open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jutuse

**Jutuse** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Voltveti mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kärsu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda.

1816 on esimest korda mainitud nime Juttusse.

## Viited
Ange

**Ange** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Vaskrääma mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tammuru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pärnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tammuru külaga.

1816 on esimest korda mainitud nime Ange (talu Rääma mõisa all). Ange on küla staatuses hiljemalt 1923.

## Viited
Jõulu

**Jõulu** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Vana-Vändra mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Muraka ja Piistaoja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Muraka ja Piistaoja külaga.

1850 on esimest korda mainitud nime Iaulo (uus talu Vana-Vändra mõisa all), seejärel 1858 Joulo (talu Vana-Vändra mõisa all). Küla staatus alates 1970.

Küla nimi tuleneb talunimest. Külas on Jõulu ja Nääri talu.

## Viited
Jäärumetsa

**Jäärumetsa** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Vana-Varbla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rammuka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Varbla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rammuka külaga.

1478 on esimest korda mainitud nime Jaremetzs, seejärel 1782 Gerometz, 1798 Jeromets.

## Viited
Kaansoo-Ojaküla

**Kaansoo-Ojaküla** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kaansoo küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kaansoo külaga.

Küla staatuses alates 1930. aastatest.

## Viited
Jõhve

**Jõhve** oli küla Pärnumaal Jõhve oja kaldal, ajalooliselt Taali mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Võlli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tori kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võlli külaga.

1795 on esimest korda mainitud nime Ieffi Iurri (metsavahikoht Taali mõisa all), seejärel 1839 Jöchwe (talu), umbes 1900 Ехве (küla).

## Viited
Kadjaste-Lõuna

**Kadjaste-Lõuna** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kadjaste küla alale. 1977 liideti Kadjaste-Lõuna ja Kadjaste-Põhja küla taas üheks, Kadjaste külaks (jagamine oli toimunud 1920.–1930. aastatel).

## Viited
Karuga

**Karuga** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Seli mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kõima küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõima külaga.

1624 on esimest korda mainitud nime Karrokill, seejärel 1839 Karogakülla.

## Viited
Karuküla

**Karuküla** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Pati mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kalita küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kalita külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Карукюля).

## Viited
YouTube Premium

**YouTube Premium** (aastatel 2014–2015 **Music Key** ja 2015–2018 **YouTube Red**) on tasuline voogesituse tellimisteenus üksnes YouTube'i jaoks üle maailma. See pakub ilma reklaamideta voogesitust kõikidele videotele YouTube'i keskkonnas, *offline*-videoid, taustal videote mängimist mobiilsetes seadmetes ning juurdepääsu YouTube'i algupärastele sarjadele ja filmidele.

Kui teenus novembris 2014 Music Key nime all tööle pandi, pakkus see reklaamivaba muusikat ja muusikavideoid, kuid ainult osalevate YouTube'i ja Google Play Musicu plaadifirmade omi. Seejärel uuendati teenust YouTube Red nime all 31. oktoobril 2015, laiendades selle ulatust, et pakkuda reklaamivaba juurdepääsu kõikidele YouTube'i videotele, mitte üksnes muusikale. 17. mail 2018 teatati, et YouTube Red jagatakse YouTube Premiumiks, miks pakub originaalset videosisu, ning YouTube Musicuks, mis hakkab pakkuma muusika voogedastuse teenust.

Lisaks reklaamivabadele videotele on YouTube Red osalenud ka suurte võrkudega ja mõnede juutuuberitega, et pakkuda YouTube Red Originalsi – filme ja telesaateid eksklusiivselt YouTube Redi liikmetele. Kui üks YouTube Red eksklusiivne juhtub olema sari, siis on sarja esimene jagu kõigile tasuta vaadatav.

## Viited
Kaapre

**Kaapre** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Pootsi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lao küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lao külaga.

1888 on esimest korda mainitud nime Kapri, seejärel umbes 1900 Мурро. Küla staatuses alates 1922.

## Viited
Home Islands (Nunavut)

**Home Islands** (vahel kasutatud **Kodusaared** ei ole ametlik nimi) on grupp saari, mis paikneb Kitikmeoti regioonis Nunavutis Kanadas. 

Nendel saartel pole elanikke.
Kurmi

**Kurmi** on kohanimi:
*Kurmi (Pärnumaa), endine küla
*Kurmi, küla Lätis Madona piirkonnas
*Kurmi, küla Lätis Dzērbene vallas
*Kurmji, küla Lätis Vecpiebalga vallas
*...
Keblaste

**Keblaste** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Keblaste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mihkli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Mihkli kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil Keblastest ja Mihkli kirikuasundusest moodustati uus küla: Mihkli küla.

1534 on esimest korda mainitud nime Kebleste, seejärel 1535 Keblis, 1591 Kiblist by, 1688, 1797 Keblas (mõis).

Keskajal lõpus jäi küla Lihula ametkonda ja küla valdas Saare-Lääne piiskop.

## Viited
Kergu-Mäeküla

**Kergu-Mäeküla** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kergu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kergu külaga.

Küla staatuses alates 1938.

## Viited
Kodara

**Kodara** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Sindi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Paikuse asula alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tori kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Paikuse asulaga.

Küla staatuses alates 1922.

## Viited
Kõlli

**Kõlli** on kohanimi:
*Kõlli (Suure-Jaani kihelkond), endine küla
*Kõlli on Põlva maakonna Kõliküla nimevariant
*Kõlli on Pärnu maakonna Tõlli küla nimevariant

## Vaata ka
*Kõlli järv
Coshoctoni maakond

**Coshoctoni maakond** on maakond Ohio osariigis Ameerika Ühendriikides. 2010. aasta seisuga elas seal 36 901 inimest. Coshoctoni maakonna pealinn on Coshocton.

## Viited
Kõrevere

**Kõrevere** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Vana-Vändra mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kalmaru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kalmaru külaga.

1795 on esimest korda mainitud nime Cörreperre Michel (talupoeg Vändra mõisa all), seejärel 1839 Körewerre, 1923 Kõrevere.

## Viited
Rey maakond

**Rey maakond** on maakond Teherani provintsis Iraanis. Maakonna pealinn on Rey.

Maakonnas asub kolm linna: Hasanabad, Kahrizak, ja Baqershahr.

## Viited
Kondi

**Kondi** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Kaelase mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kodesmaa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pärnu-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Kodesmaa külaga.

Küla on esimest korda mainitud aastatel 1680–1684 (Konte küla), seejärel 1724. aastal kui Contie küla ja umbes 1900. aastal Конди.

## Viited
Lincolnshire (Kentucky)

**Lincolnshire** on linn Kentucky osariigis Ameerika Ühendriikides. 2010. aasta seisuga elas seal 148 inimest. Lincolnshire asub Jeffersoni maakonnas.

## Viited
Kägiste

**Kägiste** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tahkuranna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rannametsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Häädemeeste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rannametsa külaga.

Küla tekkis 1870. aastatel, mil see eraldati Rannametsa külast.

## Viited
Lõuna-Florida ülikool

**Lõuna-Florida ülikool** (*University of South Florida*) on avatud ülikool Tampas Florida osariigis Ameerika Ühendriikides. 

Ülikoolis õpib umbes 45 713 üliõpilast. Ülikool asutati 1956. aastal. 

Ülikooli president on Judy Genshaft.
Käära

**Käära** on kohanimi:
*Käära (Pärnumaa), endine küla
*Käära on Pärnu maakonna Kõrste paikkonna (Reinu külas) varasem nimi (külanimi)
*Käära on Harju maakonna Laiaküla varasem nimi

## Vaata ka
*Käära oja
*Kääramadal
Transvaginaalne folliikulipunktsioon

**Transvaginaalne folliikulipunktsioon** (inglise *ovum pick up*, lühendatult **OPU**) on tehnoloogia, mida kasutatakse ''in vitro'' viljastamise jaoks doonorilt munarakkude saamiseks. Transvaginaalne folliikulipunktsioon on kasutusel nii inimmeditsiinis viljatusravi meetodina kui ka loomakasvatuses tippgeneetikaga emasloomade järglaste arvu suurendamiseks. 

## Protseduur

Ultrasonograafilise kontrolli all toimuvaks munarakkude aspireerimiseks kasutatakse ultraheliaparaadiga ühendatavat aspiratsiooniseadet, mis koosneb sektorandurist, punkteerimisnõelast, anduri ja punkteerimisnõela torujast hoidikust ja selle juhist, kahest silikoonvoolikust ning katsutist follikulaarvedeliku kogumiseks. Läbi toruja punkteerimisnõela hoidiku ühendatakse ühe silikoonvooliku ots punkteerimisnõelaga ja selle vooliku teise otsa kinnitatakse süstimisnõel, mis torgatakse läbi korgi follikulaarvedeliku kogumiseks ettenähtud katsutisse. Teise vooliku ühte otsa on kinnitatud süstimisnõel, mis samuti torgatakse läbi korgi follikulaarvedeliku kogumiseks ettenähtud katsutisse ja teine ots ühendatakse vaakumpumbaga. Vaakumpumba käivitamisel tekitatakse katsutis negatiivne rõhk, mis aspireerib folliikuli sisu. Ühe doonori munasarjade folliikulipunktsiooniks kulub tavaliselt 20–60 minutit.

## Ajalugu
Transvaginaalse folliikulipunktsiooni töötas välja Pierre Dellenbach koos kolleegidega Strasbourgi Ülikoolis Prantsusmaal 1984. aastal. 

## Viited
Külge

**Külge** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Jäärja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kalita küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kalita külaga.

Küla staatuses alates 1922.

## Viited
Künnametsa

**Künnametsa** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Niidu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Niidu külaga.

Küla staatuses alates 1970.

## Viited
Küpsi

**Küpsi** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Saarde kirikumõisa alal. Küla jääb tänapäeval Leipste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Leipste külaga.

1839 on esimest korda mainitud nime Kipso. Küla staatuses alates 1970

## Viited
Selce pri Špeharjih

**Selce pri Špeharjih** on väike küla Črnomelj munitsipaalis Kagu-Sloveenias. Küla on traditsioonilisel Valge Karnioola aladel.

## Ajalugu
Selce pri Špeharjih annekteeriti naabri Breg pri Sinjem Vrhu poolt aastal 1952. Aastal 2000 sai Selce pri Špeharjih taas omaette piirkonnaks.

## Viited
Sallustius

**Gaius Sallustius Crispus** (tavaliselt **Sallustius**; 86 – u 35 eKr) oli Vana-Rooma ajaloolane ja poliitik.

Sallustius sündis Sabiinia maakonnas Amiternumis plebeide suguvõsas. Temast sai oma suguvõsa esimene esindaja Rooma senatis, nn *[[novus homo]]*. Poliitiliselt oli ta kogu oma karjääri vältel populaar, Rooma patriitsliku aristokraatia vastane, hiljem ka Julius Caesari toetaja. Sallustius oli varaseim Rooma ajaloolane, kelle teosed on meie päevini säilinud: "Catilina vandenõu" ("De coniuratione Catilinae" või "Bellum Catilinae", L. Sergius Catilina vandenõust aastal 63 eKr), "Jugurtha sõda" ("Bellum Jugurthinum", Rooma sõjast Numiidia kuninga Jugurtha vastu 11–105 eKr) ja "Ajalood" ("Fragmenta Historiarum", millest on säilinud vaid katkendid). Suurimat mõju avaldas Sallustiusele Kreeka ajaloolane Thukydides. Africa provintsi asevalitsejana kogus Sallustius ulatusliku varanduse.

Eesti keeles ilmus Sallustiuse teos "Catilina vandenõu" 2011. aastal Maria-Kristiina Lotmani ja Kai Tafenau tõlkes Tallinna Ülikooli Kirjastuses.

## Viited

## Kirjandus
* Aili, H. The Prose Rhythm of Sallust and Livy. Stockholm: Almqvist & Wiksell, 1979.
* Chisholm, H., ed. "Sallust". Encyclopædia Britannica (11th ed.). Cambridge University Press, 1911.
* Drummond, A. Law, Politics and Power: Sallust and the Execution of the Catilinarian Conspirators. Stuttgart: Franz Steiner, 1995.
* Earl, D. C. The Political Thought of Sallust. Amsterdam: Hakkert, 1961.
* Funari, R., ed. Corpus dei papiri storici greci e latini. Parte B. Storici latini. 1. Autori noti. Vol. 2 Caius Sallustius Crispus. Pisa & Rome: Fabrizio Serra Editore, 2008.
* Hartswick, K. J. The Gardens of Sallust. A Changing Landscape. Austin: University of Texas Press, 2004.
* Latte, K. Sallust. Leipzig: Teubner, 1935.
* Lemprière, J. A Classical Dictionary. London: Cadell & Davies, 1820; p.&nbsp;683.
* Oniga, R. Sallustio e l'etnografia. Pisa: Giardini, 1995.
* Osmond, P. J. "Princeps Historiae Romanae: Sallust in Renaissance Political Thought", Memoirs of the American Academy in Rome 40 (1995), pp.&nbsp;101–143.
* Renehan, R. "A Traditional Pattern of Imitation in Sallust and his Sources", Classical Philology 71 (1976), pp.&nbsp;97–105.
* Scanlon, T. Spes Frustrata: A Reading of Sallust. Heidelberg: Winter, 1987.
* Scanlon, T. The Influence of Thucydides on Sallust. Heidelberg: Winter, 1980.
* Syme, R. Sallust. Berkeley: University of California Press, 1964.
* Woodman, A. J. Rhetoric in Classical Historiography. London: Croom Helm, 1988.

## Välislingid
* Sallustiuse teosed Project Gutenbergis
Danny Elfman

**Daniel Robert Elfman** (sündinud 29. mail 1953 Los Angeleses) on Ameerika helilooja ja muusikaprodutsent.

Eelkõige on Danny Elfman tuntud filmiheliloojana, tehes palju koostööd Ameerika režissööri Tim Burtoniga.

Elfman on muusikat kirjutanud sellistele filmidele nagu: "Batman" (1989), "Mehed mustas" (1997), "Ämblikmees" (2002) ja "Suur ja kõikvõimas Oz" (2013). Lisaks on ta kirjutanud muusikat teleserjaalidele nagu: "Meeleheitel koduperenaised" ("Desperate Housewives") ning Simpsonid ("Simpsons").

## Isiklikku
Novembris 2003 abiellus ta Bridget Fondaga. 2005 sündis neil poeg.

## Viited

## Välislingid

* Danny Elfman andmebaasis IMDb (*inglise keeles*)
Sallustius (uusplatonist)

**Sallustius** (vanakreeka keeles Σαλούστιος *Saloustios*) oli 4. sajandil elanud vanarooma filosoof, keiser Julianuse sõber. Tema peateos "Jumalatest ja kosmosest" on omalaadne 4. sajandi hellenistliku paganluse katekismus.

Sallustius teos tugineb suuresti Chalkise Iamblichosele, kes ühendas platonismi pütagoorluse ja teurgiaga, kuid samuti Julianuse filosoofilistele kirjutistele. Traktaat on suhteliselt napisõnaline ning valdavalt puudub selles põhjalikumatele neoplatonistlikele tekstidele omane metafüüsiline teoretiseerimine. Teksti eesmärk on tõrjuda üha tähtsamaks muutuva kristluse rünnakuid "to parry the usual onslaughts of Christian polemic" in the face of Christianity's growing preeminence, and "me[e]t theology with theology".

Sallustiuse identifitseerimine on mõnevõrra raskendatud. Mõne autori hinnangul on ta **Flavius Sallustius** (Hispaaniast pärit Gallia pretoriaaniprefekt 361-363 ja Julianuse kolleeg Rooma konsulina 363. aastal),, teiste arvates **Saturninius Secundus Salutius** (surnud pärast 367 pKr, pärit Galliast, pretoriaaniprefekt Oriendis 361. aastal). Talle pakuti kahel korral keisritrooni, pärast Julianus ja hiljem pärast Jovianuse surma, kuid ta loobus.

## Uusaegsed väljaanded
* Gilbert Murray. 1925  "On the Gods and the World", lisa Murray raamatule "Five Stages of Greek Religion", esmatrükk 1912 "Four Stages of Greek Religion".
* Arthur Darby Nock (toim./tõlk.). 1926. "Sallustius concerning the gods and the universe. Edited with prolegomena and translation" Kordustrükid nt ISBN 0-89005-550-5 ja ISBN 3-487-01413-0.
* Gabriel Rochefort. 1960. "Des dieux et du monde" Kreeka tekst koos prantsuse tõlke ja märkustega sarjas Collection Budé.
* Thomas Taylor (toim./tõlk.). 1793. "Sallust, On the gods and the world; and the Pythagoric sentences of Demophilus, translated from the Greek; and five hymns by Proclus, in the original Greek, with a poetical version. To which are added five hymns by the translator" Korduvalt taastrükitud, nt ISBN 0-7661-6735-6.

## Viited

## Välislingid
* Περί Θεών και Κόσμου, kreekakeelsetes Vikitekstides
* "On the Gods and the World", Thomas Taylori tõlge inglise Vikitekstides
* "On the Gods and the World", Gilbert Murray tõlge
Guillaume de Saluste Du Bartas

**Guillaume de Saluste du Bartas** (lühidalt **Guillaume du Bartas**, oktsitaani keeles **Guilhèm de Sallusti deu Bartàs**; 1544, Monfort, Prantsusmaa – 28. august 1590, Mauvezin, Prantsusmaa) oli prantsuse barokk-kirjanik, gaskooni hugenotist õukondlane ja luuletaja.

Du Bartase algne perekonnanimi oli Sallustre, millest hiljem sai Salluste või Saluste, arvatavasti soovist sarnastada see Vana-Rooma ajaloolase Sallustiuse nimele. Kaitsnud doktorikraadi õigusteaduses, veetis Du Bartas suurema osa oma karjäärist Navarra Henri õukonnas. 16.–17. sajandi Euroopas peeti Du Bartas'd geniaalseks poeediks, keda võrreldi Homerose ja Vergiliusega ning kes jättis varju ka Pierre de Ronsardi. Tema tuntumad teosed, mida tõlgiti paljudesse keeltesse, olid "L'Uranie" (1584), "Judit" (1584), "La Semaine; ou, Creation du monde" (1578) ja "La Seconde Semaine" (1584–1603). Hiljem on tema luule populaarsus järsult langenud, mis pani omakorda imestama Johann Wolfgang von Goethe.
BMW 114

**BMW 114** oli üheksasilindriline õhkjahutusega tähtmootori prototüüp, mis töötati välja sõjalennukite tarbeks 1936. aastal. BMW 114 eelkäija oli BMW 132.

## Arendus
1936. aastal valmistati BMW tehases mootorit BMW 132A aluseks võttes kolm diiselmootori katseeksemplari, mis said nimeks BMW 114. Kaks neist olid õhkjahutusega, kolmas vedelikjahutusega. Vedelikjahutusega mootoritel olid radiaatorid silindrite vahelistes avades. Kõigi kolme mootoriga oli probleeme nii jahutuse kui kütuse sissepritsesüsteemiga, mistõttu mootori jätkuvast arendamisest ja seeriatootmisest loobuti.

## Tehnilised andmed
*Tüüp: üheksasilindriline tähtmootor
*Silindri läbimõõt 155,5&nbsp;mm
*Kolvikäik 162&nbsp;mm
*Töömaht 27,7 l
*Ülelaadur – üheastmeline tsentrifugaalpuhur
*Nimivõimsus 510 hj

## Välislingid
Vilgāle

**Vilgāle** (vanasti ka **Saldenieki**) on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas, Kurmāle valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 90 meetri kõrgusel Vilgāle järve kaldal, piirkonna keskusest Kuldīgast 17 ja Riiast 181 kilomeetri kaugusel. Vilgāles on põhikool, raamatukogu ja Vārdupe postkontor; seal asub kohalik vabaõhulava. Külas asub Vilgāle bussipeatus.

Nõukogude perioodil oli Vilgāle kohaliku sovhoosi keskasulaks.

Sama nime on kandnud ka Vecvilgāle küla.

## Elanike arv


* 140 (1970)
* 229 (1979)
* 327 (1989)
* 295 (2000)
* 300 (2005)

* 239 (2011)
* 253 (2018)
* 223 (2021)
* 222 (2025)


## Viited
Laasna

**Laasna** (varem Laagitse-Kuldi) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ermistu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ermistu külaga.

Küla staatuses alates umbes 1900 (Лагитсе). 1922 nimetati küla ümber Laagitse-Kuldi külaks ja 1970 nimetati ümber Laasna külaks.

## Viited
Priedaine (Kurmāle vald)

**Priedaine** on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Kurmāle vallas. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 3, valla keskusest Vilgālest 16 ja Riiast 151 kilomeetri kaugusel. Priedaines on raamatukogu.

Küla rajati nõukogude perioodil kui kolhoosidevahelise tee-ehitusorganisatsiooni töölisasula. Tänapäeval on küla sisuliselt kujunenud Kuldīga eeslinnaks.

## Elanike arv


* 70 (1970)
* 292 (1979)
* 1080 (1989)
* 1079 (2000)

* 1100 (2005)
* 927 (2011)
* 807 (2021)
* 823 (2025)

## Viited
Leelaste

**Leelaste** (varem Läilaste) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tõhela küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tõhela külaga.

1624 on esimest korda mainitud nime Lahlast, seejärel 1638 Leula, 1797 Leilast.

## Viited
Leetsaare

**Leetsaare** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Kastna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ranniku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ranniku külaga.

1684 on esimest korda mainitud nime Letzars kylla, seejärel 1797 Lötsar, 1839 Helmershof, umbes 1900 Летсари (talu).

## Viited
Lembra

**Lembra** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Pootsi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kavaru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kavaru külaga.

Küla staatuses alates umbes 1900 (Лембра).

## Viited
Lepaspea

**Lepaspea** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ermistu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ermistu külaga.

1601 on esimest korda mainitud nime Lebbosse, seejärel 1618 Läpßpäh By, 1624 Leppespa, 1797 Lepespäti (karjamõis).

## Viited
Linnama

**Linnama** (ka *Linnamaa*, *Linnamäe*) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Sõõrike-Parasmaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mäeküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pärnu-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mäekülaga.

## Vaata ka
*Parasmaa algkool

## Viited
Linnamaa

**Linnamaa** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kõnnu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõnnu külaga.

Külast on teateid alates 1938.

## Vaata ka
*Linnama

## Viited
Château-Thierry kanton

**Château-Thierry kanton** on kanton Prantsusmaa põhjaosas Hauts-de-France'i piirkonnas Aisne'i departemangus Château-Thierry ringkonnas.

Kantoni keskus on Château-Thierry.

Kantoni pindala on 207,16 km².

Elanike arv on 2017. aasta 1. jaanuari seisuga 27 590. Rahvastikutihedus on 133,2 in/km².

Kantoni kood on 0202.

## Vallad
Château-Thierry kantonis on 21 valda.
*Belleau
*Bézu-Saint-Germain
*Blesmes
*Bouresches
*Brasles
*Brécy
*Château-Thierry
*Chierry
*Coincy
*Épaux-Bézu
*Épieds
*Étampes-sur-Marne
*Étrépilly
*Fossoy
*Gland
*Grisolles
*Mont-Saint-Père
*Nesles-la-Montagne
*Rocourt-Saint-Martin
*Verdilly
*Villeneuve-sur-Fère

## Viited
Loigu

**Loigu** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Orajõe mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Majaka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Häädemeeste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Majaka külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Лойго).

## Viited
Lõhmuslaane

**Lõhmuslaane** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Sikana ja Ünnaste küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sikana ja Ünnaste külaga.

Külast on teateid alates 1970.

## Viited
Jakob Metsmäe

**Jakob Metsmäe** (29. jaanuar 1907 Oonurme, Tudulinna vald, Virumaa – 4. aprill 1949 Magadan, Venemaa) oli Eesti metsavend, üks Virumaa metsavendade salga "Lendav surm" juhte.

## Elulugu
Jakob Metsmäe sündis 1907. aastal Oonurme külas Tudulinna vallas Virumaal.

1941. aasta sõjasuvel põgenes ta Nõukogude mobilisatsiooni eest metsa, kus liitus metsavendadega ja varjas end kuni Saksa vägede jõudmiseni Virumaale augustis 1941. Seejärel astus ta vabatahtlikult Omakaitsesse, võttis osa haarangutest mahajäänud Nõukogude sõduritele ja Eestisse saadetud Nõukogude langevarjuritele. 1943. aasta suvel laskis ta maha neli Saksa sõjavangilaagrist põgenenud Nõukogude sõjavangi. 1944. aastal osales Omakaitse rühmaülemana lahingutegevuses üle Peipsi järve tulnud Nõukogude diversiooniüksustega. 

1944. aasta sügisel siirdus Nõukogude okupatsioonivõimu naastes uuesti metsa. Osales Virumaa metsavendade salga "Lendav surm" loomises ja oli üks selle juhte. 20. juunil 1946 võttis "Lendav surm" Metsmäe juhtimisel ette rünnaku Tudulinna valla täitevkomitee esimehe Karl Lepassaare ja Nõukogude aktivisti August Kiisi taludele. Seal võeti vangi neli inimest, kes hukati. Samal päeval pidasid metsavennad Metsamäe juhtimisel Oonurme lähedal lahingut Nõukogude sõjaväelaste ja julgeolekutöötajatega, mille tagajärjel hukkus 4 Nõukogude aktivisti ja 6 siseministeeriumi vägede sõdurit.

Vahistati 5. jaanuaril 1948 NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi (MGB) Virumaa töötajate poolt. 26. aprillil 1948 mõistis Eesti NSV Siseministeeriumi Vägede Sõjatribunal talle Tallinnas toimunud kohtuistungil 25 aastat vabadusekaotust koos kodanikuõiguste äravõtmisega viieks aastaks. Vara ei konfiskeeritud selle puudumise tõttu. 

Jakob Metsmäe suri 4. aprillil 1949 vangilaagris Magadanis.

## Viited
Lõõba

**Lõõba** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tõlli küla ja Tõstamaa aleviku alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tõlli küla ja Tõstamaa alevikuga.

Külast on teateid alates 1601 (Lippepoy).

## Viited
Matsita

**Matsita** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Pati mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kalda ja Surju küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kalda ja Surju külaga.

Külast on teateid alates 1970.

## Viited
Naarismaa

**Naarismaa** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Orajõe mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Penu küla lõunaossa. Kihelkondlikult kuulus küla Häädemeeste kihelkonda. Nimestikus leidub küla staatuses Naarismaad veel 1938. aasta nimestikes.

## Viited
Tylecodon

***Tylecodon*** on perekond paksuleheliste sugukonnas. Ta esineb tihti Lõuna-Aafrikas. 
Kuni 1970. aastate lõpuni olid need taimed perekonnas *[[Cotyledon]]*, kuid aastal 1978 paigutas Dr Helmut Toelken need eraldi perekonda.
Nautsi (Pärnumaa)

**Nautsi** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lõuka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lõuka külaga.

Külast on teateid alates 1923 (Nautsi).

## Vaata ka
*Nautse

## Viited
Seyfabad, Yazd

**Seyfabad** on küla Fathabadis, Khatami maakonnas, Yazdi provintsis, Kesk-Iraanis. 2006. aasta loendamisel oli seal 25 elanikku, kokku 6 peret, keskmiselt umbes 4 inimest pere kohta.
Château-Thierry ringkond

**Château-Thierry ringkond** on ringkond (*arrondissement*) Prantsusmaa põhjaosas Hauts-de-France'i piirkonnas Aisne'i departemangus.

Ringkonna keskus on Château-Thierry.

Ringkonna pindala on 1105,95 km².

Elanike arv on 2017. aasta jaanuari seisuga 75 111. Rahvastikutihedus on 67,9 in/km².

Ringkonna INSEE kood on 021.

## Kantonid
Ringkonnas on neli kantonit ja 108 valda.
* Château-Thierry kanton
* Essômes-sur-Marne'i kanton
* Fère-en-Tardenois' kanton (osaliselt)
* Villers-Cotterêts' kanton (osaliselt)

## Vallad
Ringkonnas on järgmised vallad 1. jaanuari 2024. aasta seisuga (sulgudes INSEE koodid):

## Juhtimine
Alamprefektid:
*15. juuli 1992-1994, 9. september Jean-Yves Tallec
*9. september 1994-1996, 23. aprill Patrick Allal
*7. mai 1996-1998, 31. august Patrick Buttin
*21. september 1998-2003, 25. märts Gilles Bacquaert
*25. märts 2003-2006, 30. jaanuar Marc de la Forest-Divonne
*30. jaanuar 2006-2006, 25. august Robert Djellal
*25. august 2006-2008, 30. aprill Jean-François Colombet
*1. aprill 2009-2012, 3. aprill Régis Elbez
*26. juuli 2012-2014, 5. august Virginie Lasserre
*5. august 2014-2016, 3. mai Éric Cayol
*3. juuni 2016-2018, 7. september Ronan Leaustic
*30. oktoober 2018-2020, 30. september Natalie William
*25. november 2020-2021, 27. jaanuar Jehane Bensedira
*11. veebruar 2021-2023, 27. september Fatou Mano
*25. oktoober 2023- Stéphane Paccard

## Viited
Münniku

**Münniku** (kirjakeeles varem ka Minniku, Männiku) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Kilingi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lodja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lodja külaga.

Külast võib olla teateid alates 1638 (Moennakh (küla?)).

## Viited
Niimiste

**Niimiste** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tammiste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kuiaru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tori kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kuiaru külaga.

1515 on esimest korda mainitud nime Memysste, seejärel 1624 Memmest, 1797 Nemisdi.

## Viited
Neitsiküla

**Neitsiküla** oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Pärnumaale Tõlla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Halliste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tõlla külaga.

Külast on teateid alates 1922.

## Viited
Oraste

**Oraste** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Sindi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vainu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tori kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vainu külaga.

1561 on esimest korda mainitud nime Urrast, seejärel 1638 Urrast Ewert, Urrast Hanss (talupojad Sindi ja Surju mõisas), 1774 Urraste Külla, 1795 Orraste Michel (talupoeg Sindi mõisas), 1922 Oraste.

## Viited
Ivalo lennujaam

**Ivalo lennujaam** (IATA: **IVL**, ICAO: **EFIV**) on rahvusvaheline lennujaam Ivalo linnas Inaris Soomes. Lennujaam asub 11 kilomeetrit Ivalo linnast. Lennujaam on kõige põhjapoolseim lennujaam Soomes ja Euroopa Liidus.
Padina

**Padina** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Häädemeeste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Papisilla küla ja Häädemeeste aleviku alale. Kihelkondlikult kuulus küla Häädemeeste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Papisilla küla ja Häädemeeste alevikuga.

1782 on esimest korda mainitud nime Paddina Iack (metsavahikoht), seejärel umbes 1900 Падина (küla), 1922 Padina (küla).

## Viited
Kuusamo lennujaam

**Kuusamo lennujaam** (IATA: **KAO**, ICAO: **EFKS**) on rahvusvaheline lennujaam Kuusamos Soomes. Lennujaam asub 6 kilomeetrit Kuusamo linnast.

## Lennufirmad ja sihtkohad
Pahja

**Pahja** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Uue-Vändra mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Säästla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Säästla külaga.

## Viited
Palgimetsa

**Palgimetsa** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Saarde küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Saarde külaga.

Külast on teateid alates 1970.

## Viited
Joensuu lennujaam

**Joensuu lennujaam** (IATA: **JOE**, ICAO: **EFJO**) on lennujaam Liperis Soomes. Lennujaam teenindab Joensuu linna. Lennujaam asub Joensuust 11 kilomeetrit.
Syllepte phricosticha

***Syllepte phricosticha*** on liik pisiliblikaid sugukonnast rohuleediklased (*Crambidae*). 

Seda liiki kirjeldati Alfred Jefferis Turneri poolt aastal 1908. See koi leidub Austraalias, kus on seda põhiliselt leitud Queenslandist.

Tiivaulatus on umbes 32 millimeetrit.
Pabarsoo

**Pabarsoo** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Rätsepa ja Venekuusiku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil üks osa liideti Rätsepa ja teine osa Venekuusiku külaga.

Külast on teateid alates 1922.

## Viited
Turlava vald

**Turlava vald** (läti keeles *Turlavas pagasts*) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Kurmāle, Gudenieki, Laidi ja Snēpele vallaga ning Lõuna-Kuramaa piirkonna Laža ja Kazdanga vallaga.

Valla pindala on 124,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 910 inimest. Valla keskus on Turlava küla, vallamaja asub aadressil Gundegu iela 1. Vallavanem on Mārcis Brantevics.

## Ajalugu

Tänapäevane Turlava vald asub sõjaeelsete Turlava ja Klostere valla territooriumil. Aastal 1935 oli Turlava valla pindala 95,8 km². Aastal 1945 moodustati vallas Turlava ja Induļa külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Induļa külanõukoguga likvideeritavad Turlava ja Vārdupe külanõukogu. Aastal 1960 liideti Vilgāle sovhoosi maad Kurmāle külanõukoguga. Aastal 1965 liideti kolhoosi Spartaks maad Laide külanõukoguga. Aasta hiljem nimetati Induļa külanõukogu ümber Turlava külanõukoguks. Aastal 1968 liideti külanõukoguga suurem osa Klostere külanõukogu maadest. Aastal 1977 liideti külanõukoguga osa Basi külanõukogu maadest, osa Turlava külanõukogu alasid liideti aga Laide külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti Turlava külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda.

## Kultuurimälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Turlava (Kundi) linnamägi, hiiepaik Ķoniņciemsi Puuslikukaasik, Kundi muinaskalmed, Lipaiķi linnamägi ja Lipaiķi luteri kirik, sealhulgas sealne oreliprospekt, altar, kantsel ning vitraaž Kalējciemsi vapiga. Regionaalse kaitse all on Jāmaiķi luteri kirik, Sāmieši asulakoht, Birzmaļi muinaskalmed ja Birzmaļi asulakoht.

## Loodus

Valla tähtsaim jõgi on Rīva jõgi. Vallas asub Ķikuri järv pindalaga 26,9 ha.

Looduskaitse all on Ciemgaļi metsõunapuu, Turlava Puuslikukaasiku pärnad, Kalna Žumpji tammed, Pliķi vaher, Pliķi kastan ja Pliķi saar. Lisaks on seal looduskaitse all arvukalt nimetuid põlispuid.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 460 lätlast, 27 venelast, 2 valgevenelast, 7 ukrainlast, 2 poolakat ja 12 leedulast.

Vallas on järgmised külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Ciemgaļu mežābele.jpg|Ciemgaļi metsõunapuu
Kikuri lake.jpg|Ķikuri järv
Jāmaiķu muiža - manor.jpg|Jāmaiķi mõisa peahoone
Klostere St. Peter evangelic lutheran church - panoramio.jpg|Klostere. Jāmaiķi luteri kirik
Grantiņi, Turlavas pagasts.jpg|Grantiņi
Memorial Site of National Partisans in Ķikuri.jpg|Ķikuri. Mälestusmärk metsavendadele]]


## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht (*läti keeles*)
Vaasa lennujaam

**Vaasa lennujaam** (IATA: **VAA**, ICAO: **EFVA**) on rahvusvaheline lennujaam Vaasa linnas Soomes. Lennujaam asub umbes 9 kilomeetrit Vaasa linnast. Regulaarselt lendavad lennujaam Finnair ja SAS, kuid lennujaama lendavad ka Aegean Airlines (tšarter) ja Thomas Cook Airlines Scandinavia (hooajaline).
Kokkola-Pietarsaari lennujaam

**Kokkola-Pietarsaari lennujaam** (IATA: **KOK**, ICAO: **EFKK**) on rahvusvaheline lennujaam Kokkolas Soomes. Lennujaam asub umbes 19 kilomeetri kaugusel Kokkola kesklinnast.  

## Lennufirmad ja sihtkohad
Kemi-Tornio lennujaam

**Kemi-Tornio lennujaam** (IATA: **KEM**, ICAO: **EFKE**) on rahvusvaheline lennujaam Kemis Soomes. Lennujaam asub umbes 18 kilomeetrit Kemi kesklinnast. Lennujaama omab ja haldab Finavia.
Pori lennujaam

**Pori lennujaam** (IATA: **POR**, ICAO: **EFPO**) on rahvusvaheline lennujaam Poris Soomes. Lennujaam asub 2,6 kilomeetrit Pori kesklinnast. Lennujaama omab ja haldab Finavia.
Maarianhamina lennujaam

**Maarianhamina lennujaam** (IATA: **MHQ**, ICAO: **EFMA**) (rootsi keeles *Mariehamns flygplats*, soome keeles *Maarianhaminan lentoasema*) on rahvusvaheline lennujaam Jomala vallas Ahvenamaa maakonnas. Lennujaam asub umbes 3 kilomeetrit maakonna pealinnast Maarianhaminast. Lennujaama omab ja haldab Finavia.
Savonlinna lennujaam

**Savonlinna lennujaam** (IATA: **SVL**, ICAO: **EFSA**) on lennujaam Savolinnas Soomes. Lennujaam asub umbes 15 kilomeetrit Savolinnast.
Enontekiö lennujaam

**Enontekiö lennujaam** (IATA: **ENF**, ICAO: **EFET**) on lennujaam Enontekiös Soomes. Lennujaam teenindab Hetta linna ning see asub umbes 9,3 kilomeetrit Hetta kesklinnast. Lennujaama omab ja haldab Finavia.
Jyväskylä lennujaam

**Jyväskylä lennujaam** (IATA: **JYV**, ICAO: **EFJY**) on lennujaam Jyväskyläs Soomes. Lennujaam asub Jyväskyläst umbes 20 kilomeetrit. Lennujaama omab ja haldab Finavia. 

## Lennufirmad ja sihtkohad
Terfens

**Terfens** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 591 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 15,22 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2146 inimest.

## Asend

Terfens paikneb umbes 20 km Innsbruckist kirdes Alam-Inntalis. Inn moodustab valla lõunapiiri. Põhjas ja idas on piiriks Vomperbach, mis voolab Inni.

## Naabervallad

Terfensi naabervallad on Weer, Kolsass, Weerberg, Pill, Fritzens ja Kolsassberg.

## Tavad

Terfensi kapell (*Bundesmusikkapelle Terfens*), traditsiooniline vaskpilliorkester, asutati aastal 1796 Maria Larchi kiriku taasavamise käigus. Aastal 2016 oli kapellis 55 tegevmuusikut.

Sügiseti on tava korraldada *[[Almabtrieb]]* Engalmist Lamsenjochi ja Vompi tänavate kaudu Terfensisse, see tähendab, et lehmad *Almilt*, traditsiooniliste lilledekoratsioonidega nende peas, tuuakse külla.

Nagu teisteski Schwazi ringkonna valdades, tähistatakse kevaditi *[[Grasausläuten]]*'it. Külapoisid lähevad kelladega läbi küla, et teatada talve lõpust.

## Arhitektuur

Üks Terfensi suurtest maamärkidest on Maria Larchi palverännukirik. Kirik asutati aastal 1678 lehise puu külge kinnitatud neitsi Maarja kuju endises asukohas. Kuju pärineb aastast 1665; see pandi siia, kuna taluniku naine palvetas lehise puu poole, ja kui naine rääkis loo erak Johann Weissile, tegi see savikuju. Kirik renoveeriti aastal 1994.

Terfens on kuulus oma tagurpidi maja poolest, millest sai turismiatraktsioon. Selle rajasid aastal 2012 kaks Poola arhitekti.


Pilt:Maria Larch.jpg|Maria Larchi kirik
Pilt:Haus steht Kopf Vomperbach.jpg|Tagurpidi maja Terfensis


## Silmapaistvaid tegelasi

Abikaasad Paul ja Karola Unterkircher, kes tegid Lõuna-Tiroolis pommirünnakuid eesmärgiga saada Lõuna-Tirool Itaalia asemel taas Austria osaks, elasid Terfensis. Terfensi vallavolikogu korraldas kampaaniat Karola Unterkircherile armuandmiseks pärast tema vahistamist.

## Viited

## Välislingid

* www.terfens.tirol.gv.at
Ķoniņciems

**Ķoniņciems** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Turlava vallas. 

Küla asub merepinnast 60 meetri kõrgusel, valla keskusest Turlavast 2, piirkonna keskusest Kuldīgast 22 ja Riiast 172 kilomeetri kaugusel. Külas asub Ķoniņciemsi bussipeatus.

Ķoniņciems on üks Kura kuningate vabaküladest, Peniķiste pere elukoht (Peniķiste suguvõsa sai õiguse kura kuningate hulka kuuluda Wolter von Plettenbergilt). Külas sündis Läti väejuht Mārtiņš Peniķis. Aastal 1948 põles küla peaaegu täielikult maha.

Külas asuv hiiepaik Ķoniņciemsi Puuslikukaasik on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Looduskaitse all on kaks seal kasvavat Turlava püha kaasiku pärna.

## Viited
Tampere-Pirkkala lennujaam

**Tampere-Pirkkala lennujaam** (IATA: **TMP**, ICAO: **EFTP**) on rahvusvaheline lennujaam Soomes Pirkkalas. Lennujaam asub Tampere kesklinnast umbes 13 kilomeetri kaugusel. Lennujaama omab ja haldab Finavia. Lennujaam on ka Soome õhuväe baas.
Ziemeļciems

**Ziemeļciems** (vanasti ka **Jaunziemeļi**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Turlava vallas. Küla asub merepinnast 60 meetri kõrgusel Rīva jõe kaldal, valla keskusest Turlavast 1, piirkonna keskusest Kuldīgast 21 ja Riiast 171 kilomeetri kaugusel.

Ziemeļciems (vanasti *Semel*) on üks Kura kuningate vabaküladest, Sirkantsite (Šmēdiņsite) pere elukoht.

## Viited
Kajaani lennujaam

**Kajaani lennujaam** (IATA: **KAJ**, ICAO: **EFKI**) on lennujaam Kajaanis Soomes. Lennujaam asub umbes 7 kilomeetrit Kajaani kesklinnast. Lennujaama omab ja haldab Finavia.
Jaunziemeļi

**Jaunziemeļi** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Turlava vallas. Küla asub valla põhjaosas Rīva jõe kaldal.

Varem kandis sama nime ka Ziemeļciemsi küla. 

Külast lõunas asub regionaalse kaitse all olev muinsusmälestis Birzmaļi asulakoht.

## Viited
Kuopio lennujaam

**Kuopio lennujaam** (IATA: **KUO**, ICAO: **EFKU**) on rahvusvaheline lennujaam Rissalas Soomes. Lennujaam asub umbes 14 kilomeetrit Kuopio kesklinnast. Lennujaama omab ja haldab Finavia. 

## Lennufirmad ja sihtkohad
Kalējciems

**Kalējciems** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Turlava vallas. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel Rīva jõe kaldal, valla keskusest Turlavast 1.5, piirkonna keskusest Kuldīgast 22 ja Riiast 172 kilomeetri kaugusel.

Kalējciems on üks Kura kuningate vabaküladest, Kalējiste (Šmitide) pere elukoht

## Viited
Finavia

**Finavia**, endine *Soome tsiviillennundusamet*, on Soome valitsuse omanduses olev aktsiaselts. Finavia vastutab 21 lennujaama ja Soome aeronavigatsioonisüsteemi säilitamise ja arendamise eest. 

Finavia peakorter asub Helsingi Vantaa lennujaama aladel. 2012. aasta jaanuarist on Finavia tegevjuht Kari Savolainen. 

## Lennujaamad

* Helsingi Vantaa lennujaam
* Oulu lennujaam
* Rovaniemi lennujaam
* Turu lennujaam
* Vaasa lennujaam
* Kittilä lennujaam
* Tampere–Pirkkala lennujaam
* Kuopio lennujaam
* Ivalo lennujaam
* Joensuu lennujaam
* Jyväskylä lennujaam
* Kajaani lennujaam
* Kokkola-Pietarsaari lennujaam
* Maarianhamina lennujaam
* Savonlinna lennujaam
* Pori lennujaam
* Kemi-Tornio lennujaam
* Kuusamo lennujaam
* Halli lennujaam
* Utti lennujaam
Euroopa aastad

**Euroopa aastad** on Euroopa Liidu initsiatiiv ühel kalendriaastal teatud teemale rohkem tähelepanu pöörata.

## Loetelu

## Viited

## Välislingid
*Euroopa aastad europa.eu
Pikla

**Pikla** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tahkuranna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Võiste aleviku ja Piirumi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Häädemeeste kihelkonda. 

Külast on teateid alates umbes 1866 (Пилинурме).

1920. aastatel jagati küla kaheks (**Pikla I** ja **Pikla II**) ja hiljem moodustati veel **Pikla III**. 1977 liideti Pikla I ja Pikla II Võiste alevikuga ja Pikla III Piirumi külaga.

## Viited
Pliķi

**Pliķi** on endine küla Lätis Kuldīga piirkonna Turlava valla põhjaosas. Küla asus merepinnast 65 meetri kõrgusel Vilgāle järve kaldal, valla keskusest Turlavast 5,5 kilomeetri kaugusel.

Pliķi (*Plike*) oli üks Kura kuningate vabaküladest, Tontegodede pere elukoht. Tänapäeval seal elanikke ei ole, ent säilinud on küla kalmistu. Endise küla aladel kasvavad mitmed looduskaitsealused põlispuud (Pliķi vaher, Pliķi kastan ja Pliķi saar).

## Viited
Turlava

**Turlava** (vanasti ka **Lipaiķi**) on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas, Turlava valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 75 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 20 ja Riiast 171 kilomeetri kaugusel. 

Turlavas on põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Seal asub Turlava bussipeatus.

Külas asub arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all olev Lipaiķi luteri kirik, riikliku kaitse all on ka selle altar, oreliprospekt, vitraaž Kalējciemsi vapiga ja kantsel. Teised vaatamisväärsused on vana kirikla ja koolimaja. Küla tekkis kiriku ja endise Lipaiķi kirikumõisa (*Lipaiken*) juurde. Nõukogude perioodil oli Turlava kohaliku «Turlava» (hiljem — «Druva») kolhoosi keskasulaks.

Külas kasvavad pärnad ümbermõõtudega 4.44 meetrit ja 5.82 meetrit on looduskaitse all.

Turlava nime kandis varem ka Grantiņi küla.

## Elanike arv


* 93 (1970)
* 177 (1979)
* 331 (1989)
* 338 (2000)

* 310 (2011)
* 293 (2018)
* 273 (2021)
* 264 (2025)


## Viited
Ohtene sõnajalg

**Ohtene sõnajalg** (*Dryopteris carthusiana* L.) on sõnajalaliste sugukonda sõnajala perekonda kuuluv taimeliik.

Ohtese sõnajala muud nimetused on kõrbe sõnajalg ja okas-sõnajalg. Liik on saanud nimetuse iseloomuliku määramistunnuse järgi: lehe serval asuva hamba tipul on ogaterav ohe.
## Botaaniline kirjeldus
Mitmeaastase taime kõrgus on 30–80 cm.

### Eoslad
Eoslad paiknevad kahe reana eoskuhjades ülemistel lehekestel. Eoskuhjad on kaetud väike looriga. Ohtese sõnajala eosed on pruunid, neerukujulised, peenikeste nõelakujuliste paksenditega. Eoseid moodustab juulis-augustis.

### Leht
Lehed on kahelisulgjad, helerohelised, jäigad ja püstised ning paiknevad tihedate kimpudena. Lehekesed on munakujulised kuni pikliksüstjad. Lehekeste alumine paar on vastamisi asetsev ja võrreldes teistega natuke rohkem eemaldunud, teised vahelduvalt. Lehekeste servad on ogateravate hammastega. Leheroots on pikk (umbes laba pikkune) ja peenike, mis on roheka või kollaka värvusega. Leherootsu ülemine osa on sügavalt rennikujuline ja seal on vähe sõkalsoomuseid, alumisel osal on aga rohked ühtlaselt värvunud kahvatupruunide sõkalsoomused.

### Vars

Varreks on risoom. Risoom on lühike, paikneb mullas horisontaalselt või poolviltu. Risoomi nooremad osad on kaetud sõkalsoomustega, vanemad osad on aga üsna tihedalt kaetud vanade lehtede tüügastega.

## Paljunemine

Kuna risoom on päris lühike, paljuneb peamiselt eoste abil. Eostest areneb kahesuguline eelleht. Eellehe alumisel küljel arenevad emas- ja isassuguorganid, millest hiljem valmivad sugurakud. Uus taim areneb viljastunud munarakust.

## Keemiline koostis

Taim sisaldab fenoolseid ühendeid ja antotsüaane. Lehtedest on leitud eeterlikku õli.

## Levila
Kasvab võsastikes ja poolniisketes metsades. On levinud Põhja- ja Kesk-Euroopas, Ida- ja Lääne-Siberis, Kesk-Aasia mäestikes ja Põhja-Ameerika idaosas. Sageli leidub Eestis.

## Kasutamine
### Kasutamine meditsiinis

Ravimtaimena ekstrakti valmistamiseks kasutatakse ohtese sõnajala risoomi. See saab aidata pael- ja laiusside vastu. Risoomis sisalduvad toimeained on samad kui maarja-sõnajalal, aga arvatakse, et ohtese sõnajala risoomis on neid palju rohkem. Ravimi annustamisel on vaja olla ettevaatlik ja täpne, kuna on võimalik saada mürgistuse. Halvematel juhtudel võib mürgistus lõppeda naha ja limaskestade siniseksvärvumise, teadvusetuse, õhupuuduse ning surmaga. Kergematel juhtudel esineb peavalu, oksendamine ja kõhulahtisus.

### Muu kasutusalad
Kasvatatakse ilutaimena.

## Viited
Piiskopi

**Piiskopi** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Pulgoja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Häädemeeste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pulgoja külaga.

Külast on teateid alates 1922. Küla on nime saanud samanimelise talu järgi.

## Viited
Peratsaare

**Peratsaare** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Reinu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Reinu külaga.

Külast on teateid alates 1970.

## Viited
Lophophora diffusa

***Lophophora diffusa*** on väike uimakaktuse perekonda kuuluv asteldeta kaktus, mis on Mehhiko Querétaro osariigi endeem.

## Botaanilised tunnused

*Lophophora diffusa* on väike, 2,5–8&nbsp;cm kõrgune, peaaegu ümmarguse kujuga roha'ekas-kollane kaktus. Ta on kaetud korrapärase vahakirmega. Kaktuseogad on kastetud, aga laiad ja lamedad.

Kaktuse juur, mis meenutab porgandit, võib kasvada kuni 15&nbsp;cm pikkuseks.

Kaktus õitseb märtsist kuni maini ja mõnikord veel septembriski. Õied on kollased või valged 1,3–2,2&nbsp;cm suurused.

## Levila

Kaktus kasvab looduslikult ainult Mehhiko keskosas Querétaro osariigis. Peamiselt kasvab ta 1500 kuni 1900 m kõrgusel merepinnast jõesängides ja taimevarjus. Ta kasvab lubjastel kõrgendikel poolkõrbelistes võsastikes.

Kaktus kasvab väga aeglaselt. Mõnikord kulub taime idanemisest täiskasvanud taime õitsema hakkamiseni kuni kolm aastat.

Väikse populatsiooni (umbes 3000 taime) ja illegaalse korjamise pärast loetakse kaktust ohustatuks.

## Droog
Kaktuse ürti kasutatakse toorelt desinfitseerimisvahendina.

### Narkootiline kasutamine
Kaktuse söömise järel võivad tekkida nägemused, mille kutsub esile kaktuses sisalduv alkaloid, mida on leitud ka teisel uimakaktuseliigil. See on kergelt narkootiline aine, millel väikeses doosis on uinutav toime.

## Viited

## Kirjandus
* Edward F. Anderson, ** (University of Arizona Press; 2nd edition, 1996) ISBN 0-8165-1654-5
* Rudolf Grym, *[[Rod/Die Gattung Lophophora]]* (Vydavateľstvo Igor Dráb, 1997) ISBN 80-85441-11-X
* John M. Coulter, *[http://www.gutenberg.org/dirs/etext98/nasoc10.txt Preliminary revision of the North American species of Cactus, Anhalonium, and Lophophora]* (Contributions from the U. S. National Herbarium 3(2), 1894)
Pedaka

**Pedaka** (varasema nimega Pädaka) oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Lõuka küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lõuka külaga.

Külast on teateid alates 1930. aastatest (Pädaka).

## Viited
Poska

**Poska** võib tähendada järgmist:
*Poska, endine küla Pärnumaal
*Poska (perekonnanimi)
**Jaan Poska, Eesti riigimees

## Vaata ka
*Poska maja
*Poska tänav
*Tartu Jaan Poska Gümnaasium
*Posca
Possa

**Possa** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Laiksaare mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Laiksaare küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Laiksaare külaga.

Külast on teateid alates 1797 (Possa küla).

## Viited
Pulga

**Pulga** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Karolinenhofi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kobra küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kobra külaga.

Külast on teateid alates 1797 (Pulga).

## Viited
Puti

**Puti** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Seli mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Seliste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Seliste külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Путти).

## Viited
Punapargi

**Punapargi** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Voltveti mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tihemetsa aleviku ja Leipste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tihemetsa aleviku ja Leipste külaga.

Külana on teateid alates 1930. aastatest.

Küla juures toimus Vabadussõja Punapargi lahing.

## Viited
Pärassaare

**Pärassaare** oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vastemõisa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kaansoo küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Suure-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kaansoo külaga.

Küla nimi pärineb talunimest (1601 Perraser Jaack, 1816 kaks talu – Perresare Iurry ja Perrasare Hans).

## Viited
Rabassaare

**Rabassaare** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tori mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Aesoo küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tori kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Aesoo külaga.

17. sajandi II poolel on esimest korda mainitud nime Rapa Sar, seejärel 1922 Rabasaare.

## Viited
Rammukametsa

**Rammukametsa** (ka Rammuka-Metsaküla) oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Rammuka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Varbla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rammuka külaga.

Külast on teateid alates 1913 (Metsaküll).

## Viited