open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hüüru raamatukogu

**Saue Raamatukogude Hüüru teeninduspunkt** on Saue Raamatukogude teeninduspunkt Saue vallas Hüüru külas aadressil Jõe tee 2 Hüüru mõisa peahoones. 

Raamatukoguhoidja kohuseid täidab Hüüru kultuurijuht.

## Ajalugu
Hüüru raamatukogu on vanim (asutatud 1886. aastal Harku vallakooli juurde **Harku raamatukogu** nime all) tänapäeva Saue valla territooriumil tegutsev raamatukogu.

Alates 1926. aastast tegutses raamatukogu **Harku avaliku raamatukogu** nime all. Pärast Teist maailmasõda oli raamatukogu Harku vallamajas (tänapäeval Harku hooldekodu maja). Tõenäoliselt kolis raamatukogu Hüüru mõisa eelmise sajandi 1970. aastatel. Alates 1979. aastast kandis raamatukogu **Hüüru Raamatukogu** nime ja oli Saue külanõukogu halduses. 1990. aastatel laiendati Hüüru mõisas raamatukogu ruume ja selle tulemusena saadi juurde palju uusi riiuleid, parandati valgustust ja tehti euroremont. 

2008. aastal ühendati Hüüru mõisas tegutsenud Hüüru Raamatukogu Saue vallavalitsuse otsusega Saue Vallaraamatukoguga ja selle tulemusena jätkas Hüüru raamatukogu tegevust Saue Vallaraamatukogu harupunktina.

1. aprillil 2022 jõustunud Saue Raamatukogude põhimäärusega reorganiseeriti Saue valla territooriumil tegutsevate raamatukogude tegevus. Põhimäärus sätestab, et Saue Raamatukogudel on seitse haruraamatukogu ja kaks teeninduspunkti (nende hulgas **Hüüru teeninduspunkt**).

Aastatel 1958–1973 oli tollase Harku raamatukogu juhataja Valve Heinat, aastatel 1974–2002 oli Hüüru raamatukogu juhataja Mai Kull. 

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Hüüru külaseltsi kodulehel
*Raamatukogust Saue Raamatukogude kodulehel
Polotski asehaldurkond

**Polotski asehaldurkond** (vene keeles *Полоцкое наместничество*) oli Venemaa keisririigi haldusüksus 1777−1796. 

## Ajalugu

Asehaldurkond moodustati 1777. aastal Polotski kubermangu ümbernimetamisel. Haldusüksus koosnes 12 (kuni 1793. aastani, mil loodi Lepeli maakond, 11) maakonnast ja selle pealinnaks oli Polotsk. 1796. aastal asehaldurkond kaotati ja selle alad ühendati koos Mogiljoviga Valgevene kubermanguks.

## Asend
Asehaldurkond piirnes läänes Riia, põhjas Pihkva, idas Smolenski ja kagus Mogiljovi asehaldurkonnaga. Lõunasse jäi Poola kuningriik.

## Polotski kubermangu haldusjaotus
*Daugavpilsi maakond
*Drissa maakond
*Gorodoki maakond
*Lepeli maakond
*Ludza maakond
*Neveli maakond
*Polotski maakond
*Režitsa ehk Rēzekne maakond
*Sebeži maakond
*Suraži maakond
*Veliži maakond
*Vitebski maakond

## Võimukandjad
### Kindralkubernerid
#### Mogiljovi ja Polotski kindralkubernerid 1776−1796

### Valitsejad
#### Polotski asehaldurkonna valitsejad 1778−1796

## Vaata ka
*Asehalduskord
*Polotski kubermang
Kernu raamatukogu

**Kernu raamatukogu** on raamatukogu Harju maakonnas Saue vallas (enne 2017. aasta haldusreformi Kernu vallas ja kandis nime *Kernu vallaraamatukogu*) Haiba külas Haiba lastekodu ruumides. Raamatukogu juhataja on Kaija Kruusmaa.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Kiili raamatukogu

**Kiili raamatukogu** on raamatukogu Harju maakonnas Kiili vallas Kiili asulas. 

Raamatukogu asutas 1922 algul Kurna Hariduse Selts nime all *Kurna raamatukogu*.

1979 nimetati raamatukogu ümber *Kiili raamatukoguks*.

Raamatukogu juhataja on Taie Saar.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Schlanders

**Schlanders** (itaalia: *Silandro*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Bolzanost läänes.

## Ülevaade

Schlanders külgneb järgmiste valdadega: Latsch, Laas, Mals, Martell, Schnals.

Schlanders on tuntud oma 92 m kõrguse kirikutorni poolest, mis on ka Lõuna-Tiroolis kõrgeim. Teine vaatamisväärsus on renoveeritud loss, mis nüüd on ka linnahall (seal asub ka avalik raamatukogu).

Kohta on esmamainitud 13. juunil 1077 annetusaktis, kus Saksa-Rooma keiser Heinrich IV andis linna üle Brixeni piiskop Altwinile.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 94,66% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 5,19% itaalia keelt ja 0,14% ladiini keelt.

## Sõpruslinnad
* Trecenta Itaalias

## Välislingid
* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Liivoja (perekonnanimi)

**Liivoja** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Liivoja (Liwoja) on pandud Puurmani mõisas Kursi kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Liivoja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Arol, Loorius, Lorius, Naba ja Strundt. Henno Liivoja palvel kanti Liivoja perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 95 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. maist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Liivoja Eestis 42 mehel ja 37 naisel.

*Maila Rästas (endine Maila Liivoja; 1937–2008), eesti näitleja
Loomake

**Loomake** on eesti perekonnanimi.

Hiljem võtsid perekonnanime Loomake kandvad inimesed nime muutes endale uuteks perekonnanimedeks Aalja (1937. aastal Tartus) ja Voodla (1935. aastal Tallinnas).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei elanud või neid oli vähem kui 5.
Piesoandur

**Piesoandur** ehk **piesosensor** on seade, mis kasutab piesoelektrilist efekti, et mõõta rõhu, kiirenduse, temperatuuri, deformatsiooni või jõu muutusi

Anduri piesotajuritena kasutatakse mitmesuguseid piesoelektrilisi materjale, millest tuntumad on kvarts, samuti piesokeraamilised tehismaterjalid pliitsirkonaattitanaat (PZT) ja baariumtitanaat. Kristalliliste (anisotroopsete) materjalide korral on juhtivusomadused materjali eri suundades erisugused ning seepärast avaldub ka piesoefekt eri suunas erinevalt.

## Kasutusvaldkonnad
Piesoelektriline efekt avastati aastal 1880, kuid alles 1950. aastail hakati tootma sellel põhinevaid tööstuses kasutatavaid sensoreid. Ajapikku on hakatud neid järjest enam kasutama  mõõtmiste tegemiseks paljudes tööstusharudes.

Piesoelektrilisel efektil põhinevad materjalid pole tundlikud radiatsioonile ja elektromagnetväljale, mis võimaldab mõõtmisi teha väga rasketes oludes. Mõned andurimaterjalid on stabiilsed väga kõrgetel temperatuuridel, kuni 1000&nbsp;°C.

Piesoelektrilise sensori põhimõte leiab rakendust ka looduses. Luudes asetsev kollageen on piesoelektriline materjal ja arvatakse olevat bioloogiline jõusensor.
Kuna piesoandurid põhinevad dielektrilistel materjalidel, siis on nende sisetakistus suur, millele vastavalt peab ka mõõteahela sisendtakistus olema väga suur, et tagada piisav mõõtetäpsus. Piesoandurite minimaalne talitlussagedus võib olla üsna madal, 1...0,5&nbsp;Hz. Staatiliste jõudude mõõtmiseks kasutatakse nn piesotrafosid.

## Viited
2017. aasta Zimbabwe riigipööre

14. novembri õhtul 2017 kogunes osa Zimbabwe kaitsejõududest (ZDF-ist) Zimbabwe pealinna Harare ümbrusse ning võttis enda kontrolli alla Zimbabwe Rahvusringhäälingu ja mõned pealinna osad. Järgmisel päeval teatas ZDF, et tegu polnud riigipöördega ning president Robert Mugabe turvalisus on tagatud. Lisaks sellele avaldasid nad, et olukord normaliseerub vaid siis, kui ZDF on tegutsenud Mugabet ümbritsevate "kriminaalidega", kelle süü läbi olid Zimbabwes süvenenud sotsiaalmajanduslikud probleemid. Lõuna-Aafrika Vabariigi president Jacob Zuma helistas Mugabele ning sai teada, et viimast hoitakse koduarestis, kuid muidu olevat kõik korras.

Ülestõus oli võimuparteis ZANU–PF tekkinud pingete kulminatsioon. Pinged olid tekkinud endise esimese asepresidendi Emmerson Mnangagwa (keda toetas ZDF) ning presidendi abikaasa Grace Mugabe (keda toetas palju noorem G40) vahel, kuna ei suudetud otsustada, kellest võiks saada 93-aastase Robert Mugabe mantlipärija. Nädal pärast seda, kui Mnangagwa vabastati ametist ning oli sunnitud riigist pagema ning päev enne sõjaväe sissetungi Hararesse ütles kaitsejõudude ülemjuhataja Constantino Chiwenga oma avalduses, et Mugabele ebameeldivate kõrgete ZANU-PF-i ametnike süstemaatiline ametist vabastamine peab lõppema. 

21. novembril saatis Mugabe Zimbabwe parlamendile kirja, milles avaldas, et astub presidendi ametikohalt tagasi. Esimene asepresident Phelekezela Mphoko hakkas ajutiselt presidendi kohustusi täitma, kuid juba 24. novembril vannutati Mnangagwa presidendi ametisse.

## Viited
Laitse raamatukogu

**Laitse raamatukogu** on raamatukogu Harju maakonnas Saue vallas Laitse külas. Raamatukogu juhataja on Helle Keerma.

Raamatukogul on laenutuspunkt Laitse seltsimajas.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Linari

**Linari** on itaalia päritolu perekonnanimi.

2014. aastal elas Itaalias üle 1300 ja Argentinas üle 500 seda nime kandva isiku.

## Nimest Eestis
1. jaanuaril 2023 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei elanud või oli neid vähem kui 5.

Nimede eestistamisel määrati Linari uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Linholm (1940. aastal Tallinnas).

Artur-Aleksander Linari palvel kanti Linari perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 403 all (Siseministeeriumi teadaanne 29. maist 1940).

## Nime kandjaid
*Artur-Aleksander Linari (1903–1983), eesti tööstur ja insener
*Elena Linari (sündinud 1994), itaalia naiste jalgpallur
*Fred Linari (1920–2012), USA korvpallur
*Nancy Linari, USA häälenäitleja
*Pietro Linari (1896–1972), itaalia jalgrattur

## Viited
Schluderns

**Schluderns** (itaalia: *Sluderno*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 60 km Bolzanost loodes.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1831 inimest ja valla pindala on 20,8 km².

Schludernsi kohal on kuulus Churburg aastast 1250.

Schludernsi vallas on *[[frazione]]* (alljaotus) Spondinig (Spondigna).

Schluderns külgneb järgmiste valdadega: Glurns, Laas, Mals ja Prad am Stilfser Joch.

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 98,80% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 1,20% itaalia keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Loksa linnaraamatukogu

**Loksa linnaraamatukogu** on raamatukogu Harju maakonnas Loksa linnas aadressil Tallinna tänav 45. Raamatukogu direktor on Katre Karu.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Loksa linna kodulehel
Madli Lippur

**Madli Lippur** (sündinud 1984) on eesti toimetaja.

Ta on lõpetanud Tallinna Ülikooli eesti filoloogia erialal bakalaureuseõppes ja 2017. aastal keeletoimetamise erialal magistriõppes. Tema magistritöö teema oli "Stiili tõlkimine. Analüüs Marguerite Durasi eesti keelde tõlgitud romaanide näitel".

## Looming
* 2017 romaan "June. Julien" (kirjastus Tänapäev)

## Tunnustus
* 2017 kirjastuse Tänapäev 2016. aasta romaanivõistluse võit ("June. Julien")
* 2017 Betti Alveri kirjandusauhind ("June. Julien")

## Viited
Lindvet

**Lindvet** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Lindvet uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Anikejev ja Lindeberg. Oleg-Eugen-Roger Lindveti palvel kanti Lindvet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 341 all (Siseministeeriumi teadaanne 29. jaanuarist 1938).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Raisk

**Raisk** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Raisk on pandud Torgu mõisas Jämaja kihelkonnas Saaremaal. Hiljem võtsid perekonnanime Raisk kandvad inimesed nime muutes endale perekonnanimedeks Heinväli, Kruusimaa, Lehtmets, Mändmets, Raidsalu, Raudalu, Raunik, Riisoja, Ringvee, Salm, Silluste, Tiik ja Õis.

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Linnat

**Linnat** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Linnat on antud Suure-Konguta mõisas Puhja kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Linnat uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jürgenson, Lilienblatt ja Lindermann. Jaan Linnati palvel kanti Linnat perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 372 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. augustist 1938).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Linnat Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Linnus (perekonnanimi)

**Linnus** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Linnus on pandud Preedi mõisas Koeru kihelkonnas Järvamaal ning Vatla mõisas Karuse kihelkonnas ja Sõtke mõisas Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Linnus uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Leinbock, Leinbok ja Linzmann. Ferdinand Linnuse palvel kanti Linnus perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 180 all (Siseministeeriumi teadaanne 17. detsembrist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Linnus Eestis 21 mehel ja 26 naisel.

*Ferdinand Linnus, eesti ajaloolane (1895–1942)
*Jüri Linnus, eesti etnoloog (1926–1995)
*Sander Linnus, eesti triatleet ja orienteeruja (1991–)
*Tanel Linnus, eesti haridustegelane (sündinud 1954)
Schnals

**Schnals** (itaalia: *Senales*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Bolzanost loodes, piiril Austriaga. Valda kuulub suur osa Schnalstalist.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1345 inimest ja valla pindala on 211,2 km².

Schnals külgneb järgmiste valdadega: Kastelbell-Tschars, Latsch, Mals, Moos in Passeier, Naturns, Partschins, Schlanders ja Sölden (Austrias).

### Frazioni

Schnalsi vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Karthaus (Certosa) ja Katharinaberg (Monte Santa Caterina), Unser Frau (Madonna).

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 98,24% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 1,76% itaalia keelt.

## Pilte


Pilt:Schnals - Finailhöfe.jpg|Finailhöfe - vasakpoolseim lumine mägi on Similaun. Pildilt väljas vasakul on Fineilspitze, mille harjalt leiti Jäämees Ötzi.
Pilt:Unser_Frau.jpg|Külakirik *Unser Frau*


## Välislingid

* Turismiamet Val Senales - Schnalsi org
* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Jõelähtme valla keskraamatukogu

**Jõelähtme valla keskraamatukogu** on keskraamatukogu Harju maakonnas Jõelähtme vallas Loo asulas.

Raamatukogu koosneb viiest haruraamatukogust:
*Loo raamatukogu (Loo asulas)
*Kostivere raamatukogu (Kostivere asulas)
*Neeme raamatukogu (Neeme külas)
*Jõelähtme raamatukogu (Jõelähtme külas)
*Kaberneeme raamatukogu (Kaberneeme külas)

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Lambaauk

**Lambaauk** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Lambaauk on antud Ohukotsu mõisas Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Lambaaugu-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Leppik.

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Loite

**Loite** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Loite uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Lambale ja Lammas. Hans Loite palvel kanti Loite perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 201 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Loite Eestis 29 mehel ja 33 naisel.

*Sander Loite (sündinud 1985), eesti muusik
Stilfs

**Stilfs** (itaalia: *Stelvio*) on vald (*(comune)*) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias. See paikneb Stelvio kuru põhjapoolse rambi lähedal.

Stilfsi vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Sulden (Solda), Trafoi, Gomagoi.

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 98,46% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 1,54% itaalia keelt.

## Tuntud inimesi

* Roland Thöni (sündinud aastal 1950 Trafois) on endine mäesuusataja. Võistles 1976. aasta taliolümpiamängudel, kus võitis Franz Klammer.

## Vaata ka
*Stelvio rahvuspark

## Välislingid
* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Loitme

**Loitme** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Loitme uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Lochmann (Tallinnas ja Türil 1937. aastal). Johannes Loitme palvel kanti Loitme perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 317 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Loitme 5 mehel ja alla viiel naisel.

*Tiia-Ester Loitme (sündinud 1933), eesti koorijuht ja pedagoog
Maisma

**Maisma** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Maisma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Mühlbach. Juhan Maisma palvel kanti Maisma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 247 all (Siseministeeriumi teadaanne 6. juulist 1936).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

## Vaata ka
*Pauna talu kalmistu
Maramaa (perekonnanimi)

**Maramaa** on eesti perekonnanimi.

August Maramaa palvel kanti Maramaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 2 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. jaanuarist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Maramaa Eestis alla viiel mehel ja 5 naisel. 

*August Maramaa (1881–1941), Eesti poliitik, Viljandi linnapea
*Jaan Maramaa (1891–1986), eesti keemik, eelmise vend
*Sulev Maramaa (sündinud 1925), eesti arst, eelmise poeg
Mardna

**Mardna** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Mardna uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Martinoff, Michelson ja Mihkelson. Evald-Gustav Mardna palvel kanti Mardna perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 223 all (Siseministeeriumi teadaanne 25. aprillist 1936).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Mardna Eestis 5 mehel ja 6 naisel. 

*Mihkel Mardna (sündinud 1966), eesti arst
*Peeter Mardna (sündinud 1938), eesti arst ja poliitik
Taufers im Münstertal

**Taufers im Münstertal** (itaalia: *Tubre*; romanši: *Tuer*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 70 km Bolzanost läänes, piiril Šveitsiga.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 964 inimest ja valla pindala on 45,8 km².

Taufers külgneb järgmiste valdadega: Glurns, Mals, Prad am Stilfser Joch, Stilfs, Val Müstair (Šveitsis) ja Scuol (Šveitsis).

### Frazioni

Taufersi vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Pundweil (Pontevilla) ja Rifair (Rivaira).

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 97,85% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 2,15% itaalia keelt.

## Välislingid
* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Maria Magdalena van Beethoven

**Maria Magdalena van Beethoven** (19. detsember 1746 Ehrenbreitstein – 17. juuli 1787 Bonn) oli Johann van Beethoveni abikaasa ja helilooja Ludwig van Beethoveni ema.

Maria Magdalena vanemad olid Johann Heinrich Keverich (1701–1759) ja Anna Klara (Clara) Westorff (1707–1768), kes abiellusid 1731. aastal.

12. novembril 1767 abiellus ta Bonnis laulja Johann van Beethoveniga (1740–1792), neil oli seitse last.

## Viited

## Kirjandus
* Armin Raab: *Beethovens Mutter – Legenden und Tatsachen*. In: *Bonner Beethoven-Studien*, Band 1 (1999), S. 104–111
* Wolfgang Schütz: *Koblenzer Köpfe. Personen der Stadtgeschichte – Namensgeber für Straßen und Plätze.* Verlag für Anzeigenblätter GmbH, hrsg. von Bernd Weber, Mülheim-Kärlich 2005 (2. überarb. u. erw. Aufl.), S. 71f.

## Välislingid
* Mutter-Beethoven-Haus, Maria Magdalena sünnikoht
Wipptal (ringkond)

**Wippi org** (itaalia: *Alta Vall'Isarco*; saksa: *Wipptal*) on ringkond (itaalia: *comprensorio*, saksa: *Bezirksgemeinschaft*) Itaalia Lõuna-Tirooli provintsi põhjaosas. See hõlmab Lõuna-Tirooli osa suuremast geograafiliselt defineeritud Wipptalist, mis ulatub Brenneri mäekurust põhjas piki Eisacki (Isarco) jõe ülemjooksu Franzensfesteni lõunas. See eraldati Eisacktali naaberringkonnast aastal 1980.

## Ülevaade

2001. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 85,31% oru rahvastikust emakeelena saksa keelt, 14,32% itaalia keelt ja 0,37% ladiini keelt.

Järgmised kuus valda on Wipptali ringkonna osad:

#Brenner
#Freienfeld
#Franzensfeste
#Ratschings
#Pfitsch
#**[[Sterzing]]** *(ringkonna keskus)*

## Välislingid
* Wipptali ringkond (saksa ja itaalia keeles)
Merilaid

**Merilaid** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Merilaid uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Martinson, Meilbaum, Mihels, Mihhels, Schnell, Tuunson ja Veber. Aleksander Merilaiu palvel kanti Merilaid perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 21 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. veebruarist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Merilaid Eestis 21 mehel ja 20 naisel.
Murdmaa

**Murdmaa** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Murdmaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Martinson. Enn Murdmaa palvel kanti Murdmaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 62 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. aprillist 1935).

1. jaanuari 2025. aasta seisuga on perekonnanimi Murdmaa Eestis alla viiel mehel ja 6 naisel.

*Allan Murdmaa (1934–2009), eesti arhitekt
*Enn Murdmaa (1874–1957), eesti pedagoog
*Ivar Murdmaa (1931–2023), eesti geoloog
*Mai Murdmaa (1938–2026), eesti baleriin
*Peter Murdmaa (sündinud 1974), eesti filmidokumentalist

*Helle Karis (endine Helle Murdmaa; 1944–2021), eesti filmilavastaja
*Kati Vatmann (endine Kati Murdmaa; sündinud 1967), eesti ajakirjanik ja kirjanik
Meret

**Meret** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Meret uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Madisson ja Mangelson. Aleksander-Johannes Mereti palvel kanti Meret perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 120 all (Siseministeeriumi teadaanne 14. juunist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Meret Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Beethoven (Mähler)

„**[[Ludwig van Beethoven|Beethoven]]**“ on saksa kunstniku Joseph Willibrord Mähleri (1778–1860) teos.

Thayer's copy of Joseph Willibrord Mähler's portrait of Beethoven.jpg|Koopia
Beethoven18045JosephMähler.jpg|Koopia


## Kirjandus
* Bellofatto, Luigi; Jander, Owen (2006), "Thayer's Copy of the Mähler Portrait of Beethoven, ca. 1804", *Beethoven Journal*, **21** (2): 13–15
* Comini, Alessandra (2008), *The Changing Image of Beethoven: a Study in Mythmaking* (Revised with a new foreword by the author ed.), Santa Fe, NM: Sunstone Press, ISBN 9780865346611
* Jander, Owen (2008), "'Let Your Deafness No Longer Be a Secret--Even in Art': Self-Portraiture and the Third Movement of the C-Minor Symphony", *Beethoven Forum*, **8** (1): 25–70
* Thayer, Alexander Wheelock (1967), Forbes, Elliot, ed., *Thayer's life of Beethoven*, Princeton, NJ: Princeton University Press, ISBN 9780691027029
* von Breuning, Gerhard (1874), *Aus dem Schwarzspanierhause: Erinnerungen an L. van Beethoven aus meiner Jugendzeit*, Wien: L. Rosner

## Välislingid
* Beethoven Pasqualatihaus
Mägiste (perekonnanimi)

**Mägiste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Mägiste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Mälson, Märs ja Treufeldt. Julius Mägiste palvel kanti Mägiste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 28 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. märtsist 1935).

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Mägiste Eestis 8 mehel ja 16 naisel.

*Julius Mägiste (1900–1978), eesti keeleteadlane
*Marju Mikiver (endine Marju Mägiste; 1928–2013), eesti raamatukogutegelane, eelmise tütar
Mändmets

**Mändmets** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Mändmets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Birstin, Dobroschevsky, Grents, Grosberg, Jakobson, Kiitsak, Koch, Lestmann, Madisson, Mängel, Männard, Männikson, Martinson, Müller, Ostrat, Peeterson, Piilbaum, Poleühtid, Poots, Preismann, Raisk, Ruul, Sandt, Tomson, Vilippus, Zimmermann ja Zutz. Hugo-Johannes Mändmetsa palvel kanti Mändmets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 333 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. juulist 1937).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Mändmets Eestis 107 mehel ja 100 naisel.

*Eliisabet Mändmets (sündinud 2000), eesti iluvõimleja
*Ilmar Mändmets (1944–2015), eesti põllumajandusjuht
*Jakob Mändmets (1871–1930), eesti kirjanik
*Renaldo Mändmets (sündinud 1959), eesti linnukasvatusteadlane
Tselina rajoon

**Tselina rajoon** (vene keeles *Целинский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Tselina aleviga.

Rajoon piirneb kirdes ja idas Salski rajooniga, kagus Pestšanokopskoje rajooniga, lõunas Krasnodari kraiga, edelas Jegorlõkskaja rajooniga ja loodes Zernogradi rajooniga.

Rajooni pindala on 2129 km². Elanike arv oli 2012. aastal 32 904, 2009. aastal 33 274 ja 2002. aastal 36 742.

Tselina rajooni asulad kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu.

## Viited
Üleoja

**Üleoja** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Üleoja (Ulleoja) on pandud Sõtke mõisas Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Üleoja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Baumann, Überbach, Übrbach ja Üperbach. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Üleoja Eestis 23 mehel ja 27 naisel.

*Ants Üleoja (sündinud 1933), eesti koorijuht
*Elo Üleoja (sündinud 1963), eesti koorijuht ja muusikapedagoog, Ants ja Ene Üleoja tütar
*Ene Üleoja (sündinud 1937), eesti koorijuht, Ants Üleoja abikaasa
*Mikk Üleoja (sündinud 1970), eesti koorijuht, Ants ja Ene Üleoja poeg

*Ene Eimre (endine Eene Üleoja; 1944–2007), eesti pianist

## Viited
Mändvere

**Mändvere** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Mändvere uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Lugenberg. Aleksander Mändvere palvel kanti Mändvere perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 157 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. septembrist 1935).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

*Aleksander Mändvere (1896–1942), eesti sporditegelane
Henry Way Kendall

**Henry Way Kendall** (9. detsember 1926 Boston – 15. veebruar 1999 Wakulla maakond, Florida) oli Ameerika Ühendriikide osakestefüüsik.

1990. aastal anti talle, Jerome Isaac Friedmanile ja Richard E. Taylorile Nobeli füüsikaauhind.
Boris Põder

**Boris Põder** (ka **Põdder**; poksijana hiljem ka **Bobby Podder** või **Potter**; 25. jaanuar 1905 Tallinn – märts 1984 New York, USA) oli Eesti ja USA poksija.

Ta hakkas poksima 1922. aastal, kui ta õppis Tallinna Linna I Reaalkoolis. Ta poksis Tallinna Kalevis.

Põder oli kokku kahekordne Eesti meister kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2&nbsp;kg) aastatel 1923–1924.

Ta lõpetas 1924. aastal Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi ja läks Ameerika Ühendriikidesse. Ta asus elama New Yorki ja võttis 1925. aastal USA kodakondsuse. Ta võistles seal ka harrastajana.

## Elukutselisena
Põder poksis oktoobrist 1925 kuni jaanuarini 1928 elukutselisena. Ta pidas kokku 19 kohtumist, võitis neist 5 ja kaotas 12 (neist 3 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki.

## Viited

## Kirjandus
*H. M–n. "Eesti poksija ilmameistrite maal. Boris Põdder areneb järjekindlalt". Eesti Spordileht nr 46, 10. detsember 1926. Lk 1 ja 7
*A. R–g. "Sõnumeid eestlastest. Boris Põder 50-a.". Vaba Eesti Sõna nr 4, 27. jaanuar 1955. Lk 8 
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 413

## Välislingid
*Boris Põdra pilt artiklis "Eesti poksija ilmameistrite maal. Boris Põdder areneb järjekindlalt". Eesti Spordileht nr 46, 10. detsember 1926. Lk 1
*Boris Põdra sporditulemused
*Boris Põder (Bobby Podder) lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Niinemaa

**Niinemaa** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Niinemaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Hindrichsohn, Hindrichson, Niinemann ja Ziegel. Jüri Niinemaa palvel kanti Niinemaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 149 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Niinemaa Eestis 11 mehel ja 14 naisel.
Emilio Segrè

**Emilio Gino Segrè** (1. veebruar 1905 Tivoli – 22. aprill 1989 Lafayette, California) oli itaalia päritolu Ameerika Ühendriikide füüsik.

1959. aastal anti talle ja Owen Chamberlainile Nobeli füüsikaauhind antiprootoni avastamise eest.

Ta avastas 1937. aastal koos Carlo Perrieriga esimese kunstlikult saadud keemilise elemendi, tehneetsiumi, mille olemasolu oli sajandi alguses ennustanud Henry Moseley. Ja 1940. aastal sünteesis ta koos kolleegide Dale R. Corsoni ja Kenneth Ross MacKenziega California Ülikoolist keemilise elemendi astaadi. 

Emilio Segrè nime järgi on nimetatud ka nukliidide tabel (*Segrè chart* ingl k). 

## Tunnustus
*1957 – Richtmyeri mälestusauhind
Loosi külanõukogu

**Loosi külanõukogu** oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Lasva külanõukoguga. 

## Viited
Nurmet

**Nurmet** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Nurmet uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Neumannskraft, Neumanskraft, Neumonds ja Neumondskraft. Villiam-Erich-Arnold Nurmeti palvel kanti Nurmet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 128 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juulist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Nurmet Eestis 6 mehel ja alla viiel naisel.

*Maire Nurmet (sündinud 1972), eesti majandusteadlane
*William Nurmet (1914–1942), Eesti sõjaväelane

*Õie Fleig-Tamm (endine Õie Nurmet; 1921–1981), William Nurmeti abikaasa
Luidja külanõukogu

**Luidja külanõukogu** oli külanõukogu Hiiumaa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1963 ja seejärel liideti see Lauka külanõukoguga. 

## Viited
Luke külanõukogu

**Luke külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Luke külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Nõo vallas. Külanõukogu keskus asus Luke külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Luke külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu.

1954 juunis Luke külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Nõo külanõukoguga.

## Viited
Lullikatku külanõukogu

**Lullikatku külanõukogu** oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see külanõukogu koos Võtikvere külanõukoguga uueks üksuseks: Torma külanõukoguks. 

## Viited
Lustivere külanõukogu

**Lustivere külanõukogu** oli külanõukogu Põltsamaa ja alates 1963. aastast Jõgeva rajoonis.

Külanõukogu eksisteeris 1954–1972 ja seejärel liideti see Pajusi ja Põltsamaa külanõukoguga. 

## Viited
Zimbabwe kaitsejõud

**[[Zimbabwe]] kaitsejõud** (akronüüm **ZDF** ingliskeelsest **Zimbabwe Defence Forces**) koosneb Zimbabwe Rahvusarmeest (ZNA) ja Zimbabwe õhujõududest (AFZ). Kuna Zimbabwe on merepiirita maa, pole riigil mereväge. ZDFi ülemjuhataja on kindral Constantino Chiwenga. 

## Kaitseministeerium
Juulis 1994 loodi Zimbabwe kaitsejõudude peakorter.

## Suurus
Aastal 2007 hinnati Zimbabwe kaitsejõudude suuruseks 29 000 meest, kellest 25 000 olid armees ning 4000 õhujõududes.
Luunja külanõukogu

**Luunja külanõukogu** oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu pindala oli 127 km² (1977). 

## Viited
Herbert Kroemer

**Herbert Kroemer** (ka **Herbert Krömer**; 25. august 1928 Weimar – 8. märts 2024) oli saksa päritolu Ameerika Ühendriikide füüsik ja elektriinsener.

2000. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind. Ta sai koos Žoress Alfjoroviga pool auhinnarahast (teise poole sai Jack Kilby).
Luutsniku külanõukogu

**Luutsniku külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Luutsniku külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Võru maakonnas Ruusmäe valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Laitsna külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Luutsniku külanõukogu 1950 septembris Vastseliina rajooni koosseisu.

1954 juunis Luutsniku külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Haanja külanõukogu koosseisu.

## Viited
Läti külanõukogu

**Läti külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Raasiku vallas. Külanõukogu keskus asus Läti külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Läti külanõukogu 1950 septembris Harju rajooni koosseisu.
Harju rajoonis. 

1954 juunis Läti külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Raasiku külanõukogu koosseisu.

## Viited
Nurmiste

**Nurmiste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Nurmiste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Gertreu, Neuhaus, Perkman, Schneider, Sikk ja Täkk. Nikolai Nurmiste palvel kanti Nurmiste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 49 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Nurmiste Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

*Boris Nurmiste (1907–1996), eesti põllumajandusteadlane
*Enn Nurmiste (1894–1968), Eesti poliitik ja õpetaja
Rudolf Mößbauer

**Rudolf Ludwig Mößbauer**, eesti kirjanduses kasutatav nimekuju **Rudolf Mössbauer** (31. jaanuar 1929 München – 14. september 2011 Grünwald, Baieri) oli saksa füüsik.

1961. aastal jagas ta Robert Hofstadteriga Nobeli füüsikaauhinda.
Maasi külanõukogu

**Maasi külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. 

Maasi külanõukogu moodustati 1945 septembris Saaremaal Pöide vallas. Külanõukogu keskus asus Kavandi külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Maasi külanõukogu 1950 septembris Orissaare rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel Maasi, "Sangari" ja "Taaliku" kolhoos.

Seoses Orissaare rajooni likvideerimisega 1959. aastal arvati Maasi külanõukogu Kingissepa rajooni koosseisu.

1960 septembris Maasi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Pöide külanõukogu koosseisu.

## Viited
Malla külanõukogu

**Malla külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.  

Malla külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Kunda vallas. Külanõukogu keskus asus Malla külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Malla külanõukogu 1950 septembris Rakvere rajooni koosseisu. 

1954 juunis Malla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Viru-Nigula külanõukoguga.

## Viited
Lüllemäe külanõukogu

**Lüllemäe külanõukogu** oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kaagjärve külanõukoguga. 

## Viited
Lümanda külanõukogu

**Lümanda külanõukogu** oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Lümanda vallas. Külanõukogu pindala oli 199 km² (1977). 

## Vaata ka
*Lümanda vald 

## Viited
Maltsaare külanõukogu

**Maltsaare külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Suure-Jaani külanõukoguga. 

## Viited
Massiaru külanõukogu

**Massiaru külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1971.

Külanõukogu moodustati 16. augustil 1945 Pärnumaal Laiksaare vallas. Külanõukogu keskus asus Massiaru külas. 1950 septembrist, seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega, arvati Massiaru külanõukogu Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu. Seoses maarajoonide reorganiseerimisega 1. veebruarist 1959 Kilingi-Nõmme rajoon likvideeriti ja Massiaru külanõukogu liideti Abja rajooniga. Seoses Abja rajooni likvideerimisega arvati Massiaru külanõukogu 1963. aastast Pärnu rajooni koosseisu. Massiaru külanõukogu likvideeriti 1971. aastal ja selle alad liideti Häädemeeste külanõukoguga. 

## Viited
Mehikoorma külanõukogu

**Mehikoorma külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Meeksi vallas. Külanõukogu keskus asus Mehikoorma külas. 

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Mehikoorma külanõukogu 1950 septembris Räpina rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Mehikoorma külanõukoguga likvideeritud Aravu külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Rahvaste Sõpruse" ja Lenini-nimeline kolhoos ning Eesti Põllumajanduse Akadeemia Õppe- ja Katsemetskond. Külanõukogu keskus asus siis Küka külas.

1960 oktoobris liideti Mehikoorma külanõukoguga likvideeritud Parapalu külanõukogu territoorium.

Räpina rajooni likvideerimisel 1961 aprillis arvati Mehikoorma külanõukogu Tartu rajooni koosseisu.

1977. aasta seisuga oli Külanõukogu pindala oli 144 km². 

Mehikoorma külanõukogu lõpetas tegevuse 21. novembrist 1991, mil kehtestati Mehikoorma valla omavalitsuslik staatus. 12. detsembrist 1991 nimetati Mehikoorma vald ümber Meeksi vallaks.

## Viited
Meremäe külanõukogu

**Meremäe külanõukogu** oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954 Kalatškovo ja Veretino külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu pindala oli 180 km² (1977). 

## Viited
Ojandi

**Ojandi** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Ojandi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Sunduk. Veeliks Ojandi palvel kanti Ojandi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 9 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. veebruarist 1935).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

*Harald Ojandi (1901–1977), eesti arst
*Feliks Ojandi (1903–1986), eesti õigusteadlane
Sirpa Kähkönen

**Sirpa Helena Kähkönen** (sündinud 15. septembril 1964 Kuopios) on soome kirjanik ja tõlkija. Ta kirjutab peamiselt ajaloo- ja ühiskondlikel teemadel. 

Kähkönen on hariduselt ajaloolane. Loomekarjääri alustas ta noorteromaanide kirjutamisega. Neist esimene "Kuu taskussa" ('Kuu taskus') pälvis 1992. aastal riikliku laste- ja noortekirjanduse auhinna. Hiljem on ta saanud muidki kirjandusauhindu.

2014. aastast on ta Soome PEN-klubi esimees ja alates 2018. aastast Soome Kirjanike Liidu esimees.

## Teosed
### Noorteromaanid
* Kuu taskussa. Helsinki: Otava, 1991. ISBN 951-1-11911-7.
* Lukittu lähde. Helsinki: Otava, 1994. ISBN 951-1-13504-X.
### Kuopio sari
* Mustat morsiamet. Helsinki: Otava, 1998. ISBN 951-1-15619-5.
* Rautayöt. Helsinki: Otava, 2002. ISBN 951-1-18283-8.
* Jään ja tulen kevät. Helsinki: Otava, 2004. ISBN 951-1-19748-7.
* Lakanasiivet. Helsinki: Otava, 2007. ISBN 978-951-1-21326-0.
* Neidonkenkä. Helsinki: Otava, 2009. ISBN 978-951-1-23876-8.
* Hietakehto. Helsinki: Otava, 2012. ISBN 978-951-1-26320-3.
* Tankkien kesä. Helsinki: Otava, 2016. ISBN 978-951-1-29313-2.
* Muistoruoho. Helsinki: Otava, 2019. ISBN 978-951-1-33703-4. Eesti keeles Piret Saluri tõlkes "Nõmmeliivatee" (värsid tõlkinud Leelo Tungal). Koolibri, 2024.

### Muud romaanid
* Graniittimies. Helsinki: Otava, 2014. ISBN 978-951-1-28097-2. Eesti keeles Piret Saluri tõlkes "Graniitmees". Varrak, 2017. ISBN 9789985340707.
* 36 uurnaa: väärässä olemisen historia. Helsinki: Siltala, 2023. ISBN 978-952-388-186-0 Eesti keeles Piret Saluri tõlkes "36 urni. Eksimiste ajalugu". Koolibri, 2024.

### Populaarteaduslikud teosed
* Vihan ja rakkauden liekit. Kohtalona 1930-luvun Suomi. Helsinki: Otava, 2010. ISBN 978-951-1-24275-8.
* Kuopion taivaan alla. Kuopio: Kuopion isänmaallinen seura, 2011. ISBN 978-952-99511-6-1.
### Näidendid
* Helene S. - rakkaudella. Esietendus: Kuopion Kaupunginteatteri 4.9.2014.
* Palava kaupunki. Esietendus: Teater Avoimet Ovet veebruaris 2015.
Melliste külanõukogu

**Melliste külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Melliste külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Mäksa vallas. Külanõukogu keskus asus Melliste külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Melliste külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.

1954 juunis Melliste külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Mäksa külanõukoguga.

## Viited
Nõmmisto

**Nõmmisto** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Nõmmisto uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ärman, Ärmann ja Hermann. Karl-Aleksander Nõmmisto palvel kanti Nõmmisto perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 78 all (Siseministeeriumi teadaanne 26. aprillist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Nõmmisto Eestis 5 mehel ja 7 naisel.

*Ilme Nõmmisto (sündinud 1938), eesti loomakasvatusteadlane
Mustjala külanõukogu

**Mustjala külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Külanõukogu moodustati 1945 Saaremaal Mustjala vallas. Külanõukogu keskus asus Alevi külas (hilisem Mustjala alevik).

1954 liideti Mustjala külanõukoguga osa likvideeritud Pidula külanõukogu territooriumist.

1960 septembris liideti Mustjala külanõukoguga likvideeritud Võhma külanõukogu territoorium.

1972. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 232 km² ja elanike arv 1170. Külanõukogu hõlmas Mustjala aleviku ning Jauni, Järise, Kiruma, Kugalepa, Küdema, Liiküla, Liiva, Merise, Ninase, Ohtja, Paatsa, Pahapilli, Panga, Pöitse, Rahtla, Selgase, Silla, Tagaranna, Tuiu, Vanakubja ja Võhma küla.
Külanõukogu maadel tegutses Mustjala kolhoos.

## Viited
Muuga külanõukogu

**Muuga külanõukogu** oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Laekvere külanõukoguga. 

## Viited
Ojaveer

**Ojaveer** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Ojaveer (Oijaweer, Ojaweer) on antud Sangaste mõisas Sangaste kihelkonnas Tartumaal, Võru mõisas Põlva kihelkonnas ja Pindi mõisas Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Ojaveer uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Klimberg, Ojasev ja Smitt. Osvald Ojaveere palvel kanti Ojaveer perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 135 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. juulist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ojaveer Eestis 50 mehel ja 39 naisel.  

*Evald Ojaveer (sündinud 1933), eesti merebioloog
*Helle-Maire Ojaveer (sündinud 1937), eesti tehnikateadlane
*Henn Ojaveer (sündinud 1965), eesti bioloog
*Osvald Ojaveer (1906–1966), eesti põllumajandusteadlane
*Ott Ojaveer (sündinud 1965), eesti koolijuht
*Ülo Ojaveer (sündinud 1931), eesti põllumajandusteadlane
Mäksa külanõukogu

**Mäksa külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s 

Külanõukogu moodustati 1945. aastal Tartumaal Mäksa vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Mäksa asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Mäksa külanõukogu 1950 septembrist Tartu rajooni koosseisu. 

1954. aastal liideti Mäksa külanõukoguga likvideeritud Melliste külanõukogu alad. 1954. aasta seisuga tegutsesid Mäksa külanõukogu piirides V. Kingissepa nimeline, Nõukogude Armee nimeline ja Kalinini-nimeline kolhoos ning Kaagvere Lastekodu, Kastre Invaliidide Kodu ja Tartu Kliinilise Haigla Abimajand. Külanõukogu keskus asus siis Tamme külas.

1957. aastal viidi Mäksa külanõukogu keskus üle Tamme külast Melliste külla.

1977. aasta seisuga oli külanõukogu pindala oli 108 km². 

16. mail 1991 sai omavalitsusliku staatuse Mäksa vald ning Mäksa külanõukogu lõpetas tegevuse.

## Viited
Märjamaa külanõukogu

**Märjamaa külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Märjamaa külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Märjamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Märjamaa alevikus.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Märjamaa külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu.

1954. aastal liideti Märjamaa külanõukoguga likvideeritud Sipa ja Paeküla külanõukogu maad. 

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Avangardi", "Võitluse", "Punase Tähe", "Kalevipoja" ja "Tõotuse" kolhoos, Märjamaa sovhoos ja Rapla Rajoonidevahelise Loomade Varumise Kontori Märjamaa Vastuvõtupunkt.

1960. aastal liideti Märjamaa külanõukoguga likvideeritud Alaküla külanõukogu maad.

Seoses Märjamaa rajooni likvideerimisega 1962. aastal, arvati Märjamaa külanõukogu Rapla rajooni koosseisu.

1972. aasta liideti Märjamaa külanõukoguga likvideeritud Varbola külanõukogu maad. 

1973. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 398 km² ja elanike arv 3010. Külanõukogus tegutsesid Tasuja kolhoos ning Märjamaa ja Varbola sovhoos.

1976. aastal liideti Märjamaa külanõukoguga likvideeritud Velise külanõukogu maad.

14. veebruarist 1991 kehtestati Märjamaa valla omavalitsuslik staatus, millega Märjamaa külanõukogu lõpetas tegevuse.

## Viited
Nabala külanõukogu

**Nabala külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1964. 

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Tõdva vallas. Külanõukogu keskus asus Nabala-Mõisa külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Nabala külanõukogu 1950 septembris Harju rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid Nabala külanõukogu piires "Rahva Võidu", "Bolševiku" ja "Terase" kolhoos ning Raku sovhoos.

1964 novembris Nabala külanõukogu likvideeriti. Endise Kurtna ja Nabala külanõukogu territooriumil moodustati Saku külanõukogu.

## Viited
Neanurme külanõukogu

**Neanurme külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s 1945–1954. 

Neanurme külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Lustivere vallas. Külanõukogu keskus asus Neanurme külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Neanurme külanõukogu 1950 septembris Põltsamaa rajooni koosseisu.

1954 juunis Neanurme külanõukogu likvideeriti, selle territooriumist koos likvideeritud Aidu külanõukogu maadega moodustati Lustivere külanõukogu. 

## Viited
Neeruti külanõukogu

**Neeruti külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Neeruti külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Undla vallas. Külanõukogu keskus asus Neeruti külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Neeruti külanõukogu 1950 septembris Tapa rajooni koosseisu.

1954 juunis Neeruti külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Kadrina külanõukoguga.

## Viited
Mõniste külanõukogu

**Mõniste külanõukogu** oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Mõniste vallas. Külanõukogu pindala oli 199 km² (1977). 

## Viited
Mäetaguse külanõukogu

**Mäetaguse külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Mäetaguse külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Virumaa Mäetaguse valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Mäetaguse asunduses.  

Seoses valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Mäetaguse vald likvideeriti ning Mäetaguse külanõukogu territoorium arvati Jõhvi rajooni koosseisu.

1954. aasta juunis liideti Mäetaguse külanõukoguga likvideeritud Kiikla külanõukogu alad. 1954. aasta seisuga tegutsesid Mäetaguse külanõukogu piirides "21. Juuni", "Juuni Võidu" ja "Oktoobri" kolhoos.

Aastatel 1954–1960 asus külanõukogu halduskeskus Kiikla külas, 1960. aastast Mäetaguse külas. 1960 septembris liideti Mäetaguse külanõukoguga likvideeritud Pagari külanõukogu alad.

1961. aastast likvideeriti senine Jõhvi rajoon ja selle koosseisu kuulunud alad allutati Kohtla-Järve linnapiirkonnale. 1. jaanuarist 1965 arvati Mäetaguse külanõukogu Kohtla-Järve rajooni koosseisu.

18. jaanuaril 1973 avati Mäetaguse külanõukogu maadel Väike-Pungerja lähedal Estonia põlevkivikaevandus.

1977. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 269 km².

1978. aasta seisuga kuulusid Mäetaguse külanõukokku Mäetaguse alevik ning Arvila, Atsalama, Ereda, Kalina, Kiikla, Metsküla, Pagari, Rajaküla, Ratva, Tarakuse, Võide, Võrnu ja Väike-Pungerja küla.

Mäetaguse külanõukogu tegutses kuni Mäetaguse valla omavalitsusliku staatuse kinnitamiseni 9. aprillil 1992.

## Viited
Ojaveski

* **Ojaveski** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Ojaveski uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Mühlbach. 

Ludvig Ojaveski palvel kanti Ojaveski perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 117 all (Siseministeeriumi teadaanne 14. juunist 1935).

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Ojaveski Eestis 10 mehel ja 12 naisel.

## Vaata ka
* Ojaveski, küla Kadrina-Viitna maantee ääres, kuulus Kadrina kihelkonna Hõbeda mõisa koosseisu
* Ojaveski oja,  läbis Ojaveski küla, kus suubub Loobu jõkke

## Välislingid
* 
* https://arhiiv.eki.ee/dict/knr/index.cgi?Q=ojaveski&F=M&C06=et
* https://register.keskkonnaportaal.ee/register/body-of-water/-1691318670
Nissi külanõukogu

**Nissi külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.  

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Nissi vallas. Külanõukogu keskus asus Ürjaste külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Nissi külanõukogu 1950 septembris Keila rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Nissi külanõukoguga likvideeritud Turba külanõukogu ning osa Laitse külanõukogu maadest. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Kalevi" ja "Suure Tõllu" kolhoos, Saida sovhoos, Ellamaa Turbatööstus ja Riisipere Lastekodu. Külanõukogu keskus asus Ürjaste külas.

1960. oktoobrist liideti Nissi külanõukoguga likvideeritud Kernu külanõukogu territoorium, samuti osa Vasalemma külanõukogust (Riisipere sovhoosi osakonna territoorium) ning Saida sovhoosi territooriumi osad Risti, Varbola ja Loodna külanõukogust.

Seoses Keila rajooni likvideerimisega arvati Nissi külanõukogu 1962. aastast Harju rajooni koosseisu.

1972. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 408 km² ja elanike arv 4824. Külanõukogus maadel tegutsesid Haiba, Riisipere ja Saida sovhoos. 

## Viited
Nursi külanõukogu

**Nursi külanõukogu** oli 1945. a Kasaritsa vallas moodustatud külanõukogu ENSV Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960, seejärel liideti see Rõuge külanõukoguga.

## Viited

## Vaata ka
* Nursi vald (1866-1939)