open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tarmo Teder

**Tarmo Teder** (sündinud 18. aprillil 1958 Kuressaares) on eesti prosaist, kirjandus- ja filmikriitik.

## Elulugu
Õppinud Tallinna Polütehnikumis (1973–1976), Kuressaare õhtukeskkoolis (1976–1977) ja ETÜ teatri- ja filmikriitika seminar-laboratooriumis (1982–1985).

ERSP asutajaliige (20. august 1988).

Töötanud: laadija, öövaht, katlakütja, ajalehe Rahva Hääl ja Eesti Päevaleht kultuuritoimetuses (1994–1998), kultuurilehes Sirp filmi- ja meediakülgede toimetaja (1998-2013).

Ajakirjanduses avaldanud peamiselt filmi- ja kirjandusartikleid, ligikaudu 500 arvustust jm. Luuletusi ajalehes Edasi (1980–1981) ja ajakirjas Looming (1984), teatri- ja filmiarvustusi ajalehes Sirp ja Vasar ning ajakirjas Teater. Muusika. Kino (1983–1985), lühiproosat ajakirjades Vikerkaar ja Looming (1986–1990).

## Raamatud

* novellikogu "Tumedad jutud", 1990
* romaan "Kurat kargas pähe", 1995
* luulekogu "Taevatule valgel", 1995
* luulekogu "Angerjapõõsa varjud", 2001
* novellikogu "Jutte kambrist 27-1", 2001
* novellikogu "Pööningujutud", 2002
* novellikogu "Luurejutud", 2004
* audioraamat "Rahvusvaheline pasakott. Lunastus" (lood kogumikest "Keldrijutud" ja "Pööningujutud"), 2005
* romaan "Onanistid", 2006
* esseekogu "Igemest ja abemest", 2008
* novellikogu "12 jõulujuttu", 2008
* romaan "Vanaisa tuletorn", 2010
* jutukogu "Keedetud hinged", 2012
* jutustus "Andruse elu ja õnn", 2016
* romaan "Kuuskümmend aastat hiljem. Mõtuse Jaani elu ja inimesed", I osa, 2017
* novellikogu "Ahistuse jutud", 2018
* romaan "Kuuskümmend aastat hiljem. Mõtuse Jaani elu ja inimesed", II osa, 2019
* romaan "Kuuskümmend aastat hiljem. Mõtuse Jaani vangid, joodikud ja vargad” III osa, 2020
* novellikogu "Surmajutud", 2023
* novellikogu "Kärakajutud", 2024

## Tunnustus

* 2000 Ajakirja Looming aastapreemia
* 2001 Ajakirja Teater. Muusika. Kino aastapreemia
* 2001 Friedebert Tuglase novelliauhind ("Kohtumine")
* 2002 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (Eesti Filmiajakirjanike Ühingu kriitikapreemia)
* 2002 Aasta filmiajakirjanik
* 2005 Friedebert Tuglase novelliauhind ("Viimase idealisti pildid")
* 2012 Ajakirja Teater. Muusika. Kino aastapreemia

## Isiklikku
Huvid on male, jalgpall, kalapüük. 

## Viited

## Kirjandus
*Saarlaste kirjarahvast. Helgi Allik (koostaja). Kuressaare, 2003. Lk 71

## Välislingid

* Toomas Liiv, "Romantiline ja joovastunud Tarmo Teder", Ärileht, 8. veebruar 1996 
* Merlin Piirve, "Unenäokoerad singirullide kallal", Sirp, 7. juuni 2012
* Olev Remsu, "Lugu kõigest" (retsensioon romaanile "Kuuskümmend aastat hiljem. Mõtuse Jaani elu ja inimesed"), Looming 11, 2017
* Tarmo Tederi uus romaan pajatab lapsepõlveloo, Saarte Hääl, 31. august 2017
* Katrin Ruus,  "Inimsaatuste tragikoomiline paratamatus"  (retsensioon kogule "Surmajutud"*),* Vikerkaar 6, 2024
* Eret Kuusk, "Mees ja maja: Tarmo Teder ja Kalamaja Saaremaal", lühifilm, 2024, Saaremaa, (vt. youtube).
Ferdinand von Tiesenhausen

Krahv **Berend Gregor Ferdinand von Tiesenhausen** (vene: *Фёдор (Фердинанд) Иванович Тизенгаузен*; 21. mai (vkj) 1782 – 21. november/3. detsember 1805 Austerlitz (praegune Slavkov u Brna Tšehhis Brno lähedal)) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane, insenerivägede staabikapten, keiser Aleksander I tiibadjutant ja vürst Mihhail Kutuzovi väimees.

## Elulugu
Ferdinand von Tiesenhausen sündis Keila-Joa, Sausti, Valtu, Alu, Hertu ja Rapla mõisniku, salanõuniku, ning tõelise kammerhärra Hans Heinrich von Tiesenhauseni (1741–1815) ja Püha Katariina ordenidaami, õuedaam Katharina Friederike von Stackelbergi (1753–1826) pojana. Tema vend, krahv Paul von Tiesenhausen oli kindralmajor, Tallinna komandant ja aastal 1815. lühikest aega Eestimaa rüütelkonna peamees.

Krahv Ferdinand von Tiesenhausen sai 02. detsembril 1805. aastal Austerlitzi lahingus surmavalt haavata. Kuna 1773. aastast oli Katariina II käsul kirikutesse matmine Venemaal keelatud, taotles ta isa riigikrahv Hans Heinrich von Tiesenhausen, kes oli tollal katedraali eestseisja, keisrilt luba poja matmiseks perekonnahauda Tallinna Toomkirikus. Luba saabus 18. aprillil 1806 ja matust tähistab tänapäevani klassitsismile väga tüüpiline hauatähis – marmorist obelisk koori põhjaseina ääres. Obeliski ülaosal on lahkunu heatasemeline portreemedaljon, soklil aga kohmakavõitu reljeef surmageeniuse ja raamatut lugeva naisega.

## Perekond
Ferdinand von Tiesenhausen abiellus 1802. aastal krahvitar Jelizaveta Kutuzovaga (1783–1839; vene Елизавета Михайловна), kes oli Venemaa kindralfeldmarssal Mihhail Kutuzovi tütar. Abielust sündisid:

*Katharina (1803–1888; vene Екатерина Фёдоровна), õukonnadaam, Püha Katariina ordenidaam, krahv Felix Sumarokov-Elstoni (1820–1877) vallasema, poja isaks on legendi järgi Friedrich Wilhelm IV, kes oli hilisema keisri suurvürst Nikolai Pavlovitši abikaasa Aleksandra Fjodorovna (1798–1860) vend
*Dorothea (1804–1863; ka Dolly Tiesenhausen-Ficquelmont, vene Дарья Фёдоровна), õukonnadaam, Püha Katariina ordenidaam , abiellus Austria kindrali ja riigitegelase krahv Karl Ludwig von Ficquelmontiga (1777–1857) 

Peale Ferdinandi surma abiellus lesk Jelizaveta Tiesenhausen 1811 aastal kindralmajor Nikolai Fjodorovitš Hitrovoga (surn. 1819). Temast ja ta tütardest said vene luuletaja Aleksandr Puškini sõbratarid.

### Sugupuu

## Viited

## Välislingid

*Norma Mann: «Любезный Фердинанд…» Zeitung RUBEZH 10 oktoober 2007
Ain Leetma

**Ain Leetma** (sündinud 8. mail 1972) on eesti katoliku vaimulik, Whitehorse'i piiskopkonna preester.

Preestriks pühitsetud 28. mail 2003 Whitehorse'i linna Pühima Südame Katedraalis Kanadas.

## Viited
Maano Männi

**Maano Männi** (sündinud 23. septembril 1966) on eesti viiuldaja, dirigent kontserdikorraldaja.

Ta lõpetas 1985. aastal Tallinna Muusikakeskkooli Tiiu Peäske viiuliklassis ja 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi prof. Jüri Gerretzi juhendamisel. 

Männi oli aastatel 1993–1996 Tallinna Kammerorkestri ja 1993–2000 Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri kontsertmeister. 

2002. aastast on ta Vaasa Linnaorkestri kontsertmeister. Hooajal 2004/2005 oli ta Estonia orkestri külaliskontsertmeister. 

Männi esineb orkestritöö kõrvalt pidevalt nii solisti kui ka kammermuusikuna. Ta on Tobiase keelpillikvarteti asutaja ja selle esimene viiul. Ta moodustas 2002. aastal ajastuhõngulise Strauss-orkestri, millega on antud üle 40 kontserdi. 

Männi on ka Tallinna Kammermuusikafestivali kunstiline juht. 

Männi on olnud žürii liige Eesti noorte keelpillimängijate konkurss-festivalil Tartus ning olnud õppejõud ja dirigent Värska noorte keelpillimängijate ja keelpilliõpetajate suvelaager-kursustel.

Viiulisolistina on Männi teinud koostööd järgmiste dirigentidega: Neeme Järvi, Arvo Volmer, Andrei Boreiko, Tõnu Kaljuste, Vello Pähn, Anu Tali, Juha Kangas, Aleksander Vedernikov, Jüri Alperten.

Maano Männi repertuaar on lai, hõlmates eelkõige klassikalise viiulimuusika tippteoseid, kuid samas esitab ta sageli ka nüüdismuusikat ja džässiainelisi teoseid. Männi on mitme teose esmaesitaja Eestis (Erkki-Sven Tüüri "Conversio", Sergei Dreznin-Issaak Dunajevski fantaasia muusikale filmist "Tsirkus" jt).
Inversioon (kirjandusteadus)

**Inversioon** ehk **pöördjärjestus** on tavapärasest erineva, ümberpööratud sõnajärje kasutamine teksti rütmistamiseks või muul kunstilisel eesmärgil.

Inversiooni kasutatakse lauses kas mingite positsiooniliste tingimuste tõttu (näiteks tingib lausealguline määrus öeldise paiknemise enne alust: Toas *oli kõik* vaikne; võrdle *Kõik oli* vaikne) või seoses mõne sõna rõhutatud esiletõstmisega (*Vaikne* oli toas). Inversiooni kasutatakse ka stiililise võttena. Luules on inversiooni kasutamine sageli tingitud värsimõõdust (nt. üle seitsme *soo sinise*).

## Viited
Haabersti elutööpreemia

**Haabersti elutööpreemia** oli Tallinna Haabersti linnaosa autasu, mis anti füüsilisele isikule tunnustuseks Haabersti linnaosale osutatud teenete või silmapaistvate saavutuste eest. 

Preemia suurus oli 10 000 krooni.

## Preemia laureaadid
* 2005 Ilmar Kaiv, korvpallitreener 
* 2006 Aleksei Turovski, zoosemiootik
* 2007 Herta Laipaik, kirjanik
* 2008 Andres Lutsar, judotreener (postuumselt)
* 2009 Mati Kaal, zooloog (terioloog) ja loomaökoloog, Tallinna Loomaaia direktor

## Välislingid
*Haabersti Linnaosa Valitsus ootab ettepanekuid elutööpreemia laureaadi määramiseks, Tallinn.ee (allikas)
Alfred Osman

**Alfred Osman** (18. oktoober 1893 Vao vald (Väike-Maarja kihelkond), Virumaa – 4. oktoober 1939 Rakvere) oli eesti advokaat.

## Haridus
Oli Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vabakuulaja 1922 ja üliõpilane 1923–1925 (lõpetas *[[cum laude]]*). Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

## Töökäik
1913–1915 ja 1918 algkooliõpetaja Rakveres. Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas (1. Jalaväerügemendis, alamleitnant), 1926–1931 vandeadvokaat Martin Kutti abi, alates 1931 advokaat Rakveres. Rakvere linnavolinik. Majaomanikkude Koja juriidilise toimkonna liige. Seltskondliku Viru maakomitee liige.

## Kirjandus
*Rakveres suri advokaat Osman. Uus Eesti, 5. oktoober 1939, nr 271, lk 6

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*Ohvitseride andmekogu
*Geni
Arbumine

**Arbumine** on nõidumise varal ennustamine ja liisuheitmine läänemeresoomlaste vanas rahvausundis; endemaagia liik. 

Arbumisvahendid ehk **arbud** olid näiteks nõiatrumm, sõel või laastud. Handidelt on teada ka surnukehaga arbumist. Ida-Eestis nimetati arbudega ennustajat või nõida **[[arbuja]]ks** või **arbulööjaks**.

## Viited
Jeremy Clarkson

**Jeremy Charles Robert Clarkson** (sündinud 11. aprillil 1960) on inglise autoajakirjanik ja kirjanik. Ta sai laiemalt tuntuks BBC autosaatega "Top Gear", mida juhtis koos Richard Hammondi ja James Mayga (saadet näitasid Eestis TV3 ja TV6, lühikest aega ka Kalev Sport), ning BBC töötaja suhtes vägivalla kasutamise ja seetõttu BBC-st vallandamisega.

## Karjäär

Clarkson kirjutab iganädalasi kolumne ajalehtedele Sunday Times ja The Sun. Tema kirjutistest on koostatud üle kümne suure müügieduga raamatu. Eestikeelsena on tema raamatutest ilmunud "Jeremy Clarkson autode kallal" ja "No tule taevas appi!" (kirjastaja Fookus Meedia).

Märtsis 2015 sattus Clarkson konflikti BBC produtsendi Oisin Tymoniga, kui sai pärast tööpäeva külma eine. Kuna Clarkson ründas Tymonit ka füüsiliselt, tagandati ta 10. märtsil töölt. 25. märtsil otsustas BBC, et Clarksoni lepingut ei uuendata.

Clarkson on kolleegi kallal vägivallatsemist õigustanud väitega, et see oli kõige stressirohkem aeg tema elus, kuna kaks päeva varem oli ta arstilt saanud oletuse, et kühm tema keelel võib olla kasvaja, mis aga ei leidnud kinnitust. 

Kolmikul (Richard Hammond, James May ja Jeremy Clarkson) on kavas leping Amazoniga ning luua uus autosaade "The Grand Tour", mida saab näha seda 2016. aasta sügisel. Filmimist alustati 2016 aasta veebruaris. 

Ta juhib 2019.aastast Inglise "Kes tahab saada miljonäriks?" saadet. 

## Autod
### Omanik (osaline)
Ford Gt40

Clarkson omab või on olnud järgmiste autode omanik:
*Volvo XC90
*Range Rover TDV8 Vogue SE
*Lotus Elise 111S
*Mercedes-Benz 600 Grosser
*Mercedes-Benz SLK55 AMG
*Mercedes CLK63 AMG Black
*Mercedes-Benz SLS AMG Roadster
*BMW M3 CSL
*Honda CR-X
*Ferrari F355
*Ford GT
*Aston Martin Virage
*Lamborghini Gallardo
*Volkswagen Scirocco 1
*Volkswagen Scirocco 2
*Ford Escort RS Cosworth

## Teosed

* 2 raamatut "The Collected Thoughts of Clarkson" ja "Never Played Golf" on välja andnud ajakiri Top Gear, 2003 ja 2004.

## Eesti keeles ilmunud raamatud (osaline)

*Jeremy Clarkson "Jeremy Clarkson autode kallal", Fookus Meedia, 2009, ISBN 9789985996614
*Jeremy Clarkson "No tule taevas appi!", Fookus Meedia, 2009, ISBN 9789985999332
*Jeremy Clarkson "Sõit on sees", Fookus Meedia, 2010, ISBN 9789949905805
*Jeremy Clarkson "Mootorite maailm", Fookus Meedia, 2011, ISBN 9789949477104
 
## Viited

## Välislingid
* Jerey Clarckson
* Jeremy Clarkson, THE CLARKSON REVIEW: 2015 ASTON MARTIN VANQUISH, 15. detsember 2014

; 2015
* Jeremy Clarkson, THE CLARKSON REVIEW: AUDI TT 2.0 TFSI QUATTRO S LINE (2015), 29. jaanuar 2015

* 10. märts 2015, Paul Sandle, 'Top Gear' host Jeremy Clarkson suspended by BBC after 'fracas' with producer, Reuters (*inglise keeles*)
* 11. märts 2015, Michael Holden, Global fans demand BBC reinstate 'Top Gear' host Clarkson, Reuters (*inglise keeles*)
* 25. märts 2015, BBC will not renew suspended presenter Jeremy Clarkson's contract, Reuters (*inglise keeles*)
* Justin Parkinson The Jeremy Clarkson story, BBC News Online, 25. märts 2015 (*inglise keeles*)
Konstantin Trakmann

**Konstantin Lembit Trakmann** (19. november 1889 Tallinn – 14. oktoober 1939 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1930).

## Töö
* sõjaväe prokurör

## Kirjanduslik tegevus
*Trakmann, Konstantin, 1889-1939. Sõjaväe administratsioon : sõjaväe seadused ja seadlused : loengute kokkuvõte / K. L. Trakman. - Tartu : Akadeemiline Kooperatiiv, 1939 (Tartu : Velox). 
*Trakmann, Konstantin, 1889-1939. Õigusteadus : Sõjaväe ühendatud õppeasutuste aspirantide kursus / K. Trakmann. - [Tallinn : s.n.], 1928 (Tallinn : S.Ü.Õ. kivitrükk).

## Viited

## Välislingid

*Ohvitseride andmekogu
*Riigile lojaalne, võimuladvikule mitte, Eesti Ekspress, 13. märts 2009
Marge-Ly Rookäär

**Marge-Ly Rookäär** (sündinud 15. veebruaril 1972) on eesti raadiosaadete toimetaja ja muusikaajakirjanik. 

Rookäär lõpetas Georg Otsa nimelse Tallinna Muusikakooli koolimuusika, koorijuhtimise (õpetaja Silvia Mellik) ja heliloomingu (õpetaja Lembit Veevo) erialal 1994. aastal ning Tartu Ülikooli kirjanduse ja kultuuriteaduste erialal 2010. aastal.

Aastail 1994–2000 oli Tallinna Tehnikaülikooli Vilistlaste Naiskoori dirigent. Töötab ERR-i Klassikaraadio tegevtoimetajana alates 1998. aastast.

Rookäär on teinud aastaid Vikerraadios ja Klassikaraadios otseülekandeid laulupidudelt, toimetanud Eesti Raadio fondisalvestusi ning vahendanud kontserte. Toimetanud Klassikaraadio saateid "Luukamber", "Teekond iseendasse", "Delta", "Küll mina laulan", "Fantaasia", "Ütle, mis sul on", "Traditsiooni Tarkus", "Usu jõud" ning stuudiokontserte "Areaal LIVE", "Koorilaulukuu" jt. 

Rookäär kirjutab arvamuslugusid koorikontsertidest ja peab koorimuusikablogi.

Ta on toimetanud Eesti kooride esinemisi Euroopa Ringhäälingute Liidu (EBU) koorimuusikakonkursil "Let The Peoples Sing", mille *Grande Prix* on kahel korral Eestisse tulnud: Tallinna Muusikakeskkooli lastekoor (dirigent Ingrid Kõrvits, 2005) ja kammerkoor Collegium Musicale (dirigent Endrik Üksvärav, 2017). Konkursi algatas 1966. aastal BBC propageerimaks koorimuusikat raadioeetris. Konkurss toimub igal teisel aastal mõnes Euroopa kultuurikeskustes (tavaliselt eelmise konkursi võitjamaa) ja koorid lähetab konkursile rahvusraadio. Kui esimeses voorus kuulab žürii koore helilintidelt, siis finaal toimub avaliku kontserdina, mis EBU raadiojaamade vahendusel oma rohkem kui miljoni raadiokuulajaga on üks maailma suurima auditooriumiga koorimuusika raadiosaade.

## Tunnustus
*2008 – Eesti Rahvusringhäälingu aasta parima toimetaja
*2009 – Eesti Kooriühingu koostööpreemia
*2016 – Eesti Rahvusringhäälingu kolleegipreemia
*2016 – kultuurilehe Sirp eripreemia muusikateemaliste kirjutiste võistlusel
*2017 – Gustav Ernesaksa Fondi kooriliikumise edendamise stipendium pikaajalise ja silmapaistva töö eest Eesti koorimuusika nähtavaks tegemisel

## Välislingid

* Marge-Ly Rookääru blogi
* Eesti Rahvusmeeskoor 75 / Marge-Ly Rookäär, ajakiri Muusika, 18. detsember 2019
* Marge-Ly Rookäär: oleksin tahtnud kohtuda Ernesaksaga / ERR.ee, 25. märtsil 2019
* Raadiokolleeg Marge-Ly Rookäär: Ilus laul võttis Andresel silmad märjaks. Ta ei peljanud emotsiooni, ta jagas seda. / Õhtuleht, 4. aprill 2018
* Raadiosaade "Luukamber"
Põhjusmäärus

**Põhjusmäärus** ehk **kausaaladverbiaal** on määrus, mis väljendab põhjust. 

## Näiteid
Mu pea valutab lärmist.

Ta suri vähki.

See kõik on sinu pärast.
Tingimusmäärus

**Tingimusmäärus** ehk **konditsionaaladverbiaal** on määrus, mis väljendab sündmuse tingimust. 

## Näiteid

**Õnnetuse korral** tuleb kiirelt tegutseda.

**Hea isuga** võib paksuks minna.
Mööndusmäärus

**Mööndusmäärus** ehk **kontsessiivadverbiaal** on määrus, mis väljendab sündmuse mööndust. 

## Näiteid
*Halvast ilmast hoolimata läksime jalutama.
*Saime hakkama raskustele vaatamata.
Otstarbemäärus

**Otstarbemäärus** ehk **finaaladverbiaal** on määrus, mis väljendab sündmus(t)e otstarvet. 

## Näiteid

*Need riided on *'õues mängimiseks'''.

## Välislingid
*"Maris Jõks: Eestile on kombeks" ERR, 15.12.2014
Hall (meteoroloogia)

**Hall** ehk **kahu** ehk **öökülm** on sade, mis tekib maapinnale, taimedele ja esemetele. Õhuke ebaühtlane jääkristallide kiht moodustub õhus sisaldavast veeaurust, kui aluspinna temperatuur langeb alla 0 °C.

Hallad võivad tugevasti kahjustada aia- ja põllukultuure.

## Vaata ka
*Hallakahjustus
*Hallatõrje
*Härmatis
*Kaste
Eiríkur Örn Norðdahl

**Eiríkur Örn Norðdahl** (sündinud 1. juulil 1978) on Helsingis elav islandi luuletaja.

## Välislingid
* Koduleht (inglise keeles)
Rändajad

**"Rändajad"** on Sven Lõhmuse laul, mis esindas Eestit 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel 16. mail Moskvas ning sai finaalis 6. koha.

Laulu esitas Sandra Nurmsalu koos keelpilliansambliga Urban Symphony. Eurovisiooni lavaesituses osalesid lisaks ka taustalauljad Marilin Kongo ja Mirjam Mesak.

Laul võistles teises poolfinaalis, kus jõudis kolmandale kohale ja pääses finaali. Finaalis saadi kuues koht.

Esitajate tumesinist tooni helkivad lavarõivad disainis Ene-Liis Semper.

"Rändajad" valiti 2009. aastal Raadio 2 iga-aastasel "Aastahiti" auhinnavõistlusel kodumaistest lugudest teisele kohale.

Eesti Laulu konkursile pääses hiljem rahvusvahelises konkurentsis üliedukaks kujunenud "Rändajad" üksnes tänu sellele, et üks kümne sekka valitud laulust diskvalifitseeriti. Sama stsenaarium kordus ka aasta hilisema võiduloo "Siren" puhul. Mõlemad juhused on andnud alust spekulatsioonideks žürii pädevuse teemal.

Laul "Rändajad" kõlab ka Venemaa 2010. aasta filmis "Tee tagasi" ("Обратный путь").

## Välislingid
* Muusikavideo etv.err.ee lehel
* Eesti laul "Rändajad" pääses Eurovisiooni finaali
* Laulu sõnad
2PU

**2PU** on Poola ansambel.

## Liikmed
* Izabela Miedejszo – vokaal
* Jacek Brzuz – kitarr
* Marek Wiskowski – basskitarr
* Andrzej Piwowar – trummid

## Diskograafia
### Album
* 2005 – "2 Public Use"

### EP-d
* 2002 – "Find Another Way..."
* 2003 – "Banana Core"
* 2004 – "Banana Core vol.2"
* 2004 – "Nun!"
* 2008 – "Twoja Wina"
* 2008 – "Your Fault"

## Välislingid
* Koduleht (arhiveeritud leht)
* MySpace *(inglise)*
* MySpace *(poola)*
* Last.fm
Valter Pärtelpoeg (arst)

**Valter Pärtelpoeg** (3. november 1900 Peterburi – 8. veebruar 1971 Tartu) oli eesti arst, anatoom ja seeneteadlane.

## Haridus
Ta lõpetas 1919 Tartu Linna Saksa Ühishumanitaargümnaasiumi ja 1926 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna.

Vabadussõjas võitles koolipoiste pataljonis.

## Töö
*1926–1933 TÜ anatoomia instituudi nooremassistent ja Kõrgema Kunstikooli Pallas plastilise anatoomia õppejõud. 
*1933–1937 Audaku leprosooriumi juhataja
*1937–1944 TÜ anatoomia instituudi assistent
*1944 TÜ dotsent, Tallinna Meditsiinikooli direktor
*1944–1945 Tartu Meditsiinikooli direktor
*1945–1950 TRÜ anatoomia kateedri juhataja
*1950–1968 TRÜ dotsent, õppeülesandetäitja

## Teadustöö
Uuris lülide välis- ja siseehituse seost nende funktsiooniga ning leeprahaigete settereaktsiooni. 
Oli ka tuntud mükoloog, eriti hästi tundis ta šampinjone.

Täiendas end Prantsusmaal (1938) ja Ungaris (1939).

1930. aastate lõpul valminud doktoriväitekiri "Lülide sisestruktuuri sõltuvus välisteguritest" hävis Teise maailmasõja käigus.

## ''Curiosa''
Dotsent Pärtelpoja hüüdnimi oli Roosamanna või lihtsalt Manna.

## Raamat
2010. aasta sügisel ilmus tema 110. sünniaastapäevaks elulooraamat "Üks ja ainus härra "Manna"" (ISBN 978-9949-2-1328-3), mille koostas Ago Pärtelpoeg. Raamatu tutvustus Apollo kodulehel

## Videod
*Roosamanna raamatu esitluse avas prof. Andres Arend 
*Hillar Palamets härra Mannast
*Roosamanna raamat - prof. Joel Starkopfi avakõne

## Raadiosaated
*Ajalootund R2-s: Valter Pärtelpoja noorus Neevalinnas
*Ajalootund R2-s: Valter Pärtelpoeg arsti ja anatoomina
*Ajalootund R2-s: Kaasaegsed Valter Pärtelpojast

## Artiklid
*Hillar Palamets. Frankofiilist anatoom, kes armastas seeni, Kliinikumi Leht, oktoober 2004 
*Hillar Palamets. Sine lingua latina non est medicina, Kliinikumi Leht, jaanuar 2005 
*Raimu Hanson. Kuulus ja kummaline härra «Manna» jõudis kõvade kaante vahele, Tartu Postimees, 8. oktoober 2010
*Raimu Hanson. Roosamanna hüüdnimi tekkis põskedest, Tartu Postimees, 14. oktoober 2010 
*Malle Elvet. Kont on aia taga, meie õppisime luid, Lõunaleht, 14. oktoober 2010
*Kuulo Kalamees. Mükoloog Valter Pärtelpoeg 110, Eesti Loodus, 11/2010
Üldlaiend

**Üldlaienditeks** nimetatakse selliseid sõnu või fraase, mis kuuluvad kas ühe lauseliikme või kogu lause juurde ning annavad lausele mingi lisatähenduse. Üldlaiend on mittelauseliikmeline lauseelement.

## Eesti keel
Üldlaiendid võivad väljendada
*kõneleja suhtumist, nt 
::***Võib-olla''' ei teadnud ta sellest midagi. '''Kahjuks''' pandi pood varem kinni. '''Äkki''' on ta '''tõesti''' haigeks jäänud.''
*küsimust, nt 
::***Kas** ta üldse mäletab, millest me rääkisime?''
*eitust, nt 
::***Ega*' ma tahagi temaga kokku saada.*
*millegi ootuspärase kinnitust, nt 
::***Just** seda ma temalt ootasin**gi**.*

===Üldlaiendi funktsionaalsed rühmad===
Grammatilised üldlaiendid (*kas, või, ega, no, küll, kus* jne) võtavad osa oma mõjualale kindla grammatilise tähenduse andmisest, näiteks
::***Küll** on **alles** tuuline!
::***Või''' kõik noormehed jooksid sulle järele? 
::***Ega** sul pole**gi** vaja talle midagi öelda.''

Modaallaiendid (''võib-olla, küllap, vist, niikuinii, vaevalt, õnneks, kahjuks, paraku'' jne) annavad lausele nominatiivmodaalse tähenduse, näiteks
::***Võib-olla*' nii ongi parem.* 
::***Küll** ma temaga toime tulen.* 
::***Vaevalt** ta sellega nõus on.* 
::***Õnneks** on tal kõik eksamid tehtud.*

Infostruktuurilaienditega viidatakse sellele, et lausega tähistatu on kas teadaolev (nt *ju, eks*), teadaolevast järelduv (nt *siis*) või sellest lähtudes ootuspärane (nt *ikka*; *-gi/-ki* [[verb]]i finiitsele vormile liidetuna, näiteks
::*Ma **ju** ei ole selline.* 
::*Just seda oli**gi** tarvis tõestada.* 
::*Ta **ikka** otsustas tulla.*

Konnektiivlaiendid (*ka, -gi/-ki, samuti, lisaks, näiteks, ühtlasi, hoopis, siiski, esiteks, kas või* jne) viitavad [[rinnastus]]suhtele, näiteks
::***Ka** meie otsustasime koju jääda. Meie**gi** otsustasime koju jääda. **Isegi** meie otsustasime koju jääda.*
::***Lisaks** kassidele  meeldisid talle oravad.*
::*Tema tahtis **hoopis** palli mängida.* 
::*Tulgu **kas või** veeuputus.* 
::*Me nägime palju vaeva, kuid ei saanud **ikkagi** esimest kohta.*

Intensiivistavad üldlaiendid tugevdavad kommunikatiivset [[modaalsus]]t (*ometi, no, õige, nüüd, aga*), väite jaatamist või eitamist (*muidugi, jah, küll, just, mitte, vaat, näe*) jm kogu lausele toimivaid tähendusi, näiteks
::***No** hakkame nüüd **ometi** minema!* 
::*Kui läheks **õige** koju tagasi? Läheme **jah**!* 
::***Vaat** nii on hea elada.* 
::*Ma läksin **muidugi** kohe pärast kooli koju.''

## Vaata ka
*sidend

## Välislingid
*Üldlaiend
Seahernes

**Seahernes** (*Lathyrus*) on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Perekonda kuulub umbes 150 liiki parasvöötmes levivaid ühe- või mitmeaastast enamasti ronivat taime, millest mõned liigid on söödavad. Väheste liikide levila on troopilises Aafrikas ja Lõuna-Ameerikas.  Õite värvus on väga  kirju, esineb punaseid, lillasid, roosasid, kollaseid ja siniseid toone ja ka valget värvi õisi. 

## Eesti liigid
### Pärismaised liigid
**Lathyrus maritimus* (L.) Bigelow rand-seahernes – harva (rannikul)
**Lathyrus linifolius* (Reichard) Bässler mägi-seahernes – haruldane
**Lathyrus niger* (L.) Bernh. (ehk *Orobus niger* L.) must seahernes (ehk must kurelääts) – paiguti (läänesaartel)
**Lathyrus palustris* L. soo-seahernes – tavaline
**Lathyrus pisiformis* L. hernelehine seahernes – harva (loode- ja keskosas)
**Lathyrus pratensis* L. aas-seahernes – sage
**Lathyrus sylvestris* L. mets-seahernes – hajusalt
**Lathyrus vernus* (L.) Bernh. (ehk *Orobus vernus* L.) kevadine seahernes (ehk kevadine kurelääts) – tavaline

### Metsistuvad kultuurtaimed ja tulnukad
**Lathyrus annuus* L. suvik-seahernes (ehk üheaastane seahernes) – väga haruldane tulnukas
**Lathyrus hirsutus* L. karvane seahernes – väga haruldane tulnukas
**Lathyrus odoratus* L. lillhernes – kultuurtaimena, harva metsistub
**Lathyrus tuberosus* L. seapähkel – harva tulnukana
Kevadine seahernes

**Kevadine seahernes** (*Lathyrus vernus* (L.) Bernh.) ehk **kevadine kurelääts** (*Orobus vernus* L.) on seaherne perekonda kuuluv taimeliik.

Ta on Eestis pärismaine, laialt levinud kevadel õitsev taim.

## Välislingid
*
Marju Bormeister

**Marju Kagovere-Bormeister** (sündinud 22. detsembril 1945) on eesti maalikunstnik.

Marju Bormeister sündis maalikunstnike esiklapsena ning on elanud pool oma elust Tallinna Kunstihoones.

Töötanud Teatri- ja Muusikamuuseumis, kust algas huvi fotograafia vastu. Teinud dekoraatoritööd Riiklikus Noorsooteatris, mille järel asus õppima Eesti Riiklikku Kunstiinstituuti teatridekoratsiooni, kuid siirdus maalierialale, mille täieliku kursuse ka lõpetas. Õppinud on ERKIs veel ruumikujundust ja mõnda graafikatehnikat.

2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Savisaare valimisliidu ja Tegusa Tallinna nimekirjas.

## Haridus
*1966 lõpetanud Tallinna 2. Keskkooli
*1985 lõpetanud Eesti Riikliku Kunstiinstituudi maalikunstniku ja pedagoogi diplomiga
*2001 Eesti Kunstiakadeemia õpetajate täiendkoolitus
*2006 osales Plane Air Easton, USA
*2006 VII. internationales Pleinair im Atelier Otto Niemeyer-Holstein (Otto Niemeyer-Holstein-Stipendium)

## Töö
*1990 sügisest Eesti Kunstiakadeemia õppejõud 
*1997 sügisest vabakutseline kunstnik

Õpetanud külalisõppejõuna maali, monotüüpiat, akvarelli ja kompositsiooni Tallinna Tehnikaülikoolis, Tartu Kõrgemas Kunstikoolis ja Tartu Ülikooli maaliosakonnas.

## Isiklikku
Marju Bormeisteri vanemad olid maalikunstnikud Märt Bormeister ja Magda Bormeister ning vend on maalikunstnik ja fotograaf Märt Bormeister noorem.

## Looming
Maalinud dekoratsioone Fritz Matti, Aimee Undi ja Tõnu Virve kavandite järgi. Maalida meeldib talle loodust, igasuguseid pinna-struktuure loodusest. Maalib kodu-ateljees, kus naudib kõike seda läbi monotüüpia tehnika.

On osalenud erinevates projektides seoses monotüüpiatehnika tutvustamisega Eestis, Soomes, Rootsis, Saksamaal. Õpetanud seda Eestis viibinud diplomaatilise korpuse töötajatele (Inglismaa, Taani, USA, Soome, Norra).

Esinenud näitustel 1980. aastast. Eesti Maalikunstnike Liidu liige (1993), 
Eesti Kunstnike Liidu liige.

## Viited

## Välislingid
*Jüri Muttika, "Lõpuks ometi saan minagi korteri erastada", Eesti Ekspress, 27. aprill 2006
*Silja Paavle, "Kunstnik Marju Bormeister maalib avaliku elu tegelased kukkedeks", Õhtuleht, 22. november 2008
*Kristel Rõss, "Andja loomusega kunstnik", Toit & Tervis, 8/2008
Irina Hakamada

**Irina Hakamada** (vene keeles Ирина Муцуовна Хакамада, jaapani keeles イリーナ・ハカマダ või イリーナ袴田; sündinud 13. aprillil 1955 Moskvas) on Venemaa poliitik. 

Tema isa oli jaapani kommunist Mutsuo Hakamada, kes põgenes teise maailmasõja ajal Nõukogude Liitu. Ema on venelane, töötas kooliõpetajana. Tema poolvend Shigeki Hakamada on sovetoloog, Aoyama Gakuini Ülikooli professor Tōkyōs.

Hakamada lõpetas Moskvas Patrice Lumumba nimelise Rahvaste Sõpruse Ülikooli majandusteaduskonna. Ta kaitses Mihhail Lomonossovi nimelises Moskva Riikliku Ülikooli majandusteaduskonnas kandidaadikraadi. 1983 sai ta poliitökonoomias dotsendiks.

1980. aastal sai temast Vene NFSV Plaanikomitee Teadusliku Uurimise Instituudi nooremteadur. 1984–1989 kuulus ta NLKP-sse. Kuni 1990. aastate alguseni tegeles ta õppe- ja teadustegevusega.

1992. aastal asutas ta Majandusvabaduse Partei ja sai selle peasekretäriks, kuni sellest ametist 1994. aastal loobus. 1993. ja 1995. aastal valiti ta Riigiduumasse. 1997. aastal nimetati ta Venemaa Föderatsiooni väikeettevõtluse toetamise ja arendamise riikliku komitee esimeheks. Ta oli ka Venemaa majandusreformi komisjoni liige ning SRÜ riikide väikeettevõtluse toetamise ja arendamise konsultatiivnõukogu esimees.

1999. aastal valiti ta kolmandat korda Riigiduumasse. Aastatel 2000–2003 oli ta Riigiduuma asespiiker. Ta oli ka Riigiduuma eelarve- ja maksukomitee liige ning investorite õiguste kaitse komisjoni esimees.

Ta oli üks 2001. aastal asutatud Paremjõudude Liidu kaasesimeestest, kuid 2003. aastal ei suutnud ta Riigiduumasse pääseda.

Ta osales 2004. aasta presidendivalimistel, kus saavutas 4. tulemuse 3,9%-ga. 2004. aastal asutas ta partei Meie Valik, mis ühines 2005. aastal liikumisega Rahvuslik-Demokraatlik Liit. 2006. aastal asutas ta selle liikumise raames regioonidevahelise sotsiaalse solidaarsuse ühiskondliku fondi Meie Valik. 2008. aasta mais teatas ta oma poliitilise tegevuse lõpetamisest ja astus Rahvuslik-Demokraatlikust Liidust välja. 2016. aastal astus ta Kasvu Parteisse ja on selle nõukogu liige,

Sotsioloogilise küsitluse põhjal valiti ta aastatel 1997–1999 ja 2001–2005 Venemaa aasta naise kandidaadiks. 1999. ja 2002. aastal võitis ta konkursi ja tunnistati Venemaa aasta naiseks.

Tänapäeval on Hakamada pühendunud raamatute kirjutamisele. 2006. aastal ilmus tema esikteos "Seks suures poliitikas", millel oli suur lugejamenu ja tohutu ühiskondlik tagasiside. Sellele järgnesid "Armastus. Mängust väljas: ühe poliitilise enesetapu lugu" (2007) ja "Edu suures linnas" (2008).

## Isiklikku
Ta on abielus Vladimir Jevgenjevitš Sirotninskiga. Neil on kaks last.

## Välislingid

*Koduleht
* Tuntud Vene ühiskonnategelane viib Tallinnas läbi meistriklassi, ERR Uudised, 20.01.2012
Fs

**fs** (varasem pseudonüüm **François Serpent**; kodanikunimi **Indrek Mesikepp**; sündinud 17. oktoobril 1971 Tartus) on eesti luuletaja ja DJ. 

Elanud Kallastel, Tartus ja Tallinnas. 

Ta lõpetas 1989. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1999. aastal Tartu Ülikooli kunstiajaloo erialal. 

Alates 2000. aastast on Mesikepp ajakirja Looming kriitikatoimetaja. Kirjanike liidu eestseisus valis ta 28. jaanuaril 2021 ajakirja Looming uueks peatoimetajaks, selles ametis alustas ta tööd 1. märtsil 2021. 

Alates 2018. aastast teeb Mesikepp ka postpungile pühendatud raadiosaadet  Floorshow (2018–2020 IDA Radios, 2020–2023 Raadio 2-s, 2024. aasta algusest taas IDA Radios).

## Looming
Ta on avaldanud neli luulekogu, samuti luulet, lühiproosat ja kirjanduskriitikat kultuuriajakirjades. Ta on maininud oma loomingu mõjutajana Juhan Viidingut. Tema luulet on tõlgitud soome, rootsi, vene, poola, bulgaaria, leedu, gaeli, inglise, prantsuse, ukraina, araabia ja udmurdi keelde. 

Ta on koostanud Marko Mägi luulekogu "Maitsestatud kanad" (2012) ning jutukogu "Luulekerena laanes ja linnas" (2015), koostanud ja illustreerinud Vahur Afanasjevi luulekogu "Eesti vaarao" (2013), koostanud (:)kivisildniku luulekogu "Tunnete sümfoonia ehk Kerjused liftides" (2014) ja valikkogu "100% (:)" (2014) ning Jüri Kolgi luulekogu "Igapidi üks õnn ja rõõm" (2016).

### Luulekogud
* François Serpent. "Ka Jumal on inimene" Tartu: Eesti Kostabi Seltsi Kaasaegse Kirjanduse Keskus, 1997
* François Serpent. "Valgete kaantega raamat" Tartu: F. Serpent, 2000
* fs "2004" Tallinn: Tuum, 2004
* fs "Alasti ja elus" Pärnu: Jumalikud Ilmutused, 2008
* fs "100% fs" Pärnu: Jumalikud Ilmutused, 2012
* fs "Tätoveerimata inimene" EKSA, 2018

### Tõlked
* fs "2004" Tallinn: Tuum 2005 (vene keeles; tõlge Igor Kotjuh)
* fs "2007" Stockholm: Ellerström, 2007 (rootsi keeles; tõlge Peeter Puide)
* fs "2004", Russe: Avangard Print, 2008 (bulgaaria keeles; tõlge ja eessõna Zdravko Kissiov)
* fs "Valoa tunnelin päässä" Tallinn: NyNorden, 2009 (soome keeles; tõlge ja järelsõna Hannu Oittinen)
* fs "Skumju vairs nav" Rīga: Mansards, 2009 (läti keeles; tõlge ja eessõna Guntars Godiņš)
* fs "Кылбуръëс", Ižkar 2012 (udmurdi keeles; tõlge Nadežda Ptšelovodova)

## Liikmesus
* Eesti Kirjanike Liit, aastast 2022 eestseisuse liige

## Tunnustus

*2004 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("2004") 
*2006 stipendium "Ela ja sära"
*2026 Friedebert Tuglase novelliauhind

## Viited

## Välislingid

* Intervjuu Asko Künnapiga "Kakskümmend aastat hiljem: Armastusest, hirmust ja eneseirooniast" (Eesti Päevaleht, 2. juuli 2004)
* Intervjuu Sven Vabariga "Masin ja madu" ajakirjas Looming 9/2002
* Koduleht
* Mart Velskeri käsitlus fs-ist "fs, François Serpent, Indrek Mesikepp ja teised" ajakirjas Vikerkaar 1-2/2010
* Indrek Mesikepp. "Jaak Jõerüüdile, kirjanikule ja masinistile" – Eesti Päevaleht, 7. jaanuar 2012
RF-konnektor

**RF-konnektor** on  pistikühendus raadiosageduslike ühenduste loomiseks (RF on lühend inglise keele sõnadest *radio frequency* raadiosagedus).

RF-konnektorid on tarindatud peamiselt koaksiaalkaablitele ja nende peamine eesmärk on tagada ühenduse hea varjestus ja minimaalne sumbumus. Parima kontakti annavad kullatud pinnaga konnektoreid, mida saab ühendada ja lahutada üle 1000 korra, ilma et nende elektromehaanilised omadused muutuksid. Konnektorid võivad olla keermestatud, bajonettühendusega, klammerdatavad ja pessa pistetavad.

## Tüübid
### Standardtüübid
* 7/16 DIN konnektor ‒ suure võimsusega 50 Ω pesa on algselt välja töötatud Spinneri poolt
* BNC-konnektor ‒ bajonett-tüüpi konnektor (väljatöötajad Paul Neill ja Carl Concelman)
* C-konnektor ‒ väljatöötaja Carl Concelman
* Dezifix-konnektor ‒ hermafrodiitne (ühesuguste pooltega) ühendus, mida kasutatakse täppisinstrumentidel ja katseseadmetel; kaablitele 50 Ω, 60 Ω ja 75 Ω; parim töösagedus 8,5&nbsp;GHz
* GR-konnektor  (General Radio Type 874) ‒ koaksiaalkaablite ühendamiseks
* F-konnektor ‒ kasutatakse peamiselt televisiooni  ja satelliitsidee tehnikas, kaabli sisendtakistus 75 Ω
* HN-konnektor ‒ keskmise suurusega ilmastikukindel konnektor, mis on ette nähtud kõrgepinge rakendustes, kus kontaktid peavad taluma äärmisi temperatuure ja mehaanilisi koormusi; parim töösagedus 0‒4&nbsp;GHz
* IEC 169-2 konnektor ‒ kasutatakse peamiselt televisiooni- ja raadiosignaali edastamiseks, kutsutakse "Belling-Lee" või vahel ka FM-konnektoriks; standard EN 60169-2
* Motorola konnektor ‒ standardne autoraadiote AM/FM antenniühendus
* Musa konnektor ‒ 50 Ω konnektor, mida kasutatakse telekommunikatsioonis video edastamiseks
* NMO-konnektor (Motorola alus) ‒ suure keermestusega tuulekindel ühendus, mis on loodud eemaldavatele (auto)antennidele
* N-konnektor ‒ keermestatud mikrolainekonnektor (väljatöötaja Paul Neill)
* SC konnektor ‒ C-konnektori keermestatud versioon 
* TNC-konnektor ‒ 50 Ω ilmastikukindel konnektor (Neill-Concelman)
* UHF-konnektor ‒ keermestatud konnektor sagedustele 30–300&nbsp;MHz

### Miniatuursed konnektorid
* Miniatuurne BNC-konnektor
* Miniatuurne UHF-konnektor
* DIN 47223 konnektor
* U.FL konnektor
* IPX konnektor
* SMZ konnektor  ‒ süsteem BT43 ja kõrgtihe HD43, kasutuses digitaalsetes telefonikeskjaamades

### Subminiatuured konnektorid
* MMCX konnektor
* MCX konnektor
* FME konnektor
* SMA konnektor
* SMB konnektor
* SMC konnektor
* SMP konnektor

### Kiirühendatavad konnektorid
* QMA konnektor ja QN konnektor
* QLS konnektor
* SnapN konnektor
* Mini-QMA konnektor ja HPQN konnektor

Järgmisi audio- ja video-konnektoreid kutsutakse vahel RF-konnektoriteks, kuid üldiselt neid ei loeta RF-konnektoriteks:
* DIN-konnektor (mitte segamini ajada "7/16 DIN" konnektoritega)
* RCA-konnektor (Radio Corporation of America) ‒ algselt loodud audio signaali edastamiseks, kuid tänapäeval võetud kasutusse ka video signaali edastamiseks 
* SCART

## Viited

## Välislingid

* Microwave connector reference
* RF connectors for upper frequencies
* AC Technologies connector glossary
* Common Coaxial Connectors
BNC-pistikühendus

**BNC-pistikühendus** (*Bayonet Neill-Concelman*) ehk **bajonettühendus** on üks tavalisemaid bajonettühendusega kõrgsageduslikke pistikühendusi, mida kasutatakse koaksiaalkaablite otsas.

Seda tüüpi pistikühenduse töötasid välja Paul Neill ja Carl Concelman 1940. aastatel C-pistikühenduse väiksema versioonina. Tähtlühendit BNC on dešifreeritud ka kui *Bayonet Nail Connector*, *Bayonet Navy Connector*, *British Naval Connector*, *Bayonet Nut Connector*, *Bayonet Naur Connector* ja *Bayonet Norm Connector*.

BNC-pistikühendusi kasutatakse raadiosagedussignaalide ning analoog- ja digitaalvideosignaalide edastamisel, amatöörraadiojaamades ning elektroonika test- ja laboriseadmetes (signaaligeneraatorid, ostsilloskoobid vms). See ühendus on alternatiiviks RCA-pistikühendustele professionaalsetes videoseadmetes.

BNC-ühendus töötab hästi sagedustel kuni 2&nbsp;GHz, suurematel sagedustel võib signaal ühenduste piludest välja kiirata.

BNC-ühendustest on nii 50- kui ka 75-oomise lainetakistusega variante.
Bajonettühendus

**Bajonettühendus** on selline ühendus, kus kõigepealt tuleb pistik pessa suruda ja siis pöörates lukustada. Pesa põhjas asuv vedru surub pistiku hamba sälku, mis lukustabki pistiku pessa. Säärast ühendust kasutatakse näiteks BNC konnektorite ja elektripirnide juures.
Sidend

**Sidend** on lause ühe- või mitmesõnaline element, mis vormistab moodustajate grammatilise seose. 
Moodustajate seostamist sidendi abil nimetatakse sidenduseks.

## Eesti keel
### Tüüpiline sidend

* **Tüüpiline sidend**:
** on sidesõna (ja, ehk, nagu, et, sest jne)
** ei kuulu kummagi moodustaja lauseliikmestruktuuri,
** näitab seost, mitte ei tähista referente,
** seostab moodustajaid ilma nende grammatilist vormi mõjustamata,
** paigutub moodustajapiirile (rindliikmete vahele või alistuva moodustaja algusse).
** Nt *Mari *'ja** Jüri jalutasid pargis. Liina on rõõmus, **sest** tal on palju häid sõpru.''

=== Vähem tüüpiline sidend ===

* **Vähem tüüpiline sidend** on:
** [[partikkel]] (kas, küll, ei). Nt ''Ütle, **kas** ma näen tõesti õigesti'';
** [[alistussidesõna]] (nii et, siis kui, nii nagu). Nt ***Siis kui*' oma rumalust taipate, mõistetakse teid õigeks*;
** siduv ase- või [[määrsõna]] (kes, mis, milline, kus, mistõttu). Nt *Räägi, **kes** sulle haiget tegi*;
** erinevalt sidesõnadest täidavad viimased, lisaks moodustajate omavahel sidumisele, ka alistuva lause liikme funktsiooni.

=== Sidendi liigid ===
==== Rinnastussidend ====

*'Rinnastussidend** (ja, ning, ehk jne) vormistab nii [[lause]]te kui ka [[nominaalfraas]]ide seost.
Nt ''Aias kasvavad roosid **ja** tulbid.'' 

* **Rinnastussidenditena** toimivad järgmised sõnad ja väljendid:
** sidesõnad (aga, ega, ehk, ent, ja, kuid, ning, vaid, või). Nt ''Ma olen seda raamatut mitte paar, **vaid** kuus korda lugenud'';
** partiklid küll ja ei. Nt ''Ta uuris **küll** rahvausundeid, **küll** uusi usuliikumisi, **küll** paganaid, **küll** kristlaseid.''

==== Alistussidend ====

**Alistussidend** vormistab peamiselt pea- ja kõrvallausete seost.

* **Alistussidenditena** toimivad järgmised sõnad ja väljendid:
** alistavad [[sidesõna]]d (et, kui, nagu, justkui, otsekui, kuigi, sest, kuna, ehkki, kuni). Nt ''Alles hiljem mõistsin, **et** see oli valesti tehtud'';
** korrelaatsidendid (koosnevad sidesõnast ja asendussõnast või -[[fraas]]ist). Nt ''Ta uuris seda raamatut **nii**, nagu uusi raamatuid ikka uuritakse'';
** [[küsipartikkel|küsipartiklid]] (kas, ega). Nt ''Tuleb sööklast uurida, **ega** ülejääke ei saaks'';
** küsivad-siduvad asendussõnad (kes, mis, milline, kumb). Nt ''Toimib see, **mis** on targalt ette valmistatud'';
** [[proadverb]]id (kus, millal, miks, milleks, mistarvis, mismoodi, kuidas). Nt ''Ta teadis, **miks** tal niimoodi läks'';
** küsiühendid (mis värvi, kui pikk, kui kaua, mis põhjusel, mis kell jne). Nt ''Räägi, **kui kaua*' sa täna koju tulid*.

## Kirjandus

* Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. Eesti keele grammatika II. Süntaks. 1993.
Ivar Etverk

**Ivar Etverk** (27. jaanuar 1932 – 29. märts 2016) oli eesti metsateadlane.

Ta lõpetas aastal 1955 Eesti Põllumajanduse Akadeemia.
Tema doktoritöö käsitles hariliku kuuse varieeruvust.

Ta on olnud Eesti Põllumajanduse Akadeemia professor.

## Humoristina
On kirjutanud humoreske ja nendest koostanud ka mitu raamatut, kus pseudonüümiks kasutas **Juhan Sookas**.
* Juhan Sookas - **Vanaisa püss,** illustraator ja kujundaja Romulus Tiitus, (EKP Keskkomitee Kirjastus, 1967)
* Juhan Sookas - **Sokuperutaja.** Huumori- ja satiirivalimik**,** illustraator ja kujundaja Edgar Valter, (EKP Keskkomitee Kirjastus - Pikker, 1971)

## Tunnustus
*1979 Soome Metsateaduse Seltsi medal
*1984 Eesti NSV teeneline metsakasvataja 
*1986 Lahemaa rahvuspargi teenete kuldmedal
*1987 Eesti NSV suur looduskaitsemärk
*1998 Valgetähe V klassi teenetemärk
*1999 Helsingi ülikooli audoktor
*2001 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli matemaatik ja pedagoog Elmar Etverk.

## Viited

## Välislingid
*
*http://entsyklopeedia.ee/artikkel/etverk_ivar
Elmar Haller

**Elmar Haller** (22. november 1907 – 15. jaanuar 1985) oli eesti põllumajandusteadlane.

Aastatel 1958–1985 töötas professor Elmar Haller Eesti Põllumajanduse Akadeemia maaviljeluse kateedris, aastani 1980 kateedri juhatajana.

## Isiklikku
Tema poeg on füüsik Kristjan Haller.
Markku Reimaa

**Markku Enok Antero Reimaa** (sündinud 14. mail 1943 Turus) on Soome diplomaat.

Markku Reimaa õppis Helsingi Ülikoolis politoloogiat ja ajalugu, doktorikraadi sai 1979. aastal.

Alates 1970. aastast on ta olnud Soome välisministeeriumi teenistuses. Markku Reimaa on muu hulgas olnud Soome alaline esindaja Viinis OSCE juures ja Genfi desarmeerimiskonverentsi juures.

## Teoseid
* "Puun ja kuoren valissa: Rytin toinen hallitus (27.03–20.12.1940) ulkopoliittisten vaihtoehtojen edessa", Otava 1979, ISBN 9511051865
* "Kekkosen katiska: Suomi ETYKissä 1968–1989", Edita 2008, ISBN 9789513751623

## Tunnustus
* 1995 Valgetähe II klassi teenetemärk Soome Vabariigi Välisministeeriumi pressi- ja kultuuriosakonna peadirektorina

## Viited
Rakenduskõrgkool

**Rakenduskõrgkool** on õppeasutus, kus toimub rakenduskõrgharidusõpe ning võivad toimuda magistriõpe ja õpe keskhariduse baasil toimuva kutsekeskhariduse õppekava järgi ning kus vähemalt kaks kolmandikku õpilastest ja üliõpilastest õpib rakenduskõrgharidusõppe õppekavade järgi.
 
## Juhtimine ja struktuur

Rakenduskõrgkooli juhib rektor, riigikaitselist rakenduskõrgkooli aga ülem.

Rektor valitakse avalikul konkursil kuni viieks aastaks ministri, kelle juhitava ministeeriumi valitsusalasse rakenduskõrgkool kuulub, määrusega kehtestatud korras. Riigikaitselise rakenduskõrgkooli ülema määrab ametikohale kaitseväe juhataja kaitseministri ning haridus- ja teadusministri nõusolekul. 

Rakenduskõrgkooli kõrgeim kollegiaalne otsustuskogu on rakenduskõrgkooli nõukogu, kuhu kuuluvad rektor, prorektor(id), õppejõudude esindajad ja üliõpilaskonna esindajad, kes moodustavad vähemalt 1/5 nõukogu koosseisust, ning teised põhimäärusega ettenähtud isikud. 

Rakenduskõrgkooli ja ühiskonda sidustav nõuandev kogu on nõunike kogu, mis moodustatakse majandus- ja kultuuriringkondade, registreeritud kutse- ja ametiliitude, tööandjate liitude ning riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste esindajatest.

## Õppekorraldus

Rakenduskõrgkooli ülesanded on kõrghariduse omandamise võimaldamine, täienduskoolituse ja rakendusuuringute korraldamine ning arendustegevus oma õppevaldkonnas. Õppe kestus on 3-4 aastat ja alustamise tingimus on keskharidus.

Rakenduskõrgharidusõpe lõpeb lõpueksami sooritamise või lõputöö kaitsmisega. Isikul on õigus jätkata õpinguid magistriõppes õppeasutuse nõukogu kehtestatud tingimustel ja korras.

## Eesti rakenduskõrgkoolid
Eestis on seitse riiklikku rakenduskõrgkooli ja neli erarakenduskõrgkooli. Enamik riiklikke rakenduskõrgkoole kuulub Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalasse.

Riigi rakenduskõrgkoolid:
* Eesti Lennuakadeemia
* Tallinna Tehnikakõrgkool
* Tallinna Tervishoiu Kõrgkool
* Tartu Kõrgem Kunstikool
* Tartu Tervishoiu Kõrgkool
* Kaitseväe Akadeemia (Kaitseväe struktuuriüksus)
* Sisekaitseakadeemia (Siseministeeriumi haldusalas)

Erarakenduskõrgkoolid:
* EELK Usuteaduse Instituut
* Eesti Metodisti Kiriku Teoloogiline Seminar
* Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor
* Eesti EKB Kõrgem Usuteaduslik Seminar

## Viited

## Kirjandus
* Altmäe, Arvi. Arvamusi kolmnurga kahest nurgast (rakenduskõrgkoolide probleemidest : intervjuu Tallinna Kõrgema Tehnikakooli rektori Arvi Altmäe, Viljandi Kultuurikolledži rektori Enn Siimeri ja haridusministeeriumi teaduse ja ülikoolide osakonna juhataja Ain Heinaruga / vahendas Anu Mõttus) / Õpetajate Leht, 3. oktoober 1997, lk. 6
* Altmäe, Arvi. Eesti rakenduskõrgkoolid täna ja homme (rakenduskõrgharidus ja rakenduskõrgkoolid Eestis ja mujal maailmas) / Õpetajate Leht, 7. november 1997, lk. 4-5
* Altmäe, Arvi. Kvaliteedi kindlustamine riiklikes rakenduskõrgkoolides / Üliõpilasleht 28. mai 2001, lk. 5
* Rihma, Merle. Rakenduskõrgkool ei ole hariduse umbtee / Õhtuleht, 29. november 2007

## Välislingid
* Rakenduskõrgkoolide infoportaal
* Rakenduskõrgkooli seadus
* Kvaliteedisüsteemide arendamine rakenduskõrgkoolides
Rakenduskõrgharidus

**Rakenduskõrgharidus** on kõrghariduse esimese astme õpe, mille kestel üliõpilane omandab kindlal kutsealal töötamiseks või magistriõppes edasiõppimiseks vajalikud pädevused. Eestis kehtib rakenduskõrgharidusõpe alates 2002/2003. õppeaastast ning asendab varem kehtinud kutsekõrgharidusõppe ja diplomiõppe. 

Õppe kestus on 3–4 aastat ja alustamise tingimus on keskharidus. Õppe maht on 180-240EAP (kuni 2009.a.-ni 120–180 ainepunkti (AP) 180–270 ECTS ainepunkti). Rakenduskõrgharidusõpe lõpeb lõpueksami sooritamise või lõputöö kaitsmisega. Õppe lõpetanule antakse diplom (hallikassinisel plangil, tähis E) rakenduskõrgharidusõppe õppekava täitmise kohta, rakenduskõrgharidusõppe diplom. Isikul on õigus jätkata õpinguid magistriõppes õppeasutuse nõukogu kehtestatud tingimustel ja korras.

Rakenduskõrghariduse andmiseks ettenähtud asutust nimetatakse rakenduskõrgkooliks.

## Kirjandus
* Altmäe, Arvi. Killustatud rakenduskõrgharidus : miks on oluline ehitada ülikoolisektori kõrvale ka mitteülikooliseltor? / Postimees 28. november 2000, lk. 18.
* Altmäe, Arvi. Rakenduskõrgharidus või ülikooliharidus? / Eesti Ekspress : Koolileht 15. mai 2003, lk. 5.
* Altmäe, Arvi. Rakenduslik haridus ei ole teisejärguline. / Äripäev 1. detsember 2003, lk. 27.
* Altmäe, Arvi. Rakenduskõrghariduse tulevik Eestis vaekausil. / Õpetajate Leht 7. jaanuar 2005, lk. 2
* Altmäe, Arvi. Millised on Eesti rakenduskõrgharidussüsteemi kõige teravamad probleemid? / Õpetajate Leht 10. august 2007, lk. 3

## Välislingid
* Rakenduskõrgkoolide infoportaal.
* Rakenduskõrgkooli seadus
* Kvaliteedisüsteemide arendamine rakenduskõrgkoolides.
* Rakenduskõrgharidus. Riigiportaal eesti.ee
* Eesti kõrgharidussüsteem
Osvald Hallik

**Osvald Hallik** (29. juuni 1906 Torila, Kokora vald – 3. detsember 1964 Tartu) oli eesti põllumajandusteadlane. 

Tema erialad olid mullateadus ja agrokeemia. Ta uuris happeliste muldade lupjamist. 

Osvald Hallik lõpetas Tartu Ülikooli 1930 keemia ja 1939 põllumajanduse alal. Ta oli põllumajandusdoktor (1947), professor (1952), V. I. Lenini nimelise Üleliidulise Põllumajandusteaduste Akadeemia korrespondentliige (1956) ja Eesti NSV teeneline teadlane (1957), Lenini orden (1958). Ta töötas Eesti Põllumajanduse Akadeemia professori, kateedrijuhataja ja teadusprorektorina.

Osvald Hallik on maetud Tartu Maarja kalmistule, tema perekonna rahulat kaunistab Anton Starkopfi loodud hauamonument.

## Viited
Ülle Jaakma

**Ülle Jaakma** (varem **Ülle Lahke**; sündinud 1. oktoobril 1957) on eesti põllumajandusteadlane, alates 1. jaanuarist 2023 Eesti Maaülikooli rektor.

Ta lõpetas aastal 1975 Orissaare Keskkooli ja aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina. Tema kitsam eriala on veterinaaria. 

Jaakma töötab Maaülikoolis alates 1995. aastast. 2005–2013 oli ta EMÜ veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi professor ja vanemteadur. 

Alates 1. jaanuarist 2013 on ta olnud ülikooli teadusprorektor.

## Eraelu
Jaakma kasvas üles Muhu saarel, tema ema oli loomaarst.

## Tunnustus
* 1993 – Eesti Vabariigi teaduspreemia embrüosiirdamistehnoloogia väljatöötamise ja rakendamise eest
* 2006 – Eesti Vabariigi Teaduspreemia aastapreemia põllumajandusteaduste alal
* 2015 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*