open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karlsson katuselt hiilib jälle

**Karlsson katuselt hiilib jälle** (rootsi keeles *Karlsson på taket smyger igen*) on rootsi kirjaniku Astrid Lindgreni kolmest raamatust koosneva Karlssoni-triloogia kolmas raamat. 

Selles osas satub Stockholmi käima Svantessonide kauge sugulane, turtsakas vanapoiss onu Julius, kelle Karlsson ristis kohe ümber Muinasjulleks. Kuna Väikevend peab taas üksi koju jääma, palutakse teda valvama jällegi preili Sokku. Karlssonile ei meeldi Juliuse suhtumine Majasokku ning ta otsustab, et vanameest tuleb "tirriteerida, figureerida ja temaga tembutada". Onu Juliuse ees avaneb "muinasmaailm" ning Majasoku ja Juliuse vahel tärkab armastus. Onu Julius teatab Väikevennale ja Karlssonile pulmaplaanidest ning kavatsusest Majasokk endaga Västergötlandi kaasa võtta.

## Vaata ka
*Väikevend ja Karlsson katuselt
*Karlsson katuselt lendab jälle
Aleksander Arak

**Aleksander Arak** (20. jaanuar (vkj)/ 1. veebruar 1883 Veerikjärve talu, Lõve vald, Helme kihelkond, Viljandimaa – 2. detsember 1969) oli eesti agronoom ja haridustegelane.

Ta lõpetas Lõve valla- ja kihelkonnakooli. Aastatel 1903–1907 õppis ta Soomes Orimattilas põllutöökoolis, aastatel 1907–1909 Kurkijoe ülempõllutöökoolis.

Ta õppis aastatel 1911–1914 Kopenhaagenis Taani Kuningliku Loomaarsti ja Põllumajanduskõrgkoolis (taani keeles *Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole*), mille lõpetas.

Enne Taanis õppimist oli ta Lõuna-Eestis põllumajandusinstruktor ja aastatel 1914—1918 Läänemere kubermangude riigimaade valitsuse teenistuses.

Oli alates 1923. aastast Kehtna kõrgema kodumajanduskooli juhataja. Hiljem viidi ta üle Kuusiku  ja veelgi hiljem Särevere kontrollassistentide kooli direktoriks.

Ta vahistati Nõukogude okupatsioonivõimude poolt novembris 1944 Säreveres. Talle mõisteti 10. juunil 1945 Vene NFSV KrK §58-1a järgi 10+5 aastat; oli Karaganda oblastis Karlagi vangilaagris 1945–12. mai 1956. Vabanes invaliidina (pimedana), tuli tagasi Eestisse.

## Kirjandus
*"Aleksander Arak 50-aastane". Kaja nr 27, 1. veebruar 1933. Lk 6
*"Aleksander ARAK". Kodumaa nr 53, 17. detsember 1969. Lk 7

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Karlsson katuselt lendab jälle

"**Karlsson katuselt lendab jälle"** (rootsi keeles "Karlsson på taket flyger igen") on rootsi kirjaniku Astrid Lindgreni kolmest raamatust koosneva Karlssoni-triloogia teine raamat. 

Selles osas sõidab Väikevenna ema sanatooriumi, mistõttu saabub perre majapidajanna Hildur Sokk, kellele Väikevend paneb hüüdnimeks Majasokk. Poisi ja koduabilise läbisaamine on kehv ning appi tõttab Karlsson. Üheskoos hakatakse koduabilist "tirriteerima": varastatakse preili Soku kukleid, lihapalle ja pannkooke ning kollitatakse, misjärel Sokk kirjutab Rootsi Televisiooni, et pääseda "kummitistest" kõnelevasse saatesse (kuna samas saatesarjas on varem oma "tondilugudega üles astunud õde Friida", mistõttu Hildur teda väga kadestab). Ometi selgub, et kummitaja oli ainult Karlsson. Lugu ähvardab lõppeda täbarasti, kuid Hilduril avaneb võimalus osaleda hoopis televisiooni kokandussaates. Selgub ka Friida tondilugude tegelik põhjus, sest Karlsson poetab mokaotsast, et on "paar korda Frej tänavas kummitamas käinud" – Frej tänavas elab Friida.

## Vaata ka
*Väikevend ja Karlsson katuselt
*Karlsson katuselt hiilib jälle
Heinrich Lauri

**Heinrich Eduard Lauri** (11. detsember ukj (29. november vkj) 1890 Paasvere vald, Virumaa – 8. veebruar 1942 Lesnoi, Kirovi oblast) oli Eesti poliitik.

Heinrich Lauri õppis Roela vallakoolis ja Rakvere linnakoolis, mille lõpetas 1907. aastal. Pärast seda õppis metsaasjandust ja metsa ümbertöötamist, lõpetas ka Soomes põllutöökooli. Töötas aastatel 1911–1912 Vändras kontroll-assistendina, 1912–1913 Pärnu-Jakobis põllumajanduse instruktorina, 1914–1918 Saaremaa maakonna agronoomina. Tegutses aastatel 1916–1917 sõjaväele heinte muretsemise organisatsiooni juhatajana ja Põhja-Balti Saare maakonna komitee esimees, Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltsi abiesimees, Kuressaare Eesti Seltsi juhatuse liige, Kuressaare Vastastikuse Krediidi Ühingu juhatuse liikmena jne. 

Saksa vägede maaletulekul vangistati ta Saksa okupatsioonivägede poolt ja viidi Saksamaale vangi, kus 1918 aasta lõpuni kinni peeti. 

Aastatel 1919–1920 oli Heinrich Lauri Pärnu maakonnavalitsuse liige, abiesimees ja põllumajandusosakonna juhataja. Samuti Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi abiesimees ja Pärnu põllutöökooli õpetaja. Aastatel 1920–1921 oli ta ka Polli põllutöökooli majapidamise juhataja ja sellesama aasta kevadest Oisu mõisa majapidamise juhataja. 

Ta oli aastatel 1921–1937 Viljandi Maavalitsuse esimees ja ajutise maavalitsuse esimees, 1937 Rahvuskogu esimese koja juhatuse II abiesimees, 1938 Tartu maavanem. Heinrich Lauri oli ka Eesti Maakondade Liidu esimees, Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi esimees,
Vabadussõjas langenud sõjaväelastele mälestussamba püstitamise Sakalamaa komitee esimees, Viljandi maakonna K. L. kütisalga juhatuse liige, Kaitseliidu vanematekogu liige ja Sakalamaa KL pealiku abi ning juhatuseliige ja Viljandi maakonna Põllumeeste esituse juhatuse esimees. 

Arreteeriti NKVD poolt 17. märtsil 1941, mõisteti surma. Suri enne mahalaskmist Kirovis. Abikaasa Helene Lauri vabanes ja pärast kümmet aastat Siberis tuli Eestisse tagasi.

## Viited

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Jakob Kalju

**Jakob Kalju** (29. märts 1903 Järvesuu vald, Petserimaa – 20. aprill 1942 Sosva, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik, vallasekretär, Riigikogu liige, kaitseliitlane.

Arreteeriti NKVD poolt Petseris 14. juunil 1941, mõisteti surma.

## Välislingid
*okupatsioon.ee
Efim Liivik

**Efim Liivik** (ka **Jefim Liivik**; kuni 1921 lihtsalt ees- ja isanimega Jefim Feodorov; perekonnanimi alates 12. oktoobrist 1921; 20. märts 1889 Pankjavitsa vald, Pihkva maakond, Pihkva kubermang – 4. märts 1942 Sosva, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik.

Ta sündis talupidaja pojana.

Ta õppis Kiievis lipnike koolis, lõpetas selle 1917. aastal ja ülendati samal aastal nooremleitnandiks. Aastatel 1919–1921 teenis ta Eesti ratsaväes.

Aastal 1922 valiti ta Obinitsa vallavanema abiks ja 1927 Petseri maavalitsuse liikmeks. 1930. aastal valiti ta Meremäe vallavanemaks. Sellelt kohalt lahkus ta 1932. aastal, mil valiti V Riigikogu liikmeks. Aastatel 1936–1938 töötas ta Meremäe vallasekretäri abina. 5. veebruaril 1938 määrati ta Vabariigi Valitsuse otsusega Petseri maavalitsuse liikmeks, tema juhatada oli maavalitsuse majandus- ja hoolekandeosakond. 

Liivik võttis agaralt osa kohalikust seltskondlikust tegevusest ning omas talu Meremäe vallas.

Ta kuulus Põllumeeste kogudesse ja hiljem Isamaaliitu. 

NKVD arreteeris Liiviku 14. juunil 1941 Petserimaal Meremäe vallas. Ta saadeti Vene NFSV Sverdlovski oblastisse Sosva vangilaagrisse, kus mõisteti surma ja hukati 4. märtsil 1942.

## Viited

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918-1940
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Aleksander Kaar

**Aleksander Kaar** (6. mai 1892 Lümanda vald, Saaremaa – 5. aprill 1943 Tavda, Sverdlovski oblast) oli Eesti õpetaja ja poliitik.

## Välislingid
*
Karl Pajos

**Karl-Eduard Pajos** (2. juuli 1894 Tõrma küla, Rakvere vald, Virumaa – 23. mai 1953 Nõroblagi vangilaager, Permi oblast, Vene NFSV) oli Eesti agronoom ja poliitik. 

Karl Pajos õppis Tõrma külakoolis ja Rakvere linnakoolis. 1909. aastal asus tööle Rakvere vallakirjutaja abina ja talurahva asjade komissari asjaajajana. 1911. aastal jätkas õppimist Ufa, järgmisel aastal Kostroma maamõõdukoolis, omandades 1915. aastal maamõõtja-taksaatori kutse. 

1915. aastal mobiliseeriti ta Venemaa keisririigi armeesse ja teinud läbi viiekuulise lipnikukursuse Pavlovi sõjakoolis, osales 1916. aastast 46. kütipolgu koosseisus I maailmasõjas. 1917. aastal teenis 1. Eesti jalaväepolgu rooduülemana ja langes 5. oktoobril 1917 Muhumaal sakslaste kätte vangi, viibis 7 kuud vangis Saksamaal, kust tagasi Eestisse jõudes määrati 21. novembril 1918 Rakveres formeeritud 5. jalaväepolgu rooduülemaks. Vabadussõjas osales Eesti vägede taandumislahingud Valklani ja ka Rakvere vabastamisest 12. jaanuaril 1919. 1920. aastal haigestus ja saadeti Tallinna sõjaväehaiglasse, kus arstlik komisjon tunnistas ta riviteenistuseks kõlbmatuks ning määras ohvitseride reservi. Jätkas teenistust Valga jaamakomandandi abina, Vabadussõja lõppedes saadeti erru alamkapteni auastmes.

Karl Pajos õppis seejärel Tartu ülikooli põllumajandusosakonnas, mille lõpetas 1924. aastal ja 1. veebruaril 1924. aastal valis Viru maanõukogu Karl Pajose Viru maavalitsuse esimeheks. Lisaks maavalitsuse esimehe kohuste täitmisele oli Karl Pajos ka põllumajanduse ja tööhoolekande juhataja. Virumaale rajati maavalitsuse algatusel Arkna, Vaeküla ja Avanduse põllutöökool ning Mõdriku kodumajanduskool. 

Karl Pajos oli Põllumeeste Kogu liige ning Põllumeeste kogu Virumaa esinduse esimees. IV Riigikogu (1929–1932) liige.

1934. aasta põhiseadusega likvideeriti Eestis senised maakonna omavalitsused. Senised maavanemad jäid ametisse ajutiste maavalitsuste esimeestena. 1. mail 1938 jõustunud Maakonnaseaduse järgi oli Viru maavanem Karl Pajos maakonnaomavalitsuse juht ja ühtlasi keskvalitsuse esindaja maakonnas, asendades seni eksisteerinud ajutise maavalitsuse esimehe ametikoha.

1940. aasta riigipööre järel vabastati Pajos maavanema ametist. Ta varjas end kuni 1941. aasta augustini, mil Saksa armee hõivas Virumaa. 12. augustil asus Karl Pajos Viru maavalitsust reorganiseerima. Maavanema kohal sai ta olla lühikest aega, sest Saksa võimud määrasid uueks maavanemaks Arkna koolijuhataja Karl Erenurme. Pajos jäi tööle põllumajandusosakonna juhatajana kuni septembrini 1944. aastal.

Arreteeriti NKVD poolt 21. veebruaril 1945 Rakvere vallas Karitsa külas. Suri Nõukogude vangilaagris.

## Viited

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Talumees Karl Pajos sai kuusteist aastat olla Viru maavalitsuse eesotsas, Virumaa Teataja, 2. juuli 2004
Vladimir Roopere

**Vladimir Roopere** (**Vladimir Rooberg**; 17. jaanuar 1898 Kurna vald, Harjumaa – 6. november 1942 Vorkutlagi vangilaager, Komi ANSV) oli Eesti poliitik.

Ta võttis aastatel 1917–1918 osa Esimesest maailmasõjast, samuti võttis ta osa Vabadussõjast. Aastal 1925 lõpetas ta Tallinna Õhtukeskkooli. Aastal 1930 lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Akadeemiliselt kuulus ta Üliõpilaste Seltsi Raimla.

Ta oli 18. maist 1933 21. oktoobrini
1933 Jaan Tõnissoni neljandas valitsuses kohtu- ja siseministriks. Tallinna põllumeeste kogu liige 23. oktoobrini 1933, mil sealt välja heideti. 17. mail 1936 valitud Tallinna põllumeeste konvendi liige. 

Teda nimetati taarausuliseks, kuid ta ise eitas seda.

Ta arreteeriti NKVD poolt 17. juulil 1940 Tallinnas, saadeti Komi ANSV Vorkutlagi vangilaagrisse, kus suri 6. novembril 1942.

## Viited

## Kirjandus
*Ettevõtlikud üliõpilased. Tahtsid Buddhausu munga pealt teenida. Postimees, 8. oktoober 1927, nr. 273, lk. 7.

## Välislingid
*Vladimir Roopere foto
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Jaan Mõttus

**Jaan Mõttus** (28. september 1891 Kuigatsi vald, Tartumaa – 15. mai 1942 Kuigatsi vald) oli Eesti põllumees ja poliitik.

Ta sündis Loku talus põllumees Johan Mõttuse pojana. 

Ta oli aastatel 1906–1908 vallasekretäri abi Aakres, Pühajärvel ja Änges, vallasekretäri kohusetäitja 1909. aastal, Tartumaa politseivalitsuse kirjatoimetaja 1910. aastal.

Aastatel 1911–1913 õppis ta kõrgematel kaubanduskursustel Odessas ning töötas seal Nobeli äris ekspediitor-korrespondendina. 

Aastatel 1913–1919 oli ta sõjaväes ning pärast seda kuni 1921. aastani Kuigatsi vallasekretär. 1921–1924 oli ta Valga Maavalitsuse administratiivosakonna juhataja ja 2. veebruarist 1924 kuni 26. aprillini 1930 Valga Maavalitsuse esimees.

Poliitiliselt oli ta sotsiaaldemokraatide, hiljem asunike esindaja. Oli Riigikogu V koosseisu liige.
Koorijuht

**Koorijuht** ehk **kooridirigent** on inimene, kes juhatab koori.

## Vaata ka
*Koorijuhtide loend
*Koorijuhtimine
*Koormeister

## Välislingid
*Koorijuhi kutsestandard
*Tutvustus Rajaleidja portaalis
Tulekahju

**Tulekahju** (ka **põleng**) on kontrolli alt väljunud põlemine, mis kahjustab inimesi, nende vara või keskkonda. Tulekahju võib olla tekkinud juhuslikult või on keegi selle tahtlikult süüdanud. 

Tavalisemad tulekahju tekkimise põhjused on ettevaatamatu tulega ümberkäimine, potentsiaalselt tuleohtlike seadmete, ainete ja materjalide oskamatu käsitsemine, staatiline elekter, äike, tahtlik süütamine, isesüttimine jm.

Tulekahjude kustutamisega tegeleb tuletõrje.

Eestis registreeriti 2019. aastal 4598 tulekahju. Neis hukkus 43 ja sai vigastada 113 inimest.

## Vaata ka

* Tulekahjute loend
* Tagasitõmme
* Pistleek
*Säde
*Maastikupõleng

## Viited
August Kohver

**August Kohver** (ka **August Koffer**; 20. detsember 1888/1. jaanuar 1889 Vana-Kariste vald, Pärnumaa – 19. august 1942 Ussollagi vangilaager, Permi oblast, Venemaa) oli Eesti poliitik.

Ta õppis aastatel 1898–1901 Vana-Kariste-Maru vallakoolis ja aastatel 1901–1904 Halliste kihelkonnakoolis. Seejärel õppis ta põllumajandust Taanis, lõpetades aastal 1911 Dalumi põllumajanduskooli (:da:Dalum Landbrugsskole); aastal 1913 lõpetas ta õpingud Neuhaldenslebeni kõrgemas põllutöökoolis ja aastal 1914 Leipzigi Ülikoolis.

Kohver oli Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskseltsi põllutööinstruktor ja hiljem Võru esimese põllutöö talvekooli õpetaja ja juhataja. 

1917. aastast Võru esimese ajutise maavalitsuse toitlus-varustusosakonna juhataja abi.

Aastatel 1919–1921 oli Võru maavalitsuse liige ja aastatel 1921–1940 Võrumaa maavanem. 1926–1929 oli ta III Riigikogu liige ja 1937. aastal Rahvuskogu liige.

1938. aastal kandideeris ta I Riigivolikogu valimistel Riigivolikogu 76. valimisringkonnas, kuid kaotas Albert Kendrale ja valiti maaomavalitsuste esindajana I Riiginõukogusse.

August Kohver arreteeriti NKVD poolt 2. jaanuaril 1941 Võrus, ta suri 19. augustil 1942 Permi oblastis Ussollagi vangilaagris.

## Tunnustus
*1927 Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk
*1929 Kotkaristi III klassi teenetemärk
*1938 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*III Riigikogu, 15.06.1926–14.06.1929 liikmed
* Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
One More Time

**One More Time** on Rootsi popansambel, kelle aktiivsem tegutsemisaeg jäi aastatesse 1991–1997. Ansambel esindas Rootsit Eurovisiooni lauluvõistlusel (1886). Ansambli on tuntuim hitt on "Highland". 

Ansambel saavutas edu 1992. aastal, kui debüütalbumi nimilugu "Highland" jõudis paljudes Euroopa maades edetabelite etteotsa (ning on siiani raadiohitt). Järgnenud singlid enam sellist edu ei toonud, kuid 1996. aastal valiti trio esindama Rootsit Eurovisioonil, kus tuldi 3. kohale Enya-stiilis looga "Den vilda" ("Meeletu"). See oli ka samal aastal ilmunud rootsikeelse plaadi nimilaul ja hittsingel.

## Ansambli koosseis
One More Time oli esialgu kvartett, mille moodustasid muusikutest abielupaar Peter Grönvall ja Nanne Grönvall ning nende sõbrad Maria Radsten ja Therese Löf. Löf lahkus peagi ja ansamblist sai trio.

Peter Grönvall on ABBA liikme Benny Anderssoni poeg, kes pärast One More Time'is tegutsemise lõpetamist on oma abikaasale palju laule kirjutanud ning talle plaate produtseerinud. Sageli on Nanne Grönvalli taustalauljana üles astunud endine bändikaaslane Maria Radsten. Nanne on hiljem korduvalt üritanud pääseda Eurovisioonile, kuid seni tulutult. 2005. aastal jäi ta Rootsi kohalikus eelvoorus ülinapilt teisele kohale, kui pidi alla vanduma Martin Stenmarckile.

Therese Löf on teinud võrdlemisi eduka soolokarjääri ning on hinnatud ka taustalauljana. Rootsit esindanud trio Afro-Dite taustalauljana esines ta ka 2002. aastal Tallinnas toimunud Eurovisiooni lauluvõistlusel.
Narnia kroonikad: Prints Caspian

**"Narnia kroonikad: Prints Caspian"** (inglise keeles "The Chronicles of Narnia: Prince Caspian") on 2008. aastal valminud eepiline fantaasiafilm, mis põhineb C. S. Lewise romaanil "Prints Caspian" "Narnia kroonikate" sarjast. Tegemist on filmisarja teise linateosega. 

## Näitlejad
### Perekond Pevensied
* William Moseley – Peter Pevensie
* Anna Popplewell – Susan Pevensie
* Skandar Keynes – Edmund Pevensie
* Georgie Henley – Lucy Pevensie

### Telmariinid
* Ben Barnes – prints Kaspian
* Sergio Castellitto – kuningas Miraz
* Alicia Borrachero – kuninganna Prunaprismia
* Pierfrancesco Favino – kindral Glozelle
* Damián Alcázar – lord Sopespian
* Vincent Grass – doktor Cornelius
* Simón Andreu – lord Scythley
* Predrag Bjelac – lord Donnon
* David Bowles – lord Gregoire
* Juan Diego Montoya Garcia – lord Montoya

### Narnialased
* Liam Neeson – lõvi Aslan (hääl)
* Ken Stott – mäger Trufflehunter (hääl)
* Harry Gregson-Williams – orav Pattertwig (hääl)
* Sim Evan-Jones – hiir Peepiceek (hääl)
* David Walliams – karu Bulgy (hääl)
* Eddie Izzard – hiir Reepicheep (hääl)

## Välislingid
* 
* Peter Bradshaw. The Chronicles of Narnia: Prince Caspian. Guardian, 26. juuni 2008
Aleksander Sannik

**Aleksander Sannik** (10. jaanuar 1883 Ure küla Valjala vallas – 20. juuli 1947 Rõngu) oli Saaremaa jõumees, maadleja ja raskejõustiku propageerija. Tema hüüdnimi oli Suur Tõll.

Jõutreeninguid alustas ta iseseisvalt kodukohas Valjalas. Hiljem korraldas näidisesinemisi ja raskejõustikukursusi nii Saaremaal, Hiiumaal kui ka Mandri-Eestis (põhiliselt Kirde-Eestis, Avinurmes, Vasknarvas, Kuremäel, Tudulinnas). 

Teda hinnati Eesti üheks tugevamaks meheks 1920. aastal. 

Vanas eas elas ta Valgas ja Priipalus. 

Hukkus tehes jõunumbrit, kus traktor üle ta rinna pandud laua sõitis. Traktor libastus laudsilla pealt Sanniku rinnakorvi peale.

## Viited

## Välislingid
*Olaf Esna, "Suur Tõll näitas jõunumbreid", Pärnu Postimees, 28. juuli 2005
*
Viktor Päts

**Viktor Päts** (18. aprill 1906 Pärnu – 4. märts 1952 Butõrka vangla, Moskva) oli Eesti poliitik ja jurist.

Viktor Päts õppis Tallinnas Gustav Adolfi Gümnaasiumi, mille lõpetas 1924. aastal, seejärel lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Vironus.

Teenis 1928–1929 sundaega 4. ja 3. suurtükiväegrupis, lõpetas Sõjakooli aspirantide suurtükiväe klassi, ülendatud lipnikuks 28. novembril 1929 vanusega ülendamise päevast.

1930–1936 vandeadvokaat Johann Aronsoni abi, alates 1936 vandeadvokaat Tallinnas.

Viktor Päts oli 1931. aastal pärast Dvigateli pankrotti moodustatud AS Eesti Dvigatel nõukogu esimees, AS Järvakandi Tehased, AS Tartu Pärmivabriku, Kindlustus-aktsiaselts Eesti-Lloyd ja 1939. aastal asutatud Kirjastus-OÜ Kultuurkoondis juhatuse liige. 

Viktor Päts oli Rahvuskogu Esimese Koja liige 1937. aastal ja 36. valimisringkonnast valitud I Riigivolikogu liige 1938. aastast.

Viktor Päts küüditati 1940. aasta 30. juulil koos isa Konstantin Pätsi ja perekonnaga ning saadeti Baškiiri ANSV-sse Ufaasse, arreteeriti 1941. aastal ja viibis seejärel mitmes vanglas ja suri 1952. aastal Moskvas Butõrka vanglas.

## Isiklikku
Viktor Päts oli Konstantin Pätsi ja Helma Wilhelmine Pätsi (sünd. Peedi) (1879–1910) poeg ja Leo Pätsi (1902–1988) vend. 

Viktor Päts abiellus 20. juulil 1932 vaimuliku ja kirjaniku Jaan Lattiku tütre Helgi Alice Pätsiga  (sünd. Lattik) (1911–1988), nende ühised pojad olid Matti Päts (1933–2024) ja Henn Päts (1936–1944).

## Viited

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*Ohvitseride andmekogu
Valter Krimm

**Valter Krimm** (21. detsember 1902 Undla vald, Virumaa – august 1944) oli Eesti notar ja poliitik (Rahvuskogu liige). 

Ta õppis 1922–1926 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

1927–1937 oli ta notar Lihulas, alates 1937 Rakveres. Kaitseliidu Lääne Maleva liige.

Jäi kadunuks Saksa sõjaväes võideldes Sinimägedes.
Joomla

**Joomla!** on sisuhaldussüsteem sisu avaldamiseks veebis ja intranetis ning ühtlasi ka *Model–view–controller* (MVC) veebirakenduste raamistik.

Süsteem sisaldab muuhulgas puhverdamist süsteemi kiiruse parandamiseks, RSS-i uudisevooguside loomist, lehekülgede prinditavaid versioone, blogivaadet, küsitlusi, veebilehelt otsimist. Süsteem on mitmekeelsuse toega.

Süsteem on kirjutatud PHP skriptikeeles ja kasutab andmete salvestamiseks MySQL-i andmebaasisüsteemi. Joomla lõi lahku sisuhaldussüsteemist Mambo (CMS). Joomla on välja antud GNU litsentsi alusel. Joomla on vaba tarkvara.

## Ajalugu
"Joomla!" projekt loodi Mambo projektist lahkulöömise tulemusena 17. augustil 2005. Arendajate meeskond lõi veebilehe OpenSourceMatters, et jagada infot kasutajatele, arendajatele, veebiehitajatele ja kogukonnale tervikuna. Projekti meeskonna juht Andrew Eddie, alias "MasterChief" kirjutas kogukonnale avaliku kirja, mis avaldati ka mamboserver.com avaliku foorumi teadaannete sektsioonis.

Sait opensourcematters.org kogus populaarsust ja esimese päevaga liitus sellega tuhandeid inimesi, kes avaldasid toetust uuele projektile. Miro tegevjuht Peter Lamont andis avaliku vastuse artiklis "The Mambo Open Source Controversy - 20 Questions With Miro". Kogu see asjade käik tekitas tasuta tarkvara kasutajate hulgas palju poleemikat sõna "avatud algkood" tähenduse ümber. Paljud erinevad foorumid võtsid sõna nii selle projekti poolt kui vastu. Kaks nädalat pärast Eddie teadaannet olid meeskonnad ümber organiseeritud ning kogukond jätkas kasvamist.

18. augustil 2005 kutsus Andrew Eddie kogukonda üles pakkuma välja projektile nime. Kuigi arvestati ka kogukonna arvamusega, tegi lõpliku otsuse nimevaliku osas arendusmeeskond.

1. septembril 2005 kuulutati välja uus nimi "Joomla!", mis on ingliskeelne kirjaviis suahiilikeelsele sõnale  (جملة), mille tähendus on "kõik koos" või "kõik tervikuna".

7. septembril 2005 kutsus arendusmeeskond kogukonda üles pakkuma välja erinevaid logokavandeid. Lõpliku otsuse tegi kogukonna hääletus, mille tulemusel valiti 2. septembril 2005 välja projekti praegune logo.

Joomla! esimene versioon (Joomla 1.0.0) avaldati 16. septembril 2005. Tegu oli Mambo (CMS) 4.5.2.3 vahetatud kaubamärgiga, milles olid ka mõned veaparandused ja keskmise riskitasemega turvaparandused. Joomla! võitis Packt Publishingi avatud koodiga sisuhalduslahenduste auhinna nii 2006. kui ka 2007. aastal.

Oktoobris 2009 avaldatud sisuhalduste turuosa uuring näitas, et Joomla! on kõige populaarsem avatud koodiga sisuhaldussüsteem maailmas.

Joomla! versioon 1.5 avaldati 22. jaanuaril 2008. Kõige viimane (15. veebruar 2022) väljalase on 4.1.0.

## Joomla! Eestis
Alates versioonist 1.5.9 on Joomla! saadaval ka eesti keeles. Tõlgitud on nii adminiosa kui ka kodulehe osa. Joomla! paigaldusprotsess on eesti keele tõlge kaasas ka Joomla! kodulehelt allalaaditava paketiga.

## Viited

## Välislingid

* Joomla! koduleht
* Joomla! Eesti kasutajaskond (eestikeelse tõlke allalaadimine)
Vahur Valgmaa

**Vahur Valgmaa** (ka **Peter Ross**, esinejanimega **Wh1teland**; sündinud 8. juunil 1981) on eesti helilooja ja muusikaprodutsent.

Valgmaa õppis Kose Muusikakoolis akordioni erialal, ent ei lõpetanud kooli. Ta mängis ka rahvamuusikaansamblis. 

Konkursil Eurolaul 2000 sai tema lugu "Sunshine", mida esitasid Sirli Hiius ja Lea Liitmaa, 10. koha. Hiljem on ta veelgi Eurolaulul osalenud.

Vahur Valgmaa on asutanud trio Nexus, mille esitatud lood "Nii kuum" ja "Hingetuna" valiti kahel aastal esikohale Raadio 2 küsitlusel "Aastahitt". Vahur Valgmaa loodud oli ka bänd Quattro.

Valgmaa on produtseerinud Koit Toome 2011. aasta plaadi "Kaugele siit" ja kirjutanud Rolf Roosalule laulu "Liiga noor" (mida Roosalu esitas koos Anne Veskiga). 

Tema kirjutatud laul "Superlove" tuli Eesti Laulul 2015 Elisa Kolgi esituses kolmandale kohale. Koostöös Elisa Kolgiga on valminud veel mitu singlit.  

## Viited
August Peet

**August Peet** VR III/1 (25. aprill 1881 Pati vald, Pärnumaa – ?) oli Eesti advokaat ja poliitik.

1918–1919 oli ta Ajutise Valitsuse III koosseisu siseminister, 1920–1921 Moskva saatkonna nõunik ja alates 1922. aastast vandeadvokaat Tallinnas. Tegev ettevõtetes ja organisatsioonides, sealhulgas Harju Panga juhatuse esimees.

Juulis 1927 müüdi tema mööbel, portselan, pildid, vaibad, kujud, kirjutusmasinad jne oksjonil maha.

August Peet oli Eesti Jahtklubide Liidu esimees.

Ta arreteeriti NKVD poolt 19. juulil 1940 Tallinnas ja 8. märtsil 1941 määrati talle 8-aastane vangistus. Edasine saatus teadmata. 

## Viited

## Kirjandus
* Kui Peet ennustas ilmalõppu. Rahvaleht, 20. juuli 1933, nr. 84, lk. 4.

## Välislingid
*August Peet.  Parikase foto
Jaan Kokk

**Jaan Kokk** (20. detsember 1903 Mõniste vald, Võrumaa – 10. aprill 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti advokaat ja poliitik. 

Mõisteti surma ja hukati. 

## Välislingid
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
Oskar Silde

**Oskar Silde** (25. august 1900 Käina vald, Läänemaa – 12. jaanuar 1996 Tallinn) oli Eesti poliitik, Rahvuskogu liige.
A meta-analytic examination of assumed properties of child sexual abuse using college samples

**"A meta-analytic examination of assumed properties of child sexual abuse using college samples"** ('Laste seksuaalse kuritarvitamise eeldatavate omaduste metaanalüütiline uuring kolledživalimite abil') on Bruce Rindi, Philip Tromovitchi ja Robert Bausermani artikkel, mis äratas suurt avalikkuse tähelepanu. Artikkel ilmus juulis 1998 ajakirja Psychological Bulletin 124. köite 1. numbris lk 22–53.

## Kirjandus
*Jüri Allik. Kes kardab Virginia Woolfi? – *[[Akadeemia (ajakiri)|Akadeemia]]*, 2002, nr 10, lk 2408–2422.

## Välislingid
*Artikli resümee
Igor Starõgin

**Igor Vladimirovitš Starõgin** (vene Игорь Владимирович Старыгин; 13. juuni 1946 Moskva – 8. november 2009 Moskva) oli Nõukogude Liidu ja Venemaa teatri- ja filminäitleja, eelkõige tuntud Aramise rolli järgi Mosfilmi "Kolmes musketäris" ja muudes musketärifilmides.

Igor Starõgin sündis Moskas. Tema isa oli lendur ja vanaisa NKVD töötaja. Noorena tahtis ta saada luurajaks, kuid pärast kooli lõpetamist läks koos klassikaaslastega Teatriinstituuti katsetele, ning ka endale üllatuseks sai sinna sisse.

Igor Starõgin lõpetas Riikliku Teatriinstituudi (GITIS) 1968. aastal. Pärast seda töötas ta 1983. aastani Moskvas Noore Vaataja Teatris (*vene keeles* ТЮЗ), samal ajal ka Mossoveti-nimelises teatris, aastail 1983–1996 Mark Rozovski teatris "Nikitski väravate juures" ja Gorki-nimelises Moskva Akadeemilises Kunstiteatris 1996–2000.

20. septembril 2009 sai ta insuldi. Starõgin suri haiglas 8. novembril 2009, olles 63-aastane. Ta maeti 12. novembril Moskva Trojekurovo kalmistule.

## Filmirolle
*"Vaatame, mida toob esmaspäev" – Kostja Batištšev (1968)
*"Tema kõrgeaususe adjutant" – Mikki (1969)
*"Punane ja must" – Norbert De la Mole (1976)
*"D’Artagnan ja kolm musketäri" – Aramis (1979)
*"Riigipiir" – Vladimir Danovitš (1980)
*"Musketärid 20 aastat hiljem" – Aramis (1992)
*"Kuninganna Anna saladus ehk Musketärid 30 aastat hiljem" – Aramis (1993)
*"Musketäride tagasitulek" – Aramis (2009)

## Tunnustus
*1992 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik

## Isiklikku
Igor Starõgin oli neli korda abielus. GITIS-es õppides abiellus ta oma kursuseõega. Abielu lahutati aasta pärast. Seejärel oli ta 12 aastat abielus näitleja Mika Ardovaga. Sellest abielust sündis tütar Anastasija. Hiljem abiellus ta veel kahel korral, kuid need abielud jäid lühikeseks. 

## Viited
Lumememm

**Lumememm** ehk lumemees on suurtest lumepallidest kokku pandud inimest meenutav skulptuur. See on üks vanemaid rahvakunsti vorme. Lund on skulptuurideks kasutanud mitmed kunstnikud, muuhulgas ka Michelangelo.

Eestis ehitatakse lumememm enamasti kahest või kolmest suuremast lumepallist (keha ja pea) ning lisatakse kaks väiksemat palli käteks. Silmad ja suu tehakse söetükkidest, ninaks pannakse porgand. Vahel pannakse ühte kätte ka luud või kaseoks.

Mujal pannakse lumememmele kaela ka sall ja pähe kaabu või muu peakate.

Eesti suurim lumememm on 2024. aasta algul Nõos valminud 11 meetri kõrgune lumememm.

## Ajalugu
Lumememmede päritolu uurinud Bob Eckstein leidis neist esimesi märke keskajast, ühest 1380. aastal ilmunud kristlikust teosest – teose ühe lehe servale oli joonistatud lihtsakoeline kujutis lumememmest. 

Brüsselis korraldati 1511. aastal lumefestival *[[Brüsseli 1511. aasta lumefestival|De sneeuwpoppen van 1511]]*, mille käigus valmistasid linlased ligikaudu 110 satiirilist ja pornograafilist lumememme.

Esimene teadaolev foto lumememmest on tehtud uelslasest fotograafi Mary Dillwyni poolt 1853. aastal.

## Galerii

Fail:Hca ill 0094.jpg|Illustratsioon Hans Christian Anderseni loost "Lumememm" (1871. a)
Fail:Hattifatteners snowmen.jpg|Hatifnattidest lumememmed lastega Soomes
Fail:Good morning, Mr. Snowman - geograph.org.uk - 2794142.jpg|Lumememmega tutvumine
Fail:Im Winter.jpg|Illustratsioon lumememmega 1867. aastal ilmunud teosest "Die Welt im Kleinen : zwölf Bilder aus dem Kinderleben"
Fail:OlympiaSnowWomanBethelMaine.jpg|37 meetrit kõrge lumememm
Fail:Bonhomme de neige (MuseumBellerive).JPG|Lumememm Bellerive'i muuseumi ees Šveitsis
Fail:Bau eines Schneemannes oder Schneefrau.jpg|Lumememme kere jaoks palli veeretamine
Fail:Hirokage - Comic Incidents at Famous Places in Edo (Edo meisho dôke zukushi), No. 22, dog stealing a workman's meal from a snow Daruma.jpg|Lumememm 1859. aastal Jaapanis


## Vaata ka

* skulptuur
* lumi
* Brüsseli 1511. aasta lumefestival

## Viited
Eric Holder

**Eric Himpton Holder ** (sündinud 21. jaanuaril 1951 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide jurist ja poliitik.

Ta oli 3. veebruarist 2009 kuni 27. aprillini 2015 Barack Obama valitsuse justiitsminister.

## Elulugu
Tema vanemad on pärit Barbadoselt.

Holder on lõpetanud Columbia Ülikooli. Ta on töötanud Ameerika Ühendriikide Justiitsministeeriumis ja Columbia ringkonna peaprokurörina. 1997–2001 oli ta Bill Clintoni valitsuses asejustiitsminister.
Priit Kaljapulk

**Priit Kaljapulk** (sündinud 1. juulil 1954) on eesti arhitekt.

Ta on lõpetanud 1972. aastal C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli ja 1977. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi.

Ta töötab arhitektuuribüroos Humana.

## Tuntumaid töid
*1984 valmis Elva palvela
*1987 valminud Mustla Gümnaasiumi hoone
*1993 valmis Kuressaare Siioni kirik 
*1997 pandi nurgakivi Viljandi baptistikoguduse kirikule
*2006 valmis Ridala Põhikooli juurdeehitis 

## Viited
Jaipur

**Jaipur** on linn Indias, Rajasthani osariigi pealinn ja Jaipuri ringkonna keskus.

Linna asutas 1727 Amberi valitseja maharadža Jai Singh II. Jaipur on esimene planeeritud linn Indias. Linn jaguneb kuueks sektoriks, mida eraldavad 34 m laiused alleed. Ka teised tänavad on korrapärase asetusega ja laiad. 

Peamised vaatamisväärsused on 1799 valminud punasest liivakivist ehitatud Hawa Mahal (Tuulte Palee), Nahargarhi kindlus ja Jantar Mantari observatoorium.

1956. aastal sai Jaipur Rajasthani pealinnaks.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas linnas 2 324 319 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanike arv juba 3 710 570.

Jaipur on metalli-, keemia- ja tekstiilitootmise peamine keskus ning mängib võtmerolli piirkondlikus transpordis.

Linnas tegitseb Rajasthani Ülikool ja Malaviya Riiklik Tehnoloogiainstituut.

13. mail 2008 toimunud terrorirünnakutes hukkus umbes 60 inimest.

## Välislingid

*Jaipuri ringkonna koduleht
Fort Lauderdale

**Fort Lauderdale** on linn Ameerika Ühendriikides Florida osariigis, Browardi maakonna halduskeskus.

Linn asub Atlandi ookeani rannikul Florida poolsaare idaranniku lõunaosas. Fort Lauderdale sai linnaõigused 1911. aastal ning 1915. aastal sai linn vastloodud Browardi maakonna keskuseks. Teise maailmasõja ajal oli linnas USA vägede väljaõppekeskus.

Ulatusliku kanalivõrgu tõttu kutsutakse Fort Lauderdale'i ka Ameerika Veneetsiaks.

Linna tähtsaim majandusharu on turism. Muu hulgas asub Fort Lauderdale'is maailma suurim *[[drive-in]]* kino. Linn on tuntud ka populaarse geide puhkuse sihtkohana.

## Välislingid

* Linna koduleht
Totti Kasekamp

**Totti Kasekamp** (22. september 1925 Kõdeküla, Vajangu vald, Järvamaa – 21. märts 2000 Lehtse, Järva maakond) oli eesti naiskergejõustiklane, õpetaja ja Lehtse spordielu eestvedaja. 

Totti Kasekamp on maetud Järva-Jaani I kalmistule. 
## Haridus
* Vajangu Algkool
* Paide Majandustehnikum (1946)
* Tallinna Kehakultuuritehnikum (1949)

## Töökäik
* 1949–1953 – Jõgeva Keskkooli kehalise kasvatuse õpetaja
* 1953–1982 – Lehtse 8-klassilise Kooli kehalise kasvatuse õpetaja
* 1982–1993 – Lehtse kolhoosi spordimetoodik

## Saavutused
* 1947–1956 Eesti Meistrivõistlustel: 
** kuldmedal 4×100 m teatejooksus (Tallinna "Kalevi" naiskonnas), 
** 2 hõbemedalit  
** 3 pronksmedalit kuulitõukes, 
** 1 pronksmedal naiste viievõistluses, 
* 1950–1955 Nõukogude Liidu maaspordimängudel:
**kuulitõukes ja kolmevõistluses  7-kordne meister,
* 1955 viievõistluses Eesti rekord 3869 punktiga,
* 1991 kuulitõukes ja odaviskes 65–69-aastaste kergejõustikuveteranide maailmameister,
* 1992  kuulitõukes ja odaviskes 65–69-aastaste kergejõustikuveteranide Euroopa meister.
Totti Kasekampi isiklik rekord kuulitõukes oli 13.35.

## Tunnustus
* 1971 – Spordiseltsi "Jõud" auliige
* 2000 – Järvamaa spordipreemia elutööpreemia
* Lehtse Kool korraldab igal aastal septembris Totti Kasekampi mälestusvõistlust kuulitõukes.

## Spordiseltsid
*Spordiseltsi "Jõud" liige
*Lääne-Virumaa Spordiveteranide Koondise liige
*Järvamaa Spordiveteranide Koondise liige.

## Isiklikku
Kunstnik August Roosileht oli Totti Kasekampi emapoolse vanaonu poeg, sõjaväelane August Kasekamp oli isapoolse vanaonu poeg ja sportlane Ulvar Pavlov on õepoeg.

## Vaata ka
* Eesti perekonnanimi Kasekamp

## Viited

## Välislingid
* 
*Totti Kasekamp Tapa Muuseumi kodulehel
Piret Pihel

**Piret Pihel** (sündinud 14. detsembril 1961 Tapal) on eesti laskesportlane. 

## Haridus- ja töökäik
Ta on lõpetanud 1981. aastal Tallinna Spordiinternaatkooli ja 1985. aastal maastikukujundusagronoomia alal Jäneda sovhoostehnikumi. 

Töötas 1987–1993 TSIK-is treener-õpetajana. 1993. aastast on ta Järvamaal talupidaja, aastatel 1999–2005 oli Lehtse vallavanem.

## Sportlaskarjäär
Lasketreeninguid alustas 1974. aastal Tapa 1. Keskkoolis Heino Reisbergi juhendamisel, TSIK-is oli tema treener Ranno Krusta. 

NSV Liidu noortemeistrivõistlustel sai Pihel 1975. aastal Eesti naiskonnas spordipüstoliharjutuses hõbeda ja õhupüstoliharjutuses pronksi ning NSV Liidu juunioride meistrivõistlustel 1981. aastal spordipüstoliharjutuses naiskondliku pronksi. NSV Liidu meistrivõistlustel 1983. aastal võitis ta õhupüstoliharjutuses individuaalse hõbeda ning 1984. aastal standardpüstoliharjutuses individuaalse hõbeda ja Dünamo naiskonnas 2 pronksi. 

Eesti meistrivõistlustel on Pihel saanud aastatel 1979–1999 individuaalarvestuses 19 kulda, 5 hõbedat ja 5 pronksi ning naiskonnas 7 kulda, 3 hõbedat ja 1 pronksi. 

Ta parandas aastatel 1983–1989 4 korral individuaalarvestuse Eesti rekordeid. 

Isiklikke rekordeid: spordipüstol 30+30 lasku 587 (1989, Eesti rekord), vanasse märki 591 (1981); standardpüstol 575 (1983, Eesti rekord), vabapüstol 30 lasku 277 (1989), õhupüstol 40 lasku 388 (1984, Eesti rekord). 

Suurmeister (1982). Kuulunud Dünamosse ja Järvamaa Laskespordiklubisse. Võistles 1978–1992 Eesti koondises. 

## Kirjandus
*

## Välislingid
*
Tõlgendamine

**Tõlgendamine** ehk **interpreteerimine** võib omada mitmesugust tähendust:
***[[Tõlgendamine (õigusteadus)]]** - õigusteaduse mõiste

## Vaata ka
*interpreet
*interpretatsioon
2009. aasta Ungari grand prix

**2009. aasta Ungari Grand Prix** oli 2009. aasta Vormel 1 hooaja kümnes etapp, mis peeti Ungaris Budapesti lähedal Hungaroringil 26. juulil 2009.

Sõideti 70 ringi, võistluse kogupikkus oli 306,663 km. Ilm oli päikeseline.

Kvalifikatsioonisõidu võitis Fernando Alonso. Võistlusel sai hooaja esimese võidu Lewis Hamilton. Võistluse teine oli Kimi Räikkönen ja kolmas Mark Webber. Felipe Massa sai kvalifikatsioonisõidu ajal toimunud avariis raskelt vigastada ning viidi haiglasse.

Võistluse kiireima ringi sõitis Mark Webber (1.21,931).

## Tulemused
### Kvalifikatsioon

## Võistlus
Trojekurovo kalmistu

**Trojekurovo kalmistu** (vene keeles *Троекуровское кладбище*) on üks tuntumaid ja prestiižsemaid Moskva kalmistuid.

Kalmistu asub Moskva lääneosas, endise Trojekurovo küla territooriumil. Kalmistu pindala on 33,72 ha.

## Kalmistule maetud tuntud isikuid
*Manivald Aaman
*Sergei Ahromejev
*Ernst Birnbaum
*Gennadi Burbulis
*Aleksandr Dedjuško
*Semjon Farada
*Jekaterina Gradova
*Natalija Gundareva
*Marlen Hutsijev
*Aleksandr Jakovlev
*Gennadi Janajev
*Georgi Jungvald-Hilkevitš
*Nikolai Karatšentsov
*Karl Kortelainen
*Sergei Kozlov
*Vladimir Krjutškov
*Igor Kvaša
*Jegor Ligatšov
*Anatoli Lukjanov
*Julija Natšalova
*Boriss Nemtsov
*Nikolai Nossov
*Anna Politkovskaja
*Anatoli Pristavkin
*Boriss Pugo
*Nikolai Rõbnikov
*Boriss Sokolov
*Vassili Stalin
*Igor Starõgin
*Juri Šatunov
*Mihhail Zimjanin
*Valentina Tolkunova
*Arne Treholt
*Eduard Uspenski
*Jevgeni Vesnik
*Augusts Voss
*Vitali Vulf

## Vaata ka
*Kuntsevo kalmistu
*Novodevitšje kalmistu
*Peredelkino kalmistu
*Vagankovo kalmistu
*Vostrjakovo kalmistu
2009. aasta Saksamaa grand prix

**2009. aasta Saksamaa Grand Prix** oli 2009. aasta Vormel 1 hooaja üheksas etapp, mis peeti Saksamaal Nürburgringil 12. juulil 2009.

Sõideti 60 ringi, võistluse kogupikkus oli 308,863 km. Ilm oli poolpilvine.

Mark Webber sai nii kvalifikatsioonisõidus kui ka võistlusel oma karjääri esimese võidu. Võistluse teine oli Sebastian Vettel ja kolmas Felipe Massa.

Võistluse kiireima ringi sõitis Fernando Alonso (1.33,365).

## Tulemused
### Kvalifikatsioon

## Võistlus
Korgitamm

**Korgitamm** (*Quercus suber*) on pöögiliste sugukonda tamme perekonda kuuluv igihaljas puu.

Korgitamm on keskmise suurusega puu. Süstemaatiliselt paigutatakse ta tamme perekonna sektsiooni *[[Cerris]]*. 

Korgitamme looduslik levila on Edela-Euroopa ja Loode-Aafrika.

Korgitamme koorest saadakse korki. Korgi äralõikamine ei kahjusta puud, see kasvab tagasi ja on järelikult taastuv loodusvara. Kork on arenenud arvatavasti kaitseks metsatulekahjude vastu.

Korgitamm elab 150–250 aastat. Esimest korda kogutakse korki 25 aasta vanustelt puudelt. Iga järgmise 9–12 aasta järel saab puult uuesti korki ja puu eluajal 12 korda. Korgi kogumine ei ole automatiseeritud ja see toimub täielikult käsitsi. 

Maailmas on korgitammeistanduste all umbes 25 000 km². Euroopa korgitööstus toodab aastas 340 000 tonni korki väärtusega 5 miljardit eurot ja annab tööd 30 000 inimesele. Veinipudelitele pandavad korgid hõlmavad korgi kogukasutusest 15%, kuid kasumist annavad 66%. Poole maailma korgitoodangust annab Portugal.

Portugalis on keelatud korgitamme maha raiuda, välja arvatud vanad varisemisohtlikud puud, millelt enam korki ei saa.

## Välislingid

* 

*Korgitammest ja tema korgist
Erich Rosenberg

**Erich-Eugen Rosenberg** (5. juuni 1879 Lihula vald, Läänemaa – 4. mai 1942 Sosva, Sverdlovski oblast) oli Venemaa keisririigi ja Eesti sõjaväelane (kolonel).

Ta lõpetas 1901. aastal Peterburi jalaväe junkrukooli. Osales Esimeses maailmasõjas, ülendati 8. septembril 1916 polkovnikuks ja oli 10. jaanuarist 1917 116. jalaväepolgu komandör ning 10. oktoobrist 1917 29. jalaväediviisi (29-я пехотная дивизия) ülem.  

Vene kodusõjas valgete armees.

Teenis 1922–1932 Eesti sõjaväes kolonelina, oli Pärnus III diviisi staabi käsundusohvitser, 6. rügemendi ülem, Pärnu garnisoni ülem, 6. üksikpataljoni ülem. 

1933. aastast Belgia aukonsul Pärnus.

Arreteeriti 14. juunil 1941 Pärnus. Valgekaardi ohvitserina mõisteti ta surma ja otsus viidi täide 1942. 

Tema abikaasa Helene Tölp (1903–1942) ning pojad Georg (sünd. 1926) ja Anatoli (sünd. 1932) saadeti 1942 asumisele Novonikolajevkasse Tomski oblasti Krivošeino rajoonis.

## Viited

## Kirjandus
*Pärnumaa kõverpeegel 1933. Pärnumaa tegelaste biograafiline leksikon sõnas ja pildis / biograafiad: Maurus-Jauram ; sharssid ja karikatuurid: Gori, Owe, Ero ; kaas: Edmund Martin., Pärnu: Vaba Maa, 1933 Andmed ESTERis

## Välislingid
*Konsulaatide ajalugu Pärnus algab 1762. aastast, Pärnu Postimees, 8. detsember 2009
Veririisikas

**Veririisikas** (*Lactarius sanguifluus*) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik. 

Veririisikas oranžookerja või purpurpunaka seenelihaga riisikas, väga hea söögiseen, mida võib süüa värskelt, ilma kupatamata.

## Välimus
Veririisikal on kahvatuoranž ringvöödiline kübar. Kübara maksimaalne läbimõõt on 15 cm. Riisikas eritab veinpunast piimmahla, mis värvust ei muuda. Eoslehekesed on veinpunakad. Seenejalal on punakad koobaslaigud.

## Levik ja kasvukoht
Veririisikas kasvab ainult Euroopas mändide all. Veririisikat leidub palju Kataloonias, kus ta on leidnud kasutamist kataloonlaste rahvusköögis. Eestis esineb ta harva, Põhja- ja Lääne-Eestis ning saartel. Veririisikas eelistab lubjarikast mulda ning levib loomännikutes, puis- ja kadakaniitudel. Oma vähese esinemise tõttu teda Eestis laiemalt ei tunta.

## Sarnased liigid
Veririisikaga sarnanevad porgandriisikas, mis kasvab liivastes männikutes, ja kuuseriisikas, mis kasvab kuusikutes ja kuuse-segametsades. Veririisika ja porgandriisika sarnasus on põhjustanud segadusi Lääne-Euroopas, kus veririisikat korjatakse porgandriisika pähe. See segadus kajastab seente nimetustes ja nende viitamisel teistes maades. Selle segaduse põhjustas enesele teadmata rootsi loodusteadlane Carl von Linné, kes andis 1753. aastal ekslikult nimetuse *Agaricus deliciosus* (*deliciosus* tähendab ladina keeles "maitsev") porgandriisikale, mis osutus tegelikult veririisikaks. See avastati alles 20. sajandi lõpus ning tänapäeval peavad Lääne-Euroopa mükoloogid veririisikat paremaks söögiseeneks kui porgandriisikas selle krõbeduse tõttu.

## Välislingid
*
Abdoomen

**Abdoomeni** (ladina *abdomen* 'kõht, tagakeha') all võidakse mõista 
*selgroogsete **[[kõht]]u** 
*või lülijalgsete **[[tagakeha]]**.
Abd el-Krim

**Abd el-Krim** (araabia keeles محمد بن عبد الكريم الخطابي‎ (*Muḩammad ibn ‘abd al-Karīm al-Khaţţābī*); 1880 või 1882 Ajdir – 6. veebruar 1963 Kairo) oli Rifi berberite juht, kes juhtis relvastatud vastupanu Prantsuse ja Hispaania koloniaalvõimule Marokos.

1920. aastal alustas ta koos oma isa ja vennaga ülestõusu Hispaania koloniaalvõimu vastu. Tema eesmärk oli ühendada Rifi hõimud sõltumatusse Rifi vabariiki.

1921. aastal saatis Hispaania valitsus väe Rifi enda kontrolli alla tagasi võtma. Seda juhtis kindral Manuel Fernández Silvestre, kes seadis sõjaväeposti Abaráni mägedes olevale Amekrani jõele, mida Abd el-Krim oma valduste piiriks nimetas. Juunis 1921 ründasid Rifi väed umbes 250-mehelist sõjaväeposti, tappes 179 hispaanlast. Järgnevalt purustas Abd el-Krim juulis Melillast 40 km läänes toimunud Annuali lahingus kõigest 3000 mehega 13 000-mehelise Hispaania sõjaväe, tappes 8000 hispaanlast. Kindral Silvestre arvatavasti tappis enese, tulistades ennast pähe, kuid on ka väidetud, et ta langes vangi ja Abd el-Krim hukkas ta isiklikult. Silvestre surnukeha ei leitud.

See kaotus tekitas Hispaanias poliitilise kriisi, mis viis kindral Miguel Primo de Rivera riigipöörde ja sõjalise diktatuurini (1923–1930) ning Hispaania monarhia kokkuvarisemiseni 1931. aasta aprillis.

1924. aastal oli Hispaania sunnitud oma positsioonidelt isegi Maroko rannikul tagasi tõmbuma. Tollane suurim koloniaalvõim Põhja-Aafrikas Prantsusmaa taipas, et ülestõus võib kergesti laieneda tema valdustesse (enamik tänapäeva Marokost kuulus Prantsusmaale), ja valmistus sõjaks. Aprillis 1925 tungiski Abd el-Krim oma vägedega Prantsusmaa Marokosse ja Prantsuse väed, mida juhtis marssal Henri Philippe Pétain, alustasid sõjategevust. Prantsuse ja Hispaania vägede suurus oli ühtekokku veerand miljonit meest, seevastu Abd el-Krimil ei ületanud see kunagi 80 000. Intensiivsed lahingud kestsid ligi aasta ning sealjuures kasutati berberite vastu keemiarelvi (sinepigaasi). Sõjas tapeti 84 000 berberit.

26. mail 1926 alistus Abd el-Krim prantslastele, kes saatsid ta asumisele Réunioni saarele. 1947 lubati tal elada Lõuna-Prantsusmaal, kuid ta sai varjupaiga Egiptuses.

Tema sissisõjataktika on olnud eeskujuks Mao Zedongile, Hồ Chí Minhile ja Che Guevarale.

## Viited
Patna

**Patna** on linn Indias, Bihari osariigi ja Patna ringkonna keskus. Asub Gangese lõunakaldal.

Linna varasemad nimed on olnud Kusumpura, Pushpapura ja Pataliputra.

Linnas asuv Patna Ülikool on asutatud aastal 1917 ja on üks India vanimaid ülikoole.

Patnas asub Lok Nayak Jayaprakashi lennujaam.

## Viited

## Välislingid

* Patna ringkonna koduleht
Köögiviljasupp

**Köögiviljasupp** on köögiviljadest tehtud supp.

Eesti köögis on põhilisemad supiköögiviljad kartul, porgand, peakapsas, sibul. Tavalised on ka kaalikas, lillkapsas, rooskapsas, spargelkapsas, hernes, till.

Lihtsa köögiviljasupi valmistamiseks tuleb pesta, koorida ja hakkida köögiviljad ning panna need soolaga maitsestatud vette keema. Keeta köögiviljad pehmeks ja lisada maitseaineid.

Valmis supi võib ka püreestada, sel juhul on tulemuseks köögiviljapüreesupp.

## Vaata ka
*Köögivilja-piimasupp
*Frikadellisupp
*Talupojasupp
Vadim Abdrašitov

**Vadim Jussupovitš Abdrašitov** (vene Вадим Юсупович Абдрашитов, tatari Вадим Йосыф улы Габдерәшитов, **Vadim Yosıf ulı Ğabderəşitov**; 19. jaanuar 1945 Harkiv – 12. veebruar 2023) oli tatari päritolu Nõukogude Liidu ja Venemaa filmirežissöör.

Tema tuntumad filmid on "Rebasejaht" (1980), "Rong jäi seisma" (1982), "Planeetide paraad" (1984), "Plumbum ehk Ohtlik mäng" (1986), "Teener" (1988), "Armavir" (1991), "Näidend reisijale" (1995), "Tantsija aeg" (1997), "Magnettormid" (2003). 

## Tunnustus
*Nõukogude Liidu riiklik preemia (1991)
*Venemaa rahvakunstnik (1992)
*Nika auhind (2003)

## Kirjandus
*Tantsijate ja karnevalikostüümide aeg. – *[[Teater. Muusika. Kino]]*, 1982, nr 6 (Vadim Abdrašitovi intervjuu Peeter Perelmuterile filmist "Tantsija aeg", tõlkinud Jüri Ojamaa)
*Lauri Kärk. Kolm filmi: erinevad ja sarnased. – *[[Teater. Muusika. Kino]]*, 1982, nr 6 (filmist "Rong jäi seisma")
*Viive Ruus. Teisenemised Abdrašitovi-Mindadze aegruumis. – *[[Teater. Muusika. Kino]]*, 1985, nr 2 (filmidest "Rebasejaht", "Rong jäi seisma" ja "Planeetide paraad")
*Villu Känd. Üleskeeratav Plumbum. – *[[Teater. Muusika. Kino]]*, 1990, nr 12 (filmist "Plumbum ehk Ohtlik mäng")
*Kalle Käsper. Fuismi tulek filmikunsti. – *[[Teater. Muusika. Kino]]*, 1993, nr 4 (filmist "Armavir).
Raymond Abellio

**Raymond Abellio** (õieti  **Georges Soulès**; 11. november 1907 Toulouse – 26. august 1986 Nice) oli prantsuse kirjanik ja esoteeriline mõtleja. 

## Viited
Aberratsioon

**Aberratsioon** on hälve, kõrvalekalle. Seda sõna kasutatakse mitmes valdkonnas terminina:

***[[aberratsioon (astronoomia)|aberratsioon]]**, vaatleja liikumisest ja valguse kiiruse lõplikkusest tulenev taevakeha näiva asukoha muutus
***[[aberratsioon (optika)|aberratsioon]]**, optikariistas tekkiva kujutise kõrvalekalle optimaalsest
***[[aberratsioon (bioloogia)|aberratsioon]]**, liigi vorm, mis hälbib tavalisest kujust
***[[aberratsioon (geneetika)|aberratsioon]]**, muutus kromosoomi ehituses
***[[aberratsioon (meditsiin)|aberratsioon]]**, koe või elundi kõrvalekalle normist
***[[aberratsioon (psühhiaatria)|aberratsioon]]**, vaimsete funktsioonide hälbed
Abiturient

**Abiturient** (lähtub hilisladina sõnast *abituriens* 'ära minna  tahtja') on keskkooli lõpuklassi õpilane, kitsamas tähenduses keskkooli lõpueksamite sooritaja.

## Eesti
Abiturientidele rõhutatakse, et nad peavad kõigile teistele õpilastele eeskujuks olema, sest nooremad vaatavad neile alt üles. Ka õpetajad rõhutavad oma suhtumisega nende eristaatust. Nõukogude ajal oli mõnes koolis abiturientidel teistsugune riietus kui teistel õpilastel. 

Kevadel on abiturientidel saja päeva ball ja viimasel koolipäeval tutipidu.

Tänapäeval sooritavad abituriendid riigieksamid.

Keskkooli lõpetamisel saavad abituriendid keskkooli lõputunnistuse.

## Vaata ka
*Abituurium
*Küpsuseksamid
*Sisseastuja
Abja rajoon

**Abja rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1962.

Abja rajoon moodustati 1950 septembris seoses maakondade likvideerimisega, hõlmates Viljandimaa lõunaosa ja Pärnumaa kaguosa. Rajooni keskus asus Abja-Paluoja alevis. Rajooni kuulusid algselt Mõisaküla linn, Abja-Paluoja ja Nuia alev ning Abja, Halliste, Kaarli, Kangru, Kariste, Paluoja, Penuja, Pera, Polli, Pöögle, Rajangu, Sudiste, Tuhalaane, Uue-Kariste ja Äri külanõukogu.

Pärast külanõukogude ühendamisi juunis 1954 jäi Abja rajooni 7 külanõukogu: Abja, Halliste, Kariste, Karksi, Lilli, Polli ja Rajangu külanõukogu.

Veebruaris 1959 liideti Abja rajooniga suurem osa likvideeritud Kilingi-Nõmme rajoonist – Kilingi-Nõmme linn ning Jäärja, Kanaküla, Massiaru, Saarde, Tali ja Tihemetsa külanõukogu. 

Jaanuarist 1963 Abja rajoon likvideeriti. Selle alad jagati Viljandi rajooni ja Pärnu rajooni vahel, nii et Kilingi-Nõmme linn, Massiaru, Saarde, Tali ja Tihemetsa külanõukogu liideti Pärnu rajooniga ning Mõisaküla linn, Abja-Paluoja ja Nuia alev, Abja, Halliste, Kariste, Karksi, Polli ja Rajangu külanõukogu liideti Viljandi rajooniga.

## Viited