open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vasalemma sovhoos

**Vasalemma sovhoos** oli sovhoos Harju rajoonis Keila külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Lehola. Sovhoosi pindala oli 11 000 ha.

## Viited
Ääsmäe sovhoos

**Ääsmäe sovhoos** oli sovhoos Harju rajoonis Saue külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Ääsmäe. Sovhoosi pindala oli 7600 ha.

## Viited
Rubiinööbik

**Rubiinööbik** (*Luscinia calliope*) on rästaslaste sugukonda kuuluv lind.

Eestis on ta eksikülaline.

## Viited
Neitsi (Klimt)

**"Neitsi"** on austria kunstniku Gustav Klimti (1862–1918) teos.

## Kirjandus
* Ingo E. Walther (ed.). *Masterpieces of Western Art II*. Taschen, Keulen 2005, blz. 536. ISBN 3-8228-4746-1
* Godfried Friedl. *Klimt 1862-1918; de wereld in de gedaante van een vrouw*, Taschen Verlag, Keulen, 1990. ISBN 978-3-8228-5130-2
Tõll (perekonnanimi)

**Tõll** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Tõll (Töll) on antud Halliste kihelkonnas Pärnumaal, Nõo kihelkonnas Tartumaal, Kaarma ja Pöide kihelkonnas Saaremaal ja Helme kihelkonnas Viljandimaal. 

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tõll Eestis 32 mehel ja 26 naisel.

## Vaata ka
*Toll (aadlisuguvõsa)
A. Sommerlingi nimeline sovhoos

**A. Sommerlingi nimeline sovhoos** oli sovhoos Harju rajoonis Sommerlingi külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Jüri. Sovhoosi pindala oli 9200 ha. Sovhoos oli nimetatud Eesti kommunistliku tegelase Arnold Sommerlingi järgi. Tegutsemise lõpus muudeti nimi Jüri sovhoosiks. 

## Viited
Vaida sovhoos

**Vaida sovhoos** oli sovhoos Harju rajoonis Sommerlingi külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Vaida. Sovhoosi pindala oli 8800 ha.

Majand eksisteeris aastatel 1967–1994.

## Viited
Lootus I

„**Lootus I**“ on austria kunstniku Gustav Klimti (1862–1918) teos.

## Vaata ka
* Lootus II

## Kirjandus
* Asenbaum, Paul, Christoph Grunenberg, Tobias G. Natter, and Gallery Liverpool Tate. *Gustav Klimt: Painting, Design and Modern Life.* London: Tate, 2008.
* Kallir, Jane and Alfred Weidinger. *Gustav Klimt: In Search of the "Total Artwork.”* New York: Prestel, 2009.
* Nebehay, Christian Michael. *Gustav Klimt: From Drawing to Painting.* New York: H.N. Abrams, 1994. 
* Partsch, Susanna. *Gustav Klimt: Painter of Women.* New York: Prestel, 1994.
* Rogoyska, Jane and Patrick Bade. *Gustav Klimt.* Rochester: Grange Books, 2005.
* Sabarsky, Serge. *Gustav Klimt: Drawings.* London: G. Fraser, 1984.
* Weidinger, Alfred and Marian Bisanz Prakken. *Gustav Klimt.* New York: Prestel, 2007.
Lootus II

„**Lootus II**“ on austria kunstniku Gustav Klimti (1862–1918) teos.

## Vaata ka
* Lootus I

## Välislingid
* Gustav Klimt. ''Hope, II''. 1907–08, MOMA
* Gustav Klimt. ''Hope, II''. 1907–08, Google Arts & Culture
Pudrunahk

**Pudrunahk** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Pudrunahk (Pudrunachk) on antud Koikküla mõisas Hargla kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Pudrunaha-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Loos ja Paimre.

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Päts

**Päts** on terve, ümar või piklik (suurem) leib või sai.

**Päts** on ka eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Päts on antud Kose kihelkonnas Harjumaal (Paetz), Püha kihelkonnas Saaremaal (Paetz), Palamuse kihelkonnas Tartumaal (Paetz) ja Paistu kihelkonnas Viljandimaal.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Päts Eestis 16 mehel ja 13 naisel.

*Johanna Päts, eesti naisliikumise tegelane (1890–1977)
*Konstantin Päts, Eesti ajakirjanik ja poliitik (1874–1956)
*Leo Päts, eelmise poeg (1903–1988)
*Matti Päts, Eesti riigiametnik
*Nikolai Päts, Eesti vaimulik (1871–1940)
*Peeter Päts, eesti geograaf, pargiarhitekt ja looduskaitsetegelane (1880–1942)
*Peeter Kristian Päts, eesti taimekaitseteadlane (1958–) 
*Riho Päts, eesti helilooja (1899–1977)
*Viktor Päts, Eesti poliitik (1906–1952)
*Voldemar Päts, eesti kunstnik (1878–1958)
*Voldemar Päts, eesti filmioperaator (1902–1942)

## Vaata ka
*Vanapäts
Uluots

**Uluots** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Uluots (Ullootz) on antud Vanamõisa mõisas Kirbla kihelkonnas Läänemaal. 

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Uluots Eestis alla viiel mehel ja 8 naisel.

*Anette Uluots, Jüri Uluotsa abikaasa (1901–1995)
*Jüri Uluots, Eesti õigusteadlane ja poliitik (1890–1945)
*Ülo Uluots, Eesti poliitik (1930–1997)
*Viia Uluots-Wiget, eesti tervisvõimleja (1927–1987)
Rahva Võit

Eestis oli mitu kolhoosi "Rahva Võit":

* Rahva Võit – Moora külas, Laekvere kant, Rakvere rajoon
* Rahva Võit – Harju rajoonis Saku külanõukogus
* Rahva Võit – Paide rajoonis 

## Vaata ka

* "Kolhoos Rahva Võit" – 1985. aastal tehtud dokumentaalfilm 
* "Kolhoosis Rahva Võit" – 1960. aastal tehtud ringvaade "Nõukogude Eesti"
Naise kolm eluiga

„**Naise kolm eluiga**“ on Austria kunstniku Gustav Klimti (1862–1918) teos.

## Kirjandus
* Maria Sol Garcia Galland: *Gustav Klimt*. Rebo, lisse, 2006. ISBN 9036618185
* Godfried Fliedl: *Gustave Klimt*. Taschen, Keulen, 2006. ISBN 9783822851302
* Laura Payne: *Klimt*. Parragon, Bath, 2004. ISBN 1405413220

## Välislingid
* Три возраста женщины (1905)
Laheste

**Laheste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Laheste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Neimann. Hans-Albert Laheste palvel kanti Laheste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 19 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. veebruarist 1935). 

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Lehola (perekonnanimi)

**Lehola** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Lehola uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Braunschveig, Freudenberg, Glutshenkov, Grigorjev, Lelov, Lents, Lesdorf, Lõmmikson, Lõns, Luhn, Meus ja Vassiljev.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lehola Eestis 15 mehel ja 23 naisel.
Danae (Klimti maal)

„**Danae**“ on austria kunstniku Gustav Klimti (1862–1918) teos.

## Kirjandus
* Gottfried Fliedl, Gustav Klimt - Il mondo al femminile, Colonia, Taschen, 2006, ISBN 3-8228-1812-7
* Payne, Laura. Klimt. Bath, UK: Parragon Publishing, 2004.
Laaneste

**Laaneste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Laaneste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Lahnmann, Laksberg, Landberg ja Valtmann. Eduard Laaneste palvel kanti Laaneste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 87 all (Siseministeeriumi teadaanne 9. maist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laaneste Eestis 10 mehel ja 11 naisel.
Konstantinovski rajoon

**Konstantinovski rajoon** (vene keeles *Константиновский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Konstantinovski linn.

Rajoon piirneb põhjas Tatsinskaja rajooniga, kirdes Morozovski rajooniga, idas Tsimljanski rajooniga, kagus Volgodonski rajooniga, edelas Semikarakorski rajooniga, läänes Ust-Donetski rajooniga ja loodes Belaja Kalitva rajooniga.

Rajooni pindala on 2197 km². Elanike arv oli 2012. aastal 32 865, 2009. aastal 35 379 ja 2002. aastal 36 595.

Konstantinovski rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Konstantinovski linna) ja kuue külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Don.

## Viited
Põlluaas

**Põlluaas** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Põlluaas uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Belovas, Jakobi, Pelovas, Pertmann ja Petoffer.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Põlluaas Eestis 12 mehel ja 17 naisel.

*Henn Põlluaas, eesti publitsist ja analüütik (1960–)
*Made Põlluaas, eesti moe- ja tekstiilikunstnik (1929–2003)
OSIRIS-REx

**OSIRIS-REx** (**Origins, Spectral Interpretation, Resource Identification, Security, Regolith Explorer**) oli NASA asteroidi uurimise ja sealt võetud proovide Maale toomise missioon. 

OSIRIS-REx startis 8. septembril 2016 ja jõudis Bennu juurde 3. detsembril 2018. Missiooni eesmärk oli uurida asteroidi 101955 Bennu ja võtta sellest täpsema analüüsi jaoks proovid, mis jõudsid Maale 24. septembril 2023. Kapsel asteroidilt võetud tolmu ja kivikildudega maandus Utah' osariigi kõrbesse.

Maale toodud materjal peaks võimaldama teadlastel saada rohkem infot Päikesesüsteemi tekke ja arengu algstaadiumide kohta ning leida orgaanilisi aineid, mis viisid elu tekkele Maal. OSIRIS-Rexist sai esimene Ameerika Ühendriikide kosmosemissioon, mis tõi asteroidilt Maale proove.

Missiooni eelarve oli umbes 800 miljonit USA dollarit, kusjuures see ei sisalda Atlas V kanderaketti, mis maksab umbes 183 miljonit dollarit. OSIRIS-REx on New Frontiersi programmi kolmas missioon.

Järgmiseks eesmärgiks on uurida asteroidi 99942 Apophis.

## Viited
Ust-Donetski rajoon

**Ust-Donetski rajoon** (vene keeles *Усть-Донецкий район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Ust-Donetski alev.

Rajoon piirneb põhjas Belaja Kalitva rajooniga, idas Konstantinovski rajooniga, kagus Semikarakorski rajooniga, lõunas Bagajevskaja rajooniga ja läänes Oktjabrski rajooniga.

Rajooni pindala on 1150 km². Elanike arv oli 2012. aastal 33 200, 2009. aastal 31 047 ja 2002. aastal 32 479.

Ust-Donetski rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Ust-Donetski alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don ja Donets.

## Viited
E40

**E40** on E-tee. E40 algab põhja-Prantsusmaal Calais' linnast, kulgeb läbi kümne riigi ning lõpeb Kasahstanis Ridderi linnas.

Tee on üle 8000 kilomeetri pikk, olles sellega pikim E-tee.
Niidu-kaelustäks

**Niidu-kaelustäks** (*Saxicola maurus*) on rästaslaste sugukonda kuuluv lind.

Eestis on ta eksikülaline.

## Viited

## Välislingid
*
Anton Alihhanov

**Anton Andrejevitš Alihhanov** (vene keeles Антон Андреевич Алиханов; sündinud 17. septembril 1986 Suhhumis Abhaasia ANSV-s) on Venemaa poliitik, 14. maist 2024 Venemaa põllumajanduse ja kaubanduse minister, endine Kaliningradi oblasti kuberner, majandusteaduste kandidaat. 

Ta määrati 6. oktoobril 2016 Kaliningradi oblasti kuberneri kohusetäitjaks. 2017. aasta septembris toimunud kubernerivalimistel sai ta 81,1% valijate häältest. Ametisse astus 29. septembril. Alihhanov oli tol hetkel noorim Venemaa Föderatsiooni föderaalsubjekti kõrgem ametnik (pea).

## Haridustee ja töökäik
Alihhanov on lõpetanud Venemaa Föderatsiooni Valitsuse juures asuva Finantsakadeemia kahel erialal: rahandus ja krediidi ning jurisprudentsi erialal. 2010. aastal asus ta tööle Venemaa justiitsministeeriumi. 2012. aastal kaitses ta Moskvas Plehhanovi-nimelises Venemaa Majandusülikoolis majandusteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Управление издержками на развитие организационной культуры компании". 

2015. aasta septembris suunati ta tööle Kaliningradi oblasti valitsuse aseesimeheks. 30. juunil 2016 edutati ta valitsuse esimehe kohusetäitjaks. Pärast Kaliningradi oblasti kuberneri kohusetäitja Jevgeni Zinitševi ootamatut tagasiastumist 6. oktoobril 2016, määrati Alihhanov Venemaa Föderatsiooni presidendi Vladimir Putini seadlusega oblasti kuberneri kohusetäitjaks kuni valimisteni, mis pidid toimuma 2017. aasta septembris. 

#### Kuberneriks valimine
2017. aasta juulis esitas Ühtne Venemaa Anton Alihhanovi kubernerikandidaadiks. 10. septembril toimunud valimistel sai Alihhanov ülekaaluka võidu (üle 80% häältest; teised kandidaadid said alla 10% häältest). Ametisseastumise tseremoonia peeti Kaliningradi Draamateatris. Alihhanovi ametisseastumise puhul saatsid välisriikidest oma õnnitlused Valgevene, Poola, Leedu, Saksamaa ja Korea Vabariik. 

11. septembril 2022 valiti ta kuberneriks veel teisekski ametiajaks, tema poolt hääletas 80,21 % valimas käinutest (259 220 inimest). 
#### Ministriks määramine
14. mail 2024 nimetas president Vladimir Putin ta Venemaa uue valitsuse põllumajanduse ja kaubanduse ministriks.

## Isiklikku
Anton Alihhanovi isa põllumajandusülikooli lõpetanud Andrei Alihhanov (sündinud 1960) on kreeka ja doni kasaka päritolu; ema meditsiinikandidaat Liana Alihhanova on gruusia-vene päritolu. 1992. aastal põgenesid Alihhanovid sõja jalust Venemaale; elama asuti Moskvasse.  

Alihhanov harrastab võitluskunste. Ta on tegelenud *[[wushu]]*, judo ja sportliku vabavõitlusega, praegu harrastab kudot. 

Anton Alihhanovi 2015. aasta deklareeritud aastatulu oli 2,2 ja 2016. aastal 2,6 miljonit rubla.

## Viited

## Välislingid

*Один день с Антоном Алихановым. youtube.com, 31. oktoober 2016
*Инаугурация Антона Алиханова. youtube.com, 30. september 2017
*Ведущего "бомбит" от наглости губернатора. youtube.com, 24. oktoober 2017
Kõrbe-kivitäks

**Kõrbe-kivitäks** (*Oenanthe deserti*) on rästaslaste sugukonda kuuluv lind.

Eestis on ta eksikülaline.

## Viited

## Välislingid
*
ANZ Rahvusstaadion

**ANZ Rahvusstaadion** (ka **ANZ staadion**) on mitmeotstarbeline staadion, mis asub Fidži pealinnas Suvas. Fidži jalgpallikoondis kasutab väljakut oma kodumängudeks.

19. novembril 2017 toimus staadionil Fidži ja Eesti jalgpallikoondiste vaheline sõprusmäng, mis lõppes külaliste 2:0 võiduga.

## Viited
Kivisiirak

**Kivisiirak** (*Monticola saxatilis*), varem **kivirästas**, on rästaslaste sugukonda kuuluv lind.

Eestis on ta eksikülaline.

## Viited

## Välislingid
* Kivisiirak e
Mustpugu-rästas

**Mustpugu-rästas** (*Turdus ruficollis*) on rästaslaste sugukonda kuuluv lind.

Eestis on ta eksikülaline.

Mustpugu-rästas jaguneb kaheks alamliigiks, mida viimasel ajal peetakse pigem eraldi liikideks: 
*mustpugu-rästas (*Turdus ruficollis atrogularis* või *Turdus atrogularis*)
*punapugu-rästas (*Turdus ruficollis ruficollis* või *Turdus ruficollis*)

## Viited

## Välislingid
*
Vööt-lehelind

**Vööt-lehelind** (*Phylloscopus inornatus*) on lehelindlaste sugukonda kuuluv lind.

Eestis on ta haruldane, ent teda kohatakse igal aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Siberi lehelind

**Siberi lehelind** (*Phylloscopus schwarzi*) on lehelindlaste sugukonda kuuluv lind.

Eestis on ta eksikülaline.

Liigi kirjeldas Gustav Radde 1863. aastal. Lind on nimetatud Eestis elanud astronoomi ja maadeavastaja Peter Carl Ludwig Schwarzi järgi.

## Viited

## Välislingid
*
Kaelus-kärbsenäpp

**Kaelus-kärbsenäpp** (*Ficedula albicollis*) on kärbsenäplaste sugukonda kuuluv lind.

Eestis on ta eksikülaline peamiselt Lääne-Saaremaal.

Liigi kohta Eestis on esmateave 1880 Tartu muuseumis olevast topisest, mille päritolu polnud selge. Teadaolevalt nähti liiki esimest korda Eestis 2. juunil 1932, kui Kunda vabriku pargis laskis Alfred Leckbandt ühe isase isendi.   1962 kohati üht isaslindu Vilsandil.

Kaelus-kärbsenäpp pesitses Pidula mõisapargis 2004. aastal ning Kuressaare lossipargis 2006, 2007 ja 2008.  

## Viited

## Välislingid
*
Tuhat

**Tuhat** on naturaalarv, mis on võrdne kümne sajaga. 

Kümnendsüsteemis märgitakse tuhandet araabia numbritega **1000** ja Rooma numbritega **M**. 

Tuhat on 103.

## Vaata ka
*1000 (aasta)

## Välislingid
Sada

**Sada** on arv, mis sisaldab kümme kümmet.

Täisarvude reas eelneb sajale üheksakümmend üheksa ja järgneb sada üks.

Sadat tähistab araabia number 100 ja Rooma number C.
Juscelino Kubitschek

**Juscelino Kubitschek de Oliveira** (tuntud ka initsiaalide **JK** all; 12. september 1902 Diamantina, Minas Geraisi osariik – 22. august 1976 Resende, Rio de Janeiro osariik) oli Brasiilia poliitik, Brasiilia president aastatel 1956–1961.

Juscelino Kubitschek oli Brasiilia president 31. jaanuarist 1956 kuni 31. jaanuarini 1961.

Pärast sõjaväelist riigipööret keelati Juscelino Kubitschekil 1964. aasta aprillis kümneks aastaks poliitiline tegevus. Ta läks seejärel välismaale ja pöördus Brasiiliasse tagasi 1965. aasta oktoobris ning paigutati seejärel koduaresti. Varsti läks ta uuesti eksiili ja tuli Brasiiliasse tagasi 1967. aastal. Kuna poliitiline tegevus oli talle keelatud, tegutses ta investeerimispankurina. Ta hukkus 1976. aasta augustis autoõnnetuses.

## Viited
Emmaste kolhoos

**Emmaste kolhoos** oli kolhoos Hiiumaa rajoonis Emmaste külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Leisu. Kolhoosi pindala oli 9100 ha.

## Viited
Kõrgessaare kolhoos

**Kõrgessaare kolhoos** oli kolhoos Hiiumaa rajoonis Lauka külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Lauka. Kolhoosi pindala oli 4000 ha.

Kõrgessaare kolhoos loodi kolhooside Esimene Mai ja Uus Elu liitmisel.

Esimene Mai oli algselt Lauka ja mõne naaberküla majapidamistest moodustatud ühismajand, nimetatud ka artelliks, millega liideti naabermajandeid, näiteks Nurme kolhoos, kuhu kuulusid Lilbi, Heiste ja Hüti külla alles jäänud pered.

## Viited
Rahu eest

**Rahu eest** oli kolhoos Hiiumaa rajoonis Pühalepa külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Palade. Kolhoosi pindala oli 9700 ha.

## Viited
Qamar Gūlah

**Qamar Gūlah** (Puštu keeles: قمر ګله‎, pärsia keeles: ‎Qamar Gul, قمر گل) (21. jaanuar 1952 – 9. detsember 2022) oli Afganistani laulja. 

Ta oli peale Rukhshanat teine puštust naislaulja, kes on pääsenud laulma Afganistani telesaatesse. Ta oli poole sajandi pikkuse lauljastaažiga üks Afganistani muusika veterane.

## Elu ja karjäär
Qamar Gūlah sündis Nangarhāri provintsis Afganistanis. Ta alustas laulmist seitsmeaastaselt ning publikumenust innustatuna otsustas hakata laulmisega leiba teenima. Tema karjäär jõudis haripunkti, kui ta abiellus Mohammad Din Zakhiliga, kes kirjutas talle laule. Juba 1970. aastate algul peeti teda üheks paremaks Afganistani naislauljaks. 

Afganistani kodusõja tõttu kolis Qamar Gūlah Kanadasse. Ta elas Ontario provintsis, kus jätkas lauljakarjääri. Tal on kolm tütart ja poega. Qamar Gūlahi muusika sisaldab kompositsioone ka Zakhililt ja teistelt puštu muusikutelt. Ta on endiselt populaarne afgaanide seas, eriti vanema põlvkonna seas, kes seostavad tema muusikat Afganistani nostalgilise ajaga enne kodusõda. Afganistani meedias kirjeldatakse Qamarit sageli kui "kuldset häält". Aastate jooksul on ta teinud koostööd paljude artistidega, näiteks Rukhshana (1970. aastatel), Gul Zamani (1980. aastateld), Zarsanga, Waheed Qasemi ja Hangamaga (2010. aastate).

## Auhinnad
* Kuldmedalid: *Zahir Shah, Daud Khan, Babrak Karmal ja Mohammad Najibullah - Afganistani kuningas ja presidendid*
* Nightingale'i tiitel: *Hamid Karzai - Afganistani president*
* Parim laulja: *Ariana Television*
* Parim laulja: California *Afgaanide kogukond*
Arvude loend

E
* e
K
* kaheksa
* kaks
* kolm
* kolmteist
* kuus
* kolmteist

* 666 (arv)
* kvadriljon
* kvintiljon
* kümme
M
* miljard
* miljon
N
* neli
* null
P
* pii
R
* ruutjuur kahest
S
* sada
* sada viiskümmend
* seitse
* sekstiljon
* septiljon
T
* tuhat
Ü
* üheksa
* üks
Sõprus (Hiiumaa rajooni kolhoos)

**Sõprus** oli kolhoos Hiiumaa rajoonis Käina ja Emmaste külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Käina. Kolhoosi pindala oli 9600 ha.

## Viited
Ühendus (Hiiumaa rajooni kolhoos)

**Ühendus** oli kolhoos Hiiumaa rajoonis Käina külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Männamaa. Kolhoosi pindala oli 4200 ha.

## Viited
Kevade (kolhoos)

**Kevade ** oli kolhoos Jõgeva rajoonis Palamuse külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Palamuse. Kolhoosi pindala oli 9500 ha.

1986. aastal otsustati Kevade kolhoosi ja ajakirja Pikker koostöös hakata andma välja Oskar Lutsu huumoripreemiat. Ehkki kolhoos lakkas Eesti iseseisvumise järel olemast, antakse preemiat välja tänini. 

Preemia üks algajaid on majandi kauaaegne juht (1974-1990) ning kohaliku elu eestvedaja Jaan Koll. 

Kolhoosi haldusalale jäi Imukvere mõis.

## Viited
Kungla (kolhoos)

**Kungla** oli kolhoos Jõgeva rajoonis Torma külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Tõikvere. Kolhoosi pindala oli 4200 ha.

## Viited
Laiuse kolhoos

**Laiuse kolhoos** oli kolhoos Jõgeva rajoonis Jõgeva külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Laiuse. Kolhoosi pindala oli 4800 ha.

## Viited
Lembitu (kolhoos)

**Lembitu** oli kolhoos Jõgeva rajoonis Saare külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Voore. Kolhoosi pindala oli 8600 ha.

## Viited
Martin Lillevere nimeline kolhoos

**Martin Lillevere nimeline kolhoos** oli 1949. aastal asutatud kolhoos, mis nimetati Martin Lillevere järgi.

Kolhoos paiknes algul Põltsamaa külanõukogus Põltsamaa vallas Jõgevamaal, alates 1950. aastast samas külanõukogus Põltsamaa rajoonis ning alates 1963. aastast samas külanõukogus Jõgeva rajoonis.

Kolhoosi keskus oli Mällikveres. Kolhoosi pindala oli 1971. aastal 9091 hektarit ja liikmeid oli 719, 1978. aastal oli 8400 hektarit. 

## Viited

## Kirjandus
*ENE 4. Tallinn 1972. Lk 452
Uus-Kaledoonia jalgpallikoondis

**Uus-Kaledoonia jalgpallikoondis** on Uus-Kaledoonia rahvuskoondis jalgpallis.

## Mängud Eesti koondise vastu
Pajusi kolhoos

**Pajusi kolhoos** oli kolhoos Jõgeva rajoonis Pajusi külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Pisisaare. Kolhoosi pindala oli 8500 ha.

## Viited
Pala kolhoos

**Pala kolhoos** oli kolhoos Jõgeva rajoonis Pala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Pala. Kolhoosi pindala oli 11 300 ha.

## Viited
Torma sovhoos

**Torma sovhoos** oli sovhoos Jõgeva rajoonis Torma külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Torma. Sovhoosi pindala oli 7600 ha.

## Viited
Kaarma kolhoos

**Kaarma kolhoos** oli kolhoos Kingissepa rajoonis Kuressaare külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Eikla. Kolhoosi pindala oli 18 600 ha.

## Viited
Viktor Kingissepa nimeline kolhoos (Kingissepa rajoon)

**Viktor Kingissepa nimeline kolhoos** oli kolhoos Kingissepa rajoonis Valjala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Valjala. Kolhoosi pindala oli 15 900 ha. Kolhoos oli nimetatud Viktor Kingissepa järgi.

## Viited
Kommunism (kolhoos)

**Kommunism** oli kolhoos Kingissepa rajoonis Kihelkonna külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kihelkonna. Kolhoosi pindala oli 14 300 ha.

## Viited
Kärla kolhoos

**Kärla kolhoos** oli kolhoos Kingissepa rajoonis Kärla külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kärla. Kolhoosi pindala oli 11 000 ha.

## Viited
Adavere näidissovhoos

V. I. Lenini nimeline **Adavere näidissovhoos** oli näidissovhoos Põltsamaa rajoonis ja Jõgeva rajoonis Põltsamaa külanõukogus. 

Sovhoosi keskasula oli Adavere. 

## Ajalugu
Sohvoos moodustati näidissovhoosina 1961. aastal Adavere "Ühise Jõu" kolhoosi asemel. 

8. jaanuaril 1976 otsustas Adavere Lenini-nimeline kolhoos ühineda Adavere näidissovhoosiga, siit tuli nüüd ka nimi V. I. Lenini nimeline Adavere näidissovhoos. Sovhoosi uueks üldpindalaks sai 12 649 ha. 

Sovhoosi pindala 1977. aastal oli 12 600 ha.

Sohvoosi direktor aastatel 1961–1986 oli Viktor Meister.

## Viited
Põdra sovhoos

**Põdra sovhoos** oli sovhoos Pajusi külanõukogus Põltsamaa ja Jõgeva rajoonis. Sovhoosi keskasula oli Aidu. Sovhoosi pindala oli 7200 ha.

Põdra sovhoosi eriala oli kartuli ja teravilja seemnekasvatus. Aastatel 1951–1961 oli Põdra sovhoosi direktor Viktor Meister, 1961–1987 Karl Kaasik. Majandis töötas tuntud mälumängur Tõnis Laisaar. 

## Viited
Laimjala kolhoos

**Laimjala kolhoos** oli kolhoos Kingissepa rajoonis Laimjala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Laimjala. Kolhoosi pindala oli 10 100 ha.

## Viited
Muhu kolhoos

**Muhu kolhoos** oli kolhoos Kingissepa rajoonis Muhu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Liiva. Kolhoosi pindala oli 16 400 ha.

## Viited
Mustjala kolhoos

**Mustjala kolhoos** oli kolhoos Kingissepa rajoonis Mustjala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Mustjala. Kolhoosi pindala oli 13 000 ha.

## Viited
Orissaare kolhoos

**Orissaare kolhoos** oli kolhoos Kingissepa rajoonis Pöide külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Orissaare. Kolhoosi pindala oli 12 100 ha.

## Viited
Juuni Võit

**Juuni Võit** oli kolhoos Kohtla-Järve rajoonis Mäetaguse külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kiikla. Kolhoosi pindala oli 4000 ha.

## Viited
Viktor Kingissepa nimeline kolhoos (Kohtla-Järve rajoon)

**Viktor Kingissepa nimeline kolhoos** oli kolhoos Kohtla-Järve rajoonis Maidla külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Maidla. Kolhoosi pindala oli 4100 ha.

## Viited
Tammiku kolhoos

**Tammiku kolhoos** oli kolhoos Kohtla-Järve rajoonis Jõhvi külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Tammiku. Kolhoosi pindala oli 5900 ha.

## Viited
Imavere kolhoos

**Imavere kolhoos** oli kolhoos Paide rajoonis Imavere külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Imavere. Kolhoosi pindala oli 11 300 ha.

## Viited
Saare Tööline

**Saare Tööline** oli kolhoos Kingissepa rajoonis Leisi külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Pärsama. Kolhoosi pindala oli 12 000 ha.

## Viited
Avinurme kolhoos

**Avinurme kolhoos** oli kolhoos Kohtla-Järve rajoonis Avinurme ja Lohusuu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Avinurme. Kolhoosi pindala oli 15 400 ha.

## Viited
Kalevipoeg (Paide rajooni kolhoos)

**Kalevipoeg** oli kolhoos Paide rajoonis Koigi külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Koigi. Kolhoosi pindala oli 7600 ha.

## Viited
Lehtse kolhoos

**Lehtse kolhoos** oli kolhoos Paide rajoonis Lehtse külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Lehtses. Kolhoosi pindala oli 7200 ha.

Lehtse kolhoos moodustati 1970. aastal kolhoosi "Uus Elu" (keskus Rägavere külas), "Täht" (keskus Tõõrakõrve külas) ja "Põhjala" (keskus Jootme külas) ühendamisel.

Lehtse kolhoos lõpetas tegevuse märtsis 1993.

## Viited
V. I. Lenini nimeline kolhoos (Paide rajoon)

**V. I. Lenini nimeline kolhoos** oli kolhoos Paide rajoonis Paide külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Sargvere. Kolhoosi pindala oli 14 800 ha.

## Viited
Inntal

**Inntal** (*Inni org*) on Inni jõe ümber Šveitsis, Austrias ja Saksamaal. Oru kogupikkus on 517 km ja suurim linn Inntalis on Innsbruck.

Org jaguneb lähtuvalt piirkondlikest ja riigipiiridest järgmisteks osadeks:

* Engadin (Šveits)
* Tirooli Inntal (Tirool, Austria)
* Baieri Inntal (Baieri, Saksamaa)
* Ülem-Austria Inntal (Ülem-Austria, Austria)
Leninlik Tee (kolhoos)

**Leninlik Tee** oli kolhoos Ollepa külanõukogus Põltsamaa rajoonis, alates 1963. aastast Paide rajoonis. Kolhoosi keskasula oli Kabala. Kolhoosi pindala oli 11 700 hektarit.

## Viited
Majak

**Majak** võib tähendada järgmist:
*Majak, raadiojaam Nõukogude Liidus
*Majak, klubi Eestis 
*Majak, kolhoos Paide rajoonis
*Majak, küla Pihkva oblastis Pustoška rajoonis
Oktoober (kolhoos)

**Oktoober** oli kolhoos Paide rajoonis Esna külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Ämbra. Kolhoosi pindala oli 8500 ha.

## Viited
A. H. Tammsaare kolhoos (Paide rajoon)

**A. H. Tammsaare  kolhoos** oli kolhoos Paide rajoonis Albu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Albu. Kolhoosi pindala oli 7100 ha.

## Viited
Bolševik (Pärnu rajooni kolhoos)

**Bolševik** oli kolhoos Pärnu rajoonis Audru külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Jõõpre. Kolhoosi pindala oli 5200 ha.

## Viited
Edasi (Pärnu rajooni kolhoos)

**Edasi** oli kolhoos Pärnu rajoonis Halinga külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Libatse. Kolhoosi pindala oli 8200 ha.

## Viited
Kaisma kolhoos

**Kaisma kolhoos** oli kolhoos Pärnu rajoonis Kaisma külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kaisma. Kolhoosi pindala oli 6400 ha.

## Viited
9. Mai (kolhoos)

Lenini ordeniga **9. Mai** oli kolhoos Paide rajoonis Väätsa külanõukogus. 

Kolhoosi keskasula oli Väätsa. Kolhoosi pindala oli 10 000 ha.

## Viited
Hupa keel

**Hupa keel** on naa-dene keelkonna atapaski keelte Vaikse ookeani rühma kuuluv keel, mida kõnelesid emakeelena Californias Trinity jõe valgalal elanud hupad. Tänapäeval räägib umbes 3000 hupast emakeelena vaid 1 inimene (Verdena Parker). Umbes 30 inimest oskavad hupa keelt teise keelena.

Lähemad hupa keele sugulaskeeled on väljasurnud kato, matole ja vailaki keel.

## Hupa tähestik

## Viited

## Kirjandus
* 
*
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Välislingid

*Hupa sõnaraamat ja tekstid
*Hupa keel projektis Survey of California and Other Indian Languages
*Hupa keel UNESCO ohustatud keelte atlases
Soontagana kolhoos

**Soontagana kolhoos** oli kolhoos Pärnu rajoonis Koonga külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Koonga. Kolhoosi pindala oli 11 400 ha.

## Viited
Varbla kolhoos

**Varbla kolhoos** oli kolhoos Pärnu rajoonis Varbla külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Varbla. Kolhoosi pindala oli 12 600 ha.

## Viited
Vändra kolhoos

**Vändra kolhoos** oli kolhoos Pärnu rajoonis Vändra külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Vändra. Kolhoosi pindala oli 10 600 ha.

## Viited
Sesvenna Alpid

**Sesvenna Alpid** on mäestik, mis paikneb Ida-Šveitsi, Põhja-Itaalia ja Lääne-Austria Alpides. Neid peetakse Kesk-Ida-Alpide osaks.

Sesvenna Alpid on eraldatud Silvretta Alpidest põhjas ja Albula Alpidest läänes madalama Engadini oruga; Livigno Alpidest edelas Ofeni kuru ja Val Müstairiga; Ötztali Alpidest idas ülemise Adige oru ja Rescheni kuruga.

Sesvenna Alpidest voolavad välja Inni ja Adige jõed.

## Tipud

Sesvenna Alpide peamised tipud on:

## Kurud

Peamised Sesvenna grupi kurud on:

## Galerii


Pilt:PizLadFromE.jpg|Piz Lad
Pilt:CH cow 2.jpg|Karjamaa *Fuorcla Sesvenna* all
Pilt:Lischanahütte01.JPG|Lischanahütte Piz Lischana lähedal
Pilt:Swiss National Park, 2.jpg|Šveitsi Rahvuspark
Pilt:S'Charl.jpg|S-charli küla



## Vaata ka
*Šveitsi Alpid
Tomás Valladares

**Tomás Valladares** (eluaastad teadmata) oli Nicaragua poliitik, aastail 1839–1840 Nicaragua ülemdirektor.

Esimesed teated tema tegevusest pärinevad aastast 1833, mil ta oli Nicaragua esindaja Kesk-Ameerika Liitvabariigi parlamendis. Aastal 1839 sai temast Nicaragua ülemdirektor. Kuigi vastavalt konstitutsioonile kestis ülemdirektori ametiaeg kaks aastat, andis Valladares 27. augustil (teistel andmetel 21. septembril) 1840 võimu Patricio Rivasele üle.

Aastal 1843 juhatas ta Nicaraguas värvatud vägesid, mis pidid Joaquín Rivera Bragase El Salvadoris võimule aitama.

Tal oli poeg Juan de la Cruz Valladares.

## Viited
Pablo Buitrago y Benavente

**Pablo Buitrago y Benavente**  (*Pablo Sánchez de Buitrago y Benavente*  või *Pablo Sánchez de Buitrago Sandoval y Benavent*, 1807 Granada – 1882 sealsamas)  oli Nicaragua poliitik, aastail 1841–1843 Nicaragua ülemdirektor.

Pablo Buitrago y Benavente oli esimene Nicaragua ülemdirektor, kes jäi ametisse kuni oma ametiaja lõpuni. Aastal 1841 valiti ta ülemdirektoriks kolmandas valimisvoorus, kus tema poolt hääletas kolmveerand riigi 290 valijast. Ametisse saades asendas ta esimese asjana eelmise ülemdirektori soosiku Francisco Castellón Sanabria üldministri ametikohalt, pannes sellesse ametisse kergemini kontrollitava Simon Orozco.

Buitrago y Benavente oli poliitilistelt vaadetelt konservatiiv ja ta andis endast parima, et tõkestada Kesk-Ameerika Liitvabariigi liberaalse riigipea José Francisco Morazán Quezada tegevust. Tänu temale saavutasidki Guatemalas võimu konservatiivid. Aastal 1842 sõlmis ta Juan José Guzmániga El Salvadorist ja Francisco Ferreraga Hondurasest  pakti, mis oli suunatud Costa Rica liberaalide vastu.

Aastal 1849 kogunesid Leónis nende kolme riigi esindajad ja sõlmiti liit – *Pacto de Confederación*. Liidulepingule kirjutati alla 9. jaanuaril 1951 Chinandegas. Nicaragua poolt kirjutasid alla Pablo Buitrago y Benavente, Justo Abaunza ja Hermenegildo Zepeda Fernández, Hondurase poolt kirjutas alla José María Guerrero de Arcos y Molina ja El Salvadori poolt José Francisco Barrundia y Cepeda ning José María Silva. Pablo Buitrago y Benaventest sai selle liidu teine sekretär.

Pablo Buitrago maeti surmajärgselt Santa Teclasse El Salvadoris.

## Viited
Ortleri Alpid

**Ortleri Alpid** (itaalia: *Ortles-Cevedale*; saksa: *Ortler-Alpen*) on mäestik Lõuna-Lubjakivialpides, Kesk-Ida-Alpides, Itaalias ja Šveitsis.

## Geograafia

Ortleri Alpid on eraldatud:

# Livigno Alpidest loodes Stelvio kuru ja Adda oruga (Valtellina)
# Adamello-Presanella Alpidest lõunas Tonale kuruga
# Ötztali Alpidest kirdes ülemise Adige oruga (Vinschgau).

Gavia kurust läände jäävat osa kutsutakse ka **Sobretta-Gavia grupiks**.

Ortleri Alpidest voolavad välja Adda, Oglio, Adige jõed ja viimase lisajõgi Nocé.

## Tipud

Ortleri Alpide peamised tipud on:

## Mäekurud

Ortleri Alpide peamised mäekurud on:

## Ajalugu

Ortleri Alpid olid Esimese maailmasõja Itaalia rinde osa. Siin kaevusid austerlased-ungarlased ja itaallased kaevikusõjas, kus võideldi kõrgusel üle 3000 m enamuse sõjaajast. Mõned kaevikud on ikka veel näha ja piirkonnas leitakse jätkuvalt sõja jälgi.
Suurejõe kolhoos

**Suurejõe kolhoos** oli kolhoos Pärnu rajoonis Vändra külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Suurejõe. Kolhoosi pindala oli 7600 ha.

## Viited
Vahenurme kolhoos

**Vahenurme kolhoos** oli kolhoos Pärnu rajoonis Halinga külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Vahenurme. Kolhoosi pindala oli 6200 ha.

## Viited
Suldental

**Suldental** (itaalia: *Val di Solda*; saksa: *Suldental*) on Trafoi oru külgorg Lõuna-Tiroolis Itaalias. Orus on Suldeni küla.
Matscher Tal

**Matscher Tal** (ka saksa: *Matschertal*; itaalia: *Val di Mazia*) on Vinschgau külgorg Lõuna-Tiroolis Itaalias. See on Malsi valla osa.
Juan de Dios Orozco

**Juan de Dios Orozco** (eluaastad teadmata) oli Nicaragua poliitik, aastal 1843 Nicaragua ülemdirektori kohusetäitja.

Juan de Dios Orozco tegevuse kohta pärinevad varaseimad andmed aastast 1823, mil tulid ilmsiks Mehhiko keisri Augustin I plaanid annekteerida Kesk-Ameerika Liitvabariik. Anneksiooniplaanide pooldaja Leóni intendant piiskop García Jerez pages seepeale linnast ning Juan de Dios Orozco moodustas koos Dionisio Urcuyo Crespíni ja Sutiaba alkaldi Juan Hernándezega komisjoni, mis määras linna uueks intendandiks brigadir González Saravia.

Aastal 1843 lahkus senine ülemdirektor Pablo Buitrago y Benavente ametist ja parlament määras peadirektori kohusetäitjaks Juan de Dios Orozco, kes oli selles ametis seni, kuni parlament rahva asemel riigile uue ülemdirektori valis, kuna avalikud valimised ebaõnnestusid ja ükski kandidaat ei saavutanud nõutavat häälteenamust.

## Viited
Manuel Pérez

**Manuel Pérez** (1800 Granada – 1852) oli Nicaragua poliitik, aastail 1843–1844 Nicaragua ülemdirektor.

1843. aastal lahkus riigi senine ülemdirektor Pablo Buitrago y Benavente ametist ja parlament määras peadirektori kohusetäitjaks Juan de Dios Orozco, kes oli selles ametis seni, kuni parlament rahva asemel Manuel Péreze riigi uueks ülemdirektoriks valis, kuna avalikud valimised ebaõnnestusid ja ükski kandidaat ei suutnud saavutada nõutavat häälteenamust.

Kui El Salvadori riigipea Francisco Malespíni vastu alustati sõda, siis saatis Pérez Chinandegas kogunevad Nicaragua väed Chichigalpasse, takistades nii sõjategevust. See Malespínile osutatud toetus kutsus aga esile parlamendi vastuseisu ja nii tagandati Pérez 16. septembril ametist ning tema kohuseid asus täitma Emiliano Madriz. Pérez siiski vabatahtlikult ametit maha ei pannud ja jätkas tööd kuni 4. novembrini.

## Viited
Andrejs Ēķis

**Andrejs Ēķis** (sündinud 15. mail 1964 Riias) on läti filmilavastaja ja -produtsent.

## Filme

## Välislingid
*
Semikarakorski rajoon

**Semikarakorski rajoon** (vene keeles *Семикаракорский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Semikarakorski linn.

Rajoon piirneb põhjas Konstantinovski rajooniga, kirdes Volgodonski rajooniga, idas Martõnovka rajooniga, kagus Proletarski rajooniga, lõunas Vesjolõi rajooniga, edelas Bagajevskaja rajooniga ja loodes Ust-Donetski rajooniga.

Rajooni pindala on 1407 km². Elanike arv oli 2017. aastal 49 353.

Semikarakorski rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Semikarakorski linna) ja seitsme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don, Sal, Severski Donets ja Susat.

## Viited
Kalevipoeg (Rakvere rajooni kolhoos)

**Kalevipoeg** oli kolhoos Rakvere rajoonis Kadrina külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kadapiku. Kolhoosi pindala oli 1500 ha.

## Viited
Lembit Pärna nimeline kolhoos

**Lembit Pärna nimeline kolhoos** oli kolhoos Rakvere rajoonis Kadrina külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Vohnja. Kolhoosi pindala oli 9200 ha. Kolhoos oli nimetatud Lembit Pärna järgi.

L. Pärna nim. kolhoosile kuulus Kolu kuivati Vaiatu külas,  Tapa–Loobu maantee ääres. 1990. aastal oli kolhoosi juhatuse esimees Ervin Kangur.

## Viited
Schnalstal

**Schnalstal** (itaalia: *Val Senales*) on Vinschgau külgorg Lõuna-Tiroolis Itaalias. Org kuulub peaaegu täielikult Schnalsi valda, kuid väikesed osad sissepääsu alal asuvad Naturnsi ja Kastelbell-Tscharsi vallas.

Vernagt-Stausee veehoidla asub orus. Seal kasvatatakse haruldast kodulamba tõugu Braunes Bergschaf.

1991. aastal leiti lähedalasuvalt Schnalstali liustikult Ötzi hästisäilinud muumia umbes aastast 3300 eKr.
Köis

**Köis** on tugevast orgaanilisest või sünteetilisest kiudainest (kanepist, džuudist, sisalist, manillast või polümeerkiududest) valmistatud toode. Köisi kasutatakse sidumiseks, kinnitamiseks ning jõu ja liikumise ülekandmiseks.

Köie läbimõõdu alampiiriks loetakse tinglikult 8 mm, peenem toode on **nöör**. Merenduses kasutatavaid köisi ehk otsi nimetatakse vallideks. Köisi jätkatakse või parandatakse pleissimise teel. Eristatakse punutud ja keerutatud köisi.

## Ajalugu

Euroopas valmistati varasemal ajal köisi laialdaselt kodusel teel, kasutades selleks köieväntasid. Eesti taludes tehti veel 20. sajandi alguses suur osa oma tarbeks minevaid köisi käsitööna, peamiselt köiemeistrite poolt.

Köit on Eesti murretes üldiselt nimetatud ka *veruk(as)* ja *vant*, lisaks *köuds* ehk  *käuds* (Tartu ja Võru murdes), *nuor(a)* (rannikumurdes), *tropp*, *tross*, *tou*, *looper* ja *soring* (saartel ja Lääne-Eestis) jne. Merendusega seotud köite kohta käivaid murdesõnasid on veel enam.

## Köie tegemine
Köisi keerutatakse mitmes järgus: heide keerutamisel saadakse sõõre, mitme sõõrde kokkukeerutamisel kee, kolme või enama kee kokkukeerutamisel – köis. Punumisviisi määrab punutavate sõõrete arv (tavaliselt 3, 4, 6 või 8). Punutud köied venivad vähem kui keerutatud. Köie sõõrete tegemiseks kasutati köiepööra, keede tegemiseks ja köie kokkukeerutamiseks köieväntasid. Et keed enneaegu kokku ei keerduks, pandi nende vahele kolmetahuline puuklots, nn *kutsikas* ehk käpp, või nn *köiekamm* ehk *köievabe*. Köit valmistati harilikult kolmekesi, kummaski köievända otsas mees väntasid keeramas ning keskel kolmas, kelle käes oli köiekamm.

## Vaata ka
*Vaenuköis

## Viited
Uhtna kolhoos

**Uhtna kolhoos** oli kolhoos Rakvere rajoonis Kaarli külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Uhtna. Kolhoosi pindala oli 8000 ha.

## Viited
Proletarski rajoon

**Proletarski rajoon** (vene keeles *Пролетарский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Proletarski linn.

Rajoon piirneb põhjas Martõnovka rajooniga, idas Orlovski rajooniga, kagus Kalmõkkiaga, lõunas Salski rajooniga, läänes Vesjolõi rajooniga ja loodes Semikarakorski rajooniga.

Rajooni pindala on 2740 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 205, 2009. aastal 35 510 ja 2002. aastal 36 297.

Proletarski rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Proletarski linna) ja üheksa külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Manõtš ja Tšaprak.

## Viited
Viru (kolhoos)

**Viru** oli kolhoos Rakvere rajoonis Haljala ja Vihula külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Haljala. Kolhoosi pindala oli 17 600 ha.

## Viited
Viru-Nigula kolhoos

**Viru-Nigula kolhoos** oli kolhoos Rakvere rajoonis Viru-Nigula külanõukogus. 

Viru-Nigula kolhoos moodustati 1969 veebruaril "Oktoobri" ja "Linnuse" kolhooside ühinemisel. Esimeheks valiti Kalev Laanemets.

Kolhoosi keskasula oli Viru-Nigula. Kolhoosi pindala oli 13 100 ha.

## Viited
Väike-Maarja kolhoos

Tööpunalipu ordeniga **Väike-Maarja kolhoos** oli kolhoos Rakvere rajoonis Väike-Maarja külanõukogus. 

Kolhoosi esimees oli Boris Gavronski. 

Kolhoosi keskasula oli Väike-Maarja. Kolhoosi pindala oli 9300 ha.

## Viited
Kaiu kolhoos

**Kaiu kolhoos** oli kolhoos Rapla rajoonis Juuru külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kaiu. Kolhoosi pindala oli 14 900 ha.

## Viited
Lokuta kolhoos

**Lokuta kolhoos** oli kolhoos Rapla rajoonis Kehtna külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Lokuta. Kolhoosi pindala oli 7300 ha.

## Viited
Tasuja (Rapla rajooni kolhoos)

**Tasuja kolhoos** oli kolhoos Rapla rajoonis Märjamaa külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kasti. Kolhoosi pindala oli 7100 ha.

## Viited
Teenuse kolhoos

**Teenuse kolhoos** oli kolhoos Rapla rajoonis Loodna külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Sipa. Kolhoosi pindala oli 10 100 ha.

## Viited
Õitseng (kolhoos)

**Õitseng** oli kolhoos Rakvere rajoonis Haljala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Essu. Kolhoosi pindala oli 6400 ha.

## Viited
Järvakandi kolhoos

**Järvakandi kolhoos** oli kolhoos Rapla rajoonis Raikküla külanõukogus. 

Järvakandi kolhoos moodustati 1949 aastal, mis hõlmas Purku, Valli, Mõisataguse ja Kaera külasid. Esimeheks oli A. Vainusaar. Kolhoosi keskasula oli Purku. Hiljem (vähemalt alates 1958 aastast) oli esimeheks Asta Preegel. Kolhoosi pindala oli 3100 ha.

## Viited
Vabadus (kolhoos)

**Vabadus** oli kolhoos Rapla rajoonis Vigala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Vana-Vigala. Kolhoosi pindala oli 9200 ha.

## Viited
Miina Härma nimeline kolhoos

**Miina Härma nimeline kolhoos** oli kolhoos Tartu rajoonis Tartu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Aovere. Kolhoosi pindala oli 8300 ha. Kolhoos oli nimetatud Miina Härma järgi.

## Viited
Hellenurme kolhoos

**Hellenurme kolhoos** oli kolhoos Valga rajoonis Palupera külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Hellenurme. Kolhoosi pindala oli 10 000 ha.

## Viited
Jakov Ljahhovi nimeline kolhoos

**Jakov Ljahhovi nimeline kolhoos** oli kolhoos Valga rajoonis Riidaja külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Riidaja. Kolhoosi pindala oli 9300 ha. Kolhoos oli nimetatud Jakov Ljahhovi järgi.

## Viited
Sangaste kolhoos

**Sangaste kolhoos** oli kolhoos Valga rajoonis Sangaste külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Sangaste. Kolhoosi pindala oli 4700 ha.

## Viited
Kalju (kolhoos)

**Kalju** oli kolhoos Viljandi rajoonis Vastemõisa külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kobruvere. Kolhoosi pindala oli 9200 ha.

## Viited
Kindel Tee

**Kindel Tee** oli kolhoos Viljandi rajoonis Suure-Jaani külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Sürgavere. Kolhoosi pindala oli 4100 ha.

## Viited
Viktor Kingissepa nimeline kolhoos (Tartu rajoon)

**Viktor Kingissepa nimeline kolhoos** oli kolhoos Tartu rajoonis Mäksa külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Poka. Kolhoosi pindala oli 7400 ha.

## Viited
Leie kolhoos

**Leie kolhoos** oli kolhoos Viljandi rajoonis Kolga-Jaani külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Leie. Kolhoosi pindala oli 12 300 ha.

## Viited
Paala

**Paala** võib tähendada järgmist:
*Paala (perekonnanimi)

## Vaata ka
*Paala kolhoos
*Paalalinn
*Paala järv
*Väike-Paala tänav
*Suur-Paala tänav
Tarvastu kolhoos

**Tarvastu kolhoos** oli kolhoos Viljandi rajoonis Tarvastu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Porsa. Kolhoosi pindala oli 10 800 ha.

## Viited
Võhma kolhoos

**Võhma kolhoos** oli kolhoos Viljandi rajoonis Kõo külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Koksvere. Kolhoosi pindala oli 13 500 ha.

## Viited
Võit (kolhoos)

**Võit** oli kolhoos Viljandi rajoonis Olustvere külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Ülde. Kolhoosi pindala oli 5900 ha.

## Viited
Sergei Kirovi nimeline kolhoos

**Sergei Kirovi nimeline kolhoos** oli kolhoos Võru rajoonis Lasva külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kääpa. Kolhoosi pindala oli 5500 ha. Kolhoos oli nimetatud Sergei Kirovi järgi.

## Viited
Kuldre kolhoos

**Kuldre kolhoos** oli kolhoos Võru rajoonis Urvaste külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Uue-Antsla. Kolhoosi pindala oli 12 100 ha.

## Viited
Paistu kolhoos

**Paistu kolhoos** oli kolhoos Viljandi rajoonis Paistu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Paistu. Kolhoosi pindala oli 11 000 ha.

## Viited
Linda (kolhoos)

**Linda** oli kolhoos Võru rajoonis Antsla külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kobela. Kolhoosi pindala oli 5100 ha. 1980. aastatel oli see Võru rajooni V. I. Lenini nimeline kolhoos.

## Vaata ka
*Linda rahvamaja

## Viited
Sõprus (Võru rajooni kolhoos)

**Sõprus** oli kolhoos Võru rajoonis Vastseliina külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Viitka. Kolhoosi pindala oli 2300 ha.

## Viited
Võhandu kolhoos

**Võhandu kolhoos** oli kolhoos Võru rajoonis Sõmerpalu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Osula. Kolhoosi pindala oli 2300 ha.

## Viited
Kümme

**Kümme** on arv, mis otseselt järgneb arvule üheksa ja otseselt eelneb arvule üksteist. 10 järgarvuna märgitakse araabia numbriga 10 koos punktiga või Rooma numbriga X.
Tankide loend

## A
* AMX tracteur C
* Arjun
* ARL V 39
* ARL 44
* ARL tracteur C

## C
* Char D2
* Char G1
* EE-T1 Osório

## F
* FT Kégresse
* FCM F1

## I
* IS-1
* IS-2
* IS-3
* IS-4
* IS-7
* IT-1
## K
* K1A1
* K2 Black Panther

## L
* Leopard 2

## M
* Merkava Mark I
* Merkava Mark II
* Merkava Mark II
* Merkava Mark IV

## N
* NC31
* Char D1
* Char D2
* Char D3

## P
* PL-01
* PT-91

## R
* Renault NC
* Renault R40

## S
* Stridsvagn 103
* Stridsvagn 122
* Stridsvagn 74
* Stridsvagn m/42

## T
* T-10
* T-64
* T-54/T-55
* T-72
* T-80
* T-90

* TKS

## TP
* 4TP
* 7TP
* 9TP
* 10TP

## W

* WPB Anders
Dmitri Oreškin

**Dmitri Borissovitš Oreškin** (vene keeles Дмитрий Борисович Орешкин; sündinud 27. juunil 1953 Moskvas) on vene politoloog ja poliitgeograaf. 

Ta esineb poliitikavaatlejana raadiojaama Ehho Moskvõ eetris. Venemaal kehtiva poliitilise režiimi suhtes on Oreškin alates 1990. aastate keskpaigast opositsiooniline. 2007. aastal kandideeris Oreškin poliitilise partei Paremjõudude Liit koosseisus Riigiduuma valimistel, kuid partei valimiskünnist ei ületanud. 

Ta on 2012. aasta aprillis Aleksei Kudrini eestvedamisel loodud ekspertkogu Kodanikualgatuse Komitee liige.

Oreškin on esinenud kõnega mitmel opositsioonimiitingul, sealhulgas 12. juunil 2012 miitingul Bolotnaja väljakul Moskvas.

## Haridus- ja töökäik
Oreškin lõpetas 1975. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli geograafiateaduskonna ja 1979. aastal NSV Liidu Teaduste Akadeemia Geograafiainstituudis aspirantuuri. 

1979. aastal kaitses ta MRÜ-s geograafiakandidaadi kraadi. Paleogeograafia-teemaline väitekiri käsitles muistseid jäätumisi.

1993. aastal oli Oreškin analüütilise grupi Mercator asutajaid, mille raames lõi ta infosüsteemi Venemaa regioonide majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaprobleemide seireks.

## Viited

## Välislingid
Mari Kaseväli

**Mari Kaseväli** (sündinud 3. juunil 1990) on eesti orienteeruja.

2016. aastal võitis ta rattaorienteerumise Eesti meistrivõistlustel tavarajal hõbeda. Osales 2016. aasta rattaorienteerumise maailmameistrivõistlustel Portugalis, parim tulemus 45. koht sprindis.

2017. aastal tuli ta Itaalias Toscanas Euroopa meistriks rogainis segavõistkondade arvestuses koos Toomas Marrandiga.

## Viited
Eesti NSV Orienteerumisspordi Föderatsioon

**Eesti NSV Orienteerumisspordi Föderatsioon** oli orienteerumise spordialaliit Eesti NSV-s.

Eesti NSV Orienteerumisspordi Föderatsioon asutati 16. detsembril 1962. Selle eelkäijaks oli 1959. aastal loodud Eesti NSV Matkaspordi Föderatsiooni orienteerumisspordi komisjon.

Eesti NSV Orienteerumisspordi Föderatsiooni presiidiumi esimehed:
*1962–1964 Anto Raukas
*1964–1969 Uno Semper
*1969–1971 Vello Rootsi
*1971–1984 Heino Kask
*1984–1987 Kalju Vaikjärv

6. detsembril 1987 reorganiseeriti Eesti NSV Orienteerumisspordi Föderatsioon Eesti Orienteerumisliiduks.

## Viited
Toomas Marrandi

**Toomas Marrandi** (sündinud 4. novembril 1979) on eesti orienteeruja.

Aastatel 2014–2016 tuli ta veteranide M35 vanuseklassis Eesti meistriks orienteerumisjooksu pikal rajal, 2014. aastal ka tavarajal ning 2016. aastal sprindis ja öises orienteerumisjooksus.

Rogaini Euroopa meistrivõistlustel 2017. aastal Itaalias Toscanas San Gimignanos võitis ta segavõistkondade arvestuses kulla koos Mari Kaseväliga. 2018. aasta rogaini EMil Ukrainas Karpaatide mäestikus võitis ta koos Anneken Lembergiga hõbeda.

Rogaini maailmameistrivõistlustel sai ta 2019. aastal Hispaanias segavõistkondade arvestuses koos Anneken Lembergiga 6. koha.

## Viited
Wacke

**Wacke** oli Eestimaa vasallisuguvõsa.

1286. aastal on mainitud kolme venda (Johannes, Henricus ja Jordanus de Wakkedet), kes pärisid omale isale kuulunud Vao (Wacke) küla. Arvatakse, et nad olid eestlased.

1325. aastal on mainitud Hennekinus de Wakket, kes oli tuntud vasall.

de Wacke perekonna liikmeid oli 14. sajandi II poolest maetud Tallinna Domikiiklaste kloostri Tallinna Püha Katariina kirikusse, perekonna hauaplaat eksponeeritud Tallinnas Katariina käigus.
## Vaata ka
*Vao vasallilinnus ja Velise vasallilinnus

## Viited
Raven

**Raven** võib tähendada järgmist:
*Raven on Suurbritannia ansambel
*Raven oli Eestimaal tegutsenud vasallisuguvõsa
*Raven (perekonnanimi)
*...