open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Werner Tübke

**Werner Tübke** (30. juuli 1929 Schönebeck – 27. mai 2004 Leipzig) oli saksa maalikunstnik ja graafik. Ta kuulus koos Bernhard Heisigi ja Wolfgang Mattheueriga niinimetatud Leipzigi koolkonda.

Tübke sai tuntuks põhiliselt talupoegade sõja panoraamiga Bad Frankenhausenis.

## Elulugu

*1935–1945 Schönebecki rahvakool ja reaalgümnaasium
*1946–1947 õppis Schönebeckis maali ning käis samal ajal Magdeburgis saksa käsitöömeistrite koolis
*1947–1948 lõpetas Schönebeckis keskkooli
*1948–1949 või 1950 õppis Leipzigi graafika- ja raamatukunstikõrgkoolis lavakunstnikuks (sealhulgas Elisabeth Voigti ja Ernst Hassebrauki käe all)
*1950–1952 või 1953 õppis Greifswaldi ülikoolis kunstipedagoogikat ja psühholoogiat ning sooritas riigieksami 
*1952–1954 Leipzigi harrastuskunsti keskmaja teadur 
*1954 vabakutseline maalikunstnik ja graafik Leipzigis
*1955 assistent, hiljem ülemassistent Leipzigi graafika- ja raamatukunstikõrgkoolis 
*1956 Saksa raamatukunstnike liidu liige 
*1961–1962 õpingud Nõukogude Liidus 
*1964 dotsent Leipzigi graafika- ja raamatukunstikõrgkoolis 
*1972 korraline professor, asus tööle Leipzigi kõrgkooli maali õppetooli juurde
*1973–1976 Leipzigi graafika- ja raamatukunstikõrgkooli rektor 
*1976–1987 töötas Bad Frankenhauseni muuseumi panoraampildi "Frühbürgerliche Revolution in Deutschland" ('Varakodanlik revolutsioon Saksamaal') kallal
*1984 Salzburgi suveakadeemia külalisprofessor
*1985 Leipzigi ülikooli audoktor
*1991–1993 töö Carl Maria von Weberi "Nõidkütt" lavakujunduse kallal Bonni ooperiteatris 
*1993–1996 töö Clausthal-Zellerfeldi Püha Salvatori kiriku altaripealmiku kallal 

Werner Tübke elas ja töötas Leipzigis.

Tübke eeskujuks olid mineviku suured kunstnikud. 
 
## Teosed
*1958 "Fünf Kontinente" ('Viis kontinenti'; sotsiaalsed konfliktid)
*1961 "Geschichte der deutschen Arbeiterbewegung" ('Saksa töölisliikumise ajalugu')
*1965–1967 "Lebenserinnerungen des Dr. jur. Schulze" ('Dr. jur. Schulze mälestused'; neofašism)
*1969–1970 "Nationalkommitee Freies Deutschland" 
*1967–1971 dramatiseeritud rannamotiivid 
*1971–1975 Itaalia motiivid
*1970–1973 "Arbeiterklasse und Intelligenz" ('Töölisklass ja intelligents')
*1975 "Der Mensch – Maß aller Dinge" ('Inimene – kõikide asjade mõõt')
*1976–1987 monumentaalpanoraam "Frühbürgerliche Revolution in Deutschland" ('Varakodanlik revolutsioon Saksamaal')
*1990–1993 dekoratsioonikavandid Weberi "Nõidküti" lavastusele Bonnis 
*1993–1996 Püha Salvatori kiriku suur tiibaltar Clausthal-Zellerfeldis
Warmia-Masuuria vojevoodkond

**Warmia-Masuuria vojevoodkond** on vojevoodkond Poolas.

Piirkonna üheks oluliseks turismiatraktsiooniks on aastatel 1844–1860 rajatud Elblągi kanal.

## Haldusjaotus
Vojevoodkond jaguneb kaheks maakonna õigustega linnaks:
# Elbląg 
# Olsztyn

ning 19 maakonnaks:
# Bartoszyce maakond 
# Braniewo maakond 
# Działdowo maakond 
# Elblągi maakond 
# Ełki maakond 
# Giżycko maakond 
# Gołdapi maakond 
# Iława maakond 
# Kętrzyni maakond 
# Lidzbark Warmiński maakond 
# Mrągowo maakond 
# Nidzica maakond 
# Nowe Miasto Lubawskie maakond 
# Olecko maakond 
# Olsztyni maakond 
# Ostróda maakond 
# Piszi maakond 
# Szczytno maakond 
# Węgorzewo maakond

## Viited
Vita Sackville-West

**Vita Sackville-West** (sünninimi **Victoria Mary Sackville-West**; 9. märts 1892 Kent, Sevenoaks, Knole House – 2. juuni 1962) oli inglise kirjanik.

Tema vanemad olid kolmas Sackville'i parun lord Lionel Edward Sackville-West ja Victoria Josepha Dolores Catalina Sackville-West. Ta oli peres ainus laps. Seetõttu läks Sackville'i paruni tiitel isa surma järel 1928 viimase vennale Charlesile. Vita pidi oma perekonna lossist Knole House'ist välja kolima ja see oli talle suur emotsionaalne löök.

1. oktoobril 1913 abiellus Vita Harold Nicolsoniga, kes oli diplomaat, ajakirjanik (sealhulgas ringhäälingus), parlamendi liige ning biograafiate ja romaanide autor. 

Neil sündisid pojad Benedict ja Nigel Nicolson. Benedict (sündinud 1914) oli kunstiajaloolane. Nigel (sündinud 1917) oli kirjanik ja parlamendiliige.

Nii Vita kui ka tema abikaasa olid biseksuaalsed. Vita enda kõige kuulsam armulugu oli Violet Trefusisega. Tema eluajal oli vähem teada tema armulugu Virginia Woolfiga. 
 
Vita oli Orlando prototüüp Virginia Woolfi romaanis "Orlando", mis avaldati 1928.

Poeemi "The Land" ("Maa") eest sai ta 1927 Hawthorndeni auhinna. 1933 võitis ta selle oma "Kogutud luuletustega" uuesti ja on tänapäevani ainus kirjanik, kes selle auhinna kaks korda on pälvinud.

Vähem tuntud on ta elulookirjutajana. 1927 avaldas ta 17. sajandi inglise kirjaniku Aphra Behni eluloo "Aphra Behn – The Incomparable Astrea", 1936 Jeanne d'Arci eluloo "Saint Joan of Arc" ("Püha Jeanne d'Arc") ja 1937 oma vanaema eluloo "Pepita". Tema vanaema oli hispaania päritolu tantsijatar Josefa de la Oliva (sündinud Durán y Ortega), kes abiellus teise Sackville'i paruniga. 1943 avaldas Sackville-West kaksikeluloo "The Eagle and the Dove" ("Kotkas ja tuvi") Ávila pühast Teresast ja Lisieux' pühast Thérèse'ist.

Ta oli harrastusaiakujundaja. Ta aitas planeerida omaenda aedu Kentis Sissinghurstis, mis kuuluvad Sissinghursti lossi juurde. Sissinghurst kuulub praegu National Trustile. See on kõige külastatum aed Inglismaal.

Vita Sackwell-West suri 1962 Sissinghursti lossis vähktõppe. 

## Teosed
### Luule
*"Poems of West and East" ("Lääne ja ida luuletused"; 1917)
*"Orchard and Vineyard" ("Viljapuuaed ja viinapuuaed"; 1921)

### Romaanid
*"Heritage" ("Pärandus"; 1919)
*"The Edwardians" (1930)
*"All Passion Spent" (1931)

## Välislingid
*http://users.library.fullerton.edu/scox/vitaswbib.htm (foto)
Xhafer Ypi

**Xhafer** (Djafer, Djeferr) Bej **Ypi** [dž’aafer üüpi] (1880 Starje (Kosteha prefektuur) – detsember 1940) oli Albaania poliitik. 

Ta kuulus Bektashi islamiordusse.

Ypi vanemad olid Asilan (maaomanik) ja Zavalani.

Ta sai hariduse Konstantinoopoli ülikoolis.

Oli 1920–1921 sise- ja justiitsminister, samuti haridusminister.

Rahvapartei juhina moodustas Ypi detsembri lõpus 1921 valitsuse, kus välisminister oli Fan Noli ja siseminister Ahmed Zogu. Kuni 4. detsembrini 1922 oli Ypi Albaania peaminister, 1922 pärast Noli tagasiastumist ka välisministri kohusetäitja. 

Detsembrist 1922 31. jaanuarini 1925 kuulus Ypi Ülemnõukogusse (kollegiaalne riigipea, formaalselt Wilhelm zu Wiedi nimel). Juunis 1924 põgenes ta Albaaniast Fan Noli mässu tõttu, kuid jäi formaalselt ametisse.

Zogi Kuningriigi ajal oli Ypi Kuningliku Kohtu üleminspektor. 

Kui algas Itaalia okupatsioon, tervitas Ypi itaallasi, kes olid Albaania "vabastanud verise Zogu rängast orjusest". Pärast kuningas Zogi põgenemist oli Ypi 9. aprillist 12. aprillini Ajutise Administratiivkomitee esimees (ja sellena ka riigipea kohusetäitja) ning justiitsvolinik. 12. aprillist kuni 1940. aastani oli Ypi Shefqet Verlaci valitsuses justiitsminister.

Ypi hukkus lennukipommi plahvatuse tagajärjel.
Xenophon

**Xenophon** (kreeka keeles Ξενοφῶν) (umbes 430 eKr Ateena – 354 eKr Korintos) oli vanakreeka ajaloolane ja kirjanik. 

Poliitiliselt mõjutasid teda Sparta-sõbralikud aristokraadid, kes ei tunnustanud Ateena demokraatiat. Ta polnud rahul Ateena poliitilise arenguga ja võttis palgasõdurina osa Kyros Noorema sõjaretkest Pärsia kuninga Artaxerxes II vastu (401 eKr). Kui Kyros samal aastal Kynaxa lähedal lüüa sai, juhtis Xenophon Kyrose sõjaväes teeninud Kreeka palgasõdurid Traakiasse. 

Seejärel otsis Xenophon võimalust toetada Spartat ja võitles Korintose sõjas (395–386 eKr) Sparta poolel. Xenophon imetles Sparta kuningat Agesilaos II-t, võttis tema relvakaaslasena 394 eKr osa sõjast Ateena liitlase Teeba vastu ja osales Koroneia lahingus. Selle eest pagendati Xenophon Ateenast. 

Hiljem elas ta Olümpia lähedal Skilluse juures asuvas villas, mille spartalased olid talle andnud kompensatsiooniks selle eest, et Ateenas tema kinnisvara konfiskeeriti. Seal kirjutas ta teoseid ajaloost, poliitikast, filosoofiast, majandusest ja muudel teemadel.

370 eKr hõivasid Elise elanikud Skilluse ja Xenophon põgenes Korintosesse, kus talle anti amnestia. Viisteist aastat hiljem suri ta seal. 

Memuaarteos "Anabasis" ("Sõjaretk") kujutab Kyros Noorema retke ning umbes 10 000 Kreeka palgasõduri naasmist Musta mere äärde. Autor on liialdavalt esile tõstnud omaenese teeneid, kuid kirjeldanud ka Väike-Aasia ja Taga-Kaukaasia geograafiat ja etnograafiat. 

"Hellenika" ("Kreeka ajalugu") käsitleb sündmusi aastatel 411–362 eKr, kuni Mantineia lahinguni. See teos ei ole Thukydidese ajalooteose jätk. Xenophon pööras peatähelepanu suurtele ajaloolistele isikutele. Ateena vaenlasena vaikis ta täiesti maha olulisi Ateena ajaloo sündmusi, näiteks Ateena II mereliidu asutamise. Selle asemel keskendus ta vähetähtsatele sündmustele ja ülistas Sparta osa Kreeka poliitikas. 

Ajaloolis-pedagoogiline romaan "Kyrupaideia" ("Kyrose kasvatus") jutustab Xenophoni valitsejaideaali Kyros II elust ja surmast.

Xenophon oli Sokratese õpilane, kuid tegelikult filosoofiast ei huvitunud. 

Mitu tema teost räägib Sokratesest. Tähtsaim neist on "Apomnemoneumata" ("Mälestusi Sokratesest"). See sisaldab kujuka pildi Sokratesest inimesest, kodanikust ja meisterlikust õpetajast. Teos käsitleb ka Sokratese õpetamismeetodit. 

Xenophoni hinnati tema lihtsa ja selge stiili tõttu.

## Viited
Xhemil Dino

**Xhemil** Bej **Dino** [dž'eemil bei d'iino] (1894–1972) oli Albaania diplomaat.

Ta oli Albaania delegaat Rahvasteliidu 6., 7. ja 8. täiskogul (1925–1927). 

1932 nimetati Dino Albaania suursaadikuks Suurbritannias, kuid oli sunnitud tagasi astuma, sest tema armuke sooritas saatkonna trepil enesetapu.

Itaalia okupatsiooni ajal oli Xhemil Dino 12. aprillist 1939 Shefqet Verlaci valitsuse välisminister, kuni 3. juunil 1939 välisministeerium likvideeriti ja välisasjadega hakkas tegelema Itaalia välisministeerium. Dinole anti Itaalia välisteenistuse suursaadiku auaste.  
 
Pärast albaanlastega asustatud Kreeka alade vallutamist 1941 määrati Dino Thesprotia (Çamëria) ülemkomissariks.
Émile Cartailhac

**Édouard-Philippe-Émile Cartailhac** (15. veebruar 1845 Marseille – 25. november 1921 Genf) oli prantsuse arheoloog.

Émile Cartailhac oli pärit vanast Aveyroni alamaadlisuguvõsast ja tema isa oli Lyonis tolliametnik. 

Émile Cartailhac lõpetas Lyonis keskkooli. Seejärel õppis ta Toulouse'i ülikoolis õigusteadust ning 1868. aastal sai temast advokaat. Ta oli oma kutsealast vähe huvitatud ja suurelt jaolt oma onu Armand de Quatrefages de Bréau, tolleaegse Toulouse'i ülikooli zooloogia õppejõu ja hilisema Loodusloomuuseumi professori mõjutusel tekkis Émile'il kirg loodusloo vastu.

1864. aastal korrastas Cartailhac koos Eugène Trutat'ga Édouard Filholi rajatud Toulouse'i Loodusloomuuseumi inimese paleontoloogia kogusid. Pariisi maailmanäituse ajal 1867 võttis ta Gabriel de Mortillat' ja Édouard Lartet' kõrval osa antropoloogiagalerii rajamisest. 1884. aastast korraldas ta Saint-Raymondi muuseumi ekspositsiooni Saint-Serninis. 1887 oli ta Toulouse'i põhikorraldaja. Viimaste asutuste ekspositsioon pärines suurelt jaolt Cartailhaci väljakaevamisest. 

Cartailhac oli 1867. aastast Kesk-Prantsusmaa Arheoloogiaseltsi liige ning 1914–1921 seltsi president. 

1899. aastast oli ta võistluse "Jeux Floraux" korraldajate seas.

1910. aastal pidas loenguid Toulouse'i ülikoolis.

## Tunnustus
* 1887 Auleegioni kavaler
* 1899 Toulouse'i Teaduste, Raidkirjade ja Kirjanduse Akadeemia liige
* 1912 Oxfordi ülikooli audoktor
* 1912 Auleegioni ohvitser

## Välislingid
* Fotod, bibliograafia
1

**1. aasta** algas Juliuse kalendri järgi olenevalt allikast kas laupäeval või pühapäeval.

## Sündmused
* Maailmas elas umbes 252 miljonit inimest.
* Jeesuse Kristuse elu esimene täisaasta Dionysius Exiguuse traditsioonilise arvestuse järgi. Matteuse evangeeliumi järgi toimus süütalaste tapmine. 
* Gaius Caesar ja Lucius Aemilius Paullus  ning  Marcus Gernius Picentus olid Rooma konsulid.
* Siid jõudis Rooma.
* Vana-Roomas võeti kasutusele mattklaasist aknad.
* Ovidius kirjutas poeemi "Metamorfoosid".
*Toimusid 195. antiikolümpiamängud. 
* Algas Hiina Hani dünastia *[[Yuanshi]]* ajastu. Valitsema asus keiser Ping.
* Kong Fuzile anti esimene kuninglik tiitel, postuumne nimi "Isand Baochengxun Ni".
*Hiinasse jõudis budism.

## Sündinud
*Sextus Afranius Burrus, Rooma pretoriaanide prefekt 
*Izates II, Adiabene kuningas (ligikaudne  aasta)
*Seneca, Rooma filosoof (ligikaudne  aasta)

## Surnud
*Amanishakheto, Kuši riigi kuninganna (ligikaudne  aasta)

## Valitsejad
*Rooma riik – Augustus
*Hiina keisririik, Lääne-Hani riik – Ping
*Partia riik – Phraates V, Musa
*Mauretaania – Juba II
*Xiongnu  – Wuzhuliu
*Paekche  – Onjo
*Ida-Buyeo  – Daeso
*Goguryeo – Yuri 
*Silla – Hyeokgeose
*Indo-Kreeka riik – Straton II, Straton III
*Kušaani riik  – Heraios  
*Satavahana riik  – Satakarni III, Pulumavi I
*Anuradhapura riik  –  Bhatika Abhaya
*Kommagene   – Antiochos III
*Nabatea  – Aretas IV Philopatris
*Osroene  – Abgar V
*Charakene – Attambelos II
*Elymais – Kamnaskires VII või Kamnaskires VIII

## Vaata ka
*"0. aasta"
1 eKr

## Sündmused
* Troonile asus Hiina keiser Han Pingdi.  

## Sündinud

* Mauretaania Ptolemaios, Mauretaania kuningas
* 25. detsember Jeesus Kristus (suri umbes 30; traditsiooniline daatum Dionysius Exiguuse järgi.

## Surnud
* ...
2 eKr

**2. aasta eKr** 

## Sündmused
* Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Iulius Caesar Octavianus Augustus, Marcus Plautius Silvanus, Lucius Caninius Gallus, Gaius Fufius Geminus, Quintus Fabricius.
*Rooma Senat andis keiser Augustusele tiitli *Pater Patriae*.
*Valmis akvedukt Aqua Alsietina.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
0. aastad eKr

**0. aastad eKr** on esimese sajandi enne Kristust ja esimese aastatuhande enne Kristust viimane "kümnend". Nagu ka 0. aastad pKr, ei koosnenud see kümnest aastast, sest ei olnud 0. aastat, aastale 1 eKr järgnes aasta 1 pKr.

## Sündmused ja suundumused
*

## Tähtsad inimesed
* Jeesus Kristuse arvatav sünniaeg oli sellel kümnendil, täpne aasta pole selge.
2

"0. aasta"

## Sündmused
* Gaius Caesar kohtus Eufratil Partia kuningaga.
* Ovidius kirjutas poeemi "Remedia amoris".
* Hiinas toimus esimene teadaolev rahvaloendus. Rahvaarvuks saadi 57 miljonit.

## Sündinud
* Apollonios Tyanast, filosoof ja matemaatik.

## Surnud
* Lucius Caesar, Marcus Vipsanius Agrippa ja Julia Majori poeg, Augustuse tütrepoeg ja kasupoeg.
3

## Sündmused
* Artagira piiramine. Gaius Caesar püüdis Rooma sõjas Partiaga Rooma kasuks rahu teha. Kuigi sõjal oli lõppkokkuvõttes soovitud tulemus, sai Gaius raskelt haavata ja suri järgmisel aastal ning Augustus kaotas oma järglase.
* Lucius Aelius Lamia oli Rooma konsul.
* Roomlased tutvustasid gallialastele uut ehitustehnoloogiat, sealhulgas kiviarhitektuuri ja võlvkaart.
* Markomannide vürst Maroboduus (Marbod) ühendas oma riiki hermunduurid, kvaadid, langobardid ja semnoonid.

## Sündinud
* Evangelist Johannes

## Surnud
* ...
4

## Sündmused
* Vana-Rooma keiser Augustus kutsus Tiberiuse Rooma ning kuulutas ta oma pärijaks ja tulevaseks keisriks. Augustus adopteeris oma pärijaks ka Germanicuse ning oma tütre Julia Majori poja Agrippa Posthumuse.
* Orodes III tuli Partias võimule.
* Algas Kolmas Germaania sõda.
* Nikolaos Damaskusest kirjutas 14-köitelise maailma ajaloo.
* Roomas võeti vastu seadus, mis lubas orje piinamisega karistada ja nende nägu tulise rauaga märgistada.

## Sündinud
*...

## Surnud
* Gaius Caesar, Marcus Vipsanius Agrippa ja Julia Majori poeg.
5

## Sündmused
* Kreeka geograaf Strabon eitas Maa liikumist.
* Rooma tunnustas katuvellaunide kuningat Cymbeline'i Britannia kuningana.
* Hiinas asus troonile keiser Ru Zi Ying Hani dünastiast.   

**Sündinud**
* ...

## Surnud
* Gaius Asinius Pollo.
6

## Sündmused
* Augustus koostas oma tegude loetelu hauamonumendi jaoks.
* Tiberius tegi Carnuntumi baasiks oma operatsioonidele Maroboduuse vastu. Leegion *[[Legio XX Valeria Victrix]]* võitles Tiberiuse juhtimisel markomannide vastu.
* Agrippa Posthumus pagendati poliitilistel põhjustel ja oma iseloomu tõttu Surrentumisse (Sorrento) ja hiljem (7) Planasiasse (Pianosa). Seal mõrvati ta tõenäoliselt Augustuse jäetud käsul 14 pärast Augustuse surma.
* Pannoonias ja Dalmaatsias puhkes ülestõus, mis sai nimeks *[[Bellum Batonicum]]* 'Bato sõda', sest mõlema juhi nimi oli Bato. 
* Et kasvavaid sõjalisi kulutusi paremini katta, asutas  Augustus spetsiaalse sõjaväeriigikassa *aerarium populi Romani militare*.
* Roomas hakati ehitama Concordia templit (lõpetati 10).   
* Wiesbadeni linnale pandi alus Rooma kantsina. 
* Hiinas tõusis troonile keiser Ru Zi Ying Hani dünastiast ning algas *[[Jushe]]* ajastu. 
* Hiina riigiametnikukandidaatidele seati sisse eksamid. 
* Herodes Archelaos tagandati Juudamaa, Samaariamaa ja Edomi vürsti kohalt ning saadeti pagendusse Galliasse. Juudamaast sai Rooma provints. Quirinius korraldas Juudamaal rahvaloenduse (Josephus Flaviuse andmetel). 

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Kleopatra Selene
* ...
3 eKr

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Cornelius Lentulus ja Marcus Valerius Messalla Messallinus.

## Sündinud
*24. detsember – Servius Sulpicius Galba Imperator Caesar Augustus, Vana-Rooma keiser

## Surnud
*
1940. aastad

**1940. aastad** on ajavahemik 1940. aasta algusest kuni 1949. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm
*Teine maailmasõda
**toimus holokaust, umbes kuue miljoni Euroopa juudi genotsiidi Teise maailmasõja ajal.
**9. aprill 1940 – Saksamaa okupeeris Taani.
**7. detsember 1941 – USA astus pärast rünnakut Pearl Harborile sõtta.
**1943 – toimus Varssavi geto ülestõus, suurim juutide ülestõus natsistliku Saksamaa poolt okupeeritud Poolas.
**juuni 1944 – lääneliitlaste väed maandusid Põhja-Prantsusmaal Normandia randadel.
**veebruar 1945 – toimus Jalta konverents, kus osalesid Ameerika Ühendriikide, **Ühendkuningriigi ja Nõukogude Liidu valitsusjuhid.
**6. ja 9. august 1945 – Hiroshimale ja Nagasakile heideti tuumapommid.
**2. september 1945 – Jaapan kapituleerus, sõja lõpp.
*1944 – Island kuulutas välja iseseisvumise Taanist.
*26. juuni 1945 – võeti vastu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikiri.
*1943–1949 – toimus Kreeka kodusõda.
*20. aprill 1946 – Rahvasteliit saadeti laiali, varad anti üle ÜRO-le.
*1947–1948 – toimus India-Pakistani sõda Jammu ja Kashmiri osariigi pärast.
*1948–1949 – toimus Araabia-Iisraeli sõda äsja välja kuulutatud Iisraeli riigi ja tema araabia naabrite vahel.
*4. aprill 1949 – asutati NATO.
*1949 – kuulutati välja Hiina Rahvavabariik.

### Eesti
* NSV Liidu okupatsiooni ajal toimus maade riigistamine ning lõppes talude eksistents kollektiviseerimise tõttu.

## Tähtsad inimesed
*Winston Churchill, Suurbritannia välisminister
*Adolf Hitler, Saksamaa juht ja riigikantsler
*Jossif Stalin, NSV Liidu diktaator
*Hirohito, Jaapani keiser
*Franklin D. Roosevelt, USA president
*Harry S. Truman, USA president
1. sajand

**1. sajand** ehk **I sajand** **pKr** ehk **m.a.j.** on kristliku ajaarvamise esimene sajand, mis algas 1. jaanuaril 1 ja lõppes 31. detsembril 100.  

## Sündmused
* Tekkis kristlus. 
* Rooma impeerium laienes Britanniasse ja Germaaniasse, ajutiselt vallutati ka Daakia (Rumeenia) ja Mesopotaamia.
* Masoreedid lisasid Tanahi tekstile vokaalimärgid.
*70 – roomlased hävitasid Jeruusalemma Teise Templi. 
* Augustis 79 purustas Vesuuvi purse Pompei ja Herculaneumi linnad Itaalias. 
* Buda mungad kirjutasid Sri Lankal esimest korda Buddha õpetused üles, luues paali kaanoni. 
* Budism jõudis Hiinasse.

## Inimesed
* Augustus
* Boudicca
* Jeesus Kristus 
* Josephus Flavius
* Nero
* Nerva
* Paulus 
* Plinius Vanem 
* Pontius Pilatus
* Tacitus 
* Seneca
* Tiberius
* Titus 
* Traianus
* Wang Chong

## Avastused, leiutised ja uuendused

* Hiinas leiutati paber
* Vana-Roomas võeti kasutusele raamatu vorm koodeks

## Kümnendid ja aastad

"0. aasta"

0. aastad: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

10. aastad: 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19

20. aastad: 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29

30. aastad: 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39

40. aastad: 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49

50. aastad: 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59

60. aastad: 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69

70. aastad: 70, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79

80. aastad: 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89

90. aastad: 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99
5 eKr

**5. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Iulius Caesar Octavianus Augustus, Lucius Cornelius Sulla, Lucius Vinicius, Quintus Gaterius, Gaius Sulpicius Galba.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
6 eKr

**Aasta 6 eKr**

## Sündmused
* Archelaos sai Juudamaa eksarhiks.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Decimus Lelius Balbus ja Gaius Antistius Vetus.

## Sündinud
* Jeesuse Kristuse võimalik sünniaeg

## Surnud
* ...
7 eKr

**7. aasta eKr** oli 7. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 747 *[[ab urbe condita]]*.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Tiberius Claudius Nero ja Gnaeus Calpurnius Piso.

## Sündinud
* 

## Surnud
*
8 eKr

**8. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Marcius Censorinus ja Gaius Asinius Gallus.
*Rooma Senat otsustas kalendrikuu, mis oli seni kandnud nime *sextilis*, nimetada keiser Augustuse auks augustiks.

## Sündinud
* Ristija Johannes

## Surnud
* 27. november - Horatius, Vana-Rooma tähtsamaid lüürilisi luuletajaid
* Maecenas
2. sajand

**2. sajand** ehk **II sajand pKr** ehk **maj**

2. sajand on kristliku ajaarvamise teine sajand, mis algas 1. jaanuaril 101 ja lõppes 31. detsembril 200.

## Sündmused

* Vana-Rooma impeeriumi valitsesid "Viis head keisrit" (96–180): Nerva, Traianus, Hadrianus, Antoninus Pius, Marcus Aurelius.
* 117 – Traianuse surres oli Rooma impeerium jõudnud oma välise võimsuse tippu.
* 138 – rajati Hadrianuse vall.

## Inimesed
* Rabi Akiva
*Athenaios
* Commodus
* Galenos
* Püha Eirenaios
* Plinius Noorem
* Plutarchos
* Ptolemaios

## Avastused, leiutised ja uuendused

* Ptolemaios koostas kõikide palja silmaga nähtavate tähtede kataloogi. 

## Kümnendid ja aastad

100. aastad: (100), 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109

110. aastad: 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119

120. aastad: 120, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 127, 128, 129

130. aastad: 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139

140. aastad: 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149

150. aastad: 150, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 157, 158, 159

160. aastad: 160, 161, 162, 163, 164, 165, 166, 167, 168, 169

170. aastad: 170, 171, 172, 173, 174, 175, 176, 177, 178, 179

180. aastad: 180, 181, 182, 183, 184, 185, 186, 187, 188, 189

190. aastad: 190, 191, 192, 193, 194, 195, 196, 197, 198, 199

200. aastad: 200
Émile Durkheim

**David Émile Durkheim** (15. aprill 1858 Épinal – 13. september 1917 Pariis) oli prantsuse sotsioloog. Tema tööd on kõige enam mõjutanud nüüdisaegset sotsioloogiat ja panid aluse kaasaegsele sotsioloogilisele teooriale. Sotsioloogiast sai uus teadus, mille probleeme ja küsimusi saab lahti mõtestada empiirilisel teel.

1887.aastal sai Durkheimist Bordeaux’ ülikoolis sotsioloogia kateedri juhataja ning oli esimene, kes asus sotsioloogiat õpetama kui iseseisvat ainet. Sotsioloogia ei leidnud kohe poolehoidu. 
1898. aastal asutas sotsioloogia aastaraamatu "*Année sociologique*", mis oli esimene sotsiaalteaduslik ajakiri Prantsusmaal. Aastaraamatus ilmusid ka Durkheimi peamised tööd "Ühiskondlikust tööjaotusest", "Sotsioloogia meetodi reeglid", "Enesetapp", "Usuelu algvormid".

## Tööd
Durkheimi sotsioloogia teooriad väljendasid optimistlikku nägemust inimese eneseteostuse võimalustest õigesti korraldatud ühiskonnas.
Durkheimi sotsiologism – sotsioloogia teoreetilised printsiibid ja metodoloogia. 
 
Kaks aspekti: 
#Ontoloogiline: sotsiaalne reaalsus on üleüldises universaalses korras, samas iseseisev 
#Metodoloogiline: sotsioloogia on iseseisev teadus omaenda metodoloogiliste vahenditega ja sõltumatu teistest teadustest.

Durkheim jagab ühiskonnad kaheks:
# traditsioonilised ühiskonnad – individuaalsed erinevused on väikesed, ühised ideed on intensiivsemad ja arvukamad kui individuaalsed, ühiskonnaliikmed pühenduvad ühisele eesmärgile. See solidaarsus saab kasvada ainult isiksuse vähenemise arvelt. See on mehaaniline solidaarsus. 
# kaasaegsed ühiskonnad – inimesed spetsialiseeruvad, tekib tugev tööjaotus. Kuigi indiviididel on vähe ühist, sõltuvad nad üksteisest siiski rohkem kui mehaanilise solidaarsuse korral. Sõltuvuse tõttu tekib orgaaniline solidaarsus. Ühiseid uskumusi on vähem.

Ühiskonnas on integratsioon ehk side. Mida suurem see side on, seda tugevam on indiviidide sotsiaalne ja psühholoogiline turvatunne (nt leevendab frustratsiooni). Mida tugevam turvatunne, seda väiksem enesetappude arv. Vallalistel rohkem suitsiide, naistel vähem kui meestel, katoliiklastel vähem kui protestantidel, suvel rohkem kui talvel. Kui välised normid liialt nõrgad või liialt tugevad, siis rohkem suitsiide. Samas vaesus kaitseb suitsiidide eest, kuna on oma olemuselt piirav.

Kiire muutus võib kaasa tuua anoomia, näiteks ülenev sotsiaalne mobiilsus. Anoomia on kahjulik nii üksikindiviidile kui ka ühiskonnale tervikuna.

* *The Division of Labor in Society*, (1893) The Free Press reprint 1997, ISBN 0-684-83638-6
* *Rules of Sociological Method*, (1895) The Free Press 1982, ISBN 0-02-907940-3  
* *Suicide*, (1897), The Free Press reprint 1997, ISBN 0-684-83632-7
* *The Elementary Forms of the Religious Life*, (1912) 
* *Serge Moscovici: [[Jumalate_loomise_mehhanism:_sotsioloogia_ja_psühholoogia|Jumalate loomise mehhanism: sotsioloogia ja psühholoogia, (1988/2022)]]*
* *Professional Ethics and Civic Morals*, (1955) 
* Steven Lukes: *Emile Durkheim: His Life and Work, a Historical and Critical Study.* Stanford University Press, 1985.
20. sajand eKr

**20. sajand eKr**

(21. sajand eKr - **20. sajand eKr** - 19. sajand eKr - teised sajandid)

(3. aastatuhat eKr - **[[2. aastatuhat eKr]]** - 1. aastatuhat eKr)
----
## Sündmused
* 2064–1986 eKr Kaksikdünastia sõjad Vana-Egiptuses
* umbes 2000 eKr Algas indoeurooplaste ränne Euroopas.  
* umbes 2000 eKr Algas Minose kultuuri paleede ehitamine Kreetal, esimeste paleede ajastu kestis umbes 2000. aastast 1570. aastani eKr. Arenes Minose hieroglüüfkiri.
* umbes 2000 eKr Kesk-Euroopas ehitati kindlustusi. 
* umbes 2000 eKr lõppes Stonehenge'i ehituse algetapp.
* umbes 2000 eKr Austroneeslased asustasid Melaneesia. 
* Sumeris oli kaks võimukeskust: elamlaste oma Larsa ja amoriitide oma Isin. 
* umbes 2000 eKr Sumeri ülemvõimu lõpp Mesopotaamias 3. Uri dünastia võimu all; sumerlaste ja akadlaste ühendamine
* 1997 eKr Vaaraoks saab Mentuhotep III järel Mentuhotep IV. 
* 1991 eKr Egiptuses 11. dünastia lõpp ja 12. dünastia ning Keskmise riigi (kuni 1786 eKr) algus; 12. dünastia kehtestas tugeva keskvõimu.
* 1991 eKr Vaaraoks sai Amenemhet I (Ammenemes). Ta viis Vana-Egiptuse pealinna Teebast üle Lishti. 
* 1984 eKr Isini kuningaks sai Išbigarra järel Šu-Ilišu.
* 1976 eKr Larsa kuningaks sai Emisumi järel Samium.
* 1975 eKr Isini kuningaks sai Šu-Ilišu järel Iddlin-Dagan.
* umbes 1960 eKr Vaarao Amenemhet I võitis Nuubiat ja laiendas Egiptuse 2. kärestikuni. 
* 1962 eKr Vaarao Amenemhet I mõrvati omaenda haaremis; see on aluseks *[[Sinuhe jutustus]]ele*, mis on üks vanaegiptuse kirjanduse klassikalisi teoseid. Vaaraoks sai Senusret I (Sesostris I).
* Pärast 1962. aastat eKr Kirjutaja Heti kirjutas *[[Kuningas Amenemhet I õpetused]]*.
* 1953 eKr Isini kuningaks sai Iddlin-Dagani järel Išme-Daggan. 
* 1941 eKr Larsa kuningaks sai Samiumi järel Zabaja. 
* 1932 eKr Amoriidid vallutasid Uri.
* 1932 eKr Larsa kuningaks sai Zabaja järel Tšedormantšundi (Gungunumist).
* enne 1926. aastat eKr Vana-Egiptuses kirjutati *[[Sinuhe jutustus]]*.
* 1928 eKr Vaaraoks sai Amenemhet II. 
* 1913–1903 eKr Egiptuse-Nuubia sõda
* 1905 eKr Larsa kuningaks sai Tšedormantšundi järel Abisare. 
* umbes 1900 eKr Viimase Sumeri dünastia langus
* Ahhailased (mükeenelased rändasid Egeuse poolsaare lõunaossa. 
* Vana-Kreekas algas keskmine Hellase periood (pronksiaeg).

## Surnud
* 1962 eKr Amenemhet I, vaarao
* umbes 1926 eKr Senusret I (Senostris I), vaarao 

## Tähtsad isikud

* Amenemhet I

## Avastused ja leiutised
* umbes 2000 eKr rajati merevaigu ja metalli kaubateed Euroopas.
* umbes 2000 eKr Mesopotaamias ilmusid  kodustatud hobused. 
* umbes 2000 eKr Mesopotaamias kasutati esimest korda vankreid. 
* umbes 2000 eKr Pronksi kasutamine Induse orus
* umbes 2000 eKr Ida-Aafrika kõrgendikel algas karjakasvatus. 
* umbes 2000 eKr Peruus sai põlluharimine peamiseks elatusallikaks. 
* 1950 eKr Vasest küünra etalon Nippuris määras Sumeri  küünra pikkuseks 51,72 cm.
's-Gravendeel

**'s-Gravendeel** [shraafend'eil] on küla ja vald (*gemeente*) Lõuna-Hollandi provintsis. 

Valla elanike arv on 8891 (2003) ja pindala 20,81 ruutkilomeetrit. 

## Teised asulad
De Wacht ja Schenkeldijk.

## Ajalugu ja nimi

's-Gravendeel asutati 1593. Kuni 1592. aastani oli merel vaba juurdepääs 's-Gravendeeli kohal oleva Bonaventura poldri mudasele pinnale. Poldri territoorium jagati ja üks osa läks Hollandi krahvile *Des Graven Deel* ('krahvi jagu'). 

## Välislingid

*Valla koduleht
*Tänavate kaart; fotod õhust; klõpsata
's-Gravenzande

** 's-Gravenzande** [shraafenz'ande] on linn Hollandis Lõuna-Hollandi provintsis Westlandi vallas. 2004. aastani oli 's-Gravenzande eraldi vald (*gemeente*).

's-Gravenzande valla pindala oli 20,77 ruutkilomeetrit, millest 3,38 km² oli vett. Linnas elas 2019. aasta seisuga 21 800 inimest.

's Gravenzandes hõlmab Heenwegi küla.

's-Gravenzande telefonikood (*netnummer*) on 0174. Sihtnumbrid (*postcode*) on  2691, 2692, 2693 ja 2694.

's-Gravenzande on  Westlandi ainuke vana linn: ta sai linnaõigused 1246 Hollandi krahvilt Willem II-lt. Nime esimene oda osutab krahvi õukonnale, teine osa (*zand* 'liiv') osutab Maasi jõe liiva täis suudmele, mille juurde linn tekkis.

's-Gravenzande oli ka palverännakute sihtkoht: Willem II ema kinkis kirikule, mille ta oli lasknud ehitada, madonnakuju, millele omistati imesid. 's-Gravenzande on praegugi ülekaalukalt katoliiklik.

1914. aastani kuulus 's-Gravenzande valda ka Hoek van Holland.
0

***0** on arv null.
***0** on number 0 (number).
*0. aastat ei ole olemas, kasutatakse ainult astronoomias.
*Tualettruumi ukse peal on kiri "00".
* Mitmes programmeerimiskeeles ning mõnikord matemaatilises loogikas tähistab "**0**" tõeväärtust väär.
* 0 (muusika numbernotatsioon)
0. aasta

Meie ajaarvamises ehk kristlikus ajaarvamises **0. aastat** ei ole: aastale 1 eKr järgneb aasta 1 pKr.

**0. aasta** on olemas mitmetes budistlikes ja hinduistlikes kalendrites.

Astronoomid on oma ajaarvamises 1582. aastast varasema aja kohta kasutanud Juliuse kalendrit ja **aasta 0** vastab neil Juliuse kalendri aastale 1 eKr.

Vastavalt standardile ISO 8601:2004 tähistatakse **0. aastana** aastat 1 eKr Gregoriuse kalendri järgi.

## Vaata ka
**[[ab urbe condita]]*

## Viited
's-Hertogenbosch

**'s-Hertogenbosch** (mitteametlikult ka **Den Bosch**) on linn Hollandi lõunaosas, 20 kilomeetri kaugusel Tilburgist. See on Põhja-Brabandi provintsi ja 's-Hertogenboschi valla keskus.

Den Boschi vanalinna läbib kanalite võrk, kuigi see on üldiselt peidetud hoonete ja teede alla. Kuigi kanalid on laokile jäänud ja neid kasutati roiskveekollektoritena, on paljud neist renoveeritud ja nendega on võimalik ekskursioonil tutvuda.  

## Kultuur
Linn on tuntud Sint Jani (Püha Johannese) katedraali, delikatessi Bossche Bol ja laulukese "Zoete lieve Gerritje" järgi. Seal toimub iga-aastane džässifestival Jazz in Duketown ja iga-aastane teatrifestival Boulevard.

## Ajalugu
Linna ametlik nimi tuleb väljendist *des hertogen bosch* 'hertsogi mets'. Nimetus tuleb Brabandi hertsogi Hendrik I järgi, kes andis 1185 's-Hertogenboschile linnaõigused ja vastavad kaubandusprivileegid. Ta tegi seda selleks, et kaitsta omaenese huvisid Gelre ja Hollandi krahvkonna vastu. Linna asutamise harta on kaduma läinud. Esimest korda mainiti linna kirjalikes allikates 1196.

's-Hertogenbosch asutati algusest peale kindlusena. 1203 ühendasid Gelre ja Holland oma jõud ja hävitasid kindluse, aga see taastati peatselt. Algupärase linnamüüri jäänuseid on veel mõnel pool näha. 15. sajandi lõpus püstitati märksa suurem müür, et kaitsta märgatavalt laienenud asustatud ala. Linna jõesadama vajaduste rahuldamiseks kaevati palju kanaleid.

Aastani 1520 linn õitses, olles elanike arvult teine linn tänapäeva Hollandi maa-alal Utrechti järel, pärast seda läks ta 50 aastaks Hispaania võimu alla. Mitu korda piiras teda Oranje vürst Maurits, kes tahtis 's-Hertogenboschi allutada Ühendprovintside võimule. Linna vallutas lõpuks 1629 Oranje vürst Frederik Hendrik, lõigates linna ülejäänud hertsogkonnast ära.  

1794 vallutasid linna Prantsuse väed Charles Pichegru juhatusel. Linna vabastasid Preisi väed 1814. 1815, kui rajati Madalmaade Ühendkuningriik, sai 's-Hertogenboschist Põhja-Brabandi keskus.

's-Hertogenboschi kuulsaim kodanik on olnud maalikunstnik Hieronymus Bosch (umbes 1450–1516), kes linnas sündis, elas ja selle järgi nime sai.

1. juuli 2006 seisuga oli linnas 134 961 elanikku ja 1. jaanuari 2008 seisuga 137 800 elanikku.

## Välislingid

*Valla koduleht
Riikide loend

*Siin loetletakse iseseisvaid tunnustatud riike, tunnustamata ja osalise tunnustusega riike, sõltuvaid ja eristaatusega territooriume.*

## Tunnustatud riigid

## Tunnustamata ja osalise tunnustusega riigid

## Sõltuvad ja eristaatusega territooriumid

## Viited

## Vaata ka
* Endiste riikide loend
* Tunnustamata riikide loend
* Riikide omakeelsete nimede loend
* Riikide loend rahvastiku tiheduse järgi
* Riikide loend pindala järgi
* Riikide loend rahvaarvu järgi
Pinyin

***Pinyin*** [phin-in] (拼音 pīnyīn) on hiina keele omaladina transliteratsioon Hiina Rahvavabariigis.

*Pinyin* tähendab mandariini keeles sõna-sõnalt 'häälduspärane kirjutamine'. Tavaliselt peetakse selle väljendiga silmas ***hanyu pinyin*** 'i (&#27721;语拼音; hànyǔ pīnyīn; hiinlaste keele *pinyin*).

*Pinyin* kiideti Hiina Rahvavabariigis heaks 1958. ja võeti kasutusele 1979. aastal. See asendas vanema Wade'i-Giles'i transkriptsiooni (1859) ja selle 1912. aasta modifikatsiooni *[[bopomofo]]*.

Sarnased süsteemid töötati välja hiina keele dialektide jaoks ja Hiina vähemusrahvuste keelte jaoks. Vastav süsteem Kantoni dialekti jaoks on *[[penkyamp]]*, mille nimi vastab Kantoni dialektis sõnale *pinyin*.

1979 tunnistas Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) *pinyin*'i uushiina keele standardseks transkriptsiooniks.

See transkriptsioon ei ole kohandatud ühelegi konkreetsele ladina kirja kasutavale keelele ning on kasutatav kõigis neis. *Pinyin*'i kasutatakse ka hiinakeelse teksti arvutisse sisestamisel.

## Diakriitiliste märkidega tähed
* a ā ǎ á à
* u ū ǔ ǚ' ú ù 
* o ō ǒ ό ò 
* e ē ě é è  
* i ī ǐ í ì

## Välislingid
* Little Pinyin App 1.0 online
*New Edition Hanyu Pinyin Syllable Table
*Hiina keele transliteratsiooni juhend
*All about Chinese Pinyin
Andorra lipp

**Andorra lipp** on Andorra Vürstiriigi ametlik lipp.

Lipp võeti kasutusele 1866. aastal varasema puna-kuldse lipu asemel, kuid praegusel kujul kasutusel olev lipp kinnitati 10. juulil 1996.  

Andorra riigilipp on vertikaalsete väljadega sini-kolla-punane trikoloor. Värvid pärinevad Prantsusmaa ja Kataloonia lipult. Sinine tähistab Prantsuse riigipead, kollane Urgelli piiskoppi ja punane nende mõlema ühist võimu Andorra riigipeana. Laidude laiused moodustavad lipu laiusest 8+9+8. Kollase välja keskele on paigutatud Andorra vapp.

Andorra rahvuslipp sarnaneb riigilipuga, kuid lipult puudub vapp.

Täpselt samade värvidega trikoloor on Rumeenial, Moldoval (vapiga) ja Tšaadil. Andorra lippu eristab nendest ainult vapi kujutis.

Flag of Andorra (1806–1866).svg|1806–1866
Flag of Andorra (end of the 19th century-c. 1930s).svg|1866–1933

## Välislingid
*
7

## Sündmused
* Publius Quinctilius Varus sai Germaania asevalitsejaks.
* Illüürlased mässasid koos Pannoonia ja Dalmaatsiaga roomlaste vastu.
* Edessa kuningas Abgarus V kukutati.
* Alustati Concordia templi ehitamist Rooma foorumil (teistel andmetel 6; lõpetati 10).
* Strabon kirjutas *[[Geographica]]* (teistel andmetel 18).

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
Piibli tegelaste loend

''Siin loetletakse Vana Testamendi ja Uue Testamendi tegelasi.

## A
* Aabel
* Aabraham
* Aada (Eesavi naine)
* Aada (Lemeki naine)
* Aadam
* Aahas
* Aamos
* Aaron
* Ahab
* Andreas
* Anna
* Arhelaos

## B
* Bartolomeus

## D
* Deboora

## E
* Eenok
* Eer
* Eesav
* Eeva
* Eliisabet
* Ester

## F
* Filippus

## G
* Gideon

## H
* Haam
* Hiskija
* Hommikumaa targad

## I
* Iiob
* Iisak

## J
* Jaakobus Alfeuse poeg
* Jeesus
* Jesaja
* Ristija Johannes
* Johannes
* Joosep
* Joosep Arimaatiast
* Juudas Iskariot
* Juudit

## K
* Kain
* Koljat

## L
* Laatsarus Betaaniast
* Leevi
* Leviathan
* Luukas

## M
* Maarja, Jeesuse ema
* Maarja Magdaleena
* Markus
* Matteus
* Metuusala
* Mooses

## N
* Noa

## O
* Oonan

## P
* Paulus
* Peetrus
* Pontius Pilatus
* Pontius Pilatuse naine

## R
* Ristija Johannes
* Ruuben

## S
* Saalomon
* Saara
* Sett
* Nõid Siimon

## T
*Taaniel
*Taavet
*Tiitus
*Timoteus

## U
*uksehoidjatüdruk
Seitse Tarka

**Seitse Tarka** on **[[Suur Vanker|Suure Vankri]]** üks nimedest. 

**[[Seitse tarka]]** olid Vana-Kreeka targad.
Archelaos (filosoof)

**Archelaos (''Ἀρχέλαος'') [[Ateena]]st** või **[[Mileetos]]est** (akme 450 eKr) oli vanakreeka filosoof.

Tema isa oli nimi oli Apollodoros või Midon. 

Archelaos olevat olnud Sokratese õpetaja. 

Ta pidas kasvamise põhjuseks sooja ja külma mõju. 

Seda, mis on häbiväärne, ei määra Archelaose järgi loomus  (*[[physis]]*), vaid kokkulepe (*[[nomos]]*).

## Allikas

Diogenes Laertios 2.16–17 

*Archelaos oli kas [[Ateena]] või [[Mileetos]]e kodanik, ja tema isa nimi oli Apollodoros; aga nagu mõned ütlevad, Mydon. Ta oli [[Anaxagoras]]e õpilane ja [[Sokrates]]e õpetaja.*

*Ta oli esimene inimene, kes tõi [[loodusfilosoofia]] uurimise [[Joonia]]st Ateenasse, ja teda hüüti Loodusfilosoofiks, sest loodusfilosoofia lõppes temaga, sest Sokrates tõi sisse [[eetika|eetilise]] filosoofia.  Ja tundub tõenäoline, et ka Archelaos sekkus mingil määral [[moraalifilosoofia]]sse, sest oma filosoofilistes [[spekulatsioon (filosoofia)|spekulatsioon]]ides arutas ta [[seadus]]i ja seda, mis on [[auväärne|auväärsus]] ja [[õiglus|õiglane]].  Ja Sokrates laenas temalt; ning et ta laiendas tema printsiipe, siis arvati, et ta on nende leiutaja.* 

*Ta ütles, et tekkimisel on kaks põhilist põhjust, soe ja külm; ning et kõik [[loomad]] on tekkinud [[muda]]st; ning see, mida peetakse õiglaseks ja häbiväärseks, ei ole nõnda loomu poolest, vaid seaduse tõttu. Ja tema arutlus on niisugune. Ta ütleb, et kui [[vesi (element)|vesi]], mida [[soojus]] sulatab, allutada [[tuli (element)|tule]] toimele, siis ta tahkub, muutudes [[Maa (element)|maaks]]; ja kui teda veeldatakse, siis ta muutub [[õhk (element)|õhuks]].  Ja seetõttu ümbritseb maad õhk ja mõjutab teda, ja õhku ümbritsevad ja mõjutavad tule pöörlemised. Ja ta ütleb, et loomad tekivad soojast maast, mis saadab neile toiduks üles paksu muda, midagi [[piim]]ataolist. Ta ütleb, et nii on see tekitanud ka [[inimene|inimesed]].* 

*Ja ta oli esimene inimene, kes ütles, et [[heli]] tekitab õhu [[löök]]; ning et  maa õõnsusi läbides  [[meri]] filtreerub, ning seetõttu tiheneb; ning et [[päike]] on suurim [[täht (astronoomia)|täht]]ede seas; ning et [[universum]] on põhjatu.*  

*Kuid oli veel kolm Archelaost: üks oli [[geograaf]], kes kirjeldas [[Aleksander Suur|Aleksandri]] poolt läbitud maid; teine oli mees, kes kirjutas luuletuse asjadest, millel on kaks loomust; ja kolmas oli [[reetor]], kes kirjutas oma kunsti reegleid sisaldava raamatu.*
‘Uday Şaddām Ḩusayn at-Tikritī

**‘Uday Şaddām Ḩusayn at-Tikritī** (عدي صدام حسين التكريتي; 18. juuni 1964 Bagdad – 22. juuli 2003 Mosul) oli Iraagi presidendi Şaddām Ḩusayni ja tema esimese abikaasa Sājidah Ţalfāḩi vanim poeg. 

Teda peeti mõnda aega Şaddām Ḩusayni tõenäoliseks järglaseks Iraagi riigijuhina. Ta juhtis Iraagi Rahvuslikku Olümpiakomiteed ja 1995–1996 relvastatud organisatsiooni Fidā'īyū Şaddām. ‘Uday Şaddām andis välja ajalehte Bābil ja tema juhtimisel töötas noorteraadio.

Tal oli roosa Rolls Royce ja eraloomaaed.

Tema hüüdnimi oli hunt.

‘Uday Şaddāmi ohjeldamatu käitumise pärast, eelkõige sellepärast, et ta mõrvas 1988. aastal Şaddām Ḩusayni lemmikihukaitsja ning toidumaitsja Kamel Hana Gegeo, otsustas isa teha oma järglaseks hoopis tema venna Quşay Şaddām Ḩusayn at-Tikritī. Selle mõrva eest laskis isa ta vangi panna ja surma mõista ning mõne aja pärast pagendas ta Šveitsi, kust ta 1990. aastal kakluste pärast välja saadeti.   

1996. aastal korraldati talle atentaat, mille tagajärjel tuvastati tal puue.   

Talle omistatakse palju kuritegusid, sealhulgas vägistamisi, piinamisi ja tapmisi.  

Ta tapeti mitmetunnises tulevahetuses USA eriüksuslastega.

## Viited
Adõgee Vabariigi hümn

**Adõgee Vabariigi hümni** sõnade autor on Ishak Mašbaša (Исхьакъ Мэщбэшlэ) ja viisi autor on Umar Thabsõsõm (Умар Тхьабысым). Hümn võeti kasutusele 25. märtsil 1992.

Hümn:

**АДЫГЕ РЕСПУБЛИКЭМ И lИМН**

Тихэгъэгу кlасэу тигупсэр
Адыгэ чlыгушъ, терэl.
Зы бын-унагъоу лъэпкъыбэр
Щызэгурыlоу щэрэl.

*Жъыу:*
Шlум факlу, лъыкlуат,
Республикэу тиунэ дах.
Егъэхъу, зыlат,
Республикэу тигугъэ лъаг -
Уилъэнкън хъишъэр фэlуат.

Дунаим ичlыпlэ шlагъор
Нахьыжъмэ тэ къытфыхах,
Ахэмэ ялlыгъэ-шlагъэ
Лlэшlэгъумэ къызэlэпах.

*Жъыу:*

Хьазабмэ уахэмытыжьэу
Уитыгъэ нэфи ншъхьащыт.
Россием зыкlэ ущыщэу
Ащ гукlи ущышъхьафит.

*Жъыу:*

Тэ тыщыlэфэ - егъашlэмъ -
Тичlыгоу тыгур щlэщт.
Тиуашъуи, тыгъи бэгъашlэ
Тфэхъоу тикlасэу тиlэщт.

*Жъыу:*

**ГИМН РЕСПУБЛИКИ АДЫГЕЯ**

Земля адыгская - милая сердцу страна,
Наша душа - пусть живет, -
Пусть будет согласие всегда
В единой семье народов.

*Припев:*
Иди к добру, двигайся дальше,
Республика - наш счастливый дом.
Поднимайся расправляй крылья,
Республика - наша высокая мечта.

Умножай славу народов своих.
Одно из прекрасных мест мира
Нашими предками выбрано для нас
Их мужество, их отвага
Века передают друг другу.

*Припев:*

Все тягости у тебя позади,
И солнце твое над тобой.
Ты - частица России славной,
И сердцем в ней ты свободна.

*Припев:*

Пока мы живы - вечно
Земля будет в нашем сердце.
И вечны будут для нас
И солнце родное, и небо.

*Припев:*
8

## Sündmused
* Tulevane Rooma keiser Tiberius lõi sugambrite hõimu ja küüditas nad osaliselt Reini jõe põhjakaldale. Roomlased kindlustusid jõe lõunakaldal.
* Augustus laskis ehitada "rahualtari" (*[[Ara pacis]]*). 
* Poeet Ovidius saadeti Roomast pagendusse Tomisese ehk Tomisse (praegune Constanța) Musta mere äärde, tõenäoliselt frivoolse teose "Ars amatoria" pärast. Selles teoses on esmamainitud lauamängu "Ludus Duodecim Scriptorum". Pagenduses lõpetas Ovidius oma "Metamorfoosid".
* Partia (Pärsia) kuningaks sai Vonones I (teistel andmetel (5, 7 või 9): valitses tõenäoliselt 11. (või 12. aastani).
* Hiinas algas Hani dünastia Chushi ajastu keiser Ruzi valitsemisajal.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Horatius
* Marcus Valerius Messalla Corvinus, Vana-Rooma kindral
Korduma kippuvad küsimused

:*Vikipeediat puudutavaid korduma kippuvaid küsimusi vaata *.

**Korduma kippuvad küsimused** ehk **KKK** (inglise keeles *Frequently Asked Questions* ehk *FAQ*) on rida küsimusi ja vastuseid teatud teema kohta. See on internetitraditsioon.

Algselt oli KKK kogumik küsimusi, mida mingi teema (tavaliselt veebilehe) kohta on palju küsitud, kuid tänapäeval on see enamasti viis, kuidas lühidalt antakse küsimuste ja vastuse vormis edasi ülevaatlikku informatsiooni.
Burjaatia

**Burjaatia Vabariik** on 1. järgu haldusüksus (vabariik) Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas.

Burjaatia piirneb lõunas Mongooliaga, läänes ja põhjas Irkutski oblastiga, idas Taga-Baikali kraiga. Hõlmab Baikali järve idakalda, ulatudes Jablonovõi ahelikuni. Suuremad jõed on Selenge, Barguzin ja Ülem-Angara. Kõrgeim mägi on Munku-Sardõk.

## Haldusjaotus
Vabariigi koosseisus on järgmised rajoonid:

* Barguzini rajoon (*Баргузинский район*)
* Baunti evengi rajoon (*Баунтовский район*)
* Bitšura rajoon (*Бичурский район*)
* Džida rajoon (*Джидинский район*)
* Horinski rajoon (*Хоринский район*)
* Ivolginski rajoon (*Иволгинский район*)
* Jeravna rajoon (*Еравнинский район*)
* Kabanski rajoon (*Кабанский район*)
* Kižinga rajoon (*Кижингинский район*)
* Kjahta rajoon (*Кяхтинский район*)
* Kurumkani rajoon (*Курумканский район*)
* Muhhoršibiri rajoon (*Мухоршибирский район*)
* Muja rajoon (*Муйский район*)
* Oka rajoon (*Окинский район*)
* Pribaikalski rajoon (*Прибайкальский район*)
* Selenga rajoon (*Селенгинский район*)
* Severo-Baikalski rajoon (*Северобайкальский район*)
* Zaigrajevo rajoon (*Заиграевский район*)
* Zakamenski rajoon (*Закаменский район*)
* Tarbagatai rajoon (*Тарбагатайский район*)
* Tunkinski rajoon (*Тункинский район*)

## Rahvastik
2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas vabariigis 981 238 inimest, kellest olid 27,81% burjaadid, 67,82% venelased, 0,98% ukrainlased ja 0,83% tatarlased.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Burjaatia elanikest burjaate 29,51%, venelasi 64,89%, tatarlasi 0,7% ja ukrainlasi 0,58%

1 1939–1989 loeti burjaate ja sojoote üheks rahvaks.  2 1926 oli Burjaatia suurem, hõlmates piirkondi, mis praegu kuuluvad Taga-Baikali kraisse ning Irkutski oblastisse.

Linnades elab 46% rahvastikust. Pealinnas Ulan-Udes elab üle 1/3 vabariigi elanikest.

## Ajalugu
Vabariigi sünniks loetakse Burjaadi-Mongoli ANSV loomist Vene NFSV koosseisus 30. mail 1923.

1958. aastal nimetati Burjaadi-Mongoli ANSV Burjaadi ANSV-ks.

1992. aastast kannab nime Burjaatia Vabariik.

## Vaata ka
* Aga Burjaadi autonoomne ringkond
* Ust-Orda Burjaadi autonoomne ringkond
* Agvan Doržijev
* Lubsan Sandan Tsõdenov
* Daši-Doržo Itigelov
* Bidija Dandaron
* Ivolga klooster
* Gombožab Tsöbikov
* Datsan
* Burjaadi kirjandus

## Viited

## Välislingid
Venemaa haldusjaotus

**[[Venemaa]] jaotub halduslikult** 83 (85) föderatsiooni subjektiks (1. järgu haldusüksuseks):
* 21 (+3 annekteeritud) vabariigiks
* 9 kraiks
* 46 (+2 annekteeritud) oblastiks
* 2 (+1 annekteeritud) keskalluvusega linnaks
* 1 autonoomseks oblastiks
* 4 autonoomseks ringkonnaks.

Peale selle on Venemaa jaotatud 8 föderaalringkonnaks, mis aga ei ole Venemaa Föderatsiooni subjektid. 

2014. aasta Krimmi kriisi käigus annekteeris Venemaa Ukrainale kuuluva Krimmi Autonoomse Vabariigi Krimmi Vabariigina ja Sevastopoli linna keskalluvusega linnana. Rahvusvaheline üldsus seda ei tunnista. 

Lisaks Moskvale, Peterburile ja annekteeritud Sevastopolile on keskalluvusega linn ka Kasahstanis asuv Bajkongõr (vene keeles Baikonur), mille Kasahstan on Venemaale rendile andnud. Bajkongõri näol on tegu küll keskalluvusega linnaga, aga mitte Venemaa territooriumiga.

Ainult kahel Venemaa 1. astme haldusüksusel on piir kolme välisriigiga. Need on Pihkva oblast, millel on piir Eesti, Läti ja Valgevenega, ning Altai Vabariik, millel on piir Kasahstani, Hiina ja Mongooliaga.

*Tabeli veerg "Nr" viitab kaardil olevale numbrile. Numbrid jooksevad ülevalt vasakust nurgast üles-alla liikudes paremale (1-83)*

¹ Koos Neenetsi autonoomse ringkonnaga. Oblastis üksi 955 848 
(2024) elanikku.

² Koos Handi-Mansi Jugra ja Jamali Neenetsi autonoomsete ringkondadega. Oblastis üksi 1 615 454 (2024) elanikku.

Rahvaarv 1. jaanuari 2024 seisuga.

## Vaata ka
*Föderaalringkond (Venemaa)