open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tantaal

**Tantaal** (sümbol **Ta**) on keemiline element järjekorranumbriga 73. Tantaal on haruldane kõva korrosioonikindel sinakashall siirdemetall, mida kasutatakse laialdaselt sulamites väikestes kontsentratsioonides. Tantaal on haruldaseim stabiilne element Päikesesüsteemis, leidub u 0,015 ppm-i, kuid maakoores on ta levinum, leidub u 2 ppm-i, ligikaudu sama palju kui tina ja arseeni. 

Tantaal on nimetuse saanud Kreeka mütoloogia pahalase Tantalose nime järgi, viidates selle elemendi isoleerimisraskustele. Tänu keemilisele inertsusele on see väärtuslik aine laboriseadmetes ja plaatina asendajana. Tantaali peetakse tehnoloogiakriitiliseks elemendiks selle põhilisel kasutusalal – tantaalkondensaatorites, mida kasutatakse mobiiltelefonide, arvutite jmt elektroonikaseadmete komponendina. Tantaal esineb looduses alati koos keemiliselt sarnase nioobiumiga tantaliidi, kolumbiidi ja koltani mineraaligruppides.

Tantaal esineb looduses kahe isotoobina: stabiilne isotoop massiarvuga 181 ja radioaktiivne isotoop poolestusajaga 1200 miljardit aastat massiarvuga 180. Tantaali avastas 1802. aastal Anders Ekeberg Soomest ja Rootsist pärit mineraaliproovidest. Aasta varem oli Charles Hatchett avastanud nioobiumi (varasema nimetusega kolumbium) ning 1809. aastal võrdles selle oksiidi, kolumbiiti tihedusega 5,918 g/cm&sup3;, tantaaliga tihedusega 7,935 g/cm&sup3;. Ta mõistis, et need kaks oksiidi, vaatamata erinevale tihedusele, on identsed, ning nimetas neid ühiselt tantaaliks.

Tantaali tihedus normaaltingimustel on 16,65 g/cm&sup3;, sulamistemperatuur on 3290&nbsp;K (3017&nbsp;°C) ja aurustumistemperatuur 5731&nbsp;K.

## Viited
Hrodna

**Hrodna** (valgevene keeles Гродна; taraškievica *Горадня; Horadnia*; vene *Гродно*) on linn Valgevenes lääneosas, Hrodna oblasti ja Hrodna rajooni halduskeskus. Ta asub Nemunase jõel Poola ja Leedu piiri lähedal (vastavalt umbes 20 ja 30 km kaugusel).

Linna läbib Peterburist Vilniuse kaudu Varssavisse kulgev raudteeliin. Linnas elab 327 500 elanikku (2009), kellest 62,57% on valgevenelasi, 19,74% poolakaid, 12,2% venelasi, 1,82% ukrainlasi ja 3,67% teistest rahvustest inimesi. Enne Teist maailmasõda oli Hrodna poola-juudi enamusega linn (61% poolakad ja 36% juudid).

Hrodna on halduslikult jagatud kaheks rajooniks. Nemunase vasakkaldal asub Kastrõtšnitski rajoon, paremkaldal aga Leninski rajoon. Linnas asuv Püha Francis Xavieri katedraal on Basilica minoris. Jõe paremkaldal asub 12. sajandil ehitatud, osaliselt varisenud Kałoža kirik, mis on ainus säilinud mälestis Must-Vene piirkonna eripärasest ehituskunstist. Linnas asub Grodna loomaaed, mis on Valgevene vanim ja kus 2011. aasta seisuga oli 317 liigist loomi.

## Ajalugu
12. ja 13. sajandil oli Grodna Hrodna vürstiriigi keskus.

Põhjasõjas piirasid Rootsi väed aastal 1706 linnas asunud Vene vägesid, aga aastal 1708 toimus linnas väike kokkupõrge Vene vägede ning rootslaste eelväesalga vahel. Grodna piirkond koos Valgevenega kuulus kuni 1795. aastal toimunud III Poola jagamiseni Rzeczpospolita riigi koosseisu, pärast aga III Poola jagamist loobus Rzeczpospolita kuningas Stanisław August Poniatowski Grodnas Rzeczpospolita kuningatroonist ning asus elama Grodna kuningalossi, kus ta elas kuni 1797. aastani, kui ta lahkus uue Vene keisri Paul I kutsel Peterburi, kus ta ka 1798. aastal suri.

Pärast III Poola jagamist 1795. aastal kuulus Grodno ametlikult Vene impeeriumi koosseisu.

Alates 1920. aasta oktoobrist oli Grodna Poola võimu all. 1931. aastal olid Grodna elanikest 61% poolakad, 36% juudid, 2% valgevenelased, kuid oli ka teisi tillukesi vähemusi.  Punaarmee hõivas Grodna 20.–22. septembril 1939. 23. juunist 1941 kuni 16. juulini 1944 oli linn Saksa vägede poolt okupeeritud.

## Sport
Grodna jäähokiklubi HK Njoman Grodna on 4-kordne Valgevene meister (1998, 1999, 2001, 2013). Linnas tegutseb ka jalgpalliklubi FK Njoman Grodna.

## Viited

## Välislingid
* Grodnast portaalis Radzima.org (valgevene, inglise, poola ja vene keeles)
* Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
Luteetsium

**Luteetsium** (sümbol **Lu**) on keemiline element järjekorranumbriga 71.

Esineb looduses kahe isotoobina: isotoop massiarvuga 175 on stabiilne, isotoop massiarvuga 176 on radioaktiivne, selle poolestusaeg on 38 miljardit aastat.

Omadustelt on luteetsium lantanoid ja sellisena haruldane muldmetall. Selle tihedus normaaltingimustel on 9,84 g/cm&sup3; ja sulamistemperatuur 1552 Celsiuse kraadi.
Tāj Mahal

**Tāj Mahal** ehk **Tadž Mahal** [tadž mah'al] on haudehitis Põhja-Indias Agra linnas, mille India suurmogul Džahan laskis ehitada oma abikaasa Arjumand Bano Begumi mälestuseks. Naist tuntakse Mumtaz Mahali nime all, mis tähendab pärsia keeles palee valgust. Ta suri 1630. aastal oma neljateistkümnenda lapse sünnitamisel. Ehitus kestis aastatel 1632–1653. Ehitusel töötas 20 000 inimest, nende seas meistrid Euroopast ja Kesk-Aasiast. Peaarhitekt oli Ustad Isa (Ustad Ahmad) Lahore'ist.

Nime "Tāj Mahal" algupära pole selge. Džahani valitsemise aegsed õukonnaajalood nimetavad seda lihtsalt Mumtaz Mahali hauaks (*rauza*). Üldiselt arvatakse, et "Tāj Mahal" on lühendkuju Mumtaz Mahali nimest. 

Tāj Mahali ehitamisel kasutati materjale kogu Indiast ja Aasiast. Ehitusmaterjalide veoks kasutati üle 1000 elevandi. Valge marmor hangiti Radžastanist, jaspis Pandžabist ning nefriit ja mäekristall Hiinast. Türkiis pärines Tiibetist, lasuriit Afganistanist, safiir Sri Lankalt ja karneool Araabiast. Kokku inkrusteeriti valgesse marmorisse 28 tüüpi vääris- ja poolvääriskive.

Varsti pärast Tāj Mahali valmimist, aastal 1658 kukutas Džahani tema kolmas poeg Aurangzeb ja pani ta Agra lähedal koduaresti. Džahan suri aastal 1666 ja maeti Tāj Mahali Mumtaz Mahali kõrvale.

19. sajandil Tāj Mahali seisund halvenes. Aastal 1857 puhkes Indias ülestõus, mille käigus Briti sõdurid ja valitsusametnikud rikkusid hoonet, raiudes selle seintest välja vääris- ja poolvääriskive.

19. sajandi lõpus korraldas India asekuningas George Nathaniel Curzon Tāj Mahali taastamise projekti, mis lõpetati aastal 1908, kolm aastat pärast Curzoni lahkumist asekuninga kohalt. Curzon tellis sisesaali suure valgusti, mis oli projekteeritud Kairo mošees asuva valgusti järgi. Sel ajal rajati aeda briti stiilis muru, mis on seal tänapäevani.

Aastal 1942 rajas valitsus Tāj Mahali ümber tellingud, et ennetada Saksamaa või Jaapani võimalikku õhurünnakut. India-Pakistani sõja ajal aastatel 1965–1971 oli hoone samuti tellingute varjus, et vaenlase lennuväe piloote eksitada.

Tänapäeval on Tāj Mahali hakanud ohustama keskkonnareostus Yamuna jõe kallastel, sealhulgas happevihm, mida soodustab läheduses asuv India suurim naftatööstuskompleks Mathura naftakombinaat. Saaste muudab Tāj Mahali kollakaks. Selleks, et saastega võidelda, on India valitsus kehtestanud Tāj Mahali ümber 10 400 km² suuruse Tāji Trapetsikujulise Tsooni, kus kehtivad ranged heitmete väljalaske standardid.

2011. aastal teatati, et ehitist ähvardab kokkuvarisemine, kuna Yamuna jõe veetaseme languse tõttu on Tāj Mahali mahagonipuust vaiadest vundament muutunud rabedaks.

Tāj Mahali külastab aastas 2–4 miljonit turisti, neist 200 000 välismaalt. Külastajatele on määratud kahesugused hinnad, välismaalastele palju kõrgemad kui indialastele. Kõige turistiderohkemad kuud on oktoober, november ja veebruar, sest need on kõige jahedamad. Saasteainete vältimiseks ei tohi autoga isegi hoone lähedale sõita, vaid parkimisplatsilt tuleb kohale tulla kas jalgsi või trollibussiga.

2007. aastal kuulutati välja seitse uut maailmaimet, mille hulka arvati ka Tāj Mahal.

## Viited
Aatomnumber

Keemilise elemendi **aatomnumber** ehk **järjenumber** ehk **laenguarv** ehk **tuumalaeng** (**Z**) on prootonite arv selle elemendi aatomi tuumas. Aatomnumber saab olla vaid positiivne täisarv, sest aatomi tuumas ei saa prootoneid olla murdarv, negatiivne arv ega null.   

## Ajalugu
Alguses tähendas elemendi järjenumber selle kohta Mendelejevi tabelis. Kui Dmitri Mendelejev asetas tuntud keemilised elemendid Isarnaste omaduste järgi rühmitatuna tabelisse, tekkisid aatommasside rangest järjekorrast lähtumise puhul mõned ebakõlad. Joodi ja telluuri koht tabelis tuli ära vahetada, et omadused paremini kokku klapiksid. Samuti oli Mendelejev pannud koobalti keemiliste omaduste põhjal niklist ettepoole, kuigi nikkel on koobaltist pisut kergem. Seda ebareeglipärasust järjekorras tolle aja teadmistega seletada ei osatud (õieti ei saadudki, sest lähtuti aatomi massist, mis polnud kõige täpsem järjestamise alus), sest puudus arusaam aatomi ehitusest. Järjenumbriks hakati nimetama seda järjekorranumbrit, mis oli elemendil tabelis. Kuigi järjenumber osutus aatomi massiga ligikaudu võrdeliseks (eriti just tabeli algusosas), pidi see nähtavasti kajastama mingit massist erinevat omadust.

Idee, et perioodilisustabeli järjenumber on aatomituuma laeng, pakkus esimesena välja hollandi amatöörfüüsik Antonius van den Broek. Ta esitas hüpoteesi ajakirja Nature numbris, mis ilmus 20. juulil 1911. See oli umbes kuu pärast seda, kui Ernest Rutherford oli avalikult esitanud oma uue aatomimudeli (pärast kuulsat katset, milles kullalehte pommitati alfaosakestega). Henry Moseley, kes oli tuttav Rutherfordi mudeli ja Van den Broeki hüpoteesiga ning Niels Bohri töödega, kinnitas 1913. aastal eksperimendiga (röntgenspektroskoopia abil), et van den Broeki hüpotees peab paika. Keemilised elemendid, mille kiirgusi Moseley uuris, järjestusid kindlalt ritta. Ta seletas ära ka anomaaliad perioodilisustabelis. Tol ajal oli lantanoidide järjestus ja arv ebamäärane. Selle üks põhjus oli, et lantanoidid on keemiliselt väga sarnased. Moseley jõudis katseandmete põhjal järeldusele, et lantanoide (lantaanist luteetsiumini) on täpselt 15. Nii sai järjekorranumbrist reaalne [füüsikaline suurus. Pärast prootoni avastamist 1919. aastal selgitas Rutherford, et keemilise elemendi järjekorranumber on prootonite arv tuumas.

## Vaata ka
*Keemiliste elementide loend
*Massiarv
Keel (täpsustus)

"**Keel**" on sõna, mis on kasutusel mitmes tähenduses:
***[[Keel (anatoomia)|Keel]]** on kehaosa
***[[Keel (keeleteadus)|Keel]]** on inimeste suhtlusvahend
***Keel** ehk **[[pillikeel]]** on pilli osa
***[[Keel (kulinaaria)|Keel]]** on toiduaine
***[[Keel (sõjandus)|Keel]]** on sõjanduse mõiste 
***[[Keel (loogika)|Keel]]** on valemite, lausete või muude väljendite moodustamiseks teatud süntaksireeglite järgi kasutatavate sümbolite hulk
***Keel** ehk **[[programmeerimiskeel]]** on süntaksi- ja semantikareeglite kogum arvutile programmi kirjutamiseks (programmeerimiseks).
***[[Keel (bänd)|Keel]]** oli Ameerika Ühendriikide *[[heavy-metal]]* bänd 1980. aastatest
***[[Keel (perekonnanimi)|Keel]]** on perekonnanimi:
**Avo Keel, eesti võrkpallur ja treener
**Howard Keel, Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja (1919–2004)

## Vaata ka
*Helikeel
*Kehakeel
*Keeleke
Isotoop

Keemilise elemendi **isotoobid** on selle elemendi aatomite klassid, mis erinevad üksteisest aatomite massiarvu (A) poolest. Järjenumber ehk aatomnumber ehk laenguarv (Z) on neil sama. Ehk teisisõnu, keemilise elemendi isotoobid erinevad üksteisest neutronite arvu poolest aatomi tuumas, aga prootoneid ja elektrone (juhul kui tegemist pole iooniga) on neil ühepalju.

## Nimetus
Sõna "isotoop" tuleb vanakreeka sõnadest *ἴσος* (*ísos* 'sama') ja *τόπος* (*tópos* 'koht'): isotoobid asuvad perioodilisustabelis ühel ja samal kohal. Ingliskeelse sõna *isotope* on võtnud kasutusele inglise radiokeemik Frederick Soddy 1914. aastal.

## Isotoopide tähistamine
Aatomi järjenumber vastab prootonite arvule aatomis. Seega on ühe ja sama elemendi isotoopidel sama prootonite arv aatomis. Isotoopide massiarvude erinevus tuleneb erinevast neutronite arvust aatomituumas. Isotoope tähistatakse elemendi nimetusega, millele järgneb sidekriips ja nukleonide (prootonite pluss neutronite) arv aatomituumas (näiteks raud-57, uraan-238, heelium-3). Sümbolkujul tähistades lisatakse elemendi keemilise sümboli ette ülaindeksina nukleonide arv (näiteks 57Fe, 238U, 3He).

Vesiniku isotoopidel on ka erinimetused: prootium (vesinik-1), deuteerium (vesinik-2) ja triitium (vesinik-3). Deuteeriumil ja triitiumil on eraldi keemilised sümbolid: D ja T; prootiumil erisümbolit pole.

Radioaktiivsetesse ridadesse kuuluvatel isotoopidel on ka erinimetused.

## Keemiliste ja füüsikaliste omaduste võrdlus
Isotoopide keemilised omadused on sarnased, sest elektronkatete ehitus on neil ühesugune.

Isotoopide füüsikalised omadused on erinevad, eriti väikese järjenumbriga elementidel.

## Stabiilsed ja mittestabiilsed isotoobid

Eristatakse stabiilseid ja ebastabiilseid (radioaktiivseid) isotoope. Ebastabiilsed isotoobid püüdlevad stabiilsuse poole ning lagunevad aja jooksul mõneks stabiilsemaks elemendiks või isotoobiks.

## Looduslikud ja tehislikud isotoobid
Looduses esinevad elemendid enamasti isotoopide segudena.

Eristatakse looduslikke ja tehislikke isotoope. Tehislikult on tuumareaktsioonide abil saadud peaaegu kõikide elementide isotoope.
Pandžab

:*India osariigi kohta vaata [[Pandžab (India)]].*

**Pandžab** on ajalooline piirkond Lõuna-Aasias, mis praegu jaguneb Pakistani (Pandžabi provints) ja India (Pandžabi osariik) vahel.
Tihedus

**Tihedus** on füüsikaline suurus, mis näitab aine massi ruumalaühikus. Tiheduse tähis on *&rho;* ja SI mõõtühik kilogramm kuupmeetri kohta (kg/m3):
: \rho=\frac{m}{V},
kus m on aine mass ja V ruumala.

Aine tihedus sõltub üldiselt rõhust ja temperatuurist. Gaasiliste ainete korral on see sõltuvus väga tugev: tihedus on ligilähedaselt võrdeline rõhuga ning pöördvõrdeline absoluutse temperatuuriga (see seos kehtib täpselt ideaalse gaasi korral). Kondensaine (tahkised, vedelikud) korral on see sõltuvus suhteliselt nõrk. Väikeste rõhu- ja temperatuurimuutuste vahemikus võib iga aine tiheduse suhtelise muutuse sõltuvuse rõhust ja temperatuurist lugeda lineaarseks funktsiooniks:

: \frac{\rho-\rho_0}{\rho_0}=-\alpha(t-t_0)+\beta(p-p_0),

kus \alpha on aine ruumpaisumistegur, \beta on kokkusurutavustegur, *<math>\rho</math>* on aine tihedus temperatuuril t ja rõhul p ning \rho_0 on aine tihedus temperatuuril t_0 ja rõhul p_0. 

Põhimõtteliselt on viimase valemi näol tegemist aine olekuvõrrandiga piiratud temperatuuri- ja rõhuvahemikus. Kokkusurutavus on alati positiivse märgiga (aine tihedus kasvab rõhu tõstmisel). Ruumpaisumistegur on reeglina positiivne, kuid sellest seaduspärasusest on ka erandeid. Näiteks vee tihedus kasvab temperatuurivahemikus 0–4 &deg;C. Soojuspaisumistegur on tahkiste ja vedelike korral tüüpiliselt suurusjärgus 10&minus;5&nbsp;K&minus;1, kokkusurutavus aga suurusjärgus 10&minus;6&nbsp;at&minus;1.

Ainete tiheduse väärtused antakse enamasti standardtingimustel *t* = 20&nbsp;°C ja *p* = 101 325&nbsp;Pa.

## Tiheduse näiteid
### [[Tahkis]]ed
Tihedus (kg/m3) temperatuuril 15–20&nbsp;°C: 
* Alumiinium: 2700
* Betoon: 2200
* Graniit: 2600
* Hõbe: 10490
* Jää: 917 (madalal rõhul ja sulamistemperatuuri lähedal)
* Klaas: 2600
* Kork: 200
* Kuld: 19300       
* Messing: 8500
* Parafiin: 900
* Plii: 11300
* Puit (puidu tihedused, mis sõltuvad oluliselt niiskussisaldusest, on antud 15% niiskusesisalduse (r15) juures):
** Balsapuu: 130 (r15 = 170 )
** Must eebenipuu: 1220 (r15 = 1320 )
** Haab: (r15 = 490 )
** Kadakas: 560 (r15 = 640 )
** Kask: 640 (r15 = 650 )
** Lepp: 550 (r15 = 530 )
** Mänd: 490 (r15 = 520 )
** Kuusk: (r15 = 470 )
** Pöök: 800 (r15 = 730 )
** Saar: 750 (r15 = 720 )
** Seeder: 530
** Tamm: 750 (r15 = 660 )
** Vaher: 690
* Tellis: 1800
* Teras, raud: 7800
* Tina: 7300
* Tsink: 7100
* Vask: 8900

### [[Vedelik]]ud
Tihedus (kg/m3) temperatuuril 15–20&nbsp;°C: 
* Bensiin: 700
* Elavhõbe: 13600
* Merevesi: 1030
* Nafta: 800
* Petrooleum: 800
* Piiritus: 790
* Trafoõli (20&nbsp;°C juures): 950
* Vesi (4&nbsp;°C juures): 1000

### [[Gaas]]id
Tihedus (kg/m3) temperatuuril 0&nbsp;°C ja rõhul 760 mm Hg:
* Hapnik: 1,43
* Heelium: 0,18
* Lämmastik: 1,25
* Süsihappegaas: 1,98
* Vesinik: 0,09
* Õhk: 1,29
* Veeaur (100&nbsp;°C juures): 0,59

## Vaata ka
*Suhteline tihedus
*Keskmine tihedus
* Ruumtihedus

## Viited

## Allikad
* R. Bolz, G. Tuve, *CRC Handbook of Tables for Applied Engineering Science*, 2nd edition, CRC Press (1973).
1760. aastad

**1760. aastad** on ajavahemik 1760. aasta algusest kuni 1769. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

*...

### Eesti

*...

## Tähtsad inimesed

*...
Faktoriaal

Naturaalarvu *n* **faktoriaal** (tähistus *n*!) on *n* esimese positiivse täisarvu korrutis.

## Definitsioon
Kui *n* on positiivne täisarv, siis

:n! = 1 \cdot 2 \cdot 3 \cdot \ldots \cdot n = \prod_{i=1}^n i,

On kokku lepitud, et 
:0! = 1.

Negatiivsete arvude jaoks pole faktoriaal defineeritud.

## Stirlingi valem

Kui n on suur, siis saab n! ligikaudselt leida Stirlingi valemiga: 

:n! \approx \sqrt {2 \pi n} \left(\frac{n}{e}\right)^n

Stirlingi valemi abil saab näidata, et
Arvus 10! on 7 numbrit
Arvus 100! on 158 numbrit
Arvus 10 000! on 35 660 numbrit

## Lõpunullid

*n*! lõpunullide arv on 
:\sum_{i=1}^\infty \operatorname{trunc}\left(\frac{n}{5^i}\right),
kus funktsioon *trunc* annab arvu täisosa.

Näiteks arvu 2005! lõpunullide arv on
trunc(2005/5) + trunc(2005/25) + trunc(2005/125) + trunc(2005/625) = 401 + 80 + 16 + 3 = 500

## Euleri gammafunktsioon

Euleri gammafunktsioon 
: \Gamma(z) = \int_0^\infty  t^{z-1} e^{-t}\,dt\;.
on faktoriaali üldistus kompleksarvude jaoks. Gammafunktsioon on faktoriaaliga seotud kui
: \Gamma(n) = (n-1)!\ . 

## Vaata ka

*Kahekordne faktoriaal

## Viited

## Välislingid
*http://factorielle.free.fr
* Faktoriaal n! (n≤40000)
Aar

**Aar** (lühend **a**) (ladina *area* ala, pind) on meetermõõdustikul põhinev mittesüsteemne pindalaühik. 

:1 a = 100 m&sup2;.

Üks hektar (aarist tuletatud ühik: hektoaar) võrdub 100 aariga:

:1 ha = 100 a

Aar võrdub umbes 1076,3910 ruutjalaga ja 119,6 ruutjardiga.

Aarides mõõdetakse tavaliselt maatükke.

## Välislingid
Meeter

**Meeter** (kreeka sõnast *metron* 'mõõt' on SI-süsteemi põhiühikute hulka kuuluv mõõtühik pikkuse mõõtmiseks. Meetri tähis on **m**.

Meetri määratlemisel on aluseks võetud valguse kiirus vaakumis, mille fikseeritud arvväärtus on 299 792 458 m/s, kusjuures sekund on määratletud tseesium-133 sageduse \Delta\nu_{\text{Cs}} alusel.

1 meeter on pikkus, mille läbib valgus vaakumis 1&nbsp;/&nbsp;299&#8239;792&#8239;458 sekundi (s) jooksul:
:1\,\text{m} = \frac{c}{299\,792\,458}\;\text{s} = \frac{9\,192\,631\,770}{299\,792\,458}\,\frac{c}{\Delta \nu_{\text{Cs}}}\,.
kus 
:c on valguse kiirus vaakumis,
:\Delta\nu_{\text{Cs}} on tseesium-133 aatomi põhiseisundi ülipeenstruktuuri kahe taseme vahelisele üleminekule vastava kiirguse sagedus.

## Ajalugu
1791. aastal defineeriti meeter kui 1/10 000 000 (kümnemiljondik) Pariisi läbiva meridiaani poolest pikkusest ehk pikkusest pooluselt ekvaatorini.

James Clerk Maxwell pakkus välja idee, et meetri pikkus võiks olla defineeritud valguslainete pikkuste kaudu. Kuna sellist mõõtetehnikat tol ajal veel polnud, jäi  see ainult ideeks.

1960. aastal kehtestati meeter kui krüptoon-86 tasemete 2*p*10 ja 5*d*5 vahelisel siirdel vaakumis kiirgava valguse 1650763,73-kordne lainepikkus. 

Valguse kiiruse täpse väärtuse 299&nbsp;792&nbsp;458&nbsp;m/s alusel defineeris meetri Kaalude ja Mõõtude Peakonverents  1983. a. Alates 2019. aastast on muudetud määratluse sõnastust.
## Meetri laiemalt kasutusel olevad kord- ja osaühikud

## Meetri seos tuntumate süsteemiväliste pikkusühikutega

## Vaata ka
* Ühikute detsimaaleesliited

## Viited
Sekund

**Sekund** (tähis **s**) on SI-süsteemi põhiühikute hulka kuuluv mõõtühik aja mõõtmiseks. 

Sõna "sekund" tuleb ladina keele väljendist *pars minuta secunda* (sõna-sõnalt: osa väike teine) ehk (tunni) teine väike osa (esimene väike osa – *pars minuta prima* – on minut).

Igapäevases ajaarvestuses on sekund 1/60 minutit ehk 1/3600 tundi (1 s = 1/60 min = 1/3600 h).  

## Definitsioon
Sekundi praeguse definitsiooni kinnitas 26. Kaalude ja Mõõtude Peakonverents (CGPM) 2019. aastal.

Sekundi määratlemisel on aluseks võetud tseesium-133 aatomi häirimata põhioleku ülipeenstruktuuri kahe energiataseme vahelise ülemineku sageduse \Delta\nu_{\text{Cs}} fikseeritud arvväärtus 9 192 631 770, ühik Hz ehk s–1:&nbsp;
:\Delta\nu_{\text{Cs}} = 9\,192\,631\,770\;\frac{1}{\mathrm{s}},
millest
:1 \;\mathrm{s} = \frac{9\,192\,631\,770}{\Delta\nu_{\text{Cs}}}.

## Defineerimise ajalugu
Kuni 1956. aastani defineeriti sekundit Maa pöörlemise kaudu kui 1/86400 keskmisest päikeseööpäevast (60 s × 60 min × 24 h = 86 400 sekundit). 

1956. aastal defineeris Rahvusvaheline Vihtide ja Mõõtude Komitee sekundi Maa tiirlemise kaudu ümber Päikese ühel kindlal epohhil, sest Maa pöörlemist ei peetud enam piisavalt ühtlaseks, et selle kaudu aja mõõtühikut määratleda. Maa liikumist kirjeldati Newcombi päikesetabelite järgi, mis annavad ümber Päikese liikumise valemi epohhi J1900 jaoks 18. ja 19. sajandil tehtud astronoomiliste vaatluste põhjal. (Epohhiks nimetatakse astronoomias ajahetke, mille kohta on määratud koordinaadid astronoomilistel kaartidel.)

Niiviisi defineeritud efemeriidisekund on 1/31556925,9747 troopilise aasta keskmisest pikkusest epohhil J1900 (Juliuse kalendri järgi 1900. aasta 1. jaanuaril kell 00.00.00). Selle definitsiooni ratifitseeris XI Kaalude ja Mõõtude Peakonverents (1960). 

Alates 1967. aastast on sekundit defineeritud ajavahemikuna, mis võrdub 133Cs (tseesium-133) aatomi põhioleku kahe ülipeenstruktuurinivoo vahelisele üleminekule vastava kiirguse 9 192 631 770 võnkeperioodiga (temperatuuril 0 K). 

Põhiolekus on ergastatud aatomi energiatasemete peenstruktuur määratud aatomituuma magnetmomendi ja elektronide magnetvälja vastastikmõjuga. Üleminek ühelt tasemelt teisele (aatomi loomulik „vibratsioon“ ja vastav kiirgus) toimub igale aatomiliigile omase kindla sagedusega. 

2019. aasta määratluses on muudetud sõnastust, sisu jääb samaks.

## Vaata ka

* Maailmaaeg
* Liigsekund

## Viited
Ühikute detsimaaleesliited

**Mõõtühikute detsimaaleesliited** ehk **kümnendeesliited** on tähised, mille abil lihtsustatakse mõõtühikute üleskirjutamist kümnendsüsteemis. Näiteks liidet kilo- kasutatakse pikkusühikutes (1000 meetrit = 1 kilomeeter). Sisuliselt tähendab eesliite kasutamine sellele eesliitele vastava arvuga – kordajaga – korrutamist.

Detsimaaleesliiteid kasutatakse rahvusvahelise ühikusüsteemi (SI) mõõtühikute kümnendkordsete ehk kordühikute ja kümnendosade ehk osaühikute moodustamiseks.

Eesliidete tähised tuleb nagu ühikute tähisedki esitada püstkirjas.

## Vaata ka
*Meetermõõdustik
*Pikkuste suurusjärgud

## Viited
Gramm

**Gramm** (tähis **g**) on meetermõõdustiku massiühik, mis moodustab tuhandiku kilogrammist:

:1 \; \text{g} = \frac{1}{1000} \;\text{kg}.

Algselt defineeriti gramm kui mass, mis on sajandikmeetri küljepikkusega kuubi moodustaval kogusel puhtal veel temperatuuril, millel jää sulab (hiljem 4 °C). 

Gramm on massi põhiühik CGS-süsteemis.

## Vaata ka

* Kilogramm
Rahvusvaheline kilogrammietalon

**Rahvusvaheline kilogrammietalon** on plaatina ja iriidiumi sulamist valmistatud silindrikujuline viht, mille läbimõõt ja kõrgus on 39 mm. Vihi mass on 1 kilogramm. Rahvusvaheline kilogrammietalon asub Rahvusvahelises Kaalude ja Mõõtude Büroos Sèvres' linnas Prantsusmaal.

1799. aastal valmistati Prantsusmaal esimene kilogrammi etalon (arhiivikilogramm), mis tehti plaatinast.

1889 valmistati plaatina (90%) ja iriidiumi (10%) sulamist silindrikujulised arhiivikilogrammi koopiad, millest täpseimat säilitatakse rahvusvahelise etalonina (prototüübina) Rahvusvahelises Kaalude ja Mõõtude Büroos, teiste koopiate suhteline viga (võrreldes rahvusvahelise etaloniga) ei ületa 2 · 10 −9.

Tulevikus püütakse kilogrammi etalon määratleda mõne füüsikalise konstandi kaudu.

## Välislingid
*Kilogrammi etalon kaotab kaalu, 13. september, 2007
*Kilogramm kaotab kaalu, epl.ee, 27. jaanuar 2011
Herts

**Herts** (saksa füüsiku Heinrich Rudolf Hertzi järgi), tähis **Hz**, on perioodilise protsessi sageduse mõõtühik, mis kuulub SI-süsteemi ühikute hulka.

1 herts on niisugune sagedus, mille korral 1 sekundi jooksul toimub üks perioodilise protsessi tsükkel:

:1 \; \text{Hz} = \frac{1}{1 \; \text{s}}
:s – sekund

Kasutusel on ka kümnendeesliidetega ühikud:
X-ühik

**x-ühik** (tähis **X**, ka: *xu*) ehk **siigbaan** on mittesüsteemne pikkusühik, mida alates 1920. aastatest kasutati röntgenikiirguse ja gammakiirguse lainepikkuse väljendamiseks ning kristallivõre  konstantide avaldamiseks. 

Ühiku defineeris 1925 rootsi füüsik Karl Manne Georg Siegbahn kaltsiidi kristallipindade vahelise kauguse kaudu 18 °C juures. Selle kauguse   kõige täpsem hinnang oli tollal 302,945 pm. See kaugus loeti   täpselt võrdseks 3029,45 X-ga, nii et x-ühiku ligikaudseks väärtuseks tuli 0,1 pm.   

Hiljem selgus, et 1 X &middot; 1,00206  10-13 = 0,10026 pm = 100,206 fm. 

Aastal 1965 hakati x-ühiku asemel kasutama ongströmit (Å), mis võrdub 100 pikomeetri ehk 0,1 nanomeetriga.   

On defineeritud ka **vase x-ühik** ja **molübdeeni x-ühik**. 

Vase x-ühiku (**xu(CuKα1)**) puhul loeti vase Kα1-spektrijoone lainepikkuseks täpselt 1537,400 x-ühikut. See andis x-ühiku väärtuseks  1,00207789×10-13 ± 7,0×10-20 m. 

Molübdeeni x-ühiku (**xu(CuKα1)**) puhul loeti molübdeeni Kα1-spektrijoone lainepikkuseks täpselt 707,831 x-ühikut. See andis x-ühiku väärtuseks  1,00209938×10-13 ± 4,5×10-20 m.
Karaat

**Karaat** (itaalia *carato*, 'jaanileivapuu'; rahvusvaheline tähis **ct**) on vääriskivide ja pärlite SI-süsteemi väline massi mõõtühik.

1 ct = 0,2 g = 200 mg = 2 &middot; 10−4 kg 

Varem kasutati vääriskivide kaalumisel vihtidena jaanileivapuu seemneid, mille kaal kõikus vähem kui teiste taimeliikide seemnetel.
Kaaresekund

**Sekund** ehk **nurgasekund** ehk **kaaresekund** on mittesüsteemne nurgaühik ja kaareühik. Tähis **&Prime;** (sekund).

Üks sekund võrdub 1/60 minutiga ehk 1/3600 kraadiga ehk π/648000 radiaaniga:  

:1* = \frac{1}{60}' = \frac{1}{3600}^\circ = \frac{\pi}{648000}\; \text{rad}.</math>

Mõnes teadusharus (nt. astronoomias) kasutatakse nurkade mõõtmiseks veelgi väiksemat ühikut *'millikaaresekund''' (tähis mas), mis on 1/1000 kaaresekundit.

## Vaata ka
*Sekund (muusika)
*Sekund (ajaühik)
*Sekund (märk)
*Minut (geomeetria)
Megrelid

**Megrelid** ehk **mingrelid** on grusiinide hulka kuuluv etniline rühm Lääne-Gruusias Kolhida madalikul. Etnonüüm gruusia keeles *Megrelebi*.

Megrelid kõnelevad gruusia keelele lähedast megreli keelt, Abhaasia Otšamtšire rajoonis elanud ka abhaasi keelt.

Tuntud megrele:
*Lavrenti Beria
*Zviad Gamsahhurdia
*Diana Gurtskaja
*Zurab Žvania
*Bulat Okudžava
*Konstantine Gamsahhurdia
*Anzori Barkalaja

## Vaata ka

*Samegrelo
Etnonüüm

**Rahvanimetus** ehk **etnonüüm** on rahva (etnose või subetnose) nimetus. Eestikeelsed etnonüümid kirjutatakse väikese algustähega.

Enda kohta käibel olev rahvanimetus ehk **endanimetus** on näiteks lätlastel *latvieši*, poolakatel *Polacy* ja eestlastel *eestlased* (varem *[[maarahvas]]*).

Eestlaste subetnoste hulka kuuluvad näiteks võrukesed (endanimetus *võrokõsõq*), mulgid, saarlased ja hiidlased (jagunevad seltsideks, mida eristatakse **mikroetnonüümide** abil). Tihtipeale, kuid mitte alati on need etnonüümid seotud muinas- või keskaega ulatuva maakondliku identiteediga. Setusid (endanimetus *setoq*) peetakse vahel eraldi rahvaks.

## Vaata ka
*Maailma rahvaste mitmekeelne loend
*Rahvaste ja hõimude loend

## Kirjandus

*Riho Grünthal. *Livvistä liivin. Itämerensuomalaiset etnonyymit*. Helsinki 1997
*Taavi Pae, Mari-Ann Remmel. Eesti etnonüümid, võrdnimed ja piirkonnanimed. *[[Keel ja Kirjandus]]*, 2006, nr 3, lk 177–190
*Jürgen Beyer. Ist *maarahvas* (‚Landvolk‘), die alte Selbstbezeichnung der Esten, eine Lehnübersetzung? Eine Studie zur Begriffsgeschichte des Ostseeraums. *Zeitschrift für Ostmitteleuropa-Forschung* 56 (2007), lk 566-593
Tim Montgomery

**Tim**othy **Montgomery** (sündinud 25. jaanuaril 1975 Lõuna-Carolinas Gaffney linnas) on USA endine jooksja, 100 m jooksu maailmarekordi (9,78) omanik 14. septembrist 2002 kuni 14. juunini 2005.

Enne kergejõustikuga tegelema hakkamist mängis ta korvpalli ja ragbit. 

1996. aasta Atlanta olümpiamängudele Montgomery 100 m jooksus ei pääsenud, kuid võistles seal 4×100 m teatejooksus teiseks tulnud USA meeskonna koosseisus. 

Esimesed rahvusvahelised tiitlivõistlused, millel Montgomery individuaalselt osales, olid 1997. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused, kus ta tuli Maurice Greene'i ja Donovan Bailey järel kolmandaks. 

1999 tuli ta individuaalselt kuuendaks, kuid võitis USA teatemeeskonna koosseisus kuldmedali. 

2000. aasta suveolümpiamängudel ta jälle individuaalarvestuses osaleda ei saanud, kuid võistles varumehena USA teatejooksumeeskonnas, mis võitis kuldmedali.  

14. septembril 2002 parandas ta Maurice Greene'i maailmarekordit 100 m jooksus 0,01 sekundiga. Taganttuul oli 2,0 m/s, mis on lubatud maksimum. 

2002 võitis ta kergejõustiku maailma karikavõistluste sarja.

USA antidopinguagentuur kahtlustab Montgomeryt keelatud ainete tarvitamises. 

11. juulil 2004 toimunud USA meistrivõistluste finaalis, mis olid ühtlasi Ateena olümpiamängude katsevõistlus, jäi Montgomery ajaga 10,13 seitsmendaks ja olümpiakoondisse ei pääsenud. Ta pani kaotuse dopingumenetlusest põhjustatud stressi arvele.  

## Isiklikud rekordid
*100 m jooks: 9,78 s (2002)
*200 m jooks: 20,52 s (1999) 

## Saavutused
*1997 maailmameistrivõistluste kuldmedal 100 m jooksus 
*1999 maailmameistrivõistluste kuldmedal 4×100 m teatejooksus
*2000 olümpiamängude kuldmedal 4×100 m teatejooksus
*2001 maailmameistrivõistluste kuldmedal 4×100 m teatejooksus
*2001 maailmameistrivõistluste hõbemedal 100 m jooksus 
*2001 sisemaailmameistrivõistluste hõbemedal 60 m jooksus
*2002 maailmarekord 100 m jooksus
*2002 Jesse Owensi mälestusvõistluste võitja

## Isiklikku

Tim Montgomery on abielus Marion Jonesiga.

## Välislingid
*"Tim Montgomeryle kaheaastane võistluskeeld", SLÕhtuleht, 14. detsember 2005
*"Tim Montgomery veedab järgmised viis aastat vangis", Postimees Online, 4. juuli 2008
Komi Vabariigi vapp

**[[Komi Vabariik|Komi Vabariigi]] vapil** on kujutatud punasel taustal kuldset ristikujulist pistrikku, kelle seljal on omakorda mütoloogilise kuldnaise (päikesejumala) Zarni Ani kuue põdrapeaga pärjatud nägu. 

Vapp võeti kasutusele 6. juunil 1994.

## Välislingid
*Seadus Komi Vabariigi vapist (vene keeles)
Komi Vabariigi lipp

**Komi Vabariigi lipp** on Venemaa Föderatsiooni kuuluva Komi Vabariigi lipp.

Lipp kinnitati 27. novembril 1991 Komi NSV lipuna ning 6. juunil 1994 kinnitati see uue seadusega ametlikult Komi Vabariigi lipuks.

## Lipu kirjeldus
Komi Vabariigi lipp on sini-rohe-valge trikoloor.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3 (27. novembrist 1991 kuni 17. detsembrini 1997 oli see 1:2).

## Sümbolite tähendused
Lipu värvid annavad edasi Komimaa looduse omapära. Sinine tähendab taevalaotust ning põhjala suursugusust ja avarust. Roheline on lootuse ja külluse värv, mis sümboliseerib  komide põhirikkust – hõlmamatut taigat. Valge on aga lume värv ning tähistab põhjala looduse puutumatust, lihtsust ja karmust ning märgib Komimaa kuulumist põhjapoolseimate maade hulka. Teise tõlgenduse järgi tähistab valge seal elavate rahvaste ja nende kultuuride võrdsust ning ühtsust. Märkimisväärne on ka komide lipu sarnasus hõimurahva eestlaste rahvuslipuga.

## Vaata ka
*Komi Vabariigi vapp

## Välislingid
*Komi Vabariigi sümboolika Komi Vabariigi ametlikul kodulehel (vene keeles)
*Riiklik sümboolika: Komi Vabariik - Sõktõvkar (vene keeles)
Danae

**Danae** [dan'ae] ('kõrbenud') oli vanakreeka mütoloogias Peloponnesosel asuva Argose kuninga Akrisiose tütar ja ainus laps.

Danae sai Zeusilt poja Perseuse.

Oraakel ennustas Akrisiosele, et tolle tapab kord tema oma tütre laps. Danael lapsi ei olnud. Et asi nii jääkski, pani Akrisios ta luku taha pronksist või vasest keldrisse. Ent Zeus tuli tema juurde katuseaugu kaudu kuldse vihmana ning varsti sündis Perseus.

Akrisios ei tahtnud oma järeltulijate tapmisega enda peale jumalate viha tõmmata, vaid saatis nad kirstus merele. Zeusi palvel vaigistas Poseidon mere ning ema ja laps jäid ellu. Nad uhuti Seriphose saarele, kus nad leidis kuningas Polydektese vend kalur Diktys, kes kasvatas poisi üles. Millegipärast Danae ei abiellunud Diktysega.

Kui Perseus oli juba suur, avastas Polydektes, et Danae on ikka veel väga ilus naine, tahtis temaga abielluda ja ahvatles Perseust Medusa pead tooma minema, lootes sedasi noormehe tappa. Kuid Danae ei tahtnud kuningannaks saada, sest Polydektes oli julm mees, ja läks templisse varjule. Polydektes ei julgenud teda vägisi välja tirida, sest templis oli igaüks jumalate kaitse all.

Perseus tuli tagasi Medusa pea ja pruudi Andromedaga ning kuulis, et ema varjab end kuninga eest. Samal ajal Polydektes pidutses. Perseus läks peole, aga kõik olid seal purjus ja keegi ei uskunud, et Perseusel Medusa pea kaasas on. Niisiis Perseus näitas seda. Medusa nägemine muutis kõik kiviks. Siis naasis Danae poja ja miniaga Argosesse, kust rahvas oli Akrisiose minema kihutanud. Perseus sai uueks kuningaks.

Mõnikord omistatakse Danaele Latiumi linna Ardea asutamine.

Danae müüdi ainetel on Antonio da Correggio, Anthonis van Dyck, Jan Gossaert, Gustav Klimt, Rembrandt ("Danae"), Giovanni Battista Tiepolo, Tintoretto ja Tizian loonud maali, Richard Strauss ooperi.

Asteroid 61 Danae on tema järgi nimetatud.

## Välislingid

*Artikkel vanakreeka mütoloogiale pühendatud saidil (inglise keeles)
Samegrelo

**Samegrelo** (gruusia სამეგრელო; ka **Megreelia**) on ajalooline piirkond Gruusia lääneosas. Asub Kolhida madalikul Rioni jõest põhjas.

Eraldus Imerethi kuningriigist 16. sajandil omaette vürstiriigiks.

1806 allutati Venemaale. Vürstiriik eksisteeris *[[de iure]]* aga kuni 1867. aastani.

## Vaata ka
* megrelid

## Välislingid
*Samegrelo vürstliku perekonna genealoogia
1928. aasta taliolümpiamängud

**1928. aasta taliolümpiamängud** olid II taliolümpiamängud. Need toimusid 11.–19. veebruarini 1928 Šveitsis Sankt Moritzi linnas. 

Sankt Moritz kinnitati olümpialinnaks Rahvusvahelise Olümpiakomitee XXIV istungjärgul Lissabonis 1926. aastal. Teised kandideerinud linnad olid Davos ja Engelberg (mõlemad Šveits).

Korralduskomitee president oli Šveitsi Olümpiakomitee president William Hirschi. 

Olümpiamängudel osales 25 riiki 464 sportlasega, neist 26 naist. Naised võistlesid ainult iluuisutamise üksiksõidus ja paarissõidus.

Esimest korda võtsid taliolümpiamängudest osa Argentina, Eesti, Holland, Jaapan, Leedu, Luksemburg, Mehhiko, Rumeenia ja Saksamaa. 

Suurim võistkond oli Saksamaal (44 sportlast).

Olümpiamängud avas Šveitsi president Edmund Schulthess. Olümpiavande andis kahevõistleja Hans Eidenbenz.

1928. aasta taliolümpiamängude edukaim riik oli ülekaalukalt Norra, kelle sportlased võitsid kokku 15 medalit, sealhulgas kuus kulda. Kuue medaliga oli tiikidest teisel kohal Ameerika Ühendriigid. Enam kui ühe medali võitsid ka Austria, Rootsi ja Soome. Korraldajamaa Šveits võitis ühe pronksmedali, mis on korraldajamaade kõige tagasihoidlikum medalisaak taliolümpiamängude ajaloos.

Norralanna Sonja Henie võitis seal iluuisutamise naiste üksiksõidus esimese kuldmedali. Henie oli 1928. aasta mängudel vaid 15-aastane ja temast sai toona kõige noorem olümpiavõitja. Vigastatud põlvega võistelnud Rootsi iluuisutaja Gillis Grafström võttis üksiksõidus taas olümpiavõidu (see oli tema kolmas olümpiavõit sel alal, kui võtta arvesse ka 1920. aasta suveolümpiamängude iluuisutamisvõistlused).

Murdmaasuusatamise 50 km distantsil saavutasid rootslased kolmikvõidu. Kuldmedali võitnud Per-Erik Hedlund edestas kaasmaalast Gustaf Jonssoni koguni 13 minuti ja 27 sekundiga, mis on ülekaalukaim võit sel alal taliolümpiamängudel. 50 km distantsi muutis keerukaks asjaolu, et võistluse ajal tõusis õhutemperatuur 0 kraadist 25 kraadini päikese käes.

Enim medaleid võitis 1928. aasta taliolümpiamängudel Norra kiiruisutaja Bernt Evensen, kes võitis ühe kuld-, ühe hõbe- ja ühepronksmedali. Vähemalt kaks medalit võitsid veel norralased Johan Grøttumsbråten (murdmaasuusatamises ja kahevõistluses) ja Ivar Ballangrud (kiiruisutamises), soomlane Clas Thunberg (kiiruisutamises) ning ameeriklane Jennison Heaton (bobisõidus ja skeletonis). Nii Grøttumsbråten kui ka Thunberg võitsid mõlemad vähemalt kaks medalit ka eelmistel taliolümpiamängudel.

## Spordialad
Mängudel jagati kaheksal spordialal välja kokku 14 komplekti medaleid. Erinevalt 1924. aasta taliolümpiamängudest toimus patrullsuusatamine nüüd medaliala asemel vaid näidisalana.

* Bobisõit
* Iluuisutamine
* Jäähoki
* Kahevõistlus
* Kiiruisutamine
* Murdmaasuusatamine
* Skeleton
* Suusahüpped

## Medalitabel

## Vaata ka
*Eesti 1928. aasta taliolümpiamängudel

## Välislingid
* 1928. aasta taliolümpiamängud olümpiamängude kodulehel
Sankt Moritz

**Sankt Moritz** [sankt m'oorits] on vald Šveitsi kaguosas Graubündeni kantonis Engadini orus Sankt Moritzi järve ääres.

Sankt Moritzis toimusid 1928. ja 1948. aasta taliolümpiamängud.

## Viited

## Välislingid
* http://www.stmoritz.ch/
Puntland

**Puntland** on end iseseisvaks kuulutanud ja faktilise autonoomiaga piirkond Somaalia kesk- ja idaosas. Ta piirneb lõunas Somaalia, edelas Edela-Somaalia ja Etioopia, läänes Somaalimaa ja idas India ookeaniga.

Puntlandi rahvastikust moodustavad põhiosa Darodi klanni kuuluvad dolbohanta, majertaini ja warsangeli rahvad.

Puntland moodustas põhiosa Itaalia Somaalimaast, mis 1960 iseseisvus ja sai nimeks Somaalia.

1969, kui Somaalias tuli riigipöördega võimule Siad Barre, algasid Puntlandis rahutused, mis kestsid mitu aastat. Kuna Siad Barre võttis sotsialistliku suuna (ja pärast NSV Liiduga tülliminekut kapitalistliku), aitasid NSV Liit ja USA tal mässulistega võidelda. Kui USA abi keskvalitsusele lõpetas, algasid Puntlandis taas rahutused. Siad Barre kukutati 1991 ning 1990–1998 ei olnud Puntlandis õiget võimu. Somaaliasse viidi USA väed ÜRO rahuvalvejõudude koosseisus, kuid need viidi ära, kui rahuvalvajaist suur osa 3. märtsil 1995 mõrvati.

Autonoomia kuulutati välja 23. juulil 1998. Presidendiks sai Puntlandi Päästmise Demokraatliku Rinde juht Cabdulaahi Yuusuf Axmed, kes (ligi aastase vaheajaga) valitses Puntlandi oktoobrini 2004, mil valiti Somaalia presidendiks. 2024. aasta aprillis teatas Puntland, et hakkab Somaalia põhiseaduslike muudatuste üle vaidluses tegutsema funktsionaalselt iseseisva riigina.

Puntlandi piirid on kindlaks määramata. Erinevalt teistest end Somaalias iseseisvaks kuulutanud piirkondadest ei taotle Puntland rahvusvahelist tunnustust. Ta soovib olla föderaalne vabariik Somaalia koosseisus. See võimaldab Puntlandi riigitegelastel saada tähtsaid ametikohti ka keskvalitsuses.

Detsembris 2004 sai Puntland kannatada tsunami tagajärjel. Rahvusvahelist abi Puntlandile eriti ei antud: puudus keskvõim, mille kaudu abi jagada, ja materiaalne kahju oli väiksem kui mitmes teises riigis. Somaalia pole ebastabiilsuse tõttu ka turismipiirkond.

## Välislingid
*AllPuntland.com
*http://www.worldstatesmen.org/Somalia.html#Puntland
*http://flagspot.net/flags/so-punt.html
Autoralli

**Autoralli** on autospordi ala, millel võisteldakse tehases valmistatud, kuid modifitseeritud autodega tavalistel autoteedel. Rallipaari moodustavad kaks võistlejat: juht (piloot ehk roolikeeraja) ja kaardilugeja.

Kõige tuntumad ja kõrgetasemelisemad võistlused autorallis on autoralli maailmameistrivõistlused. Võistlusi korraldatakse ka regionaalselt ja riigisiseselt.

## Ralli eesmärk
Rallivõistlusel on marsruut, ülesõidud, kiiruskatsed ja ajakontrollipunktid (AKP-d) ette antud.

Kiiruskatsele või starti minnes peab rallisõitja järgima üldiseid liikluseeskirju, ning hooldekohast starti hilinemisel määratakse trahviaeg.

Kiiruskatsed toimuvad tavaliiklusele suletud teedel. Kiiruskatseid on üldiselt 3–10 kogupikkusega 60–300 km, kuid näiteks maailmameistrivõistlustel on üle 20 kiiruskatse, mille kogupikkus peab varasema 400 km asemel alates 2005. aastast jääma vahemikku 340–360 km.

Võistluse võidab see võistkond, kes jõuab finišisse kõige väiksema ajakuluga. Kui juhtub, et saadakse ühesugune aeg (maailmameistrivõistlustel pole seda veel kunagi juhtunud), siis võitjaks tuleb see, kes võitis esimese kiiruskatse, selle võrdsuse korral teise ja nii edasi.

## Ralli ohutusplaan
Ralli ohutusplaan on dokument, mida peab järgima, et võistlus saaks toimuda ohutult. See on ka dokument, mis tõestab, et võistluse korraldajad on hinnanud ralli võimalikke riske ja planeerinud, kuidas neid minimeerida ja läbi viia ohutu võistlus. Enamus rallisid  on juba loonud tõhusa ohutusplaani, kuid kõik ei võta piisavalt arvesse pealtvaatajate ohutuse erinõudeid. Ohutusplaan on lisakatsetel sõitmiseks vajalik. Plaan näitab, milliseid meetmeid on rakendatud ja mida on ette võetud õnnetusjuhtumi toimumise tõenäosuse vähendamiseks või vältimiseks, ning mis tahes vahejuhtumite tagajärgede leevendamiseks. Plaan tuleks saata ASN/FIA-le vähemalt üks kuu enne võistlust, et ohutusvaatleja /meditsiiniline esindaja saaks seda uurida ja vajaduse korral soovitada või taotleda muudatusi. Parim variant on, et ohutusvaatleja külastab ralli marsruuti kaks kuud enne võistlust, et läbida iga lisakatse koos ohutusülemaga või võistluse juhiga. Lisakatse kontroll hõlmab ohu kindlakstegemist, riskihindamist ja riskide vähendamise protsessi. Seda protsessi tuleb rakendada tervel lisakatsel, mitte ainult pealtvaatajate alades. Kogu ülevaatuse käigus vaadeldakse pealtvaatajate asukohti - peamiselt asukoha seadistamist, keelualasid ja juurdepääsu, samuti võistlejate turvalisust. Antud kontrolli käigus võib teha muudatusi ohutusplaanis. Ohutusplaan on dokument, mida tuleks igal aastal uuendada vastavalt varasematel võistlustel/aastatel saadud kogemustele.

## Vaata ka
*Eesti meistrivõistlused autorallis
*Motokross
*Rallikross
*Ringrajasõit
*Romuralli

## Välislingid
*Mis on autoralli? Eesti Autospordi Liit
*FIA ametlik lehekülg
*rally.ee autospordiajakiri
*https://www.wrc.com/fileadmin/upload/PDF/WRC/19_02_21_fia_rally_guidelines_2019_def_en.pdf
Oneiroloogia

**Oneiroloogia** on õpetus ja uurimissuund unenägudest. 

Oneiroloogia püüab tänapäeval leida seoseid aju talitluse ja unenägude vahel ning aru saada, kuidas aju une nägemise ajal töötab. 

Oneiroloogia ei tegele unenägude tõlgendamisega nendest tähenduse otsimise mõttes, pigem tegeletakse uneprotsesside kvantitatiivse kirjeldamisega.

## Vaata ka
* Oneiromantia
Oneiromantia

**Oneiromantia** on unenägude järgi ennustamine, ka unenägude seletamine.

Paljudes muistsetes kultuurides arvati, et unenäod on jumalate antud ended. Juba muistsed hiinlased, egiptlased, indialased, juudid, kreeklased ja roomlased uskusid, et unenägude abil on võimalik tulevikku ennustada.

## Välislingid
* HyperDictionary: unenägude sõnaraamat
* Dream Central's Online Dream Dictionary: unenägude sõnaraamat
* Dream Moods – An Online Guide To Dream Interpretation: unenägude tõlgendamine ja sõnaraamat
* DreamsTell! Dream Dictionary of Ancient Symbols: unenägude sõnaraamat
Tunnustamata riikide loend

**Tunnustamata riikide loend** on riikide loetelu, mis on faktiliselt iseseisvad, kuid rahvusvahelise üldsuse ja ÜRO poolt *[[de iure]]* tunnustamata riigid. Montevideo konventsiooni järgi on riigi tunnusteks (ja seega ka riigiks olemise eeldusteks) alaline elanikkond; kindlaksmääratud territoorium; toimiv valitsus ja võime astuda suhetesse teiste riikidega. Tunnustamata riigid täidavad ära konventsiooni esimesed kolm tunnust, kuid nende võime luua suhteid teiste riikidega on piiratud, sest rahvusvaheline üldsus ei tunnista neid mingitel põhjustel seaduspäraste riikidena. Enamik tunnustamata riikidest on tegelikult siiski piiratud tunnustusega, st vähemalt üks rahvusvaheliselt tunnustatud riik tunnistab eralduda sooviva valitsuse õigust iseseisvusele. Tunnustamata riikide vastandiks on rahvusvaheliselt *de iure* tunnustatud riigid, mis vastavad kõigile neljale tingimusele.

## Tunnustamata riigid
Vaid üks riik pole saanud üheltki ÜRO liikmesriigilt ametlikku tunnustust ja on seega täielikult tunnustamata riik.

Lisaks eelpool mainitule on maailmas mitmeid riigina tunnustust taotlevat valitsust, mis on küll tunnustamata, kuid ei täida ka ülejäänud kolme riigi tunnust:

* Väljakuulutatud riigid, mis on konfliktis keskvalitsusega ja ei ole suutnud püsivalt hallata alalist territooriumi ega rahvastikku. Näited sellistest riikidest on näiteks Ambazonia ja Islamiriik. 
* Mitme riigi puhul on okupeerimise järel säilinud eksiilvalitsused, mis ei oma kontrolli soovitud territooriumi üle ega halda alalist elanikkonda. Eksiilvalitsuste loendist on näited Itškeeria Tšetšeeni Vabariik ja Ida-Turkestani eksiilvalitsus.
* Rahvusvahelise tunnustuseta on ka mikroriigid, mis on enamasti väga väikese territooriumiga ning tavaliselt alalise elanikkonnata ja nende võime oma territooriumi hallata on piiratud, mistõttu nad ei täida täielikult riigi tunnuseid. Näiteks Sealand ja Torgu Kuningriik.

## Piiratud tunnustusega riigid
Kuuel riigil maailmas puudub laiem rahvusvaheline tunnustus ning nad ei ole ÜRO-s tegevad, kuid neid on tunnustatud vähemalt üks rahvusvaheliselt tunnustatud riik.

Lisaks eelmainitud riikidele on piiratud tunnustus ka mitmel ÜRO liikmesriigil: Armeeniat, Küprost ja Lõuna-Koread ei tunnustata ühe liikme poolt, Hiina Rahvavabariiki ei tunnusta 13 liikmesriiki. Põhja-Koread ei tunnusta 7 liikmesriiki ja Iisraeli ei tunnusta 28 liikmesriiki. 

Palestiina ei kontrolli oma taotletavat ala täielikult, kuid on ÜRO-s vaatlejaliige, kellena teda on tunnustanud 157 liikmesriiki.

## Vaata ka
*Riigi tunnustamine
*Esindamata Rahvaste Organisatsioon

## Viited
Veepall

**Veepall** on võistkondlik pallimäng, mis toimub vees (basseinis). 

Veepallivõistlus toimub basseinis, mille mängualana tähistatud ala pikkus on 30 m ja laius 20 m (naistel vastavalt 25×17 m). Vee sügavus ei tohi olla alla 1,8 m. Ühel pool võistleb korraga seitse mängijat, kellest üks on väravavaht.

Mänguala kummalgi poolel olevad tähised näitavad kaugust väravast (2, 4 ja 7 m). Värava kõrgus peab olema veepinnast 0,9 m ja postide vahe 3 m. Vettpidava palli ümbermõõt on 68–71 cm ja kaal 400–500 g.

Võistkonda võib kuuluda kuni 13 mängijat, kellest mängida saab korraga 7. Ühe võistkonna mängijad kannavad tumesiniseid ja teise omad valgeid ujumismütse. Väravavahil on punane peakate.

## Vaata ka
*Veepall 1952. aasta suveolümpiamängudel
*Veepall 1968. aasta suveolümpiamängudel
*Veepall 2004. aasta suveolümpiamängudel
*Veepall 2012. aasta suveolümpiamängudel
*2014. aasta Euroopa meistrivõistlused veepallis
1997 XF11

(35396) **1997 XF11** on Maa-lähedane asteroid, mille avastas 6. detsembril 1997 USA astronoom Jim Scotti Kitt Peaki observatooriumi 77 aastat vana 36-tollise teleskoobiga Arizona Ülikooli kosmosevaatluseprojekti raames.

Seejärel jälgisid seda asteroidi, mille tähesuurus oli umbes 20, põhjalikumalt kaks Jaapani amatöörastronoomi. 
Nende vaatlustulemustest selgus, et ta võib Maale küllalt lähedale tulla.

Et asteroidi läbimõõduks hinnatakse 1,5&nbsp;km, 
mis on Maale läheneva asteroidi kohta ähvardavalt suur, siis hakkas asi huvitama juba suuremat 
hulka astronoome. Selgus, et 26. oktoobril 2028 tuleb ta eriti lähedale.

Algselt hinnati minimaalseks vahekauguseks 800 000&nbsp;km või koguni 50 000&nbsp;km, mis aga osutus siiski vääraks. Päikesesüsteemi väikekehade spetsialisti Brian Marsdeni teatel on lähim kaugus Maast umbes 950 000&nbsp;km, mis on suhteliselt ohutu.

1997 XF11 on 2028. aasta 26. oktoobri varastel õhtutundidel selge ilma korral ka Eestis palja silmaga nähtav.

Kui sellise suurusega asteroid peaks Maaga kokku põrkama kiirusel  
60 000 km/h, vallandub 300 000 megatonnine 
energia, mis ületab 20 miljonit korda Hiroshimale heidetud pommi energia.
2004 AS1

**2004 AS1** on asteroid, mis avastati rühma USA astronoomide poolt 13. jaanuaril 2004.

Esialgu kardeti, et 30-meetrise läbimõõduga kosmiline objekt, võib tabada Maad järgmise 36 tunni jooksul tõenäosusega üks neljale. Õnneks oli tegu siiski valehäirega.

2004 AS1 osutus märgatavalt suuremaks, kui esialgu arvati. Tegemist oli 500-meetrise läbimõõduga kivikamakaga. Maast möödus see 12 miljoni kilomeetri kauguselt ehk 32 korda kaugemalt kui Kuu.

## Viited