open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mõõtemuundur

**Mõõtemuundur** on mõõtevahend, mis annab mõõteinfot sisaldavale füüsikalisele suurusele edasiseks töötlemiseks või edastamiseks kohase  vormi, milleks üldjuhul on elektrisignaal.  Laialt levinud mõõtemuundurid on mitmesugused tajurid, mis kuuluvad andurite koosseisu, ja samuti mõõtetrafod, mis paiknevad väljundseadistest ‒ mõõteriistadest ‒ enamasti eraldi.
## Välislingid
* Mõõtevahendite üldiseloomustus
Kartulileib

**Kartulileib** on leib, mille põhikomponent pole mitte rukki- ega nisujahu, vaid kartul.

Kartulileiba valmistatakse mitmel viisil, näiteks küpsetatakse seda pannil või ahjus. Tainast võib pärmiga kergitada või mitte, lisada võib ka muid komponente. Sageli segatakse kartulijahu nisujahuga, vahekorrad varieeruvad suuresti. Kartulileivas võib kasutada kartuliputru, kuid mõnes retseptis on ka kartulihelbed. Paljudes maades on kartulileib müügil kaubandusvõrgus.

## Variandid
### Saksamaa

*Kartoffelbrot* on kartulileib, milles võib olla rukki- ja speltajahu.

### Iirimaa

Iiri kartulileivas *pratie oaten*'is pruugitakse kartuli lisandina nisujahu asemel kaerajahu, mis annab küpsetisele rohkem tekstuuri.

Ulsteris on populaarne lameleib *potato farl* – nelinurkne viilakas pehmet kartulileiba (tavaliselt 0,5–1 cm paksune), mis on kergelt jahune. Tavaliselt tarvitatakse neid inglise hommikusöögi kohalikus versioonis nimega *Ulster Fry*, kus leivaviile praetakse kergelt mõlemalt poolt ning serveeritakse koos samamoodi töödeldud soodaleivaviilakatega. Neid võib ka grillida ning katta või ja muu võileivakraamiga.

### Šotimaa
Šoti *tattie scone* ehk *potato scone* ("kartuliküpsis") sarnaneb iiri kartulilameleivaga, kuid on mitte kandiline, vaid kas väike ja ümar või suur ratas, mis lõigatakse neljaks veerandikuks nagu traditsioonilised šoti kaerakoogid.

### Peruu
Peruu kohalikku kartulileiba nimetatakse *papa-pan*'iks ("kartulileib"). 2008. aastal hakati nisuhinna järsu tõusu tõttu Peruus rohkem kartuleid sööma. Lootuses muuta tarbijate harjumusi anti kartulileiba koolilastele, vangidele ja sõjaväelastele..

### Poola
Poola köögis on *okrągły chleb kartoflany* ehk ümar kartulileib on kerge ja õhuline, kuna seda kergitatakse pärmi abil kolm korda. Tainas tarvitatakse kartuliputru, piima, võid, suhkrut ja soola.

### Ameerika Ühendriigid
Ameerika Ühendriikides müüakse kerget ja õhulist kartulileiba, mis sarnaneb tavalise saiaga, kuid on kollakas ja kerge kartulimaitsega.

Tšerokiide maguskartulileivas pruugitakse kartuli asemel maguskartulit ehk bataati.

## Viited

## Välislingid

*Iiri kartuli leivaretsept Wikibooksis
*Kartulileiva retsept portaalis Ireland's Eye
Vahelduvpinge

**Vahelduvpinge** on perioodiliselt muutuva polaarsusega pinge. Kõige laiemalt on kasutusel siinusfunktsiooni kohaselt muutuv vahelduvpinge ‒ siinuspinge.

Vahelduvpinget iseloomustavateks põhisuurusteks on hetkväärtus u, efektiivväärtus U ja amplituudiväärtus U_m. Siinuspinge efektiivväärtus U=\tfrac{U_\text{m}}{\sqrt{2}}=0,7071U_m.

## [[Elektrivõrk|Elektrivõrgu]] vahelduvpinged
Vahelduvvooluvõrkude pinged on kindlaks määratud standardis EVS-EN 60038:2012.

Madalpingelise vahelduvvoolu elektrivõrgu nimipinge efektiivväärtus on Euroopas 230&nbsp;V (faasijuhi ja neutraaljuhi vahel) või 400&nbsp;V (kahe faasijuhi vahel) ning sagedus 50 Hz. Kuni 1987. aastani olid need nimipinged vastavalt 220&nbsp;V ja 380&nbsp;V.

Elektritarbija juures võib vahelduvpinge erineda nimiväärtusest standarditega lubatud piires. Näiteks vahemikus 230&nbsp;V ± 10% on võrgupinge piirid 207–253&nbsp;V. Pinge amplituudiväärtus on \sqrt{2} ehk 1,4142 korda suurem, seega kuni 325&nbsp;V.

Vana, enne 1960. aastaid ja osaliselt enne Teist maailmasõda ehitatud 3×220 V pingesüsteemi on veel kasutusel mõnes Tallinna osas, näiteks Kesklinna Vanalinna asumis, aga osaliselt ka Majaka, Kalamaja ja Kopli piirkonnas. Üleminekul 3×220&nbsp;V süsteemilt 230/400&nbsp;V süsteemile on võimalik sama peakaitsme nimivoolu juures tarbida 1,7 korda suuremat võimsust; see eeldab ka vastavat juhistikusüsteemi.

## Vaata ka
* Pinge (elekter)
* Alalispinge
* Võrgupinge

## Viited
Alalispinge

**Alalispinge** on elektripinge, mis kutsub elektriahelas esile alalisvoolu. 
Alalispingeallikaks on näiteks keemiline vooluallikas, päikesepatarei, alaldi ja alalispingeväljundiga toiteplokk.

Ideaalse alalispingeallika ehk püsipingeallika pinge on koormustakistusest sõltumatu. Reaalsetes vooluahelates sõltub allika pinge koormusvoolust tingituna pingelangust pingeallika sisetakistusel.

Pinge konstantsena hoidmiseks kasutatakse pingestabilisaatoreid.
## Vaata ka
*Pinge (elekter)
*Vahelduvpinge
*Alalisvool
*Vahelduvvool
Tajur

**Tajur** ehk **sensor** on välistoimele tundlik ning sellele vahetult reageeriv anduri sisendosa, mis muundab mingi füüsikalise suuruse (näiteks rõhu, temperatuuri, deformatsiooni) või keemilise suuruse (näiteks gaasisisalduse, happesuse) teiseks, harilikult elektriliseks suuruseks, mis on paremini võimendatav või muul viisil töödeldav.

## Terminitest
Sensor on tajuri rööptermin, kuid sageli kasutatakse sensorit ka anduri tähenduses, sest nüüdisaegsetes andurites on tajur järgnevate võimendus- ja töötluselementidega enamasti lahutamatult kokku ehitatud, näiteks valmistatud integraallülitusena ühel kiibil. Vahelduvale kasutamisele aitab kaasa seegi, et ingliskeelne *sensor* tähendab peamiselt andurit, aga mõnel juhul tajurit. Nii on ka meil samas tähenduses käibel oskussõnad: tensosensor ‒ tensotajur ‒ tensandur; pildisensor ‒ pildiandur; termosensor ‒ termoandur; Halli tajur ‒ Halli andur jms.

## Vaata ka
*Tensotajur
*Termotakistustajur
*Induktiivtajur
*Mahtuvustajur
*Termopaartajur
*Halli tajur
*Keelkontakttajur
*Bimetalltajur
*Optopaartajur
*Mõõtemuundur
*Pildisensor
*CCD-sensor
*CMOS-sensor
*Biosensor
*Kvantsensor

## Välislingid
*Tajurite tööpõhimõtted
*Sensortechnik
Hamburgi Eesti Kool

**Hamburgi Eesti Kool** on eesti kool Hamburgis.

Eesti Kool võtab vastu õpilasi, kelle üheks koduseks keeleks on eesti keel. Kooli põhieesmärgiks on laste eesti keele oskuse arendamine. Õppetöö toimub eesti keeles.  

Hamburgi Eesti Kool avas uksed 2005. aasta juunis Kristuskirche koguduse lasteaia ja pikapäevarühma ruumides. Algusaastal oli koolis 22 õpilast ja 3 õpetajat. Kool tegutses algul organisatsiooni Eesti Ühiskond Saksamaa Liitvabariigis kooliprojektina, alates novembrist 2006 on kool EÜSLi allorganisatsioon. 

2006. aasta sügisest tegutseb kool Soome Meremeestekiriku ruumides. Seitsme aasta jooksul on Hamburgi Eesti Koolis õppinud 77 last, õppetööd on juhendanud 11 õpetajat. 

2012. aasta sügisel on Hamburgi Eesti Kooli neljas õpperühmas 27 last ja 6 õpetajat.

## Allikas
* EÜSL koduleht
Püha kolmainsus (kokandus)

**Püha kolmainsus** on Louisiana kreooli ja *cajun*i köögis kasutatav toiduainete kolmik, sealne versioon mitmes Euroopa köögis levinud *mirepoix*st ehk supirohelisest. Pühasse kolmainsusse kuuluvad ligikaudu võrdsetes osades magus paprika, mugulsibul ja varsseller. Kohalikes variantides kasutatakse mõne koostisosa asemel küüslauku, peterselli või šalottsibulat.

Sellel segul põhinevad paljud Louisiana toidud, näiteks *[[étouffée]]*, gumbo ja *[[jambalaya]]*.

Analoogia põhjal on vahel nimetatud pühaks kolmainsuseks ka teistes köökides olulisi kolme toiduaine kooslusi.

## Nimetuse päritolu
Nimetus *püha kolmainsus* viitab kristlikule püha kolmainsuse doktriinile. Louisiana on sügavalt katoliiklik maa.

Teadaolevalt esimest korda esines see termin 1981. aastal, hiljem on seda populariseerinud Ameerika kokk Paul Prudhomme.

## Viited
Kirani James

**Kirani Zeno James** (sündinud 1. septembril 1992) on Grenada kergejõustiklane (200 m ja 400 m jooksja).

2011. aastal maailmameistrivõistlustel Daegus tuli ta 400 meetri jooksus maailmameistriks.

2012. aastal Londoni olümpiamängudel võitis ta 400 meetri jooksus kuldmedali 43,94ga. Temast sai esimene grenadalane, kes on võitnud olümpiamängude medali, ning esimene mitteameeriklane, kes on alistanud 44 sekundi piiri 400 meetri jooksus. 2013. aastal maailmameistrivõistlustel Moskvas kangestus ta 400 meetri jooksu lõpumeetritel ja sai seitsmenda koha.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta tulemusega 43,78 pronksmedali.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta maailmarekordi püstitanud lõunaaafriklase Wayde van Niekerki järel 43,76-ga hõbemedali.

2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos oli ta ajaga 44,08 bahamalase Steven Gardineri ja kolumblase Anthony Zambrano järel kolmas.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is võitis ta ajaga 44,48 Michael Normani järel hõbeda.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis sai James finaalis esialgu viienda koha, kuid diskvalifitseeriti siserajale astumise tõttu.

2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis sai James ajaga 43,87 viienda koha.

Ta on oma sportlike saavutuste eest nimetatud Briti impeeriumi ordu komandöriks (CBE).

## Isiklikud rekordid
### Välisrekordid

### Siserekordid

## Viited

## Välislingid
*
Laulmine

**Laulmine** on häälega muusikaliste helide moodustamine.

Laulmine on tõenäoliselt vanim muusikaline tegevus. Isegi kõige arhailisemates kultuurides oli laulmisel eriline positsioon. Varase laulmise puhul on tuvastatav kolm muusikaliste helide vallandumise olukorda: 
* logogenees – muusikaliste helide vallandumise põhjuseks on sõnad;
* patogenees – muusika koosneb järskudest, jõulistest, perkussiivsetest, mitteverbaalsetest helidest, mis väljenduvad tugevaid tundeid;
* melogenees – kahte eelmisse kategooriasse kuuluvad muusikalised helid kujundavad helikõrguste kontuuri, mida juhivad erineva kaaluga pinged, mis sisalduvad helide järgnevuses ehk meloodias.

Laulmisega tegelev isik on laulja.

## Laulmisstiilid
Laulmisstiilid muutusid, kuid Itaalia laulukool, mida nimetatakse *[[bel canto]]*'ks ('kaunis laul'), jäi samaks Monteverdi ajast Rossinini. *Bel canto* häälekooli peamine omadus on hääle toomine ette ja resonantsi koondamine ninaõõntesse, et tekitada kerget, kaunistusterohket efekti.

20. sajandil on laulmises toimunud kaks põhilist muutust:
**verismo* ehk realistlik stiil – selle viis täiuseni Enrico Caruso (1872–1921). 19. ja 20. sajandi vahetusel hakkasid ooperiheliloojad, eriti itaallased nagu Pietro Mascagni ja Giacomo Puccini, kirjutama kaasaegsema realistlikuma sisuga oopereid, mille esitamiseks traditsiooniline kunstipärane *bel canto* vokaalstiil ei sobinud;

*elektroonilise võimenduse leiutamine – 1920. aastateni ei erinenud klassikaline ja rahvalik laulmine teineteisest kuigi palju. Kui poplauljad hakkasid mikrofoni kasutama, kujunesid uued laulmisstiilid. Nüüd polnud vaja häält enam ettepoole suunata nagu varem. Kuna helitehnikuil on kergem võimendada vaikset häält, hakati raadio algaegadel eelistama kerge intiimse häälega lauljaid.

## Vaata ka
*Lauluõpetaja
*Laulmistreener

## Välislingid

*  Lukas Foss, Bruce Alan Carr, John Patrick Thomas 2018. Musical performance. Encyclopædia Britannica, Inc.
EKNK Põltsamaa Jordani kogudus

**EKNK Põltsamaa Jordani Kogudus** on Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku kogudus Põltsamaal. Selle aadress on Lossi 2a.

## Ajalugu
Koguduse tegevus on välja kasvanud 1980. aastate lõpus Põltsamaal toimunud laste ja noorte piiblitundidest. 1996. aastal registreeriti kogudus ametlikult Siseministeeriumis ning kogudusse asus pastorina tööle Neemo Raasik, keda abistasid abipastoritena Meelis Maikalu ja Andrus Saar.

1997. aasta märtsis ostis kogudus oma maja – Põltsamaa lossi kõrval jõesaare peal asuva endise veinitehase hoone, mis algselt, 1874. aastal, oli ehitatud lossi õlleköögiks – ning ehitas selles välja kirikusaali ja pühapäevakooli ruumid. Remondiks ja ümberehituseks saadi raha koguduse liikmete annetustest ning suur osa töödest tehti oma jõududega. Sama aasta septembris koliti sisse ning sellest ajast on koguduse tegevus sellesoma hoones.

1999. aastal asus koguduse pastorina tööle Meelis Maikalu, kes on selles ametis siiani ja teenib ühtlasi EKNK Lõuna-Eesti praostkonna praostina.

## Tegevus
Jumalateenistused toimuvad pühapäeviti kell 11.

## Viited
Vokaalharmoonia

**Vokaalharmoonia** (inglise *vowel harmony*) on keeleteaduses nähtus, kus sõna esimese silbi vokaal määrab järgsilpide vokaalide laadi.

Vokaalharmooniat esineb näiteks lõunaeesti keelealal võru ja setu keeles (nt tagavokaalidega sõna *hõbõhõnõ* 'hõbedane'), soome (nt eesvokaalidega sõna *räjähtää* 'plahvatama') ja ungari keeles ning paljudes turgi keeltes, aga ka eesti keele rannikumurdes, idamurdes ja kihnu keeles.

## Viited
Murderühm

**Murderühm** ühendab hääliku ja grammatilise põhistruktuuri poolest sarnaseid murdeid. 

Eestis eristatakse sageli kolme murderühma: kirderanniku murded, põhjaeesti murded ja lõunaeesti murded. 

## Viited
Vald (Soome)

Soome haldusjaotuses on **vald** (soome keeles *kunta*) kohaliku omavalitsuse üksus, millel on oma kindlaksmääratud territoorium kokkulepitud piiridega ja kindel elanikkond. Soomes jagunevad vallad linnalisteks (*kaupunki*) ja klassikalisteks valdadeks, kus on eri suuruses asustusüksusi, suuremate linnade korral ka asumid ja neid ümbritsev maapiirkond. 

Eesti keeles oleks Soome vallaga võrreldav termin pigem kohalik omavalitsus, mis annab ehk paremini edasi Soomes kasutusel oleva valla nimetuse sisu. 

Soomes, nii nagu Eestiski, on vallas mitu asustusüksust, näiteks küla. Seejuures erineb Soome aga Eestist selle poolest, et kui meil räägitakse vallasisestest linnadest, siis Soomes on vald linna staatust kandev omavalitsus kogu ulatuses ehk  antakse kogu vallale tervikuna.

Vallal on oma valimiste teel moodustatav valitsus. Valimised võitnud erakond valib vallavanema või linnalise omavalitsuse korral linnapea. 

Sõna *kunta* arvatakse tulevat soome-ugri algkeelest ja see on omapärane sõna selle poolest, et see kuulub paljude soome keele liitsõnade koosseisu, kus see viitab suuremale ühishulgale, näiteks *kirkkokunta* ('usulahk'), *maakunta* ('maakond'), *kansakunta* ('rahvus'), *eläinkunta* ('loomariik').

Soomes on 2018. aasta seisuga 311 valda, millest 107 nimetatakse linnaks.
Kategooria (filosoofia)

**Kategooriad** filosoofias on kõige üldisemad põhimõisted, nagu ruum, aeg, reaalsus, eksistents, paratamatus, substants, omadus, vaim, mateeria, seisundid, faktid ja sündmused.

## Etümoloogia
**Kategooria** - kr κατηγορία, *katēgoria* avalikult välja öeldu, väidetu.

## Kategooriad Aristotelesel

Aristoteles eristas kümmet kategooriat: substants (olemus), kvantiteet (hulk), kvaliteet (omadus), suhe, koht, aeg, omamine, seisund, toimimine ja sõltumine.

## Kategooriad Kantil

Immanuel Kanti filosoofias on kategooriad algmõisted ehk puhtad arumõisted. Kant tuletas oma kategooriate süsteemi loogiliste otsustuste vormidest, mida tema arvates on 12. Ruum ja aeg ei ole Kanti süsteemis kategooriad, vaid kaemuse aprioorsed vormid.

### Otsustuste loogiline tabel

1. Kvantiteedi järgi
:Üldised
:Erilised
:Üksikud

2. Kvaliteedi järgi
:Jaatavad
:Eitavad
:Lõputud

3. Suhte järgi
:Kategoorilised
:Hüpoteetilised
:Disjunktiivsed

4. Modaalsuse järgi
:Problemaatilised
:Assertoorilised
:Apodiktilised

### Arumõistete (kategooriate) transtsendentaalne tabel

1. Kvantiteedi alusel
::1. Ainsus (mõõt)
::2. Paljus (suurus)
::3. Kõiksus (tervik)

2. Kvaliteedi alusel
::1. Reaalsus
::2. Eitus
::3. Piiramine

3. Suhte alusel
::1. Substants
::2. Põhjus
::3. Vastastikusus

4. Modaalsuse alusel
::1. Võimalikkus
::2. Eksistents
::3. Paratamatus

## Kategooriad Peirce'il

## Viited

## Välislingid
* Categories (Stanford Encyclopedia of Philosophy)
Tiheasustusega asula

**Tiheasustusega asula** on Eesti õigusaktides kasutatav mõiste, mille abil liigitatakse asustusüksusi, kusjuures inimeste tööhõive suunitlus teenindusele jatööstusele, vastupidilinnalisele asula mõistele, ei ole selles kontekstis oluline. 

Tiheasustusega asula idee leiab kasutust ka liikluskorralduses asula liiklusmärkide paigaldamisel ja sealt lähtuv asula jaoks kindlaksmääratud liikluskorraldus, mida kasutatakse ka küla mõttelise joonega eraldatud tihedama asustusega piirkondade puhul. Hajusa asustusega külade korral sellist märgistust aga ei kasutata. Tiheasustusega asula võib haarata ka mitut kohaliku omavalitsuse üksust. 

## Vaata ka
*tiheasustusala

## Viited
Ristiku tänav (Tartu)

**Ristiku tänav** on tänav Tartus Variku linnaosas.

Ristiku tänav algab Roopa tänavalt ja suundub alguses kagusse. Tänav ristub Variku tänavaga ning hargneb varsti pärast seda kaheks: üks haru suundub lõunasse ja lõpeb Kopli tänaval, teine haru pöördub itta, ristub Välu tänavaga ja lõpeb Kraavi tänaval. Tänava kogupikkus on 700 meetrit.
Konnektor (keeleteadus)

**Konnektoriks** ehk **konnektiiviks** nimetatakse formaalse keele või loomuliku keele loogilisi konstante, mille abil lausetest moodustatakse liitlauseid.

Kõige tuntumad on lauseloogika konnektorid. Need väljendavad kahe- või ühekohalisi tõeväärtuslikke funktsioon, millega lausetest moodustatakse uusi lauseid ning vastavalt propositsioonidest uusi propositsioone.

Loomulikus keeles esinevad lauseloogika konnektoritena näiteks järgmised väljendid:

**[[ja]]*; *[[aga (sidesõna)|aga]]* (võivad väljendada konjunktsiooni)  
**[[või]]* (võib väljendada (disjunktsiooni või "välistavat "võid"")
**[[kui]]*; *[[kui ... siis]]*; *[[ainult siis, kui]]* (võivad väljendada implikatsiooni)
**[[siis ja ainult siis, kui]]*; *parajasti siis, kui* (võivad väljendada ekvivalentsi)
**[[ei (keeleteadus)|ei]]*; *[[pole tõsi, et]]*; *[[ei pea paika, et]]* (väljendavad eitust)

Lauseloogika formaalses keeles on levinumad konnektorid:

*¬ (väljendab eitust)
*~ (väljendab eitust)
*\wedge (väljendab konjunktsiooni)
*& (väljendab konjunktsiooni)
*\vee (väljendab disjunktsiooni)
*\rightarrow (väljendab materiaalset implikatsiooni)
*\Rightarrow (väljendab materiaalset implikatsiooni)
*\supset (väljendab materiaalset implikatsiooni)
*\leftrightarrow (väljendab ekvivalentsi)
*\equiv (väljendab ekvivalentsi)
*= (väljendab ekvivalentsi)

Näiteks lausetest "Mul ei ole sõpru" ja "Sul on hea tuju" saab loomuliku keele lauseloogika konnektorite abil moodustada laused

* Mul ei ole sõpru ja sul on hea tuju.
* Kui mul ei ole sõpru, siis sul on hea tuju. 
* Mul ei ole sõpru, kui sul on hea tuju. 
* Mul ei ole sõpru siis ja ainult siis, kui sul on hea tuju. 
* Ei pea paika, et mul ei ole sõpru.

Kui formaalses keeles vastab lausele "Mul ei ole sõpru" täht P ja lausele "Sul on hea tuju" täht Q, siis saab ülaltoodud laused lauseloogika formaalses keeles kirja panna nii:

* P & Q
* P \rightarrow Q
* Q \rightarrow P
* P \leftrightarrow Q
* ¬P

## Tehete järjekord

Et vähendada vajadust kasutada sulge, on lauseloogikas kokku lepitud tehete järjekord: konnektor ¬ eelneb konnektorile \wedge, konnektor \wedge eelneb konnektorile \vee, konnektor  \vee eelneb konnektorile → ning konnektor → eelneb konnektorile \leftrightarrow. Näiteks *P* \vee *Q*  \wedge ¬*R* → *S* tähendab (*P* \vee (*Q* \wedge (¬*R*))) → *S*.
Mario González

**Mariano González Lugo ** (sündinud 15. augustil 1969 Pueblas) on Mehhiko endine poksija.

González sai kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Andreas Tewsile (Ida-Saksamaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. 

González poksis märtsist kuni detsembrini 1998 elukutselisena. Ta pidas kokku 4 kohtumist ning võitis neist 2 (need mõlemad nokaudiga) ja kaotas 2 (need mõlemad samuti nokaudiga) kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*
DC-konnektor

**DC-konnektor** (DC inglise keele sõnadest *Direct Current* alalisvool) on pistikühendus kaasaskantavatele ning ka paiksetele elektritarviteile väikepingelise alalisvoolutoite andmiseks ja samuti patareitoitega seadmete aku laadimiseks. Alalisvoolu annab toiteadapter.
 
 
Kõige levinumad on koaksiaalsed kahepooluselised toitepistikud ja -pesad. DC-konnektorite polaarsus pole standardiseeritud, kuid enamikul pistmikel on pluss sisemisel ja miinus välimisel kontaktil. Polaarsus on harilikult näidatud ka seadme pesa juures. Vale polaarsusega toitepinge võib rikkuda toidetava seadme ja ka toiteadapteri.

DC-pistiku põhimõõtmeteks on koaksiaalsete silindriliste kontaktide kaks läbimõõtu: siseläbimõõt  (sisemisel kontaktil) ja välisläbimõõt (välimisel kontaktil). Kõige levinumad on pistikud läbimõõtudega 5,0/2,1&nbsp;mm, 4,0/1,7&nbsp;mm, 3,5/1,35&nbsp;mm ja 2,35/0,7&nbsp;mm.

Standard IEC 60130-10:1971  määrab kindlaks läbimõõdud 6,3/3,1; 6,0/2,1; 6,0/2,5; 5,5/2,1; 5,5/2,; 3,8/1,4; 3,4/1,3. Leidub ka pistikuid läbimõõtudega 6,5/3,4; 5,5/2,5; 3,0/1,1; 2,4/0,8 jt.

Silindrilise osa pikkus on paljudel pistikutüüpidel 9,5&nbsp;mm, kuid see pikkus võib olla erisugune ka ühesuguste läbimõõtude korral.
## Viited
Speakon-konnektor

**Speakon-konnektor** (Liechtensteini tootjafirma Neutrik kirjakuju: speakON) on pistikühendus, mida kasutatakse peamiselt professionaalsetes audiosüsteemides kõlari ühendamiseks helisagedusvõimendi võimsusvõimendi väljundiga. Ühenduskaabli mõlemas otsas on isaspistik.
## Välislingid
* Speakon speaker connectors
Elektrivõrgu-pistikupesa

**Elektrivõrgu-pistikupesa** ehk **vooluvõrgu-pistikupesa** on ette nähtud kohamuutliku elektritarviti ühendamiseks elektrivõrku.

## ''Schuko''-pesad ja -pistikud
Eestis, nagu ka enamikus Euroopa riikides kasutatakse eluruumides Saksamaal väljatöötatud F-tüüpi ehk *schuko*-pistikupesi. "Schuko" on lühendvorm saksa sõnast *Schutzkontakt* (kaitsekontakt) ja osutab sellele, et pistikupesal ja pistikul on lisaks kahele ümarale faasi- ja neutraalkontaktile kaks lamedat vetruvat kaitsemaanduskontakti. Pistikut pessa panemisel kontakteeruvad kõigepealt kaitsekontaktid, st elektritarviti metallkere ühendub kaitsemaandusega; ühtlasi väldib pesa süvend sõrmede kokkupuute pistiku pingestatud harudega.

*Schuko*-pesad on ette nähtud kasutamiseks elektrivõrgus 230&nbsp;V, 50&nbsp;Hz. Nimivool on 16&nbsp;A, millele vastab võimsus 3680&nbsp;W. Niisugust koormust talub pistikühendus siiski vaid lühiajaliselt; kestvalt lubatav koormus on 10&nbsp;A (2300&nbsp;W). *Schuko*-pistiku harude (tikkude) läbimõõt on 4,8&nbsp;mm ja harude vahekaugus 19&nbsp;mm.

Schuko-pessa sobib ka nn europistik (tüüp C), millel kaitsekontaktid puuduvad ja mis on mõeldud väikese voolutarbega (kuni 2,5&nbsp;A) tarvitite elektrivõrku ühendamiseks. Nende pistikute harud on elektriohutuse pärast ainult 9&nbsp;mm pikkuselt isolatsioonist vabad.

*Schuko* on mittepolaarne (sümmeetriline) pistikühendus, st *schuko*-pistiku nagu ka europistiku saab panna pessa kahes asendis. Seega võib faasipinge (230&nbsp;V) rakenduda toidetatavale seadmele pistiku ükskõik kumma haru kaudu. Näiteks kui nõuetekohaselt paigaldatud laelambipesas on faasipinge alati pesa põhjakontaktil, siis laualambi pesas võib see rakenduda ka keermeosale.

## Muid pesatüüpe
Maailma eri piirkondades on kasutusel üle kümne pistikupesade ja pistikute süsteemi, 
mida tähistatakse tähtedega A‒N (tähistussüsteem pärineb USA majandusministeeriumilt 2002. a).

Domestic AC Type B USA.jpg| USA B-tüüpi pistik ja kaksikpesa
E plug and socket.jpg| Prantsuse E-tüüpi pistik ja pesa
G type plug and socket.png| Briti G-tüüpi pistik ja pesa
Aust_AC_plug.jpg| Austraalia, Uus-Meremaa ja Argentina I-tüüpi pistik (sobib ka Hiinas) 


### Pistikupesade võrdlusandmeid

:* Ühilduv kaitsemaanduskontaktita pistikuga.

## Viited

## Välislingid
*Lülitid ja pistikupesad
Moodulpistikühendus

**Moodulpistikühendus** (*module* tähendab ladina keeles mõõtu, seega ka kindla suurusega üksikosa) võeti kõigepealt (aastal 1975) kasutusele telefonitehnikas, et muuta telefonivõrgu ühendusseadised kompaktsemaks. Tolleaegset pistikusüsteemi 4P4C (RJ9, RJ22) asendavad tänapäeval telefonitehnikas moodulpistik 6P6C ja kaabelandmesidevõrgus 8P8C.

Moodulpistiku tüübitähises märgib esimene number võimalike kontaktikohtade ehk positsioonide arvu (P *position*) ja teine number nende positsioonide arvu, mis on tegelikult kontaktiga varustatud (C *contact*). Kasutatakse 6 ja 8 positsiooniga pistikuid (ja vastavaid pesi), mis suuruselt erinevad.

Moodulpistikut nimetatakse sageli tema kaabeldust (kaablisoonte paigutust) määrava RJ-numbriga, näiteks moodulpistik RJ-14. Moodulpistiku 8P8C kohta kasutatakse enamasti nimetust RJ45 (mis aga standardi kohaselt on ette nähtud ainult ühele andmeliinile ‒ 8P2C).)

## Viited
Alonzo Babers

**Alonzo C. Babers** (sündinud 31. oktoobril 1961) on USA kergejõustiklane (400 m jooksja).

## Saavutused
### [[Kaasaegsed olümpiamängud|Olümpiamängud]]el
*1984  Los Angeleses 
** **olümpiavõitja** 400 m jooksus (**44,27**)
** **olümpiavõitja** 4×400 m teatejooksus (**2.57,91**)

## Isiklikud rekordid
### Välisrekordid
*400 m jooks – 44,27, 8. august 1984, Los Angeles

## Välislingid
*
Cajun'i keel

**''Cajun''i keel** (inglise keeles *Cajun French* 'keidžn või *Louisiana Regional French*
Language Labels (French in Louisiana), Tulane University.
, prantsuse keeles *français cadien* või *français cajun*), on prantsuse keele vorm, mida kõneldakse USA-s, Louisiana osariigis, eelkõige selle lõuna- ja edelaosas.

Varem on Louisianas kõneldud ka teisi Louisiana prantsuse keele murdeid, näiteks koloniaalprantsuse keelt, kuid nüüdseks on need sulandunud *cajun*i murrakutesse. Siiski püsib märgatav kogukond Louisiana kreoole (valget, afroameerika ja indiaani päritolu), kes kõnelevad Louisiana kreoolkeelt. Seda keelt kõneldakse muuhulgas Avoyellesi, Iberia, Pointe Coupée, St. Martini, St. Landry, St. Mary, St. Tammany, Terrebonne'i, Plaqueminesi ja teistes kihelkondades, mis jäävad Orleansi kihelkonnast lõunasse.

*Cajun*i keel erineb Louisiana kreoolkeelest. See pärineb peaaegu täielikult Acadia prantsuse keelest, mida kõneldi Prantsusmaa koloonias Acadias (see asus tänapäeva Kanada Atlandi-äärseis provintsides ja USA Maine'i osariigis) 18. sajandi keskel, mil Briti võimud sealsed prantslased kolooniast välja saatsid. Hulk olulist kultuurilist sõnavara on lisandunud siiski ka hispaania, saksa, portugali ja haiiti kreoolkeelest.

## Viited

## Kirjandus
* *Cajun French Dictionary and Phrasebook* by Clint Bruce and Jennifer Gipson ISBN 0-7818-0915-0. Hippocrene Books Inc.
* *Tonnerre mes chiens! A glossary of Louisiana French figures of speech* by Amanda LaFleur ISBN 0-9670838-9-3. Renouveau Publishing.
* *A Dictionary of the Cajun Language* by Rev. Msgr. Jules O. Daigle, M.A., S.T.L. ISBN 0-9614245-3-2. Swallow Publications, Inc.
* *Cajun Self-Taught* by Rev. Msgr. Jules O. Daigle, M.A., S.T.L. ISBN 0-9614245-4-0. Swallow Publications, Inc.
* *Language Shift in the Coastal Marshes of Louisiana* by Kevin J. Rottet ISBN 0-8204-4980-6. Peter Lang Publishing, Inc.
* *Conversational Cajun French I* by Harry Jannise and Randall P. Whatley ISBN 0-88289-316-5. The Chicot Press.
* *Dictionary of Louisiana French as Spoken in Cajun, Creole, and American Indian Communities*, senior editor Albert Valdman. ISBN 978-1-60473-403-4 Jackson: University Press of Mississippi, 2010.

## Välislingid
* LSU Cajun Pages
:* A beginner's introduction: What is Cajun French?
:* Le français cadien par thèmes: Cajun French by Themes
:* Faux amis: How to Speak French in Louisiana Without Getting in Trouble
:* Glossaire Français Cadien-Français Européen: Cajun-Standard French Glossary
:* L'interrogatif en français cadien: Forming questions in Cajun French
:* Les pronoms personnels cadiens:  Cajun personal pronouns
:* Les pronoms sujets et le système verbal:  The Basics of Verb Conjugation
:* Les animaux dans la métaphore populaire: Cajun animal metaphors
:* Un glossaire cadien-anglais:  Cajun French to English glossary
* La Base de données lexicographiques de la Louisiane
* Council for the Development of French in Louisiana (CODOFIL)
* ''Cajun''ikeelsed veebilehed
* Ethnologue report for Cajun French
* Cane River Valley French
* ''Cajun''i keele õpetus
* Terrebonne Parish French Online!
Laborimeditsiin

**Laborimeditsiin** on interdistsiplinaarne eriala, mille keskmes on laboratoorsed uuringud ja analüüsid ning laboratoorne diagnostika. 

Laboratoorsete analüüside (uuringute, testide, proovide jm) tulemusi interpreteeritakse normidest lähtuvalt ning need kas kinnitavad või lükkavad ümber patsiendile pakutud diagnoosi ehk seisundi ehk nakatumise, geenidega seotu ning organismi heaolu või haigusega seotu jms. 

Laborimeditsiini erialaga on tihedalt seotud
*geneetika ja DNA uuringud
*hemostaasi uuringud
*kliiniline bakterioloogia
*kliiniline füsioloogia
*kliiniline immunoloogia
*kliiniline keemia
*kliiniline mikrobioloogia
*kliiniline patoloogia
*kliiniline tsütoloogia
*kliiniline viroloogia
*vereülekandemeditsiin jpt erialad.

## Meditsiinilaboris tehtavaid uuringuid ja analüüse
*Allergiauuringud
*Aneemiamarkerid
*Antimikroobse tundlikkuse määramine
*Arteriaalse vere, nabaväädi vere uuringud
*Autoimmuunuuringud
*Bakterite uuringud
*Haigustekitajate serodiagnostika
*Hematoloogilised uuringud
*Hingamiselundite uuringud
*Hormoonide ja kasvajamarkerite uuringud
*Hormoonsüsteemiuuringud
*Hüübimisuuringud 
*Immuunhematoloogilised uuringud
*Kasvajamarkerid 
*Kehavedelike uuringud
*Kliinilise keemia uuringud
*Koesobivusuuringud ja HLA alleelide määramine
*Kõrva- ja silmauuringud
*Kuseteede ja suguelundite uuringud
*Liigesevedeliku uuringud
*Lipiidid
*Nakkushaiguste kiirtestid
*Narkootikumide ja ravimite uuringud
*Pärilike ainevahetushaiguste uuringud
*Pärilike haiguste ja kasvajate molekulaardiagnostika
*Pleuravedeliku uuringud
*Põletiku ja immuunseisundi uuringud
*Põletikukolde ja haavaeritiste uuringud
*Ravimite ja narkootiliste ainete uuringud 
*Rooja põhi- ja eriuuringud
*Südamemarkerid 
*Sünnieelsed kromosoomhaiguste riskihinnangud 
*Tsütogeneetilised ja sünnieelsed uuringud
*Uriini põhi- ja eriuuringud
*Viiruste uuringud
*Voolutsütomeetrilised uuringud 

## Statistiliste meetodite kasutamine laborimeditsiinis
Tänapäevane laborimeditsiin tegeleb haiguslike seisundite diagnoosimise, testimise, ennetamise ja raviga, tuginedes kaasaegsetele teaduslikele statistilistele meetoditele ja rahvatervise eesmärkidele. 

Laborites, mis on loodud suuremate teadusasutuste ja haiglate juurde, on vastavalt kehtestatud seadustele koostatud laboratoorsete testide läbiviimise kord: testid, proovid, nõud, säilitustingimused ja transport ning tasaarveldus Eesti Haigekassa kaudu. Laboritel on erinevaid teste, testimisseadmeid jms..

## Viited

## Välislingid
*http://www.kliinikum.ee/yhendlabor/analueueside-taehestikuline-register/sisukorda
*ITK kesklabori käsiraamat
*https://www.arst.ee/et/Valdkonnad
F-konnektor

**F-konnektor** on pistikühendus, mida kasutatakse televisiooni  (sh kaabel- ja satelliittelevisiooni) tehnikas signaali edastamisel koaksiaalkaabliga, mille lainetakistus on 75 Ω.

Pistik kruvitakse otse kaablivarjele (mis on eelnevalt kaablikestale tagasi pööratud) ja kaabli traatjuht (Ø 1&nbsp;mm) moodustab pistiku keskkontakti. Kuna puuduvad vahepealsed ühendusdetailid, siis on üleminekusumbumus väga väike ja kontakt usaldusväärne. Ilmastikukindlal F-pistikul on spetsiaalne tihendusrõngas (*O-ring*). Kasutatakse ka F-pistikuid, mis kinnitatakse kaabli otsa keermesliite asemel eritangidega pressimise teel.

Pistiku nimiläbimõõduks on vastava kaabli välisläbimõõt  ‒ vahemikus 4,0 kuni 10,3&nbsp;mm. Levinuim läbimõõt on 6,8&nbsp;mm. Osa tootjaid tähistavad läbimõõtu pistiku rihveldatud osa ümbritsevate siledate rõngastega, näiteks:
* 3 rõngast:  4,0&nbsp;mm
* 2 rõngast: 5,2 ‒ 5,6&nbsp;mm
* 1 rõngas: 6,1 ‒ 6,4&nbsp;mm
* Rõngasteta: 6,8 ‒ 7,0&nbsp;mm 
Pesapoolse keerme läbimõõt on kõigil pistikuil 3/8 tolli (9,525&nbsp;mm).
## Välislingid
* F-Stecker
*Terminating RG6 Coaxial Cable with F Type Connector
Viktor Andrejev

**Viktor Andrejev** (sündinud 21. novembril 1948 Valgas) on Eesti poliitik ja tehnikateadlane.

Ta sündis Valgas eesti-vene segaperekonnas, tema isa Aleksander Andrejev oli autojuht ja ema Maria Andrejeva (neiuna Näkk) oli kokk. Ta on lõpetanud 1966. aastal Valga 2. Keskkooli ja 1971. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi mäeinsenerina. 1981. aastal kaitses ta tehnikakandidaadi väitekirja.

Viktor Andrejev töötas aastatel 1971–1974 koondises Eesti Põlevkivi, aastatel 1974–1990 Aleksandr Skotšinski nimelise Mäendusinstituudi Eesti filiaalis, seejuures aastatel 1987–1989 asedirektorina.

Aastatel 1992–1995 oli Viktor Andrejev Tallinna aselinnapea. 

Aastatel 1992–1997 oli ta Eesti-Vene Ettevõtjate Koja president.

Aastatel 1995–2003 oli ta rahvusvähemuste probleemide ümarlaua liige Vabariigi Presidendi juures. 

Aastatel 2003–2004 oli ta Eesti keskkonnaministri nõunik. 

Aastatel 2005–2019 oli ta Tallinna Tehnikaülikooli Virumaa kolledži direktor. 

## Poliitiline tegevus

### Eesti Vabariigi Ülemkogu
Aastatel 1990–1992 oli Viktor Andrejev Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige ja juhataja asetäitja. Ülemnõukogus olles kuulus ta saadikurühma Virumaa, kuid pärast augustiputši (kui saadikurühmad Virumaa, Võrdsete õiguste eest, Koostöö ja Kommunistlik Fraktsioon otsustasid laiali minna) kuulus ta (27. augustil 1991 moodustatud) saadikurühma Kodanikuleppimus. Aastatel 1991–1992 kuulus ta ka Põhiseaduse Assambleesse. 

### Riigikogu
Aastatel 1995–1999 oli Viktor Andrejev VIII Riigikogu liige. Ta kandideeris valimisliidu Meie Kodu On Eestimaa esinumbrina ja sai valimisringkonnas nr 6 (Ida- ja Lääne-Virumaal) 3362 häält.

Aastatel 1999–2003 oli Viktor Andrejev IX Riigikogu liige. Ta kandideeris Eestimaa Ühendatud Rahvapartei esinumbrina ja sai valimisringkonnas nr 6 (Ida- ja Lääne-Virumaal) 3710 häält.

2003. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Viktor Andrejev Eestimaa Ühendatud Rahvapartei nimekirjas, sai valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaal) 746 häält ega osutunud valituks.

### Kohaliku omavalitsuse volikogude valimised
Viktor Andrejev osales 2021. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kohtla-Järvel valimisliidu Restart Kohtla-Järve nimekirjas ja osutus 250 häälega valituks.

## Tunnustus
* 1988 – ordeni "Šahtjorskaja Slava" II järk
* 2008 – Ida-Viru maakonna teenetemärk
* 2010 – Tallinna Tehnikaülikooli teenetemedal "Mente et Manu"
* 2018 – teenetemedal "Tallinna Tehnikaülikool 100"

## Viited

## Kirjandus
* "Kes on kes Eesti poliitikas", Eesti Entsüklopeediakirjastus 1992
Barham (laev 1914)

**Barham** oli Briti lahingulaev Queen Elizabethi klassist. See uppus 25. novembril 1941.
Barham põrkas 13. detsembril 1939 kokku Inglise hävitajaga Duchess. Viimane uppus ja hukkus 129 inimest.

Saksa allveelaev U-331 torpedeeris Barhami 25. novembril 1941. Lahingulaev läks ümber ning neli minutit hiljem plahvatas ja uppus. Hukkus 859 inimest. Barham oli üks kahest Briti lahingulaevast, mille uputasid Saksamaa allveelaevad teises maailmasõjas. Plahvatuse põhjus pole teada.

## Välislingid
Teklivka

**Teklivka** on mitme asula nimi:

* **[[Teklivka (Šargorodi rajoon)|Teklivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis
* **[[Teklivka (Krõžopili rajoon)|Teklivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis
* **[[Teklivka (Ovrutši rajoon)|Teklivka]]**, küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Ovrutši rajoonis
* ...
Rakendusbioloogia

**Rakendusbioloogia** (inglise keeles *applied biology*) on bioloogia põhiharude tõestatud seaduspärasuste ja teooriate praktilises elus kasutamise võimaluste ja lahenduste uurimise ning teostamisega tegelev teadusharu.

Rakendusbioloogia on eriti paljutõotav põllumajanduses ja kalanduses, kus bioloogiliste vastastik- ja koostoimemehhanismide toimimist ära kasutades või toimimist tootmisele soodsas suunas mõjutades saab kas paremat saaki või näiteks vähendada kasutatavate taimekaitsevahendite hulka. Kuid laialdast kasutust leiab rakendusbioloogia ka keskkonnakaitse valdkonnas, kus spetsiaalsetele bakteritele ja mikroorganismide omadusi ära kasutades saadakse reostuse likvideerimisel, reoveepuhastites või prügimajanduse keskkonnasäästlikumaks muutmisel palju ära teha. Rakendusbioloogia abil saab mitmekesistada ja muuta efektiivsemaks toiduainete tootmist, seda inimesele kasulikumaks muutes või kasvõi hoopis tekstiilitööstuses kasutatud uute materjalide väljatöötamisel.

Teiseks suurimaks kasutusvaldkonnaks on meditsiin ja üheks enim tuntumaks rakendusbioloogia meditsiini hõlmavaks haruks on biotehnoloogia, mille abil sünteesitakse erinevate elusorganismide poolt inimkehale vajalikke või ravis kasutatavaid aineid. Näiteks suhkurtõve raviks kasutatavad nn humaan- ehk inimkeha insuliinidega identsed insuliinid on toodetud muundatud bakterite poolt. Rakendusbioloogia *meditsiiniharu* hõlmab väga paljusid bioloogia rakenduslike harude inimesega seotud uurimisvaldkondi, näiteks mikrobioloogia (sh parasitoloogia, viroloogia jne), farmakoloogia ja geneetika (sealhulgas proteoomika) kuni bioeetikani välja.
Rein Mägar

**Rein Mägar** (sündinud 29. detsembril 1943 Laiusel Altvälja külas) on eesti kunstnik, akvarellist. 

Mägar on sündinud küll 29. detsembril 1943, ent ema soovil pandi ametlikuks sünnikuupäevaks kirja 2. jaanuar 1944 ja nii sai poeg aastakäigu võrra nooremaks. 

Pärast Laiuse 7-klassilise kooli lõpetamist õppis ta Tartu Kunstikoolis aastail 1957–1963 ja astus 1963. aastal Eesti Riiklikku Kunstiinstituuti. Järgnes sõjaväekohustus (1963–1966) ja uuesti ERKI (1966–1968). Seejärel õppis üliõpilaste vahetuse korras Graafika ja Raamatukunsti Kõrgemas Koolis Leipzigis 1968–1971. 

Töötanud aastail 1972–1992 kirjastustes Valgus, Eesti Raamat ja Bit, aastail 1992–1996 Eesti Erastamisagentuuris ja 1997–2000 OÜ-s Maves.

Kunstilise toimetaja töö kõrvalt kirjastustes on kujundanud plakateid ja raamatuid. 
1972. aastast on ta osa esinenud näitustel, Kunstnike Liidu liige 1977. aastast. 

Akvarellmaali hakkas viljelema 1990. aastate teisel poolel, Eesti Akvarellistide Ühenduse liige 1998. aastast. Järgnes pidev osavõtt kodumaistest ja rahvusvahelistest akvarellinäitustest, lisaks 3–4 isikunäitust aastas.

Loomingu valdavaks teemaks on maastikud ja meremotiivid, viimastel aastatel on lisandunud figuurid ja portreed.
Potašnja

**Potašnja** on mitme asula nimi:

* **[[Potašnja (Beršadi rajoon)|Potašnja]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis
* ...
Abdul Turay

**Abdul Hamid Turay** (sündinud 18. veebruaril 1967 Chelmsfordis Essexis) on Eestis tegutsev vabakutseline Briti ajakirjanik.

Ta on õppinud ajalugu Põhja-Londoni ülikoolis, New Yorgi Osariigi Ülikoolis Cortlandis ja Tampere ülikoolis.

Turay on töötanud reporterina Hongkongis, Taiwanil ja Inglismaal, muuhulgas teeninud Inglismaa valitsust.

Ta on olnud ajalehe The Baltic Times peatoimetaja.

## Poliitiline tegevus Eestis

Turay kandideeris 2013. aasta kohalikel valimistel Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas Tallinnas ning kogus 516 häält (1.98% häältest). Teda üritas värvata oma valimisnimekirja ka Isamaa ja Res Publica Liit.

17. jaanuaril 2017 teatas ta, et on esitanud Keskerakonda astumise avalduse.

### Poliitilised vaated

## Viited

## Välislingid
*Abdul Turay: mees, kes pahandab eestlasi, elu24, 14. november 2009
*Abdul Turay kandideerib sotsiaaldemokraatide nimekirjas Tallinna linnavolikokku, Delfi, 16. august 2013
*Sergei Mihhailov, Brexit pani Abdul Turay tuleviku Eesti poliitikas küsimärgi alla, ERR, 19. märts 2021
Alfonso Zamora

**Alfonso Zamora Quiroz** (sündinud 9. veebruaril 1954 Méxicos) on Mehhiko endine poksija.

Zamora sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlusel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Orlando Martínezele (Kuuba).

Zamora poksis aprillist 1973 kuni septembrini 1980 elukutselisena. Ta osales kokku 38 kohtumisel ning võitis neist 33 (neist 32 nokaudiga) ja kaotas 5 (neist 4 nokaudiga) kohtumist. Ta on olnud elukutseliste WBA poksiorganisatsiooni maailmameister märtsist 1975 kuni novembrini 1977.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Harry Pajundi

**Harry Pajundi** (sündinud 12. jaanuaril 1956 Paides) on Eesti poliitik. Ta oli aastatel 2010–2012 ja 2016–2017 Saue linnapea, alates 2017. aastast on ta Saue Vallavolikogu esimees.  

Pajundi on lõpetanud aastal 1979 Tallinna Polütehnilise Instituudi masinaehituse eriala. Harry Pajundi on Saue Lionsi Clubi liige ning Saue Ettevõtete Liidu juhatuse esimees. Enne linnapea ametisse valimist töötas Pajundi juhatajana Saue EPT-s ja Halttertek Service OYs. Pajundi kuulub Eesti Reformierakonda ja on olnud mitmel korral valitud volikogu liikmeks. 

Asus Saue linnapeana tööle 1. detsembril 2010. 27. märtsil 2012 umbusaldas Saue linna volikogu Pajundit ning uueks linnapeaks sai Henn Põlluaas. Umbusaldajate arvates ei tulnud Reformierakonna juhitav Saue linnavalitsus toime Saue linna ja linnavalitsuse juhtimise ning töö korraldamisega.  Pajundi on olnud seotud ka Reformierakonna rahastamisskandaaliga. 17. märtsil 2016 umbusaldati linnapea Tõnu Urvat, 18. märtsist 2016 sai Saue linnapeaks uuesti Harry Pajundi.

Harry Pajundi valiti Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus tekkinud Saue valla esimeseks volikogu esimeheks 26. oktoobril 2017. aastal. 

## Viited
Merle Ilus

**Merle Ilus** (neiupõlvenimega **Merle Ambre**; sündinud 29. veebruaril 1952 Tartus) on muusikapedagoog ja koorijuht.

## Haridus ja töö
Ta on lõpetanud Tallinna Riikliku Konservatooriumi. 1976. aastal asus tööle Tallinna I Keskkooli, hilisema nimega Gustav Adolfi Gümnaasiumi muusikaõpetajana ja on Gustav Adolfi Gümnaasiumi segakoori dirigent. Varem on ta juhatanud ka Gustav Adolfi Gümnaasiumi lastekoori ja poistekoori.

## Poplauljakarjäär
Merle Ambre alustas poplauljakarjääri juba keskkooliõpilasena 1960. aastate teisel poolel, kui oli Tartu Kultuurihoone tantsuorkestri ja sellest välja kasvanud popansambli Kontrastid solist. Ta on esinenud laulusolistina ka mitme muu instrumentaalansambli ja orkestri saatel, näiteks Eesti Raadio Estraadiorkestri ja Tõnis Kõrvitsa ansambliga. 1969. aastal esines ta solistina Eesti Televisiooni menukas noortesaates "Kanal 13".,

Merle Ambre on öelnud, et tema muusikalist maitset kujundas palju toonane ansambli Harvlek juht ja džässientuasiast Rein Marvet, kes huvituma pani teda džässist ja bossanoovast.

Ta on esinenud ka taustaluljana ja kirjutanud laulusõnu. Ta oli Kirovi nimelise kalurikolhoosi ansambli Meri üks solistidest 1970. aastate lõpul ja 1980. aastate alguses.

## Salvestisi
1968. aastal salvestas Eesti Raadio oma fonoteegi jaoks laule Merle Ambre esituses, neist on tänapäevani säilinud vaid kolm salvestist. Ta on laulnud esimesena eesti keeles tuntuks laulu "Tants kestab veel" (helilooja Sonny Bono, originaalis "The Beat Goes On", eestikeelsete sõnade autor Heldur Karmo). Esitanud veel laule "Mõtte nukker viis" (heliloojad Fabian Andre ja Wilbur Schwandt, originaalis "Dream A Little Dream of Me", eestikeelsete sõnade autor Heigo Mirka, Eesti Raadio 1968. aasta salvestis) ja "Kellele kuulub kuu" (helilooja Valter Ojakäär, sõnade autor Aleksander Suuman).

Merle Ilusa muusikalisel juhendamisel on sündinud 2013. aastal duubel-CD "Vinüülist MP3ni" – muusikat Gustav Adolfi Gümnaasiumi õpilastelt ja kooli sõpradelt 2012/2013. õppeaastal ja veel mitu sama kooli muusikakollektiivide salvestist.

## Tunnustus
*2016 Gustav Adolfi Gümnaasiumi kuldmärk 25-aastase tööstaaži ja panuse eest GAGs
*2022 Tallinna Haridusameti aukiri tulemusliku töö ja olulise panuse eest ning medal "Tallinn tänab”"
*2022 Gustav Adolfi Sihtasutuse õpetajate tänufondi stipendiaat
*2024 Gustav Adolfi Gümnaasiumi hõbedane aumedal

## Isiklikku
Tema tütred on Maarja-Liis Ilus ja Ingrid-Helena Ilus.

## Viited

## Välislingid
*"Vikerkäär. Külaline on Merle Ilus" Eesti Raadio, 1997
*Merle Ambre Eesti ansamblite andmebaas
Kullamaa käsikiri

**Kullamaa käsikiri** (ka **Kullamaa katekismus**) on teadaolevalt vanim suhteliselt pikemat eestikeelset teksti (ligi 150 sõna) sisaldav allikas.

Käsikiri sisaldab kaks palvet ("Pater noster" ja "Ave Maria") ja usutunnistuse ("Credo"). Katoliku kiriku preesterkonnas liikvele pandud usuõpetuslikkude elementide eestindamise ja liikvelepaneku taga võib aimata Saare-Läänemaa piiskoppide
Orgese ja Kieveli sinodialgatusi.

Käsikirja tekst on Kullamaa vakuraamatus ja selle on kirjutanud umbes 1524–1532 Kullamaa Püha Johannese koguduse katoliku vaimulikud Johannes Lelow ja arvatavasti tema järglane Konderth Gulerth.

Kullamaa käsikirja avastas 1923. aastal Paul Johansen. Originaali säilitatakse Tallinna Linnaarhiivis.

## Vaata ka
* Wanradt-Koelli katekismus
* Kieveli katekismus
## Viited

## Kirjandus
*Paul Johansen "Eestikeelsed palved Kullamaalt" (Tallinna Linnaarhiivi väljaanded IV järg I, lk. 9–16 fotograafilised koopiad, 1923) 
*Toomas Põld. Kullamaa katekismuse lugu. Tartu, 1999.

## Välislingid
* Kullamaa käsikiri Tartu Ülikooli vana kirjakeele uurimisrühma kodulehel (vaadatud 28.12.2023)
Saue Muusikakool

**Saue Muusikakool** on muusikakool Harju maakonnas Saue linnas aadressil Nurmesalu tänav 9. 

Saue Muusikakool on asutatud 1996. aastal. Aadressil Nurmesalu tänav 9 tegutseb kool alates 2014. aasta jaanuarist. 

Kooli pikim traditsioon on 1998. aastast korraldatavad loomingu ja improvisatsiooni päevad ning alates 2003. aastast toimuv rahvusvaheline noorte rütmimuusika festival "Visioon". Alates 2002. aastast toimub koostöös MTÜ Harjumaa Noorte Puhkpilliorkestriga ning Saue linna kultuuritoetuste programmi, Eesti Interpreetide Liidu ja Kultuurkapitali toel kontserdisari "Saue kontserdisügis". 

17. novembril 2005 avati Phare CBC 2002 Town Twinsi programmi toel Saue Muusikakooli Džässistuudio, kus on tänapäevane salvestustehnika, avar prooviruum ja hea akustikaga löökpilliklass. 

Igal aastal toimuvad sõpruskontserdid Saku Muusikakooliga. Lisaks teeb muusikakool koostööd ka Saue linna sõprusomavalitsustega ning mitme kooliga välisriikidest. 

2000. aastast osaleb kool Harjumaa orkestrite tegevuses ja on üks MTÜ Harjumaa Noorte Puhkpilliorkestri asutajaid. Saue Muusikakoolis toimuvad igal aastal maakonna orkestrite õppepäevad ja kontserdid, kus osalevad õpilased ja õpetajad 14 Harjumaa omavalitsusest. Laulupeoaastatel toimub Harjumaa puhkpillipäev.

## Vaata ka

* Saue Muusikakooli Puhkpilliorkester

## Viited

## Välislingid
*Saue Muusikakooli veebisait
John Stanley

**Charles John Stanley** (17. jaanuar 1712 – 19. mai 1786) oli inglise organist ja helilooja.

## Elu
John Stanley sündis 17. jaanuaril 1712 Londonis. Seitsme-aastaselt hakkas õppima muusikat Maurice Greene'i juures, kes oli Londoni Saint Pauli katedraali helilooja ja organist. Üheksa-aastaselt hakkas Stanley mängima orelit All Hallows Bread Streetis, kus pärast tollase organisti surma 23. septembril 1723 sai 11-aastane John Stanley oma esimese organistikoha, mille eest talle maksti 20 naela aastas. 14-aastaselt sai ta organisti koha Püha Andrease kirikus (St. Andrews Holborn). 17-aastaselt sai John Stanley kõige nooremana muusika bakalaureuse kraadi Oxfordi Ülikoolis. 1734. aastast kuni oma surmani 1786. aastal oli Stanley organist Templi kirikus (Temple Church). Tema briljantset oreli- ja klavessiinimängu märkasid paljud muusikud. 

1738. aastal abiellus John Stanley Sarah Arlondiga, kes oli Ida-India Kompanii kapteni Edward Arlondi tütar. Edward Arlond andis John Stanleyle 7000 naela aastas. Naise õde Ann Arlond kirjutas John Stanley noodid üles, kuna John oli pime, ehkki tal oli suurepärane mälu.

John Stanley suri 19. mail 1786. aastal 74 aasta vanuses oma kodus Hatton Gardenis.

## Looming
John Stanley tuntud teosed. Ooper "Teraminta", dramaatiline kantaat "The Choice of Hercules", 12 kantaati John Hawkinsi tekstidele, oratooriumid "Jephta", "The Fall of Egypt", "Zimri", 3 kogumiku *[[voluntary]]*sid op. 5, 6, 7 (1748, 1752, 1754). Oma suured vokaalteosed, nagu ooperi, kantaadid ning oratooriumid, kirjutas John Stanley nii piibli kui ka antiigi süžeedele.

## Teosed
*Op.1 Eight Solos for Flute and Continuo (1740)
*Op.2 Six Concertos for Strings (or organ & strings or flute & continuo) (1742/1745)
*Op.3 Six Cantatas (1742)
*Op.4 Six Solos for Flute and Continuo (1745)
*Op.5 Ten Voluntaries for Organ (1748)
*Op.6 Ten Voluntaries for Organ (1752)
*Op.7 Ten Voluntaries for Organ (1754)
*Op.8 Six Cantatas (1751)
*Op.9 Three Cantatas (1751)
*Op.10 Six Concertos for Organ or Harpsichord (1775)

## Välislingid
*/ Werner Music Archive (WIMA)
Löök (muusika)

**Löök** (inglise keeles *beat*, saksa keeles *Schlag*) on muusikas ajaüksus helikestuste või helivältuste rühmitamiseks. Lööki kirjeldatakse helikestuse või helivältuse abil.

Partituuris võivad löögid olla organiseeritud taktidena.

Taktimõõt esitatakse hariliku murruna, milles murru lugeja tähistab löökide arvu taktis ja nimetaja tähistab löögi vältust. 

Metronoom näitab löökide arvu minutis ehk tempot.

Löök võib olla rõhuline või mitterõhuline. Rõhuliste ja rõhutute löökide suhet nimetatakse meetrumiks.
Ameerika Ühendriikide Roheline Partei

**Roheline Partei** (inglise *Green Party of the United States*) on 2001. aastal asutatud Ameerika Ühendriikide roheline erakond.

2010. aastal oli erakonnal 246 145 liikme.

## Vaata ka
* Vabariiklik Partei
* Demokraatlik Partei
* Libertaarne Partei

## Välislingid
* Partei koduleht