open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mart Einasto

**Mart Einasto** (sündinud 27. juulil 1969) on eesti sotsioloog ja tervishoiujuht.

1991. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli tööstuse planeerimise erialal. 1993. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistritöö sotsioloogias.

1989–1994 töötas Einasto analüütikuna TNS Emoris, seejärel oli asedirektor turu-uuringute alal ning juhatuse liige. 1994. aastal asus ta tööle Sotsiaalministeeriumi sotsiaalpoliitika osakonna juhatajana. 1995. aasta sügisel asus ta Eesti Ametiühingute Keskliidu sotsiaalsekretäri ametikohale. 1997–1998 oli ta Reformierakonna nõunik sotsiaalasjus.

Ta on olnud õppejõud Tartu Ülikoolis, Tallinna Tehnikaülikoolis ja Eesti Kunstiakadeemias.

1998. aastast on ta Tartu Ülikooli Kliinikumi juhatuse liige.

2000. aastast Isamaa ja Res Publica Liidu liige.

Aastatel 2008–2012 oli ta Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse nõukogu esimees.

2012. aastal lõpetas ta Kopenhaageni maratoni parima eestlasena (üldarvestuses 149. koht).

## Isiklikku
Einasto on lahutatud, tal on kaks last.

## Viited
Männiriisikas

**Männiriisikas** (*Lactarius rufus*; eesti keeles ka männiseen, paluseen, vanasti punapiimik) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv Eestis laialt levinud seen.

Mükoloog Erast Parmasto esitas männiriisika Eesti rahvusseene üheks võimalikuks kandidaadiks.

## Nimetus
Seene esmakirjeldaja oli Giovanni Antonio Scopoli ja hiljem Elias Magnus Fries, moodsa seeneteaduse isa. Seene perekonnanimi *Lactarius* viitab piimmahlale, mida seen eritab, ja liiginimi *rufus* seenekübara värvile.

## Kirjeldus
Männiriisikas on punakaspruun, noorelt valkja kirmega. Kübar on noorena kumer, hiljem nõgus või veidi lehterjas, tavaliselt selgelt nähtava näsaga kübara keskel. Kübara läbimõõt on kuni mõni sentimeeter, kuid erandlikel juhtudel isegi 10 cm. Kübara servad on õhukesed ja allapoole pööratud. Kübar on sile, vihmaga läikiv ja libe.

Seen on suhteliselt lihakas, maitselt kibe. Lõikekohas eraldub valge piimmahl, mis ei muuda õhuga kokkupuutes värvust. Kibeda maitse tõttu ussitavad männiriisikad mõnevõrra vähem kui teised seened. Sageli on täpselt seenejala keskel õõnsus, mis ei ole ussiauk. Jalg on 4–7 cm kõrge, peenike, silindriline, punakas, vahel kaetud valkjate udemetega, alusel pisut jämedam.

Eosed on valged, ovaalsed, mõõtmetega 9,5×6 μm.

## Levila ja kasvukoht
Männiriisikas kasvab põhjapoolkera parasvöötmes kuni Lapimaani. Eestis on väga levinud, kasvab männikutes, rabades ja männi-segametsades, eelistades happelist pinnast. Ta elab sümbioosis mändide, harvem kaskedega. Esinemisaeg kestab juulist novembrini. Seened kasvavad sageli hulgakesi.

## Kasutamine
Kibeda maitse eemaldamiseks tuleb männiriisikat kaua (pool tundi) kupatada, seejärel võib seent ka leotada. Männiriisikas sobib hästi hapendamiseks, soolamiseks ja marineerimiseks.

Lääne allikad nimetavad sageli männiriisikat mittesöödavaks. Võimalik, et nad ei arvesta pool tundi kestvat kupatamist normaalseks seenevalmistusviisiks, kuid on ka oletatud, et Põhja-Ameerika ja Euroopa seened ongi erineva söödavusega.

Radioaktiivselt saastunud piirkondades ei tohi männiriisikaid (nagu teisigi seeni) korjata, sest neisse koguneb radioaktiivne tseesium 137Cs, mille poolestusaeg on 30 aastat. Ohtlikud on ka maanteede ääres kasvavad seened, sest neisse koguneb ka raskmetalle.

## Vaata ka
*kamperriisikas

## Viited

## Välislingid

*
Paul von Benckendorff

**Paul Friedrich von Benckendorff** (vene keeles *Павел Ермолаевич Бенкендорф*; 7. detsember (vkj. 26. november) 1784 Gattšina Peterburi kubermang Venemaa keisririik – 14. detsember (vkj 2. detsember) 1841 Tallinn Eestimaa kubermang  Venemaa keisririik) oli Eestimaa poliitik ja mõisnik.

Paul von Benckendorff sündis Kiltsi mõisniku Hermann Johann von Benckendorffi ja Christine Elisabeth von Breverni pojana.

Alustas armeeteenistust Venemaa Keisririigi armees 1802. aastal, teenides allohvitserina Semjonovski polgus. 1806. aastal sai ta alamporutšiku auastme ning lahkus sõjaväeteenistusest asudes Eestimaa liikuvmiilitsa (*эстляндской подвижной милиции*) rooduülemaks. 

1813. aastal valiti Benckendorff Eestimaa Maapäeva poolt üheks adrakohtunikuks (11-st). 1818. aastal võeti ta Eestimaa rüütelkonna liikmeks.

1824–1827 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja 1826. aastal sai ta tõelise riiginõuniku teenistusastme. 1827–1833 oli ta Eestimaa maanõunik. 1833. aastal sai ta Eestimaa tsiviilkuberneriks kellena töötas kuni 1841. aastani.

11. oktoobril 1840. aastal autasustati teda Püha Anna 1. klassi ordeniga.

Talle kuulusid Kiltsi ja Vorsti mõis.
## Perekond

Paul von Benckendorff abiellus 1805. aastal Dorothea Helene Margarethe Elisabeth von Rehbinderiga (1788–1856). Abielust sündisid:

*Sophie Christiane Wilhelmine von Benckendorff (1806–1863), abiellus Karl von Baranoffiga
*Gustava Magdalena Marie von Benckendorff (1811–1892), abiellus Eestimaa rüütelkonna peamehe Otto Gustav von Lilienfeldiga
*Gustav Hermann Christoph von Benckendorff (1815–1883), Eestimaa rüütelkonna peamees
*Gustav Christoph Karl von Benckendorff (1817–1842), Venemaa sõjaväelane
*Gotthard Alexander Konstantin von Benckendorff (1819–1851), Venemaa sõjaväelane

## Esivanemad
 

## Vaata ka
*Benckendorff

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*Lühike elulugu (vene k.)
*
Läänemere tee

**Läänemere tee** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Kuristiku ja Priisle asumis. Asub Mustakivi tee ja Priisle tee vahel.

Läänemere tee ristub Vormsi ja Kihnu tänavaga.

Tee pikkus on 1,8 km.

Läänemere tee ääres asuvad endine Lasnamäe Üldgümnaasium (alates 2017. aasta septembrist on see Tallinna Linnamäe Vene Lütseumi gümnaasiumiastme hoone), Tallinna Läänemere Lasteaed, Kuristiku lasteaed ja tehas Amphenol ConneXus.

Läänemere tee sai nime 25. aprillil 1986.


Läänemere tee II - panoramio.jpg
Winter 2021 in Priisle Tallinn.jpg
EU-EE-TLN-LAS-Priisle-Läänemere tee.JPG
Läänemere keskus.jpg


## Viited

## Välislingid
Kalle Lasn

**Kalle Lasn** (sündinud 24. märtsil 1942 Tallinnas) on eesti päritolu Kanada ajakirjanik, publitsist ja poliitiline aktivist, liikumise Occupy Wall Street (OWS) juhtivtegelane.

Lasn sai laiemalt tuntuks kui üleilmastumise ja tarbimise kasvu kriitik. Ta on Kanada konsumerismivastase rühmituse ja samanimelise ajakirja Adbusters ('reklaamipurustajad') asutaja ning ingliskeelsete raamatute "Design Anarchy", "Meme Wars" ja Culture Jam" (1999) autor. Eesti keelde tõlgituna ilmus "Culture Jam" 2005. aastal ja kannab pealkirja "Kultuuritõkestus: Ameerika naeruvääristamine".

Lasna artiklite ja raamatute oluliseks mõtteks on tarbimisühiskonna kriitika ning soovitus: suurim võimalik heaolu vähima võimaliku tarbimise kaudu.

Lasn oli üks 2011. aasta Occupy Wall Street (OWS) meeleavalduste põhialgatajaid. Esimeste New Yorgi südalinnas toimunud OWS-i meeleavalduste initsiaatorid olid Micah White ja Kalle Lasn (koos oma rühmitusega Adbusters). Lasn registreeris 9. juunil 2011 OccupyWallStreet.org veebiaadressi. Mõni päev hiljem saatis Adbusters oma tellijaile e-kirja, milles kuulutati, et "Ameerika vajab oma Tahriri". 13. juuli 2011 blogipostituses tehti ettepanek korraldada Wall Streetil rahumeelne "okupatsioon" (hõivamismeeleavaldus) protestimaks selle vastu, et suurfirmad demokraatiat liigselt mõjutavad, et globaalse majanduskriisi põhjustajad on jäänud seaduslikult karistamata, ja et varanduslik ebavõrdsus üha süveneb.

Lasn elab Kanadas, Vancouveri linnas.

## Teoseid
Lasn, Kalle (2000) Culture Jam, New York: Quill

Lasn, Kalle (2005) Design Anarchy, Vancouver: Adbusters Media Foundation

Lasn, Kalle (2005) Kultuuritõkestus: Ameerika naeruvääristamine. (Tõlkinud Siim Vatalin.) Tallinn: Tänapäev 2005. ISBN 9985-62-341-X 

Lasn, Kalle (2012) Meme Wars: The Creative Destruction of Neoclassical Economics, New York: Seven Stories Press, ISBN 978-1609804732

## Viited
Raissa Smetanina

**Raissa Smetanina** (vene keeles Раиса Петровна Сметанина; sündinud 29. veebruaril 1952 Moktšas Komi vabariigis) on ižmakomi päritolu endine Nõukogude Liidu ja Venemaa murdmaasuusataja. Ta on neljakordne olümpiavõitja ja neljakordne maailmameister. Smetanina on rahvuselt komi.

Smetanina on esimene naine, kes on võitnud kümme taliolümpiamängude medalit (teine on Stefania Belmondo). Ta võistles olümpiamängudel viis korda, neist neli korda esindas Nõukogude Liitu ja viimasel korral 1992. aastal Albertville'is SRÜ-s.

Viimase kuldse olümpiamedali võitis ta mõni päev enne oma 40. sünnipäeva Albertville'is 4x5 km teatesõidus. Temast sai vanim olümpiakulla võitnud naissuusataja. 

Rahvusvahelise Olümpiakomitee ettepanekul anti talle Pierre de Coubertini auhind.
Tema nimi on antud suusaspordikeskusele Komi Vabariigi pealinnas Sõktõvkaris.

## Tunnustus
* Lenini orden
* Tööpunalipu orden
* Rahvaste Sõpruse orden (1984)
* Orden Austuse märk
* Austuse orden (2003)

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 1976  Innsbruckis
**  **olümpiavõitja** 10 km
**  **olümpiavõitja** 4x5 km teatesõidus
**   hõbemedal 5 km
* 1980  Lake Placidis
**  **olümpiavõitja** 5 km
**   hõbemedal 4x5 km teatesõidus
* 1984  Sarajevos
**   hõbemedal 10 km
**   hõbemedal 20 km
* 1988  Calgarys
**   hõbemedal 10 km
**  pronksmedal 20 km
* 1992  Albertville'is
**  **olümpiavõitja** 4x5 km teatesõidus
 
### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 1974  Falunis
**  **maailmameister** 4x5 km teatesõidus
**  pronksmedal 5 km 
* 1978  Lahtis
**   hõbemedal 10 km
**   hõbemedal 20 km
**  pronksmedal 5 km 
**  pronksmedal 4x5 km teatesõidus
* 1980  Falunis
**  pronksmedal 20 km
* 1982  Oslos
**  **maailmameister** 20 km  
**   hõbemedal 4x5 km teatesõidus
* 1985  Seefeldis
**  **maailmameister** 4x5 km teatesõidus
* 1989  Lahtis
**   hõbemedal 4x5 km teatesõidus
* 1991  Val di Fiemme
**  **maailmameister** 4x5 km teatesõidus

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
#### Maailma karikas
* **1. koht: 1981**
* 2. koht: 1979, 1984

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
*
Rääma (täpsustus)

**Rääma** on mitme Eesti koha nimi:
*Rääma on Pärnu linnaosa.

## Vaata ka
*Rääma raba
*Rääma oja
*Rääma park
*Rääma tänav
*Rääma mõis
*Rääma vald
Gröditz

**Gröditz** on linn Saksamaa idaosas Saksimaal Meißeni kreisis.

## Viited

## Välislingid
* Gröditzi koduleht
Merjalased

**Merjalased** (vene keeles *меря*; samuti *Meryas* või *merä*) oli merja keelt kõnelnud soome-ugri rahvas. 

Merja keel kuulus tõenäoliselt läänemeresoome keelerühma märgatava volgasoome mõjuga. Merjalased elasid praeguse Venemaa linnade Moskva, Kostroma, Jaroslavli ja Vladimiri ümbruses. 

Merjalasi (*merens*) mainib 6. sajandi kroonik Jordanes teoses "De origine actibusque Getarum" ("Gootide algupära ja teod"). 

Hiljem on merjalasi nimetatud vanavene kroonikates.

IX sajandil jõudis merjalaste maile slaavlaste asustuslaine. Merjalased segunesid slaavlastega, andes oma panuse suurvene rahva väljakujunemisele. Üksikud merjakeelsed asulad (*Merski stan*) püsisid XVII sajandini. Merjalaste keelepärand mõnesaja koha- ja jõenime, sõna ja ütlemise näitel püsib kunagistes merjakeelsetes külades tänapäevani. Merjalaste keelt on uurinud Ukraina keeleteadlane Orest Tkatšenko. Merja päritolu inimeste osatähtsus ajaloolisel Merjamaal on tänaseks langenud umbes viiendikuni sealsest elanikkonnast. Merja päritolu arvatakse olevat kosmonaut Juri Gagarin, filmirežissöör Andrei Tarkovski ja filminäitleja Mihhail Pugovkin.

## Merja keele näited

Tuli – tule, küla – bola, matk – matke, kirves – kirväs, keel – jelma, surm – kolema, kivi – kiv, soo – nero, järv – jähre, jõgi – joge, või – voi, kanep – moska, mari – mare, kurg – kurga, kägu – kägö, kala – kol, peni – pene, on – jon, ei ole – e jola, olgu – jolus, olema – jole, võima – voimo, rääkima – mere, tahtma – tohte, elama – elä, tundma – tudo, andma – ando, nägema – näv, 
matkama – matkoma, panema – pane, ilus – maze, tervist – tsölönda, jätku leivale – jolus pa jolus (olgu ja olgu).

Allikas: Ткаченко О. Б., Мерянский язык, Kiiev 1985.

## Merjalaste mõju tänapäeva kultuuriliikumistele

Merjalaste järgi võeti Soomes 20. sajandi algupoole hõimuaate mõjul kasutusele naisenimi Merja.

Kostroma oblasti ja Jaroslavli oblastis elab tänapäeval inimesi, kes peavad ennast rahvuselt merjalasteks, on loodud ka merjalaste lipp, vapp ja hümn. Tänapäeva merjalased on osalenud soome-ugri hõimuliikumises.

## Merjalased filmikunstis

Aastal 2010 linastus Venemaal tehtud mängufilm "Tsiitsitajad" (vene keeles "Ovsjanki"), milles kujutatakse merjalasi praegu järjepidevalt olemasoleva, kuid hääbuva soome-ugri rahvana. Filmis kujutatakse muu hulgas väljamõeldud lähedase surmaga seotud kombeid ja matusekombeid, mida omistatakse merjalastele. Maria Ulfsak-Šeripova sõnul võib filmi žanrit "oma eleegilisuses, unenäolisuses ja morbiidsuses" käsitleda "soome-ugri maagilise realismina, mis mingisugusele tõele ega tõepärasusele ei pretendeeri".

## Viited

## Välislingid
*Merjamaa
*The “Northwestern” Group of Finno-Ugric Languages and its Heritage in the Place Names and Substratum Vocabulary of the Russian North
*Rahvaste paiknemine 9. sajandil
Pargimäe pank

**Pargimäe pank** (ka **Pargimägi**, **Lastekodumägi**) on Balti klindi Põhja-Eesti panga (Põhja-Eesti klindi) osa Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Sinimäel. Pargimäe pank on kolmest Sinimägede mäest idapoolsem ja kuulub Vaivara klindilõiku.

Pargimäe kõrgus üle merepinna on 84,6 meetrit ümbritsevast maapinnast umbes 50 meetrit kõrgem. Kirde- ja põhjanõlv on kaldega 40–45°, lõuna ja läänenõlv 10–15° kaldega.

Pargimäe panga tuumikuks on umbes 300–400 meetri pikkune, kuni 50 meetrit aluspõhja suhtes üles tõstetud ja kuni 20° lõuna suunas kaldu olev monoliitne aluspõhjaline hiidpangas, mis on ida- ja lääneosas liustiku poolt tugevasti deformeeritud. Pangase laius on umbes 200 meetrit, kuid tema laiuse täpsed piirid on raskesti määratletavad. Pargimäe läänepoolne osa koosneb üksikute eri nurga all ja eri suundades kallutatud väiksematest, kuni 10–20-meetrise läbimõõduga tugevasti deformeerunud pangastest. Hiidpangase läbilõikes figureerivate kivimite stratigraafiline ulatus on keskordoviitsiumi Kõrgekalda kihistu savikast lubjakivist kuni kambriumi Lükati kihistu sinisavini.

Sinimägede geoloogilised tekkemehhanismid pole teada ja nende uurimiseks plaanitakse geoloogide välitöid.

## Pargimäe tehiskoopad-laskemoonalaod

Pargimäe tehiskoopad-laskemoonalaod. (04).jpg
Pargimäe tehiskoopad-laskemoonalaod. (02).jpg
Pargimäe tehiskoopad-laskemoonalaod. (05).jpg
Pargimäe tehiskoopad-laskemoonalaod. (12).jpg
Pargimäe tehiskoopad-laskemoonalaod. (16).jpg
Pargimäe tehiskoopad-laskemoonalaod. (17).jpg


## Vaata ka
*Eesti pankade loend
*Vaivara klindilõik
*Kannuka pank 
*Meriküla pank
*Narva klindilõik
*Perjatsi pank
*Pimestiku pank
*Põrguaugumäe pank
*Sinimägede lahingud
*Tornimäe pank
*Utria pank
*Utria kõrgekallas
*Udria maastikukaitseala
*Utria savikallas
*Pimestiku pangasaarestik
*Sinimägede pangasaarestik
*Laagna pangasaarestik

## Kirjandus
* Kalle Suuroja. *Põhja-Eesti pangad*, Tallinn 2004.
Võrtsjärve madalik

**Võrtsjärve madalik** on Eesti maastikurajoon. Madaliku pindala on 1747 km2, millest üle kolmandiku (37,1%)  on soostunud. 

Võrtsjärve madalik hõlmab selle keskmes oleva Võrtsjärve kaldalähedasi alasid, kuid põhja pool ka kaldast kaugemaid alasid, piirnedes Kesk-Eesti lavatasandikuga.

Võrtsjärve madaliku kujunemine algas holotseeni algul. Madalik hõlmab suurt osa tollasest Suur-Võrtsjärvest. 

Maastikurajooni ilmestavad mitmed loogelised jõed, mille kallastel kasvab haruldane lammimets, samuti jääb siia Emajõe ülemjooks. Suhteliselt ühtlast reljeefi ilmestavad voorestikud.

## Paikkonnad
Võrtsjärve madalikul saab eristada nelja paikkonda:
*Läänerannik
*Põhjarannik (Kolga-Jaani piirkond)
*Idarannik
*Võrtsjärve madaliku põhja-kirdeosa (Sangla paikkond)

## Loodus
Võrtsjärve madalikul asub Eesti suurimaid märgalasid – Alam-Pedja looduskaitseala, ala soostumus on 82%. 

## Viited

## Välislingid
*Artikkel Eesti entsüklopeedias
*"Soo- ja jõemaastikud, arengulugu" (Võrtsjärve madalik, Alam-Pedja), Ivar Arold, Arvo Järvet, Eesti Loodus 9/10 2001
Vooremaa

**Vooremaa** (ka *Saadjärve voorestik*) on maastikurajoon Ida-Eestis. Selle pindala on 977 km2. Vooremaast on viiendik (20,3%) soostunud. 

Vooremaa piirneb põhjas Alutaguse madalikuga ja põhja-lõuna suunas ulatub Kõrvekülani (pikkus 55 km), lääne-ida suunas on selle pikkus 24 km. 

Vooremaad, nagu nimigi ütleb, ilmestavad voorestikud ja nendevahelised nõod. Sealsete voorte omapäraks on nende suurus ja kuju: näiteks Koimula hiidvoore pikkus on 13 km ja laius 3,5 km. Kõrgeim voor on 144 meetri kõrgune Laiuse voor.

Vooremaa aluspõhja moodustavad siluri ajastu karbonaatkivimid (põhja-loodeosas) ning keskdevoni domeriit või savi ja aleuroliit (lõuna-kaguosas). 

Suurt osa (47%) Vooremaa pinnast (eriti voorte nõgusid) kasutatakse põllumajandusmaana. 

## Loodus
Vooremaa kõige iseloomulikuma maastiku kaitseks on loodud Vooremaa maastikukaitseala.

## Vaata ka

*Väike-Vooremaa (Türi voorestik)
*Vooremaa maastikukaitseala
*Vooremaa metsaökoloogia jaam

## Viited
1980. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**[[suusatamise maailmameistrivõistlused|Põhja suusaalade 1980. aasta maailmameistrivõistlused]]** korraldati eraldi naistele 20 km distantsil, kuna see ala ei olnud 1980. aasta olümpiamängude kavas. Need võistlused peeti 17. veebruaril 1980. aastal Falunis Rootsis.

## Naised
### 20 km




**Kuupäev: [[17. veebruar]]**



## Vaata ka

* Põhja suusaalad 1980. aasta taliolümpiamängudel

## Välislingid
* 20 km MM-i kolmik 1978-87
Großenhain

**Großenhain** (varem ka kui *Hayn*) on suur kreisilinn Saksamaa idaosas Saksimaal Meißeni kreisis. Asub Große Röderi jõe ääres.

2009 liideti linnaga Wildenhaini vald ja 2010 Zabeltitzi vald.

### Linnaosad
Zschieschen, Mülbitz, Großraschütz, Kleinraschütz, Naundorf.

Lisaks kuuluvad linna alluvusse lähedalasuvad asumid Folbern, Rostig, Skassa, Weßnitz ja Zschauitz. Alates oktoobrist 2009: Walda, Kleinthiemig, Wildenhain, Bauda, Colmnitz. Alates jaanuarist 2010: Zabeltitz, Görzig, Treugeböhla, Krauschütz, Nasseböhla, Skäßchen, Skaup, Strauch, Stroga, Uebigau.

## Välislingid

Großenhaini koduleht
Mine munni

**"Mine munni"** on lugu ansambli Koer 2004. aastal ilmunud debüütalbumilt "Pure".

Viisi autor on Vaiko Eplik, sõnade autorid on Vaiko Eplik ja Jaan Pehk.

Laul sisaldab autoomaniku rõvedat sõimu autot kahjustanud isiku aadressil.
Pure (Koer)

**"Pure"** on ansambli Koer 2004. aastal ilmunud album.

## Lood
# "Pihkupeksja"
# "Avanti Popolo"
# "BMW & NBA"
# "Te olete värdjad"
# "Maiu on piimaauto"
# "Mine munni"
# "Väikeste linnade mehed"
# "Jää vabaks"
# "Kodulaul"
# "Hingede rändamine"
# "Igapäevane menüü"
# "Õpi nautima"
# "Müra"
# "Koerte hümn"
# "Spermatosoidid"

## Välislingid
*
Sándor Weöres

**Sándor Weöres** [šaandor vöröš] (22. juuni 1913 Szombathely – 22. jaanuar 1989 Budapest) oli ungari luuletaja ja tõlkija.

Tema esimesed luuletused ilmusid ajakirjas Nyugat, kui ta oli 19-aastane. Ta lõpetas Pécsi Ülikooli filosoofia ja esteetika erialal.

Weöres on tõlkinud inglise, vene, ukraina, sloveeni ja gruusia luulet. Tema Daodejingi tõlge on Ungaris väga populaarne.

György Ligeti on viisistanud mitmeid Weöresi luuletusi.

## Tunnustus
* 1974 Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind

## Looming
### Luulekogud
**Hideg van*, 1934.
**A kő és az ember*, 1935.
**A teremtés dicsérete*, 1938.
**Meduza*, 1944.
**A szerelem ábécéje*, 1946.
**Elysium*, 1946.
**Gyümölcskosár*, 1946.
**A fogok tornáca*, 1947.
**Bóbita*, 1955.
**A hallgatás tornya*, 1956.
**Tarka forgó*, 1958.
**Tűzkút*, 1964.
**Gyermekjátékok*, 1965.
**Merülő Saturnus*, 1968.
**Zimzizim*, 1969.
**Psyche*, 1972.
**Télország*, 1972.
**Priapos*, kirjutatud 1950, ilmunud 2001.
Aalst

**Aalst** on linn Belgias Ida-Flandria provintsis. See asub Denderi jõe ääres.

## Nimekujud
*Alost* (866), *Alosta* (868), *Alst* (1088), *Alost* (1096), *Alst* (1144).

## Ajalugu
Aalsti on mainitud juba 9. sajandil. Linna raekoda hakati ehitama 12. sajandil ja see on vanim säilinud raekoda Belgias. 1360 hävis suur osa linnast tulekahjus. Raekoda ehitati ümber ja 1460 valmis kellatorn, kus tänapäeval on 52 kellaga kellamäng.

## Asulad
1825. aastal linnaõigused saanud Aalsti halduspiiridesse kuuluvad järgmised asulad, osavallad ja piirkonnad:

:Allikas – Denderend Aalst 202010

## Majandus
Linna olulisim tööstusharu on tekstiilitööstus.

Aalst on lõikelillede kasvatuse keskus.

2005. aastal oli Aalsti SKP ühe inimese kohta 15 184 €, mis moodustas 62% Belgia keskmisest (24 264 €).

2009. aastal oli töötus 7,92%.


Aalst belfry.jpg|Aalsti kellatorn
Kasteel Regelsbrugge.JPG|
Aalst 001.JPG|
Church of Saint Walburga, Meldert (Aalst, Belgium).jpg|
Baardegem - Sint-Margrietkerk - Aalst - België.jpg|


## Sõpruslinnad
*  – Gabrovo
*  – Oss 
*  – Worcester

## Viited

## Välislingid

*Aalsti koduleht
*  DADD Documentatiecentrum en archief van het Daensisme en de hedendaagse geschiedenis van de Denderstreek
Ida-Aasia

**Ida-Aasia** on regioon Aasia idaosas.

ÜRO liigituse järgi  kuuluvad Ida-Aasiasse:

*
*
*
*Taiwan
*
*

## Vaata ka

*Kesk-Aasia
*Kagu-Aasia
*Lõuna-Aasia
*Lääne-Aasia
*Põhja-Aasia
*Sise-Aasia
*Kaug-Ida

## Välislingid
Lääne-Aasia (ÜRO regioon)

**Lääne-Aasia** on ÜRO statistilise liigituse järgi regioon Aasia lääneosas.

Piirkonna pindala on 5 994 935 km2 ja seal elab ligi 313 miljonit inimest.

## Riigid
*
* 
* 
* 
* 
* 
*
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

## Vaata ka
*Ees-Aasia
*Ida-Aasia
*Lõuna-Aasia
*Kagu-Aasia
*Kesk-Aasia
*Põhja-Aasia
*Sise-Aasia
*Lähis-Ida

## Viited
Strehla

**Strehla** on väikelinn Saksamaa idaosas Saksimaal Meißeni kreisis.

## Linnaosad
Forberge, Görzig/Trebnitz, Großrügeln, Lößnig, Paußnitz, Oppitzsch ja Unterreußen.

## Välislingid
*Strehla koduleht
Ebersbachi vald

**Ebersbachi vald** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi.

## Vallaosad
Beiersdorf, Bieberach, Cunnersdorf, Ermendorf, Freitelsdorf, Göhra, Hohndorf, Kalkreuth, Lauterbach, Marschau, Naunhof, Reinersdorf, Rödern (Nieder- ja Oberrödern) ning Ebersbach (Nieder-, Mittel- ja Oberebersbach).

## Viited
NOAA satelliidid

**NOAA** on Ookeani ja Atmosfääri Administratsiooni polaarorbiidil ilmasatelliitide seeria. Kaks satelliiti, TIROS või ATN, on umbes 850&nbsp;km kõrgusel Päikese-sünkroonsel polaarorbiidil ja edastavad pidevalt Maa nähtavaid ja infrapunakujutisi. Kahe satelliidi orbiitide nihe tagab, et Maa iga piirkonna kujutised ei ole vanemad kui kuus tundi. Seeria varasemate satelliitide nimed olid TIROS, ESSA, ITOS, NIMBUS. Maa esimene satelliidipilt saadi 1. aprillil 1960 tehiskaaslaselt TIROS-1. NOAA satelliidifotosid võib leida enam-vähem reaalajas Internetist ning neid saab ka ise raadio teel vastu võtta.

### NOAA polaarorbiidil satelliidid

## Viited
Taastumatu ressurss

**Taastumatu ressurss** ehk **taastumatu loodusvara** on aine või energiaallikas, mis kasutamise tõttu väheneb ja võib ka otsa saada, kuivõrd seda ökosüsteemi ringeprotsessides ei taaslooda.

Taastumatute ressursside hulka kuuluvad maavarad, näiteks fossiilkütused, metallimaagid jne. Taastumatute energiaallikate hulka kuulub ka tuumaenergia, kuivõrd selle saamiseks kasutatav uraanimaak on taastumatu maavara.

## Vaata ka
*Taastuv ressurss
*Taastumatu energiaressurss
Hirschsteini vald

**Hirschsteini vald** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi.

## Vallaosad
Pahrenz, Prausitz, Schänitz, Althirschstein, Bahra, Böhla, Boritz, Heyda, Kobeln, Mehltheuer, Neuhirschstein.

## Viited

## Välislingid
* www.hirschstein.de
Helena Takalo

**Anni Helena Takalo** (sünninimi **Kivioja**; sündis 20. oktoobril 1947 Nivalas) on Soome endine murdmaasuusataja. Tema karjääri edukamad aastad olid 1970. aastate lõpupoole. 

1976. aasta olümpiamängudel kuldmedali võidu järel teatati talle dopingu kasutamise süüdistusest, kuid asja uuesti uurimisel avastati, et dopingu kasutamisega oli siiski vahele jäänud Nõukogude Liidu sportlane Galina Kulakova. Kulakova ei saanud selle eest mingit muud karistust, kui jäi enda väljasõidetud pronksmedalist ilma.

Helena Takalo tunnistati 1975. ja 1976. aastal Soome parimaks naissportlaseks ning 1978. aastal Soome aasta sportlaseks.

2006. aasta suvel avati Helena Takalole 2,5 meetri kõrgune pronksist mälestussammas Pyhäjärvel, mille autor onAntonio da Cudan. 

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1972  Sapporos
**  hõbemedal 3x5 km teatesõidus
* 1976  Innsbruckis
**  **olümpiavõitja** 5 km
**  hõbemedal 10 km
**  hõbemedal 4x5 km teatesõidus
** 1980  Lake Placidis
**  pronksmedal 10 km

## [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1970  Kõrg-Tatras
**  pronksmedal 4x5 km teatesõidus
* 1974  Falunis
**  pronksmedal 10 km
* 1978  Lahtis
**  **maailmameister** 5 km
**  **maailmameister** 4x5 km teatesõidus
**  pronksmedal 20 km

## Kirjandus

* Kari A. Nurmela: *Helena Takalo ja Helena voittaa*

## Välislingid

*
München (täpsustus)

***[[München]]** on Saksamaa Baieri liidumaa pealinn. 
***[[München (film)|München]]** on Steven Spielbergi 2005. aasta film.

## Vaata ka

*Müncheni leping 
*Müncheni lennuõnnetus
*Müncheni veresaun
*FC Bayern München
Itk (täpsustus)

**Itk** võib tähendada järgmist:
***[[itk]]** on rituaalne praktika ja tehnika.
***[[itk (rüütlilaul)|itk]]** oli üks rüütlilaulu žanre keskajal
*Itk on Eesti *metal*-ansambel

**ITK** võib tähendada järgmist:
***ITK** on Ida-Tallinna Keskhaigla;
***ITK** on IT Kolledž;
***ITK** on Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus;
***ITK** on insenertehnilised kommunikatsioonid.
***[[ITK Inseneribüroo]]** on insenertehniliste kommunikatsioonide projekteerimisega tegelev Eesti ettevõte.

## Vaata ka
*IKT
Tallinna Lastehaigla

Sihtasutus **Tallinna Lastehaigla** (lühendid: SA TLH ja TLH) on ainuke kõrgema etapi spetsialiseeritud lastehaigla Eestis, osutades statsionaarset ja ambulatoorset eriarstiabi Tallinna ja Põhja-Eesti lastele vanuses kuni 18 aastat (kaasa arvatud). 

Tallinna Lastehaigla eesmärgiks on anda parimat perekeskset abi, et tagada lapse tervis ja heaolu. Jagab vanematele teadmisi lapse terviseseisundi paremaks muutmiseks ja olukorra säilitamiseks.
 

## Ajalugu
Kui Tallinna Lastehaigla 1978. aastal asutati, asus see aadressil Ravi 2. 1979. aastal valmis praeguse Tallinna Lastehaigla hoone (Tervise 28, Tallinn). 15 aastat hiljem alustati 11 aastat (1994–2005) kestnud ja 140 miljonit krooni nõudnud renoveerimist, mis hõlmas kõiki haigla osakondi ning 1999. aastal ehitati maja jätkuna juurde ka polikliinik.

Oktoobris 2001 liideti Tallinna Nõmme Lastehaigla Tallinna Lastehaiglaga. Järgmise aasta alguses muudeti haigla sihtasutuseks, millele 1. märtsil liideti ka Kesklinna Lastepolikliinik.

## Arenev haigla
Tallinna Lastehaigla kaasajastab oma tegevust vastavalt teaduse arengule ning teadustööde kaudu aitab ise erialade arengule pidevalt kaasa. Paljud Tallinna Lastehaigla arstid ja õed on oma eriala hinnatud lektorid. 

Tallinna Lastehaigla koostöös Tartu Ülikooli Kliinikumi, Tallinna ja Tartu Tervishoiu Kõrgkoolidega on õppe- ja praktikabaasiks tulevastele lastetervishoiutöötajatele, arstidele ja õdedele. 

## Kliinikud ja teenistused
### Pediaatria kliinik
*erakorralise meditsiini ja ägedate infektsioonide osakond
*pediaatriaosakond 
*neuroloogia ja taastusraviosakond
*onko-hematoloogiaosakond
*vastsündinute ja imikute osakond

*endokrinoloogiateenistus
*kardioloogiateenistus
*allergoloogiateenistus
*reumatoloogiateenistus

### Kirurgiakliinik
*kõrva-nina-kurgu-osakond
*traumatoloogia osakond
*kirurgiaosakond
*operatsiooniplokk
**<big>Anestesioloogia- ja intensiivravi kliinik</big>**

* operatsiooniplokk
* anestesioloogia-intensiivraviosakond

### Diagnostika
*labor
*vereteenistus
*radioloogia
**<big>Laste Vaimse Tervise Keskus (Lastepsühhiaatria kliinik)</big>**

## Tallinna Lastehaigla Toetusfond
Tallinna Lastehaigla Toetusfond loodi 1993. aastal eesmärgiga aidata kaasa lastesõbraliku haigla kujundamisele ning luua parima võimaliku meditsiinilise abi pakkumiseks vajalikud tingimused. Samuti aitab see muuta ühiskonna suhtumist haigete laste probleemidesse. 

## Viited

## Välislingid
* Haigla koduleht
Haiglavõrgu arengukava

**Haiglavõrgu arengukava** on kehtestatud "Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse" §55 lõike 1 alusel.

Selle määrusega on püütud määratleda haiglate tegevuspiirkonnad ja -valdkonnad, mistõttu on haiglad jaotatud tervishoiuteenuste ühtlase kättesaadavuse tagamiseks regionaalhaiglateks, keskhaiglateks, üldhaiglateks, kohalikeks haiglateks ja erihaiglateks. Määrus on koostatud riikliku rahastamise otstarbekamaks kavandamiseks ja kasutamiseks, tagamaks kvaliteetse arstiabi mistahes Eesti piirkonnas.

Eesti Haigekassa sõlmib arengukavas nimetatud haiglatega tervishoiuteenuste ostmise lepingud vähemalt viieks aastaks, mis tagab pikemaajalise kindluse rahastamise Haiglavõrgu arengukavasse kuuluvatele haiglatele.

Arengukava kehtestati 15 aastaks.

## Haiglavõrgu arengukavasse kuuluvad haiglad
### Regionaalhaiglad Eestis
*SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla
*SA Tallinna Lastehaigla
*SA Tartu Ülikooli Kliinikum

### Keskhaiglad Eestis
*AS Lääne-Tallinna Keskhaigla
*AS Ida-Tallinna Keskhaigla
*SA Pärnu Haigla
*SA Ida-Viru Keskhaigla

### Üldhaiglad Eestis
*AS Järvamaa Haigla
*Kuressaare Haigla SA
*SA Läänemaa Haigla
*AS Rakvere Haigla
*AS Lõuna-Eesti Haigla
*SA Narva Haigla
*SA Viljandi Haigla
*AS Valga Haigla
*SA Hiiumaa Haigla
*AS Põlva Haigla
*SA Rapla Haigla

### Kohalikud haiglad Eestis
*SA Jõgeva Haigla

## Arengukavast välja jäänud haiglad (mittetäielik loend)
*SA Ahtme haigla
*Elite Kliinik
*SA Elva Haigla TM
*Haapsalu Neuroloogiline Rehabilitatsioonikeskus
*AS Kallavere Haigla
*Kirde Kohalik Haigla SA
*Märjamaa Haigla AS
*SA PJV Hooldusravi Vändras
*AS Räpina Haigla
*Sillamäe Haigla SA
*Tamme Erakliinik
*Tapa Haigla AS
*Tähe Erakliinik
*Viimsi Haigla
*Wismari Haigla AS
*Keila Taastusravikeskus AS

## Vaata ka
* Eesti haiglate loend
* Eesti Haiglate Liit

## Viited

## Välislingid
* Vabariigi Valitsuse määrus nr 105/2003 «Haiglavõrgu arengukava»
* Haiglate Liit
* Riigikontroll: haiglates on liiga palju pensionäridest arste
Kazuki Nakajima

**Kazuki Nakajima** (jaapani keeles 中嶋 一貴 *Nakajima Kazuki*; sündinud 11. jaanuaril 1985 Aichis) on Jaapani endine Vormel 1-sõitja.

## Enne Vormel 1
Tema isa Satoru Nakajima oli samuti vormelisõitja, kes kogus oma karjääri jooksul 16 punkti (tema ajal sai punkte alates 6. kohast) ja sõitis välja ühe kiireima ringi. Kazuki noorem vend Daisuke Nakajima on samuti vormelisõitja.

Kazuki alustas kardisportlasena 1996. aastal. 1999 tuli ta Suzuka Vormel ICA meistriks ja Toyota kaasas ta oma noorte sõitjate programmi. 2002 ühines ta Vormel Toyota sarjaga ja võitis selle 2003 134 punktiga, kui ta 10 etapist võitis 3 ja ka 3 kvalifikatsiooni. 2004 oli ta Jaapani Vormel 3 sarjas 138 punktiga 5., võites 20 etapist 2 ja ka 2 kvalifikatsiooni. 2005 saavutas ta samas sarjas 209 punktiga 2. koha, võites 3 etappi ja 2 kvalifikatsiooni. Sel aastal sõitis ta ühtlasi Jaapanis toimuvas Super GT sarjas, kus ta 7 etapist võitis 1 ja oli 52 punktiga 8.

2006 sõitis Nakajima Euroopa Vormel 3 sarjas meeskonnas Manor Motosport. Ta võitis 1 etapi, tuli 1 korra teiseks ja 2 korda kolmandaks, sõitis 2 etapil kiireima ringi ja kogus 36 punkti, millega oli 7. Sellegipoolest oli tema tulemus Manor Motospordi 3 sõitjast kõige nõrgem. Meeskondlikult oli Manor 2., sest ASM Formule 3 sai kaksikvõidu (Sebastian Vettel oli individuaalselt 2.).

2007 sõitis Nakajima GP2 sarjas. 22 etapist ei suutnud ta võita küll ühtki, kuid võitis 1 kvalifikatsiooni, sõitis 3 etapil kiireima ringi, lõpetas korra teisena ja 5 korda kolmandana. Kokkuvõttes oli ta 42 punktiga 6. Sarja võitis Timo Glock Lucas di Grassi ja Giorgio Pantano ees. Nakajima meeskonnakaaslane Nicolas Lapierre võitis küll 2 etappi, kuid muid tulemusi sinna kõrvale palju ei tulnud ja ta oli alles 12. Meeskondlikult olid nad 65 punktiga 5. kohal.

## Vormel 1

Nakajima alustas oma Vormel 1-karjääri 2007. aastal WilliamsF1 testisõitjana. Põhisõitjad olid Nico Rosberg ja Alexander Wurz, teine testsõitja oli Narain Karthikeyan. Kui Wurz enne hooaja viimast sõitu oma karjääri lõpetas, avanes Nakajimal võimalus võistelda. Oma esimesel etapil sai ta 10. koha. Ehkki ta sõitis hooldusboksis otsa kahele oma mehaanikule, kes väga viga ei saanud, olid ülemused temaga üldiselt rahul ja sõlmisid temaga järgmiseks aastaks lepingu.

2008. aasta avaetapil Austraalias oli ta kohe 6. Rosberg lõpetas selle etapi kolmandana. Kuid see jäigi Nakajima parimaks tulemuseks. Rosberg ruli korra, Singapuris, teiseks ning oli hooaja kokkovõttes 17 punktiga 13., Nakajima 9 punktiga 15. Meeskondlikult oli Williams 26 punktiga 8.

2009. aastal ei saanud Nakajima ühtki punkti. Kõik meeskonna 34,5 punkti tõi Rosberg, ehkki poodiumile ei jõudnud ka tema, ja Williams oli 7.

2010. aastaks ei saanud Nakajima lepingut ühegi vormelimeeskonnaga.

## Tulemused F1-sarjas

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Lääne-Tallinna Keskhaigla

**Lääne-Tallinna Keskhaigla** on haigla Tallinnas.

Aktsiaselts **Lääne-Tallinna Keskhaigla** (lühendatult **LTKH**) on kujunenud pärast mitme Tallinna raviasutuse liitmist.

## Liidetud asutused
* Meremeeste haigla
* Pelgulinna haigla
* Nõmme haigla
* Merimetsa nakkushaigla
* Väike-Õismäe polikliinik
* Mustamäe polikliinik

**Praegu kuuluvad Lääne-Tallinna Keskhaigla koosseisu järgmised üksused:**
* Meremeeste korpus (Paldiski maantee 68)
* Nakkuskliinik (Paldiski maantee 66)
* Nakkuskliiniku polikliinik (Paldiski maantee 62)
* Haabersti tervisekeskus (Õismäe tee 179)
* Nõmme tervisekeskus (Jaama tänav 11)
* Pelgulinna sünnitusmaja (Sõle 23)
* Põhja-Tallinna tervisekeskus (Sõle 63)
* Mustamäe tervisekeskus (Ehitajate tee 27)
* Õendusabikliinik (Õismäe tee 179)
* Õendusabikliiniku Iru üksus (Hooldekodu tee 2/1)

## Viited

## Välislingid
* Lääne-Tallinna Keskhaigla koduleht
* Pelgulinna sünnitusmaja koduleht
Mao Asada

**Mao Asada** (jaapani 浅田 真央 (*Asada Mao*); sündinud 25. septembril 1990 Nagoyas) on Jaapani iluuisutaja. Ta on valitsev maailmameister ja Nelja maailmajao meister.

20. märtsil 2008 tuli ta Göteborgis maailmameistriks.

Ta on üks viiest naisest, kellel on õnnestunud rahvusvahelisel võistlusel sooritada kolmekordne *[[axel]]*.

## Välislingid

*Mao Asada koduleht
Berit Aunli

**Berit Kristine Aunli** (sünninimi **Kvello**, sündinud 9. juunil 1956 Stjørdalis) on Norra endine murdmaasuusataja.

Aunli kui tippsportlase edukamad aastad oli 1980. aastate alguses, kui ta oli üks maailma parimaid suusatajaid. Esimese suurvõistluste medali sai Aunli 1980. aasta olümpiamängudel Lake Placidis, kui Norra teatevõistkond tuli kolmandaks.

1982. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos tuli Aunli nii 5 km kui ka 10 km distantsil ning 4x5 km teatesõidus maailmameistriks. Lisaks sai ta hõbemedali 20 km distantsil. 1984. aasta OM-il Sarajevos võitis ta 4x5 km teatesõidus kuldmedali ja 5 km distantsil hõbemedali.  
 
Maailma karikasarjas võitis Aunli 1981–1982 hooajal maailma karika. Norra meistriks tuli ta 15 korda.

Ka tema abikaasa Ove Aunli oli tipptasemel suusataja.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1980  Lake Placidis
**  pronksmedal 4x5 km teatesõidus
* 1984  Sarajevos
**  **olümpiavõitja** 4x5 km teatesõidus
**  hõbemedal 5 km

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlused]]

* 1982  Oslos
**  **maailmameister** 5 km
**  **maailmameister** 10 km
**  **maailmameister** 4x5 km teatesõidus
**  hõbemedal 20 km
* 1985  Seefeldis
**  hõbemedal 4x5 km teatesõidus

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* **1. koht: 1982**
* 2. koht: 1981

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

*
Kemotroof

**Kemotroof** on organism, kes peamise energiaallikana kasutab toiduga saadavate ainete keemiliste sidemete energiat, neid aineid oksüdeerides. (Alternatiivne võimalus on fototroofia, mil kasutatakse valgusenergiat.) 

Kui seejuures oksüdeeritav aine ehk elektronidoonor on anorgaaniline, siis on ühtlasi tegu litotroofiaga (kemolitotroofia), kui aga energiaallikaks olev aine on orgaaniline, siis organotroofiaga (kemoorganotroofia).

Kõik loomad ja seened on kemotroofid, samuti suur osa baktereid ning osa protiste.

## Vaata ka
*fototroof
*toitumistüüp
Fototroof

**Fototroof** on organism, kes peamise energiaallikana kasutab valguskiirguse energiat.

Fotosünteesivad bakterid, protistid ja taimed on fototroofid.

## Vaata ka
*autotroof
*kemotroof
*toitumistüüp
Litotroof

**Litotroof** on organism, kes elektroni doonorina kasutab anorgaanilisi aineid. (Vastandiks on organotroofid, kel on elektroni doonoriks orgaanilised ained.)

Litotroofid on kas bakterid või taimed või fotosünteesivad protistid. Litotroofe pole loomade ega seente hulgas.

Fotolitotroofidel on elektroni doonoriks enamasti vesi. Fotolitotroofid on kas bakterid või kloroplastide kaudu taimed (kloroplastid on päritolult endosümbiootsed bakterid).

Kemolitotroofidel, keda leidub vaid bakterite seas, on elektroni doonoriks näiteks
*kahevalentse raua ühendid – rauabaktereil
*väävliühendid – väävlibaktereil
*ammoonium – nitrifitseerivail baktereil

## Vaata ka
*fototroof
*kemotroof
*organotroof
*toitumistüüp
Vodava–Meriküla tee

**Vodava–Meriküla tee** (registrinumbriga 13146) on kruusakattega kõrvalmaantee pikkusega 4,3 km Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. 

Maantee ühendab 1. põhimaantee (Tallinna–Narva maantee) 201. kilomeetrilt, Vodava küla kohalt, 91. tugimaanteega (Narva – Narva-Jõesuu – Hiiemetsa maanteega) Narva-Jõesuu lääneservaga endise Meriküla küla kohal.
Mükotroof

**Mükotroof** on organism, kes toitub seentest. 

Obligaatsete mükotroofide jaoks on seentoit asendamatu, fakultatiivsetel mükotroofidel aga asendatav.

Näiteks on obligaatselt mükotroofsed enamiku orhideede idandid ning mõned heterotroofsed orhideed (pisikäpp, koralljuur, pesajuur) kogu elu jooksul. Nad saavad kõik kasvuks vajalikud süsinikuühendid mükoriisa kaudu seentest.

Obligaatne mükotroof on Eesti taimedest ka seenlill. Sammaldest on mükotroof seensammal.

## Vaata ka
*heterotroofia
*saprotroof
Georg von Lilienfeld

**Georg Woldemar von Lilienfeld** (10. august (vkj 30. juuli) 1772 Parasmetsa mõis – 22. mai (vkj 10. mai) 1853 Kuusiku mõis) oli baltisaksa poliitik.

Georg Woldemar von Lilienfeld sündis Saaremaa maanõuniku Heinrich Otto von Lilienfeldi ja Charlotte Katharina von Smitteni pojana. Tema tädipoeg oli kuulus Vene väejuht Michael Andreas Barclay de Tolly (1761–1818).

1827–1830 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ning hiljem, 1832–1835 Eestimaa maanõunik.

Talle kuulusid Kuusiku ja Sikeldi mõis.

## Perekond

Georg Woldemar von Lilienfeld abiellus Saaremaa Loode mõisast pärit vabapreili Gustaviana von Dellingshauseniga (1765–1820), kes oli vabahärra Thomas von Dellingshauseni (1721–1797) ja Kaali mõisast pärit Juliane von Viettinghoffi (1734–1787) tütar, ning lesestunud abielust Kuusiku mõisniku major Otto Heinrich von Hastferiga. Abielust sündisid:
*Amalie Julie von Lilienfeld (1801–1861), abiellus Georg Johann von Staaliga.
*Karl Friedrich Wilhelm von Lilienfeld (1802–1819)
*Otto Gustav von Lilienfeld (1805–1896), Eestimaa rüütelkonna peamees

## Esivanemad

## Viited

## Välislingid
*
Toomas Trass

**Toomas Trass** (sündinud 12. detsembril 1966 Tartus) on eesti helilooja ja organist. 

Lõpetanud 1992 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Lepo Sumera heliloominguõpilasena. Heliloominguõpingutele lisaks õppis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias Hugo Lepnurme juures orelit. Täiendanud ennast Jaan Räätsa juhendamisel ning osalenud oreli meistrikursustel Belgias ja Hispaanias. 

Alates aastast 1993 tegutseb Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia oreli- ja kirikumuusika õppejõuna. Aastast 2008 Nõmme Lunastaja kiriku organist.

Esinenud organistina Eestis, Põhjamaades, Venemaal ja Hispaanias. Plaadistanud koos Eesti Rahvusmeeskooriga gruusia helilooja Othar Taktakiašvili loomingut. 

Olulisemaid teoseid on animaooper "Die Sprotte im Sonnenhein" (režissöör Mati Kütt, Tallinnfilm 1993, eripreemia Annecy animafilmide festivalil 1996), oratoorium "Passion of St Luke" (1997), advendikantaat "Immanuel" (1998), "Ohio Mass" (1998) ning *Concerto* (1998). 

## Tunnustus

* 1999 Heino Elleri nimeline muusikapreemia

## Isiklikku
Tema isa oli botaanik Hans Trass, ema näitleja Raine Loo.
Hööveldamine

**Hööveldamine** on materjali lõikamine käsihöövli või höövelmasinaga. Tavaliselt mõistetakse hööveldamise all pinna tasapinnaliseks muutmist või silumist, kuid hööveldada võidakse ka sooni, valtse või kujupindu. Hööveldamine on ka üks spooni tootmise meetoditest.

## Puidu hööveldamine
Tisleritöös kasutatakse väga erineva otstarbega käsihöövleid nii pinna tasandamiseks kui ka profiilide lõikamiseks. 

Ekslikult nimetatakse ka hööveldamiseks puidu höövelpingis töötlemist, mis on tegelikult silindriline freesimine (lõikeriistaks pöörlev silindriline noavõll, mille sisse on paigaldatud üldjuhul sirge lõikeservaga noad, tooriku etteandeliikumine sirgjooneline). 

**Rihthöövel** ja **paksusmasin** töötlevad puitu silindrilise freesimisega. 

***Rihtimisega** (õgvendushööveldus, rihthööveldus) töödeldakse toorikule rihthöövelpingis edasise töötluse tarbeks baaspind (baaspinnad).
***Paksushööveldamisel** (paksusfreesimisel) töödeldakse toorik paksusmasinas vajalikku paksusse.

## Metalli hööveldamine
Metalli hööveldamisel liigub sirge höövlitera edasi-tagasi, lõigates maha ühtlase paksusega laastu; sirgjooneline ettenihe antakse toorikule.

## Spooni hööveldamine
Spooni hööveldamise puhul, erinevalt enamikust lõiketöötlusviisidest, on laast saaduseks.

Spooni hööveldamisel on nii höövelpaku kui ka noa liikumine sirgjooneline. Paku horisontaalse asendi puhul liigub nuga edasi-tagasi ja iga lõike järel tõstetakse pakku spooni paksuse võrra. Vertikaalsele raamile kinnitatud paku puhul võidakse kasutada ka liikumatult kinnitatud nuga ning liikumine anda pakule.  

## Vaata ka
*Höövel
*Höövelpink
*Spoon
Höövel

**Höövel** on käsitööriist, mida kasutatakse puidupinna silumiseks ning soonte, valtside ja profiilide kujundamiseks.

Kasutatakse nii käsihöövleid kui ka elektrilisi käsihöövleid. Ka rihthöövelpinki nimetatakse mõnikord lihtsalt höövliks.

Käsihöövel koosneb korpusest ehk höövlipakust ja selle tallast välja ulatuvast lõiketerast. Höövli tera nimetatakse höövlirauaks. Traditsiooniliselt valmistati höövlipakud puidust ning höövliraud kinnitati puitkiiluga. Sama tüüpi höövleid valmistatakse siiani.

Tänapäeva käsihöövlitel võivad olla nii puidust pakud kui ka metallist korpused. Höövliraua kinnitamiseks kasutatakse enamasti metallklappi ning kiilu või kinnitusplaati. Höövli lõikesügavus on hõlpsasti reguleeritav.

Höövli juhtimiseks on selle paku külge kinnitatud sarv- ja/või nuppkäepide(med).

Sõltuvalt otstarbest on höövlid erineva suuruse, konstruktsiooni ja höövliraua lõikeserva profiiliga.

### Höövlite tüüpe
*Klapphöövel
*Korbahöövel (rupphöövel, korphöövel)
*Pikkhöövel (lükkepakk)
*Härghöövel
*Siluhöövel
*Otsahöövel
*Simsihöövel
*Valtsi- ja soonehöövel (nuudihöövel)
*Kraadihöövel
*Põhjahöövel
*Hammashöövel
*Pääsuhöövel
*Liimeister (niimeister)
*Kaapleht
*Paindhöövel
*Jaapani höövlid
*Elektrihöövel

## Vaata ka
*Hööveldamine
*Rihthöövelpink
*Paksusmasin
*Teehöövel
Salpausselkä mängud

**Salpausselkä mängud** (soome keeles **Salpausselän Kisat**) on juba 1923. aastast Lahtis, Soomes igal aastal toimuv põhja suusaalade rahvusvaheline võistlus. Mängude idee autor on Lauri Pihkala.

Salpausselkä mängudel on traditsiooniliselt võisteldud murdmaasuusatamises, kahevõistluses ja suusahüpetes ning viimastel aastatel on kõik võistlused kuulunud maailma karikasarja (MK) arvestusse. 2006. aastal FIS-i otsusel võisteldi Lahtis MK arvestuses ainult suusahüpetes ja kahevõistluses, kuna Salpausselkä rajad ei vastanud FIS-i murdmaasuusatamise reeglitele. 2006. aasta suvel FIS kiitis heaks radadel tehtud muudatused ja 2007. aasta Salpausselkä mängudel oli jälle murdmaasuusatamine kavas. 

Salpausselkä mänge peetakse veebruaris-märtsis.

## Salpausselkä medal

Salpausselkä medal on antud 1960. aastast vaid kaks korda Salpausselkä mängude põhivõistluste võitjale. Esimene medal anti Tapani Nikule, kes võitis aastatel 1923–1925. Suusahüppelegend Matti Nykänen, kes on teise medali omanik, võitis mängudel koguni seitse korda aastatel 1984–1988.

## Välislingid
* Salpausselkä mängude koduleht
Gjermund Eggen

**Gjermund Eggen** (5. juunil 1941 Engerdal – 6. mai 2019 Elverumi vald) oli Norra murdmaasuusataja, kolmekordne maailmameister.

Gjermund Eggen võitis 1964. aastal Norra suusatajate katsevõistlused, kuid 1964. aasta olümpiamängudele Innsbrucki saadeti kogenumad mehed. Samal talvel tuli ta 30 km distantsil Norra meistriks ja sai Salpausselkä mängudel 50 km kolmanda koha. Eggen pääses 1966. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos Norra koondisse ja tuli kolmekordseks maailmameistriks, võites kuldmedali 15 km, 4x10 km teatesõidus ja 50 km.

## Saavutused

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1966  Oslos
**  **maailmameister** 15 km
**  **maailmameister** 50 km 
**  **maailmameister** 4x10 km teatesõidus

## Välislingid

*
Pål Gunnar Mikkelsplass

**Pål Gunnar Mikkelsplass** (sündinud 29. aprillil 1961) on Norra endine murdmaasuusataja.

Mikkelsplass võistles maailma karikasarjas aastatel 1981–1997; üldarvestuses tuli ta 1988. aastal kolmandaks. Samal aastal võitis ta hõbemedali 1988. aasta olümpiamängudel Calgarys 15 km klassikas. 1989. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis sai ta samal distantsil jälle hõbemedali. 1982. aasta MM-il Oslos ja 1985. aasta MM-ilSeefeldis kuulus ta maailmameistriks tulnud Norra meeskonna koosseisu 4x10 km teatevõistluses.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1988  Calgarys
**  hõbemedal 15 km klassikalises stiilis 

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1982  Oslos
**  **maailmameister** 4x10 km teatesõidus
* 1985  Seefeldis
**  **maailmameister** 4x10 km teatesõidus
* 1987  Oberstdorfis
**  pronksmedal 4x10 km teatesõidus
* 1989  Lahtis
**  hõbemedal 15 km klassikalises stiilis 

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused‎|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* 3. koht: 1988

#### Maailma karikasarja etapivõidud

    
## Välislingid

*
Vegard Ulvang

**Vegard Ulvang** (sündinud 10. oktoobril 1963Kirkenesis) on Norra endine murdmaasuusataja, kolmekordne olümpiavõitja (1992) ja kahekordne maailmameister (1991 ja 1993). 1994. aasta taliolümpiamängudel andis ta sportlaste esindajana olümpiatõotuse.

Ulvang tegutseb Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni (FIS-i) murdmaasuusatamise juhina. Koos Jürg Capoliga juurutas ta võistlussarja Tour de Ski.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1988  Calgarys
**  pronksmedal 30 km klassikalises stiilis
* 1992  Albertville'is
**  **olümpiavõitja** 10 km klassikalises stiilis
**  **olümpiavõitja** 30 km klassikalises stiilis
**  **olümpiavõitja** 4x10 km teatesõidus
**  hõbemedal 15 km tagaajamisvõistluses vabastiilis
* 1994  Lillehammeris
**  hõbemedal 4x10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1987  Oberstdorfis
**  pronksmedal 4x10 km teatesõidus
* 1989  Lahtis
**  hõbemedal 30 km klassikalises stiilis
**  pronksmedal 15 km klassikalises stiilis
* 1991  Val di Fiemmees
**  **maailmameister** 4x10 km teatesõidus
**  pronksmedal 30 km klassikalises stiilis
* 1993  Falunis
**  **maailmameister** 4x10 km teatesõidus
**  hõbemedal 30 km klassikalises stiilis
**  pronksmedal 10 km klassikalises stiilis

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* **1. koht**: **1990**
* 2. koht: 1989, 1992
* 3. koht: 1993

#### Maailma karikasarja etapivõidud
 
Vegard Ulvang osales kokku 105 maailma karikasarja etapil. Poodiumile jõudis ta kokku 34 korral, millest kõige kõrgemale astmele 9 korda.

## Isiklikku
 
Ulvang on abielus laskesuusataja Grete Ingeborg Nykkelmoga.

## Välislingid

*Vegard Ulvangi koduleht
* 
*Vegard Ulvang ROK-i kodulehel
Pontos (täpsustus)

**Pontos** tähendab mitut asja:
* **[[Pontos]]** on mäestik Väike-Aasias.
* **Pontos** on Musta mere vana nimi. 
* **[[Pontose kuningriik]]** oli vanaaja riik.
* **[[Pontos (mütoloogia)|Pontos]]** oli merejumal Vana-Kreekas.
Edela-Aasia

**Edela-Aasia** on regioon Aasias, mis hõlmab Araabia poolsaare, Levandi ja Mesopotaamiat. Regiooni pindala on umbes 3 mln. km2. 

Selle piirkonna koosseisu kuuluvad:
* AÜE
* Bahrein
* Iisrael
* Iraak
* Iraan
* Jeemen
* Jordaania
* Katar
* Kuveit
* Liibanon
* Omaan
* Palestiina
* Saudi Araabia
* Süüria

## Vaata ka
* Ees-Aasia
* Lääne-Aasia
* Lähis-Ida