open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gjumri

**Gjumri** on Armeenia suuruselt teine linn, Širaki maakonna keskus. Aastatel 1840–1924 kandis see nime *Alekhsandrapol*, 1924–1990 *Leninakan*.

Linnas asub Venemaa 102. sõjaväebaas, mis rajati 1995. aastal. 2010. aasta 20. augustil pikendati kokkulepet baasi paiknemiseks Gjumris 2044. aastani. Baasis on 3500 sõjaväelast, MiG-29 hävituslennukid ja õhutõrjeraketid S-300.

## Ajalugu

Gjumri asutasid kreeka kolonistid 5. sajandil eKr.

Venemaa võttis Širaki maakonna enda alla Vene–Pärsia sõja alguses 1804. Ametlikuks muudeti see sõja lõpetanud Gulistani rahuga 1. jaanuaril 1813.

Kui puhkes Vene–Türgi sõda, kolis Gjumrisse mitu tuhat armeenlast ja see pani aluse tänapäevasele linnale. Venemaale lõppes sõda võidukalt ja Gjumri sai üheks Taga-Kaukaasia keskuseks.

1837. aastal ehitasid venelased linna kohale suure kindluse. Nikolai I külastas sel aastal isiklikult kindlust ja nimetas selle ümber Aleksandrapoliks oma naise Aleksandra Fjodorovna järgi. 1840 sai Aleksandrapol linnaks. Gjumri oli Armeenia suurim ja tähtsaim linn 1918. aastani.

1988. aasta maavärin põhjustas linnas suuri purustusi, hukkus 25 000 inimest. Maavärina järel andis linnale abi ka Eesti, muuhulgas projekteeris Gjumri peaväljaku äärde hooneid Eesti arhitekt Raul Vaiksoo. Enne maavärinat elas linnas 222 tuhat inimest. Sellest ajast on elanike arv järjest vähenenud, 2018. aastal elas Gjumris ainult 114 500 inimest.

## Kliima

Gjumris on mandriline kliima.

Linnas on aasta keskmine temperatuur +6,7 °C. Kõige kuumemad kuud on juuli (+20,1 °C) ja august (+19,4 °C), Kõige külmemad kuud on jaanuar (–8,2 °C) ja veebruar (–6,4 °C).

Maksimaalsed temperatuurid on kõige kõrgemad augustis (+38,2 °C) ja juulis (+38,0 °C), kõige madalamad jaanuaris (+10,4 °C) ja veebruaris (+13,9 °C). Minimaalsed temperatuurid on kõige madalamad jaanuaris (–41 °C) ja veebruaris (–35 °C), kõige kõrgemad juulis (+1,4 °C) ja augustis (–1,1 °C).

Aastas sajab keskmiselt 459 mm sademeid. Kõige rohkem sajab mais (78 mm) ja juunis (63 mm), kõige vähem jaanuaris ja detsembris (20 mm). Sajupäevi on kõige rohkem mais (14) ja juunis (11), kõige vähem septembris (4).

## Sõpruslinnad
*  Alexandria, USA
*  Khuthaisi, Gruusia
*  Nardò, Itaalia
*  Osasco, Brasiilia
*  Plovdiv, Bulgaaria

Nõukogude ajal oli Gjumri (tollal Leninakan) Tartu sõpruslinn, kuid hiljem ei ole sidemeid uuendatud.

## Viited

## Välislingid

* Gjumri koduleht (*armeenia, inglise, prantsuse ja vene keeles*)
Marcos Pontes

**Marcos Cesar Pontes** (sündinud 11. märtsil 1963 Baurus) on Brasiilia sõjaväelendur, poliitik ja Brasiilia esimene astronaut.

Ta alustas lendu rahvusvahelisse kosmosejaama 30. märtsil 2006 Sojuz TMA-8 pardal koos Pavel Vinogradovi ja Jeffrey Williamsiga. 1. aprillil jõudsid nad kosmosejaama. Pontes maandus koos 12. ekspeditsiooni meeskonna liikmete William McArthuri ja Valeri Tokareviga Kasahstanis 8. aprillil.

## Välislingid

*Marcos Pontesi koduleht (*portugali keeles*)
Lanzhou

**Lanzhou** (haldusüksusena 兰州市 *Lánzhōu Shì*) on 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiinas, Gansu provintsi keskus. Asub Huang He ülemjooksul, Hiina geograafilises keskmes.

Linn asus Siiditee ääres ja seda kutsuti ka **Kuldseks linnaks**.

## Haldusjaotus

Lanzhou jaguneb kaheksaks maakonna tasemel haldusüksuseks:

*Anningi linnarajoon
*Chengguani linnarajoon
*Gaolani maakond
*Honggu linnarajoon
*Qilihe linnarajoon
*Xigu linnarajoon
*Yongdengi maakond
*Yuzhongi maakond

## Viited
Kollane jõgi

**Kollane jõgi** ehk **Huang He** (hiina 黄河, *Huánghé* 'kollane jõgi') on jõgi Hiinas. 

Kollane jõgi on Hiina pikkuselt teine jõgi ja maailmas kuues kõige pikem jõgi. Jõe kollane värvus tuleneb sellest, et see voolab läbi Hiina lössiplatoo, mis sisaldab rohkesti lössi.

Jõe pikkus on 4845 km (teistel andmetel 5464 km). Valgla pindala on 752 443 km².

Kollane Jõgi saab alguse Kunluni mäestikust Tiibetis ja voolab läbi mitme järve, sealhulgas Ngoringi ja Gyaringi järvede. Jõgi suubub Kollasesse merre Bo Hai lahte.

Jõe ääres asuvad Lanzhou, Wuhai, Kaifengi ja Jinani linnad.

Huang He jõgikonnas tekkis muistne Hiina tsivilisatsioon.

## Viited
Matsuyama

**Matsuyama** (jaapani 'männimägi') on linn Jaapanis, Ehime prefektuuri keskus. Asub Seto kaldal.

Linn loodi 1889. aastal.

Matsuyama on tuntud kuurortlinn.

1. jaanuaril 2005 liideti Matsuyamaga Hōjō ja Nakajima linnad.

Suurimaks vaatamisväärsuseks on 1602. aastal valminud Matsuyama loss, mis on üks neljast originaalis säilinud jaapani lossist.

## Viited

## Välislingid
*Matsuyama koduleht *(jaapani ja inglise keeles)*
Küberseks

**Küberseksi** ehk **internetiseksi** all peetakse enamasti silmas kujuteldavat seksuaalvahekorda (virtuaalseksi), milles osalejad on omavahel audiovisuaalses ja/või tekstilises ühenduses interneti vahendusel.

**Küberseksiks** nimetatakse ka võrguühenduse kaudu juhitud tehissuguelundite abil vahekorras olemist.

## Vaata ka

*Virtuaalseks
*Telefoniseks
*Teledildoonika
Grupiseks

**Grupiseks** on kolme või enama isiku vaheline seksuaalvahekord. 

Grupiseksis peab arvestama samasuguste turvaseksi nõuetega kui kahe inimese seksuaalvahekorras.
Mäenduse mõisteid

''Siin on loetletud mäenduse mõisteid.

## A
*aheraine
*aherainemägi
*allmaakaevandamine
*allveekaevandamine
*avakaevandamine

## B
*bremsberg

## D
*deebit

## G
*gaasiväli
*geotehnoloogia
*gesenk

## H
*hiib

## K
*kaevandamine
*kaevandus
*kaeveõõs
*kaevur
*kamberkaevandamine
*karjäär
*katend
*kivimurd

## M
*maagirikastamine
*maak
*maapõu
*maardla
*maavara
*mäeeraldis
*mäeeraldise teenindusmaa
*mäeinsener
*mäendus

## P
*paemurd
*pimešaht

## S
*strekk

## T
*tootus kiht

## V
*vasemaak
*väljamine
Rhône'i liustik

**Rhône'i liustik** on liustik Euroopas Alpides. Algab Dammastocki mäelt. Voolab lõunasse ja edelasse. Liustiku keelest lähtub Rhône'i jõgi.
Dzeržinsk

**Dzeržinsk** on linn Venemaal Nižni Novgorodi oblastis. Asub Oka jõe kaldal, 400 km Moskvast idas ja 35 km Nižni Novgorodist läänes.

Asutatud 1920. aastatel **Rastjapino** küla kohale. 1929. aastal nimetati Feliks Dzeržinski järgi Dzeržinskiks. Linnaõigused sai 1930. 

Dzeržinsk on keemiatööstuse keskus. Nõukogude ajal toodeti seal keemiarelvi. Praegu toodetakse mineraalväetisi, putukatõrjevahendeid ja lõhkeainet.

Linn on kantud Guinnessi rekordite raamatusse kui maailma kõige saastatum linn. Seal on meeste keskmine eluiga 42 aastat ja naistel 47 aastat.

## Viited

## Välislingid

*Dzeržinski ametlik koduleht
*http://www.dzr.ru/
Dzeržinski (Venemaa)

**Dzeržinsk** on linn Venemaal Moskva oblastis. Asub Moskva jõe kaldal.

Asutatud 1921. aastal. Linnaõigused sai 1981. aastal. 

30. märtsil 2006 tulistas palgamõrvar surnuks Dzeržinski linnapea Viktor Dorkini.

## Viited

## Välislingid

* http://www.ugresh.ru/
Loti jõgi

**Lot** on jõgi Prantsusmaal. 

Lot algab Sevennidest ning kulgeb läbi Prantsuse Keskmassiivi läände. Alamjooksul laskub Akvitaania madalikule ning suubub paremalt Garonne'i. 

Jõe pikkus on 481 km.

Loti jõe ääres asuvad Mende, Entraygues-sur-Truyère, Capdenac-Gare, Cahors, Villeneuve-sur-Lot ja Aiguillon.

Jõe järgi on nimetatud Loti departemang.

## Pilte

Pilt:Bouziès pont.jpg|Sild üle Loti jõe Bouziès'is 
Pilt:Estaing - Ville -JPG1.jpg|Vaade Loti jõele Estaingis
Pilt:Espalion-Lot.JPG|Loti jõgi Espalionis


## Välislingid
LOT (täpsustus)

**LOT** tähendab järgmist:
*LOT Polish Airlines, Poola lennuettevõte

**Lot** tähendab järgmist:
***[[Loti departemang|Lot]]** on departemang Prantsusmaal.  
***[[Loti jõgi|Lot]]** on jõgi Prantsusmaal.
***[[Lot (Belgia)|Lot]] on asula [[Belgia]]s [[Beerseli vald|Beerseli vallas]]. 
***Lot** oli legendaarne kuningas. 
***Lot** on tegelane hollandi lasteseriaalis "[[Sesamstraat]]". 
***Lot''' on hispaania eesnimi. 

## Vaata ka
*Lott 
*Loti

## Välislingid
Lipari saared

**Lipari saared** (ka *Aioolia saared*, itaalia *isole Eolie*, sitsiilia keeles *Ìsuli Eoli*) on Itaaliale kuuluv saarestik Türreeni mere lõunaosas, Sitsiiliast rannikust põhjas. Kogu saarestik on väga populaarne turismisihtkoht, kuhu tuleb aastas kuni 600 000 külastajat.

Saarestiku pindala on 88 km². Saared on mägised ja vulkaanilised, kuni 962 meetrit kõrged. Saarestikus on kaks aktiivset vulkaani: Stromboli ja Vulcano

Saarestik on nime saanud suurima saare Lipari järgi.

Saarestiku moodustavad Lipari, Vulcano, Salina, Panarea, Filicudi, Alicudi ja Stromboli saar. Saartest väikseima saare Panareaga ühte vulkaanilisse kompleksi kuulub veel hulk väiksemaid saari ja saarekesi Basiluzzo, Dattilo, Lisca Bianca, Bottaro, Lisca Nera, Panarelli ja Le Formiche, moodustades omaette väikese arhipelaagi.

Halduslikult on saared osa Messina linnast, mis omakorda kuulub Messina provintsi Sitsiilia maakonnas. Salina saar jaguneb kolmeks vallaks, ülejäänud saared moodustavad Lipari valla.

## Ajalugu
Antiikajal nimetati seda saarestikku tuultejumala Aiolose järgi *Aiolose saarteks*.

Antiikajal nimetati Lipari saart Liparaks, Vulcano saart Thermessaks ehk Hieraks ja Stromboli saart Strongyleks.

6. sajandil eKr tungisid saartele Knidoselt ja Rhodoselt pärit kreeka kolonistid ja vallutasid need. Aastast 289 eKr kuulusid saared Kartaagole, pärast Esimest Puunia sõda Roomale.

## Viited

## Välislingid
Géza Gárdonyi

**Géza Gárdonyi** [g'eeza g'aardonji] (3. august 1863 Agárd – 30. oktoober 1922 Eger) oli ungari kirjanik. Ta on tuntud eelkõige ajalooliste romaanide autorina.

Tema isa töötas Lääne-Ungaris mõisas treialina. Géza lõpetas õpetajate kooli ning töötas mõne aasta õpetaja ja kiriku kantorina. 1885 abiellus ta Mária Molnáriga, aga abielu oli õnnetu ja nad asusid 1892 lahku elama.

1880. aastatest töötas ta ajakirjanduses. Tema esimene edu saabus külaelualaste satiiriliste juttudega sarjast "Göre Gábor", millest ta hiljem lahti ütles. Sajandivahetuse paiku hakkas ta huvi tundma Ungari ajaloo vastu.

Tema kuulsaim teos "Egeri tähed" avaldati 1899. aastal. Teoses räägitakse Egeri linna piiramisest türklaste poolt 16. sajandil. 

Aastal 1901 avaldas Gárdonyi romaani "Nähtamatu inimene", mida ta ise pidas oma parimaks teoseks. Raamatus räägitakse hunnide pealiku Attila valitsemisperioodist 5. sajandil, samuti idarooma ajaloolase Priscuse külaskäikudest Attila õukonda. Selles raamatus seatakse kahtluse alla seni ajaloolaste seas valitsenud seisukoht, et 451 toimunud Katalaunia lahingu, peamise lahingu Vana-Rooma ja Attila vahel, võitsid roomlased.

Kuigi Ungaris saavutasid need kaks romaani kiiresti tuntuse, hakati neid teistesse Euroopa keeltesse tõlkima alles 20. sajandi teisel poolel. Need on tõlgitud ka eesti keelde.

Aastast 1897 elas Gárdonyi koos emaga Egeris, kus ka suri. Ta on sinna ka maetud ja tema hauakivile on kirjutatud "*Csak a teste*" ("Ainult tema keha"). Maja, milles ta oma elu lõpuni elas, on säilitatud ja muudetud muuseumiks.  

## Kirjandus
* Edvin Hiedel, "Géza Gárdonyi" – "Kalender 1988", Eesti Raamat 1987, lk 118–120.
Aalen

**Aalen** on suur kreisilinn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal umbes 67 km Stuttgardist idas ja 48 km Ulmist põhjas, Ostalbkreisi keskus. Geograafilised koordinaadid on 48° 50' N, 10° 06' E. 

Aalen on Ostalbkreisi suurim linn ja kreisilinn. See on ka Ida-Württembergi regiooni suurim linn. Alates 1. aprillist 1956 on see suur kreisilinn.

## Loodus

Linn on umbes 430 m kõrgusel merepinnast.

See asub Schwäbische Albi kirdeserval Kocheri jõe ülemjooksul.

## Rahvastik
Elanike arv oli:
* 2005: 67 100
* 2007: 66 580 (31. detsember)
* 2008: 66 500
* 2015: 67 344 (31. detsember)

## Tähised
Aaleni autode tunnus on AA.

Telefonikoodid on 07361, 07366 ja 07367.

## Ajalugu
Aaleni kohal asus 150. aasta paiku Rooma sõdurite laager. Arheoloogilistel väljakaevamistel on leitud Rooma linnus ning küla.

Linn tekkis 12. sajandil. 13. sajandil saadi linna õigused.

Aastatel 1360–1803 oli Aalen vaba riigilinn.

## Viited

## Välislingid

* Aaleni koduleht
Anders Wejryd

**Anders Harald Wejryd** (sündinud 8. augustil 1948) on rootsi vaimulik, aastatel 2006–2014 Rootsi Kiriku peapiiskop (Uppsala peapiiskop). 

Ta valiti 2006. aasta märtsis peapiiskopiks 176 häälega 320-liikmelisest valimiskogust. Ta on Rootsi Kiriku 69. peapiiskop. Wejrydi pidulik ametisseseadmine toimus Uppsalas 2. septembril 2006.

## Välislingid
*Foto
Aleksander I (täpsustus)

Siin on loetletud **Aleksander I/Aleksanderi** (ka Alexander I/Alexanderi), **Aleksandar I/Aleksandari** ja **Alexandru I/Alexandru** nimelised valitsejad.

## Aleksander/Alexander
**Aleksander I** (ka Alexander I) või **Aleksander** (Alexander) on mitme valitseja eestikeelne nimekuju:
***[[Aleksander I]]** oli Venemaa keiser 1801–1825
***[[Aleksander I (paavst)|Aleksander I]]** oli Rooma paavst
***[[Aleksander I (Makedoonia)|Aleksander I]]** (*Alexandros I*) oli Makedoonia kuningas
***[[Aleksander I (Epeiros)|Aleksander I]]** (*Alexandros I*) oli Epeirose kuningas
***[[Aelksander I Balas]]** (*Alexandros Balas*) oli Süüria (Seleukiidide riigi) kuningas
***[[Aleksander (Poola kuningas)|Aleksander]]** oli Poola kuningas ja Leedu suurvürst (*Aleksandras*)
***[[Aleksander I (Gruusia)|Aleksander I Suur]]** oli Gruusia kuningas
***[[Aleksander Suur]]** oli Makedoonia kuningas (ametlikult *Alexandros III*)
***[[Aleksander (Lääne-Gruusia)|Aleksander I]]** oli Lääne-Gruusia kuningas
***[[Aleksander I (Kahheetia)|Aleksander I]]** oli Kahheetia kuningas
***[[Aleksander I (Bulgaaria)|Aleksander I]]** oli Bulgaaria vürst
***[[Aleksander Nevski]]** (Aleksandr Nevski) oli Novgorodi vürst ja Vladimiri suurvürst
***[[Aleksandr Mihhailovitš]]** oli Tveri vürst ja Vladimiri suurvürst

***[[Alexander I (Šotimaa)|Aleksander I]]** oli Šotimaa kuningas
***[[Alexander von Lippe-Detmold]]** oli Lippe-Detmoldi vürst
***[[Alexander Friedrich]]** oli Hessen-Kasseli maakrahv
***[[Aleksander Karl]]** oli Anhalt-Bernburgi hertsog

***[[Alexander (Tartu piiskop)|Alexander]]** oli Tartu piiskop

***[[Aleksander I (Konstantinoopoli patriarh)|Aleksander I]]** oli Konstantinoopoli patriarh
***[[Aleksander I (Aleksandria paavst)|Aleksander I]]** oli kopti paavst

## Aleksandar I
***[[Aleksandar I Karađorđević]]** oli Serbia-Horvaatia-Sloveenia ja hiljem Jugoslaavia kuningas
***[[Aleksandar I (Serbia vürst)|Aleksandar Karađorđević]]** oli Serbia vürst
***[[Aleksandar Obrenović]]** oli Serbia kuningas 

## Alexandru
***[[Alexandru cel Bun|Alexandru Hea]]**, Moldaavia vürst (1400-1432)
***[[Alexandru Cornea]]**, Moldaavia vürst (1540-1541)
***[[Alexandru Lapusneanu]]**, Moldaavia vürst (1552-1561,1564-1568)
***[[Alexandru cel Rau|Alexandru Halb]]**, Valahhia ja Moldaavia vürst(1592)
***[[Alexandru Movilă]]**, Moldaavia vürst (1615-1616)
***[[Alexandru Ilias]]**, Valahhia ja Moldaavia vürst (1620-1621,1631-1633)
***[[Alexandru Coconul]]**, Fürst von Moldau (1629-1630)
***[[Alexandru Mavrocordat]]**, Moldaavia vürst (1782-1785)
***[[Alexandru Mavrocordat]]**, Moldaavia vürst (1785-1786)
***[[Alexandru Ipsilanti]]**, Valahhia ja Moldaavia vürst (1786-1788)
***[[Alexandru Moruzi]]**, Valahhia ja Moldaavia vürst (1792,1802-1806,1806-1807)
***[[Alexandru Callimachi]]**, Moldaavia vürst (1795-1799)
***[[Alexandru Sutu]]**, Valahhia ja Moldaavia vürst (1801-1802)
***[[Alexandru Hangeril]]**, Moldaavia vürst (1807)
***[[Alexandru Ghica]]**, Valahhia vürst (1766-1768,1834-1842)
***[[Alexandru Ioan Cuza]]**, Rumeenia vürst

## Vaata ka
*Aleksander II (täpsustus)
*Aleksander III (täpsustus)
*Aleksander IV
*Aleksander V
Alexander II

**Alexander II** (24. august 1198 – 8. juuli 1249) oli šotlaste kuningas 1214. aastast kuni surmani. 

1242. aastal üritas ta osta Hebriide Norra kuningalt Håkon IV Håkonssonilt. 1248. aastal kavandas ta nende saarte vallutamist.

Tema poeg on Alexander III. 

## Viited
Tonga kuningas

**Tonga kuninga** tiitlit kannab Tonga valitseja alates 1875. aastast

## Tonga kuningad ja kuninganna
#George Tupou I (1875–1893)
#George Tupou II (1893–1918)
#kuninganna Sālote Tupou III  (1918–1965)
#Tāufa'āhau Tupou IV (1965–2006)
#George Tupou V (2006–2012)
#Tupou VI (alates 2012)

## Vaata ka
* Tonga riigipeade loend
* Kanokupolu
Aleksander IV

**Aleksander IV** (Alexander IV) on mitme valitseja eestikeelne nimekuju:
***[[Aleksander IV (paavst)|Aleksander IV]]**, Rooma paavst
***[[Aleksander IV Aigos]]** (*Alexandros Aigos*), Aleksander Suure poeg ja ametlikult Makedoonia kuningas 317–311 eKr
***[[Aleksander IV (Gruusia)|Aleksander IV]]**, Lääne-Gruusia kuningas

## Vaata ka
* Aleksander I (täpsustus)
* Aleksander II (täpsustus)
* Aleksander III (täpsustus)
* Aleksander V
Aleksander V

**Aleksander V** (Alexander V) on mitme valitseja eestikeelne nimekuju:
***[[Aleksander V (vastupaavst)|Aleksander V]]** oli vastupaavst
***[[Aleksander V (Gruusia)|Aleksander V]]** oli Lääne-Gruusia kuningas
***[[Aleksander V (Makedoonia)|Aleksander V]]** (*Alexandros V*) oli Makedoonia kuningas
***[[Aleksander V (Pihkva)|Aleksander V]]** oli Pihkva vürst 1439–1442

## Vaata ka
*Aleksander I (täpsustus)
*Aleksander II (täpsustus)
*Aleksander III (täpsustus)
*Aleksander IV
Dzeržinski

**Dzeržinski** on kahe asula nimi. 
***[[Dzeržinski (Venemaa)|Dzeržinski]]** on linn Venemaal Moskva oblastis. 
***Dzeržinski** on Ukrainas Luhanski oblastis asuva Dzeržõnski alevi venepärane nimi.

***[[Dzeržinski (perekonnanimi)]]**
**Feliks Dzeržinski (1877–1926), Tšekaa rajaja
**Ivan Dzeržinski (1909–1978), vene helilooja
Flensburg

**Flensburg** (taani *Flensborg*, friisi *Flansborj*) on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Lõuna-Schleswigis. Asub Läänemere kaldal, vahetult Taani piiri ääres.

Flensburg asutati umbes 12. sajandi lõpus taani asunike poolt, linnaõigused sai 1284. aastal.

Alates 1864. aastast kuulub Saksamaale. 1920. aastal toimunud rahvahääletusel pooldas 25% liitumist Taaniga, 75% soovis jääda Saksamaa koosseisu.

1945. tegutses Flensburgis riigipresident Karl Dönitz ja niinimetatud Flensburgi valitsus. 

Linnas on 1994. aastal avatud Flensburgi Ülikool.

## Pilte

Flensburg 2015-08 img15 view to Jürgensby.jpg|Flensburg (2015)
Flensburg Nordertor.jpg|Nordertor
Das Rote Schloss am Meer (Flensburg-Mürwik Juli 2014), Bild 07.JPG|Marineschule Mürwik
Flensburg Wasserturm Mürwik.jpg|Mürwiker Wasserturm
Der Dampfer Alexandra fährt im Flensburger Hafen.JPG|Alexandra
Kraftfahrt-Bundesamt (Fenster mit Rollos bilden an dem Tag Abkürzung KBA), Flensburg-Mürwik Mai 2014, Bild 06.JPG|KBA


## Vaata ka
* Flensburgi valitsus
* Flensburgi Eesti Merekool

## Välislingid
* Flensburgi koduleht *(saksa, taani ja inglise keeles)*
Metz

**Metz** on linn Prantsusmaal, Moselle'i departemangu keskus. Asub Moselle'i jõe kaldal.

Metzis on sündinud Paul Verlaine ja Jean-Baptiste Le Prince.

Linnas tegutseb jalgpalliklubi FC Metz, mis mängib riigi kõrgliigas Ligue 1.

## Ajalugu
51 eKr vallutasid linna roomlased Julius Caesari juhtimisel. Metz muutus üheks Gallia kõige tähtsamaks linnaks. Hiljem oli Metz Austraasia pealinn.

Aastast 768 kuulus linn Karolingide impeeriumi koosseisu. Kui 843. aastal jagati impeerium Verduni lepinguga kolmeks, siis jäi Metz Lotharingiasse.

13. sajandil sai linn Saksa-Rooma riigi koosseisus vaba riigilinna staatuse. Metz oli katoliku kiriku Saksa-Rooma riigi Trieri kirikuprovintsi Metzi piiskopkonna keskus.   14. sajandil kuulus katoliku kiriku Trieri kirikuprovintsi Saksa-Rooma riigis: Trieri peapiiskopkond, Metzi, Touli, Verduni piiskopkond. 

1552. aasta lepinguga liikus linn koos Touli ja Verduniga Prantsusmaa kuningriigi võimu alla.

1871–1919 kuulus Saksamaa keisririigilele. Esimese maailmasõja järel kuulus linn taas Prantsusmaale. Teises maailmasõjas 1940–1944 okupeerisid linna saksa väed.

## Sõpruslinnad
Metzil on 10 sõpruslinna:

*  Luxembourg, Luksemburg, aastast 1952
*  Trier, Saksamaa, aastast 1957
*  Gloucester, Suurbritannia, aastast 1960
*  Tangier, Maroko
*  Tyler, Ameerika Ühendriigid, aastast 1983
*  Saint-Denis, Prantsusmaa, aastast 1986
*  Karmiel, Iisrael, aastast 1987
*  Yichang, Hiina, aastast 1991
*  Hradec Králové, Tšehhi, aastast 2001
*  Kansas City, Ameerika Ühendriigid, aastast 2003

## Viited

## Välislingid

* Metzi koduleht *(prantsuse, inglise, saksa, hispaania ja itaalia keeles)*
Birmingham

**Birmingham** on linn Suurbritannias Inglismaa keskosas, elanike arvu poolest Londoni järel Inglismaa teine linn.

## Ajalugu
Birmingham sai linnaõigused 1154. aastal.

Linnas tegutseb 1900. aastal loodud Birminghami Ülikool, mis on Suurbritannia ülikoolide seas üliõpilaste arvu poolest suuruselt neljas.

2023. aastal kuulutati linn maksevõimetuks.

## Kultuur
Birminghamis peeti 1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus.

Birminghamis tegutseb üks viiest suuremast Suurbritannia balletikollektiivist Birminghami Kuninglik Ballett.

## Kliima

## Sport

Birminghami jalgpalliklubid on Aston Villa ja Birmingham City.

Birminghamis on peetud 2003. ja 2018. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused.

Linnas toimusiad 2022. aasta Rahvaste Ühenduse mängud.

Birminghamis on staadion Alexander Stadium.

## Viited

## Välislingid
* Birminghami koduleht
Üldisus

**Üldisus** on mõtlemise, tunnetuse, mõiste, termini või sõna omadus rakenduda kehtivalt enam kui ühel üksikjuhul; mida rohkematele üksikjuhtudele rakendutakse, seda suurem on üldisuse määr.

Üldise vastandiks peetakse üksikut ehk individuaalset või erilist.

Üldine võidakse saavutatada üksiku üldistamise ehk konkreetsest abstraheerimise teel. Samas võib ka väita, et üldine on mõtlemisele antud juba enne igasuguste üksikute kogemist, mistõttu saadakse hoopis üksik abstraktse konkretiseerimise teel.

Loogikas määratletakse üldine mõiste ehk üldmõiste läbi selle olemuslike tunnuste või omaduste, mis vastanduvad juhuslikele tunnustele. Juhuslikud tunnused võivad üldmõiste kehtiva rakendumise korral üksik- ehk konkreetsetel juhtudel erineda, kuid olemuslikud tunnused peavad jääma samaks. Mõiste olemuslikud tunnused moodustavad mõiste sisu ehk intensiooni; konkreetsete nähtuste hulka, millele mõiste kehtivalt rakendub, nimetatakse mõiste mahuks ehk ekstensiooniks.

Üldmõistetena on käsitletavad kõik sõnad. Näiteks sõna "laud" väljendab üldmõistet käies paljude üksikute laudade kohta. "Mööbel" aga on veelgi üldisem, haarates endasse ka "laua" mõiste sisu. Veelgi üldisem oleks näiteks "ese", kõige üldisemaks mõisteks peetakse filosoofias "olemist", kuivõrd see käib kõige kohta, mis mingil viisil on. Üldmõistete vastandiks võib pidada pärisnimesid või üksikmõisteid, mis osutavad normaaljuhul ainult ühele konkreetsele asjale.

## Vaata ka

*Formaalsus
*Universaalid
Olemine

**Olemine** (vanakreeka keeles *to einai*, ladina keeles *esse*, saksa keeles *Sein*) oli 20. sajandini filosoofia peamine uurimisala. Olemisega tegelev filosoofia valdkond on ontoloogia.

## Olemise mõiste
Traditsiooniline loogika käsitleb olemist kõige üldisema mõistena, mis ühendab kõiki üldisuse taseme poolest madalamaid mõisteid ning on seetõttu mõistetest kõige fundamentaalsem ja tähtsam. Samas võib väita, et oma üldisuse tõttu on olemine kui mõiste kõige ebamäärasem, kuna ei määratle sisuliselt mitte midagi. Tihti käsitletaksegi olemist koopulana, mis on väites subjekti ja predikaati ühendav ollus, kuna hõlmab igal juhul neid mõlemaid.

## Olemine ise
Tänapäeva kontinentaalne ontoloogia mõistab olemist kaasnevana iga asjaga, mis mingil viisil on. Seega, kui mingi asi mingil viisil on, siis peab sellel asjal olema ka olemine. Kui aga seda olemist pole võimalik kuidagi tuvastada või määratleda, siis tekib kahtlus, kas see asi, mida väidetakse olevat, ikkagi üldse on või pole ta hoopiski mitte. Kuna aga asjad ju kõigest hoolimata ikkagi on, siis ei saa käsitleda olemist üldmõistena kui kõige tühjemat ja ebamäärasemat, järelikult pole olemine üldse mõiste ning tuleb määratleda muul viisil.

## Ajalugu
Keeruline on leida filosoofi, kes poleks olemisega mingis ulatuses tegelnud, olgu siis selle käsitlemise vajadust kritiseerides või õigustades.

* Olemise küsimusega tegeles esimesena filosoofia ajaloos ilmutatud kujul Parmenides. 
* Olemise küsimuse arendas uuele tasemele Platon dialoogis "Sofist". 
* Mõiste üksikasjaliku liigenduseni jõudis Aristoteles. 
* Keskajal tegeles olemisega Aquino Thomas.
* Tänapäeva filosoofias on olemine saanud keskseks saksa filosoofi Martin Heideggeri mõtlemise kaudu.
* Tänapäeva prantsuse filosoofias on olemist käsitlenud Gilles Deleuze ja Alain Badiou. 

## Vaata ka

* olemus
* olev
* *[[Olemasolu (Heidegger)|Dasein]]*
* Dharma#Budism
* Olemasolu tunnused (budism)
George Tupou V

**George Tupou V** (kroonprintsina **Sia'osi Taufa'ahau Manumata'ogo Tuku'aho Tupou**; 4. mai 1948 – 18. märts 2012) oli Tonga kuningas.

Ta oli kuningas Taufa'ahau Tupou IV vanem poeg. Kroonprintsiks määrati ta 4. mail 1966 ja ta tõusis troonile pärast ametivande andmist 11. septembril 2006, oma isa surmapäeval. George Tupou V kroonimispidustused algasid 30. juulil 2008, ametlik kroonimistseremoonia leidis aset sama aasta 1. augustil.

Ta omandas põhihariduse Šveitsis ja keskhariduse Uus-Meremaal Aucklandis. Seejärel õppis ta Oxfordi ülikoolis ja Sandhursti kuninglikus sõjaväeakadeemias.
 
Aastatel 1979–1998 oli ta Tonga välisminister. Ta tegutses ka ärimehena ning tal oli nii Tongal kui välismaal suured ärihuvid.

Tal ei olnud abikaasat ega seaduslikke lapsi. Tal oli 11 aastat noorem vend ja kaks õde, kellest üks kõrvaldati troonipärimisjärjekorrast. 1974. aastal sai ta väljaspool abielu tütre 'Ilima Lei Fifita Tohi, kellel polnud troonipärimise õigust: Tonga kuningaks tohivad saada üksnes seaduslikust abielust sündinud.

Mõni päev enne kroonimist juulis 2008 teatas kuningas, et kavatseb loobuda senisest absolutistlikust valitsemisstiilist ja laiendada saareriigis demokraatiat.
Sālote Tupou III

**Salote Tupou III** (13. märts 1900 – 16. detsember 1965) oli Tonga kuninganna. Tema isa oli George Tupou II.

Salote Tupou III avaldas raamatud "Ko e Tohi 'a 'Ene 'Afio ko Kuini Salote Tupou" ja "Ko e Ngaahi Tohi 'a 'Ene 'Afio 1958-1959". 

Ta suri Uus-Meremaal Aucklandis Aotea haiglas.

Sālote Tupou III oli abielus prints Viliami Tupoulahi Tuku'ahoga. Neil sündis kolm last:

* Taufa'ahau Tupou IV (4. juuli 1918 – 10. september 2006)
* prints Viliami Tuku'aho (5. november 1919 – 28. aprill 1936)
* prints Sione Ngu Manumataongo Uelingatoni (5. jaanuar 1922 – 10. aprill 1999)

## Välislingid
*Sissekanne Tupou dünastia genealoogia lehel
George Tupou II

**George Tupou II** (18. juuni 1874 – 5. aprill 1918) oli Tonga kuningas. Tema isa oli George Tupou I.

19. mail 1900 nõustus George Tupou II Briti protektoraadiga Tonga üle.

George Tupou II-l oli viis abikaasat ja kuus last:

*Kuninganna Lavinia Veiongo (9. veebruar 1879 – 23. aprill 1902)
**Kuninganna Sālote Tupou III (13. märts 1900 – 16. detsember 1965)
*Kuninganna 'Anaiseni Takipo (1. märts 1893 – 26. november 1918)
** Printsess Elisiva Fusipala Tauki'onetuku (26. juuli 1912 – 21. aprill 1933)
** Printsess 'Onelua
*Tupou Moheofo (suri 24. novembril 1918)
** Viliami Vilai Tupou (25. juuni 1898 – 14. detsember 1954)
*Litia Cakobau (1876 – 6. detsember 1952)
** Edward Tuivanuavou Tugi Cakobau (21. detsember 1908 – 25. juuni 1973)
*Vaohoi Hala'ufia (suri 1961)
** Siaosi Vuna Tupou (suri jaanuaris 1992)

## Välislingid
*http://www.4dw.net/royalark/Tonga/tupou9.htm
Aargau kanton

**Aargau kanton** on kanton Põhja-Šveitsis.

Kanton asub Aare jõe piirkonnas, mille järgi on ka nime saanud.

Aargau asus varakeskajal Alemannia ja Burgundia piiril ning oli tihti vaidlusaluseks piirkonnaks. Hiljem kuulus ta Švaabimaale. 10. sajandil sai Aargaust Habsburgide dünastia põlisala (nad olid toona Švaabi hertsogi vasallid) ning oli nende keskuseks 13. sajandini. Habsburgid rajasid sinna Habsburgi linnuse ning Muri ja Wettingeni kloostri. Viimased suleti 1841, mis tekitas palju paksu verd ja oli üheks ajendiks Sonderbundi tekkele 1845. aastal.

1415 läks Aargau Šveitsi Liidu koosseisu. Enamik aladest läks Berni kantoni koosseisu, teisi valitseti sõltlaskondadena. 1798–1803, Helveetsia vabariigi ajal, moodustus eraldi Aargau kanton. 1803. aastal liideti Aargauga ka Fricktal, mis oli aasta olnud eraldi kanton (varem kuulus seegi Habsburgidele).

## Viited

## Välislingid

* Kantoni koduleht
Kaarel Kressa

**Kaarel Kressa** (sündinud 27. juunil 1983) on eesti luuletaja ning kirjandus- ja filmikriitik. 

Ta on õppinud Tallinna Pedagoogikaülikoolis prantsuse filoloogiat (lõpetamata) ja töötanud juhutöödel ja tõlkebüroos tõlkijana. Alates 2006. aastast töötab ajakirjanikuna Eesti Päevalehes.

2014. aastast Eesti Kirjanike Liidu liige. 

## Muusikaline tegevus

Kaarel Kressa oli punkbändi Migreen (2000–2003) üks asutajaliikmeid ja põhiline lugude autor.

## Tunnustus

* 2004 Sirbi laureaat

## Teoseid
* luulekogu "Oidroon" (2005)
* luulekogu "Vereurmarohumesi" (2011)

## Viited

## Välislingid
* "Noor vihane luuletaja Kaarel Kressa, Eesti Päevaleht 4. veebruar 2005
* "Aps ja Sildre toovad Eesti ulmekirjandusse värskust", Ärileht 8. detsember 2007
* "KAAREL KRESSA: Lääs ei hellita enam lootusi deržaava rahumeelsusest", Ärileht 12. august 2008
* Kaisa Alliksaar, Langi "kaabakajakirjanik" Kressa: minu viga ei olnud tingitud soovist edastada kallutatud sõnumit, Delfi, 2. detsember 2013
Omar Ali Saifuddien III

**Omar Ali Saifuddien III** (Omar Ali Saifuddin Saadul Khairi Waddien) (23. september 1914 – 7. september 1986) oli Brunei sultan. Tema isa oli Muhammad Jamalul Alam II ja vend Ahmad Tajuddin.

Ta oli abielus Raja Isteri Pengiran Anak Damitiga ja neil oli 10 last:

* Sultan Hassanal Bolkiah (sündinud 1946)
* Prints Mohammed Bolkiah
* Prints Sufri Bolkiah
* Prints Jefri Bolkiah
* Printsess Masnah
* Printsess Norain
* Printsess Umi Kalthum Al Islam
* Printsess Amal Rakiah
* Printsess Amal Nasibah
* Printsess Amal Jefriah
Brunei sultan

**Brunei sultan** on alates Brunei sultanaadi rajamisest 1363. aastal Brunei riigipea nimetus.

## Vaata ka
*Brunei riigipeade loend
Armavir (Armeenia)

**Armavir** on linn Armeenias, Armaviri maakonna keskus. Asub Araksi jõe ääres.

8. sajandil eKr ehitas sinna kindluse Urartu kuningas Argištis I. Väljakaevamistel on leitud elamikeelseid tekste episoodidega Gilgameši eeposest.

331 eKr sai Armavirist Armeenia pealinn.

Nõukogude ajal kandis nime *Hoktemberjan*.

Armaviri linn Venemaal on nimetatud selle linna järgi.

## Viited

## Välislingid
Norodom Sihamoni

**Norodom Sihamoni** (khmeeri keeles នរោត្តម សីហមុនី; sündinud 14. mail 1953 Phnom Penhis) on Kambodža kuningas. Tema isa kuningas Norodom Sihanouk ja kuninganna Monineath loobusid võimust.

Isa saatis Sihamoni 1962. aastal Tšehhoslovakkiasse Prahasse, kus ta õppis algkoolis, keskkoolis ja muusikaakadeemias. Kuni 1975. aastani õppis ta klassikalist tantsu ja muusikat. Seejärel õppis ta Põhja-Koreas filmitegemist. 1977. aastal naasis ta Kambodžasse, kus punased khmeerid panid ta otsekohe koduaresti, kus ta oli 1979. aastani, mil Vietnami väed punased khmeerid kukutasid. 1981 läks ta Prantsusmaale balletti õpetama ning oli hiljem Khmeeri Tantsuassotsiatsiooni president. Ligi 20 aastat elas ta Prantsusmaal, külastades sageli Tšehhoslovakkiat. Ta sai tuntuks Kambodža kultuuriesindajana Euroopas. 1993 määrati ta Kambodža esindajaks UNESCO-sse, mis asus Pariisis.

14. oktoobril 2004 valis üheksaliikmeline trooninõukogu Norodom Sihamoni kuningaks nädal aega pärast tema isa ootamatut troonist loobumist. 29. oktoobril krooniti ta Phnom Penhis kuningaks.

Ta oskab khmeeri, prantsuse, tšehhi, inglise ja vene keelt.

Norodom Sihamonil ei ole lapsi. See ei ole riigi jaoks probleem, sest Kambodžas kuningatiitlit ei pärita, vaid trooninõukogu valib uue kuninga.

## Välislingid
George Tupou I

**George Tupou I** (1797 – 18. detsember 1893) oli Tonga pealik alates 1845. aastast ja Tonga esimene kuningas 1875. aastast surmani.

## Välislingid
*http://www.4dw.net/royalark/Tonga/tupou8.htm
Malaisia kuningas

**Malaisia kuningas** ehk **Malaisia ülemvalitseja** (malai keeles *Yang di-Pertuan Agong* 'kõrgeimaks isandaks tehtu') on Malaisia monarh, kes valitakse ametisse viieks aastaks. 

Otsetõlkes ei tähenda malaikeelne tiitel küll kuningat, vaid pigem ülemvalitsejat või ülimat valitsejat, kuid nii eesti kui ka paljudes muudes Euroopa keeltes on kinnistunud Malaisia monarhile just kuninga nimetus.

Malaisia kuningas valitakse nõukogu poolt, mille liikmed on Malaisia koosseisu kuuluva üheksa osariigi (mis on monarhiad – Johor, Kedah, Kelantan, Negeri Sembilan, Pahang, Perak, Perlis, Selangor, Terengganu) monarhid (sultanid). Nad valivad kuninga enda seast roteerides nii, et sama osariigi valitseja ei osutu järjest kahel korral valituks, kuid erinevatel kordadel võib olla valitud mitmeks korraks. Kuningaks ei saa valida ka alaealisi. Taoline valimiskord on toiminud alates Malaia Föderatsiooni iseseisvumisest 1957. aastal.

Malaisias kehtib konstitutsiooniline monarhia. Kuninga peamised funktsioonid esindusrolli täitmise kõrval on peaministri nimetamine, vajaduse korral parlamendi laialisaatmine ja valitsejate nõukogu istungite korraldamine. Lisaks määrab kuningas ametisse Kuala Lumpuri linnapea ja linnavolikogu ning nelja osariigi (mis ei ole monarhiad – Melaka, Pulau Pinang, Sabah, Sarawak) kubernerid. 

Riigipeana on kuningas ka Malaisia relvajõudude ülemjuhataja.

## Vaata ka
*Malaisia riigipeade loend

## Välislingid
*Kuningast Malaisia parlamendi veebilehel (inglise keeles)
*Kuningast Malaisia rahvusraamatukogu veebilehel (inglise keeles)
Tuanku Syed Sirajuddin

**Tuanku Syed Sirajuddin** (Duli Yang Maha Mulia Tuanku Syed Sirajuddin ibni Almarhum Tuanku Syed Putra Jamalullail; sündinud 17. mail 1943) oli Malaisia kuningas aastatel 2001–2006.
Armagh

**Armagh** on linn Suurbritannias Põhja-Iirimaal, Armagh' ringkonna halduskeskus ja ajaloolise Armagh' krahvkonna keskus.

Armagh's asub 1790. aastal asutatud Armagh observatoorium, kus töötas Ernst Öpik.

Linna elanikest on 68% katoliiklased ja 30% protestandid.

## Viited

## Välislingid
*Armagh' koduleht
Charles III (täpsustus)

**Charles III** on olnud mitme valitseja nimi:
***[[Charles III]]** on Suurbritannia kuningas (sünd. 1948)
***[[Charles III (Lääne-Frangi)|Charles III]] Lihtsameelne** (ka **Karl Kohtlane**) oli Prantsusmaa (Lääne-Frangi) kuningas 893–923
***[[Charles III (Navarra)|Charles III]]** oli Navarra kuningas
***[[Charles III (Savoia)|Charles III]]** oli Savoia hertsog
***[[Charles III (Bourbon)|Charles III]]** oli Bourboni hertsog
***[[Charles III (Lorraine)|Charles III]]** oli Lorraine'i (Lotringi) hertsog
***[[Charles III (Lorraine-Elbeuf)|Charles III]]** oli Lorraine-Elbeufi hertsog
***[[Charles III (Monaco)|Charles III]]** oli Monaco vürst
***Charles III Paks**, Frangi kuningas ja keiser, oli **[[Karl Paks]]**
*Anjou hertsog **Charles III** oli **[[Charles I (Valois)|Charles I]]**, Valois' krahv

*Charles Edward Stuart oli Stuarti kuningliku perekonna peana Charles III

## Vaata ka
*Karl III

*Charles I (täpsustus)
*Charles II (täpsustus)
*Charles IV (täpsustus)
*Charles V (täpsustus)
Charles II (täpsustus)

**Charles II** nime all on tuntud:
***[[Charles II Paljaspea]]** (saksapäraselt **Karl Paljaspea**), Lääne-Frangi (Prantsusmaa) kuningana ja (Frangi) keisrina **Charles II**
***[[Charles II]]**, Inglismaa kuningas 1660–1685
***[[Charles II (Navarra)|Charles II]]**, Navarra kuningas 1332–1387
***[[Charles II (Savoia)|Charles II]]**, Savoia hertsog 1486–1498
***[[Charles II (Bourbon)|Charles II]]**, Bourboni hertsog 1434–1488
***[[Charles II (Lorraine)|Charles II]]**, Lorraine'i (Lotringi) hertsog 1390–1431 (mõnikord nimetatud ka Charles I-ks, sest Alam-Lotringi kuningas Charles I valitses 10. sajandil)
***[[Charles II (Monaco)|Charles II]]**, Monaco vürst 1581–1589
***[[Charles II (Lorraine-Elbeuf)|Charles II]]**, Lorraine-Elbeufi hertsog 1605–1657

## Vaata ka
*Karl II

*Charles I (täpsustus)
*Charles III (täpsustus)
*Charles IV (täpsustus)
*Charles V (täpsustus)
Hafnarfjörður

**Hafnarfjörður** (ametlikult **Hafnarfjarðarkaupstaður**) on linn Islandil Höfuðborgarsvæði piirkonnas. Asub Atlandi ookeani rannikul Reykjavíkist, Kópavogurist ja Garðabærist lõunas.

Hafnarfjörður on elanike arvult kolmas linn riigis.

Linnaõigused on aastast 1908.

## Sõpruslinnad
*  Hämeenlinna, Soome
*  Cuxhaven, Saksamaa
* Uppsala, Rootsi
*  Bærum, Norra
*  Frederiksberg, Taani
*  Ilulissat, Gröönimaa
*  Tartu, Eesti
*  Tvøroyri, Fääri saared
*  Baoding, Hiina

## Viited

## Välislingid
* Hafnarfjörðuri koduleht
Humifitseerumine

**Humifitseerumine** ehk **huumustumine** ehk **humifikatsioon** on taimsete ja loomsete ainevahetussaaduste ja jäänuste biokeemiline muundumine keeruliseks orgaanilis-mineraalseks kompleksühendiks huumuseks.
Rama VIII

**Ananda Mahidol** (Phrabat Somdej Phra Paramenthara Maha Ananda Mahidol Phra Athama Ramathibodinthra; tai keeles พระบาทสมเด็จพระปรเมนทรมหาอานันทมหิดล พระอัฐมรามาธิบดินทร; 20. september 1925 – 9. juuni 1946) oli Tai kuningas.
Tai kuningas

**Tai kuningas** on Tai riigipea.

Alates 1782. aastast valitseb riiki Chakri dünastia. Alates 1932. aastast on Tai valitsusvormiks konstitutsiooniline monarhia.

## Tai kuningad
* Buddha Yodfa Chulalok (Rama I) พระบาทสมเด็จพระพุทธยอดฟ้าจุฬาโลกมหาราช, 1782–1809
* Buddha Loetla Nabhalai (Rama II) พระบาทสมเด็จพระพุทธเลิศหล้านภาลัย, 1809–1824
* Nangklao (Rama III) พระบาทสมเด็จพระนั่งเกล้าเจ้าอยู่หัว, 1824–1851
* Mongkut (Rama IV) พระบาทสมเด็จพระจอมเกล้าเจ้าอยู่หัว, 1851–1868
* Chulalongkorn (Rama V) the Great พระบาทสมเด็จพระจุลจอมเกล้าเจ้าอยู่หัว "พระปิยมหาราช" 1868–1910
* Vajiravudh (Rama VI) พระบาทสมเด็จพระมงกุฎเกล้าเจ้าอยู่หัว, 1910–1925
* Prajadhipok (Rama VII) พระบาทสมเด็จพระปกเกล้าเจ้าอยู่หัว, 1925–1935
* Ananda Mahidol (Rama VIII) พระบาทสมเด็จพระเจ้าอยู่หัวอานันทมหิดล, 1935–1946
* Bhumibol Adulyadej (Rama IX) พระบาทสมเด็จพระเจ้าอยู่หัวภูมิพลอดุลยเดชมหาราช, 1946–2016
* Maha Vajiralongkorn (Rama X) มหาวชิราลงกรณ, 2016–

## Vaata ka
*Tai peaminister
Charles IV (täpsustus)

**Charles IV** nimelisi valitsejaid oli mitu:
***[[Charles IV]] Ilus**, Prantsusmaa kuningas
***[[Charles IV (Anjou)|Charles IV]]**, Anjou hertsog
***[[Charles IV (Lorraine)|Charles Leopold]]**, Lorraine'i (Lotringi) hertsog

## Vaata ka
*Karl IV (täpsustus)

*Charles I (täpsustus)
*Charles II (täpsustus)
*Charles III (täpsustus)
*Charles V (täpsustus)
Olomouc

**Olomouc** (saksa *Olmütz*) on linn Tšehhis, Olomouci maakonna keskus. Asub Morava jõe kaldal. Olomouc on elanike arvult kuues linn Tšehhis.

Olomouci kohal asus 2. sajandil rooma sõjaväelaager.

Olomouci Püha Kolmainu Sammas kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Olomouci vanalinn on alates 13. aprillist 1971 ajalooline linnakaitsereservaat.

Olomoucis asub Tšehhi vanimaid ülikoole – Palacký ülikool.

## Viited

## Välislingid

*Olomouci koduleht
Nicolas Boileau

**Nicolas Boileau**-Despréaux [nikol'aa bual'oo-depre'oo] (1. november 1636 – 13. märts 1711) oli prantsuse luuletaja ja kriitik, klassitsismi teoreetik.

## Teosed eesti keeles
* "Valik prantsuse esseid". Koostanud ja tõlkinud Aleksander Aspel. EKS, Tartu 1938, lk 97–104 (7. peatükk traktaadist "Mõtisklusi Longinuse üle")

## Kirjandus
* Franz Schiller, "Lääne-Euroopa uue aja kirjandusajalugu", I köide, RK "Teaduslik Kirjandus" Tartu 1941, lk 20–22
Cube

***Cube*** [kjuub] on ingliskeelne sõna, mis tähendab kuupi.

**Cube** võib olla:
* 1997. aasta Kanada ulmefilm **"[[Cube (film)|Cube]]"** 
* avatud lähtekoodiga FPS-mäng **[[Cube (mäng)|Cube]]**
* baltisaksa aadlisuguvõsa Cube
Antonüüm

**Antonüümid** ehk **vastandsõnad** (kreeka sõnadest *anti* "vastu" ja *onyma* "nimi") on sõnad, mis ühe tähendusliku tunnusjoone poolest on vastandlikud, kuid mille muu tähendus langeb kokku. Näiteks sõnad "kuum" ja "külm" väljendavad mõlemad temperatuuri ja tähistavad selle vastandlikke väärtusi.

Eesti keeles on võimalik vastandust väljendada tüvedega ("tõde" ja "vale", "pikk" ja "lühike"), liidetega ("kõla" ja "ebakõla", "lineaarne" ja "mittelineaarne") ning muutevormidega ("liikuv" ja "liikumatu", "meestega" ja "meesteta").

Antonüüme kasutab kõnekujund antitees, mis on sagedane vanasõnades (näiteks "Väikene põhjus, suur tagajärg", "Vaese vaev on rikka uni").

Esineb sõnu, millel on vastandlikke tähendusi, näiteks "värvitu" (võrdle "värvitu vedelik" ja "punaseks värvitu").

## Vaata ka
* Homonüüm
* Sünonüüm

## Välislingid
* Eesti keele tesaurus
Agadir

**Agadir** on linn Marokos, Souss–Massa–Draâ piirkonna keskus. Elanikke umbes 200 000. Agadir on populaarne turismikeskus.

## Viited

## Välislingid
Banda Aceh

**Banda Aceh** on linn Indoneesias Sumatra saarel, Acehi eripiirkonna  keskus. 

26. detsembril 2004 toimunud maavärinas ja sellele järgnenud tsunamis sai linn tugevalt kannatada, palju elanikke hukkus. Banda Aceh oli lähim linn maavärina epitsentrile.

Linna suurim vaatamisväärsus Baiturrahmani suur mošee sai tugevasti kahjustada, kuid jäi püsti.

## Vaatamisväärsused

Suurim vaatamisväärsus Baiturrahmani suur mošee.

## Välislingid
*Aceh – maa surmalaine varjus (Horisont nr.2, 2005)
Vesipüks

**Vesipüks** ehk **pilvesammas** on laias tähenduses ükskõik milline tornaado vee kohal, olles tavaliselt 100 kuni 600 m läbimõõduga ümber madala rõhu keskme pöörlev keeristuul. Kitsas tähenduses on vesipüks mittemesotsüklonaalne tornaado vee kohal, mistõttu see maismaale jõudes enamasti hajub ja ei tekita kahju, sellest ka vahel kasutatav nimetus "hea ilma" vesipüks.

Vesipükside tekkimiseks peab õhumassi kihistus olema labiilne, et saaks tekkida konvektsioon. Parasvöötmes on vesipükside tekkeks soodsad tingimused siis, kui sooja vee kohal on külm õhumass, mistõttu õhu vertikaalne liikumine on soodustatud ja arenevad konvektsioonipilved. Vesipüks võib hakata arenema juba siis, kui konvektsioonipilv on alles rünkpilve staadiumis, st tipp pole jäätunud. Sel juhul puuduvad nii sademed kui äike. Kui nüüd tõusev õhuvool haarab endasse mõne keerise, nii et see saavutab püstteljelisuse ja ühenduse pilvega, võibki tekkida vesipüks. Sellised vesipüksid on üpris ohutud ja lühiealised (alla 20 minuti). Kui aga vesipüks areneb mesotsüklonist, siis on sel kõik omadused ja sama ohtlikkus nagu klassikalisel tornaadol. Seda tüüpi vesipüksid on märksa haruldasemad.

Vesipüksid ei ime vett üles, küll aga võib vesipüks pihustada vett, mistõttu tekib pritsmetest pilv samba alumisse ossa. Vesipüksina nähtav pikk ja ümar londitaoline moodustis on tegelikult silinderjas pilv. Kuna rõhk langeb õhu pöörlemisel, siis tekib veeauru kondenseerumine ja näemegi algul lehterpilve teket, mis võib lõpuks jõuda veepinnani välja..

Eestis on vesipüksid iga-aastased ja tüüpilised saarte läänerannikule, kuid üsna sagedased ka Väinamerel, Liivi lahel ja Soome lahel. Vesipüksihooaeg on augustis ja septembris, kui vesi on soe, aga kohale võivad jõuda üpris külmad õhumassid. Mõnikord võivad tekkida vesipüksiseeriad, mis tähendab, et korraga tekib mitu vesipüksi või tekivad need üksteise järel.

Vesipüksiga analoogne tornaado maismaa kohal on tuulispask.

## Mõned vesipüksid Eestis
* Lääne-Virumaa, Vergi 12.07.2015
* Väike väin 16.07.2015
* Haapsalu laht 23.07.2015
* Soela väin 30.08.2015
* Pakri saarte läheduses 06.09.2015
* Suur väin 18.07.2017

## Viited

## Välislingid

* Kadri Ratt: "Haruldane vaatepilt: Saaremaal nähti korraga kolme vesipüksi" Postimees, 16. juuli 2011
* Kristin Aasma: "VIDEO: Häädemeeste kandis tuhises vesipüks" Õhtuleht, 14. juuli 2012
Semarang

**Semarang** on linn Indoneesias Jaava saare põhjarannikul, Kesk-Jaava  provintsi keskus. Asub Semarangi jõe suudmes.

Peamised kasutatavad keeled on jaava ja indoneesia keel. Linnas elab ka suhteliselt palju hiinlasi.
Kuusankoski

**Kuusankoski** on endine linn Soomes Lõuna-Soome läänis Kymenlaakso maakonnas. Asub Kymi jõe kaldal. Vallas elas 19 800 inimest ja rahvastiku tihedus oli 173,7 in/km². Kuusankoski naabervallad olid Elimäki vald, Iitti vald, Jaala vald, Kouvola linn ja Valkeala vald.

Aastal 2009 läks Kuusankoski territoorium Kouvola linna koosseisu.

Kuusankoski on tuntud paberitööstuse keskusena. Esimene tselluloosivabrik rajati 1872. aastal.

Kuusankoski vald loodi naabervaldade osadest 1921. aastal. Aleviks sai 1957 ja linnaks 1973.

## Viited
Alajärvi linn

**Alajärvi** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Lääne-Soome läänis Lõuna-Pohjanmaal.

Alajärvi rajati 1869. aastal. Mõnda aega elas seal Alvar Aalto. Tema projekteeritud on mitmed linna hooned.

Linnaõigused sai 1986. aastal. 2009 liideti linnaga Lehtimäki vald.

## Külad

Alajärvi linna haldusalas on järgmised külad:

Alajärvi kirikuküla, Alakylä, Hoisko, Huosianmaa, Höykkylä, Iiruu, Kaartunen, Keskikylä, Koivumäki, Kortekylä, Koskenvarsi, Kuolema, Kurejoki, Lehtimäki, Levijoki, Lipo, Luoma-aho, Länsikylä, Menkijärvi, Möksy, Paalijärvi, Pekkola, Peräkylä, Pynttäri, Rannankylä, Saukonkylä, Sissala, Teerineva, Uusikylä.

## Viited

## Välislingid

* Alajärvi koduleht
Hämeenlinna

**Hämeenlinna** on linn Soomes Kanta-Häme maakonnas, Lõuna-Soome lääni ja Hämeenlinna linna keskus.

31. augustil 2015 elas linnas 68 048 inimest ja rahvastiku tihedus oli 38,12 in/km².

Linnaõigused sai Per Brahelt 1639. aastal. 2009 liideti linnaga Hauho, Kalvola, Lammi, Renko ja Tuulose vald.

1862. aastal avati Soome esimene raudteelõik Helsingi ja Hämeenlinna vahel.

Tähtsamad vaatamisväärsused on Häme kindlus ja vanglamuuseum. Linnas asub kultuuri- ja konverentsikeskus Verkatehdas.

Hämeenlinnas on sündinud Jean Sibelius.

Hämeenlinna linnapea on Timo Kenakkala.

## Sport

Jäähokiklubi Hämeenlinnan Pallokerho tuli Soome meistriks hooajal 2005–2006. Jalgpalliklubi FC Hämeenlinna mängib Soome esiliigas.

## Sõpruslinnad

*  Bærum, Norra
*  Celle, Saksamaa
*  Hafnarfjörður, Island
*  Püspökladány, Ungari
*  Qeqertarsuatsiaat, Gröönimaa
*  Tartu, Eesti
*  Toruń, Poola
*  Tver, Venemaa
*  Uppsala, Rootsi
*  Weimar, Saksamaa


Hameenlinna.JPG
Hämeenlinnakirkko.jpg|Hämeenlinna kirik
Hämeenlinna city center.JPG|Raatihuoneenkatu (suvi 2014)


## Viited

## Välislingid

* Hämeenlinna koduleht
Uusikaupunki linn

**Uusikaupunki linn** (rootsi keeles *Nystad*) on kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Päris-Soome maakonnas. Asub Põhjalahe kaldal.

Praeguse Uusikaupunki linna ajalooliseks tuumikuks oleva linna asutas 1617. aastal Gustav II Adolf.

1721. aastal sõlmiti seal Põhjasõja lõppu tähistav Uusikaupunki rahu.

Uusikaupunkis asub Soome ainuke sõiduautosid valmistav tehas, kus on toodetud Saabi, Talboti, Opeli, Lada ja Porsche autosid. Autotehas Valmet Automotive valmistab alates 2013. aasta suvest ka Mercedes-Benzi A-seeria autosid

Uusikaupunki linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus on kujunenud linna lähedal paiknenud maavaldade liitmise teel. Aastal 1969 liideti linnaga  Uusikaupunki vald, 1974 Pyhämaa vald, 1981 Lokalahti vald ja 1993 Kalanti vald.

Uusikaupunki sõpruslinn Eestis oli Antsla.

Linna pindala on 1933 km², millest veepindala on 1429 km².

## Viited

## Välislingid

* Uusikaupunki koduleht
Ylivieska linn

**Ylivieska** on linnaks nimetatav  omavalitsusüksus Soomes Oulu läänis Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Asub Kalajoki kaldal.

Ylivieska vald sai linnaõigused 1971. aastal.

Ylivieska sõprusvald Eestis on Viimsi vald.

## Viited

## Välislingid

* Ylivieska koduleht
Savonlinna linn

**Savonlinna linn** on kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Ida-Soome läänis Lõuna-Savo maakonnas.

Savonlinna linn ei ole linnaline asula. See on loodud Savonlinna asula (linna) ja suurema osa ümberkaudse Sääminki valla liitmisel üheks kohaliku omavalitsuse üksuseks (1973). 1. jaanuaril 2009 liideti Savonlinnaga Savonranta vald ja 31,24 km² Enonkoski vallast. 1. jaanuaril 2013 liideti linnaga Kerimäki vald ja Punkaharju vald.

Savonlinna pindala on 2239,50 km², millest 1358,21 km² moodustavad veekogud.

## Keskasula
Savonlinna, Savo Soome ajaloolises maakonnas, sai linnaõigused 1639. aastal, kui oli  Viiburi ja Savonlinna lääni keskus.

Põhjasõja ajal oli linn venelaste valduses.

Savonlinna on tuntud Olavinlinna linnuses peetava Savonlinna ooperifestivali järgi.

## Külad

Linna haldusalas on järgmised külad.

## Viited

## Välislingid
* Savonlinna koduleht
* Anne Kauranen. Finnish brewery launches NATO beer to mark membership application. Reuters, 20. mai 2022