open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mari Vallik

**Mari Vallik** (on kasutanud pseudonüümi **Marie Verdei**; sündinud 14. märtsil 1993) on eesti kirjanik ja tõlkija. Vallik on avaldanud lühijutte ja luuletusi ja ta töötab tõlkijana.

## Tunnustus

* 2013 Tartu kirjandusfestivali Prima Vista kirjanduspreemia Esimene Samm

## Isiklikku
Mari Vallik on kirjanik Aidi Valliku tütar.

## Viited

## Välislingid
* Madiken Kütt "Mari Vallik võitis Prima Vista kirjanikudebüüdiauhinna" Lääne Elu, 1. mai 2013
* "Kroonikat" Looming, 8/2013
Grobiņa kreis

**Grobiņa kreis** (läti keeles *Grobiņas apriņķis*, saksa keeles *Kreis Grobin*, *Hauptmannschaft Grobin*) oli haldusüksus Venemaa keisririigis Kuramaa kubermangus. See eksisteeris aastatel 1819–1918.

Läti riigis nimetati piirkond 1920. aastal Liepāja maakonnaks.

## Territoorium
Grobiņa kreisilinn oli Grobiņa (saksa keeles *Grobin*), kreisi kuulusid veel kaks kihelkonda (*politischen kirschspiel*):
* Grobiņa kihelkond (*Kirchspiel Grobin*),
* Durbe kihelkond (*Kirchspiel Durben*).


Grobiņas apriņķis 1820.jpg|Grobiņa kreis, 1820
Shubert map - R09L01.jpg|Grobiņa kreisi Grobiņa piirkond
Shubert map - R10L01.jpg|Grobiņa kreisi Polangeni piirkond


## Vaata ka
* Liepāja

## Viited

## Välislingid

* 
* Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1918), lk 573–600.
Monticelli Brusati

**Monticelli Brusati** on vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Monticelli Brusatis.

283 meetri kõrgusel merepinnast asuva Monticelli Brusatia asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Monticelli Brusatia piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Iseo, Ome, Passirano, Polaveno, Provaglio d'Iseo, Rodengo-Saiano.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Kaapkübar

**Kaapkübar** (Saaremaal *lakk*) on endisaegne kõrge rummuga ja vildist tehtud peakate. Kaapkübarat kandsid mehed pidulikel sündmustel.

Eestist on teateid kaapkübarast alates 17. sajandist.

## Viited
Kaapotkuub

**Kaapotkuub** on naiste villasest riidest ülerõivas, mis on vöökohal läbilõikega, pihaosas liibuv ja allosas kroogete või voltidega.

Kaapotkuub oli algul levinud linnamoes. Eesti talunaiste moodi tuli see linnamoest 19. sajandi teisel poolel.

## Vaata ka
*kaapotkleit

## Viited

## Välislingid
*Kaapotkuue pilt MuIS-is
Kaapotkleit

**Kaapotkleit** on kleit, millel on pikad varrukad, liibuv pihaosa ja kroogete või voltidega seelikuosa.

Eestis kanti sellist kleiti 19. sajandi teisel poolel Põhja-Eestis, vähem Lääne-Eestis.

Käsitöömeister Anu Randmaa sõnul tuli kaapotkostüüm moodi 19. sajandi Inglismaal, Eesti kaapotrõivad said alguse Euroopa moe mugandamisest kohalike võimaluste ja oskustega. Vabariigi aastapäeva vastuvõtul 2019. aastal kandis kaapotkleiti Eesti president Kersti Kaljulaid. 

## Vaata ka
* kaapotkuub

## Viited

## Välislingid
* Kaapotkleidi pilt MuIS-is
Eesti Ülikoolide Kirjastus

**Eesti Ülikoolide Kirjastus** on 2013. aastal loodud erakirjastus Tartus.

Kirjastatakse kõrgkoolide õpikuid ja õppevahendeid, konverentsikogumikke, ajakirju, sariväljaandeid jne.

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
Ilokod

**Ilokod** (varasem eestikeelne nimetus *ilokid*) on suuruselt kolmas rahvas Filipiinidel. Nende asuala on Luzoni saare loodeosas Ilocose piirkonnas. Nad kõnelevad iloko keelt.
Eesti Sisearhitektide Liit

**Eesti Sisearhitektide Liit** (harvem kasutatud nime *Eesti Sisekujundajate Liit*; mõlema puhul lühend **ESL**) on aastal 1990. asutatud liit, mis ühendab Eesti sisearhitekte.

Põhikirja järgi on ESLi eesmärgid järgmised:
* "luua vaimselt ja füüsiliselt väärtuslik elukeskkond, mõjutada ühiskonna sotsiaalset ja kultuurilist arengut";
* "arendada eesti sisearhitektuuri, hoolitseda sisearhitektuuri pärandi säilimise ning sisearhitektuuri arengu uurimise ja teadliku suunamise eest";
* "ühendada eesti sisearhitekte oma elukutsete, aadete, kohustuste ja õiguste teostamiseks".

## ESLi asutava kogu liikmed
20. novembril 1990 Tallinnas toimunud ESLi asutamiskoosolekul osalesid:
* Malle Agabuš
* Vello Asi
* Taevo Gans
* Eero Jürgenson
* Rein Laur
* Leo Leesaar
* Juta Lember
* Mati Leon
* Aet Maasik
* Leila Pärtelpoeg
* Krista Roosi
* Ivi-Els Schneider
* Taimi Soo
* Teno Velbri

## Vaata ka
*Eesti Arhitektide Liit

## Viited

## Välislingid
*ESLi koduleht
Nägemuse-rögajuur

**Nägemuse-rögajuur** (*Psychotria viridis*; ketšua keeles *chacruna* või *chacrona*) on madaraliste sugukonda kuuluv taimeliik. Põõsas kasvab kuni 5 meetri kõrguseks.  

## Levila
Nägemuse-rögajuur kasvab Lõuna-Ameerika ja Kesk-Ameerika vihmametsades ning Kuubal. 
  
## Biokeemiline koostis
Taime kuivatatud lehed sisaldavad kuni 0,10% alkaloidi dimetüültrüptamiin.    

### Droog
Üksnes teatud vormi taime lehti kasutatakse koos amasoonase kaapiväädiga droogi *[[ayahuasca]]* valmistamisel. 

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
Atsetüültselluloos

**Atsetüültselluloos** ehk **atsetaattselluloos** on tselluloosi äädikhappeester, mida kasutatakse atsetaatkiu, filmi, plastesemete, elektriisolatsioonimaterjalide ja
sigareti filtrite tootmiseks.

Atsetüültselluloos saadakse jää-äädikhappe või äädikhappeanhüdriidi toimel tselluloosile katalüsaatori (tugeva mineraalhappe) manulusel, seda protsessi nimetatakse atsetüülimiseks.

Atsetüültselluloosiga sarnaneb triatsetüültselluloos, mis keemiliselt on tselluloosi triatsetaat.
## Vaata ka
*Tselluloos
*Tselluloosi- ja paberitööstus
Eesti Koorijuhtide Liit

**Eesti Koorijuhtide Liit** (lühend **EKL**) on Eesti koorijuhte ühendav liit; üks Eesti Kooriühingu alaliite. 

EKL asutati 17. detsembril 2001 ja taasasutati 8. märtsil 2004. Eesti Koorijuhtide Liit loodi, et kaitsta koorijuhtide loomingulisi ja seaduslikke huve ning õigusi ja aidata kaasa nende professionaalsuse tõstmisele.

Eesti Koorijuhtide Liit on olnud koorijuhi kutse väljaandja 2003. aastast.

Eesti Koorijuhtide Liidu juhatuse esimees on Ingrid Mänd ning aastatel 2023–2025 kuuluvad juhatusse veel Külli Kiivet, Allan Tamme, Ksenija Grabova ja Kuldar Schüts.

Varem on Eesti Koorijuhtide Liidu juhatusse kuulunud Hirvo Surva, Heli Jürgenson, Mai Simson, Indrek Vijard, Edmar Tuul, Lauri Aav, Raul Talmar ja Andrus Siimon.

Eesti Koorijuhtide Liitu kuulub 2023. aasta sügise seisuga umbes 250 koorijuhti.

## Vaata ka
*Eesti Koorijuhtide Naiskoor

## Viited

## Välislingid
*Eesti Koorijuhtide Liidu koduleht
Rahvusvaheline heliloojate rostrum

**Rahvusvaheline heliloojate rostrum** (nimetatud ka: **Rostrum**; inglise The International Rostrum of Composers (lühend: IRC)) on iga-aastane heliloominguvõistlus, kus raadio vahendusel tutvustatakse nüüdisaja klassikalise muusika teoseid. Rostrumi korraldab Rahvusvaheline Muusikanõukogu (inglise International Music Council). 

Eesti Raadio on Eesti heliloojate teoseid esitanud Rostrumil aastast 1994.

## Viited

## Välislingid
*Eesti heliloojad Rostrumil
Rostrum

**Rostrum** on mitmetähenduslik sõna.

* Rahvusvaheline heliloojate rostrum, rahvusvaheline nüüdismuusika heliloominguvõistlus, mille nimetus on tuletatud sõna kasutusest ingliskeelses kõneruumis dirigendipuldi tähenduses
* Rostrum (zooloogia) (nokis), etteulatuv suust eespool asuv näo osa või ninamik mitmel üksteise suhtes fülogeneetiliselt kaugel loomarühmal (mõnedel ussidel, kõhr- ja luukaladel, vähilaadsetel, nokissiilil, nokisvaalal)
* Rostrum (anatoomia) (nokk), elundi nokataoliselt etteulatuv osa (näiteks mõhnkehal, kiilluul)
* Rostrum (laevandus), vanaaegse sõjalaeva vööri etteulatuv tipp, mida kasutati rammides vastase laeva parda mulgustamiseks
Balti kodu

"**Balti kodu**" (vene Балтийский дом) on Peterburis toimuv rahvusvaheline teatrifestival. 

Eesti on festivalil osalenud 1991. aastast. 

## Viited
Liis Teemusk

**Liis Teemusk** (sündinud 7. septembril 1988 Tartus) on eesti ilu- ja rühmvõimleja ning võimlemistreener. 

Ta lõpetas 2007 Miina Härma gümnaasiumi ja 2008 Prantsusmaal Lyoni Rakendusteaduste Instituudi, a-st 2008 õppinud Tallinna Tehnikaülikoolis. 

Alustas iluvõimlemistreeninguid 1994 Maire Kamariku treeningurühmas. Treeninud ka Janika Mölderi ja Inga Höglundi juhendamisel. 

Aastast 2007 on ta harrastanud Janika Mölderi, Heili Parrase ning Tuulika Möldri käe all rühmvõimlemist. 

Võitnud MM-il rühmvõimlemises 2007 kulla ja 2008 hõbeda. 2007 oli MK-l 3.  

Tulnud iluvõimlemise rühmakavas 2007 ning rühmvõimlemises 2007 ja 2009 Eesti meistriks.  

Kuulunud 2007 võimlemisklubi Janika naiskonnas Tartu parimasse võistkonda. 

Töötanud treenerina 2008–09 võimlemisklubis Janika ja a-st 2009 tantsuklubis Nove.

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
Tallinna Linnateatri Lavaauk

**Tallinna Linnateatri Lavaauk** on Tallinna Linnateatri siseõu, kus on aastast 1995 tehtud suvelavastusi.

Kummaline nimi [Lavaauk] anti mängupaigale seetõttu, et just seal pidi projekti järgi asetsema tulevase teatrimaja suur saal. Avalooks oli Elmo Nüganeni "Kolm musketäri", mida tänu ootamatult suurele publikumenule mängiti kolm suve järjest. 

2003. aasta maikuuks ehitati Lavaauk taas täiesti ümber.
Paikuse-Reiu vabaõhulava

**Paikuse-Reiu vabaõhulava** on Pärnu maakonnas Pärnu linnas asuv lava, kus on 2000. aastast mängitud vabaõhuetendusi.

## Viited

## Välislingid
*Reiu jõeäärest kujuneb mitmekülgne ajaveetmise koht, Pärnu Postimees, 09.11.2011
*Paikuse-Reiu vabaõhulava ehitatakse ümber, Delfi.ee, 24.11.2011
Benny Shanon

**Benny Shanon** (heebrea keeles בני שנון; sündinud 1948 Tel Avivis) on Iisraeli psühholoog.

Tema peamised uurimisvaldkonnad on inimteadvuse fenomenoloogia ja psühholoogiafilosoofia. 

Shanon on Jeruusalemma Heebrea Ülikooli  kognitiivse psühholoogia professor. Ta on  õppinud filosoofiat ja keeleteadust Tel Avivi Ülikoolis ja saanud doktorikraadi eksperimentaalse psühholoogia alal Stanfordi Ülikoolist.

Praegu töötab Shanon raamatu kallal, mis käsitleb inimteadvuse üldist psühholoogilist teooriat.

## ''Ayahuasca'' kogemus
Shanon avaldas 2002. aastal raamatu "Antipodes of the Mind: Charting the Phenomenology of the Ayahuasca Experience" ("Vaimu antipoodid: *ayahuasca* kogemuse fenomenoloogia kaardistamine"). Selles teoses annab ta põhjaliku ülevaate *[[ayahuasca]]* kasutamise toimest. Shanon kirjutab, et ta on ise *ayahuasca*t tarbinud palju kordi ning töötanud läbi eelneva selleteemalise kirjanduse. 

## Piibli entogeenid
Aastal 2008 avaldas Benny Shanon ajakirjas Time and Mind: The Journal of Archaeology Consciousness and Culture  artikli "Biblical Entheogens: a Speculative Hypothesis" ("Piibli entogeenid: spekulatiivne hüpotees"). Selles esitab Shanon spekulatiivse hüpoteesi, mille kohaselt vana-iisraeli religioon oli seotud  enteogeenide kasutamisega. Hüpoteesi aluseks on Vanas Testamendis esitatud Moosese elu käsitlevate tekstilõikude tõlgendamine ja põhneb asjaolul, et Siinai poolsaare kuivades piirkondades ja Lõuna-Iisraelis kasvab kaks taimeliiki, mis sisaldavad samu psühhoaktiivseid molekule, mis Amazonases kasvavates *ayahuasca* valmistamiseks vajaminevates taimedes. Hüpoteesi kinnitavad võrdlevad empiirilis-fenomenoloogilised vaatlused, keelelised aspektid, vana-juudi tekstide ja muude iidsete Lähis-Ida traditsioonide tõlgendamine, antropoloogilised teadmised ja etnobotaanilised andmed.

## Raamatud
*Benny Shanon The Representational and the Presentational Harvester Wheatsheaf, 1993, täiendatud ja muudetud väljaanne 2008.
*Benny Shanon The Antipodes of the Mind: Charting the Phenomenology of the Ayahuasca Experience Oxford University Press, 2002. 

## Publikatsioonid
*Shanon, Benny (2008).  "Biblical Entheogens: a Speculative Hypothesis". Time and Mind (Berg) 1 (1): 51–74. 

## Viited

## Välislingid
*Iisraeli psühholoog: Mooses tarbis narkootilisi aineid elu24.ee, 04.märts 2008
*Hebrew University researcher: Moses was tripping at Mount Sinai Haaretz.com, 04. märts 2008  ( inglise keeles)
Reinheitsgebot

***Reinheitsgebot*** (saksa keeles "puhtuskord") on Baierist pärit ja hiljem kogu Saksamaal kehtestatud kvaliteedinõue, mille kohaselt võib õlleteoks tarvitada vaid vett, otra ja humalat.

Teadaolevalt kehtestati see esimest korda 23. aprillil 1516 Baieri hertsogkonna linnas Ingolstadtis, ehkki seda on mainitud juba 1487. Seaduse algne eesmärk oli vältida õlletegijate konkurentsi pagaritega selliste väärtuslike toorainete pärast nagu nisu ja rukis.

Kreeka kuningas Otto (endine Baieri prints) kehtestas sama nõude 19. sajandi alguses Kreekas. Saksamaa ühendamisel 1871. aastal nõudis Baier *Reinheitsgebot*i kehtestamist kogu Saksamaal. Tänapäeval lubavad Saksa seadused tarvitada õllevalmistamisel ka varem keelatud aineid, nagu pärm, linnased ja suhkur, kuid enam mitte töötlemata otra. Paljud õlletehased valmistavad siiski õlut endiste retseptide järgi ning viitavad *Reinheitsgebot*ile ka pudelisiltidel.
Saksa köök

**Saksa köök** (saksa keeles *deutsche Küche*) on Eesti köögiga üsna sarnane. Suures osas on see põhjamaine talupojaköök: kättesaadavatest toiduainetest valmistatakse toitvaid roogi, mis algselt andsid jõudu pikaks raskeks tööpäevaks.

Rohkem levinud toiduainete seas on Saksa köögis kartul, vorst ja hapukapsas. Põhiliselt kasutatakse sea-, kuid tihti ka linnuliha, samuti on sakslastel tugev uluki- ja metslinnuliha valmistamise traditsioon. Lihatoitudest on levinud mitmesugused vorstid, mis nagu kogu toidukultuur erinevad suuresti paikkonniti. Näiteks valmistatakse Baieris traditsioonilisi valgeid, värskest sea- ja vasikalihast vorstikesi, Eestiski on tuntud Frankfurdi vorstike ehk frankfurter, samuti on levinud grillvorstid. Nagu Eestiski, tarvitatakse toiduks ka rupskeid, näiteks seajalgu. Sageli süüakse suppe, samuti klimpe, käkke ja hakklihatoite. Süüakse nii musta kui ka valget leiba (Eesti mõistes saia), populaarsed on nii soolased kui ka magusad kringlikesed.

Alkohoolsetest jookidest on tuntuim Saksa õlu, mida tänini valmistatakse valdavalt nn Reinheitsgeboti ehk varauusaegsete kvaliteedinõuete järgi, mille kohaselt võib õlleteoks tarvitada vaid vett, otra ja humalat. (Muide, Baierist pärit Kreeka kuningas Otto kehtestas sama nõude 19. sajandi alguses Kreekas.) Tuntud on ka nisuõlu. Veini toodetakse peamiselt Lääne-Saksamaal Reini jõe ääres, levinud on nii kvaliteetsed valged riislingid kui ka odavad poolmagusad valged veinid, nagu Liebfraumilch, punastest viinamarjasortidest on tuntuim Spätburgunder ehk Pinot Noir. Juba keskajast tuntakse mitmesuguseid vürtsitatud hõõgveine.

Magustoitudest armastatakse mitut laadi küpsetisi ja kooke, mis on sageli mitmekihilised, puuviljade ja šokolaadiga. Samuti hinnatakse kõrgelt martsipani; värvitud martsipanikujukesed on populaarsed jõulukingid.
Kreeka köök

**Kreeka köök** on kreeka toiduvalmistamise traditsioon, milles on paljude teiste kulinaarsete traditsioonide mõjusid. 

Kreeka köögi roogasid ja jooke peetakse huvitavateks ja tervislikeks. 

Nagu teisedki Vahemere-äärsed köögid, sisaldavad Kreeka toidud rikkalikult puu- ja köögivilju, olulised on kalad ja mereannid. Eelistatakse lamba- ja veiseliha. 

Palju kasutatakse tomatit, oliive, küüslauguküüsi, sibulaid, pähkleid, kitse- ja lambapiima. Üks tuntumaid Kreeka juustusorte on feta. Eestis on Kreeka toitudest tuttavad näiteks Kreeka salat ja dolma (viinamarjalehte keeratud segu riisist ja hakklihast, meenutab kogu Ida-Euroopas levinud kapsarulle).

Kreekas on vana veinitraditsioon, kus pikka aega olid igal külal või saarel oma viinamarjasordid. Viimastel aastakümnetel on Kreeka veinikultuur siiski Euroopaga tugevalt ühtlustunud ning palju kasvatatakse mujalt pärit sorte, mis on Euroopa turul harjumuspärasemad, omamaised veinisordid on jäänud vähemusse ja neid eksporditakse harvem. Kangematest alkohoolsetest jookidest on tuntuim aniisimaitseline ouzo.

Magustoitudes pruugitakse peamiselt mett (näiteks loukoumades – õlis praetud mee- ja kaneelisiirupipallides), pähkleid ja rosinaid. Kuulsamate magustoitude hulka kuuluvad roosikeedis ning halvaa vahukoore ja šokolaadiga.
 
## Vaata ka
*Kalamata oliivid
*Oliiviõli
Läti köök

**Läti köök** pärineb Eestiga väga sarnaselt alalt ja kultuurist, mistõttu see sarnaneb suures osas Eesti köögiga. Erinevused on põhiliselt valmistusviisides, ehkki toiduained võivad olla samad. Tüüpilised on kohalikud toorained: kartul, nisu, oder, kapsas, sibul, munad ja sealiha.

Eestist rohkem kasutatakse hapukoort, köömneid ja kruupe. Tuntumate läti rahvustoitude seas on pekipirukad (väikesed peekoni-singitäidisega pirukad) ning Kurzeme strooganov (ristikiudu viiludeks lõigatud sealiha, tükeldatud hapukurgid, praetud suitsupekk ja hakitud sibul). Populaarsed on köömnejuust, hapukapsas ja marineeritud seened.

Läti õllekultuur sarnaneb Eesti omaga, kuid seal on säilinud rohkem väikesi õlletootjaid. Eestiski on hinnatud Valmiermuiža tume ja hele õlu. Kangematest jookidest on rahvusvahelise kuulsusega Riia palsam, mis on Eesti kirjandusse jõudnud Oskar Lutsu teoste punslielina; osalt selle eeskujul loodi ka Eesti üks rahvusjooke Vana Tallinn.
Ranits

**Ranits** on endisaegne nooremate õpilaste koolikott, mida kanti rihmadega seljas ja mis oli valmistatud jäigast materjalist.

## Randoseru

Seljakott nimega randoseru (ランドセル, jaapani keeles). paljud Jaapani õpilased, eriti põhikoolis, kasutavad seda praegu.

## Viited
Paldiski õigeusu kalmistu

**Paldiski õigeusu kalmistu** on kalmistu Paldiski linnas. Ajalooliselt jäi see Harju-Madise kihelkonda. See on kahest Paldiski linna kalmistust läänepoolsem (idapoolne on algne Paldiski luteri kalmistu).

Kalmistu on rajatud 18. sajandi lõpul, seal on toimunud korduvalt ülematmisi. Sinna on maetud Paldiski tuletõrje üks juhte, uue seltsimaja rajamise eestvedaja J. Piilmann. 


Paldiski linnakalmistu.jpg
Paldiski linnakalmistu 1.JPG
Paldiski linnakalmistu 4.JPG
Paldiski linnakalmistu, 8.JPG
Paldiski linnakalmistu 2.JPG


## Vaata ka
*Paldiski II maailmasõja matmispaik
*Paldiski allveelaevnike matmispaik

## Välislingid
*
Rauaniit

**Rauaniit** oli aastal 1919 Tallinnas asutatud tekstiilikaupade ettevõte. Ettevõtte kontor asus Tallinnas Rannavärava puiestee 7.

1920. aastal asutasid Efraim Lerenmann (1888–1942), G. Itskovitš ja J. Frank Tallinnas trikotaaživabriku "Rauaniit", mis aastal 1924 muudeti aktsiaseltsiks "Rauaniit". 

Ettevõtte vabrikus toodeti muu hulgas riidesorte kunstsiidist, siidist, puuvillast ja villast, ka toodeti trikotaažiesemeid. 1926. aastal projekteeritud "Rauaniidi" monumentaalne trikootööstuse tehasehoone  oli Eesti üks esimesi funktsionalistlikke ehitisi. Hoonet on aastate jooksul täiendatud juurde- ja pealeehitustega.

Aastal 1935 töötas ettevõttes 500 inimest.

1940. aastal ettevõte natsionaliseeriti, 17. oktoobril 1940 liideti „Rauaniidiga", tekstiiltööstused AS „Cotton" ja "Ilka".

## Viited
Aianduskooperatiiv

**Aianduskooperatiiv** (ka: *aiandusühistu*, *aiaühistu*) on ühistu, mis on loodud kas aiandusega tegelevate inimeste harrastuseks või tulu saamise eesmärgil.

Kooperatiivid loodi 1960. aastate lõpus Nõukogude Liidus eeskätt töölisklassile. Eri ajajärkudel olid kruntide suuruse ja sealse hoonestuse piirangud erinevad.

Eesti NSV-s oli 1966. aastal aianduskooperatiividesse ühinenud 5698 leibkonda.

## Vaata ka
*Eesti Aiandusühistu (praegune Eesti Aiandusliit)

## Viited
Telleri kabel

**Telleri kabel** on Tartu raehärra Jacob Friedrich Telleri perekonna kabel Tartus Vana-Jaani kalmistul.

1794. aastal ehitatud kabel on varaklassitsistlikus stiilis, baroksete sugemetega, 18. sajandi lõpu kalmistuarhitektuuri iseloomulik näide.

## Välislingid

*Telleri kabeli ehitusajalooline ülevaade
*
*Raehärrade maised jäänused saavad viimaks väärika rahupaiga
Rauddiviis

**Rauddiviis** (saksa keeles *Eiserne Division*) (algul ka **Raudbrigaad**, *Eiserne Brigade*) oli novembris 1918 peamiselt Saksamaa Keisririigi 8. armee vabatahtlikest kokku pandud vabakorpuse väekoondis (diviis), mida juhtis major Josef Bischoff. Rauddiviis koos Landeswehriga allus omakorda kindral Rüdiger von der Goltzile.

Algul võeti Rauddiviisi liikmeks vaid I maailmasõjas Raudristi välja teeninud mehi.

Rauddiviis võitles muu hulgas Eesti Vabadussõjas Eesti rahvusvägede vastu ja sai lüüa.

## Koosseis

Rauddiviis 1919. aasta juuni keskel:

Komandör: major Bischoff

Staabiülem: kapten Biese

1. jalaväerügement (major von Lossow)
1. pataljon
2. pataljon
3. pataljon
1. miinipildujakompanii

2. jalaväerügement (major von Kleist)
1. pataljon
2. pataljon
3. pataljon
2. miinipildujakompanii

3. jalaväerügement (kapten Poensgen)
1. pataljon
2. pataljon
3. pataljon
Jäägripataljon
3. miinipildujakompanii
MG-Scharfschützen-Abteilung Petersdorff (4 raskekuulipildujakompaniid + 2 jalaväekompaniid + eskadron)

Ratsarügement (major Kanitz)
1. eskadron
2. eskadron
3. eskadron
4. eskadron

Suurtükiväerügement (major Arnim)
1. suurtükiväegrupp
1. kergepatarei (4 kahurit)
2. haubitsapatarei (2 haubitsat)
3. haubitsapatarei (2 haubitsat)

2. suurtükiväegrupp
4. haubitsapatarei (2 haubitsat)
5. haubitsapatarei (2 haubitsat)
6. haubitsapatarei (2 haubitsat)

3. suurtükiväegrupp
7. kahuripatarei (4 kahurit)
8. kahuripatarei (4 kahurit)
9. kahuripatarei (4 kahurit)

2 soomusautot

Lennudivisjon 427

2 soomusrongi

jm tagalateenistuse üksused.

Rauddiviisi jalaväepataljonides (sh jäägripataljonis) oli kolm jalaväekompaniid + üks raskekuulipildujakompanii.

Koosseisus ligikaudu 4000 meest.

## Viited
Raudteelane

**Raudteelane** on raudteede kasutamise ja korrashoiu alal tegutsev isik. Raudteelased on nt jaamakorraldajad, pöörmeseadjad, rongikoostajad, teetöölised, vedurijuhid.

## Eesti raudteelaste organisatoorne tegevus

## Viited
Eagle

**Eagle** (inglise keeles 'kotkas') võib tähendada järgmist: 

### Asula
***[[Eagle (Alaska)|Eagle]]** on linn USA-s Alaska osariigis
***[[Eagle (Colorado)|Eagle]]** on linn USA-s Colorado osariigis
***[[Eagle'i maakond]]** on maakond USA Colorado osariigis

### Lennundus
***[[Alpi Eagles]]** on Itaalia lennufirma
***[[American Eagle Airlines]]** on USA lennufirma
***[[Eagle Air (Island)|Eagle Air]]** on Islandi lennufirma
***[[Eagle Air (Tansaania)|Eagle Air]]** on Tansaania lennufirma
***[[Eagle Air (Uganda)|Eagle Air]]** on Uganda lennufirma
***[[White Eagle Aviation]]** on Poola lennufirma
***[[F-15 Eagle]]** on hävituslennuk
Jackson

**Jackson** võib tähenda järgmist:
***[[Jackson (eesnimi)|Jackson]]** on eesnimi
***[[Jackson (perekonnanimi)|Jackson]]** on perekonnanimi
***[[Jackson (Georgia)|Jackson]]** on linn USA-s Georgias
***[[Jackson (Michigan)|Jackson]]** on linn USA-s Michiganis
***[[Jackson (Mississippi)|Jackson]]** on linn USA-s Mississippi osariigis
***[[Jackson (Tennessee)|Jackson]]** on linn USA-s Tennessees
***[[Jackson (Wyoming)|Jackson]]** on linn USA-s Wyomingis
***[[Jacksoni maakond]]** on maakond mitmes USA osariigis
*...
Pavel Vežinov

**Pavel Vežinov** (kodanikunimega **Nikola Gugov**, bulgaaria keeles **Павел Вежинов**, **Никола Делчев Гугов**; 9. november 1914 Sofia – 21. detsember 1983 Sofia) oli bulgaaria kirjanik.

Ta õppis aastatel 1938–1944 Sofia Ülikooli filosoofiateaduskonnas. Ta on töötanud ajakirjaniku ja filmistsenaristina. Sügisel 1944 sai tast ajakirja Frontovak («Фронтовак») rindekorrespondent ja peatoimetaja.

## Teosed
### Novellikogud
* 1938 "Sillutamata tänav"
* 1963 "Poisike viiuliga"

### Jutustused
* 1960 "Juhtum Vaiksel tänaval"; eesti keeles 1965, tõlkinud Aleksander Kurtna 
* 1976 "Barjäär"; eesti keeles 1980, tõlkinud Mare Saks-Zaneva

### Romaanid
* 1966 "Tähed meie kohal"
* 1973 "Aiase hukkumine"
* 1975 "Öösel valgetel hobustel"; eesti keeles 1984, tõlkinud H. Siibak
* 1982 "Kaalud"; eesti keeles 1992, tõlkinud H. Siibak

## Kirjandus
*
Cody

**Cody** võib tähendada järgmist:

***[[Cody (Nebraska)|Cody]]** on küla Nebraskas
***[[Cody (Wyoming)|Cody]]** on linn Wyomingis
***[[Cody (eesnimi)|Cody]]** on eesnimi
***[[Cody (perekonnanimi)|Cody]]** on perekonnanimi
Alide-Emilie Poom

**Alide-Emilie Poom** (esimesest abielust **Alide Bockhoff-Poom**, teisest abielust **Alide-Emilie Jürgenson**, aastast 1923 **Alide-Emilie Teemant**; 18. august 1884 Kukruse – 26. mai 1961 Tallinn) oli eesti arst.

Ta õppis koolis Narvas ja Tallinnas. 1911. aastal lõpetas ta Berni Ülikooli, omandades *dr. med* kraadi. Alide Poom-Teemanti on peetud esimeseks eestlasest meditsiinidoktoriks, kuid Helmest pärit Beatrice Pallon kaitses meditsiinidoktori kraadi Zürichis juba 1909. aastal. Hiljem sooritas ta Peterburi Ülikooli juures uuesti lõpueksamid.

## Isiklikku
Ta oli kolm korda abielus,  abikaasa oli Eesti riigivanem Jaan Teemant.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960.

## Viited
Lydia Bock

**Lydia Bock** (kodanikunimi **Alide Bock**; perenimi aastani 1926 **Malmsten**; 27. märts (vkj)/ 9. aprill 1904 Narva, Jamburgi maakond – 17. jaanuar 1980 Jõhvi) oli eesti näitleja ja lavastaja.

Ta õppis Narva tütarlasteseminaris ja eraviisil laulmist.

Ta alustas lavategevust aastal 1924 Narva "Võitleja" seltsis, töötas aastatel 1936–1947 Narva Teatris (aastast 1944 Paides), olles aastatel 1944–1945 teatri kunstiliseks juhiks.

## Lavastusi
* 1944 Christian Rutoff "Väimehed"

## Rolle
* 1924 Artturi Järviluoma "Põhjalased" (Liisa)
* 1925 August Kitzberg "Kauka jumal" (Anu)
* 1936 Oskar Luts/Andres Särev "Tagahoovis" (Paula)
* 1937 Hella Wuolijoki "Niskamäe naised" (Telefoni-Sandra)
* 1940 Tammsaare/Andres Särev "Põrgupõhja uus Vanapagan" (Juula)
* 1942 Hugo Raudsepp "Vedelvorst" (Mari)
* 1943 Teuvo Pakkala "Parvepoisid" (Maija)
* 1945 Tammsaare/Andres Särev "Kõrboja peremees" (Madli)
* 1946 Eduard Vilde "Side" (Maia)

## Isiklikku
Tema vennad olid näitlejad Franz ja Hugo Malmsten.

Ta oli abielus tšellist Voldemar Bockiga.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000
Egon Aagaard

**Egon Aagaard** (25. juuli 1941 Kopenhaagen – 19. august 1984) oli taani akordionist ja näitleja.  

1970. aastast osales ta koos John Ravni ja Peter Bastianiga trios Balkan trioen. 1971. aastal asutas ta veel ühe trio, kuhu kuulusid ka Kim Skovbye ja laulja Herman. Nad esinesid muu hulgas tänavamuusikutena ja andsid 1978. aastal välja albumi "The Road Out". 

Aagaard on maetud Kopenhaageni kalmistule Assistens Kirkegård. 

## Filmid
* "Da Svante forsvandt" (1975)
* "Matador" (teleseriaal, 1978–1981)
* "Næste stop – Paradis" (1980)
Dole mõis

**Dole mõis** (*Doles pils*) on mõis Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas Doles. Saksa keeles *Schloss Dahlen*.

Dole mõis rajati aastal 1631 ja selle esimene omanik oli Nikolauss Deetrih Sperreuter. Mõisa omanikuks on olnud veel de Lacyde pere, Vietinghoffid ja Löwis of Menarid. Mõisa peahoone asub Dole saarel. Praegune peahoone ehitati aastal 1898, mil omanikuks oli Karl von Löwis of Menar. Pärast võõrandamist aastal 1921 asus peahoones kohalik koolimaja, seejärel (aastast 1954) kalurikolhoosi klubi. Aastast 1977 asub mõisa peahoones Daugava muuseum.

Kõrvalhoonetest on säilinud veel mõisavalitseja maja, mis on märgitud juba 1698. aasta mõisa kaardile. Toona oli tegemist mõisa peahoonega. Peahoone ümber on 18. sajandi teisel poolel Otto Hermann von Vietinghoffi rajatud park. Pargis asub Dole hiidtamm, jõe ääres on dolomiidist pank.

## Välislingid

*Muuseumi koduleht (*läti keeles*)
*Sissekanne Läti mõisaportaalis; fotod (*läti keeles*)
Enoch Aagaard

**Enoch Green Hostrup Aagaard** (21. august 1850 Rungsted – 22. aprill 1921) oli taani näitleja ja laulja.

Ta esines muu hulgas menukalt Charles Lecocqi koomilises ooperis "Le petit duc" ja Peter Sørenseni operetis "Lykkebarnet" teatris Casino ning Richard Génée operetis "Der Seekadett" teatris Dagmarteatret.

Ta mängis ka tummfilmides "En stærkere magt" (1914) ja "Arbejdet adler"  (1914).

## Välislingid
*Sissekanne saidil danskefilm.dk
A. H. Tammsaare kolhoos

**A. H. Tammsaare kolhoos** (ka: **A. H. Tammsaare nimeline kolhoos**) oli Kärevere külanõukogus Laeva vallas (praegune Tartu vald) 1948–1958 aastatel tegutsenud kolhoos.

Kolhoos asutati 21. septembril 1948.

Kolhoosi suurus oli 1886 ha, millest põllumaad oli 760 ha. Kolhoosi kuulus 247 liiget.

## Viited
Ernst Wilhelm Drümpelmann

**Ernst Wilhelm Drümpelmann** (* 15. juuni 1760 in Bützow; † 20. Julijs 1830 Riia) oli baltisaksa arst (laevaarst) ja looduseuurija.

## Teosed
*Drümpelmann, E.W. 1806 Gemeinnütziges medizinisch-praktisches Handbuch für die gebildeten Stände der Landbewohner Lief- Ehst- und Kurlands : zum Gebrauch bey ihren Unterthanen. Theil 1, Von den innerlichen Krankheiten. Riga
*Drümpelmann, E. Wilh.; Friebe, W. Chr. 1808–1811. *Getreue Abbildungen und naturhistorische Beschreibung des Thierreichs aus den nördlichen Provinzen Rußlands, vorzüglich Liefland, Ehstland und Kurland*. Erstes (bis) achtes Heft (von 9; alles Erschienene). Zus. 8 Hefte in 1 Bd. Mit 39 überwieg. farb. Kupfertafeln (st. 40) von J. Susemihl und 1 Falttabelle. Riga, Selbstvlg. 
*Drümpelmann, E. Wilh. 1809. *Flora Livonica, oder: Abbildung und Beschreibung der in Livland wildwachsenden Pflanzen, bearbeitet in Verbindung mit einigen Freunden der vaterländischen Naturkunde*. Riga.
*Drümpelmann, E.W. 1813 Beschreibung meiner Reisen und der merkwürdigen Begebenheiten meines Lebens
Bützow

**Bützow** on väike linn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Rostocki kreisis.

Esimest korda on seda mainitud 1171. aastal.

## Viited
Gudrun Stig Aagaard

**Gudrun Stig Aagaard** (13. jaanuar 1895 Torslunde kihelkond – 19. aprill 1986 Kopenhaagen) oli taani tekstiilidisainer, üks taani kangatrüki pioneere.

Ta õppis kudujaks Naiste Joonistus- ja Kunsttööstuskoolis (Tegne- og Kunstindustriskolen for Kvinder) 1922–1923 ning Lyoni õppeasutuses Académie des Beaux-arts des Tissus. Ta käis õppereisidel Inglismaal, Prantsusmaal ja Saksamaal. Ta sai inspiratsiooni ajaloolistest tekstiilidest, eriti vanadest taani sitsitrükkidest.  

Aastal 1928 asutas ta oma trükitöökoja.  

Ta tegi üle 50 aasta koostööd seltsiga Haandarbejdets Fremme.

## Välislingid
*Sissekanne saidil kvinfo.dk
*Sissekanne entsüklopeedias Den Store Danske
Jacob Aagaard

**Jacob Aagaard** (sündinud 31. juulil 1973 Hørsholmis Taanis) on taani päritolu Šotimaa maletaja, suurmeister.

2006. aastani ja vahemikus 2009–2017 esindas ta Taanit.
Jane Aagaard

**Jane Lesley Aagaard** (sündinud 1956 Melbourne'is) on Austraalia endine poliitik (Australian Labor Party). Ta oli 2001–2002 Põhjaterritooriumi Seadusandliku Kogu spiiker.
Johan Aagaard

**Johan Peter Aagaard** (3. mai 1818 Odense – 22. mai 1879 Frederiksberg) oli taani puugraveerija ning raamatu- ja kunstikaupmees, maalikunstnik Carl Frederik Aagaardi vend.

Ta läks 1839 kingsepasellina Kopenhaagenisse ning õppis seal osalt Andreas Flinchi käe all puugraveerijaks. Aastatel 1842–1848 esines ta oma puulõigetega Charlottenborgis. 

Aastal 1849 asutas ta koos kompanjoni, puugraveerija Axel Kittendorffiga äriühingu Kittendorff & Aagaard, mille juurde kogunes mitu head puugraveerijat. Ettevõte andis välja populaarteaduslikke tolle aja kohta hästi illustreeritud raamatuid Põhjamaade ajaloost, sealhulgas:
*Wilhelm Holst. *Felttogene 1848, 49, 50*, 1852, Adolf Kittendorffi joonistustega 
*Adam Fabricius. *Illustreret Danmarkshistorie for Folket I–II, 1854–1855), [[Lorenz Frølich]]i ja [[Constantin Hansen]]i joonistustega,ss tegninger*
*Edvard Erslev. *Den danske Stat*, 1855–1857
*Niels Bache. *Danmarks, Norges og Sverigs Historie* I–V, 1867–1876 ("tuhande illustratsiooniga")

Anti välja ka nädalalehti For tre Skilling (1855–1856) ja I Hjemmet (1857–1864) ja kalendrit Illustreret Almanak (1854–1861). 

Aagaard võttis peagi reprodutseerimismeetodina kasutusele puulõike asemel esimesena Taanis Christian Piili leiutatud kemotüüpia ning realiseeris peaaegu kõik selle meetodiga reprodutseeritud illustratsioonid. See võimaldas välja anda Jens Jacob Asmussen Worsaae raamatu "Afbildninger fra Det konglige Museum for Nord. Oldsager i Kjøbenhavn"  (1854), mille illustratsioonid valmisid Aagaardil koostöös Magnus Peterseniga.

Firma hakkas ka müüma maali- ja joonistustarbeid. Pärast Kittendorffi surma 1868 juhtis Aagaard firmat üksi. Puulõiked jäid unarusse.

Aagaard maeti kalmistule Frederiksberg Ældre Kirkegård.

## Tunnustus
*1876 Teenetemedal kullas
*1879 Dannebrogi ordu  rüütel  

## Isiklikku
Ta abiellus 14. augustil 1852 Kuningliku Teatri (Det Konglige Teater) koori liikme Ulrikka Gustafva Rydberg (14. november 1818 või 1819 Kopenhaagen – 5. märts 1898 Århus), Vaxsjost pärit Rootsi vaskseppmeistri ja hulgikaupmehe Carl Asmund Rydbergi (1780–1835) ja Brita Helena Eggertzi (1786–1843) tütrega.

## Kirjandus
*Bernhard Olsen. – *[[Bogvennen]]*, 1900, lk 43–52. 

## Välislingid
*Camillus Nyrop. Aagaard, Johan Peter, Dansk Biografisk Leksikon
*Aagaard, Johan Peter,  Salmonsens Konversationsleksikon
*Johan Aagaard, Dansk Biografisk Leksikon
Carl Aagaard

**Carl Aagaard** on olnud mitme tuntud inimese nimi:

***[[Carl Frederik Aagaard]]**, taani maalikunstnik (1833–1895) 
***[[Carl Gustav Oskar Aagaard]]**, norra kirjanik ja vaimulik (1852–1927)
***[[Carl Trier Aagaard]]**, taani maalikunstnik (1890–1961)
***[[Carl Vilhelm Aagaard|Carl Vilhelm Thor Aagard]]**, taani kunstnik ja kirjanik (1877–1960)
Gustav Aagaard

**Carl Gustav Oskar Aagaard** (18. september 1852 Sandefjord – 16. jaanuar 1927 Oslo) oli norra kirjanik ja vaimulik, kirjanik Oscar Aagardi vend. 

1876. aastal sai ta pastoriks. 

Tema kirjanduslooming oli algul religioosne, hiljem meelelahutuslik ja moraliseeriv. Ta on kirjutanud ka kirikulaule.

## Teosed
* "Speilbilleder" (1896)
* "Sterke hænder" (1897)
* "En spøgelseshistorie" (1899)
* "I skygger og lys" (1900)
* "Keiser Felix" (1904, jutustus; ekraniseering "Felix" 1921)

## Välislingid
*Aagaard, Gustav *Salmonsens Konversationsleksikon*, 1915.
Butantani instituut

**Butantani instituut** (*Instituto Butantan*) on São Paulo linnas (Brasiilia) asuv biomeditsiini uurimiskeskus (teadusasutus).

Uurimiskeskus asutati 1899. aastal. Algul tegeldi seal põhiliselt madude kasvatamisega vaktsiinide ja vastumürkide valmistamise eesmärgil.

Instituut on üks maailma suuremaid mürkmadude uurimise ja maomürgi kasutamisega tegelevaid keskusi.

1985. aastal teati, et vabatahtlikud toovad keskusse igal aastal üle 12 000 mao, kellelt saadakse nii mürginäärmete masseerimise kui ka "elektrolüpsi" käigus 5–6 liitrit maomürki aastas.

2010. aastal hävines maailma suurim maokogu (ligi 85 000 madu, 450 000 ämblikku ja skorpioni) tulekahjus.

## Viited

## Välislingid
*Butantani instituudi koduleht
Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskus

**Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskus** (**SMIT**) on Siseministeeriumi haldusalas tegutsev riigiasutus, mis arendab ja haldab peamiselt Politsei- ja Piirivalveameti, Päästeameti, Häirekeskuse, Sisekaitseakadeemia ja Siseministeeriumi IKT teenuseid. Lisaks igapäevasele arendus- ja haldustegevustele panustab SMIT ka IKT alasesse ülikooliharidusse tehes koostööd nii Sisekaitseakadeemia kui ka Tallinna Tehnikaülikooliga.

SMITi ülesanded põhimääruse järgi on muuhulgas:
* IKT lahenduste ja süsteemide hankimine, arendamine ja haldamine ning nende tegevuse korraldamine;
* riikliku elektroonilise isikutuvastusvahendi arendamise ja turbe korraldamine;
* IKT valdkonna riigihangete korraldamine;
* küberturbe standardite rakendamise korraldamine ning küberturbealaste soovituste väljatöötamine ja ettepanekute tegemine nende rakendamiseks.

## SMITi teenused
SMITi teenuste portfelli kuulub üle 100 IKT teenuse. Suuremaid SMITi pakutavaid teenuseid võiks iseloomustada märksõnadega:
* Rahvastikuregister ja identiteedihaldusega seotud IKT teenused;
* Dokumentide (passid, isikutunnistused, elamisload ja kaardid, viisad) taotlemisega seotud IKT teenused;
* Hädaabi ja päästekorraldusega seotud IKT teenused;
* Korrakaitse ja kriminaalmenetlustega seotud IKT teenused;
* Piiri kontrolli ja valvamisega seotud IKT teenused;
* Operatiivraadioside ESTER;

## SMITi struktuur
* Teenindusvaldkond
* Tehnoloogiavaldkond
* Arendusvaldkond
* Infoturbeosakond
* Finants- ja õigusosakond
* Personaliosakond

## Viited

## Välislingid
* SMITi koduleht
* Koostöö Eesti Disainikeskusega
* ESTER-raadioside telesaates "Ringvaade"
* https://digi.geenius.ee/blogi/nahtamatu-riik/
Viiruk

**Viiruk** ehk **oliibanum** on viirukipuust saadav õhu käes kuivatatud kummivaik. Selle kokkupuutel hõõguvate sütega tekib **viirukisuits**.

Viirukit kasutatakse kultustes suitsutusrohuna ja rahvameditsiinis ravi otstarbel. Viiruk on jämedateraline kuni tükiline, läbipaistev, pruunikaskollast kuni punakaspruuni värvi aine.

## Tervisemõju
Viirukisuits sisaldab mitmesuguseid saasteaineid, sealhulgas gaasilisi saasteaineid, nagu vingugaas, lämmastikoksiidid, väävli oksiidid, lenduvad orgaanilised ühendid (LOÜ) ja adsorbeerunud mürgised saasteained (polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud ja toksilised metallid). Tahked osakesed jäävad vahemikku 10–500 nanomeetrit.

2001. aastal Taiwanis läbi viidud uuringud seostasid viirukipulkade põletamist potentsiaalsete kantserogeenide aeglase kogunemisega halvasti ventileeritavas keskkonnas, mõõtes budistlikes templites polütsükliliste aromaatsete süsivesinike (sh bensopüreeni) taset. Uuringus leiti viirukisuitsus gaasilisi alifaatseid aldehüüde, mis on kantserogeensed ja mutageensed.

2008. aastal meditsiiniajakirjas Cancer avaldatud uuringus leiti, et viiruki kasutamine on seotud statistiliselt oluliselt suurema riskiga haigestuda ülemiste hingamisteede vähki, välja arvatud ninaneeluvähk. Neil, kes kasutasid palju viirukit, oli 80% suurem tõenäosus lamerakk-kartsinoomide tekkeks. Seos viiruki kasutamise ja suurenenud vähiriski vahel ilmnes siis, kui teadlased kaalusid muid tegureid, sealhulgas sigarettide suitsetamist, toitumist ja alkoholi tarbimisharjumusi. Uurimisrühm märkis, et "See seos on kooskõlas paljude uuringutega, mis tuvastavad viirukisuitsus kantserogeene, ning arvestades viiruki põletamisel tekkiva suitsu laialdast ja mõnikord ka tahtmatut kokkupuudet, on neil leidudel oluline mõju rahvatervisele."

2015. aastal selgus Lõuna-Hiina Tehnikaülikooli uurimistöös, et viiruk on hiina hamstri munasarjarakkudele mürgisem kui sigaretid.

## Pilte

Fail:Incense in Vietnam.jpg|Viirukitehase töötaja kogub kuivama pandud viirukipulgad kimpudesse. Vietnam, Quang Phu Cau küla Hanoi lähistel 2022. aasta septembris 
Pilt:Olibanum resin.jpg| Viiruk
Pilt:Frankincense 2005-12-31.jpg|Viiruk
Pilt:Olebanum.jpg|Viiruk


## Vaata ka

* mürr
* parfüüm
* suitsetamine
* vingugaas

## Viited
Lina (täpsustus)

**Lina** on mitmetähenduslik sõna:
***[[Lina (perekond)]]** (*Linum L.*) on taimeperekond linaliste sugukonnas;
***[[harilik lina]]** ehk **lina** ka **linataim** on taimeliik lina perekonnas;
***[[Lina (eesnimi)|Lina]]** on naisenimi:
**Lina Abarbanell (1879–1963) oli Saksa-USA sopran;
**Lina Basquette (1907–1994) oli USA näitleja;
**Lina Beecher (1841–1915) oli USA leiutaja;
**Lina Cavalieri (1874–1944) oli Itaalia ooperilaulja;
**Lina Andersson (sündinud 1981) on Rootsi murdmaasuusataja;
**Lina Medina (sündinud 1933) on noorim  ema meditsiiniajaloos;
***[[Lina (perekonnanimi)|Lina]]** on perekonnanimi:
**Jüri Lina (sündinud 1949) on eesti kirjanik, publitsist, muusikaprodutsent, filmirežissöör ja kultuuritegelane; 
***[[linavalge|linakarva]]** - juuksevärvus (linablond, linalakk); 

***linaks** võib nimetada ka kandelina;
***linaks** võib nimetada ka voodilina;
***linaks** võib nimetada ka laudlina;
***[[surilinaks]]** nimetatakse peamiselt tekstiilist riiet, millesse mähitakse surnu.

## Vaata ka
*Liina
*linakamm
*linane kangas
*linakoda
*linaköis
*linalised
*linane riie
*linamariin
*linapõld
*linarops
*linaseeme
*linaseeme kook
*linaseemneõli
*linasort
*linateos
*linavästrik
*linaõli
Biobutanool

**Biobutanool** on taimsest materjalist (taimne biomass ja -jäätmed) toodetud butanool.

Keemiliselt on butanool alkoholide klassi kuuluv (keemiline valem C4H9OH) suhteliselt mittepolaarne vedelik, mis sarnaneb bensiiniga rohkem kui bioetanool. Butanool on sisepõlemismootoritele sobiv kütus, mis on kasutatav bensiini asemel ilma modifitseerimata.

Perspektiivne on biobutanooli tootmine taimsest materjalist, mille põhikoostisosadeks on tselluloos ja hemitselluloos. Neid polüsahhariidide klassi kuuluvaid komponente on võimalik lagundada fermentatsioonil mikroorganismide ensüümide toimel. Siin on kitsaskohaks rahuldavat butanooli saagist tagavate bakteritüvede leidmine. Praeguseni on butanooli saadud mitmete fermentatsiooniprotsesside kõrvalsaadusena.

Viimasel paaril aastakümnel on uuritud butanooli saamist suhkruid ja tärklist sisaldavatest põllukultuuridest *[[Clostridium]]*’i perekonda kuuluvate bakterite toimel. 2011. aastal teatasid USA Tulane Ülikooli teadlased vastleitud bakterist (nimetati TU-103), mille abil on võimalik valmistada biobutanooli tselluloosist (puidu laastud, vanad ajalehed, puuvill, teatud rohttaimed).

## Vaata ka
*Biokütus

## Viited
Kullerkupu tänav (Tartu)

**Kullerkupu tänav** on tänav Tartus Maarjamõisa ja Veeriku linnaosa piiril. See kulgeb Tulbi tänavalt edelasse ja lõpeb Ravila tänaval ning on 240 meetri pikkune. 2013. aasta novembri seisuga on Kullerkupu tänava suurim majanumber 18.
Tulika tänav (Tartu)

**Tulika tänav** on tänav Tartus Maarjamõisa linnaosa piiril. See algab Tartu Ülikooli Kliinikumi pargist, kulgeb edelasse ja lõpeb Ravila tänaval. 2013. aasta novembri seisuga on Tulika tänava suurim majanumber 9.
Varju tänav

**Varju tänav** on tänav Tartus Veeriku linnaosas. See algab Ravila tänavalt, kulgeb kirdesse, ristub Tulbi tänavaga ning lõpeb Astri tänaval. 2013. aasta novembri seisuga on Varju tänava suurim majanumber 19. Tänav on umbes 250 meetrit pikk.
Linalised

**Linalised** (*Linaceae*) on taimede sugukond.

## Perekondi
**Hugonia* – konkslina
**Radiola* – pisilina
**Linum* – lina

## Välislingid
*
Jõukaabel

**Jõukaabel** on kaabel elektrienergia edastamiseks kõrge- ja madalpingevõrgu kaudu. Kõige levinumad on kolmefaasilised kaablid. Paigalduskoha järgi liigitatakse jõukaablid maa-, vee- ja õhukaabliteks.

Kaabli vask- või alumiiniumsooned on polümeermaterjalist (näiteks polüvinüülkloriidist) isolatsiooniga. Kohakindlatel jõukaablitel on soone metallosa enamasti massiivne või jämedakiuline, teisaldatavate painduvate jõukaablite puhul peenekiuline. Jõukaabli sooned on ümbritsetud välismõjude eest kaitsvate katetega, milleks võib lisaks mantlile olla soomuskate ja korrosioonivastane kate.
## Vaata ka
*Alalisvooluühendus
*Elektrienergia ülekanne
*Juhistikusüsteem
*Kaabel

## Välislingid
*Juhtmed ja kaablid
Tabasalu Spordikompleks

**Tabasalu Spordikompleks** on ajaveetmis- ja spordirajatis Tabasalus. Kompleksi aadress on Kooli 1.

Spordikompleks avati 2002. aasta mais.

Kompleksis on ujula, mitmesugused spordisaalid, kaljuronimissein ja kõrgseiklusrada. 2012. aastal lisandus tenniseväljak.

Ujulas on nelja 25 meetri pikkuse rajaga ujumisbassein, kaks lastebasseini, saunad.

Spordikompleksi haldab OÜ Strantum. Kompleksi juhataja on Peeter Kallas.

Spordikompleksi juurde kuulub ka Tabasalu Arena.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Hugo Malmsten

**Hugo Malmsten** (pseudonüüm **Hugo Maldre**; 7. november 1907 Narva – 26. november 1991 Tallinn) oli eesti näitleja ja laulja (tenor).

Ta õppis 1923. aastani Narva linnakoolis. Laulmist õppis ta eraõpetaja juures Narvas, Pärnus ja Armanda degli Abbati juures Tallinnas ning aastatel 1936–1941 Tallinna Konservatooriumis.

Ta mängis aastatel 1924–1928 Narva seltsides, 1931–1933 Narva Teatris, 1928–1931 Ugalas, 1930–1931 ja 1933–1935 teatris Endla (kus oli ka lavastaja), 1936–1944 Tallinna Töölisteatris ning 1944–1971 teatris Estonia (kus oli 1944–1946 ühtlasi näitejuhi assistent).

## Isiklikku
Tema vend oli näitleja Franz Malmsten, õde näitleja Lydia Bock.

## Rolle
* 1927 Étienne Méhul "Joosep Egiptuses" (Joosep)
* 1928 Imre Kálmán "Silva" (Edvin)
* 1929 Imre Kálmán "Mariza" (Tassilo ja vürst Populescu)
* 1929 Giuseppe Verdi "Traviata" (Alfredo)
* 1930 Charles Dickens "Kilk koldel" (Tackleton)
* 1930 Imre Kálmán "Tsirkusprintsess" (Mister X)
* 1931 Imre Kálmán "Montmartre'i kannike" (Raoul)
* 1932 August Kitzberg / Juhan Simm "Kosjasõit" (Mats Mürk)
* 1934 August Kitzberg "Püve talus" (Saaremaa Priidu)
* 1935 Oskar Luts / Andres Särev "Tagahoovis" (kingsepp Kapral)
* 1935 Sigmund Romberg "Kõrbelaul" (Pierre)
* 1937 John Gay / Bertolt Brecht / Kurt Weill "Kolmekrossiooper" (Laulik)
* 1937 Vilen Werner "Inimesed ajujääl" (Zdenek)
* 1938 Hella Wuolijoki "Justiina" (Olavi)
* 1939 August Gailit / Andres Särev "Nipernaadi ja aastaajad" (Nipernaadi)
* 1940 Aleksei Arbuzov "Tanja" (Herman)
* 1943 August Kitzberg / Eduard Oja "Rätsep Õhk ja tema õnneloos" (rätsep Õhk)
* 1944 Imre Kálmán "Silva" (Feri)
* 1946 Sigmund Romberg "Kõrbelaul" (kindral Birabeau)
* 1948 Imre Kálmán "Silva" (Feri)
* 1953 Johann Strauß "Nahkhiir" (Frank)
* 1954 Franz Schubert / Heinrich Berte "Vaikselt anuvad mu laulud" (Tschöll)
* 1956 Karl Zeller "Linnukaupleja" (parun Weps)
* 1957 Imre Kálmán "Bajadeer" (Louis Philippe)
* 1963 Frederick Loewe "Minu veetlev leedi" (kolonel Pickering)
* 1965 Johann Strauß "Viini veri" (Kagler)
* 1965 Ülo Raudmäe "Kiri nõudmiseni" (Isa)
* 1969 Astrid Lindgren / Ülo Vinter / Ülo Raudmäe "Pipi Pikksukk" (kuningas Eefraim I)
* 1970 Gerd Natschinski "Minu sõber Bunbury" (Frederic Chasuble)

## Tunnustus
* 1968 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Kirjandus
* "Eesti teatri biograafiline leksikon". Tallinn 2000
Alamselts

**Alamselts** (*subordo*) on bioloogilises taksonoomias vahel kasutusel olev seltsi- (*ordo*) sisene takson.
Karikakra tänav

**Karikakra tänav** on tänav Tartus Veeriku linnaosas. 

Tänav algab Kannikese tänavalt, kulgeb edelasse ja lõpeb Maisi tänaval. Tänav on 185 meetrit pikk.
Sangla tänav

**Sangla tänav** on tänav Tartus Veeriku linnaosas. 

See algab kvartalist Veeriku, Hommiku ja Tulbi tänava vahel, kulgeb edelasse, ristudes Tulbi ja Kannikese tänavaga, ning lõpeb kvartalis Karikakra, Kannikese ja Rukki tänava vahel. Nime sai tänav 30.mail 1958. Sangla tänava pikkus on umbes 850 meetrit.
Rukki tänav (Tartu)

**Rukki tänav** on tänav Tartus Veeriku linnaosas. See algab Tulbi tänavalt, kulgeb edelasse üle Ravila ja Kannikese tänava ning lõpeb väikese kaarega Maisi tänaval. Rukki tänav on umbes 700 meetri pikkune.
Maisi tänav (Tartu)

**Maisi tänav** on tänav Tartus Veeriku linnaosas. 

Tänav algab Tulbi tänavalt, kulgeb edelasse üle Ravila ja Kannikese tänava, teeb siis kaare, kus temasse suubuvad vasemalt Rukki ja Karikakra tänav, ja lõpeb Viljandi maanteel. Maisi tänav on umbes 800 meetrit pikk. Tänav sai nime 3. detsembril 1954.
Willian Borges da Silva

**Willian Borges da Silva** (sündinud 9. augustil 1988) on Brasiilia jalgpallur, ründav poolkaitsja.

Willian da Silva sündis Brasiilia linnas Ribeirão Pires ja alustas jalgpallikarjääri klubis Corinthians. 23. augustil 2007 ostis Donetski Šahtar ta 14 miljoni euro eest ja sõlmis mängijaga viieaastase lepingu. Donetski Šahtari koosseisus on ta neli korda tulnud Ukraina meistriks. Lisaks tuli ta klubiga võitnud 2009. aastal UEFA karika.

Alates 2013. aasta suvest mängis ta Inglismaa kõrgliiga klubis Chelseas, kuhu siirdus 30 miljoni naelsterlingi eest Mahhatškala Anžist. Hooaegadel 2014–15 ja 2016–17 tuli ta Chelseaga Inglismaa meistriks. 2016. aastal valiti ta Chelsea aasta jalgpalluriks.

2020. aasta augustis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Arsenaliga. Aasta aega hiljem naasis ta oma esimese koduklubi Corinthianse juurde.

2022. aasta septembris naasis Willian Inglismaa kõrgliigasse, kui sõlmis üheaastase lepingu Fulhamiga.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi da Silva 10. novembril 2011 sõprusmängus Gaboni vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 16. novembril 2013 sõprusmängus Hondurase vastu.

Ta oli meeskonna liige 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel, 2015. aasta Copa Américal ja 2016. aastal Copa América Centenariol.

## Saavutused
;Donetski Šahtar
* Ukraina meister (4): 2007–08, 2009–10, 2010–11, 2011–12
* Ukraina karikas (3): 2007–08, 2010–11, 2011–12
* Ukraina superkarikas (2): 2008, 2010
* UEFA karikas (1): 2008–09

;Chelsea
* Inglismaa meistrer (2): 2014–15, 2016–17
* FA Cup (1): 2017–18
* Football League Cup (1): 2014–15
*UEFA Euroopa Liiga (1): 2018–19

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Randmeribad

**Randmeribad** (ka: **käitmed**) on endisaegsed vöötaolised randmekatted , millega kaitsti varrukasuud vee ja tuule eest. Randmeribasid kasutati Eestis nt Kihnus ja Pühalepas, kui püüti kala või hülgeid.

## Vaata ka
*kirikindad
*kätised
*labakinnas
*nõelakindad
*vetukad

## Viited
Matmine

**Matmine** on surnukeha, näiteks inimese või koera lõplik eraldamine elavatest. Enamasti pannakse surnukeha kindlasse kohta, näiteks hauda või kalmesse.

## Matmiskombed ja -viisid

## Vaata ka
*ümbermatmine
*matused
*loomamatus

## Viited