open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Saint Lawrence'i jõgi

**Saint Lawrence** on jõgi Põhja-Ameerikas.

## Geograafia
Ta lähtub Ontario järvest. Lähte lähedal voolab ta aeglaselt Ameerika Ühendriikide ja Kanada piiril ja sisaldab muuhulgas nõndanimetatud Tuhande saare maad. Keskjooksul vahelduvad kärestikud järvetaoliste laienditega. Madalaim kärestik on Lachine kärestik Hochelaga saarestikus, kus suubub suurim vasak lisajõgi Ottawa. Allpool voolab Saint Lawrence aeglaselt. Trois Rivières'i linnast allpool mõjutavad looded jõge üha enam. Québecist allpool jõgi laieneb - jõe suudmes asuv estuaar (400 km pikk ja kuni 50 km lai) läheb järkjärguliselt üle Saint Lawrence'i laheks.

Jõe pikkus on 1200 km, jõgikonna pindala 1,3 miljonit km&sup2;. Veetase kõigub aasta jooksul vähe, keskmine vooluhulk on 6700 m&sup3;/s.

Tadoussaci küla juures suubub sellesse Saguenay jõgi.

## Vaata ka
*Hochelaga saarestik
*Ontario järv

## Välislingid
La Manche

**La Manche** on väin Mandri-Euroopa ja Suurbritannia saare vahel. Kulgeb ligi 600&nbsp;km pikkuselt läänest itta. Laius lääneosas kuni 200&nbsp;km, kitsama idaosa nimi on Calais' väin (Doveri väin, kitsaimas kohas 32&nbsp;km). 1994. aastal avati väina all Eurotunnel.

## Välislingid
Lineaarvõrrand

**Lineaarvõrrand** ehk **esimese astme võrrand** on elementaaralgebras võrrand, mis saadakse kahe lineaarfunktsiooni võrrutamisel, näiteks

*3*x* + *y* – 5 = –7*x* +4*y* + 3*
*2*x* – 3*y* + 1 = 3
**x* + 2*y* + 1 = 2*x*
*–4*x* – 3 = *x* + 1
*6*x* + *y* – *z* + 1 = 3*x* + *z*

Lineaarvõrrandis on kummalgi poolel [[polünoom]]id, milles kõik [[tundmatu]]d on kas [[aste (matemaatika)|astmes]] 1 või astmes 0, kusjuures vähemalt üks tundmatu esineb astmes 1. Lineaarvõrrandis ei tohi muuhulgas sisaldada [[tundmatu]]te astmeid (välja arvatud esimene aste) ja omavahelisi [[korrutis]]i, näiteks ei tohi seal sisalduda liiget kujuga *x*<sup>2</sup>.

Järgmised võrrandid *'ei ole** lineaarvõrrandid: 
*2<sup>''x''</sup> – ''x'' = 3
*''x<sup>2''</sup> – ''x'' – 1 = 2''x''
*''sin x'' – 2''x'' – 1 = 2
*|''x''| – 1 = 0
*2''x'' – 3''y<sup>2</sup>'' + 1 = 3

Võib rääkida ka **võrrandi lineaarsusest** teatud tundmatute **suhtes*': see tähendab, et need tundmatut esinevad võrrandis astmes 1. Näiteks võrrand 2*x* – 3*y2* + 1 = 3 on lineaarne tundmatu *x* suhtes, kuid ei ole lineaarne tundmatu *y* suhtes.

Lihtne lineaarvõrrand on näiteks

:*y = 3x*.

Selle võrrandi [[graafik]] on [[sirge]]. Sellest tulenebki lineaarvõrrandi nimetus.

Mis tahes lineaarvõrrandit tundmatutega ([[muutuja]]tega)  *x* ja *y* saab viia kujule

:*y = ax + b*

[[konstant]]idega *a* ja *b* või siis kujule

:*x = c* või *0 = 0*.

Viimased kaks kuju vastavad erandjuhtudele, kus funktsiooni graafik on vertikaalne [[y-telg|*y*-teljega]] [[paralleelsus|paralleelne]] sirge või hõlmab kogu [[tasand]]i.

Muutujaid võib olla ka üle kahe. Kui võrrandeid on korraga mitu (moodustavad [[võrrandisüsteem]]i), siis on tegemist [[lineaarvõrrandite süsteem]]iga.

==Seos lineaarfunktsioonide ja lineaarsete operaatoritega==

Ülaltoodud näites (kuid mitte mainitud erandjuhtudel) on muutuja *y* muutuja *x* [[funktsioon (matemaatika)|funktsioon]] ning selle funktsiooni graafik on võrrandi graafik.

Rakendustes esinevad sageli võrrandid kujul

:*y = f(x)*,

kus funktsioonil *f* on järgmised omadused:

:*f(x+y) = f(x)+f(y)*;
:*f(ax) = af(x)*,

kus *a'' on skalaar.

Neid omadusi rahuldavat funktsiooni nimetatakse lineaarfunktsiooniks või lineaarseks operaatoriks.

Ülaltoodud omaduste (lineaarsuse) tõttu saab seda laadi lineaarvõrrandi lahendeid üldjuhul esitada sama võrrandi lahendite lineaarfunktsioonina. See teeb lineaarvõrrandite lahendamise ja käsitlemise eriti lihtsaks.

Lineaarvõrrandid esinevad rakendusmatemaatikas väga sageli. Nad võivad tekkida paljude nähtuste modelleerimisel, kuid eriline tähtsus on neil mittelineaarsete võrrandite lahendamisel: neid saab lähendada lineaarvõrranditega.

## Vaata ka
* Lineaarvõrrandite süsteem
* Sirge
* Ruutvõrrand, Kuupvõrrand, Neljanda astme võrrand, Viienda astme võrrand
* Lineaarvõrratus
* Lineaarne diferentsiaalvõrrand
Algebra

**Algebra** (araabia sõnast *al-džabr*) on matemaatika haru, mis uurib tehteid (enamasti algebralisi tehteid) ja nende omadusi.

## Vaata ka
*Aritmeetika
Gibraltari väin

**Gibraltari väin** on väin, mis ühendab Vahemerd Atlandi ookeaniga ja eraldab Aafrikat Euroopast. 

Kitsaimas kohas, Marroquí neeme kohal, on väina laius 14 kilomeetrit. Seal on väin sügav, keskel umbes 850 meetrit. Väin on kõige madalam lääne pool, Camarinali neeme juures, kus ta sügavus on 330 meetrit. 

Gibraltari väina pinnakihtides voolab Atlandi ookeani vesi Vahemerre, sügavamal aga voolab Vahemere soolasem vesi Atlandi ookeani.
Vahemeri

**Vahemeri** on meri kolme maailmajao, Aafrika, Aasia ja Euroopa vahel, sellest ka nimi. Vahemere kirdeosas asuvas Türgi lõunaosas, kasutatakse Vahemere kohta ka nimetust *Valge meri*. Vahemeri on kunagise Tethyse ookeani jäänuk ehk sulguv ookean. Gibraltari väina kaudu on ta praegusajal ühendatud Atlandi ookeaniga ning Dardanellide kaudu Marmara ja Musta merega. 

*Pindala 2 509 000 km&sup2; (va Must meri)
*Maht 3 653 000 km&sup3;
*Suurim sügavus 5121 m
*Keskmine sügavus 1456 m

Keskaegkonnas, peale Pangaea hiidmandri jagunemist Lauraasia ja Gondwana hiidmandriteks avanes nende vahel (uuesti) Tethyse ookean, mis esmalt oli maailmamerega ühenduses ida suunas, moodustades praeguse India ookeani eelkäija. Seoses Gondwana lagunemise ja  tekke ja arenguga on viimase 150 miljoni aasta vältel Aafrika mandrilaam koos Araabia laamaga eemaldunud Antarktisest kirde suunas ja põhjustanud Tethyse ookeani sulgumise Ees-Aasia piirkonnas praegusest Vahemerest idas. On tõendeid, et Miotseeni ajastikul Messiinia soolsuskriisi vältel on Vahemeri olnud umbes 600 000 aasta kestel täiesti eraldatud ka Atlandi ookeanist ning suures osas sooldunud ja kuivanud.

Poolsaared ja saared jagavad Vahemere paljudeks erinimelisteks meredeks, näiteks Aadria meri, Alboráni meri, Egeuse meri, Joonia meri, Liguuria meri ja Türreeni meri.

Vahemere sügavaim osa on Helleni süvik sügavusega kuni 5121 meetrit.

Suure auramise ja väheste sademete tõttu on Vahemere vesi soolasem kui Atlandi ookeanis.

## Vaata ka
*Mare Nostrum
*Vahemere maad
*Vahemere Liit

## Välislingid

* Foto – puhkus Vahemerel sada aastat tagasi
Liitmine

**Liitmise** all mõeldakse algses tähenduses üht binaarset tehet arvudega (üht aritmeetilist tehet).

Liitmistehte operande nimetatakse **liidetavateks** ja liitmistehte tulemit **summaks**. Liitmise tehtemärgina ehk liitmismärgina kasutatakse sümbolit + (pluss). Näiteks liitmistehtes
: 2 + 3 = 5 ([kaks pluss kolm võrdub viiega], [kaks pluss kolm on viis])
on liidetavateks arvud 2 ja 3 ning liitmistehte tulemiks ehk summaks on arv 5.

Naturaalarvude *m* ja *n* summa leitakse nii: kui loendamisel on jõutud arvuni *m*, loendatakse veel *n* arvu. Arv, milleni jõutakse, ongi nende arvude summa.  

Mõiste on üle kantud ka teistele matemaatilistele objektidele, näiteks maatriksitele ja funktsioonidele. Liitmiseks võidakse nimetada ka mis tahes binaarset tehet, mida tähistatakse plussiga (tavaliselt on see tehe assotsiatiivne ja kommutatiivne). Liitmise saab üldistada ka mis tahes lõplikule arvule operandidele.    

Binaarse liitmise pöördtehe on lahutamine.

## Omadused
### Kommutatiivsus
Liitmistehte üheks oluliseks omaduseks on selle tehte kommutatiivsus, mille järgi kehtib iga kahe liidetava jaoks võrdus

: a+b=b+a. \,

### Assiotsiatiivsus
Liitmistehte assiotsiatiivsus tähendab, et kehtib

: a+(b+c)=(a+b)+c. \,

Assiotsiatiivsusest järeldub koos kommutatiivsusega, et summa ei sõltu liidetavate järjekorrast.

## Unaarne liitmistehe informaatikas
Paljudes programmeerimiskeeltes esineb lisaks binaarsele liitmisoperatsioonile ka unaarne liitmisoperatsioon, millega märgitakse väärtuse üks liitmist operandile.

Näiteks programmeerimiskeeles C saab tehte
 
 i++;

tulemusena muutuja **i** ühe võrra suurema väärtuse.

## Vaata ka
*Abeli rühm
*Aritmeetiline operatsioon
Sebastián de Belalcázar

**Sebastián de Belalcázar** (1479 või 1480 – 1551) oli Hispaania konkistadoor. 

Aastal 1524 aitas ta Pedro Arias de Ávilal vallutada maid Nicaragua aladel. Aastal 1531 ühines ta Francisco Pizarro vägedega Peruu vallutamisel. Aastal 1533 vallutas ta Ecuadori. Detsembris 1534 võitis ta inka Rumiñahuid ja vallutas Quito.  

Ta rajas Cali, Pasto ja Popayáni linnad.

Nagu paljud teisedki konkistadoorid, oli Belalcázar lummatud müütilisest kullamaast Eldoradost,  ja üritas seda leida. Oma otsingutel tungis ta Colombiasse, kuhu rajaski Popayáni linna, mille valitsejaks ta ise sai. Ometigi sattus ta konflikti teiste hispaanlastest valitsejatega. Lõpuks ta isegi tappis ühe hispaanlase ning suri seejärel vanglas.
Grenada kindralkuberneride loend

**Grenada kindralkuberneride loend** loetleb Grenada riigipead esindavad kindralkubernerid alates iseseisvumisest 1974. aastal. 


AlatesKuniNimiEluaastad
7. veebruar 197430. september 1978Leo de Gale(1921–1986)
30. september 19786. august 1992Paul Scoon(1935–2013)
6. august 19928. august 1996Reginald Palmer(1923–2016)
8. august 199618. november 2008Daniel Williams(1935–2024)
27. november 20087. mai 2013Carlyle Glean(1932–2021)
7. mai 2013Cécile La Grenade
Graham Swift

**Graham Swift** (sündinud 4. mail 1949 Inglismaal Londonis) on inglise kirjanik. 

Ta on õppinud Cambridge'i ja Yorki ülikoolis. Swift on Kuningliku Kirjandusseltsi (*[[Royal Society of Literature]]*) liige.

Oma teostes käsitleb ta peamiselt ajaloo problemaatikat.

Mitmest teosest on valminud ka film, sealhulgas raamatust "Viimased korraldused" (osades Michael Caine ja Bob Hoskins).

## Teosed
*1980 – "The Sweet Shop-Owner"
*1981 – "Sulgpall" (*Shuttlecock*; eesti keeles 1990)
*1982 – "Learning to Swim and Other Stories"
*1983 – "Vete maa" (*Waterland*; eesti keeles 1998)
*1988 – "Out of this World"
*1992 – "Ever After"
*1996 – "Viimased korraldused" (*Last Orders*; eesti keeles 1999)
*2003 – "The Light of Day"

## Tunnustus
Romaani "Viimased korraldused" eest võitis Swift 1996. aastal Bookeri kirjandusauhinna.
Bahreini riigipeade loend

**Bahreini riigipeade loend** loetleb Bahreini riigipead alates Āl Khalīfah' dünastia valitsema asumisest piirkonnas 1783. aastal. 

2. detsembrist 1880 kuni 15. augustini 1971 oli Bahrein Suurbritannia protektoraat ning sealsed kohalikud valitsejad allusid Briti poliitilisele agendile.

## Välislingid

*Bahreini valitsejad rulers.org veebilehel
Aerobioloogia

**Aerobioloogia** on õhuhõljumi levimist ja koostist uuriv bioloogia haru.

Tänapäeval jälgitakse õhus eelkõige õietolmu ja seeneeoste koguseid, sest need on olulised allergeenid. Baktereid ei seirata rutiinselt kuskil maailmas. 

Juba sada kolmkümmend aastat tagasi ütles esimene kutseline aerobioloog Pierre Miquel (1850–1922), kes uuris Pariisi õhku järjest kolmkümmend neli aastat, et see on enesepete, kui keegi arvab, et õhk on puhas. Miquel uuris kõiki bioosakesi, mis õhus leidus, peamiselt just baktereid. 

Aerobioloogia on kiiresti arenev teadus, mis on tihedalt seotud tehnika ja meteoroloogiaga.

## Eesti aerobiolooge
*Maret Saar
*Helle Mäemets
Bait

**Bait** (tähis B) on arvutites kasutatav infoühik, mis sisaldab 8 järjestikust bitti. Bait on kõige levinum infohulga, mälumahu ja salvestusmahu mõõtühik. 

## Eesliited
Suuremate ühikute tähistamiseks lisatakse sõnale bait eesliiteid. Kasutusel on mitu erinevat süsteemi, mistõttu esineb tihti segadust nende kasutamise pärast.

Informaatikas ja digitaaltehnikas kasutatakse eesliiteid kilo-, mega-, giga- jne, mis tähistavad binaarset (kahendsüsteemil põhinevat) kordsust, s.t väiksemast ühikust 210 =  1024 korda suuremat ühikut:
* 1 **kB** (**kilobait**) = 1024 (210) baiti.
* 1 **MB** (**megabait**) = 1024 kB = 1 048 576 baiti.
* 1 **GB** (**gigabait**) = 1024 MB = 1 073 741 824 baiti.
* 1 **TB** (**terabait**) = 1024 GB = 1 099 511 627 776 baiti.
* 1 **PB** (**petabait**) = 1024 TB = 1 125 899 906 842 624 baiti.
* 1 **EB** (**eksabait**) = 1024 PB = 1 152 921 504 606 846 976 baiti.
* 1 **ZB** (**zetabait**) = 1024 EB = 1 180 591 620 717 411 303 424 baiti.
* 1 **YB** (**jotabait**) = 1024 ZB = 1 208 925 819 614 629 174 706 176 baiti.

Andmehulga ja andmemahutavuse tuletatud ühikutes väljendab eesliide sageli detsimaalset kordsust (nagu SI kordühikutes), nt 1 kilobait = 1000 baiti, 1 megabait = 1000 kilobaiti, 1 gigabait = 1000 megabaiti, 1 terabait = 1000 gigabaiti. Detsimaalne tähendus on eesliidetel paljude mälumahtude väljendamisel:  arvuti  töömälu ja salvestusmälu (kõvaketas, SSD),  mälupulk, mälukaart, optiline andmekandja (CD, DVD, Blu-ray Disc), faili suurus.

Eesliidete tähenduse täpsustamiseks võeti 1999. aastal IEC 60027 standardiga binaarse tähendusega  kilo-, mega-, giga-, tera- jne asemel kasutusele eesliited kibi-, mebi-, gibi- jne: 1 kibibait (kiB) = 1024 baiti, 1 mebibait (MiB) = 1024 kilobaiti, 1 gibibait (GiB) = 1024 mebibaiti, 1 tebibait (TiB) = 1024 gibibaiti. Binaarsed eesliited ei ole siiski laialdast kasutust leidnud.

Mida suuremates ühikutes andmemahtu väljendatakse, seda suurem on arvuline erinevus detsimaal- ja binaareesliidetega ühikute vahel. Näiteks 100 kilobaiti (kB) = 97,7 kibibaiti (kiB), aga 100 gigabaiti (GB) = 93,1 gibibaiti (GiB) jne.

Inimese mälumahuks on arvatud ligikaudu üks petabait.

## Ajalugu
Nimetust *byte* kasutas esimesena Werner Buchholz 1965. aastal arvuti IBM 7030 Stretch projekteerimisel, et tähistada väikseimat adresseeritavat ja seega korraga edastatavat andmehulka, mis koosnes siis kuuest bitist. Seda arvu suurendati veel sama projekti käigus kaheksa bitini, arvatavasti sellepärast, et kaheksat saab esitada kahe astmena: 23 = 8.

Andmeüksusele nimetuse valikul lähtuti sõnast *bite* (inglise keeles hammustatud tükk, amps). Seda aga hakati kirjutama kujul *byte*, et see eristuks paremini sõnast *bit*. Trükis ilmus termin *byte* esimest korda 1959. aastal.. Alates 1970. aastatest muutus 8-bitine bait faktiliselt standardiks ning ka masinasõna pikkus arvutites kordseks 8 bitiga.

## Vaata ka
*bitt
*informatsiooniteooria
*mahutavus (andmekandja)

## Viited
Algoloogia

**Algoloogia** ehk **fükoloogia** ehk **vetikateadus** on bioloogia haru, mis uurib vetikaid.

Sõna "fükoloogia" tuleneb kreeka sõnast *phykos*, mis tähendab makrovetikat, nagu näiteks põisadru (*Fucus vesiculosus*).

Eesti tuntumate algoloogide seas on Erich Kukk, Kalle Olli.

## Välislingid
* Kalle Olli loengumaterjalid. https://docplayer.ee/116367745-Algoloogia-kalle-olli-%C3%B6koloogia-ja-maateaduste-instituut-tartu-%C3%BClikool-lai-40-tartu-28-september-a.html
Näks

**Näks** ehk **poolbait** (inglise keeles *nibble*, *nybble, halfbyte*) on infoühik, mis sisaldab neli bitti.

Üks näks infot edastab ühe võimaluse 16 (2 astmel 4) hulgast,  näiteks ühe arvudest 0 kuni 15.

Kaks näksi moodustavad baidi.

## Vaata ka
*Kahendsüsteem
*Bitt
*Bait
Ahjualune

**Ahjualune** on eesti rahvaluules  pisike habemega mehike, kes elab põranda all. Ta võib tohutu palju toitu ühe hetkega ära süüa. Kui ahjualusele anda pisutki toitu maitsta, on kohe kogu roog ära söödud.

Ahjualust on peetud maapõuesuuruse maoga  allilmaisanda sümboliks.  

Sarnane tegelane on olemas ka teiste rahvaste rahvaluules.  

Juhan Kunder on kirjutanud muinasjututöötluse "Ahjualune".
Ahjukartulid

**Ahjukartulid** on praeahjus või ahjus rasva või toiduõliga pannil või ahjuvormis küpsetatud kartulid. 

Ahjukartulid on üks jõulutoitudest. Sealihaga ahjukartulid on eesti rahvustoit.

Mõnel Lääne-Eesti saarel võib toidu kohta kuulda ka nimetust **ahjutuhlid**, sest tuhlis tähendab seal kartulit.

Ahjukartuleid süüakse iseseisva roana või lisandina. 

## Valmistamine
Kartulid kooritakse ja tükeldatakse suurteks tükkideks. Tükid pannakse koos rasvase sealiha tükiga pannile. Kartulitele puistatakse peale keedusoola ja vastavalt maitsele köömneid. Pann pannakse praeahju ja toitu küpsetatakse 250°C juures. Aeg-ajalt kartuleid keeratakse.

Võib kasutada ka viilutatud peekonit. 

## Tervislik toitumine
250 g ahjukartuleid sisaldab 6 g valku, 12 g rasvu ja 63 g süsivesikuid ning selle kalorsus on 429 kilokalorit.

Ahjukartulitel on kõrge glükeemiline indeks: nad sisaldavad süsivesikuid, mis kutsuvad esile tugeva glükeemilise reaktsiooni, mis aitab kaasa rasvumisele.  

## Vaata ka
*Küpsekartulid
*Praetud kartulid
*Friikartulid

## Välislingid

*Koka nõuanded ja erinevad retseptid
*Kreekapärased ahjukartulid
*Mundris ahjukartulid
Referendum

**Referendum** (ka **rahvahääletus**, **rahvaküsitlus**, **plebistsiit**) on üleüldine (üleriigiline) hääletus seadusandlikus või põhiseaduslikus küsimuses, poliitilise küsimuse esitamine otsesele valijaskonna hääletusele.

Rahvahääletusel võivad osaleda riigi hääleõigusega kodanikud.

Esindusdemokraatia riikides toimub perioodiliselt rahvahääletus, mida kutsutakse valimisteks ja mille käigus määratakse rahvaesindajad.

## Vaata ka
*rahvaalgatus
*referendum Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamise küsimuses
*Šveitsi referendumid
CPP

**CPP** või **Cpp** võib tähendada järgmist:
*C++ (failinime laiend `.cpp`), programmeerimiskeel
*CCPs ehk *cell-penetrating peptides* (rakku sisenevad peptiidid)
*...
Brahmaputra

**Brahmaputra** (sanskriti ja hindi ब्रह्मपुत्र 'Brahma poeg') on jõgi Lõuna-Aasias. Selle pikkus on 2900 km ja valgla 935 000 km². Keskmine vooluhulk on 12 000 m³/s.

Brahmaputra algab Tiibetis Himaalaja põhjanõlvalt, Tiibeti kiltmaa lõunaosas kannab Matsangi ja Tsangpo nime, voolab seal pikalt itta ja on paiguti laevatatav. Seejärel pöördub ta lõunasse, läbib sügavas Dihangi kuristikus Himaalaja ja jõuab Indiasse. Laskunud Bengali madalikule, pöördub jõgi suurt looget tehes läände. Bangladeshis pöördub ta lõunasse ja ühineb Gangesega, moodustades Padma jõe. 

Gangese, Brahmaputra ja Meghna jõe ühine delta on suurim maailmas (80 000 km²). 

Mussoonid ja taifuunid põhjustavad Bangladeshis tihti suuri üleujutusi.

Brahmaputra on energiarohke, toitub vihmaveest ning lume- ja jääsulaveest. Suurvesi on suvel (üleujutused, veetõus 10–12 m). Suudmest on ta laevatatav Dibrugarhini (1290 km). Brahmaputra vett kasutatakse ka riisipõldude üleujutamiseks.
Kura kurk

**Kura kurk** ehk **Irbe väin** (, ) ühendab Läänemerd Liivi lahega ja lahutab Saaremaad Kuramaast. 

Väina laius on 27 km. 

Väin on valdavalt alla 10 m sügav. Selle sügavaim osa (kuni 23 m) kulgeb Kuramaa ranniku lähedalt.

Väina on 1930. aastate eestikeelses kartograafias kutsutud ka nimega **Sõrve meri**.

## Viited

## Vaata ka
*Kura kurgu hoiuala
Eesti väinade loend

**Eesti väinade loend** loetleb Eesti väinad.

__NOTOC__

## A

Aksi salm

## H

Hari kurk

## I
Irbeni väin

## K

Keri vahe - Kihnu väin - Kura kurk - Kurkse väin - Käkisilm - Kärnatse silm

## P

Pisike silm - Püssirahusilm

## R

Rukki kanal

## S

Silmeni väin - Soela väin - Suur salm - Suur silm - Suur väin

## V

Viire kurk - Voosi kurk - Võilaiu silm - Väike salm - Väike väin

## Vaata ka
*Maailma väinade loend
Hello world

**"Hello world" programm** on arvutiprogramm, mis ei tee mitte midagi muud kui väljastab ekraanile teksti "Hello, World!" (inglise keeles "Tere, maailm!"). Selliseid programme kasutatakse sagedasti programmeerimisõpikutes, erinevate keelte võrdlemisel ning kompilaatorite testimisel.

Taoline "hello world" programm on enamasti üks väiksemaid programme, mida vastavas keeles kirjutada saab. Sellise programmi suurus võib varieeruda alates ühest lihtsast funktsioonist kuni paarikümne keeruka lauseni (mitmed assemblerile kirjutatud ja/või graafilist kasutajaliidest kasutavad programmid).

Tüüpiliselt kirjutatakse "hello world" programm:

* esimese programmina programmeerimist õppima asudes,
* esimese programmina asudes õppima uut programmeerimiskeelt,
* esimese programmina asudes kasutama uut kompilaatorit/linkerit/IDEt vms,
* erinevate kompilaatorite/programmeerimiskeelte võrdlemisel.

Esimene teadaolev "hello world" programm pärineb Brian Kernighani raamatust "A Tutorial Introduction to the Language B" 'Sissejuhatus programmeerimiskeelde B'. Kultusliku staatuse omandas fraas "Hello, World!" aga Brian Kernighani ja Dennis Ritchie raamatu *The C Programming Language* 'Programmeerimiskeel C' mõjul, kuigi seal kasutati küll vormi "hello, world" (ilma suurtähtede ning hüüumärgita, mis on lisandunud traditsioonile hiljem).

Järgnevalt on ära toodud kogumik "Hello, World!" programme erinevates keeltes.

### [[Ada (programmeerimiskeel)|Ada]]

 with TEXT_IO;
 
 procedure HELLO is
 begin
    TEXT_IO.PUT_LINE ("Hello, world!");
 end HELLO;

### [[APL]]

 'Hello, world!'

### [[BASIC]]

 PRINT "Hello, World!"
 END

### [[Brainfuck]]

```
++++++++[->+++++>+>>++>++>>+++>+<<<<<<
<<]>[->++>+++>+++>+>+>++<<<<<<]>.>+++
++.>----..+++.>----.>.>-.<<<.+++.----
--.<-.>>>+.>>++.
```


### [[C (programmeerimiskeel)|C]]

 #include 
 &nbsp;
 int main(void)
 {
   printf("Hello, World!\n");
   return 0;
 }

### [[C pluss pluss|C++]]

 #include 
 &nbsp;
 int main()
 {
   std::cout 



### [[PL/I]]

 Test: proc options(main) reorder;
   put skip edit('Hello, world!') (a);
 end Test;

### [[Prolog]]

 >=
 hello_world :- write('Hello World!').

### [[Python (keel)|Python]]

 print('Hello, world!')

### [[R (programmeerimiskeel)|R]]

 cat("Hello, world!\n")

### [[Ruby (programmeerimiskeel)|Ruby]]

 puts "Hello, world!"

### [[Seed7]]

 $ include "seed7_05.s7i";
 
 const proc: main is func
   begin
     writeln("Hello, world!");
   end func;

### [[Simula 67|Simula]]

 BEGIN
     OutText("Hello, world!");
     OutImage;
 END

### [[Smalltalk]]

 Transcript show: 'Hello, world!'; cr

### [[Visual Basic]]

Kasutades teateakent:

  MsgBox "Hello, world!"

Kirjutades konsooli:

Console.write("Hello, world!")

## Välislingid

*
Kood

**Kood** (ladina keele sõnast *codex* ’raamat, köide’) tähendab koodtähist või koodisüsteemi, mis toimib erisuunaliste sõnumite tootmisel (kodeerimine) ja vastuvõtmisel (dekodeerimine).

**Koodtähis** on numbrite või tähtede või muude märkide kogum, mis on seatud vastavusse konkreetse objektiga, näiteks PIN-kood.

**Koodisüsteem** on reeglistik, millega on kindlaks määratud koodtähiste moodustamise kord, näiteks morsekood.

Koodide näiteid eri valdkondadest:
*geneetiline kood – seaduspärasuste kogum, mille kohaselt igale aminohappele vastab mingi nukleotiidide kombinatsioon
*isikukood – numbrikombinatsioon isiku üheseks kindlaksmääramiseks 
*kahend-kümnendkood – seab kümnendsüsteemi arvudele vastavaks neljakohalised kahendarvud
*ruutkood – kahemõõtmeline ruutudest moodustatud maatriks, mis on loetav nt nutitelefoniga 
*signaalkood – peamiselt merenduses sidepidamist võimaldav signaalide kogum
*vöötkood – eri laiusega vöötidest koosnev märgistus kauba vm tähistamiseks

Informatsiooni esitusvormi muutmist kindla reeglistiku alusel nimetatakse kodeerimiseks. Vastassuunaline toiming – kodeeritud info tagasiteisendamine – on dekodeerimine.

## Vaata ka
* Gray kood
* lähtekood
* masinakood
* suunakood
* veatõrjekood
*PIN-kood

## Viited
Moodul

**Moodul** (ladina sõnast *modulus* 'mõõt') on mitmetähenduslik termin. 

*Algselt tähendab **moodul** mingite suuruste vahelist suhet: suhtarvu, mis esineb näiteks koefitsiendina, konstandina või tingliku mõõtühikuna. 
**Näiteks arhitektuuris on moodul lähtemõõt, mille kordsed ehitise mõõtmed peavad olema.
***Moodul on näiteks samba tüvese alumise osa läbimõõt.
**Mehaanikas on **moodul** ehk **[[hambumismoodul]]** mõõt hammasrataste, kruvide ja vintide normeerimiseks.
**Matemaatikas nimetatakse **[[moodul (logaritmid)|moodul]]iks** ehk **üleminekumooduliks** koefitsienti, mis seob eri alustel logaritme.
**Geoloogias on **[[moodul (geoloogia)|moodul]]** konstant eri süsteemide ühikute konverteerimiseks.  
***Moodul** on ka mingi kunstliku süsteemi osa, mis täidab kindlat ülesannet ja on standardiseeritud või normeeritud, nii et ta on ühildatav erinevatesse konstruktsioonidesse.
** **Moodulist** räägitakse näiteks arvuti riistvara puhul (näiteks mälumoodulid DIMM, RIMM, SIMM ja PS/2-SIMM)
** Kosmonautikas on **[[Moodul (kosmonautika)|moodul]]** kosmoseaparaadi iseseisev osa (näiteks kuumoodul). 
**Programmeerimises on **[[moodul (informaatika)|moodul]]** lausete jada, mis on eraldi kompileeritav. 
*** Sealhulgas räägitakse tuumamoodulitest (LKM), eriti Linuxi puhul (vaata moodul (Linux)). 
*Tunnetusteaduses ja neuroteaduses on **[[moodul (tunnetusteadus)|moodul]]** peaaju funktsionaalne üksus. 
*Matemaatikas nimetatakse **[[moodul (absoluutväärtus)|moodul]]iks** reaalarvu absoluutväärtust või selle üldistust, näiteks kompleksarvu absoluutväärtust.
*Samuti nimetatakse matemaatikas **[[moodul (algebra)|moodul]]iks** teatavat vektorruumi üldistust, kus skalaarid ei pruugi moodustada korpust, kuid peavad moodustama ringi.
***[[Moodul (arvuteooria)|Moodul]]iks** nimetatakse matemaatikas ka jäägiklasside korpust. 
***[[Õppemoodul|Moodul]]iks** nimetatakse kõrgkoolis õppekava sisulise liigendamise ühikut, mis koondab õppeained eesmärgistatud kogumiks või koosneb ühest õppeainest. 
***[[Moodul (kosmonautika)|Moodul]]** on kosmoselaeva funktsionaalselt ja ehituslikult iseseisev osa.

## Vaata ka
*Elastsusmoodul
*Joonelastsusmoodul
*Mikromoodul
*Moodulmaja
*Mälumoodul
*Nihkeelastsusmoodul
*Ruumelastsusmoodul
Manner

**Manner** ehk **mander** ehk **kontinent** on maailmamerest ümbritsetud suur maismaa osa. Mandrid või nende osad koos ümbritsevate saartega moodustavad maailmajagusid. Viimaseid võidakse germaani keeltes tähistada ka sõnaga *kontinent/continent*; näiteks Euroopat või selle mandriosa, Aasiat või selle mandriosa või Okeaaniat koos Austraaliaga (Australaasia).

Mandrid liiguvad laamade peal.

## Planeedi Maa kuus mandrit

#Aafrika
#Antarktis
#Austraalia
#Euraasia
#Lõuna-Ameerika
#Põhja-Ameerika

**NB!** Vikipeediad teistes keeltes ei erista alati mandrit maailmajaost üldse või esitavad mõlemat puudutava teksti ühes artiklis eri alapunktidena (kasutades mõistet *kontinent*).

## Vaata ka
*Hiidmanner
*Maailmajagu
*Uus Maailm
*Vana Maailm

## Viited
Euraasia

**Euraasia** on suurim manner Maal. Tema pindala on 52 990 000 ruutkilomeetrit. Rahvaarv on 4,6 miljardit inimest.
Euraasia koos ümbritsevate saartega jaguneb kaheks maailmajaoks – Aasiaks ja Euroopaks.

## Vaata ka
*Aasia
*Euroopa
*Euraasia laam
M

**M** (**m**) on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht, ladina tähestiku 13. täht.

See täht vastab enamasti häälikule m. 

## Päritolu

Algsemi kirjas kujutab see täht lainejoont ja tähistab vett. Arvatakse, et eeskujuks on vastav egiptuse hieroglüüf. Foiniikia kirjas sai sellest täht *[[mem]]* (vesi). Et (paremalt vasakule) oleks lihtsam kirjutada, lisati lainejoonele paremale kriips. Täht vastas häälikule m, sest vett tähistav sõna algas m-häälikuga (egiptuse hieroglüüf vastas n-häälikule). 

Tähest *mem* sai kreeka kirjas müü. Algul kirjutati seda kriipsuga nagu foiniikia tähte, klassikalises kreeka kirjas lisati aga kriips ka vasakule (väiketähel on ainult üks kriips). Põhjuseks võib olla üleminek vasakult paremale kirjutamisele või ka kirjutusvahendi vahetus.

Etruski kirja võeti üle müü varane variant, mis meenutab foiniikia tähte. Ladina kirja võeti alguses etruski variant.

## [[Lühend]]
* Keemias tähistab **M** molaarmassi.
* Biokeemias tähendab **M** metioniini.
* Kuu tähisena tähendab **M** märtsi või maid (näiteks JVMAMJJASOND).
* Rahanduses tähendab **M** miljonit.
* Rooma number **M** tähendab arvu tuhat (1000). Tegemist on lühendiga (ladina sõnast *mille* 'tuhat').
* Informaatikas
** on **M** (mega) eesliide, mis tähistab kordajat 220 = 1 048 576.
** märgitakse tähega **M** mõnikord programmeerimiskeelt MUMPS.
* Autonumbritel tähendab **M** maakoodina Maltat.
* SI-süsteemis on:
** **M** (mega) eesliide, mis märgib kordajat 106 = 1 000 000.
** **m** (milli) eesliide, mis märgib kordajat 10-3 = 0,001
** **m** põhiühiku meeter tähis.

----
* "**M**" on ka kahe aastatel 1931 ja 1951 valminud filmi pealkiri.
***-M-** on esinejanimi, mida kasutab Prantsuse laulja Matthieu Chedid.
***[[M (ansambel)|M]]** oli Robin Scotti muusikaprojekt.
----
* James Bondi filmides ja raamatutes on **M**-täht MI6 juhi koodnimi.

## Vaata ka
*М (kirillitsa täht)
Aafrika manner

**Aafrika manner** on Euraasia järel pindalalt teine manner. Ta on  viimasest eraldatud Vahemere ja Punase merega. Aafrika mandril on maismaaühendus Aasiaga Suessi maakitsuse kaudu.

Mandri pindala on 29,2 miljonit ruutkilomeetrit.

## Asend
Aafrika manner on Euraasiast eraldatud Gibraltari väinaga loodes, Vahemerega põhjas ning Suessi kanali,  Punase mere ja Bab el Mandebiga kirdes. Itta jääb India ookean; Madagaskari saarest lahutab Aafrika mandrit Mosambiigi väin. Mandrist läände jääb Atlandi ookean.

### Äärmuspunktid
Mandri põhjapoolseimaks punktiks peetakse Ras ben Sakka Tuneesias (37°20'38''N).

Lõunapoolseim punkt asub Nõelaneemel Lõuna-Aafrika Vabariigis. Põhja- ja lõunapoolseima punkti vaheline kaugus on ligikaudu 8000&nbsp;km.

Läänepoolseim punkt on Roheneem ja idapoolseim Xaafuuni neem. Nende vahele jääb umbes 7400&nbsp;km.

## Jaotus
Sahara jaotab Aafrika mandri valdavalt araablastega asustatud Põhja-Aafrikaks ja Mustaks Aafrikaks.

## Pinnamood

## Vaata ka
*Aafrika maailmajagu
Põhja-Ameerika manner

**Põhja-Ameerika manner** on üks kahest mandrist läänepoolkeral. Mandrit piirab idas Atlandi ookean, põhjas Põhja-Jäämeri ja läänes Vaikne ookean. Lõunas asub Lõuna-Ameerika manner. Põhja- ja Lõuna-Ameerika mandreid ühendab Panama maakitsus. 

Mandri lähedal asuvad mitmed saared, millest suuremad on põhja pool asuv Arktika saarestik ja kirde pool asuv Gröönimaa.

Mandri pindala on 20 360 000 km² . Ta on mandrite seas pindalalt kolmandal kohal ning seal elab 579 miljonit inimest (2016).

## Pinnamood

Peaaegu terve kontinendi ulatuses jookseb mööda selle lääneserva noor kurrutunud mäestik, kus asub tegevvulkaane. Põhja-Ameerika mandri lääneosa maastikus on palju laamade liikumise jälgi.

## Vaata ka
*Ameerika maailmajagu
*Lõuna-Ameerika manner
*Põhja-Ameerika
*Kesk-Ameerika
*Ladina-Ameerika

## Välislingid
Lõuna-Ameerika manner

**Lõuna-Ameerika** on manner läänepoolkeral. 

Lõuna-Ameerika asub tervenisti läänepoolkeral ning enamjaolt lõunapoolkeral. Ekvaator läbib mandri põhjaosa. Mandritest on ta ühendatud Põhja-Ameerikaga (Panama maakitsuse kaudu). Ülejäänud mandrid jäävad Lõuna-Ameerikast kaugele. Mandri idarannikul on Atlandi ookean ning läänerannikul Vaikne ookean.

Mandri pindala on 17,84 miljonit km² (ligi 3,5% Maa pindalast). Elanike arv on 422,5 miljonit (2016). 

## Pinnamood

Piki mandri läänerannikut kulgev Andide mäestik on maailma pikim.

## Vetevõrk
Suurim jõgi on Amazonas, mis on ühtlasi ka maailma veerohkeim ja pikemate hulka kuuluv jõgi. Pikemad jõed on veel Paraná, Tocantins ja Orinoco.

## Vaata ka
* Lõuna-Ameerika regioon
*Ameerika maailmajagu
*Ladina-Ameerika

## Välislingid
* Pildid Lõuna-Ameerikast
Uraniborg

**Uraniborg** ehk **Uranieborg** ehk **Uranienborg** oli üks Tycho Brahe observatooriumidest. See ehitati aastatel 1576–1581 Veni saarele (taanipäraselt *Hven* või *Hveen*) Sundis Sjællandi ja Skåne vahel. Uraniborgi on peetud Euroopa esimeseks teadusasutuseks; seal tegeldi uurimistööga, trükiti raamatuid ja õpetati ülikooliväliselt astronoomiat.

Taani kuningas Frederik II andis saare 1576 Tycho Brahele eluaegseks kasutamiseks, et ta saaks seal astronoomiaga tegeleda (Ven, nagu Skånegi, oli sel ajal Taani kuningriigi osa, praegu kuulub saar Rootsile). Tycho lasi Uraniborgi ehitada omaenese kavandite järgi, inspiratsiooni sai ta Hollandi arhitektuurist. Nime sai observatoorium astronoomia ja astroloogia muusa Urania järgi.
 
Taani riik toetas Tycho Brahet heldelt. Ainuüksi selle ühe projekti jaoks kulus observatooriumi ehitamise ajal umbes 1% Taani riigi eelarvest. Seda on rohkem kui ükskõik millisele teadusprojektile kunagi enne või pärast seda. Isegi USA kosmoseprogrammile kulus selle tipphetkel ainult 0,4% riigieelarvest.

Uraniborgi arvukad tornid ja rõdud olid vajalikud astronoomiliste vaatluste jaoks. Alumisel korrusel asusid raamatukogu, köök, ruumid külalisuurijatele ja Tycho enda perekonna eluruumid. Teisel korrusel olid ruumid kuninglikele külalistele. Keldris oli Tycho laboratoorium, kus oli sisseseade ka alkeemiaalaseks uurimistööks. Katusekorrusel olid väikesed ruumid üliõpilaste jaoks.

Uraniborgi lähedusse rajas Tycho hiljem osaliselt maa-aluse observatooriumi Stjerneborgi. Selle ehitas ta põhjusel, et Uraniborg osutus täppisinstrumentide jaoks liiga ebastabiilseks. Uraniborg ja Stjerneborg kuulusid viimaste observatooriumide hulka, mis ehitati enne teleskoobi leiutamist (teleskoobi võttis astronoomias kasutusele Galileo Galilei 1608).
 
Uraniborgist sai teaduskeskus, mis tõmbas ligi üliõpilasi ja teadlasi paljudest piirkondadest. 

Tycho Brahe elas saarel kuninga soosikuna nagu teadusvürst ja võttis kuulsa astronoomina vastu kuningaid ja kuningannasid. Uraniborg oli ehitatud saare kõrgeimasse paika, seda ümbritses ilus renessanssaed. Aias kasvatati lilli, ravimtaimi ja viljapuid, eri liiki taimed olid paigutatud geomeetriliste kujunditena. 

Tycho Brahe rajas Venile ka klaasikoja, apteegi, trükikoja ja paberiveski. Saarel asus ka vangla, mis olevat pidevalt olnud vange täis, sest Tycho ei olnud saare talupoegade jaoks kuigi leebe isand. 

Kui uus kuningas Christian IV Tycho toetust kärpis, lahkus Tycho 1597 Venilt. Uraniborg ja Stjerneborg lammutati varsti pärast Tycho surma.

Kui Tycho 1601. aastal suri, sai talle neljakümne aasta jooksul (sealhulgas Uraniborgis tehtud vaatlustest) päranduseks tema assistent Johannes Kepler, kes neile tuginedes sõnastas kolm planeetide liikumise seadust (Kepleri seadused)..  

Osa Uraniborgi renessanssaedadest on praeguseks taastatud, kasutades tolleaegseid taimeliike ja -varieteete (aia esimene neljandik avati 1992, teine 2003). Osaliselt on taastatud ka Stjerneborg. Venil on avatud Tycho Brahe'i muuseum.

## Viited

## Välislingid

* Tycho Brahe muuseum Venil
* http://www.tychobrahe.com
* Tycho Brahe Uraniborgis
* Tycho Brahe Venil, pilt taastatud renessanssaiast
Ven

**Ven** (vanas kirjaviisis *Hven*, *Hveen*) on väike Rootsile kuuluv saar Sundi keskosas, Skånest (Rootsi) lääne pool ja Sjællandist (Taani) ida pool, Skånele pisut lähemal.

Saare pikkus on 4,5 km, laius umbes 2,4 km.
 
Saare lõunaosas on Backafall.

Püsielanike arv on 360. Nad töötavad põhiliselt turismi alal. 

Tycho Brahe rajas 1576–1580 saare keskele Uraniborgi ja Stjerneborgi observatooriumi. Asukoht oli Kopenhaageni läheduse tõttu soodne. Ta töötas saarel 21 aastat.

Saar oli Taani võimu all ning kuulus 
halduslikult Sjællandi juurde Birkerødi kihelkonna ja Kronborgi maakonna koosseisus. Aastal 1658 sõlmiti Roskilde rahu, millega Taani loovutas Rootsile Skåne. Rootsi kuningas Karl X Gustav pidas saart Skåne juurde kuuluvaks ning ähvardas sõjaga: "Kui ma Veni ei saa, siis ma murran rahu!". Ta sai Veni, kuid murdis ikkagi rahu. 

## Vaata ka
*Rootsi saared

## Välislingid
Sjælland

**Sjælland** on Taani suurim saar. Ta asub Fyni saare ja Rootsi (Skåne) vahel. Saar on Taani idaosas, Rootsi edelaranniku lähedal. Fyniga ühendab teda Suur-Beldi sild ja Rootsiga Sundi sild.  

Saare pindala on 7031 km². Mõnikord loetakse Sjællandit Läänemere suurimaks saareks, kuid olenevalt mere akvatooriumi piiritlemisest ei jää ta alati tervenisti selle mere sisse. Muul juhul on suurim saar Ojamaa (Gotland). 

## Nimi
Nimi (algselt (*Sælland*) tähendab 'Hülgemaa', sest saare rannikul olid tohutud hüljeste asurkonnad. Vanas taani keeles seostati sõnu *sæl* 'hüljes' ja *sjæl* 'hing', sest hülgeid peeti kadunud meremeeste hingedeks.

## Rahvastik
Taani pealinn Kopenhaagen asetseb Sjællandi idarannikul. Teised tuntumad linnad on kunagine piiskoppide residents Roskilde, kus asub Roskilde toomkirik, ja Helsingør.

Sjællandil elab 2,49 miljonit inimest (2011), neist suurem osa Kopenhaagenis ja selle ümbruses.

## Loodus
Sjællandi rannad on põhiliselt madalad ja liivased, kuid on mõned erandid, sealhulgas lubjakiviklindid Stevnsklinti juures ning saviklindid.

Saarel on künklik moreenmaastik ooside, moreentasandike ja muude moreentekkeliste pinnavormidega.  

## Linnad
*Frederiksberg
*Helsingør
*Holbæk
*Kalundborg
*Kopenhaagen
*Køge
*Næstved
*Roskilde
*Slagelse
*Slangerup
*Sorø
*Vordingborg
*Vallensbæk

## Viited

## Vaata ka
*Taani saared
*Sjællandi piirkond
Stjerneborg

**Stjerneborg** oli Tycho Brahe osaliselt maa-alune observatoorium, mis asus tema loss-observatooriumi Uraniborgi kõrval Veni saarel.

Tycho Brahe ehitas Stjerneborgi 1584. aastal, kui oli selgunud, et Uraniborg ei onud piisavalt stabiilne ega suur tema täppisinstrumentide jaoks.

Kui Tycho 1597. aastal Venilt lahkus, hakkas Stjerneborg lagunema. Praeguseks on Stjerneborgi maapealne osa taastatud ja aastal 2002 avati see külastajatele.

## Skeem

*Stjerneborgi skeem. Observatooriumi ümbritseb ruudukujuline müür, mille igal küljel on poolringikujuline eend. Vasakpoolses eendis on väljapääs, mis avaneb lähedal asetseva Uraniborgi poole.*

**A – sissepääs, kust trepid viisid töötubadesse B, D ja E; ülal on kolm lõvikuju ja ladinakeelsed pealdised
**B – põhitöötuba, kus olid P ja V ning pääsud C-sse, F-i, G-sse ja Q-sse 
**C – tuba, kus oli suur ekvatoriaalinstrument
**D – tuba, kus on nurkkõrguse- ja asimuudikvadrant
**E – tuba, kus oli [[sfääriline astrolaab]]
**F – tuba, kus oli nurkkõrguse- ja asimuudikvadrant, mida ümbritses terasruut
**G – tuba, kus oli [[sekstant]] kauguste mõõtmiseks
**H, I – kivipiilarid, millest ühe tipus on kera, teine on nurgeline
**K, L, N ja T – suured kooniliste katetega kerad
**M – Kivilaud, millel Willem Blaeu joonistusel on päikesekell
**O – Tycho Brahe voodi
**P – kolle
**Q – Tycho abilise magamistuba
**S – Uraniborgi viiva maa-aluse käigu algus

## Vaata ka
* Uraniborg
* Tycho Brahe
* BTA-6
Paljas silm

**Paljas silm** on silmad kui looduslik vaatlusinstrument, mida inimene kasutab, kui tal puuduvad kunstlikud optikainstrumendid, näiteks teleskoop või binokkel. 

Astronoomias räägitakse palja silmaga vaatlemisest muuhulgas juhtudel, kui mingid astronoomianähtused (konjunktsioonid, komeedid, meteoorisajud) on mitteastronoomide jaoks hõlpsasti vaadeldavad.   

Palja silmaga on tavaliselt võimalik näha taevakehi, mille näiv tähesuurus on  kuni +6m. Palja silma nurklahutus on umbes 1&prime;.&nbsp; On ka teravama nägemisega inimesi. Palja silmaga on nähtud Uraani ja Jupiteri kaaslasi. 

Enne teleskoobi leiutamist tehti kõik astronoomilised vaatlused (sealhulgas Tycho Brahe vaatlused) palja silmaga.
Kvadrant (astronoomia)

**Kvadrant** on ajalooline astronoomiline instrument, millega määrati taevakehade nurkkõrgusi ja asendit.

Kvadrant koosnes kraadijaotusega veerandringist, lugemisseadisest, visiirist ja loodist. Nurkkõrgus asus kvadrandist allarippuva loodi abil.

Peale teisaldatavate kvadrantide kasutati ka suuri statsionaarseid kvadrante, millega saavutati suur mõõtmistäpsus. Taani astronoom Tycho Brahe kasutas säärast kvadranti oma observatooriumis Uraniborgis. Selle kvadrandi veerandringi läbimõõt oli kaks meetrit. Instrument oli suunatud täpselt lõunasse. Nii sai määrata läbiminevate taevakehade nurkkõrgust kulminatsioonipunktis. Läbiminekuhetke mõõtmise teel määrati taevakeha asend taevas. Kvadrandi mõõtmistäpsus pidi olema 10 kaaresekundit.
Amper

**Amper** (tähis **A**) on elektrivoolu tugevuse ühik ja üks seitsmest SI-süsteemi põhiühikust. Amper on ka magnetomotoorjõu ehk magneetimisergutuse mõõtühik.

Amper on nimetuse saanud elektromagnetismi avastaja André-Marie Ampère'i (1775–1836) järgi.

Ampri määratlemisel on aluseks võetud elementaarlaengu fikseeritud arvväärtus 1,602&nbsp;176&nbsp;634&nbsp;·&nbsp;10−19, ühik kulon (C) ehk ampersekund (A&nbsp;·&nbsp;s), kus sekund on määratletud tseesium-133 sageduse \Delta\nu_{\text{Cs}} alusel.

Selle definitsiooni võttis Kaalude ja Mõõtude Peakonverents vastu 2018. aastal ja see kehtib alates 20. maist 2019.

Voolutugevus on 1 amper, kui juhtme ristlõiget läbib sekundis 1 kulon ehk 1/(1,602&nbsp;176&nbsp;634&nbsp;·&nbsp;10−19) ≈ 6,2&nbsp;·&nbsp;1018 elementaarlaengut (elektroni):
:1 \,\mathrm A = 1 \frac {\mathrm C}{\mathrm s} = 1 \,\mathrm C \cdot \mathrm s^{-1}.

## Eelmine definitsioon
 
Kaalude ja Mõõtude Peakonverents kehtestas 1948. aastal järgmise ampri definitsiooni: amper on sellise muutumatu elektrivoolu tugevus, mis, läbides kaht lõpmatult pikka paralleelset kaduvväikese ringikujulise ristlõikega sirgjuhet, mis paiknevad vaakumis teineteisest ühe meetri kaugusel, tekitab nende juhtmete vahel jõu 2&nbsp;·&nbsp;10−7 njuutonit juhtme iga meetripikkuse lõigu kohta.
Kui vool elektrijuhis on 1 amper, siis läbib juhi ristlõiget igas sekundis elektrilaeng 1 kulon:
:1 \,\mathrm A = 1 \frac  {\mathrm C}{\mathrm s} = 1 \,\mathrm C \cdot \mathrm s^{-1}.

## Vaata ka
* SI-süsteemi põhiühikud

## Viited
Parallaks

**Parallaks** on kahe liikumatu punkti vastastikuse nurkasendi muutus vaatleja silmis selle vaatleja liikumise tõttu. Lihtsamalt öeldes on parallaks objekti näiv nihe tausta suhtes vaatleja asendi muutumise tõttu.  
## Kasutamine kauguste mõõtmisel
Vaadeldes parallaksi, mõõtes nurki ja rakendades geomeetriat, on võimalik määrata kaugus mitmesugustest objektidest. 

Tähtede puhul nimetatakse seda efekti aastaparallaksiks. Esimesed tähtede parallaksi mõõtmised tegid 1837. aastal Friedrich Georg Wilhelm Struve, kes mõõtis Veega ning 1838. aastal Friedrich Bessel, mõõtes tähe 61 Cygni aastaparallaksi.
Parallaksi kaudu on defineeritud ka astronoomiliste kauguste mõõtühik parsek. 

Kauguste mõõtmine parallaksi abil on triangulatsiooni erijuht. Triangulatsioon võimaldab määrata kolmnurkade süsteemis kõikide külgede pikkused, kui on teada kõik nurgad ja kas või üks külg. Nõnda on võimalik üheainsa baasijoone täpse mõõtmise teel kindlaks teha tervet riiki katva triangulatsioonivõrgu mastaap.   Parallaksi puhul on kolmnurk pikk ja kitsas ning selle lühima külje ja väikese tippnurga (teised kaks nurka on 90 kraadi lähedased) mõõtmise abil saab kindlaks teha pikkade külgede pikkused (mis on praktiliselt võrdsed).

## Mitteformaalne sissejuhatus

Kaks punkti, mida definitsioonis mainiti, on vaatlejatest eri kaugustel. Parallaksi visuaalse efekti põhjustab asjaolu, et valgus levib sirgjooneliselt. Kui vaatleja näeb lähemal asuvat punkti, siis tema nägemisjoon selle punkti suhtes on teatava nurga all kogu tema nägemiskaares. Oletame näiteks, et vaade otse ette on null kraadi ning üks, vaatlejale lähemal asuv punkt on –5 kraadi all ja teine, kaugemal asuv punkt on –2 kraadi all. Nende punktidevaheline näiv nurkkaugus vaatleja jaoks on 3 kraadi. Kui vaatleja liigub 10 meetrit paremale, siis nurk lähema objekti suhtes muutub rohkem kui nurk kaugema objekti suhtes. Kui näiteks lähem objekt asub nüüd nurksuunal  –10 kraadi, siis kaugem objekt nihkus võib-olla ainult nurksuunani –3 kraadi. Nüüd on näiv kahe punkti näiv nurkkaugus 7 kraadi. Objektid on näivalt teineteise suhtes liikunud.
Kelvin

**Kelvin** (tähis **K**) on termodünaamilise temperatuuri mõõtühik ja üks seitsmest SI-süsteemi põhiühikust.

Kelvini määratlemisel on aluseks võetud Boltzmanni konstandi k fikseeritud arvväärtus 1,380 649&nbsp;·&nbsp;10–23 väljendatuna ühikutes J&nbsp;·&nbsp;K–1 ehk kg&nbsp;·&nbsp;m2&nbsp;·&nbsp;s–2&nbsp;·&nbsp;K–1, kus kilogramm, meeter ja sekund on määratletud Plancki konstandi h, valguse kiiruse c ja tseesium-133 sageduse \Delta\nu_{\text{Cs}} alusel.

1 kelvin vastab termodünaamilise temperatuuri niisugusele muutusele, mis kaasneb termilise energia muutusega 1,380&nbsp;649&nbsp;·&nbsp;10−23 džauli võrra.

## Kelvini ja Celsiuse temperatuuriskaala
Kelvini temperatuuriskaala nullpunktiks on absoluutne nulltemperatuur. Absoluutsel skaalal saab temperatuurinäit olla ainult positiivne. Selle skaala võttis 1851. aastal kasutusele inglise füüsik William Thomson (lord Kelvin).

Kelvini temperatuuriskaala kraad on väärtuselt võrdne Celsiuse skaala kraadiga: 1 K = 1 °C. Seega temperatuuri T muutus väljendatuna kelvinites võrdub arvuliselt temperatuuri *t* muutusega Celsiuse kraadides:
: \frac{\Delta T}{1\,\text{K}} = \frac{\Delta t}{1 \, ^\circ \text{C}}. 

Temperatuur T Kelvini skaalal ja temperatuur t Celsiuse skaalal on omavahel seotud järgmiselt:
: T [K] = *t* [°C] + 273,15; näiteks temperatuurile t = 30 °C vastab absoluutsel skaalal 30 + 273,15 = 303,15 K
: t [°C] = T [K] − 273,15; näiteks temperatuurile T = 300 K vastab Celsiuse skaalal 300 – 273,15 = 26,85 °C

Enne 1967. aastat kasutati kelvini (tollal nimetati seda Kelvini kraadiks) tähisena &deg;K.
 
## Vaata ka
* Temperatuur
* Absoluutne temperatuur
* Celsiuse skaala
* Fahrenheiti skaala

## Viited

## Välislingid
* Temperatuuriühikute teisendamine
Kandela

**Kandela** (ladina keeles *candela* – ’vahaküünal’) on SI-süsteemi ühe põhisuuruse – valgustugevuse – mõõtühik. Selle tähis on **cd**.

Kandela määratlemisel on aluseks võetud 540&nbsp;·&nbsp;1012 Hz sagedusega monokromaatilise kiirguse valgusviljakuse K_\text{cd} fikseeritud arvväärtus 683, väljendatuna ühikutes lm&nbsp;·&nbsp;W−1, mis on cd&nbsp;·&nbsp;sr&nbsp;·&nbsp; W−1 või cd&nbsp;·&nbsp;sr&nbsp;·&nbsp;kg−1&nbsp;·&nbsp;m−2 &nbsp;·&nbsp; s3, kusjuures kilogramm, meeter ja sekund on määratletud vastavalt Plancki konstandi h, valguse kiiruse c ja tseesium-133 sageduse \Delta\nu_{\text{Cs}} alusel:&nbsp;
:1\,\text{cd} = 1\,\frac{\text{lm}}{\text{sr}}= \frac{K_\mathrm{cd}}{683}\,\frac{\text{W}}{\text{sr}} = \frac{K_\mathrm{cd}}{683}\,\frac{\text{kg} \cdot \text{m}^2}{\text{s}^3 \cdot \text{sr}} \,.

Sellise sisuga definitsiooni esitas Kaalude ja Mõõtude Peakonverents (CGPM) 1979. aastal ja see kehtib tänini, ainult sõnastus on 2019. aastal viidud vastavusse SI põhiühikute uute määrangutega.

1 kandela on seega valgustugevus, millega teatavas kindlas suunas kiirgab 540&nbsp;·&nbsp;1012-hertsise sagedusega kiirguse allikas, kui tema kiirgustugevus selles suunas on 1/683 W&nbsp;·&nbsp;sr−1 (vatti steradiaani kohta).
 
Kui valgusallikas tekitab enda ümber (seega ruuminurgas *Ω* = 4π steradiaani) ühtlase valgusvoo *Φ* suurusega 4π (= 12,566) luumenit, siis on selle valgusallika valgustugevus igas suunas 1 kandela (sest 4π lm / 4π sr = 1 lm/sr = 1&nbsp;cd). Umbes niisuguse tugevusega valgust levitab enda ümber tavaline majapidamisküünal, millest tuleb ka ühiku nimetus. Esialgu iseloomustatigi valgusallikate valgustamise võimekust visuaalse võrdlemise teel valgusetaloniga, milleks oli standardne küünal.

Esimesi hõõglampe iseloomustati samuti valgustugevuse kaudu, näiteks 100-küünlast valgust andis umbes 18-vatine hõõglamp. Edaspidi, kui võeti kasutusele fotomeetriliste suuruste süsteem, hakati allikate valgustusvõimet väljendama nende tekitatava valgusvoo kaudu (luumenites).

## Vaata ka
* Kandela ruutmeetri kohta

## Viited