open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1987. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1987. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 48 kg – Üllar Eerma

*kuni 52 kg – Vladimir Seimar

*kuni 57 kg – Anatoli Bolšakov

*kuni 62 kg – Raoul Pajuviidik

*kuni 68 kg – Valeri Nikitin

*kuni 74 kg – Rein Riitsaar

*kuni 82 kg – Elar Sarapuu

*kuni 90 kg – Madis Arras

*kuni 100 kg – Vladimir Tjurin

*kuni 130 kg – Sergei Fjodorov

* absoluutne meister – Sergei Fjodorov
Pomponius Mela

**Pomponius Mela** oli Vana-Rooma geograaf. Ta sündis Tingenteras (mis tänapäeval on Hispaaniale kuuluv Algeciras) ja suri 45. aastal.
Swiss Crown

**Swiss Crown** on kolme tekiga Šveitsi jõereisilaev, mis kuulub firmale Scylla Tours AG. Aastani 2011 käitas laeva kruiisikorraldaja Phoenix Reisen. Laev ehitati Hollandis Heusdenis De Hoopi laevatehases 2000. aastal ja laeva ristis 2000. aasta aprillis saksa printsess Marie-Louise zu Schaumburg-Lippe.

Laeva moderniseeriti tublisti 2005. aastal. Laev sõidab 2011. aasta detsembri seisuga Saksamaal Reini-äärsete linnade vahet: Düsseldorfist Koblenzi, Rüdesheimi, Bonni, Kölni ja Düsseldorfi tagasi.


Swiss Crown (ship, 2000) 001.jpg
Swiss Crown (ship, 2000) 003.jpg


## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited
1988. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1988. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 48 kg – Kalev Kuusik

*kuni 52 kg – Üllar Eerma

*kuni 57 kg – Antti Lepik

*kuni 62 kg – Valeri Kolesnik

*kuni 68 kg – Einar Kont

*kuni 74 kg – Arkadi Viira

*kuni 82 kg – Elar Sarapuu

*kuni 90 kg – Gennadi Bogoljubov

*kuni 100 kg – Aap Uspenski

*kuni 130 kg – Igor Kalinin

* absoluutne meister Aap Uspenski
1991. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1991. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 48 kg – Maksim Morzuhhin

*kuni 52 kg – Janno Kruusman

*kuni 57 kg – Ivar Abner

*kuni 62 kg – Valeri Kolesnik

*kuni 68 kg – Valeri Nikitin

*kuni 74 kg – Arkadi Viira

*kuni 82 kg – Arvi Õunaid

*kuni 90 kg – Gennadi Bogoljubov

*kuni 100 kg – Helger Hallik

*kuni 130 kg – Aap Uspenski

* absoluutne meister – Madis Õunapuu
1993. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1993. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 48 kg – Sergei Alemajev

*kuni 52 kg – Raimo Punning

*kuni 57 kg – Ivar Abner

*kuni 62 kg – Kaido Reinas

*kuni 68 kg – Argo Raag

*kuni 74 kg – Valeri Nikitin

*kuni 82 kg – Toomas Proovel

*kuni 90 kg – Meelis Mäekalle

*kuni 100 kg – Aap Uspenski

*kuni 130 kg – Helger Hallik

* absoluutne meister – Helger Hallik
1994. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1994. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 48 kg – Janek Lips

*kuni 52 kg – Aimur Säärits

*kuni 57 kg – Ivar Abner

*kuni 62 kg – Leo Lumila

*kuni 68 kg – Einar Kont

*kuni 74 kg – Valeri Nikitin

*kuni 82 kg – Hans Ilves

*kuni 90 kg – Gennadi Bogoljubov

*kuni 100 kg – Aap Uspenski

*kuni 130 kg – Urmas Pultsin

* absoluutne meister – Aap Uspenski
1990. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1990. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*–48 kg Kalle Punder

*–52 kg Kaido Kütsen

*–57 kg Antti Lepik

*–62 kg Valeri Kolesnik

*–68 kg Einar Kont

*–74 kg Arkadi Viira

*–82 kg Meelis Mäekalle

*–90 kg Tiit Uspenski

*–100 kg Urmas Pultsin

*–130 kg Madis Õunapuu

* absoluutne meister Sergei Fjodorov
1997. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1997. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 54 kg – Aimur Säärits

*kuni 58 kg – Ivar Abner

*kuni 63 kg – Marko Kruusman

*kuni 76 kg – Tõnis Naarits

*kuni 85 kg – Andrus Spiridonov

*kuni 97 kg – Aap Uspenski

*kuni 130 kg – Sergei Fjodorov

* absoluutne meister – Aap Uspenski
1999. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1999. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 54 kg – Aimur Säärits

*kuni 58 kg – Raimo Punning

*kuni 63 kg – Olari Suislep

*kuni 76 kg – Valeri Nikitin

*kuni 82 kg – Toomas Proovel

*kuni 97 kg – Richard Karelson

*kuni 130 kg – Helger Hallik

* absoluutne meister – Vello Pärnpuu
2002. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**2002. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 55 kg – Raimo Punning

*kuni 60 kg – Feliks Press

*kuni 66 kg – Peteri Grauen

*kuni 74 kg – Valeri Nikitin

*kuni 84 kg – Tõnis Naarits

*kuni 96 kg – Richard Karelson

*kuni 120 kg – Helger Hallik

* absoluutne meister – Richard Karelson
2005. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**2005. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 55 kg – Anar Zeinalov

*kuni 60 kg – Janek Lips

*kuni 66 kg – Olari Suislep

*kuni 74 kg – Valeri Nikitin

*kuni 84 kg – Tarvi Thomberg

*kuni 96 kg – Richard Karelson

*kuni 120 kg – Heiki Nabi

* absoluutne meister – Heiki Nabi
2009. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**2009. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 55 kg – Dmitri Gorjuško

*kuni 60 kg – Anar Zeinalov

*kuni 66 kg – Marger Pormann

*kuni 74 kg – Erkki Alak

*kuni 84 kg – Eerik Aps

*kuni 96 kg – Alik Tseiko

*kuni 120 kg – Heiki Nabi

* absoluutne meister – Richard Karelson
Reaktsioonivõime

**Reaktsioonivõime** ehk **reageerimisvõime** ehk **keemiline reaktiivsus** on keemias tihti kasutatav üldmõiste, mis iseloomustab keemilise aine võimet osaleda keemilistes reaktsioonides: kas aine reageerib või mitte ja kui kiiresti reageerib. 

Mingi aine reaktsioonivõime ei ole alati üheselt määratletav erinevate tingimuste ja erinevate protsesside jaoks, kuna see sõltub mitmesugustest teguritest. Rääkides reaktsioonivõimest peetakse reeglina silmas mingit kindlat tüüpi protsesse ja tingimusi või räägitakse erinevate ainete suhtelisest reaktsioonivõimest või selle muutusest tingimuste muutumisel. 

Aine reaktsioonivõime on seotud nii protsessi kineetiliste kui ka termodünaamiliste parameetritega: kvantitatiivseks näitajaks on reaktsiooni kiiruskonstandi väärtus ja pöörduvate reaktsioonide korral on selleks tasakaalukonstandi väärtus.

Keemiliste ainete reaktsioonivõime tähenduses on kasutatud ka mõistet „aktiivsus”, ehkki see termin tähendab lahustatud aine efektiivset kontsentratsiooni. 

Tänapäeval võimaldavad arvutid leida kvantitatiivseid struktuur-aktiivsus/omadus sõltuvusi (QSAR või QSPR mudelid), mis seovad aine omaduse ja keemilise struktuuri.

## Vaata ka
*Reaktsiooni kiirus
*Termodünaamiline versus kineetiline kontroll
*Reaktsioonivõime-selektiivsuse printsiip
Rooma kirjanike loend

''Siin on loetletud rooma kirjanikke.

*Apuleius
*Ausonius
*Caesar
*Calpurnius Siculus
*Cato Vanem
*Catullus
*Cicero
*Claudianus
*Cornelius Gallus
*Curtius Rufus
*Ennius
*Fronto
*Gellius
*Horatius
*Juvenalis
*Livius
*Lucanus
*Lucilius
*Lucretius
*Martialis
*Minucius Felix
*Naevius
*Ovidius
*Persius
*Petronius
*Phaedrus
*Plautus
*Plinius Noorem
*Propertius
*Prudentius
*Sallustius
*Seneca
*Statius
*Sulpicia
*Tacitus
*Terentius
*Tibullus
*Valerius Flaccus
*Vergilius
*Vitruvius
ThinkPad

**ThinkPad** on äriklassi sülearvutite sari, mida müüs algselt IBM, kuid nüüd toodab Lenovo. Selle sarja arvutid on tuntud musta minimalistliku korpuse disaini poolest, mille eeskujuks oli traditsiooniline Jaapani einekarp. Alates 2005. aastast toodab ja turustab Thinkpadi sülearvuteid Lenovo.

ThinkPadi arvuteid on kasutatud ka kosmoses ja ThinkPad on ühtlasi ainus sertifitseeritud sülearvuti Rahvusvahelises Kosmosejaamas kasutamiseks.

## Ajalugu

IBM tutvustas ThinkPadi sülearvutit uue tootena 1992. aastal.

2005. aastal ostis Lenovo IBMi personaalarvutiäri ja koos sellega ka ThinkPadi brändi.

### Nimi

ThinkPad on toode, millel on oluline osa IBMi ajaloos ja kultuuris. Esimesena kasutas motot "THINK!" IBMi loosungina Thomas J. Watson 1920. aastal. Nimi "ThinkPad" tuleneb ingliskeelsest sõnast "notepad", mis tähendab märkmikku. Aastaid andis IBM nii töötajatele kui ka külalistele märkmikud, mille pruunidele nahkkaanetele oli kirjutatud ettevõte hüüdlause "THINK" ehk "mõtle". Nime "ThinkPad" soovitas IBMi töötaja Denny Wainwright. Uus nimi ei saanud kuigi head vastuvõttu, kuna IBMil oli kombeks oma tooteid tähistada numbritega. Enne 1992. aastat kandsid kõik IBMi tooted vaid numbreid ning traditsioonidest polnud arvatavasti lihtne loobuda. 
Lõpuks jäädi siiski ThinkPadi juurde ning toode osutus väga populaarseks. Ilmselt tekitas inimestes suuremat huvi meeldejääv nimi kui mittemidagiütlev numbrikombinatsioon.

### Varasemad mudelid
Kolme esimest sülearvuti ThinkPad mudelit 700, 700C ja 700T esitleti 1992. aasta oktoobris.

700C-l oli 25 MHz 486SLC protsessor, 120 MB kõvaketas, 10,4" värviline TFT-ekraan, mudeli mõõtmed olid 56×300×210 mm ja kaal 2,9 kg. Helepunane juhtkuul klaviatuuril võimaldas sülearvutit kasutada ka lennuki klapplaual ilma hiireta.

## Tootevalik
*ThinkPad 235
*ThinkPad 240
*ThinkPad 300 seeria
*ThinkPad 500 seeria
*ThinkPad 600 seeria
*ThinkPad 700 seeria
*ThinkPad 800 seeria
*ThinkPad TransNote
*ThinkPad A seeria
*ThinkPad G seeria
*ThinkPad i seeria
*ThinkPad R40 seeria
*ThinkPad R50 seeria
*ThinkPad S30 ja S31
*ThinkPad Z60 seeria
*T-seeria: T20, T30, T40, T50, T60, T400 (T400s, T410, T420) ja T500 (T510, T520)
*SL-seeria
*L-seeria
*W-seeria
*X-seeria: X100e, X120e, X20, X30, X40, X60, X300/X301, X200/X200s, X1
*Edge'i seeria
*ThinkPadi tahvelarvutid

## ThinkPadi tahvelarvuti

23. augustil 2011 andis Lenovo välja oma esimese X201 tahvelarvuti.

## Vaata ka
*Lenovo
*IdeaPad
*Lenovo UltraBay
*ThinkCentre
*ThinkVantage

## Viited

## Välislingid
* 14. juuni 2011, Thinkpad T420: töö- ja puhkeaeg ühe akuga õhtusse, Arvutimaailm
* ThinkPad Models
* Lenovo ThinkPad X201 Tablet
* Lenovo Reaches Major Milestone – 60 Million ThinkPad Laptops Sold
Catullus

**Gaius Valerius Catullus** (arvatavasti 86 või 84 eKr Verona – arvatavasti 54 eKr) oli Rooma luuletaja.

## Elukäik
Catullus sündis Põhja-Itaalias Veronas jõukas ratsanikuperes. Ta läks varakult Rooma õppima ning elas kogu edasise elu seal. Poliitiliselt oli ta Caesari vastane ning ründas oma epigrammides nii teda kui tema pooldajaid (nt Mamurrat). Kui Caesari võim suurenes, otsis Catullus temaga siiski lepitust, ning Catulluse vabanduste peale olevat Caesar ta samal päeval enda juurde õhtusöögile kutsunud.

## Looming

Catullus kuulus nn neoteerikute (kr νεώτεροι 'uuemad', lad *poetae novi* 'uued luuletajad') luuletajateringi, kelle eeskujuks oli Aleksandria hellenistlike poeetide õpetatud luule.

Catulluse loomingust on meieni säilinud 116 luuletust. Nende hulgas on erinevais meetrumeis lühemaid lüürilisi luuletusi (1–60), pikemaid poeeme (61–68) ning eleegilistes distihhonides lühemaid luuletusi, peamiselt epigramme (69–116). 

Esimesest osast on eriti tuntud luuletused, mille teema on armastus kauni Lesbia-nimelise naise vastu, armukadedus, lahkhelid, leppimine ja suhte lõppemine. Lesbiat samastatakse harilikult kõnemehe ja rahvatribuuni Publius Clodius Pulcheri õe ning 60. a. konsuli Quintus Caecilius Metellus Celeri naise Clodiaga (alates a-st 59 lesk), kes oli tuntud nii andekuse kui vabade elukommete poolest (temasse olevat olnud armunud ka Cicero). 

Pikemad luuletused on kirjutatud peamiselt hellenistliku kirjanduse eeskujul (sh epüllion "Peleuse ja Thetise pulm" ja Kallimachose luuletuse "Berenike juuksekihar" tõlge). Catullus on saanud mõjutusi ka kreeka arhailisest lüürikast, eelkõige Sappholt (näiteks Catulluse 51. luuletus on osalt ühe Sappho luuletuse tõlge).

Kolmas osa sisaldab muu hulgas invektiive ja ründavad pilkeluuletusi, milles Catullus õiendab arveid talle ebasümpaatsete isikutega.

## Varia
Carl Orff on kirjutanud Catulluse tekstidele heliteose "Catulli Carmina" ("Catulluse laulud").

## Viited

## Välislingid
*Catulluse teosed ladina keeles
*Valik Catulluse luuletusi eesti keeles
Anton Schulzenberg

**Anton Schulzenberg** (25. juuli 1867 Kavastu vald – 5. oktoober 1942 Tartu) oli eesti arst.

Ta õppis aastatel 1887–1895 Tartu Ülikoolis arstiteadust. Sügisel 1887 astus ta ka Eesti Üliõpilaste Seltsi.

Aastatel 1896–1899 töötas arstina Valdais Novgorodi kubermangus. Aastast 1900 oli eraarst Tartus, 1901–1909 töötas ka Tartu ülikooli polikliinikus, 1915–1918 oli Tartu ülikooli sisehaiguste kliiniku assistent. 1919–1920 arstiteaduskonna ajutine dekaan, 1920–1929 sisehaiguste polikliiniku assistent.

1937. aastal valiti ta Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlaseks.

## Viited
Mstislav Rostropovitš (jõelaev)

**Mstislav Rostropovitš** (vene keeles Мстислав Ростропович; endine nimi *Mihhail Kalinin*) on nelja tekiga Valerian Kuibõšev-klassi Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud laevatehases Národný Podnik Škoda Komárno (slovaki keeles Slovenské Lodenice n.p. Komárno) Komárnos Tšehhoslovakkias 1981. aastal. Laev sai nime maailmakuulsa vene helilooja, tšellisti ja Nõukogude-aegse vabadusvõitleja Mstislav Rostropovitši auks.

Kiil pandi laevale tehasenumbriga 2006 Národný Podnik Škoda Komárno laevatehases Komárnos ning laev anti Nižni Novgorodis asuvale Volga Laevakompaniile (VORP) üle 1981. aastal. Volga Laevakompanii ja hiljem selle tütarettevõte Vodohod (vene keeles *ВодоходЪ*) on kasutanud Mihhail Kalininit alates 1982. aastast 3.–4. novembrini 2007, kuni laeva mahapõlemiseni öösel Nižni Novgorodi oblastis.

Aastail 2009–2011 moderniseeriti laeva tublisti ja 2011. aastal vedas Mstislav Rostropovitš 700 välismaalasest turisti.

Kapten (seisuga 2011) on Sergei Koškin.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Laev Vodohodi kodulehel (vene keeles)
Lia Nappa

**Lia Nappa** (24. juuni 1928 Tallinn – 2. märts 2004 Tallinn) oli eesti keemik, tennisist ja tennisekohtunik.

## Elulugu
Lia Nappa oli metsapraakeri tütar.

1945. aastal lõpetas Nappa Tallinna 8. Keskkooli, 1951 TPI keemia-mäe-teaduskonna ja 1959 Keemia Instituudi aspirantuuri. 1964. aastal kaitses ta Keemia Instituudis kandidaadikraadi keemias väitekirjaga "Diktüoneema kiltkivi kerogeeni lämmastiku keemiline loomus"

Nappa oli 1959–1965 Keemia Instituudi nooremteadur ja 1965–1989 vanemteadur.

## Teadustöö
Lia Nappa uuris eri leiukohtadest (Bulgaaria, Venemaa, Valgevene, Usbekistan jt) pärit põlevkivi orgaanilise aine keemilist loomust ja geneesi. Ta avaldas üle 70 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Investigation of the structure of Estonia oil shale by conversion in aqueous suspension (kaasautor). // Fuel 59 (1980)
* Liquid fuel from oil shales by hydrogenation and aqueous conversion (kaasautor). // Proceedings of International Conference on Oil Shale and Shale Oil, May 16–19, 1988. Chemical Industry Press. Beijng, China.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
Heino Riomar

**Heino Riomar** (21. august 1907 Laiuse vald – 12. märts 2002 Mölndal, Rootsi) oli eesti advokaat ja Rootsi pangandustegelane.

Ta õppis algul Peterburi Jaani koguduse algkoolis ja seejärel Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Aastatel 1925–1934 õppis Riomar Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Aastatel 1934–1935 oli ta kohtuameti kandidaat Tartu-Võru Rahukogu juures. 1935–1938 vandeadvokaadi abi, 1938–1940 ja 1941–1944 vandeadvokaat Tartus.

Aastal 1944 põgenes Rootsi. Aastatel 1946–1972 töötas Skandinaviska Enskilda Banken’is Göteborgis, 1960–1972 välisosakonna pearaamatupidaja ja välisosakonna juhataja. Aastal 1972 jäi ta pensionile, oli seejärel õigusbüroo omanik.

Alates 1926. aasta kevadsemestrist kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi. Aastatel 1971–1975 oli ta EÜSi vanematekogu esimees. 1980 valiti ta EÜSi auvilistlaseks.

Ta on maetud Göteborgi Kvibergi kalmistule.

## Viited
Henno Lender

**Henno Lender** (8. jaanuar 1905 Tallinn – 20. august 1991 Stockholm) oli eesti arst ja sõjaväelane (sanitaarkapten).

## Elukäik
Ta õppis Tallinna Nikolai Gümnaasiumis ja lõpetas 1923. aastal Tallinna Reaalkooli. Aastatel 1923–1929 õppis ta Tartu Ülikoolis arstiteadust.

Ta oli aastatel 1930–1933 Tallinna garnisoni nooremarst ja 1933–1940 Sõjaväe Keskhaigla arst. 

1941. aastal viidi ta Punaarmee koosseisus Venemaale, 1942. aastal pääses ta Eestisse tagasi. Aastatel 1942–1944 oli ta Tallinna Prefektuuri arst, 1944. aastal sõjaväearst Haapsalus ja Pärnus, evakueeriti Saksamaale, 1946. aastast Rootsi. Ta oli aastatel 1949–1952 Rootsis Tidaholmi, 1952–1957 Hallsbergi ja 1958–1970 Alunda jaoskonnaarst.

1923. aasta sügissemestril astus Eesti Üliõpilaste Seltsi. 1982. aastal valiti ta EÜSi auvilistlaseks.

Maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Teoseid
* "EÜS avalikus valguses, arvamusi ajavahemikul 1882–1914" 
* "Eesti Üliõpilaste Selts. Biograafilisi andmeid". I (1870–1905), II (1906–1918), III (1919–1940)

## Isiklikku
Tema isa Voldemar Lender oli insener ja aastatel 1906–1913 Tallinna linnapea, ema Elfriede Lender oli koolijuht, vend Uno Lender oli diplomaat, advokaat ja Tartu ülikooli rahvusvahelise õiguse dotsent ning õde Juta (1910–1979) oli õpetaja.

## Viited

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944
*Henno Lender Eesti ohvitseride andmekogus
Viktor Kargaja

**Viktor Kargaja** (6. oktoober 1886 Karula vald – 7. november 1968 New York) oli eesti jurist.

Ta õppis aastatel 1906–1909 Tartu Ülikoolis, aastatel 1909–1912 Moskva Ülikoolis õigusteadust. Aastatel 1912–1913 oli ta Tallinnas vandeadvokaat Jaan Poska abi. 1914–1918 Tallinna Vastastikuse Krediitühisuse prokurist, EELK Konsistooriumi ilmalik assessor, 1919–1932 Krediit Panga juhatuse liige, 1933–1940 Pikalaenu Panga direktor. 1944 põgenes Saksamaale, siirdus sealt 1949 USAsse.

Ta oli 1948–1949 Eesti Üliõpilaste Seltsi Augsburgi koonduse esimees, 1950–1959 EÜSi Ameerika Ühendriikide koonduse esimees, 1961–1965 EÜSi vanematekogu eestseisuse liige. 1955 valiti ta EÜSi auvilistlaseks.

## Tunnustus
*Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk, 1929

## Viited
Veiste-südamerohi

**Veiste-südamerohi** (*Leonurus cardiaca* subsp. *villosus*) on huulõieliste sugukonda südamerohu perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

## Kirjeldus
Taim kasvab kuni 120 cm kõrguseks. Tugevad varred on kandilised ning kaetud pikkade valgete karvadega, mis annab taimele valge üldmulje. Lehed pikkade rootsudega, ümarmunajad, kolme kuni viie hõlmaga. Kahvaturoosad õied puhkevad lehtede kaenlasse koondunud õisikutes. Õitseb juulist septembrini.

## Kasvukoht
Kasvab elamute ümbruses, teeservades, parkides ja jäätmaal. Ravim- ja meetaim.

## Välislingid
*
Leonhard Urm

**Leonhard Urm** (21. jaanuar 1908 Hellenurme vald – 6. märts 1995 Paide) oli eesti ettevõtja ja väliseesti ühiskonnategelane.

Urm õppis Hellenurme vallakoolis, Otepää progümnaasiumis ja Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumis.

Aastatel 1927–1929 õppis ta Tartu ülikooli filosoofia- ning 1929–1934 ja 1940–1942 õigusteaduskonnas.

1931–1933 OÜ Estonia Eksporttapamajad ametnik, 1933–1940 lihaäri ja vorstitööstuse kaasomanik Tallinnas. 1941–1944 Eesti Aedvilja Keskühisuse juhataja. 1944 põgenes Saksamaale, 1947 Rootsi. Töötas Stockholmi Metsandusülikoolis ja ettevõttes Svenska Tsellulosa, 1956–1974 Forskningsstiftelsen Skogsarbeteni osakonnajuhataja.

Alates 1927. aasta sügissemestrist oli ta Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. 1955 oli ta EÜSi Stockholmi koonduse esimees, 1971–1975 EÜSi vanematekogu kirjanduskomisjoni esimees. Ta oli koguteose "Eesti Üliõpilaste Selts paguluses" tegevtoimetaja. 1982 valiti ta EÜSi auvilistlaseks.

1993 tuli Eestisse tagasi.

Maetud Rõngu kalmistule.

## Viited
August Pakosta

**August Pakosta** (6. oktoober 1897 Haljava vald – 29. oktoober 1991 Tartu) oli eesti pangandus- ja ühiskonnategelane.

Aastatel 1918–1920 võitles ta Vabadussõjas.

Aastatel 1921–1931 õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubanduse (1926. aastast majanduse) osakonnas.

1923. aastal astus Eesti Üliõpilaste Seltsi.

Oli 1920–1921 Rahaministeeriumi Riigikassa Peavalitsuse, 1921–1922 Tartu maksuameti ametnik. 1922–1927 oli Eesti Panga Tartu osakonna ametnik ja jaoskonnajuhataja, 1927–1944 Tartu Linnapanga juhataja. 1944–1946 oli Tartu Keskhoiukassa juhataja, hiljem raamatupidaja Tartu Piimakombinaadis, Apteekide Peavalitsuses ja Tartu Pimedate Ühingus. 1975–1985 töötas valvurina Tartus.

Maetud Raadi (Maarja) kalmistule Tartus.

## Tunnustus
* 1990 – Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane

## Viited

## Välislingid
* ''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Eduard Leetmaa

**Eduard Leetmaa** (14. veebruar 1913 Disna maakond, Vilniuse kubermang – 30. mai 1999 Toronto) oli väliseesti ühiskonnategelane, Vabariigi Valitsuse eksiilis liige.

Lõpetas 1931. aastal Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi. Pärast seda läbis ajateenistuse.

Aastatel 1932–1934 õppis Tartu ülikoolis arsti- ja 1935–1940 õigusteadust. 1932. aasta sügisel astus Eesti Üliõpilaste Seltsi (EÜS).

1940. aastani oli raamatupidaja Tartus, aastatel 1940–1941 Riikliku Plaanikomisjoni ametnik, 1942–1944 Võhma tapamaja abijuhataja. 1944 võeti Saksa sõjaväkke, oli 1944–1945 20. eesti SS-diviisi suurtükirügemendi käsundusohvitser.

1945 läks Rootsi, 1945–1950 elas Venezuelas. Hiljem oli Rootsi kontserni ASEA Kanada osakonna majandusjuhataja.

1999. aastal valiti ta EÜSi auvilistlaseks.

Tema vend Kaarel Leetmaa oli jurist.

## Viited
Ilo Aasa

**Ilo Aasa** (2. detsember 1912 Tallinn – 24. aprill 2004 Tallinn) oli eesti ökonomist ja seltsitegelane.

Lõpetas Tallinna Reaalkooli 1930. aastal ja õppis 1931–1936 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. 1936. aastast oli ta Eesti Üliõpilaste Seltsi Tallinna koonduse vanamees ja üks koonduse ülesehitajatest, 1990. aastatel Tallinna koonduse järjepidevuse kandja.

1936–1940 teenis kohtuministeeriumi vangimajade valitsuses, viimati vanglaülema asetäitja.

1941 võeti Punaarmeesse, oli Eesti Laskurkorpuses, 1946 demobiliseeriti.

Seejärel töötas ta ökonomistina, 1961–1965 Eesti NSV haridusministeeriumi plaani- ja rahandusosakonna juhataja asetäitja, 1965–1973 Tallinna Piimakombinaadi plaani-tootmisosakonna juhataja.

## Tunnustus
* 1999 – EÜS-i auvilistlane

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Ilo Aasa Eesti ohvitseride andmekogus
Nvidia Tesla

**Tesla** on NVIDIA graafikaprotsessorite seeria, mida kasutatakse kõrgjõudlusega arvutamiseks (ingl. *High-performance computing – HPC*). Tesla seeria on nime saanud serbia päritolu elektri- ja mehaanikainseneri Nikola Tesla järgi.

## Tesla ülevaade
Tesla 20-seeria GPU (graafikaprotsessor) paralleelprotsessorid baseeruvad CUDA (ingl. Compute Unified Device Architecture) protsessori arhitektuuril (koodnimi Fermi). Fermi arhitektuur on suur samm edasi graafikaprotsessorite arhitektuuris pärast originaali G80. NVIDIA avaldas 29. jaanuaril 2010 Tesla 20 seeria paralleelprotsessorid kõrgjõudlusega arvutamiseks (ingl. *High-performance computing* – HPC). Tesla graafikaprotsessorid on algusest peale mõeldud kõrgjõudlusega arvutamiseks, et tagada 10 korda suurema jõudlus, kui on tavalistel graafikaprotsessoritel. Tesla on ideaalne andmeanalüüsiks, ilma ja kliima modelleerimiseks, ravimite väljatöötamiseks, vähiuuringuteks, autode disainimiseks. Erinevalt tavalistest videokaartidest ei ole Tesla suuteline ekraanile pilti kuvama, samas on Tesla peamiseks eesmärgiks suurendada jõudlust suure mahuga arvutustes, piltide genereerimises erialaspetsiifilistel ja teaduslikel aladel või simulatsioonides aitamiseks. Hiinas kasutatakse Teslal baseeruvat superarvutit Mole-8.5, et simuleerida H1N1 viirust ehk seagrippi.

## Spetsifikatsioonid ja konfiguratsioonid

## Vaata ka
* GeForce 8 seeria
* Geforce 500 seeria
* Nvidia Quadro

## Viited

## Välislingid

* NVIDIA Tesla koduleht
* Tesla toodete ülevaade
* Nvidia Tesla C870
* Nvidia Tesla D870
* Nvidia Tesla S870
* Nvidia Tesla C1060
* Nvidia Tesla S1070
* Nvidia Tesla C2050/C2070
* Nvidia Tesla M-klass
* Nvidia Tesla S2050
* Nvidia Tesla S2050/S2070
Harilik pune

**Harilik pune** (*Origanum vulgare*) on huulõieliste sugukonda pune perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Harilik pune on meeldiva vürtsika lõhnaga taim, mida meil tuntakse **vorstirohuna**. Maailmas tuntakse punet pitsa maitseaine **oreganona**. Oregano nimetus tuleneb taime looduslikust kasvukohast Vahemere aladel: kuna taim kasvab Kreekas kõrgetel mäenõlvadel ja kaunistab neid oma õieiluga, hakkasid muistsed kreeklased teda kutsuma mägede rõõmuks (*oros ganos*). *Oros, όρος* tähendab vanakreeka keeles mäge ja *ganos*, *γάνος* tähendab rõõmu või sära. Kreeklased pühendasid taime jumalanna Aphroditele, keda pidasid selle loojaks.

## Kirjeldus
Taime kõrgus 30–70 cm. Varred harunevad ülaosas ja on tihedalt lehistunud. Lehed rootsulised, piklikmunajad, kuni 1 cm pikkused. Väikesed õied on valkjad, lillakad kuni purpursed ja asuvad tihedates õisikutes võrse tippudes. Õitseb juulis-augustis. Viljaks on pähklike.

## Kasvukoht

Eestis looduslik liik. Kasvab kuivades metsades, võsastikes, niitudel, teeservades, loopealsetel. Hea meetaim ja maitsetaim.

## Kasutamine
Kasvatatakse ilutaimena püsilillepeenras ja maitsetaimena ürtide hulgas. Ravimtaimena on rahustav, sekretsioone suurendav, seedimist soodustav, põletikuvastane, leevendab spasme, sapipõiepõletikku ja maksavaevusi, reumaatilisi valusid ja liigesepõletikku. 

Maitsetaimena lisatakse punet soolastele toitudele. Pune on levinud maitsetaim verivorsti ja pitsa maitsestamisel. Sobib ka tee valmistamiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Hugo Narusberg

**Hugo Ferdinand Narusberg** (21. oktoober 1919 Koiola vald, Põlva kihelkond,  Võrumaal – 26. november 2009) oli eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Hugo Narusberg oli kooliõpetaja poeg.

1948. aastal lõpetas ta Väimela Põllundustehnikumi, õppis 1948–1951 Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonnas ja lõpetas 1953. aastal Eesti Põllumajandusakadeemia agronoomiateaduskonna. 1965. aastal kaitses ta Eesti Teaduste Akadeemias majanduskandidaadi kraadi väitekirjaga "Tööviljakuse tõstmine noorkarja kasvatamisel Eesti NSV tingimustes".

Ta oli 1953–1958 Rannu masina-traktorijaama ja 1958–1961 Elva rajooni täitevkomitee põllumajanduse inspektsiooni peaagronoom, 1961–1979 Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi vanemteadur.

## Teadustöö
Ta uuris tööviljakuse tõstmist noorkarjakasvatuses (noorveiste pidamine, laudatöö mehhaniseerimine, lautade ehitamine ja rekonstrueerimine). Uue tehnoloogiaga noorkarjalautades tõusis tööviljakus kuni 2 korda, saadi juurde kuni 40% odavaid loomakohti. Elvas töötades ratsionaliseeris ta põllumajandustehnikat, sh rühvelkultuuride muttkultivaatori, mille töökindlus tõusis tunduvalt.

## Teoseid
Ta avaldas perioodikas arvukalt aimeartikleid. Üle 90 teaduspublikatsiooni, sh 2 raamatut ja 5 brošüüri. Ta on 16 raamatu kaasautor ja 8 ratsionaliseerimisettepaneku autor.
*Tööviljakuse ja laudaehituse küsimusi noorkarjakasvatuses. Tallinn 1967
*Eesti punase karja aretajate nõupidamise materjalid: 2.–3. augustil 1968 (kaasautor). Tartu 1968
*Töökulu vähendamine noorkarjakasvatuses. Tallinn 1969, 2. trükk 1979
*Loomakasvatus: töötehnoloogia noorkarja suurfarmis. Tallinn 1971
*Suurfarmidest: kogemusi, uurimistulemusi, tulevikukavu (kaasautor). Tallinn 1973
*Vasikate jootmine suurfarmides. // Sotsialistlik Põllumajandus (1975) 1
*Otstarbekas nuumpullilaut Võhandu kolhoosis. // Sotsialistlik Põllumajandus (1982) 10

## Tunnustus
*1972 Nõukogude Eesti preemia (kollektiivis)

## Viited

## Kirjandus
*Sotsialistlik Põllumajandus (1966) 3. Lk 136
*Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn 1992. Lk 41
*Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn 2000. Lk 318–319
*"Hugo Narusberg 75". Agraarteadus (1994) 4

## Välislingid
*
*Haud Põlva kalmistul
Heinrich Toots

**Heinrich August Toots** (2. jaanuar 1929 Pärnu – 23. juuli 2021 New York) oli eestlasest Ameerika Ühendriikide geoloog ja paleontoloog.

1941. aastal põgenes koos vanematega järelümberasujana Saksamaale, kus lõpetas Lübecki eesti gümnaasiumi. 1946–1949 õppis Balti Ülikoolis Hamburg-Pinnebergis loodusteadusi ja Hamburgi ülikoolis geoloogiat.

1949. aastal siirdus Ameerika Ühendriikidesse, aastatel 1951–1953 õppis New Yorgi Columbia ülikoolis ja Wyomingi ülikoolis, 1965. aastal promoveeriti filosoofiadoktoriks.

1966–1991 oli ta Long Islandi Ülikooli (Brookville’is) geoloogiaõppejõud, professor. Ta on uurinud keskaegkonna sammalloomade ja molluskite paleontoloogiat, organismide elutegevuse jälgi ja elementide sisaldust.

Toots astus 1953. aasta kevadsemestril Eesti Üliõpilaste Seltsi. Aastatel 1958–1959 oli ta EÜSi Ameerika Ühendriikide koonduse esimees, 1971–1975 vanematekogu liige, üks pagulas-EÜSi visionääre. 2004 valiti ta EÜSi auvilistlaseks.

Kuulus Eesti Teaduslikku Ühingusse Ameerikas ja New Yorgi Eesti Haridusseltsi. Oli Eesti Geoloogia Seltsi välisliige.

## Tunnustus
* 2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk (eestluse säilitaja Ameerika Ühendriikides)

## Viited
Pune (perekond)

**Pune** (*Origanum*) on taimeperekond huulõieliste sugukonnas.

Perekonda kuulub umbes 20 liiki rohttaimi. Looduslikuks levilaks on Vahemere maad ja Ida-Aasia. Perekonda kuuluvad tuntud maitsetaimed harilik pune ja aedmajoraan.

## Liike
* *[[Origanum acutidens]]*
* *[[Origanum amanum]]*
* *[[Origanum calcaratum]]*
* *[[Origanum compactum]]*
* *Origanum dictamnus* – kreeta pune
* *Origanum heracleoticum* – karvane majoraan
* *Origanum laevigatum* – sile pune
* *[[Origanum leptocladum]]*
* *[[Origanum libanoticum]]*
* *Origanum majorana* – aedmajoraan
* *[[Origanum ×majoricum]]*  
* *[[Origanum microphyllum]]*
* *Origanum onites* – kreeka majoraan 
* *Origanum rotundifolium* – ümaralehine pune
* *[[Origanum scabrum]]*
* *[[Origanum sipyleum]]*
* *[[Origanum syriacum]]*
* *Origanum vulgare* – harilik pune
Jakub Natanson

**Jakub Natanson** (ka **Jacob Natanson**; 20. august 1832 Varssavi – 14. september 1884 Varssavi) oli juudi päritolu Poola ja Eesti keemik.

## Elulugu
1850–1854 õppis Natanson Tartu Ülikoolis keemiat ja farmaatsiat. 1855. aastal kaitses ta samas magistrikraadi keemias väitekirjaga "Über das Acetylamin und seine Derivante".

Pärast lõpetamist oli Natanson Tartu Ülikooli mineraloogiakabineti teadur, 1862–1866 Varssavi ülikooli keemiaprofessor. Seejärel töötas ta mitmes tööstusettevõttes teadustöö juhina ning konsultandina tehnilise keemia alal.

## Teadustöö
Jakub Natansoni peamine uurimisvaldkond oli lämmastikku sisaldavate orgaaniliste ühendite süntees. Üliõpilasena sai ta 1853. aastal uurimistöö eest kuldmedali. 1859 sai ta esmakordselt tehnilise aniliini ja dikloroetaani vahelise reaktsiooni abil erkpunase värvusega aine – fuksiini. (Natansoni avastuse baasil organiseeris E. Wagner 1859 esimese sünteetilise värvaine – aniliinpunase tootmise.) Natanson töötas välja karbamiidi uued sünteesimeetodid, sünteesis atseetamiidi derivaate ja uuris nende omadusi. Samuti kirjutas ta esimesed poolakeelsed orgaanilise keemia õpikud (1857, 1866).

## Teoseid
* Ueber die Substituirung der Aldehydradicale im Ammoniak. // Liebig’s Annalen der Chemie und Pharmacie. 92, 1854
* Ueber das Acetylamin und Derivante. // Liebig’s Annalen 98 (1856); Ueber zwei neue Künstliche Bildungsweisen des Harnstoffs. // Liebig’s Annalen 98 (1856)
* Anwendung einer Modification der Gay-Lussacschen Dampfdichten Bestimmungsmethode bei Substanzen mit hochere Siedelpunkte. // Liebig’s Annalen 98 (1856)
* Empfindlichste Reaction auf Eisen. // Liebig’s Annalen 130 (1864)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat. Dorpat, 1889, 412
* Poggendorffs biographisch-literarisches Handwörterbuch zur Geschiche der exakten Naturwissenschaften, III, 1898, 957
* Wielka enciklopedia powszechna 7, 636
* Королев А. Н. К 100-летию открытия первого синтетического анилинового красителя. // Хим. Промышленность 4 (1955), 3–10
* Биогр. словарь деятелей естествознания и техники. 2. M, 1959, 62
* Мартинсон Х., 166–167, 238–239, 286, 300; Eesti Ajalooarhiiv, f 402, n 2, s 17479, 17481
Ilmar Rebane (jurist)

**Ilmar Rebane** (28. jaanuar 1907 Tartu – 4. veebruar 2001 Quakertown, Pennsylvania, USA) oli eesti jurist ja väliseesti ühiskonnategelane.

Lõpetas 1925. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Õppis 1925–1932 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

1933–1937 oli kohtuameti kandidaat Tartu ringkonnakohtu juures, 1937–1940 Tartu 2. jaoskonna abiprokurör.

1944. aastal põgenes Saksamaale, oli Oldenburgi põgenikelaagri eesti gümnaasiumi õpetaja. 1948. aastal läks Rootsi ja 1956 sealt edasi Ameerika Ühendriikidesse, kus töötas tehnilise joonestajana.

1927. aasta kevadsemestril astus Eesti Üliõpilaste Seltsi. 1961–1965 oli ta EÜSi vanematekogu esimees. 1980 valiti ta EÜSi auvilistlaseks.

Tema poeg on ajaloolane Peep Peeter Rebane. Tema vend Heino Rebane oli ajakirjanik.

## Viited
Gustav Heinrich Hehn

**Gustav Heinrich Hehn** (15. juuni/26. juuni 1775 Tartu – 13. september/25. september 1823 Tartu) oli Eesti vaimulik ja jurist.

Algõpetuse sai ta koduõpetaja käe all. Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti aprillis 1792) Greifswaldi ülikoolis ja (immatrikuleeriti septembris 1793) Jena ülikoolis. Ta ordineeriti 10. detsembril/21. detsembril 1794 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1794–1801 Otepää Maarja koguduse õpetaja. 16. juulil/28. juulil 1801 vabastati ta tervislikel põhjustel pastoriametist. 

Seejärel õppis ta aastatel 1801–1803 õigusteadust Erlangeni ülikoolis ja sai aastal 1803 *mag. phil.* kraadi. Aastast 1804 töötas ta Tartus advokaadina, krediidisüsteemi sekretärina, oli notariks Tartu-Pärnu ringkonna kirikuametis (OberKirchenvorsteheramt) ja aastast 1809 ringkonnakohtu sekretärina.

## Isiklikku
Nii tema isa Johann Martin Hehn kui ka vend Bernhard Gottlieb Hehn olid Otepää Maarja koguduse õpetajad.
Digitaalpliiats

**Digitaalpliiats** ehk **digipliiats** on sisestusseade, mis salvestab kasutaja poolt paberile kirjutatu ja laadib selle arvutisse. Digitaalpliiats sarnaneb digitaallauaga, erandiks on see, et digitaalpliiatsiga kirjutab kasutaja paberile nagu tavalise kirjutusvahendiga ning paberile kinnitatud vastuvõtuseade salvestab kirjutatu.

## Digitaalpliiatsite liigid
Digitaalpliiatsid jagunevad kolme liiki:
*kaamerapõhised pliiatsid kasutavad kaamerat, mis teeb kindlaks pliiatsi asukoha ja paberipinnapuudutused. Vajavad erilist paberit;
*asukohapõhised pliiatsid;
*kiirendusepõhised pliiatsid kasutavad seadet pliiatsis, mis registreerib pliiatsi liikumise mis tahes suunas.

## Vastuvõtjad
Enamik digitaalpliiatseid töötab koostöös vastuvõtjaga, mis kinnitatakse kirjutuspinna ääre külge. Kirjutatu salvestatakse vastuvõtjasse, kust hiljem saab kujutised arvutisse laadida USB-kaabli abil või saata nutitelefonidesse ja tahvelarvutitesse Bluetoothi abil.

## LiveScribe'i digipliiats
Pliiatsi iseärasuseks on see, et lisaks kirjutatud kujutistele suudab seade samal ajal salvestada ka heli. LiveScribe'i digipliiatsi jaoks saab alla laadida päris huvitavaid programme. Nimelt käsitsikirja tuvastav arvutiprogramm võib matemaatikatunnis valemi vastuse valjult ette öelda või kuvada OLED-ekraanil. Samuti saab selle pliiatsi panna sõnade tähendusi ette ütlema. Käsitsi kirjutatud tekste saab e-postiga saata. Selle pliiatsiga saab teha ka käsitsi animeeritud filmiklippe.

## Nokia SU-27W digitaalne pliiats
Joonised salvestatakse pliiatsi 1,3 MB suurusesse mällu. Selline mälu mahutab umbes saja A5-formaadis paberilehe jagu teksti. Täislaetud akuga saab järjest kirjutada kuni kolm tundi ja jõudeolekus peab aku vastu umbes 20 tundi.
Pliiatsil on Bluetoothi tugi, mille abil saab valmiskirjutatud tekstid saata arvutisse või mobiiltelefoni.

## Viited
Stamnos

**Stamnos** on antiikaegne lühikese kaela ja laia suuga põletatud savist või metallist anum.

Sageli olid stamnostel ülaosas rõhtsad külgsangad. Stamnoseid kasutati 5.–6. sajandil eKr veininõudena.
Kyathos

***Kyathos*** on antiikaegne peekrikujuline ühe sangaga metallist või põletatud savist nõu.

Kyathoseid kasutati pidudel kopsikuna.
Benjamin Nedzvetski

**Benjamin Nedzvetski** (sündinud 1. jaanuaril 1928 Grabowas Poolas) on Poola juudi päritolu Eesti pedagoogikateadlane.

## Elulugu
Benjamin Nedzvetski on tööliste poeg.

1946. aastal lõpetas Nedzvetski Tartu 4. Keskkooli, 1951 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ja 1958 TÜ aspirantuuri. 1965. aastal kaitses ta samas pedagoogikakandidaadi kraadi väitekirjaga "Kommunistliku lasteliikumise tekkimine ja areng Eestis" (Tartu, 1965).

Nedzvetski oli 1958–63 TÜ pedagoogikakateedri õpetaja, 1963–69 vanemõpetaja ja 1969. aastast dotsent, 1971–73 ka ajaloo-keeleteaduskonna prodekaan. 1974–77 oli ta Eesti NSV Vabariikliku Õpetajate Täiendusinstituudi pedagoogika ja psühholoogia kateedri juhataja ning 1977–78 pedagoogika kateedri juhataja. 1978–93 töötas ta TPÜ-s dotsendina, ühtlasi 1981–85 pedagoogikakateedri juhataja ja 1985–86 täiendusteaduskonna dekaanina. Emigreerus 1993. aastal Iisraeli.

## Teadustöö
Benjamin Nedzvetski uuris Eesti laste- ja noorsooliikumise ajalugu, samuti pedagoogilise praktika korraldamise küsimusi.

## Teoseid
* Esimeste sammude sügavad jäljed. Ülevaade ENSV Pioneeriorganisatsiooni ajaloost. Tallinn, 1972
* Pedagoogika ja psühholoogia. Tallinn, 1977

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu, 1987, 472
III liiga 2011

**III liiga 2011** on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2011. aasta hooaeg.

## III liiga ida Tabel

#### Mängutulemused

#### Edukamad väravakütid

## III liiga põhi Tabel

#### Mängutulemused

#### Edukamad väravakütid

#### II liiga ida/põhi üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad **III liiga ida** ja **III liiga põhi** 2. koha meeskonnad üleminekumängude 1. voorus, kahe mängu kokkuvõtte võitja mängib üleminekumängude 2. voorus **II liiga ida/põhi** 12. koha meeskonnaga.

**1.VOOR**

09.10. kell 14:00 Kuusalu JK Rada 1 – 2 **Saue JK Laagri**  

16.10. kell 20.00 **Saue JK Laagri** 7 – 0 Kuusalu JK Rada  

**2.VOOR**

***Saue JK Laagri** võitis II liiga üleminekumängude esimeses ringis III ida Kuusalu JK Rada 2:1, 7:0. Seejärel purustati II liiga meeskond Tallinna FC Olympic 18:0, 14:1. Küllap on tegemist üleminekumängude rekordiga! Saue JK Laagri tõuseb nüüd teise liigasse, kui vaid soovib. 

## III liiga lõuna Tabel

#### Mängutulemused

#### Edukamad väravakütid

## III liiga lääs Tabel

#### Mängutulemused

#### Edukamad väravakütid

#### II liiga lõuna/lääs üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad **III liiga lõuna** ja **III liiga lääs** 2. koha meeskonnad üleminekumängude 1. voorus, kahe mängu kokkuvõtte võitja mängib üleminekumängude 2. voorus **II liiga lõuna/lääs** 12. koha meeskonnaga.

**1.VOOR**

09.10. kell 14:00 Jõgeva SK Noorus-96 3 – 4 **Keila JK**  

16.10. kell 20.00 **Keila JK** 6 – 1 Jõgeva SK Noorus-96  

**2.VOOR**

***Keila JK** võitis II liiga üleminekumängude esimeses ringis Jõgeva SK Noorus-96 4:3 ja 6:1. Seejärel võideti ka II liiga meeskonda Pärnu Linnameeskond II 4:2, 1:1 ja pääseti ise II liigasse.

## Vaata ka
*Meistriliiga 2011
*Esiliiga 2011
*II liiga 2011
*IV liiga 2011

## Viited
Helmut Neerut

**Helmut Neerut** (1938. aastani **Helmut Neerot**; 5. detsember 1914 Albu vald, Järvamaa – 24. juuli 1977 Tartu) oli eesti agronoom ja botaanik.

## Elulugu
Helmut Neerut on talupidaja poeg.

Ta lõpetas 1934. aastal Vändra Gümnaasiumi. Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli 1941. aastal agronoomina põllumajandusteaduskonna ja 1946. aastal loomaarstiteaduskonna. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsioon Rotaliasse. 1956. aastal kaitses ta Eesti Põllumajandusakadeemias bioloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Juurviljade külviaegade bioloogiline põhjendus Eesti NSV-s".

Neerut oli 1940–44 Tartu Ülikooli Raadi katsejaama aianduse ja mesinduse assistent, 1945 katsejaama direktor, 1944–49 TÜ aianduse ja mesinduse kateedri assistent ning 1949–51 taimehaiguste ja põllumajandusbotaanika kateedri assistent. 1951–58 oli ta EPA fütopatoloogia ja taimefüsioloogia kateedri vanemõpetaja, 1958–77 rohumaaviljeluse ja botaanika kateedri dotsent.

Ta algatas Tartus mitme pargi ja allee rajamise.

Neerut oli Eesti Aiandus-Mesindusseltsi liige ja selle Tartu osakonna juhatuse liige.

## Teadustöö
Helmut Neerut avaldas töid aianduse, mesinduse, ehisaianduse ja köögiviljanduse alalt, sh rohkesti aimeartikleid. Ta oli mitme teadusliku kogumiku toimetaja.

## Teoseid
* Külviaja mõju sööda- ja söögipeedi toiteainetesisaldusele. // EPA kogumik 28 (1963)
* Mürgised ja söödakahjulikud taimed. Tallinn 1966
* Taimeanatoomia praktikum. Tallinn 1969 2. trükk 1974
* Ristõieliste sugukonna taimedest. Tallinn 1969

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu, 1987, 407
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Tartu, 1981
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. Tartu, 1994. III kd, 288
* Eesti aianduse biograafiline leksikon. Tallinn, 1998, 94;39
* Agraarteadus I (1990) 1, 142–143
* Helmut Neerut. [In memoriam]. // Edasi (1977), 27. juuli

## Välislingid
*
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Külmakõrb

**Külmakõrb** ehk **polaarkõrb** on eriti külma kliima tõttu väga napi taimkattega või hoopis taimkatteta ala. 

Eristatakse arktilisi ja antarktilisi külmakõrbeid. 

## Viited
Jaan Nebokat

**Jaan Nebokat** (ka **Jaan Nebocat**; 24. august (ukj 5. september) 1844 Martna, Läänemaa – 2. september (ukj 15. september) 1908 Riia) oli eesti kooliõpetaja, sõnastike ja õpperaamatute autor ning ajakirjanik.

## Elulugu
Jaan Nebokat oli kõrtsmiku poeg.

Nebokat õppis aastatel 1864–1867 Kuuda Õpetajate Seminaris. 1867–1870 ja 1878–1882 töötas ta samas õpetajana (õpetades eesti keelt uues kirjaviisis), 1871–1878 oli Siberi asundustes rändköster, 1882–1891 Riias eestikeelse põllumajandusliku nädalalehe Kündja vastutav toimetaja, ühtlasi (kuni surmani) L. Schnakenburgi kirjastuse ning Liivimaa talurahvaasjade komisjoni tõlk.

Nebokat koostas kooli- ja sõnaraamatuid ning ühe esimese vene keele õpiku Eestis, samuti andis ta eesti keele uues kirjaviisis välja "Dr. Martin Lutheruse veikese katekismuse biiblisalmidega" (Tallinn, 1869). Ajalehes Kündja avaldas ta nõuandeid põllu- ja majapidamisest, kultuuri- ja haridusloolisi kirjutisi jm. Siberi reisikirjas tutvustas Nebokat muuhulgas ka sealsete eestlaste haridus- ja majandusolusid. Lisaks teatas ta ajakirjanduses kavatsusest koostada eestikeelne "Üleüldine teaduste sõnaraamat", mis jäi aga teostamata.

## Teoseid
* Venekeele Grammatika kõnelemistega. Rakvere, 1872
* Piibli Atlas. Tallinn, 1872
* Pildid Pohla sõjast 1863. Tartu, 1874
* Kakskümmend seitse tuhat versta Siberis. Tallinn, 1879
* Üleüldine Maailma ajaraamat. Kokkupandud 1877. aastal väljaantud kooliministeeriumi õpetusplaani järel. Riia, Tartu, 1882
* "Kündja" Eesti keeleõpetus nenda kui Eestikeelt Kesk-Eestimaal räägitakse. Tartu, Riia, 1884
* Saksa-Läti-Vene-Eestikeele kooli sõnaraamat. Tartu, Riia 1885, 2. trükk 1899
* Õnnetumate aitamine, kuni arst tuleb. Tartu, Riia, 1886
* Eesti-Saksakeele Sõnaraamat. Tartu, Riia, 1889

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Eesti biograafiline leksikon. Tartu, 1926–1929, 335
* EE 14, 320
* Eesti kooli biograafiline leksikon. Tallinn, 1996, 161
* Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn, 1995, 370-371
* Eesti kirjanike leksikon. Tallinn, 2000, 369
* Neumann, M. Kuuda Seminar ja tema kasvandikud. Tallinn, 1928
Olari Suislep

**Olari Suislep** (sündinud 5. juunil 1979) on Eesti maadleja.
## Saavutused
Üheksakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1995, 1999, 2000, 2001, 2003, 2004, 2005, 2008, 2011).

2006. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;

2007. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;

Tuntumad konkurendid: Şeref Eroğlu, Sergei Kovalenko, Ion Panait, Kristjan Press, Sergei Kuntarev, Valdemaras Venckaitis

## [[Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
1995. aasta  Budapest – 51 kg – 22. koht (kadett);

1997. aasta  Turu – 60 kg – 28. koht (juunior);

1998. aasta  Kairo – 65 kg – 10. koht (juunior);

1999. aasta  Bukarest – 63 kg – 19. koht (juunior);

2003 Créteil – 66 kg – 37. koht.
## [[Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
1996. aasta  Sofia – 58 kg – 13. koht (juunior);

1999. aasta  Budapest – 63 kg – 8. koht (juunior);

1999 Sofia  – 63 kg – 18. koht;

2000 Moskva  – 63 kg – 19. koht.

2001 Istanbul  – 63 kg – 12. koht;

2003 Belgrad  – 66 kg – 19. koht;

2004 Haparanda  – 66 kg – 20 koht.

## OM valikturniir
2000 Faenza  – 23. koht (63 kg).
## Rahvusvahelised turniirid
Põhjamaade meistrivõistlused

1997. aasta  – 2. koht (juunior);

2000. aasta  – 2. koht;

2003. aasta  – 3. koht;

2006. aasta  – 2. koht;

Georg Lurichi mälestusvõistlused  

2001. aasta – 4 koht;

2005. aasta – 3. koht;

2006. aasta – 2. koht;

2009. aasta – 3. koht.

Kristjan Palusalu mälestusvõistlused  

2005. aasta – 3. koht;

2009. aasta – 5. koht;
## Välislingid
*
IV liiga 2011

**IV liiga 2011** oli Eesti jalgpalli IV liiga 2011. aasta hooaeg. IV liiga on Eesti jalgpalli tugevuselt viies ja madalaim liiga, mis jaguneb neljaks tsooniks – ida, põhi, lõuna ja lääs.

## IV liiga ida Tabel

#### Edukamad väravakütid

## IV liiga põhi Tabel

#### Edukamad väravakütid

## IV liiga lõuna Tabel

#### Edukamad väravakütid

## IV liiga lääs Tabel

#### Edukamad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2011
*Esiliiga 2011
*II liiga 2011
*III liiga 2011

## Viited
Amazon Kindle

**Amazon Kindle** on tark- ja riistvara platvorm e-raamatute lugemiseks Ameerika Ühendriikide ettevõtte Amazon.com tütarettevõttelt Lab126. Kindle'i (inglise keeles *to kindle* ’süütama’) nime all toodetakse e-lugerite sarja. Need lugerid võimaldavad valida, osta ja alla laadida otse Kindle Store veebisaidilt e-raamatuid, -ajalehti, -ajakirju jm digitaalset multimeediat. 2017. aasta detsembris sisaldas Kindle Store 5,9 miljonit e-raamatut.

Peale E-Ink-kuvariga lugerite hõlmab Lab126 tooteplatvorm Android-operatsioonisüsteemil põhinevaid LCD-ekraaniga tahvelarvuteid, samuti Kindle'i veebirakendusi kõigi tähtsamate operatsioonisüsteemide jaoks.

## Ajaloost
Esimene Kindle'i mudel tuli müügile Ameerika Ühendriikides 2007. aastal. Seejärel on peaaegu igal aastal esitletud lugeri uut põlvkonda, mis erines eelmisest nii väliskuju kui ka uute omaduste poolest. 2009. aastal lisandusid rakendused nutitelefonile Apple iPhone ja Blackberry, hakati tootma ka 3G (UMTS) mooduliga ja WiFi (WLAN) toega mudeleid. Miniatuurse klaviatuuriga luger tuli välja 2010. aastal ja puuteekraan (tagantvalgustusega) võeti kasutusele 2012. aastal. Uus ekraanitehnoloogia E Ink Carta (2013) parandas tunduvalt kontrastsust võrreldes senise E Ink Pearl tehnikaga. HD-ekraan pikslitihedusega 300 ppi võeti kasutusele 2014. aasta mudelitel.

## Lugerite andmeid

## Viited

## Vaata ka