Nominalisatsioon

**Nominalisatsioon** on üks sekundaartarindi liike ja tähendab nimisõna moodustamist alussõna tähendust muutmata, nii et tekib nimisõnafraas.

Nominalisatsioonidele vastavad põhiliselt normaallaused. Üldse ei saa nominalisatsioone moodustada kogeja- ja omajalausest ega olemasolulausest. Seetõttu ei saa neist üksikutest verbidest, mis esinevad ainult nendes lausetes, *mine*-tuletisi moodustada: *piisama - *piisamine*.

Nominalisatsiooni näiteid:

*päike *'tõuseb** > päikese **tõusmine***

***puhastatakse** vaipa > vaiba **puhastamine***

***valatakse** treppi > trepi **valamine***

***parandatakse** sokki > soki **parandamine***

***avaldatakse** meelt > meele**avaldus***

***järjestatakse** ebaõiglaselt > ebaõiglane **järjestus***

Nominalisatsiooni peamine ülesanne on näidata seost eri tegevuste vahel, näiteks ''Trepi valamine võttis paar päeva''. Sama ülesannet täidavad teised [[lauselühend|sekundaartarindid]] ja [[osalause]]d.

==Eesti keel==

=== Nominalisatsiooniliited ===
Lisaks teonimeliitele ''-mine'' sobivad nominalisatsiooniliiteks ka järgmised liited:

''-us'': vaatlus, langus jms, nt ''Hoone '''viimistlus''' võtab aega''

''-e'': teke, tõrje jms, nt ''Koguti andmeid lindude '''rände''' kohta''

''-u'': kulg, tõus jms, nt ''Tööviljakuse '''kasv''' on aeglustunud''

''-i'': sund, kõnd jms, nt ''Talivilja '''külv''' hilines''

''-ng'': õitseng, häving jms, nt ''Eesti majanduse '''areng''' aeglustus''

''-k'': käik, müük jms, nt ''Kuulujuttude '''levikule''' pandi piir''
===Nominalisatsiooni mitmemõõtelisus=== 
*[[Lause]] võib jääda kahemõtteliseks, nt ''Peetri toitmine oli aeganõudev''

Nominalisatsiooni tulemusena tekkivas [[nimisõnafraas]]is ''Peetri toitmine'' võib [[täiend]] ''Peetri'' vastata nii lähtelause [[Alus (keeleteadus)|alus]]ele kui ka [[sihitis]]ele. Tekib küsimus, kas aega võttis see, kuidas Peeter (alus) kedagi toitis, või see, et Peetrit (sihitis) toideti. Tavaliselt aitab vahet teha [[kontekst]], nt ''Peetri toitmine oli aeganõudev - talle ei meeldinud lutipudeli otsa lutsutada.'' Sellisel juhul võib aru saada, et Peetrit toidetakse, sest beebi ei saa iseseisvalt enda toitmisega hakkama, rääkimata kellegi teise toitmisest.

*Nominalisatsiooni tulemusena tekkivate [[nimisõnafraas]]i [[täiend]]ite vahel võib tekkida otseühendus

Kui üks täiend on [[Eesti keele grammatika|omastavas]] ning teine täiend mõnes muus käändes, siis tuleks teine täiend paigutada [[fraas]]i peasõna järele. Näiteks fraasi ''sõbra autosse istumisel'' puhul tekib küsimus, kas istutakse sõbra autosse või istub sõber autosse. Et ei tekiks kahemõttelisust ega kahtlusi, oleks parem öelda nt ''sõbra istumisel autosse''.

=== Nominaalstiil ===
[[Nominaalstiil]] sobib nimisõnarohketesse teadustekstidesse, nt ''liik käitub normaalselt > liigi normaalkäitumine'', kuid sellega liialdamine võib muuta laused pikaks, venivaks ja raskesti arusaadavaks. Näiteks kasutatakse nominaalstiili rohkelt [[Kantseliit|kantseliidis]]: ''praak tuleb ümber teha > praak kuulub ümbertegemisele''. Nominalisatsioonile on iseloomulik [[Teonimi|teonime]]liide ''–mine'', ent on teisigi võimalusi (vaata ''Nominalisatsiooniliited'').

====''Teostama, tegelema, toimuma''====
Vahel rakendatakse nominalisatsiooni ka siis, kui eri tegevusi polegi. Näiteks asendatakse konkreetse tähendusega [[öeldis]]verb üldise tegevustähendusega [[verb]]iga, nt ''teostama, tegelema, läbi viima, toimuma'' jne.

Selle asemel, et öelda ''Munitsipaalpolitseinikud '''kontrollivad sõidupileteid***, öeldakse hoopis *Munitsipaalpolitseinikud *'teostavad sõidupiletite kontrolli***.

Võrdle veel:

''Mati Alaver '''treenib suusatajaid*** > *Mati Alaver *'tegeleb suusatajate treenimisega***

''Pärast kahte tundi õppimist hakati '''tunnikontrolli kirjutama*** > *Pärast kahte tundi õppimist hakati *'läbi viima tunnikontrolli kirjutamist***

''Lehm '''lakub''' vasikat > Lehm '''tegeleb''' vasika '''lakkumisega***

Sellist võtet kiputakse kasutama just formaalsetes ja ametlikes tekstides.

## Vaata ka
*Kiilung
*Nimisõnafraas

## Viited