open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ülavesi

**Ülavesi** ehk **õrrevesi** on ajutine põhjavesi aeratsioonivööndi vett halvasti läbi laskvail mulla- ja kivimikihtidel.

Ülavesi võib oluliselt mõjutada lokaalset mullastikku, põhjustades näiteks näivleetumist ja gleistumist.

## Vaata ka
*Pinnasevesi
*Kapillaarvesi

## Viited
Vladimiras Prudnikovas

**Vladimiras Prudnikovas** (sündinud 10. aprillil 1946 Vilniuses) on Leedu ooperisolist, hääleliigilt bass.

Prudnikovas on Leedu Riikliku Ooperi- ja Balletiteatri solist (endine kunstiline juht) ja  laulupedagoog. Mitmekülgselt aktiivse inimesena on ta tegutsenud ka poliitikuna, muuhulgas oli Prudnikovas aastatel 2004–2006 Leedu kultuuriminister. 

Rahvusvahelise tunnustuse pälvis ta kehastades nimirolli Modest Mussorgski ooperi "Boriss Godunov" lavastuses, mis andis külalisetendusi Peterburi, New Yorgi, Pariisi, Jaapani ja Itaalia lavadel. Ta on ka rahvusvahelise Maria Callase konkursi laureaat. 

Juhtiva Leedu bassina on Prudnikovas loonud üle 45 rolli, nende hulgas ka sellised basside tipprollid nagu Boriss Godunov, Pimen, Gremin, Filipp, Mephistopheles, Sparafucile, Leporello, Ramfis, Timur, Daland ja Zaccaria.
Teresa Żylis-Gara

**Teresa Gerarda Żylis-Gara** (23. jaanuar 1930 Landwarów – 28. august 2021) oli poola ooperilaulja, sopran.  

Tema karjääri kõrgaeg oli aastatel 1950–1990.

## Karjäär
Varssavis võidetud noorte lauljate konkurss kindlustas talle 1956. aastal esimese rolli Krakovi ooperis, Münchenis pälvitud preemia viis Żylis-Gara Saksa suuremate ooperiteatrite lavadele ja Glyndebourne'i festivalile Inglismaal. 

Tõeline läbimurre leidis aset 1966. aastal Pariisi Ooperis, kus sopran lummas publikut donna Elvirana Mozarti ooperis "Don Giovanni". Sellest rollist sai alguse Żylis-Gara tähelend. Legendaarne dirigent Herbert von Karajan oli kuuldud Mozarti tõlgendusest nii lummatud, et kutsus laulja endaga Salzburgi festivalile. Samal aastal järgnesid peaosad Londoni Covent Gardenis, San Francisco ja New Yorgi Metropolitan Opera lavastustes.

Pärast seda, kui ta oli saanud maailmas kuulsaks, käis Euroopa juhtivate ooperiteatrite vahel soprani nimel terav võitlus – nii oli Żylis-Gara eri aastatel juhtiv solist La Scalas, Viini, Hamburgi ja Berliini Ooperis ning Moskva Suures Teatris. Kokku oli laulja aktiivses repertuaaris karjääri tippajal 24 rolli. Tema lavapartnerite hulka kuuluvad sellised esimese suurusjärgu staarid nagu Carlo Bergonzi, José Carreras, Franco Corelli, Plácido Domingo, Nikolai Giaurov, Sherrill Milnes, Luciano Pavarotti, Rugiero Raimondi ja Jon Vickers. 

Elu lõpuperioodil resideeris Teresa Żylis-Gara Monacos, kus ta tegi peamiselt pedagoogitööd. Samas jagas kogenud sopran oma teadmisi vokaaltehnikast ja interpretatsioonist ka meistrikursustel Euroopas ja Ameerika Ühendriikides. 

Teresa Żylis-Gara on viibinud ka Eestis. 2009. aastal juhtis ta Klaudia Taevi nimelise rahvusvahelise noorte ooperilauljate konkursi žüriid Pärnus.

## Viited

## Välislingid
* Biograafia
Jevgeni Nesterenko

**Jevgeni** Jevgenjevitš **Nesterenko** (vene keeles Евгений Евгеньевич Нестеренко; 8. jaanuar 1938 Moskva – 20. märts 2021 Viin) oli vene ooperilaulja, bass. 

Ta oli Moskva Suure Teatri solist (1971–2002), kes esines kõikides maailma juhtivates ooperiteatrites: Metropolitan Opera, Covent Garden jt.  

Ta esines korduvalt Eestis ning laulis ka mõnes Estonia teatri lavastuses. 

Nesterenko oli Moskva konservatooriumi (1975–1993) ja Viini Muusikaakadeemia (1993–2003) professor.

Ta elas vaheldumisi Moskvas ja Viinis.

## Tunnustus

*NSV Liidu rahvakunstnik (1976)
*Lenini preemia laureaat (1982)
*Sotsialistliku töö kangelane (1988) 
*Austria Kammersänger (1992) 
*Austuse orden (2014)

## Välislingid
*Jevgeni Nesterenko elulugu *(vene keeles)*
Ingrid Kremling

**Ingrid Kremling-Domanski** (sündinud 1948 Nürnbergis) on saksa ooperilaulja, lüürilis-dramaatiline sopran.

Ingrid Kremling on rahvusvaheliselt tunnustatud sopran, kelle repertuaaris on rohkem kui 80 teost barokist kaasajani ning enam kui 40 ooperi- ja operetirolli. Eriti hinnatud on ta Mozarti ja Straussi loomingu esindajana. Karjääri alguspäevil pälvis Ingrid Kremling auhindu lauljate konkurssidel Pariisis, Berliinis, Hannoveris ja Zürichis. Seejärel on ta esinenud üle maailma ja andnud kontserte kõikidel tähtsamatel ooperilavadel. Pärast tema debüüti Metropolitan Operas tituleeris Ameerika ajakirjandus ta maailma tippklassi kuuluvaks sopraniks.

Nüüd on Ingrid Kremling laulupedagoog, Hamburgi Muusika- ja Teatriülikooli lauluosakonna professor. Tema õpilased on esinenud Metropolitan Opera, Berlin Deutsche Opera, Chicago Opera, Covent Gardeni, La Scala, Pariisi Ooperi, Staatsopern Dresdeni, Hamburgi ja Viini lavadel. 

Ingrid Kremling on korduvalt tegutsenud ka Eestis, Klaudia Taevi nimelise rahvusvahelise noorte ooperilauljate konkursi žüriis, 2011. aastal oli ta žürii esimees. Ta on juhendanud meistriklasse Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias.
Claudia Black

**Claudia Lee Black** (sündinud 11. oktoobril 1972) on Austraalia näitleja, kelle tuntumad rollid on Aeryn Sunina sarjas "Farscape" ja Vala Mal Doranina ulmesarjas "Tähevärav SG-1".

## Filmograafia
:

## Häälesinemised
:

## Välislingid
* Claudia Black Online (loodud 2000)
* ClaudiaBlack.tk
* Claudia Black Online
* Claudia Black – Austraalia filmikomitee
Dubstep

***Dubstep*** on elektroonilise tantsumuusika stiil, mis pärineb Londonist ning tekkis 20. sajandi lõpus ja 21. sajandi alguses. 

Esimeste originaalsete *dubsteppide* avaldamine ulatub 1989. aastasse. *Dubsteppi* iseloomustab kaheosalises taktimõõdus rütm või soolotrumm, mis sarnaneb selliste muusikastiilidega nagu *garage* ja *grime*. Samuti iseloomustab *dubsteppi* rõhuvaid ja "tumedaid" helisid esile toov bass, mille päritolu peitub USA *dubstepi*, *funky* ja *reggae* valdkondadest. *Dubstepi* lugude tempo on üldjoontes 140 lööki minutis. Teistest tantsumuusikastiilidest eristab seda kõige rohkem soolotrummi löögi asetsemine takti kolmandal löögil, teistel elektrooniliste tantsumuusika stiilidel (näiteks *house*, *trance*) enamasti teisel ja neljandal löögil. Loo rütm luuakse tihti trummide asemel basse kasutades.
Peugeot

**Peugeot** [pøˈʒo] on Prantsusmaa autotootja, mis on tänaseks osa Stellantisest.

Peugeot on üks vanemaid siiani toodetavaid automarke (seeriatootmine algas 1891. aastal). Lisaks sõiduautodele ja tarbesõidukitele toodab Peugeot ka mootorrattaid, jalgrattaid ja muid tooteid.

## Ajalugu
Peugeot' ajalugu sai alguse 1810. aastal, mil hakati valmistama terastooteid ning toodeti peamiselt lintsaage, vihmavarjuraame ja kohviveskeid.

Esimene Peugeot' nime kandev auto avalikustati 1889. aastal, seega on Peugeot üks maailma vanemaid autotootjaid ja vanim autode kaubamärk.

Alates 1847. aastast on Peugeot' sümboliks olnud lõvi. Algselt ettevõtte saelehtedel ilmunud lõvi kujutis sümboliseeris sae hammaste sitkust, lõvi seljaga võrdväärset tera paindlikkust, terase tugevust ja lõikekiirust. 

Peugeot' põhitehas on 1912. aastal tööle pandud tehas Sochauxis. Teised Prantsusmaal asuvad tehased on Aulnay-sous-Bois's, Mulhouse'is, Poissys ja Rennes'is. Väljaspool Prantsusmaad on Peugeot esindatud veel Portugalis (Mangualde), Hispaanias (Madrid ja Vigo), Slovakkias (Trnava), Tšehhis (Kolín) ja Argentinas (El Palomar Buenos Aireses ja ühiselt Fiatiga Córdobas).

1978. aastal Chryslerilt üle võetud tehas Inglismaal, kus ehitati alates 1998. aastast mudelit Peugeot 206, suleti 2007. aasta alguses. Mudeli 206 järeltulija 207 tootmine koliti üle Trnavasse.

Saksamaa Peugeot' keskus on alates 1936. aastast olnud Saarbrückenis. 1967. aastal asutati Peugeot Deutschland GmbH.

Alates tootmise algusest 1891. aastal on praeguseks toodetud üle 50 miljoni sõiduki. 50 miljones sõiduk oli Peugeot 308 SW. Üle Euroopa on Peugeot' sõidukid ühed kõige müüdavamad sõiduautod. 

2007. aastal müüdi kokku 1,786 miljonit Peugeot' sõidukit, mis oli 3,7% rohkem kui 2006. aastal. 2008. aastal tõusis aastane müük maailma lõikes 1,904 miljonini.

## Päritolu
Teadaolevalt pärineb esimene Peugeot'-nimeline perekond Württembergi krahvkonnast Montbéliardist.

Ettevõtjatena esinesid Peugeot'd esimest korda 18. sajandi lõpus oma õliveskiga, nahaparkimistöökojaga ning värvitöökojaga Hérimoncourtis.

## Peugeot' mudeleid
* Peugeot 108
* Peugeot 205
* Peugeot 308
* Peugeot 508
* Peugeot 605
* Peugeot 607
* Peugeot Boxer

## Viited
Vene SFNV Rahvakomissaride Nõukogu

**Venemaa SFNV Rahvakomissaride Nõukogu** oli Venemaa Nõukogude Vabariigi ja Venemaa SFNV kõrgeim täidesaatev valitsusorgan aastail 1918–1922.

## Venemaa Nõukogude Vabariigi RKN
Venemaa Nõukogude Vabariigi Rahvakomissaride Nõukogu moodustati 1917. aastal ning pidi Nõukogude Kongressi otsuse kohaselt toimima "kuni Ülevenemaalise Asutava Kogu kokkukutsumiseni ajutise tööliste ja talupoegade valitsusena. Venemaa Sotsialistlik Föderatiivne Nõukogude Vabariik (Venemaa SFNV) moodustati alles 1918. aasta jaanuaris III Ülevenemaalise Nõukogude kongressi poolt.

RKN kuulus 13 rahvakomissariaadi rahvakomissari, kelleks olid koalitsioonivalitsuse moodustanud VSDT(b)P ja ((V)SRP)  esindajad. RKN tegutses kuni 1917. aasta detsembrini.

## Venemaa Nõukogude Vabariigi RKN I koosseis
:**[[Venemaa Nõukogude Vabariik|Venemaa NV]] Rahvakomissaride Nõukogu I koosseis 1917. aastal**: 

## Venemaa Nõukogude Vabariigi RKN II koosseis
Venemaa NV-i Rahvakomissaride Nõukogu moodustati II Ülevenemaalisel Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogude Kongressil 27. oktoobril vkj/8. novembril 1917. aastal Petrogradis. Kuna vasakesseerid lahkusid II Nõukogude Kongressilt protestina bolševike tegevusele moodustati RKN ainult VSDT(b)P esindajatest. RKN kuulus 13 rahvakomissariaadi esindajad – rahvakomissarid.

Vladimir Lenini poolt juhitud RKN tegutses 1917. aasta detsembrist kuni 1918. aasta jaanuarini, kui moodustati Venemaa SFNV ja selle valitsusena Venemaa SFNV RKN.
:**Venemaa NV Rahvakomissaride Nõukogu II koosseis aastatel 1917–1918**: 

*Venemaa SFNV Rahvakomissaride Nõukogu juures asuv Kontrrevolutsiooni ja Sabotaaži Vastu Võitlemise Erakorraline Komisjon (–8.1918),
**Venemaa SFNV Rahvakomissaride Nõukogu juures asuv Kontrrevolutsiooni, Spelulatsiooni ja Ametialaste Kuritegude Vastu Võitlemise Erakorraline Komisjon (–2.1922);
*Venemaa SFNV Rahvakomissaride Nõukogu juures asuv Erakorraline Toitlustuskomisjon;

## Venemaa SFNV RKN I koosseis
Venemaa Sotsialistlik Föderatiivne Nõukogude Vabariik moodustati alles 1918. aasta jaanuaris III Ülevenemaalise Nõukogude kongressi poolt, Tauria palees Petrogradis.
:**Venemaa SFNV Rahvakomissaride Nõukogu koosseis aastatel 1918–1922**: 

## Vaata ka
*Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu
## Viited
Andres Tolts

**Andres Tolts** (8. oktoober 1949 Tallinn – 18. märts 2014) oli eesti maalikunstnik ja graafik.

Andres Tolts lõpetas 1968. aastal Tallinna 46. Keskkooli ja 1973. aastal ERKI tööstuskunstnikuna.

Ta tegutses vabakunstnikuna; lõi muu hulgas maale, kollaaže, raamatugraafikat ning osales kümnetel näitustel.

## Tunnustus
*1986 Eesti NSV teeneline kunstnik
*2000 Kristjan Raua preemia (retrospektiivnäitus "Kronoloogia (1967-1998)" Rotermanni soolalaos)
*2003 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (isikunäitused Sammas galeriis ja Viinistu Kunstimuuseumis)
*2008 stipendium "Ela ja sära"
*2009 Konrad Mäe preemia
*2010 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Andres Tolts oli aastast 1987 abielus Mare Vindiga.

## Viited

## Välislingid
*Andres Toltsi tutvustus Eesti Instituudi lehel
*Ants Juske. Andres Tolts tegi näitusest „Näituse”, EPL, 24. september 2009
*Tiina Kolk.  Andres Tolts 60: omanäoliste vaikelude imeline maailm, Postimees, 8. oktoober 2009
Ali Badjo Gamatié

**Ali Badjo Gamatié** (sündinud 1957) on Nigeri poliitik.

Aastatel 2000–2003 oli ta rahandusminister ja 2. oktoobrist 2009 kuni 18. veebruarini 2010 Nigeri peaminister. Gamatié valitsus kukutati sõjaväelise riigipöördega.
Kondensatsioonireaktsioon

**Kondensatsioonireaktsioon** on keemiline reaktsioon, milles kaks orgaanilise aine molekuli ühinevad produktiks, kusjuures reaktsiooni kõrvalsaaduseks on mingi väike molekul, näiteks vesi, vesinikkloriid, metanool või äädikhape. Kui see väike molekul on vesi, nimetatakse seda dehüdratsioonireaktsiooniks.

Kondensatsioonireaktsioon on suur rühm mitmesuguseid orgaanilisi reaktsioone. Näiteks proteiinidele iseloomuliku peptiidsideme moodustumine kahe aminohappe molekuli kondensatsioonireaktsioonis (võrrand paremal), kus eraldub vee molekul. Estrid saadakse karboksüülhapete reaktsioonil alkoholidega – see on samuti kondensatsioonireaktsioon:

CH<sub>3</sub>COOH + CH<sub>3</sub>CH<sub>2</sub>OH = CH3COOCH2CH3 + H<sub>2</sub>O

Kondensatsioonireaktsioon samas molekulis olevate aatomite või funktsionaalrühmade vahel viib reeglina tsüklilise molekuli moodustumisele: see on intramolekulaarne kondensatsioon. Näiteks Dieckmanni kondensatsioonis (võrrand paremal) annab kahe estri rühma sisemolekulaarne reaktsioon tsüklilise β-ketoestri ja eraldub alkoholi molekul.

Polükondensatsioon ehk kondensatsioonipolümerisatsioon on oluline meetod paljude polümeeride saamisel. Siin toimub üksteise järel hulk monomeeri molekuli kasvava ahelaga ühinemise reaktsioone. Nii toodetakse näiteks nailonit, polüestrit ja muid kondensatsioonipolümeere.

Ka paljud bioloogilised protsessid on kondensatsioonireaktsioonid. Nende hulka kuuluvad polüpeptiidi, polüketiidi ja terpeeni süntees, fosforüülimine ja glükosüülimine.

## Näiteid
*Aldoolkondensatsioon
*Bensoiinkondensatsioon 
*Claiseni kondensatsioon
*Claisen-Schmidti kondensatsioon
*Guareschi-Thorpe kondensatsioon
*Michaeli kondensatsioon

## Vaata ka

*Orgaaniline reaktsioon
*Nimelised reaktsioonid
Louis-Claude Daquin

**Louis-Claude Daquin** (d`Acquin) (4. juuli 1694 Pariis – 15. juuni 1772 Pariis) oli prantsuse organist, klavessinist ja helilooja.

## Elu

Louis-Claude Daquin sündis kristlaseks hakanud juudi peres. Daquini perekond olid pärit Itaaliast ja seal kandis see suguvõsa nime D`Acquino. Üks tema vanaonusid oli Colleghe de France'is heebrea keele professor.

Juba kuueaastaselt esines Louis-Claude Louis XIV õukonnas. Louis-Claude õppis prantsuse organisti Louis Marchandi juures. 12-aastaselt ta organisti koha Saint-Chapelle'is ja 13-aastaselt sai temast organist Pariisis Petit St. Antoine'i kirikus. 1727 sai ta organistiks Pauluse kirikus Pariisis. 1732 suri Marchand ja Daquin sai tema järglasena Cordeliersi organistiks. 1739 sai ta kuninglikuks organistiks. 1755 sai ta Pariisi Jumalaema kiriku organistiks. 

Louis-Claude Daquin oli oreli- ja klavessiinivirtuoos. Ta oli aadli hulgas austatud ja tema orelikontserdid olid sageli rahvarohked. Ta oli tuntud oma muusika muutumatu täpsuse ja ühtluse poolest.

## Looming

Louis-Claude Daquin hakkas varakult muusikat kirjutama. Juba kaheksa-aastaselt dirigeeris ta enda loodud kooriteost "Beatus Vir". Tema säilinud muusikapalade seas on 4 klavessiinisonaati, kristlike pastoraalide seadeid ja kantaate, mis kuuluvad barokkmuusika hulka.

1735 ilmus talt klavessiinimuusikakogumik. Sellest kogumikust on tuntud palad "Kägu" ("Le Coucou") ja "Šveitsi jõulud" ("Noëls Suisse").

1757 ilmus talt kogumik "Noveau livre de Noëls", mis sisaldas improvisatsioone klavessiinile.

"Trois cadenses" on tema muusika kogumik, mille palades on kasutusel kolmekordne triller.

## Välislingid
*/ Werner Music Archive
Deemon (ooper)

**"Deemon"** on vene helilooja Anton Rubinsteini ooper. Ooper "Deemon" valmis aastal 1872 ja esietendus 1875. aastal.

Deemon, on lüürilis-psühholoogiline ooper, milles peatähelepanu keskendub Deemoni ja lihtsureliku neiu Tamara armastusdraamale. Ooperi libreto põhineb Mihhail Lermontovi samanimelisel poeemil. Ooper oli eesti baritoni Georg Otsa meelisrolle. Pärast tema surma on Eestis ooperit lavastatud vaid ühel korral – 2005. aastal Pärnu Rahvusvahelise Ooperimuusika Festivali PromFest raames.

## Välislingid
*PromFesti ooperilavastus "Deemon"
*Georg Ots – kaks aariat ooperist "Deemon"
Mikrolülituse topoloogia

**Mikrolülituse topoloogia** (ingl *layout-design of integrated circuit*) on integraalse mikrolülituse ehk integraallülituse  elementide ning elementidevaheliste ühenduste mis tahes viisil väljendatud kolmemõõtmelise paigutuse kujutis või selline kolmemõõtmelise paigutuse kujutis, mis on ette nähtud kasutamiseks mikrolülituse valmistamisel, kusjuures vähemalt üks element on aktiivelement ning kõik elementidevahelised ühendused on teostatud alusmaterjali sees või selle materjali pinnal.

## Allikad
*  Mikrolülituse topoloogia kaitse seadus Riigi Teatajas
Ismail Kadare

**Ismail Kadare** (28. jaanuar 1936 Gjirokastër – 1. juuli 2024 Tirana) oli Albaania kirjanik. 1996. aastal sai ta Prantsuse Teaduste Akadeemia (*Académie des Sciences morales et Politique*) eluaegseks liikmeks. 

1992. aastal pälvis ta auhinna Prix Mondial Cino Del Duca, 2005. aastal võitis ta Bookeri auhinna (Man Booker International Prize) ja 2009. aastal Astuuria printsi kirjandusauhinna. Ta on olnud ka Nobeli kirjandusauhinna nominent. Kosovo Teaduste ja Kunstide Akadeemia valis ta oma välisliikmeks.

Alates 1990. aastast elas ta lisaks Albaaniale pikemalt ka Prantsusmaal.

## Elukäik

Ismail Kadare sündis 1936. aastal. Kõrgkooliõpinguid alustas ta Tirana ülikooli ajaloo ja filoloogia teaduskonnas ning jätkas Maksim Gorki nimelises kirjandusinstituudis Moskvas. 

Albaania kommunistliku režiimi perioodil kasutas Kadare oma loomingusse kätketud peent allegooriat ründamaks totalitarismi ja sotsialistliku realismi doktriine. 1990. aastal palus ta Prantsusmaalt poliitilist varjupaika, avaldades Albaania demokratiseerimist toetanud sõnavõtte. Kadare sõnade kohaselt on „diktatuur ja tõeline kirjandus omavahel kokkusobimatud… Kirjanik on diktatuuri loomulik vaenlane”. Siiski keeldub Kadare nimetamast ennast dissidendiks, leides, et Enver Hoxha erakordselt paranoilise ja suletud režiimi puhul ei tulnud selline roll kõne alla.

## Looming

Kadare romaanid tuginevad paljuski Balkani ajaloole ja legendidele. Vajaduse tõttu alluda poliitilisele tsensuurile on neis rohkelt sisalduv iroonia ja allegooria üsna osavalt peidetud. Näiteks 1981. aastal avaldatud teoses paigutas ta totalitaarses riigis toimuva tegevuse Osmanite riigi pealinna. Raamat keelustati Albaanias peaaegu kohe ilmumise järel. 

### Eesti keeles ilmunud teosed

*"Loorikaravan", Perioodika 1993 (saksa keelest tõlkinud Kalle Kasemaa ja Siret Rutiku)
*"Murtud aprill", Varrak 2007 (prantsuse keelest tõlkinud Pille Kruus)
*"Kuri aasta", Kultuurileht 2011 (albaania keelest tõlkinud Kalle Kasemaa)

Kuigi Kadare kirjutas albaania keeles, eelistas ta, et tema teoseid tõlgitaks teistesse keeltesse prantsuse keele vahendusel. Kadare teoseid on avaldatud enam kui 40 riigis ja tõlgitud rohkem kui 30 keelde. Tema loomingut on võrreldud Nikolai Gogoli, Franz Kafka ja George Orwelli loominguga.

## Vastupanu

Teemal, kas Kadare oli Albaania kommunistlikul perioodil dissident või kaasajooksik, on vaieldud ühtset seisukohta leidmata. Oma kirjandusteostes on Kadare kirjutanud türanlikest režiimidest ja tõstnud esile nende absurdust. Ise ta ennast dissidendiks ei pidanud. Ta on öelnud, et ta on kirjanik ja omaenda vaadetega tavakodanik, mistõttu ei pea ta vajalikuks enda määratlemist dissidendiks või mittedissidendiks. 

## Viited
Hồ Chí Minh

**Hồ Chí Minh** (19. mai 1890 Nghệ Ani provints – 2. september 1969 Hanoi) oli Vietnami revolutsionäär ja poliitik, Vietnami Demokraatliku Vabariigi peaminister 1945–1955 ja president 1955–1969.

Ta kuulutas 2. septembril 1945 välja Vietnami DV, lugedes ette Vietnami iseseisvusdeklaratsiooni. Kohe puhkes Vietnami ja Prantsuse väeüksuste vaheline vägivald, mistõttu Briti kindral Douglas Gracey kuulutas välja sõjaseisukorra. 24. septembril kutsus Hồ Chí Minh koos teiste Vietnami DV liidritega üles üldstreigile. Veel enne septembri lõppu saabus Vietnamisse 200 000-meheline Hiina armee, kes käskis kommunistliku partei laiali saata. Sellises olukorras pidi Hồ Chí Minh, kes alati pidas hiinlasi Vietnamile suuremaks ohuks kui prantslasi, 6. märtsil 1946 alla kirjutama lepingule, millega Vietnam sai autonoomseks riigiks Indohiina föderatsiooni ja Prantsusmaa Liidu koosseisus. Lepingu tulemusena lahkusid Hiina väed Vietnamist. Pärast seda algas ülestõus ka Prantsusmaa vastu ja 1954 pärast Điện Biên Phủ lahingut, kus Prantsuse väed purustati, varises Prantsuse Indohiina kokku. Genfi lepinguga tunnustas Prantsusmaa samal aastal Vietnami iseseisvust.

Vietnami sõja ajal keeldus Hồ Chí Minh igasugusest kokkuleppest ameeriklastega ja nõudis jäigalt mitte midagi vähemat kui kõigi võõrvägede lahkumist Vietnamist. Tema valitsuse sõjaliste operatsioonide taktika abil pöördus USA avalik arvamus Vietnami sõja vastu ning lõpuks tõmbasid välisriigid oma väed Vietnamist välja. Hồ Chí Minh seda küll ise ei näinud, sest suri 1969 79-aastaselt südamerabandusse. Avalikkuse eest hoiti tema surma kaks päeva salajas, et uudis sellest ei langeks kokku Vietnami DV aastapäevaga.

Hồ Chí Minhi palsameeritud surnukeha näidatakse graniidist mausoleumis, mille eeskujuks on Lenini mausoleum.

Endine Lõuna-Vietnami pealinn Saigon nimetati tema järgi Hồ Chí Minhiks.

## Hồ Chí Minh Eestis
1961. aasta 22.–23. oktoobril käis Hồ Chí Minh Moskvas toimunud NLKP 22. kongressi raames Tallinnas, külastades muuhulgas vastavatud Tallinna 46. Keskkooli.

## Viited
Geograafiline tähis

**Kaitstud geograafiline tähis** on:

#geograafilise ala nimi või vihje sellele alale, mis näitab kauba või teenuse kindlat geograafilist päritolu, kui nii tähistatud kauba või teenuse konkreetne omadus, maine või muu tunnus on olulisel määral seostatav geograafilise alaga, kus kaupa toodetakse, töödeldakse või müügiks ette valmistatakse või kus teenust osutatakse;
#muu sõna, sõnaühend või sümbol, mis on pikaajalise ja pideva kasutamise tulemusena muutunud olulisel määral seotuks geograafilise alaga, kus kaupa toodetakse, töödeldakse või müügiks ette valmistatakse või kus teenust osutatakse. 

Seega hõlmab kaitstud geograafilise tähise mõiste selliseid tähiseid, mis näitavad, et kaup või teenus on pärit teatud geograafiliselt alalt ja kauba või teenuse ning selle valmistamise või osutamise koha vahel on oluline omaduslik seos.

Geograafiline ala geograafilise tähise kaitse seaduse tähenduses on riigi territoorium, selle teatud piirkond või koht. Geograafiline ala ei pea kokku langema samanimelise haldusüksuse või asustusüksusega. Geograafilise ala nimi geograafilise tähisena ei pea vastama selle geograafilise ala praegusele ametlikule nimele.

Kaitstud geograafiline tähis võib vormilt olla kas sõnaline või kujunduslik. Oluline on, et tähis assotsieeruks kauba või teenuse päritolukohaks oleva geograafilise alaga. Seega võib kaitstud geograafilise tähisena kasutada geograafilise ala nime autentsel (nt Cognac) või teisendatud kujul (nt šampanja) või hoopis täiendina (nt Hollandi juust). Samuti võib kaitstud geograafiline tähis olla geograafilise ala ajalooline nimi (nt Reval, Arensburg) muutmata või muudetud kujul või ka täiendina, aga ka mis tahes geograafilisele alale viitav või sellega seostuv sümbol (nt Eiffeli torn, Vana Toomas, Itaalia puhul riigi kartograafiline kuju). Kaitstud geograafilise tähise ja ala seos võib olla tekkinud ka mingi kauba või teenuse vahendusel. Nii loetakse kaitstud geograafiliseks tähiseks feta juustu nimetust (selle nimega geograafilist ala ei ole olemas, kuid tähis *feta* on pikaajalise ja pideva kasutamise tulemusena muutunud olulisel määral seotuks geograafilise alaga, kus toodet toodetakse).

## Vaata ka
* Kaubamärk
* Logo

## Välislingid
*Geograafilise tähise kaitsmine
*Geograafilise tähise kaitse seadus
Planeering

**Planeering** on vastavalt planeerimisseaduse nõuetele koostatud ja kehtestatud maakasutus-, ehitus-, keskkonna- ja arengutingimusi seadev dokument. Planeerimisseaduse järgset planeerimist kutsutakse ka ruumiliseks planeerimiseks. Selline tegevus on planeerimisseaduse tähenduses on demokraatlik, erinevate elualade arengukavasid koordineeriv ja integreeriv, funktsionaalne, pikaajaline ruumilise arengu kavandamine, mis tasakaalustatult arvestab majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi.

Eestis koostatakse seaduse järgi nelja liiki planeeringuid.

## Planeeringuliigid
Planeeringud planeerimisseaduse järgi on:
* üleriigiline planeering,
* maakonnaplaneering,
* üldplaneering,
* detailplaneering.

Üldisemad planeeringud (üleriigiline planeering, maakonnaplaneering) on suunavad. Neis antud suuniseid võetakse arvesse täpsemate planeeringute koostamisel (nt maakonnaplaneeringu koostamise aluseks on üleriigiline planeering, üldplaneeringu aluseks maakonnaplaneering). Üldplaneering on hajaasustuses projekteerimistingimuste väljastamise aluseks ja annab juhised detailplaneeringute koostamiseks. Detailplaneering on projekteerimise aluseks tiheasustuses või detailplaneeringu kohustusega aladel ja juhtudel.

Üleriigilise planeeringu koostamist korraldab Siseministeerium ja maakonnaplaneeringute koostamist maavanem. Kohalik omavalitsus korraldab projekteerimise, ehituse ja maakasutuse aluseks olevate üld- ja detailplaneeringute koostamist.

## Vaata ka
* Planeerimine
* Territoriaalne planeerimine

## Viited

## Välislingid

* Siseministeeriumi planeeringute osakond
* Põhjalikum ülevaade erinevatest planeeringutest: käsiraamat "Soovitused üldplaneeringu koostamiseks", toimetaja Lass. K, Autorid: Lass. K, Palginõmm. V, Muiso. M jt; Keskkonnaministeerium, Tallinn, 2000
* Artiklid planeerimisest ajalehes Sirp 27/03/2009, Volkov. I, Hiob. M ja Komissarov. K
* "Kvaliteetne planeering on teadliku arengu suunamise vahend", Lass. K, Keskkonnatehnika, 8/2009.
* "Kehtivate planeeringute ülevaatamine ja toimivuse tagamine", Lass. K, Keskkonnatehnika, 1/2010
* "Jalgsi, rongi või jalgrattaga?" – intervjuu Groningeni ülikooli ruumiteaduste instituudi planeeringute osakonna professori Gregory Ashworthiga, ajaleht Sirp 29/04/2011, Pakosta. L
Happeline keskkond

**Happeline keskkond** on keskkond (näiteks veekeskkond), kus pH väärtus on väiksem kui 7.   Keskkonna **happelisust** nimetatakse **happesuseks**.

Happeline keskkond saavutatakse tavaliselt lahusele happe lisamisega ehk hapestamisega.

## Vaata ka
*Aluseline keskkond
Tanatotsönoos

**Tanatotsönoos** on fossiilsete organismide jäänuste kogum. Need jäänused on tekkinud kas samas paigas kunagi elanud organismidest või on sinna keskkonnategurite (tuule, vee jne) toimel kantud.
Kserograafia

**Kserograafia** (ξηρός *xeros* 'kuiv', -γραφία *-graphia* 'kirjutus') on kuiv fotokopeerimise ehk paljundustehnika, mille Chester Carlson leiutas 1938. aastal ja patenteeris 6. oktoobril 1942. Carlson nimetas oma leiutist algul **elektrofotograafiaks**. 

Esimene automaatne kserokoopiamasin Xerox 914 jõudis müügile 1960. aastal. Kserograafiat kasutatakse enamikus fotokopeerimismasinates ja laserprinterites.

Kserograafi töö põhineb elektrostaatika seaduspärasusel. Kopeerimismasina tähtsaimaks detailiks on metallalustel paiknev valgustundlik pooljuhtmaterjali kiht. Pimedas see materjal vabu laengukandjaid ei sisalda ning elektrivoolu ei juhi. Pealelangeva valguse toimel vabanevad elektronid keemilistest sidemetest ja aine muutub elektrijuhiks.

Kserokoopia valmistamine algab sellega, et valgustundliku kihi kohal paiknevale elektroodile antakse metallaluse suhtes pinge suurusjärgus +1000 V. Tekkinud elektriväljas liiguvad positiivselt laetud õhuosakesed valgustundlikule kihile kopeeritavalt paberilehelt peegeldunud valgus. Originaali heledatelt aladelt peegeldub palju valgust ja seetõttu muutuvad vastavad piirkonnad tundlikus kihis elektrit juhtivaks. Kihis tekib elektrivool, mis neutraliseerib pindadel laengu vastavalt pealelangeva valguse intensiivsusele. Valgustamata piirkondades, mis vastavad originaali tumedatele aladele, jääb pinnalaeng alles. On tekkinud elektrostaatiline kujutis. Heleduse ja tumeduse jaotus paberil on muudetud potentsiaali jaotuseks valgustundliku kihi pinnal.
Jana Lepik

**Jana Lepik** (sündinud 28. novembril 1981 Tartus) on eesti luuletaja.

## Teosed
* "Lahtine taevas", 2004
* "Tuhahelbed", 2008
* "Kus hommikud koidavad", 2009
* "Tagasi olevikku", 2010.
* "Kask valgel asfaldil", 2011.
* "Maailm on alles, vaikuses", 2012.
* "Mikrokosmos", 2013.
* "Õhukeseks viilutatud aeg", 2014.
* "Katkendeid", 2017.

## Välislingid

*Kalev Kesküla, "Teateid surmavarjumaalt, inglite keeles", Eesti Ekspress, 6. jaanuar 2005
*Jürgen Rooste, "Tallinna varblase hullukesed ja melankoolsed laulud", Eesti Päevaleht, 14. jaanuar 2005
*Ivar Sild, "Hämmastavalt ilus lein", Sirp, 28. jaanuar 2005
*Teet Korsten, "Jana Lepik lahtise taeva all", Põhjarannik, 1. veebruar 2005
* Luule: Jana Lepik, Sirp, 9. märts 2007
* Aarne Ruben, "Jana Lepik suunab oma luule ühiskonna poole", Postimees, 4. september 2010
* Arno Oja, "Kaselõhn Jumala pluusil", Eesti Ekspress, 12. oktoober 2011
*Ivar Sild, "Surm on elu on armastus", Sirp, 7. detsember 2012
Lev Tolstoi (asula)

**Lev Tolstoi** on alevik Venemaal Lipetski oblastis, Lev Tolstoi rajooni keskus. 

1918. aastani oli küla nimi **Astapovo**. 1910. aastal suri Astapovo jaamaülema majas kirjanik Lev Tolstoi ning 1918. aastal otsustati külale tema nimi anda. Majas on Tolstoi muuseum.

Aastatel 1927–2005 oli Lev Tolstoi alev.

## Välislingid
*Lev Tolstoi aleviku mitteametlik portaal (*vene keeles*)
Teratoloogia

**Teratoloogia** on teadusharu, mis uurib organismide väärarendeid ehk teraate (nii kaasasündinud kui ka sünnijärgseid) ja nende tekkimise põhjuseid.

Teadusharu uurib peale inimese väärarendeid ka teistel loomadel ja taimedel.
Deebit

**Deebit** (ka **tootlikkus**) on geoloogias ja mäenduses keskmine vee, nafta või gaasi hulk, mida allikas või kaev ajaühikus annab.

## Viited

#### Välislingid
Sloveenia jalgpallikoondis

**Sloveenia jalgpallikoondis** on Sloveenia jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Sloveeniat rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.

Sloveenia jalgpallikoondis osales 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel. Ta kaotas kõik kolm mängu väravate vahega 2:7 ja jäi alagrupis viimaseks.

Eesti jalgpallikoondis pidas oma esimese rahvusvahelise kohtumise pärast Eesti taasiseseisvumist just Sloveenia jalgpallikoondisega Tallinnas Kadrioru staadionil 3. juunil 1992. Kohtumine lõppes 1:1. 2014. aasta seisuga on Eesti kohtunud Sloveeniaga 8 korda, neist 6 kaotanud, ühe võitnud ning ühe viiki mänginud. Väravate vahe on 4:13.

## Välislingid
* Koduleht
Kaspar Jancis

**Kaspar Jancis** (sündinud 8. mail 1975 Tallinnas) on Eesti animaator ja muusik.

## Elulugu

Lapsepõlves huvitus Kaspar koomiksite joonistamisest ja lugude kirjutamisest, millele ta ise ka illustratsioonid joonistas. 1987. aastal mängis ta režissöör Helle Karise filmis "Metsluiged".

Pärast Tallinna 21. Keskkooli siirdus ta 1991. aastal Tartu Kunstikooli, kust lahkus vastuolude tõttu juhtkonnaga. Pärast seda tegeles kaks aastat muusikaga ja elatise teenimisega. 1996. aastal astus Tallinna Pedagoogikaülikooli. Seal valmisid tema esimesed animatsioonialased tööd tummfilm "Dr. Maisarve ja Matshalka juhtum" ja lamenukkfilm "Väikese valge helikopteri lend". Aastal 1997 läks ta Soome Turu Kunsti ja Meedia Kooli Priit Pärna juhendamisel animatsiooni õppima. Turus valmis film "Romanss" (1999).

Jancis on teinud ka mitmeid lavakujundusi ja illustreerinud Kätlin Vainola lasteraamatu "Ville".

## Muusika
Esimese ansambli Veri, Pisarad, Kättemaks ja Veri pani Kaspar Jancis kokku Tartu Kunstikooli ajal. Tallinnas loodi uus bänd Aime Sügis ja Lendavad Tropid, millest kujunes välja hilisem ülimenukas Operatsioon Õ eesotsas Maie Parrikuga. Jancis on mänginud ka Vennaskonnas. Praegu tegutseb ta koos bändiga Kriminaalne Elevant, mis tegeleb põhiliselt filmimuusikaga.

## Filme
*"Väike valge helikopter" (1997)
*"Doktor Matšalka juhtum" (1997)
*"Romanss" (1999)
*"Weitzenbergi tänav" (2002)
*"Frank ja Wendy" (koos P. Tenderi, Ü. Pikkovi ja P. Pärnaga; 2003-2005)
*"Röövlirahnu Martin" (2005; helilooja)
*"Maraton" (2006)
*"Viimane sigaret" (2007; režissöör; filmis "Must lagi")
*"Villa Antropoff" (2012; koos Vladimir Leschioviga)
*"Kapten Morten lollide laeval" (2018) režissöör, kunstnik ja monteerija.

## Tunnustus
* 2002 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (debüüdiauhind: "Weizenbergi tänav")
* 2004 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (Priit Pärn, Kaspar Jancis, Ülo Pikkov ja Priit Tender; 2004. aasta parim animafilm "Frank ja Wendy")
* 2005 – Areeni 2005. aasta aastapreemiast filmi "Frank ja Wendy" eest
* 2005 – Kristallkingakese auhind
*2006 – stipendium "Ela ja sära"
* 2007 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Heiki Ernitsa, Mati Küti, Janno Põldma, Priit Pärna, Olga Marchenko, Ülo Pikkovi ja Priit Tenderiga; parim animafilm "Must lagi")
* 2013 – Eesti Teatriliidu sõnalavastuste muusikalise kujunduse ja originaalmuusika auhind
* 2015 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (aasta animafilm: „Piano“)

## Isiklikku
Tema isa oli lätlasest pianist Valdis Jancis, ema oli ballettmeister Mai Murdmaa. Kaspar Jancise vend on helilooja ja muusik Rainer Jancis. Filmirežissöör Helle Karis (Murdmaa) oli Kaspar Jancise onunaine.

## Viited
Andorra jalgpallikoondis

**Andorra jalgpallikoondis** on Andorra Jalgpalli Liidu esindusmeeskond, mis esindab Andorrat rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.

## Mängud Eesti koondise vastu
Eesti jalgpallikoondis on Andorraga kohtunud 12 korda. Kõik mängud on võitnud Eesti väravatevahega 28:5. Väravaid on Andorrale löönud 14 mängijat: Indrek Zelinski (6), Andres Oper (5), Argo Arbeiter (4), Martin Reim (2), Joel Lindpere (2), Marko Kristal (1), Marek Lemsalu (1), Mati Pari (1), Teet Allas (1), Kristen Viikmäe (1), Raio Piiroja (1), Henri Anier (1) Dmitri Kruglov (1) ja Frank Liivak (1).

## Välislingid
* Koduleht
Aserbaidžaani jalgpallikoondis

**Aserbaidžaani jalgpallikoondis** on Aserbaidžaani jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Aserbaidžaani rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.

## 10 edukamat väravakütti

## Välislingid
* Koduleht
Esimene Samm

**"Esimene samm"** on kirjandusauhind, mille lõi aastal 2007 MTÜ Kirjandusfestival Prima Vista Tartu Kultuurkapitali juurde. Selle abil soovitakse edendada Eesti kirjanduselu.

Auhind antakse žürii otsuse alusel parima trükiajakirjanduses avaldatud ilukirjandusliku debüütteksti autorile. "Esimese sammu" auhinnale saavad kandidatuuri esitada autorid ise oma ilukirjanduslike debüüttekstidega, mis on eelneva aasta jooksul perioodikas avaldatud, või vastavate meediaväljaannete toimetajad. Auhind kuulutatakse välja ja antakse üle maikuus Tartus toimuva kirjandusfestivali ajal.

## Laureaadid
* 2007 Anti Saar, proosakatkend "Kuidas sa ära läksid ja mina maha jäin" (Vikerkaar 2006, nr 6)
* 2008 Enor Niinemägi, näidend "Ewiges Wiederschnitzel (daDa-Sein)" (Värske Rõhk, nr 11)
* 2009 Berit Kaschan, luuletused (Värske Rõhk, nr 16)
* 2010 Margit Sirenzky, lühijutt "Raadio" (Värske Rõhk, nr 20)
* 2011 Liisa Saaremäel, luuletekstid "3 epitaafi "Triumfikaare" ainetel" (Värske Rõhk, nr 24)
* 2012 Silvia Urgas, lühijutt "Lugu Koit Toomest, millel pole Koit Toomega vähimatki pistmist" (Värske Rõhk, nr 25)
* 2013 Lauri Leet, luuletused (Müürileht nr 23) ja Marie Verdei lühijutud (Värske Rõhk, nr 31)
* 2014 Erki Lind, lühijutt "Eksisin metsa" (Värske Rõhk, nr 34)
* 2015 Hanneleele Kaldmaa, lühiproosa (Värske Rõhk, nr 37)
* 2016 Mart Kuldkepp, novell "Estbröte 1916" (Vikerkaar 2015, nr 7-8)
* 2017 Berit Petolai, luuletused "Hundid ja vanamehed", "Kolletamispäev" ja "Tütrele" (Looming 2016, nr 12)
* 2018 Siret Saava, luuletused (Värske Rõhk, nr 51)
* 2019 Marju Bakhoff, lühijutt "Fämm fatall" (Värske Rõhk, nr 55)
* 2020 Liisa Mudist, luuletused (Värske Rõhk, nr 61)
*2021 Maryliis Teinfeldt, proosa (Värske Rõhk, nr 64) ja luuletused (Värske Rõhk, nr 68)
*2022 Kelli Kiipus ja Gregor Kulla (mõlemad Värskes Rõhus avaldatud ilukirjandusliku loomingu eest)
*2023 Jane Leinfeld (Värske Rõhk nr 80)
*2024 Anastassia Kuznetsova (Värske Rõhk nr 82)
*2025 Maara Parhomenko (Värskes Rõhus nr 92 avaldatud proosapala "Sulen silmad, siis" eest)

## Välislingid
* Kirjandusfestival Prima Vista
* "Noore autori esimene samm". Eesti Ekspress, 23. mai 2010
*"Prima Vista kirjanduspreemia „Esimene samm“ tänavune laureaat on Siret Saava". Prima Vista pressiteade, Tartu, 25.04.2018.
*"„Esimese sammu“ kirjanduspreemia võitis Liisa Mudist". Kirjandusfestival Prima Vista, 23.04.2020
* "„Esimese sammu” preemia laureaat on selgunud". Kirjandusfestival Prima Vista, 23.04.2021
Peugeot 308

**Peugeot 308** on sõiduauto, mis kuulub Peugeot' kompaktautode klassi ja seda on toodetud 3 põlvkonda.

## Esimene põlvkond (T7; 2007)
1. põlvkonna Peugeot 308 esmaesitlus toimus 5. juunil 2007 Barcelonas. Müüma hakati seda mudelit alates 20. septembrist 2007 ning 308 vahetas välja Peugeot 307 alates 2008. mudeliaastast.   

2011-03-04 Autosalon Genf 1327.JPG|1. põlvkond
Peugeot 308 SW 1,6 e-HDi.JPG|1. põlvkonna SW
Geneva MotorShow 2013 - Peugeot 308 CC Roland Garros.jpg|1. põlvkonna CC

Mootorivalikus on neli bensiini- ja kolm diiselmootorit. Bensiinimootoriteks on 1,4-liitrine 70 kW mootor, üks 1,6-liitrine 88 kW mootor ning kaks turbomootrit, mis oma 1,6-liitrise töömahu juures saavutavad 110 kW ja 128 kW (automaatkäigukastiga 103 kW). Diiselmootorite valikust leiab 1,6-liitrise HDI mootorid võimsustega 66 kW ja 80 kW ning 2-liitrise 100 kW võimsusega mootori. Seitsmest mootorist neil on saadaval viiekäigulise manuaalkäigukastiga, kaht suurema võimsusega diisel- ja bensiinimootorit on võimalik saada ka kuuekäigulise manuaalkäigukastiga. Lisaks on võimalik saada 1,6-liitrist bensiinimootorit neljakäigulise automaatkäigukastiga ja 2-liitrist diiselmootoriga versiooni Tiptronicu käigukastiga, mis on kuuekäiguline.

Selle auto klassis on ebatavaline "Twin Scroll" topelt turbolaadimissüsteemi kasutamine, mis on BorgWarneri poolt välja töötatud. Süsteemi jaoks välja töötatud 110 kW ja 128 kW bensiinimootorid sarnanevad väändemomendi poolest diiselmootoritega. Võrreldes teiste Peugeot 308-tega on 175 hj mootoriga versioon on saadaval agressiivsema esiotsa ja sportlikuma varustusega.

Sellel on säästlikud diislid, hea turvalisus ja mahukas universaalversioon, aga halb maine.

## Teine põlvkond (T9; 2013)

Teise põlvkonda 308 tutvustati 2013. aastal ning see pälvis ka Euroopa aasta auto 2014 tiitli.  

Universaalmudel SW on luukpärast 33 cm pikem, selle arvelt on telgede vahe 11 cm pikem ja pakiruum peaaegu 200 liitrit rohkem (420 vs 610). Kõige ökonoomsem mootor, 1,6-liitrine diisel (120 hj), kulutab vaid 3,2 l/100 km. Luukpära mudeliga püstitati ka rekord: ühe paagitäiega sõideti 32 tunniga 1810 kilomeetrit ning püstitati uus säästurekord. 


Peugeot 308 155 THP Allure (II) – Frontansicht, 14. September 2013, Frankfurt.jpg|2. põlvkond
2014-03-04 Geneva Motor Show 0986.JPG|2. põlvkonna SW


## Kolmas põlvkond (P5; 2021)
Kolmas põlvkond avalikustati 18. märtsil 2021. Kasutusel on EMP2 platvorm ning auto teljevahe kasvas 55 mm.  

Peugeot 308 C Hybrid Auto Zuerich 2021 IMG 0450.jpg|3. põlvkond
Peugeot 308 C SW Hybrid Auto Zuerich 2021 IMG 0136.jpg|3. põlvkonna SW


## Viited
Toomas Peek

**Toomas Peek** (sündinud 15. novembril 1952) on Eesti kinnisvaraärimees ja Kaitseliidu meredivisjoni pealik. 

Ta lõpetas 1971. aastal Tallinna 2. Keskkooli. 

Toomas Peek on Kaitseliidu keskjuhatuse liige ja oli Eesti Vabamüürlaste Seltsi juhatuse liige 2. juunist 2008 kuni 1. detsembrini 2010.

2009. aastast on ta kaptenmajor.

Peek on üks Eesti rikkamaid mehi.

## Kohtuprotsess maksuameti vastu

Maksu- ja Tolliamet esitas 2005. aasta märtsis Peegile enam kui 13,5 miljoni suuruse ja tema äripartnerile Tõnis Paltsile enam kui 12 miljoni krooni suuruse maksuotsuse, sest nad pidavat maksma telekommunikatsiooniettevõtte Levicom müügi pealt Rootsi ettevõttele Tele2 tulumaksu. Peek, Palts ja veel 3 aktsionäri võõrandasid küll aktsiad, aga tehing toimus Hollandis ja Hollandi Antillidel registreeritud äriühingute kaudu. Maksu- ja tolliameti hinnangul püüdsid Peek ja Palts niimoodi tulumaksu tasumisest kõrvale hiilida.

Ärimehed kaebasid maksuameti kohtusse. Tallinna halduskohus nende kaebust ei rahuldanud, kuid Tallinna ringkonnakohus tühistas halduskohtu otsused ja mõlemad maksuotsused täies ulatuses. Ringkonnakohus tunnistas aktsiate koondamise välismaisesse äriühingusse majanduslikult põhjendatuks. 2007. aasta augusti alguses ei võtnud Riigikohus maksu- ja tolliameti kassatsioonikaebust menetlusse.

## Tunnustus

### Riiklikud autasud
*2002 Valgetähe IV klassi teenetemärk

### Ametkondlikud autasud
*2001 Kaitseliidu Toompea malevkonna teenetemärk 
*2002 Kaitseliidu Meredivisjoni teenetemärk
*2003 Kaitseliidu Valgeristi III klass
*2003 Mereväe teenetemärk “Usk ja Tahe”, III klass “Raudankur”
*2004 Mereväebaasi teenetemärk
*2004 Miinilaevade Divisjoni teenetemärk
*2004 Kaitseliidu teenetemedali III klass
*2005 Kaitseväe eriteenete rist
*2005 Kaitseliidu Valgeristi II klass
*2006 Kaitseliidu teenetesõrmus No.1
*2006 Kaitseliidu Saaremaa Maleva teenetemärk
*2006 Saare Maakonna teeneteplaat
*2007 Kaitseministeeriumi teeneteristi II klass
*2007 Kaitseväe teenetemärk
*2008 Kaitseliidu Tallinna Maleva teenetemärk

### Eraorganisatsioonide autasud
*2001 Eesti Reservohvitseride Kogu teeneteristi raudrist
*2001 Maarja Altari Rüütlirist
*2002 Eesti Muinsuskaitse Seltsi eriteenete hõbemedal
*2003 Eesti Reservohvitseride Kogu teeneteristi kuldrist
*2004 Robert de Caluwé Heraldikaauhinna Teeneterist (Soome). Ex officio
*2004 Helsingi Reservväelaste II klassi teenetemärk (Soome)
*2005 Jüriöö Täht
*2005 Reservistide Liidu teenetemedali eriklass (Soome)
*2006 Jüriöö Suurtäht
*2009 Mälestusmedal ”10 aastat Läti Reservohvitseride Kogu” (Läti)
*2011 Eesti Eruohvitseride Kogu teeneterist

## Isiklikku
Tema isa oli kunstnik Aleksander Peek, vend on Kuno Peek, vennatütar on ajakirjanik Ingrid Peek.

## Viited
Turvastumine

**Turvastumine** on protsess, mille käigus liigniiskes keskkonnas (harilikult soos) taimne orgaaniline aine koguneb, moodustades turba.

Moodustunud turbakihi paksuse alusel eristatakse soostunud muldi ja soomuldi. Soostunud muldade turbakihi paksus ei ületa kokkuleppeliselt 30 cm.

## Allikas
**[[Ökoloogialeksikon]]*. (1992)./ koost. Masing, V. Eesti Entsüklopeediakirjastus : Tallinn, lk 260.
Allakäik (film)

**"Allakäik"** on 2004. aastal valminud Saksamaa mängufilm.

Film jutustab Adolf Hitleri viimastest päevadest tema sekretäri Traudl Junge silmade läbi.

## Osatäitjad
*Bruno Ganz – Adolf Hitler
*Alexandra Maria Lara – Traudl Junge
*Corinna Harfouch – Magda Goebbels
*Ulrich Matthes – Joseph Goebbels
*Juliane Köhler – Eva Braun
*Heino Ferch – Albert Speer
*Christian Berkel – Ernst Günther Schenck
*Matthias Habich – Werner Haase
*Thomas Kretschmann – Hermann Fegelein
*Michael Mendl – kindral Helmuth Weidling
*André Hennicke – kindral Wilhelm Mohnke
*Ulrich Noethen – Heinrich Himmler
*Birgit Minichmayr – Gerda Christian
*Alina Sokar – Helga Goebbels
*Rolf Kanies – kindral Hans Krebs
*Justus von Dohnányi – kindral Wilhelm Burgdorf
*Dieter Mann – kindralfeldmarssal Wilhelm Keitel
*Christian Redl – kindralooberst Alfred Jodl
*Hans H. Steinberg – lennuväekindral Karl Koller
*Götz Otto – Otto Günsche
*Thomas Limpinsel – Heinz Linge
*Thomas Thieme – Martin Bormann
*Gerald Alexander Held – Walther Hewel
*Bettina Redlich – Constanze Manziarly
*Heinrich Schmieder – Rochus Misch
*Anna Thalbach – Hanna Reitsch
*Mathias Gnädinger – Hermann Göring
*Thorsten Krohn – Ludwig Stumpfegger
*Jürgen Tonkel – Erich Kempka
Oligomerisatsioon

**Oligomerisatsiooniks** nimetatakse keemilist reaktsiooni, milles monomeer konverteeritakse madala  polümerisatsiooniastmega produktiks. Oligomerisatsiooniprotsessides, kui see realiseerub liitumismehhanismi ehk ahela kasvu (*chain growth*) järgi,  esineb vähemalt kolm (või neli) staadiumi analoogselt polümerisatsioonireaktsioonidele: initsieerimine, reaktsiooniahela kasv ja ahela lõpetamine või ülekanne. Bi- (või multi-)funktsionaalsete monomeeride korral, kui realiseerub kondensatsiooni mehhanism, siis toimub astmeline ahela kasv (*step-growth*) kogu protsessi jooksul. 

Madalamad oligomeerid võivad tekkida kergesti polümeriseeruvatest monomeeridest (stüreen, isopreen, vinüüleeter jt) säilitamisel, kui ei ole lisatud inhibiitorit. 

Keemias on oligomeer piiratud arvust monomeeri (M) elementaarlülidest koosnev molekul. Teisiti võib öelda, et oligomeer on madala polümerisatsiooniastmega molekul, näiteks H(-M)n-CH=CH2, kus n = ...10...100..., ja molekulmass piirkonnas ...500...5000.... Kui elementaarlülide arvu n kasvades molekuli keemilised omadused enam ei muutu, siis on tegu juba polümeeriga. 

## Vaata ka
*Oligomeer
*Polümerisatsioon
*Telomerisatsioon
Fääri saarte jalgpallikoondis

**Fääri saarte jalgpallikoondis** on Fääri saarte jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Fääri saari rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.

## Peatreenerid

* Páll Guðlaugsson (1990–1993)
* Allan Simonsen (1993–2001)
* Henrik Larsen (2001–2005)
* Jógvan Martin Olsen (2005–2008)
* Heðin Askham (2009)
* Brian Kerr (2009–2011)
* Lars Olsen (2011–)

## Kohtumised Eestiga
Eesti jalgpallikoondisega on kohtutud kuus korda. 1996. aastal Küprosel viigistati 2:2, 1997 võideti Tartus 2:0, 1998 EM-valikmängus kaotati Kadriorus 0:5, 1999 EM-valikmängus Tórshavnis kaotati 0:2 ja 2010 EM-valikmängus 11. augustil A. Le Coq Arenal kaotati 1:2 ning 7. juunil 2011 võideti Tórshavnis 2:0.

## Välislingid
* Koduleht
Tiit Trummal

**Tiit Trummal** (sündinud 18. juulil 1954 Tartus) on eesti arhitekt.

Keskhariduse omandas Tiit Trummal Tartu 2. Keskkoolis aastatel 1961–1972. Arhitektuurialase kõrghariduse omandas ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis aastatel 1972–1977.

Aastatel 1977–1978 töötas Tiit Trummal Eesti NSV Restaureerimisvalitsuses ja 1980–1984 riiklikus projekteerimisinstituudis Maaehitusprojekt Tartu Filiaali vanemarhitektina. Aastatel 1984–1989 töötas ta Tallinna Linna TSN TK Arhitektuuri ja Planeerimise peavalitsuses rajooniarhitektina ning 1990–2006 arhitektuuribüroos Alver&Trummal OÜ. Pärast seda on ta töötanud arhitektuuribüroos Tiit Trummal Arhitektid OÜ.

Tiit Trummali tuntumad tööd on ärihoone Ferrum Kuressaares, De La Gardie kaubamaja Tallinna vanalinnas, City Plaza büroohoone ja Vabaduse väljaku kujundus. Neid iseloomustavad hea keskkonnatunnetus, põnev materjalikasutus ja ekspressiivsed vormid. Lisaks on Tiit Trummal projekteerinud mitu era- ja kortermaja.

Tiit Trummal on Eesti Arhitektide Liidu liige 1987. aastast.

## Töid
*Ilmjärve pioneerilaager, 1983
*restoran Toidutare Pirital, 1992 (kaasautor Andres Alver)
*autokeskuse rekonstruktsioon Pärnu mnt 139c, 1995 (kaasautor Andres Alver)
*De la Gardie kaubamaja Viru tänaval, 1999 (kaasautor Andres Alver)
*endise haigla rekonstruktsioon hotelliks Roosikrantsi tänaval, 1997 (kaasautor Andres Alver)
*Ferrumi kaubamaja Kuressaares, 2002 (kaasautor Andres Alver)
*kortermajad Kadriorus, 2004
*City Plaza 2006 (kaasautor Andres Alver)
*Vabaduse väljak, 2009 (kaasautorid Andres Alver, Veljo Kaasik)

## Võistlustöid
*Tallinna Harju tänava hoonestus, 1987; 1. preemia
*Vabaduse väljaku kujundamise konkurss, 1998; 1. preemia

## Tunnustus
*1999 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (Oru Kooli hoone - kaasaegse kooliarhitektuuri loomine maakeskkonda)
*1999 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri aastapreemia (koos Andres Alveri ja Veljo Kaasikuga; raamat  "Üle majade" ja kaasaegse linnaplaneerimise jõuline esiletoomine ning analüüs)
*2000 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Andres Alveri ja Tarmo Lahega; De la Gardie kaubamaja Tallinnas)
*2009 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri aastapreemia (koos Andres Alveri ja Veljo Kaasikuga; Vabaduse väljak – 2009. aasta kõige suurejoonelisema arhitektuurisündmuse – uue kvaliteedi eest Eesti linnaehituses ja avaliku ruumi loomisel)

## Isiklikku
Tema ema oli ajaloolane ja arheoloog Vilma Trummal.

## Viited
#
#
#
#
#
#
Iisraeli jalgpallikoondis

**Iisraeli jalgpallikoondis** on Iisraeli jalgpalliliidu esindusmeeskond, kes esindab Iisraeli rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.

Koondise kapten on Eli Dasa. Varem on kapten olnud Yossi Benayoun.

## Välislingid
* Koduleht