open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kernu valla lipp

**Kernu valla lipp** on Harju maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kernu valla lipp.

Lipp kinnitati 19. mail 1997.

## Lipu kirjeldus
Kernu valla lipp on vapilipp, mille sinisel kangal on kollane kirn (koore-,või-, jms.). Lipukanga alaservas on ristikulõikeline kollane laid. 

Lipu mõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9 ühikut.

## Põhjendus
Kirn meenutab eelkõige valla nimetust Kernu (Kirna, Kirnu). Ristikulõikeline kollane laid sümboliseerib põllundust-karjakasvatust, ning see on põline eestlaste elatise- ja jõukuseallikas ehk üldises tähenduses see, mida kirnu panna. Kollane on jõukuse ja heaolu võrdkujuks ning sinine puhtuse, nooruse ja vaimsuse sümboliks. 

## Lipu kasutamise kord
#Valla lipp heisatakse riiklikel pühadel ning tähtpäevadel, samuti muude sündmuste puhul valitsuse korralduse alusel või valitsusega kooskõlastatult. Lippu tarvitatakse kõrvuti Eesti riigilipuga ning samadel alustel, mis on maksvad riigilipu kohta. 
#Ilma valitsuse loata võib valla lipu heisata avalikel üritustel, samuti perekondlike sündmuste puhul. 
#Lipp heisatakse kell 9.00 (suveajal kell 8.00) ja langetatakse päikeseloojangul, kuid mitte hiljem kui kell 22.00. Jaaniööl lippu ei langetata. Vallamajal heisatakse valla lipp alaliselt. 

## Vaata ka
*Kernu valla vapp
*Harju maakond

## Välislingid
*Kernu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
*FOTW: Kernu valla sümboolika (*inglise keeles*)
Dordrecht

**Dordrecht** on linn Hollandis Lõuna-Hollandi provintsis. Linna elanike arv on 118 889 (2006) ja pindala 99,45 ruutkilomeetrit.

Dordrecht asub laia Merwede jõe ääres, mis hargneb kaheks Groothoofdspoort-värava juures. Lõunaharu on Oude Maas, põhjaharu voolab Noordi nime all Rotterdami poole.

1618/19. aastal peeti linnas Dordrechti sinod.

## Kirjandus
Revisiting the Synod of Dordt (1618-1619), toim. Aza Goudriaan, Fred van Lieburg (Brill's series in church history; 49). Leiden, Boston: Brill 2011.

## Viited
Tuulealused saared

**Tuulealused saared** on mitme saarestiku nimi. 

***[[Tuulealused saared (Lõuna-Ameerika)|Tuulealused saared]]** on osa Väikestest Antillidest Kariibi meres Lõuna-Ameerikas. 
***[[Tuulealused saared (Okeaania)|Tuulealused saared]]** on  osa Seltsisaartest Prantsuse Polüneesias Okeaanias.
***[[Tuulealused saared (Aafrika)|Tuulealused saared]]** on osa Roheneemesaartest Aafrika läänerannikul

## Vaata ka
*Tuulepealsed saared
Port Said

**Port Said** on linn Kirde-Egiptuses, Vahemere kaldal Suessi kanali lähedal. 

Port Said asutati 1859. aastal seoses Suessi kanali ehitamisega. Linn on saanud nime tolleaegse Egiptuse kediivi Muhammad Saidi järgi.

Linn sai tõsiseid purustusi Suessi kriisi ja Jom Kippuri sõja ajal.

Port Said on tähtis sadamalinn.

## Välislingid
* http://www.port-said.com/ (araabia ja inglise keeles)
Samui

**Samui** (tai เกาะสมุย (*Ko Samui*)) on Taile kuuluv saar Tai lahes. 

Pindala 247 km&sup2;. Elanike arv 45 900 (2004). Halduslikult kuulub Surat Thani provintsi.

Samui on populaarne turismisihtkoht.
Martina Beck

**Martina Beck** (sünninimi **Martina Glagow**; sündinud 21. septembril 1979 Garmisch-Partenkirchenis) on Saksamaa laskesuusataja.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* **[[2006. aasta taliolümpiamängud|2006]]**  Torino
**  hõbemedal 15 km eraldistardiga sõidus
**  hõbemedal 10 km jälitussõidus
**  hõbemedal 4×6 km teatesõidus

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* **[[2001. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|2001]]**  Poljukas 
**  hõbemedal 12,5 km ühisstardiga sõidus
* **[[2003. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|2003]]**  Hantõ-Mansiiskis 
**  **maailmameister** 10 km jälitussõidus (jagas 1. kohta Sandrine Baillyga)
**  pronksmedal 4×6 km teatesõidus
* **[[2004. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Oberhof 2004]]**
**  hõbemedal 10 km jälitussõidus
**  pronksmedal 7,5 km sprindis (jagas 3. kohta Jekaterina Ivanovaga)
**  pronksmedal 4×6 km teatesõidus
* 2007  Anterselvas
**  hõbemedal 12,5 km ühisstardiga sõidus
**  **maailmameister** 4x6 k teatesõidus
**  pronksmedal 15 km eraldistardiga sõidus
* **[[2008. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|2008]]**  Östersundis 
**  **maailmameister** 4x6 k teatesõidus
**  hõbemedal 15 km eraldistardiga sõidus

### [[Laskesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
#### Maailma karikas
 
* **1. koht**: **2003**
* 3. koht: 2006
 
#### Maailma karikasarja etapivõidud

 

## Isiklikku

Martina Glagow on 158 cm pikk ja kaalub 48 kg.

## Välislingid

*Martina Glagowi koduleht
*Martina Glagow biathlonworldi kodulehel
*Martina Glagowi fännileht
Surat Thani

**Surat Thani** on linn Tais, Surat Thani provintsi keskus. Asub Tai lahe kaldal, Tapi jõe suudmes.

1915. aastani oli linna nimi **Bandon**. 

20 km kaugusel linnast asub Surat Thani lennujaam.

## Viited

## Välislingid
*Surat Thani koduleht *(tai keeles)*
Cluj-Napoca

**Cluj-Napoca** (ungari *Kolozsvár*, saksa *Klausenburg*) on linn Rumeenias Transilvaanias, Cluji maakonna keskus. Asub Someșul Mici jõe kaldal.

Cluj-Napoca on Rumeenias elanike arvult teine linn Bukaresti järel.

## Ajalugu
Linnas sündis 1443. aastal Ungari kuningas Mátyás I.

Oli Ungari kuningriigis suuruselt teine linn Budapesti järel. Pärast Esimest maailmasõda läks koos Transilvaaniaga Rumeeniale.

1974. aastani kandis nime *Cluj*.

Aastatel 2004–2008 oli Cluj-Napoca linnapea Emil Boc, kes oli Rumeenia peaminister 2008–2012.

## Rahvuslik koosseis
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanikest 81,5% rumeenlasi ja 16,4% ungarlasi.

## Ülikoolid Cluj-Napocas
Linnas asuvad Babeș-Bolyai Ülikool, Cluj-Napoca Tehnikaülikool, Cluj-Napoca Põllumajandusteaduse ja Veterinaariaülikool ning Iuliu Hațieganu Meditsiini- ja Farmakoloogiaülikool.

## Viited

## Välislingid

* Cluj-Napoca koduleht rumeenia keeles
* Cluj-Napoca koduleht ungari keeles
Lilija Jefremova

**Lilija Jefremova** (lihtsustatud nimekuju *Lilia Jefremova*; sündinud 15. aprillil 1977 Tšuvaššias) on Ukraina laskesuusataja.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 2006  Torinos
**  pronksmedal 7,5 km sprindisõidus
Ivan Tšerezov

**Ivan Tšerezov** (vene keeles *Иван Юрьевич Черезов* sündinud 18. novembril 1980 Iževskis) on Venemaa laskesuusataja. Kolmekordne maailmameister.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el
2006  Torinos
*  hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

2005  Hochfilzenis 
*  **maailmameister** 4x6 km segateatesõidus
2007  Anterselvas
*  **maailmameister** 4x7,5 km teatesõidus
2008  Östersundis
*  **maailmameister** 4x7,5 km teatesõidus
2009  Pyeongchangis
*  pronksmedal 15 km ühisstardiga sõidus

### [[Laskesuusatamise maailma karikasari|Maailma karikasarjas]]
#### Maailma karikasarja etapivõidud
 

## Välislingid

*Ivan Tšerezovi koduleht
*Ivan Tšerezov biathlonworldi veebisaidil
Jonathan Rhys Meyers

**Jonathan Rhys Meyers** (sündinud **Jonathan Michael Francis O'Keeffe**; 27. juulil 1977 Dublinis) on Kuldgloobusega pärjatud iiri näitleja.

Ta on eelkõige tuntud filmidest "Tribla nagu Beckham", "Matšpall", "Võimatu missioon III" ja 2005. aasta telefilmist "Elvis" . Lisaks kehastab ta alates 2007. aastast Inglismaa kuningat Henry VIII teleseriaalis "The Tudors".

## Elulugu
### Lapsepõlv
Jonathan sündis Dublinis, kuid aasta vanusena kolis tema pere County Corki. Kui Rhys-Meyers oli kolmeaastane, jättis isa pere maha ning Jonny ja tema kolm nooremat venda jäid ema kasvatada. Rhys-Meyers veetis tormilise lapsepõlve, olles mõnda aega lastekodus. Koolist visati ta lõplikult välja 16-aastaselt.

Õnnelikuna, et sai koolist eemale, veetis ta aega kohalikus ujulas, kus ta avastas Hubbard Casting. Tulevaste osatäitjate otsijad soovitasid Rhys-Meyersil osaleda David Puttnami produtseeritud filmi "War of the Buttons" (1994) proovis. Kolme proovipäeva järel ei saanud ta siiski rolli ning loobus mõttest näitlejaks püüelda. Mõne aja pärast sai ta kõne, kus teda kutsuti osalema Knorri supi kampaanias. Kuigi alguses häbenes ta reklaami abil saadud tähelepanu, pakuti talle varsti osa mängufilmis.  

### Karjäär
Tema mängufilmidebüüt oli väike roll filmis "A Man of No Importance" (1994). Rhys-Meyersi esimene peaosa oli filmis "The Disappearance of Finbar" (1996).

Järgnes Michael Collinsi mõrvari roll Neil Jordani filmis "Michael Collins" (1996).

Suure kiituse teenis ta kriitikutelt Brian Slade'i osa eest filmis "Velvet Goldmine" (1998) ning Briti miniseriaalis "Gormenghast" Steerpike'i rolli eest. Sümpaatse rolli tegi ta jalgpallitreenerina filmis "Tribla nagu Beckham" (2002).

2006. aasta Kuldgloobuste jagamisel pälvis ta auhinna kategoorias "Parim meesnäitleja minisarjas või telefilmis" osatäitmise eest telefilmis "Elvis".

## Filmograafia
*"A Man of No Importance" (1994)
*"La Lengua asesina" (1996)
*"Michael Collins" (1996)
*"Samson and Delilah" (1996)
*"The Disappearance of Finbar" (1996) 
*"Telling Lies in America" (1997) (Valetamine Ameerikas)
*"The Maker" (1997) 
*"B. Monkey" (1998)  
*"The Tribe" (1998) 
*"The Governess" (1998) 
*"Velvet Goldmine" (1998) 
*"Ride with the Devil" (1999)
*"The Loss of Sexual Innocence" (1999)
*"Titus" (1999)
*"Gormenghast" (2000)
*"Happy Now" (2001)
*"Prozac Nation" (2001) (Prozaci rahvas)
*"Tangled" (2001) 
*"Bend It Like Beckham" (2002) (Tribla nagu Beckham)
*"The Magnificent Ambersons" (2002)
*"I'll Sleep When I'm Dead" (2003)
*"Octane" (2003)
*"The Lion in Winter" (2003) 
*"The Emperor's Wife" (2003) 
*"The Tesseract" (2003)
*"Alexander" (2004)
*"Vanity Fair" (2004) (Edevuse laat)
*"Elvis" (2005)
*"Match Point" (2005)
*"" (2006)  
*"Brontë" (2007) 
*"Toussaint" (2007) 
*"August Rush" (2007) 
*"The Children of Huang Shi" (2007) 

## Varia
* Rhys-Meyers on ka andekas laulja ja muusik, esitades ise laulud "Velvet Goldmine'is". Neid kuuleb filmi helikandjal. 
* Ta elab endiselt County Corkis.

## Välislingid
*
Pavel Rostovtsev

**Pavel Rostovtsev** (sündinud 21. septembril 1971 Vladimiris) on Venemaa endine laskesuusataja. Kolmekordne maailmameister (2000 ja 2001).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 2006  Torinos
**  hõbemedal 4×7,5 km teatesõidus 

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1999  Kontiolahtis 
**  hõbemedal 4×7,5 km teatesõidus
* 2000  Oslos/ Lahtis 
**  **maailmameister** 4×7,5 km teatesõidus
**  hõbemedal 10 km sprindisõidus
**  hõbemedal 12,5 km jälitussõidus
**  hõbemedal 15 km ühisstardiga sõidus
* 2001  Pokljukas 
**  **maailmameister** 10 km sprindisõidus
**  **maailmameister** 12,5 km jälitussõidus
* 2003  Hantõ-Mansiiskis
**  hõbemedal 4×7,5 km teatesõidus
* 2005  Hochfilzenis
**  hõbemedal 4×7,5 km teatesõidus

### [[Maailma karikavõistlused laskesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Üldkarikas
** 2. koht: 2002
* Jälitussõidu karikas  
** 2. koht: 2002
* Eraldistardiga sõidu karikas
** **1. koht: 1999** 
** 3. koht: 2002
* Ühisstardiga sõidu karikas
** 2. koht: 2000

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Pavel Rostovtsev osales kokku 157 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 25 korda, millest 7 korral kõige kõrgemale astmele.

## Isiklikku

Pavel Rostovtsev oli tippsportlasena 187 pikk ja kaalus 80 kg.

## Välislingid

*
Rjaženka

**Rjaženka** (vene keeles *ряженка*, ukraina keeles *ряжанка*) on kõrgpastöriseeritud hapupiimatoode, mida saadakse kaua keedetud lehmapiima hapendades.

Rjaženka on kreemjat värvi, ühtlase konsistentsiga ja maitsestamata joogijogurti maitsega, sel on mahe lõhn ning erinevalt keefirist ei sisalda see gaasi. Põhiliselt on rjaženka levinud Vene ja Ukraina köögis.

## Valmistamine
Et rjaženkat valmistada, hautatakse piima ahjus pikka aega (8 tundi või kauemgi), kuni see muutub kuldpruuniks. Rjaženkat kääritavad termofiilsed piimhappestreptokokid ja puhtad laktobatsilli *Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus* kultuurid 3–6 tunni jooksul. Valmistoode on kreemjalt kuldpruuni karva ja hapupiimamekiga. Sisuliselt on rjaženka üks jogurtiliike, milles puuduvad tavapärased maitselisandid.

Algselt müüdi rjaženkat klaaspudelites, kus see ka hapnes. Seepärast muutus see paksuks ja tuli pudelist välja mitte valades, vaid raputades ja lusikaga koukides. Tööstusliku tootmise arenedes hakati pudelisse villima juba hapendatud rjaženkat, mistõttu see jäi vedelaks. Tänapäeval on levinumad tetrapakend ja pehme kilepakend, viimases kaotab toode aga kõige kergemini oma konsistentsi ning seejärel ka maitseomadused.

## Toiteväärtus
Kasulikke aineid on rjaženkas umbes sama palju kui piimas, ent seejuures omastab organism neid märksa kergemini. Keefiriga võrreldes on rjaženka maitse mahedam. Klaas rjaženkat rahuldab veerandi inimorganismi päevasest kaltsiumivajadusest ja 20% fosforivajadusest. Rjaženkast omastab organism valke kiiremini kui piimast. Piimhape suurendab isu ning parandab seedeelundkonna ja neerude tööd.

Hapupiimatoodetest on rjaženka kõige kaloririkkam. Rjaženkaga sarnane, kuid kalorivaesem on varenets (vene k *варенец*), mis meenutab maitselt rjaženkat, kuid sisaldab vähem rasva, kuna seda valmistatakse kooritud piimast.

100 grammis tüüpilises rjaženkas leidub 3,0 g valku, 6,0 g rasva, 4,1 g süsivesikuid ja 82 kcal energiat.

Eestis toodab rjaženkat AS Rakvere Piim ja müüb seda Farmi kaubamärgi all. 100 g Farmi rjaženkat sisaldab 624 kJ (63 kcal) energiat, 3,2 g valke, 4,7 g süsivesikuid ja 3,5 g rasva.

## Lähedased piimatooted
Rjaženkast valmistatakse Põhja-Indias ja Pakistanis populaarset jooki lassit. Sellega sarnaneb ka Bulgaarias ja turgi rahvaste seas levinud hapupiimajook katõk.

## Vaata ka
* Kondenspiim
* Keedetud piim
Nikolai Kruglov

**Nikolai Kruglov** (sündinud 8. aprillil 1981 Nižni Novgorodis) on Venemaa laskesuusataja. 

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

**[[2006. aasta taliolümpiamängud|Torino 2006]]**
* hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* **[[2005. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|2005]]**  Hochfilzenis/ Hantõ-Mansiiskis 
**  **maailmameister** 4x6 km segateatesõidus
**  hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus
* **[[2006. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|2006]]**  Pokljukas 
**  **maailmameister** 4x6 km segateatesõidus
* **[[2007. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|2007]]**  Anterselvas 
**  **maailmameister** 4x7,5 km teatesõidus
* 2008  Östersundis
**  **maailmameister** 4x7,5 km teatesõidus
**  pronksmedal 2x6+2x7,5 km segateatesõidus

## Isiklikku

Nikolai Kruglovi treener on tema isa Nikolai Kruglov – endine laskesuusataja, kes tuli 1976. aastal Innsbrucki olümpiamängudel kahekordseks olümpiavõitjaks.

## Välislingid
*Nikolai Kruglovi fänniklubi
*Nikolai Kruglovi andmed IBU kodulehel
Nikolai Kruglov seenior

**Nikolai Kruglov seenior** (sündinud 31. jaanuaril 1950) on endine NSV Liidu laskesuusataja. Kahekordne olümpiavõitja (1976) ja viiekordne maailmameister.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* **[[Laskesuusatamine 1976. aasta taliolümpiamängudel|1976]]**  Innsbruckis 
**  **olümpiavõitja** 20 km sõidus
**  **olümpiavõitja** 4x7,5 km teatesõidus

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* **[[1974. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|1974]]**  Minskis 
**  **maailmameister** 4x7,5 km teatesõidus
* **[[1975. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused| 1975]]**  Anterselvas
**  **maailmameister** 10 km
**  hõbemedal 20 km 
**  hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus
* **[[1976. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|1976]]**  Anterselvas
**  **maailmameister** 20 km
**  **maailmameister** 4x7,5 km teatesõidus
**  pronksmedal 10 km
* **[[1977. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|1977]]**  Lillehammeris 
**  **maailmameister** 4x7,5 km teatesõidus
**  hõbemedal 10 km sprindisõidus
* **[[1979. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|1979]]**  Ruhpoldingis 
**  pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus

## Isiklikku

Nikolai Kruglov seenior on Nikolai Kruglovi isa ja treener.
Daniel Stern

**Daniel Stern** on olnud mitme tuntud inimese nimi:

***Daniel Stern** oli **[[Marie d'Agoult]]** (1805–1876) kirjanikunimi;
***[[Daniel Stern (kirjanik)|Daniel Stern]]** (1928–2007) oli USA kirjanik ja filoloog;
***[[Daniel Stern (psühholoog)|Daniel Stern]]** (1934–2012) oli USA psühhoanalüütik;
***[[Daniel Stern (näitleja)|Daniel Stern]]** (sündinud 1957) on USA näitleja.
Puurmani vald

**Puurmani vald** oli omavalitsus Jõgeva maakonna edelaosas.

2017. aastal liideti suurem osa Puurmani vallast Põltsamaa vallaga, välja arvatud neli küla (Härjanurme, Jõune, Pööra ja Saduküla), mis ühinesid Jõgeva vallaga.

Valla pindala oli 292,7 km2. Valla keskuseks oli valla suurim asula Puurmani alevik. Lisaks paiknes vallas 12 küla, millest suuremad olid Saduküla, Pikknurme ja Härjanurme. Valla omavalitsuslik staatus taastati 12. detsembril 1991.

Läbi endise valla voolab Pedja jõgi.

Puurmani vallavanem oli Rauno Kuus.

## Asend
Puurmani vald piirnes lõunas Tartu maakonna Laeva vallaga, põhjas ja läänes Jõgeva maakonna Põltsamaa vallaga ja idas Jõgeva, Palamuse ja Tabivere vallaga. Ulatus põhjast lõunasse oli 23 km, idast läände oli 14 km.

## Nimi
Puurmani nimi tuleneb tõenäoliselt endise ordumõisa Rootsi võimu aegsete omanike Buhrmeisterite perekonnanimest.

## Ajalugu
Esimesed ülestähendused piirkonna kohta pärinevad 13. sajandist. Kursi ordulinnust on esmamainitud seoses 1343. aasta sündmustega.

Puurmani valla omavalitsuslik staatus kinnitati 1991. aastal.

## Asustus

Puurmani vallavalitsuse andmetel oli 1. septembri 2012 seisuga valda registreeritud 1645 inimest, neist 795 meest ja 850 naist. Asulate lõikes jagunesid elanikud järgmiselt:

## Haridus ja kultuur
Vallas tegutses kaks kooli: põhikool Puurmanis ja Saduküla Lasteaed-Algkool. Vallas on üks kultuurikeskus (Puurmanis) ja kaks raamatukogu (Puurmanis ja Sadukülas). Vallas ilmub kord kuus vallavalitsuse infoleht Puurmani Uudised.

## Kohalik majandus
Puurmani valla endisel territooriumil tegutseb kala- ja vähikasvatuskompleks Härjanurme Kalatalu, majutus- ja seminariteenust osutav Tammemäe jahimaja Trofee ning renoveeritud ajalooline Manteuffelite jahimõis, mille peamaja Kursi jahiloss on taastatud hotelliks, mille juures on ka restoran Zum Manteuffel.

Piirkonna suurimad tööandjad on
* Puurmani Põllumajandusühistu
* OÜ Härjanurme Mõis
* Puurmani Põhikool
* Puurmani Vallavalitsus

## Vaatamisväärsused

* Puurmani mõisahoone ja park
* Kursi kirik aastast 1648 – hiljem uusgooti stiilis ümber ehitatud hoone koos hästi säilinud ajaloolise kirikumõisa hoonetega, mille peahoones asub Kursi Kihelkonnamuuseum
* Alam-Pedja looduskaitseala
* Vabadussõja mälestussammas Kursis, mille juurde on rajatud noor park nimeliste puudega Vabadussõjas langenutele ja teistele väärikatele Kursi kihelkonnaga seotud inimestele.
* Vabadussõja mälestussammas Sadukülas

## Vaata ka
*Puurmani mõis

## Viited
Mood

**Mood** on mittesõnaliste märkide kogum, mis edastab teavet inimeste või inimgruppide elukutse, sotsiaalse positsiooni, soo, päritolu, seksuaalse valmisoleku, jõukuse ja muude kuuluvusnäitajate kohta. Lisaks riietusele hõlmab mood ka aksessuaare, ehteid, soenguid ja kehamaalinguid. See on nii väljendusviis kui ka võimalus teha kandja kohta kiireid üldistatud järeldusi. 

## Reostus
Seoses tänapäevaste odavate ostlemisplatvormide (nt Temu, Shein) populaarsusega on kiirmoe tarbimine kasvanud ja reostus suurenenud. Taaskasutusse antud rõivastest kõlbab kasutada ligi 5%, suur osa lähb ümbertöötlusele, ülejäänud muutub prügiks, mis reostab keskkonda.

## Vaata ka

*Moeloojate loend
*Tänavamood

## Viited
1997. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**1997. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused** olid suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 21. veebruarist 2. märtsini 1997 Norras Trondheimis. Eesti sportlasi oli võistlustules 14.

## Eesti koondis

## [[Murdmaasuusatamine]]

### [[Meeste 10 km klassikalises stiilis]]
24. veebruar 1997 

### [[Meeste 15 km jälitussõit vabastiilis]]
25. veebruar 1997 

* Distantsile starditi vastavalt  tulemustele 10 km sõidus.

### [[Meeste 30 km vabastiilis]]
21. veebruar 1997 

### [[Meeste 50 km klassikalises stiilis]]
2. märts 1997 

### [[Meeste 4×10 km teatesuusatamine ]]
28. veebruar 1997 

### [[Naiste 5 km klassikalises stiilis]]
23. veebruar 1997 

### [[Naiste 15 km jälitussõit vabastiilis]]
24. veebruar 1997 

* Distantsile starditi vastavalt  tulemustele 5 km sõidus.

### [[Naiste 15 km vabastiilis]]
21. veebruar 1997 

### [[Naiste 30 km klassikalises stiilis]]
1. märts 1997 

### [[Naiste 4×5  km teatesuusatamine]]

27. veebruar 1997 
15 võistkonda

## Kahevõistlus

### Individuaalvõistlus
* Suusahüpped 22. veebruar 1997 
* 15 km vabastiilis 23. veebruar 1997 

61 võistlejat

### Meeskonnavõistlus
26. veebruar 1997 

13 võistkonda

## [[Suusahüpped]]

### [[Normaalmägi]]
22. veebruar 1997 

### [[Suur mägi]]
1. märts 1997 

### Meeskonnavõistlus suurel mäel

27. veebruar 1997
13 võistkonda

## Mitteametlik paremusjärjestus

## Dopinguskandaal

26. veebruaril 1997 teatas Rahvusvahelise Suusaliidu meditsiinikomisjon, et Ljubov Jegorova dopinguproov osutus positiivseks. Positiivne dopinguproov võeti Ljubov Jegorovalt kohe pärast 5 km sõitu klassikalises stiilis ja see sisaldas anaboolse stimulaatori bromantaani jälgi. Ljubov Jegorova diskvalifitseeriti nii 5 km sõidus klassikalises stiilis kui ka 10 km jälitussõidus.
Ateena olümpiamängud

**Ateenas** on moodsad suveolümpiamängud toimunud kahel korral:
* I olümpiaadi mängud 1896. aastal
* XXVIII olümpiaadi mängud 2004. aastal

Lisaks sellele toimusid Ateenas  1906. aastal võistlused, mida kreeklased ise nimetasid **II olümpiamängudeks**. Sellise nimetuse põhjus oli see, et kreeklased ei tunnistanud 1900. ja 1904. aasta olümpiamänge. Tänapäeval on need võistlused tuntud Kaasaegsete olümpiamängude 10. aastapäevale pühendatud Ateena vahemängude nime all. Hiljem on küll Rahvusvahelise Olümpiakomitee poole pöördutud nendegi võistluste ametlike olümpiamängudena tunnustamise küsimustes, kuid ROK pole seda tänini teinud.
Staadionijooks

**Staadionijooks** ehk **dromos** või **stadiodromos** oli esimeste antiikolümpiamängude ainuke spordiala. Ainsaks alaks oli see aastatel 776–728 eKr ehk kuni XIV antiikajalümpiamängudeni. Aastal 724 eKr lisandus kahe staadioni jooks (diaulos). Staadionijooksu pikkus oli 192,27 m (mõnedel andmetel 192,28 meetrit). Esimeste antiikolümpiamängude staadionijooksu võitis Elisest pärit kokk Koroibos.  

Teise spordialana oli staadionijooks üks pentatloni ehk viievõistluse ala.

## Vaata ka
*Antiikolümpiamängud
Arkaadia (Stoppard)

**"Arkaadia"** (originaalpealkiri "Arcadia") on Tom Stoppardi näidend aastast 1993. 

Näidendi pealkiri on allusioon fraasile *[[et in Arcadia ego]]*. 

## Tegevus
Tegevus toimub kahel ajatasandil: ajavahemikus 1809–1812 ning 20. sajandi lõpus (1989). 

20. sajandil püüavad ajaloolased Hannah ja Bernard rekonstrueerida sündmusi, mis leidsid aset 19. sajandil Derbyshire'i maamajas Sidley Parkis. 

19. sajandil õpetab Septimus Hodge geeniusest 13-aastast tütarlast Thomasinat. Õppetunni katkestab luuletaja Ezra Chater, kelle naisega on Septimus seksuaalvahekorras olnud. Chater kutsub Septimuse duellile, kuid Septimus vingerdab asjast osavalt välja. 

Näidend koosneb seitsmest pildist. Tegevuspaik on tuba suure aiaga maamajas. Dekoratsioone ei vahetata.

## Tegelased

19. sajand

*Thomasina Coverly, 13-aastane, hiljem 16-aastane
*Septimus Hodge, tema õpetaja, 22-aastane, hiljem 25-aastane
*Jellaby, keskealine ülemteener
*Ezra Chater, 31-aastane luuletaja
*Richard Noakes, keskealine maastikuarhitekt
*leedi Croom, vanuselt 30. eluaastate keskel
*kapten Brice, mereväeohvitser, vanuselt 30. eluaastate keskel
*Augustus Coverly, 15-aastane

20. sajand

*Hannah Jarvis, kirjanik ja ajaloolane, vanuselt 30. eluaastate lõpus
*Chloë Coverly, 18-aastane
*Bernard Nightingale, ajaloolane, vanuselt 30. eluaastate lõpus
*Valentine Coverly, 25–30-aastane
*Gus Coverly, 15-aastane 

## Retseptsioon
Näidendi maailmaesietendus oli 13. aprillil 1993 Londonis Royal National Theatre'is. Seda on lavastatud paljudes teatrites. 

Kriitika on pidanud näidendit meistriteoseks. 

1993. aastal pälvis näidend parima näidendi Olivier' auhinna ja 1995 New Yorgi draamakriitikute auhinna.
Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei

**Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei** (saksa keeles *Sozialdemokratische Partei Deutschlands*, lühend *SPD*, eesti keeles *SSDP*) on üks Saksamaa kahest peamisest erakonnast. Aastast 1998 kuni 2009. aasta oktoobrini kuulus SSDP valitsuskoalitsiooni. Partei tunnuslause on "Uuendamise jõud" (saksa keeles: *Kraft der Erneuerung*).

Partei ideoloogiliseks aluseks on sotsiaaldemokraatia. See erakond asutati 1863. aastal. SSDP kasvas välja töölisliikumisest, olles praeguse parteiga võrreldes sotsialistlikum. 1959. aasta Godesbergi programmiga hüljati marksistlikud põhimõtted ja klassipartei kontseptsioon. 

SSDP oli Saksamaa Liitvabariigis võimul ka 1969–1982. Parteisse on kuulunud liidukantslerid Willy Brandt (1969–1974), Helmut Schmidt (1974–1982), Gerhard Schröder (1998–2005) ja Olaf Scholz (2021–2025), samuti liidupresidendid Gustav Heinemann (1969–1974), Johannes Rau (1999–2004) ja Frank-Walter Steinmeier (2017–).

SSDP on nii Sotsialistliku Internatsionaali kui ka Euroopa Sotsiaaldemokraatliku Partei asutajaliige.

Teise maailmasõja järel on SSDP traditsiooniliselt olnud tugevaim suurlinnades ja Põhja-Saksamaal, eriti suurtes tööstuspiirkondades, näiteks Ruhri linnastu. Väiksemates linnades on partei tugevaim samuti peamiselt Põhja-Saksamaal ja peamiselt ajalooliselt luterlikes piirkondades. Lõuna-Saksamaal on SSDPl vähe kandepinda väljaspool suurlinnu.

Pärast Gerhard Schröderit on parteid juhtinud Franz Müntefering (21. märtsist 2004 15. novembrini 2005) ja Matthias Platzeck (15. novembrist 2005 10. aprillini 2006). Kui Platzeck tervislikel põhjustel ametist tagasi astus, asus esimehe kohuseid täitma Rheinland-Pfalzi peaminister Kurt Beck. Beck valiti erakonna esimeheks 14. mail 2006 toimunud parteipäeval.

Franz Müntefering naasis partei esimehe kohale pärast Kurt Becki tagasiastumist 7. septembril 2008. 13. novembril 2009 valiti partei esimeheks Sigmar Gabriel.

2005. lahkus parteist kauaaegne esimees (1995–1999) Oskar Lafontaine, kes moodustas koos rühma SSDP poliitikas pettunutega uue vasakerakonna Töö ja Sotsiaalse Õigluse Partei.

Bärbel Bas ja Lars Klingbeil on erakonna esimehed olnud alates 2025. aastast.

## Valimised

SSDP on alates 27. oktoobrist 1998 olnud Saksamaa valitsuses ja liidukantsler oli 1998–2005 oli Gerhard Schröder. 
2005. aasta Saksamaa parlamendivalimiste järel moodustas SSDP Bundestagis (Saksa parlamendi alamkojas) 222 kohaga (34,2% häältest) suuruselt teise fraktsiooni Kristlik-Demokraatliku Liidu ja Kristliku Sotsiaalse Liidu ühisfraktsiooni järel, jäädes valimistel neile alla 1% häälte ja 4 kohaga. Valimiste tulemusena moodustati koalitsioon Kristlik-Demokraatliku Liidu, Kristliku Sotsiaalse Liidu ja SSDP vahel. Liidukantsleriks sai Kristlik-Demokraatliku Liidu esimees Angela Merkel.

## Välislingid
*Partei koduleht *(saksa keeles)*
Kihnu vald

**Kihnu vald** on vald Pärnumaal. See hõlmab Kihnu saare ja selle lähedased laiud ning paikneb Liivi lahes.

Kihnu vallavanem on Egon Vohu.

## Asustus
### Külad
Lemsi, Linaküla, Rootsiküla ja Sääre.

## Ajalugu
21. mai 1992 – Kihnu külanõukogu muudeti Kihnu vallaks.

### Vallavanemad
*Oskar Mätas 1992–okt. 1993
*Mark Soosaar 2002–2003
*Johannes Leas
*Annely Akkermann 2005–2009
*Ingvar Saare 2009–2021

## Viited

## Välislingid
* Kihnu valla koduleht
Kihnu valla lipp

**Kihnu valla lipp** on Pärnu maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kihnu valla lipp.

Lipp on kinnitatud 7. novembril 1995.

## Lipu kirjeldus
Kihnu valla lipp on ruudukujuline, mille valgel kangal on sinine kaheksaharuline täht.

Lipu normaalsuurus on 105x105 cm. 

## Põhjendus
Sinine kaheksaharuline täht sümboliseerib ilmakaarte risti ja selle läbi Kihnu kuulsaid meresõitjaid ning laevaehitajaid. Täht märgib samuti põhjamaiselt karge mere keskel asuvat Kihnu saart ennast. 

## Lipu kasutamise kord
#Kihnu valla lipp heistakse alaliselt vallavalitsuse hoonel. Ajutiselt võib Kihnu valla lipu  heisata riiklikel pühadel, valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega ja muudel avalikel üritustel.
#Kihnu valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
#Kui Kihnu valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub Kihnu valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul Eesti riigilipust, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muust lipust. 
#Maapinnast tõusva lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest. Heisatud lipul jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. Lipp peab olema puhas ja terve.
#Kihnu valla lipu kujutist võib kasutada valla meenetel.
#Muudel juhtudel toimub valla lipu kasutamine vallavalitsuse poolt väljastatava loa alusel.

## Vaata ka
*Kihnu valla vapp
*Pärnu maakond

## Välislingid
*Kihnu valla lipp ja vapp valla kodulehel
*Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Kihnu vald.
Kohtla-Nõmme lipp

**Kohtla-Nõmme lipp** on Ida-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kohtla-Nõmme valla lipp.

Lipp kinnitati 16. aprillil 1997.

Lipu kavandi autor on Viktor Roosipuu.

## Lipu kirjeldus
Ristkülikukujuline lipp koosneb kolmest horisontaalsest võrdsest laiust. Lipu vardapoolne 4/11 pikkune osa koosneb kollasest, rohelisest, kollasest laiust. Lipu lehviva poole 7/11 pikkune osa koosneb rohelisest, kollasest, rohelisest laiust.

Kollane sümboliseerib Kohtla-Nõmme liivast pinda ja põlevkivi, roheline aga looduse rohelust.

Lipu normaalmõõtmed on 105×165&nbsp;cm.

## Vaata ka
*Kohtla-Nõmme vapp

## Välislingid
* Kohtla-Nõmme valla sümboolika valla kodulehel
* Kohtla-Nõmme valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Šumen

**Šumen** on linn Bulgaaria kirdeosas, Šumeni piirkonna keskus.

1950–1965 kandis nime *Kolarovgrad*.

Tähtsaim vaatamisväärsus on Bulgaaria suurim, 1745. aastal valminud Tombuli mošee.


Choumen - Bulgarie.jpg
Shumen-fortress-imagesfrombulgaria.JPG


## Viited
Kodumajutus

**Kodumajutus** on hommikusöögi või köögi kasutamise võimalusega, füüsilise isiku talus, majas või korteris paiknev majutusettevõte. 

## Eestis kehtestatud nõuded
Kodumajutuses peab olema:
* kuni viis majutusruumi;
* ühekohalise majutusruumi pindala vähemalt 6 m2 ja kahekohalise majutusruumi pindala vähemalt 12 m2, enama arvu kohtade korral peab pindala olema vähemalt 12 m2 ja iga lisanduva voodikoha kohta täiendavalt 3 m2;
* vastuvõturuum või esik, mis on piisavalt suur külastajate vastuvõtmiseks;
* pesemisruum kuni 8 voodikoha kohta, enama arvu voodikohtade korral kaks pesemisruumi;
* tualettruum kuni 8 voodikoha kohta, enama arvu voodikohtade korral kaks tualettruumi, maapiirkonnas on lubatud kuivkäimla;
* puhkeruum, mille pindala on vähemalt 12 m2 ja mida võib kasutada söögitoana.

## Vaata ka
* Hotell
* Motell
* Külalistemaja
* Hostel
* Puhkeküla
* Puhkemaja
* Külaliskorter

## Välislingid
* Majutusettevõtetele esitatavad kohustuslikud nõuded ja majutusettevõtte tunnustamise kord
Külalistemaja

**Külalistemaja** on  hotellist madalama teenindustasemega majutusettevõte. 

## Eestis kehtestatud nõuded
Külalistemajas peab olema:
* vähemalt viis majutusruumi (numbrituba);
* majutusruumi minimaalne pindala koos eesruumiga peab olema kolmekohalise majutusruumi korral 15 m2, kahekohalise majutusruumi korral 12 m2 ja ühekohalise majutusruumi korral 8 m2;
* vastuvõturuumis vastuvõtulaud teenindusega ajavahemikus 8:00–20:00 ning üldkasutatav kaugvalimisega telefon ja istekohad;
* pesemisruum kümne voodikoha kohta;
* üks meeste ja üks naiste tualettruum kümne voodikoha kohta;
* puhke- või söögiruum minimaalse pindalaga 12 m2 kümne voodikoha kohta ja iga lisanduva voodikoha kohta täiendavalt 0,5 m2;
* sooja toitu pakkuv söögikoht hommikusöögi saamise võimalusega.

## Vaata ka
* Hotell
* Motell
* Hostel
* Puhkeküla
* Puhkelaager
* Puhkemaja
* Külaliskorter
* Kodumajutus

*Bangalo
*Võõrastemaja

## Välislingid
* Majutusettevõtetele esitatavad kohustuslikud nõuded ja majutusettevõtte tunnustamise kord
Lake Placidi olümpiamängud

**Lake Placidis** on taliolümpiamängud toimunud kahel korral:
* III taliolümpiamängud 1932. aastal
* XIII taliolümpiamängud 1980. aastal
Innsbrucki olümpiamängud

**Innsbruckis** on taliolümpiamängud toimunud kahel korral:
* IX taliolümpiamängud 1964. aastal
* XII taliolümpiamängud 1976. aastal
Majutusettevõte

**Majutusettevõte** on majutusteenuseid osutav ettevõte. 

Majutusettevõtete hulka kuuluvad näiteks hotellid, motellid, külalistemajad, hostelid, võõrastemajad, puhkemajad, kämpingud, puhkekülad ja -laagrid, külaliskorterid, kodumajutus jmt.

Eestis kehtivate seaduste kohaselt on majutusettevõte majandusüksus, mille kaudu ettevõtja osutab tasu eest majutusteenust ja sellega kaasnevaid teenuseid.

Majutusteenuseks ei loeta:
# juriidilise isiku poolt temale kuuluva vara arvel oma töötajate majutamist;
# majutamist, mille puhul sõlmitakse eluruumi üürileping tähtajaga üle 30 päeva;
# õppeasutuse poolt selles õppeasutuses õppivate isikute majutamist;
# füüsilise isiku poolt temale kuuluva vara arvel oma perekonna liikmete või teiste isikute majutamist ilma sellekohase reklaamita;
# füüsilise isiku poolt temale kuuluva vara arvel kuni viie isiku majutamist;
# majutamist regulaarliinil sõitvas transpordivahendis.
## Viited
Sankt Moritzi olümpiamängud

**Sankt Moritzis** on taliolümpiamängud toimunud kahel korral:
* II taliolümpiamängud 1928. aastal
* V taliolümpiamängud 1948. aastal
Los Angelese olümpiamängud

**Los Angeleses** on kaasaegsed suveolümpiamängud toimunud kahel korral:
* X suveolümpiamängud 1932. aastal
* XXIII suveolümpiamängud 1984. aastal
Los Angeleses peetakse ka
* XXXIV suveolümpiamängud 2028. aastal
Londoni olümpiamängud

**Londonis** on kaasaegsed suveolümpiamängud toimunud kolmel korral:
* IV olümpiamängud 1908. aastal
* XIII olümpiamängud 1944. aastal (jäid ära Teise maailmasõja tõttu)
* XIV olümpiamängud 1948. aastal
* XXX olümpiamängud 2012. aastal
Pariisi olümpiamängud

**Pariisis** on kaasaegsed suveolümpiamängud toimunud kolmel korral:
* II olümpiaadi mängud 1900. aastal
* VIII olümpiaadi mängud 1924. aastal
* XXXIII olümpiaadi mängud 2024. aastal
Garmisch-Partenkircheni olümpiamängud

**Garmisch-Partenkirchenis** on taliolümpiamängud toimunud kahel korral:
* IV taliolümpiamängud 1936. aastal
* V taliolümpiamängud 1940. aastal
Cortina d'Ampezzo olümpiamängud

**Cortina d'Ampezzo olümpiamängud** võib tähendada kahte asja.
* V taliolümpiamängud 1944. aastal (jäid tegelikult ära II maailmasõja tõttu)
* VII taliolümpiamängud 1956. aastal
Arturo Kinch

**Arturo Kinch** (sündinud 15. aprillil 1956) on Costa Rica suusataja.

Ta osales 1980. aasta taliolümpiamängudel, 1984. aasta taliolümpiamängudel ja 1988. aasta taliolümpiamängudel mäesuusatamises ning 2002. aasta taliolümpiamängudel murdmaasuusatamises.

2006. aasta taliolümpiamängudel osales ta 15 km klassikalises stiilis ja oli 97 lõpetanust 96. (aeg 1:06.50,3) ning sprindis, kus oli 71 lõpetanust 69. (aeg 4.22,72).

Asutas 1983. aastal Costa Rica Suusaliidu.

Ta on harrastanud ka korvpalli ja jalgpalli.

Arturo Kinch on lõpetanud Colorado Kristliku Ülikooli ja elab Ameerika Ühendriikides Denveris.

## Välislingid
*
Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum

**Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum** (lühend **ETDM**) on muuseum, mis on keskendunud eeskätt tarbekunsti ja disaini ajaloo tutvustamisele Eestis. 

Asutusele pandi alus 24. novembril 1971 ja muuseum avati 18. juulil 1980 Eesti Riikliku Kunstimuuseumi filiaalina, toonase nimega **Tarbekunstimuuseum**. Tarbekunsti- ja disainimuuseum sai iseseisvaks muuseumiks ja praeguse nime 2004. aastal. ETDM asub Tallinna vanalinnas 17. sajandi lõpul valminud barokses aidas, mis rajati 1683.

2013. aastat on muuseumi juhiks Kai Lobjakas. Alates 1. juunist 2024 tegutseb muuseum sihtasutusena.

Muuseumi kogule pandi alus 1919. aastal koos Eesti Kunstimuuseumi rajamisega.Eesti kaasaegse tarbekunsti kõrval on esindatud ka tootekujunduse ja unikaaldisaini näiteid. Muuseumil on tekstiili-, keraamika-, portselani-, naha-, klaasi-, ehte-, metalli-, mööbli- ja disainikollektsioon, kokku üle 13 000 museaali, lisaks mahukas foto-, negatiivi- ja slaidikogu, erialane raamatukogu ning arhiiv. See on kõige ülevaatlikum eesti professionaalse tarbekunsti ja disaini kogu. 

## Viited


## Välislingid
*Muuseumi koduleht
Ventraalsus

**Ventraalsus** ehk **kõhtmisus** on asend  looma (sealhulgas inimese) organismis "kõhu pool", selja-kõhutelje kõhupoolsemas osas. Ventraalsuse vastand on dorsaalsus. 

"**Ventraalne**" ehk "**kõhtmine**" (ladina keeles *ventralis*)  on anatoomiline asenditähis, millega tähistatakse looma (sealhulgas inimese) elundi asukohta organismis "kõhu pool" (neljale jalaga maale toetuval imetajal allpool ning teistel loomadel homoloogiliselt sellega; või siis looma normaalse kulgemisasendi puhul allpool) või elundi osa paiknemist elundi suhtes kokkuleppeliselt "kõhtmisel" (alumisel või eesmisel pikemal) küljel.

Inimese keha tervikuna kirjeldades kasutatakse sõna "ventraalne" ("kõhtmine") asemel tavaliselt sõna "eesmine" (anterioorne).

Sõna "**ventraalne**" võib loomade anatoomias tähendada ka 'kõhu (või tagakeha) juurde kuuluv, kõhu-'. 

Sõna "**ventraalne**" (vastand: *dorsaalne*) on asenditähisena kasutusel ka botaanikas. Seal ta tähistab asendit mingile teljele (näiteks varrele) lähemal.

## Vaata ka
*dorsaalsus
Thomas Wassberg

**Lars Thomas Wassberg** (sündinud 27. märtsil 1956 Lennartsforsis Rootsis) on endine Rootsi murdmaasuusataja, neljakordne olümpiavõitja ja kolmekordne maailmameister. 

Õppis aastatel 1972–1975 Järpeni suusagümnaasiumis. Läbimurre rahvusvahelisele areenile toimus 1974. aasta juunioride Euroopa meistrivõistlustel, kus ta võitis kulla 15 km sõidus. Tippsporti tehes kuulus suusaklubisse Åsarna IK.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

*1980  Lake Placidis
**  **olümpiavõitja** 15 km sõidus
* 1984  Sarajevos
**  **olümpiavõitja** 50 km klassikas
**  **olümpiavõitja** 4x10 km teatesõidus
* 1988  Calgarys 
**  **olümpiavõitja** 4x10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1982  Holmenkollenis 
**  **maailmameister** 50 km sõidus
* 1985  Seefeldis  
**  hõbemedal 15 km sõidus
**  pronksmedal 4×10 km teatesõidus
* 1987  Oberstdorfis
**  **maailmameister** 30 km sõidus vabastiilis
**  **maailmameister** 4×10 km teatesõidus
**  hõbemedal 15 km klassikas
**  hõbemedal 50 km vabastiilis

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas
* **1. koht: 1977**
* 2. koht: 1980, 1982, 1984, 1987
#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Isiklikku
Pikkus tippsportlasena 184 cm, võistluskaal (1987) 73 kg.

## Välislingid
* 
Pilte Thomas Wassbergist
*pilt 1 Lake Placid 1980
*pilt 2 Sarajevo 1984
Furka kuru

**Furka kuru** (saksa *Furkapass*) on kuru Leponti Alpides. Ühendab Reußi orgu idas ja Rhône'i orgu läänes. Kõrgus 2431 meetrit.
Komatiit

**Komatiit** on ultraaluseline vulkaaniline kivim.

Komatiit on kivim, mis moodustas ultraaluselisi laavavoole. Keemilise koostise alusel klassifitseeritakse teda järgmiselt: SiO22O+K2O18%, TiO2<1%.

Komatiit on vähelevinud kivim. Selle põhjuseks on kivimite vanus. Peaaegu kõik komatiidid on tekkinud arhaikumis. Proterosoikumi leiud on harvad ning fanerosoikumi vanusega komatiidid on väga haruldased. Komatiidi koostisega süvakivim peridotiit on väga laialt levinud, ehkki mitte maapinnal. Peridotiidist koosneb suur osa vahevööst. Põhjus, miks komatiitse koostisega laavat enam ei esine, peitub selles, et Maa vahevöö on aja jooksul aeglaselt jahtunud. Komatiitse laava temperatuur peaks olema umbes 1600 °C, kuid tänapäevaste laavade temperatuur ei ületa 1300 °C, mistõttu toimub peridotiitse vahevöö osaline sulamine, mille tulemuseks on basaltse koostisega laava.

Kivimi nimetus on tuletatud Lõuna-Aafrikas asuva Komati jõe nimest.
Sinikilt

**Sinikilt** on kildaline moondekivim, mis koosneb peamiselt glaukofaanist ning tekkis kõrge rõhu, kuid suhteliselt madala temperatuuri tingimustes basaltse lähtekivimi moondumisel.

Sinikildale annab sinaka tooni amfiboolide hulka kuuluv mineraal glaukofaan. Sinikilt tekib enamasti subduktsioonivööndeis aluselise ookeanilise maakoore moondumisel. Subduktsioonivööndeiga peab sinikilda teke olema seotud seetõttu, et seal on piisavalt madal geotermiline gradient, mis tähendab seda, et sügavuse ehk rõhu suurenemisega kaasneb keskmisest mõõdukam temperatuuri tõus. Seda sinikilda tekkeks vaja ongi, sest glaukofaan on stabiilne ligilähedaselt temperatuuril 200...500 °C. Glaukofaani tekkeks vajalik rõhk saavutatakse aga umbes 15 km sügavusel. Sel sügavusel on temperatuur glaukofaani jaoks enamasti liiga kõrge. 

Sinikildad on maapinnal suhteliselt haruldased kivimid. Vanemaid kui ühe miljardi aasta vanuseid sinikiltu ei ole teada. See on nii ilmselt seetõttu, et Maa keskmine geotermiline gradient oli varem kõrgem. Seetõttu ei olnud sinikiltade tekkeks sobilikke tingimusi isegi subduktsioonivööndeis. Selline seletus kehtib küll vaid vanemate kui kahe miljardi aasta vanuste sinikiltade kohta, mil geotermiline gradient erines tänapäevastest väärtustest piisaval määral. Sinikiltade vanusega 1...2 miljardit aastat puudumine on aga seotud kas nende erosiooni või retrograadse moondega kivimite lasumussügavuse vähenedes.

Sinikilt on andnud nime moondefaatsiesele, kuid kõik sinikildafaatsiese moondekivimid ei ole sinikildad. Olenevalt lähtekivimi keemilisest koostisest tekivad sinikildafaatsieses peale glaukofaani ka serpentiin, tsoisiit, talk, epidoot, kloriit jne.

Termini "sinikilt" (inglise *blueschist*) pakkus välja USA geoloog Edgar Bailey aastal 1962.

## Vaata ka
*Rohekilt
*Sinikildafaatsies
Pianosa

**Pianosa** on Itaaliale kuuluv saar Türreeni meres Elbast edelas, üks Toscana saartest. 

Saare pindala on 10 km². Saar on madal, kõrgus kuni 27 meetrit. Sellest tuleneb tema nimigi: *pianura* tähendab itaalia keeles 'tasane'. Rannajoone pikkus on 26 km.

Pianosa paistab selge ilmaga Elba edelakaldale tumedama triibuna heledama mere taustal. Ka halduslikult kuulub Pianosa Elbale. Paadisõit ühelt saarelt teisele kestab 35 minutit.

Jääajal moodustas Pianosa osa maismaasillast, mis ühendas Korsikat mandriga. Seda tõendavad Pianosalt leitud karude, hirvede ja hobuste luustikud.

Vanas Roomas tunti saart **Planasia** nime all. Keiser Augustus pagendas aastal 9 sinna oma pojapoja ja endise pärija Agrippa Postumuse, kes jäi saarele range valve alla kuni oma hukkamiseni aastal 14.

Hilisantiigist pärinevad saarel olevad kristlikud katakombid.

Keskajal kuulus Pianosa Pisale, seejärel Genovale.

Pianosa on tänapäeval asustamata. 1858–1998 oli seal vangla eriti ohtlike kurjategijate, näiteks mafioosode jaoks.

Pianosal toimub Joseph Helleri romaani "Catch-22" tegevus, teoses asub seal Teise maailmasõja aegne USA lennuväebaas. Romaani sissejuhatuses kinnitab Heller lugejaile, et saar on väljamõeldud.
Süeniit

**Süeniit** on süvakivim, mis koosneb peamiselt päevakividest.

Päevakividest on ülekaalus leelispäevakivid. Kvartsisisaldus ei ületa 5% kolmnurkdiagrammil, mille tipud moodustavad plagioklass, leelispäevakivi ning kvarts. Kvartsi puudumisel võib süeniit sisaldada feldšpatoide, näiteks nefeliini. Kvartsi feldšpatoididega koos süeniidis olla ei saa. Värvilistest mineraalidest võivad süeniidis esineda biotiit, pürokseenid ning amfiboolid. Nende osatähtsus ehk värviindeks võib ulatuda kuni 40%. Sarnane kivim, kuid suurema kvartsisisaldusega on graniit.

Süeniidi vulkaaniline analoog on trahhüüt.

Värvuselt on süeniit enamasti punakas või hall. Struktuur on enamasti jämeda- ning võrdteraline, harvem porfüüriline või pegmatoidne.

Süeniit moodustab maakoores intrusioone, näiteks štokid, daikid, sillid jne. Võib olla seotud granitoidsete kivimitega või minna järk-järgult üle graniidiks. Süeniit ei ole väga tavaline kivim, kuid ei kuulu ka kõige haruldasemate hulka.

Keskmise ilma veesisalduseta süeniidi koostis oksiidsel kujul massiprotsentides:

*Numbrid on keskmistatud 517 analüüsitud süeniiditüki alusel.*

Termin "süeniit" tuleb Egiptuse kohanimest Aswān (Syene), ehkki Aswāni lähedal olevad kivimeid nimetataks tänapäeval graniidiks, sest süeniidi kohta sisaldavad nad liiga palju kvartsi.

## Vaata ka
*Süenitoid

## Viited
Tokyo prefektuur

**Tokyo prefektuur** (jaapani keeles 東京都) on prefektuur Jaapanis. Kuigi Tokyot peetakse linnaks, on see halduslikult üks Jaapani 47 prefektuurist. Erinevus on selles, et kui enamik prefektuure kannab jaapani keeles nimetust 県 *-ken*, siis Tokyo kannab nimetust 都 *-tō*, mida võib tinglikult tõlkida ka "pealinnaprefektuuriks". Kitsamas mõttes loetakse Tōkyō linnaks 23 eriringkonda prefektuuri idaosas, kuid need ei moodusta ühtset haldusüksust.

Tokyo prefektuuris elab üle 14 miljoni inimese, kuid sajad tuhanded ümbruskonna inimesed käivad Tōkyōs tööl.

Tokyo on Jaapani poliitiline, majandus-, kultuuri-, haridus- ja teaduskeskus, Jaapani keisri ja valitsuse residents ning kogu Ida-Aasia suur äri- ja finantskeskus. Tōkyō prefektuurivalitsuse hoone asub Shinjukus.

Pilvelõhkujaid on Tōkyōs vähem kui paljudes teistes nii suurtes linnades. Põhjuseks on eeskätt maavärinaohtlikkus. Hoonestus koosneb peamiselt kuue- kuni kümnekorruselistest kortermajadest ja tihedalt koos paiknevatest eramutest.

Ühistranspordisüsteem on maailma keerukaim. Tōkyō tipptunnid on maailmakuulsad.

Alates 2. augustist 2016 on Tokyo prefektuuri kuberner Yuriko Koike.

## Sümbolid

Tokyo prefektuuri tunnuslind on naerukajakas (*Larus ridibundus*), tunnuspuu on hõlmikpuu (*Ginkgo biloba*) ja tunnuslill kirsiõis.

## Haldusjaotus

Halduslikult jaguneb Tokyo prefektuur 23 eriringkonnaks (特別区 *tokubetsu-ku*) kesklinnas (endine Tōkyō City) ning lääneosa moodustavaks 26 linnaks (*shi*), 5 aleviks (*-cho*) ja 8 külaks (*-son*).

### Eriringkonnad

### Linnad

## Viited

## Välislingid

* Tōkyō koduleht *(inglise, jaapani, hiina ja korea keeles)*
Chiba prefektuur

**Chiba prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas Vaikse ookeani rannikul Tōkyōst idas.

Asub Bōsō poolsaarel ja sellega piirneval alal. Suurem osa rahvastikust paikneb Tōkyō prefektuuriga piirnevas prefektuuri loodeosas.

## Sümbolid
Chiba prefektuuri tunnuslind on kingutsiitsitaja (*Emberiza cioides*), tunnuspuu on suurelehine kivijugapuu (*Podocarpus macrophyllus*) ja tunnuslill pekingi kapsa  (*Brassica rapa var. amplexicaulis*) õis.

## Haldusjaotus
Chiba prefektuur on jaotatud 54 omavalitsuseks, millest 37 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

## Viited

## Välislingid
* Chiba prefektuuri koduleht
Chūō

**Chūō** (jaapani 中央区 *Chūō-ku* "keskus-ringkond") on eriringkond Jaapanis, Tokyo idaosas.

Chūō on ajalooliselt olnud Tōkyō majanduslik keskus. Seal asub Ginza äripiirkond.

Chūō eriringkond moodustati 1947. aastal. See piirneb Chiyoda, Minato, Taitō, Sumida ja Kōtō eriringkondadega.

Elanike arv oli 2008. aastal 108 943. Päevasel ajal võib piirkonnas asuda aga 650 000 inimest. Chūō pindala on 10,18 km².


Ookawabata river city.jpg|Tornelamud Chūōs
Sumida river02s3072.jpg|Kõrghooned Chūōs
Mitsukoshi department store HQ.jpg|Mitsukoshi kaubamaja


## Viited

## Välislingid

*Chūō koduleht
Matsudo

**Matsudo** (松戸市; -*shi*) on linn Jaapanis Chiba prefektuuris.

Linna läbivad Edo ja Tone jõgi.

Peamised tööstusharud on toiduainete-, tekstiili- ja ehitusmaterjalide tööstus.

Edo perioodil oli linn tähtis jõesadam.

Elanike arv on 478 300 (2005).

## Viited

## Välislingid

Matsudo koduleht