open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Camõesi auhind

**Camõesi auhind** (portugali **Prémio Camões**) on tunnustatumaid portugalikeelse kirjanduse auhindu.

Auhind on asutatud 1989. aastal ja sai nime portugali luuletaja Luís Vaz de Camõesi järgi.

Auhinna suurus on 100 000 eurot. 

## Auhinna laureaadid
*1989 Miguel Torga (Portugal)
*1990 João Cabral de Melo Neto (Brasiilia)
*1991 José Craveirinha (Mosambiik)
*1992 Vergílio Ferreira (Portugal)
*1993 Rachel de Queiroz (Brasiilia)
*1994 Jorge Amado (Brasiilia)
*1995 José Saramago (Portugal)
*1996 Eduardo Lourenço (Portugal)
*1997 "Pepetela" Artur Carlos Maurício Pestana dos Santos (Angola)
*1998 Antonio Candido (Brasiilia)
*1999 Sophia de Mello Breyner Andresen (Portugal)
*2000 Autran Dourado (Brasiilia)
*2001 Eugénio de Andrade (Portugal)
*2002 Maria Velho da Costa (Portugal)
*2003 Rubem Fonseca (Brasiilia)
*2004 Agustina Bessa-Luís (Portugal)
*2005 Lygia Fagundes Telles (Brasiilia)
*2006 José Luandino Vieira (Portugal, Angola)
*2007 António Lobo Antunes (Portugal)
*2008 João Ubaldo Ribeiro (Brasiilia)
*2009 Arménio Vieira (Roheneemesaared)
*2010 Ferreira Gullar (Brasiilia)
*2011 Manuel António Pina (Portugal)
*2012 Dalton Trevisan (Brasiilia)
*2013 Mia Couto (Mosambiik)
*2014 Alberto da Costa e Silva (Brasiilia)
*2015 Hélia Correia (Portugal)
*2016 Raduan Nassar (Brasiilia)
*2017 Manuel Alegre (Portugal)
*2018 Germano Almeida (Roheneemesaared)
*2019 Chico Buarque (Brasiilia)
*2020 Vítor Manuel de Aguiar e Silva (Portugal)
*2021 Paulina Chiziane (Mosambiik)
*2022 Silviano Santiago (Brasiilia)
*2023 João Barrento (Portugal)
*2024 Adélia Prado (Brasiilia)
Turaida piiskopilinnus

**Turaida linnus**  (saksa k. *Burg Treyden*) on Siguldast paari kilomeetri kaugusel Koiva jõe (läti keeles *Gauja*) kaldal endise Turaida asula territooriumil olev piiskopilinnus.

Enne piiskopilinnuse ehitamist võis samal kohal asuda Turaida muinaslinnus, kohalike liivlaste vanema Kaupo residents, mille riialased ülestõusu kartuses 1212. aastal maha põletasid.

Turaida kivilinnuse rajamist alustas piiskop Albert 1214. aastal. Linnus on hea näide tellisgootikast. Linnus kuulus Riia peapiiskopkonnale, aga umbes 65 aastat pärast Vana-Liivimaa vallutamist läks Turaida mõisnikule.

Linnuse ehitamine ja kindlustuste täiendamine jätkus kuni 17. sajandini, misjärel linnused hakkasid oma sõjalist tähtsust kaotama.  Aastal 1569 sai Turaida mõisa esimeseks omanikuks Elert Kruse, kellele see kuulus aastani 1585. Aastal 1625 annetas Rootsi kuningas Gustav II Adolf Turaida Nils Stjernscheldile, aastast 1652 said mõisa omanikeks aga Budbergid. Aastast 1818 said mõisa omanikeks Campenhausenid.

Kuni 1776. aasta tulekahjuni linnuses elati. Seejärel linnust ei taastatud, kuid Turaida mõisnik laskis linnusehoovi ehitada eluhoone.

Linnuse taastamistöid alustati 1953. aastal. 1973 algasid väljakaevamised ja restaureerimine, mis pole lõppenud tänapäevalgi. Väljakaevamiste käigus leiti umbes 5000 eset, sealhulgas keskaegseid ahje, pruulikoda, saun kerisega, umbes 30 vask- ja hõbemünti ning isegi üks kuldmünt – tukat, metallist nooleotsi ja naelu ning savinõude jäänuseid. Erilist tähelepanu pakuvad neist hüpokausti tüüpi ahjud, millesarnaseid kasutati juba Vana-Rooma termides.

Tänapäeval on täielikult restaureeritud 38 m kõrgune peatorn, mida arvukad turistid kasutavad vaateplatvormina. Sealt avaneb vaade ümbruskonna maalilisele loodusele. Vaateplatvormile viivad kiviastmetega väga kitsad ja madalad käigud: nende laius ületab vaevu poolt meetrit, aga kõrgus on natuke üle poolteise meetri.

Kõigepealt taastati linnuse peatorn. 1950. aastate lõpus taastati linnuse lääneosas kaks ehitist, sealhulgas Poolümmargune torn. 1980. aastate alguses taastati Lõunatorn, kus omal ajal oligi piiskopi residents. 1980. aastate keskel ühendati Lõunatorn linnuse lääneosaga. Pärast väljakaevamisi rajati paari meetri kõrgune müür peatornist peasissepääsuni. 1990. aastatel taastati osaliselt, 3 m kõrgusena linnuse idaosa müür. Tulevikus loodetakse peatorni ja lääneosa vahele taastada väravatorn.

Endises mõisa majandushoones avati 1962 Turaida muuseum-kaitseala ekspositsioon.

Praegu on linnus muuseum-kaitseala. Selle maa-alale jäävad Turaida ajalooline keskus, Kirikumägi keskaegse kalmistuga, Turaida Roosi haud, rahvalaulude park 26 skulptuuriga jne. Muuseum-kaitseala pindala on 42 ha ja seal asub 39 ajaloolist ehitist.

## Välislingid

*Video piiskopilinnusest
Madis Hint

**Madis Hint** (27. oktoober 1970 – 21. november 2001) oli eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas 1989. aastal Tallinna 44. Keskkooli inglise keele eriklassi kuldmedaliga ja 1997. aastal Tartu Ülikoolis psühholoogia eriharu.

Aastatel 1997–2001 töötas ta Moskvas, tehes kaastööd BNS-ile, Sõnumilehele, Postimehele, Eesti Päevalehele ja Eesti Raadiole.

## Raamat
*2002 "Vaade merele"

## Isiklikku
Tema isa oli keeleteadlane Mati Hint. 

Ta oli abielus Astrid Kanneliga, neil on poeg Joonas (sündinud 1996).

## Välislingid
*"Madis Hint: olen tahtnud olla tõsine ajakirjanik". Kaja Kärneri intervjuu Madis Hindiga 2001. aastast. Helikandjalt maha kirjutanud ja toimetanud Mati Hint
Konstantin Novosjolov

**Konstantin Novosjolov** (vene Константин Сергеевич Новосёлов; sündinud 23. augustil 1974 Nižni Tagilis) on vene päritolu Suurbritannia füüsik. 

Ta lõpetas 1997. aastal Moskva Füüsika-Tehnika Instituudi.

Alates 2001. aastast töötab ta Manchesteri ülikooli juures.

Aastal 2010 sai Konstantin Novosjolov koos Andrei Geimiga teedrajava töö eest grafeeni uurimisel Nobeli füüsikaauhinna.

Ta on valitud Füüsikainstituudi auliikmeks.

## Välislingid
* Konstantin Novosjolov Nobeli auhinna lehel
Turaida linnus

Turaida linnus võib viidata erinevatele linnustele:
* Turaida piiskopilinnus oli piiskop Alberti rajatud linnus;
* Turaida muinaslinnus oli liivlasest ülikule Kaupole kuulunud linnus.
Friedrich August Hörschelmann

**Friedrich August Hörschelmann** (13. detsember 1774 Tallinn – 29. jaanuar 1850 Rakvere) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis Tallinna gümnaasiumis. Immatrikuleeriti 4. oktoobril 1790 Jena Ülikooli, oli seal kohal aastani 1793. Ordineeriti 19. septembril 1798 pastoriks.

Oli aastatel 1798–1850 (kutsuti 27. juulil 1798) Viru-Jaakobi koguduse pastor. Sai 12. septembril 1817 Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi assessoriks, Viru praostkonna praostiks (1838–1850) sai 10. aprillil 1838. 9. märtsil 1844 sai ta ka Eestimaa pastorkonna vanemaks (*senior ministerii*).

Hörschelmann oli pastorikandidaatide eksamineerija, 6. juulil 1839 sai ülemkirikueestseisja ameti liikmeks. Rõugete kaitsepookimise komiteesse kinnitati 10. aprillil 1839.

## Isiklikku
Tema isa Ernst August Wilhelm Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja aastatel 1786–1807 "Revalische Wöchentliche Nachrichten"i väljaandja. Tema vend Ferdinand Ludwig Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja, vend Constantin Immanuel Hörschelmann oli Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja, vend Paul Eduard Hörschelmann oli Pühalepa Laurentsiuse koguduse õpetaja ja Tallinna Toomkoguduse ülemõpetaja. Õemees Dietrich Martin Luther oli notar, kaupmees, suurgildi oldermann ja "Revalische Wöchentliche Nachrichten"i väljaandja. Õepoeg Theodor Dietrich Witgenstein Luther oli Tallinna Püha Vaimu- ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja, õepoeg Robert Johann Dietrich Luther oli Jüri koguduse õpetaja. Tema poeg Heinrich Emil August Hörschelmann oli Põltsamaa Niguliste koguduse ja Peterburi Anna koguduse õpetaja, poeg Carl Anton Ferdinand Hörschelmann oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja, poeg Otto Friedemann Jakob Hörschelmann oli Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja; tütrepoeg (tütre Wilhelmine Auguste Ernestine poeg) Hugo Wilhelm Hoffmann oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja. Ta oli kaks korda abielus, tema teise abikaasa isa Peter Anton Hasselblatt oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja.

## Viited
Kesk-Siber

**Kesk-Siber** (vene keeles Центральная Сибирь) on Venemaa idaosas paiknev piirkond, mis hõlmab Siberi keskosa ligikaudu  meridiaanide 75° E ja 95° E vahel. Seda mõistet kasutavad peamiselt geograafid.
Nikolai Poska

**Nikolai Poska** (24. detsember 1867 Laiusevälja, Laiuse vald – 25. oktoober 1915 Kuremäe) oli eesti õigeusu vaimulik.

Ta sündis Laiuse Jumalaema Sündimise koguduse köstri pojana. Õppis aastatel 1879–1889 Riia vaimulikus koolis ja Riia vaimulikus seminaris. 1894. aastal lõpetas Moskva Vaimuliku Akadeemia ja pühitseti 1895. aastal preestriks.

Poska oli aastatel 1895–1898 Arussaare Issanda Taevaminemise koguduse ja 1898–1906 Riia Peeter Pauli koguduse preester. 1906. aastal sai Türi Püha Kolmainu koguduse preestriks, hiljem oli preester Kuremäe kloostris.

## Isiklikku
Tema vend Jaan Poska oli advokaat ja riigitegelane ning vend Paul Poska oli õigeusu preester.

## Viited
Ville Haapasalo

**Ville Juhana Haapasalo** (vene keeles Вилле Юхана Хаапасало; sündinud 28. veebruaril 1972 Hollolas) on Soome näitleja, kes oli väga populaarne Venemaal. Soome ta kolis tagasi pärast 2022. aasta veebruarit. Praegu tegeleb ta Helsingis hatšapuriäriga.

Haapasalo kolis Leningradi õppima 1991. aastal ilma vene keele oskuseta. Ta lõpetas 1995. aastal Peterburi teatriakadeemia ning lõi läbi Venemaal filmidega „Vene rahvusliku jahi eripära“ ja „Vene rahvusliku kalapüügi eripära“. 

## Näitlejakarjäär

## Isiklikku
Ville Haapasalo on 1995. aastast abielus Saara Hedlundiga. Neil on kaks last. Pere elab Helsingis ja vahel Puumalas.
Hüüdsõna

**Hüüdsõna** ehk **interjektsioon** on sõnaliik, mis väljendab tundeid, emotsioone, loodushääli, jms.

Hüüdsõnad on iseseisvad selles mõttes, et võivad üksi moodustada lause.

Hüüdsõnade näiteid: oh! päh!  soo-soo!  eks! hurraa!  kikerikii!  mäu!

## Vaata ka
*onomatopöa
Merepiirita riik

**Merepiirita riik** on riik, mis asub mandri siseosas ja mida ümbritsevad teised riigid. Sellisel riigil ei ole merepiiri ega väljapääsu maailmamerele. 

Praegu on maailmas 44 merepiirita riiki. Kõige rohkem on neid Aafrikas (16 riiki) ja Euroopas (14 tunnustatud riiki ja 2 osaliselt tunnustatud riiki). Aasias on selliseid riike 12 ja Ameerikas 2.

Kaks merepiirita riiki – Usbekistan ja Liechtenstein – piirnevad ainult merepiirita riikidega.

Kolme riiki ümbritseb ainult ühe riigi territoorium. Selliseid riike nimetatakse enklaavideks. Itaalia territoorium ümbritseb San Marinot ja Vatikani. Lesothot ümbritseb Lõuna-Aafrika Vabariik.

Kaks naaberriiki on seitsmel merepiirita riigil: Mongoolial, Nepalil, Bhutanil, Svaasimaal, Liechtensteinil, Andorral, Moldoval ning tunnustamata riikidel Lõuna-Osseetial ja Transnistrial.

Suurimad merepiirita riigid rahvaarvu järgi on Etioopia (75 miljonit elanikku, 2005), Nepal (27,6 miljonit), Uganda (27,3 miljonit) ja Usbekistan (26,8 miljonit).

Suurimad merepiirita riigid pindala järgi on Kasahstan (2 724 900&nbsp;km²), Mongoolia (1 566 500&nbsp;km²), Tšaad (1 284 000&nbsp;km²), Niger (1 276 000&nbsp;km²), Mali (1 240 000&nbsp;km²), Etioopia (1 104 300&nbsp;km²) ja Boliivia (1 098 581&nbsp;km²).

Merepiirita on suurem osa Nõukogude Liidu lagunemisel tekkinud riikidest (9 15-st). Armeenia, Aserbaidžaan, Türkmenistan ja Usbekistan paiknevad täies ulatuses sellises piirkonnas, kus on üksnes siseveekogud.

Tavaliselt seostub merepiiri puudumine majandusliku mahajäämusega, eriti kui riik paikneb mererannikust väga kaugel ning on kõrge ja mägise pinnamoega, sest see ei võimalda merekaubandust ega kalapüüki ning pärsib teiste riikidega suhete arendamist. Niisugused riigid on näiteks Afganistan, Nepal ja Bhutan.

Kui aga riik paikneb keset majanduslikult arenenud piirkonda, võib selle arengutase olla kõrge. Niisugused riigid on näiteks Šveits, Liechtenstein ja Andorra.

## Merepiirita riikide loend
### Euroopa
*Andorra
*Austria
*Kosovo
*Liechtenstein
*Luksemburg
*Põhja-Makedoonia
*Moldova
*San Marino
*Serbia
*Slovakkia
*Šveits – Šveitsi lipu all on ligikaudu üks tuhandik maailma kaubalaevastiku tonnaažist.
*Tšehhi
*Ungari
*Valgevene
*Vatikan

### Aasia
*Afganistan
*Armeenia
*Bhutan
*Kasahstan
*Kõrgõzstan
*Laos
*Mongoolia
*Nepal
*Tadžikistan
*Türkmenistan
*Usbekistan

### Aafrika
*Botswana
*Burkina Faso
*Burundi
*Etioopia
*Kesk-Aafrika Vabariik
*Lesotho
*Lõuna-Sudaan
*Malawi
*Mali
*Niger
*Rwanda
*Sambia
*Svaasimaa
*Tšaad
*Uganda
*Zimbabwe

### Ameerika
*Boliivia
*Paraguay

## Viited
Kopli tammed

**Kopli tammed** on kaitsealused puud, 3 tamme, Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Voose külas, Kopli talu maadel. Puud on kaitse alla võetud aastal 1959.

Puudest umbes 130 m läände jääb Karuse–Saastna tee. Umbes 290 m lõuna-edelasse jäävad Laane tammed.

## Puude olukord ja  mõõtmed

# Heas seisus. Ümbermõõt (1,3 m kõrgusel) 428 cm või 443 cm, kõrgus 19 m või 21 m.
# Halvas seisus. Ümbermõõt (1,3 m kõrgusel) 452 cm või 445 cm, kõrgus 15 m.
# Rahuldavas seisus. Ümbermõõt (1,3 m kõrgusel) 313 cm või 328 cm, kõrgus 19 m. 

Kopli tammede kasvukohale on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (1,8 ha).

Kopli tammede keskkonnaregistri kood on KLO4000811.

## Viited

## Välislingid

*
*ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine
*
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Kuradikivi (Läänemaa)

**Kuradikivi** on rändrahn Läänemaal Lääne-Nigula vallas Ehmja külas.  

Kivi mõõdud on 5,6x4,4x1,9 m, ümbermõõt 15,8 m. Kivi võeti kaitse alla 1959. aastal. Kivi on mignatiitgneisist ja asub Saanika–Martna tee ääres. Kivi seisukord on rahuldav, kuid ümbrus on liialt võsastunud. Kivi on piklik, lamedanõlvaline, tugevasti sammaldunud rahn. Rahnu pealispinnal on süvendid, mida on peetud kuradi küünejälgedeks. 

Kivile on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).

Kuradikivi keskkonnaregistri kood on KLO4000907.

## Kultuuriloolist

Rahvapärimuse järgi tahtnud kurat rahnuga Martna kirikut visata, seistes Ehmja linnamäel (Kuradimäel). Kukelaul aga seganud, vihane kurat äianud kiviga kuke suunas.

## Kivi uurimisest

13. septembril 1986 uuris kivi Herbert Viiding (ligikaudne põhiplaan ja kirjeldus, kivim nimetamata). 1. augustil 1992 dokumenteeris kivi ürglooduse raamatu tarvis Enn Pirrus (põhiplaan, kivim).

## Kirjandus
* Gregor von Helmersen, *Studien über die Wanderbläcke und Diluvialgebilde Russlands*. II Lief. / Mem. Acad. Sci. St. St.-Petersb., 1882, VII Ser., t.XXX, nr. 5.
* R. Lehbert, *Erratische Blöcke in Estland*. I. Wierländischer Strand, Kasperwiek und Umgebung. Beiträge zur baltischen Naturdenkmalpfläge. Reval, 1914.
* Robert Rägastik, *Martna kihelkonna päevik*. 1933.
* Gustav Vilberg, *Eesti loodusmälestusmärke*. - Eesti Looduskaitse Toimetised, nr. 8. Tartu, 1931.
* Priit Kohava, *Läänemaa Metsamajandi järelvalvepiirkonna looduskaitseobjektid*. Tallinn 1988. Käsikiri. Eesti Metsakorralduskeskus.

## Välislingid
*
*ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine
*
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Kuradikivi

**Kuradikivi** on mitme rändrahnu nimi.  

***[[Kuradikivi (Läänemaa)|Kuradikivi]]** Läänemaal Ehmjas
***[[Kuradikivi (Hiiumaa)|Kuradikivi]]** Hiiumaal
***[[Kuradikivi (Urvaste)|Kuradikivi]]** Urvastes Uhtjärve ääres
*...
Hõbesalu kraav

**Hõbesalu kraav** (ka *Tuka jõgi*) on kraav Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Vatla, Hõbesalu, Paatsalu ja Sookalda külas.

Kraavi pikkus on 8,6 km ning see suubub Paatsalu lahte. Kraavi valgala on 17,1 km². Kraav läbib Käomardi lahe (Nehatu looduskaitseala). Kraav saab alguse Paadrema soo lääneservas.

Kraav on tehislik mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Hõbesalu kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1119500.

## Välislingid

*
Avo Viiol

**Avo Viiol** (sündinud 5. augustil 1958) on eesti jurist ja endine Eesti Kultuurkapitali tegevjuht. 

Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. 1980. aastate keskpaiku oli ta TRÜ poliitilise ökonoomia kateedri õpetaja ja ühtlasi aspirant ning ühiskonnateaduste kateedrite parteibüroo liige. 1990. aastate algul kirjutas koos kaasautoritega mitu majandusõpikut. 

1995. aastal asus tööle Eesti Kultuurkapitali tegevjuhina. Aastatel 1999–2002 riisus ta ametiseisundit kuritarvitades Eesti Kultuurkapitalist 8 521 910 krooni. Väidetavalt olevat ta suurema osa riisutud rahast kasiinodes maha mänginud. 13. augustil 2002 võeti Viiol vahi alla. Avo Viioli süüasja tõttu astus kultuuriminister Signe Kivi ametist tagasi.

Tallinna linnakohus karistas Avo Viiolit 2003. aasta 7. jaanuaril lihtmenetluse korras suurriisumise ja ametialase võltsimise eest ametiseisundit kuritarvitades kahe aasta ja kaheksa kuulise vangistusega ning mõistis talt välja üle 8,5 miljoni krooni. Viiol vabanes vanglast enne tähtaega Tartu maakohtu otsuse järgi 2004. aasta veebruaris.

Pärast vanglast vabanemist asus Viiol elama Jõhvisse ning kirjutas raamatu "Liiga pikk elu" (2004). Vastavalt kohtu otsusele pidi Viiol kogu riisutud raha Kultuurkapitalile tagasi maksma. 2004.–2005. aastal maksis ta võlast 16 274 krooni, 2006. aastal 992 krooni, 2007. aastal 1655 krooni ja 2008. aastal 3470 krooni. 2009. ja 2010. aastal ei maksnud ta võlast tagasi mitte midagi. Kokku on ta nende andmete järgi tasunud 22 391 krooni, mis teeb aastas keskmiselt ligikaudu 3198,71 krooni. Selle järgi kulub tal võla tagasimaksmiseks kokku 2664 aastat. Justiitsminister Kristen Michal leidis, et Viioli juhtum riivab ühiskonna õiglustunnet, ning ta lubas selle arengul hoolikalt silma peal hoida.

Viiol on ettevõtja, talle kuulub osaühing Viru Äriteenindus.

8. märtsil 2019 esitas Eesti Kultuurkapital Viru Maakohtule avalduse Avo Viioli eraisiku pankroti väljakuulutamiseks ning 27. mail kuulutas kohus pankroti välja.

## Viited
Atalanta (täpsustus)

**Atalanta** võib tähendada mitut asja.
***[[Atalanta]]** on vanakreeka mütoloogia tegelane.
****[[Vanessa atalanta]]*** ehk **admiral** on liblikaliik.
***[[Atalanta BC]]** on Itaalia jalgpalliklubi.
***[[Operatsioon Atalanta]]** (European Union Naval Force Somalia) on Euroopa Liidu mereväe sõjaline operatsioon, mis keskendub Somaalia rannikule.
***[[Atalanta (saar)|Atalanta]]** on väike saar Kreekas.
***"[[Atalanta (Händel)|Atalanta]]"** on Georg Friedrich Händeli ooper.
Salme soon

**Salme soon** (ka *Kasevälja kraav*) on kraav Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Matsalu, Meelva, Petaaluse, Laulepa ja Poanse külas.

Kraavi pikkus on 9,2 km ning see suubub Matsalu lahte. Kraavi valgla on 19,3 km². Kraavi kesk- ja alamjooks jäävad Matsalu rahvusparki.

Kraav on tehislik mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Salme soone keskkonnaregistri kood on VEE1118700.

## Välislingid

*
Jaan Ulst

**Jaan Ulst** (sündinud 16. juunil 1983 Nõos Tartumaal) on eesti koreograaf, lavastaja ja tantsija. 

Jaan Ulstil on bakalaureusekraad Tallinna Ülikooli koreograafiaosakonnast (2006) ja rakenduslik bakalaureuseharidus Fontyse Tantsuakadeemist (Tilburg, Holland, 2008). Aastatel 2013–2015 omandas magistrikraadi koreograafias Tallinna Ülikoolis. Täiendanud end tantsukoolitustel Prantsusmaal, Hollandis, Saksamaal, Belgias, Soomes, Tšehhis, Islandil jm. 

Koreograafi ja lavastajana loonud lavastusi Hollandis, Prantsusmaal ja Tšehhis. Eesti koostööpartneriteks on olnud Vanemuise teater, Sõltumatu Tantsu Ühendus, tantsuteater Zick ja rahvakunstiansambel Leigarid. Koostööpartneriteks on olnud ka Tartu Linnavalitsus, Eesti Koolispordi Liit, Tartu Muusikafestival (Europeade 2011), Viimsi Rannarahva muuseum, Tartu Kõrgem Kunstikool, Tallinna Ülikool, Võru Folkloorifestival ja Tartu Observatoorium. 

Tantsijana on töötanud Prantsusmaal tantsutrupis Amana, Hollandis tantsutrupis Project Sally (2008–2010), Eestis Vanemuise teatri balletitrupis (2010–2012), Vene teatris ja mitmes vabakutseliste tantsuprojektis, tehes koostööd selliste koreograafidega nagu Jenni Kivelä, Ajjar Ausma ja Ina Stockem. 

Näitlejana on Jaan Ult kaasa Eesti Draamateatri suvelavastuses "Laul, mis jääb ... " (2014–2015), lavastaja Merle Karusoo. 

## Tunnustus
* 2006 – esimene auhind Prantsusmaa Tantsuföderatsiooni poolprofessionaalsel koreograafiakonkursil 
* 2015 – Mait Agu nimeline Tallinna Ülikooli preemia kaasaegsete lavastusvõtete ja rahvapärimuse oskusliku ning nutika sidumise eest loomingus ja lavastuse "Viies pööripäev" eest 

## Välislingid
*Koduleht
Pokardi paisjärv

**Pokardi paisjärv** on tehislik paisjärv Lõuna-Eestis Tõrva linna edelaservas. See asub Tikste ürgorus Tikste oja keskjooksul. 

Järv on pikliku kujuga ja selle kogupindala on umbes 1 ha. Järve pikkus on ligikaudu 200 m ja suurim laius 50 m.

Järve toidab Tikste oja, mis laieneb edela-kirde suunas sujuvalt paisjärveks ja lõppeb Pokardi paisuga, millest edasi voolav oja suubub läbi Tikste ürgoru Tikste järve. Järv asub Tikste ürgoru lammis ja seda piiravad loode ja kagu poolt järsud orukaldad. Järve ümbritseb kagukaldalt mets. Järve vesi on rohekaspruun, keskmise kuni väikse läbipaistvusega ja tõenäoliselt vähe kihistunud. Järv on suhteliselt madal (1,5–2 m).

## Elustik

Kalaliikidest on järves vähesel hulgal esindatud haug, särg, roosärg ja ahven. Järve suubuva Tikste oja poolses servas elutsevad koprad, nirgid ja vesirotid. Järve mudane põhi on kaetud tiheda taimestikuga ja järve kaldad on osaliselt kinni kasvanud.
Mabayi

**Mabayi** on asula Burundis Cibitoke provintsis Mabayi vallas 75 km Bujumburast põhjas ja 91 km Gitaramast edelas. Geograafilised koordinaadid on 2° 42' S, 29° 17' E. 

Keskmine kõrgus merepinnast on umbes 1461 m.

Mabayi paikneb maantee Route Nationale 10 ääres. 

Asulas on haigla ja misjonijaam. Mabayi lähedal olid kullakaevandused.

Naaberasulate seas on Rurinzi põhjas, Muhingo idas, Ruseseka edelas ning Butahana ja Mateyo lõunas. 

## Välislingid
*Foto
*Fotod
Kuuendiku kraav

**Kuuendiku kraav** on kraav Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Nehatu, Vatla, Äila ja Hõbesalu külas.

Kraavi pikkus on 6 km ning see suubub Paatsalu lahte. Kraavi valgala on 16,2 km². Lähe: (); suue: (). Kraav läbib Kiissa lahe. Kraav saab alguse Vatla mõisa pargist umbes 200 m loodes. Alamjooksul läbib kraav Nehatu looduskaitseala.

Kraav on tehislik mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Kuuendiku kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1119400.

## Välislingid

*Kuuendiku kraav Keskkonnaregistri lehel
Tikste järv

**Tikste järv** (mõnikord **Tikste paisjärv**)  on tehislik paisjärv, mis asub Lõuna-Eestis, Tõrva linna loodeserval, Tikste ürgorus, Tikste oja alamjooksul. Järv on tugevalt pikliku kujuga ja selle kogupindala on umbes 1,7 ha. Järve pikkus on ligikaudu 500 m ja suurim laius 50 m, kaldajoone pikkus umbes 1 223 m.

Järve toidab Tikste oja, mis laieneb edel-kirde suunas sujuvalt paisjärveks ja lõppeb Tikste paisuga, millest edasi voolav oja suubub Õhne jõkke. Järv asub Tikste ürgoru lammis ja seda piiravad loode ja kagu suunas järsud orukaldad. Järve ümbritseb mets. Järve vesi on rohekaspruun, keskmise kuni väikse läbipaistvusega ja tõenäoliselt vähe kihistunud. Järv on suhteliselt madal (1,5 - 2,5 m).

## Elustik

Kalaliikidest on järves esindatud haug, särg, roosärg ja ahven. Järve suubuva Tikste oja poolses servas elutsevad koprad, nirgid ja vesirotid. Järve mudane põhi on kaetud tiheda taimestikuga ja selle Tikste oja poolne serv on osaliselt kinni kasvanud. 

## Vaata ka

*Eesti järvede loend
*Tikste ürgorg
*Tõrva

## Välislingid
*
Bukinanyana

**Bukinanyana** on asula Burundis Cibitoke provintsis, Bukinanyana valla keskus. 

Keskmine kõrgus merepinnast on umbes 1574 m.

Asulas on kool. 

Bukinanyanat läbib maantee Route Nationale 10. 

Läänepoolne naaberasula on Bumba.
EKÜ

**EKÜ** on lühend, mis võib tähendada:
*Eesti Klaveriõpetajate Ühing
*Eesti Kodulehekülgede Ühendus
*Eesti Kohtunike Ühing
*Eesti Konsulentide Ühing
*Eesti Kooriühing
*Eesti Kujurite Ühendus
*Eesti Kunstiteadlaste Ühing
*Eesti Kutsemuusikute Ühing
*Eesti Kvaliteediühing
*Eestimaa Kirjanduse Ühing
*...
Murwi

**Murwi** on asula Burundis Cibitoke provintsis, Murwi valla keskus.

Keskmine kõrgus merepinnast on umbes 1330 m.

Murwis on haigla, kool ja turg. 

Naaberasulate seas on Cibitoke läänes, Gahabwa kagus ja Bucuzi edelas.

## Välislingid
*Foto: batva naine lastega Murwis
*Foto: batva naine Murwis valmistab pottide tegemiseks savi ette
Ernst August Wilhelm Hörschelmann

**Ernst August Wilhelm Hörschelmann** (19. aprill 1743 Großrudestedt Erfurdi lähedal  Tüüring – 28. oktoober 1795 Tallinn Eestimaa kubermang  Venemaa Keisririik) oli Tallinna gümnaasiumi retoorikaprofessor ja rektor.

Hörschelmann sündis Großrudestedtis Erfurdi lähedal (praeguse haldusjaotuse järgi Tüüringi liidumaal). Õppis aastatel 1758–1761 Weimaris gümnaasiumis. Aastatel 1761–1764 õppis Jena ülikoolis filoloogiat ja usuteadust. Sai 1764. aastal filosoofiamagistriks ja 1767. aastal filosoofiadoktoriks.

Oli aastatel 1768–1795 Tallinna Linna Keiserliku Gümnaasiumi retoorikaprofessor. Lisaks oli aastatel 1770–1771, 1774–1775, 1777–1778, 1779–1780, 1783–1784, 1785–1786, 1790–1791 ja 1793–1794 Tallinna Linna Keiserliku Gümnaasiumi rektor.

Toimetas 1772–1795 Tallinnas ilmunud ajalehte Revalsche Wöchentliche Nachrichten.

Tallinna gümnaasium jätkas teatritraditsioone. 1789. aastal lavastas gümnaasiumi teoloogiaprofessor Friedrich Gustav Arvelius August von Kotzebue näidend "Isalik ootus". Sellele näidendile kirjutas Hörschelmann muusika.

Ernst August Wilhelm Hörschelmanni tõstis Venemaa keisrinna Katariina I enne surma aadliseisusse.

## Isiklikku
Ernst August Wilhelm Hörschelmann oli Eestis olnud Hörschelmannide suguvõsa "esiisa". Tema isa Johann Heinrich Hörschelmann (1704–1774) oli pastor Saksamaal Erfurdi lähedal, tema vend Johann Heinrich Hörschelmann oli Vändra Martini koguduse õpetaja. Tema poeg Ferdinand Ludwig Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja, poeg Friedrich August Hörschelmann oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, poeg Constantin Immanuel Hörschelmann oli Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja, poeg Paul Eduard Hörschelmann oli Pühalepa Laurentsiuse koguduse õpetaja ja Tallinna Toomkoguduse ülemõpetaja. Väimees Dietrich Martin Luther oli notar, kaupmees, suurgildi oldermann ja Revalische Wöchentliche Nachrichteni väljaandja.

## Teosed
* Hörschelmann, Ernst August Wilhelm [Philosophie Doctor und Professor]. *Geständnisse und Wünsche, die Kantische Philosophie betreffend: Ein Programma*. Reval: Gedruckt mit Lindforsischen Schriften. 1789.

## Viited
Buganda (Burundi)

**Buganda** on asula Burundis Cibitoke provintsis, Buganda valla keskus. 

Keskmine kõrgus merepinnast on umbes 900 m. 

Bugandas on kool ja turg.

Asulat läbib maantee Route Nationale 5 ning asula juurest algab maantee RP107.

Naaberasulate seas on Musaga ja Ruhagarika lääne pool, Mubanga ja Gasurubwe ida pool ning Nyabuhuna, Bucuzi ja Gahuru põhja pool.
Mugina

**Mugina** on asula Burundis Cibitoke provintsis, Mugina valla keskus. Geograafilised koordinaadid on 2°45' S, 29°06' E.

Keskmine kõrgus merepinnast on umbes 1054 m.

Muginas on haigla, kool ja turg.

Muginat läbib maantee Route Nationale 5.

Naaberasulate seas on põhjas Nyeshenza, lääne pool Rubirizi, Nyankubushi ja Nyankubati ning ida pool Mwarangabo ja Nyakibanda.
Buganda

**Buganda** on autonoomne kuningriik Ugandas.

Buganda kuningas (*[[kabaka]]*) on Muwenda Mutebi II. Ta on 36. *kabaka* ja valitseb 1993. aastast, mil kuningriik Uganda koosseisus ametlikult taastati. 

Buganda on gandade riik.
Rugombo

**Rugombo** on asula Burundis Cibitoke provintsis Rugombo vallas. 

Keskmine kõrgus merepinnast on umbes 925 m.

Rugombos on haigla ja turg.

Asulat läbib maantee Route Nationale 5. 

Naaberasulate seas on lõunas Gihomba, lääne pool Mumbanza ja Miduha,  põhja pool Rukana, Kagogo ja Mugina.
Kalevi Jahtklubi

**Kalevi Jahtklubi** (varem *Eesti Spordiseltsi Kalev Jahtklubi*) on jahtklubi, mis tegutseb Tallinnas Pirital.

Kalevi Jahtklubi asutati 8. veebruaril 1948. Klubil on üle 600 liikme ning see koondab igas vanuses purjetajaid, kuid ka niisama meresõpru. KJK liikmete sportlike saavutuste hulgas on medalimehi nii avamerepurjetajate, jääpurjetajate kui ka svertpaadipurjetajate hulgas.

Klubi territooriumil tegutseb kaks purjespordikooli: KJK Purjespordikool ja Rein Ottosoni purjespordikool.

Kalevi Jahtklubi eesmärk on
* olla purjetamist propageeriv ja purjetamishuvilisi ühendav klubi;
* osutada külalistele ja klubiliikmetele kvaliteetseid ja mitmekülgseid teenuseid;
* pidevalt areneda, et saada parimaks külalissadamaks Soome lahe ääres.

Alates 1958. aastast korraldab klubi iga aasta juulis Eesti suurimat avamereregatti – Muhu väina regatti. Viimastel aastatel on seda enam kui 100 osavõtva jahiga rahvusvahelist võistlust läbi viidud koos Pärnu Jahtklubi ja Saaremaa Merispordi Seltsiga. Klubiliikmete seas on väga populaarne iganädalane kolmapäevaregatt. KJK on aastate jooksul korraldanud palju suurvõistlusi, alates rahvusvahelistest Balti regattidest ja lõpetades erinevate jahiklasside Euroopa ja maailmameistrivõistlustega. Viimaste aastate suurvõistlustest väärivad märkimist 2004. aastal toimunud Draakon-klassi Euroopa meistrivõistlused, 2010 Laser Standard ja Laser Radial EM-regatt ning samal suvel Tallinnas purjetatud Melges 24 klassi maailmameistrivõistlused, samuti 2013. aastal korraldatud Finn-klassi MM-regatt Finn Gold Cup ja 2015. aastal koos Pärnu jahtklubiga korraldatud ORC Euroopa meistrivõistlused.

## Jahtklubi hoone
Kalevi jahtklubi hooned paiknevad Pirita jõesuudme vasakul kaldal koos Kalevi Jahtklubi sadamaga. Tõenäoliselt oli Pirita jõesuue paatide randumispaiga ja sadamana kasutusel juba muinasajal.

Praeguse Kalevi jahtklubi hoone kohal asus Karl Burmani projekti järgi 1912. aastal ehitatud Kalevi seltsimaja, mis pandi põlema 1941. aasta augustis.

1949. aastal valmis Peeter Tarvase projekti järgi ehitatud modernistliku joonega hoone, mis oli vastuolus tollaste arhitektuurikaanonitega. See põhjustas skandaali ja tollaste arhitektuurifunktsionääride vallandamise.
Kalevi jahtklubi hoone on riiklik kultuurimälestis alates 2008. aastast. Jahtklubi hoone jõepoolsel küljel on ka suur terrass, mida piirab läänest madal paekivist müüritis.

## Vaata ka
*Eestimaa Merejahtklubi

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Kirundo

**Kirundo** on linn Burundis, Kirundo provintsi, Kirundo valla ja Kirundo künka keskus. Ta hõlmab suurema osa Kirundo künkast.

Elanike arv on olnud:
*1990: 5181 (loendus)
*2005: 6083 (hinnang)
*2008: 6860
*2009: 7034 (arvutus, World Gazetteer)

2005. aasta seisuga oli Kirundo Burundi linnade seas elanike arvult 15. kohal.

Keskmine kõrgus merepinnast on 1409 m (Google Earth) või 1303 m (Geonames). 

Kirundos on haigla ja turg, põhja pool kool ja lennujaam.

Linna läbib maantee Route Nationale 14.

Naaberasulad on läänes Kanyinya, kagus Birayi, kirdes Nyabibugu, põhjas Kigozi.
Kirundo provints

**Kirundo provints** (rundi keeles *iProvense ya Kirundo*) on 1. järgu haldusüksus (provints) Burundi kirdeosas, riigi põhjapoolseim provints. See piirneb Rwanda Idaprovintsiga põhjas, Rwanda Lõunaprovintsiga läänes, Burundi Muyinga provintsiga idas ja kagus ning Burundi Ngozi provintsiga edelas.

Provintsi pindala on 1703,34&nbsp;km². Ta on Burundi provintside seas pindalalt 8. kohal.

Elanike arv on 502 171 (1999, loendus).

Elanike arvu poolest on provints riigis 3. kohal.

## Loodus
Provintsis on kolm suuremat järve: Cohoha järv ja Rweru järv Busoni vallas Rwanda piiril ning Rwihinda järv Kirundo vallas. Viimase 15 aasta jooksul on need järved kliimamuutuse (põua) tagajärjel kuivanud peaaegu poole väiksemaks.

Enne kliimamuutust oli maa viljakas, nüüd enam mitte.

Rweru järvest edelas leidub volframit.

## Rahvastik
Elanike arv on olnud:
*1990: 401 103 (loendus)
*1999: 502 171 (loendus)
*2007: 628 000 (arvutuslik, World Gazetteer)
*2009: 696 585 (arvutuslik, World Gazetteer)
*2010: 714 122 (arvutuslik, World Gazetteer)

Elanike arvu poolest on provints 3. kohal.

Rahvastiku tihedus oli 1990. aastal 200 kuni 250 in/km², 1999. aastal 294,87 in/km², 2007. aasta arvutuslike andmete järgi 368,7 in/km².

## Majandus
Enne kliimamuutust oli Kirundo provints viljaka maa tõttu kõige jõukam. 2000. aastatel on põua tõttu kannatanud provints saanud ÜRO-lt abi.

Põllu- ja metsamajandus piirdub kalapüügiga Rweru järvel ja Cohoha järvel. Provintsi edelaosas kasvatatakse natuke kohvipuud.

## Haldus
### Tähised
Standardi ISO 3166-2 järgi on provintsi kood BI-KI. HASCi kood on KI, FIPS PUB 10-4 kood on BY16.

### Halduskeskus
Provintsi halduskeskus on Kirundo.

### Haldusjaotus
Kirundo provints jaguneb halduslikult järgmiselt:
*Busoni vald
*Bwabaragwe vald
*Kirundo vald
*Bugabira vald (loodes)
**Kiri küngas
**Kiyonza küngas
**Gaturanda küngas
**Rubuga küngas
**Kigina küngas
**Nyakarama küngas
**Nyabikenke küngas
**Nyamabue küngas
**Rugasa küngas
**Gitwe küngas
**Kigoma küngas
*Vumbi vald
*Ntega vald
**Kinyovu küngas
**Mugendo küngas
**Makombe küngas
**Buringanire küngas
**Kanyagu küngas
**Carubambo küngas
**Murungurira küngas
**Susa küngas
**Nyemera küngas
**Mariza küngas
**Rugese küngas
**Sasa küngas
**Monge küngas
**Gitwenzi küngas
**Gasave küngas
**Ntega küngas
**Mihigo küngas
**Kigaga küngas
**...
*Gitobe vald

### Võim
Provintsi kuberner on Oscar Ruvuna.

## Viited

## Välislingid
*Fotod (8 lehekülge)
Constantin Immanuel Hörschelmann

**Constantin Immanuel Hörschelmann** (24. august 1780 Tallinn – 30. detsember 1848 Haapsalu) oli Eestimaa vaimulik.

Hörschelmann õppis Tallinna gümnaasiumis, aastal 1796 Peterburi Meditsiiniinstituudis. Aastatel 1803–1805 õppis ta Tartu ülikooli usuteaduskonnasi. Ordineeriti 13. oktoobril 1812 õpetajaks.

Oli aastatel 1812–1848 (kutsuti 21. augustil 1812) Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja.

Ta oli kirjavahetuses Otto Wilhelm Masinguga ja üks Masingu Pühhapäewa Wahhelugemiste levitajaid. Kuna ta aga ei pooldanud Masingu ortograafiaparandusettepanekuid, siis hiljem nende suhted jahenesid.

## Isiklikku
Tema isa Ernst August Wilhelm Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja aastatel 1786–1807 "Revalische Wöchentliche Nachrichten"i väljaandja. Tema vend Ferdinand Ludwig Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja, vend Friedrich August Hörschelmann oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, vend Paul Eduard Hörschelmann oli Pühalepa Laurentsiuse koguduse õpetaja ja Tallinna Toomkoguduse ülemõpetaja. Õemees Dietrich Martin Luther oli notar, kaupmees, suurgildi oldermann ja "Revalische Wöchentliche Nachrichten"i väljaandja. Õepoeg Theodor Dietrich Witgenstein Luther oli Tallinna Püha Vaimu- ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja, õepoeg Robert Johann Dietrich Luther oli Jüri koguduse õpetaja. Poeg Adolf Eduard Max Konstantin Hörschelmann oli Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja.

## Vaata ka
*Hörschelmann

## Viited
Nujiangi Lisu autonoomne ringkond

**Nujiangi Lisu autonoomne ringkond** on 2. järgu haldusüksus (autonoomne ringkond) Hiinas Yunnani provintsis. Piirneb läänes Birmaga.

Ringkond on nime saanud Salweeni jõe järgi, mille nimi on hiina keeles Nujiang.

## Haldusjaotus
Jaguneb kaheks maakonnaks ja kaheks autonoomseks maakonnaks: 
* Lushui maakond
* Fugongi maakond
* Gongshani Drungi-Nuu autonoomne maakond
* Lanpingi Bai-Pumi autonoomne maakond

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli 47,13% rahvastikust lisud, 26,97% baid, 13,13% hiinlased, 5,42% nuud, 2,92% pumid, 1,99% liid ja 1,11% drungid.

## Välislingid
* Ringkonnavalitsus
Pokardi oja

**Pokardi oja** (ka *Tikste oja*) on oja Lõuna-Eestis. See saab alguse Tõrva linnast ligikaudu 5 kilomeetrit lääne pool ja suubub Tõrvas Õhne jõkke. Oja kogupikkus on 8,9&nbsp;km ja selle valgla pindala on 11,3&nbsp;km². Oja läbib keskjooksul Tikste ürgorgu ning kahte paisjärve: Pokardi paisjärve (keskjooksul) ja Tikste järv (alamjooksul). Oja on kohati kiirevooluline, moodustades madalamaid kivise põhjaga kärestikke. Oja vesi on pruunika värvusega ja keskmise läbipaistvusega. Oja on suhteliselt madal (sügavus 0,5–1&nbsp;m). Oja põhi on enamasti liivane, savine või kivine ning toitub teel mitmest allikast.

## Elustik

Kaladest on esindatud haug, särg, roosärg, ahven ja luts. Varem elutses ojas vähene ojasilma ja vikerforelli asurkond, mis on nüüdseks tõenäoliselt täielikult hävinenud. Loomastikust pesitsevad ojas ja selle kallastel koprad, nirgid, tuhkrud ja vesirotid. Taimestikku on oja jooksul vähe, paisjärvede suudmetes rohkem.

## Välislingid
*
Paul Eduard Hörschelmann

**Paul Eduard Hörschelmann** (5. november 1781 Tallinn – 3. november 1833 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Õppis Tallinna gümnaasiumis ja aastatel 1803–1805 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 13. augustil 1805 õpetajaks.

Oli aastatel 1805–1822 (kutsuti 1. mail 1805) Pühalepa Laurentsiuse koguduse õpetaja, sai 27. veebruaril 1817 Saarte-Lääne praostkonna praostiks. Oli aastatel 1822–1833 Tallinna toomkoguduse ülemõpetaja. Samal ajal oli ta ka Tallinna toomorbudekodu juhataja ja alates 12. jaanuarist 1823 Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi assessor ja aastast 1832 samas nõunikuks. Suri aastal 1833 samal päeval abikaasaga, nad maeti koos. Hörschelmannile kirjutas nekroloogi Kadrina Katariina koguduse õpetaja Arnold Friedrich Johann Knüpffer.

Ta oli alates 28. novembrist 1828 Venemaa uue evangeelse luterliku kirikuseaduse teksti toimetaja, samuti oli ta Eesti Piibliseltsi Tallinna abipiibliseltsi üks asutajaid. Ta kirjutas leinajutluse Käina Martini koguduse õpetajale, praost Jakob Pontus Hallerile ja kindral Benckendorffile.

## Isiklikku
Tema isa Ernst August Wilhelm Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja aastatel 1786–1807 "Revalische Wöchentliche Nachrichten"i väljaandja. Tema vend Ferdinand Ludwig Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja, vend Friedrich August Hörschelmann oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, vend Constantin Immanuel Hörschelmann oli Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja. Õemees Dietrich Martin Luther oli notar, kaupmees, suurgildi oldermann ja "Revalische Wöchentliche Nachrichten"i väljaandja. Õepoeg Theodor Dietrich Witgenstein Luther oli Tallinna Püha Vaimu- ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja, õepoeg Robert Johann Dietrich Luther oli Jüri koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*Hörschelmann, Paul Eduard, isik2.tlulib.ee. TLÜAR rahvusbibliograafia isikud andmebaas Ericus 
*
Paul Poska

**Paul Poska** (22. veebruar 1871 Laiusevälja, Laiuse vald – 8. märts 1931 Tallinn) oli eesti õigeusu vaimulik.

Ta sündis Laiuse Jumalaema Sündimise koguduse köstri pojana. Õppis Laiuse kihelkonnakoolis, seejärel 1887. aastast Riia vaimulikus koolis ja Riia vaimulikus seminaris, mille lõpetas 19. juulil 1893. 10. oktoobril 1893 pühitseti köstriks Põltsamaa Pühavaimu koguduses, kus tegutses kuni 1898. aastani, olles ühtlasi Põltsamaa kaheklassilises kihelkonnakoolis õpetaja, hiljem kaks aastat ka kooli juhataja.
 
14. septembril 1898 määrati preestriks Väike-Lähtru Jumalasünnitaja Sündimise kogudusse. Aastatel 1907–1914 oli ta preester Jõhvi Jumalailmumise koguduses, 1. augustist 1914 usuõpetuse õpetaja Rakvere õpetajate seminaris. Septembris 1918 kolis perega Tallinna, kus töötas usuõpetajana algkoolides ja eesti keele õpetajana gümnaasiumides. Aastatel 1927–1929 oli ta Tallinna Issanda Muutmise koguduses asetäitja-preester.

## Isiklikku
Tema vend Jaan Poska oli advokaat ja riigitegelane, vend Nikolai Poska oli õigeusu preester.

## Viited
Honghe Hani-Jii autonoomne ringkond

**Honghe Hani-Jii autonoomne ringkond** on 2. järgu haldusüksus (autonoomne ringkond) Hiinas Yunnani provintsis. Piirneb lõunas Vietnamiga.

Ringkond on nime saanud Hồng Hà (hiina 红河 Hóng Hé) jõe järgi.

## Haldusjaotus
Jaguneb 13 maakonna taseme haldusüksuseks: 4 linnaks, 6 maakonnaks ja 3 autonoomseks maakonnaks: 
* Gejiu linn
* Kaiyuani linn
* Mengzi linn
* Mile linn
* Fugongi maakond
* Honghe maakond
* Jianshui maakond
* Lushui maakond
* Luxi maakond
* Lüchuni maakond
* Shipingi maakond
* Yuanyangi maakond
* Jinpingi Miao-Jao-Tai autonoomne maakond
* Hekou Jao autonoomne maakond
* Pingbiani Miao autonoomne maakond

## Välislingid
* Ringkonnavalitsus
Paul Hörschelmann

..
**Paul Hörschelmann** on olnud mitme baltisaksa vaimuliku nimi:

***[[Paul Alexander Robert Hörschelmann]]** (1866–1915)
***[[Paul Eduard Hörschelmann]]** (1781–1933)
***[[Paul-Gerhard Hörschelmann]]** (1931–2023)
KI

**KI** või **Ki** on lühend, tähis või sümbol, mis võib tähendada:
*KI on kaaliumjodiid
*KI on Kirundo provints
*KI on Keemia Instituut
*KI on (Eesti) Kardioloogia Instituut
*KI on Keeleinspektsioon
*KI on Küberneetika Instituut
*KI on Kiribati maatühis (lühend ka KIR)
*Ki on kirdemurre
*...
Cohoha järv

**Cohoha järv** (inglise *Lake Cohoha*, prantsuse *Lac Cohoha Sud*, *Lac Cyohoha Sud*) on järv Burundi ja Rwanda piiril. Suurem osa järvest paikneb Burundi territooriumil. Burundi poolel piirneb ta Kirundo provintsi Bugabira ja Busoni vallaga.

Järve pindala on 69 km².

Kallas oli pikk ja ebakorrapärase kujuga. Ta oli kohati kaljune, kohati kivine või mudane rohu või rooga.

Järve pinna kõrgus merepinnast on 1350 m.

Alates 1990. aastate lõpust on järve pindala põua tõttu märgatavalt vähenenud. Teda toitvad jõed on kuivanud ning ta toitub põhjaveest.

Enne põuda oli aasta keskmine õhutemperatuur järve ääres 21 °C ning aasta keskmine sademete hulk umbes 1000 mm. Kuivaperiood kestis juunist oktoobrini.

Järvele on olnud iseloomulik papüürus-lõikhein.
 
1979. aasta Burundi rahvaloenduse järgi oli järveäärse ala rahvastiku tihedus umbes 150 in/km². Järve ääres elas umbes 30 000 inimest. Nad elasid hajali põldude vahel ning tegelesid toidukultuuride ja kohvipuu kasvatamisega ning kalapüügiga. Nüüd on need elatusallikad põua tõttu peaaegu kadunud.  

## Viited

## Välislingid
*Foto
Savikõrb

**Savikõrb** on kõrb, kus on tihe savikiht, raske lõimisega muld ja muutlik veerežiim. Kevadel on seal liigniiskus, sest savi on vettpidav. Suvel aurab vesi ära ja maapind muutub kõvaks ning praguneb.
Tõrva linnamägi

**Tõrva linnamägi** ehk **Tõrva Tantsumägi** (rahvasuus ka Lipumägi või Lipukas) on muistne linnusepaik, mis asub Lõuna-Eestis Valga maakonnas Tõrva linna lõunaservas. Linnamäge koos lähema ümbrusega tuntakse ka Tantsumäena.

Tõrva linnamägi arvatakse olevat 12.–13. sajandi Lõuna-Sakalamaa Alistekunde kihelkonna üks tähtsamaid sõjalisi keskusi. Eesti linnuste hulgas paistab Tõrva linnamägi silma nii suuruse kui ka ehituse keerukusega ning teda on võrreldud Äntu linnuse, Neeruti Sadulamäe ja Iru linnamäega.

Nüüdseks on linnamägi enamjaolt kaetud metsaga. Linnamäe kirdepoolses osas asub Tantsumäe laululava. Ala on kaetud tihedalt paiknevate jalgradadega.

## Kirjeldus

Tõrva linnamäe puhul on tegemist Kalevipoja sängi tüüpi linnusega, mille kaitsesüsteem on lõplikult välja kujunenud mitme sajandi jooksul. Linnus paikneb umbes 16&nbsp;m kõrgusel loode-kagusuunalisel mäel ning on juba looduslikult hästi kindlustatud. Muinaslinnus moodustub linnusest ja sellega loode- ja kagupoolses eeslinnusest, eriti kagupoolne, kus Eerik Laid tuvastas 1930. aastatel läbi viidud inspektsiooni ajal kagupoolsel küljel inimtekkelist vallikraavi ning kahte rööbiti kulgevat kõrget valli. Linnuseala on loode-kagu suunas ovaalse kujuga, õuepindalaga 1100 m², mille pikkus on u 50&nbsp;m ning laius keskel 21&nbsp;m. Eeslinnus on nelinurkse kujuga, õuepindalaga ligi 1000 m².

### Vallid

Eeslinnus on loodes mäejalamist eraldatud madala valliga. Kuid selline eraldus on arvatavasti tehtud hilisrauaajal ning vaatluse järgi otsustades ei omanud see väga suurt praktilist kaitseotstarvet. Tugevamad kaitseehitised paistavad silma eelkõige pealinnuse osas. Linnuse ja eeslinnuse vahele jäävad sügav kraav ning kõrge, umbes 6&nbsp;m kõrgune vall. Linnuse loodenõlv on erosiooni tõttu kahjustada saanud ja varisenud.

Linnuse kirde- ja edelakülgedel asuvad madalad vallid, mis sujuvalt järskudeks nõlvadeks liituvad. Linnuse kagupoolses otsas laiub võimas otsavall, millele järgneb järsk nõlv ning kaks kaarvallikraavi, mis ulatuvad linnuse kirdepoolse jalamini. Kaitsesüsteem on arvatavasti välja kujunenud hilisrauaajal.

Tõrva linnusel asuvad värava kohad mõlema otsa valli juures.

## Ajalugu

19. sajandi keskel asus praeguse linnamäe paigas Patküla mõisa park sildade, treppide, teede ja tantsuplatsidega, kuid seoses Patküla mõisa omaniku vahetusega (uus omanik Alexander Oskar von Stryk), kes ise oma uude mõisa elama ei jäänud, jäi park hooletusse ja kasvas metsa.

Loode-kagusuunalise Tõrva linnamäe avastas 1930. aastal kohalik koduloouurija ja Tõrva Gümnaasiumi õpetaja Ernst Karolin.

1965.–1967. aastal tehtud arheoloogiliste väljakaevamiste käigus, mida juhatas akadeemik Harri Moora, selgus, et eeslinnuses oli esialgu (6.–7. sajandil) olnud avaasula. Pealinnuses on elatud I aastatuhande teisel poolel ja II aastatuhande alguses. Kuna leide on vähe, arvatakse, et linnus oli kasutusel pigem sõjaolukordades kui pideva asulakohana.

1970. aastatel ehitati Tõrva linnamäele vabaõhulava, kus nüüd korraldatakse laulu- ja tantsupidusid ning iga-aastast jaanituld.

## Viited

## Välislingid
*
Anri Rulkov

**Anri Rulkov** (16. juuni 1972 Tallinnas – 1. aprill 2008) oli eesti filmirežissöör.

## Haridus
Ta lõpetas 1991. aastal Tallinna 1. Keskkooli ja Nõmme Muusikakooli viiuli erialal. Töötas Stockmanni kaubamaja muusikaosakonnas, seejärel lõpetas Tallinna Ülikooli filmi ja video õppetooli Rein Marani dokumentalistide kursuse (kiitusega) 2001. aastal.

## Filmikunst
Filmindusega tegeles Anri Rulkov 12 aasta vältel. Ta lõi filmitegijana ühtaegu stsenaristi, režissööri ja monteerija rolli täites kolm lühifilmi: "Juliet" (1999), "Helmut" (2001) ja "Hirm" (2004). Lisaks oli ta paljude muude filmide monteerija ja mitme telesarja režissöör. Eesti Kultuurkapitali "Ela ja sära" stipendiaadina alustas ta ka kahe pika mängufilmi ("Soovide puu" ja "Kuidas paraneda fotograafiast") tegemist.

### Teoseid
*"Lavka"
*"Aur"
*lühifilm "Juliet" (15 min, 1999)
*lühifilm "Helmut" (24 min, 2001)
*lühifilm "Hirm" (24 min, 2004)
**Tinklai rahvusvaheline lühifilmide festival (Leedu), 2004
**Tallinna Pimedate Ööde filmifestival (Eesti), 2004
**SRÜ ja Baltimaade filmifestival "Kinošok" (Anapa, Venemaa), 2005
*dokumentaalfilm "Laulurahvas" (2004)
*dokumentaalfilm "Mare Vint" (2005)
*telesarja "Kelgukoerad" avaosa (2006)

### Kriitikute arvamusi
* "Tõenäoliselt talle antud loomeaja nappus tingis tema filmide tugeva intensiivsuse ja nüüd tagantjärele tunnistades ka väga tundliku ja ausa maailmakäsitluse," on Rulkovi loomingut iseloomustanud Katrin Maimik. 
* "Rulkovi mahult vähese loomingu erikaal suudab vajutada sünge jälje eesti filmilukku," on postuumselt ilmunud filmialbumi arvustuses kirjutanud Tarmo Teder. 
* "Anri Rulkov liikus oma filmides mööda ühiskonna prügimägesid, mööda lagunenud hooneid, mööda ääremaade külasid, mööda vanadekodusid ja hooldusasutusi," on tema loomingut albumis kirjeldanud Raimo Jõerand.

## Tunnustus
* 2007 stipendium "Ela ja sära"

### Mälestuse jäädvustamine

Anri Rulkovi mälestuseks asutasid filmiekspert Raimo Jõerand, telerežissöör Indrek Simm, filmiprodutsent Peeter Urbla ja teadlane Aleksander Rulkov 2012. aastal Anri Rulkovi nimelist auhinda välja andva sihtasutuse. 1000 euro suurune preemia antakse ühele Eesti üliõpilasele, kelle koolitööna valminud filmi(de)s on tunda autori sisemaailma väljendamise otsinguid kõige ehedamal moel.

## Viited

## Kirjandus
* Filmialbum "Filmirežissöör Anri Rulkov", Tallinn: Sihtasutus Anri Rulkov, 2012; 93 lk (artiklid filmide arvustustega) ja 2 DVD-d; ISBN 9789949304820
Egon Sild

**Egon Sild** (19. mai 1903 Tartu – 5. märts 1962 Norristown, Pennsylvania, USA) oli eesti notar.

Ta lõpetas 1927 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, korporatsioon Sakala vilistlane. Alates 1928. aastast oli ta notar Mustvees, alates 1941 Tartus. 

Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale, kust siirdus 1949 USA-sse.

## Viited