open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vladimir Massorin

**Vladimir Vassiljevitš Massorin** (sündinud 24. augustil 1947 Belõis) on Venemaa erusõjaväelane, laevastikuadmiral.  

Massorin oli Venemaa mereväe ülemjuhataja 2005–2007. Enne seda oli ta Kaspia mere laevastiku juhataja 1996–2002 ja Musta mere laevastiku juhataja 2002–2005. 12. septembril 2007 vabastas president Putin ta ametist ja nimetas tema asemel sõjalaevastiku ülemjuhatajaks Vladimir Võssotski. Samal päeval läks 60-aastane Massorin pensionile.

2007. aastal sai Massorin esimese Venemaa esindajana Ameerika Ühendriikide sõjalise Legion of Merit komandöri klassi teenetemärgi teenete eest koostöö edendamisel Venemaa mereväe ning USA mereväe ja NATO vahel.

## Auastmed
### Nõukogude Liit

### Venemaa Föderatsioon
Europeana

**Europeana** (ka **Euroopa Digitaalraamatukogu**; inglise keeles *European Digital Library*, lühend **EDL**) on Euroopa Komisjoni algatusel ja toetusel loodud veebipõhine teenus, mille eesmärk on vahendada ühe portaali kaudu avalikkusele Euroopa raamatukogude, muuseumide ja arhiivide digitaalseid kogusid.

Euroopa Digitaalraamatukogu idee kasvas välja Euroopa Komisjoni infoühiskonna strateegia i2010 digitaalraamatukogude alamstrateegiast. Ametlikult teatati Euroopa Digitaalraamatukogu loomise kavastEuroopa Komisjoni 2. märtsi 2006. aasta pressiteates. Aastaks 2010 kavandati selle vahendusel kättesaadavaks teha vähemalt kuus miljonit digitaalset dokumenti.

Euroopa Digitaalraamatukogu loomisel kasutatakse ära The European Library organisatsiooni ja tehnilist infrastruktuuri, mis on välja arendatud Euroopa Komisjoni toetusel rahvusraamatukogude poolt.

Esimene projekt Euroopa Digitaalraamatukogu arendamiseks kestis juulist 2007 veebruarini 2009 ja kandis nime EDLnet. Tegemist oli üle-euroopalise temaatilise võrgustikuga, mida rahastati Euroopa Liidu eContentplus programmi vahenditest. Projekti raames valmis novembriks 2008 Euroopa Digitaalraamatukogu teenuse esimene prototüüp.

Detsembris 2007 lepiti kokku, et Euroopa digitaalraamatukogu prototüüp hakkab kandma nime **Europeana**. Selle prototüübi esimest maketti esitleti 1. veebruaril 2008 Frankfurdis toimunud konverentsil "One more step towards the European digital library". Prototüübi avas avalikuks kasutamiseks 20. novembril 2008 Brüsselis Euroopa Komisjoni infoühiskonna- ja meediavolinik Viviane Reding.

Veebruaris 2009 loodud uue temaatilise võrgustiku Europeana v1.0 raames, mida rahastab samuti Euroopa Komisjoni eContentplus programm, luuakse kahe aasta jooksul Europeana täisfunktsionaalne teenus.

Euroopa Digitaalraamatukogu arendamiseks on moodustatud juhtivate mäluasutuste esindajatest koosnev Euroopa Digitaalraamatukogu Sihtasutus (*European Digital Library Foundation*). Seda juhib Saksa Rahvusraamatukogu direktor Elisabeth Niggemann.

Eestist osaleb Euroopa Digitaalraamatukogu arendamises Eesti Rahvusraamatukogu.

## Välislingid
* Europeana
* José Manuel Barroso: uus kultuurivärav – digiraamatukogu Europeana, Postimees, 20. november 2008
* Europeanast Euroopa Komisjoni veebilehel
Gaeli sportmängud

**Gaeli sportmängud** on traditsioonilised spordialad, mida mängitakse peamiselt Iirimaal. Kaks kõige populaarsemat spordiala on gaeli jalgpall ja hurling. *[[Rounders]]* ja Gaeli käsipall on tuntavalt vähem populaarsed. Gaelic Athletic Association (GAA) korraldab kõike, mis on seotud nende nelja spordialaga. 

19. sajandi lõpuks olid kõik gaeli mängud väljasuremise ohus, kuid GAA sihikindel tegutsemine tõi pöörde. Kõik ülejäänud gaeli sportmängud on peaaegu unustatud ja välja surnud. Vähesel määral mängitakse veel ka ''road bowling''ut.

## Gaeli jalgpall

Gaeli jalgpalli mängitakse kahe 15-liikmelise meeskonna vahel, ristkülikukujulisel muruväljakul, kus väljaku mõlemas otsas on H-kujulised väravad. Mängijate peamine eesmärk on lüüa või visata pall vastaste väravasse. Võidab see meeskond, kellel on mängu lõpus rohkem punkte. Omapärane mäng, mis on segu jalgpalli ja käsipalli elementidest.

## Hurling

Hurling on vana gaeli sportmäng, mida mängitakse keppide ja palliga. Väidetavalt arvatakse hurling olevat kõige kiirema tempoga väljakuspordiala. Hurlingut mängitakse kahe 15-liikmelise meeskonna vahel, ristkülikukujulisel muruväljakul, kus väljaku mõlemas otsas on H-kujulised väravad. Mängijate peamine eesmärk on saada väike pall vastaste väravasse, kasutades selleks kirvekujulisi puidust keppe. Võidab see meeskond, kellel on mängu lõpus rohkem punkte.

## ''Rounders''

*Rounders*it mängitakse palli ja kurikatega. See on kõige väiksema populaarsusega gaeli sportmäng. Oma olemuselt meenutab mäng pesapalli.

## Gaeli käsipall

Gaeli käsipall on mäng, kus kaks mängijat löövad kätega palli vastu seina nii, et vastasel oleks seda võimalikult raske tagasi lüüa. Mäng sarnaneb väga Ameerika käsipalliga.
Jussi Pajunen

**Jussi Ilmari Pajunen** (sündinud 5. septembril 1954 Helsingis) on Soome poliitik. Ta oli Helsingi linnapea alates 7. juunist 2005 kuni 1. juunini 2017. Kuulub Rahvuslikku Koonderakonda.

Ta on lõpetanud Helsingi Kaubanduskõrgkooli.

## Tunnustus
*Valge Roosi ordeni
*2007 Valgetähe III klassi teenetemärk
*2011 Aalto ülikooli kaubanduskõrgkooli audoktor
*2017 Tallinna raemedal
Vallila

**Vallila** on linnaosa Helsingi kesklinna põhjaosas. See piirneb lõunas Kallio linnaosaga.

Vallilasse kuulub ka 1910–1927 rajatud ja 1980. aastail renoveeritud Puu-Vallila puumajade asum.

Vallilas asub postkontor (Hämeentie 103). Vallila sihtnumber on 00550 HELSINKI.

## Viited

## Välislingid
Veracruzi osariik

**Veracruzi osariik**, ametlikult *Veracruz de Ignacio de la Llave* ja täisnimega **Veracruz de Ignacio de la Llave vaba ja suveräänne osariik** (*Estado Libre y Soberano de Veracruz de Ignacio de la Llave*), on Mehhiko osariik. Paikneb Mehhiko lahe rannikul.

Osariik asub Mehhiko idaosas ning piirneb Tamaulipase, San Luis Potosí, Hidalgo, Puebla, Oaxaca, Chiapase ja Tabasco osariikidega. Veracruz on jagatud 212 vallaks ning selle pealinn on Xalapa.

Veracruzil on pikk Mehhiko lahe rannajoon, mis annab osariigile strateegilise tähtsuse nii majanduslikult kui kultuuriliselt. Osariik on tuntud oma etnilise ja põlisrahvastest koosneva mitmekesise elanikkonna poolest. Veracruz'i köök peegeldab erinevaid kultuurilisi mõjutusi, mis on kujunenud tänu sadamalinna Veracruzi tähtsusele rahvusvahelises kaubanduses ja rändevoogudes.

Lisaks pealinnale kuuluvad osariigi suuremate linnade hulka ka Veracruz, Coatzacoalcos, Córdoba, Minatitlán, Poza Rica, Boca del Río ja Orizaba.

## Ajalugu

Veracruzi osariik on loodud 1824. aastal.

## Haldusjaotus

Veracruzi osariik on jagatud 212 kohalikuks omavalitsusüksuseks. Suuremad linnad on Veracruz ja Xalapa.

## Välislingid

* Veracruzi osariigi koduleht
Siirdeveed

**Siirdeveed** ehk **üleminekuveekogud** on mere või ookeani läheduse tõttu madala soolsusega jõesuulähedased pinnaveekogud, mis on tugevasti mõjutatud mageveevoolust. 

Siirdeveteks on näiteks Maracaibo järv Lõuna-Ameerika põhjaosas, mis on ühendatud kitsa ja madala väina kaudu Venezuela lahega. Maracaibo järv saab oma veed paljudest ojadest ja jõgedest, suurim neist on Catatumbo jõgi.
Venemaal on sarnane Lipovskoje järv Leningradi oblasti Kingissepa rajoonis Kurgolovo  poolsaarel Eesti–Vene piiri lähedal.

## Vaata ka
*Estuaar
*Riimvesi
Dražee

**Dražee** (prantsuse keeles *dragée*) on ümar kompvek või ravimpill. Tavaliselt on dražeed värvilised ja pealt kaetud magusa glasuuriga.

Meditsiinis kasutatakse dražeed mõnede ravimite seespidise manustamise hõlbustamiseks. Dražeede valmistamisel kaetakse suhkrugraanulid paljukordselt ravi- ja abiainetega. Dražeedes on raviained kaetud kattekihiga, mis maskeerib nende maitse või kaitseb neid maomahla eest.
Cool Vibes

**"Cool Vibes"** on laul, millega eesti ansambel Vanilla Ninja esindas Šveitsi 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laul saavutas lauluvõistlusel 8. koha.

Laulu on kirjutanud David Brandes, Jane Tempest, John O'Flynn ja Bernd Meinunger. Autorite osas on erinevad allikad eri arvamusel nii sõnade kui viisi osas. Sõnade autoriks on pakutud ka Katrin Siskat.

## Lood
#"Cool Vibes" (Radio Edit) – 4:05
#"Cool Vibes" (Classical Version) – 4:04
#"Cool Vibes" (Extended Version) – 6:33
#"Cool Vibes" (Eurovision Version) – 3:00

## Välislingid
*Laulu sõnad
*Muusikavideo YouTube'is
International University Audentes

**International University Audentes** ('rahvusvaheline ülikool Audentes', lühend IUA; varem *Audentese Ülikool* ja *International University Concordia Audentes*) oli eraülikool, mis asutati 1995. aastal Tallinnas. 2008. aastal liitus Audentes Tallinna Tehnikaülikooliga ning sellest sai TTÜ majandusteaduskonna struktuuriüksus.
 
1995. aastal alguse saanud ülikool kasvas suurimaks eraülikooliks Eestis. 2006. aasta kevadel oli selles üle 2300 üliõpilase 30 riigist, õppejõude 12 riigist ning õppetöö toimus inglise, eesti ja vene keeles. Ülikoolis oli kolm teaduskonda: sotsiaal- ja humanitaarteaduskond, õigusteaduskond ja ärikool. Audenteses anti bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõpet. 2006. aasta suvel loodi ülikooli juurde College of International University Audentes, kus pakuti rakenduskõrgharidust liikumise ja spordi erialal.

2003. aasta suvel ühines Audentese Ülikooliga Concordia Rahvusvaheline Ülikool Eestis. Ühinemise järel kasutati mõnda aega nime International University Concordia Audentes. 2006. aastal võeti kasutusele uus nimi International University Audentes. Samal aastal avati eestikeelne päevane õpe (seni toimus eestikeelne õpe vaid kaugõppena).

Tallinna Tehnikaülikooli ühinemise järel 2008. aastal jätkas Audentes 2009. aastani tegevust senise nime all samas vormis, säilisid erialad, õppevormid, -keeled ning asukoht Tallinnas Tondi 55 paiknevas õppehoones. Hiljem loodi IUA õigusteaduskonna baasil TTÜ sotsiaalteaduskonna õiguse instituut, osa õppetegevust integreeriti ärijuhtimise ja rahvusvaheliste suhete õppekavadesse TTÜ majandusteaduskonnas.

## Viited
Meetaimed

**Meetaimed** (ka **korjetaimed**) on taimed, millelt mesilased korjavad nektarit, lehemett, õietolmu ja taimepungadelt ainet, millest nad valmistavad taruvaiku.
 
## Tähtsamad meetaimed Eestis
Meetaimed on järjestatud korjeaja järgi alates varasemast.

Meeproduktiivsus on hinnanguline suurus ja oma raskestimõõdetavuse tõttu võib see erineda olenevalt andmete päritolu allikast. See sõltub palju aastast ja taimede kasvukohast ning seda mõjutab näiteks aasta keskmine õhutemperatuur, õhuniiskus, mullaniiskus, päikesevalguse hulk, taimede kasvukoha mullastik ja spetsiaalselt külvatud korjetaimede puhul ka külviaeg ning muud tegurid.

## Vaata ka
*Mesi
*Mesindus
*Nektar
*Peakorje
*Putuktolmlemine

## Viited
Peakorje

**Peakorje** (ka peameekorje) on mesilaste korjeperiood, mille käigus kogub mesilaspere oma põhilise meetagavara.

Taru kaal tõuseb sel perioodil ööpäevas rohkem kui 2 kg.

Sellel korjeperioodil on mesilastele iseloomulik väljalennu varane algus ja pikk kestus. Mesilased saabuvad tarru tagasi raske koormaga, mistõttu on nende tagakeha allapoole vajunud. Õhtusel ajal kostab tarust tugevat suminat ja varahommikul on lennulaud niiske tarust väljaaurutatud veeaurust.

Kuna peakorje ajal ei ole mesilastel enam eriti aega kärgi ehitada, peaks tarus leiduma piisavas koguses varukärgi.

## Vaata ka
*Elatuskorje
*Korjemaa
*Meetaimed
*Produktiivkorje

## Välislingid
*Peakorje Mesindusleksikon
Monroe doktriin

1823. aasta detsembris deklareeris uus USA president James Monroe oma läkituses Kongressile, et Ühendriigid on vastu igasugusele Euroopa võimu edasisele laienemisele Ameerikas. Seda pöördumist on hakatud nimetama **Monroe doktriiniks**.

## Monroe doktriin (1823)

Ameerika mandreid .... ei tohi enam kunagi käsitada kui mõne Euroopa riigi koloniaalobjekti.
Me suhtume igasse nende katsesse laiendada oma poliitilist võimu siinse poolkera mis tahes osas kui ohtu meie rahule ja julgeolekule.
Me pole kunagi sekkunud ega kavatse sekkuda ühegi Euroopa riigi koloniaal- või mõjualade jagamisse. Kuid nende riikide puhul, kes on end iseseisvaks kuulutanud ja omariiklust säilitada suutnud ning kelle iseseisvust ka meie oleme tunnustanud, ei saa me lubada ühegi Euroopa võimu vahelesegamist nende allasurumiseks või muul viisil nende sõltumatuse kahjustamist, ka suhtume sellesse kui avalikku vaenuakti Ühendriikide vastu.
Missouri kompromiss

**Missouri kompromiss** oli 1819. aastal USA-s vastu võetud otsus Missouri ja Maine'i osariigi vastuvõtmise kohta uniooni liikmeks.

1819. aastal tuli senatis päevakorda Missouri osariigi vastuvõtmine Ameerika Ühendriikide koosseisu. Kuna senatis oli orjapidamist ja vabade osariikide esindajaid võrdselt, siis otsustati tasakaalu säilitamiseks sõlmida kompromiss: korraga võeti vastu kaks osariiki, üks vaba ja teine orjanduslik. Lisaks orjanduslikule Missourile sai Ameerika Ühendriikide liikmeks ka orjapidamist mittelubav Maine. Samuti määrati kindlaks orjuse eraldusjoon – 36º30' põhjalaiust pluss Missouri osariik. Lõuna poole jäävatest aladest pidid saama orjapidamist sallivad osariigid, põhja poole jäävatest seda mitte lubavad osariigid.
Vladimir Võssotski (admiral)

**Vladimir Võssotski** (*Владимир Сергеевич Высоцкий*; 18. august 1954 Komarno Lvivi oblast – 5. veebruar 2021 Moskva) oli Venemaa sõjaväelane, admiral. 

Ta lõpetas Sevastopolis Musta mere kõrgema mereväekooli 1976. aastal ja teenis seejärel Vaikse ookeani laevastikus. 1999. aastal lõpetas Venemaa kindralstaabi akadeemia. 

2004–2005 oli Võssotski Balti laevastiku juhataja asetäitja, 2005–2007 Põhjalaevastiku juhataja. 2006. aastal sai ta admirali auastme. 

12. septembril 2007 nimetati ta Venemaa sõjalaevastiku ülemjuhatajaks. Venemaa president Dmitri Medvedev vabastas Võssotski mereväe juhataja kohalt 2012. aasta mais. 

## Tunnustus
*Venemaa Föderatsiooni teeneline sõjaväespetsialist
EDL

**EDL** on lühend, mis võib tähendada: 
* **[[Eesti Demokraatlik Liikumine]]**
* **[[Eesti Demokraatlik Liit]]**
***[[Eesti Disainerite Liit]]**
* **[[Europeana|Euroopa Digitaalraamatukogu]]**
Mesinduse mõisteid

''Siin on loetletud mesinduse mõisteid.
 

## E
*Eesti taru
*elatuskorje

## K
*kaanetuskahvel
*kong
*korjemaa
*korpustaru
*kärg
*kärjekann
*kärjepõhi

## L
*Langstrothi taru
*lesk

## M
*magasin
*magasiniraam
*meejaht
*meeproduktiivsus
*meetaimed
*meevurr
*mesi
*mesilasema
*mesilasmürk
*mesilaspere
*mesilassülem
*mesilasvaha
*mesindus
*mesinik
*metsmesindus

## N
*nektar

## P
*paarituslend
*peakorje
*pereheitmine
*produktiivkorje

## R
*raam

## S
*suhkrustumine
*suir
*suitsik
*suitsulõõts
*sülemikast

## T
*taru
*tarutuur
*taruvaik
*tolmeldamine
*töömesilane

## V
*varroatoos

## Õ
*õietolm
Liitsed minevikuajad

Liitsed minevikuvormid on võrreldes lihtminevikuga keerukamad nii sisult kui vormilt. Liitvorm on ebamäärasem ega eelda sündmuste toimumisaja täpsustamist. Kõigi minevikuaegadega saab edasi anda seda, et tegevus toimub minevikus. Seda millisest vaatepunktist minevikus toimuvat sündmust käsitleda valib kõneleja. Kas öelda: *Luuletuse kirjutas Minna Maasikas* või *Luuletuse on kirjutanud Minna Maasikas*.

Bernard Comrie eristab nelja põhilist perfekti kasutustüüpi:
*tulemusprefekt - minevikusündmus väljendub olevikus ilmneva tagajärje kaudu
Indrek Visnapuu *on teinud* head tööd Eesti järelkasvukoondisega.

*kogemusprefekt - võtab kokku pikema aja jooksul toimunu
Ta *on mänginud* mitmes Euroopa tippklubis.

*kuuma uudise prefekt - uudislik sündmus, mis on äsja juhtunud
Marko Asmer *on allkirjastanud* testisõitja lepingu.

*kestva oleviku prefekt - mineviku olukord kestab edasi olevikus
Me *oleme* BSBC noorteturniiri *korraldanud* juba neli aastat.

## Vaata ka
*Minevik (keeleteadus)
*Öeldis
Suvi (Luts)

**"Suvi"** on Oskar Lutsu lühiromaan, "Kevade" järg, mis ilmus esmatrükis 1918–1919.

Raamatu põhjal valmis 1976. aastal Arvo Kruusemendi film, mis kannab samuti pealkirja "Suvi".

## Sisu
"Kevade" lõpust on möödunud 6–7 aastat. Tuttavad tegelased on jõudnud mehelemineku- või naisevõtuikka. Teose põhiraskus koondub Joosep Tootsi ümber, kes saabub pärast pikka teenistust Venemaalt tagasi kodutallu Ülesoole ning hakkab mahajäänud talu üles ehitama. Tootsi ning endise kooliõe Raja Teele vahel tärkab armuleek, ent Teelet ihaldab võluda ka rätsepmeister Kiir. Ta on valmis senise elukutse nurka viskama ning põllumeheks hakkama, kuna see on Teele tingimus. Asjast ei tule aga midagi välja ning pärast vastastikuseid vingerpusse väljub "duellist" võitjana Toots.
Arvi Haak

**Arvi Haak** (sündinud 26. jaanuaril 1978) on eesti arheoloog.

Ta lõpetas 2001. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ajaloo eriala. 2010. aastal omandas ta Tartu Ülikoolis eksternina teadusmagistrikraadi, tema töö pealkiri oli "Viljandimaa linnuste kedrakeraamika hilisrauaajal (11. sajand – 13. sajandi algus)" ja juhendaja Heiki Valk.

Haak on uurinud Eesti muinas- ja keskaegseid linnuseid ning keskaegseid linnu, eriti Viljandit. Ta töötab alates 2006. aastast Tartu Linnamuuseumis arheoloogiaosakonna juhatajana, 2004–2006 töötas teadurina Viljandi Muuseumis.

## Välislingid
*
Airi-Alina Allaste

**Airi-Alina Allaste** (sündinud 1. augustil 1967 Tallinnas) on eesti sotsioloog. 

2006. aastal kaitses ta Helsingi Ülikoolis doktoritöö "Drug Cultures in Estonia – the contexts, meanings and patterns of illicit drug use".

Ta on alates 2008. aastast Tallinna Ülikooli sotsioloogiaprofessor. Ta on ka Tallinna Ülikooli Rahvusvaheliste ja Sotsiaaluuringute Instituudi direktor ning elustiilide uurimise keskuse juhataja.

Allaste peamised uurimisvaldkonnad on noorsoosotsioloogia, uimastitarvitajad Eestis ja subkultuurid.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 100 häält ning ei osutunud valituks.

## Raamatuid
* "Ökokogukonnad retoorikas ja praktikas". Toimetaja Airi-Alina Allaste. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2011, 349 lk; ISBN 9789985587126.
* "Subkultuurid. Elustiilide uurimused". Koostanud Airi-Alina Allaste. Autorid: Airi-Alina Allaste, Peeter Vihma, Pirjo Turk, Lii Araste, Maarja Kobin, Madis Altermann, Lee Maripuu, Rene Mäe, Maarin Ektermann, Hannaliisa Uusma ja Kadri Ann Salla. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2013, 398 lk; ISBN 9789985587676.

## Välislingid

*
* "Airi-Alina Allaste kaardistas mahemõtlemise Tegija" Eesti Ekspress, 5. juuni 2011
* "Noor, haritud ja töötu?" EPL, 12. jaanuar 2013
Concordia Rahvusvaheline Ülikool Eestis

**Concordia Rahvusvaheline Ülikool Eestis** oli 1992. aastal asutatud Eesti ülikool, mis 2003. aasta suvel ühines Audentese Ülikooliga.

Ühinemise tulemusena tekkis ingliskeelse õppega International University Concordia Audentes.

Alates 2006/2007 õppeaastast läks kogu ülikool üle ühisele nimele International University Audentes.

## Viited
Porijärv

**Porijärv** (ka *Põrja Porijärv, Põrja järv, Kulijärv, Kullijärv*) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Purtsi külas.

Porijärv on 16,4 hektari suurune. Ta on Sauniku oja pidi ühendatud Väikese Emajõega.

## Välislingid
*
Kullijärv

**Kullijärv** on mitme Eesti veekogu nimi:
*Kullijärv ehk Porijärv
*Kullijärv (Harju maakond)
*Kullijärv ehk Venejärv

## Vaata ka
*Kulli järv
Mundo de Fieras (2006)

**"Meeletu armastus"** (originaalpealkirjaga "Mundo de Fieras" ) on Mehhiko seebiooper.

## Sisu

Lugu kaksikvendadest Demiánist ja Gabrielist, kes lahutati kohe pärast sündi ning kelle elud on läinud täiesti erinevat rada. Gabrieli lapsendas jõukas pere, kuid Demián sai tunda vaesust ja hüljatust. Kui vennad lõpuks kohtuvad, hakkab Demián Gabrieli kohutavalt vihkama ning tema eesmärk on oma vend hävitada.

## Osatäitjad

## Välislingid
* Ametlik veebileht
Ericsson

**Ericsson** (*Telefonaktiebolaget L. M. Ericsson*) on Rootsi juhtiv telekommunikatsiooniettevõte. Selle peakorter asub Stockholmi Kista linnaosas.

Ettevõtte asutas 1876. aastal telegraafivarustuse remonditöökojana Lars Magnus Ericsson.

Tallinnas asub mobiiltelefonivõrkude tarbeks võrguseadmeid tootev Ericssoni tehas (Ericsson Eesti AS).

1. oktoobril 2001 liitus Ericssoni mobiilitelefone tootev üksus ettevõttega Sony ja ühisettevõte hakkas kandma nime Sony Ericsson. 2012. aastal ostis Sony Ericssoni osaluse välja ja sai ettevõtte ainuomanikuks; ettevõtte nimi on sestpeale Sony Mobile Communications AB. 

## Välislingid

*http://www.ericsson.com/
Meeproduktiivsus

**Meeproduktiivsus** on taimede võime eritada nektarit putukate ligimeelitamiseks. Meeproduktiivsust väljendatakse ühe hektari kohta kilogrammides.

Taimede meeproduktiivsus erineb liigiti. Näiteks hariliku võilille meeproduktiivsus on 20 kg/ha, kuid ussikeele meeproduktiivsus on 400–500 kg/ha.

Meeproduktiivsus on võrdlemisi raskestimääratav suurus ja seetõttu võivad andmed erinevate meetaimede nektarierituse kohta tugevalt kõikuda. See sõltub palju aastast ja taimede kasvukohast ning seda mõjutab näiteks aasta keskmine õhutemperatuur, õhuniiskus, mullaniiskus, päikesevalguse hulk, taimede kasvukoha mullastik ja spetsiaalselt külvatud korjetaimede puhul ka külviaeg ning muud tegurid.

## Vaata ka
*Meetaimed
*Mesindus
Eldar Efendijev

**Eldar Efendijev** (aserbaidžaanipäraselt **Eldar Əfəndiyev**; sündinud 29. juunil 1954 Tallinnas) on aseri päritolu Eesti poliitik.

## Haridus
Ta lõpetas Narva 6. Keskkooli 1971 ning Herzeni-nim Leningradi Riikliku Pedagoogikainstituudi ajaloo erialal 1976.

## Töökäik
Efendijev töötas tehases Baltijets treialina 1971–1972 ning Narva muuseumis teadurina 1976–1978, filiaali juhatajana 1978–1979 ning direktorina 1979–1999 ja 2001–2002. 

## Poliitiline tegevus
Efendijev on Eesti Keskerakonna liige alates 1997. Ta oli Narva Linnavolikogu liige 1996–1999, 2001–2002 ning Narva linnapea 1999–2000. Efendijev oli X, XI Riigikogu ja XII Riigikogu liige.

Ta oli rahvastikuminister Siim Kallase valitsuses 2002–2003.

## Tunnustus
*Riigivapi IV klassi teenetemärk 2006
*Aserbaidžaani orden Sõprus («Dostluq» Ordeni) 2011

## Viited
Niesky

**Niesky** on väikelinn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. 2008. aastani oli Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi halduskeskus.


Niesky_town_hall.jpg| 
Niesky_public_library.jpg| 
Niesky_Raschkehaus.jpg| 
Niesky_Christophstr_11.jpg| 
Niesky_Christophstr_12.jpg| 


### Linnaosad
Niesky koosneb järgmistest osadest: Kosel (sorbi *Kózło*), Stannewisch (*Stanojšćo*), Ödernitz ja See (*Jězor*).

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Canada Place

**Canada Place** on hoone Kanadas Vancouveris. Asub Burrardi fjordi kaldal. Hoones asuvad muu hulgas Vancouveri konverentsi- ja messikeskus, Vancouveri World Trade Centre, Pan Pacific hotell ja IMAX 3D-kino. Hoones on ka Vancouveri peamine kruiisilaevade terminal. 

Canada Place ehitati Expo 86 jaoks Kanada paviljonina. See on oma tuntud purjesid meenutava välimusega. Hoone arhitekt oli Eberhard Zeidler.

## Välislingid
Ta‘izz

**Ta‘izz** on linn Jeemenis, Ta‘izzi kubernerkonna keskus. Asub Jeemeni mägismaal 1370 m kõrgusel. Ta‘izz on elanike arvult Jeemeni teine linn.

Aijubiidide ja rasuliidide ajal oli Ta‘izz Jeemeni pealinn. 16. sajandil vallutasid linna osmanid. Aḩmad ibn Yaḩyā valitsusajal 1948–1962 oli Ta‘izz Põhja-Jeemeni pealinn.

Ta‘izz on Jeemeni kohvitootmise keskus.

Linnas on rahvusvaheline lennujaam.

## Välislingid
Harry S. Truman (laev)

**USS Harry S. Truman** (CVN-75) on Ameerika Ühendriikide sõjalaevastiku kaheksas Nimitz-klassi lennukikandja.

See ehitati 1993–1996 Northrop Grumman Newport Newsi laevatehases. 2003. aastal osales ta Iraagi sõjas.

Laeva kodusadam on Norfolki mereväebaas USA Virginia osariigis.

Lennukikandja on nime saanud president Harry S. Trumani järgi.

USS Harry S. Trumanile mahub kuni 90 lennukit või helikopterit. Relvastusse kuulub kaks Sea Sparrow õhutõrjeraketti, kaks RIM-116 Rolling Airframe Missile õhutõrjeraketti ja Phalanx CIWS õhutõrjesüsteem.

Jõuallikateks on kaks tuumareaktorit.

Laeva ehituskulud olid umbes 4,5 miljardit dollarit.

## Laeva üldandmed
*Pikkus: 333 m
*Laius: 76,8 m
*Veeväljasurve: 101 000 t
*Kiirus: 30 sõlme

## Välislingid
*USS Harry S. Trumani koduleht
*http://www.navy.mil./local/cvn75/
*
Taranto

**Taranto** (ladina keeles *Tarentum*) on sadamalinn Itaalias Apuulia maakonnas, Taranto provintsi halduskeskus. See asub Taranto lahe ääres.

Taranto on tähtis kauba- ja sõjasadam.

Taranto nimest pärinevad sõnad "tarantel", "tarantism" ja "tarantella". 

## Ajalugu

Taranto kohale rajasid Spartast pärit kreeka kolonistid 8. sajandil eKr koloonia nimega **Taras** (Τάρας). Linn sai tuntuks oma rikkuse poolest ja kujunes Magna Graecia keskuseks. Aastal 272 eKr vallutasid linna Rooma väed. Roomlased panid linnale uue nime – **Tarentum**.

Hiljem valitsesid Taranto üle üksteise järel idagoodid, Bütsants, Põhja-Aafrika saratseenid ja Robert Guiscardi normannid, kes vallutasid Lõuna-Itaalia.

## Viited

## Välislingid
*Taranto valla koduleht (itaalia keeles)
Toomas Frey

**Toomas Frey** (13. detsember 1937 Põltsamaa – 23. september 2020 Tartu) oli eesti ökoloog, geobotaanik ja metsateadlane. Aastatel 1990–1991 oli ta keskkonnaminister.

## Elukäik ja teadustöö
1961. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajandusinsenerina. 1968. aastal kaitses ta bioloogiadoktori väitekirja.

Aastatel 1961–1963 ja 1966–1983 töötas ta ENSV Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudis. 1979. aastal sai temast professor. Aastatel 1983–1990 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli ja 1991–1993 Tartu Ülikooli ökosüsteemide labori juhataja. 1995–2003 oli Frey Eesti Maaülikooli korraline professor, 2003. aastast emeriitprofessor. 

Ta oli aastatel 1988–1990 Eesti Rohelise Liikumise esimees. 

Aastatel 1990–1991 oli ta Eesti keskkonnaminister, 1990–1992 Eesti Kongressi ja Eesti Komitee liige. 

Ta oli Eesti Ökoloogiakogu juhatuse esimees ja üks asutajaid, TA Looduskaitse Komisjoni liige, Eesti Ökoloogiakonverentside ja Ökoloogiapäevade initsiaator ja peamisi korraldajaid. 

Tema algatusel rajati Vooremaa metsaökoloogia jaam. 

Ta on uurinud produktsioonibioloogiat, ökoloogia teoreetilisi ja keskkonnakaitse praktilisi küsimusi.

## Artikleid
*Pilk üle Carl Linné koduläve. Eesti Loodus, 5/2007
*Olukord metsanduses tekitab kõhedustunde. Maaleht, 3. veebruar 2017
*Ökoloog ja metsateadlane Toomas Frey riigikogus: meie metsanduse olukord on keeruline ja murettekitav. Pealinn, 13. aprill 2017

## Tunnustus
*1987 Eesti Eluteaduse Hoidja
*1987 Suur looduskaitsemärk 
*1988 Karl Ernst von Baeri mälestusmedal 
*2003 Eesti Looduseuurijate Seltsi auliige
*2006 Eesti Maaülikooli teenetemedal

## Pere
Tema abikaasa oli Jane Frey.

## Kirjandus
*Kalevi Kull, Andres Koppel (toim). Vooremaa metsaökoloogia jaam ja Toomas Frey. Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus, 2017. [Sisaldab T. Frey bibliograafia]
*Andres Põld. Metsateadlane Toomas Frey: me oleme oma metsa juba seitse aastat ette ära raiunud!. Õhtuleht, 5. märts 2018 (intervjuu)
Vilma Kuusk

**Vilma Kuusk** (9. veebruar 1931 Kilingi-Nõmme - 9. aprill 2024 Pärnu-Jaagupi) oli eesti botaanik. 

## Elukäik
1946–1950 õppis Pärnu Lydia Koidula nimelises 2. keskkoolis. Aastal 1955 lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia alal. Bioloogiakandidaat 1964 (TRÜ), väitekiri: "Eesti NSV ristõielised (*Cruciferae* B. Juss.)." Seejärel töötas õpetajana Jõgeva keskkoolis (1955–1957).

Aastast 1957 töötas EPMÜ Zooloogia ja Botaanika Instituudis: 1957–1960 aspirant, 1960–1980 nooremteadur, 1981–1992 vanemteadur, 1992–2003 (pensionile jäämiseni) vanemkuraator.

## Teadustöö
Ta on peamiselt uurinud Eesti ja Läänemere maade floorat ning koostanud Eesti floora ülevaateid ja määrajaid. Osalenud "Eesti NSV floora", "Eesti punase raamatu", "Läänemeremaade punase raamatu", "Euroopa floora atlase" koostamisel. Tema kaasautorlusel, koostamisel ja toimetamisel ilmus kolmeköiteline "Balti floora" (Flora of the Baltic Countries, 1. kd 1993, 2. kd 1996, 3. kd 2003). Õpetanud Tartu ülikoolis kaitstavate taimede kursust. Avaldanud 66 teaduslikku ja aimeartiklit. Käinud ekspeditsioonidel Baltikumis, Vene keskmustmullavööndis, Karpaatides, Turkmeenias, Koola poolsaarel, Skandinaavias jm.

## Teoseid
*"Umbrohud ja prahitaimed". Valgus. Tallinn 1984

## Viited

## Välislingid
*
Silvi Salupere

**Silvi Salupere** (kuni 1962 **Silvi Tungal**; sündinud 11. mail 1956 Jermakovskoje rajoonis Krasnojarski krais Vene NFSV-s) on eesti kultuurisemiootik.

Ta sündis küüditatute perekonnas.

1974. aastal lõpetas ta Tartu 1. Keskkooli ja 1979 Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna vene filoloogia erialal tööga "К вопросу о точности перевода" ("Tõlke täpsusest"; juhendaja Peeter Torop). 

Aastatel 2004–2012 oli ta Tartu Ülikooli semiootika osakonna doktorant. Ta kaitses 2018. aastal samas doktoriväitekirja "О метаязыке Юрия Лотмана: проблемы, контекст, истоки" ("Juri Lotmani metakeelest: probleemid, kontekst, allikad"; juhendaja Irina Avramets) ja sai doktorikraadi.

1981. aastast on ta pidanud loenguid Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna / Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna vene filoloogia osakonnas ja 1994. aastast semiootika osakonnas. Ta töötab alates 2001. aastast filosoofiateaduskonna semiootika osakonnas (assistent, toimetaja ja lektor) Peamised loengukursused on olnud sissejuhatus semiootikasse, semiootika ajalugu ja semiootika koolkonnad.

Ta on olnud "Tartu Semiootika Raamatukogu" (1998–) ja Acta Semiotica Estica (2005–), samuti mitme raamatu ("Tartu-Moskva semiootikakoolkonna mõistesõnastik", 1999, jms) toimetaja. 

## Teadustöö
Tema peamised uurimisvaldkonnad on semiootika teooria, metodoloogia ja ajalugu, tähendusloome, semiootilise kultuurianalüüsi transdistsiplinaarne metodoloogia ja Tartu-Moskva koolkonna semiootika.

## Teoseid
Üle 20 teaduspublikatsiooni.
*Übersetzung tabuisierter Lexik. Am Beispiel einer Novelle von Peeter Sauter. // Körpertabus und Umgehungsstrategien. Berlin 2005
*Semiotics has no beginning (kaasautorid P. Torop, K. Kull). // J. Deely. Basics of semiotics. Tartu 2005
*Text transfer and a configuration of the cultural field (kaasautor M. Grišakova). // Different Inputs – Same Output?: Autonomy and Dependence of the Arts under Different Social-Economic Conditions: The Estonian Example. Maastricht 2006
*Semiootika teadusena. // Teaduse uuringud: eesmärgid ja meetodid. Tartu 2007
*Понятие "перевод" в трудах Юрия Лотмана. // Sign Systems Studies 36 (2008) 2

## Liikmesus
*1999 Eesti Semiootika Seltsi asutajaliige, 2004. aastast juhatuse liige

## Tunnustus

* 2011 Tartu Ülikooli aumärk
* 2016 Tartu Ülikooli medal

## Isiklikku
Tema ema oli Malle Salupere ja õde on Lea Leppik.

## Viited

## Välislingid
*Silvi Salupere TÜ kodulehel
*
Ester Bardone

**Ester Bardone** (kuni oktoober 2012 **Ester Võsu**, sündinud 24. juulil 1975) on eesti etnoloog, Tartu Ülikooli etnoloogia lektor. 

Ta lõpetas 2000. aastal Tartu Ülikooli kirjanduse ja rahvaluule erialal.

2013. aastal kaitses ta doktoritöö "Mu talu on mu lava: etenduslik perspektiiv maaturismi ja külalismajanduse teenustele Eestis" (inglise keeles "My Farm is My Stage: A Performance Perspective on Rural Tourism and Hospitality Services in Estonia").

Tema peamised uurimisvaldkonnad on toidukultuur, kultuuripärand ja maaturism. 

## Tunnustus
*2006 – Juri Lotmani stipendium
*2024 – Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
*
Riste Keskpaik

**Riste Keskpaik** (sündinud 6. jaanuaril 1978) on eesti semiootik, kelle uurimisvaldkonnaks on ökoloogia ja semiootika kokkupuuteala.

## Tunnustus
*2005 Juri Lotmani stipendium
*2016 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited


## Välislingid
*
Tiiu Kull

**Tiiu Kull** (sündinud 26. augustil 1958) on eesti botaanik. 

Ta on lõpetanud 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli botaanika erialal ning kaitsnud 1997. aastal Tartu Ülikoolis doktoritöö "*Cypripedium calceolus*'e L. populatsioonide dünaamika" (juhendaja Jaanus Paal).

Tiiu Kull töötas 1998. aastast Zooloogia ja Botaanika Instituudis botaanikaosakonna juhatajana ning hiljem Põllumajandus- ja Keskkonnainstituudis. 2007. aastast oli Eesti Maaülikooli rakendusbotaanika professor ja 2017. aastast elurikkuse ja loodusturismi õppetooli juhtivprofessor. 2022. aastast on ta Maaülikooli emeriitprofessor.

Ta on uurinud peamiselt käpaliste ja teiste ohustatud taimeliikide levikut ja populatsioonibioloogiat. 

Tiiu Kull on Eesti Orhideekaitse Klubi asutajaliige ning on olnud klubi president (1990–2007) ja asepresident (2007–2018).

## Teoseid
* Kull, Tiiu 1987. *Kuldking*. Tallinn : Valgus.
* Kull, Tiiu (toim.) 1994. *Orchid ecology and protection in Estonia*. Tartu: Eesti Loodusfoto. 
* Kull, Tiiu (koost.) 1999. *Eesti bioloogilise mitmekesisuse kaitse strateegia ja tegevuskava*. Tallinn: Eesti Loodusfoto.
* Kull, Tiiu; Kull, Kalevi; Tartes, Urmas; Viikmaa, Mart 2001. *Bioloogia gümnaasiumile*. III osa. Tartu: Eesti Loodusfoto.
* Kull, Tiiu; Tuulik, Taavi 2002. *Kodumaa käpalised*. Tallinn: Digimap.
* Kukk, Toomas; Kull, Tiiu 2005. *Eesti taimede levikuatlas*. Tartu: Eesti Maaülikool.
* Kull, Tiiu; Kukk, Toomas (koost., toim.) 2005. *Invasiivsed võõrliigid Eestis*. Tallinn: Keskkonnaministeerium.
* Kull, Tiiu; Arditti, Joseph; Wong, Sek Man (eds.) 2009. *Orchid Biology: Reviews and Perspectives*, X. Dordrecht: Springer.
* Kull, Tiiu; Liira, Jaan; Sammul, Marek (toim.) 2011. *Haruldused Eesti looduses*. (Eesti Looduseuurijate Seltsi aastaraamat 86.) Tartu: Eesti Looduseuurijate Selts.

## Tunnustus
* 2023 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Tiiu Kulli koduleht
*
Kaie Koppel

**Kaie Koppel** (sünninimi **Kaie Kotov**; sündinud 18. aprillil 1978) on eesti semiootik.

## Haridustee
Kaie Kotov on õppinud aastatel 1984–1993 Lüllemäe Põhikoolis ja 1993–1996 Tallinna Nõmme Gümnaasiumis. 2000. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli semiootika ja kulturoloogia erialal ning kaitses 2002. aastal samas magistritöö "Semiosfäär, diagramm, intersemioosis. Mudelid visuaalses kommunikatsioonis". Aastail 2002–2008 oli ta Tartu Ülikooli semiootika osakonna doktorant.

Ta uurib meedia semiootikat ja ökoloogilise kultuuri teooriat.

Ta on keskkonnateemalise dokumentaalfilmi "Inimese mõõt" stsenarist.

## Kirjutisi
*Kotov, Kaie 2005. Kultuur, identiteet ja enesekirjeldus. *Acta Semiotica Estica* 2: 184–192.
*Kotov, Kaie 2006. Juhatus Gregory Batesoni epistemoloogilisse ökoloogiasse. *Acta Semiotica Estica* 3: 199–210.
*Kotov, Kaie; Kull, Kalevi 2006. Semiosphere and biosphere. In: Brown, Keith (ed.), *Encyclopedia of Language and Linguistics*, vol. 11: 194–198. Oxford: Elsevier.
*Kotov, Kaie 2010. Do you mind? Does it matter? Semiotics as a science of noosphere. ''Hortus Semioticus'' 6.  (artikkel semiootikast kui noosfääri teadusest)
*Kotov, Kaie; Kull, Kalevi 2011. Semiosphere is the relational biosphere. In: Emmeche, Claus; Kull, Kalevi (eds.), *Towards a Semiotic Biology: Life is the Action of Signs*. London: Imperial College Press, 179–194.

## Tunnustus
*2002 Juri Lotmani stipendium

## Viited

## Välislingid
*
Anti Randviir

**Anti Randviir** (sündinud 5. jaanuaril 1975) on eesti semiootik. Ta uurimisvaldkond on ruumi- ja sotsiosemiootika. 

Ta on Tartu Ülikooli semiootika osakonna õppejõud ning Eesti Semiootika Seltsi ja Soome-Ugri Semiootika Seltsi asutajaliige.

## Tunnustus

* 2015 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited


## Välislingid
*
*Intervjuu Anti Randviiruga ajakirjas *[[Hortus Semioticus]]* 11, 2023.
Ülle Pärli

**Ülle Pärli** (sündinud 5. septembril 1952) on eesti semiootik ja kirjandusteadlane. 

Ta uurimisvaldkonda kuuluvad troopide semiootika, nimesemiootika ja hermeneutika.

## Tunnustus

* 2012 Tartu Ülikooli medal

## Viited


## Välislingid

*
Kati Lindström

**Kati Lindström** (sündinud 1. augustil 1977) on eesti semiootik ja keskkonnaajaloolane. 

Ta on lõpetanud 1995. aastal Miina Härma Gümnaasiumi. Õppinud Tartu Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust ning semiootikat ning lõpetanud 2002. aastal Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna semiootika ja kulturoloogia erialal. Kaitses samas 2011. aastal doktoritöö "Maastikusemiootika piiritlemine: Maastikuprotsesside semiootilise analüüsi suunas".

Aastail 2007–2012 õpetas ta Tartu Ülikoolis Landscape Semioticsi / maastikusemiootika kursust, mis oli tõenäoselt esimene loengukursus sel alal maailmas. Samal perioodil oli ta ajakirja Sign Systems Studies toimetaja.

Ta on tõlkinud eesti keelde John Deely "Semiootika alused", teinud tõlkeid ka jaapani keelest (Haruki Murakami, Banana Yoshimoto, Ryūnosuke Akutagawa). Tegelenud maastikusemiootikaga. Ta on koostanud ülevaatliku uurimuse eesti keeles kirjutatud haikudest.

## Isiklikku
Tema õde on keeleteadlane Liina Lindström.

## Välislingid
*
*Kati Lindströmi akadeemiline elulookirjeldus
Eesti Eluteaduse Hoidja

**Eesti Eluteaduse Hoidja** (inglise keeles *Keeper of Estonian Culture of Biology award*; vene keeles *награда Хранитель естествознания Эстонии*) on auhind, mida anti välja tunnustusena eesti bioloogilise kultuuri loojaile ja hoidjaile. Auhind asutati 1984. aastal, viimane auhind anti üle 2021. aastal.

Auhinna žürii oli kinnitanud Eesti Looduseuurijate Seltsi presiidium. Auhinnaks oli Vive Tolli graafiline leht "Eesti Eluteaduse Hoidja", mille piiratud tiraaži kuulub 25 nummerdatud eksemplari.

2022. aastal andis Tartu Ülikooli Kirjastus välja raamatu "Eesti Eluteaduse Hoidja", mis sisaldab artiklid kõigilt laureaatidelt, illustratsioone ja auhinnaloo.

## Laureaadid
# Viktor Masing (1984) – bioloogia kõrgetasemelise populariseerimise eest
# Kalevi Kull (1984) – teoreetilise mõtte ja loodusteaduste ajaloohuvi kandmise eest Eestimaa bioloogias
# Mart Viikmaa (1984) – kõrgetasemeliste teaduslike loengute eest
# Fred Jüssi (1984) – meie looduse häälte õpetamise ja kogumise eest
# Tõnu Möls (1986) – bioloogidele täppisteadusliku mõtlemise õpetamise eest
# Hans Remm (1986) – kõrgetasemeliste loodusmäärajate eest
# Andres Tarand (1986) – linnaökoloogia kirjutiste ja Eesti keskkonnauuringute eest
# Juhan Ross (1986) – bioproduktsiooni matemaatilise modelleerimise koolkonna rajamise ja ökoloogiliste sõnavõttude eest
# Toomas Frey (1987) – Eesti ökoloogia arendamise eest
# Rein Kuresoo (1993) – Eestimaa Looduse Fondi rajamise eest
# Ivar Puura (2006) – Eestimaa fossiilide õpetamise eest
# Toomas Kukk (2006) – Eesti taimestiku tundmise ja tutvustamise eest eesti keeles
# Aleksei Turovski (2007) – loomade kultuuri tutvustamise eest
# Jaan Viidalepp (2007) – klassikalise liblikateaduse hoidmise eest
# Ann Marvet (2008) – loodustekstide tundliku toimetamise eest
# Kuulo Kalamees (2009) – Eesti seente määrajate eest
# Urve Miller (2011) – teedrajava erialadevahelise teaduskoostöö edendamise eest Läänemere piirkonna looduse ja inimajaloo seoste uurimisel
# Vello Liiv (2012) – Eesti seente teadusfoto eest
# Asko Lõhmus (2017) – Eesti metsade teaduse hoidmise eest
# Ülo Maiväli (2018) – teaduse ideaalide juhatamise eest
# Aveliina Helm (2019) – pärismaiste koosluste taastamise õpetuse eest
# Urmas Kõljalg (2020) – elurikkuse teabe kättesaadavaks tegemise eest
# Lauri Laanisto (2020) – bioloogia klassika vahendamise eest
# Eerik Leibak (2020) – Eesti looduse väärtustamise ja lindude nimetamise eest
# Eesti Looduseuurijate Selts (2021) – Eesti eluteaduse hoidmise eest

## Vaata ka
* Karl Ernst von Baeri medal
* August Rauberi medal
* Hans Remmi mälestusmedal

## Viited

## Kirjandus
* (Anon.) 1994. Eluteaduse hoidja. *Schola Biotheoretica* 20: 77.
* Duk Duki Tubuan 2006. Mis on Eesti eluteaduse hoidja auhind ja kes on selle siiani pälvinud? *Eesti Loodus* 6: 25.
* Tiivel, Toomas 2007. Eesti Eluteaduse Hoidja. *Eesti Loodus* 8: 16–18.
* Tiivel, Toomas; Koppel, Andres; Kull, Kalevi (toim.) 2022. *Eesti Eluteaduse Hoidja*. Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus.
Eesti Taassünni auhind

**Eesti Taassünni auhind** onJakob von Uexkülli asutatud auhind. Auhinnaga püüti esile tõsta ja tunnustada neid, kelle töö ja püüdlused kujundasid Eesti kultuuri olulisimaid väärtusi Eesti taasiseseisvumise perioodil. Auhinna žüriisse kuulusid Riina Eentalu, Doris Kareva, Kalevi Kull, Jaak Lippmaa, Aleksei Lotman, Riina Lõhmus, Toomas Paul, Toomas Tiivel. Auhinnakandidaate võisid esitada kõik, kuid eneseesitus ja esitus žürii liikmete poolt ei olnud lubatud.

Auhinda anti välja aastail 1993–1997 Eesti Vabariigi aastapäevadel Tallinna raekojas, Eesti peaministri ja välisriikide saadikukorpuse osavõtul. Selle laureaatideks on:

## 1993
* Aino-Helene Valgma – hääbuva väikeküla arendusprogrammi koostamise ja ellurakendamise eest (Jalase küla)
* Looduskaitsekooperatiiv Kotkas – Eestis pesitsevate haruldaste kotkaliikide ja must-toonekure kaitsmise eest
* Ludmilla Toon – Eesti Kirikumuusika kooli asutamise eest
* Loominguline kollektiiv Priimula (aupreemia) – elektrijaamade katelde tsüklontuha tsemendilisandina kasutamise tehnilise lahenduse eest

## 1994
* Anu Raud – etnograafilise kunstipärandi kogumise ja säilitamise, käsitöötalu rajamise ning etnograafia- ja käsitööalase kunstihariduse korraldamise eest
* Mall Hiiemäe – koguteose "Eesti Rahvakalender" materjalide kogumise, toimetamise, teadusliku analüüsi ja rahvapärimuse populariseerimise eest
* Andres Koppel – energiametsa programmi algatamise ja juurutamise ning alternatiivse energeetika probleemidega seotud tegevuse eest

## 1995
* Ann Malts, Ljubov Kisseljova, Peeter Torop – Eestile rahvusvahelist kuulsust toonud teadlase Juri Lotmani töö jätkamise, Tartu semiootikakoolkonna edasiarendamise eest
* Anne Schotter – karistusasutustest vabanenud noorte ühiskonnaga kohaneda aitamise eest, Tartu Kristliku Kodu rajamise ja juhatamise eest
* Eerik Leibak, Rein Kuresoo (aupreemia) – tegevuse eest looduskaitsesüsteemi väljatöötamisel ja täiustamisel Eestimaa Looduse Fondis

## 1996
* Ajakiri Akadeemia – Eesti vaimu- ja hariduselule oluliste artiklite trükkitoimetamise eest
* Võro Keele ja Kultuuri Fond – tegevuse eest rahvakultuuri ja keele traditsioonide jätkamisel
* Hereditas (aupreemia) – Tallinna vanalinna restaureerimis- ja arenguprogrammi eest

## 1997
* Narva-Jõesuu Eesti Selts Kalju – etniliste probleemide lahenduste eest Kirde-Eestis
* Madis Kõiv – eesti filosoofilise mõtte arendamise eest
* Fred Jüssi – Eesti looduse arhiveerimise ja valgustustöö eest
* Vello Salo (aupreemia) – kirjastustegevuse eest Välis-Eestis

## Kirjandus
* Toomas Tiivel, Doris Kareva, Kalevi Kull (toim.) 2000. *Oma maa vaim: Eesti Taassünni auhind 1993–1997* [The Spirit of One's Own Country: Estonian Renaissance Award 1993-1997]. Tallinn: Varrak.

## Välislingid
*Näitus "Oma maa vaim" Eesti Taassünni auhinnast Viljandi raamatukogus
Perfektiivne situatsioon

**Perfektiivne situatsioon** ehk **piiritletud situatsioon** on loomulikus keeles perfektiivse aspekti abil väljendatav situatsioon, mis on piiritletud kas seisundi või asukoha muutusega või tegevuse lõppemisega.

Piiritletud situatsioone on kahte tüüpi:
*Situatsiooni siirdumine kestmisest olematusesse.
::*Poiss sõi õuna ära*.
*Situatsiooni kestmise lõpp senisel kujul.
::*Naine sünnitas tütre ära*.

Lisaks verbidele aitavad piiritletust väljendada perfektiivsusadverbid ehk adverbid ära, välja, maha, läbi, üles, peale jne.

Perfektiivsusadverbi kasutatakse ka ühendverbide moodustamisel.
*Tuntu/veel tundmatu väljendamiseks.
::*Tuul puhus mehel mütsi peast *'ära** (tuntu) - Tuul puhus **ära** mütsi mehe peast (tundmatu)''.
*Perfektiivsusadverb aitab lauset lõpetada.
::''Ema parandas püksid **ära** ''.

Adverbil on oluline osa infostruktuuri väljendamisel, kui selle kasutamine näitab, et lause sisu on ootuspärane, situatsiooni kulg on aga uus info.
::''Ta sooritas eksami **ära**'.

## Vaata ka
*Perfektiivne aspekt
Mäeküla järv

**Mäeküla järv** (ka *Samblajärv, Mäejärv*) on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Mäekülas, Veisjärvest 3 km loodes.

Mäeküla järv asub Sakala kõrgustiku keskosas asuvas orus. Järv on põhja-lõuna suunas piklik, pindala on 63,6 ha, kõrgus üle merepinna  95,9 m, suurim sügavus 2,9 m ja keskmine sügavus 2 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. 

Järve läbivool on nõrk, veevahetus on 4 korda aastas. Järve suubuvad põhja poolt Longi oja ja lõuna poolt Ora oja, järve loodeservast voolab välja Vidva oja.

Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu kalgiveeline eutroofne ehk kalgiveeline rohketoiteline järv. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

1923. aastal vähendati järve veetaset 1,5 m võrra.

## Looduskaitse

2014. aastal arvati järv Muti maastikukaitseala koosseisu. Kaitsealustest liikidest on järve piirkonnas väike vesiroos, valge vesiroos ning mitu kahepaikset ja nahkhiirt. 

## Viited

## Välislingid
*
*
*
Samblajärv

**Samblajärv** on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Lolu külas.

Järve pindala on 0,6 ha, pikkus 170 m, laius 100 m, kaldajoone pikkus 270 m ja kõrgus merepinnast 61,5 m. Järvest voolab välja kraav Lolu ojasse. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ning Pärnu alamvesikonda ja on avalikult kasutatav veekogu. 

Järv kuulub kaitse alla Loodi looduspargi koosseisus.

## Viited

## Välislingid
*
*
Jaanitule kivi

**Jaanitule kivi** ehk **Mohni saare rändrahn** on rändrahn Mohni saarel.

Rändrahnu geograafilised koordinaadid on .

Rahnu mõõtmed on 7 x 6 x 5,2 meetrit.

## Vaata ka
*Eesti rändrahnude loend

## Välislingid
*  Rändrahnust keskkonnaregistris
Räimi järv

**Räimi järv** (ka *Räime järv, Mäeräima järv, Mäirame järv, Õrro järv*) on ovaalne järv Valgamaal Valga vallas Laanemetsa külas.

Mõnedel andmetel umbjärv, mõnedel andmetel on olemas väljavool.

## Välislingid
*
Mohni pärn

**Mohni pärn** on looduskaitsealune harilik pärn (*Tilia cordata*) Mohni saarel. Pärn on jäänuk kunagi saarel kasvanud võimsast pärna-tammemetsast.

Legendi järgi põletati Mohni mets maha selleks, et võtta peavari saarel aeg-ajalt paikselt peatunud piraatidelt, nõndanimetatud vitaalivendadelt. Mohni pärn on ainuke pärnadest, mis selle põlengu üle elas. Praeguseks on saare ainuke pärn võetud looduskaitse alla. 

## Kirjeldus
Pärna ümbermõõt on 315 cm (1,3 m kõrguselt mõõdetuna), kõrgus 18 m. Puu on pahklik ja hargneb 2 m kõrguselt. 

## Vaata ka
*Mohni

## Viited

## Välislingid
*
Maarjamaa (kirjastus)

**Maarjamaa** on 1962. aastal Vello Salo loodud väliseesti kirjastus.

Kirjastus Maarjamaa on avaldanud üle 80 trükise, nende hulgas ka algupärandeid, nagu Uku Masingu viis luulekogu, kordustrükke ja tõlkeid ning bibliofiilseid trükiseid.

Vello Salo asumise järel Eestisse 1990. aastate algul tegutseb kirjastus Eestis. 2009. aastal ilmus kirjastuselt Maarjamaa Vello Salo ja Indrek Hirve vahenduses kultuuriliselt oluline vaimulikke tekste sisaldav tõlkeraamat "Psalmid" (ISBN 978-9985-9861-1-0).

## Vaata ka
*Infoleht Maarjamaa
Maarjamaa (infoleht)

**Maarjamaa** on katoliiklik infoleht, mida andis välja Vello Salo.

Infoleht ilmus aastatel 1961–1976 ja ilmub uuesti alates 2002. aastast.

## Vaata ka
*Kirjastus Maarjamaa
1999. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**Põhja suusaalade 1999. aasta maailmameistrivõistlused** toimusid 19.–28. veebruarini Austrias Ramsaus.

Andrus Veerpalu võitis hõbeda 50 km klassikas. Kristina Šmigun võitis hõbeda 15 km vabasõidus ja 30 km klassikas.

## Tulemused
### Medalid
Maarjamaa

**Maarjamaa** (ladina *Terra Mariae* ehk *Terra Mariana*) oli tulevase Vana-Liivimaa alade (hilisema Eesti ja Läti) üldine nimi, mille 1201. aastal laskis käibele piiskop Albert. 

Piiskop samastas selle sümboolselt seni ristisõdade sihiks olnud Palestiina ehk Poja maaga. Paavst Innocentius III kinnitas Maarjamaa nime 1216. aastal, kuulutades sõja pühaks sõjaks uskmatute vastu. 

Neitsi Maarja oli ka siin sõdiva Saksa ordu ja selle haru Liivi ordu ning nende valduste kaitsepühak.

20. sajandil muutus nimi "Maarjamaa" Eesti kirjanduslikuks nimeks.

## Vaata ka
*Maarjamaa Risti teenetemärk

## Kirjandus
* Fanny de Sivers, "Maarjamaa ja Maarja" – Tulimuld 1988, nr 1 ja F. de Siversi raamatus "Mateeriasse kootud palve. Esseid", LR 1992, nr 1/2, lk 71–78
* Vello Salo. „Maarjamaa lugu.“ Pirita A. D. MMXIV. [32 lk. Lühike Eesti kirikulugu. Juubeliaastaks *Kaheksa sajandit Maarjamaad*: aastal 2015 möödub 800 aastat esimesest ulatuslikumast ristimisest eestlaste maal ja suurest kirikukogust, kus eestlaste piiskop tutvustas maailmale esimest korda Maarjamaad.]