open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jäämeri (maal)

„**Jäämeri**“ (saksa keeles „Das Eismeer“) on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.

Segaduse tõttu autori teise polaarmaastikku kujutava teosega tunti 1965. aastani maali ka nimetuse „Luhtunud lootus“ (saksa keeles „Die gescheiterte Hoffnung“) all.


Eismeer CDFriedrich Detail.JPG
Detail Eismeer CD Friedrich.JPG|Laevavrakk
Caspar David Friedrich ausschnitt-eisberg.jpg|Jäämägi
Caspar David Friedrich ausschnitt-eisschollen.jpg


## Kirjandus
* Helmut Börsch-Supan, Karl Wilhelm Jähnig: *Caspar David Friedrich. Gemälde, Druckgraphik und bildmäßige Zeichnungen*, Prestel Verlag, München 1973, ISBN 3-7913-0053-9 (Werkverzeichnis)
* Johannes Grave: *Caspar David Friedrich und die Theorie des Erhabenen. Friedrichs „Eismeer“ als Antwort auf einen zentralen Begriff der zeitgenössischen Ästhetik*, VDG-Verlag, Weimar 2001, ISBN 3-89739-192-9
* Werner Hofmann (Hrsg.): *Caspar David Friedrich 1774–1840. Kunst um 1800.* Ausstellung der Hamburger Kunsthalle 14. September bis 3. November 1974, Prestel Verlag, München 1974, ISBN 3-7913-0095-4 (Ausstellungskatalog zur gleichnamigen Ausstellung)
* Werner Hofmann: *Caspar David Friedrich. Naturwirklichkeit und Kunstwahrheit.* C.H. Beck Verlag, München 2000, ISBN 3-406-46475-0
* Helmut R. Leppien: *Caspar David Friedrich in der Hamburger Kunsthalle*, Gerd Hatje Verlag, Stuttgart 1993, ISBN 3-7757-0455-8
* Peter Rautmann: *Caspar David Friedrich. Das Eismeer. Durch Tod zu neuem Leben*, Fischer Verlag, Frankfurt a.&nbsp;M. 2001, ISBN 3-596-10234-0 (Monografie)
* Wieland Schmied: *Caspar David Friedrich*, DuMont Verlag, Köln 1992, ISBN 3-8321-7207-6
* Staatliche Kunstsammlungen Dresden (Hrsg.): *Caspar David Friedrich und sein Kreis*. Ausstellung im Albertinum vom 24. Dezember 1974 bis 16. Februar 1975, VEB Verlag der Kunst, Dresden 1974, ohne ISBN (Ausstellungskatalog zur gleichnamigen Ausstellung)
* Wolfgang Stechow: *Caspar David Friedrich und der ‚Griper‘*, in: Festschrift für Herbert von Einem zum 16. Februar 1965, Gebrüder Mann Verlag, Berlin 1965, (ohne ISBN) S. 241–246.
* Norbert Wolf: *Caspar David Friedrich.* Taschen-Verlag, Köln 2003, ISBN 978-3-8228-1958-6.
Kaarnapuu

**„Kaarnapuu“**, tuntud ka kui **„Muistne hauaküngas“** (saksa keeles „Das Hünengrab“), on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.

Maal asub alates 1975. aastast Louvre‘i kunstimuuseumis.

Teose suurem (62 × 76 cm) versioon, „Kaarna Rügenil“ („Der Krähenbaum auf Rügen“), asub Essenis erakogus.

## Viited

## Kirjandus
* Börsch-Supan, Helmut et al. *Baltic Light: Early Open-Air Painting in Denmark and North Germany*, Yale University Press, 2000. ISBN 0-300-08166-9
* Börsch-Supan, Helmut. *Caspar David Friedrich*, Prestel, 1990. 
* Pomarède, Vincent . ''The Louvre: All the Paintings'', Black Dog & Leventhal, 2011. ISBN 1579128866
Purjelaev (maal)

„**Purjelaev**“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.

Umbes 1815. aastal valminud maalil on kujutatud kolmemastilist purjelaeva.
## Viited
Steinkopf

**Steinkopf** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Nama Khoi vallas.

1818. aastal asutati piirkonda misjonijaam, mis 1821. aastal viidi üle praeguse Steinkopfi asupaika. Linn on saanud nime Londonis tegutsenud saksa vaimuliku järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Steinkopfi elanikest värvilisi 95,43%, mustanahalisi aafriklasi 3,29%, valgeid 0,43%, India või Aasia päritolu inimesi 0,23% ja teisi 0,61%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 98,20%, inglise keelt 0,46% ja tsvana keelt 0,46%.

## Viited
Käi ja koo

**Käi ja koo** on käsitööliste ühenduse Lossi Gild korraldatav käies kudumise teatevõistlus, mida on korraldatud alates 2012. aastast. 

Võistlus on toimunud kord aastas, maikuus Viljandimaal Heimtali muuseumi heinamaal. 2017. aasta võistlus toimus erandkorras Tallinnas Saku Suurhallis iga-aastase mardilaada raames. Kudumisvõistluse idee sündis kõikjal maailmas naiste hulgas varem levinud, kuid tänapäevaks hääbunud kombest kasutada iga võimalikku hetke, et kududa perele tarvilikke rõivaesemeid. Käi ja koo võistluse ameerika tütarvõistlus Walk and Knit on toimunud alates 2014. aastast Wisconsini lamba- ja villafestivalil. Võistluse sealpoolseks algatajaks on Mary Germain, kes osales Eestis Käi ja kool 2013. aastal.

## Võistlusest
Võistelda saavad neljaliikmelised võistkonnad. Võisteldakse viie vardaga kudumises, kusjuures kõikidel võistkondadel on kasutada ühesuguse jämedusega vardad ja lõng. Lisaks kuulub kohustuslikku võistlusvarustusse vardakott, milles asub võistluse ajal lõngakera. Teatevahetuste käigus antakse kudumistöö koos vardakotiga järgmise vahetuse võistlejale üle. Igal võistlejal tuleb viiel vardal kududes kõndida umbes 100-meetrine lõik, mille läbimiseks kulub keskmiselt minut. Võitja selgitamiseks liidetakse kokku kudumi kvaliteet, kootud ringide arv ning distantsi läbimiseks kulunud aeg. 2016. aastal, kui toimus viies käies kudumise võistlus, viidi lisaks teatevõistlusele läbi ka individuaalvõistlus, kus võistlejatel tuli kududes ja kõndides läbida umbes 400 m pikkune distants. 
## Reeglid
Kudumisvõistluse formaadi ja reeglid on välja töötanud Lossi Gildi liikmed.
* Osaleda saavad neljaliikmelised võistkonnad.
* Võistlusvarustuse jagavad korraldajad.
* Igal võistkonna liikmel tuleb kõndides ning samal ajal kududes läbida u 100 m lõik.
* Kootakse ringselt, viie 2 mm jämeduse vardaga, kasutades sobivas jämeduses villast lõnga.
* Ühe võistkonna kohta on üks kudumistöö, mida teatevahetustes järgmisele võistlejale edasi antakse.
* Lõngakera hoitakse võistluse ajal vardakotis, mis ripub võistleja käsivarrel ning mida samuti teatevahetuste käigus edasi antakse.
* Kõndimine on ainus viis distantsi läbimiseks. Jooksmise või ühel kohal paigal seismise eest lisanduvad trahvisekundid.
* Paremusjärjestuse moodustamisel arvestatakse kudumistöö kvaliteeti, distantsi läbimise aega ning kootud ringide arvu.
* Võistlus toimub heinamaal, seega tuleks kasutada maastikule sobivaid jalanõusid.
* Võistluse hasardis tekkinud vigastuste eest kannab vastutust iga võistleja ise.
## Viited
Danielskuil

**Danielskuil** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas, Kgatelopele valla halduskeskus.

Danielskuil on rajatud 1892. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Danielskuili elanikest mustanahalisi aafriklasi 47,41%, värvilisi 44,46%, valgeid 6,34%, India või Aasia päritolu inimesi 0,78% ja teisi 1,02%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 62,98% inimesi, tsvana keelt 30,90%, inglise keelt 1,81%, koosa keelt 1,10% ja viipekeelt 0,89%.

## Galerii

Pilt:Second Dutch Reformed Church, Danielskuil.JPG
Pilt:Danielskuil, South Africa - panoramio (1).jpg


## Viited
Grabouw

**Grabouw** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Theewaterskloofi vallas.

Grabouw on asutatud 1856. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse tulemuste kohaselt oli Grabouw' elanikest värvilisi 55,78%, mustanahalisi aafriklasi 38,47%, valgeid 4,64%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24% ja teisi 0,86%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 61,83% inimesi, koosa keelt 28,50%, sotho keelt 4,99% ja inglise keelt 2,48%.

## Viited
Armstrong Siddeley Genet Major

**Armstrong Siddeley Genet Major** oli 5-silindriline (hiljem 7-silindriline) õhkjahutusega tähtmootor, mis töötati välja Suurbritannias 1928. aastal. 

## Kasutus Eestis
Eesti lennuvägi ostis 1929. aastal kuus Avro 616 Avian IVM kerget treeningulennukit, mis olid varustatud Genet Major I mootoritega. Sama mootorit otsustasid oma ÕGL\PON-1 lennukil kasutada konstruktorid Voldemar Post, Otto Org ja Roman Neudorf. Genet Major I mootorid said omale kolm esimest valminud lennukit. Samuti kasutati neid Lätis seitsme esimese litsentsi alusel toodetud KOD-1 lennuki tootmisel. Hilisematel PON-1A ja KOD-1 lennukeil loobuti Genet Major mootoritest de Havilland Gipsy Majori kasuks.

## Variandid
### Genet Major I
Genet Major I oli Armstrong Siddeley Genet I mootorist arendatud 5-silindriline 105 hj (78 kW) õhkjahutusega tähtmootor. Tänu suuremale töömahule veidi võimsam. Leidis kasutust paljudel tolleaegsetel briti väikelennukitel.

### Genet Major 1A (Civet I)

Genet Major 1A (Civet IKuninglikes Õhujõududes) oli Genet Major I 7-silindriline edasiarendus. Nimivõimsus 145 hj (108 kW).

### Genet Major III
Valatud klapikarpidega Genet Major IA.

### Genet Major IV
Reduktoriga Genet Major IA, nimivõimsusega 160 hj (120 kW).

## Tehnilised andmed
### Genet Major I
Spārnotā Latvija Nr. 20; 1936 veebruar. lk 574
*Tüüp – õhkjahutusega tähtmootor, otseülekandega.
*Pöörlemissuund – päripäeva, eestpoolt vaadates.
*Silindrite arv – 5
*Surveaste – 5,35:1
*Silindri läbimõõt – 108 mm
*Kolvi käik – 114,3 mm
*Töömaht – 5,23 l
*Läbimõõt – 965 mm
*Pikkus – 920 mm
*Tühimass – 113,5 kg
*Nimivõimsus – 103 hj
*Reaalne võimsus merepinnal – 107 hj
*Normaalne pöörete arv minutis – 2200

### Genet Major IA (Civet I)
Lumsden, Alec. British Piston Engines and their Aircraft. Marlborough, Wiltshire: Airlife Publishing, 2003. lk 71.

*Tüüp – õhkjahutusega tähtmootor, otseülekandega.
*Pöörlemissuund – päripäeva, eestpoolt vaadates.
*Silindrite arv – 7
*Surveaste – 5:1
*Silindri läbimõõt – 107,95 mm
*Kolvi käik – 114,3 mm
*Töömaht – 7,3 l
*Läbimõõt – 985,5 mm
*Pikkus – 970 mm
*Tühimass – 148 kg
*Nimivõimsus – 165 hj (123 kW)
*Normaalne pöörete arv minutis – 2425
*Kütus – oktaaniarvuga 77 lennukibensiin

## Kirjandus
*Arvo Vercamer ja Toivo Kitvel. "Põhjakotkad 2". Külim, Tallinn 2015

## Välislingid
*Toomas Türk. Kui tiivad olid puust ja mehed rauast ehk kui Eestis ehitati lennukeid
Hoopstad

**Hoopstad** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Tswelopele vallas.

Hoopstad on asutatud 1876. aastal ja sai linnaõigused 1905. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hoopstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 91,9%, valgeid 5,5%, värvilisi 2,0%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,3%. Sotho keelt pidas emakeeleks 52,0%, koosa keelt 18,5%, tsvana keelt 14,6%, afrikaani keelt 7,1% ja teisi keeli 7,8%.

## Viited
Parys

**Parys** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Fezile Dabi ringkonnas, Ngwathe valla halduskeskus. Parys asub Vaali jõe paremal kaldal.

Parys on asutatud 1876. aastal. Linn on saanud nime Prantsusmaa pealinna Pariisi järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Parysi elanikest mustanahalisi aafriklasi 82,3%, valgeid 14,7%, värvilisi 2,3%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,2%. Sotho keelt pidas emakeeleks 60,3% inimesi, afrikaani keelt 16,9%, koosa keelt 13,1%, inglise keelt 2,5% ja teisi keeli 7,1%.

## Galerii

Pilt:Old Magistrates Office Parys-002.jpg
Pilt:Parys Suspension Bridge 1919.jpg
Pilt:Vaal River Parys.jpg


## Viited
Michael Kohl

**Michael Kohl** (28. september 1929 Sondershausen – 4. juuli 1981 Ida-Berliin) oli Saksa DV diplomaat.

Michael Kohl oli pärit juristi perekonnast. 1948–1952 õppis ta Jena ülikoolis õigusteadust. 1948. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1952–1961 töötas ta Jena ülikoolis õppejõu ja teadurina rahvusvahelise õiguse ja riigiõiguse alal, doktorikraadi kaitses 1956. aastal. 1961–1965 töötas ta Saksa DV Välisministeeriumis osakonnajuhatajana ja 1965–1973 riigisekretärina. Alates 1971. aastast oli Kohl Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo välispoliitikakomisjoni ja läänekomisjoni liige. 1973. aastal nimetati Michael Kohl Saksa DV erakorraliseks ja täievoliliseks saadikuks Saksamaa Liitvabariigis. 1974–1978 oli ta Saksa DV alalise esinduse juhataja Bonnis. Alates 1976. aastast kuni surmani oli Michael Kohl Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmekandidaat. 1978. aastal astus ta saadikukohalt tagasi ja temast sai Saksa DV välisministri asetäitja.

## Viited
Harry Ott

**Harry Ott** (15. oktoober 1933 Chemnitz – 24. juuni 2005 Prieros) oli Saksa DV diplomaat ja riigitegelane.

Harry Ott lõpetas gümnaasiumi 1952. aastal. Samal aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1952–1953 õppis ta Leipzigi Ülikoolis majandusteadust. 1953–1959 õppis ta Moskva Riiklikus Rahvusvaheliste Suhete Instituudis. 1959–1966 töötas ta Saksa DV Välisministeeriumis referendi, instruktori ja sektorijuhatajana. 1966–1974 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee rahvusvaheliste suhete osakonna juhataja asetäitja. 1971–1976 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Keskrevisjonikomisjoni liige. 1976–1989 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige. 1974–1981 oli ta Saksa DV suursaadik Nõukogude Liidus. 1982–1988 oli ta Saksa DV alaline esindaja Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis ja samaaegselt Saksa DV välisministri asetäitja.

## Viited
Sugudeta keel

**Grammatiliste sugudeta keel** on loomulikult arenenud või konstrueeritud keel, milles puuduvad grammatiliselt määratletud sookategooriad. See tähendab, et mitte ühegi lause grammatika (sealhulgas sõnavormid ja sõnade järjestus) ei muutu grammatilise soo alusel. 

Grammatiliste sugudeta keeltes on mitmesuguseid vahendeid sugupoolte märkimiseks: näiteks soospetsiifilised nimisõnad *isa*, *tütar* jne ning eraldi asesõnad, nt eesti keeles vähekasutatav naissooline asesõna *temake* ning inglise keeles *she* ja *he*. See, kas mõni lauses esinev sõna märgib sugu, ei too ei inglise ega eesti keele reeglite järgi kaasa ühtegi grammatilist muutust ülejäänud lause süntaksis ega selle lause ülejäänud sõnade morfoloogias.

## Grammatiliste sugudeta keeled
* üksikud indoeuroopa keeled: armeenia keel, bengali keel, pärsia keel, sorani keel ja inglise keel (v.a soolised asesõnad)
* paljud uurali keeled, sh ungari keel, soome keel ja eesti keel (v.a soolised asesõnad)
* baski keel
* kõik tänapäeva turgi keeled (nt türgi keel)
* kõik austroneesia keeled (nt polüneesia keeled)
* vietnami keel
* hiina keel
* korea keel
* jaapani keel

## Teised seotud terminid
Terminit "grammatiliste sugudeta keel" ei tohi segi ajada sooneutraalse keele terminiga. Sugudeta keelest tingitud diskursus ei pruugi tingimata olla sooliselt neutraalne. Kuigi grammatiliste sugudeta keeled välistavad mõned võimalused sooliste stereotüüpide tugevdamiseks – näiteks meessugu märkivate asesõnade kasutamine ja viitamine inimesele ametikoha järgi –, võivad need siiski sisaldada soospetsiifilisi väljendeid. 

Grammatilises tähenduses on soolise päritolumärgi puudumine distinktiivne soost endast. Samuti võib sooline eristus väljenduda nii bioloogilises kui ka kultuurilises kontekstis.
Mossel Bay

**Mossel Bay** (afrikaani keeles **Mosselbaai**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul.

Mossel Bay on asutatud 1848. aastal, linnaõigused sai 1852. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mossel Bay elanikest värvilisi 40,9%, mustanahalisi aafriklasi 40,1%, valgeid 17,6%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 0,9%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 57,4% inimesi, koosa keelt 30,7%, inglise keelt 6,9%, sotho keelt 1,5% ja teisi keeli 3,5%.

## Galerii

Pilt:Mossel Bay, Downtown.jpg
Pilt:Diaz Beach, Mossel Bay.jpg
Pilt:Mossel_Bay_(15412141375).jpg


## Viited
Sorani keel

**Keskkurdi keel** (کوردیی ناوەندی *kurdîy nawendî*), ka **sorani keel** (سۆرانی *soranî*), on üks kurdi keeli, mis kuulub indoeuroopa keelte hulka, indoiraani keelte harru ja loodeiraani keelte alamrühma.

Keelt räägitakse Iraagis, peamiselt Iraagi Kurdistanis, samuti Lääne-Iraani territooriumil Kurdistani provintsis ja Lääne-Aserbaidžaani provintsis. Keskkurdi keel on araabia keele kõrval üks kahest ametlikust keelest Iraagis. Poliitilistes dokumentides viidatakse sellele lihtsalt kui kurdi keelele.

Seda kõneleb emakeelena umbes 7,25 miljonit inimest, kellest 4 miljonit elavad Iraagi Kurdistanis.

Terminit *sorani* (nimetatud endise Sorani emiraadi järgi) kasutatakse enamasti selleks, et viidata kirjalikule ja standarditud keskkurdi keele kujule. Soranit kirjutatakse sorani kirjas, mille arendasid araabia kirjasüsteemist 1920. aastatel Sa'id Sidqi Kabani ja Taufiq Wahby.

Alates 2009. aastast on olemas soranikeelne Vikipeedia.

## Vaata ka

* Kurdi kiri
* Põhjakurdi keel
* Lõunakurdi keel
* Sorani emiraat
* Sorani grammatika
Lamstedt

**Lamstedt** (alamsaksa *Loomst*) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.

Valla pindala on 52,64 km². 31. detsembril 2015 elas seal 3349 inimest.

On valdade ühenduse Samtgemeinde Börde Lamstedt keskus.

Madal Westerbergi seljak, otsamoreen Saale jäätumise perioodist, asub Lamstedti Rahdeni paikkonna lähedal.

## Lamstedti osad

Tänane Lamstedt koosneb endistest valdadest:

* Hackemühlen, liidendati 1972. aastal
* Ihlbeck, liidendati 1972. aastal
* Nindorf, liidendati 1972. aastal
** Seth, vanasti Nindorfi paikkond
* Rahden, liidendati 1929. aastal Hackemühleniga
* Wohlenbeck, liidendati 1972. aastal

## Ajalugu

Lamstedt kuulus Bremeni peapiiskopkonda. 16. sajandi keskpaigas võtsid elanikud omaks luterluse. Tilly (1628–1630) juhitud Liiga okupatsiooni ajal kannatasid nad vastureformatsiooni katsete all.

1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Lamstedtist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.

Claus Spreckels (1828–1908),  suurtööstur Hawaiil ja Californias (Spreckels Sugar Company), sündis Lamstedtis. *Claus-Spreckels-Straße* (tänav) Lamstedtis kannab tema nime.

## Viited

## Välislingid

* www.lamstedt.de
Sorani emiraat

**Soran** oli kurdi rahvusest sunniitide emiraat Kurdistanis tänapäeval Iraagi Kurdistani alal.

Emiraat saavutas 1530. aastatel täieliku sõltumatuse  Osmanite riigist kohe pärast seda, kui see allutati Safavidi kontrolli alla. Hiljem taastati Osmanite võim, poolautonoomne vasallriik iseseisvus, pärast paarisaja aasta pikkust impeeriumi teenimist, teist korda 1700. aastate lõpus ja 1800. aastate alguses, kuid lõpuks allus 1835. aastal taas Osmani vägedele. Enamuse ajast oli emiraadi pealinnaks Rawandiz, kuigi paljud jõukad aadlikud viibisid Shaqlawa linnas.

## Vaata ka

* Sorani keel
Khanaat

**Khanaat** ehk **khaaniriik** oli turgi ja mongoli rahvaste poliitiline üksus, mida juhtis feodaalselt või sõjaliselt khaan või kagaan.
Mittelstenahe

**Mittelstenahe** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.

Valla pindala on 33,68 km². 31. detsembril 2015 elas seal 601 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Börde Lamstedt.

## Ajalugu

Mittelstenahe kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. Talunikud maksid kümnist Himmelpforteni kloostrile, mis sekulariseeriti 1647. aastal. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt.

Pärast Preisi ja siis Prantsuse okupatsiooni aastatel 1806 kuni 1810 annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1. jaanuaril 1811 annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Mittelstenahest, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.

## Viited

## Välislingid

* www.mittelstenahe.de
Immanuel Justus von Essen

**Immanuel Justus von Essen** (ristiti 17. november 1719 Schwerin – 20. november 1780) oli Liivimaa vaimulik.

Immanuel Justus von Esseni isa oli Schwerini toomkantor Michael von Essen (u 1677−1727). 

Immanuel Justus von Essen õppis Jena ülikoolis, seejärel Liivimaal luteriusu pastor, 1743. aastast Liepupe (*Pernigel*), Skulte (*Adjamünde*) ja Pēterupe (*Peterskapelle*) ja aastatel 1744-1746 Sala (*Holmhof*) ja Piņķi kihelkonna koguduste (*Pinkenhof*) pastor. 1746–1755 diakon, 1755–1760 arhidiakon ja 1760. aastast Riia toomkiriku  Riia Peetri koguduse ülempastor 1760–1780, Riia linnakonsistooriumi assessor.

Immanuel Justus von Essen  rajas Essenite Liivimaa haru. Tema kolm poega Andreas Immanuel Edler von Essen (1757−1815), Paul Melchior Edler von Essen (1759−1813) ja Johann Theodor (1761−?) tõsteti 15. juulil (vkj) 1782 Püha Rooma keiser Leopold II poolt aadliseisusse ja nad sai perekonnanimeks Edler von Essen.

## Esseni kirjakogu
Kultuurilukku on von Essen läinud enda koguga suurmeeste kirjadest, millest olulise osa avaldas Tartu Ülikooli raamatukogu esimene direktor Karl Morgenstern (keda ekslikult on peetud ka kogu koostajaks; koostamise asjaolud selgitas välja kultuuriloolane Mare Rand). Kirjakogu kinkis 1806. aastal Tartu Ülikoolile tema poeg Riia raehärra Andreas Immanuel Edler von Essen (1757−1815), osa kogust jäi ka Morgensterni eravaldusse.

Von Esseni kogutud kirjade autorite ja adressaatide seas on näiteks Carl Philipp Emanuel Bach, Georg Philipp Telemann, Carl Linné, Johann Gottfried von Herder, Gottlieb Schlegel, Daniel Bernoulli, Leonhard Euler, Anders Celsius, Nikolaus von Amsdorf, Anhalt-Dessau vürst Georg III Vaga, André Dacier, Francesco Maria Zanotti, vürst Bogusław Radziwiłł, Georg II Rákóczi, Nikolaus Ludwig von Zinzendorf jpt. Kirju säilitatakse tänini Tartu Ülikooli raamatukogus.

## Vaata ka
*Essen (Greifswaldi suguvõsa)

## Viited

## Kirjandus
*Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1977. Nr 436.
Hartwall

**Oy Hartwall Ab** on Soome joogitootja, mille peakorter asub Helsingis. Ettevõte on asutatud 1836. aastal. 

Ettevõtte kuulsamateks jookideks on Long Drink, Jaffa, Pommac ja Novelle veed. Firmal on ka litsents, et toota ja müüa Soomes Pepsit, 7 Up'i ja Mountain Dew'd. Hartwalli alkohoolsed joogid on näiteks siider Upcider, Lapin Kulta laagriõlu, Karjala õlu ja laagriõlu Foster's.
Woldemar Dietrich von Budberg

**Woldemar Dietrich von Budberg-Bönninghausen** (läti keeles *Voldemārs fon Budbergs-Benninghauzens*; 8. oktoober 1740 Tallinn – 3. juuli 1784 Valga) oli baltisaksa mõisnik ja kunstnik, Valga kreisimarssal. Ta kuulus Budbergide-Bönninghausenide aadlisuguvõssa.

Ta sündis Tallinnas mõisniku ja kohtuniku Otto Friedrich von Budberg-Bönninghauseni perekonnas. Otto Friedrich von Budbergile kuulusid Rannamõisa, Huuksi, Turaida ja Tirza mõis, hiljem lisandus veel Harku mõis. 

Kooli saadeti Woldemar Dietrich von Budberg Riiga; seal õppis ta aastatel 1753–1757 Riia Toomkoolis, 1757. aastal jätkas õpinguid Strasbourgis. Pärast õpingute lõppu reisis Brudberg mööda Euroopat, külastas Saksamaad, Šveitsi, Itaaliat, uuesti Prantsusmaad, seejärel Inglismaad, sealt tagasi mandrile – Madalmaadesse. Kunstiõppe sai ta Saksamaal – Leipzigis ja Dresdenis.

1765. aastal Budberg naasis Liivimaale ja asus elama Riia lähistel Juglas Strazdumuiža mõisas, mis Budbergitele kuulus 1741. aastast. 1770. aastal lasi ta ehitada vana peahoone kõrvale uue klassitsistlikus stiilis peahoone, mis on säilinud tänapäevani.

Kui 1783. aasta juulis loodi Katariina II ukaasiga Balti provintsidele uus halduskord ning Riia ja Võnnu (Cēsise) maakonna kirdeosadest moodustati Liivimaa kubermangu Valga kreis ning linnast sai kreisilinn, siis valiti Budberg Valga kreisimarssaliks.

1884. aasta juulis Valgas ta suri.

## Viited

## Välislingid
 
*Budbergi portree – Karl August Senffi gravüür akvatintatehnikas. digikogu.ekm.ee
Mailaht

**Mailaht** (ka Soulaht, Soolaht; keskkonnaregistri koodiga vee2037600) on järv Hiiumaa vallas Mudaste külas. Veekogu pindala on 14,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1863&nbsp;m.

## Viited
Kuura laht

** Kuura laht** (ka *Kura laht, Kura järv*) on järv Hiiumaa vallas Hausma ja Hiiessaare külas. Veekogu pindala on 4,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1008&nbsp;m.

## Viited
Tammelais

**Tammelais** (ka Metsiku järv) (keskkonnaregistri koodiga vee2045100) on järv Hiiumaa vallas Kõrgessaare alevikus, Jõeranna ja Otste külas. Veekogu pindala on 16,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2242&nbsp;m.

## Viited
Graafwater

**Graafwater** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Cederbergi vallas.

Graafwater on asutatud 1920. aastal, linnaõigused sai 1957. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Graafwateri elanikest värvilisi 83,06%, valgeid 14,24%, mustanahalisi aafriklasi 2,34%, India või Aasia päritolu inimesi 0,18% ja teisi 0,13%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 97,35%, inglise keelt 1,15% ja koosa keelt 0,57%.

## Viited
Lambalaht

**Lambalaht** (keskkonnaregistri koodiga vee2037710) on järv Hiiumaa vallas Sigala külas. Veekogu pindala on 5,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1395&nbsp;m.

## Viited
Lambalaht (Mudaste küla)

**Lambalaht** (keskkonnaregistri koodiga vee2037620) on järv Hiiumaa vallas Mudaste külas. Veekogu pindala on 2,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 851&nbsp;m.

## Viited
Vahemadal

**Vahemadal** on madal Tallinna lahes, Paljassaare poolsaare tipust umbes 3,2 km loodes.

## Vaata ka
*Vahemadala tulepaak
*Vahemadala põhjapoi
Kaguranna madal

**Kaguranna madal** (varem Leontjevi madal) on madal Tallinna lahes, Naissaare lõunatipust umbes 4,2 km kagus.
Tšernovi madal (Lääne maakond)

**Tšernovi madal** (ka Tsernovi madal) on madal Läänemeres, halduslikult Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas, mandrist umbes 16 km kaugusel läänes ja Osmussaarest umbes 12,5 km edelas.
Hülkari madal

**Hülkari madal** on madal Tallinna lahes, Naissaarest umbes 3 km idas.

## Vaata ka
*Hülkari ots
*Hülkari tulepaak
Väike Venelaht

**Väike Venelaht** (ka Väike-Venelaht) (keskkonnaregistri koodiga vee2037910) on järv Hiiumaa vallas Sigala külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 957&nbsp;m.

Väikese Venelahe kõrval asub Venelaht.

## Viited
Venelaht

**Venelaht** (keskkonnaregistri koodiga vee2037900) on järv Hiiumaa vallas Sigala külas. Veekogu pindala on 4,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1729&nbsp;m.

Venelahe kõrval asub Väike Venelaht.

## Viited
Vinkovi madal

**Vinkovi madal** on madal Läänemeres, halduslikult Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas, Tahkuna poolsaare tipust umbes 19 km loodes.
Daugavpilsi koduloo- ja kunstimuuseum

**Daugavpilsi koduloo- ja kunstimuuseum** on koduloo- ja kunstimuuseum Lätis Daugavpilsis.

Muuseumil on kaks hoonet: peahoone aadressil *Rīgas iela* 8 ja näitusehoone aadressil *Muzeja iela* 7.

Muuseum asutati 1938.

## Välislingid
*Muuseumi koduleht
Pico da Bandeira

**Pico da Bandeira** (portugali keeles 'lipu mäetipp') on mägi Brasiilias Minas Geraisi ja Espírito Santo osariigi piiril, kõrguselt kolmas mägi riigis.

Kuni 1965. aastani, mil Pico da Neblina kõrgus täpselt ära mõõdeti, peeti Pico da Bandeirat Brasiilia kõrgeimaks mäeks.

## Viited
Ida-Läti madalik

**Ida-Läti madalik** (läti keeles *Austrumlatvijas zemiene*) on madalik Ida-Lätis. Läänes külgneb madalik Alūksne kõrgustikuga ja Vidzeme kõrgustikuga, idas Velikaja madalikuga ja Latgale kõrgustikuga. Madaliku pikkus on 160–170&nbsp;km ja laius 56–70&nbsp;km. Madaliku pindala on 10 818&nbsp;km².

Loodusgeograafiliselt eristatakse madaliku aladel selliseid maastikurajoone nagu Meirāni tasandik, Lubānsi tasandik, Jersika tasandik, Arona kuplitega tasandik, Adzele kerkeala ja Aknīste nõlvak. 

Madaliku kõrgeim koht on Vadzole mägi (läti keeles *Vadzoles kalns*) (175&nbsp;m üle merepinna).
## Viited
Pico do Monte Negro

**Pico do Monte Negro** (portugali keeles 'musta mäe tipp') on mägi Brasiilias, Rio Grande do Suli osariigi kõrgeim mägi.
Kokle

***Kokle*** (lätikeelne sõna tõlkes 'kannel', varasemas läti keeles *kokles*) on kannelt meenutav näppekeelpill, läti rahvapill.

Lätis tehtud arheoloogilistel kaevamistel leitud esimesed *kokle*-taolised pillid on dateeritud 13. sajandisse.
Pico 31 de Março

**Pico 31 de Março** ehk **Pico Trinta e Um de Março** (portugali keeles '31. märtsi mäetipp') on mägi Brasiilias Amazonase osariigis, riigi kõrguselt teine mägi. Pico 31 de Março asub Venezuela piiri lähedal.
Velikaja madalik

**Velikaja madalik** (vene keeles Псковская низменность ('Pihkva madalik'), läti keeles *Mudavas zemiene*) on madalik Venemaal Pihkva oblastis ja Läti idaosas Velikaja jõe valgla alal. Madaliku mõõtmed on 80-90 × 200-500 km ja pindala 17 000 km².

Madaliku suurim kõrgus on 65 m.
Pico da Neblina

**Pico da Neblina** (portugali keeles 'udu mäetipp') on mägi Brasiilias Amazonase osariigis, riigi kõrgeim mägi. Pico da Neblina asub Venezuela piiri lähedal.

Pico da Neblina avastati alles 1950. aastatel. Esimeste inimestena jõudsid mäe tippu 1965. aastal Brasiilia armee ekspeditsiooni liikmed.

## Viited
Cape Winelandsi ringkond

**Cape Winelandsi ringkond** on Lõuna-Aafrika Vabariigi Lääne-Kapimaa provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.

Piirkond on tuntud veinitootmise poolest.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Cape Winelandsi ringkonna elanikest värvilisi 62,12%, mustanahalisi aafriklasi 23,68%, valgeid 12,89%, India või Aasia päritolu inimesi 0,40% ja teisi 0,91%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 74,77% inimesi, koosa keelt 16,60%, inglise keelt 4,32% ja sotho keelt 1,88%.

## Viited
Muusikateatrižanrite loend

*Siin on tahestikuliselt loetletud [[muusikateatrižanr]]e.*

* *azione teatrale* 
* ballaadooper (*[[ballad opera]]*) 
* burlesk (*burlesque*) 
* burlett (*burletta*)
* divertisment (*divertissement*)
* *dramma giocoso*
* *entrée*
* *extravaganza*
* *farsa*
* *favola in musica*
* *festa teatrale*
* *film musical*
* *[[grand opéra]]*
* *[[intermède]]*
* *[[intermedio]]*
* *[[intermezzo]]*
* kammerooper (*chamber opera*)
* kangelasballett (*ballet-héroïque*) 
* komöödia-ballett (*comédie-ballet*)
* *Lehrstück*
* *Liederspiel*
* lüüriline draama (*drame lyrique*)
* madrigalikomöödia
* *Märchenoper*
* maskietendus *[[masque]]*
* liturgiline draama (*medieval drama*)
* melodraama (*melodrama*)
* *melodramma*
* monodraama (*monodrama*)
* *music drama*
* muusikateater (*music theatre*)
* muusikal (*musical*)
* muusikadraama (*dramma per musica*)
* numbriooper (*number opera*)
* *opéra bouffon*
* *[[opera buffa]]*
* *[[opéra comique]]*
* *opéra féerie*
* *opera semiseria*
* *[[opera seria]]*
* *[[opéra-ballet]]*
* operett (*operetta*)
* õukonnaballett (*[[ballet de cour]]*) 
* pantomiim (*pantomime*)
* *[[pasticcio]]*
* pastoraal (*pastoral*)
* *pastorale-héroïque*
* *posse*
* *puppet opera*
* *[[rappresentazione sacra]]*
* pääsemisooper *rescue opera*
* *[[sainete]]*
* koolidraama *[[Schuldrama]]*
* *Schuloper*
* semiooper *[[semi-opera]]*
* *[[sepolcro]]*
* *[[serenata]]*
* *[[Singspiel]]*
* *Spieloper*
* *[[tonadilla]]*
* *tourney*
* *tragédie en musique*
* vodevill *[[vaudeville]]*
* *verismo*
* *[[zarzuela]]*
* *Zauberoper*
* *Zeitoper*
GuardTime

**GuardTime AS** on infotehnoloogiaga tegelev aktsiaselts, mis asutati Eestis 3. novembril 2006.

Guardtime on plokiahelatehnoloogial põhinevate küberturvalisuse lahenduste looja, kes aitab tuvastada digitaalsetes andmetes ja tarkades seadmetes tehtud muudatusi ja selle tulemusena pakkuda e-ühiskonnale usaldusväärseid ja läbipaistvaid lahendusi.

Guardtime'i tehnoloogiat on integreeritud Eestis kasutatavatesse e-teenustesse, nagu näiteks Riigi Teataja, Kinnisturaamat ja Äriregister.

Ettevõte teeb koostööd selliste rahvusvaheliste institutsioonidega nagu maailma suurim kaitsetööstusettevõte Lockheed Martin, USA sõjavägi ja tehnoloogiaettevõte Ericsson.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Ettevõtte edulugu: plokiahelaga küberrünnakute vastu, Äripäeva raadio, *soundcloud*, 13. juuli 2018
Ceres (täpsustus)

**Ceres** tähendab mitut asja.
***[[Ceres]]** oli vanarooma mütoloogias taimede, teraviljakasvatuse ja põlluharimise jumalanna.
***[[Ceres (kääbusplaneet)|Ceres]]** on kääbusplaneet.
***[[Ceres (koor)|Ceres]]** on Eesti segakoor.
***[[Ceres (Itaalia)|Ceres]]** on vald Itaalias.
***[[Ceres (California)|Ceres]]** on linn Californias.
***[[Ceres (LAV)|Ceres]]** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis.
***[[Ceres (kuldmünt)|Ceres]]** oli Prantsuse 20-frangine kuldmünt.
OR Tambo ringkond

**OR Tambo ringkond** on Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.

Ringkond on saanud nime Lõuna-Aafrika poliitiku Oliver Tambo (1917–1993) järgi, kes oli aastatel 1977–1991 Aafrika Rahvuskongressi esimees.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli OR Tambo ringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,04%, värvilisi 0,47%, India või Aasia päritolu inimesi 0,19%, valgeid 0,19% ja teisi 0,10%. Koosa keelt pidas emakeeleks 94,21% inimesi, inglise keelt 2,69%, viipekeelt 0,77%, afrikaani keelt 0,55% ja suulu keelt 0,49%.

## Viited
Hiina RV hoiatus

**Hiina Rahvavabariigi hoiatus**, ka: **Hiina Rahvavabariigi viimane, tõsine hoiatus** jne, sai kõnekäänuks 1960. aastatel. 

USA ei tunnustanud Hiina RV režiimi, vaid Hiina Vabariiki, mille kätte oli jäänud Taiwan. Sel ajal sooritasid USA lennukid luurelende Hiina RV territooriumil; Hiina RV režiim fikseeris need ja esitas järjekindlalt "hoiatusi", ka "viimaseid hoiatusi", millele samas mingeid meetmeid ei järgnenud. Hoiatused nummerdati ja on teada, et ainuüksi 1964. aasta lõpuks oli selliseid "hoiatusi" üle 900. Hiina RV hoiatustest anti teada massimeedias ja need said üle maailma, ka Eestis, käibefraasiks.

## Viited
Pīpkalonija

**Pīpkalonija** oli 1888–1904 Tartus tegutsenud läti üliõpilaste kultuuriselts. 

Selts avaldas oma töid kogumikus "Pūrs", mille kolm köidet ilmusid 1891–1893. Nende köidete tekstides avaldati esimest korda Läti vasakpoolse sotsiaalpoliitilise liikumise (uus vool) ideesid. Seltsi nimi (täpsemalt hüüdnimi) tuleneb seltsi liikme Pēteris Pīpkalējsi nimest.
Ihlienworth

**Ihlienworth**  (alamsaksa: **Helmworth**) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.

Valla pindala on 40,29 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1588 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Land Hadeln.

## Ajalugu

Ihlienworth kuulub Land Hadelnisse, mis esialgu oli noorema Saksimaa hertsogkonna ja pärast selle *de facto* dünastilist jagunemist 1296. aastal (*de jure* 1260. aastal loodud) Saksi-Lauenburgi hertsogkonna eksklaav. Kui hertsogisoo meesliin 1689. aastal hääbus, läks Ihlienworth – nagu ka kogu *Land Hadeln* – keiserliku eestkoste alla. 1728. aastal keiser Karl VI läänistas Georg II Augustile ja tema Hannoveri dünastiale personaalunioonis tagastatud Saksi-Lauenburgi lääni.

Hannoveri territooriumite ümberkorraldamisega 1731. aastal andsid Hannoveri Bremeni ja Verdeni hertsogkonnad *Land Hadelni* haldamise üle. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Ihlienworthist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
YLE Fem

**Yle Fem** oli rootsikeelne telekanal Soomes, mis tegutses aastatel 1988–2017.

Aastatel 1988–2001 kandis kanal nime Finlands Svenska Television, aastatel 2001–2006 kandis kanal nime YLE FST, aastatel 2006–2012 YLE FST5 ja aastatel 2012–2017 kandis kanal nime Yle Fem.

Kanal kandis üle ka SVT Worldi saateid.

24. aprillil 2017 ühinesid kanalid Yle Fem ja Yle Teema ning nende baasil moodustati Yle Teema & Fem.
Gotonia

**Gotonia** oli baltisaksa üliõpilaskorporatsioon.

Korporatsioon asutati ametlikult 1922 Riias.

Korporatsiooni deviis on *In Treue Fest* (ligikaudne tõlge 'kindlas truuduses').
Cadenberge

**Cadenberge** (alamsaksa: **Cumbarg**) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.

Valla pindala on 30,98 km². 31. detsembril 2015 elas seal 4126 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Land Hadeln.

## Ajalugu
Cadenberge kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Cadenbergest, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.

1. novembrist 2016 on endine Geversdorfi vald Cadenberge valla osa.

## Regulaarsed sündmused

* Kevadlaat, aprilli kolmandal nädalavahetusel
* Cadenberge laskevõistlus, juuni neljandal nädalavahetusel (laupäeval)
* Suvi, (2008. aastani tänavafestival) juuli kolmandal laupäeval
* Cadenberge-Langenstraße laskevõistlus, septembri esimesel nädalavahetusel (pühapäeval)
* Sügismess, oktoobri kolmandal nädalavahetusel
* Cadenberge Advent, klubide kohtumine (2004. aasta jõuludeni) kolmandal advendil

## Viited

## Välislingid

* www.am-dobrock.de
Läti üliõpilaste kirjandusõhtud Tartus

**Läti üliõpilaste kirjandusõhtud Tartus** (läti keeles *Tērbatas latviešu studentu rakstniecības vakari*, lühendatult T.L.R.V.) olid Tartus läti üliõpilaste mitteametlikud koosviibimised, kus muu hulgas arutati läti kultuuri ja läti ajaloo teemadel.

Esimene õhtu toimus 1870. Õhtutele panid aluse Atis Kronvalds, Frīdrihs Grosvalds, Atis Grīnbergs, Eižens Zemmers ja teised. Õhtutest osavõtjad panid 1882 aluse läti  üliõpilaskorporatsioonile Lettonia.

## Vaata ka
*Kalevipoja-õhtu
Haldi nina

**Haldi nina** on maanina Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Haldi külas. Ninast põhja jääb Mänspe lõugas ja lõunasse Haldi lõugas. Nina tipus asus Nõukogude piirivalve vaatluspunkt. Eraomandis oleva Haldi nina piirivalve hoone kinnistu tippu puuritud puurkaev osutus arteesia kaevuks. http://atp.amphora.ee/hiiumaavv/?o=914&o2=13214&u=-1&hdr=hp&dschex=1&sbr=all&tbs=all&dt=&sbrq=Haldi&itm=322483&clr=history&pageSize=20&page=1 Kavatsus on uutel omanikel (26.10.2023 seisuga)https://kinnistusraamat.rik.ee/PealeheOtsinguTulemus.aspx?kadasterAadress=Haldi%2c+Haldi+k%u00fcla&nimi=&regNrIsikuKood=&kehtetuOmanik=false&oigustatudIsik=false&iestate=116396&OC=&rnr=6&pageNum=2&eventType=1 kinnistule rajada hoone 2009. aasta detailplaneeringu alusel.http://atp.amphora.ee/hiiumaavv/?o=914&o2=13214&u=-1&hdr=hp&dschex=1&sbr=all&tbs=all&dt=&sbrq=Haldi&itm=322483&clr=history&pageSize=20&page=1
Jaagupi nina

**Jaagupi nina** on maanina Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Jaagupi külas. Nina juures asub Jaagupi sadam.
Lõimandi nina

**Lõimandi nina** (ka **Lõimandi neem**) (vene keeles *мыс Симпернес*) on üks Tahkuna poolsaare põhjaotsa maaninadest, halduslikult Hiiumaa vallas.
Lehtma nina

**Lehtma nina** on üks Tahkuna poolsaare põhjaotsa maaninadest, halduslikult Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Lehtma külas. Nina juures asub Lehtma sadam.
Lemmiku nina (Aegna)

**Lemmiku nina** on maanina Harju maakonnas Aegna saare kirdeosas. Nina on liivane ja seal on tähelepanuväärsed kooslused.
Suurna nina

**Suurna nina** on maanina Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Tahkuranna külas. Nina juures on Suurna sadam.
Toomanina

**Toomanina** on maanina Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Rannakülas. Nina juures asub Nõva sadam.
Tsitre nina

**Tsitre nina** (ka **Tsitrenina**, **Andineem**) on maanina Harju maakonnas Kuusalu vallas Andineeme külas. Maanina asub Kolga lahe ääres, sellest läände jääb Salmistu laht.
Neuenkirchen (Cuxhaven)

**Neuenkirchen** (ametlikult saksa keels *Neuenkirchen (Land Hadeln)*; alamsaksa *Neenkarken*) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.

Valla pindala on 19,65 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1378 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Land Hadeln.

## Nimi

Nime *Neuenkirchen*, mis tähendab saksa keeles uut kirikut, sai koht pärast uue luterliku Maarja kiriku valmimist 1732. aastal.

## Ajalugu

Neuenkirchen kuulus Land Hadelnisse, mis esialgu oli noorema Saksimaa hertsogkonna ja pärast selle *de facto* dünastilist jagunemist 1296. aastal (*de jure* 1260. aastal loodud) Saksi-Lauenburgi hertsogkonna eksklaav. 1728. aastal keiser Karl VI läänistas Georg II Augustile ja tema Hannoveri dünastiale personaalunioonis tagastatud Saksi-Lauenburgi lääni. Hannoveri territooriumite ümberkorraldamisega 1731. aastal andsid Hannoveri Bremeni ja Verdeni hertsogkonnad *Land Hadelni* haldamise üle. Hannoveri kuningriik liidendas *Land Hadelni* reaalunioonis ning selle territooriumid, sealhulgas Neuenkirchen, said osaks uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.

## Viited

## Välislingid

* www.otterndorf.de
Tähva nina

**Tähva nina** on maanina Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kuri külas. Tähva nina ja Vohilaiu vahel asub Hellamaa laht.
Mõisanina

**Mõisanina** (eestirootsi keeles Hosnäse) on maanina Lääne maakonnas Vormsi vallas. Mõisanina ja Rumpo poolsaare vahel asub Hullo laht.
Odakivi säär

**Odakivi säär** (ka **Odakivi neem**) on säär Harju maakonnas Kuusalu vallas Pärispea poolsaare tipus. Sääre lähedal meres asub Odakivi.
Palli nina

**Palli nina** on maanina Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Palli külas. 

Teise maailmasõja ajal asus ninal Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse rannakaitsepatarei nr 149.

## Vaata ka
*Pallinina madal
## Viited
SVT2

**SVT2** on Rootsi Televisiooni (SVT) teine avalik-õiguslik telekanal. 

1996. aastani oli kanali nimi TV2.

SVT2 ei edasta ööpäev läbi. 2015. aastast edastatakse teda 9.00 kuni varahommikuni 5.00. suvel 15.30 kuni 05.00 SVT uudistesaate Rapport lõppu. 

Kanal alustas saadete edastamist 5. detsembril 1969. aastal. Kanal näitab sarju, uudiseid, jutusaateid ja filme.
Vohioja järv II

**Vohioja järv** (ka Vohioja järv, Vohisaare järv) (keskkonnaregistri koodiga vee2045500) on järv Vohilaiul, halduslikult Hiiumaa vallas Vahtrepa külas. Veekogu pindala on 1,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 780&nbsp;m.

## Viited
Rannakodu järv

**Rannakodu järv** (keskkonnaregistri koodiga vee2045520) on järv Hiiumaa vallas Sääre külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 488&nbsp;m.

## Viited
Köönaauk

**Köönaauk** (ka **Künaauk**) (keskkonnaregistri koodiga vee2051350) on järv Hiiumaa vallas Kõrgessaare alevikus. Veekogu pindala on 18,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3757&nbsp;m.

## Viited
Männamaa karjäär

**Männamaa karjäär** (keskkonnaregistri koodiga vee2051360) on tehisjärv Hiiumaa vallas Männamaa külas. Veekogu pindala on 2,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 742&nbsp;m.

## Viited
Õngu paisjärv

**Õngu paisjärv** on paisjärv Hiiumaa vallas Õngu külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 981&nbsp;m.

Järve läbib Õngu jõgi.

## Viited
Pedase nina

**Pedase nina** (eestirootsi keeles Pätsoddn) on maanina Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Pedase külas.
Prassi karjäär

**Prassi karjäär** (keskkonnaregistri koodiga vee2053410) on tehisjärv (karjäär) Hiiumaa vallas Prassi külas. Veekogu pindala on 1,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1145&nbsp;m.

## Viited
Babia Góra

**Babia Góra** (slovaki keeles **Babia hora**) on mägi Poola ja Slovakkia piiril Beskiidides. Babia Góra on kõrguselt teine mägi Poolas.
Watzmann (maal)

„**Watzmann**“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.

Maalil on kujutatud Watzmanni mäge Baieri Alpides.

## Viited

## Välislingid
* Teose kirjeldus (*saksa keeles*)
Pikla nina

**Pikla nina** on maanina Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Piirumi külas.

2014. aastal avati ninal linnumaja, kus võõrustatakse linnuvaatlejaid.

## Viited
Vihren

**Vihren** (bulgaaria keeles Вихрен) on mägi Bulgaarias, kõrguselt riigi teine ja Balkani poolsaare kolmas mägi.
Tohvri nina

**Tohvri nina** (ka **Tohvri neem**) on 0,24 hektari suurune saar Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tohvri külas Tohvri lahes. Saare rannajoone pikkus on 296 meetrit.

Saar kuulub Vanamõisa lahe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Harju karjäär

**Harju karjäär** (keskkonnaregistri koodiga vee2053420) on tehisjärv (karjäär) Hiiumaa vallas Harju külas. Veekogu pindala on 1,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 497&nbsp;m.

## Viited
Säärelaht

**Säärelaht** (ka *Tipi laht*) on järv Saaremaa vallas Undva külas. Veekogu pindala on 2,9&nbsp;ha ja kaldajoone pikkus 946&nbsp;m.

## Viited

## Välislingid
*
América Futebol Clube

**América Futebol Clube** (tuntud ka kui **América Mineiro** või lihtsalt **América**) on Brasiilia jalgpalliklubi, mis tegutseb Minas Geraisi osariigis Belo Horizontes. Alates 2021. aastast mängib klubi Brasiilia kõrgliigas Campeonato Brasileiro Série A. Klubi kodustaadion on Independência.

Klubi asutati 30. aprillil 1912. See on tulnud 16 korral Minas Geraisi osariigi meistrivõistluste Campeonato Mineiro võitjaks. Aastatel 1916–1925 võideti meistrivõistlused kümme korda järjest. Viimati tuldi osariigi meistriks 2016. aastal. Brasiilia meistrivõistlustel on parimaks kohaks seitsmes 1973. aasta hooajal.

América Mineiro suurimateks rivaalideks on Atlético Mineiro ja Cruzeiro. América Mineiro ja Atlético Mineiro vahelised derbimängud on tuntud nime all *O Clássico das Multidões*.

América Mineiro on toetajaskonnalt Minas Geraisi osariigis kolmas jalgpalliklubi.

América Mineiros on mänginud või sealt jalgpallurikarjääri alustanud mitu tuntud Brasiilia koondislast, teiste seas Tostão (maailmameister 1970), Éder Aleixo, Gilberto Silva (maailmameister 2002), Fred ja Danilo.

## Praegune meeskond
*Seisuga 27. juuli 2023*

## Saavutused

;Série B
*Võidud (2): 1997, 2017
;Série C
*Võidud (1): 2009
;Copa Sul-Minas
*Võidud (1): 2000
;Campeonato Mineiro
*Võidud (16): 1916, 1917, 1918, 1919, 1920, 1921, 1922, 1923, 1924, 1925, 1948, 1957, 1971, 1993, 2001, 2016
;Taça Minas Gerais
*Võidud (1): 2005

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Lammaslaht

**Lammaslaht** (keskkonnaregistri koodiga vee2062020) on järv Saaremaa vallas Võhma külas. Veekogu pindala on 6,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1610&nbsp;m.

## Vaata ka
*Lambalaht

## Viited