open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Wang Hao

**Wang Hao** (hiina 王皓, *Wáng Hào*; sündinud 15. detsembril 1983 Mandžuurias Jilini provintsis Changchunis) on Hiina lauatennisist, olümpiavõitja ja maailmameister. Ta oli ITTF meeste edetabelis esikohal oktoobrist 2007 detsembrini 2009.

Wang kasutab sulepeahaaret. Tal on hea rünnaku- ja kaitseoskus kummalgi tiival. Sulepeahaare võimaldab randmel vabamalt liikuda ja Wang saab tagantkäega lüüa mitmesuguseid vintlööke. Seetõttu saab ta paljudest asenditest ja mitme nurga alt edukalt rünnata.

Wang ei pea laua ümber liikuma selleks, et kasutada eestkäelööki, erinevalt enamikust sulepeahaardega mängijatest, kes peavad liikuma, et varjata oma suhteliselt nõrka tagantkäelööki. Selle asemel suudab Wang ka reketi tagaküljega hästi mängida. Reketi tagaküljega mängimist juurutas esimesena maailmameister Liu Guoliang, kuid enne seda, kui Wang seda kasutama hakkas, oli see suuresti tundmatu. Seda peeti ebatüüpiliseks ja maailma paremikku kuuluvad mängijad seda kuigivõrd ei tarvitanud.

Kui võrrelda teiste sulepeahaaret kasutavate mängijatega, siis Wang tarvitab reketi tagakülge peaaegu kõigi tagantkäelöökide jaoks, välja arvatud väga aeglased servipallid. Niisugust mängustiili, kus tagantkäelöökide jaoks kasutatakse reketi tagakülge, peeti varem kohatuks ja kui Wang Hiina koondisse pääses, arvati temast seetõttu halvasti. Ent Wangi tõus maailma tippu näitab, et ka nii saab edukalt mängida, ning tema panus mängustiili arengusse on talle juba praegu kindlustanud koha lauatennise ajaloos.

## Saavutused

Wang jõudis 1996. aastal Jilini provintsi meeskonda. 1998. aastal jõudis ta Hiina koondisse ja hakkas elukutseliseks.

1999 tuli ta oma klubiga maailmameistriks. Aasia juunioride maailmameistrivõistlustel tuli ta hõbedale nii üksik- kui paarismängus.

2000 tuli ta klubide maailmameistrivõistlustel teiseks.

2003 tuli ta maailmameistrivõistlustel meespaarismängus teiseks.

2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas pälvis ta hõbemedali üksikmängus. Lisaks võitis ta 2004 maailma karika üksikmängus ning tuli maailmameistriks nii meespaarismängus kui meeskonnaga.

2005 võitis ta Aasia karika ja Katari lahtised meistrivõistlused, tuli Aasia meeskondlikuks meistriks ja tuli Hiina lahtistel meistrivõistlustel teiseks nii üksikmängus (Shenzhenis) kui meespaarismängus (Harbiinis).

2006 tuli ta meeskondlikuks maailmameistriks ning Aasia meistriks nii meeskonnaga kui üksi, aga maailma karikavõistlustel tuli teiseks.

2007 tuli ta maailmameistrivõistlustel teiseks meespaarismängus ja kolmandaks üksikmängus. See-eest võitis ta maailma karika nii meeskonnaga kui üksi. Aasia meistrivõistlustel tuli ta meistriks nii meeskonnaga kui üksi, lisaks teiseks meespaarismängus.

2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis sai ta taas hõbemedali, alistudes finaalis Ma Linile. Ta tuli meeskondlikuks maailmameistriks.

2009 tuli ta maailmameistriks nii üksikmängus kui meespaaris koos Chen Qiga.

## Isiklikku

Wang Hao on 1.75 pikk ja kaalub 70 kg.

## Vaata ka
*Lauatennis 2004. aasta suveolümpiamängudel
*Lauatennis 2008. aasta suveolümpiamängudel

## Välislingid
*http://www.tabletennismaster.com/wang-hao.html
*Wang Hao ITTF edetabelikoha ajalugu
Wang Liqin

**Wang Liqin** (hiina 王励勤, *Wáng Lìqín*; sündinud 18. juunil 1978 Shanghais) on Hiina lauatennisist, seitsmekordne maailmameister. 

2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys tuli ta olümpiavõitjaks paarismängus koos Yan Seniga. 2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas pälvis ta pronksmedali üksikmängus. 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis võitis ta üksikmängus taas pronksmedali, kuid tuli Hiina meeskonna koosseisus olümpiavõitjaks. 

## Vaata ka
*Lauatennis 2008. aasta suveolümpiamängudel

## Välislingid

*http://www.tabletennismaster.com/wang-liqin.html
Paavo Pärn

**Paavo Pärn** (tuntud ka kui **Baari-Paavo**; sündinud 29. jaanuaril 1979) on eesti tõsielusarja tegelane, poliitik, ettevõtja ja ärijuht.

## Elulugu
Ta lõpetas 1997. aastal Tallinna Reaalkooli ja 2005. aastal Tartu Ülikooli füüsika erialal.

Pärn oli aastatel 2005–2015 projekteerimisettevõtte Sirkel ja Mall tegevjuht ning on 2015. aastast ekspordijuht. Ta asutas 2018. aastal MyWineFortune'i ja on 2020. aastast idufirma Iffent tegevjuht.

Pärn on osalenud tõsielusarjas Baar ja olnud ansambli Quattro laulja. Pärn on Reformierakonna liikmena tegutsenud poliitikas, 2004. aastal valiti ta Reformierakonna noortekogu peasekretäriks.

## Isiklikku
Pärnal sündis 18. jaanuaril 2008 tütar tõsielusarja Baar osalise Telle Vilderseniga.

## Viited

## Välislingid

*Anniki Leppik. Tuntus ei pruugi lähisuhteid mõjutada Pärnu Postimees, 28. mai 2005
*Baari-Paavo kahetseb telesse pürgimist elu24.postimees.ee, 16. september 2009
*Leemet Prits. Baari-Paavo: Kõigil reality-staaridel on puue! Õhtuleht, 16. september 2009
*Enn Tosso. Projekteerijate liit unistab kartellist Äripäev, 21. jaanuar 2010
*Tarmo Vahter. Kuidas Silver Meikar vapustas 22. mail Eestit Eesti Ekspress, 15. november 2012
*Katharina Toomemets. Baari-Paavo hind Buduaari meesteoksjonil: 29 eurot! ohtuleht.ee, 14. veebruar 2013
Eveeni-Bõtantai rahvusuluss

**Eveeni-Bõtantai uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigis. Asub Leena ja Jana jõe vahel. Lääneosas asub osa Verhojanski mäestikust.

Ulussi halduskeskus on Batagai-Alõta küla.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 2761, neist 68% jakuudid 28% eveenid ja 1% venelased. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 2867.

Uluss jaguneb kolmeks kohalikuks omavalitsuseks (*nasleg*), milles on kokku neli asulat.

## Viited
Chloë Grace Moretz

**Chloë Grace Moretz** (sündinud 10. veebruaril 1997 Atlantas) on USA näitleja. 

Tema tuntuimad rollid on olnud filmides "Kick-Ass", "Kick-Ass 2", "Hugo", "Viies laine", "Carrie", "Kutsuge McCall" ja "Luba mind sisse".

Teda on nimetatud kuus korda noore näitleja auhinna kandidaadiks ja ühe korra teismeliste valiku auhinna kandidaadiks, kuid ühtki neist ei õnnestunud tal võita.

Näitlemist alustas ta 2004. aastal. Tähelepanu äratas ta rolliga oma teises filmis "Amityville'i õudus" (2005). Selle rolli eest nimetati ta järgmisel aastal noore näitleja auhinna kandidaadiks kuni kümneaastase tüdruku filmirolli kategoorias. Samal aastal hakkas ta näitlema ka televisioonis.

2006. aastal mängis ta filmis "Big Momma's House 2". Selle osa eest nimetati ta järgmisel aastal jälle noore näitleja auhinna kandidaadiks kuni kümneaastase tüdruku filmirolli kategoorias. 2007. aastal kandideeris ta sellele auhinnale veel teiseski kategoorias (tüdruku külalisosa telesarjas) rolli eest "Meeleheitel koduperenaistes", ehkki mängis üksnes kahes osas.

2007. aastal hakkas Walt Disney Company tootma animafilme karupoeg Puhhist ning Chloë sai selles Darby häälrolli. Järgmisel aastal nimetati ta selle rolli eest noore näitleja auhinna kandidaadiks noore näitleja häälrolli kategoorias. 2007. aastal mängis ta teleseriaalis "Räpane seksikas raha" kuues osas ja järgmisel aastal veel ühes osas. Sellegi eest nimetati ta 2008. aastal noore näitleja auhinna kandidaadiks televisiooni kõrvalosatäitja kategoorias.

2009. aastal mängis Chloe filmis "(500) päeva armastust" ja teda nimetati selle rolli eest järgmisel aastal noore näitleja kandidaadiks filmi kõrvalosatäitja kategoorias. 2010. aastal mängis ta filmis "Kick-Ass" Hit-Girli rolli ja teda nimetati selle eest samal aastal teismeliste valiku auhinna kandidaadiks naisnäitleja läbimurderolli kategoorias. Veel mängis ta 12-aastast vampiiri Abbyt filmis "Let Me In", mis tehti rootsi filmi "Let The Right One In" järgi.

Chloe pidi mängima nimiosa raamatu "Emily the Strange" järgi tehtavas filmis, aga filmi tegemine tühistati.

## Filmid

## Isiklikku
Chloë elab Los Angeleses, kuhu tema pere kolis 2003. aastal. Tal on neli vanemat venda: Brandon, Trevor, Colin ja Ethan. Tema isa on ilukirurg ja ema on meditsiiniõde. Tal on pruunid lainelised juuksed ja sinakasrohelised silmad.

Chloe oli koduõppel. Tema hobid on näitlemine, korvpall, iluvõimlemine, ballett ja rulatamine. Talle meeldib lugeda, ta lemmikud on "Narnia kroonikad" ja sari "Õnnetuid lugusid". Talle meeldib ujuda ja oma koertega mängida. Talle meeldib käia hambaarsti juures, et hambad korda saada. Ta kardab ämblikke ja kummitusi. Talle ei meeldi kanda meiki, küll aga kasutab ta huuleläiget. Chloe tahaks kohtuda Dakota Fanninguga.

## Viited
Allaihha

**Allaihha** (vene keeles Аллаиха)  on jõgi Venemaa Ida-Siberis Sahhas, Indigirka vasakpoolne lisajõgi.

Jõe pikkus on 563 km.
Hellenurme mõis

**Hellenurme mõis** (saksa keeles *Hellenorm*) oli rüütlimõis Rõngu kihelkonnas Tartumaal. Tänapäeval kuulub mõisa süda Elva valda Tartu maakonda.

## Ajalugu
Hellenurme mõisat on esmamainitud 1641. aastal, mil see kuulus Wrangellidele. Põhjasõja järel kuulus mõis Dückeritele ja Bruiningkitele.

1850. aastal ostis mõisa Theodor Johann von Middendorff. Seal elas ja töötas ka tema poeg, tuntud looduseuurija ja akadeemik Alexander Theodor von Middendorff.

Hellenurme mõisa viimane võõrandamiseelne omanik oli ornitoloog Ernst von Middendorff.

Hellenurme mõisa hoonetes asus Eesti NSV ajal Hellenurme Lastekodu.

## Varia
1865–1866 oli Hellenurme mõisas koduõpetajaks Jakob Hurt.

## Pildid

Hellenurme mõisa vesiveski2.jpg|Vesiveski
Hellenurme mõisa vesiveski1.jpg|Vesiveski
Hellenurme mõisa piimaköök.jpg|Piimaköök ja peahoone
Hellenurme mõisa käsiait.jpg|Käsiait
Hellenurme mõisa park.jpg|Mõisa park
Hellenurme mõisa tall.jpg|Mõisa tall
Hellenurme mõisa kabel.JPG|Mõisa kabel
Hellenurme mõisa piimaköök 2012-09.jpg|Piimaköök


## Vaata ka
*Hellenurme mõisa kalmistu

## Kirjandus
*Praust, Valdo. *Tartumaa mõisad*. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 96-7.
* lk.134-135
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 412 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/430.

## Välislingid

*Hellenurme mõisast Eesti mõisaportaalis
*Hellenurme mõisast Palupera valla kodulehel
Uderna mõis

**Uderna mõis** (saksa keeles *Uddern*) oli rüütlimõis Rõngu kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb kunagise mõisa territoorium Elva valda Tartu maakonnas.

## Ajalugu
Uderna mõisat on esmamainitud 1486. aastal, mil see kuulus Tiesenhausenitele. Mõisal oli olnud hulk omanikke. Uderna mõis oli kuulunud näiteks Volskytele, Sbinskytele ja Güntersbergidele.

Viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Oskar Matthias Fuchs.

## Kirjandus
*Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 90–91.
* lk.135-137
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 412 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/430.

## Välislingid
*Uderna mõisast Eesti mõisaportaalis
Substantiivifraas

Substantiivifraasiks nimetatakse nimisõnafraasi, mille peasõnaks on nimisõna ja laiendiks on täiend. Näiteks: *ema *'põll**'' (nimisõna ''põll'' on [[fraas]]i peasõna)

Nimisõnafraasi on kaht tüüpi: 
* fraasid, mis väljendavad sündmust (nt. ''Tartusse sõit'', ''päikese tõusmine'')
* fraasid, mille protsessitähendus puudub (nt. ''punane kleit'', ''onu auto'', ''kingitus emalt'')

==Eesti keel==
Substantiivifraas võib nagu nimisõnagi olla [[lause]]s
* [[Alus (keeleteadus)|alus]], [[sihitis]], [[määrus]] või [[öeldistäide]], näiteks

**Minu isa** (nimisõnafraas, edaspidi NP, alus) **ostis poest uue ülikonna** (NP, sihitis);

**Eelmisel talvel** (NP, määrus) **käisid meie lõpukursuse üliõpilased** (NP, alus) **Rootsi pealinnas Stockholmis** (NP, määrus);

* [[täiend]] või [[Lisand (keeleteadus)|lisand]] ja kuuluda niimoodi suurema nimisõnafraasi koosseisu, näiteks

**Rootsi pealinnas** (NP, lisand) **Stockholmis'''.

## Vaata ka
* verbifraas
* omadussõnafraas
* määrsõnafraas
* kaassõnafraas
* hulgasõnafraas
* täiend
* apositsioon
Gruusia Apostlik Autokefaalne Õigeusu Kirik

**Gruusia Apostlik Autokefaalne Õigeusu Kirik** ehk **Gruusia patriarhaat** on üks maailma vanemaid kristlikke kirikuid, mille alusepanijaks peetakse 1. sajandil tegutsenud apostel Andreast. Alates 5. sajandist on Gruusia kirik autokefaalne. 

Gruusia põhiseadus tunnistab Gruusia Õigeusu Kiriku erilist rolli, kuigi kuulutab kiriku ja võimu lahusust. 

Gruusia kirik kasutab tänini Juliuse kalendrit. 

Gruusia kirikut juhib Püha Sinod. Kiriku pea oli alates 1977. aastast kuni surmani 2026. aastal katoolikos-patriarh Ilia II.

## Vaata ka
*Gruusia õigeusu kiriku juhtide loend
*Õigeusu kirik
Heckmondwike

**Heckmondwike** (hääldus riimub sõnaga *like*, kohalik hüüdnimi *Hecky*) on linn Inglismaal Lääne-Yorkshire'is Kirkleesi ringkonnas. 

See asub 14 km Leedsist edelas.

2011. aastal elas seal 16 986 inimest.
Arkadi Harlampijev

**Arkadi Harlampijev** (vene keeles *Аркадий Георгиевич Харлампиев*; 29. jaanuar 1888 Smolensk – 14. juuni 1936 Moskva) oli Vene, Prantsuse, Eesti, Saksa ja Nõukogude poksija ning poksitreener ja -tegelane. 

Harlampijev õppis Peterburi Kunstide Akadeemia juures asuvas kõrgkoolis. Pärast lõpetamist 1910. aasta paiku sai stipendiumi ja läks edasi õppima Pariisi, kuid raha lõppedes hakkas elukutseliseks poksijaks. Ta tuli väidetavalt Prantsuse meistriks (aeg, kaal ja võistlused ei ole teada) ja Vene meistriks 1913. aastal (kaal ja võistlused ei ole teada).

Harlampijev tuli 1921. aastal Tallinna. Ta asutas Tallinna Spordis poksiosakonna ja korraldas 5. juunil 1921 esimese Tallinna ametliku poksivõistuse. Ta osales ka Tallinna Spordi ja Helsingi poksiklubi HNS vahelisel võistlusel treenerina ning lisaks veel treenerite omavahelisel kohtumisel. Harlampijev võitis selle kohtumise.

Harlampijevi õpilaste seas olid Valter Eenmaa, Hans Greenbaum, Edgar Kolmpere, Herbert Kütt, Nigul Maatsoo, Peeter Matsov jt. 

Ta lahkus Tallinna Spordist ja Eestist 29. oktoobril 1922 ühe Riia spordiseltsiga peetud võistluse ajal tekkinud probleemide tõttu. Ta läks Saksamaale ja oli seal poksitegelane teadmata aja jooksul.

Millalgi 1920. aastatel läks Harlampijev Nõukogude Venemaale. Ta töötas 1930. aastatel poksitreenerina, tema õpilane oli näiteks ka Nikolai Koroljov. Võimalik, et ta sai kannatada Nõukogude Liidus 1936.–1937. aastal toimunud massirepressioonide käigus. Tema surma asjaolud pole teada.

## Isiklikku
Arkadi Harlampijevi poeg oli Nõukogude sporditegelane ja üks sambo leiutajaid Anatoli Harlampijev.

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009.

## Välislingid
*Arkadi Harlampijev lehel Sportivnõi Nekropol. Vene keeles
Oimjakoni uluss

**Oimjakoni uluss** ehk **Öjmökööni uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigis. Asub Oimjakoni kiltmaal Indigirka valglas. Põhjaosa jääb Tšerski mäestikku.

Ulussi halduskeskus on Ust-Nera. Kehtib Magadani aeg (Moskva aeg +8 tundi).

1989. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 32 320. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 14 670, neist 57% venelased, 23% jakuudid, 10% ukrainlased ja 2% eveenid. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 10 102.

Uluss jaguneb 7 kohalikuks omavalitsuseks.

Suuremad asulad on Ust-Nera, Artõk, Elginski, Predporožnõi ja Nelkan. Oimjakoni küla on üks põhjapoolkera külmapooluse kandidaate.

Ulussis leidub kulda, hõbedat, tina-, volframi, plii-, tsingi- ja antimonimaaki.

Oimjakoni ulussi läbib föderaalse tähtsusega maantee M56 "Kolõma".

## Viited
Oimjakon

**Oimjakon** (jakuudi keeles Өймөкөөн) on küla Venemaa Sahha Vabariigi Oimjakoni ulussis, Borogonski 1. naslegi halduskeskus.

Asub Indigirka vasakul kaldal. Elanike arv on 521 (2001).

Oimjakon on üks põhjapoolkera külmemaid paiku. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on −47,0 °C. Madalaim mõõdetud õhutemperatuur oli −67,7 °C 1933. aastal. Ekstrapoleerimise teel saadi 1924. aastal õhutemperatuuriks −71,2 °C. Ilmajaam asub tegelikult 40 km kaugusel Oimjakoni lennuväljal, mis asub 2 km kaugusel Tomtori külast.


Oymyakon forests.jpg|                  
Oymyakon - 190228 DSC 5489.jpg|
Oymyakon - 190228 DSC 5813.jpg|
Oymyakon - 190228 DSC 5855.jpg|
Oymyakon - 190228 DSC 5736.jpg|


## Välislingid

*Oimjakoni ilmaprognoos
Kriis

**Kriis** (kreeka keeles: κρίσις) on olukord, mis nõuab muutmist ning võib esineda isiklikul või sotsiaalsel tasandil. See võib olla traumaatiline või pingeline muutus inimese elus või ebastabiilne ja ohtlik sotsiaalne situatsioon poliitilises, sotsiaalses, majanduslikus, sõjategevuses või oluline looduskeskkonna nähtus, millega kaasneb ähvardavalt järsk muutus. 

## Vaata ka

* hädaolukord

## Välislingid

* Eleka Rugam-Rebane: Infojuhtimine on kriisireguleerimise lahutamatu osa, RITO, märts 2016
* Hädaolukorra seadus, Riigi Teataja, Vastu võetud 08.02.2017
* Kadri Ugur: Väike kriisimeelespea,  EELK Haiglahingehoiu Keskus, 1999
Nerjungri

**Nerjungri** on linn Venemaal Sahhas, Nerjungri ulussi keskus. Asub Stanovoi mäestiku põhjanõlval Tšulmani jõe ääres 740 km Jakutskist lõuna pool.

## Ajalugu

Nerjungri linn loodi 1975. aastal 1967. aastal avatud kivisöekaevanduse juurde.

## Transport

Linna läbib Amuuri-Jakutski raudtee ja föderaalse tähtsusega maantee M56 "Lena".

## Elanikkond

Elanikest on venelasi 92%, jakuute 5% ja teisi rahvusi 3%.

## Välislingid

* Nerjungri infoportaal
Ust-Janski uluss

**Ust-Janski uluss** ehk **Usujaana uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi põhjaosas. Piirneb põhjas Laptevite mere Jana lahega.

Läbi ulussi voolab Jana jõgi.

Ulussis halduskeskus on Deputatski alev, kus elab 3052 inimest (2010). Suuremad asulad on veel Ust-Kuiga, Nižnejansk, Sajõlõk, Ust-Jansk ja Jukagir.

1995. aastal oli ulussi rahvaarv  31 100.
2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 10 009, neist 38% jakuudid, 35% venelased ja 11% eveenid. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 8056.

Uluss jaguneb halduslikult kolmeks aleviks ja seitsmeks *nasleg*iks.

Ulussis kehtib Vladivostoki aeg (UTC+10, MSK+7).

## Viited
Jukagir

**Jukagir** (jakuudi Дьүкээгир) on küla Venemaa Sahha Vabariigi Ust-Janski ulussis, Jukagiri naslegi halduskeskus.

Asub Laptevite mere Jana lahe idarannal. Elanike arv on 127 (2007).
Nerjungri uluss

**Nerjungri uluss** (jakuudi *Nüörüŋgürü*) on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Sahha Vabariigi lõunaosas. Asub Aldani mägismaal.

Ulussi halduskeskus on Nerjungri.

1989. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 120 157. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 89 796, neist 76% venelased, 9% ukrainlased ja 2% jakuudid.

Uluss jaguneb seitsmeks kohalikuks omavalitsuseks.

Suuremad asulad on Nerjungri linn ning Tšulmani, Berkakiti, Zolotinka, Serebrjanõi Bori, Hani ja Nagornõi alevid.

## Viited

## Välislingid

* Nerjungri ulussi valitsus
Vahtkond

**Vahtkond** on sõjaväelastest koosnev relvastatud üksus, mis täidab õigusaktidega sätestatud korras vahiteenistuse ülesandeid. 

## Vahtkonna ülesanne
Vahtkonna ülesanne on valvata ja vajadusel ka kaitsta enda poolt valvatavaid objekte. Vahtkond on selle tõttu alalises lahinguvalmiduses. Vahtkond võib olla osa väeüksuse või sõjaväeasutuse teenistustoimkonnast. 
Vahtkonna ülesandeks võib olla ka vahialuste (arreteeritute) valve. Tseremoniaalülesandeid täitvat vahtkonda nimetatakse auvahtkonnaks.

## Vahtkonna koosseis

Vahtkonna koosseisus on vastavalt vajadusele ja kinnitatud vahtkonnakoosseisule: 
*vahtkonnaülem, 
*vahtkonnaülema abi, 
*tunnimehed vahipostide mehitamiseks - tavaliselt kolm vahetust iga posti kohta, 
*patrullid, 
*kuulipildurid, granaadiheiturid,
*sidemehed.

Kooskõlas valveobjekti tähtsusele on vahtkonnaülemaks ohvitser, allohvitser või vanem sõdur. Iga 24 tunni tagant toimub vahtkonnavahetus. Tunnimehi vahetatakse postidel tavaliselt 2 tunni tagant.

## Vahtkonna paiknemine ja vahendid
Vahtkond paikneb reeglina eraldatud ja nõuetele vastavates ruumides või omaette hoones, kuhu on lubatud siseneda vaid isikutel, kellele vahtkond otseselt allub ja kellel on vahtkonna revideerimise õigus. Vahtkonna vahipostid paiknevad või liiguvad skeemidel kindlaks määratud kohtadel. Vahipostidel võivad asuda spetsiaalrajatised (näiteks vahitorn), mis hõlbustavad tunnimehel valveülesande täitmist.
Vahtkondlased on varustatud vähemalt lahinguvarustusega ja neile kinnistatud tulirelvadega koos ette nähtud koguse laskemoonaga. Relvade laadimine, tühjakslaadimine ning hoiustamine toimub ohutuse mõttes kindlaks määratud kohas ja käsklustega.

## Vaata ka
*Vahiteenistus
*Tunnimees
Verhneviljuiski uluss

**Verhneviljuiski uluss** ehk **Üöhee Bülüü uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigis. Asub Viljui keskjooksul.

Ulussi halduskeskus on Verhneviljuisk. Suuremad asulad on veel Nam ja Horo.

1989. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 20 756. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 21 383, neist 98% jakuudid ja 1% venelased. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 21 660.

Uluss jaguneb 21 kohalikuks omavalitsuseks (*nasleg*).

## Viited
Alamkate

**Alamkate** on matemaatikas vaadeldava hulga mõne katte selline alamsüsteem, mis osutub samuti katteks.

## Vaata ka

* Hulga kate

## Viited
Tiksi

**Tiksi** (jakuudi keeles Тиксии) on alev Venemaal, Sahha Vabariigi Buluni ulussi halduskeskus.

Asub Laptevite mere Tiksi lahe kaldal Leena suudme lähedal. Elanike arv oli 5400 (2008). 1989. aasta rahvaloenduse andmeil oli alevi elanike arv 11 649. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanike arv 5055.

Tiksi on tähtis sadam Kirdeväila ääres. Navigatsiooniperiood kestab alla 3 kuu. Asula tekkis 1933. aastal aasta varem valminud polaarjaama lähedale.

Alevis asub geokosmofüüsika observatoorium ja lennuväli, mida kasutavad Tupolev Tu-95 kaugmaapommituslennukid.

## Välislingid
*Mitteametlik koduleht
Gustav Pihlakas

**Gustav Pihlakas** (17. veebruar 1864 Kiiu vald, Harjumaa – 4. juuli 1937 Tallinn) oli eesti kirjastaja ja raamatukaupluse omanik.

Ta õppis ühe aasta Sompa vallakoolis, seejärel läks 15-aastaselt Tallinna, kus sai tööd rändava raamatukaupmehena ja rändas raamatuid müües mööda Eestit. 

Ta oli aastatel 1885–1931 tegutsenud omanimelise kirjastuse omanik ja juht.

Ta avas 1899. aastal Tallinnas raamatu- ja kirjutustarvete äri ning hiljem asutas selle juurde köitekoja ja paberilao, 1922. aastal ka kartonaažitöökoja. Pihlaka kirjastuses ilmus nii õpperaamatuid kui ka ilukirjandust.

1912. aasta detsembris kolis Pihlakas oma äri Jaani tänav 6 (praegu Pärnu mnt 10) ruumesse.

Ta tegi annetusi kultuuri ja heategevuse jaoks, näiteks andis ta 1 000 000 marka Tallinna konservatooriumile maja ehitamiseks.

Gustav Pihlakas on koos perekonnaga maetud Tallinna Vana-Kaarli kalmistule. Matmispaika tähistab monumentaalne hallist graniidist hauasammas.

## Viited
Viljuiski uluss

**Viljuiski uluss** ehk **Bülüü uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigis. Asub Viljui alamjooksul.

Ulussi halduskeskus on Viljuisk. Suurem asula on veel Kõssõl-Sõr.

1989. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 28 924. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 25 696, neist 83% jakuudid ja 12% venelased. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 25 219.

Uluss jaguneb 21 kohalikuks omavalitsuseks (1 linn, 1 alev ja  19 *nasleg*i).

## Viited
Hulga kate

**Hulga kate** on matemaatikas niisugune hulkade süsteem, mille ühend sisaldab (katab) vaadeldavat hulka. Tihti nimetatakse katteks just vaadeldava hulga sellist alamhulkade süsteemi, mille ühend vaadeldava hulgaga kokku langeb.

Sellist katte alamsüsteemi, mis on vaadeldava hulga kate, nimetatakse selle katte alamkatteks.

## Vaata ka

* Paarikaupa ühisosata hulgad
* Lahtine kate

## Viited
Lahtine kate

Hulga **lahtine kate** on topoloogias selline lahtiste hulkade süsteem, mis osutub mõne topoloogilises ruumis vaadeldava hulga katteks.

## Vaata ka
* Boreli-Lebesgue'i teoreem
* Kompaktne hulk

## Viited
Lenski uluss

**Lenski uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi edelaosas. Asub Leena ülemjooksul.

78% elanikest on venelased ja 10% jakuudid.

## Viited
Hulkade süsteem

**Hulkade süsteem** on matemaatikas selline hulk, mille elementideks on hulgad.

## Vaata ka

* Hulga kate
* Paarikaupa ühisosata hulgad
Gornõi uluss

**Gornõi uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi keskosas.

Ulussi halduskeskus on Berdigestjahhi küla.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussis 11 422 elanikku, neist 95% jakuudid ja 2% venelased. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanikke 11 703.

Uluss jaguneb üheksaks kohalikuks omavalitsuseks (*nasleg*).

## Viited
Topoloogia

**Topoloogia** on matemaatika haru, mis uurib kujundite omadusi, mis on invariantsed topoloogiliste teisenduste suhtes. Sõna "topoloogia" tuleb kreekakeelsetest sõnadest *topos* (koht) ja *logos* (sõna, mõiste, õpetus).

Kujundi all mõeldakse topoloogias punktihulka, mille alamhulgad rahuldavad teatud aksioome. Neid kujundeid nimetatakse topoloogilisteks ruumideks. Praktiliselt iga kujundit mõne teise geomeetria (afiinse geomeetria, projektiivse geomeetria, diferentsiaalgeomeetria jne) tähenduses saab loomulikul moel vaadelda topoloogilise ruumina. Selles mõttes on topoloogia kõige üldisem geomeetria. Topoloogia uurib ka sõlmedega seotut.

Topoloogia peamine ülesanne on tuua välja ja uurida ruumide selliseid topoloogilisi omadusi, mis ei muutu topoloogilistel teisendustel – topoloogilisi invariante. Tähtsaimate topoloogiliste invariantide hulka kuuluvad näiteks sidusus, kompaktsus, mõõde, kaal, fundamentaalrühm, homoloogiarühmad jne. 

Samuti selgitab ja uurib topoloogia pidevuse ideed. Intuitiivselt väljendab see ruumi ja aja fundamentaalseid omadusi ning järelikult on sel tunnetuse seisukohast fundamentaalne tähtsus. Vastavalt ilmub topoloogia, milles pidevuse idee saab matemaatilise kehastuse, loomulikul moel enamikus matemaatika harudes. Ühenduses algebraga moodustab topoloogia matemaatika üldise aluse ja aitab kaasa selle ühtsusele. 
    
## Vaata ka
* Algebraline topoloogia
* Diferentsiaaltopoloogia
* Kombinatoorne topoloogia
* Üldtopoloogia
* Sõlmeteooria

## Viited
Oljokminski uluss

**Oljokminski uluss** ehk **Ölüöhhüme uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Sahha Vabariigi lõunaosas. Asub Leena ülemjooksul ja selle lisajõe Oljokma ääres.

Ulussi halduskeskus on Oljokminski linn.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 27 563, neist 42% jakuudid ja 48% venelased.

Uluss jaguneb 24 kohalikuks omavalitsuseks: Oljokminski linn ja 23 *nasleg*i.

## Viited
Johannes Aavik (politseinik)

**Johannes Aavik** (9. november 1888 Sõmeru vald, Virumaa – 15. jaanuar 1944 Kraslagi vangilaager, Krasnojarski krai, Venemaa) oli Eesti õpetaja ja politseinik.

Töötas aastatel 1907–1920 õpetajana Palal Vohnja vallas, Rägaveres ja Viru Roelas, 1920. aastast politseis, alates 15. märtsist 1921 oli Sõmeru rajooni konstaabel. 

Arreteeriti NKVD poolt Molotovi oblastis Venemaal. Suri Nõukogude vangilaagris.

## Viited
Homöomorfism

**Homöomorfism** ehk **topoloogiline isomorfism** on kahe topoloogilise ruumi (või nende abil modelleeritava kujundi) üksühene vastavus, mille korral mõlemad selle vastavusega määratud kujutused on pidevad. 

## Viited
Kujund

**Kujund** ehk **figuur** tähendab elementaargeomeetrias punktihulka tasandil või ruumis. 

Topoloogias üldistatakse kujundi mõistet topoloogilise ruumi mõistega. Et praktiliselt iga kujundit mõne teise geomeetria (afiinse geomeetria, projektiivse geomeetria, diferentsiaalgeomeetria jne) tähenduses saab loomulikul moel vaadelda topoloogilise ruumina, on topoloogias tegu kujunditega kõige üldisemas mõttes.

## Vaata ka
* ruumiline kujund
* topoloogiline ruum

## Viited
Pit

**Pit** on jõgi Põhja-Ameerikas, mis algab kõrge veeseisu korral Hanejärvest, muul ajal Suure nõo mägedest Californias. Suures nõos voolab jõgi valdavalt läände ja edelasse. Alamjooksul murrab Pit läbi Sierra Nevada ja suubub vasakult Sacramentosse.

Jõe pikkus on 507 km.
Berneray

**Berneray** (gaeli Beàrnaraidh) on saar Välis-Hebriidides.

2001. aastal elas saarel 123 inimest. Pindala on 10,1 km².
Nižnekolõmski uluss

**Nižnekolõmski uluss** ehk **Allaraa Halõma uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Sahha Vabariigi põhjaosas. Asub Kolõma jõe alamjooksul ja piirneb põhjas Ida-Siberi merega.

Ulussi halduskeskus on Tšerski alev, kus elab üle poole ulussi elanikest.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 5932, neist 19% jakuudid, 48% venelased, 9% eveenid ja 7% jukagiirid.

Jaguneb neljaks kohalikuks omavalitsuseks.

## Viited
Georg Vaik

**Georg Vaik** (1898 Kiiu vald, Harjumaa – 9. juuli 1935 Kuivastu) oli Eesti piirivalvur (veltveebel), Kuivaste kordoni ülem.

## Kirjandus
* Kuivastes surmati piirivalvur. Kaja, 9. juuli 1935, nr. 159, lk. 3.
Riina Kivirüüt

**Riina Kivirüüt** (sündinud 27. aprillil 1980) on eesti maalikunstnik.

Aastatel 1987–1996 õppis ta Tallinna 32. Keskkoolis ning 1996–1999 Pelgulinna Gümnaasiumis. Kunstiga tegeles ta 1994–1998 Tallinna Lastekunstikoolis. 1999–2000 õppis ta Euroülikoolis sisekujunduse erialal, 2000–2001 Eesti Kunstiakadeemias stsenograafia erialal, 2001–2005 samas maalikunsti erialal ja 2007–2009 Eesti Kunstiakadeemias kunstiõpetaja erialal.

Tal on maalikunsti bakalaureusekraad ja kunstiõpetaja magistrikraad. Täienduskoolitusena on ta läbinud 2010. aastal 160-tunnise eelkoolipedagoogika kursuse "Õppimine ja kasvamine mängu kaudu" Tallinna Ülikooli Täiendõppekeskuses ja 2012. aastal kursuse "Gordoni Perekool".

Ta on osalenud mitmel grupinäitusel nii Eestis kui ka välismaal. Tal on olnud seitse isikunäitust (2005, 2006, 2006, 2007, 2009, 2011 ja 2012).

Ta on Eesti Maalikunstnike Liidu ja Eesti Kunstnike Liidu liige.

## Välislingid
*http://www.art.ee/gallery2/v/artists/painters/riina-kiviryyt Koduleht]
*http://www.kunstikeskus.ee/new/galerii/naitus/riina_kiviryyt.htm Riina Kivirüüt. Valik maale aastatest 2006–2007]. E-näitus
Jakuudi keel

**Jakuudi keel**, ka **sahha keel** (jakuudi keeles *саха тыла*) on siberi turgi keelte hulka kuuluv turgi keel.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil rääkis Venemaal jakuudi keelt 456 300 inimest, neist 446 700 Sahhas. 93,2% jakuutidest oskas jakuudi keelt. Jakuudi keelt oskavad ka paljud evengid, eveenid, jukagiirid ja Sahhas mitu sajandit elanud venelastest. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Venemaal jakuudi keele oskajaid 450 140, neist Sahha Vabariigis 441 536.

Jakuudi keel erineb tunduvalt teistest turgi keeltest nii foneetika, morfoloogia kui sõnavara poolest. Lähim sugulaskeel on dolgaani keel, mida on aga peetud ka jakuudi keele murdeks.

Jakuudi keel on aglutinatiivne, esineb vokaalharmoonia.

Jakuudi keeles ilmub üle 40 ajalehe ja ajakirja, seda kasutatakse raadios ja televisioonis. 2012. aastal ilmus Venemaal jakuudi keeles 205 nimetust raamatuid ja brošüüre kogutiraažiga 375 200 eksemplari.

## Jakuudi tähestik
Jakuudi keele kirjutamisel kasutasid vene misjonärid 1819. aastast kirillitsat, 1917. aastal võeti kasutusele foneetilisele transkriptsioonile tuginev kiri, mis 1929 asendati ladina kirjal põhineva turgi tähestikuga. 1939. aastal mindi üle kirillitsale, mida kasutatakse siiani. Vene tähestikule on lisatud tähed ҕ, ҥ, һ, ө, ү ning digraafid *дь* ja *нь*.

**Jakuudi ladina (1929–1939)**

**Jakuudi kirillitsa (aastast 1939)**

## Foneetika ja fonoloogia
Jakuudi keeles on 20 täishäälikufoneemi: 8 lühikest, 8 pikka ja neli diftongi. Täishäälikute korrelatsioon neljal alusel: 1) lühike – pikk; 2) ees – taga; 3) kitsas – lai; 4) rikutud – katkematu.

Jakuutide keeles täishäälikute harmoonia toimub järjestikku vastavalt palatiinile ja labiaalsele külgetõmbele. Vokaalharmooniaga kaasneb ka kaashäälik. Sõltuvalt täishäälikutest (ees või taga) peaksid sõna kaashäälikud olema kas ainult pehmed või ainult tahked.

Diftoonpongid: *иэ*, *үө*, *уо*, *ыа*. Diftongi liigendamine liigub, nende esimene element hõivab 52–62% diftongi kogukestusest. Difteonreid iseloomustatakse laskuvate ja tõusvatena.  Jakuudi keeles pole toonidel fonoloogilist tähtsust. Rõhk langeb tavaliselt sõna viimasele silbile, mida eristab rõhutatud täishääliku kogukestus ja intensiivsus.

#### Täishäälikud

#### Kaashäälikud

## Grammatika

### Isikulised asesõnad

### Küsisõnad

**туох** (*tuoh*) "mis", **ким** (*kim*) "kes", **хайдах** (*hajdah*) "kuidas", **хас** (*has*) "kui palju", **ханна** (*hanna*) "kus, kuhu", **ханнык** (*hannõk*) "milline".

## Näited
Jakuutikeelse inimõiguste ülddeklaratsiooni artikkel 1:

## Vaata ka
* Jakuudi kirjandus

## Viited

* Языки мира: тюркские языки. М., 1996г., – 543 с. ISBN 5-655-01214-6

## Välislingid

*  Vikisõnaraamatus
* Jakuudi-vene, vene-jakuudi sõnaraamat
* Eesti Keele Instituut / KNAB: Kohanimeandmebaas / Jakuudi keel
Trakai linnus

**Trakai saarelinnus** on Galvė järvesaarele ehitatud linnus Leedus Trakais. Linnust on kutsutud Malborki linnuse (saksa *Marienburg*) järgi ka "väikeseks Marienburgiks".

Linnuse ehitustöid alustati Leedu suurvürsti Kęstutise käsul 14. sajandi teisel poolel ja lõpetati tema poja Vytautase valitsemise ajal 15. sajandi alguses. Pärast Grünwaldi lahingut kaotas linnus oma sõjalise tähtsuse ja seda kasutati hiljem vanglana. Suurvürst Vytautas suri linnuses 27. oktoobril 1430. Sõjas moskoviitide vastu aastatel 1654–1657 linnus purustati.  Linnuse restaureerimist alustati 1951. aastal, 1962. aastast asub seal Trakai Ajaloo Muuseum (leedu keeles Trakų istorijos muziejus).

Tänapäeval on linnus rahvuslike ürituste, festivalide ja kontsertide toimumispaik.

2004. aastast toimub Trakais üks Baltimaade nn Kolme lossi turniiri (leedu keeles *"Trijų pilių taurė"*, läti keeles *"Trīs piļu kauss"*) etappidest maastikuvibulaskmises. Seda ajaloolistes kostüümides vibuküttide turniiri on korraldatud ka Rakvere ja Turaida linnustes. 

## Vaata ka
*Trakai poolsaare linnus
*Senieji Trakai linnus

## Viited
Kongruents

**Kongruents** on niisugune ekvivalentsiseos universaalalgebras, mille puhul samasse ekvivalentsiklassi kuuluvate elementidega tehtud tehete tulemid kuuluvad samasse ekvivalentsiklassi.
Predikatsioon

Predikatsiooniseos on üks moodustajate vahelisi grammatilise seose liike. Tegemist on moodustajate vastastikuse seosega, s.t see on
* ühildumine ja
* sõltumine ehk rektsioon.

Predikatsiooniseos on aluse ja öeldise vahel: öeldisest sõltub aluse olemasolu lauses ja alus mõjutab omakorda öeldise vormi. 

Näiteks
****Poiss''' '''mängib''' palli.'' Selles lauses on alus ''poiss'' - nimisõna ainsuses ja öeldisverb ''mängib'' seetõttu ainuse kolmandas pöördes.
****Vanaema** ja **vanaisa** **istuvad** kahekesi pingil ja naudivad ilma.'' Selles lauses on kaks alust (''vanaema, vanaisa'') ja öeldisverbid ''istuvad'', ''naudivad'' seetõttu mitmuse kolmandas pöördes.
* ***Sa nutad *'ju ilma põhjuseta!* Selles lauses on aluseks isikukohane asesõna *sa* ja öeldisverb *nutad'' seetõttu ainsuse teises pöördes.
Ewa Catharina von Bock

**Ewa Catharina von Bock** (neiuna Ewa Mättik, surnud 15. mail 1862) oli Timotheus Eberhard von Bocki abikaasa.

Eestlannast Ewa Mättik oli õigeusulise kutsari tütar.

Ewa Mättik ja Timotheus Eberhard von Bock abiellusid 1818. aastal Tartu Uspenski kirikus. Abielust sündis vene viitseadmiral Georg von Bock (1818–1876).

## Välislingid
*Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Kõõm (ajaleht)

**Kõõm** (jakuudi keeles Кыым 'säde') on Venemaal Sahha Vabariigis Jakutskis ilmuv jakuudikeelne ajaleht.

Ajaleht hakkas ilmuma 28. detsembril 1921 ja kandis alguses nime "Манчаары". 1923 sai praeguse nime ja hakkas ilmuma perioodiliselt. 1993. aastal ajaleht suleti, kuid 1994 hakkas jakuudi ajakirjanik Fedora Jegorova seda uuesti välja andma. Ilmumine katkes ka 2004. aastal ligi aastaks.

2007. aastal oli trükiarv 18 000. Ajalehte annab välja meediagrupp Sitim.

Peatoimetaja on Vladimir Stepanov. Toimetuses on varem töötanud kirjanikena tuntuks saanud Vladimir Novikov, Savva Tarassov ja Vassili Vassiljev.
Sisuline ühildumine

**Sisuline ühildumine** on ühildumise eriliik. 
Näiteks on sisuline ühildumine viisakusmitmusega lauses **''Teie, tütarlaps**, olete viisakas.* Selles lauses tingib [[öeldistäide|öeldistäite]] *viisakas'' grammatilise vormi mitte aluse grammatiline vorm, vaid tema grammatiline tähendus (ainsustähendus).
Boreli-Lebesgue'i teoreem

**Boreli-Lebesgue'i teoreem** on oluline teoreem meetriliste ruumide topoloogias. See kõlab:
: ''n''-mõõtmelise eukleidilise ruumi \mathbb{R}^n tõkestatud ja kinnise hulga *A* igal lahtisel kattel leidub lõplik alamkate.

Siit järeldub, et \mathbb{R}^n alamhulk on kompaktne parajasti siis, kui see on tõkestatud ja kinnine.

Teoreem on saanud nime prantsuse matemaatikute Émile Boreli ning Henri Lebesgue'i järgi.

## Vaata ka
* Bolzano-Weierstrassi teoreem
* Kompaktne hulk

## Viited
Bolzano-Weierstrassi teoreem

**Bolzano-Weierstrassi teoreem** on oluline teoreem matemaatilises analüüsis. See ütleb, et igal tõkestatud arvjadal leidub koonduv osajada.

Bolzano-Weierstrassi teoreem on põhimõtteliselt samaväärne Boreli-Lebesgue'i teoreemiga ja reaalarvude korral Cantori aksioomiga.

## Viited
Alistus

**Alistusseos** ehk **subordinatsioon** on üks lause moodustajate vaheline grammatiline seos. Alistusseoses osalevad põhisõna ja laiend. Põhisõna on laiendust nõudev või laiendust lubav element. Laiend on põhisõna laiendav element. 
Alistusseos jaguneb kaheks liigiks:
* ühildumine ehk kongruents
* sõltumine ehk rektsioon

## Ühildumine
Selle alistusseose puhul määrab põhisõna (poolpaksus kirjas) grammatiline vorm laiendi vormi, nt

**ilus* ***tüdruk*** (nii põhisõna kui laiend on nimetavas käändes), *ilusa*+*le* ***tüdrukule*** (nii põhisõna kui laiend on alaleütlevas käändes), *ilusa*+*(te)ks* ***tüdruku***+***(te)ks*** (nii põhisõna kui laiend on saavas käändes)
**maitsev* ***toit*** (nii põhisõna kui laiend on nimetavas käändes), *maitsva* ***toidu*** (nii põhisõna kui laiend on omastavas käändes), *maitsvat* ***toitu*** (nii põhisõna kui laiend on osastavas käändes)

## Sõltumine
Selle alistusseose puhul määrab põhisõna (poolpaksus kirjas) tähendus laiendi vormi või laiendiga kaasneva kaassõna, nt
* käänderektsioon: *joonistas* ***pilti***, *luges* ***luuletust***, *hoolib* ***sõpradest***
* infinitiivrektsioon: *tahab* ***magada***, *käskis* ***joosta***
* kaassõnarektsioon: *vastutama* ***laste eest***
* lauserektsioon: *ütles,* ***et ta on väsinud***

## Kirjandus
*M. Ehala, Eesti keele struktuur, 2001. 
*M. Erelt, Eesti lauseõpetuse põhimõtted, 1986.
*K. Mihkla, A. Valmis, Eesti keele süntaks kõrgkoolidele, 1979.
*http://www.ut.ee/Ural/ariste/loputood/Ventchakova.pdf
Rektsioon

**Rektsioon** ehk **sõltumine** on alistuse eriliik. See on üks lause moodustajate vaheline grammatiline seos, kus ühe sõna tähendusest oleneb teiste sõnade olemasolu ja vorm lauses. 

Sõltumine ja ühildumine osalevad predikatsiooniseoses, kus alus mõjutab öeldist ja öeldis mõjutab omakorda alust, nt

* ***Poiss joonistab''' elevandi'' (alus ''poiss'' on ainsuses, järelikult on verb ainsuse kolmandas pöördes).
* ***Ema** ja **isa arutavad** puhkuseplaane'' (kaks alust, öeldis seetõttu mitmuse kolmandas pöördes).
* ***Sa mängid*' poisi tunnetega!* (aluseks on isikukohane asesõna, öeldis ainsuse teises pöördes).

==Eesti keel==
[[Tegusõna]] ja [[käändsõna]] vahelise rektsiooniseose vormistavad

*[[kääne|käänded]]: *Vanaema tõuseb* (kust?) ***voodist***, nt *Tüdruk vestleb* (kellega?) ***sõbraga***
*[[kaassõna]]d: *Mees oli uhke* (kelle üle?) *naise **üle***, nt *Jahimees oli halastamatu* (kelle vastu?) metsloomade ***vastu***
*[[infiniit|infiniidi]]tunnused: *Neiu püüab **õmmelda***
*[[sidesõna]]d jm siduvad sõnad: *Tüdruk teab, **mida** oskab*.

===Veaohtlikke rektsioone===
* ***adekvaatne*** millega? – *Töö koopia on adekvaatne originaaliga.*
* ***alates*** mis ajast? millest? – *Alates 2008. aastast töötas ta ministrina.
* ***algama*** millal? – *Vaheaeg algab 2. juunil.*
* ***alla kirjutama*** millele? – *Lepingule kirjutati alla.*
* ***analoogne*** millega? – *See vastus on analoogne eelmisega.*
* ***arvestama*** mida? (olemasolevat) – *Laps ei arvestanud ema soovitusi (= ei võtnud arvesse)* ~ millega? (tulevikus võimalikuga) – *Matkal tuleb arvestada muutliku ilmaga (= olla valmis muutlikuks ilmaks).*
* ***baseeruma*** millel? – *Uurimus baseerub intervjuul.*
* ***identne*** millega? – *Pealtvaatajate arvamus oli identne žürii omaga.*
* ***jõustuma*** millal? – *Seadus jõustub 1. mail 2009. aastal.*
* ***jõus olema*** mis ajast? – *Seadus on jõus 1. maist 2009. aastast.*
* ***kaasama*** millesse? – *Uuringusse kaasati rahvas.*
* ***kaasnema*** millega? – *Tegudega kaasneb vastutus.*
* ***kehtestama*** millal? – *Seadus kehtestati 1. septembril.*
* ***kehtima*** mis ajast? – *Seadus kehtib 1. septembrist.*
* ***kohanema*** millega? – *Vanatädi ei ole linnaeluga kohanenud.*
* ***põhinema*** millel? – *Abielu põhineb armastusel.*
* ***sarnanema*** millega? – *Tüdruk sarnaneb emaga.*
* ***sõltuma*** millest? – *Valimistulemus sõltub rahvahääletusest.*
* ***teavitama*** keda? – *Õpetaja teavitab õpilasi kodusest ülesandest.*
* ***toetuma*** millele? – *Laps toetub ema õpetustele.*
* ***tuginema*** millele? – *Tema uurimus tugineb küsimustikule.*
* ***vastanduma*** millele? – *Poja seisukohad vastandusid isa omadele.*
* ***vastavuses*** millega? – *Põhimõtted on vastavuses kodukorraga.*

## Vaata ka
*Sihitis
*Sihitisesõnastik
*Verbirektsioon

## Välislingid
*Rektsioone, milles sageli eksitakse
*Valik rektsioone
Go Ahead Eagles

**Go Ahead Eagles** on 1902. aastal asutatud Hollandi jalgpalliklubi, mille kodulinn on Deventer ja kodustaadion Adelaarshorst.

Hooajal 2016/17 mängib kubi riigi tugevaimas liigas Eredivisie.

## Eesti mängijad
* Sander Post (2008–2010, 41 liigamängu ja kümme -väravat)
* Henrik Ojamaa (2016–2017)
* Henri Anier (2020–)

## Viited
Salme jõgi

**Salme jõgi** (ka *Salme kanal*) on vooluveekogu Saare maakonnas Saaremaa lõunarannikul. Jõgi eraldab Sõrve poolsaart ülejäänud Saaremaa saarest ning ühendab Ariste lahte  poolsaarest läänes Suure katlaga idas. Salme jõgi võib voolata mõlemas suunas.

## Ajalugu
Viikingiajal oli Salme jõe kohal laevatatav salm ehk mereväin, mis eraldas tollast Sõrve saart Saaremaa saarest. Isegi mitmelt 18. sajandi kaardilt on veel näha, kuidas Sõrve saar oli Saaremaast veealaga eraldatud, kuid viimaste aastatuhandete jooksul toimunud pideva maakerke tagajärjel asub kunagise Salme mereväina põhi praeguseks kuival maal. 
 
Vahepeal kohati kinni aetud ja kinni kasvanud Salme kanalis taastati 9. mail 2009 veevool kogu selle ulatuses Suure katla lahest idas kuni mereni Saaremaa läänerannikul.

Salme jõe läänepoolset osa, mis suubub Ariste lahte, on nimetatud ka Sooba jõeks. Enne 2009. aastat, kui Salme jõe ida- ja lääneosa vahel puudus ajutiselt läbivool, oli Sooba jõgi keskkonnaregistris kirjas eraldi jõena. Sooba jõe registrisse kuulunud osa pikkus oli 2,7 km ja selle lähe arvati Üüdibe külla.

2008. ja 2010. aastal leiti Salme alevikus jõe praeguse põhjakalda lähedalt Salme laevmatused: kahe eelviikingiaegse (umbes 750 pKr) neediridadena säilinud laeva ja 41 sõjamehe maised jäänused. Tegemist on vanimate Eestis leitud laevadega.

## Rahvapärimus
Salme jõgi tekkinud sellest, kui Vanapagan tahtnud Sõrvemaad Saaremaast lahutada, et siis Sõrvemaa koos sõrulastega merepõhja uputada. Aga sõrulased saanud Vanapagana kurjast nõust aru ja rutanud Suurt Tõllu appi kutsuma. Tõll leidnud Vanapagana ja lasknud Linnuse talust talle mesilased kallale. Vanapagan ehmunud ja läinud minema.

## Viited

## Välislingid
*
Višnieva

**Višnieva** (transkribeerituna **Višneva**; poola keeles *Wiszniew*, leedu keeles *Višnevas*) on küla (endine alev) Valgevenes Minski oblasti Vałožyni rajoonis, Višnieva külanõukogu halduskeskus. Asub Leedu piiri lähedal, merepinnast 179 meetri kõrgusel Alšanka jõe kaldal. Kuigi mõlemad nimekujud, Višnieva ja Višnieŭ, on lubatud nii klassikalises kui praeguses valgevene keeles, eelistab klassikaline keel nimekuju Višnieŭ, tänapäevane aga Višnieva.

Külas on keskkool ja raamatukogu. Külas on koduloomuuseum. Teised vaatamisväärsused on XX sajandi algul rajatud mõisakompleks, õigeusu kirik aastast 1865 ja katoliku kirik (ehitatud 1637-1641).

## Ajalugu

Višnievat mainitakse esimest korda XIV sajandil, toona allus asula Krevale. Alates XV sajandist on küla omanikeks olnud Słuszkad, Astikased, Sanguzkod ja Pacid. Seoses administratiivse reformiga hakkas Višnieva kuuluma Vilniuse vojevoodkonda ja Ašmiany maakonda, ühtlasi sai asulast alev.

Esimene katoliku kirik rajati külla juba aastal 1421, aga praegune hoone pärineb XVII sajandi keskpaigast. Aastal 1775 hakkas alevis tegutsema keskkool. Aastal 1780 ehitati Višnievasse metallurgiatehas, kus asus Valgevene esimene kõrgahi. Tehas tegutses aastani 1870. Tehase juures olid valukoda, laohoone ja sepikoda, nädalas tootis see 600 puuda rauda. Tehases oli ka valtsmasin, haamreid panid tööle vesirattad. Külas olid ka vesiveski, telliselööv ja piiritusevabrik, seal valmistati klaasi ja toodeti keraamikat. Kaks korda aastas toimusid alevis laadad.

Poola jagamisel sai aastal 1793 Višnieva endale Venemaa. Kuni 1917. aastani oli Višnieva Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu. Aastal 1940 muudeti alev külaks.

1907. aastal elas Višnievas 2 650 elanikku, neist 1863 olid juudid. 30. augustil 1942 mõrvasid Saksa okupandid umbes 1100 kohalikku  juuti, kes olid jäänud natsliku võimu kätte.

Višnievas sündis Iisraeli president Shim'on Peres.

## Pilte

Pilt:Вішнева,_брама-званіца,_здымак_2.jpg|Katoliku kiriku väravahoone
Pilt:Вішнева,_царква_сьвятых_Касмы_і_Даміяна,_здымак_5.JPG|Õigeusu kirik
Pilt:Сядзіба_Храптовічаў_-Адрованж-_каля_Вішнева,_здымак_6.jpg|Mõisa peahoone


## Viited

## Välislingid

* Višnievast portaalis Radzima.org (inglise, valgevene, vene ja poola keeles)
Agraarsotsialism

**Agraarsotsialism** (vene keeles Аграрный социализм) on kapitalistlik põllumajanduspoliitiline vool, mis nõuab põllumajanduslikult kasutatavate maa-alade eraomandi kaotamist.

## Vaata ka
*Öko-sotsialism

## Viited

## Kirjandus
*Jim Bissett: *Agrarian Socialism in America: Marx, Jefferson, and Jesus in the Oklahoma Countryside, 1904-1920*, University of Oklahoma Press, 2002, ISBN 0806134275 Google Book