open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kefalloniá piirkonnaüksus

**Kefalloniá piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα  Κεφαλονιά*) on Kreeka piirkonnaüksus Joonia saarte piirkonna lõunaosas. Selle koosseisu kuuluvad Kefalloniá saar ja väikesed saared selle lähedal.

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Argostóli.

## Haldusjaotus
Kefalloniá piirkonnaüksuses on üks vald – Kefalloniá vald.

## Viited
Lefkáda piirkonnaüksus

**Lefkáda piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Λευκάδας*) on Kreeka piirkonnaüksus Joonia saarte piirkonna keskosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Lefkáda.

Lefkáda piirkonnaüksuse koosseisu kuuluvad Lefkáda, Meganísi, Kálamose ja Kastóse saar ning mitu väiksemat saart Joonia meres.

## Haldusjaotus

Kérkyra piirkonnaüksus jaguneb 2 vallaks. Need on:
*Lefkáda vald (1)
*Meganísi vald (2)

## Viited
Zákynthose piirkonnaüksus

**Zákynthose piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Ζακύνθου*) on Kreeka piirkonnaüksus Joonia saarte piirkonna lõunaosas. 

Piirkonnaüksuse keskasula on Zákynthos.

Zákynthose piirkonnaüksuse koosseisu kuuluvad Zákynthose saar ja mitu väiksemat saart Joonia meres.

## Haldusjaotus
Zákynthose piirkonnaüksuses on üks vald – Zákynthose vald.

## Viited
Töötlemine

**Töötlemine** ehk **töötlus** on algmaterjali eesmärgistatud muutmine. Eri valdkondades tähendab see mitmesuguseid asju. **[[Töötlus]]** on ka töötlemise tulemus.
***[[Töötlemine (masinaehitus)|Töötlemine]]** on masinaehituses tooriku või detaili kuju, mõõtmete või omaduste etteantud muutmine.
***[[Töötlemine (muusika)|Töötlemine]]** on muusikas olemasoleva muusikalise materjali muutmine, teisendamine, varieerimine.
*Signaalitöötlus
*Andmetöötlus
*Tekstitöötlus

## Vaata ka
*Töötlev tööstus
*Irooniline töötlus, psühholoogiline protsess
Sauna tänav (täpsustus)

**Sauna tänav** on tänava nimi mitmetes Eesti asulates:

*Sauna tänav Aravete alevikus
*Sauna tänav Audru alevikus
*Sauna tänav Jõgeval
*Sauna tänav Jõgeva alevikus
*Sauna tänav Kadrina alevikus
*Sauna tänav Keava alevikus
*Sauna tänav Kohtla-Nõmme alevis
*Sauna tänav Kose-Uuemõisa alevikus
*Sauna tänav Kundas
*Sauna tänav Lagedi alevikus
*Sauna tänav Lelle alevikus
*Sauna tänav Märjamaa alevis
*Sauna tänav Rakveres
*Sauna tänav Raplas
*Sauna tänav Riisipere alevikus
*Sauna tänav Siimusti alevikus
*Sauna tänav Tallinnas Vanalinnas
*Sauna tänav Tapal
*Sauna tänav Tartus
*Sauna tänav Tsirguliina alevikus
Çankaya Ülikool

**Çankaya Ülikool** (türgi keeles *Çankaya Üniversitesi*) on ülikool Ankaras.

Ülikool on asutatud 1997. aastal. Õppekeeleks on inglise keel.

Ülikoolis on umbes 1000 töötajat ja 10 000 üliõpilast, kellest 1200 omandavad kõrgharidust teisel ja 550 kolmandal astmel.

## Välislingid
* Çankaya Ülikooli koduleht
Vägilased

**Vägilased** oli aastatel 2000–2011 tegutsenud ansambel. Ansambli **Vägilased** pani 2000. aastal kokku Kristjan Priks oma Viljandi Kultuurikolledži diplomikontserdiks, kaasates eri kursuste tudengeid ja vilistlasi.
Vägilased andsid oma viimase kontserdi Viljandi pärimusmuusika festivalil. Enamiku Vägilaste repertuaarist moodustasid kaasajastatud regilaulud, laulumängud ja tantsulood.

## Koosseis

Algkoosseisu kuulusid 2000. aastal:  
* Kristjan Priks – löökpillid  
* Meelika Hainsoo – viiul, hiiu kannel, laul  
* Cätlin Mägi (Jaago) – torupill, flööt, parmupill, laul  
* Krista Sildoja – viiul, hiiu kannel, laul  
* Jan Viileberg – kitarr  
* Marek Rätsep – basskitarr

Esimesel albumil *Väga ilusad* (2004) liitusid koosseisuga Tõnu Laikre ja Andre Maaker ning külalistena osalesid Aapo Ilves ja Päär Pärenson.

Ansambli koosseis viimasel kontserdil 2011. aastal oli järgmine:  
* Meelika Hainsoo – viiul, laul  
* Cätlin Jaago – torupill, flööt, viled, parmupill, laul  
* Jan Viileberg – kitarr  
* Tiit Kikas – elektriviiul  
* Marti Tärn – basskitarr  
* Reigo Ahven – löökpillid  

Ansambel tuli üheks korraks kokku veel 2023. aasta Viljandi pärimusmuusika festivaliks, kus laval oli viimane koosseis ning külalised.

## Diskograafia
### Albumid
* "Väga ilusad" (2004)
* "Ema õpetus" (2006)
* "Kes aias" (2010)
### Kogumikud
* "Vägilased" - sisaldab kõiki kolme albumit. (2012)

## Viited

## Välislingid
Vägilaste albumi "Kes aias" tutvustus Klassikaraadio saates "Folgialbum".
Henry Mancini

**Henry Mancini** (õieti **Enrico Nicola Mancini**; 16. aprill 1924 Cleveland, Ohio – 14. juuni 1994 Los Angeles, California) oli USA helilooja, dirigent ja arranžeerija, kes on tuntud eeskätt tänu oma filmi- ja televisioonimuusikale.

Teda nimetatakse tihti suurimate filmiheliloojate seas. Ta võitis neli Oscarit, ühe Kuldgloobuse ja kümme Grammyt ning lisaks 1995. aastal postuumselt Grammy elutöö auhinna.

Tema tuntumad teosed on filmisarja "Roosa panter" ja telesarja "Peter Gunn" teemamuusika.

## Elu
Mancini vanemad olid rännanud Ameerikasse Itaaliast Abruzzo maakonnast. Ta sündis Ohios Clevelandi itaallaste asumis ja kasvas üles Pittsburghi lähedal Pennsylvanias. Tema terasetöölisest isa pani oma ainsa lapse kaheksa-aastaselt pikoloflööti õppima. 12-aastaselt alustas ta klaveritundidega. Isa ja poeg mängisid koos flööti kohalikus itaalia immigrantide orkestris. Pärast keskkooli lõpetamist 1942. aastal astus Mancini mainekasse Juilliardi konservatooriumi New Yorgis, kuid aasta pärast katkestas tema õpingud teenistus USA sõjaväes. 1945. aastal osales ta Lõuna-Saksamaal koonduslaagri vabastamises.

Teenistuse lõppedes liitus ta muusikatööstusega, alustades 1946. aastal pianisti ja arranžeerijana taasmoodustatud Glenn Milleri orkestris. Ta täiustas oma oskusi kompositsiooni, kontrapunkti, harmoonia ja orkestratsiooni alal heliloojate Ernst Kreneki ja Mario Castelnuovo-Tedesco juhendamisel.

1952. aastal asus ta tööle filmistuudio Universal Pictures muusikaosakonda. Järgmise kuue aasta jooksul jõudis tema looming rohkem kui sajasse filmi, kuid ta lõi ka populaarseid laule. 1958. aastal jätkas ta vabakutselise heliloojana. Varsti pärast seda kirjutas ta muusika Blake Edwardsi telesarjale "Peter Gunn", millele järgnes pikk koostöö: neil valmis 35 aasta jooksul 30 filmi. Kuulsamad neist on "Hommikueine Tiffany juures" (Oscari võitnud lauluga "Moon River") ja "Roosa panter" koos järgedega. Mancini tegi koostööd ka teiste filmitegijatega.

Ta oli esimeste seas, kes hakkas orkestrisaatega romantilistele filmidele lisama džässielemente.

Ta lõi muusikalise kujunduse paljudele telesarjadele ja -saadetele.

Tema loodud laulud olid 1960.–1980. aastatel *[[easy listening|easy-listening]]*-stiili raudvara.

Ta salvestas üle 90 albumi, mille stiilid varieerusid alates bigbändimuusikast kerge muusika klassika kuni popini välja. Kaheksa albumit said kuldplaadiks.

Ta esines ka pianistina, salvestades teiste kirjutatud muusikat, ning dirigendina, juhatades elu jooksul eri orkestritega rohkem kui 600 sümfooniaesitust.

Ta suri kõhunäärmevähki 14. juunil 1994. Temast jäid maha lauljast abikaasa Virginia O'Connor ja kolm last.
Meelika Hainsoo

**Meelika Hainsoo** (sündinud 12. aprillil 1979 Põlvas) on eesti rahvamuusik.

Ta oli aastatel 2000–2011 tegutsenud ansambli Vägilased liige.

## Haridus
Ta on õppinud Põlva Muusikakoolis viiulit. 2002. aastal lõpetas ta Viljandi Kultuurikolledži rahvamuusika eriala ja 2015. aastal samas pärimusmuusika magistriõppe.

## Tunnustus
* 2019 stipendium "Ela ja sära"
* 2021 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind

## Viited
Refrään

**Refrään** (vanaprantsuse *refraindre* < vulgaarladina *refringere* 'kordama') on luules ja muusikas rida või read, mida korratakse teose jooksul samal kujul mitu korda.

Muusikas on refrään tänapäeval enim tuntud kui osa lauluvormis, milles vahelduvad salmid ja refrään. Instrumentaalmuusikas on refrään näiteks rondovormis. Refrään eristub tavaliselt salmist meloodiliselt, harmooniliselt ja rütmiliselt, see on tihti dünaamiliselt väljapaistvam.
Simon Cowell

**Simon Phillip Cowell** (sündinud 7. oktoobril 1959 Londonis) on inglise muusika- ja teleprodutsent. Ta on tuntud žüriiliikmena mitmest telesarjast, kus võistlejad konkureerivad kõige talendikama tiitlile, nt "Pop Idol", "The X Factor", "Britain's Got Talent" ja "American Idol".

Teda iseloomustavad julge ja vahel vastuoluline kriitilisus, võistlejate narrimine ja vaimukad komment
Boiootia piirkonnaüksus

**Boiootia piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Βοιωτίας*) on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Kreeka piirkonna lõunaosas. 

Piirkonnaüksuse keskasula on Livadeiá ja suurim linn on Teeba.

## Haldusjaotus

Boiootia piirkonnaüksus jaguneb 6 vallaks. Need on:
*Alíartose vald (2)
*Dístomo-Aráchova-Antikýra vald (3)
*Livadeiá vald (1)
*Orchomenóse vald (5)
*Tanágra vald (6)
*Teeba vald (4)
Robert Pirès

**Robert Emmanuel Pirès** (sündinud 29. oktoobril 1973 Reimsis) on Prantsusmaa endine jalgpallur, poolkaitsja.

Prantsusmaa rahvuskoondises on Pires mänginud 79 mängu ja löönud 14 väravat.

## Saavutused
### Klubikarjäär
#### Arsenal
*Inglismaa meister (2): 2001–02, 2003–04
*FA Cup (3): 2002, 2003, 2005
*FA Community Shield (2): 2002, 2004

### Prantsusmaa jalgpallikoondis
*Jalgpalli maailmameistrivõistlused:
** 1998. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused: kuldmedal

*Euroopa meistrivõistlused jalgpallis:
** 2000. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis: kuldmedal

*FIFA konföderatsioonide karikas:
** 2001. aasta karikas: kuldmedal
** 2003. aasta karikas: kuldmedal
Horisontaallaudis

**Horisontaallaudis** ehk rõhtlaudis on sise- või välisseina või mõne muu pinna (profileeritud) laudadega katmise viis, kus pool- või täissulundiga lauad paigaldatakse seinale rõhtsalt.
Populaarseim ning laialdasemalt levinud laudise materjal on puit, vähemal määral kasutatakse tehismaterjale.
Karaoke

**Karaoke** (jaapani keeles tuletis sõnadest *kara* "tühi" ja *ōkesutora* "orkester") on meelelahutusvorm, milles inimesed laulavad seltskonna ees mikrofoni tuntud laule. Taustaks on tavaliselt ilma vokaalita salvestatud fonogramm ning laulusõnad kuvatakse ekraanile.

## Karaoke sünd
Levinud arvamuse järgi leiutas esimese karaokemasina jaapanlane Daisuke Inoue.

1940. aastal Ōsakas (Jaapan) sündinud Inoue õppis keskkooli ajal trumme mängima ning teenis õpilasena raha sellega, et esines Kōbe baarides. Pärast üheksat aastat kestnud katseid saada professionaalseks muusikuks õppis ta süntesaatoril selgeks umbes 300 laulu ning hakkas mängima tausta ärimeestele, kes soovisid rahva ees laulda.

Väidetavalt ei tunnetanud Inoue rütmi, kuid ta oli sellest hoolimata ärimeeste seas hinnatud muusik. Kord, kui ta ei saanud ühe ärimehega nädalavahetuse tööreisil ühineda, andis ta mehele kaasa hoopis taustamuusikaga kasseti. Seda juhtumit peetakse karaoke alguseks.

1971. aastal lasi Inoue käepärastest vahenditest valmistada 11 karaokemasinat nimega 8-Juke. Seade koosnes võimendist, mikrofonist, mündikarbist ja autoraadiost, mille abil sai mängida kaheksa laulu taustamuusikat. Ühe masina maksumus oli 425 dollarit. Laulu sai käivitada saja jeeni eest, mis oli tol ajal veidi kallim kui tavalise plaadiautomaadi laul. Inoue rentis karaokemasinaid Kōbe baaridele, kuid esialgu ei leidnud need suurt kasutust. Siis palus Inoue ühel kenal baaridaamil käia seksikas rõivastuses igas karaokemasinaga baaris ning laulda näiteks paar laulu. See strateegia osutus edukaks ning masinad hakkasid tulu tooma.

Inoue ei patenteerinud oma masinat, sest ta ei pidanud seda tõeliseks leiutiseks. Tema sõnul kombineeris ta juba olemasolevaid seadmeid. Kui ta oleks siiski patenteerinud, oleks ta 2011. aasta arvestuste järgi võinud järgneva 40 aasta jooksul patendi pealt teenida umbes 8 439 200 000 jeeni. Karaokemasinaid hakkasid tööstuslikult tootma hoopis ettevõtted Shidax ja Dai-Ichi ning Inoue nimi vajus unustusse. Siiski jätkas ta tööd samas valdkonnas ning teenis tulu patenteteeritud segult, mis peletas karaokemasinatest eemale prussakaid ja rotte. Lühikest aega kuulus Inouele ka plastkaantega lauluraamatute patent.

1996. aastal tõi Inoue nime unustuse hõlmast välja Singapuris tegutsenud karaokele spetsialiseerunud telekanal. 1999. aastal nimetas ajakiri Time Inoue 20. sajandi üheks mõjukaimaks aasialaseks. 2004. aastal anti Inouele kui karaoke leiutajale Nobeli auhinna naljavariant, mida antakse leiutistele, mis panevad kõigepealt naerma ja seejärel mõtlema. Inoue sõnul sai ta selle preemia, sest karaoke õpetab kaaskodanike kohutavat laulmist mitte ainult taluma, vaid isegi nautima. Inoue on oma leiutise üle uhke. Ta on öelnud, et karaoke aitab ravida depressiooni ja üksindust ning karaokelauljate õnnelikud näod pakuvad talle rahulolu. 2005. aastal tehti Inoue elu põhjal film "Karaoke".

## Viited
Vulgaarladina keel

**Vulgaarladina keeleks** (ladina keeles *sermo vulgaris*, hiljem ka *Latinum vulgare*) nimetatakse ladina keele standardimata kõnekeelevorme, millest arenesid romaani keeled.

Liide "vulgaar-" tähendab siin mitte vulgaarset tänapäeva halvustavas tähenduses, vaid algses tähenduses kohalikku, tavalist, rahvalikku.

Klassikalisest perioodist on säilinud väga vähe vulgaarladina keeles kirjutatud teoseid, näiteks võib tuua lõigud romaanist "Satyricon".

Vulgaarladina keelel ei olnud ametlikku ortograafiat.

## Viited
Vertikaallaudis

**Vertikaallaudis** ehk püstlaudis on sise- või välisseina või mõne muu pinna (profileeritud) laudadega katmise viis, kus lauad paigaldatakse seinale püstloodis. Erinevalt horisontaallaudisest saab püstlaudise puhul kasutada ka sulundita laudu.
Levinuim laudise materjal on puit, vähem kasutatakse tehismaterjale.
Puitpits

**Puitpits** on saaglõigatud, nikerdatud või profileeritud ehisdetailistik, millega ehitakse puitmajade fassaade. Kuigi puitpitsi esineb enamasti hoonele lisatud dekoorina, ehivad pitsiliselt maju ka konstruktsiooniliselt olulised elemendid, näiteks sarikaotsad või konsoolid.
Euboia piirkonnaüksus

**Euboia piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Εύβοιας*) on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Kreeka piirkonna idaosas. Selle koosseisu kuuluvad Euboia ja Skýrose saared, väikesed saared Egeuse meres ning Kreeka mandriosa pindalaga 395 km².

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Chalkída.

## Haldusjaotus

Euboia piirkonnaüksus jaguneb 8 vallaks. Need on:
*Chalkída vald (1)
*Dírfys-Messapía vald (2)
*Erétria vald (3)
*Istiaía-Aidipsósi vald (4)
*Kárystose vald (5)
*Kými-Alivéri vald (6)
*Mantoúdi-Límni-Agía vald (7)
*Skýrose vald (8)

## Viited
Laudis

**Laudis** on seina puidust, harvem ka tehismaterjalist valmistatud laudadega katmise viis. Laudis kaitseb seina niiskuse ja teiste ilmastikumõjude eest ning tõstab ka seina soojapidavust.
Vastavalt laudade suunale jagatakse seda horisontaal- ja vertikaallaudiseks.
Evrytanía piirkonnaüksus

**Evrytanía piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Ευρυτανίας*) on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Kreeka piirkonna loodeosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Karpenísi.

## Haldusjaotus

Evrytanía piirkonnaüksus jaguneb 2 vallaks. Need on:
*Karpenísi vald (1)
*Ágrafa vald (2)

## Viited
Chalkidike piirkonnaüksus

**Chalkidike piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Χαλκιδικής*) on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Makedoonia piirkonna kaguosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Polýgyros.

## Haldusjaotus

Chalkidike piirkonnaüksus jaguneb 5 vallaks. Need on:
*Aristotelese vald ehk Aristotélise vald (2)
*Kassándra vald (3)
*Néa Propontída vald (4)
*Polýgyrose vald (1)
*Sithonía vald (5)

## Viited
Tuure Junnila

**Tuure Jaakko Kalervo Junnila** (24. juuli 1910 Kiikka vald (asub praegu Sastamala linnas), Satakunta – 21. juuni 1999 Helsingi) oli Soome pankur, majandusteadlane ja poliitik.

Ta lõpetas keskkooli Vammalas ja on lõpetanud Helsingi Ülikooli. Üliõpilasena võttis ta osa Akadeemilise Karjala Seltsi tegevusest. Aastal 1936 kaitses ta filosoofiakandidaadi väitekirja; aastal 1945 kaitses ta väitekirjaga "Omaisuusvero vakautetun tulon lisäverotuksen toteuttajana" filosoofiadoktori väitekirja.

Ta oli 17. novembrist 1953 kuni 4. maini 1954 Sakari Tuomioja valitsuses rahandusminister.
Platsdarm

**Platsdarm** (prantsuse keeles *place d'armes* ´relvakoht`) tähendab sõjanduses rünnaku lähteala, tugiala. Platsdarmiks võib olla mingi koht, piirkond või riik.

## Vaata ka
* Sillapea
Lehetipp

**Lehetipp** on taime lehe tipu osa. 

Taime lehe tipu kuju kasutatakse taimede määramisel. Taime lehe tipu kujud on järgmised: 
*Terav lehetipp – ühtlaselt ahenev  
*Teritunud lehetipp ehk nõeljas lehetipp – järsult ahenev 
*Ogatipp – väikest oga kandev 
*Ümar lehetipp – kumera piirjoonega 
*Tömp lehetipp – ilma teravikuta, enam- vähem lame  
*Pügaldunud lehetipp – väikese väljalõikega
Rein Loik

**Rein Loik** (sündinud 30. juulil 1950 Kehras) on eesti ettevõttejuht ning riigi- ja omavalitsustegelane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1968. aastal Kehra Keskkooli ja 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna majandusküberneetika erialal.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta arvutuskeskustes, sealhulgas Eesti NSV Riikliku Varustuskomitee arvutuskeskuses. Aastatel 1980–1985 oli ta Tallinna RSN Täitevkomitees plaaniosakonna aseesimees, aastatel 1986–1988 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklikus Plaanikomitees haridus-, tervishoiu- ja kultuuriosakonna juhataja. 

Maist 1988 detsembrini 1989 oli ta Eesti NSV Riikliku Hariduskomitee esimehe asetäitja. Detsembris 1989, mil hariduskomitee muudeti uuesti haridusministeeriumiks, sai tast haridusminister Indrek Toome valitsuses. Ta jätkas haridusministrina ka Edgar Savisaare valitsuses (aprillist 1990 jaanuarini 1992) ja Tiit Vähi esimeses valitsuses (jaanuarist oktoobrini 1992). Ta oli ka haridusminister detsembrist 1996 märtsini 1997 Tiit Vähi kolmandas valitsuses. 

Aastatel 1992–1995 oli ta Estonian Airi arendusdirektor, 1995–1996 Tallinna abilinnapea ja 1997–1998 AS Leks Elukindlustuse juhatuse esimees. Aastast 1998 oli ta Tallinna Lennujaama juhatuse esimees; veebruaris 2016 lahkumisavalduse, mis 1. märtsil 2016 rahuldati. Seejärel tegutses ta peamiselt juhtimiskonsultandi ja mentorina. 

17. jaanuaril 2017 valiti ta Viimsi vallavanemaks. 7. aprillil 2020 valis Rõuge vallavolikogu ta vallavanema asendajaks.

## Sportlase ja sporditegelasena
Harrastas aastatel 1975–2003 mägimatkamist, kuulus alpinismis Eesti NSV koondisse, oli mitme Pamiiri mäe esmavõtjaid. 

Oli 1990–2002 Eesti Koolispordi Liidu esimene president, 1991–1997 ESK juhatuse liige, 2000–2001 Eesti Olümpiakomitee (EOK) liige, 2001–2005 EOK esindajate kogu liige. Alates 2017. aastast on ta Eesti Paralümpiakomitee täitevkomitee liige.

## Pildid

Rein Loik 1979.jpg|Rein Loik alpinistina mägedes 1979
Rein Loik alpinist, mägedes 79.jpg|Rein Loik mägedes 1979
Rein Loik. Rõuge vallavanem 2021.jpg|Rein Loik 2021. aastal


## Tunnustus
*1987 Kalevi auliige
*2002 Riigivapi IV klassi teenetemärk
*2006 Riigivapi III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa on endine ujuja ja allveesportlane Chris-Helin Loik.

## Viited

## Välislingid

*
*http://www.eestimajandus.ee/Loik-Rein-1950-
Fthiótida piirkonnaüksus

**Fthiótida piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Φθιώτιδας*) on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Kreeka piirkonna põhjaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Lamía.

## Haldusjaotus

Fthiótida piirkonnaüksus jaguneb 7 vallaks. Need on:
*Amfíkleia-Eláteia vald (2)
*Domokósi vald (3)
*Lamía vald (1)
*Lokroí vald (4)
*Makrakómi vald (5)
*Mólos-Ágiose vald (6)
*Stylída vald (7)

## Viited
Phokise piirkonnaüksus

**Phokise piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Φωκίδας*) on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Kreeka piirkonna edelaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Ámfissa.

## Haldusjaotus

Phokise piirkonnaüksus jaguneb 2 vallaks. Need on:
*Delfoí vald (1)
*Dorída vald (2)

## Viited
Õieleht

**Õieleht** (ka *õiekatteleht*) on taime õit katvad (õiekate) lehed. Väliseid õielehti nimetatakse **[[tuppleht]]edeks** ja sisemisi **[[kroonleht]]edeks**.
Keerdlehikud

**Keerdlehikud** (*Filicopsida, Polypodiopsida, Pteridopsida*) on sõnajalgtaimede klass. 

Klassi kuulub umbes 11 000 liiki.

Tänapäeva keerdlehikute seltsid on:
**[[Osmundales]]*
**[[Hymenophyllales]]*
**[[Gleicheniales]]*
**[[Schizaeales]]*
**Salviniales* – salviinialaadsed
**[[Cyatheales]]*
**[[Polypodiales]]*
Viljakeha

**Viljakeha** on seente paljunemistsüklis esinev, tihedast seeneniidistikust koosnev moodustis. Viljakeha kannab seene eoseid. Seene viljakeha lihakat osa nimetatakse **[[seeneliha]]ks**. Viljakeha ülaosa nimetatakse seenekübaraks.

## Viited
Kliiniline patoloogia

**Kliiniline patoloogia** (vanemas kirjanduses ka *eripatoloogia*) on patoloogia haru, mis patsiendile diagnoosi pannes võtab temalt asjakohaseid proove (näiteks vere-, uriiniproov).
Seeneliha

**Seeneliha** on seene viljakeha lihakas osa, mis koosneb seeneniitide põimikust. Sõltuvalt asukohast ja funktsioonist eristatakse kübaraliha, jalaliha, eoslehekeste seeneliha.

## Viited
Surnud 22. juulil

*Siin loetletakse [[22. juuli]]l surnud tuntud isikuid.*

*1676 – Clemens X, paavst aastatel 1670–1676
*1826 – Giuseppe Piazzi, itaalia matemaatik, astronoom ja teoloog
*1832 – Napoleon II, Prantsusmaa imperaator
*1853 – Christoffer Wilhelm Eckersberg, taani maalikunstnik
*1934 – John Dillinger, Ameerika Ühendriikide kurjategija
*1958 – Mihhail Zoštšenko, vene kirjanik
*1987 – Henry Tayali, Sambia maalikunstnik, graafik ja skulptor
*1988 – Andres Allan, eesti luuletaja
*1989 – Martti Talvela, soome ooperilaulja
* 1989 – Karl Heinrich Norak, eesti tehnikateadlane
*1990 – Manuel Puig, argentina kirjanik
*1991 – Pēteris Lūcis, läti näitleja, lavastaja ja teatripedagoog
* 1991 – Lazar Kaganovitš, Nõukogude Liidu riigitegelane
*1996 – Ene Roosma, eesti bioloog
*1998 – Vladimir Dudintsev, vene kirjanik
*2001 – Indro Montanelli, Itaalia ajakirjanik ja ajaloolane
*2001 – Lembit Ruga, eesti tehnikateadlane
*2003 – ‘Uday Şaddām Ḩusayn at-Tikritī, Saddam Husseini poeg
*2003 – Qusai Hussein, Saddam Husseini poeg
*2005 – Elvi Pirk, eesti vabadusvõitleja ja gaidiliikumise tegelane 
*2006 – Donald Reid Cabral, Dominikaani Vabariigi poliitik 
*2006 – Dika Newlin, USA muusikateadlane
*2006 – Jessie Mae Hemphill, USA kitarrist ja lauljatar
*2006 – José Antonio Delgado, Venezuela alpinist
*2007 – Ivan Pavlovski, NSV Liidu poliitik, teedeminister 1977–1982
*2007 – László Kovács, ungari päritolu USA filmioperaator
*2007 – André Milongo, Kongo Vabariigi jurist ja poliitik, peaminister 1991–1992
*2007 – Aleksandr Tatarski, vene animaator
*2008 – Helen Brockman, USA moedisainer
*2008 – Victor McKusick, USA geneetik
*2008 – Estelle Getty, USA näitleja
*2009 – Herbert Morris, USA sõudja
*2009 – Richard Givan, USA kohtunik
*2009 – John Ryan, Briti koomiksikunstnik
*2009 – André Falcon, prantsuse näitleja
*2009 – Peter Krieg, saksa dokumentalist
*2009 – Mark Leduc, Kanada poksija
*2009 – Marco Antonio Nazareth, Mehhiko poksija
*2011 – Valdur Roots, eesti pianist ja muusikapedagoog
*2012 – Bogdan Stupka, ukraina teatri- ja filminäitleja
*2012 – Oswaldo Payá, Kuuba dissident
*2013 – Dennis Farina, itaalia päritolu USA näitleja
*2014 – Lembit Kivistik, eesti matemaatik
*2020 – Jaak Põlluste, eesti arstiteadlane ja pulmonoloog
*2021 – Aili Rannaste, eesti tantsija
*2022 – Heikki Haavisto, Soome poliitik
*2022 – Airi Liimets, eesti kasvatusfilosoof ja kasvatusteadlane
*2023 – Viive Aamisepp, eesti näitleja
*2024 – Peter Hunt, eesti ettevõtja
*2025 – Ozzy Osbourne, Briti laulja ja muusik
Jõe tänav (Tallinn)

**Jõe tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.

Jõe tänav algab Narva maanteelt, ristub Karu ja Ahtri-Tuukri tänavaga ning lõpeb Lootsi tänaval. 

Tänav on ligikaudu 260 m pikk. 

## Ajalugu
Tänav on nime saanud Härjapea jõe järgi. See on varem kandnud ka nimesid *Kanaali tänav* ja *Alam-Jõe tänav* (vene keeles ka Канальная ул, Рѣчная ул; saksa keeles *Kanalgasse*, *Bachstraße*).

Jõe tänava paaritute numbritega hoonestus on kujunenud välja Raadio-Elektroonika Tehase (RET) tegutsemisajal 1935–1993. 

Jõe tänav 12 asus Engelhard Corjuse projekteeritud ja 1931. aastal sisse õnnistatud Evangeeliumikristlaste Immaanueli koguduse hoone. Sakraalhoone ja koguduse keskuse saalis oli kokku 540 istekohta. 1950. aastal liideti kogudus Oleviste kogudusega. Hoone anti  Eesti Kaabli käsutusse ja ehitati ümber 1950. aastatel ning lammutati 1997. aastal.

Aastatel 1974–1990 oli Jõe tänav osa Viktor Kingissepa tänavast.


Jõe tänav 2018-04-21-15-58-36 (46953814731).jpg|
Jõe tänav 2018-04-21 (46953816581).jpg|
Chimney in Jõe street.JPG


## Viited
Konstantínos Mítroglou

**Konstantínos Mítroglou** (kreeka Κωνσταντίνος Μήτρογλου; sündinud 12. märtsil 1988 Kaválas) on Kreeka jalgpallur, ründaja. Ta mängib Prantsusmaa kõrgliiga klubis Marseille.

## Koondisekarjäär
2007. aasta Euroopa alla 19-aastaste meistrivõistlustel saavutas ta Kreeka noortekoondisega teise koha. Mítroglou lõi turniiril kokku kolm väravat ning oli kahe teise mängija kõrval turniiri suurim väravakütt.

Debüüdi Kreeka rahvuskoondises tegi Mítroglou 14. novembril 2009 mängus Ukraina vastu. Esimese värava lõi ta Kreeka rahvuskoondises 15. augustil 2012 sõprusmängus Norra vastu.

Ta on kuulunud Kreeka koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Olympiakós
*Kreeka Super League: 2007–08, 2008–09, 2010–11, 2012–13, 2013–14, 2014–15
*Kreeka karikas: 2007–08, 2008–09, 2012–13, 2014–15
*Kreeka superkarikas: 2007
;Benfica
*Primeira Liga: 2015–16, 2016–17
*Taça de Portugal: 2016–17
*Taça da Liga: 2015–16
*Supertaça Cândido de Oliveira: 2016

## Välislingid
Tõnu Sepp

**Tõnu Sepp** (sündinud 14. juunil 1946) on eesti muusikaõpetaja ja ansamblijuht.

Sepp on õppinud muusikat Tallinna Lastemuusikakoolis ja Tallinna Muusikakoolis. Ta on lõpetanud 1964. aastal Tallinna 46. Keskkooli ja 1979. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi flöödi erialal.

1971. aastal alustas ta Viljandi Lastemuusikakoolis esimesena Eestis vanamuusikahariduse andmist ja asutas ühe Eesti esimese vanamuusikaansambli – Viljandi Linnakapelli. 1982. aastal pani ta aluse Viljandi vanamuusika päevadele, mis on kujunenud rahvusvaheliseks Viljandi vanamuusika festivaliks.

Ta on töötanud ka Vanalinna Hariduskolleegiumi Muusikakooli juhatajana ja MTÜ Tartu Jakobi Mäe Kultuurikoja juhatajana. Tema eestvõttel loodi Tallinnas 1995. aastal stuudio Vaikuse Muusika. Alates 2006. aastast tegutseb stuudio Tartus. 

Koos õpilastega loodud ansamblite kõrvalt on Tõnu Sepp teinud koostööd ansamblitega Linnamuusikud ja Triskele. Tõnu Sepp on valmistanud ka mitmesuguseid pille, põhiliselt oma õpilastele.

Loonud muusika kolmele muusikadraamale (nt "Püha Elisabeth", 2021).

Tõnu Sepp töötas 2023/2024. õppeaasta seisuga Kohtla-Järve Tammiku Põhikoolis muusikaõpetajana.

## Viited

## Välislingid
*Stuudio Vaikuse Muusika
José Holebas

**José LIoyd Holebas** (kreeka Χοσέ Λόιντ Χολέμπας; sündinud 27. juunil 1984 Aschaffenburgis Lääne-Saksamaal) on Kreeka jalgpallur, kaitsja ja poolkaitsja. Alates 2020. aastast mängib ta Kreeka kõrgliiga klubis Olympiakós.

Hooajal 2014–2015 mängis Holebas Itaalia kõrgliiga klubis AS Roma. Aastatel 2015–2020 mängis ta Inglismaa kõrgliiga klubis Watford.

Debüüdi Kreeka rahvuskoondises tegi Holebas 11. novembril 2011 sõprusmängus Venemaa vastu. Ainsa värava lõi ta Kreeka rahvuskoondises 2012. aasta novembris sõprusmängus Iirimaa vastu. Ta kuulus Kreeka koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.
Castle

**"Castle"** on USA kriminaalseriaal, mis oli eetris 9. märtsist 2009 kuni 16. maini 2016.  

## Sisu

Sarja peategelased on edukas kriminaalromaanikirjanik Richard Castle ja NYPD 12. jaoskonna mõrvauurija Kate Beckett. Beckett on alguses üsna ärritunud, et peab kirjanikuga koostööd tegema, ja annab oma parima, et viimane enda teelt eest hoida. Varsti ta ikkagi harjub sellega ja avastab, et tema rühmal on Castle'i ideedest mõrvajuurdlustes palju kasu. Edasistel hooaegadel nad armuvad teineteisesse. 

## Osatäitjad

* Nathan Fillion – Richard (Rick) Edgar Alexander Castle, bestsellereid kirjutav kriminaalromaanikirjanik
* Stana Katic – Katherine Houghton (Kate) Beckett, NYPD mõrvauurija
* Jon Huertas – uurija Javier Esposito, NYPD mõrvauurija
* Seamus Dever – uurija Kevin Ryan, NYPD mõrvauurija
* Tamala Jones – dr Lanie Parish, kohtuarst
* Ruben Santiago-Hudson – kapten Roy Montgomery, Becketti ülemus
* Penny Johnson Jerald – kapten Victoria Gates, asendas Montgomeryt pärast seda, kui viimane tulevahetuses hukkus
* Molly Quinn – Alexis Harper Castle, Richard Castle'i teismeline tütar
* Susan Sullivan – Martha Rodgers, Castle'i ema
New Yorgi politsei

**New Yorgi politsei** (inglise: *New York City Police Department*, lühend:*NYPD*, ametlikult: *City of New York Police Department*) on New Yorgi linnale alluv munitsipaalpolitsei, mille peamisteks ülesanneteks on korrakaitse ja juurdluste läbiviimine.

New Yorgi politsei on USA vanimaid politseiameteid. Asutus loodi 1845 ja see asendas 1625. aastast tegutsenud linnavahi süsteemi. 

New Yorgi politseis töötas 2013. aastal 49 526 inimest ja asutuse eelarve oli 4,8 miljardit dollarit.
Ära osta Venemaa kaupu!

**"Ära osta Venemaa kaupu!"** (ukraina keeles «Не купуй російське!» või «Бойкотуй російське!») on 14. augustil 2013 alguse saanud protestiliikumine Ukrainas, mis kutsub üles mitte tarbima Venemaal toodetud kaupu.

See sai alguse Venemaa Föderatsiooni poolt Ukraina kaupadele kaubanduspiirangute kehtestamisega ja oli hääbunud Euromaidani meeleavaldusete ajaks, kuid kogus taas hoogu seoses 2014. aasta Krimmi kriisi puhkemisega ning sõjategevuse algusega Donbassis.

2014. aasta kevadel vähenes Venemaalt pärit kaupade müük Ukrainas väidetavalt 35–50%.



File:Акція бойкот російських товарів.jpg|Kiiev, 22.08.2013
File:Flesh mob Boycott.jpg|Kiiev, 15.03.2014
File:Матрьошка Львів.jpg|Lviv, 04.04.2014
File:Baner bridge Kyiv.JPG|Kiiev, 29.05.2014
File:PTN KhYLO 1.jpg|22.06.2014
Rannamäe tee

**Rannamäe tee** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis. 

Rannamäe tee algab Toompuiestee jätkuna umbes Nunne tänavaga ristmikult, ristub Suurtüki tänava, Pika tänava ja Väikse Rannaväravaga ning läheb Ahtri ja Mere puiestee ristmikul üle Mere puiesteeks.

Nunne tänava ristmikust Suurtüki tänavani on Rannamäe tee kahesuunalise liiklusega, Suurtüki tänavast kesklinna poole jätkub ühesuunalise liiklusega. Rannamäe teega paralleelselt Põhja-Tallinnast Tallinna kesklinna poole suundub ka ühesuunaline Põhja puiestee. Tallinna kesklinnast suundub aga Põhja-Tallinna ühesuunaline Mere puiestee.

Rannamäe tee ääres asuvad Tornide väljak, Rannamägi, Margareeta aed, Estonia katastroofis hukkunute mälestusmärk "Katkenud liin", Väikese Rannavärava bastion ja Rannavärava haljak.


Fail:Tsarist Baltic House in Tallinn, with the cathedral - Tsaari Baltic House Tallinnas, koos katedraali - panoramio.jpg|Rannamäe tee 5
Fail:Fat Margaret as Estonian Paks Margareeta in Tallinn 2 July 2013.JPG|Margareeta aed
Fail:Broken_Line_2.jpg|"Katkenud liin"


## Ajalugu
1876. aasta koostatud endise Tallinna muldkindlustusvööndi haljastusplaanide realiseerimisega tegeles Promenaadide komisjon ja tulevase haljasala plaani koostas Peterburi botaanikaaia direktor dr. Eduard August von Regel. Plaani kinnitas Tallinna Linnavolikogu 1880. aastal. 1885. aastal valmis kavandatud park, koos bastioniga kujundati ja ehitati välja haljasalaks ka selle esine Stuarti reduut.

1929. aastal esitasid Tallinna spordiseltsid avalduse senise Skoone bastioni jalamil oleva vallikraavi kasutada spordiväljaks, milleks nad ka loa said ning senine juurviljakasvatuseks kasutatud piirkond korrastati Anton Soansi 1929. aasta planeeringu järgi ning rajati linna staadion aastatel 1938–1939 (praegune spordiväljak Põhja puiestee ja Rannavärava mäe vahel). 

1932. aastal rajati bastioni lõunaosa Rannamäe tee ning väike osa bastionist puudega jäi teisele poole teed. Tornide väljaku ja raudtee vaheline Rannamäe tee on nimetatud Rannamäe järgi. Rannamäe tee varasem nimi oli *Näituse tänav*, sest Tornide väljakul korraldati põllumajandus- ja tööstusnäitusi. Pärast näituseväljaku üleviimist Pirita tee äärde nimetati Näituse tänav 22. oktoobril 1932 Rannamäe teeks.

Rannamäe tee 1 asus Eesti NSV Tsiviilkaitse Staabi (Rannamäe tee 11) ja Eesti Vabariigi Tsiviilkaitse Staabi vabariiklik juhtimispunkt.


AM N06018.jpg|Rannavärava mägi, 1930/1940
TLA 1465 1 4129 Suur Rannavärav. Püssirohu kelder (käik bastioni), väljakaevatud 1934 fotogr N Nylander.jpg|Rannamäe tee rajamisel lahtikaevatud bastioni Püssirohu kelder (käik bastioni)


## Vaata ka
*Balti jaama väljak

## Viited

## Välislingid
Vymna järv

**Vymna järv** ehk **Võmna järv** (valgevene keeles *Возера Вымна*, vene keeles *Вымно* (Võmno)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Haradoki rajoonis. Järv asub merepinnast 148 meetri kõrgusel, selle valgala on 106 km².

Kaldajoone pikkus on 22,6 kilomeetrit. Järves asub seitse saart kogupindalaga 8,7 hektarit. Litoraal on kitsas ja liivane. Sügavamal kui 5 meetrit on järve põhi kaetud sapropeeliga.

Vee läbipaistvus on 1 meeter. Vymna on eutroofne järv. 

Kaladest leidub järves haugi, särge, ahvenat ja latikat, vähem ka angerjat.

## Välislingid
*Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Imathía piirkonnaüksus

**Imathía piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Ημαθίας*) on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Makedoonia piirkonna lääneosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Véroia.

## Haldusjaotus

Imathía piirkonnaüksus jaguneb 3 vallaks. Need on:
*Alexándreia vald (2)
*Náousa vald (3)
*Véroia vald (1)

## Viited
Kilkísi piirkonnaüksus

**Kilkísi piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Κιλκίς*) on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Makedoonia piirkonna põhjaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Kilkís.

## Haldusjaotus

Kilkísi piirkonnaüksus jaguneb 2 vallaks. Need on:
*Kilkísi vald (1)
*Paionía vald (2)

## Viited
Łosvida järv

**Łosvida järv** ehk **Losvida järv** (valgevene keeles Возера Лосвіда, vene keeles Лосвидо (Losvido)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Haradoki rajoonis. Järv asub merepinnast 164 meetri kõrgusel, selle valgla on 107 km².

Kaldajoone pikkus on 25,6 kilomeetrit. Kallaste kõrgus on 1,5 meetrit, kohati on need murrutatud, kohati liivased, kohati aga soostunud.

Madalaveelise ala laius on 5–250 meetrit. Järve madalama osa põhi on liivane või kaetud liivsaviga, seal esineb rändrahne. Sügavamas osas katab põhja sapropeel. Järve vesi on kihistunud.

Vee läbipaistvus on 2–5,2 meetrit. Łosvida järv on mesotroofne järv. Järves kasvab mitmeid Valgevenes haruldasi taimi, näiteks järv-lahnarohi ja meri-näkirohi.

Kaladest elavad järves haug, ahven, angerjas, koha, latikas, luts, säinas, roosärg, rääbis ja viidikas. Järve kaldad on tähtis puhkepiirkond, seal asuvad mitu pioneerilaagrit, puhkebaas ja paadilaenutus.

## Välislingid
* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Pélla piirkonnaüksus

**Pélla piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Πέλλας*) on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Makedoonia piirkonna loodeosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Édessa.

## Haldusjaotus

Pélla piirkonnaüksus jaguneb 4 vallaks. Need on:
*Almopía vald (2)
*Édessa vald (1)
*Pélla vald (3)
*Skýdra vald (4)

## Viited
Lennufirmade loend

Esitatud **lennufirmade loend** on osaline. Tabelisse on lisatud kõik lennufirmad, mille lennud toimusid Helsingi-Vantaa, Stockholm-Arlanda või Tallinna lennujaamast seisuga 22. november 2014. Samast kuupäevast on kogu informatsioon tabelis.

''Et vaadata kõiki lennufirmasid IATA koodi järgi, liigu sellele lehele''*. [[Rahvuslike lennukompaniide loend|Siit leiad rahvuslike lennufirmade loendi]]. *

Veerus "Lennukeid" või "Sihtkohti" on esimesena märgitud praegune lennukite või sihtkohtade arv lennufirmas, pärast kaldkriipsu näitab arv enne tegevuse lõpetamist olnud lennukite/ sihtkohtade arvu. Märk '?' näitab, et infot ei leitud. Kui lennufirmal on mitu põhilist lennujaama, ei ole kodulennujaama märgitud.

## Lennufirmad
Stefan George

**Stefan Anton George** [št'efan 'anton ge'orge] (12. juuli 1868 – 4. detsember 1933) oli saksa luuletaja ja tõlkija.

Tema isa oli võõrastemajapidaja ja veinikaupmees.

Pärast gümnaasiumihariduse omandamist 1888. aastal veetis ta aega Londoni ja Pariisi kirjandusringkondades. Ta reisis ka Viini. 1890. aastatel hakkas ta luuletusi avaldama.

## Tunnustus
* 1927 Goethe auhind
Piería piirkonnaüksus

**Piería piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Πιερίας*) on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Makedoonia piirkonna edelaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Kateríni.

## Haldusjaotus

Piería piirkonnaüksus jaguneb 3 vallaks. Need on:
*Dío-Ólympose vald (2)
*Kateríni vald (1)
*Pýdna-Kolindrósi vald (3)

## Viited
Thessaloníki piirkonnaüksus

**Thessaloníki piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Χαλκιδικής*) on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Makedoonia piirkonna keskosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Thessaloníki.

## Haldusjaotus

Thessaloníki piirkonnaüksus jaguneb 13 vallaks. Need on:
*Thessaloníki vald (1)
*Ampelókipoi-Meneméni vald (2)
*Chalkidóna vald (13)
*Délta vald (4)
*Kalamariá vald (7)
*Kordelió-Évosmose vald (8)
*Lagkadási vald (9)
*Neápoli-Sykiési vald (10)
*Oraiókastro vald (14)
*Pávlos Melási vald (11)
*Pylaía-Chortiátise vald (12)
*Thermaïkósi vald (5)
*Thérmi vald (6)
*Vólvi vald (3)

## Viited
Irákleio piirkonnaüksus

**Irákleio piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Ηρακλείου*) on Kreeka piirkonnaüksus Kreeta piirkonna idaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Irákleio.

## Haldusjaotus

Irákleio piirkonnaüksus jaguneb 8 vallaks. Need on:
*Archánes-Asteroúsia vald (2)
*Chersónisose vald (8)
*Faistósi vald (7)
*Górtyna vald (4)
*Iraklioni vald (1)
*Malevízi vald (5)
*Minóa Pediáda vald (6)
*Viánnose vald (3)

## Viited
Seli Kantsimägi

**Seli Kantsimägi** ehk **Kantsimägi** ehk **Keldrimägi** (ka *Seli linnamägi*, *Pirgu linnamägi*) on valliga ümbritsetud ala Atla jõe kaldal Rapla maakonnas Rapla vallas Pirgu külas Tammemäel. Seda looduslikult tekkinud pinnavormi peeti varem võimalikuks linnamäeks.

## Kirjeldus
Pirgu ehk Atla jõe kõrgel läänekaldal Seli-Pirgu-Angerja maantee ja jõe vahel asuvat Kantsimäge piiritleb hobuserauakujuline vall, mille lahtine ots jääb jõe poole. Valliga piiratud territooriumi pindala on umbes 7500 ruutmeetrit. Ala loode- ja lääneküljel on valli lõhutud, kõige paremini on see säilinud põhjaküljel. Vall kerkib ümbritsevast pinnast kuni 1,5 või 1,8 meetri kõrgusele ja on oma madalamas osas 8 meetrit lai. Seli Kantsimäe välisilme sarnaneb varaste tasasele pinnale rajatud ringvall-linnuste omaga. Nii peeti seda pikka aega I aastatuhandest pärinevaks oletatavaks linnamäeks. Nähti ka võimalust, et Henriku Liivimaa kroonikas Lohu linnuse piiramise kirjelduse juures mainitud ümbruskonnas asunud kolmest väiksemast linnusest üks asus Kantsimäel.

2006. aastal viidi Kantsimäel läbi arheoloogilised väljakaevamised, mis jälgi kultuurikihist ega inimese osast valli tekkimisel ei leidnud. Arheoloogide seisukohta, et vall on looduslik, kinnitasid ka geoloogid Atko Heinsalu ja Anto Raukas. Kõige tõenäolisemaks peetakse, et vall tekkis vee setteid kuhjava tegevuse tõttu mandrijää sulamise ajal.

Kuigi tegu pole linnamäega, ei välistata võimalust, et seal oli kultuskoht. Seli ümbruskonnas on väga palju lohukive ning jõekaldal asuv poolringikujuline vall võis kaasa aidata selle koha nägemisele pühana. Samuti ei välistata, et Kantsimägi oli kasutusel ajutise pelgupaigana.

## Vaata ka
*Eesti linnuste loend
*Pirgu jõgi

## Viited

## Välislingid

* Seli linnusekoht
*
Sérrese piirkonnaüksus

**Sérrese piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Σερρών*) on Kreeka piirkonnaüksus Kesk-Makedoonia piirkonna kirdeosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Sérres.

## Haldusjaotus

Sérrese piirkonnaüksus jaguneb 7 vallaks. Need on:
*Amfípoli vald (2)
*Emmanouíl Pappási vald (4)
*Irákleia vald (5)
*Néa Zíchni vald (6)
*Sérrese vald (1)
*Sintikí vald (7)
*Visaltía vald (3)

## Viited
Jeziaryšča järv

**Jeziaryšča järv** ehk **Jeziarõštša järv** (valgevene keeles *Возера Езярышча*, vene keeles *Езерище* (Jezerištše)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Haradoki rajoonis. Järv asub merepinnast 165 meetri kõrgusel, selle valgala on 264 km².

Kaldajoone pikkus on 32,8 kilomeetrit. Piki järve põhjakallast kulgeb Valgevene ja Venemaa piir. Kaldad on kõrged, põhjas ja loodes kuni 25 meetrit, mujal 5 meetrit. Järves on 20 saart kogupindalaga 0,67 km². Ühel järve lääneosas asuval saarel asuvad endise Jeziaryšča kindluse varemed (säilinud on muldvallid). Jeziaryšča järve läänekaldal asub Jeziaryšča alev.

Järve põhi on ebatasane. 4–6 meetri sügavuseni on põhi liivane, sügavamal on see aga kaetud sapropeeliga.

Vee läbipaistvus on 1,4 meetrit. Jeziaryšča on eutroofne järv. Järvel pesitseb ohtralt veelinde, kokku 60 liigist. Jeziaryšča järve ümbrusse loodi 1979. aastal ornitoloogiline kaitseala.

Aastal 1959 rajati järvest välja voolavale Obali jõele hüdroelektrijaam. See tõi kaasa veetaimestiku vähenemise, samuti ka kallaste murrutuse. Tänapäeval on valdavad veetaimestiku liigid harilik pilliroog ja järvkaisel; lahe pinda, kust voolab välja Obali jõgi, katab penikeel.

Kaladest elavad järves haug, ahven, särg, koha, latikas, luts, säinas, koger, roosärg ja nurg.

## Välislingid
* Järvest Viciebski ümbruskonna koduloolehel
Chaniá piirkonnaüksus

**Chaniá piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Χανίων*) on Kreeka piirkonnaüksus Kreeta piirkonna lääneosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Chaniá.

## Haldusjaotus

Chaniá piirkonnaüksus jaguneb 7 vallaks. Need on:
*Apokorónase vald (2)
*Chaniá vald (1)
*Gávdose vald (3)
*Kántanos-Sélino vald (4)
*Kíssamose vald (5)
*Plataniási vald (6)
*Sfakiá vald (7)

## Viited
Janokjärv

**Janokjärv** (ka **Jänukjärv**, **Janutjärv**, **Jaanekjärv**) asub Kanepi vallas Põlvamaal.

Järve keskmine sügavus on 3,7 m, kõige sügavam koht on 9,3 m. Järve pikkus on 680 m ja laius 280 m. Järve pindala on 11,4 ha. Järvest voolab läbi Piigaste oja. Järvest väljuvat orgu nimetatakse Kooljaoruks (või Kuulmaoruks või Koolmaoruks).

Tsähkna veski talu on olnud mõnda aega ka Anna Haava vanematekoduks. Kuulmaoru veerel, vaatega Janukjärvele on tähistatud koht, kus poeet kirjutas luuletuse "Järv leegib eha paistel".

Järveäärses sovhoosisaunas ööbis legendaarne Krootuse EÕM-rühm (juunis ka TPL). Järve kõrvalt kulgevat teed pidi sõitis igal hommikul ja õhtul just samasugune PAZ-buss, kes malevlased töölt ära tõi, millega algas ka "Sigade revolutsiooni" film. Filmi režissöör Rene Reinumägi pärineb ise endisest Krootuse EÕM rühmast.

## Legendid
Esimese vabariigi ajal oli üks talumees tahtnud heinakoormaga läbi oru minna. Enne orgu tuli mees hobuselt maha, et mäest alla hobuse kõrval kõndida. “Jõudnud mäe alla, jäänud ohjad talle jalgu ja ta kukkus maha. Hobune aga arvas, et teda ohjast tõmmati, ja keeras vankri perve otsa ning koorem kukkus mehele pääle.” Nii saanudki mees hukka. Samas pajatavat teised muistendid, et järve olla peaaegu tühjaks joonud Kalevipoeg ise. M. J. Eiseni kogutud materjalide järgi olla järves ka kuldsammas, mida võivat selge ilmaga näha.

Oru nõlvadel on rohkelt kääpaid. Legendide järgi olla neisse maetud Põhjasõjas vaherahu ajal järve tühjaks joonud ja lõhkijoomise tõttu hukkunud sõdurid. Legendist on mitmesuguseid versioone:
 See oli Rootsi sõja ajal, kui oli verine kokkupõrge rootslaste ja venelaste vahel. Väed sõdisid teine teisel pool järve, nii et rootslased olid põhja pool ja venelased lõuna pool. Kange põua ajal oli järv järk-järgult kuivemaks jäänud. Et aga palju sõdijaid oli ja sõda 7 kuud järve ääres kestis, siis joodi see järv tühjaks. Pärast, kui järv oli tühi, kihutasid venelased rootslaste kannul läbi tühja järve. Pääle sõja oli järve jällegi vett kogunenud ja järv oli endine. Ja siis oligi selle järvele nimeks pandud “Januk” järv. Seejärv asub Valgjärve vallas, Võrumaal, Vana-Piigaste mõisa läheduses, Tiksi külas.

 Valgjärve vallas Tiksi talu juures on järv nimega Janukjärv. Põhjasõja ajal olnud lähedal orus palju Rootsi sõdureid haavatutena sääl maas. Neil olnud kange janu ja nad tahtnud järvest minna janu kustutama. Enne, kui nad aga sinna jõudsid, surid nad janusse. Sellest saanudki see järv nimetuse ja seda orgu, kus nad surid, hakatud kutsuma Kuulmeoruks.

 Võrumaal, Piigastes, Janutjärve ümbruses on palju Rootsi sõjaaegseid pikerkuisi ja ümarikke kääpaid. Janutjärv on kahe mäe vahel. Lahingu ajal on seisnud venelased ühel pool järve, rootslased teisel pool. Sõjamehed olla niivõrd janunenud olnud, et järve tühjaks joonud. Sellest saanudki järv nimetuse.

## Viited

## Välislingid
*Janokjärvest Kalapeedias
Uulu mõisa kalmistu

**Uulu mõisa kalmistu** on kalmistu Pärnu kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Uulu külas Häädemeeste vallas Pärnu maakonnas. Kalmistu jääb Uulu mõisa südamest linnulennult umbes 750 m kaugusele läände.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Staël von Holsteinid millalgi pärast 1845. aastat, kui suri tollase omaniku poja Reinhold Staël von Holsteini värske abikaasa Eleonore Staël von Holstein. Reinhold sai 1846. aastal omanikuks ning rajas 1880. aastal oma esimese abikaasa mälestuseks kalmistule kiriku.

Kalmistule maetute üldarv pole teada, praegu on see jäetud maha ja rüüstatud. Kalmistul olev Eleonore Staël von Holsteini hauakamber on kaetud pinnasega ning seda tähistab kaks algse kalmistuvärava graniitposti.

Eleonore Staël von Holsteini hauakamber on 1998. aastast riiklik kultuurimälestis. Tema mälestuseks rajatud kirik on 1998. aastast eraldi riiklik kultuurimälestis.

## Kalmistule maetuid
*1845 – Eleonore Agnes Luise Marie Staël von Holstein (sündinud von Grote; 13. juuni (vkj) 1824 – 30. aprill (vkj) 1845)
*1892 – Gotthard Reinhold Staël von Holstein (28. aprill (vkj) 1819 – 13. november (vkj) 1892)

## Viited

## Kirjandus
*Tiiu Pukk. Ikla, Häädemeeste, Uulu. Maalehe Raamat. Tallinn 2000. Lk 80
*Valdo Praust. "Mõisakalmistud". – Pärnumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2009. Lk 68
*Valdo Praust. "Uulu mõis (*Uhla*)". – Pärnumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2009. Lk 223
*Alo Särg. "Uulu (*Uhla*)". – Pärnumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2011. Lk 98–100
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
*
*Uulu mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Volkssturm

**Volkssturm** oli Saksamaa poolsõjaväeline maakaitsevägi teise maailmasõja lõpuperioodil.

Hitler andis käsu Volkssturmi moodustamiseks 25. septembril 1944. Volkssturmi loomise otsus avalikustati 18. oktoobril 1944, Leipzigi lahingu aastapäeval.

Volkssturmi kutsumisele kuulusid mehed vanuses 16–60 aastat, keda mingil põhjusel ei olnud varem sõjaväeteenistusse võetud. Volkssturmi kutsuti ligi 6 miljonit meest.

Volkssturm allus NSDAP parteikantselei juhile Martin Bormannile, Volkssturmi sõjaväeline ülemjuhataja oli Heinrich Himmler.

Volkssturm täitis julgestusülesandeid ja osales kindlustustöödel ning võitles ka rindel.

Volkssturmi võitlejad olid enamasti erariietes ning kandsid käisesidet tekstiga "Deutscher Volkssturm – Wehrmacht". Osa Volkssturmi liikmeid kandis ka mundrit.

Täpseid andmeid lahingutegevuses hukkunud Volkssturmi liikmete arvu kohta ei ole. Vähemalt 175 000 Volkssturmi liiget hukkus või jäi teadmata kadunuks.

## Viited
Embol

**Embol** on veresoones liikuv võõrkeha (näiteks õhumull, rasvakogumik, liikuma hakanud tromb vms), mis lõpuks suleb mõne veresoone haru.
Aneurüsm

**Aneurüsm** on veresoone seina väljasopistus. Eriti sagedad on aneurüsmid aordil ja teistel suurematel arteritel. Selle põhjuseks on arteri seina defekt, mis on sageli kaasasündinud, harvem vigastuse tagajärg.
Nexus 6

**Nexus 6** (koodnimega Shamu) on Google'i ja Motorola Mobility poolt Androidi operatsioonisüsteemi kasutav nutitelefon, mis sarnaneb riistvara poolest teise generatsiooni Motorola Moto X-i telefoniga. Nexus 6 on kuues nutitelefon Google Nexuse seerias.

## Kättesaadavus
Nexus 6 esitleti 15. oktoobril 2014, esimesed telefonid jõudsid poodi novembris 2015 USA-s maksab 32 GB mudel 649 $, 64 GB 699 $. Telefoni saab osta USA-s Google Play Store'i, Motorola Mobility, Best Buy, T-Mobile'i, AT&T, Sprinti, Verizon Wirelessi ja U.S. Cellulari kaudu. Eestis müüvad seda mudelit Tele2 ja mõned veebipoed.

## Telefoni andmed
Nexus 6 on 2,7 GHz quad-core Snapdragon 805 protsessor 3 GB RAM-iga ning 32 või 64 GB sisemäluga. Telefoni aku mahutavus on 3220 mAh, mis laseb töötada telefonil kuni 6 tundi. Nexus 6 QHD AMOLED-ekraani diagonaal on 5,96 tolli, resolutsioon 2560 x 1440 (493 PPI). Telefonil on 13-megapiksline tagakaamera ja 2-megapiksline esikaamera. Telefonil puudub microSD-kaardi kasutamise võimalus, pole eemaldatavat akut ega FM-raadiot. Nexus 6 operatsioonisüsteemiks on Android 5.0 Lollipop, mis on uuendatav Android 6.0 Marshmallow.

## Vaata ka
* Android

## Viited