Kääne

**Kääne** ehk **kaasus** on käändsõna morfoloogiline kategooria, mis näitab nimisõna või nimisõnafraasi süntaktilisi ja semantilisi funktsioone lauses. Kääne võib näidata seda, kuidas lause moodustajad on omavahel seotud ja samas võib lauses eristada lauseliikmeid. Ametlikult on eesti keeles 14 käänet.

Käänete arv keeltes erineb; näiteks eesti keeles on neliteist käänet, aga ladina keeles kuus. Nii indoeuroopa kui ka uurali keeltes on arvatavasti algul olnud 7–8 käänet, kuid kui indoeuroopa keeltes on käänete arv pigem vähenenud, siis uurali keeltes on enamasti käändeid juurde tekkinud. 

### Käänete loend

Eesti keeles on käänded väga olulised. Need muudavad sõna tähendust ning tihti mõjutab üksainus kääne tervet lauset. 

* Ema saatis poja raha**ga** poodi. Ema saatis poja raha**ta** poodi.

* Tahtsin sõbra poodi minna. Tahtsin sõbra**ga** poodi minna. Tahtsin sõbra**na** poodi minna. 

### '''Käänete moodustamine'''
Erinevate käänete moodustamise aluseks on omastav kääne, millele lisatakse teiste käänete lõpud. Ainsuse omastaval põhinevad kõik ainsuse semantilised käänded ning mitmuse nimetav. Mitmuse omastaval põhinevad kõik mitmuse semantilised käänded.

Sisseütleval käändel võib ainsuses olla kaks vormi:

* Lühike vorm: koju, aeda, tassi, jõkke, tekki, kaussi, hinge.
* Pikk vorm: tänavasse, keldrisse, arvutisse, vihikusse, sahtlisse.

### Käänete grupid
Käänded saab jaotada erinevatesse gruppidesse.

#### Abstraktsed käänded
Esimest gruppi nimetatakse **[[Abstraktne kääne|abstraktseteks]]** ehk **[[Grammatiline kääne|grammatilisteks kääneteks]]** ja nende hulka kuuluvad nimetav, omastav ja osastav kääne. Need käänded näitavad peamiselt nimisõna (fraasi) süntaktilisi funktsioone, st nad kannavad väga üldist laadi grammatilisi tähendusi (aluse, sihitise jms tähendust).

Nimetav kääne vastab küsimustele *mis?* ja *kes?* ning näitab kõige algsemas ja muutmata vormis sõna.

* See on raamat. 

* Ta on minu naaber.

* Emale meeldivad raamatud. 

* Meil on uued naabrid.

Omastav kääne vastab küsimustele *mille?* ja *kelle?* ning näitab kuuluvust. Sõna, mis on omastavas käändes, omab lauses välja toodud objekti.

* Selle raamatu kaas on kulunud. 

* Naabri koer kadus ära.

* Nende raamatute autor jagab täna autogramme. 

* Õnnetus ei olnud naabrite süü.

Osastav kääne vastab küsimustele *mida?* ja *keda?* ning osutab selles käändes olevale sõnale.

* Ma ei leia oma raamatut. 

* Ema aitab naabrit peenra rohimisega.

* Ostsin poest palju raamatuid. 

* Tänan oma naabreid nende lahkuse eest.

#### Konkreetsed käänded
Kõik ülejäänud käänded kuuluvad **[[Konkreetne kääne|konkreetsete]]** ehk **[[Semantiline kääne|semantiliste käänete]]** hulka. Need käänded kannavad kitsamalt piiritletavaid tähendusi, mille esinemine oleneb sõna leksikaalsest tähendusest ja mis on paljudel juhtudel väljendatavad ka leksikaalsete vahenditega (määr- või kaassõnadega).

Nende käänete hulgas on alamkategooriana **[[Kohakääne|kohakäänded]]**, mis on kujunenud kohasuhteid märkivate tunnuste alusel. Need omakorda jagunevad **[[Sisekohakääne|sisekohakääneteks]],** mis väljendavad tänapäeva keeles kinnise ruumiga seotud kohasuhteid ja **[[Väliskohakääne|väliskohakääneteks]]**, mis väljendavad avatud pinnaga seotud kohasuhteid.

Sisekohakäänded on:

Sisseütlev kääne, mis vastab küsimustele *millesse?*, *kellesse?* ja *kuhu?* ning näitab liikumist ruumi sisse.

* Hästi kirjutatud raamatu**sse** on lihtne sisse elada. 

* Ma usun oma naabri**sse**.

* Oma vabal ajal süvenen raamatute**sse**. 

* Minu koer on naabrite**sse** kiindunud.
** Lisaks on sisseütlevas käändes ka lühike vorm ehk suunduv kääne, mida saab kindlate sõnatüüpide puhul kasutada. 
*** Pada → patta (mitte pajasse)
*** Kool → kooli (mitte koolisse)
*** Õhk → õhku (mitte õhusse)
*** Keel → keelde (mitte keelesse)

Seesütlev kääne, mis vastab küsimustele *milles?*, *kelles?* ja *kus?* ning näitab olekut ruumi sees.

* Selles raamatu**s** on palju pilte. 

* Minu uus auto tekitas naabri**s** kadedust.

* Lastele mõeldud raamatute**s** on palju pilte. 

* Nendes naabrite**s** on midagi kummalist.

Seestütlev kääne, mis vastab küsimustele *millest?*, *kellest?* ja *kust?* ning näitab liikumist objekti seest välja.

* Raamatu**st** saab palju teadmisi. 

* Minu kunagisest naabri**st** sai firmaomanik.

* Ma ei saa keerulistest raamatute**st** aru. 

* Fotograaf tegi naabrite**st** pilti.

Väliskohakääneteks on:

Alaleütlev kääne, mis vastab küsimustele *millele?*, *kellele?* ja *kuhu?* ning näitab liikumist avatud pinna peale.

* Kass astus mu raamatu**le** peale. 

* Andsin naabri**le** sünnipäevaks kaardi.

* Kõikidele raamatute**le** on tehtud allahindlus. 

* Koer viis naabrite**le** ajalehe.

Alalütlev kääne, mis vastab küsimustele *millel?*, *kellel?* ja *kus?* ning näitab olekut avatud pinna peal.

* Sellel raamatu**l** on kõrge hind. 

* Naabri**l** on kolm kassi.

* Nendel raamatute**l** on mõned leheküljed puudu. 

* Naabrite**l** on täna pulma aastapäev.

Alaltütlev kääne, mis vastab küsimustele *millelt?*, *kellelt?* ja *kust?* ning näitab liikumist avatud pinna pealt maha.

* Kass astus lõpuks mu raamatu**lt** maha. 

* Sain naabri**lt** sünnipäevaks kaardi.

* Raamatukogu raamatute**lt** on keegi mõned lehed välja rebinud. 

* Huligaan sai naabrite**lt** riielda.
Ülejäänud semantilised käänded, mis ei kuulu kohakäänete hulka, on:

Saav kääne, mis vastab küsimustele *milleks?* ja *kelleks?* ning millega väljendatakse olekut või seisundit, millesse siirdutakse või milles ollakse, otstarvet või aega. 

* Vanaisa käsikirjad pandi lõpuks raamatu**ks** kokku. 

* Minu naabri**ks** on kolme kassiga koos elav keskealine naine.

* Autori uuteks raamatute**ks** on seiklusromaanid. 

* Minu naabrite**ks** on vanad klassikaaslased.

Rajav kääne, mis vastab küsimustele *milleni?* ja *kelleni?* ning millega väljendatakse ruumilist, ajalist ja kvantitatiivset piiri. Seda käänet kasutatakse, kui näidatakse asukoha või seisundini jõudmist.

* Et riiulis raamatu**ni** ulatada, pidin köögist tooli tooma. 

* Minu kirjutatud kiri ei jõudnud kunagi naabri**ni**.

* Ajalooliste raamatute**ni** on poes pikk tee minna. 

* Kiri välismaalt saabus ohutult naabrite**ni**.

Olev kääne, mis vastab küsimustele *millena?* ja *kellena?* ning millega väljendatakse tegevussubjekti või -objekti olekut või seisundit, samuti ka otstarvet.

* Lähemale minnes tuli välja, et tänaval olev raamatu**na** näiv objekt oli vaid telliskivi. 

* Naabri**na** on oluline mõnikord ukse ees kokku saada ja üksteist tervitada.

* Neid saab osta ainult e-raamatute**na**. 

* Naabrite**na** võiksime üksteist aeg-ajalt aidata.

Ilmaütlev kääne, mis vastab küsimustele *milleta?* ja *kelleta?* ning millega väljendatakse kaaslase või kaasaskantava eseme, vahendi, viisi või seisundi puudumist, samuti ka ilmaolu kui omadust. Ilmaütlev on kaasaütleva vastandkääne.

* Õpetaja tuli eile raamatu**ta** tundi. 

* Ta on naabri**ta**, kuna elab keset metsa.

* Raamatute**ta** oleks elu igav. 

* Naabrite**ta** on elu vaikne.

Kaasaütlev kääne vastab küsimustele *millega?* ja *kellega?*. Selle käändega väljendatakse põhiliselt koos- või kaasasolu ning vahendit, samuti saab seda ka kasutada viisist või seisundist ning ajast rääkides. Kindlate verbide rektsioonilise laiendina väljendab kaasaütlev kääne asja, millele tegevus on suunatud.

* Õpetaja tuli täna raamatu**ga** tundi. 

* Läksin koos naabri**ga** õhtust sööma.

* Õpilane tuli koju suurte raamatute**ga**. 

* Isa käib iga nädal naabrite**ga** golfi mängimas.

## Viited