open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Erna von Brinckmann

**Erna von Brinckmann** (õieti **Brinkmann-Westphal** 9. oktoober 1899 Moskva – 8. mai 1967 Lääne-Berliin) oli baltisaksa maalikunstnik ja graafik.

## Elukäik
Sündis Singeri firma esindaja peres Moskvas, mis asus 1914. aastal Eestisse. Pärast keskkooli lõpetamist õppis ta aastatel 1921–1931, seega ligi 10 aastat Ants Laikmaa ateljeekoolis Tallinnas. Oma õpetajalt omandas Brinckmann laitmatu pastelltehnika. Pärast seda, kui Laikmaa kooli sulges ja Taeblasse kolis, tegutses Brinckmann vabakutselise kunstnikuna. Ta omandas iseseisvalt õlimaalitehnika ning esines pidevalt kunstinäitustel. 

1941. aastal lahkus Brinckmann järelümberasujana Eestist Saksamaale. 1941. aastast töötas ta Berliinis linna senati tellimusel. Ta koges Berliinis teise maailmasõja viimaseid lahinguid ning esimeseks erialaseks tööülesandeks Berliinis pärast sõda oli Lenini portree linna komandandi tellimusel.

1966. aasta kevadel külastas Brinckmann Ants Laikmaa 100. sünniaastapäeva pidustusi Tallinnas, kohtus taas viiuldajast venna Kurt Brinckmanniga ning endiste stuudiokaaslastega. Järgmisel aastal kunstnik suri ning pärandas kogu oma loomingu Eesti Kunstimuuseumile. Tema pärandist korraldati Eesti Kunstimuuseumis Erna Brinckmanni mälestusnäitus.

## Looming
Maalinud maastikke, akte, lillepilte, figuraalkompositsioone ja Berliini vaateid. Üks Brinckmanni lemmikžanre oli šarž ja karikatuurid. Ta on portreteerinud mitmeid kaaskunstnikke, sealhulgas Kristjan Rauda, Ants Laikmaad, Roman Nymani ja Johannes Greenbergi.

1939. aastal ilmus Eesti Kirjanduse Seltsi väljaannetena kümme Julius Mägiste mugandatud setu muinasjuttu. Rikkalikult illustreeritud sarja kujundajad olid Eesti tuntud kunstnikud. Sarja kuuluva muinasjutu “Kana-petja rebane” on illustreerinud Erna Brinckmann. Tema piltide signatuuris ei ole kasutatud päritolule viitavat nimepartiklit "von".

Laikmaa ateljees õppimise ajal esines ta kõikidel õpilastööde näitustel ning 1931. aastast alates kokku kaheksal Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse korraldatud kunstinäitusel. Osales Vabadussõja-teemaliste maalide võistlusel, kus sai auhinna.

1932. aastast kuulus Brinckmann Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingusse ning osales nende näitustel. 1936. aastal registreeriti ta Haridusministeeriumi Kutseoskuse osakonnas kujutava kunstnikuna maali alal.

## Teosed
* Teosed Eesti Kunstimuuseumi digitaalkogus

## Viited
Vesivedelik

**Vesivedelikuks** ehk **silma vesivedelikuks** (ladina keeles *humor aquosus*) nimetatakse paljude loomade silmamuna ees- ja tagakambrit täitvat orgaanilist kehavedelikku.

Vesivedelik tekib ripskeha ripsjätketes ja tema funktsioonideks on silmaläätse ainevahetuse tagamine, sarvkesta ja klaaskeha toitmine. Vesivedeliku normaalne juurde- ja äravool tagavad normaalse silmasisese rõhu.

Vesivedeliku biokeemiline koostis, kogused ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Roomajatel
### Madudel
Madudel täidab vesivedelik silmaläätse ees paiknevat kambrit.

## Imetajatel
### Koduloomadel
Vesivedelik komplekteeritakse (sh filtreeritakse) verest. Tagakambrist valgub ta silmamuna-eeskambrisse ning imendub viker- ja sarvkesta vaheliste iridokorneaalnurkade ja Schlemmi kanali kaudu kõvakesta veenipõhimikku.

### Inimestel
Inimestel täidab vesivedelik nii sarvkesta ja vikerkesta vahelist eeskambrit kui ka vikerkesta ja silmaläätse vahelist tagakambrit.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Encyclopædia Britannicas
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A15.2.06.002: Humor aquosus. Vesivedelik
Voka vald

**Voka vald** (saksa keeles *Gemeinde Choudleigh*) oli vald Jõhvi kihelkonnas Virumaal, aastatel 1866–1939.  Vallamaja asus Voka külas.

1891. aastal liideti Voka vallaga 1871 Vaivara kihelkonnas moodustatud Päite vald. 1892 liideti 1867. aastal moodustatud Konju vald ja Pühajõe vald.

Voka vallas sündisid Kalju Otu, Jüri Ojatalu, Tanel Võhma.

1937. aastal valiti Konstantin Päts Voka valla aukodanikuks. 

1939. aasta vallareformiga läksid valla maa-alad uue Jõhvi valla koosseisu, välja arvatud Päite, Vaivina ja Künnapõhja külade, Päite asunduse ja Viivikonna kaevanduse maa-alad, mis läksid Vaivara valla koosseisu.

## Viited

## Välislingid
*
19. sajand eKr

**19. sajand eKr**

(20. sajand eKr - **19. sajand eKr** - 18. sajand eKr - teised sajandid)

(3. aastatuhat eKr - **[[2. aastatuhat eKr]]** - 1. aastatuhat eKr)
----
## Sündmused

## Surnud

## Tähtsad isikud

## Avastused ja leiutised
Klaaskehaneste

**Klaaskehanesteks** (ladina *humor vitreus*, inglise *vitreous humor*) nimetatakse paljude loomade klaaskeha moodustavat orgaanilist kehavedelikku. Klaaskeha neste on peamiselt veest koosnev geel.

## Roomajatel
### Madudel

Madudel täidab klaaskehaneste silmaläätse taga paikneva klaaskeha.

## Imetajatel
Inimese silma klaaskeha koosneb ka klaaskehanestest.

### Koduloomadel

Klaaskeha koosneb ka klaaskehanestest.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A15.2.06.014: Humor vitreus. Klaaskehaneste
*THE VITREOUS HUMOR: MECHANICS AND STRUCTURE, veebiversioon (vaadatud 30.01.2014) (*inglise keeles*)
*Plataforma SINC. "Vitreous Humor In The Eye Helps To Establish Time Of Death.", ScienceDaily, 6. detsember 2008, veebiversioon (vaadatud 30.01.2014) (*inglise keeles*)
DJ Antoine

**Antoine Konrad** (tuntud kui **DJ Antoine**; sündinud 23. juunil 1975 Sissachis Basel-Landschafti kantonis) on Šveitsi elektroonilise muusika DJ ja produtsent.

Tema albumid ja singlid on olnud populaarsed Lääne-Euroopas, eriti Šveitsis ja Prantsusmaal.

Temaga on koostööd teinud Tom Dice, Mad Mark ja Timati. Viimasega koos tegi ta loo "Welcome to St. Tropez".
10. sajand eKr

**10. sajand eKr**

(11. sajand eKr - **10. sajand eKr** - 9. sajand eKr - teised sajandid)

(2. aastatuhat eKr - **[[1. aastatuhat eKr]]** - 1. aastatuhat)
----
## Sündmused

## Surnud

## Tähtsad isikud
*Saalomon

## Avastused ja leiutised
Paala järv

**Paala järv** (varem ka **Valuoja paisjärv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi linna Paalalinna linnaosas.

Järve pindala on 6 ha, kaldajoone pikkus 1,631 km ja valgla suurus 13 km². Järv koosneb kahest osast, ülemine osa on väiksem ja asub 77,5 m kõrgusel merepinnast, alumine osa asub 75,5 m kõrgusel. Alumine osa on suurem ja selle kaldale on rajatud supelrand. Järve kahe osa vahele on rajatud jalakäijate sild.

Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda ning on avalikult kasutatav veekogu.

## Ajalugu

Järv paisutati 1960. aastatel samaaegselt Paalalinna suurte kortermajade ehitamisega. Talvel 1967–1968 viisid maaparandusvalitsuse masinad oru turbast tühjaks ja järgmiseks suveks oli paisjärv vett täis.

Aastal 2011 nimetati seni Valuoja paisjärve nime kandnud veekogu ametlikult ümber Paala järveks. Järv oli Viljandi elanike seas juba ammu enne seda tuntud just Paala järvena.

## Kalastik
2018. aastal tehtud uuringu käigus läbi viidud katsepüügiga püüti järvest üheksat liiki kalu, nende hulgas ahvenat, haugi, latikat ja linaskit. 

## Vaata ka
* Viljandi järv

## Viited

## Välislingid
* Viljandi Paala järve ehitamine 1969 kuni 1971 - YouTube video
Kikkpoks

**Kikkpoks** (inglise keeles *kickboxing*) on poksi ja karate elementidega võitlusviis ja kontaktspordiala, kus kasutatakse nii käe- kui ka jalalööke. See kuulub hübriidsete võitluskunstide hulka.

Ajalooliselt arenes kikkpoks Jaapanis karatest, Muay Thaist ja läänelikust poksist. Juba 1960. aastatest on kikkpoksis korraldatud võistlusi, kuid tänini korraldavad maailmas kikkpoksivõistlusi eri organisatsioonid, ühtne katusorganisatsioon puudub.
Alzate Brianza lennujaam

**Alzate Brianza lennujaam** on lennujaam Itaalias Lombardia maakonnas Como provintsis, 8 km kaugusel Como keskusest lõunas, Alzate Brianza omavalitsusüksuse territooriumil.

1969. aastal rajatud lennujaama kasutatakse peamiselt purilennukitega lendamiseks.

## Viited
Halšany

**Halšany** (transkribeerituna **Galšanõ**, valgevene keeles Гальшаны, leedu keeles *Alšėnai* või *Galšia*, poola keeles *Holszany*) on agrolinnake (endine linn ja alev) Valgevenes Hrodna oblastis Ašmiany rajoonis, Halšany külanõukogu halduskeskus. Asulas oli 2006. aastal 1075 ja 2009. aastal 981 elanikku.

Halšany suurim vaatamisväärsus on 17. sajandil rajatud lossi varemed. Muud vaatamisväärsused on vanalinn, katoliku kirik ja klooster aastast 1616, XIX sajandil püstitatud veski Alšanka jõel ja õigeusu kirik aastast 1901.

## Ajalugu
Halšany alguseks loetakse 1280. aastat, mil sinna rajati linnus. Kuni 16. sajandini valitses asulas kohalik valitsejasugu, neist tuntuim oli kuningas Jogaila abikaasa Halšany Sofia, jagelloonide dünastia esiema.

Kas 14. sajandi lõpus või 15. sajandi alguses sai Halšanyst linn. Asula oli kaubanduskeskus, ka valmistati seal kohalikust savist kahhelkive. Sinna ehitati katoliku kirik ja 1536. aastal ka õigeusu kirik. Lisaks neile hakkas seal tegutsema kalvinistide kogudus. 1618. aastal ehitati uus katoliku kirik ja frantsisklaste klooster. Kloostri rajajad olid asula uued omanikud Sapiehad, kelle valdusse linn läks 16. sajandi keskel.

Sapiehad ehitasid linna ka paberivabriku, mis tegutses XVII sajandi lõpuni. Nende tähtsaim panus Halšany asula arengusse oli aga Halšany loss.

18. sajandil oli asulal arvukalt erinevaid omanikke. Nende seas olid Kuncewiczid, Masewiczid, Pacid. Aastast 1746 olid omanikud Żabad.

Poola jagamisel läks Halšany 1795. aastal Venemaa koosseisu. See tõi kaasa linna staatuse muutmise aleviks. Pärast ülestõusu mahasurumist 1832. aastal sulgesid Vene võimud kloostri ja selle ruumidesse asus garnison. Erinevalt teistest alevitest ei peetud seal laatasid regulaarselt, ent tavaliselt siiski mitu korda aastas. 

Kuni 1917. aastani oli Halšany Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale. 1939–1991 kuulus NSV Liidu koosseisu. Alevi staatuse kaotas asula 2006. aastal.

## Pilte

Pilt:Halšany. Гальшаны (10.07.2005).jpg|Halšany
Pilt:Halschany Häuser.JPG|Halšany
Pilt:Halšany, kaplica (10.07.2005).jpg|Halšany kabel
Pilt:Гальшаны 2.jpg|Halšany õigeusu kirik
Pilt:Halšany, kaścioł (10.07.2005).jpg|Halšany katoliku kirik
Pilt:20090615 007 Гальшаны (05).JPG|Halšany katoliku kirik seestvaates


## Viited

## Välislingid

*Halšany Valgevene fotoentsüklopeedias
*Halšany. Vene keeles
Bud Spencer

**Bud Spencer** (sünninimega **Carlo Pedersoli**; 31. oktoober 1929 Napoli – 27. juuni 2016 Rooma) oli Itaalia näitleja, stsenarist, filmilooja, endine ujuja, laulusõnade kirjutaja ja laulja.

2010. aastal sai ta koos Terence Hilliga elutöö eest David di Donatello auhinna.

Ta oli esimene itaallane, kes saavutas vabaujumise 100 meetri distantsil aja alla ühe minuti. 1952. aasta Helsingi ja 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängudel jõudis ta vabaujumises poolfinaali. Veepalli meeskonna mängijana võitis ta Itaalia 1954. aasta meistrivõistlused.

## Füüsilised näitajad
* Pikkus: 1,92 m
* Kaal: 125&nbsp;kg
** Sünnikaal: 6&nbsp;kg
** Ujujana: 100–105&nbsp;kg
** Suurima edu perioodil (1970.–1980. aastad): 120–130&nbsp;kg
** 2000. aastal: 140&nbsp;kg
** 2010. aastal: 125&nbsp;kg, pärast seda kui oli 152&nbsp;kg
* Kinganumber: 47

## Bibliograafia
* Bertolino Marco - Ridola Ettore, *Bud Spencer, Terence Hill*, Gremese, (2002)
* Aronne Anghileri, *Alla ricerca del nuoto perduto*, SEP editrice S.R.L., 2002. ISBN 88-87110-27-1.
* Gagliano Caputo M., *Altrimenti ci arrabbiamo! il cinema di Bud Spencer e Terence Hill*, Un mondo a parte, (2006)
* Bud Spencer; Lorenzo De Luca in David De Filippi (a cura di), Altrimenti mi arrabbio: la mia vita, Reggio Emilia, Aliberti, 2010. ISBN 978-88-7424-598-7.
* Francesco Carra, *Terence Hill Bud Spencer. La vera storia di Giuseppe Colizzi*, Falsopiano, (2010)

## Viited

## Välislingid

* 
* Biografia e filmografia di Bud Spencer
Lukašivka (Lõpovetsi rajoon)

**Lukašivka (Lukašova)** (ukraina keeles Лукашівка, Лукашова) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 750. Pindala on 2,04 km².
Meizodon

***Meizodon*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Meizodon* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Meizodon coronatus]]* (Schlegel, 1837)
* *[[Meizodon krameri]]* Schätti, 1985
* *[[Meizodon plumbiceps]]* (Boettger, 1893)
* *[[Meizodon regularis]]* Fischer, 1856
* *[[Meizodon semiornatus]]* (Peters, 1854).

## Levila
Neid madusid võib kohata Sahara-taguses Aafrikas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ReptileDB-s

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Meizodon]] seisuga 30.01.2014.*
Vecāķi

**Vecāķi** on asum Lätis, Riia linna Põhjarajooni osa pindalaga 2,303 km². Asub Liivi lahe kaldal Daugava paremal kaldal jõe vanast suudmest idas. Asum piirneb lõunas Trīsciemsi ja Vecdaugava asumiga ning läänes Mangaļsalaga. 1462 elanikku (2010). 

Vecāķi asus vanasti Daugava paremal kaldal, kuid 1567. aastal murdis Daugava läbi rannaluidete uue tee merre. Kuni 1681. aastani kasutati Riiga sõitmiseks jõe vana sängi, kuid tasahilju see ummistus ja tänapäeval ei ulatu jõe vana säng enam mereni. Asukohast vana jõesängi kaldal on asum ka nime saanud (*vec* tähendab läti keeles vana).

Vecāķi asumi aladel lahe ääres asuvad rannaluited, neist kõrgeim kannab nime **Vaļņa kāpa;** selle absoluutkõrgus on 18 meetrit üle merepinna ja suhteline kõrgus 14 meetrit. Teine tähtsam luide on kümnemeetrise suhtelise kõrgusega **Vaļņveida kāpa**. Luidete taga on maapind madalam, ulatudes 4–6 meetrit üle merepinna. 1999. aastal liideti asumi mereäärsed osad Piejura maastikukaitsealaga.

Vecāķi on vana kaluriküla, mis ühendati Riiaga 1949. aastal. Keskajal asus asumi aladel jõe suudmes Dünamünde kloostri majakas. Enne Põhjasõda asus asumi aladel ka vana jõesuudme kindlustamiseks rajatud Vecāķi reduut.

Alguse sai asula XVII sajandil. XIX sajandi lõpus sai asulast suvituspiirkond, esimesed krundid müüdi seal suvilate jaoks 1898. aastal. 1934. aastal ehitati küla serva kitsarööpmelise raudtee Tallinna–Pärnu–Mõisaküla–Riia liin. Jaamahoone on kultuurimälestisena kaitse all.

## Välislingid
*Vecāķi koduleht (*läti keeles*)
Stepaškõ

**Stepaškõ** (ukraina keeles Степашки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Gaissõni rajoonis. Elanike arv on 809. Pindala on 2,709 km².
Dašiv (küla)

**Dašiv** (ukraina keeles Дашів) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 12. Pindala on 0,03 km².
Havrõšivka (Bari rajoon)

**Havrõšivka** (ukraina keeles Гавришівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 431. Pindala on 6,8 km².
Havrõšivka (Vinnõtsja rajoon)

**Havrõšivka** (ukraina keeles Гавришівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Elanike arv on 1712. Pindala on 2,729 km².

## Ajalugu
2021. aastal siirdus kohalik Moskva Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kiriku Püha Paraskeva kogudus Ukraina Õigeusu Kirikusse.

## Viited
Catherine Denguiadé

**Catherine Denguiadé** (sündinud 7. augustil 1949 Fort Archambault's Tšaadis) on endine Kesk-Aafrika keisrinna (4. detsembrist 1976 kuni 20. septembrini 1979).  

Ta oli üks Kesk-Aafrika keisri Jean-Bédel Bokassa 19 naisest. 

Neil sündis seitse last, sealhulgas kroonprints Jean-Bédel Bokassa.
Polikalepo Kolivai

**Polikalepo Kolivai** (sündinud 1939) oli Okeaanias Futuna saarel asuva Sigave kuningas (*sau*) alates 2010. aasta juulist kuni 2014. aasta oktoobrini.

*Sau* positsioon oli täitmata kuni 5. märtsini 2016, mil sellele kohale asus Eufenio Takala.

## Viited
2014. aasta Eesti Muusikaauhinnad

**2014. aasta Eesti Muusikaauhinnad** oli 16. galakontsert, kus Eesti Fonogrammitootjate Ühing jagas iga-aastaseid Eesti Muusikaauhindu. Eesti Fonogrammitootjate Ühingu poolt kokku kutsutud üle 150-liikmelise žürii (mis koosnes muusikaga seotud eluvaldkondade esindajatest) valiku ees oli üle 170 muusikaalbumi, üle 100 muusikavideo ning silmapaistvamad lood, mis olid avaldatud 2013. aastal.

Efektsete sõude ja ootamatute lahendustega astusid galakontserdil üles Birgit Õigemeel ja Vallatud Vestid, Facelift Deer, Kerli, Kõrsikud, HU?, Lenna, Metsakutsu ja Grete Paia, Winny Puhh, Karl-Erik Taukar ning Anne Veski.

## Nominendid
Žürii hindas rohkem kui ühes kategoorias võitjaks kolm artisti: Kõrsikud, Facelift Deer ja Leslie Da Bass, kes kõik viisid koju kaks auhinda.
Daniel Ona Ondo

**Daniel Ona Ondo** (sündinud 10. juulil 1945 Oyemis) on Gaboni poliitik, alates 27. jaanuarist 2014 Gaboni peaminister.

Daniel Ona Ondo on Gaboni Demokraatliku Partei liige.

Tal on doktorikraad majandusteaduses. Enne poliitikukarjääri oli ta muu hulgas Omar Bongo ülikooli rektor ja õppejõud.

Aastal 1996. valiti ta Gaboni parlamenti. Seejärel on ta alates 1998. aastast olnud mitmes ministriametis (kultuuriminister, haridusminister, telekommunikatsiooniminister). Aastatel 2007–2014 oli ta parlamendi alamkoja esimene aseesimees.

## Viited
Žornõštše (Illintsi rajoon)

**Žornõštše** (ukraina keeles Жорнище) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 829. Pindala on 4,13 km².
Viimane viisik

**Viimane viisik** olid viis iidset *[[cylon]]*it kolmeteistkümnendast hõimust sarjas "Battlestar Galactica". 

Viimane Viisik pärines Maalt ja leiutas ülestõusmise tehnoloogia. Kui nende endi koduplaneedil loodi tehisintellekt, puhkes lõpuks sõda masinate ja nende loojate vahel, ning see lõppes mõlema poole hukkumisega tuumapommitamise tagajärjel. Tänu enda leiutatud tehnoloogiale pääses Viimane viisik eluga ja nad asusid teele Kaheteistkümne koloonia poole, et hoiatada sealseid inimesi tehisintellekti loomisega kaasnevatest ohtudest. Kui nad saabusid, oli Esimene Cyloni sõda juba käimas ja viisik lõpetas selle, lubades cylonitele, et nad loovad humanoid-cylonid, kui nad inimestega vaherahu sõlmivad. Kuid Number Üks (John Cavil) tõstis pärast teiste mudelite valmimist mässu ja tappis Viimase viisiku, paigutades nad pärast elluärkamist võltsmälestustega elama Kaheteistkümne koloonia elanike hulka, et nad õpiksid, et inimesi ei tohi usaldada ja nad tuleb viimseni tappa.

## Viimase viisiku liikmed
Viimane viisik on järgmine:

* Galactica XO Saul Tigh
* Galactica Viperi piloot Samuel "Longshot" Anders
* Galactica Lennudeki ülem ja kõrgeim allohvitser Galen Tyrol
* Presidendi personaliülem Tory Foster
* Saul Tigh abikaasa Ellen Tigh
Oyem

**Oyem** on linn Gaboni põhjaosas, Woleu-Ntemi provintsi halduskeskus.

Linn asub Ntemi jõe ääres umbes 900 meetri kõrgusel merepinnast. Linn asub umbes 400 km riigi pealinnast Libreville'ist kirdes.

Oyemis elas 1993. aastal 22 404 inimest ja 2008. aastal 38 079 inimest.

Oyem on piirkondlik transpordi- ja kaubanduskeskus. Linnas on muu hulgas haigla, katoliku ja protestantlik kirik, riiklik keskkool ja põllumajanduskool. Linnas on Oyemi lennujaam.

## Viited
Omar Bongo ülikool

**Omar Bongo ülikool** (prantsuse keeles *Université Omar-Bongo*) on ülikool Gaboni pealinnas Libreville'is.

Ülikool asutati 1970. aastal **Gaboni Rahvusülikooli** (*Université nationale du Gabon*) nime all. 1978. aastal nimetati ülikool president Omar Bongo järgi.

Õppetöö toimub prantsuse keeles. Ülikoolis õpib umbes 12 000 üliõpilast.

## Viited

## Välislingid
* Ülikooli koduleht
Gavrõšivka

**Gavrõšivka** on mitme asula nimi.

***[[Gavrõšivka (Bari rajoon)]]**
***[[Gavrõšivka (Vinnõtsja rajoon)]]**
* ...
Oive Tinn

**Oive Tinn** (sündinud 25. juulil 1966) on eesti paleontoloog.

Aastail 2014–2017 oli ta Eesti Looduseuurijate Seltsi president.

Ta on uurinud fossiilseid käsijalgseid ja karpvähilisi Eesti settekivimitest.

## Tunnustus

* 2017 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited
Männivaablased

**Männivaablased** (*Diprionidae*) on putukate sugukond.

## Klassifikatsioon
Männivaablaste sugukonda liigitatakse järgmised putukate perekonnad   : 
* *Diprion* Schrank, 1802 – männivaablane
* *[[Gilpinia]]* Benson, 1939
* *[[Neodiprion]]* Rohwer, 1918.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne Fauna Europaea-s
*
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne NCBI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Diprionidae]] seisuga 31.01.2014.*
Stanislas Wawrinka

**Stanislas Wawrinka** (sündinud 28. märtsil 1985) on Šveitsi tennisist.

Ta sai oma esimese suure slämmi turniirivõidu 2014. aasta Austraalia lahtistel meistrivõistlustel, kus võitis finaalis Rafael Nadali. Seisuga 27. jaanuar 2014 oli ta maailma kolmas reket.

Ta võitis 2008. aasta Pekingi olümpiamängudel koos Roger Federeriga paarismängus kuldmedali.

Teise suure slämmi turniiri võidu sai ta 2015. aastal Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel, kus võitis finaalis Novak Đokovići.
Saue linnaraamatukogu

**Saue linnaraamatukogu** (kuni 31. märtsini 2022 **Saue Linna Raamatukogu**) on Saue Raamatukogude haruraamatukogu Sauel aadressil Tule põik 1. 

## Ajalugu
Saue Linna Raamatukogu avati 26. detsembril 1979 aadressil Kütise 5-10 kolmekorruselise elumaja esimesel korrusel neljatoalises korteris kui M. Gorki nim. Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu. Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu Sauel suleti 1994. aastal ning see anti üle Saue linnale.  

Jaanuaris 2003 koliti raamatukogu Saue Gümnaasiumi endisesse aulasse. 1. juunil 2021 avas Saue Linna Raamatukogu pärast pikka viirusepuhangust ja kolimisest tingitud pausi taas uksed uuel aadressil Tule põik 1. 

1. aprillil 2022 jõustunud Saue Raamatukogude põhimäärusega reorganiseeriti Saue valla territooriumil tegutsevate raamatukogude tegevus ümber. Põhimäärus sätestab, et Saue Raamatukogudel on seitse haruraamatukogu (nende hulgas on ka Saue linnaraamatukogu) ja kaks teeninduspunkti.

## Viited

## Kirjandus
*"Tallinna Keskraamatukogu 1907–1995". Koostanud Hans Jürman ja Helgi Peeba. Tallinn 1997
Männivaablane

**Männivaablane** (*Diprion*) on putukate perekond.

## Klassifikatsioon
Männivaablaste perekonda liigitatakse järgmised putukaliigid: 
* *[[Diprion fukudai]]*
* *[[Diprion hani]]*
* *[[Diprion hutacharernae]]*
* *[[Diprion jingyuanensis]]*
* *[[Diprion kashmirensis]]*
* *[[Diprion koreanus]]*
* *[[Diprion liuwanensis]]*
* *[[Diprion nanhuaensis]]*
* *[[Diprion nipponicus]]*
* *Diprion pini* – harilik männivaablane
* *[[Diprion rufiventris]]*
* *[[Diprion similis]]*
* *[[Diprion tianmunicus]]*
* *[[Diprion wenshanicus]]*. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne Fauna Europaea-s
*
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Diprion]] ja hollandikeelset artiklit [[:nl:Diprion]] seisuga 31.01.2014.*
Niina Aršas

**Niina Aršas** (ka **Niina Arshas**; aastani 1957 **Niina Kruut**; 3. august 1931 Nehhajevski rajoon, Alam-Volga krai (praegu Volgogradi oblast), Venemaa – 30. juuli 2012 Tallinn) oli eesti raamatukogundustegelane ja bibliograaf, aastatel 1957–1986 Tallinna Keskraamatukogu direktor.

## Hariduskäik
*1940–1947 algharidus Venemaal erinevates koolides
*1945–1950 Tallinna 19. Keskkool
*1950–1954 N. K. Krupskaja nimeline Leningradi Riiklik Raamatukogunduse Instituut bibliograafia

## Töökäik
*1954–1992 Tallinna Keskraamatukogu, sealhulgas
**1954–1957 bibliograaf, vanembibliograaf
**1957–1986 direktor
**1986–1992 vanemraamatukoguhoidja

## Tunnustus
*1980 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Isiklikku
Niina Aršase sõtse (isa õde) oli Felissa Kruut, kes oli 1921–1941 abielus Igor Severjaniniga.

Niina Aršase tütar on klaasikunstnik Sofi Aršas.

## Välislingid
*Niina Aršas Eesti raamatukogunduse biograafilises andmebaasis
Harilik männivaablane

**Harilik männivaablane** (*Diprion pini*) on putuka liik.

## Paljunemine ja toitumine
Emased männivaablased munevad munad vanemate okaste lõhedesse. Vastsed kooruvad munadest  2 - 4 nädala pärast. Hariliku männivaablase vastsed toituvad mändide võsudel rühmana koos - süües nii värskeid kui ka eelmise aasta juurdekasvusid kuni juulini. Peale juulit koovad nad kookoni ja nukkuvad männiokstel. Järgmine põlvkond valmikuid koorub juulis-augustis. Ka nemad toituvad männiokstel koos kuid talvituvad  kookonites mullas ja valmikud ilmuvad mais-juunis. Täiskasvanud männivaablased söövad  puu ära. 
  
## Looduslikud vaenlased
**[[Chrysonotomyia ruforum]]*  
**[[Dipriocampe diprioni]]*
**[[Drino inconspicua]]*.

Kaitseks vaenlaste eest pritsivad männivaablaste vastsed suu kaudu mürgina toimiva vedeliku tilgakesi.

## Kahjurina

Hariliku männivaablase vastsed toituvad mändidel, eriti vastuvõtlikud neile on keerdmännid ja harilikud männid aga toitumiseks sobivad ka teised männiliigid ja okaspuud, sh kuused. 

## Viited

## Välislingid
* 

*Jérôme Rousselet, Claude Géri, Godfrey M Hewitt ja Françoise Lemeunier, The chromosomes of Diprion pini and D. similis (Hymenoptera: Diprionidae): implications for karyotype evolution, Heredity (1998) 81, 573–578; doi:10.1046/j.1365-2540.1998.00421.x, Veebiversioon (vaadatud 31.01.2014) (*inglise keeles*)
*Pakkala, P., Väkevä, J., Varama, M., Kankaanhuhta, V.: PILKKUMÄNTYPISTIÄINEN (Diprion pini) Pilkkumäntypistiäinen (Diprion pini) Metla, Veebiversioon (vaadatud 31.01.2014) (*soome keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud soomekeelset artiklit [[:fi:Pilkkumäntypistiäinen]] ja hollandikeelset artiklit [[:nl:Gewone dennenbladwesp]] seisuga 31.01.2014.*
Arezzo lennujaam

**Arezzo Molin Bianco lennujaam** on lennujaam Itaalias Toscana maakonnas Arezzo provintsis, 2,5 km kaugusel Arezzo keskusest edelas, Molin Bianco fraktsiooni territooriumil.

## Välislingid
* Koduleht
Aiatark

**Aiatark** on aastail 1993–1998 ilmunud aiandusteatmik ja 1999–2004 ilmunud aiapidaja aastaraamat.

**Aiatark** on ka Eesti Patendiametis Väino Eskla nimele 5. novembril 1997 registreeritud kaubamärk (kaubamärgiklassides 16 ja 31, alates 6. jaanuarist 2011 ka klassides 35, 41 ja 44).

Kaubamärgi omaniku kasutuses on domeen aiatark.ee.

## Välislingid
* Koduleht
Yaki-Läki

**"Yaki-Läki"** on Eesti muusiku Pastaca ning Jaapani duo Tenniscoats (Saya ja Takashi Ueno) koos salvestatud album. Albumi andsid 2013. aastal koostöös välja vastavate riikide plaadifirmad Õunaviks ja Afterhours.

Pastacas ja Tenniscoats olid koos musitseerinud juba varem nii Jaapanis, Eestis kui ka Soomes ning kontsertide ja proovide käigus sündisid ka esimesed ühised lood. 2011. aasta sügisel sulgesid nad end Pastaca Soomes Teijo külas asuvasse kodustuudiosse ja tulid sealt nelja päeva pärast välja 12 valmis looga, mis kõik ka ühisalbumil esindatud. Laule esitatakse eesti, soome, jaapani või inglise keeles ja neli lugu on instrumentaalsed.

Plaadi esitlused Eestis toimusid 2013. aasta 9. oktoobril Tartus Genialistide Klubis ja 10. oktoobril Tallinnas Mustas Puudlis. Tenniscoats esitles plaati samal ajal Tōkyōs.

Plaadi esimene singel oli "Pihlaja" ning sellele valmis ka video. Albumi väljaandmise ajal oli koostamisel ka erinevate "Yaki-Läki" lugude remikside EP ning oma versiooni mõnest plaadi loost avaldavad kava kohaselt Epifolium, Galaktlan, Imandra Lake, Kristjan Kalm, Taavi Tulev ja Argo Vals. Lisaks on albumile planeeritud ka kaverid Jaapani-Inglise duolt Fleck Fumie ning ühte lugu kaverdab ka Pastacas ise. EP peaks ilmuma 2014. aasta kevadel ning see kannab pealkirja "Jahimehel uulitsad segamini".

2014. aasta Eesti Muusikaauhindade galal võitis album aasta albumikujunduse auhinna.

## Lugude nimekiri
# "Cup of Freedom"
# "Sinu naer"
# "Green Are All"
# "Jõgijääs (impro a)"
# "Läki-läki (impro b)"
# "Pihlaja"
# "Silmapiir"
# "Mizukiri"
# "Lokenloll"
# "Targem on tulla"
# "Yaki Udon"
# "Sinu plaadid"

## Arvustused
* Edmund Hõbe. Yaki-Läki. Pastacas & Tenniscoats. Muusika.
* Lauri Teder. Plaadiarvustus: Pastacas & Tenniscoats – Yaki-Läki. Müürileht, 15. oktoober 2013.
* PASTACAS & TENNISCOATS – PIHLAJA. The Baltic Scene.
* Madis Järvekülg. Pastacas & Tenniscoats. Yaki Läki. Eesti Ekspress, 17. oktoober 2013.
* Nädala plaat: Interkontinentaalne miniseiklus. Postimees, 28. september 2013.

## Viited
Neodiprion

***Neodiprion*** on putukate perekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Neodiprion* liigitatakse järgmised putukaliigid: 
* *[[Neodiprion abietis]]*, (Harris) 
* *[[Neodiprion burkei]]*, Middleton 
* *[[Neodiprion dubiosus]]*, Schedl
* *[[Neodiprion excitans]]*, Rohwer
* *[[Neodiprion lecontei]]*, (Fitch) 
* *[[Neodiprion merkeli]]*, Ross
* *[[Neodiprion nanulus]]*, Schedl
* *[[Neodiprion pinetum]]*, (Norton) 
* *[[Neodiprion pratti]]*, (Dyar)
* *[[Neodiprion rugifrons]]*, Middleton 
* *Neodiprion sertifer*, (Geoffroy) - punakas männivaablane
* *[[Neodiprion swainei]]*, Middleton 
* *[[Neodiprion taedae]]*, Ross
* *[[Neodiprion tsugae]]*, Middleton.  

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne ITIS-es

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Neodiprion]] seisuga 31.01.2014.*
Rein Tiido

**Rein Tiido** (30. juuni 1942 Viljandi – 15. jaanuar 2014) oli eesti muusik ja muusikapedagoog.

Ta sündis aastal 1942 Viljandis. Ta lõpetas Viljandis lastemuusikakooli trompeti erialal ja õppis aastatel 1959–1964 Tallinna Muusikakoolis nii Helmut Orusaare klassis trompetit kui ka Kalju Terasmaa klassis löökpille.

Ta töötas aastast 1961 Estonia teatris löökpillimängijana ja aastast 1980 löökpillirühma kontsertmeistrina. Teatritöö kõrvalt musitseeris ta ka kammerorkestris ja ansamblis Estobrass ning õpetas Saku muusikakoolis.

## Kirjandus
* Sirp. 31. jaanuar, 2014 lk 36 (In Memoriam)
Aita Pääsuke

**Aita Pääsuke** (1970. aastani **Aita Jaansalu**; sündinud 24. augustil 1948 Tallinnas) on eesti suusatreener ja endine suusataja.

Ta lõpetas aastal 1966 Tallinna 10. Keskkooli ja aastal 1973 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna.

## Isiklikku
Aita Pääsukese abikaasa on laskesuusatamistreener Tõnu Pääsuke, tütar endine laskesuusataja Kairi Pääsuke ja poeg Priit Pääsuke, kes on filmi- ja teatrirežissöör.

## Välislingid
* Aita Pääsuke ESBL-is
Biella Cerrione lennujaam

**Biella Cerrione lennujaam** on lennujaam Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis, umbes 2 km kaugusel Biella keskusest kagus, Cerrione valla Vergnasco fraktsiooni territooriumil.    

Lennujaam on avatud rahvusvaheliseks liikluseks aasta läbi.

## Välislingid
* Koduleht
* World Aero Data
Mära

**Märaks** nimetatakse täiskasvanud emast hobust või muud kabjalist. Enamasti kasutatakse seda nimetust emaste hobuslaste, näiteks eesli, aga ka emase kaameli kohta.

Nooremad järgud kannavad nimetusi "varss" ja "sälg".

## Vaata ka
* Sugutäkk – tõuaretushobune
* Täkk – isane hobune
* Ruun – kastreeritud isane hobune
Punakas männivaablane

**Punakas männivaablane** (*Neodiprion sertifer*) on putuka liik.

## Levila
Punakas männivaablane on levinud Euroopas (sh Eestis) ja Põhja-Ameerikas ning Jaapanis. 

## Toitumine ja paljunemine
Punaka männivaablase ebaröövikud toituvad valdavalt mändide eelmise aasta juurdekasvudest. 
Punakas männivaablane eelistab toiduks järgmisi männiliike: mägimänd, harilik mänd, vaigumänd, hall mänd, kalmumänd, torkav mänd. Kui aga läheduses on kasvamas 
valge mänd, must mänd, kollane mänd, siilmänd või pigimänd siis toituvad nad ka neist männiliikidest. 

Emased männivaablased teevad septembris-oktoobris vanemate männiokaste lõhedesse avad ja munevad sinna munad. Järgmise aasta mais kooruvad neist talvitunud munadest vastsed. Noored vastsed elavad seltsingutena koos ja toituvad juunis-juulis okaste pealmistest kihtidest. Talvituvad nad mullas nukkudes. Sügisel ilmuvad valmikud aga söövad ära terve okka.

Punaka männivaablase põlvkonnad levivad mitme aasta tagant, selle põhjuseks peetakse vastsete seas sageli levivat viirushaigust.     
  
## Okkakahjurina
Punase männivaablase vastsed toituvad männikutes eelmise aasta männikasvudest. Tavaliselt jätavad nad noored võrsed puutumata ja sel juhul ei ole kahjustus männile eluohtlik.

## Viited

## Välislingid
* 

*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne ITIS-es

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Neodiprion sertifer]] seisuga 31.01.2014.*
Foggia lennujaam

**Foggia lennujaam** on lennujaam Itaalias Apuulia maakonnas Foggia provintsis, umbes 3 km kaugusel Foggia keskusest lõunas. Lennujaamale on antud Gino Lisa nimi.

Foggia lennujaam oli 2013. aastal Itaalias reisijate arvult 37. kohal.

## Viited

## Välislingid

* Aeroporto di Foggia
* Mondo Gino Lisa
Forlì lennujaam

**Forlì lennujaam** on lennujaam Itaalias Emilia-Romagna maakonnas Forlì-Cesena provintsis, 5 km kaugusel Forlì keskusest kagus. Lennujaamale on antud Luigi Ridolfi nimi.

Forlì lennujaam oli 2013. aastal Itaalias reisijate arvult 33. kohal.

2010. aastal lendas liinil põgusalt Itaalia odavlennufirma Wind Jet.

## Viited

## Välislingid

*Aeroporto di Forlì - "L. Ridolfi"
*Sito e-bus.it
*Sito Flyonline.it
*Un numero di ''Terracielo'', la rivista dell'aeroporto di Forlì
Toivo Promm

**Toivo Promm** (sündinud 10. jaanuaril 1964) on Eesti ettevõtja. 

Aastast 2002 on ta kinnisvara rentimisega tegeleva osaühingu Bone Invest omanik ja juhataja. 

Ta oli aastatel 2005–2015 Isamaa ja Res Publica Liidu liige. 

Ta on olnud Eesti Liinirongid AS (Elron) nõukogu esimees. 

Tallinna Sadama kriminaalasja raames on Prommile esitatud korruptsioonisüüdistus. 

Riigiprokurör Kadri Väling taotles 18. jaanuaril 2024 toimunud Harju Maakohtu istungil Toivo Prommile korduvas ja suures ulatuses altkäemaksu andmisele ja võtmisele kaasaaitamise ning grupis ja eriti suures ulatuses rahapesu eest vähemalt seitsme aasta ja kuue kuu pikkust vanglakaristust. Toivo Promm on süüdistuse kohaselt aidanud kaasa kõikidel süüdistatavatel kas altkäemaksu võtta või anda. Selleks on ta süüdistuse kohaselt pakkunud välja sobivad skeemid, sõlminud ja vormistanud tegelikkusele mittevastavaid lepinguid ja arveid, võtnud nende alusel endaga seotud äriühingute kontodele vastu altkäemaksu summasid ja toimetanud need omakorda tegelikkusele mittevastavate lepingute ning arvete alusel adressaadini või kasutanud neid vastavalt adressaadi soovile.

## Viited
Trīsciems

**Trīsciems** on asum Lätis, Riia linna Põhjarajooni osa pindalaga 11,319 km². Asub Ķīšezersi kaldal. Asum piirneb läänes Vecdaugava asumitega, lõunas Vecmīlgrāvisega ja põhjas Vecāķiga. 995 elanikku (2010). 

Trīsciems asub üldiselt madalal ja tasasel alal, mis ulatub 2–6 meetrit üle merepinna. Asumi põhjaosas, Vecāķi asumiga piirnevatel metsastel aladel, asuvad rannaluited. Neist kõrgeima absoluutkõrgus on 21 meetrit üle merepinna ja suhteline kõrgus 15 meetrit.

Trīsciems kujunes Ķīšezersi järve ääres asunud Mangaļmuiža mõisa ümber.

## Välislingid
*Trīsciemsi koduleht (*läti keeles*)
Mangaļmuiža mõis

**Mangaļmuiža mõis** (läti keeles *Mangaļmuiža* või *Mangaļu muižiņa*, vanasti ka *Meņģeles muiža*) oli  Lätis Riia linnas Trīsciemsi asumis; selle peahoone aadress oli Jaunciema gatvē 171. Saksa keeles *Magnushof*. Vana haldusjaotuse järgi asus mõis Riia kreisi Daugavgrīva kihelkonnas.

Mõisa kohta on esimesed teated XVIII sajandist, esimest korda kanti see kaardile aastal 1700. Mõisa omanikud olid alates aastast 1762 von Nummersid, kelle kätte 208 hektari suurune mõis jäi kuni võõrandamiseni aastal 1920. Mõisas sündis hilisem Venemaa välisminister Andreas Eberhardt von Budberg.

Mõisa peahoone oli XVIII sajandi teisel poolel Ķīšezersi järve äärde ehitatud barokkstiilis kahekorruseline puidust hoone. Pärast Läti taasiseseisvumist on see aga hävinud.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Andres Vainola

**Andres Vainola** (sündinud 19. juulil 1966) on Eesti ettevõtja.

Vainola on lõpetanud Tallinna Polütehnilise Instituudi automaatika ja telemehaanika erialal (1987) ning Tallinna Tehnikaülikooli ärikorralduse erialal (1998). 

Ta on töötanud Eesti Muusikaakadeemia infotehnoloogia spetsialistina (1989–1991), ASi Eesti Kommertsbüroo kommertsdirektori ja juhatuse liikmena (1992–1994), Eesti Erastamisagentuuri ettevõtlusüksuse spetsialistina (1994–1997), Eesti Elektrivõrkude Ehituse juhatuse esimehena (1997–2000).

Aastatel 2000–2014 oli Vainola juhtivatel ametikohtadel elektrivõrke ja sidekommunikatsioone ehitavas Soome kontsernis Empower. Ta on 2007. aastast Eesti Liinirongid AS nõukogu liige.

Alates 2014. detsembrist kuni 2024. aasta 5. juulini oli ta Eesti Energia juhatuse liige kaevandamise ja hoolduse valdkonnas ning 1. maist 2015 ka Eesti Energia Kaevanduste juhatuse esimees. Vainola on ka Enefit Poweri juhatuse esimees, kuid sellest ametist lahkub ta kokkuleppel Enefit Poweri nõukoguga 6. septembril 2024. 

Vainola on ka Jõelähtme valla Koljunuki sadama omanik ja sadamakapten.

Tema hobideks on meresõit, kalapüük, jaht, korvpall ja reisimine. 

## Viited

## Välislingid
* Ülo Russak. Koljunuki sadamaks saanud emotsioonid, Harju Elu, 31. mai 2013
* Merike Metstak. Üleöö Jõelähtme valda kerkinud Koljunuki sadam on Eestis ainulaadne Jõelähtme Vallaleht, 29. september 2014
* Sadamakaptenist uus põlevkivikuningas. Põhjarannik, nr 80, 30. aprill 2015
Palermo lennujaam

**Palermo lennujaam**, tuntud ka kui **Palermo Falcone ja Borsellino lennujaam**, kuni 1995. aastani **Punta Raisi lennujaam**, on lennujaam Itaalias Sitsiilia maakonnas Palermo provintsis, 35 km kaugusel Palermost loodes, Cinisi omavalitsusüksuse territooriumil Punta Raisis. Lennujaam kannab kahe kohtuniku Giovanni Falcone ja Paolo Borsellino nime, kes mõrvati Cosa nostra poolt 1992. aastal.

Falcone ja Borsellino rahvusvaheline lennujaam oli 2013. aastal Itaalias reisijate arvult 11. kohal.

Juulis 2023 on lennujaam maastikupõlengute tõttu ajutiselt suletud.

## Vaata ka
* Palermo Boccadifalco lennujaam

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* Trenitalia - Trinacria Express
Žeželiv

**Žeželiv** (ukraina keeles Жежелів) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 1456. Pindala on 7,83 km².
Behhõ

**Behhõ** (ukraina *Бехи*) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Korosteni rajoonis. Elanike arv on 553. Pindala on 3,264 km².
Jaunciems (asum)

**Jaunciems** on asum Lätis, Riia linna Põhjarajooni osa pindalaga 9,132 km². Jaunciems asub Ķīšezersi kaldal järve ja Garkalne piirkonna vahel. Asum piirneb loodes Trīsciemsi asumiga ja kagus Sužiga. 2688 elanikku (2010). 

Jaunciems asub Ķīšezersi-äärsel alal, mis ulatub 7–9 meetrit üle merepinna. Asumi territooriumil on arvukalt luiteid, mis ulatuvad 14–16 meetrit üle merepinna, kõrgeim tipp on aga 19 meetrit üle merepinna. Asumi juurde rajati 1993. aastal 320 hektari suurune Jaunciemsi looduspark.

Jaunciems sai alguse 1885. aastal Ķīšezersi järve äärde ehitatud saekaatrist. 1890. aastal hakati seal ka kartongi tootma. Tehase juurde tekkis töölisasula, mis liideti Riiaga 1927. aastal. Aastail 1910–1930 valmis ka Jaunciemsi luteri kirik. Aastail 1952–1959 oli Jaunciems Riiale administratiivselt alluv alev. Asumi hoonete seas on vanu tsaariaegseid töölismaju, XX sajandi alguses rajatud eramaju, 1970. aastatel rajatud korterelamuid. Majade numeratsioon lähtub paberivabrikust, sealt Riia linna poole minnes numbrid kasvavad.

## Välislingid
*Jaunciemsi koduleht (*läti keeles*)
Margus Grosnõi

**Margus Grosnõi** (1999–2007 **Margus Stalte**; sündinud 13. märtsil 1978) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1996. aastal Ahja Keskkooli ja 2001. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitlejana (3. lend).

Alates 2003. aastast töötab ta Rakvere Teatris näitlejana.

## Teatrirollid

## Filmid ja telesarjad

## Tunnustus
*2010 Rakvere Teatri loomenõukogu preemia
*2015 Rakvere Teatri publikupreemia

## Isiklikku
Ta on olnud abielus Julgī Staltega, neil on poeg. 2007. aastal sündis talle tütar. 

Alates 2022. aastast on ta abielus Liisa Vakulenko-Grosnõiga.

## Viited

## Välislingid
*Margus Grosnõi Rakvere Teatri kodulehel
*Margus Grosnõi Eesti Filmi Andmebaasis
*Näitleja Margus Grosnõi: "Kui teed midagi, siis tee seda põhjalikult ja südamega"
*Margus Grosnõist saab Uno Loop
Saadjärve vald (Äksi kihelkond)

**Saadjärve vald** (saksa keeles *Gemeinde Sadjerw*) oli vald Äksi kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus Kõdu külas.

Saadjärve vallas sündisid näitleja Mari Möldre, sõjaväelane Oskar Plaks ja Eesti peaministri asetäitja eksiilis Johannes Sikkar.

1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Saadjärve valla koosseisu, välja arvatud osa Kärevere metskonna Raadi-Kõnnu metsandiku maa-alast, mis läks Äksi valla koosseisu.

## Viited
Marianne Kütt

**Marianne Kütt** (sündinud 26. septembril 1978) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2001. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitlejana (3. lend).

## Viited

## Välislingid
*
Kudina vald (Maarja-Magdaleena kihelkond)

**Kudina vald** (saksa keeles *Gemeinde Kudding*) oli vald Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus Maarja-Magdaleenas.

Vald moodustati 1866. aastal. 1892 liideti vallaga Kaiavere vald.

1939. aasta valdade reformiga läks Kudina valla ala uue Kudina valla koosseisu, välja arvatud Maardla ja Aruküla külade maa-alast, mis läks Voore valda, ja Kaitsemõisa küla talude nr. A-158, Savikoda nr. 77, Kongimetsa nr. 79 ja Sulla nr. 78 maa-alad ning osa Kaiavere ja Vara metsandikkude maa-aladest, mis läksid Vara valda.

## Viited
Kaarepere vald (Palamuse kihelkond)

**Kaarepere vald** (saksa keeles *Gemeinde Kersel*) oli vald Palamuse kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus tänapäeva Kaarepere küla aladel.

Vallas sündisid Karl Muru, Hugo Sturm, Lea-Tuti Livšits, Herbert Hold, Juhan Jüriste.

1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala tervikuna uue Kaarepere valla koosseisu.

## Viited
Kuremaa vald (Palamuse kihelkond)

**Kuremaa vald** (saksa keeles *Gemeinde Jensel*) oli vald Palamuse kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus Palamusel.

Vallas sündisid Harri Moora, Elfriede Ridala, Otto Tallinn.

1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Kuremaa valla koosseisu, välja arvatud Võikvere asundus, mis läks Jõgeva valda, ja Ronivere küla, mis läks Voore valda.

## Viited
Hellamaa vald

**Hellamaa vald** (saksa keeles *Gemeinde Hellama*) oli vald Muhu kihelkonnas Saaremaal. Vallamaja asus Hellamaa külas.

Vald moodustati 1866. aastal.

Vallas sündisid Joosep Saat, Peeter Kann.

1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala Muhu valla koosseisu.

## Viited
Terravormimine

**Terravormimine** ehk **maasarnastamine** on võõrplaneedi või -kuu keskkonna kujundamine Maa-sarnaseks.

See tähendab taevakeha atmosfääri, temperatuuri, pinnamoe, ökoloogia jm kujundamist selliseks, et see võimaldaks inimesel ja muudel organismidel seal elutseda samamoodi nagu Maal.

Mõiste võeti kasutusele nii teaduses kui ka teadusfantaasias. Termini võttis kasutusele Jack Williamson oma teadusfantastilises jutus 1942. aastal.

Maal saadud kogemuste põhjal on võimalik planeedi pinda ja keskkonnatingimusi märkimisväärselt muuta, kuid Maa-sarnase biosfääri tekitamise võimalikkus teistel planeetidel ei ole veel tõestatud. Kõige sobivamaks terravormimise objektiks on peetud Marssi.

## Vaata ka
*eksobioloogia
Iisaku vald (Iisaku kihelkond)

**Iisaku vald** (saksa keeles *Gemeinde Isaak*) oli vald Iisaku kihelkonnas Virumaal aastail 1870–1939. Vallamaja asus Iisakus.

Vallas sündisid Helend Peep ja Meinhard Niinepuu.

1939. aasta valdade reformiga arvati kogu valla maa-ala Tärivere valda (nimetati 1940 Iisaku vallaks).

## Viited
Vecdaugava

**Vecdaugava** (allikates ka *Vana-Väina*) on asum Lätis, Riia linna Põhjarajooni osa pindalaga 3,066 km². Asub Daugava jõe vana voolusängi kaldal, sellest ka asumi nimi. Asum piirneb idas Trīsciemsi asumiga, lõunas Vecmīlgrāvisega, põhjas aga Vecāķiga. 1366 elanikku (2010). 

Vecdaugava asub üldiselt madalal ja tasasel alal, mida piirab läänest Daugava jõe vana voolusäng. Asumi alal on mitmeid vanu soote, neist üks piirab ka **Skanstnieki** nime kandvat piirkonda, mis asus kunagi Daugava vasakul kaldal. Aastast 1984 paikneb asumis 236 hektari suurune linnustiku kaitseks loodud Vecdaugava looduspark.

## Ajalugu
Vecdaugava ajalooliseks südameks on kunagi Daugava vasakul kaldal asunud Skanstnieki piirkond, kus asusid nii Dünamünde klooster kui ka hiljem Dünamünde ordulinnus.

Daugava suudme piirkonnas elasid 13. sajandil liivlased. 

Piiskop Alberti ajal rajati sinna Dünamünde klooster (lätipäraselt *[[Dünamünde klooster|Daugavgrīva klooster]]*), mille esimeseks abtiks oli hilisem Lihula piiskop Theoderich. 

20. augustil 1228 rüüstati Daugavgrīva klooster kohalike elanike poolt.

Daugavgrīva abtid:
*Theoderich, 1205–1211;
*Lippe Bernhard;
*Gottfried, 1211–1227;

1305. aastal ostis Dünamünde Liivi ordu, kes rajas sinna linnuse ja komtuurkonna.

15. sajandi lõpul liideti viimane Liivi ordu maamarssali valdustega. Linnus sai rängalt kannatada ordu ja Riia linna vahelises sõjas 1480. aastatel, mil see sisuliselt hävitati. 1491. aastal, kui Wolter von Plettenberg oli riialasi võitnud, kohustas ta neid seda uuesti üles ehitama.

Vecdaugava asus vanasti Daugava paremal kaldal, kuid aastal 1567 murdis Daugava endale läbi rannaluidete uue tee merre. Kuni aastani 1681 kasutati Riiga sõitmiseks jõe vana sängi, kuid tasahilju see ummistus ja tänapäeval ei ulatu jõe vana säng enam mereni. Asukohast vana jõesängi kaldal on asum ka nime saanud (*vec* tähendab läti keeles 'vana'). Ka õgvendas Daugava XVI sajandil oma sängi, jättes Dünamünde ordulinnuse, mis seni oli asunud jõe vasakul kaldal, algul saarele, seejärel aga jõe paremale kaldale.

Liivi sõja ajal otsene sõjategevus Daugavgrīva linnuseni ei ulatunud ning see kuulus 1562. aastast Rzeczpospolita, aastatel 1600–1605 ja siis jälle 1621. aastast aga Rootsi kuningriigi võimu alla. 1710. aastal langes piirkond ja kindlus Põhjasõjas koos Riiaga Venemaa keisririigi valdusse.

Riiaga liideti Vecdaugava aastal 1960. Toona algas asumi aladel ka suurem ehitustegevus, sinna kerkisid suvilad, aga ka kahekorruselised individuaalelamud. Aastal 1964 avati Vecdaugava raudteepeatus.

## Vaata ka
*Dünamünde komtuur

## Välislingid
*Vecdaugava koduleht (*läti keeles*)
Karl-August Tiirmaa

**Karl-August Tiirmaa** (sündinud 7. juulil 1989) on eesti kahevõistleja.

Ta osales 2009. ja 2011. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel.

Ta on ka 2014. aasta taliolümpiamängudel Eesti koondise liige.

2017. aastal saavutas ta suusaalade maailmameistrivõistlustel Lahtis oma tiitlivõistluste parima, 36. koha. Väiksel mäel toimunud hüppevooru järel oli ta 20.
Raido Ränkel

**Raido Ränkel** (sündinud 13. jaanuaril 1990) on eesti laskesuusataja.

2010. aasta juunioride MMi vabatehnikasprindi 10. koht, 10 km klassikasõidu 35. koht, 2009. aasta juunioride MMi klassikasprindi 32. koht, 2011. Skandinaavia karikavõistluste 15 km klassikasõidu 15. koht.

2014. aasta taliolümpiamängudel sai ta 4×10 km teatesõidu ankrumehena 10. koha ja teatesprindis 14. koha.

Esimest korda jõudis maailma karikasarjas punktikohale 4. märtsil 2016 Kanadas Québecis, kui saavutas vabatehnikasprindis 25. koha.

21. detsembril 2025 võitis ta Jõulumäel toimunud Eesti meistrivõistlustel murdmaasuusatamise 10 kilomeetri eraldistardist vabatehnikasõidu ajaga 20.08,0. 

17. jaanuaril 2026 
Mõedakul toimunud 40. Viru maratonil võitis ta 35 km pikkuse maratonidistantsi ajaga 1.32,02.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2014  Sotšis
** 51. koht vabatehnikasprindis
** 61. koht 15 km klassikas
** 10. koht teatesõidus
** 15. koht sprinditeates (koos Peeter Kümmeliga)
* 2018  Pyongchangis
** 31. koht klassikatehnikasprindis
** 59. koht 15 km vabatehnikas
** 12. koht 4×10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2013  Val di Fiemmes
**49. koht 50 km klassikas
**57. koht klassikasprindis
**17. koht sprinditeates (koos Peeter Kümmeliga)
*2015  Falunis
**35. koht 50 km klassikas
**45. koht klassikasprindis
**14. koht sprinditeates (koos Peeter Kümmeliga)
*2017  Lahtis
**34. koht 15 km klassikas
**46. koht vabatehnikasprindis
**14. koht sprinditeates (koos Marko Kilbiga)

## Viited
Viterbo lennujaam

**Viterbo lennujaam**, tuntud ka kui **Rooma Viterbo lennujaam**, on tsiviilliikluseks avatud sõjaväelennuväli Itaalias Lazio maakonnas Viterbo provintsis, 3 km kaugusel Viterbost loodes. Lennujaamale on antud Tommaso Fabbri nimi.

Roomast 107 km loodes asuvat lennuvälja kasutab lisaks Itaalia õhujõududele ka kohalik lennuklubi.

## Viited

## Välislingid

* Sito Ufficiale 75º Anniversario Aeroporto di Viterbo
* Scuola Marescialli A.M. Viterbo
* Comitato di opposizione all'aeroporto
Silja Miks

**Silja Miks** (sündinud 15. detsembril 1982) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2001. aastal Rakvere Reaalgümnaasiumi ja 2005. aastal Viljandi Kultuuriakadeemia näitlejana (5. lend). Alates 2008. aastast töötab ta Rakvere Teatris näitlejana.

## Viited

## Välislingid
*Silja Miks Rakvere Teatri kodulehel
*Silja Miks andmebaasis IMDb