open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Polaaruurimine

**Polaaruurimine** on Maa polaaralade – Arktika piirkonna ja Antarktise – uurimisprotsess.

Algne eesmärk oli jõuda vastavalt põhjapoolusele ja lõunapoolusele. Ajalooliselt saavutasid selle uurimisreisijad ja retklejad, kes tegid neis piirkondades jalgsi või kelguga sageli raskeid ülipingutavaid retki, mida tuntakse polaarekspeditsioonidena. Tänapäeval tehakse polaaralade uuringuid paljudel juhtudel tehnoloogia, eriti satelliidipiltide abil. Rajatud on ka mitmeid polaarjaamu.

## Kuulsaid polaaruurijaid
*Roald Amundsen
*Richard Evelyn Byrd
*Fridtjof Nansen
*Robert Falcon Scott
*Ernest Shackleton
*Otto Sverdrup

### Eesti tuntumaid polaaruurijaid
*Enn Kaup 
*Enn Kreem 
*Ivar Murdmaa 
*August Loopmann
*Timo Palo 
*Vello Park 
*Rein Vaikmäe

## Pilte

Pilt:Teadlased jääl.jpg|Triivjääl laager keset Põhja-Jäämerd nähtuna Hiina jäälõhkujalt Xuelong (Lumedraakon)
Pilt:Lumekaeve.jpg|Polaaruurija võtmas lumeproove lumekaevest Antarktikas
Pilt:Antarktikas lumekristallide pildistamise koobast kaevamas.jpg|Teadlane kaevamas lumekristallide pildistamise koobast Soome Aboa jaamas Kuninganna Maudi maal Antarktikas
Pilt:Rahvusvaheline koostöö.jpg|Teadusalane rahvusvaheline koostöö CHINARE Arktika ekspeditsioonil
Pilt:Polaarteadlane.jpg|Teadlane tööhoos Põhja-Jäämere jääl kõikvõimalike kaablite ja instrumentide keskel
Pilt:Scientist in front of rv polarstern.jpg|MOSAiC ekspeditsioon septembris 2019
Pilt:Polar bears chewing cables.jpg|Jääkarud elektrikaablite kallal. MOSAiC ekspeditsioon


## Vaata ka
*Polaarjaam
Veľký Šariš

**Veľký Šariš** (ungari keeles *Nagysáros*, saksa keeles *Groß-Scharosch*) on linn Slovakkias Prešovi maakonnas Prešovi ringkonnas.

## Geograafiline asend
Veľký Šariš asub Torysa jõe ääres, Prešovist ligikaudu 6 km põhjaloodes.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1217. aastal.

13. sajandil rajatud Šariši loss hävis tulekahjus 1678. aastal ja on sestpeale varemetes.

## Majandus
Veľký Šarišis asub 1964. aastal rajatud õlletehas *Pivovar Šariš*. Alates 1997. aastast kuulub õlletehas korporatsioonile SABMiller.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Veľký Šariši elanikest slovakke 95,52%, mustlasi 1,07%, ukrainlasi 0,6%, tšehhe 0,37%, russiine 0,34%.

## Sõpruslinnad
* Nyírtelek, Ungari
* Grybów, Poola
* Rakošino, Ukraina

## Viited
Schattendorf

**Schattendorf** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Burgenlandi liidumaal Mattersburgi ringkonnas.

Piirkonnas asub Rosalia-Kogelbergi looduskaitseala.

## Ajalugu

See piirkond kuulus eelkristlikule keltide Noricumi kuningriigile ja asus Hoehensiedlung Burgi asula läheduses Burgbergil, 600 m kõrgusel mäel Austrias. Hiljem kuulus see piirkond Rooma riigi Pannoonia provintsi. Linn kuulus 1920./21. aastani koos kogu Burgenlandiga Ungarile (Saksa-Lääne-Ungari). 1898. aastast kasutati Budapesti valitsuse madjariseerimispoliitika tulemusena linna ungarikeelset nime Somfalva. Pärast Esimese maailmasõja lõppu anti Saksa-Lääne-Ungari raskete läbirääkimiste järel Austriale. 1921. aastal sai linn vastloodud Burgenlandi liidumaa osaks.

30. jaanuaril 1927 osales väike arv parempoolse Frontkämpfervereinigungi relvastatud liikmeid vastasseisus palju suurema vasakpoolse Republikanischer Schutzbundi relvastamata liikmete rühmaga. Frontkämpfervereinigungi aktivistid avasid tule ning tapsid täiskasvanu ja kuueaastase poisi. Kui vandekohus tunnistas nad enesekaitse tõttu süütuteks, korraldasid sotsialistid üldstreigi, mis viis 1927. aasta juulimässuni.

## Viited
Henri Giffard

**Baptiste Jules Henri Jacques Giffard** (8. veebruar 1825 Pariis – 14. aprill 1882 Pariis) oli prantsuse insener. Ta leiutas juhitava õhulaeva (Giffardi dirižaabel) (1852) ja injektori aurukatlale (1858).

## Animeeritud pilte Giffardi õhulaevast

File: Animation Dirigeable à vapeur d'Henri Giffard.webm|Animatsioon Giffardi auruõhulaeva lennust 24. septembril 1852 (L. Guiguet' graveeringu järgi)
File: Anim Machine vapeur H Giffard.gif|Animatsioon Giffardi õhulaeva aurumasinast (L. Guiguet' graveeringu järgi)


## Surm
15. aprillil 1882 sooritas Henri Giffard enesetapu süveneva pimedaksjäämise tõttu, mürgitades end kloroformiga.

## Välislingid
Pöttsching

**Pöttsching** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Burgenlandi liidumaal Mattersburgi ringkonnas.

Ungari nimi *Pecsenyéd* pärineb väidetavalt petšeneegidelt, kes asusid piirkonda keskajal.

## Viited
Lipany

**Lipany** (kuni 1948. aastani **Lipiany**, ungari keeles *Héthárs*, saksa keeles *Siebenlinden*) on linn Slovakkias Prešovi maakonnas Sabinovi ringkonnas.

## Geograafiline asend
Lipany asub Torysa jõe ääres, Sabinovist 12 km ja Prešovist 27 km kirdes.

Lipany paikneb merepinnast 387 meetri kõrgusel.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1312. aastal. 1880. aastal laastas Lipanyt suur tulekahju.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lipany elanikest slovakke 94,68%, mustlasi 0,52%, russiine 0,32%, ukrainlasi 0,15% ja tšehhe 0,14%. Rahvus oli teadmata 3,83%-l elanikest.

## Sõpruslinnad
* Piwniczna-Zdrój, Poola
* Muszyna, Poola
* Strzyżów, Poola
* Fajsławice vald, Poola
* Jasło, Poola
* Hust, Ukraina

## Viited
Sigleß

**Sigleß** (1937. aastani **Siegleß**) on vald *(Gemeinde)* Austria Burgenlandi liidumaal Mattersburgi ringkonnas. Küla on osa Rosalia-Kogelbergi looduspargist.

## Viited
Harkivi kobarpommitamine 2022. aasta märtsis

24. märtsil 2022 hukkus Venemaa relvajõudude raketirünnakus Harkivi lahingus (osa Venemaa sissetungist Ukrainasse) 6 tsiviilisikut ja sai haavata veel 15 inimest. Vene armee kasutas rünnakul 9N210/9N235 kobarlahingumoona ja mitmikraketiheitjat BM-27 Uragan. Kuna need relvad ei vali tiheasustusaladele lastes ohvreid siis kirjeldas Amnesty International neid rünnakuid kui võimalikku Venemaa sõjakuritegu.

## Rünnak
24. märtsil 2022 tabas Venemaa raketilöök Akademika Pavlova metroojaama lähedal asuvat kaubanduskeskuse parklat. Sel ajal ootasid sajad inimesed kaubanduskeskuse postkontori ees, et saada humanitaarabi. Pärast rünnakut sattusid inimesed paanikasse ja jooksid kuriteopaigalt minema. Kuus inimest sai surma ja veel vähemalt 15 vigastada. Kohalik politseinik meenutas, et "kilde sadas nagu vihma". Veel kaks kobarpommiplahvatust kahjustasid lähedal asuvat Püha Kolmainu kirikut, kus vabatahtlikud valmistasid ette humanitaarabi. Killud kukkusid läbi kiriku seina ja katuse.

## Uurimised
Amnesty International leidis tõendeid selle kohta, et Venemaa väed kasutavad korduvalt kobarlahingumoona 9N210/9N235, samuti jalaväemiine, mille mõlema suhtes kehtivad rahvusvahelised lepingud – kobarlahingumoona konventsioon ja Ottawa leping. Amnesty International jõudis järeldusele, et need valimatud rünnakud, mis lõppesid tsiviilelanike surmaga, on sõjakuriteod.

## Vaata ka
* Mõkolajivi kobarpommitamine
* Harkivi kobarpommitamine 2022. aasta veebruaris
* Harkivi kobarpommitamine 2022. aasta aprillis

## Viited
Zemendorf-Stöttera

**Zemendorf-Stöttera** on vald (*Gemeinde*) Austrias Burgenlandi liidumaal Mattersburgi ringkonnas.

Linn koosneb kahest osast, Zemendorfist ja Stötterast, mõlemad asuvad Wulka jõe ääres Pöttelsdorfist allavoolu ja Antaust ülesvoolu.

1926. aastani kandis Stöttera nime *Stöttern*.

## Viited
Wiesen (Burgenland)

**Wiesen** [ˈviːzn̩] on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Burgenlandi liidumaal Mattersburgi ringkonnas.

## Viited
Jean-Baptiste Marie Meusnier

**Jean-Baptiste Marie Charles Meusnier** (19. juuni 1754 Tours – 13. juuni 1793 Cassel) oli prantsuse matemaatik, insener ja sõjaväelane (diviisikindral). 

## Teadus ja tehnika
1776. aastal kirjeldas Meusnier geomeetrilist joonpinda helikoidi ja tutvustas Meusnier' teoreemi diferentsiaalgeomeetrias (trükis ilmus 1785. aastal). 

Mõnikord nimetatakse Meusnier'd dirižaabli leiutajaks. Varsti pärast vendade Montgolfier'de esimesi õhupallilende (1783) esitas ta 1784. aastal Prantsuse Teaduste Akadeemiale oma juhitava õhulaeva lõpetamata projekti. Projekt nägi ette 84 meetri pikkust elliptilist õhupalli (ballonetti), mille maht oli 1700 kuupmeetrit ja mille jõuallikaks (õhulaeva edasiliikumiseks vajalikku tõmmet tekitav vahend) oli kolm propellerit, mida juhtisid 80 meest.

## Sõjaväes
Meusnier oli Prantsuse revolutsioonisõdadest osavõtja. 1792. aasta algul oli ta vabariikliku armee jalaväe kolonel. Septembris 1792 edutati ta *maréchal de camp*’iks (brigaadikindralile vastav auaste). Esimese koalitsiooni sõjas 1793. aasta kampaanias sõdis ta Reini armee koosseisus. 5. mail ülendati diviisikindraliks, kuid sellest ta ise teada ei saanud, sest suri 13. juunil Mainzi piiramisel saadud haavadesse. 

## Tunnustus
*1785 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia liikmeks

## Välislingid
Iisraeli tunnustamine

**Iisraeli on tunnustanud** 164 ÜRO liikmesriiki, lisaks Vatikan, Kosovo, Taiwan, Cooki saared, Niue, Somaalimaa ja Palestiina omavalitsus.

Araabia riikidest on Iisraeli tunnustanud Egiptus, Jordaania, Maroko, Bahrein, Araabia Ühendemiraadid, Sudaan.

Teistest islamimaadest tunnustavad Iisraeli Albaania, Kosovo, Bosnia ja Hertsegoviina, Türgi, Tšaad, Lõuna-Sudaan, Aserbaidžaan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Turkmenistan, Kasahstan, Usbekistan ja veel mitmed.

18 ÜRO liikmesriiki (Afganistan, Alžeeria, Bangladesh, Brunei, Djibouti, Indoneesia, Jeemen, Katar, Komoorid, Kuveit, Liibüa, Malaisia, Omaan, Pakistan, Põhja-Korea, Saudi Araabia, Somaalia, Tuneesia) ei tunnusta ametlikult Iisraeli.

6 ÜRO liikmesriiki (Kuuba, Maldiivid, Mali, Mauritaania, Niger, Venezuela) on Iisraeli tunnustanud, kuid hiljem tunnustuse tagasi võtnud.

4 ÜRO liikmesriiki (Süüria, Liibanon, Iraan ja Iraak) ei tunnusta Iisraeli ja loevad ennast olevat Iisraeliga sõjaseisukorras.
Palestiina tunnustamine

Palestiina riiki on tunnustanud 156 ÜRO liikmesriiki ja Vatikan. 37 ÜRO liikmesriiki (nende seas mitmed Lääneriigid) ei ole Palestiina riiki ametlikult tunnustanud.

## Palestiina riiki tunnustanud riigid
### ÜRO liikmesriigid

### Mitte ÜRO liikmesriigid

## Palestiina riiki mittetunnustanud riigid

## Viited
Androúlla Vasileíou

**Androúlla Vasileíou** (kreeka keeles **; sündinud 30. novembril 1943) on kreeka päritolu Küprose poliitik. Ta oli aastatel 2008–2010 Euroopa Komisjoni tervishoiu ja toiduohutuse volinik Barroso esimeses komisjonis ning 2010–2014 Euroopa Komisjoni hariduse, kultuuri, mitmekeelsuse ja noorsoo volinik Barroso teises komisjonis. 

## Töö advokaadina
Aastatel 1961–1964 õppis Vasileíou Londonis õigusteadust ja seejärel rahvusvaheliste suhete alal mainekas University College Londonis. Küprosele naasnult töötas ta alates 1968. aastast Standard Charteredi ja Küprose panga õigusnõustajana. Ta lõpetas erialase töö, kui tema abikaasa Giórgos Vasileíou valiti Küprose presidendiks.

## Poliitiline karjäär
1996. aastal alustas Androúlla Vasileíou poliitilist karjääri liberaalses erakonnas Ühinenud Demokraadid (ED), mille asutas tema abikaasa, ja ta valiti Küprose esindajatekotta. Oma ametiaja jooksul paistis ta üha enam silma asjatundlikkusega Euroopa poliitika küsimustes, mistõttu oli ta üks Küprose esindajatest Euroopa tuleviku konvendis, Euroopa põhiseaduse lepingu ettevalmistamise nõuandeorganis.

Aastatel 2001–2006 oli ta Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu aseesimees.

Pärast seda, kui Vasileíou kaotas 2006. aasta Küprose parlamendivalimistel parlamendikoha, sai ta 2008. aasta veebruaris Euroopa Komisjoni tervishoiu ja toiduohutuse volinikuks, asendades oma kaasmaalast Márkos Kyprianoúd, kes loobus ametist. Ta võttis 3. märtsil üle tema päevakorra ja Euroopa Parlament kinnitas ta ametisse 9. aprillil 2008 446 poolthääle ja 7 vastuhäälega. 29 saadikut jäi erapooletuks. 2010. aastal sai temast Barroso teise komisjoni hariduse, kultuuri, mitmekeelsuse ja noorsoo volinik.

Ta on aastaid osalenud Küprose ÜRO assotsiatsioonis, mida ta juhtis mitmel perioodil presidendina. Selle aja jooksul osales ta paljudel inimõiguste konverentsidel. Alates 1996. aastast on ta Küprose naiste assotsiatsiooni president.

## Isiklikku
Ta oli abielus Küprose endise presidendi Giórgos Vasileíouga, neil on kolm last.

## Välislingid

* Vasileiou Euroopa Komisjoni kodulehel
Kaspia Mere Koletis

**Kaspia Mere Koletis**, ametlikult **KM** (Korabl Maket), oli eksperimentaalne laugur (ekranoplaan), mis ehitati Nõukogude Liidus 1960. aastatel Rostislav Aleksejevi juhtimisel Tiiburlaevade Projekteerimisbüroos.

1970. aastatel leiti NATO satelliidipiltidelt objekt, mis meenutas lennukit, oli suurem kui Boeing 747 ning liikus merepinnal kiirusega umbes 500 km/h. Objekt nimetati Kaspia Mere Koletiseks. Edasine piltide analüüs näitas, et Kaspia Mere Koletis oli umbes kaks korda suurem kui Boeing 747 ning kaalus umbes 500 tonni. Alles pärast NSV Liidu kokkuvarisemist 1990. aastatel sai NATO kindlalt teada, et Kaspia Mere Koletis oli eksperimentaalne ekranoplaan.

## Konstruktsioon
KM-i pikkus oli 92 m, kõrgus 22 m, tiibade siruulatus 37 m. Kere põhi meenutas laeva põhja, kuid väliselt nägi KM välja nagu lennuk. Ees oli kaheksa turboreaktiivmootorit, igaüks tõukejõuga 10 tonni, mida kasutati startimise ajal. Kiilul oli veel kaks samasugust mootorit, millest piisas sõidukiiruse säilitamiseks. Nende abil kiirendas KM kiiruseni 500 km/h, liikudes 4–14 m kõrgusel veepinnast, mis muutis lauguri radaritele nähtamatuks. Rekordlennul ulatus selle mass 544 tonnini, see oli kõige suurema kandevõimega õhusõiduk maailmas kuni transpordilennuki An-225 Mriya valmimiseni 1988. aastal. 

## Katsed
Esimene katselend tehti 1966. aasta oktoobris Kaspia merel Mahhatškala (Dagestan) lähedal, kuhu KM toimetati osade kaupa mööda Volgat. Kõik KM-iga seotu oli ülisalajane, ning ekranoplaan toodi kohale öösiti. Esimene katselend oli edukas ja projekt sai täiendava rahastuse. Katsetusi tehti Kaspia meres kuni 1980. aastani.

## Lennuõnnetus
1980. aastal, paar kuud pärast Aleksejevi surma, toimus lennuõnnetus. Piloot, kes polnud pikka aega KM-i roolis istunud, tõstis stardi ajal õhusõiduki nina liiga järsult üles, KM tõusis kiiresti ja peaaegu vertikaalselt üles ning segaduses piloot langetas järsult tõukejõu. Selle tõttu kukkus KM vasaku tiivaga vastu vett ja uppus nädala pärast, ohvreid ei olnud. KM-i ei üritatudki välja tõsta ega taastada, samuti ei ehitatud seda mudelit rohkem eksemplare. 

## KM-ist inspireeritud õhusõidukid
KM-i alusel loodi 1972. aastal väiksem transport- ja dessantekranoplaan A-90 Orljonok ('kotkas'), mis oli mõeldud 200 sõduri transportimiseks kuni 1500 km kaugusele. 1986. aastal loodi KM-i baasil ekranoplaan-raketikandja Lun ('loorkull'), mille pardale oli paigutatud kuus juhitavat laevatõrjeraketti.

## Omadused

## Viited
Erató Kozákou-Markoullí

**Erató Kozákou-Markoullí** (kreeka keeles , transkribeeritud ka *Kozakou-Marcoullis*; sündinud 3. augustil 1949 Limassolis) on Küprose poliitik. Ta oli Küprose välisminister 2011. aasta augustist kuni 2013. aasta veebruarini.

## Elu
Ta sündis 1949. aastal Limassolis. Ta õppis Ateena Ülikoolis õigusteadust ja politoloogiat ja lõpetas ülikooli 1972. ja 1974. aastal. 1979. aastal sai ta Helsingi Ülikoolis doktorikraadi sotsioloogia ja politoloogia alal.

Erató Kozákou-Markoullí oli Küprose välisminister 2007. aasta juulist kuni 2008. aasta märtsini. Seejärel vahetas ta ametit ja sai alates 2. märtsist 2010 kommunikatsiooni- ja tööministriks, mis kestis kuni 2011. aasta augustini, misjärel nimetati ta teist korda Küprose välisministriks. Tema ametiaeg lõppes, kui president Dimítris Christófias 2013. aasta presidendivalimistel ametist maha hääletati.

Erató Kozákou-Markoullí on abielus Giórgos Markoullí'ga ja tal on poeg.

## Viited

## Välislingid
*
Harkivi kobarpommitamine 2022. aasta veebruaris

28. veebruaril 2022 hukkus Venemaa relvajõudude raketirünnakus Harkivi lahingus (osa Venemaa sissetungist Ukrainasse) 9 tsiviilisikut ja sai haavata veel 37 inimest. Vene armee kasutas rünnakul kobarlahingumoona. Kuna need relvad ei vali tiheasustusaladele lastes ohvreid siis kirjeldas Human Rights Watch neid rünnakuid kui võimalikku Venemaa sõjakuritegu.

## Rünnak
28. veebruaril 2022 tulistas Vene armee Harkivi lahingu ajal kella 10:00 paiku Grad rakette Harkivi kolme erinevasse elamupiirkonda. Hukkus üheksa tsiviilisikut. Neli inimest hukkus, kui nad lahkusid varjupaigast, et liikumiskeeldude vahel vett hankida ja poes käia; kahest vanemast ja kolmest lapsest koosnev perekond põles oma autos elusalt ära. Löögikohad olid elamud ja mänguväljak, mis paiknesid Industrialnõi ja Ševtšenkivskõi rajooni vahel. Plahvatusi linnas registreeriti kuni kella 14:23ni.

## Uurimised
### Human Rights Watch
Human Rights Watch uuris rünnakut ja jõudis järeldusele, et Vene väed kasutasid Smertši kobarlahingumoona rakette, mis ajavad õhku laiali kümneid allmoona või pomme. Rahvusvaheline leping keelab kobarlahingumoona laialdase kahju ja ohu tõttu tsiviilelanikele. Kuna nendest rünnakutest 400 meetri raadiuses ei olnud ühtegi sõjalist sihtmärki ja kuna need relvad ei vali tiheasustusaladele lastes ohvreid, oletab Human Rights Watch, et tegemist võib olla võimaliku Venemaa sõjakuriteoga.

### Amnesty International
Amnesty International leidis tõendeid selle kohta, et Venemaa väed kasutavad korduvalt kobarlahingumoona 9N210/9N235, samuti jalaväemiine, mille mõlema suhtes kehtivad rahvusvahelised lepingud – kobarlahingumoona konventsioon ja Ottawa leping.

## Vaata ka
* Venemaa sõjakuriteod
* Harkivi kobarpommitamine 2022. aasta märtsis
* Harkivi kobarpommitamine 2022. aasta aprillis

## Viited
Samuel Wanjiru

**Samuel Kamau Wanjiru** (10. november 1986 – 15. mai 2011) oli Keenia pikamaajooksja, kes võitis Pekingis 2008. aasta  suveolümpiamängudel maratoni olümpiarekordiga 2:06.32. Ta oli esimene keenialane, kes võitis maratonis olümpiakulla. Temast sai noorim maratoni kuldmedalist alates 1932. aastast.

Praeguse (2023. aasta seisuga) 10 000 m juunioride maailmarekordi püstitas ta 2005. aastal ja poolmaratoni maailmarekordi 3 korda. 2009. aastal võitis ta nii Londoni maratoni kui ka Chicago maratoni, joostes läbi aegade kiireimad maratonid vastavalt Ühendkuningriigis ja Ameerika Ühendriikides. Ta säilitas oma Chicago tiitli 2010. aastal, kuigi hooajal oli vigastusi.

2011. aastal suri ta pärast kodutüli oma Nyahururus asuvas kodus, rõdult alla kukkudes.

## Viited
Londoni maraton

**Londoni maraton** on iga-aastane maraton, mida peetakse Ühendkuningriigis Londonis ja mis on suuruselt teine iga-aastane maanteevõistlus Ühendkuningriigis pärast Great North Run'i Newcastle'is. 

Selle asutasid sportlased Chris Brasher ja John Disley 1981. aastal ning see toimub tavaliselt aprillis, kuigi koroonapandeemia tõttu kolis see 2020., 2021. ja 2022. aasta oktoobrisse. 

Suures osas tasane rada asub Thamesi jõe ümbruses, alustades Blackheathist ja lõpetades kaubanduskeskusega The Mall. 

Hugh Brasher (Chris Brasheri poeg) on praegune jooksu direktor ja Nick Bitel selle tegevjuht.

Võistlus koosneb mitmest komponendist: sellel on massijooks, profijooksud meestele ja naistele pikamaajooksjatele, eliittasemel ratastoolijooksud meestele ja naistele ning kolmemiiline minimaraton alla 17-aastastele sportlastele. Massijooks on Ühendkuningriigi suurim maratonivõistlus ja suuruselt kolmas jooksuüritus (pärast Great North Run ja Great Manchester Run). Maraton on heategevuslik: osalejad on aidanud koguda üle 1 miljardi naela alates selle asutamisest, sealhulgas 66,4 miljonit naela 2019. aasta Londoni maratonil, mis oli suurim summa ühepäevase rahakogumise ürituse eest. 

Alates 2006. aastast on eliitjooks olnud osa World Marathon Majorsist (Maailma maratoni suurvõistlused), mis hõlmab kuut maailma tipptasemel maratonijooksu. Londoni maratonil on maratoni maailmarekordit ületatud seitsmel korral: Khalid Khannouchi ületas meeste rekordi 2002. aastal, naiste rekordeid on purustanud Grete Waitz (1983), Ingrid Kristiansen (1985), Paula Radcliffe (2002, 2003, 2005). ) ja Mary Jepkosgei Keitany (2017). Praegused eliitraja rekordid kuuluvad Eliud Kipchogele (2019. aastal 2:02.37) ja Paula Radcliffe'ile (2003. aastal 2:15.25). Ratastooli praegused rekordid kuuluvad Marcel Hugile (2022. aastal 1:24.38) ja Manuela Schärile (2021. aastal 1:39.52). Võistlusel on sageli sponsor, mida on aastaid sponsoreerinud Virgin Money, ja seda nimetatakse 2023. aastal "TCS Londoni maratoniks".
Lu Shaye

**Lu Shaye** (lihtsustatud hiina kirjas: 卢沙野; sündinud oktoobris 1964) on Hiina Rahvavabariigi diplomaat, kes töötab praegu Hiina suursaadikuna Prantsusmaal ja Monacos.

## Endised Nõukogude riigid ei ole suveräänsed riigid
Lu Shaye väitis 2023. aasta aprillis Darius Rochebinile antud intervjuus, et endistel Nõukogude riikidel " *puudub rahvusvahelises õiguses tegelik staatus".* Küsimusele, kas tema arvates kuulub Krimm Ukrainale, vastas Lu Shaye: " *see oleneb sellest, kuidas te probleemi tajute,* " lisas, et " *see pole nii lihtne* " ja et Krimm "*kuulus alguses Venemaale",* täpsustamata, mida ta selle all mõtles. 

Eesti välisminister Margus Tsahkna ütles, et Hiina diplomaadi öeldu on vale ja ajaloo valesti tõlgendamine.

Läti välisminister Edgars Rinkēvičs andis Twitteris vastuse, milles teatas, et Lu väljaütlemised on "täiesti vastuvõetamatud", ning nõudis "Hiina poolelt selgitust ja avalduse täielikku tagasivõtmist". 

Lisaks teatas ta, et Läti koos Leedu ja Eestiga kutsuvad vastavad kõrged Hiina diplomaadid, et anda selgitusi Lu sõnavõttude kohta.

## Viited
Sahara Araabia Demokraatliku Vabariigi tunnustamine

Sahara Araabia Demokraatlikku Vabariiki on tunnustanud 45 ÜRO liikmesriiki ja tunnustamata riik Lõuna-Osseetia. Enamus tunnustanud riikidest asub Aafrikas ja Ladina-Ameerikas.
Varem on Sahara Araabia Demokraatliku Vabariiki tunnustanud 84 ÜRO liikmesriiki, kuid 39 on tunnustamise "tühistanud", "külmutanud" või "peatanud". 

Aastal 2020 otsustas USA Sahara Araabia Demokraatlikku Vabariiki mitte tunnustada ja tunnustas Lääne-Saharat Maroko osana.

## Riigid, mis on tunnustanud Sahara Araabia Demokraatlikku Vabariiki

### Ülevaade [[Sahara Araabia Demokraatlik Vabariik|Sahara Araabia Demokraatliku Vabariigi]] diplomaatilisest tunnustamisest
Harkivi kobarpommitamine 2022. aasta aprillis

**Harkivi kobarpommitamine 2022. aasta aprillis** oli osa Harkivi lahingust Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse. 15. aprillil läbi viidud Venemaa relvajõudude raketirünnakutes hukkus 9 tsiviilisikut ja sai haavata veel 35 inimest. Vene armee kasutas rünnakul 9N210/9N235 kobarlahingumoona. Kuna need relvad ei vali tiheasustusaladele lastes ohvreid, siis kirjeldas Amnesty International neid rünnakuid kui võimalikku Venemaa sõjakuritegu.

## Rünnak
15. aprillil 2022 pärastlõunasel ajal tulistas Vene armee Harkivi lahingu ajal kobarpommidega 9N210/9N235 Industrialnõi rajooni, tabades Mõru tänava elurajooni ja mänguväljakut. Väljas kõndinud inimesed hüppasid pikali, et end plahvatuste eest kaitsta. Üheksa tsiviilisikut sai surma ja 35 vigastada, sealhulgas lapsed. Kohalik haigla võttis vastu haavatud inimesi, kellel olid jäsemetes metallitükid ja šrapnellid. Paar kõndis mänguväljakul koos oma 4-aastase tütrega, kui laskemoon tabas, mille tulemusena sai ema surma, kui šrapnell läbis tema kopsudest, selgroost ja kõhust. Veel üks 16-aastane poiss hukkus kui laskemoon jättis tema rinda 1 sentimeetri laiuse augu. Haribaldi tänaval hukkus oma hoone sissepääsu juures kaks eakat naist. Kobarpommid plahvatasid 700 ruutmeetri suurusel alal.

## Uurimised
Amnesty International leidis tõendeid selle kohta, et Venemaa väed kasutavad korduvalt kobarlahingumoona 9N210/9N235, samuti jalaväemiine, mille mõlema suhtes kehtivad rahvusvahelised lepingud – kobarlahingumoona konventsioon ja Ottawa leping. Amnesty International jõudis järeldusele, et need valimatud rünnakud, mis lõppesid tsiviilelanike surmaga, on sõjakuriteod.

## Vaata ka
* Venemaa sõjakuriteod
* Harkivi kobarpommitamine 2022. aasta veebruaris
* Harkivi kobarpommitamine 2022. aasta märtsis

## Viited
Wilhelm von Ulrich

**Wilhelm von Ulrich** on mitme aadlimehe nimi:

*Wilhelm von Ulrich (1605−1661), Ulrichi (Pilkuse) suguvõsast pärit Tallinna asehaldur
*Wilhelm von Ulrich (suri pärast 1663), Eestimaa rüütelkonna sekretär
*Wilhelm von Ulrich (1810−1891), Ulrichi (Vahenurme) suguvõsast pärit sõjaväelane ja Eestimaa tsiviilkuberner
NSV Liidu Side Rahvakomissariaat

**NSV Liidu Side Rahvakomissariaat** (vene keeles Народный комиссариат связи СССР) oli  aastatel 1932–1946 eksisteerinud riigiorgan Nõukogude Liidus; kuulus rahvakomissariaadina NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu koosseisu. Vastutas erinevat tüüpi side, sealhulgas posti ja telegraafi korraldamise ja toimimise eest.

Jaanuaris 1932 kujundati NSV Liidu Posti ja Telegraafi Rahvakomissariaat ümber 
Side rahvakomissariaadiks.

## Juhtimine
*Aleksei Rõkov (1932–1936)
*Genrihh Jagoda (1936–1937)
*Innokenti Halepski (1937–1937) 
*Matvei Berman (1937–1938)
*Ivan Peresõpkin (1939–1944)
*Konstantin Sergeitšuk (1944–1946)

## Ümberkujundamine
Märtsis 1946 kujundati side rahvakomissariaat ümber NSV Liidu Sideministeeriumiks.
Human Rights Watch

**Human Rights Watch** (**HRW**) on inimõiguste alaste uuringute ja inimõiguste kaitse edendamisega tegelev rahvusvaheline valitsusväline organisatsioon peakorteriga New Yorgis. Rühm avaldab survet valitsustele, poliitikakujundajatele, ettevõtetele ja üksikuile inimõiguste rikkujaile, et nad mõistaksid hukka inimõiguste rikkumise, ning tegutseb sageli pagulaste, laste, sisserändajate ja poliitvangide nimel.

1997. aastal oli HRW üks Nobeli rahuauhinna saajatest.

## Viited

## Välislingid
*
NSV Liidu Miinipildujarelvastuse Rahvakomissariaat

**NSV Liidu Miinipildujarelvastuse Rahvakomissariaat** (vene keeles Народный комиссариат миномётного вооружения СССР) oli  aastatel 1941–1946 eksisteerinud riigiorgan Nõukogude Liidus; kuulus rahvakomissariaadina NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu koosseisu. Tegeles miinipildujarelvastuse tootmise juhtimisega.

5. veebruaril 1939 likvideeriti NSV Liidu Masinaehituse Rahvakomissariaat. Selle baasil moodustati kolm uut rahvakomissariaati, sealhulgas **NSV Liidu Üldise Masinaehituse Rahvakomissariaat** (rahvakomissar Pjotr Paršin).

Novembris 1941 kujundati üldise masinaehituse rahvakomissariaat ümber  miinipildujarelvastuse rahvakomissariaadiks.

## Juhtimine
*Pjotr Paršin (1941–1946)

## Ümberkujundamine
Veebruaris 1946 kujundati miinipildujarelvastuse rahvakomissariaat ümber NSV Liidu Masina- ja Aparaadiehituse Rahvakomissariaadiks.
NSV Liidu Lennukitööstuse Rahvakomissariaat

**NSV Liidu Lennukitööstuse Rahvakomissariaat** (vene keeles Народный комиссариат авиационной промышленности СССР) oli  aastatel 1939–1946 eksisteerinud riigiorgan Nõukogude Liidus; kuulus rahvakomissariaadina NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu koosseisu. Tegeles lennukitööstuse juhtimisega.

Jaanuaris 1939 likvideeriti NSV Liidu Kaitsetööstuse Rahvakomissariaat. Selle baasil moodustati neli uut rahvakomissariaati, sealhulgas lennukitööstuse rahvakomissariaat.

## Juhtimine
*Mihhail Kaganovitš (1939–1940)
*Aleksei Šahhurin (1940–1946)

## Ümberkujundamine
Märtsis 1946 kujundati lennukitööstuse rahvakomissariaat ümber NSV Liidu Lennukitööstuse Ministeeriumiks.
Maailma maratoni suurvõistlused

**Maailma maratoni suurvõistlused** (*World Marathon Majors* – WMM; sponsornimega *Abbott World Marathon Majors*) on maratonijooksjatele mõeldud meistrivõistluste stiilis võistlus, mis sai alguse 2006. aastal. See on punktipõhine võistlussari, mis koosneb kuuest suurest maratonist. Sarja kuuluvad iga-aastased võistlused Tokyo, Bostoni, Londoni, Berliini, Chicago ja New Yorgi linnas. Lisaks tunnustatakse sarjas samal aastal toimunud kergejõustiku maailmameistrivõistluste maratoni (iga kahe aasta tagant) ja olümpiamängude maratoni (iga nelja aasta tagant) tulemusi. 

## Suuremad maratonid aastati

Igal aastal on sarja kuulunud järgmised maratonid:
NSV Liidu Kaitsetööstuse Rahvakomissariaat

**NSV Liidu Kaitsetööstuse Rahvakomissariaat** (vene keeles Народный комиссариат оборонной промышленности СССР) oli  aastatel 1936–1939 eksisteerinud riigiorgan Nõukogude Liidus; kuulus rahvakomissariaadina NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu koosseisu. Tegeles kaitsetööstuse juhtimisega.

Detsembris 1936 reorganiseeriti NSV Liidu Rasketööstuse Rahvakomissariaat ja sellest eraldunud struktuuriüksuste baasil moodustati eraldiseisev *NSV Liidu Kaitsetööstuse Rahvakomissariaat*.

## Juhtimine
*Moissei Ruhhimovitš (1936–1937)
*Mihhail Kaganovitš (1937–1939)

## Likvideerimine
Jaanuaris 1939 kaitsetööstuse rahvakomissariaat likvideeriti. Selle baasil moodustati neli uut rahvakomissariaati:
*NSV Liidu Lennukitööstuse Rahvakomissariaat
*NSV Liidu Laevatööstuse Rahvakomissariaat
*NSV Liidu Relvastuse Rahvakomissariaat
*NSV Liidu Lahingumoona Rahvakomissariaat
NSV Liidu Rasketööstuse Rahvakomissariaat

**NSV Liidu Rasketööstuse Rahvakomissariaat** (vene keeles Народный комиссариат тяжёлой промышленности СССР) oli  aastatel 1932–1939 eksisteerinud riigiorgan Nõukogude Liidus; kuulus rahvakomissariaadina NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu koosseisu. Tegeles rasketööstuse juhtimisega.

Rasketööstuse rahvakomissariaat moodustati jaanuaris 1932. 

Detsembris 1936 rahvakomissariaat reorganiseeriti – eraldus osa struktuuriüksusi, mille baasil moodustati eraldiseisev NSV Liidu Kaitsetööstuse Rahvakomissariaat. Augustis 1937 toimus taas ümberkujundamine ja uue eraldiseisva rahavakomissariaadi moodustumine (NSV Liidu Masinaehituse Rahvakomissariaat).

## Juhtimine
*Sergo Ordžonikidze (1932–1937)
*Valeri Mežlauk (veebruarist augustini 1937)
*Lazar Kaganovitš (1937–1939)

## Konkurss

1934. ja 1936. aastal korraldati arhitektuurikonkurss rasketööstuse rahvakomissariaadi uue administratiivhoone ehitamiseks Punase väljaku äärde. Tegelikult jäi uus hoone ehitamata. Selline otsus võimude poolt tehti pärast veebruaris 1937 rahvakomissar Sergo Ordžonikidze surma.
 
## Likvideerimine
Jaanuaris 1939 rasketööstuse rahvakomissariaat likvideeriti. Selle baasil moodustati kuus uut rahvakomissariaati:
*NSV Liidu Kütusetööstuse Rahvakomissariaat
*NSV Liidu Musta Metallurgia Rahvakomissariaat
*NSV Liidu Värvilise Metallurgia Rahvakomissariaat
*NSV Liidu Elektrijaamade ja Elektrotehnikatööstuse Rahvakomissariaat
*NSV Liidu Keemiatööstuse Rahvakomissariaat
*NSV Liidu Ehitusmaterjalitööstuse Rahvakomissariaat
NSV Liidu Lahingumoona Rahvakomissariaat

**NSV Liidu Lahingumoona Rahvakomissariaat** (vene keeles Народный комиссариат боеприпасов СССР) oli  aastatel 1939–1946 eksisteerinud riigiorgan Nõukogude Liidus; kuulus rahvakomissariaadina NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu koosseisu. Tegeles lahingumoona tootmise  juhtimisega.

Jaanuaris 1939 likvideeriti NSV Liidu Kaitsetööstuse Rahvakomissariaat.  Selle baasil moodustati neli uut rahvakomissariaati, sealhulgas lahingumoona rahvakomissariaat.

## Juhtimine
*Ivan Sergejev (1939–1941)
*Pjotr Goremõkin (1941–1942)
*Boriss Vannikov (1942–1946)

## Ümberkujundamine
Jaanuaris 1946 kujundati lahingumoona rahvakomissariaat ümber NSV Liidu Põllumajandusmasinaehituse Rahvakomissariaadiks.
Reetmine

**Reetmine**, ka **äraandmine** ja **sõnamurdmine**, on vande, lepingu, usalduse, kokkuleppe, antud sõna teadlik rikkumine, aga ka inimese enda või kogukonna normide ja väärtuste, mille järgi elatakse, nende normide ja väärtuste vastane tegevus.

Kultuuride, religioonide ja õigussüsteemide lõikes on petmine moraalselt vale tegu, kuigi mõnikord mõistetakse seda sõltuvalt ajaloolistest ja sotsiaalsetest tingimustest erinevalt. Sotsioloogiliselt on reetmist tõlgendatud kui avalikku või varjatud keeldumist osalemast kogukonnas, mille liige ollakse, tegutsedes vastuolus selle normide ja väärtustega.  

Tuntud reeturite ja äraandjatena tuuakse tavaliselt esile Juudas Iskarioti, Ephialtest ja Marcus Junius Brutust.
Ġbejna

***Ġbejna*** (hääldus *džbeina*) on traditsiooniline Malta lambapiimast valmistatud väike juust.

See on valmistatud lambapiimast ja laabist ning sellele on lisatud soola, musta pipart, aga ka muid maitsetaimi.

Malta saartel (Maltal ja Gozol) on juustuvalmistamisest teateid alates 14. sajandist.

Maltal on *ġbejna* populaarne, seda süüakse värskelt või päikesekuivatatuna, aga ka lisandina suppides, pastades, pitsades või leivakattena.

## Nime päritolu
Sõna *ġbejna* (mitmus *ġbejniet*) tähendab malta keeles 'väikest juustu' või 'juustukest', mis on tuletatud põhisõnast *ġobna* 'juust'.

## Välislingid
*Natalia Coleiro. "''Sheep cheeselets in Malta''". MALTA TRAVEL GUIDE BLOG, 7. aprill 2021. Inglise keeles. Vaadatud 24. aprillil 2023
*Alice Taylor. "''Malta’s iconic cheese to be considered by Brussels''". EURACTIV, 18. oktoober 2022. Inglise keeles. Vaadatud 24. aprillil 2023
Christopher Pissarides

Sir **Christopher Antoniou Pissarides** (kreeka keeles Χριστόφορος Αντωνίου Πισσαρίδης, *Christóforos Antoníou Pissarídis*; sündinud 20. veebruaril 1948 Nikosias) on küprose päritolu briti majandusteadlane ja London School of Economics and Political Science'i majandus- ja poliitikaprofessor. 2010. aastal pälvis ta Nobeli majanduspreemia koos Peter Diamondi ja Dale Mortenseniga oma tööturu analüüsi eest.

## Elu ja karjäär
Christopher Pissarides sündis Antonios ja Evdokia Pissaridese pojana ning õppis aastatel 1967-1971 Essexi Ülikoolis majandust, omandades 1970. aastal bakalaureusekraadi ja 1971. aastal magistrikraadi. Doktorikraadi omandas ta London School of Economics and Political Science'is aastatel 1971-1973. Tema doktoritöö, mida juhendas Michio Morishima, kandis pealkirja "Individual Behaviour in Markets with Imperfect Information". Pärast lühiajalist tööd Küprose keskpangas oli ta 1974-1976 Southamptoni Ülikooli majandusteaduse lektor, enne kui ta läks tagasi London School of Economics'i. Seal oli ta 1976-1986 majandusteaduse lektor. Alates 1986. aastast esindab ta seda eriala professorina. Alates 1994. aastast on ta olnud ka Majanduspoliitika Uurimiskeskuse teadur ja alates 2001. aastast Töö Tuleviku Instituudi teadur. Külalisprofessorina on ta töötanud Harvardi Ülikoolis ja National Bureau of Economic Researchis (1979-1980), Princetoni Ülikoolis (1984), Euroopa Ülikooli Instituudis Firenzes (1989), California Ülikoolis Berkeleys (1990-1991), Viini kõrgema õppeasutuse juures (1992), California ülikoolis Los Angeleses (1996) ja Yale%27i Ülikoolis (2000).

Alates 2013. aasta oktoobrist juhib ta Peterburi Riikliku Ülikooli majanduskasvu uurimise laboratooriumi.

Pissarides tegeleb tööturu ja makroökonoomika vastastikmõjuga, eelkõige töötuse, tööturupoliitika, majanduskasvu ja struktuurimuutuste teemadega.

Tal on kaks poega ja tütar.

## Viited

## Välislingid

* Christopher A Pissarides
* Prof Christopher Pissarides
* ideas.repec.org
NSV Liidu Elektrotehnikatööstuse Rahvakomissariaat

**NSV Liidu Elektrotehnikatööstuse Rahvakomissariaat** (vene keeles Народный комиссариат электропромышленности СССР) oli  aastatel 1940–1946 eksisteerinud riigiorgan Nõukogude Liidus; kuulus rahvakomissariaadina NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu koosseisu. Tegeles elektrotehnikatööstuse juhtimisega.

Aprillis 1940 moodustati likvideeritud NSV Liidu Elektrijaamade ja Elektrotehnikatööstuse Rahvakomissariaadi baasil kaks uut rahvakomissariaati, sealhulgas elektrotehnikatööstuse rahvakomissariaat. 

## Juhtimine
### Rahvakomissarid
*Vassili Bogatõrjov (1940–1941)
*Ivan Kabanov (1941–1946)

### Rahvakomissari asetäitjaid
*Aksel Berg (1943–1944)

## Ümberkujundamine
Märtsis 1946 kujundati elektrotehnikatööstuse rahvakomissariaat ümber NSV Liidu Elektrotehnikatööstuse Ministeeriumiks.
NSV Liidu Keskmise Masinaehituse Rahvakomissariaat

**NSV Liidu Keskmise Masinaehituse Rahvakomissariaat** (vene keeles Народный комиссариат среднего машиностроения СССР) oli  aastatel 1939–1946 eksisteerinud riigiorgan Nõukogude Liidus; kuulus rahvakomissariaadina NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu koosseisu.

## Masinaehituse rahvakomissariaat
Aastatel 1937–1937 eksisteeris **NSV Liidu Masinaehituse Rahvakomissariaat**, mis moodustati 22. augustil 1937 rasketööstuse rahvakomissariaadi ümberkujundamise tulemusena. Seda juhtisid Valeri Mežlauk (1937), Aleksandr Bruskin (1937–1938), Mihhail Davõdov (kohusetäitja 1938) ja Viktor Lvov (1938). Kolm esimest rahvakomissari represseeriti ja hukati).

Veebruaris 1939 masinaehituse rahvakomissariaat likvideeriti. Selle baasil moodustati kolm uut rahvakomissariaati:
*NSV Liidu Raskemasinaehituse Rahvakomissariaat 
**NSV Liidu Keskmise Masinaehituse Rahvakomissariaat*
*NSV Liidu Üldise Masinaehituse Rahvakomissariaat

## Keskmise masinaehituse rahvakomissarid
*Ivan Lihhatšjov (1939–1940)
*Vjatšeslav Malõšev (1940–1941)
*Stepan Akopov (1941–1946)

## Ümberkujundamine
Veebruaris 1946 kujundati keskmise masinaehituse rahvakomissariaat ümber NSV Liidu Autotööstuse Rahvakomissariaadiks.
NSV Liidu Raskemasinaehituse Rahvakomissariaat

**NSV Liidu Raskemasinaehituse Rahvakomissariaat** (vene keeles Народный комиссариат тяжёлого машиностроения СССР) oli  aastatel 1939–1946 eksisteerinud riigiorgan Nõukogude Liidus; kuulus rahvakomissariaadina NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu koosseisu.

Veebruaris 1939 likvideeriti NSV Liidu Masinaehituse Rahvakomissariaat. Selle baasil moodustati kolm uut rahvakomissariaati, sealhulgas raskemasinaehituse rahvakomissariaat.

## Juhtimine
*Vjatšeslav Malõšev (1939–1940)
*Aleksandr Jefremov (1940–1941)
*Nikolai Kazakov (1941–1946)

## Ümberkujundamine
Märtsis 1946 kujundati raskemasinaehituse rahvakomissariaat ümber NSV Liidu Raskemasinaehituse Ministeeriumiks.
Mesaoría

**Mesaoría** (kreeka keeles *Μεσαορία* (tlk "mägede vahel"), türgi keeles *Mesarya*) on viljakas alluviaaltasandik Küprose saare põhjaosas. Tasandikul voolab Küprose pikim jõgi Pediaíos.

Pärast selle moodustumist umbes 100 miljonit aastat tagasi koosnes Küpros kahest lubjakivisaarest. Umbes 70 miljoni aasta jooksul eraldas Küprost mereriba. Selle sulgesid vulkaanipursked ja moodustus Tróodose mäestik.

Pehme vulkaanilise kivimi erosioon moodustas Mesaoría.

Tasandikult on leitud tõendeid inimasustuse kohta, mis pärinevad neoliitikumist, mil tasandik oli kaetud metsaga. Iidsetel aegadel raiuti metsa Ptolemaioste mereväe ehitusmaterjali jaoks. Tänapäeval asub tasandikul muu hulgas Nikosia suurlinnapiirkond.

## Välislingid
* cypnet.co.uk
Taimkatte kaugseire

**Taimkatte kaugseire** tegeleb taimestiku kohta informatsiooni kogumisega satelliitide, lennuvahendite või maapealsete instrumentidega ilma otsese kontaktita taimestikuga. Vahend sõltub sellest kui detailset infot parasjagu vaja läheb. Kaugseiret võib defineerida kui „sensorite abil informatsiooni kogumist objekti seisundi kohta ilma seda otseselt puutumata“.

Infot kogutakse mõõtes taimestikult peegeldunud ja kiirgunud elektromagnetenergiat. Selleks, et järeldada taimestiku tunnuseid püüavad sensorid spetsiifilisi elektromagnetspektri sagedusvahemikke. Neid sagedusvahemikke nimetatakse lainealadeks ja need võivad ulatuda igasse elektromagnetspektri sagedusvahemikku.  

Sensorid võivad asetseda sondidel või uurimisjaamades maapinnal. Andmete kogumiseks õhust saab sensorid paigaldada lennukitele ja droonidele. Enamik kaugseiresensoreid on paigaldatud satelliitidele. Satelliitidel olevate sensorite eelis on nende võime koguda andmeid pidevalt ja korduvalt.

Erinevatel materjalidel on üle elektromagnetspektri ainulaadsed peegeldumis- ja neeldumismustrid. Neid ainulaadseid mustreid nimetatakse spektraalseks signatuuriks. Erinevused spektraalsetes signatuurides võimaldavad teha vahet erinevatel materjalidel nii elektromagnetspektri nähtavas kui ka mittenähtavas vahemikus.

Spektraalset signatuuri mõjutavad materjali füüsilised ja keemilised omadused. Taimestiku puhul saab ära kasutada fotosünteesi põhjustavaid biofüüsilisi omadusi, mis annavad omalaadse spektraalse signatuuri.

Päike kiirgab elektromagnetspektri igas sageduses. Taimestiku spektraalseid signatuure saab mõõta sensorite poolt, mis koguvad andmeid taimede poolt tagasi peegelduva elektromagnetenergia kohta. Päikese poolt kiiratud energia on kõrgeim elektromagnetspektri nähtavas osas. Rohelised taimed neelavad enim energiat spektri nähtavas osas. Kui valgus jõuab rohelise leheni, siis mesofüllis olev klorofülli pigment neelab nähtavat valgust, mis läbi fotosünteesi muudetakse keemiliseks energiaks.

## Rakendused
Taimkatte kaugseirest on palju kasu põllumajanduses. Kaugseire võimaldab hinnata tervete põldude tervist ja toodangut ilma koha peal tehtavate mõõtmisteta, mis teeb selle palju efektiivsemaks ja kiiremaks .

Kaugseiret saab rakendada kahjurite ja haiguste, vee ja toitainete olemasolu jälgimiseks ning anda hinnang saagikusele. Tänu sellele on võimalik hoida kokku ressursside pealt, mis teeb põllumajandusliku tootmise keskkonnasõbralikumaks ja jätkusuutlikumaks.  

Kaugseirega on võimalik tuvastada erinevaid taimeliike, mis teeb selle kasulikuks loodushoiu ja maakorralduse seisukohast.

Taimestiku kaugseire abil on võimalik tuvastada ja jälgida invasiivseid võõrliike, mis on kahjulikud kohalikule taimestikule.  Lisaks saab kaugseire abil jälgida taimkatte struktuuri muutusi, mis on kasulik hindamaks sellest tulenevat võimalikku maadegradatsiooni . Mõlemad kaugseire rakendused pakuvad järjepidevat ja ajakohast informatsiooni, mis on vajalik, et ära hoida ja kontrollida laastavaid mõjusid loodusele.

## Viited
Lambasõjad

**Lambasõjad** (inglise keeles *sheep wars*) olid Metsikus Läänes umbes aastatel 1870–1920 aset leidnud relvastatud kokkupõrked kauboide (veisekarjuste) ja lambakarjuste vahel karjatamisõiguste üle. Lambasõjad toimusid paljudes lääneosariikides, kuid peamiselt Texases, Arizonas, Colorados ja Wyomingis. Kauboid pidasid lambakarjuseid sissetungijateks, kes hävitasid avalikke karjamaid, mida nad pidid jagama "kes ees, see mees" (*first come, first served*) põhimõttel. 50 aasta jooksul toimus kaheksas erinevas osariigis või territooriumil ligikaudu 120 relvastatud kokkupõrget, hukkus vähemalt 54 inimest ja kokku tapeti umbes 50 000-100 000 lammast.

Texases oli 1870. aastaks loomakasvatus juba hästi väljakujunenud ametiks, kui lambakasvatus alles hakkas populaarseks saama. Seepärast olid Texases (aga ka teistes osariikides) kauboidel tihti lähedased suhted kohalike valitsusametnikega ja nad kasutasid seda oma kasuks ära. Kohtus võitsid tavaliselt kauboid, lambakarjuseid peeti nõrgemaks pooleks. Lambakarjused tavaliselt toetasid vaba karjatusõigust (*open range*) avalikul maal, samas kauboid tavaliselt tarastasid alasid, sõltumata sellest, kas tegu oli avaliku maa või eramaaga. Üheks tarastamise põhjuseks oli lambarõugete (*Psoroptes*) oht. 1881. aastal võttis Texas vastu seaduse, millega seati sisse lambainspektorid, kes karantiinisid nakatunud lambad. Võeti vastu ka seaduseid, millega keelati lambakarjatamine avalikel mail, kuid selle täitmise tagamine oli ebaefektiivne, kuna Texase lääneosas ei olnud maaameti esindajaid. Aprillis 1883 võeti vastu uus seadus, millega lambakarjused pidid enne maakonna piiride ületamist esitama sertifikaadi, et nende lambad olid inspekteeritud rõugete vastu. Texases 1884. aastal vastu võetud seadus keelustas tarade lõikamise ja *open range* õigus lõppes. Texases ei olnud lambasõjad väga vägivaldsed.

Wyomingis ja Colorados seevastu olid lambasõjad erakordselt vägivaldsed ja jätkusid veel ka peale sajandivahetust. Kõige tõsisem rünnak toimus Wyomingis Washakie maakonnas Ten Sleepi väikelinna lähedal 2. aprillil 1909, kui seitse või kaheksa maskeeritud meest tapsid lambakarjus Joe Allemandi koos kahe kaaslasega, 25 lammast ja kaks koera ning põletasid nende vankri petrooleumiga maha. Kuna varem polnud lambaründajaid kohtus süüdi mõistetud, arvati, et ka seekord nad pääsevad, kuid läks teisiti – seitse meest vahistati, kellest viis saadeti vanglasse. Pärast seda ei julgenud kauboid enam lambakarjuseid rünnata, kartuses karistada saada. Kuigi toimus veel lambarünnakuid, siis rohkem lambakarjuseid ei hukkunud. Lambasõjad lõpetas vaba karjamaa vähenemine ja uued karjakasvatusmeetodid, ka paljud kauboid, nähes lisatuluallikat, hakkasid ka ise veiste kõrvalt lambaid kasvatama, mistõttu polnud enam alust konfliktideks, lisaks vähendas pingeid ka 1934. aastal vastu võetud Taylori karjatusseadus (*Taylor Grazing Act*).

## Viited
Henri Dupuy de Lôme

**Stanislas-Charles-Henri-Laurent Dupuy de Lôme** (15. oktoober 1816 Ploemeur – 1. veebruar 1885 Pariis) oli prantsuse laevaehitusinsener. 

Pärast erialase tehnilise hariduse omandamist École polytechnique'is täiendas Dupuy de Lôme end Inglismaal, kus õppis põhjalikult raudlaevade ehitust. Naasnud kodumaale sai temast laevaehitusinsener, kes projekteeris sõjalaevu ja laevadele aurumootoreid. 

Ta konstrueeris maailmas esimese sõukruviga liinilaeva Napoleon (1850) ja esimese spetsiaalselt ehitatud aurujõuseadmega avamere soomuslaeva La Gloire (1859). 

1872. aastal konstrueeris Dupuy de Lôme inimjõul liikuva juhitava õhulaeva. Aerostaadi pikkus oli 36 m, suurim läbimõõt 15 m ja maht 3500 m³. 
Gondlis asus propelleri võll, mida kaheksa meest ühiste jõupingutustega ringi ajasid. Õhulaev võis liikuda kiirusega 9–11 km/h. 

Elu viimastel aastatel osales ta elektrijõuseadmega allveelaeva Gymonte konstrueerimisel (valmis 1888. aastal, juhtiv konstruktor Gustave Zédé).

## Tunnustus
*1863  – Auleegioni suurohvitseri klassi orden
*1866 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia liikmeks

## Konstruktoritöid

Napoléon 1850.jpg|Liinilaev Napoleon (1850)
François Geoffroi Roux - The French Battleship La Gloire.jpg|Soomuslaev La Gloire merelahingus (1859). François Geoffroy Roux' maal
LaGloireModel.jpg|Soomuslaeva La Gloire mudel
DupuyLomeDirigeable.jpg|Dupuy de Lôme'i õhulaev (1872)
Gymnote1889.jpg|Allveelaev Gymonte (1888)


## Välislingid
Harkivi valitsushoone õhurünnak

]}]
| asendikaart3  =
}}

**Harkivi valitsushoone õhurünnak** toimus 1. märtsil 2022, kui Vene väed ründasid Harkivi oblasti valitsuse haldushoonet Harkivis.

## Õhurünnak
Rünnak Harkivi valitsushoonele toimus Harkivi lahingu kontekstis venelaste vastu, kes saabusid loodest.

Vene väed tulistasid administratiivhoonet kahe raketiga, mille tulemusel hukkus 29 inimest, hävis hoone ise ja tugevaid kahjustusi said teised Vabaduse väljaku piirkonna ehitised. 2022. aasta juunis tunnistati valitsushoone restaureerimisele mittekuuluvaks.

## Detailid
Tuvastati, et ründerelvaks olid kaks raketti Kalibr, rünnakus sai surma 29 inimest ja vigastada vähemalt 35 inimest.  Ukraina valitsus teatas, et rünnakud algasid kell 8.00 hommikul.

## Vaata ka
* Mõkolajivi valitsushoone õhurünnak
* Harkivi kobarpommitamine 2022. aasta veebruaris
* Harkivi kobarpommitamine 2022. aasta märtsis
* Harkivi kobarpommitamine 2022. aasta aprillis

## Viited
Mõkolajivi valitsushoone õhurünnak

]}
| asendikaart3  =
}}

29. märtsil 2022 sooritasid Vene väed Mõkolajivi lahingu ajal raketirünnaku (väidetavalt Kalibri raketiga) Mõkolajivi oblastivalitsuse peakorterile. Selle tagajärjel hukkus vähemalt 37 ja sai vigastada 34 inimest.

## Raketirünnak
Raketirünnak hävitas pool hoonest, jättes hoone konstruktsiooni sisse tohutu augu ja vallandades arvukalt tulekahjusid. Kuberneri kabinet hävis.

Rünnaku tagajärjel sai surma 37 inimest ja vigastada 34 inimest.

Mõkolajivi oblasti kuberner Vitali Kim magas sel hommikul sisse, mistõttu teda polnud tööl ja ta pääses eluga. Algselt ütles kuberner, et kaheksa inimest on endiselt rusude all lõksus ja kolm sõdurit jäi teadmata kadunuks.

Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi kinnitas hiljem video teel Taani Folketingile teateid raketilöögi kohta.

## Videod

File:Mykolaiv Regional State Administration shelled by Russian army.webm|Video raketirünnakust
File:Mykolaiv Regional State Administration after Russian shelling (1).webm|Tagajärgede kõrvaldamine samal päeval


## Ohvrid

**'[[Ukraina relvajõudude maakaitsejõud|TrO]] sõjaväelased'':
# Vladõslav Ihorovõtš Ljutov
# Volodõmõr Serhijovõtš Moteltšuk
# Dmõtro Olehovõtš Oljõnõk
# Kostjantõn Viktorovõtš Opliata
# Dmõtro Volodõmõrotš Ostrjanin
# Petro Stepanovõtš Pavljuk
# Anton Dmõtrovõtš Salnis
# Andri Vasõliovõtš Stepasjuk
# Serhi Viktorovõtš Farafonov
# Serhi Jevhenijovõtš Šamonin

**Riigi erisuhtlusteenistuse**:
# Dmõtro Ivanovõtš Kondratenko
# Andri Volodõmõrovõtš Tšernjavskõi
**Avaliku korra kaitse rügemendi sõjaväelased*:
# Vladõslav Oleksandrovõtš Arkušenko
# Kõrõlo Vasõliovõtš Oberemenko
# Volodõmõr Volodõmõrõtš Tokarõjev
# Mahõm Volodõmõrõvõtš Fedorov
*'Mõkolaivi piirkonna ärikohtu töötajad**:
# Anastasija Olehivna Dolhova
# Nadja Oleksandrivna Ahafonova

''ODA töötajad'':
# Marija Josõpivna Bõntševa
# Anželika Mõroslavivna Butškovska
# Oksana Viktorivna Havrõsh
# Irõna Serhiivna Hrõhorenko
# Tetjana Anatoliivna Demennikova
# Olha Hrõhorivna Zablotska
# Zulfija Mukaddasivna Kapusta
# Irõna Volodõmõrivna Kotšetova
# Natalja Volodymyrivna Lavrinenko
# Valerija Oleksandrivna Lõsik

# Andri Ivanovõtš Litvõnov
# Svõtlana Mõkolaivna Popova
# Artem Olehovitš Solonar
# Olena Mõhhailõvna Turbõna–Hlopõna
# Stanislav Vjatšeslavotš Haitov
# Mõkola Oleksandrovitš Homrovõi
# Vitali Volodõmõrotš Šamrajev
**'KP töötajad''':
# Oleksandr Oleksandrovitš Boiko
# Andrii Jevhenijovitš Tjanulin

## Vaata ka
* Mõkolajivi kobarpommitamine
* Mõkolajivi lahing

## Viited