open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viridiaanroheline

**Viridiaanroheline** on üks rohelistest värvitoonidest, mis vastab sünteetilise värvipigmendi kroomhüdroksiidrohelise ja sellest tehtud värvide värvusele. Värvitoon on kergelt tuhmjas külm roheline või sinakasroheline kuni tume sinakasroheline.

#### Pildid

File:Rohelised color nomenclature naturalists.jpg|Kroomhüdroksiidrohelise näidis kolmandas reas keskel näitab viridiaanrohelist värvust. *A nomenclature of colors for naturalists ...* Tahvel X
File:Border (France), 1850–65 (CH 18558439-2).jpg|Tapeedibordüür. Prantsusmaa, 1850–1865. Taust on trükitud kroomhüdroksiidrohelisega, selle värvus on viridiaanroheline.
File:Dacnis viguieri 1902.jpg|*Dacnis viguieri* tangaralaste sugukonnast kannab inglise keeles nime Viridian Dacnis


## Kasutamine
Värvitooni kasutatakse sisekujunduses ja arhitektuuris, sõidukite ja tarbeesemete puhul. Lähimad eestikeelsed värvinimed on sinakasroheline või mereroheline. On olemas ka külmroheline veebivärv nimega *Viridian*.

Eesti keeleruumis on sõna puhul tegemist puhtakujulise laenuga inglise keelest, värvinimetus seostub ainult pigmendiga. Kunstnike ja harrastusmaalijate, kes kasutavad kroomhüdroksiidrohelist, erialasõnavaras tavaline, mujal harv.

## Vaata ka
* Kroomroheline
* Kroomoksiidroheline
* Kroomroheline (pigmentide segu)

## Viited

## Välislingid
* Kroomhüdroksiidroheline colourlex.com portaalis (pilt pigmendist ja värviga kaetud pinnast)
* Viridian. - Pigments through the ages (veebinäitus)
245 eKr

**245. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DIX (509).

## Sündmused
*Esimene Puunia sõda: Kartaago vallutas Hamilkar Barkase juhtimisel roomlastelt tagasi Sitsiilia kindluse Eryxi.

## Sündinud
*Hasdrubal, Kartaago väejuht, Hannibali vend

## Surnud
*...
Vlăhița

**Vlăhița** (ungari keeles *Szentegyháza*; ungari keeles kuni 1899. aastal *Szentegyházas-Oláhfalu*) on linn Rumeenias Transilvaanias Harghita maakonnas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vlăhița elanikest ungarlasi 98,96% ja rumeenlasi 1,7%.

Vlăhița oli aastatel 1952–1960 Madjarite autonoomse piirkonna ja 1960–1968 Mureși-Ungari autonoomse regiooni koosseisus.

## Viited
Cristuru Secuiesc

**Cristuru Secuiesc** (ungari keeles *Székelykeresztúr*) on linn Rumeenias Transilvaanias Harghita maakonnas.

Linna haldusalasse kuulub kaks küla: Betești (*Betfalva*) ja Filiaș (*Fiatfalva*)

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikest ungarlasi 92,47%, rumeenlasi 2,62% ja mustlasi 2,08%.

## Galerii

Cristuru Secuiesc Overview.jpg
Cristuru Secuiesc Szabadság Square.jpg
Cristuru Secuiesc Catholic Church.jpg


## Viited
Ilja Šifman

**Ilja Šoleimovitš Šifman** [ilj'aa š'oleimovitš š'ifman] (vene keeles Илья Шолеймович Шифман; pseudonüüm Кораблёв *Korabljov*; 1. juuni 1930 Leningrad – 4. märts 1990 Leningrad) oli Nõukogude Liidu ajaloolane, antiigiuurija ja orientalist. Ajalooteaduste doktor (1973), NSV Liidu Teaduste Akadeemia orientalistika instituudi Leningradi osakonna vanem teaduslik töötaja, 1989–1990 (surmani) Leningradi Juudi Kultuuriseltsi esimees. 

Asus 1948. aastal õppima Leningradi Riikliku Ülikooli (LRÜ) orientalistikateaduskonna assürioloogia ja hebraistika kateedrisse; seoses kateedri sulgemisega viidi 1950. aastal üle ajalooteaduskonna Vana-Kreeka ja Rooma ajaloo kateedrisse, mille lõpetas 1953. aastal kiitusega. Töötas seejärel ajalooõpetajana, müüjana raamatupoes Mir ja tõlgina. Aastatel 1959–1960 oli aspirant LRÜ ajalooteaduskonna Vana-Kreeka ja Rooma ajaloo kateedris. 1962. aastal kaitses NSV Liidu Teaduste Akadeemia arheoloogia instituudis kandidaadiväitekirja, mis käsitles Foiniikia kolonisatsiooni Vahemere lääneosas. 1972. aastal kaitses doktoriväitekirja ajaloo instituudis. 

Alates 1961. aastast kuni surmani töötas NSV Liidu Teaduste Akadeemia orientalistika instituudi Leningradi osakonnas, ühendades selle tööga LRÜ ajalooteaduskonnas.
246 eKr

**246. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DVIII (508).

## Sündmused
*Ptolemaios III sai Egiptuse kuningaks.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Antiochos II, Seleukiidide riigi valitseja
*Ptolemaios II, Egiptuse kuningas
Hua Guofeng

**Hua Guofeng** (lihtsustatud hiina kirjas 华国锋 ; traditsioonilises hiina kirjas 華國鋒 ; *[[pinyin]]*is Huá Guófēng ; sünninimi **Su Zhu**; 16. veebruar 1921 Jiaochengi maakond, Shanxi – 20. august 2008 Peking) oli Hiina Rahvavabariigi partei- ja riigitegelane.

1940. aastatel oli ta sõdur Hiina Punaarmees ja partei propagandist. Ta oli alates 1949. aastast juhtival parteitööl Hunani provintsis. 1969. aastal valiti ta Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee liikmeks ja 1973. aastal Keskkomitee Poliitbüroo liikmeks. 1975–1976 oli ta Hiina Rahvavabariigi Riiginõukogu peaministri asetäitja, 1975–1977 ühtlasi ka ühiskondliku julgeoleku minister.

7. oktoobrist 1976 kuni 29. juunini 1981 oli Hua Guofeng Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee esimees ja ühtlasi 4. veebruarist 1976 (7. aprillini 1976 kohusetäitja) kuni 10. septembrini 1980 Hiina Rahvavabariigi Riiginõukogu esimees (sisuliselt valitsusjuht).

Mao Zedongi surma järel kõrvaldas Hua Guofeng võimult Nelikjõugu liikmed ja laskis nad 6. oktoobril 1976 vahistada.

1980. aastate algul jäi Hua Guofeng võimuvõitluses Deng Xiaopingile alla ja oli sunnitud juhtivatelt ametikohtadelt tagasi astuma. Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee liikmeks jäi ta siiski kuni 2002. aastani.

## Viited
247 eKr

**247. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DVII (507).

## Sündmused
*Hamilkar Barkas sai Kartaago vägede juhiks Sitsiilias.
*Qin Shihuangdi sai 12-aastaselt Qini riigi valitsejaks.

## Sündinud
*Hannibal, Kartaago väejuht

## Surnud
*...
10 aastat taastatud kaitseväge

**"10 aastat taastatud kaitseväge"** oli aastatel 2001–2004 Eesti kaitseväe välja antav mälestusmedal inimestele, kellel oli tähelepanuväärseid teeneid Eesti kaitseväe taasloomisel. Medal asutati 2001. aastal, kui Eesti kaitsevägi tähistas oma taastamise 10. aastapäeva.

Medali autor oli metallikunstnik Ene Valter.

## Viited

## Välislingid
*Medali näidis
Kaitseväe peastaabi teeneterist

**Kaitseväe peastaabi teeneterist** on Eesti Kaitseväe välja antav teeneterist inimestele, kellel oli tähelepanuväärseid teeneid Eesti Kaitseväe peastaabiga seonduvalt. 

## Risti kavalere
*Ants Laaneots
*Johannes Kert
*Riho Terras

## Välislingid
*Pilt Eesti Kaitseväe kodulehel
Bifurkatsioon (matemaatika)

**Bifurkatsioon** on mittelineaarse süsteemi olekutrajektooride struktuuri kvalitatiivne muutumine süsteemi teatava parameetri tühise muutuse tulemusena.

Bifurkatsiooni näiteks on Lorenzi liblikaefekt: ühel ajahetkel hakkab kahe lähedase realisatsiooni erinevus oluliselt kasvama.
Hase jõgi

**Hase** on 169,7 km pikk jõgi Alam-Saksimaal Saksamaal. See on Emsi parempoolne lisajõgi, kuid osa sellest voolab Else jõkke, mis on Weseri jõgikonna osa. Selle läte on Teutoburgi metsas, Osnabrückist kagus, 307 m kõrge Hankenülli mäe põhjanõlval. Hase valgla on 3116 km². Selle parempoolsed lisajõed on Südradde ja Mittelradde.

## Weseri-Emsi veelahe

Umbes 15 km järel, Gesmoldi juures ja umbes 6 km Mellest läänes kohtub Hase maastiku anomaaliaga ja kahestub nii, et kumbki haru voolab eri äravoolusüsteemi:

* 1/3 veest voolab piki Wieheni mägede lõunakülge Gesmoldist ida suunas Elsesse, mis algab sealt ja voolab Werresse Kirchlengerni juures (Herfordist põhjas). Werre on Weseri lisajõgi;
* 2/3 veest (*õige Hase*) voolab Gesmoldist loodesse Osnabrücki suunas, läbi allpool loetletud linnade ja Meppeni suunas, kus suubub Emsi.

## Linnad

* Melle
* Bissendorf
* Osnabrück
* Bramsche – sellest linnast lõunas ületab Haset Kesk-Saksa kanal
* Neuenkirchen-Vörden
* Bersenbrück
* Badbergen
* Quakenbrück – kagus jaguneb Hase kaheks haruks: Suur Hase (läbib linna kirdes) ja Väike Hase (mis ise jaguneb linnas mitmeks haruks, millest üks lahkub linnast põhja suunas Suurde Hasesse) (Binnendelta)
* Menslage – seal on Hase kanaldatud Väikeseks Haseks
* Löningen – seal voolab see mõnevõrra põhjapoolsemasse harusse: Suurde Hasesse
* Herzlake – seal kohtuvad kaks haru taas
* Haselünne
* Meppen
Travel Channel

**Travel Channel** on Ameerika Ühendriikide mitmekesise programmiga tasuline reisikanal, kanali omanik on Discovery Inc.. Eeter on reisiteemaliste sarjade ja dokumentaalfilmide päralt. Oluline rõhk on ka toidukultuuril.
Endla teatri publikulemmik

**Endla teatri publikulemmik** on Pärnu linna antav auhind sealse Endla teatri aasta kõige märkimisväärsemale lavastusele, parimale mees- ja naisnäitlejale. Lemmiku valimiseks korraldatakse teatri publiku hulgas hääletusi juba alates 2003. aastast. Kõigi vastanute vahel loositakse peaauhinnana välja kutse kahele järgmise hooaja kõigile esietendustele.

## Auhinna saajad
*...

#### 2017
*parim lavastus: Ingomar Vihmari "Mitte praegu, kallis!"
*parim meesnäitleja: Ago Anderson
*parim naisnäitleja: Ireen Kennik.

#### 2018
*parim lavastus: Kaili Viidase "Säärane mulk ehk Sada vakka tangusoola"
*parim meesnäitleja: Ago Anderson
*parim naisnäitleja: Liis Karpov.

#### 2019
*parim lavastus: Aare Toikka "Elu ja armastus"
*parim meesnäitleja: Märt Avandi 
*parim naisnäitleja:  Saara Nüganen ja Kadri Rämmeld.

#### 2020
*parim lavastus: Ingomar Vihmari "Windsori lõbusad naised"
*parim meesnäitleja: Ago Anderson
*parim naisnäitleja: Carmen Mikiver.

#### 2021
*parim lavastus: Enn Keerdi "Hotell laibaga"
*parim meesnäitleja: Tambet Seling 
*parim naisnäitleja:  Fatme Helge Leevald ja Kadri Rämmeld.

#### 2022
*parim lavastus: Kaili Viidase "Põrgupõhja uus Wanapagan"
*parim meesnäitleja: Ago Anderson
*parim naisnäitleja: Carmen Mikiver.

#### 2023
* parim lavastus: Ingomar Vihmari "Norman Vallutaja"
* parim meesnäitleja: Ago Anderson
* parim naisnäitleja: Kadri Rämmeld

#### 2024
* parim lavastus: Aare Toikka "Mäeküla piimamees"
* parim meesnäitleja: Ago Anderson
* parim naisnäitleja: Carmen Mikiver

## Viited
Aari keel

**Aari keel** kuulub Afroaasia keelkonna omo keelte hulka. Seda räägivad aarid Etioopias Lõunarahvaste, rahvusrühmade ja rahvaste osariigis. Kõnelejaid oli 2007. aastal umbes 285 000, neist 129 000 olid ükskeelsed. Peaaegu kõik aarid oskavad aari keelt, lisaks oskavad ka mõned naaberrahvaste esindajad aari keelt.

## Kiri
Aari keelt kirjutatakse ladina või etioopia kirjas. Aari keele kõnelejatest on alla 10% kirjaoskajad. 

1997. aastal ilmus aari keeles Uus testament.

## Fonoloogia
Aari keel on toonikeel.

Keeles esinevad implosiivid ɓ ja ɗ ning heliline glotaalne frikatiiv ɦ.

## Morfoloogia
Nimisõnad võivad lauses olla definiitsed või indefiniitsed. Nimisõnadel on kaks sugu (mees- ja naissugu), kaks arvu ja kolm käänet.

Tegusõnale liituvad aega ja isikut tähistavad sufiksid.

## Süntaks
Põhisõnajärg on SOV. Arvsõna, asesõna ja omadussõna järgneb nimisõnale.

Koopulal on allomorfid -∅, *-ye, -e*:
* kooné yʱints-í-*ye* „see on laps“
* kooné yʱints-i „see on laps“
* ʔí-baab-*e* „tema on minu isa“
Koopula eituseks kasutatakse prefiksit *dak-*:
* ʔitá galtá *dak*-kít-*e* „ma ei ole vana mees“

## Viited

## Välislingid

*Aari keel maailma keelestruktuuride atlases (WALS)
*https://phoible.org/inventories/view/1483
Osnabrücker Land

**Osnabrücker Land** on piirkond Saksamaal Alam-Saksi edelaosas, mis ulatub ka Nordrhein-Westfalenisse. Selle keskus on Osnabrücki linn. Piirkonnas domineerivad Teutoburgi mets ja Hase jõgi. Algselt räägiti siin alamsaksa keele idavestfaali murret. Piirkond on üldiselt identifitseeritud Osnabrücki kreisi ja linnaga, mis kattub suuresti Osnabrücki piiskopkonnaga Saksa-Rooma riigis. Osnabrücker Landi piirkondlik ühendus (*Landschaftsverband Osnabrücker Land*) hoolitseb piirkonna kultuuriküsimuste eest.

## Paiknemine

Osnabrücker Landi lõunaosa külgneb Münsterlandiga Nordrhein-Westfalenis. Läänes on Tecklenburger Land Osnabrücker Landi loomulikuks jätkuks Nordrhein-Westfalenis. Kagus on Ravensberger Land. Enamus Osnabrücker Landist külgneb teiste Alam-Saksi piirkondadega: läänes on Emsland, põhjas on Oldenburger Land ja idas on Dümmeri piirkond.
Grönegau

**Grönegau** (ka *Graingau*) on ajalooline piirkondlik nimi ühele paljudest Saksi Gaudest, mis on säilinud tänapäevani

Piirkonda on esmamainitud 852. aastal. Grönegau on piirkond, mis enamasti katab sama ala, mis praegune Melle Osnabrücki kreisis Saksamaa Alam-Saksi liidumaal. Umbes 800. aastast kuni 12. sajandini jooksis Gau vana lõunapiir arvatavasti Borgholzhausenist ja Hallest Bündesse ja Spengesse idas. *[[Amt]]* Grönenbergi on esmamainitud 1360. aastal. Seejärel kaotas see osa varakeskaegsest Grönegaust, sealhulgas Halle, Borgholzhauseni ja Borgloh'. 1852. aastast alates ei ole enam piirimuutusi toimunud, *Amt* Grönenbergi ulatus on sellest ajast alates sama mis hilisemal Melle kreisil ja lõpuks, 1972. aastast, Melle vallal. Mitmed piirkonna ühingud kannavad siiski Grönegau nime. Isegi kiirtee teenindus Melle lähedal A 30 kiirteel kannab seda iidset piirkondlikku nime.
Marcus Terentius Varro

**Marcus Terentius Varro** (116 Reate – 27 eKr) oli vanarooma õpetlane ja kirjanik. Sünnikoha järgi nimetatakse teda mõnikord ka Varro Reatinuseks, et eristada teda nooremast kaasaegsest Varro Atacinusest.

Varro peateos, "Antiquitates rerum humanarum et divinarum" ("Ilmalikud ja usulised muistised", 41 raamatut), ei ole säilinud. Meieni on jõudnud teos "De re rustica" ("Talupidamisest", 3 raamatut) ning osaliselt ka "De lingua Latina" ("Ladina keelest"), samuti katkendid teosest "Saturae Menippeae" ("Menippose satiirid", algselt 150 raamatut).

Ülejäänud teosed on meieni jõudnud tsiteeringute ja fragmentidena.

Varro entsüklopeedilised teosed "Disciplinarum libri" ("Vabad kunstid", 9 raamatut) ja "Hebdomades vel de imaginibus" ("Seitsmikud või kujutistelt", 15 raamatut) olid Vana-Rooma ajal laialt ringluses ning inspiratsiooniks hilisematele entsüklopedistidele nagu Plinius Vanem, näiteks "Seitsmikud" sisaldas 700 portreed koos neil kujutatud isikute lühitutvustustega värsis ja proosas.

## Vaata ka
* Antiquitates rerum humanarum et divinarum
Varro

**Varro** on vanarooma sugukonnanimi (*cognomen*), mida kasutasid *gens Terentia* liikmed, nende hulgas:
*Marcus Terentius Varro, ka Varro Reatinus, õpetlane (tuntuim Varro)
*Publius Terentius Varro, ka Varro Atacinus, luuletaja
*Gaius Terentius Varro, konsul, kes sai lüüa Cannae lahingus
Kvalifikatsioon

**Kvalifikatsioon** (inglise keeles *qualification*) on ametlikult tunnustatud kompetentsus ehk pädevus, kutseoskus, erialane ettevalmistus või selle aste mingiks elukutseks või tööks.

Kvalifikatsiooniga kaasnevad teatavad õigused ja kohustused. 

Kvalifikatsioonid liigitatakse järgmiselt:
* formaalhariduslikud kvalifikatsioonid – üldharidus (põhi- ja gümnaasiumiharidus), kutseharidus, kõrgharidus;
* kutsekvalifikatsioonid ehk kutsed.
Iseseisvana kirjeldatav ja hinnatav osa kvalifikatsioonist on osakvalifikatsioon. Osakvalifikatsioonideks on näiteks võõrkeele oskus, õppeaine, kursus, lõputöö, osakutse. Osakvalifikatsioone saadakse tihti täiskasvanukoolituse läbimisel.

Kvalifikatsiooni tõendab üldjuhul pädeva asutuse väljastatud diplom või tunnistus.

Eri riikide kvalifikatsioonide võrdlemise aluseks on kvalifikatsiooniraamistikud.

## Vaata ka
* SA Kutsekoda

## Viited

## Välislingid
* Eesti ENIC/NARIC keskus (akadeemilise tunnustamise agentuur) 
* Varasemate Eesti ja NSV Liidu kvalifikatsioonide vastavus
Kvalifikatsiooniraamistik

**Kvalifikatsiooniraamistik** (inglise *qualifications framework*) on kvalifikatsioonide kirjeldamise, liigitamise ja võrdlemise vahend. Riiklike kvalifikatsiooniraamistike eesmärk on kirjeldada kvalifikatsioone läbi viie olulise komponendi – tase, töömaht, profiil, kvaliteet ja õpiväljundid.

Kvalifikatsiooniraamistik võib olla üldine, kõiki haridustasemeid hõlmav, või konkreetset haridustaset või haridusvaldkonda (üldharidus, kõrgharidus, kutseharidus) puudutav.

Euroopa Liidus on riiklike kvalifikatsiooniraamistike aluseks **Euroopa kvalifikatsiooniraamistik** elukestva õppe valdkonnas (inglise *European Qualifications Framework*, EQF). EQF on ühtne Euroopa võrdlussüsteem, mis seob omavahel eri riikide riiklikud kvalifikatsioonisüsteemid ja raamistikud.

Eesti kvalifikatsiooniraamistik, mis sätestati 2008. aastal kutseseadusega, koosneb neljast alaraamistikust:

* põhikooli ja gümnaasiumi riiklikud õppekavad;     
* kutseharidusstandard; 
* kõrgharidusstandard;     
* kutsestandardid.

Kõrgharidustasemel kasutatakse ka eraldi Eesti kõrghariduse kvalifikatsiooniraamistikku, mis lähtub Euroopa kõrgharidusruumi ühtsest kvalifikatsiooniraamistikust (inglise *Qualifications Framework of the European Higher Education Area, QF-EHEA*). Seda tuntakse rohkem nn Bologna protsessi nime all.

## Viited


## Välislingid
* Eesti Kõrg- ja Kutsehariduse Kvaliteediagentuur
* European Qualifications Framework
* Bologna Process
Kadrina mõis

**Kadrina** oli mitme Eesti ala mõisa nimi:
*Kadrina mõis (Kodavere), rüütlimõis Kodavere kihelkonnas
*Kadrina mõis (Maarja-Magdaleena kihelkond), Kaiavere karjamõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas
*Kadrina kirikumõis, kirikumõis Kadrina kihelkonnas
Siberi tuur

**Siberi tuur** (*Acipenser baerii*) on tuurlaste sugukonda tuura perekonda kuuluv kala.

Siberi tuur on IUCN-i punases nimekirjas märgitud kui ohustatud liik. 

Liigiepiteet (*baerii*) on pandud Karl Ernst von Baeri auks.

## Levila
Elab Siberi jõgedes Obist Kolõmani ja edasi Indigirkani. Irtõšis on siberi tuur levinud Zaissani järveni (ka Musta Irtõšini), Obis Obi-Tazi lahest (Drovjanõi neemest) päris Obi ülemjooksuni, Katuni jõeni, ta tungis ka Teletsi järve. Baikalis ja Buhtarma veehoidlas moodustab ta paiksed järvevormid.
Obis ja Jenisseis elab siberi tuur koos sterletiga, Leena ja Kolõma jões on ta ainus tuurlaste esindaja.

Baikalis elab siberi tuura järvevorm, kes on oma bioloogia poolest sarnane Ameerika Suure järvistu tuuraga. Kudema läheb ta Selengasse, märksa vähemal määral ka Barguzini jõkke. Mööda Toli jõge suundub siberi tuur Mongooliasse (on leitud umbes 100 km kauguselt Ulaanbaatarist). Baikali järvevormi on käsitletud ka omaette alamliigina.
Obi, Jenissei, Pjassina ja Hatanga jões on vähesel arvul siberi tuura paikseid vorme. Leena tuur on puhtalt jõevorm.

## Suurus, suguküpsus, eluiga
Siberi tuur kasvab aeglaselt. Suguküpseks saavad isased Obis 9–14-aastaselt, emased 11–20-aastaselt. Jenissei alamjooksul saab tuur suguküpseks 18–23-aastaselt, Baikali vormi isased 15-, emased 18-aastaselt ja hiljem. Obi tuura emased koevad 3–4, isased 1–2 aasta tagant. Jenissei alamjooksul koeb siberi tuur enamasti 4 aasta tagant.
Siberi tuura vanuse ülempiir on 60 aastat.
Obis on siberi tuura tavaline püügikaal isastel 5–25 kg, keskmiselt 10 kg (90–165 cm), emastel 5–44 kg, keskmiselt 13 kg (92–180 cm). Jakuutias on selle tuura tavaline kaal 2 kg, kuid leidub ka isendeid, kes kaaluvad 10 ja isegi 40 kg. Obist püütud siberi tuura suurim kaal ja pikkus on 3 m ja 100–104 kg. Jenisseist püütakse mõnikord 30–40 kg raskusi tuuri, harva kuni 96 kg. Baikalis elava tuura vormi suurim teadaolev kaal on 115 kg, tavaliselt kaaluvad nad aga 16–20 kg.
Siberi tuura viljakus on Obis 174 000–420 000, Jenisseis 79 000–250 000, Baikalis 211 000–832 000 marjatera.

Siberi tuur toitub koorikloomadest (kirpvähilised), putukate vastseist, limustest, kaladest.

## Siberi tuur vesiviljeluses
Siberi tuura (ja tema hübriide teiste tuurlastega) on hakatud rohkelt kasutama kalakasvandustes, kuna siberi tuur kasvab esimestel eluaastatel märksa kiiremini kui teised tuurad, ka on tal vähem terviseprobleeme. Maitseomadustelt peetakse teda mõnevõrra paremaks kui vene tuura, kes on samuti kasvandustes viljeldav. 
Eestis hakati siberi tuura kasvatama kaubakalana 21. sajandi esikümnendi keskpaigas. Ka tänapäeval kasvatatakse seda Eesti kalakasvandustes.

## Viited
Tuiklemine

**Tuiklemine** on kahe lähedase sagedusega osaheli interferentsil esinev nähtus, mida inimene talle kuuldavate helide korral tajub perioodilise helivaljuse muutusena. Antud helivaljuse perioodilise muutuse sagedus on võrdne kahe interfereeruva heli sageduste vahega.

Tuiklemisest on abi muusikainstrumente häälestamisel.

## Tuiklemine võnkumiste korral
Kui kahe samasihilise liidetava lihtharmoonilise võnkumise sagedused erinevad vähe, võib resultantliikumist kujutada pulseeriva amplituudiga harmoonilise võnkumisena. Kui ühe lihtharmoonilise võnkumise võrrand on x_1 = A \cos \omega t ja teise lähedase sagedusega võnkumise võrrand on  x_2 = A \cos((\omega + \Delta \omega)t), siis liites saadaksex=x_1+x_2 = \Bigl(2A \cos(\frac{\Delta \omega}{2}t)\Bigr)\cos(\omega t),seejuures sulgudes olev tegur muutub palju aeglasemalt, kui teine tegur. Seetõttu on amplituudi muutumine perioodiline ja muutub vastavalt sulgudes oleva avaldise absoluutväärtusele.

## Binauraalne tuiklemine

Binauraalne tuiklemine on kõrvapete (kuulmisillusioon), kus inimene tajub tuiklemist kahe lihtheli puhul, mille mõlema sagedused on väiksemad kui 1500&nbsp;Hz ja nend sageduste erinevuse on väiksem kui 40&nbsp;Hz ja neid kahte heli mängitakse eri kõrvadesse samaaegselt. Tavalist tuiklemist võib tajuda ka ühe kõrvaga, kuid binauraalse tuiklemise tajumiseks on vaja mõlema kõrva ja ajus paikneva helitajuga seotud ajuosade koostööd.

## Vaata ka
*Liitheli
*Psühhoakustika

## Viited
James Troisi

**James Troisi** (sündinud 3. juulil 1988 Adelaide'is) on Austraalia jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Austraalia kõrgliiga klubis Western Sydney Wanderers ja Austraalia jalgpallikoondises.

Troisi alustas klubikarjääri 2007. aastal Inglismaal Newcastle Unitedis, kuid ühtegi liigamängu ta klubi meeskonnas kirja ei saanud.

Austraalia kõrgliigas on ta peale Western Sydney Wanderersi mänginud veel Adelaide Unitedis ja Melbourne Victorys, kus mängis esimest korda hooajal 2013–14, mil oli 12 väravaga klubi suurim väravakütt ja jagas selles arvestuses liigas teist kohta. Melbourne Victorys mängis Troisi hiljem veel aastatel 2016–2019.

Lisaks on ta mänginud veel Türgis Gençlerbirliği ja Kayserispori ridades, Itaalia kõrgliiga klubis Atalanta, Belgia kõrgliiga klubis Zulte Waregem, Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al-Ittihad ja Hiina kõrgliiga klubis Liaoning Whowin.

Debüüdi Austraalia jalgpallikoondises tegi Troisi 22. märtsil 2008 sõprusmängus Singapuri vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 5. juunil 2011 sõprusmängus Uus-Meremaa vastu. 2015. aasta Aasia meistrivõistlustel tuli ta Austraalia koondisega Aasia meistriks. Ta lõi turniiril kaks väravat: esimese esimeses alagrupimängus Kuveidi vastu ja teise finaalmängus Lõuna-Korea vastu, kindlustades sellega Austraaliale meistrivõidu. 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri viimases alagrupimängus lõi ta värava Tšiili vastu. Lisaks kuulus ta Austraalia koondisse ka 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ning mängis Austraalia võistkonnaga 2008. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril.

## Välislingid
Mangalia

**Mangalia** (türgi keeles *Mankalya*) on linn Rumeenias Constanța maakonnas Musta mere rannikul. Linn asub ajaloolises Põhja-Dobrudža piirkonnas, Bulgaaria piirist ligikaudu 8 km kaugusel.

6. sajandil eKr asutati praeguse Mangalia territooriumil muinaskreeka linn Kallitis.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mangalia elanikest rumeenlasi 90,6%, türklasi 4,4%, tatarlasi 3,6%, mustlasi 0,5% ja teistest rahvustest inimesi 0,9%.

## Sõpruslinnad
* Aywaille, Belgia
* Balchik, Bulgaaria
* Banská Bystrica, Slovakkia
* Byblos, Liibanon
* Charleville-Mézières, Prantsusmaa
* General Toshevo, Bulgaaria
* Greenport, Ameerika Ühendriigid
* Karmiel, Iisrael
* Lávrio, Kreeka
* Pale, Bosnia ja Hertsegoviina
* Porto Viro, Itaalia
* Santa Severina, Itaalia
* Struga, Põhja-Makedoonia

## Galerii

Port mangalia.jpeg
Balneariu mangalia.jpg
Mangalia 02.jpg


## Viited
Läti SNV lipp

**Läti SNV lipp** oli Nõukogude Venemaa haldusüksuse Läti SNV lipp.

## Väljanägemine
Lipp oli väljanägemiselt väga lihtne. Lipul oli terve plagu punast värvi ja seal peal oli suurtes tähtedes LSPR (Latvijas Sociālistiskā Padomju Republika).

## Ajalugu
Lippu kasutati Läti SNV lipuna aastatel 1919–1920.
Läti SNV vapp

**Läti SNV vapp** oli Nõukogude Venemaa vabariigi Läti SNV vapp.

## Väljanägemine
Vapp oli ringi kuju ning see peenikese musta piirjoonega ja paksu kollase piirjoonega. Vapi keskel oli kollane hammasratas ja hammasratta sees veel musta ja kollaste piirjoontega viisnurk. Viisnurk oli seest punast värvi ja selle sees oli kollaste piirjoontega punase sisemusega kollast värvi vikat ja vasar. Kollase piirjoone ja hammasratta vahel olid kirjutatud Läti keeles Nõukogude Liidu deviis ning Latvijas Soc. Padomju Republika.

## Ajalugu
Läti SNV vappi kasutati aastatel 1919–1920.
Anu Iho

**Anu Iho** (21. jaanuar 1946 – 7. jaanuar 2019) oli eesti raamatukogundustegelane.

Anu Iho lõpetas 1977. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kultuuriteaduskonna raamatukogunduse ja bibliograafia eriala. Ta suunati ENSV TA Teaduslikku Raamatukokku bibliograafiks.

Seejärel asus ta tööle Tallinna Pedagoogilisse Instituuti, kus töötas vanemlaborandi, vanemteaduri ja insenerina. Lühemat aega täitis ta ka ühiskondliku prorektori ülesandeid. 

Alates 1989. aastast oli Anu Iho tihedalt seotud kogude ja komplekteerimisega. Nii sai temast 1989. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli raamatukogu juhataja asetäitja komplekteerimise alal, vahepeal täitis ajutiselt ka raamatukogu infoosakonna ja bibliograafiaosakonna juhataja kohustusi. 

Teaduste Akadeemia raamatukogu järglasse, Tallinna Ülikooli Akadeemilisse Raamatukokku naasis Anu Iho 2004. aastal, kui asutuse juhatamise võttis Anne Valmaselt üle Andres Kollist. Anu Ihost sai raamatukogu peavarahoidja, kellena ta töötas kuni 2017. aastani. 

Aastal 2013 anti talle Tallinna Ülikooli teenetemärk. 

Anu Iho kuulus Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingusse ning tegutses ühingu kogude ja koolituste toimkondades. Samuti kuulus ta TLÜ Akadeemilise Raamatukogu juhatusse ja nõukokku.
## Kirjandus
*MÄLESTAME Anu Iho 21.01.1946 – 07.01.2019, Raamatukogu, nr. 1, märts 2019
Antti Hackzell

**Anders (Antti) Verner Hackzell** (20. september 1881 Mikkeli – 14. jaanuar 1946 Helsingi) oli Soome poliitik, ta kuulus Rahvusliku Koonderakonna ridadesse. Ta oli aastatel 1932–1936 Soome välisminister. Aastal 1944 oli ta Soome peaminister.

Ta asus aastal 1900 õppima Helsingi Ülikooli, ta lõpetas ülikooli aastal 1903 filosoofiakandidaadina ja aastal 1906 õigusteaduse alal. Aastatel 1911–1918 tegutses ta Peterburis advokaadina.

Aastal 1918 asus ta Soome kodusõtta sõdima valgete poolele, ta oli Karjala rinde ülema Aarne Sihvo adjutandiks.

Aastatel 1922–1927 oli ta Soome saadikuks Nõukogude Liidus. 

14. detsembrist 1932 kuni 7. oktoobrini 1936 oli ta Soome välisminister. 8. augustist 1944 kuni 21. septembrini oli ta Soome peaminister.
Urho Castrén

**Urho Jonas Castrén** (30. detsember 1886 Jyväskylä – 8. märts 1965 Helsingi) oli Soome poliitik ja jurist. Ta oli Soome justiitsminister aastatel 1925−1926 ja Soome peaminister 1944. aastal. Ta kuulus Rahvusliku Koonderakonna ridadesse.

Hariduselt oli Castrén õigusteadlane ning tegi pika karjääri kohtusüsteemis. Aastatel 1929–1956 töötas ta Soome Kõrgema Administratiivkohtu (Korkein hallinto-oikeus) presidendina, olles üks mõjukamaid isikuid riigi haldusõiguse kujundamisel.

1944. aasta sügisel, jätkusõja lõppfaasis ja vaherahu sõlmimise järel Nõukogude Liiduga, nimetati Castrén peaministriks. Tema juhitud valitsuse peamiseks ülesandeks oli vaherahu tingimuste elluviimine ja riigi poliitilise olukorra stabiliseerimine keerulisel üleminekuperioodil. Tema valitsus tegutses lühikest aega ning juba sama aasta novembris moodustas uue valitsuse Juho Kusti Paasikivi.

Castréni peetakse tasakaalukaks ja juriidiliselt pädevaks riigimeheks, kes mängis olulist rolli Soome õigusriigi järjepidevuse säilitamisel nii sõdadevahelisel ajal kui ka Teise maailmasõja järgses keerulises poliitilises olukorras.

## Vaata ka
*Urho Castréni valitsus
Marikopa keel

**Marikopa keel** (marikopa keeles *piipaash chuukwer*) on juma keelkonda kuuluv keel, mida räägivad Arizonas Maricopa maakonnas elavad marikopad.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel rääkis marikopa keelt 160 inimest. 2015. aasta andmetel oli keele oskajaid vaid 35. Enne kokkupuudet eurooplastega oli marikopasid hinnanguliselt 2000–3000. Lähimad sugulaskeeled on mohave ja ketšani keel.

## Fonoloogia
Marikopa keeles on 10 vokaalfoneemi ja 23 konsonantfoneemi (lisaks 2 ainult laensõnades esinevat konsonanti). Eristatakse pikki ja lühikesi vokaale: a, aː, e, eː, i, iː, o, oː, u, uː. Esinevad järgmised diftongid: aj, aːj, ej, eːj, oj, oːj, uj, uːj, aw, aːw, ew, eːw.

## Morfoloogia
Nimetava käände (NOM) tunnus on *-sh*. Sihitaval käändel tunnus puudub.
:*'iipaa-ny-sh qwaaq kyaa-m* "mees laskis hirve maha"
:mees-DEM-NOM hirv laskma-KINDEL

Lisaks nominatiivile ja akusatiivile on veel neli käänet: komitatiiv-instrumentaal, adessiiv-allatiiv, inessiiv-illatiiv ja lokatiiv.

Kasutatakse possessiivprefikseid, nt *m-kpur* 'sinu müts'.

## Süntaks
Lauseliikmete järjekord on SOV.

## Vaata ka
*halkidoma keel

## Viited

## Välislingid
*California Language Archive
*WALS
*Multitree.org
Josh Ryan Evans

**Joshua Ryan** "**Josh**" **Evans** (10. jaanuar 1982 Hayward, California – 5. august 2002 San Diego, California) oli Ameerika Ühendriikide filminäitleja.

## Viited
Andmehõive

**Andmehõive** (inglise keeles *data acquisition*) on andmete (inglise keeles *data*) kogumine andmehõivesüsteemi kuuluvatest seadmetest.

Enamasti on andmehõive puhul tegemist mõõtesüsteemiga, kus toimub mõõteandmete kogumine süsteemi kuuluvatelt anduritelt. Koguda võidakse aga ka binaarseid andmeid (näiteks seisundi kohta).

Tänapäeval põhinevad andmehõivesüsteemid enamasti arvutite ja digitaalside kasutamisel. Sideks võidakse kasutada arvutivõrku (Ethernet). Vähesel määral kasutatakse siiani ka analooglahendusi, kuid seda vaid siis, kui digitaalsed lahendused pole mingis mõttes piisavalt head (töökindlad, häirekindlad, usaldusväärsed vms).

Andmehõivesüsteemide elektroonses osas kasutatavad lahendused kuuluvad suures osas mõõteelektroonika valdkonda, eriti analooglahendused.
Peeter Rahnel

**Peeter Rahnel** (sündinud 23. veebruaril 1957 Abja-Paluojal) on Eesti omavalitsustegelane ja poliitik.

Ta oli aastatel 1994–1996 Abja-Paluoja linnapea, 2002–2003 Abja vallavolikogu esimees ja 2005–2018 Abja vallavanem, 2018–2019 Mulgi vallavanem. 

Pärast Riigikogust lahkumist 2022. aasta juunis jätkab ta tööd Mulgi vallavolikogus.

## Elulugu
Rahnel on lõpetanud Abja Keskkooli (1975) ja Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna ajaloo erialal (2011).

Ta on töötanud Abja Tarbijate Kooperatiivis autojuht-ekspediitorina ning Abja Keskkoolis majandusjuhataja ja õpetajana, seejärel Abja TK Restoranis Karksi ja ühes esimestest toitlustusteenuseid pakkunud eraettevõttes. Ta on töötanud ka Tallinna linnavalitsuse Omandireformiametis ja ajalehe Kesknädal turundusjuhina.

Rahnel osales Sakalamaa Rahvarinde tegemistes ja suurürituste organiseerimises. Ta kuulub Eesti Keskerakonda ja on selle asutajaliige.

Alates 1989. aastast on ta korduvalt osutunud valituks esindusorganitesse, algul kohalikku nõukogusse, hiljem juba volikogusse Abja-Paluoja linnas ning Viljandimaa maavolikogus ja Abja vallas.

Ta on kahel korral valitud mulkide vanemaks, kes esindab Mulgi Kultuuri Instituuti, Mulgi kultuuriruumi ja Mulgimaad.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, sai valimisringkonnas nr 8 (Järva- ja Viljandimaa) 503 häält ning ei osutunud valituks.

## Välislingid
* Rannar Raba "Kõige mulgim mulk" Sakala, 26. märts 2016
* Sigrid Koorep "Mulgid said uue uhkuse ja vanema Mulgi vallast" Sakala, 24. november 2017
* "Peeter Rahnel: Inimestel peab olema igal pool hea" Kesknädal, 13. oktoober 2018
Synne Valtri

**Synne Valtri** (kuni 18. augustini 2020 **Sünne Valtri**; sündinud 26. juulil 1982 Keilas) on eesti laulja ja laulukirjutaja.

## Lapsepõlv
Ta elab siiani oma sünnilinnas Keilas. Dokumentide järgi on tema sünnipäev küll 26. juuli, kuid tegelikult sündis ta 25. juulil. Kuna ilmale tulles lõi kell täpselt südaöö, tekkis Valtri enda sõnul arstidel kerge dilemma sünnikuupäeva kinnitamisega. 

## Muusikuna
Aastatel 2009–2013 esines ta koos Horre Zeigeri Big Bandiga ja 2009–2012 ansambliga Toomapojad. Aastatel 2013–2018 kuulus ta ansamblisse Patune Pool. Ansambel andis viimase kontserdi 31. detsembril 2018.

2018. aasta detsembris alustas Valtri soolokarjääri. 1. detsembril 2018 avaldas ta esimese soolosingli "I'll Do It My Way" – laulu, millega oli Valtri lauluvõistlusel "Eesti laul 2019" saavutanud 11. koha.

27. jaanuaril 2019 asutas ta bändi Synne Valtri Band. Mõni kuu hiljem ilmus Synne Valtri Bandi ehk lühidalt SVB esimene singel "Näita ennast". Sellest ajast on bändil ilmunud mitu singlit ja antud on palju kontserte.

2019. aastal osales Valtri võistlusel Eesti Laul 2020 looga "Majakad", mida Synne Valtri esitas koos ansambliga Väliharf, ning saavutas 9. koha. 

## Ettevõtjana
2018. aastal lõi ta enda brändi, mille toodete hulgast leiab nii käekotte, särke kui ka palju muud. 2018. aasta oktoobris avas ta enda brändi e-poe.

## Isiklikku
Valtri on abielus. 2004. aastal sündis tütar Sandriin.

## Viited
2. https://vikerraadio.err.ee/1609369939/synne-valtri-uuris-magistritoos-kui-hasti-tunnevad-muusikud-autorioigusi

3. https://eeter.err.ee/1609364786/synne-valtri-kaitses-maksimumhindele-magistritoo-eesti-autorite-oigustest

## Välislingid

*
*
*
Roy Krishna

**Roy Krishna** (sündinud 30. augustil 1987 Labasas) on Fidži jalgpallur, kes mängib ründajana India kõrgliiga klubis ATK ja Fidži jalgpallikoondises. Ta on koondise kapten.

Ta alustas klubikarjääri 2008. aastal Uus-Meremaa kõrgliiga klubis Waitakere United, kellega tuli viiel korral riigi meistriks.

2013. aasta teises pooles mängis ta mõnda aega teises Uus-Meremaa kõrgliiga klubis Auckland Citys. Sama aasta detsembris toimunud jalgpalliklubide maailmameistrivõistlustel lõi ta eelringi mängus värava Maroko klubi Raja Casablanca vastu.

2014. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Wellington Phoenixiga, mis tegutseb küll Uus-Meremaal, kuid mängib Austraalia kõrgliigas A-League. Ta lõi kuue hooaja jooksul klubi meeskonnas liigas 51 väravat, millega on ta klubi suurim väravakütt. 2018–19 põhihooajal lõi ta liigas 18 väravat, millega oli liiga kõige resultatiivsem mängija. Samal hooajal valiti ta liiga hooaja parimaks mängijaks. 2018. aastal valiti ta Wellington Phoenixi aasta mängijaks.

2019. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu ATK-ga.

Fidži jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 2007. aastal Vaikse ookeani mängudel, kus Fidži läks esimeses mängus vastamisi Tuvaluga, keda võideti koguni 16:0 ja Krishna lõi neist kaks väravat.

Ta on kuulunud Fidži koondisse 2008., 2012. ja  2016. aasta Okeaania meistrivõistlustel.

Lisaks kuulus ta Fidži meeskonda 2016. aasta suveolümpiamängudel. Ta lõi teises alagrupimängus Mehhiko vastu Fidži ainsa värava sel turniiril.

## Saavutused
;Waitakere United
*New Zealand Football Championship: 2007–08, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2012–13
;Auckland City FC
*ASB Charity Cup: 2013–14

## Välislingid
* Roy Krishna Wellington Phoenix FC kodulehel
Vladimir Etuš

**Vladimir Etuš** (vene keeles Владимир Абрамович Этуш; 6. mai 1922 Moskva – 9. märts 2019 Moskva) oli juudi rahvusest Venemaa teatri- ja filminäitleja, Štšukini-nimelise Teatriinstituudi kunstiline juht (aastast 2003), NSV Liidu rahvakunstnik (1984); ta oli Venemaa vanim tegevnäitleja. 

1940. aastal astus ta Štšukini-nimelisse Teatriinstituuti, kuid juba järgmisel aastal alanud sõja tõttu Saksamaaga läks ta vabatahtlikuna rindele. 1943. aastal sai ta raskelt haavata ja 1944. aastal jätkas näitlejaõpinguid. 

1945. aastal lõpetas Etuš teatrikooli ning asus näitlejana tööle J. Vahtangovi nimelises teatris. 
Samaaegselt hakkas ta tööle näitlejameisterlikkuse pedagoogi assistendina Štšukini-nimelises Teatriinstituudis, aastal 1976 sai temast selle õppeasutuse professor, 1987. aastal rektor ja 2003. aastal kunstiline juht.

Ta hakkas filmides mängima 1953. aastal. Peamiselt on ta loonud meeldejäävaid komöödiarolle, näiteks filmides "Kaukaasia vang ehk Šuriku uued seiklused" (1966), "12 tooli" (1971) ja "Ivan Vassiljevitš vahetab elukutset" (1973).

Lastefilmis "Buratino seiklused" (1975) mängis ta Karabas-Barabasi.

## Tunnustus
* 1943 – Punatähe orden 
* 1964 – Vene NFSV teeneline kunstnik
* 1971 – Vene NFSV rahvakunstnik
* 1984 – NSV Liidu rahvakunstnik
* 1985 – Isamaasõja ordeni 1. järk
* 1995, 2003, 2008, 2018 – orden "Teenete eest Isamaa ees" kõik neli järku
* 2002 – Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia
* 2007, 2013 – Aleksander Nevski orden
* 2008 – orden "Venemaa aukodanik´"
* Peeter Suure orden
Lainearv

**Lainearv**  on monokromaatilise laine lainepikkuse pöördväärtus, ühik 1/m või rad/m. Lainearvu nimetatakse ka ruumiliseks sageduseks. Kui (ajaline) sagedus väljendab võnkeperioodide arv ajaühikus (sekundis), siis lainearv näitab võnkeperioodide arvu pikkusühikus (meetris).

Lainearvu mõistet kasutatakse spektroskoopias, teoreetilises füüsikas  ja matemaatikas (Fourier' teisendus), samuti mõnes tehnilises rakenduses, näiteks pilditöötluses.

Spektroskoopias on lainearv (tähis \tilde \nu) avaldatav kujul
: \tilde \nu =  \frac{\nu}{c} = \frac{1}{\lambda}, 
kus  \nu on sagedus, *c* on valguse kiirus ja &lambda; on lainepikkus.

Mõõtühikuna on spektroskoopias kasutusel SI ühiku 1/m ehk m&minus;1 asemel CGS ühik 1/cm ehk cm&minus;1.

Sageli nimetatakse lainearvuks ka **ringlainearvu** k, mis on lainevektori \vec k absoluutväärtus:
:k = |\vec k| = \frac{2 \pi}{\lambda} = 2\pi \cdot \tilde \nu.

Ringlainearv väljendab radiaanide arvu meetri kohta (rad/m) ehk võnkeperioodide arvu pikkuse 2&pi; meetri kohta. 

Ringlainearv erineb lainearvust samamoodi, nagu erineb ringsagedus \omega=2\pi f sagedusest f.

## Viited
Ola Toivonen

**Nils Ola Toivonen** (sündinud 3. juulil 1986 Degerforsis) on Rootsi jalgpallur, kes mängib ründaja või poolkaitsjana Rootsi kõrgliiga klubis Malmös.

Ta on isa poolt Soome päritolu.

## Klubikarjäär
Ta alustas klubikarjääri 2003. aastal kodumaal Degerforsis. Siis mängis Örgrytes (2006) ja Malmös (2007–2009), misjärel jätkas karjääri välismaal.

Ta mängis Hollandi kõrgliigas PSV Eindhoveni ridades (2009–2014), Prantsusmaa kõrgliiga klubides Rennes (2014–2015) ja Toulouse (2016–2018) ning Inglismaal Premier League'i klubis Sunderland (2015–2016).

Alates 2018. aasta augustis liitus ta Austraalia kõrgliiga klubiga Melbourne Victory. Hooajal 2018–19 lõi ta Austraalia kõrgliigas 13 väravat ja valiti liiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2020. aasta juunis naasis Toivonen Malmösse.

## Koondisekarjäär
Toivonen kuulus Rootsi jalgpallikoondisse aastatel 2007–2018 ning esindas riiki kokku 64 mängus ja lõi 14 väravat. Esimese värava lõi ta koondise särgis 29. mail 2010 sõprusmängus Šotimaa vastu ja viimase 2018. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus Saksamaa vastu. Lisaks kuulus ta Rootsi koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
;PSV
*KNVB beker: 2011–12
*Johan Cruijff Schaal: 2012

## Viited

## Välislingid
Liisu Krass

**Liisu Krass** (sündinud 14. juunil 1988 Pärnus) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2007. aastal Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi ja 2011. aastal Tartu Ülikooli maalikunsti erialal. 2017. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (11. lend). Seejärel on ta tegutsenud vabakutselise näitlejana.

## Viited

## Välislingid
*
*Liisu Krass Eesti filmi andmebaasis
Arte

**Arte** on Prantsuse päritolu telekanal, mis edastab prantsuse- ja saksakeelsena publitsistikat, meelelahutust ning Euroopa filme.
Aarno Yrjö-Koskinen

**Aarno Armas Sakari Yrjö-Koskinen** (9. detsember 1885 Helsingi – 8. juuni 1951 Helsingi) oli Soome diplomaat ja poliitik, ta kuulus Rahvusliku Koonderakonna ridadesse. Ta oli aastatel 1931–1940 Soome Vabariigi saadik Nõukogude Liidus. Lisaks oli ta aastatel 1931–1932 Juho Sunila teises valitsuses Soome välisminister.

Ta lõpetas aastal 1915 Keiserliku Aleksandri Ülikooli õigusteaduskonna. Aastast 1917 töötas ta Soome välisministeeriumis.

Ta oli 1. jaanuarist 1931 kuni 8. aprillini 1940 Soome Vabariigi saadik Nõukogude Liidus. Lisaks oli ta 21. märtsist 1931 kuni 14. detsembrini 1932 Soome välisminister (Juho Sunila teises valitsuses). 20. augustist 1940 aastani 1950 oli ta Soome Vabariigi saadik Türgis. Aastal 1950 oli ta diplomaatilisel tööl Haagis Hollandis.

## Isiklikku
Tema isa oli senaator Yrjö Koskinen Yrjö-Koskinen (aastani 1882 Forsman), isapoolne vanaisa oli senaator Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen (aastani 1882 Georg Zacharias Forsman).
EELex

**EELex** on Eesti Keele Instituudi veebipõhine sõnastiku koostamiseks kasutatav töövahendite kompleks.

EELexis on koostatud üle 70 Eesti Keele Instituudi sõnastiku.

EELexi arendamist on rahastatud riiklike programmide kaudu: "Eesti keele keeletehnoloogiline tugi (2006–2010)" ja "Eesti keeletehnoloogia (2011–2017)".

2016–2019 koostati uus sõnastiku- ja terminibaasisüsteem Ekilex.

## Viited
248 eKr

**248. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DVI (506).

## Sündmused
*Rooma sõlmis Sürakuusa kuninga Hieron II-ga liitlaslepingu.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
249 eKr

**249. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DV (505).

## Sündmused
*Esimene Puunia sõda: Kartaago laevastik võitis Rooma laevastikku Drepana lahingus.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Volkonskoiit

**Volkonskoiit** on silikaatide hulka kuuluv mineraal, mida leidub ainult Venemaal. Sellest saadav roheline värvipigment (vanem nimetus **Volkonski roheline**, inglise keeles *Russian Green*) on üks rohelise mulla alaliike.
Mineraal avastati 1830. aastal ja nimetati vürst Pjotr Volkonski, Venemaa keiserliku õukonna ministri ja 1812. aasta isamaasõjas võidelnud kindral-feldmarssali järgi.

Suurim volkonskoiidimaardla asub Jefimjatski mäel ja mujal Ohhanski piirkonnas, Kama jõe keskjooksul permi ladestuses Uuralis.

## Omadused
Volkonskoiit on smektiitide hulka kuuluv savimineraal, mis sisaldab kaltsiumi ja olulises koguses (kuni 30%) kroomoksiidi Cr2O3. Mineraal oletatakse olevat tekkinud erilistes geokeemilistes tingimustes, kroomirikka muda ja vee ning orgaanilise aine koosmõjul. Sageli on mineraal täitnud orgaanilise aine lagunemisel tekkinud tühikuid liivakivi- või konglomeraadikihtides.

Mineraali värvus varieerub oliivrohelisest heleda smaragdrohelise toonini.

Värvides kasutatava pigmendi saamiseks purustatakse mineraal peeneks pulbriks. Vanasti lisati sellesse kvartsi, et teha pigmendiga töötamist lihtsamaks - mineraal on väga adhesiivne, mis raskendab selle pulbrina kasutamist. Tänapäeval toodetakse volkonskoiidist värvi erilise tehnoloogia abil ilma lisaaineteta ja see võimaldab saada tugevama värvitooni. Pigmendina on keemiliselt stabiilne, sobib igasuguste sideainetega, ta on pleekimiskindel ja hea katvusega.

## Kasutamine
Värvipigment sobib munatempera (ikoonimaali), õlimaali ja akvarellvärvide jaoks vajamata täiendavat peenestamist. Kasutatakse ka keraamikas glasuuride valmistamiseks.

Venemaal on volkonskoiiti kasutatud ikoonimaalis keskajast peale, aastasadu enne selle ametlikku avastamist, rohelise värvi valmistamiseks. Tuntud näide on Novgorodi Sofia katedraalis asuv 11. sajandi ikoon, mis kujutab apostleid Peetrust ja Paulust kandmas rohelisi rüüsid oma mantlite all. Sageli kujutatakse ka Ristija Johannest rohelises tuunikas, millele värvi ikoonil annab just volkonskoiit. Mineraal on haruldane ja keskajal oli selle hind võrreldav kulla hinnaga.

Volkonskoiit oli üks Picasso lemmikrohelisi, ta tellis seda alatasa Venemaalt juurde. Tema praegu Puškini Muuseumis asuval sinise perioodi õlimaalil "Pime kerjus poisiga" on kõik värvid saadud segamisel volkonskoiidiga.

#### Näiteid

File:Ancient icon of sts peter & paul.jpg|Apostlid Peetrus ja Paulus. Rohelised rüüd on maalitud volkonskoiidiga. U 1050, Novgorod
File:Icon of John the Baptist (Yaroslavl, 1551).jpg|Ristija Johannes Kõrbeinglina, koos elulooga. U 1551, Jaroslavl


## Viited

## Välislingid
* Volkonskoiit mineraloogia andmebaasis webmineral.com
* Volkonskoiit portaalis mindat.org
* Volkonskoiit portaalis masterpigments.com
Kristiina Heinmets

**Kristiina Heinmets** (abielus **Kristiina Heinmets-Aigro**; sündinud 13. augustil 1978 Tallinnas) on Eesti  telesaatejuht, produtsent ja endine iluduskuninganna. Tuntuks sai ta 1997. aastal, kui ta valiti Eesti Miss Estoniaks ning esindas Eestit Miss Universumi iludusvõistlusel, kus jõudis esimese eestlannana esikümnesse.

## Haridus
Kristiina Heinmets lõpetas 1996. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi ning Tallinna Jakob Westholmi Muusikakooli klaverierialal. Seejärel õppis ta Eesti Kõrgemas Kommertskoolis rahvusvahelist majandust.

Aastal 2003 omandas ta Concordia Rahvusvahelises Ülikoolis (hilisema nimetusega Audentes) bakalaureusekraadi meediateaduses, lõpetades õpingud 'cum laude'.

## Töö ja meediakarjäär
Kristiina Heinmets alustas tööd televisioonis üliõpilasena praktikandina TV3 uudistetoimetuses, kus töötas hiljem ligi kolm aastat kultuuri- ja moeuudiste toimetajana.

Ta on olnud seotud mitmete populaarsete Eesti telesaadetega, tegutsedes saatejuhi, toimetaja või produtsendina. Näiteks:
* "Tantsud tähtedega" 
* "Eesti talent"
* "Eestimaa uhkus" – heategevuslik tunnustamissaade, mille produtsendina tegutses Heinmets ligi 17 aastat. 

## Erakondlik kuuluvus ja poliitiline tegevus
Kristiina Heinmets on olnud seotud Eesti Keskerakonnaga. Ta on erakonna liikmena esinenud meedias ning avaldanud oma seisukohti naiste väärtustamise ja peretoetuste teemadel. 2018. aastal andis Heinmets-Aigro intervjuu, kus rõhutas perede toetamise olulisust ning soolise võrdõiguslikkuse tähtsust Eesti ühiskonnas.

Kristiina Heinmets kandideeris 2019. aasta Riigikogu valimistel Keskerakonna nimekirjas Harju- ja Raplamaa valimisringkonnas, kus ta sai 222 häält, kuid ei osutunud valituks.

Ta astus Keskerakonnast välja 22. detsembril 2020.

## Eraelu
Kristiina Heinmets oli abielus ettevõtja Aivar Aigroga. Neil on kolm last. Paar lahutas 2019. aastal, pärast mida võttis Heinmets 2023. aastal tagasi oma neiupõlvenime.

2024. aastal jõudis avalikkuse ette peresisene vaidlus, mis puudutas laste hooldusõigust ja elukorraldust.

Kristiina Heinmets on laimamise eest kohtusse antud ja mõlemad ohvrid on kohtus võidu saavutanud. Heinmets  peab kahes laimamisvaidluses maksma ohvritele kokku vähemalt 25 000 eurot.

## Tunnustus
* Miss Estonia 1997
* Miss Universe TOP 10 (1997)

## Viited

## Välislingid
Kosta Barbarouses

**Konstantinos Barbarouses** (sündinud 19. veebruaril 1990 Wellingtonis) on Uus-Meremaa jalgpallur. Ta mängib äärepoolkaitsjana Austraalia kõrgliiga klubis Sydney.

Ta on Kreeka päritolu.

Ta alustas karjääri Uus-Meremaa kõrgliiga klubis Team Wellington. 2007. aastal liitus ta Austraalia kõrgliigas mängiva Wellington Phoenixiga. Hooajal 2010–2011 mängis ta teises Austraalia kõrgliiga klubis, Brisbane Roaris, kellega võitis sel hooajal nii Austraalia liiga põhihooaja kui ka finaalseeria. Hooajal 2010–2011 valiti ta Austraalia liiga sümboolsesse koosseisu. Aastatel 2013–2016 mängis ta Melbourne Victorys. Hooaegadel 2014–15 ja 2017–18 võitis ta klubiga Austraalia liiga finaalseeria, hooajal 2014–15 põhihooaja ning lisaks 2015. aastal Austraalia karika. Hooajal 2015–2016 valiti ta taas Austraalia liiga sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2016–17 mängis ta taas Wellington Phoenixis ning valiti 2017. aastal Wellington Phoenixi aasta mängijaks. 2017. aastal liitus ta taas Melbourne Victoryga, kus mängis kaks hooaega. 2019. aasta juunis sõlmis ta lepingu Sydneyga.

Lisaks Austraalia ja Uus-Meremaa klubidele on Barbarouses mänginud hooajal 2011–12 Venemaa esiliigas Alania Vladikavkazis ning hooajal 2012–13	Kreeka kõrgliigas PAE Panathinaikόses.

Barbarouses tegi debüüdi 19. novembril 2008 MM-i valikmängus Fidži vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 23. mail 2012 sõprusmängus El Salvadori vastu. Ta on kuulunud Uus-Meremaa koondisse 2008., 2012. ja 2016. aasta Okeaania meistrivõistlustel ning 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril. Lisaks kuulus ta Uus-Meremaa meeskonda 2012. aasta suveolümpiamängudel.

## Saavutused
;Brisbane Roar
*A-League'i Premiership: 2010–11
*A-League'i Championship: 2010–11
;Melbourne Victory
*A-League'i Premiership: 2014–15
*A-League'i Championship: 2014–15, 2017–18
*FFA Cup: 2015