open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Friedrich Robert Faehlmanni tänav

**Friedrich Robert Faehlmanni tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Raua ja Kadrioru asumis.

Tänav algab Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänavalt ja lõpeb August Weizenbergi tänavaga ristudes.

Tänav on nimetatud eesti kirjamehe ja arsti Friedrich Robert Faehlmanni järgi.

## Ajalugu
Tänava kohta on ka kasutatud nimekuju *Fählmanni tänav*, saksa keeles ka *Fählmannstraße* ja vene keeles ул. Фридриха Роберта Фельмана., Faehlmanni tänav sai nime 1928. aastal.

1965. aastal valminud Eesti Televisiooni telemaja hoone lõikas läbi senise Carl Robert Jakobsoni tänava ning sellest põhja poole jäänud Jakobsoni tänava osa liideti Friedrich Robert Faehlmanni tänavaga.

Faehlmanni 37 asus Eesti NSV ajal õllebaar.

## Hoonestus
*Fr. R. Faehlmanni tänav 1/ Kreutzwaldi 15 (algse aadressiga Kreutzwaldi 15/Faehlmanni 9), kultuurimälestis nr 8135
*Fr. R. Faehlmanni tänav 2/ F. R. Kreutzwaldi t 17, kultuurimälestis nr 8133
*Fr. R. Faehlmanni tänav 4, kultuurimälestis nr 8134
*Fr. R. Faehlmanni tänav 12, Eesti Rahvusringhäälingu Eesti Televisiooni uus hoone (Eesti Televisiooni vana hoone asub Gonsiori tänav 27)
*Fr. R. Faehlmanni tänav 28 asub Louis Christopfi ja Moissei Klibanski projekteeritud elamu.


File:Tallinn, elamu F.R.Kreutzwaldi 15, 1938.jpg|Elamu Kreutzwaldi 15
Tallinn, elamu F.R.Faehlmanni 2, 1925, 1932 (2).jpg|Elamu  Faehlmanni 2 / Kreutzwaldi 17
Hugo Schüts house in Tallinn.JPG|Elamu Faehlmanni 2, kus elas viiuldaja Hugo Schüts
Tallinn, elamu F.R.Faehlmanni 4, 1925.jpg|Elamu Faehlmanni 4 (1925)
File:Friedrich Robert Faehlmanni 9.jpg|Elamu Faehlmanni 9
File:Friedrich Robert Faehlmanni 18.jpg|Elamu Faehlmanni 18


## Viited

## Välislingid
Haljas tee

**Haljas tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe ja Kose asumis.

Tänav algab Urva tänavalt ja lõpeb Kose teega ristudes. Tänava pikkus on umbes 940 m.

Haljas tee sai nime 25. septembril 1951. Tänav on saanud nime selle järgi, et asub Kose metsa veerel.

## Viited

## Välislingid
Šali rajoon

**Šali rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Šali.

## Viited

## Välislingid
Lummu tänav

**Lummu tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis.

Tänav algab Laagna teelt ja lõppeb Jaan Koorti tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 380&nbsp;m.

Aastatel 1979–1994 kandis tänav Eesti Laskurkorpuse polkovniku August Pusta auks *August Pusta tänava* nime.


EU-EE-TLN-LAS-Laagna-intersection of Koorti and Lummu streets.JPG|Lummu ja Jaan Koorti tänava ristumiskoht (oktoober 2011)


## Viited

## Välislingid
Lükati tee

**Lükati tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kloostrimetsa asumis.

Tänav algab Kose teelt ja lõppeb Kloostrimetsa teega ristudes. Osa tänavast kulgeb Pirita jõe kõrvalt.

Kose tee 27 // Lükati tee 1 on 20. sajandi algusest pärinev elamu, ehitismälestis. 

Tänavat läbib Pirita-Kose-Kloostrimetsa ringrada. 

Lükati teel on Lükati sild (Randvere sild) üle Pirita jõe.

Lükati tee sai nime 12. juulil 1949. Tänav on saanud nime Pirita jõe kaldal asuva vana Lükati veskitalu järgi.


Lükati tee.jpg|Lükati tee algus
EU-EE-Tallinn-Pirita-Kose-Kose 003.JPG|Lükati tee algus, vasakul Lükati sild
EU-EE-Tallinn-Pirita-Kose-Lükati apartments.JPG|Elamud


## Viited

## Välislingid
Kurtšaloi rajoon

**Kurtšaloi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Kurtšaloi.

## Viited

## Välislingid

* Kurtšaloi rajooni koduleht
Madala tänav

**Madala tänav** (aastatel 1963–1995 **Nikolai Nekrassovi tänav**) on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelguranna asumis.

Tänav algab Sõle tänavalt ja lõppeb Pelguranna tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 660 m.
## Hoonestus
Madala 3 on teenindusasutuste maja, kus 1969–2008 töötas ka Pelguranna raamatukogu.

Aastal 1954 rajati Madala tänavale Vene-Balti laevatehase lasteaed, Madala tn 13 - Lasteaed Kajakas.  

## Viited

## Välislingid
Nõlva tänav

**Nõlva tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Karjamaa asumis Hundipea allasumis.

Tänav algab Tööstuse tänavalt ja lõppeb umbtänavana. 

## Tänava nimi
Tänav sai praeguse nime 25. mail 1959. Varem kandis tänav Polaartänava nime.

Tänava saksakeelne nimi oli *Polarstraße* ja venekeelne *Полярная улица.*

## Viited

## Välislingid
Oda tänav

**Oda tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.

Tänav jääb Kalaranna tänava ja Küti tänava vahele. Tänava pikkus on umbes 90 m.

Oda tänav sai nime 14. aprillil 2010. Tänava nimevalikut on mõjutanud lähedalasuvad Küti, Vibu ja Noole tänav.

## Viited

## Välislingid
Paavli tänav

**Paavli tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Karjamaa ja Sitsi asumis. Paavli tänav algab Kopli tänavalt ja lõpeb Sõle tänaval.

Paavli tänav on lõunaedela–põhjakirdesuunaline, 545 meetri pikkune ja kannab registrinumbrit 7840604. Paavli tänava viimane lõik enne Sõle tänavaga ristumist (umbes 200 m) on avatud vaid kergliiklejaile.

## Tänava nimi
Tänav rajati 17. jaanuaril 1923. Tänav sai nime väidetavalt ühe majaomaniku nime järgi. Tänava saksakeelsed nimed olid *Paulstraße,* *Pawelstraße* ja *Pawlowsche Straße* ning venekeelne *Павловская улица*.

1939. aasta aprillis tegi Tallinna Linnavalitsus ettepaneku nimetada Paavli tänav ümber **Kaali tänavaks,** mis ei leidnud aga linnavolikogus toetust.

27. juunil 1950 nimetati tänav Aleksandr Popovi järgi ümber **Aleksandr Popovi tänavaks** ehk **Popovi tänavaks**. Algne tänavanimi taastati  3. augustil 1990.

## Hoonestus ja taristu
* Paavli tänav 4, A-Ülevaatus Pelgulinna
*Paavli tänav 5 büroohoone, Eesti NSV ajal nõukogude 773. sidetehas
* Paavli tänav 6, Paavli Kaltsukas
* Paavli tänav 7, Paavli Kultuurivabrik

## Viited

## Välislingid
* A-Ülevaatus Pelgulinna
*Paavli Kaltsukas
*Paavli Kultuurivabrik
Paasiku tänav

**Paasiku tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Katleri asumis.

Tänav algab Martsa tänavalt ja lõppeb Tondiraba tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 460 m.

Paasiku tänav sai nime 9. detsembril 1988. Tänav on saanud nime lähedase paemurru ehk paasiku järgi.

## Viited

## Välislingid
Paadi tänav

**Paadi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.

Tänav algab Ahtri tänavalt ja lõppeb natuke enne Laeva tänavaga ristumist. Tänava pikkus on umbes 180 m.

Tänaval asub Hotell Euroopa.

Paadi tänav sai nime 10. aprillil 1935.

## Viited

## Välislingid
Petrooleumi tänav

**Petrooleumi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru ja Sadama asumis.

Petrooleumi tänav sai 1905. aastal nime 1904. aastal tänava äärde ehitatud AS Vennad Nobel petrooleumilao järgi. Tänava saksakeelne nimi oli *Petroleumstrasse* ja venekeelne nimi *Керосинная улица*.

## Viited

## Välislingid
Piiskopi tänav

**Piiskopi tänav** on tänav Tallinna vanalinnas Toompea allasumis.

Tänav kulgeb Pika jala algusest Kiriku platsile. Tänava pikkus on umbes 80 m.

## Hoonestus
*Elamu Lossi plats 5 // Rutu tänav 1 // Piiskopi tänav 1. Kultuurimälestis nr 3006.
*Elamu Kiriku plats 2 // Kohtu tn 2 // Piiskopi tn 2 // Pikk jalg 16 kvartalis, aadressiga Kohtu tn 2. Kultuurimälestis nr 3000. Aadlielamu lasi 1798. aastal ehitada perekond Kaulbars, alates 1814. aastast oli maja krahv H. H. Tiesenhauseni kasutuses. Parun Tolli aadlisuguvõsa hoonestik, 20. sajandi alguses tegutses Douglase tänav 2, parun Hermann Georg von Tolli hoones Henriette Fölschi asutatud Eestimaa Saksa Seltsi era-tütarlastekool "Henriettenschule". 1930. aastatel ehitati hoonesse korterid ja hoone natsionaliseeriti 1940. aastal Natalie Tollilt. Eesti NSV ajal tegutses hoones Fr. R. Kreutzwaldi nimeline Eesti NSV Riiklik Raamatukogu. 	
*Kiriku plats 3 // Piiskopi tn 3 // Rutu tn 2. Piiskopimaja, EELK Konsistooriumi hoone. Ajalooline Eestimaa piiskoppide residents. Venemaa keisririigi ajal  asus hoones Douglase tänav 3 VELK Tallinna konsistooriumiringkonna Konsistoorium, kuni 1920. aastani elas hoones Eestimaa superintendent, kes oli ka Tallinna toomkiriku Tallinna Püha Neitsi Maarja Piiskoplik Toomkoguduse ülemõpetaja. Maja oli siis ka Tallinna Toomkiriku saksa koguduse pastoraat. EELK Konsistoorium asus tol ajal hoopis Piiskopi tänav 3 hoones. 1934. aastal andis president Konstantin Päts oma dekreediga maja ja ka Kiriku tänav 8 maja Tallinna toomkirikule üle tasuta kasutamiseks. 1940. aastal võeti Kiriku plats 3 maja ära Nõukogude Liidu sõjaväe kasutusse ning tagastati kirikule 1991. aastal.

## Ajalugu
Keskajal oli praegusel Piiskopi tänaval Toompea Suur linnuse Toome värav, mille lääneseinast on osa säilinud Lossi plats 6 Piiskopi tänava poolses seinas.

Piiskopi tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi - Duglase mägi, Douglase tänav ja, Duglase tänav, Tuglase tänav, Kallaku tänav; saksa keeles *Douglasstraße, Douglasberg, Bischofstraße*; vene keeles *Дугласская ул., Пийскопи, ул.*

10. aprillil 1935. aastal  Tallinna Linnavolikogu otsusega nimetati  Piiskopi tänavaks. 

13. juulist 1948 nimetati tänav Tallinna TRN Täitevkomitee otsusega Kallaku tänavaks, Piiskopi tänava nimetus taastati 13. novembril 1989. aastal, Tallinna RSN Täitevkomitee otsusega.

## Viited

## Välislingid
Pikri tänav

**Pikri tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis.

Tänav algab Punaselt tänavalt ja lõpeb Vikerlase tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 320 meetrit.

Aastatel 1979–1994 kandis tänav Punaarmee kapteni Mihhail Pasternaki auks **Mihhail Pasternaki tänava** nime.

## Viited

## Välislingid
Pojengi tee

**Pojengi tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe aedlinnas.

Tänav algab Kupra teelt, ristub Tolmuka tee, Randvere tee, Mugula tee ja Astla teega ning lõpeb umbtänavana Maardu–Miiduranna raudtee ääres. Tänava pikkus on umbes 950 m.

Pojengi tee sai nime 14. veebruaril 1958. Pojengi tee ja Tolmuka tee ristil asub endine Betaania koguduse palvemaja.

## Viited

## Välislingid
Pirni tänav (Tallinn)

**Pirni tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Marja allasumis ja Haabersti linnaosas Mustjõe asumis.

Tänav algab Paldiski maanteelt ja lõppeb Mureli tänavaga ristudes.

Pirni tänav sai nime 14. mail 1946.

## Viited

## Välislingid
Vormsi kirikumõis

**Vormsi kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Worms*) oli kirikumõis Vormsi kihelkonnas Läänemaal.

## Viited
Nõlva mõis

**Nõlva mõis** (saksa keeles *Nelwa*) oli Vigala mõisa kõrvalmõis Vigala kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati 1829 Nurtu mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Kirjandus
*Liivi Aarma, Küla ajaloo uurimisest Taani hindamisraamatust rootsi aja lõpuni 7. Nõlva mõis, Raplamaa Sõnumid, nr. 37, 13. september 2017

## Välislingid
*
*Nõlva mõis (Vigala khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Vaguja mõis

**Vaguja mõis** (saksa keeles *Wagguja*) oli Vana-Vigala mõisa karjamõis Vigala kihelkonnas Läänemaal.

## Viited

## Välislingid
*
Söderbi mõis

**Söderbi mõis** (saksa keeles *Söderby*; ka **Lõuna mõis**) oli Suuremõisa mõisa kõrvalmõis Vormsi kihelkonnas Läänemaal.

Vana pärimuse kohaselt viisid Vormsi elanikud oma maksud Turgu või Hankosse. Et meresõit oli raske, palus rahvas Rootsi riigilt, et see saadaks maksukoguja ka Vormsile elama. Nii juhtuski. Esimese foogti nimi oli Hoppman. Ta laskis Söderby külla ehitada väikese mõisa, mis rahvasuus sai nime *Serbe hoe* (serbe huue). Tegemist oli siis Söderby mõisaga. Hiljem viidi mõisa keskus üle Obholmenisse (Ubbholmen praeguse Hosby aladel). Mõis liideti 1750. aastatel Suuremõisaga ja sellega läks kogu Vormsi saar Stackelbergide suguvõsa valdusse.

## Viited

## Välislingid
*
Hallivere mõis

**Hallivere mõis** (saksa keeles *Hallifer*) oli mõis Vigala kihelkonnas Läänemaal.

Mõis eksisteeris 15.–17. sajandil. Mõisa omanikud olid Üxküllid.

## Viited
Velise mõis

**Velise mõis** (saksa keeles *Schloß Felx*) oli rüütlimõis Vigala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda.

Mõisat on esmamainitud 1264. aastal. Mõisa omanikud olid keskajal Üxküllid. Mõisa keskne ehitis oli kindlustatud vasallielamu (Velise vasallilinnus), Wacke ja hiljem Uexkülli perekonnale kuulunud linnus püsis 1560. aastani. Liivi sõja ajal 1560. aasta septembris põletasid venelased linnuse maha.

19. sajandil, kui Velise mõis kuulus Gustav Heinrich von Wetter-Rosenthalile, ehitati lossi varemete kohale uus. kivist Velise mõisa härrastemaja. Selle ehitamisel kasutati ära linnuse tervemaid müüriosi.

19. sajandi lõpus ostsid mõisa Wetter-Rosenthalidelt Maydellid (kindralleitnant Karl Anton von Maydell (1816–1885)). 

1888. aasta 3. märtsil härrastemaja hävis tulekahjus ja järele jäid vaid kivimüürid. 1889. aastal maja taastati, hoone oli oja poolt kahekorruseline ja pargi poolt ühekorruseline. Maja all säilisid endise kindluse võlvkeldrid. Peahoone ümbrusse kerkisid vajalikud majandushooned ja kujundati avar park. 

Velise mõisa pargis asub ka Velise mõisa Wetter-Rosenthalide kalmistu. Umbes 200 meetri kaugusel põhja pool, Velise jõe teisel kaldal, paikneb Velise mõisa hilisem, Maydellide suguvõsa kalmistu. 

## Viited

## Välislingid
*
*Jaanus Kiili,  Velise Rosenthalide kadunud maailm Raplamaa Sõnumid, nr 23, 10. juuni 2015
Vilivalla mõis

**Vilivalla mõis** (ka Villivalla mõis; saksa keeles *Williwalla*) oli Suuremõisa mõisa kõrvalmõis Pühalepa kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati 1783,  moodusti   Hiiesaare ja Suuremõisa osadest.

Jacob Pontus krahv Stenbock (surn. 1824) loovutas Loja ja Vilivalla mõisad oma vanemale pojale ooberst Jacob Wilhelm Stenbockile  (1766–1808). 1800. aastal pantis  krahv Jacob Wilhelm Stenbock Loja, Vilivalla ja Partsi mõisad kammerhärra parun Otto Reinhold Ludwig von Ungern-Sternbergile ja sellest ajast peale on Vilivalla Suuremõisa kõrvalmõis kuni 1909. aastani. 

1909. aastal omandas Partsi (809 tessatiini), Loja (3123 tessatiini) ja Vilivalla mõisad Kovenski kubermangu mõisnik Clemens Zvõtsevitð, kuid müüdi 1913. aastal võlgade katteks oksjonil Doni Agraarpangale ning 1913. aastal müüdi Partsi (809 tessatiini), Vilivalla, Loja (3123 tessatiini) ja maakoht Suuremõisa mõisast Talurahva Põllupangale. 

Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.
## Viited

## Välislingid
*
*Vilivalla mõis (Pühalepa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Saardu mõis

**Saardu mõis** (saksa keeles *Saardo*) oli Kiideva mõisa kõrvalmõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna.

## Viited

## Välislingid
*
Sinalepa mõis

**Sinalepa mõis** (saksa keeles *Sinnalep*) oli rüütlimõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna.

Mõis rajati 1673 Parila mõisast eraldatud alast.

Mõisa alad ja mõis kuulus 1594. aastast kuni 1919. aasta maareformini Kursellide suguvüsa liikmetele.

## Viited

## Välislingid
*
*Sinalepa mõis (Ridala khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Nakamaa mõis

**Nakamaa mõis** (saksa keeles *Nakkama*) oli Mäemõisa mõisa karjamõis (poolmõisa staatuses) Ridala kihelkonnas Läänemaal.

## Viited

## Välislingid
*
Mäemõisa mõis

**Mäemõisa mõis** (saksa keeles *Berghof*) oli rüütlimõis Läänemaal Ridala kihelkonnas. Nüüdisajal jääb endine mõisasüda Panga küla territooriumile.

Mõisast on esimesed teated 16. sajandist.
	
## Viited

## Välislingid
*
*Mäemõisa mõis (Ridala khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Võnnu mõis

**Võnnu mõis** (saksa keeles *Wenden*) oli rüütlimõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna.

Mõisat on esmamainitud 1341. aastal. Mõis kuulus keskajal Tittferitele, Põhjamaade seitsmeaastase sõjani Jakob Tittferile. 

1581. aastal kinkis Rootsi kuningas Johan III mõisa, Läänemaa Rootsile vallutanud Rootsi feldmarssal Karl Henriksson Hornile, kes oli ka Rootsi Haapsalu linnuselääni asehaldur. Karl Hornilt päris Võnnu mõisa (rootsi k. *Wenden*) poeg marssal Henrik Karlsson Horn (1578–1618) ja seejärel vabahärra Henrik Henriksson Horn  (1618–1693). 1662. aastal ostis mõisa krahv Magnus Gabriel De la Gardie, kuigi enamuse raha jäi võlgu ja 1665. aastal krahv Magnus Gabriel De la Gardie pantis mõisa major Heinrich Knorringile ning 1678. aastal müüs ta mõisa Johan Löwensteinile. 1684. aastal mõis redutseeriti Rootsi riigile, kuid Hornid esitasid nõude ja said mõisa tagasi.

1726. aastal loovutas Henrik Henriksson Horni õe Helena tütar, krahvinna Henrietta Beata Gronhjelm vastavalt lepingule  kõik oma 1698 omandatud õigused Võnnu mõisale õemehele Gustav Wilhelm von Fersenile  (1673–1739), kelle pärija oli Liivimaa maanõunik Karl Gustav von Fersen (1717–1790). 1816. aastal ostis mõisa Charlotte Helene Elisabeth von Ungern-Sternberg (sünd Below), kes loovutab 1849. aastal Võnnu mõisa oma pojale Gustav von Ungern-Sternbergile  (1821–1876) (kellele kinnistati veel Jõesse ja Keskvere mõisad), kelle pärija otseste järglaste puudumisel oli 1878 tema vend krahv Ewald von Ungern-Sternberg  (1824–1899). Ewald Ungern-Sternberg moodustas Võnnu, Jõesse ja Keskvere ja Ungru mõisadest fideikomissi. Krahv Ewald von Ungern-Sternbergi pärija fideikomissi järgselt oli 1900. aastal tema poeg krahv Ewald von Ungern-Sternberg (1863–1909) (kellele kinnitati Võnnu, Jõesse, Keskvere ja Ungru mõisad) ning tema pärija fideikomissi järgselt oli tema vend krahv Klaus von Ungern-Sternberg (1877–1934)  (kellele kinnistati Võnnu, Ungru, Jõesse, Keskvere, Tagavere, Vidruka mõisad).

Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.

## Viited

## Välislingid
*
*Võnnu mõis (Ridala khk) Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kiska mõis

**Kiska mõis** (saksa keeles *Kiska*) oli Vatla mõisa kõrvalmõis Karuse kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Lääneranna valda.

Kiska mõis rajati 1773 Mõisaküla mõisa ja Mõtsu mõisast eraldatud aladest. Algul oli Kiska mõis iseseisev mõis, hiljem sai see Vatla mõisa kõrvalmõisaks.

## Viited

## Välislingid
*
*Kiska mõis (Karuse khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Pivarootsi mõis

**Pivarootsi mõis** (saksa keeles *Piwarootz*, varem *Paulsruhe*) oli rüütlimõis Karuse kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Lääneranna valda.

Mõis rajati 1670. aastatel Karinõmme mõisast eraldatud alast.

## Pivarootsi mõisa tuuleveski
1869. aastal ehitatud Hollandi tüüpi tuulikus jahvatati vilja viimati 1920. aastatel, kuid Teise maailmasõjani jäi veskiümbrus külanoortele meelepäraseks kogunemis- ja peopaigaks. Pärast sõda oli tuulik mõnda aega kasutusel Nõukogude piirivalve vaatetornina, kuid jäi siis peagi seisma. 1990. aastate alguseks olid tuulikust alles vaid murenevad paekivimüürid. Pärast viieaastast taastamist rajati Pivarootsi tuulikusse Peeter Punga eestvõtmisel suurejooneline puhkekompleks. Tuuliku neljal korrusel asuvad söögi- ja kaminasaal, koosolekuruum, saunakompleks ning kahekohaline sviit ööbijatele, samuti väike muuseum.

## Viited

## Välislingid
*
Hanelu mõis

**Hanelu mõis** (saksa keeles *Hannela*) oli Laagna mõisa karjamõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Hermamäe mõis

**Hermamäe mõis** (ka **Härmamäe mõis**; saksa keeles *Hermannsberg*) oli rüütlimõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Orjaku mõis

**Orjaku mõis** (saksa keeles *Orjak*) oli Emmaste mõisa kõrvalmõis Käina kihelkonnas Hiiumaa Kassari saarel Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Hiiumaa valda.

Mõis rajati 1603. aastal. Esialgu oli mõis iseseisev. 1821. aastast kuulus mõis Emmaste mõisa omanikule Karl Magnus de la Gardiele ja Orjaku mõisast sai Emmaste mõisa kõrvalmõis.

Orjaku viimane mõisnik oli Alexander Thomas Eduard Nikolai von Hoyningen-Huene (1874–1950), kes esimese maailmasõja ajal oli saanud süüdistuse Saksamaa kasuks spioneerimises ja Siberisse saadetud. Temale kuulus ka Emmaste mõis, mille kõrvalmõis oli Orjaku. Alexander Hoyningen-Huene lahkus novembris 1918 Eestist koos Saksa vägedega.

## Viited

## Välislingid
*
*Orjaku mõis (Käina khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Jaama mõis (Jõhvi)

**Jaama mõis** ka Vihtse mõis, Sirenitsa mõis, Jama ehk Vasknarva mõis (saksa keeles *Wichtisby, (Gut) Wichtisby-Syrenetz*) oli riigimõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Joala mõis

**Joala mõis** (saksa keeles *Joala*) oli rüütlimõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Ida-Viru maakonda Narva linna Kreenholmi linnaosas.

Mõis asutati 17. sajandil Joala küla (? 1497 *zu dem valle*, 1552 *thom Valle*, ? 1583 *Iwanküll oder Joanküll*, 1615 *Johallaby*, 1620 *Joal by*) kohale; küla sai nime Narva joa järgi. 

18. sajandil töötas mõisa maadel Joala mõisa saeveski, mis 12 saeraamiga võis saagida 300–400 palki ööpäevas; see kuulus tol ajal suurimate saeveskite hulka kogu Venemaal.

1819. aastal rentis Paul Momma endise saeveski, mille ta vanutusveskiks ümber ehitas ja asutas Narva jõe idakaldale Joala mõisa maadele Narva linavabriku, hilisema nimega Narva kalevivabrik.

1821. aastal omandas pankrotistunud Robert Thorley Boltonilt (1763–1818), Joala mõisa, Narvast pärit Peterburi kaupmees Benedict Cramer (1768–1849). Benedict Cramer (venepäraselt Venedikt Venediktovitš Kramer) tegutses Peterburis ja oli ka Vene-Ameerika, Vene-Ameerika Kompanii juhtkonnas. kompanii osanikud asusid Peterburis, kohapeal Alaskal asutatud Uus-Arhangelski linnas aga juhtis kompanii tegevust kompanii ülem, kes oli ühtlasi ka Vene-Ameerika kuberner. Ameerikas teenitud rahaga hakkas Narva rae kommertsbürgermeister Benedict Cramer kokku ostma Narva ümbruse mõisaid lisaks varem isapoolse vanaisa Lorenz Crameri (1692–1764) poolt Jamburgi maakonnas omandatud Lilienbachi mõisale. Benedict Crameri isa Benedict Cramer (1728–1799) oli Narva raehärra ja puidukaupmees Narvas.

1822. aastal alustas endise vaseveski ja sepatöökoja asemel Narva külje all Georgi saarel tegevust G. Schwartzi kalevivabrik. Vennad Karl ja Georg Schwartz rentisid ala Georgi saarel Joala mõisa omanikult Peterburi 1. gildi kaupmehelt Benedikt Cramerilt.

1825. aasta lõpul ja 1826. aasta algul ehitas Joala mõisalt renditud Narva jõe vasakule kalda alale kalevivabriku, Narva 2. gildi kaupmees Joseph Nüsser. Ettevõte likvideeriti 1830. aastal.

Mõisa alale jäid 1857. aastal loodud Kreenholmi Manufaktuuri tööstusehitised.

Järgnevalt kuulusid Georg Wilhelm von Cramerile (1812–1882) Joala, Aa mõis, Mustajõe ja Laagna mõis.
1880. aastal ostis Kreenholmi Vabriku Ühisus mõisa omaniku Georg Wilhelm von Crameri käest Joala mõisa, maad ja selle juurde kuulunud Kulgu tellisetehase. 1881. aastal alustati Narva Aleksandri kiriku ehitust Joala mõisa maale, mille mõisaomanik Georg von Kramer Narva Aleksandri kirikule kinkis.

1970. aasta seisuga oli tõendatud, et mõisa peahoone oli hävitatud ja muudest hoonetest jäid tall ja kuivati. 
## Viited

## Välislingid
*
*Narva kaupmehe tütar keisri kojas (Anna Kramer), Uus Eesti Narva uudised, nr. 192, 28 august 1939
Juhkentali mõis

**Juhkentali mõis** (saksa keeles *Joachimsthal*; ka **Joaoru mõis**) oli Joala mõisa kõrvalmõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Kudruküla mõis

**Kudruküla mõis** (saksa keeles *Kutterküll*) oli Narva linnamõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.

Kudruküla mõis kuulus alates 1646. aastast Narva linnale, kui Rootsi kuninganna Kristiina selle privileegiga 1. juulist 1646 igaveseks ajaks Narva linna patrimoniaalmõisaks  lootsiteenistuse ülalpidamiseks andis. Enne seda oli mõis kuulunud ooberstleitnant Wolter von Vietinghoffile. Privileegiga anti Narva linnale Kudruküla küla, mis asus Narva poolel jõesuu juures kõigi sinna juurde kuuluvate päraldistega ja varadega.

Rootsi kuningas Karl XI kinnitas 1687. aastal Kudruküla kuulumist Narva linnale, kuid 1688. aastal mõisade reduktsioonikomisjon määras mõisa riigi omandisse. Põhjasõja järel 13.10.1725 konfirmeeris Venemaa keisrinna Katariina I Kudruküla mõis Narva Magistraadile.

Kudruküla mõisa maale on rajatud Narva-Jõesuu.
## Muu
Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registri põhjal kuulus Kudruküla mõis Tallinna linnale, kuid teised allikad, sealhulgas Rahvusarhiivi Kinnistute register, räägivad sellele vastu.
## Vaata ka
*Kudruküla
*Kudruküla, Narva lahuslinnaosa
## Viited

## Välislingid
*
*Kudruküla mõis (Vaivara khk), Kinnistute register
Olgina mõis

**Olgina mõis** (ka **Olgino mõis**; saksa keeles *Olgina*) oli Hermamäe mõisa kõrvalmõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Meriküla mõis

**Meriküla mõis** viitab kahele Eestimaa kubermangu mõisale:
*Meriküla mõis (Vaivara) Virumaal Vaivara kihelkonnas
*Meriküla mõis (Viru-Jaagupi) Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas
Puhkova mõis

**Puhkova mõis** (saksa keeles *Karropall*, ka *Puchkuwa*) oli mõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Pähklimäe mõis

**Pähklimäe mõis** (ka **Pähklamäe mõis**; saksa keeles *Nöteberg*) oli Arumäe mõisa kõrvalmõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.

Pähklimäel asus alates 17. sajandist **Pähklamäe mõis**, mida tunti Nötebergi nime all. Mõisa ülesandeks oli varustada linnaelanikke toiduainetega. Nüüd on kõik mõisahooned ning park hävinud, alles on vaid ühe kivihoone paekivist müürifragment.

Pärast II maailmasõda rajati Pähklimäe serva linna prügimägi. Nüüdseks on prügila kõrvaldatud.

## Viited

## Välislingid
*
Tuulukse mõis

**Tuulukse mõis** (saksa keeles *Tulus*) oli Laagna mõisa karjamõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Türsamäe mõis

**Türsamäe mõis** (saksa keeles *Türsel*) oli rüütlimõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. Mõis asutati 17. sajandil.

1869. aastal anti Eestimaal vabaks mõisate omandamise õigus, mille järgi ostis Tõnu Walk 3. detsembril 1870 insener-polkovnik Alexander von Seidlitzile (1807–1883) kuulunud Türsamäe ja Vana-Sõtke (Söttküll) mõisa Vaivara kihelkonnas Virumaal, ning Tõnu Walkist sai ühe esimese eestlasest talupojana rüütlimõisa omanik.

Anton Waldmanni surma järel 1898 kinnistati 1901. aastal Vana-Sõtke ja Türsamäe ning mõisamaatükk Tarakuse tema pärijatele, lesk Charlotte Waldmannile ja poeg Harald Waldmannile, kummalegi 2/5 osas ja tütar Adale 1/5 osas. Ada Waldmanni (surma järel 1904) pärisid Jõelähtme, Türsamäe, Vana-Sõtke ja Tarakuse mõisa tema ema Charlotte ja vend Harald. Pärast Harald Waldmanni surma 1904. aastal pärisid mõttelise osa Jõelähtme, Vana-Sõtke, Türsamäe ja Tarakuse mõisast võrdsetes osades tema onu Georg Waldmanni kaks poega (Oskar Konstantin Johannes Waldmann ja Nikolai Rudolf Waldmann) ja kolm tütart (Elisabeth Narusewitsh ja Marta Charlotte von Sivers). Neile kinnistati pool Vana-Sõtke, Jõelähtme, Tarakuse ja Türsamäe mõisast.

## Viited

## Välislingid
*
*Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Türsamäe mõis (Vaivara khk)
Sillamäe mõis

**Sillamäe mõis** (saksa keeles *Sillamäggi*; ka **Uus-Sõtke mõis**) oli poolmõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.

Mõis asutati 1849 Vaivara mõisast eraldatud alast.

## Vaata ka
*Vana-Sõtke mõis

## Viited

## Välislingid
*
Perjatse mõis

**Perjatse mõis** (saksa keeles *Patzhoff*) oli eramõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.

Mõisast on teateid alates 1583. aastast.

## Viited

## Välislingid
*
Meriküla mõis (Vaivara)

**Meriküla mõis** (saksa keeles *Merreküll*) oli poolmõis Virumaal Vaivara kihelkonnas.

## Ajalugu
1796. aastal on nimetatud Meriküla küla. 1861. aastal eraldas Laagna ja Mustajõe mõisnik Iwan von Brevern mõned maatükid ja müüs need Narva raehärrale William Richard Gendtile (1823−1877); nendest aladest moodustati poolmõis. Pärast Gendti surma päris mõisa tütar Gertrude Emilie Gendt (1849−1916). 

1901. aastal ostis selle tema käest vabahärra Reinhold (Roman) von Tiesenhausen (1843−1934). Ehkki ta oli ühtlasi rüütlimõisa omanik, Meriküla poolmõisa tema käest 1919. aasta maareformiga ei võõrandatud. 

1920. aastal omandasid selle temalt kuus eestlast: Peeter Lemming, Friedrich Buksmann, Peeter Lellep, Arnold Paul Schulbach (aastast 1935 Süvalep) (1888−1968), Johannes Schulbach (1870−?) ja Reinhold Jaakson; Lemming sai mõisast 2/7, ülejäänud igaüks 1/7 osa. 1930. aastal omandas terve mõisa Peeter Lellep. 1934. aastal läks aga valdus oksjonile ja selle omandas Pärislaenu Pank.

## Vaata ka
*Meriküla

## Viited

## Kirjandus
*Uustalu, Märt. *Ida-Virumaa mõisad. Omandisuhted 1241−1919*. Lisaköide. Magistritöö. Tartu: 2010. Lk 456-458. 

## Välislingid
*
Tamaulipase osariigi lipp

Tamaulipase osariigil puudub ametlik lipp.

2011. aastal kehtestati Tamaulipase osariigi vapi lipul kasutamise kord.

## Endised lipud

Pilt:Flag of the Republic of the Rio Grande.svg| Republica de Río Grande provintsi lipp (1840)


## Vaata ka
*Tamaulipase osariigi vapp

## Viited
Vaivara kirikumõis

**Vaivara kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Waiwara*) oli kirikumõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.

## Vaata ka
*Vaivara kirik
*Kirikuküla (Vaivara)
*Vaivara vana kalmistu

## Viited
Vallisaare mõis

**Vallisaare mõis** (saksa keeles *Usnowa*) oli poolmõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Vasknarva mõis

**Vasknarva mõis** (saksa keeles *Nyslott, Syrenetz*) oli Jaama mõisa kõrvalmõis Vaivara kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Ida-Viru maakonda Alutaguse valda.

Keskajal ja hiljemgi oli mõisa juures Vasknarva linnus. 

17.–18. sajandil oli Vasknarva linnuse ümbruses venelaste kaluriküla Sõrenets.

## Viited

## Välislingid
*
Riigi mõis

**Riigi mõis** (ka **Vaasovi mõis**; saksa keeles *Wasahof, Wrangelshof*) oli Hermamäe mõisa kõrvalmõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.

Mõisasüda asus Narva jõe kaldal, Narva linnast umbes 6 km loodes ja Narva-Jõesuust umbes 5 km kagus. Tänapäeval jääb see Tõrvajõe küla territooriumile.

1593. aastal immiteeris Rootsi kuningas  Johan III, pool Tõrvajõe küla 3 1/2 adramaaga, Kabala Tönnis Wrangelli  lesele, 1614. aastal kinnitas Rootsi kuningas  Gustav II Adolf Tõrvajõe küla kuulumist vendadele Hermann ja Hans Wrangellile. 1623. aastal läänistas Gustav II Adolf, Harju-Viru õiguse järgi Riigi mõisa koos poole Vaivara, Karropalli ja Vepsküla küladega feldmarssal Hermann von Wrangellile (1587–1643). 1622/1643. aastate vahel tekkis Vaivara Tõrvajõe ja "Wayskülli" alal uus mõis, mida nimetati ka Wrangelshofiks, mille juurde Hermann Wrangell ostis veel Fromhold Lepsilt Sõtke küla ja liitis selle mõisaga. 1643. aasta testamendiga, pärandas kuninglik nõunik ja feldmarssal Hermann von Wrangell Riigi mõisa oma teisele pojale, Rootsi kindralmajor Johan Mauritz vabahärra Wrangel af Lindebergile  (1616–1665). 

1684. aastal müüsid Johan Mauritz Wrangeli pärijad mõisa, Alatskivi mõisa omanikule Rootsi sõjaväe ooberst Joachim Cronemannile (u 1625–1703). Põhjasõja järel, Eestimaa liitmisega Moskva tsaaririigiga oli Riigi mõis koos päraldistega Moskva tsaari õukonna kantselei käsutuses ja keisri disponent Narvas Philip Moscoff sai Riigi ja Arumäe mõisad keisrilt enda valdusesse. 1755. aastal vaidlustas Joachim von Cronmanni tütrepoeg sillakohtunik Otto Magnus von Rehbinder, Narva linna õiguste pärast Riigi mõisa ja selle juurde kuuluvate Narva ümbruse maade pärast ning Venemaa keisririigi Senati ukaasiga tunnistati ta mõisa omanikuks, kuid loovutas 10 000 hõberubla eest oma õigused mõisatele kammerhärra Karl von Sieversile (1710–1774).

Karl Joachim krahv von Sivers pantis ja 1794. aastal müüs Hermamäe, Laagna ja Riigi mõisad Karl Georg Arps von Arpshofenile (1742–1804). 1873. aastal tema lesk Olga Henriette Elisabeth von Arpshofeni (sünd Warneck) loobus oma õigustest Hermamäe ja Riigi mõisatele oma poja assessor Alexander von Arpshofeni  (1838−1888) kasuks. 1908. aastal liideti Riigi mõisaga,  Hermamäe mõis.

## Viited

## Välislingid
*
*Riigi mõis (Vaivara khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Vaivara mõis

**Vaivara mõis** (saksa keeles *Waiwara*, teised nimed *Siivertsi*, *Siewershof*) oli rüütlimõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.

Vaivara mõisa (saksa k. *Waiver*) aladel oli 16.-17. sajandil Suur- ja Vana-Vaivara külad, mis kuulusid Laagna mõisale. Suur-Vaivara küla kohal (praeguse Sinimäe aleviku kohal) asus oletatavalt ka mõis. 1498. aastal vahetas Hans von Wrangell Laagna (Kydenurm) mõisa Hans Szoyega Wayeuer (Vaivara) und Jhekesz külade vastu ning kuni aastani 1552 valdas piirkonda Johann von Wrangell. Alates 1552. aastast on omanikuna märgitud Arend Asserienit, 1647. aastal  müüs Johan Hastfer "Waiferi" (Vaivara?) maad, Reinhold von Wrangellile (1600–1654). 1687. aasta reduktsioonikomisjoni otsusega olid ooberst Reinhold von Wrangelli pärijad on tema pojad. Reinhold sai Annikvere mõisa ja Bernhard Johann von Wrangell (surn. 1690) sai Laagna mõisa. Komisjoni otsusega  kuulusid Bernhard (Berend) Johann von Wrangellile Laagna ja Meriküla mõisad, külad Peutz, Sirgola, Metzküll, Uddrias, pool Suur-Vaivarast ja Väike-Vaivarast ja Mustajõe mis olid reduktsioonist vabastatud.

Vaivara mõis asutati 18. sajandi keskel, kui 1759. aastal kammerjunkur ja rittmeister Bernd Gustav von Wrangell  (1737–1767) müüs Vaivara ümbruse maad, Laagna mõisast, oma isa Heinrich Wilhelm von Wrangelli nõusolekul Laagna mõisa krahv Karl von Sieversile. Laagna ja Vaivara mõisniku Karl von Sieversi abiga sai teoks Vaivara kiriku ehitus, mis pühitseti 10. juulil 1776.

1793. aastal müüs  ooberstleitnant krahv Carl Sievers, Vaivara mõisa Karl Georg von Arpshofenile  (1742−1804). Narva 1. Gildi kaupmehe vabahärra Karl Georg von Arpshofeni pärandijagamisel sai Vaivara mõisa koos küladega ja hajataludega Perjata, Kannuka, Muddiküll, Sirgala, Sottküll, Metsküll ja Jöggosse tema poeg, Karl Gottfried von Arpshofen (1788–1866). 1826. aastal müüs Karl Gottfried von Arpshofen osa mõisamaadest oma vennale Gerhard Heinrich von Arpshoffenile. 1850. aastal müüs ta ka Sillamäe veskikoha ja sinna juurde kuuluva raieõigusega Vaivara metsades, haagikohtunik insenerleitnant Friedrich Ludolph von Seidlitzile.

1867. aastal omandas mõisa tõeline salanõunik, ülemõuemeister Konstantin von Korff  (1832–1895), kelle surma järel olid pärijad 1896. aastast tema pojad Nikolai ja Leopold von Korff, kuid testamendi alusel jäi eluaegse valduse õigus tema lesele Marie Magdalene Anette von Korffile (sünd. von Rosen). 1901. aastast sai pärijatevahelisel kokkuleppel Vaivara mõisa Nikolai von Korff.

Vaivara mõisahoone asus Sinimägedest idapoolseima - Lastekodumäe keskel. Vaivara mõisahoone kuulus kuni 1919. aasta riigistamiseni von Korffidele, 1920.-30. aastatel tegutses hoonetes  Eesti Punase Risti Narva osakonna Vaivara lastekodu. 

16. augustil 1941, süütasid  Vaivara mõisahoone Narva jõe taha taganevad hävituspataljonlased. Oru lossi süütasid hävituspataljonlased taganemisel juba 13. augustil 1941.

## Vaata ka
*Sievers (aadlisuguvõsa)
*von Korff
## Viited

## Välislingid
*
Linda tänav (Narva)

**Linda tänav** on tänav Narvas Kerese linnaosas. Tänav on saanud nime Kalevipoja ema Linda järgi.

Linda tänav algab Paul Kerese tänavalt, ristub Kosmonaudi, Lembitu ja Malmi tänavaga ning lõpeb Madise tänaval. Tänava pikkus on umbes 615 m.

Enne 1920. aastat oli selle tänava nimi **Olga tänav** (**Ольгинская улица**). 1929. aasta linnaplaanil oli tänava nimi **Linda tänav**. Osa nüüdisaegsest tänavast kandis 1912. aasta plaanil nime **Nikolai tänav**, 1927. aasta linnaplaanil **Kogukonna tänav** ja 1952. aastal nimetati see ümber **Transpordi tänavaks**. 

Linda tänaval asuvad endise Baltijetsi tehase hooned.

## Hoonestus
* Linda 4 paikneb kuuekorruseline büroohoone, mis on ehitatud 1968. aastal.

## Viited
Najat Vallaud-Belkacem

**Najat Vallaud-Belkacem** (sünninimi **Najat Belkacem**; sündinud 4. oktoobril 1977 Beni Chikeris) on Maroko päritolu Prantsusmaa poliitik, Sotsialistliku Partei liige. Ta oli 26. augustist 2014 kuni 10. maini 2017 Prantsusmaa haridusminister.

Ta sündis aastal 1977 Marokos Orientaalregioonis Nadori provintsis Beni Chikeris teise lapsena seitsmelapselises peres. Aastal 1982 sõitis tema ema koos lastega Prantsusmaale, kus ta isa töötas Amiensis ehitustöölisena. Amiensis kasvas ta üles ja lõpetas keskkooli. Ta lõpetas aastal 2002 Pariisis kooli Institut d'études politiques de Paris.

2007. aasta Prantsusmaa presidendivalimiste ajal osales ta valimiskampaanias Ségolène Royali sekretärina. 

16. maist 2012 kuni 25. augustini 2014 oli ta Prantsusmaa naisõigusluse minister. 26. augustil 2014 sai temast Prantsusmaa esimene naisharidusminister.

## Isiklikku
Ta on 27. augustist 2005 abielus oma ülikoolikaaslase Boris Vallaud'ga. Ta on juurtelt maroko ja hispaania verd. Usundilise kuuluvuse kohta ütleb ta end olevat *mittepraktiseeriv moslem*.
Mnemoturniir

**"Mnemoturniir"** on  Eesti vanim mälumängusaade. Esimene saade oli Eesti Raadio Vikerraadio programmis eetris 23. detsembril 1967.  

Soome Yleisradio saate "Viisaisten kerho" ('Tarkade Klubi') eeskujul pakkus saate idee välja spordireporter Toomas Uba, saate ristiisaks sai raadiotoimetaja Peeter Hein. 

Esimene saatejuht oli Andres Vihalem (1967–1969) ja Tarkade Klubi algkoosseisu kuulusid Tallinna Polütehnilise Instituudi rektor Agu Aarna, arheoloog Tanel Moora, raadio-ja teleajakirjanik Valdo Pant, tehnikateadlane Ustus Agur, sümfooniaorkestri kontsertmeister Voldemar Saul, küberneetik Mark Sinisoo, arst Matti Tarum, teletoimetaja ja tõlkija Hardi Tiidus, Toomas Uba ja Eesti Raadio peatoimetaja Ivar Viil. Peagi hakkas saadet juhtima Toomas Uba, talle järgnesid Hans Kiiver ja Esko Tasa. Kõige kauaaegsem saatejuht Siim Kallas juhtis mängu 13 aastat (1976–1989). Vastajate hulgas on olnud Leo Normet, Jevgeni Nurmla, Priit Palmer, Kuldev Ploom, Eik Sagen, Indrek Salis, Tõnu Talve, Toomas Tamla, Jüri Aarma jt.

Tuntud küsijate hulgas on ja olid Rein Laumets Tallinnast ja Ago Sambla Joaveskilt, Anatoli Põder, Rosalie Kontus, Heino Gustavson, Otto Kaber, Harald Tammik, Uno Vällo, Harri Tamsalu, Olev Luhaveer, Vello Järvala, Harry Tulp, Kalev Roop, Arnold Talvet, Olev Tarto, Arne Kuusmann, Ene Viimne, Ilmar Lumiste, Olev Luhaveer, Endel Rössler, Ülo Kruuse, Hans Uba jt.

Saadet on veel juhtinud Hillar Nahkmann, Mart Ummelas ja  Uku Toom. 2015. aasta sügisel asus "Mnemoturniiri" juhtima Tarmo Tiisler. "Mnemoturniiri" mängijate põhikoosseisu kuuluvad Marju Kõivupuu, Ivo Linna, Hannes Rumm ja Reimo Sildvee. Saate toimetaja on Marje Lenk.

Tuhandes saade oli eetris 26. juulil 1987. 14. märtsil 2021 oli eetris 2678.saade. Küsijaid on Rein Laumetsa andmetel läbi aegade kokku 2700-2800.   

"Mnemoturniiri" ajaloo esimene saade naisosaleja Marju Kõivupuuga oli  Vikerraadios 15. veebruaril 2015

Mälumängu staažikaim küsimuste esitaja Rein Laumets avas 2017. aasta detsembris Kehra külas "Mnemoturniiri" juubelile pühendatud kuusepargi. Pargis on nimelised puud 55 tublimale küsijale, 9 saatejuhile ja 47 klubi liikmele läbi aegade. Samuti neljale saate toimetajale.   Rein Laumets esitas esimese eetris kõlanud küsimuse 23. märtsil 1968. aastal. 23. detsembri 2018 seisuga oli saates kõlanud 1447 Rein Laumetsa küsimust. 17. oktoobril 2021 kõlas eetris Laumetsa 1500. küsimus ning detsembris 2023 täitus 1525. küsimus. 

Saade on järelkuulatav Vikerraadio kodulehel saadete arhiivis.

## Viited

## Kirjandus

*Mart Ummelas, "Mnemoturniir. 3000 küsimust ja vastust."
*R. Laumets, T. Kuningas, "Tähelepanu! "Mnemoturniir." Estica." Perioodika, 1992
*R. Laumets, "Tähelepanu! Mnemoturniir. Parimad küsimused 1972–2003. Tänapäev, 2004
*R. Laumets, "Tähelepanu! Mnemoturniir. 1000 küsimust ja vastust aastatest 1968–2020" Varrak, 2021

## Välislingid
*"Mnemoturniir" Vikerraadio kodulehel
Gudermessi rajoon

**Gudermessi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigis. Piirneb idas Dagestaniga.

Rajooni halduskeskus on Gudermess.

## Viited

## Välislingid
Päevakaja

"**Päevakaja**" on raadiosaade, mis on eetris igal õhtul ja edastab uudiseid. Esimene saade oli eetris 6. oktoobril 1958; ühtlasi vanim järjepidevalt eetris olnud Eestis raadiosaade.

Saadet kannavad üle Vikerraadio, Klassikaraadio ja Raadio Tallinn, .

Saadet on juhtinud teiste seas Erki Berends

## Vaata ka
*"Aktuaalne kaamera"

## Viited

## Välislingid
*Saade Vikerraadio kodulehel
Tähed jääl

"**Tähed jääl**" oli Kanal 2 telesaatesari, mis oli eetris 2012. aasta sügishooajal. Saate originaalformaat on "Dancing on Ice" ja see on pärit Suurbritanniast.

Saade oli heategevuslik, saadete käigus korjati raha Tallinna Lastehaigla uue reanimobiili ostuks. 

Saadet juhtisid Liina Randpere ja Jaak Prints.

## Viited

## Välislingid
*Saatest Kanal 2 kodulehel
Šatoi rajoon

**Šatoi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Šatoi.

## Viited

## Välislingid
Buratino tegutseb jälle

"**Buratino tegutseb jälle**" on 83-osaline telelavastus lastele, mis oli esimest korda eetris aastatel 2002–2005 Eesti Televisioonis. Stsenarist Wimberg ehk Jaak Urmet ning toimetaja ja produtsent Margus Saar. Sarja režissöörid on Karin Nurm, Stina Kordemets ja Salme-Riine Uibo, näitejuht Priit Võigemast, helilooja Tauno Aints, kunstnik Kaie Kal ning grimmikunstnikud Tiina Leesik, Mare Bachman ja Kairit Nieländer.
Telelavastuse idee kasvas välja lavakunstikooli XX lennu bakalaureuselavastusest "Burattino" Tallinna Linnateatris (2000), mille lavastas kursuse juhendaja Elmo Nüganen. Sarja tunnuslaulu helilooja on Olav Ehala. 
  
Sarja sünopsis: Ühel toredal päeval lahkusid neli head sõpra Buratino, Malvina, Artemon ja Pierrot teatrist ja asusid üheskoos elama uues kodus. Nende kodu asub kõrges tornmajas tornmajade rajoonis ühes kahtlaselt Tallinnaga sarnanevas linnas. Uudishimulikud ja püsimatud tegelased avastavad, kuidas on elu nende ümber seatud ja saavad selgeks mõndagi kasulikku. Sisustades aega igasugu ettevõtmistega, kutsudes külla põnevaid inimesi ja käies ise teistel külas, jagavad nad tarkust ning lahutavad mõnusalt meelt nii väikestel kui ka suurtel vaatajatel. 2002. aasta detsembrist kuni 2005. aasta maini esimest korda eetris olnud sarjas astub üles 35 tolleaegset noorema põlvkonna näitlejat ja Buratino "väntas" külla enam kui 80 inimest. Eesti Televisioon tegi menusarjast neli VHS/DVD valikkogumikku ja andis välja heliplaadi.  

## Näitlejaid
*Priit Võigemast – Buratino
*Karol Kuntsel – Artemon
*Anti Reinthal – Pierrot
*Maria Soomets – Malvina
*Ott Aardam – Duremar
*Hele Kõre – Rebane Alice
*Argo Aadli – Papa Carlo
*Mart Toome – Carabas Barabas, Mart
*Evelin Võigemast – Alma-Mari Haljaspuu, nõid

## Viited

## Välislingid
*"Buratino tegutseb jälle" saated Eesti Ringhäälingu veebiarhiivis
*Buratino tegutseb jälle andmekogus IMDb (inglise)
Entel-tentel

**"Entel-tentel"** oli Eesti Televisiooni eetris olnud lastelaulude telesaatesari. Saadete režissöör oli Tiiu Vahi. Saateid juhtis Kalmer Tennosaar, lõppkontserti aga Georg Ots.

Nii mõnestki selles saatesarjas osalenud laululapsest on hiljem saanud kutseline muusik või laulja, näiteks Jassi Zahharov, Klarika Kuusk, Kirsti Kuusk, Kadri Hunt, Aet Ratassepp.

1998. aastal anti välja CD "Entel-tenteli parimad laulud", mis sisaldab 50 laulu.

## Viited
Eesti Kalurite Koondis

**Eesti Kalurite Koondis** on Rootsis tegutsenud väliseesti kalandusorganisatsioon.

Organisatsioon korraldas kongresse, näiteks 1980. aastal Stockholmis.

Organisatsioon andis välja ka trükiseid:
*1980–1983 ilmus ajakiri Eesti Kalur
*"Eesti kalanduse minevikust" (2-osaline koguteos), 1985–1986
*Siina Kembi, "Mineviku radadel", 1986

## Vaata ka
*Eesti Kalurite Liit
*Eesti Kalakasvatajate Liit
*Eesti Kalaliit

## Viited
Pailĭni provints

**Pailĭni provints** on 1. järgu haldusüksus Kambodžas. Asub riigi lääneosas ja piirneb Taiga.

2001. aastani oli osa Bătdâmbângi provintsist. Seejärel oli kuni 2008. aastal provintsiks nimetamiseni provintsiväline omavalitsusüksus.

Pärast punakhmeeride valitsuse kukutamist 1979. aastal jäi Pailĭn kuni 1997. aastani nende tugipunktiks, kus varjasid end Pol Poth ja teised punakhmeeride juhid.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb kaheks ringkonnaks:

*Pailĭni ringkond
*Sala Krau ringkond
Tujurikkuja

"**Tujurikkuja**" oli meelelahutuslik telesaade, mille tootjaks on Catapult Films ja mis oli ETV eetris 2008.–2015. aasta vana-aastaõhtul. Saates pilati Eesti ühiskonnaga seotut.

Saate tunnusmeloodiaks oli "Siuhh-sauhh polka".

## Näitlejaid
*Märt Avandi
*Ott Sepp
## Tunnustus

* 2012 Kultuurivedur (saate "Tujurikkuja" meeskond) 

## Viited

## Välislingid
*YouTube: Tujurikkuja 2015 - "Ei ole üksi ükski maa"
*Catapult Films Tujurikkuja esitusloendid
*Tujurikkuja (2008) andmekogus IMDb (inglise)
*Tujurikkuja (2009) andmekogus IMDb (inglise)
*Tujurikkuja (2010) andmekogus IMDb (inglise)
*Tujurikkuja (2011) andmekogus IMDb (inglise)
*Tujurikkuja (2012) andmekogus IMDb (inglise)
*Tujurikkuja (2013) andmekogus IMDb (inglise)
*Rahva Tujurikkuja (2014) andmekogus IMDb (inglise)
*Tujurikkuja (2015) andmekogus IMDb (inglise)
Ruubassaare tee

**Ruubassaare tee** on tänav Paides.

Tänav algab Pärnu tänavalt ja lõppeb tupiktänavana. Tänava pikkus on umbes 1500 m.

## Vaata ka
*Paide tänavate loend
Eesti Meremeeste Union

**Eesti Meremeeste Unio(o)n** oli väliseesti merendusorganisatsioon. Organisatsioon loodi 1940 Eesti Meremeeste Kutseühingu järglasena. Unioon lõpetas tegevuse 1995, kui asutati Eesti Meremeeste Sõltumatu Ametiühing.

Unioon andis välja bülletääni Eesti Meremees.

## Viited

## Välislingid
*
Love Yourself

**"Love Yourself"** on Kanada laulja Justin Bieberi repertuaari kuulunud laul, mis ilmus tema neljandal stuudioalbumil "Purpose". Laulu autorid on Bieber, Ed Sheeran ja Benjamin Levin. Laulu produtseeris Levin. See anti välja 9. novembril 2015 albumi kolmanda singlina.
Järve tee (Paide)

**Järve tee** on tänav Paides.

Tänav algab Paemurru ja Mündi tee ristmikust ja lõppeb Tallinna tänava ja Ringtee tänava ristmikuga. Tänava pikkus on umbes 1700 meetrit.

## Vaata ka
*Paide tänavate loend
Thomas Sankara

**Thomas Isidore Noël Sankara** (21. detsember 1949 Yako – 15. oktoober 1987 Ouagadougou) oli Burkina Faso sõjaväelane, marksistlik revolutsionäär, panafrikanistlik teoreetik. Ta oli 4. augustist 1983 kuni 15. oktoobrini 1987 Burkina Faso president (kes tapeti sõjaväelise riigipöörde käigus). Tema hüüdnimi oli Aafrika Che Guevara.

Ta sündis 1949. aastal Yakos (praeguse haldusjaotuse järgi Passoré provintsis Põhja regioonis); tema isa oli mosi rahvusest, ema fulbe rahvusest. Alghariduse sai ta Gaouas, seejärel jätkusid õpingud Bobo Dioulassos. Vanmad tahtsid, et poeg õpiks katoliku preestriks, kuid ta asus 19-aastaselt sõjaväeteenistusse. Aasta hiljem saadeti ta Madagaskarile Antsirabesse ohvitseride kooli.
Šelkovskaja rajoon

**Šelkovskaja rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Šelkovskaja.

1989. aastal olid 37,5% elanikest tšetšeenid, 31,5% venelased ja 14,7% nogaid. 2010. aastal oli elanikest tšetšeene 81,16%, nogaisid 6,1% ja venelasi 5,42%.

Rajoonis on 25 asulat, mis moodustavad 19 külaasnudust.

## Viited

## Välislingid
Luokė vald

**Luokė vald** (leedu keeles *Luokės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Telšiai rajooni territooriumil.

Valla pindala on 132 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1831 inimest. Valla keskuseks on Luokė alev (2011. aastal oli seal 629 elanikku). Vallamaja aadress on Kuršėnų g.1.

## Külad

## Pilte

Luokė,_seniūnija.JPG|Vallamaja
2010_09_05_8Baltininkai.JPG|Baltininkai
Viekšnaliai,_gatvė.JPG|Viekšnaliai
2010_09_05_9Kuršai.JPG|Kuršai
Viekšnalių_bažnyčia.JPG|Viekšnaliai kirik


## Viited
Abasiini rajoon

**Abasiini rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Karatšai-Tšerkessia Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Inžitš-Tšukun.

Rajoon moodustati 1. juunil 2006 abasiinide kompaktsel asualal. 2010. aastal olid rajooni elanikest on 86,75% abasiinid.

## Viited

## Välislingid

* Abasiini rajooni koduleht
Preesi tänav

**Preesi tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis.
Tänav algab Härjapea tänavalt ja lõppeb Kolde puiesteega ristudes. Tänava pikkus on umbes 380 m.

Aadressil Preesi tänav 5 asub 1938. aastal valminud Tallinna Peeteli kirik.

Preesi tänav sai nime 27. augustil 1930.

## Viited

## Välislingid
Puhangu tänav

**Puhangu tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelguranna asumis.

Tänav algab Sõle tänavalt ja lõppeb Pelguranna tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 870 m.

Puhangu tänav 57 asub Lasteaed Pääsupesa, Puhangu tänav 77 asub Jehoova tunnistajate Tallinna Kogudus ja Puhangu tänav 81 Jehoova Tunnistajate kuningriigisaal.

Tänava äärde kavandatakse Pelguranna trammitee rajamist.


File:Old Soviet dormitory in Tallinn.JPG|Puhangu tänav 10
File:Puhangu 73 2010-07-21.jpg|Puhangu 73
File:2023 Puhangu tn Tallinn.jpg|Puhangu 34, 32, 30


## Ajalugu
Aastatel 1953–1995 kandis tänav vene kirjanik Aleksandr Herzeni auks **Aleksandr Herzeni tänava** nime.

## Viited

## Välislingid
Gadūnavase vald

**Gadūnavase vald** (leedu keeles *Gadūnavo seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Telšiai rajooni territooriumil.

Valla pindala on 139 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1573 inimest. Valla keskuseks on Gadūnavase alev (2011. aastal oli seal 98 elanikku). Vallamaja aadress on Bažnyčios g. 15.

## Külad

## Pilte

Gadūnavas,_seniūnija.JPG|Vallamaja
Panų_kalnas.JPG|Kabel Panų kalnase hiiemäel
Džiuginėnų_piliakalnis.jpeg|Vaade Džiuginėnai hiiemäelt
Gadunavas_square.jpg|Gadūnavase kirik


## Viited