open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nelson Mandela

**Nelson Rolihlahla Mandela** (18. juuli 1918 Mvezo – 5. detsember 2013 Johannesburg) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik ja inimõiguslane, Lõuna-Aafrika Vabariigi president, rahvuselt koosa.

Enne presidendiks valimist oli ta apartheidivastase liikumise aktivist ja viibis alates 1962. aastast 27 aastat vanglas. Vangistuse ajal kujunes ta apartheidivastase võitluse sümboliks. Pärast vabanemist 11. veebruaril 1990 propageeris ta leppimispoliitikat, mis lihtsustas üleminekut demokraatlikule riigikorrale. Ta valiti presidendiks esimestel vabadel ja demokraatlikel valimistel LAV-s 27. aprillil 1994. Tema ametiaeg kestis 1999. aastani. 

## Tunnustus
*1988 -  Andrei Sahharovi auhind. 
*1990 -  Lenini rahupreemia 
*1993 – Nobeli rahuauhind (koos Frederik de Klerkiga)
*1994 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
*2005 – Vürst Jaroslav Targa I järgu orden 
*2007 – Londonis avati Nelson Mandela pronkskuju (28. augustil 2007)

## Isiklikku
Nelson Mandela oli kolm korda abielus. Esimene abielu Evelyn Ntokoga kestis 13 aastat (1944–1957) ja neil oli 4 last, kellest vanem tütar suri 9-kuuselt, vanem poeg Madiba 1967 autoõnnetuses ja noorem poeg Makgatho 2005 AIDS-i. Abielu lagunes, sest naine liitus Jehoova tunnistajatega.

Tema abielu Winnie Madikizela-Mandelaga kestis 38 aastat, millest suurema aja ta oli vangis. Pärast vabanemist asusid nad aprillis 1992 lahku elama ja abielu lahutati märtsis 1996. Abielu kahjustasid Winnie Mandela süüdistamine inimröövis ja mõrva organiseerimises.

Oma 80. sünnipäeval, 18. juulil 1998 abiellus ta endise Mosambiigi presidendi Samora Macheli lese Graça Macheliga, kellest sai esimene inimene maailmas, kes on olnud abielus kahe presidendiga.

## Välislingid

*Katkendid autobiograafiast
*Mandela's life and times, BBC News
*Landmark's in Mandela's Life, BBC News, 16. juuni 1998
*Mandela: South Africa's golden export, BBC News, 16. juuli 1998
*Mandela: Prisoner turned president, BBC News, 28. oktoober 1998
*Mandela's jail named World Heritage Site, BBC News, 2. detsember 1999
*Nelson Mandela: A nations icon, BBC News, 10. juuli 2008
*Mandela celebrates 90th birthday, BBC News, 18. juuli 2008
*The Real Mandela
*Nelson Mandela sings about killing whites



| Eelnev:  **[[Frederik de Klerk]]**
| **[[Lõuna-Aafrika Vabariigi president]]**  1994–1999
| Järgnev:  **[[Thabo Mbeki]]**
Thabo Mbeki

**Thabo Mvuyelwa Mbeki** (sündinud 18. juunil 1942 Mbewuleni külas Ida-Kapimaa provintsis) on Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik. Aastatel 1999–2008 oli ta Lõuna-Aafrika Vabariigi president.

Tema isa Govan Mbeki (1910–2001) oli õpetaja, kommunist, Lõuna-Aafrika Kommunistliku Partei ja Aafrika Rahvuskongressi toetaja. Thabo Mbeki on rääkinud, et nende kodus oli Karl Marxi pilt kaminasimsil ja Mahatma Gandhi pilt seinal. Isa soovitusel ühines ta Aafrika Rahvuskongressiga juba 14-aastaselt, 1956. aastal.

Nähes oma isa ja veel mitme lähedase tuttava vahistamist ja kartes ise sama saatust, läks ta Suurbritanniasse eksiili. Ta sai Sussexi Ülikoolis majandusmagistriks ja õppis Nõukogude Liidus sõjandust. Ta elas ka Sambias, Botswanas, Svaasimaal ja Nigeerias. Tema poeg Kwanda tapeti, kui ta soovis kodumaalt lahkuda ja isa juurde minna, ning tema venna Jama Mbeki mõrvasid 1982 Lesotho salateenistuse agendid.

Alles 28 aasta pärast, kui apartheidirežiim oli LAV-is kukutatud, naasis ta kodumaale. Ta sai 1993 Aafrika Rahvuskongressi presidendiks. Aastal 1994 sai ta Lõuna-Aafrika Vabariigi asepresidendiks (president oli Nelson Mandela), 1999. aastal valiti presidendiks ja 2004 valiti ta tagasi.

Septembris 2008 sunniti ta Aafrika Rahvuskongressis tekkinud siselahkhelide tõttu tagasi astuma. Thabo Mbeki esitas tagasiastumisavalduse 21. septembril ja lahkus presidendiametist 25. septembril, kui parlament valis presidendi kohusetäitjaks Aafrika Rahvuskongressi aseesimehe Kgalema Motlanthe.



| Eelnev:  **[[Nelson Mandela]]**
| **[[Lõuna-Aafrika Vabariigi president]]**  1999–2008 
| Järgnev:  **[[Kgalema Motlanthe]] <br>(kohusetäitja)**
Vihitaja

**Vihitaja** ehk **jõgitilder** (*Actitis hypoleucos*) on linnuliik kurvitslaste sugukonnast vihitaja perekonnast.

## Välimus

Vihitaja on väike 19–21 cm pikkune lind tiivapikkusega 32–35 cm. Ta kaalub 40–60 grammi.

Täiskasvanud linnu sulestik on pealt pruun ja alt hallikasvalge, lühikeste kollakate jalgadega.

## Levik

Vihitaja pesitseb suuremas osas Euraasias, aga talvitub Aafrikas, Lõuna-Aasias ja Australaasias. Eesti vihitajad talvituvad Lõuna-Euroopas ja Aafrikas.

Vihitajad ei ole seltsivad ja vaid harva võib neid suurtes salkades näha.

Vihitaja pesitsusaegset arvukust Eestis hinnatakse 5000–10 000 paarile.

## Pesitsemine

Vihitaja pesitseb jõgede ja järvede ääres. Pesa ehitab ta rohu sisse, sageli põõsa alla. Kurnas on mais-juunis 4 umbes 35 mm pikkust muna, mida mõlemad vanemad hauvad 20–22 päeva.

## Toitumine

Vihitaja toitub putukatest ja teistest väikestest selgrootutest. Putukaid võib ta ka lennult püüda. Toitu hankides võib ta kuni 20 sekundiks sukelduda kuni 1 meetri sügavusele vette.

## Viited

## Välislingid
*
86

**86. aasta**

Sajandid: 1. sajand eKr - **[[1. sajand]]** - 2. sajand

Aastakümned:  30. aastad 40. aastad 50. aastad 60. aastad 70. aastad - **[[80. aastad]]** - 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad

Aastad:  81 82 83 84 85 - 86 - 87 88 89 90 91
----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* 19. september – Antoninus Pius, Rooma keiser

## Surnud

* ...
Türkmeeni-Khorāsāni mäestik

**Türkmeeni-Khorāsāni mäestik** on mäestik Aasias. Piirab kirdest Iraani mägismaad, kulgeb loode-kagu suunas. Läänes on ühenduses Alborzi mägedega. Kõrgus kuni 3314 meetrit.

## Vaata ka

*Köpetdag
Urmas Lattikas

**Urmas Lattikas** (sündinud 17. augustil 1960 Tapal) on eesti helilooja ja džässpianist.

EHL liige aastast 2000.

Lõpetas 1974 Tapa Muusikakooli klaveri erialal ja 1986 Eesti Muusikaakadeemia kompositsiooni erialal, Eino Tambergi õpilasena. Täiendas end 1990 Bostonis Berklee Muusikakolledžis kompositsiooni ja džässklaveri erialal.

1983. aastal asutas omanimelise džässkvinteti.

## Tunnustus
* 1983 Uno Naissoo nimelise loomingukonkursi laureaat
* 1984 Uno Naissoo nimelise loomingukonkursi laureaat
* 2014 Eesti Teatriliidu sõnalavastuste muusikalise kujunduse ja originaalmuusika auhind

## Viited

## Välislingid
*Urmas Lattikas 1974 Tapa/ Tallinn. Eesti Ansamblite Andmebaas
Lázaro Cárdenas

**Lázaro Cárdenas del Río** (21. mai 1895 – 19. oktoober 1970) oli Mehhiko president 1. detsembrist 1934 kuni 1. detsembrini 1940.

Tema ametiajal, 28. jaanuaril 1937, sõlmiti Eesti-Mehhiko vaheline sõprusleping, mis jõustus 3. veebruaril 1938.

## Viited
Maailm

**Maailm** võib tähendada: 

*Kosmos
*Maa (planeet)
*Planeet
*Universum
*Maailm kui spetsiifiline inimest ümbritsev keskkond (filosoofia mõiste)

## Vaata ka

*Uus Maailm
*Vana Maailm
Berezniki

**Berezniki** on linn Venemaal Permi krais. Asub Kama jõe vasakul kaldal, Permist 280 km põhjas. Berezniki on Permi järel suuruselt teine linn Permi krais.

Linn moodustati küladest 1932. aastal.

Berezniki on keemia- ja rasketööstuse keskus ning transpordisõlm. Linna läbib raudtee ja Permi-Solikamski automagistraal.

Venemaa president Boriss Jeltsin elas ja õppis nooruses Bereznikis.

## Elanike arv
* 169 900 (2005)
* 164 900 (2009)

## Viited

## Välislingid
*Berezniki ametlik koduleht
Saranoš

**Saranoš** (ka Saransk) on linn Venemaal, Mordva Vabariigi pealinn. Linn asub Saranka jõe suudmes Insari kaldal. Saransk oli üks 2018. aasta FIFA maailmameistrivõistluste ametliku turniiri võõrustajalinnadest.

## Elanikkond

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Saranoši elanikest venelasi 70,98%, mordvalasi 21,20%, tatarlasi 5,14% ja ukrainlasi 0,71%.

## Ajalugu
Linn on asutatud 1641. aastal, linnaõigused sai 1651. aastal.

## Haldusjaotus
### Rajoonid
Saranoš jaguneb 3 rajooniks:

## Haridus
Linnas asub Mordva Riiklik Ülikool.

## Transport

Saranošis on lisaks raudteesõlmele rahvusvaheline lennujaam.

## Sõpruslinnad
{| cellpadding="10"
|- valign="top"
|
*  Botevgrad, Bulgaaria
*  Gorzów Wielkopolski, Poola
*  Sieradz, Poola

## Viited

## Välislingid

* http://www.saransk-online.ru/
Uus Maailm

Enamasti räägitakse Uuest Maailmast vastandatult Vanale Maailmale, mis tähendab kas Euroopat, Euraasiat koos Aafrikaga või praegust (tihti euroopalikku) elukorraldust.

**Uus Maailm** või **uus maailm** võib veel tähendada:

*Ameerika
*Anarhia
*Kommunism (vaata Internatsionaal (laul))
*Kristuse Kuningriik
*Tuhandeaastane Rahuriik
*Uus Maailm, oli Eesti ansambel
**"Uus maailm", bändi Uus Maailm nimilaul või hümn
*"Uus maailm" (originaalpealkiri "The New World"), Terrence Malicki film (2005)
*"Uus Maailm", dokumentaalfilm (2011)
*Uus Maailm, piirkond (asum) Tallinnas (mõnikord peetakse Kassisaba osaks)
* Veinidest kõneldes peetakse Uue Maailma all sageli silmas nii Ameerikat, Lõuna-Aafrikat kui ka Austraaliat ja Uus-Meremaad (kuna teatud mõttes vastandub sealne veinikultuur Euroopa ehk Vana Maailma omale).
Jaan Ehlvest

**Jaan Ehlvest** (sündinud 14. oktoobril 1962 Tallinnas) on Eesti, Nõukogude Liidu ja USA maletaja.

Tema treener aastail 1986–1990 oli Aleksander Veingold. Ta täitis suurmeistri normi 1987. aastal.

1988. aastal tuli ta maailma karikaturniiril Belfortis Garri Kasparovi ja Anatoli Karpovi järel kolmandaks.

Ehlvest oli pikka aega Eesti esimaletaja, kuid konfliktide tõttu Eesti Maleliidu juhatusega esindab ta 2006. aastast Ameerika Ühendriike.

2010. aasta märtsi seisuga on ta ELO-reiting 2598. USA maletajatest on ta 8. kohal.

2008. aastal valmis temast dokumentaalne portreefilm "Mängija" (režissöör Kaupo Kruusiauk).

## Teosed
*"Mäng 1999". 2001
*"The Story of a Chess Player". New York 2004. ISBN 0-9763891-0-X

## Isiklikku
Jaan Ehlvesti vend oli Jüri Ehlvest. Nende isa Juhan Ehlvest ja ema Maret Ehlvest on arstid.

## Viited

## Välislingid

*Jaan Ehlvest FIDE andmebaasis
* 
*Jaan Jürine: Jaan Ehl­vest: maleprofi ametit ei tahaks ma kellelegi soovitada Eesti Päevaleht, 1. oktoober 2008
* Jaan Ehlvest jõudis Mehhiko turniiril poolfinaali Postimees, 23. detsember 2008
*Oliver Rand, Kunagine tippmaletaja Jaan Ehlvest asus Saaremaale elama, Meie Maa, 15. juuli 2011
Uus Maailm (ansambel)

**Uus Maailm** oli Eesti rokkansambel, mis asutati aastal 1988. 

Ka bändi tuntuim lugu kandis nime "Uus maailm".

## Koosseis

*Jaanus Nõgisto – kitarr
*Peeter Saar – vokaal
*Andrus Kerstenbeck – löökriistad
*Toivo Nilson – bass
*Tamur Marjasoo – kitarr

## Välislingid

*Uus Maailm
Sidónio Pais

**Sidónio Bernardino Cardoso da Silva Pais** (1. mai 1872 – 14. detsember 1918) oli Portugali peaminister 27. detsembrist 1917 ja alates 28. aprillist 1918 kuni surmani president.

Ta tõusis võimule riigipöörde käigus ja hukkus atentaadi läbi.
Pariisi konverents

**Pariisi rahukonverents** oli 21 riigi esindajate kohtumine 1946. aasta 29. juulist 15. oktoobrini, kus arutati Teises maailmasõjas võitnud riikide ja natsliku Saksamaa Euroopa-liitlaste (Bulgaaria, Itaalia, Rumeenia, Soome ja Ungari) vaheliste rahulepingute projekte.

Konverentsil kinnitatud projektid allkirjastati 1947. aasta veebruaris. Sellega lõppes ametlikult sõjaseisukord Itaalia, Rumeenia, Bulgaaria, Ungari ja Soomega. Saksamaaga rahulepingut ei sõlmitud.

## Rahulepingute sisu
*Territoriaalsed kohaldused:
**Bulgaaria viidi tagasi 1941. aasta jaanuari piiridesse.
**Itaalia loovutas Jugoslaaviale mõne Aadria mere ja maismaa-ala; andis Prantsusmaale väikese piiriala, loovutas Kreekale Dodekaneesid. Trieste kuulutati vabalinnaks (tagastati Itaaliale 1975).
**Rumeenia loovutas NSV Liidule Bessaraabia ja Bukoviina, kuid sai Ungarilt tagasi Põhja-Transilvaania.
**Soome loovutas Nõukogude Liidule osa Karjalast, muus osas taastati piirid, mis tekkisid pärast Nõukogude Liidu - Soome sõda.
**Ungari jäi Trianoni lepingu piiridesse.
*Võidetuile määrati reparatsioonid võitjate kasuks.
*Määrati kindlaks kaotanute maa-, mere- ja õhujõudude maksimaalne suurus ning piirati nende relvastust.
*NSV Liit sai õiguse jätta osa vägedest Ungari ja Rumeenia territooriumile, et pidada ühendust Nõukogude okupatsioonitsooniga Austrias.

Saksamaa oli juba jagatud okupatsioonitsoonideks Potsdami konverentsi otsuste alusel.
Potsdami konverents

**Potsdami konverents** toimus 1945. aasta 17. juulist 2. augustini Potsdamis Cecilienhofis. Konverentsil arutasid teise maailmasõja kolm võitjariiki – Ameerika Ühendriigid (mida esindas president Harry Truman), Nõukogude Liit (NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu esimees Jossif Stalin) ja Suurbritannia (peaminister Winston Churchill ning hiljem värske peaminister Clement Attlee), Saksamaa sõjajärgse korraldamise küsimusi, määrasid kindlaks poliitilised ja majanduslikud põhimõtted Saksamaa sõjaaegsete liitlaste kontrollimiseks, saavutasid kokkuleppe anda sõjaroimarid rahvusvahelise kohtu alla ning esitasid Jaapanile ultimaatumi tingimusteta kapituleerumise nõudega.
Praktiline Arvutikasutaja

**Praktiline Arvutikasutaja** (algul kandis nime **Arvutikasutaja**) oli aastatel 2001–2009 ilmunud eestikeelne IT-, foto- ja elektroonikaajakiri.

Ajakirja väljaandja oli aastatel 2001–2005 ALT MV OÜ, 2006–2008 kirjastus Digipraktik ja seejärel Kalev Meedia.

Peatoimetaja oli Mati Vabamäe (2001–2008, jaanuar) ja kuni tegevuse lõpuni Ando Urbas.

Aastatel 2001–2002 ilmus ajakiri kaks korda kuus, alates 2002. aasta 11. numbrist üks kord kuus.

2004. aasta septembris anti välja ka erinumber "Digi". Kokku ilmus 90 numbrit.

2003. aasta numbrid 19–30 ilmusid ka CD-ROM-il.

## Viited
Mittelülitatav sidur

**Mittelülitatav sidur** on sidur, mida ei saa masina töötamise ajal lahutada. Siia hulka kuuluvad jäigad sidurid, mida kasutatakse rangelt samateljeliste võllide ühendamiseks; kompenseerivad sidurid, mis võimaldavad võllide nihkumist ja nende telgede nurgiasendit; elastsed sidurid, mis pehmendavad lööke ja tõukeid.
Jäik sidur

**Jäik sidur** on mittelülitatav sidur võllide jäigaks ühendamiseks. 

## Jäikade sidurite hulka kuuluvad
* poolitamata muhvsidur
* poolitatud muhvsidur
* ketassidur
Ketassidur

**Ketassidur** kujutab endast kahte äärikut, mis asetatakse ühendatavate võllide otstele ning tõmmatakse kokku poltidega.

Äärikute tsentreerimiseks on ühel äärikul silindriline kõrgend, teisel äärikul aga vastav süvend. Poldid asetatakse kohale kas lõtkuga või lõtkuta. Esimesel juhul kantakse pöördemoment üle hõõrde, mis tekib äärikute vahel poltide pingutamisel. Teisel juhul aga vahetult poltidega, mis töötavad lõikele ja muljumisele. Tugevusele arvutatakse liist- või hammasliited ning poldid.

Äärikud valmistatakse terasest, terasvalust või malmist.

## Vaata ka
* Jäik sidur
* Mittelülitatav sidur
* Sidur
* Poolitatud muhvsidur
Poolitamata muhvsidur

**Poolitamata muhvsidur** on ühendatavate võllide otstele asetatav puks. Poolitamata muhvsidurile on iseloomulik väike välisläbimõõt. Pöördemomenti kantakse üle liistude, tihvtide või hammastega. Materjalina kasutatakse konstruktsiooniterast, suurema läbimõõduga siduritel aga ka malmi.

## Vaata ka
* Mittelülitatav sidur
* Jäik sidur
Poolitatud muhvsidur

**Poolitatud muhvsidur** on jäik sidur, mis koosneb kahest poltidega ühendatavast poolest ning mida kasutatakse ühesuguse läbimõõduga võllide ühendamiseks. Pöördemomenti kantakse üle hõõrde abil, mis tekib võlli ja siduri kontaktpindade vahel poltide pingutamisel. Suurtel siduritel kasutatakse täiendavalt veel prismaatilist liistu. Siduri kere valatakse malmist. Poolitatud muhvsidur sarnaneb ketassiduriga ning on selle lihtsustatud variant.

## Vaata ka
* Mittelülitatav sidur
Offenbach

**Offenbach** ehk **Offenbach Maini ääres** on linn Saksamaa lääneosas Hesseni liidumaal. Paikneb Maini jõe ääres ja piirneb Frankfurdiga.

## Ajalugu

Offenbachi on esimest korda mainitud 977. aastal. Linn sai oluliseks nahatoodete tootmise keskuseks.

## Elanikkond
2014. aasta lõpus oli linna elanike arv 120 988. Selle näitaja poolest on Offenbach Hesseni viies linn. Märtsi 2015 seisuga oli Offenbach 35,5 protsendiga suurima välismaalaste osakaaluga linn Saksamaal. Detsembris 2014 oli Offenbachi elanikest 58 protsenti immigrante.

## Viited

## Välislingid

*Offenbachi koduleht
Teherani konverents

**Teherani konverents** oli Teise maailmasõja ajal 28. novembrist 1. detsembrini 1943 Iraani pealinnas Teheranis toimunud kolme suurriigi tippkohtumine. Nõukogude Liitu esindas Jossif Stalin, Ameerika Ühendriike Franklin Delano Roosevelt ja Suurbritanniat Winston Churchill.

Churchill ja Roosevelt andsid Stalinile vabad käed Eesti, Läti, Leedu, Poola, Tšehhoslovakkia ja Rumeenia okupeerimiseks.

Teherani konverentsil nõudsid Stalin, Roosevelt ja Churchill Saksamaalt tingimusteta kapitulatsiooni ning leppisid kokku edasises sõjapidamises. Stalin nõudis lääneriikidelt teise rinde avamist, mida nood lubasidki. NSV Liit nõustus pärast sõja lõppu Euroopas alustama sõjategevust Jaapani vastu.

Türgit kutsuti üles astuma veel samal aastal sõtta liitlaste poolel, ent Türgi jäi neutraalseks kuni sõja lõpuni.

Määrati kindlaks Poola sõjajärgsed piirid: need pidid kulgema mööda Odra–Neisse ja Curzoni liini.

## Välislingid
Kompenseeriv sidur

**Kompenseeriv sidur** on mittelülitatav sidur, mis tagab ühendatavate võllide kindla töö ka koostamise väikeste ebatäpsuste korral, kompenseerib võllide deformeerumist koormuse mõjul ning temperatuuri kõikumise tagajärjel. Kompenseerivad sidurid on vaheristikuga sidur ja hammassidur.
Vaheristikuga sidur

**Vaheristikuga sidur** on mittelülitatav kompenseeriv sidur, mis võimaldab võllide väikest telgnihkumist. Sidur koosneb kahest poolest ning nende vahel astsevast vaheristikust, mille otspindadel teineteisega risti paiknevad kõrgendid käivad siduripoolte vastavatesse diametraalsoontesse. 

Võllide mittesamatelgsuse korral võivad vaheristiku kõrgendid siduripoolte soontes liuguda. Kulumise vähendamiseks vajab sidur perioodilist määrimist. Siduripooled ja vaheristik valmistatakse terasest, terasvalust või malmist. 

Võimaldavad kompenseerida võllide radiaalhälvet kuni 0,04 d (võlli diameetrit) ja nurgiasetust kuni 30´.

## Vaheristikuga sidurite kasutamine
Vaheristikuga sidureid kasutatakse aeglaste halvasti tsentreeritavate võllide sidestamiseks (näiteks konveieri veotrumli ja reduktori võlli ühendamiseks).
Eduard Raia

**Eduard Raia** (sünninimi **Eduard Diedvig**; nimi eestistatud 20. märtsil 1935; 20. november 1911 Peterburi kubermang – 6. august 1982 Tallinn) oli Eesti (leitnant) ning Nõukogude Liidu sõjaväelane (major) ja Eesti NSV riigiametnik.

## Elukäik
1933. aastast kuni teise maailmasõja alguseni teenis ta Eesti sõjaväes. 1935 teenis seitse kuud mittekoosseisulisel ametikohal Eesti kaitseväe peastaabi 2. (luure ja vastuluure) osakonnas. 1938. aastal ülendati leitnandiks. 

1940. aasta juulist kuni 1947. aasta märtsini teenis Raia Punaarmees. 1944. aasta oktoobris võeti ta vastu ÜK(b)P liikmeks. 1944. aastal oli major Raia 249. Eesti Laskurdiviisi 917. laskurpolgu staabiülem. Ta osales Porkuni lahingus. Sai esimese järgu Isamaasõja ordeni Orissaarest lõunas toimunud eduka lahingu eest. Sai Punatähe ordeni Velikije Luki lähistel selle eest, et koos kolme sidemehega hoidis rindelõiku kolm päeva Saksa vägede kätte langemast..  09.06.1945 - 02.11.1945 oli 917. Laskurpolgu komandör.

Oli 1948. aastast  ENSV Ehitusmaterjalide Tööstuse Ministeeriumi katsetehase direktor. Oli Eesti NSV ehitusministri asetäitja. Ta on töötanud Eesti Info Instituudis.

Oli Korporatsioon Vironia vilistlane, kuid hoidis Nõukogude ajal selle põrandaalusest tegevusest eemale.

## Isiklikku
Tema isa oli Karl Didwig. 1935 kihlus ja laulatati Agnes Alide Eesmanniga.  1948. aastal abiellus ta Olga Raiaga (neiupõlvenimega Tõkke). Neil sündisid lapsed Aleks Raia, Mare Raia (hiljem Špirjonok (Шпиренок); suri arvatavasti 2005), Riina Raia ja Ann Raia (hiljem Samuel; suri 1992. aastal).

## Viited

## Välislingid
* Raadiointervjuu
* Eduard Raia Eesti ohvitseride andmekogus
* www.rk.ee/metsavennad/dokumendid/dok552.html
* Eesti Vabariigi kaadriohvitseride saatus 1938-1996
Elastne sidur

**Elastne sidur** on mittelülitatav sidur, mis pehmendab lööke ja tõukeid.  

Siduri konstruktsiooni kuuluvad lööke ja tõukeid pehmendavad detailid, milleks võivad olla kummi- või nahkrõngad, puksid, vedrud jne. 

## Elastseid sidureid

* Sõrmpukssidur
Hindenburg

**LZ-129 Hindenburg** oli tsepeliini tüüpi õhulaev, mis sai nime Saksamaa presidendi Paul von Hindenburgi järgi.

Tsepeliin LZ-129 Hindenburg oli koos oma sõsara LZ 130 Graf Zeppelin II-ga ajaloo suurim õhulaev. Võrdluseks: reisilennuk Airbus A380 on 245 meetri pikkusest LZ-129-st kolm ja pool korda lühem. Hindenburg tegi esimese lennu 1936. aasta märtsis. Sarnaselt sõjalaevaga Bismarck oli LZ-129 Hindenburg oma aja üks olulisemaid tehnilise arengu tipu sümboleid Saksamaal.

LZ-129 Hindenburg mahutas oma ajastu modernse, jäikust tagava duralumiinium ja seda katva 34 000 m2 kesta all ligikaudu 200 000 kuupmeetrit vesinikku. Kuigi vesinik on õhuga segunedes kergestisüttiv gaas, täideti sellega suur osa tolleaegseid Saksamaa tsepeliine, sest Saksamaal ei osatud sel ajal veel nii suurtes kogustes heeliumi vastuvõetava hinnaga toota. 

Kuigi Ameerika Ühendriigid omasid maailmas ainsana heeliumi tootmise tõhusat tehnoloogiat, keeldusid nad heeliumi või selle tootmise tehnoloogiat põhimõtteliselt natsionaalsotsialistlikule Saksamaale müümast. 

Õhulaeva LZ-129 suurim läbimõõt oli 41,2 meetrit ning kogukaal umbes 215 tonni. Õhulaevale jäikust andev sõrestik oli valmistatud sel ajastul uudsest eriti tugevast alumiiniumsulamist.

Õhulaev Hindenburg hävis 6. mail 1937 maandumisel  USA-s. Ootamatult lahvatanud leegist tekkinud tulekahjus lagunes LZ-129 vähem kui minutiga. Katastroofis hukkus nii reisijatest kui ka maandumismeeskonnast kokku 35 inimest, pääses 62 inimest. Tsepeliiniga Hindenburg tehti kokku  Atlandi ookeani ülelendu nii Ameerika Ühendriikidesse kui Brasiiliasse.

## Tehnilised andmed

* **Pikkus:** 245 m
* **Diameeter:** 41,2 m
* **Gaasikambrite maht:** 200 000 m³
* **Lennukaal:** u 215 tonni
* **Tühikaal:** 118 tonni
* **Mootorid:** 4 x 1200 hj, Daimler-Benz DB-602, vedelikjahutusega diiselmootorit
* **Suurim kiirus:** 135 km/h
* **Reisijaid:** 50–72
* **Meeskond:** 40–61

## Välislingid
*Video Hindenburgist ja plahvatusest
Sõrmpukssidur

**Sõrmpukssidur** on mittelülitatav elastne sidur. Sõrmpukssidurid kompenseerivad võllide väikest mittesamateljelisust ning aksiaalnihkumist. Sidur koosneb kahest äärik-siduripoolest (joonisel 1 ja 5), mis pressitakse ühendatavate võllide otstele. Siduripoole 1 avadesse on kinnitatud distantsrõngaste 2 ja elastsete puksidega 3 sõrmed 4. Teises siduripooles 5 on vastav arv avasid, millesse käivad sõrmed 4 puksidega 3. Et metallsiduripooled vahetult teineteisega kokku ei puutu, siis on tagatud siduri sujuv töö ning võllid on elektriliselt isoleeritud.

Siduripoolte istamisavad võivad olla silindrilised või koonilised.

Siduripooled valmistatakse malmist, terasest või terasvalust; sõrmed terasest, puksid kummist.
Hammassidur

**Hammassidur** on mittelülitatav kompenseeriv sidur, mis võimaldab telgede nurgiasendit ning võllide mõningast nihkumist. Hammassidur koosneb kahest välishammastega puksist ning kahest omavahel poltidega ühendatud sisehammastega ümbrisest. Ümbrised tsentreeritakse pukside hammaste tippude järgi. Selleks on viimased töödeldud sfääriliseks raadiusega R ning sfääri keskpunktiga võlli teljel. Nii välis- kui ka sisehambad on evolventsed hambumisnurgaga 20°.

Hammassidurid lubavad ümbriste ja pukside telgede vildakust kuni 30´. Nad on pika tööeaga ning neid kasutatakse suurte pöördemomentide ülekandmiseks.

Hammasidurite materjaliks on teras või terasvalu. Pukside hammaste pinnakõvadus on vähemalt 40 HRC, ümbrise hammaste pinnakõvadus aga vähemalt 35 HRC.
Irene Kull

**Irene Kull** (sündinud 6. mail 1961 Viljandis) on eesti õigusteadlane ja õppejõud. 

Tema peamised uurimisteemad on Eesti ja Euroopa lepingu- ja eraõigus, võrdlev eraõigus, elamu- ja üüriõigus ning digitaalne lepinguõigus.  

## Haridustee
Kull lõpetas 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduse erialal *[[cum laude]]*, 1996. aastal sai sealsamas magistrikraadi ning 2002. aastal kaitses doktoriväitekirja teemal "Hea usu põhimõte kaasaegses lepinguõiguses" (juhendaja Paul Varul). 

## Töökäik
Irene Kull on töötanud Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas eri ametikohtadel alates 1995. aastast, 2007. aastal valiti ta tsiviilõiguse professoriks. 2015. aastast on ta eraõiguse osakonna juhataja. 

Aastatel 1997–2000 oli ta Riigikohtus konsultant  ning 2000. aastast on Riigikohtu tsiviilkolleegiumi nõunik. Aastatel 2009–2014 oli ta Eesti Panga nõukogu liige. 

## Tunnustus
*2002 Justiitsministeeriumi tänukiri abi eest õigusreformi teostamisel
*2008 Tartu Ülikooli aumärk
*2021 Valgetähe IV klassi teenetemärk

* 2025 Tartu Ülikooli medal

## Teadusorganisatsiooniline tegevus
Kull oli Eesti Akadeemilise Õigusteadlaste Seltsi asutajaliige ja aseesimees aastatel 1995–2015 ning juhatuse esimees 2015. aastast. Ta on Eesti Õigusfilosoofia Ühingu (Tartu Ülikool, 1999), Euroopa eraõiguse Akadeemia (Salzburgi Ülikool, 2006) ja Euroopa Pangandusinstituudi (Frankfurt, 2015) asutajaliige ning 2016. aastast Tartu Ülikooli Aasia keskuse nõukogu liige. 

Aastatel 2005–2009 oli ta Euroopa eraõiguse kompetentsivõrgustiku liige ja Euroopa ühtse raamnormistiku uurimisgrupi nõunik (DCFR) ning aastatel 2010–2015 Euroopa Komisjoni ühtse müügiõiguse ettepaneku (CESL) eksperdigrupi liige. 

2011. aastast on ta Euroopa Õiguse Instituudi liige, 2010. aastast Eesti esindaja Rahvusvahelise Võrdleva Õiguse Akadeemia juures (International Academy of Comparative Law, IACL) ning 2020. aastast Euroopa Delikti- ja Kindlustusõiguse Keskuse (ECTIL) liige. 

Kull on 2013. aastast ajakirja Journal of The University of Latvia Law välistoimetuskolleegiumi liige, 2016. aastast ajakirjade Juridica ja Juridica International toimetuskolleegiumi liige.

## Isiklikku
Irene Kull on abielus. Tema abikaasa oli Riigikohtu tsiviilkolleegiumi kohtunik Ants Kull. Neil on kaks poega.

## Viited

## Välislingid
*Irene Kull Google Scholaris
*Irene Kull ResearchGate'is
*Irene Kull Academia.edu-s
*
*Irene Kulli artiklid ajakirjas Juridica
Lülitatav sidur

**Lülitatav sidur** on sidur, mis võimaldab võlle lahutada ja ühendada nii masina seisu kui ka töötamise ajal.

## Lülitatavad sidurid
* Nukksidur
* Hõõrdsidur

## Vaata ka
* Masinaelement
E. Harold Munn

**Earle Harold Munn** (29. november 1903 – 6. juuni 1992) oli Ameerika Ühendriikide haridustegelane, poliitik ja karskusliikumise tegelane. Ta oli Hillsdale'i Kolledži rektor Michiganis.

Ta kandideeris Keelupartei (*Prohibition Party*) kandidaadina kolmel korral USA presidendiks (1964, 1968, 1972).

## Välislingid

*E. Harold Munn USA Keelupartei kodulehel (*inglise keeles*)
Libreto

**Libreto** (itaalia keeles *libretto*, raamatuke) on ooperi, opereti, muusikali, oratooriumi, kantaadi või muu muusika- või muusikateatriteose tekst. Laiendatud tähenduses nimetatakse libretoks ka balleti või pantomiimi stsenaariumi. 

Libreto mõiste pärineb 18. sajandi algusest. 

Libreto kirjutaja on **libretist**.

Libretode uurimisega tegeleb libretoloogia.
Asashōryū

**Asashōryū Akinori** (jaapani 朝青龍 明徳, Asashōryū Akinori, sünninimega **Dolgorsüren Dagvadordž** (*Долгорсүрэн Дагвадорж*) 27. september 1980 Ulaanbaataris) on endine Mongoolia elukutseline sumomaadleja.  

Ta on esimene Mongoolia sumomaadleja (*rikishi*), kes on saavutanud kõrgeima profisumo taseme ja saanud *[[yokozuna]]*'ks.

Ta alustas suhteliselt kergena: kaalus 2001. aastal 129 kg, 2002 131 kg ja 2004 140 kg. 2010. aastal oli tema võistluskaal 154 kg, mis on siiski suhteliselt kerge.

2002. aasta jaanuariturniiri võitis ta täiseduga 15:0, olles esimene sumomaadleja pärast 1996. aastat, kes seda suutnud. Kohe märtsis saavutas ta teise 15:0 võidu, püstitades kõigi aegade rekordi 35 järjestikuse võiduga.

2005. aastal püstitas ta kolm rekordit:
*esimesena profisumo ajaloos saavutas suure slämmi: võitis kõik 6 Hon-Basho turniiri;
*saavutas 90 kohtumisest 84 võitu
*novembris saavutatud turniirivõit oli talle seitsmes järjestikune. (Senine rekordiomanik Taiho oli võitnud kahel korral 6 turniiri järjest, kuid mitte samal kalendriaastal).

Teised maadlejad ei tahtnud temaga eriti treenida, kuna ta vigastas treeningutel korduvalt tahtmatult sparringupartnereid.

Detsembris 2002 Asashōryū Akinori abiellus, kuid ametlik pulmatseremoonia peeti alles augustis 2004. Tema abikaasa on samuti mongol.

Asashōryū Akinori on tekitanud pahameelt fännide hulgas mitte ainult sellega, et on välismaalane, vaid ka enda pildistada laskmisega euroopalikus ülikonnas ja Jaapani kodakondsuse võtmisest keeldumisega.

2010. aasta jaanuaris toimunud turniiri ajal, mille ta lõpuks võitis, käis ta pärast kuuendat võistluspäeva baaris, kus sattus purjutades kaklusse. Ta sai Jaapani Sumoliidult range hoiatuse joomise ja ebaväärika käitumise eest. 4. veebruaril teatas Asashōryū, et lõpetab sumokarjääri.

Kokku saavutas ta kõrgeimas sumoliigas 25 turniirivõitu. See on kõigi aegade neljas tulemus Hakuhō (45) Taihō (32) ja Chiyonofuji (31) järel.

## Välislingid

*Asashōryū infolehekülg Jaapani Sumoliidu kodulehel (inglise keeles)
* Yokozuna Asashoryu soovib saada Mongoolia presidendiks Postimees, 26. jaanuar 2009
* Yokozuna Asashoryu jõi end sumoturniiri ajal täis Postimees, 27. jaanuar 2010
* Asashoryu loobus tippspordist Postimees, 4. veebruar 2010
Aaria

**Aaria** (itaalia keeles *aria*, 'õhk') on muusikažanr, millesse kuulub vormiliselt lõpetatud kas saatega või saateta lüüriline pala soolohäälele või -muusikainstrumendile. 

Ooperis, oratooriumis, kantaadis või muus vokaalmuusika žanris võib aaria moodustada iseseisva osa. 

17.-18. sajandil hakati aariaks nimetama ka vokaalmuusika mudelite järgi kirjutatud meloodilisi instrumentaalteoseid. Seetõttu on aaria ühtlasi ka instrumentaalmuusikažanr.

Iseseisvat lüürilist muusikateost, mis ei ole osa suuremast teosest, nimetatakse kontsertaariaks.

## Ajalugu

14. sajandil nimetati aariaks mistahes väljendusrikast meloodiat ning see tähistas pigem esitusviisi. Aariat esitas tavaliselt üks laulja, kuid seda võis esitada ka üks instrument. 

Aja jooksul omandas aaria lühikestest ja lihtsatest meloodiatest keerulisemaid vorme. Näiteks 17. sajandil kirjutati aariaid ABA-vormis. ABA-vormis aariat nimetatakse ka *da capo*-aariaks. Ooperis hakati aariaid klassifitseerima ka nende funktsiooni järgi, näiteks on olemas *aria cantabile*, *aria agitata*, *aria di bravura* jne. 

19. sajandi keskpaigani olid paljud ooperid n-ö numbriooperid. Numbriooper koosnes aariatest, mille vahel paiknesid retsitatiivid.

19. sajandi keskpaigast muutus näiteks Richard Wagneri tegevuse tõttu populaarseks läbikomponeeritud ooperistiil, mille üheks omaduseks on võimatus eristada iseseisvaid aariaid.

Inglise keeles tähistab sõna 'aaria' sarnaselt sõnaga *air* ühest küljest meloodiat ning teisest küljest ka tehnilises või stilistilises mõttes maneeri või meetodit. Teisel puhul kasutati seda sõna näiteks koos geograafilise tähise (näiteks *aria (alla) napoletana*) või esteetilise kvaliteediga (näiteks lugu 'hea' või 'halva' aariaga).

## Vaata ka
* Ariooso
* Ariett
* Da capo aaria
* Retsitatiiv
Avamäng

**Avamäng** ehk **uvertüür** (prantsuse keelest: *ouveture*, 'avamine') on muusikas lavateose (ooperi, balleti, opereti, muusikali, näidendi) või vokaalinstrumentaalse suurteose (kantaadi, oratooriumi) instrumentaalne, tervikliku vormiga sissejuhatus. 

Klassikaline avamäng on tavaliselt sonaat-allegro vormis, esitatakse ilma kordusteta. 

Alates 19. sajandist sisaldab avamäng sageli teose tähtsamaid teemasid ja juhtmotiive. Seetõttu kirjutatakse avamäng enamasti alles kogu teose lõpetamisel, kõige viimasena. 

## Teisi tähendusi
* 18. sajandil nimetati **avamängudeks** mitmesuguseid süite. 
* Alates 19. sajandist on **avamängudeks** pealkirjastatud ka üheosalisi sümfoonilisi teoseid, sümfoonilisi poeeme. 

## Eestikeelne nimetus
Sõna "avamäng" tõi eesti keelde heliloojast keeleteadlane Karl August Hermann, kes on tublisti üle saja tänapäevani vastu pidanud sõna autor. Sõna "helilooja" üllitas Hermann 1885. aastal, kuid aastate jooksul tutvustas ta oma muusikaalastes kirjutistes veel selliseidki uudissõnu nagu "helilooja", "heliredel", "üksiklaul", "kirikulaul", "keelpill", "löökpill", "metsasarv", "tiibklaver" jm. 

## Vaata ka
 
* Eelmäng

## Viited
Tihend

**Tihend** on tahke keha, mis on ette nähtud liikuvate ja mitteliikuvate liidete tihendamiseks. Nad on vajalikud masina sisu eraldamiseks väliskeskkonnast ja teistest masina osadest.

Tihendada tuleb enamasti kerest väljuvad võlliotsad ja muud liikuvad elemendid.

## Tihendite ülesanne

Tihendite ülesandeks on takistada õli väljavoolamist koostust ning tolmu ja niiskuse tungimist laagritesse ja sealt edasi masina teistesse osadesse. Hea tihendamine väldib enneaegset abrasiivkulumist, korrosiooni ja määrdeõli riknemist. Tihendamine on vältimatu rõhu säilitamise vahend torustikes, mootorites, kompressorites jms. seadmetes.

Töökindlad tihendid on väga olulised pumpadele, energeetilistele jm. masinatele. Nad hoiavad ära hõõrdepaaride mustumise, säästavad määrdeainet ja väldivad keskkonna saastumist. Halva tihendamise tõttu väheneb järsult ka kergel režiimil töötavate masinate töökindlus.

Konstruktsiooni eesmärgi alusel liigitatakse tihendeid pöörleva ühenduse tihenditeks, kulgeva ühenduse tihenditeks ja liikumatu ühenduse tihenditeks.

## Täiustused

Paljud tihendid sisaldavad väikesi täiustusi, et pikendada nende kasutuskestust või töötingimuste vahemikku.

Sisemine surverõngas võimaldab äärikutel taluda suuremat survet, mis muidu ääriku või tihendi purustaks. Surverõnga mõju on muidu väike; seda kasutatakse peamiselt siis, kui ilma surverõngata tihend kipub purunema.

Välimine juhtrõngas võimaldab tihendit hõlpsamini paigaldada. Mingil määral vähendab ta survet tihendile. Mõnikord kasutatakse seda topelttihendites, et oleks lihtsam aru saada, kui üks tihenditest on purunenud.

## Erinevad tihendid
* Kaelustihend
* Lauptihend
* Pilutihend
* Labürinttihend
* Tsentrifugaaltihend
* Elastne terasseib
* Diima
Eksperiment

**Katse** ehk **eksperiment** (ladina sõnast *experimentum* 'katse') on uurimismeetod, mille käigus kontrollitakse püstitatud hüpoteesi, seejuures tingimusi kontrolli all hoides. Eksperimendi käigus kontrollitakse, kuidas sõltuv muutuja muutub vastavalt sellele, kuidas manipuleeritakse sõltumatu muutujaga. Näiteks: herilaste toitumise (sõltuv muutuja) uurimiseks asetatakse tassile tilk suhkruvett (sõltumatu muutuja). Kontrollimiseks kasutatakse samasuguseid tasse ilma suhkruta.

Majanduseksperimendi korral näiteks vaadeldakse turundusalaste muutujate mõju indiviidide käitumisele. Võimalik on välja selgitada otsesed põhjus-tagajärg seosed. Eksperimentide puudusteks on kallidus ja teatud kunstlikkus. Testida võib näiteks reklaamiideid, tootenimetusi, logo, maitseomadusi, kirjalikke pöördumisi klientide poole ja mitmesuguseid muid turundusmeetmeid. Eksperimendid ja testid võivad olla nii laboratoorsed kui ka reaalsed. Uuringu kavandamine peaks lõppema kirjaliku koondplaani-ettepaneku koostamisega, kus on välja toodud uuritav probleem, uuringu eesmärgid, kasutatavad uurimismeetodid, kontrollitavad hüpoteesid ning uuringu läbiviimise kulud. Uuringut võib läbi viia kas omal jõul või spetsiaalse ettevõtte abil. Kui kasutatakse spetsiaalsete ettevõtete abi, tuleb siiski tunda üldist töö käiku ja peamisi uurimismeetodeid. See aitab täpsemalt püstitada realistlikke ülesandeid ning üksteist paremini mõista. Vastasel korral on uuringu efektiivsus väiksem. 

## Vaata ka

* *[[ceteris paribus]]*
* *[[experimentum crucis]]*
* empirism
* fakt
* *[[in vivo]]*
* teaduslik meetod
Antitsüklon

**Antitsüklon** ehk **kõrgrõhkkond** ka **kõrgrõhuala**  on hiiglaslik atmosfääri rõhkkond, läbimõõduga 1500 kuni isegi üle 2000 km, mille keskmes on õhurõhk kõrgem, äärte pool aga madalam. 

Antitsükloni keskmes ulatub õhurõhk kuni 1020–1050 hPa, erandjuhtudel isegi 1080 hPa-ni. Kuna antitsüklonis on õhurõhk kõrgem kui ümbritsevatel aladel, voolab õhk sellest baarilises süsteemist spiraalselt suunaga keskmest välja. Kui õhurõhk kõrgrõhkkonnas ei lange mitmeid päevi, siis tuleneb see sellest, et antitsükloni keskmes laskub täiendavalt õhku atmosfääri ülemistest kihtidest alla.

Antitsükloneid on kahte tüüpi: a) paiksed ja b) liikuvad. Paiksed kõrgrõhkkonnad moodustuvad subtroopilises vööndis. Üldiselt on kõrgrõhkonna keskmine liikumiskiirus väike. Sageli jääb antitsüklon mitmeks ööpäevaks või isegi nädalateks seisma, et seejärel  kohapeal laguneda. Aastas esineb Eestis keskmiselt üle paarikümne kõrgrõhkkonna. Enamasti tekivad Eesti ilma mõjutavad antitsüklonid Skandinaavias ja arktilistel meredel, kuid vahel ka Siberis või Venemaa Euroopa osa sisealadel. Kõrgrõhkkonna mõjul ilmnevad kontinentaalse kliima tunnused.

Antitsükloni keskosas toimub õhu juurdevool troposfääri kõrgematest ülakihtidest. Võimsate laskuvate õhumasside adiabaatiline soojenemine ja „vajumise“ surve tekitavad alumiste kihtide dünaamilise soojenemise, mille tulemusel omakorda tekivad alumiste kihtide temperatuuri inversioonid. Sellega on seletatav vähene pilvisus ja sadude vähesus kõrgrõhkkonnas. Pilvi on rohkem äärealadel, tavalisemad on ilusa ilma rünkpilved. Varahommikuti võivad tekkida madalad kihtpilved või udu, kuid need kaovad pärast päikesetõusu kiiresti. 

Isobaarid ei ole antitsüklonis nii tihedad nagu tsüklonis, see seletab mispärast on tuuled kõrgrõhkkonnas nõrgemad kui madalrõhkkonnas.

Külmal poolaastal tekib inversioonikihi all sageli kihtpilvisus. Kui tavaliselt õhutemperatuur troposfääris kõrgemale tõustes langeb, siis inversioonikihis see tõuseb. Hoolimata kõrgest õhurõhust võib sügiseti ja talvel inversioonikihi alune madal õhuke pilvekiht katta taeva kogu päevaks. 

Antitsüklonis puhuvad põhjapoolkeral tuuled päripäeva keskmest välja ja vastupäeva lõunapoolkeral. See on tingitud Coriolisi efektist. Antitsükloni saabumine meie aladele toob varasemaga võrreldes selgema ja kuivema ilma. Soojal poolaastal kaasneb sellega mõnikord kuumalaine ja põud, talvel aga käredam pakane ja püsivalt vaiksem ilm. 

## Vaata ka
*front
*tsüklon
*õhumass
Kaelustihend

**Kaelustihend** on tihend, mida kasutatakse nii õli kui ka plastse määrdeainega määritud laagerdustes. 

Kaelustihend koosneb bensiini- ja õlikindlast kummist valmistatud kerest, L-ristlõikega terasrõnga kujulisest sarrusest ja rõngasvedrust. Sarrus teeb tihendi kere jäigaks. Rõngasvedru deformeerib kaelustihendi keskosa nii, et tekib võlli tihedalt haarav 0,4–0,6 mm laiusega huul. Kaelustihendeid kasutatakse saastatud, näiteks tolmuses keskkonnas.

Et õli tihendile hästi ligi pääseks, asetatakse tihend tavaliselt nii, et põhihuul oleks suunatud kere sisse.

Kui laagritesse pressitakse määret, siis võib seal tekkida väga suur surve. Et mitte rikkuda kaelustihendit, pööratakse huul sel juhul väljapoole. Surve suurenemisel lükkab määre tihendi huule laiali ning liigne määre pääseb selle ja võlli vahelt välja.

Kõrge õlitaseme korral pannakse kõrvuti kaks kaelustihendit. Väga tolmuses keskkonnas toimitakse niisamuti või kasutatakse tolmuhuulega tihendit. Vaba ruum tihendi põhi- ja tolmuhuule vahel täidetakse koostamisel plastse määrde, näiteks tavotiga.

## Vaata ka
* Masinaelement
Atseetaldehüüd

**Atseetaldehüüd** ehk **etanaal** (CH3CHO) on toatemperatuuril keev vedelik (keemistemperatuur 21 °C). 
     H
     |
 H – C – C = 0
     |   |
     H   H
Etanaal moodustub organismis etanooli oksüdeerimise tulemusena:
CH3CH2OH => CH3CHO +H2

Etanaal oksüdeerub küll edasi etaanhappeks, kuid see protsess on aeglasem kui etanaali moodustumine:
2CH3CHO + O2 => 2CH3COOH

Etanaal on mürgine ja moodustab mõne organismis leiduva ainega (näiteks katehhoolamiinidega) väga mürgiseid saadusi. Ta on alkoholimürgistuse ja joobele järgnevate ebameeldivate aistingute peamine põhjustaja.

Atseetaldehüüd on üks oluline keemiatööstuse tooraine.
Tereki Tšetšeenia Vabariik

**Tereki Tšetšeenia Vabariik** rajasid 3. juunil 1994 Džohhar Dudajevi vastased taipid (Eesti mõistes klann). Seoses Kodusõjaga (taipidel oli oma armee) toimus Itškeerias Doku Zavgajevi riigipöörde katse, venelaste ebaõnnestunud atentaat Dudajevile ja Venemaa invasioon Tereki jõeni. See ala kuulus siis Tereki Tšetšeenia Vabariigi alla. Sellest riigist sai hiljem Venemaa vasallriik venelaste okupeeritud piirkonnas. Vallutati ka Groznõi ja "riigil" oli ka oma lipp. 9. detsembril 1996 loobus riigipea Doku Zavgajev ametikohast ja Tereki Tšetšeenia Vabariigi lipud langetati ning riik saadeti laiali.

## Riigipead
*3. juuni 1994 – 3. jaanuar 1995 — Umar Avturhanov, ajutise ülemõukogu esimees
*3. jaanuar 1995 – 23. oktoober 1995 — Salambek Hadžijev, rahvusliku taassünni valitsuse esimees
*24. oktoober 1995 –  9. detsember 1996 — Doku Zavgajev, riigipea

## Vaata ka
*Tšetšeeni Vabariik
Labürinttihend

**Labürinttihendid** on tihendid, mis tihendavad seetõttu, et neil on kitsad ja käänulised radiaal- ja telgpilud.

Kui võlli kiirus pole suurem kui 30&nbsp;m/s, täidetakse pilu plastse määrde, näiteks tavotiga. Laagrite tootjad (nt SKF Rootsist, Ziller Saksamaalt) pakuvad nii kompaktseid tihendeid kui ka valmiskomponente.

## Vaata ka
* Masinaelement
Raul Rajangu

**Raul Rajangu** (sündinud 24. novembril 1960 Viljandis) on eesti kunstnik. 

Ta lõpetas 1979. aastal Viljandi 5. Keskkooli. Kunstnikuna on ta iseõppinu.

Tema esimene avalik ülesastumine oli 1984. aasta vabariiklikul noortenäitusel. 2016. aastal avati Kumu kunstimuuseumis näitus "Nõukogude öö. Raul Rajangu".

Kunstniku tegevust on toetanud ja tema teoseid kogunud metsaärimees Mart Erik.

## Teoseid
Ta tegi 2010. aasta septembris Viljandi Pauluse kirikus 3D-lühifilmi "Superluminous Darkness", mis esilinastus 31. jaanuaril 2011 Tartus. Filmi üheks tegelaseks on alasti naine, kes kiriku altari ees teknomuusika saatel ratastoolis ringi sõidab. Filmi avalikuks saamine tekitas skandaali ja tõi kaasa kirikus ametkondliku uurimise.

## Tunnustus
* 1986 Eesti Kunstnike Liidu aasta kunstniku preemia
* 1988 Baltimaade noorte kunstnike triennaali diplom
* 1989 Eesti Kunstnike Liidu aasta parima maali preemia ("Kunstnik R. Rajangu ja abiliste saabumine Viljandisse")
* 2001 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (ajatu omanäoline maalilooming, isikunäitus Vaala galeriis)
*2008 stipendium "Ela ja sära"

## Viited

## Kirjandus
*Johannes Saar. "Rajangu, Raul, maalikunstnik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 419

## Välislingid
*Mari Sobolev. Raul Rajangu - Eesti kunsti must hobune, Õhtuleht, 14. aprill 2000
Räpp

**Räpp** või **räppimine** on keerukaid rütme ja riimivorme sisaldav laulev rääkimine, mis on üks osa hiphopkultuurist.

## Rütm
Räpi esituse puhul on oluline selle riimide, intonatsiooni ja kiiruse isikupärane kasutus (inglise keeles *flow*).

## Biit

Räpitakse sageli mõne instrumendi abil etteantud rütmi järgi ehk biidi (*beat*) peale. Enamasti teevad räpile tausta DJ-d (*disc jockey*), kes mängivad mitut plaadimängijat kasutades mitmekesiseid rütme, kasutatakse rütmisüntesaatoreid, aga ka naturaalseid pille. Rütmitausta võib teha ka suuga, seda nimetatakse biitboksiks (*beatbox*).

## Teemad
Räpp on traditsiooniliselt seotud linnaelu olmeliste ja igapäevaste külgedega, sageli vastuolude ja probleemidega subkultuurides ja nende kokkupuudetega muu maailmaga, aga ka selliste inimlikult tähendusrikaste teemadega nagu suhted, karjäär, seksuaalsus, perekond, sõbrad jne.

Kriminaalset kontingenti ja selle tegemisi fetišeerivalt kirjeldav räpp on *[[gangsta rap]]*, mida seostati selle algusaastatel eelkõige mustanahaliste jõukudega Ameerika Ühendriikide linnades. Paljud räppijad suhtuvad tänapäeval sellisesse temaatikasse irooniliselt.

## Vabastiil
Vabastiil on räppimine improviseerides – ilma sõnalist osa varem ette valmistamata.

## Võistlusräpp
Räpi juurde kuulub ka mõõduvõtmine räppijate vahel. Võitluse käigus räpivad kaks võistlejat kordamööda teatud kindla aja jooksul (nt ühe või enama minuti), pöördudes oma räpiga teineteise poole. Sageli esitatakse vastasele väljakutsuvaid žeste, halvustatakse, parodeeritakse või hoopis tunnustatakse vastase esitust. Võistlejaid hindab publik või žürii. Korraldatakse turniire.

## Koosräpp
Sageli räpitakse koos. Levinud on räppimine järgemööda stroofide kaupa, kuid räpitakse ka samal ajal, näiteks räppides koos refrääne või toetades juhträppija esitust mõne fraasi rõhutamisega vms.

## Räpp Eestis
Esimeseks räppimist sisaldavaks ja helikandjal avaldatud looks peetakse ansambli Monitor lugu "Sind ainult kaupluses näen". Räppmuusika tunnustamine Eestis suurema avalikkuse poolt sai alguse Chalice'i (Jarek Kasar) esimese plaadiga "Ühendatud inimesed" aastal 2003, kuigi 1990. aastate lõpus oli põrandaalune räpiliikumine täiesti olemas, toimusid kontserdid jne.

## Vaata ka
* Hiphop
* Eesti räpialbumid
* Luule
* Retsitatiiv
* MC Battle
Katse

***Katse** ehk **[[eksperiment]]** on teaduses vaatlus spetsiaalselt loodud tingimustes.
***[[Katse (tõenäosusteooria)|Katse]]** on tõenäosusteoorias ...
Rihmaratas

**Rihmaratas** on masinaelement, millel jookseb lõppematu lint ehk rihm. Rihmarattad valmistatakse kõige sagedamini malmvalust. Inertskoormuse vähendamiseks tehakse kiired rihmarattad kergsulamitest. Üksik- ja saritootmises kasutatakse ka terasest keevisrihmarattaid.

## Rihmarataste klassifikatsioon

* Kiilrihmaratas
* Hammasrihmaratas
* Lamerihmaratas
* Ümarrihmaratas

## Rihmarataste töötlemine

Rihmarattad, mille välisläbimõõt on väiksem kui 350&nbsp;mm, kujundatakse avadega või täiskettana (avad vähendavad massi ja hõlbustavad teisaldamist).

Rihmaratastel läbimõõduga üle 200&nbsp;mm tehakse ketas kooniline, mis parandab gaaside eraldumist ratta valamisel. Vahel toetavad sellist lahendust ka konstruktsioonikaalutlused. Väikestel (välisläbimõõduga alla 350&nbsp;mm) ja aeglastel rihmaratastel töödeldakse ainult ratta tööpind, pöia ja rummu otspinnad ning võlliava. Töötlemata jäävad pinnad kujundatakse mudeli paremaks vormist eraldamiseks valukalletega.

Väikesed kiired rihmarattad töödeldakse tasakaalustamise huvides üleni. Sel juhul kujundatakse rummu välis- ja pöia sisepind silindrilistena.

## Rihmarataste arvutusläbimõõt

Rihmarataste arvutusläbimõõdud valitakse standardreast: 63, 71 ,80, 90, 100, 112, 125, 140, 160, 180, 200, 224, 250, 280, 315, 355, 400, 450, 500&nbsp;mm.

Üksikkiilrihmarataste puhul kehtib seos da = de - 2b.

Mitmikkiilrihmarataste puhul kehtib seos da = de - b,
kus da on rihmaratta arvutuslik läbimõõt, de on rihmaratta välisläbimõõt ja b on rihma suurim laius.

## Rihmarataste tasakaalustamine

Rihmaratas tasakaalustatakse tavaliselt aukude puurimisega otspinnale.

## Rihmarataste istamine

Rihmaratas istatakse võlli silinder- või koonuspinnale. Pöördemomendi ülekandmiseks kasutatakse liist- või hammasliidet. Rihmade pealepaneku ja vahetamise hõlbustamiseks paigutatakse rihmarattad võlli otsale tavaliselt konsoolselt. Võlli konsoolotsale kinnitatud rihmaratta pöid tuleb paindemomendi vähendamiseks viia laagrile võimalikult lähedale.

## Projekteerimine

Kui rihmade pingutusjõust tekitatud paindemoment deformeerib võlli liigselt, konstrueeritakse rihmaratta laagerdus nii, et rihmade pingutusjõud võllile ei kandu. Selleks toetatakse rihmaratas omaette kandurile.

## Vaata ka

* Rihmülekanne
* Ülekanne (masinaehitus)
* Masinaehitustehnoloogia
Tuhkatriinumees

**"Tuhkatriinumees"** (ka **"Mees, kes tõusis jalule"**, originaalpealkiri **"Cinderella Man"**) on USA-s 2005. aastal valminud draamafilm, mis põhineb kunagise poksi raskekaalu maailmameistri James J. Braddocki elulool.

## Sisu

Ameerikas läks ülemaailmse majanduskriisi ajal peategelasel James Braddockil ehk Tuhkatriinumehel halvasti nagu kogu riigil. Ta ei suutnud makse maksta, tema perekond oli ohus, ta oli sunnitud minema lihttööliseks. Braddock hakkas uuesti poksima. Keegi ei uskunud temasse, kuid Braddock võitis kõik vastased ja lõpuks ka maailmameistri Max Baeri, kes oli varem poksiringis tapnud kaks meest. Braddock tuli ise maailmameistriks. Filmi lõputiitrid kirjeldavad tema edasist elu.

## Osatäitjad
*Russell Crowe – James J. Braddock
*Renée Zellweger – Mae Braddock
*Paul Giamatti – Joe Gould
*Craig Bierko – Max Baer
*Paddy Considine – Mike Wilson
*Bruce McGill – Jimmy Johnston
*David Huband – Ford Bond
*Connor Price – Jay Braddock
*Ariel Waller – Rosemarie Braddock
*Patrick Louis – Howard Braddock
*Rosemarie DeWitt – Sara Wilson
*Linda Kash – Lucille Gould
*Nicholas Campbell – Sporty Lewis
*Gene Pyrz – Jake
*Chuck Shamata – Father Rorick

## Välislingid

*"Tuhkatriinumees" IMDB andmebaasis
*Filmi koduleht