Georg von Schwengeln

**Georg von Schwengeln**, ka **Georg Schwengell** või **Schwengelm**, (lad **Georgius Schwengell**, pl: **Jerzy Schwengeln**); umbes 1590–1664) oli Riia linna kodanikust Liivimaa kartograaf, Rootsi kuningriigi sõjaväelane, kindralkortermeister ja fortifikatsiooniinsener.

## Elulugu
Georg von Schwengeln õppis matemaatikat ja militaararhitektuuri (*architectura militaris*). 1621. aastal pärast Riia vallutamist Poola-Rootsi sõjas Gustav II Adolfi poolt Rzeczpospolitalt astus von Schwengeln Rootsi kuningriigi teenistusse, 1625. aastal koostas Georg von Schwengeln rootslaste vallutatud Koknese piiskopilinnuse (sks *Kokenhusen*) ja linna plaani..

## Maavaldused
Norrköpingi riigipäeval vastu võetud otsuse Norköppingi õiguse alusel sai ta kuningalt 3. detsembril 1628 Uue-Kastre mõisa, mis asus Gabriel Bengtsson Oxenstierna valduste kõrval Emajõe vasakkaldal Tartumaal, 12&nbsp;km enne Emajõe suubumist Peipsisse 1630 ostis ta riiginõunik Oxensternalt ka Kavastu (saksa k *Kawast*) mõisa ja Uue-Kastre piiskopilinnuse (saksa k *Warbecke*), Georg von Schwengelnile kuulusid Liivimaal peale Uue-Kastre ja Kavastu, veel Tammistu (*Tammist*), Kabina (*Cabina*) ja Pilka (*Pilcken*) mõis.

## Kartograafiaalane tegevus
Georg von Schwengeln töötas aastatel 1631–1654 Rootsi riigikantsleri Axel Oxenstierna alluvuses, kes oli talle mõisad müünud Gabriel Bengtsson Oxenstierna onupoeg. Koos insener Johan Wärnschiöldhi (sündinud Lenæus, 1610–1674) ja kindralkortermeister Johan von Rodenburgiga töötasid Rootsi idaprovintside linnades kindluste väljaarendamisel ja kaardistamisel. 1. augustil 1631 sai ta Rootsi kuningalt Gustav II Adolfilt aadlidiplomi.

1656. aastast oli Georg von Schwengeln tragunirügemendi ülem, ta osales sõjas Taani vastu ja 1659. aastal määras Karl X Gustav ta teise Taani sõja ajal Korsøri kindluse (taani k. *Korsør fæstning*) komandandiks Sjællandis.

## Perekond
Georg von Schwengeln abiellus Elizabeth Igelströmiga, kes oli Västergötlandist pärit Ropka mõisniku Harald Bengtssoni (Igelström) (1604–1677) tütar. Abielust sündis:
*Gustaf von Schwengelm, sõjaväelane, Pärnu komandant (oktoobrist 1699), viimase rootslaste Pärnu komandandi ooberst Jakob Heinrich von Schwengelmi isa (Pärnu kapituleerus peale 22. juulil 1710 alustatud linna piiramist Vene kindralmajori Rudolph Felix Baueri poolt 12. augustil 1710, kaks päeva hiljem oli komandant von Schwengelm surnud)

## Teoseid
*1622 Kaart rootslaste võidust Riia all
*1625 Koknese piiskopilinnuse ja linna plaan
*1627 *Tabulass geo-chorographicass*
*Liivimaa, Eestimaa ja Saaremaa kaart
*1634  Kuramaa kaart
*1636 Tartu ja Tartumaa kaart
*topograafia *Wolmar och Werder i Liffland*,
*1644 Nyeni plaan https://www.phf.uni-rostock.de/imd/Forschung/HomeMare2/Infosys/Nyen71.htm
*1645 Kuressaare linnuse plaan 
*1645 *Narva Erweiterungsprojekt* (Narva kindluse plaan) https://www.phf.uni-rostock.de/imd/Forschung/homemare2/Infosys/Narva71.htm
*1650 Tartu plaan https://www.phf.uni-rostock.de/imd/forschung/homemare2/Infosys/Dorpat71.htm
*1660 *Narva Anlage der Vorstädte um 1660*

## Vaata ka
*Schwengelm – aadlisuguvõsa
*Vängla mõis (saksa Schwengeln) – mõis Vigala kihelkonnas Vänglas

## Viited

## Kirjandus
* Harald Köhlin, "Georg von Schwengeln and his Work, 1620-1645". Imago Mundi: The International Journal for the History of Cartography, Volume 6, Issue 1 1949, lk 67-71
* Tõnu Raid, "Mõistatus Peipsi kaardil", Horisont 3/2008
* Kalle Kroon, "Pärnu-Peipsi veeteest ja Emajõe kasutuse plaanidest Rootsi ajal", Tartu Postimees, 20. märts 2026