open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Johan Rudolph Thiele

**Johan Rudolph Thiele** (30. jaanuar 1736, Lippe, Vestfaal, Saksamaa – 30. jaanuar 1815) oli saksa päritolu Taani raamatutrükkal ja kirjastaja.

1748. aastal tuli Thiele Kopenhaagenisse, kus asus tööle trükkalina. 1771. aastal abiellus ta trükkal Thomas Larsen Borupi lese Rebeccaga (neiupõlvenimega Buck) ning omandas seeläbi Borupi trükikoja Valkendorfsgades. Ta laiendas ettevõtet sedavõrd, et see kandis Thiele nime 1937. aastani. 

Borupi ajal trükkis trükikoda pamflette, laule ja pilte. Thiele käe all hakkas see trükkima ka ajakirjandust, sealhulgas populaarseid väljaandeid nagu Politisk og Physisk Magazin ja Kiøbenhavns Aftenpost, samuti raamatuid. Thiele kogus sel viisil märkimisväärse varanduse. Pärast naise surma abiellus ta veel kaks korda ja elas üle kõik oma naised. 1813. aastal läks Taani riik aga pankrotti ning kaasnenud majanduskriis tegi vaeseks ka Thiele.

## Viited

## Kirjandus
* Harald Ilsøe, *Bogtrykkerne i København*, 1996
* Just Mathias Thiele, *Af mit Livs Aarbøger*
* C. Nyrop, *Den danske Boghandels Historie*, kd II
* *Nordisk Boghandler-Tidende*, kd V, lk 239 jj; kd XI, lk 49
* *Skandinavisk Bogtrykker-Tidende*, 1871, lk 33 jj; 1875, lk. 23, 26, 38
* *Bogvennen*, 1894, lk 35 jj
Kannel (selts)

**Kannel** oli Võrus aastatel 1881–1940 tegutsenud laulu- ja mänguselts ning poolkutseline teater.
Seltsil olid oma laulukoorid, orkester ja näitering.

Aastal 1927 kujunes seltsi näiteringist poolkutseline teater Kannel. Teater Kannel tegutses 1948. aastani, mil Kandle seltsi ja Säde seltsi teatritrupi liitmisel loodi Lõuna-Eesti Teater.

## Viited

## Kirjandus
*S. Jansons. Avastage Võru Kannel, 2000.
Janez Jakob Olben

**Janez Jakob Olben** (5. juuli 1643 Kranj, Sloveenia – 10. juuni 1725 Sankt Florian, Austria) oli sloveeni päritolu Austria astronoom, matemaatik ja vaimulik.

Olben õppis Viinis teoloogiat ning pühitseti seejärel 1668. aastal preestriks. Ta oli 3 aastat külavikaar Laas, 13 aastat õuekaplan Passaus, diakon Freistadtis ja lõpuks preester Traiskirchenis. 1702. aastal loobus ta ametikohast ja astus augustiinlaste kloostrisse Sankt Florianis, et tegelda teaduse, eelkõige matemaatika ja astronoomiaga.

Mungana avaldas ta 1704. aastal Linzis oma tähtsaima astronoomiaalase teose "Novae Ephemerides Florianenses", milles olid astronoomilised efemeriidid koos andmetega päevavalguse kestuse kohta sõltuvalt geograafilisest asukohast ja kuupäevast.

## Teoseid
* "Novae Ephemerides Florianenses, quibus praeter alia hic annexa … diurnae lucis monumentum … ad … S. Floriani Meridianum & Horizontem praecise exhibetur, pro anno Domini 1704 …", 1704

## Viited

## Kirjandus
* B. O. Černík, Die Schriftsteller der noch bestehenden Augustiner-Chorherrenstifte von 1600 bis auf den heutigen Tag, 6. Gl.

## Välislingid
* Marijan Prosen Astronom Janez Oblak Olben Kranjski Zbornik 2010
* Olben Janez Jakob, Slovenski biografski leksikon
Tore Stubberud

**Tore Stubberud** (sündinud 12. oktoobril 1947 Sarpsborgis Østfoldis Norras) on norra proosakirjanik, luuletaja, filosoof ja mahefarmer. 

Ta elab Kullebundi talus Rakkestadis, kus kasvatab Limousini tõugu lihaveiseid. 

Tema esimene luulekogu "Innsikter i farver" ilmus 1977. Stubberud on kirjutanud luulet, romaane, biograafiaid, raamatuid filosoofiast ja ajaloost. 

Talle kuulub kirjastus Valdisholm Forlag.

## Teoseid
**Innsikter i farver* (1977)
**Anti-Marx: om de nye «filosofer» og oss selv* (1978)
**Marx er død, men marxisterne lever* (1979)
**Vedfyringens gleder og andre folkelige fortellinger* (1982)
**Et værelse i natten* (1984)
**Victor Sparre* (1984)
**«Krabben»: båtliv på Glomma i eldre tider – fra Gleng til Valdisholm* (1986)
**Walther Aas* (1990)
**Sarpsborg i gamle dager: fotobok 1860-1920* (1991)
**Den lille gåseboka* (1993)
**Ammeku for praktikere* (1997)
**Selvbiografi ved seks års alder* (1998)
**Kjærlighetssang* (2001)
**Kjøtt i mørke* (2003)
**Portrett av en kvinne fra det 21. århundre* (2006)
**Duevennen* (2007)
**Råtten sol* (2008)
**Reiseklar* (2014)

## Välislingid
* Valdisholm Forlag
Bohuslav Sobotka

**Bohuslav Sobotka** (sündinud 23. oktoobril 1971) on Tšehhi poliitik, kes oli 29. jaanuarist 2014 kuni 13. detsembrini 2017 Tšehhi peaminister.

Ta oli alates 29. maist 2010 kuni 15. juunini 2017 Tšehhi Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees.

Bohuslav Sobotka valiti esimest korda parlamenti 1996. aastal. Aastatel 2002–2006 oli ta rahandusminister.
Vanaküla külanõukogu

**Vanaküla külanõukogu** nime on kandnud mitu külanõukogu:

* **[[Vanaküla külanõukogu (Haapsalu rajoon)|Vanaküla külanõukogu]]** Haapsalu rajoonis
* **[[Vanaküla külanõukogu (Põlva rajoon)|Vanaküla külanõukogu]]** Põlva rajoonis
Ibrāhīm Maḩlab

**Ibrāhīm Maḩlab** (araabia keeles إبراهيم محلب; sündinud 12. aprillil 1949 Kairos) on Egiptuse poliitik.

Ta oli 1. märtsist 2014 kuni 19. septembrini 2015 Egiptuse peaminister.

Enne peaministriks saamist oli ta eluasememinister.
Kopsutüvi

**Kopsutüveks** (ladina keeles  *truncus pulmonalis*) nimetatakse paljude suletud kardiovaskulaarsüsteemiga loomade südames paiknevat ja südamevatsakesest lähtuvat arterit. Kopsutüvi loetakse väikese vereringe arteriks.

Kopsutüve areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Roomajatel
### Madudel

Madude südamevatsakeste arvus pole lõplikult selgusele jõutud kuid vatsakesest väljub paaritu kopsutüvi. Kopsutüvi annab 2 haru: parem kopsuarter suundub paremasse kopsu ja vasak vasakusse kopsu, kopsuarterid moodustavad rohkelt anastomoose.

L. D. Brongersma uurimuse kohaselt annab parem kopsuarter boalastel, rullmadulastel, kiirikmadulastel, *[[Colubridae]]* ja mürknastiklastel harusid ka vasakusse kopsu. 

## Imetajatel
### Inimestel

Inimestel lähtub paaritu kopsutüvi südame paremast vatsakesest ja hargneb paremaks ja vasakuks kopsuarteriks. 

Parema koja-vatsakese suistiku kohal, kopsutüve alguses, paiknevad kolm poolkuuklapikut. 

## Vaata ka
*pulmonaalhüpertensioon

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomica-s A12.2.01.001: Truncus pulmonalis. Kopsutüvi
*Sissekanne Nomina Anatomica Veterinaria-s Truncus pulmonalis. Kopsutüvi, lk 74, 5. väljaanne, 2012
Tetraklorometaan

**Tetraklorometaan** ehk **süsiniktetrakloriid** on mittepõlev vees lahustumatu värvuseta „magusa lõhnaga” vedelik. 

Tetraklorometaan keemilise valemiga CCl4 on anorgaaniline ühend, mida vahel loetakse ka orgaaniliste ühendite klassi.  

Tetraklorometaani saadakse peamiselt metaani (CH4) või süsinikdisulfiidi (CS2) kloorimisel. Ainet kasutatakse lahustina ja tulekustutusvahendina. Orgaanilises keemias kasutatakse teda ka klooriva reagendina (nt Appeli reaktsioonis). Keskkonna- ja tervistkahjustavate omaduste tõttu on CCl4 suuresti kasutusest kõrvaldatud ning toodang maailmas väheneb.

## Vaata ka
*Haliidid
Vihtla järv

**Vihtla järv** on järv Rõuge vallas. Järve pindala on 6,6 ha.

Järv asub Haanja looduspargis.


Vihtla järv.jpg|Vihtla järv veebruaris 2023


## Viited
Bondora

**Bondora** (varem **isePankur**) on rahvusvaheline otselaenamise ettevõte, mis pakub teenuseid laenusoovijatele ja investoritele. Laenusoovijatel on võimalik laenata teistel kasutajatelt ehk investoritelt raha, kes saavad laenatud summalt intressitulu. Bondora ise laene ei väljasta, vaid pakub administreerimisteenust, kontrollib laenusoovijate tausta ja hoolitseb kasutajatevaheliste maksete liikumise eest.
Bondora peakontor asub Eestis Tallinnas ja 2014. aastal oli ettevõttel üle 95 000 kliendi.

## Ajalugu
Algselt Sõbralaen OÜ nime all tuntud ettevõte asutati 2008. aastal. Kuus nädalat pärast ettevõtte loomist otsustas juhtkond uueks kaubamärgiks valida isePankur. Ettevõte on kiiresti kasvanud ning hakkas lisaks Eestile 2013. aastal pakkuma täisteenust Soome ja Hispaania turgudel. 2014. aasta märtsis avati täisteenus Slovakkia turul. Bondora investeerimistoodet saavad kasutada kõik Euroopa Liidu liikmesriikide ja Šveitsi residendid alates 2012. aastast.

isePankuri juhtkond koosnes kolmest kaasasutajast: Pärtel Tomberg, Mihkel Tasa ja Martin Rask. Juhtkonna tööd toetas isePankuri nõukogu, mis koosnes finants- ning tehnoloogiavaldkonna spetsialistidest.

isePankur portaal viis kokku laenajad ning investorid. Keskkond lubas Eesti pangakontot omavatel ametliku sissetulekuga isikutel laenata 300–3000 eurot kuni 36 kuuks. 12. veebruaril 2013 oli keskmine laenusumma on 686,91 eurot. Laenu sihtotstarbena oli enim toodud laenude konsolideerimine (19,68%), muu tarbimine (28,76%), remont (16,41%) ja liiklusvahend (13,39%). Laenajate seas on 52% mehi ja 48% naisi. Kõik laenajad läbivad range taustakontrolli, mille käigus analüüsitakse laenaja tagasimakse võimekust ning arvestades ligi 20 muud muutujat, arvutatakse laenajale krediidiskoor.

Kiiremaks kasutajate vaheliste probleemide menetlemiseks lõi isePankur 2010. aastal elektroonilise vahekohtu. Vahekohtu tegevus on rangelt allutatud isePankuri vahekohtu reglemendile, mis on koostatud kooskõlas Tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) XIV osale.

2011. aasta veebruaris võitis isePankur parima e-äri auhinna ning esindas Eestit World Summit Awardil.

Ettevõtte kiire kasvu tõttu võeti 2014. aastal kasutusele rahvusvaheline kaubamärk Bondora, mis tuleneb ingliskeelsetest sõnadest "bond" (ühendama, finantsinstrument) ja "ora" (valgus, kuld, raha).

## Järelevalve
2014. aasta mais hakkas Bondora tegevust reguleerima Inglismaa finantsinspektsioon (Financial Conduct Authourity). Väljastatud tegevusluba, mille eesmärk on kaitsta teenuse kasutajaid, tagab, et ettevõte tegutseb kindlate reeglite ja nõuete kohaselt. Kohaldatavad reeglid ja nõuded on kirjas finantsinspektsiooni käsiraamatus.

### Laenatud raha kasutamine
Üle 37% laenatud rahast kasutatakse kallite kiirlaenude refinantseerimiseks. Lisaks kasutatakse Bondorast laenatud raha remondiks, liiklusvahendi soetamiseks ja muuks tarbimiseks.

## Auhinnad
2011. aasta veebruaris võitis isePankur parima e-äri auhinna ning esindas Eestit võistlusel World Summit Award (WSA) 2011.

2014. aastal valiti ettevõtte tegevjuht Pärtel Tomberg Eesti parimaks nooreks juhiks.

## Viited
Liivi- ja Eestimaa Maakultuuri Büroo

**Liivi- ja Eestimaa Maakultuuri Büroo** (saksa keeles *Liv-Estländisches Bureau für Landeskultur*) oli aastatel 1897–1910 Tartus olnud maaparandusasutus; ühtlasi Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi haruasutus.

Maakultuuri büroo tegeles melioratsiooni, maaharimise, kultuurheinamaade ja metsandusega, uuris jõgede reguleerimist ja järvede veeseisu, projekteeris teid ja sildu, kogus ja töötles mitmesugust statistilist materjali.

Maakultuuri büroo kujunes uurimisinstituudiks, millele allusid tehnilised ja uurimisallüksused (katsejaam, piirkondlikud filiaalid Tallinnas, Tartus ja Riias, teedeehituse, maamõõdu-, taimekasvatuse, metsanduse, metsakasutuse ja -töötlemise osakond jm).

Maakultuuribüroo filiaalidena moodustati 1901. aastal Eestimaa osakond ehk Tallinna Büroo ning Põhja-Liivimaa osakond ehk Tartu Büroo ja Lõuna-Liivimaa osakond ehk Riia Büroo. Bürood reorganiseeriti 1910. aastal vastavalt Eestimaa Maakultuuribürooks ja Liivimaa Maakultuuribürooks.

Büroo tehniline juhataja oli Peder Rosenstand-Wöldike.

Maakultuuribüroo eestvedamisel asutati esimesed Eesti maaparandusühistud e veeühingud, 1912. aastal rajati Tartus Maaparandus- ja sookultuurimuuseum. 

## Viited
Komandanditund

**Komandanditund** ehk **keelutund** on asula avalikus ruumis (eeskätt tänavatel ja väljakutel) ilma eriloata viibimise keeld, mis kehtib teatud kellaaegadel.

## Vaata ka
* Kaitseseisukord
Ferenc Móra

**Ferenc Móra** (19. juuli 1879 Kiskunfélegyháza – 8. veebruar 1934 Szeged) oli ungari romaanikirjanik, ajakirjanik ja museoloog.

## Elu

Ferenc Móra sündis 1879. aastal Kiskunfélegyházas vaeses talupojaperes. Tema isa Márton Móra oli kasuksepa õpipoiss, hiljem meister. Tema ema Anna Juhász oli pagar. Tema õpingud kulgesid raskelt perekonna vaesuse tõttu. Ta sai Budapesti Ülikoolis geograaf-loodusajaloo õppejõu diplomi, kuid oli vaid ühe aasta dotsent Felsőlövős Vasi maakonnas. Ta oli silmapaistev noortekirjanik Ungaris. Kirjandusliku tegevuse kõrvalt asus ta 1904. aastal Szegedi muuseum-raamatukogus tööle museoloogina (raamatukogu allus maakonna keskusele Szegedile ning seda ümbritsevale Csongrádi maakonnale). 1917. aastal määrati ta Szegedi muuseum-raamatukogu direktoriks ja Csongrádi maakonna peaks. Ferenc Móra oli ametis kuni 1934. aastani, mil ta suri 54-aastaselt Szegedis. Tänapäeval on muuseum tema auks nimetatud Ferenc Móra muuseumiks.

## Looming

**Rab ember fiai* "Orja pojad" (Budapest, 1909)
**Mindenki Jánoskája* "Kõikide Jánosike" (Budapest, 1911)
**Csilicsali Csalavári Csalavér* (Budapest, 1912)
**Filkó meg én* "Filkó ja mina" (Budapest, 1915)
**Kincskereső kisködmön* "Võlukasukas" (Budapest, 1918)
**Dióbél királyfi* "Prints Kreekapähkliviljaliha" (Budapest, 1922)
**A festő halála* "Maalikunstniku surm" (romaan, Budapest, 1921, hiljem välja antud pealkirjaga "Négy apának egy leánya" ('nelja isa üks tütar')
**Georgikon* (Budapest, 1925)
**Nádihegedű* "Pillirooviiul" (Budapest, 1927)
**Ének a búzamezőkről* "Laul nisupõldudest" (novel, Budapest, 1927)
**Beszélgetés a ferdetoronnyal* "Jutuajamine kaldus torniga" (Budapest, 1927)
**Véreim* "Mu järeltulijad" (Budapest, 1927)
**Sokféle* "Mitmesugune" (Budapest, 1927)
**Egy cár, akit várnak* "Tsaar, keda oodatakse" (Budapest, 1930)
**Aranykoporsó* "Kuldkirst" (ajalooline romaan, Budapest, 1932)
**Daru-utcától a Móra Ferenc-utcáig* "Kure tänavalt Ferenc Móra tänavale" (autobiograafia, Budapest, 1934)
**Utazás a földalatti Magyarországon* "Teekond maa-aluses Ungaris" (Budapest, 1935)
**Parasztjaim* "Mu talupojad" (Budapest, 1935)
**Dióbél királykisasszony* "Printsess Kreekapähkliviljaliha" (Budapest, 1935)
**Napok, holdak, elmúlt csillagok* "Päikesed, kuud ja möödunud tähed" (Budapest, 1935)

## Viited
Maastikukujundus

**Maastikukujundus** (inglise *landscaping, landscape transformation*) on mis tahes inimtegevus, mis mõjutab ja/või muudab maastikku.

Tänapäeval on maastikukujundus maastikuhoolduse osa ning tihedalt seotud maastikuarhitektuuri ja -ehitusega.

## Maastikukujundus Eestis
Eesti NSV ajal muudeti põllumajandusliku suurtootmisega oluliselt Eesti maastikku. Nende muudetud maastike parandamisel ja Eesti looduspilti sobitamisel mängis olulist rolli Eesti Looduskaitseselts.

## Viited
Málaga provints

**Málaga provints** on provints Hispaanias Andaluusia autonoomse piirkonna lõunaosas. Provintsi keskus on Málaga linn.

Elanike arv oli 2024. aasta seisuga 1 773 136. Alates 1970. aastast on elanike arv enam kui kahekordistunud. Pindala on 7308 km². Elanike arvult on see Andaluusias Sevilla provintsi järel teisel kohal, kuid pindalalt on see Andaluusia väikseim provints.

## Kliima
Provintsis valitseb lähistroopiline vahemereline kliima.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb samuti üheksaks maakonnaks (*[[comarca]]*), kuid neil puudub kindel administratiivne võim. Málaga provintsi maakonnad on Antequera, Axarquía, Costa del Sol Occidental, Guadalteba, Metropolitana de Málaga, Nororiental de Málaga, Serranía de Ronda, Sierra de las Nieves ja Valle del Guadalhorce.

### Vallad
Provintsis on 103 valda. Rahvaarvult on suurimad Málaga ja Marbella, mis on ainsad üle 100 000 elanikuga omavalitsused. Pindalalt on suurim vald Antequera (749 km²).

Kõikide valdade halduskeskuseks on samanimeline asula.

Málaga provintsi kuuluvad järgmised 103 valda:

*Märkus: Tabelis on loetletud vallad nende artikleid arvestamata.*

## Turism
Tähtsaim majandusharu on turism. Costa del Soli ehk Päikeseranniku ääres asub palju kuurortlinnasid.

Málaga provintsi vaatamisväärsuste hulka kuuluvad arvatavasti 4. aastatuhandest eKr pärit hauarajatised Menga dolmen ja Dolmen de Viera, ning varasest pronksiajast umbes 19. sajandist eKr pärit Tholos de El Romeral, mis kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse, El Torcal de Antequera, mis on Euroopa üks muljetavaldamaid karstialasid, ja Nerja looduslike koobaste süsteem. Provintsi keskosas asuv El Chorro on populaarne kaljuronimispaik.


Dolmen and Torcal-008.jpg|Menga dolmen
Rocks El Torcal de Antequera karst Andalusia Spain.jpg|El Torcal de Antequera
La ville de Nerja.jpg|Águila akvedukt Nerja lähedal


## Viited
Luhte järv

**Luhte järv** (ka *Luhte paisjärv, Luhtõ paisjärv*) on paisjärv Võrumaal Võru vallas.

Järv asub Haanja looduspargis.

## Viited
Puustusjärv

**Puustusjärv** (ka *Kallaste järv, Kallase järv, Puustuse järv*) on järv Võrumaal Rõuge vallas.

Järv asub Haanja looduspargis.

## Viited
Glaucus atlanticus

***Glaucus atlanticus*** on kõhtjalgsete klassi kuuluv loomaliik.

*Glaucus atlanticus* on veelise eluviisiga (hõljudes kõht taeva poole) üsna väike (täiskasvanuna 5–8 cm pikkune) hermafrodiitne loom, kes on levinud Ida- ja Lõuna-Aafrika vetes, Austraalia rannikul, aga keda leidub ka Euroopa vetes, isegi Florida, Panama ja Hawaii lähistel. 

*Glaucus atlanticus* suudab alla neelata kuni 30-meetriste kombitsatega meduusi meripõie (*[[Physalia physalis]]*, tuntud ka hüüdnimega Portugali *man o' war* ehk 'sõjalaev'). Arvatakse, et *Glaucus atlanticus* on immuunne meripõie toksiini sisaldavatele osadele ning kogub ja kontsentreerib neid nii, et meripõie eritatud osad tapavad meripõie.
Humoresk (film)

**"Humoresk"** oli 1961. aastal valminud Belgia flaamikeelne telefilm.

Monoheliga mustvalge filmi tootis Belgische Radio en Televisie (BRT). Võtted toimusid Belgias Uccle'is.

Filmis mängisid René Bertal, Oscar Bonnevalle, Rudolf Boumans, Dina Chenot, Joris Collet, Hugo De Kempeneer, Bob De Moor, Irma De Veirman, Herman Denkens, Jo Lagrillière, Yvonne Lex, Robert Marcel, Jo Meulepas, Anton Peters ja Eddy Ploegaerts.

## Välislingid
* Humoresk andmebaasis IMDb
Tetraetüülplii

**Tetraetüülplii** on metallorgaaniliste ühendite klassi kuuluv väga mürgine kergesti lenduv vedelik, mis on eelkõige tuntud bensiini lisandina.

Tetraetüülplii on kasutatav mootorikütustes antidetonatsiooni vahendina, et tõsta kütuse oktaaniarvu. Kuid tema toksilisuse tõttu kasutatakse tänapäeval valdavalt teisi bensiinilisandeid. Alates 1990-test aastatest on nn plii-lisandi kasutamine paljudes riikides keelustatud. 

Tetraetüülplii molekulis, keemilise valemiga (CH3CH2)4Pb, side C-Pb katkeb kergesti nii kõrgema temperatuuri kui ka valguse toimel. 

## Vaata ka
*Oktaaniarv
Võlukasukas

**"Võlukasukas"** on ungari kirjaniku Ferenc Móra autobiograafilise koega romaan, mis käsitleb lapsepõlve sumedas valguses inimeseks kujunemise rõõmusid ja vaevasid.

## Sisukokkuvõte

Teosest on aru saada, et peategelane Gergő on kirjanik ise. Samuti kujutab Ferenc Móra enda isa Gergő isana. Gergő isa Márton kasvatab oma poega elutarkusega, kuna ta teab, et elukogemused on tähtsad. Gergő kadestab teiste poiste ilusaid riideid ja tahab neid ka endale. Ta tahab eriti selliseid saapaid nagu vallavanema pojal. Isa ostabki talle need saapad. Gergő saab varsti aru, et nendes saabastes ei saa mängida, kõblata ega raha teenida, kuna tööandjad palkavad ainult paljasjalgseid lapsi. Lõpuks lööb Gergő kogemata oma saapa kõplaga katki. Seepeale lausub isa, et Gergő kasvab paljajalugi sama suureks kui vallavanema poeg.

Sarnaseid õpetusi kuuleb Gergő ka kodus. Ta tahab leida varandust nagu Aladdin ning siis lubab isa õmmelda talle sellise kasuka, mis teda hädas aitab ja ka varanduseni viib. Kasuka õmblemine võtab aga kaua aega. Sellesse kasukasse peab minema haldjas. Isa tikib kasukale kollased aedvaagid, mis taluvad igat ilma ja ei tujutse. Neilt lilledelt võib Gergő õppida, kuidas peab iga ilma naeratades taluma. Ta tikib kasukale ka veski, kus nad elavad, et see meenutaks Gergőle alati kodusoojust. Tikkimise ajal jutustab isa oma pojale palju. Ta tikib kasukasse kogu oma südames peituva armastuse. Isa sureb just kui kasukas valmib ning Gergőt lohutab usk, et isa südamest väljakolinud haldjas asus kasukasse elama, sest see vanem ei sure, kelle mõtted ja tunded elavad edasi lapse südames.

Isamajas ümbritses väikest Gergőt armastus, headus ja hellus. Pärast isa surma peab ta aga tutvuma eluraskustega. Gergő saab aru, et on olemas ka egoistlikke inimesi. Selline inimene on ristiisa Bordács, rikas talupoeg. Ema annab Gergő talle üle, et ta saaks õnnelikuks ja elaks rikaste talupoegade seas. Gergő saab aga aru, et rikkad inimesed pole sugugi heasüdamlikud. Ristiisa tahtis vaid tasuta sulast ja ei andnud Gergőle eriti süüagi. Kui ta aga tema kasukat ära tahtis võtta, põgenes Gergő tema juurest.

Oma seiklustes nägi Gergő nii heasüdamlikke ja töökaid inimesi kui ka isekaid ja halbu inimesi. Kui ta õigesti käitus, oli kasukas talle mugav. Kui ta halvasti käitus, eiras kasukahaldjas teda seni, kuni ta oma tegu ei heastanud. Karkudega kipa-kõpa Gergő koolist kujutab inimese suurt andekust ja teadmishimu. Gergő ja kipa-kõpa pääsevad kaevandusevaringust eluga ja nad ei unusta iial, mida nad vaestele kaevuritele võlgnevad, kes nad teose lõpus kaevanduse rusude alt päästavad.

## Viited
Pelagius

**Pelagius** (u 350–420) oli tõenäoliselt briti päritolu Rooma askeet ja teoloog. Teda tuntakse oma ajastu kohta tavatu seisukoha, pärispatu eituse järgi.
Jäädagi nii

**"Jäädagi nii"** on Ott Leplandi teine singel tema neljandalt stuudioalbumilt "Siinpoolne". Nii viisi kui ka sõnad on loonud Lepland ise.

## Välislingid
* Video: "Jäädagi nii" Youtube.com
* Sõnad: "Jäädagi nii" Sasslantis.ee
Pelagius (täpsustus)

**Pelagiuse** nime on kandnud maailma ajaloos mitu isikut.

***[[Pelagius I]]**, paavst aastatel 556–561
***[[Pelagius II]]**, paavst aastatel 579–590
***[[Pelayo]]**, ka Pelagius, Astuuria *princeps* ja rekonkista algataja
***[[Pelagius]]**, 4. sajandi britist Rooma teoloog ja askeet
Valdek Mikkal

**Valdek Mikkal** (29. oktoober 1929 Viljandi – 16. detsember 2016) oli eesti keemik, Tallinna Tehnikaülikooli professor.

Ta lõpetas aastal 1948 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1953 Tallinna Polütehnilise Instituudi keemia-mäeteaduskonna anorgaaniliste ainete tehnoloogia erialal. Ta oli aastatel 1959–1962 Tallinna Polütehnilise Instituudi aspirant ja kaitses aastal 1965 tehnikakandidaadi väitekirja. Ta oli aastast 1970 dotsent ja aastast 1988 professor.

Ta töötas aastatel 1952–1953 Tallinna Tselluloosi- ja Paberitööstuse Kombinaadis. Aastatel 1953–1956 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli anorgaanilise keemia kateedri assistent, seejärel töötas ta lühikest aega Maardu Keemiakombinaadis, aastatel 1956–1959 töötas ta Ehituse ja Ehitusmaterjalide Instituudis nooremteadurina.

Aastatel 1958–1960 töötas ta tunnitasu alusel Tallinna Polütehnilise Instituudi keemilise tehnoloogia kateedri õppejõuna, aastatel 1962–1963 oli ta orgaanilise keemia kateedri assistent, aastatel 1963–1965 oli ta anorgaaniliste ainete tehnoloogia kateedri assistent, aastatel 1965–1966 oli ta samas vanemõpetaja, aastatel 1966–1970 oli ta samas dotsendi kohusetäitja. Aastatel 1970–1988 oli ta keemiatööstuse protsesside ja aparaatide kateedri dotsent, aastatel 1988–1991 oli ta samas kateedris professor. Lisaks oli ta aastatel 1966–1972 keemiateaduskonna prodekaan ja aastatel 1972–1978 keemiateaduskonna dekaan. Aastatel 1992–1997 oli ta keemiatehnika instituudi professor ja direktor. Aastast 1997 oli ta keemiatehnika instituudi keemiatehnika õppetooli emeriitprofessor.

Tema teadustöö põhisuundadeks olid keemiatehnika ja massivahetusprotsessid.

## Tunnustus
* 1980 NSV Liidu Olümpiakomitee aukiri
* 1989 Eesti NSV Spordikomitee mälestusmedal 
* 1989 Paul Kogermani nimeline mälestusmedal
* 1989 Eesti NSV teeneline haridustöötaja
* 1999 TTÜ suur teenetemedal "Mente et Manu" (nr 6)
* 2005 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1958–2014 abielus keemik Maret-Elo Mikkaliga (1931–2014; neiuna Palgi, Daniel Palgi tütar), neil on kaks tütart. Tema tädid olid kirjanikud Salme Ekbaum ja Minni Nurme.

## Viited
Sordellina

***Sordellina*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Sordellina* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Sordellina punctata]]* (Peters, 1880). 

## Levila

Need maod elavad Brasiilias. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Sordellina punctata]] seisuga 29.05.2014.*
Siphlophis

***Siphlophis*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Siphlophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Siphlophis cervinus]]* (Laurenti, 1768)
* *[[Siphlophis compressus]]* (Daudin, 1803)
* *[[Siphlophis leucocephalus]]* (Günther, 1863)
* *[[Siphlophis longicaudatus]]* (Andersson, 1901)
* *[[Siphlophis pulcher]]* (Raddi, 1820)
* *[[Siphlophis worontzowi]]* (Prado, 1940). 

## Levila

Need maod elavad Kesk- ja Lõuna-Ameerikas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Siphlophis]] seisuga 29.05.2014.*
Rauasulatus

**Rauasulatus** ehk **rauasulatamine** on algeline rauatootmisviis, mille puhul rauamaagist saab kõrgel temperatuuril (1200–1400 °C) põletades rauana kasutatavat käsnrauda. Sulatamiseks kasutati spetsiaalseid rauasulatusahjusid. Piirkonda, kus minevikus on rauasulatamisega tegeldud, nimetatakse rauasulatuskohaks.

Eesti alal on rauasulatamise kohta andmeid 1. sajandist eKr (Tindimurru rauasulatuskoht).

## Viited

## Välislingid
* Marju Himma, "Video: arheoloogid sulatasid Rõuges 1000 aasta tagusel meetodil rauda" ERR, 6. august 2018
Vereringe

**Vereringe** on tsirkulatsioonisüsteemiga organismidel peamiselt südame tekitatud vere normaalne liikumine veresoonestikus. 

Suletud kardiovaskulaarsüsteemiga organismide vereringe koosneb suurest vereringest ehk kehavereringest ja väikesest vereringest ehk kopsuvereringest. 

## Mikrovereringe

Vereringe osaks loetakse ka arterioolides, verekapillaarides, veenulites ja lümfikapillaarides toimivat mikrovereringet. 
  
## Vaata ka
* ajuvereringe
* kehaväline vereringe südame-kopsuaparaadi osalusel teostatav tehisvereringe ja ka tehisneeru kaudu teostatav vereringe
* koronaarvereringe, südame vereringe
* loote vereringe

## Välislingid
*William Harvey, On the Motion of the Heart and Blood in Animals., London, George Bell & Sons, 1889, OpenLibrary raamatu veebiversioon (vaadatud 16.06.2014) (*inglise keeles*)
*P. Flourens, tõlkinud J.C.Reeve, A History of the Discovery of the Circulation of the Blood, 1859, Cincinnati, Rickey, Mallory & Company, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 16.06.2014) (*inglise keeles*)
Sibynomorphus

***Sibynomorphus*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Sibynomorphus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Sibynomorphus inaequifasciatus]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Sibynomorphus lavillai]]* Scrocchi, Porto & Rey, 1993
* *[[Sibynomorphus mikanii]]* (Schlegel, 1837)
* *[[Sibynomorphus neuwiedi]]* (Ihering, 1911)
* *[[Sibynomorphus oligozonatus]]* Orces & Almendariz, 1989
* *[[Sibynomorphus oneilli]]* Rossman & Thomas, 1979
* *[[Sibynomorphus petersi]]* Orces & Almendariz, 1989
* *[[Sibynomorphus turgidus]]* (Cope, 1868)
* *[[Sibynomorphus vagrans]]* (Dunn, 1923)
* *[[Sibynomorphus vagus]]* (Jan, 1863)
* *[[Sibynomorphus ventrimaculatus]]* (Boulenger, 1885)
* *[[Sibynomorphus williamsi]]* Carillo De Espinoza, 1974. 

## Levila
Need maod elavad Lõuna-Ameerikas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBios
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Sibynomorphus]] seisuga 29.05.2014.*
Serhi Kultšõtskõi

**Serhi Kultšõtskõi** (ukraina keeles *Кульчицький Сергій Петрович*; 17. detsember 1963 Weimar – 29. mai 2014 Slovjanski lähistel) oli Ukraina rahvuskaardi kindralmajor, Ukraina kangelane (postuumselt).

## Riigi teenistuses

Kindral Kultšõtskõi, kelle isa oli samuti sõjaväelane, lõpetas 1981. aastal Ussuriiski Suvorovi sõjakooli ja 1985. aastal Kaug-Ida sõjakooli. Kindral Kultšõtskõi hukkus 29. mail Donetski oblastis Slovjanski lähistel. Sõjaväe transpordikopter Mi-8, milles oli peale kindrali veel 12 inimest, tulistati terroristide poolt alla Karatšuni mäe ja Kramatorski linna vahel umbes kella 12:30 ajal. Riigi tulevane president Petro Porošenko avaldas kaastunnet hukkunute omastele.

Serhi Kultšõtskõi oli abielus ja kasvatas ühte poega.

## Autasud
*  2014 - Ukraina kangelane koos "Kuldtähe" ordeniga (20. juuni 2014, postuumselt)
* 2008 - Bohdan Hmelnõtskõi ordeni III järk
* 1999 - Julguse eest, ІІІ järk

## Vaata ka
* Serhi Kultšõtskõi nimeline pataljon

## Viited

## Välislingid
* Полк признал своего генерала
* Національна Гвардія України
* Здача в експлуатацію казарми покращеного типу в Навчальному центрі 17 січня в Навчальному центрі ВВ МВС України під час прийому курсантів перебував начальник управління бойової та спеціальної підготовки ГУВВ МВС України генерал&nbsp;— майор Сергій Кульчицький.
* Soldiers remember General Serhiy Kulchytsky
* Боєць Нацгвардії розповів про загиблого генерала Кульчицького
* Останні фото генерала Сергія Кульчицького
* Полковник Кульчицький С. П. КЕРУЄ внутрішніми військами МВС України ?
* Во Львове попрощались с погибшим под Славянском генералом Кульчицким
Bilineaarvorm

Olgu Vn n-mõõtmeline vektorruum. \mathbb{R} olgu reaalarvude hulk. Funktsiooni ψ: Vn x Vn → \mathbb{R} nimetatakse **bilineaarvormiks**, kui iga \vec{x},\vec{y},\vec{z} ∈ Vn korral ning iga a,b ∈ \mathbb{R} korral kehtib:
# ψ(a*\vec{x} + b*\vec{y} , \vec{z}) = a*ψ(\vec{x} , \vec{z}) + b*ψ(\vec{y} , \vec{z})
# ψ(\vec{x} , a*\vec{y} + b*\vec{z}) = a*ψ(\vec{x} , \vec{y}) + b*ψ(\vec{x} , \vec{z})
Bilineaarvormide hulka tähistatakse: Lin(VnxVn,\mathbb{R})

### Näiteid:
* skalaarkorrutis on bilineaarvorm
Alasjärv

**Alasjärv** on järv Võrumaal Rõuge vallas Piipsemäe külas, Plaani külas ja Villa külas.

See asub Haanja looduspargis.

## Viited
Palujüri järv

**Palujüri järv** (ka *Palojüri järv*) on järv Rõuge vallas Palujüri külas. Järve pindala on 7,6 ha.

See asub Haanja looduspargis.

## Viited
Polüandria (zooloogia)

**Polüandriaks** (inglise keeles *polyandry*) nimetatakse zooloogias suguliselt paljunevate loomade sigimiskäitumise vormi, mida iseloomustab ühe suguküpse emase isendi paaritumine enam kui ühe suguküpse isasega (mõeldud peamiselt ühe sigimisperioodi kestel).

Polüandriat liigitatakse mitmeti, levinuim on järgmine liigitus: 

*sünkroonne polüandria – naissoost isendi kopulatsioon, seksuaalselt aktiivsel perioodil (eeldatavasti paljunemise eesmärgil), rohkem kui ühe meessoost isendiga;  
*polüandria meessoo initsiatiivil;
*polüandria naissoo initsiatiivil jne. 

Polüandriat loetakse looduses harvemini esinevaks seksuaalse käitumise vormiks kui polügüüniat, kuid roomajate puhul on polüandria (koos polügüüniaga) kirjeldatav kui tavapärane ehk valdav. 
Nii loetakse näiteks, et emased rästikud paarituvad kuni 8 isasega (initsiaatorid) ning sündinud järglased kannavad edasi geene mitmelt kopulatsioonides osalenud isaselt.

## Vaata ka
*polügüünia

## Viited

## Välislingid
*Michael Allaby, "*The Concise Oxford Dictionary of Zoology*". 1992, lk 369. ISBN 0-19-286093-3
Karatšun

**Karatšun** (ukraina keeles *Карачун (Карачун-гора*)) on mägi Ukrainas Donetski oblastis, umbes 10&nbsp;km kaugusel Slovjanskist edelas, 10&nbsp;km kaugusel Kramatorskist põhjas ja 13&nbsp;km kaugusel Kramatorski sõjalennuväljast põhjaloodes.

Mäe kõrgus on 167,6 meetrit. Mäel asub kriidikarjäär, mäe jalamil voolab Suhhõi Toretsi jõgi.

Türgi keeles on sõna 'karatšun' tähendus "must surm".

Mäe strateegilise asukoha tõttu on 2014. aasta kevad-suvel Slovjanski piiramise käigus peetud mäe hõivamiseks lahinguid valitsusvägede ja Slovjanskis asuvate venemeelsete separatistide vahel.

2014. aasta 29. mail tulistati mäe ja Kramatorski linna vahel alla valitsusvägede transpordikopter Mi-8. Hukkus vähemalt 12 inimest, teiste seas Ukraina Rahvuskaardi kindralmajor Sergi Kultšõtskõi.

Aastatel 1976–1979 püstitati mäele tele-raadiosaadete edastamiseks 222&nbsp;meetri kõrgune saatemast. Saatemast varises kokku ööl vastu 2014. aasta 1. juulit pärast mässuliste jõudude järjekordset rünnakut mäel paiknevatele valitsusvägede positsioonidele.

## Viited

## Välislingid
* Video saatemasti kokkuvarisemisest YouTube
Rich Hill

**Rich Hill** võib tähendada järgmist:

## Asulad
* **[[Rich Hill (Arizona)|Rich Hill]]**, endine kullakaevandusasula Arizonas
* **[[Rich Hill (Missouri)|Rich Hill]]**, linn Missouris

## Ehitised
* **[[Rich Hill (Bel Alton)|Rich Hill]]**, hoone Marylandis Bel Altonis
* **[[Rich Hill (Sassafras)|Rich Hill]]**, hoone Marylandis Sassafrasis

## Inimesed
* **[[Rich Hill (sündinud 1962)|Rich Hill]]**, USA pesapallitreener
* **[[Rich Hill (sündinud 1980)|Rich Hill]]**, USA pesapallur
Majanduskoostöö Organisatsioon

**Majanduskoostöö Organisatsioon** (*The Economic Cooperation Organization, ECO*) on valitsustevaheline rahvusvaheline organisatsioon, mis ühendab seitset Aasia ja kolme Euraasia riiki. Selle eesmärk on pakkuda aruteluplatvormi majandusarengu, kaubanduse ja investeerimisvõimaluste edendamiseks. 

ECO on loodud *ad hoc* organisatsioonina Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja (VIII peatüki) alusel. Ühiseesmärk on luua kaupade ja teenuste ühisturg sarnaselt Euroopa Liiduga. ECO sekretariaat ja kultuuriosakond asuvad Teheranis, majandusbüroo Türgis ja teadusbüroo Pakistanis. Organisatsiooni hõlmatava ala rahvaarv on üle 400 miljoni inimese ja pindala 8,6 miljonit km². Organisatsiooni asutajaliikmed on Türgi, Iraan ja Pakistan. ECO põhikiri allkirjastati 15. märtsil 1995 Islamabadis Pakistanis.

ECO liikmesriigid on Afganistan, Aserbaidžaan, Iraan, Kasahstan, Kõrgõzstan, Pakistan, Tadžikistan, Türgi, Türkmenistan ja Usbekistan.
 
## Välislingid
* ECO koduleht
* ÜRO põhikiri
Mõrdama raba

**Mõrdama raba** on raba Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.

Raba territoorium jääb 2007. aastal loodud Mõrdama hoiuala piiridesse. 

Mõrdama raba pindala on umbes 900 hektarit (s.h rabalaamad, siirde- ja õõtsiksood, rabajärved ja laukad).

Mõrdama raba paikneb jääjärvede uhutud moreenitasandikul. Raba turbalasundi paksus ulatub kuni 7,5 meetrini.

Rabas asub rohkelt laukaid ja kaks laugasjärve – põhjapoolne Viluvere järv ja lõunapoolne Mõrdama järv. Veekogude kogupindala on 7,6 ha.

19. sajandil kaevati läbi raba kraav, millega ühendati Sauga jõgi ja Hirve peakraav. Kraavi kasutati arvatavalt palkide parvetamiseks.

Raba haudelinnustikku pole põhjalikult uuritud, üksikvaatluste tulemusena on teada kahe punaselg-õgija paari pesitsemine 2012. aastal.

Kaitsealustest taimeliikidest kasvab Mõrdama rabas ainulehine soovalk (*Malaxis monophyllos*), Wulfi turbasammal (*Sphagnum wulfianum*), kuradi-sõrmkäpp (*Dactylorhiza maculata*), vööthuul-sõrmkäpp (*Dactylorhiza fuchsii*), kahelehine käokeel (*Platanthera bifolia*), harilik ungrukold (*Huperzia selago*).

## Viited
Eevardi tänav

**Eevardi tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis. Eevardi tänav algab Tiskrevälja tänavalt ja lõpeb umbtänavana. Eevardi tänav on enam-vähem põhja–lõunasuunaline ja ligikaudu 155 meetri pikkune.

Eevardi tänav sai nime 8. detsembril 1995. Tänav on saanud nime Eevardi talu järgi.

## Viited
Kaarlepere tänav

**Kaarlepere tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.

Kaarlepere tänav algab Künkamaa tänavalt ja lõpeb umbtänavana. Kaarlepere tänav on algul lääneedela-põhjakirdesuunaline, seejärel lõunaedela-põhjakirdesuunaline ning kokku ligikaudu 195 meetri pikkune.

Kaarlepere tänav sai nime 11. juulil 2005. Tänav on saanud nime Kaarle talu järgi.

## Viited
The War Is Not Over

**"The War Is Not Over"** (eesti keeles "Sõda pole möödas") oli Läti võistluslaul 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, mille autor on Mārtiņš Freimanis ja mille esitasid inglise keeles Valters & Kaža.

Laul on õrn ballaad mõnevõrra elliptiliste sõnadega. Duett laulab:
:*The war is not over, everyone knows it/It's just a reason to make us believe/That someone's the loser, someone's the winner*
::Eesti keeles:
:*Sõda pole läbi, kõik teavad seda/See on vaid põhjus panemaks meid uskuma/Et keegi on kaotaja, keegi on võitja*
– mida saab tõlgendada kui kutsungit kuulajatele mitte uskuda, mida ametlikud allikad edastavad.

Varasemad salvestised sisaldasid sõnu "That someone is loser, that someone is winner", kuid need vahetati veidi muudetuna välja selleks, et laulusõnad vastaksid inglise keele grammatikale.

Valters & Kaža esitasid laulu, istudes kõrgetel toolidel ja mängides akustiliste kitarridega. Viimane refrään esitati püstijalu ning ilma kitarrideta, kasutades viipekeelt, mis käis sõnadega kaasa.

Et Läti ei olnud 2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistluste tulemusel järgmise aasta finaali kvalifitseerunud, pidi laul läbima kõigepealt poolfinaali. Lugu oli järjekorras viies, pärast Moldova esitaja Zdob şi Zdubi laulu "Boonika bate doba" ning enne Monaco laulja Lise Darly ballaadi "Tout de moi". Läti lugu sai 85 punkti ning pääses 25 seas 10 finaalipääseja hulka.

Finaalis esitati laulu kahekümne kolmandana, pärast Šveitsi esindava Vanilla Ninja lugu "Cool Vibes" ning enne Prantsusmaa lauljatari Ortali lugu "Chacun pense à soi". Läti laul kogus 153 punkti ja tuli 24 laulu seas viiendaks, mis kvalifitseeris Läti järgmise võistluse finaali. Lugu sai 12 punkti Iirimaalt, Leedult ja Moldovalt.

Läti järgmise aasta võistluslugu oli "I Hear Your Heart", mida esitas ansambel Cosmos.

Laulust "The War Is Not Over" tegi Taani popgrupp Michael Learns to Rock salvestise oma albumile "Eternity".

Laulu autor Mārtiņš Freimanis suri 2011. aastal 32 aasta vanuselt.

Üks laulu esitajaid Valters Frīdenbergs suri 30 aasta vanuselt 17. oktoobril 2018 vähki.

## Viited


## Välislingid
*"The War Is Not Over" Waltersi & Kazha esituses Eurovisiooni lauluvõistlusel
Hariliku rästiku mürk

**Hariliku rästiku mürgiks** (ladina *venenum Viperae berus*) nimetatakse rästiku süljenäärmete toksilist eritist (sülge), mis on kliiniliselt tähtis droog.

Hariliku rästiku mürgiks nimetatakse ka maokasvandustes ning kodumajapidamistes rästikutelt lüpstavat värsket sülge, sellest valmistatud kuivmürki ning katseloomadele süstitavat hariliku rästiku mürki.

Tavaliselt on see kollakat värvi, lõhnatu õlijas eritis (vedelik), mis seguneb veega üsna lihtsalt. Hariliku rästiku mürk alkoholis ei lahustu, vaid vajub enamasti kristalse moodustisena alkoholiga täidetud anuma põhja.

Hariliku rästiku mürgi ained on ravimpreparaadi Viprosal B peamiseks toimeaineks.

## Keemiline koostis

Rästiku süljenäärmete nõres (vedelikuna) on tuvastatud mitmeid ensüüme (pole teada, kas on uuritud ka rünnaku ehk normaalse jahi käigus eritatava nõre keemilist koostist): proteaase, fosfolipaase, nukleotidaase, hüaluronidaase, metalloproteinaase (75% hariliku rästiku mürgi proteolüütilisest toimest omistatakse just nimetatud proteinaasidele) jt.

Peamine toimeaine on viperotoksiin.

## Hariliku rästiku mürk loomade vereringes

Rästikud kasutavad eesmürgihambaid väikeste saakloomade surmamiseks aga ka enesekaitsel. Kokkupuutel (sisenemine vereringesse) teiste bioloogiliste organismidega nagu röövloomad ja vaenlased (näiteks inimene) võib toksiin põhjustada eri raskusastmega mürgistusseisundeid ka surma.

Rästikutelt laboratooriumides kogutud mürgi keskmine surmav annus laborihiir(t)ele manustatuna on naha alla süstituna 6,45&nbsp;mg/kg, kõhuõõnde süstituna 0,80&nbsp;mg/kg ja veeni süstituna 0,55&nbsp;mg/kg.

## Vaata ka
*rästikuhammustuse mürgistus
*rästikumürgi antiseerum

## Viited

## Välislingid
* Jüri Siigur, Urmas Arumäe, Toomas Neuman, Mari Samel, Ene Siigur, Mart Saarma, Isolation and characterization of nerve growth factor from Vipera berus (common viper) venom, Comparative Biochemistry and Physiology Part B: Comparative Biochemistry, 83. köide, nr 3, 1986, lk 621–625, veebiversioon (vaadatud 04.08.2014) (*inglise keeles*)
* Leonel Calderón, Bruno Lomonte, JoséMaría Gutiérrez, Andrej Tarkowski, Lars Å. Hanson, Biological and biochemical activities of Vipera berus (European viper) venom. Lühikokkuvõte, Toxicon, 31. köide, nr 6, juuni 1993, lk 743–753, veebiversioon (vaadatud 31.05.2014) (*inglise keeles*)
* Mari Samel, Heiki Vija, Juhan Subbi, Jüri Siigur, Metalloproteinase with factor X activating and fibrinogenolytic activities from Vipera berus berus venom, Comparative Biochemistry and Physiology Part B 135 (2003) 575–582, veebiversioon (vaadatud 04.08.2014) (*inglise keeles*)
*Ain Raal, "Farmakognoosia: õpik kõrgkoolile", lk 460, 2010, Tartu Ülikooli Kirjastus, ISBN 978-9949-194-12-4
Polügüünia (zooloogia)

**Polügüüniaks** (inglise keeles *polygyny*) nimetatakse zooloogias suguliselt paljunevate loomade (näiteks linnud, maod) sigimiskäitumise vormi, mida iseloomustab ühe suguküpse isase isendi paaritumine enam kui ühe suguküpse emasega (mõeldud peamiselt ühe sigimisperioodi kestel).

Polügüünia on arvatavasti sagedamini esinev sigimiskäitumise vorm kui polüandria. 

Mõnede uurijate arvates on polügüünia valdav sugulise läbikäimise vorm ka madudel, kuna emaste paaritumisaktiivsus ja -tsükkel võib paiguti korduda, kas kahe või kolme aasta tagant, siis ühe aasta lõikes võib tunduda, et paaritumisküpsed isased maod on, suguküpsete emastega võrreldes, eriliselt aktiivselt valmis emaseid 'saatma' ja paaritumisõiguse eest võitlusse asuma. 

Tegelik uurimisstatistika on seni ebapiisav.

## Välislingid

*M. Allaby, "*The Concise Oxford Dictionary of Zoology*". lk 369, 1992, ISBN 0-19-286093-3
Zarah Leander

**Zarah Leander** (sünninimi **Zarah Stina Hedberg**; 15. märts 1907 Karlstad – 23. juuni 1981 Stockholm) oli rootsi laulja ja filminäitleja. Teise maailmasõja ajal tegutses ta Saksamaal.

## Välislingid

*
Mäe-Lehtsoo tamm

**Mäe-Lehtsoo (ka Mäe-Lõhtsuu) tamm** on Võrumaal Antsla vallas Kirikukülas kunagise Mäe-Lõhtsuu veski lähedal kasvav põlispuu. Tüve ümbermõõdu järgi on Mäe-Lehtsoo tamm Eesti jämedaima, Tamme-Lauri tamme järel teisel kohal. Tüve ümbermõõt on 7 meetrit, hiljem 7.30 ja kõrgus oli 1998. aastal 28 meetrit. Hendrik Relve andmetel on Mäe-Lehtsoo tamm suurima tüve mahuga tamm Eestis – puu tüvi kõrgub märkimisväärselt ahenemata ligi 6 meetri kõrgusele.

## Kirjandus
* Relve, Hendrik. Põlispuud. Tallinn: Koolibri, 2003, lk 241.

## Välislingid

* Mäe-Lehtsoo tamm Keskkonnaregistris
Silver Creek

**Silver Creek** võib tähendada järgmist:

## Asulad
* **[[Silver Creek (Belize)|Silver Creek]]**, asula Belize'is
* **[[Silver Creek (Alpine'i maakond)|Silver Creek]]**, endine asula USA California osariigis Alpine'i maakonnas
* **[[Silver Creek (Plumasi maakond)|Silver Creek]]**, endine asula USA California osariigis Plumasi maakonnas
* **[[Silver Creek (Colorado)|Silver Creek]]**, endine kaevanduslinn USA Colorado osariigis
* **[[Silver Creek (Georgia)|Silver Creek]]**, asula USA Georgia osariigis
* **[[Silver Creek (Lake'i maakond)|Silver Creek]]**, asula USA Minnesota osariigis Lake'i maakonnas
* **[[Silver Creek (Wrighti maakond)|Silver Creek]]**, asula USA Minnesota osariigis Wrighti maakonnas
* **[[Silver Creek (Mississippi)|Silver Creek]]**, linn USA Mississippi osariigis
* **[[Silver Creek (Missouri)|Silver Creek]]**, küla USA Missouri osariigis
* **[[Silver Creek (Nebraska)|Silver Creek]]**, küla USA Nebraska osariigis
* **[[Silver Creek (New York)|Silver Creek]]**, küla USA New Yorgi osariigis
* **[[Silver Creek (Washington)|Silver Creek]]**, asula USA Washingtoni osariigis
* **[[Silver Creek (Wisconsin)|Silver Creek]]**, asula USA Wisconsini osariigis

## Jõed
* **[[Silver Creek (Kentucky)|Silver Creek]]**, jõgi USA Kentucky osariigis
* ...

## Vaata ka
* Silver Creeki vald, vald mitmes USA maakonnas
Timur Vermes

**Timur Vermes** (sündinud 1967 Nürnbergis) on Saksa kirjanik.

## Elukäik
Tema ema on sakslane ja isa ungarlane. Varem töötas Vermes variautorina, kuid 2012. aastal ilmus tema esikromaan "Ta on tagasi" ("Er ist wieder da").

### Romaan "Ta on tagasi"
Romaan "Ta on tagasi" on satiiriline teos Adolf Hitlerist ja 21. sajandi Saksamaast. Teose eestikeelne tutvustus algab järgmiselt: "Suvi 2011. Adolf Hitler ärkab tühermaal Berliini südames. Ilma sõjata, ilma parteita, ilma Evata. Igal pool tuhanded võõramaalased ja ... Angela Merkel."

Romaani on Saksamaal müüdud üle miljoni eksemplari.

Eesti keeles ilmus teos 2013. aastal (tõlkija Piret Pääsuke). Inglise keeles ilmus teos pealkirjaga "Look Who's Back" 2014. aasta aprillis. 

Romaani "Ta on tagasi" põhjal valmis saksa režissööril David Wnendtil 2015. aastal rohke musta huumoriga vürtsitatud mängufilm "Vaata, kes on tagasi" (originaali pealkiri "Er ist wieder da", inglise keeles "Look Who's Back"). Adolf Hitlerit mängib seal Oliver Masucci.

## Viited
Belmont

**Belmont** võib tähendada järgmist:

## Asulad

### Austraalias
* **[[Belmont (Lääne-Austraalia)|Belmont]]**, linn Lääne-Austraalias
* **[[Belmont (Uus-Lõuna-Wales)|Belmont]]**, linn Uus-Lõuna-Walesis

### Kanadas
* **[[Belmont (Prints Edwardi saar)|Belmont]]**, asula Prints Edwardi saarel

### Prantsusmaal
* **[[Belmont (Bas-Rhin)|Belmont]]**, vald Bas-Rhini departemangus
* **[[Belmont (Doubs)|Belmont]]**, vald Doubs' departemangus
* **[[Belmont (Gers)|Belmont]]**, vald Gersi departemangus
* **[[Belmont (Haute-Marne)|Belmont]]**, vald Haute-Marne'i departemangus
* **[[Belmont (Haute-Saône)|Belmont]]**, vald Haute-Saône'i departemangus
* **[[Belmont (Isère)|Belmont]]**, vald Isère'i departemangus
* **[[Belmont (Jura)|Belmont]]**, vald Jura departemangus

### Suurbritannias
* **[[Belmont (Durhami krahvkond)|Belmont]]**, küla Durhami krahvkonnas Inglismaal
* **[[Belmont (Lancashire)|Belmont]]**, küla Lancashire'i krahvkonnas Inglismaal

### Šveitsis
* **[[Belmont-sur-Lausanne'i vald|Belmont-sur-Lausanne]]**, vald
* **[[Belmont-sur-Yverdoni vald|Belmont-sur-Yverdon]]**, vald

### USA-s
* **[[Belmont (California)|Belmont]]**, linn California osariigis
* **[[Belmont (Brackeni maakond)|Belmont]]**, endine asula Kentucky osariigis Brackeni maakonnas
* **[[Belmont (Bullitti maakond)|Belmont]]**, asula Kentuck osariigiys Bullitti maakonnas
* **[[Belmont (Indiana)|Belmont]]**, asula Indiana osariigis
* **[[Belmont (Lääne-Virginia)|Belmont]]**, linn Lääne-Virginia osariigis
* **[[Belmont (Maine)|Belmont]]**, linn Maine'i osariigis
* **[[Belmont (Massachusetts)|Belmont]]**, linn Massachusettsi osariigis
* **[[Belmont (Michigan)|Belmont]]**, asula Michigani osariigis
* **[[Belmont (Mississippi)|Belmont]]**, linn Mississippi osariigis
* **[[Belmont (Nebraska)|Belmont]]**, kummituslinn Nebraska osariigis
* **[[Belmont (Nevada)|Belmont]]**, kummituslinn Nevada osariigis
* **[[Belmont (New Hampshire)|Belmont]]**, linn New Hampshire'i osariigis
* **[[Belmont (New York)|Belmont]]**, küla New Yorgi osariigis
* **[[Belmont (Ohio)|Belmont]]**, küla Ohio osariigis
* **[[Belmont (Pennsylvania)|Belmont]]**, asula Pennsylvania osariigis
* **[[Belmont (Põhja-Carolina)|Belmont]]**, linn Põhja-Carolina osariigis
* **[[Belmont (Texas)|Belmont]]**, asula Texase osariigis
* **[[Belmont (Vermont)|Belmont]]**, asula Vermonti osariigis
* **[[Belmont (Virginias)|Belmont]]**, asula Virginia osariigis
* **[[Belmont (Washington)|Belmont]]**, asula Washingtoni osariigis
* **[[Belmont (Wisconsin)|Belmont]]**, küla Wisconsini osariigis

## Ehitised
* **[[Belmont (Bensalem)|Belmont]]**, hoone USA Pennsylvania osariigis Bensalemis
* **[[Belmont (Capron)|Belmont]]**, istandus USA Virginia osariigis Caproni lähedal
* **[[Belmont (Charlottesville)|Belmont]]**, hoone USA Virginia osariigis Charlottesville'is

## Muu
* **[[Belmont (perekonnanimi)|Belmont]]**, perekonnanimi

## Vaata ka
* Belmond, Belmonte, Bellmont
* Belmonti lahing
* Belmonti maakond
* Belmonti vald, vald mitmes USA maakonnas
Rodriguesophis

***Rodriguesophis*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Rodriguesophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Rodriguesophis chui]]* (Rodrigues, 1993)
* *[[Rodriguesophis iglesiasi]]* (Gomes, 1915)
* *[[Rodriguesophis scriptorcibatus]]* (Rodrigues, 1993). 

## Levila

Need maod elavad Brasiilias. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Rodriguesophis]] seisuga 31.05.2014.*
Rhadinophanes

***Rhadinophanes*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Rhadinophanes* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
**[[Rhadinophanes monticola]]* (Myers & Campbell 1981). 

## Levila

Need maod elavad Guerrero osariigis Mehhikos. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Rhadinophanes monticola]] seisuga 31.05.2014.*