open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vaga Kosmas

**Vaga Kosmas** (suri umbes 787) oli Maiuma piiskop, kaanonite looja. Ta on õigeusu pühak.  

Kosmas oli pärit Jeruusalemmast. Ta jäi orvuks ja teda kasvatasid Damaskuse Johannese vanemad. Koos Johannesega sai ta suurepärase hariduse. 

Kui Kosmas sai täisealiseks, läks ta ühte Palestiina kloostrisse, kus ta paistis silma usuvägitegudega.  

Ta astus koos Johannesega välja ikonoklasmi vastu ja ikoonide kaitseks. 

Kosmas kirjutas palju kaanoneid kirikupühadeks ning kolmlaule vaikseks nädalaks. Nad kirjutasid palju ikonoklasmivastaseid kirjutisi.  

743. aastal sai Kosmas Maiuma piiskopiks.

Ta suri kõrges vanuses 787. aasta paiku.  
 
Vaga Kosmase mälestuspäev on 12. oktoober.
Óscar Berger Perdomo

**Óscar José Rafael Berger Perdomo** (sündinud 11. augustil 1946 Guatemala linnas) on Guatemala poliitik. Aastatel 2004–2008 oli ta Guatemala president.

Berger on elukutselt advokaat. Jaanuarist 1991 kuni juunini 1999 oli ta Guatemala linnapea.
Norodom Sihanouk

**Norodom Sihanouk Varman** (khmeeri keeles នរោត្តម សីហនុ, tiitliga **Preah Bat Samdech Preah**; 31. oktoober 1922 Phnom Penh – 15. oktoober 2012 Peking) oli Kambodža kuningas.

Ta oli kuningas aastatel 1941–1955 ja 24. septembrist 1993 kuni 7. oktoobrini 2004, peaminister 1955–1960 (vaheaegadega) ja riigipea 1960–1970 ning 1975–1976, prints (riigipea enne kuningaameti taastamist) 1991–1993.

Tema vanemad olid kuningas Norodom Suramarit ja kuninganna Sisowath Kossamak. 

Sihanouk suri südameinfarkti tagajärjel Pekingi haiglas.

## Kuninga lapsed

*Norodom Yuvaneath Preah Ream (17. oktoober 1943 –)
*Norodom Ranariddh (2. jaanuar 1944 –)
*Norodom Rachvivong (8. juuli 1944 – 31. juuli 1973; suri malaariasse)
*Norodom Chakrapong (21. oktoober 1945 –)
*Norodom Sihanouk Naradipo (10. veebruar 1946 –; kadus 1976)
*Norodom Sihanouk Khemanourak (26. september 1949 –; kadus 1976)
*Norodom Sihamoni (14. mai 1953 –)
*Norodom Narindrapong (18. september 1954 – 7. oktoober 2003 Pariis; suri südamerabandusse)

Neil lisaks sündis tal kuus tütart.
Karjala

**Karjala** on ajalooline piirkond Fennoskandias, tänapäeval Soome ja Venemaa territooriumil. See on ajalooliselt olnud karjalaste asuala (tänapäeval on neid sinna jäänud väga vähe).

## Ajaloolise piirkonna jagunemine
Ajalooline Karjala jaguneb järgmisteks piirkondadeks:
*Lääne-Karjala:
**Põhja-Karjala
**Lõuna-Karjala
**Laadoga-Karjala (Kesk-Karjala)
**Raja-Karjala
*Ida-Karjala:
**Valge mere Karjala
**Aunuse Karjala

Karjalaste ajaloolisele asualalt on karjalasi hiljem rännanud välja ning ka neid suuremaid asualasid nimetatakse 'Karjalateks':
*Tveri-Karjala
*Novgorodi-Karjala (Valdai-Karjala)
*Ingeri-Karjala (isurite asuala)
*Tihvini-Karjala

## Ajaloolisi kaarte piirkonnast

File:Map of Ingria and Karelia.jpg|Ingeri ja Karjala, 1740. aastail
File:Russian Empire 1745 (Map II HQ).jpg|Viiburi kubermang ja Peterburi kubermang 1745. aastal
File:Map of Saint Peterburg Governorate 1770.jpg|Viiburi kubermang ja Peterburi kubermang 1770. aastal


## Vaata ka
*Karjala-Soome NSV
*Karjala ANSV
*Karjala Vabariik

## Kirjandus
*Heikki Kirkinen. ''Karjala idän ja lännen välissä I. Venäjän Karjala renessanssiajalla (1478-1617)''. Helsinki 1970

## Välislingid
CHB

**Chohung Bank** ehk **CHB** (조흥은행(주) [džo'hõng õn'heng (džu)]; 朝興銀行(株)) oli Lõuna-Korea suurim ja vanim finantsasutus. 

Pank rajati 1897. aastal ja kandis tol ajal nime **Han Sung Bank** (한성은행 [han'song õn'heng] ; 漢城銀行). Praeguse nime sai ta 1943 ühinemisel Dong Il pangaga.

CHB ühines pangaga Shinhan Bank aprillis 2006.

## Välislingid
* Panga ametlik koduleht
Korea keel

**Korea keel** on keel, mida räägitakse Põhja- ja Lõuna-Koreas, osaliselt ka Ida-Hiinas, Põhja-Korea ja Hiina piiridel. Maailmas peab korea keelt emakeeleks umbes 78 miljonit inimest.

Üldiselt peetakse korea keelt suguluskeelteta keeleks, mõned uurijad on korea keelt seostanud altai keeltega.

Korea keele põhikonsonandid: ㅊ (*tšiõt*), ㅋ (*kiõk*), ㅌ (*tiõt*) ja ㅍ (*piõp*) on aspireeritud variandid järgmistest variantidest: ㅈ (*džiõt*), ㄱ (*giõk*), ㄷ (*digõt*) ja ㅂ (biõp) ning lisaks veel ㅎ (hiõt).

Viis nendest konsonantidest on rõhutatud – kirjutatakse horisontaalselt üksteise kõrvale: ㄲ (*kk*), ㄸ (*tt*), ㅃ (*pp*), ㅆ (*ss*) ja ㅉ (*dždž*). Kahekordseid konsonante ei hääldata pikalt nagu eesti keeles, vaid tugevalt rõhutatuna.

Täishäälikud: korea keeles on kuus põhitäishäälikut **ㅏ, ㅓ, ㅣ, ㅡ, ㅜ, ㅗ. **Nende kombineerimisel saadakse järgmised häälikud: **ㅐ**([*a*]*e*), a jääb peaaegu hääldamata; **ㅑ**(*ja*); **ㅒ**(*jaeo*); **ㅔ**(*e*); **ㅕ**(*j*[*e*]*o*), e jääb peaaegu hääldamata; **ㅖ**(*je*); **ㅘ** (*wa*); **ㅙ** (*we*); **ㅚ** (*wo*); **ㅛ** (*jo*); **ㅝ** (*w*[*u*]*o*), u jääb peaaegu hääldamata; **ㅞ** (*w*[*u*]*e*), jääb peaaegu hääldamata; **ㅟ** (*wi*); **ㅠ** (*ju*); **ㅢ** (*ui*);

Korea keeles puudub grammatiline sugu.

## Korea kiri

Korea kirjas on 24 lihttähte, mille kombineerimisel saadakse silpe märkivad täheplokid. 

 

Tähestiku järjekord:

ㄱ ㄲ ㄴ ㄷ ㄸ ㄹ ㅁ ㅂ ㅃ ㅅ ㅆ ㅇ ㅈ ㅉ ㅊ ㅋ ㅌ ㅍ ㅎ
ㅏ ㅐ ㅑ ㅒ ㅓ ㅔ ㅕ ㅖ ㅗ ㅘ ㅙ ㅚ ㅛ ㅜ ㅝ ㅞ ㅟ ㅠ ㅡ ㅢ ㅣ

## Välislingid

*Kõik korea keele silbid, Unicode'i tabel, PDF-vormingus
*Korea nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Edward Natapei

**Edward Nipake Natapei Tuta Fanua'ariki** (17. juuli  1954 – 28. juuli 2015) oli Vanuatu poliitik.

Ta oli Vanuatu peaminister aastatel 2001–2004 ja 22. septembrist 2008 kuni 2. detsembrini 2010 ning peaministri kohusetäitja 16. juunist kuni 26. juunini 2011.

Aastal 1999 oli ta 22 päeva riigi ajutine president.

Ta oli maailma esimene nüüdisaegne poliitik, kes palus oma riigi rahva pattude eest Jumalalt avalikult andeks. Tema patukahetsusavaldus ilmus 20. oktoobril 2002.

Edward Natapei sündis 17. juulil 1954 Futuna saarel. Ta õppis Fidži Tehnikaülikoolis ja Vanuatus Malapoa kolledžis.
 
1983. aastal valiti Natapei pealinna Port Vila esindajana Vanuatu parlamenti. Aastal 1987 nimetati ta tervishoiuministriks. Ta oli muu hulgas ka avalike tööde, tsiviillennundus-, meteoroloogia, posti- ja telekommunikatsiooni- ning välisminister. Aastatel 1996–1999 oli ta parlamendi spiiker ning 2000. aastal opositsiooni juht.   

13. aprillil 2001 sai ta peaministriks. 3. juunil 2002 valis parlament ta pärast valimisi uuesti peaministriks. 

27. novembril 2009 sunniti ta peaministri ametist loobuma, sest oli ametialase välisreisi tõttu puudunud kolmelt parlamendi istungilt ning tema büroo ei olnud sellest parlamendi esimehele teatanud, kuid 5. detsembril otsustas riigi ülemkohus, et tagandamisotsus oli põhiseadusega vastuolus, ning Natapei volitused taastati.

2. detsembril 2010 avaldas parlament talle umbusaldust ja valis peaministriks Sato Kilmani. 16. juunil 2011 tühistas ülemkohus Kilmani valimise ning nimetas Edward Natapei peaministri kohusetäitjaks.
Jaanuar

**Jaanuar** ehk **näärikuu** on Gregoriuse kalendris aasta esimene kuu. Jaanuar oli Vana-Roomas aastani 154 eKr aasta eelviimane ehk üheteistkümnes kuu. Jaanuaris on 31 päeva.

Ladinakeelne nimetus *januarius* on jaanuarile antud kahenäolise jumala Januse järgi, keda arvati mõjutavat kõiki töid ja nende alustamist. 

1. jaanuaril algas konsulite ametiaasta.

## Muud nimetused

Jaanuari nimetatakse rahvapäraselt veel **näärikuuks**, **südakuuks** (talve keskpaiga järgi), **helmekuuks** (jäähelmeste aja järgi), **uue aasta kuuks** ehk **vastse ajastaja kuuks**, **algukuuks**, **talvistekuuks**, **kaarnakuuks**, **hundikuuks** (huntide jooksuaja järgi).

## Jaanuar üle maailma
### Eesti
Nimetus "näärikuu" on tuletatud rootsi sõnadest *ny år* või keskalamsaksakeelsetest sõnadest *nē jār*, mõlemad tähendusega 'uus aasta'. Mitmuslik lõpp sõnas 'näärid' on analoogia põhjal vohama hakanud alles ajal, mil "jõulud" ei tohtinud ütelda.

Nimetus "südakuu" on pärit sellest, et jaanuar jagab talve kaheks. Talve kõrgpunkt on Vana kalendri järgi 17. jaanuaril ehk tõnisepäeval. 

#### Tähtpäevi

*taliharjapäev (14. jaanuar)
*tõnisepäev (17. jaanuar)

### Skandinaavia
Skandinaavias võeti uut aastat pidutsemisega vastu alates 1224. aastast. Ametlikult pandi Rootsi-Soomes uue aasta alguspäev paika 1546. aastal. Kaua aega, kuni 19. sajandi alguseni kutsus rahvas uue aasta esimest päeva uueks jõuluks.

## Vaata ka
*Aasta päevad

## Viited

## Välislingid
Seouli piiskopid ja peapiiskopid

Katoliku kiriku Seouli peapiiskopkond (ladina keeles *Archidioecesis Seulensis*) loodi 10. märtsil 1962  Korea Apostlikust Vikariaadist (mis loodi 9. septembril 1831). Järgnevas tabelis on toodud Seouli piiskopid (alates 1962. aastast peapiiskopid).
Lissaboni peapiiskoppide loend

Katoliku kiriku Lissaboni peapiiskopkond (ladina keeles *Archidioecesis Lisbonensis*) loodi 10. novembril 1394 Lissaboni diötseesist (piiskopkonnast), mis loodi 4. sajandil. Järgnevas tabelis on toodud Lissaboni peapiiskopid. Aastast 1716 kannavad nad ka tiitlit "patriarh".
Aprill

**Aprill** ehk **jürikuu** on Gregoriuse kalendris aasta neljas kuu. Selles on 30 päeva. 

Aprill oli Vana-Roomas aastani 154 eKr aasta teine kuu. Nimetus tuleb ladinakeelsest nimetusest *Aprilis* ja tähendab arvatavasti 'avav'.

Aprill, mai ja juuni tähendasid (vist etruskidelt laenatuna) ka idanemist, kasvamist ja noorust.

## Muud nimetused

Aprilli rahvapärased nimetused on **jürikuu**, **mahlakuu**, **sulakuu**; harvemini kasutatud neegrikuu ja **poolikuu** (tähendus teadmata) ja **lihavõttekuu**.

## Tähtpäevi

* Karjalaskepäev – 1. aprill
* Künnipäev – 14. aprill
* Jüripäev – 23. aprill
* Markusepäev – 25. aprill

## Vaata ka

*Aasta päevad

## Viited
Mai

**Mai** ehk **lehekuu** on Gregoriuse kalendris aasta viies kuu. Selles on 31 päeva. 

Mai oli Vana-Roomas aastani 154 eKr aasta kolmas kuu. Nimetus tuleb ladinakeelsest nimetusest *Maius*, mis oli antud kas jumalatar Maia või kasvujumal Maiuse järgi.

## Muud nimetused
Mail on järgmised rahvalikud nimetused: **lehekuu**, **lehehakkamiskuu** ehk **lehehakkamise kuu**, **mahlakuu**, **õiekuu**, **rõõmukuu**, **toomekuu**, **meiukuu** (kaskede ehk meiude toomise järgi), **laulukuu**, **elukuu**, **sugukuu**, **külvikuu**, **kesakuu** (kesaharimise aja järgi), **suvikuu** (suveroheluse saabumise järgi), **nelipühakuu**.

## Kuu pühendused

Mai on neitsi Maarjale pühendatud kuu.

## Vaata ka
*Aasta päevad

## Viited

## Välislingid
Juuni

**Juuni** ehk **jaanikuu** on Gregoriuse kalendris aasta kuues kuu. Selles on 30 päeva. 

## Muud nimetused
Juuni rahvapärased nimetused on **kesakuu**, **jaanikuu**, **pärnakuu** ja **piimakuu**.

## Ilmarekordid
Juunikuu  kõrgeimad mõõdetud temperatuurid Eestis on olnud 34 °C (18. juunil 1905 Tartus), 34,1 °C (23. juunil 2021 Kundas) ja 34,6 °C (23. juunil 2021 Narvas).

## Vaata ka

*Aasta päevad

## Viited
Juuli

**Juuli** ehk **heinakuu** on Gregoriuse kalendris aasta seitsmes kuu. Selles on 31 päeva. 

## Muud nimetused
Juuli rahvapärased nimetused on ka **heinakuu**, **niidukuu**, **putkekuu** (heinputkede õitseaja järgi), **karusekuu**, **jaagupikuu**.

## Vaata ka

*Aasta päevad

## Viited
August

**August** ehk **lõikuskuu** on Gregoriuse kalendris aasta kaheksas kuu. Selles on 31 päeva. 

Augusti rahvapärased nimetused on ka **põimukuu**, **viljakuu**, **rukkikuu**, **mädakuu** ehk **mädanemiskuu**, **hallituskuu**, **kirbukuu** ja **pärtlikuu**.

August oli Rooma kalendri kuues kuu (kuni aastani 154 eKr) ning kandis seetõttu nimetust *sextilis* seni, kuni 8 eKr otsustas senat selle kuu ümber nimetada keiser Augustuse auks.

## Vaata ka

*Aasta päevad

## Viited
September

**September** ehk **mihklikuu** on Gregoriuse kalendris aasta üheksas kuu. Septembris on 30 päeva.

Sõna "september" on tulnud ladina sõnast *septem* ('seitse'). See oli Rooma kalendri seitsmes kuu (see kalender algas märtsikuuga). 

## Muud nimetused

Septembrit nimetatakse veel ka **kanarbikukuuks**, **sügiskuuks**, **pohlakuuks**, **jahikuuks** (jahihooaja alguse järgi), **kaalukuuks** (saagi kaalumise aja järgi), **lõikamisekuuks** ja **mihklikuuks**.

## Vaata ka

*Aasta päevad

## Viited
Märts

**Märts** ehk **paastukuu** on Gregoriuse kalendris aasta kolmas kuu. Selles on 31 päeva. 

Märts on tuletatud nimetusest *Martius*, mis roomlaste kalendris tähendas sõjajumal Marsile pühendatud kuud. Märts oli Vana-Roomas aastani 154 eKr aasta esimene kuu.

*Martius* oli muistsetel roomlastel aasta hakatus, kevadkuu, aeg põllutöid alustada. Mars oli tegelikult etruskide, põllu- ja karjajumal. Roomlased võtsid ta etruskidelt üle (nagu palju muudki, ka nonde sõjakunsti) ja tegid tast endale verejanulise sõjajumala, nagu seda oli kreeklaste Ares. Kevadkuu nimetus jäi endiseks. 

Märts on ka paastukuu. Paast kestab kuni lihavõttepühadeni aprillis.

Märtsi viimasel pühapäeval toimub suveajale üleminek.

## Muud nimetused

Märtsi nimetused rahvasuus on veel **kevadkuu**, **paastukuu**, **linnukuu**, **urbekuu**, **vastlakuu** ehk **liukuu** (vastlate järgi), **hangekuu**, **helmekuu** (sulaveehelmeste järgi), **sulakuu**.

## Vaata ka
*Aasta päevad

## Viited

## Välislingid
Oktoober

**Oktoober** ehk **rehekuu** ehk **viinakuu** on Gregoriuse kalendris aasta kümnes kuu. Selles on 31 päeva.

Oktoobri rahvapärased nimetused on ka **kooljakuu**, **hingekuu**, **kosjakuu**, **kolletamiskuu**, **lehelanguskuu** ehk **lehevarisemiskuu**, **porikuu**, **roojakuu**, **orjakuu** (teotööliste öise rehepeksuaja järgi), **sügisekuu**, **simunakuu**.

Oktoobri viimasel pühapäeval minnakse üle talveajale ehk vööndiajale.

## Viited

## Välislingid
November

**November** ehk **kooljakuu** ehk **talvekuu** ehk **hingekuu** on Gregoriuse kalendris aasta üheteistkümnes kuu. Selles on 30 päeva.

## Muud nimetused

Novembrit nimetatakse ka nimetustega **sügisekuu**, **lumekuu**, **marukuu**, **mardikuu**, **kadrikuu**.

## Viited

## Vaata ka
*Movember
*Aasta päevad

## Välislingid
Detsember

**Detsember** ehk **jõulukuu** ehk **talvistepühakuu** ehk **talvekuu** on Gregoriuse kalendris aasta kaheteistkümnes kuu. Detsembris on 31 päeva.

Detsembrit nimetatakse ka nimetustega **talvistekuu**, **talsipühakuu**, **mängukuu** (jõulumängude aja järgi).

## Viited

## Vaata ka

*Aasta päevad
Hej, Sloveni

**"Hej Sloveni"** oli Jugoslaavia riigihümn 1945. aastast ning siis mõnda aega Serbia ja Montenegro riigihümn. Praegu ei ole see laul hümnina kasutusel. 

Hümni meloodia tugineb Poola hümni Mazurek Dąbrowskiego meloodiale, kuid on tunduvalt aeglasem.

Sõnade autor on slovaki preester, luuletaja ja ajaloolane Samuel Tomášik. Ta kirjutas luuletuse 1834. aastal Prahas.
Slovakid peavad seda siiani oma teiseks hümniks. Jugoslaavia riigihümni sõnadeks võeti see luuletus 1977. aastal. Pärast Jugoslaavia lagunemist jäi Serbia ja Montenegro hümniks.

## Hej Sloveni
Hej Slaveni, još ste živi

Хеј Словени, још сте живи

duh naših dјedova,

дух наших дедова

dok za narod srce bije

док за народ срце бије

njihovih sinova.

њихових синова.

Živi, živi duh slavenski

Живи, живи, дух словенски

živijet ćeš vijekov'ma

Живет ћеш веков'ма

zalud prijet ponor pakla

Залуд прети понор пакла

zalud vatra groma.

залуд ватра грома.

Nek se sada i nad nama

Нек се сада и над нама

burom sve raznese

буром све разнесе

stijena puca, dub se lama,

стена пуца, дуб се лама,

zemlja nek se trese.

земља нек се тресе.

Mi stojimo postojano

Ми стојимо постојано

kao klisurine

као клисурине

proklet bio izdajica

проклет био издајица

svoje domovine.

своје домовине.

## Slovakikeelne algversioon
Moravanji, eštje naša

moravská rječ žie

Dokad edno naše vjerné srce

za náš národ bie

Žie, žie, duhj moravskji,

bude žitji vječno,

Hromné oheň z hlubje pekla?

Nás e nekonečno!

Dar jazika svjerjili nám bratrji

Bratrji vjerozvjestji

Njikemu inému nesmi patrjit

V njem e naše štjestji

Ajdiž pravda, kolci lidji,

tolci čertji v svjetu

Buh e s nama: "Gdo protji nám,

teho bičem spletu!"

Ajdiž se ajtak nad nama

hrozná bórja vznese

Skala puká, dub se láme

a zem neh se trjese

Mji stoime skalopevno

jako zdje prji hradu

Černá zemja zezme teho

gdo dopustji zradu!

## Moraavikeelne algversioon
Moravanji, eštje naša

moravská rječ žie

Dokad edno naše vjerné srce

za náš národ bie

Žie, žie, duhj moravskji,

bude žitji vječno,

Hromné oheň z hlubje pekla?

Nás e nekonečno!

Dar jazika svjerjili nám bratrji

Bratrji vjerozvjestji

Njikemu inému nesmi patrjit

V njem e naše štjestji

Ajdiž pravda, kolci lidji,

tolci čertji v svjetu

Buh e s nama: "Gdo protji nám,

teho bičem spletu!"

Ajdiž se ajtak nad nama

hrozná bórja vznese

Skala puká, dub se láme

a zem neh se trjese

Mji stoime skalopevno

jako zdje prji hradu

Černá zemja zezme teho

gdo dopustji zradu!

## Tšehhikeelne algversioon
Moravané, ještě naše

moravská řeč žije

Dokud jedno naše věrné srdce

za náš národ bije

Žije, žije, duch moravský,

bude žíti věčně,

(O)hromný oheň z hloubi pekla?

Nás je nekonečně!

Dar jazyka svěřili nám bratři

Bratři věrozvěsti

Nikomu jinému nesmí patřit

V něm je naše štěstí

I když pravda, kolik lidí,

tolik čertů v světě

Bůh je s námi: "Kdo proti nám,

toho bičem spletu!"

I když se i tak nad námi

hrozná bouře vznese

Skála puká, dub se láme

a zem ať se třese

My stojíme stále pevně (skálopevně?)

jako zdi při hradu

Černá země sejme toho

Kdo dopustí zradu!
Veebruar

**Veebruar** ehk **küünlakuu** ehk **vastlakuu** on Juliuse kalendris ja Gregoriuse kalendris aasta teine kuu, samuti aasta kõige lühem kuu. Selles on lihtaastal 28 päeva ja liigaastal 29 päeva. 

Nimetus "veebruar" on üle võetud roomlaste kalendrist, kus *Februarius* tähendas puhastuskuud; *[[Februa]]* oli puhastusjumal ning tähendas ka puhastus- ja lepituspüha. Veebruar oli Vana-Roomas aastani 154 eKr aasta viimane, kaheteistkümnes kuu.

## Muud nimetused

Veebruari on vanasti nimetanud veel mitmeti, näiteks **küünlakuu** (küünlapäeva järgi), **sudenkuu** ehk **hundikuu** (huntide jooksuaja järgi), **vastlakuu** (vastlapäeva järgi), **kassikuu**, **pudrusöömise kuu**, **radokuu** (rajude aja järgi). Lisaks tuntakse nimetusi **külmakuu**, **lumekuu**, **tuisukuu**, **lihaheitekuu**.

Hundikuu nimetus tuleb sellest, et vanasti luusis veebruaris ringi ilmatu hulk näljaseid hunte. 

Saksamaal kutsuti veel mõnikümmend aastat tagasi veebruari kassikuuks. Sel kuul tuleb kiisudele ise süüa anda, sest hiiri ja rotte napib.

Veelgi vanem nimetus on radokuu, mis iseloomustab tuisust ja rajust aega.

## Tähtpäevi

*Taarapäev – 6. veebruar
*Vanatondipäev – 29. veebruar

## Vaata ka
*Aasta päevad
*30. veebruar

## Viited

## Välislingid

*Veebruar looduses
Senegal

**Senegali Vabariik** on riik Lääne-Aafrikas, Senegali jõest lõunas. Senegali põhjapoolne naaberriik on Mauritaania, idas piirneb Senegal Maliga, lõunas Guinea ja Guinea-Bissauga, lisaks ümbritseb Senegal idast, põhjast ja lõunast Gambiat.

## Rahvastik
### Demograafilised näitajad
2010. aastal elas Senegalis 12 323 252 inimest.

Sündimuse üldkordaja oli 37,27 ja suremuse üldkordaja 9,49 promilli. Keskmine eluiga oli 59,38.

### Religioon
94% rahvastikust on moslemid ja 5% kristlased.

### Asustus
42% elanikkonnast elab linnades.

Senegali pealinn ja suurim linn on Dakar.

## Haldusjaotus

Senegal on jagatud 14 piirkonnaks. Igaüht neist haldab piirkonnanõukogu (*conseil régional*), milles ringkonnad (*arrondissement*) on esindatud proportsionaalselt elanike arvuga. Riik jaguneb veel 45 departemanguks, 113 ringkonnaks (kummalgi pole haldusfunktsiooni) ja *collectivités locales*ideks, mis valivad haldusametnikke.

Kõik 14 piirkonda on nimetatud samanimelise keskuse järgi.

## Majandus
Senegali 2010. aasta sisemajanduse kogutoodang oli 23,86 miljardit USA dollarit. Sellega on ta maailmas 116. kohal.

Töötus oli 2007. aastal 48%.

### Väliskaubandus
Senegali suurimad ekspordiartiklid on kala, maapähklid, naftatooted, fosfaadid ja puuvill. Senegali tähtsaimad ekspordipartnerid on Mali 20,12%, India 9,84%, Gambia 5,58%, Prantsusmaa 5,02% ja Itaalia 4,23% (2009).

Senegali suurimad impordiartiklid on toit ja joogid, kapitalikaubad ning kütused. Senegali tähtsaimad impordipartnerid on Prantsusmaa 19,58%, Suurbritannia 9,64%, Hiina 8,08%, Holland 5,64%, Tai 4,75% ja Ameerika Ühendriigid 3,97% (2009).

## Rahvatervis ja tervishoid

2007. aastal oli AIDSi nakatunud 67 000 inimest.

Risk haigustesse nakatuda on väga suur.

### 2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia

Esimene Ebola viirushaiguse haigusjuhtum leidis Senegalis kinnitust 29. augustil 2014, ebolahaige tervenes.

17. oktoobri seisuga on WHO andmetel Ebola viirushaiguse puhang Senegalis lõppenud.

## Vaata ka
* Senegali geograafia
* Senegali jalgpallikoondis

## Viited
Rexhep Meidani

**Rexhep** Kemal **Meidani** (sündinud 17. augustil 1944 Albaanias Elbasanis) on Albaania endine president (1997–2002). 

Ta lõpetas 1966 Tirana Ülikooli füüsika erialal ning lõpetas 1974 kraadiõppe Prantsusmaal Caeni Ülikoolis.   

Ta töötas 1966–1996 Tirana Ülikooli füüsikaõppejõuna, sealhulgas professori, kateedrijuhataja ja loodusteaduskonna dekaanina. Sel ajal avaldas ta hulga teaduslikke töid nii Albaanias kui ka välismaal.  

Tema poliitikukarjäär algas 1990. aastatel. 1991. aasta esimestel mitmeparteilistel valimistel oli ta keskvalimiskomisjoni esimees. Ta oli ka presidendinõukogu liige (1991). Aastatel 1992–1996 oli ta tegev tsiviilühiskonnas, olles muuhulgas 1994–1996 Albaania Inimõiguste Keskuse juhatuse esimees. 1996. aastal astus ta Sotsialistlikku Parteisse ning valiti selle peasekretäriks (oli sellel kohal 1997. aastani).  

Ennetähtaegsetel parlamendivalimistel juunis 1997 valiti Meidani parlamendi liikmeks. 24. juulil valis parlament (*[[Kuvendi Popullor]]*) ta Albaania presidendiks. 2002. aastal sai tema asemel presidendiks Alfred Moisiu.  

## Tunnustus
Ta on valitud Albaania Teaduste Akadeemia tegevliikmeks ja 2015. aastal Makedoonia Teaduste ja Kunstide Akadeemia välisliikmeks.
Lima peapiiskoppide loend

Katoliku kiriku **[[Lima (Peruu)|Lima]] [[peapiiskop]]kond** (ladina keeles *Archidioecesis Limanus*) loodi 12. veebruaril 1546 Lima piiskopkonnast (diötseesist), mis oli loodud 14. mail 1541). Järgnevas tabelis on toodud Lima peapiiskopid ja ainus piiskop (Jerónimo de Loayza).
Bambergi peapiiskoppide loend

Katoliku kiriku Bambergi peapiiskopkond (ladina keeles *Archidioecesis Bambergensis*) loodi 1. aprillil 1818 Bambergi piiskopkonnast (diötseesist), mis loodi 1. novembril 1007.
Berliini piiskoppide ja peapiiskoppide loend

Katoliku kiriku Berliini peapiiskopkond (ladina keeles *Archidioecesis Berolinensis*) loodi 27. juunil 1994  Berliini piiskopkonnast (diötseesist), mis oli loodud 13. augustil 1930. Järgnevas tabelis on toodud Berliini piiskopid ja seni ainus peapiiskop (Georg Maximilian Sterzinsky).


AlatesKuniPiiskopEluaastad
1935, 5. juuli1950, 21. detsemberKrahv Konrad von Preysing Lichtenegg-Moos1880–1950
19511956, 21. augustGuglielmo Weskamm1891–1956
1957, 15. jaanuar1961, 3. juuliJulius August D&ouml;pfner1913–1976
1961, 16. august1979, 13. detsemberAlfred Bengsch1921–1979
1980, 22. aprill1988, 20. detsemberJoachim Meisner1933–
1989, 28. maiGeorg Maximilian Sterzinsky1936–
Jan Peter Balkenende

**Jan Peter Balkenende** (; sündinud 7. mail 1956 Biezelinges) on Hollandi poliitik.

Ta oli Hollandi peaminister 22. juulist 2002 kuni 14. oktoobrini 2010.
Ḩāmid Karzay

**Ḩāmid Karzay** (ka **Hamid Karzai**; sündinud 24. detsembril 1957) on Afganistani poliitik. Ta oli esimene demokraatlikult valitud president. Ta astus ametisse 2004. aasta 7. detsembril ja tema ametiaeg lõppes 29. septembril 2014, kui ametisse astus Ashraf Ghanī. 

Aastatel 2001–2002 oli ta Afganistani ajutise üleminekuvalitsuse esimees ja 2002–2004 riigi ajutine president.

Karzay sündis Kandahāris. Ta on puštu ja kuulub mõjuvõimsasse Populzai klanni, kust on pärit paljud Afganistani kuningad. Karzay perekond kuulus kuningas Moḩammad Zāher Shāh' innukate poolehoidjate hulka. 

Karzay õppis aastatel 1979–1983 Indias Himachal Pradeshi osariigis Shimla linnas Himachali ülikoolis kraadiõppurina politoloogiat.  

1980. aastatel toetas ta rahaliselt Nõukogude-vastaseid ülestõuse Afganistanis. 

Pärast Nõukogude vägede lahkumist oli ta Burhānuddīn Rabbānī valitsuskabinetis minister. 

Kui 1990. aastatel ilmus poliitilisele areenile Ţālebān, pooldas Karzay algul seda. Hiljem aga ütles ta sellest liikumisest lahti, viidates selle kahtlastele sidemetele Pakistanis. Kui Ţālebān 1996 Rabbānī kukutas, keeldus Karzay olemast suursaadik ÜRO juures. 1997. aastal läks Karzay oma perekonna juurde Pakistani Quetta linna, kus ta hakkas töötama Zahir-šahhi võimulenaasmise heaks.

2001. aastal pärast 11. septembri terrorirünnakut töötas Karzai koos USA agentidega Ţālebāni võimu kukutamise nimel Afganistanis ja kogus uuele valitsusele toetust. 5. detsembril 2001 kogunesid Afganistani poliitilised liidrid Bonni. Vastavalt seal sõlmitud lepingule (Bonni lepe) nimetati Karzay 29-liikmelise valitseva komitee esimeheks ja ajutise valitsuse juhiks. Võimu ülemineku tseremoonia leidis aset 22. detsembril.

19. juunil 2002 nimetati Ḩāmid Karzay Loya jirgal riigi ajutiseks presidendiks.  

5. septembril 2002 tehti Ḩāmid Karzayle Kandahāris atentaat. Uue Afgaani Rahvusarmee vormi kandnud mees avas tule, haavates Kandahāri kuberneri ja USA erioperatsioonide ohvitseri. Karzayd tulistanud isik ning üks presidendi ihukaitsjatest said surma.

Karzay osales kandidaadina 9. oktoobril 2004 toimunud presidendivalimistel ja sai võidu 21 provintsis. Ametlikult kuulutati ta valimiste võitjaks 3. novembril ja vannutati ametisse sama aasta 7. detsembril.

2009. aasta presidendivalimistel valiti Ḩāmid Karzay ametisse tagasi. 20. augustil 2009 toimunud esimesest voorust pääses ta kahe enam hääli saanud kandidaadi seas edasi, kuid enne teise vooru toimumisaega novembri alguses tema vastaskandidaat ‘Abdullāh ‘Abdullāh loobus, sest ei pidanud valimisi demokraatlikeks. 2. novembril 2009 kuulutati Ḩāmid Karzay valimiste võitjaks ning 19. novembril 2009 alustas ta uut ametiaega presidendina.

Karzai valdab puštu, dari, urdu, inglise, prantsuse ja hindi keelt. 

7. märtsil 2003 sai ta Himachali ülikooli audoktoriks kirjanduse alal. 

Tema vend Aḩmad Walī Karzay aitab koordineerida humanitaarabi Kandahāri provintsis.

Ḩāmid Karzay on abielus ja tal on üks poeg.

## Välislingid
* Kaivo Kopli. Kaheksa aastat triivimist Karzaiga, lõppu nägemata, EPL, 19. november 2009
Somaalia

**Somaalia** (ametliku nimega **Somaalia Liitvabariik**) on maa Aafrika idaosas Aafrika Sarve tipus. Piirneb loodes Djibouti, läänes Etioopia ja edelas Keeniaga, põhjas Adeni lahe ja idas India ookeaniga.

Somaalia alal eksisteeris varem Somaalia Demokraatlik Vabariik, mis praeguseks on läbikukkunud riik. Somaalia keskvalitsus eksisteerib ainult *[[de iure]]*, tal on võimu üksnes pealinna lähiümbruses. Riik on jagunenud nelja suure klanni ja keskvalitsuse vahel. Sellegipoolest ei valitse riigis kaost, selle eest hoolitsevad kohalikud võimud ja sõjapealikud.

Somaalia loodi 1960. aastal, kui ühinesid vastiseseisvunud Briti Somaalimaa ja Itaalia Somaalimaa.

1969. aastal tuli riigipöördega võimule Siad Barre, kes algul NSV Liidu ja siis USA toetusel valitses 1991. aastani. Kui USA lakkas Somaalia valitsust rahastamast, puhkes riigis kodusõda. 1993. aastast saadik puudub keskvõimul kontroll enamiku riigi üle.

Eesti sõlmis Somaaliaga diplomaatilised suhted 10. mail 2011.

## Somaalia piirkonnad

Alates aastast 2016 on Somaalia ametlikult jaotatud kuueks föderaalseks ringkonnaks, nende seas ka ennast iseseisvaks kuulutanud Somaalimaa. Ringkondade koosseisus on 18 piirkonda (*gobolka*, mitmuses *gobollada*):

*Galmudug – 78 000 km2
*Hirshabelle – 120 000 km2
*Jubaland – 110 000 km2 
*Puntland – 212 000 km2 
*Edela-Somaalia – 98 000 km2 
*Somaalimaa – 284 899 km2 

Reaalselt on Somaalia territooriumil ennast iseseisvaks kuulutanud järgmised riigikesed: 
* Somaalimaa, mis on endine Briti Somaalimaa;
* Jubaland (Juba Oru Alliansi kontrolli alune territoorium, pealinn Kismaayo);
* Puntland (Darodi klanni kontrolli alune territoorium);
* Edela-Somaalia (Rahanweini Vastupanuarmee kontrolli alune territoorium)

Seadusliku valitsuse kontrolli all on ainult riigi keskosas asuvad Galmudug ja Hirshabelle

## Vaata ka
*Somaalia kodusõda
*Somaalia revolutsioon (1986–1992)
*Somaalia piraadid
*Somaalia osariik

## Viited

## Välislingid

* Somalia, worldbank.org
* Somalia, Country Brief, worldbank.org
* Somaalia etniline (rahvusliku koosseisu) kaart; CIA 2002
* Somaalia kaart
* Evelyn Kaldoja. Somaalia juhib kaoses riikide pingerida Postimees.ee, 26. juuni 2009
* Somaalia raadio jagas lastele relvi, uudised.err.ee, 20. september 2011
Malietoa Tanumafili II

**Malietoa Tanumafili II** (4. jaanuar 1913 – 11. mai 2007) oli Samoa riigipea (*O le Ao o le Malo*). Ametlikult sai ta riigipeaks 1. jaanuaril 1962, mil Samoa (toona Lääne-Samoa nime all) Briti impeeriumist eraldus (kuni 1963. aastani jagas ta ametit Tupua Tamasese Mea'ole'ga). Ta oli oma surma ajal maailma vanim ametis olev riigipea.

Tema vanemad olid Malietoa Tanumafili I, kes oli Samoa kuningas aastatel 1879–1939, ja Momoe Lupeuluiva Meleisea.

Ta abiellus esimest korda 1940. aastal Lili Tunu'ga [Lily Molio'o Setu], kellega tal sündis viis last, ja teist korda aastal 1962 Tiresa Patu Tauvela Hunteriga (neil lapsi ei olnud). 

Lapsed:
*Papali'i Milio'o Laupepa Malietoa (suri 1985)
*Sua Vainupo Malietoa
*Fa'amausili Moli Malietoa
*To'oa Tosi Malietoa
*Momoemanuelefatiaesaumalaeatiae Malietoa

Malietoa Tanumafili oli ainus valitsev riigipea, kes oli Baha'i usku.

## Välislingid
*Pilt riigipeast
Hispaania vabariikide valitsejate nimistu

**Hispaania vabariikide valitsejate nimistu** loetleb Hispaania presidente perioodidel, mil riik oli vabariik. Hispaania esimene vabariik eksisteeris aastatel 1873–1874, teine vabariik aastatel 1931–1977 (1939. aastast alates eksiilis). Kaldkirjas on märgitud ajutised riigipead.

## Hispaania esimene vabariik

## Hispaania teine vabariik
Vabariigi presidendi ametikoht loodi 1931. aasta põhiseadusega, enne seda täitis vabariigis presidendi rolli peaminister. 

## Vaata ka

* Hispaania monarhide loend
* Hispaania riigipeade loendid
* Hispaania peaministrite loend

## Viited
4. mai

**4. mai** on Gregoriuse kalendri 124. (liigaastal 125.) päev. Juliuse kalendri järgi 21. aprill (1901–2099).

## Sündmused
### [[Eesti]]s
* 1343 – Jüriöö ülestõusu läbirääkimistel Paides tapeti Eesti neli "kuningat".
* 1918 – loodi Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Tallinna Osakond (ÜENÜTO).
*1919 – Tallinnas hakkas tegutsema Üle-eestilise Noorsoo Ühenduse Tallinna osakond.
* 1934 – Johan Luukas valiti Türi linnapeaks.
* 1935 – Viljandi Ringkonnakohus mõistis Erich Tarkpea pooleteiseks aastaks ja Max Undi kuueks kuuks vanglasse.
* 1936 – USA suursaadik Moskvas William Bullit saabus Tallinna.
*1945 – valdade allüksustena moodustati 637 külanõukogu. Sellest sai alguse Eesti ala uus administratiivne jaotus.
*1993 – Riigikogu kinnitas Eesti kaitseväe juhatajaks USA armee erukoloneli Aleksander Einselni.
*2012 – Tallinnas avati vabamüürlaste Eesti Suurlooži tempel.

### Maailmas
* 1493 – paavst Alexander VI määras oma bullas "Inter caetera" kindlaks demarkatsioonijoone Hispaania ja Portugali valduste vahel Uues Maailmas.
* 1780 – Inglismaal Epsonis korraldati esimene derbi (ingl *[[derby]])* – hobuste võiduajamine.
* 1814 – Napoleon I läks Elba saarele eksiili.
* 1912 – Itaalia-Türgi sõda: Itaalia vallutas Rhodose saare.
* 1924 – Pariisis avati 1924. aasta suveolümpiamängud.
* 1926 – Suurbritannias algas riigi ajaloo esimene üldstreik.
* 1932 – Moskvas kirjutati alla Eesti ja Nõukogude Liidu mittekallaletungilepingule
* 1979 – Margaret Thatcher sai Suurbritannia peaministriks.
* 1990 – Läti NSV Ülemnõukogu võttis vastu deklaratsiooni "Läti Vabariigi iseseisvuse taastamisest".
* 1993 – Andorras jõustus uus põhiseadus, millega kaotati 1278. aastast kehtinud feodaalkord ning viidi sisse võimude lahusus.

## Sündinud

* 1476 – Karl I (Münsterberg), Münsterbergi ja Oelsi hertsog ning Glatzi krahv
* 1881 – Aleksandr Kerenski, Venemaa poliitik ja riigitegelane
* 1882 – Georgi Karmla, saarlasest ülempreester ja pedagoog
* 1928 – Hosni Mubarak, Egiptuse president
* 1929 – Audrey Hepburn, belgia näitleja
* 1934 – Tatjana Samoilova, vene teatri- ja filminäitleja
* 1947 – Trivimi Velliste, Eesti poliitik ja diplomaat
* 1949 – Graham Swift, inglise kirjanik
* 1950 – Niina Murdvee, eesti viiuldaja ja pedagoog
* 1955 – Andres Raid, eesti ajakirjanik
* 1969 – Jaak Jõekallas, eesti ooperilaulja
* 1988 – Siret Tuula, eesti laulja, näitleja ja teletöötaja

## Surnud

*1776 – Jacques-François-Joseph Saly, prantsuse skulptor
*1938 – Carl von Ossietzky, saksa patsifist
* 1954 – Johannes Santpank, Eesti sõjaväelane
*1964 – Karl Robert Pusta, Eesti poliitik, publitsist ja diplomaat
*1980 – Josip Broz Tito, Jugoslaavia kommunistlik poliitik ja sõjaväelane
*2011 – Frans Sammut, Malta kirjanik
*2014 – Tatjana Samoilova, vene teatri- ja filminäitleja

## Pühad
* Ülemaailmne tuletõrjujate päev
* Läti taasiseseisvumispäev

## Nimepäev
* Eestis – Roosi, Rosalie, Saale, Saali, Sale

## Ilmarekordid
*...

## Viited
19. mai

**19. mai** on Gregoriuse kalendri 139. (liigaastal 140.) päev. Juliuse kalendri järgi 6. mai (1901–2099).

## Sündmused
### [[Eesti]]s
* 1922 – Sõjaväe Ringkonnakohtus algas 115 kommunisti protsess.
* 1938 – Eesti president Konstantin Päts nimetas Johan Soomani Politseitalituse direktoriks.
* 1990 – Tartus asutati Eesti Sotsiaaldemokraatlik Iseseisvuspartei (esimees Marju Lauristin).
* 1991 – NSV Liidu OMON-i eriüksus ründas ja rüüstas Võrumaal Luhamaa piiripunkti
* 2000 – Tallinnas Stockmanni kaubamajas plahvatas kaks lõhkekeha. Viga sai kaks inimest.

### Maailmas

* 1536 – Hukati Inglismaa kuninganna Anne Boleyn, Henry VIII teine abikaasa.

* 1649 – Inglismaa kuulutati vabariigiks.
* 1802 – Napoleon Bonaparte asutas Auleegioni ordu.
* 1903 – Ameerika Ühendriikide insener ja leiutaja David Dunbar Buick asutas Michiganis autofirma Buick Motor Company.
* 1922 – Nõukogude Venemaal asutati pioneeriorganisatsioon.
* 1945 – Briti sõjaväelased vahistasid Flensburgis Alfred Rosenbergi.
* 2008 – NASA satelliit Swift avastas Maast 7,5 miljardi valgusaasta kaugusel toimunud gammasähvatuse GRB 080319B.

## Sündinud

* 1762 – Johann Gottlieb Fichte, saksa filosoof
* 1904 – Juhan Kangilaski, eesti kunstnik
* 1919 – Kaljo Villako, eesti arstiteadlane
* 1919 – Juhan Peegel, eesti ajakirjandus- ja keeleteadlane
* 1925 – Malcolm X, USA mustanahaliste juht
* 1930 – Leonid Haritonov, vene näitleja
* 1936 – Mark Udam, eesti luuletaja
* 1944 – Jaan Talts, eesti tõstja
* 1979 – Andrea Pirlo, itaalia jalgpallur
* 1980 – Laura Nõlvak, eesti näitleja

## Surnud

*1786 – John Stanley, inglise helilooja
*1825 – Henri de Saint-Simon, prantsuse filosoof
*1898 – William Ewart Gladstone, Suurbritannia poliitik
*1943 – Kristjan Raud, eesti kunstnik
*1954 – Charles Ives, USA helilooja
*1969 – Coleman Hawkins, USA saksofonist
*1978 – Albert Kivikas, eesti kirjanik ja ajakirjanik
*1997 – Harry Pilbas, Eesti sporditegelane
*2024 – Ebrāhīm-e Ra'īsī, Iraani vaimulik ja poliitik, Iraani president 2021–2024

## Pühad
*...
## Nimepäev
* Eestis – Emilie, Emma, Miili, Milja, Milla, Milli

## Ilmarekordid
*2014 – maikuu kõrgeim õhutemperatuur +32,7 °C Kundas. Eelmine rekord oli registreeritud 2007. aastal +31,2 °C Pärnus 
* Tallinna maksimumtemperatuur +27,5 °C (1850)
* Tallinna miinimumtemperatuur −1,5 °C (1876)
* Tartu maksimumtemperatuur +29,5 °C (1906)
* Tartu miinimumtemperatuur −1,3 °C (1867)

## Viited
17. mai

**17. mai** on Gregoriuse kalendri 137. (liigaastal 138.) päev. Juliuse kalendri järgi 4. mai (1901–2099).

## Sündmused
### Eestis
* 1930 – Riigikogu esimees Karl Einbund külastas Saksa riigipresidenti Paul von Hindenburgi.
* 1936 – valiti põllumeeste konvendid.
* 1996 – Moskva ja Konstantinoopoli patriarhaat taastasid vahepeal Eesti õigeusu kiriku alluvustüli tõttu katkenud suhted ja leppisid kokku, et Eestis hakkab tegutsema kaks eri jurisdiktsiooni alla kuuluvat kirikut.
* 2000 – Haridusministeerium väljastas IT Kolledžile koolitusloa.
* 2001 – Eesti liitus 45. riigina Antarktika lepinguga.

### Maailmas
*1606 – Segaduste aeg: vandenõulased Vassili Šuiski juhtimisel kukutasid Vene tsaari Vale-Dmitri. Vale-Dmitri tapeti, tema surnukeha põletati ja tuhk tulistati kahurist Poola suunas.
*1620 – 
*1642 – Paul Chomedey de Maisonneuve asutas Uus-Prantsusmaal Ville-Marie asunduse, millest kasvas välja Montréali linn.
*1656 – Vene tsaar Aleksei I Mihhailovitš kuulutas Rootsile sõja.
*1792 – 24 New Yorgi maaklerit sõlmisid Buttonwood Agreementi. Seda loetakse New Yorgi börsi asutamiseks.
*1814 – Eidsvolli asutav kogu allkirjastas Norra põhiseaduse ning valis Christian Frederiki Norra kuningaks.
*1928 – Amsterdamis avati 1928. aasta suveolümpiamängud.
*1940 – Teine maailmasõda: Saksamaa väed okupeerisid Brüsseli.
*1970 – üle Atlandi ookeani asus teele Thor Heyerdahli juhitav papüüruslaev Ra-II.
*1990 – Maailma Terviseorganisatsioon eemaldas homoseksuaalsuse rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni nimekirjast.
*2003 – Slovakkias kaks päeva toimunud referendumil hääletas üle 90% osalenutest Euroopa Liiduga liitumise poolt.

## Sündinud

*1826 – Otto Pius Hippius, baltisaksa arhitekt
*1866 – Erik Satie, prantsuse helilooja ja pianist
*1873 – Henri Barbusse, prantsuse kirjanik
*1907 – Johannes Hiob, eesti helilooja
*1919 – Gustav Naan, eesti kosmoloog ja filosoof
*1929 – Ülo Keedus, eesti filmioperaator
*1953 – Gérard Krawczyk, prantsuse filmirežissöör
*1967 – Mohamed Nasheed, Maldiivide poliitik
*1969 – Merit Hallap, eesti eripedagoog ja logopeed
*1970 – René Vilbre, eesti režissöör
*1971 – Hollandi kroonprintsess Máxima
*1976 – Daniel Komen, Keenia kergejõustiklane
*1982 – Tony Parker, Prantsusmaa korvpallur
*1986 – Timo Simonlatser, eesti murdmaasuusataja
*1987 – Ott Lepland, eesti laulja

## Surnud

* 1510 – Sandro Botticelli, itaalia kunstnik
* 1729 – Samuel Clarke, inglise filosoof
* 1944 – Milena Jesenská, tšehhi ajakirjanik, kirjanik ja tõlkija
* 1956 – Karl Ernst Alexander Masing, baltisaksa arstiteadlane
* 2004 – Gunnar Graps, eesti muusik
* 2005 – Eduard Vääri, eesti keeleteadlane
* 2025 – Oleg Sõnajalg, eesti ettevõtja

## Pühad ja tähtpäevad
* Maailma telekommunikatsioonipäev
* Nauru konstitutsioonipäev
* Norra konstitutsioonipäev, 1814
* Rahvusvaheline homo-, bi- ja transfoobiavastane päev

## Nimepäev
* Eestis – Taido, Taidur, Taimar, Taimo, Taivo

## Ilmarekordid
*...

## Viited
24. mai

**24. mai** on Gregoriuse kalendri 144. (liigaastal 145.) päev. Juliuse kalendri järgi 11. mai (1901–2099).

## Sündmused
### [[Eesti]]s
*1904 – Tallinnas toimus Jean Sibeliuse teoste kontsert autori juhatusel (2. sümfoonia, "Saaga", "Valse triste", "Karelia").
*1930 – Tallinnas algas 25. maini kestnud Eesti Kennelklubi esimene tõukoerte näitus.
* 1937 – Tallinna saabus Tallinna-Harju prefektuurile tellitud Landsverki soomusauto.
* 1938 – linnapead ja maavanemad andsid vandetõotuse siseminister Richard Veermaale.
* 1939 – Petseri suurtulekahjus hävis 212 elumaja; hukkunuid oli 9 ja koduta jäi 1500 inimest.
* 1989 – Võidu väljakule Tallinnas anti tagasi ajalooline nimi Vabaduse väljak.

### Maailmas
*1571 – krimmitatarlased khaan Devlet Giray juhtimisel rüüstasid ja süütasid Moskva eeslinnu.
*1626 – Peter Minuit ostis Manhattani.
*1798 – katsega Dublin öösel oma kontrolli alla saada algas Society of United Irishmeni Iirimaa ülestõus inglaste ülemvõimu vastu.
*1844 – Samuel F. B. Morse saatis esimese morsekoodis telegrammi Washingtonist Baltimore'i. Telegrammi sisuks oli: "What hath God wrought?" ("Vaata, mis Jumal on teinud!", 4Ms 23:23).
*1883 – New Yorgis avati Brooklyni ja Manhattani linnaosa ühendav Brooklyni sild.
*1900 – Teine buuri sõda: Ühendkuningriik annekteeris Oranje Vaba Riigi.
*1956 – Šveitsis Luganos toimus esimene Eurovisiooni lauluvõistlus ("Gran Premio Eurovisione della Canzone Europea").
*1968 – mässulised üliõpilased süütasid Pariisi börsi.
*1993 – Eritrea lõi lahku Etioopiast ja saavutas iseseisvuse.

## Sündinud

* 1686 – Daniel Gabriel Fahrenheit, saksa füüsik, leiutaja ja mõõteriistade valmistaja
* 1743 – Jean-Paul Marat, prantsuse revolutsionäär
* 1819 – Victoria, Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuninganna
* 1910 – Nils-Eric Fougstedt, soome helilooja ja dirigent
* 1931 – Rein Otsason, eesti majandusteadlane ja pankur
* 1940 – Jossif Brodski, vene päritolu luuletaja, Nobeli kirjandusauhind 1987
* 1941 – Bob Dylan, ameerika laulja ja laulukirjutaja
* 1941 – Vambola Raudsepp, eesti majandusteadlane
* 1945 – Priscilla Presley, ameerika näitleja
* 1954 – Ben Zyskowicz, juudi päritolu Soome poliitik
* 1966 – Éric Cantona, prantsuse jalgpallur
* 1973 – Vladimír Šmicer, tšehhi jalgpallur
* 1973 – Ruslana, ukraina laulja
* 1975 – Giánnis Gkoúmas, kreeka jalgpallur

## Surnud

* 1543 – Mikołaj Kopernik, poola astronoom
* 1974 – Duke Ellington, USA džässpianist, -helilooja ja orkestrijuht
* 1988 – Aleksei Lossev, vene filosoof ja filoloog
* 2000 – Oleg Jefremov, vene teatrilavastaja ja näitleja
* 2017 – Evald Rooma, eesti ettevõtja
* 2023 – Tina Turner, Ameerika Ühendriikide poplaulja ja näitleja

## Pühad
* Slaavi kirjakeele ja kultuuri päev
* Eritreas Iseseisvuspäev

## Ilmarekordid
*...

## Viited
8. juuni

**8. juuni** on Gregoriuse kalendri 159. (liigaastal 160.) päev. Juliuse kalendri järgi 26. mai (1901–2099).

## Sündmused
### [[Eesti]]s
* 1937 – Tartus algas köstrite ja organistide üleriiklik konverents.
* 1925 – Eesti jalgpallikoondise uueks peatreeneriks sai ungarlane Imre Nagy.
*1938 – äsja loodud Tallinna Konservatooriumi Lavakunstikoolis algasid vastuvõtukatsed.
* 1939 – Eesti president Konstantin Päts nimetas Richard Räägo riigikohtunikuks.
* 1940 – Pirital avati Riigikantselei ametnikkude puhkekodu
*1945 – Rootsis oli sel ajal 6554 eestirootslast ja 21 815 eestlast.
*1951 – Fjodor Klement sai Tartu ülikooli rektoriks.
* 1952 – asutati Argentiina Eesti Võitlejate Koondis
*1961 – Põlva sai aleviõigused.
*1984 – Eesti NSV Ülemnõukogu avaldas otsuse üldharidus- ja kutsekoolide reformist, mis muu hulgas nägi ette 6-aastastele lastele koolikohustuse rakendamist, üldhariduskoolides töökasvatusele suurema rõhu pealepanemist.

### Maailmas
* 793 – Viikingid rüüstasid Lindisfarne kloostrit. See oli esimene viikingite röövretk Seitsmesse kuningriiki Inglismaal.
* 1815 – Viini kongressil asutati Saksa Liit.
* 1866 – Kanada provintsi parlament kogunes Ottawas Parliament Hillil oma esimesele istungile.
* 1940 – Soome Eduskund otsustas säilitada sõjatsensuuri.
* 1949 – Londonis ilmus George Orwelli romaan "1984".
* 1995 – Taani informaatik Rasmus Lerdorf avaldas programmeerimiskeele PHPesimese versiooni.
* 2003 – Poolas hääletas referendumil 77% osalenutest Euroopa Liiduga liitumise poolt.

## Sündinud

* 1671 – Tomaso Albinoni, itaalia helilooja
* 1810 – Robert Schumann, saksa helilooja
* 1875 – Ernst Enno, eesti luuletaja
* 1903 – Marguerite Yourcenar, prantsuse kirjanik ja esseist
* 1906 – Ain Kalmus, eesti kirjanik
* 1921 – Suharto, Indoneesia president 1968–1998
* 1924 – Ivar Grünthal, eesti kirjanik
* 1936 – Kenneth Wilson, USA füüsik, Nobeli auhind 1982
* 1939 – Lemmo Erendy, eesti viiuldaja
* 1940 – Nancy Sinatra, USA laulja ja filminäitleja
* 1945 – Siim Kärner, eesti luuletaja ja kunstnik
* 1946 – Ingo Normet, eesti lavastaja ja lavakunstiõppejõud
* 1951 – Bonnie Tyler (Gaynor Hopkins), Walesi laulja
* 1954 – Irina Levitina, vene maletaja
* 1958 – Mart Orav, eesti kirjandusloolane
* 1959 – Piret Randalu, eesti pianist
* 1963 – Piret Päär, eesti näitleja
* 1976 – Lindsay Davenport, USA tennisist
* 1982 – Nadežda Petrova, Venemaa tennisist
* 1983 – Kim Clijsters, belgia tennisist

## Surnud

* 632 – Muhammad, islami prohvet
* 1795 – Louis XVII, Prantsusmaa kuningas
* 1845 – Andrew Jackson, Ameerika Ühendriikide seitsmes president 1829–1837
* 1876 – George Sand, prantsuse kirjanik
* 1970 – Abraham Maslow, ameerika psühholoog
* 2007 – Richard Rorty, USA filosoof ja kirjandusteadlane
* 2013 – Therese Raide, eesti pianist ja laulja

## Pühad
*Rahvusvaheline ookeanide päev (üleilmne ookeanide päev ?)
## Nimepäev
* Eestis – Enda, Endla, Enna, Enne

## Ilmarekordid
*...

## Viited
22. juuni

**22. juuni** on Gregoriuse kalendri 173. (liigaastal 174.) päev. Juliuse kalendri järgi 9. juuni (1901–2099).

## Sündmused
### [[Eesti]]s
* 1813 – Tartus avati Peterburi Piibliseltsi haruselts, mis oli esimene omataoline Eestis.
* 1842 – Tallinnas asutati baltisakslaste teaduslik selts Eestimaa Kirjanduse Ühing.
* 1931 – Eestis toimus esimene mootorrataste tähesõit (505 km), mille finiš oli Narva-Jõesuus. Tähesõidust võttis osa 72 ekipaaži (sh 17 sõitjat Soomest) ja võistluse võitis Elmar Prüüs.
* 1940 – president Konstantin Päts vabastas kindral Johan Laidoneri sõjavägede ülemjuhataja ametikohalt.
* 1994 – Tartus avati Riigikohtu uus hoone.
* 2003 – taasavati Tartu Vabadussõja mälestussammas.

### Maailmas
* 1633 – Rooma inkvisitsioonikohus karistas Galileo Galileid tema raamatu "Dialoogid" eest eluaegse vangistusega, mis muudeti koduarestiks.
* 1812 – Napoleon I kuulutas sõja Venemaa keisririigile, algas Napoleoni 1812. aasta sõjakäik Venemaale.
* 1933 – Saksamaal keelustati Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei.
* 1941 – Saksa Kolmanda Riigi regulaarväed alustasid Barbarossa plaani kohaselt sõjategevust Nõukogude Liidu vastu Idarindel.

## Sündinud

* 1767 – Wilhelm von Humboldt, saksa filosoof ja riigimees
* 1837 – Paul Morphy, ameerika maletaja
*1856 – Henry Rider Haggard, inglise kirjanik
* 1861 – Maximilian von Spee, Saksa sõjaväelane
* 1890 – Aleksander Warma, Eesti õigusteadlane ja poliitik
*1897 – Norbert Elias, juudi päritolu saksa sotsioloog
* 1898 – Erich Maria Remarque, saksa kirjanik
*1913 – Sándor Weöres, ungari luuletaja ja tõlkija
*1932 – Mark Sinisoo, Eesti diplomaat 	
*1933 – Anton Mutt, eesti filmioperaator
*1940 – Tarvo Villomann, Eesti spordiajakirjanik
* 1944 – Klaus Maria Brandauer, Austria näitleja
*1947 – Ahti Nurmis, eesti laulja
* 1947 – Leelo Tungal, eesti kirjanik
* 1947 – Natalja Varlei, vene näitleja
* 1949 – Meryl Streep, ameerika näitleja
* 1953 – Cyndi Lauper, ameerika laulja
*1954 – Ann Alari, eesti tõlkija ja ajakirjanik 
* 1955 – Olevi Kull, eesti ökoloog
* 1958 – Ott Sandrak, eesti ajaloolane
*1959 – Jaak Ahelik, eesti trummar
* 1963 – Uku Joller, eesti laulja
* 1964 – Dan Brown, ameerika põnevuskirjanik
* 1970 – Kadri Hinrikus, eesti ajakirjanik ja lastekirjanik
* 1970 – Erki Aule, eesti lavastaja
* 1975 – Urmas Reinsalu, eesti poliitik
* 1980 – Risto Joost, eesti dirigent ja laulja
*1992 – Erika Kirpu, eesti vehkleja

## Surnud

*1727 – George I, Suurbritannia ja Iirimaa kuningas
*1940 – Wladimir Köppen, klimatoloog
*1969 – Judy Garland, USA laulja ja filminäitleja
*1987 – Fred Astaire (Frederick Austerlitz), USA tantsija ja näitleja
*1978 – Jens Otto Krag, Taani poliitik
*2019 – Tõnis Vint, eesti graafik
*2022 – Jüri Tarmak, eesti kõrgushüppaja

## Pühad
*...
## Nimepäev
* Eestis – Liina, Liine, Paula, Pauliine

## Ilmarekordid
*Tallinna maksimumtemperatuur +28,9 °C (1935)
*Tallinna miinimumtemperatuur –0,3 °C (1980)
*Tartu maksimumtemperatuur +30,6 °C (1919)
*Tartu miinimumtemperatuur +2,9 °C (1955)

## Viited