open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sergei Orlov (diplomaat)

**Sergei Aleksejevitš Orlov** (vene keeles Сергей Алексеевич Орлов; 1895 – 24. oktoober 1944 Montevideo) oli Nõukogude Liidu diplomaat (II klassi erakorraline ja täievoliline saadik).

3. novembril 1943 nimetati ta saadikuks Uruguaysse, 18. märtsil 1944 esitas volitused ja suri sama aasta 24. oktoobril. ÜK(b)P liige.
Dmitri Tšuvahhin

**Dmitri Stepanovitš Tšuvahhin** (vene keeles Дмитрий Степанович Чувахин; 1903–1997) oli Nõukogude Liidu diplomaat (erakorraline ja täievoliline suursaadik).

## Elulugu
### Haridustee
Ta õppis Moskva ehitusinseneride instituudis, mille lõpetas 1934. aastal. Aastatel 1936−1938 õppis Moskva idateaduste instituudis. 

### Diplomaat
Pärast õpingute lõppu sai temast Nõukogude Liidu USA täievolilise esinduse (alates 1941 suursaatkond) kaastööline. Aastatel 1942−1945 oli ta Nõukogude Liidu välisasjade rahvakomissariaadi osakonnajuhataja asetäitja. Seejärel nimetati Nõukogude Liidu Jugoslaavia suursaatkonna nõunikuks (1945). Aastatel 1945−1952 oli ta erakorraline ja täievoliline saadik Albaanias. Pärast seda töötas aastatel 1952−1953 Moskvas välisministeeriumis, kus oli Balkani maade osakonna juhataja asetäitja. 1953. aastal määrati erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Kanadasse, kus oli ametis 1958. aastani. Seejärel töötas taas ministeeriumis: aastatel 1958−1959 oli ta Skandinaavia ja aastatel 1961−1964 Kagu-Aasia osakonna juhataja asetäitja. Veebruarist aprillini 1964. aastal oli ta suursaadik lühikest aega eksisteerinud Sansibari ja Pemba Rahvavabariigis. Aastatel 1964−1967 oli ta suursaadik Iisraelis. Seejärel töötas kuni 1970. aastateni välisministeeriumi keskaparaadis.

## Autasud
* Tööpunalipu orden (05.11.1945)
* Orden "Austuse märk" (31.12.1966)
Ülo Raidma

**Ülo Raidma** (4. jaanuar 1940 Toila – 16. oktoober 2023) oli eesti võrkpallur.

Raidma lõpetas 1958. aastal Ahtme Keskkooli ja 1964. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna. 

## Sportlik karjäär
Sportimisega alustas Raidma 1953. aastal. Võrkpallitreeningutele läks aastal 1955 ja oli Hans Puki õpilane, hiljem juhendasid teda Raimund Pundi, Hugo Huimerind ja Ivan Dratšov. Ülo Raidma tuli 1968. aastal Tallinna Kalevi meeskonnas Nõukogude Liidu meistriks, 1970. aastal sai Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 4. koha. Meistersportlaseks sai ta 1964. aastal. Tema pikkus oli 186 cm.

Ülo Raidma mängis Nõukogude Liidu meistrivõistlustel läbi aastate Tallinna Kalevi meeskonnas ja aastatel 1958–70 Eesti koondises. Tallinna Pedagoogilise Instituudi meeskonnas tuli aastatel 1960 ja 1961 Eesti meistriks ning aastatel 1961 ja 1962 karikavõitjaks. Kalevi auliige oli Raidma aastast 1968.

## Töömeheaastad
Hiljem oli ta aastatel 1965–1967 Kohtla-Järve Ehitustrusti spordiinstruktor ja 1967–1999 Tammiku kaevanduses spordiinstruktor ja lõhketööjaoskonna tööline. Raidma tegutses võrkpalliklubi Viro asepresidendina ja treenerina.  

## Muud
Raidma kuulus 1968. aastal Nõukogude Liidu meistriks tulnud legendaarse Tallinna Kalevi koosseisu, kes võitis võistluste viimases mängus armee esindusmeeskonna Moskva AKSK tulemusega 3:0. Seda saavutust loeti 1968. aastal Eestis rahvuslikuks kangelasteoks. Võrkpalli mängis Raidma kõrge vanuseni. 

Tema võistkonnakaaslase Kalle Kuke sõnul oli Ülo Raidma võistkonna esimene vahetusmängija: "Väga oluline mängija, peaaegu põhikuuiku mees. Ta oli tore ja sõbralik inimene."

Hobi korras tegeles ta pensionipõlves maalikunstiga ning avas 2021. aastal sünnilinnas Toilas, pritsikuuris maalinäituse. 

## Viited

## Välislingid
* Ülo Raidma. Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum
* Täpselt täna nelikümmend aastat tagasi. ekspress.delfi.ee, 4. september 2008.
* Vaata, kuidas "Kalev 68" mehi 2018. aastal meenutati ja tänati. sport.postimees.ee,  17. oktoober 2023.
Olpiidilised

**Olpiidilised** (*Olpidiaceae*) on seente sugukond seltsist *[[Olpidiales]]*.

## Taksonoomia ja süstemaatika
Sugukonna autor on Joseph Schröter (1889).

Varem arvati olpiidilised viburseente hõimkonna tömpviburseenelaadsete seltsi. Seltsi *[[Olpidiales]]* arvab osa autoreid uude hõimkonda *[[Olpidiomycota]]* (klass *[[Olpidiomycetes]]*), osa autoreid endiselt viburseente hõimkonda (klass *[[Chytridiomycetes]]*).  

Sugukonda kuuluvad järgmised perekonnad:
**[[Chytridhaema]]*
**[[Cibdelia]]*
**[[Leiolpidium]]*
**[[Monochytrium]]*
**[[Olpidiaster]]*
**Olpidium* – olpiid
**[[Perolpidium]]*
**[[Schizolpidium]]
**Sphaerita

## Välislingid
*Catalogue of Life
*Index Fungorum
*Mycobank
Cystodermella

***Cystodermella*** on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.

## Liike
**[[Cystodermella adnatifolia]]*
**Cystodermella cinnabarina* – kinaverpunane pisisirmik
**Cystodermella granulosa* – roostepunane pisisirmik

## Välislingid
*
Illarion Prjanišnikov

**Illarion Prjanišnikov** (vene keeles Илларион Михайлович Прянишников; 1. aprill (vkj. 20. märts) 1840 Timaševo, Borovski maakond, Kaluga kubermang – 24. märts (vkj. 12. märts) 1894 Moskva) oli vene maalikunstnik ja kunstipedagoog, Peterburi Kunstide Akadeemia tegevliige alates 1893. aastast.

## Elulugu
Illarion Prjanišnikov oli pärit kaupmehe perekonnast. 1852. aastal asus ta Moskva Maali-, Raid- ja Ehituskunstikooli, kuid oli 1853. aastal rahapuuduse tõttu sunnitud õpingud pooleli jätma. 1856. aastal jätkas ta poolelijäänud õpinguid. Moskva Maali-, Raid- ja Ehituskunstikooli lõpetas Prjanišnikov 1866. aastal. 1870. aastal oli ta üks peredvižnikute ühingu asutajatest. Alates 1873. aastast kuni surmani oli ta Moskva Maali-, Raid- ja Ehituskunstikooli õppejõud.

1891. aastal sai Prjanišnikov teada, et ta on haigestunud tuberkuloosi ja seetõttu asus ta elama Krimmi. 1892. aastal pöördus ta Moskvasse tagasi. 1893. aastal valiti ta Peterburi Kunstide Akadeemia tegevliikmeks.

## Looming
Oma realistlikus loomingus kujutas Prjanišnikov põhiliselt stseene tavaliste inimeste igapäevaelust. Tema varasemates töödes ilmnes irooniat ja huumorit, hilisemad maalid aga olid tõsisemad. Vähemal määral maalis ta ka pilte ajaloolistel teemadel.

## Galerii

Pilt:1887 Pryanishnikov Auferstehungstag anagoria.JPG|"Spassi päev põhjas" (1887)
Pilt:Illarion_Michajlowitsch_Prjanischnikow_001.jpg|"Ristikäik" (1893)
Pilt:Russia 3577 - 1812 (4166101638).jpg|"1812. aastal" (1874)
Pilt:Илларион_Прянишников_В_ожидании_шафера.jpg|"Isameest oodates" (1891)
Pilt:Illarion_Michajlowitsch_Prjanischnikow_002.jpg|"Naljamehed. Võõrastemaja Moskvas" (1865)
Pilt:Illarion Pryanishnikov 017 (25677555078).jpg|"Laadalt kojutulek" (1883)


## Viited
Amy (film 2015)

**"Amy"** on 2015. aasta Briti dokumentaalfilm, mille režissöör on Asif Kapadia ja produtsent James Gay-Rees. Filmis kujutatakse Briti laulja-laulukirjutaja Amy Winehouse'i elu ja võitlust uimastite kuritarvitamisega (nii enne kui ka pärast tema muusikukarjääri algust), mis lõpuks põhjustas tema surma. 2015. aasta veebruaris näidati Grammyde jagamise eelsel üritusel Winehouse'i elul põhinevat treilerit. Universal Music UK tegevjuht David Joseph teatas, et dokumentaalfilm pealkirjaga "Amy" ilmub samal aastal. Ta ütles veel: "Umbes kaks aastat tagasi otsustasime teha filmi temast – tema karjäärist ja elust. See on väga keeruline ja õrn film. See käsitleb paljusid asju perekonna ja meedia, kuulsuse, sõltuvuste kohta, kuid mis kõige tähtsam, see haarab endasse selle, millest ta rääkis, mis on hämmastav inimene ja tõeline muusikaline geenius."

"Amy" esilinastus 2015. aasta Cannes'i filmifestivalil, seda näidati keskööseansside rubriigis. Levitavad Altitude ja A24, linastus 3. juulil 2015. Film pälvis kriitikute tunnustuse, pälvis 33 nominatsiooni ja võitis kokku 30 auhinda, sealhulgas parima dokumentaalfilmi kategoorias 28. Euroopa filmiauhindade jagamisel, parima dokumentaalfilmi kategoorias 69. Briti Akadeemias. Filmiauhinnad, parim muusikafilm 58. Grammy auhindade jagamisel ja parim dokumentaalfilm 88. Oscarite jagamisel. "Amy" edu ja selle heliriba muusika viis Winehouse'i ka tema teise postuumse nominatsioonini 2016. aasta Briti naissooloartisti BRIT Awardsil.

## Sisukokkuvõte
Filmi narratiiv keskendub laulja-laulukirjutaja Amy Winehouse'i elule, kes leiti 23. juulil 2011 alkoholimürgistusse surnuna 27-aastaselt oma kodust Camdenis, Põhja-Londonis. Film algab 1998. aasta kodufilmiga, mis kujutab 14-aastast Winehouse’i laulmas koos oma kauaaegse sõbra Juliette Ashbyga nende ühise sõbra Lauren Gilberti sünnipäevapeol Londonis Southgate’is asuvas kodus. Ülejäänud dokumentaalfilm näitab kronoloogilises järjekorras laulukirjutaja elu alates varasest lapsepõlvest kuni muusikukarjäärini, mis saavutas ärilise edu tänu tema debüütalbumile Frank (2003) ja teisele, viimasele albumile Back to Black (2006). tema probleemsed suhted, enesevigastamine, buliimia, vastuoluline meedia tähelepanu ning tema allakäik narko- ja alkoholisõltuvusest – seda kõike kuni tema surmani 2011. aastal. Winehouse'i on kogu filmi vältel näha, rääkides tema varajastest mõjudest ja sellest, kuidas ta kuulsust tundis. , armastus, depressioon, perekond ja tema muusikukarjäär.
Taisto Tähkämaa

**Taisto Toivo Johannes Tähkämaa** (aastani 1935 Blomqvist; 11. detsember 1924 Parainen – 21. detsember 2025 Kaarina) oli Soome poliitik (Keskerakonna liige), agroloog ja põllundusnõunik. Aastatel 1977–1979 oli ta Soome kaitseminister (Kalevi Sorsa teises valitsuses) ning aastatel 1979–1983 Soome põllumajandus- ja metsandusminister.

Ta oli aastatel 1970–1991 Eduskunna liige. Aastatel 1980–1984 oli ta Keskerakonna aseesimees. 

Põllumajandus- ja metsandusministrina panustas ta munatootmisse ja põllumajandustulu suunamisse teraviljakasvatusse.
Oranž riisikas

**Oranž riisikas** (*Lactarius aurantiacus*), vanasti mage riisikas (*Lactarius mitissimus*),  on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik.

Seen kasvab segametsades.

## Välislingid
* 

## Viited
Inčukalnsi gaasihoidla

**Inčukalnsi maa-alune gaasihoidla** (läti keeles Inčukalna pazemes gāzes krātuve) on gaasihoidla Lätis Ragana küla lähedal.

Kompresseeritud maagaasi hoitakse 700 meetri sügavusel poorses lubjakivisoones, mida mõlemalt poolt katavad gaasikindlad kaljukihid. Hoidla avati 9. augustil 1968. 

Suurim hoidlas oleva gaasi kogumaht on olnud 4,47 miljardit m3, sellest 2,32 miljardit m3 on ringluses olev gaas ning ülejäänud maht on vajalik hoidla survestamiseks. Hoiustatava gaasi mahtu on võimalik tõsta kuni 3,2 miljardi kuupmeetrini.

## Viited

## Välislingid
* Toivo Tänavsuu, Sulev Vedler,  Läti maapõue saladus, Eesti Ekspress, 5. aprill 2007
Hainburg an der Donau

**Hainburg an der Donau** (ka lihtsalt **Hainburg**) on linn *(Stadtgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas.

Hainburg asub Doonau jõe paremkaldal. See asub Slovakkia pealinnast Bratislavast 12 km läänes ja Austria pealinnast Viinist 43 km idas. See on Alam-Austria liidumaa *[[Industrieviertel]]i* piirkonna osa. 

45,87% valla territooriumist katab mets. 

## Ajalugu

* Esimesed asukad selles piirkonnas olid illüürlased ja keldid, kes elasid Braunsbergi mäel.
* Rooma ajastu: piirkonda mõjutas lähedalasuv Carnuntum, *[[Pannonia Superior]]i* provintsi pealinn, kus kunagi elas Marcus Aurelius.
* 1050: keiser Heinrich III käskis sinna linnuse ehitada.
* 13. sajand: linnal oli 2 väravat, 15 torni ja 2,5 km müüri.
* 1108: linnus kuulus Babenbergidele.
* U. 1220-1225: Richard I Lõvisüdame eest saadud lunarahaga ehitati linnus ja Viini värav.
* 11. veebruar 1252: Otakar II, hilisem Böömimaa kuningas, abiellus viimase Babenbergi, Austria Margaretega.
* 1267-1268: Otakar II ehitas linnuse madalama osa.
* 1278: Marchfeldi lahingus kaotas Otakar II linnuse Habsburgidele.
* 1482: Hainburgi piiramine: pärast mitu kuud kestnud piiramist hõivasid linnuse Ungari kuningas Mátyás Hunyadi ja tema Must armee.
* 1629: linnus kuulus linnale.
* 11. juuli 1683: teine Osmanite kampaania purustas linna ja linnuse.
* 1709: krahv Löwenberg taastas linnuse.
* 1738: tulevane helilooja Joseph Haydn tuli kuueaastase poisina Hainburgi, et õppida oma sugulase Josef Mathias Francki käest muusika algeid. Ta laulis kooripoisina. Linna peaväljakul asub Haydni purskkaev.
* 19. sajand: Hainburg sai garnisoni.
* Esimese maailmasõja lõpp: Hainburg oli nüüdsest Austria idapoolseim linn.
* 1984: Hainburger Au hõivamine: protestijad plaanide vastu rajada Doonau Hainburger Ausse elektrijaam sundisid Austria valitsuse taganema.

* Tänapäev: Hainburg on Doonau-Aueni rahvuspargi osa.

## Huviväärsusi

* Linnusemägi.
* Doonau-Aueni rahvuspark, lammimets.
* Braunsberg, mägi keldi kindlusega.
* Viini värav: ehitatud 13. sajandil, suurim siiani olemasolev keskaegne värav Euroopas. Täna on seal linnamuuseum.
* *Philippus-und-Jakobus-Kirche*, katoliku kirik, ehitati 1263. aastal ja ehitati 1683. aastal barokk-stiilis ümber.
* 2011. aasta aprillis avatud protestantlik kirik, mille ehitas Austria arhitektide rühmitus *[[Coop Himmelb(l)au]]*.

## Majandus ja taristu

2001. aastal tegutses 242 ettevõtet ning 29 põllumajandus- ja metsandusettevõtet. Töötajaid oli 2512. Tootlikkuse määr oli 45,07%. Töötuid oli 70.

## Sõpruslinnad

* Nieder-Roden (Rodgau), Saksamaa, aastast 1975
* Šamorín, Slovakkia, aastast 2008

## Viited
Haslau-Maria Ellend

**Haslau-Maria Ellend** on vald *(Gemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas.

Haslau-Maria Ellend asub Alam-Austria *Industrievierteli* piirkonnas. U. 42 % valla territooriumist on kaetud metsaga.

## Viited
326. raskepommituslennuväe diviis

**326. Kutuzovi ordeniga Tarnopoli raskepommituslennuväe diviis** (326 TBAD) on Venemaa kauglennunduse lennuväe diviis. Varem kuulus see 37. õhuarmeesse. Algselt oli see 326. ööpommitajate lennudiviis, mis moodustati Moskva oblastis Jegorjevskis 10. oktoobril 1943.  23. juunil 1944 nimetati see ümber 326. pommitajate lennudiviisiks.

## Ajalugu
1945. aastal oli sellel kolm pommitajate Tupolev Tu-2 rügementi. 12. raskepommitajate lennurügement Pihkva oblastis Ostrovis kuulus 1959–1960 lühiajaliselt diviisi koosseisu, lennates Tu-16-ga.

Komponendid 1990. aastal Michael Holmi järgi: 

* Diviisi staap, Tartu
** 132. raskepommitajate lennurügement (Raadi sõjaväelennuväli, Tartu, Eesti NSV) lennukitega Tu-22M3 ja Tu-16K-ga
** 402. raskepommitajate lennurügement (Balbasovo, Vitebski oblast) Tu-22M3 ja Tu-16K-ga
** 840. raskepommitajate lennurügement (Soltsy-2, Novgorodi oblast) Tu-22M3-ga

Peakorterid asusid: 

* Raadi sõjaväelennuväli, Eesti NSV, detsember 1959–1992
* Soltsy-2, Novgorodi oblast, 1992–1998
* Ukrainka (lennubaas), Amuuri oblast, 1998–2009/2010

Aastatel 1987–1991 oli diviisi ülem Džohhar Dudajev, kellest sai hiljem Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi president.

Divisjoni hajutuslennuväljade hulka kuulusid Ugolnõi lennujaam Anadõri lähedal, Magadani lennujaam ja Tiksi. 

## Koosseis
Diviisi juhtkond asub Kaug-Idas Ukrainka lennubaasis.

Jaoskonna koosseisu kuulus:

* 182. Punase Kaardiväe Berliini-Sevastopoli raskepommitajate lennurügement (Tu-95MS lennukid) (Ukrainka)
* 79. Punase Tähe ordeni raskepommitajate lennurügement (Tu-95MS lennukid) (Ukrainka)
* 200. kaardiväe raskepommitajate lennurügement Brest Punane (lennukid Tu-22M3) (Belaya)
* 444. Berliini Kutuzovi III ordeni ja Aleksander Nevski raskepommitajate lennurügement (lennukid Tu-22M3) (Vozdvizhenka)

Aastatel 2007–2009 saadeti laiali 444. raskepommitajate lennurügement.

2020. aasta seisuga asus diviis Ukrainka baasis, üks osa kasutas Belaya lennubaasi. 

## Viited
Ehtekivi

**Ehtekivi** on vääriskivi, poolvääriskivi või tavaline kivi,  mida kasutatakse ehete valmistamiseks ja kaunistamiseks.
Atsonaalsus

**Atsonaalsus** ehk **mittevööndilisus** on maastiku- ehk geograafilise sfääri seaduspärasus, mis seisneb selles, et mõni loodusnähtus ilmneb väljaspool vastavat loodus- või kliimavöödet.

Nende loodusnähtuste hulka kuulub näiteks geoloogiline ehitus, mis ei järgi täiel määral tsonaalsust ehk vööndilisust. Atsonaalsust tekitavad peamiselt Maa sisejõud.
Täisrekursiivne funktsioon

Matemaatilises loogikas ja arvutiteaduses on üldine rekursiivne funktsioon, osaline rekursiivne funktsioon või μ-rekursiivne funktsioon naturaalarvudest naturaalarvudeni osaline funktsioon, mis on "arvutatav" nii intuitiivses kui ka formaalses mõttes. 

Kui funktsioon on totaalne, nimetatakse seda ka **totaalseks rekursiivseks funktsiooniks** või **täisrekursiivne funktsiooniks** (mõnikord lühendatakse seda **rekursiivseks funktsiooniks**). Arvutatavuse teoorias on näidatud, et **μ-rekursiivsed funktsioonid** on just need funktsioonid, mida saab arvutada Turingi masinatega (see on üks Church-Turingi teesi toetavatest teoreemidest). μ-rekursiivsed funktsioonid on tihedalt seotud primitiivsete rekursiivsete funktsioonidega ja nende induktiivne määratlus põhineb primitiivsete rekursiivsete funktsioonide omal. Kuid mitte iga täielik rekursiivne funktsioon ei ole primitiivne rekursiivne funktsioon – kuulsaim näide on Ackermanni funktsioon.

## Definitsioon
**μ-rekursiivsed funktsioonid** (või üldised rekursiivsed funktsioonid) on osafunktsioonid, mis võtavad naturaalarvude lõplikke ennikuid ja tagastavad ühe naturaalarvu. Need on väikseim osafunktsioonide klass, mis sisaldab algfunktsioone ja on suletud kompositsiooni, primitiivse rekursiooni ja minimeerimisoperaatori μ all.

## Viited
Atsonaalsed mullad

**Atsonaalsed mullad** ehk **vööndivälised mullad** on mullad, mille kujunemist ja arengut takistavad asukoha geoloogilised tingimused, pinnamood või veeolud. Selletõttu nende muldade esinemine ei allu kliimaga seotud leviku seaduspärasusele, nad on suhteliselt noored ja ebastabiilse tekkega, nende mullaprofiil on halvasti väljakujunenud.

Atsonaalsed mullad esinevad mägedes, kus mulla kujunemist ja arengut mõjutavad väringud, laviinid ja erosioon.

Samuti esinevad nad vulkaanilistes piirkondades, kui varem väljakujunenud muld kaetakse tuha või laavaga.

Veel üks atsonaalsete muldade esinemispiirkond on veekogude rannikud ja lammid. Nendes alades sageli toimuvad üleujutused ning nendega seotud setete pealekanne või ärauhtumine.

## Vaata ka
*Intratsonaalsed mullad

## Kirjandus
*Üldmaateadus (õpik kõrgkoolidele). Koostanud Ülo Mander, Ülle Liiber. Tartu, 2014. lk.426
Lidzbark Warmiński maakond

**Lidzbark Warmiński maakond** (poola *powiat lidzbarski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Lidzbark Warmiński linnas.

Maakond moodustati 1818. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Lidzbark Warmiński maakond loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Lidzbark Warmiński ja Orneta.

Lidzbark Warmiński maakonnas on neli valda:
*Kiwity vald
*Lidzbark Warmiński vald
*Lubomino vald
*Orneta vald

## Viited
Szczytno maakond

**Szczytno maakond** (poola *powiat szczycieński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Szczytno linnas.

Maakond moodustati 1818. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Szczytno maakond loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Pasym, Szczytno ja Wielbark.

Szczytno maakonnas on seitse valda:
*Dźwierzuty vald
*Jedwabno vald
*Pasymi vald
*Rozogi vald
*Szczytno vald
*Świętajno vald
*Wielbarki vald

## Viited
Holger Sinding-Larsen

**Peter Andreas Holger Sinding-Larsen** (5. juuli 1869 Christiania – 12. detsember 1938 Oslo) oli Norra arhitekt.

Ta õppis aastatel 1885–1889 Kristiania Tehnikaülikoolis ja 1892–1893 Berliini Tehnikaülikoolis, kus oli 1893. aastal Johannes Vollmeri assistent. 1890. aastate teisel poolel tegi ta õppereise Hispaaniasse, Itaaliasse ja Kreekasse, aga ka Ühendkuningriiki ja Rootsi.

Aastatel 1905–1922 oli ta Akershusi lossi restaureerimiskomitee liige.

Ta oli mitu aastat õpetaja Norra Käsitöö- ja Kunstikoolis. Antwerpeni olümpiamängudel 1920. aastal võitis arhitektuuri alal hõbemedali.

## Viited
Šatoi

**Šatoi** (vene keeles Шато́й; tšetšeeni keeles Шуьйта) on küla (*selo*) ja Tšetšeeni Vabariigi Šatoi rajooni halduskeskus Venemaal.

2002. aasta rahvaloenduse järgi elas seal 1771 inimest ja 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2953 inimest.

See asub vabariigi lõunaosas Arguni jõe paremal kaldal Arguni kurus. Groznõi on 57 km kaugusel.
Oleg Slabõnko

**Oleg Slabõnko** (vene keeles Олег Александрович Слабынько; 8. august 1962 Leningrad – 25. jaanuar 1996 Moskva) oli Venemaa ajakirjanik. 

Ta töötas Venemaa Televisiooni Kanal 2 saate "Moment Istinõ" ("Tõehetk") produtsendina Moskvas.

Slabõnko mõrvati oma kodus palgamõrvari poolt. See oli üks rohkem kui 562 palgamõrvast, mis juhtus kolme aasta jooksul.

## Isiklikku
Oleg Slabõnko sündis 1962. aastal Venemaal Peterburis. Slabõnko tundis ajakirjanduse vastu huvi kogu oma elu ja töötas 24-aastaselt juba tähtsal ametikohal. Ta oli lahutatud ning elas koos oma vanemate ja vanema tütrega Moskvas korteris.

## Karjäär
Slabõnko tuli Kanal 2-sse tööle ajal, mil kanal oli Boriss Jeltsini poliitilise kontrolli all, kes soovis seda kasutataks oma poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. Tema määratud Venemaa televisiooni juht, Vjatšeslav Bragin, soovis ringhäälingut korruptsioonist puhastada. Selle eesmärgi saavutamiseks palkas Bragin kogenud juhi asemele kaks noort uut juhti. Seetõttu palkas Bragin 30-aastase Slabõnko Ostankino telejaama esimeheks, ilma et Slabõnkol oleks varasemat televisioonikogemust. Slabõnko oli töötanud Bragini heaks vaid kaks kuud tema pressisekretärina, kuid ta oli pälvinud oma ülemuse usalduse.   

Kolm aastat hiljem oli Slabõnko kahe uudistesaate *"Tõehetk"* ja " *Unustatud nimed"* produtsent Venemaa televisiooni kanalis 2. *Tõehetke* programm võimaldas Venemaa tsiviilisikutel esitada küsimusi silmapaistvatele avaliku elu tegelastele.  Ta oli ka reklaamiagentuuri *Time Moves Forward* peadirektor.  Ta palkas Moskva avalikkusele uudiste edastamiseks tugevaid ja visad ajakirjanikud. Ta oli Venemaa sõnavabaduse liikumise peamine toetaja. 

## Surm
25. jaanuaril 1996 kell 22.30 lasid Oleg Slabõnko Moskvas tema enda korteris maha kaks tundmatut isikut.  Korter asus Klinskaja uulitsal.  Enne kui Slablõnkot tema välisukse juures rünnati, helistasid palgamõrvarid tema korterisse, et veenduda, kas ta on seal.  Moskva politsei teatel lähenesid relvastajad tema korterile ja tulistasid Slabõnkot neli korda lähidistantsilt 9 mm relvast. 

## Reaktsioonid
Venemaa peaprokuröril kulus kuu aega, kuni määras Slabõnko ja veel kolme Vene ajakirjaniku mõrvasid uurima politsei töörühma.  Slabõnko endine ülemus ei uskunud, et Slabõnko oleks mõrvatud selle eest, mida ta otsustas televisioonis näidata, kuid politsei teated on tõestanud vastupidist.  UNESCO peadirektor Federico Mayor mõistis Oleg Slabõnko palgamõrvarid hukka ja ütles järgmist: "Sain ehmatusega teada Oleg Slabõnko mõrvast ja mõistan selle kõige karmimalt hukka. UNESCO kaitseb oma liikmesriikides sõltumatut ja pluralistlikku ajakirjandust, mis on iga demokraatliku ühiskonna oluline komponent. Kutsun Venemaa ametivõime üles tegema kõik endast oleneva, et tagada ajakirjanikele oma kutsealaks tegutsemiseks turvatingimused." 

## Vaata ka
* Venemaal tapetud ajakirjanikud

## Viited
Biltine

**Biltine** (araabia keeles بلتن) on linn Tšaadis ja Wadi Fira piirkonna (varem Biltine prefektuur) halduskeskus.

Mässuliste rühmitus RFC vallutas linna korraks 25. novembril 2006, seejärel vallutas valitsus selle järgmisel päeval uuesti tagasi koos lähedal asuva Abéchéga, mille oli vallutanud teine mässuliste rühmitus UFDD.  16. juunil 2008 toimus linnas lahing valitsusvägede ja mässuliste vahel, mille mässulised väidetavalt võitsid. 

Linna teenindab Biltine lennujaam.

## Demograafia

## Viited
Ostróda maakond

**Ostróda maakond** (poola *powiat ostródzki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Ostróda linnas.

Ostróda maakond moodustati 19. sajandil, kuid likvideeriti 1975. aastal. Ostróda maakond loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Miłakowo, Miłomłyn, Morąg ja Ostróda.

Ostróda maakonnas on kaheksa valda:
*Dąbrówno vald
*Grunwaldi vald
*Łukta vald
*Małdyty vald
*Miłakowo vald
*Miłomłyni vald
*Morągi vald
*Ostróda vald

## Viited
Działdowo maakond

**Działdowo maakond** (poola *powiat działdowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Działdowo linnas.

Działdowo maakond moodustati 1920. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Działdowo maakond loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Działdowo ja Lidzbark.

Działdowo maakonnas on viis valda:
*Działdowo vald
*Iłowo-Osada vald
*Lidzbarki vald
*Płośnica vald
*Rybno vald

## Viited
Piszi maakond

**Piszi maakond** (poola *powiat piski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Piszi linnas.

Piszi maakond on moodustatud 1. jaanuaril 1999 haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Biała Piska, Orzysz, Pisz ja Ruciane-Nida.

Piszi maakonnas on neli valda:
*Biała Piska vald
*Orzyszi vald
*Piszi vald
*Ruciane-Nida vald

## Viited
Sárvár

**Sárvár** on linn Ungaris Vasi komitaadis, Sárvári kreisi keskus.

## Viited

## Välislingid
*http://www.sarvar.hu/
Körmend

**Körmend** on linn Ungaris Vasi komitaadis, Körmendi kreisi keskus.

Asulat on esmamainitud 1238. aastal nimega Curmend terra.

Linnas on suur mööblivabrik.

Körmendis asub Batthyányi aadlisuguvõsale kuulunud loss.

## Viited

## Välislingid
*http://www.kormend.hu/
Bonyhád

**Bonyhád** on linn Ungaris Tolna komitaadis, Bonyhádi kreisi keskus.

Bonyhádi tekkis 14. sajandil, 1977 sai linnaõigused.

2021. aasta alguses oli linna elanike arv 12 431.

## Viited

## Välislingid
*https://www.bonyhad.hu/
Sárospatak

**Sárospatak** on linn Ungaris Borsod-Abaúj-Zempléni komitaadis, Sárospataki kreisi keskus. 

Sárospatakis asus Rákóczi aadlisuguvõsa residents.

2022. aasta alguses oli linna elanike arv 10 938.

## Viited

## Välislingid

*http://www.sarospatak.hu/
Himberg

**Himberg bei Wien** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas.

See kuulus varem Wien-Umgebungi ringkonda, mis kaotati 2016. aastal.

Varem oli see Heypergerite perekonna valdus.

## Viited
Hof am Leithaberge

**Hof am Leithaberge** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas.

Hof am Leithaberge asub Alam-Austria *[[Industrieviertel]]i* piirkonnas. U. 36,74 % valla territooriumist on kaetud metsaga.

## Viited
Battonya

**Battonya** on linn Ungaris Békési komitaadis Mezőkovácsházai kreisis. Asub Rumeenia piiri lähedal.

Battonyat on esmamainitud 1340. aastal kujul Bothanya. 1989 sai linnaõigused.

2021. aasta alguses oli linna elanike arv 5494. Linnas on rumeenlastest (8,4%) ja serblastest (5,2%) vähemus.

## Viited

## Välislingid
*https://www.battonya.hu/
Gyomaendrőd

**Gyomaendrőd** on linn Ungaris Békési komitaadis, Gyomaendrődi kreisi keskus. Läbi linna voolab Körösi jõgi.

Asula moodustati 1982. aastal Endrődi ja Gyoma suurvalla liitmise teel.

Gyomat on esmamainitud 1332. aastal.

2021. aasta alguses oli linna elanike arv 12 639.

## Viited

## Välislingid
*https://www.gyomaendrod.hu/
Lanzendorf

**Lanzendorf** on vald *(Gemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Bruck an der Leitha ringkonnas.

Varem kuulus see Wien-Umgebungi ringkonda, mis kaotati 2016. aastal.

## Viited
Grigori Mjassojedov

**Grigori Mjassojedov** (vene Григорий Григорьевич Мясоедов; 19. aprill (vkj. 7. aprill) 1834 Pankovo, Tula kubermang – 31. detsember (vkj. 18. detsember) 1911 Poltava) oli vene maalikunstnik.

## Elulugu
Grigori Mjassojedov oli pärit vaesunud aadliku perekonnast. 1858. aastal astus ta Peterburi Kunstide Akadeemiasse, mille lõpetas 1862. aastal.

Aastatel 1863–1868 täiendas ta ennast Saksamaal, Itaalias, Hispaanias ja Prantsusmaal. 1870. aastal nimetati ta Peterburi Kunstide Akadeemia akadeemikuks. Grigori Mjassojedov oli üks peredvižnikute ühingu asutajatest.

1876. aastal lahkus Grigori Mjassojedov vastuolude tõttu Ilja Repini ja mõnede teiste kunstnikega peredvižnikute ühingu juhatusest. 1880. aastatel asus Mjassojedov elama talle kuuluvasse Pavlenki mõisa Poltava lähedale, kus ta jätkas maalikunstiga tegelemist.

1893. aastal valiti ta Peterburi Kunstide Akadeemia tegevliikmeks.

## Looming
Mjassojedovi looming arenes realistliku traditsiooni raames. Enamasti kujutas ta oma maalidel talupoegade ja muu lihtrahva elu. Kuid Grigori Mjassovedov oli väga mitmekülgne kunstnik, tema tööde hulgas on ka žanrimaale, ajaloolisi maale, portreesid ja maastikumaale.

## Galerii

Pilt:Grigorij Grigorjewitsch Mjassojedow 003.jpg|"Lõikusaeg" ("Niitjad") (1887)
Pilt:Grigoriy Grigoryevich Myasoyedov Rye.jpg|"Rada läbi rukki" (1881)
Pilt:Grigorij Grigorjewitsch Mjassojedow 001.jpg|"Semostvos on lõuna" (1872)
Pilt:Grigoriy Myasoyedov Reading of the 1861 Manifesto 1873.jpg|"1861. aasta 19. veebruari määruse ettelugemine" (1873)
Pilt:Myasoyedov G. Begstvo Grigoriya Otrepeva iz korchmyi na litovskoy granitse.jpg|"Grigori Otrepjevi põgenemine kõrtsist Leedu piiril" (1862)
Pilt:Grigorij Grigorjewitsch Mjassojedow 002.jpg|"Vastabiellunute õnnitlemine mõisniku majas" (1882)
Pilt:Presentation of a marriageable girl by G.G.Myasoedov.jpg|"Pruudi esitlemine" 


## Viited
Intratsonaalsed mullad

**Intratsonaalsed mullad** on mullad, mille kujunemist ja arengut mõjutasid suuremal määral muud mullatekkekegurid – lähtekivim, pinnamood või taimestik. Selletõttu esinevad need mullad igas loodusvööndis sellele iseloomulikute tüüpiliste muldade kõrval.

Intrasonaalsete muldade näidiseks Eestis võivad olla karbonaatsel aluskivimil kujunenud kaltsiumkarbonaadirikkad mullad, mis pole metsavööndile iseloomulikud. Tänu sellele, et maapinna lähedal ladestub lubjakivi, mis takistab metsakoosluse kujunemist, metsa asemel kasvavad niidud ning nende taimede lagunemisel muutub muld huumusrikkamaks. Selletõttu on mulla kujunemine sarnane mustmulla tekkega.

Intrsonaalsed mullad on samuti gleimullad, mis kujunevad märjades asukohtades. Sarnase tekkimisviisiga on turvasmullad, mille peamine mullatekketegur on veerohkus. 

Soolajärvede ümbruses ja nõgudes aurumise ülekaalusega piirkondades esinevad sooldunud mullad. 

Intrasonaalsed mullad levivad laigutiselt naabervööndites. Näiteks gleimullad esinevad nii tundras kui ka metsavööndis ning sooldunud mullad rohtla- ja kõrbevööndis.

## Vaata ka
*Atsonaalsed mullad

## Kirjandus
*Üldmaateadus (õpik kõrgkoolidele). Koostanud Ülo Mander, Ülle Liiber. Tartu, 2014. lk.426
Maya Wildevuur

**Martje Lammigje "Maya" Wildevuur** (24. juuli 1944 Deventer, Holland – 11. aprill 2023 Midwolda, Holland) oli hollandi maalikunstnik. 

Ta alustas professionaalselt lilleseadete ja siidist maastikukollaažidega. Aastatel 1984 ja 1992 asutas ta kunstigaleriid, millest esimesega seoses oli tal pikk kohtuvaidlus oma pojaga. Teda tuntakse julgete, kontrastsete värvide kasutamise poolest maalides. 

Üks tema eeskujusid oli Emil Nolde just värvikasutuse poolest.
Selma Gürbüz

**Selma Gürbüz** (1960 İstanbul – 22. aprill 2021 İstanbul) oli türgi maalikunstnik ja skulptor.

Läbinud edukalt 3 aastat kestnud vähiravi, suri ta 2021. aastal Covid-19sse.
Ełki maakond

**Ełki maakond** (poola *powiat ełcki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Ełki linnas.

Maakond moodustati 1818. aastal, kuid see likvideeriti 1975. aastal. Ełki maakond taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Ełk.

Ełki maakonnas on neli valda:
*Ełki vald
*Kalinowo vald
*Prostki vald
*Stare Juchy vald

## Viited
Lorenza Mazzetti

**Lorenza Mazzetti** (26. juuli 1927 Firenze – 4. jaanuar 2020 Rooma) oli itaalia filmirežissöör, kirjanik, fotograaf ja maalikunstnik.
Krista Saar (tekstiilikunstnik)

**Krista Saar** (20. detsember 1945 Pärnu – 21. oktoober 2021 Tallinn) oli eesti tekstiilikunstnik, Eesti Teatriliidu liige.

Saar lõpetas 1964 Sindi Keskkooli ja 1970 Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi kangaste koloreerimise ja kunstilise kujundamise erialal.

Töötas 1970–2011 Estonias tekstiilikunstnikuna, 1981–91 ka Noorsooteatris kübarategijana. Tegi lavastustele kostüüme peaaegu kõigis Eesti teatrites, ka Soome Rahvusooperis, Vilniuse Ooperiteatris, varieteedes jm. Juhtis töötube Vilniuses, Stockholmis ja Göteborgis ning Eesti Kunstiakadeemias (2010–14).
Agressiivne vesi

**Agressiivne vesi** osaleb aktiivselt keemilistes reaktsioonides ning korrodeerib torustikke ja metallstruktuure ning murendab ka betooni. Selline vesi on oma olemuselt pehme ja happeline ning sisaldab tavaliselt palju süsihappegaasi. Võib esineda looduslikult või olla inimtekkeline.

* https://pureaqua.com/aggressive-water/
* http://www.gazprominfo.com/terms/aggressive-waters/
Mullatüüp

**Mullatüüp** on muldade klassifikatsiooni põhiühik. Ühe mullatüübi alla kuuluvad mullad, mida iseloomustab teatud kindla mullatekkeprotsessi suund. 

Iga muld kuulub kindlale mullatüübile, mida iseloomustab kindel omaduste kogum. Aga see mõiste on abstraktne ja looduses mullatüübid puuduvad, vaid esinevad mingit mullatüübi hulka kuuluvad mullad. 

Mullatüübi määramiseks kasutatakse enamasti tunnuseid, mis on mullatekkeprotsesside tulemus (nagu Saksamaa muldade süstemaatikas). Muudes süsteemides kasutatakse nii mullatekkepõhiseid kui ka lähtekivimiga seotud tunnuseid (nagu USDA mulla klassifikatsiooni ja Muldade liigitamine WRB järgi). Mõnedes süsteemides pole tähtis, kas mulla omadused on mullatekkeprotsesside tulemus või mitte (nagu Austraalia muldade klassifikatsioon).

Mullatüübi määramiseks võiks olla mugav mullahorisontide arvestamine, aga pole see alati võimalik, sest mullatekke algfaasis võivad nad puududa. Mõnede mullatüüpide määramisel on mugavam arvestada muldade mõningaid omadusi, mis on kogu mullaprofiilile iseloomulikud. Näiteks *Arenosols* rühma koosseisu kuuluvaid muldi määratakse liiva sisalduse järgi. Paljude muldade areng toimub inimtegevuse mõjul.

## Vaata ka
*Mulla klassifikatsioon

## Viited
Ene Lamp

**Ene Lamp** (kuni 1953 **Ene Mutso**; sündinud 17. septembril 1936 Tartus) on eesti kunstiajaloolane ja -kriitik. 

Kooliteed alustas ta 1944. aastal Tartus, jätkas seejärel sõjapõgenikuna aastatel 1944–1946 Saksamaal ja seejärel taas Eestis. Lõpetas 1955. aastal Alatskivi keskkooli ja õppis aastatel 1955–1960 Tartu Riiklikus Ülikoolis. Kaitses 1975. aastal Tartu Riiklikus Ülikoolis väitekirja "Ekspressionistlikud tendentsid eesti kunstis aastail 1914–1924" ja sai  kunstiteaduste kandidaadi kraadi.

Aastatel 1960–1981 töötas ta Ajaloo Instituudis teadurina ja alates aastast 1965 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis kunstiajaloo ja kostüümiajaloo lektorina. Ta on töötanud ka Eesti Kunstiakadeemia kunstiajaloo õppejõuna, erakorralise dotsendi ja dotsendina ning olnud aastatel 1994−2007 Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse eriala magistrinõukogu liige. Alates 2007. aastast on ta Eesti Kunstiakadeemia emeriitdotsent.

## Looming
*Väitekirja teemal valminud kirjutistes püüdnud tuua selgust ekspressionismi mõistesse ja käsitlusse:
**Ekspressionismist eesti kunstis 1920. aastatel. Töid kunstiteaduse ja -kriitika alalt 1, Tallinn 1976
**Ekspressionismi kajastumisest eesti ajakirjanduses 1914–1924. // Eesti kunsti sidemeid XX sajandi algupoolelt". Tallinn 1978
**K. Mägi ja ekspressionism. // "Kunst" nr 4, 1978
**Nikolai Triigi joonistused – juugendja ekspressionism. // "Kunst" nr 3, 1984
*Kostüümiajaloouurimustest on ilmunud:
**Herman Rode Niguliste altar hiliskeskaja kostüümipildiseeriana. // "Kunstist Eestis läbi aegade". Tallinn 1990 
*"Film ikoonist, mitte inimesest". Filmi Konrad Mägist arvustus. Eesti Ekspress, 3. aprill 2002

## Liikmesus
*1969 Eesti Kunstnike Liit
*1994 AICA

## Tunnustus
*1978 Kristjan Raua preemia (teos "Eesti kunsti ajalugu I" (I ja II), autorite kollektiiv: Mart-Ivo Eller, Voldemar Erm, Leo Gens, Virve Hinnov, Rudolf Kangert, Juta Keevallik, Kaalu Kirme, Tuui Koort, Tiina Nurk, Rein Loodus, Mai Lumiste, Tiina Nurk, Evi Pihlak, Villem Raam, Jüri Selirand, Irina Solomõkova (kollektiivi juht), Karl Tihase, Vaike Tiik, Voldemar Vaga, Hannes Valter, Viivi Viilmann, Lehti Viiroja ja Helmi Üprus)
*1980 Nõukogude Eesti preemia
*2004 Ervin Pütsepa preemia
*15. jaanuaril 2005 oli ta üks Eesti Kultuurkapitali antud kaheksast 100 000-kroonise aastapreemia saajast
*2006 Eesti Kunstnike Liidu auliige

## Isiklikku
Ta on olnud abielus Mart-Ivo Elleriga.

## Viited

## ''Personalia''
*Hilja Jõgi. "Lamp, Ene, kunstiajaloolane ja -kriitik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 247–248
Esiliiga 2021

**Esiliiga 2021** oli Eesti jalgpalli tugevuselt teise liiga, Esiliiga, 31. hooaeg, mis algas 4. märtsil 2021 ja lõppes 21. novembril 2021.

## Meeskonnad
### Staadionid ja asukohad

### Personal ja võistlusvormid

### Treenerivahetused

## Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### Esiliiga üleminekumängud
Kaheksanda koha saanud meeskond läheb järgmise hooaja Esiliiga koha nimel vastamisi Esiliiga B 2021 kolmandaks jäänud meeskonnaga.

:*Ida-Virumaa FC Alliance võitis koondtulemusega 4:1 ja tõusis Esiliigasse.*

## Mängutulemused

|-
|
### 1.-18. voor

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

### 19.-30. voor

 
 
 
 
  
  
  
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

## Hooaja statistika
#### Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2021
*Esiliiga B 2021
*II liiga 2021
*III liiga 2021
*IV liiga 2021

## Viited
Esiliiga 2022

**Esiliiga 2022** oli Eesti jalgpalli tugevuselt teise liiga, Esiliiga, 32. hooaeg, mis algas 3. märtsil 2022 ja lõppes 13. novembril 2022.

## Meeskonnad
### Staadionid ja asukohad

### Personal ja võistlusvormid

### Treenerivahetused

## Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### Esiliiga üleminekumängud
Kaheksanda koha saanud meeskond läheb järgmise hooaja Esiliiga koha nimel vastamisi Esiliiga B 2022 kolmandaks jäänud meeskonnaga.

:*Ida-Virumaa FC Alliance võitis koondtulemusega 4:3 ja säilitas koha Esiliigas.*

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

### Hooaja teine pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

## Hooaja statistika
#### Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2022
*Esiliiga B 2022
*II liiga 2022
*III liiga 2022
*IV liiga 2022

## Viited
Palgavaene

**Palgavaeseks** nimetatakse inimest, kes hoolimata sellest, et ta teenib tööga raha (või ka otsib tööd), elab vaesuses. **Palgavaesuse** täpsemad kriteerumid võivad olla väga erinevad vastavalt sellele, missugust olukorda peetakse tööga raha teenimiseks. Tavaliselt arvestatakse palgavaesust  leibkondade kaupa. Vaesuse all peetakse tavaliselt silmas suhtelist vaesust.
Abaj oblast

**Abaj oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Kasahstanis. Piirneb põhjas Venemaaga ja kagus Hiinaga.

Oblast moodustati 8. juunil 2022 eraldades selle Ida-Kasahstani oblastist.

## Välislingid
*Oblasti ametlik koduleht
Žetisu oblast

**Žetisu oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Kasahstanis. Piirneb idas Hiinaga.

## Välislingid

*Oblasti koduleht
II liiga 2021

**II liiga 2021** oli Eesti jalgpalli tugevuselt neljanda liiga II liiga 2021. aasta hooaeg, mis jagunes kahte tsooni - **ida/põhi** ja **lõuna/lääs**.  

## II liiga ida/põhi

### Meeskonnad

### Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### II liiga ida/põhi üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad II liiga ida/põhi 12. koht ja III liiga ida ning põhja tsoonide 2. kohad üleminekumängudel, mille võitja mängib järgmisel hooajal II liigas ning kaotajad III liigas. Kõigepealt mängivad omavahel III liiga ida ning põhja tsoonide 2. ning seejärel mängib nende mängude võitja II liiga ida/põhi 12. kohaga.

### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## II liiga lõuna/lääs

### Meeskonnad

### Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### II liiga lõuna/lääs üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad II liiga lõuna/lääs 12. koht ja III liiga lõuna ning lääne tsoonide 2. kohad üleminekumängudel, mille võitja mängib järgmisel hooajal II liigas ning kaotajad III liigas. Kõigepealt mängivad omavahel III liiga lõuna ning lääne tsoonide 2. ning seejärel mängib nende mängude võitja II liiga lõuna/lääs 12. kohaga.

### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2021
*Esiliiga 2021
*Esiliiga B 2021
*III liiga 2021
*IV liiga 2021

## Viited
MagneRide

**MagneRide** on autode kohanduv vedrustus magnetoreoloogiliste amortisaatoritega, mille töötas välja Delphi Automotive Corporation ajal, mil ettevõte oli General Motorsi (GM) tütarettevõte, ja mis kasutab magnetiliselt juhitavaid amortisaatoreid ehk amortisaatoreid väga kohanduva sõidu tagamiseks. Erinevalt traditsioonilistest vedrustussüsteemidest ei ole MagneRide'il mehaanilisi ventiile ega isegi väikesi liikuvaid osi, mis võivad kuluda. See süsteem koosneb neljast monotuubilisest amortisaatorist, millest üks on sõiduki igas nurgas, andurikomplektist ja elektroonilisest juhtseadmest (ECU), mis hoiab süsteemi töökorras.

## Viited
Abeno Harukas

**Abeno Harukas** (jaapani あべのハルカス) on kõrghoone Jaapanis. See on kõrguselt Jaapani teine hoone, Jaapani ehitiste seas kõrguselt neljas. Hoone asub Osaka linnas Abeno kvartalis. Selle kõrgus on 300 meetrit.
Hoones asuvad äripinnad ja hotell (38.–57. korrus). Ruumide kogupind on 211 900 m².
Pilvelõhkuja valmis 2014. aastal ja oli sestpeale Jaapani kõrgeim hoone kuni 2022. (teistel andmetel 2023.) aastani, mil Tōkyō prefektuur linnas valmis 325 meetri kõrgune Azabudai Hills Mori JP Tower. 

## Viited

## Välislingid

* Abeno Harukas
Itaalia Vennad

**Itaalia Vennad** (itaalia keeles *Fratelli d'Italia*, lühend **FdI**) on Itaalia rahvuskonservatiivne parempopulistlik erakond, mis on pärast 2022. aasta Itaalia üldvalimisi riigi suurim erakond. Erakonda juhib Giorgia Meloni, Itaalia ametisolev peaminister. Vaatlejate hinnangul tähistab FdI Itaalia esimest vabariiklikku valitsust, mida juhib parempoolne partei, ja kõige parempoolsemat valitsust pärast Teist maailmasõda.

## Märkus


## Viited

## Bibliograafia
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Välislingid
*
*
Dyskomfort

Eesti punk rock bänd Põlvamaalt Verioralt. 

Bänd alustas tegevust 2005. aasta detsembris.

## <big>KOOSSEIS</big>

* **Artur Nagel - Kitarr, Vokaal**
* **Sven Adamson - Basskitarr**
* **Karmo Pastak - Trummid**
Arete Kerge

**Arete Kerge** (sünninimi **Arete Teemets**; sündinud 4. juunil 1985 Tallinnas) on eesti ooperilaulja (sopran). 

Ta on lõpetanud 2009. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia klassikalise laulu eriala bakalaureuseõppe Nadia Kuremi lauluklassis. 2012. aastal lõpetas ta Roomas Santa Cecilia konservatooriumi magistriõppe Rebecca Bergi lauluklassis. 

Ta on laulnud Teatro Lirico Sperimentale di Spoleto teatris, Guardiagrele Ooperifestivalil, Vanemuise teatris Tauno Aintsi lasteooperis „Guugelmuugelpunktkomm“ (2017), Händeli koomilises kantaadis „Ustav süda, sa loodad tühja“ Nargen Opera suvelavastuses (2018) ning teinud kaasa Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia ooperistuudio etendustes ning Rahvusooperis Estonia Piret Rips-Laulu lastelavastuses „Imelaps“.

## Tunnustus
*2010 Marje ja Kuldar Sinki noore laulja preemia
*2010 Santa Chiara laulukonkursi (Napoli) esikoht vaimuliku muusika kategoorias
*2011 rahvusvahelise ooperilauljate võistluse Concorso Comunita’ Europea (Spoleto) kolmas koht
*2011 Santa Cecilia konservatooriumi parima laulja preemia "Via Vittoria"
*2014 rahvusvahelise muusikakonkursi Flame (Pariis) esikoht klassikalise laulu kategoorias
*2015 Richard Wagneri Ühingu aasta stipendiaat
*2024 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (artistlikult eredate ja kunstiliselt kõrgetasemeliste ooperi- ja vokaalsümfooniliste teoste ettekannete eest)

## Viited
Tartu Koidu Keskus

Tartu Koidu Keskus on pika ajalooga mittetulundusühing (asutatud 1999.aastal), mis vastavalt ajastu vajadustele on pakkunud kogukonnale erinevaid teenuseid. Kõige pikemalt tegutses Koidu 13 majas Tartus asenduskodu, mis esimesena Eestis rakendas tänaseks tavapäraseks saanud peremudelit, andes nii lastele võimaluse ühiselt tegutsedes õppida teineteisega arvestamist turvalises ning toetatud keskkonnas. Tartu Koidu Keskuse majas algas ka noorsootöö Avatud Noortekeskuste (ANK) teenusena, samuti tegutses seal MTÜ Öökull. Pikka aega pakkus Tartu Koidu Keskus koostöös Tartu linnaga laste päevakeskuste teenust, et vähekindlustatud lapsed saaksid pärast kooli turvalises ruumis õpiabi, sooja toitu ning eakaaslastega aega veeta. Aastal 2008.avati keskuse hoovimajas väikelastehoid Koidukiir, mis tegutseb tänaseni. Tartu Koidu Keskuse pikaaegne juht oli Anne Schotter, kelle eestvedamisel toimetas organisatsioon kuni aastani 2020. 

Alates 2020.aasta kevadest on MTÜ eestvedaja Eva Üprus ja senisest suurem rõhk on Tartu Koidu Keskuse kogukonnakeskuseks kujunemisel. Kogukonnale pakutakse erinevaid vaba-aja veetmise võimalusi, huviringe, koolitusi ning töötubasid. 2024.aasta alguses avatakse plastiku ümbertöötlemise töökoda. 

http://koidukeskus.eu/
Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat

**Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat** on kord aastas väljaantav eelretsenseeritav ajakiri. Ajakiri ilmub alates 2005. aastast ning seda annab välja Eesti Rakenduslingvistika Ühing. Ajakirjas avaldatakse eri rakenduslingvistika valdkondade (Eestis on olulisemateks võõrkeeleõpe ja eesti keele kui teise keele õpe, kontrastiivgrammatika uuringud, keeletehnoloogia, leksikoloogia ja leksikograafia, eri valdkondade terminoloogia, tõlkimine, keelepoliitika, hindamine ja vigade analüüs, keelehoole ja keelekorraldus) alaseid artikleid, millel on lisaks rakenduslikule ka teoreetiline kaal.

Ajakirja toimetajad on Margit Langemets, Maria-Maren Linkgreim, Helle Metslang ja David Ogren.

## Välislingid
* Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat
III liiga 2022

**III liiga 2022** oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga, III liiga 2022. aasta hooaeg, mis jagunes nelja tsooni – **ida**, **põhi**, **lõuna** ja **lääs**.

## III liiga ida

### Meeskonnad

### Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### III liiga ida üleminekumängud

### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## III liiga põhi

### Meeskonnad

### Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### III liiga põhi üleminekumängud

### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## III liiga lõuna

### Meeskonnad

### Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### III liiga lõuna üleminekumängud

### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## III liiga lääs

### Meeskonnad

### Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### III liiga lääs üleminekumängud

### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2022
*Esiliiga 2022
*Esiliiga B 2022
*II liiga 2022
*IV liiga 2022

## Viited