open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Õiguse ennustusteooria

**Õiguse ennustusteooria** ehk **halva inimese teooria** on Oliver Wendell Holmesi õigusfilosoofia lähtekohaks. Selle järgi peaks õiguse uurimisel olema mõõdupuuks see, kuidas kohtud tegelikult toimivad.

Nimetus "halva inimese teooria" (*bad man theory*) tuleneb 1897. aastal *Harvard Law Review*'s avaldatud artiklist *The Path of the Law*. Vastandina õiguse moralistlikele või loogilistele käsitlustele pakub Holmes "meie sõbra, halva inimese, seisukoha," kes "ei hooli kahe õlekõrre võrragi aksioomidest ega deduktsioonidest," kuid kes siiski "tahab teada, mida [...] kohtud tõenäoliselt tegelikult teevad." Holmes lisab: "Paljuski mõtlen nagu tema. Ennustused sellest, mida kohtud tegelikult teevad, ja ei midagi pretensioonikamat, on see, mida mina pean silmas õiguse all."

Teooria puuduseks on see, et paljuski puudub tal selgitusjõud. Nii ei suuda ta selgitada seda, kuidas teevad kõrgema astme kohtud otsuseid. Oleks kummaline väita, et nad lähtuvad sellest, mida kohtud (st nad ise) tegelikult teevad.

Halva inimese teooriat on võimalik vaadelda mitte kui teooriat õiguse iseloomust ja kehtivusest, vaid kui Holmesi soovitust mõttelaadi kohta, millega nii praktikud kui teoreetikud peaksid õigusele lähenema. 

Teoorial oli võtmeroll Ameerika õigusrealismi kujunemisel.
Skandinaavia õigusrealism

**Skandinaavia õigusrealism** oli õigusteoreetiline liikumine, mis kaasnes ajaliselt ning sarnanes oma toonilt Ameerika õigusrealismiga. Selle tähtsamad esindajad olid Axel Hägerström (1868–1939), Alf Ross (1899–1979), Karl Olivecrona (1897–1980) ja A. V. Lundstedt (1882–1955). Hägerström on tunnistatud teiste filosoofiliseks juhiks ja innustajaks. 

Peamine osa skandinaavia õigusrealistide tööst seisnes õigusmõistete teiste, verifitseeritavate sotsiaalteaduste esemeks muutmises. Nii tehti sellistest mõistetest nagu "subjektiivne õigus", "kehtivus" ja "kohustus" psühholoogilised käitumise kallutatused. Õigusmõisted ise heideti kõrvale kui "müütilised" või "fiktsionaalsed" või arutati nende üle antropoloogialähedaselt: nende võim inimeste üle olevat "maagiline".

Õigusrealistid polnud kõiges selles ühel nõul: näiteks Ross ei pidanud õigusmõistete sõnavarast elimineerimist vajalikuks, leides, et need on mugavad lühendid; Olivecrona samas arvas, et Rossi selline seisukoht ei ole piisavalt skeptiline.

Paralleeli Ameerika õigusrealismiga ei tohiks ületähtsustada, kuna skandinaavia realistid tuginesid oma anti-metafüüsilistel seisukohtadel loogilisele positivismile.
Wieluń

**Wieluń** on linn Poola kaguosas Łódźi vojevoodkonnas, Wieluńi maakonna ja Wieluńi valla halduskeskus. Linn asub 100 km kaugusel Łódźist.

Wieluń oli esimene linn, mida Saksamaa Luftwaffe 1. septembril 1939 Poola sissetungi ajal ulatuslikult pommitas. Kuigi linnas ei olnud sõjaväelisi sihtmärke, baseerus Saksa luure väitel seal Poola ratsaväebrigaad. Pommitamise tagajärjel hävis 70% linnast, hukkus 127–500 tsiviilisikut.

## Välislingid

* Linna koduleht
Eestirand (külmutuslaev)

**Eestirand 2** oli/on 1990. aastal ehitatud Moonsund-tüüpi superkülmutustraaler, mis kuulus RASile Ookean.

Need laevad oli mõeldud nn supertraaleritena: ise traalisid ja ise külmutasid ning tegid ka konserve. Sotsialismiaja lõppemisega muutus kütus oluliselt kallimaks ning suure tuuletakistusega supertraaleriga traalimiskiiruse hoidmine osutus väga kulukaks. 

Aastail 1993 ja 1994 saadeti Eestirand 2 tootmisreisidesse kalatööstusena, ilma püügimeeskonna ja -varustuseta. Reisid olid Shetlandi saarte rajoonis, suurem osa ajast seisti Lerwiki reidil ja võeti kohalikelt kalapaatidelt kala külmutamiseks või konservide tegemiseks. (vt "Jõulueelsed ujuvvanglad")

Kirjeldus Ookeani pankrotieelsest olustikust Eestirand 2 pardal 1994. aastal    

Moonsund-tüüpi laeva kirjeldus: 

Oktoobris 2013 kandis see laev nime **Atlantic  Challenger** ning Mehhiko lippu.

## Viited
Eesti Kodanike Keskerakond

**Eesti Kodanike Keskerakond** (EKKE) on Eesti registreerimata erakond, mille rajasid 16 asutajaliiget 19. oktoobril 1991. Erakonna registreeris Eesti Komitee 20. jaanuaril 1992 ja tema asutamise võttis teatavaks Vabariigi Valitsus eksiilis 6. aprillil 1992, kuna enne 1940. aastat polnud Eestis seadust, mille alusel oleks saanud erakondi registreerida.

Erakond ei tunnista praegust Eesti Vabariigi Valitsust ja taotleb 1938. aasta põhiseadusele tugineva Eesti Vabariigi taastamist. Vastavalt EKKE põhikirjale on ta end määratlenud kui poliitiline vastupanuliikumine okupatsioonile. 1992. aasta esimesel poolel tõusis liikmete arv 26-ni, pärast 28. juunit 1992 langes liikmete arv 5-ni. Registreeritud toetajaid, kes soovivad 1918. aastal loodud Eesti Vabariiki õigusjärgsena taastada (*restitutio ad integrum*), on olnud kuni 17. Erakonna allesjäänud liikmed on kaasatud 1938. aasta põhiseadusele tugineva mitteametliku ja tunnustamata Vabariigi Valitsuse (nn Nõmme valitsuse) koosseisu.

Liikmete vähesuse tõttu on EKKE tegevus alates 1994. aasta sügisest peatatud. 

## Esimeeste loend
*19. oktoober 1991 – 8. jaanuar 1992 Edgar Salin
*8. jaanuar 1992 – Ahti Mänd

## Välislingid
*Eesti Erakondade Ajalugu
*Põhikiri
*Programm
*Omandisuhete taastamise programm
Kümnemargane münt (1925)

**10-margane** münt on suurima nimiväärtusega Eesti Vabariigi markvääringus münt.

__TOC__

Mündid vermiti Riigi Trükikojas ning need käibisid 1925. aasta 25. maist kuni 1. aprillini 1933 (pärast 1928. aasta rahareformi kasutati neid 10-sendistena).

## Kujundus
Kollakashalli värvi münt kaalub 6,25 grammi, läbimõõt on 2,6 sentimeetrit  ning selle serv on rihveldatud. Mündi kujundaja kohta kindlad andmed puuduvad, kuid mõnedel andmetel oli selleks Boris Krümmer.

### Avers
Mündi esiküljel on legend "EESTI VABARIIK" ja nimiväärtus "10 marka".

### Revers
Mündi tagaküljel on kolm lõvi ja vermimise aasta "1925".

## Võltsingud
Mündi käibimise ajal oli liikvel ka võltsinguid. Eristada sai neid värvi järgi – ehtsad mündid on kollakashalli värvi, ilmselt tina ja mingi muu metalli sulamist valmistatud võltsingud aga tinakarva hallid.

## Vaata ka
* 1926 aasta kümnemargane münt
Billie Holiday

**Billie Holiday** (sünninimega **Eleanora Fagan**; 7. aprill 1915 – 17. juuli 1959) oli USA lauljatar, üks tuntumaid džässilauljaid. Teda on kutsutud ka **Lady Dayks**.

Ta sündis džässmuusikust isa perekonnas. Teismelisena laulis Billie New Yorgi džässiklubides.

## Elulugu

Ta ema oli ainult 13-aastane, kui Billie Baltimore'is sündis. Ta isa mängis mitmes bändis kitarri ja oli enamiku ajast tööl. 

Tüdruk oli ainult kümnene, kui ta saadeti internaatkooli ümber kasvama, tema kuritegu seisnes selles, et ta lasi end keskealisel naabril vägistada.

Erikoolist vabanedes sai temast prostituut, kuid Billie peamine töö bordellis oli peibutaja roll. Selle töö eelis oli tutvus džässiga. Lõbumajas mängis alati muusika ja Billie esimene laulukogemus pärinebki sealt, kui ta muusikale vaikselt kaasa ümises.

Peagi omandas ta reputatsiooni kui ablas armuke. Peaaegu kõik neist olid muusikud. Pikka aega oli tema elus üks trummar, keda tunti nimega Big Sid. Sageli olid ta armukesteks nende klubide omanikud, kus ta esines. 

Ta käis oopiumitubades, pruukis kokaiini ja lõpuks arenes tal välja heroiinisõltuvus. Ta suri rahatuna 44-aastaselt.

## Tuntumad heliplaadid
* "Strange Fruit"
* "Violets for My Furs"
* "Lover Man"
* "Fine and Mellow"

## Välislingid
* CMG Worldwide, Inc.
Hapnikhapped

**Hapnikhapped** on happed, mille molekuli koostisse kuulub hapniku aatomeid.

Hapnikhapped on näiteks väävelhape (H2SO4), süsihape (H2CO3), lämmastikhape (HNO3).

## Hapnikhappe tugevus
Hapnikhapetel on üks eriline omadus, neid saab jaotada vesinike ja hapnike aatomite sisalduse järgi, kas tugevateks, keskmise tugevusega või nõrkadeks hapeteks.

Hapnikhappe üldvalem on HxEOy.

Kui vesiniku ja hapniku aatomeid on võrdselt, siis on tegu nõrga happega. (x=y)

Näiteks H4SiO4, erand on H2CO3 (ta kuulub ka nõrkade hapete hulka).

Kui hapniku aatomeid on ühe võrra rohkem, kui vesiniku aatomeid, siis on tegu keskmise tugevusega happega. (x=y+1)

Näiteks H2SO3, H3PO4.

Kui hapniku aatomeid on kahe võrra rohkem, kui vesiniku aatomeid, siis on tegu tugeva happega. (x=y+2)

Näiteks H2SO4, HNO3.

Kui hapniku aatomeid on kolme võrra rohkem, kui vesiniku aatomeid, siis on tegu ülitugeva happega. (x=y+3)

Näiteks HClO4.
Amfiteater

**Amfiteater** on tõusvate istmeridadega poolringi- või ringikujuline vabaõhuteater.

## Vaata ka
*Tarragona amfiteater
Laika

**Laika** (vene keeles: Лайка, koeratõug; 1954 – 3. november 1957) oli esimene elusolend Maalt, kes jõudis Maa orbiidile. Ta püüti hulkuva koerana Moskva tänavatelt. Tema esialgne nimi **Kudrjavka** muudeti ümber Laikaks tõu järgi. Pärast treenimist veel kahe koeraga valiti tema Nõukogude õhusõiduki Sputnik 2 asukaks ning saadeti kosmosesse 3. novembril 1957.

5–7 tundi pärast starti suri Laika stressi ja ülekuumenemise tõttu, mis oli ilmselt tingitud mittetöötavast soojusreguleerimisseadmest. Tema surma põhjus avaldati alles aastakümneid pärast lendu. Endised Nõukogude Liidu teadlased on öelnud, et nad avaldavad kahetsust, et Laikal lasti niimoodi surra.

Kuigi Laika ei elanud kosmosereisi üle, tõestas eksperiment, et elav reisija jääks orbiidile lennates ellu ning kannataks kaaluta olekut. See lend varustas teadlasi esialgse informatsiooniga sellest, kuidas elusad organismid reageerivad kosmoselennu tingimustes. 

Kuigi Laikat peetakse tavaliselt esimeseks elusolendiks Maalt, kes jõudis Maa orbiidile, siis ajalooliselt olid esimesteks elusolenditeks, kes orbiidile jõudsid, hoopis harilikud puuviljakärbsed (koos rukki- ja puuvillaseemnetega). Putukate ja seemnetega konteiner saadeti ameeriklaste valduses olnud V2-raketiga orbiidile ning ta naasis elusate putukatega Maale langevarjuga. Kümme aastat Laika katsest varem – 20. veebruaril 1947 – toimunud eksperimendi mõte oli uurida kosmilise kiirguse mõju elusorganismidele.

## Viited
Õed Brontëd

**Õed Brontëd** olid inglise kirjanikud, kelle loomeperiood oli 1840. ja 1850. aastatel. Nad olid õed: Charlotte (sündinud 21. aprill 1816), Emily (sündinud 30. juulil 1818) ja Anne (sündinud 17. jaanuaril 1820). Nende romaanid tekitasid ilmumise ajal sensatsiooni.

Nad sündisid vaimulik Patrick Brontë perekonnas. Kokku oli peres kuus last: viis õde ja vend. Nad kasvasid üles Haworthis Yorkshire'is. 1824. aastal asusid neli vanemat õde (Maria, Elizabeth, Charlotte ja Emily) õppima Cowan Bridge'i tütarlastekoolis. Järgmisel aastal haigestusid Maria ja Elizabeth ja surid (11- ja 10-aastaselt).  

Kolm õde alustasid kirjutamist varakult, 1846. aastal avaldasid nad omal kulul luuleraamatu, kasutades pseudonüüme **Currer Bell** (Charlotte), **Ellis Bell** (Emily) ja **Acton Bell** (Anne) (mehenime all oli tollal raamatuid lihtsam avaldada). Raamat ei pälvinud suurt tähelepanu. Seejärel hakkasid õed kirjutama proosat. Aastal 1846 ilmusid Emily "Vihurimäe" („Wuthering Heights“) ja Anne'i "Agnes Grey". 1847 avaldati Charlotte'i "Jane Eyre", mis tunnistati aasta parimaks raamatuks. Romaanid said bestselleriteks. Anne’i teist ja viimast raamatut, "Wildfelli härrastemaja rentnik" („The Tenant of Wildfell Hall“) saatis kohe edu. See müüdi läbi poolteise kuuga.

Aasta hiljem suri Emily, kel jäi lõpetamata romaan. Anne suri 28. mail 1849 Scarborough's, kuhu Charlotte ta viimases lootuses, et mereõhk ehk aitab, oli kahe päeva eest rongiga ratastoolis viinud. 

Romaanidest oli müügi ja tuntuse poolest kõige edukam "Jane Eyre". 1849. aastal ilmus Charlotte'i romaan "Shirley", 1853 "Professor", mis tegelikult oli valmis kirjutatud juba enne "Jane Eyre'i" 1846, kuid kirjastused ei avaldanud seda.

Charlotte suri 38-aastaselt 1855 ilmselt rasedustüsistusse, ta oli jäänud last oodates kopsupõletikku. Vähem kui aasta varem oli ta abiellunud vaimulik Arthur Bell Nicholsiga.
Diana Ross

**Diana Ross** (õieti **Diane Ernestine Earle Ross**; sündinud 26. märtsil 1944) on USA laulja ja näitleja, kelle repertuaari kuulub R&B, *[[Soul (muusikastiil)|soul]]*, disko- ja popmuusika. 

Ta on võitnud Tony auhinna, 7 American Music Awardsi ja ühe eri-Kuldgloobuse rolli eest Billie Holidayst rääkivas biograafilises filmis "Lady Sings the Blues". Ta on olnud nomineeritud 12 Grammyle ja ühele Oscarile. 

1976. aastal nimetas Billboardi ajakiri Rossi 20. sajandi parimaks naismeelelahutajaks. Guinnessi rekordite raamat nimetab teda 20. sajandi kõige edukamaks naislauljaks, kuna tema singlid on jõudnud Ameerika edetabeli tippu 18 korral: 6 soolokarjääri ja 12 ansambli The Supremes jooksul.

Tema lauljakarjäär algas 1960. aastate paiku tüdrukuteansamblis Supremes, 1970. aastast hakkas ta esinema soololauljana. 1970. ja 1980. aastatel oli ta üks edukamaid naisrokkmuusikuid. Tema edule aitas palju kaasa plaadifirma Motown Records, mida tollal juhtis Berry Gordy. Gordy soovitas Rossil eri aegadel laulda erinevaid stiile ja see tõi edu. Praegu on Ross üks Motowni omanikke.

Ta on esinenud ka filmides (nt "Lady Sings the Blues", 1972, ja "The Wiz", 1978) ja televisioonisaadetes.
Kümnemargane münt (1926)

**10-margane münt** on 1926. aastal vermitud Eesti Vabariigi metallraha, mis rahareformi tõttu käibesse ei jõudnud. See on ilmselt kõige haruldasem Eesti Vabariigi metallraha – ehkki neid vermiti üle kahe miljoni, on säilinud vaid kümmekond münti.  

__TOC__

Kuigi need 10-margased olid juba Riigi Teatajas käiberahana välja kuulutatud, reaalselt käibesse need ei jõudnud. Müntide valmimise ajaks oli juba otsustatud viia läbi rahareform ning need 10-margased kasutati hiljem 2-krooniste ligatuuriks. Säilisid vaid mõned mälestuseks jäetud mündid. Enamik praegu eksisteerivatest 1926. aasta 10-margastest on hilisemad võltsingud, sealhulgas originaalidest praktiliselt eristamatud.

## Kujundus
Kollakashalli värvi münt kaalub 6,25 grammi, läbimõõt on 2,6 sentimeetrit. Mündi serv on rihveldatud. Nagu ka kõik teised 1926. aasta mündid on selle kujundanud Georg Westenberg.

### Avers
Mündi esiküljel on Eesti Vabariigi suur riigivapp.

### Revers
Mündi tagaküljel legend "EESTI VABARIIK", nimiväärtus "10 marka" ja vermimise aasta "1926".

## Võltsingud
Kuna tegu on haruldase mündiga, siis on sellest hiljem valmistatud võltsinguid, mõningatel andmetel nii Riias kui ka Rootsis. Näiteid koopiatest.

## Vaata ka
* 1925. aasta kümnemargane münt
Kommunistlik kuritegu

**Kommunistlik kuritegu** (poola keeles *zbrodnia komunistyczna*) on Poola õiguskorras kasutatav juriidiline mõiste. Kommunistliku kuriteo mõiste võeti Poolas kasutusele 1998. aastal ning seda on hiljem mitu korda muudetud ja täiendatud. 

Kommunistlikuks kuriteoks loetakse kommunistliku riigi funktsionääri poolt 17. septembrist 1939 kuni 31. detsembrini 1989 toime pandud tegusid, millega kas otseselt või kaudselt rikuti inimõigusi või mis hõlmasid muid tol ajal kehtinud kriminaalseadustikus kirjeldatud kuritegusid. Samuti loetakse kommunistlikuks kuriteoks muid tegusid, näiteks dokumentide võltsimist ning sellega inimestele kahju tekitamist jne. 

Kommunistliku riigi funktsionääriks loetakse riigiametnikku või muud isikut, kel oli riigiametnikuga sarnaselt õiguslik kaitse, sealhulgas valitsusametnikke ja kommunistliku partei juhte. Selliste funktsionääride hulka kuuluvad eelkõige Poola luure- ja julgeolekutöötajad, tsensuuri ja usuasjade osakondade töötajad jpm. Eraldi on välja toodud Poola Julgeolekuministeerium, *Służba Bezpieczeństwa* ja *Główny Zarząd Informacji Wojska Polskiego*. Kommunistlik kuritegu võib olla toime pandud ka mõne välisriigi tsiviil- või sõjalise teenistuse töötaja poolt (näiteks KGB, NKVD, Stasi). 

Kommunistlike kuritegude aegumist arvestatakse 1. augustist 1990. aastal ning aegumistähtaeg on mõrvade puhul 40 aastat ning muude kuritegude puhul 30 aastat. Kommunistlikele kuritegudele, mis on rahvusvahelise õiguse järgi tunnistatud inimsusvastasteks kuritegudeks, kuritegudeks rahu vastu või sõjakuritegudeks, aegumist ei kohaldata.

## Välislingid
* Globaalne kommunismiohvrite muuseum
Tahteelu

**Tahteelu** on üks psüühiline funktsioon, mille eesmärgiks on reguleerida inimese/looma tegutsemist.

Tahteelu uurimisega tegeleb psühholoogia.

Häired tahteelus mõjutavad väga olulisel määral organismi toimimist. Tahteelu häirete kliinilise kirjeldamisega tegeleb psühhiaatria aladistsipliin – psühhopatoloogia.

## Välislingid
*Tahteelu ja tahteaktiivsuse häired Psüühilise seisundi hindamine, Tartu Tervishoiu Kõrgkooli õpiobjekt
Psühhopatoloogia

**Psühhopatoloogia** on psühhiaatria alldistsipliin, mille ülesandeks on kirjeldada ja süstematiseerida häirunud psüühilise tegevuse erinevaid avalduskujusid ehk sümptomeid.

## Vaata ka
*psühhosomaatiline meditsiin
*psüühikahäire

## Lisalugemist
*Jüri Saarma "Psühhopatoloogia", TÜ Kirjastus 2000 (esmatrükk: 1977)
Ühendus Res Publica

**Ühendus Res Publica** on vabade mõttekaaslaste ühendus, mis asutati 34 inimese poolt 17. augustil 1989 Raamatuühingu saalis Tallinnas. Ühenduse eesmärk on parempoolse mõtteviisi jätkuv tutvustamine Eestis. Vastasutatud ühenduse põhikiri jäi kokkuleppel Eenok Korneliga igavesele registreerimisele ENSV ÜN Presiidiumi kantseleisse, tema lauasahtlisse. 

Pärast asutamist arenes Eesti poliitiline elu kiiresti ja osa liikmeid otsustasid erakonnastuda, asutades 22. septembril 1990 Vabariiklaste Koonderakonna (**W**), teine osa otsustas olla edasi sõltumatud ajakirjanikud ja tegevjuristid. 

2009. aasta seisuga ei ole ÜRP-st järelejäänud asutajate klubi (vahepeal seenioride klubi) juriidiliselt registreeritud ja tegevus on soikunud.

## Res Publica asutajad
* Oleg Bazanov 
* Erik Boltowski 
*Peeter Ello 
*Vootele Hansen 
*Jaan Hatto 
*Andres Herkel 
*Toomas H. Ilves 
*Sven Jürgenson 
*Valeri Kalabugin 
*Indrek Kannik 
*Rene Kari 
*Rein Kilk 
*Toivo Klaar 
*Toomas Kümmel 
*Jüri Leesment 
*Sven Leit 
*Toomas Liiva 
*Jüri Luik 
*Tiit Matsulevitš 
*Mart Nutt 
*Olavi Paide 
*Mehis Pever 
*Mait Raun 
*Ivo Rull 
*Kalmer Saar 
*Rain Salujärv 
*Ott Sandrak 
*Sergei Stadnikov 
*Indrek Teder 
*Ants Tuur 
*Peeter Unt 
*Aivar Valdre 
*Sulev Valner 
*Avo Üprus

## Esimehed
* 1989–1991 Andres Herkel
* 1992–1995 Meelis Kitsing
* 1995–1996 Henrik Karmo
* 1996–1997 Maret Maripuu
* 1997–1999 Toomas Tauts

## Välislingid
*Kes tegelikult lõid Res Publica? K&E
*“Res Publica” asutamine järgmisel suvel oli pigem 1988. aasta järellainetus.
*IRL kujunemise ajatabel
*kronoloogia
*Res Publica - mis loom see on? 2001 nr 12 okt 2001
*12. märts 12, 2011 Ühendus Res Publica asutamine 1989, Maalehele, 13. august 2004
*24. juuli 2018, Mart Nutt, Ühendus Res Publica asutamine 1989, eestiuudised.ee
Dolce & Gabbana

**Dolce & Gabbana** on tippmoemaja, mis asutati 1985. aastal Legnanos Itaalias. Ettevõtte peakontor asub Milanos.

Moemaja asutasid Sitsiilias sündinud disainer Domenico Dolce ja Milanos sündinud Stefano Gabbana.

Dolce & Gabbana disainib riideid, prille, aluspesu, rannariideid, lõhnu, kelli ja ehteid.

Dolce & Gabbana on oma rõivabrändiga väga populaarne Hollywoodi meelelahutustööstuses; nad on disaininud rõivaid Madonna, Monica Bellucci, Ayumi Hamasaki, Isabella Rossellini, Kylie Minogue' ja paljude teiste Hollywoodi näitlejate jaoks.

Gabbana ja Dolce eraelu tuli päevakorrale 2005. aastal, kui nad kuulutasid ametlikult välja oma lahkumineku, kuid siiski jäi firma samaks ning nad jätkasid rõivaste disainimist koos.
Branwell Brontë

**Patrick Branwell Brontë** (26. juuni 1817 – 24. september 1848) oli inglise maalikunstnik ja luuletaja, kes oli õdede Brontëde ainus vend.
Kahekümnesendine münt

**20-sendiseid münte** oli 1991–2011 ringluses kahte värvi – hõbedasi ja kuldseid.

__TOC__

Pärast rahareformi vermiti kõik mündid samast kuldkollasest sulamist, kuid pärast 1996. aastat otsustati muuta 20-sendiste värvi, et neid oleks 50-sendistest lihtsam eristada. Muus osas jäi kujundus samaks.

## Kujundus
Kuldkollane münt kaalub 2,27 grammi, selle läbimõõt on 1,895 sentimeetrit, paksus 1 millimeeter ning selle serv on sile. Hõbedane, nikeldatud terasest münt kaalub täpselt 2 grammi, muus osas on selle parameetrid identsed kuldse mündi omadega.

### Avers
Mündi esiküljel on sõnad "EESTI VABARIIK" ja nimiväärtus "20 senti".

### Revers
Mündi tagaküljel on kolm lõvi ja vermimise aasta.

### Vermimisaasta erimid
Kahekümnesendiseid münte vermiti aastatel 1992, 1996, 1997, 1999, 2003, 2004, 2006 ja 2008 ning kui 1992. ja 1996. aasta müntide värvuse erinevus välja arvata, siis ainus visuaalne erinevus müntidel on aastaarv.

## Vaata ka
* 1935. aasta kahekümnesendine münt
* Eesti kroon
Toll (asutus)

**Toll** on riigiamet, mille tavapärasteks ülesanneteks on riiki sisse veetavatelt kaupadelt riigimaksude kogumine, tollijärelevalve tegemine nii piiril kui sisemaal (reisijate ja kaupade kontroll, rikkumiste menetlemine) ja väliskaubanduseks vajalike tegevuslubade väljastamine.

Riikide tolliasutused on korraldatud väga erinevalt: mõnedes riikides on toll liidetud maksuametiga või piirivalvega, mõnedes riikides täidab tolli funktsioone osaliselt politsei vm korrakaitseamet.

Eestis täidab tolli ülesandeid Maksu- ja Tolliamet.

## Vaata ka
*Tollipunkt
*Maksu- ja Tolliamet
*Maksu- ja Tolliameti veebileht

## Viited

* 02. Juni 1954, DER SPIEGEL 23/1954, HUNDE / ZUCHT, Sie morden die Seele
Emily Brontë

**Emily Jane Brontë** (30. juuli 1818 – 19. detsember 1848) oli inglise kirjanik, õdedest Brontëdest vanuselt teine. 

Ta sai tuntuks eeskätt romaaniga "Vihurimäe", mis ilmus 1847. aastal. Ta alustas ka teise romaani kirjutamist, kuid suri enne selle valmimist. Tema pseudonüüm oli **Ellis Bell**.
Apollon ja Daphne (Bernini)

**"Apollon ja Daphne"** on itaallasest skulptori Gian Lorenzo Bernini marmorist skulptuur, mis asub Villa Borgheses Roomas. Skulptuur kujutab antiigiainelist röövimisstseeni valgusejumala Apolloni ja nümf Daphnega. 1625. aastal kardinal Scipione Borghese ülesandel loodud Apollonit ja Daphnet kujutav teos tõi autorile laiema kuulsuse.

Apollon on tema eest põgenenud nümfile Daphnele järele jõudnud ja valmis teda haarama; Daphne palve peale muudab Zeus nümfi loorberipuuks, et ta Apolloni käest päästa: Daphne juurest kasvavad oksad ja lehed, keha hakkab kattuma koorega.

Võrratu virtuoosne tehnika; suurepäraselt mõjub kontrast naise pehme, õrna keha ja kareda puukoore vahel.
Marko Kaldur

**Marko Kaldur** (sündinud 27. septembril 1978) on eesti publitsist, ajakirjanik, kutseline giid ja matkajuht. 

Ta lõpetas aastal 1997 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Ta on õppinud Tartu Ülikoolis: aastatel 2000–2003 ajakirjandust ning 2003–2008 turismi- ja hotelliettevõtlust.

## Isiklikku
Tema isa on endine kauaaegne (1980–2024) Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja ja Viru praostkonna praost Peeter Kaldur.

## Hobid
Viibis 2012. aasta suvel 54-päevasel Siberi ekspeditsioonil "Magadan 2012" , 2013. aasta talvel 26-päevasel Siberi ekspeditsioonil "Polaartrip 2013"  ning 2013. aasta suvel 22-päevasel  ja 2014. aasta suvel 20-päevasel Kaukaasia ekspeditsioonil .

## Teosed
*"Rännates läbi Eestimaa" (2004)
*"Avastades Eestimaad" (2005)
*"Siin- ja sealpool maanteed: Piibe maantee" (2006)
*"Reisi Eestis 2006" *(tekstid)* (2006)
*"Estonian Handbook 2006" *(tekstid)* (2006)
*"Reisi Eestis 2007" *(tekstid)* (2007)
*"Estonian Handbook 2007" *(tekstid)* (2007)
*"Estonian Handbook 2008" *(tekstid)* (2008)
*"Salapärane Eesti" (2008)
*"Reis ümber Eestimaa" (2008)
*"Estonian Handbook 2009" *(tekstid)* (2009)
*"Estonian Handbook 2010" *(tekstid)* (2010)
*"Estonian Handbook 2011" *(tekstid)* (2011)
*"Valge Tähekiire seiklused" (2013)
*E-raamat "Avasta Eesti. SOOMAA" (2014)
*"Aasta ringi Eestis ringi" (2015)
*"Salapärane Eesti" (2016)
*"Avasta Ida-Virumaa" (2016) 
*"Avasta Soomaa" (2016)

## Viited

## Välislingid
*Marko Kalduri koduleht
*Marko Kalduri reisid ja automatkad
*Marko Kalduri raamatud
*Marko Kaldur Facebookis 
*Marko Kaldur Instagramis 
*Marko Kaldur Youtubes
Shirley Temple

**Shirley Jane Temple** (hiljem ka **Shirley Temple Black**; 23. aprill 1928 Santa Monica, USA – 10. veebruar 2014 Woodside, San Mateo maakond, California, USA) oli Oscariga pärjatud USA endine lapsfilminäitleja. Ta tegi 1930. aastatel kaasa rohkem kui 40 filmis, hiljem töötas diplomaadina.

## Elukäik
Filmidebüüdi tegi ta nelja-aastaselt filmis "What's To Do" ning kaks aastat hiljem sai tuntuks filmiga "Stand Up and Cheer". 1935. aastal pälvis ta Oscari, olles vaid kuueaastane.

17-aastaselt abiellus ta näitleja John Agariga, kellega koos mängis 1948. aastal vesternis "Fort Apache". 1950. aastal paar lahutas ning Temple abiellus ärimees Charles Alden Blackiga. Pärast abielu oli ta kümme aastat filmimaailmast eemal. 

1958. aastal naasis ta ekraanile, osaledes telesarjas "Shirley Temple'i lood", kuid uus kuulsuslaine jäi tulemata. Ta suundus poliitikasse. 1969. aastal sai Temple'ist USA esindaja ÜRO-s. Ta kuulus USA Vabariiklikku erakonda. Hiljem oli suursaadik Ghanas ja Tšehhoslovakkias.

1988. aastal ilmus tema mälestusteraamatu "Child Star" ("Lapstäht"), millest hiljem tehti ka film.

1990. aastate lõpus avastati tal rinnavähk, mis operatsiooni tulemusena aga taandus.

Temple leiti 10. veebruaril 2014 surnult oma kodust California osariigis Woodside'is.

## Salvestisi
*film "Särasilm" (''Bright Eyes''; 1934)
Antero Mertaranta

**Lauri Antero Johannes Mertaranta** (sündinud 17. jaanuaril 1956 Soomes Hyvinkääs) on soome spordikommentaator ja -ajakirjanik. Ta on kuulsaks saanud oma kaasaelamisega jäähoki kommenteerimisel, eriti Soome koondise mängudel jäähoki maailmameistrivõistlustel. Lisaks sellele kommenteerib Mertaranta ka kergejõustikku, jalgpalli ja pesapalli. Enne spordiajakirjanikuks saamist pidas Mertaranta muusikaõpetaja ja tuletõrjuja ametit ning mängis trumme ansamblis Anza Mertaranta Allstars. Tema on ka Soome jäähokikoondise fännilaulu "Ihanaa, Leijonat, ihanaa!" autor.

## Mertaranta legendaarseimad kommentaarid

**[[Jäähoki]] MM [[1999]], alagrupimäng [[Soome]]-[[Venemaa]]:**

"*[[Saku Koivu|Koivu]], Vetäkää, lauo [[Raimo Helminen|Helminen]] lauo! EI VOI OIJOIJOIJOI. Kaksi sekuntia aikaa! Kaksi sekuntia aikaa! Ja Venäjä on lyöty, Venäjä on lyöty. Suomi tasoittaa kolmeen kolmeen, [[Jere Karalahti]]. Nyt saa itkeä, nyt saa huutaa!"*

**[[Jäähoki]] MM [[1999]], poolfinaal [[Soome]]-[[Rootsi]]:**

"*Ei voi muuta kuin sanoa ihana maali OIJOIJOIJOIJOIJOII!"* (video)

**[[Jäähoki]] juunioride MM [[2004]], veerandfinaal [[Soome]]-[[Venemaa]]:**

"... *paha virhe, [[Valtteri Filppula|Filppula]], ja MAALI. HERRANEN AIKA, MITÄ FILPPULA TEKEEEEE!"* (video)

**[[Jäähoki]] MM [[2007]], poolfinaal Soome-Venemaa:**

"*Tuomo Ruutu, sinne [[Mikko Koivu]]lle. JA KOIVU LYÖ SUOMEN FINAALIIN, KOIVU LYÖ SUOMEN FINAALIIN! OIJOIJOIJOIJOII!"* (video 1, video 2)

## Välislingid
*Finnish Hockey Mafia feat. Antero Mertaranta – Taivas varjele!, 2011. aastal tehtud laul
*sloleht.ee – "Kui lehmal oleksid rattad, oleks ta piimaauto"
Leida Peips

**Leida Peips** (sündinud 1. veebruaril 1937) on endine eesti lüpsja ja Eesti NSV Ülemnõukogu, NSV Liidu Ülemnõukogu rahvasaadik. 

Leida Peips õppis Heimtali 7-kl. Koolis, pärast lõpetamist 1953. aastal oli Viljandi rajooni «Sirbi ja Vasara» kolhoosis farmitööline, seejärel õppis Avanduse Põllumajanduskoolis. Kooli lõpetamise tas «Sirbi ja Vasara» kolhoosis (pärast kolhooside liitumist Viljandi näidissovhoos), kus algul töötas farmibrigadirina, aastail 1958–1964 linnutalitajana ning 1964. aastast. lüpsjana.

Ta töötas Tööpunalipu ordeniga Viljandi näidissovhoosi lüpsifarmis Päri külas. 1974. aastal lüpsis ta lehma kohta keskmiselt 5200 kg piima.. Eesti keskmine piima väljalüps oli sel aastal alla 4000 ja Venemaa keskmine alla 3000 kilogrammi.

Leida Peips oli Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseisu saadik ja 1979. ja 1984. aastal valiti ta Eesti NSV-st NSV Liidu Ülemnõukogu rahvasaadikuks.

## Tunnustus
* 1973 Tööpunalipu orden
* 1975 sotsialistliku töö kangelane (selle tiitliga kaasnesid kuldmedal "Sirp ja vasar" ning Lenini orden) 
* 1975 NSV Liidu riiklik preemia 
* 1977 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja 
* 1981 Eesti NSV teeneline noortejuhendaja
* 1981 Rahvaste Sõpruse orden
## Vaata ka
*Leida Peips (kokteil)
## Viited

## Kirjandus
* Ants Kalm. "Meisterlüpsja Leida Peips". Tallinn 1976

## Välislingid
* Foto 1975
* Foto
* Maarius Suviste, Leida Peips: lauta ma küll enam tööle ei läheks!, Õhtuleht, 18. august 2007
Viiekroonine münt (1993)

**Viiekroonine münt** on esimene pärast 1992. aasta rahareformi igapäevakäibesse mõeldud meenemünt; see vermiti 1993. aastal. 

Münt anti välja Eesti riigi 75. aastapäeva puhul.
Münt oli kasutusel igapäevases käibes.

## Kujundus
Kuldkollane münt kaalub 7,1 grammi, selle läbimõõt on 2,62 sentimeetrit ning selle serv on sile.

### Avers
Mündi esiküljel on Eesti väike riigivapp ning vermimise aasta "1993".

### Revers
Mündi tagaküljel on Jaan Koorti skulptuuri "Metskits" kujutis, kiri "EESTI VABARIIK 75" ning nimiväärtus "5 krooni".

### Erimid
Mündist on kaks erimit – ühel on vapi kõige alumise lõvi pea ja käpa vahel M-täht ja teisel ei ole.


Pilt:5krooni1993M.jpg|"M"-iga münt
Pilt:5 krooni 1993 Mita.jpg|"M"-ita münt


## Vaata ka
* 1994. aasta viiekroonine münt
* Viiekroonine pangatäht
* Eesti Vabariigi meenemündid
* Eesti kroon
Olmeluul

**Olmeluul** on luul, mille sisu on seotud igapäevaste olmesündmustega, mistõttu on mõnikord raske hinnata patsiendi väidetu tõesust. Näiteks patsient, kes elab ühiskorteris, räägib, et naabrid varastavad ühisköögist tema toiduaineid. See võib isegi nii olla, aga võib olla tegemist ka luuluga.

Sageli on olmeluulu käivitavaks asjaoluks patsiendi mäluhäired. Patsient näiteks ei mäleta, kuhu ta pani oma raha ja  seetõttu ei ole ta suuteline oma raha üles leidma ja sellest sugeneb kahtlustus, et keegi on tema raha varastanud. Kahtlusalusteks saavad patsiendi lähedased või naabrid. Ajapikku kahtlus süveneb ja areneb luul. Kuid luulu sisu jääb ikkagi olme tasemele ja ruumiliselt piirdub oma toaga. Luulu ulatus ei laiene ruumis ega sisuliselt, erinevalt laiahaardelisest ja kosmilisest luulust.

Olmeluul esineb sageli dementsetel (tüüpiliselt Alzheimeri tõbi, kuid ka vaskulaarne dementsus või tserebrovaskulaarsed haigused) vanuritel.
Linda Ariva

**Linda Ariva** (aastani 1955 **Linda Ibrus**; 18. november 1921 Tallinn – 27. jaanuar 2009 Elva)  oli eesti tõlkija ja pedagoog, polüglott.

## Elukäik
Aastal 1941 lõpetas ta Tallinna 8. Keskkooli, 1949 Tartu Riikliku Ülikooli inglise filoloogina. 1953–1954 täiendas end sealsamas ajaloo-keeleteaduskonnas.

Aastail 1949–1960 töötas ta pedagoogina Pärnu ja Viljandi koolides, 1960–1969 Tartu Riikliku Ülikooli inglise keele kateedris, hiljem töötas Nõo Keskkoolis.

Ta tõlkis peamiselt saksa ja inglise keelest. Ta valdas 14 keelt.

## Looming
*1970 "Inglise keele õpik edasijõudnutele"
*1977 "Inglise keele õpik algajaile" 
### [[Isaac Asimov]]i teoste tõlkeid
*1973 "Igaviku lõpp"
*1985 "Asum"
*1989 "Asum ja impeerium"
### Muid tõlkeid
*1968 Joachim Wohlgemuth "Egon ja kaheksas maailmaime"
*1974 Uwe Kant "Klassiõhtu"
*1974 Ray Bradbury "Marsi kroonikad"
*1982 ja 2000 Otfried Preussler "Krabat"

## Isiklikku
Tema abikaasa oli matemaatik Karl Ariva.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Neuroleptikumid

**Neuroleptikumid** on grupp keemilisi ühendeid, millel on tõhus raviv toime psühhoosile. Tihti kasutatakse sõna "neuroleptikum" sõna "antipsühhootikum" sünonüümina.

Neuroleptikumid on ravimid, mis kõrvaldavad mõtlemishäireid, suruvad maha tajumishäireid, hallutsinatsioone ja sundmõtteid; samal ajal ei teki üldanesteesiat. Mõne neuroleptikumiga (kvetiapiin, klosapiin, olansapiin) kaasneb tugev sedatiivne toime, mõnega mitte (sulpiriid). Nende ravimite toime ühiseks omaduseks on psüühiliste protsesside aktiivsuse pidurdamine, koos sellega aeglustub ka liikumine. Ravi eesmärgiks on nn positiivse sümptomaatika kõrvaldamine. Niinimetatud negatiivset sümptomaatikat vähendav toime on tagasihoidlik ning ilmneb sõltuvalt konkreetsest isikust, haigusest, ravimist, ravidoosist ja ravi kestusest. 

Neuroleptikumid jagatakse kaheks üldrühmaks – traditsioonilised ehk konventsionaalsed ehk vanad neuroleptikumid ehk tüüpilised ja uued ehk atüüpilised neuroleptikumid. Mõlemasse rühma kuuluvad ravimid on kasutusel olnud suhteliselt pikka aega.

Neuroleptikumide toime raviannustes manustatuna võib halvendada tähelepanu, vähendada motivatsiooni ning põhjustada võimetust kogeda naudingut. 

Kauaaegsest kasutusest on tingitud tardiivdüskineesia (hiline düskineesia) (pöördumatu liikumishäire). Liigutushäired on sagedasemad tüüpiliste neuroleptikumide kasutamisel, atüüpiliste puhul on seevastu sagedasemad metaboolsed kõrvalnähud, näiteks kaalu suurenemine.

## Jaotus
Keemiliselt on neuroleptikumid väga erinevad:
*Butürofenooni derivaadid
**Haloperidool
**Melperoon
**Droperidool
**Triperidool
**Benperidool
*Fenotiasiini derivaadid
**Kloorpromasiin
**Flufenasiin
**Perfenasiin
**Tioridasiin
**Trifluperasiin
**Levomepromasiin
**Pimosiid
*Tioksanteeni derivaadid
*Indooli derivaadid
*Dibensodiasepiini derivaadid

## Viited
Ravimiresistentsus

**Ravimiresistentsus** on nähtus, mil ravimid ei avalda ettenähtud toimet. Ravimiresistentsuse korral tuleb soovitud toime saavutamiseks suurendada oluliselt ravimi annust. Ekstreemsetel ravimiresistentsuse juhtudel ei olegi võimalik soovitud raviefekti saavutada.

Ravimiresistentsuse põhjused:
*detoksikatsiooni protsesside intensiivsuse suurenemine,
*ravimi imendumise hälbed,
*ravimi eritumise hälbed.

## Vaata ka
*Antibiootikumiresistentsus
Ühekroonine münt (hõbedavärviline)

Hõbedavärvilised **ühekroonised mündid** on esimesed pärast 1992. aasta rahareformi käibele lastud mündid, mis käibelt kõrvaldati.

__TOC__

Mündid valmistas RE Juveel Tallinnas. 

Alates aastast 1998 vermitakse sama kujundusega, kuid pisut erineva kaalu ning katkendlikult rihveldatud servaga ühekroonised münte kollasest metallist. Eesti Pank põhjendab muudatust sellega, et hõbedasi 1-krooniseid münte oli võimalik kasutada Saksamaa müügiautomaatides sama koostisega ja lähedase mõõdu ning kaaluga 1-margase asemel.

## Kujundus
Hõbedane münt kaalub 5,44 grammi, selle läbimõõt on 2,335 sentimeetrit, paksus 1,8 millimeetrit ning selle serv on sile.

### Avers
Mündi esiküljel on Eesti väike riigivapp ning vermimise aasta.

### Revers
Mündi tagaküljel on sõnad "EESTI VABARIIK" ning nimiväärtus "1 kroon".

### Vermimisaasta erimid
Hõbedasi ühekrooniseid münte vermiti aastatel 1992, 1993 ja 1995 ning ainus visuaalne erinevus müntidel on aastaarv.

## Vaata ka
* Ühekroonine münt alates aastast 1998
* Ühekroonine meenemünt (2008)
* 1934 aasta ühekroonine münt
* 1933 aasta ühekroonine münt 
* Eesti kroon

## Viited

## Välislingid
* Ühekroonise nimiväärtusega müntide käibelelaskmine ja käibelt kõrvaldamine (RTL, 06.03.1998, 67, 294)
* Ühekroonise nimiväärtusega müntide käibelt kõrvaldamine (RTL, 06.03.1998, 67, 295)
Eesti Päevaleht (Rootsi)

**Eesti Päevaleht** (rootsi keeles *Estniska Dagbladet*) oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Stockholmis aastail 1959–2022. 

Kui aastatel 1945–1959 ilmunud ajaleht Stockholms-Tidningen Eestlastele omanikuvahetuse tõttu ilmumise lõpetas, algasid läbirääkimised kõigi eesti ajalehtede ühendamiseks Rootsis ja ühise päevalehe moodustamiseks. Kuigi mitmesugused ringkonnad huvitatud olid, ei õnnestunud sobivat lahendust leida. Endine moodus jätkus Eesti Päevalehe nime all 26. märtsil Eskilstuna-Kurireni juures lehe B-väljaandena, peatoimetajaks Juhan Kokla. Eskilstuna Kurireni eriväljaandena ilmus ajaleht, kuni mindi üle iseseisva organi moodusele. Majandusjuhiks hakkas Peeter Kõll, vastutavaks toimetajaks Arvi Moor ning väljaandjaks sai Eesti Päevaleht Förlags AB. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas 8–16-leheküljelisena.

Esimene Eesti Päevalehe number ilmus 26. märtsil 1959. 11. jaanuaril 2017 ilmus 7000. ajalehenumber.

Kuna lehetellijate arv oli vähenenud, mistõttu 2018. aastaks riigitoetust enam ei saadud, hakkas leht alates 1. jaanuarist 2018 ilmuma üle nädala. 

Alates 2018. aastast andis ajalehte välja äriühing Estniskt Tidskrift AB, mille tegevdirektor oli Tiina Pintsaar, juhatuse esimees Jaan Vilval ja juhatuse liige Patrick Adolf Szutkiewicz. 

Alates 2020. aastast ei suutnud Eesti Päevaleht majanduslikel põhjustel paberlehte enam välja anda ja ajaleht ilmus digitaalsena kuni 28. augustini 2022.

## Peatoimetajad
*1959–1992 Juhan Kokla 
*1993–1994 Alur Reinans, peatoimetaja ja vastutav väljaandja
*15. juuni 1994 – 2010 Ülo Ignats
*2011–2016 Tiina Pintsaar
*2016–2017 Ülo Siivelt
*2017–2022 Tiina Pintsaar

## Viited
 

## Välislingid

* Eesti Päevalehe võrguarhiiv
* "Eesti Päevaleht Rootsis vaagub tellijate vähesuse tõttu hinge" ERR, 18. märts 2013
Zach Braff

**Zachary Israel Braff ** (sündinud 6. aprillil 1975 South Orange'is  New Jerseys) on Kuldgloobusele ja Emmy auhinnale nomineeritud USA filminäitleja, stsenarist ja produtsent.

Tema tuntuimaks telerolliks on J.D. osatäitmine USA komöödiasarjas "Kollanokad". Lisaks on ta mänginud filmides "Aedade osariik" (2004), "Viimane suudlus" (2006) ja "The Ex" (2007).

## Välislingid
*
*Ametlik koduleht
*Zach Braff's MySpace
Evangeline Lilly

**Nicole Evangeline Lilly** (sündinud 3. augustil 1979 Fort Saskatchewanis  Albertas) on Kuldgloobusele nomineeritud Kanada filminäitleja.

Tema tuntuimaks telerolliks on Katherine "Kate" Austeni osatäitmine USA draamasarjas "Teadmata kadunud".

## Välislingid
*
Ühekroonine münt (kullavärviline)

Kuldkollaseid **ühekrooniseid münte** vermiti alates aastast 1998, enne seda vermiti ühekrooniseid münte hõbedasest sulamist.

## Kujundus
Kuldkollane münt kaalub 5 grammi, selle läbimõõt on 2,325 sentimeetrit ning selle serv on katkendlikult rihveldatud (vaheldumisi sile ja rihveldatud pind; nii sileda kui ka rihveldatud ala järjestikune pikkus on umbes 13 mm ja mõlemaid on mündi serval 3 korda).

### Avers
Mündi esiküljel on Eesti väike riigivapp ning vermimise aasta.

### Revers
Mündi tagaküljel on sõnad EESTI VABARIIK ning nimiväärtus 1 KROON.

### Vermimisaasta erimid
Kuldkollaseid 1-krooniseid münte vermiti aastatel 1998, 2000, 2001, 2003 ja 2006 ning ainus visuaalne erinevus müntidel on aastaarv.

## Juubelimünt
9. juunil 2008 lasti ringlusse Eesti Vabariigi 90. aastapäeva erikujundusega ühekroonine münt. Niisuguseid münte vermiti kokku 20 miljonit.

## Vaata ka
* Ühekroonine münt (1992–1995)
* 1934. aasta ühekroonine münt
* 1933. aasta ühekroonine münt 
* Eesti kroon
* Ühekroonine meenemünt (2008)
* Eesti Vabariigi meenemündid

## Välislingid
* Ühekroonise nimiväärtusega müntidekäibelelaskmine ja käibelt kõrvaldamine (RTL, 06.03.1998, 67, 294)
* Ühekroonise nimiväärtusega müntide käibelt kõrvaldamine (RTL, 06.03.1998, 67, 295)
Masi Oka

**Masi Oka** (õieti **Masayori Oka**; jaapani keeles 岡 政偉 *Oka Masayori*; sündinud 27. detsembril 1974 Tōkyōs  Jaapanis) on Kuldgloobusele nomineeritud Jaapani-Ameerika Ühendriikide näitleja ja digitaalefektide looja.

Tema tuntuimaks telerolliks on Hiro Nakamura osatäitmine Ameerika Ühendriikide draamasarjas "Kangelased" ja Franklini roll komöödiasarjas "Kollanokad". Lisaks on ta loonud digitaalefekte filmidele "Star Wars: Osa II - Kloonide rünnak", "Star Wars: Osa III - Sithi kättemaks", "Maailmade sõda" ja "Kariibi mere piraadid: Surnud mehe aardekirst".

## Välislingid
*
Laine Mets

**Laine Mets** (aastani 1955 **Laine Kallak**; 22. detsember 1921 Annikvere – 28. aprill 2007 Tallinn) oli eesti pianist ja klaveriõppejõud.

Ta sündis kooliõpetajate peres. 1944. aastal lõpetas ta Tallinnas konservatooriumi Erika Franzi õpilasena. Aastatel 1945–1948 õppis Leningradi konservatooriumis, seejärel Anna Klasi juures ja 1950–1953 Moskvas Gnessinite-nimelises Muusikapedagoogilises Instituudis. 1954. aastal sai ta kunstiteaduste kandidaadi kraadi.

Esimese soolokontserdi andis Laine Mets 1948. aastal. Edaspidi esines ta peaaegu igal aastal uue kavaga klaveriõhtutega, lisaks andis ta ka klaverikontserte koos sümfooniaorkestriga. Tema lemmikheliloojate hulka kuulusid Johann Sebastian Bach, Domenico Scarlatti, François Couperin, Béla Bartók ja Olivier Messiaen. Eesti klaverimuusikast esitas ta meelsasti Rudolf Tobiase, Artur Lemba, Heino Elleri ja Eduard Tubina loomingut.

Pärast Moskvast naasmist töötas Laine Mets Tallinna Riiklikus Konservatooriumis õppejõuna: aastatel 1974–1987 juhatas ta klaverikateedrit, 1981. aastast oli professor ja 1994. aastast emeriitprofessor.

## Pere
Tema õde oli pianist Virve Lippus. Pojad pianist Rein Mets ja füüsik Ülo Mets.
Junga

**Junga** (ka **laevapoiss**, **tekipoiss**) on üldjuhul alaealine laevameeskonna (laevapere) liige, kelle ülesanne laevas on täita vanemate meeskonnaliikmete korraldusi ning saada õpipoisi meetodil praktilisi kogemusi merendusest ja laevandusest. 

## Ajalugu
Jungade tegevus laevadel ulatub sajandite taha. Algul kasutati neid muuhulgas ohvitseride kajutiteenijatena. Üldjuhul ei võetud tekipoisiks alla teismeliseiga. Mitmed ajaloost tuntud meresõitjad või kõrgemad mereväeohvitserid on alustanud oma laevateenistust jungana. Jungad pidid sageli sooritama teatud teenistusaja järel purjelaevadel pädevus- ja julguskatseid, misjärel nad ülendati nooremmadrusteks.

Kuni teise maailmasõjani oli näiteks peaaegu kõigi suuremate Eesti purje- ja aurulaevade meeskonnas alaealine tekipoiss.

Uuemal ajal on noorte varajaseks merenduslikuks ja sõjanduslikuks ettevalmistamiseks asutatud ka spetsiaalseid jungade koole, mis on olnud eriti aktuaalsed maailmasõdade aegu. Venemaal asutas Peeter I esimese jungade kooli juba 1703. aastal Kroonlinnas.

## Tänapäev
Tänapäeval on nii-öelda ametlikke palgalisi jungasid või tekipoisse laevadel harva. Selleks on nii juriidilisi kui ka praktilisi põhjuseid. Neid võib esineda pigem abilistena väikelaevadel või purjejahtidel. 

Noortele meresõiduhuvilistele on tänapäeval asutatud esmaste merenduskogemuste saamiseks huviringe ja organisatsioone, kus on võimalik omandada praktilisi oskusi noortele mõeldud väiksematel õppelaevadel või õppeväljasõitudel. Vastavas organisatsioonis või huvihariduses osalejat nimetatakse ka mõnikord jungaks ja neile korraldatakse jungade katseid või ristimisi.

## Vaata ka
*Sea Cadet Corps
*Eesti Noorte Mereklubi
*Merenoorkotkad

## Välislingid
*Nõukogude mängufilm "Põhjalaevastiku junga" (M. Gorki nimeline stuudio 1973)
Paul Giamatti

**Paul Edward Valentine Giamatti** (sündinud 6. juunil 1967 New Havenis Connecticutis) on Ameerika näitleja. Ta on pälvinud Primetime Emmy auhinna ja kolm Kuldgloobust ning olnud kaks korda nomineeritud Oscarile ja Briti Filmiakadeemia filmiauhinnale.

## Osaline filmograafia

## Välislingid
*
Michelle Williams

**Michelle Ingrid Williams** (sündinud 9. septembril 1980 Kalispellis Montana osariigis) on USA filminäitleja.

Williams sai tuntuks, kui kehastas aastatel 1997–2003 Jen Lindleyt USA teleseriaalis "Dawson's Creek". 2005. aastal kehastas ta Almat draamafilmis "Brokebacki mägi", mis tõi talle nii Kuldgloobuse kui ka Oscari nominatsiooni. Nii Oscari kui ka Kuldgloobuse nominatsiooni on ta pälvinud ka filmide "Kurb valentinipäev" ja "Minu nädal Marilyniga" eest.

## Filmograafia

## Välislingid
*
Charlize Theron

**Charlize Theron** (sündinud 7. augustil 1975 Lõuna-Aafrika Vabariigis Benonis) on USA filminäitleja ja modell.

## Elulugu
Charlize oli pere ainus laps. Tema emakeel on afrikaani keel. Isa kannatas alkoholismi all ning tuli 21. juunil 1991 oma abikaasale ja tütrele kallale. Charlize'i ema laskis mehe maha. Kohus tunnistas selle enesekaitseks ega karistanud teda.

Võitnud kohaliku modellivõistluse ja saanud aastapikkuse modellilepingu, sõitis Charlize 16-aastaselt Milanosse. Pärast lepingu lõppemist asus ta elama New Yorki ning hakkas käima balletikoolis. 19-aastaselt sai ta põlvevigastuse, mis ei lubanud tal tantsijaks saada.

Kui Charlize oli balletikoolist lahkunud, ostis ema talle üheotsapileti Los Angelesse. Kui Charlize läks seal ema saadetud tšekki rahaks vahetama, keelduti pangas talle raha andmast. Charlize vihastas ja hakkas telleri peale karjuma. Seda kuulis järjekorras tema taga seisnud talendiotsija, kes tema etteastest vaimustununa andis talle oma visiitkaardi, tutvustas teda filmimaailmas ja aitas tal pääseda näitekooli. Hiljem Theron vallandas ta oma mänedžeri kohalt, sest too pakkus talle järjest osi ajuvabades filmides, näiteks "Showgirls" ja "Species".

Theron nimetati 1998 valminud filmiga "Võimas Joe Young" parima ulmefilmi auhinna Saturn kandidaadiks parima naiskõrvalosatäitja kategoorias, aga ei võitnud seda auhinda.

2003 mängis Theron filmis "Koletis" sarimõrvar Aileen Wuornosi. Selle filmiga pälvis ta arvukalt filmiauhindu, millest kõige olulisemad on parima naisnäitleja Oscar, parima draamanäitlejanna Kuldgloobus ja Berliini filmifestivali parima naisnäitleja Hõbekaru.

2004 mängis Theron filmis "Peter Sellersi elu ja surm" Britt Eklandi. Selle rolli eest nimetati ta Kuldgloobuse kandidaadiks parima lühisarja või telefilmi naisnäitleja kategoorias ja Emmy kandidaadiks parima naiskõrvalosatäitja kategoorias lühisarjas või filmis. Ta ei võitnud kumbagi auhinda.

2005 mängis ta filmis "Külm maa" naiskaevurit. Selle rolli eest nimetati ta Oscari kandidaadiks parima naisnäitleja kategoorias ja Kuldgloobuse kandidaadiks parima draamanäitlejanna kategoorias. Ta ei võitnud neist kumbagi.

2009 mängis ta filmis "Põlev lennuk"" ja nimetati sellega Saturni auhinna kandidaadiks parima naisnäitleja kategoorias, kuigi filmis puudub ulmeline element. Ta ei saanud seda auhinda.

## Filmid

## Välislingid

* 
*  (Verified Twitter account)
* 
* Koduleht
* Charlize Theron filmiveeb.ee-s
Matthew Fox

**Matthew Chandler Fox ** (sündinud 14. juulil 1966 Abingtonis  Pennsylvanias) on Kuldgloobusele nomineeritud USA filminäitleja ja endine modell.

Tema tuntuimateks rollideks on Charlie Salingeri osa USA draamasarjas "Party of Five" (1994–2000) ja Dr. Jack Shephardi roll põnevussarjas "Teadmata kadunud", mida ta kehastab alates 2004. aastast.

## Välislingid
*
*Matthew Fox at Lostpedia
Tiina Toomet

**Tiina Toomet** (neiupõlvenimi **Tiina Muttikas**; sündinud 11. jaanuaril 1960 Tallinnas) on eesti veterinaar.

## Elukäik
Ta on õppinud Tallinna 27. 8-klassilises koolis ja Tallinna 21. Keskkoolis. Lõpetanud 1983. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia, kus õppis veterinaariat. 

Töötas Vabariiklikus Veterinaarlaboratooriumis 1983–1986. Oli kuus aastat lastega kodus ning asutas 1991. aastal oma väikeloomakliiniku – Tiina Toometi Kliiniku. Seal on ta tegelnud põhiliselt naha- ja kõrvahaiguste, allergiate ja hematoloogiliste probleemidega. 2022. aasta novembris müüs ta loomakliiniku maha.

Toomet on end erialaselt täiendanud põhiliselt Soomes. Alates 1995. aastast on ta osalenud oma eriala tippkongressidel Euroopas ja mujal maailmas. 

Ta on olnud Eesti Väikeloomaarstide Seltsi loomisest 1994. aastal kuni 2003. aastani seltsi president ning on praegugi Eesti esindaja Euroopa ja maailma väikeloomaarstide ühingutes.

Ta on Eesti Maaülikooli kuratooriumi liige.

Ta õpetab Järvamaa Kutsehariduskeskuses paar korda aastas tulevasi loomaarsti abilisi ja korraldab kutsikate eelkooli.

Ta teeb kaks korda kuus taskuhäälingut "Loomaarst taskus".

## Tegevus poliitikas
Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Põhja-Tallinna linnaosas erakonna Parempoolsed nimekirjas, sai 65 häält ning ei osutunud valituks.

## Teosed
* Koerte haigused. [Autorid Birgit Aasmäe, Jaagup Alaots, Vladimir Andrianov jt, koostanud K. Reidla.] Tartu, Eesti Põllumajandusülikool, 2000. 485 lk. ISBN/ISSN 9985882628 – kaasautor
* Tiina Toomet. Elust koera ja kassiga. Tallinn, Maalehe Raamat, 2012. 155 lk. ISBN/ISSN 9789985644508
* Tiina Toomet ja Triin Kass. Kas kass...? Tallinn, Varrak, 2019. 287 lk. ISBN/ISSN 9789985347652
* Tiina Toomet. Mida sina täna sõid? Raamat koerte ja kasside söötmisest. Tallinn, Hea Lugu, 2020. 272 lk. ISBN/ISSN 9789949673971

## Tunnustus
* 2022 – Eesti Loomaarstide Ühingu elutööpreemia
* 2026 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema ema oli kosmeetik Inna Tarmak ja isa korvpallur Heino Muttikas. Tema vend on Mart Tarmak.

Tiina Toomet on abielus Vallo Toometiga ja neil on kolm last: Karl (sõjaväelane), Siim (vanade autode taastaja) ja Silvia (linnaplaneerimismagister). Pere elab Kalamajas. Neil on kassid Maksim ja Donnarumma, bostoni terjer Paula ning saksa lambakoer Säde. Varem on neil olnud ka bokser.

Tiina Toomet harrastab pilatest.

## Viited

## Kirjandus
* Marii Karell. "Tiina Toometi loomalood". Kirjastus Fookus Meedia. 2008. ISBN 9789949180875

## Välislingid
* Tiina Toometi Kliiniku koduleht
* Foto
* Regina Hansen. Tiina Toomet – loomatohtriks liiga hell. EPL.ee, 6. november 1999
* Katrin Pauts. Loomaarsti lood said raamatuks. Õhtuleht, 20. detsember 2008
* Tiiu Laks. Loomaarst Tiina Toomet kartis lapsepõlves koeri. EPL, 16. jaanuar 2009
* Eesti Televisiooni saade "Tähelaev. Tiina Toomet" (ERR Arhiivis). Esmaeeter: 19. november 2006.