open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Armstrong-Siddeley Lynx

**Armstrong Siddeley Lynx** oli seitsmesilindriline õhkjahutusega tähtmootor, mis töötati välja Suurbritannias 1920. aastal. 

Aastatel 1920–1939 toodeti kokku üle 6000 Lynxi mootori. Itaalias tootis Alfa Romeo aastatel 1930–1934 sama mootorit nimega **Alfa Romeo Lynx** (450 eksemplari) ja Piaggio nime **Piaggio P.II** all.

## Versioonid
;Lynx I
:1920, 150 hj
;Lynx II
:1920, 184 hj
;Lynx III
:1924, 200 hj
;Lynx IV
:1929, 180 hj
;Lynx IVA
:1930, 188 hj
;Lynx IV
:1929, 208/225 hj.
;Lynx IV(G)
:1929, G - *geared* ehk reduktorülekandega 
;Lynx IV(MOD)
:1929, 188 hj, MOD - *modified* ehk remonditud ja modifitseeritud Lynx IV
;Lynx IV(S)
:1928, 200 hp, S - *supercharged* ehk ülelaadimisega
;Lynx V (Lynx Major)

:1930, suurema silindrimahuga, nimetati alul Lynx V, siis Lynx Major ja lõpuks Cheetah. 
;Alfa Romeo Lynx
:200 hj Itaalias Alfa Romeo tehases ehitatud versioon.
;Piaggio P.II
: Itaalias Piaggio tehases toodetud versioon.

## Kasutus

*Airspeed Courier
*Airspeed Envoy
*Albatros L 68
*Avro 504
*Avro 618
*Avro Avocet
*Avro 641 Commodore
*Avro 626
*Avro 642/4m Eighteen
*Avro Sea Tutor
*Avro Tutor
*BAT Bantam
*Blackburn Lincock
*Boulton Paul Bittern
*Canadian Vickers Vanessa
*Canadian Vickers Varuna
*Canadian Vickers Vedette

*Cierva C.8
*de Havilland Hawk Moth
*Fairchild FC-2
*Fokker C.VII
*Fokker F.VIIA
*Gloster Grouse
*Messerschmitt M 18
*Morane-Saulnier MS.230
*Nieuport-Delage NiD 39
*Parnall Parasol
*Raab-Katzenstein RK-26
*Wackett Warrigal
*Saro Cloud
*Saro Cutty Sark
*Supermarine Seamew
*Vickers Vireo
*VL Tuisku
*Westland Wagtail

### Alfa Romeo Lynxi kasutus
*Breda Ba.19
*Breda Ba.25
*IMAM Ro.10

## Tehnilised andmed (Lynx IV)

* Tüüp: 7-silindriline õhkjahutusega tähtmootor
* Silindri läbimõõt: 127 mm
* Kolvi käik: 140 mm 
* Töömaht: 12,4 l
* Pikkus: 1158 mm
* Läbimõõt: 1067 mm
* Tühimass: 238 kg
* Normaalvõimsus: 187 hj (139 kW) 1700 pöördel minutis
* Maksimaalvõimsus: 215 hp (160 kW) 1900 pöördel minutis

## Välislingid
Kratt (ansambel)

**Kratt** on 2003. aastal asutatud eesti rahvamuusikat viljelev ansambel, kelle muusika sobib hästi simmanitele, pulma, tantsupidudele. 

Mitmele Krati loole on tehtud rahvatantsuseadeid ning neid on esitatud nii Raplamaa tantsupeol 2018 kui ka üliõpilaste tantsupeol Gaudeamus 2018.

## Liikmed
* Enrik Visla – eesti lõõts, karmoška, viiul, mandoliin, Hiiu kannel, lokulaud, laul
* Kail Visla – torupill, plokkflööt, parmupill, tamburiin, laul
* Sulev Reisberg – akordion, kitarr, laul
* Margus Tokko (liitus 2011) – bass, laul, heli

## Albumid
* "Varavedaja" (2007)
* "Sarviliste tants" (2017)

## Tunnustus
* Etnokulp 2017 nominent "Ehe pärimusmuusika" kategoorias
* III koht Pärimuse Päitsete konkursil Põlvas 2016. aastal looga "Sarviliste tants"

## Viited

## Välislingid
*Ansambli koduleht
*Ansamblit tutvustav raadiosaade "Etnokonservid"
*Plaati "Sarviliste tants" tutvustav raadiosaade "Folgialbum"
Makniūnai

**Makniūnai** on küla Leedus Alytuse rajoonis, Raitininkai valla halduskeskus. Külas on põhikool ja raamatukogu.

Leedu vabadussõja ajal toimusid küla all mitmed kokkupõrked Leedu partisanide ja Poola vägede vahel. Aastal 1926 asutati külla algkool. Nõukogude perioodil oli Makniūnai kohaliku kolhoosi keskasula.

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Ketasfriis

**Ketasfriis** või **ketasliist** (saksa keeles *Scheibenfries*, prantsuse keeles *besants*, inglise keeles *bezantée moulding*) on ehisliist, mille ornamendi moodustavad korrapärases reas asuvad lamedad kettad (*bizantius aureus* – bütsantsi kuldmünt). Ketasliist on iseloomulik kaunistuselement Prantsusmaa romaani arhitektuuris 12. sajandil, kaunistades friise, arhivolte, sambatalumeid ja pilastrite kannelüüre.

## Pildid

La Charité-sur-Loire - Église Notre-Dame -429.jpg|Charité-sur-Loire romaani kiriku nelitistorni kaunistavad ketasfriis, täringfriis, kuulfriis, teemantliist ja profileeritud konsoolid
La Charité-sur-Loire - Église Notre-Dame -423.jpg|Ketasliist petikarkaadi vasakpoolsel sambal ja talumil, Charité-sur-Loire
La Charité-sur-Loire - Église Notre-Dame -441.jpg|Ketasliist kaunistamas portaali arhivoldi ülemist, kuulfriis alumist kaart, Charité-sur-Loire
Surgères Notre-Dame-de-l’Assomption Façade occidentale 296.jpg|Keskmine lääneportaal ketasfriisiga, Notre-Dame-de-l’Assomption, Surgères, Poitou
Surgères Notre-Dame-de-l’Assomption Façade occidentale Chapiteau 282.jpg|Portaalisamba kapiteel, Surgères
Capitel románico.jpg|Kapiteel 13. sajandist, San Juan de Duero klooster, Soria


## Vaata ka
* Friis
* Ehisliist
* Romaani arhitektuur

## Viited
No More Stories ...

"**No More Stories ...**" (täisnimega "**No More Stories Are Told Today, I'm Sorry They Washed Away // No More Stories, The World Is Grey, I'm Tired, Let's Wash Away**") on Taani ansambli Mew album. Album ilmus Skandinaavias 17. augustil 2009. Plaadi tootis Evil Office, Columbia Records.
Miklusėnai

**Miklusėnai** on küla Leedus Alytuse rajoonis, Alytuse valla halduskeskus. Küla on Alytuse eeslinn. Seal on algkool ja raamatukogu.

Kirjalikes allikates on küla esmamainitud 1744. aastal. 

Nõukogude perioodil asus seal Luksnėnai aiandussovhoosi osakonnakeskus. 

Küla hakkas kasvama pärast Leedu taasiseseisvumist (1989. aastal oli seal 477 elanikku, 2008. aastal 1021 elanikku) ja kujunes 2009. aastal Alytuse valla halduskeskuseks. 2010. aastal rajati sinna veevärk ja kanalisatsioon.

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Balti vabakaubanduspiirkond

**Balti vabakaubanduspiirkond** (inglise keeles *The Baltic Free Trade Area*, lühendatult **BAFTA**) oli vabakaubandusleping Eesti, Läti ja Leedu vahel, mis eksisteeris aastatel 1994–2004. 

See loodi, et aidata riikidel valmistuda liitumiseks Euroopa Liiduga. Seega BAFTA loodi pigem Euroopa Liidu initsiatiivil kui Balti riikide omavahelise kaubanduse soovist: nad olid rohkem huvitatud pääsust Euroopa turule.
BAFTA leping sõlmiti 13. septembril 1993 ja see jõustus 1. aprillil 1994. 1. jaanuaril 1997 laiendati lepingut põllumajandussaadustega kauplemiseks. 1. mail 2004 liitusid kõik kolm riiki Euroopa Liiduga ning BAFTA lakkas olemast. 
BAFTA oli osa üldisest koostööst kolme riigi vahel, mille eeskujuks oli Põhjamaade koostöö. Juhid said kokku regulaarselt ning lisaks vabakaubanduspiirkonnale moodustasid nad ka ühtse viisaruumi ning alustasid sõjalist koostööd Venemaa läheduse tõttu.

## Viited
Daugava Kotkad

**Daugava Kotkad** (läti keeles *Daugavas Vanagi*) on Läti veterani, mille asutasid Läti leegionis võidelnud sõjaväelased 28. detsembril 1945.

1946–1969 juhtis organisatsiooni endine SSi ohvitser Vilis Janums. 

Kuni Läti taasiseseisvumiseni tegutses organisatsioon Rootsis ehk oli eksiilorganisatsioon.

Organisatsioon on kutsunud ellu Läti leegionäride päeva.
Balti Instituut (1970–1996)

**Balti Instituut** oli 1970–1996 Rootsis tegutsenud uurimisinstituut. Instituut loodi eesmärgiga edendada teadus- ja kultuurialast koostööd Baltimaade teadlaste ja kultuuritöötajate vahel. Suure osa instituudi liikmetest moodustasid eksiilis elavad eestlased. 

Instituudi silmapaistvamate tegelaste seas olid Bruno Kalniņš ja Arvo Horm.

Instituut andis välja ajakirja Zari.

## Vaata ka
*Balti Komitee
Pärnu Spordiselts Kalev

**Pärnu Spordiselts Kalev** on Pärnus tegutsev spordiselts. 

Selts asutati 18. veebruaril 1937. Selts tegutses aastani 1940. Selts taasasutati 1. jaanuaril 1991.

## Viited

## Välislingid
*
Landsberg

**Landsberg** võib tähendada järgmist:
*Landsberg am Lech, linn Saksamaal Baieri liidumaal
*Landsberg (aadlisuguvõsa)

## Vaata ka
*Landsbergi vangla
Krokialaukis

**Krokialaukis** on alev Leedus Alytuse rajoonis, Krokialaukise valla halduskeskus. Alev asub Peršėkė jõe kaldal; jõel on alevi juures 1978. aastal rajatud 0,75 km² suurune Krokialaukise paisjärv

Krokialaukises on keskkool, postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu. Kooli juures tegutseb etnograafiamuuseum, vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1872 valminud katoliku kirik.

## Ajalugu

Asulat on esmamainitud XVI sajandil, sama sajandi teisel poolel rajati sinna ka Krokialaukise mõis. Seal tegeleti hobuste tõuaretusega ja kasvatati Leedu sõjaväe tarbeks ratsahobuseid. Aastal 1755 ehitati sinna esimene kirik, neli aastat hiljem sai Krokialaukisest kohaliku kihelkonna keskus. Aastal 1819 hakkas seal tegutsema kihelkonnakool.

Kahe maailmasõja vahel kandis asula nime **Kriokialaukis**. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude võimud küüditasid 31 Krokialaukise elanikku. Nõukogude ajal oli alev kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastal 1978 rajati asula juurde paisjärv.


Krokialaukio mokykla.jpg|Koolimaja
Krokialaukis, kultūros centras.JPG|Kultuurikeskus
Krokialaukis, Peršėkė žemiau tvenkinio.JPG|Peršėkė
Krokialaukio_tvenkinys.jpg|Krokialaukise veehoidla


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Küüntelaastust kübar

**Küüntelaastust kübar**, ka **Küüntest kübar**, on müütiline võlujõuga kübar eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg".

Seda on mainitud eepose neljateistkümnendas loos (Allmaailma vaatlus. Esimene võitlus Sarvikuga. Lahkumine.).

Kalevipoeg jõudis allilma ning põrgupiigad tutvustasid talle Sarviku valdusi ja elu-olu. Vanem piiga mainis, et kui Sarvik saabub, kukub koopauks kinni ja enam välja ei saa. Tuleb võtta küüntelaastust kübar ning soovida kojusaamist. Kalevite poeg hirmu ei tundnud ja arvas, et kaevab vajadusel uue käigu allilmast välja. 

Sarvik saabus maa müdisedes, nägi Kalevipoega, kes seisis kübar käes ning paistis tavalise mehena. Nüüd ei ole sellel siit enam pääsmist päevapaiste alla, arvas Sarvik. Kalevipoeg kutsus ta lagedale jõudu katsuma ja pani kaabu põue. Mehed katsusid jõudu, kuid võitjat ei selgunud. Üürikesel hingetõmbe hetkel pani Kalevite poeg kübara pähe ja soovis suuremaks kasvamist:
:Kalevipoeg kasvamaie,
:Suurusella sirgumaie,
:Paksusella paisumaie,
:Tõusis tugevamaks tammeks,
:Kasvas kuuse kõrguseksi.
Kalevipoeg sasis Sarviku kinni, tõstis kümne sülla kõrgusele ning heitis Sarviku liivasõmerasse. Sarvik kahanes järsku küünrakaupa, kuni sulas rabasoosse. Vägilane võttis turjale kullakotid ja põrgupiigad ning jõudis võlukaabu jõul otse allmaailma koopa suusse. Koopas olnud leel söed veel miilasid ning mees viskas soovikaabu sütele. Noored piigad hakkasid nutma:
:Teist ei enam ilmas tehta,
:Paremat põrgus ei punuta:
:Surma läind nüüd soovimised,
:Ilmaaegu kõik igatsus!"
Kalevipoeg aga andis teada, et viib piigad hoopis kosjateele, kus poiste silmad põlevad nende palgepuna peale. 

## Viited
Enn Lehepuu

**Enn Lehepuu** (10. mai 1917 – 24. oktoober 1981) oli Eesti NSV riigitegelane.

Aastatel 1959–1967 oli ta Harju Rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees.

Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VI ja VIII koosseisu saadik ja Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riikliku Tööjõuressursside Kasutamise Komitee esimees.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Viited
Miroslavas

**Miroslavas** on küla (endine alev) Leedus Alytuse rajoonis, Miroslavase valla halduskeskus. Külas on keskkool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealne aastal 1847 valminud katoliku kirik ja Olakalnise hiiemägi seal asuva kabeliga.

## Ajalugu

Asula tekkis XVII sajandi lõpus. Algselt kandis see nime **Slabada** ja kuulus Bendriai mõisale. 1710. aastal sai Slabadast alev. Sealsed elanikud olid ametlikult vabad, kuid neil oli mõisa ees teokohustus. 1719. aastal ehitati sinna esimene kirik ja asula sai kohaliku kihelkonna keskuseks. 1744. aastal ehitati vana kiriku asemele uus; samal aastal sai alev mõisa omanike Mirosławskite järgi tänapäevase nime.

1781. aastal rajasid mariaanid alevisse oma kloostri, mille juures 1781. aastast tegutses ka kool. 1847. aastal ehitasid nad ka vana kiriku asemele uue. Jaanuariülestõusu järel sealne klooster suleti. Tsaariaja lõpuaastatel oli Miroslavasest saanud küla.

8. augustil 1941 küüditasid Saksa okupatsiooniväed sealsed juudid Alytusesse. Ka Nõukogude võimud küüditaid 29 Miroslavase elanikku. Teise maailmasõja järel tegutsesid küla ümbruskonnas Leedu metsavennad. Nõukogude perioodil sai Miroslavasest kohaliku kolhoosi keskasula.


Miroslavas, gimnazija.JPG|Koolimaja
Olakalnis, koplyčia 2.JPG|Olakalnis
Miroslavas church.jpg|Kirik


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Kuulfriis

**Kuulfriis** (saksa keeles *Kugelfries*, prantsuse keeles *bouton* 'nööp', inglise keeles *pellet moulding*) on ehisliist, mille ornamendi moodustavad lamedal lindil või süvarihva sees korrapäraste vahedega paiknevad kuulikesed. Kuulid võivad olla rihvaga võrreldes suured või väikesed, paikneda kas katkematus reas või korrapäraste vahedega. Mõnikord on kuulid kaunistatud kiirjate püstvagudega, või tähekujulise süvendiga, tekitades õienuputaolise motiivi (inglise keeles *ball-flower ornament*, prantsuse keeles *boutons trifoliés*).

Kaunistusliist on olemas juba rooma ehitiste dekooris, näiteks sammaste baasidel. Esineb romaani arhitektuuris ja varagooti arhitektuuris üle kogu Lääne-Euroopa portaalide ja aknaavade palestikel ja arhivoltidel, sammaste kapiteelidel ja talumitel. Õienuputaoline *ball-flower* on olemas nii Inglismaa (vanim näide Salisbury katedraali lääneküljel) kui Prantsusmaa gooti arhitektuuris. Alates renessansist kohtab peenikest pärlirida kahe liistu vahel kaunistuselemendina, kõrvuti antiikkunstist pärit pärlvöödiga, arhitektuuris ja tarbekunstis.

#### Sõnavara
1927. aastal välja antud "Kunstiajaloo oskussõnastik" annab selle ehisliistutüübi jaoks termini *kerafriis*.

## Pildid
### Romaani kuulimotiiv

ClonfertCathedral Doorway.JPG|pisi|ClonfertCathedral Doorway]]|Clonferti katedraali portaal suurtest kuulidest ehisliistuga, 12. sajand, Galway, Iirimaa
Pilt:All Saints Church, Old Buckenham, Norfolk - Norman north doorway - geograph.org.uk - 1394272.jpg|Old Buckenhami kiriku portaal kuulfriisi ja köisfriisiga, 12. sajand, Norfolk
SpeyererDom WestPortal DomPatrone.JPG|Ristikestega kuulfriis Speyeri toomkiriku lääneportaalil, Rheinland-Pfalz
Ketton Church West door - geograph.org.uk - 1504969.jpg|Kettoni kiriku lääneportaal, Rutland
Jaramillo de la Fuente - Iglesia de N. S. de la Asuncion 4.JPG|Ehisliistud romaani kiriku arhivoldil Burgoses: kuulfriis, teemantlõige, ümarmõikad, koerahambaornament ja täringliist
Pfaffenheim StMartin46.jpg|Kuulfriis vaheldub ümarmõigastega Pfaffenheimi Püha Martini kiriku idaakna palestikul, Elsass
Dormition Cathedral. Vladimir. Russia. Успенский Собор. Владимир. Россия - panoramio (3).jpg|Kuulid süvarihvades Vladimiri Jumalaema Uinumise peakiriku põhjaakna palestikul
Ainau Portal.jpg|Kuulkaunistus Ainau kiriku portaalil, Geisenfeld


### Gooti ''ballflower''

Détail baies tour Saint-Romain.jpg|Kuulraamistus akna ümber, Saint-Romaini torn, Roueni katedraal
Salisbury Cathedral - statues on the front.jpg|Pühakute kujud Salisbury katedraali lääneküljel
St Mary, Bloxham, Oxon - Capital - geograph.org.uk - 1606472.jpg|Bloxhami Maarja kiriku kapiteel, 14. sajand, Oxfordshire
Gargoyles (Notre-Dame de Paris - South-West).JPG|Kuulimotiiv Pariisi Jumalaema kiriku edelanurga petikkaarel
Medieval Font at Tewkesbury Abbey.jpg|Ristimiskivi jalg, Tewkesbury Abbey, Gloucestershire
Gloucester cathedral (15864360564).jpg|Kuulkaunistused Gloucesteri katedraali portaali arhivoldil, skulptuuri baasil ja seinafriisil


## Vaata ka
* pärlvööt
* ehisliist
* friis
* romaani arhitektuur

## Viited
Sisu

***Sisu*** on soomlastele kontseptsioon ja kultuuriline konstrukt, mida saaks kirjeldada kui kombinatsiooni stoilise otsustavuse, kindlameelse eesmärgipärasuse, südikuse, vapruse ja vastupidavuse vahel. Soomlased ise peavad seda rahvusliku iseloomu väljenduseks. See on seesmiselt kramplik südikus, mida tavaliselt esitatakse olukordades, kus edu saavutamine on vastuoluline. Seda võib väljenduda soomlaste resoluutses tegevuses teadvustatud ebaõnne(stumise) vastu. See on võrreldav nii-öelda külma närvi säilitamisega, allaandmatusega, mis juhindub stressi karmist taltsutamisest, et saavutada pikaajalist eesmärki.

Vaata: kangekaelsus.

## Vaata ka
*Soomlased
*Afektiseisund
**[[C'est la vie]]*

## Välislingid
*http://www.eki.ee/dict/soome/index.cgi?Q=sisu&F=M&C06=en
Eduard Jõepere

**Eduard Jõepere** (surnud 16. detsembril 1941 Kirovis) oli Eesti sportlane, jalgpallur (ründaja).

Ta mängis Eesti koondises ühe mängu 1921. aastal Soome vastu.

## Viited

## Välislingid
* Football PLAYER: Eduard Jõepere, statistika (*inglise, vene ja tšehhi keeles*)
Kääviniidistik

**Kääviniidistik** ehk **kääv** koosneb niitjatest valkudest, mis etendavad olulist osa raku jagunemises. See on bipolaarne struktuur, mis koosneb mikrotuubulitest ja nendega seotud valkudest. Kääviniidid tekivad mitoosi profaasis ning võtavad osa kromosoomide (täpsemalt kromatiidide) jaotamises tütarrakkude vahel.

## Ülesanne

Kääviniitide ülesanne on tütarkromatiidid raku vastaspooltele tõmmata, et geneetiline informatsioon saaks uuele rakule pooldumisel edasi kanduda. Raku pooldumisel liiguvad kaks algselt tuuma läheduses olevat tsentrosoomi raku vastaspooltele. Kahe tsentrosoomi ja nendevaheliste tsentromeeride vahele tekivad kääviniidid, mis mitoosi anafaasis tõmbavad tütarkromatiidid vastaspooltele. Mitoosi lõppfaasis ehk telofaasis kaovad kääviniidid, tütarkromatiidid on raku vastaspooltele tõmmatud ning rakk saab lõplikult poolduda.
Johannes Uik

**Johannes Uik** (kuni 10. maini 1935 **Kichlefeldt**; 23. november 1901 Tallinn – 24. juuni 1981 Järvakandi) oli Eesti sportlane, jalgpallur.

## Välislingid
* 
* Johannes Kichlefeldt-Uik jalgpall.ee
* Kihlefeldt, Johannes national-football-teams.com
* Football PLAYER: Johannes Kihlefeldt eu-football.info, statistika (*inglise, vene ja tšehhi keeles*)
Laisaba-padulind

**Laisaba-padulind** (*Schoenicola brevirostris*) on ritsiklindlaste sugukonda ja padulinnu perekonda kuuluv linnuliik, kes elutseb põhiliselt Sahara-taguses Aafrikas.

Laisaba-padulinnud on tavaliselt 16–17 cm pikad ja kaaluvad 14–17 g.

Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku järgi on liik soodsas seisundis.

## Alamliigid
Laisaba-padulinnul on kaks alamliiki:
* *S. b. alexinae* (Heuglin, 1863) – Sierra Leone, Guinea, Nigeeria, Kamerun, Gabon, Kongo, Kongo DV, Angola, Sambia, Malawi, Lõuna-Sudaan, Etioopia, Uganda, Keenia ja Tansaania
* *S. b. brevirostris* (Sundevall, 1850) – Malawi, Mosambiik, Lõuna-Aafrika Vabariik, Svaasimaa, Lesotho

## Viited

## Välislingid
Historitsism (muusika)

**Historitsism** on muusikastiil, mida iseloomustab eelmiste ajastute muusikale omase materjali, struktuuri, stiili, kompositsioonimeetodi või esteetika teadlik, eesmärgipärane ja tihti mütologiseeritud kasutamine uues muusikas. Historitsismiga võib käia kaasas ka teooria, et uue muusika või esituspraktika olemuse põhiline määraja on muusika ajalugu. Kuigi ajaloo traditsioonide ülistamist on esinenud ka varem, räägitakse historitsismist muusikas eelkõige 19. ja 20. sajandi kontekstis. 

Historitsismi alguseks peetakse Johann Sebastian Bachi loomingu laialdast taasavastamist, mis sai suurema hoo sisse "Matthäuse passiooni" esitusega Felix Mendelssohn-Bartholdy juhatusel 1829. aastal pärast umbes saja-aastast pausi. Sellest peale omandavad varasemate perioodide teatud heliloojad ja nende looming tihti mütoloogilise klassika staatuse, näiteks: 
* Giovanni Pierluigi da Palestrinast sai kirikumuusika klassik
* Johann Sebastian Bachi hakati nimetama "poeetilise kontrapunkti" isaks
* Wolfgang Amadeus Mozarti muusikat käsitleti klassitsiliku lihtsuse ideaalina
* Franz Schubertit nimetati soololaulu meistriks
* Ludwig van Beethoveni sümfooniad ja hilised keelpillikvartetid said romantilise ideaali kehastusteks, aidates kaasa Beethoveni isiku ja muusika "romantiseerimisele" ja niinimetud "Beethoveni müüdi" tekkimisele.

Kuigi 19. sajandil ollakse varasemast muusikast palju rohkem informeeritud kui eelmistel sajanditel, on 19. sajandi muusikalisele historitsismile omane, et varasemat muusikat ei esitatud eriti allikatruult. Väga levinud oli vanade meistrite muusika "parandamine": ümberorkestreerimine, esituskoosseisude suurendamine ning esitamine liialdatud dünaamika ja tempodega.

Ka muusika kompositsiooniõpetuses õpetati jätkuvalt vanu kompositsioonimeetodeid, kuid tihti tehti seda reflekteerimata, tuimalt käsitööoskusi treenides. Selline tegevus viis elutu konservatiivse akademismini: ei loodud enam elavat muusikat, vaid eklektiliselt ja mehaaniliselt erinevaid muusikastiile ühendavaid mineviku muusika koopiaid.
Kuldkelluke

**Kuldkelluke** on müütiline võlujõuga ese eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg".

Seda on mainitud rahvuseepose seitsmeteistkümnendas loos (Sõjaratsu sõit.  Assamalla lahing.  Juhtumised põrgukatla juures.  Murueide tütarde tants.).

Kalevipoeg ning tema sõbrad Alevipoeg, Sulevipoeg ja Olevipoeg nägid peale Assamalla lahingut koopa juures vanamoori leent keetmas. Mehed tundsid nälja näpistust, tahtsid enda osa lisada ja leent edasi keeta. Vanamoor oli nõus, aga hoiatas, et mehed olgu valvel, muidu võib võõras varas väärt leeme ära rüübata ja siis tuleb tühja kõhtu kannatada. Mehed pidasid une kõrvalt ühekaupa valvekorda, kuid iga kord ilmus härjapõlvlase poeg, kuldakelluke kaelas, ronis kavalusega katla servale keedust katsuma ning tegi katla tühjaks. Meestel tuli nüüd uued kapsad patta kanda. Viimasena valvas keedupada Kalevipoeg. Härjapõlvlasel ei õnnestunud aga teda üle kavaldada, sest Kalevipoeg nõudis leeme maitsmise ajaks kuldkellukest pandiks. Puiklemise peale härjapõlvlane nõustus.
:Kalevite kange poega,
:Kui oli saanud kellukese,
:Sirutelles oma sõrme
:Krõpsti! väikse kulmu peale,
:Laksas lopsu otsaette.
:Vajus väike vennikene
:Mürinaga murupinda,
Vanamoor ärkas, märkas kellukest vägimehe käes ning kargas samasse kohta, kuhu härjapõlvlane oli kadunud. 

Kellukest kasutatakse rahvuseepose kaheksateistkümnendas loos (Teine teekond allmaailma,  Lahing põrgulistega,  Kahevõitlus Sarvikuga.).

Järgmisel hommikul Kalevipoeg tõusis, jättis seltsilised unerüppe ja läks vaatama kohta, kuhu härjapõlvlane kadus. Kaarna antud õpetuse järgi tundis mees ära põrgusse pääsu paiga. Ta lõi parema jala kannaga vastu maad ja varjatud väravad avanesid koopasse. 

Tihe suits ei lubanud edasi minna. Tark kaaren soovitas kuuseladvast - kõlista kellukest. 
Kottpimeduse tõttu ei saanud edasi astuda. Hiir hüüdis pimedusest - kõlista kellukest.
Hõbekarrast võrgud ei võimaldanud edasi sammuda. Kärnkonn krooksus - kõlista kellukest.
Ei olnud bõimalik ületada sillata jõge. Vähk kõntsast kõneles - kõlista kellukest. 
Siis katab silmi ja kõrvu suur kihulaste parv. Sirts sõnab mättalt - kõlista kellukest.
Kalevipoeg taipab sõlmida võlukellukese väikese näpu külge, enne kui astub raudsillal vastamisi Sarvik-taadi sulaste ja põrgupoegadega.
:Siisap sundis servitie
:Raudatera tantsimaie,
:Mõõgakese mängimaie!
:Hakkas vaenlast virutama,
:Kiusajaida kolkimaie,
:Vihamehi vemmeldama,
:Põrgupoegi pillutama. 
Jõudnud Sarviku eeskambrisse nägi vägimees põrgu vanaeite põrgukangast kudumas. Eit mõrkas kuldkellukest ja hakkas meelitama:
:Kingi mulle kellukene!
:Köidaksin ta kassi kaela
:Hirmutuseks hiiredelle,
:Naljatuseks nirkidelle." 
Kalevipoeg jätkas Sarviku otsimist. Tolle üles leidnud, pakkus vastasele aumeeste võitlust:
:Et meil õigus ühetasa,
:Kangus kaaluks ühevõrra,
:Tahan mõõga pista tuppe,
:Võtta käesta kellukese."

## Viited
Rahvusromantism (muusika)

**Rahvusromantism** on muusikastiil, millel on lisaks romantismi üldistele tunnustele ka konkreetsele rahvusele omased tunnused. Sellisteks tunnusteks võivad olla näiteks rahvamuusikast pärineva meloodia või konkreetse rahvusega seotud mütoloogia kasutamine. 

Mõnel maal sündis rahvusromantism osana rahvuslikust vabadusvõitlusest või kultuurilisest ärkamisest. Tihti oli tegu rahvustega, kes olid olnud mõne teise rahvuse poliitilise, majandusliku või kultuurilise ülemvõimu all.

Mõnel maal tekkis rahvusromantism koos romantismiga juba 1800. aastate alguses ning mõnel maal alles sada aastat hiljem, 1900. aastatel. 

Rahvusromantismi teeneks võib pidada rahvamuusika teaduslikku uurimist.  

Lihtsustatult võib öelda, et kui romantikule piisas kunstist tunnete jaoks, siis rahvusromantik üritas pigem mõjutada inimeste seisukohti. 
## Rahvusromantismi ajalugu
18. sajandi muusikas olid rahvuslikud elemendid veel universaalse barokk- või klassitsistliku muusikastiili osad. 

19. sajandil seoses rahvusliku eneseteadvuse tõusuga muutus rahvuslike elementide kasutamine eraldi eesmärgiks. Leiti, et rahvuslikud elemendid tagavad muusika autentsuse ja individuaalsuse ning aitavad tuua muusikas esile konkreetse rahvuse karakteri. 

Teatud muusikateoseid hakati pidama rahvuslikeks, kuna neis oli kasutatud rahvuslikku süžeed, rahvamuusikat või muid rahvuslikke elemente. 

Esimeseks saksa rahvuslikuks ooperiks peetakse Carl Maria von Weberi ooperit "Nõidkütt" (*Der Freischütz*, 1821). Rahvuslikeks heliloojateks hakati pidama ka näiteks poola päritolu Frederic Chopini ja ungari päritolu Ferenc Liszti.
## Rahvusromantismi esindajad
Rahvusromantismi tuntumad esindajad olid
* Venemaal Mihhail Glinka, Modest Mussorgski, Nikolai Rimski-Korsakov, Pjotr Tšaikovski, Sergei Rahmaninov 
* Tšehhis Bedřich Smetana ja Antonín Dvořák 
* Hispaanias Isaac Albéniz, Enrique Granados, Manuel de Falla 
* Pranatusmaal César Franck
* Inglismaal Edward Elgar
* Norras Edvard Grieg
* Soomes Jean Sibelius

## Välislingid
* Sakari Hildén. Kansallisromantiikka
Simnase järv

**Simnase järv** on järv Leedus Alytuse rajoonis. Järv asub Simnase linna läheduses ja kuulub koos enamiku teiste selle piirkonna suurte järvedega  Dovinė vesikonda.

Järve kaldad on läänes ja lõunas soised, mujal kõrged. Kalda ääres on lai madal tsoon, kus kasvab ohtralt veetaimestikku. Kirderannikul kaevandatakse savi.
Obelija

**Obelija** on järv Leedus Alytuse rajoonis. Järv asub Meteliai regionaalpargis ja erinevalt teistest selle piirkonna suurtest järvedest kuulub Peršėkė vesikonda. Järve kallastel asuvad Obelija, Seimeniškiai, Mockonysi, Obelninkai, Obelninkėliai ja Obelytė küla.

Järve kaldajoone pikkus on 11,1 km. Vee läbipaistvus on 1,7–2,2 meetrit. Kaldavöönd on lai, kohati liivane, kohati aga kruusane. Läänes on selle laius 100 meetrit, idas 10–20 meetrit. Kaldavööndis kasvavad pilliroog ja kaislad. Järve idakallas on kõrge, läänekallas madal ja soostunud. Soostunud on ka järve metsane lõunakallas.

Kaladest elavad järves angerjas, haug, särg, linask, koger, latikas, ahven, ogalik, nurg, rünt, roosärg, viidikas ja kiisk. Aastail 1952 ja 1957 lasti sinna ka sasaani.

Järv on nime saanud õunapuude (leedu *obelis*) järgi.

## Viited
Giluitis

**Giluitis** ehk **Giluičiai järv** on järv Leedus Alytuse rajoonis. Järv asub Simnase linna läheduses ja kuulub koos enamiku teiste selle piirkonna suurte järvedega  Dovinė vesikonda. Teine suurem asula järve kallastel on Giluičiai küla.

Järve kaldajoone pikkus on 8,9 km. Vee läbipaistvus on 2,5–3 meetrit. 

Kaladest elavad järves haug, särg, linask, koger, latikas, ahven, rääbis, luts, nurg, karpkala, roosärg, viidikas, kiisk, vähemal määral ka siig ja peled. Lindudest pesitsevad järvel kühmnokk-luik ja rabahani.

## Välislingid

*Järve koduleht (*leedu keeles*)
Žuvintas

**Žuvintas** on järv Leedus Alytuse rajoonis. Järv asub Simnasest kaheksa kilomeetrit põhja pool ja kuulub koos enamiku teiste selle piirkonna suurtest järvedega Dovinė vesikonda. Järve kaldad on soostunud; aastal 1948 loodi järve ja selle ümbruse soode kaitseks Žuvintase biosfäärikaitseala.

Järve kaldajoone pikkus on 16,5 km. Selle lõunaosas on kaks saart, mille kogupindala on 0,09 km². Enamik järvest on madalaveeline, sügavam on vaid selle kaguosa. Selle põhja katab lubjarikas sapropeel, mis on enamasti 2,3 meetri, kohati aga 3,7 meetri paksune.

Peaaegu kogu järve pinda katab veetaimestik, seal kasvab 138 liiki veetaimi. Veetaimestikust moodustuvad seal vahel ajutised ujuvad saared. Valdavad on pilliroog, penikeeled, hundinuiad, vesiroosid ja vesikupud.

Kaladest leidub järves haugi, särge, kokre, latikat, ahvenat, nurgu ja roosärge. Järve ümbritsevad roostikud on tähtis rändlindude peatuspaik.

Järv on saanud nime kalade (leedu *žuvis*) järgi.

## Viited
Kieseritzky

**Kieseritzky** oli baltisaksa aadlisuguvõsa. 

Suguvõsa päritolu on ebaselge. Vanim dokumenteeritud suguvõsa esindaja on Volmari linnakodanik (rootsi keeles *borgare*) Jürgen Kieseritzky (surnud 1690).

1864 aadeldati esimene selle suguvõsa esindaja.
Klingsporn

**Klingsporn** (rootsipäraselt **Klingspor**) oli aadlisuguvõsa. 

Suguvõsa esindajaid on Saksamaal mainitud alates 13. sajandist.

Hiljem on suguvõsa esindajaid olnud Rootsis, Kuramaal ja Preisimaal.
## Suguvõsa liikmeid
*Carl Arvid Klingspor (1829–1903), rootsi sõjaväelane (major), heraldik ja genealoog.

## Välislingid
*Klingspor nr 195, www.adelsvapen.com
Didžiulis

**Didžiulis** ehk **Daugai järv** on järv Leedus Alytuse rajoonis. Järv asub Daugai linna lähistel merepinnast 130,5 m kõrgusel.

Järve kaldajoone pikkus on 42 km. See koosneb kahest suuremast veemassiivist. Neist edelapoolsema pikkus on 6,5 km, laius aga 1,5 km. Kirdepoolsema osa pikkus on 6,7 km, laius aga 0,5 km. Neid ühendab omavahel 2 kilomeetri pikkune ja 300 meetri laiune veeriba. Järves on kümme saart.

Järv on tekkinud ruhiorgudesse, asudes nelja ruhioru liitumiskohas. Sügavaim osa on edelaossa, mis on valdavalt 30–40 meetrit sügav. Selle põhja- ja idarannik on kõrged, ulatudes 20–30 meetrit järve kohale, mujal on rannad tasased.

Veetaimestikus valdavad pilliroog, penikeeled ja hundinuiad, mille kasvuala ulatub kuni seitsme meetri sügavusele. Kaladest elavad järves haug, särg, koger, latikas, viidikas, angerjas, ahven, siig, säga, karpkala, peipsi tint, rääbis ja linask.
Armstrong Siddeley Mongoose

**Armstrong Siddeley Mongoose** on 5-silindriline õhkjahutusega tähtmootor, mis töötati välja Suurbritannias 1926. aastal. 

## Arendus ja tootmine
Mongoose on 5-silindriline suhteliselt väikese töömahuga ja kerge õhkjahutusega tähtmootor, mis loodi kerglennukite jõuallikaks. Mootoril on kaks Zenith 65M magneetot. Kokkuhoiu mõttes kasutati varasema Armstrong Siddeley Jaguar mootoriga samas mõõdus silindreid.  Ebatavaline on mootori alumise silindri vertikaalne asend: tavaliselt seda välditakse, et allapoole valguv õli ei rikuks süüteküünalt. 

Mootori edasiarenduseks oli 10-silindriline topelt-tähtmootor Armstrong Siddeley Serval.

## Versioonid
;Mongoose I 
:1926, 135&nbsp;hj.
;Mongoose II
:1930, 155&nbsp;hj.
;Mongoose III 
:1929.
;Mongoose IIIA
:1929, tsiviilversioon.
;Mongoose IIIC 
:1929, konstruktsioonilt IIIA sarnane sõjaväeversioon.

## Kasutus
*Avro 504N
*Avro 504R
*Avro Tutor
*Avro 621 Trainer
*Handley Page Hamlet
*Handley Page Gugnunc 
*Hawker Tomtit
*Parnall Peto

## Tehnilised andmed (Mongoose I)
 
* Tüüp: 5-silindriline õhkjahutusega tähtmootor
* Kütus: 77 oktaaniarvuga bensiin
* Silindri läbimõõt: 127 mm
* Kolvi käik: 139,7 mm
* Töömaht: 8,8 l
* Pikkus: 93 cm
* Läbimõõt: 116 cm
* Tühimass: 154 kg
* Võimsus: 138 hj (103 kW) 1,750 pöördel minutis 0 m kõrgusel
* Surveaste: 5:1

## Välislingid

*Armstrong Siddeley Mongoose - ''Flight'', July 1929
Güntersberg

**Güntersberg** (Rootsis ja Liivimaal ka **Güntersberch**) oli Saksamaalt pärinev aadlisuguvõsa.

Suguvõsast on teateid hiljemalt 1278 Pommerist, mille liikmed elasid Saksamaal, Preisimaal, Taanis, Norras, Rootsis ja baltisaksa suguvõsaharu ka Liivimaal. 

1626 mainitakse esimest korda suguvõsa esindajat Liivimaalt, Rootsi sõjaväelast major (Christoffer von Güntersbergh, surn. 1637). Talle läänistas Rootsi kuningas Gustav II Adolf Rõngu kihelkonna Uderna mõisa.

## Suguvõsa liikmeid
*Walter von Güntersberg (surn. 1339/1343), Cammini toomhärra Pommeris ja Pommeri hertsoglik notar
*Christian von Güntersberg (surn. 1678 Tallinnas) (:de:Christopher von Güntersberg), Rootsi sõjaväelane (kindralmajor), Halmstadti ja Narva ülemkomandant, Uderna, Peetrimõisa, Meeri mõisnik, Liivimaa maanõunik, aadeldati 1664 ja introdutseeriti Rootsi rüütelkonda, kui von Güntersberch
*Heinrich Johann Güntersberg (surn. 1665 Kopenhagen), Rootsi sõjaväelane (ooberstleitnant), Uderna läänimõisnik
*Eberhard Güntersberg (1654–1704), Rootsi sõjaväelane (kapten), kreisisaadik,  Tartumaa Puurmani mõisnik
*Georg Wilhelm von Güntersberg (1714–1799), Preisi sõjaväelane (ooberst)

## Viited

## Kirjandus
*Stackelberg, Otto Magnus von. "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften."  Teil Estland Band I,  Teil Estland Bd I. Görlitz: Verl. für Sippenforschung und Wappenkunde Starke, 1931.  

## Välislingid

* Adliga ätten VON GÜNTHERSBERCH nr 685 †., www.adelsvapen.com
*Kategorie:Familienmitglied des Adelsgeschlechts Güntersberg
Tudengimaja

**Tallinna Tudengimaja** on Tallinnas aadressil Raekoja plats 16 tegutsev asutus, mis majutab mitmesuguseid üliõpilasorganisatsioone.

Tudengimajas tegutsevad või on tegutsenud Tallinna Üliõpilaskondade Ümarlaud, ESN Tallinn, üliõpilaskorporatsioonid Sororitas Estoniae, Revelia, Fraternitas Tartuensis, Sakala jt. Maja kogupindala on umbes 530 m2.

Tudengimaja rajamise algatas Eesti Üliõpilaskondade Liit 2005. aastal. Keskajal Tallinna linnakantseleid ja veinikeldrit ning Nõukogude aja lõpul Eesti Reklaamfilmi majutanud hoone andis Tallinna linnavalitsus MTÜ Tallinna Üliõpilaskondade Ümarlaua kasutusse 13. juunil 2007. Maja võeti ehitismälestisena arvele 15. aprillil 1997.

## Viited

## Välislingid
* Tallinna Tudengimaja koduleht
* Oliver Õunmaa Vast avatud tudengimajas napib ruumi suurürituste korraldamiseks EPL, 28. veebruar 2007
* Raekoja platsile tuleb tudengimaja SLÕL, 23. veebruar 2007
* "Ülevaade: kui kulukad on Tallinnale tema residentsid" ERR, 2. juuli 2020
Välisturistide arv Eestis

**Välisturistide arv Eestis** näitab Eesti Statistikaameti esitatavaid aastaseid majutatud välisturistide koondarve riikide kaupa. Statistikaameti andmebaasis on arvud nii välisturistide majutatute kui ka ööbimiste arvu kohta, kuid siin tabelis on ainult majutatud. See tähendab, et pole vahet, kui mitu ööd välisturist Eestis viibides on, kirja läheb ta kui 1 majutatu. Kui välisturist Eestis viibides ei ööbi, siis turistina ta kirja ei lähe, vaid on külastaja. Seega tabelis olevad arvud ei kajasta kruiisituriste ja päevaseid külastajaid.

### Märkused tabeli kohta
Alates 2003. aastast sisaldavad andmed majutusteenust osutavate taastusravikeskuste andmeid.
Kuna 2002. aastal on järgmiste riikide andmed koos:
Belgia, Holland ja Luksemburg;
Hispaania ja Portugal;
Suurbritannia ja Iirimaa;
Tšehhi ja Slovakkia;
Muud Euroopa riigid, Island ja Türgi, siis segaduse vältimise huvides pole nende riikide välisturistide arvud vastavatel aastatel tabelisse kantud. Küll aga on need arvud arvestatud sisse "Välisturistid kokku" tabelis.

Sama põhimõte kehtib ka 2002.-2004. aasta Albaania, Bulgaaria ja Rumeenia kohta, sest need riigid on Statistikaameti andmebaasis arvutatud kokku.

Statistikaameti andmebaasis esineb 2002.-2004. aastal SRÜ riigid, mille hulgas on ka Venemaa andmed. Siin tabelis pole SRÜ riike nendel kolmel aastal eraldi välja toodud, sest järgmistel aastatel SRÜ andmeid Statistikaameti poolt eraldi ei esitata. Venemaa andmed on aga 2002.-2004. aastal eraldi tabelis olemas.

Statistikaameti andmebaasis esitati aastatel 2003 ja 2004 Uus-Meremaa andmeid eraldi, kuid hiljem on need pandud Okeaania alla. Siin tabelis ei ole seda kahte aastat eraldi välja toodud.

## Viited

## Välislingid
* MAJUTATUD JA MAJUTATUTE ÖÖBIMISED MAAKONNA JA ELUKOHARIIGI JÄRGI, Statistikaamet Tatari 51, 10134 Tallinn
Westonaria

**Westonaria** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas Westonaria vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Westonaria elanikest mustanahalisi aafriklasi 65,47%, valgeid 31,90%, värvilisi 1,43%, India või Aasia päritolu inimesi 0,99% ja teisi 0,20%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 28,81% inimesi, koosa keelt 16,64%, sotho keelt 14,05%, tsvana keelt 13,42%, inglise keelt 7,92%, suulu keelt 6,95%, tsonga keelt 3,94% ja pedi keelt 2,01%.

## Viited
STS-3

**STS-3** oli NASA Space Shuttle'i programmi ja kosmosesüstik Columbia kolmas missioon. See startis 22. märtsil 1982 ja kestis kaheksa päeva. Missiooni eesmärkideks oli Columbia testimine ja mitmed teaduslikud katsed. STS-3 oli ka esimene missioon, kus Space Shuttle'i välispaak polnud värvitud valgeks, ja ainus missioon, mis maandus White Sandsi kosmosesadamas. Süstik maandus White Sandsis, sest Edwardsi õhujõudude baasis, kus süstik esialgse plaani järgi maanduma pidi, oli üleujutus.

## Meeskond

STS-3 meeskonda kuulusid Jack R. Lousma, kellele see oli teine ja viimane lend, ning Gordon Fullerton, kes oli esmalennul. Lousma oli küll varem määratud koos Fred Haisega missioonile STS-2, mis pidi minema Skylabi ja viima selle kõrgemale orbiidile. Süstiku arendamisel tekkisid viivitused ja Skylab sisenes Maa atmosfääri 1979. aastal. Samal aastal lahkus Haise NASA-st ja Lousma määrati STS-3 komandöriks.

## Viited
Bekkersdal

**Bekkersdal** on linn (*[[township]]*) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas. Bekkersdal asub Westonariast 7 kilomeetrit idas ja Randfonteinist 14 kilomeetrit lõunas.

Bekkersdal asutati 1945. aastal kullakaevandustes töötavate mustanahaliste asulana, linnaõigused sai 1983. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bekkersdali elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,17%, värvilisi 0,43%, India või Aasia päritolu inimesi 0,15%, valgeid 0,13% ja teisi 1,11%. Koosa keelt pidas emakeeleks 30,50% inimesi, sotho keelt 19,29%, tsvana keelt 16,02%, tsonga keelt 13,88%, suulu keelt 8,92%, inglise keelt 2,14%, svaasi keelt 1,57%, pedi keelt 1,26% ja afrikaani keelt 0,93%.

## Viited
Fochville

**Fochville** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas.

Fochville on asutatud 1920. aastal. Linn on saanud nime Prantsusmaa kindrali ja marssali Ferdinand Fochi auks, kes oli Esimeses maailmasõjas Antandi ülemjuhataja.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Fochville'i elanikest valgeid 71,74%, mustanahalisi aafriklasi 25,74%, värvilisi 1,23%, India või Aasia päritolu inimesi 0,44% ja teisi 0,85%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 71,26% inimesi, inglise keelt 6,84%, sotho keelt 6,19%, tsvana keelt 5,96%, koosa keelt 4,21% ja suulu keelt 2,18%.

## Viited
Kromatiid

**Kromatiid** on geneetiliselt identse informatsiooniga koopia kromosoomist, mis on ühendatud sellesama kromosoomiga tsentromeeri kaudu. 

Enne raku replikatsiooni moodustab kromosoomi üks DNA molekul. Replikatsiooni käigus moodustub ühest DNA molekulist teine identne koopia, mis on omavahel ühenduses. Teisisõnu kahekordistub DNA hulk, aga mitte kromosoomide arv. Hilisemas raku paljunemis staadiumis eralduvad kromatiidid ning neist saavad individuaalsed kromosoomid.

Kromatiidipaarid peaksid normaalsel kujul olema identsed ehk homosügootsed. Mutatsiooni korral ei ole paarid enam identsed (nimetatakse heterosügootseteks) ning sellest tulenevalt võib organismis tekkida erinevaid terviseprobleeme.

## Vaata ka
*tütarkromatiid
Katrin Lust

**Katrin Lust** (varem ka **Katrin Buchanan** ja **Katrin Lust-Buchanan**; sündinud 27. märtsil 1982) on eesti ajakirjanik ja blogija, Kanal 2 saate "Kuuuurija" juht, Postimehe alamportaali Elu24 peatoimetaja.

## Haridus
Katrin Lust õppis aastatel 1997–2000 Tartu Tamme Gümnaasiumis. 1998–1999 oli ta Tartu Tamme Gümnaasiumi ajalehe Tamme-Press peatoimetaja.

## Karjäär
Ta on töötanud Õhtulehes ja TV3 "Seitsmestes uudistes".

## Teoseid

* "Minu Albaania: paradiis ja põrgu" (autor Helmi Vela, kirja pannud Katrin Buchanan) Tartu: Petrone Print, 2012. ISBN 9789949511051
* "Seks, valed ja eneseusk" Tallinn: Amanda Gris, 2010. ISBN 9789949903566
* "Tervist, proua president! Evelin Ilvese tee Kadriorgu" Tallinn: Kunst, 2013. ISBN 9789949486557
## Isiklikku
Lusti elukaaslane on Oliver Kilk, kellega on kaks tütart.

## Viited

## Välislingid
* Maarit Stepanov. Kersna Lusti kohtuteest: talle võib ette heita palju, aga kiretust ja tahtmatust maailma muuta – seda küll mitte Õhtuleht, 31. august 2018
* Vahur Joa. Kas «Kuuuurijal» on kriips peal? Katrin Lust peab advokaadiga vihast vaidlust kaubamärgi pärast. Lust: kas advokaat võibki nii käituda? Postimees / Kanal 2 "Reporter", 21. august 2018
* Palju õnne! Sünnipäevalapse Katrin Lusti igikestvad skandaalid Postimees, 27. märts 2018
* Katrin Lust: "Isast ilma jäänuna kohtusin vaesusega, mida rikkamaks saades ei unusta." Kroonika/Delfi, 16. juuni 2017
* Katrin Lust. Ma ei õhuta inimesi homoks hakkama, Õhtuleht, 25. märts 2013
* Paavo Kangur. Katrin Lust-Buchanan näitab abikaasat Kroonika, 13. aprill 2009
Leida Sõrmus

**Leida Sõrmus** (sünninimi **Leida Talli**; 13. detsember 1915 Vaivara – detsember 2001) oli eesti arst.

Ta lõpetas 1933. aastal Narva 1. Gümnaasiumi ja 1940. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna arstina. Oli Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige.

Aastatel 1937–1939 oli ta Tartu Ülikooli farmakoloogia instituudi ja 1939–1940 silmakliiniku ajutine abijõud. Aastatel 1940–1941 töötas Viru-Nigula jaoskonnaarstina. 

Aastatel 1941–1944 oli ta Tallinna I Haigla sisehaiguste osakonna ordinaator, 1944. aasta oktoobrist 1949. aastani sisehaiguste osakonna juhatajana. 1949. aastast töötas Eesti NSV Tervishoiu Ministeeriumi IV Valitsuse Vabariikliku Haigla osakonnajuhatajana ja jaoskonnaarstina.

Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu IV ja V koosseisu saadik.

## Tunnustus
*1957 – Eesti NSV teeneline arst
*1974 – Tööveterani medal
*1985 – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri

## Viited

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem. Leida Sõrmus (1955)
Sigrid Sepp

**Sigrid Sepp** (2. juuli 1998 Tallinn) on eesti sportlane, ujuja.

Tema õde, Kätlin Sepp, on samuti ujuja. Tema vanavanaema oli Leida Sevruk.

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Kätlin Sepp

**Kätlin Sepp** (sündinud 8. augustil 1992 Tallinnas) on eesti sportlane, ujuja.

Ta lõpetas aastal 2011 Gustav Adolfi Gümnaasiumi ja aastal 2015 Louisiana ülikooli.

Tema õde, Sigrid Sepp, on samuti ujuja. Tema vanavanaema oli Leida Sevruk.

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Aleksandr Selevko

**Aleksandr Selevko** (sündinud 23. mail 2001 Jõgeval) on Eesti iluuisutaja, kes võistleb meeste üksiksõidus. 

Aleksandr Selevko õppis põhikoolis Tallinna 53. Keskkoolis, seejärel asus õppima Tallinna Mustamäe Humanitaargümnaasiumis, mille lõpetas 2020. aastal. Iluuisutamisega hakkas Selevko tegelema kolmeaastaselt, tema treener on algusest peale olnud Irina Kononova.

## Sportlikud tulemused
Euroopa noorte olümpiafestivalil 2017. aastal tuli ta 6. kohale. Juunioride maailmameistrivõistlustel on ta saanud 19. koha (2016) ja 27. koha (2018). 2020. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Tallinnas sai ta lühikavas 4. koha ja vabakavas 13. koha, mis andis talle kokkuvõttes 9. koha. 

2022. aasta taliolümpiamängudel sai ta meeste üksiksõidus lühikava eest antud 65,29 punktiga 28. koha, võisteldes hoolimata õlavigastusest, mille sai võistluseelsel treeningul kukkudes. Maailmameistrivõistlustel on Selevko saavutanud 27. (2019) ja 16. koha (2021).

2024. aasta Euroopa meistrivõistlustel võitis Selevko 256,99 punktiga hõbemedali (lühikava 90,05 ja vabakava 166,94 punkti), mis on esimene Eesti iluuisutajate täiskasvanute tiitlivõistluste medal. Tulemus tähistas ka uut isiklikku ja ka Eesti rekordit. Varasemad kohad olid tal Euroopa meistrivõistlustel 17. (2019) ja 16. (2020).

### Hooaeg 2025–2026
Aleksandr Selevko osales 2026. aasta Euroopa meistrivõistlustel Sheffieldis. Meeste üksiksõidu lühikava järel oli liider Gruusia esindaja Nika Egadze, teisel kohal Aleksandr Selevko ja kolmandal kohal Mihhail Selevko. Aleksandr kogus lühikavas 88,71 punkti, mis jäi alla tema novembris Skate Canada võistlusel näidatud tulemusele 91,28 punkti. Vabakava järel lõpetas ta võistluse viiendal kohal, kogudes vabakava eest 143,75 punkti ja kahe kava kokkuvõttes 232,46 punkti. Euroopa meistriks tuli Gruusia esindaja Nika Egadze.

2026. aasta Milano–Cortina taliolümpiamängudel saavutas ta 16. koha.

2026. aasta märtsis Tšehhis Prahas toimuvatel iluuisutamise maailmameistrivõistlustel püstitas Selevko lühikavas Eesti rekordi 96,49 punkti ning võitis väikese pronksmedali. Vabakavas sai ta 173,93 punkti ning kogusummaks 270,42 punkti; kõik need tulemused on Eesti rekordid. Kokkuvõttes saavutas ta kuuenda koha, mis on Eesti senine parim tulemus maailmameistrivõistlustel.

### Muud saavutused
Aleksandr Selevko on kolm korda tulnud Eesti meistriks (2020, 2021, 2022) ning ta on olnud valitud Eesti parimaks meesiluuisutajaks (2016, 2019, 2020 ja 2021).

## Isiklikku
Tema noorem vend Mihhail on samuti iluuisutaja. Vendade vanemad Galina ja Anatoli tulid Ukrainast Eestisse elama 2000. aastate algul.

## Viited

## Välislingid
* 
* 
* 
* Aleksandr Selevko (ISU statistika)
* Super! MMil ajalugu teinud Selevko pääseb samuti olümpiale. ohtuleht.ee, 27. märts 2021.
* Õlavigastuse kiuste võistlema asuv Selevko: pean muutma käte koreograafiat. ohtuleht.ee, 7. veebruar 2022.
* Aleksandr Selevko võitis EM-il ajaloolise medali. sport.err.ee, 12. jaanuar 2024.
* EM-il ajaloolise medali võitnud Aleksandr Selevko konkurentsist vennaga: me pidevalt võistleme, üritame teineteist võita. kroonika.delfi.ee, 12. jaanuar 2024.
Matthias Tass

**Matthias Tass** (sündinud 23. mail 1999 Tallinnas) on eesti korvpallur.

Ta on lõpetanud Audentese Spordigümnaasiumi 2017. aastal.

## Mängijakarjäär
### Noorteklass
Matthias Tass alustas treeningutega kolmanda klassi alguses. Tema esimeseks klubiks sai Pirita palliklubi, kus treener oli Meelis Songe. Kaks aastat hiljem liitus see palliklubi Audentese spordiklubiga, kus tol hetkel oli treeneriks Alar Varrak. Eesti noorte meistrivõistlustel mängis Tass erinevates vanuseklassides Audentese spordiklubi võistkonnas alates 2008. aastast.

Hooajal 2015/2106 treenis ja mängis ta mõnda aega ka Prantsusmaa ja Euroliiga klubi Limoges CSP U21 vanuseklassi meeskonnas. 
### Klubid
Balti Korvpalliliigas ja Korvpalli Meistriliigas osales Tass esmakordselt hooajal 2016/2017, mängides BC Kalev/Cramo ridades. Hooajal 2017/2018 mängis ta ka TTÜ korvpalliklubi meeskonnas.

Hooajast 2018/2019 asus Tass mängima USA-s üliõpilasspordi liiga NCAA kõrgeimas divisjonis Saint Mary's Gaelsi meeskonnas. Seal mängis ta hooajani 2021/2022, mil tema näitajad mängudes olid keskmiselt 12,1 punkti, 6,1 lauapalli ning 2,1 resultatiivset söötu.

Augustis 2022 sõlmis Matthias Tass 1+1 lepingu Itaalia klubiga Trento Aquila Basket, mis mängib Serie A liigas. Meeskond teatas siiski, et Tass esimesel hooajal põhimeeskonda ei kuulu ning antakse laenule. Hooajal 2022/2023 mängis ta seejärel Poola kõrgliiga meeskonnas MKS Dąbrowa Górnicza (6 mängu), kuid sai novembris pakkumise Hispaania kõrgliigaklubilt BAXI Manresa, kus pidas seitse mängu (3,6 p., 2 lp.,. 0,3 r.s.), mille järel katkestas mängimise seljavigastuse tõttu. Parima esituse tegi ta detsembris Madridi Reali vastu, kogudes üheksa punkti ja kümme lauapalli. Augustis 2023 sõlmis Matthias Tass kaheaastase lepingu Belgia meistri Oostende Filouga, mis mängis ka FIBA Meistrite liigas.

Juulis 2025 teatas Poola korvpallimeister Varssavi Legia (treeneriks on Heiko Rannula), et on palganud Tassi keskmängijaks.

### Koondis
Tass on mänginud Eesti noortekoondistes U16, U18 ja U20. 

Rahvuskoondise koosseisu kuulus ta esmakordselt novembris 2017 mängus Suurbritannia vastu (73:70), kuid mänguminuteid ei saanud. Juunis 2022 peetud mängus Eesti – Soome (72:76) osales 28 minutit ning viskas esimesed 5 punkti. Suurima punktiskoori on ta teinud oktoobris 2024 peetud 2025. aasta Euroopa meistrivõistluste kahes valikmängus Poola vastu, visates mõlemas 19 punkti (82:78 ja 86:88). Teise, Tallinnas peetud mängus võttis ta ka 12 lauapalli ning sai efektiivsuse näitajaks 25 (parimad koondise mängudes).
	
## Saavutused
* 2015 Euroopa U-16 meistrivõistluste B-divisjon, esimene koht
* 2017 Euroopa U-18 meistrivõistluste B-divisjon, kolmas koht
* 2016 Eesti karikavõitja
* 2017 Eesti meister
* 2018 Eesti meistriliiga parim noor mängija
* 2024 BNXT (Belgia ja Holland) liiga meister (2024)   
* 2024, 2025 Belgia liiga meister 
* 2025 Belgia karikavõitja (2025)

## Viited

## Välislingid
* Matthias Tass (FIBA mängude statistika)
* Matthias Tass basket.ee
* Teoreetiline 1,5 miljoni mees Matthias Tass: mis sa arvad, et ma ei hakanud passi peal numbrit nooremaks kritseldama? videointervjuu, sport.delfi.ee, 4. juuli 2025
Eksonüüm

**Eksonüüm** ehk **väliskeelne nimi** on mingis keeles kasutatav nimi objekti kohta väljaspool maa-ala, kus seda keelt tunnustatakse ametikeelena. Eksonüümile on omane, et see on ebareeglipärane, ent mingis keeles on nii kirjutama hakatud. Eksonüümi vastandmõiste on endonüüm.

Eestikeelsed eksonüümid on näiteks Helsingi (soome keeles Helsinki) või Berliin (saksa keeles Berlin)

## Viited