open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marseille

**Marseille** on linn Lõuna-Prantsusmaal, Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonna ja Bouches-du-Rhône'i departemangu keskus. Marseille on elanike arvult Prantsusmaa teine linn ja suuruselt kolmas linnastu.

Marseille oli üks kahest 2013. aasta Euroopa kultuuripealinnast (teine oli Košice).

## Ajalugu

Linna asutasid umbes 7. sajandil eKr kreeklased, kes nimetasid linna Μασσαλία (Massalia). 49 eKr vallutasid linna roomlased. 1218. aastal Marseille iseseisvus, kuni 1481 prantslased linna vallutasid.

Marseille ülikool asutati 1409.

## Rahvastik

Suure osa Marseille elanikkonnast moodustavad 19. sajandi immigrantide järeltulijad: armeenlased, hispaanlased, itaallased, kreeklased, araablased, juudid ja venelased. Umbes veerandi elanikest moodustavad Põhja-Aafrika päritolu inimesed.

## Haridus
* EPITECH
* Institut polytechnique des sciences avancées
* Kedge Business School

## Vaatamisväärsused
Suurimad vaatamisväärsused on 1893. aastal ehitatud katedraal, palverännakute sihtkoht Notre-Dame-de-la-Garde kirik aastast 1864, vana sadam ja kindlus Château d'If. Viimases hoiti vangis Alexandre Dumas' tuntud romaani peategelast krahv Monte Cristot.

Linnas on üks olulisemaid moodsa kunsti muuseume Prantsusmaal, Cantini muuseum.


DSC 5208-MR-NotreDameDeLaGarde.jpg|Vaade Notre-Dame-de-la-Garde'i kirikule
Le_Grand_Escalier.jpg|Vaade Ateena bulvarile
Marseille1.jpg|Uus tramm


## Vaata ka
* Aix-Marseille Ülikool
* Provence'i ülikool
* Euroopa ja Vahemere tsivilisatsioonide muuseum

## Viited

## Välislingid

* Marseille linnavalitsuse koduleht (*prantsuse keeles*)
* Marseille linna turismibüroo (*prantsuse, inglise, hispaania, saksa, itaalia, korea, jaapani ja hiina keeles*)
Amiens

**Amiens**  on linn Põhja-Prantsusmaal, Somme'i departemangu ja endise Picardie piirkonna keskus. Asub Somme'i jõe ääres. Elanike arv on 135 500 (1999).

Amiens'is sõlmiti 1802. aastal Amiensi rahu Inglismaa ja Prantsusmaa vahel.

Tuntuim vaatamisväärsus on 13.-15. sajandil gooti stiilis ehitatud Amiensi katedraal, mis on UNESCO maailmapärandi nimekirjas.

Linnas on ka Picardie kunstimuuseum, kus on Vana-Egiptuse, antiigi ja Lääne-Euroopa kunsti kogud.
Elu lõpul elas Amiensis Jules Verne, kelle majamuuseum ja haud asuvad linnas.

Tuntud kui tekstiilitööstuse keskus.

## Viited
Hüperbool

**Hüperbooliks** (kr *hyperbōlē* 'suurendus, liialdus') nimetatakse tasandile kuuluvate punktide hulka, mille iga punkti kauguste vahe absoluutväärtus kahest antud punktist, mida nimetatakse fookusteks, on jääv suurus.

Hüperbool on matemaatikas funktsiooni y = \frac {a}{x} ehk hüperboolfunktsiooni graafik, kus a on suvaline nullist erinev konstant.

Kui parameeter a on positiivne, siis asub hüperbool koordinaatteljestiku I ja III veerandis, aga kui negatiivne, siis II ja IV veerandis. Mida lähemal koordinaatide alguspunktist, seda lähemal paikneb hüperbool koordinaattelgedele.

Kahel hüperboolil ei ole ühiseid punkte (kui nad just ei ühti). Kui kujutada samal graafikul mitut hüperbooli, siis mida väiksem on a absoluutväärtus, seda lähemal asub hüperbool koordinaattelgedele.

Hüperbooli võib vaadelda koonuse lõikena, mille ekstsentrilisus on suurem kui 1.
Bordžomi

**Bordžomi** on linn Gruusia Samtshe-Džavahhethi piirkonnas, Bordžomi rajooni halduskeskus. Asub Kura jõe orus, Bordžomi-Haragauli rahvuspargi idaservas. 

Bordžomi on kuurortlinn, mis on tuntud boržommi mineraalvee poolest, mida saadakse linnalähedastest allikatest. Tööstustoodang oli 2005. aastal 10 suuremas ettevõttes 68,3 miljonit lari.  

## Taliolümpia kandidaatlinn

Bordžomi oli (koos Bakurianiga) 2014. aasta taliolümpiamängude kandidaatlinn, kuid langes konkurentsist välja 22. juunil 2006, kui ROK ei valinud teda järgmisse ringi.

## Viited
Riikide paremusjärjestus 1968. aasta suveolümpiamängudel

KohtRiikKuldHõbePronks4.5.6.Punkte
1.USA452834261618714,25
2.NSV Liit293230231817596
3.Saksa DV997162317241
4.Ungari101012472194,75
5.Jaapan11778125189,75
6.Saksa FV5111071414187,5
7.Austraalia5751158139,75
8.Poola521151010129,33
9.Prantsusmaa7356106124,25
10.Suurbritannia553594107,75
11.Itaalia349494105,5
12.Tšehhoslovakkia724567104,25
13.Rumeenia465562102,75
14.Mehhiko33357374
15.Bulgaaria24346569
16.Holland33135459,25
17.Kanada13154554
18.Rootsi21145550
19.Keenia342-1-49,25
Jugoslaavia332-2349,25
21.Taani1432--45
22.Soome121-4532,83
23.Iraan2121-232
24.Šveits-1412229,33
25.Kuuba-4-11-25
26.Türgi2--14123,5
27.Austria-2211-23
28.Brasiilia-1221-20,5
29.Mongoolia-13-1-19
30.Norra11--3-18
Uus-Meremaa1-21--18
32.Lõuna-Korea-11-4-15,25
33.Etioopia11---315
34.Kreeka--131-15
35.Belgia-11-2111,5
36.Tuneesia1-1---11
37.Uganda-11-2-10
38.Peruu---22-8,75
39.Argentina--2-1-8,25
40.Jamaica-1-1--8
41.Pakistan1-----7
Venezuela1-----7
43.India--1--26
Trinidad---1116
45.Kamerun-1----5
46.Taiwan--1---4
47.Hispaania----213,75
48.Senegal---1--3
49.Bahama----1-2
Tšiili-----22
51.Nigeeria----2-1,5
52.Puerto Rico-----11
53.AÜE----1-0,75
Ghana----1-0,75
Guatemala----1-0,75
Iirimaa----1-0,75
Iisrael----1-0,75
Sri Lanka----1-0,75
Uruguay----1-0,75


I koht andis 7, II koht 5, III koht 4, IV koht 3, V koht 2 ja VI koht 1 punkti. Igal medalialal anti kokku välja 22 punkti.

Riistvõimlemises jäädi 2 juhul esikohta jagama. Kumbki sai kuldmedali, aga 6 punkti. 3 korda jäädi 4.–5. kohta jagama. Tabelis on see märgitud 4. kohana, aga 2,5 punktiga.

Poksis pronksmedalikohtumist ei peetud. Mõlemale poolfinaalis kaotanule anti pronksmedal, aga paremusjärjestusse 3,5 punkti.

Mitmel alal (poks, jalgpall, trekisõit) ei selgitatud 5.–8. kohta. Tabelis on see märgitud 5. kohana, aga 0,75 punktiga.

Maadluses jäädi kord jagama 6.–7. kohta ja kord 6.–8. kohta. Tabelis on see märgitud 6. kohana, aga vastavalt 0,5 ja 0,33 punktiga.
Garonne

**Garonne** on jõgi Edela-Prantsusmaal. Saab alguse Püreneedest, suubub Gironde'i estuaari Biskaia lahes. 

Jõe pikkus on 647 km, valgala 55 000 km&sup2;.

Garonne'i ääres asuvad Toulouse'i, Ageni ja Bordeaux' linn.

Suuremad lisajõed on Ariège, Tarn ja Lot. 

## Välislingid
Seine

**Seine** on jõgi Prantsusmaal. Saab alguse 30 km Dijonist põhja pool, Côte d'Ori mägedest ja suubub La Manche'i Le Havre'i ja Honfleuri vahel.

Pikkus 776 km, valgala 78 650 km&sup2;.

Seine'i ääres asuvad Troyes, Pariis ja Rouen.

Suuremad lisajõed on  Aube, Marne, Oise, Yonne ja Eure.

## Välislingid
Oise

**Oise** [u'aaz] on jõgi Euroopas, Seine'i parempoolne lisajõgi. Jõgi voolab läbi Belgia ja Prantsusmaa. 

Saab alguse Belgias Valloonias asuvast Chimay linnast lõunas ja suubub Pariisi lähedal Seine'i. 

Pikkus on 302 km (teistel andmetel 330 km), valgla umbes 17 000 km&sup2;.

Suurim lisajõgi on Aisne.

Jõe järgi on saanud nime kaks Prantsusmaa departemangu: Oise'i ja Val-d'Oise'i departemang.

Oise'i jõe ääres asuvad Hirson, Chauny, Noyon, Compiégne, Creil, Auvers-sur-Oiseu, Pontoise, Conflans-Sainte-Honorine.

## Pilte

Pilt:Bateaux sur l'Oise by Daubigny Louvre RF1369 n1.jpg|Paat Oise'i jõel Charles François Daubigny maalil (1865) 
Pilt:Charles-François Daubigny - Bords de L'Oise.jpg|Vaade jõele. Charles François Daubigny maal
Pilt:Camille Pissarro 015.jpg|Camille Pissarro maal aastast 1878


## Välislingid
Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind

**Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind** ehk **Neitsi Maali** on auhind, mida Eesti Filmiajakirjanike Ühing annab aasta parimaks Eesti filmiks tunnistatud filmile.  

Esimene auhind anti välja 1994. aastal, seega on Neitsi Maali kõige pikaajalisem ja järjepidevam filmiauhind Eestis.  

Alates 2005. aastast on auhinnaks pronkskuju "Neitsi Maali", mille autor on Priit Tender.

## Laureaadid filmi valmimisaasta järgi

## Viited

## Välislingid
* Neitsi Maali kohta Eesti Filmiajakirjanike Ühingu kodulehel
* Neitsi Maali laureaadid filmiportaalis Arkaader
Kuradisaar

**Kuradisaar** (prantsuse *Île du Diable*) on saar Lõuna-Ameerikas, Prantsuse Guajaana rannikul Kourou lähedal, väikseim saar Salut' saartest, pindala 14 ha. Geograafilised koordinaadid on 5°17′N 52°35′W.

Ebatervisliku kliimaga saarel oli aastatel 1852&ndash;1946 vangla ja sunnitöölaager, kuhu Prantsusmaa saatis nii poliitvange kui ka kõige paadunumaid kriminaalkurjategijaid. Vangla sai kuulsaks oma brutaalsuse poolest. Saarel oli läbi aegade kokku üle 80 000 vangi, kellest suur osa suri seal. Väga vähestel õnnestus põgeneda.

Kuradisaare olud said laiemalt tuntuks, kui sinna saadeti Prantsuse ohvitser Alfred Dreyfus.

Hiljem on saarest kirjutatud raamatuid ja tehtud filme, tuntumad neist endise vangi Henri Charrière'i romaan "Papillon", mille põhjal on valminud samanimeline film 1973. aastal Steve McQueeni ja Dustin Hoffmaniga peaosades.

1938. aastal lõpetati vangide saatmine Kuradisaarele ja 1946. aastal vangla suleti.
Władysław III

**Władysław III** (leedu keeles *Vladislovas III*, ungari keeles *I. Ulászló*, tšehhi ja slovaki keeles *Vladislav I*; 1424–1444) oli Poola kuningas alates 1434 ja Ungari kuningas alates 1440 kuni oma surmani.

## Perekond
Ta oli Jogaila (Władysław Jagiełło) poeg. Ema oli Sofija Alšėniškė (Zofia Holszaska). Mõlemad vanemad olid leedu päritolu. Vanemate vanusevahe oli umbes 44 aastat. Nad abiellusid 1422. Isale oli see neljas abielu; kolmest esimesest oli sündinud ainult kaks tütart, kellest mõlemad olid surnud vallalisena.

Władysław oli vanemate kolmest lapsest (kõik pojad) vanim. Kahest nooremast vennast (mõlema nimi oli Kazimierz) suri üks 9 kuu vanuselt.

## Poola ja Ungari kuningas
Władysław oli vaid 10-aastane, kui ta isa suri, ja tema esimestel valitsusaastatel oli võim tegelikult aadlike ja vaimulike käes. Riiki valitses nõunike rühm eesotsas Zbigniew Oleśnickiga, kes oli esimene Poola kardinal. Olukord ei muutunud ka pärast seda, kui Poola Seim tunnistas 1438 14-aastase kuninga täisealiseks.

1440. aastal pakkusid ungarlased oma kuningatrooni talle, kuna eelmine kuningas Albrecht oli surnud ja tema poeg Ladislaus Postumus veel sündimata. Albrechti naine Elisabeth püüdis küll Ungarit oma pojale hoida, kuid paavsti Eugenius IV toetusel suutis Władysław end Ungaris maksma panna, siiski alles pärast 2 aastat kestnud kodusõda.

Ent paavsti toetus oli antud tingimusel, et ta läheb Türgi vastu ristisõtta. 18-aastane kuningas, keda oli kasvatatud kristlike valitsejate vagade normide ja rüütlikommete najal, võttis asja väga tõsiselt ning valmistus ristisõjaks tões ja vaimus. Kõige suurem moraalne probleem oli asjaolu, et 1443 oli Oradeas sõlmitud Türgiga 10 aastaks rahu, mille kristlased pidid murdma.

## Surm
Władysław III hukkus Varna lahingus 10. novembril 1444, kus Türgi väed sultan Murad II juhtimisel purustasid Poola ja Ungari armee, mida juhtisid Władysław III ja János Hunyadi. Władysław III juhtis lahingus isiklikult Poola 500-mehelist raskeratsaväeüksust. Lahingus olid kristlikud väed kolmekordses arvulises vähemuses ning kaotusele aitas kaasa asjaolu, et Veneetsia ja Kirikuriigi laevastik ei blokeerinud Dardanelle, nagu nad olid lubanud. Kuigi Hunyadi püüdis hukkunud kuninga surnukeha kätte saada, pidi ta taanduma ja kuninga säilmed, nii keha kui raudrüü, jäidki kadunuks.

Ungari läks taas Habsburgide kätte ja kuningaks sai Władysławi elupõline rivaal Ladislaus Postumus, kes aga 1457 ise järglasteta suri. Poolas sai võimule tema vend, Leedu suurvürst Kazimierz IV.

Ebaõnnestunud ristisõda Türgi vastu oli üks ajenditest, miks Türgi 1453 otsustas Konstantinoopoli vallutada.
1412

**1412. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* Laagna küla esmamainiti nime *Langhenal* all

## Sündinud

* 6. jaanuar – Jeanne d'Arc, prantsuse rahvuskangelane

## Surnud

* 28. oktoober – Margrete I, Taani ja Norra kuninganna
Kourou

**Kourou** on linn Prantsuse Guajaanas. Linn asub Atlandi ookeani rannikul Kourou jõe suudmes, 40 km pealinnast Cayenne'ist loodes.

Elanike arv on umbes 20 000.

Aastatel 1852&ndash;1946 oli Kourous ja selle lähedal asuval Kuradisaarel vangla.

Tänapäeval on linn tuntud eelkõige kosmoseuuringute keskuse ja Euroopa Kosmoseagentuuri Guajaana kosmodroomi asukohana.

7. mail 2013 viidi Guajaana kosmodroomilt Euroopa Kosmoseagentuuri kanderaketiga Vega Maa orbiidile tudengisatelliidi programmi raames ehitatud Eesti esimene tehiskaaslane ESTCube-1.

## Viited
1367

**1367. aasta** (**MCCCLXVII**) oli 14. sajandi 67. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* 6. jaanuar – Richard II, Inglise kuningas
* 3. aprill – Henry IV, Inglise kuningas

## Surnud

* 18. jaanuar – Pedro I, Portugali kuningas
1370

**1370. aasta** (**MCCCLXX**) oli 14. sajandi 70. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 19. detsember – Urbanus V (Guillaume Grimoard), Rooma paavst
* Kazimierz III, Poola kuningas
Happesademed

**Happesademed** on mis tahes sademed (vihma puhul **happevihm**), mille pH on võrreldes looduslike sademete omaga madalam. Igasuguste happeliste ühendite langemist maa, vee või ehitiste pinnale nimetatakse happesadenemiseks.

Happesademed ei esine vaid vee kujul (vihm, udu, lumi jne), vaid ka õhus olevate gaasiliste ja tahkete komponentide maapinnale sadestumisena. Kuivad happesademed moodustavad umbes 30 protsenti happesademete koguhulgast.

Destilleeritud vee pH on seitse. Sellest suurema pH-ga vett nimetatakse aluseliseks ja väiksema pH-ga happeliseks. Sellise jaotuse järgi oleksid siiski peaaegu kõik sademed happesademed, sest atmosfääris oleva vee normaalne pH on umbes 5,6. See on happelise reaktsiooniga peamiselt seetõttu, et atmosfääris ringlev süsinikdioksiid on osaliselt atmosfääri veepiiskades lahustunud, moodustades süsihappe (H2CO3). Süsihappe dissotsiatsiooni käigus vabaneb vette vesinikioone, mis muudavadki sademed happelisemaks. Lisaks süsinikdioksiidile sisaldab reostamata õhk ka muid happesust mõjutavaid keemilisi ühendeid, mistõttu on vihmavee normaalseks happesuseks loetud ka arvu 5,2.

Atmosfäär ei ole homogeense koostisega, mistõttu esineb praktikas olulisi kõrvalekaldeid keskmistest väärtustest. Enamasti jääb sademete pH vahemikku 4,9–6,5. Happelisemate sademete jaotus näitab selgelt, et nende tekkes on põhisüü inimesel, sest happesademed langevad peamiselt aladele, mis jäävad suurtest tööstuspiirkondadest allatuult.

Happevihma põhjustavad eelkõige väävli- ja lämmastikoksiidid, mis veega reageerides moodustavad vastavalt väävel- (H2SO4) ja lämmastikhappe HNO3.

Happevihmad on tõsine keskkonnaprobleem, mis põhjustab probleeme kaladele ja taimestikule ning kahjustab hooneid.

## Vaata ka
*Aluselised sademed
*Happesadenemine

## Viited
Rannavall

**Rannavall** (vananenud termin *randvall* ehk *randrõõne*) on tormi(de) poolt mererannale heidetud klibust ning veeristest koosnev piklik positiivne pinnavorm.

Rannavallid moodustuvad suuremate tormide käigus. Nende moodustumine ei ole mitte pidev, vaid hüppeline.

## Viited
Mussoon

**Mussoon** (inglise keeles *monsoon*) on püsiv ja suure ulatusega tuul, mille suund muutub vastavalt aastaajale.

Mussoon tekib seepärast, et maismaa ja meri soojenevad erineva kiirusega ning erineval määral. Suvel on maismaa soojem, mistõttu kujunevad seal välja tõusvad õhuvoolud, mis moodustavad püsiva madalrõhkkonna. Seetõttu toimub pidev õhuvool merelt maale, mis toob endaga kaasa ookeanivee aurustumise tõttu suure niiskusesisaldusega õhu, mis põhjustab tugevaid sademeid. Talveperioodil on asi vastupidine, maa on külmem kui meri, mistõttu puhuvad tuuled merele, jättes talveperioodil mussoonkliimaga alad sademeist ilma.

Mussooni ja briisi tekkepõhjused on sarnased, kuid mussoon on briisist tunduvalt ulatuslikum ja püsivam nähtus.

**Mussooniks** nimetatakse ka aastaaega, mil tuul merelt maale puhub, tuues kaasa niiske kliima (mussoonkliima).

Tuntuim mussoonist haaratud piirkond on Lõuna-Aasia.

## Vaata ka
*Mussoonkliima
*Briis

## Välislingid
* Kalju Eerme "Mussoonkliima kapriisid" Horisont 5/2007
Cayenne

**Cayenne** on Prantsusmaa meretaguse territooriumi Prantsuse Guajaana pealinn. Asub Cayenne'i jõe suudmes Atlandi ookeani rannikul.

Elanike arv oli 1999. aasta seisuga 50 594.

Cayenne'i asutasid 1664. aastal prantsuse kolonisaatorid. Linn oli vahepeal hollandlaste, brittide ja brasiillaste käes, enne kui sai uuesti Prantsusmaa valdusse.

Cayenne on krevetitööstuse keskus.

Cayenne'is on mitu ujumisranda, kuid rannaäärsetes vetes on palju haisid.

Cayenne'i linna järgi on nimetatud Cayenne'i pipar.


MairiedeCayenne.JPG|Cayenne'i raekoda (2003)
Cantons de Cayenne.png


## Viited
Impression, soleil levant

**"Impression, soleil levant"** (eesti keeles "Impressioon. Tõusev päike", ka "Impressioon. Päikesetõus") on Claude Monet' maal, mille järgi on nimetuse saanud kunstivool impressionism. 

Maal on dateeritud 1872. aastaga, kuid tõenäoliselt valmis 1873. aastal.

Tegemist on õlimaaliga, mis on maalitud lõuendile. Maali mõõtmed on 48 × 63 cm. See asub Pariisi muuseumis Musée Marmottan Monet. 

Maalil on kujutatud Le Havre'i sadamat. Kasutatud on väga vabu pintslitõmbeid, nii et maal laseb sadamat pigem aimata kui kujutab seda. 

Pealkirja kohta ütles Monet 1898. aastal: *"Olin 1874. aasta aprillis Kaputsiinide bulvarile näitusele saatnud pildi, mille tegin Havre'is oma aknast välja vaadates – päike paistmas läbi veeauru ja esiplaanil mõned turritavad laevamastid (...) minult küsiti kataloogi jaoks pealkirja, "Havre'i vaade" ei kõlvanud kuidagi ja ütlesin siis: "Pange "Impressioon" ['Mulje'].""*

Maal oli eksponeeritud 1874. aastal toimunud esimesel sõltumatul impressionistide kunstinäitusel. 

Kunstikriitik Louis Leroy, kes oli graveerija, maalikunstnik ja menukas näitekirjanik, kirjutas selle näituse kohta mahategeva retsensiooni, mis ilmus ajalehes Le Charivari. Pilgates ühe tollal tundmatu kunstniku maali, pani ta artiklile pealkirjaks "Impressionistide näitus", andes kogemata voolule nimetuse. Leroy kuulutas, et Claude Monet' "Impression, soleil levant" on parimal juhul visand ning seda saab vaevalt pidada lõpetatud kunstiteoseks.

Leroy kirjutas vaatajatevahelise dialoogi vormis: *"Impressioon – ma olin selles kindel. Ma just ütlesin endale: et see avaldas mulle muljet, pidi selles olema mingi mulje (...) ja milline vabadus, milline töötluse kergus! Embrüonaalses seisundis tapeet on lõpetatum kui see meremaal."*

Kuigi maalil tundub päike olevat üsna ere, on see ümbritseva taustaga võrdselt hele ning pilti mustvalgeks muutes see kaob.
Aleuriit

**Aleuriit** on purdsete, mille terasuurus on 2–62,5 μm (Wentworthi lõimiseskaala).

Eestis on varem kasutatud ka purdsetete klassifikatsiooni, mille järgi nimetatakse aleuriidiks purdsetet terasuurusega 0,01–0,1 mm.

Aleuriit on terasuuruselt savi ja liiva vahepealne sete. Omadustelt ja tekkelt sarnaneb aleuriit pigem liiva kui saviga. Sarnaselt liivaga koosneb ka aleuriit valdavalt kvartsiteradest. 

Mõnikord nimetatakse aleuriiti **tolmuks** või **mölliks**.

Aleuriidist koosneb suurem osa lössist. Veest üleküllastunud aleuriidi ja savi segu on muda. 

Aleuriidist moodustunud liivakivi sarnane kivim on aleuroliit.

## Vaata ka
*terasuurus

## Viited
Möll

***Möll** ehk **[[aleuriit]]** on purdsete
***Möll** on murdekeeles sama mis käämer
***"[[Möll (film 1998)|Möll]]"** ("Hurlyburly") on 1998. aasta komöödiafilm, mille peaosades mängivad Sean Penn, Kevin Spacey ja Robin Wright Penn
***[[Möll (jõgi)|Möll]]** on jõgi Austrias
***[[Möllirand]]** on tüüp mererandu
Migreen (ansambel)

**Migreen** oli Eesti punkansambel, mis tegutses Tallinnas aastatel 2000–2003.

Ansambel Migreen moodustati Kaarel Kressa ja Mart Niineste eestvedamisel 2000. aasta jaanuaris kahe varem tegutsenud bändi Ak ja Panic Street Creatures baasil. 

Kolme tegevusaasta jooksul anti üle 40 kontserdi, vahetati koosseise ning salvestati mõned demod ja "hauaplaat". 

Stiililiselt kuulus Migreen Vennaskonna koolkonda.

## Liikmed
*Tarvo Truus – vokaal (juuli 2000 – detsember 2003)
*Kaarel Kressa – bass, vokaal (jaanuar 2000 – detsember 2003)
*Mart Niineste – kitarr (jaanuar 2000 – detsember 2001)
*Marten Vill – kitarr (jaanuar – september 2002; veebruar – detsember 2003)
*Joel Pailk – kitarr (november 2002 – jaanuar 2003)
*Kristjan Agu – kitarr (oktoober – detsember 2002)
*Andre Kaur – kitarr, vokaal (veebruar – aprill 2000)
*Veljo Sepp – kitarr (august 2002)
*Tõnis Veelmaa – klahvpillid (märts 2002 – september 2003)
*Lembit Jürgenson – trummid (juuni 2000 – detsember 2003)
*Martin Eomois – trummid (jaanuar – mai 2000)
*Kerti Alev – trummid (mai 2000)

## Diskograafia
### Demod, promod, sessioonid, singlid

* "Ilus elu" (demo, CD-R, august 2001)
* "Lucy / Ulmad" (demo, CD-R, september 2001)
* "Tüüp / Loomade elu" (demo, CD-R, oktoober 2001)
* "Promo" (promo, CD-R, 2002)
* "Watching Movies Doesn't Mean You Have To Smoke" (singel, CD-R; jaanuar 2003)
* "LP" (ametlikult avaldamata, CD-R, 2004)

### Migreen kogumikel
* "Tüüp" kogumikul "Punk on surn'd 4" (Fucking Cunt Records 2001; MC;CD)
* "Ilus elu" kogumikul "Mätta fondi 25 kuldset lööklaulu vol 5" (Mätta Fond 2001; MC)
Aruküla (Hiiumaa)

**Aruküla** on küla Hiiumaa vallas, Heltermaa ja Suuremõisa vahel. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda.

Küla piirneb merega umbes 1,5 kilomeetri ulatuses lõunas ja idas. Külast põhja jääb Vahtrepa, läände Hilleste ja Valipe, lõunasse Soonlepa ja Sarve ning itta Heltermaa küla. Küla lääneosa kuulub Sarve maastikukaitseala koosseisu.

## Nimi
Kohanimi lähtub eestikeelsest sõnast 'aru' (kõrge kuiv maa).  Kohanime on esmamainitud 1688 kujul *Arråküllaby* ja *Arrokülla*-

## Elanike arv
Arukülas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 19 inimest. 

## Talud

**Aruküla talud 1939** 

## Ajalugu
Aruküla kuulus ajalooliselt Soonlepa mõisa alla. Küla on esmamainitud 1688. aastal (*Arråküllaby, Arrokülla, Arroby*). 1725. aasta Läänemaa adrarevisjonis oli küla *Dorff Arroküll*. 

Heltermaa sidejaoskond kandis 1964–1970 Aruküla sidejaoskonna nime. Aruküla kuulus 1977–1997 Heltermaa koosseisu.

## Taristu
Küla läbivad Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee ja Heltermaa–Sarve–Aruküla tee.

## Viited
Kips

**Kips** on üks sulfaatsetest vett sisaldavatest mineraalidest.

Keemiline valem: CaSO4**·**2H2O.

Kips on tavaline mineraal, sulfaatsetest mineraalidest kõige laialdasema levikuga.

Kips on mineraalina suhteliselt pehme (kõvadus Mohsi astmikul 2). Erikaal 2,3; klaasiläige. Puhas kips on värvuselt valge või värvitu, kuid lisandite tõttu võib värvuda hallikaks, kollakaks, sinakaks, punakaks või pruuniks. Esineb massiivsena, kristallidena (monokliinne süngoonia) või kiudja agregaadina.

Tekkelt on kips evaporiit, sarnanedes haliidi ja sülviiniga. Et kaltsiumsulfaat lahustub vees väiksemal määral kui näiteks naatriumkloriid või kaaliumkloriid, hakkab ta ka varem lahusest välja kristalliseeruma. Kips võib moodustuda ka vulkaanilistes piirkondades, kui fumaroolidest väljunud väävliühendeist moodustunud väävelhape reageerib lubjakiviga. Samuti võib kips moodustuda lõhedes, kus püriidi oksüdatsiooni teel vabanenud väävel moodustab väävelhappe, mis reageerib lubjakivist ümbriskivimiga. Kips moodustub ka anhüdriidi hüdratatsioonil.

Kipsi erimite seas on alabaster ja seleniit.

Puhast, hüdraatumata kaltsiumsulfaati nimetatakse anhüdriidiks.

Eestile lähimad kipsileiukohad asuvad Petserimaal Irboska lähedal.

## Viited

## Välislingid
SmartFTP

**SmartFTP** on FTP klientrakendus Windowsi jaoks.

## Omadused
SmartFTP toetab protokolle SSL/TLS ja IPv6, FXP-d, proxyt, tulemüüri, samuti chmod võimalusi. Programmil on graafiline kasutajaliides, mis on tõlgitud rohkem kui kümnesse keelde, sh eesti, hiina, inglise, prantsuse, saksa ja soome keelde. On saadaval versioonid nii 32- kui ka 64-bitise Windowsi jaoks.

## Litsentsid
Enne 2008. aasta juulit oli see programm tasuta, kui seda kasutati isiklikuks, hariduslikuks või mittetulunduslikuks tarbeks või tegevuseks. Kuid 7. juulil 2008 teatati SmartFTP foorumis, et litsentsimismudelit muudeti ja SmartFTP kasutamine ei ole enam tasuta.

Home-versiooni kasutuslitsents maksab 36,95 USA dollarit. On ka lisavõimalusi (nagu skriptimise, krüpteerimise, SFTP protokolli tuge) pakkuv Professional-versioon, mille kasutuslitsents maksab 49,95 dollarit. Kui soovitakse omandada korraga palju litsentse, kehtib soodushinnakiri (seda nii Home- kui ka Professional-versiooni puhul).

## Viited

## Välislingid
* SmartFTP ametlik koduleht
Klaasjas struktuur

**Klaasjas struktuur** (inglise *glassy texture*) on teatud vulkaaniliste kivimite struktuur, mis koosnevad osaliselt või täielikult kristallstruktuurita ainest (vulkaanilisest klaasist).

Klaasjas struktuur tekib siis kui magmalise tekkega kivimid jahtuvad nii kiiresti, et kristallidel ei ole aega moodustuda. Seetõttu on tekkinud kivim amorfne ehk termodünaamika seisukohalt väga viskoosne vedelik. Et klaas on metastabiilne materjal, kipub ka klaasja struktuuriga kivim aja jooksul kristalliseeruma. See protsess võib siiski võtta miljoneid aastaid.

Klaasja struktuuriga kivimeile on omane karplik murre.

Levinud klaasjas kivim, mis moodustub ränirikka laava kiirel tardumisel, on obsidiaan.
Kihilisus

**Kihilisus** on settekivimeile iseloomulik tekstuur, mis väljendub üksteisele järgnevais kihtides.

Kihi kujunemise ajal on valitsenud enam-vähem ühtlased settimistingimused. Settimistingimuste muutumine viib uue kihi tekkimisele. Palju järjestikuseid kihte moodustavadki kivimkeha kihilisuse.

Kihilisus on omane paljudele settekivimitele, näiteks lubjakivile.
Alltekst

**Alltekst** on mingis teoses või situatsioonis () (() ) tegelaste käitumises ja kujutatud olukordades nii-öelda ridade vahel peituv mõte. Kirjanduses jäävad tihti just kõige olulisemad mõtted otseselt välja ütlemata. Need kätkevad kujundikoes, teatavais eriliselt rõhutatud struktuuri- ja sisuelementides. Lugeja tajub teose allhoovusi enamasti intuitiivselt.

Alltekstil oli täita tähelepanuväärne roll 1970.-1980. aastate eesti kirjanduses. Näiteks:

Tuulelapsed 
Must Vari käib akna taga, kes mullu ka lagedel käis. 
Ta uitab siin alati. Aga tuulelapsi me tuba on täis. 
Täna pilluvad pilvepalli nad mu sängi ka puiesteelt. 
Nad on lapsed ja nad lihtsalt ei salli, et vihm räägib ladina keelt. 
Las ta räägib! Ta sõnad on rängad. Juba mõistan ma mõndagi neist, 
kui katusel koputab kaua ja kõneleb koljateist. 
Ikka kutsub ta kuhugi kaasa - kuid lukus on vööruse uks. 
Mu toit on voodi ees toolil. Ma jäängi vist jalutuks.  
(Betti Alver)

Alltekste on oma loomingus kasutanud Anton Tšehhov, Franz Kafka.
Migreen

**Migreen** on haigus, millele on iseloomulikud ühe- või kahepoolse väga tugeva peavalu hood, millele sageli lisanduvad iiveldus, oksendamine ning valgus- ja müratundlikkus.

Eristatakse tavalist ja klassikalist migreeni (auraga migreen). **Klassikalise migreeni** tunnuseks on eelnähud: visuaalsed sümptomid nagu vaatevälja värisemine, siksakiline nägemine ja hemianopsia. Samuti võivad klassikalisele migreenile eelneda ühe kehapoole tundlikkusehäire ja jõuetus (hemipleegiline migreen) või afaasia ehk kõnehalvatus. Vertebrobasilaarmigreeni korral võivad kaasneda teadvuse hämardumine, diploopia ehk topeltnägemine ja tasakaaluhäired.

## Vaata ka
*Richard Kraig: Migraine: knol
Allusioon

**Allusioon** on varjatud vihje kirjandusteosele, üldtuntud isikule, sündmusele või faktile, nt Juuda tegu, Tootsi taskud, Potjomkini küla. 

Allusioonid võivad lisada tekstile sügavust ja laiemat kandvust.
Koomika

**Koomika** (kr *kromos* lõbus lärmitsev salk) on naljakus, koomilisus, millegi koomiline külg. 

Koomika sünnib mingi vastuolu ja kokkusobimatuse pinnal, selles on alati peidus mingi üllatus. Me naerame, kui tegelikult toimub midagi vastupidist meie ootustele (peidetud ootuse efekt), näiteks lootsime kohtuda aukartustäratava vaimuhiiglasega, kuid selle asemel näeme kentsakat ja hajameelset, kokutavat veidrikku, keda ühtepuhku tabavad äpardused.

## Vaata ka
*nali
*huumor
Traagika

**Traagika** (kreeka keeles *tragike* technē 'tragöödiakunst') on vapustav, kannatuslik, kurb; esteetika, kirjandusteaduse, filosoofia uurimisobjekt; tähistab mingi suure ja üleva väärtuse, eriti inimelu vältimatut hukkumist, lootusetut võitlust kõikvõimsa vastasega, mis põhjustavad kannatusi ja hingelisi vapustusi. Kirjanduses kutsub tegelase kangelasmeelne võitlus ja saatusele allajäämine retsipiendis esile valu, kaastunde, ühtlasi imetluse jt üllad tunded. 

Eristatakse: **saatuslikku** e **objektiivset traagikat** – kannatamise põhjus ei peitu tegelases endas, vaid tuleneb väljastpoolt (nt Sophoklese "Kuningas Oidipus"), ja **subjektiivset traagikat** – kannatamise põhjus peitub tegelases endas (Shakespeare'i "Kuningas Lear"). 

Tegelane peab olema väljapaistev, hingelt suur isiksus, ebatavaline, ometi küllalt lähedane keskmisele inimesele, et olla mõistetav ning äratada vaatajas kaastunnet ja hirmu.
Järskrannik

**Järskrannik** on järsult sügavneva merepõhjaga rannik.

Järskrannikut eristatakse laugrannikust. Kogu Eesti rannik on laugrannik. 

Järskranniku näiteks on fjordrannik.

## Vaata ka

*Laugrannik
*Lauskrannik
Puracé vulkaan

**Puracé** on tegev-kihtvulkaan Lõuna-Ameerikas Andides. 

Vulkaani kõrgus muutub seoses tegevusega, olles umbes 4700 meetrit.

Puracé purskas 1849., 1869. ja 1885. aastal. Viimati purskas ta 1977. aastal.

## Välislingid
* Global Volcanism Program
Gustav Ränk

**Gustav Ränk** (18. veebruar (ukj) 1902 Nõmme küla, Karja kihelkond, Saaremaa – 5. aprill 1998 Stockholm) oli eesti etnoloog ja Tartu Ülikooli esimene etnograafiaprofessor.

## Elulugu
Gustav Ränk sündis Saaremaal Karja kihelkonna Nõmme küla Orga talus. Alustanud 17-aastaselt kodukihelkonnas tööd külakoolmeistrina, jätkas ta heitlike aegade ja olude kiuste edasiõppimist. 1921. aastal sai ta Kuressaares toimunud kursustel algkooliõpetaja kutse. Sõjaväeteenistusele järgnenud üleajateenimise ühendas Gustav Ränk õpingutega Tallinna Õhtukeskkooli Kolledžis, mille lõpetamine 1925. aastal andis talle õiguse astuda Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonda.

Õpingute kõrvalt töötas ta alates 1926. aastast Eesti Rahva Muuseumis. Tartu Ülikooli lõpetas Gustav Ränk 1930. aastal juba tuntud teadlasena. 1931. aastal kaitses ta magistritöö ning temast sai muuseumi rahvateaduse osakonna juhataja. 1935. aastal ilmus tema töö "Vana-Eesti rahvakultuur", mis oli esimene ülevaade eestlaste ainelisest kultuurist. 1938. aastal sai Gustav Ränk doktorikraadi väitekirjaga "Saaremaa taluehitused". Seejärel valiti ta Tartu Ülikooli esimeseks etnograafiaprofessoriks. Järgnenud sõja-aastate muutlikes oludes tuli tal täita ka Eesti Rahva Muuseumi direktori ülesandeid. 1944. aastal oli ta Tartu Ülikooli, Eesti Rahva Muuseumi ja teiste Tartu teadusasutuste kogude evakueerimise üldjuht. Tema juhatusel päästeti eesti teadusele hulk hindamatu väärtusega materjale.

Gustav Ränk jõudis 1944. aasta hilissügisel põgeneda Rootsi. Võõrsil jätkas ta tööd oma erialal: algul Stockholmi Rahvateaduslikus Instituudis ning 1955. aastast kuni pensionile jäämiseni 1969. aastal Stockholmi Ülikooli etnoloogiadotsendina. Juba Eestis alustatud ehitiste uurimise viis Gustav Ränk lõpule monograafiaga Põhja-Euraasia rahvaste eluruumi traditsioonilisest sisejaotusest ja selle põhjustest. Õnnelike arhiivileidude najal valmisid ülevaated Baltikumi 17. sajandi mõisa- ja kõrtsiarhitektuurist.

Baltimaade talupoegliku piimamajanduse idaeuroopalike iseärasuste uurimise tulemusena valmis 1971. aastal monograafia "Piimast juustuni", millest 1987. aastal avaldati uustrükk. Lisaks monograafiatele ilmus Gustav Ränga sulest ligi 200 lühemat artiklit ja uurimust. Trükki jõudsid ka tema kaks kultuurilooliselt olulist mälestusteraamatut, "Sest ümmargusest maailmast" (1979) ja "Laiemasse maailma" (1988). Tunnustusena teadustegevuse eest valiti Gustav Ränk Euroopa etnoloogide ajakirja Ethnologia Europaea toimetuskolleegiumi liikmeks.

## Tunnustus
* 1980 Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane
* 1982 Arthur Puksovi Fondi auhind
* 1990 Tartu Ülikooli audoktor
* 1998 Riigivapi IV klassi teenetemärk

## Teoseid
* Saaremaa taluehitised: etnograafiline uurimus, Õpetatud Eesti Selts, Tartu 1939. 380 lk
*Der Krug in Alt-Livland und im späteren Estland, 1977, saksa keeles, Autoriõigusega kaitstud kuni 01.01.2069, ISBN 9789949067398
## Viited

## Välislingid
* 
* Lühifilm Audoktor. Professor Gustav Ränk (Rež: Margot Sepp, ERR 1991), kus Ränk jutustab oma teadlasetee algusest Tartus ning uurimistöödest Stockholmi Ülikoolis.
Peridotiit

**Peridotiit** on ultraaluseline süvakivim.

Peridotiidi peamised koostisosad on oliviin ning pürokseen. Kui eeldada, et peridotiit koosneb vaid pürokseenist ja oliviinist, peab viimase sisaldus olema vähemalt 40% kivimi koostisest. Väiksema oliviini sisaldusega ultramafiidiline süvakivim on pürokseniit. Ülejäänud koostismineraalidest on tavalisemad vilgud, granaadid, spinell, amfiboolid jne.

Termin "peridotiit" hõlmab mitmeid kitsamalt defineeritud kivimeid. Näiteks verliit, hartsburgiit, duniit ning lertsoliit kuuluvad peridotiitide hulka.

Värvuselt on peridotiit must või rohekas. Peridotiidi värviindeks on üle 90.

Peridotiidid on tüüpilised vahevöö kivimid, seetõttu leidub neid maapinnal suhteliselt harva. Maapinnal võivad nad esineda ksenoliitidena basaltses laavas.

Hüdrotermaalsete lahuste mõjul muutub peridotiit serpentiniidiks.
Kevin Young

**Kevin Curtis Young** (sündinud 16. septembril 1966 Los Angeleses) on USA endine kergejõustiklane (400 m tõkkejooksja). Olümpiavõitja (1992), maailmameister (1993) ja kehtiva maailmarekordi **46,78** valdaja.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

1992 **olümpiavõitja 46,78**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

1993 **maailmameister 47,18** 

### [[Kergejõustiku maailmarekordid|Maailmarekord]]



Tulemus
Aeg
Koht


**46,78** 
6. august 1992 
Barcelona
 


### Isiklikud rekordid



Ala
Tulemus
Aeg


400 m 
**45,11** 
1992 
 

110 m tõkkejooks
**13,65**
1992 
 

400 m tõkkejooks
**46,78** 
1992
 

Kaugushüpe 
**7.73** 
1986 
 


## Isiklikku

Kevin Young on 193 cm pikk ja kaalub 81 kg.

## Välislingid
*
Randy Barnes

**Eric Randolph ("Randy") Barnes** (sündinud 16. juunil 1966 Charlestonis Lääne-Virginias) on USA endine kergejõustiklane (kuulitõukaja ja kettaheitja). Olümpiavõitja (1996) ja varasema kuulitõuke maailmarekordi (**23.12**) valdaja.

Enne 1996. aastat toimunud olümpiamänge on 22 olümpiakullast kuulitõukes USA vägilaste kaela riputatud 15. Atlanta olümpiamängudel oli favoriit hooaja edetabelijuht ja maailmarekordi valdaja Randy Barnes. Võistlus ise oli põnev viimase tõukevooruni, kuhu liidrina astus 1995. aasta maailmameister John Godina (viiendas voorus 20.79).

Viie vooru järel tihedas heitluses tabelis kuuendaks tõugatud Barnesi viimased Barõšnikovi stiilis keerutused olid aga maailmarekordimehe väärilised. Barnes ei piirdunud kümmekonna-sentimeetrise parandusega, vaid lennutas rauast muna 21,62 meetri kaugusele. Kaheksa aastat tagasi Seouli mängudel oli 22-aastane ameeriklane samuti kogu oma jõu pannud viimasesse tõukesse ning neljandalt kohalt liidriks tõusnud, kuid siis leidus üks mees, sakslane Ulf Timmermann, kes oma viimasel katsel rohkem suutis. Atlantas sellist meest ei olnud.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el

* 1988 Seoul
hõbemedal **22.39**
* 1996 Atlanta
**olümpiavõitja  21.62**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1993 Stuttgart
hõbemedal **21.80**
* 1995 Göteborg
pronksmedal **20.41**

#### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

* 1989 Budapest
hõbemedal **21.28**

### [[Maailmarekord]]
                                                   

Tulemus
Aeg
Koht


**23.12** 
20. mai 1990 
Westwood 
 


## Välislingid

*Randy Barnesi koduleht
*Randy Barnes Sporting-Heroesi kodulehel
Pilte Randy Barnesist
*Pilt 1
*Pilt 2
*Pilt 3
Jarmila Kratochvílová

**Jarmila Kratochvílová**  (sündinud 26. jaanuaril 1951 Golčův Jeníkovis) on endise Tšehhoslovakkia kergejõustiklane (200, 400 ja 800 meetri jooksja). 

Olümpiamängude (1980) hõbemedali võitja, kahekordne maailmameister (1983) ja kehtiva 800 m jooksu maailmarekordi (1.53,28) valdaja.

Aastatel 1981 ja 1983 valiti ta Tšehhoslovakkia aasta sportlaseks.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

1980 hõbemedal 400 m jooksus **49,46**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

1983 **maailmameister** 400 m jooksus **47,99 MR** ja 800 m jooksus **1.54,68** ning hõbemedal 4x400 m teatejooksus **3.20,32**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

1982 hõbemedal 400 m jooksus **48,85** ja 4x400 m teatejooksus **3.22,17**

#### [[Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa sisemeistrivõistlustel]]

1979 hõbemedal 400 m jooksus **51,81**
1981 **Euroopa sisemeister** 400 m jooksus **50,07**
1982 **Euroopa sisemeister** 400 m jooksus **49,59**
1983 **Euroopa sisemeister** 400 m jooksus **49,69**
1984 **Euroopa sisemeister** 200 m jooksus **23,02**

### [[Maailmarekord]]id

                                                   

Ala
Tulemus
Aeg
Koht


400 m jooks
**47,99** 
10. august 1983 
Helsingi 
 

800 m jooks
**1.53,28**  
26. juuli 1983 
München
 


## Välislingid
* 

Pilte Jarmila Kratochvílovást
*Pilt BBC lehel
*Pilt 2
*Pilt 3
Barnaul

**Barnaul** on linn Venemaal, Altai krai keskus. Barnaul asub Obi jõe ülemjooksul, Barnaulka jõe suubumiskohas.

Barnaul on üks Siberi teadus- ja hariduskeskusi. Seal asub viis ülikooli ja palju muid kõrgemaid õppeasutusi. Linna haldusalasse kuulub üle 20 linnalähedase alevi ja küla, millega koos on elanike arv 649 600 (2007).

## Ajalugu
1730. aastal rentis Akinfi Demidov hõbedasulatustehase rajamiseks riigilt maad ja tõi kakssada pärisorist talupoega. Tehase tegelik ehitus algas 29. septembril 1739 ja seda peetakse linna sünnipäevaks. Samal aastal rajati äravoolukanal ja tamm. 1742 liideti tehasega sellest 2 versta kaugusel asunud Ust-Barnaulski küla.

1749 riigistas valitsus Demidovi tehase ja tõi sinna üle piirkonna administratiivkeskuse, mis seni oli paiknenud Kolõvanis. Altai krai ala kuulus tsaariaja lõpuni Tomski kubermangu. Järgmisel aastal töötas Barnaulis juba 17 ahju Demidovi-aegse 2 ahju ja 7 ääsi asemel. 1771 nimetati Barnaul linnaks (mägilinnaks).

Barnaulis töötas alates 1748 Ivan Polzunov, kes leiutas katkematu töötsükliga aurumasina. See valmis vahetult pärast tema surma 1766 ning töötas kolm kuud, tehes selle ajaga tasa oma ehitamise kulud.

1823. aastal ehitati sinna esimene paberivabrik Siberis. 19. sajandil sai Barnaulist oluline kaubanduslinn ja kaevanduskeskus. Barnaulis toodeti 90% Venemaa hõbedast: tuhat puuda aastas.

Barnaulis kui tähtsas tööstuskeskuses töötas palju kõrgelt haritud insenere, mistõttu linn muutus ka ümbruskonna intellektuaalseks keskuseks. Linn paistis silma nii oma arhitektuuri, harrastusteatri, muuseumi kui ka raamatukogude poolest.

Loodusvarade ammendumine ja tehase halb juhtimine viisid hõbedatoodangu järkjärgulise languse ja lõpuks tehase sulgemiseni 1893. Ent muu tööstus ja kaubandus olid nii heal järjel, et linn jäi selletagi püsima.

1915 rajati linnani raudtee.

2. mail 1917 toimus linnas, kus peaaegu kõik majad olid puust, suur tulekahju. Maha põles 40 kvartalit, sealhulgas palju arhitektuuriliselt väärtuslikke hooneid. Hukkus 34 inimest, ent peavarjuta jäi 20 000.

Teise maailmasõja ajal muutus Barnauli tähtsus tööstuskeskusena eriti suureks, sest sinna evakueeriti sadakond tehast Nõukogude Liidu Euroopa-osast.

## Viited

## Välislingid
*Barnauli koduleht
* Barnaul
Ižkar

**Ižkar** (ka Iževsk, vene keeles Ижевск, udmurdi keeles Иж või Иж кар) on Venemaa Udmurdi Vabariigi pealinn. Asub Kama lisajõe Iži ääres.

Linn on asutatud 1760. aastal krahv Pjotr Šuvalovi rajatud rauatöötlemistehase juurde. 
1774. aastal vallutasid ja rüüstasid linna Jemeljan Pugatšovi mässulised.

Ižkar sai linnaõigused 1918. aastal.

Aastatel 1984–1987 kandis nime **Ustinov** (Dmitri Ustinovi järgi).

## Meedia

Ižkaris ilmuvad muu hulgas udmurdikeelsed ajakirjad Keneš ja Invožo.

## Majandus

Linnas on metallurgia-, masinaehitus- ja relvatehased. Seal leiutas omanimelise automaadi (AK-47) Mihhail Kalašnikov, kes elas seal surmani. Ižkaris toodetakse ka mootorrattaid "Iž".

Linna suuremate tehaste hulka kuuluvad: 
* Ižmaš (*Ижмаш*, autod, mootorrattad, relvad (sh AK))
* IžAvto (*ИжАвто*, sõiduautod Iž, VAZ, KIA)
* IžStal (*ИжСталь*);
* Iževski mehaanikatehas (*Ижевский механический завод*, peamiselt relvad);
* Ižneftemaš (*Ижнефтемаш*)
* **Kupoli droonitehas** - Tehases toodetakse Šahed-tüüpi *[[Kamikaze-droon|kamikaze]]*-ründedroone. Kupoli tehases toodetakse ka Garpija-A1 ründedroone ja kõrgtehnilisi õhutõrjesüsteeme Tor-M2E ning sihtmärgi- ja treeningsüsteeme Saman-M1 ja Adjutant. 

## Rahvastik

Ižkari elanike arv rahvaloenduse andmetel (ümardatud):

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ižkari elanikest venelasi 68,8%, udmurte 14,8%, tatarlasi 8,9%, ukrainlasi 0,7%, asereid 0,4% ja marisid 0,3%.

## Vaata ka
* Ižkari koolitulistamine

## Galerii

Fail:Aerial photographs of Izhevsk-108.jpg|**Izhevsk panoraam**
Fail:Views of Izhevsk - 2022 - 16.jpg|**Izhevsk 2022**
Fail:Izhevsk tram 1205 2022-06.jpg|**Izhevski tramm**
Fail:Izevsk tram 2615 2022-06.jpg|**Izhevski tramm 2022**
Fail:Ижевский электромеханический завод.jpg|**Izhevski elektromehaanika tehas**
Fail:Ижевский цирк-1.jpg|**Izhevski tsirkus**
Fail:Ижевский мотозавод "Аксион-Холдинг".jpg|**Izhevski mototehas "Аксион-Холдинг"**
Fail:Ижевский вокзал.jpg|**Izhevski raudteejaam**
Fail:Аэропорт ижевск1.jpg|**Izhevski lennujaam**
Fail:ООО ЛАДА Ижевск.jpg|**Izhevski Lada kontor**


## Viited

## Välislingid
* Merlyn Thomas. Deadly gun attack at Russian school. BBC News, 26. september 2022
Peripeetia

**Peripeetia** (kreeka keeles *peripeteia* 'äkiline pööre') on kangelase äkiline elu- või saatusemuutus eriti draamateoses; pöördepunkt draama tegevustikus, mis järgneb kulminatsioonile ja toob kaasa pinevuse languse  ning juhib tegevuse kas õnneliku (komöödias) või traagilise (tragöödias) lõpplahenduse ehk konklusioonini.
Kulminatsioon

**Kulminatsioon** on pinge haripunkt ajalises kunstiteoses, süžeelise teose puhul süžee arengus, konflikti kõrgpunkt. Ülekantud tähenduses räägitakse ka elus aset leidvate sündmuste **kulminatsioonist**.

Tavaliselt esineb teoses üks kulminatsioon, kuid on teoseid, kus pinge ei tõuse pidevalt, vaid laineliselt. Sellistes teostes võib esineda ka enam kulminatsioone.
Lõpplahendus

**Lõpplahendus** ehk **konklusioon** (lad *conclusio* 'lõpetus, järeldus') on konflikti(de) lahendus, sündmustiku lõpp-punkt traditsioonilises näidendis ja jutustavas proosas. Tragöödia lõppeb katastroofiga, komöödia lõpp  on õnnelik või lepitav. Avatud vormiga näidendil ei tarvitse olla selget sisulist lahendust. Kui lõpplahendus esineb teritatud, üllatusefekti pakkuval kujul, nimetatakse seda puändiks (nt novellis, anekdoodis, epigrammis).
Puänt

**Puänt** (prantsuse keeles *pointe* 'teravik, tipp') on teritatud, vaimukas ja üllatusefekti pakkuv lõpplahendus novellis, epigrammis, anekdoodis, valmis, satiiris. 

Õnnestunud puänt tuleneb loogiliselt teose süžee- ja mõttearendusest.
Aforism

**Aforism** (vanakreeka sõnast *ἀφορισμός* (*aphorismós)* 'piiritus, määratlus') on efektselt sõnastatud üldistav elutarkus, üllatav väärtusotsustus. Aforism ei tõesta ega argumenteeri, vaid mõjub vaimukuse ja originaalsusega.

## Aforisme
* *Teravmeelsus on haritlase häbematus.* (Aristoteles)
* *Igaüks kuuleb ainult seda, millest ta aru saab.* (Johann Wolfgang von Goethe)
* *Südametunnistus on koer, kes käib su kannul ja haugub.* (Autor teadmata)

Aforismid on lühikesed, mõni koosneb ainult paarist sõnast:
* *Rutta aeglaselt!* (Octavianus Augustus)
* *Teadmine on jõud.* (Francis Bacon)

Aforismidele on lähedased vanasõnad ja kõnekäänud, mis on anonüümsed, seevastu on aforism enamasti individuaallooming. Ta võib esineda nii iseseisva žanrina kui ka lülitatult pikemasse teksti, mis tervikuna ei ole aforistlik. Lakoonilist ja täpset väljendusviisi nimetatakse **aforistlikuks stiiliks**.

Kuulsamaid aforiste: Platon, Seneca, Augustinus, Michel de Montaigne, Blaise Pascal Voltaire, Oscar Wilde, Friedrich Nietzsche, Arthur Schopenhauer, Georg Christoph Lichtenberg 

Eesti autoritest on aforisme oma tekstides kasutanud Friedrich Reinhold Kreutzwald, Juhan Liiv (teoses "Ääremärkused": *Kivide varjudest ei saa müüri, küll aga kividest enestest.*), Friedebert Tuglas, Anton Hansen Tammsaare, Karl Ristikivi ("Imede saar": *Ainult nõrk kardab vasturääkimist*). Aforismikogumikke on avaldanud ka Arvo Valton ("Uksed kriuksuvad öösiti", "Märklaud kilbiks", "Tagasi tulevikku").

## Välislingid

*Aforisme,
*Aforismid,
Ellips (lausekujund)

**Ellips** on lausekujund, kergesti juurdemõeldava või väheolulise sõna või sõnade väljajätt lausest, ilma et tähendus muutuks või tekstist oleks raske aru saada. Enamasti jäetakse välja kas alus või öeldis. Sellist lauset nimetatakse elliptiliseks lauseks.

Ellips on kr k *elleipsis* 'väljajätmine, vahelejätmine, puudus'. 

Elliptilise stiiliga saavutatakse väljenduse kokkusurutus ja emotsionaalne pingestatus. Ellipsit esineb sagedasti lühivormides (aforism, sentents, vanasõna, mõistatus jt), pealkirjades, erutatud  kõnes, luules, laulutekstides, kõnekeelsetes väljendites jm. 

Näiteks:

*Tänan!* 
*Ma kergem udusulest*
*ja tugevam terasest.* (Heiti Talvik, "Fööniks")
Berounka

**Berounka** (saksa keeles *Beraun*) on jõgi Tšehhis, Vltava vasakpoolne lisajõgi. 

Jõgi saab alguse Plzeňi linnas nelja jõe (Mže, Radbuza, Úhlava ja Úslava) liitumisel. Suubub Praha äärelinnas Vltavasse.

Jõe pikkus on 139 km, valgala pindala  8861 km².  

Suuremad jõe ääres asuvad linnad on Plzeň, Beroun, Řevnice, Dobřichovice ja Černošice.

## Välislingid
Plzeň

**Plzeň** (saksa *Pilsen*) on linn Tšehhis, Plzeňi maakonna keskus. Asub 90 km Prahast edelas kohas, kus nelja jõe (Mže, Radbuza, Úhlava ja Úslava) ühinemisel saab alguse Berounka jõgi. Plzeň on elanike arvult neljas linn Tšehhis.

Linna on esmamainitud 976. aastal.
Teise maailmasõja ajal vabastasid linna natside käest Ameerika kindrali George S. Pattoni väed.

Plzeňi saksakeelsest nimest *Pilsen* on tulnud Pilseni õlle (ehk pilsneri) nimetus, mida Plzeňi õllepruul Josef Groll valmistas esimest korda 5. oktoobril 1842.

Koos Belgia linna Monsiga oli Plzeň 2015. aastal Euroopa kultuuripealinn.

## Majandus
1859. aastal asutati linnas ettevõte Škoda, mis etendas tähtsat osa Austria-Ungari, Tšehhoslovakkia ja Tšehhi tehnikaarengus.

SKP elaniku kohta on 44 000 dollarit.


View St Bartholomew Plzen 113.JPG|Vaade Plzenile
Rathaus (Town Hall), Plzeň.jpg|Raekoda


## Vaata ka
* FC Viktoria Plzeň

## Viited

## Välislingid

* Koduleht