open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eesti Tantsujuhtide Rahvatantsurühm

**Eesti Tantsujuhtide Rahvatantsurühm** (lühend: ETR) on eesti tantsuõpetajate ühendus, mis on asutatud 1966. aastast Tallinnas. 2007. aastal on äriregistrisse kantud ka samanimeline mittetulundusühing.

Ühenduse eestvõttel on korraldatud kontserte, näiteks "Kägara", "Nelja vaala kontsert" jm.

## Vaata ka
*Eesti Tantsuhariduse Liit	   
*Eesti Tantsuõpetajate Liit	

## Viited

## Välislingid
*Eesti Tantsujuhtide Rahvatantsurühma koduleht (vaadatud 01.03.2013)
Alenka Bratušek

**Alenka Bratušek** (sündinud 31. märtsil 1970 Celjes) on Sloveenia poliitik, kes oli 20. märtsist 2013 kuni 18. septembrini 2014 Sloveenia peaminister.

Pärast keskkooli lõpetamist õppis ta Ljubljana ülikoolis, mille lõpetas finantsmänedžeri erialal.

Ta töötas aastatel 1999–2011 Sloveenia rahandusministeeriumis. 2011. aastal valiti ta Sloveenia parlamenti partei Positiivne Sloveenia nimekirjas (ta kandideeris Sloveenia parlamenti ka aastal 2008, kuid edutult).

27. veebruaril 2013 nimetati ta pärast seda, kui Janez Janša teisele valitsusele umbusaldust avaldati, Sloveenia peaministrikandidaadiks ning talle tehti ülesandeks 15 päeva jooksul uus valitsus moodustada.

Aprilli lõpus 2014 kaotas ta partei Positiivne Sloveenia sisemistel valimistel liidrikoha ja ta teatas, et astub 5. mail 2014 tagasi. Bratušek jätkas siiski peaministri kohusetäitjana kuni erakorraliste valimisteni ja uue valitsuse moodustamiseni. 18. septembril 2014 sai uueks peaministriks valimised võitnud Miro Cerar.

Jean-Claude Junckeri juhitavas Euroopa Komisjoni koosseisus pidi Bratušekist saama üks komisjoni asepresidentidest, kuid tema kuulamisel Euroopa Parlamendis tekkisid kahtlused tema sobivuses pakutud ametikohale. Ennetades enda mahahääletamist taandas Bratušek 8. oktoobril 2014 ise oma kandidatuuri.
Eesti Kunstnikkude Liit

**Eesti Kunstnikkude Liit** (lühend **EKL**) oli aastatel 1923–1940 tegutsenud kunstiühendus.

Liidule panid aluse aastal 1923 Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingust lahku löönud kunstnikud. Aastal 1930 lõi EKList osa liikmeid lahku ja nad moodustasid Uue Kunstnikkude Koondise. Aastal 1940 ühines EKL taas Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühinguga.

Tegutsemise algusest aastani 1936 korraldas EKL Tallinnas ja Tartus 10 ülevaatenäitust.

## Liikmed
1932. aastal kuulusid liitu 30 kunstnikku: Aleksander Polešuk, Viktor Reinhard, Nikolai Thamm, Aleksander Vladovsky, Hilda Orgusaar, August Timus, Osvald Jungberg, August Karro, Anna Luik-Püüman, Maximilianus Maksolly, Karl Murakin, Aleksander Promet, Rudolf Sajor, Jüri Sepp, Paul Sepp, Gustav Mootse, Viktor Schmidt, Jaan Tiitus, Feliks Valtmann, Eduard Kand, Guido Mamberg, August Matvei, Theodor Ussisoo, August Kivi, Eduard Mässo ja Eduard Poland.

## Viited
Eesti Tantsuhariduse Liit

**Eesti Tantsuhariduse Liit** (lühend ETHL) oli aastatel 1996–2016 tegutsenud tantsuõpetajaid ühendav erialaliit.

ETHL loodi 1996. aastal Mait Agu algatusel ja eestvedamisel, kandes 2011. aastani nime **Eesti Tantsupedagoogide Liit (ETPL)**. Suur osa liidu tegevusest põhines Mait Agu isiklikul nägemusel. Pärast Mait Agu hukkumist 1998. aastal jätkas liit küll põhikirjalist tegevust, kuid aeg ei soosinud tantsuhariduslike muudatuste elluviimist.

Põhikirja järgi olid Eesti Tantsuhariduse Liidu põhieesmärgid järgmised:
* "tantsuharidusliku tegevuse koordineerimine ning arendamine";
* "tantsualaste kontaktide edendamine";
* "tantsuõpetajate ametialaste huvide eest seismine";
* "avalikkuse ja oma liikmete kaasamine tantsukunsti ja -kultuuri arendamisse Eestis".
2016. aastal ühinesid 1996. aastal asutatud Eesti Tantsuhariduse Liit ja 2002. aastal asutatud Eesti Tantsukunstnike Liit. Ühinemisel sündinud uue liidu nimeks sai Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liit.

## Vaata ka
*Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liit
*Eesti Tantsujuhtide Rahvatantsurühm	   
*Eesti Tantsuõpetajate Liit	

## Viited

## Välislingid
*Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liidu veebisait
Eesti Tantsuõpetajate Liit

**Eesti Tantsuõpetajate Liit** (lühend: ETÕL) on aastatel 1933–1940 uuesti aastast 1933 tegutsev ühendus, mis koondab enda alla kutselisi tantsuõpetajaid, -treenereid ja võistlustantsijaid.

Põhikirja järgi on ETÕLi põhieesmärgid "avalikes huvides nii seltskonnatantsu, kui ka tantsuspordi arendamine ja edendamine, liikmete kutsealaste teadmiste täiendamine".

ETÕL asutati 1933 kui *Eesti Tantsuõpetajate Ühing*.

ETÕL kuulub aastast 1993 rahvusvahelisse kutseliste tantsuõpetajate organisatsiooni World Dance Council.

## Vaata ka
*Eesti Tantsujuhtide Rahvatantsurühm	   
*Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liit

## Viited

## Välislingid
*ETÕLi koduleht (vaadatud 01.03.2013)
Philip Nossmy

**Philip Nossmy** (sündinud 6. detsember 1982) on Rootsi kergejõustiklane, kelle põhialaks on 110 meetri tõkkejooks. Nossmy tuli sellel alal 2001. aastal juunioride Euroopa meistriks.

## Viited
Vahemere maad

**Vahemere maad** (varem *Vahemeremaad*) on ajalooline piirkond Vahemere ääres.

Vahemere maad jagunevad Euroopa, Aafrika ja Aasia vahel. 
# Euroopa riikidest hõlmavad nad täielikult või osaliselt Portugali, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Sloveenia, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Albaania, Kreeka ning Türgi Euroopa-osa, väikeriigid Andorra, Monaco, San Marino, Vatikani ja Malta; samuti kuulub sinna Gibraltar. 
# Vahemere maade Aasia-osa hõlmab osa Türgist, Süüriast, Liibanonist, Iisraelist, Palestiinast ja Jordaaniast ning Küprose saare koos ümbritsevate saartega. 
# Aafrikas hõlmavad Vahemere maad Egiptuse, Liibüa, Tuneesia, Alžeeria ja Maroko rannikuosa ning Ceuta ja Melilla.
Eesti Hotellide ja Restoranide Liit

**Eesti Hotellide ja Restoranide Liit** (lühend: EHRL) on aastal 1992 asutatud mittetulundusühing, kuhu kuulub hotelli- ja restoranimajandusega tegelevaid füüsilisi ja juriidilisi isikuid.

Põhikirja järgi on liidu eesmärk "kooskõlastada ja koordineerida oma liikmete tegevust hotellimajanduse ja toitlustamise alal...".

Aastast 1993 kuulub EHRL Euroopa Liidu Hotellide ja Restoranide Assotsiatsioonide Liitu (HOTREC).

EHRL-i tegevjuht on Killu Maidla.
 
## Viited

## Välislingid
*EHRLi koduleht (vaadatud 01.03.2013)
Hanila muuseum

**August Tampärgi nimeline Hanila Muuseum** on Hanilas asuv koduloomuuseum.

Muuseum on asutatud 1993. aastal. Muuseumi kogude aluseks on Rame küla Porsiku talu peremehe August Tampärgi ehk Porsiku Kustase kogutud taluriistade kogu. Muuseum kogub ja eksponeerib Lääneranna valla ajaloo ja kultuuripärandiga seotud materjale.

Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus 2017. aastal liitusid Hanila, Koonga, Lihula ja Varbla vald. 1. detsembril 2018 viidi valla muuseumid ühtse juhtimise alla ja sellega loodi Lääneranna Muuseumid, kuhu kuuluvad Lihula muuseum asukohaga Lihulas ja August Tampärgi nimeline Hanila Muuseum asukohaga Hanila külas.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumi koduleht
* "Hanila muuseumi avalik kiri Lääneranna vallavalitsusele" Lääne Elu, 10. oktoober 2023
New Super Mario Bros. Wii

**"New Super Mario Bros. Wii"** on videomäng Nintendo Wii konsooli jaoks. Mängida on võimalik kuni neljakesi koos, igaüks oma Wii puldiga. 

## Süžee
Mäng algab printsess Peachi sünnipäevaga, kui järsku tulevad Koopalingid ja röövivad Peachi. Mario, Luigi ja kaks Toadi (üks kollane, teine sinine) jooksevad Koopalingide õhulaeva järgi. Punased toadid saadavad teele uued asjad. Mängu on juurde tulnud pingviinikostüüm ja propellerseen. Kokku on mängus 8 maailma ja 7 Koopalingi.

## Reeglid
Mäng on aja peale. Liikuda saab ka vasakule ja vanadesse levelitesse saab tagasi minna. Levelites tuleb koguda tähemünte. Kui kõik tähemündid olemas ja mäng läbi, avaneb üheksas maailm. Igas maailmas on 1 Koopaling, keda tuleb kaks korda ära tappa. Kaheksandas maailmas on maagiakilpkonn Kamek, Bowser jr. ja Bowser. Viimases maailmas bosse pole.

## Viited
* Koopalings

## Välislingid
* Mängu koduleht
Rahvusvaheline laevakokkupõrgete vältimise eeskiri

**Rahvusvaheline laevakokkupõrgete vältimise eeskiri** (*COLREG*) on ohutu meresõidu üks alusdokumente, mille 1972. aasta konventsiooniga ühines Eesti Vabariik 1991. aastal. Eeskiri oli kuni 1972. aastani SOLAS-e lisa ja sealt edasi eraldi kokkulepe, mille täiendamist ja muutmist korraldab Rahvusvaheline Mereorganisatsioon.

*C Osa TULED JA MÄRGID, Reeglid 20 kuni 31

## Viited

* IMO: COLREG 1972
* Riigi Teataja: Rahvusvahelise laevakokkupõrgete vältimise eeskirja konventsioon, sisaldab ka eeskirja teksti
* ESTERM: COLREG
* 
* Rahvusvaheline laevakokkupõrgete vältimise eeskiri 1972 (COLREG-72)
* Emajõe Nupuklubi: COLREG 1972
Eesti Giidide Liit

**Eesti Giidide Liit** (lühend: EGL) on aastal 1994 asutatud kutseliit, mis koondab enda alla Eesti giidide kohalikke ühendusi.

Põhikirja järgi on EGL eesmärgid järgmised:
* "liikmete organisatsiooniline ühendamine ja nende koostöö koordineerimine";
* "liikmete majanduslike ja sotsiaalsete õiguste ja huvide esindamine nii siseriiklikul kui rahvusvahelisel tasandil";
* "liikmete kutsealaste teadmiste ja oskuste täiendamine ning arendamine".

## Viited

## Välislingid
*EGLi koduleht (vaadatud 01.03.2013)
Eesti Turismi- ja Reisifirmade Liit

**Eesti Turismi- ja Reisifirmade Liit** (varem *Eesti Turismifirmade Liit*, lühend ETFL) on aastal 1990 asutatud liit, mis koondab enda alla turismiga tegelevaid tööandjaid.

ETFLi kuuluvad näiteks Eesti reisibürood, -korraldajad, turismiorganisatsioonid, turismiga tegelevad hotellid.

ETFLi eesmärgid on põhikirja järgi järgmised:
* "turismi arendamine";
* "liikmete huvide esindamine turismipoliitika väljatöötamises ja elluviimises";
* "liikmete turismialase tegevuse koordineerimine ja kontaktide loomine".

Aastast 1991 korraldab ETFL rahvusvahelist turismimessi Tourest.

Alates 1990. aastast kuulutab ETFL igal aastal välja parima turismiobjekti ning 1992. aastast parima turismiedendaja, teadvustamaks üldsusele turismimajanduse olulist osa Eesti Vabariigis ning avaldamaks avalikku tunnustust edukalt teostatud projektidele turismimajanduses ning konkreetsetele isikutele.

## Viited

## Välislingid
* ETFLi koduleht
Eesti Seiklusturismi Assotsiatsioon

**Eesti Seiklusturismi Assotsiatsioon** (lühend: ESA) on aastal 2000 asutatud ühendus, mis koondab enda alla seiklusturismiga seotud ettevõtteid. 

ESA tegevjuht on Paap Kõlar.

ESA muu hulgas arendab Eestis seiklusturismi, teadvustades ühtlasi selle majanduslikku potentsiaali.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht (vaadatud 01.03.2013)
TOUREST

**TOUREST** on  Eesti Turismi- ja Reisifirmade Liidu korraldatav ainus rahvusvaheline turismimess Eestis. Tourest on pikima ajalooga turismimess Balti riikides. Esimene mess toimus 1.–3. novembrini 1991 ning seal astus üles 8 riigist 82 eksponenti.

Messil esindatud ettevõtete hulka kuuluvad reisibürood ja reisikorraldajad, lennu-, kindlustus-, laeva- ja bussifirmad, majutusasutused, reisimise tugiteenuste pakkujad, välisriikide turismiorganisatsioonide esindajad, Eesti maakondade esindajad, kodumaised spaad ning turismiatraktsioonid.

Tourest toimub igal aastal veebruari teisel nädalavahetusel.

Temaatiliselt jagatud messihallid aitavad külastajatel ja eksponentidel orienteeruda Touresti laias tootevalikus.

Messi esimesel päeval leiab aset turismiprofessionaalidele suunatud programm. Touresti külastavad ning kohalike eksponentide/teenusepakkujate toodete/teenustega tulevad tutvuma ja ärisidemeid sõlmima messi Hosted Buyeri programmi raames ligi 50 välismaist reisiettevõtjat.

Messil kuulutab Eesti Turismi- ja Reisifirmade Liit välja aasta turismiobjekti ja aasta turismiedendaja.

## Viited

## Välislingid
* Messi koduleht
Eesti Mereturismi Assotsiatsioon

**Eesti Mereturismi Assotsiatsioon** (lühend: EMTA) on aastal 1990 asutatud mittetulundusühing, kuhu kuulub Eesti väikesadamaid ja merendusega seotud ettevõtteid.

EMTA põhieesmärk on uurida, arendada ja koordineerida mereturismi.

Aastast 1996 annab EMTA välja brošüüri "By pleasure boats to Estonia". 

## Viited
Eesti Maaturism

**Eesti Maaturism** on aastal 2000 asutatud mittetulundusühing. 

Ühingu eesmärk on maaturismiettevõtjate ühiste huvide esindamine, toetades seeläbi Eesti maaturismi arengut.

Ühingul on praegu 299 liiget.

## Vaata ka
*Turismitalu

## Viited

## Välislingid
*Ühingu koduleht (vaadatud 01.03.2013)
Eesti Turist

**Eesti Turist** oli aastatel 1933–1938 tegutsenud ühendus, mis loodi eesmärgiga edendada Eesti turismi arengut ja õpetada tundma Eesti ajalugu.

Aastatel 1934–1935 andis ühendus välja Eesti vaatamisväärsusi käsitlevat ajakirja Eesti Turist, mida ilmus 3 numbrit.

## Vaata ka
*Eesti Turistide Ühing

## Viited
François Rabelais

**François Rabelais** [franssu'a rabl'ee] (u 1494 – 9. aprill 1553) oli üks tähtsamaid prantsuse renessansiajastu humanistlikke kirjanikke. Tema tuntumad teosed on "Pantagruel" (1532) ja "Gargantua" (1534). Rabelais kirjutas ka pseudonüümide Alcofribas Nasier (mis on anagramm tema nimest) ja Seraphin Calobarsy all.

## Elukäik
Rabelais sündis jõuka advokaadi peres Chinoni linna lähedal Touraine'is Prantsusmaal.

## Teosed eesti keeles
* "Gargantua. Lastejutt hiiglasest" (F. Rabelais' ainetel; raamatus autor märkimata). Illustreerinud Gori, Rahvaülikool, Tallinn 1920, 22 lk
* "Gargantua" (katkendeid), tõlkinud Jaan Kross – Renessansi kirjanduse antoloogia, Eesti Raamat, Tallinn 1984, lk 283–299 ja kommentaarid lk 670–672
* "Gargantua" (täispealkiri: "Suure Gargantua – Pantagrueli isa ülikohutav elulugu, mis on ennemuiste sügav- ja teravmõttelisusse kiindunud magister Alcofribasi poolt kirja pandud raamat täis pantagruelisme"). Prantsuse keelest tõlkinud Ilotar Aavisto, eessõna: Lauri Leesi. Europeia sari, nr 33, Perioodika, Tallinn 1996, 158 lk; ISBN 5797906066
* "Pantagruel" (täispealkiri: "Pantagruel – dipsoodide kuningas, keda näidatakse õigel kujul, tema vapustavate tegude ja vägitükkidega, mäherdused on üles tähendanud õnnis magister Alcofribas, kvintessentsi ilmutaja"). 1. raamat; tõlkinud Ilotar Aavisto, sari Europeia, nr 52, Perioodika, Tallinn 1998, 150 lk; ISBN 5797906643
* "Gargantua. Pantagruel". Prantsuse keelest tõlkinud Ilotar Aavisto, järelsõna Lauri Leesi. Sari Punane raamat, Tänapäev, Tallinn 2007, 399 lk; ISBN 9789985625255

## Kirjandus
* Mihhail Bahtin, "Valitud töid", Eesti Raamat, Tallinn 1987, lk 109–171 (VII peatükk "Rabelais' kronotoop", VIII peatükk "Rabelais' kronotoobi folkloorsed alused" ja IX peatükk "Idülli-kronotoop romaanis" uurimusest "Aja ja kronotoobi vormid romaanis. Ajaloolise poeetika põhijooni", tõlkinud Pärt Lias) ning lk 185–211 ("François Rabelais' looming ja keskaja ning renessansi rahvakultuur", väljavõtteid, tõlkinud Linnart Mäll) 
* Hasso Krull, "Rabelais ja amfiboloogiad" ("Gargantua" tõlkest) – Kultuurileht 29. märts (lk 10) ja 4. aprill 1996
* Mihhail Bahtin, "François Rabelais' looming ja keskaja ning renessansi rahvakultuur". Tõlkinud Kajar Pruul – Vikerkaar 2006, nr 1/2, lk 151–168
* Erich Auerbach, "Mimesis. Tegelikkuse kujutamine õhtumaises kirjanduses". Tõlkinud Kalle Kasemaa. Ilmamaa, Tartu 2012, lk 323–349 (XI peatükk "Maailm Pantagrueli suus")

## Välislingid
* Gargantua and Pantagruel, 5 raamatut (inglise keeles)
Eesti Vabariiklik Turismi- ja Ekskursiooninõukogu

**Eesti Vabariiklik Turismi- ja Ekskursiooninõukogu** (kirjanduses ka *Eesti Vabariiklik Turismi ja Ekskursiooni Nõukogu*; lühend **EVTEN**) oli tollasel kujul 1969. aastal tegutsenud nõukogu.

EVTENi eelkäija oli 1946. aastal Üleliidulise Ametiühingute Kesknõukogu asutatud *Eesti NSV Turismi-Ekskursiooni Valitsus*, mille eesmärk oli paremini rahuldada ametiühingute liikmete reisimis- ja puhkamisvajadusi. 1962. aastal reorganiseeriti Eesti NSV Turismi-Ekskursiooni Valitsus *Eesti NSV Turisminõukoguks*, mis omakorda reorganiseeriti 1969. aastal **EVTENiks**. 1982. aastal korraldati EVTEN ümber *vabariiklikuks koondiseks "Eesti Turist"*. 1992. aastal "Eesti Turisti" tegevus lõppes.

## Viited
Eesti Turistide Ühing

**Eesti Turistide Ühing** (lühend **ETÜ**) oli aastatel 1920–1940 tegutsenud  turismiühendus; ühtlasi tollal suurim Eesti turismiühendus.

Ühingu peaeesmärk oli edendada Eesti turismi ja soodustada välismaalaste reisimist Eestis.

Aastal 1939 oli ETÜ-l 750 liiget ja 100 usaldusesindajat.

Aastal 1930–1940 andis ETÜ välja ajakirja Turismi Teataja.

## Vaata ka
*Eesti Turist

## Viited
Turismi Keskkorraldus Eestis

**Turismi Keskkorraldus Eestis** oli aastatel 1930–1940 Tallinnas töötanud sihtasutus. 

Sihtasutusele panid 1930 aluse teedeministeerium, Tallinna linnavalitsus, Eesti Turistide Ühing, AS Eesti Reisibüroo ning Võõrastemajade ja Restoranide Pidajate Ühing. 

Sihtasutus arendas ja korraldas Eesti sise- ja välisturismi, ehitas mitmeid turistide puhkekodusid (nt Vilsandile, Haanjasse).

Aastast 1931 oli sihtasutus Rahvusvahelise Turismiliidu (prantsuse Alliance Internationale de Tourisme) liige.

## Viited
Märt Luige

**Märt Luige** (20. november 1961 – 10. detsember 1991) oli eesti ajakirjanik ja luuletaja.

Ta lõpetas Tallinna 16. Keskkooli 1980. aastal ja Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal 1986. aastal.

Töötas aastatel 1986–1987 ajakirja Noorus toimetuses ja 1987–1988 ajalehe Maaleht korrespondendina. 

1989. aastast oli ta väikefirma Forest direktor ja väljaande Eesti Mets peatoimetaja, aastatel 1990–1991 töötas Perekonnalehe toimetuses. 

Oli Eesti Kristlik-Demokraatliku Erakonna liige. Hukkus Tallinnas lõpuni välja selgitamata asjaoludel.

## Luulekogud
*"Tulesammal". Tallinn, 1984
*"Piksekivi". Tallinn, 1988

## Viited
Heliraamat

**Heliraamat** ehk **audioraamat** on helisalvestis, milles on talletatud (kirjanduslik) tekst. Heliraamatuid levitatakse helifailina veebis, e-kirjaga (ZIP-failina) või helikandjal, näiteks lintkassetil või heliplaadil.

Esimesed heliraamatud anti välja 1932. aastal Ameerika Ühendriikides Kongressi algatatud täiskasvanud pimedate raamatuprojekti raames. 1960. aastate lõpuks tekkisid raamatukogudesse tasuta heliraamatud, mis olid salvestatud peamiselt vinüülplaatidele ja kassettidele. Raamatute salvestamine CD-dele ei läinud muusikatööstusega võrreldes niisama kiirelt, sest kassetimängijatel oli eelis algsete CD-mängijate ees – neid sai kuulata edasi täpselt sealt, kus pala eelmisel korral pooleli jäi. Nüüd on heliraamatud digitaalsetes vormingutes (näiteks MP3, WMA jm) saada nii tasuta kui ka tasulistena.

Eestis salvestati esimesed kirjandustekstid 1947. aastal. Samal aastal asutati Tallinnas pimedate raamatukogu, kus hakati koguma ja laenutama heliraamatuid. 1968. aastal loodi pimedate ühingus spetsiaalne helistuudio, kus hakati salvestama heliraamatuid. Kahe aasta pärast anti välja esimene nägemispuudega inimeste elu käsitlev heliajakiri Epüfon. 1964. aastal asutati üleliiduline heliplaadifirma Melodija ja tasapisi käivitus selle Tallinna heliplaadistuudio. Edaspidi salvestati tekst ja muusika ning kujundati plaadiümbris Tallinnas, plaat tehti enamasti aga Riia vabrikus.

Digikultuuriaasta korraldajad koos Kultuuriministeeriumiga võtsid 2020. aastal eesmärgiks toetada heliraamatute turu kujunemist Eestis. Eesti näitlejatel lasti sisse lugeda 50 eesti autori raamatud. Mujal ilmas on heliraamatud olnud võrdlemisi populaarsed ja oletatakse, et heliraamatute müük möödub 2023. aastal e-raamatute müügist, kuid Eestis on nende levik seni olnud üsna tagasihoidlik.

Kõige suurem heliraamatute turg on USA-s, kuid elanikkonna suhtarvuna võib Skandinaavia kuulajaskond suuremgi olla. Enamik, 74% USA heliraamatute kuulajatest kuulab raamatut autosõidu ajal, mis võib ka selgitada, miks väiksemates riikides on heliraamatud vähem populaarsed.

Suurbritannias kuulas 2019. aastal heliraamatuid 15% elanikkonnast, samal aastal moodustasid Soomes heliraamatud 10% müüdud teostest, kuid Rootsis juba 50%.

Eestis tuli esimesena uue heliraamatute keskkonnaga välja kirjastuste Pegasus, Eesti Raamat ja Hea Lugu loodud Eesti Audioraamatute Keskus, mis toodab ja turustab heliraamatuid platvormil Digiread.

## Vaata ka
* Raadioteater
* Kirjandus

## Viited

## Välislingid
* Pimedate Infoühing Helikiri
* Tiia Talvist, Heliraamat kui aken maailma, Maaleht, 15. aprill 2004
* Timo Treit, Kust saab internetis tasuta audioraamatuid alla laadida?, Digitark, 17. veebruar 2009
Erich Auerbach

**Erich Auerbach** (11. september 1892 Berliin – 13. oktoober 1957 Wallingford, Connecticut) oli Saksa filoloog, võrdlev kirjandusteadlane ja kirjanduskriitik.

Oma juudi päritolu tõttu oli ta aastal 1935, pärast vallandamist Marburgi ülikooli romaani filoloogia professori kohalt, sunnitud Saksamaalt lahkuma, algul Türgisse ja aastal 1947 USAsse.

Tema peamine teos "Mimesis. Tegelikkuse kujutamine õhtumaises kirjanduses" (saksa keeles *Mimesis. Dargestellte Wirklichkeit in der abendländischen Literatur*, 1946, eesti keeles 2012) käsitleb 20 peatükis esseistlikus vormis realismi ajalugu alates Homerosest kuni 20. sajandi kirjanikeni. Paljudesse keeltesse tõlgitud teos on kujunenud kirjandusteaduse üldtunnustatud klassikaks.

## Teosed eesti keeles
* "Odysseuse haavaarm" (raamatu "Mimesis" 1. peatükk). Tõlkinud ja  saatesõna: Kalle Kasemaa – Akadeemia 2004, nr 7, lk 1497–1520; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis 
* "Mimesis. Tegelikkuse kujutamine õhtumaises kirjanduses". Tõlkinud Kalle Kasemaa. Järelsõna "Erich Auerbachi monument filoloogiale": Märt Väljataga. Sari Avatud Eesti Raamat, Ilmamaa, Tartu 2012, 720 lk; ISBN 9789985772874

## Viited

## Välislingid
* Rein Veidemann, "Vaimuvalgust mitmest allikast" (3 raamatu koondarvustus: Erich Auerbach, "Mimesis"; Boriss Uspenski, "Vene kultuuri jõujooni"; Jakob von Uexküll, "Omailmad") – Postimees: AK: arvamus, kultuur 16. veebruar 2013, lk 8–9
* Aivar Kull, "Kirjandushuviline leiab valiku maiuspalu" (raamatu "Mimesis" arvustus) – Tartu Postimees 26. veebruar 2013, lk 5 (*online*-versioon 27. veebruar)
* Jaak Tomberg, "Auerbachi anatoomia ja autonoomia. Kirjandus kui tegelikkuse kujutamise figuraalne (aja)lugu – Sirp 19. aprill 2013, lk 4–5
Eesti Ehitusettevõtjate Liit

**Eesti Ehitusettevõtjate Liit** (lühend: EEEL) on aastal 1991 asutatud mittetulundusühing, mis ühendab ehitusettevõtjaid.

Põhikirja järgi on Eesti Ehitusettevõtjate Liidu eesmärk "kooskõlastada ja koordineerida oma liikmete tegevust ehitustegevuse majandus-poliitilistes küsimustes ja suhetes töövõtjate ning nende organisatsioonidega".

Eesti Ehitusettevõtjate Liit on Euroopa ehitusettevõtteid ühendava katusorganisatsiooni European Construction Industry Federation (FIEC) liige.

Alates 2017. aastast on Eesti Ehitusettevõtjate Liidu juhatuse esimees eesti ehitaja Kaupo Kolsar. 

## Viited

## Välislingid
*Eesti Ehitusettevõtjate Liidu koduleht (vaadatud 01.03.2013)
Eesti Ehitusinseneride Liit

**Eesti Ehitusinseneride Liit** (lühend **EEL**) on aastal 1991 Tallinnas asutatud ühendus, mis koondab enda alla ehitusinsenere ja asjasse puutuvaid ühendusi.

2012. aastal oli EELis 415 individuaalliiget.

Põhikirja järgi on EELi eesmärgid järgmised:
* "ehitusvaldkonna toetamine ja arendamine";
* "olla ühendavaks lüliks ehitusvaldkonnas tegutsevate kõrgharidusega ehitusinseneride vahel";
* "olla ühendavaks organisatsiooniks EEL-i liikmete ja ehitusvaldkonnas tegutsevate muude erialaliitude vahel";
* "liikmete ühiste huvide esindamine ja kaitsmine";
* "osavõtt ehitusvaldkonna tehnika-, teadus- ja hariduspoliitika kujundamisest";
* "ehitusinseneride kutseoskuste tõstmine";
* "kaasaaitamine ehitusvaldkonnas tegutsevate vastutavate spetsialistide erialase pädevuse tagamisele ja tunnustamisele".

## Viited

## Välislingid
*EELi koduleht (vaadatud 02.03.2013)
Eesti Süsteemiinseneride Selts

**Eesti Süsteemiinseneride Selts** (lühend **ESIS**) on aastal 1993 asutatud kutseühing, mis ühendab süsteemitehnika, arvutitehnika ja automaatika valdkonnas tegutsevaid insenere, teadus-haridustöötajaid, üliõpilasi ning juriidilisi isikuid. Aastani 1998 kandis ESIS nime **Eesti Automaatikute Selts**.

ESISe kodulehe järgi on nende põhieesmärgid järgmised:
* "Edendada süsteemitehnika, arvutitehnika ja automaatika valdkonda ning aidata kaasa informatsiooni ja ideede levitamisele";
* "eltsi liikmete inseneri kutseoskuste täiustamisele kaasaaitamine ja nende kutsealaste huvide esindamine ning kaitsmine";
* "inseneri kutse, ka Eesti Volitatud Inseneri kutse laialdase väärtustamise ja kõrge erialase eetika tagamine";
* "Eesti Volitatud Inseneri kutsete omistamine".

## Vaata ka
*Eesti Inseneride Liit

## Viited

## Välislingid
*ESISe koduleht (vaadatud 02.03.2013)
Klimovsk

**Klimovsk** (vene *Климовск*) oli rajooni õigustega linn (oblastilise alluvusega linn) Venemaal Moskva oblastis 21 km kaugusel Moskva ringteest, umbes 1–1,5 km Podolskist lõunas. 

Linnaõigused sai Klimovsk 1940. aastal. 1. juunil 2015 liideti linn Podolskiga.

Linna läbib Moskva–Kurski raudtee.

Klimovski pindala oli 17,27 km². 2011. aasta seisuga elas seal 56 160 inimest.

## Sõpruslinnad
*  Novotšeboksarsk, Venemaa
*  Ihtiman, Bulgaaria
Eesti Inseneride Liit

**Eesti Inseneride Liit** (lühend **EIL**) on aastal 1988 Tallinnas asutatud liit, mis ühendab teiste seas Eesti inseneride erialaorganisatsioone ja insenerikoolitajaid.

Põhikirja järgi on EALi eesmärgid näiteks:
* "liikmete ja toetajaliikmete ühisesindamine Eesti tehnika-, teadus- ja hariduspoliitika edendamisel ja kujundamisel";
* "teadus- ja arendustegevuse  sidumine ettevõtlusega ühtseks terviklikuks innovatsiooniprotsessiks";
* "tehnikakultuuri ja -hariduse väärtustamine";
* "ühiskonna teavitamine tehnikaprobleemidest, innovaatikast ning nende sotsiaalse tähtsuse mõistmise süvendamine";
* "Eesti insenerkonna esindamine Eesti seadusandlikes ja täitevvõimu organites";
* "Eesti insenerkonna esindamine nii Eesti kui ka rahvusvahelistes organisatsioonides";
* "Eesti tehnikaajaloo uurimisele ja tehnikapärandi säilitamisele kaasaaitamine".

Aastast 1995 (teistel andmetel 1996) on EIL Euroopa Rahvuslike Inseneriühenduste Föderatsiooni (FEANI) liige. 

## Vaata ka
*Eesti Süsteemiinseneride Selts

## Viited

## Välislingid
*EILi koduleht (vaadatud 02.03.2013)
Daniili klooster

**Daniili klooster** (ka **Püha Daniili klooster**; vene keeles *Данилов монастырь*, *Даниловский монастырь* või *Свято-Данилов монастырь*) on õigeusu mungaklooster Moskvas Moskva jõe paremal kaldal.

Kloostri rajas 13. sajandi lõpul suurvürst Aleksander Nevski noorem poeg, Moskva vürst Daniil Aleksandrovitš. Kloostri sulgesid Nõukogude võimud ametlikult 1918. aastal, kuni 1930. aastani jätkas see aga mitteametlikult tegevust. See tagastati Vene Õigeusu Kirikule 1983. aastal.

Daniili klooster on stavropigiaalne klooster ehk tegutseb Moskva ja kogu Venemaa patriarhi otsealluvuses.

## Välislingid
*http://www.msdm.ru/
Eesti Inseneride Ühing

**Eesti Inseneride Ühing** (lühend **EIÜ**) oli aastatel 1921–1940 Tallinnas tegutsenud ühendus, kuhu kuulus diplomiga insenere.

Aastast 1930 üllitas ühing koos Eesti Arhitektide Ühingu, Eesti Keemikute Seltsi ja Insenerikojaga ajakirja Tehnika Ajakiri.

## Viited
Vaharu raudteepeatus

**Vaharu raudteepeatus** (20. sajandi alguse verstakaartidel *Дв. Вахару*) ehk **Jaakna raudteepeatus** oli raudteepeatus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Jaakna küla lähedal.

Läbi Vaharu kulges kuni 2004. aastani Keila–Haapsalu raudtee. Vaharu raudteepeatusele eelnes Keila poolt tulles Risti ja järgnes Palivere raudteejaam. Raudteepeatuses asus üks madal perroon.

## Viited

## Välislingid
* FOTO: Jaakna peatus ja reisirong aastal 1986; Baltic Trains Picture Gallery
Leonardo De Lorenzo

**Leonardo De Lorenzo** (29. august 1875 Viggiano – 29. juuli 1962 Santa Barbara) oli itaalia flötist.

De Lorenzo alustas flöödiõpinguid Napoli muusikakoolis. Hiljem sai temast üks Itaalia tunnustatumaid flötiste. Aastal 1909 emigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse. 

Solistina esines ta koos mitme nimeka kollektiiviga, sealhulgas New Yorgi sümfooniaorkestri, Minneapolise sümfooniaorkestri, Los Angelese filharmoonikute ja Rochesteri filharmoonilise orkestriga.

Aastatel 1923–1935 oli ta Eastmani muusikakoolis flöödiõpetaja.

## Teosed
* *Appassionato*, flöödile, op. 5
* *Giovialità*, flöödile ja klaverile, op. 15 
* *Saltarello*, flöödile, op. 27
* *Carnevale di Venezia*, flöödile
* *Nove grandi studi*
* *I tre virtuosi*, 3 flöödid, op. 31
* *I seguaci di Pan*, 4 flöödid, op. 32
* *Non plus ultra*, flöödile, op. 34
* *Pizzica-Pizzica*, flöödile, op. 37
* *Suite mitologica*, flöödile, op. 38
* *Idillio*, flöödile ja klaverile, op. 67
* *Improvviso*, flöödile ja klaverile, op. 72
* *Sinfonietta (Divertimento Flautistico)*, 5 flöödid, op. 75
* *Trio Eccentrico*, flööt, klarnet ja fagott, op. 76
* *Trio Romantico*, flööt, oboe ja klarnet, op. 78 
* *I quattro virtuosi (Divertimento fantastico)*, flööt, oboe, klarnet ja fagott, op. 80
* *Capriccio*, 4 flöödid, op. 82

## Välislingid
*Biograafia (itaalia, briti)
*Rahvusvaheline muusika konkurss "Leonardo De Lorenzo"
Elver Loho

**Elver Loho** (sündinud 27. veebruaril 1986) on eesti kodanikuühiskonna ja internetivabaduse aktivist.

Loho on MTÜ Eesti Skeptik asutajaliige ning Eesti Interneti Kogukonna endine esimees, praegune aseesimees. Ta on esinenud Eesti ajakirjanduses kodanikuühiskonna arengut ning internetivabadust puudutavatel teemadel.

## Artikleid
* "Eesti Interneti SA — kuidas riik erastas hea äri ilma konkursita" *[[Delfi (portaal)|Delfi]]*, 21. juuni 2011
* "Millise statistika põhjal väidab Lauristin olukorra olevat revolutsioonieelse?" *[[Postimees]]*, 27.09.2012
* "Kuidas mõjutada poliitikat" *[[Äripäev]]*, 21.12.2012
* "Demokraatliku kontrollita Euroopa Komisjon toodab praaki" *[[Postimees]]*, 28.11.2012
* "MTÜ suudab parteist paremini oma huve kaitsta" *[[Postimees]]*, 21.05.2012
* "Mõtteid kodanikuühiskonna võimalikkusest" *[[Postimees]]*, 22.11.2012
* "Idee: erakonnaks saab 200 liikmega" *[[Postimees]]*, 23.01.2013
* "Kes ja kuidas sinu järel nuhib." *[[Postimees]]*, 01.04.2013. (vaadatud 01.04.2013)

## Viited


## Välislingid
* "Minu arvutimaailm: Elver Loho" Arvutimaailm 7-8/2011
* Kaarel Kressa "Loho ja Tuisk — rohujuuretasandil netivabaduse eest" EPL, 18. veebruar 2012
* Aleksander Krjukov "Loho: dialoog võimukandjatega ACTA üle on nüüd avatud" ERR, 20.02.2012
* "Loho: Anonymous’i silti kasutanud alaealist ei tuleks karistada, küll aga küberründajaid" Postimees, 04.11.2012
* Elver Loho ja "Pealtnägija" saatejuhi Mihkel Kärmase kirjavahetus. ERR, 23.10.2015
Pekka Kuvaja

**Armas Petter Kuvaja** (15. juuni 1921 Heinävesi – 21. november 2003 Tampere) oli Soome murdmaasuusataja. 

Taliolümpia 50 km sõidus sai ta 1948. aastal seitsmenda ja 1952. aastal üheksanda koha. 1954. aastal sai temast esimene välismaalane, kes on Vasaloppeti suusamaratoni võitnud.
Eduard Berendts

**Eduard Berendts** (21. detsember 1860 Peterburi – 4. august 1930 Tallinn), jurist ja ökonomist, Venemaa Keisririigi senaator.

Eduard Berendts maeti 7. augustil 1930 Kopli kalmistule.

## Viited

## Välislingid
* Edvard Berendts Helsingin yliopisto (soome)
Metsa raudteepeatus

**Metsa raudteepeatus** oli raudteepeatus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Piirsalu küla lähedal.

Läbi Metsa kulges kuni 2004. aastani Keila–Haapsalu raudtee. Metsa raudteepeatusele eelnes Keila poolt tulles Ellamaa raudteepeatus ja järgnes Risti raudteejaam. Raudteepeatuses asus üks madal perroon.
Voorusevöö

**Voorusevöö** on vöö, mille eesmärgiks on takistada kandjal (peamiselt naisel) seksuaalvahekorda astumast või enda masturbeerimist.

Ajalooline voorusevöö on enamasti tehtud metallist ja avatav võtmega.

Ajaloos on voorusevöö kasutamine olnud populaarne sõjameeste naiste juures, kelle mehed pidid kaua kodust eemal viibima (nt rüütlid).

Pikaaegne kasutamine võis põhjustada piina ja haigusi. Seetõttu võib selle ka piinariistaks liigitada.

Tänapäeval kasutatakse voorusevööd enamasti seksuaalmängudes (BDSM), kui partner tahab teise seksuaalelu enda kontrolli all hoida.

## Viited
Eesti Projekt

AS **Eesti Projekt** oli aastatel 1944–2006 tegutsenud (riiklik) projekteerimisinstituut. Aastal 2006 ühinesid AS Eesti Projekt, AS ETP Grupp ja AS Sweco Eesti, moodustades ASi Sweco Projekt.

## Ajalugu
Ettevõtte Eesti NSV ajalugu ulatub aastasse 1944, kui Moskvas asutati *Ehituse Projekteerimise Instituut*, mis aastal 1944 toodi Tallinna. 1948–1949 kandis nime Riiklik Ehituse Projekteerimise Instituut 1949–1951 kandis nime Vabariiklik Projekteerimise Trust "Estonprojekt". 

1951–1955 kandis nime Vabariiklik Projekteerimise Instituut "Estonprojekt" 1955–1957 kandis nime Riiklik Projekteerimise Instituut "Estongiprogorstroi" 1957–1961 kandis nime Riiklik Projekteerimise Instituut "Estonprojekt" 1961–1991 kandis nime Riiklik Projekteerimise Instituut "Eesti Projekt". 

Aastal 1991 sai ettevõttest riiklik aktsiaselts (RAS Eesti Projekt), hiljem sai nimeks AS Eesti Projekt. Aastal 2006 ühines koos teiste ettevõtetega ja moodustati AS Sweco Projekt.

Aastatel 1961–1989 oli ettevõtte peaarhitekt Mart Port.

## Projekteeritud objekte
Ettevõte on projekteerinud väga palju Eesti tähtsaid ühiskondlikke ehitisi, samuti alevite ja linnade generaalplaane, tehnorajatisi jt. Konkreetsemalt: nt Tallinna laululava, hotellid Viru ja Olümpia, Ugala teatrihoone.

## Vaata ka
*Eesti Ehitusmälestised (ettevõte)
*Eesti Maaehitusprojekt
*Eesti Tööstusprojekt
*EKE Projekt
*ETK Projekt
*Kommunaalprojekt

## Viited
Paenasti mõis

**Paenasti mõis** (saksa keeles *Pajusby*) oli rüütlimõis Viljandimaal Kolga-Jaani kihelkonnas Paenasti küla lähedal.

## Mõisa peahoone
Paenasti mõisa peahoone oli historitsistlik uusrenessanslike kaarakendega, kuid uusgootipäraste sakmeliste räästakarniisidega, mis sarnanesid Alu mõisahoone karniisidega. Mõisahoone kahekorruseline keskosa oli lamekatuse, pilkupüüdva frontooni ja kvadreeringutega nurkadega. Hoone oli 1920. aastateks hävinud ja varemete telliseid kasutati arvatavasti ehitusmaterjaliks.

## Kõrvalhooned
Säilinud on mitme maakivist hoone varemed.

## Viited
Vladimir Smetanin

**Vladimir "Voldemar" Smetanin** (2. oktoober 1888 Tallinn – 23. september 1945 Karagandõ vangilaager) oli eesti statistik ja õigusteadlane.

Vladimir Smetanin lõpetas 1909. aastal Nikolai Gümnaasiumi Tallinnas, 1909. aastal astus Peterburi ülikooli õigusteaduskonda, mille lõpetas 1913. aastal, sooritades riigieksamid Kaasani ülikoolis samal aastal. Tallinna linna teenistusse asus 1. (14.) septembril 1913. aastal praktikandina Tallinna linnavalitsuse kantseleisse, olles siis lühikest aega linnasekretäri abi, kuni 1. detsembril 1915 linna statistika büroo juhatajaks määrati.

Ta oli Tallinna Linna Statistikabüroo ja Tallinna Perekonnaseisuameti juhataja, riigi statistika nõukogu liige, Eesti Linnade Liidu büroo juhataja, Balti riikide linnade liitude vahelise komitee liige, ning ajakirja Linnad ja Alevid toimetaja, ajakirja Eesti Linnad vastutav toimetaja, aedlinna ehitusühingu Uus Tare juhatuse esimees ja Tallinna Meestelaulu Seltsi liige.

1935. aastast oli ta Eesti-Leedu Ühingu peasekretär. Leedu riik on ta teeneid hinnanud Gediminase 3. (1937) ja 4. klassi ordeniga.

24. veebruaril 1938 anti talle Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk, seeria 569.

Tema abikaasa Valesca Smetanina (sündinud Eichfuss) onu oli kindralmajor-meedik dr Martin Jervan.

## Viited
Ehituse Teadusliku Uurimise Instituut

**Ehituse Teadusliku Uurimise Instituut** (lühend **ETUI** või **Ehituse TUI**) oli aastatel 1946–2000 tegutsenud asutus. 

ETUI asutati 1946, kuid tööle hakkas 1947. aastal Tallinnas nimega *Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ehituse ja Arhitektuuri Instituut*. Aastal 1952 nimetati see ümber *Ehituse ja Ehitusmaterjalide Instituudiks*. Aastatel 1963–1988 oli ETUI Eesti NSV Ministrite Nõukogu alluvuses; seejärel 1988–2000 allus Eesti Ehitusministeeriumilening tegutses kuni 1991. aastani Tallinnas Suur-Karja tänav 19 hoones.

ETUI peamised töösuunad olid põlevkivituhkbetoonidest ehitusdetailide tehnoloogia, püsivus ja kasutamistingimused, sisepingete ja deformatsioonide määramine betoon- ja raudbetoonkonstruktsioonides, vabariigi asulastiku rekonstrueerimine ning matemaatiliste meetodite rakendamine ehitustegevuse juhtimises. 1969. aastal oli instituudis 152 töötajat, neist 52 teadustöötajat.

Pärast ETUI tegevuse lõpetamist 2000. aastal asutas osa töötajaid osaühingu ETUI BetonTEST.

## Viited
Eesti Ehitusmälestised

**Eesti Ehitusmälestised** oli aastatel 1950–1992 Tallinnas Lai tänav 31 ja Tartus, tegutsenud instituut, kus uuriti ja taastati ehitismälestisi.

## Kronoloogia ja instituudi nimed
Instituut jõudis kanda mitut nime ja sellest on välja kasvanud mitu ettevõtet:
*1950–1968, ENSV Ministrite Nõukogu Arhitektuuri Valitsuse arhitektuuri mälestusmärkide kaitse osakonna Teaduslik Restaureerimise Töökoda (TRT)
*1968–1978, Vabariiklik Restaureerimisvalitsus (VRV)
*1978–1988 Kultuurimälestiste Riiklik Projekteerimise Instituut (KRPI)
**1978 moodustati Tartus instituudi filiaal
*1988–1992 Riiklik Uurimis- ja Projekteerimisinstituut (RUPI) Eesti Ehitusmälestised 
**1990 asutati Pärnu töögrupist AS ARCUS
**1991 asutati Tartu filiaalist AS ARC-Projekt
*1992–1994 RAS Eesti Ehitusmälestised
*1994–1995 RAS Eesti Restauraator
*1996–2001 AS Restauraatorprojekt
*Aastast  OÜ Restauraatorprojekt
## Vaata ka
*Muuseumide ja Kultuurimälestiste Kaitse Inspektsioon (loodud 1963)
*Muuseumide ja Kultuurimälestiste Teaduslik-Metoodiline Nõukogu (loodud 1976)

## Viited

## Kirjandus
*Jan Persidsky, ÜLEVAADE MUINSUSKAITSE- JA RESTAUREERIMISALASEST TEGEVUSEST EESTIS AASTATEL 1975-1985 Tallinna linna näitel, Tallinn 2008
OÜ Restauraatorprojekt

**OÜ Restauraatorprojekt** on aastal 1994 asutatud arhitektuuriettevõte.

Ettevõttele panid 1994. aastal aluse osa Riikliku Uurimis- ja Projekteerimisinstituudi "Eesti Ehitusmälestised" töötajaist. Algul oli see riigiettevõte – *RAS Eesti Restauraator*, hiljem (1996–2001) oli *AS Restauraatorprojekt* ja seejärel **OÜ Restauraatorprojekt**.

## Viited
OÜ ETUI BetonTEST

**OÜ ETUI BetonTEST** oli aastal 2000 asutatud osaühing. Ettevõtte lõid Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi (ETUI) osa töötajaid.

Ettevõtte tegevusvaldkond oli lai: tehti mitmesuguseid ekspertiise (nt ehitise tehnilise seisukorra ja rajatiste kohta), väliuuringuid nt arhitektuurimälestiste juures, eksperimentaaluuringuid nt kivi- ja betoontarindite kandevõime kohta.

## Viited
Eesti Informaatikakeskus

**Eesti Informaatikakeskus** (*Estonian Informatics Centre*, lühend: EIK) oli aastatel 1997–2001 Eesti Vabariigi Riigikantselei haldusalas ning seejärel 2003. aasta maikuuni Eesti Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisalas tegutsenud asutus, mis tegeles riigi infosüsteemide ja e-riigi teenuste keskse väljaarendamisega ning nende igapäevase töö tagamisega, samuti Eesti info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alase kogemuse ning infoühiskonna ideede levitamisega. 

EIK tellimusel tehti tööd paljusid osapooli hõlmavate projektidega. EIK haldas riigiasutuste  andmeside magistraalvõrku Peatee ja riigi esimest e-teenuste portaali riik.ee, korraldas infotehnoloogiavahendite konsolideeritud riigihankeid, koordineeris rahvaraamatukogude internetiseerimist ja nende juurde avalike internetipunktide rajamist ning mitmesuguste infotehnoloogia arendusprogrammide, sh maakondade andmesideprogrammi KülaTee ja eesti keeletehnoloogia sihtprogrammi rahastamist ja elluviimist. Anti välja ajakirja Arvutimaailm ja osaleti rahvusvahelise ajakirja Baltic IT&T Review väljaandmisel. EIK direktor oli Imre Siil. 

Aastal 2003 liideti EIK ja Riigihangete Keskus ning selle tulemusena pandi alus Riigi Infosüsteemide Arenduskeskusele, millest hiljem kujunes Riigi Infosüsteemi Amet.

## Ajalugu
Informaatikakeskuse ajalugu ulatub vähemalt aastasse 1990, kui moodustati *Eesti Informaatikafond* (EIF). 1996 korraldati Eesti Informaatikafond ümber **Eesti Informaatikakeskuseks**.

## Viited

## Välislingid
* The Estonian Informatics Centre – Five Years of IT Development. Baltic IT&T Review 2002, No 1.
* Eesti informaatikakeskus lõpetas tegevuse. (05.05.2003) Riigi Infosüsteemi Amet
Eesti Infotehnoloogia Selts

**Eesti Infotehnoloogia Selts** (lühend EITS) oli aastal 1998 asutatud selts, mis ühendas infotehnoloogias töötavaid üksik- ja juriidilisi isikuid.

EITS moodustati 1998. aastal Eesti Tarkvara Seltsi ja Eesti Informaatikaseltsi ühinemisel.

## Viited
Eesti Orkestrijuhtide Rahvamuusikaorkester

**Eesti Orkestrijuhtide Rahvamuusikaorkester** (lühend: EOR) on aastast 1964 tegutsev muusikakollektiivide juhtide ja dirigentide orkester.

EOR asutati 1964 Haapsalus nime all *Vabariiklik Orkestrijuhtide Rahvamuusikaorkester*; seda nime kandis aastani 1991.

EORi repertuaaris on peamiselt eesti muusika, sh rahvaviisid ja nende töötlused.

## Vaata ka
*Vabariiklik Orkestrijuhtide Puhkpilliorkester

## Viited

## Välislingid
*Orkestrist Rahvakultuuri Keskuse veebilehel (vaadatud 02.03.2013)
Eesti Statistikaselts

**Eesti Statistikaselts** (lühend **ESS**) on aastal 1992 Tartus asutatud selts, mis ühendab Eesti statistikuid.

Põhikirja järgi on ESSi eesmärgid nt:
* "soodustada statistikaalast uurimistööd";
* "integreerida eri valdkondades töötavate statistikute erialast tegevust";
* "aidata kaasa statistika-alaste teadmiste levitamisele Eestis";
* "stimuleerida statistika-alase informatsiooni ulatuslikku kasutamist Eesti majandus- ja ühiskonnaelus";
* "teha rahvusvahelist koostööd teiste statistikaseltsidega".

## Viited

## Välislingid
*ESSi koduleht (vaadatud 02.03.2013)
Eesti Teadlaste Liit

**Eesti Teadlaste Liit** (lühend **ETL**) on aastal 1989 Tartus asutatud liit, mis ühendab kas Eestis töötavaid, Eesti päritolu või välismaal Eestiga seotud küsimusi uurivaid teadlasi.

Põhikirja järgi on Eesti Teadlaste Liidu eesmärgid järgmised:
* "liidu liikmete ühendamine kutseorganisatsiooniks, mis esindab ja kaitseb teadlasi kõigil riigi- ja kohaliku võimu tasanditel";
* "aidata kaasa eesti teadlaste integratsioonile erinevate teadusharude ja institutsioonide esindajate mitteformaalsete kontaktide ja teabevahetuse kaudu";
* "osaleda ametkondadevahelise neutraalse instantsina kõigis ressursside jaotamisega seotud otsustes, eriti neis, mis puudutavad otseselt teadus- ja arendustegevuse finantseerimist".

## Viited

## Välislingid
*Eesti Teadlaste Liidu koduleht (vaadatud 02.03.2013)
Françoise Sagan

**Françoise Sagan** [franssu'aaz sag'aan] (kodanikunimi **Françoise Quoirez**; 21. juuni 1935 Cajarc, Loti departemang – 24. september 2004 Honfleur) oli prantsuse kirjanik.  

Tihti seostatakse teda prantsuse filmikunsti "uue laine" tegevusega, mille jaoks ta kirjutas stsenaariume ja dialooge. Tema romaanide stiil on melanhoolne ja romantiline, neis ärkavad ellu rikkad ja elus pettunud kodanlased. Tuntuks sai Sagan oma esimese romaaniga "Kurbus kummaline tunne" (1954), mis on siiani tema tuntuim teos.

Françoise Sagan suri kopsuembooliasse.

## Teosed eesti keeles
* "Tervitan sind, kurbus. Eriline naeratus" (*"Bonjour Tristesse", "Un certain sourire")* Tõlkinud Karl Einer. Orto, Toronto 1960, 264 lk
* "Segiaetud voodi" (*"Lit defait"*). Prantsuse keelest tõlkinud Urmas Rattus. Kupar, Tallinn 1994, 222 lk
* "Kurbus kummaline tunne. Killuke päikest jahedas vees" (*"Bonjour Tristesse", "Un peu de soleil dans l'eau froide"*). Prantsuse keelest tõlkinud Heli Seitam. Varrak, Tallinn 1995, 214 lk
* "Kurbus kummaline tunne. Kas te armastate Brahmsi" (*"Bonjour Tristesse", "Aimez-vous Brahms..."*). Prantsuse keelest tõlkinud Heli Seitam ja Tiiu Vilimaa, järelsõna Heli Allik. Pegasus, Tallinn 2009, 242 lk
*"Kõik need südamesopid" (*"Les quatre coins du coeur"*). Prantsuse keelest tõlkinud Pille Kruus. Tänapäev, Tallinn 2020, 127 lk
Eesti Teadus- ja Arendusnõukogu

**Eesti Teadus- ja Arendusnõukogu** (lühend **TAN**) (kuni 1993. aastani Eesti Teadusnõukogu) on aastal 1991 asutatud ja Eesti valitsuse juures tegutsev nõuandev kogu. Teadus- ja Arendusnõukogu on 12-liikmeline ning selle koosseisu kinnitab kuni kolmeks aastaks Vabariigi Valitsus. Teadus- ja Arendusnõukogu koosseisu kuuluvad ametikoha järgselt peaminister, valdkondade eest vastutavad ministrid (haridus- ja teadusminister ning ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister), üks peaministri nimetatud Vabariigi Valitsuse liige ning kaheksa Vabariigi Valitsuse poolt nimetatud liiget. Teadus- ja Arendusnõukogu esimeheks on peaminister.

Teadus- ja Arendusnõukogu töö tugineb kahele alalisele komisjonile: teaduspoliitika komisjonile ja innovatsioonipoliitika komisjonile. Komisjone juhivad vastavalt haridus- ja teadusminister ning ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister. Vajadusel luuakse spetsiifiliste ülesannete lahendamiseks täiendavaid komisjone. Nõukogu tehnilise teenindamise tagab Riigikantselei.

Teadus- ja Arendusnõukogul on mitmed ülesandeid, nt:
* nõustada Vabariigi Valitsust teadus- ja arendustegevust suunavate valdkonna arengukavade küsimustes;
* nõustada Vabariigi Valitsust rahvusvahelise koostöö osas teadus- ja arendustegevuse vallas;
* esitada Vabariigi Valitsusele oma seisukoht Vabariigi Valitsusele kinnitamiseks esitatud riiklike teadus- ja arendusprogrammide kohta;
* nõustada Vabariigi Valitsust riigi jaoks oluliste teadus- ja arendusalaste projektide algatamisel;
* esitada Vabariigi Valitsusele igal aastal Eesti teadus- ja arendustegevuse aruanne ning eelseisva perioodi teadus- ja arenduspoliitilised eesmärgid;
* nõustada Vabariigi Valitsust riigieelarve eelnõu kujundamisel teadus- ja arendustegevuseks ettenähtud summade osas erinevate ministeeriumide ning teadus- ja arendustegevuse finantseerimise liikide kaupa;
* nõustada Vabariigi Valitsust riigi teadus- ja arendusasutuste asutamisel, ümberkorraldamisel ja tegevuse lõpetamisel;
* täita muid talle seadusega pandud või Vabariigi Valitsuse antud ülesandeid.

Peaminister teeb kord aastas Riigikogu ees ettekande teadus- ja arendustegevuse olukorrast.

## Vaata ka
*Eesti Teadusagentuur

## Viited

## Välislingid
*TANist Riigikantselei kodulehel (vaadatud 15.08.2017)
Eesti Rahvuslik Jõukomitee

**Eesti Rahvuslik Jõukomitee** oli aastatel 1935–1940 tegutsenud riiklik komitee.

Komitee ülesanneteks oli "Eesti Rahvusliku Jõukomitee seaduse" (1935) järgi näiteks:
* "Eesti jõuallikate igakülgne uurimine ja nende kasutamise tehniliste ja majanduslikkude aluste selgitamine";
* "jõuallikate kasutamise propageerimine";
* "sidepidamine Ülemaailmalise Jõukonverentsiga";
* "jooksva informatsiooni kogumine ja levitamine jõumajanduslikkude küsimuste kohta";
* "elektrofitseerimiskavade kaalumine".

1937. aastast oli komitee Ülemaailmse Jõukonverentsi liige. 

Komitee direktor oli 1936. aastast Johannes Veerus.

## Vaata ka
*Eesti Tehniline Järelevalve Selts

## Viited
Pierre Loti

**Pierre Loti** (kodanikunimega **Louis Marie Julien Viaud**; 14. jaanuar 1850 Rochefort – 10. juuni 1923 Hendaye) oli prantsuse kirjanik ja mereväeohvitser.

Enamus Pierre Loti loomingust on autobiograafiline. See on suures osas inspireeritud tema merereisidest.

1891. aastast oli ta Prantsuse Akadeemia liige.

Loti maeti pärast riiklikke matuseid Oléroni saarele. Tema kodu Rochefortis avati muuseumina.

## Teosed eesti keeles
* "Islandi kalur" (*Pêcheur d'Islande*; romaan). Prantsuse keelest tõlkinud Peet Vallak. Sari Noorsoo kirjavara: maailma-kirjanduse seeria, nr 118, Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1926, 178 lk
* "Inimese loomine: Java buddistide jutustus. Ilusa Sylvestre surm". Pierre Loti järele V. R. (= Valter Rätsepp) – "Jõulu-album 1927", väljaandja E. Roos, Tallinn 1927, 32 lk
* "Minu vend Yves" (*Mon frère Yves*; romaan). Tõlkinud Marta Sillaots. Tapper, Tartu 1928, 232 lk
* "Madrus" (*Matelot*; romaan). Tõlkinud Kusta Martinson. Tapper, Tartu 1928, 130 lk
* "Elust pettunud: Romaan tänapäevseist Türgi haaremeist" (*Les désenchantées*). Tõlkinud Olli Olesk. Noor-Eesti Kirjastus, Tartu 1929, 222 lk
* "Loti' abielu" (*Le mariage de Loti*; romaan). Tõlkind Kusta Martinson. Tapper, Tartu 1930, 156 lk
* "Ühe võõrlegionääri romaan" (*Le roman d'un spahi*). Prantsuse keelest tõlkinud Peeter Raag. Sari Looduse universaal-biblioteek, nr 167–168, Loodus, Tartu 1931, 128 lk
* "Naine haaremist (Aziyadé)" (romaan). Prantsuse keelest tõlkinud Valentin Pomm. Sari Looduse kroonine romaan, nr 42, Loodus, Tartu 1932, 224 lk; 2. trükk (ümbertrükk): kirjastus Rauvi, Tallinn 1994, 224 lk; redigeeritud 3. trükk: "Aziyade: naine haaremist", KRK, Tallinn 1995, 208 lk; ISBN 9985840003
* "Ramuntcho" (romaan). Prantsuse keelest tõlkinud Marta Pärna. Sari Looduse kroonine romaan, nr 105, Loodus, Tartu 1937, 208 lk
* "Madam Krüsanteem" (*Madame Chrysanthème*). Tõlkinud Kusta Martinson. Armastusromaanide sari, kirjastus Maret, Tartu 1938, 172 lk
* "Proua Krüsanteem". Tõlkinud ja järelsõna: Sirje Keevallik. Sari Klassikalised lood, Eesti Raamat, Tallinn 2010, 208 lk; ISBN 9789985658185
Palderjan (album)

"**Palderjan**" on ansambli Palderjan 1999. aastal välja antud kogumikalbum. Plaadil olevad lood on salvestatud aastail 1975–1978 ning need on restaureerinud Priit Kuulberg.

## Laulud

Märkus: Plaadiümbrisel on 10. laulu ("Valged roosid") autoriteks märgitud Anita Bryant ja Marie Osmond, kuid mitte kumbki neist ei ole loo autor, vaid nad on olnud varem selle laulu esitajad.