open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aleksei Panov

**Aleksei Panov** (3. detsember 1938 Tallinn – 12. oktoober 2018) oli eesti arstiteadlane, oftalmoloog.

## Elulugu
Aleksei Panov oli arsti poeg, Leo Schotteri õepoeg.

Lõpetas 1957 Kunda Keskkooli, 1964 TRÜ arstiteaduskonna, 1967–1970 aspirantuuri silmahaiguste erialal, meditsiinikandidaat (1988, Moskvas Helmholtzi-nimelises Silmahaiguste Instituudis), väitekiri "Удаление амагнитных инородных тел из труднодоступных отделов глаза". Täiendas end Moskvas, Leningradis, Odessas, Sydneys, Chicagos, San Antonios, Berliinis jm Lääne-Euroopas.

Oli 1964–1967 Jõgeval kohaliku täitevkomitee liige, 1970–1988 TRÜ oftalmoloogia kateedri assistent, 1989 dotsent, ühtlasi 1970 TRÜ nägemise tervishoiu harulabori asutaja ning 1970–1991 selle juhataja, silmaarst ja -kirurg, 1989–1992 TÜ silmahaiguste ja otorinolarüngoloogia kateedri juhataja, 1992–1997 oftalmoloogia korraline professor, 1997–2010 dotsent ja 1990-1999 TÜK silmakliiniku juhataja.

## Teadustöö
Uurinud silmavigastusi, nende diagnostikat, profülaktikat ja kirurgilise ravi meetodeid, lühinägevust, nägemisinvaliidsust ja oftalmoloogia ajalugu. Euroopa Pimeduse Vastu Võitlemise Ühingu liige, Eesti Oftalmoloogide Teadusliku Ühingu kauaaegne aseesimees, Eesti Silmaarstide Seltsi juhatuse liige. Üle 100 teaduspublikatsiooni, 2 autoritunnistust, arvukalt õppevahendeid.

## Tunnustus

* 2004 Tartu Ülikooli medal 

## Isiklikku
Tema tütar on Kristina Pai.

## Teoseid
* Krüoekstraktor-magnet katarakti ja läätsesisese magnetilise võõrkeha üheaegseks eemaldamiseks (kaasautor L. Schotter). // NET (1983) 2
* Mittemagnetiliste ja fikseeritud magnetiliste võõrkehade eemaldamine silmast (kaasautor). // Oftalmoloogia Teatmik (1985) 4
* Ülikooli Nägemise Tervishoiu laboratoorium (kaasautor L. Schotter). // Nägemise Tervishoiu laboratoorium 1975–1990. Tartu, 1990
* Silmahaiguste uurimismetoodika (kaasautorid Õ. Mandel, R. Kuiv). Tartu, 1990
* Eye injures in Tartu Eye Hospital 1986–1991 (kaasautor R. Pulges). // VII Forum Ophthalmologicum Balticum. Kaunas, 1992
* Georg von Oettingen (1824–1916): der erste Professor für Augenkrankenheit an der Universität Tartu (kaasautor H. Tankler). // Historiae scientarum Baltica. Tartu, 2001
* Välikirurgia (kaasautor). Tartu, 1996
* Kataraktsete muutuste tekitamine suhkru- ja sooladieedil peetud sea läätses (kaasautor). // Eesti Arst (2001) 9

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 108
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 125
* Eesti entsüklopeedia 14, 356
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 403
* Tartu Ülikooli Kliinikum 200. Trt, 2004, 301, 306, 307
* Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 361–363, 366–368
* 

## Välislingid
* Aleksei Panov - 70 UT, 4. detsember 2008
Jazeps Paplavskis

**Jazeps Paplavskis** (sündinud 10. juunil 1938 Auri vallas Dobele maakonnas Lätis) on Eesti ehitusteadlane.

## Elulugu
Jazeps Paplavskis on talupidaja poeg, rahvuselt lätlane.

Ta lõpetas 1957. aastal Riia Ehitustehnikumi, 1962 Riia Polütehnilise Instituudi, 1971 aspirantuuri Moskva Ehituskonstruktsioonide Uurimise Instituudis, tehnikakandidaat (1971, samas), väitekiri "Сопротивление армированных силикатобетонных балок ударному воздействию".

Oli aastatel 1964–1972 Silikaatbetooni Instituudi teadur, 1972–1981 poorbetoonkonstruktsioonide labori juhataja, 1981–1982 ehituskonstruktsioonide osakonna juhataja, 1982–1991 teadusdirektor, 1991– Aeroc AS-i nõukogu liige.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: silikaatbetoonist ehituskonstruktsioonid, nende valmistamise tehnoloogia ja seadmed. Tähtsaimad tulemusi: uue tehnoloogia liini väljatöötamine Ahtme ehitusmaterjalide tehases (1988), tänapäevase poorbetoontehase loomine ja väljaehitamine (2002) Andjas Lääne-Virumaal. Osalenud riiklike standardite väljatöötamises. Üle 15 teaduspublikatsiooni, 5 autoritunnistust.

## Teoseid
* Производство ячеистобетонных изделий по технологии AEROC. // Строит. материалы и изделия (2005) 3
* Исследование теплотехнических качеств газобетона AEROC (kaasautor). // Строит. рынок (2006) 9–10
* Создание нормативно-технической базы для применения ячеистобетонных изделий. // Строит. материалы и изделия (2007) 3
* Исследование процессов высыхания и теплового потока стен из газобетона AEROC (kaasautor). // Строит. материалы и изделия (2007) 3
* Разработка межгосударственных стандартов взамен ГОСТ 21520-89 и ГОСТ 25485-89 в части ячеистых бетонов автоклавного твердения (kaasautor). // Строит. материалы (2007) 4

## Tunnustus
*1991 Eesti Vabariigi teaduspreemia (kollektiivis)

## Viited

## Välislingid
*
Ülo-Kaunileid Parbus

**Ülo-Kaunileid Parbus** (8. mai 1928 Tartu – 29. juuni 2013) oli eesti keeleteadlane ja koduloolane.

## Elulugu
Ülo-Kaunileid Parbus oli politseiniku poeg.

Lõpetas 1952 Tartu Kaugõppekeskkooli, 1962 TRÜ eesti filoloogia osakonna, 1964–1966 TÜ aspirant.

Oli 1961–1964 Tartu 1. keskkooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja, 1966–1969 TÜ eesti keele kateedri õpetaja, ühtlasi 1968–1969 ajaloo-keeleteaduskonna kaugõppeprodekaan, 1969–1972 Oulu Ülikooli eesti keele lektor, 1976–1988 Tartu Keeltekooli soome keele õpetaja, 1988–1991 Rahvarinde Eesti Kultuurikeskuse juhataja.

Õpetanud tänapäeva eesti keelt, eesti dialektoloogiat, praktilist eesti keelt, juhendanud murdepraktikat. 

## Teadustöö
Töid eesti dialektoloogiast ja õigekeelsusest, hiljem ka genealoogilisi ja koduloolisi uurimusi.

## Teoseid
* Anseküla murrakust. // Eesti keele ringi töid. TRÜ eesti keele kateeder. Tartu 1964
* Kirjakeelest, siirdekeelest ja murdekeelest. // Emakeele Seltsi aastaraamat 12 (1966)
* Kui eksamitööks oleks etteütlus. // Keel ja Kirjandus (1967) 2
* Mitu ö-d on saarte murdes? // Keel ja Kirjandus (1967) 7
* Mõtteid eesti murdeuurimise suundadest. // Keel ja Kirjandus (1968) 6
* Karja mõisa talupojad 1795–1858. Tartu 2004
**2. trükk 2005
* Leisi mõisa talupojad 1795–1858. Tartu 2005
* Karja kirikumõisa, Aru mõisa ja Triigi mõisa talupojad 1795–1858. Tartu 2006
*Avaldanud ligemale 200 keeletundi venekeelsetes ajalehtedes

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987. Lk 235
* Olev Remsu. Ülo Parbus, Linda Eringson ja Boriss London. Mälestuskilde ülikooliajast. Looming 2021/1

## Välislingid
*
Endel Parijõgi

**Endel Parijõgi** (aastani 1935 Parinbak, Parinbach; 16. november 1929 Tartu – 3. november 2021 Tallinn) oli eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Endel Parijõgi oli Jüri Parijõe poeg.

Lõpetas 1948. aastal Tartu 1. Keskkooli, 1953. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstuse ökonoomika erialal ja 1956. aastal aspirantuuri Moskva Tööinstituudis. ÜS Raimla vilistlane.

Oli aastatel 1953–1957 Tallinna Ekskavaatoritehase töö- ja palgaosakonna juhataja, 1960–1965 ENSV Rahvamajanduse Nõukogu töö- ja palgaosakonna juhataja, 1968–1978 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna tootmise ökonoomika ja organiseerimise kateedri dotsent, 1970–1978 ühtlasi töökorralduse labori teaduslik juhendaja, 1979–1998 Eesti Majandusjuhtide Instituudi peakonsultant.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: majandusettevõtete palgapoliitika, töökorraldus, juhtimine. ETV saatesarja "Töö ja palk" (50 saadet 1978–1980) autor. Ühiskondliku töö- ja palgakomitee esimees (1965–1998), Eesti Konsultantide Assotsiatsiooni president (1992–1994), Estonia Seltsi liige. Üle 10 teaduspublikatsiooni, õppevahendid.

## Tunnustus
*Riigivapi V klassi teenetemärk, 1998

## Teoseid
* TTO ja tootmise efektiivsus (kaasautor J. Fominõh). Tallinn, 1967
* Töö teaduslik organiseerimine. Tallinn, 1977
* Töö normimine (kaasautorid J. Fominõh, E. Toom). Tallinn, 1981
* Brigaadi töö- ja palgakorralduse täiustamisest ja rakendamisest. Tallinn, 1982, 2. trükk 1984
* Palgakorralduse täiustamisest. Tallinn, 1983, 3. trükk 1986
* Lisatasud ja palgalisandid. Tallinn, 1987

## Viited

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 357
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 341, 469, 498
* 

## Välislingid
* Ilmar Palli: "Isa ütles emale, et sellisele teele pole tal midagi tarvis" Maaleht, 17. mai 2009
Kaie Pappel

**Kaie Pappel** (aastani 1966 Aav; sündinud 10. veebruaril 1942 Tallinnas) on eesti biokeemik.

## Elulugu
Kaie Pappel on raamatupidaja tütar.

Lõpetas 1960 Märjamaa Keskkooli, 1965 TPI keemiateaduskonna, 1974–77 aspirant, tehnikakandidaat (1979, Moskva Toiduainete Tehnoloogia Instituut), väitekiri "Immobiliseeritud ß-galaktosidaasi saamine, omaduste ja kasutamisvõimaluste uurimine" (vene k). Oli 1966–74 TPI ensümoloogia uurimisgrupi vaneminsener, 1974–77 nooremteadur, 1978–87 biotehnoloogia labori vanemteadur, 1987–89 sama labori ensümoloogia sektori juhataja, 1983–92 TPÜ matemaatika-loodusteaduskonna üldtehniliste distsipliinide kateedri dotsent, 1992– keemia õppetooli dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: immobiliseeritud ensüümide saamine ja kasutamine; toitumise õpetamise metoodika, õpilaste toitumiskäitumine. Nõukogude Eesti preemia (1977, kollektiivis). Üle 80 teaduspublikatsiooni, õppevahendid, 7 autoritunnistust (kaasautor).

## Teoseid
* The preparation and utility of immobilized β-galactosidase (kaasautor A. Köstner). Dubrovnik, 1979
* Особенности получения циклодекстринов и образование комплексов включения (kaasautorid S. I. Dihtjarev, N. P. Sugrobova). // Итоги науки и техники. Т. 21. М, 1988
* Tervisliku toitumise õpetamisest üldhariduskoolis I–III. Tallinn, 1992–1993
* Biocatalytic reactor with falling layer of catalyst (kaasautor). // Biobalt. (1992) 92
* Reactor Design for Immobilized Enzyme Induced Processes (kaasautorid E. Uus, E. Tearo). // Biobalt. 96 (1996)
* The Dietary Habits anf School Lunch Quality of Estonian Schoolchildren (kaasautorid R. Vook, T. Liebert). Trondheim, 1999
* Toiduhügieeni täiendmaterjalid. Tallinn, 2000, 3. trükk 2004
* Toitumise alused (kaasautor K. Kuiv). Tallinn, 2001
* School lunch in Estonia (kaasautor). // Toit ja toitumine (2002) 10
* Directory intake and food habits of Estonian students (kaasautorid T. Pärna, T. Liebert). // Toit ja toitumine (2003), 11

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 272, 463, 464, 498
* Virkus, R. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn, 1998, 122
* Kõrgema tehnilise hariduse ja tehnilise mõtte areng Eestis. Tallinn, 1986, 91.
* 

## Välislingid
*
Kristel Pappel

**Kristel Pappel** (sündinud 6. novembril 1961 Moskvas) on eesti muusikateadlane ja teatrikriitik.

## Elulugu
Lõpetas 1980 Tallinna Muusikakeskkooli viiuli erialal, 1985 Tallinna Riikliku Konservatooriumi viiuli erialal ja 1989 muusikateaduse erialal, 1993 Ajaloo Instituudis aspirantuuri muusikaajaloos, M.A. (1995, EMA), väitekiri "Muusikateater Tallinnas XVIII sajandi lõpus ja XIX sajandi esimesel poolel" (Tallinn, 1996), Ph.D. (muusikaajalugu, 2004, EMA), väitekiri "Ooper Tallinnas 19. sajandil" (Tallinn, 2003). Täiendas end 1991 ja 1994 Saksamaal Bayreuthi Ülikooli muusikateatri uurimisinstituudis ja Dresdeni Tehnikaülikooli kunsti- ja muusikateaduse instituudis.

Oli 1984–1995 Tallinna Muusikakeskkooli õpetaja, 1995–2004 EMA muusikateaduse osakonna muusikaajaloo õppejõud, 2004– dotsent, ühtlasi oli 1985–1995 TRK/EMA õppejõud ja 1995. aastast Tallinna Muusikakeskkooli õpetaja, olnud ka Tartu Ülikooli ja Usuteaduse Instituudi kirikumuusika kooli külalisõppejõud.

## Teadustöö
Uurinud muusikateatri ajalugu ja teoreetilisi küsimusi. Kirjutanud kontserdi- ja teatriarvustusi. Teinud kaastööd leksikonidele (sh Pipers Enzyklopädie des Musiktheaters. Bd 6. München/Zürich, 1997). Saanud uurimistööks 1994. aastal Lübecki linna ja Tempuse stipendiumi, 1998–2001 Eesti Teadusfondi uurimistoetuse. Rahvusvaheliste uurimisrühmade Thalia Germanica ja Musikgeschichte in Mittel- und Osteuropa liige. Teatrikriitika aastapreemia (1990), Kultuurkapitali väike aastapreemia (1996, 2004). Üle 15 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
* 1991 Eesti Teatriliidu kriitikaauhind
* 1997 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (raamat "Muusikateater Tallinnas XVIII sajandi lõpus ja XIX sajandi alguses")
* 2004 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (uurimuse "Ooper Tallinnas 19. sajandil" eest)
* 2011 Sirbi laureaat
* 2012 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (kaalukad artiklid muusikateatrist)
* 2016 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Teoseid
* Mozarts Opern in Tallinn (Reval) vor 200 Jahren. // Eesti Muusikaajaloo Toimetised 1 (1995)
* Die Ersten Aufführungen von Richard Wagners Opern im Revaler/Tallinner Theater. // Deutschsprachige Theater im baltischen Raum, 1630–1918. Frankfurt am Main, 1997
* Von der Wandertruppe zun ständigen Theater: Schwierigkeiten des Übergangs im Talliner (Revaler) Musiktheater 1795–1809. // Musikgeschichte in Mittel- und Osteuropa. Mitteilungen der internationalen Arbeitsgemeinschaft an der Technischen Universität Chemnitz 3 (1998)
* Orpheus otsib ooperit. // Teater. Muusika. Kino (1998) 4
* Ludwig Ohmann, rahutu teatrihing. // Teater. Muusika. Kino (2000) 6
* Muusikateatrist, kolmes vaatuses. // Teatrielu 2000. Tallinn, 2001

## Isiklikku
Kristel Pappeli ema oli teatritöötaja Silvia Pappel.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia 14, 357
* Who is Who in Estonian Music. Tallinn, 2004, 89–90
* Epner, L. Raamat ooperiteatrist Tallinnas. // Teater. Muusika. Kino (2004) 3, 51–57
* Tormis, L. Ooper kui teater. // Muusika (2004) 3, 36–37
* 

## Välislingid

* 

Kategooria;Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia vilistlased
Hermann Paris

**Hermann Paris** (16. august 1891 Luke vald, Tartumaa – 19. detsember 1954 Tallinn) oli eesti rohuteadlane.

## Elulugu
Hermann Paris oli talupidaja poeg.

Ta õppis Tartu Klassikalises Gümnaasiumis, keskhariduse omandas iseseisvalt. Lõpetas 1918. aastal Moskva ülikooli proviisorina, 1928 Tartu Ülikooli rohuteadlasena. Farmaatsiamagister (1928, TÜ), väitekiri "Mõningate Pb-organosoolide stabiilsusest"; farmaatsiadoktor (1932, TÜ), väitekiri "Rasvhapete alkaalisoolade bakteritsiidsest toimest". 

Oli aastatel 1906–1911 Pihkvas ja 1911–1915 Moskvas apteekriõpilane, 1915–1916 Peterburis hospitali apteegis, 1916–1917 sõjas, 1917 Moskvas apteekriõpilane, 1918 Moskvas apteegis proviisor, 1918 Moskvas Tervishoiu Peavalitsuse apteegiosakonna eriteadlane, 1919–1921 Baškiirias apteegijuhataja,1925–1940 Tartu Ülikooli apteegi juhataja, ühtlasi 1928. aastast Tartu Ülikooli abiõppejõud, 1935–1937 eradotsent, 1938–1941 dotsent. 

Ta oli 1937. aastast Tartu Ülikooli Eradotsentide Ühingu esimees.

Sõja ajal Saksa koonduslaagris, töötas apteegis. Oli aastatel 1944–1947 Eesti NSV Tervishoiu Ministeeriumi Apteekide Peavalitsuse ülema asetäitja, 1947–1951 Keemia Instituudi farmaatsiasektori juhataja, 1950–1952 põlevkivikeemia sektori vanemteadur, 1951–1954 Kose apteegi juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: Eesti ravimtaimed, farmakopöa preparaadid. Keemia Instituudis uuris põlevkiviõlist antiseptikumide saamise võimalusi ning paraaminosalitsüülhappe sünteesi. Rohkelt kirjutisi kutseküsimustest. Umbes 20 teaduspublikatsiooni.

Aastatel 1926–1934 oli ta ajakirja Eesti Rohuteadlane toimetaja. Akadeemilise Rohuteaduse Seltsi juhatuse liige. 

## Isiklikku
Tema vennad olid kunstnik ja kunstiajaloolane Rudolf Paris, keemik August Paris ja õigusteadlane Eduard Paris. Õde Julie töötas hambaarstina.[2] Tema vennatütar oli kunstiajaloolane Olga Berendsen.

## Teoseid
* Eesti *Oleum Betulae empyreumaticum*'i omadustest ja koosseisust. // Eesti Rohuteadlane (1928) 7
* Farmatsöitiline käsiraamat (kaastoim). Tartu, 1931
* Seatina dispersioonist bensoolis ja toluoolis. // Eesti Rohuteadlane (1932) 5
* Kolloidsest seatinast, eriti atsetonosoolist. // Eesti Rohuteadlane (1932) 6
* Piparmündi Mentha piperita, L. kultuur. // Eesti Rohuteadlane (1934) 4
* Kummeli, Matricaria chamomilla, kultuur. // Eesti Rohuteadlane (1934) 4
* Salvei, Salvia officinalis, kultuur. // Eesti Rohuteadlane (1936) 10
* Ravimtaimede kultuur ja droogideturu korraldamine Lätis. // Eesti Rohuteadlane (1939) 2
* Palderjanijuure võrdlev uurimine. // Acta et Commentationes Universitatis Tartuensis 36 (1940) 2
* О фунгицидных свойствах сланцевых смол (kaasautorid V. Pedak, E. Keel). // Гор. cл. (1956) 2

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 499
* Eesti Rohuteadlane (1932) 9/10, 190–191; (1996) 3, 28
* Pharmacia (1932) 11, 326
* Keemia Instituudi teaduskaader 1947–1972. Tallinn, 1972, 9
* Hinrikus, T., Raal, A., Tankler H. Farmaatsia Tartu ülikoolis läbi aegade. Tartu, 2005, 35.
*
Heino Parik

**Heino Parik** (16. aprill 1929 Võisiku vald, Viljandimaa – 25. märts 2015) oli eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Heino Parik oli talupidaja poeg.

Ta lõpetas 1949 Olustvere Põllumajandustehnikumi, 1961 EPA agronoomiateaduskonna, 1967 aspirantuuri Leningradi Põllumajanduse Instituudis, põllumajanduskandidaat (1967, samas). 

Parik oli 1949–1953 Viljandimaa TSN Täitevkomitee põllumajandusosakonna agronoom, 1953–1963 Eesti NSV Põllumajandusministeeriumi vanem- ja peaagronoom ning peaagronoom-tehnoloog, 1967–1969 Saku näidissovhoosi direktori asetäitja, 1969–1993 Tartu näidissovhoosi direktor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: taimekasvatus. 11 teaduspublikatsiooni, sh 2 brošüüri.

## Tunnustus
*Tööpunalipu orden 1973
*Eesti NSV teeneline agronoom 1975
*NSV Liidu riiklik preemia 1975
*Lenini orden 1981, 1987
*sotsialistliku töö kangelane 1987

## Teoseid
* Hübriidkaalikas on väärtuslik söödakultuur. Tallinn 1962
* Turba väetusväärtuse suurendamisest. Tallinn 1963

## Viited

## Kirjandus
*Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn 1992, 43, 129
*Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn 2000, 357

## Välislingid
*
*Foto: Tartu näidissovhoosi direktor Heino Parik
Tiidu Peter Park

**Tiidu Peter Park** (aastani 1956 **Tiit Priks**; sündinud 20. veebruaril 1941 Tallinnas) on eesti ajaloolane ja raamatukoguhoidja.

## Elulugu
Tiidu Peter Park on agronoomi poeg.

Põgenes 1944 koos perega Rootsi, aastast 1948 USA-s. Lõpetas 1959. aastal New Yorgis keskkooli, 1963 Adelphi College'i (Garden City, New York), 1970 Virginia Ülikooli (Charlottesville, Virginia) ajaloomagistri kraadiga (Euroopa modernne kultuuriajalugu), Ph.D. (ajalugu, 1970, samas), väitekiri "The European Reaction to the Execution of Francisco Ferrer"; raamatukoguteaduse magister (1972, Marylandi Ülikool). 

Oli aastatel 1972–1973 Marymount Manhattan College'i (New York) instruktor, 1973 Georg Mercer Memorial School of Theology (Garden City, New York), 1974 Valley Stream Public Library (Valley Stream, New York), 1994–1997 Lynbrook Public Library (Lynbrook, New York) raamatukoguhoidja; 1997. aastal jäi pensionile. Ühtlasi oli ta 1991–2003 New Yorgi Eesti Abi (Estonian Aid, Inc.) asepresident. 

Ta asutas, katalogiseeris ja klassifitseeris New Yorgi Eesti Maja Eesti-ainelise raamatukogu. Asutas 1999. aastal ja peab internetis mütoloogia- ja folkloorialast diskussiooniklubi Moderning Mythology and Folklore (Mythfolk).

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: Euroopa kultuuriajalugu (alates 19. sajandi algusest), eriti filosoofia ja sotsiaalteooriate valdkond, massiliikumised, psühholoogia ja psühhiaatria ajalugu, sotsioloogia, antropoloogia, religioon, lingvistika, astronoomia, tundmatu iseloomu või päritoluga atmosfäärinähtused.

American Historical Associationi, American Library Associationi, Nassau County Library Associationi, Mensa Internationali jmt teadusorganisatsioonide liige. 

Auhindu: Phi Alpha Theta (1963), Delphian Publication Award (1963). Üle 30 teaduspublikatsiooni (osa digitaalses vormis).

## Teoseid
* Interstellar Distances in the Solar Neighborhood. New York, 1975
* Thomas Carlyle and the Jews. // J. Eur. Studies XX (1990)
* John Stuart Mill, Thomas Carlyle and the U.S. Civil War. // The Historian 54 (1991) 1
* Too many Anomalies, Not Enough Time. // The Anomalist (1997) 5
* Kuidas Ameerika Ühendriigid tunnustasid Balti riike. // Akadeemia (2001) 8
* Thomas Carlyle. // Carlyle Encyclopedia. Farleigh Dickinson University Press, Madison, New Jersey, 2004

## Viited

## Kirjandus
* ETVpK, 88
*
Peeter Paris vanem

**Peeter Paris** vanem (11. veebruar 1915 Tallinn – 24. veebruar 1969 Tartu) oli Eesti spordipedagoog ja -organisaator.

## Elulugu
Lõpetas 1934. aastal Tallinna Poeglaste Reaalgümnaasiumi ja 1940. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna Kehalise Kasvatuse Instituudi. 

Oli aastatel 1936–1937 kindlustusametnik Tallinnas, töötas 1940–1941 Tallinna 1., Tallinna 9. ja Tallinna 12. Keskkooli kehalise kasvatuse õpetajana. 

Mobiliseeriti 1941 Punaarmeesse, oli seal kuni 1945. aastani.

Aastatel 1945–1949 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli võimlemise kateedri juhataja ja dotsent, 1949–1957 suusaspordi kateedri juhataja, 1957–1969 vanemõpetaja. Õpetanud võimlemist ja suusatamist.

## Teoseid
Üle 20 teaduspublikatsiooni, sh õppevahendid ja käsiraamatud.
*"Suusaspordi oskussõnad". Tartu 1962
*"Suusatamise õpetamine". Tartu 1965

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Hilja-Liivia Paris ja pojad Jaan Paris, Peeter Paris noorem  ja Andres Paris. 

## Viited

## Kirjandus
**Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944*. III kd. Tartu 1994. Lk 319
*"Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980". Tartu 1987. Lk 329–330
*"Tartu ülikooli ajalugu". III kd. Tallinn 1982. Lk 154, 302, 403
*"Eesti spordi biograafiline leksikon". Lk 467

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*
*
*Haud Tartu Jumalaema Uinumise kalmistul
Rudolf Johannes Paris

**Rudolf Johannes Paris** (12. september (vkj) / 24. september 1896 Pangodi vald, Tartumaa – 21. november 1973 Freudenstadt (Schwarzwald), Lääne-Saksamaa) oli Eesti kunstiajaloolane, -kriitik ja graafik.

## Elulugu
Rudolf Johannes Paris oli talupidaja poeg.

Ta lõpetas 1918. aastal Tartu Kommertskooli ning õppis aastatel 1916–1919 Tartus Konrad Mäe ateljees maalimist, 1919–1922 Kõrgemas Kunstikoolis Pallas maalimist ja graafikat. 1922–1925 jätkas õpinguid välismaal, peamiselt Weimaris Bauhausis, kus lõpetas seinamaali osakonna. Omandas hariduse kunstiajaloo alal, õppides 1919–1921, 1927–1931 Tartu Ülikoolis ja 1931 ka Helsingi Ülikoolis. 

Kuulus 1919 Lõuna-Eesti kunstikaitsetoimkonda. Oli 1920–1922 Postimehe kunsti- ja karikatuuriosakonna juhataja, 1925–1929 Pallase maali- ja analüütilise joonistamise õppejõud, 1932–1934 "Eesti entsüklopeedia" kunstiosakonna toimetaja ja kaasautor, 1935–1940 Riikliku Propaganda Talituse nõunik, ühtlasi 1938–1939 ajakirja Varamu kunstiosakonna toimetaja.

Läks 1941. aastal järelümberasumise käigus Saksamaale. Elas Freudenstadtis, kus tegutses kunstniku (loonud joonistusi, akvarelle, karikatuure, raamatuillustratsioone) ja kunstikriitikuna. Pidas sidet eesti kunstnikega Rootsis, tegi kaastööd ajakirjadele Tulimuld ja Mana. 

## Teadustöö
Uurinud baltisaksa ja eesti kunsti ajalugu 19.–20. sajandil, avaldanud monograafilisi käsitlusi eesti kunstnikest, ülevaateid rahvusliku kunsti arengust ja ainestikust, loonud kunstiterminoloogia leksikoni.

## Teoseid
Umbes 20 teaduspublikatsiooni.
* Konrad Mägi. Tartu 1932
* Talumööbel. Tartu 1933
* Rahvuslik ainestik eesti 19. sajandi maalikunstis. // EÜS-i album X. Tartu 1934
* Kunstiühing "Pallas" (kaasautor). Tartu 1934
* Uuem eesti kunst. Äärjooni eesti maali- ja raidkunsti arengust XIX ja XX sajandil. Tartu 1935
**täiendatud prantsuskeelne väljaanne: "L'art estonien: peinture, sculpture, arts appliqués". Tartu 1935
* Voldemar Mellik. // Varamu (1938) 2
* Ado Vabbe. // Varamu (1939) 6
* Eduard Viiralt 1898–1954. Stockholm 1964
* Kunsti leksikon. Stockholm 1986 (trükki toim. Eevi End)

## Isiklikku
Tema vennad olid keemiaprofessor August Paris, rohuteadlane ja Tartu Ülikooli apteegi juhataja Hermann Paris ja õigusteadlane Eduard Paris. Õde Julie töötas hambaarstina.

Vend Augusti tütar oli kunstiajaloolane Olga Berendsen.

## Viited

## Kirjandus
* Paris, R. Mana kunstiankeet. // Mana (1960) 2/3
* Välis-Eesti kunstnikke. Rooma-Toronto, 1980, 137–138
* Tartu Ülikooli ajalugu III, 100
* ETVpK, 88
* AAUT II, 7
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn, 1996, 371–372
* EE 14, 358–359

## Välislingid
*
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK
*TLÜAR väliseesti isikud
Johannes Parksepp

**Johannes Parksepp** (5. september 1925 Räpina vald, Võrumaa – 30. mai 1988 Polli?, Viljandimaa) oli eesti puuviljandusteadlane ja sordiaretaja.

## Elulugu
Johannes Parksepp oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1945 Räpina Aiandustehnikumi, 1961 Eesti Põllumajandusakadeemia, põllumajanduskandidaat (1968, EPA), väitekiri "Aedvaarika introduktsiooni ja sordiuurimise tulemusi Eesti NSV-s". Oli 1945–1948 Räpina Aiandustehnikumi mesinik ja õpetaja, 1948–1950 õppemajandi juhataja, 1950–1951 Eesti NSV TA Põllumajanduse Instituudi mullalabori vanemlaborant, 1951–1952 EMMI Polli katsebaasi vanemagronoom, 1952–1970 noorem- ja 1970–1985 vanemteadur, 1985–1988 Karksi kolhoosi aiandusagronoom.

## Teadustöö
Uurinud peamiselt marjakultuure, aretanud 9 mustasõstra-, maasika-, karusmarja- ja vaarikasorti ('Edu', 'Polli esmik', 'Albos', 'Moka', 'Mulgi Must', 'Espe', 'Helkal' jt), aretusfondis oli üle 100 000 seemiku (nendest 80% musta sõstra seemikud). Töötas välja puuviljade ja marjade saagikuse hindamise skaalad, avaldas andmed 1100 Eestis katsetatud marjasordi kohta. Koostas ka haljastusplaane. Eesti NSV riiklik preemia (1967, kollektiivis). Umbes 75 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Aianduse käsiraamat (kaasautor). Tallinn, 1955, 2. trükk 1956
* Puuvilja- ja marjaaia agrotehnika (kaasautor). Tallinn, 1961
* Karusmarjad. Tallinn, 1961, 2. trükk 1976
* Aedvaarikas. Tallinn, 1965
* Eesti pomoloogia (kaasautor). Tallinn, 1970
* Sõstrad (kaasautor L. Ilus). Tallinn, 1971
* Karusmarjad. Tallinn, 1976
* Vaarikad. Tallinn, 1977
* Marjasordid Eestis. Tallinn, 1985

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia 14, 359
* Eesti aianduse biograafiline leksikon. Tallinn, 1998, 100
* Eesti puuvilja- ja marjasortide aretajad. // K. Kask. Eesti puuvilja ja marjasordid. Tallinn, 1984
* Aiandus. Mesindus (1990), 2, 24, 25
*
Ants Parktal

**Ants Parktal** (sündinud 18. juulil 1950 Tallinnas) on eesti psühholoog ja psühhoanalüütik.

## Elulugu
Ants Parktal on teenistuja poeg.

Lõpetas 1968 Keila 1. Keskkooli ja 1973 Tallinna Polütehnilise Instituudi soojusenergeetika erialal.

1982 lõpetas (kaugõppes) Tartu Riikliku Ülikooli sotsiaalpsühholoogia erialal, oli 1991–93 magistrikursustel San Franciscos Professionaalse Psühholoogia Koolis, psühholoogiamagister samas 1993, 1993 samas doktorant. 

Oli 1986–91 TPedI suhtlemispsühholoogia uurimisgrupi nooremteadur, teadur ja vanemteadur, 1993– TPÜ sotsiaal- ja keskkonnapsühholoogia õppetooli lektor. Pidanud loenguid suhtlemispsühholoogiast (koos videotreeningutega), psühhoanalüütiliselt orienteeritud psühhoteraapia teooriatest ja tehnikatest. 

1989 sai Eesti Psühholoogide Liidult suhtlemistreeneri litsentsi.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond psühholoogia: suhtlemispsühholoogia, psühhoteraapia kaasaegsed teooriad, kultuurinähtuste ja inimpsüühika seosed, seksuaalkasvatus ja -käitumine. Osales suhtlemistreeningu teoreetiliste aluste väljatöötamises, kultuurierinevuste uurimises ametialases suhtlemises, koolinõustajate väljaõppe teoreetiliste aluste ja õppeprogrammi koostamises ja väljaõppe korraldamises. Eesti Psühhoanalüütilise Seltsi liige (1995-2013), Eesti Psühholoogide Liidu liige (1996-2015). Rahvusvahelise Psühhoanalüütilise Assotsiatsiooni liige (2007). Eesti-Läti Psühhoanalüütilise Ühingu liige (2010).Üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
*Õpilaste kõlbeline ja esteetiline kasvatus koolis. // Nõukogude Kool (1987), 8
*Suhtlemistreening koolis. // Nõukogude Kool (1989), 1
**Использование социально-психологического тренинга в учебно-воспитательной работе со старшеклассниками.* Kaasautor M. Grigorjeva. // Вопр. психол. (1988) 5
*Seksuaalkasvatusest koolis. // Haridus (1993), 2
*Postdramaatilise stressihäire etioloogia. // Eesti Arst (1996), 6
*Agressiivsus ühiskondlike muudatuste ajal. // Akadeemia (2004), 11
Sütt, M, Parktal, A. (2015) Psühhoanalüüsi eestistamine. Akadeemia, 7, 1236-1255
Sütt, M, Parktal, A. (2017) Eestistades Bioni. Wilfred R. Bioni metapsühholoogiline käsitus mõtlemisest. Akadeemia, 2:281-300; 3:524-549
Miks lähimineviku traumade haavad eesti inimesele endiselt haiget teevad. Looming (2018), 11, 1618-1625
Parktal, A, Meimer-Parktal J. (2018) Psühhoanalüüs Eestis. Akadeemia, 8, 1376-1401                                                                                                  
## Viited

## Kirjandus
*Rein Virkus. "Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade". Tallinn 1998, 123, 166

## Välislingid
*
*"ANTS PARKTAL: Ainult sõltlane ise saab ennast aidata" Eesti Päevaleht, 12. veebruar 2007
Ella Elisabeth Parmakson

**Ella Elisabeth Parmakson** (perekonnanimi 1936. aastani **Ohtla**; 30. oktoober 1898 Viljandi – 14. oktoober 1947 Tartu) oli eesti keemik.

## Elukäik
Ella Elisabeth Parmakson oli töölise Tõnis Ohtla (1847–1935) ja Anu Ohtla (sündinud Thal, 1857–1930) tütar ning Paul Parmaksoni abikaasa.

Ta lõpetas 1916. aastal Viljandi Tütarlastegümnaasiumi, 1928. aastal Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna anorgaanilise keemia erialal, keemiamagister (1931, TÜ), väitekiri "Uurimusi lämmastikhappe toimest põlevkivi orgaanilisele ainele", keemiakandidaat (ümber arvestatud 1946). 

Oli 1916–1918 Kantreküla algkooli, 1919–1921 Viljandi Eesti Hariduse Seltsi TEG, 1923–1924 ja 1928–1932 Viljandi Linna Tütarlastegümnaasiumi, 1932–1946 Viljandi Ühisgümnaasiumi (1. keskkooli) õpetaja. Aastatel 1946–1947 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli anorgaanilise keemia kateedri õpetaja, 1947 vanemõpetaja. Õpetas anorgaanilise keemia kursust.

## Teadustöö
Uurinud keemiliste reaktiivide toimet põlevkivi orgaanilisele ainele.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994 II, 196
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 299
*
Helmut Parmas

**Helmut Parmas** (aastani 1935 **Helmut Petrisen**; ka **Peterson** ja **Helmuth**; 28. märts 1907 Lehtse vald, Järvamaa – 26. jaanuar 1995 Tartu) oli eesti metsateadlane.

## Elulugu
Helmut Parmas oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1926 Ambla Ühispõllumajandusgümnaasiumi, 1943 Tartu Ülikooli metsaosakonna teoreetilise kursuse, kaitses 1949 diplomitöö. Oli 1932–1933 Kohtla metskonna metsnik, 1933–1934 Sonda abimetsaülem, 1934–1940 Kohtla metsaülem, 1940–1941 Kursi revidentmetsaülem, 1941–1942 Tartu koonduslaagri vang, 1942–1945 Sõmerpalu metsaülem, 1945–1946 Võrumaal metsatööstuskeskuse tehniline juhataja, 1946–1947 Tartu Metsatööstuskeskuse peainsener, 1947–1948 Tartu Metsamajandi metsakasutuse insener, 1948–1960 Tartus insener-metsapatoloog, 1960–1963 Tartu Metsamajandi õppe-katsepuukooli juhataja, 1963–1970 Metsanduse Teadusliku Uurimise Labori puukooli direktor, 1970–1989 Eesti Metsainstituudi puukool-katsemajandi aednik-brigadir.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: metsakaitse ja -taimekasvatus. Korraldanud arvukalt vastavaid katseid ja vaatlusi. Eesti metsakaitse aluste ja organisatsiooni väljatöötajaid. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Sekundaarsete metsakahjurite tõrje. Tallinn, 1955
* Metsakaitse (käsiraamatu kaasautor). Tallinn, 1961
* Taimlakülvide kordamineku olenevus külviajast ja katmisviisist. // Metsamajandus. Tallinn, 1964
* Istutusmaterjali kasvatamise kogemusi Metsanduse Teadusliku Uurimise Laboratooriumi puukoolis. // Metsamajandus. Tallinn, 1968
* Metsakaitsest Kagu-Eestis metsamajandite algupäevil. // Metsamajndus. Tallinn, 1973

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994 II, 453
* TÜ põllumajandusteaduskonna metsaosakond. Tartu, 2000, 45
* Margus, M. Helmut Parmas 28. märts 1907 – 26. jaanuar 1995. // Eesti Mets (1995) 5, 23
* Margus, M. Eesti metsaülemate saatusest. Tallinn-Tartu, 1995, 47.
Ilmi Parmasto

**Ilmi Parmasto** (1968. aastani **Ilmi Maasik**; sündinud 19. veebruaril 1935 Valgas) on eesti mükoloog.

## Elulugu
Ta lõpetas 1953. aastal Valga 1. Keskkooli, 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogiaosakonna, bioloogiakandidaat tööhügieeni ja kutsehaiguste erialal (1972, TRÜ), väitekiri "Изомеры диметилфенола – особенности их биологического действия и уровень безвредности при поступлении в водоемы". 

Oli 1958–1960 Taheva 7-klassilise Kooli õpetaja, 1961–1967 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi nooremteadur, 1968–1969 Zooloogia ja Botaanika Instituudi laborant, 1969–1972 vaneminsener, 1972–1986 nooremteadur, 1986–1992 teadur, 1992– seente herbaariumi kuraator.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: põlevkivitööstuses tekkivate fenoolsete ühendite mõju elusorganismidele, puitu lagundavate seente süstemaatika ja varieeruvus, eoste biomeetria. Ekspeditsioonid: Venemaa Kaug-Ida, Kesk-Aasia (sh Pamiir), Kaukaasia, Siber, Uraal, Balti riigid, Soome, Norra, Lapimaa. 59 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Изомеры диметилфенола (ксиленола) и нормирование их содержания в водоемов. // Гигиена и санитария (1968) 9
* Variation in basidiospores in the Hymenomycetes and its significance to their taxonomy (kaasautor E. Parmasto). // Bibliotheca Mycologica 115 (1987)
* Lignicolous Aphyllophorales of old and primeval forests in Estonia. I. The forests of northern Central Estonia. With a preliminary list of indicator species (kaasautor E. Parmasto). // Folia Cryptogamica Estonica 31 (1997)
* Phellinus baumii and related species of the Ph. linteus group (Hymenochaetaceae, Hymenomycetes) (kaasautor E. Parmasto). // Folia Cryptogamica Estonica 38 (2001)
* Järvselja kaitsealuse põlismetsa seenestik (kaasautor). // Järvselja põlismets. Tartu, 2004
* Fungi of Ruhnu Island (Estonia) (kaasautor). // Estonia Maritima 7 (2005)

## Isiklikku
Ilmi Parmasto abikaasa oli Erast Parmasto.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia 14, 359–360
* Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teaduskaader 1947–1987. Tallinn, 1987, 31
* Zooloogia ja Botaanika Instituut 1947–1997. Trt, 1997, 64–65
* 

## Välislingid
*
Tõnu Parming

**Tõnu Parming** (28. juuni 1941 Pärnu – 30. oktoober 1998 Toronto) oli eesti sotsioloog, ajaloolane, poliitik ja ajakirjandustegelane.

## Elulugu
Pere põgenes 1944. aastal Nõukogude okupatsiooni eest Saksamaale.

Perekond siirdus sealt 1949. aastal Ameerika Ühendriikidesse. Lõpetas New Jerseys 1960. aastal keskkooli, õppis aastatel 1960–1962 Princetoni Ülikooli tehnikakoolis. Akadeemiliselt on ta aastast 1960 EÜS-i liige ja oli hiljem EÜS-i ülemaailmse vanematekogu esimees.

Teenis aastatel 1962–1967 ohvitserina USA sõjaväes, võttis 1965–1966 USA maaväe eriotstarbeliste vägede (*US Army Special Forces*) allüksuse ülemana osa sõjategevusest Vietnamis.

Lõpetas 1969. aastal Princetoni Ülikooli sotsioloogia erialal. Sai aastatel 1969–1970 Fulbrighti-Hayesi uurimisgrandi Helsingisse perekonna struktuuri sotsioloogia alal. Filosoofiadoktor (1976, Yale'i Ülikool) väitekirjaga "The Nature of Ethnic Identity", milles käsitles rahvusliku ühtsuse probleeme.

Oli aastatel 1974–1976 Marylandi Ülikooli lektor, 1976–1981 abiprofessor, 1981–1988 dotsent, ühtlasi 1984–1986 USA Riigidepartemangu NSV Liidu ja Ida-Euroopa rahvusvaheliste suhete instituudi osakonnajuhataja.

Aastatel 1986–1987 ja 1988–1989 oli ta Toronto Ülikooli eesti õppetooli professor.

Eesti Komitee liige (1990–1992).

1990–1998 oli ta Eesti Kirjastuse Kanadas juhatuse esimees ja ajalehe Meie Elu toimetaja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: etniline identiteet ja natsionalism, Nõukogude Eesti sotsioloogia, Eesti poliitiline ajalugu ja taasiseseisvumise küsimused.

## Teoseid
*Collapse of Liberal Democracy and the Rise of Authoritarianism in Estonia. London 1975
*Developments in Nationalism in Soviet Estonia since 1964 (kaasautor). // G. Simmonds: Nationalism in the USSR and Eastern Europe in the Era of Brezhnev and Kosygin. Detroit 1977
*A Case Study of a Soviet Republic: The Estonian SSR (kaasautor Elmar Järvesoo). Boulder. 1978
*Population Processes and Nationalism in the Soviet Baltic. // Soviet Studies 32 (1980)
*The Holocaust. Toronto 1998

## Liikmesus
Oli Rahvusvahelise Sotsioloogia Assotsiatsiooni, Ameerika Sotsioloogia Assotsiatsiooni, AABS-i ning veel paljude teadus- ja kultuuriorganisatsioonide liige.

## Tunnustus
*1997 Valgetähe II klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema ema oli iluvõimleja ja treener ning eesti aktivist USA-s Salme Parming, vend on Priit Parming.

Ta oli kaks korda abielus: tema esimene abikaasa oli aastast 1969 raamatukogutöötaja ja infospetsialist Marju Rink-Abel; tema teine abikaasa oli Asta Lokk, neil on poeg Veiko ja tütar Talvi.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm 1984. Lk 89
*Ps (1998) 3, XII
*

## Välislingid
*
*TÖNU PARMING — 28.06.1941-30.10.1998. Eesti Elu, 24. juuni 2011
Reeta Parmo

**Reeta Parmo** (sündinud 29. septembril 1950 Kiidjärve vallas Tartumaal) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Reeta Parmo on kolhoosniku tütar.

Ta on lõpetanud 1968. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusküberneetika erialal. Oli aastatel 1993–1997 EPMÜ magistrant, majandusmagister põllumajandusökonoomika ja ettevõtluse erialal (1997, EPMÜ), väitekiri "Kvaliteetse piima tootmise tasuvusest Eesti Vabariigis". Täiendas end 1990. aastal Läti Põllumajanduse Akadeemias maamajanduse alal.

Ta töötas aastatel 1975–1979 Eesti Tarbijate Kooperatiivide Vabariiklikus Liidus, 1979–1980 oli Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi vanemökonomist, 1980–1993 nooremteadur, teadur ja vanemteadur, 1994 Eesti Põllumajandusülikooli  loomakasvatusinstituudi nooremteadur, seejärel äriühingute konsultant.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: lüpsikarjafarmid ja nende tasuvus. Ta osales aastatel 1995–1996 Helsingi Ülikooli ja Valio kontserni uurimisprojektis, millega uuriti Eesti piimatootjaid.

## Teoseid
Üle 20 teaduspublikatsiooni.
*"Lüpsikarja suurfarmid". Tallinn 1987
*"Lüpsikarja suurfarmide töö ökonoomilisi aspekte". // Põllumajanduse päevaprobleeme. Tallinn 1987
*"Tööajakulu erineva suurusega lüpsifarmides". Maakodu, 3/1994
*"Loomakasvatustalud turumajanduses". // ELVI teaduslike tööde kogumik 64 (1994)
*"Piimatootmise majanduslikud tingimused Eestis". // EPMÜ teaduslike tööde kogumik 180 (1995)
*"Kvaliteetse piima tootmise tasuvusest". // ELVI teaduslike tööde kogumik 188 (1996)
*"Eesti piimatootjad ja otseste toetuste riiklik süsteem". // EPMÜ teaduslike tööde kogumik 190 (1997)

## Liikmesus
*1993 Eesti Agraarökonomistide Assotsiatsioon

## Tunnustus
*1997 põllumajandusministeeriumi noorte agraarökonomistide konkursi preemia (uurimistöö piimatootmise tasuvusest Eesti taludes eest)

## Viited

## Kirjandus
*"Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990". Tallinn 1992. Lk 62

## Välislingid
*
*Liia Veskimäe. "Põllumajandusega on võimalik tulu saada". Õhtuleht, 15. märts 1997
Argaadi Parol

**Argaadi Parol** (sündinud 20. augustil 1951 Mulgi vallas Viljandimaal) on eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Argaadi Parol on talupidaja poeg.

Lõpetas 1970 Olustvere Sovhoostehnikumi, 1977 EPA agronoomiateaduskonna, 1980–83 aspirant, põllumajanduskandidaat (1986, EPA), väitekiri "Kultuurkarjamaade saagikus ja zootehniline produktiivsus sõltuvalt väetustasemest (katse lüpsilehmadega)".

Oli 1977–80 EPA rohumaaviljeluse ja botaanika kateedri teadur, 1980–86 assistent, 1986–91 vanemõpetaja, 1992–2004 EPMÜ rohumaaviljeluse ja botaanika instituudi dotsent, 2005– põllumajandus- ja keskkonnainstituudi dotsent. Õpetanud botaanika üldkursust, rohumaateadust ja -viljelust; koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: kultuurkarjamaatüüpide agronoomiline ja zootehniline produktiivsus ning mõju loomade tervisele, karjamaade liigilise koosseisu ja tiheduse dünaamika, rohukamarate eluiga, liblikõieliste heintaimede püsivus ja mõju karjamaa saagile intensiiv- ja maherohumaal. Eesti Rohumaade Ühingu liige, revisjonikomisjoni esimees (aastast 1993). Üle 20 teaduspublikatsiooni, arvukalt aimeartikleid.

## Teoseid
* Sööda tootmine piimakarjale (kaasautorid A. Selge, R. Viiralt). Tartu, 1996
* Karjamaasaagi maitsvus, söödud kuivaine kogus ja selle maksumus. // Põllum-kultuuride produktiivsus ja kvaliteet. Tartu, 1998
* Erinevate heintaimeliikide püsivus rohumaal sõltuvalt selle kasutusviisist. // Agronoomia 203 (1999)
* Intensiivselt kasutatavate ja maherohumaade võrdlus saagipotentsiaali ja toodetava rohusööda kvaliteedi põhjal (kaasautorid V. Geherman, R. Viiralt). // Efektiivne keskkonda säästev põllumajandus. Tartu, 2001
* Väetamise mõjust erinevate karjamaakoosluste saagikusele ning rohu söödavusele ja kvaliteedile (kaasautor V. Geherman). // Agraarteadus (2004) 2

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 40–41
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 35
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, lk 41
* Toomre, R. Rohumaaviljeluse teadustöö areng ja selle uurijad Eestis. Tallinn, 1991, 142–143
* 

## Välislingid
*
Priit Parmakson

**Priit Parmakson** (sündinud 12. juulil 1961 Tallinnas) on eesti majandusinformaatik.

## Elulugu
Lõpetas 1979 Tallinna 1. Keskkooli, 1984 TPI majandusteaduskonna majandusinfo mehhaniseeritud töötlemise erialal, tehnikamagister (1993, TTÜ), väitekiri "Projekti riskijuhtimisteadmiste esitamine". Oli 1984–93 TPI/TTÜ infotöötluse kateedri assistent ja vanemõpetaja, 1993–95 TTÜ inform instituudi teadur ning lektor, 1995–2003 Concordia/Audentese Ülikooli lektor, ühtlasi aastast 1993 Parmakson Research OÜ infosüsteemide arendaja ja IT-koolitaja ning aastast 2001 ka TLÜ ja EMTA mittekoosseisuline lektor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: informaatika, infosüsteemid, infotöötlus. Koostanud metoodilisi juhendeid teaduslikele alamprogrammidele, infosüsteemide struktuurseks analüüsiks jm. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Fortran 77. Tallinn, 1987
* Projekti juhtimine. Põhimõisted ja tarkvara. Tallinn, 1992
* Infosüsteemide struktuurne analüüs. Tallinn, 1992
* Expert system quality evaluation (kaasautor J. Tepandi). // Information Systems Architecture and Technology (ISAT) ‘92
* Data processing. Problems of programming (kaasautor). Tallinn, 1993
* Comparing software quality and service quality. // 7th Int. Conf. on Advanced Information Systems Eng. Springer-Verlag, 1995
* Can effective visual representations be produced systematically? // Graphic and Viasual Representations of Evidence and Inference in Legal Settings. New York, 2007

## Viited
Heino Parmas

**Heino Parmas** (22. märts 1930 Tallinn  –  16. märts 2021 Tallinn) oli eesti arhitekt ja arhitektuuriteadlane.

## Elulugu
Heino Parmas oli teenistuja poeg.

Ta lõpetas 1948 Tallinna 2. Keskkooli ja 1954 TPI, 1957 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudis aspirantuuri, arhitektuurikandidaat (1959, Leningradi Maali, Skulptuuri ja Arhitektuuri Instituut), väitekiri "Унификация 1-5-этажного сборного жилищного строительства из кукермитовых и силикальцитных элементов в условиях Эстонской ССР". Ta oli 1958–1963 Ehituse TUI noorem- ja vanemteadur, 1963–1968 Silikaatbetooni TUI laborijuhataja ja Tallinna Polütehnilise Instituudi vanemõpetaja, aastast 1968 Tallinna Kunstiinstituudi (EKÜ) dotsent, 1970–1987 ka arhitektuuriteaduskonna dekaan.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: ehituse unifitseerimine ja tüpoloogia, arhitektuuriliste konstruktsioonide industriaalne viimistlus. Ajakirja Ehitus ja Arhitektuur ning Kunstiülikooli toimetiste toimetaja.  projekteeris eksperimentaalelamuid, pereelamuid ja suvilaid. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
*Erineva otstarbega hoonete vastastikusest unifitseerimisest. // Ehitus ja Arhitektuur (1962) 2
*Mullbetoonpaneelide viimistlemine. // Ehitus ja Arhitektuur (1967) 1
*Poorbetoonist paneelide välispinna reljeefsest töötlemisest. // Ehitus ja Arhitektuur (1970) 2
*Ühe realiseerimata projekti jälgedes. // Ehitus ja Arhitektuur (1977) 1
*Kunstiinstituudi arhitektuuriteaduskonnast. // Ehitus ja Arhitektuur (1984) 1
*Tüpoloogia 1. Elamud. // EKA Toimetised 1 (1992)

## Viited

## Kirjandus
*Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn, 1996, 372–373
*Ehitusinsenerid TPI-st. Tallinn, 1986, 221
*О деятельности НИИС, 97, 138
*

## Välislingid
*Foto
Vladimir Parol

**Vladimir Parol** (8. november 1935 Leningrad – 19. oktoober 2009) oli Eesti ajaloolane ja sotsioloog.

Vladimir Parol oli teenistuja poeg.

## Haridus
Lõpetas 1953 Tallinna 32. Keskkooli, 1957 TPedI vene keele ja kirjanduse erialal, 1962 A. I. Herzeni nim Leningradi Pedagoogilise Instituudi ajalooõpetaja kutsega (*[[cum laude]]*), 1967 Eesti TA-s aspirantuuri, ajalookandidaat (1972, Eesti TA), filosoofiadoktor (1985, Rostovi Riiklik Ülikool), väitekiri "Социалистичeская урбанизация и образ жизни горожан".

## Täiendusõpe
NSV Liidu TA Etnograafia Instituudis sotsioloogia alal 1980, 1989.

## Teaduskraad ja -kutse
Ajalookandidaat 1972 (Eesti NSV TA); dotsent 1977; filosoofiadoktor 1985 (Rostovi Riiklik Ülikool); professor 1987.

## Teenistuskäik
Oli 1957–61 Tallinna keskkoolides ajalooõpetaja, 1964–67 Tallinnas Marksismi-Leninismi Õhtuülikooli õppejõud, 1967–70 AI sotsioloogia sektori nooremteadur.
TTÜs 1965–1991: teadusliku kommunismi kateedri õppejõud (kohakaaslus) 1965–1969/70, assistent 1970, vanemõpetaja 1972–75, dotsent 1975–85, professor 1985–89; politoloogia/sotsiaalteaduste kateedri professor 1989–91; ühiskonnateaduste teaduskonna dekaan 1988–91.
Eesti-Ameerika Majanduskolledži professor 1992-99; Rahvusvahelise Sotsiaalteaduste Ülikooli "LEX" professor 1999–2001; Sotsiaal-Humanitaarinstituudi professor 2001.

## Teadustöö põhisuunad
Politoloogia, majandus- ja linnasotsioloogia, sotsiaalökonoomika.
Uurimisvaldkond: urbaniseerumine, linnade sotsiaalne keskkond ja linlaste elulaad; sotsiaalsed struktuurid; töösotsioloogia; sotsiaalfilosoofia. Väljaande Utšonõje Zapiski Russkogo Akademitšeskogo Obštšestva |(Ученые записки Русского Академического Общества) peatoimetaja (aastast 2001).

## Teadusorganisatoorne ja ühiskondlik tegevus
Osales Tallinna linna sotsiaalse arengu planeerimise nõukogu tegevuses; ühingu Teadus lektor; Vene Akadeemilise Seltsi (Eestis) asutajaid, president 1999. aastast.

## Tunnustus
* 1985 – EKP Tallinna Linnakomitee ja Tallinna Linna Täitevkomitee aukiri
* 1986 – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri

## Teoseid
* Социалистический город I, II. Tallinn, 1982.
* Истоки и последствия великой победы. Tallinn, 2000.
* Экономическая география зарубежных стран (kaasautor). Tallinn, 2000.
* Общая и специальная социология. Tallinn, 2000.
* 200 суток великой войны. Tallinn, 2005.
* Социальная философия и социология. Tallinn, 2006.

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 152, 367, 370, 498.
* Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. Tallinn, 2008, 308–309.
*
Feliks Parre

**Feliks Parre** (aastani 1931 **Feliks Petrov**; 28. mai 1907 Tallinn – 14. aprill 1990 Tallinn) oli eesti spordipedagoog.

## Elulugu
Feliks Parre oli väikeettevõtja poeg.

Lõpetas 1928. aastal Tallinna Kaubanduskooli, õppis 1949–1951 Leningradi Kehakultuuriinstituudis, lõpetas 1953. aastal Tartu Riikliku Ülikooli, kus oli õppinud kehakultuuri.

Enne sõda töötas Tallinnas pangaametnikuna, harrastas murdmaasuusatamist (sai Eesti meistrivõistlustel 1 kuld-, 1 hõbe- ja 3 pronksmedalit) ja purjetamist, omandas jahikapteni tunnistuse. Kuulus Tallinna Kalevi ja Tallinna Jahtklubi juhatusse. Oli 1941. aastal Eesti NSV Spordikomitee instruktor. Mobiliseeriti 1941, oli 1943–1944 Moskvas Eesti NSV Spordikomitee töötaja, 1944–1967 TRÜ kehakultuuriteaduskonna suusaspordi kateedri õpetaja ja vanemõpetaja, ühtlasi 1947–1949 ja 1964–1967 kateedri juhataja.

Olles 1968. aastast pensionil, jätkas osalise koormusega töötamist TRÜ kümnevõistluselaboris. Õpetas suusatamist ja purjetamist.

Teadustöö uurimisvaldkond oli suusatamine.

Oli Eesti NSV Suusaspordisektsiooni presiidiumi liige, Mustamäe suusahüppemäe ja Kääriku spordibaasi rajamise algatajaid.

## Tunnustus
* 1967 Eesti NSV teeneline sporditegelane

## Teoseid
* Suusatamine. Tallinn, 1951, 2. trükk 1963
* Head libisemist. Eesti NSV esimestest meistersportlastest suusatamises. Tallinn, 1968

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 330
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 126
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 299, 302
* "Eesti spordi biograafiline leksikon", 468
* 

## Välislingid
*