open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marika Tuus-Laul

**Marika Tuus-Laul** (neiupõlvenimi **Lenk**; sündinud 12. mail 1951 Tallinnas) on Eesti ajakirjanik ja poliitik; X, XI, XII ja XIII Riigikogu Riigikogu liige.

## Haridus
Marika Tuus-Laul on lõpetanud 1970. aastal Tallinna 39. Keskkooli, 1976. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi klubitöö ja taidlusteatri režii erialal ning 1986. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal.

## Töökäik
Tuus-Laul on töötanud teeninduskombinaadi Junor TTO osakonna vaneminsenerina ja töökodade juhatajana (1970–1972), ENSV Riikliku Filharmoonia ansambli Vana Toomas helirežissöörina (1972–1978), Harju Rajooni Täitevkomitee kultuuriosakonnas metoodikuna (1978–1985), ENSV Riikliku Kinokomitee vaneminspektorina (1985–1987), Eesti Televisioonis uudistereporteri ja toimetaja, "Aktuaalse kaamera" vastutava toimetaja ning publitsistikasaadete saatejuhina (1987–2002) ning Eesti sotsiaalministeeriumis nõunikuna (1997–1999).

Tema kaalukamad tööd ajakirjanikuna olid ETV tarbijakaitsesaated "Pooltund kõigile" ja "Knopka" (1995–2002; autor, toimetaja ja saatejuht).

## Poliitiline tegevus
Marika Tuus-Laul oli Tallinna Linnavolikogu aseesimees 2002–2003. 2003. aastal astus ta Eesti Keskerakonda ning kuulus kuni 2018. aastani ka Keskerakonna juhatusse.

Aastatel 2003–2019 oli ta Riigikogu liige (X, XI, XII ja XIII Riigikogu koosseisus). Riigikogu valimistel on ta saanud 2003. aastal 4028 häält, 2007. aastal 3758 häält, 2011. aastal 2976 häält, 2015. aastal 2904 häält ja 2019. aastal 2095 häält.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kristiine linnaosas, kogus 433 häält ning osutus valituks.

## Muu liikmesus
Ta on olnud Tallinna Eluasemefondi liige.
* 1999–2002 Eesti Ajakirjanike Liidu juhatuse liige 
* 2000–2002 ETV Loometöötajate Ametiliidu esimees ja peausaldusisik, Ringhäälingu töötajate liidu peausaldusisik ning Teenistujate Ametiliitude Keskorganisatsiooni (TALO) juhatuse liige 
* 2007–2011 ja 2016–2023 Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu liige 
* 2005–2007 Põhja-Eesti Regionaalhaigla nõukogu liige 
* 2003–2007 Lääne-Euroopa Liidu (WEU) assamblee liige 
* 2007. aastast Parlamentidevahelise Liidu (IPU) assamblee liige 
* 2017. aastal valitud Tallinna Linnavolikogu liikmeks

## Tunnustus
* 2000 – ajakirja Nädal lugejaküsitluses parima naissaatejuhi kategoorias 2. koht 
* 2001 – ETV aasta parima saatejuhi konkursil 2. koht 
* 2020 – Jõgeva valla teenetemärk 

## Isiklikku
Marika Tuus-Laulu vend on Heimar Lenk. 

Ta oli aastatel 1995–2005 abielus laulja Rein Tuusiga (Rein Tuusi surmani). 2011. aastal abiellus ta Uuno Lauluga.

## Viited

## Välislingid

* Marika Tuus-Laul. Savisaare võinuks kergelt mahalaskmisele saata. Ta oli meie suurimaid riigimehi Postimees.ee, 3. jaanuar 2023
* Marika Tuus-Laul. Eesti on suhtelises vaesuses elavate pensionäridega maailmas teisel kohal. Miks? Kesknädal, 13. veebruar 2023
Paria jõgi

**Paria** on jõgi Põhja-Ameerikas, Colorado jõe lisajõgi. Läbib Ameerikka Ühendriikide Utah' osariigi lõunaosa ja Arizona osariigi põhjaosa.

Paria jõe pikkus on ligikaudu 121 kilomeetrit. Jõgi algab Colorado platoolt, voolab valdavalt lõunasse ja kagusse ning suubub paremalt Coloradosse.

Jõgi saab vee ebatasaselt ja sademetevaeselt maastikult.

Mõnes piirkonnas voolab kitsastes kanjonites.
Aizawl

**Aizawl** on linn Indias, Mizorami osariigi pealinn ja suurim linn. Asub üle 900 m kõrgusel merepinnast metsaga kaetud mägisel maastikul.

Linnas valmistatakse muu hulgas alumiiniumist tooteid, käsitsi kootud tekstiile ja mööblit. 

Linnas on Mizorami ülikool.

## Välislingid

*Aizawli ringkonna koduleht
Dinaari mäestik

**Dinaari mäestik** ehk **Dinaari mäed** (horvaadi ja serbia keeles *Dinara* ja *Dinarsko gorje*; sloveeni keeles *Dinarsko gorovje*) on mäestik Kagu-Euroopas, mis hõlmab suure osa Balkani poolsaare lääneosast ning eraldab poolsaare siseosa Aadria merest.

Mäestik kulgeb Aadria mere läänekaldal, paralleelselt Dalmaatsia rannikuga, ulatudes Sloveenia, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Montenegro ning Albaania territooriumi.

Dinaari mäestiku pikkus on umbes 650 km ja laius varieerub 60 kuni 230 km. Mäestiku kõrgeim tipp on Jezercë, mille kõrgus on 2694 m.

## Viited

## Välislingid
Idjwi saar

**Idjwi** on saar Kivu järves. Pindala 285 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 2238 meetrit üle merepinna, 776 meetrit üle järvepinna. Kuulub Kongo Demokraatlikule Vabariigile. Saart eraldab Rwandale kuuluvast järve lõunarannikust 1 km laiune väin.

1996. aastal hinnati saare elanike arvuks 112 000 Kongo DV kodanikku ja 46 000 Rwanda põgenikku.
Kindu

**Kindu** on linn Kongo DV-s, Maniema provintsi halduskeskus. Asub Kongo jõe ääres. 

Linnal on raudteeühendus Kalemie, Kamina ja Kanangaga. Kindus on lennujaam.

19. sajandil oli Kindu kulla-, elevandiluu- ja orjakaubanduse keskus. Araabia orjakaupmehed viisid orjad Kindust Sansibarile.

## Viited
Tsükliliste nukleotiidide poolt avatavad ioonikanalid

**Tsükliliste nukleotiidide poolt avatavad ioonikanalid** (*cyclic nucleotide-gated ion channels*) on ioonikanalid, mis avanevad tsükliliste nukleotiidide kohalolu korral.

## Mehhanism
Kanalid avab keemiline ligand (tsükliline nukleotiid), kuid nad on ehituselt sarnasemad pinge-avatavate ioonikanalite perekonnale kui ionotroopsetele retseptoritele. Tsükliliste nukleotiidide poolt avatavad ioonikanalid on sageli positiivselt või negatiivselt laetud piirkonnad, mis võivad reageerida membraanipotentsiaali muutustele. Nende laetud piirkondade otstarbest ja funktsioonist ei saada veel täielikult aru.

## Funktsioonid
Tsükliliste nukleotiidide poolt avatavad kanalid on eriti tähtsad mitmes süsteemis:

* Imetajate haistmissüsteem.
* Nägemisanalüsaatoris leidub üks tsüklilise guanosiinmonofosfaadi (cGMP) avatav kanal  võrkkesta fotoretseptor-rakkude rakumembraanis. Vastusena cGMP suurele kontsentratsioonile kanalid avanevad ning lasevad positiivselt laetud ioonidel rakku voolata, põhjustades depolarisatsiooni. See on raku seisund pimedas (nimetatakse pimedaks vooluks), kuid kui raku fotoretseptorit tabab footon, tekib ahelreaktsioon, mis vähendab cGMP kontsentratsiooni ning viib seetõttu hüperpolarisatsioonini. Seega on need rakud õigupoolest pimedas aktiivsemad kui valguse käes.
* Naljakaid voole on seostatud HCN-kanalitega.
* cGMP poolt avatavad katioonikanalid on neerusäsi seesmistes kogumistorukestes. Nad edendavad  [Na<sup>+</sup> [reabsorptsiooni. Osa atriaalse natriureetilise peptiidi toimemehhanismist on nende kanalite inhibeerimine.  Sama kehtib diureetikum amiloriidi kohta. Aldosteroonil on vastupidine toime.

## Näited
### α-kanal
Tsükliliste kanalite poolt avatava kanali α alaühikute seas on: 
*Tsükliliste nukleotiidide poolt avatav kanal α1
*Tsükliliste nukleotiidide poolt avatav kanal α2
*Tsükliliste nukleotiidide poolt avatav kanal α3
*Tsükliliste nukleotiidide poolt avatav kanal α4
### β-kanal
β-alaühikute seas on:
*Tsükliliste nukleotiidide poolt avatav kanal β1
*Tsükliliste nukleotiidide poolt avatav kanal β3

### HCN-kanalid
Teiste näidete seas on hüperpolarisatsiooni poolt aktiveeritavad tsükliliste nukleotiidide poolt avatavad kaaliumikanalid (HCN-kanalid: HCN1, HCN2, HCN3, HCN4.

## Viited
2008. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused

2008. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused on 12. sisemaailmameistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 7.–9. märtsini Valencias Palau Velódromo Luis Puigi areenil Hispaanias. MM-il osales 159 IAAF-i liikmesriiki, mis on sisemaailmameistrivõistluste osalejate rekord.

## Tulemused

### Mehed

#### 60 m jooks

**Kuupäev:** 7. märts
Osavõtjaid: 64 (Stardileht)
Eeljooksud Poolfinaalid Finaal

#### [[400 m jooks]]

**Kuupäev:** 9. märts
Osavõtjaid: 30 (Stardileht)
Eeljooksud Poolfinaalid Finaal

#### [[800 m jooks]]

**Kuupäev:** 9. märts
Osavõtjaid: 36(Stardileht)
Eeljooksud Poolfinaalid Finaal

#### [[1500 m jooks]]

**Kuupäev:** 8. märts
Osavõtjaid: 32 (Stardileht)
Eeljooksud Finaal

#### [[3000 m jooks]]

**Kuupäev:** 9. märts
Osavõtjaid: 22 (Stardileht)
Eeljooksud Finaal

#### [[4×400 m teatejooks]]

**Kuupäev:** 9. märts
Osavõtjaid: 12 (Stardileht)
Eeljooksud Finaal

#### 60 m tõkkejooks

**Kuupäev:** 8. märts
Osavõtjaid: 39 (Stardileht)
Eeljooksud Poolfinaalid Finaal

Rene Oruman jooksis oma eeljooksus kuuenda aja 8,00 ja edasi ei pääsenud. Tema isiklik rekord on 7,84 ja pärineb 2008. aasta veebruarist.

#### [[Kõrgushüpe]]

**Kuupäev:** 8. märts
Osavõtjaid: 17 (Stardileht)
Kvalifikatsioon Finaal

#### [[Teivashüpe]]

**Kuupäev:** 9. märts
Osavõtjaid: 21 (Stardileht)
Kvalifikatsioon Finaal

#### [[Kaugushüpe]]

**Kuupäev:** 8. märts
Osavõtjaid: 20 (Stardileht)
Kvalifikatsioon Finaal

#### [[Kolmikhüpe]]

**Kuupäev:** 9. märts
Osavõtjaid: 15 (Stardileht)
Kvalifikatsioon Finaal

#### [[Kuulitõuge]]

**Kuupäev:** 7. märts
Osavõtjaid: 21 (Stardileht)
Kvalifikatsioon Finaal

Andrei Mihnevitš diskvalifitseeriti positiivse dopinguproovi tõttu.

#### [[Meeste seitsmevõistlus|Seitsmevõistlus]]


**Kuupäev:** 8.–9. märts
Osavõtjaid: 8 (Stardileht)
Ametlikud tulemused

### Naised

#### 60 m jooks

**Kuupäev:** 7. märts
Osavõtjaid: 40 (Stardileht)
Eeljooksud Poolfinaalid Finaal

#### [[400 m jooks]]

**Kuupäev:** 9. märts
Osavõtjaid: 30 (Stardileht)
Eeljooksud Poolfinaalid Finaal

#### [[800 m jooks]]

Osavõtjaid: 20 

#### [[1500 m jooks]]

**Kuupäev:** 9. märts
Osavõtjaid: 20 (Stardileht)
Eeljooksud Finaal

#### [[3000 m jooks]]

**Kuupäev:** 8. märts
Osavõtjaid: 23 (Stardileht)
Eeljooksud Finaal

#### [[4×400 m teatejooks]]

**Kuupäev:** 9. märts
Osavõtjaid: 6 võistkonda (Stardileht)
Finaal

#### 60 m tõkkejooks

**Kuupäev:** 8. märts
Osavõtjaid: 31 (Stardileht)
Eeljooksud Poolfinaalid Finaal

#### [[Kõrgushüpe]]

**Kuupäev:** 9. märts
Osavõtjaid: 18 (Stardileht)
Kvalifikatsioon Finaal

#### [[Teivashüpe]]

**Kuupäev:** 8. märts
Osavõtjaid: 16 (Stardileht)
Kvalifikatsioon Finaal

#### [[Kaugushüpe]]

**Kuupäev:** 9. märts
Osavõtjaid: 12 (Stardileht)
Kvalifikatsioon Finaal

#### [[Kolmikhüpe]]

**Kuupäev:** 8. märts
Osavõtjaid: 18 (Stardileht)
Kvalifikatsioon Finaal

#### [[Kuulitõuge]]

**Kuupäev:** 9. märts
Osavõtjaid: 17 (Stardileht)
Kvalifikatsioon Finaal

#### Viievõistlus

**Kuupäev:** 7. märts
Osavõtjaid: 8 (Stardileht)
Ametlikud tulemused

## Medalid

## Välislingid

*MM-ist IAAF-i koduleht
*MM-i korralduskomitee koduleht
Jermolovka

**Jermolovka** (Ермоловкa) on 

***[[Jermolovka (Sotši)|Jermolovka]]**, küla Sotši linna Adleri rajoonis
***[[Leselidze]]** alevi endine nimi
* ...
Ba‘labakk

**Ba‘labakk** on linn Liibanonis Bekaa kubernerkonnas.

Asub Bekaa orus.

Ba‘labakk kuulub 1984. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Viited
Tüüros

**Tüüros** on sadamalinn Liibanoni lõunaosas ja Lõuna-Liibanoni kubernerkonna keskus.

Linnas elab umbes 60 000 elanikku ja kogu linnastus umbes 174 000 elanikku. See on elanike arvult riigi neljas linn Beiruti, Tripoli ja Şaydā (Sidon) järel.

Tüüros on vana Foiniikia linn ning kreeka ajaloolase Herodotos väidetel oli see asutatud umbes 2750 eKr.

Seal asub mitmeid antiikajast pärinevaid kultuurimälestisi ja linn on arvatud UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Linnast pärines värv purpur, mis oli seetõttu Vana-Roomas tuntud ka kui Tüürose purpur. Seda värvi kangaid sai endale lubada ainult kõige rikkamad ja mõjukamad inimesed. Nii sümboliseeris see värv rikkust ja võimu.

Linnast pärinesid vanarooma jurist Ulpianus ja uusplatonistlik filosoof Porphyrios. Sealt on arvatud pärinevat ka kristlik märter Christina. Linna on nimetatud veel vanakreeka mütoloogiast tuntud Europe ning Kartaago rajaja Dido sünnikohaks.

## Viited
Leselidze

**Leselidze** on alev Musta mere rannikul Gruusia loodeosas Abhaasias. Asub 14 km kaugusel Gagrast Venemaa piiri lähedal Phsou jõe vasakul kaldal. 

7. sajandist kuulus asula Abhaasia vürstidele ja kandis nime **Getšripš** (ka Gatšripš). 19. sajandil nimetati **Jermolovkaks**. 1944. aastal nimetati Nõukogude sõjaväelase kindralpolkovnik Konstantin Lesselidze järgi **Leselidzeks**. 1992. aastal toimusid linnas lahingud abhaaside ja grusiinide vahel. Abhaasia võimud taastasid asula endise nime Getšripš.

Alevit läbib raudtee.

Nõukogude ajal toimusid Leselidzes NSV Liidu kergejõustikukoondise treeningulaagrid. 1980. aastatel püstitati seal mitu heitealade maailmarekordit.
Gaza

**Gaza**, tuntud ka kui **Gaza City**, on linn Lähis-Idas Palestiinas Gaza sektoris.

Gaza on Palestiina riigi suurim linn. 2017. aastal elas linnas 590 481 inimest.

## Vaata ka
*Gaza Islamiülikool
*Şabrah
*2025. aasta pealetung Gaza linnale

## Viited
An-Nabaţīyah

**An-Nabaţīyah**' all võidakse mõista 
*Liibanoni linna **[[An-Nabaţīyah at-Taḩtā]]t**
*Liibanoni haldusüksust **[[An-Nabaţīyah' kubernerkond]]a**
Qānā

**Qānā** on küla Liibanoni lõunaosas.

2006. aasta 30. juulil hukkus Qānās Iisraeli-Liibanoni konflikti ajal Iisraeli armee korraldatud raketirünnakus vähemalt 54 inimest, neist 34 lapsed. Valdav osa hukkunuist olid tabamuse saanud maja keldris varju otsinud sõjapõgenikud.
Marji‘yūn

**Marji‘yūn** on linn Liibanoni lõunaosas An-Nabaţīyah' kubernerkonnas.

2000. aastal elas seal umbes 3000 inimest.

## Viited
Nahariyya

**Nahariyya** (heebrea **נהריה**) on linn Iisraeli Põhjaringkonnas Vahemere ääres.

Elanike arv on 51 300 (2010), pindala on 10,5 km².

Nahariyya on asutatud aastal 1935, linnaõigused sai 1961. aastal.

## Sport
Kohalik korvpalliklubi on Ironi Nahariyya (asutatud 1970. aastal HaPo'el Nahariyya nime all). FIBA EuroChallenge sarjas pääses Ironi Nahariyya kahel korral (2003–2004 ja 2004–2005) veerandfinaali.

## Kuulsaid linnaelanikke
*Gilad Shalit, Iisraeli sõdur (1986–...)

## Viited


## Välislingid

* Nahariyya Linnavalitsuse koduleht (*heebrea keeles*)
* Nahariyya Linnamuuseumi koduleht
Jezercë

**Jezercë** on Albaania Alpide ja kogu Dinaari mäestiku kõrgeim tipp, mille kõrgus on 2694 meetrit. 

Mäetipp koosneb peamiselt lubjakivist, mis on tüüpiline piirkonna karstilistele maastikele. 

Jezercë asub Albaania põhjaosas, Valbona ja Shala orgude lähedal. Ümbrus on tuntud rikkaliku mägitaimestiku ja haruldaste loomaliikide poolest. 

Mäe tipp on populaarne sihtkoht matkajate ja alpinistide seas, pakkudes väljakutseid nii kogenud ronijatele kui ka loodushuvilistele.

## Viited

## Välislingid
2010. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused

2010. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused olid **13**. sisemaailmameistrivõistlused kergejõustikus. Need toimusid 12.–14. märtsil Dohas Kataris.

## Korraldamise õigused

IAAF teatas 25. märtsil 2007 Keenias Mombasas toimunud kongressil, et sisemaailmameistrivõistlusi soovivad korraldada Türgi ja Katar. 25. novembril 2007 Monacos peetud kongressil valiti hääletuse tulemusel korraldajaks Katari pealinn Doha.
Optiline telg

**Optiline telg** on optilise süsteemi sümmeetriatelg. Läätse optiline telg on sirge, mis on risti läätse pindadega ning on pindade moodustajate sümmeetriateljeks. Optilisel teljel asuvad läätse peapunktid. Optilise süsteemi optiline telg läbib sisendapertuuri ja väljundapertuuri tsentreid.

Kaksikmurdva kristalli optiline telg on suund kristallis, kus kaksikmurdumine puudub. Selles suunas ei sõltu valguse kiirus kristallis polarisatsioonist.
Mathias Fredriksson

**Mathias Fredriksson** (sündinud 11. veebruaril 1973 Uddevallas) on Rootsi endine murdmaasuusataja. 

Fredriksson võitis maailma karikasarja üldkarika 2003. aastal ning sprindikarika 2002. ja 2003. aastal. 2001. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis sai ta hõbemedali nii 15 km klassikalises stiilis kui ka 4×10 km teatesõidus. Teatevõistluses sai ta pronksmedali 2003. aasta MM-ilVal di Fiemmes, 2006. aasta olümpiamängudel Torinos ja 2007. aasta MM-il Sapporos.

Mathias Fredrikssoni vend Thobias Fredriksson on samuti murdmaasuusataja. 

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängud]]el

* 2006  Torinos
**  pronksmedal 4×10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2001  Lahtis
**  hõbemedal 10 km klassikalises stiilis
**  hõbemedal 4×10 km teatesõidus
* 2003  Val di Fiemmes
**  pronksmedal 4×10 km teatesõidus
* 2007  Sapporo
**  pronksmedal 4×10 km teatesõidus

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused‎|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Üldkarikas
** **1. koht**: **2003**
** 2. koht: 2004
* Tavakarikas
** 2. koht: 2004

Mathias Fredriksson osales 210 MK-etapil ja jõudis poodiumile 15 korral, millest üheksal korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

*Mathias Fredrikssoni koduleht
*
Uddevalla

**Uddevalla** on tiheasustusega paikkond Rootsis Västra Götalandi läänis Uddevalla vallas. 

Uddevalla sai linnaõigused 1498. aastal. Linnas on olnud kolm korda suured tulekahjud aastatel 1564, 1690 ja 1806. Linna nimi oli varem *Oddevold*, mis olevat tulnud sõnadest "odden på vallen". Teise teooria järgi on nimi tulnud hoopis jumal  Odini nimest.

## Tööstus

Linna oli rajatud laevatehas *Uddevallavarvet* 1800. aastatel suure majanduskasvu ajal. Veel 1960. aastani oli see Bohusläni suurim tööandja. 1970. aastatel saabunud majanduskriis haaras ka Uddevalla laevatehast, mis 1985. aastal põhjustas selle sulgemise. Selle järel on Volvo ehitanud sinna uue tehase, kus praegu valmistatakse Volvo C70 seeria autosid. Volvo on tehase omanik koos itaallaste Pininfarinaga.

## Viited

## Välislingid
* Uddevalla koduleht

## Allikad
Uddevalla vald

**Uddevalla vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västra Götalandi läänis.

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
Envisat

**Envisat** on Euroopa Kosmoseagentuuris (ESA) loodud Maa seire satelliit. See on märtsis 2008 suurim Euroopa kosmoseaparaat kogukaaluga 8211 kg. Envisat viidi päikesesünkroonsele polaarorbiidile 1. märtsil 2002, orbiidi kõrgus 790 km, mõõtmisintervall oli algselt 35 päeva, alates novembrist 2010 muudeti orbiiti ja uueks kordustsükli pikkuseks sai 30 päeva. 

8. aprillil 2012 kaotati side Envisatiga. Kuu aega kestnud katsed taaselustada satelliit ei andnud tulemusi ja 9. mail 2012 kuulutas ESA missiooni lõppenuks.
 
Envisatil on üheksa mõõteseadet maa, veekogude, jää ja atmosfääri uurimiseks
* ASAR – sünteetilise apertuuriga radar (maa)pinna kõrguste mõõtmiseks sub-millimeetrise täpsusega
* MERIS – keskmise lahutusega spektromeeter peegeldumisspektrite mõõtmiseks, 15 spektraalset kanalit spektripiirkonnas 390-1040 nm
* AATS – radiomeeter ookeani pinna temperatuuri mõõtmiseks
* RA-2 – radar-kõrgusemõõtja 
* MWR – mikrolaine-radiomeeter atmosfääri veeauru sisalduse mõõtmiseks
* DORIS – mõõteriist orbiidi kõrguse mõõtmiseks 10 cm täpsusega
* GOMOS – atmosfääri osooni vertikaalsete profiilide mõõduriist
* MIPAS – Michelsoni interferomeeter atmosfääri sondeerimiseks
* SCIAMACHY – skaneeriv kujutise spektromeeter valguse atmosfääris neeldumise kaardistamiseks

Kümne aastaga edastati maale rohkem kui tuhat terabaiti infot.

## Välislingid
*Euroopa kosmoseagentuur kaotas kontakti suurima satelliidiga, Postimees, 13. aprill 2012
Transdutsiin

**Transdutsiin** (ka *G<sub>t</sub>*) on heterotrimeerne G-valk, mis esineb selgroogsete võrkkesta fotoretseptor-rakkudes (kepikestes ja kolvikestes). Ta täidab olulist osa fototransduktsioonis.  

Igas rakutüübis on erineva struktuuriga transdutsiin (ekspresseerub erinev geen). 

Heterotrimeerse transdutsiini (alaühikud α, β ja γ) aktiveerib konformatsioonimuutus rodopsiini või jodopsiini valgustundlikus osas retinaalis footoni neeldumise tõttu. Aktivatsiooni tõttu vahetub  α-alaühikuga seotud guanosiindifosfaat (GDP) lahusest võetud guanosiintrifosfaadiga (GTP) ning α-alaühik eraldub β- ja γ-alaühikust. Aktiivne transdutsiin-α suurendab siis tsüklilise GMP fosfodiesteraasi (PDE) aktiivsust: ta lõhustab selle, sidudes end PDE inaktiveeriva γ-alaühikuga; järele jäänud PDE kompleks muutub ensümaatiliselt aktiivseks. Seetõttu väheneb rakusisese signaalaine (*second messenger*) tsüklilise guanosiinmonofosfaadi (cGMP) kontsentratsioon. See omakorda viib cGMP poolt avatava ioonikanali sulgumiseni ning raku hüperpolarisatsioonini. Seda signaalsündmuste ahelat nimetatakse ka selgroogsete fototransduktsioonikaskaadiks.  

Transdutsiin regenereerub mõne aja pärast iseenesest ning kaotab aktiivsuse: (aktiivne) GTP-ga seotud transdutsiini α-alaühik  hüdrolüüsub väikese GTPaasi toimel transdutsiin-GDP-ks (GTP hüdrolüüsub GDP-ks). Seda protsessi kiirendab kompleks, mis koosneb G-valgu signaali regulaatorist (RGS) ja efektori γ-alaühikust tsüklilisest fosfodiesteraasist.  Transdutsiini  α-alaühiku kompleks γ-PDE-ga laguneb ning α-alaühik ühineb jälle β-γ-alaühikuga. 

Transdutsiin osaleb ka silma adaptatsioonis valguse intensiivsusega. Tavaliselt paikneb see valk koos rodopsiini või jodopsiiniga fotoretseptor-raku välissegmendis. Ent kui võrkkest on pikemat aega valgusele eksponeeritud, suundub transdutsiin fotoretseptor-raku sisesegmenti. Transpordimehhanism pole veel selge. 

## Geenid
**[[GNAT1]]*
**[[GNAT2]]*
**[[GNAT3]]*
Härma müür

**Härma müüri** nime kannavad kaks liivakivipaljandit Piusa jõe ürgorus:
***[[Härma Mäemine müür]]** ehk Keldri müür 
***[[Härma Alumine müür]]** ehk Kõlgusniidu müür
Lenduvad orgaanilised ühendid

**Lenduvad orgaanilised ühendid** (akronüümina kasutatakse ingliskeelset fraasi **VOC** – **''v**olatile **o**rganic **c**ompound*; harvem ka eestikeelset akronüümi *'LOÜ''') on keemilised ühendid, mis tavatingimustes märkimisväärselt lenduvad (auruvad) atmosfääri. Levinuimad VOCid on metaan, aldehüüdid, ketoonid jt.

Taimed eraldavad õhku enam kui 30 000 erinevat ühendit ja taimse orgaanika emissioon atmosfääri ületab inimtekkelise emissiooni enam kui suurusjärgu võrra. Paljud neist ühendeist on suure reaktsioonivõimega ja mõjutavad meid ümbritseva õhu kvaliteeti. Samuti osalevad taimsed ühendid pilvede moodustumisel.

## Vaata ka
*Lenduvus

## Viited
Travis Reed

**Travis Reed** (sündinud 6. augustil 1979) on Ameerika Ühendriikide endine elukutseline korvpallur, kes on mänginud Hollandi, Rumeenia, Austraalia, Saksamaa ja Eesti klubides. Eestis mängis Reed aastatel 2006–2008 BC Kalev/Cramo ja hooajal 2009/10 Tallinna Kalevi meeskonnas.

## Korvpallikarjäär
### Holland
Reed alustas profikarjääri Hollandis, kus esindas aastatel 2002–2003 EiffelTowersit (nüüdne Den Bosch) ja aastatel 2003–2006 Hanzevast Capitalsi (nüüdne Groningeni Donar).

### Eesti
2006. aastal liitus Reed Kaleviga ja võitis kohe klubi fännide seas suure populaarsuse. 2006/07. hooajal jäädi finaalides alla Tartu Ülikool/Rockile. 2007/08. hooajal läks Reedil Kalevis samuti hästi, kuna jõuti Balti liigas kuue parema hulka. Reedi keskmised näitajad Eesti meistriliigas olid 17,8 punkti ja 6,9 lauapalli, Balti liigas 18,8 punkti ja 6,3 lauapalli ning ULEB Cupi mängudes 19,6 punkti ja 6,9 lauapalli.

12. mail 2008 teatas Kalev, et lõpetab Travis Reediga lepingu, kuna meest vaevas vigastus ja ta ei oleks saanud Kalevi rivistuses finaalturniiri kaasa teha. Kalev kaotas aga ilma Reedita meistritiitli taas Tartu Rockile. Seekord jäädi alla mängudega 0 : 4. Kolmanda mängu eel kinkisid Kalev/Cramo fännid Travis Reedile lahkumiskingituseks karika, millele oli peale kirjutatud "MVP for fans".

### Hilisem karjäär
Karjääri Rumeenias jätkanud Reed naasis Eestisse hooajaks 2009/10, mil esindas Tallinna Kalevit. Pärast seda jõudis Reed mängida veel Saksamaa ja Austraalia klubides.

## Saavutused
* Hollandi meister (2004)
* Hollandi kõrgliiga kõige väärtuslikum mängija (2004)
* Hollandi karika võitja (2005)
* Kahekordne Eesti karika võitja (2007, 2008)
* Kahekordne Eesti meistriliiga hõbe (2007, 2008)
* Eesti meistriliiga kõige väärtuslikum mängija (2007)
* Balti liiga kõige väärtuslikum mängija (2007)

## Välislingid
* Balti korvpalliliiga kõige kasulikumaks mängijaks valiti Travis Reed, Postimees, 18. aprill 2007
* Kalev/Cramo endine tähtmängija Travis Reed pallib Austraalia väikeliigas, Delfi, 13. august 2011
* Eesti publiku lemmik Travis Reed siirdus Keerlesega samasse liigasse, ERR, 25. oktoober 2011
Ussinsk

**Ussinsk** on linn Venemaal Komi Vabariigis, Ussinski linnaringkonna keskus. Asub Ussa jõe ääres, selle Petšorasse suubumiskoha lähedal.

Ussinsk asutati 1975. aastal naftaleiukoha juurde. Linnaõigused sai 1984. aastal.

Kolmveerand Komi naftast toodetakse Ussinski ümbruses.

Linna läbib raudtee.

## Viited

## Välislingid

*http://www.usinsk.ru/
*http://city.usinsk.ru/
Puhtu-Laelatu looduskaitseala

**Puhtu-Laelatu looduskaitseala** (varem Virtsu-Laelatu-Puhtu kaitseala) on kaitsealune piirkond Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Pivarootsi, Rame ja Hanila külas ning Virtsu alevikus. Kaitseala koosneb kahest lahusosast. Selle pindala on 3057,7 ha, millest vee- ja märgalade alla jääb 1973,9 ha ning maismaa osa pindala on 1083,8 ha. Koos Nehatu looduskaitsealaga on määratud Ramsari-alade hulka. Kaitseala kuulub ka Natura-alade Väinamere linnuala ja Väinamere loodusala koosseisu. Kaitseala geograafilised koordinaadid on .

Looduskaitsealal on erilise tähelepanu all linnustik, samuti looduslikud ja poollooduslikud kooslused. Ala on tähtisi lindude puhkepaik, üks strateegiline punkt Läänemere ja Põhjamere vahet lendavate rändlindude teel.

Rannik on liigestatud madalate merelahtedega ning väikeste laidudega. Ranna ääres levivad roostikud ja rannarohumaad, sisemaa poole minnes tulevad puisniidud, kadastikud ja metsad. Kaitseala on oluline mitmete linnuliikide rändel. Kaitseala üks silmapaistvamaid kooslusi on Laelatu puisniit. Tegu on väga liigirikka puisniiduga (> 400 soontaime ja 30 samblaliiki). Samuti kasvab seal rohkelt kaitstavaid taimi, esindatud on 2/3 Eestis kasvavatest orhideedest. Tähelepanu väärib ka Puhtus kasvav laialehine salumets.

Alal on kaks bioloogiajaama – Puhtu (asutatud 1949) ja Laelatu (asutatud 1985). Mõlema ala teaduslik uurimine ulatub aga palju varasemasse aega.

Kaitseala läbivad või sellel asuvad järgmised veekogud: Hanila oja, Uustalu kraav, Kasse laht (järv), Mõisalaht (järv), Ännikse laht (järv).

Kaitsealal asuv suurim saar on Ulluta laid.

## Ajalugu

Kaitseala ajalugu ulatub 1939. aastasse, mil kaitsestaatuse sai Puhtu poolsaar ja sealne Virtsu-Puhtu tervisemuda kaitseala. Aastal 1950 lõi Eesti NSV Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituut sealsele territooriumile *botaanilis-zooloogilise kaitseala*, mis aastast 1957 kandis *Puhtulaiu taimestiku-loomastiku keeluala* nime. Kaks aastat hiljem nimetati see ümber *Virtsu-Laelatu-Puhtu keelualaks*. Praeguse looduskaitseala piirid ja staatus pärinevad 2003. aastast. 

## Vööndid
Puhtu-Laelatu kaitsealal on kuus sihtkaitsevööndit ja kaks piiranguvööndit: 

* Kasse sihtkaitsevöönd (27,3 ha)
* Kõbaja laidude sihtkaitsevöönd (386,3 ha)
* Laelatu sihtkaitsevöönd (658,5 ha)
* Puhtu sihtkaitsevöönd (146,5 ha)
* Rame sihtkaitsevöönd (19,6 ha)
* Rame lahe laidude sihtkaitsevöönd (166,4 ha) 

* Puhtu-Laelatu piiranguvöönd (1618,2 ha) 
* Pivarootsi piiranguvöönd (35 ha). 

Puhtu-Laelatu looduskaitseala keskkonnaregistri kood on KLO1000176.

## Vaata ka
*Laelatu bioloogiajaam
*Puhtu bioloogiajaam

## Viited

## Kirjandus
*Kukk, Toomas (toim.) 2010. *Puhtu ajalugu ja loodus*. Estonia Maritima 8.
*Kukk, Toomas (toim.) 2013. *Laelatu ajalugu ja loodus*. Estonia Maritima 9.

## Välislingid
*Puhtu-Laelatu looduskaitseala kaitse-eeskiri
*Otsus maa-ala looduskaitse alla võtmise kohta
*
Charles X

**Charles X** (9. oktoober 1757 – 6. november 1836) oli Prantsusmaa kuningas 1824–1830. Charles X oli viimane kroonitud kuningas Prantsuse troonil ning ühtlasi viimane Püha Vaimu ordu suurmeister.

Charles X tuli võimule 1824. aastal Louis XVIII surma järel, mõlemad olid Louis XVI vennad. Troonile saades oli ta juba 66-aastane. Varem oli ta Artois' krahvina juhtinud ultramonarhiste ning tema vaated olid tunduvalt konservatiivsemad kui tema vendadel.

Charles X kuningaks kroonimine leidis aset vana kombe kohaselt Reimsi katedraalis 1825. aastal. Vana kombe taastamine ei olnud samas eriti arukas, kuna ühelt poolt oli selleks ajaks juba niigi palju kuningate jumalikus päritolus kahtlejaid, samuti teadis rahvas väga hästi, et nii **pühitsetud palsam** kui ka **püha ampull** (pudel) pidid olema vähemalt ühe korra hävitatud.

Kuninga populaarsust vähendas veelgi võrdlusmoment 1821. aastal surnud Napoléoni reformimeelse ja tema enda küllaltki tagurliku poliitika vahel.

Oma valitsemisaja lõpul astus Charles samme, et võimu tugevdada, kitsendades näiteks ajakirjandusvabadust, ent kuna tegemist oli siiski piisavalt muutunud ühiskonnaga, ei suudetud seda enam välja kannatada ning 27. juulil 1830 algas Pariisis ülestõus, mida kutsutakse Juulirevolutsiooniks.
Charles X põgenes Pariisist, loobus 2. augustil troonist ning läks eksiili, leides peavarju Euroopa riikidest. Ta suri 6. novembril 1836 **Görzi** linnas Austrias (praegu Nova Gorica Sloveenias) koolerasse.

Charles X loobus troonist oma poja Louis-Antoine'i kasuks, kes aga keeldus tiitlit vastu võtmast. Siiski on teda mõnikord peetud **Louis XIX** nime all mõnikümmend minutit riigipeaks olnuks. Seejärel valitses ametlikult seitse päeva (2. kuni 9. august) Louis-Antoine'i poeg Henri V nime all. Tema järel tõusis Prantsusmaa valitsejaks Bourbonide noorema, Orléansi haru esindaja Louis-Philippe I, kelle isa Louis Philippe Joseph d'Orléans (tuntud ka Philippe d'Orléansi või Philippe Égalité'na *(pr. k. võrdsus)*) oli mänginud olulist rolli Prantsuse revolutsiooni alguses.
World Gazetteer

**World Gazetteer** oli veebisait, kuhu koondati andmeid riikide, haldusüksuste ja asulate rahvaarvu kohta. Selle omanik ja ülalpidaja oli Stefan Helders.

World Gazetteeri andmete allikaks on riikide avaandmed, nende puudumisel on kasutatud aastaraamatuid, entsüklopeediaid ja atlaseid. Linnade kohta oli enamasti esitatud rahvaarv; kui see polnud kättesaadav, oli esitatud kohaliku omavalitsuse (valla) rahvaarv (nt Saksamaa, Soome, Itaalia, Hispaania). Mõne riigi kohta oli esitatud nii asula kui ka valla rahvaarv. Esitatakse mõned varasemad elanike arvud allikate põhjal ning arvutuslik elanike arv jooksva aasta alguse kohta (arvutusvalem ei ole avaldatud). Arvutamise viisi kohta andmed puuduvad. 

Esialgne versioon, mis ilmus 1998. aastal, kandis nime "The Global Population Project". 

Saidil oli olemas ka saksa-, prantsuse- ja hispaaniakeelne versioon.

World Gazetteeri arvutuslikke elanike arve on kasutanud ka "Eesti entsüklopeedia" 15. köide. 

2013. aasta augusti seisuga sait enam ei toimi.

## Viited

## Välislingid
*
Käsisaag

**Käsisaag** on tööriist, mida kasutatakse käsitsi saagimiseks.

## Käsisaage
*Vukssaag
*Tapisaag
*Tikksaag
*Raamsaag
*Vibusaag
*Kahemehesaag
*Vineerisaag
*Jõhvsaag
*Rauasaag
*Jaapani saed

## Vaata ka
*Saag

## Välislingid
Nägemisteravus

**Nägemisteravus** on nägemise, eriti kujundite nägemise selgus, mis sõltub võrkkesta fookuse teravusest silmas ning aju tõlgendusvõime tundlikkusest. 

Nägemisteravus on suurus, millega mõõdetakse võimet ära tunda erineva suurusega musti sümboleid valgel taustal standardselt kauguselt. See on kõige tavalisem nägemisfunktsiooni kliiniline mõõtmine.
Härma Alumine müür

**Härma Alumine müür** (ka *Kõlgusniidu müür, Kõlksniidu müür, Rokina müür*) on kuni 20,5 meetri kõrgusele ulatuv liivakivipaljand Piusa jõe paremkaldal. Müüril paljandub Gauja lademe Lode kihistiku liivakivi.

Härma Alumise müüri juures on telkimis- ja lõkkekoht. Liivakivipaljand asub 2,7 km kaugusel Võru-Obinitsa teest. Linnulennult 250 m lõunas asub Härma Mäemine müür. Müürid on Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala koosseisus.

Müüri ääres on filmitud üks lõik filmist "Libahunt".

## Vaata ka
*Härma Mäemine müür

## Viited

## Välislingid
* Kõlksniidu müür Eesti geokogude infosüsteemis
Altševsk

**Altševsk** on linn Ukrainas Luhanski oblastis. 2014. aastast on linn venemeelsete mässuliste (Luhanski Rahvavabariik) kontrolli all.

Linna asutas 1895. aastal ettevõtja Oleksi Altševski. 1932. aastal sai linnaõigused. 1931–1961 oli linna nimi *Vorošilovsk* seejärel *Kommunarsk*. 1992. aastast on taas Altševsk.

Altševsk on Donbassi tööstuskeskus, peamised tööstusharud on metallurgia (terasetootmine) ja ehitusmaterjalidetööstus.

2006. aasta jaanuaris purunes pakase tõttu linna keskküttetorustik, mida ei olnud pikka aega remonditud, ja 60 000 inimest jäi mitmeks nädalaks ilma keskkütteta. Veidi hiljem külmusid kinni kanalisatsioonitorud. Võimud evakueerisid linnast lapsed teistesse linnadesse. Seda õnnetust peetakse Ukraina iseseisvusaja suurimaks inimese põhjustatud humanitaarkatastroofiks enne Venemaa sissetungi Ukrainasse 2022. aastal.

Linnas on 10 trolliliini.

## Välislingid
* 14. november 2014. *[[Ukrajinska Pravda]]*. Valitsus kinnitas riigi kontrolli all mitteolevate asulate nimekirja (*ukraina keeles*)
* 31. oktoober 2014. *[[Infovastupanu]]*. Алчевские террористы уже заманивают местных жителей на псевдовыборы "социальными картами" (*vene keeles*)
Wapakoneta

**Wapakoneta** on linn Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis, Auglaize'i maakonna halduskeskus.

Wapakoneta on tuntud kui astronaut Neil Armstrongi sünnikoht.

## Viited

## Välislingid
* Wapakoneta ametlik koduleht
Silmatõmblus

**Silmatõmblus** ehk **nüstagm** (*nystagmus*) on tahtmatu silmaliigutus, mille korral sujuvad liigutused ühes suunas vahelduvad sakaadiliste liigutustega teises suunas. 

Silmatõmblus on tingitud vestibulo-okulaarsest refleksist või on patoloogiline.
Valguskartus

**Valguskartus** ehk **silmade valguskartus** ehk **valguskartlikkus** ehk **silmade valguskartlikkus** ehk **fotofoobia** on sümptom, mis seisneb ülemäärases valgustundlikkuses ja vastumeelsuses päikesevalguse ning väga valgete kohtade suhtes. Valgus tekitab silmades ebamugavustunnet või valu. 

Valgustundlikkus tuleneb tavaliselt ülemäärasest valgusest, mille tõttu võrkkesta fotoretseptor-rakud on  ülestimuleeritud ning saadavad nägemisnärvi liiga palju elektrilisi impulsse. See tekitab reflektoorse vastumeelsuse valguse suhtes ning ebamugavustunde või valu. valgust võib olla liiga palju, kui silm on kahjustatud (näiteks sarvkesta abrasioon või võrkkesta kahjustus) või kui pupill või pupillid ei ole võimelised normaalselt kokku tõmbuma (see kaasneb okulomotoorse närvi kahjustusega).  

Valguskartuse puhul tõmmatakse silmad päikesevalgusest või valgustitelt ära, varjutakse hämarasse tuppa või kantakse päikeseprille.
Päevanägemine

**Päevanägemine** ehk **fotoopiline nägemine** on silma nägemine hea valguse käes. Inimesel ja paljudel loomadel võimaldab päevanägemine värvuste nägemist kolvikeste abil.

Inimese silm kasutab kolme tüüpi kolvikesi. Nende fotopigment neelab valgust maksimaalselt vastavalt lainepikkustel umbes 420&nbsp;nm (sinine), 534&nbsp;nm (roheline) ja 564&nbsp;nm (punane). Maksimaalne tõhusus on  683 lm/W lainepikkusel 555&nbsp;nm (roheline).

## Vaata ka
*Kandela
*Purkinje efekt
*Fotomeetria
*Skotoopiline nägemine
Koenigsegg CCGT

**Koenigsegg CCGT** on Rootsi autotootja **Koenigseggi** loodud võidusõiduauto, mis on ehitatud vastama FIA GT1 klassi reeglitele. Autot esitleti esmakordselt 2007. aastal Genfi autonäitusel.

## Tehnilised andmed
CCGT arendati paralleelselt tänavaautoga **Koenigsegg CCX**. Kuna GT1 klassi reeglid keelasid ülelaadimise (turbod või kompressorid) kasutamise, tehti mootoris olulisi muudatusi:
* **Mootor:** CCX-i kahe kompressoriga mootori asemel kasutati 5,0-liitrist vabalthingavat V8-mootorit, mis põhines osaliselt vanemal 4,7-liitrisel plokil.
* **Võimsus:** Mootori võimsus on õhupiirajatega piiratud ligikaudu **441 kW (600 hj)** juurde.
* **Kaal ja ehitus:** Tänu süsinikkiust monokokk-raamile kaalub auto vaid 1000 kg. See võimaldas meeskondadel lisada kuni 100 kg vabalt valitud lisaraskusi, et saavutada võistlusklassis nõutud 1100-kilone miinimummass.

## Ajalugu ja võistluskeeld

Koenigseggi eesmärk oli CCGT-ga osaleda **Le Mans'i 24 tunni sõidul** ja FIA GT meistrivõistlustel. Vahetult pärast auto valmimist ja edukaid esimesi teste muutsid aga ACO ja FIA GT1 klassi reegleid. 

Seni kehtinud reegel, et tootja peab valmistama vähemalt 20 seeriaautot mitme aasta jooksul, asendati nõudega toota vähemalt 350 eksemplari aastas. Kuna Koenigsegg on eksklusiivne väiketootja, ei olnud neil võimalik seda nõuet täita. Seetõttu jäi CCGT projekt seisma ning valminud prototüüp on ainus omataoline maailmas. 

Seda ühtset eksemplari hoiti aastaid Koenigseggi tehases, kuni see 2023. aastal Bonhamsi oksjonil ligi 3,3 miljoni naela (umbes 3,8 miljoni euro) eest erakollektsionäärile müüdi.

## Välislingid
* Koenigseggi ametlik koduleht

## Viited
Le Chatelier' printsiip

**Le Chatelier' printsiip** (ka **Le Chatelier' – Brauni printsiip**) on seaduspärasus, mis iseloomustab süsteemi termodünaamilise või keemilise tasakaalu nihkumist välismõjude toimel: 
*kui mingi välismõju rikub süsteemi termodünaamilist tasakaalu, siis toimuvad süsteemis protsessid, mis vähendavad selle mõju tagajärgi.

Kuigi printsiip ei sisalda kvantitatiivseid määranguid, leiab ta paljudel juhtudel katsetega kinnitust. 
Kui näiteks vedelikust ja gaasist koosnevat kahefaasilist tasakaalulist süsteemi kokku suruda, siis osa auru kondenseerub, millega kaasneb temperatuuri tõus ning rõhu suurenemine, mis takistab süsteemi edasist kokkusurumist.

Kui eksotermilise (soojust eraldava) keemilise reaktsiooni temperatuuri tõsta, nihkub tasakaal lähteainete poole ehk sinna suunda, kus soojust neeldub; temperatuuri alandamisel nihkub reaktsiooni tasakaal suunda, kus soojus vabaneb.

Printsiibi sõnastas 1884. aastal Henry Louis Le Chatelier ja seda põhjendas teoreetiliselt Karl Ferdinand Braun 1887. aastal.

## Viited
Loodusevaatleja

**Loodusevaatleja** oli populaarteaduslik ajakiri, mis ilmus aastatel 1930–1938 aastas 6 korda. 

Ajakirja andis välja Gustav Vilbaste, kelle järgi oli ajakiri suunatud "loodusesõbrale ja edasipüüdjale kodanikule". Aastal 1939 liideti väljaanne ajakirjaga Loodushoid ja Turism.

## Vaata ka
*Loodus (ajakiri, 1922)
Lutreola

**Lutreola** on sihtasutus, mille peaeesmärgiks on bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja populariseerimine ning euroopa naaritsa taasasustamine ja *in situ* (looduslik) kaitse Eestis. Naaritsa kaitse on heaks kiitnud ka Maailma Looduskaitseliidu Liigikaitse Komisjoni Pisikiskjate Spetsialistide Grupp.

Asutus loodi 1999. aastal Tallinna linnavalitsuse poolt ning kuulub Tallinna Loomaaia juurde. Lutreolat võib pidada likvideeritud Euroopa Naaritsa Elumistamise Ühingu õigusjärglaseks. 

Sihtasutust juhib Tiit Maran.

## Välislingid
*Lutreola koduleht
Maruoru looduskaitseala

**Maruoru looduskaitseala** on looduskaitseala Põlva maakonnas Kanepi vallas. Selle suurus on 33 hektarit. Kaitseala staatus kinnitati 2001. aastal.

Kaitsealal on tähelepanu all must-toonekure elupaigaks olev loodusmets.

## Välislingid
*
*Maruoru looduskaitseala kaitse alla võtmine ja Maruoru looduskaitseala kaitse-eeskiri
Mustahamba tamm

**Mustahamba tamm** (ka **Mustahamba ristitamm**) on looduskaitsealune tamm, mis kasvab Võru maakonnas Rõuge vallas Mustahamba külas. Tamme nimi tuleneb Mustahamba talu maast (praeguse nimega Suuretamme talu), mille territooriumil tamm asub.

Tamme tüve ümbermõõt on 662&nbsp;cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt), kõrgus 24 m (mõlemad andmed 1998. aastast).

Tammega on seotud mitmeid legende. Mustahamba tamm oli vanasti ristipuu. Mustahamba tamme on oma töödes kasutanud eesti graafik Günther Reindorff.

## Kirjandus

* Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 22–23.

## Välislingid
* 
* Mustahamba tamm Hiite Maja SA andmekogus. 
*Mustahamba tammest Eesti giidi portaalis
Spot

**Spot**-seeria tehiskaaslased on Maa seire satelliidid. 

Spot-programmi alustas Prantsusmaa 1977. aastal, programmis osalevad Rootsi ja Belgia. 

Spot-1 viidi orbiidile 22. veebruaril 1986. Spot-seeria tehiskaaslasi opereerib Prantsuse kosmoseagentuur CNES (Centre National D'Etudes Spatiales, Toulouse). Spoti tehtud piltide toel on valminud Eesti baaskaart. Spot-tehiskaaslased on päikesesünkroonsel polaarorbiidil 822 km kõrgusel. Sama kohta ületavad 26 päeva tagant, aga kuna skanner on suunatav orbiidi tasandist kuni 27° kõrvale, on mõõtmisintervall 1–4 päeva. Skaneerimisulatus 60 km.

### Spot-seeria tehiskaaslased



Platvorm
Tööaeg
Sensorid


Spot-1
22.02.1986 – mõõtmised peatati 31.12.1990
2 &times; HRV


Spot-2
22.01.1990 – probleemidega senini töös (märts 2008)
2 &times; HRV


Spot-3
26.09.1993–14.11.1997
2 &times; HRV, POAM


Spot-4
24.03.1998 – töötab senini (märts 2008)
2 &times; HRVIR


Spot-5
04.05.2002 – töötab senini (märts 2008)
2 &times; HRG, 2 &times; HRS



### Aparatuur
#### Multispektraalne skanner HRV (''Haute Resolution Visible'')
Kõrglahutusega nähtava spektripiirkonna skanner. 
Pankromaatse kanali ruumiline lahutus 10 m 
spektraalkanalite ruumiline lahutus 20 m 

Spektraalkanalid:
* P: 500–730 nm
* B1: 500–590 nm
* B2: 610–680 nm
* B3: 780–890 nm

#### Multispektraalne skanner HRVIR
Lisaks HRV sensoritele kanal 4: 1,58–1,75 µm, pankromaatne kanal asendatud 10 m lahutusega punase kanaliga (kanal M).

Spektraalkanalid:
* M: 610–680 nm
* B1: 500–590 nm
* B2: 610–680 nm
* B3: 780–890 nm
* B4: 1,58–1,75 µm

#### Kõrglahutusskanner HRG
Kaks pankromaatset kanalit lahutusega 5 m tagavad kombineeritult ruumilise lahutuse 2,5 m.

Spektraalkanalid:
* P: 480–710 nm, lahutus 5 m
* B1: 500–590 nm, lahutus 10 m
* B2: 610–680 nm, lahutus 10 m
* B3: 780–890 nm, lahutus 10 m
* B4: 1,58–1,75 µm, lahutus 20 m

#### Kujutise radiomeeter HRS
Kujutise radiomeeter HRS on mõõteseade maapinna reljeefi uurimiseks. Üks sensor vaatab 20° ette, teine 20° taha. Nii saadakse maapinna stereokujutis, millega saab mõõta kõrguste erinevusi umbes 5 m täpsusega. Horisontaallahutus 10 m.

#### UV-lähiinfrapuna 9-kanaliline radiomeeter POAM-II
Üheksa spektraalkanalit ribalaiustega 2–15 nm spektripiirkonnas 353–1059 nm atmosfäärikeemia alasteks uuringuteks (osoon, NO2, veeaur, aerosool).
Maailmasüsteem

**Maailmasüsteem** on ajalooline mõiste astronoomias. Selle all mõisteti selle kasutamise ajal universumi mudelit, tänapäeval oleks see pigem Päikesesüsteemi mudel.

## Kasutusest
Mõiste "maailmasüsteem" leidis rohket kasutust pärast Koperniku teose "Taevasfääride pöörlemisest" ilmumist 1543. Hiljem,kui teadmised universumist täienesid ja selgus, et kogu maailm ei piirdu meie koduse planeedisüsteemiga, sai mõistest "maailmasüsteem" mõiste "Päikesesüsteem" ning viimasest jäeti välja kinnistähtede piirkond. 

## Vaata ka
* Astronoomia ajalugu
* Geotsentriline maailmasüsteem
* Heliotsentriline maailmasüsteem
* Ptolemaiose maailmasüsteem
* Koperniku maailmasüsteem
* Tycho Brahe maailmasüsteem
Kolme katku vahel

**"Kolme katku vahel"** on Jaan Krossi romaan, mis kujutab XVI sajandil tegutsenud Liivimaa kroonika autori, Tallinna eestlasest pastori Balthasar Russowi elukäiku ja teda ümbritsenud keskaegset linnamiljööd. Teost läbib teema, milliseid kompromisse tuleb teha selleks, et võõra võimu all oma põhimõtetest ja moraalist mitte loobuda.

Romaani peaprobleemiks on Russowi asend kahe sotsiaalse, kultuurilise ja rahvusliku maailma – saksa ülikute ja eestlastest alamrahva – vahel. Ta võitleb end olusid trotsides ülemklassi, kuid jääb hingeliselt seotuks maarahvaga. Seetõttu tuleb tal pidevalt laveerida ja kompromisse teha.

Teos ilmus neljaköitelisena aastatel 1970, 1972, 1977 ja 1980. Kordustrükk ilmus üheköitelisena 1985. aastal, kahes köites 1989. aastal, kolmes köites 1997–1998 ning üheköitelisena 2008. ja 2020. aastal.

Teose põhjal on tehtud samanimeline film (Eesti Telefilm 1970, stsenarist Jaan Kross, režissöör Virve Aruoja, Balthasar Russowi osas Georg Ots).

## Tõlked

## Viited

## Välislingid
* Jaan Undusk. Jaan Kross "Kolme katku vahel". Eesti Päevaleht, 21. november 2008
Nõudetrükk

**Nõudetrükk** (inglise keeles *print on demand*) on raamatute trükkimine ühekaupa vastavalt vajadusele. 

Paljud autorid on valmis trükkima oma kulul väikese tiraaži. Nõudetrüki puhul kulutavad nad sellele vähem raha ja aega ning lisaks saavad täisväärtusliku (registreemisnumbriga) raamatu, mille võib saata raamatukogudele. Lisaks võib tiraaži iga raamatu muuta unikaalseks, mis lisab neile väärtust.

Eestis on vastava seadmestiku hankinud näiteks Tartu Ülikooli kirjastus, nõudetrükiteenust pakub ka Pärnu firma Gutenbergi Pojad.

## Välislingid
* Raamat tuleb trükist juba tunni pärast. Postimees 14. märts 2011
Jöran Persson

**Jöran Persson** (ka **Göran Persson**; umbes 1530 – 1568) oli Rootsi riigitegelane, kuningas Erik XIV riigikantsler aastatel 1560–1568.

Persson sai hariduse Saksamaal ning töötas 1550. aastatel Rootsis riigiametnikuna. 

Ta sattus vastuollu kuningas Gustav I-ga ning pages tema poja, kroonprints Eriku õukonda Kalmaris. Seal tõusis ta kiiresti tolle soosikuks ning kui Erik kuningaks sai, nimetas ta Perssoni riigikantsleriks. Persson oli väga osav ja pragmaatiline mees, kuid sattus peagi vastuollu Rootsi kõrgaadliga, kes hakkas just temas nägema põhisüüdlast Erik XIV aegsete aadlivastaste ettevõtmiste taga. 1560. aastate teisel poolel süüdistused ägenesid, seda enam, et kuningas Erik ilmutas selgeid vaimuhaiguse märke. Kui kuningas kukutati, lasi kuningaks saanud Johan III Perssoni hukata.
Seisuslik monarhia

**Seisuslik monarhia** on Euroopas 12.–13. sajandil välja kujunenud riigivorm, mille puhul riigi eesotsas on kuningas, kellele annab nõu (tavaliselt mitte alaline, vaid ajuti kokkukutsutav) seisuste esinduskogu (parlament). Seisused on pärilikud ja hierarhiliselt järjestatud.

Ühiskonna stabiilsuse tagab seisuslikus monarhias seisuste poliitiline tasakaal, mis võib tähendada, et kuningas võib toetuda valitsemisel vastavalt vajadusele eri seisustele (näiteks tasakaalustades kõrgaadli mõju vaimulike ja linnakodanikega). Valdavalt on Euroopa seisuslikes monarhiates olnud neli seisust: aadel, vaimulikud, linnaelanikud (kaupmehed ja käsitöölised) ning talupojad, esinduskogudes olid esindatud vaid esimesed kolm.
Silmapõhi

**Silmapõhi** (*fundus oculi*) on oftalmoskoobiga nähtav silmamuna tagaseina sisepind silmaläätse vastas.

## Roomajatel
### Madudel
Madude silmapõhja ja selle seisukorra teada saamine on nende anatoomilis-füsioloogiliste eripärade tõttu suuresti raskendatud. Kui inimestel piisab silmapõhja uurimiseks silmaava laiendavate ravimite manustamisest ja vastavatest uuringuseadmestest siis madude silmi kattev silmakilbis ei ime ravimeid endasse. Madude silmapõhja uurimiseks tuleb mao silmapõhjasid üldnarkoosi all vaadelda.  

## Imetajatel
## Koduloomadel
Silmapõhja struktuur oleneb loomaliigist, loomatõust, looma tervislikust seisukorrast ja vanusest, pigmentatsioonist, karvakatte pikkusest jpt teguritest. Silmapõhi koosneb võrkkestast, soonmikust ja nägeminsnärvikettast.

### Inimestel
Silmapõhja kuuluvad võrkkest pimetähni, kollatähni ja tagapoolusega ning veresoontega (sealhulgas *[[arteria centralis retinae]]* ja *[[vena centralis retinae]]*) ja võrkkesta saagserv.  Silmapõhja alla võidakse arvata ka pärissoonkest Bruchi membraaniga.

Silmapõhja saab vaadelda medikamentoosselt laiendatud pupilli kaudu läbi läbipaistva klaaskeha (oftalmoskoopia). Peale silmahaiguste võimaldab see diagnoosida sisehaigusi ja närvihaigusi.  

Silmapõhi on inimese organismi ainus osa, kus mikrotsirkulatsioon on otseselt vaadeldav. Veresoonte läbimõõt pimetähni ümber on umbes 150 μm; oftalmoskoop võimaldab vaadelda kuni 10 μm läbimõõduga veresooni. 

### Silmapõhja uuring
Silmapõhja uuring viiakse läbi kas silmaarsti konsultatsiooni ehk ambulatoorse vastuvõtu käigus ka seoses silmahaiguste kahtlusega. Regulaarne silmapõhjauuring eriarsti oftalmoloogi juures on vajalik mitmete nägemisnärvi kahjustada võivate krooniliste haiguslike seisundite korral, nagu glaukoom, suhkurdiabeet jt. 

## Vaata ka
*Silmapõhjauuring

## Viited
Cabinda

**Cabinda** (ka *Tchiowa*, *Tsiowa*) on linn ja vald Angolas Cabinda eksklaavis, Cabinda provintsi keskus. Asub Atlandi ookeani rannikul Cabinda lahe ääres. Linna lähedal on suured naftaleiukohad.

Linna asutasid portugallased orjakaubanduskeskusena.

1970. aastal oli linna elanike arv umbes 21 000. Arvutuslik elanike arv on 357 576 (2008). (World Gazetteer, 2008). Pärast 2006. aastal sõlmitud vaherahu mässuliste (FLEC) ja Angola keskvalitsuse vahel on linna naasnud palju põgenikke.
Deferent

**Deferent** on ajalooline mõiste astronoomias, mida kasutati taevakehade orbiitide kirjeldamiseks. Matemaatiliselt on see tavaline ringjoon.

## Mõiste sisu

Mõnes geotsentrilises maailmasüsteemis ja ka mittegeotsentrilises maailmasüsteemis on planeetide orbiite kirjeldatud kahe ringjoone abil: esimesel ringjoonel liikus teine, harilikult väiksem ringjoon. Seda esimest ringjoont, millel liikus mitte planeet, vaid teine ring, nimetatigi *deferendiks*.

Arvatakse, et mõiste võttis esimesena kasutusele Apollonios Pergest. Kõige tuntum deferentide kasutaja oli Klaudios Ptolemaios. Mõistet kasutati astronoomias kuni Johannes Kepleri avastatud elliptiliste orbiitide kasutuselevõtuni.

## Vaata ka
* Epitsükkel
* Geotsentriline maailmasüsteem
* Astronoomia ajalugu