open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Teenus

**Teenus** on immateriaalne kaup, mille abil rahuldatakse inimeste vajadusi.
Philip Kotleri definitsioon on, et teenus on tegevus või eelis, mida üks osapool võib teisele osutada. Teenusel pole esemelist vormi ja see ei saa olla kellegi omand. 

Teenust pole võimalik ladustada ega ette toota, seda saab üle anda vaid teenindaja ja ostja kontakti korral. Teenus ei pruugi oma vormi säilitada ja kui teenus kliendile ei sobi, võib olla tegemist individuaalse sobimatusega teenuse osutamise ajal. 

Teenused võivad olla suunatud kas isikule (notar, arst, kino) või objektile (parandustöökoda, reklaamiagentuur, valveteenus). Teenust võib osutada nii üksikisikule kui ka kollektiivile. 

Majanduses on kolm sektorit: primaarne (põllumajandus, metsandus, kalandus), sekundaarne (töötlev tööstus) ja tertsiaarne sektor (teenindusettevõtted).

## Vaata ka
*Avalik teenus
*Sotsiaalteenus
*Ökosüsteemi teenused
*Teenusedisain
*Teenuse humaniseerimine digitaalses keskkonnas

## Viited
Dietrich Torck

**Dietrich Torck** (surnud pärast 17. augustit 1415) oli Liivi ordu maameister aastatel 1413–1415.

Dietrichi vanemad olid arvatavasti  Ghys Torck ja Grete von Sümmern. Tema  Torcki (de) põlisaadlisuguvõsa pärines Münsteri kandist ja oli üks Vestfaali mõjukamaid.

1408. aastal sai Torckist Viljandi komtuur ja 1410. aastal asendas ta mõnda aega haigestunud ordumeistrit Konrad von Vietinghoffi. Viimase surma järel valiti ta märtsis 1413 ordumeistriks, kõrgmeister kinnitas ta aprillis ning maikuus asus ta ametikohuseid täitma. Seda sai ta teha aga vaid natuke üle kahe aasta, sest juba 1415. aasta hilissuvel ta suri.

## Kirjandus
**[[Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens]]*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 905 (lk 671–672).
*
Majandustsükkel

**Majandustsükliks** nimetatakse majandusteaduses tegeliku kogutoodangu ehk tegeliku tasakaalu perioodilist kõikumist ümber potentsiaalse tootmismahu. Ühe majandustsükli jooksul läbib majandusaktiivsus tõusu- ja langusfaasi ja sama mustri kordumine tähistab uue tsükli algust. Ühte majandustsükli faasi võib nimetada ka konjunktuuriks.

Majandustsüklite uurimisega tehti algust juba 18. sajandi lõpul ja 19. sajandi esimesel poolel, mil majandusteaduse klassikalise koolkonna esindajad pöörasid põhilist tähelepanu kapitalistliku majandussüsteemi võimele iseeneslikult saavutada nõudluse ja pakkumise tasakaal ning seda säilitada. Sellest perioodist teatakse ka Adam Smithi formuleeritud nähtamatu käe teooriat. Hiljem on majandusteadlased uurinud nii tsüklite kordumist ajas, nende kestust, tsüklite põhjusi, seda, milline peaks olema majanduspoliitika tsükli erinevais faasides jne. 

Majandustsüklite klassifikatsioonid on aja jooksul muutunud, kuna tsüklite uurimiseks kasutatavad meetodid ja uurimise eesmärgid muutuvad. Teoreetilises kirjanduses eristatakse majandustsükleid kõige sagedamini nende pikkuse ning neid esilekutsuvate algpõhjuste järgi. Lähtutakse näiteks sellest, kas antud riigi või piirkonna potentsiaalne majanduskasv tsükli jooksul muutub. Sellest lähtuvalt eristatakse lühi- ja pikaajalisi majandustsükleid. Pikaajaline majandustsükkel võib kesta kümneid aastaid ja lühiajalised tsüklid on seotud ajutise ja lühiajalise välis- ja/või sisemaise nõudluse muutumisega antud riigi toodangu järele. Lühiajalise majandustsükli läbimisel ei toimu sellist tootmissisendite ümberpaiknemist, lisandumist või vähenemist, mis põhjustaksid antud riigi või piirkonna potentsiaalse kasvutaseme muutumist.

## Viited
Johnson Toribiong

**Johnson Toribiong** (sündinud 22. juulil 1946) on Belau poliitik.

Ta oli 15. jaanuarist 2009 kuni 17. jaanuarini 2013 Belau president.

Ta sai Washingtoni ülikooli õigusteaduskonnas 1972 juristiks ja 1973 magistriks. Ta on olnud Belau suursaadik Taiwanil.

4. novembril 2008 toimunud valimistel valiti ta Belau presidendiks. Tema vastaskandidaat oli toonane asepresident Elias Camsek Chin. Hääled jagunesid Toribiongi kasuks 1629:1499.

## Välislingid
* Johnson Toribiong Wins Palau Presidential Race
Berend Johann von Mohrenschildt

**Berend Johann von Mohrenschildt** (suri 1726) oli Rootsi sõjaväelane (kapten) ja Eestimaa mõisnik.

Berend Johann von Mohrenschildt sündis Karkuse mõisniku Hans Heinrich von Mohrenschildti ja Anna Margaretha von Taube pojana.

Juulis 1701 teenis ta leitnandina Andreas von Zöge rügemendi Johann von Löwensterni kompaniis. Sama aasta 11. oktoobril teenis samas rügemendis kaptenina.

Talle kuulusid Risti, Hatu, Tammiku ja Leebiku mõis.

Berend Johann von Mohrenschildt oli üks 1710. aasta Eestimaa kapitulatsiooniaktile allakirjutanutest.

## Perekond

Berend Johann von Mohrenschildt abiellus 14. märtsil 1705 Tallinna Niguliste kirikus Hedwig Katharina von Ulrichiga (1686–1773), kes oli Nurme mõisniku Hermann Ewert von Ulrichi (surnud 1710) ja Britta Elisabeth von Ulrichi (sünd. von Vietinghoff) tütar. Abielust sündisid:
*Nils Hermann von Mohrenschildt (1708–1756), Koigi mõisnik
*Reinhold Johann von Mohrenschildt (1712–1781), Hatu mõisnik
*Karl Gustav von Mohrenschildt, Vene sõjaväelane (kindralmajor), Perila ja Rätla mõisnik
*Berend Otto von Mohrenschildt (1718–1789), Eestimaa maanõunik, Valingu, Jõgisoo, Risti ja Kõmmaste mõisnik
*Wolmar Georg von Mohrenschildt (1721–1785), Vene sõjaväelane (major), Tammiku mõisnik

### Sugupuu
Viited:

## Vaata ka
*Mohrenschildt

## Viited
Toiduvõrgustik (majandus)

**Toiduvõrgustik** on organisatsioonitüüp, mis seob toidu ja toiduainete tootjaid, töötlejaid ja tarbijaid.

Võrgustikus olevad tootjad ja töötlejad müüvad tavaliselt oma kaupa ise otse tarbijale, sellest tuleneb kasutatav lühend OTT või O.T.T (Otse Tootjalt Tarbijale). Erinevus turust on selles, et tarbija tellib tootjalt kauba ette ja tootja toimetab selle perioodiliselt tarbijani.
Biootilised tegurid

**Biootilised tegurid** on ökosüsteemis esinevad mõjurid (tegurid), mis johtuvad organismide kooseksisteerimisest. 

Biootilised tegurid saavad organismi elutegevust soodustada või pidurdada. Seejuures mõjutavad nad organismide arengut, pärilikkust, tunnuste väljakujunemist ning evolutsiooni.

## Vaata ka
*Abiootilised tegurid
*Antropogeensed tegurid
Laurent Nkunda

**Laurent Nkunda** (ka **Laurent Nkundabatware** või **Laurent Nkunda Batware**; sündinud 2. veebruaril 1967 Põhja-Kivus) on Kongo Demokraatlikus Vabariigis Põhja-Kivu provintsis tegutsevate tutsi mässuliste endine juht. Ta on endine Kongo DV armee kindral.

Laurent Nkunda õppis Kisangani ülikoolis psühholoogiat ning töötas seejärel kooliõpetajana. Talle kuulub ka peamiselt piimakarja kasvatamisega tegelev farm Masisi piirkonnas veidi Gomast põhja pool.

1994. aasta Rwanda genotsiidi ajal toetas ta Rwandas tutside Isamaarinnet valitseva hutude valitsuse vastu. 

Esimeses Kongo sõjas aastatel 1997–1998 võitles Nkunda koos Laurent-Désiré Kabilaga Mobutu Sese Seko vastu. Teises Kongo sõjas aastatel 2000–2003 võitles ta koos tutsidega. Teda süüdistatakse sõjakuritegudes, sõjavangide väärkohtlemises ja vägivallas tsiviilisikute vastu, sealhulgas 160 inimese tapmises 2002. aastal Kisanganis. Sõja lõpus liitus Nkunda äsjamoodustatud Kongo DV üleminekuvalitsuse armeega ning aastal 2004 ülendati ta kindraliks. Peagi aga lahkus ta koos oma vägedega riigi teenistusest ning varjus Põhja-Kivu metsadesse, kuulutades ennast tutsi vähemuse kaitsjaks hutude rünnakute vastu. Aastal 2006 asutas ta vastupanuliikumise CNDP. Tema vägede kontrolli all on Masisi ja Rutshuru territoorium.

Oktoobris 2008 alustasid Nkunda väed rünnakut Põhja-Kivu keskusele Gomale, sundides tuhandeid inimesi kodudest põgenema. Nkunda ähvardas vallutada pealinna Kinshasa, kui valitsus temaga läbirääkimisi ei alusta.

5. detsembril 2008 nõustus Kongo DV valitsus tutsidega läbi rääkima. Kõnelused algasid 8. detsembril Keenia pealinnas Nairobis.

5. jaanuaril 2009 teatasid CNDP ohvitserid, et on Laurent Nkunda rühmituse liidri kohalt kõrvaldanud. Nkunda ise eitas seda.

22. jaanuaril 2009 arreteerisid Rwanda võimud riiki sisenenud Nkunda. Teda peetakse vangistuses Gisenyis.

## Välislingid
* Kaarel Kressa. Kongo karismaatiline sõjapealik – evangelistist mässuline Nkunda EPL, 8. november 2008
Ewert von Ulrich

**Hermann Ewert von Ulrich** (surnud 1710) oli Eestimaa mõisnik ja Rootsi sõjaväelane (leitnant).

Hermann Ewert von Ulrich oli Ruila, Nurme ja Haiba mõisniku Johann von Ulrichi (suri 1704) ja Gertrud Hedwig von Lode poeg.

Talle kuulus Nurme mõis.

## Perekond
Hermann Ewert von Ulrich abiellus 9. juulil (vkj 29. juunil) 1684. aastal Tallinnas Brigitta Elisabeth von Vietinghoffiga. Abielust sündis:
*Hedwig Katharina von Ulrich (1686–1773), Nurme pärijanna, abiellus Berend Johann von Mohrenschildtiga.

### Sugupuu

## Viited
Rahvusteadused

**Rahvusteadusteks** nimetatakse Eestis Eesti ajaloo, eesti rahvaluule, eesti keele, Eesti kunsti (sealhulgas muusika, teatri ja  kirjanduse) uurimist ning muid Eesti rahvuskultuuriga seotud uurimisvaldkondi, mille tulemustel on otsene mõju eestlaste enesemääratlusele ning mis sellega aitavad kujundada ja säilitada eestlaste identiteeti.

2012. aastal loodi Tartu Ülikooli juurde üksteist rahvusteaduste professuuri.

## Vaata ka
*teaduste klassifikatsioon
*eesti filosoofia
*rahvuskultuur

## Viited

## Välislingid
* Ferdinand Leinbock, Eesti rahvusteaduste areng, Eesti rahvuskultuur 1933
* Julius Mägiste, Rahvuslike teaduste edust Eestis, Looming 1937, nr.3,4
* Urmas Sutrop. Mis on rahvusteadus? *[[Postimees]]* 29.11.2011.
* Rahvusteaduste loengusari, Tartu Ülikool, vaadatud 10.08.2017
Ingeborg (Taani printsess)

**Ingeborg**, **Taani printsess** (*Ingeborg Charlotta Carolina Frederikke Louise*; 2. august 1878 Charlottenlundi loss, Kopenhaagen – 11. märts 1958 Stockholm) oli Frederik VIII ja kuninganna Louise teine tütar ja neljas laps.

## Abielu ja lapsed
27. augustil 1897 abiellus printsess Ingeborg Rootsi printsi Carliga, laulatus toimus Kopenhaagenis. 

* Printsess Margaretha (1899–1977)
* Printsess Märtha (1901–1954)
* Printsess Astrid (1905–1935)
* Prints Karl (1911–2003)
Aleksei Bobrinski (1762−1813)

Krahv **Aleksei Bobrinski** (vene: Алексей Григорьевич Бобринский) (22. aprill 1762 Talvepalee – 2. juuli 1813 Bogoroditsk, Tula oblast) oli Venemaa  keisrinna Katariina II ja krahv Grigori Orlovi vallaspoeg, kindralmajor, aastast 1796 krahv ja Vana-Põltsamaa mõisa omanik. 

## Perekond
1796. aastal abiellus Bobrinski Habaja ja Kernu mõisniku ning Tallinna garnisoni komandandi Woldemar Konrad von Ungern-Sternbergi (1739–1793) ja Anna Dorothea von Tiesenhauseni (1751–1807) tütre, vabapreili Anna Dorothea von Ungern-Sternbergiga (1769–1846; vene *Анна Владимировна Унгерн-Штернберг*). Abielust sündisid:
*Krahv Aleksei Bobrinski (1796–1797),
*Krahvinna Maria Bobrinskaja (1798–1835), abiellus vürst Nikolai Gagariniga (1784/86-1842), Vana-Põltsamaa mõisa pärijad (vt. inglise wiki: Nikolai Gagarin), Nikolai Nikolajevitš Gagarini (vt. saksa wiki: Nikolai Nikolajewitsch Gagarin) ema
*Krahv Aleksei Bobrinski  (1800–1868), Venemaa ühiskonnategelane, kammerjunkur ja suhkruvabrikant http://www.hrono.info/biograf/bio_b/bobrinski_alal.html
*Krahv Pavel Bobrinski (1801–1830), staabirittmeister, mõrvati Firenzes
*Krahv Vassili Bobrinski (1804–1874), Venemaa sõjaväelane http://www.hrono.info/biograf/bio_b/bobrinsky_va.html

## Autasud
*Püha Anna ordeni 1. klass (1797)

## Vaata ka
*Bobrinski – aadlisuguvõsa

## Välislingid

*Eesti raamatukogunduse biograafiline andmebaas
*Krahv Bobrinski raamatukogust Põltsamaal
*Bobrinskite sugupuu
*Väljavõte Eestimaa Rüütelkonna genealoogisest käsiraamatust Orlovide perekonna kohta.
*Väljavõte Eestimaa Rüütelkonna genealoogisest käsiraamatust
Kurgaan

**Kurgaan** (vene *курган*) on peamiselt sküütide ja lõunaslaavi rahvaste kalmetüüp, matuseküngas. Kurgaan kuhjati üliku või muul viisil väljapaistva isiku põletus- või laibamatuse peale.

Leitud ja arheoloogide poolt avatud kurgaanid on sageli rikkalike hauapanustega. Esemete kõrval on leitud ka loom- ja inimohvreid.

Paljud kurgaanid on varasematel sajanditel tühjaks röövitud, kuna neis oli kullast ja hõbedast esemeid ning muud väärtuslikku.

Kurgaanide püstitamise tava on osad uurijad seostanud ka lõunaslaavlaste alasid regulaarselt külastanud ja hiljem seal elanud varjaagide ehk Skandinaaviast pärit viikingite mõjuga kohalikule kombestikule ja usutavadele. Skandinaavias oli ülikute paadimatus, millele kuhjati pinnas, samuti levinud matmisvormiks.

Kurgaanidesse matmist on esinenud ka teistes paikades, näiteks soomeugrilaste asualadel Kesk-Vene kõrgustiku kaguosas ja Volhovi jõe ümbruses Loode-Venemaal. Volhovi jõe ääres, Staraja Ladoga lähistel asuvad kolm kurgaani loetakse ka vene ajaloolaste poolt suure tõenäosusega varjaagide omadeks.

Kurgaanide püstitamise komme hääbus koos ristiusu vastuvõtmisega Kiievi-Vene riigis 10. sajandil.

Turismiatraktsioonina eksponeeritakse tänapäeval näiteks Kertši lähedal asuvat 4. sajandist eKr pärinevat keiserlikku kurgaani.

Kurgaane on kasutatud ka propagandavahenditena. Volgogradi linna püstitati II maailmasõjas pöördelise Stalingradi lahingu auks Mamai kurgaan koos selle kohal kõrguva 102 meetri kõrguse kujuga "Emake kodumaa kutsub!" (vene "*Родина Мать зовет!"*) kujuga. Kogu kompleksi ehitamine kestis kaheksa aastat.

Kasahstani pealinnas Astanas kõrgub keskpargi lähedal obeliskiga kurgaan, mis püstitati sellesse piirkonda küüditatud Nõukogude liidu totalitaarrežiimi ohvrite mälestuseks.

Mordvamaal on taastatud Kshekuravai kurgaan, mida peetakse ersade pühapaigaks.

## Varia
Eestis on rahvasuus "Sillamäe kurgaani" nime saanud linna lääneservas asuv Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla.

## Vaata ka
*Žalnik
*Ukoki printsess
*kurgaani steel
Fakultatiivne parasiit

**Fakultatiivne parasiit** ehk **fakultatiivparasiit** ehk **parasitoid** on parasiit, kes on võimeline elama ka ilma peremeesorganismita.

Fakultatiivsed parasiidid on paljud seeneliigid, näiteks perekond külmaseen, mille liigid parasiteerivad elavatel puudel, kuid puu surma korral ei sure ise.
Kolari vald

**Kolari** on vald Soomes Lapimaa läänis Lapi maakonnas. Kolari naabervallad on Kittilä, Muonio, Pello ja Rovaniemi linn, ja Rootsis Pajala vald. Vallas räägitakse soome keelt.

## Külad

Aitamännikkö, Hietanen, Kattilamaa, Koivula, Koivumaa, Kurtakko, Lappea, Lietorova, Luosu, Luovatus, Pasmajärvi, Rito-oja, Ruokojärvi, Saarenpudas, Sammalvaara, Sieppijärvi, Taapajärvi, Teurajärvi, Poikkijärvi, Vaattojärvi, Venejärvi, Venetti, Väylänpää, Ylläsjärvi, Äkäsjokisuu, Äkäslompolo.

## Viited

## Välislingid

* Kolari valla koduleht
Londoni Ülikool

**Londoni Ülikool** (inglise keelis *University of London*) on peamiselt Londonis asuv Inglismaa suurim ülikool täisajaga õppivate üliõpilaste järgi. Ülikool asutati kuningliku hartaga (*Royal Charter*) 1836. aastal. Ülikooli lõpetanutel on õigus oma teaduskraadi järel kasutada lühendit 'Lond.' (*Londiniensis*).

## Organisatsioon
Ülikool koosneb 31 allasutusest: 19 kolledžist ja 12 instituudist. Londoni Ülikooli kolledžid on järgmised: 
*Birkbeck, University of London
*Central School of Speech and Drama
*Courtauld Institute of Art
*Goldsmiths, University of London (GUL)
*Heythrop College
*Institute of Cancer Research
*Institute of Education (IoE)
*King's College London (King's)
*London Business School (LBS)
*London School of Economics and Political Science (LSE)
*London School of Hygiene and Tropical Medicine (LSHTM)
*Queen Mary, University of London (QMUL)
*Royal Academy of Music
*Royal Holloway, University of London (RHUL)
*Royal Veterinary College (RVC)
*School of Oriental and African Studies (SOAS)
*The School of Pharmacy, University of London
*University College London (UCL)
*St George's, University of London, endine St George's Hospital Medical School (SGUL)

Instituudid:
*University of London Institute in Paris, varem tuntud kui *the British Institute in Paris*
*School of Advanced Study, mis koosneb alljärgnevatest instituutidest:
** Institute of Advanced Legal Studies
** Institute of Classical Studies
** Institute of Commonwealth Studies
** Institute of English Studies (sh Centre for Manuscript and Print Studies),
** Institute of Germanic & Romance Studies
** Institute of Historical Research
** Institute of Musical Studies
** Institute of Philosophy
** Institute for the Study of the Americas
** Warburg Institute
* University Marine Biological Station Millport

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Gustav von Bunge

**Gustav Piers Alexander von Bunge** (7./19. jaanuar 1844 Tartu – 5. november 1920 Basel) oli baltisaksa füsioloog ja biokeemik, Tartu ülikooli füsioloogilise keemia õppejõud.

Ta lõpetas 1863 Tartus gümnaasiumi, õppis 1863–1866 Tartu Ülikoolis arstiteadust ja 1866–1871 keemiat. Töötas 1872–1874 Tartu Ülikooli keemialaboris professor Carl Ernst Heinrich Schmidti juures assistendina, keemiamagister (1873, TÜ), keemiadoktor (1874, TÜ). 

Oli aastatel 1874–1885 Tartu Ülikooli dotsent füsioloogia alal, 1885. aastast professor Baselis. Neovitalismi peaesindajaid, rahvusvahelise karskusliikumise pioneere. Kiievi Ülikooli audoktor (1884). Talle on püstitatud mälestusmärk Baselis.

Tema tööst sai alguse neovitalistlik suund bioloogias, mille peamiseks esindajaks kujunes Hans Driesch, ning millel oli märgatav mõju teoreetilises bioloogias kuni 1930. aastateni.

Üks Gustv von Bunge õpilasi oli Nikolai Lunin.

## Pere
Ta oli Alexander Georg von Bunge poeg, Alexander von Bunge vend.

## Viited

## Kirjandus
*Krivobokova, S. S. 1970. Raboty G. Bunge i ego uchenikov v Tartuskom universitete. In: *Iz istorii estestvozvanija i techniki Pribaltiki*. Riga, 179–184.
*Tähepõld, Lembit; Ilomets, Tullio 1995. Gustav von Bunge - a great scientist and teacher in development of physiological and pathological chemistry. *Proceedings of the Estonian Academy of Sciences: Humanities and social sciences* 44: 138–159.

## Välislingid
*Teoseid
*Väljavõte andmebaasist Kulturportal West-Ost
*Biograafiline artikkel ajakirjas The Journal of Nutrition
*
Muonio vald

**Muonio** on vald Soomes Lapimaa läänis Lapi maakonnas. Muonio naabervallad on Enontekiö vald, Kittilä vald ja Kolari vald ning Pajala vald Rootsis.

Vald on soomekeelne.

## Külad

Järvialue, Kangosjärvi, Kerässieppi, Kihlanki, Kätkäsuvanto, Liepimä, Muonio, Särkijärvi, Ylimuonio.

## Viited

## Välislingid

* Muonio valla koduleht
Muonio

**Muonio** on küla Soomes Lapi maakonnas,  Muonio valla kirikuküla. Ta asub Muonio jõe ääres. 

Muonios ristuvad *[[valtatie 21]]* (E08) ja *[[kantatie 79]]*, mis viib Kittilä valda. Üle silla pääseb Rootsi Muodoslompolosse, kust *[[riksväg 99]]* viib põhja poole  Karesuandosse ja lõuna poole Pajalasse.

Muonios on põhikool, gümnaasium ja ametikool. Peale selle on seal "suusagümnaasium", kus käidakse õppimas kogu Soomest ja ka välismaalt.
Muuttakisti

**Muuttakisti** on sujuvalt või astmeliselt muudetava takistusega seadis, mille takistustraadist või takistusmaterjalist (grafiidi ja laki segust või metalloksiidist) takistuskehaga loob kontakti liugur. Liuguri liigutamisel muutub takisti otskontaktide ja liugkontakti vaheline takistus.
## Liigitus
Muuttakisteid, mida kasutatakse voolutugevuse muutmiseks (peamiselt tugevvoolutehnikas), nimetatakse reostaatideks. Reostaat ühendatakse elektriahelasse tavaliselt kahes punktis nii, et liuguri kontakt on ühendatud takisti ühe otskontaktiga.

Nõrkvoolutehnikas (elektroonikalülitustes) kasutatavad muuttakistid jagunevad omakorda potentsiomeetriteks (nt helivaljuse reguleerimiseks) ja seadetakistiteks (kasutatakse esmareguleerimisel lülituse soovitud parameetrite saamiseks). Potentsiomeetrid ühendatakse lülitusse kolmes punktis, seadetakistid kahes või kolmes punktis.
## Parameetrid
Muuttakisteid iseloomustavad lisaks takisti tavaparameetritele reguleerimistunnusjoon ja kulumiskindlus.

Reguleerimistunnusjoon ehk reguleerimiskarakteristik näitab liuguriviigu ja takistuskeha algusviigu vahelise takistuse sõltuvust liuguri pöördenurgast (pöördtakisteil) või takistuse sõltuvust liuguri kaugusest lükandtakisti algusviigust. See sõltuvus võib olla lineaarne, logaritmiline või antilogaritmiline.

Kulumiskindlust väljendatakse töötsüklites (edasi-tagasi pööretes), mis potentsiomeetritel on mõnikümmend tuhat pööret ja seadetakistitel kuni tuhat pööret. Eriti kulumiskindel ning püsivate omadustega takistuskiht saadakse metallkeraamilisest materjalist kermisest; selles on metalliosakesed ühtlaselt jaotunud keraamilises või polümeerses alusmaterjalis.
## Vaata ka
* Potentsiomeeter
* Seadetakisti
* Reostaat
* Reostaatandur
## Kirjandus
* Lembit Abo. Elektroonikakomponendid. Tallinn 1997, lk 154‒155.
* "Tehnikaleksikon". Valgus, Tallinn 1981
Agnes Aaliste

**Agnes Aaliste** (sündinud 4. märtsil 1985) on eesti näitleja. 

Aaliste lõpetas Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli 2008. aastal (XXIII lend, juhendaja Ingo Normet). Ta oli Eesti Nuku- ja Noorsooteatri näitleja aastatel 2008–2010. Seejärel on ta olnud vabakutseline näitleja ja raadiosaatejuht.

## Rolle
*Baleriin – Hans Christian Anderseni / Mati Undi "Tinasõdur, baleriin ja siga" (lavastaja Ingo Normet, 2006)
*Maša – Anton Tšehhovi "Kajakas" (lavastaja Ingo Normet, 2006)
*Vint – Mart Kase "Perekond" (Eesti Nuku- ja Noorsooteater, 2007)
*Luce – William Shakespeare'i "Eksituste komöödia" (lavastajad Stephen Harper ja Elmo Nüganen, 2007)
*Erinevad rollid – Johann Wolfgang von Goethe "tsuaF" (lavastaja Saša Pepeljajev, 2007)
*Erinevad rollid – Jevgeni Ibragimovi "Kuldvõtmeke ehk Buratino senitundmatud seiklused" (Eesti Nuku- ja Noorsooteater, 2008)
*Jutustaja, vaeslaps jt – Samuil Marshaki "Kaksteist kuud" (Eesti Nuku- ja Noorsooteater, 2008)
*Surangama – Rabindranath Tagore "Pimeda toa kuningas" (lavastaja Jaan Tooming, 2008)
*Agafia – Nikolai Gogoli "Naisevõtt" (lavastaja Hendrik Toompere, 2008)
*Mary Bell – Jack Thorne'i "Fanny ja Faggot" (lavastaja Elina Pähklimägi, Cabaret Rhizome, 2010)
*Kelsi – Walt Disney "Keskkoolimuusikal" (lavastaja Andres Dvinjaninov, 2010)
*Grete – Astrid Lindgreni "Hulkur Rasmus" (lavastaja Andres Dvinjaninov, Emajõe Suveteater, 2010)

## Välislingid
*Tiiu Laks "Agnes Aaliste: pärast esimest vaatust on süda paha". Eesti Päevaleht, 13. veebruar 2010
Tsäpsi algkool

**Tsäpsi Algkool** oli Vastseliina alevikust seitse kilomeetrit Luhamaa pool asuvas väikeses Tsäpsi külas aastatel 1823–1976 tegutsenud algkool.	

Lastele hakati kooliharidust andma 1823. aastal kuid õppetöö ei toimunud koolihoones. Õpetamine toimus nende endi kodudes, selleks käis lastel külas koolmeister. Koolmeistriks oli mees, kel küll puudus haridus aga, kes oli see-eest küla parim kirjaoskaja.

Sellist viisi õppimine lõppes aastal 1840, sest siis tuli käsk, et igas kihelkonnas pidi leitama koht õppimiseks. Selleks kohaks leiti Tsäpsimäe talu. 

Kooli algusaastatel algas laste koolipäev hommikul ja lõppes kell kaheksa õhtul ning selle aja sees toimus mitte ainult õppetöö, vaid ka majapidamistööde tegemine. Lapsed pidid kiskuma peerusid ja hagu tassima, et koolimaja valge oleks. 

1868. aastal valmis uus koolimaja, kus õppetöö hakkas toimuma tunniplaani järgi. Hiljem ehitati juurde tarvilikud eluruumid. Klassitoas oli tahvel, pingid ja orel. 

1867. aastal algas koolis seltsitegevus ning moodustati oma laulukoor. 1922. aastal remonditi koolimaja uuesti. Pärast seda hakati korraldama õpilastele ekskursioone teistesse Eesti linnadesse. 

Koolihoone eksisteeris . 1976. aastal suleti koolimaja, sest Vastseliina alevikus valmis uus koolimaja ning Tsäpsi kooli arendamine tundus mittevajalik.

## Välislingid
*Tsäpsi algkoolist Vastseliina Gümnaasiumi kodulehel
*Koolimaja foto
Parasitoid (moodustis)

**Parasitoid** on parasitoloogilises preparaadis leiduv tegelikult mitteparasiitne moodustis, näiteks surnud rakusisaldised, mis mõneti meenutavad parasiite.
Soome valdade loend elanike arvude järjekorras

Siin on loetletud Soome 100 suurima elanike arvuga valda 2024. aasta seisuga.

## Vaata ka

* Soome haldusjaotus
* Soome valdade loend
Tali-Ihantala 1944

**"Tali-Ihantala 1944"** on Åke Lindmani poolt 2007. aastal lavastatud Soome sõjafilm Jätkusõja käigus toimunud Tali-Ihantala lahingust.

Filmivõtted tehti 2006. aasta suvest 2007. aastani.

## Filmi ajalugu
Lavastaja Åke Lindman püüdis teha filmi võimalikult tõetruult ja kasutada ainult kindlaid fakte. Ühtlasi pidas ta silmas eesmärki, et Soome rahvas ei unustaks lahingus langenud sõdureid.

Film sai 350 000 eurot Soome Filmi Sihtasutuselt. Raha kogumiseks loodi ka organisatsioon, mida juhtis admiral Jan Klenberg ning teda toetas omakorda ka Soome endine president Mauno Koivisto.

Filmis on kasutatud palju Teise maailmasõja aegset sõjatehnikat. Peale selle kasutati filmi eelarve raha ka lahingumasinate koopiate hankimiseks. Koopiana on kasutatud näiteks Saksa lennukit Focke-Wulf Fw 190.

## Näitlejad
* Marcus Groth – kindralmajor Ruben Lagus
* Johan Hallström – nooremleitnant Thorbjörnsson
* Kari Ketonen – major Eero Leppänen
* Pete Lattu – raadio sidepidaja Kärkkäinen
* Jesper Malm – leitnant Orvar Nilsson
* Taisto Oksanen – major Heikki Mikkola
* Jukka Puotila – kindralleitnant Karl Oesch
* Tarmo Ruubel – major Jouko Hynninen
* Asko Sarkola – marssal Mannerheim
* Onni Thulesius – kapral Olof Lagus
* Juha Tetri – kapten Olev Õun
* Ivo Uukkivi – hääl

## Vaata ka
*Tali-Ihantala lahing
*Talvesõda (film)
*Luurerühm

## Välislingid
* Filmi "Tali-Ihantala 1944" koduleht
* Tali - Ihantala 1944. The Finnish Film Foundation, Youtube
* "Tali-Ihantala 1944" Kinomajas 26.4. Soome suursaatkond
* Tali-Ihantala 1944. Blogi Trash Can Dance, 14. jaanuar 2008
* Tali-Ihantala 1944 (film 2007): Estonian volunteer in Finnish Army. Youtube
Berend Johann von Wrangell

**Berend Johann von Wrangell** (8./18. november 1662 Tallinn – ilmselt 1731) oli Eestimaa rüütelkonnategelane (rüütelkonna peamees ja maanõunik) ning Rootsi sõjaväelane.

Berend Johann von Wrangell sündis Kohila ja Kohatu mõisniku Hans von Wrangelli (1638–1683) ja tema abikaasa Sophie Helene (sündinud vabapreili von Taube; 1642–1681) pojana.

Berend Johann von Wrangell teenis Rootsi armees, kus sai ooberstleitnandi auastme.

Ta oli 1711–1713 Eestimaa rüütelkonna peamees ja  Eestimaa maanõunik 1713–1715.

Talle kuulus Harjumaa  Hageri kihelkonna Kohila mõis ja Kohatu mõis.

## Perekond
Berend Johann von Wrangell abiellus 1698. aastal Tallinnas oma kauge sugulase Christina Charlotta von Wrangelliga kes oli Päädeva mõisniku Ewert Wolmar von Wrangelli ja tema teise naise Elsa Vellingki (Otto Vellingki õde) tütar. Christina Charlotta oli Vellingkitele Virumaal kuulunud Jõhvi ja Kurtna mõisa pärijanna. Abielust sündisid:
*Ewert Wolmar von Wrangell (sünd. 1699)
*Nils Gustav von Wrangell
*Sophie Helene von Wrangell (1701–1778), abiellus Jõhvi mõisniku Georg Otto von Bergiga
*Johanna Charlotte von Wrangell (1712–1786), abiellus Karl Friedrich von Gersdorffiga
*Berend Johann von Wrangell (1714–1761), Tohisoo mõisnik
*Johann Adolf von Wrangell (1727–1774)

## Esivanemad

## Vaata ka
*Wrangell

## Viited

## Välislingid
*
Wilhelm August Golicke

**Wilhelm August Golicke** (ka **Golike**; vene: *Василий Александрович (Вильгельм-Август) Голике*; 1802 Peterburi – 1848 Peterburi) oli saksa päritolu Venemaa maali- ja portreekunstnik.

Golicke sündis Peterburis Eestimaa kubermangust pärit linnakodanike perekonnas. Õppis maalikunsti George Dawe Peterburi stuudios, olles tema lemmikõpilane. Aastatel 1822–1828 abistas koos Aleksandr Poljakoviga (1801–1835) Dawet 329 kindrali portree maalimises, kes olid silma paistnud Napoleoni-vastases võitluses. Mõningatel andmetel maalis Dawe ainult 150 portreed ning tema õpilased Golicke ja Poljakov ülejäänud. Need portreed on eksponeeritud Ermitaaži sõjagaleriis. Pärast Dawe surma aastal 1829 astus Golicke Peterburi Keiserlikku Kunstiakadeemiasse, mille lõpetas 1832. aastal.

## Maalid
*"Poltaava lahing"
*"Kunstnik Golicke stuudios" (1832), asub Tretjakovi galeriis 
*"Autoportree koos perega" (1834)
*"Autoportree naise ja lastega" (1836), asub Tretjakovi galeriis http://www.hist-sights.ru/gallery/art/album-17658/golike-1.jpg.html
*"Nikolai I" (1843) http://www.kunst-fuer-alle.de/deutsch/kunst/kuenstler/kunstdruck/wilhelm-august-golike/22703/1/156810/kaiser-nikolaus-i-/index.htm
*"Kaks suplejat" (1846) 

## Välislingid
*Lühibiograafia ja maalid (*vene keeles*)
*Lühibiograafia (*inglise keeles*)
*Ermitaaži sõjagalerii kohta
Kokopo

**Kokopo** on linn Paapua Uus-Guineas, alates 2005. aastast Ida-Uus-Britannia provintsi halduskeskus. 

1899–1910 oli Saksa Uus-Guinea halduskeskus. 1918 aastani kandis nime **Herbertshöhe**.

Pärast Tavurvuri vulkaani purset 1994. aastal asus linna elama suurem osa 30 km kaugusel asuva Rabauli elanikest.
Juri Dolgoruki (allveelaev)

**Juri Dolgoruki** (vene Юрий Долгорукий) on Venemaa esimene Borei klassi tuumaallveelaev.

Laeva hakati ehitama 1996. aastal Severodvinski laevatehases. Juri Dolgoruki lasti vette 12. veebruaril 2008. Esimene mereleminek oli kavas 2008. aasta lõpus. Kuid alles 2009. aasta märtsis algasid laeva sildumiskatsetused. Allveelaev loodeti rakettidega täies mahus komplekteerida ja Vene mereväe koosseisu võtta 2011. aasta lõpuks, ehkki algselt pidi see juhtuma juba 2009. aastal . Juri Dolgoruki liitus Vene mereväega 10. jaanuaril 2013. 

Nii allveelaeva kui ka uut raketiprogrammi on tabanud tagasilöögid, näiteks Bulava raketi paljud katsetused on ebaõnnestunud. Samuti tekkis allveelaeval 20. augustil 2011 elektrisüsteemi rike, mistõttu jäi ära järjekordne raketikatsetus .

Allveelaeva pikkus on 160 m, veepealne kiirus 15 sõlme ja veealune kiirus 29 sõlme. Maksimaalne sukeldumissügavus on 450 m. Relvastusse kuulub 16 ballistilist raketti Bulava, mis võivad kanda tuumalõhkepäid. Laeva ehitus läks maksma 23 miljardit rubla. Meeskonda kuulub 107 inimest.

## Viited

## Välislingid
* Fotod
Bogoroditsk

**Bogoroditsk** on linn Venemaal Tula oblastis, Bogoroditski rajooni halduskeskus. Asub Tulast 65 km kaugusel Upjortõ jõe ääres. 

Asutatud 1663. aastal, 1777 sai linnaõigused. Linnast pärineb Bobrinski aadlisuguvõsa (Aleksei Bobrinski).
Last Christmas (Birgit Õigemeel)

**"Last Christmas"** on eesti laulja Birgit Õigemeele kaverversioon selle originaalesitaja Wham!'i loost. Laul ilmus Birgiti albumil "Ilus aeg". Laulus teevad kaasa Uku Suviste ja ETV Lastekoor.

## Ajalugu
Laulu viis ja sõnad on kirjutanud inglise laulja George Michael. Loo on arranžeerinud Uku Suviste ja produtseerinud Ivar Must.

## Lood
# "Last Christmas" – 3:48
Bistrița jõgi (Siret)

**Bistrița** on jõgi Euroopas, 

Algab Ida-Karpaatidest, voolab valdavalt kagusse ja suubub paremalt Sireti jõkke.

Jõe pikkus on 283 km ja valgala pindala 7039 km².

Suurematest linnadest asuvad jõe ääres Vatra Dornei, Broșteni, Bicaz, Piatra Neamț, Roznov, Buhuși ja Bacău.

## Viited

## Välislingid
Dollarti laht

**Dollart** (saksa) või **Dollard** (hollandi) on laht Waddenzees Põhja-Hollandi ja Saksamaa vahel, Ems jõe estuaari lääneküljel. Enamus sellest jääb mõõna ajal kuivale. Palju veelinde toitub siin.

## Merelt saamine ja merele kaotamine

Dollarti lahe tekitas 1277. aastal katastroofiline tormilaine, mis hõlmas Reiderlandi piirkonna ja suuri osi Oldambti piirkonnast. Üleujutus uputas 43 kihelkonda ja põhjustas arvatavasti 80 000 inimese surma. Veel üks tormilaine 1509. aastal laiendas veelgi Dollarti lahte, ujutades üle rohkem kui 30 küla, ja 1520. aastal oli Dollart suurima ulatusega. 16.–20. sajandini võideti 2/3 uppunud alast tagasi.

Tänapäeval on kindlustamata kaldad kuulutatud maailma looduspärandiks, kuna need on igat liiki lindude ja teiste veeliste liikide paradiis.

## Piirivaidlus

Holland ja Saksamaa ei nõustu piiri täpse kulgemisega läbi lahe, kuid nad on kokku leppinud mittenõustumisega, sõlmides 1960. aastal lepingu, pannes välja vastastikused kohustused. 2011. aasta paiku muutus territoriaalvaidlus oluliseks seoses Borkum Riffgati meretuulepargi plaanidega. Küsimus territoriaalmere kasutamisest ja haldamisest 3 ja 12 meremiili vahel (kus tuulepark asub) lepiti 2014. aastal kokku uue lepinguga, milles määratleti "joon", kuigi piirivaidlus ise jäi lahendamata.
Anatom

**Anatom** (ka *Aneityum*) on saar Melaneesias Vanuatu saarestikus. Saare pindala 159,2 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, ulatudes kuni 852 meetri kõrgusele merepinnast. Anatom kuulub Vanuatule.

Saarel on kaks küla, lõunarannikul keskus Anelcauhat ja põhjas Anawamet.
Pelkosenniemi vald

**Pelkosenniemi** on vald Soomes Lapi maakonnas. Pelkosenniemi naabervallad on Kemijärvi linn, Rovaniemi linn, Salla, Savukoski ja Sodankylä. Vallas räägitakse soome keelt.

## Külad

Aapajärvi, Arvospuoli, Kairala, Kiemunkivaara, Luiro, Pelkosenniemi, Pyhäjärvi, Saunavaara, Suvanto.

## Viited

## Välislingid

* Pelkosenniemi valla koduleht
Tali-Ihantala lahing

**Tali-Ihantala lahing** toimus Soomes Teise maailmasõja ja Jätkusõja käigus 25. juunist kuni 9. juulini 1944. aastal. Lahing toimus peamiselt Soome ja Nõukogude Liidu vägede vahelt, kuid soomlasi toetasid ka sakslased. Ühtlasi oli see lahing ka Põhjamaade üks suurimaid, mille soomlased võitsid.

## Väed
**Soome**
*Soome IV korpus
**3. brigaad "Sinibrigaad"
**Soome 3. diviis
**Soome 4. diviis
**Soome 18. diviis
**Soome 11. diviis (alates 27. juunist)
**Soome 6. diviis
*Soome Soomusdiviis
**LeR 3 (Kolonelleitnant E. Magnussoni juhtimisel) (33 Messerschmitt Bf 109, 18 Brewster Buffalo 239 hävitajat ja 1 Fokker C.X) 
**LeR 4 (Kolonel O. Sarko juhtimisel) (33 Bristol Blenheim, 12 Junkers Ju 88, 8 Dornier Do 17Z pommitajat) 
**Saksamaa**
*Saksamaa õhuväegrupp Gefechtsverband Kuhlmey (Kolonelleitnant Kurt Kuhlmey juhtimisel) saabus Soomesse 16. juunil. (23-43 Fw-190 A-6/F-8 hävitajat ja õhutõrjesuurtükki, 24-30 Ju-87 D Stukat ja 1-8 Bf-109 G-8 hävitajat) 
*Saksamaa Sturmgeschütz-Brigaad 303 (Kapten Hans-Wilhelm Cardeneo juhtimisel) saabus Soomesse 22. juunil (22 StuG III Ausf. G ründesuurtükki, 9 StuH 42  haubitsat) 

**Nõukogude Liit**
*Nõukogude 21. armee (Dmitri Gussev) (15 diviisi)
**XXX Kaitsekorpus
**XCVII Korpus
**CVIII Korpus
**CIX Korpus
Bistrița

**Bistrița** on linn Rumeenias Transilvaanias, Bistrița-Năsăudi maakonna keskus.

## Viited

## Välislingid
Bistrița jõgi

**Bistrița** on nelja Rumeenia jõe nimi:
*Bistrița jõgi (Jiu)
*Bistrița jõgi (Someș) 
*Bistrița jõgi, Sireti lisajõgi
*Bistrița jõgi (Olt)
Kahjurid

**Kahjurid** on organismid, kes oma elutegevusega kahjustavad inimese kasvatatavaid kultuure, kasulikke loomi, toitu jne, kui ka inimese loodud ja hallatavaid rajatisi (näiteks maju ja nende sisustust) ja materjale. **Kitsamas tähenduses** mõistetakse kahjurite all **loomkahjureid** (kahjureid, kes on loomad). Kahjurid, kes söövad (kahjustavad) taimi, on **taimekahjurid**.

Kahjuriteks võivad olla väga erinevad organismirühmad, neist tavalisimad on hiired ja putukad, kuid nende hulka kuuluvad ka mitmed vähid, limused, ämblikulaadsed, nematoodid, vetikad, seened jpt.

Et mingit organismi kahjuriks lugeda, peab tema tekitatud kahju ületama kahjustusläve. 

Kahjuritega võitlemist nimetatakse kahjuritõrjeks.

## Vaata ka
*Metsakahjurid
*Kahjuritõrje
Kajalokatsioon

**Kajalokatsioon** on mõnedel loomadel (vaalad, delfiinid, nahkhiired, mõned linnud jt) arenenud mingi kindla lainepikkusega heli tekitamine ja selle vastuvõtmine. 

Loomade kajalokatsiooni uurimise teerajajaks oli Donald Griffin, kes seda nähtust uuris ja demonstreeris esmalt nahkhiirtel. 

Kajalokatsiooni põhimõte seisneb selles, et looma poolt keskkonda välja saadetud (emiteeritud) heli mingitele objektidele jõudes peegeldub (kajana), ja loom on võimeline seda siis jälle vastu võtma ja töötlema. 

Loomad kasutavad kajalokatsiooni näiteks saaklooma asukoha kindlakstegemisel, teiste liigikaaslastega suhtlemisel jt eesmärkidel.

## Vaata ka
*Sonar
*Bioakustika
ÜRO Kosovo missioon

**ÜRO Kosovo missioon** (*The United Nations Interim Administration Mission in Kosovo*; **UNMIK**) on 1999. aastal heaks kiidetud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga number 1244 loodud Kosovo vahevalitsus.

Vaatamata Kosovo ühepoolsele iseseisvusdeklaratsioonile 2008. aasta 17. veebruarist on Julgeolekunõukogu resolutsioon jõus ning missiooni volitused kehtivad, kuid esialgse täidesaatva rolli asemel täidab see nüüd vaatleja ülesandeid ja pakub tuge kohalikele institutsioonidele. UNMIK roll vähenes oluliselt pärast EULEX-i käivitamist 2008. aasta detsembris.

Missiooni juhib ÜRO peasekretäri eriesindaja Lamberto Zannier.

## Välislingid
* UNMIK Online
Aale Tynni

**Aale Maria Tynni-Haavio** (3. oktoober 1913 Kolpino – 21. oktoober 1997 Helsingi) oli soome kirjanik ja tõlkija.

Ta oli Martti Haavio abikaasa.

Tynni on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Tunnustus
*1955 Aleksis Kivi auhind
## Välislingid
Euroopa Inimõiguste Kohus

**Euroopa Inimõiguste Kohus** (inglise keeles *European Court of Human Rights*) on Euroopa Nõukogu inimõiguste kaitse organ, mis lähtub oma tegevusest Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist ja mille pädevus hõlmab kõiki riike, mis on selle konventsiooni ratifitseerinud (kõiki Euroopa Nõukogu 47 liikmesriiki).

Kohtusse võib pöörduda isik siis, kui liikmesriigi kohtusüsteem ei kaitse konventsiooniga talle tagatud õigusi ja kõik siseriiklikud võimalused oma õigusi kaitsta on ammendatud. Samuti võib riik esitada kaebuse teise riigi vastu.

Kohus loodi 1959. aastal. Kohtu alaline tööpaik on Strasbourg. Kohtu koosseisu kuulub üks kohtunik igast liikmesriigist, kohtunikud on sõltumatud ning nad valib ametisse Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee.

Eestit esindas Euroopa Inimõiguste Kohtus 1998. aastast 2010. aastani Rait Maruste. Alates 1. jaanuarist 2011 esindas Eestit Euroopa Inimõiguste kohtus endine riigikohtu halduskolleegiumi kohtunik Julia Laffranque. 2019. aastal valiti uueks Eesti esindajaks Peeter Roosma, kelle ametiaeg algas 4. jaanuaril 2020.

## Vaata ka
* Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendite loend Eesti riigi suhtes
## Välislingid

* Euroopa Inimõiguste Kohus
E77

Euroopa tee **E77** on rahvusvahelisse E-teede võrku kuuluv maantee, mis kulgeb Pihkvast Budapesti läbi Venemaa, Eesti, Läti, Leedu, Poola, Slovakkia ja Ungari. Üldjoontes kulgeb tee Pihkvast kuni Gdańskini edelasse ja sealt Budapestini lõunasse.

Tee pole pidev, Kaliningradi ja Gdański vahel tuleb kasutada laevu.

Eestis asuv osa on 21,4 km pikk.

Tee pikkus on 1611 km: Pihkva 0 - Luhamaa 57 - Murati 78 - Riia 273 - Šiauliai 398 - Talpaki 582 - Kaliningrad 635 ... Gdańsk 757 - Elbląg 810 - Varssavi 1047 - Radom 1139 - Kraków 1316 - Trstená 1396 - Ružomberok 1437 - Zvolen 1491 - Budapest 1611.

Venemaal Pihkva oblastis kannab maantee siseriiklikku tähistust A-212, Eestis Võrumaal 7, Lätis Eesti piirist Riiani A2 ja sealt Leeduni A8, Leedus A12, Venemaal Kaliningradi oblastis A-216, Poolas S7, Slovakkias Poola piirist Banská Bystricani 59 ja sealt Ungari piirini 66 ning Ungaris M2.


Pilt:A2-Latvia.jpg|E77 Riias
Pilt:A12lithuania.png|E77 Leedus Tauragė maakonnas
Pilt:A229kaliningrad.png|E77 Kaliningradi oblastis
Pilt:Nowy_Dwor_Gdanski_July_2006.jpg|E77 Pomorze vojevoodkonnas Nowy Dwór Gdańskis
Pilt:E_77.jpg|E77 Slovakkias Banská Bystrica maakonnas
Kemosüntees

**Kemosüntees** on bioloogilis-keemiline protsess, mille käigus ühest või mitmest süsinikumolekulist (milleks on tavaliselt CO2 ja metaan) ja mineraaltoiteainetest sünteesitakse orgaanilisi ühendeid.

Kemosünteesiks vajaminev energia saadakse anorgaaniliste molekulide oksüdeerumisel (enamasti molekulaarsest vesinikust ja vesiniksulfiidist) või ka metaanist. See eristabki kemosünteesi looduses teisest levinud sünteesiprotsessist – fotosünteesist, kus energiaallikaks on päikesekiirgus.

Kemosünteesijaid organisme leidub bakterite ja arhede hulgas.

## Vaata ka
*Biosüntees
*Fotosüntees
*Keemiline süntees
Cem Özdemir

**Cem Özdemir** (sündinud 21. detsember 1965 Bad Urachis) on Saksamaa poliitik. Ta sündis tšerkessi päritolu Türgi immigrantide peres ning võttis Saksa kodakondsuse 1982. aastal. Ta on 8. detsembrist 2021 Saksamaa toidu- ja põllumajandusminister, alates 7. novembrist 2024 ka haridusminister.

1994. aastal sai temast esimene türgi päritolu poliitik Saksamaal, kes valiti Bundestagi, kus ta oli kuni 2002. aastani. 2004–2009 oli ta Euroopa Parlamendi liige. Ta valiti 15. novembril 2008 Saksamaa roheliste partei esimeheks Reinhard Bütikoferi asemele, kes pärast kuueaastast ametiaega otsustas tagasi astuda.

## Välislingid

* Cem Özdemiri koduleht
G-20

**G-20** (inglise keeles täisnimega *The Group of Twenty Finance Ministers and Central Bank Governors* – 'Kahekümne Rahandusministri ja Keskpangajuhi Grupp') on rahvusvaheline foorum, mis koondab 19 riiki ning Euroopa Liitu ja Aafrika Liitu. Foorumil arutatakse erinevaid maailmamajandusega seotud küsimusi, nagu näiteks finantsstabiilsus, kliimamuutuse leevendamine ja jätkusuutlik areng.

G-20 loodi 1990. aastate lõpus aset leidnud rahanduskriiside lahendamiseks, ajendiks asjaolu, et tähtsamad arenevad majandused polnud üleilmsetesse majanduskõnelustesse piisavalt kaasatud.

Liikmed: Argentina, Austraalia, Brasiilia, Euroopa Liit, Hiina, India, Indoneesia, Itaalia, Jaapan, Kanada, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lõuna-Korea, Mehhiko, Prantsusmaa, Saksamaa, Saudi Araabia, Türgi, Suurbritannia, USA ja Venemaa.

Euroopa Liitu esindavad eesistujariik ja Euroopa Keskpanga president.

G-20 majandused moodustavad 90% maailma SKT-st ja 80% maailma kaubandusest. G-20 elanikud moodustavad 2/3 maailma rahvastikust.

New Delhis toimunud tippkohtumisel võttis G-20 9. septembril 2023 oma liikmeks Aafrika Liidu.

## Vaata ka
*2025. aasta G-20 Johannesburgi tippkohtumine
* G7
* G8

## Välislingid
Yits'ẖak Shamir

**Yits'ẖak Shamir** (kasutatud ka nimekuju **Yitzhak Shamir**; heebrea keeles יִצְחָק שָׁמִיר; sünninimi **Icchak Jaziernicki**; 15. oktoober 1915 Ružany, Hrodna kubermang – 30. juuni 2012 Tel Aviv) oli Iisraeli peaminister 1983–1984 ja 1986–1992.

Aastail 1934–1935 õppis Shamir ajalugu Varssavi Ülikoolis ja Białystokis Heebrea kõrgkoolis. Sel ajal ühines ta revisionistliku sionistliku liikumisega BETAR.

Aastal 1935 emigreerus ta Palestiinasse ja õppis 1935–1937 Jeruusalemma Heebrea Ülikoolis. Pärast emigreerumist muutis ta ära oma perekonnanime.

Aastatel 1937–1940 oli Shamir põrandaaluse relvastatud organisatsiooni ETSEL liige. See organisatsioon oli suunatud Suurbritannia võimu vastu Palestiinas.

Aastal 1940 ETSEL lõhenes. Shamir jäi selle kõige vägivaldsema osaga Leẖi. Ka Leẖi oli põrandaalune. Leẖi pidas Saksamaa esindajatega Beirutis läbirääkimisi, et Saksamaa ei tapaks juute, vaid saadaks nad välja Palestiinasse. Vastutasuks lubas Leẖi alustada võitlust Suurbritannia vastu. See ettepanek anti Saksamaa valitsusele edasi, aga sellele ei tulnud mingit vastust.

Aastal 1941 Shamir vahistati. Suurbritannia võimud hukkasid 1942 Leẖi senise juhi Avraham Sterni, kuid Shamir põgenes vanglast ja sai 1943 Sterni asemel üheks kolmest Leẖi juhist. 1944 vahistati ta uuesti ja saadeti koos teiste ETSELi ja Leẖi juhtidega Aafrikasse koonduslaagrisse. Ta oli seal kuni Iisraeli riigi väljakuulutamiseni 1948.

Leẖi ühe juhina vastutas ta ÜRO esindaja Lähis-Idas Folke Bernadotte'i tapmise eest 17. novembril 1948. Leẖi pidas Bernadotte'i antisionistiks ja Suurbritannia agendiks. Ühtlasi kartis Leẖi, et Iisraeli valitsus võtab vastu Bernadotte'i rahuplaani Iisraeli-Palestiina konflikti lahendamiseks. Leẖi ei teadnud, et Iisraeli valitsus oli päev varem selle ettepaneku tagasi lükanud. Oma võitlusmeetodite kohta väitis Leẖi ise: "Ei juudi eetika ega traditsioonid välista terrorismi võitlusvahendina". Leẖi oli üks viimaseid organisatsioone maailmas, mis iseennast terroristlikuna määratles.

Shamirile ja tema võitluskaaslastele olid eeskujuks Iirimaa vabariiklased, kes samuti inglaste vastu võitlesid. Shamir võttis endale koguni Michael Collinsi järgi hüüdnimeks Michael.

1955–1965 oli ta riikliku luureagentuuri Mossad teenistuses.

1974. aastal valiti ta Likudi partei koosseisus Iisraeli parlamenti Knessetisse. 1977–1983 oli ta Knesseti esimees. Knesseti liige oli ta kuni 1996.

1983–1993 oli Shamir Likudi partei esimees.

1983–1984 ja 1986–1992 oli Yits'ẖak Shamir Iisraeli peaminister.
Jack Root

**Jack Root** (26. mai 1876 – 10. juuni 1963) oli USA profipoksija, esimene poolraskekaalu maailmameister.

Sündinud Böömimaal, emigreerus koos vanematega kolmeaastaselt Chicagosse. 1897. aastal hakkas elukutseliseks poksijaks. Teda treenis keskkaalu maailmameister Tommy Ryan.

Jack Root võitis endast suuremaid vastaseid, kuid sellegipoolest ei sobinud ta raskekaalu. Tema mänedžer Lou Houseman rajas 1903. aastal poolraskekaalu kategooria (kuni 80 kg). Esimeses uue kaalukategooria matšis võitis Root Kid McKoyd. Kuid juba samal aastal kaotas ta tiitli George Gardnerile. Nimetatud matš on ka esimene filmitud poolraskekaalu matš.

Järgmine tiitlimatš toimus 3. juulil 1905 Renos, kus Root kaotas kaasmaalasele Marvin Hartile 12. raundis nokaudiga.

On andmeid, Jack root oli esimene, kes korraldas raadioülekande poksimatsist.

Pärast poksijakarjääri tegeles Jack Root kinnisvaraäriga.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne saidil Cyber Boxing Zone
*
Päite maastikukaitseala

**Päite maastikukaitseala** on kaitseala Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas, mis jääb Pühajõe, Voka, Konju, Vaivina ja Päite küla territooriumile. 

Kaitse alla on võetud kitsas (50...300 m laiune) rannikuriba Päite ja Pühajõe panga ning Voka klindilahega.  Kaitstakse rusukaldeid, jäärakutega metsi ja lubjakivipaljandeid. 

## Pilte

Päite MKA, Pühajõe pank.jpg|Voka jõe suudmest paarsada meetrit lääne pool
Päite MKA, Pühajõe panga all.jpg|Voka jõe suudmest sadakond meetrit lääne pool
Blue beach in Voka.jpg|Paljand Voka jõe suudmest sadakond meetrit lääne pool
Small outcrop in Voka.jpg|Sama paljandi osa
Autumn on Voka blue beach.jpg|Sama paljandi osa
Voka beach fossils.jpg|Voka kivististerikas mererand
Composition of curves.JPG|Voka mererand talvel
Voka beach in winter.jpg|Voka klindilahe murrutusastang ja mererand talvel
Voka Clint Bay outcrop 1.JPG|Voka klindilahe murrutusastang ja mererand kevadel
Voka Clint Bay outcrop 2.JPG|Voka klindilahe murrutusastang
Päite MKA, Voka klindilaht.jpg|Voka klindilahe murrutusastang
Pühajõe Cliff.jpg|Vaade Pühajõe panga idaosast
Päite MKA, Pühajõe pangal.jpg|Vaade Pühajõe panga idaosast Toila suunas


## Välislingid
*Päite maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri Riigi Teatajas
*Päite maastikukaitseala, Eesti Loodus, 2005, nr.7
Hundisilma talu

**Hundisilma talu** on talu Lääne-Virumaal Haljala vallas Eru külas.

See oli Edgar Savisaare elukoht. Talu asub Lahemaa rahvuspargi lähedal. Perekond Savisaar kolis tallu 24. veebruaril 1996.

Hundisilma talu ostis Edgar Savisaar enda väitel 1995. aastal 200 000 krooni eest. 14,1 hektari suurusel maatükil on elumaja ja mitu abihoonet kogupindalaga 434 ruutmeetrit. Ajakirjanik Peeter Raidla arvutuse järgi, mis põhines Maa-ameti hinnastatistikal, võis talu väärtus 2007. aastal olla 4 miljonit krooni (Maa-amet, 2007).

Enne Teist maailmasõda tegutses seal küla rahvamaja. Hiljem asus hoones metsamehe kordon, kus elasid metsavaht ja metsatööline.

## Viited

## Välislingid
* Savisaarte kindlustuse tasus Apananski. DELFI, 21. veebruar 2003
* Jaanus Hämarsoo. Savisaarte vara on jagatud! Kroonika, 1. detsember 2009
Viru keskuse bussiterminal

**Viru Keskuse bussiterminal** on Tallinna ühistranspordi bussijaam. See asub Südalinna asumis Kesklinna linnaosas aadressil Viru väljak 6. Terminalis on sõiduplaanide infotablood ja internetipõhised infopunktid.

2004. aastal avati Viru keskuse maa-alusel korrusel kuus linnaliinide bussipeatust. Lisaks on Ants Laikmaa tänaval keskuse kõrval maapealsed bussipeatused nr 7 ja 8 (reservpeatus). Häda korral kasutatakse Hobujaama tänava peatuskohta (nr 9), kus asub busside dispetšerpunkt.

## Ühistranspordiühendus

## Viited

## Välislingid
* Viru keskuse autobussiterminali peatused ja skeem