open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pilvede all

**"Pilvede all"** oli Eesti telesari. Selle tootjaks oli Risti Grupp. Sarja esimene osa läks Kanal 2-s eetrisse 08. septembril 2010 ja viimane osa 14. detsembril 2022, seega oli sari Kanal 2-s eetris 2010–2022. Sarja produtsent on Toomas Kirss, stsenarist Eleonora Berg, režissöörid Mirjam Marjatta Olesk, Toomas Kirss, Henri Nõmm (2016–2017) ja Indrek Simm (2010–2016). 

* Sarja tunnuslaulu "Väike valge vale" esitab Mariliis Jõgeva. Laulu muusika autor on Hendrik Sal-Saller ning teksti on kirjutanud Berit Sal-Saller.

* "Pilvede all" on valitud kolmel korral Eesti Meelelahutusauhindade jagamisel aasta teleseriaaliks.

## Osatäitjad

## Hooajad ja osad

### 1. hooaeg, sügis 2010

### 2. hooaeg, kevad 2011

### 3. hooaeg, sügis 2011

### 4. hooaeg, kevad 2012

### 5. hooaeg, sügis 2012

### 6. hooaeg, kevad 2013

### 7. hooaeg, sügis 2013

### 8. hooaeg, kevad 2014

### 9. hooaeg, sügis 2014

### 10. hooaeg, kevad 2015

### 11. hooaeg, sügis 2015

### 12. hooaeg, kevad 2016

### 13. hooaeg, sügis 2016

### 14. hooaeg, kevad 2017

### 15. hooaeg, sügis 2017

### 16. hooaeg, kevad 2018

### 17. hooaeg, sügis 2018

### 18. hooaeg, kevad 2019

### 19. hooaeg, sügis 2019

### 20. hooaeg, kevad 2020

### 21. hooaeg, sügis 2020

### 22. hooaeg, kevad 2021

### 23. hooaeg, sügis 2022

## Hooaegade kokkuvõte

## Artiklid
* TELETOP: Aasta sitkeim teleliider on vaieldamatult kodumaine seriaal "Pilvede all" DELFI, 30. detsember 2014
* «Pilvede all» – juba kümnes hooaeg! Postimees+, 20. veebruar 2015
* Mida arvavad «Pilvede all» osatäitjad oma rollidest? Elu24, 26. veebruar 2015
* Erisaade «Pilvede all 150» avab Eesti vaadatuima sarja telgitagused Elu24, 1. oktoober 2015

## Välislingid
* "Pilvede all" Kanal 2 veebilehel
* "Pilvede all" Facebookis
Pääsusaba

**Pääsusaba** (*Papilio machaon*) on liblikaliik ratsulibliklaste sugukonnast.

See liik on kohastunud toitumiseks kasutama ainult sarikalisi. Samuti munevad emased liblikad nendele taimedele oma munad. Küll ei ole aga moonde läbi teinud täiskasvanud isendid enam toidu suhtes nii kitsalt spetsialiseerinud ja võivad nektarit imeda ka teiste taimesugukondade esindajatelt.

Pääsusabal on 37 alamliiki.

Liblika tiibade siruulatus on 8–10 cm. Tiibade alaosas paiknevad sinised ja punased silmatäpid.

Pääsusaba on üks kolmest Eestis elutsevast ratsulibliklaste liigist puriliblika ja mustlaik-apollo kõrval.

Oma laia levila tõttu, mis hõlmab nii Euraasiat kui ka Põhja-Ameerikat, on ta üsna väheohustatud.

2017. aasta sügisel esitati pääsusaba üheks Eesti rahvusliblika kandidaadiks. Pääsusaba on 2018 aasta seisuga eesti rahvusliblikas, teenides enam kui pool kõikidest häältest.

## Pilte

Papilio machaon egg.JPG|Munad
Chenille de Grand porte queue (macaon).jpg|Vastne
04 Métamorphose chenille Machaon.jpg|
Papilio.machaon.jpg|Nukk
Makaon.jpg|Valmik
Papilio machaon 04.JPG
Fesoj - Papilio machaon (by).jpg
Papilio_machaon_MHNT_CUT_2013_3_11_Cahors_Female.jpg


## Viited

## Välislingid
*
Eleonora Berg

**Eleonora Berg** (pseudonüüm) oli Eesti stsenarist. Pseudonüümi taga peitusid režissöör Toomas Kirss ja turundaja Kätlin Kontor-Kirss.

## Telesarjade stsenaariumid
Tema stsenaariumiga telesarjadest on kõige pikema eetrieaga olnud "Pilvede all" (2010-2020), režissöörid Toomas Kirss, Mirjam Marjatta Olesk, Henri Nõmm ja Indrek Simm). 

* "Kelgukoerad" (2006–2013, režissöör Raivo Maripuu) 
* "Kartulid ja apelsinid" (2013–2014) 
* "Üheotsapilet" (2015, režissöörid Henri Nõmm, Toomas Kirss, Indrek Simm) 
* "Sinu, minu, meie" (2020, režissöörid Toomas Kirss ja Mirjam Marjatta Olesk) 
* "Kümnest kümme" (2021, režissöör Toomas Kirss)

## Mängufilmide stsenaariumid
* "Pilvede all. Neljas õde" (2018, režissöör Toomas Kirss)
* "Õigus õnnele" (2018, režissöör Toomas Kirss)
* "Salmonid. 25 aastat hiljem" (2020, režissöör Toomas Kirss) 

## Raamatud
* Eleonora Berg (pseudonüüm). "Kartulid ja apelsinid". Tallinn. Kartulid ja apelsinid OÜ, 2015 (679 lk)
* Mirjam Männik. "Pilvede all: tüdrukud kolmandalt" (toimetanud Eleonora Berg). Tallinn. Duubel 3, 2012 (88 lk)

## Pseudonüüm
Eleonora Bergi nimi ilmus esimest korda 2006. aastal "Kelgukoerte" pilootosa stsenaristina. Kes pseudonüümi taga peitub, oli saladus kuni 2023. aastani. Siis tunnistas Toomas Kirsi lesk Kätlin Kontor-Kirss, et pseudonüümi taga peitusid nad kahekesi.

## Viited

## Välislingid
* Eleonora Berg. IMDb
* Jaanus Kulli. Kes on Eleonora Berg? Õhtuleht, 24. november 2010
Inga Lunge

**Inga Lunge** (sünninimi **Inga Proode**; hiljem **Inga Allik**; sündinud 11. veebruaril 1981) on eesti näitleja, muusik ja kirjanik.

## Haridustee
Lunge on lõpetanud 1999. aastal Tallinna Ühisgümnaasiumi ja 2004. aastal Eesti Humanitaarinstituudi teatriõppe suunal. Ta on õppinud aastatel 1999–2000 Tallinna Pedagoogikaülikoolis psühholoogiat ja sotsiaalpedagoogikat. 2011. aastal lõpetas Lunge Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli teatrimagistri kraadiga.

## Loominguline tegevus
Inga Lunge on eelkõige tuntud näitlejana Eesti telesarjast "Pilvede all", kus ta mängis pidevalt aastatel 2010–2018 ja 2022. aastal veel neljas osas.

2016. aasta sügisel osales ta TV3 meelelahutussaatesarjas "Su nägu kõlab tuttavalt". 

Lisaks näitlejatööle teeb Inga Lunge koolitusi vaimse tervise, motivatsiooni, häälekasutuse, avaliku esinemise ja näitlejameisterlikkuse teemadel.

Inga Lunge on kirjutanud lasteraamatu "Nupukas Nora" (2018) ning raamatud "Ma kirjutan sulle" (2020), "Uus algus" (2023), "Minu Karlova. Kellelgi ei ole kiire" (2023), "Nora läheb kooli" (2024), "Lihtsalt ole" (2024) .

Ta on kirjutanud laulutekste ansamblitele Lindpriid, Justament, Kaunimate Aastate Vennaskond ning laulusõnad koguperelavastusele "Tom Sawyeri seiklused" (2016), mille muusikaline kujundaja oli Toomas Lunge. Inga Lunge on ka näidendi "Garderoobikaaslased" autor. 

Ta on olnud Tartu Polygoni Teatrikoolis juhendaja. 2023. aastal lavastas ta Mihkel Tiksi näidendil "Lõpuvile" põhineva suvelavastuse "Korvpall on saatanast".

## Töö näitlejana
### Teatrirollid

### Filmirollid

### Telesarjarollid

## Isiklikku
Inga Lunge oli aastatel 2006–2008 abielus Urmas Allikuga, poeg Rasmus on sündinud 2004. aastal. 

21. veebruarist 2012- 10. oktoobrini 2025 oli ta abielus muusik Toomas Lungega, paaril on 2012. aastal sündinud tütar Nora Ann.

Tema poolõde on näitleja Liis Haab.

## Viited

## Välislingid
* Inga Lunge Eesti Näitlejate Liit
* Inga Lunge: elu ei ole mind hellitanud annestiil.delfi.ee, 25. juuni 2020.
* Inga Lunge aitab varjupaiga naisi.... kroonika.delfi.ee, 18. august 2023.
* Inga Lunge elust Karlovas: elamiseks sobib siinne tempo paremini menu.err.ee, 6. september 2023.
Johann Friedrich Körber

**Johann Friedrich Körber** (28. aprill 1701 Oberoppurg – 7. aprill 1767 Helme) oli Liivimaa vaimulik.

Körber sündis Oberoppurgis Tüüringis (praeguse haldusjaotuse järgi Saale-Orla kreisis Tüüringi liidumaal) pastori pojana. Õppis usuteadust (immatrikuleeriti 29. aprillil 1721) Jena ülikoolis. Oli aastatel 1725–1727 koduõpetaja Halliste kihelkonnas Pornuse mõisas. Ordineeriti 27. juulil 1727 õpetajaks.

Oli aastatel 1727–1746 (introdutseeriti 13. augustil 1727) Tarvastu Peetri koguduse õpetaja. Aastatel 1746–1748 (introdutseeriti 21. septembril 1746) teenis ta Otepää Maarja kogudust. Aastatel 1748–1767 oli ta Helme Maarja koguduse õpetaja, lisaks oli ta aastast 1749 Pärnu praostkonna praost.

## Isiklikku
Johann Friedrich Körber abiellus Tarvastus aastal 1729 oma eelkäija Anton Theophil Lau lesega. Nende poeg Paul Johann Körber oli Tori ja Võnnu Jakobi koguduse õpetaja ja poeg Peter Friedrich von Körber (1732–1799) Harju kreisi kreisiarst, kes kanti 1793. aastal Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse, pojapoeg Eduard Philipp Körber oli Võnnu Jakobi koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*JOHANN FRIEDRICH KÖRBER, http://www.eelk.ee/
*
Anton Theophil Lau

**Anton Theophil Lau** (13. mai 1692 Hamburg – 8. veebruar 1727 Tarvastu) oli Eesti vaimulik.

Lõpetas aastal 1709 Hamburgis gümnaasiumi. Õppis Rostocki (immatrikuleeriti 30. märtsil 1712) ja Kieli Ülikoolis (immatrikuleeriti 8. veebruaril 1716). Oli aastal 1708 Rõngu Mihkli koguduse vikaariks, aastatel 1709–1711 Tarvastu Peetri koguduse vikaariks. Sai 16. juulil 1716 Hamburgis kandidaadiks.

Oli aastatel 1719–1727 Tarvastu Peetri koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Pärast Anton Theophil Lau surma abiellus tema lesk järgmise Tarvastu Peetri koguduse õpetaja Johann Friedrich Körberiga.

## Viited
Friedrich Wilhelm I (Hessen-Kasseli kuurvürst)

**Friedrich Wilhelm I** (20. august 1802 Philippsruhe loss Hanau lähedal – 6. jaanuar 1875 Praha) oli viimane Hessen-Kasseli kuurvürst (aastail 1847–1866).

Tema riik annekteeriti 1866. aastal Preisimaa poolt.
John Carmack

**John D. Carmack** (sündinud 20. augustil 1970) on USA programmeerija ja firma id Software kaasasutaja. Ta on olnud juhtiv programmeerija muu hulgas mängude Doom, Quake ja Wolfenstein 3D juures.

Ehkki Carmack on eelkõige tuntud kui mängude programmeerija, on ta ka suur raketinduse entusiast ja Armadillo Aerospace'i kaasrajaja ning juhtiv insener.
Iia ristimänd

**Iia ristimänd** on ristimänd Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Iia külas. 

Ümbermõõt 2,6 m, kõrgus 25 m (1998).

Männi tüvesse on lõigatud riste.

## Välislingid
*
Id Tech 1

**id Tech 1** (ka Doom Engine) on avatud lähetkoodiga mängumootor, millel põhinevad ID Software-i arvutimängud Doom ning Doom 2. id Tech 1-te on kasutatud veel järgmistes mängudes: HeXen, Heretic, Strife, HacX.

* **Arendaja(d)**    id Software
* **Kirjutatud**     C 
* **Tüüp**          Mängumootor
* ** Litsents**     GNU General Public License
1937. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

**1937. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis** oli maavõistlus poksis Eesti ja Soome vahel 1937. aastal. See toimus Tallinnas 4. novembril 1937. Eesti võitis 5:3.

Kärbeskaal (kuni 50,8 kg): Olli Lehtinen (FIN) - Hans Gutman (EST) 3 - 0

Kukk-kaal (kuni 53,5 kg): Veikko Huuskonen (FIN) - Karl Käbi (EST) RSC 2

Sulgkaal (kuni 57,2 kg): Arvo Siponen (FIN) - Evald Seepere (EST) 3 - 0

Kergekaal (kuni 61,2 kg): Nikolai Stepulov (EST) - Erkki Kaartinen (FIN) RSC 1

Kergekeskkaal (kuni 66,7 kg): Karl Vahi (EST) - Sulo Rossi (FIN) 2 - 1

Keskkaal (kuni 72,6 kg): Valentin Issajev (hiljem Vallo Leet) (EST) - Viljo Suhonen (FIN) 3 - 0

Poolraskekaal (kuni 79,4 kg): Bernhard Salong (EST) - Hannes Koivunen (FIN) 2 - 1

Raskekaal (üle 79,4 kg): Martin Linnamägi (EST) - Eric Holmberg (FIN) RSC 2
Richard Julius von Paucker

**Richard Julius von Paucker** (24. november 1859 Rakvere – 29. märts 1910 Narva) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1872–1877 Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1878–1882, cand. theol. (Die Theologie des Irenäus). Korporatsioon Neobaltia liige.

Oli pärast ülikooli lõpetamist koduõpetaja. Prooviaastal oli ta aastal 1883 Ambla Maarja koguduses. Ordineeriti õpetajaks 20. mail 1884.

Pärast ordineerimist oli ta Eestimaa vikaarõpetaja. Valiti 15. detsembril 1884 Vaivara koguduse filiaali õpetajaks. Sai Narva Aleksandri koguduse õpetajaks (oli selle koguduse esimene õpetaja) 3. veebruaril 1885.

## Isiklikku
Ta abiellus 1885. aastal Helene Dehioga.

Tema isa Georg Michael von Paucker oli Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja. Emapoolne vanaisa Hugo Richard Paucker oli Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja.

## Viited

## Kirjandus
*Album der Landsleute der Neobaltia 1879-1904. Jurjew 1908. Nr. 204 (10303), lk. 136–137.
Blackstone Group

**The Blackstone Group, L.P.** on Ameerika Ühendriikide investeerimis- ja finantsnõustamisfirma, üks maailma suuremaid börsivälistesse ettevõtetesse (*[[private equity]]*) investeerijaid. Ettevõtte peakorter asub New Yorgis.

Lisaks börsivälistesse ettevõtetesse investeerimisele keskendub Blackstone kinnisvara- ja alternatiivinvesteeringutele, aga ka liitumiste ja ülevõtmiste juhtimisele, ettevõtete restruktureerimisele ja kapitaliinvesteeringute vahendamisele.

Blackstone oli üks 21. sajandi esimese aastakümne aktiivsemaid võimendatud väljaostu harrastajaid.

Blackstone asutasid 1985. aastal Peter G. Peterson ja Stephen A. Schwarzman.

Alates 2007. aastast kaubeldakse ettevõtte aktsiatega New Yorgi börsil (NYSE). Pärast esmast avalikku pakkumist asus ettevõtte aktsiahind kiiresti kukkuma ja oli 2010. aasta augustis esialgsest tipust ligi 70 protsendi võrra madalam.

2018. aasta sügisel anti teada, et Blackstone’i erakapitali investeerimisfondid kavatsevad osta miljardi euro eest 60% Baltikumis tegutsevast Luminor Groupist. Jaanuaris 2019 sai tehing ametliku loa ka Euroopa Komisjonilt.

2018. aasta seisuga oli Blackstone valitsetavate varade hulk 440 miljardi dollarini juures. Sellest ligikaudu 239 miljardit dollarit on kinnisvaras.

## Viited

## Välislingid
* Ettevõtte veebileht
* September 13, 2018, Blackstone to Acquire €1 billion Majority Stake in Luminor Through a Corporate Partnership
Wallenius Wilhelmsen Logistics

**Wallenius Wilhelmsen Logistics** on 1999. aastal loodud laevandusettevõte, mille asutajad ja omanikud on Wallenius Lines ja Wilh. Wilhelmsen. Ettevõtte peakorterid paiknevad Oslos ja Stockholmis ning suuremad regionaalsed kontorid on New Yorgis, Tōkyōs ja Sydneys.

Firma pakub logistikateenuseid ning on spetsialiseerunud autode, rasketehnika, rongide jms transpordile, olles üks maailma suurim veeremilaevu opereeriv ettevõte.


Pilt:Wallenius Wilhemsen Torrens.jpg|Torrens
Pilt:Ship passing through Panama Canal 01.jpg|Tourcoing läbimas Panama kanalit
Pilt:Wallenius Wilhelmsen - MV Tampa.JPG|MV Tampa
Pilt:Car carrier Mignon.jpg|Mignon


## Viited

## Välislingid

* Ettevõtte koduleht
Hiiva khaaniriik

**Hiiva khaaniriik** (usbeki *Xiva Xonligi*) oli aastatel 1511–1920 eksisteerinud riik Kesk-Aasias, Araali merest lõuna pool. Riigi keskuseks oli Amudarja-äärne Hiiva oaas. Riik hõlmas Kõzõlkumi ja Karakumi.

Hiiva oli Horezmi järglasriik ja loodi 1511. aastal, kui usbeki pealikud Timuri järeltulijaist võitu said.

1717. aastal püüdis Hiivat tulutult vallutada Peeter I. Aastatel 1740–1746 oli Hiiva khaaniriik vallutatud Pärsia poolt. 1839. aastal ei õnnestunud Nikolai I-l Hiivat vallutada.

1873. aastal vallutas Venemaa keisririik Hiiva khaaniriigi ja muutis selle oma protektoraadiks. Hiiva sunniti loobuma aladest Amudarja paremkaldal.

1920. aastal sai khaaniriigist Horezmi Nõukogude Rahvavabariik, mis hiljem jagati Usbeki NSV ja Turkmeeni NSV vahel.
Ilmar Kruusamäe

**Ilmar Kruusamäe** (sündinud 15. juulil 1957 Tartus) on eesti maalikunstnik, Kursi koolkonna asutajaliige. Ta on kasutanud ka pseudonüüme **Viljar Valdi** ja **Valdo Vägi**.

## Haridus
Ilmar Kruusamäe lõpetas 1975. aastal Jõgeva Keskkooli ja 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna rahanduse ja krediidi erialal.

## Tegevus kunstnikuna
Ilmar Kruusamäe on kunsti alal iseõppija, akadeemilist kunstiharidust tal pole. Maalima hakkas ta aktiivsemalt üliõpilasaastail. 1976. aastast on ta osalenud Tartu Ülikooli Kunstikabineti tegevuses. Alates 1995. aastast on Kruusamäe kunstikabineti juhataja. Alates 1980. aastast on Kruusamäe vabakutseline kunstnik. Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige (1988) ja Eesti Maalikunstnike Liidu liige (1996).

Kruusamäe on tuntud eelkõige fotorealismi harrastajana. Tema looming on mitmesuguste eripärade järgi kindlatesse perioodidesse jaotatav. Tema teoseid on omandanud kõik suuremad Eesti kunstimuuseumid ning ka mitu akadeemilist kultuuriasutust. Suur osa Kruusamäe tuntumatest teostest on erakogudes, samuti leidub ta maale mitme välismaise muuseumi kogudes.

## Tunnustus
*2007 – Ado Vabbe stipendium
* 2008 – Kristjan Raua preemia (portreede sari "Ilmari inimesed" näitusel Tartu Kunstimuuseumis)

## Viited

## Välislingid
* Ilmar Kruusamäe koduleht
* Ilmar Kruusamäe CV
* Ilmar Kruusamäe looming EKM Digikogus
Horezmi NSV

**Horezmi Nõukogude Rahvavabariik** oli Hiiva khaaniriigi alal 26. aprillil 1920 välja kuulutatud riik, mille pealinn oli Hiiva. 20. oktoobril 1923 muudeti riigi nimi **Horezmi Nõukogude Sotsialistlikuks Vabariigiks**, mis liideti Vene NFSV-ga. 15. veebruaril 1925 riik likvideeriti. Territoorium jagati Turkmeeni NSV, Usbeki NSV ja Karakalpaki AO vahel.

Horezmi NSV pindala oli 62 200 km² ja rahvaarv üle 600 000.
Arvo Pesti

**Arvo Pesti** (8. juuli 1956 – 6. september 2010) oli Eesti vastupanuvõitleja ja ühiskonnategelane.

## Elulugu
Arvo Pesti lõpetas 1974. aastal Tallinna 10. Keskkooli. Aastatel 1977–1979 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis vene filoloogia erialal aastatel ja 2000–2004 Tallinna Pedagoogikaülikoolis infoteaduse erialal.

Pesti kuulus Eestis tegutsenud ja Enn Tarto ümber koondunud Nõukogude okupatsiooni vastu võitlevate aatekaaslaste seltskonda. 

Viktor Niitsoo vangistamise järel toimetas Pesti põrandaalust dissidentlikku kogumikku "Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis".

Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee arreteeris Pesti 13. aprillil 1983. Kohtuprotsess Pesti ning tema mõtte- ja võitluskaaslaste Lagle Pareki ja Heiki Ahoneni üle toimus Eesti NSV Ülemkohtus 13.–16. detsembrini 1983. Pesti mõisteti süüdi Eesti NSV KrK § 68 lg. 1 alusel selles, et ta *võttis osa nõukogude riiklikku ja ühiskondlikku korda halvustavaid laimavaid väljamõeldisi sisaldava kogumiku "Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis" valmistamisest ja levitamisest*. Eesti NSV  Ülemkohus karistas Pestit viieaastase vabadusekaotusega range režiimiga vangilaagris Permi oblastis koos sellele järgneva kaheks aastaks asumisele saatmisega. Ka Parek ja Ahonen mõisteti süüdi.  

Pesti vabanes poliitvangide vabastamise kampaania tulemusena 1986. aasta lõpul. 

1990. aastal valiti Pesti Eesti Kongressi liikmeks (1990–1992).

Pärast Eesti taasiseseisvumist oli Pesti aastatel 1993–1995 Riigikogu ERSP fraktsiooni konsultant. 

1995. aastast töötas Pesti Eesti Riigiarhiivis, hiljem Eesti Rahvusarhiivis asedirektori ning teadus- ja publitseerimisosakonna spetsialistina.

Aastatel 2000–2001 oli Pesti Migratsioonifondi juhatuse liige.

## Isiklikku
Tema isa Madis Pesti oli Eesti NSV Kõrgema ja Keskerihariduse Komitee esimees, vend Olavi Pesti on ajaloolane.

## Tunnustus
*2000 Riigivapi IV klassi teenetemärk
*2006 Riigivapi III klassi teenetemärk

## Viited

## Teosed
*Dissidentlik liikumine Eestis aastatel 1972-1987. Dokumentide kogumik. Koostanud Arvo Pesti . Tallinn: [Rahvusarhiiv], 2009. 664 lk. ISBN 9789985951071 (köites)
:Dokumentide kogumik annab ülevaate dissidentlikust liikumisest Nõukogude Liidus ja Eestis, poliitvangide olukorrast nõukogude õigussüsteemis. Kogumikus on avaldatud dissidentide avalikke pöördumisi ja kirju, samuti dissidentide kriminaalasjade materjale: Juskevitši, Kiirendi, Mätiku, Soldatovi, Varato, Kreegi, Kuke, Nikluse, Niitsoo, Kalepi, Toru, Ahoneni, Pareki, Pesti, Tarto, Lina, Kõrbi ja Mõtsniku kriminaalasjad.
*Arvo Pesti. Kirjad vennale: 15.04.1983 - 29.09.1986. Tartu: Ilmamaa, 2011. ISBN 9789985773789 (köites)

## Välislingid
*Suri tuntud dissident Arvo Pesti. Delfi, 8. september 2010
*Riho Laurisaar. Arvo Pesti: Eesti dissidentliku liikumise ajalugu ei ole koputajate raamat. Eesti Päevaleht, 30. jaanuar 2010
:Riho Laurisaare intervjuu Arvo Pestiga seoses kogumiku "Dissidentlik liikumine Eestis aastatel 1972-1987" trükist ilmumisega 
*"Arvo Pesti mälestuseks" Tuna 4/ 2010
August Heinrich Vick

**August Heinrich Vick** (1717 Muhu – 1755 Muhu) oli Eesti vaimulik.

Õppis (immatrikuleeriti 18. oktoobril 1737) Halle Ülikoolis.

Oli aastatel 1742–1755 Muhu Katariina koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Heinrich Vick oli ka Muhu Katariina koguduse õpetaja, tema vend Heinrich Vick noorem oli Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja, tema poeg Ludwig Nathanael Vick oli Karula koguduse õpetaja, väimees Paul Johann Körber oli Tori ja Võnnu koguduse õpetaja.

## Viited
Heinrich Vick

**Heinrich Vick** (8. detsember 1687 Artlenburg – 1741 Muhu) oli Eesti vaimulik.

Heinrich Vick sündis Artlenburgis Lüneburgi lähedal (praeguse haldusjaotuse järgi Lüneburgi kreisis Alam-Saksi liidumaal). Õppis usuteadust ka Academia Gustavo-Carolinas (Pärnus).

Oli aastatel 1715–1741 Muhu Katariina koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema poeg August Heinrich Vick oli samuti Muhu Katariina koguduse õpetaja, teine poeg Heinrich Vick noorem oli Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja, pojapoeg Ludwig Nathanael Vick oli Karula koguduse õpetaja.

## Viited
Võie

**Võie** on vähendatud rasvasisaldusega võilaadne toode, millele võib olla lisatud taimerasvu.

Euroopa Nõukogu määrusega on määratletud, et väiksem rasvasisaldus peab peegelduma ka toote nimetuses. Kõik võilaadsed tooted, mille piimarasvasisaldus on alla 82%, on võided.

Toode, mis saadakse taimsetest ja/või loomsetest rasvadest, võib sisaldada rasva järgmiselt: 
*alla 39%; 
*rohkem kui 41%, kuid alla 60%; 
*rohkem kui 62%, kuid alla 80%.

## Vaata ka
*margariin
*või

## Välislingid
*Nõukogu Määrus (EÜ) nr 2991/94
Heinrich Vick noorem

**Heinrich Vick** (ka **August Heinrich Vick**; 15. juuli 1725 Muhu – 28. august 1795 Urvaste) oli Eesti vaimulik.

Õppis Kuressaare linnakoolis ja Tallinna Toomkoolis. Usuteadust õppis (immatrikuleeriti 10. augustil 1745) aastatel 1745–1748 Halle Ülikoolis. Ordineeriti 7. novembril 1751 õpetajaks.

Oli aastatel (introdutseeriti 8. detsembril 1751) 1751–1795 Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja. Oli veel aastatel 1775–1784 Tartu praostkonna praost ja aastatel 1784–1795 Võru praostkonna praost.

## Isiklikku
Tema isa Heinrich Vick ja vend August Heinrich Vick olid Muhu Katariina koguduse õpetajad, vennapoeg Ludwig Nathanael Vick oli Karula koguduse õpetaja, äi Ephraim Dietrich Hövel oli Hargla koguduse õpetaja.

## Viited
Ahnenblatt

**Ahnenblatt** on Windowsil põhinev suguvõsauurijate andmebaasi programm. Sellega on võimalik isikute kohta andmeid sisestada, säilitada ja töödelda ning sugupuid printida. Programmi autor ja arendaja on Dirk Böttcher. Programm on vabavaraline ning seda levitatakse kodulehe kaudu.

## Programmi keeled
Programm loodi saksa- ja ingliskeelsena, kuid on nüüdseks tõlgitud ka eesti, hispaania, hollandi, itaalia, poola, prantsuse, rootsi, rumeenia, serbohorvaadi, taani, tšehhi, türgi, ungari ja vene keelde.

## Programmi võimalused
* Programmi on lihtne andmeid sisestada ning ühelt isikult teisele liikuda. Samuti on lihtne lisada uusi isikuid.
* Programm võimaldab sisestada piiramatul arvul isikuid.
* Programm võimaldab GEDCOM andmesidet (nii importi kui ka eksporti).
* Programm võimaldab andmete väljatrükki sugupuuna või põlvnemistabelitena.
* Programmiga on võimalik andmeid esitada ka dokumendifailina (DOC, RTF), graafikafailina (JPG, TIFF jne), HTML- või PDF-failina.
* Programm võimaldab andmetele lisada piiramatult fotosid ja muid faile.
* Programmiga on võimalik koostada põlvnemistabeleid, järglastabeleid ja erisuguseid sugupuid.
* Programm võimaldab isikute otsingut ja teha statistikat ning märkab tehtud vigu.
* Programmi on võimalik installida ka mälupulgale.
* Programm teeb andmefailidest automaatselt varukoopiaid.

## Programmi vaated

Pilt:Ahnenblatt1.jpg|Ahnenblatti brauser
Pilt:Ahnenblatt2.jpg|Ahnenblatti sisestusaken
Pilt:Ahnenblatt_FamilyTree.jpg|Ahnenblattist prinditud sugupuu


## Allikad ja lingid
*Ahnenblatti saksakeelne koduleht
*Ahnenblatti kasutajate saksakeelne foorum
*Ahnenblatti ingliskeelne koduleht
*Ahnenblatti kasutajate ingliskeelne foorum
*Ahnenblatti programmi allalaadimine
Ludwig Nathanael Vick

**Ludwig Nathanael Vick** (1. jaanuar 1745 Muhu – 9. jaanuar 1810 Karula) oli Eesti vaimulik.

Kasvas lastekodus (vanemad surid aastal 1755). Õppis usuteadust aastatel 1765–1767 (immatrikuleeriti 18. aprillil 1765) Halle Ülikoolis ja aastast 1767 (immatrikuleeriti 26. augustil 1767). Ordineeriti õpetajaks 14. augustil 1779.

Oli aastatel 1779–1810 Karula koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa August Heinrich Vick ja vanaisa Heinrich Vick olid Muhu Katariina koguduse õpetajad, onu Heinrich Vick noorem oli Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja. Ta oli abielus Heinrich Vick noorema tütre Maria-Elisabeth Vickiga (oma onutütrega).

## Viited
Kulmi piiskopkond

**Kulmi piiskopkond** (saksa keeles *Bistum Kulm* või *Bistum Culm*; ladina keeles *Dioecesis Culmensis*; poola keeles *Diecezja chełmińska*) oli katoliku kiriku piiskopkond ja riik 13.–15. sajandil,  Ida-Preisimaal.

Kulmi piiskopkond oli Preisimaa piiskopkonna otsene järglane, mis rajati 1215. aastal. Seetõttu võiks esimeseks Kulmi piiskopiks pidada Preisimaa misjonipiiskoppi Christianit. 1243. aastal rajati Kulmi piiskopkond ametlikult koos Ermlandi, Pomesaania ja Samlandi piiskopkondadega. 

Neljast vastrajatud Preisimaa piiskopkonnast oli Kulm ainus, mis paiknes juba varem kristlikul maa-alal. Seetõttu kujunesid sealsed valitsemisstruktuurid üpris ruttu: 1245. aastal asus ametisse esimene piiskop Heidenreich ning 1251. aastal rajati toomkapiitel. 

1264. aastal inkorporeeriti viimane Saksa ordusse, ordu omandas ka 2/3 piiskopkonna diötseesist. Piiskopi stift (ilmalik valdus) moodustas ülejäänud kolmandiku, millest ta omakorda pidi kolmandiku andma toomkapiitlile. Kiriklikult allus Kulmi piiskop Riia peapiiskopile.

Kulmi stiftis olid seega ilmalik ja vaimulik võim piiskopi käes, kes hoidis enda kontrolli all ka majanduselu ja seadusloomet. Siiski oli stiftis suur mõju ka Saksa ordul, kuna kohtu- ja sõjalist võimu teostavad stiftifoogtideks (neid oli Kulmi piiskopkonnas kaks: piiskopi ja kapiitli foogt) olid enamasti Saksa ordu rüütelvennad. 

15. sajandil kasvas ordu mõjuvõim veelgi, kuna tänu pidevatele sõdadele Poolaga suurenes piiskopkonnas oluliselt Saksa ordu sõjaväe osakaal. Samas said piiskopid rohkem kaasarääkimisõigust Preisimaa välispoliitikas, mille ajamine oli seni olnud sisuliselt ordu ainuprivileegiks.

Pärast Kolmeteistkümneaastast sõda (1454–1466) Preisimaal sõlmitud Teise Thorni rahulepinguga läks Kulmi piiskopkonna ala 1466. aastal Poola kuningriigi võimu alla. Rahulepingus nõuti ka piiskopkonna minekut Riia peapiiskopkonna alt Gniezno peapiiskopkonda, kuid lähema sajandi jooksul seda siiski ametlikult ei juhtunud. Kulmi piiskopid kaotasid aga ilmaliku võimu ning toomkapiitel vabastati Saksa ordusse kuulumise kohustusest. Sellega likvideerus ka Kulmi piiskopiriik. 

Piiskopkond ise (poolapäraselt Chełmno piiskopkonnana, mida juhtisid Chełmno piiskopid) jäi püsima kuni 1992. aastani, mil see muudeti Pelplini piiskopkonnaks. Kuni 1566. aastani kuulus see paavsti vaatekoha järgi Riia peapiiskopkonda, seejärel Gniezno peapiiskopkonda. 

Pelplini piiskopkond kuulub tänapäeva Poola Gdański peapiiskopkonda.

## Vaata ka
*Ermlandi piiskopkond, 
*Pomesaania piiskopkond
*Samlandi piiskopkond
*Riia peapiiskopkond
Kulmi piiskop

**Kulmi piiskoppide loend** loetleb Kulmi piiskopkonna ülemkarjaseid alates 13. sajandist kuni vürstpiiskopkonna likvideerimiseni 1466. aastal. Edasi vaata: Chełmno piiskoppide loend.

* 1215/1222/1231–1245: Christian Preisimaalt 
* 1245–1263 Heidenreich (Ordo (Fratrum) Predicatorum, Dominiiklaste ordu)
* 1264–1274 Friedrich von Hausen (Ordo Teutonicus, Saksa ordu)
* 1275–1291 Werner OT
* 1291/92–1301 Heinrich Schenk OT
* 1303–1311 Hermann OT
* 1311–1316/19 Eberhard OT
* 1319–1323 Nikolaus Afri OP
* 1323–1349 Otto OT
* 1349–1359 Jakob OT
* 1359–1363 Johann I Schadland OP
* 1363–1381/85 Wikbold Dobilstein OT
* 1385–1390 Reinhard von Sayn
* 1390 Martin von Lynow OT
* 1390–1398 Nikolaus von Schippenbeil OT
* 1398–1402 Johann I, Oppelni hertsog
* 1402–1416 Arnold Stapel OT
* 1416–1457 Johann Marienau
* 1457–1479 Wicenty Kiełbasa, Poola kuninga Kazimierz IV kantsler
Ephraim Dietrich Hövel

**Ephraim Dietrich Hövel** (ka **Hoewel** ja **Hofeldt**; 3. juuli 1692 Brandenburg – 23. august 1758) oli Eesti vaimulik.

Õppis usuteadust (immatrikuleeriti 20. aprillil 1714) aastast 1714 Halle Ülikoolis.

Oli aastatel 1724–1758 Hargla koguduse õpetaja, olles aastast 1749 veel Tartu praostkonna 1. osa  praost.

## Isiklikku
Tema väimees Heinrich Vick noorem oli Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja.

## Viited
Priit Loog

**Priit Loog** (sündinud 6. jaanuaril 1984 Viljandis) on eesti näitleja ja saatejuht.

Ta on lõpetanud 2002. aastal Viljandi Maagümnaasiumi ja 2007. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (6. lend). 

Loog töötab 2007. aastast näitlejana Endla teatris. Ta on Eesti Teatriliidu ja Eesti Näitlejate Liidu liige 2007. aastast.

## Looming

### Rollid Endlas

### Telesarjad ja filmid

## Telesaatejuhi töö
Alates 2025. aastast juhib Kanal 2 saadet "Kelle suu suitseb?". 2026. aastast juhib Kanal 2 saadet "Laul ''vs.'' Tants".

## Tunnustus
* 2010, 2015, 2019 Endla kolleegipreemia
* 2011, 2013, 2015 Endla publikulemmik
* 2018 Ants Lauteri nimeline auhind
* 2020 Eesti teatri aastaauhinnad – parima meeskõrvalosatäitja nominent (tisler Engstrand lavastuses "Kummitused")
* 2020 Pärnu teenetemärk (teenete eest näite- ja filmikunstis)
* 2020 Eesti filmi- ja teleauhinnad – parim meesnäitleja filmis (Vargamäe Andrese rolli eest filmis "Tõde ja õigus")
* 2024 Eesti filmi- ja teleauhinnad – parim meesnäitleja sarjas (Alexi rolli eest telesarjas "Papsid")
* 2025 Eesti Meelelahutusauhinnad – Eesti seksikaim mees

## Isiklikku
Priit Loogi elukaaslane on Margit Paju. 2017. aastal sündis neil tütar Olivia.
## Viited

## Kirjandus
* Ott Karulin. Portree Viljandi Kultuuriakadeemia VI teatrilennust. Teater. Muusika. Kino 7/2007
* Anniki Leppik. Priit Loog - läbinisti tavaline, kuid laval kangelane. Pärnu Postimees, 1. november 2009
* Karin Klaus. Priit Loog: Iga uus töö pakub põnevust ja ootusärevust. parnu.postimees.ee, 8. jaanuar 2016
* Anu Jürisson. Priit Loog: Päriselt tähtsat ju väga palju ei ole siin elus. parnu.postimees.ee, 21. veebruar 2019

## Välislingid
*Priit Loog Endla teatri veebilehel
* andmebaasis IMDb
* Priit Loog Eesti filmi andmebaasis
Vilde tee (telesaade)

**"Vilde tee"** oli telesari, improvisatsioonikomöödia teatrilaval (Endlas) publiku ees. Saate formaat pärineb Saksamaalt ("Schillerstraße").

"Vilde tee" tootja oli Ruut Pictures. Sarja näitas TV3. Esimene osa oli eetris 2009. aasta sügisel, teine hooaeg 2010. aastal jäi viimaseks.

Mängujuht oli Artur Talvik, lavastaja Tiit Palu.

## Osatäitjad
* Piret Laurimaa 
* Sepo Seeman
* Madis Milling
* Priit Loog
* Triin Lepik

Külalistena astusid üles Peeter Oja, Mart Sander, Tanel Padar, Tarvo Krall jpt.

## Välislingid
* Seriaali Vilde tee koduleht, TV3
* Uus TV3 komöödiasari „Vilde tee“ kutsub salvestustele. Publik.ee, 4. september 2009
* Liivi Šein. "Vilde tee" – koomika sünnib publiku silme all. Eesti Päevaleht, 19. september 2009

* "Vilde tee" videod. Video. Youtube.com
Kohviradio

**Kohviradio** oli 2003. aastal asutatud mittetulunduslik Eesti internetiraadio, mis kasvas välja Eesti *indie*plaadifirmast Kohvirecords.

## Vaata ka
* Eesti raadiojaamade loend

## Viited
Hans-Jürgen von Maydell

**Hans-Jürgen von Maydell** (24. juuni 1932, Tallinn – 11. juuli 2010) oli saksa metsandusteadlane.

Ta töötas Hamburgis Maailma Metsanduse Instituudis.

Ta oli Eesti Maaülikooli audoktor aastast 1993.

## Välislingid
*Biograafia
*Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Hardi Tullus

**Hardi Tullus** (sündinud 14. augustil 1956) on eesti metsateadlane. 

Ta on lõpetanud 1979. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse erialal. 1987. aastal kaitses Tartu Riiklikus Ülikoolis ökoloogia erialal doktoritöö "Keskealiste männikute struktuuri ja harvendamise mõju ökoloogiline analüüs", juhendaja Ivar Etverk.

Detsembris 2020 valiti Hardi Tullus Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) nõukogu esimeheks.

Ta on üliõpilasseltsi Liivika vilistlane.

## Viited

## Välislingid
* 
* Hardi Tullus, Eukalüptid maailma metsanduses
Valgusmikroskoop

**Valgusmikroskoop** on mikroskoop, mis kasutab nähtavat valgust ja läätsede süsteemi, et tekitada inimsilmale vaadeldavat suurendatud kujutist väikestest objektidest (esemetest).

Mikroskoobi põhiosad on tuubuse otstes olevad objektiiv ja okulaar; tuubus on torukujuline osa, mis kinnitub mikroskoobi statiivi külge. Valgusallikast koondatakse valgus esemelaual olevale esemele. Objektiiv annab esemest suurendatud ja tõelise ümberpööratud kujutise, mida vaadeldakse okulaari kui luubiga. Statiivi küljes olevate seadekruvidega tuubust eseme suhtes nihutades saab kujutist teravustada.

Valgusmikroskoobi kasuliku suurenduse  määrab lahutusvõime, mis on parimal juhul umbes 2 μm. See on piisav näiteks rakutuumade ja bakterite, kuid mitte enam viiruste uurimiseks. Maksimaalne kasulik suurendus on umbes 1200, suuremad suurendused valguse difraktsiooni tõttu enam uusi eseme detaile esile ei too. 

Esimese kaheläätselise mikroskoobi valmistas 1665. aastal Robert Hooke.

## Vaata ka
* Apertuur
* Optika
* Nurklahutus

## Viited

## Välislingid
* Katrin Laas. Optilised süsteemid ja nende lahutusvõime – Mikroskoop
Chełmno piiskoppide loend

**Chełmno piiskoppide loend** loetleb Chełmno piiskopkonna ülemkarjaseid alates 1466. aastast. Varasema kohta vaata: Kulmi piiskoppide loend.

*1457–1479 Wincenty Kiełbasa
*1480–1495 Stefan z Niborka
*1496–1507 Mikołaj Chrapicki
*1508–1530 Jan Konopacki
*1530–1538 Johannes Dantiscus
*1538–1549 Tiedemann Giese
*1549–1551 Stanislaus Hosius (Stanislaw Hozjusz)
*1551–1562 Jan Lubodzieski
*1562–1571 Stanisław Żelisławski SOC
*1574–1595 Piotr Kostka
*1595–1600 Piotr Tylicki
*1600–1610 Wawrzyniec Gembicki
*1611–1613 Maciej Konopacki
*1614–1624 Jan Kuczborski
*1624–1635 Jakub Zadzik
*1635–1639 Jan Lipski
*1639–1646 Kasper Działyński
*1646–1652 Andrzej Leszczyński
*1653–1655 Jan Gembicki
*1658–1661 Adam Koss
*1662–1674 Andrzej Olszowski
*1676–1681 Jan Małachowski
*1681–1693 Kazimierz Jan z Bnina Opaliński
*1693–1694 Kazimierz Szczuka
*1699–1712 Teodor Andrzej Potocki
*1719–1721 Jan Kazimierz de Alten Bokum
*1723–1730 Feliks Ignacy Kretkowski
*1731–1733 Tomasz Franciszek Czapski
*1736–1739 Adam Stanisław Grabowski
*1739–1746 Andrzej Stanisław Załuski
*1747–1758 Wojciech Stanisław Leski
*1759–1785 Andrzej Ignacy Baier
*1785–1795 Karl von Hohenzollern-Hechingen
*1795–1814 Franciszek Ksawery Rydzyński
*1824–1832 Ignacy Stanisław Matthy 
*1834–1856 Anastazy Sedlag
*1857–1886 Jan Nepomucen Marwicz
*1886–1898 Leon Redner
*1899–1926 Augustin Rosentreter
*1926–1944 Stanisław Wojciech Okoniewski
*1940-1945 Karol Maria Splett (apostellik administraator)
*1945–1946 Andrzej Wronka (apostellik administraator)
*1946–1972 Kazimierz Józef Kowalski
*1973–1980 Bernard Czapliński 
*1981–1992 Marian Przykucki
* alates 1992 Pelplini piiskop Jan Bernard Szlaga
Andres Joamets

**Andres Joamets** (14. november 1961) on eesti kitarrist. Ta on ansambli Chick 'N' Band liige. Varem on mänginud ansamblis MTJ.

## Isiklikku
Kitarrist Laur Joamets on tema poeg. Andres Joametsa vennad on viiuldaja Lasse Joamets ja pianist Tanel Joamets.

## Viited
Omakapital

**Omakapital** ehk **netovara** on vara väärtuse ja kohustiste vahe.

Omakapital ehk netovara on jääkosalus raamatupidamiskohustuslase varades pärast tema kõigi kohustiste mahaarvamist. 

Äriühingu omakapitali moodustavad omanike investeeritud kapital (osakapital), kasutamata kasumi jääk ja reservkapital.

Eesti Vabariigi äriseadustik sätestab äriühingute omakapitalile miinimumnõuded. Kui omakapital langeb alla nõutava miinimumi, siis on ettevõte kohustatud ette võtma ühe järgmistest sammudest: viima omakapitali ja osakapitali suhte seadusega vastavusse, otsustama äriühingu lõpetamise, ühinemise, jagunemise või ümberkujundamise või esitama pankrotiavalduse.

## Vaata ka
* Osakapital

## Viited
Bagrationovsk

**Bagrationovsk** on linn Venemaal Kaliningradi oblastis, Bagrationovski rajooni keskus. Bagrationovsk asub Poola piiri ääres, Kaliningradist ligikaudu 43 km lõunas.

Kuni 1946. aastani kandis linn saksakeelset nime **Preußisch Eylau**, poolakeelne nimevariant oli *Pruska Iława* või *Iławka*. Venekeelse nime sai linn vene (Gruusia päritolu) väejuhi vürst Pjotr Bagrationi järgi.
Gussev

**Gussev** (1945. aastani Gumbinnen) on linn Venemaal Kaliningradi oblastis, praegu Gussevi rajooni keskus.

## Ajalugu

1724. aastal sai Gumbinnen Preisimaal linnaõigused, 1945. aastani oli see Ida-Preisimaa linn Saksamaa koosseisus. Aastatel 1818–1945 oli linn Gumbinneni kreisi keskus. 1946. aastal sai Nõukogude Liidu võimu all linna nimeks Gussev.

Linnas on Venemaa sõjalaevastiku 11. armeekorpuse staap.

## Viited
Gurjevsk

**Gurjevsk** on linn Venemaa Kaliningradi oblastis, Gurjevski rajooni keskus. 

Kuni 1946. aastani kandis saksakeelset nime **Neuhausen**, leedukeelne nimi oli *Romuva*.
Türkmeenid

**Türkmeenid** on Kesk-Aasias elav turgi rahvas. Nad elavad peamiselt Türkmenistanis, Afganistanis, Iraani kirdeosas ja Iraagis.

Türkmeenid räägivad enamasti türkmeeni keelt. Iraagi türkmeenid, keda vahel loetakse eraldi rahvaks, kõnelevad lõuna-aserbaidžaani keelt.

Türkmeenide koguarvu hinnatakse 8 miljonile, neist 5,5 miljonit elab Türkmenistanis.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 29 türkmeeni.

## Vaata ka
*Süüria türkmeenid

## Viited
Gvardeisk

**Gvardeisk** on linn Venemaal Kaliningradi oblastis, Gvardeiski rajooni keskus. 

Asulat on esmamainitud 1255. aastal preislaste Tapiowi külana. Tapiau lähistel asus ka muinaslinnus, mille kohale rajas Saksa ordu 14. sajandil linnuse.

Kuni 1946. aastani kandis linn saksakeelset nime **Tapiau**, leedukeelne paralleelnimi oli *Tepliuva* või *Tepliava*, poolakeelne paralleelnimi oli *Tapiawa*.

1568. aastal suri seal Albrecht von Hohenzollern. 

1722. aastal sai Tapiau linnaõigused.

1939. aastal oli Tapiaus 9272 elanikku.

## Viited

## Välislingid
*http://www.gvardeysk.org/
Zelenogradsk

**Zelenogradsk** on linn Venemaal Kaliningradi oblastis, Zelenogradski rajooni keskus. Linn asub Läänemere rannikul, Kaliningradist ligikaudu 28 km põhjas.

Kuni 1946. aastani kandis linn saksakeelset nime **Cranz**.

## Viited
Krasnoznamensk (Kaliningradi oblast)

**Krasnoznamensk** on linn Venemaa Kaliningradi oblastis, Krasnoznamenski rajooni keskus. Asub Šešupė ääres Leedu piiri lähedal.

Kuni 1938. aastani kandis saksakeelset nime **Lasdehnen** ja seejärel 1946. aastani **Haselberg**. Leedukeelne nimi on **Lazdynai**.

## Viited
Nesterov

**Nesterov** on linn Venemaal Kaliningradi oblastis, Nesterovi rajooni keskus. 

Kuni 1938. aastani kandis linn saksakeelset nime **Stallupönen**. 1938–1946 oli linna saksakeelne nimi **Ebenrode**.

## Välislingid
*http://www.ebenrode.info/
Ozjorsk (Kaliningradi oblast)

**Ozjorsk** on linn Venemaal Kaliningradi oblastis, Ozjorski rajooni keskus. 

Linn asutati aastal 1724. Linnaõigused sai aastal 1725 Preisimaa kuninga Friedrich Wilhelm I käest (ta oli isiklikult kohal). Kuni 1937. aastani kandis linn nime **Darkehmen**. Aastatel 1937–1946 kandis linn saksakeelset nime **Angerapp** (Angrapa jõe järgi). 

Linnast 8 km lõunas on Vene-Poola piir.

## Viited
Polessk

**Polessk** on linn Venemaal Kaliningradi oblastis, Polesski rajooni keskus.

Kuni 1946. aastani kandis linn saksakeelset nime **Labiau**.
Jüaan

**Hiina jüaan** (hiina keeles 元 *yuán*, 'ring') on Hiina rahaühik, mille sümboliks on **¥**. Eesti keeles kasutatakse ka normeerimata sõnakuju **jüään**, mis järgib vokaalharmooniat ja mille hääldus on hiinakeelsele lähedasem.

Hiina valuuta on renminbi (人民幣 *rénmínbì*, 'rahva raha'), peamiseks valuutaühikuks on jüään. Üks jüään võrdub kümne tsjaoga (角 *jiǎo*) , üks tsjao omakorda kümne fõniga (分 *fēn*).

Jüaani kõnekeelne nimetus Hiinas on *kuai* (块 *kuài*), tsjao kõnekeelne nimetus on *mao* (毛 *máo*).

Kirjamärki 元 kasutavad hiinlased ka mõnede välismaiste rahaühikute tähistamiseks, näiteks USA dollar on hiinlastele Ameerika jüaan (美元 *měiyuán*).

## Viited

## Välislingid
* Jüaan renminbi (CNY / RMB) 1953-2019 (inglise, saksa, prantsuse keeles)
* Jüaani välisvaluuta sertifikaadid (FEC) 1980-1994 (inglise, saksa, prantsuse keeles)
Otto Reinhold von Holtz vanem

**Otto Reinhold von Holtz** (16. veebruar 1714 Vologda – 20. jaanuar 1785 Keila) oli rootsi-saksa päritolu Eesti vaimulik.

Õppis usuteadust (immatrikuleeriti 22. juunil 1736) Halle ja (immatrikuleeriti 20. mail 1737) Jena Ülikoolis. Ordineeriti õpetajaks 1. juulil 1741 klausliga, et ta (teda kutsuti 28. aprillil 1741 Iisaku koguduse õpetajaks) Iisaku koguduse õpetaja kohalt niipea ei lahku.

Oli Paide ja Anna koguduse õpetaja (kutsuti mais 1744, introdutseeriti 12. augustil 1744) aastatel 1744–1756. Keila Miikaeli koguduse õpetaja oli (kutsuti 8. aprillil 1756) aastatel 1756–1785, Lääne-Harju praostkonna praostiks sai 26. septembril 1769. 

Otto Reinhold von Holtz seenior tegutses ka keele õpetajana Tallinna Kreiskoolis.

Oli Eestimaa konsistooriumi assessor 30. augustist 1756 kuni 5. veebruarini 1784.

Holtz oli aastal 1779 ilmunud eestikeelse jutluseraamatu üks korrektoreid, temalt on säilinud trükitud leinajutlusi.

## Isiklikku
Otto Reinhold von Holtz oli rootsisaksa päritolu ja sündinud Vologdas, kus tema vanemad olid sõjavangis. 

Tema poeg Otto Reinhold von Holtz noorem oli Keila Miikaeli koguduse õpetaja, äi Reinhold Johann Winkler vanem oli Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja, Tallinna Oleviste koguduse õpetaja ja Tallinna superintendent.

## Viited
Slavsk

**Slavsk** on linn Venemaa Kaliningradi oblastis, Slavski rajooni keskus. 

Kuni 1946. aastani kandis saksakeelset nime **Heinrichswalde**.
Ristimänd

**Ristimänd** on harilik mänd, mis on ristipuu. 

## Ristimände
*Iia ristimänd
*Kambja ristimänd
*Tilleoru ristimänd
*Rampe ristipettai
*Laatre ristimänd
*Kalana ristimänd
* Ristimänd Illuka külas
Riskifond

**Riskifond** (ka **riskikattefond**, **riskihajutusfond**) on piiratud investorite seltskonnale avatud investeerimisfond, mis harrastab mitmekesisemaid kauplemisvõtteid kui tavalised, vaid pikki positsioone tunnistavad fondid ning maksab tüüpiliselt fondihaldurile tulemustasu.

Ingliskeelne nimetus *hedge fund* osutab sellele, et fond püüab investeerimisriske tihti mitmesuguste vahenditega katta: märkimisväärse erinevusena tavalisest kasutatakse lühikeseks müüki ja tuletisväärtpaberitega kauplemist. Aja jooksul on riskifondideks hakatud nimetama ka selliseid fonde, mille strateegias sellised ebatraditsioonilised võtted ei teeni mitte riskide katmise, vaid tulu agressiivse kasvatamise eesmärki. Selliste fondide instrumentide hulka kuulub ka finantsvõimenduse kasutamine.

Riskifondide minimaalne investeerimispiir on üldiselt väga kõrge ja investoriteks on tavaliselt kutselised investorid, väga jõukad inimesed ja suured institutsioonid. Investeeringud riskifondi on tavaliselt ebalikviidsed. Tavaks on kujunenud ka selline tasustamispraktika, kus fondi haldur küsib pakutava teenuse eest 2% investeeritavate fondide mahust ning 20% aruandeperioodil investoritele teenitud kasumist.
Quod erat demonstrandum

***quod erat demonstrandum***, lühendina ***Q. E. D.***, on ladinakeelne väljend, mis eesti keeles tähendab "mida oligi tarvis näidata" ehk "mida oligi tarvis tõestada" ehk **m.o.t.t.**

Seda väljendit kasutatakse matemaatiliste või filosoofiliste tõestuste lõpus.

Väljend on tõlge kreekakeelsest *ὅπερ ἔδει δεῖξαι* (; lühendina *ΟΕΔ*) (mis küll täpsemini tähendab "täpselt see, mida oli vaja tõestada"). Seda kreekakeelset fraasi kasutasid oma töödes paljud kreeka matemaatikud, sealhulgas Eukleides ja Archimedes.

Selle väljendi kasutuselevõtt on seotud aksiomaatilise meetodi kasutamisega.

## Tuletised
Humoorika teisendina on kasutatud ka 's.o.t.t.' – 'seda oligi tarvis tõestada'.

## Välislingid
Tõru

**Tõru** on kuiv sulgvili, mis on alusel ümbritsetud kausikujulise lüdiga. Tõru esineb tammedel ja kiviviljakutel. **Tõruks** nimetatakse ka tammetõru.

## Viited

## Välislingid
Adolf Eichmann

**Otto Adolf Eichmann** (19. märts 1906 Solingen, Saksamaa – 31. mai 1962, Ramla) oli Saksamaa sõjaväelane ja riigiametnik, Saksa Riigi Julgeoleku Peaameti ametnik, Riikliku Salapolitsei osakonna B IV ülem. Ta vastutas natsionaalsotsialistliku Saksamaa rassipoliitika elluviimise ja inimsusvastaste kuritegude (Holokaustiplaanide) realiseerimise eest Teise maailmasõja ajal.

Adolf Eichmann sündis töösturi Adolf Karl Eichmanni ja tema abikaasa Maria (neiuna Schefferling) pojana. Ema suri 1914. aastal ja pere kolis Austriasse Linzi. Adolf Eichmann õppis reaalkoolis, kuid langes sealt välja lõputunnistuseta. Seejärel hakkas ta õppima mehaanikuks, aga jättis ka selle katki. 1923. aastal hakkas ta töötama oma isa kaevanduses. Aastatel 1925–1927 töötas ta Oberösterreichische Elektrobau AG müügiesindajana ja sealtpeale kuni 1933. aasta kevadeni Standard Oili tütarettevõtte Vacuum Oil Company AG piirkonnaesindajana. Sel ajal oli ta aktiivne Hermann Hilti paremäärmusliku organisatsiooni noorteosakonna Jungfrontkämpfervereinigung liige. 1933. aasta juulis kolis ta Saksamaale.

21. märtsil 1935 abiellus Eichmann Veronika Liebliga (1909–1997). Abielust sündis neli poega, igaüks ise riigi pealinnas: Klaus (1936) Berliinis, Horst Adolf (1940) Viinis, Dieter Helmut (1942) Prahas ja Ricardo Francisco (1955) Buenos Aireses.

1942. aastal osales Eichmann Wannsee konverentsil sekretärina. Sellel konverentsil arutati lõplikku lahendust juutide hävitamiseks. Seejärel anti Eichmannile holokausti transpordiadministraatori amet: Eichmann vastutas selle eest, et rongid viiksid juute kõikjalt Saksamaa kontrolli all olevatelt aladelt Poolas olevatesse koonduslaagritesse.

1944. aastal saadeti Eichmann Ungarisse pärast seda, kui Saksamaa oli selle riigi okupeerinud. Saksamaal oli juba esmatarbekaupadest suur puudus ja sellepärast tegi Eichmann vahendajana toiminud Joel Brandi kaudu lääneliitlastele ettepaneku, et hakkab Saksamaa juute lääneriikidesse saatma, kui saab vastutasuks autokoormate kaupa mitmesuguseid kaupu. Lääneliitlastelt ei tulnud vastust ja seepeale saatis Eichmann 430 000 Ungari juuti surma gaasikambrites.

Pärast Saksamaa kaotust maailmasõjas põgenes Adolf Eichmann Saksamaalt ja asus lõpuks valedokumentidega elama Argentinasse. Ta muutis ära enese nime, kuid ei muutnud oma naise ja laste nimesid, mistõttu Iisraeli välisluure Mossad ta üles leidis, röövis 1960. aasta mais ja Iisraeli toimetas. Seal mõisteti ta kohtus süüdi ja hukati 1962. aastal. Eichmann on ainus inimene, kelle Iisraeli tsiviilkohus on surma mõistnud.
Krasnoznamensk

**Krasnoznamensk** on linn Venemaal Moskva oblastis.

Linn tekkis 1951. aastal asutatud lennuväe raadiokeskuse juurde. 1981. aastast on Krasnoznamensk kinnine linn. 

Krasnoznamenskis asub kosmoselendude juhtimiskeskus.

## Vaata ka
*Tähelinn

## Viited
403

**403. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Theodosius II (2-aastane) ja Flavius Rumoridus

## Sündinud
* ...

## Surnud
*Epifanius Salamisest
*...
670

**670. aasta** (**DCLXX**) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas teisipäeval.

## Sündmused
*Araablased asutasid Al-Qayrawāni linna Tuneesias.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Liis Haab

**Liis Haab** (sünninimi **Liis Proode**; sündinud 29. oktoobril 1987 Jõhvis) on eesti näitleja. 

Ta on lõpetanud 2006. aastal Jõhvi Gümnaasiumi ning 2010. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (XXIV lend).

Ta on tuntud eelkõige ühe peaosalise kehastajana Eesti telesarjas "Pilvede all" (2010–2020).

## Rollid

### Teatrirollid

### Telesarjarollid

### Filmirollid

## Isiklikku
Tema abikaasa on alates 2010. aastast pangandustöötaja Daniel Haab. Peres kasvab kaks last, tütar Magdalena ja poeg Aleksander.

Tema poolõde on näitleja Inga Lunge.

## Viited


## Kirjandus
* Inna Grünfeldt. Kaduvik noorendab palet Virumaa Teataja, 11. juuni 2010
*Tiia Linnard. Liis Haab – ilus igas mõttes. Põhjarannik, 12. juuni 2010

## Välislingid
*  IMDb
* Liis Haab. Eesti filmi andmebaas.
* Liis Haab. Eesti Teatri Agentuur.
* Liis Haab Eesti Näitlejate Liit
* Priit Pullerits. Liis Haab: inimesed peaksid oskama andestada. naine.postimees.ee, 8. märts 2015.
* Liis Haab: Ajaloolise tegelaskuju mängimine lisab vastutust. piibeteater.ee.
* Liisa Tupits. Ootamatud pöörded! Liis Haabist sai pärast edukat teleseriaali juuksur ja baaridaam, kuid lõpuks maandus ta teatrilaval. Kroonika, 9. november 2024.
Volvo C300

**Volvo C300** on Rootsis valmistatud kergete taktikaliste veoautode seeria. Rootsi armees kasutusel nimetus *Volvo Terrängbil (Tgb)* + tüübinumber. Tootmine on lõpetatud, kuid on jätkuvalt militaarkasutuses.

Masinad on tänu kõrgele kliirensile ja väiksele laiusele hea maastikuläbitavusega. Probleeme võib aga seoses suure kõrgusega esineda püstivusega. 

Põhivariandid:
* **C303** – 2-teljeline, tuntud ka, kui Tgb 11

* **C304** – 3-teljeline, tuntud ka, kui Tgb 13

* **C306** – 3-teljeline pikendatud raamiga, tuntud ka, kui Tgb 20 või 21.

Seeria eelkäija oli Volvo C202 – tuntud ka kui Volvo Laplander. Kokku on toodetud umbes 8000 C300 seeria masinat, enamik militaarstruktuuridele. Katsetati ka 4-teljelist versiooni. 

Kasutusel ka Eesti Kaitsejõududes.

## Vaata ka
* Volvo Bandvagn 202 = AB Bolinder-Munktell Bv 202 
* Hägglunds Bandvagn 206 = Bv 206
* BvS 10
* Pinzgauer ehk Steyr-Puch Pinzgauer
* Volvo C202 = Volvo L3314 = Laplander
Teris

**Teris** on kuiv sulgvili, mille nahkjas viljakest on seemnekestaga kokku kasvanud. Teris esineb kõrrelistel, sealhulgas teraviljadel.