open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Detva

**Detva** (ungari keeles *Gyetva*) on linn Slovakkias Banská Bystrica maakonnas, Detva ringkonna halduskeskus.

## Geograafiline asend
Detva asub Slovaki keskmäestikusse kuuluva Poľana mäestiku jalamil Zvoleni nõos, Banská Bystricast ligikaudu 29 km kagus.

Detva paikneb merepinnast keskmiselt 400 meetri kõrgusel (minimaalne kõrgus 390 meetrit, maksimaalne kõrgus 570 meetrit).

## Ajalugu
Küla on rajatud 1638. aastal. Aleviks sai Detva 1811. aastal ja linnaks 1965. aastal. Alates 1996. aastast on Detva samanimelise ringkonna keskus.

## Majandus
1955. aastal rajati Detvasse ettevõtte Podpolianske Strojárne (PPS Group) masinatehas.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Detva elanikest slovakke 93,24%, mustlasi 0,9%, tšehhe 0,37%, ungarlasi 0,19% ja ukrainlasi 0,11%. Rahvus oli teadmata 4,79%-l elanikest.

## Sõpruslinnad
* Tuchów, Poola

## Viited
Teddy Teuma

**Teddy Teuma** (sündinud 30. septembril 1993 Toulonis) on Prantsusmaal sündinud Malta jalgpallur, kes mängib Prantsusmaa kõrgliigaklubis Reims ja Malta jalgpallikoondises.

Teuma on Malta päritolu ja tal on Malta pass.

Kogu klubikarjääri on Teuma mänginud Prantsusmaal. Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaa amatöörliiga klubis Hyères.

2015. aastal liitus ta Prantsusmaa tugevuselt kolmanda liiga klubiga Boulogne. 2017. aastal liitus ta samasse liigasse kuuluva Red Stariga, kellega ta tõusis 2018. aastal Prantsusmaa esiliigasse.

2019. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Belgia esiliigaklubiga Royale Union Saint-Gilloise. 2021. aastal tõusis ta klubiga Belgia kõrgliigasse. Hooajal 2021/22 saavutas ta Royale Union Saint-Gilloise'iga Belgia kõrgliigas teise koha. Hooajal 2022/23 lõi Teuma Belgia kõrgliigas kümme väravat ja andis kümme väravasöötu.

2023. aasta juulis siirdus ta umbes nelja miljoni euro eest Reimsi, kellega sõlmis kolmeaastase lepingu, võimalusega lepingut ühe aasta võrra pikendada. Prantsusmaa kõrgliigas lõi Teuma kaks esimest väravat 27. augustil 2023 mängus Montpellier' vastu, lisaks andis ta samas mängus väravasöödu Yunis Abdelhamidi väravale.

Malta jalgpallikoondises debüteeris Teuma 3. septembril 2020 UEFA Rahvuste Liiga mängus Fääri saarte vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 29. märtsil 2022 sõprusmängus Kuveidi vastu. 23. septembril 2022 lõi ta UEFA Rahvuste Liiga mängus värava Eesti vastu.

## Viited
Hanke Bruins Slot

**Hanke Gerdina Johannette Bruins Slot** (sündinud 20. oktoobril 1977 Apeldoornis) on Hollandi poliitik ja endine elukutseline sõjaväelane. Ta on erakonna Kristlik Demokraatlik Üleskutse liige.

Aastatel 2022–2023 oli ta Hollandi siseminister ja kuningriigi suhete minister ning 2023–2024 Hollandi välisminister.

## Elulugu
Ta sündis aastal 1977 Apeldoornis (asub Gelderlandi provintsis) ja kasvas üles Winsumis (asub Groningeni provintsis), Zeewoldes (asub Flevolandi provintsis) ja Ridderkerkis (asub Lõuna-Hollandi provintsis). Aastal 1996 lõpetas ta keskkooli ja astus seejärel Utrechti Ülikooli, kus õppis aastani 2001 riigi- ja haldusõigust, avalikku haldust ja juhtimist.

Aastatel 2001–2003 oli ta Hollandi siseministeeriumi haldus- ja õigusloome osakonna poliitiline ametnik. Aastatel 2004–2005 oli ta Hollandi siseministeeriumi haldusosakonna vanem poliitiline kaastöötaja.

Aastatel 2005–2007 õppis ta Bredas Kuninglikus Sõjaväeakadeemias suurtükiväeohvitseriks. Aastatel 2007–2010 teenis ta Hollandi kuninglikus armees, kus oli 2007–2009 iseliikuvate haubitsate rühmaülem. 2008. aastal saadeti ta ISAF-i rahvusvaheliste vägede koosseisus Hollandi kontingendi viibimise ajaks Afganistani Uruzgani provintsi. 2009. aastal sai temast väejuhatuse operatiivosakonna ohvitser ja 2010. aastal staabiohvitser; 2010. aastal ülendati ta ka suurtükiväekapteniks.

Aastatel 2010–2019 oli Bruins Slot Hollandi Esindajatekoja liige.

Aastatel 2019–2022 oli ta Utrechti provintsi täitevvõimu liige.

10. jaanuaril 2022 sai ta sise- ja kuningriigiasjade ministriks Mark Rutte neljandas valitsuses, sellel ametikohal oli ta 5. septembrini 2023.

5. septembrist 2023 kuni 2. juulini 2024 oli ta Hollandi välisminister Mark Rutte neljandas valitsuses.

## Isiklikku
Bruins Slot on abielus. Nii tema isa Harm Bruins Slot kui ka onu Johan Bruins Slot ja vanaisa Zwaantinus Bruins Slot olid linnapead.
Endre Strømsheim

**Endre Strømsheim** (sündinud 5. septembril 1997 Oslos) on Norra laskesuusataja.

2016. aastal tuli ta kuni 19-aastaste maailmameistriks sprindis ja teatesõidus. 2018. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel võitis ta teatesõidus hõbemedali. Aastatel 2018-2019 lõpetas ta oma esimese täispika hooaja täiskasvanute seas, võitis pronksmedali Euroopa meistrivõistlustel Minskis ja seejärel IBU karikasarja etapil Otepääl (supersprint). 

Hooajal 2019–20 saavutas ta IBU karikasarjas teise koha ning tuli segateatevõistluses koos Karoline Erdaliga Euroopa meistriks.

Pärast kuut poodiumikohta, sealhulgas kolme võitu IBU karikasarjas hooajal 2020–2021, ja pronksmedalit individuaalsõidu Euroopa meistrivõistlustel, pääses ta märtsis Nové Městosse maailma karikasarja etapile. Ta saavutas sprindis 12. ja jälitussõidus 13. koha, saades sellega oma esimesed punktid. Terve järgneva hooaja veetis ta aga IBU karikasarjas.

Talve 2022-2023 alustas ta taas IBU karikasarjas ja ta sai 5 järjestikust poodiumikohta, sealhulgas 4 võitu. Vaatamata tähelepanuväärsetele esitustele ei lubanud tugev konkurents Norra koondise poolt, kelle kuus MK-võistluste startijat saavutasid suurepäraseid tulemusi, loota lühiajaliselt kõrgemale tasemele jõuda. Seetõttu domineeris ta jätkuvalt IBU karikasarjas ning 2023. aasta Euroopa meistrivõistlustel Lenzerheides võidab ta 3 medalit, kulla eraldistardiga sõidu arvestuses, pronksi jälitussõidus ja kulla paaris segateatesõidus koos Juni Arnekleiviga. Veebruaris, pärast Filip Fjeld Anderseni loobumist koroonasse nakatumise tõttu, kutsuti ta viimasel hetkel Norra koondisse ja 2023. aasta maailmameistrivõistlustel Oberhof osalema. Endre Stroemsheim jõudis nendel meistrivõistlustel kolmel korral 20 parema sekka – jälitussõidus, eraldi- ja ühisstardis. Olles praktiliselt kindel IBU karikasarja üldarvestuse võitmises, mille kaks viimast etappi toimusid Kanadas, jääb ta Euroopasse, et lõpetada hooaeg MK-sarjas. Kohe pärast seda, kui see 2. märtsil jätkus, osales ta oma esimesel “lilletseremoonial” pärast 4. kohta sprindis oma meeskonnakaaslaste Johannes Boe, Tarjei Bø ja Vetle Christianseni järel, seejärel kolm päeva hiljem tõusis ta oma esimesele MK-etapil poodiumile, saades segateatesõidus Norra koondisega 3. koha. Järgmisel nädalal Östersundis saavutas ta oma esimese teatesõidu võidu, koos Vebjørn Sørumi, Johannes Dale ja Vetle Christianseniga. 2023-24 hooaja avaetapil jälle Östersundis sõitis ta esimeses vahetuses võidu saanud Norra koondises koos Tarjei Bø, Johannes Thingnes Bø ja Vetle Sjåstad Christianseniga.

## Statistikat

### Maailma karikasarja etapivõidud

* 1 Vebjørn Sørum, Johannes Dale ja Vetle Sjåstad Christiansen
* 2 Tarjei Bø, Johannes Thingnes Bø ja Vetle Sjåstad Christiansen
## Välislingid

*Endre Strømsheim Biathlon.com.ua veebilehel
*[Endre Strømsheim [Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit|IBU] veebilehel]
Ferenc Krausz

**Ferenc Krausz** (sündinud 17. mail 1962 Móris) on ungari füüsik, kes töötab atosekundilise teaduse alal. Ta on Max Plancki kvantoptika instituudi direktor ja Müncheni Ludwig Maximiliani Ülikooli eksperimentaalfüüsika professor.

## Tunnustus
*Wolfi füüsikaauhind (2022)
*BBVA Sihtasutuse Teadmise piiride auhind (2022)
*Nobeli füüsikaauhind (2023)

## Välislingid
*Ferenc Krausz Nobeli auhinna lehel
Seedrioru mälestusmärk

**Seedrioru mälestusmärk** on mälestusmärk Kanadas Ontarios. Mälestusmärk on mõeldud kõigi eesti meeste ja naiste mälestamiseks, kes on andnud oma elu võitluses Vaba Eesti loomisel ja iseseisvuse kaitsmisel. 

Vello Hubeli kavandatud purjekujuline mälestusmärk on 9 meetrit kõrge, maapinnal 9 meetrit lai ja kaalub 40 tonni. Kivisse on raiutud Marie Underi sõnad: "Mis võet' meilt, meenutagem / Ja mis meile jäi..." 
Mälestussammas avati 4. juulil 1959.

## Välislingid
* Seedrioru: Ajalugu
Malacky

**Malacky** (ungari keeles *Malacka*, saksa keeles *Malatzka*) on linn Slovakkias Bratislava maakonnas, Malacky ringkonna halduskeskus.

## Geograafiline asend
Malacky on ajaloolise Záhorie piirkonna keskus. Malacky asub Austria piirist 11 km ja Tšehhi piirist 21 km kaugusel, Bratislavast ligikaudu 34 km põhjas.

Malacky lähedalt kulgeb Bratislava–Praha maantee.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1206. aastal. Maximilian II andis Malackyle turuõiguse 1566. aastal. 1722. aastal rajati Malackysse Slovakkia üks esimesi tekstiilimanufaktuure. 1808. aastal hävis tulekahjus suur osa linnast.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Malacky elanikest slovakke 89,41%, tšehhe 0,92%, ungarlasi 0,52%, vietnamlasi 0,23%, ukrainlas 0,15%, mustlasi 0,11% ja serblasi 0,1%. Rahvus oli teadmata 7,86%-l elanikest.

## Sõpruslinnad
* Veselí nad Moravou, Tšehhi
* Żnin, Poola
* Albertirsa, Ungari
* Szarvas, Ungari
* Gänserndorf, Austria

## Viited
Rübik

**Rübik** (*Evadne*) on vesikirbuliste seltsi ning sugukonda *[[Podonidae]]* kuuluv planktilise eluviisiga loomade perekond. 

## Liigid
Rübiku perekonda kuulub neli liiki: *[[Evadne anonyx]]* (Sars, 1897), nordmanni rübik (*Evadne nordmanni*) (Lovén, 1836), *[[Evadne prolongata]]* (Behning, 1938) ja *[[Evadne spinifera]]* (P. E. Müller, 1867). 

## Levik Läänemeres
Perekonna liikidest esineb Läänemeres 3 liiki.  *E. nordmanni* on Läänemeres kohalik liik ning teda leidub terve Läänemere ulatuses*. E. anonyx* ja *E. spinifera* on Läänemeres võõrliikideks. *Evadne anonyx* esineb pigem mere lõuna- ja idaosas ning *Evadne spinifera* lääneosas. 

## Viited
Episteemiline loogika

**Episteemiline loogika** (kr: ἐπιστήμη, teadmine) ehk **teadmiste loogika** on filosoofilise loogika osa, mis sisaldab uskumuse ja teadmise käsitlusi isikute ja rühmade seas.
Burgschleinitz-Kühnring

**Burgschleinitz-Kühnring** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Horni ringkonnas.

Vald on ajaloolise Waldvierteli piirkonna osa, mis hõlmab ulatuslikke metsi Manhartsbergi seljandiku kirdeserval.

## Ajalugu

1130. aasta paiku püstitas Hadmar I von Kuenring, kes oli ministeriaal Babenbergist Austria markkrahvi Leopold III teenistuses, tänapäevase Kühnringi kihelkonnakiriku asukohta kindluse. Pärimuse järgi olid tema esivanemad sinna juba kabeli püstitanud, mille piiskop Altmann von Passau 1083. aastal pühitses.

1612. aastal rajati naaberkülas Harmannsdorfis barokkstiilis loss, mis sai tuntuks kui Nobeli auhinna laureaadi Bertha von Suttneri (1843–1914) elukoht. Seal kirjutas ta suure osa oma romaanist "Die Waffen nieder!" ("Sõjariistad maha!"), mis ilmus 1889. aastal.

## Tuntud inimesi
* Otto Zykan (1935–2006), helilooja

## Viited
Joonas Sild

**Joonas Sild** (sündinud 19. novembril 2000 Pärnus) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja), kes mängib Eesti Premium liiga klubis Pärnu JK Vaprus.

## Klubikarjäär
### Pärnu JK Vaprus
13. jaanuaril 2023 liitus Sild Pärnu JK Vaprusega.

## Koondisekarjäär
Sild on kuulunud Eesti U17 koondisse ja mänginud ühe mitteametliku treeningmängu Leedu U17 koondisega.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 2. detsember 2023*

## Viited

## Välislingid
*
*
*Transfermarkti profiil
Mäeots

**Mäeots** on eesti perekonnanimi.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mäeots 360 inimesel: 183 mehel ja 177 naisel. Perekonnanimede levikult on Mäeots meeste puhul 350. ja naiste puhul 408. kohal. Perekonnanimi Mäeots on levinuim Võru maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 9,70.

## Nime kandjaid
*Ain Mäeots
*Anneli Mäeots
*Mario Mäeots
*Pavel Mäeots
*Vello Mäeots, laulja
*Vello Mäeots, autosportlane

## Viited
Eggenburg

**Eggenburg** on linn (*Stadtgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Horni ringkonnas.

## Inimesi

* Johann Zelebor (1819–1869), loodusteadlane, illustraator ja zooloog
* Maria Teschler-Nicola (* 1950), inimesebioloog, antropoloog ja etnoloog
* Karl-Heinz Lehner, ooperi bass-bariton

## Viited
Drosendorf-Zissersdorf

**Drosendorf-Zissersdorf** on linn (*Stadtgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Horni ringkonnas.

## Viited
Brezno

**Brezno** (aastatel 1927–1948 **Brezno nad Hronom**, ungari keeles *Breznóbánya*, saksa keeles *Bries* või *Briesen*) on linn Slovakkias Banská Bystrica maakonnas, Brezno ringkonna halduskeskus.

## Geograafiline asend
Brezno paikneb orus Madal-Tatra ja Slovaki maagimäestiku vahel. Läbi linna voolab Hroni jõgi. Brezno asub Banská Bystricast ligikaudu 36 km idas.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1265. aastal. Breznole anti linnaõigused 1380. aastal. Vaba kuningalinna staatuse sai Brezno 1650. aastal. 9. aprillil 1779 hävis tulekahjus suur osa linnast. Raudteeühenduse sai Brezno 1896. aastal.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Brezno elanikest slovakke 92,52%, tšehhe 0,5%, mustlasi 0,44%, ungarlasi 0,16% ja vietnamlasi 0,1%. Rahvus oli teadmata 5,86%-l elanikest.

## Sõpruslinnad
* Ciechanów, Poola
* Čačak, Serbia
* Meudon, Prantsusmaa
* Nădlac, Rumeenia
* Nový Bydžov, Tšehhi

## Viited
Cholk

**Cholk** oli lauamänge tootva Eesti ettevõtte kaubamärk.

Kaubamärgi Cholk logo on nähtav kõikidel lauamängudel – ringikujulise märgi sees on kujutatud kaks öökulli, mille all on viis piksenoolt. Öökullide peade kohal on kirjas "TRADEMARK" ning öökullide kehade peale on kirjutatud "Cholk". 

## Tegevus
Kaubamärk Cholk registreeriti 1926. aastal Tallinnas Jüri Rannuse (1865 Haapsalu – 1937 Tallinn) nimele. Kaubamärgi tarvitamise tunnistus anti välja kümneks aastaks. Jüri Rannuse äri põhitegevusala on kaubamärkide registris määratud toiduainete kauplus (Viljandi tn 5). Muuhulgas müüs Rannus Cholki kaubamärgi nime all järgmisi asju: mängud ja mänguasjad, tindid, vesivärvid, pastellkriidid ja kriidid, modelleerimismass, liimid, tempelvärvid ja templipadjad, kontoritarbed, kosmeetika- ja parfümeeriaained, trükitööd, küünlad, kipsist kujud ja iluasjad, jõulupuuehted, sporditarbed. 

1929. aastast alates Rannuse toiduainete kauplus enam ei tegutsenud. 1933. aastal palus Jüri Rannus Kaubandus- ja tööstuskojal seoses äritegevuse lõpetamisega kustutada tema toiduainekauplus äriregistrist. 1939. aastal Cholki kaubamärk tühistati.

1937. aastast pidas Tallinnas (aadressil Pärnu mnt 56, alates 1939. aastast Pärnu mnt 62) kirjatarvete ja mänguasjade kauplust Jüri Rannuse poeg August Rannus (1904–1987). August Rannuse äri põhitegevusalaks oli tapeedi, kirjatarvete ja mänguasjade müük. 

Olgugi et Cholki kaubamärk oli ametlikult tühistatud, trükiti ja müüdi veel 1944. aastal Cholki lauamänge.

## Cholki lauamängud Tartu Mänguasjamuuseumis
Tartu Mänguasjamuuseumi kogus on mitmeid Cholki kaubamärgi markeeringuga lauamänge, millest enamik pärineb 1930.–1940. aastatest, näiteks doomino, „Jaapani kalurid“, „Viikinglased“, „Väle ratsu“, „Rändur“, „Merilahing“, „Sport“, „Kits“, „Reis ümber maailma“.

Cholki lauamängudega saab tutvuda mänguasjamuuseumi peamaja (Lutsu 8) esimese korruse põhiekspositsioonis, pabermänguasjade toas, kus need asuvad väljatõmmatavates sahtlites. Lisaks on Cholki lauamängud eksponeeritud muuseumi teise korruse Eesti tootjate ekspositsioonis.


Fail:Cholk lauamäng "Reis ümber maailma".jpg|Eesti vaatamisväärsustega lauamäng "Reis ümber maailma". Tootja: Cholk, u 1930.–1940. aastad. Tartu Mänguasjamuuseumi esemekogu, TMMM PE 1368
Fail:Cholk lauamäng "Nukukuningas".jpg|Lauamäng "Nukukuningas". Tootja: Cholk, u 1930.–1940. aastad. Tartu Mänguasjamuuseumi esemekogu, TMMM PE 1362
Fail:Cholk lauamäng sporditeemaline "Tsirkus".jpg|Sporditeemaline lauamäng "Tsirkus". Tootja: Cholk, u 1930.–1940. aastad. Tartu Mänguasjamuuseumi esemekogu, TMMM 2858TK
Fail:Cholk "Trilma".jpg|Rahvuslike motiividega lauamäng "Trilma". Tootja: Cholk, 1930.–1940. aastad. Tartu Mänguasjamuuseumi esemekogu, TMMM 2868TK
Fail:Cholk "Väle ratsu".jpg|Lauamäng "Väle ratsu". Tootja: Cholk, 1930.–1940. aastad. Tartu Mänguasjamuuseumi esemekogu, TMMM PE 1361
Fail:Cholk "Veski".jpg|Lauamäng "Veski". Tootja: Cholk, 1930.–1940. aastad. Tartu Mänguasjamuuseumi esemekogu, TMMM 2949TK
Fail:Cholk "Viikinglased".jpg|Lauamäng "Viikinglased". Tootja: Cholk, 1930.–1940. aastad. Tartu Mänguasjamuuseumi esemekogu, TMMM PE 1361


## Viited
Vranov nad Topľou

**Vranov nad Topľou** (kuni 1927. aastani ja aastatel 1944–1969 **Vranov**, ungari keeles *Varannó*, saksa keeles *Frö(h)nel*, harva *Vronau an der Töpl*) on linn Slovakkias Prešovi maakonnas, Vranov nad Topľou ringkonna halduskeskus.

## Geograafiline asend
Vranov nad Topľou asub Topľa jõe ääres, Prešovist ligikaudu 34 km idakagus ja Košicest umbes 36 km idakirdes.

## Ajalugu
Vranovit on esmamainitud aastatel 1332–1337. Linnaõigused sai Vranov enne 1363. aastat.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vranov nad Topľou elanikest slovakke 90,29%, mustlasi 0,8%, russiine 0,39%, tšehhe 0,35%, ukrainlasi 0,18% ja ungarlasi 0,13%. Rahvus oli teadmata 7,51%-l elanikest.

## Sõpruslinnad
* Bystřice nad Pernštejnem, Tšehhi
* Dynów, Poola
* Sambir, Ukraina
* Võnohradiv, Ukraina
* Mád, Ungari

## Viited
Sarcoleotia

***Sarcoleotia*** on kottseente perekond.

## Liigid
* *[[Sarcoleotia cinnamomea]]*
* *[[Sarcoleotia globosa]]*
* *[[Sarcoleotia nigra]]*
* *[[Sarcoleotia platypus]]*

## Välislingid
*
Gars am Kamp

**Gars am Kamp** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Horni ringkonnas *[[Waldviertel]]i* piirkonnas Kampi jõe ääres *([[Kamptal]]is)*.

## Ajalugu

Gars oli aastatel 1075–1095, Babenbergide valitsemisajal, endine muistse Austria pealinn.

19. ja 20. sajandil oli Gars traditsiooniline suvekuurort *(Sommerfrische)*. 20. sajandi lõpul koges Garsi klimaatiline kuurort *(Luftkurort)* tänu Willi Dungli terviseturismile järjekordset buumi.

## Sõpruslinnad

* Gars am Inn, Saksamaa

## Tuntud inimesi

* Willi Dungl, terviseekspert
* Falco, laulja
* Richard Gach, arhitekt
* Helmuth Gräff, kunstnik, luuletaja 
* Matthias Laurenz Gräff, kunstnik, ajaloolane, poliitaktivist
* Werner Groiß, poliitik, ettevõtja
* Leopold II, Austria markkrahv
* Leopold III, Austria markkrahv, sündis Garsis
* Marianne Mendt, laulja, näitleja
* Andrea Scherney, paraolümpiasportlane
* Karl Sigmund, matemaatik
* Franz von Suppé, helilooja
* Josef Wiesinger, poliitik

## Viited
Murray Hill

**Murray Hill** on Jõulusaare kõrgeim punkt, mis asub 361 meetrit üle merepinna. Murray Hilli tippu jõuti esmakordselt 1857. aastal, kuigi saar avastati juba 1615. aastal.

See asub saare lääne keskosas. See asub 5,23 km kagus Northwest Pointist, kus Headridge Hill tõuseb 335 meetri kõrgusele. Tippu ümbritsev platoo on tihe ja igihaljas, kuigi puude bioloogiline mitmekesisus on võrreldes mandri vihmametsade sarnaste aladega piiratud. Murray Hill on osa Jõulusaare rahvuspargist.

## Viited
Exmouth (Austraalia)

**Exmouth** on linn North West Cape'i tipus ja Exmouthi lahe ääres Lääne-Austraalias, 1124 kilomeetrit osariigi pealinnast Perthist põhja pool ja 2060 kilomeetrit Darwinist edelas.

Linn asutati 1967. aastal, et toetada lähedal asuva Ameerika Ühendriikide mereväe Harold E. Holti-nimelise sidejaama tööd. Linn on oma nime saanud Exmouthi lahe järgi. Alates 1970. aastate lõpust hakkas linn võõrustama Ameerika Ühendriikide õhuväe töötajaid, kes olid määratud Learmonthi Päikeseobservatooriumi, mida juhitakse ühiselt Austraaliaga. 

Linna teenindab Learmonthi lennujaam.

## Viited

​
Juni Arnekleiv

**Juni Arnekleiv** (sündinud 17. veebruaril 1999 Lillehammeris Opplandi maakonnas) on Norra laskesuusataja. Ta on võitnud kaks IBU karikat ja tulnud 2023. aastal Euroopa meistriks paaris segateatesõidus.

Juni Arnekleiv osales 2018. aasta noorte maailmameistrivõistlustel Eestis Otepääl, kus ta võitis koos Marthe Kråkstad Johanseni ja Sigrid Bredde Vigiga teatesõidus pronksmedali. Järgmisel talvel võistles ta IBU karikasarjas ja saavutas Duszniki-Zdrójs kahel korral punkte. 2019. aasta märtsis võitis norralanna Ålis toimunud riigi meistrivõistlustel eraldistardisõidus pronksmedali üllatusvõitja Hilde Fenne järel. Juunioride MMil 2020. ja 2021. aastal järgnesid veel kaks pronksmedalit, mõlemal korral taas teatesõidus. Hooajal 2020/21 alustas Arnekleiv esimest korda regulaarselt IBU karikasarjas ja saavutas IBU karikasarjas oma esimesed top 10 kohad, sealhulgas hooaja lõpus neljanda koha Obertilliachi sprindis. Sealsamas kindlustas ta oma ainsa individuaalse medali juunioride maailmameistrivõistlustel, kui võitis sprindis pronksi Amy Baserga ja Rebecca Passleri järel. Aastatel 2021-22 startis ta ka kõrgeimal võistluste tasemel ja saavutas pärast lahjat hooaja algust Osrblie sprindis oma esimese poodiumikoha. Kuna Norra rahvusmeeskond lõpetas olümpiamängudeks valmistudes kõrgmäestiku treeninglaagri, tegi Arnekleiv 2022. aasta jaanuaris Ruhpoldingis sprindisõidus MK-võistluste debüüdi, kuid hoolimata vaid ühest laskeveast lõpetas ta võistluse alles 99. kohal  111 startijast. Euroopa meistrivõistlustel Arberil tõusis ta aga rasketes oludes sprindi 34. kohalt jälitussõidus kuuendaks.

Hooajal 2022/23 võistles Arnekleiv järjekindlalt 20 parima sportlase sekka ja võitis oma esimesed IBU karikavõidud nii segateatesõidus kui ka sprindis. Samuti krooniti ta EM-il koos Endre Strømsheimiga Euroopa meistriks segateate paarisvõistluses. Kuna IBU lühiajaline reeglimuudatus võimaldas Norra laskeliidul lasta võistlema ka lisasportlase, kutsuti Arnekleiv üllatuslikult veebruaris Oberhofi maailmameistrivõistlustele. Ta saavutas sprindis ja jälitussõidus kohe 12. ja 13. koha ning jõudis seega ühisstarti, mille lõpetas 28. kohal. Ta kuulus Norra koondisse ka ülejäänud maailma karikasarja etappidel ning kindlustas oma esimese etapivõidu Östersundis teatesõidus koos Ida Lieni, Ingrid Landmark Tandrevoldi ja Marte Olsbu Røiselandiga. Norralane võeti 2023-24. aasta talveks rahvusmeeskonda ja avaldas muljet Sjusjøenis saavutatud ühisstardisõidu võiduga. Maailma karikasarja avaetapil Östersundis saavutas ta Sturla Holm Lægreidiga paarisvõistluses teise koha, varsti pärast seda kindlustas ta naiste teatesõidus oma teise MM-etapivõidu ja avaldas muljet ülekaalukalt kiireimast rajaajast.

## Välislingid
* [Juni Arnekleiv [Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit|IBU] veebilehel]
* Juni Arnekleiv Biathlon.com.ua veebilehel
Harald Østberg Amundsen

**Harald Østberg Amundsen** (sündinud 18. septembril 1998) on Norra murdmaasuusataja.

2017. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel võitis ta teatesõidus kuldmedali ja skiatlonis pronksmedali, millele järgnesid 2018. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel mõlemal alal kuldmedalid. MK-võistluste debüüdi tegi ta 2018. aasta detsembris Beitostølenis, kus kogus 30 kilomeetri distantsil saavutatud 30. kohaga ka oma esimese MK-punkti. 2020. aasta kuni 23-aastaste maailmameistrivõistlustel Oberwiesenthalis võitis Amundsen individuaalselt kolm medalit; üks neist 30 km vabatehnikasõidu kuldmedal.

2021. aasta murdmaasuusatamise MM-il Oberstdorfis tegi ta debüüdi 15 km intervallstardiga vabatehnikasõidus. Siin saavutas ta Hans Christer Holundi ja Simen Hegstad Krügeri järel 3. koha.

Ta tuli Gjøvikis toimunud 2023. aasta meistrivõistlustel Norra meistriks 15 km distantsil.

Esimese maailma karikasarja etapi võitis ta 27. jaanuaril 2023 Les Rousses'is 10 km vabatehnikasõidus.

2023. aasta MM-il Planicas võitis ta 15 km vabastiilis intervallstardiga distantsil hõbeda, jäädes võitjast Simen Hegstad Krügerist maha 5,3 sekundiga. Hans Christer Holund ja Johannes Høsflot Klæbo kindlustasid Norrale nelikvõidu.
​

Noorpõlves mängis ta jalgpalli ka Asker Footballis. Ta kuulub spordiklubisse Asker SK. Tal on kaksikõde Hedda Østberg Amundsen, kes on samuti murdmaasuusataja.

## Välislingid
*Harald Østberg Amundsen Rahvusvaheline Suusaföderatsiooni veebisaidil
*Harald Østberg Amundsen Norra Jalgpalliliidu kodulehel
Vladimir Urin

**Vladimir Urin** (sündinud 19. märtsil 1947 Kirovis) on nõukogude ja vene teatriajaloolane, lavastaja, õpetaja, professor. Endine Suure Teatri direktor (9. juuli 2013&nbsp;– 1. detsember 2023). Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstitegelane (1999).

## Viited
NGC 2899

**NGC 2899** on planetaarudu, mis asub Purjede tähtkujus.

Selle näiv heledus on 11,8 mag. Udukogu avastas 27. veebruaril 1835 John Herschel.

## Välislingid
*http://simbad.u-strasbg.fr/simbad/sim-basic?Ident=NGC+2899
Spišská Stará Ves

**Spišská Stará Ves** (saksa keeles *Alt(en)dorf*, ungari keeles *Szepesófalu*, poola keeles *Stara Wieś Spiska*) on linn Slovakkias Prešovi maakonnas Kežmaroki ringkonnas.

## Geograafiline asend
Spišská Stará Ves asub Dunajeci jõe ääres ajaloolises Spiši piirkonnas Poola piiri ääres, Kežmarokist ligikaudu 29 km põhjas.

Spišská Stará Ves paikneb merepinnast keskmiselt 505 meetri kõrgusel (minimaalne kõrgus 494 meetrit, maksimaalne kõrgus 625 meetrit).

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1308. aastal. Linnaõigused sai Spišská Stará Ves 1399. aastal. Hussiidid põletasid linna maha 1431. ja 1433. aastal. 1710. aastal laastas linna katkuepideemia ja 1712. aastal hävis see tulekahjus peaaegu täielikult. Suur tulekahju oli linnas ka 1760. aastal.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Spišská Stará Vesi elanikest slovakke 92,51%, mustlasi 2,18%, poolakaid 0,73%, ukrainlasi 0,32% ja russiine 0,23%. Rahvus oli teadmata 3,81%-l elanikest.

## Viited
Landoo

**Landoo** on 18. sajandil Euroopas kasutusele võetud luksuslik neljarattaline hobusõiduk, millel on kaheosaline, nii eest kui ka tagant allalastav katus ja milles istutakse *vis-à-vis*. Nimetus on tulnud Saksa linna Landau järgi, kus ehitati esimesed sellised sõidukid.  

## Auto

Hiljem tähistati sama sõnaga auto keretüüpi, mille katus on osaliselt eemaldatav või allalastav (tavaliselt taga ehk sõitjate kohal). Ameerikas tähendab landoo ka kinnist autokeret, mis imiteerib avatavat katust. Selline efekt saavutatakse, kui katuse tagaosa kaetakse vinüüli või nahaga ja lisatakse külgedele S-kujulised liistud, mis meenutavad hobulandoo katuse hingi. 

## Landoo Eesti alal
Eesti alal on landoona mõistetud 2–18 hobuse veetavat lakoonilise joonega, kuid elegantset sõidukit pidulikeks juhtudeks, enamasti üliõpilaste kommersisõitudeks või paraadsõitudeks. Sellistel sõitudel oli katus parema nähtavuse huvides peaaegu alati alla lastud või eemaldatud.

## Viited
Irnfritz-Messern

**Irnfritz-Messern** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Horni ringkonnas.

## Turism

Irnfritz-Messerni on populaarne liuväli *Eislaufplatz*, kuhu inimesed tulevad talvekuudel uisutama. Seal on ka Wildbergi loss.

## Viited
Gabčíkovo

**Gabčíkovo** (kuni 1948. aastani **Beš**, ungari keeles *Bős*) on linn Slovakkias Trnava maakonnas Dunajská Streda ringkonnas.

## Geograafiline asend
Gabčíkovo asub Doonau kaldal Ungari piiri ääres, Dunajská Stredast ligikaudu 9 km lõunas ja Bratislavast umbes 44 km kagus.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1102. aastal (*Beys*). Tõenäoliselt sai asula nime piirkonnas elanud petšeneegide järgi. 1468. aastal sai Bős iganädalaste laatade korraldamise õiguse. 16. sajandil saabus asulasse saksa koloniste. 1861. ja 1867. aastal laastas küla tulekahju. 1948. aastal anti külale uueks nimeks Gabčíkovo slovaki rahvusest Tšehhoslovakkia sõjaväelase Jozef Gabčíki (1912–1942) auks, kes osales Reinhard Heydrichi atentaadis. 1997. aastal toimus Gabčíkovos rahvahääletus, mis pidi otsustama, kas küla taotleb uuesti linna staatust. Rahvahääletuse tulemus jäi aga kehtetuks kodanike ebapiisava osaluse tõttu. Linnaõigused sai Gabčíkovo 1. jaanuaril 2016.

## Majandus
1977. aastal alustati Doonaule Ungari–Tšehhoslovakkia ühisprojektina Gabčíkovo–Nagymarosi tammide ja hüdroelekrijaama ehitamist. 1989. aastal katkestas Ungari ühepoolselt ehitustööd. Slovakkia poolel anti hüdroelektrijaam käiku 1996. aastal.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Gabčíkovo elanikest ungarlasi 80,6%, slovakke 13,9%, tšehhe 0,34%, poolakaid 0,13%, venelasi 0,11% ja serblasi 0,11%. Rahvus oli teadmata 4,55%-l elanikest.

## Sõpruslinnad
* Enese, Ungari
* Kondoros, Ungari
* Mihăileni, Rumeenia
* Nagymaros, Ungari
* Pázmándfalu, Ungari

## Viited
Kiss FM

**Kiss FM** on Eesti raadiojaam, mida saab kuulata Harju maakonnas, sealhulgas Tallinnas. Jaam alustas tööd 20. novembril 2023 ja see kuulub Sky Mediale. Jaama sagedus on 93,2 MHz.

## Vaata ka
* Eesti raadiojaamade loend

## Viited

## Välislingid
* Kanali koduleht
Svätý Jur

**Svätý Jur** (aastatel 1960–1990 **Jur pri Bratislave**, saksa keeles *Sankt Georgen*, ungari keeles *Szentgyörgy*) on linn Slovakkias Bratislava maakonnas Pezinoki ringkonnas.

Svätý Jur tähendab tõlkes Püha Jüri.

Svätý Jur on oluline viinamarjakasvatuse ja veinitootmise keskus.

## Geograafiline asend
Svätý Jur asub Väikeste Karpaatide jalamil, Pezinokist umbes 5,5 km edelas ja Bratislavast ligikaudu 13 km kirdes.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1209. aastal. Mongolid hävitasid asula 1241. aastal. 13. sajandi lõpul saabus asulasse saksa koloniste. 1434. aastal põletasid hussiidid Svätý Juri maha. 1647. aastal sai Svätý Jur vaba kuningliku linna staatuse. 17. sajandi lõpus ja 18. sajandi alguses linna tähtsus vähenes.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Svätý Juri elanikest slovakke 93,81%, tšehhe 0,69%, ungarlasi 0,69%, ukrainlasi 0,25% ja russiine 0,1%. Rahvus on teadmata 3,6%-l elanikest.

## Sõpruslinnad
* Bělá pod Bezdězem, Tšehhi
* Miroslav, Tšehhi
* San Giorgio Piacentino, Iitaalia

## Viited
Hinnastamine

**Hinnastamine** (inglise keeles *pricing*) on müüdava kauba või osutatava teenuse müügihinna, hinnakirjade või -tariifide väljatöötamise ja kujundamise ühekordne või järjepidev toiming, mille aluseks võetakse üldjuhul ettevõtte hindade kujundamise poliitika ja majanduslikud huvid. Hinnastamine, varasema nimetusega "hinnakujundus", on nii kunst kui ka teadus, mis põhineb õigetel hinnangutel ja täpsetel kalkulatsioonidel. 

Hinnastamine hõlmab ka kunsti ja oskust juhtida ning suunata tarbijate ootusi tarbimaks säästlikult ja vastutustundlikult. Hinnastamine on ettevõtte juhtimise oluline valdkond, kuna toodete ja teenuste parima võimaliku hinnastamisega on võimalik tagada ettevõttele kasumlik areng. Toote või teenuse hinnastamisel on vaja võtta arvesse mitmeid tegureid: väärtust tarbijale, omahinda, kasumisoovi, konkurentide hindu ja ettevõtte strateegilisi eesmärke. 

## Vaata ka
*Turupõhine hinnastamine
*Kulupõhine hinnastamine
*Psühholoogiline hinnastamine

## Viited
Kulupõhine hinnastamine

**Kulupõhine hinnastamine** (inglise keeles *cost-plus pricing*) on kauba- või teenuseühiku hinna kindlakstegemine teatud algoritmi kohaselt toimuva arvutuse tulemusena, mille käigus selgitatakse välja kaubapartii ostmise, tootmise või teenuse osutamisega seotud kulud, määratakse kindlaks soovitav kasumimäär ja jagatakse tulemus toote- või teenuseühikule.  

Kaupade edasimüümisega soovitakse katta kõik selle soetamisega seotud muutuvkulud, proportsionaalne osa ettevõtte püsivkuludest ja teenida seejuures ka täiendavat tulu, mis väljendub enamasti ettevõtte kasumina. Vastavaid tegevusi müüdavate toodete hindade kujundamisel nimetatakse hinnastamiseks. Varem on kasutatud hinnastamise asemel laialdaselt ka terminit „hinnakujundus“. 

Kulupõhisel hinnastamisel lähtutakse toote või teenuse omahinnast, millele lisatakse soovitud müügimarginaal. Tegemist on levinud hinnastamise meetodiga, mis ei võta arvesse pakkumise ja nõudluse vahekorda, turuosa omamist ja konkurentide poolt pakutavate tooteanaloogide või teenuste hindu. Uue toote turule toomisel on seda meetodit vahel raske kasutada, kuna toote lõplik omahind saab tihti selgeks alles pärast seda, kui see on olnud mõnda aega masstootmises. 

Kõige levinum hinnastamise meetod hindade arvutamisel on juurdehindlusmeetod (*cost plus price method*). See on kulupõhise hinnastamise meetod, mille puhul toote või teenuse kogukuludele liidetakse hinnalisa. Ostu sooritades nõustub klient tasuma müüjale kõigi muutuv- ja püsivkulude eest, millele lisatakse kasumimarginaal. Toote müügihinna saamiseks kasutatakse lihtsuse mõttes hinnakordajat ja/või juurdehindluse protsenti, kuna lähtutakse toote sisseostuhinnast ja/või soetuskulust. 

## Viited
Psühholoogiline hinnastamine

**Psühholoogiline hinnastamine** on tarbija ostukäitumist mõjutav müügihinna kujundamine. Toodetele määratakse sellised käibemaksuga hinnad, et ostjad peavad neid soodsateks, ehkki need ei pruugi seda olla. 

Tüüpiliselt on tarbijat ostma kutsuvate hindade viimastel numbrikohtadel numbrid 9. Näiteks võivad olla tooteühiku hinnad 99,00 €, 19,90 €, 3,95 € jne. Taoliste hindade kasutamisega püütakse anda ostjale teada, et müüja teeb selleks kõik, et pakkuda oma kaupu võimalikult madala hinnatasemega. Tegelikult võib olla vastupidi: kaupmees on suurendanud müügimarginaali ja tõstnud hinna varasemast veelgi kõrgemale. 

Kui näiteks kujuneb toote müügihinnaks hinnakoefitsiendi lisamisega 28,70 €, siis kasutades psühholoogilise hinnastamise põhimõtet, määratakse selle müügihinnaks 29,00 € või 29,90 €. Ostja tajub, et hind on soodne, kuna see on väiksem kui 30 €. Kui arvutuslik käibemaksuga hind on näiteks 20,30 €, siis müügisaalis kasutatakse pigem hinda 19,90 €. 

## Viited
Turupõhine hinnastamine

**Turupõhine hinnastamine**  (ingl.k. *market pricing*) on hinnastamise viis, mille puhul kujuneb hind üldjuhul nõudluse ja pakkumise vahekorra alusel. Selle hinnastamismudeli kasutamisel on ostjal enamasti täielik mõjuvõim müüja üle. Müüjal puuduvad hoovad hinna tõstmiseks, kuna turul on palju sarnaste hindadega müüjaid. Hinnastamismudel toimib ainult juhul, kui turul valitseb müüjate vahel konkurents. 

Turul põhinevad hinnad võivad kõikuda üles-alla suures ulatuses, mistõttu on vaja teada, millal osta ja millal jätta võimalusel ost tegemata. Hindade kõikumine on põhjustatud valmistoodete sisendhindadest, tehnoloogiate asendamisest, turul valitsevast konkurentsist, tarnijate eelistuste muutumisest jms teguritest. Teised hinnastamisviisid sisaldavad teatud määral turupõhise hinnastamise elemente. Turupõhist hinnastamist kasutatakse enamasti toorainete, nagu metallid, teravili, puuviljad, kohv, tee jms kaupade (ingl.k. *commodity*) puhul, mida müüakse ja ostetakse suurtes kogustes.
Klientelism

**Klientelism**, ka kliendipoliitika (inglise keeles *clientelism*, *clientelistic politics*) on poliitikate kujundamise viis, milles valitsused võtavad arvesse ja eelistavad ühte kindlat huvigruppi (või klienti), kelle eesmärgid kattuvad valitsuse soovidega. Kliendipoliitika toimub tavaliselt suletud uste taga, sest tulemusena jäävad enamiku ühiskonnaliikmete huvid tagaplaanile. Klientelism võimaldab poliitiliste tegutsejate ja huvigruppide konsensuse toel püüelda nende mõlema eesmärkide täitmise poole.

## Viited
Ingrid Wigernæs

**Ingrid Wigernæs** (sünninimi **Ingrid Løken**; 22. veebruar 1928 – 2. detsember 2023) oli norra murdmaasuusataja.

Ingrid Wigernæs osales kahtedel olümpiamängudel. 1956. aasta olümpiamängudel Cortina d'Ampezzos sai ta 10 km distantsil 27. koha ja 1964. aasta olümpiamängudel Innsbruckis sai ta 5 km distantsil 15. koha ja 10 km distantsil 12. koha.

1966. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos võitis ta 3×5 km teatesõidus hõbemedali.

Pärast sportlaskarjääri lõppu töötas treenerina. Tema juhendamisel võitis Norra koondise murdmaasuusatamise teatenaiskond 1968. aasta olümpiamängudel Grenoble'is 3x5 km teatesõidus kuldmedali. 

2021. aastal nimetati Ingrid Wigernæs Püha Olavi ordeni 1. klassi rüütliks. Tema sünnilinnas Hemsedalis on tema auks püstitatud ausammas.

## Viited

## Välislingid
Prügikastimudel

**Prügikastimudel** (inglise keeles *garbage can model*) on poliitika kujundamise teooria, mis seisneb eeldusel, et poliitiliste otsuste tegemine toimub juhuslikult, ilma kindla süsteemita Teooria kohaselt on erinevad poliitilised probleemid, lahendused ja valikud prügikasti kokku visatud ning nende välja võtmine toimub suvaliselt, mis tähendab, et otsustamine on juhuslik, lähtudes sellest, mis on hetkel sobiv ja tehtav. 

Prügikastimudeli autoriteks on Michael D. Cohen, James G. March ning Johan P. Olsen, kes avaldasid selle 1972. aastal teadustööna.

## Viited
Infopäring

**Infopäring** (inglise keeles R*equest For Information;* RFI) on päringu liik, millega ostja küsib tarnijailt informatsiooni kaupade ja/või teenuste kohta, mida võiks tarnija talle pakkuda. See on ühtlasi hankeprotsessi etapp, mille puhul on teada üldine või ettevalmistav probleemi või vajaduse kirjeldus ja pakkujatel palutakse anda nõu, kuidas defineerida probleemi, vajadust teha paremini või pakkuda hoopiski alternatiivne lahendus.

Hankija küsib potentsiaalselt tarnijalt informatsiooni kaupade ja/või teenuste kohta, mida võiks tarnija talle pakkuda. Uuritakse välja, mis eristab konkreetset tarnijat ülejäänuist. Infopäringu esitamisega ei näita ostja välja soovi sõlmida tarnijaga ostu-müügileping, kuid üritab näidata end tarnijale võimaliku ja atraktiivse kliendina.

Infopäring peaks olema loogiliselt struktureeritud, lihtne ja sellele vastajale arusaadav. Hästi koostatud infopäring peab võimaldama vastata küsimustele lühidalt, edastades hankijale oma ettevõtte kohta kõige olulisemat teavet. Pärast vastuste saamist selekteeritakse vastavalt varem määratud kriteeriumitele tarnijad, kellele saadetakse järgmises etapis hinnapäring (RFQ) või ettepaneku päring (RFP). 

## Viited
Päring

**Päring** (ingl.k. *request;* *enquiry*) ehk pakkumiskutse on dokument, mis peaks sisaldama kogu vajaliku informatsiooni, et potentsiaalsetel toodete või teenuste tarnijatel oleks võimalik mõista, millist toodet või teenust soovitakse ning millistel tingimustel ja millistele nõuetele peaks pakutav teenus/toode vastama. Pakkumiskutses peavad kajastuma kõik tootele või teenusele esitatavad nõuded.  

Kui päring koostatakse tehnikatoodete kohta, vajatakse tarnijalt sageli ka spetsifikatsiooni, jooniseid, tehnilisi tingimusi, kvaliteedisertifikaati ja selgitusi varuosade saadavuse, nende hinna jms kohta. Hankija võib küsida teenuste osutajatelt teenuste kirjeldusi ja tingimusi nende teenuste osutamiseks.  

Päringu koostamine nõuab süvenemist ja asjatundlikkust, sest sellega pannakse alus saabuvate pakkumuste ülesehitusele ja sisule. Ebapiisava infoga päringu korral võidakse võtta korduvalt ühendust ja küsida juurde infot, et üldse oleks võimalik pakkumust koostada. Päring tuleks koostada viisil, et pakkumuste analüüsi ja võrdlemist oleks hõlbus teha. Päring peab looma eeldused pakkumuste võrdlemiseks ja pakkumuse/tarnija valikuks ühesugustel alustel.  

Pakkumiskutse peab sisaldama minimaalselt järgmist informatsiooni:

* toote või teenuse kirjeldus;
* tehnilised ja/või kaubanduslikud nõuded;
* kogus ja ühikud;
* tarneaeg ja -koht;
* lepinguperiood ja selle võimaliku pikendamise tingimused (kui on kavas sõlmida ostuleping);
* pakkumuse esitamise tähtaeg ja koht (meili- või postiaadress). 

## Viited

## Vaata ka
*Infopäring
Inger Aufles

**Inger Aufles** (sünninimi Inger Døving; sündinud 29. mail 1941) on endine norra murdmaasuusataja.

Inger Aufles osales kahtedel olümpiamängudel. 1968. aasta olümpiamängudel Grenoble'is võitis ta 3x5 km teatesõidus kuldmedali, 10 km distantsil pronksmedali ja 5 km distantsil 7. koha. 1972. aasta olümpiamängudel Sapporos võitis ta 3x5 km teatesõidus pronksmedali. Individuaalselt sai ta neil olümpiamängudel 5 km distantsil 12. koha ja 10 km distantsil samuti 12. koha.

1966. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos võitis ta 3×5 km teatesõidus hõbemedali.

## Välislingid
Peaproov

**Peaproov** on viimane proov enne lavastuse, ooperi jms esietendust. Peaproovis on tavaliselt kõik tootmise osad (muusika, valgus, meik, lavakujundus) sarnased nagu tegelikul esietendusel.
Wayland (protokoll)

**Wayland** on kommunikatsiooniprotokoll, mis kirjeldab suhtlust kuvaserveri ja selle klientide vahel. Waylandi nime kannab ka C keeles kirjutatud teek, mis implementeerib seda protokolli. Kuvaserverit, mis kasutab Waylandi protokolli, kutsutakse Waylandi komposiitoriks, sest selline server täidab ka kompositeeriva akendussüsteemi rolli.

Waylandit arendab grupp vabatahtlikke, mida algselt juhtis Kristian Høgsberg, et luua vaba ja avatud allikaga ning kogukonna juhitud tarkvaraprojekt eesmärgiga asendada X Window System tänapäevase, turvalise ja lihtsama akendussüsteemiga Linuxi ja teiste Unixilaadsete operatsioonisüsteemide jaoks. Nagu ka X Window Systemi puhul, levitatakse projekti koodi MIT litsentsi tingimustel, mis on lubav vaba tarkvara litsents, lubades projekti koodi kasutada ilma muudetud koodi avaldamise kohustuseta. 

Waylandi projekt arendab ka alusnäidet Waylandi komposiitorist nimega "Weston".

## Ülevaade
Waylandi kuvaserveri projekti alustas Red Hati arendaja Kristian Høgsberg aastal 2008.

Alates 2010. aastast hakkasid Linuxi töölauagraafika süsteemid liikuma korraldusest, mida juhib "hulk joonistusliideseid... mis kõik räägivad X serveriga, mis on omakorda universumi keskpunkt," korralduse suunas, kus Linuxi tuum ja selle osad (näiteks Direct Rendering Infrastructure (DRI) ja Direct Rendering Manager (DRM)) on "keskmes" ja akendussüsteemid nagu X ja Wayland on "keskpunktist eemal." Sellest saab "palju lihtsam graafikasüsteem, mis pakub palju rohkem paindlikkust ja jõudlust."

Høgsberg oleks võinud lisada laienduse X serverile, nagu ka paljud teised projektid olid varem teinud, kuid eelistas eemaldada X serveri riistvara ja klientide vahelt. Waylandi projekt koosneb protokollist ja alusnäitest Waylandi komposiitorist nimega Weston. Projekt arendab ka versioone rakendusarenduse raamistikest Qt ja GTK, mis joonistavad sisu X-i asemel läbi Waylandi.

## Viited

## Välislingid

* Waylandi koduleht
Ant Nurhan

**Ant Nurhan** (sündinud 8. detsembril 1995 Istanbulis) on Eesti laulja ja saate "Eesti otsib superstaari" üheksanda hooaja võitja.

Ta võitis WAF laulukooli traditsioonilise lauluvõistluse Best of WAF 2023. aastal vanemas vanuserühmas.

Alates 2025. aastast töötab Nurhan barberina Andrei Zevakini ja Kelli-Karita Jefimova juuksurisalongis Zejé.

## Eesti keele õpe
Ant õppis eesti keelt peamiselt praktika kaudu. Õppides muusikakoolis WAF, toimusid tunnid eesti keeles, mis aitas tal keelt kiiresti omandada. Samuti õppis ta keelt eesti laulude kaudu, eriti kuulates Ott Leplandi loomingut, kelle vokaaltehnikat on Nurhan nimetanud enda jaoks suureks inspiratsiooniks.

## Eesti Laul
Eesti Laul 2025 konkursil saavutas ta lauluga „Tomorrow Never Comes“ viienda koha. Aasta hiljem osales ta taas Eesti Laulul, esitades koos ansambliga Minimal Wind laulu „Wounds (Don't Wanna Fall)“, mis saavutas kuuenda koha. 

## Telesaadetes osalemine
2022. aastal astus Ant Nurhan üles Kanal 2 telesaates "Ma näen su häält". 2024. aastal osales Ant Nurhan TV3 telesaates "Maskis laulja", kus ta esines Puuma kostüümis ning saavutas kolmanda koha.

## Singlid

* 2023 "Meil on veel lootust"
* 2024 "Tähealleel"
* 2024 "Kui sind pole"
* 2024 "Tomorrow Never Comes"
* 2025 "Wounds (Don't Wanna Fall)" (koos Minimal Wind)

## Isiklikku
Ant Nurhan elab Eestis 2018. aastast ning on eesti keele oskust parandanud suures osas laulmise käigus. Ta on abielus, tema abikaasa on Liina ning peres kasvavad tütred Ada Linda ja Adell, kes sündis superstaarisaate ajal.

## Viited

## Välislingid
*Ant Nurhani abikaasa Liina: koju jõudes nutame end tühjaks ... ohtuleht.ee, 4. detsember 2023.
*Superstaar Ant Nurhan: nüüd saan oma perega rohkem koos olla. menu.err.ee, 5. detsember 2023.
Gina Raimondo

**Gina Marie Raimondo** (sündinud 17. mail 1971 Smithfieldis Rhode Islandis) on Ameerika Ühendriikide ettevõtja, jurist, riskikapitalist ja poliitik; Demokraatliku Partei liige. Ta oli aastatel 2015–2021 Rhode Islandi osariigi kuberner. 2021–2025 oli ta Ameerika Ühendriikide kaubandusminister. 

Tema isapoolne vanaisa tuli Ameerika Ühendriikidesse Itaaliast. Tema ema oli koduperenaine ja isa lihalõikaja, kes teenis Teise maailmasõja ajal ka USA mereväes. 

1993. aastal omandas ta Harvardi ülikoolis bakalaureusekraadi majandusteaduses. Rhodose stipendiumiga jätkas ta õpinguid Inglismaal Oxfordi ülikoolis, kus omandas doktorikraadi sotsioloogias. Ta sai oma õigusteaduse doktori kraadi Yale'i ülikoolist 1998. aastal. 

Tema tööalane karjäär algas personali assistendina föderaalkohtus New Yorgis. Seejärel sai temast Massachusettsi osariigis Williamstownis peakorteriga riskikapitalifirma üks asutajatest ja asepresident. 

Aastal 2010 võttis Raimondo vastu Rhode Islandi osariigi varahoidja ametikoha, mis on tema esimene poliitiline ametikoht. 

2014. aastal kandideeris ta Rhode Islandi kuberneriks. 6. jaanuaril 2015 vannutati ta uueks kuberneriks. 2018. aastal valiti ta teiseks ametiajaks tagasi. 

USA valitud president Joe Biden esitas 8. jaanuaril 2021 ta USA kaubandusministri kandidaadiks. 2. märtsil 2021 kinnitas USA senat tema kandidatuuri häältega 84:15.

## Isiklikku
Ta abiellus aastal 2001 Andrew Moffitiga, neil on kaks last. Usutunnistuse poolest on ta katoliiklane.
Arthur Gomes

**Arthur Gomes Lourenço** (sündinud 3. juulil 1998 Uberlândias) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Cruzeiro.

Brasiilia kõrgliigas debüteeris ta 2016. aastal Santos meeskonnas. Brasiilia kõrgliigas lõi ta esimese värava järgmise aasta 4. novembril mängus Atlético Mineiro vastu. Selleks, et saada rohkem mänguaega, oli Gomes 2019. aastal laenul Brasiilia kõrgliigaklubis Chapecoense. 30 mänguga lõi ta sel hooajal Brasiilia kõrgliigas neli väravat, kuid Chapecoense jäi liigas eelviimaseks ja langes esiliigasse. Seejärel mängis Gomes alates 2020. aastast taas Santoses. 2021. aasta märtsis läks ta Santosest laenule Atlético Goianiensesse.

2021. aasta augustis sõlmis Gomes kolmeaastase lepingu Portugali kõrgliigaklubiga Estoril.

2022. aasta septembris sõlmis ta viieaastase lepingu Portugali suurklubiga Lissaboni Sporting. UEFA Meistrite Liiga hooaja 2022/23 teises alagrupimängus lõi ta värava Tottenham Hotspuri vastu ja teises alagrupimängus Frankfurdi Eintrachti vastu. Sportingu meeskonnas lõi Gomes sel hooajal Portugali kõrgliigas ainsa värava 24. aprillil 2023 mängus Vitória Guimarãesi vastu. Hooajal 2022/23 sai Gomes Sportingu meeskonnas Portugali kõrgliigas kirja 24 mängu, kuid vaid kuues neist kuulus ta algkooseisu.

2023. aasta juulis naasis Gomes Brasiilia kõrgliigasse, kui sõlmis kolmeaastase lepingu Cruzeiroga.

## Viited