open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Natasha Aguilar

**Natasha Aguilar Komissarova** (2. juuni 1970 – 1. jaanuar 2016) oli Costa Rica ujuja.

Ta võitis Costa Rica naiskonna liikmena koos Marcela Cuesta, Carolina Mauri ja Silvia Polliga 1987. aasta Panameerika mängudel Indianapolises hõbemedali 4×200 m vabaujumises ja pronksmedali 4×100 m vabaujumises. Ta võistles ka 1988. aasta suveolümpiamängudel 200 m vabaujumises ning saavutas 34. koha.

Natasha Aguilar alustas koos vend Andrey Aguilar Komissaroviga treeninguid tenniseklubis. Hiljem treenisid nad Club Cariaris Francisco Rivase juhendamisel.  

Ta sai ema juures Sabana Suris trepist kukkudes löögi pähe ning suri kümne päeva pärast haiglas ajuemboolia tõttu.

## Välislingid
*
Kaarmise mõis

**Kaarmise mõis** (saksa keeles *Karmis*) oli riigimõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati ajavahemikul 1750–1756 Elme ja Lümanda mõisast eraldatud aladest.

## Viited

## Välislingid
*
Väike Rannavärav

**Väike Rannavärav** oli Tallinna linnamüüri kaguosas Vene tänava lähedal olnud kaitseehitis. Peavärav asus Brookusplatsi juures Vene ja Olevimäe tänava nurgal. 

Ajaloos on selle kasutatud ka nimetusi "weike rannawärraw"; "minor strantporte, porta"; "parva Strandporte"; "arenae, porta"; "porta arene"; "porta sant"; "Lutteke Strantporte"; "luttke strantporte"; "minor Strandporte"; "Sandporte".

Ehitist on esmamainitud 1360. aastal nimega *Liivavärav*. Väikese rannaväravana on seda mainitud 1373. 

15. sajandil ehitati ehitis oluliselt ümber ja arvatavasti oli peatorn viie-kuuekorruseline ja umbes 20 m kõrge. Ehitis lammutati enamikus 1779 ja lõplikult 1887.

Nelinurksest peaväravatornist viis väravakäik samuti nelinurkse Väikese Rannavärava eesväravani Olevimäe ja Uue tänava nurgal, üle vana vallikraavi hilisema Uue tänava kohal viis sild.

Praegune Väikese Rannavärava tänav tähistab kohta, kust Väikese Rannavärava vallivärava juurest läks puust sild üle uue vallikraavi. 1887. aastal lammutati ka vallivärav ja kõdunenud silla asemele ehitati tänav üle Mere puiestee sihi Tuukri tänavani Tallinna sadamasse. Ainsa esialgse hoonena on kunagisest suurest kindlustusest Uue tänava ääres alles vallivärava vahimaja.

Aastatel 1903–1923 tegutses Väikese Rannavärava esisel alal vanakraamiturg. 
## Väikese Rannavärava bastion

Väikesest Rannaväravast paremale poole ehitati 17. sajandi keskpaigas Väikese Rannavärava bastion, bastioni kivikonstruktsioonid taastati aastatel 1984–1987.
## Vaata ka
*Suur Rannavärav
*Väikese Rannavärava bastion
## Viited
Annie de Reuver

**Annie de Reuver** (õieti **Anna Maria Clasina de Reuver**; 19. veebruar 1919 Rotterdam – 1. jaanuar 2016 Rotterdam) oli hollandi laulja.

Ta oli 1940. ja 1950. aastatel üks populaarsemaid hollandi lauljatare. Ta debüteeris 1934. aastal orkestriga The Ramblers. Alates 1946. aastast esines ta orkestriga The Skymasters. Tema tuntumad laulud olid "Kijk eens in de poppetjes van mijn ogen", mida ta esmakordselt esitas 1952 koos Karel van der Veldeni ja The Skymastersiga, ja "Lied van het Pierement". 

Ta töötas 1968. aastast Dureco plaadiprodutsendina. 1970. aastatel oli ka talendijahisaadete saatejuht. Ta avastas teiste seas Pierre Kartneri (Vader Abraham) ja Ben Crameri ning akordioniduo De Kermisklanten. 1987. aastal produtseeris ta Manke Nelise hiti "Kleine Jodeljongen".

Ta murdis kodus kukkudes puusaluu ning suri haiglas pärast operatsiooni.  

## Tunnustus
*1994 Erasmusspeld

## Isiklikku
Ta oli neli korda abielus ja lahutas neli korda. Ta adopteeris kaks last, kellest üks suri kaheaastaselt.

## Kirjandus
*Rein Wolters. *Onverbloemd!*, 2007, biograafia
Kärla mõis

**Kärla mõis** (saksa keeles *Kergel*) oli riigimõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 16. sajandi keskpaigas.

## Viited

## Välislingid
*
Jüri Sikkut

**Jüri Sikkut** (sündinud 8. detsembril 1946) on eesti maadleja ja omavalitsustegelane.

1965. aastal lõpetas ta Kohtla-Järve 1. Keskkooli. Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli füüsika erialal.

1970.–1980. aastatel töötas ta Kadrina EPT-s insenerina, hiljem juhataja asetäitjana. Aastatel 1992–1993 oli ta Kadrina abivallavanem ja 1993–2009 Haljala vallavanem.

Ta on Karepa Seltsi juhatuse esimees.

1968. aastal tuli ta Kreeka-Rooma maadluses Eesti meistriks kaalukategoorias kuni 78 kg. Lisaks on ta Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses aastatel 1969–1977 võitnud neli hõbemedalit. 1976. aastal võitis ta Eesti meistrivõistlustel hõbeda ka vabamaadluses.

## Tunnustus
*2014 Haljala valla aukodanik

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Haljala vallavanem Jüri Sikkut, 1999 (fotograaf Märt Bernadt)
Kulli mõis

**Kulli mõis** oli kahe Eesti ala mõisa nimi:
*Kulli mõis, poolmõis/kirikumõis Kärla kihelkonnas
*Kulli mõis, Rannu karjamõis Rannu kihelkonnas
Intrapersonaalsed oskused

**Intrapersonaalsed oskused** (inglise *intrapersonal skills*) on oskused, millega saab inimene ise oma sisemaailmas toimuvat juhtida. Sõna esimene pool "intra" viitab seesmisele ja sõna teine pool "personaalne" isiklikule ehk igaühe isiklikule sisemaailmale.

Inglise keeles on mõistet "intrapersonaalsed oskused" kasutanud 2011. aastal Ameerika Ühendriikide teadusnõukogu (National Research Council), tuues välja, et intrapersonaalsed oskused on enesejuhtimine, ajajuhtimine, enseareng, enseregulatsioon, kohanemine ja oma tegevuste täide saatmise korraldamine jms. Mõistet on kasutatud samal aastal ka Robert T. Kiyosaki ja Donald J. Trump juhi enesejuhtimise oskuste kirjeldamiseks oma raamatus "Midase puudutus. Miks mõni ettevõtja saab rikkaks ja miks enamik ei saa." (eesti keeles Sinisukk 2012).

Timothy J. Cleary (Ph.D, isereguleeritava õppimise ekspert, inglise *self-regulated learning (SRL) theory expert*. USA University of Wisconsin) on välja toonud, et end ise reguleeriv õppija seab endale:

* eesmärgid ja töötab välja strateegilise plaani nendeni jõudmiseks;
* on ise end seesmiselt motiveeriv ja proaktiivne;
* kasutab erinevaid enesekontrollivahendeid;
* järgib oma strateegiat, tegutsemist ja tunnetust ning
* tegeleb sagedasti enese tegevuse jälgimise ja analüüsimisega.

## Viited

## Välislingid
* "Assessing Intrapersonal Skills" raamatus "Assessing 21st Cnentiry Skills" National Research Council (US) Committee on the Assessment of 21st Century Skills, Washington (DC): National Academies Press (US); 2011
*Timothy J. Cleary, teadustööde ülevaade ja CV
*National Research Council (U.S.)
Tallinn Open

**Tallinn Open** ehk **Kristjan Palusalu Noorte Maadlusvõistlus** on Saku Suurhallis igal aastal toimuv maadlusvõistlus. Esmakordselt toimus see Tallinna Tehnikaülikoolis.

## Vaata ka
*Kristjan Palusalu mälestusvõistlused

## Viited
Karmaskalõ rajoon

**Karmaskalõ rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Karmaskalõ.

Rajoonis on 1 linnaasundus ja 16 külaasundust, kus on kokku 122 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 50 310. 2010. aasta seisuga olid elanikest 39,6% baškiirid, 31,9% tatarlased, 16,5% venelased ja 9,3% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Karmaskalõ rajooni koduleht
Iglino rajoon

**Iglino rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Iglino.

Rajoonis on 19 külaasundust, kus on kokku 129 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 58 424. 2010. aasta seisuga olid elanikest 38,3% venelased, 32% baškiirid, 12,4% tatarlased, 8,3% valgevenelased, 4,5% tšuvašid ja 1,3% ukrainlased.

## Viited

## Välislingid

* Iglino rajooni koduleht
Tšekmaguši rajoon

**Tšekmaguši rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Tšekmaguš.

Rajoonis on 1 linna-asundus ja 18 külaasundust, kus on kokku 88 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 28 822. 2010. aasta seisuga olid elanikest 62,8% tatarlased, 30,7% baškiirid, 3,1% tšuvašid ja  2,1% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Tšekmaguši rajooni koduleht
Jämaja kirikumõis

**Jämaja kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Jamma*) oli kirikumõis Jämaja kihelkonnas Saaremaal.

## Viited
Kareda mõis

**Kareda mõis** (saksa keeles *Karridahl*) oli rüütlimõis Jaani kihelkonnas Saaremaal.

1770. aastal ühendati Karedaga Ratla mõis

## Viited

## Välislingid
*
Lexa

**Léa Cristina Lexa Araújo** (esinejanimi **Lexa**; sündinud 22. veebruaril 1995 Rio de Janeiros) on Brasiilia laulja, näitleja ja laulukirjutaja.

Lexa debüütalbum "Disponível" ilmus 2015. aastal. Albumi esimene singel kannab pealkirja "Para de Marra".

## Välislingid
*Koduleht
Veevärav

**Veevärav** (**Vesivärav**, nimetatud ka **Väikevärav**) oli värav Narva keskaegse linnamüüri kaguosas. See asus Narva jõe ülesõidukohal, praegusest maanteest natuke põhja pool.

Veevärav rajati 16. sajandil **Väikese Rannavärava** nime all. Seda säilitati 18. sajandini, aga selle seisund halvenes ja 1790. aastal ehitati uus Veevärav. 1802. aastal ehitati värava juurde peavahi maja. 

## Viited
Põdra mõis

**Põdra mõis** oli kahe Eesti ala mõisa nimi:
*Põdra mõis, Olbrüki kõrvalmõis Jämaja kihelkonnas
*Põdra mõis, Vana-Puka karjamõis Sangaste kihelkonnas
Belokatai rajoon

**Belokatai rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Novobelokatai.

Rajoonis on 13 külaasundust, kus on kokku 46 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 18 506. 2010. aasta seisuga olid elanikest 49,6% venelased, 43,6% baškiirid ja 5,4% tatarlased.

## Viited

## Välislingid

* Belokatai rajooni koduleht
Kujurgazinski rajoon

**Kujurgazinski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Jermolajevo.

Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 84 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 23 653.

2010. aasta seisuga olid elanikest 42,6% baškiirid, 32,7% venelased, 14,6% tatarlased ja 7,3% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Kujurgazinski rajooni koduleht
Tamse mõis

**Tamse mõis** oli kahe Eesti ala mõisa nimi:
*Tamse mõis, riigimõis Muhu kihelkonnas
*Tamse mõis, Vihterpalu karjamõis Risti kihelkonnas
Jaani kirikumõis

**Jaani kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat St. Johannis*) oli kirikumõis Jaani kihelkonnas Saaremaal.

## Viited
Jaan Känna

**Jaan Känna** (sündinud 24. detsembril 1944 Karepal) on eesti kohaliku elu tegelane.

1965. aastal lõpetas ta Kunda Töölisnoorte Kooli.

1970. aastate alguses oli ta Karepa rahvamaja juhataja.

Ta on Karepa ja Tidriku külavanem.

Jaan Känna on Eesti Keskerakonna liige. 2002., 2005., 2009. ja 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Eesti Keskerakonna nimekirjas Vihula vallavolikogu liikmeks, kuid ei osutunud valituks.

Ta on Kunda Hariduse Toetusseltsi liige.

Episoodilises rollis tegi ta kaasa filmis "Jan Uuspõld läheb Tartusse".

## Viited
Elle Soop

**Elle Soop** (sündinud 23. novembril 1948 Jõhvis) on eesti kunstipedagoog.

Elle Soop alustas oma kooliteed Jõhvis, osaledes seal loodud kunstiklassides. Edasi siirdus ta õppima Tallinna Pedagoogilisse Instituuti, mille lõpetas kunsti- ja käsitööõpetaja erialal. 1977 abistas ta kunstikooli loomisel (tollal S. M. Kirovi nimelise Näidiskalurikolhoosi Lastekunstikool) ning alates 1982. aastast on ta selle kunstikooli direktor. Praegu on see Viimsi Kunstikool.

2007. aastal anti talle autasu "Viimsi vaal" Viimsi vallale osutatud eriliste teenete eest.

2016 Viimsi valla elutööpreemia.

## Välislingid
* Viimsi Kunstikooli ja Viimsi Muusikakooli 35 aastat
* Viimsi tegi tänavakunsti
Tamse mõis (Muhu)

**Tamse mõis** (saksa keeles *Tamsal*) oli riigimõis Muhu kihelkonnas Saaremaa rüütelkonnas.

Mõis rajati 17. sajandil.

## Viited

## Välislingid
*
Muhu-Suuremõisa mõis

**Muhu-Suuremõisa mõis** (saksa keeles *Mohn-Großenhof*) oli riigimõis Muhu kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 16. sajandi keskpaigas.

Alates 1869. aastast korraldas Muhu-Suuremõis koos Tumala mõisaga Suure väina laevaliiklust.

## Viited

## Välislingid
*
Rinsi mõis

**Rinsi mõis** (saksa keeles *Grabbenhof*) oli Kapi mõisa kõrvalmõis Muhu kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 18. sajandi keskpaigas Muhu-Suuremõisa ja Maasi mõisast eraldatud aladest.

## Viited

## Välislingid
*
Tõnis Soop

**Tõnis Soop** (27. juuli 1937 Viljandimaa – 16. märts 2016 Tallinn) oli eesti maalikunstnik ja pedagoog.

## Elukäik
Aastatel 1952–1957 õppis ta Tartu Kujutava Kunsti Koolis, mille lõpetas joonistamise ja joonestamise õpetajana. Seejärel õppis ta kaks aastat Tallinna Pedagoogilises Instituudis joonistamist, joonestamist ja maali.

1965. aastal astus ta Eesti Riiklikku Kunstiinstituuti maali erialale, mille lõpetas 1971. aastal maalikunstnik-pedagoogina.

Õpingute ajal ning pärast ülikooli töötas ta joonestamise ja joonistamise õpetajana (1958–1966), kunstnikuna Eesti Riiklikus Filharmoonias (1960–1961), Eesti Tööstusprojektis (1965–1987) ja Kirovi näidiskalurikolhoosis (hilisem Esmar) (1972–1992).

Ta korraldas ja viis läbi mitmesuguseid kunsti-, sealhulgas kalligraafiakursuseid. 1963. aastal organiseeris ta Kohtla-Järvel koolidevahelised kunstiklassid. Töötas ka õppejõuna Tallinna Pedagoogilises Instituudis ning Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis ettevalmistuskursuste juhendajana. Ta on olnud juhendaja Vabariikliku Õpetajate Täiendusinstituudi kursustel Värskas, Peterburis ja Pärnus.

Oluline osa tema elus oli Viimsi Kunstikoolil, mille asutamise algataja ja organiseerija ta oli 1977. aastal. Ta oli ka selle kooli esimene direktor ning töötas seal kunstipedagoogina.

## Looming
Omapärase ja andeka kunstnikuna viljeles ta põhiliselt õli- ja akvarellmaali, kuid tegi ka suurmõõtmelisi sgrafiitotehnikas teoseid ("Kalad" Esmari hoone fuajees Viimsis, sgrafiito Viimsi endise keskkooli hoones), suuri reklaamobjekte ja puuskulptuure ("Konn" Viimsi Talveaiale) ning kujundas raamatuid.

Ta kujundas Viimsi valla vapi ja lipu.

Tema maalimislaad muutus aja jooksul, varieerudes kubismist (eriti varasemates teostes) kuni impressionistliku pahtelmaalini. Tema teoseid iseloomustavad huvitav värvikoloriit ja julged pintslitõmbed, mis kokku annavad muljetavaldava tulemuse.

## Näitusd
Eksponeerinud maale isikunäitustel alates 1956. aastast. Välisnäitused on toimunud Mongoolias, Jaapanis, Venemaal, Norras ja Rootsis.

## Välislingid
*Tõnis Soop, Rahvusarhiivi fotode andmebaas
Kapi mõis

**Kapi mõis** (saksa keeles *Kappimois*) oli riigimõis Muhu kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati ajavahemikul 1744–1750 Muhu-Suuremõisa ja Kantsi mõisast eraldatud aladest.

## Viited

## Välislingid
*
*Ülo Rehepapp. Kapi mõis ja küla
Kantsi mõis

**Kantsi mõis** (saksa keeles *Ganzenhof*) oli riigimõis Muhu kihelkonnas Saaremaal.

Mõisast on teateid alates 16. sajandi keskpaigast.

## Viited

## Välislingid
*
Hellamaa mõis

**Hellamaa mõis** (saksa keeles *Hellama*) oli riigimõis Muhu kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 1733 Muhu-Suuremõisa ja Tamse mõisast eraldatud aladest.

## Viited

## Välislingid
*
Taaliku mõis

**Taaliku mõis** (saksa keeles *Thalik*) oli rüütlimõis Jaani kihelkonnas Saaremaal.

Mõisast on teateid alates 1532.

## Viited

## Välislingid
*
*
Rannaküla mõis

**Rannaküla mõis** (saksa keeles *Rannaküll*) oli rüütlimõis Jaani kihelkonnas Saaremaal.

## Viited

## Välislingid
*
Kõinastu mõis

**Kõinastu mõis** (saksa keeles *Keinast*) oli riigimõis Jaani kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati ajavahemikul 1758–1767 Maasi mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Bērzaine gümnaasium

**Bērzaine Maagümnaasium** (saksapäraselt *Birkenruh' (maa)gümnaasium*; läti keeles *Bērzaines ģimnāzija*, saksa keeles *Gymnasium Kaiser Alexanders II zu Birkenruh bei Wenden*) oli gümnaasium  Liivimaa kubermangu Läti osas. Nüüdisajal jääb kooli asukoht Cēsise linna territooriumile (Bērzaines iela 34).

Poisslaste gümnaasiumi asutas Valga kreisis Trikāta kihelkonnas Vecbrenguļi mõisas 1825 pedagoog Albert von Hollander  (1796–1868). Õppetöö viidi 1826 üle ja algas 1837 ja see oli saksakeelne.

19. sajandil oli see üks Venemaa keisririigi edukamaid gümnaasiumiharidust andvaid koole.

1882. aastal muudeti asutus Liivimaa maagümnaasiumiks. Gümnaasium suleti venestamise ajal 1892. aastal, kuid jätkas õppetööd 1906. aastal. Aastatel 1913–1915  oli Bērzaine Maagümnaasiumi direktor Rudolf Zinck (1866–1928).

Praegune koolimaja on ehitatud 1882. aastal. Koolimaja on Lätis arvele võetud kultuurimälestisena.

## Tuntud vilistlasi
*muusikategelane Alfrēds Kalniņš
*ajaloolane, etnograaf Valters Bīlenšteins
*geograaf, arhivaar Karl von Löwis of Menar

## Viited
Kuddus Ĝojamiyarow

**Kuddus Ĝojamiyarow** (ka Kudduss Kužamjarov, uiguuri keeles Куддус Ғоҗамияров; 21. mai 1918 – 8. aprill 1994) oli uiguuri helilooja.

Ĝojamiyarow oli esimene uiguuri rahvusest kutseline helilooja. Ta oli Almatõ konservatooriumi õppejõud, sealhulgas 1965. aastast professor ja aastatel 1957–1967 rektor.

Tema teoste seas on ooperid "Nazugum" (1956) ja "Kuldsed mäed" (1960), ballett "Tšin Tomur" (1967), viis sümfooniat, kooriteoseid, kammermuusikat ja klaveripalu.

1955–1959 oli ta Kasahhi NSV heliloojate liidu esimees. 1961–1967 oli ta Kasahhi KP Keskkomitee liige ja 1959–1966 Kasahhi NSV Ülemnõukogu liige.

## Tunnustus
*Stalini preemia (1951)
*Lenini orden (1959)
*Kasahhi NSV rahvakunstnik (1973)
*Nõukogude Liidu rahvakunstnik (1987)
Võru Gümnaasium

**Võru Gümnaasium** on riigigümnaasium, mis tegutseb alates 2015. aasta sügisest ja asub Võrus aadressil Seminari tänav 1.

Kool asutati 2015. aastal.

## Direktorid

* 2014–2024 Karmo Kurvits 
* Alates 2024 Karl Kirt 

## Koolihoone ajalugu

Võru Gümnaasiumi jaoks renoveeriti 2014.–2015. aastal Võru vanim maja, 18. sajandi keskpaigas ehitatud Võru mõisa härrastemaja, kus on tegutsenud muu hulgas Võru kreiskool, Võru Õpetajate Seminar ja viimati Võru I Põhikool. 31. augustil 2015 alustas renoveeritud ja ümberehitatud mõisa peahoones ning uues juurdeehitises tööd Võru Gümnaasium. 

## Viited

## Välislingid
*Võru Gümnaasiumi koduleht
Viru tänav (Narva)

**Viru tänav** on tänav Narva vanalinnas. Algab Vestervalli tänavalt, ristub Suure tänavaga ning lõpeb Koidula tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 310 m. 

## Ajalugu
Suur tänav on Narva üks vanemaid tänavaid. 1684. aasta Narva linnaplaanil on see märgitud saksa keeles nimega *Wirische Gasse*. 1905. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi *Virskaja* (*Вирская улица*), 1912. ja 1927. aasta linnaplaanidel *Viru tänav*. See ristus Ehe, Helsingi, Turu, Kiriku ja Osterskaja tänavaga.

Pärast teist maailmasõda nihutati tänav põhja poole ja ühendati Tuleviku tänavaga. Tekkinud tänav kandis nime *Tuleviku tänav*. 

27. septembril 1995 ennistati linnavalitsuse otsusega vana nimi *Viru tänav* Tuleviku tänava lõigule Vestervalli tänavast Koidula tänavani.

Oletatavasti on Viru tänav saanud nime linnamüüris paikneva Viru värava järgi, milleni tänav viis.

## Ajalooline hoonestus

Aadressil **Viru 14** asus Narva Issanda Muutmise peakirik.

Aadressil **Viru 18** Narva Jaani kirik.


Спасо-Преображенский собор (Нарва) 1.jpg|Narva Issanda Muutmise peakirik ja Surmaväravad
Narva Issandamuutmise katedraal.jpg|Hävinenud Narva Issanda Muutmise peakirik (paremal) ja Jaani kirik (vasakul)
Narva Jaani kirik 1939.jpg|Hävinenud Narva Jaani kirik


## Viited

## Välislingid
Kollaste Turbanite ülestõus

**Kollaste Turbanite ülestõus** (ka **Kollaste Sallide ülestõus**) oli Hiinas Hani dünastia vastu toimunud ülestõus, mis puhkes 184. aastal Hani keiser Lingi valitsemisajal. Ülestõusu mahasurumiseks läks 21 aastat. Ülestõus, mis sai nime mässajate kantavate pearättide värvi järgi, oli mässuliste seoste tõttu salajaste taoistlike ühingutega oluliseks tähiseks taoismi ajaloos. Ülestõus on ühtlasi Luo Guanzhongi ajaloolise romaani "Kolmevalitsus" algussündmus.
Peeter I värav

**Peeter I värav** (vene keeles *Петровские ворота*) oli klassitsistlik värav Narva kindlustusvööndi lääneküljel Triumphi bastionist lõuna pool. 

Värava ehitamine Triumphi ja Fortuna bastioni vahele oli plaanis juba Narva linnakindlustuse täiendamisel aastatel 1683–1704 Rootsi riigitegelase ja sõjaväeinseneri Erik Dahlbergi projekti järgi, aga värav jäi ehitamata. 

Värav ehitati 1822. aastal Vene võimu ajal. See võimaldas otsepääsu sillale üle Narva jõe läbi vanalinna ja Hermanni linnuse vahelise oru samas kohas, kust Venemaa poolt siseneja tuleb linna ka täna. Selle järgi on nime saanud Peetri plats. Värava rajamise tõttu muutus Tallinna maantee suund.

## Viited
Jakov Sverdlovi nimeline kolhoos

**Jakov Sverdlovi nimeline kolhoos** oli kolhoos Võru rajoonis.

Kolhoos eksisteeris aastail 1949–1989.
Kolhoosi keskus asus Tsoorus. Kolhoos oli nimetatud vene revolutsionääri ja riigitegelase Jakov Sverdlovi järgi. 

## Vaata ka
*Tsooru kolhoosikeskus
Kuningavärav

**Kuningavärav** (vene keeles *Королевские ворота*, rootsi keeles *Konungsporten*) oli barokne värav Narva kindlustusvööndi põhjaküljel Gloria ja Honori bastioni vahel.

Värav ehitati Rootsi riigitegelase ja sõjaväeinseneri Erik Dahlbergi projekti järgi Narva linna kindlustuse täiendamisel aastatel 1683–1704. Sellest kujundati linna peavärav. 

Kuningavärava viimistlemiseks kasutati Märjamaa lubjakivi ehk nn "märjamaa marmorit".

18. sajandil hakati Kuningaväravat kutsuma **Imperaatoriväravaks** (*Императорские ворота*).

19. sajandil värav lammutati.

## Viited

## Välislingid
*Põhjasõda. Narva Keisriväravad, Eesti lugu, 13. juuli 2024
Tallinna Väike-Õismäe Gümnaasium

**Tallinna Väike-Õismäe Gümnaasium** oli gümnaasium Tallinnas Väike-Õismäe asumis aadressil Õismäe tee 50.

Kool on kandnud järgmisi nimesid: 1975–1990 J. Nikonovi nimeline Tallinna 17. Keskkool; 1990–1991 Tallinna 17. Keskkool; 1991–2002 Tallinna Väike-Õismäe Keskkool; 2002–2010 Tallinna Väike-Õismäe Gümnaasium.

1. septembril 2010 ühendati kool Tallinna Õismäe Humanitaargümnaasiumiga, mis hakkas liitmise järel kandma nime Tallinna Õismäe Gümnaasium.

## Direktorid

*1975–1985 Malle Evertsoo
*1985–2010 Valve Spiridonov

## Tuntud vilistlasi

* 1978 – Kalle Jürgenson, poliitik ja õpetaja
* 1980 – Vootele Hansen, poliitik ja õpetaja
* 1983 – Lauri Saatpalu, muusik
* 1987 – Margus Teetsov, DJ
* 1988 – Anu Tammemägi, arhitekt
* 1993 – Kristen Michal, poliitik
* 1993 – Taavi Teplenkov, näitleja
* 1994 – Andrus Utsar, tõstja
* 1995 – Lauri Liiv, laulja ja näitleja
* 1997 – Toomas Schvak, kirikuloolane
* 1998 – Mart Viisitamm, poliitik

## Viited
Kubermangugümnaasium

**Kubermangugümnaasium** (ka **kubermangukool**) oli Vene keisririigi ajal enamasti kubermangulinnas asuv riiklik gümnaasium. Eesti alal olnud kubermangugümnaasiumide õppekeel oli saksa keel.

Kubermangugümnaasiumi alamkooliaste oli kreiskool.

1789. aastal avati vene õppekeelega, üleriigilises kooliseaduses ettenähtud kõrgemat järku rahvakoolid (vene k. *главные народные училища*) kreisilinnades Riias ja Tallinnas. Eesti alal tegutsesid Eestimaa kubermangus Tallinna Kubermangugümnaasium (1805) ja Liivimaa kubermangus Tartu Kubermangugümnaasium (1804), Balti kubermangude Läti alale jäi Riia Kubermangugümnaasium (1804), ja gümnaasiumid Miitavis ja Jekabpilsis.

## Vaata ka
*Kihelkonnakool
*Tallinna Aleksandri Gümnaasium (1872), Riia Aleksandri gümnaasium (1868) 
## Viited
Pildikivi

**Pildikivi** on germaani rauaajal (400–800 pKr) või viikingiajal (8. sajandi lõpust 11. sajandi keskpaigani) Skandinaavias ja eriti Gotlandi saarel püstitatud kaunistatud kiviplaat (tavaliselt lubjakivist). Tänapäeval on teada rohkem kui 400 pildikivi asukoht. Kõik need kivid püstitati tõenäoliselt kui mälestuskivid, kuid harva haudade juurde. Mõned neist on paigutatud sildade juurde ja teedele, kus neid võisid näha paljud inimesed.

Pildikivid erinevad ruunikividest peamiselt selle poolest, et sõnum antakse edasi ruunide asemel piltidena. Mõnedel pildikividel leidub ka ruunikirjas tekst, kuid see ei sisalda rohkem teavet kui andmed selle kohta, kellele kivi pühendatud oli. Kuna tekstilised selgitused puuduvad, on pildikive sellest tulenevalt keeruline tõlgendada Sarnaseid Šotimaal leiduvad kive tuntakse piktide kividena.

## Rühmad
Kivide dateerimine põhineb nende kujude ja kaunistuste kohta läbi viidud uurimustel. Nende järgi leidub kolm erineva esteetika, asukohtade ja eesmärkidega kivide rühma.

### 5.–7. sajand
Esimene rühm pildikive valmistati vahemikus 5.–7. sajandini. Need on kujult sirged ja nende ülaosale on antud kirve serva kuju. Kaunistused on tavaliselt keerdjoontega mustrite ja spiraalidega ringikujulised vormid, kuid lisaks leidub neil laevade, inimeste ja loomade kujutisi. Need vanemad kivid püstitati tavaliselt küll hauaväljade piiresse, kuid siiski mitte haudadele.

### 6.–8. sajand
Teine kivide rühm pärineb vahemikust 6.–8. sajandini ja tegemist on väikeste stiliseeritud mustritega kividega.

### 8.–12. sajand
Kolmandasse rühma kuuluvad kivid valmistati vahemikus 8.–12. sajandini. Sellesse rühma kuuluvad kivid on pikad, neil on nn "kaelaosa" ja pikk vibukujuline profiil. Nendel olevate kaunistuste hulka kuulub rikkalik valik pilte: ruuduliste purjedega laevad ja kõikvõimalikes tegevustes inimfiguurid. Nende servad on sageli kaunistatud erinevate palmikutega mustritega. Paljud stseenid kujutavad ohverdamisi ja lahinguid ning üks väga levinud stseen kujutab ratsutavat meest, keda tervitab joogisarve hoidev naine. Kividel olevad pildid esindavad suurt hulka legende ja müüte. Mõnedel kividel on võimalik tuvastada skandinaavia mütoloogial põhinevaid illustratsioone, kuid enamasti ei ole piltide taga olevad lood kirjalikul kujul säilinud.

Pildikivid on oluline allikas laevade ja nende purjedega seonduva kohta, täiendades arheoloogide leitud andmeid. Lisaks saab neilt teavet selleaegse relvastuse, vankrite ja saanide kohta. Selle rühma hiliseimatel kividel on eraldi ülemine väli, kus on sarnaselt ruunikividega kujutatud stiliseeritud ristide ja lohedega mustreid. Need kivid püstitati tavaliselt teedele ja sildade juurde nähtavasse kohta.

Gotlandi suurim pildikivi pärineb Buttle piirkonnast Änge'st: see on 3,7 meetrit kõrge ja see on 8. sajandi stiilis rikkalikult kaunistatud.

## Mani saar

Sellega võrreldav traditsioon on leitav Mani saarelt, kus leidub rikkalikult kaunistatud kivist matuseriste, millel on kujutatud samu sõdalasi ja jumalusi kui Gotlandi pildikividel.

## Vaata ka
* Viikingite kunst

## Viited

## Välislingid
*Muuseum Bungemuseet
Mati Murumaa

**Mati Murumaa** (sündinud 19. novembril 1947 Pärnus) on eesti muusik ja näitleja.

Ta lõpetas 1971. aastal Pärnu Õhtukeskkooli. 

Töötas 1972–1977 Pärnus orkestrandina ja 1978–1985 Endla teatris näitlejana. Osales ansamblites Kuldne Trio ja Keeris. 

1988. aastal asus ta elama Ameerika Ühendriikidesse.

## Viited
Narva linnakool

**Narva linnakool** oli linnakool Narvas. 

Esimest korda on Narvas tegutsevat linnakooli mainitud 1501. aastal, sellega see on teadaolevalt vanuselt teine samatüübiline kool Eestis. Koolis õppisid Narva kodanike lapsed. Neile õpetati kirjutamist, lugemist ja ladina keelt.

Linnakoolid loodi Eestis, 16. sajandi esimesel poolel,  Narvas (1501), Tartus (umbes 1550), Pärnus (1520), Paides (1529) ja Haapsalus. Enamasti oli tegemist linnakooli alama astme – saksa kooliga, mõnel juhul aga kõrgema astme – ladina kooliga. Osades linnades tegutsesid mõlemad astmed koos triviaalkooli nimetuse all. Linnakoolid kuulusid Narva rae järelevalve alla, kes määras ametisse õpetajad. Koole rahastati linna ja koguduste poolt.

Narva linnakool oli Rootsi valitsusajal ajutiselt ühendatud Narva toomkooliga ja ajutiselt iseseisev.  Ka 1646. Narvaga liidetud, Ivangorodis olid kodanikud oma linna asutanud kahe õpetajaga algkooli, mida on mainitud allikates aastatel 1644 ja 1649.

Kool asus Narva Jaani kiriku lähedal.

Linnakool suleti 1846. aastal.

## Linnakooli rektorid
*1726–1756 Ulrich Johann Herbers
*Johann Heinrich Lange

## Tuntud vilistlasi
*Otto Wilhelm Masing (1763–1832), eesti pastor ja keelemees, õ-tähe tooja eesti kirjakeelde
*Harald Põld (1874–1939), usuteadlane, piibli­tõlkija, keele­teadlane, eesti keele grammatikate autor
*Eduard Säkk (1875–1943), Eesti insener, tööstur ja poliitik
*Otto Heinze (1877–1968), Venemaa keisririigi ja Eesti (kindralmajor) sõjaväelane
*Peeter Põld (1878–1930), eesti pedagoog
*Raimund Kull (1882–1942), eesti dirigent ja helilooja
*Albert Üksip (1886–1966), näitleja ja botaanik
*Johan Hansing (1888–1941), näitleja, lavastaja ja ühiskonnategelane
*Adolf Johannes Vedro (1890–1944), eesti helilooja
*August Alle (1890–1952), koduõpetaja, luuletaja, publitsist, ajakirjanik
## Vaata ka
*Narva triviaalkool

## Viited
Jennifer Suhr

**Jennifer Suhr **(neiupõlvenimega **Stuczynski**; sündinud 5. veebruaril 1982 Fredonias New Yorgi osariigis) on USA kergejõustiklane (teivashüppaja).

2012. aastal tuli ta teivashüppes tulemusega 4.75 olümpiavõitjaks.

2016. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Portlandis võitis ta kuldmedali võistluste rekordiga 4.90.

2013. aasta märtsis püstitas ta teivashüppes sisemaailmarekordi, kui hüppas USA kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlustel Albuquerques 5.02 m, ületades sellega Jelena Issinbajevale kuulunud maailmarekordi ühe sentimeetriga. Ta parandas sisemaailmarekordit 30. jaanuaril 2016, kui ületas 5.03 m.

Tema isiklik rekord teivashüppes välitingimustes on 4.92, mille ta püstitas 6. juulil 2008 Eugene'is.

## Viited

## Välislingid
*
Madis Schmidt

**Madis Schmidt** (sündinud 6. septembril 1942 Kalmaru küla, Vändra vald, Pärnumaa) on eesti puhkpilliorkestri dirigent, fagotist ja muusikapedagoog.

Ta lõpetas 1962. aastal  Tallinna Muusikakooli fagoti erialal Elmar Milkopi klassis ning 1971. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi fagoti erialal Rein Olsperti klassis.

Schmidt on mänginud aastatel 1962–1976 Estonia ja 1962–66 Balti laevastiku mereväeorkestris. Ta on töötanud aastatel 1972–1976 Saku Muusikakoolis puhkpilliõpetaja ja dirigendina, juhatades ühtlasi Saku Õlletehase ning 1973–1975 tehase Silikaat puhkpilliorkestrit. Õpetajatööd jätkas Madis Schmidt 1976–1981 Vändra Lastemuusikakoolis ning juhtis samas dirigendina kultuurimaja orkestrit. Ta on asutanud 1981. aastal  Pärnu-Jaagupi Lastemuusikakooli (1981–2000 direktor ja õpetaja) ning 1983. aastal selle filiaali, Kilingi-Nõmme Lastemuusikakooli (1983–85 direktor ja õpetaja).  Perioodil 1977–2004 oli ta tegev ka Vabariiklikus Orkestrijuhtide Puhkpilliorkestris ja juhatas dirigendina aastatel 1978–1982 Pärnu Sümfooniaorkestrit ning 1982–2008 Pärnu-Jaagupi puhkpilliorkestrit Halinga. Alates aastast 2000 on ta töötanud Pärnu Muusikakoolis õpetajana. 

Madis Schmidti õpilased on teiste seas olnud Artur Raidmets, Madis Mäekalle, Hando Põlluste, Priit Volmer, Taavi Reimets, Mari Kalmet, Liis Mäevälja ja Julia Žigun.

## Viited

## Välislingid
*Tallinna Muusikakooli fagotieriala õpilane Madis Schmidt õpetaja Rein Olsperdiga tunnis.
*Pärnu-Jaagupi lastemuusikakooli direktor Madis Schmidt ja tema õpilased Jaanus Blauert ja Rain Luur.
*Pärnu-Jaagupi Muusikakool- Ajalugu
*Noored instrumentalistid noppisid auhinnalisi kohti  Pärnu Postimees 30.03.2009
Andres Ild

**Andres Ild** (sündinud 28. augustil 1943 Pärnus) on eesti näitleja.

Andres Ild lõpetas 1962. aastal Pärnu 2. Keskkooli. Töötas 1963–1964 Pärnus sidemontöörina. Ta oli aastatel 1964–1998 Endla teatri näitleja. Hiljem on ta mänginud Endla teatri lavastustes rollilepinguga.

Andres Ild on mänginud 1972. aastal valminud filmis "Verekivi" Andrease rolli.

## Tunnustus
* 1988 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
1981. aastal abiellus Andres Ild näitleja Juta Tintsiga.

## Viited
Villem Indrikson

**Villem Indrikson** (21. august 1944 Tallinn – 2. märts 1996 Tallinn) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1963. aastal Tallinna 4. Keskkooli, õppis 1964–1968 Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonnas ning lõpetas 1976. aastal näitejuhtimise erialal Tallinna Pedagoogilise Instituudi. 

Ta oli 1972–1973 Rakvere Teatri, 1973–1986 Endla teatri ja 1988–1992 Vanalinnastuudio näitleja. 1986–1988 oli ta Tallinnfilmi ja 1989–1996 ETV  režissöör.

Villem Indrikson on maetud Liiva kalmistule.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli aastatel 1975–1991 ballettmeister ja tantsupedagoog Aita Indrikson.

## Viited

## Välislingid
*
Aru mõis (Karja)

**Aru mõis** (saksa keeles *Arromois*) oli rüütlimõis Karja kihelkonnas Saaremaal.

Mõisast on teateid alates 1519.

## Viited

## Välislingid
*
*Aru mõis (Karja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Laugu mõis

**Laugu mõis** (saksa keeles *Laugo*) oli rüütlimõis Karja kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 17. sajandi II poolel.

## Viited

## Välislingid
*
Pamma mõis

**Pamma mõis** (saksa keeles *Herrenhof*) oli rüütlimõis Karja kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 17. sajandil.

## Viited

## Välislingid
*
Parasmetsa mõis

**Parasmetsa mõis** (saksa keeles *Parrasmetz*) oli rüütlimõis Karja kihelkonnas Saaremaal.

Leisi külas Mustjala maantee käänukohal asus varem Jõe karjamõis, mille saksakeelne nimi oli *Charlottenthal*, aga 1781 nimetati seda *Charlottendahl*.

Mõisast on teateid alates 1563.

## Viited

## Välislingid
*
*
Pärsama mõis

**Pärsama mõis** (saksa keeles *Persama*) oli riigimõis Karja kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati ajavahemikul 1731–1738 Pamma ja Leisi mõisast eraldatud aladest.

Mõisale kuulus 701 ha mõisamaad, 2630,67 ha talumaad, 32 talu.

## Viited

## Välislingid
*
Triigi mõis (Karja)

**Triigi mõis** (saksa keeles *Feckerort*) oli rüütlimõis Karja kihelkonnas Saaremaal.

Mõis moodustati kõrtsikoha ja 5 adramaa põhjal, millest 2 asusid mere ääres ja 3 Angla vakuses. 1547 läks mõis Strykide suguvõsa valdusse ja sellest tulebki mõisa eestikeelne nimi. Mõisa saksakeelne nimi kirjutati sel aastal kujudel *Feckel* ja *Feckerort*. 1704 nimetati mõisa kujul *Strikanhåf* ja 1782 kujul *Triki mois*.

Pärast Eesti iseseisvumist mõis likvideeriti ja moodustati Triigi asundus, mis 1977 nimetati ümber külaks.

## Vaata ka
*Triigi mõis (Kose)
*Triigi mõis (Väike-Maarja)

## Viited

## Välislingid
*
Olbrüki mõis

**Olbrüki mõis** (saksa keeles *Olbrück*) oli rüütlimõis Jämaja kihelkonnas Saaremaal.

Saaremaa maamarssal Oskar von Ekesparre ostis 1873. Mõntu ja 1876. aastal Sääre mõisa. Ta päris 1889. aastal Koltse mõisa.

Mõis rajati Koltse, Mõntu ja Sääre mõisa ühendatud aladest, lisaks veel Põdra mõis.

Elamiseks ehitati esinduslikuna välja endise Mõntu mõisa süda, ülejäänud olid *[[de facto]]* majandusmõisad.

## Viited

## Välislingid
*
Põdra mõis (Jämaja)

**Põdra mõis** (saksa keeles *Pödra*) oli Olbrüki mõisa kõrvalmõis Jämaja kihelkonnas Saaremaal.

## Viited

## Välislingid
*
Torgu mõis

**Torgu mõis** (saksa keeles *Torkenhof*) oli riigimõis Jämaja kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 14. sajandil.

## Perekonnanimed
Torgu mõisavallas pandud perekonnanimesid: Aab, Hull, Raisk, Suurhans, Uisk.

## Viited

## Välislingid
*
Võru Kreutzwaldi Kool

**Võru Kreutzwaldi Kool** on põhikool Võru linnas aadressil Kooli 7. Kool asutati 2015. aastal.

Kool kannab Eesti rahvuseepose "Kalevipoeg" autori Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nime. Kooli deviis on pärit "Kalevipojast": "Ülemaks kui hõbevara, kallimaks kui kullakoormad tuleb tarkus tunnistada."

Peale koolimaja kasutab kool õppetööks Võru Spordikeskust, kunstmuruga jalgpalliväljakut ja Koreli oja äärseid võimalusi.

## Kooli ajalugu
Võru Kreutzwaldi Kool asutati 2015. aastal seoses Võru koolivõrgu uuendamisega Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi põhikooliosa ja Võru I Põhikooli baasil.

Kool andis välja oma esimese almanahhi Lennuk 2021. aastal. Koolil oli alates 2015. aastast kuni 2023. aastani kasutusel eKool, alates 2023. aastast on kasutusel Stuudium.

## Koolijuhid

* 2014–2019 Kaider Vardja
* alates 2019 Taavi Karu

## Tunnustatud õpetajad

* 2015 – Ere Tumm (Võru linna aasta õpetaja)
* 2016 – Merit Kund (Võrumaa aasta põhikooliõpetaja) ja Ene Liivamägi (Võrumaa aasta kooli õppejuht)
* 2017 – Ene Saaron (Võru linna aasta psühholoog)
* 2018 – Marju Purge (Võru linna aasta õpetaja)
* 2019 – Kaider Vardja (Võrumaa aasta õppeasutuse juht)
* 2020 – Leili Sõmer (Võru linna aasta õpetaja)
* 2021 – Kadri Paulus (Võru linna aasta õpetaja ja Võrumaa aasta klassijuhataja)
* 2022 – Liis Orro (Võru linna aasta õpetaja ja Võrumaa aasta klassijuhataja)
* 2023 – Maire Piiroja (aasta tugispetsialist) ja Marian Kikas (Võru linna aasta noor õpetaja)

## Viited

## Välislingid
* Võru Kreutzwaldi Kooli koduleht
Lembit Kees

**Lembit Kees** (1. aprill 1931 Jälevere, Taevere vald – 4. oktoober 2000 Pärnu) oli eesti näitleja.

Lembit Kees oli pärit taluniku perekonnast. Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja õppis 1952–1955 Draamateatri õppestuudios. Lembit Kees töötas Endla teatris 1957–1984 näitlejana ja 1995–2000 tulevalvurina.

## Viited
Õie Maasik

**Õie Maasik** (kodanikunimi 1958. aastast **Õie Aus**; 1. mai 1929 Tallinn – 27. oktoober 1992 Tallinn) oli eesti näitleja.

Õie Maasik lõpetas 1947. aastal Tallinna 8. Keskkooli ja 1951. aastal Eesti Riikliku Teatriinstituudi. Õie Maasik töötas näitlejana 1951–1966 Endla teatris ja 1966–1984 Viktor Kingissepa nimelises Tallinna Riiklikus Akadeemilises Draamateatris.

Õie Maasik on maetud Metsakalmistule.

## Isiklikku
Õie Maasik oli abielus Evald Ausiga.

## Viited
Henn Jaaniste

**Henn Jaaniste** (2. aprill 1915 Taali vald – 28. detsember 1985 Pärnu) oli eesti näitleja.

Henn Jaaniste oli pärit talupidaja perekonnast. Ta lõpetas 1935. aastal Pärnu kaubanduskooli, töötas 1937–1940 saeveskis. Teatritegevust alustas 1940. aastal Endla teatri operetikooris, oli aastani 1967 samas näitleja, seejärel lavastusalajuhataja ja rekvisiitor.

## Isiklikku
Henn Jaaniste oli abielus Helga-Wilhelmine Jaanistega.

## Viited
Valga Poeglaste Gümnaasium

**Valga Poeglaste Gümnaasium** oli kool (poeglaste gümnaasium) Valga maakonnas Valgas aadressil Julius Kuperjanovi tänav 10.

## Ajalugu

Koolikomisjoni 10. veebruari 1919. aasta otsusega asutati Valga Eesti Gümnaasiumi asemele kaks gümnaasiumi: Valga Poeglaste Gümnaasium ja Valga Tütarlaste Gümnaasium. Mõlemad gümnaasiumid alustasid tööd 25. veebruaril 1919. Esialgu töötasid mõlemad gümnaasiumid samas majas aadressil Vabaduse tänav 13, kuid eri korrustel. 

Valga Poeglaste Gümnaasiumi juhtis 1919. aasta sügiseni Olaf Sild, seejärel kuni kooli sulgemiseni 1932. aastal Tõnis Grünberg.

Õpilasi oli algul 129. Valga Poeglaste Gümnaasium kolis Valga valgesse majja aadressil Julius Kuperjanovi 10 alles 1923. aastal, olles enne seda töötanud allüürnikuna mitmes eri majas. 1921. aastast tegutses kool koolihoones Jaani kiriku kõrval.

Valga Poeglaste Gümnaasium ja Tütarlaste Gümnaasium suleti 1932. aastal ning sama aasta sügisel alustas tegevust uus kool – Valga Ühisgümnaasium.

## Vilistlasi
Valga Poeglaste Gümnaasiumi humanitaarharus õppis aastatel 1924–1929 tulevane kirjanik Bernard Kangro.

## Vaata ka
*Valga Gümnaasium

* Valga Tütarlaste Gümnaasium

## Viited
Audentese Erakool

**Audentese Erakool** on eraüldhariduskool Tallinnas aadressil Tondi 84.

Kooli direktor on Ahto Orav.

Kool asutati 1995. aastal nimega **Fontese Erakool**. Alates 1997. aastast on kooli nimi **Audentese Erakool**.

2011. aastal alustas Audentese Erakool keskhariduse andmist rahvusvahelise õppekava (*IB Diploma Programme*) alusel. 2019. aasta septembril eraldati rahvusvaheline bakalaureuseõpe ja loodi uus kool, mille nimeks sai Audentese Rahvusvaheline Kool.

Audentese Erakoolis saab keskharidust omandada e-gümnaasiumis.

## Vaata ka
*Audentes
*Audentese Rahvusvaheline Kool
*Audentese Spordigümnaasium
*International University Audentes

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Linda Paberit

**Linda Paberit** (13. detsember 1904 Särevere vald – 28. juuli 1954 Tartu) oli eesti näitleja.

Linda Paberit oli pärit põllupidajate perekonnast. Ta lõpetas 1926. aastal Draamastuudio teatrikooli. Töötas 1926–1929 ja 1932–1940 Eesti Draamateatris, 1929–1931 Ugalas ning 1931–1932 Endlas. Hiljem töötas rebasekasvatuses. Eesti Näitlejate Liidu liige alates 1934. 

## Viited
Eduard Ralja

**Eduard Ralja** (12. oktoober 1924 Vana-Suislepa vald, Tarvastu kihelkond, Viljandimaa – 25. november 1987 Pärnu) oli eesti näitleja.

Eduard Ralja vanemad olid talunikud. Ta õppis 1932–1940 Tallinnas Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledžis, lõpetas 1942. aastal õhtukeskkooli ja 1969. aastal Viljandi Kultuurharidustöö Kooli. 

Oli 1947–1954 Tallinnas vabrikutööline. Töötas näitlejana 1954–1956 Ugalas, 1958–1960 ja 1968–1978 Viktor Kingissepa nimelises Tallinna Riiklikus Akadeemilises Draamateatris, 1960–1966 Endlas ja 1966–1968 Noorsooteatris.

## Isiklikku
*Alates 1978. aastast oli Eduard Ralja abielus Helle Kuningaga.

## Viited

## Välislingid
*Haud Pärnu Metsakalmistul
Haapsalu Viigi Kool

**Haapsalu Viigi Kool** (lühend **HVK**) on erikool Lääne maakonnas Haapsalus aadressil Suur-Mere tänav 17. Haapsalu Viigi Kooli direktor on Kristi Kivipuur.

Kool asutati 1960. aastal, et võimaldada lastele 1950. aastate lõpus Eestit tabanud lastehalvatuse epideemia järgset ravi. Kool nimi oli **Haapsalu Sanatoorne Internaatkool**. Esimesel õppeaastal oli koolis 120 last. 1998. aastal lõpetas Haapsalu Sanatoorse Internaatkooli viimane keskkooliklass (35. lend). Algusaastatel oli suurem osa õpilastest neuroloogiliste ja ortopeediliste diagnoosidega, kes vajasid palju füsioteraapiat ja neuroloogilist ravi. Viimastel aastatel on liikumispuudega lapsi järjest vähem, enim on liitpuudega lapsi, kellel on lisaks näiteks aktiivsus-tähelepanuhäire, kõne- või tundeeluprobleemid. Algusaastatel õppis koolis lapsi üle Eesti, siis tänapäeval on Haapsalu Viigi Kool eeskätt piirkondlik kool.

19. jaanuaril 1999 oli Haapsalu Sanatoorses Internaatkoolis tulekahju.

2013. aastal ühines Haapsalu Sanatoorne Internaatkool Vidruka Kooliga ja kooli uueks nimeks sai **Haapsalu Viigi Kool**. Kool tegutseb kolmes majas: Haapsalus Suur-Mere tänav 17 ja Kastani tänav 9 ning Vidruka külas. Koolis õpivad lapsed lihtsustatud õppekava järgi. 2021. aastal oli põhikooli riiklikul õppekaval 26 õpilast, lihtsustatud õppekaval 41, toimetulekuõppel 22 ja hooldusõppel neli õpilast. Klassides on neli kuni kaheksa õpilast, osa on ka liitklassid.

## Viited

## Välislingid
*Haapsalu Viigi Kooli veebisait
Randar Alango

**Randar Alango** (kuni 1937. aastani **Arkadi Tisler**; 28. juuni 1914 Kabli, Orajõe vald – 5. jaanuar 1980 Tartu) oli eesti näitleja.

Randar Alango vanemad olid talupidajad. Ta lõpetas Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi. Töötas 1948–1951 näitlejana Endlas ning 1943 ja 1954–1960 Rakvere Teatris.

## Isiklikku
Randar Alango oli Mare Voogi elukaaslane.

## Viited
Jakob Küüts

**Jakob Küüts** (21. veebruar 1909 Pärnu – 10. november 1948 Pärnu) oli eesti näitleja.

Jakob Küüts oli pärit töölisperekonnast. Ta oli 1926–1940 Pärnus Strycki mootoritehase varahoidja ja mängis aastast 1928 Endla lavastustes. 1940–1948 töötas Jakob Küüts Endla näitlejana.

## Viited
Ly Rebbas

**Ly Rebbas** (kuni 1963. aastani **Ly Vaiksaar**; sündinud 2. juunil 1944 Paides) on eesti endine näitleja ja inspitsient.

Ly Rebbase isa oli villavabriku tööline. Ly Rebbas lõpetas 1964. aastal Järva-Jaani Keskkooli, töötas aastani 1966 villavabrikus korrutajana. Alustas lavategevust 1967. aastal Endla teatri õppestuudios ja töötas samas teatris 1985. aastani.

## Viited
Flydubai

**Dubai Aviation Corporation** (araabia keeles&#x3A; مؤسسة دبي للطيران&#x200E;), opereerib **Flydubai** nime all (araabia keeles&#x3A; فلاي دبي&#x200E;), on Araabia Ühendemiraatides paiknev odavlennufirma, mille kodulennujaamaks on Dubai rahvusvaheline lennujaam.

Flydubai opereerib Dubaist lende 95 sihtkohta Lähis-Idas, Aafrikas, Aasias ja Euroopas.

## Lennuõnnetus

19. märtsil 2016 kukkus Venemaa lõunaosas Doni-äärses Rostovis alla ettevõtte lennuk Boeing 737-800 62 inimesega pardal, kes kõik hukkusid.

## Vaata ka
* Air Arabia

## Viited

## Välislingid
*Lennufirma koduleht
Maret Simmo

**Maret Simmo** (sünninimi **Margarete Elisabeth Emilie Simmo**; 20. september 1922 Pärnu – 27. veebruar 1965 Pärnu) oli eesti näitleja.

Maret Simmo oli pärit sõjaväelase perekonnast. Ta lõpetas 1941. aastal Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi, õppis 1944. aastal Tallinna Rakenduskunsti Koolis, lõpetas 1949. aastal Eesti Riikliku Teatriinstituudi. Töötas 1944–1947 Tallinnas masinakirjutajana. Oli 1949–1951 näitleja Lõuna-Eesti Teatris, 1952–1954 Rakvere Teatris ja 1954–1965 Endlas.

## Viited
Heino Uustal

**Heino Uustal** (3. aprill 1936 Jõhvi – 12. oktoober 1995 Pärnu) oli eesti näitleja.

Heino Uustal lõpetas 1958. aastal Jõhvi Töölisnoorte Keskkooli. Oli 1954–1962 Jõhvis sidemontöör ja mängis taidlusteatris. Alates 1962. aastast töötas Endlas näitlejana, 1975–1989 lavastusalajuhatajana ja 1994–1995 rekvisiitorina.

## Viited
Troop (täpsustus)

**Troop** on mitmetähenduslik sõna:
* **[[troop]]** on keeles ja retoorikas stiilifiguur, mille abil teatud väljend asendatakse kujundliku mõistega
* **[[troop (skeptikud)|troop]]** on skeptikutel kindla teadmise võimaluse vastane argument
* **[[troop (muusika)|troop]]** on gregooriuse koraali melismaatiline või tekstiline täiendus või uue teksti lisamine juba olemasolevale melismile
* **[[troop (juudi liturgia)|troop]]** ehk *[[teamim]]* on juudi liturgias melism 
* **[[troop (Hauer)|troop]]** on austria helilooja Josef Matthias Haueri kasteisthelitehnikas kaksteisthelirea korraldusprintsiip
* **[[troop (Williams)|troop]]** on analüütilises filosoofias Donald Cary Williamsi poolt kasutusele võetud mõiste partikulariseeritud omaduse jaoks
Jaan Sammul

**Jaan Sammul** (6. juuni 1917 Ängu, Konguta vald – 28. juuni 1983 Rakvere) oli eesti näitleja.

Jaan Sammuli vanemad olid talupidajad. 1933. aastal lõpetas ta Tartu Kommertsgümnaasiumi, õppis 1934–1935 Tartu Näitekunsti Stuudios. Töötas 1935–1938 Eesti Draamateatris, 1939–1946 Vanemuises, 1946–1947 Noorsooteatris, 1948 Endlas ja 1956–1975 Rakvere Teatris, vahepealsetel aastatel tegi juhutöid.

Jaan Sammul on mänginud filmides "Mäeküla piimamees" ja "Gladiaator".

## Tunnustus
*1965 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited
Albert Maloverjan

**Albert Maloverjan** (vene keeles *Альберт Владимирович Маловерьян*; 7. juuli 1947 Kasahhi NSV – 16. jaanuar 2016 Eesti) oli venekeelne Eesti ajakirjanik. 

Ta õppis Kohtla-Järve 13. Keskkoolis. 

Alustas ajakirjanikutööd 1970. aastatel Kohtla-Järve rajooni ajalehes (Leninskoje Znamja / Leninlik Lipp).

1980. aastast oli ta ajalehe Molodjož Estonii peatoimetaja asetäitja, hiljem töötas Eesti Teadeteagentuuris.

2010. aasta märtsist oli ta nädalalehe Komsomolskaja Pravda – Estonija peatoimetaja.

Ta oli ka Venemaa riikliku uudisteagentuuri ITAR-TASS kauaaegne korrespondent Eestis.

Ta on maetud Jõhvi kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*''Скончался известный журналист Альберт Маловерьян''. Delfi, 19. jaanuar 2016
Tallinna Teeninduskool

**Tallinna Teeninduskool** (lühend **Teko**) on Tallinnas Lasnamäe linnaosas aadressil Majaka 2 tegutsev kutseõppeasutus.

Koolis õpetatakse kulinaariat, toiduainetöötlust, hotelliteenindust, kaubandust jm.

Alates 1. juulist 2024 on Tallinna Teeninduskooli direktor Kristi Tarik. Enne juhtis kooli kaks kümnendit Meeli Kaldma.

## Ajalugu
1945. aastal asutati Tallinnas: Tallinna Vabriku-Tehase Õpilaste kool ja Eesti NSV Kaubandusministeeriumi Õppekombinaat. Need liideti 1960. aastal ning moodustati Tööstuskool nr 15. 1963. aastal muudeti kooli nimetust, Linnakutsekool nr 15.  Linnakutsekooli nr 15, mis tegutses aadressil Viktor Kingissepa tänav 60, võeti õppima vähemalt 16-aastasi noori koka, kondiitri, müüja ja pagari erialale.

Koolis õppisid erialateadmisi: kokad, toidukauba- ja tööstuskaubamüüja (nooremmüüjad), pagarid(leivakombinaatidele), jookide valmistajad, pagar-kondiitrid, pagar-operaatorid, kokad-restoranikokad, kokad-välisturistide teenindamise alal (1983 vastuvõtt), toidu- ja tööstuskaupade kontrolör-kassapidajad, kompvekivalmistajad, kondiitrid, ettekandja-kelnerid, puhvetimüüjad, hotelli- ja turismi(reisi)ametnikud (1994 lõpetas I lend), kokk-kondiitrid, kokk-pagarid, müüjad, dekoraator-kujundajad (vastuvõtt 1984).

1978. aastast oli kutseõppeasutuse nimetus Tehnikakool nr 15 (aadressil juba Liivalaia tänav 18), 1984. aastal Kutsekeskkool nr 15 ja 1991. aastal Tallinna Juhkentali Kaubanduskool. 

1997. aastal liideti Tallinna Juhkentali Kaubanduskool ja (1976. aastal  Majaka tänav 2 hoonetes asutatud Tallinnas venekeelne) Kutsekeskkool nr 24 ning kooli nimeks sai Tallinna Kaubandus- ja Kulinaariakool. Kool tegutses edasi kahes kohas: Majaka tänaval ja Juhkentali tänaval, kooli nimeks sai 1998. aastal Tallinna Majaka Teeninduskool. 2000. aasta algusest tegutseb kool ainult Majaka tänaval.

Koolis töötab luuletaja Roman Fokin.

## Pilte


Tallinna Teeninduskool 003-opperestoran.jpg|Õpperestoran
Tallinna Teeninduskool 004-arvutiklass.jpg|Arvutiklass
Tallinna Teeninduskool 005-teenindusklass.jpg|Teenindusklass
Tallinna Teeninduskool 008-pagarilabor.jpg|Pagarilabor
Tallinna Teeninduskool 009-kokalabor.jpg|Kokalabor
Tallinna Teeninduskool 010-keelteklass.jpg|Keelteklass


## Viited

## Välislingid

*Teko koduleht