open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dietüüleeter

**Dietüüleeter** ehk **etüüleeter** ehk **etoksüetaan** ehk **eeter** on kergesti lenduv iseloomuliku lõhna ja kõrvetava maitsega värvuseta vedelik. Tema keemiline valem on C4H10O ehk täpsemini CH3CH2OCH2CH3.

Dietüüleetri molaarmass on 74,12 g/mol. Sulamistemperatuur on –116,3 °C, keemistemperatuur on 34,6 °C ja leekpunkt on –45 °C. Vedela dietüüleetri tihedus on 713,4 kg/m³ ja viskoossus +25 °C juures 0,224 cP. Normaaltingimustel on ta värvitu vedelik.

Vees lahustub ta halvasti: 20 °C juures saab 100 g vees lahustada 6,9 g dietüüleetrit. See-eest lahustub ta orgaanilistes lahustites.

Dietüüleeter süttib kergesti. Tema isesüttimistemperatuur on 170 °C, nii et ta võib süttida juba kuuma pinnaga kokku puutudes, ilma et sinna oleks mingit leeki või sädet vaja. Keemialaborites kasutatakse tema kuumutamisel või utmisel tavaliselt auru, mis võimaldab piirata temperatuuri 100 °C-ga.

Dietüüleeterit saadakse etanooli kontsentreeritud väävelhappega dehüdraatides või eteeniga hüdrateerides. Teda tarvitatakse lahustina ja ekstrahendina mõne ravimi koostises.

Dietüüleetri aur on mürgine. See on õhust raskem ning võib allapoole koguneda ja hapnikuga reageerides plahvatada.

Arvatakse, et dietüüleetri avastas Ramón Llulli 1275. aastal, kuigi selle kohta pole säilinud tõendeid. 1540. aastal sünteesis seda Valerius Cordus, kes nimetas selle magusa vitrioli õliks. Nimetus tuleb sellest, et seda saadi etanooli ja väävelhappe, mida tollal kutsuti vitrioliõliks, segu utmisel. Umbes samal ajal avastas Paracelsus eetri tuimastava mõju. Eetriks nimetas selle aine 1730. aastal August Siegmund Frobenius.

## Meditsiiniline kasutamine

Minevikus kasutati seda tuimastina, kuid mitte enam, sest kõrvaltoimena võib see pärast tuimastamist põhjustada nohu või oksendamist. Tänapäeval kasutatakse mittesüttivaid tuimasteid, näiteks halotaani.

Hoffmanni tilgad on Eestis tuntud nimetustega "liikva", "õuhka" ja "õuka".  

## Olmetarvitamine

Kuna eeter tekitab joovet, kasutatakse seda ka uimastina. Kuid eetri joomine on tervisele ohtlikum kui näiteks alkoholi joomine. Eluohtlik annus eetri sissevõtmisel võib olla juba 20 milliliitrit.

## Viited
Waldenburg

**Waldenburg** on mitme koha nimi:

***[[Waldenburg (Saksimaa)|Waldenburg]]**, linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Chemnitzi kreisi põhjaosas
* **[[Waldenburg (Württemberg)|Waldenburg]]**, linn Saksamaal Württembergi liidumaal Hohenlohekreisis
***[[Wałbrzych]]** (saksakeelne nimi **Waldenburg**), linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas
*...
Niederfrohna

**Niederfrohna** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Zwickau kreisis Niederfrohna vallas.

2013. aasta 31. detsembri seisuga oli Niederfrohnas 2236 elanikku.

## Viited
Oberwiera

**Oberwiera** on asula Saksamaal Saksimaa Zwickau kreisis  Oberwiera vallas. 

Asulas elab umbes pool valla elanikkonnast.
Remse

**Remse** on asula Saksamaal Saksimaa Zwickau kreisis Remse vallas.

Kuni 2008. aastani kuulus Chemnitzi kreisi.
Luxor

**Luxor** on linn Egiptuses.
## Ajalugu
Luxor on tuntud kui endine Ülem-Egiptuse pealinn Teeba, linn oli rohkem kui 500 aasta jooksul Egiptuse impeeriumi tähtsaimaks linnaks. 

Luxor on jagatud kaheks: Niiluse idakaldal asub *elavate linn* ja läänekaldal *surnute linn*. Elavate linna’ on kaks hiiglaslikku templit: Karnaki ja Luxori tempel. Surnute linn on suur nekropol või surnuaed, mille suurimateks vaatamisväärsusteks on Kuningate Org ja kuninganna Hatšepsuti surnutempel.

## Vaata ka

*Luxori eparhia
*Karnaki tempel
*Luxori tempel
*Hathori tempel Denderas
*Kuningate org
*Kuningannade org
*Kuninganna Hatšepsuti surnutempel
*Teeba
*Sfinkside allee, sfinksid ääristavad ligi kolme kilomeetri pikkust teed, mis ühendab Karnaki templit Luxori templiga, alleel on umbes 1200 sfinksi, mis seisavad liivakivist alustel.
## Viited

## Välislingid
*Egiptuses avastati 3400 aastat vana muinaslinn, ERR, 9. aprill 2021
Toomas Siitan

**Toomas Siitan** (sündinud 7. veebruaril 1958) on eesti muusikateadlane ja pedagoog.

Ta on lõpetanud 1981. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi kompositsiooni erialal. 2003. aastal kaitses ta Rootsis Lundi Ülikoolis doktoriväitekirja "Die Choralreform in den Ostseeprovinzen in der ersten Hälfte des 19. Jahrhunderts: Ein Beitrag zur Geschichte des protestantischen Kirchengesangs in Estland und Livland."

Siitan on üldharidus- ja muusikakoolides õpikuna kasutatava raamatu "Õhtumaade muusikalugu I" autor.

Ta on Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor. Alates 1990. aastast on ta töötanud ka dirigendina. 1994. aastal asutas ansambli Studio Vocale. Aastatel 1994–2024 oli ta Haapsalu vanamuusikafestivali kunstiline juht.

Aastatel 2018–2024 oli ta Eesti Kontserdi nõukogu esimees.

## Tunnustus
*1986 – ajakirja Teater. Muusika. Kino aastapreemia
*1990 – Eesti Heliloojate Liidu muusikateaduse aastapreemia
*1991 – ajakirja Teater. Muusika. Kino aastapreemia
*1999 – Suure Vankri auhind
*2002 – Eesti Muusikaõpetajate Liidu auliige
*2003 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (doktoriväitekirja kaitsmine ja raamat "Die Choralreform in den Ostseeprovinzen in der erster Hälfte des 19. Jahrhunderts: ein Beitrag zur Geschichte des protestantischen Kirchengesangs in Estland und Livland")
*2003 – Haapsalu Püha Johannese koguduse teenetemärk
*2005 – stipendium "Ela ja sära"
*2007 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2008 – Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia (vanamuusika propageerija nii pedagoogi, teadlase kui ka interpreedina)
*2010 – Eesti Muusika Päevade preemia (loeng "Eesti muusikaloo senitundmata leheküljed") 
*2021 – EELK teeneteristi III järk
*2023 – Eesti kultuurkapitali helikunsti peapreemia (erakordse ja laiahaardelise panuse eest muusikavaldkonda)
*2024 – Haapsalu vapimärk
*2025 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali tunnustuspreemia (raamatu "Eesti muusikalugu I" autoritele "erakordse ja mastaapse töö eest Eesti muusikaajaloo kaardistamisel ning mõtestamisel")

## Viited

## Välislingid

* 
* Toomas Siitan andmebaasis ORCID
Bretnig-Hauswalde

**Bretnig-Hauswalde** oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi.

2017. aastal liideti ta Großröhrsdorfi linnaga.

### Vallaosad
Bretnig ja Hauswalde

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Bernsdorf

**Bernsdorf** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.
## Linnaosad
Waldhof (1950), Zeißholz (1994), Großgrabe (1997) ja Straßgräbchen (2007).

## Välislingid

*Linna koduleht
Arnsdorfi vald

**Arnsdorf** on vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis, Radebergi linna lähedal.

Valda kuuluvad 
Arnsdorf, Fischbach, Kleinwolmsdorf, Wallroda.

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Crostwitzi vald

**Crostwitz** (ülemsorbi keeles *Chrósćicy*) on vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis.

### Vallaosad
Crostwitz, Caseritz *(Kozarcy)*, Horka *(Hórki)*, Prautitz *(Prawoćicy)*, Kopschin *(Kopšin)* ja Nucknitz *(Nuknica)*.

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Bernsdorf (täpsustus)

**Bernsdorf** on mitme koha nimi:

***[[Bernsdorf]]**, linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Kamenzi kreisis
***[[Bernsdorf (Zwickau)|Bernsdorf]]**, küla  Saksamaal Saksimaa liidumaal Zwickau kreisis Bernsdorfi vallas
***[[Bernsdorfi vald]]**, vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Zwickau kreisis
***[[Bernsdorf (Cölbe)|Bernsdorf]]**, küla Saksamaal Hesseni liidumaal Marburg-Biedenkopfi kreisis Cölbe vallas
***[[Chemnitz-Bernsdorf]]**, Saksimaa linna Chemnitzi linnaosa
***[[Bernsdorf (Flöha)|Bernsdorf]]**, Saksimaa liidumaa Freibergi kreisi Flöha linna linnaosa
***[[Bernsdorf (Saalfelder Höhe)|Bernsdorf]]**, küla Saksamaal Tüüringi liidumaal Saalfeld-Rudolstadti kreisis Saalfelder Höhe vallas
Budějovice

**Budějovice** all võidakse silmas pidada kahte linna Tšehhi Vabariigis:

* České Budějovice, saksakeelse nimega *Budweis*, Lõuna-Tšehhi maakonna keskus
* Moravské Budějovice Vysočina maakonnas
Interpretatsiooniteooria

**Interpretatsiooniteooria** on distsipliin, mis käsitleb muusikateoste tõlgendamist.

Interpretatsiooniteooria on muusikateaduse aladistsipliin.
Muusikafolkloristika

**Muusikafolkloristika** ehk **muusikaetnoloogia** on teadusharu, mis uurib teoreetilisest ja rakenduslikust küljest rahvamuusikat.

Muusikafolkloristika on muusikateaduse aladistsipliin.
Muusikapedagoogika

**Muusikapedagoogika** on distsipliin, mis käsitleb muusika õpetamist, uurides selle kogemusi ja luues õppeteooriaid.

Muusikapedagoogika on muusikateaduse aladistsipliin.

## Välislingid
* Euroopa muusikakõrgkoolide ühine muusikapedagoogiliste materjalide andmebaas
Muusikapaleograafia

**Muusikapaleograafia** on teadusharu, mis uurib vanu muusika ülesmärkimise kirju.

Muusikapaleograafia on muusikateaduse ja paleograafia aladistsipliin.

Muusikapaleograafia sisaldab ajalooliste notatsiooninäidete kogumist, kirjeldamist, dateerimist, dešifreerimist ja tänapäevasesse notatsiooni ümber panemist ning koos kommentaaridega avaldamist. Muu hulgas uuritakse täht- ja numbernotatsioone ning spetsiifiliste kokkuleppeliste sümbolitega notatsioone, mille dešifreerimine võib olla keeruline.

## Viited
Pillitundmine

**Pillitundmine** on muusikateaduse aladistsipliin, mis käsitleb muusikainstrumentide ehitust, akustilisi omadusi ja väljendusvõimalusi.
Muusikaakustika

**Muusikaakustika** on distsipliin, mis käsitleb muusikaga seotud akustikanähtusi.

Muusikaakustika on akustika ja muusikateaduse aladistsipliin.

## Uurimisvaldkonnad

* Muusikainstrumentide füüsika
* Muusika sagedusvahemik ja muusika sageduslik analüüs
* Muusikaliste helide helisüntees
* Muusika tunnetamine

## Kirjandus
*Gleb Anfilov, "Füüsika ja muusika", Tallinn, Eesti Raamat, 1965
*Johan Sundberg, "Õpetus muusikahelidest", Scripta Musicalia 1995, ISBN 9985902610
*David Hendy, "Müra, heli ja hääled : inimkonna ajalugu läbi helide ja kuulamise", Äripäev, 2013, ISBN 9789949523122
Muusikaesteetika

**Muusikaesteetika** on muusika olemust, omadusi ja seaduspärasusi uuriv esteetika ja muusikateaduse aladistsipliin.

## Välislingid
*"Kahekõne. Muusikaesteetika ja kosmoloogia" Raadiosaade, eetris 28.11.2002
Elsterheide vald

**Elsterheide** (ülemsorbi keeles *Halštrowska Hola*) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi.

## Vallaosad
Neuwiese (*Nowa Łuka*), Bergen (*Hory*), Geierswalde (*Lejno*), Sabrodt (*Zabrod*), Klein Partwitz (*Bjezdowy*), Tätzschwitz (*Ptačecy*), Nardt (*Narć*), Bluno (*Bluń*) ja Seidewinkel (*Židźino*).


Elsterheide_Nardt_22_23.jpg|Narć
Elsterheide_Bluno_church.jpg|Bluń


## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Carlsberg (täpsustus)

**[[Carlsberg]]** on Taani õlletootja. 

**Carlsberg** on ka mitme koha nimi:
***[[Carlsberg (Pfalz)|Carlsberg]]** on küla Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal Bad-Dürkheimi kreisis Carlsbergi vallas
***[[Carlsbergi vald]]** on vald Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal Bad-Dürkheimi kreisis
***[[Carlsberg (Crostau)|Carlsberg]]** on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Crostau vallas
***[[Karłow]]** (saksakeelne nimi **Carlsberg**) on küla Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas

## Vaata ka
*Karlsberg
Großnaundorf

**Großnaundorf** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Großnaundorfi vallas.

Asula on esmamainitud 1309. aastal kui *Nuwendorf*.
Gustav Holst

**Gustav Holst** (21. september 1874 – 25. mai 1934 London) oli inglise helilooja ja pedagoog.

## Helilooming
### Tähtsamad teosed
*1908 ooper "Savitri"
*1909 "Süit nr 1" sõjaväeorkestrile
*1910 "Hymns from the Rig Veda"
*1911 Süit nr 2" sõjaväeorkestrile
*1912 süit "Beni Mora"
*1913 "St Paul's Suite" 
*1916 orkestrisüit "Planets"
*1917 "The Hymn of Jesus"
*1922 ooper "The Perfect Fool"
*1924 ooper "At the Boar's Head"
*1927 sümfooniline poeem "Egdon Heath"
*1928 "A Moorside Suite"
*1930 "Choral Fantasia"
*1933 "Brook Green Suite"
Zoltán Kodály

**Zoltán Kodály** (16. detsember 1882 Kecskemét &ndash; 6. märts 1967 Budapest) oli ungari helilooja, haridustegelane, lingvist ja filosoof.

Eestis võeti 1960. aastail kasutusele tema muusikaõpetuse metoodika, mis põhines mitte absoluutsetel, vaid suhtelistel helikõrgustel. Eestis sai see tuntuks JO-LE-MI-metoodikana.

## Helilooming
### Tähtsamad teosed
*1915 "Tšellosonaat"
*1923 "Psalmus Hungaricus" koorile ja orkestrile
*1926 ooper "Háry János"
*1927 "Marosszéki tantsud"
*1933 "Galanta tantsud"
*1939 "Variatsioonid teemal "Paabulind""
*1940 "Kontsert" orkestrile
*1961 "Sümfoonia C-duuris"
Irina Björklund

**Irina Björklund** (sündinud 7. veebruaril 1973 Rootsis Danderydis) on soome näitleja ja laulja. 

## Filmid

*"Ottaako sydämmestä?" (1995) 
*"Ihanat naiset rannalla" (1998) 
*"Rukajärven tie" (1998) 
*"Lapin kullan kimallus" (1999) 
*"Minä ja Morrison" (2001) 
*"Vieraalla maalla" (2003) 
*"Isabella" (2006) 
*"Igitee" (2017)
Al-‘Alamayn

**Al-‘Alamayn** on linn Egiptuses Vahemere rannikul Aleksandriast sadakond kilomeetrit läänes.

## Viited
Muhu Muuseum

**Muhu Muuseum** asub Koguva külas Muhu saarel Saare maakonnas. Osalt kajastab see ka kirjanik Juhan Smuuli elu.

## Ajalugu
Muuseum asutati 1973 **Juhan Smuuli memoriaalmuuseumina**, mis tollal oli Saaremaa muuseumi filiaal. Aastast 1990 kannab muuseum Muhu Muuseumi nime ja see on Muhu valla asutus.

## Püsiekspositsioonid
Muhu Muuseumis on 3 püsiekspositsiooni:
*Tooma talu
*Kooli talu
*Välja talu

## Tooma talu
Tooma talu on Juhan Smuuli sünnikodu.

### Elumaja
# Rehetuba – algselt ainuke köetav ruum, kus talvel tehti kõik tubased tööd ja sügisel kuivatati vilja
# Pisike kamber – peremehe, perenaise ja laste magamiskamber
# Tagakamber – kasutati peamiselt magamiseks
# Otsakamber – Juhan Smuuli töötuba
# Madise kamber – seda kasutas Juhan Smuuli poolõe perekond. Madis oli Tooma viimane elanik.
# Eeskamber
# Rehealune
# Täkulaut
# Söötade ruum
# Sigade laut

### Uus ait
# Uus viljaait
# Keldrielu
# Nännelaut
# Kivilaut

### Vana ait
# Pisike laut
# Vana viljaait
# Vahelik
# Kalaelu
# Piimaait

### Suvelaut
# Sealaut
# Pulgeline laut
# Lambalaut
# Saun
# Kuurialune

### Kõrvalhooned
# Suveköök
# Põhuküün
# Kelder
# Kaev
# Sepikoda

## Kooli talu
Seal paikneb vana koolimaja ekspositsioon.

## Välja talu
Seal asub tekstiili väljapanek.

## Pildid

Pilt:In classroom of village school.JPG|Koguva kool
Pilt:Old storehouse.JPG|Ait
Pilt:Old diningtable.JPG|Söögilaud
Pilt:Vikipeedia suvepäevad 2012.JPG|Juhan Smuuli monument


## Viited

## Välislingid
*Muhu muuseumi koduleht
*Muhu muuseumi 360° aeropanoraam / aerofoto. 8 mai 2012
*
Sankt Egidien

**Sankt Egidien** (*St. Egidien*) on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Zwickau kreisis Sankt-Egidieni vallas.
Jesewitz

**Jesewitz** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaa Põhja-Saksi kreisis Jesewitzi vallas.

Asulat on esimest korda mainitud 1404. aastal nime all *Gesewitz*.

Asulas on algkool (1.-4. klass), lasteaed, raamatukogu.
Krostitz

**Krostitz** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaa Põhja-Saksi kreisis Krostitzi vallas.

Krostitzis on Ur-Krostitzeri õlletehas.
Al-Ismā’īlīyah

**Al-Ismā’īlīyah** on linn Egiptuses, Al-Ismā’īlīyah' kubernerkonna keskus. Asub Suessi kanali ääres.
Eduard Tennmann

**Eduard Tennmann** (29. juuli 1878 Peterburi – 19. veebruar 1936 Tartu) oli eesti kirikuõpetaja, publitsist ja esimene eestlasest võrdleva ja süstemaatilise usuteaduse professor Tartu Ülikoolis. 

Aastail 1920–1923 töötas Jüri koguduse ja 1923–1932 Maarja-Magdaleena koguduse pastorina.

Aastail 1919–1926 oli ta dotsent ja 1926–1936 professor võrdleva usunditeaduse alal Tartu Ülikoolis. Eriti huvitasid teda usundipsühholoogia ja usundi ajalugu.

## Teoseid
Ta on avaldanud kirjutisi ja uurimusi usundiloo ja usundifilosoofia alalt, aga ka majanduse ja eriti rahandusküsimuste alalt.

Jüris töötamise ajal kirjutas ta "Usuõpetuse lugemiku", millele tegi illustratsioonid graafik Eduard Viiralt samas pastoraadis.
* G. Teichmüllers Philosophie des Christentums. Doktoritöö, 1931
* Maailma usundid. Peajooni võrdlevast usunditeadusest, 1935
* Hinge surematus, 1935
* Usk ja majandus, 1938 (valmis elu lõpul, ilmus pärast surma)
* Varjatud varandus. Ilmamaa. Tartu 1999. ISBN 9985-878-14-0 ja ISBN 978-9985-878-14-9

### Artikleid
* Üksiku õigus Olion nr 10, 1930

## Kirjandus
* Rein Ruutsoo. "Eduard Tennmann – a Clergyman and an Intellectual". Estonian History of Ideas 5/2000, 
* Ingmar Kurg. "Oikumeenilise liikumise kajastamine Eesti kirikuelus 1910–1940". Usuteaduslik Ajakiri, 1/2004 (53). Lk 47–72

## Välislingid
* 
* Haud Tartu Ülikooli kalmistul
Leninsk

**Leninsk** on mitme asula nimi:
***[[Leninsk (Volgogradi oblast)|Leninsk]]**, linn Venemaal Volgogradi oblastis

## Asulad, mille endine nimi on Leninsk
*Akdepe Türkmenistanis
*Asaka Usbekistanis
*Bajkongõr Kasahstanis
*Taldom Venemaal Moskva oblastis

## Vaata ka
*Leninsk-Kuznetski
George Lazenby

**George Robert Lazenby** (sündinud 5. septembril 1939) on Austraalia filminäitleja.

George Lazenby on kehastanud James Bondi ühes filmis: "Tema Majesteedi salateenistuses".
Murgab

**Murgab** on mitme koha nimi:
***Murgab** ehk **[[Murgap]]**, alev Türkmenistanis
***[[Bartang]]i** jõe nimetus keskjooksul
***[[Murgab (Tadžikistan)|Murgab]]**, asula Tadžikistanis Bartangi jõe ääres
Roger Moore

Sir **Roger George Moore** (; 14. oktoober 1927 – 23. mai 2017 Crans-Montana, Šveits) oli Briti filminäitleja.

Ennekõike oli Roger Moore tuntud näitlejana, kes mängis filmides James Bondi. Ta on mänginud seitsmes Bondi filmis: 
* "Ela ja lase teistel surra" (1973), 
* "Mees kuldse relvaga" (1974), 
* "Spioon, kes mind armastas" (1977), 
* "Kuurakett" (1979), 
* "Eriti salajane" (1981), 
* "Octopussy" (1983), 
* "007: Surma palge ees" (1985). 

Enne Bondi rolli saamist oli tema karjääri ülemaailmseks läbimurdeks saanud 1961. aastal eetrisse läinud telesari "Pühak", kus ta kehastas peategelast Simon Templari. Sari "Pühak" jooksis kuus hooaega, mille vältel valmis 118 osa. 

Pärast "Pühaku" lõppemist jõudis Roger Moore kaasa teha kahes mängufilmis. Seejärel mängis ta koos Tony Curtisega kultuslikuks saanud sarjas "Kelmid ja pühakud" (1971/72), mida tehti kokku 24 osa. Lord Brett Sinclairi rolliga selles sarjas sai temast ka tolle aja kõrgeima palgaga seriaalinäitleja maailmas.

Ta on maetud Monaco kalmistule.

## Välislingid

*
Timothy Dalton

**Timothy Dalton** (õieti **Timothy Leonard Dalton Leggett**; sündinud 21. märtsil 1946 Walesis) on Briti filmi- ja teatrinäitleja.

Dalton on üks näitlejatest, kellel on olnud au kehastada James Bondi. Ta oli filmisarja neljas Bond ning mängis filmides "007: Ohutsoonis" (1987; originaalpealkiri "The Living Daylights") ja "007: Luba tappa" (1989; "Licence to Kill").

1960. aastate alguses õppis ta kuninglikus näitekunsti akadeemias (Royal Academy of Dramatic Art, RADA) ning osales samal ajal ka National Youth Theatre’i lavastuste ringreisidel.

Filminäitlejana debüteeris ta 1968. aastal, mängides filmis "Lõvi talvel" ("The Lion in Winter", režissöör Anthony Harvey) Prantsusmaa kuningat Philippe II.

Dalton on kehastanud tugevaid pea- ja kõrvalosi ka teleseriaalides. Tuntumate rollide hulka kuuluvad Mr. Rochester sarjas "Jane Eyre" (1983), Rhett Butler "Scarlettis" (1994), Rassilon sarjas "Doctor Who" (2009–2010), Sir Malcolm Murray sarjas "Penny Dreadful" (2014–2016) ning ülem (The Chief) sarjas "Doom Patrol" (alates 2019).

## Viited

## Välislingid

*
Sean Connery

Sir **Thomas Sean Connery** (25. august 1930 Edinburgh – 31. oktoober 2020 Nassau, Bahama) oli šoti näitleja.

Ta on eelkõige tuntud Suurbritannia välisluureteenistuse agendi James Bondi esimese kehastajana. Ta mängis James Bondi filmisarja viies esimeses filmis: "Dr. No" (1962), "Armastusega Venemaalt" ("From Russia with Love"; 1963), "Kuldsõrm" ("Goldfinger"; 1964), "Keravälk" ("Thunderball"; 1965) ja "Elad vaid kaks korda" ("You Only Live Twice"; 1967), ning lisaks seitsmendas filmis "Teemandid on igavesed" ("Diamonds Are Forever"; 1971) ja ühes mitteametlikus James Bondi filmis "Ära iial ütle iial" ("Never Say Never Again"; 1983). Connery defineeris Bondi sellisena nagu teda on kehastanud kõik teised hilisemad Bondi osatäitjad.

Tänu James Bondi rollile pääses Connery mängima selliste tuntud filmilavastajate nagu Alfred Hitchcocki, Sidney Lumet' ja John Hustoni filmides. Connery teised tuntumad rollid olid filmides "Marine" (1964), "Küngas" ("The Hill"; 1965), "Mõrv Idaekspressis" ("Murder on the Orient Express"; 1974), "Valge kuningas" ("The Man Who Would Be King"; 1975), "Hõivata sillad" ("A Bridge Too Far"; 1977), "Surematu" ("Highlander"; 1986), "Roosi nimi" ("The Name of the Rose"; 1986), "Äraostmatud" ("The Untouchables"; 1987), "Indiana Jones ja viimane ristiretk" ("Indiana Jones and the Last Crusade"; 1989), "Jaht Punasele Oktoobrile" ("The Hunt for Red October"; 1990), "Lohe süda" ("Dragonheart"; 1996), "Kaljukindlus" ("The Rock"; 1996) ning "Forresteri leidmine" ("Finding Forrester"; 2000). Ta lõpetas näitlejakarjääri ametlikult 2006. aastal, kuid tegi 2012. aastal veel paar häälrolli.

Rolli eest filmis "Äraostmatud" pälvis Connery parima meeskõrvalosatäitja Oscari ja Kuldgloobuse. BAFTA auhinnale esitati Connery kokku neli korda, võites parima meespeaosatäitja auhinna rolli eest filmis "Roosi nimi". 1996. aastal pälvis ta Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhinna, 1998. aastal BAFTA elutööauhinna ja 2006. aastal AFI elutööauhinna. 1999. aastal tunnustati teda Kenndy Keskuse elutööauhinnaga. 2000. aastal löödi ta rüütliks.

Aastatel 1962–1973 oli ta abielus Austraalia näitleja Diane Cilentoga. Abielust sündis poeg Jason, kes on tegutsenud näitleja ja lavastajana. 1975. aastal abiellus ta Prantsuse-Maroko kunstniku Micheline Roquebrune'iga.

Šotimaa Sõprade Klubi eestvedamisel püstitati Tallinna vanalinnas asuvas Šoti pargis 2011. aasta jaanuaris Sean Connery pronksi valatud büst. Kuju autor on skulptor Tiiu Kirsipuu.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
*
Maarja-Magdaleena kogudus

EELK **Maarja-Magdaleena kogudus** on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudus. 

Kogudus kuulub EELK Tartu praostkonda. Koguduse piirkond on Maarja-Magdaleena kihelkond.

Koguduse õpetaja on Aivo Prükk, organistid on Heidy Prükk ja Evi Eedla, juhatuse esimees on Juta Luts.

Jumalateenistused toimuvad  Maarja-Magdaleena kirikus pühapäeviti algusega kell 11.30.

Maarja-Magdaleena kiriku ja  koguduse abikirik oli  Tartumaal Kuusiku külas Vara kirik, mile kohta on andmeid aastast 1627.  Maarja-Magdaleena kihelkonna Vara abikirik sai iseseisva koguduse 1694. aastal, kuid taasühendati hiljem taas  Maarja-Magdaleena kihelkonnakogudusega.

## Koguduse pastorid ja õpetajad
*1627–1634 Nikolaus Bagge, Palamuse koguduse pastor
*1634–1642 Christiern Henrici, Palamuse koguduse pastor
*1642–1650 Salomon Matthiae, Tartu Jaani koguduse pastor
*1647–1650 Johann Chemnitius
*1650–1651 Christer Henrici, Palamuse koguduse pastor
*1652–1662 Faderus Uraelius, Palamuse koguduse pastor
*1662–1676 Johann Windhemius
*1668 paiku Dequinus
*1677–1678 Engelbrecht Matthiae  (surn. 1697)
*1680–1709 Johann Gerstenkorn
*1711–1723 Jacob Günterhack, Kodavere koguduse pastor 
*1725–1727 Eberhard Reimers, Laiuse koguduse pastor 
*1727–1759 Christian Schmidt 
*1760–1784 Gustav Friedrich Cappel
*1785–1797 Gottfried Ludwig Postels
*1797–1843 Paul Gottlieb Georg Everth
*1843–1892 Woldemar von Mickwitz 
*1892–1902 Franz Hollmann 
*1902–1913 Hermann Alexander Neppert 
*1914–1916 Otto Walther
*1917–1922 Paul Kuusik
*1922–1923 Adalbert Hugo Willigerode noorem
*1923–1932 Eduard Tennmann
*1932–1944 Karl Kool
*1944–1963 Karl Koppel
*1963–1974 Kustav Viise
*1974–1976 Kalle Kasemaa, Palamuse koguduse õpetaja
*1976–2013 Eenok Haamer, Mustvee koguduse õpetaja
*2013. aastast Aivo Prükk  (2005–2013 teenis kogudust diakonina)

## Koguduse köstreid
* Matthies, 1680
* Johann Masik, 1709–1734
* Andres Masik, 1734–1739
* Karl Masik, 1740–1771
* Johann Masing (Jaan Masik), 1772–1799
* Carl Woiwodt, –1826
* Alexander Friedrich Woiwodt, 1827–1834
* Johann Friedrich Auster, 1835–1856
* Matthias Sõber, 1867–1915
* Gustav Inn, 1915–1933
* Leonhard Oja, 1933–1976
## Viited

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Marien - Magdalenen, ehstnisch Maria kihhelkond, 1843 seite 90–91
Emilio Estévez

**Emilio Estévez** (sündinud 12. mail 1962 New Yorgis) on USA filminäitleja, filmilavastaja ja stsenarist.

Emilio Estévez on näitleja Martin Sheeni (õieti Ramón Gerardo Antonio Estéveze) poeg ning Ramón Estéveze, Charlie Sheeni ja Renée Estéveze vanem vend.
Boston Legal

**"Boston Legal"** on USA draama-komöödiasari, mille loojaks David E. Kelley. Sari on tehtud David E. Kelley kohtudraama "The Practice" põhjal ning jälgib advokaat Alan Shore'i (James Spader) tööd advokaadibüroo Crane, Poole & Schmidt. Sarjas teevad lisaks kaasa veteranidest televisiooninäitlejad Candice Bergen ja William Shatner. 

Seriaal esimene osa anti eetrisse 3. oktoobril 2004 telekanalil ABC ning seda toodeti 5 hooajal (aastatel 2004–2008) kokku 101 osa.

## Osatäitjad
### Peaosatäitjad
*James Spader – Alan Shore (2004–)
*John Larroquette – Carl Sack (2007–)
*Christian Clemenson – Jerry Espenson (2007–) *külalisrollid varasemates osades* 
*Gary Anthony Williams – Clarence Bell (2007–)  
*Tara Summers – Katie Lloyd (2007–)
*Candice Bergen – Shirley Schmidt (2005–)
*William Shatner – Denny Crane (2004–)

### Varasemad peaosatäitjad
*Rene Auberjonois – Paul Lewiston (2005–2007) *külalisrollid varasemates ja hilisemates osades*
*Lake Bell – Sally Heep (2004–2005) 
*Craig Bierko – Jeffrey Coho (2006–2007)
*Julie Bowen – Denise Bauer (2005–2007)
*Rhona Mitra – Tara Wilson (2004–2005) 
*Monica Potter – Lori Colson (2004–2005) 
*Mark Valley – Brad Chase (2004–2007)
*Constance Zimmer – Claire Simms (2006–2007)

## Auhinnad
**[[Emmy]]**
* Parim draamasarja meespeaosatäitja James Spader (2005)
* Parim draamasarja meeskõrvalosatäitja William Shatner (2005)
* Parim draamasarja külalisnäitleja Christian Clemenson (2006)
* Parim Single-Camera Sound Mixing Craig Hunter, Peter Kelsey, Clark King, William Butler (2006)

**[[Kuldgloobus]]**
* Parim telesarja, minisarja või telefilmi meeskõrvalosatäitja William Shatner (2005)

**[[Peabody Awards]]**
* Boston Legal võitis oma 2005. aasta hooaja eest Peabody Awardi.

## Välislingid
* 
* Ametlik koduleht (arhiveeritud)
James Spader

**James Todd Spader** (sündinud 7. veebruaril 1960 Bostonis Massachusettsi osariigis) on Emmy auhinnaga pärjatud USA näitleja.

Ta on eelkõige tuntud filmidest "Sex, Lies, and Videotape", "Tähevärav" ja "Sekretär" ja advokaat Alan Shore'ina USA draamasarjas "Boston Legal".

## Välislingid
*
Kant

***[[Kant (serv)|Kant]]** on kahe nurgi asetseva pinna või tahu ühinemisserv.
***[[Kant (riietus)|Kant]]** on riietusesemele äärisena õmmeldud riide- või nahariba.
***[[Kant (geograafia)|Kant]]** on teatud tüüpi regioon geograafias.
***[[Kant (Kõrgõzstan)|Kant]]** on linn Kõrgõzstanis. 
***[[Kant (perekonnanimi)|Kant]]** on perekonnanimi, mille tuntuim kandja oli saksa filosoof **[[Immanuel Kant]]**. Eesti inimestest on tuntuim sellenimeline olnud geograaf **[[Edgar Kant]]**. 

## Vaata ka
* Kanti kraater
* Kant (perekonnanimi)
Candice Bergen

**Candice Patricia Bergen** (sündinud 9. mail 1946 Beverly Hillsis Californias) on filmiauhinnale Oscar nomineeritud ja Kuldgloobuse ning Emmyga pärjatud USA näitleja ja endine modell.

Ta on tuntud eelkõige USA situatsioonikomöödiast "Murphy Brown" (1988–1998) ja draamasarjast "Boston Legal" (2005–2008).

Tema tütar on moeajakirja Vogue'i peatoimetaja Chloé Malle.

## Välislingid
*
Pustoška

**Pustoška** on linn Venemaa Pihkva oblastis, Pustoška rajooni keskus.

Asula tekkis raudteejaama juurde 20. sajandi alguses. Linn aastast 1925.

## Viited

## Välislingid
*Pustoška koduleht
Tina Fey

**Elizabeth Stamatina Fey** (meelelahutusmaailmas tuntud kui **Tina Fey**; sündinud 18. mail 1970) on Ameerika Ühendriikide näitleja, koomik, stsenarist ja produtsent. Tina Fey on võitnud 10 Primetime Emmy auhinda, 2 Kuldgloobust ja seitse Writers Guild of America auhinda. Lisaks on ta saanud nii Grammy kui ka Tony auhinna nominatsiooni. Ta kuulus ajakirja Time maailma 100 mõjukaima inimese hulka nii 2007. kui ka 2009. aastal ning pälvis 2010. aastal Mark Twaini nimelise Ameerika huumori auhinna.

Ta oli aastatel 1997–2006 sketšisarja "Saturday Night Live" stsenarist ja näitleja, 1999. aastal sai temast selle saate esimene naissoost peastsenarist. Lisaks on ta kirjutanud stsenaariumi 2004. aasta filmile "Õelad tüdrukud". 

2006. aastal lõi ta oma kogemuste põhjal komöödiasarja "30 Rock" ning oli ise nii selle sarja stsenarist, produtsent kui ka peaosatäitja. Sarja tehti kuni 2013. aastani ja siis veel mõne osa jagu 2020. aastal.

## Välislingid
*
*Tina Fey News
Chandra Wilson

**Chandra Danette Wilson** (sündinud 27. augustil 1969) on Emmy auhinnale nomineeritud USA näitleja. Ta on tuntud eelkõige dr. Miranda Bailey kehastajana draamasarjas "Grey anatoomia".

## Välislingid
* 
* ABC biograafia
Puškinskije Gorõ

**Puškinskije Gorõ** on alev Venemaal Pihkva oblastis, Puškinskije Gorõ rajooni keskus.

Kandis 1925. aastani nime **Svjatõje Gorõ**. Nimetati ümber Aleksandr Puškini auks, kes on maetud sealsesse Jumalaema Uinumise (Svjato-Uspenski) kloostrisse.

Alevi staatuse sai Puškinskije Gorõ 1960. aastal.

## Viited
William Shatner

**William Shatner** (sündinud 22. märtsil 1931 Montréalis Québecis) on Emmy ja Kuldgloobusega pärjatud Kanada päritolu filminäitleja, -produtsent ja -lavastaja ning muusik ja kirjanik.

Tuntuks sai ta 1960. aastatel, kui kehastas James Tiberius Kirki teleseriaalis "Star Trek" (1966–1969) ja selle põhjal valminud seitsmes filmis. 

Aastatel 1982–1986 kehastas ta peategelast politseisarjas "T. J. Hooker" ja alates 2004. aastast mängis advokaat Danny Crane'i seriaalis "Boston Legal".

Ta on kirjutanud mitu romaani Star Treki maailmast.

Shatnerile sõnul ei meeldi talle enda esinemist vaadata. Ta ütleb, et originaalsest "Star Treki" telesaatest on episoode, mida ta pole kunagi näinud, ja ta on sama vastumeelne vaatama oma esinemist seriaalis "Boston Legal". Ta on väitnud, et ainus "Star Treki" film, mida ta on vaadanud, on tema enda lavastatatud film, mida ta pidi monteerimise ajal vaatama – "Star Trek 5: Viimane piir". Oma 1993. aasta raamatus "Star Trek Memories" meenutab ta aga, kui pettunud ta oli, kui osales esimese Star Treki filmi, Robert Wise'i filmi "Star Trek: Film" esilinastusel. 

Shatner on kauaaegne USA elanik ja tal on roheline kaart. 

Oktoobris 2021 lendas Shatner Blue Origini lennul NS-18 kosmosesse; ta oli siis 90-aastane ja temast sai vanim kosmoses käinud inimene. Ta oli vanim kosmoses käinud inimene 2024. aasta maini, mil kosmoses käis Ed Dwight. 

## Viited
 

## Välislingid
*
*Shatner's daily vlogs on "ShatnerVision"
Sebež

**Sebež** on linn Venemaal Pihkva oblastis, Sebeži rajooni keskus. Linn asub Läti ja Valgevene piiri lähedal Orono ja Sebeži järve vahel.

## Elanike arv
* 6600 (2006)
* 6400 (2008)
* 6300 (2009)
* 6300 (2011)
* 5900 (2013)
* 5500 (2015)
* 5301 (2020)

## Vaata ka
*Sebeži linnus
*Sebeži vald
*Sebeži maakond
*Pihkva kubermang Polotski provints
*Polotski kubermang
*Polotski asehalduskond, Valgevene asehalduskond
*Vitebski kubermang

## Viited

## Välislingid
*Н.П.Меньшов, АДМИНИСТРАТИВНО-ТЕРРИТОРИАЛЬНОЕ ДЕЛЕНИЕ И ИСТОРИЯ СЕБЕЖСКОГО УЕЗДА В XVI - XVIII ВЕКАХ, Российский государственный Архив древних актов
Löbnitz

**Löbnitz** on mitme koha nimi: 
***[[Löbnitz (Vorpommern)|Löbnitz]]**, asula Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Lönitzi vallas
***[[Löbnitz (Förderstedt)|Löbnitz]]**, linnaosa Saksi-Anhalti liidumaal Förderstedti vallas
***[[Löbnitz (Köthen)|Löbnitz]]**, linnaosa Saksi-Anhalti liidumaal Kötheni linnas

***[[Löbnitzi vald (Vorpommern)|Löbnitzi vald]]**, vald Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal
***[[Löbnitz~i vald (Saksimaa)|Löbnitzi vald]]**, vald Saksamaal Saksimaa liidumaal
Löbnitzi vald

**Löbnitzi vald** on kahe valla nimi:
***[[Löbnitzi vald (Vorpommern)|Löbnitzi vald]]** Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal
***[[Löbnitzi vald (Saksimaa)|Löbnitzi vald]]** Saksamaal Saksimaa liidumaal
Irboska

**Irboska** ehk **Vana-Irboska** on küla Venemaa Pihkva oblasti Petseri rajoonis. 

862. aastal esmamainitud Irboska on vanimaid Vene linnu. Samas on arheoloog Sergei Beletski seisukohal, et legendi järgi Truvori rajatud Irboska all tuleb tegelikult mõista Pihkvat, millest kujunes piirkonna suurim viikingiaegne keskus. 

Irboskas on 10.–13. sajandist pärinev Irboska muinaslinnus (Truvori linnus) ja 14.–16. sajandil ehitatud Irboska linnus. Liivimaa-Pihkva sõja ajal (1341–1343) piirasid orduväed 10 päeva edutult Irboska linnust.

Irboska linnuse müüride vahel on Vene Õigeusu Kiriku Irboska Nikolai Peakirik, mis on ehitatud paekivist 1349. aastal. Ehitajaks oli Pihkva possadnik Seloga. Aja jooksul on seda korduvalt parandatud, ümber ehitatud ja juurde tehtud 17. sajandi algul, rajati lõunaküljele, Issanda muutmise abikirik. Väljaspool Irboska linnuse müüre asetseb Peakiriku teine, 1775. aastal ehitatud Sergiuse abikirik. Irboska Nikolai koguduse kalmistu asetses Irboska vana maalinna ligidal. 

Irboska Jumalaema sündimise kirik on ehitatud paekivist, on ehitatud 16. sajandi lõpul, mida kinnitab kiriku kellal leiduv aastaarv 7083 s.t. 1575. Kuni 1764. aastani kuulus Jumalaema sündimise kirik Irboska naiskloostrile. Jumalaema kogudusele kuulus ka Nikolai kirik linnusel (maalinn), mis on ehitatud samuti 16. sajandil. 1585. aastani oli see Nikolai kirik iseseiseva Irboska meeskloostri oma, kuid 1585. aastal, kirjutati Irboska Nikolai meesklooster ühes kirikuga Petseri kloostri juurde. Keisrinna Kateriina ajal 1764. aastal suleti Irboska naisklooster ja selle asemele rajati Irboska Jumalaema sündimise kogudus ja viimasele anti üle ka Nikolai (linnuste) kirik. 

Aastatel 1920–1944 oli Irboska alevik ja kuulus Eesti Vabariigi Petserimaa koosseisu ja oli Irboska valla keskus (kuni 1939) ning Linnuse valla keskus (alates 1939. aastast). 

1931. aastal valmis Irboskas Jumalaema Korsuni pühakuju kabel.

Alevikust kirdes, 4,5 km Eesti-Vene piirist, asus viimane Valga–Pihkva–Petseri raudteeliini raudteejaam Eesti maa-alal. Jaama lähedal asusid A/S Eesti Gips kipsiveskid ja alevikust lõunas kipsimurrud.

Irboska kalmistul asub 14.–16. sajandist pärinev Truvori rist.

## Vaata ka
*Uus-Irboska
*Irboska veretöö 
*Irboska linnamägi

## Viited

## Välislingid

*Irboska muuseum
*Irboska elanikud meenutavad "head Eesti aega", ERR, 30. september 2011
Laura

**Laura** on küla Venemaa Pihkva oblastis Petseri rajooni lõunaosas Läti piiri lähedal, Laura valla keskus.

Asub 10 km kaugusel Eesti-Vene kontrolljoonest. Kuni 1944 oli Laura alevik ja kuulus Eesti Vabariigi Petserimaa alla (Laura valla keskus).

## Vaata ka
*Laura Nikolai kirik
Darius Milhaud

**Darius Milhaud** (4. september 1892 Marseille &ndash; 22. juuni 1974 Genf) oli prantsuse helilooja.

## Helilooming
### Tähtsamad teosed
*1919 ballett "Le Boeuf sur le Toit"
*1921 ballett "Les Mariés de la Tour Eiffel"
*1921 süit "Saudades do Brazil" orkestrile
*1923 ballett "La Création du Monde"
*1928 ooper "Christoph Kolumbus"
*1936 "Suite provençale"
*1937 süit "Scaramouche" kahele klaverile
*1940 ballett "Moïse"
*1944 "Sümfoonia nr 2"2
*1945 "Suite française
*1947 Kontsert marimbafonile ja vibrafonile
*1961 "Sümfoonia nr 12"
Elisabeth (Belgia printsess)

**Belgia printsess Elisabeth** (prantsuse Élisabeth Thérèse Marie Hélène; hollandi Elisabeth Theresia Maria Helena; sündinud 25. oktoobril 2001) on Belgia troonipärija, kuningas Philippe I ja kuninganna Mathilde'i esimene laps ja kuningas Albert II pojatütar. 

Élisabeth Thérèse Marie Hélène sündis 25. oktoobril 2001 Brüsseli lähedal Anderlechtis. Kuna kümme aastat enne tema sündi muudeti troonipärimisseadust, saab temast pärast isa Belgia kuninganna. 

Tema ristivanemad olid tema isapoolne tädipoeg, Belgia prints Amedeo, ja emapoolne tädi krahvinna Hélène d'Udekem d'Acoz. Ta sai nimeks **Elisabeth** oma vaarema, kuninganna Elisabethi (1876–1965) järgi.

Printsess Elisabethil on kaks nooremat venda: prints Gabriel ja prints Emmanuel.

## Välislingid

*Belgia monarhia ametlik koduleht
Maarja-Magdaleena kirik

**Maarja-Magdaleena kirik** on maakivikirik ajaloolisel Põhja-Tartumaal, praeguses Tartu maakonnas Tartu vallas Maarja-Magdaleena külas. Kirikut kasutab Maarja-Magdaleena kogudus.

Maarja-Magdaleena kirikut on nimetatud esimest korda 1380. aastal  Tartu piiskopkonna Palamuse koguduse abikirikuna. Tõenäoliselt on Maarja-Magdaleena kihelkonna kirik ehitatud 14. sajandi teisel poolel või 15. sajandil. Kirik on kolmelööviline, nelja traveega ja ilma kooriruumita.

Maarja-Magdaleena kiriku abikirik oli  Tartumaal Kuusiku külas Vara kirik, mile kohta on andmeid aastast 1627.

16. sajandil möllanud sõdades hävis suur osa Maarja-Magdaleena kirikust. Kord aastas pidas Palamuse õpetaja Maarja-Magdaleena kirikust säilinud müüride vahel jutlust. 1642. aastal hakati ehitama uut kirikut ja Maarja-Magdaleenasse asus elama oma kogudusepastor. Pärast Põhjasõda vajas kirik taas parandamist, kuigi pääses suuremate kahjustusteta. 

1885–1887 ehitati vana kirik uusgooti stiilis põhjalikult ümber. Põhja-, lääne- ja lõunasein säilitati, ida suunas kirikut pikendati, lisati läänetorn, põhjaportaal sai eeskoja ning aknaid ehitati suuremaks. Kirik taaspühitseti 1887. aasta sügisel. Kirikus on 700 istekohta. Viimane põhjalik remont oli 1937. aastal.

## Vaata ka
*Maarja-Magdaleena kirikumõis

## Pildid


Pilt:Maarja-Magdaleena church 3.jpg|Peauks
Pilt:Maarja-Magdaleena church 4.jpg|Vaade loodest

## Viited

## Välislingid

*
*
Gabriel (Belgia prints)

**Belgia prints Gabriel** (sündinud 20. augustil 2003) on Belgia kuninga Philippe'i ja printsess Mathilde'i teine laps ning esimene poeg. 

Gabriel Baudouin Charles Marie (hollandi: Gabriël Boudewijn Karel Maria) sündis 20. augustil 2003 Anderlechtis. Tema ristivanemad on paruness Hans-Ulrich von Freyberg (neiupõlvenimega Maria Christina Rossi di Montelera) ja krahv Charles-Henri d'Udekem d'Acoz. 

Tõenäoliselt ei saa prints Gabrielist kuningat, kuna prints Philippe'i järel pärib trooni Gabrieli vanem õde, printsess Elisabeth. Neil on ka noorem vend, prints Emmanuel.
Juri Anduganov

**Juri Anduganov** (23. juuli 1949 Baškortostanis Kaltassõ rajoonis – 6. juuli 2005) oli mari kultuuri-, haridus- ja ühiskonnategelane, soome-ugri keelte professor. Tema teadustööde hulgas on mari keele ajalooline grammatika. Ta korraldas eesti keele õpetamist Mari Riiklikus Ülikoolis. 

Õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis professor Paul Ariste juhendamisel soome-ugri keelte kateedris. Kaitses kandidaadiväitekirja mari keele liitsõnade moodustamisest ja doktoriväitekirja mari keele mikrosüntaksist ajaloolises aspektis. Eesti kolleegide seas oli Juri Anduganovi hüüdnimi **Mari Jüri**.

Juri Anduganov oli Maarjamaa Risti V klassi teenetemärgi kavaler.

Jüri Anduganov oli 2005. aastal Marimaal Joškar-Olas toimunud kümnenda rahvusvahelise fennougristikakongressi president. Ta hukkus autoõnnetuses vahetult enne kongressi.

## Välislingid
* Mari El: X fennougristikakongressi president, kes oli vastu foorumi korraldamisele Marimaal, hukkus autoõnnetuses
* Nekroloog ajalehes Sirp
Zschepplin

**Zschepplin** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Põhja-Saksi kreisis Zschepplini vallas.


Pilt:ZschepplinKirche.jpg
Pilt:Zschepplin-Sammlung Duncker (5366830).jpg
Camille

*Camille (eesnimi)
*Camille (Imbi-Camille Tamm), Eesti viiuldaja

## Filmid
*"Camille", (kasutatud ka pealkirja "Kameeliadaam") 1936. aasta romantiline draamafilm, mille režissöör on George Cukor ning peaosades Greta Garbo ja Robert Taylor. Film tugineb Alexandre Dumas noorema romaanile "Kameeliadaam".
*"Camille", 2007. aasta õuduskomöödia, peaosades James Franco ja Sienna Miller
Johann Pachelbel

**Johann Pachelbel** (1. september 1653 Nürnberg – 3. märts 1706 Nürnberg) oli saksa barokkhelilooja, organist ja pedagoog.

## Helilooming
### Tähtsamad teosed
*1691 "Kuus süiti" kahele viiulile
*1693 "Koraaliprelüüd" orelile
*1695 fuuga "Magnificat" orelile
*1699 kuus variatsioonidega aariat "Hexachordum Apollinis" orelile
*"Kaanon" D-duur kolmele viiulile või tšembalole ja kontrabassile
*"Kuus fantaasiat" C-duur orelile

#### Loomingu näide
Zwochau

**Zwochau** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Põhja-Saksi kreisis Zwochau vallas.

Asula on esmamainitud 1158. aastal.
Rutu

**Rutu** on mitme Eesti koha nimi: 

***[[Rutu mägi]]**
***[[Rutu maastikukaitseala]]** Karksi vallas
***[[Rutu tänav]]** Tallinnas
Baltica

**Baltica** võib tähendada järgmist:

*Baltica, folklooriassotsiatsioon
*Folkloorifestival Baltica
*Korporatsioon Baltica
*Baltika (ka Baltica), hilise Proterosoikumi ja varase Paleosoikumi ajal eksisteerinud manner

## Vaata ka
* Baltika (täpsustus)
* Via Baltica
Babsk

**Babsk** on küla Kesk-Poolas Łódźi vojevoodkonnas Rawa Mazowiecka maakonnas Biała Rawska vallas. Asub 75&nbsp;km kaugusel Łódźist ja 75&nbsp;km kaugusel Varssavist.
Asub jõe kaldal.

Elanikke – 690 (2005)

Küla tekkis tõenäoliselt 14. sajandil.

## Viited

 
## Välislingid
* Kaart
Lev Slobodskoi

**Lev Slobodskoi** (ukraina Лев Слободський; 23. juuli 1943 – 24. jaanuar 2019) oli Ukraina ja hiljem Iisraeli kabetaja.
Mochau (Saksimaa)

**Mochau** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.

2016. aastast kuulub Döbelni linna haldusalasse, enne seda oli Mochau valla keskus.

Asulat on esmamainitud 1090. aastal.

Seal elab umbes 500 inimest.
Mochau vald

**Mochau vald** on kahe valla nimi:
***[[Mochau vald (Saksimaa)|Mochau vald]]**, vald Saksimaal Döbelni kreisis
***[[Mochau vald (Fläming)|Mochau vald]]**, vald Saksi-Anhaltis Wittenbergi kreisis
Mochau

**Mochau** on mitme koha nimi:
***[[Mochau (Saksimaa)|Mochau]]**, asula Saksimaal Döbelni kreisis Mochau vallas
***[[Mochau (Fläming)|Mochau]]**, asula Saksi-Anhaltis Wittenbergi kreisis Mochau vallas

***[[Mochau vald (Saksimaa)|Mochau vald]]**, vald Saksimaal Döbelni kreisis
***[[Mochau vald (Fläming)|Mochau vald]]**, vald Saksi-Anhaltis Wittenbergi kreisis
Bockelwitz

**Bockelwitz** on asula Saksamaal Saksimaa liiduosas Kesk-Saksimaa kreisis endises Bockelwitzi vallas. Kuulub Leisnigi linna koosseisu.
Ida-Viru maavalitsus

**Ida-Viru maavalitsus** oli Ida-Viru maavanema valitsusasutuseks Ida-Viru maakonnas. See asus aadressil Keskväljak 1, Jõhvi, Ida-Virumaa.

Ida-Viru maavalitsus korraldas maavanema asjaajamist ja tehnilist teenindamist. 

Maavalitsuse põhitegevusteks oli maakorraldusalaste, maareformialaste, sotsiaal- ja tervishoiualaste, haridusalaste, noorsooalaste, kultuurialaste, spordialaste, regionaalarengualaste, planeeringualaste, ettevõtlusalaste, majandusalaste, ühistranspordialaste, rahvastiku toimingute alaste, perekonnaseisualaste, infrastruktuurialaste ja keskkonnaalaste ülesannete täitmine, regionaalse arengu programmide elluviimine ning Euroopa Liiduga seonduv riigisisene teavitustegevus maakonnas.

Eesti maavalitsuste tegevus lõpetati 1. jaanuarist 2018.

## Viited
Ostrau vald

**Ostrau vald** on kahe valla nimi: 
***[[Ostrau vald (Saksimaa)|Ostrau vald]]**, vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Döbelni kreisis
***[[Ostrau vald (Saksi-Anhalt)|Ostrau vald]]**, vald Saksamaal Saksi-Anhaltis Saalekreisis
Ostrau

**Ostrau** on mitme koha nimi:

***[[Ostrava]]** (saksakeelne nimi **Ostrau**), linn Tšehhis 
***[[Ostrau (Kesk-Saksimaa)|Ostrau]]**, asula  Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Ostrau vallas
***[[Ostrau (Saksi-Anhalt)|Ostrau]]**, vald Saksamaal Saksi-Anhaltis Saalekreisis Ostrau vallas
***[[Ostrau (Saksi-Anhalt)|Ostrau]]**, asula Saksamaal Saksi-Anhaltis Burgenlandkreisis Elsteraue vallas
***[[Ostrau (Bad Schandau)|Ostrau]]**, linnaosa Saksamaal Saksimaa liidumaal Saksi Šveitsis Bad Schandaus
 
***[[Ostrau vald (Saksimaa)|Ostrau vald]]**, vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis
***[[Ostrau vald (Saksi-Anhalt)|Ostrau vald]]**, vald Saksamaal Saksi-Anhaltis Saalekreisis
Ostrau (Kesk-Saksimaa)

**Ostrau** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Ostrau vallas.


Gemeindeamt.JPG|Rathaus
Ostrauer Kirche.JPG|Kirik
Kalju Reitel

**Kalju Reitel** (11. veebruar 1921 Tapa – 10. september 2004 Tallinn) oli eesti skulptor.

## Elukäik
Ta õppis aastatel 1934–1936 Tallinnas Gustav Adolfi Gümnaasiumis ja aastatel 1936–1941 Tapa Keskkoolis. Aastatel 1942–1943 õppis ta Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Koolis, aastatel 1943–1944 vabatahtlikuna Liepājas asunud lennukoolis lenduriks ning teenis seejärel Saksa lennuväes peamiselt eestlastest koosnevas üksuses. Sõja lõpus üritas ta Saksamaale taganenud üksusest põgeneda Rootsi, aga kuna selleks kasutatud lennuki mootor ütles üles, sattus ta USA vägede kätte vangi.

Vangistusest vabanenud, rändas ta Prantsusmaale ja repatrieeriti sealt 1945. aastal Eestisse. 1950. aastal lõpetas ta skulptorina Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi ning asus tööle Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikumi ja Pioneeride palee skulptuuriõpetajana. Sama aasta detsembris ta vahistati süüdistatuna valel poolel sõdimises. Pärast vangla-aastaid ja viibimist Vorkuta vangilaagrites vabanes ta 1955. aastal. 

Seejärel sai Reitel taas tegutseda skulptuuriringi juhatajana Tallinna Pioneeride Palees (hiljem huvikeskus Kullo). Tema käe all õppisid tulevased skulptorid Hille Palm ja Jaak Soans ning arhitekt Rein Luup.

## Looming
Skulptorina viljeles Kalju Reitel vaba-, monumentaal- ja dekoratiivplastikat. Tema loomingu põhiosa jäi 1960.–1970. aastaisse. Ta lõi humoorikaid, lihtsustatud vormikäsitlusega skulptuure ning mitmeid avalikke mälestusmärke, millest tuleks märkida: Haapsalu fašismiohvrite mälestusmärk (1966), Kristjan Raua ausammas Tallinna kesklinnas Hirvepargis (1968 või 1969, kavandatud koos Eha Reiteliga), Väikese väina tammi hõivamisel 1944. aastal langenud sõjameeste ühishaua mälestusmärk "Leinav ema" (tuntud ka kui "Muhu ema") Muhu saarel (1972), "Kaali mees" Saaremaal (1989).

Endise lahingulendurina jäi talle südamelähedaseks langenud sõjakaaslaste-lendurite teema. Nii on ta hilisloomingus olulisel kohal 1997. aastal Soome Utti lennuväljale rajatud mälestussammas Soome lennuväes hukkunuile, seal hulgas eesti lenduritele ning 2004 Ämari lennubaasis avatud monument kõigile langenud Eesti lennuväelastele.

## Isiklikku
Kalju Reiteli kolmas abikaasa oli disainer Eha Reitel. Tema tütred eelmistest abieludest on muusik Lea Gabral ja kunstiajaloolane Sirje Helme, viimase lapsed on Maarja Vaino ja Martin Helme. 

## Viited

## Kirjandus
*Viivi Viilmann. "Reitel, Kalju, kujur". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 438–439

## Välislingid
*Kalju Reitel veebilehel innovatsioonimuuseum.ee 
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Claymore

**Claymore** (jaapani keeles: クレイモア) on mangade ning anime sari, mille autor on Norihiro Yagi.  

## Taust

Lugu räägib maailmast, kus inimeste kõrval eksisteerivad Yomad: koletised, kes söövad inimeste sisikonda. Yomad on ka kujumuutjad ning suudavad võtta inimese kuju ja elada inimeste kõrval maskeerituna. Ära süües inimese aju, saavad nad tema mälestused endale ja suudavad selle inimesena olla oma pereliikmete kõrval, ilma, et nad viimased Yoma olemasolu märkaksid.  

Nimetu ja väga salapärane organisatsioon on loonud ordu, mis koosneb üliinimlikest sõdalastest, kes on mõeldud kaitseks inimestele Yomade eest. Neid sõdalasi on hakatud rahva seas nimetama Claymore'ideks, oma hiiglaslike Claymore mõõkade järgi. Külad, keda Yomad ründavad, kutsuvad appi Claymore'e, kes suure hulga raha eest Yomad tapavad. Organisatsioon loob Claymore'e siirdates Yoma liha ja vere inimestesse, luues hübriidid, kes on tugevamad kui algsed Yomad, lisaks nende relvatreeningule ja kõrgemale intellektile. Need hübriidid kasutavad suuri Claymore mõõku, mida tavalised inimesed ei jõua kasutada ja neile on iseloomulikud hõbedased silmad ja juuksed.  

Claymore'i tavaliste oskuste alla kuuluvad üleüldised füüsilised oskused (kõige märkimisväärsemalt suur jõud), kiire paranemine (kehaosade regeneratsioon), piiratud kujumuutmine ja oskus märgata Yomasid, tunnetades nende Yokit. Kuid iga Claymore'i Yoma jõud kasvavad ajapikku, kuni Claymore kaotab oma inimlikkuse ja temast saab väga tugev, kõrge intellektiga verejanuline Yoma nimega "Äratatud olend". Nad on samuti pidevalt riski all, kui nad liigtarvitavad oma jõudu, kiirendama oma transformatsiooni Äratatuks. Hea Claymore palub oma sõbral (üldiselt kaas-Claymore'ilt) ennast tappa, kui ta tunnetab enese Yomaks ärkamist, kindlustades selle, et ta sureb veel inimliku olendina.
BD

**BD** on mitmetähenduslik lühend:
***[[Blu-ray Disc]]**
***[[Bangladesh]]i maakood
***Norrbotteni lääni''' kood

## Vaata ka
*.bd