Järellisand

**Järellisand** on lisand, mis asub nimisõnafraasis nimisõna järel ja täpsustab või seletab seda: *Kohtusin Heleniga, *'oma kursusekaaslasega**.

Järellisand on lause element, mis on abivahend põhja (täpsustatava/seletatava nimisõna) paremaks mõistmiseks, kuid selle võib lausest ka vabalt välja jätta, ilma et lause muutuks arusaamatuks, vrd ''Kohtusin'' ''Heleniga''.'' ''

== Eesti keel ==
Järellisand võib [[lause]]s olla 
* [[nimisõna]],
* [[nimisõnafraas]],
* nimisõna moodi toimiv muu [[sõnaliik|sõnaliigi]] sõna või [[fraas]].

Järellisandeid on kahte tüüpi: [[täpsustuslisand]] ja [[piiritluslisand]]. Järellisand on enamasti täpsustuslisand.

=== Täpsustuslisand ===
Täpsustuslisand annab [[nimisõnafraas]]i [[fraasi peasõna|peasõna]] kohta lisainfot, mis lihtsustab kõneleja arvates kuulajal selle äratundmist: ''Andres on priimus, **meie klassi parim**.''

Täpsustuslisandeid on kahte tüüpi:

***identifitseeriv lisand** samastub nimisõnaga ja võib mõistemahult olla:
** nimisõnast kitsam: ''minu trennikaaslane, **Birgit***; ''Eesti aasta auto, '''Mercedes-Benz***;
** nimisõnast laiem: *M. Erelt, *'Eesti tuntuim grammatik***; ''homme, '''neljapäeval***;
** nimisõnaga võrdne: *tabula rasa, *'puhas tahvel***; ''lõvi, '''loomariigi kuningas***;
***[[klassifitseeriv lisand]]** iseloomustab nimisõna mingist aspektist ja see võib olla lauses:
** sidendita: *ema, *'ülestöötanud ärinaine***; ''nemad, '''mõlemad ülistatavad***; *laps, *'ka mitte enam süüdimatu***;
** [[osastav kääne|osastavas käändes]]: ''Kerli, '''meie uhkemaid neide''', ei tulnud''; ''Koeri, '''lemmikuid''', ruumi ei lubatud'';
** [[sidesõna]]ga ''nagu'' või ''kui'': ''Mina '''kui noor elujõuline inimene''', pean pingutama''; ''Meie '''nagu spetsialistid''' oskame olukorda hinnata''
** [[olev kääne|olevas käändes]]: ''Artur '''kogenud metsamehena''' teadis, mida teha''; ''Mina '''lapsena''' ei jonninud.'' Olevas käändes lisandi ümberpaigutamisel muutub see lauses [[seisundimäärus]]eks, vrd ''A. Kivirähk '''ajakirjanikuna*** (lisand) *on pakkunud paljudele meelelahutust* ja *A. Kivirähk on pakkunud *'ajakirjanikuna*** (seisundimäärus) ''paljudele meelelahutust''.

=== Piiritluslisand ===
[[Piiritluslisand]] piiritleb [[nimisõnafraasi]] [[fraasi peasõna|peasõna]]. Nimisõna ja piiritluslisand moodustavad sisulise terviku ja seetõttu neid üksteisest vahemärkidega ei eraldata. Piiritlevad järellisandid on
* jutumärkidega nimed: ''Õpetajat Piret Kannet autasustati ordeniga '''"Akadeemilised Palmioksad"***; *Lugesime luuletust *'"Aasa pääl"***; ''Eduard Tubina balletti '''"Kratt"''' tuntakse Eesti esimese rahvusliku balletina'';
* tsitaadid: ''Miks annavad õpilased õpetajale stampvastuse '''"Ma ei tea"''', selle asemel, et küsida''; ''Vaenlaste võidukas hüüe '''"hurraa"''' ehmatas neid'';
* väljendid, mis märgivad marsruuti, aadressi või peasõnaga tähistatu osi: ''Saatsime sõbra bussile marsruudil '''Tallinn-Tartu-Võru***; *Kiri viidi aadressile *'Tallinn, Raua 9-6***; ''Tantsupaar '''Kristiine Esko-Veskimäe – Eduard Korotin''' tegid ''comeback''i''.

=== Järellisandi [[ühildumine]] ===
==== Järellisand ja nimisõnafraasi peasõna ühilduvad ==== 
* [[kääne|käändes]] ja [[arv (keeleteadus)|arvus]] enamikul juhtudel: ''Mind '''kui tudengit''' üllatas see seik väga''; ''Noorukitest, '''ülikooli tudengitest''', paljud ei käi tööl''
* arvus, kui järellisand on [[Olev kääne|olevas käändes]]: ''Jaanus ja Jaanika '''tolerantsete isikutena''' said omavahel hästi läbi''.

==== Järellisand ja nimisõnafraasi peasõna on erinevas käändes ja arvus ====
* kui järellisand on [[osastav kääne|osastavas käändes]] ning laiendab nimisõnafraasi peasõna: ''Martin, '''meie kiiremaid jooksjaid'''.''
* kui nimisõnafraas on lauses [[sihitis]]: ''Sa unustasid kõik: '''apelsini, sidruni ja mango'''.''
* kui nimisõnafraasi peasõna on lauses [[osastav kääne|osastavas käändes]] ja järellisand on [[nimetav kääne|nimetavas käändes]]: ''Hõimkonda liitus uusi inimesi: '''Marten ja tema naine'''.''
* kui nimisõnafraas on lauses [[määrus]]: ''mais, '''kõige ilusamal kuul'''.''
* kui lisandiga moodustaja üks liige on [[mitmus]]es või loetelu. Sellisel juhul on teine liige
** [[ainsus]]es, kui liikmeks on kogunimi, abstraktnimisõna või [[hulgafraas]]: ''lugeja, '''sinu ja minu''' arvamus''
** ainsuses või [[mitmus]]es, kui see näitab liiki: ''Nendel meestel, '''firmajuhil ja tema paremal käel''', on alati kiire.''
* kui nimisõnafraasi peasõna on perekonnanimi, mille ees paikneb mitu eesnimelisandit, siis nimisõnafraasi peasõna on ainsuses: ''Kalle ja Malle '''Mets***
* kui nimisõnafraas sisaldab muud laadi loetelu, siis on fraasi peasõna ainsuses või mitmuses: *härra ja proua *'Mets/Metsad**.''

==== Järellisand ja nimisõnafraasi peasõna ei ühildu ====
* kui järellisand on jutumärkidega nimi, sümbol, number või märgib marsruuti, aadressi või peasõnaga tähistatu osi: ''Kohtun sõbraga kinos **"Sõprus"***; ''Tsitaati '''"tee tööd ja näe vaeva, siis tuleb ka armastus"''' ei saa pidada alati tõeseks'';  ''Liiklus oli suunatud marsruudile '''Pärnu mnt-Estonia pst-Gonsiori tn***; *Ta kandis särki numbriga *'13***; ''Viik fikseeriti ka korvpallimängul '''Kalev Cramo-Tartu Rock***.

### Järellisandi kirjavahemärgid
#### Järellisand eraldatakse nimisõnast lauses
* komadega: *Juta*', meie pere tuttav,** jooksis poodi piima ostma''; ''Naine rääkis oma abikaasale**, suurele ja hulljulgele mehele,** salajasest peidupaigast''
* mõttekriipsuga, kui lisand tõstetakse eriti esile: ''Nii ei valeta isegi Toomas** – meie suurim luiskaja***;
* kooloniga, kui tegu on selgitava või loetelulisandiga: ''Põuale järgnes uus katastroof''': veeuputus***; *Ostetud sai kõik vajalik*': piim, munad, leib ja sai***;
* sulgudega, kui lisand väljendab teisejärgulist: ''Keskealine '''(poissmees)''' soovib uut autot osta'';

==== Järellisandit ei eraldata lauses nimisõnast, kui järellisand on ====
* olevas käändes või sisaldab [[sidesõna]] ''kui'', ''nagu'': ''Erki Nool '''poliitikuna''' on püüdnud end maksma panna''; ''Tarbijakaitse '''kui institutsioon''' on üks usaldusväärsemaid''; ''Tädi '''nagu vana toriseja''' kurjustas jälle oma mehega. ''
* jutumärkides nimi, sümbol, number, tsitaat või järellisand märgib marsruuti, aadressi, nimisõnaga märgitu osi: ''Kohtusime lühidalt hotellis '''"Tallink"***; *Leia kolmnurga *'KLM** pindala''; ''Kuulsin kaugusest hüüatust **"Appi"**''; ''Tantsupaar **Esko – Korotin** tegid ''comeback''i;''
* [[deminutiiv]]: ''Kutsikas **vaeseke** viiakse nüüd varjupaika'';
* [[omastav kääne|omastavas käändes]] – sellisel juhul eraldatakse järellisand komaga ainult fraasi peasõnast: ''Treeneri, **eeskuju** soovitustega annab end palju edasi arendada.''
* isikuline [[asesõna]].

==== Erandina eraldatakse järellisand lauses, kui põhjaks on isikuline asesõna ====
* ja seda võib pidada ka omastavaliseks täiendiks: ''Tüdruk on väga tema, **tädi** sarnane''
* ''nemad'', mille käänded langevad kokku näitava asesõnaga ''need'': ''Neile, **kolmele**, oli kõik selge''
* ja see on rõhutatud: ''Pealegi paistis talle, **nohikule*', et asi on tõsine.*
## Kirjandus
* Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, § 578, 579, 581, 582

## Välislingid
* http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=5&p1=3
* http://keeleabi.eki.ee/artiklid3/komaja.html