Eesti NSV haldusjaotus

''Siin on loetletud Eesti NSV tegevusaja jooksul aastail 1940–1991 toimunud haldus- ja administratiivpiirkondade muudatused ning antud nende muudatuste põhjuste lühikirjeldus

## 1940–1941
Aastatel 1940–1941, territoriaalseid muudatusi Eesti NSV halduspiirkondade jaotuses ei toimunud, säilisid Eesti Vabariigis kehtinud jaotus maakondadeks.

## 1944–1950

Maakonnad (1949):

Muudatused:
* 1944. aastal liideti suurem osa Petseri maakonnast, Vene NFSV Leningradi oblastisse Petseri rajoon, hilisemasse Pihkva oblasti Petseri rajooni;
* 1945. aastal liideti osa, Narva-tagused vallad Viru maakonnast Vene NFSV Leningradi oblasti Kingissepa rajooni;
* 1946. aastal moodustati Hiiu maakond (1946–1950);
* 1949. aastal moodustati Jõgeva maakond (1949–1950);
* 1949. aastal jagati Viru maakond kaheks: 
**idapoolsetest valdadest moodustati Jõhvi maakond (1949–1950), 
**läänepoolsetest valdadest moodustati Viru maakond (1949–1950). 

Uue jaotuse kohaselt jaotus Eesti NSV territoorium 13 maakonnaks ja 233 vallaks. Maakonnad likvideeriti 1950. aastal seoses rajoonide moodustamisega.

## 1950
25. augustil 1950. aastal võttis ÜK(b)P KK vastu otsuse rajoonide loomise kohta Eesti NSV-s. 26. september 1950 võttis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium vastu seadluse, millega muudeti 1. oktoobrist 1950 endine halduskorraldus ning likvideeriti maakonnad ja vallad. 

Eesti NSV territoorium jagati 39 maarajooniks. Külanõukogud muudeti rajooninõukogudele alluvateks esimese astme haldusüksusteks. Haldusjaotus kujunes järgmiseks: 5 vabariikliku alluvusega linna ning 39 maarajooni, mis koosnesid 27 rajoonilise alluvusega linnast, 22 alevist ja 641 külanõukogust.

5 linna:
*Tallinn
*Tartu
*Pärnu
*Kohtla-Järve
*Narva linnapiirkond

39 rajooni:

## Oblastiperiood (1952)

3. mail 1952 võttis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium seadluse, mille kohaselt 10. maist 1952 muudeti endine halduskorraldus ja uue jaotuse kohaselt moodustati Eesti senise 39 rajooni asemel 3 oblastit. 

Pärnu oblast:(1 linn ja 14 rajooni)
*Abja rajoon
*Haapsalu rajoon
*Hiiumaa rajoon
*Kilingi-Nõmme rajoon
*Kingissepa rajoon
*Lihula rajoon
*Märjamaa rajoon
*Orissaare rajoon
*Pärnu linn
*Pärnu rajoon
*Pärnu-Jaagupi rajoon
*Suure-Jaani rajoon
*Tõrva rajoon
*Viljandi rajoon
*Vändra rajoon

Tallinna oblast:(3 linna ja 12 rajooni)
*Harju rajoon
*Jõhvi rajoon
*Keila rajoon
*Kiviõli rajoon
*Kohtla-Järve linn
*Kose rajoon
*Loksa rajoon
*Narva linn
*Paide rajoon
*Rakvere rajoon
*Rapla rajoon
*Tallinna linn
*Tapa rajoon
*Türi rajoon
*Väike-Maarja rajoon

Tartu oblast:(1 linn ja 13 rajooni)
*Antsla rajoon
*Elva rajoon
*Jõgeva rajoon
*Kallaste rajoon
*Mustvee rajoon
*Otepää rajoon
*Põltsamaa rajoon
*Põlva rajoon
*Räpina rajoon
*Tartu linn
*Tartu rajoon
*Valga rajoon
*Vastseliina rajoon
*Võru rajoon

1952. aastal nimetati ka Kuressaare rajoon ümber Kingissepa rajooniks.

## 1953
Oblastid Eesti NSV-s likvideeriti 27. aprillil 1953 ning uueks haldusjaotuseks kujunes:

5 vabariikliku alluvusega linna: 
*Tallinn, 
*Tartu, 
*Pärnu, 
*Kohtla-Järve, 
*Narva;

30 rajooni:

## 1957

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega likvideeriti 12. oktoobril 1957 Loksa rajoon ja Pärnu rajoon, ning moodustati linnapiirkonnad:

*Kiviõli rajoonist sai Kohtla-Järve linnapiirkonna tuumikosa, 
*Pärnu rajoon nimetati Pärnu linnapiirkonnaks,
*Sillamäe linn muudeti vabariikliku alluvusega linnaks.

## 1959
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlusega likvideeriti 1. veebruarist 1959

## 1960
*6 vabariikliku alluvusega linna: Tallinn, Tartu, Pärnu, Kohtla-Järve, Narva, Sillamäe
*24 rajooni

## 1962
1962. aasta NLKP Keskkomitee ja NSVL Ministrite Nõukogu otsuse  „Põllumajanduse juhtimise ümberkorraldamise kohta“ ja s.a. 28. märtsil EKP Keskkomitee ja ENSV Ministrite Nõukogu määrusega territoriaalsete kolhoosi- ja sovhoositootmise valitsuste loomisega sätesti Eesti ala jagamise 15 haldusüksuseks.
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega likvideeriti:

Moodustati Pärnu rajoon.

* 6 linna: 
**Tallinn, Tartu, Pärnu, Kohtla-Järve, Narva, Sillamäe;
* 14 rajooni

## 1964
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega moodustati 15.12.1964 Kohtla-Järve rajoon.

*6 linna:
**Tallinn, Tartu, Pärnu, Kohtla-Järve, Narva, Sillamäe;
*15 rajooni:

Eesti taasiseseisvumise protsessis, 1991. aasta 11. juulil võeti vastu Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus kohaliku omavalitsuste terminite ja nimetuste korrastamise kohta, mille kohaselt kehtestati ametlikuks kasutamiseks, Eesti Vabariigi maakondade nimetused

## Viited