1997. aastal esindas ta koos Jaan Toomiku ja Siim Tanel Annusega Eestit esimest korda Veneetsia biennaalil. 1999. aastal oli Tallinna Kunstihoones ja selle esisel Vabaduse väljakul Raoul Kurvitza mastaapne isikunäitus "Sümfoonia si-bemoll minoor. Postapokalüptika". Pärast seda sõitis ta kaheks aastaks New Yorki. 2013. aastal toimus tema loomingu ülevaatenäitus Kumu Kunstimuuseumis.

## Näitused

* 1986, 1987, 1988, 1990, 1991 Rühm T näitused Tallinnas
* 1988 "Struktuur/Metafüüsika" Pori Kunstimuuseum, Helsingi Kunstihall, Stadtgalerie Kiel, Kulturhuset Stockholm
* 1988 "15 kunstnikku Tallinnast" Galerie GKM, Malmö, Rootsi
* 1989 isikunäitus galeriis Nyte, Pori, Soome
* 1989 Balti Noortenäitus
* 1990 Balti maalitriennaal, Vilnius
* 1991 isikunäitus Intermedia Keskuses Fyckingen, Stockholm, Rootsi
* 1992 isikunäitus Gallerie Marius Projekt, Kopenhaagen, Taani
* 1999 isikunäitus "Sümfoonia Si-bemoll. Postapokalüptika“, Tallinna Kunstihoone
* 2004 näitus Viinistu Kunstimuuseumi tünnigaleriis

## Tunnustus
* 1999 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti aastapreemia (isikunäitus "Sümfoonia si-bemoll minoor. Postapokalüptika" Tallinna Kunstihoones ja Kunstihoone galeriis)
* 2011 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti aastapreemia (silmapaistva loomingulise tegevuse eest 2011. aastal – isikunäitus „VOOL/tööd“ Tallinna Kultuurikatlas, *performanc**e*'i-tegevus kunstifestivalil „Seanahk 3“ ja kontseptuaalne *sound art* album „Forbidden to Sing“)

## Isiklikku
Raoul Kurvitza vend oli luuletaja Andres Allan ja vennatütar on luuletaja Joanna Ellmann. Raoul Kurvitza ja maalikunstnik Lilian Mosolaineni poeg on muusik ja stsenarist Robert Kurvitz.

## Viited


## Välislingid

*Näituste loend
*Raoul Kurvitz 18. jaanuar – 21. aprill 2013, Kumu kunstimuuseum
Tallinna Depoo

**Tallinna Depoo** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Tallinnas.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Viited

## Välislingid
Merike Phillips

**Merike Komendant Phillips**, ka **Merike Phillips** (sündinud 17. juunil 1939 Eestis) on eesti päritolu USA arhitekt.

Ta elas Eestis kuni Saksamaale põgenemiseni 1944. aastal. 1950. aastal emigreerus koos perega Ameerika Ühendriikidesse.
Pärast abiellumist elab Wisconsini osariigis Kenoshas.

Ta lõpetas 1957. aastal Syracuse'i Ülikooli bakalaureusekraadiga *[[cum laude]]* arhitekti kutsega.

Ta on töötanud koos tuntud arhitektide Louis I. Kahni, Moshe Safdie ja Harry Weese'iga.

## Isiklikku
Merike Komendant Phillips on August Komendandi tütar ja Aado Kommendanti nõbu.

1989. aastal külastas ta koos vend Jüriga isakodu Nurmsis Järvamaal.

Hea joonistajana on ta jäädvustanud isa portree (vaata http://www.unicorn-support.info/tomomi_hayashi/komendant1.jpg)

Ta oli abielus arhitekt Bill Phillipsiga, kes suri 2007. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Foto
*Merike Komendant Phillips (inglise keeles)
*William Linton "Bill" Phillips, II (inglise keeles)
Ventimigliade linnus

**Ventimigliade linnus** (*Castello dei Ventimiglia*) on varemetes linnus Itaalia Sitsiilias Alcamo vallas Monte Bonifato mäel. Sellest on säilinud üks torn, mida on ekslikult nimetatud ka **saratseenide torniks**. 

Kõik peale torni on lagunenud. Torni kirdeküljel on näha koht, kust algas põhjapoolne kaitsemüür. 

Linnuse põhiplaan oli täisnurkne trapets (neljas külg on tugevasti kaldu). 

Säilinud torn asetses linnuse loodenurgas, kus kohtusid põhja- ja läänemüür. 

Linnus oli võrdlemisi väike. Arvatakse, et ta oli mõeldud vastu panema lühikestele piiramistele ja merelt lähenevatest vaenlastest teadaandmiseks. 

## Ajalugu

Linnust on esimest korda mainitud 1337. aastast pärinevas ürikus, milles Sitsiilia kuningas Pietro II loovutas selle Peraltale. Linnuse valmimisest teatab alles 1397 Guarniero Ventimiglia poeg Enrico Ventimiglia. 

## Välislingid
*Sissekanne Alcamo valla saidil
Põhjatirk

**Põhjatirk** (*Uria lomvia*) on alklaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Klassifikatsioon
Põhjatirk klassifitseeritakse järgmisteks alamliikideks:

* *Uria lomvia arra* Pallas 1811;
* *Uria lomvia eleonorae* Portenko 1937;
* *Uria lomvia heckeri* Portenko 1944;
* *Uria lomvia lomvia* Linnaeus 1758.

## Toitumine
Põhjatirgud toituvad lisaks kaladele ka kalmaaridest, vähilaadsetest.

## Levila
Nende kolooniaid leidub Arktikas ja subarktikas. 

## Erinevus lõunatirgust
Põhjatirkudel on nokk jämedam kui lõunatirkudel. Ülanokal paikneb neil valge lahutriip.  

## Viited

## Välislingid
*Dominic Couzens, *"Linnud. Euroopa linnuliikide täielik käsiraamat"*, tõlkinud Olav Renno, lk 179, 2005,Varrak, ISBN 978 9985 3 1459 3
*Avibase: 49B01ED1FF7455E2, *[http://avibase.bsc-eoc.org/species.jsp?lang=FR&avibaseid=B70B5840ABCD5CFC *Uria lomvia*]*, Veebiversioon (vaadatud 14.10.013) (ka inglise keeles)