open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kirimäe mõis

**Kirimäe mõis** (saksa keeles *Kirrimäggi*) oli rüütlimõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal.

## Ajalugu
Mõisast on teateid alates 1569. Kirimäe on juba 1522. aastal eravaldus, mil Jürgen Brakel (kes sai selle Hinrich Maidellilt) müüs ta oma vennale Dierich Brakelile. 

Rootsi võimu tulekul läks Kirimäe mõis (rootsi k. Kirrimegi) Jürgen Brakeli käest Pontus De la Gardie kätte ja tema andis Kirimäe, Kuresaare lossifoogtile Johann Wedwesile ja tema naisele Margaretha Brakelile. 1614. aastal oli Kirimäe  Michel Engelhardti valduses, 1651. aastal pantis, Catherine von Oerten (sünd Weddes), Eberd (Eberhard) Örteni lesk, Kirimäe ja Konvere mõisad oma väimehele Hinrich Otto Zögele ja 1660. aastal panditi Kirimäe mõisa ja Nihka küla, kindralmajor Fabian Aderkasele  (surn. 1683). Kindralmajor Fabian von Aderkase pärijatevahelise kokkuleppega sai tema poeg Otto Reinhold von Aderkas Tagavere mõisa ja surnud tütre Anna Sophia lapsed ehk Gustav Friedrich von Buxhoewedeni lapsed said Kirimäe mõisa.

1735. aastal müüs Fabian Wilhelm von Bistram Kirimäe mõisa oma sugulasele Gustav Adolf Heinrich von Gersdorffile, kus müüs 1739. aastal Kirimäe mõisa adjunkt Otto Fabian von Zögele. 1750. aastal valdas mõisa,  meeskohtunik Anton Friedrich Wrangell,  1757. aastal Maria Juliana von Wrangell (sünd Grotenhjelm) 1774. aastal Joachim Friedrich von Wrangell, 1782. aastal ostis mõisa meeskohtunikuproua Louisa Elisabeth von Bistram (sünd. Budberg). 1809. aastast oli mõisa pärusmõisnik, kreisikohtunik Johann Gottlieb von Maydell (surn. 1849), kelle pärija oli tema poeg Ferdinand Moritz Rudolf von Maydell, kellele kinnitati Kirimäe ja Konuvere mõisad. Ferdinand Moritz Rudolfi (surn. 1885) pärijad 1886. aastal, olid tema lesk Ebba von Maydell (sünd. krahvinna Stenbock) ja lapsed Konrad Gottlieb Ludwig Alexis von Maydell, Emilie Cäcilie Kitty Bertha von Maydel ja Lucy Therese Eva von Maydellid, kellelt pärandavara jagamise lepinguga omandas  Kirimäe ja Konvere mõisad 1886. aastal parun Konrad von Maydell.

1906. aastal ostis Kirimäe, Roosna ja Konvere mõisad, Pihkva kubermangu Opotška kodanik Nikolai Vainis, 1910. aastal oksjonil Doni Agraarpank ja 1912. aastal Vitebski kubermangu, Ljutsino maakonna talupoeg Pjotr Lebedev.

Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.

## Tänapäev
2003. aastal müüs Taebla vallavolikogu Kirimäe mõisa otsustuskorras 40 000 krooni eest Eesti endisele (1995–1999) suursaadikule Moskvas, põllumajandusministri nõunik Mart Helmele, kellele kuulus juba naabruses Suure-Lähtru mõis.

## Viited

## Välislingid
*
*
* Kirimäe mõis (Lääne-Nigula khk), Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register
Niibi mõis

**Niibi mõis** (saksa keeles *Niby*) oli rüütlimõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati 17. sajandil.

## Viited

## Välislingid
*
Roosna mõis (Lääne-Nigula)

**Roosna mõis** (saksa keeles *Rosenhof*) oli Kirimäe mõisa kõrvalmõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati 17. sajandil.

## Viited

## Välislingid
*
Tudu mõis

**Tudu mõis** (saksa keeles *Tuddo*) oli rüütlimõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati ajavahemikul 1739–1744 Ulvi mõisast eraldatud alast., kui mõisaomanik oli Otto Wilhelm Harpe I (1676–1739).

Mõisa peahoone asub Tudu alevikus.

## Viited

## Välislingid
*
*Tudu mõis (Viru-Jaagupi khk khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kulina mõis

**Kulina mõis** (saksa keeles *Kullina*) oli rüütlimõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal.

Mõisast on teateid alates 1546. 

Ühekorruseline historitsistlik puidust peahoone on ehitatud 1900. aastal ümber varasemast, tõenäoliselt 1858. aastast pärinevast hoonest.

Enne võõrandamist 1919. aastal kuulus mõis Arthur von Kirchtenile. Aastani 1999 tegutses hoones Kulina algkool.

Mõisa häärberis on filmitud "Kevad südames" sisevõtted ja osa välisvõtetest. Maja koos ümbruskonnaga on andnud ainest Erni Krustenile romaani "Noorte südamed" loomiseks.

Alates 2014. aastast kuulub Kulina mõis poliitik Anti Poolametsale.

## Viited

## Välislingid
*
*
Vidruka mõis

**Vidruka mõis** (saksa keeles *Widdruck*) oli Tagavere mõisa kõrvalmõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati 1760 Palivere mõisast eraldatud alast., kui Karl Hinrich von Buxhoeveden müüs Vidruka 1760. aastal oberstleitnant Georg Reinhold Pilar von Pilchaule.

1768. aastal  loovutas Ewold Scharenbergb Vidruka, assessor Arend Wilhelm von Taubele. 1779. aastal müüsid ja vahetasid Karl Gustav  von Köhler ja kapten Philip Axel von Köhlerid  Pudivere mõisa Simuna kihelkonnas, Arend Wilhelm Taube af Karlöga tema Vidruka mõisa vastu. 1809. aastal müüs Wilhelm Fabian von Aderkas maanõunik Wilhelm Friedrich Pilar von Pilchaule Kingima karjamõisa, Palivere mõisa külge. 1811. aastal kinnistati pandimõis, Wilhelm Fabian von Aderkasele pärusomandiks. 1847. aastal müüdi  Vidruka mõis kreisisaadik Eugen von Ungern-Sternbergile (1811–1902). 1856. aastal müüs Eugen von Ungern-Sternberg, Vidruka mõisa kindralmajor Karl Clodt von Jürgensburgile. 1867. aastal pandiostulepinguga omandas mõisa Aleksandrine von Ungern-Sternberg (sünd von Rosenbaum) ning sellest ajast peale olid mõisal ühised omanikud Tagavere mõisaga.

1904. aastal päris fideikomissi järgselt mõisa paruness Alexandrine von Ungern-Sternbergilt (sünd von Rosenbaum) (surn. 1902) tema mehe Karl Gustav Andrease vennapoeg krahv Ewald von Ungern-Sternberg  (1863–1909), kelle surma järel oli 1910. aastast fideikommissijärgne pärija, tema vend krahv Klaus Ungern-Sternberg (1877–1934), kellele kinnistati Tagavere, Võnnu, Ungru, Vidruka, Keskvere, Jõesoo (Jõesse) mõisad. 

Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.

## Viited

## Välislingid
*
*
*Vidruka mõis (Lääne-Nigula khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Jõgisoo mõis (Kullamaa)

**Jõgisoo mõis** (saksa keeles *Joeggis*) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati 1680 Päri mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
*
*Jõgisoo mõis (Kullamaa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kohatu mõis (Kullamaa)

**Kohatu mõis** (saksa keeles *Kohhat*) oli eramõis, mis asus Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati ajavahemikul 1726–1733 Vaikna mõisast eraldatud alast. Kuid nimekuju *Kohhat* on esmamainitud alles 1798. Mõis oli Kullamaa, Kohatu küla Märjamaa kihelkonnas.

1920. aastatel tekkis mõisa maadele asundus, mis pärast 1940. aastaid liideti Kohatu külaga.

Kullamaa kihelkonnas asus Kütke mõis, mis oli Kohatu kõrvalmõis. Kütke mõis asub tänapäeval samuti Kohatu külas.

## Viited

## Välislingid
*
Maidla mõis (Kullamaa)

**Maidla mõis**, varem **Mäemõisa mõis** (saksa keeles *Tockumbeck*) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.

## Ajalugu

Mõis rajati 1631.

## Mõisa nimest
Praegune nimi on tulenenud Maydelli suguvõsa järgi, kellele valdus kuulus aastatel 1594−1801. Saksakeelse nimekuju *Tockumbeck* aluseks on arvatavasti vana eesti kohanimi *Tokunmäki*. XVIII sajandi alguseni tunti mõisa eesti keeles **Mäemõisa** nime all (*Mäe mois*).

## Vaata ka
*Maydell 

## Viited

## Välislingid
*
*
Ubasalu mõis

**Ubasalu mõis** (saksa keeles *Neu-Parmel*) oli poolmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati 18. sajandi alguses Liivi mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
*
Vaikna mõis

**Vaikna mõis** (saksa keeles *Waikna*) oli Koluvere mõisa kõrvalmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati 17. sajandil.

## Viited

## Välislingid
*
*Vaikna mõis (Kullamaa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Tammiku mõis (Jõhvi)

**Tammiku mõis** (saksa keeles *Eichenhain*) oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati 1800 Jõhvi mõisast eraldatud alast.

Mõis hävis 19. märtsil 1943 puhkenud tulekahjus.

## Viited

## Välislingid
*
*Tammiku mõis (Jõhvi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Haljala kirikumõis

**Haljala kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Haljall*) oli kirikumõis Haljala kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Lechi lahing

**Lechi lahinguks** nimetatakse kolme sündmust.
*Lechi lahing (910)
*Lechi lahing (955)
*Lechi lahing (1632)
Kaarma mõis (Kaarma)

**Kaarma mõis** (saksa keeles *Karmelhof*) oli rüütlimõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 16. sajandil.

## Viited

## Välislingid
*
Oru mõis (Lääne-Nigula)

**Oru mõis** (saksa keeles *Orrenhof*) oli rüütlimõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati 1817 Uugla mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Almetjevski rajoon

**Almetjevski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Almetjevski linn.

Rajoonis 1 linn ja 35 külaasundust, kus on kokku 98 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 204 101. 2010. aasta seisuga olid elanikest 55,2% tatarlased, 37,1% venelased, 2,8% tšuvašid ja 1,4% mordvalased.

## Viited

## Välislingid

* Almetjevski rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Türi kirikuvald

**Türi kirikuvald** (saksa keeles *Pastorat Turgel*) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1869–1892 ja seejärel liideti see 1892 Särevere vallaga.

Vald moodustati 1869, kui Türi-Alliku ja Türi kirikuvald (saksa keeles *Allenküll mit Pastorat Turgel*) muudeti 1869 Türi-Alliku vallaks ja Türi kirikuvallaks.

Valla alal asus Türi kirikumõis.

## Viited

## Välislingid
*
Naissaare vald

**Naissaare vald** (saksa keeles *Nargön*) oli vald Harjumaal Keila kihelkonnas Naissaarel. Vald eksisteeris 1866–1914 ja seejärel liideti see 1. mail 1914 Harku vallaga. 1914 viidi Naissaare elanikkond mandrile, sest saarele hakati ehitama merekindlust (vaata Peeter Suure merekindlus).

Valla alal asus Naissaare mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Mäeküla-Varmassaare vald

**Mäeküla-Varmassaare vald** (saksa keeles *Mehheküll*) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja seejärel liideti see 1892 Alliku vallaga.

Valla alal asus Mäeküla ja Varmassaare mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Suffolki lambatõug

**Suffolki lambatõug** (*[[Suffolk]] sheep*) on tumedapealine lihalambatõug, mis pärineb Inglismaalt. Suffolki lambatõug kuulub tõugude klassifikatsiooni järgi isatõugu ja tihti nimetatakse neid nn dauni tõuks (*Down Breed*). Suffolki lambad on väga vastupidavad loomad, seega saab neid kasvatada igasugustes tingimustes, nii tasasel maal kui ka mägedes. 

Suffolki tõug pärineb 19. sajandi alguses sautdauni (*Southdown*) jäärade ja sarvilise norfolki (*Norfolk Horned*) tõugu uttede ristamisest. 
Suffolki lambad on suured ja heade lihavormidega. Jäärad kaaluvad üle 110 kg, uted 80–110 kg. Uttede villa peenus on tavaliselt 30–36 µm, pikkus 7–8 cm, villatoodang 2,5–3 kg. 

Suurbritannias kasutatakse ristamisel enim suffolki tõugu isasloomi, sest nad annavad järglastele edasi häid lihavorme. Suffolki lambatõug on üks põhilisi isastõuge maailmas, kus eesmärgiks on noorlambaliha ehk talleliha tootmine. Suffolki lambad on üsna viljakad ja ristandtalled on suure kasvukiirusega. Lihatalledel on suur tailiha sisaldus, seega lihakehad on kõrge kvaliteediga. 

Eestis alustati suffolki lammaste kasvatamist 2001. aastal, kui Eestisse toodi kolm suffolki jäära ning 2002. aastal kolme farmi 40 utte ja 5 jäära. 2011. aasta andmete põhjal oli Suffolki jäärasid ja jäärtallesid Eestis kokku 158, mis moodustab 1,53% Eestis kasvatavatest jäärtallede ja jäärade koguarvust. 

## Kirjandus
*Peep Piirsalu. "Lambakasvatus I", Tartu: Tartu Põllumeeste Liit, 2012
Muna (toiduaine)

**Muna** on hinnatud ja laialt kasutatud toiduaine.

Tavaliselt mõistetakse muna all viljastamata kodukana muna, kuid toiduks tarvitatakse ka hane-, pardi- ja vutimune ning eksootilisematest lindudest jaanalinnu mune.

Muna koosneb kaitsvast munakoorest, ovalbumiini (munakollasest, mis on ümbritsetud mitme õhukese membraaniga. Munades on palju proteiini ja B<sub>4</sub>-vitamiini, mistõttu on see heade dieetiliste väärtustega.

## Kasutusalad

Kanamune kasutatakse paljudes roogades, ka mitmetes küpsetistes. Levinumad valmistamisviisid on praadimine, keetmine ja marineerimine. Mune saab süüa ka toorelt, kuigi seda ei soovitata salmonelloosiohu tõttu. Pardi- ja hanemune ja ka väiksemate liikide (näiteks vuti) mune kasutatakse lääneriikides gurmeetoitudes. Suur osa Aasiast (näiteks Hiina ja Vietnam) kasutab mune igapäevatoiduks. Suurte lindude mune kasutatakse haruldaste toitude valmistamisel. Inglismaal ja Skandinaavia maades, eriti Norras, on kajakamunad delikatesstoit.

## Munatoodang maailmas
2017. aastal toodeti maailmas kokku 1416,7 miljardit muna.

1980. aastatel toodeti Eestis üle 500 mln muna. 1990. aastatel tootmise maht langes järsult ja oli 250–300 mln tk aastas. 2000. aastatel toodeti Eestis aastas umbes 200 mln muna. 2019. aastal langes tootmise maht 145 mln tk.

**Munatoodang Eestis**

## Vaata ka
*Keedumuna
*Praemuna
*Omlett
*Munapuder
*Munad Benedicti moodi

## Viited

## Välislingid
* Airika Harrik Lihavõtete eel: munast sai argiroog alles iseseisvusajal ERR, 09.04.2020
Sinilõpuseline päikeseahven

**Sinilõpuseline päikeseahven** (*Lepomis macrochirus*) on ahvenaliste seltsi kuuluv Põhja-Ameerika mageveekogudes elav röövkala.

Ta võib kasvada 41 cm pikkuseks ja kaaluda kuni 2,15 kg. Eluiga vabas looduses on 4–6 aastat, vangistuses võib elada 11-aastaseks.

Tema iseloomulik tunnus on tumesinine kõrvakujuline lõpuskaane väljakasv.

Sinilõpuseline päikeseahven on maitsva lihaga ja populaarne sportkalastajate seas.

## Viited

## Välislingid
Tšistopoli rajoon

**Tšistopoli rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Tšistopoli linn.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 78 790.

2010. aasta seisuga olid elanikest 59,6% tatarlased, 34% venelased ja 4,9% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Tšistopoli rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Krndija

**Krndija** on mäestik, mis asub Horvaatias Slavoonias. Halduslikult jääb see Virovitica-Podravina, Osijeki-Baranja ja Požega-Slavoonia maakonda. Loodusgeograafiliselt jääb Krndija Papukist ida poole, olles selle jätkuks. Krndija asub Orahovicest ja Našicast lõuna pool, aga Požegast ja Kutjevost põhja pool.

## Geograafiline asend
Krndija läänepiiriks on Papukis asuva Češljakovački visi nimelise mäe ja mäestikus endas asuva Kapovaci-nimelise tipu vaheline mäekuru.  Kutjevo ja Orahovice vaheline tee jagab mäestiku kaheks osaks, läbides Kapovaci ja Petrov vrhi vahelise oru ning möödudes 620 meetri kõrgusest Međe mäest. Mäestiku idapiiri on raske määratleda, kuna see läheb aeglaselt üle Đakovo ja Vinkovci ümbruse tasandikeks. Kagus eraldab seda Dilj mäestikust Londžica jõgi.

## Kõrgeim tipp
Krndija kõrgeim tipp on Kapovac (790 m). Mägi on nagu ülesjäänud mägismaagi metsaga kaetud ja selle tipus on teletorn, mis paistab sealt kaugele. Mõningatel kaartidel kannab see nime Kapavac, kuid turismikaartidel on see kõigil Kapovaci nime kandmas. Osijeki-Baranja maakonda jäävad mäestiku kõrguselt teine tipp Petrov vrh (kõrgus 701 meetrit) ja selle läheduses olev metsane Međe.

### Mäestikust iseenesest
Krndija moodustab koos Papuki ja Psunj mäestikega Slavoonia mägismaa vanima osa, olles ka ühtlasi vanimate kivimitega piirkonnaks terves Horvaatias. Krndija kivimid on tekkinud väga erinevatel geoloogilistel ajastutel, aga  kõige levinumad on seal ligi 300 miljonit aastat tagasi tekkinud moondekivimid. 

482 meetrit kõrgel Lončarski visi mäel esineb ka vulkaanilisi kivimeid – trahhüandesiiti (latiiti) ja andesiiti. Sealne trahhüandesiit on tekkinud seoses sünklinaalse kurrutusega, mil sealsetesse settekihtidesse tekkis murrang. Sealsed vulkaanilised kivimid tekkisid vee all.

### Ööbimispaigad
Turistidele on mäestikus mitu ööbimispaika – 220 meetri kõrgusel Tivanovo mägionn, 155 meetri kõrgusel Boroviki mägionn, 400 meetri kõrgusel Šaševo mägionn, 552 meetri kõrgusel Mlaka mägionn ja 238 meetri kõrgusel Srednjaki telkimispaik.

## Nimest
Nime "Krndija" päritolu kohta on mitmeid teooriaid. Üks on see, et see on seotud kreeka sõna χορδή (ise ilma üldtuntud etimoloogiaga) tähenduses "kahe piirkonna vaheline piir". Teine on see, mis pärineb indoeuroopa juurtest (*) kerist, tähendab "lõigata", selles mõttes, "kui te lõikad puid."

## Viited
Nils Ferlin

**Nils Johan Einar Ferlin** (11. detsember 1898 Karlstad – 21. oktoober 1961 Stockholm) oli rootsi luuletaja ja näitleja.

1908. aastal siirdus perekond Ferlin Filipstadi, kus Nilsi isa asutas oma ajalehe. Karlstadis oli Ferlini isa töötanud nädalalehes Nya Wermlands-Tidningen ja seega oli tal ajakirjanduse vallas kogemusi. Isa suri aga järgmisel aastal ja perekond pidi kolima oma mugavast elukeskkonnast tööstusrajooni, et poeg saaks lõpetada haridustee. Kooli lõputunnistuse sai Ferlin juba 16-aastaselt.

Nils Ferlinil oli ka põgus näitlejakarjäär. 17-aastaselt tegi ta kaasa Oscar Wilde'i "Salomés" ja hiljem jätkas näitlemist ühes rändteatrikompaniis.

Ferlini satiiriline klounilike võllanaljadega looming ründab võimumehi, tõusikuid ja ameerikalikku elulaadi. Kuigi paljud tema luuletused on melanhoolsed, pole need siiski ilma huumorita. Paljud neist on seatud ka muusikale ja on muutunud muusikatööstuse kaudu populaarseteks lauludeks. Ferlini eluajal müüdi tema luulekogusid üle 300 000 eksemplari.

Rootsis on Ferlinile püstitatud mitu ausammast, üks on Filipstadis, teine Karlstadis ja kolmas Stockholmis.

Nils Ferlini luulet on inglise keelde tõlkinud Martin S. Allwood, Fred Lane, Thord Fredenholm ja Roger Hinchliffe ning eesti keelde Arno Vihalemm (1911–1991).

## Looming
### Raamatud
* 1930 "En döddansares visor" (Surnud tantsija laulud)
* 1933 "Barfotabarn" (Paljasjalgsed lapsed)
* 1937 "Lars och Lisa i Stockholm" (Lars ja Lisa Stockholmis)
* 1938 "Goggles"
* 1944 "Med många kulörta lyktor" (Värvikirevad laternad)
* 1951 "Kejsarens papegoja" (Imperaatori papagoi)
* 1957 "Från mitt ekorrhjul" (Minu oravarattalt)

### Filmid
* 1942 "Adventurer"
* 1947 "Song of Stockholm" 

## Viited

## Välislingid
*Raadioteater – "Legendaarne Nils Ferlin"
Drybini rajoon

**Drybini rajoon** on 2. järgu haldusüksus Valgevenes Mahiloŭ oblastis. Rajooni pindala on 767 km². 2015. aasta seisuga elas seal 10 480 inimest. 

Rajoon moodustati 17. juulil 1924. aastal, ent aastal 1931 see likvideeriti. Rajoon loodi taas 29. detsembril 1989, mil piirkonda asus Tšornobõli katastroofi tõttu massiliselt elama Krasnapołle rajoonist lahkuma sunnitud inimesi. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Černieŭka, Karoŭčyna, Michiejeŭka, Piervamajski ja Rasna külanõukogu.

Rajoonikeskuseks on Drybin. Teisi asulaid: Rasna


Каменка. Дрибинский район.jpg|Kamienka
Trilesino.JPG|Trylesina
Каменская Горка1.jpg|Kamienskaja Horka


Rajooni suurimad jõed on Pronja ja selle lisajõed Vierbaŭka, Basja ning Rasta. Rajooni territoorium asub keskmiselt 190-170 meetri kõrgusel. Rajooni põhjaosa jääb Smolenski-Moskva kõrgustikule. Kõrgeim koht (226 meetrit) jääb Jeśkaŭka külasse Michiejeŭka külanõukogus, madalaim koht asub Pronja orus (147 meetrit).

2009. aasta seisuga olid elanikest 92,83% valgevenelased, 5,68% venelased ja 1,49% oli teistest rahvustest. 72,77% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 26,73% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 42,79% elanikke, vene keelt aga 56,96%.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajoon oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
*Infot rajooni kohta (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Ookeaniplaneet

**Ookeaniplaneet** ehk **veemaailm** on hüpoteetiline eksoplaneedi tüüp, mille pind on tervenisti kaetud veega. Teadaolevatest planeetidest on tõenäoliselt veemaailm Päikesesüsteemi-väline planeet Gliese 1214 b.

## Teke
2003. aastal pakkusid astrofüüsikud Marc Kucher ning Alan Léger välja teooria, kuidas ookeaniplaneedid sünnivad. See on järgmine: planetaarsed taevakehad, mis tekivad tähesüsteemi äärealadel, koosnevad algfaasis massi järgi suures plaanis pooleldi veejääst ning pooleldi kivist. Päikesesüsteemi tekke simulatsioonid on näidanud, et üldiselt planeedid liiguvad tekkimise käigus Päikesele lähemale või sellest kaugemale. Seega on võimalik, et jäine planeet liigub orbiidile, kus jää sulab vedelasse olekusse ning planeet muutub ookeaniplaneediks.

## Struktuur
Kui planeet on tähele piisavalt lähedal, võib sealne vesi ületada keemistemperatuuri ning muutuda ülekriitiliseks fluidumiks. Isegi jahedamatel ookeaniplaneetidel võib atmosfäär olla tunduvat tihedam kui Maal ning koosneda suures osas veeaurust. See põhjustaks planeedil tugevat kasvuhooneefekti.

Väiksematel ookeaniplaneetidel oleks hõredam atmosfäär ning nõrgem gravitatsioon kui suurtel. Seetõttu auruks vesi seal tunduvalt kergemini kui suuremates veemaailmades.

Väiksematel planeetidel võiksid nõrgema gravitatsiooni tõttu teoreetiliselt esineda kõrgemad lained kui suurematel.

## Kultuuriline mõju
Ookeaniplaneetidel toimub tegevus mitmes ulmeteoses, näiteks:

### Romaanid

Stanisław Lemi "Solaris" (1961) ja selle põhjal valminud filmid;

### Filmid
* "Veemaailm" (1995)
* "Tähtedevaheline" (2014)

## Viited
Maarja mõis

**Maarja mõisa** all võidakse mõelda:
*Maarja-Magdaleena kirikumõisat
*Tartu-Maarja kirikumõisat
*Maarja mõisat Järva-Madise kihelkonnas
Lumi (kosmeetika)

**Lumi** on looduskosmeetika sari, mida toodab Tartu Ülikooli iduettevõte, Märt Miljani ja Helen Hirve loodud biotehnoloogiafirma Perfect Cosmetics OÜ.

Suurem osa Lumi sarja toodetest põhineb kanepiseemneõlil, mittenarkootilise tööstuskanepi kasvatamiseks Eestis on loodud sõsarfirma OÜ Perfect Plant. Ettevõte keskendub tõhusatele teaduspõhistele toodetele, mis koosnevad eelkõige looduslikest komponentidest ja on tervisele ohutud. Vältimaks allergiaprobleeme, ei sisalda Lumi näonahale mõeldud tooted ka looduslikke eeterlikke õlisid. Lumi sarja on tunnustanud Eesti Allergialiit. Võimalusel kasutatakse ökosertifikaatidega tooraineid, mis on toodetud tehisväetiste ja taimekaitsevahenditeta. Sarja kuuluvad hooldusvahendid näole, kehale ja kätele, samuti eri nahatüüpidele.

Perfect Cosmetics alustas tootmist 2013. aastal Tartus Tiigi tänaval asuvas Tartu Biotehnoloogia Pargis. Nüüdseks on tootmine üle viidud Läänemaale Uuglasse, kus renoveeritud mõisatallis asuvad tootmisruumid, teraapiatuba ja labor ning talli ümber on põllud ravimtaimede kasvatamiseks. Tootearenduses tehakse koostööd Tartu Ülikooli ja Tallinna Tehnikaülikooliga. Tooteid eksporditakse siiani peamiselt Saksamaale, selleks on firmat käendanud riiklik sihtasutus Kredex. Ettevõtet on toetanud ka Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus. 

Lumi tootesarja tooteid hakati müüma 2013. aasta oktoobris, nüüdseks toimub müük peamiselt e-poe ja kosmeetikapoodide kaudu. Perfect Cosmeticsist on saanud üks Eesti juhtivaid looduskosmeetika tootjaid.

## Viited

## Välislingid
* Merilyn Merisalu. Teadlased aitasid viia looduskosmeetika apteekidesse ja poelettidele ERR/Novaator/UT, 19. märts 2016
* Vilja Kohler. Lumi Tartust puges Hiinaski tundliku naha vahele Postimees, 26. juuni 2015
* Liis Velsker. Kodumaine kosmeetikatööstus kubiseb uutest tegijatest Postimees, 22. märts 2014
Järeldus (traditsiooniline loogika)

**Järeldus**  (järeldamine) on arutlus, mille käigus ühest või mitmest otsustusest, mida nimetatakse järelduse eeldusteks, saadakse loogika vahenditega uus otsustus (järeldis kitsamas mõttes ehk tuletis).
Kariste

**Kariste** on/oli mitme Eesti asula nimi:
*Kariste on paikkond Pärnumaal Tahkuranna vallas Tahkuranna külas
*Kariste on küla Põlvamaal Kanepi vallas
*Kariste oli küla Viljandimaal Halliste kihelkonnas Päigiste küla lähedal
*Kariste oli küla Viljandimaal Halliste kihelkonnas Uue-Kariste küla lähedal

## Vaata ka
*Kariste järv
*Kariste mõis
*Uue-Kariste
*Uue-Kariste vald
*Vana-Kariste vald

## Viited
Melissa Horn

**Astrid Melissa Edwarda Horn Weitzberg** (sündinud 8. aprillil 1987), tuntud kui **Melissa Horn**, on rootsi muusik. Ta on laulja Maritza Horni tütar.

## Elulugu
Ta sündis Maritza Horni (sündinud 1951) ja praeguse anestesioloogiaprofessori Edvard Terrence Weitzbergi (sündinud 1955) peres Södermalmis. Tal on viis venda. Vanemad ostsid talle kitarri, kui ta sai 16, ning varsti pärast seda kirjutas ta oma esimese laulu. Ta võttis laulutunde, leidis produtsendi ja sai plaadilepingu veel enne keskkooli lõpetamist. 2010. aasta aprillis rajas ta firma Edward AB.

## Muusikakarjäär
Melissa Horni debüütalbum "Långa nätter" ilmus 30. aprillil 2008. Sellele järgnes "Säg ingenting till mig" 14. oktoobril 2009, mis tõi talle suure publiku ja Grammy nominatsioonid. Kolmas album "Innan jag kände dig" ilmus 16. septembril 2011 ja püsis esimeste nädalate jooksul Rootsi edetabelite tipus. Plaadiesitlusturnee toimus Rootsis, Norras ja Taanis. Album "Om du vill vara med mig" tuli välja 2. oktoobril 2013 ja viies album "Jag går nu" ilmus 27. novembril 2015. Kõik laulud on rootsi keeles.

Horn laulis laulu "Kungsholmens hamn" 2011. aasta Norra terrorirünnakute ohvrite mälestustseremoonial.

## Diskograafia

### Albumid

### Singlid

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* Melissa Horn Myspace'is
* 
* Intervjuu Melissa Horniga
Asu

**Asu** võib tähendada järgmist:
*Asu oli küla Valgamaal Hummuli vallas
*Asu on Asuküla nimevariant
*...

## Vaata ka
*Asu mõis
*Leevijõe Asu järv
*Taagepera Asu järv
Hardu

**Hardu** oli küla Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. Tänapäeval on endisaegse küla kohal Vidruka küla.

## Vaata ka
*Hardu mõis
*Hardu peakraav
*Hardu tamm
*Hardu vald
*Ardu
Härmamäe

**Härmamäe** (ka *Hermamäe*) oli küla Virumaal Vaivara kihelkonnas. Tänapäeval on endisaegse küla kohal Soldina küla.

## Vaata ka
*Härmamäe mõis
*Härmamäe vald
Kambi

**Kambi** võib tähendada järgmist:
*Kambi on Lääne-Virumaa Liivaküla endine nimi.
*Kambi on Leningradi oblasti Skamja küla eestipärane nimi.
*...

## Vaata ka
*Kambi mõis
*Kambi oja
*Kambi vald
Haansalu

**Haansalu** oli küla Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Küla lähedal asub Viru-Kabala küla.

## Vaata ka
*Haansalu mõis
*Haansalu vald
Karila mõis

**Karila mõis** (saksa keeles *Karlshof*) oli Roela mõisa karjamõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Puka küla lähedal Vinni vallas  Lääne-Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Männikvälja mõis

**Männikvälja mõis** (saksa keeles *Männikowälja*) oli Põlula mõis karjamõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Männikvälja küla lähedal Vinni vallas  Lääne-Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Põlula-Uuemõisa mõis

**Põlula-Uuemõisa mõis** (saksa keeles *Neu-Poll*) oli Põlula mõisa karjamõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Rasivere mõis

**Rasivere mõis** (saksa keeles Rassiwer) oli Roela mõisa karjamõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Rosentali mõis

**Rosentali mõis** (saksa keeles *Rosenthal*) oli Roela mõisa kõrvalmõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
*Rosentali mõis (Viru-Jaagupi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

,
Vana-Aru mõis

**Vana-Aru mõis**, ka Vana-Aru karjamõis, Kulina Vana-Aru karjamõis (saksa keeles *Alt-Arro, Marienhof*) oli Kulina mõis karjamõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Inju-Aru mõis

**Inju-Aru mõis** (saksa keeles Arrohof) oli poolmõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati 1848 Inju mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Puka mõis (Viru-Jaagupi)

**Puka mõis** (saksa keeles *Pucka*) oli Kulina mõis karjamõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Kulina küla lähedal Vinni vallas  Lääne-Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Uuemõisa mõis (Viru-Jaagupi)

**Uuemõisa mõis** (saksa keeles *Neuhof*) oli Kulina mõisa karjamõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Aruküla küla lähedal Vinni vallas  Lääne-Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Trapetsvalem

**Trapetsvalem** ehk **kvadratuurvalem** on seos määratud integraali lähendamiseks .

Määratud integraal lähendatav trapetsi pindalast
: \int_{a}^{b} f(x)\, dx \approx (b-a) \left[\frac{f(a) + f(b)}{2} \right].

Integraal koosneb  T^{(n)}(f) ja  E^{(n)}(f) summast
:J(f) = \int_a^b f(x)\,\mathrm dx = T^{(n)}(f) + E^{(n)}(f).

Summeeritud trapetsvalem on kujul

: T^{(n)}(f)=h\left(\frac 12 f(a) + \frac 12 f(b) + \sum_{i=1}^{n-1} f(a+ih)\right)

kus h = \frac{b-a}n ja  n  on andmepunktide koguarv vahemikus a...b.

## Viited
Hõbeda vald

**Hõbeda vald** (saksa keeles *Hoebbet*) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja seejärel liideti see 1893 Aaspere vallaga.

17. oktoobril 1866 liideti Hõbeda vallaga Vatku vald, ent 27. oktoobril 1866 liitmisotsus tühistati.

Valla alal asus Hõbeda mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Pada vald

**Pada vald** (saksa keeles *Paddas*) oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1866–1939 Vallamaja asus Kabala külas.

1891. aastal liideti Pada vallaga Samma, Ulvi ja Varudi vald.

1939. aasta vallareformiga läksid Pada valla Uljaste, Nüri, Vana-Sonda, Päsula ja Puisma külade, Ilmaste ja Satsu asunduste ning Sonda aleviku maa-alad uue Erra valla koosseisu; Toomika, Võrkla, Metsavälja, Aru, Pada, Varudi ja Kassamäe külade, Pada, Samma ja Varudi asunduste ning Varudi asunduse talude lahus-heinamaatükkide maa-alad Mahu valla koosseisu; Urtja, Põdri ja Haansalu külade, Aaria ja Kabala asunduste, Prüningi ja Lilleoru talude maa-alad ning raudteemajade piirkond Rägavere valla koosseisu; Varudi-Altküla ja Varudi-Vanaküla maa-alad Sõmeru valla koosseisu.

## Viited

## Välislingid
*
Georg Friedrich Rogall

**Georg Friedrich Rogall** (14. aprill 1701 Königsberg – 6. aprill 1733 Königsberg) oli saksa luterlik teoloog, pietismi teerajaja Ida-Preisimaal. 

## Elulugu
Rogall kasvas üles Königsbergis. Ta õppis 1722. aastani Königsbergi ülikoolis evangeelset teoloogiat ning  1722/23 Frankfurdi ülikoolis Oderi ääres. Aastal 1723 läks ta üle Halle ülikooli, kus ta kuulas muu hulgas  Christian Wolffi loenguid filosoofiast, füüsikast ja matemaatikast. Halles puutus Rogall kokku August Hermann Franckega, kes avaldas talle sügavat muljet; ta sai tema sõbraks ja lauakaaslaseks. Francke orbudekodus tegutses ta katehheedina. Aastal 1723 sai ta magistrikraadi ning 1724 läks  Königsbergi tagasi. Aastal 1724 sai ta magistriks.

Ta pidas 1724 suure innu ja menuga Uue Testamendi loenguid. Aastal 1725 sai ta teoloogiadoktoriks ning ta määrati hoolimata usuteaduskonna dekaani Johann Jakob Quandti vastuseisust kuningas Friedrich Wilhelm I käsul Königsbergi ülikooli korraliseks filosoofiaprofessoriks ja erakorraliseks teoloogiaprofessoriks. Aastal 1727 või 1728 sai Rogall pietistliku  Collegium Fridericianumi inspektoriks ja jutlustajaks; 1729 sai ta direktori kohusetäitjaks,  1731 direktoriks. Tema direktoriajal võeti kooli vastu Immanuel Kant.

Aastal 1729 sai konsistooriuminõunikuks, 1731 korraliseks teoloogiaprofessoriks, 1731 Königsbergi toomkoguduse pastoriks ja Königsbergi toomkooli inspektoriks. Aastal 1732 suri ta  "kurnatusse".

## Tegevus
Rogall tõi koos professorite Abraham Wolfi ja Johann David Kypkega Ida-Preisimaale Halle pietismi vaimu, millele oli seal teed rajanud juba Philipp Jacob Speneri õpilane Heinrich Lysius. Ortodokssed luterlased, nagu kindralsuperintendent Johann Jakob Quandt, osutasid pietistidele ägedat vastupanu. Rogall tõi Königsbergi samuti Halles hariduse saanud Franz Albert Schultzi, kes jätkas pärast Rogalli surma tema tööd, sealhulgas Collegium Fridericianumi juhina. 

Rogall andis välja lauluraamatu "Kern alter und neuer Lieder" (Königsberg 1731), mis oli Ida-Preisimaal pikka aega kasutusel. Iga lauluga käib seal kaasas sisukokkuvõte (*Kernspruch*). Ta kirjutas ka teoloogilisi askeetlikke kirjutisi.

Rogall kaebas Königsbergi ülikooli erakorralise professori Christian Gabriel Fischeri peale Christian Wolffi filosoofia avaliku pooldamise eest pärast seda, kui Wolff oli Preisimaalt pagendatud ja tema filosoofia õpetamine keelustatud. Selle peale pagendati ka Fischer Preisimaalt.    

## Viited

## Kirjandus
*Julius August Wagenmann. Rogall, Georg. *Allgemeine Deutsche Biographie* (ADB), kdd 29, Duncker & Humblot, Leipzig 1889, lk 45. Wikisource
*Theodor Wotschke.  *Georg Friedrich Rogalls Lebensarbeit nach seinen Briefen*. (= *Schriften der Synodalkommission für ostpreußische Kirchengeschichte*; 27),  Beyer, Königsberg 1928. Veebiversioon.
*Erich Riedesel. *Pietismus und Orthodoxie in Ostpreußen. Auf Grund des Briefwechsels G. F. Rogalls und F. A. Schultz' mit den Halleschen Pietisten*,  Ost-Europa-Verlag, Königsberg und Berlin 1937 (ühtlasi doktoritöö teoloogias, Königsberg 1939)
*Heiner F. Klemme. *Die Schule Immanuel Kants* (= *Kant-Forschungen*; 6), Meiner, Hamburg 1994, ISBN 3-7873-1185-8, lk 20–21
Aabrami

**Aabrami** on paikkond Ida-Virumaal Narva-Jõesuu linnas Soldina külas. Eesti esimesel iseseisvusajal oli see üks Vaivara kihelkonna külasid. 1940. aastal kuulus Aabrami küla Alutaguse valda Virumaal.

## Viited
Kaste küla

**Kaste** (ka *Kasteküla*) oli küla Tartumaal Äksi kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tartu maakonnas Tabivere vallas Voldi küla kohal. 

Küla on mainitud 16. sajandil (Kastiküll).

## Viited
Poldark

**"Poldark"** on Suurbritannia draamasari, mille tegevus toimub peamiselt Cornwallis.

Seda näitas esmakordselt telekanal BBC One 8. märtsil 2015. Kaheksaosaline seriaal (Ameerika Ühendriikides seitsmeosaline) põhineb Winston Grahami 12 raamatust koosneva romaanisarja "Poldark" kahel esimesel raamatul. 8. aprillil 2015 teatas BBC, et sarjale lisandub teine hooaeg.

Winston Grahami romaanisarja "Poldark" nelja esimese raamatu põhjal on varem loodud samanimeline seriaal "Poldark", mis oli BBC One'i eetris aastail 1975–1977.

Sari oli esimest korda ETV eetris alates 12. märtsist 2016 kaheksa nädala vältel. Hiljem on ETV sarja näidanud ka 2018. ja 2019. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Sarjast ETV-s
Tukajevi rajoon

**Tukajevi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Naberežnõje Tšelnõ.

Rajoonis on 23 külaasundust.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 39 731. 2010. aasta seisuga olid elanikest 71,07% tatarlased, 24,26% venelased ja 1,48% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Tukajevi rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Kodasoo vald

**Kodasoo vald** (saksa keeles *Kotzum*) oli vald Harjumaal Kuusalu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja seejärel liideti see 1891 Jõelähtme vallaga.

1917. aastal eraldati Jõelähtme vallast Kodasoo kogukond ja Saunja küla ja nendest moodustati uuesti Kodasoo (Kodasu) vald.

Valla alal asus Kodasoo mõis. Vallamaja asus Kodasoo külas.

## Viited

## Välislingid
*
Kaali (Karksi)

**Kaali** oli küla Viljandimaal Karksi kihelkonnas, hiljem nii Karksi vallas kui ka Polli külanõukogus. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulusid küla alad Karksi valda. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb küla ala Viljandimaale Mulgi valda Oti küla alale.

Küla kaotati 1977. 

Küla kirdepiiril voolab Kõpu jõgi.

## Vaata ka
*Kaali karjamõis

## Viited
Jugumõtsa

**Jugumõtsa** (ka *Jugumetsa*) on paikkond Võrumaal Rõuge vallas Jugu külas. Enne 1997. aastat oli Jugumõtsa küla staatuses.

## Viited
Jakobi

**Jakobi** võib tähendada järgmist:
*Jakobi on paikkond Põlva maakonnas Valgjärve vallas; varem küla.
*Jakobi on Jaagupi küla nimevariant.
*Jakobi on endise Jakapi küla nimevariant.
*Jakobi alevik on tänapäeval Pärnu-Jaagupi alev
*Jakobi on perekonnanimi

## Vaata ka
*Jakobi kirik
*Jakobi mõis
*Jakobi mägi
*Jakobi tänav
*Jakob
Robert Fico valitsus

**Robert Fico** on olnud kolme Slovakkia valitsuse juht:
*Robert Fico esimene valitsus (2006–2010)
*Robert Fico teine valitsus (2012–2016)
*Robert Fico kolmas valitsus (2016–)
Veenuse vöö

**Veenuse vöö** on optikanähtus, mida võib näha teatud ajavahemiku jooksul enne päikesetõusu ja pärast päikeseloojangut. Tegu on roosakalt kumava ribaga taevas, mis ulatub umbkaudu 10–20° horisondist ülespoole.

Veenuse vöö tekib, kuna peened tolmuosakesed kõrgel atmosfääris hajutavad murdunud päikesevalgust. Tihti on Veenuse vöö eraldatud horisondist tumeda ribaga, mida nimetatakse Maa varjuks. Veenuse vöö heleroosa värvus tuleneb loojuvalt või tõusvalt Päikeselt pärit punaka valguse hajumisest.

Veenuse vööga väga sarnast efekti võib näha täieliku päikesevarjutuse ajal.

Sodiaagivalgus, mida põhjustab päikesevalguse peegeldumine planeetidevaheliselt udult Päikesesüsteemis, on samuti sarnane nähtus.

## Pildid

Pilt:Full moon rising near Linz, Austria.JPG|Täiskuu paistab läbi Veenuse vöö Linzis Austrias
Pilt:Belt_of_venus_from_plane.jpg|Veenuse vöö nähtuna 13 km kõrguselt
Pilt:Moon and red blue haze.jpg|Kuu nähtuna läbi Veenuse vöö
Pilt:Seattle Belt of Venus.jpg|Veenuse vöö Seattle'is Ameerika Ühendriikides


## Vaata ka
*Sinine tund

## Viited
Stałovičy

**Stałovičy** (transkribeerituna **Stalovitšõ**, ka Сталавічы (Stałavičy, Stalavitšõ)) on agrolinnake (endine alev ja linn) Valgevenes Bresti oblasti Baranavičy rajoonis. Asula on Stałovičy külanõukogu halduskeskuseks. Asula nimi on poola keeles *Stołowicze*. Agrolinnake asub merepinnast 193 meetri kõrgusel.

Stałovičys on kultuurimaja ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastail 1736–1743 ja 1907–1911 püstitatud katoliku kirikud ning XX sajandi alguses ehitatud veski. 

Agrolinnakeses sündis Karnel Pialikša, kes osales Kastuś Kalinoŭski juhitud ülestõusus.

## Ajalugu
Asulat on esimest korda mainitud XIV sajandil, mil see kuulus riigile. XV sajandi algul müüdi see Nemiradele, hiljem läks Stałovičy abielu kaudu aga Czartoryskite valdusse.

XVI sajandil sai Stałovičyst alev. See asus Navahradaki vojevoodkonnas, kuuludes seal Navahradaki maakonda. Toona olid selle omanikud Radziwillid. Aastal 1609 asutati seal Malta ordu tugipunkt, mille juurde kerkis puidust katoliku kabel. Aastal 1639 ehitati selle asemele kivist kabel, kivist kiriku ehitamist alustati aga aastal 1736. 

Aastal 1771 toimus alevi juures Bari konföderatsiooni ja Aleksander Suvorovi juhitud Venemaa vägede vahel Stołowicze lahing. Aastal 1793 sai asulast linn. Aastast 1795 (pärast kolmandat Poola jagamist) Venemaa koosseisus.  Seal sai linnast taas alev, kus paiknes Venemaa sõjaväeosa. Aastal 1868  kohalikult katoliiklaste koguduselt kirik ja see läks Moskva patriarhaadile. Aastal 1900 peeti Stałovičys kaks korda aastas laata.

Pärast esimest maailmasõda kuulus Stałovičy Poola koosseisu, 1939. aastast Nõukogude Liitu. Alevist sai seal küla. Kool tegutses asulas aastani 1953, seejärel viidi see aga üle lähedal asuvasse Akciabrski külla.


Pilt:Stałavičy._Сталавічы_(16.08.2009).jpg|Vana katoliku kirik
Pilt:Catholic_church_of_the_Sacred_Heart_of_Jesus_in_Stałavičy.jpg|Uus katoliku kirik
Pilt:Stalavichy_02_2009_pomnik.JPG|Stołowicze lahingu mälestuskivi


## Viited

## Välislingid

*Stałovičy
*Asula Valgevene fotoentsüklopeedias]
Kuuste

**Kuuste** võib tähendada järgmist:
* Vana-Kuuste, küla Kambja vallas
* Lalli, küla Kambja vallas

## Vaata ka
*Kuuste mõis
*Kuuste vald
*Vastse-Kuuste
Suhka

**Suhka** oli küla Võrumaal Rõuge vallas. Tänapäeval asuvad küla maad Ala-Suhka ja Mäe-Suhka küla alal. 

Küla kaotati 1997.

## Vaata ka
*Ala-Suhka
*Mäe-Suhka

## Viited
Peräjärve

**Peräjärve** (ka *Perajärve*) oli küla Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Rõuge vallas Simula küla kohal.

Küla on ametlikult mainitud 1970.

## Vaata ka
*Perajärv

## Viited
Vaeselapse tänav

**Vaeselapse tänav** on tänav Narva vanalinnas. Algab Karja tänavast, ristub Moonalao tänavaga ja lõpeb Vestervalli tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 140 meetrit.

1905. aasta linnaplaanil oli selle tänava nimi **Сиротская улица**, 1912. ja 1927. aasta linnaplaanidel vastavalt **Waestelaste tänav** ja **Vaeselapse tänav**. 

Alates 1952. aastast kandis tänav nime **Liza Tšaikina tänav** (**улица им. Лизы Чайкиной**) Nõukogude kangelase Liza Tšaikina järgi. 1986. aasta linnaplaanil see tänav puudub. 

19. mail 2005 nimetati linnavalitsuse korraldusega samas kohas paiknev uus tänav Vaeselapse tänavaks.

Oletatavalt on tänav saanud nime keskaegse linna põhjaosas asunud vaeslaste maja järgi.

## Viited
Nakatu

**Nakatu** on paikkond Valgamaal Valga vallas Ringiste külas. 

Paikkonna järgi on nimetatud Ringiste külas asuv Nakatu turismitalu.

## Viited
Alizava

**Alizava** on alev Leedus Kupiškise rajoonis, Alizava valla halduskeskus. Alev asub Pyvesa jõe kaldal.

Alevis on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on 1856. aastal valminud katoliku kirik.

## Ajalugu

XVI sajandi alguses kuulus piirkond Zasinyčiai mõisale. Asula tekkis Kalkėnai, Kalkeliai, Kalkiemise või Kalnakiemise küla asemele, mida on esmamainitud 1690. aastal. Kuni XVIII sajandini kandis paik nime *Pakape*, kuna seal asusid vaid kalmistu ja kõrts. Aastail 1793–1794 laskis kohalik mõisnik Antanas Koscialkovskis sinna puust kiriku ehitada ja selle juurde tekkinud kirikuküla nimetas ta oma poja Aloyzi auks Alizavaks.

1894. aastal asula põles. XIX sajandi alguses sai külast alev. 1926. aastal sai alevist ka kohaliku kihelkonna keskus. Juunis 1941 loodi seal kohalike metsavendade salk, mis tegutses 1951. aastani. Pärast Teist maailmasõda sai Alizavast kohaliku kolhoosi keskasula.

## Pilte

Alizavos kapinių vartai.JPG|Kalmistu väravad
Alizavos bažnyčia.JPG|Alizava kirik
Alizavos pagrindinė mokykla.JPG|Koolimaja


## Viited

## Välislingid

* Alev portaalis vietoves.Lt
John Dos Passos

**John Roderigo Dos Passos** (sünninimi **John Roderigo Madison** 14. jaanuar 1896 Chicago – 28. september 1970 Baltimore) oli ameerika kirjanik.

Ta sündis aastal 1896 Chicagos Virginia aristokraatlikust perest pärit Lucy Addison Spriggs Madisoni vallaslapsena; tema isa *John Randolph Dos Passos* oli New Yorgi äriringkondades hinnatud advokaat, isapoolne vanaisa *Manuel Joaquim Dos Passos* oli väljarännanu Ponta do Solist Madeiralt. Ta õppis *John Roderigo Madison*i nime all mitmes koolis ja asus aastal 1912 Harvardi ülikooli humanitaarteadusi õppima.

## Tunnustus
*1937 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Eesti keeles ilmunud teosed
*"Manhattan Transfer" (Tänapäev, 2007)
*"USA triloogia I: 42. laiuskraad" (Koolibri, 2021)
*"USA triloogia II: 1919" (Koolibri, 2022)
Gale'i kraater

**Gale'i [[Impaktstruktuur|kraater]]** asub Marsil. See tekkis 3,5 kuni 3,8 miljardit aastat tagasi meteoriidikokkupõrke tagajärjel. Kraatri diameeter on 154 km ning see on nimetatud Austraalia amatöörastronoomi Walter Frederick Gale'i järgi, kes uuris Marssi hilisel 19. sajandil. Kraatri keskel asub mägi nimega Aeolis Mons. Mäe kõrgus on 5,5 kilomeetrit. Aeolis Monsi põhjapoolse jalami ning Gale'i kraatri põhjakülje vahel asub tasandik nimega Aeolis Palus.

Marsikulgur Curiosity maandus Aeolis Paluse tasandikule 6. augustil 2012. Kulguri eesmärgiks seati Aeolis Monsi ning seda ümbritsevate alade uurimine.

## Viited
Kitse (paikkond)

**Kitse** on paikkond Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikajärve külas. Varem oli Kitse Kanepi kihelkonnas küla staatuses.

## Viited
James Levine

**James Lawrence Levine** (23. juunil 1943 – 9. märts 2021) oli USA dirigent ja pianist. 

Aastatel 1976–2016 oli ta Metropolitan Opera muusikadirektor. 

## Tunnustus
*1997 – National Medal of Arts
Fredric Jameson

**Fredric Ruff Jameson** (14. aprill 1934 – 22. september 2024) oli ameerika kirjanduskriitik ja marksistlik poliitikateoreetik. Ta on eelkõige tuntud tänu kaasaja kultuuritrendide analüüsile. Ta on kirjeldanud postmodernismi kultuuri ruumistamisena organiseeritud kapitalismi survel. Jamesoni tuntuimad teosed on "Postmodernism, or, the Cultural Logic of Late Capitalism", "The Political Unconscious" ja "Marxism and Form".
Marie Laurencin

**Marie Laurencin** (; 31. oktoober 1883 Pariis – 8. juuni 1956 Pariis) oli prantsuse maalikunstnik ja graafik. Ta kuulus kubistina Section d'Origa seotud Pariisi avangardistide hulka.

## Elukäik
Laurencin sündis Pariisis, kus elas enamiku oma elust. 18-aastaselt õppis ta Sèvres'is portselanimaali, naasis seejärel Pariisi ja jätkas kunstiõpinguid Académie Humbertis, kus keskendus õlimaalile.

20. sajandi alguses oli Laurencin Pariisi avangardi tähtis kuju. Ta kuulus nii Pablo Picasso ringi kui ka Section d'Origa seotud kubistide (Jean Metzinger, Albert Gleizes, Robert Delaunay, Henri le Fauconnier ja Francis Picabia) hulka, osaledes viimaste näitustel. 

Laurencinil oli lähisuhe Guillaume Apollinaire'iga, kelle muusaks naist sageli on peetud. Tal olid ka sidemed USA päritolu kirjaniku Natalie Clifford Barney kirjandusliku salongiga. Tal oli nii hetero- kui ka homoseksuaalseid suhteid.

Esimese maailmasõja ajal suundus Laurencin koos oma toonase abikaasa, Saksamaal sündinud parun Otto von Waëtjeniga eksiili Hispaaniasse, kuna abielu kaudu oli ta kaotanud Prantsusmaa kodakondsuse. Hiljem elas paar lühikest aega Düsseldorfis. Pärast lahutust 1929. aastal naasis Laurencin Pariisi, kus saavutas kunstnikuna materiaalse edu, mis kestis kuni 1930. aastate majanduslanguseni. 1930. aastail töötas ta erakoolis kunstiõpetajana.

## Looming
Laurencini loomingu hulka kuuluvad õlimaalid, akvarellid, joonistused ja graafilised lehed. Ta on üks väheseid tuntud naissoost kubiste Sonia Delaunay, Marie Vorobieffi ja Franciska Clauseni kõrval. Tema loomingule on mõju avaldanud Pablo Picasso ja Georges Braque, ent Laurencini iseloomustab isikupärane abstraktne stiil, mis ei mahu täiesti kubismi reeglite alla. Enamasti kujutab ta naiste gruppe ja portreid, kasutades pastelseid värve ja kumeraid vorme.

1983. aastal avati Laurencini 100. sünniaastapäeva tähistamiseks Jaapanis Nagano prefektuuris Marie Laurencini muuseum, kus on hoiul kunstniku arhiiv ja üle 500 tema teose.

## Viited

## Välislingid

* Marielaurencin.com 
* Musée Marie Laurencin, Jaapan
* Artcyclopedia.com: Marie Laurencin
Kaeva mõis

**Kaeva mõis** (saksa keeles *Kaewa*) oli Einmanni mõisa kõrvalmõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal.

## Viited

## Välislingid
*
Metsamõisa mõis

**Metsamõisa mõis** (saksa keeles *Karlsbrunn*) oli poolmõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal, nüüdse haldusjaotuse järgi Järsi külas Lääne-Virumaal.

Mõis rajati 1847 Võhmuta mõisast eraldatud alast. Enne seda oli Metsamõisa mõis Võhmuta mõisa karjamõis.

## Viited

## Välislingid
*
Koeru kirikumõis

**Koeru kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat St. Marien-Magdalenen*) oli kirikumõis Koeru kihelkonnas Järvamaal.

## Viited
Karlsruue mõis

**Karlsruue mõis** (saksa keeles *Karlsruh* või *Carlsruh*) oli poolmõis Koeru kihelkonnas Järvamaal.

Mõis rajati 1869 Aruküla mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Santovi mõis

**Santovi mõis** (ka *Santhofi mõis*, *Sandhofi mõis*, saksa keeles *Sandhof*) oli Preedi mõisa karjamõis Koeru kihelkonnas Järvamaal.

## Viited

## Välislingid
*
Keelitse mõis

**Keelitse mõis** (saksa keeles Keelitze) oli Vana-Vigala mõisa kõrvalmõis Vigala kihelkonnas Läänemaal.

## Viited

## Välislingid
*
Nurtu mõis

**Nurtu mõis** (saksa keeles *Nurms*) oli eramõis Vigala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Märjamaa valda Rapla maakonnas.

Mõis rajati 17. sajandil Valgu mõisast eraldatud alast.

1788. aastal asutati Nurtu mõisas klaasimanufaktuur, osa toorainest sai see ettevõte kohapealt, osa tuli muretseda Peterburist ja Tallinnast. 1805. aastall valmistati manufaktuuris aastas 500 kasti aknaklaasi. Manufaktuuris töötas 20 inimest, nende hulgas 2 välismaalast-meistrit, 5 vaba inimest palgalistena ja 13 pärisorja. 1818. aastal oli aknaklaasi toodang tunduvalt suurenenud ning peale selle valmistati ka väikesi peegleid. Töötajate arv oli kasvanud 24-ni, nende hulgas 7 meistrit ja 17 muud töötajat. 1826. aastal on teated, et Nurtu manufaktuur on sulgetud.

## Viited

## Välislingid
*
*Nurtu mõis (Vigala khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Pöide kirikumõis

**Pöide kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Peude*) oli kirikumõis Pöide kihelkonnas Saaremaal.

## Viited

## Kirjandus
**Saaremaa. Maateaduslik, majanduslik ja ajalooline kirjeldus*. Toim. A. Luha. Tartu: Eesti Kirjanduse Seltsi kirjastus, 1933. Lk 708 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:276058/251965/page/727.
Pähu mõis

**Pähu mõis** (saksa keeles *Pähho*) oli eramõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal.

Mõisast on teateid alates 1586. aastast.

## Viited

## Välislingid
*
Mamadõši rajoon

**Mamadõši rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Mamadõš.

Rajoonis on 1 linn ja 28 külaasundust, kus on kokku 129 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 43 458. 2010. aasta seisuga olid elanikest  76,3% tatarlased, 20,1% venelased, 1,4% marid ja 1,3% udmurdid.

## Viited

## Välislingid

* Mamadõši rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)