open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kunda hüdroelektrijaam

**Kunda hüdroelektrijaam** ehk **Kunda vana hüdroelektrijaam**, mis ehitati 1893 Kunda jõe ürgorgu, oli tolle aja Baltimaade ja Tsaari-Venemaa üks moodsamaid veejõuseadmeid.

Kunda jõe pikkus on 64&nbsp;km ja langus 90&nbsp;m, sellest Kunda mõisa ja mere vaheline langus on 38&nbsp;m. Sellest tulenevalt on jõe energiaressurss päris suur. Seepärast asuti seda tehnika arenedes kohe ka ära kasutama.

## Esimene veejõuseade
Esimene veejõuseade oli Kunda jahuveski, mis ehitati Kunda mõisa juurde. Seal töötas kaks turbiini: GIRAR ja FRANCIS.

## Teine veejõuseade
Teine veejõuseade töötas 1870. aastast vana tsemendivabriku juures (nüüd silla all) 2,7&nbsp;km jõesuust. Selle 110 hj turbiini valmistas Riia firma R. H. Mantel. Klinkriveski neli kivipaari jahvatasid mehaanilise jõuülekande kaudu klinkrit tsemendiks.

Teise täisautomaatse hüdroelektrijaama rajas OÜ IMG Energy vana jõuseadme tammile, kus veelang on 6 meetrit. Hüdroelektrijaam käivitati 16. aprillis 2003 Kunda jõe silla all. Jaamas töötab Soome firma Waterpumps WP turbiin ja kaks generaatorit. Elektrijaama hüdroturbiinide toodetud elektriline võimsus on kokku 336 kW ja ta on ühendatud Eesti Energia jaotusvõrguga.

## Kolmas veejõuseade
Kolmas veejõuseade ehk **Kunda hüdroelektrijaam** rajati 1893. aastal seoses tsemenditehase põhjaliku rekonstrueerimisega. Elektrijaam ehitati eelmisest pool kilomeetrit allavoolu, kus Kunda jõe ürgorus oli kärestiku langus 9,3 meetrit. Elektrijaama paigaldati üks 260 hj FRANCIS-tüüpi turbiin, mis käitas hammasülekande, ja kahe rihmülekande kaudu kahte SIEMENS-HALSKE alalisvoolugeneraatorit, kumbki võimsusega 105&nbsp;kW, 650&nbsp;V. Elektriseadmed oli toodetud Šveitsis, turbiin aga Riias. Elektrijaam toitis lisaks vabrikule ka õhuliini kaudu sadama kraanat ja Lontova asula elektrivalgustust. Kunda HEJ sai oma aja kogu Venemaa üks moodsamaid veejõuseadmeid, see oli esimese hoone Balti riikides, mis oli spetsiaalselt elektrijaamaks ehitatud.

Kui jõe veetase oli madal ja jõevool veevaena, täiendava energiaallikana kasutati aurumasinaid, mille kütusena kasutati algul kivisütt ja hiljem põlevkivi.

## Kunda hüdroelektrijaam tänapäeval
Elektrijaam töötas tõrgeteta 1943. aastani. Jaam käivitati uuesti 1953. aastal ja see töötas 1971. aastani. 1995. aastal sai lagunenud jaama omanikuks OÜ Generaator E&K. 

Hüdroelektrijaam rekonstrueeriti ja käivitati 28. juunil 2000. Veejõuseadmena töötab vana FRANCIS-turbiin, mis lamerihmülekande abil käivitab kahte 200&nbsp;kW asünkroongeneraatorit. Renoveeritud jaama nimivõimsus oli 400&nbsp;kW ja see oli ühendatud Eesti Energia jaotusvõrguga. 2007. aastal kaotas vee erikasutusluba kehtivuse.

2008. aastal võeti Kunda hüdroelektrijaam kultuurimälestisena kaitse alla. See on üks kolmest kaitse alla võetud hüdroelektrijaamast Eestis.

Riigikohus otsustas 26.02.2026, et elektritootmine Kunda hüdroelektrijaamas ei kaalu üles kahjulikku mõju vee-elustikule. Seega on põhjendatud Keskkonnaameti keeldumine veekasutusloa vaäljastamisest vee paisutamiseks ja elektri toomiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Zákynthose saar

**Zákynthos** (Vana-Kreeka kontekstis **Zakynthos**; 
kreeka keeles ja vanakreeka keeles *Ζάκυνθος*, itaalia keeles *Zante*) on Kreekale kuuluv saar Joonia meres Ileíast läänes ja Kefalloniást 9 km lõunas, üks Joonia saartest. 

Saare lääneosa on mägine, kõrgusega kuni 756 meetrit (Vrachiónase mägi). 

Saare pealinn on Zákynthos.

Zákynthose saar on huvipakkuv turistidele, sest selle rahvusvaheline lennujaam teenindab palju tšarterlende Põhja-Euroopast. Saare hüüdnimi on *To fióro tou Levánte* (itaalia keeles  *Il fiore di Levante*, inglise keeles *The flower of the East*; 'Idamaade õis'), mille andsid saarele veneetslased.

## Välislingid
*Peamiselt turismiinfo (inglise ja kreeka keeles)
*Zante Zakynthos turismi- ja kinnisvarainfo (inglise keeles)
Soojuselektrijaam

**Soojuselektrijaam** (lühend **SEJ**) ehk **soojusjõujaam** on elektrijaam, mis muundab soojusenergiat elektrienergiaks. Soojusenergia kas saadakse loodusest, toodetakse elektrijaamas või on mõne muu protsessi kõrvalsaadus.

Tavaliselt saadakse soojusenergiat orgaanilise kütuse põletamisel ja seetõttu rajatakse SEJ kohta, kus kütus on suhteliselt odav. Kivi- või pruunsütt kasutavad SEJ-d ehitatakse söekaevanduspiirkonda, sest elektrit on märksa odavam transportida kui kütust.

Soojuselektrijaama elektriseadmestiku moodustavad elektrigeneraatorid, jaotusseadmed, pingekõrgendusalajaam, kontroll- ja juhtseadmed ning abiseadmed.

Esimesed SEJ-d rajati 1882 New Yorgis ja Londonis.

SEJ kasutegur on 33–48%. Vastavalt termodünaamika seadustele on kasutegur piiratud turbiini siseneva ja sellest väljuva gaasi absoluutse temperatuuri suhtega. Seepärast nõuab kasuteguri suurendamine kõrgemate temperatuuride kasutamist ja järelikult suuremat rõhku. Minevikus on katsetatud muidki töövedelikke, näiteks elavhõbedat, ning vastavalt konstrueeriti elavhõbedaauruturbiin, sest elavhõbedaaur võib madalamal töörõhul omandada kõrgema temperatuuri kui vesi, aga elavhõbe ei kõlvanud kasutada mürgisuse ja halva soojusjuhtivuse tõttu.

## Liigitus

Kütuse oleku järgi liigitatakse tahket, vedelat, gaasilist ja korraga mitut liiki kütust tarbivaid soojuselektrijaamu.

Soojusmootorite järgi eristatakse auruturbiin-, gaasiturbiin- ja diiselelektrijaamu.

Väljastatava energia järgi eristatakse kondensatsiooni- ja termofikatsioonielektrijaamu.

Koormuse järgi eristatakse baaselektrijaamu ja tippelektrijaamu. Baaselektrijaama koormus on aasta jooksul püsiv, tippelektrijaama koormus võib muutuda järsult.

Eriliiki soojuselektrijaamad on tuumaelektrijaamad, geotermilised elektrijaamad ja päikeseelektrijaamad.

## Kõrvalsaadused

Paljud soojuselektrijaamad saavad lisaks soojusele ja elektrile toota auru. Kõrvalsaadusi tootvaid soojuselektrijaamu nimetatakse koostootmisjaamadeks.

## Maailma võimsaimad soojuselektrijaamad
:

## Soojuselektrijaamad Eestis

* Eesti SEJ
* Balti SEJ
* Iru SEJ
* Ahtme SEJ
* Kohtla-Järve SEJ
* Sillamäe SEJ

## Vaata ka
* Soojuse ja elektri koostootmine
* Jahutustorn

## Viited
Iru soojuselektrijaam

**Iru soojuselektrijaam** (lühendatult **Iru SEJ**; ametlik nimi **Iru Elektrijaam**) on Eesti Energiale kuuluv soojuselektrijaam Maardus. See on Eesti suurim elektri ja soojuse koostootmisjaam.

Kütusena kasutatakse segaolmejäätmeid (jäätmekütus) ja maagaasi. Seejuures oli Iru elektrijaama juures 2013. aastal tööd alustanud jäätmeenergiaplokk Eesti esimene.

## Tehnilised andmed
Iru koostootmisjaama I ehitusjärk valmis 1978. aastal. 

Iru SEJ on suurim elektri ja soojuse koostootmisjaam Eestis: selle elektriline võimsus on 190 MW ja soojuslik võimsus 764 MW ning soojuslik võimsus koostootmisrežiimis 398 MW. 

Iru SEJ põhikütuseks on segaolmejäätmed ja maagaas. Reservkütusena kasutatakse vedelkütuseid (näiteks rasket kütteõli).

2013. aastal alustas Irus tööd jäätmeenergiaplokk, mis kasutab elektri ja soojuse tootmiseks Eestis tekkivaid segaolmejäätmeid.

## Soojustarbijad
Iru SEJ kütab ja varustab sooja veega Tallinna ja Maardu linna. Iru SEJ on Eesti suurim soojuse tootja.

Jaamas töötas 2013. aasta seisuga 49 töötajat. 

## Jäätmeenergiaplokk

2013. aastal tööd alustanud jäätmeenergiaploki soojuse tootmise võimsus on 50 MW ja elektri tootmise võimsus 17 MW.

Energiaplokile pandi nurgakivi 15. juunil 2011. Jäätmeploki üldehitustööd teostas Merko Ehitus, põletusresti tarnis Martin GmbH ja heitgaasi käitlussüsteemi CNIMi tütarettevõte LAB.

Jäätmete kasutamine elektri ja soojuse tootmiseks on Eesti jaoks uus lahendus nii energia tootmises kui ka prügikäitluses. Jäätmeploki valmimisega lõppes Eestis suuremahuline segaolmejäätmete ladestamine prügilatesse, sest Eesti Energia võttis varem prügilatesse rännanud jäätmed kasutusse kütusena. Jäätmeploki tehnoloogia sobib mitmesugust liiki jäätmete põletamiseks ning ei vaja segaolmejäätmete põletamiseelset sortimist, purustamist ega sõelumist. Elektriks ja soojuseks muundatakse Iru elektrijaamas ligi 85% jäätmetes sisalduvast energiast.

Eestis jääb kodusest sortimisest üle ligi 300 000 tonni segaolmejäätmeid aastas. Seni prügilatesse rännanud prügi energeetiline väärtus on aga samaväärne põlevkivi ja hakkpuidu omaga. Kasutades prügi energia tootmiseks, jätab Eesti Energia Iru elektrijaam aastas kasutamata 70 miljonit kuupmeetrit maagaasi.

Täisvõimsusel töötades põletab Iru jäätmeplokk tunnis keskmiselt 27,5 tonni segaolmejäätmeid. Selline kogus jäätmeid tekib aastaga umbes 70 keskmises Eesti kodus. Päevas põletab jaam täisvõimsusel töötades keskmiselt 660 tonni prügi. Iru jäätmeplokk toodab ligikaudu 136 000 MWh elektrit aastas, mis vastab umbes Paide linna ja selle ümbruse elektritarbimisele. Jäätmetest toodetud soojusenergia on ka neljandiku võrra soodsam kui maagaasist toodetud energia.

Üle 90% jaamas kasutatavatest jäätmetest pärineb Eestist, ent tarnekindluse tagamiseks on Eesti Energial lepingud jäätmete tarnimiseks ka Soomest ja Iirimaalt.

## Viited

## Välislingid

*Iru Elektrijaama virtuaaltuur
Jelena Issinbajeva

**Jelena Issinbajeva**, kelle nime kirjutatakse ka **Jelena Isinbajeva**, (sündinud 3. juunil 1982 Volgogradis) on Venemaa kergejõustiklane (teivashüppaja), kahekordne olümpiavõitja (2004, 2008), kolmekordne maailmameister (2005, 2007, 2013) ja maailmarekordi (5,06 m) omanik. 

Tema isa on tabassaraan ja ema venelane.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 2004  Ateenas  
**  **olümpiavõitja** **4.91** 
* 2008  Pekingis
**  **olümpiavõitja** **5.05 MR** 

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2003  Pariisis
**  pronksmedal **4.65** 
* 2005  Helsingis
**  **maailmameister** **5.01 MR** 
* 2007  Osakas
**  **maailmameister** **4.80**
* 2013  Moskvas
**  **maailmameister** **4.89**

#### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

* 2003  Birminghamis
**  hõbemedal **4.60** 
* 2004  Budapestis
**  **sisemaailmameister** **4.86 MR** 
* 2006  Moskvas
**  **sisemaailmameister** **4.80** 
* 2008  Valencias
**  **sisemaailmameister** **4.75** 

#### [[Juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]

* 2000  Santiagos 
** ** juunioride maailmameister** **4.20**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

* 2002  Münchenis
**  hõbemedal **4.55**
* 2006  Göteborgis
**  **Euroopa meister** **4.80**

### [[Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa sisemeistrivõistlused]]

* 2005  Madridis
**  **Euroopa sisemeister** **4.90**

### Maailmarekordid

2003 **4.82** (13. juuli Gateshead)
2004 **4.83** (15. veebruar Donetsk)
2004 **4.86** (6. märts Budapest)
2004 **4.87** (27. juuni Gateshead)
2004 **4.89** (25. juuli Birmingham)
2004 **4.90** (30. juuli London)
2004** 4.91** (24. august Ateena)
2004 **4.92** (3. september Brüssel)
2005 **4.93** (5. juuli Lausanne)
2005 **4.95** (16. juuli Madrid)
2005 **4.96** (22. juuli London)
2005 **5.00** (22. juuli London)
2005 **5.01** (12. august Helsingi)
2008 **5.03** (12. juuli Rooma)
2008 **5.04** (29. juuli Monaco)
2008 **5.05** (18. august Peking)
2009 **5.06** (28. august Zürich)

### Kuldliiga võistlus
 
* 2001 2. koht **4.42** (Rooma)
* 2001 2. koht **4.46** (Berliin)
* 2002 3. koht **4.39** (Monaco)  
* 2004 1. koht **4.92 MR** (3. september Brüssel)
* 2008 1. koht **5.03 MR** (12. juuli Rooma)

### ''Super Grand Prix'' võistlus

* 2003 3. koht **4.52** Ostrava  
* 2003 2. koht **4.60** Tríkala  
* 2003 1. koht **4.78** London 
* 2003 1. koht **4.63** Stockholm 
* 2003 1. koht **4.82 MR** Gateshead
* 2004 2. koht **4.65** Irákleio 
* 2004 1. koht **4.87 MR** Gateshead  
* 2004 1. koht **4.90 MR** London

### ''Grand Prix'' võistlus

* 2003 2. koht **4.62** Lille

## Isiklikku
Jelena Issinbajeva on 173 cm pikk ja kaalub 65 kg. 19. augustil 2009 sai ta Vene armee kapteni auastme.

28. juunil 2014 sündis Jelena Issinbajeval ja ta odaviskajast elukaaslasel Nikita Petinovil tütar.

## Viited

## Välislingid
*Jelena Issinbajeva koduleht
* 
*Isinbajeva: homosid toetavad sportlased ei austa Venemaad, Postimees, 16. august 2013
*Venemaa kangelanna Isinbajeva kavatseb kodumaa hüljata
Myrtooni meri

**Mürtooni meri** on meri Egeuse mere edelaosas. Läänes piirneb Peloponnesose poolsaare ja idas Küklaadide saarestikuga.
Prut

**Prut** (ukraina keeles *Прут*) on jõgi Euroopas.

Algab Ida-Karpaatide põhjanõlvult. Voolab algul kirdesse ja itta läbi Bukoviina. Seejärel pöördub lõunasse ja voolab läbi Moldova. Suubub vasakult Doonausse.

Pikkus 953 km, valgala 27 500 km².
Kreeta meri

**Kreeta meri** (kreeka *Κρητικό πέλαγος* (Kritikó pélagos)) on Egeuse mere osa Kreeta põhjaranniku ja Küklaadide vahel. Saartest suhteliselt lage ja ühtlasi Egeuse mere sügavaim osa.
Energeetika

**Energeetika** (kreeka keeles *energētikos*, tegev) on töötleva majanduse haru, mis tegeleb energiavarude hõlvamisega, muundamisega soovitud energialiigiks (tavaliselt soojus- ja elektrienergiaks) ja selle edastamisega tarbijatele.

Ühtlasi võib energeetikat käsitleda kui teadust, mis hõlmab kõiki energeetilisi protsesse elusas ja eluta looduses.

Energeetika sai teoreetilise aluse 19. sajandi keskel, kui oli avastatud energia jäävuse seadus (1842) ja sõnastatud termodünaamika teine seadus (1850). 

Energeetika hõlmab energiatehnikat ja energiamajandust, aga ka energiapoliitikat ja muid energia kasutamisega seotud nähtusi.

## Energeetika harud ja allharud
*kütusetööstus
**naftatööstus
**gaasitööstus
**söetööstus
**põlevkivitööstus
**turbatööstus
**vesinikuenergeetika
*elektroenergeetika
**soojusenergeetika
**hüdroenergeetika
**tuumaenergeetika
**päikeseenergeetika
**tuuleenergeetika
**geotermaalenergeetika
**laineenergeetika

## Vaata ka
* Eesti energeetika
* Säästev energeetika
* Mikroenergeetika
* Hajaenergeetika

## Viited
Irina Simagina

**Irina Simagina** (sündinud 25. mail1982 Rjazanis) on Venemaa kergejõustiklane (kaugushüppaja).

## Saavutused

* 2004 3. koht **6.73** Kuldliiga võistlus (Rooma)
* 2004 hõbemedal **7.05** Olümpiamängud (Ateena)

## Isiklikku
Irina Simagina on 171 cm pikk ja kaalub 56 kg.
Tatjana Kotova

**Tatjana Kotova** (sündinud 11. detsembril 1976 Kokandis) on Venemaa kergejõustiklane (kaugushüppaja).

2013. aastal tehti kindlaks, et 2005. aasta kergejõustiku MM-il Helsingis hõbemedalit võites oli ta dopingut kasutanud. Talle määrati esialgne võistluskeeld. 
Samuti jäi ta ilma oma 2006. aasta sise-MMil võidetud kuldmedalist.

Isiklik rekord: **7.42** (23. juuni 2002 Annecy) 

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]

* 2004 pronksmedal **7.05** (27. august Ateena)

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlused]]

* 1999 maailmameister **6.86** sisemeistrivõistlused (Maebashi)
* 2001 2. koht **6.98** sisemeistrivõistlused (Lissabon) 
* 2001 2. koht **7.01** Edmonton
* 2003 maailmameister 6.84 sisemeistrivõistlused (Birmingham)
* 2003 2. koht **6.74** Pariis Saint-Denis 
* 2004 2. koht** 6.93** sisemeistrivõistlused (Budapest)

### Kuldliiga võistlus

* 2000 1. koht **6.96** (Berliin) 
* 2000 1. koht **6.96** (Brüssel)  
* 2000 1. koht **7.00** (Oslo) 
* 2000 1. koht **6.89** (Rooma)  
* 2000 1. koht **7.04** (Saint-Denis)   
* 2001 3. koht **6.71** (Zürich)  
* 2001 1. koht **6.78** (Rooma) 
* 2003 2. koht **6.63** (Rooma)   
* 2004 2. koht **6.76** (Rooma)

### Grand Prix võistlus

* 2002 1. koht **7.02** (Stockholm)   
* 2002 1. koht **6.90** (Ateena)    
* 2002 1. koht **6.99** (Doha)  

### Super Grand Prix võistlus
 
* 2004 1. koht **7.00** (Ostrava)
* 2004 3. koht **6.64** (Gateshead) 

### World Cup finaal
 
* 2002 2. koht **6.86** (Saint-Denis)
* 2003 2. koht **6.92** (Monaco)

## Isiklikku

Tatjana Kotova on 182 cm pikk ja kaalub 67 kg. Ta kuulub Moskva klubisse Trade Unions ja treenib Vladimir Kudrjavtševi juhendamisel.

## Viited
Bronwyn Thompson

**Bronwyn Thompson** (sündinud 29. jaanuaril 1978 Rockhamptonis) on Austraalia naiskergejõustiklane (kaugushüppaja).

## Saavutused

### Grand Prix võistlus

* 2003 1. koht **6.65** (Osaka) 

### Super Grand Prix võistlus

* 2004 3. koht **6.57** (London) 
* 2004 1. koht **6.80** (Madrid)  
* 2004 3. koht **6.63** (Stockholm)  

## Isiklikku

Bronwyn Thompson on 177 cm pikk ja kaalub 68 kg. Ta kuulub klubisse Southern Suburbs Athletic Club ja treenib Gary Bourne juhendamisel.
Eoon (geoloogia)

**Eoon** (inglise *eon*) on geoloogilise ajaarvamise suurim ühik.

Eoonid on:
*Fanerosoikum 542...tänaseni
*Proterosoikum 2500...542 MAT ehk 2,5 miljardit...542 MAT
*Arhaikum 4,55...2,5 miljardit aastat tagasi

Eoonid jaotatakse aegkondadeks.

Eooni jooksul tekkinud kivimid moodustavad lademi.

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
Ajastu (geoloogia)

**Ajastu** on geoloogilise ajaarvamise suuruselt kolmas ühik eooni ja aegkonna järel. Ajastu jaguneb ajastikeks.

Ajastu jooksul tekkinud kivimid moodustavad ladestu.

Ajastud on näiteks kambrium, juura ja neogeen. 

## Geoloogilised ajastud
Ajastud on vanuse järjekorras järgmised:
*Proterosoikum ehk agueoon
**Paleoproterosoikum (aegkond)
***Sider
***Rhyac
***Orosir
***Stather
**Mesoproterosoikum
***Calymm
***Ectas
***Sten
**Neoproterosoikum
***Ton
***Krüogeen
***Ediacara
*Fanerosoikum (eoon)
**Paleosoikum ehk vanaaegkond
***Kambrium
***Ordoviitsium
***Silur
***Devon
***Karbon
***Perm
**Mesosoikum ehk keskaegkond
***Triias
***Juura
***Kriit
**Kainosoikum ehk uusaegkond
***Paleogeen
***Neogeen

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
Ajastik

**Ajastik** (inglise *epoch*) on geoloogilise ajaarvamise suuruselt neljas ühik eooni, aegkonna ja ajastu järel. Ajastik jaguneb igadeks.

Ajastiku jooksul tekkinud kivimid moodustavad ladestiku.

Ajastikeks on näiteks Hilis-Juura ja Furong. 

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
Iga (geoloogia)

**Iga** (inglise *age*) on geoloogilise ajaarvamise väikseim ühik.

Ea jooksul tekkinud kivimid moodustavad lademe.

Näiteks Lontova ea jooksul moodustunud setenditest koosneb Lontova lade. 

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
Superpositsiooniprintsiip (geoloogia)

**Superpositsiooniprintsiip** on geoloogiline printsiip, mis väidab, et stratigraafiliste kihtide rikkumata lasumuse korral on vanemaks kihiks lamav ehk alumine ja nooremaks lasuv ehk ülemine kiht.

Superpositsiooniprintsiip koos kihtide algse horisontaalsuse printsiibi, kihtide algse pidevuse printsiibi, lõikumissuhete printsiibi ja suletiste printsiibiga panevad aluse stratigraafiale.

## Vaata ka
*Steno seadused

## Välislingid
*Teaduse helisõnastik: Superpositsiooni printsiip (geoloogias) (Ivar Puura) – ERR Teadus, 6. mai 2010
Steno seadus

**Steno seadus** võib tähendada mitut erinevat fundamentaalset geoloogilist seaduspärasust, mis panevad aluse kristallograafiale ja stratigraafiale. 

Steno seadusena tuntakse:
***[[Kristallograafia esimene seadus]]**, mis väidab, et tahkudevahelised nurgad on jäävad.
***[[Superpositsiooniprintsiip (geoloogia)|Superpositsiooniprintsiip]]**, mis väidab, et stratigraafiliste kihtide rikkumata lasumuse korral on vanem kiht all ja noorem peal.
***[[Kihtide algse horisontaalsuse printsiip]]**, mis väidab, et kihid on algselt lasunud horisontaalselt.
***[[Kihtide algse pidevuse printsiip]]**, mis väidab, et kihid on algselt pidevad ja levinud suurel alal.

Seadusi nimetatakse nii 17. sajandi loodusteadlase Nicolaus Steno kui nende seaduspärasuste esmakirjeldaja auks. 

## Vaata ka
*Smith'i reegel
Määratlus

**Määratluse** all mõistetakse tavaliselt definitsiooni (mõiste tähendust avava lause mõttes, samuti oskussõna, termini sisuseletust).

Filosoofias võib see sõna tähendada ka determinatsiooni (ladina *determinatio*, saksa *Bestimmung*). 

## Vaata ka
*Negatiivne määratlus
Sõnaseletus

**Sõnaseletus** on sõna või sõnaühendi tähenduse selgitus.

Sõnaseletusi sisaldav sõnaraamat on seletav sõnaraamat ehk seletussõnaraamat.

## Vaata ka
*definitsioon
*leksikon
*võõrsõnade leksikon
*fraseoloogiasõnaraamat
*etümoloogia
Ajastu

**Ajastu** all mõeldakse ligikaudselt piiritletud pikemat ajavahemikku, mille tunnuseks on teatavad olud või sündmused. Tavaliselt vaadeldakse ajastuid mingi periodiseeringu raames. 

Periodiseeringu osade nimetamine ajastuteks on kokkuleppeline. Termini "ajastu" sünonüümidena või teistsuguses tähenduses kasutatakse ka näiteks sõnu "ajajärk" ja "periood".

Ajastut käsitatakse sageli inimese elu paljusid aspekte määrava jõuna. Samuti räägitakse tihti ajastu vaimust, mis mõjutab määravalt enamiku sel ajastul elavate ja tegutsevate inimeste mõttelaadi. 

## Geoloogilised ajastud

Geokronoloogilisel skaalal on ajastu tänapäeval eooni ja aegkonna järel hierarhia kolmandal astmel paiknev periood.

## Ajastud ajaloos
Ajaloos on ajastuid piiritletud näiteks kunstistiilide, teaduse ja tehnika saavutuste, muude vaimuelu nähtuste ja ühiskondlik-ajalooliste formatsioonide järgi. 

## Vaata ka
*killustatuse ajastu
*kolme riigi ajastu
*viie dünastia ajastu
*valgustusajastu
*viktoriaanlik ajastu
*kosmoseajastu
*tuumaajastu
*Rootsi suurvõimu ajastu
*vaikiv ajastu
Piiskop

**Piiskop** (vanakreeka keelest ἐπίσκοπος *episkopos* 'ülevaataja') on kõrgeim vaimulik seisus roomakatoliku, õigeusu ja luteri kirikus, mille kandja vastutab piiskopkonna koguduste ja vaimulike juhtimise ja järelevalve eest. 

Piiskopi staatus saadakse piiskopipühitsuse kaudu, mis on vaimulik seisus, mitte lihtsalt ametinimetus. See erineb sellistest ametikohtadest nagu abt, kardinal, metropoliit, patriarh või paavst, mida täidavad tavaliselt juba piiskopiks pühitsetud isikud.

Ajalooliselt olid piiskopid koguduste vaimsed juhid ja ülevaatajad, kuid kristluse leviku ja kirikliku hierarhia kujunemisega said neist piirkondlikud juhid, kelle ülesannete hulka kuulus muu hulgas usuõpetuse säilitamine ja vaimulike ordineerimine.

## Vaata ka
*Apostlik suktsessioon
*piiskoplik vikaar
*Superintendent
*Piiskopisau
*Peapiiskop
*Monepiskopaat
Jumalad

**Jumalad** (ehk jumalused) on polüteistliku usundisüsteemi austusobjektid.

## Vaata ka
*Jumalate loend
*Jumal


}}**[[Polüteism]]**
!style="width: auto; display: block; position: absolute; top: 2px; right: 1.2em"|
|-
|colspan="2"|}
|}
Tsivilisatsioon

**Tsivilisatsioon** (ladinakeelsest sõnadest *civis* – kodanik, *civitas* – linn) tähistab hästi korraldatud ja kõrge kultuuritasemega linnaühiskonda. Linlik elukorraldus põhineb inimeste eneseteostuse vabadusel, spetsialiseerumisel ja iseorganiseeruval turumajandusel. Kõige varasemad linnadel põhinevad tsivilisatsioonid olid induse (esimene linn Mehrghart tekkis enne 7000 eKr) ja sumeri (Eridu rajati 5400 eKr) tsivilisatsioonid.  

Seda on defineeritud ka kui ühiskonda, "kus on arenenud põlluharimine ja käsitöö, välja kujunenud ühiskonnakihid, tekkinud linnad ja riik, tuntakse kirja ning luuakse kõrgetasemelisi kirjandus- ja kunstiteoseid".

## Varajased tsivilisatsioonid
Varajastel tsivilisatsioonidel oli eripärade kõrval ka ühiseid jooni:
* tekkisid pärast seda, kui oli üle mindud küttimiselt ja koriluselt viljelusmajandusele
*inimesed spetsialiseerusid ning tekkisid käsitööliste asundused
*süvenes kaubavahetus ja tekkis turumajandus
*õiguslike konfliktide lahendamisest johtuvalt tekkis kohtunike (amet)
*kirja pandud kohtupretsedentidest arenes välja seadus ja avalik õiguskord 
* tekkis teadmiste üleskirjutamise ja järgmisele põlvkonnale edastamise tava. 

Esimesed tsivilisatsioonid tekkisid suuremate jõgede ja oluliste kaubateede äärde. Peaaegu üheaegselt u 4000 eKr tekkis Eufrati ja Tigrise alamjooksul Mesopotaamia (tänapäeva Iraak) ja Niiluse kallastel Egiptuse tsivilisatsioon. Pärast seda tekkis tsivilisatsioon Indias Induse jõe ääres (u 3300 eKr), Vahemeres paikneval Kreeta saarel (u 2000 eKr) ja Hiinas Huang He jõe orus (u 1700 eKr).

## Tsivilisatsioon ja kultuur

Kultuuri ja tsivilisatsiooni suhestusest kirjutab ajaloofilosoof Oswald Spengler.
Mõistet tsivilisatsioon on 19. ja 20. sajandil kasutatud ka tähitamaks sellist eristuvat kultuuriruumi, mis on ennast ajaloos traditsiooniliselt käsitlenud maailma keskmena ning näeb ümbritsevaid naabreid kui valgustamata barbaarseid piirkondi. Nüüdisajal nimetatakse tsivilisatsiooniks sageli lihtsalt iga teatud ühisjoontega kultuuri.

Tsivilisatsiooni kujunemine tähistab temal loovalt kultuurilt üleminekut tarbijalikule elulaadile. Ta eristab kultuuri tsivilisatsioonist viimase laialdasema tehnikakasutuse poolest.

Samuel Huntington eristab kaheksat tsivilisatsiooni: hiina ehk sinoiline, jaapani, hindu, muhameedlik, vene õigeusu, Lääne, Ladina-Ameerika ja Aafrika. Ta näeb tsivilisatsioonis üldist kultuuripiirkonda, mille moodustab sarnane kultuurikeskkond.

Arnold J. Toynbee märkis oma 12-köitelise teose "Uurimuse ajaloost" (*A Study of History)* kokkuvõttes, et tema uuritud 21 tsivilisatsiooni kokkuvarisemise põhjuseks oli rikkuse äärmuslik kontsentreerumine väikese grupi kätte ja suutmatus reageerida keskkonna muutustele, s.t reformida ühiskondlik-majanduslikke suhteid.   

## Viited
Energia

**Energia** on skalaarne füüsikaline suurus, mis iseloomustab keha või jõu võimet teha tööd.

Energiaressursside leidmise, ammutamise ja töötlemise ning saadud energia edastamise, salvestamise ja kasutamisega tegeleb energiatehnika. See koos energiamajanduse ja -poliitikaga moodustab energeetika valdkonna.

## Energia liike
*Elektrienergia
*Mehaaniline energia
**Kineetiline energia
**Potentsiaalne energia
*Termiline energia
*Tuumaenergia
*Kiirgusenergia
*Keemilise sideme energia
*Hüdrauliline energia

Energia võib muunduda ühest liigist teise või kanduda ühelt kehalt teisele, kusjuures kehtib energia jäävuse seadus.

## Mõõtühikud
SI ühiku džaul kõrval on kasutusel muidki energia mõõtühikuid. Džauli määratluse kohaselt on džauliga samaväärne ühik vattsekund (W·s). Vattsekundist laiemalt kasutatavad on vatt-tund (W·h) ja eriti kilovatt-tund (kW·h ehk kWh).

SI-välistest energiaühikutest on kasutusel elektronvolt (eV), vähem kalor (cal) ja erg (erg).

Elektronvoltides väljendatakse aatomi-, tuuma- ja elementaarosakeste füüsikas energiatasemete ja osakeste energiat.

Kalor on olnud kasutusel kalorimeetrias. Tänapäeval väljendatakse kilokalorites toiduainete kalorsust (energiaväärtust) ja füsioloogilist põlemissoojust.

CGS-süsteemi ühik erg leiab kasutamist peamiselt teoreetilises füüsikas.

## Vaata ka
*energiamahukus
*töö (füüsika)
*võimsus

## Kirjandus
* Endel Risthein. Energiatehnika ja maailm, Tallinna Tehnikaülikooli kirjastus, 2013, 440 lk. ISBN 9789949235292
Sireti jõgi

**Siret** (rumeenia keeles; ukraina keeles Серет) on Doonau lisajõgi.

Jõgi on 706 km pikk, millest esimesed 110 km on Ukrainas ja ülejäänud 596 km Rumeenias. Tema valgla pindala on 44 835 km², millest põhiosa asub Rumeenias ja põhjaots ulatub ka Ukrainasse.

Siret algab Ukrainast Tšernovtsõ oblastist Bukoviinast Ida-Karpaatidest. Tema lähtest kümmekonna kilomeetri kaugusele edelasse jääb 1366 m kõrgune Osseredoki mägi. Ta voolab ida suunas läbi Beregometi ja Storožinetsi. Seal pöördub ta kagusse ja voolab läbi Glõboka, kus jõe ületab Tšernovtsõ–Suceava raudtee. Seejärel ületab jõgi Ukraina-Rumeenia piiri. 

Rumeenias jääb Sireti vasakule kaldale Moldova piirkond, aga vasakule kaldale Ida-Karpaadid, sealhulgas Stănișoara ja Tarcău mäed. Siret voolab algul Botoșani ja Suceava maakonna piiril. Peaaegu piiril voolab ta läbi Sireti linna. Allavoolu jõuab ta Iași maakonda, kus voolab läbi Pascani. Enne Iași maakonna piiri suubub Siretisse paremalt Suceava jõgi. Seejärel jõuab Siret Neamți maakonda, kus jõe paremale kaldale jääb Romani linn. Romanis suubub Siretisse Moldova jõgi. Siis jõuab Siret Bacău maakonda ja voolab ka läbi selle keskuse Bacău, kus temasse suubub paremalt Bistrița jõgi. Lühikest aega voolab Siret Vrancea maakonnas, kus läbib Adjudi linna. Selle lähedal suubub temasse Trotuși jõgi. Üsna pikalt voolab Siret Vrancea ja Galați maakonna piiril. Sel ajal suubub temasse vasakult Bărladi jõgi ja paremalt Putna. Lõpuks voolab ta Galați ja Brăila maakonna piiril kuni Galațini, kus suubub Doonausse. 

Sireti allikas on 1238 m kõrgusel merepinnast. Tema suue on 5 m kõrgusel merepinnast. Seetõttu on tema langus 1233 m.

Sireti vooluhulk suudmes on 230 m³/s.

Sireti jõeorg on oluline liiklustee. Alates Suceava ja Botoșani vahelisest joonest kuni suudmeni kulgeb jõe kaldal raudtee, alates Romanist kuni suudmeni ka maantee. Maantee kulgeb Sireti orus ka alates tema lähtest kuni Storožinetsini. 

## Viited

## Välislingid
Traakia meri

**Traakia meri** (kreeka *Θρακικό Πέλαγος* (Thrakikó Pélagos)) on Egeuse mere põhjaosa, Küklaadidest põhjas. On seotud Dardanellidega. Vesi seal magedam, kui mujal Vahemeres.
Suletud süsteem (füüsika)

**Suletud süsteem** on termodünaamiline süsteem, millel on ümbritsevaga energia-, kuid mitte ainevahetus.

Maa biosfäär on peaaegu suletud süsteem.

## Vaata ka
*avatud süsteem
*isoleeritud süsteem
*suletud ökosüsteem
*termodünaamiline süsteem
Polaartelg

**Polaartelg** on teleskoobi parallaktilise ehk ekvatoriaalse monteeringu Maa pöörlemisteljega paralleelne maailmapoolusesse suunatud telg.

## Viited
* Popov, P.I., Bajev, K.L., Vorontsov-Veljaminov, B.A., Kunitski, R.V. Astronoomia. Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1959. (Tõlkinud H. Albo, J. Einasto, E. Tiit, V. Tiit, toimetanud J. Einasto)
Peapiiskop

**Peapiiskop** on kiriku hierarhias kindla kirikupiirkonna (piiskopkonna) kõrgeim ülevaataja. 

Astmestatud katoliku kirikus on peapiiskop piiskopist järgmine aste, enne kardinali.

Õigeusu kirikus on peapiiskopi nimetuse kasutamine kreeka ja slaavi traditsioonis mõneti erinev. Slaavi traditsioonis on peapiiskopi puhul tegemist aunimetusega, mis antakse piiskopile kas tema isiklike teenete või tema piiskopkonna auväärse positsiooni tõttu. Administratiivse võimu kasvu peapiiskopi nimetusega ei kaasne. Kreeka traditsioonis on peapiiskopi tiitel seotud administratiivse võimuga teiste kohalike piiskoppide üle. Tulenevalt sellest erinevusest on slaavi traditsioonis peapiiskop hierarhiliselt metropoliidist madalam, kreeka traditsioonis aga metropoliidist kõrgem. Aunimetusena antud peapiiskopi tiitlit on seetõttu varasemas eestikeelses kirjanduses nimetatud ka **ülempiiskopiks**, et eristada seda administratiivset ülemvõimu teostavast peapiiskopist.

Protestantlikes kirikutes, sealhulgas Eesti Evangeelses Luterlikus Kirikus Eestis, on peapiiskop kõrgeim kiriklik amet.

## Vaata ka
*EELK peapiiskop
*Piiskop
*Titulaarpeapiiskop
Pühitsus

**Pühitsus** on erialane mõiste kirikus, see on pühitsemise läbi omandatud pühadus, mis saab osaks jumalateenistuse tarbeks eraldatud inimestele või objektidele. Pühitsus märgistab püsiväärtust suhtes jumalaga, mida inimene taotleb, kuid mille andjaks on jumal ise. 
Vaimulikul ametil on enamikus kristlikes kirikutes kolm pühitsuse astet: diakon, preester, piiskop.

## Vaata ka
* Apostlik suktsessioon
Karl Jaspers

**Karl Jaspers** (23. veebruar 1883 Oldenburg – 26. veebruar 1969 Basel) oli saksa filosoof, arst ja psühhiaater.

Jaspers on filosoofina tuntud oma piirsituatsioonide (*Grenzsituation*) analüüsiga.

## Teosed eesti keeles
* "Kuhu läheb Lääne-Saksamaa? (faktid, kartused, väljavaated)". Tõlkinud Matti Vaga ja V. Lindsalu. Eesti Raamat, Tallinn 1970, 190 lk
* "Jeesus". Saksa keelest tõlkinud Helgi Loik – kogumikus "Valik" III. Esseid maailmakirjandusest. Koostanud Toomas Haug. Loomingu Raamatukogu 1988, nr 51/52, lk 34–57
* "Eesmärk on vabadus" (mõtisklusi vabadusest aastal 1949) – Poliitika 1991, nr 6, lk 43–56 
* "Aja vaimne situatsioon" (originaal: "*Die geistige Situation der Zeit*", Berliin/Leipzig 1931), tõlkinud Krista Läänemets. Sari Avatud Eesti raamat, Ilmamaa, Tartu 1997, 232 lk (ISBN 9985-821-74-2)

## Tunnustus
* 1947 – Goethe auhind
* 1959 – Erasmuse preemia

## Vaata ka
* Teljeajastu

## Kirjandus
* Ülo Tonts, "Jaspers räägib meile meist enestest" (raamatu "Aja vaimne situatsioon" arvustus) – Eesti Päevaleht 11. jaanuar 1998, lk 6
* Haljand Udam, "XX sajandi apokalüptilisest kirjandusest" (raamatu "Aja vaimne situatsioon" arvustus) – Looming 1998, nr 6, lk 944–948; ka H. Udami raamatus "Maagid, filosoofid, poliitikud", Tallinn 2003, lk 31–38

## Välislingid

* Alfred Koort,  “Uusi teid filosoofias. Eksistentsifilosoofia Saksas. Karl Jaspers” – võrguversioon Kirjandusarhiivis; varem ilmunud: Looming 1933, nr 7, lk 810–816; 2. trükk A. Koorti raamatus "Kaasaegset filosoofiat" I, Tartu 1938; 3. trükk A. Koorti raamatus "Inimese meetod", Tartu 1996, lk 117–126
* Mart Kivimäe, "Kui ei taheta vabaduse eest pageda…" (raamatusoovitus: "Aja vaimne situatsioon")  - Postimees / Kultuur 20. märts 1998, lk 15
* Miina Hint, "Inimene ja tema aeg. Mõningaid mõtteid Karl Jaspersi "Aja vaimse situatsiooniga" seoses" – Sirp 8. mai 1998, lk 6
Katehhees

**Katehhees** (ka *katekees*, kreeka sõnast *kat&#275;khe&#333;* 'kuuldavaks tegema' sõnadest κατά *kata* umb 'kaudu' ja ἦχος *ēchos* 'heli') on suuline õpetus kristlikust usust, ristimise ja konfirmatsiooni ettevalmistus. Traditsiooniliselt on katehheetiline õpetus esitatud küsimuste ja vastuste kujul. Isikut, kes ristimiseks valmistudes võtab vastu katehhisti antavat õpetust usu kohta, nimetatakse **katehhumeeniks** (ladina keeles *catechumenus*, kreekakeelsest κατηχούμενος *katēkhoumenos* 'see, kellele suuliselt õpetust antakse'). Mõistet ja nimetust kasutatakse katoliku, õigeusu, anglikaani ja luteri kirikuis, kasutatakse ka sõna "usuõppija".

## Vaata ka
* Katekismus

## Viited
Religiooniõpetus

**Religiooniõpetus** on koolides üht või mitut religiooni käsitlev õppeaine. Religiooniõpetus hõlmab usuõpetust ja usundiõpetust. Religiooniõpetuse aine õpisisu kesksed teemad on usundid, kultuur ja eetika. 

Seda terminit kasutati Eesti kontekstis eelkõige enne 2010. aastat, mil riiklikus õppekavas nimetati religioone käsitlev aine usundiõpetuseks. Uues ainekavas toimusid võrreldes enne usuõpetuse ainekavaga järgmised muudatused: "Kristlusekeskselt ainekäsitluselt on liigutud erinevate religioonide ja maailmavaadete tutvustamisele ning ainekeskselt õppelt lapsekesksele; suuremat rõhku pööratakse väärtuskasvatusele."

Eesti seadusruumis tehakse vahet erakoolides antaval ühest religioonist lähtuval usuõpetusel ning pluralistlikust käsitlusest lähtuval usundiõpetusel, religiooniõpetust kasutatakse pigem katusterminina neile kahele. Usuõpetust on õigus õpetada ainult erakoolides ja see peab olema seal õpilastele vabatahtlik. Munitsipaalkoolides tohib õpetada ainult riiklikus õppekavas kirjeldatud usundiõpetust. Riiklik õppekava piiritleb usundiõpetuse eesmärgid ja sisu, jättes konfessionaalse lähenemisega usuõpetuse sisu erakoolide endi otsustada.

Euroopa Liidu liikmesriikides jaguneb religiooniõpetus konfessionaalseks (usuõpetus) ja mittekonfessionaalseks (usundiõpetus). Usuõpetust õpetatakse näiteks Poolas, Türgis, Saksamaal ja mujal, usundiõpetust Suurbritannias, Rootsis, Norras ja mujal.

## Viited
Suletud süsteem

**Suletud süsteem** on mitmetähenduslik termin:

*Suletud süsteem on füüsikas süsteem, millel on ümbritseva keskkonnaga energia-, kuid mitte ainevahetus.
*Suletud süsteem tähistab sotsioloogias ja psühholoogias  suletud ruumi ja kinniseid asutusi: sõjavägi, vangla, klooster, hullumaja.
*Suletud süsteem (*closed loop*) on mingisuguse protsessi või masina juhtimise viis, mille juures kasutatakse tagasisidet.
Isoleeritud süsteem

**Isoleeritud süsteem** on termodünaamiline süsteem, millel puudub ümbritsevaga energia- ja ainevahetus.

Termodünaamika teise seaduse kohaselt ei saa isoleeritud süsteemi entroopia kahaneda.

Isoleeritud süsteemi mõistel on tähtis koht füüsika teoorias, näiteks ideaalse gaasi teoorias.
Püsivalt ja täiesti isoleeritud süsteeme ei pruugi reaalses maailmas esineda.

## Vaata ka
*avatud süsteem
*suletud süsteem
*termodünaamiline süsteem
Märter

**Märter** (kreeka keeles μάρτυς *mártys* 'tunnistaja' sõnatüvest μάρτυρ- *mártyr-*), arhailisema nimetusega **veretunnistaja**, on oma usu või veendumuste pärast kannatanud ja hukatud inimene. Ülekantud tähenduses nimetatakse **märtriks** ka mingi aate eest teadlikult surma läinud isikut.

Märtri mõistet ei tunta loodususundites.

## Märtrid kristluses

Kitsamas tähenduses on märtrid Rooma riigiusundit mittetunnistanud varakristlikud usutunnistajad, kes kindlalt lunastusse uskudes läksid oma usu eest surma. Paljud märtrid tunnistati hiljem pühakuteks.

## Ikonograafia
Läänekiriku ikonograafias kujutatakse märtrit sageli koos kannatusriista ja/või palmioksaga. Idakiriku ikonograafias hoiab märter käes umbes rinna kõrgusel väikest risti, ent võib olla kujutatud ka ilma selleta, vaid märtritiitlile viitava tekstiga ikoonil.

Pilt:Meister von San Apollinare Nuovo in Ravenna 002.jpg|Märterneitsid kannavad närtsimatuid kroone. Mosaiik St Apollinare Nuovo kirikus Ravennas
Pilt:Meister von San Apollinare Nuovo in Ravenna 001.jpg|Märtrid kandmas närtsimatuid kroone. Mosaiik St Apollinare Nuovo kirikus Ravennas
Pilt:Karja Katariina grupp.jpg|Karja kiriku skulptuurigrupil on püha Katariina kujutatud märtri atribuudi palmioksaga ja õpetlase atribuudi raamatuga
Pilt:Andrea Mantegna 016.jpg|Püha Justina Paduast palmioksa, pistoda ja raamatuga. Andrea Mantegna maal
Pilt:Boris and Gleb (XV c).jpg|Pühad märtrid Boriss ja Gleb. Rostovi-Suzdali koolkonna ikoon 15. sajandist
Pilt:Francisco de Zurbarán 035.jpg|Püha Apollonia. Atribuutideks on palmioks ja hambatangid. Francisco de Zurbaráni õlimaal.
Pilt:Saint Andronikos of Cilicia at Chora.jpg|Kiliikia püha Andronikost kujutav mosaiik Choras
Pilt:Saint-Barbara-Grk-ikon.png|Püha Barbara (kreeka traditsioonis püha suurkannataja Varvara) ikoon


## Vaata ka
*Kangelane
*Pühak
*Martüürium
*Usutunnistaja 
*Piiskop Platon (Kulbusch)
Kardinal

**Kardinal** on katoliku kiriku hierarhias paavstist 1 aste allpool asuv ametikoht.

Kardinalid nimetab ametisse paavst ja kardinaliks jäädakse kogu eluks. Kardinalid moodustavad kardinalide kolleegiumi, mis osaleb kiriku juhtimises. Umbes kolmandik kardinalidest kuulub Vatikani Rooma kuuriasse.

Kardinalidel on kolm ametiastet:

* kardinalpiiskop 
* kardinalpreester
* kardinaldiakon

Kardinalide kolleegium valib pärast paavsti surma või ametist tagasi astumist konklaavis enda hulgast uue paavsti.

Aastatel 1586–1958 võis kardinale olla kuni 70. Johannes XXIII ja Paulus VI suurendasid kolleegiumi liikmeskonda, lubades konklaavil osaleda kuni 120 kardinali, kes on nooremad kui 80-aastased.

## Vaata ka
*Kardinal Richelieu
*Kardinal Jules Mazarin

## Välislingid

*Armorial des Cardinaux
Maailmarekord

**Maailmarekordiks** nimetatakse spordis vastava spordiala ülemaailmse organisatsiooni tunnustatavat parimat tulemust (rekordit) maailmas mingil võistlusalal.

Maailmarekordiks tunnistamine eeldab tulemuse saavutamist võistlusel, kus on nõutav arv nõutava kvalifikatsiooniga kohtunikke. Samuti on nõutavad määrustele vastavad ilmastikuolud (näiteks jooksualadel ja kaugushüppes ei tohi olla lubatust tugevamat taganttuult).

## Vaata ka
*maailma tippmark
*Guinnessi rekordid 
*kergejõustiku maailmarekordid
*ujumise maailmarekordid

## Välislingid
Stuttgart

**Stuttgart** on tööstuslinn Saksamaal, Baden-Württembergi liidumaa pealinn ja ühtlasi suurim linn. Asub Schwarzwaldi serval Neckari jõe ääres.

Müntidel on Stuttgardi tähis F.

## Ajalugu
Stuttgart asutati umbes 950. aastal. 13. sajandil sai linnast Württembergi krahvide residents ja 1482. aastal Württembergi pealinn.

## Majandus
Stuttgardist on alguse saanud ettevõtted Daimler, Porsche ja Bosch.

Stuttgart on veinipiirkonna keskus. Linnas tegutsevad ka õlletootjad Stuttgarter Hofbräu, Dinkelacker ja Schwabenbräu.

## Sport

Linna jalgpalliklubi VfB Stuttgart mängib Bundesligas. Nende kodustaadionil, MHPArenal, on toimunud mitmed suured spordivõistlused, näiteks 1993. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused (tollal kandis staadion nime Neckarstadion).

## Transport
1978 alustas tööd Stuttgardi S-Bahn.

Linna teenindab Stuttgardi lennujaam.

## Sõpruslinnad

## Vaata ka
*Hohenheimi Ülikool

## Viited

## Välislingid

*Stuttgardi koduleht
Avatud süsteem

**Avatud süsteem** (ka **avasüsteem**) on termodünaamiline süsteem, millel on ümbritsevaga nii energia- kui ka ainevahetus.

Avatud süsteemiks on näiteks iga elusorganism, sealhulgas inimene.

## Vaata ka
*isoleeritud süsteem
*suletud süsteem
*termodünaamiline süsteem
Sunniidid

**Sunniidid** (araabia keeles أهل السنة *ahl as-sunna*, 'pärimuse rahvas') on ülekaalukalt suurim islami haru. Sunniite on umbes 90% muslimitest. Mõiste tuleb sõnast sunna ('pärimus').

Sunniidid järgivad koraani ja sunnat.

## Vaata ka
*Šiiidid
*Haridžiidid
Apostellik suktsessioon

**Apostellik suktsessioon** (ka **apostlik suktsessioon**, **apostlik järjepidevus**, **apostellik järjepidevus**, **apostellik järgnevus**) on kiriku õpetus, mille kohaselt on praeguse kristliku kiriku piiskopid apostlite järglased. Erinevad kristlikud voolud tõlgendavad seda õpetust erinevalt. 

Apostellik suktsessioon väljendab vaimulikuameti õiguslikku järjepidevust. Idee preestri (vaimuliku) pühitsuse edasiandmisest pärineb Vana-Egiptusest ja Vanast Testamendist ning on eri variatsioonides tuntud ka teistes usundites.

## Katoliku traditsioon
Kõige olulisem on see doktriin katoliku traditsiooni kirikutes, kus apostelliku järjepidevuse väljenduseks on piiskoppide katkematu liin Uue Testamendi apostlitest alates. Apostlik suktsessioon antakse edasi piiskopi pühitsemisel käte pealepanekuga juba pühitsetud piiskoppide poolt. Selle arusaama puhul on kirik tõeline kui ta järgib apostlite õpetust ja suudab tõendada oma vaimulike pühitsusliini Kristuse apostlitest alates.

Kuna Vatikani arhiivi vanim dokument pärineb Markioni kirikust, siis arvestatakse võimalusega, et katoliku kirik lähtub Markionismist, mitte algkristlusest.

Katoliku kirikus on praegu neli katkematut piiskoplikku pühitsusliini, mida nimetatakse esimese teadaoleva piiskopi järgi:
*Estouteville'i liin: vanim iseseisev pühitsusliin, mis algab kardinal Guillaume d'Estouteville'iga (1412–1483). Siia kuulub umbes 43 praegu elavat piiskoppi, endistest paavstidest Sixtus IV, Julius II ja Leo X.
*Rebiba liin: siia kuuluvad kardinal Scipione Rebiba (1504–1577) pühitsetud piiskoppide järglased, üle 90% praegu teenivatest katoliku piiskoppidest, ja kõik paavstid alates 1724. aastast (Benedictus XII). Ta ise pühitseti piiskopiks 14. mail 1541 piiskopi poolt, kelle nimi pole teada.
*Bodmani liin: algab Johannes Wolfgang von Bodmaniga (1651–1691), kes oli Konstanzi abipiiskop 1686. aastast kuni surmani.
*Bovet' liin: algab François de Bovet'ga (1745–1838), kes oli Sisteroni piiskop alates 1789. aastast ja pühitseti piiskopiks 13. septembril 1789 Pariisis. Siia kuulub alates novembrist 2020 kaheksa elavat piiskoppi. 

Peale ülalnimetatute kuuluvad katoliku kirikusse veel mõned idakirikust ületulnud iseseisvad pühitsusliinid.

## Protestantlik traditsioon
Apostliku suktsessiooni põhimõtet tunnistavad ka mõned protestantlikud kirikud, näiteks anglikaani kirik ja osa luterlikke kirikuid. Suurema osa protestantlike koguduste ja mitmete kristlike uususundite jaoks ei oma katkematu pühitsuse liin, apostlitest tänaste vaimulikeni, mingit tähtsust. Selle asemel tähtsustatakse doktriini kiriku õpetuslikust järjepidevusest ehk Uue Testamendi ja apostlite õpetuse sõnumit.

## Välislingid
*Catholic Answers : Apostolic Succession (''ingliskeelne tutvustus katoliiklikust vaatepunktist'')
*Catholic Encyclopedia : Apostolic Succession (''ingliskeelne tutvustus katoliiklikust vaatepunktist'')
*Bibel und "apostolische Sukzession" (''saksakeelne analüüs protestantlikust vaatepunktist'')
*Apostolic Succession in the Roman Catholic Church
Tsaar

**Tsaar** (ladina sõnast *caesar*) on kuningale vastav valitsejatiitel, mida kasutati:
*Bulgaarias 919–1014, 1187–1396 ja 1908–1946
*Serbias 1346–1371
*Venemaal 1547–1721 (edasi olid Venemaa valitsejad keisrid)

## Vaata ka
*kuningas
*šahh
*sultan
*khaan
*suurhertsog
*suurvürst
Professor

**Professor** (lühend **prof**) on allüksuse (nt õppetooli, kateedri, instituudi) juhataja ametikohaga kaasnev ametinimetus kõrgkoolis või teadusasutuses; see nimetus võib tähistada ka akadeemilise kraadi (teadusliku kraadi) omamist või sellega seotud tiitlit.

**Emeriitprofessor** on aunimetus, mis antakse professori ametikohalt pensionile läinud õppejõule.

Eestis on professori ametikohale kandideerimiseks vajalik doktorikraad või magistrikraad.

Mõnes riigis nimetatakse professoriks kolledži, gümnaasiumi või ametikooli õpetajat.

## Vaata ka

*akadeemik
*dekaan
*dotsent
*kaasatud professor
*lektor
*õppejõud
Paganlus

**Paganlus** on mõiste, mis tuleneb ladinakeelsest sõnast *paganus* 'maamees, talupoeg' < *pagus* 'maapiirkond'. *Paganus*teks st paganateks nimetasid algkristlased neid, kes keeldusid omaks võtmast ristiusku ja jäid vanade traditsiooniliste kohalike usundite juurde. Mõned uurijad (B. Altaner jt) on märkinud, et *paganus*e kõrvaltähendus oli tsiviilelanik vastandina nn Kristuse sõjameestele. 

Keskajal laienes pagana mõiste kõigile mittekristlastele. Paganlus tähendas seega mistahes mittekristlikku usundit, kuid kohati tehti erand teiste aabrahamlike religioonide esindajatele (judaism, islam).

## Vaata ka
*Pagan
*Vanapagan
*Monoteism
*Uuspaganlus
*Ketser
*Ateism

## Välislingid
*http://www.georgetown.edu/faculty/jod/paganus.html
*http://www.folklore.ee/Tagused/nr28/harmening.htm
Issand

**Isand** (pietistlikus traditsioonis *Issand*) on kristliku (ja/või judaistliku) Jumala sünonüüm või epiteet eesti keeles, mida kasutatakse sõnade *[[Adonai]]* (heebrea 'Mu Isand'), *Kyrios* (kreeka) ja *Dominus* (ladina) eeskujul ja tõlkena.  

Sõna *isand* kirjutati eesti vana kirjaviisi reeglite järgi kahekordse s-ga, kuid *Jumala* sünonüümina hakati seda umbes alates 17. sajandist ka hääldama selliselt, luues sellega iseseisva väljendi.

Seda sõna tajutakse sageli pärisnimena. Samalaadne protsess toimus ka akadi sõna *B&#275;l* ('isand') ja ugariti-foiniikia sõna *[[Baal]]* puhul: algselt erinevatele jumalatele omistatud tiitlit  mõisteti hilisemates allikates (sealhulgas Piiblis) pärisnimena.

## Vaata ka
*Isand
Evangeelium

**Evangeelium** (kreeka keeles εὐαγγέλιον *euangelion* < *eu* 'hea' + *angelion* 'sõnum') on Uue testamendi nelja esimese raamatu üldnimetus. 

Sõna "evangeelium" tähistas antiikaegses maailmas kuninga (keisri) kuulutust iseenda kohta. Hellenistlikus Rooma riigis valitsejate poliitilisi ja isiklikke teadaandeid võidi tähistada sõnaga εὐαγγέλια. See seob evangeeliumi mõiste hellenistliku aja keisrikultusega. Kreeka ja Rooma alal oli see mõistetav keisri ja juudi aladel Jumala evangeeliumina. 

Algkristluse ajal ei räägitud mõnele lõigule viitamisel evangeeliumist kui kirjandusliigist. Markuse teksti alguses (u 70 pKr) on viidatud sõnale *euangelion* (Mk 1:15 *Aeg on täis saanud ja Jumala riik on lähedal, parandage meelt ja uskuge evangeeliumisse!*) ning siin ei mõelda kirjandusliiki. 

Justinus (2. saj keskel) tundis mõistet *euangelion kui *kirjandusliiki. Ta kasutab εὐαγγέλιον kolm korda: ainsuses *Dialoogis* (10:2 ja 100:1 sõnadega: *See on evangeeliumis öeldud*) ning ühe korra mitmuses (*Esimene Apoloogia* 66:3). 

Noomen εὐαγγέλιον esineb Uues Testamendis 76 korda. Sellest 60 korda Paulusel. Kuna Pauluse kirjad on UT vanimad teosed, siis esindab pauluslik sõnakasutus evangeeliumi mõiste üsna algset sisu. 

Uue Testamendi evangeeliumide sisuks on Jeesuse sündmus (elu ja surma lugu, tema õpetused). Need evangeeliumid on järgmised: 

* Matteuse evangeelium
* Markuse evangeelium
* Luuka evangeelium
* Johannese evangeelium

Neist kolme esimest nimetatakse sünoptilisteks evangeeliumideks. Johannese evangeelium on sünoptilistest evangeeliumitest mitmes suhtes erinev. 

On ka mitmeid teisi apokrüüfilisi evangeeliume, mis ei kuulu Uude Testamenti. Tuntuim neist on Tooma evangeelium.

## Vaata ka
*Q-allikas
*Apokrüüfid
**Peetruse evangeelium
*Sünoptilised evangeeliumid