Võnnu praostkond

**Võnnu praostkond** (läti k. Cēsis), saksa *Wendensche Präpositur, Sprengel* oli luteri kiriku  praostkond Lätis, Võnnu kreisis.

## Võnnu praostkonna praostid
*Jacob(us) Gray,  (1603–1686) (Jakob Grajus), praost ja Bērzaune pastor
*1637, Bartolomäus Meyer (surn. 1656),  Võnnu praost ja Võnnu Jaani kiriku Võnnu koguduse pastor
*1662, 1665–1676, Johann Ruhendorf(f) (1625–1686), Võnnu praost ja Trikāta pastor
*1687–1693, Johann Neuhausen (1645–1694),  Võnnu praost ja Võnnu pastorja Valmiera koguduse pastor
*1693–1700, Georg Thomas von Dietz (1641–1700), Võnnu praost  ja Rauna pastor
*–1702, Johann Nikolaus von Hardung (1636–1702), Võnnu praostkonna praost ja Valmiera koguduse pastor; 
*1703–1721, Johann Christoph Wisner (Wiesener) (1648/1650–1721), Võnnu praost ja Trikāta pastor
*1721–1735, Johann Heinrich Hinckeldey (1663–1735), Võnnu praostkonna praost ja Rauna pastor
*1735–1739, Paul Mey, Võnnu praostkonna praost  ja Võnnu Jaani koguduse pastor 
*1740–1748, Johann Eberhard Hinckeldey (1697–1748), Võnnu kreisi 1. osa praostja Rauna pastor
*1748–1771, Gotthard Johann von Dietz (1713–1780), Võnnu kreisi 1. osa praost (Propst des Wendensches Sprengels), Trikāta pastor
*1771–1790, Heinrich Baumann (1716–1790), Võnnu kreisi 1. osa praost, Võnnu praost ja Võnnu Jaani koguduse pastor 
*1791–1800, Johann Gottlieb von Linde, Võnnu praostkonna praost ja Vecpiebalga pastor
*1800–1814, Christian Reinhold Girgensohn (1752–1814), Võnnu praostkonna praost ja Jaunpiebalga pastor
*1814–1816, Gerhard Johann Pleske  (1754–1816), Võnnu praostkonna praost ja Võnnu Jaani koguduse pastor 
*1816–1833, Christian Gustav Schöpf, Võnnu praostkonna praost ja Ļaudona pastor, Liivimaa konsistooriumiringkonnas
*1834–1859, Friedrich ''Wilhelm Weyrich''  (1788–1874), Võnnu praostkonna praost ja Ērgļi-Ogre pastor
*1859–1869, Christian August Döbner (1800–1873), Võnnu praostkonna praost ja   Kalsnava-Vietalva pastor
*1867– Karl Ludwig Kählbrandt  (1803–1888), Võnnu praostkonna praost ja  kogudusepastor
*1902–1905, Kārlis Irbe  (1861–1934), Võnnu praostkonna praost ja Dzērbene-Drusti pastor

## Ajalugu
Läti alade Rootsi riigikiriku luterlik Võnnu praostkond moodustati 1636. aastal, kui  loodi Liivimaal superintendent Hermann Samsoni eestvõttel kuus praostkonda: Eesti aladel Narva praostkond, Pärnu praostkond ja Tartu praostkond ning kolm praostkonda Põhja-Läti aladel: Riia praostkond, Koknese praostkond ja Cēsise praostkond. Võnnu praostkonda kuulusid Valmiera, Võnnu, Trikata, Astijärve, Ropaži kihelkond, Mujani linnuselään

1740. aastast jagati Riia kubermangu Võnnu kreis 2 maakohtu ja praostkonna osaks (saksa k. *Theil*): 
*1. osa: 1) Rauna; 2) Võnnu; 3) Trikāta; 4) Āraiši; 5) Smiltene; 6) Dzērbene koos Drustiga; 7) Vecpiebalga; 8) Palsmane-Aumeistri; 9) Nītaure; 10) Jaunpilsi; 11) Madliena; 12) Ērgļi-Ogre; 13) Skujene koos Lode mõisaga; 14) Jaunpiebalga; 15) Liepmuiža kihelkond
*2. osa: 1) Cesvaine; 2) Aizkraukle; 3) Koknese; 4) Vestiena; 5) Kalsnava ja Vietalva; 6) Bērzaune; 7) Ļaudona ja Lubāna; 8) Lazdona; 9) Liezēre; 10) Tirza ja Lizumsi mõis; 11) Alūksne ja Zeltiņi; 12) Gulbene ja Alamõisa; 13) Apekalnsi; 14) Koivaliina kihelkond.

Põhjasõja järel Venemaa keisririigiga liidetud Läti aladel, 1832. aasta Uue evangeelse luteri kiriku seadusega jaotati Põhja-Läti ja Lõuna-Eesti alade luteriusu kogudused Liivimaa konsistooriumiringkonda. Võnnu praostkonda kuulusid  Võnnu kreisis, kirikud ja kogudused: 
*Härgmäe kirik ja Ogre kirik, Härgmäe ja Ogre kogudused (saksa *[[Erlaa]] ja [[Ogershof]]*, läti *Ērgļu* ja *[[Ogre]]*)	
*Bērzaune kirik ja Bērzaune kogudus (saksa *Bersohn*),	
*Lazdona kirik ja Lazdona  kogudus (saksa *Lasdohn*), 	
*Kalsnava kirik ja Kalsnava  kogudus, Vietalva kirik ja Vietalva kogudused (saksa *Kalzenau und Fehteln*),	
*Võnnu e. Cēsise Jaani kirik ja Võnnu linnakogudus (saksa *Wenden*), 
*Võnnu e.  Cēsise Katariina kirik ja Võnnu kihelkonna maakogudus (saksa *Wenden*) 
*Liezēre kirik ja Liezēre kogudus  (saksa *Lösern*),	
*Jaunpiebalga kirik ja Jaunpiebalga kogudus (saksa *Neu-Pebalg*),	
*Dzērbene kirik ja Dzērbene kogudus, Drusti kirik ja Drusti kogudus (saksa *Serben und Drostenhof*),	
*Cesvaine kirik ja Cesvaine kogudus (saksa *Seßwegen*),
*Skujene kirik ja Skujene ja Lode kogudused (saksa *Schujen und Lohdenhof*), 
*Lubāna kirik ja Lubāna kogudus (saksa *Lubahn*),	
*Vecpiebalga kirik ja Vecpiebalga kogudus (saksa *[[Alt-Pebalg]]*),	
*Ļaudona kirik ja Ļaudona kogudus (saksa *Laudohn*),	
*Rauna kirik ja Rauna kogudus (saksa *Ronneburg*),	
*Liepkalne kirik ja Liepmuiža kogudus, Vestiena kirik ja Vestiena kogudused (saksa *Linden und Festen*), 
*Āraiši kirik ja Āraiši kogudus (saksa *[[Arrasch]]*).
*Ruhja kirik ja Põhja-Ruhja kihelkonnakogudus, Lõuna-Ruhja kihelkonnakogudus

## Galerii

File:Āraišu baznīca 2000-08-19.jpg|Āraiši kirik
File:Dzērbenes baznīca.jpg|Dzērbene kirik
File:Raunas luterāņu baznīca 2000-03-26.jpg|Rauna kirik
File:Vecpiebalgas baznīca 2000-05-27.jpg|Vecpiebalga kirik


## Viited

## Kirjandus
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843 seite 56
*Dr. Napiersky's Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland fortgesetzt von August Wilhelm von Keussler (Keußler). Riga 1877, seite 16-22