open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kurt Zouma

**Kurt Happy Zouma** (sündinud 27. oktoobril 1994 Lyonis) on Prantsusmaa jalgpallur, keskkaitsja. Ta mängib Premier League'i klubis West Ham United.

Ametliku debüüdi tegi Kurt Zouma Prantsusmaa Ligue 1 klubis Saint-Étienne 16-aastaselt. 2013. aastal võitis Zouma klubiga Coupe de la Ligue'i, kui alistati finaalis Rennes'i Stade 1:0. Jaanuaris 2014 liitus jalgpallur 12 miljoni naelsterlingi eest Londoni Chelseaga, kuid suveni jäi laenul Saint-Étienne'i mängima.

Suvel 2014 osales Zouma Chelsea sõprusmängudes, mängides debüütmängus Wycombe Wanderers FC vastu. Esimeses võistlusmängus Chelseas League Cupi kolmandas voorus lõi Zouma esimese värava 2:1 võidumängus klubi Bolton Wanderers üle.

2021. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu West Ham Unitediga.

2013. aastal tuli ta Prantsusmaa kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Debüüdi Prantsusmaa jalgpallikoondises tegi ta 2015. aasta märtsis sõprusmängus Taani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 11. juunil 2019 EM-i valikmängus Andorra vastu. Zouma kuulus Prantsusmaa koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
;Saint-Étienne
*Coupe de la Ligue: 2012–13

;Chelsea
* Inglismaa meistrer (2): 2014–15, 2016–17
* Football League Cup (1): 2014–15
* UEFA Meistrite Liiga (1): 2020–21
* UEFA Superkarikas (1): 2021

## Välislingid
Aserbaidžaani peaminister

**Aserbaidžaani peaminister** on Aserbaidžaani valitsuse tähtsaim minister, kes põhiseaduse kohaselt peab korraldama valitsuse igapäevast tegevust ning koordineerima ministrite tööd". Peaministri määrab ametisse Aserbaidžaani president, kuid ametist tagandada saab teda vaid parlamendi umbusaldushääletusega. Presidenti ametikohta peetakse üldiselt peaministrist mõjukamaks.

Peaministri ametikoht loodi 1918. aastal, kui rajati Aserbaidžaani Demokraatlik Vabariik. See kaotati, kui Aserbaidžaani liideti Taga-Kaukaasia SFNV-ga. Pärast Aserbaidžaani taasiseseisvumist 1991. aastal võeti peaministri amet taas kasutusele.

## Aserbaidžaani peaministrid
### [[Aserbaidžaani Demokraatlik Vabariik]] (1918–1920)

### [[Aserbaidžaani Vabariik]] (1991–k.a. -)

## Vaata ka
* Aserbaidžaani president
Kaarlo Hillilä

**Kaarlo Henrik Hillilä** (27. mai 1902 Oulu – 14. mai 1965) oli soome poliitik. Ta oli siseministriks Anders Hackzelli, Urho Castréni ja Juho Kusti Paasikivi teises valitsuses ning varumisministriks Juho Kusti Paasikivi kolmandas valitsuses.

15-aastase lütseumiõpilasena läks ta (veebruarist 1918) valgete poolel Soome kodusõtta. Talvest 1919 oli ta koos noorema venna Erkiga Põhja Poegade koosseisus (Hans Kalmu juhtimisel) Eesti Vabadussõjas, kus nad osalesid Valga vabastamises, samuti oli ta lahingutes Lätis Alūksne all; Lätis sai vend Erkki Hillilä surma. Kevadel 1919 lõpetas ta Oulus lütseumi (:fi:Oulun Suomalaisen Yhteiskoulun lukio).

Aastal 1921 astus ta Helsingi Ülikooli õigusteaduskonda. Ta osales Pohjois-Pohjalainen Osakunta (kus sai tuttavaks Urho Kekkoneniga) töös, samuti võttis osa Akadeemilise Karjala Seltsi tegevusest.
Urmas Hõrrak

**Urmas Hõrrak**  (sündinud 1. septembril 1961 Otepääl) on eesti atmosfäärifüüsik.

## Elulugu
Ta sündis töölise peres. Lõpetas 1980 Tartu 1. Keskkooli ja 1985 Tartu Riikliku Ülikooli geofüüsika osakonna. Töötab alates 1985. aastast TÜ-s esmalt keskkonnafüüsika instituudi teadurina ja edasi LOTE keskkonnafüüsika labori vanemteadurina.

*2004-2007 Tartu Ülikooli füüsikaosakonna nõukogu liige
*2007- keskkonnafüüsika labori juhataja
*2008- TÜ Füüsika instituudi teadusnõukogu liige
*2011- Eesti teaduse infrastruktuuride teekaardi objekti "Eesti Keskkonnaobservatoorium" nõukogu liige

## Teadustöö
1994 kaitses TÜ-s magistritöö "Aeroioonide liikuvusspektrite mõõtmisest looduslikus õhus" ja 2001 doktoritöö "Aeroioonide liikuvusspekter maapiirkonnas", juhendajad Hannes Tammet ja Jaan Salm.

Uurimisalad: atmosfäärielekter, õhuionisatsioon, atmosfääri aerosool ja aeroioonid, aeroioonide liikuvus-spektromeetria.
## Publikatsioone
Avaldanud üle 70 teaduspublikatsiooni.
*1994 Horrak, U.; Iher, H.; Luts, A.; Salm, J.; Tammet, H. "Mobility spectrum of air ions at Tahkuse-observatory". Journal of Geophysical Research-Atmospheres, 99(D5), 10697-10700
*1996 Hõrrak, U.; Salm, J.; Tamm, E.; Tammet, H. "Derivation of the size spectrum of aerosol particles from a mobility spectrum". Kulmala, M.; Wagner, P. E. (Toim.). Nucleation and atmospheric aerosols (562-565). Oxford, Tarrytown: Pergamon-Elsevier Science Ltd
*1998 Horrak, U.; Salm, J.; Tammet, H. "Bursts of intermediate ions in atmospheric air". Journal of Geophysical Research-Atmospheres, 103(D12), 13909-13915
*2000 Horrak, U.; Salm, J.; Tammet, H. "Statistical characterization of air ion mobility spectra at Tahkuse Observatory. Classification of air ions". Journal of Geophysical Research-Atmospheres, 105(D7), 9291-9302
*2001 "Air Ion Mobility Spectrum at a Rural Area". Doktoritöö. Tartu Ülikool, keskkonnafüüsika instituut) Tartu: Tartu University Press
*2004 Kulmala, M.; Laakso, L.; Lehtinen, K.E.J.; Riipinen, I.; Dal Maso, M.; Anttila, T.; Kerminen, V.-M.; Hõrrak, U.; Vana, M.; Tammet, H. "Initial steps of aerosol growth". Atmospheric Chemistry and Physics Discussions, 4(5), 5433-5454
*2005 Hirsikko, A.; Laakso, L.; Horrak, U.; Aalto, P. P.; Kerminen, V. M.; Kulmala, M. "Annual and size dependent variation of growth rates and ion concentrations in boreal forest". Boreal Environment Research, 10(5), 357-369

## Tunnustus
*1993 Haridusministeeriumi tänukiri kauaaegse aktiivse töö eest Eesti koolinoorte täppisteaduste olümpiaadide korraldamisel

## Viited

## Välislingid
*
Ants Taul

**Ants Taul** (sündinud 7. märtsil 1950 Tõrvas) on eesti rahvamuusik (torupill, Teppo lõõts, akordion) ja torupillimeister. 

## Hariduskäik
* 1968–1974 Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Insener-hüdrotehnik
* 1986–1988 Heino Elleri nimeline Tartu Muusikakool. Akordion

## Töökäik
* 1974–1977 Viljandi Maaparanduse Valitsus 
* 1977–1978 Karula sovhoos                              
* 1978–1991 Valga KEK-i klubi kunstiline juht    		 
* 1986–1989 Tõrva Lastemuusikakooli akordioniõpetaja                      		 
* 1990–2007 Viljandi Kultuuriakadeemia torupilli ja lõõtspilli õpetaja  
* 2000–... OÜ Tauli Torupillitalu tegevjuht

## Ühiskondlik tegevus
* 2004–2011 A-klassi kerglennuki lennuinstruktor ja kontrollpiloot  
* 2011–...  Mulgi Kultuuriprogrammi töögrupi liige

## Looming
Rahvamuusikuna on ta esinenud paljudes välisriikides. Ta on Eesti torupillitraditsiooni taaselustaja ja edendaja. Oma isa juhendatud rahvamuusikaansambli “Torupill” liige  aastatel 1972–1994. 

Pereansambli “Tuulepill” juhendaja 1995–2000. Perega koos musitseeritakse aeg-ajalt tänaseni. 
*Film „Kõrboja peremees“ – pillimehe osatäitja 
*CD plaat „Aig Teppo lõõtsage“ (2013)

## Tunnustus

*1996 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia (koos Johannes Tauliga, Eesti torupillitraditsiooni taastamine ja edendamine, Ants Tauli pereansambli edukas esinemine ülemaailmsel folkloriaadil Hollandis)
*2000 aasta Isa
*2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2014 Mulgimaa Uhkus
*2017 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (pärimuskultuuri aastapreemia torupilli traditsiooni hoidmise ja edendamise eest)
*2022 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia (Eesti torupillitraditsiooni taastamise ja edendamise eest)

## Isiklikku
Ants Taul on Riidaja kooliõpetaja ja rahvamuusika viljeleja Johannes Tauli ja maalikunstnik Lehte Tauli poeg. Perekonnas on lisaks kaks õde. Perekond elas laste sünni ajal Riidaja külas.  

Ants Taul on abielus Tiiu Tauliga, peres neli last: Anu Taul, Andrus Taul, Triinu Taul ja Tõnis Taul.

## Viited
Jahve (allikas)

**Jahve allikas** on vana testamendi vanimate kirjalike osade nimetus, kus tekstis kasutatakse jumala nime Jahve.

Nende tekstide autoreid nimetatakse koondnimega Jahvist.

NB! ''Mitte segi ajada vanima suulise pärimusega (Deboora laul).
Deuteronomium (allikas)

**Deuteronomium** ehk **D allikas** (tähis **D**) on Jahve allika (J) ja Elohim allika (E) järel kolmas vana testamendi allikas.

Allikas sisaldab peamiselt Toora seaduste osasid.
Simon May

**Simon May** on inglise filosoof, kes on kirjutanud eetikast, emotsioonide filosoofiast, identiteedist ja kuulumisest ning Arthur Schopenhauerist, Friedrich Nietzschest ja Martin Heideggerist.

Ta on kirjutanud ka aforisme.  

## Publikatsioone
**Nietzsche's Ethics and his War on 'Morality*', Oxford University Press 1999
**Thinking Aloud: A Collection of Aphorisms*, Alma Books, 2009 
**Love: A History*, Yale University Press 2011

## Välislingid
*Tutvustus King's College'i saidil
Ants Ojavee

**Ants Ojavee** (sündinud 17. november 1944) on Eesti endine omavalitsustegelane, Vigala  valla volikogu liige ja Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskooli direktori asetäitja halduse alal.

## Viited
Heli Lints

**Heli Lints** (sündinud 26. oktoobril 1963) on Kivi-Vigala Rahvamaja juhataja, Vigala valla volikogu 
liige ja Vigala Külade Keskuse kontaktisik.

## Viited
Kristine Niit

**Kristine Niit** (sündinud 7. märtsil 1968) on Kivi-Vigala Põhikooli direktor ja Vigala valla volikogu liige.

## Viited
Aivar Jõgiste

**Aivar Jõgiste** (sündinud 12. novembril 1959) on Eesti ettevõtja ja poliitik. 

## Elulugu
Ta lõpetas 1984. aastal Järva-Jaani Keskkooli. 1980. aastate lõpus töötas ta Märjamaal EPT peaenergeetikuna ja sai oma töö eest sotsialistliku võistluse võitja medali.  

1989. aastast on Jõgiste töötanud turbatööstuses. 1990. aastatel, mil turvas pakkus peamiselt odavat kütet, ei läinud tema ettevõtted hästi käima ja ta tegutses suuresti turbaliidu esimehena. Samuti astus ta Eesti Jahimeeste Seltsi liikmeks.  

Hiljemalt 1997. aastaks oli Jõgiste seotud ettevõttega AS Era (hilisem ERA Valduse AS), mis eksportis turvast Lääne-Euroopasse. Ta oli firmas juhatuse esimees ja 2013. aastani oli ta ettevõtte ja sellega seotud osaühingu ERA Turvas OÜ juhatuses. 

Praegu on ta turba kaevandamisega ja müügiga tegeleva Van der Knaap Eesti OÜ, turba oskusteavet ning müügi konsultatsiooni pakkuva Vagabond Invest OÜ ja Eesti Turbaliit MTÜ juhatustes liige.

#### Poliitiline tegevus
1989. aastal valiti Jõgiste Märjamaa alevinõukokku. 1993. aasta kohalikel valimistel osutus ta KVL "Teoinimesed" koosseisus Märjamaa alevis taas valituks. 1996. aastast liitus ta Reformierakonnaga. kuhu kuulub ikka veel. 1996. ja 1999. aasta kohalikel valimistel kandideeris ta valimistel Reformierakonna nimekirjas Märjamaa alevis, osutudes valituks.  

2002. aasta kohalikel valimistel valiti ta Reformierakonna esindajana Märjamaa valla volikokku, 2005. aastal VL Koostöö liikmena Vigala valla volikokku. 2009. ja 2013. aasta kohalikel valimistel valiti Jõgiste Vigala valla volikokku Reformierakonna koosseisus, kus tegutses mõlema volikogu koosseisus majandus- ja eelarvekomisjoni esimehena. Pärast haldusreformi valiti 2017. aasta kohalikel valimistel ta Märjamaa valla volikogusse Valimisliit Vigala koosseisus, kus tegutses 2021. aastani. 

## Viited
Jüri Nisumaa

**Jüri Nisumaa** (sündinud 10. juunil 1986) on Eesti maadleja ja Vigala valla volikogu liige.

Ta töötab kehalise kasvatuse õpetajana Vana-Vigala Põhikoolis
 ja maadlustreenerina Kivi-Vigalas .

=Viited=
Hu

**Hu** võib tähendada:
* **[[Hu (jumal)|Hu]]**, Vana-Egiptuse jumal
* **[[Hu (kuningas)|Hu]]**, Vana-Egiptuse kuningas
* **[[Hu (perekonnanimi)|Hu]]**, perekonnanimi
* **[[Hu keel]]**
* **[[Hu maakond]]**

Samuti võib *hu* olla Ungari lühend või keelekood ungari keele märkimiseks.

## Vaata ka
* **[[.hu]]**, Ungari tippdomeen
* **[[HU?]]**, Eesti ansambel
Lohvõnove

**Lohvõnove** on küla Ukrainas Donetski oblastis Bahmuti rajoonis, umbes 4&nbsp;km kaugusel Debaltsevest loodes ja 58,6&nbsp;km kaugusel Donetski keskusest kirdes.

Lohvõnove kõrgus merepinnast on 269 meetrit.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 57 inimest.

Donbassi sõja ajal, 2014.–2015. aastal, oli asula keskvalitsuse relvajõudude ja valitsusvastaste relvajõudude vahelise võitluse piirkonnas.

## Välislingid
* 13. veebruar 2015, 02:29. *[[UNIAN]]*. Во время боя за Логвиново погибли бойцы "Донбасса" - Семенченко (*vene keeles*)
* 13. veebruar 2015, 13:24. *[[Ukrajinska Pravda]]*. За Логвиново идут жесткие бои. Силы АТО не отходили (*vene keeles*)
* 14. veebruar 2015, 14:16. *[[UNIAN]]*. Семенченко обвинил Лысенко во лжи о контроле над поселком Логвиново: Сильно напоминает Иловайск (*vene keeles*)
* 15. veebruar 2015, 10:30. *[[UNIAN]]*. Логвиново осталось "нейтральной" территорией (*vene keeles*)
* 17. veebruar 2015, 09:42. *[[UNIAN]]*. Силовики возобновили контроль над Логвиново и по трассе Артемовск - Дебальцево (*vene keeles*)
Martin Andreller

**Martin Andreller** (sündinud 23. detsembril 1985
Rääski külas) on eesti ajaloolane.
Ta on lõpetanud Tallinna Ülikooli ajaloo erialal 2010. aastal.

Ta töötas Okupatsioonide muuseumi teadur-kuraatorina.

Aastatel 2013–2016 oli ta Vigala valla volikogu esimees. Martin Andreller on Eesti Mälu Instituudi juhatuse liige.

## Tunnustus
*2018 Vabaduse Tammepärja aumärk

## Viited

## Välislingid
*https://vikerraadio.err.ee/1608531979 Reedene intervjuu Vikerraadios teemal "Ukraina riigi ja rahva lugu 20. sajandi algusest tänaseni". Martin Andreller koos Meelis Maripuuga (18.03.2022).
Taivo Kuusik

**Taivo Kuusik** (sündinud 24. juulil 1973 Vigala külanõukogus) on Eesti ettevõtja ja Vigala valla volikogu liige.  

Ta on lõpetanud Eesti Põllumajandusülikooli põllumajanduse mehhaniseerimise erialal.

=Viited=
Kloostrimets

**Kloostrimets** ehk **Pirita-Iru parkmets** on metsaala Tallinnas Pirita linnaosas. Kloostrimets asub valdavalt Kloostrimetsa asumis, väiksem osa jääb Mähe asumisse.

Kloostrimets on saanud nime Pirita kloostri järgi. Keskajal kuulusid praeguse Kloostrimetsa alad Pirita kloostrile.

Ametliku põhinimena tähistab Kloostrimets praegu Kloostrimetsa teest põhja poole jäävat metsamassiivi, mille pindala on umbes 2,18&nbsp;km².

Ajalooliselt on Kloostrimets olnud suurem, ulatudes lõunas Pirita jõeni ja hõlmates muuhulgas tänapäevase Metsakalmistu ala. Kloostrimetsa tee rajamine 1934. aastal poolitas Kloostrimetsa metsaala kaheks osaks. Metsakalmistu rajamisega 1939. aastal muudeti osa metsaalast kalmistuks ning aastate jooksul on kalmistu ala laienenud (algselt planeeritud 24,2 ha, nüüd 47,7 hektarit). Kloostrimets kuulub Tallinna linna piiresse 2. märtsist 1945.

Suurem osa Kloostrimetsast jääb Pirita jõeoru maastikukaitseala Viimsi metsa piiranguvööndisse, kuid metsaala on avalikus kasutuses. Kaitsealustest lindudest pesitsevad Kloostrimetsas laanepüü, väike-kärbsenäpp, musträhn ja õõnetuvi.

Kloostrimetsas toimus 1926. aastal Eesti esimene orienteerumisvõistlus.

## Viited

## Välislingid
*Kloostrimetsa asukoha skeem
*Maa-ameti geoportaal. Kloostrimets
*Kloostrimets orienteerumiskaardil
Tallinna Kalev (spordiklubi)

**Tallinna Kalev** võib tähendada:

## Spordiselts
*Tallinna Spordiselts Kalev (asutatud 1901)

## Jalgpall
Jalgpallimeeskond asutati 1909. aastal nime *Jalgpalliselts Meteor* all. 1911. aastast kannab see nime **[[JK Tallinna Kalev|Tallinna Kalev]]**.

Klubi taasasutati 2002. aastal, praegu tegutseb ka naiskond JK Tallinna Kalev naiskond.

## Jääpall
1910. aastatel oli sellenimeline jääpallimeeskond, kes tuli mitu korda Eesti meistriks.

## Korvpall
*Korvpalliklubi Kalev
*BC Tallinna Kalev

## Ragbi
Tegutseb ragbimeeskond Tallinna Kalev RFC.

## Ujumine
Tegutseb Kalevi Ujumiskool.

## Võrkpall
*Tallinna Kalev (võrkpalliklubi)
Mitmekordne Eesti meister. 1968. aasta NSV Liidu meister.

## Vaata ka
*Eesti Spordiselts Kalev
*BC Kalev/Cramo

## Viited

## Välislingid
*Klubi ajaloost JK Tallinna Kalevi kodulehel
Jaotusmagistraal

**Jaotusmagistraal** on linnaosa sisest liiklust võimaldav magistraaltänav, mis ühendab jaotustänavaid ja juurdepääse põhimagistraalidega.

## Viited
Juurdepääs (tee)

**Juurdepääs** on mittekeskne, ainult teatud piirkonda magistraalidega ühendav tänav.

Juurdepääse on jagatud mitmesse kategooriasse:
*kõrvaltänav
*veotänav
*kvartalisisene tänav

## Viited
Tagametsa oja

**Tagametsa oja** on Matuoja idapoolne haru. See asub Võru vallas Hänike külas. Oja pikkus on 1,6 km. Saab alguse Hüti talu maadelt ja voolab piki Jäätsi metsa Matuojja. Pärast maaparandustöid muudetud kuivendusdreenidega magistraalkraaviks.
Enn Soosaare esseistikapreemia

**Enn Soosaare esseistikapreemia** on Enn Soosaare mälestuseks välja antav eetilise esseistika auhind.

Preemiat annab välja Enn Soosaare Sihtasutus. President Toomas Hendrik Ilvese ettepanekul nimetati preemia **eetilise esseistika auhinnaks**. Preemia saab autor, kes on oma kirjutistega aidanud levitada ja arendada ühiskonnas väärtusi, millele Enn Soosaar pühendas kogu oma loometegevuse. Auhinna määrab selleks kutsutud žürii, kuhu kuuluvad Eesti Kirjanike Liidu ja Eesti kirjutava pressi esindajad. 

Auhind määratakse ühiskonda eetilisest aspektist käsitleva essee(de) eest. Kui algselt võeti arvesse vaid trükiajakirjanduses ilmunud kirjutisi, siis alates 2019. aastast võivad Enn Soosaare esseistikapreemiale kandideerida ka üksnes elektrooniliselt ilmunud esseed. Küll aga peab algne tekst olema loodud eesti keeles.

Preemia anti üle Enn Soosaare sünniaastapäeval 13. veebruaril. Viimati tehti seda aastal 2021 Keila raamatukogus. Seal asub ka Enn Soosaare rikkalik raamatute kogu. 

## Laureaadid
* 2012 Ilmar Raag essee "Kultuuritust ei ole olemas" eest
* 2013 Kalle Muuli raamatu "Isamaa tagatuba" eest
* 2014 Toomas Paul essee "Aus vale, vale ausus" eest
* 2015 Hent Kalmo essee "Utoopiline Eesti" eest
* 2016 Margus Laidre essee "Kelle sõna valitseb maailma?" eest
* 2017 Jüri Reinvere esseede "Vabadus olla rumal" ja „Hirm kaotada rohkem, kui on juba kaotatud“ ja „Cosi fan tutte ehk Mis on õhtusöögiks?“ ja "Facebooki kiituseks“ eest
* 2018 Marju Lepajõe essee "Tarkus ja õiglus kaitsevad kõiki" ja Postimehe arvamusliidrite lõunal 2017 esitatud kõne "Tõejärgse maailma uudised" eest
* 2019 Hasso Krull esseede "Kosmiline mälu. Posthumanistliku eetika imperatiiv" ja "Imelihtne tulevik. Kaheksa kannaga manifest" eest
*2020 Eero Epner essee "Sest nad saavad" eest
*2021 Jüri Saar essee "Meritokraatia *vs*. stultokraatia" eest

## Viited
Eesti Raadioamatööride Ühing

**Eesti Raadioamatööride Ühing** (lühend **ERAÜ**) on Eesti raadioamatööre ühendav ja neid esindav organisatsioon. ERAÜ asutati 1. märtsil 1935.

1938 sai ERAÜ Rahvusvahelise Raadioamatööride Ühenduse (IARU) liikmeks.

Eesti Raadioamatööride Ühingu jaotuse järgi on Eesti jaotatud üheksaks ES-regiooniks (ES0-ES8). Prefiks ES9 ei ole seotud ühegi Eesti regiooniga ning on reserveeritud erikutsungitele.

## Viited

## Välislingid
*ERAÜ koduleht
*ES-QTC: Eesti raadioamatööride teataja, DIGAR
Kloostrimetsa tee

**Kloostrimetsa tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita, Kloostrimetsa, Lepiku ja Laiaküla asumis.

Kloostrimetsa tee on umbes 3,9 km pikk ja kulgeb Pirita tee ja Pärnamäe tee vahel. Tänav on üks Pirita linnaosa jaotusmagistraalidest.

Kloostrimetsa tee ehitati aastatel 1930–1934.

Kloostrimetsa tee ääres asuvad
*Metsakalmistu (Kloostrimetsa tee 33),
*Tallinna Botaanikaaed (Kloostrimetsa tee 44),
*Tallinna Botaanikaaia haldushoone (Kloostrimetsa tee 52), arhitekt Ülevi Eljand, projekt 1979, valmis 1988. aastal,
*Tallinna teletorn (Kloostrimetsa tee 58a).

Kultuuriväärtuslike elamutena on esile toodud
*eramu Kloostrimetsa tee 26, arhitekt Uno Tölpus, 1960–1961, ja
*eramu Kloostrimetsa tee 45, arhitektid Henno Sepmann, Valve Pormeister, 1958.

## Galerii

308TAK.JPG|Kloostrimetsa tee Pirita tee poolses otsas
Kloostrimetsa tee (2).jpg
Kloostrimetsa tee.jpg|Kloostrimetsa tee Pärnamäe tee poolses otsas

## Ajalugu
Kloostrimetsa teel Weissi mäel (Pirita ja Kose tee ning Saare tänava merepoolse pikenduse nurgal) asus Tallinn meteoroloogia-vaatlusjaam. Weissi mägi on nimetatud seal asetsenud majavalduse kunagise omaniku pürjermeister Robert Weisse perekonnanime järgi. Tallinna ilmajaam on mitu korda kolinud, varem asus ilmajaam Ülemiste lennujaama territooriumil. Tänapäeval asub Tallinn-Harku aeroloogiajaam Paldiski maantee ääres.

Aastatel 1959–2006 tegutses Kloostrimetsa tee 56a asunud hoones Kalevi Vabariiklik Auto-Motoklubi. Hoone lammutati 2021. aastal.

Pirita tee ja Metsakalmistu vaheline Kloostrimetsa tee lõik on olnud osa Pirita-Kose-Kloostrimetsa ringrajast.

## Viited
Roger Hanin

**Roger Hanin** (20. oktoober 1925 Alžiir – 11. veebruar 2015 Pariis) oli prantsuse näitleja ja filmirežissöör.

## Välislingid
*
Enn Roosi (treener)

**Enn Roosi** (sündinud 28. detsembril 1939 Tallinnas) on eesti kergejõustikutreener.

Ta lõpetas aastal 1959 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1964 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna.

Sportima hakkas ta venna õhutusel. Ta on harrastanud sportmänge ja kergejõustikku, treeninud Aleksander Tšikini juhendamisel.

Ta töötas aastatel 1966–1979 kergejõustikutreenerina Tallinna Keskrajooni Spordikoolis. Aastatel 1979–1986 töötas ta Tallinna Spordiinternaatkoolis ja 1993–2002 Eesti Spordigümnaasiumis. Aastast 2002 töötab ta treenerina Nõmme Spordiklubis (aastast 2005 on tal treeneri IV kutsetase). Tema õpilased on olnud näiteks Tiit Pahker, Sven Reintak, Heimar Lipp, Riho Peters, Andres Aavik, Marko Vunder, Marge Salujõe, Maret Komarova, Kaie Kand, Anu Teesaar ja Lembi Vaher.

## Isiklikku
Tema vend oli jalgrattur ja jalgrattasporditreener Rein Roosi (1935–1995).

## Tunnustus
* 2006 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Koolituskeskus Pro Patria

**Pro Patria** on 1995. aastal asutatud Isamaa ja Res Publica Liidu koolituskeskus, mis annab parempoolset poliitilist, majanduslikku ja üldkultuurilist koolitust.

## Viited

## Välislingid
*Koolituskeskuse koduleht
Adalbert Wirkhaus

**Adalbert Wirkhaus** (17. mai 1880 Väägvere küla, Sootaga vald – 19. detsember 1961 Fort Lauderdale, USA) oli eesti helilooja ja dirigent.

Adalbert Wirkhausi looming on operetid "Jaaniöö", mis lavastati 1911. aastal Estonias, ning Vanemuises mängitud "Veskineiu" ja "Kevadtormid". "Jaaniöö" libreto kirjutas Paul Pinna, "Veskineiu" Agnes Taar. "Kevadtormide" libreto autor oli vennatütar Frieda Wirkhaus.

## Isiklikku
Tema isa oli eesti ühiskonnategelane ja muusik David Otto Wirkhaus. Oli abielus näitleja Lully Wirkhausiga. Adalberti poeg oli helilooja ja dirigent Taavo Virkhaus.

## Viited

## Välislingid
*Wikrhausi lühibiograafia EENetis
*Wirkhausi teosed EENetis
Prioratski loss

**Prioratski loss** on loss Gattšinas.

Loss ehitati aastail 1798–1799 arhitekt Nikolai Lvovi projekti järgi.

## Välislingid

*Koduleht
Elohim (allikas)

**Elohim allikas** on Toora teksti osad, milles kasutatakse jumala nimena Elohim (lühend E). Allika autoreid tähistatakse koondnimetusega Elohist.
Asümmeetriakordaja

**Asümmeetriakordaja** on tõenäosusteoorias ja statistikas arvuline parameeter, mis näitab tunnuse jaotuse lähedusastet sümmeetrilisele jaotusele. Asümmeetriakordaja võib olla positiivne (jaotuse pikem saba on paremal ja enamik andmetest on kontsentreeritud vasakul) või negatiivne või defineerimata. Sümmeetrilise jaotuse korral on asümmeetriakordaja 0.

## Pearsoni asümmeetriakordaja
Tuntuim asümmeetriakordajatest on Pearsoni asümmeetriakordaja, mis avaldub kolmandat järku standarditud keskmomendinaː

a = \frac{E[(X-\mu)]^3}{DX^{3/2}},

kus \mu tähistab muutuja X aritmeetilist keskmist ja DX dispersiooni. Sümmeetrilise jaotuse korral a=0.

## Vaata ka
* Ekstsess
*Asümmeetriline jaotus

## Viited
Mariánské Lázně

**Mariánské Lázně** (saksa keeles *Marienbad*) on Tšehhi kuurortlinn Karlovy Vary maakonnas Chebi ringkonnas.

Mariánské Lázně on Tšehhi suuruselt ja tähtsuselt teine kuurortlinn Karlovy Vary kõrval. Kuurortlinn asub piirkonnas, kus on väga palju looduslikke ravitoimelisi mineraalvee allikaid. Linna on rajatud üle 20 sanatooriumi.

Linnast umbes kolme kilomeetri kaugusel Teplá kõrgustikus on Teplá jõe lähe.

## Viited

## Välislingid
*Mariánské Lázně linna koduleht
Arnold Stoltevoet

**Arnold Stoltevoet** (? – august 1419) oli vaimulik. Ta oli 1418–1419 Tallinna piiskop.

## Kirjandus
*Klaus Neitmann: „Arnold Stoltevoet (Stoltefut) (OT) († 1419). 1418–1419 Bischof von Reval .“ In: Erwin Gatz (Hrsg), Clemens Bordkorb (Mitarb.): Die Bischöfe des Heiligen Römischen Reiches 1198 bis 1448. Ein biographisches Lexikon. Berlin: Duncker & Humblot 2001, Band 1, S. 641–642. ISBN 9783428103034
Engelbert von Dolen

**Engelbert von Dolen** (? – 3. september 1347 Avignon, Prantsusmaa) oli katoliku kiriku vaimulik. 

Engelbert von Dolen oli aastatel 1323–1341 Tartu piiskop ja aastatel 1342–1347 Riia peapiiskop.

## Kirjandus
*Bernhart Jähnig: Engelbert von Dolen († 1347). In: Erwin Gatz: Die Bischöfe des Heiligen Römischen Reiches 1198–1448. ISBN 3-428-10303-3, S. 652.
## Välislingid
*
Alexander von Hueck

**Alexander Friedrich von Hueck** (7. detsember 1802 (ukj) Tallinn – 28. juuli 1842 (ukj) Tartu) oli baltisaksa arstiteadlane ja publitsist.

Aastatel 1830–1838 oli ta Keiserliku Tartu Ülikoolii anatoomiaprofessor, Õpetatud Eesti Seltsi mõtte algataja koos  Friedrich Robert Faehlmanni (1798-1850) ja ülikooli eesti keele lektori, eestlase Dietrich Heinrich Jürgensoniga (1804–1841)

## Viited
Friedrich von Haseldorf

**Friedrich von Haseldorf** (umbes 1220 – 4. detsember 1285 (või 1289)) oli vaimulik. Ta oli 1268–1288 Tartu piiskop.

## Kirjandus
*Bunge, Livland, die Wiege der deutschen Weihbischöfe
*Anti Selart, Friedrich von Haseldorf, Bischof von Karelien. In: Sõnasse püütud minevik. In honorem Enn Tarvel, hrsg. von Priit Raudkivi und Marten Seppel, Tallinn 2009, S. 79-91.
Edmund Spohr

**Edmund Karl Spohr** (4. november 1887 (ukj) Pärnu – 21. aprill 1964 Göttingen) oli baltisaksa botaanik ja õppejõud. 

1920 sai ta Tartu ülikoolis eradotsendiks. 1923–1929 oli ta Tartu Botaanikaaia direktor.

## Välislingid
*
Georg Manzel

**Georg Manzel** (ka **Mancelius**; 4. juuli 1593 (ukj) Mežmuiža Kuramaa – 17. märts 1654 Jelgava Kuramaa) oli baltisaksa luteri teoloog ja vaimulik Eestimaal ning Tartu Ülikooli professor ja rektor. Ta kirjutas esimese läti keele sõnaraamatu.

Georg Mancelius (Manzel) oli pärit Kuramaalt. Ta isa Kaspar Mancelius, Riia kaupmehe Joachim Manzeli ja Pommerist päritoleva Dorothea von Jatzkawi poeg, oli kolm aastat Kuramaal õuejutlustaja ja siis kirikuõpetaja Grenzhofis. 

1625. aastast oli Georg Manzel Tartu Jaani kiriku saksa koguduse õpetaja, 1626. aastal sai ta ka Tartu kooli inspektoriks ja 1634–1637 ka Tartu kreisi sealpool Emajõge asuva Tartu praostkonna ringkonna praostiks.

1630. aastast, kui Tartus avati Tartu gümnaasium, kutsuti ta selle gümnaasiumi professorite hulka, poleemika ja kreeka keele alal. Kui Tartu gümnaasium muudeti ülikooliks 1632, oli Georg Mancelius prorektor (1. aprillist 1631) ja avas 20. aprillil 1632 üliõpilaste immatrikulatsiooni. Georg Mancelius oli Academia Gustaviana usuteaduskonna II korraline professor. 1635–1636 oli ta Tartu ülikooli prorektor ja 1636 rektor.

1638. aastal naasis Georg Mancelius Miitavi, Kuramaa hertsogi õuejutlustajaks ja pihiisaks, kus ta oli õuejutlustaja kuni oma surmani Miitavis 17. märtsil 1654. 

Georg Manceliust hinnatakse peamiselt tänu tema erakordselt headele läti keele teadmistele, läti (vana) ortograafia loomisele ja esimese läti-saksa sõnaraamatu kirjutamisele. Ajalooliselt on märkimisväärne tema jutlusteraamat „Kauaoodatud lätikeelsed
jutlused /../“, oma arvukate talupoegade elu-olu ja üldpoliitiliste sündmuste kirjeldustega. 
## Viited

## Kirjandus
*Merle Kand, Georg Mancelius teoloogina juhendatud disputatsioonide põhjalt, Tartu: Tartu Ülikool, 2010
Anders Hackzelli valitsus

**Anders Hackzelli valitsus** (1944) oli Soome Vabariigi 27. valitsus. Selle moodustasid Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei, Maaliit, Rahvuslik Koonderakond, Soome Rootsi Rahvapartei ja Rahvuslik Progressipartei. Valitsus kestis 8. augustist 1944 21. septembrini 1944. aastal (44 päeva). Anders Hackzell valitsuse peamine ülesanne oli Soome eemaldamine sõjast Nõukogude Liidu vastu. Augusti lõpus pidas Anders Hackzell läbirääkimisi Moskvaga ja 2. septembril 1944 võttis valitsus vastu vaherahu, mis jõustus paar päeva hiljem. Pärast seda Hackzell sõitis Moskvasse läbirääkimisi rahulepingu asjus, kuid sai 14. septembril 1944 tõsise insuldi ja polnud enam töövõimeline. Välisminister Carl Enckell sõlmis vaherahu kokkuleppe ja Hackzelli asemel uueks peaministriks Urho Castrén; valitsuse koosseisus tehti pisimuudatused.
Georg Christian Luther

**Georg Christian Luther** (1717 Breslau, Alam-Sileesia – 1800 Tallinn, Eestimaa kubermang Venemaa keisririik) oli baltisaksa päritolu Eesti kaupmees ja ettevõtja. 

Ta oli baltisaksa Lutherite suguvõsaliini esiisa Tallinnas ja kes asutas aastal 1742 perefirma, mis algul tegeles lina ja soola vahendamisega, hiljem ka puiduga kauplemisega. Ettevõttel läks hästi, muretseti kinnisvara (soodsad laopinnad Tallinna sadama lähedal).  

## Järglased
Georg Christian Lutheri oli abielus 2 korda: (1865) Gerdrutha Elisabeth Nottbecki  (1720–1770) ja (1871) Marie Helena Lohmanniga (1748–1835), kellega olid järglased:
*Dietrich Martin Luther (1772–1861), Tallinna suurgildi oldermann ja ajakirjandustegelane, abiellus (1806) Marianne Johanna Hörschelmanniga  (1789–1847)
*Christian  Wilhelm Luther  (1774–1841), kaupmees Tallinnas ja Tallinna raehärra, abiellus (1801) Johanna Amalie Gebaueriga  (1774–1837)
*Georg Friedrich Luther (1775–1844), abiellus C. L Schencki (surn. 1833) ja Natalia Elisabeth Tewesiga (surn. 1867)
*Eberhard Luther (1776–), abiellus (1799) Johanna Charlotte Schenckiga (surn. 1860)
*Gerdrute Helene Luther (1778–1800)
*Peter Johann Luther (1781–1848)
## Viited

## Välislingid
*
Karl Bücher

**Karl Wilhelm Bücher** (harvem eesnimena *Carl*; 16. veebruar 1847 – 12. november 1930) oli saksa majandusteadlane. 

Ta oli Tartu ülikooli õppejõud aastail 1882–1883, seejärel töötas ta aastani 1892 Baseli ülikoolis.

## Kirjandus
*Drechsler, Wolfgang; Kattel, Rainer 1997. Karl Bücher in Dorpat. *Trames* 1(4): 322–368. (lühem versioon on ilmunud ka Backhaus'i köites)
San Jacinto Peak

**San Jacinto Peak** on mägi Ameerika Ühendriikides Californias. San Jacinto Peak on San Jacinto mägede ja Riverside'i maakonna kõrgeim mägi. See paikneb Palm Springsist läänes ja Idyllwild-Pine Cove'ist idas Mount San Jacinto State Parki kaitsealal.

San Jacinto Peak on suhteliselt kõrguselt Mandri-USA kuues mägi.

Kahuilja indiaanlased nimetasid mäge *i u kitch *​iks, mis tähendab "siledad kaljud".
Fritz Curschmann

**Fritz Curschmann** (17. märts 1874 Berliin – 5. veebruar 1946 Greifswald) oli saksa ajaloolane ja geograaf. 

Ta on olnud õppejõud Tartu ülikoolis (tollase nimega Landesuniversität Dorpat).
Kolme Tähe orden

**Kolme Tähe orden** (läti keeles *Triju Zvaigžņu ordenis*) on Läti riiklik teenetemärk, mis asutati 1924. aastal.

Ordenil on viis klassi (I – suurristi komandör, II – suurohvitser, III – komandör, IV – ohvitser, V – rüütel) ja kolm medaliklassi (kuld, hõbe ja pronks). 

Ordeni moto on *Per aspera ad astra* (ladina 'Läbi raskuste tähtede poole').

## Kavalere

## Välislingid
*Kolme Tähe ordenist Läti presidendi saidil
Ahto Buldas

**Ahto Buldas** (sündinud 17. jaanuaril 1967) on eesti informaatik ja krüptograaf.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1985. aastal Tallinna 43. Keskkooli ja 1992. aastal Tallinna Tehnikaülikooli. Aastail 1985–1987 teenis ta Nõukogude armees. 1993. aastal kaitses Buldas Tallinna Tehnikaülikoolis teadusmagistri kraadi tööga "Digitaalskeemide simuleerimise algebraliste meetodite analüüs" (juhendaja Raimund Ubar), 1999. aastal doktorikraadi tööga "Graafi struktuuri algebraline käsitlus" (juhendaja Leo Võhandu).

## Töökäik
Buldas töötas aastail 1989–1992 Tallinna Tehnikaülikoolis laborandina, 1992–1994 lektorina ja 1996–1997 dotsendina. Alates 2005. aastast on ta sealsamas infoturbe professor.

Aastail 1993–1997 töötas ta esmalt nooremteadurina, seejärel teadurina TA Küberneetika Instituudis, aastast 1998 töötab ta Cybernetica AS-is vanemteadurina.

Aastail 1997–1999 osales Buldas digitaalallkirja seaduse (DAS) väljatöötamisel.

Aastail 2000–2004 oli ta Tartu Ülikooli dotsent, 2004–2011 sealsamas krüptograafia professor.

Ta on tegelenud ajatembeldamise valdkonna uurimise ja arendamisega ning loonud ettevõtte GuardTime, mis tegeleb ajatempliteenuse pakkumisega. 

## Tunnustus
*1993 – Arnold Humala matemaatikapreemia
*2002 – noore teadlase preemia
*2015 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2018 – Riigi teaduspreemia väljapaistva avastuse eest

## Viited

## Välislingid
*Ahto Buldase koduleht
*
Kalmistu kraav

**Kalmistu kraav** on magistraalkraav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku ja Kloostrimetsa asumis.

Kalmistu kraav kulgeb põhja-lõunasuunaliselt Metsakalmistu ja Sompa tee vahel luidetevahelises nõos. Kraav juhib ära liig- ja sadevett Lepiku asumi läänepoolselt alalt. Kraavi valgala Kloostrimetsa teest põhja pool on 160–300 meetrit lai ja jääb valdavalt Metsakalmistu kaitsetsooni, ulatudes 60–150 meetrit ka Metsakalmistu territooriumile. Kalmistu mõju kraavile ei ole uuritud, kuid oletatakse, et oluline negatiivne mõju puudub. Kraavile on rajatud paar tiiki.

Kloostrimetsa teest lõuna pool voolab Kalmistu kraav umbes 135 meetri pikkuses sälkorus ja on seejärel torustiku kaudu juhitud Lepiku peakraavi, mis omakorda suubub läbi Tallinna Botaanikaaia tiikide Pirita jõkke.

Pirita linnaosa üldplaneeringuga on Kalmistu kraavi ehituskeeluvööndiks määratud 10 meetrit ja piiranguvööndi laiuseks 50 meetrit. Üldplaneering näeb ette Kalmistu kraavi säilitamise lahtise veekoguna.

## Viited
Johann Fischer

**Johann Fischer** (pseudonüüm *Christianus Alethophilus*; ristitud 15. detsembril 1636 Lübeckis – 17. mai 1705 Magdeburg Magdeburgi hertsogkond) oli saksa päritolu teoloog, pietist, Liivimaa kindralsuperintendent.

Johann Fischer sündis 1636. aastal Lübeckis, õppis Rostockis, Helmstedtis, Altdorfis ja Leidenis. Teenis Sulzbachi superintendendina, 

1673/1674. aastal nimetati ta Rootsi-aegseks luterliku kiriku Riia ja Võnnu kreisi Lõuna-Liivimaa superintendendiks ning 1675. aastal Liivimaa kindralsuperintendendiks. Liivimaa ülemkonsistooriumi presiidium vaheldus Georg Preussi ja Johann Fischeri vahel. Georg Preuss oli 1674–1676 Tartu praostkonna Tartu ja Pärnumaa superintendent. Pärast Preussi surma läks terve Liivimaa kiriku ala Fischeri alla, ta kinnitati siis kuninga poolt 1678 ka juba Liivimaa kindralsuperintendendiks.

Liivimaa kindralsuperintendant Johann Fischer oli Rootsi aja lõpukümnenditel Eestis levima hakanud pietismi pooldaja ning pietismi pooldajana pidi kindralsuperintendant J. Fischer 1699. aastal ametist lahkuma.

Johann Fischeri ametisoleku aeg kestis 1700. aastani ja selle aja jooksul korraldas ta tulemusrikkalt siinset kultuuri- ja hariduselu, asutas Riias Fischeri trükikoja, kus trükkaliks oli Johann Georg Wilcken, ta oli ka 1690. aastast Academia Gustaviana prokantsler.

Ta oli 1675–1700 Liivimaa kindralsuperintendent, kuningliku Liivimaa ülemkonsistooriumi president, Tartu ülikooli prokantsler.

Lahkus Saksamaale ning suri 1705. aastal Magdeburgis.

## Isiklikku
Johann Fischeri poeg Jakob Benjamin Fischer (1684–1744) oli Dikļi kirikukoguduse pastor ja Riia kreisi 2. ringkonna praost ning, Liivimaa ülemkonsistooriumi assessor, Liivimaa kindralsuperintendent aastatel 1736–1744 Venemaa keisririigi võimu ajal.

## Viited

## Kirjandus
*
## Välislingid
*
Hermann Emminghaus

**Hermann Emminghaus** (20. mai 1845 Weimar – 17. veebruar 1904 Freiburg im Breisgau) oli saksa psühhiaater ja ülikooliprofessor.

Ta oli 1880–1886 vastloodud Tartu Ülikooli psühhiaatria õppetooli juhataja.
Lepiku kraav

**Lepiku kraav** (ka *Lepiku peakraav*) on magistraalkraav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku ja Kloostrimetsa asumis.

Lepiku kraav kulgeb põhja-lõunasuunaliselt Lepiku asumi luidetevahelises nõos Sompa tee ja Lepiku tee vahel. Kraav juhib ära liig- ja sadevett Mähe aedlinna lõunaosast ja Lepiku asumi läänepoolselt alalt.

Kraavi lähtena käsitletakse ristumiskohta Kupra tee kraaviga. Kloostrimetsa teest põhja pool on Lepiku kraavi valgla 150,4 ha. Realiseeritud detailplaneeringutega on kraav mitmes lõigus torustatud, mis on tekitanud probleeme liigvee ärajuhtimisega.
 
Kraav rekonstrueeriti osaliselt 2011. aastal. Kraavi hooldab OÜ Esmar Vesi.

Kloostrimetsa teest lõuna pool kulgeb Lepiku kraav läbi Tallinna botaanikaaia tiikide Pirita jõkke.

Pirita linnaosa üldplaneeringuga on Lepiku kraavi ehituskeeluvööndiks määratud 10 meetrit ja piiranguvööndi laiuseks 50 meetrit. Üldplaneering näeb ette Lepiku kraavi säilitamise lahtise veekoguna.

## Viited

## Välislingid
*
Meremehe teenistusraamat

**Meremehe teenistusraamat** on rahvusvaheliselt tunnustatud reisidokument, mida antakse Eesti meremeestele. Dokumenti annab välja Eesti Kodakondsus- ja Migratsiooniamet või välismaal asuv vastava õiguse saanud asutus. Teenistusraamat kehtib ka isikut tõendava dokumendina.
Sewen

**Sewen** on Eesti *[[pop rock]]* bänd, mis asutati kevadel 2014. Bändi liikmed on Mihkel Ratt (vokaal, kitarr), Meelis Paas (kitarr), Gunnar Viese (basskitarr) ja Eimel Kaljulaid (trummid, vokaal).

## Ajalugu
Ansambli asutamise mõtte autorid olid Meelis Paas (kitarr) ja Gunnar Viese (bass), kes tegid ansamblite Terminaator ja The Sun pikaajalisele liikmele Eimel Kaljulaidile ettepaneku asuda trummaritoolile. Pärast kuudepikkust lugude lihvimist liitus bändiga telesaadetes "Eesti otsib superstaari" ja "Kaks takti ette" tuntust kogunud laulja Mihkel Ratt ning Sewen oli sündinud.

Suvel 2014 salvestas bänd HND stuudios esimese singli "Oled mu meeltes", mille miksis Aksu Hanttu (Nightwish, Petr Elfimov, Ari Koivunen) ning masterdas Svante Forsbäck (Rammstein, Volbeat, Sunrise Avenue, The Rasmus). "Oled mu meeltes" on muusikaliselt bändi ühislooming ning sõnad kirjutas Kadri Luik. Singel avaldati 20. novembril 2014 ning on saadaval Spotify ja iTunesi vahendusel.

12. detsembril 2014 avaldati lihtne "Oled mu meeltes" muusikavideo. Värske video režissööriks, operaatoriks ja monteerijaks oli Kristian Künk, kelle tehtud tööde nimistus on ka Epp Kõivu video loole "Linn on minu". Seweni video "Oled mu meeltes" bändivõtted toimusid Pärnus rokiklubis Volume ja öisel Tallinna–Narva maanteel ning Tallinna tänavatel.

3. märtsil 2015 ilmus bändi teine singel ja video "Öö lühikeseks jääb". 

## Koosseis
*Mihkel Ratt (vokaal, kitarr)
*Meelis Paas (kitarr)
*Gunnar Viese (bass)
*Eimel Kaljulaid (trummid, vokaal)

## Diskograafia

### Singlid
*"Oled mu meeltes" (2014)
*"Öö lühikeseks jääb" (2015)
*"Libised käest" (2015)

### Videod
*"Oled mu meeltes" (2014)

## Viited

## Välislingid
* Ansambli koduleht
* Ansambel Facebookis
* Ansambel Youtube'is
* Rock Café pikim järjekord on olnud 350 meetrit pikk. Õhtuleht, 8. oktoober 2014
* KUULA: Mihkel Ratti bänd Sewen ilmutas esiksingli "Oled mu meeltes". Õhtuleht, 25. november 2014
* Mihkel Rati uus superbänd Sewen ilmutas esiksingli «Oled mu meeltes». Elu24, 25. november 2014
* Mihkel Rati uus bänd Sewen ilmutas esiksingli "Oled mu meeltes". Delfi/Publik, 25. november 2014
* Galerii! Mihkel Rati ansambel Sewen filmis videot uuele menusinglile. Elu24, 1. detsember 2014
* Mihkel Rati värskeim projekt Sewen avaldas video menuloole "Oled mu meeltes". Delfi/Publik, 16. detsember 2014
* Vaata: Mihkel Rati rokkbänd Sewen avaldas menuloole musavideo. Elu24, 16. detsember 2014
* Millest sündis ansambel Sewen? Kanal 2 "Reporter", 16. detsember 2014
Lepiku tee (Tallinn)

**Lepiku tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis.

Lepiku tee algab Kloostrimetsa teelt ja kulgeb põhja suunas umbes 1,6 km pikkuselt. Lepiku teelt algavad Karuslase tänav, Kriibi tänav, Kirilase tänav, Vaksiku tänav ja Piksepeni tänav. Pärast ristumist Kõlviku teega lõpeb Lepiku tee umbtänavana. Kõlviku tee kaudu on Lepiku teelt ühendus Pärnamäe teega ja Mähe aedlinnaga. Lepiku tee on Lepiku asumi keskne jaotustänav.

Lepiku tee on nime saanud 14. veebruaril 1958 endise Lepiku küla järgi.

## Viited
Urmas Haud

**Urmas Haud** (sündinud 30. novembril 1953 Viljandis) on eesti astronoom.

## Elulugu
Ta sündis töölise peres. 

Lõpetas 1972 C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli ja 1977 Tartu ülikooli füüsikaosakonna. Töötas 1973. aastal TÜ Elektroluminestsentsi ja pooljuhtide laboratooriumi vanemassistendina, alates 1976. aastast Tartu Observatooriumis vanemassistendina, insenerina, nooremteadurina, teadurina, vanemteadurina, peateadurina, vanemteadurina. Töötanud ka 1996–1998 Astrodata AS arvutispetsialistina.

## Teadustöö
1984. aastal kaitses AAI-s kandidaadiväitekirja astrofüüsikas "Galaktika mudel¨, juhendaja Jaan Einasto.
1991 kaitses Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja "Varjatud aine galaktikates", juhendaja Jaan Einasto.

Avaldanud üle 50 teaduspublikatsiooni.
Töötanud külalisteadurina 1985 ja 1989 Bonnis M. Plancki Raadioastronoomiainstituudis ja 1987 Hollandis Leideni tähetornis ning 1992–1993 eradotsendina Bonni Ülikoolis.

Uurimisalad:
* meie naabergalaktikate struktuur
* hiidgalaktikate kolmeteljelised, varjatud ainest koosnevad massiivsed kroonid
* galaktikate areng hierarhilises Universumis

## Publikatsioone
* Haud, U. (1988). Our Galaxy - a Polar Ring Galaxy? Astronomy & Astrophysics, 198, 125–134.
* Einasto, J.; Haud, U. (1989). Galactic Models with Massive Corona. I, II. Astronomy & Astrophysics, 223, 89–94, 95–106.
* Haud, U. (1990). Are the Groups of Galaxies Flat? Astronomy & Astrophysics, 229, 47–50.
* Haud, U. (1990). Estimation of the Distances to High Velocity Clouds. Astronomy & Astrophysics, 230, 145–152.
* Haud, U. (1992). Dynamics of the Outer Arm High Velocity Cloud and the Triaxiality of the Milky Way. Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 257, 707–714.
* Haud, U. (2000). Gaussian decomposition of the Leiden/Dwingeloo survey. I. Decomposition algorithm. Astronomy and Astrophysics, 364, 83−101.
* Kalberla, P. M. W.; Haud, U. (2006). Global Properties of the HI High Velocity Sky - a Statistical Investigation Based on the LAB Survey. Astronomy and Astrophysics, 455(2), 481–498.
* Haud, U.; Kalberla, P. M. W. (2007). Gaussian Decomposition of HI Surveys - III. Local HI. Astronomy and Astrophysics, 466 (2), 555−564.
* Ben Bekhti, N.; Flöer, L.; Keller, R.; Kerp, J.; Lenz, D.; Winkel, B.; Bailin, J.; Calabretta, M. R.; Dedes, L.; Ford, H. A.; Gibson, B. K.; Haud, U.; Janowiecki, S.; Kalberla, P. M. W.; Lockman, F. J.; McClure-Griffiths, N. M.; Murphy, T.; Nakanishi, H.; Pisano, D. J.; Staveley-Smith, L. (2016). HI4PI: a full-sky HI survey based on EBHIS and GASS. Astronomy and Astrophysics, 594 (A116), 1−15.

## Tunnustus
* 1982 Eesti NSV Riiklik Preemia töödetsükli “Varjatud aine ja universumi suuremastaabiline struktuur” eest
* 2009 Vabariigi Presidendi rahvaluule kogumispreemia
* 2020 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
* Tartu Observatooriumi veebileht
* 
* "Supernoova plahvatus, mis lõpetab elu Maal, on võib-olla juba toimunud" ERR Novaator, 8. aprill 2019
Oled mu meeltes

**"Oled mu meeltes"** on Eesti bändi Sewen esimene singel. "Oled mu meeltes" on muusikaliselt bändi ühislooming, sõnad kirjutas Kadri Luik. Singel salvestati HND stuudios.

Singel avaldati 20. novembril 2014 ning see on saadaval Spotify ja iTunesis.

12. detsembril 2014 avaldati lihtne "Oled mu meeltes" muusikavideo. Video režissöör, operaator ja monteerija on Kristian Künk, kelle tehtud tööde nimistus on ka Epp Kõivu video loole "Linn on minu". Seweni video "Oled mu meeltes" bändivõtted toimusid Pärnus rokiklubis Volume ja öisel Tallinna–Narva maanteel ning Tallinna tänavatel.

Singli miksisid Aksu Hanttu (Nightwish, Petr Elfimov, Ari Koivunen) ning masterdas Svante Forsbäck (Rammstein, Volbeat, Sunrise Avenue, The Rasmus). 

## Välislingid
* "Oled mu meeltes" YouTube'is
Pärnamäe tee

**Pärnamäe tee** on kohalik tee (tänav) Tallinnas Pirita linnaosas Iru, Laiaküla, Lepiku ja Mähe asumis.

Pärnamäe tee algab Narva maanteelt Pirita jõe Iru silla lähedalt ning kulgeb 4,06 km pikkuselt põhja-loode suunas. Teisel pool linnapiiri jätkub tee Viimsi valla samanimelise kohaliku teena. Tallinnast Viimsi valda ulatub samanimeline aadressiobjekt (liikluspind), mis kattub mõlema kohaliku teega. 

Pärnamäe tee on üks Pirita linnaosa jaotusmagistraalidest, mis ühendab Pirita linnaosa Lasnamäe linnaosa ja Viimsi vallaga. Pirita linnaosa üldplaneering näeb ette Pärnamäe tee perspektiivse laiendamise, nii et mõlemas sõidusuunas kulgeks kaks sõidurada. Üldplaneeringu kohaselt säilitatakse Pärnamäe tee äärne ala Kõlviku teest Narva maanteeni haljaskoridorina.

Pärnamäe tee äärde jääb Pärnamäe kalmistu.

Pärnamäe tee on nime saanud 6. oktoobril 1953 Pärnamäe järgi.

## Viited
Äigrumäe tee

**Äigrumäe tee** on kohalik tee (tänav) Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis.

Äigrumäe tee algab Pärnamäe teelt ja lõpeb linnapiiril. Äigrumäe tee on umbes 300 meetrit pikk ja see läbib Pärnamäe kalmistu. Teisel pool linnapiiri jätkub tee Viimsi valla samanimelise kohaliku teena. Tallinnast Viimsi valda ulatub samanimeline aadressiobjekt (liikluspind), mis kattub mõlema kohaliku teega.

Äigrumäe tee on nime saanud 31. juulil 1959 Äigrumäe küla järgi.

## Viited
Ülle Mõistlik

**Ülle Mõistlik** (sündinud 1938; aastani 1964 **Ülle Rooba**; aastatel 1964–? **Ülle Kerem**) on eesti orienteeruja.

## Haridus
1957. aastal lõpetas Tallinna 10. Keskkooli.
1963. aastal lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi masinaehituse ökonoomika ja organiseerimise eriala.

## Sporditulemused
27. septembril 1959 tuli ta Nelijärvel toimunud esimestel Eesti meistrivõistlustel orienteerumisjooksu tavarajal Eesti meistriks. Aastatel 1959–1971 võitis orienteerumise Eesti meistrivõistlustel 3 kulda (1959 tavarajal, 1964 teates, 1971 valikorienteerumises), 2 hõbedat ja 3 pronksi (sealhulgas 1 pronks suusaorienteerumises).

Meistersportlane orienteerumises (1969).

## Isiklikku
Anu Mõistlik on tema tütar.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas FOTIS. Ülle Rooba TPI-st Eesti NSV esivõistlustel orienteerumises (ajakiri Kehakultuur)
Emil Dimitrov

**Emil Dimitrov** (bulgaaria Емил Димитров Димитров; 23. detsember 1940 Pleven – 30. märts 2005 Sofia) oli bulgaaria laulja ja helilooja.

Emil Dimitrov tegutses lauljana aastatel 1960–2000 ja andis välja ligikaudu 30 heliplaati. Ta oli populaarne ka väljaspool Bulgaariat, sealhulgas Nõukogude Liidus.

## Välislingid
*Emil Dimitrovi ametlik koduleht
Urečča

**Urečča** (poola keeles *Urzecze*, valgevene-eesti transkriptsioonis **Urettša**) on alev Valgevenes Minski oblastis Lubańi rajoonis, Urečča külanõukogu halduskeskus. Alevit läbib Asipovičy ja Baranavičy vaheline raudtee. Urečča asub riigi pealinnast Minskist 177 kilomeetri kaugusel.

Ureččas on kaks keskkooli, kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Seal on ka leivatehas ja piiritusevabrik. Suurimad vaatamisväärsused on õigeusu kirik aastast 1951 ja XIX sajandi lõpus ehitatud piiritusevabriku hoone.

## Ajalugu

Asulat on esmamainitud 1635. aastal. Urečča oli toona osa Słucki vürstiriigist, mis kuulus Olelkowiczitele, seejärel aga Radziwillidele. 1734. aastal rajas Anna Katarzyna Radziwiłłowa (sündinud Sanguszko) alevisse klaasivabriku.

Poola jagamisel läks Urečča aastal 1793 Venemaa koosseisu. Seal kuulus alev Minski kubermangu ja Babrujski kreisi. Alev läks koos ümbruskonna asulatega XIX sajandi alguses Wittgensteinide valdusse. Aastal 1830 rajati sinna pruulikoda, mille seadmeid panid tööle aurumasin ja vesiratas. Aastast 1841 on teada, et alevis oli kaks manufaktuuri, kus toodeti peegleid, lehtklaasi ja klaasist sööginõusid. XIX sajandi lõpus ehitati nende asemele töökoda, kus valmistati keraamikat.

Aastal 1915 avati raudteejaam. 1919. aastal hakkas Urečča kuuluma Valgevene NSV koosseisu. Algul oli alev Słucki rajooni koosseisus, aastast 1964 kuulub Lubańi rajooni.