open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ardu Treinbuk

**Ardu Treinbuk** (22. detsember 1935 Rägavere vald, Virumaa – 10. august 2012 Narva) oli eesti kabetaja.

Ta õppis aastatel 1943–1945 ta Rägavere algkoolis, seejärel Rakvere Õpetajate Seminari harjutuskoolis, mille lõpetas 1950. aastal. 1954. aastal lõpetas ta Rakvere 1. Keskkooli. Samal aastal asus ta õppima Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsandusteaduskonda metsatööstuse erialale. 1956. aastal jätkas õpinguid Jelgavas Läti Põllumajanduse Akadeemias, lõpetas 1960. aastal mööblitööstuse insenerina. 

Pärast seda töötas ta 37 aastat Narva mööblikombinaadis algul tehnoloogina, hiljem peadirektori asetäitjana.

Eesti meistrivõistlustel kirikabes võitis ta aastatel 1980–2011 (eri mänguviisides) 6 kuld-, 3 hõbe- ja 4 pronksmedalit. NSV Liidu meistrivõistlustel kirikabes võitis 1978. aastal pronksmedali. 1998. aastal tuli ta esimestel kirikabe (Brasiilia kabe) maailmameistrivõistlustel maailmameistriks, 2000. aastal võitis hõbeda ja 2004. aastal tuli teist korda maailmameistriks. Ta oli 2001. aastast rahvusvaheline suurmeister kirikabes. 

Eesti meeste meistrivõistlustel Vene kabes võitis ta 1997. aastal pronksi, lisaks võitis 1999. aastal pronksi ja 2000. aastal kulla Vene kabe kiirkabes. Eesti meistrivõistlustel Brasiilia kabes võitis ta 2007. aastal pronks- ja 2010. aastal kuldmedali.

## Viited

## Välislingid
*Ardu Treinbuk Eesti Kabeliidu kodulehel
Volosko

**Volosko** (itaalia keeles Volosco või Volosca) on osa linnast Opatija, mis asub Kvarneri lahe ääres Lääne-Horvaatias.

Asulas suri 1890. aastal Ungari peaminister ja hilisem Austria-Ungari välisminister Gyula Andrássy.
Oberlienz

**Oberlienz** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 756 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 33,8 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1477 inimest.

## Viited

## Välislingid

* www.oberlienz.at
Andreas Veerpalu

**Andreas Veerpalu** (sündinud 24. mail 1994 Otepääl) on eesti murdmaasuusataja.

Ta on Andrus Veerpalu poeg.

Maailma karikasarja debüüdi tegi Veerpalu 17. jaanuaril 2015 Otepää klassikasprindis ja sai 67. koha.

## 2019. aasta veredopinguskandaal

2019. aasta 27. veebruaril korraldas Austria kriminaalpolitsei suusaalade MM-i võistluslinnas Seefeldis dopinguga seotud läbiotsimise, mille käigus peeti kinni Andreas Veerpalu. Kokku vahistati Seefeldis viis sportlast, sealhulgas teine eestlane Karel Tammjärv, kasahh Aleksei Poltaranin ning kaks austerlast – Dominik Baldauf ja Max Hauke. Samal päeval vahistati Saksamaal Erfurdis veel kaks inimest, kellest üks oli spordiarst Mark Schmidt. Viimast on juba varem kahtlustatud veredopingu vahendamises. Veerpalu ja Tammjärv vabanesid vahi alt 28. veebruaril, olles tunnistanud seotust dopinguga. Neile määratud 4-aasta pikkune võistluskeeld lõppes 2023. aasta veebruari lõpus.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2018  Pyeongchangis
** 38. koht 50 km klassikas
** 47. koht suusavahetusega sõidus
** 12. koht 4×10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2017  Lahtis
** 36. koht 15 km klassikas
** 51. koht 50 km vabatehnikas

## Isiklikku
Tema isa on suusataja Andrus Veerpalu, õde suusataja Anette Veerpalu.

## Viited

## Välislingid
*Andreas Veerpalu andmed Rahvusvahelise Suusaliidu kodulehel
Tārgale vald

**Tārgale vald** (läti keeles *Tārgales pagasts*) on vald Lätis Ventspilsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Ance, Ugāle, Piltene, Pope ja Vārve vallaga, Ventspilsi linnaga ning Talsi piirkonna Kolka vallaga.

Valla pindala on 364 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1845 inimest. Valla keskus on Tārgale küla, vallavanem on Mārcis Laksbergs.

## Ajalugu

19. sajandi teisel poolel moodustati Sarkanmuiža vald (*Rothof*). 1920. aastatel ühendati selle Lībciemsi ja Dzirtniekciemsi küla ning osa Kuldīgasse viiva tee ümbruskonnast Ventspilsi linnaga. 1935. aastal oli valla pindala 308,2 km². 1939. aastal nimetati vald ümber Venta vallaks. 1945. aastal moodustati vallas Tārgale, Liepene ja Venta külanõukogu, 1949. aastal aga vald likvideeriti. 1954. aastal liideti Venta külanõukoguga likvideeritav Liepene külanõukogu. 1961. aastal liideti osa Venta külanõukogust Tārgale külanõukoguga, 1964. aastal Venta külanõukogu aga likvideeriti ja suurem osa selle maadest liideti Tārgale külanõukoguga. 1990. aastal muudeti külanõukogu vallaks. 1996. aastal liideti Maurciemsi küla Ventspilsi linnaga. 2009. aastast kuulub vald Ventspilsi piirkonda.

## Loodus

Suuremad jõed on Venta jõgi ja Irbe jõgi. Järvedest asub Pope valla piiril 60 hektari suurune Klāņezers, lisaks asub vallas 8,3 hektari suurune Puterezers. Vald ise asub Rannikumadalikul. Valla pindalast katvad metsad 76,2%.

Looduskaitse all on Skanste mänd, Brandi Püha pärn, Grīži Kuradipink, Mazbelti kask, Belti mänd ja Tārgale park, lisaks kasvab vallas mõni nimetu looduskaitsealune põlispuu. Valla põhjaosas asuvad osaliselt Ance soode ja metsade hoiuala ja Ovīši hoiuala, idaosas aga osaliselt Klāņi soo hoiuala. Täielikult jääb valda 455 hektari suurune Platene soo hoiuala. Valla rannik jääb Irbe väina kaitstavale merelalale.

## Kaitstavad mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Oviši tuletorn. Regionaalse kaitse all on  Nabeļkalnsi piirimägi, Lielirbe muinaskalmed, Tārgale kirikuase, Cīruļi muinaskalmed, Kraupi pärnast, Puuslikupärnast ja saarest koosnev hiiepaik. Kohaliku kaitse all on Mazgalenieki muinaskalmed.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 1532 lätlast, 104 venelast, 23 valgevenelast, 32 ukrainlast, 5 poolakat ja 23 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Irbe - Guntars Mednis - Panoramio (2).jpg|Irbe jõgi
Lūžupe, Lūžņa.jpg|Lūž
Liepene - panoramio.jpg|Liepene rand
Lielirbės prieplauka.jpg|Lielirbe
Grīžu Velna beņķis 2007-04-30.jpg|Grīži Kuradipink
Miķeļtorņa luterāņu baznīca 1.jpg|Miķeļtornise kirik


## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
*Kaart valla üldplaneeringuga
Tārgale

**Tārgale** on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas, Tārgale valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 10 meetri kõrgusel, Ventspilsist 13 ja Riiast 185 kilomeetri kaugusel. Seal asuvad põhikool, kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu. Seal asuvad Tārgale ja Tārgales skola bussipeatused.

Tārgalet mainiti kirjalikult esimest korda aastal 1230. Tänapäevane asula oli varem Tārgale mõisa (*Tergeln*) keskuseks. Nõukogude ajal sai külast kahe kohaliku kolhoosi (Venta ja Mitšurini nimelise) keskasula, mõisahäärberis asusid kohalik kool ja kolhoosi kontor. 

Tārgale park on looduskaitse all. Ka on kaitse all kaks pargis kasvavat pärna ja kaks saart. Kraupi  pärnast, Puuslikupärnast ja saarest koosnev hiiepaik on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Ka on regionaalse kaitse all külast lõunas asuv Tārgale kiriku ase.

Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele ja partisanidele.

Küla järgi on nime saanud siluri Ohessaare lademe Tārgale kihistu.

## Elanike arv


* 109 (1970)
* 269 (1979)
* 603 (1989)
* 634 (2000)
* 533 (2011)

* 488 (2017)
* 484 (2017)
* 454 (2021)
* 462 (2025)


## Viited
Sankt Veit in Defereggen

**Sankt Veit in Defereggen** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1495 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 61,48 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 693 inimest.

Sankt Veit asub Defereggeni oru keskosas ja on Ida-Tiroolis kõrgeimal asuv vald. See asub oru päikesepoolsel küljel ning varem kasvatati seal teravilja ja kartulit. Kuid isegi suvekuudel võib seal lund sadada.

## Viited
Schlaiten

**Schlaiten** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 876 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 36,64 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 474 inimest. Valla nimi on slaavi päritolu, tulles sõnast *slatina*, mis tähendab mülgast. Vallaosad on Plone, Gonzach, Mesnerdorf, Bacherdorf, Gantschach ja Göriach.

## Viited
Meeterkeere

**Meeterkeere** on maailmas tavakasutuses levinuim keermesüsteem.
See oli üks esimesi 1947. aastal loodud Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni standardeid.

Meetermõõdus poltide M-tähis näitab poldi nominaalset välisdiameetrit millimeetrites (näiteks M6-poldi välismõõt on 6&nbsp;mm).

## Profiil

ISO tavakasutuse keermeprofiilide disainipõhimõtted (M-seeria keermed) on defineeritud ISO 68-1 rahvusvahelises standardis. Keermeid kirjeldatakse välisdiameetri *D* (joonisel *D*maj) ja keerme sammu *P* kaudu. Meeterkeere koosneb sümmeetrilisest V-kujulisest keermest. Keerme teljes on V-külgede nurk üksteisest 60°. Keerme sügavus on samm × 0,614. Välimised  ja sisemised  keerme kõrgusest *H* on profiilist maha lõigatud.

Suhete kõrguse *H* ja sammu *P* vahel leiab võrrandist, kus \theta on pool keerme nurgast (antud juhul 30°):

:H  = \frac {1}{2\tan\theta} \cdot P = \frac {\sqrt 3}{2}\cdot P \approx 0,866 \cdot P

või

:P  = 2\tan\theta\cdot H = \frac{2}{\sqrt 3} \cdot H \approx 1,155 \cdot H

Väliskeerme puhul läbimõõdud *D*maj ja *D*min defineerivad poldi suurima lubatud mõõdu. See tähendab, et väliskeere peab olema sama suur või väiksem kui *D*maj, aga võib olla väiksem kui *D*min. Sisekeermete, näiteks mutrite puhul kehtib vastupidine.

## Tähistus
Meeterkeeret tähistatakse tähega M, millele järgneb keerme nominaalne välisdiameeter *D* (teoreetiline maksimaalne väliskeerme läbimõõt või teoreetiline minimaalse sisekeerme läbimõõt) ja samm *P*. Mõlemat numbrit esitatakse millimeetrites ja eraldatakse korrutusmärgiga *x* (näiteks M8x1.25). Sammu tähistuse võib ära jätta, kui keere kasutab ISO 261 või ISO 262 loetletud normaalsammu. Sellele tähistusele võib vajadusel lisada ISO 965-1 defineeritud tolerantsiklassi.

## ISO 262 soovitatud mõõdud
**ISO 261** standard näeb ette meeterkeerme soovituslikud välise läbimõõdu *D* ja sammu *P* kombinatsioonid. Esimese valiku tulp näitab umbkaudu standardi R10 jada ja teise valiku tulp ümardatud R20 jada.

**ISO 262** määratleb ISO 261st lühema nimekirja soovituslike keermeid.

Normaalkeere on tavalisim samm antud läbimõõdu korral. Lisaks on defineeritud üks või kaks peenkeeret kasutamiseks rakendustes, kus normaalkeere on sobimatu (keermed õhukeste torude seintel). Sõnad "normaal" ja "peen" ei viita keerme kvaliteedile või kasutusele.

Lisaks on olemas veel eriti peen keere, mida kasutatakse mõnikord autotööstuses ja lennunduses. Seda kasutatakse, sest eriti väikese sammuga keermed püsivad vibratsioonitingimustes paremini koos.

## Mutrivõtmete mõõdud
All olevas tabelis on tavalised meetermõõdus poltide jaoks mõeldud mutrivõtmete mõõdud. Kaalu ja hinna vähendamise eesmärkidel esineb ka tabelis esitatud mõõtudest erinevate (enamasti väiksemate) peadega polte.

## Vaata ka
* Keere
* Nimimõõde

## Viited
Krasnoturjinsk

**Krasnoturjinsk** (vene keeles *Краснотурьинск*) on linn Venemaal Sverdlovski oblastis, Krasnoturjinski linnaringkonna keskus. Linn asub Sosva jõe parempoolse lisajõe Turja jõe ääres, Jekaterinburgist 425 km põhja pool.

Asula tekkis 1758 rajatud vasekaevanduse juurde. Turjinskie Rudniki küla sai 1928 aleviks ja nimetati Turjinskiks. Linnaõigused ja praeguse nime sai asula 1944. aastal.

Linnas asub mitu metallurgiatehast, sealhulgas Bogoslovski alumiiniumitehas.

Turjinskie Rudnikis sündis Aleksandr Popov.

## Viited

## Välislingid
*http://adm.krasnoturinsk.ru/
Reichstadti lepe

**Reichstadti lepe** oli 1876. aasta juulis Austria-Ungari ja Venemaa keisririikide vahel peetud kohtumisel sõlmitud, kuid salastatuses hoitud suuline nõusolek Balkani, Bessaraabia ja Kaukaasia küsimuses. Mõlemad impeeriumid olid samal ajal liidus Saksamaa keisririigiga, liitu teati kui Kolmekeisriliitu (*Dreikaiserbund* või *Союз трёх императоров*). 

Kohtumisel olid kohal mõlemad keisrid koos enda välisministritega: Franz Joseph I ja krahv Andrássy ning Aleksander II koos vürst Gortšakoviga. Suuline koosolek toimus 8. juulil Böömimaa linnas Reichstadtis (nüüdne Zákupy). Nad leppisid kokku Ida-küsimuse (*Orientalische Frage* või *Восто́чный вопро́с*) lahendamise ühises lähenemisviisis, mis oli seotud Osmanite impeeriumi rahutuste ja koosolekul osaleva kahe suurriigi huvidega Balkani poolsaarel. Nad arutasid tõenäolise üheksanda Vene-Türgi sõja (peetigi aastatel 1877–1878) teemat, selle võimalikke tulemusi ja mis peaks juhtuma iga stsenaariumi korral.

Pool aastat hilisem Budapesti 1877. aasta kokkulepe kinnitas Reichstadti leppe peamised punktid. Kuigi sõda otsustati San Stefano lepinguga 1878. aastal lõpetada, olid selle tingimused varem sõlmitust üsna erinevad. Budapesti konventsioon lubas Austria-Ungaril nõuda rahulepingu tingimuste revideerimist. See tõi kaasa Viini tungiva nõude, et hiljem samal aastal kutsutakse Berliini kongressil kokku revisjon. Need sündmused tõid kaasa järgneva Bulgaaria kriisi aastatel 1885–1888 ning määrasid lõpuks I maailmasõja nii-öelda tausta.

## Leppe tingimused
*Balkani kristlased saavutaksid iseseisvuse ;
*Viin lubaks Peterburil kasu saada Bessaraabiast ja Kaukaasiast;
*Peterburi lubaks Viinil saada kasu Bosniast;
*Peterburi ja Viin nõustuvad mitte looma suurt lõunaslaavlaste riiki Balkanil.

## Asjaosalised

Pilt:Andrássy Gyula 1871.jpg|krahv Andrássy
Pilt:Franz Joseph 1865.jpg|keiser Franz Joseph I
Pilt:Alexander II 1870 by Sergei Lvovich Levitsky.jpg|keiser Aleksander II
Pilt:A.M.Gorchakov.jpg|vürst Gortšakov


## Vaata ka
*Budapesti 1877. aasta kokkulepe
*Vene-Türgi sõda (1877–1878)
*San Stefano rahuleping
Kustas Põldmaa

**Kustas Põldmaa** (4. veebruar (22. jaanuar vkj) 1897 Nigula talu, Salutaguse küla, Koluvere vald – 2. august 1977 Tartu) oli eesti õpetaja, kirjanik ja loodushoidja. Käsitles süvendatult loodusõpet, propageeris loodushoidu ja loodusteadusi, korraldas loodusmatku ja metsapäevi, innustas koole rajama kooliaedu ja korrastama kooliümbrust, avaldas ajakirjanduses palju loodusvesteid, kirjutas õppekirjandust ja loodusraamatuid. 

Õppis Maidla algkoolis, 1916. aastal lõpetas Haapsalu linnakooli ja omandas õpetaja kutse Tartu Ülikooli juures toimunud õpetajate ettevalmistuskursustel. Töötas õpetajana Maidlas, Liivil, Haapsalus, Abjas, Hageris (1928–34) ja Tartus kolmes koolis (1934–58).

## Looming
*&bdquo;Väike elektrimees&rdquo; (1933)
*&bdquo;Minu kodutiik&rdquo; (1933)
*&bdquo;Noor katsetaja&rdquo; (1933)
*&bdquo;Minu mikroskoop&rdquo; (1933)
*&bdquo;Kodu- ja kooliaed&rdquo; (1934)
*&bdquo;James Watt: aurumasina leiutaja&rdquo; (1935)
*&bdquo;Kolm lindu: jutustused lindude elust&rdquo; (1935)
*&bdquo;Mikroobide jahil&rdquo; (1935)
*&bdquo;Vangistatud päike: leiutiste ahel lõkkest elektrini&rdquo; (1935)
*&bdquo;Kodulugu: 1. ja 2. õppeaasta&rdquo; (1936)
*&bdquo;Kodumets&rdquo; (1937)
*&bdquo;Sõnad ja teod: saateainet klassijuhataja-tundideks&rdquo; (1939)
*&bdquo;Koduvetel: veekogude elustikust&rdquo; (1973)
*&bdquo;Nurmelt ja niidult&rdquo; (1976)

## Viited

## Välislingid

* Fotod Kustas Põldmaast
* Foto: Gustav-Kustas Põldmaa oma 70. sünnipäeval
* Eesti Filmi Andmebaas: Ringvaade “Nõukogude Eesti” nr 2, 5/5. Pedagoog ja literaat Kustas Põldmaa 80-aastane. (1977)
* Põldmaa, K. “Ilust meis ja meie ümber". Edasi, 03.08.1977
Mõisaküla mõis (Viljandi)

**Mõisaküla mõis** (saksa keeles *Mousekull*) oli rüütlimõis Viljandi kihelkonnas Viljandimaal..

Esimesed teated mõisast on aastast 1487,  Liivi sõja järel oli mõis Poola Pärnu vojevoodkonna Pärnu staarostkonna folvark ehk riigimõis.

## Viited

## Välislingid
*
Hiienurme mõis

**Hiienurme mõis** (ka **Hiinurme mõis**; saksa keeles *Idenorm*) oli rüütlimõis Rapla kihelkonnas Harjumaal..

## Viited

## Välislingid
*
Ilumäe mõis

**Ilumäe mõis** (saksa keeles *Illomäggi*) oli Palmse mõisa kõrvalmõis Kadrina kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Ilumäe küla  lähedal Haljala vallas   Lääne-Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Järumetsa mõis

**Järumetsa mõis** (ka *Järumetza mõis*; saksa keeles *Jerwemetz*) oli rüütlimõis, hiljem poolmõis Kärla kihelkonnas Saaremaal..

## Viited

## Välislingid
*
Matt Bomer

**Matthew Staton Bomer** (sündinud 11. oktoobril 1977) on Ameerika näitleja, filmitegija ja laulja.

Aastatel 2009–2014 mängis ta peaosa teleseriaalis "Valgekrae".

Aastal 2023 mängis ta osa filmis "Maestro".

## Viited
Matthew

***[[Matthew (eesnimi)|Matthew]]** on inglise eesnimi.
***[[Matthew (perekonnanimi)|Matthew]]** on perekonnanimi.
***[[Matthew (laev)|Matthew]]** on laeva nimi, millega John Cabot seilas Bristolist Ameerikasse.
***[[Matthew (album)|Matthew]]** on räppari Kool Keithi album.
***[[Matthew (orkaan)|Matthew]]** on 2016. aastal Ameerika Ühendriikides Haitil möllanud orkaan.

## Vaata ka
*Matthews
Matthew (eesnimi)

**Matthew** on inglise eesnimi.

Nimi Matthew tuleneb heebrea nimest "מתתיהו" (Matityahu), mis omakorda tähendab 'kingitus Jahvelt'.

Ühendkuningriigis on see olnud 10 kõige populaarsema eesnime seas alates 1970. aastatest. 2001. aastal oli see populaarsuselt 9. eesnimi, mis lapsele pandi. Nimi on populaarne ka Austraalias, Kanadas ja Ameerika Ühendriikides.
Eigu mõis

**Eigu mõis** (saksa keeles *Kimmelshof*) oli poolmõis Kadrina kihelkonnas Virumaal..

Poolmõisa suurus oli 90 tiinu, eraldati Vohnja mõisast 1858. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Kool Keith

**Kool Keith** (kodanikunimega **Keith Matthew Thornton** (sündinud 7. oktoobril 1963 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide räppar, laulukirjutaja ja muusikaprodutsent.

## Välislingid
*
19 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 19** sõitis Viru keskuse bussiterminali ja Paul Pinna tänava lähedal asuva bussipeatuse vahel. Liini teenindas Tallinna Linnatranspordi AS (kuni 2012. aastani Tallinna Autobussikoondis) ning liiklus toimus kõigil päevadel. Liin suleti 1. veebruaril 2019. 

## Välislingid
* Muudatused Tallinna ühistranspordiliinidel alates 1. veebruarist 2019
4 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 4** sõidab Väike-Õismäe ja Tiskre vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 10-30 minuti tagant

## Ajalugu
Liin avati aastal 1998 samal marsruudil. 01.02.2020 lisati liinile Vana-Rannamõisa tee peatus ja 28.09.2020 lisati Rannaniidu peatus.

## Peatuste loend

### Väike-Õismäe > Tiskre
* Väike-Õismäe parkla
* **Väike-Õismäe**
* Kullerkupu
* Nurmenuku
* Karikakra
* Sinilille
* Haabersti ring
* Sõba
* Pikaliiva
* Tähistaeva
* Printsu tee
* Tiskre oja
* Vana-Rannamõisa tee
* Jõeküla
* **Tiskre**

### Tiskre > Väike-Õismäe

* **Tiskre** (Vahepere tn)
* Rannaniidu
* Keskpäeva tee
* Tiskre (Klooga mnt)
* Vahepere
* Jõeküla
* Vana-Rannamõisa tee
* Tiskre oja
* Printsu tee
* Tähistaeva
* Pikaliiva
* Sõba
* Haabersti ring
* Päevalille
* Sinilille
* Karikakra
* Nurmenuku
* Kullerkupu
* **Väike-Õismäe**
* Väike-Õismäe parkla

## Vaata ka
* Tallinna ühistranspordiliinid

## Välislingid
* 4. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
5 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 5** sõidab Männiku asumi ja Pirita-Kose (Metsakooli tee bussipeatuse) vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 13–24 minuti tagant. bussiliini sõidu pikkus on 49 kilomeetrit.

## Ajalugu

## Vaata ka
* Tallinna bussiliin 5A
* Tallinna ühistranspordiliinid

## Välislingid
* 5. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
7 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 7** sõidab Seli asumi ja Sõjamäe asumi vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub esmaspäevast laupäevani. Väljumised 16-50 minuti tagant

## Ajalugu

## Välislingid
* 7. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
10 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 10** sõidab Väike-Õismäe ja Vana-Pääsküla vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. 

Aastal 2020 oli liinil katseperioodil Solarise elektribuss. Väljumised 16-26 minuti tagant

## Ajalugu

## Välislingid
* 10. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
11 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 11** sõidab Kadaka asumi ja Kaubamaja tänava (Kaubamaja bussipeatus) vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub tööpäevil. Bussiliin on ekspressliin. Väljumised 5-10 minuti tagant

## Ajalugu

## Välislingid
* 11. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
12 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 12** sõidab Väike-Õismäe ja Seli  vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liin on käigus iga päev.

Bussiliin oli varem ekspressliin. Väljumised 10-20 minuti tagant

Tegemist on kiirema liiniga, mis jätab vahele väiksema kasutusega peatused (Renniotsa, Filtri tee, Järvevana, Peterburi tee, Priisle).

## Ajalugu
Aastatel 2000-2002 oli liini number 13A

Aastatel 2000-2016 oli liin ekspress

Aastatel 2000-2020 sõitis liin ainult tööpäevadel

Aastast 2024 on kiirliin

## Välislingid
* 12. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
13 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 13** sõidab Väike-Õismäe ja Priisle vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 14-26 minuti tagant

## Ajalugu

## Vaata ka
* Tallinna bussiliin 13A
* Tallinna ühistranspordiliinid

## Välislingid
* 13. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
14 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 14** sõidab Viru keskuse ja Vana-Pääsküla vahel ning on ekspressliin. Bussiliini teenindab tööpäeviti Tallinna Linnatranspordi AS hommikul ning pärastlõunal–õhtul.

## Ajalugu
Bussiliin rajati esmalt 1966. aasta novembris liinil Keskväljak (nüüd Viru väljak)–Jannseni, eesmärgiks leevendada koormust bussiliinile 18. Samuti on teada, et 1976. aastal oli linnapoolne lõpp-peatus Kingisseppa. 1978. aastal sai liini uueks linnas olevaks otspunktiks Uus-Sadama. Aastal 1999 pikendati Nõmme-poolset lõpp-peatust Vana-Pääskülani Tallinna piiril. 2023. aasta aprillis oli linnapoolne lõpp-peatus Viru, seoses vanasadama trammitee ehitamisega. 2024. aasta oktoobris sai liini uueks linnas olevaks otspunktiks jälle Viru keskus.

Esmalt kandis sama numbrit liin Keskväljakult Rohuneemele 1954. aastal. Bussiliin nummerdati ümber 114-ks 1965. aasta juunis, kui tekkisid esimesed kolmekohalised bussinumbrid.

## Marsruut
Tänapäeval väljub buss Viru keskuse bussiterminali  3. perroonilt ning Nõmme suunas läbib see marsruuti Pärnu maantee, Vabaduse puiestee ja Pärnu maantee. Suuna pikkus on ligi 13 km ning liinil on 13 peatust. Buss sõidab tööpäeviti hommikul umbes kella 6:30–10 vahel ning pärastlõunal kella 15–20 vahel, intervalliga iga 12 minuti järel.

## Viited
15 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 15** sõidab Estonia ja Sõjamäe vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 15-40 minuti tagant

## Ajalugu

## Välislingid
* 15. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
8 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 8** sõidab Väike-Õismäe ja Äigrumäe vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 11-25 minuti tagant.

## Ajalugu
8. veebruar 2021 - 16.aprill 2021 sõitis teetööde tõttu liin nr 8 taas marsruudil Balti Jaam - Äigrumäe.

## Välislingid
* 8. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
9 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 9** sõidab liinil Kadaka – Priisle.

On teada, et juba 1976. aastal teenindas liin 9 marsruuti Kadaka tee – Kaubamaja. 1. juunil 2020 liideti bussiliiniga 9 bussiliin 53, pikendades ekspressliini Kaubamajast Lasnamäel asuva Priisle asumini välja. Väljumised 6-13 minuti tagant

## Ajalugu

## Viited

## Välislingid
* 9. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
Dekreet Lääne-Euroopa kalendri kehtestamisest Venemaa Vabariigis

**Dekreet Lääne-Euroopa kalendri kehtestamisest Venemaa Vabariigis** oli 8. veebruaril (vkj. 26. jaanuaril) 1918 Venemaa Nõukogude Vabariigis vastuvõetud õigusakt, millega kuulutati välja üleminek Juliuse kalendrilt Gregoriuse kalendrile 31. jaanuari südaööl vastu 1. veebruari. Uue kalendri kohaselt järgnes 31. jaanuarile 14. veebruar.

Dekreedile kirjutasid alla Venemaa Nõukogude Vabariigi Rahvakomissaride Nõukogu rahvakomissaride nõukogu esimees Vladimir Lenin, välisasjade rahvakomissari abi Georgi Tšitšerin ning rahvakomissarid Aleksandr Šljapnikov, Grigori Petrovski, Vladimir Algassov, Valerian Obolenski, Vladimir Bontš-Brujevitš ja Rahvakomissaride Nõukogu sekretär Nikolai Gorbunov.

## Välislingid
*Digiteeritud Eesti artiklid (dea.digar.ee). "Päewauudised. Uue kalendri sisseseadmine Wenemaal", Eesti Päevaleht, 26. jaanuar (8. veebruar) 1918.
Usma vald

**Usma vald** (läti keeles *Usmas pagasts*) on vald Lätis Ventspilsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Ugāle ja Puze vallaga, samuti ka Kuldīga piirkonna Renda ning Rumba vallaga ja Talsi piirkonna Ģibuļi vallaga.

Valla pindala on 219,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 538 inimest. Valla keskus on Usma küla. Vallavanem on Gendrihs Šķesters.

## Ajalugu

Tsaariajal oli valla saksakeelne nimekuju *Usmaiten*. Aastal 1935 oli Usma valla pindala 101,4 km² ja seal oli 934 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Usma külanõukogu, mis aastal 1947 likvideeriti, ent kui aastal 1949 vald likvideeriti, moodustati külanõukogu taas. Aastal 1951 liideti Usma külanõukoguga likvideeritav Vecbirznieki külanõukogu, aastal 1954 aga likvideeritav Cirkale külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Ventspilsi piirkonda.

## Loodus

Suurimad jõed on Baņģeva, Riekte ja Spāre jõgi. Järvedest asuvad vallas 6,5 hektari suurune Aburga järv, 45 hektari suurune Tirukšezers, 4,2 hektari suurune Pelcene järv, 1 hektari suurune Paegļi järv, 34,7 hektari suurune Lakši järv, 20,6 hektari suurune Ilziķis ja 34,692 km² suurune Usma järv. Usma valla piiril asub Vasnieki soo pindalaga 497 ha. Valla pindalast katvad metsad 70%.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Puuslikupärn,  Košķēni asulakoht ja Moricsala asulakoht. Regionaalse kaitse all on kaitse all Muižgali muinaskalmed, Muliki Kalmemäe keskaegne kalmistu, Pilsgaļi asulakoht ja Beģi muinasasula. Looduskaitse all on Puuslikupärn ja paar nimetut looduskaitsealust põlispuud. Valda jäävad 304 hektari suurune Viskūži saare hoiuala ja 56 hektari suurune Pelcīši soo hoiuala, valla põhjaosas asub osaliselt Stikli soode hoiuala, lõunaosas asuvad aga osaliselt Pluči raba hoiuala ja Druviņi raba hoiuala. Valda jääb ka Moricsala looduskaitseala.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 480 lätlast, 10 venelast, 3 valgevenelast, 14 ukrainlast ja 4 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Entrance to Usmas cemetry. Ieeja Usmas kapos. August, 2014 - panoramio.jpg|Usma kalmistu
Anjūdžu cemetry gate. Amjūdža kapu vārti. August, 2014 - panoramio.jpg|Amjūdze kalmistu
Usmas Elku liepa.jpg|Puuslikupärn
Usmas ezers.JPG|Usma järv
Yacht club of Usma 1.JPG|Usma jahtklubi


## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
*Kaart valla üldplaneeringuga
Usma

**Usma** on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas, Usma valla halduskeskus. Küla asub Usma järve  kirdekaldal merepinnast 25 meetri kõrgusel ning jääb Ventspilsist 52 ja Riiast 142 kilomeetri kaugusele.

Külas asuvad postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu. Sealne põhikool suleti aastal 2009.

Külas on Usmas pagasta padome, Darbnīcase ja Usma bussipeatused.

Usmat on esimest korda kirjalikes allikates mainitud aastal 1253. Küla nimi tuleneb läänemeresoome keeltest ja tähendab kas *udus maa* või *uus maa*. XVIII sajandil asus seal Usma mõis (*Usmaiten*), mis oli staatuselt riigimõis. Tänapäevane asula kujunes kohaliku kolhoosi keskasulast.

Vaatamisväärsustest asuvad külas Usma luteri kirik ja Puuslikupärn. Puuslikupärn on hiiepaigana riikliku kaitse all. Mitu sealset põlispuud, sealhulgas Puuslikupärn, mänd, nimetu pärn ja neli sangleppa, on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 125 (1970)
* 173 (1979)
* 351 (1989)
* 305 (2000)

* 223 (2011)
* 224 (2017)
* 221 (2021)
* 215 (2025)


## Viited
Põlva vald

**Põlva vald** on vald Põlva maakonnas.

Põlva vald moodustati 22. oktoobril 2017 Ahja valla, Mooste valla, Laheda valla, Põlva valla ja Vastse-Kuuste valla ühinemisel.

Vallavalitsus asub Põlva keskväljaku ääres, Maarja tn 2.

## Ajalugu

## Juhtimine

### Põlva vallavolikogu esimees

* 2025– Indrek Käo
* 2021–2025 Georg Pelisaar
* 2018–2021 Lennart Liba
* 2018–2018 Anne Nook – uue volikogu esimehe valimiseni volikogu esimehe ülesannetes
* 2017–2018 Igor Taro
* 2013–2017 Kuldar Leis

### Põlva vallavanem
* 2017–2021 Georg Pelisaar
* 2021–2025 Martti Rõigas
* 2025– Maris Neeno

## Asustus
### Linn
Põlva

### Alevikud
Vallas on 3 alevikku: Ahja, Mooste ja Vastse-Kuuste

### Külad
Vallas on 70 küla:

Aarna – Adiste – Akste – Andre – Eoste – Himma – Himmaste – Holvandi – Ibaste – Jaanimõisa – Joosu – Kaaru – Kadaja
– Kanassaare – Karilatsi – Kastmekoja – Kauksi – Kiidjärve – Kiisa – Kiuma – Koorvere –
Kosova – Kähri – Kärsa – Lahe – Laho – Leevijõe – Logina – Loko – Lootvina – Lutsu – Mammaste – Meemaste – Metste – Miiaste – Mustajõe – Mustakurmu – Mõtsküla – Naruski – Nooritsmetsa – Orajõe – Padari – Partsi – Peri – Pragi – Puskaru – Puuri – Rasina – Roosi – Rosma – Savimäe – Soesaare – Suurküla – Suurmetsa – Säkna – Säässaare – Taevaskoja – Terepi – Tilsi – Tromsi – Tännassilma – Uibujärve – Valgemetsa – Valgesoo – Vana-Koiola – Vanaküla – Vanamõisa –
Vardja – Viisli – Vooreküla

## Sõpruslinnad
*  Kannus, Soome
*  Balvi, Läti

## Vaata ka
* Põlva vald (1991–2017)

## Viited

## Välislingid
* Põlva valla koduleht
Pärt Ellerhein

**Pärt Ellerhein** (**Herbert Eller**) (3. detsember 1905 Käina vald, Hiiumaa – 16. september 1973 Haapsalu) oli eesti dirigent, kooliõpetaja ning Eesti esimese kuueklassilise kooli puhkpilliorkestri looja. 

Pärt Ellerhein õppis Kärdla algkoolis, lõpetas 1927. aastal Läänemaa Õpetajate Seminari ja täiendas end Tallinna Riiklikus Konservatooriumis.

Töötas õpetajana Oru, Koluvere, Taebla ja Sutlepa koolis, 1945–1956 Haapsalu Pedagoogilises Koolis ja Haapsalu 1. Keskkoolis. Oli kooride dirigent ja juhatas puhkpilliorkestreid. Pärt Ellerhein asutas Koluvere Riigi Hoolekandekoolis Eesti esimese kuueklassilise kooli puhkpilliorkestri.

Kullamaa 3. laulupeol 1932. aastal juhatas lastekoore. On kirjutanud laule ja puhkpillipalu.

## Isiklikku
Pärt Ellerheina esimene abikaasa oli Alli (Alide) Ellerhein, teine abikaasa koorijuht ja õpetaja Aasa (Anastasia) Ellerhein. Tema tütar oli eesti muusikapedagoog ja helilooja Anne Metsala.

## Viited

## Välislingid
*Foto Pärt Ellerheinast 1923. aastal
Karu (perekonnanimi)

**Karu** on eesti perekonnanimi.

Eestis Liivimaa Talurahva seadusega (1819) võetud nimede pingereas oli Karu 6. kohal. 

Karu on ka praegu Eestis levinud perekonnanimi. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Karu 796 mehel ja 879 naisel. Perekonnanimede levikult on Karu 22. kohal. Nimi on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 24,93.

## Nime kandjaid

*Armin Karu, eesti ettevõtja (1965–) 
*Arnold Karu, Tartu linnajuht (1930–)
*Arnold Felix Karu, eesti bibliofiil (1908–1991)
*August Karu, eesti metsateadlane (1907–1956)
*Elmar Karu, eesti psühhiaater (1903–1996)
*Jaak Karu, eesti majandusteadlane (1946–)
*Krista Karu, eesti arhitekt (1950–)
*Kristin Karu, Eesti endine kergejõustiklane (1983–)
*Külliki Karu, eesti arstiteadlane (1954–)
*Laur Karu, eesti arstiteadlane ja poliitik (1942–1996)
*Margus Karu, eesti kirjanik (1984–2017)
*Paul Karu, Eesti sõjaväelane (1902–1937)
*Sander Karu, eesti rahvamuusik ja juhtimisspetsialist (1959–)
*Toomas Karu, eesti arstiteadlane ja spordiarst (1935–) 

## Viited
110 eKr

**Aasta 110 eKr** ehk ab urbe condita DCXLIV (644).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Minucius Rufus ja Spurius Postumius Albinus.
*Ptolemaios IX järel sai Egiptuse kuningaks Ptolemaios X.
* ...

## Sündinud
* Titus Pomponius Atticus, rooma ratsanik

## Surnud
* ...
Marine Vacth

**Marine Vacth** (sündinud 9. aprillil 1991 Pariisis) on prantsuse näitleja ja modell.

Marine Vacth alustas modellitööd 15-aastaselt, filmides on mänginud alates 2011. aastast.

## Välislingid
*
Arnis

**Arnis** (taani *Arnæs*) on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Schleswig-Flensburgi kreisis. Asub Schlei ääres.

Arnis on nii pindala kui elanike arvu poolest Saksamaa väikseim linn.

Asula rajasid 1667. aastal 65 laevaomanike perekonda lähedalasuvast Kappelni linnast. 1866 sai asula aleviks ja 1934. aastal linnaks. 1885. aastal oli alevi elanike arv 572.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*saksa keeles*)
Guðni Thorlacius Jóhannesson

**Guðni Thorlacius Jóhannesson** (nime lühivorm **Guðni Th. Jóhannesson**; sündinud 26. juunil 1968 Reykjavíkis) on Islandi ajaloolane ja poliitik, riigi kuues president alates 1. augustist 2016 kuni 31. juulini 2024.

Ta sai bakalaureusekraadi ajaloos Warwicki Ülikoolis 1991. aastal ja magistrikraadi ajaloos Islandi Ülikoolis 1997. aastal ning magistrikraadi ajaloos Oxfordi Ülikoolis 1999. aastal. Doktorikraadi ajaloo alal sai ta 2003. aastal Londoni Ülikoolis. 

Ta on töötanud õppejõuna Islandi Ülikoolis, Bifrösti Ülikoolis ja Londoni Ülikoolis. 

Guðni Thorlacius Jóhannesson valiti Islandi presidendiks 25. juunil 2016, mil ta kogus 39,1% häältest. Presidendi ametikohuseid asus ta täitma 1. augustil 2016. 

27. juunil 2020 valiti ta presidendiks tagasi 92,2% häältega. 2024. aasta presidendivalimistel ta ei kandideerinud.

## Tunnustus
* 2025 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Viited
Strassen (Tirool)

**Strassen** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1099 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 17,05 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 793 inimest.

Strassenis on laialipillutatud asulad, mis asuvad kas orupõhjas või oru päikesepaistelisel poolel.

## Viited

## Välislingid

* www.gemeinde-strassen.at
Sillian

**Sillian** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1103 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 36,26 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2046 inimest.

## Asend

Vald on peamine asuala Ida-Tirooli Hochpustertalis, Pusteri oru idaosas, mis ulatub läänes Lienzist üles piirini Itaalia Lõuna-Tirooliga. Asustus paikneb Drava jõe ülemjooksust põhja pool, Villgrateni mägede päikeselistel nõlvadel. Lõunas ulatub org Lienzi Dolomiitideni ja Karni Alpideni.

## Kliima
Silliani ilm on valla asukoha tõttu väga muutlik, näiteks soojast ja rahulikust ilmast võib kergesti saada miinuskraadides jahedus.

## Ajalugu

Ala kuulus hertsog Tassilo III poolt 769. aastal Innicheni kloostrile antud valdusse. 1000. aasta paiku esmamainitud Silano valdust pidasid 13. sajandist alates Meinhardiinidest Görzi krahvid. Kihelkonnakirik pühitseti 1326. aastal. Krahv Leonhard von Görz andis kodanikele 1469. aastal laadaõigused. Pärast liini hääbumist 1500. aastal hõivas Silliani Habsburgist kuningas Maximilian I ja liidendas selle Tirooli krahvkonda.

Esimese maailmasõjani oli Sillian Austria-Ungari armee garnisonilinn. 1919. aasta Saint-Germaini rahuga sai sellest piirilinn Itaalia kuningriigi Lõuna-Tirooli maade kõrval.

## Tuntud inimesi

Noor Richard Strauss veetis alates 1872. aastast mitu suve Sillianis ja kirjutas seal isegi muusikat. Väidetavalt mängis ta kirikus orelit, samuti Schwarzer Adleri ('must kotkas') võõrastemajas klaverit.

## Majandus

Silliani majandus põhineb peamiselt puidutööstusel ja turismil. Majutust pakutakse mitmel tasemel, ööbismiskohti jagub 1200 inimesele.

## Viited

## Välislingid
* Silliani koduleht
Tristach

**Tristach** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 672 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 18,8 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1386 inimest.

Valla territoorium ulatub Drava orust ja Lienzi eeslinnadest lõunasse kuni Große Sandspitze mäeni ja Gailtali Alpide (Lienzi Dolomiitide) harjani Kärnteni piiril. Vallas on Tristacher See, ainus suplusjärv Ida-Tiroolis.

## Viited

## Välislingid

* www.tristach.at
Kanepi vald

**Kanepi vald** on vald Eestis Põlva maakonna lääneosas. Kanepi vald moodustati haldusreformi tulemusel 2017. aastal Valgjärve valla, Kõlleste valla ja Kanepi valla vabatahtlikul ühinemisel.

Valla pindala on ligikaudu 525 ruutkilomeetrit ja elanike arv 4780 inimest. Vald piirneb põhjas Kambja valla, lõunas Võru valla, edelas Antsla valla, läänes Otepää valla ja idas Põlva vallaga.

Valda läbib riiklik Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.

Valla keskus asub Kanepis, mis on rahvaarvult valla suurim asula ja ainus alevik.

Kanepi vallavanem on Mikk Järv.

## Sümboolika

2018. aasta jaanuaris valiti rahvahääletusel vallale vapp, lipp ja logo. Võitjaks osutus kavand, mis kujutas hõbedast kanepilehte rohelisel taustal. Tollane Kanepi vallavanem Andrus Seeme kinnitas, et rohkem kui 15 000 hääletanust 12 000 pooldas võitnud kavandit. Hääletuses osalenud inimeste arv oli mitu korda suurem valla enda elanike arvust, mis Eesti Statistikaameti andmetel oli 4886. Seega oli valimiste osalusprotsent 307% ja võitnud kavandi toetus 246%.

## Rahvastik
2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas Kanepi vallas 4481 inimest, sealhulgas 2229 (49,7%) meest ja 2252 (50,3%) naist. Kuni 17-aastased moodustasid 17,9%, 18–64-aastased 56,5% ning 65-aastased ja vanemad 25,6% elanikest.

Valla elanikest 96,5% olid eestlased, 1,6% venelased, 0,9% ukrainlased ja üks protsent oli muid rahvusi. Valla elanikest moodustas 96,8% eesti, 1,7% vene, 0,6% ukraina ja 0,9% muu emakeelega inimesed.

## Asustus
Vallas on üks alevik ja 48 küla. Peale valla keskuse toimivad teenuskeskused (rasvases kirjas) ka kõigis endistes vallakeskustes.

## Pilte

Roti vesiveski-elamu 2010 02.jpg|Vesiveski Hurmi külas
Ihamaru Palojärv.jpg|Ihamaru Palojärv
Hinni talu rehielamu 2013.JPG|Hinni talu Jõksi külas
Kanepi kirik lõunast.JPG|Kanepi kirik
Maaritsa Church of the Transfiguration of Our Lord, 4 April 2021 01.jpg|Maaritsa Issanda Muutmise kirik
Valgjärve vallavalitsus.JPG|Saverna


## Viited

## Välislingid
* Kanepi valla koduleht
San Stefano leping

**San Stefano eelleping** (vene keeles *Сан-Стефанский мир* või *Сан-Стефанский мирный договор*; türgi keeles *Ayastefanos Muahedesi* või *Ayastefanos Antlaşması*) sõlmiti pärast üheksandat Vene-Türgi sõda (1877–1878) 3. märtsil 1878. 

Rahulepingule kirjutasid alla Venemaa ja Osmanite impeerium Kostantiniyye (tänapäevase İstanbuli) lähistel asunud San Stefano külas.

Berliini kongressi tulemusel allkirjastati Berliini leping, mis asendas ka kolm kuud varem allkirjastatud esialgse San Stefano lepingu.

## Vaata ka
*Berliini leping
*Berliini kongress
Imsti ringkond

**Imsti ringkond** on ringkond Austrias Tiroolis. Ringkond külgneb põhjas Reutte ringkonnaga, jagades ka väikest piirilõiku Baieriga (Saksamaal). See külgneb idas Innsbrucki ringkonnaga, lõunas Lõuna-Tirooliga (Itaalias) ja läänes Landecki ringkonnaga.

Pindalalt on ringkond Tiroolis suuruselt neljas, rahvaarv on 57 734 (1. jaanuaril 2012) (Tiroolis kuues) ja rahvastiku tihedus on 33 in./km².

## Haldusjaotus

Ringkonnas on järgmised vallad:
Arzl im Pitztal

**Arzl im Pitztal** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 880 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 29,36 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3042 inimest.

## Loodus

Läbi valla voolab Pitze jõgi.

## Inimesed

Külast on pärit mäesuusataja Benjamin Raich ja bänd Mother's Cake.

## Viited

## Välislingid

* www.arzl-pitztal.tirol.gv.at
Haiming (Tirool)

**Haiming** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 670 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 40,2 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 4535 inimest.

## Asend

Haiming paikneb Imstist 11 km idas.

## Majandus

Valla peamine sissetulekuallikas on suveturism.

## Viited

## Välislingid

* www.haiming.tirol.gv.at
Johannes Toss

**Johannes Toss** (23. oktoober 1895 Tarvastu vald – 8. juuni 1938) oli eesti õpetaja, koolijuht ja Vabadussõja veteran.

Johannes Toss omandas kutsehariduse Tartu õpetajate seminaris. Töötas poolteist aastat õpetajana Tuhalaane algkoolis ja 16 aastat koolijuhina Suislepa 6-klassilises algkoolis (koolijuhiks valiti 1918. aasta novembris). Sõjaväes teenides töötas lühikest aega ka Viljandi õhtukoolis.

Osales Esimeses maailmasõjas ja Eesti vabadussõjas. Esimese maailmasõja ajal lõpetas lipnike kooli ja jõudis nooremleitnandi aukraadini. Eesti vabadussõjas teenis Tartu tagavarapataljonis ja Sakala partisanide pataljonis. Erru läks reservkapteni auastmes.

Oli abielus, peres kasvas neli last (1938. aastal oli noorim lastest 9-aastane ja vanim laps 16-aastane).

Suri kirve teritamise ajal südamerabandusse. Maeti 12. juunil 1938 Tarvastu kalmistule.

## Viited
Andrijivka (Šargorodi rajoon)

**Andrijivka** (ukraina keeles Андріївка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Elanike arv on 332.

## Viited
Bohdanivka (Tultšõni rajoon)

**Bohdanivka** (ukraina keeles Богданівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 1023.
Hoverla küla

**Hoverla** (ukraina keeles Говерла) on küla Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis Rahhivi rajoonis. Elanike arv on 380. Pindala on 0,8 km². 

Küla asub Hoverla jalamil 690 m kõrgusel merepinnast.
Tarbja järv

**Tarbja järv** ehk **Tarbja paisjärv** on tehisjärv, mis asub Tarbja küla ja Paide lähedal.

Veepeegli suurus on 18,1 ha.

## Välislingid
*Tarbja järv Kalapeedias.
Kultuuripärl

**Kultuuripärl** on Eesti Kultuurkapitali kultuuripreemia, millega Eesti Kultuurkapital tunnustab igas Eesti maakonnas kunstide, rahvakultuuri- ning kehakultuuri ja spordi valdkonnas tegutsevate inimeste erialast pühendumist. Preemiat antakse välja aastast 2006.

Preemia algatas Eesti Kultuurkapitali nõukogu. Preemia väljaandmisel saavad osaleda koostööpartnerina maavalitsused ja/või omavalitsuste liidud. Igas maakonnas antakse välja üks preemia aastas (kokku 15 preemiat). Preemia saaja otsustab maakondlik eksperdirühm. Kui preemia antakse välja koostööpartneritega, otsustab preemia saaja ühiselt moodustatud komisjon. Preemiasumma suurus võib koostööpartnerite soovi ja võimaluste tõttu maakonniti erineda, kuid preemiasumma, mille eraldab Eesti Kultuurkapital, on igas maakonnas ühesuurune. Selle kinnitab Eesti Kultuurkapitali nõukogu igal aastal eraldi. Peale rahalise preemia antakse laureaadile *tunnusmärk "*Kultuuripärl“, milleks on keraamilne pärlikarp klaasist pärliga. Asuurkeraamika stuudio (Kärt Seppel) ja ASi Disainklaas (Agnes Torm) koostöös valmivale pärlile on graveeritud laureaadi nimi, auhinna andnud maakonna nimi ning aastaarv.

## Vaata ka
*Viljandimaa kultuuripärl

## Viited
FSK

**FSK** võib tähendada järgmist:
*FSK on eestikeelne lühend venekeelsest nimest Федеральная служба контрразведки, vaata FSB
*FSK, Saksamaa ansambel
*FSK, *frequency-shift keying*
*...
2014. aasta Malaisia grand prix

**2014. aasta Malaisia Grand Prix** oli 2014. aasta Vormel 1 hooaja teine etapp, mis peeti Malaisias Sepangi ringrajal 30. märtsil 2014.

Sõideti 56 ringi kogupikkusega 310,408 km.

Nii kvalifikatsiooni kui ka võistluse võitis Mercedese sõitja Lewis Hamilton, kes sai kirja ka parima ringiaja (1:43,066; 53. ringil).

Enne võistlust peeti 1 minuti pikkune leinaseisak Malaysia Airlinesi lennu 370 kadumise tõttu.

## Vaata ka
*Malaisia Grand Prix
G3

**G3** võib tähendada järgmist:
*G3 (relv), ettevõtte Heckler & Koch toodetud relv
*G3 (ansambel)
*G3 (telefon), LG toodetud nutitelefon
*...
Nikolai King

**Nikolai King** (10. august 1900 Pärnu – 9. september 1973 Melbourne) oli eesti ja Austraalia piimandusteadlane ja biokeemik.

Lõi võiteratekke teooria ja või pideva valmistamise meetodi, selgitas piimarasvakuulikeste membraani ehituse.

## Lapsepõlv ja haridus
Ta sündis ehitusinseneri peres. Lõpetas Pärnu Aleksandri Ühisgümnaasiumi 1918, Tartu Ülikooli keemia erialal 1925. *Mag. chem*. 1926 (TÜ).

## Töökäik
Tartu Ülikooli anorgaanilise keemia laboratooriumi abiassistent 1924; Eesti Riikliku Piimandussaaduste Väljaveo Kontrolljaama keemik 1926–1936; Õisu Piimanduskatsejaama juhataja 1937; Õisu Piimandusinstituudi abidirektor 1938–1944. Ajakirja Piimandus vastutav toimetaja 1938–1941.

Tallinna Tehnikaülikoolis 1940/1941–1944 orgaanilise ja biokeemia professor ja laboratooriumi juhataja.

Põgenes 1944 Saksamaale. Balti Ülikooli biokeemia professor Hamburgis ja Pinnebergis 1944/1945–1946; Lõuna-Saksamaa Katse- ja Uurimisasutuse teadur 1946; töötas Hollandis ja Rootsi Riiklikus Piimanduse Katseinstituudis 1947–1951

1951. aastast elas Austraalias. Teadur mitmel pool Austraalias 1951–1965; ühtlasi külalisprofessor USA ülikoolides.

## Teadustöö põhisuunad
Piima ja piimasaaduste (juust, või) makrostruktuur, piimasaaduste keemilise uurimise meetodid; 

Pani aluse piimasaaduste struktuuri uuringutele Eestis ja või ekspordile Euroopasse 1930. aastail. Uurimistulemused või valmistamise alal leidsid piimatööstuses laialdast rakendust. Esines rahvusvahelistel põllumajandustööstuse tehnika-, keemia- ja piimanduskongressidel.

## Teoseid
Üle 80 publikatsiooni, sealhulgas 1955. aastal mitmesse keelde tõlgitud (vene keeles 1956) monograafia piimarasva membraanist:
*1955 "*Milk Fat Globule Membrane and Some Associated Phenomena*"

## Liikmesus
*Eesti Loodusuurijate Seltsi liige 1926–1940

## Tunnustus
* 1949 Stockholmi rahvusvahelise piimanduskongressi hõbemedal (teadusalaste teenete eest)
* 1957 Austraalia Piimandustehnoloogia Seltsi teenetemedal 
* 1966 Kieli Piimandusinstituudi professor Hermann Weigmani mälestusmedal
* Illinoisi Ülikooli Piimandustehnoloogia Seltsi auliige

## Kirjandus
*ENE 3. Tallinn 1971. Lk 547.
*"Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik". Stockholm 1984. Lk 44.
*ENE 4. Tallinn 1989.
*EE 14. Tallinn 2000. Lk 159–160.
*ETBL 1. Tallinn 2000.
*Vahur Mägi. "Tuntud tundmatu – biokeemik Nikolai King". // Minerva rüütlid. Tallinn 2005. Lk 284–288.

## Välislingid

*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Johann Martin

**Johann Martin** (21. detsember 1892 / 2. jaanuar 1893 (ukj) Riia – 21. detsember 1959 Tallinn) oli Venemaa ja Eesti kergejõustiklane (teivashüppaja) ning Eesti kiiruisutaja ja sporditegelane.

Ta lõpetas 1911. aastal Riias kommertskooli. Töötas alates 1911. aastast Riias, hiljem Tallinnas ja Tartus raamatupidajana. 

## Sportlasena
Sportima hakkas ta 1905. aastal Tartus spordiseltsis Aberg vendade Oskar ja Paul Liidi eestvedamisel. Ta harrastas kergejõustikku (teivas-, kõrgus- ja kaugushüpet), ujumist, uisutamist, võimlemist ja jalgrattasõitu. Hiljem harrastas ka jääpalli ja kiiruisutamist.

Parimaid tulemusi: kergejõustikus 60 m jooks 7,2, kõrgushüpe 1.72, teivashüpe 3.50 (1914); kiiruisutamises 500 m 48,1, 1500 m 2.37,5, 5000 m 9.14,0. 

Ta sai Eesti meistrivõistlustel 1920. aastal kõrgushüppes 3. koha.

Kuulus jääpallis Eesti meistrivõistlustel 2. koha saanud Tartu Kalevi meeskonda. 

### Teivashüppajana
Parimaid tulemusi saavutas teivashüppes. Ta osales Venemaa eest 1912. aastal Stockholmi olümpiamängude kergejõustikuvõistlusel teivashüppes, kus tal jäi eelvõistlusel algkõrgus ületamata. 

Kordas 1910. aastal 3.36-ga Venemaa rekordit, oli aastatel 1913 ja 1914 Venemaa meistrivõistlustel 1., aastatel 1910 ja 1911 2. ning aastatel 1915 ja 1916 3. 

Ta osales Eesti eest 1920. aastal Antwerpeni olümpiamängude kergejõustikuvõistlusel samuti teivashüppes, kus tal samuti jäi eelvõistlusel algkõrgus ületamata.

Eesti meistrivõistlustel võitis ta aastatel 1918–1927 2 kulda (1920 ja 1925), 1 hõbeda ja 2 pronksi. Kuulus 2 korda Eesti koondisse. 

### Kiiruisutajana
Kiiruisutamise Eesti meistrivõistlustel võitis mitmevõistluses 4 hõbedat ja 7 pronksi ning üksikdistantsidel 19 hõbedat ja 21 pronksi, jäädes peamiselt alla oma andekatele õpilastele Aleksander Mitile ja Christfried Burmeistrile. 1934. aastal kuulus ta esimesel Eesti-Läti maavõistlusel 41-aastaselt Eesti koondisse, järgmisel maavõistlusel (1935 Tartus) oli ta juba peakohtunik. 

## Sporditegelasena
Oli 1920–1925 Tartu Kalevi esimees, alates 1926. aastast Tartu Veespordiklubi esimees; Tartumaa Spordiliidu asutaja (1932) ja spordinõunik (1933), Kergejõustikuliidu revisjonikomisjoni esimees (1935). Oli aastatel 1945–1958 Kiiruisutamissektsiooni juhatuses ja kohtunikekogu esimees. 1958. aastal juhtis korralduskomisjoni esimehena Tallinna Spordiveteranide Koondise põhikirja koostamist ja asutamiskoosolekut. 

## Tunnustus
*1931 Tartu Kalevi auliige
*1940 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
*Herbert Michelson. "Johann Martin. 25 aastat võistlusväljal ning sporditegelasena.". Eesti Spordileht nr 33/34, 28. august 1931. Lk 2
*Ruudi Toomsalu. "Üks kevade ja üks suvi". Tallinn 1993. Lk 174

## Välislingid
*
*Johann Martini sporditulemused
*"Johann Martin teivashüppel". Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum, ESM F 120:593/A 2178
* 
*Haud Tallinna Metsakalmistul