open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marahwa Näddala-Leht

**Marahwa Näddala-Leht** oli aastatel 1821–1823 ja 1825 Tartus ilmunud ajaleht, mida trükiti peale Tartu hiljem ka Pärnus ja Riias. Ajalehte toimetas ja andis välja Otto Wilhelm Masing. 

Ajalehe teemadering oli lai, nt oli seal nii geograafilis-etnograafilisi kirjutisi, ajaloovaatlusi, haridusteemamalisi ja ilukirjanduslikke tükke. Suurema osa teateid, õpetlikke kirjeldusi, praktilisi nõuandeid ja ilukirjanduslikke palasid on Masing hankinud kaasaegsest ajakirjandusest, ametlikest teadetest, teaduslikest ning populaarteaduslikest väljaannetest. Samuti on seal kajastatud toimetaja Masingu isiklikke tõekspidamisi, mis avaldusid võitlusena ebausu, vaimupimeduse ja inimeste rumaluse vastu. Lehes puudusid poliitilise elu teated peaaegu täiesti. Kaastöölistena tegutsesid Johann Heinrich Rosenplänter ja pastorid Christoph Friedrich Mickwitz (Lihulast) ja David Friedrich Ignatius (Hagerist) jt. 

Ajalehe panuseks on ka mitmete uute sõnade eesti keelde toomine, nt "armee", "ajaleht", "kapital", "metall", "minister". 

Ajalehe aasta tellimishinnaks oli kuus rubla, sellest üks saatekuludeks. Raha oli vaja ette tasuda linnade postkontorites ja sealt saadi hiljem kätte ka värsked lehenumbrid.  

Kuus rubla oli suur raha ja talupojad olid vaesed. Nii koguneski esimese aasta lõpuks vaid 190 tellijat ning Otto Wilhem Masing, kes ajalehte ise rahastas, vähendas pärast esimest aastat tiraaži 500 eksemplarilt 350-ni. Aastakäigust müümata jäänud üksiknumbrid köideti konvoluudiks ja müüdi eraldi raamatuna. Sedasi kokku köidetuna Marahwa Näddala-Lehte sai neli "raamatut", aastatest 1821–1823 ja 1825, ja raamatutena püsis see talurahva lugemisvaras veel aastaid hiljem.

## Kirjandust
*Heinrich Helm,  Lühike Eesti ajakirjanduse ajalugu. Tartu, 1936
*Aarne Vinkel, О. W. Masingu "Maarahva Nädalaleht". Keel ja Kirjandus, 1962, nr 4, lk 206-216
*Aarne Vinkel, О. W. Masingu "Maarahva Nädalaleht". Keel ja Kirjandus, 1962, nr 5, lk 275-283
*Leho Lumiste, Eesti ajakirjanduse ajalugu. Stockholm, 1977
*Juhan Peegel, jt. Eesti ajakirjanduse teed ja ristteed. Eesti ajakirjanduse arengust XVII sajandist XX sajandini. Tartu, Tallinn, 1994

## Viited
Laulu ja mängu leht

**Laulu ja mängu leht** oli aastatel 1885–1897 ja 1908 Tartus ilmunud Eesti esimene muusikakuukiri, mille toimetaja ja väljaandja oli Karl August Hermann.

Aastal 1908 ilmus kuukirja XIV aastakäigu 2 numbrit. 

Väljaandes leidis kajastust kodu- ja välismaa muusikaelu, muusikaajalugu, samuti oli kirjutisi eesti esimestest heliloojatest, nende loomingust ja esimestest laulupidudest. 

Ajakiri oli rahva seas väga populaarne.

## Viited
Lasteleht

**Lasteleht** oli aastatel 1901–1940 Tartus ilmunud Eesti esimene perioodiline laste- ja noorteajakiri.

Ilmumisloa sai Lasteleht 8. detsembril 1900. Jaan Tõnissoni ja Jaan Bergmanni toimetatud ajakirja "Eesti nooresoo õpetlik ja ilukirjandusline kuukiri Lasteleht” esimene number ilmus jaanuaris 1901. Algul oli tegemist ajalehe Postimees kaasandega, seejärel aastani 1938 omaette kuukiri, hiljem ilmus Lasteleht kaks korda kuus. 

Ajakirja toimetas teiste seas ka Karl Ader, oma esimesed luuletused avaldas selles Ernst Enno.

## Viited
Kroonpress

**Kroonpress** on aastal 1990 Tartus Alexander Kofkini ja Olari Taali asutatud trükikoda. Trükikoda loodi eesmärgiga trükkida Postimeest.

Aastast 1998 kuulub Kroonpress kontsernile Eesti Meedia, hiljem on mitu korda omanikku vahetanud, aastast 2020 kuulub investeerimisettevõttele MM Grupp.

Kroonpressi ekspordi osakaal oli *[[heatset]]*-trükitoodangus näiteks 2009. aasta septembris 62%.

## Viited

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
;Meedias
* "Kroonpress viis lastele paberit" Tartu Postimees, 6. detsember 2012
* "Trükikoda hakkas linna soojaks kütma" Tartu Postimees, 16. september 2015
* "Video ja fotod: eile tulekahjus kannatada saanud Kroonpress töötab täistuuridel" Tartu Postimees, 31. mai 2017
* "Kroonpressi trükikoda kasvas kolmandiku võrra suuremaks" Tartu Postimees, 10. oktoober 2018
Armastuse pisielukas

**"Armastuse pisielukas"** on 1921. aastal valminud Eesti mängufilm.

Film pole säilinud ning ka selle sisu kohta pole midagi lähemalt teada. See oli filmiühingu Estonia-Film esimene mängufilm, "lühike naljalugu, mille tegevus toimub Tallinnas". Filmivõtted valmisid Tallinnas ühe päevaga.

## Viited
Kasvatus ja Haridus

**Kasvatus ja Haridus** oli aastal 1917 ja 1918 Tartus ilmunud esimene eestikeelne pedagoogikaajakiri. Ajakiri ilmus Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi väljaandel, tegevtoimetaja oli Peeter Põld. Ajakirja anti 1917. aastal välja kuus numbrit ja 1918. aasta ainuke ilmunud number trükiti alles 1920. aastal.

## Viited
Pühapäevakütid

**"Pühapäevakütid"** on 1930. aastal valminud Eesti mängufilm.

See on Eesti esimene näitamiskeelu saanud linateos. Film pole säilinud.

## Osatäitjad
*Karl Laas – Õpetaja
*Georg Leies – Köster
*Olga Holts – Köstriemand
*Ly Schönberg – Õpetajaproua
*Carl Treumundt – 

## Tegijad
*Lavastaja – Balduin Kusbock
*Stsenarist – Gustav Pihlak
*Operaator – Konstantin Märska
*II operaator – Voldemar Mannov
*Produtsent – Gustav Pihlak
Vahva sõdur Joosep Toots

**"Vahva sõdur Joosep Toots"** on 1930. aastal valminud Eesti mängufilm. Film ei ole säilinud.

## Osatäitjad
*Arnold Vaino – Joosep Toots
*Linda Vaino – Teele
*Alfred Rüütli – Vapramäe Margus, ratsaväe allohvitser
*Vambola Kurg – 
*A. Änilane – 
*F. Martinson – 
*F. Hallop – 

## Tegijad
*Režissöör – Theodor Luts
*Režissöör – Arnold Vaino
*Stsenarist – Alfred Rüütli
*Operaator – Theodor Luts
*Kunstnik – J. Ilus
*Kunstnik – K. Bergmann
Öösel

**"Öösel"** on 1931. aastal valminud Eesti mängufilm.

Film jutustab talurahvarahutuste mahasurumisest ja karistussalkade kuritegudest 1905. aasta revolutsiooni ajal Eestis. Tummfilm koosneb üksikepisoodidest, mida ühendab vaid 1905. aasta sündmuste teema. Lähemalt pole hävinud filmi sisust midagi teada.

Film pole säilinud.

## Osatäitjad
*Suni – Parun von Sielers
*Priit Põldroos – Kooliõpetaja
*Sommer – Tema naine
*Karl Laas – Kohtunik
*Adolf Himbeck – Onu Peeter, külavanem
*Juhan Nõmmik – Kapten von Ritter
*Samsonoff – Leitnant Voronoff
*Kukk – Pastor Himmelstern
*Austreich – Popsinaine
*Aleksander Randviir – Juhan Pärn, vallasaadik
*Juhan Tõnson – Karistussalga sõdur

## Tegijad
*Režissöör – Armas Hirvonen
*Stsenarist – Endel Loide
*Operaator – Armas Hirvonen
Päikese lapsed

**"Päikese lapsed"** on 1932. aastal valminud Eesti mängufilm. Esimene eesti helimängufilm.

Film on säilinud osaliselt. Võttepaigad olid muuhulgas Keila-Joal ning Leetses. 

## Osatäitjad
* Ants Esperk – Arno Kiviste, maalikunstnik
* Elfi Lepp-Strobel – Helja, kunstniku suvekaaslane
* Nadežda Peedi-Hoffmann – Margot Varik, rikas tüdruk

## Tegijad
* Lavastaja – Theodor Luts
* Stsenaristid – Theodor Luts ja Aksella Luts
* Operaator – Theodor Luts
* Helilooja – Georg Malmstén
* Dirigent – Georg Malmstén
* Koreograaf – Aksella Luts
* Koreograaf – Elsa Joala-Lukin
* Helirežissöör – Rafael Ylkänen
* Produtsendid – Theodor Luts ja Erkki Karu
Alan Alda

**Alan Alda** (sünninimi **Alphonso Joseph D'Abruzzo**; sündinud 28. jaanuaril 1936) on Ameerika Ühendriikide näitleja, filmilavastaja ja stsenarist. Ta on võitnud kuus Emmyt ja kuus Kuldgloobust. Alda on tuntust kogunud eelkõige Hawkeye Pierce'i rolliga telesarjas "M*A*S*H" ning Arnold Vinicki rolliga telesarjas "The West Wing" ("Presidendi meeskond").

## Näitlejatöö
### Filmid
*"Gone Are the Days!" (1963)
*"Paper Lion" (1968)
*"The Extraordinary Seaman" (1969)
*"Jenny" (1970)
*"The Moonshine War" (1970)
*"The Mephisto Waltz" (1971)
*"To Kill a Clown" (1972)
*"Kill Me If You Can" (1977)
*"Same Time, Next Year" (1978)
*"California Suite" (1978)
*"The Seduction of Joe Tynan" (1979)
*"The Four Seasons" (1981)
*"Sweet Liberty" (1986)
*"A New Life" (1988)
*"Crimes and Misdemeanors" (1989)
*"Betsy's Wedding" (1990)
*"Whispers in the Dark" (1992)
*"Manhattan Murder Mystery" (1993)
*"Canadian Bacon" (1995)
*"Flirting with Disaster" (1996)
*"Everyone Says I Love You" (1996)
*"Murder at 1600" (1997)
*"Mad City" (1997)
*"The Object of My Affection" (1998)
*"Keepers of the Frame" (1999)
*"What Women Want" (2000)
*"The Aviator" (2004)
*"Resurrecting the Champ" (2007)
*"Diminished Capacity" (2008)
*"Flash of Genius" (2008)
*"Nothing But the Truth" (2008)
*"Tower Heist" (2011)
*"Wanderlust" (2012)

### Telesarjad
*"The Phil Silvers Show" (1958)
*"Naked City" (1962)
*"The Doctors and the Nurses" (1963)
*"Route 66" (1963)
*"East Side/West Side" (1963)
*"The Trials of O'Brien" (1963)
*"That Was The Week That Was" (1964–1965)
*"Where's Everett" (1966)
*"Coronet Blue" (1967)
*"Premiere" (1968)
*"Story Theatre" (1971)
*"Class of '55" (1972)
*"The Glass House" (1972)
*"M*A*S*H" (1972–1983)
*"Playmates" (1972)
*"Isn't It Shocking?" (1973)
*"Free to Be... You and Me" (1974)
*"The Carol Burnett Show" (1974)
*"6 Rms Riv Vu" (1974)
*"Kill Me If You Can" (1977)
*"The Four Seasons" (1984)
*"And the Band Played On" (1993)
*"Scientific American Frontiers" (1993–2005)https://web.archive.org/web/20060101000017/http://www.pbs.org:80/saf/alan.htm
*"White Mile" (1994)
*"Jake's Women" (1996)
*"ER" (1999)
*"Club Land" (2001)
*"The Killing Yard" (2001)
*"The West Wing" (2004–2006)
*"30 Rock" (2009–2011)
*"The Human Spark" (2010)
*"Law & Order: Los Angeles" (2011)
*"The Big C" (2011)

### Teater
*"Only in America" (1959)
*"Purlie Victorious" (1961)
*"A Whisper in God's Ear" (1962)
*"Fair Game for Lovers" (1964)
*"Cafe Crown" (1964)
*"The Owl and The Pussycat" (1965)
*"The Apple Tree" (1966)
*"Jake's Women " (1992)
*"Art" (1998)
*"QED" (2001)
*"The Play What I Wrote" (2003)
*"Glengarry Glen Ross" (2005)

## Välislingid

*
Karskuse Sõber

**Karskuse Sõber** oli aastatel 1891–1940 Tartus tegutsenud karskusselts. 

1890. aastatel oli see mõnda aega Eesti karskusliikumise juhtivaks organisatsiooniks. Peale karskusteemaliste loengute tegeldi seltsis ka koorilaulu ja näitemänguga. 

1910. aastal oli seltsil umbes 300 liiget, kellest suur osa olid töölised.

.

## Viited
Kire lained

**"Kire lained"** on 1930. aastal valminud Eesti mängufilm.

See on Eesti-Saksamaa koostööfilm, mida näidati peaaegu igas Euroopa riigis.

## Osatäitjad
*Raymondo van Riel – Mart Martens
*Ita Rina – Betty, tema tütar
*Fritz Greiner – Jaan Kõlgis, piiritusekuningas
*Vladimir Gaidarov – Rex Ronney, kirjanik
*Juta Jol – Leida, sadamatüdruk,
*Ernst Falkenberg – Raimondo Valdivio, ajakirjanik
*Hugo Laur – Bratt, salakaubitseja
*Hugo Döblin – Feigelbaum, liigkasuvõtja
*Eduard Rebane – Piirivalvur
*E. Garray – Martensi vana teener
*Lehmann – Kõrtsmik
*Robert Rood – Tantsiv madrus
*Ants Eskola – Madrus laeval

## Tegijad
*Režissöör – Vladimir Gaidarov
*Stsenarist – Kurt J. Braun
*Stsenarist – Hans Fischer
*Stsenarist – Max W. Kimmich
*Operaator – Werner Lemke
*Operaator – Ewald Daub
*Kunstnik – Karl Haacker
*Helilooja – Bert Reisfeld
Pikva Miikaeli kabel

**Pikva Miikaeli kabel** on kabel Harjumaal Anija vallas Pikva külas. 

Tegu on endise Diakonisside Asutise kabeliga, mis ehitati 1891. aastal arhitekt Erwin Bernhardi projekti järgi haiglatöötajate palveruumiks. Algselt asus see Tallinnas Magdaleena haigla kõrval, kus ta jäi ette kinnisvaraarendusele. Pikva mõisakompleksi omaniku Mika Orava eestvedamisel viidi 2005. aastal kabel Tallinnast Pikva mõisa. Kabel kuulub Pikva mõisa kompleksi ja töötab Kose koguduse abikirikuna.

## Viited

## Välislingid
*Pikva kabel
*Pikva Miikaeli kabel
Valge pipar

**Valge pipar** on vürts, mida saadakse musta pipra liaani küpsetest kooritud viljadest.

Vürts on saadaval kuivatatud teradena, purustatuna ning jahvatatuna. Küpseid pipramarju leotatakse viljaliha eemaldamiseks mere- või lubjavees. Pärast viljaliha eemaldamist pipraterad kuivatatakse. Terade fermenteerimine annab tulemuseks eriti aromaatse vürtsi. Parima kvaliteediga jahvatatud valge pipar saadakse pipratuumast, kus on kõige rohkem eeterlikke õlisid. 

Valgel pipral on tugev, veidi raske, kuid peen aroom, siis sobib ta hästi õrnade keedetud toidute maitsestamiseks, millel endal ei ole erilist lõhna (veise- ja vasikaliha, pelmeenid ning muud keedetud lihast ja tainast tooted). 

Valge pipar kuulub vürtsisegude, eriti mõõdukalt teravamaitseliste heledate karride koostisse.

## Viited
Must pipar

**Must pipar** (*Piper nigrum*) on pipraliste sugukonda pipra perekonda kuuluv mitmeaastane liaan.

Mustaks pipraks nimetatakse ka liaani poolküpsetest viljadest valmistatud vürtsi. Kuid samadest taimedest valmistatakse ka rohelist ja valget pipart. Erinevus seisneb selles, et valge pipar on kuivatatud küpsed seemned, roheline pipar on kuivatatud pooltoored seemned ning must pipar on keedetud ja küpsetatud pooltoored seemned.

Musta pipart kasvatatakse Lõuna- ja Kagu-Aasias, Kariibi mere saartel ning Lõuna-Ameerikas.

Pipart kasvatatakse parasniiskes pinnases. Pinnas peab olema sõmer ja sisaldama palju orgaanilist ainet. Pipar ei kasva hästi kõrgemal kui 1 km merepinnast. Taimi paljundatakse 40–50 cm pikkuste pistikutega. Mustal pipral on mitmeid kultivare, mis on välja valitud saagikuse ja viljade kvaliteedi põhjal. Noored taimed seotakse puutüvede või ronimisvõre külge üksteisest umbes 2 m kaugusele. Eelistatud on kareda koorega puud, mida mööda kasvab pipar kiiremini. Oluline on, et puud pakuksid piisavalt varju ning õhu juurdepääs oleks piisav. Juured kaetakse lehtemultši ja sõnnikuga. Kuivemates regioonides tuleb noori taimi kuival aastaajal esimese kolme aasta jooksul üle päeva kasta. Võrseid kärbitakse kaks korda aastas. Kärbitud võrsetippe kasutatakse omakorda uute pistikutena. Taimed hakkavad vilja kandma neljandast või viiendast aastast ning viljuvad reeglina 7 aastat.

Must pipar on ronitaim. Ta kasvab puu, posti või trellise toel kuni 4 m kõrgeks. Liaanidele omaselt, juurdub ta kergesti kohas, kus ta vars maad puutub. Tal on vahelduvad südaja kujuga terve leheservaga lehed, mis on 5–10 cm pikad ja 3–6 cm laiad. Pisikesed õied asuvad hulgakesi koos pikal sabataolisel õisikul. Tähk on rippuv ja algul 4–8 cm pikk, aga sedamööda, kuidas viljad küpsevad, kasvab see 7–15 cm pikkuseks.

Pipral on luuvili, mille läbimõõt on umbes 5 mm. Küpselt on see tumepunane ja nagu teisteski luuviljades, on selleski üksainus seeme. Õisikus on 20–30 vilja ja koristama hakatakse neid siis, kui täha alusel hakkavad esimesed viljad punaseks muutuma, aga enne seda, kui viljad on täielikult valminud. Kui viljadel lastakse valmida, kaotavad need kirbe maitse ja varisevad. Valminud pipraviljad säilivad halvasti.

Viljad kuivatatakse päikese käes. Pipraid saab kuivatada ka kuivatis. Need viljad, millest tahetakse saada musti piprateri, kupatatakse enne kuivatamist. Kupatamine puhastab viljad, purustab rakukestad viljas ja kiirendab pruunistavate ensüümide tööd kuivatamise ajal. Kuivatamise käigus tõmbub vili seemne ümber kokku ja tumeneb õhukeseks kortsus mustaks kihiks.

Musta pipraga maitsestatakse nii külmi kui ka sooje liha-, kala-, köögivilja-, seene- ja munatoite. Ta kuulub marinaadide ja kuivade vürtsisegude koostisse.

## Välislingid
*
Pipralised

**Pipralised** (*Piperaceae*) on pipralaadsete seltsi kuuluv taimesugukond. 

Sugukonda kuulub viis perekonda ligi 3600 liigiga. Perekondadeks on:
**[[Manekia]]* 
**Peperomia* – peperoomia (ligi 1500 liiki)
**Piper* – pipar (ligi 2000 liiki)
**[[Verhuellia]]* 
*''Zippelia 

Pipralised on troopilised roht- või puittaimed, sageli märkamatute õitega. Viljadeks on neil väike luuvili või mari, mida levitavad nahkhiired. Pipralised on aromaatsed tänu rakkudes leiduvatele eeterlikele õlidele. Pipralised on kasutusel vürtsidena ning ilutaimedena.
Pikva mõis

**Pikva mõis** (saksa keeles *Pickwa*) oli rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Tänapäeval asuvad endise mõisa hooned Anija vallas Pikva küla territooriumil.

## Ajalugu
Esmamainitud on mõisa karjamõisana 18. sajandi alguses. Iseseisvaks rüütlimõisaks sai Pikva mõis 1858. aastal, mil nii Pikva kui ka Alavere kuulusid von Ungern-Sternbergide aadliperekonnale. 1850. aastal valmis mõisa historitsistlik peahoone, mis on otstest ühekorruseline, keskelt aga kahekorruseline. 1875. aastal läks mõis Wolter Baron Stackelbergi omandusse; alates 1887. aastast kuni 1919. aasta võõrandamiseni aga Robert Georg Turmannile.

Aastatel 1920–1972 tegutses mõisas kool.

Mõisa peahoonele lisaks on säilinud mõned kõrvalhooned, näiteks ait, valitsejamaja, tall-tõllakuur jms.

## Tänapäev
Alates aastast 1998 oli üle 20 aasta Pikva mõisa hoonete omanikuks endine Eesti Muinsuskaitse Ümarlaua esimees soomlane Mika Orava. Pärast seda on mõis omanikku vahetanud kahel korral. Mika Orava eestvedamisel päästeti lammutamisest Pikva Miikaeli kabel, mis asub nüüd Pikva mõisas. Pikva mõisas on säilinud kolm ahju, mis mõisahärra jutu järgi olevat olnud kaetud 13 värvikihiga. Fuajees, suures saalis ja salongis on säilinud ka laemaalingud. Laemaalinguid aitasid taastada kunstitudengid.


Pilt:Mõisa valitseja maja.jpg|Endine valitsejamaja
Pilt:Mõisa ahi.jpg|Üks mõisahoone kolmest ahjust
Pilt:Ahju ornament.jpg|Ahjukaunistus
Pilt:Pikva mõisa ahi.jpg|Ahjusuu


## Viited

## Välislingid
* Pikva mõis Eesti mõisaportaalis
* Pikva mõis. Inventariseerimine. Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid
*Koduleht
Amasoonase viktooria

**Amasoonase viktooria** (*Victoria amazonica*) on vesiroosiliste sugukonda viktooria perekonda kuuluv mitmeaastane veetaim.

Taime kuni 40 cm läbimõõduga valged või roosakad õied avanevad ainult öösiti ning õitsevad lühikest aega. Pärast õitsemist vajub õis vee alla, kus valmivad seemned. Lehed võivad olla kuni 3 m laiused, kanda kuni 45 kg raskust ja on vee pinnal püsimiseks erilise soonilisusega alaküljel. 

## Allikas
*Vesiroosilised (Nympheaceae)

## Välislingid
Kitsarööpmeline soomusrong nr. 4

**Kitsarööpmeline soomusrong nr. 4** oli Eesti Rahvaväe ja Kaitseväe relvastuses olnud kitsarööpmeline soomusrong Eesti Vabadussõjas.

Kitsarööpmelise soomusrongi nr. 4 1. koosseis ehitati ajavahemikul 3. jaanuarist kuni 21. veebruarini 1919 Tallinnas. KRSR nr. 4 1. koosseis kaotati lahingus 7. aprillil 1919 Riia–Pihkva kivitee juures (Ape) punaste ägeda suurtükitule all ning jooksis rööbastelt maha.

Kitsarööpmelise soomusrongi nr. 4 2. koosseis ehitati 1. maiks 1919 Mõisaküla Raudteetehases.

## Soomusrongi juhid
* – juuli 1919, alamleitnant Julius Semiskar, KRSR nr 4 ülem
*26. juuli 1919 – Vabadussõja lõpuni, alamkapten Hendrik Tamm, KRSR nr 4 ülem

## Vaata ka
*Kitsarööpmeline raudtee Eestis
Spunk (koor)

**Spunk** on segakoor Arukülas.

Koor on asutatud aastal 1981. Koori dirigent on algusest peale olnud Maia-Reta Trampärk. Alates 2011 on kooril ka teine dirigent Tiina Tinn.

## Viited

## Välislingid
* Aruküla segakoor laulis Lätis

### Artiklid
* Aruküla Segakoor "Spunk" sai 25-aastaseks
* Laulupeol esines Raasiku ja Aruküla ühine segakoor Sõnumitooja, 7. juuli 2009.

### Videod
* Aruküla segakoori 30. aastapäeva tähistamine
* Ardo Niinre: "Spunk on lahe!"
Et uus saaks alguse

**"Et uus saaks alguse"** on Birgit Õigemeele singel. Laul anti välja 2012. aasta detsembris ning see osales "Eesti Laul 2013" konkursil. Muusika on laulule kirjutanud Mihkel Mattisen ja sõnad Mihkel koos Silvia Soroga. Loo produtseerisid Mihkel Mattisen ja Timo Vendt ja selle masterdas 2012. aasta detsembris Sonicmedia stuudios Siim Mäesalu. Laul on ühtlasi uus singel Birgit Õigemeele seni ilmumata albumilt. 

Birgit Õigemeel pääses 2. märtsil toimunud Eesti Laulu finaalist selle lauluga võistlema Malmösse Eurovisioonile. I poolfinaalist pääseti edasi 10. kohalt ning Eurovisioonil lauluvõistluse 2013 suures finaalis sai laul 20. koha.

Laulu lavaesituses osalesid peale Õigemeele kolm taustalauljat: Lauri Pihlap, Kaido Põldma ja Raimondo Laikre.

## Edetabelikohad

## Viited
Kitsarööpmeline soomusrong nr. 3

**Kitsarööpmeline soomusrong nr. 3** oli Eesti Rahvaväe ja Kaitseväe relvastuses olnud kitsarööpmeline soomusrong Eesti Vabadussõjas.

Kitsarööpmeline soomusrong nr. 3 ehitati ajavahemikul 15. jaanuarist kuni 27. jaanuarini 1919. aastal Tallinnas.

## Soomusrongi juhid
* 18. jaanuar 1919 – 20. märts 1919, kapten Arved-Johannes Engmann, KRSR nr 3 ülem
* 20. märts 1919 – 1920, alamleitnant/leitnant Edgar Neggo, KRSR nr 3 ülem

## Vaata ka
*Kitsarööpmeline raudtee Eestis
Kitsarööpmeline soomusrong nr. 1

**Kitsarööpmeline soomusrong nr. 1** oli Eesti Rahvaväe ja Kaitseväe relvastuses olnud kitsarööpmeline soomusrong Eesti Vabadussõjas.

Kitsarööpmeline soomusrong nr. 1 ehitati ajavahemikul 28. detsember 1918 kuni 1. jaanuar 1919 Pärnu veduridepoos Pärnu garnisoni ülema lipnik Peeter Pätsi initsiatiivil ja Ühistöö kohaliku osakonna kaasabil. Algselt oli kolmevaguniline rong relvastatud kahe raskekuulipilduja ja kolme Lewis-tüüpi kergekuulipildujaga.

## Soomusrongi juhid
*1. jaanuar 1919 – 12. juuni 1919, leitnant Jaan Saar, KRSR nr 1 ülem
*juunist 1919 –, leitnant Arved Engmann, KRSR nr 1 ülem
*Eesti Vabadussõja lõpuni, leitnant  Heinrich Mets, KRSR nr 1 ülem

## Vaata ka
*Kitsarööpmeline raudtee Eestis
Teisend (bioloogia)

**Teisend** ehk **varieteet** (*varietas*), lühend **var.**, on bioloogilises taksonoomias liigisisese taksoni kategooria.

Teisendist väiksemad üksused on alamteisend (*subvarietas*) ja vorm (*forma*). Alamteisendi kategooriat kasutatakse võrdlemisi harva, vormi aga kaunis sageli.

## Vaata ka
*alamliik
*rass (bioloogia)
Seinte vahel

**"Seinte vahel"** (originaalpealkiri "Entre les murs") on 2008. aastal valminud Prantsusmaa draamafilm. 

Film sai 2008. aastal Kuldse Palmioksa.
Võluri õpipoiss

**"Võluri õpipoiss"** (originaalpealkiri "The Sorcerer's Apprentice") on 2010. aastal valminud USA fantaasiafilm. Selle lavastaja on Jon Turteltaub, produtsent Jerry Bruckheimer ja levitaja Walt Disney Pictures. Filmis mängivad Nicolas Cage, Jay Baruchel, Alfred Molina, Teresa Palmer, Monica Bellucci jt.

Film on saanud pealkirja samanimelise lõigu järgi Disney 1940. aasta filmist "Fantaasia", kus peaosas oli Miki-Hiir; too film põhines omakorda Paul Dukase sümfoonilisel poeemil 1890. aastate lõpust ja Johann Wolfgang von Goethe ballaadil "Võluri õpipoiss" aastast 1797.
Kateeder (kõrgkool)

**Kateeder** (vene *кафедра*) on õppe- ja uurimistöö allüksus ülikoolis. Eestis olid ülikoolides kateedrid Nõukogude perioodil.

Kateedritest ja uurimislaboritest olid moodustatud teaduskonnad (ingl *faculty*).

Eestis taasiseseisvumise järel toimunud ülikoolide reformimisel muudeti kateedrid üldjuhul instituutideks (ingl *departments*), millel omakorda võisid olla õppetoolid (ingl *chairs*) või muud alamjaotused.

## Vaata ka
*õppetool
*uurimisgrupp
*uurimislabor ehk teaduslabor
*õppelabor
*struktuuriüksused

## Viited
Kirjandusfilosoofia

**Kirjandusfilosoofia** on esteetika haru, mis tegeleb kirjanduse, eelkõige ilukirjanduse uurimisega. Selle uurimisvaldkond kattub suuresti kirjandusteadusega, kuid erineb mõnevõrra meetoditelt.

Platoni hinnangul on kirjandusel tugev mõju lugejate eetikale, seepärast pidas ta kirjanduses vajalikuks ranget tsensuuri. Uuemad filosoofid on suhtunud kirjandusse siiski vähem vaenulikult. Briti empiristidest ja Immanuel Kantist saati on filosoofid pööranud tähelepanu kirjanduse epistemoloogilisele kontekstile, vaadeldes inimese ideede ja maailma vahekorda. 20. sajandist alates käsitletakse kirjandust sageli keelefilosoofia vaatevinklist, kuna poeetiline keelekasutus erineb suuresti tavapärasest.

Eestis on kirjandusfilosoofiaga tegelnud näiteks Arne Merilai, kes on arendanud välja oma poeetilise keelekasututse teooria - pragmapoeetika.
Intel i9

**Intel i9** (Intel I7 Extreme Edition) in Inteli tootenimetusega 3. põlvkonna protsessor. Intel i9 kasutab 6 füüsilist ja 12 loogilist tuuma. Intel i9 avalikustati 20. detsembril 2012.
Auld Lang Syne

**Auld Lang Syne** on šotikeelne laul rahvapärase viisi ja Robert Burnsi 1788. aastal kirjutatud sõnadega. Laul on väga tuntud, eriti inglise keelt kõnelevates riikides. 

Seda laudakse tihti uue aasta pidustustel, matustel, kooli lõpetamisel ja muudel hüvastijätuga seonduvatel üritustel. 

Eestis on seda esitanud näiteks Vennaskond (eestikeelsete sõnadega)  ja Kukerpillid.

## Viited
Kuno Tehva

**Kuno Tehva** (sündinud 26. juunil 1971) on Eesti ettevõtja ja jalgpallitegelane. 

Temaga on seotud kaubamärgid Nõmme Kalju, Kalju Mängude Maja, ADNOC, OrgCom, moekonkurss SuperNoova, Club Privé, Stereo ja Sun Dance Music Festival. Tehva on Nõmme Kalju jalgpalliklubi president, juhatuse esimees ja üks taasasutajatest. 

2000. aastate alguses tegeles Kuno Tehva määrdeainetega, esindades nii Eestis kui Lätis Araabia Ühendemiraatide naftatööstusettevõtet ADNOC (Abu Dhabi National Oil Company).

Eestist pärit muusikaduo Rulers Of The Deep (Meelis Meri ja Priit Juurmann) esindamisega saavutas Kuno Tehva edu nii USA-s kui Inglismaal, sõlmides Eestist pärit muusikute eest plaadilepinguid selliste plaadifirmadega nagu Defected Records, Distance, Ovum, Stelth, Hed Kandi jne.

Alates 2002. aastast on Kuno Tehva arendanud Eesti jalgpalli ning olnud tegev jalgpalliklubi Nõmme Kalju presidendina.

Suurimateks saavutusteks jalgpallis on Nõmme Kaljuga võidetud meistritiitlid aastatel 2012 ja 2018 ning Evald Tipneri karikasarja võitmine aastal 2015;  Kalju esindusmeeskonna Meistriliigasse viimine ning seal kuue aasta jooksul neljal korral UEFA Euroopa liigasse pääsemine. Nõmme Kalju noortemeeskonnad on võitnud U17 ja U19 Eliitliigad ning Nõmme Kalju rannajalgpallimeeskond on neljakordne Eesti meister rannajalgpallis.
Nõmme Kalju jalgpalliklubis tegutseb 600 last ning kokku on jalgpalliklubis ligi 30 noortemeeskonda.

Kuno Tehva seos Nõmmega on tema vanavanaisade Johannes Lindemanni, kes oli Nõmme esimene linnapea, ning Eduard Kansa, kes oli lühikest aega Hiiu kooli direktor, kaudu.

Aastatel 1991–1998 elas Kuno Tehva USA-s.

## Isiklikku
Tema elukaaslane on Helen Mahmastol. Tema ema oli pianist ja muusikapedagoog Irene-Maria Lindi (1943–2017).

## Viited
Performatiivsus

**Performatiivsus** (inglise keeles *performativity*) on humanitaarteadustes interdistsiplinaarne üldmõiste, mille alla on koondatud kogum avatud kriteeriume, mis katavad mis tahes tegevuse, mille käigus toimub esineja ja publiku suhtlemine.

Termin 'performatiivsus' (*performativity*) on tuletatud ingliskeelsest tegusõnast *to perform* (täitma, teostama, talitama, toimima, sooritama, tegema, ette kandma, esitama, mängima, etendama, esinema, osa täitma). Sellega tähistatakse võimet panna toime tegu, viia midagi täide või teostada ettenähtud rituaali. Performatiivsusest võib rääkida ka kunstiteose ettekandmise, näiteks näitlemise, muusikainstrumendi mängimise, laulmise või tantsimise puhul. 

Performatiivsus kitsamas mõttes iseloomustab iga sellist sündmust, mis toimub publiku juuresolekul kindlas kohas ja kindlal ajal. Sel juhul kogeb publik nii esitajaid (*actor*) kui ka esitust (*action*) otseselt, see tähendab vähemalt nähtavalt ja kuuldavalt. Selline esitus võib toimuda kas tavamaailmas (näiteks pulmatseremoonia või kohtuistung) või see võib kujutada väljamõeldud sündmusi (näiteks teatrietendus). Esitus võib olla noteeritud sõnaliste või graafiliste kujutistena, filmistsenaariumi või koreograafiliste visanditena, mis võivad sisaldada juhiseid näiteks žestide, miimika ja häälevarjundite kohta. 

Performatiivsus laiemas mõttes võib tähendada ka mittekehalisi ilminguid (*non-corporeal presentation*), näiteks kirja pandud narratiive. Sel juhul tähistab performatiivsus esituse imiteerimist või illusiooni. Kuna lugeja konstrueerib esituse oma vaimus (*mind*), on tegu kujuteldava esitusega.

Tegevused võivad toimuda performatiivse protsessi kahel tasandil, millest esimene on ajaloo tasand (*level of histoire*) (esitatud lugu) ja teine jutustamise tasand (level of the narration) (lugu vahendab jutustaja). Esimesel juhul on esitaja või lugeja tähelepanu suunatud tegevustele, mis loos toimuvad, teisel juhul aga jutustajale või jutustamise olukorrale endale.

Kuna performatiivsus sõltub jutustamise olukorrast, mis on omakorda seotud laiema kultuurikontekstiga, võib näiteks autori sugu mõjutada narratiivi kui kultuurilise agendi tüübi (*form of cultural agency*) tajumist ja vastuvõttu.   

## Välislingid
*Berns, Ute: "Performativity". 14 Jan 2013. Hühn, Peter et al. (eds.): the living handbbook of narratology. Hamburg: Hamburg University Press
Õppetool

**Õppetool** (sks. *Lehrstuhl*) on ühe professuuriga (s.t ühe professorikohaga) seotud õppeüksus ülikoolis.

Õppetoolis tehtava õppe- ja teadustöö temaatika ja õppetooli nimetus üldjuhul vastavad professuuri teemale (nimetusele) ja seda professuuri täitva professori teaduslikule kvalifikatsioonile.
## Vaata ka
*kateeder
Muusikaauhind

**Muusikaauhind** on auhind muusikas.

## Eestis välja antud muusikaauhinnad
* Muusikapreemia – Eesti Muusikanõukogu stipendium
* Heino Elleri nimeline muusikapreemia – Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi preemia
* Kooriühingu aastapreemia – Eesti Kooriühingu preemia
* Eesti NSV muusika aastapreemia

## Mujal maailmas
*Pulitzeri preemia – iga-aastane kirjandus-, ajakirjandus- ja muusikaauhind
Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia

**Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia** on Eesti Muusikanõukogu välja antav preemia. 

Preemiat antakse välja eesmärgiga tunnustada eesti muusikuid või muusikainstitutsioone, kelle tegevus on kaasa aidanud muusikavaldkonna arengule. Preemiat antakse välja alates 2002. aastast ja igal aastal antakse välja kolm preemiat: heliloomigupreemia, interpretatsioonipreemia ja preemia muusikaelu jaoks olulise ja väljapaistva tegevuse eest. 

Vastavalt statuudile antakse muusikpreemiad üle igal aastal rahvusvahelisel muusikapäeval. 

## Heliloomingupreemia laureaadid

## Interpretatsioonipreemia laureaadid

## Preemia muusikaelu jaoks olulise ja väljapaistva tegevuse eest laureaadid

## Viited
Röövlitütar Ronja

**"Röövlitütar Ronja"** on raamat, mille kirjutas Astrid Lindgren aastal 1981. 

Eesti keelde tõlkis raamatu Vladimir Beekman ning tõlge ilmus esmakordselt aastal 1987 (raamatuga "Vennad Lõvisüdamed" ühtede kaante vahel). 1996. aastal ilmus "Röövlitütar Ronja" esmakordselt eraldi raamatuna.
David Garrett

**David Garrett** (kodanikunimega **David Bongartz**; sündinud 4. septembril 1980 Aachenis) on saksa viiuldaja.

Ta sündis saksa juristi Georg P. Bongartzi ja ameerika päritolu priimabaleriini Dove Garretti peres. Oma esimese viiuli sai ta nelja-aastaselt isa käest, kes oli selle ostnud ta vanemale vennale. Esimesed viiulitunnid sai ta samuti oma isalt, kes oli põhitöö kõrvalt viiuliõpetaja. Seitsmeaastaselt õppis ta viiulit Lübecki Konservatooriumis. 

Esimese lepingu sõlmis ta juba 14-aastaselt saksa plaadifirmaga Deutsche Grammophon. Koos Claudio Abbadoga mängis ta sisse Mozarti viiulikontserdid. Kunstnikunimeks võttis ta ema perekonnanime. Yehudi Menuhin on teda nimetanud "oma generatsiooni kõige suuremaks viiuldajaks". 12-aastaselt alustas Garrett õpinguid nimeka Poola viiuldaja Ida Haendeli käe all, tihti reisides Londonisse ja mujale Euroopa linnadesse, et õpetajaga kohtuda. Pärast kodust lahkumist 17-aastaselt alustas ta õpinguid Kuninglikus Muusikaakadeemias Londonis, mille küll katkestas pärast esimest semestrit. Ühes intervjuus küsiti Davidilt, kas ta visati sealt välja, Garretti vastus kõlas: "Ametlikult ei olnud tegu väljaviskamisega... Mõlemapoolsel kokkuleppel läksime mina ja RCM pärast esimest semestrit eri teed. Ma ei käinud mõnes tunnis – aga samal ajal tegin mõned lisaesinemised, ka see ei tulnud asjale kasuks!" 
David Garretti karjääri tuli murrang, intervjuus Die Weltile 2008. veebruaris ütleb ta ise: "Mulle dikteeriti kõik ette: mida pean mängima, kus üles astuma, mida intervjuudes ütlema või mitte ütlema."  

1999. aastal kolis David New Yorki, et astuda Juilliardi Muusikakooli, 2003. aastal võitis ta Juilliardi muusikakooli komponeerimisvõistluse fuugaga, mis oli komponeeritud Johann Sebastian Bachi stiilis. Juilliardis õppis ta Itzhak Perlmani käe all ja lõpetas kooli aastal 2004. Õpinguteks vajamineva raha teenis Garrett töötades muuhulgas raamatukogus, modellina ja tänavamuusikuna.

Garrett mängib või mängis Giovanni Battista Guadagnini 1772. aastal valmistatud viiulil ja 1718. aastast pärit Antonio Stradivari viiulil.

Mai lõpust 2008 kuni aprillini 2010 oli ta maailma kiireima viiuldajana Guinnessi rekordite raamatus. Esinedes briti telesaates "Blue Peter" mängis ta Rimski-Korsakovi "Kimalase lendu" vigadeta 66,56 sekundiga, mis on 13 nooti sekundis. Iseenda rekordi suutis ta purustada 20. detsembril 2008, kui ta edestas oma tulemust 1,3 sekundiga. Praeguseks on rekordi omanik Ben Lee, kes mängis 7. aprillil 2010 sama pala 64,21 sekundiga.  

## Diskograafia
### Albumid
* 1995 – *Mozart: Violinkonzerte KV 218 und 271a, Sonate für Klavier und Violine B-Dur KV 454*
* 1995 – *Violin Sonata*
* 1997 – *Paganini Caprices*
* 2001 – *Tchaikovsky, Conus: Violin Concertos*
* 2002 – *Pure Classics*
* 2006 – *Free*
* 2007 – *Virtuoso*
* 2008 – *Encore*
* 2009 – *The Fascination of David Garrett*
* 2009 – *David Garrett*
* 2009 – *Classic Romance*
* 2010 – *Rock Symphonies*
* 2011 – *Legacy*
* 2012 – *Music*

### ''Live''-DVD-d
* 2009 – *David Garrett Live – In Concert & in Private*
* 2012 – ''David Garrett: Music – Live in Concert 2012

## Viited
Joosep Sild

**Joosep Sild** (27. jaanuar 1877 Salla talu, Jõemetsa küla, Avinurme vald, Tartumaa –  1946 vangilaagris Nõukogude Liidus) oli Eesti sõjaväelane (kapten) ja Jõgeva linnapea.

Ta õppis Jõhvi ministeeriumikoolis. 1898. aastal oli sõjaväeteenistuses Soomes, kus teenis Viiburi kindluse suurtükiväes.

Eesti suurtükiväe formeerimisel 26. detsembril 1917 moodustati 1. Eesti jalaväepolgu alluvuses 1. diviisi komandöri käskkirja alusel suurtükiväelaste komando, mille ülemaks sai nooremleitnant Joosep Sild.

Sild osales Vabadussõjas, alates 15. jaanuarist 1920 oli ta Naissaare komandant (tema juhtimisel korrastati Krimmi sõja aegsed Briti meremeeste hauad Naissaarel).

1925. aastal lõpetas ta alalisväe ohvitseride kursuse.

1. mail 1929 arvati maakaitseväkke. Pärast Kaitseväest errusaatmist 1929. aastal elas ta Äksis, Jõgeval ja Haapsalus. 

Aastail 1942–1944 oli ta Jõgeva linnapea. Linnapeana oli ta Eesti Õhukaitseliidu Jõgeva esinduse juht. Arreteeriti 1944. aastal.

Ka tema kaks poega olid sõjaväelased.

## Viited

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
* Janek Varblas. Õigluseotsijast erukapten Joosep Sild 1942–1944 Jõgeva linnapeana Vooremaa, 3. august 2013
* Geni: Joosep Sild (1877–1946)
Peter Jackson

Sir **Peter Robert Jackson** KNZM (sündinud 31. oktoobril 1961) on Uus-Meremaa filmirežissöör, produtsent, stsenarist ja näitleja, keda tuntakse filmitriloogiate "Sõrmuste isand" (2001–2003) ja "Kääbik" (2012–2014) järgi, mis põhinevad J. R. R. Tolkieni samanimelistel romaanidel.

Rahvusvahelise kuulsuse võitis Jackson õuduskomöödiatega, millest esimene oli "Bad Taste" (1987). Põhivoolus sai ta tuntuks 1994. aasta filmiga "Taevalikud olendid" ("Heavenly Creatures"), mille eest jagas parima stsenaariumi Oscarit oma partneri Fran Walshiga. Jackson on pälvinud kokku kolm Oscarit, sealhulgas parima režissöörina 2003. aastal. Samal aastal võitis ta ka BAFTA auhinna, Kuldgloobuse ja Saturni auhinna parima lavastuse eest.

Jacksoni filmide seas on ka "Meet the Feebles" (1989), "Braindead" (1992), "Forgotten Silver" (1995), "The Frighteners" (1996), "King Kong" (2005), "Minu armsad luud" (2009) ning "Kääbiku" triloogia, millesse kuuluvad "Kääbik: Ootamatu teekond" (2012), "Kääbik: Smaugi laastatud maa" (2013) ja "Kääbik: Viie väe lahing" (2014). Ta oli ka filmide "District 9" (2009) ja "Tintini seiklused" (2011) produtsent.

## Vaata ka
*Sõrmuste isand: Sõrmuse vennaskond
*Sõrmuste isand: Kaks kantsi
*Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek

## Viited

## Välislingid
* Peter Jackson Facebookis
* Peter Jackson IMDB-s
Peamurre

**Peamurre** on mingi keeleala (nt Eesti) murderühmi koondav üksus. 

Eestis eristatakse tavaliselt kahte peamurret: lõunaeesti ja põhjaeesti peamurre. Mõnedes Eesti murdeteadustöödes samastatakse terminid "peamurre" ja "murderühm"; sellisel juhul räägitakse ka Eesti kolmandast nn peamurdest: kirderanniku murded.

## Viited
August Aron

**August-Eduard Aron** VR I/3 (13. november 1896 Laupa, Särevere vald, Järvamaa – 23. veebruar 1930 Taagepera) oli Eesti sõjaväelane (major).

Aron alustas teenistust Venemaa keisririigi sõjaväes.  Ta lõpetas 1916. aastal Peterhofi lipnikekooli, seejärel alalisväe ohvitseride kooli ja pataljoniülemate kursuse. Ohvitserina alustas ta teenistust Viapori kindluse 2. suurtükiväepolgu 12. roodus.

Aron astus Eesti Rahvaväkke 27. novembril 1918. aastal ja Eesti Vabadussõjas teenis ta 1. detsembrist 1918 – 27. jaanuarini 1919. aastal Aegna komandandina, seejärel 2. kindluse-raskesuurtükiväedivisjonis, kus oli nooremohvitser ja patareiülema abi, Kindluse patarei nr 8 patareiülem ning seejärel 1. Diviisi suurtükiväes.

1928. aastas 1. detsembrist kuni 1929. aasta novembrini oli Aron 1. Soomusrongirügemendi ülema kohusetäitja ja ka Tapa garnisoni ülem.

1929. aasta novembrist nimetati Aron 1. Suurtükiväegrupi ülema abiks, kuid halvenenud tervise tõttu suunati ravile Taagepera sanatooriumi. 

August Aron suri 23. veebruaril 1930. aastal kopsutuberkuloosi ja maeti Toila kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*August Aron Eesti ohvitseride andmebaasis, EESTI SÕJAMUUSEUM - KINDRAL LAIDONERI MUUSEUM. EESTI OHVITSERID 1918-1940.
Saarte murre

**Saarte murre** on põhjaeesti murderühma kuuluv murre, mida ajalooliselt on räägitud Saaremaal, Hiiumaal, Muhus ja Kihnus ning neid nelja saart ümbritsevatel väikesaartel. Tegemist on eesti keele allkeelega.

Saarte murde saab jagada viide murrakurühma – Hiiumaa, Muhu, Ida- ja Kesk-Saaremaa, Lääne-Saaremaa ja Kihnu murrak – mida vahel nimetatakse ka keelteks (hiiu keel, saare keel ja kihnu keel).

Eestis on saarte murret uurinud teiste seas Paul Ariste, Juhan Peegel ja Enn Koit.

## Viited
Läänemurre

**Läänemurre** on põhjaeesti murderühma kuuluv murre, mida ajalooliselt on räägitud Lääne- ja Edela-Eestis. 

Läänemurde tähtsaim erijoon on see, et heliliste häälikute ümbruses on täht "v" tähena "b" (nt sõna "kivi" on läänemurdes "kibi").

Läänemurde murrakuid saab jagada nelja murrakurühma: keskrühm, põhjarühm, edelarühm ja lõunarühm.

## Viited
Saksa laenud eesti keeles

**Saksa laenud** on alates 16. sajandi teisest poolest Eesti linnades levima hakanud ülemsaksa keelest eesti keelde tulnud laentüved. 

Saksa laenud on üks arvukamatest laensõna rühmadest eesti keeles. Huno Rätsepa järgi on selliseid laentüvesid kokku 486–520, 2012. aasta Eesti etümoloogiasõnaraamatu hinnangul aga 361–507.

Näiteid: aabits, ahv, just, kamm, kleit, lihvi-, loss, pirn, ring, siksak, sink, vürts.

## Vaata ka
*germaani laenud eesti keeles
*alamsaksa laenud eesti keeles
*baltisaksa laenud eesti keeles
*vanarootsi laenud eesti keeles
*rootsi laenud eesti keeles
*balti laenud eesti keeles
*slaavi laenud eesti keeles
*vanavene laenud eesti keeles
*vene laenud eesti keeles
*soome laenud eesti keeles

## Viited

## Välislingid
*Jüri Viikberg. Ülemsaksa laensõnad eesti keeles. Veebisõnastik. Tallinn, 2024.
Murrakurühm

**Murrakurühm** on murrakuid ühendav üksus, mis moodustab murde. Nt läänemurde ühe murrakurühma moodustavad Häädemeeste ja Saarde kihelkonna murrakud.

Eestis langeb mingi koha murrak tavaliselt kokku kihelkonnaga (kihelkonnamurre), murrakurühm hõlmab aga tihedas seoses (nt majanduslikes) olnud naaberkihelkondade murrakuid.

## Viited
S-laine

**S-laine** (nimi tuleneb *ingl.k*. secondary) ehk **seismiline nihkelaine** on seismiline laine, mille levikul toimub aineosakeste siire risti laine levisuunale. 

## S-lainete levimine
Nihkelained levivad vaid tahkistes, kuna tahkiseid iseloomustab vastupanu nihkedeformatsioonile ehk suured nihkeelastusmooduli väärtused. Vedelikke ja gaase iseloomustab väike nihkeealastsusmooduli väärtus, mistõttu nihkelained nendes ei levi. Erinevalt P-lainetest (seismilistest pikilainetest) ei levi S-lained Maa välistuumas, kuna see on vedelas olekus. Seismiline energia levib välistuumas P-lainete vahendusel. S-lainete jaoks tekib niinimetatud varjutsoon. Sise- ja välistuuma piiril P-lained murduvad ning S-lained saavad uuesti tekkida. Sisetuuma levivad mõlemat tüüpi lained. Sisetuumast väljudest muutuvad S-lained uuesti P-laineteks. Lihtsaimal juhul ühtlases keskkonnas saab S-lainete levimise kiirust leida järgneva valemi abil:
 
:v_s= \sqrt{ \frac {\mu} {\rho}},

kus \mu on keskkonna nihkeelastsusmoodul ja \rho on keskkonna tihedus. Maakoores levivad P-lained kiirusega 3–4&nbsp;km/s ja see kasvab koos sügavusega. Maksimaalse levikiiruse, mis on ligikaudu 7&nbsp;km/s saavutab S-laine sügavusel vahevöö ja välistuuma piirpinnal (~3000 km) . Tahket sisetuuma läbib S-laine kiirusega 2.5-3.0&nbsp;km/s. S-lained levivad üldiselt pikilainetest aeglasemalt. Seega jõuavad S-laine seismojaamadesse peale P-laineid.

## Vaata ka

* P-lained
* Seismilised lained
* Maavärin

## Viited
Vello Saatpalu

**Vello Saatpalu** (kuni 1937 Santpank; 31. mai 1935 Tallinn – 5. jaanuar 2013) oli eesti insener, poliitik ja purjesportlane.

Ta lõpetas aastal 1949 Tallinna 1. Keskkoolis 7. klassi ja aastal 1953 Tallinna Polütehnikumi. Aastal 1966 lõpetas ta kaugõppes Tallinna Polütehnilise Instituudi elektriinsenerina automaatika ja telemehaanika erialal.

Ta töötas aastatel 1956–1961 Tallinna Mõõduriistade Tehases, aastatel 1961–1969 Tallinna Elektrotehnika Teadusliku Uurimise Instituudis, aastatel 1969–1974 Raadioelektroonika Konstrueerimisbüroos, aastatel 1974–1979 Eesti Maaehitusprojektis, aastatel 1979–1983 Eesti NSV Kehakultuuri- ja Spordikomitees Vabariikliku Purjespordikeskuse juhatajana, aastatel 1983–1990 Küberneetika Instituudi Arvutustehnika Erikonstrueerimisbüroos, aastatel 1990–1991 Eesti Linnade Liidu büroos direktorina.

1988–1992 oli Saatpalu tegev Rahvarindes, ta oli nii Eesti Kongressi kui ka Põhiseaduse Assamblee liige. 1989–1990 kuulus ta Eesti Demokraatlikku Tööerakonda, olles selle asutajaliige ja esimees.

1990–1995 oli Saatpalu Eesti Sotsiaaldemokraatliku Parteis ehk Mõõdukate liige. 1992–1995 kuulus Saatpalu VII Riigikokku, juhtides Mõõdukate (hilisem Sotsiaaldemokraatlik Erakond) fraktsiooni ning alates 12. oktoobrist 1992 ka parlamendi väliskomisjoni. Samuti kuulus ta Tallinna linnavolikokku ja Eesti Linnade Liidu juhatusse.

1995. aastal läks Saatpalu pensionile.

Saatpalu harrastas purjetamist ning võitis arvukalt medaleid Eesti, Tallinna ja spordiseltsi Kalev meistrivõistlustelt. Saatpalu sulest on ilmunud ka mitu raamatut merendusest, purjetamisest ja spordist.

## Isiklikku
Muusik, laulukirjutaja ja näitleja Lauri Saatpalu on Vello Saatpalu poeg.

## Välislingid
* 
* Suri endine poliitik Vello Saatpalu
* 12. september 2006, Delfi: Vello Saatpalu (sünd. 1935): Pitser tervisele
Murdeliit

**Murdeliit** on murdeteaduses selliseid murdeid koondav murdeüksus, millele on omased sarnased hilised ühismuutused. 

Eestis on murdeliite leitud näiteks Peipsi-äärsetest murretest, kuna neil on hilise ühismuutusena saav kääne moodustatud *st*-lõpu abil (nt sõnavorm "meheks" on nendes murretes sõnavormina "mehest").

## Viited
Eesti kirjakeel

**Eesti kirjakeel** on allkeel, mida kasutatakse kogu eesti keele alal; sellises tähenduses vastanduvad talle kohamurded. Mõne käsitluse järgi võidakse eesti kirjakeele all mõelda ka kirjutatud eesti keelt, vastandades talle suulist eesti kirjakeelt.

Eesti kirjakeele normi alus on õigekeelsussõnaraamat (ÕS), mida Eesti valitsuse ülesandel koostab Eesti Keele Instituut.

## Kirjakeele kujunemine
Esimene teadaolev eestikeelne kirjasõna on talletatud Henriku Liivimaa kroonikas lausega "Laula, laula, pappi!", millega 1215. aastal saarlased olevat kirikuõpetajat mõnitanud.

Eesti kirjakeele arengusse andsid olulise panuse sakslased, kes tegid seda ristiusu ideede laiema levitamise eesmärgil, kuna 16. sajandil Eestisse jõudnud luterluse õpetus eeldas emakeelset usuõpetust. Keelt arendasid peamiselt Saksamaalt pärit pastorid. Esimene eestikeelne raamat, Wandradti ja Koelli katekismus ilmus 1535. aastal. 

1637. aastal ilmus Eesti grammatikakirjanduse aluseks olev pastor Heinrich Stahli keeleõpetus, lisaks andis pastor välja käsi- ja koduraamatuid.

1739. aastal ilmus esimene eestikeelne tervikpiibel (6015 eksemplari).

19. sajandi alguses uurisid rahvakeelt Otto Wilhelm Masing ja Kristjan Jaak Peterson, Masing andis välja Maarahva nädalalehe.

1872. aastal asutati Viljandis Eesti Kirjameeste Selts ning eestikeelsete raamatute väljaandmine läks eesti haritlaste kätte.

19. sajandi keskel polnud veel välja kujunenud ühtset kirjakeelt, kõrvuti arenesid põhja-eesti ja lõuna-eesti kirjakeel. 1860ndate aastate "ärkamisaegsete" rahvusliku liikumise eestvedajate aruteludes leiti, et eestlastele on vaja ühist, murreteülest kirjakeelt. Üldtunnustatud ühise kirjakeeleni jõuti 20. sajandi alguseks.

## Vaata ka
*Eesti keele grammatika
*eesti kirjakeele norm
*eesti tähestik
*kirjakeel
*keelekonverentsid

## Viited
Valdur Ploom

**Valdur Ploom** (1. november 1926 Kärdla alev, Läänemaa – 26. oktoober 1978 Tallinn) oli eesti motosportlane.

## Tunnustus
*1958 NSV Liidu meistersportlane
*1966 Kalevi auliige

## Isiklikku
Tema poeg on motosportlane Tarvo Ploom.

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Lubja tänav (Tartu)

**Lubja tänav** (*Kalkstraße*) on tänav Tartus Ülejõe ja Raadi-Kruusamäe linnaosas. Tänava pikkus on umbes 590 meetrit.

Tänav algab Emajõe vasakul kaldal jalakäijate rajalt, mida nimetatakse Ranna teeks. See ristub Ujula tänava, Staadioni tänava, Puiestee tänava, Maarjaturu ja Peetri tänavaga ning lõpeb Raadi kalmistu veeres kulgeval Kalmistu tänaval. Tänavalt saab alguse ka 75 meetri pikkune Lubjaahju tänav.

Lubja tänava kohal ulatub Emajõe parema kaldani Marja tänav ehk teisel pool jõge asub Lubja tänava vastas Marja tänav. 

Laiemat meediatähelepanu pälvis aadressil Lubja 2a asunud elamu, mis ehitati 2015. aastal ja vajus viltu. 2025. aastal jõuti kokkuleppele, et maja lammutatakse ning asemele ehitatakse uus kortermaja. Uus hoone valmis 2026.

## Vaata ka
*Mikrogalerii

## Viited
Dieter Kottysch

**Dieter Kottysch** (30. juunil 1943 Gleiwitz (praegu Gliwice, Sileesia vojevoodkond, Poola) – 9. aprill 2017 Hamburg, Saksamaa) oli Lääne-Saksamaa poksija.

Kottysch oli kokku kuuekordne Lääne-Saksamaa meister – II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) aastatel 1964–1968 ning I keskkaalus (kuni 71 kg) 1972. aastal.

Kottysch võitis I keskkaalus (kuni 71 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta oli esimene ja ka ainus Lääne-Saksamaa poksija, kes on olümpiamängudel võitnud kuldmedali ja tulnud olümpiavõitjaks. Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Volodõmõr Mussalimovile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Kottysch osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 17. Euroopa meistrivõistlustel (Rooma, 1967), kuid kaotas 1. ringis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Bohumil Němečekile (Tšehhoslovakkia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning I keskkaalus (kuni 71 kg) 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Ion Gyorfile (Rumeenia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Aaron Swartz

**Aaron H Swartz** (8. november 1986 – 11. jaanuar 2013) oli Ameerika Ühendriikide programmeerija, kirjanik, arhivaar, poliitiline organisaator ja Interneti-aktivist.

Juba noorena osales ta RSS-i uudisevoogude standardi väljatöötamisel. Samuti oli ta üks Redditi portaali loojaid. Ta aitas peatada 2012. aastal SOPA eelnõu ja osales muudes poliitilistes algatuses. Swartz oli aktiivne Vikipeedia kaastööline ning kandideeris 2006. aastal ka Wikimedia Sihtasutuse juhatusse, kuid ei osutunud valituks.

Swartzi surnukeha leiti 11. jaanuaril 2013 tema korterist New Yorgis Brooklyni linnaosas, kus ta oli ennast üles poonud. Ta perekond ja sõbrad pidasid 2007. aastast saadik depressioonis viibimist tunnistanud Swartzi surmas kaasvastutavaks riikliku süüdistaja bürood, kuulsat Massachusettsi Tehnoloogiainstituuti (MIT) ja JSTORi digiraamatukogu. 

## JSTORi intsident

Swartz laadis MIT võrguühendust kasutades JSTOR-i teadusartiklite andmebaasist ebaseaduslikult alla umbes neli miljonit artiklit, mida ta arvatavalt plaanis P2P-võrgustikes levitada. Selle eest soovis prokurör talle rohkem kui 30-aastast vangistust ning nõuda ka välja miljoni dollari suuruse kahjutasu. Swartz oli juba 2008. aastal põhjendanud manifesti vormis oma kompromissituid arusaamu avatud juurdepääsu kohta ning oli 2009. aastal uurimise all, kuna laadis koordineeritud aktsiooni käigus ebaseaduslikult alla massiliselt tasu eest avaldatavaid kohtudokumente, et neid seejärel tasuta avaldada. Toona süüdistust ei esitatud.

## Välislingid
* Avatud ligipääsu geriljamanifest (2008)