open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Munsterroll

**Munsterroll** on nimestik, kuhu on sisse kirjutatud laevapere. 

## Eesti
Laeva sissesõidul sadamasse ja enne väljasõitu sadamast on laevaagendil, laeva kaptenil või reederil kohustus lisaks muudele dokumentidele esitada munsterroll Politsei- ja Piirivalveametile, Maksu- ja Tolliametile, sadamakaptenile ja Terviseameti piirkondlikule talitusele. Munsterrolli dateerib ja allkirjastab kapten või tema kirjaliku volitusega laeva juhtkonna liige. Laeva lahkumisel sadamast võib esitada sadamasse sisenemisel esitatud munsterrolli koopia, mis on uuesti alla kirjutatud ning milles on näidatud laevapere liikmete arvu või isikkoosseisu muudatused või kinnitatud, et muutusi ei ole toimunud.

## Viited

## Välislingid
*Munsterrolli vorm
Orajõe mõis

**Orajõe mõis** (saksa keeles *Orrenhof*) oli riigimõis Häädemeeste kihelkonnas Pärnumaal.

Mõis rajati 1730. aastatel Tahkuranna mõisast eraldatud alast.


Orajõe mõisa magasiait taga.jpg|Orajõe mõisa magasiait tagumine külg
Orajõe mõisa magasiait ees.jpg|Orajõe mõisa magasiait
Orajõe mõisa magasiait küljelt.jpg|Orajõe mõisa magasiait küljelt


## Viited

## Välislingid
*
Häädemeeste mõis

**Häädemeeste mõis** (saksa keeles *Gudmannsbach*) oli riigimõis Häädemeeste kihelkonnas Pärnumaal.

Mõis rajati 16. sajandil.

## Viited

## Välislingid
*
Tatõšlõ rajoon

**Tatõšlõ rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Verhnie Tatõšlõ.

Rajoonis on 13 külaasundust, kus on kokku 75 asulat.

2015. aastal oli rajooni elanike arv 23 250. 2010. aasta seisuga olid elanikest 60,1% baškiirid, 21,5% udmurdid, 14,9% tatarlased, 1,9% venelased ja 1,3% marid.

## Viited

## Välislingid
Kugartši rajoon

**Kugartši rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Mrakovo.

Rajoonis on 20 külaasundust, kus on kokku 114 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 28 863. 2010. aasta seisuga olid elanikest 55,1% baškiirid, 28,9% venelased, 13% tatarlased ja 1,1% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid
Burajevo rajoon

**Burajevo rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Burajevo.

Rajoonis on 13 külaasundust, kus on kokku 95 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 22 553. 2010. aasta seisuga olid elanikest 69,5% baškiirid, 21,8% tatarlased, 4,3% udmurdid, 2,1% venelased ja  1,8% marid.

## Viited

## Välislingid

* Burajevo rajooni koduleht
Fick

**Fick** oli baltisaksa aadlisuguvõsa. 

## Ajalugu
Suguvõsa kanti Eestimaa ja Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

Suguvõsale kuulusid eri aegadel Eesti alal näiteks Uue-Põltsamaa mõis, Kurista mõis.

## Suguvõsa liikmeid
*Heinrich von Fick (1678–1750), Venemaa riigitegelane 

## Viited

## Kirjandus
*Genealogisches Handbuch der Baltischen Ritterschaften (Neue Folge)
Sadama tänav (Tallinn)

**Sadama tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.

## Ajalugu

Tänav sai praeguseni kehtiva nime 1882 (saksa keeles Hafenstraße).

Eesti NSV ajal tegutses Sadama tänaval Tallinna Linnahalli läheduses raudbetoondetaile valmistanud 84. sõjatehas.

## Ehitised ja asutused Sadama tänaval
*Tallinki büroohoone, Sadama tänav 5/7
*Tallink Express Hotel, Sadama tänav 9
*Tallink Spa & Conference Hotel, Sadama tänav 11a
*Vanasadama A-terminal ja Vanasadama B-terminal, Sadama tänav 25
*Vanasadama jahisadama kontor, Sadama tänav 25/4
*Sadama turg, Sadama tänav 25/4

File:Tallink Express Hotel.jpg|Tallink Express Hotel, Sadama tänav 9
File:Tallink Hotel and Spa - panoramio.jpg|Tallink Spa & Conference Hotel, Sadama tänav 11a
File:Port of Tallinn (by Pudelek).JPG|Vanasadama A-terminal, Sadama 25/2
|Vanasadama Vanasadama B-terminal,


## Viited
Särje tänav

**Särje tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe ja Pääsküla asumis.

Särje ja Kivimäe tänava vahelisele alale, kus varem asus endine sõjaväesanatoorium, kavandatakse kümne eramukrundiga elamupiirkond ning Laane tänava poole jäävale Särje tänavalt lähtuvale tänavale valis nimekomisjon nimeks Laanelille tänava ja Kivimäe tänavalt lähtuvale tänavale Sininuku tänava nimetuse. 
## Ajalugu
Tänav sai nime 8. novembril 1927.

Särje 22a  hoones avati 1938. aastal sõjaväe tuberkuloosihaiguste ravimise sanatoorium, sanatooriumi juhatajaks on kopsuhaigete eriteadlane sanitaar-kapten dr. Herbert Hold. Nõukogude Liidu ajal paiknesid seal Nõukogude armee Eestis asuva Tallinna hospidali tuberkuloosisanatooriumi osakond ning Punalipulise Balti mere laevastiku saatejaam ja sõjaväe kütusehoidla. 

## Viited
Sõstra tänav

**Sõstra tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni allasumis.

Tänav sai nime 15. veebruaril 1933. 1940ndast Sõõru.

2014. aastal moodustati Sõstra tänava lõpuosast Mustasõstra tänav.

## Viited
Sõstra tänav (täpsustus)

**Sõstra tänav** on mitmes Eesti asulas:

*Sõstra tänav Audru alevikus
*Sõstra tänav Aruküla alevikus
*Sõstra tänav Haljala alevikus
*Sõstra tänav Narvas
*Sõstra tänav Pärnus
*Sõstra tänav Rakveres
*Sõstra tänav Viljandis
*Sõstra tänav Tallinnas
Suusa tänav

**Suusa tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.

Suusa tänav sai praeguse nime 4. aprillil 1939. Tänav on saanud nime Mustamäe tuntud suusatamiskoha järgi. Tänava varasem nimi oli **Restorani tänav**.

## Viited
Taara tänav

**Taara tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe ja Hiiu asumis.

Tänav sai nime 8. novembril 1927.

## Viited
Taara tänav (täpsustus)

**Taara tänav** on mitmes Eesti asulas:
*Taara tänav Tallinnas
*Taara tänav Rakveres
*Taara tänav Võrus
*...

## Vaata ka
*Taara puiestee, tänav Tartus
Turba tänav

**Turba tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Kurepõllu asumis.

Tänav sai nime 1900 (saksa keeles Torfstrasse). Tänav algab Narva maanteelt ja lõppeb umbtänavana Sõjamäe raba juures

## Viited
Turba tänav (täpsustus)

**Turba tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

*Turba tänav on tänav Lehtse alevikus Tapa vallas
*Turba tänav on tänav Pärnus
*Turba tänav on tänav Sindis
*Turba tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Kurepõllu asumis
*Turba tänav on tänav Tapal
*Turba tänav on tänav Võrus
Tuvi tänav

**Tuvi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tõnismäe asumis.

## Hoonestus
Aadressil Tuvi 3 asub Herbert Johansoni projekteeritud endise Tallinna Linna Kodumajanduskeskkooli hoone (Tõnismägi 14) soojussõlm

Aadressil Tuvi 12 asus Tööjõureservide ujula, kus tegutses Tööjõureservide ujumiskool.

Aastatel 1958–2012 kandis Friedheimi suvemõisa vanale vundamendile rajatud kindral Johan Laidoneri villa (Laidoneri villa) aadressi Tuvi 14B, seoses Õllepruuli tänava taastamisega sai hoone aadressiks Õllepruuli 5. Vt Õllepruuli tänav.

Tuvi 16 asub 1932. aastal insener Maximilian Grasbergi projekti järgi ehitatud ja 1938. aastal Roman Koolmari ümber ehitatud korterelamu.

Tõnismägi 16A / Tuvi 18 asub Anton Lembit Soansi projekteeritud ja 1933. aastal valminud elamu.

## Ajalugu
Tõnismäel asuva Tuvi tänava nimi oli varem Tui tänav (saksa keeles *Rettungsgasse, Bauerstraße, Taubengasse, Taubenstraße*). 1838. aastal ostis sadulseppmeister Taubenheim sinna maja (hilisem Tui 8 ja 10), mis jäi tema ja tema järeltulijate omandusse 70 aastaks. Tema nime järgi (Taubenheim, 'tuvikodu') ongi tänav nimetatud. Tui tänava nimi (vene keeles *Голубиная ул.*) kinnitati ametlikult 1882. aastal, kuid hiljem oli kasutusel ka nimetus Tuide uulits.

15. septembril 1922 alustas Tui (Tuvi) tänavas õppetööd Tallinna Linna Naiskutsekool. Naiskutsekooli neljas osakonnas õppis 120 neidu pesuõmblemist koos tikandiga, rõivaõmblemist ja tikkimist, kudumist ja värvimist, majapidamist ja aiatööd algul kaks, hiljem kolm aastat. Kooli lõpetanud said pärast viieaastast edukat tööd ja koolis tehtud katseeksameid meistri kutse. 1937. aastal valmis koolile oma maja Tõnismäel (Tõnismägi 14), uude majja asus kooli majapidamise osakond – Tallinna Linna Kodumajanduskool, ja samuti asus sinna Tallinna Kodunduskeskkool. Naiskutsekooli põhiosa jäi ikka Tui tänavasse. Tui tänava kool hävis täielikult 1944. aasta märtsipommitamise ajal ja tegevus jätkus Kentmanni tänav 6b koolimajas.

Tui tänav 12a asus Tallinna Linna abikool nõrgaandelistele.

Tänav sai praeguse nime 25. septembril 1959.

## Vaata ka
*Tuvi park
## Viited
Tornimäe tänav

**Tornimäe tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Maakri asumis.

Tänav sai nime 1882 (saksa keeles *Tornimägi-Strasse*) ja pandi selle järgi, et 18. sajandil üüris ühte sealset maja (1708 nimetatud Tornimäe majaks (saksa keeles *Tornima Haus*)) töömees Tornimäe Adam. Adam ise oli arvatavasti pärit Saaremaalt Tornimäe külast.

## Viited
Tuvi tänav (täpsustus)

**Tuvi tänav** on mitmes Eesti asulas:

*Tuvi tänav, tänav Aespa alevikus
*Tuvi tänav, tänav Paldiskis
*Tuvi tänav, tänav Rakveres
*Tuvi tänav, tänav Sindis
*Tuvi tänav, tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tõnismäe asumis
*Tuvi tänav, tänav Tartus Tammelinnas
Vääna tänav

**Vääna tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.

## Ajalugu
1927. aastal nimetati Liiva – Nõmme-Väikse raudteest Harku poole suunduv tee Nõmme linna poolt Pioneerpataljoni auks Pioneeri tänavaks.

1940–1941 kandis Vääna tänava nime hoopis Lossi tänav Nõmmel.

1959. aastal muudeti nimede kordumise tõttu Pioneeri tänav algul Lao tänavaks.

Tänav sai tänase nime 22. aprillil 1960.

## Viited
Belebei rajoon

**Belebei rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Belebei.

Rajoonis on 2 linna-asundust ja 15 külaasundust, kus on kokku 90 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 97 828. 2010. aasta seisuga olid elanikest 45,6% venelased, 22,9% tatarlased, 13,5% tšuvašid, 1,7% ukrainlased ja 1,6% mordvalased.

## Viited

## Välislingid

* Belebei rajooni koduleht
Luigi Scotti

**Luigi Scotti** (sündinud 14. jaanuaril 1932 Napolis) on Itaalia poliitik.

Ta oli 6. veebruarist 2008 kuni 8. maini 2008 Romano Prodi teises valitsuses justiitsminister.
Haibullinski rajoon

**Haibullinski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Akjar.

Rajoonis on 14 külaasundust, kus on kokku 58 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 31 452. 2010. aasta seisuga olid elanikest 77,6% baškiirid ja 17,8% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Haibullinski rajooni koduleht
Jööri mõis

**Jööri mõis** (saksa keeles *Jöör*; ka *Jõõri mõis*) oli rüütlimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati ajavahemikus 1744–1750 Kasti mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Jürsi mõis

**Jürsi (Jursi) mõis** (saksa keeles *Jührs*) oli rüütlimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.

Mõisast on teateid alates 1398.  1761. aastal jaotati Jursi mõis kahe venna vahel ning Jursi mõis jagunes Uue- ja Vana-Jursiks. 1791. aastal ühendati mõisad Jursi
nime all, kui  taas liideti Uue-Jursi mõis, Vana-Jursiga.

Loona, Ohtja  ja Jursi mõisa omanik oli ka aastatel 1842–1849 Saaremaa maamarssal  Georg von Ditmar (1789–1852).

1919. aastal oli Saaremaa Jursi mõisnik Ernst van der Bellen.
## Vaata ka
* Uue-Jursi mõis ja Vana-Jursi mõis
## Viited

## Välislingid
*
Võhksa mõis

**Võhksa mõis** (saksa keeles *Wexholm*) oli rüütlimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 16. sajandil.

## Viited

## Välislingid
*
*
Paul Auster

**Paul Benjamin Auster** (3. veebruar 1947 Newark – 30. aprill 2024 New York) oli ameerika kirjanik.

Ta sündis aastal 1947 New Jersey osariigis Essexi maakonnas Newarkis Poola päritolu juudi keskklassi perekonnas. Ta õppis kirjandusteadust Columbia ülikoolis.

Auster sai tuntuks 1987. aastal ilmunud krimilugudega "New Yorgi triloogia" ("Klaaslinn", "Vaimud" ja "Lukustatud tuba").

## Tunnustus
*2006 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia tegevliikmeks

## Isiklikku
Ta oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli kirjanik Lydia Davis, abielust sündis poeg. Tema teine abikaasa oli kirjanik Siri Hustvedt (kelle isa oli ajalooprofessor Lloyd Hustvedt (1922–2004)), abielust sündis aastal 1987 tütar Sophie, kes on laulja ja näitleja.

## Teosed eesti keeles
*"Auggie Wreni jõulujutt". Tallinn, Atlantise Kirjastus, 1999. Tõlkinud Tiina Ainola.
*"Juhuse muusika". Tallinn, Atlantise Kirjastus, 1999. Tõlkinud Vladimir Indrikson.
*"New Yorgi triloogia". Tallinn, Atlantise Kirjastus, 2000. Tõlkinud Tiina Indrikson.
*"Oraakli öö". Tallinn, Tänapäev, 2007. Tõlkinud Tiina Randus.
Karl Tähnas

**Karl Tähnas** (26. detsember 1923 Uue-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 4. oktoober 1993 Tartu) oli eesti loomaarst ja loomaarstiteadlane.

Ta lõpetas 1942. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi ning õppis aastatel 1942–1944 Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonnas. Ta mobiliseeriti 1944. aastal Saksa sõjaväe veterinaariateenistusse, oli aastatel 1945–1946 sõjavangina Siberi söekaevanduses. 

Ta lõpetas 1950. aastal Tartu Riiklikus Ülikooli loomaarstiteaduskonna. Ta kaitses Eesti Põllumajanduse Akadeemias 1965. aastal väitekirja "Veiste tuberkuloosi diagnostika täiustamisest hemaglutinatsioonireaktsiooni ja mõnede teiste meetoditega" ning sai veterinaariakandidaadi kraadi. Ta kaitses 1975. aastal (kinnitati 1976) Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudis väitekirja "Noorloomadel esinevate paraallergiliste tuberkuliinireaktsioonide ja neid põhjustavate atüüpiliste mükobakterite uurimine" ning sai veterinaariadoktori kraadi.

Ta oli aastatel 1950–1965 Mooste ja Udeva sovhoosis peaveterinaararst. Ta oli aastatel 1965–1993 Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudis erinevate tasemete teadur ning peaveterinaararst. 

## Teadustöö
Tähnasel on uurimusi veiste tuberkuloosi ja mükobakterioosi ning nende ja mitme muu loomahaiguse tõrje alalt. Tal on oluline osa selles, et veiste tuberkuloos on Eestis kaotatud.

## Töid
*1964 Hemaglutinatsioonireaktsioon veiste tuberkuloosi diagnostikas
*1964 Veiste tuberkuloosi diagnostika täiustamisest hemaglutinatsioonireaktsiooni ja mõnede teiste meetoditega
*1968 Sigade naha punatäpilisuse etioloogia selgitamine ja ravi ning tõrjeabinõude väljatöötamine
*1971 Allergia ja reaktiivsuse uurimine atüüpiliste mükobakteritega nakatatud veistel
*1972 Mõningate keemiliste ainete toimest atüüpilistele mükobakteritele

## Tunnustus
*1977 Nõukogude Eesti preemia

## Kirjandus
*1993 "Karl Tähnas – *in memoriam*". // Agraarteadus 4/ 1993. Lk 424–425
*1994 *Album Academicum Universitatis Tartuensis*. III köide. Tartu 1994. Lk 427
*2000 "Tähnas, Karl". // Eesti entsüklopeedia. 14. kd (Eesti elulood). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2000. Lk 560

## Välislingid
*
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis'' 1918–1944
*Haud Tartu Vana-Jaani kalmistul
Kalli mõis (Valjala)

**Kalli mõis** (saksa keeles *Kalli*) oli Sassi mõisa kõrvalmõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.

Mõisast on teateid alates 1426.

## Viited

## Välislingid
*
Mäe mõis (Valjala)

**Mäe mõis** (saksa keeles *Mäemois*) oli Lööne mõisa kõrvalmõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 17. sajandil.

## Viited

## Välislingid
*
Vana-Lõve mõis

**Vana-Lõve mõis** (saksa keeles *Alt-Löwel*) oli riigimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.

Mõisast on teateid alates 1438.

## Vaata ka
*Uue-Lõve mõis

## Viited

## Välislingid
*
Uue-Lõve mõis

**Uue-Lõve mõis** (saksa keeles *Neu-Löwel*) oli rüütelkonnamõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.

## Vaata ka
*Vana-Lõve mõis

## Viited

## Välislingid
*
Kaali mõis

**Kaali mõis** (saksa keeles *Sall*) oli rüütlimõis Püha kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 16. sajandi keskel. Omaniku Gahleni järele sai mõis nime Kaali ning Gahlenid omandasid mõisa aastatel 1528–1729.

## Viited

## Välislingid
*
Reo mõis

**Reo mõis** (saksa keeles *Reo*) oli riigimõis Püha kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 18. sajandi I poolel.

## Viited

## Välislingid
*
*
Oju mõis

**Oju mõis** (saksa keeles *Ojo*) oli Paju mõisa kõrvalmõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal.

## Viited

## Välislingid
*
Sakla mõis

**Sakla mõis** (saksa keeles *Sackla*) oli riigimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.

## Ajalugu
Mõis tekkis ajavahemikul 1750–1756 mitme mõisa (Karja, Rapsu, Koikla ja Lööne) maadest.

## Viited

## Välislingid
*
Sassi mõis

**Sassi mõis**, ka **Kabila mõis** (saksa keeles *Kabbil*) oli rüütlimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.

Mõisast on teateid alates 1479.

## Viited

## Välislingid
*
Tagamõisa mõis

**Tagamõisa mõis** (saksa keeles *Taggamois*) oli riigimõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal.

## Ajalugu
Mõis rajati 16. sajandi II poolel.

## Viited

## Välislingid
*
Rakvere tänav

**Rakvere tänav** on mitmes Eesti asulas:
*Rakvere tänav Avinurmes
*Rakvere tänav Jõhvis
*Rakvere tänav Narvas
*...
Kreenholmi tänav

**Kreenholmi tänav** (vene keeles *улица Креэнхольми*) on tänav Narvas Kerese ja Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Tallinna maanteelt, ristub Võidu prospekti, Energia põigu, Lasteaia tänava, Kerese, Gerassimovi, Haigla, Proletariaadi, Maslovi ja Mängu tänavaga ning lõpeb Kulgu tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 2,42 km.
## Ajalugu
Tänavat on kujutatud 1900. aasta linnaplaanil nimeta tänavana, 1912. aasta linnaplaanil on see **Suur-Kreenholmi prospekti** nimega (vene keeles Большой Кренгольмскій проспектъ). 1929. ja 1940. aasta linnaplaanil on tänava nimi **Suur-Kreenholmi promenaad** ja see kulgeb üle raudtee Hele tänavani.

Oletatavasti on tänav saanud nime selle järgi, et see viis Kreenholmi linnaossa.

Kreenholmi tänav 22 asub kunagine Zinovjevi malmitöökoja hoone.

Tänava järgi oli aastatel 1999–2007 nimetatud ajaleht Krengolmski Prospekt (praegu Viru Prospekt).

## Viited
Õhtu tänav (Pärnu)

**Õhtu tänav** on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas.

Õhtu tänav algab Kalda tänavalt ja lõpeb Vana-Tallinna ja Kuninga tänava ristumiskohas. Tänav ristub paremalt ka Õhtu põik ja Rüütli tänavaga. Tänava vasakul küljel asub Pärnu vallikäär.

Õhtu tänav on ligikaudu 488 m pikkune.

## Nimi
Tänava ajalooline saksakeelne nimi oli *Westgasse* (eesti keeles *Lääne allee*). Nimi tulenes sellest, et tänav oli uusaegse Pärnu õhtu- ehk läänepoolseim tänav.

## Galerii

Õhtu tänav 2020.jpg|Õhtu tänav 2020 augustis
Pärnu, casa tradicional.jpg|Õhtu 7/1
Õhtu tänav, Pärnu 2.jpg|Õhtu tänav
Õhtu tänav, Rüütli 1a.jpg|Õhtu tänav, Rüütli 1a
Õhtu 7, Pärnu.jpg|Õhtu 7
Õhtu tänav, Pärnu.jpg


## Viited
George Bähr

**George Bähr** (15. märts 1666 Fürstenwalde – 16. märts 1738 Dresden) oli saksa arhitekt.

Bähr töötas Saksimaal ja projekteeris mitmed selle piirkonna kirikud. Lisaks projekteeris ta kuulsa Dresdeni Jumalaema kiriku (Frauenkirche), mis hävis täielikult Teises maailmasõjas kuid taasavati 2005. aastal.
Rutt Tänav

**Rutt Tänav** (sündinud 29. novembril 1965) on eesti muuseumitegelane.

Ta lõpetas 1989. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal.

Töötas 1997–2002 Põltsamaa Ühisgümnaasiumis bioloogiaõpetajana. Aastast 1999 oli ta Põltsamaa Muuseumi juhataja. Töötas selles ametis aprillini 2020. 

## Teoseid
Ta on mitme Põltsamaa-teemalise raamatu autor või toimetajaː
*Vilja Roots, Rutt Tänav. "Põltsamaa". Maalehe Raamat. Tallinn 2002
*"Läbi paeselt halli argipäeva II. Pajusi valla lood". Toimetanud Rutt Tänav, Merike Kask. Vali Press. Põltsamaa 2011. 288 lk
*Põltsamaa Muuseumi Ajaloo Vihik 6. Toimetaja Rutt Tänav. Põltsamaa Muuseum. Põltsamaa 2014

## Viited
Galina Ivanova

**Galina Ivanova** on:
* vene ooperilaulja Galina Višnevskaja neiupõlvenimi
* Pärnu kultuuritegelane
* sportlane
Posti tänav (Loksa)

**Posti tänav** on tänav Loksal.

Eesti NSV-s kandis tänav nime *Nõukogude tänav*. Praegune nimi on kasutusel aastast 1991.

## Hoonestus
*Posti tänav 17a: Loksa Kroonlinna püha õiglase Joanni kirik
*Posti tänav 27: Loksa Vene Gümnaasium
*Posti tänav 29: Loksa tervisekeskus, varem tegutsesid samas hoones ka Loksa haigla ja Loksa Ravikeskus

## Viited
Leonid Volmer

**Leonid Volmer **(17. aprill 1902 Aizpute, Kuramaa – 4. september 1960 Tallinn) oli eesti arst (kirurg-röntgenoloog).

Leonid Volmer sündis kooliõpetajate perekonnas. 1915. aastal tuli perekonnal põgeneda Moskva kubermangu, kust edasi liiguti 1920. aastal juba Eestisse. Enne Eestisse ümberasumist lõpetas Volmer 1919. aastal Podolski Reaalkooli ja jõudis juba astuda Moskva Ülikooli arstiteaduskonda. Eestis omandas ta keskhariduse uuesti Pärnus venekeelsetel erakursustel ja 1921. aastal sai temast Tartu Ülikooli arstiteaduskonna tudeng. 

Pärast Tartu Ülikooli lõpetamist 1927. aastal jäi Leonid Volmer samasse tööle Tervishoiuinstituudi assistendina. 1932. aastal läbis ta Tartu Ülikooli juures maa- ja linnaarstide kursused ning täiendas end korduvalt välismaal. 1935. aastal veetis ta kolm kuud sellistes Euroopa suurtes pealinnades nagu Viin, Pariis ja Stockholm ning Austria väikelinnas Wörglis, kus tutvus uusimate tehnoloogiatega röntgenoloogia ja Pariisis isegi kosmeetilise kirurgia vallas. Ta töötas aastaid Tartu, Pärnu ja Tallinnas meditsiiniasutustes. Tartu Erakliinikus oli tal võimalus koos töötada legendaarse eesti kirurgi August Poboliga.

## Töö

* 1927–1928 Tartu Ülikooli Tervishoiuinstituudi assistent
* 1929–1940 Tartu Erakliiniku (Tähe 16, Tartu) kirurg-röntgenoloog
* 1942–1944 Tartu erahaiglad ja välilaatsaretid 
* 1944–1945 Pärnu Haigla juhataja-peaarst
* 1950      Tallinna Vabariikliku Haigla röntgeniosakonna juhataja

## Tunnustus
* 1945 Eesti NSV teeneline arst

## Isiklikku

1938. aastal abiellus Leonid Volmer laulja Terese Adele Mugastoga. Sellest abielust sündis poeg Peeter Volmer.

## Viited

## Välislingid

*Volmer, Leonid – arstiteadlane (foto)Eesti Üliõpilaste Selts
*Eksliibris Leonid Volmer digikogu.ekm.ee
* Raamat "Laulud üliõpilastele ja kõigile, kes laulu armastavad", 
*Dr. L. Wolmeri portree (Anna Triik-Põllusaare akwarell)Postimees, 14. jaanuar 1939
Pühavaimu tänav (Pärnu)

**Pühavaimu tänav** on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas.

Tänav algab Pikalt tänavalt ja lõpeb Supeluse tänavaga ristudes. Tänav ristub veel Malmö, Uus, Rüütli, Kuninga, Lõuna ja Esplanaadi tänavaga. Tänav külgneb ka Steineri aia ja Brackmanni pargiga. 

Tänav on ligikaudu 567 m pikkune. Pühavaimu ja Rüütli tänava ristmik on autodele suletud. Kuninga tänavast Lõuna tänavani on Pühavaimu ühesuunaline. Sellel lõigul saab sõita vaid Esplanaadi tänava suunas. 

## Nimi
Pühavaimu (ajalooliselt saksa keeles *Heiligengeiststraße*) on saanud nime tänava lõunapoolses otsas asunud Pühavaimu kiriku järgi. Tänavat on mainitud juba 1543 nimega *Kompenye o des hilligen geistes str.* Eesti NSV ajal kandis tänav nime *Johannes Vares-Barbaruse tänav*. Pühavaimu nimi taastati 22. märtsil 1989.

## Ajalugu
Pühavaimu tänava põhjapoolne osa tekkis juba keskajal.

17. sajandil ehitati Pärnust moodne merekindlus, mille käigus laiendati ka linnaruumi. Seetõttu pikenes Pühavaimu Ringi tänavani.

Peale merekindluse lammutamist 19. sajandil pikendati Pühavaimu tänavat Supeluse tänavani.

## Hoonestus
*Pühavaimu 8 – Heno ja Steineri maja
*Pühavaimu 17 – Pulsi õlletehase hooned
*Pühavaimu 19 – 1812. aastal valminud Pärnu Vanalinna Põhikooli võimla
*Pühavaimu 26 ja Supeluse tänava nurgal, asub 1873 ehitatud koolimaja hoone, kus on tegutsenud Carl Gustav Jochmanni erakool ja  Pärnu 4. algkool. Alates 2007. aastast tegutseb selles majas Laine Mägi Tantsukool

## Galerii

Fail:Heino maja 2020.jpg|Heno maja, Pühavaimu 8
Fail:Steineri maja 2020.jpg|Steineri maja, Pühavaimu 8
Fail:Pühavaimu tn 8, Pärnu 2.jpg|Pühavaimu tn 8
Fail:Pühavaimu tn 8, Pärnu.jpg|Pühavaimu tn 8
Fail:Parnu - panoramio (22).jpg|Pühavaimu 19 ja Lõuna tänava nurk
Fail:Pühavaimu 19, Pärnu (2024).jpg|Pühavaimu 19
Fail:Pühavaimu tänav 2020 (1).jpg
Fail:Pühavaimu 26, Pärnu.jpg|Pühavaimu 269. märts 2023
Fail:Pühavaimu 26, Pärnu 2.jpg|Pühavaimu 269. märts 2023


## Viited

## Välislingid
*Püha vaim ja rändav värav
Lenini puiestee

**Lenini puiestee** nimeline tänav oli Eesti NSV ajal mitmes asulas. See oli nimetatud Vladimir Lenini auks.
*Lenini puiestee Tallinnas, praegune Kaubamaja tänav
*Lenini puiestee Tallinnas, praegune Rävala puiestee ja Islandi väljak
*Lenini allee Pärnus, praegune Pikk tänav
Peterburi tänav

**Peterburi tänav** on kahe tänava endine nimi. Need olid nimetatud Peterburi järgi.
***Peterburi tänav** Rakveres, praegune **[[Tallinna tänav (Rakvere)|Tallinna tänav]]**
***Peterburi tänav** Tartus, praegune **[[Narva maantee (Tartu)|Narva maantee]]**
Pikk tänav (Pärnu)

**Pikk tänav** on tänav Pärnus Kesklinna ja Eeslinna linnaosas.

Tänav algab Keskväljaku ja Vee ristmikult ning lõpeb Vanapargi tänava, Riia maantee ja Laia tänava ristumispaigas. Tänav ristub veel Munga (paremalt), Nikolai (paremalt), Pühavaimu (paremalt), Hommiku, Ringi, Aia ja Pargi (paremalt) tänavaga.

Tänav on ligikaudu 890 m pikk.

## Nimi
Tänavat on mainitud juba 1543. aastal nimega *de Lange oder Karry-str*. Tänava ajalooline saksakeelne nimi oli *Langstraße.* 2. juunil 1961 sai tänava nimeks *Lenini allee*. Pika tänava nimi taastati mais 1990.

## Ajalugu
Pikk tänav oli keskaegse Pärnu tähtsaim tänav, sest see ühendas turuplatsi, sadamat ja ordulinnust. Seetõttu asusid selles piirkonnas ka suuremad kivimajad ja aidad, samas kui ülejäänud linnas olid peamiselt puitehitised. Turuplatsi lähedal Pika ja Nikolai tänava nurgal asus ka Nikolai kirik, mis oli Pärnu peakirikuks.

Pika tänava tähtsus vähenes 17. sajandi lõpus, kui Rootsi Kuningriik hakkas Pärnut kujundama moodsaks merekindluseks. Pärnu tähtsamateks ida-läänesuunalisteks tänavateks said Rüütli ja Kuninga tänav. Rüütli tänava äärde viidi ka varem Pikal tänaval asunud linna turuplats.

Kuni 1944. aastani säilis tänava keskaegne ilme. Tänav oli kitsas, käänuline ja selle servad olid tihedasti täis ehitatud poolteise- ja kahekorruselisi maju. Kogu tänavaäärne hoonestus muutus varemeiks 1944. aasta septembripommitamise tagajärjel. Tugevalt sai kannatada ka Nikolai kirik, mille varemed õhiti alles 1954. aastal.

Pärast sõda kavandati tänav uhkeks ja laiaks liiklussooneks, mis ühendaks Keskväljakut bussijaamaga. Kavandatud tänav asus sõjaeelsest tänavast veidi mere pool ja oli keskaegsest tänavast ka pikem, kulgedes Vanapargini. Purustatud hoonete asemele ehitati tänava äärde kolmekorruselised hruštšovkad.

Esialgu asus tee keskel haljastusriba koos laternapostidega, kuid see likvideeriti hilisema rekonstrueerimise käigus. 2017. aastal ehitati ristumine Aia tänavaga ringristmikuks.

## Hoonestus

* Pikk 12 – Martensi maja
* Pikk 13 – Pärnu bussijaam
* Pikk 16 – 2020. aastal taastatud Riigiraudteede Valitsuse raudteevalitsuse villa
* Pikk 18 – endine Politsei- ja Piirivalveameti Lääne Prefektuuri hoone (lammutati talvel 2023/2024)
* Pikk 20 – Kaitseliidu Pärnumaa maleva staabihoone
* Pikk 20a – endine Päästeameti Lääne-Eesti Päästekeskuse hoone

## Galerii

Pikk tn 16b, Pärnu.jpg|Pikk tn 16b
Pikk 18, Pärnu.jpg|Pikk 18, Pärnu. Endine Politsei jaoskond, alates 2022. aastast Ukraina sõjapõgenike keskus. Märts 2023
Pikk 18, Pärnu 2.jpg|Pikk 18, märts 2023
Pikk 18, Pärnu 3.jpg|Pikk 18, märts 2023
Pikk 18, Pärnu 4.jpg|Pikk 18, märts 2023
Pikk 18 ja Pikk 20, Pärnu.jpg|Pikk 18 ja Pikk 20, Pärnu, märts 2023
Pikk 20, Pärnu 2.jpg|Kaitseliidu Pärnumaa malev, Pikk 20, Pärnu, märts 2023
Pikk 20, Pärnu.jpg|Märts 2023
Pärnu Bussijaam ja Martensi maja.jpg|Pärnu bussijaam ja Martensi maja, märts 2023
Pikk 18, Pärnu 6.jpg|Pikk 18 pärast lammutamist veebruaris 2024
Pikk 18, Pärnu 5.jpg|Pikk 18 pärast lammutamist veebruaris 2024


## Viited

## Välislingid
* Lenini allee mattis keskaegse tänava – Pärnu Postimees
Tammiku tänav (Rakvere)

**Tammiku tänav** on tänav Rakveres. See on saanud nime Rakvere tammiku järgi.

Tänava pikkus on 1632 meetrit. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi kaguküljel, piirkonnas, kus lääne pool paikneb Rakvere tammik ja ida pool Palermo mets. Tänav saab alguse Rakvere Vanalinna linnaosast Juhan Kunderi tänavalt ja kulgeb lõuna suunas läbi Tammiku linnaosa. Tänava lõunaosa on Taaravainu ja Palermo linnaosa piiriks. Tänav lõpeb Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee Tõrma ringteel, ristudes enne Õie ja Taara tänavaga.

Tammiku tänava alguses asub Juhan Kunderi mälestussammas. 

Tammiku 6, saksa sõjaväekalmistu kõrval asub 19. sajandi mõisakõrts, mis oli populaarne suvepidude paik. 

Kinnistule Tammiku 13 ehitati 1893. aastal Rakvere vallamaja puithoone, mis 1996. aastal ehitati ümber hotelliks Villa Theresa.

Tänava teenumber on 6630135.

## Viited
Püha Miikaeli Kool

**Püha Miikaeli Kool** (varasema nimega *Püha Miikaeli Kolleegiumi Põhikool*) on Tallinna vanalinnas Vene tänav 31 asuv, 2013. aastal asutatud kristlik erakool.

Kool toetub õppes ja kasvatuses pedagoogilisele kontseptsioonile, mis lähtub katoliku kiriku õpetusest.

## Ajalugu
Püha Miikaeli kooli ajalugu algab 2004. aastast, kui Vanalinna Hariduskolleegiumi raames alustasid tööd väikesed õpperühmad lastele ja noortele, kes erinevatel põhjustel ei suuda tavaklassis õppida. Nende laste aitamiseks ja koolist väljalangevuse vähendamiseks loodi veebruaris 2005 sihtasutus Püha Miikaeli Kolleegium, et koostöös Vanalinna Hariduskolleegiumiga välja arendada tugisüsteemid (õpilaskodu, nõustamiskeskus) ja paindlikud õppevormid (rühma-, individuaal- ja eelkutseõpe).
## Vaata ka
*Tallinna Toomkool
*Kohila Mõisakool
*Püha Johannese Kool
## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Ursula von der Leyen

**Ursula Gertrud von der Leyen** (; neiupõlvenimi *Ursula Gertrud Albrecht*; sündinud 8. oktoobril 1958 Ixellesis) on Saksamaa poliitik, alates 1. detsembrist 2019 Euroopa Komisjoni president.

## Elulugu
Ta sündis 1958. aastal Brüsseli lähedal Ixellesis. Tema isa Ernst Albrecht töötas Brüsselis Euroopa Komisjoni ametnikuna. 1971. aastal kolis perekond tagasi Saksamaale Lehrtesse (asub Hannoveri regioonis Alam-Saksi liidumaal), kus Ursula lõpetas gümnaasiumi. Seejärel õppis ta Göttingeni ülikoolis majandusteadust. Göttingenist siirdus ta Münsteri ülikooli ja sealt omakorda Londoni majandus- ja poliitikateaduste kooli. 1980. aastal otsustas ta arstiteaduse kasuks ja lõpetas 1987. aastal Hannoveri meditsiinikõrgkooli (*Medizinische Hochschule Hannover*).

## Poliitiline karjäär Saksamaal
1990. teises pooles hakkas ta osalema poliitikas Hannoveri piirkonnas. Ta oli mitmel ministrikohal Alam-Saksi liidumaa valitsuses. 

Aastatel 2005–2009 oli Ursula von der Leyen Angela Merkeli esimese valitsuse pere-, vanurite, naisküsimuste ja noorsoominister. Aastatel 2009–2013 oli ta Angela Merkeli teise valitsuse töö- ja sotsiaalminister ning 17. detsembrist 2013 kuni 17. juulini 2019 Saksamaa kaitseminister.

## Euroopa Komisjoni president
16. juulil 2019 valiti Ursula von der Leyen Euroopa Komisjoni presidendiks. Tema esimene viieaastane ametiaeg kestis 1. detsembrist 2019 kuni 30. novembrini 2024. 18. juulil 2024 kiitis Euroopa Parlamendi täiskogu heaks Ursula von der Leyeni jätkamise Euroopa Komisjoni presidendina. Tema poolt oli salajasel hääletusel 401 parlamendiliiget. Tema teine ametiaeg algas 1. detsembril 2024.

## Isiklikku
Tema isa Ernst Albrecht oli Saksamaa poliitik (CDU) ja Euroopa Komisjoni ametnik; vanaisa Carl Albrecht (1902–1965) oli arst, onu George Alexander Albrecht on dirigent, vend Hans-Holger Albrecht on ärimees. Ta on aastast 1986 abielus kardioloogiaprofessor Heiko von der Leyeniga; neil on seitse last. 

Ursula von der Leyen on kuulsa töösturi, Narva Kreenholmi Manufaktuuri omaniku parun Ludwig Knoopi järeltulija. Ursula vanavanaisa Carl Albrecht ja vanaisa, kelle nimi oli samuti Carl Albrecht, valdasid Narva Kreenholmi veel 1940. aastal.

## Vaata ka
*Von der Leyeni esimene komisjon
*Von der Leyeni teine komisjon

## Viited

## Välislingid

*Veebileht
*Vita der Verteidigungsministerin Ursula von der Leyen
**CV of the Minister of Defence Ursula von der Leyen 
*Germany's von der Leyen seeks second term as head of the EU Commission. [Tõlge: Saksamaa von der Leyen taotleb teist ametiaega ELi komisjoni juhina]. France 24, 19. veebruar 2024
Uue-Karjaküla mõis

**Uue-Karjaküla mõis** (saksa keeles *Neu-Hohenhof*) oli Vana-Karjaküla mõisa kõrvalmõis Keila kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lääne-Harju vallas Tõmmiku küla lähedal.

## Viited

## Välislingid
*

* EKI Eesti kohanimeraamat KNR: http://eki.ee/dict/knr/index.cgi?Q=karjaküla
Navesti mõis

**Navesti mõis** (saksa keeles *Nawwast*) oli rüütlimõis Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal.

Mõis rajati 1622 Pärsti mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
*Navesti mõisa lugu Mõisablogis
Meleuzi rajoon

**Meleuzi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Meleuz.

Rajoonis on 1 linnaasundus ja 16 külaasundust, kus on kokku 96 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 84 831. 2010. aasta seisuga olid elanikest 44,8% venelased, 33,1% baškiirid, 14,9% tatarlased, 3,4% tšuvašid ja 1,2% ukrainlased.

## Viited

## Välislingid

* Meleuzi rajooni koduleht
Hertsog Augusti raamatukogu

**Hertsog Augusti raamatukogu** (saksa: *Herzog August Bibliothek* – HAB) Wolfenbüttelis Alam-Saksimaal, tuntud ka kui *Bibliotheca Augusta*, on rahvusvahelise tähtsusega raamatukogu, mille kogudes leidub teavikuid isegi keskaegsest ja varauusaegsest Euroopast. Raamatukogu allub Alam-Saksi teadus- ja kultuuriministeeriumile.

## Ajalugu

Raamatukogu asutas Braunschweig-Wolfenbütteli hertsog Julius 1572. aastal. 17. sajandil oli see suurim raamatukogu Alpidest põhja pool. Raamatukogu on saanud nime hertsog August I (1579–1666) järgi. Hertsog oli kogunud rohkesti raamatuid, mida hoidis Wolfenbüttelis. Väed liikusid sajandite jooksul edasi-tagasi, kuid raamatukogu oli hästi kaitstud. See oli nii kõrgelt hinnatud, et kindralid panid selle erilise kaitse alla. Nii ongi see üks maailma vanemaid raamatukogusid, mille kogu terviklikkus pole sajandite jooksul praktiliselt üldse kannatada saanud.

2006. aastal oli raamatukogus umbes 900 000 raamatut, millest 350 000 on trükitud 15.–18. sajandil. Nendest 3500 on inkunaablid, 75 000 pärineb 16. sajandist, 150 000 on 17. sajandist ja 120 000 on 18. sajandist.

Tähtsaid raamatukoguhoidjaid:

* 1604–1666 August II Noorem, Braunschweig-Lüneburgi hertsog
* 1691–1716 Gottfried Wilhelm Leibniz
* 1770–1781 Gotthold Ephraim Lessing
* 1968–1992 Paul Raabe

Raamatukogu on kuulus nii seal tehtud teadustöö sisu poolest kui ka sadade rahvusvaheliste teadlaste poolest, kes on seal raamatukogu töötajatega kõikvõimalike projektide kallal koostööd teinud. Raamatukogus programmiliselt tehtav teadustöö hõlmab uurimusi näiteks rahvusvaheliste suhete ajaloost ja kultuuriajaloost, ideede ja poliitika ning sotsiaalajaloost, religiooniajaloost, äri-, teadus- ja õigusajaloost, põhiseadusajaloost, ühiskonna- ning naiste ja sugude ajaloost keskajast varauusajani.

## Märkimisväärsed käsikirjad

* Kuulus palimpsest *Codex Guelferbytanus 64 Weissenburgensis*, mis sisaldab alumises kastis Codex Guelferbytanus A, Codex Guelferbytanus B, ja Codex Carolinus.
* Heinrich Lõvi evangeelium
* Liber Floridus u. 1150
* Minuskel 97
* Minuskel 126
* Minuskel 429
* Üheksa köidet Mátyás Hunyadi raamatukogust
* Schönrainer Liederhandschrift
* Visio Godeschalci
* Corpus Agrimensorum Romanorum
* Magnus liber organi, käsikirjad W1 ja W2
Braunschweigi loss

**Braunschweigi loss** (saksa *Braunschweiger Schloss* või *Braunschweiger Residenzschloss*) Braunschweigi linna keskel Bohlwegil oli Braunschweigi hertsogite residents aastast 1753 kuni 8. novembrini 1918.

## Ajalugu
Töö esimese hoone kallal algas aastal 1718 Hermann Korbi juhtimisel. Pärast selle hoone mahapõlemist aastal 1830 ehitas teise lossi Carl Theodor Ottmer, lõpetades töö aastal 1841. Loss lammutati täielikult aastal 1960 Braunschweigi linnavolikogu juhtimisel tõsiste kahjustuste pärast, mille see oli saanud teise maailmasõja õhurünnakutes. Tekkinud jäätmaale rajati lossipark (Schlosspark). See kaotati pärast linnavolikogu 2004. aasta resolutsiooni 2005. aasta kevadel täielikult, et püstitada puhastatud maale 2007. aasta kevadeks suur kaubanduskeskus, niinimetatud Schloss-Arkaden. Selle läänefassaad pidi kujutama tõetruud rekonstruktsiooni Ottmeri lossi fassaadist. Taasülesehitatud loss avati avalikkusele 6. mail 2007.

## Galerii

Fail:Braunschweig Brunswick Korb-Schloss vor 1830.jpg|Braunschweigi loss enne 1830. aastat
Fail:BS Schloss um 1840.jpg|Braunschweigi loss u. 1840. aastal
Fail:Braunschweig Residenzschloss um 189711.jpg|Braunschweigi loss aastal 1897
Fail:Schloss2a.jpg|Lammutamine aastal 1960
Fail:Reiterstandbild Friedrich Wilhelm (Braunschweig-Wolfenbüttel-Oels).jpg|Friedrich Wilhelmi skulptuur Braunschweigi lossi ees
Fail:Reiterstandbild Carl Wilhelm Ferdinand Braunschweig.jpg|Karl Wilhelm Ferdinandi skulptuur Braunschweigi lossi ees
Fail:Braunschweiger Quadriga mit Brunonia (2009).JPG|Kvadriiga
Kigi rajoon

**Kigi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Verhnie Kigi.

Rajoonis on 9 külaasundust, kus on kokku 39 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 17 555. 2010. aasta seisuga olid elanikest 51,4% tatarlased, 41,5% baškiirid ja 5,6% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Kigi rajooni koduleht
Prahileping

**Prahileping**, **prahikiri** ehk **tšarter** (inglise *charter; affreightment contract*) on leping kaubaomaniku ja reederi või laevaomaniku ja laeva kasutaja vahel kauba veoks või laeva kasutamiseks. Lepingu poolteks on laevaomanik või -opereerija ning laeva kasutaja ehk prahtija.

Laevade prahtimine on rahvusvahelise kommertstegevuse valdkond, kus kasutatakse lepingute tüüpvorme. Tüüpvormi ülesandeks on, et lepingupooled (vedaja ja prahtija) ning nende esindajad (prahimaaklerid) ei pea iga uue tehingu puhul hakkama uut prahilepingut koostama. Prahileping ehk tšarter on mereveolepingu põhivorm. Juhuvedusid tegevas tramplaevanduses on see peaaegu ainuke kasutusel olev mereveolepingu vorm. Üksikutel juhtudel võib seda ajutiselt asendada kaikiri või kinnituskiri.

## Prahilepingu sisu ja tüüpvormid
Iga prahilepingu tüüpvormis on kahte tüüpi klauslid:
* Üldised ehk äriõiguslikud klauslid, mis on muutmatud kõikide tehingute jaoks. Nende hulka kuuluvad näiteks jääklausel, sõjaklausel, streigiklausel, pandiõiguse klausel, vedaja vastutuse klausel, arbitraažiklausel jt. Nende klauslite tekst on juriidiliselt korrektne ning sisu ei ole tavaliselt läbirääkimiste objektiks.
* Klauslid, mis määravad iga konkreetse lepingu tingimused ja enamik neist on poolte läbirääkimiste objektiks. Kõnealuste klauslite hulka kuuluvad näiteks laeva ja kauba kirjeldus, laadimise ja lossimise sadamad, laeva lastimiseks etteandmise tähtaeg, laadimis-lossimistööde normid ja nendega seotud kulude jaotus, prahiraha määr, maksetingimused jms. Pärast nende tingimuste kooskõlastamist lisatakse vajalik info lepingu tüüpvormi selleks määratud kohtadesse ja viisil. 

Lepingusse konkreetse info lisamise viisi järgi eristatakse kolme liiki tüüpvorme:
* Traditsiooniline vorm, milles tehingu konkreetne info on jagatud olemasolevate kommerts-õiguslike klauslite vahel või lülitub neisse kogu lepingu ulatuses.
* "Ameerika" vorm, mille sisu on jaotatud kolmeks osaks: preambul, esimene osa, mis sisaldab muutuvaid klausleid tehingu konkreetse infoga ja teine, äriõiguslike tüüpklauslitega osa.
* Tänapäeval on kasutatavaim „Ameerika box-vorm“, mille eripära on selles, et esimese osa info on paigutatud nummerdatud kastikestesse ja mahutatud ühele (esimesele) leheküljele; teine ehk äriõiguslik osa on traditsioonilise teksti ülesehitusega. 

Tüüpvormile lisatakse sageli konkreetse lepingu jaoks vajalikke klausleid sisaldav lisa. Nende numeratsioon on tüüpvormi klauslite numeratsiooni jätk. 

Enamik prahilepingute tüüpvorme on soovituslikud ning pooltel on vaba voli vastastikusel kokkuleppel ja vajadusel nende lepingute sisu täiendada ning muuta. Mõne kaubaomaniku koostatud erivormide puhul võib üks tüüpvormi kasutamise tingimus olla selle muutmata jätmine. Koostatud on ligikaudu 300 prahilepingu tüüpvormi, millest on laialdaselt kasutusel ligikaudu 30. 

## Vaata ka
*prahtimine
*prahilaev

## Viited
Buzdjaki rajoon

**Buzdjaki rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Buzdjak.

Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 81 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 27 765. 2010. aasta seisuga olid elanikest 60,2% tatarlased, 30,4% baškiirid ja 7,4% venelased.

## Viited

## Välislingid
Iisaku mõis

**Iisaku mõis** (saksa keeles *Isaak*) oli rüütlimõis Iisaku kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Iisaku  alevikus Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas.

Mõis rajati 1810. aastatel Kiikla mõisast eraldatud alast. 1817. aastal päris varem Kiikla mõisaga ühendatud olnud Iisaku mõisa, Konrad Georg von Brevern (1786–1870) ja 1873. aastal  tema poeg, kindralmajor Nikolai von Brevern  (1831–1892) ning 1894. aastal tema lesk Katharina von Brevern (sünd Zebrikov), viis poega Georg, Nikolai, Walter, Albert, Edgar ja viis tütart Olga, Agnes, Elisabeth, Marie, Alice  von Brevern, kes 1894/1896. aastal müüsid mõisa krahvinna Maria Mussin-Puškinale (sünd. Timašejeva).

1917. aastal ostsid mõisa Insener-ehitaja Fromhold Kangro, vandekohtuniku abi Jaan Laur, Jüri Parik ja agronoom Eduard Ehrlich. Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.

## Viited

## Välislingid
*
*Iisaku mõis (Iisaku khk), Kinnistute register
Uhe mõis

**Uhe mõis** (saksa keeles *Uhhe*) oli poolmõis (varem rüütlimõis) Iisaku kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Uhe küla lähedal Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas.

Mõis rajati 1857 Sompa mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Narva Rannavärav

**Narva Rannavärav** (ka **Väike Rannavärav** või **Väike värav** või **Vana Rannavärav** või **Vana värav**) oli jõesadamasse viiv värav Narva keskaegse linnamüüri idaosas. 

Värav viis Rüütli tänava lõpust jõe äärde. Rannavärava kaudu viisid linnaelanikud jõesadamasse oma kaupu, aga tagasi tuldi Karjavärava kaudu, sest Rannavärava juures oli väga järsk tõus.

Aastatel 1676–1680 rekonstrueeriti Rannavärav ja sai pärast seda nimeks **Uus värav**. 1845. aastal ehitati värav põhjalikult ümber ja nimetati **Pimeväravaks**. Pimevärava järgi on saanud nime Victoria bastionile rajatud park – Pimeaed.

Pärast 1875. aastat Pimevärav lammutati. 

## Viited
Elisabeth Christine von Braunschweig-Wolfenbüttel

**Elisabeth Christine von Braunschweig-Wolfenbüttel-Bevern** (8. november 1715 – 13. jaanuar 1797) oli Preisimaa kuninganna aastatel 1740 kuni 1786 kui Friedrich Suure abikaasa. Sünnilt oli ta Braunschweig-Wolfenbütteli hertsoginna. Ta oli ka pikaajalisim Preisimaa kuninganna.
Djurtjuli rajoon

**Djurtjuli rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Djurtjuli.

Rajoonis on 14 külaasundust, kus on kokku 89 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 61 977. 2010. aasta seisuga olid elanikest 49,3% tatarlased, 36% baškiirid ja 6,1% marid.

## Viited

## Välislingid

* Djurtjuli rajooni koduleht
Iliševo rajoon

**Iliševo rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Verhnejarkejevo.

Rajoonis on 22 külaasundust, kus on kokku 87 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 32 425. 2010. aasta seisuga olid elanikest 78,8% baškiirid, 15,3% tatarlased, 2,6% marid ja 1,9% venelased.

## Viited

## Välislingid
Blagovari rajoon

**Blagovari rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Jazõkovo.

Rajoonis on 15 külaasundust, kus on kokku 87 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 25 576. 2010. aasta seisuga olid elanikest 42,8% baškiirid, 28,3% tatarlased, 21,8% venelased ja 2,8% ukrainlased.

## Viited

## Välislingid
Salavati rajoon

**Salavati rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Malojaz.

Rajoonis on 16 külaasundust, kus on kokku 60 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 24 451. 2010. aasta seisuga olid elanikest 66,6% baškiirid, 22,4% tatarlased ja 10% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Salavati rajooni koduleht
Kušnarenkovo rajoon

**Kušnarenkovo rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Kušnarenkovo.

Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 88 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 27 157. 2010. aasta seisuga olid elanikest 49,5% tatarlased, 32,7% baškiirid ja 14,7% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Kušnarenkovo rajooni koduleht
Hirmuse mõis

**Hirmuse mõis** (saksa keeles *Hirmus*) oli rüütlimõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal. Mõis rajati 1699. aastal Püssi mõisast eraldatud alast.

Hirmuse mõisa on esmamainitud 1465. aastal Maidla ja Hirmuse mõisa vahel kaua kestnud piiritüli lahendamise kokkuleppes. Hirmuse mõis oli üle 400 aasta kuulunud von Stackelbergide valdusse. Mõisale annab ajalooliselt erilise väärtuse tõsiasi, et selle omanik oli noorem Otto Magnus von Stackelberg, kes Katariina II lähedase tuttavana sai 1772. aastal Poola suursaadikuks, korraldas Poola esimese jagamise ja hiljem oli Venemaa suursaadik Rootsis.

## Viited

## Välislingid
*
Toomas Timmusk

**Toomas Timmusk** (sündinud 18. augustil 1955 Põltsamaal) on eesti maaparandusteadlane. 

Ta lõpetas 1973. aastal Põltsamaa Keskkooli ning 1978. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsanduse ja maaparanduse teaduskonna hüdrotehnikainsenerina. Ta kaitses Eesti Põllumajandusülikoolis 1992. aastal väitekirja "Комбинированный дренаж для отвода поверхностых вод" (Kombineeritud drenaaž pinnavee eemaldamisel; juhendaja Koit Alekand) ning sai tehnikamagistri kraadi.

Ta oli aastatel 1978–1990 Eesti Põllumajanduse Akadeemia maaparanduse kateedri insener, assistent ja vanemõpetaja Ta oli aastatel 1990–1994 Eesti Põllumajandusülikooli maaparanduskateedri juhataja ja dotsent ning aastatel 1994–2005 veemajanduse instituudi dotsent, teadur, lektor ja juhataja. Ta oli aastatel 2005–2013 Eesti Maaülikooli metsandus- ja maaehitusinstituudi lektor ja õppedirektor ning on alates 2013. aastast direktor.

## Teoseid
* 1992 "Maaparandussüsteemide rekonstrueerimise aluste uurimine seoses üleminekuga talumajandusele". Kaasautor Koit Alekand. Tartu 1992
* 2002 "Vooluveekogude maastikuökoloogiline käitlus". Kaasautor Koit Alekand. Tartu 2002
* 2007 "Ajalooradadel melioratsioonijälgi otsimas". Kaasautor. Tallinn, Tartu 2007

## Välislingid
*
Lääne-Nigula kirikumõis

**Lääne-Nigula kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Poenal*) oli kirikumõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal.

58°57'48.9"N 23°46'46.0"E

## Viited

## Välislingid
*
Saunja mõis

**Saunja mõis** oli kahe Eesti ala mõisa nimi:
*Saunja mõis, poolmõis Lääne-Nigula kihelkonnas
*Saunja mõis, Uuemõisa kõrvalmõis Ridala kihelkonnas
Zilairi rajoon

**Zilairi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Zilair.

Rajoonis on 13 külaasundust, kus on kokku 57 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 15 111. 2010. aasta seisuga olid elanikest 56,5% baškiirid, 36,2% venelased 3,2% tatarlased ja  2,8% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid
Kersti Rosenberg

**Kersti Rosenberg** (ka** Kersti Madis**; sündinud 17. märtsil 1956) on eesti endine laulja, kunagise ansambli Nemo liige.

Tema esitatud tuntumad laulud on "Põlenud tunnete tants", "Figaro", "Ei jäänud aega tangoks", "Seitsmeaastasele", "Petlik õnn", "Aeg on kallis", "Rikkus ja kuulsus", "Talvetee", "Vajan sind" jne.

## Isiklikku
Kersti Rosenberg oli abielus Karl Madisega, kellega tutvus eesti artistide muusikapäevadel, mis toimusid 1986. aastal pärast Tšornobõli katastroofi ümberkaudse piirkonna linnades. Abielu kestis üle kümne aastat. Nende pojad on Glen ja Carl-Philip. Carl-Philip Madis osales 2012. aastal meelelahutussaates "Eesti otsib superstaari".

## Viited

## Välislingid
*Kersti Rosenberg & Nemo - Aeg on kallis. video, youtube.com.
*Endine Nemo laulja Kersti Madis: Mind ei surutud nurka, pugesin sinna vabatahtlikult. ohtuleht.ee, 17. märts 2016.
*Kersti Madis: aeg-ajalt tekib igatsus lava ja muusika järele. menu.err.ee, 7. august 2020.
*Kunagise menubändi Nemo solist Kersti Madis laulab nüüd vaid lapselastele. ohtuleht.ee, 27. aprill 2023.
Varja mõis

**Varja mõis** (saksa keeles *Warjel*) oli Aa mõisa karjamõis Lüganuse kihelkonnas Viru kreisis.

## Viited

## Välislingid
*Varja mõis. Inventariseerimine, Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid
*
Meriküla mõis (Viru-Jaagupi)

**Meriküla mõis** (saksa keeles *Merreküll*) oli Inju mõisa kõrvalmõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal.

Mõisast on teateid alates 1527.

## Viited

## Välislingid
*
*Meriküla mõis (Viru-Jaagupi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Justinianus

*Justinianus I (482–565), Ida-Rooma keiser 527–565
*Justinianus II (669–711),  Bütsantsi keiser 685–695 ja 705–711
Hanila kirikumõis

**Hanila kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Hannehl*) oli kirikumõis Hanila kihelkonnas Läänemaal.

1919. aasta maareformi otsuse järgi riigistati Hanila kirikumõis 13. märtsil 1926.

## Viited
Burzjanski rajoon

**Burzjanski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Starosubhangulovo.

Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 34 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 16 516. 2010. aasta seisuga olid elanikest 96,2% baškiirid, 2,1% venelased ja 1,3% tatarlased.

## Viited

## Välislingid