open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kassari küla

**Kassari** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kassari keskosas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Küla piirneb põhjas Esiküla, läänes Orjaku ja idas Tagukülaga.

## Nimi
Küla nimi on tuletatud praeguseks poolsaarestunud Kassari saare nimest.  

## Loodus
Kassari küla jääb tervikuna Käina lahe – Kassari maastikukaitseala koosseisu. Külal on rannajoon nii Käina lahe kui ka Väinamerega. Külas asub Sääretirp.

Kassari mõisapargis kasvavad harilikud saared, harilikud pärnad, kanada paplid, lõhnavad paplid jt puuliigid. Külas on kastaniallee.

## Elanike arv

## Ajalugu

Nimele vaatamata pole Kassari küla ajalooline, vaid moodustatud asundusena 1920. aastatel Kassari mõisa maadele. 1939. aastal muudeti asundus külaks, sellest eraldati Uusküla, mis 1977. aastal liideti taas Kassari külaga.

Külas tegutses 1965. aastani Kassari algkool. Külas asus ka Kassari kruusakarjäär.

## Taristu
Kassari keskosa läbib idast läände Vaemla–Kassari–Luguse tee. Põhjast lõunasse kulgeb Esiküla–Kassari tee ja küla lõunaosas asub Sääre tee.

Külas asub Kassari sadam.

## Kultuur

Külas asuvad Hiiumaa muuseumi Kassari näitusemaja ja Kassari mõisa tuuleveski. 1997. aastal püstitati külla skulptor Kalju Reiteli loodud Hiiumaa vägilase Leigeri kuju. Külla jäävad Kassari kiigeplats ja Kassari rand.

## Ettevõtlus
Kassari külas asub mitu puhkeasutust, söögikoht Ilus Villem ja Lemmena Mesindustalu.

## Viited

## Välislingid
*Ülevaade Kassari külast

## Kirjandus
*Reet Kokovkin. "KASSARI | Poolsaare moodi saar Hiiumaa kõrval." Hiiu Leht, 23. veebruar 2024
Esiküla

**Esiküla** on küla Hiiu maakonnas Kassari põhjaosas Hiiumaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Külas asuvad Ristete tuulik ja Kassari kabel.

## Nimi
Kuna Kassaris asub ka Taguküla, on tegemist vastandnimedega.

## Asend
Esikülast lõunasse jäävad Kassari küla ja Taguküla. Põhjas asub Vaemla küla.

## Loodus
Küla paikneb tervikuna Käina lahe-Kassari maastikukaitsealal. Küla kirde- ja loodeosas kasvab mets ning põhjaosas on soine rannikumadalik. Põhjaosast ulatub välja Laisna poolsaar, mis lahutab Käina ja Vaemla lahtesid. Küla kirdeosas asuvat territooriumi nimetatakse Vesimaaks.

## Elanike arv
Asustus on koondunud küla keskossa. 

## Ajalugu

Küla kuulus ajalooliselt Pühalepa kihelkonda ja alates 18. sajandist Kassari mõisa koosseisu. Küla on esmamainitud 1688 (*Kassarske Förbyn ell. Eszeküll*).  1977. aastal liideti Esikülaga Kiisi.

## Taristu
Vaemla külaga Hiiumaal ühendab asulat üle Laisna silla kulgev Vaemla–Kassari–Luguse tee. Samast teest saab alguse ka Esiküla–Kassari tee ning sinna lõppeb Kassari surnuaia tee.

## Kultuur
Esikülas asub Kassari rahvamaja.

## Pilte

Esiküla OlariPilnik-4.jpg|Esiküla
Stackelbergide hauaplats Kassari kabeliaias.jpg|Stackelbergide hauaplats Kassari kabeliaias
Ruserahu.jpg|Ruserahu
Esiküla OlariPilnik-2.jpg|Bussipeatus


## Vaata ka
*Kassari kabel

## Viited
Taguküla

**Taguküla** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kassari idaosas Väinamere ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Taguküla piirneb põhjas Esiküla ja läänes Kassari külaga.

## Nimi

Kuna Kassaris asub ka Esiküla, on tegemist vastandnimedega. Küla on esmamainitud 1688. aastal kujul ’’Kassarske Baakbyyn ell. Taggokülla’’.

## Loodus
Küla paikneb tervikuna Käina lahe-Kassari maastikukaitsealal. Külast idas asub Taguküla laid. Suuremad küla piires asuvad laiud on ka Ülemastelaid ja Alamastelaid.

Küla edelaosas asub Mäealuse piirkond.

## Elanike arv

## Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Pühalepa kihelkonda ja alates 18. sajandist Kassari mõisa koosseisu.

## Taristu
Taguküla lääneosa läbib Vaemla–Kassari–Luguse tee, kus asub bussipeatus. Küla keskosa läbib Tagalautri tee.

## Kultuur
Külas asub Aino Kallase suvemaja, kus on puhanud Aino Kallas, Oskar Kallas ja teised kultuuritegelased. Külast oli pärit näitleja Ivan Triesaulti ema.

## Pilte

Taguküla OlariPilnik-2.jpg
Taguküla OlariPilnik-3.jpg
Taguküla OlariPilnik-4.jpg


## Vaata ka
*Aino Kallase suvemaja

## Viited
Mäda

**Mäda** (*pus*) on mädapõletiku korral tekkiv kollakashall või kollakasroheline kehavedelik, mis koosneb mädakehakestest (neutrofiilsetest granulotsüütidest), lõhutud koest, (septilise mädapõletiku korral) mädabakteritest ja seerumist.

Mäda konsistents (viskoossus) ulatub vesisest paksuni. 

Värvus ulatub kahvatukollasest roheliseni (pseudomonase korral on see koguni sinakasroheline). 

Lõhn sõltub bakterite liigist. Näiteks *[[Escherichia coli]]* korral meenutab mäda lõhn rooja lõhna. 

Koe lagunemist põhjustavad leukotsüütide (neutrofiilsete granulotsüütide) proteolüütilised ensüümid ning septilise mädapõletiku korral ka mädabakterid. 

## Mäda tekitavaid haigusi
* Nahal: mädavill-lööve, mädanahk ehk püodermia, furunkul, karbunkul
* Jäsemetes: panariitsium
* Liigestes: püartroos
* Kõhuõõnes: mädane peritoniit
* Kopsukelmes: mädane pleuriit
* Neeruvaagnas: mädaneeruvaagen ehk püonefroos
* Muudes kehaosades: flegmoon, empüeem, abstsess 

## Välislingid
Kleemu

**Kleemu** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Kleemu piirneb põhjas Kaigutsi, läänes Ühtri ja Aadma, lõunas Jausa ning idas Utu ja Luguse külaga.

## Nimi
Kohanimi võib lähtuda isikunimest Klement. 

## Loodus

Küla läbib Luguse jõgi.

## Elanike arv

## Ajalugu
Kleemu kujunes külaks 20. sajandi alguses. 1977–1997 kuulus küla Utu koosseisu.

## Taristu
Küla keskosa läbib Luguse–Aadma tee.

## Kultuur
Külas asuvad Kleemo telliseahi ja Torgama talukoht.

## Viited
Nõmmerga

**Nõmmerga** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käinast loodes. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Nõmmerga küla piirneb idas ja põhjas Nõmba, põhjas Leigri, lõunas Männamaa, Kaigutsi, Kolga ja Ristivälja külaga.

## Nimi
Kohanimi on algselt koosnenud kahest osast: nõmm ja kare 'sööt, murukamar, põllupeenar'. Kohanime on esmamainitud 1664 kujul *Nemkar*.

## Loodus
Nõmmerga lääneosas voolab Luguse jõgi ja idaosa piirneb Vaemla jõega. Küla läbib ka Rebasselja peakraav.

## Ajalugu
Nõmmerga koht kuulus ajalooliselt Putkaste mõisa alla ja oli Nõmme küla koosseisus. 1664–1665 Putkaste mõisa vakuraamatus esineb talunik Nemkar Peter. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni andmetel olid Putkaste mõisas vabadikud Nömkare Jack ja Nömkare Hans.

1835 sai Nõmme küla esimese talu pere omale perekonnanimeks Nõmmerga. 

Nõmmerga moodustus külana pärast Teist maailmasõda, liideti peatselt naaberküladega ja taastati 1997 taas külana. Külas varem alalisi elanikke polnud. 2019 elas külas 4 elanikku.

## Taristu
Nõmmergat läbib kagust loodesse Käina–Hüti tee, millega ristub Kaupsi tee.

## Kultuur
Nõmmergas asub pärandkultuuriobjektina endine talukoht.

## Viited
Tallinn (täpsustus)

**[[Tallinn]]** on Eesti Vabariigi pealinn, kohaliku omavalitsuse üksus, mis hõlmab suurema osa Tallinna paikkonnast.

Tallinna järgi on nime saanud:
* reisilaev **[[Tallinn (laev)|Tallinn]]**
* abilaev **[[Tallinn (abilaev)|Tallinn]]**, Eesti merejõudude laev enne Nõukogude okupatsiooni 
* Tallinn, raskeristleja
* ajakiri **[[Tallinn (ajakiri)|Tallinn]]**, Eestis ilmuv venekeelne ajakiri
* sigaretid **[[Tallinn (sigaretid)|Tallinn]]**, tubakavabriku Leek toodetud sigaretid
* hotell **[[Tallinn (hotell)|Tallinn]]**, Tallinnas Toompuiesteel
* kauplus **[[Tallinn (kauplus Minskis)|Tallinn]]**, Minskis asuv selvehall
* **[[Club Tallinn]]**, endine ööklubi Tartus Narva maanteel
* **[[koorifestival Tallinn]]**
* kohvik **[[Tallinn (kohvik)|Tallinn]]**, endine kohvik Tallinnas Harju tänaval
* kompvekiassortii Tallinn (Kalev)
* kompvekiassortii Tallinn (Vilniaus pergalė)
* vahvlikompvekid Tallinn (Kalev)
* poolsuitsuvorst Tallinn
* asteroid 35347 Tallinn
* Tallinna JK (JK Tallinn)
* Rahvusvaheline noorte kitarristide konkurss "Tallinn"
* Rügement Tallinn, Saksa okupatsioonivõimude poolt 1944. aastal mobiliseeritud eestlastest moodustatud üksus.

## Vaata ka
* Nõukogude Liidu suur allvee- ja õhutõrjelaev Tallinn
* Nõukogude Liidu valmimata jäänud Saksa päritolu raskeristleja Tallinn
Endometriit

**Endometriit** ehk **emakasisekestapõletik** ehk **emakakestapõletik** ehk **emaka limaskesta põletik** on endomeetriumi põletik imetajatel.

## Inimese endometriit
See põletik esineb sagedamini pärast sünnitust, aborti või abrasiooni.

Sünnitusjärgne endometriit võib tekitada sünnitusjärgse sepsise (lastevoodipalavik).

Kui peale endometriidi esineb müometriit (emaka lihasseina põletik), siis räägitakse metriidist ehk emakapõletikust.

### Põhjused
Haigustekitajad on tavaliselt tupest pärit bakterid. Harva on tegemist nakkusega vere kaudu.

Endometriiti soodustavad põletikud emakakaela piirkonnas (tservitsiit), tupe piirkonnas (kolpiit), kasvajad ning pessaar.

Nakkus võib aset leida ka ravi või diagnostika käigus.

### Haigustekitajad
*stafülokokk
*streptokokk
**[[Escherichia coli]]*
*tuberkuloositekitaja

### Vormid
*gonorröiline endometriit (*endometritis gonorrhoica*): põletik gonorröa korral
*sünnitusjärgne endometriit (*endometritis puerperalis*): põletik lapsevoodis (lapsevoodipalavik)
*vanadusendometriit (*endometritis senilis*): põletik limaskesta atroofia tõttu 
*tuberkuloosne endometriit (*endometritis tuberculosa*): tuberkuloosne põletik
*abordijärgne endometriit (*endometritis post abortum*): pärast aborti

### Kliiniline pilt
Tavaliselt on patsientidel lokaliseeritud rõhuv valu emakas, eriti emakapõhjas ning veritsus ja palavik.

Kui põletik kandub üle munasarjadele ja munajuhale, siis on patsiendil tugevad valud ja kõrge palavik.

Analüüsides on iseloomulik kõrged põletikunäitajad.

### Ravi
Endometriiti ravitakse tavaliselt haiglas antibiootikumidega.

Spasme ja valusid ravitakse butüülskopolamiini ja põletikuvastaste ravimitega.

Kui emakaõõnde koguneb mäda (püomeetra), tuleb seda dreenida.

Pärast põletiku ägedat faasi tuleb välistada kasvaja. Selleks kasutatakse tavaliselt abrasiooni ja patodiagnostikat.

### Tüsistused
*Nakkuse levik munasarjadesse ja munajuhasse (adneksiit)
*Haigusetekitajate levik kõhuõõnde (peritoniit) 
*abstsess (nt tuboovariaalne abstsess) 
*sepsis
Emakas

**Emakas** ehk **uterus** (ladina *uterus*) on enamiku emaste imetajate (sealhulgas naise) ja mõningate teiste selgroogsete paaritu suguelund, milles  loode tiinuse (raseduse) korral areneb.

Emakas allub organismi hormonaalsele talitlusele, teda mõjutavad munasarja, neerumanuse (inimestel neerupealis), raseduse ajal ka platsenta hormoonid.

Emaka areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

## Roomajatel
### Madudel

Emastel madudel paikneb paaritu emakas munajuhade lähedal. Munajuhade kaudu liiguvad viljastatud munad enne väljutamist emakasse. 

## Imetajatel
### Emasloomadel

Emasloomadel koosneb emakas emakasarvedest, emakakehast ja emakakaelast. Emakasarvi on kaks vasak ja parem emakasarv (*cornu uteri: sinistrum et dextrum*)- nende ning emakakaela vahel paikneb emakakeha.

Verevarustuse tagavad sisemisest häbemearterist lähtuv emakaarter. Emakaarteriga anostomoseeruvad munasarjaarterja tupearteri emakaharu. 

Lümfivoolu tagavad mediaalsed niudelümfisõlmed ning aordi-nimmelümfisõlmed.

Emaka närvivarustuse hulka loetakse loomadel vaagna-, emaka-tupe ja munasarjapõimiku närvikiud.

### Naistel

Naistel asub suurim silelihas emakas väikevaagnaõõnes kusepõie ja pärasoole vahel. Emaka ülemine osa on emakapõhi (*fundus uteri*), keskmine emakakeha (*corpus uteri*) ja alumine osa emakakael (*cervix uteri*). 

Munajuhad suubuvad emaka ülemistesse nurkadesse.

Emaka suurus ja tema seina morfoloogia sõltuvad naise vanusest ja ka funktsionaasest faasist. 

Harilikult loetakse emaka kaaluks 50 grammi, raseduse lõppfaasis aga kuni 1 kilogramm.

#### Histoloogiline ehitus

Emakasein koosneb kolmest kestast: 
* sisemine limaskest ehk emakasisekest ehk emakalimaskest ehk endomeetrium
* keskmine lihaskest ehk müomeetrium
* välimine serooskest - kõhukelme ehk perimeetrium.

## Vaata ka
* Endomeetriumi retseptiivsus

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A09.1.03.001: Uterus. Emakas
* Dong-Wook Park ja Kwang-Moon Yang,  Hormonal regulation of uterine chemokines and immune cells, Clin Exp Reprod Med. detsember 2011; 38(4): 179–185., doi:  10.5653/cerm.2011.38.4.179, PMCID: PMC3283074, veebiversioon (vaadatud 24.11.2014.a.) (*inglise keeles*)
Pärnselja

**Pärnselja** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käinast läänes. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Pärnseljast põhjas asub Männamaa, läänes Mänspe, edelas Kaderna, lõunas Lelu ja Ühtri ning idas Kaigutsi küla.

Pärnselja küla rahvast koos Ühtri, Taterma ja teiste Hiiumaa metsakülade inimestega kutsuti hiidlaste seltside jaotuses toobrihiidlasteks, kuna nendes külades elasid tuntud puust esemete valmistajad. 

## Nimi
Marja Kallasmaa järgi muutus talunimi hiljem külanimeks. Kohanimi lähtub puunimetusest pärn ja seljak. Nimi Pärn võis olla ka Muinas-Eesti mehenimi.  . Kohanime on mainitud 1699 kujul *Pernsellia*, 1726 *Perna Selja* ja 1798 *Pernselja*.

## Loodus
Küla läbib põhjast lõunasse Luguse jõgi, kuhu suubub Pärnselja kraav.

## Ajalugu
Pärnselja on ajalooliselt kuulunud Putkaste ja hiljem Aadma mõisa alla. 1699 elas Putkaste mõisas talunik Pernsellia Simon. 1835 kuulus talu Männamaa küla koosseisu ja taluperemees Tooma Simmo sai omale perekonnanimeks Raim, Jausast pärit sulane Andruse Mihkel aga Kask. Ala oli pärast Teist maailmasõda liidetud naaberküladega ja taastati omaette külana 1997.

Nõukogude ajal asus külas prügila.

## Taristu
Küla läbib põhjast lõunasse Käina–Ühtri–Aadma–Kuriste tee ja idast läände Pärnselja tee, mis ristub Viita–Mäe teega. Küla loodeosa piirneb Taimeaia teega.

## Viited
Utu

**Utu** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käinast lõunas Jausa lahe ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Utu piirneb põhjas Luguse, läänes Kleemu ja lõunas Jausa külaga.

## Nimi
Kohanimi pärineb sõnast utt 'lammas', kuid võimalik, et see võib olla ka talupoja lisanimi. Küla on nimetatud ka Karjakülaks.  Kohanime on esmamainitud 1844 kujul Utto.

## Loodus
Utus asub Luguse jõe suue.

## Elanike arv

## Ajalugu
Küla tekkis 19. sajandi keskel, kui Orjaku mõisa talupojad asustati lambakarjamaale. Küla oli olemas 1844.

## Taristu
Küla läbib Suuremõisa–Käina–Emmaste maantee, kus on bussipeatus. Küla põhjaosa läbib Luguse–Aadma tee ja lõpeb Risti–Utu tee.

## Viited

## Kirjandus
*Endel Saar. "Utu küla Jausa lahe kaldal."  Ajaleht Hiiumaa: maakonnaleht, mis ilmub aastast 1949, nr. 137, 22. november 1990 lk 1 alates
*Riho Saard (2018). "Utu-Karjaküla lugu. Ajalugu ja mälestused: inimesed, perekonnad, talukohad." Tallinn.
Taterma

**Taterma** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla keskosas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Taterma piirneb põhjas ja idas Lelu, lõunas Ligema, kagus Kuriste ja idas Aadma külaga.

Taterma küla rahvast koos Pärnselja, Ühtri ja teiste Hiiumaa metsakülade inimestega kutsuti hiidlaste seltside jaotuses toobrihiidlasteks, kuna nendes külades elasid tuntud puust esemete valmistajad. 

## Nimi

Küla nimetus oli varem Tatermaa. Kohanime aluseks on kas teravili tatar või tatarlaste rahvus.  Kohanime on esmamainitud 1636 kujul Taterma.

## Loodus
Taterma idaosa piirneb Mustika peakraaviga. Külas asuvad kaitsealused Taterma kadakad.

## Elanike arv

## Ajalugu

Taterma kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elasid Agapäe vakuses vabadik Tatterma Siemo ja saunik Tatterma Jüri.

1835 said elanikud omale perekonnanimedeks nimed Mägi, Põld ja Tatter. 

## Taristu
Küla läbib lõunast läände Valgu–Lelu–Leemeti tee, kus lõpevad Nurste–Kuriste tee ja Käina–Ühtri–Aadma–Kuriste tee.

## Kultuur

Külas asub Emmaste Jumalasünnitaja Sündimise kirik ehk Kuriste kirik. Samuti paikneb seal Kuriste kalmistu ja tegutseb Kuriste Haridusselts.

## Ettevõtlus
Külas tegutseb Taterma taimeaed.


Kuriste õigeusu kirikuaia piirdemüür.jpg|Kuriste õigeusu kirikuaia piirdemüür


## Viited
Niidiküla

**Niidiküla** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käinast idas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Niidiküla piirneb põhjas Kaasiku, läänes Kogri ja Vaemla ning idas Jõeküla külaga. Küla lõunaosa piirneb Vaemla lahega.

## Nimi
Kohanimi tuleneb sõnast niit.  Varem oli koht tuntud kui Niidi küla.

## Loodus
Niidiküla rannik hõlmab Käina lahe–Kassari maastikukaitseala. Küla idaosa piirneb Vaemla jõega.

## Elanike arv

## Ajalugu
Niidiküla rajati pärast Esimest maailmasõda. Niidiküla kuulus 1977–1997 Vaemla koosseisu.

## Taristu
Niidiküla keskosa läbib Suuremõisa–Käina–Emmaste maantee, kus asub Niidi bussipeatus.

## Viited
Nõmme (Hiiumaa)

**Nõmme** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käinast läänes. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Nõmme küla piirneb põhjas Moka ja Kolga, läänes ja lõunas Selja külaga ning idas Käinaga.

## Nimi
Kohanimi lähtub sõnast nõmm ja on esmamainitud 1611 kujul *Neme*.  

## Loodus
Nõmme küla piirneb läänes Rebasselja peakraaviga.

## Elanike arv

## Ajalugu

Nõmme küla kuulus ajalooliselt Putkaste mõisa alla. See on kirjalikes allikates mainituna varaseim Nõmme-nimeline piirkond Hiiumaal. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni andmetel oli Nõmme külas 13 talu.

1835 said külaelanikud omale perekonnanimeks Auk, Aunapuu, Brand, Hannuse, Harroso, Jõgi, Jürgmann, Keskküla, Kiivramees, Kopamees, Koppel, Kukal, Kääramees, Laevameister, Laid, Lammast, Leitus, Mets, Metsavaht, Mägi, Nõmmerga, Paljas, Paulus, Punk, Punnis, Põld, Rebale, Saarna, Sarapuu, Suuster, Tammeveski, Teares, Toffer, Treialt, Uuskar, Viilukas ja Viitamees. 

Nõmme kuulus 1977–1997 Käina koosseisu.

## Taristu
Nõmme piirneb kagus Suuremõisa–Käina–Emmaste maanteega, küla lääneosa läbib Käina–Ühtri–Aadma–Kuriste tee, kust algab Kaupsi tee. Küla läbib Veskimetsa tee.

## Kultuur
Nõmme külas asuvad Kopa tuulik ja Käina kalmistu. Külast pärines eesti ettevõtja Aadu Luukase ema.

## Ettevõtlus
Nõmme külas tegutseb autoremondiettevõte Nõmme Auto.

## Viited
Kaigutsi

**Kaigutsi** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Kaigutsi piirneb põhjas Nõmmerga, läänes Männamaa, lõunas Ühtri ja Kleemu ning idas Selja ja Kolga külaga.

## Nimi
Kohanime on mainitud 1591. aastal kujul *Kaickotz*, 1782 *Kaiguts* ja 1798 *Kaigust*. Lauri Kettuneni andmetel tuletub kohanimi ilmsest rahvaetümoloogiast, sõnadest "kaigas" ja "ots". Kohanimi võib seotud olla ka isikunimega.

## Loodus
Küla lõunaosa piirneb Rebasselja peakraaviga.

## Elanike arv

## Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Käina kirikumõisa alla. Esimesed kirjalikud allikad Kaigutsist pärinevad 1591. aastast. 

1835. aastal oli külas 17 talu, elanikud said järgmised perekonnanimed: Aksli, Bag, Elbag, Hanspu, Kans, Kaswatik, Keskel, Kiesel, Kisa, Kisson, Kitsik, Kiwwis, Laasberg, Leo, Loiken, Loikson, Maivel (Maiwel), Mall, Matsel, Minnem, Mäehans, Mäelts, Nudil, Parbo, Perdlaas, Pähn, Pääro, Raudsepp, Wak (Vakk), Weld, Witsik ja Wääsoo. 

Hansu talus tegutses enne 1865. aastat külakool.

1949. aastal loodi Kaigutsi kolhoos, mis 1950. aastal liideti Männamaa kolhoosiga kolhoosiks Kaigutsi Pioneer, hiljem aga teiste kolhoosidega liitumisel Ühenduse kolhoosiks.

## Taristu
Küla keskosa läbib Käina–Ühtri–Aadma–Kuriste tee. Küla idaosa piirneb Kaupsi teega. Külas asub kaks bussipeatust.

## Kultuur

Kaigutsis asub kolm tuulikut: Peetri, Miku ja Mäevälja. 

Külas elas Hiiumaa kuulus naljamees Miku-Kaarel ehk Kaarel Tisler-Ulpus (1862–1938). 

2008. aastal püstitati külla Miku-Kaarli mälestuseks skulptor Maire Põldma tehtud puuskulptuur.

Küla vanim säilinud hoone on Nuudi talu.

Külas asuvad kaitsealused turbavõtukohad Kaigutsi turbaaugud.

## Pilte

Kaigutsi 1-OlariPilnik.jpg
Kaigutsi 2-OlariPilnik.jpg
Kaigutsi 3-OlariPilnik.jpg
Kaigutsi 4-OlariPilnik.jpg


## Viited

## Välislingid
*Küla ajaloost Kaigutsi külaseltsi lehel

## Kirjandus
*Reet Kokovkin. "KÜLALUGU | Kaigutsi. Kõikide teenustega küla." 10. november 2023
Moka (Hiiumaa)

**Moka** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käinast põhjas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Moka piirneb põhjas Allika ja Mäeltse, läänes Kolga ja Nõmme ja idas Mäeküla külaga ning lõunas Käinaga.

## Nimi
Kohanime tähendus pole selge. See võib tuleneda mõne Läänemaa ümberasuniku või kohaliku talupoja lisanimest.  Küla on esmamainitud 1688 kujul *Måckakülla*.

## Elanike arv

## Ajalugu
Moka küla kuulus ajalooliselt Putkaste mõisa alla. Küla kujunes 17. sajandil. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni andmetel oli külas 17 talu.

1835 said külaelanikud omale perekonnanimedeks nimed Aamisepp (Amisep), Andrusson, Brand, Hansmann, Hinno, Hinsberg, Johanson, Jürisson, Kattaka, Kingissepp (Kinkisep), Kurrae, Laid, Leitus, Murro, Nukki, Nõmm, Paljas, Saarna, Seffer, Steinberg, Tamm, Treialt, Uuskar, Uustalu (Ustallo) ja Viitamees (Widamees). 

Moka küla koosseisu kuulus 1977–1997 Allika I küla.

## Taristu
Moka küla piirneb idas Käina–Hüti teega, küla läbib Moostre–Moka tee.

## Viited
Villemi

**Villemi** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käinast põhjas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Villemist põhjas asub Tammela, läänes Ristivälja, edelas Allika, lõunas Putkaste, kagus Kogri ja idas Kaasiku küla.

## Nimi
Kohanimi võib lähtuda isikunimest Villem või Villamaa külanimest. Kohanime on esmamainitud 1709. aastal kujul Willemä by.

## Loodus
Villemi küla põhjaosa läbib Vaemla jõgi, keskosas on Ristivälja peakraav. Külas asub Antu kivi.

## Elanike arv

## Ajalugu
Villemi kuulus ajalooliselt Vaemla mõisa alla. Kohanimi esines 17. ja 18. sajandil Lelu küla all, kuid omaette küla oli olemas 1709. 1835 oli külas kaheksa talu, mille elanikud said omale perekonnanimedeks nimed Alt, Heinapuu (Heunapu), Jõpiselg (Jõpiselja), Karjamaa, Koddir, Kogerman (Koggerman), Kõrv (Kõrw), Laandna, Laasmaa, Laur, Läkk (Läk), Nõel, Paakspuu (Pakspu), Rida (Ridda), Rüütelmann (Rütelman), Sooba, Tampõld (Tampõlt), Under ja Vöörtmann (Wörtman).

Villemi kuulus 1977–1997 Vaku küla koosseisu.

## Taristu

Villemi läänepiiriks on Kärdla–Käina maantee, mille edelaosas asuvad Ristivälja ja Allika bussipeatus. Küla lõunaosa läbib Allika–Vaemla tee.

## Kultuur
Villemi külast pärinesid astronaut Nicole Aunapu Manni isapoolsed esivanemad. 

## Viited
Ristivälja

**Ristivälja** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kärdla ja Käina vahel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Ristivälja piirneb põhjas Nõmba, läänes Nõmmerga, edelas Kolga ja Mäeltse, lõunas Allika ning idas Villemi külaga.

## Nimi
Kohanimi lähtub arvatavasti talunimest. Kohanime on esmamainitud 1886. aastal kui *Ristiwälja*.

Küla idaosas asub Kreiandi ja põhjaosas Siberi.

## Loodus
Ristivälja põhjaosa läbib Vaemla jõgi ja lõunaosa Ristivälja jõgi.

## Elanike arv

## Ajalugu
Ristivälja ala kuulus ajalooliselt Putkaste mõisa alla, kus 19. sajandil kujunes Ristivälja talu, mida on esmamainitud 1886. aastal. 20. sajandil kujunenud külaga liideti Teise maailmasõja ajal Kreiandi küla ja Valli küla.

Ristivälja kuulus 1977–1997 Mäeltse koosseisu.

## Taristu
Ristivälja piirneb idas Kärdla–Käina maanteega ja läänes Käina–Hüti teega. Küla lõunaosas kulgeb Ristivälja–Kolga–Käina tee ja keskosas Kreiandi tee.


Ristivälja 2-OlariPilnik.jpg
Ristivälja 3-OlariPilnik.jpg
Ristivälja 4-OlariPilnik.jpg
Ristivälja 5-OlariPilnik.jpg


## Ettevõtlus
Ristivälja külas asuvad Hiiumaa jäätmejaam ja Lepaniidi talupood.

## Viited
Vaemla

**Vaemla** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käinast läänes. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Vaemla piirneb läänes Laheküla, põhjas Kogri, idas Niidiküla ja lõunas Esiküla külaga.

## Nimi
Kohanime tähendus on selgusetu, kuid kui selle aluseks on eesti keel, võib nimi lähtuda nimisõnast vaim ’pisike olend või ese’. 1453 on mainitud isikut Peter Somelepis tho Vaymonen, kuid kohanimi on kindlasti mainitud 1565 kujul Waymäll.

## Loodus
Vaemla lääneosa jääb Kassari lahe ja idaosa Vaemla lahe äärde. Küla rannaala kuulub Käina lahe–Kassari maastikukaitseala koosseisu. Vaemla jõgi ei voola küla alal. Külas asub kaitsealune Vaemla mõisa park, kus esineb haruldasi puid (Vaemla mägivaher, Vaemla hõbevaher).

## Elanike arv

## Ajalugu
Vaemla mõisa alal kujunes 1920. aastatest Vaemla asundus, mis alates 1977 on küla.

## Taristu
Küla põhjaosa läbib Suuremõisa–Käina–Emmaste maantee, kust algab Vaemla–Kassari–Luguse tee.

## Kultuur
Vaemlas asub kaitsealune Vaemla mõisa park. Külas asub nõukogude vägede kasarmuks ehitatud elamu varemed. Külast pärines helilooja Aado Velmet.

## Ettevõtlus
Külas tegutseb OÜ Hiiu Vill hallatav Vaemla Villavabrik, kus saab jälgida vanadel masinatel villatöötlemist.

## Pilte

Vaemla OlariPilnik-1.jpg|Aerofoto
Vaemla OlariPilnik-2.jpg|Villavabrik
Vaemla OlariPilnik-4.jpg|Bussipeatus
Vaemla mõisa park OlariPilnik-4.jpg|Vaemla mõisa park


## Vaata ka
*Vaemla mõis

## Viited
Selja (Hiiumaa)

**Selja** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käinast läänes. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Naaberkülad on põhjas Nõmme, loodes Kolga, läänes Kaigutsi, lõunas Luguse ja Nasva. Küla piirneb idas Käina alevikuga.

## Nimi
Kohanime aluseks on sõna seljandik. Kohanime on esmamainitud 1665 kujul *Selja*.

## Loodus

Selja asub Käina lahe ääres ja küla ala hõlmab Käina lahe-Kassari maastikukaitseala.

## Elanike arv

## Ajalugu
Selja on ajalooliselt olnud jaotatud Käina kirikumõisa ja Putkaste mõisa vahel. 1665 on mainitud talunikku Selja Tönniß. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni andmetel oli külas 7 talu, mille peremehed olid Anno Matzi Peter, Anno Matzi Thomas, Kirgisare Klase Hans, Lülle Proso Tönno, Sülda Mats, Tönnise Jacko Jüri ja Aidavälja Hans.

1835 oli pastoraadi all 10 talu ja küla elanikud said järgmised perekonnanimed: Antam, Elson, Hanspu, Jõekald, Jälle, Kajus, Kivi, Liivmann (Liwmann), Liwoh, Murga, Mäehans, Perdlaas, Petersil, Primann, Roos, Truu, Ulpmann, Valg (Walg), Vitsik. Mõisa all oli 7 talu, mille elanikud said perekonnanimedeks nimed: Hoia, Kurrae, Niidi, Põld, Rehe, Silde ja Tomson. 

## Taristu
Selja küla läbib kirdest edelasse Suuremõisa–Käina–Emmaste maantee, kus asub Selja bussipeatus. Külas lõpeb Kärdla–Käina maantee ja algab Käina–Ühtri–Aadma–Kuriste tee.

## Kultuur

1873. aastal sündis Selja küla Käina köstrimajas köstri ja orelimeistri Johannes Tobiase paljulapselise pere teise lapsena helilooja Rudolf Tobias. 27. mail 1973 avati hoones Rudolf Tobiase Majamuuseum.

Külas asutati 18. sajandi lõpus kirikuõpetajate leskede ülalpidamiseks pansionaat, millest kujunes hiljem haigla.

Külas asub ehitismälestisena kultuurimälestiste riiklikku registrisse kantud Ole tuulik.

## Viited
Hüdromeetra

**Hüdromeetra** (*hydrometra*) on vesise lima või muu vesise vedeliku kogunemine emakasse. 

Naistel leiab see aset klimakteeriumi ajal emakakaela kinnikleepumise tõttu.
Balti tiigrid

**Balti tiiger** on nimetus, mida kasutati Eesti või välismaal ka Balti riikide kohta tervikuna, kirjeldamaks Balti riikide kiiret majanduskasvu 2000. aastatel. Termin on võetud kasutusele analoogselt Aasia "tiigritega", mida kasutatakse alates 1960. aastatest Ida- ja Kagu-Aasia riikide (Hongkongi, Taiwani, Singapuri, Lõuna-Korea) kohta.

## Balti riikide majandusnäitajaid

### Aastane [[SKP]] kasv

### SKP elaniku kohta

Rahvusvahelistes dollarites ostujõu pariteedi (PPP) alusel.

## Vaata ka
*Aasia tiigrid
Koidula (Setomaa)

**Koidula** on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Asub Petserist paar kilomeetrit loodes Eesti-Vene piiri ääres.

Külas asub Koidula piiripunkt ja seal lõppeb Karisilla–Petseri maantee. Külast läände jääb Koidula raudteejaam. 

Külas asub arheoloogiamälestiseks arvatud kalmistu.

Küla lõunapiiri märgib Piusa jõgi.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Hürova

**Hürova** on küla Võrumaal Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mõniste valda.

Küla lõunaosa läbib Võru–Mõniste–Valga maantee ning lõunapiir kulgeb mööda Mustjõge. Maantee ületab jõge Mõniste sillal.

## Viited
Mukomeetra

**Mukomeetra** (ka: *mukometra*; ladina *mucometra*) on lima või limase vedeliku kogunemine emakasse.

## Vaata ka
*Hüdromeetra
*Mädaemakas
Emiliano Mercado del Toro

**Emiliano Mercado del Toro** (21. august 1891 Cabo Rojo, Puerto Rico – 24. jaanuar 2007 Isabela, Puerto Rico) oli maailma vanim mees alates 19. novembrist 2004 ning alates 11. detsembrist 2006 ka maailma vanim inimene kuni oma surmani. 

Ta on ka seni vanimaks elanud Esimese maailmasõja veteran, ent ta ei osalenud otseses lahingutegevuses. 

Toro elas Puerto Ricos. 

Toro tunnustati vanimaks elavaks meheks Guinnessi rekordite raamatu poolt. Seda au taotles tema eluajal endale aga ka Poola Esimese maailmasõja veteran Paweł Parniak, kes väitis end olevat sündinud 27. veebruaril 1890 (suri 2006. aastal). Poolakas Józef Piotrowski, kes väidab end sündinud olevat 7. septembril 1887, jätkab aga maailma vanima inimese tiitli taotlemist.
Koemetsa

**Koemetsa** on küla Võrumaal Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mõniste valda.

Küla keskusest kirdes asub Ubajärv. Külast voolab läbi Ahelo jõgi. Sellega liitub järvest alguse saav Ubajärve oja.

Külas asub looduskaitse all olnud Tutiga pettäi.

Suur osa küla territooriumist on kaetud metsaga. Samuti jäävad küla alale mitmed sood. Nende seas näiteks Arukülä Suursuu, Kupasuu, Ubajärve raba, Pikäsilla soo, Purrõtõsuu ja Turbasuu.

## Viited
Kallaste (Rõuge)

**Kallaste** on küla Võrumaal Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mõniste valda.

Kallaste küla läbib Võru–Mõniste–Valga maantee.

Küla lõunapiir jookseb mööda Mustjõge ning küla idapiir kulgeb Ahelo jõe ääres.

## Viited
Leisi valla vapp

**Leisi valla vapp** on Saare maakonna endise Eesti haldusüksuse Leisi valla vapp.

Vapp kinnitati 10. juunil 1996.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil hõbedane allasuunatud harkrist ja saatena üleval kaks Georgi risti ning all ankur - kõik hõbedased.

## Põhjendus
Sinine värvus sümboliseerib merd, valge aga paest pinnast. Harkrist tähistab Leisit kui teede sõlmpunkti. Ristid märgivad valla kahte kirikut ja kahte konfessiooni. Ankur osutab Triigi sadamale.

## Vaata ka
*Leisi valla lipp

## Välislingid
*Leisi valla sümboolika valla kodulehel
*Leisi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Vastse-Roosa

**Vastse-Roosa** on küla Võrumaal Rõuge vallas Eesti-Läti piiri ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mõniste valda.

Asub Vaidva jõe alamjooksul Mõniste–Ape maantee ääres. Küla kohal on jõge paisutatud ning sinna on moodustatud Vastse-Roosa veskijärv.

Külas asus Vastse-Roosa mõisa süda.

Vaatamisväärsused: Metsavenna talu, eesti-läti kalmistu, mõisapark ja vesiveski (1909).

Endise Vastse-Roosa algkooli funktsionalistlikus stiilis hoone (1936, insener Hans Kõll) seinal avati 1999 mälestustahvel koolijuhatajale ja ühiskonnategelasele Theodor Petaile.

Külas asub ka kauplus ja suvekohvik.

Vastse-Roosas filmiti mängufilmi "Tõde ja õigus", kuhu ehitati selleks tarbeks filmi-Vargamäe.


WMEE-exp2019-(094) endine Vastse-Roosa koolimaja.jpg|Endine koolimaja
WMEE-exp2019-(111).jpg|Metsavenna talu
WMEE-exp2019-(103) Vastse-Roosa veskid.jpg|Endised mõisahooned
WMEE-exp2019-(093) Vastse-Roosa veski ja pais.jpg|Veski ja veskipais


## Vaata ka
*Borodino

## Viited

## Välislingid

*Vastse-Roosa küla koduleht
Lümanda valla vapp

**Lümanda valla vapp** on Saare maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Lümanda valla vapp.

Vapp on kinnitatud 16. novembril 1993.

## Vapi kirjeldus
Lümanda valla vapil on kujutatud sinisel kilbil hõbedane teravik, milles roheline Saaremaa robirohu leht.

## Põhjendus
Lipuvärvused ja kujundid tähistavad Saaremaad, merd, liivarandu, lubja põletamist, Viidumäe looduskaitseala ja selle unikaalset taime - Saaremaa robirohtu.

## Vaata ka
*Lümanda valla lipp

## Välislingid

*Lümanda valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Mõniste

**Mõniste** on küla Võrumaal Rõuge vallas, endise Mõniste valla keskus.

Mõniste piirkonda on rahvapäraselt nimetatud kui *Mehkamaa*.

Mõnistes on teenuskeskus, kus asuvad Mõniste raamatukogu, postkontor, perearstikeskus ja hooldekodu. Selle lähedal asub ka Coop kauplus.

Asula piiresse jäävad Mõniste mõisa park ja Wulfide suguvõsa kalmistu. Mõniste mõisa pargis asub Mõniste järv. Pargi alal asusid ka Mõniste vasallilinnus ja Mõniste mõisa hooned, mis on hävinud. Võru -Valga maantee ääres on karudega skulptuur – meenutus nõukogude ajastul moes olnud maanteekaunistustest.

1977 liideti Mõnistega Aidamäe küla.

Küla läänepiir kulgeb mööda Mustjõge.

Küla läbib Võru–Mõniste–Valga maantee ning sealt saab alguse Mõniste–Ape maantee.


WMEE-exp2019-(114) Mõniste teeninduskeskus.jpg|Mõniste teeninduskeskus ja hooldekodu
WMEE-exp2019-(115) Mõniste Coop.jpg|Kohalik Coop kauplus
WMEE-exp2019-(124) Mõniste mõisa park.jpg|Mõniste mõisa park kevadel
WMEE-exp2019-(127) Mõniste järv.jpg|Mõniste järv ja ujumiskoht


## Viited
Kuutsi

**Kuutsi** on küla Võrumaal Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mõniste valda.

Kuutsil asuvad Mõniste Talurahvamuuseum, Mõniste rahvamaja, Mõniste Kool ja Kuutsi raamatukogu.

Külas asub ohvrikivi. Küla lääneosa, endise Mõniste raudteejaama ümbrus, on tuntud ka Mehka nime all.

Küla põhjapiiril voolab Mustjõgi.

## Viited
Mustjala valla vapp

**Mustjala valla vapp** on Saare maakonnas endise Eesti haldusüksuse Mustjala valla vapp.

Vapp  kinnitati 2. augustil 1998.

## Vapi kirjeldus
Pikuti sirgelt ja põigiti laineliselt poolitatud kilbi 1. ja 4. väli on roheline, 3. väli sinine. 1. väljal paikneb kaldasendis roheline tähtrist, mille haardes neli sinist sõõri.

## Põhjendus
Vapivärvid tähistavad paest pinnast, merd ja metsarohkust ja vapiväljade jaotus viitab valla pankrannikule, tähtrist koos sõõridega sümboliseerivad kadakaokkaid ja -marju.

## Vaata ka
*Mustjala valla lipp

## Välislingid
*Mustjala valla sümboolika valla kodulehel
*Mustjala valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Sakurgi

**Sakurgi** on küla Võrumaal Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mõniste valda.

## Viited
Orissaare valla vapp

**Orissaare valla vapp** on Saare maakonna endise Eesti haldusüksuse Orissaare valla vapp.

Vapp kinnitati 29. augustil 1995.

## Vapi kirjeldus
Põigiti poolitatud kilbi hõbedasel ülapoolel kolm rootsupidi ühendatud sinist tammelehte, mis tõusevad kilbi poolitusjoonelt. Vapi sinisel alumisel poolel on samasugused hõbedased tammelehed allapööratud kujul.

## Põhjendus
Vapivärvid viitavad maale ja merele ning Saaremaa vapile. Tammelehed tähistavad tugevust, väärikust ja põlisust. Samuti viitavad ka Orissaare valla harukordsele tammederohkusele.

## Vaata ka
*Orissaare valla lipp

## Välislingid
*Orissaare valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Parmupalu

**Parmupalu** on küla Võrumaal Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mõniste valda.

Külas asub II maailmasõjas hukkunute ühishaud.

1977. aastal liideti Parmupaluga Pardsi (Partsi) ja osa Luhtu külast.

## Viited
Pihtla valla vapp

**Pihtla valla vapp** on Saare maakonna endise Eesti haldusüksuse Pihtla valla vapp.

Vapp kinnitati 12. juunil 1997.

## Vapi kirjeldus
Kahest ümberpööratud S-lõikest moodustunud kaldjaotusega vasakult poolitatud sini-kuldsel kilbil kaks lõikest lähtuvat vastandvärvides tähtristi.

## Põhjendus
Pihtla valla maad on kunagi taevaste vägede poolt ära märgitud (Kaali järv – meteoriidikraater), mida on silmas peetud ka valla lipu kujundamisel. Sinine on taeva ja vee, aga samuti vaimsuse ja puhtuse võrdkuju. Kollane on tule, energia, vilja ja jõukuse sümbol. Diagonaalteljel olevad tähtristid kujutavad muistset sündmust, mil taevast langev täht lõikus maapinda. Langemiskohta jäi sügav kraater, millest veega täitudes tekkis omapärane järv. Tähtrist meenutab ka ristiusu peamist sümbolit – risti.

## Vaata ka
*Pihtla valla lipp

## Välislingid
*Pihtla valla sümboolika valla kodulehel
*Pihtla valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Saru

**Saru** on küla Võrumaal Rõuge vallas Võru–Mõniste–Valga maantee ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mõniste valda.

Külas asuvad Saru ristipuud.

Saru küla lääneservas asub OÜ Saru Lauavabrik, mis kuulub AS Viljandi Aken ja Uks (111 töötajat seisuga 30.09.2023).

Külas asub II maailmasõjas hukkunute ühishaud.

Alaveski talus tegutseb Alaveski loomapark.

Küla läänepoolset osa tuntakse Konnuvere nime all. Veel edasi lääne poole asub Lauavabriku (nimi lauatehase järgi).

Külas paiknes Saru raudteepeatus (teivasjaam, 1896–1970).

Küla lõunapiir jookseb mööda Mustjõge. Jõeäärne ala kuulub Koiva-Mustjõe maastikukaitseala koosseisu.

Küla idapiir jookseb Ahelo jõe ääres. Jõel asub Saru Alaveski järv ning jõgi suubub küla piires Mustjõkke.

## Vaata ka
*Andrusõ

## Viited
Oe

**Oe** on küla Võru maakonnas Antsla vallas.

Oel on sündinud Bernard Kangro ja Karl Pärsimägi.

Küla põhjapiirile jääb Valga–Koidula raudteelõik.

## Vaata ka
* Ärnu jõgi

## Viited
Hüti (Rõuge)

**Hüti** on küla Võrumaal Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mõniste valda.

Küla läbib Vaidva jõgi, mis ühineb küla loodenurgas Mustjõega.

Küla läbib Mõniste–Ape maantee.

## Viited
Hüti (Hiiumaa)

**Hüti** on küla Hiiumaal Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda, kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Küla piirneb idas ja kirdes Heiste, põhjas Paope, läänes Kiivera ning lõunas Sülluste külaga.

## Nimi
Küla nimi tuletub klaasikoja mõistest kas saksa keelest *Glashütte* või rootsi keelest *Glashytta*. 

## Loodus
Külas asub Hüti looduskaitseala. Küla läbib Paope oja.

## Elanike arv

## Talud

**Hüti talud 1917** 

## Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Lauka mõisa alla. Hütil asus 17. sajandil Eesti esimene klaasikoda – Hüti klaasikoda.

1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis elas piirkonnas talunik Hütte Peter. Hiljem asus külas metsavahikoht. 1835. aastal asus Hütis kaks talu, mille üks peremees sai perekonnanimeks Küttim ja teine Püssim, sulased aga Klemm ja Valk (Walk).  1917. aastal asus külas 4 talu.

## Taristu
Hüti küla asub Lääne-Hiiumaa oluliste teede ristumiskohas. Külas ristub Käina–Hüti tee Kõrgessaare–Hüti–Puski teega, külast lähtuvad Paope–Hüti tee, Hüti–Laasi tee ja Kiivera–Sülluste tee.

## Kultuur
Klaasikoja endises asukohas tegi aastatel 1958–1961 väljakaevamisi Maks Roosma. Kunstnik Valev Sein rajas 2008. aastal klaasikoja asukohta pudelipuu, mille asendas 2013. aastal monumendiga "Soovide puu".

## Viited

## Kirjandus
*Uno Kiisa. "Hüti küla." Nõukogude Hiiumaa : EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 8, 20. jaanuar 1976 lk 3
Kobela

**Kobela** on alevik Võru maakonnas Antsla vallas. Asub Antslast läänes Vahtsõkivi järve ääres.

Kobela alevikus asub arhitekt Toomas Reinu projekteeritud ja 1973. aastal valminud Linda rahvamaja. 

Alevikus oli 2005. aastal 458 elanikku.

Kobelas asub ettevõte Linda Nektar, mis toodab puuvilja- ja marjaveine ning siidreid.

## Vaata ka
*Boose
*Linda kolhoos

## Viited

## Välislingid
* Ilmar Palli, "Kobela? Ei või olla... Aga on siiski!", Maaleht, 1. mai 2008
Savilöövi

**Savilöövi** on küla Võru maakonnas Antsla vallas.

1977. aastal liideti Savilöövi külaga Haavikolga.

## Viited
Litsmetsa

**Litsmetsa** (võru keeles *Litsmõtsa*) on küla Võru maakonnas Antsla vallas.

Kalevala autor Elias Lönnrot peatus 1844. aasta septembris 6 päeva Litsmetsa kõrtsis. Litsmetsa Antsla–Sänna tee äärde ehitatud kõrtsist on tänapäeval alles vaid müürid. 

Litsmetsas asub ka Teises maailmasõjas hukkunute auks püstitatud mälestussammas, mis on arvatud kultuurimälestiseks.

Küla põhjapiir kulgeb mööda Mustjõge. Litsmetsast lõunasse jääb Tsooru küla. Külast läände jääb Karula rahvuspark.

## Nimi
Litsmetsa on nime saanud karjamõisa järgi, mis kuulus Vana-Antsla mõisa juurde. Karjamõis on esimest korda tähistatud Ludwig August Mellini 1798. aasta kaardil, aga talu oli samas kohas juba 1685. aasta kaardil. Varaseim nimekuju ei seostu metsaga, vaid hoopis isanimega Mats. Nimelt on seda kohanime esmamainitud 1688. aastal, kui nimetati talumeest *Litze Mattsi Tiet*. Pole teada, kas seda hääldati 'litse' või 'liitse'. 1762 mainiti juba isikut *Litsmötsa Lorent* ja Mellini kaardil on *Litzmets*.

Vana-Antsla mõisa 19. sajandi lõpu metsakaartidel on küla kirjutatud pikka i-d märkiva kujuga *Lihzmets*. Nime algupärane kuju võiski olla pika i-ga, näiteks Rõuge kihelkonnas Krabi külas oli Liidsi talu, mis samuti asus soisel alal. Nimetavalise liitumise järgi otsustades peaks *lits* või *liits* olema metsa iseloomustav sõna. Wiedemanni sõnaraamatus on sõna *liitsma* 'muljuma, maadligi või katki suruma' ja sõna *litsik*, mida kasutati kokkuvajunud leiva kohta. Seetõttu võiks Litsmetsa kohanimi seostuda jõeäärse märja ja tihenenud pinnasega. Teine võimalus on oletada kohanime tulenemist läti maastikukohanimest: *[[:wikt:līcis|līcis]]* tähendab lisaks lahele jõekääru ja jõekäärus olevat maad. Päritolu sõnast *lits* pole välistatud, näiteks Otepää kihelkonnas on Litsikuusik, aga Võrumaa nimedes on tavalisem sõna *lita*, näiteks Litasild.

Litsmetsa idaosa on tuntud Lepäoruna.

1938. aastal võeti vastu koha- ja kinnistusüksuste nimede korraldamise seadus, mille järgi kuulunuks muutmisele "haldusüksuste, külade ja alevike labase tähendusega või halva kõlaga nimed". Samas võidi jätta nimesid muutmata, kui need omasid positiivset tähtsust Eesti ajaloo seisukohalt. 

Litsmetsa taheti 1970. aastatel Liismetsaks ümber nimetada, kuid nimemuutuse kulukuse tõttu lükati Antsla külanõukogu esimehe taotlus tagasi.

## Viited
Nasva (Hiiumaa)

**Nasva** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käinast lõunas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Nasva küla piirneb põhjas Selja, läänes Luguse ja kagus Orjaku külaga. Küla piirneb idas Käina lahe ja lõunas Jausa lahega.

## Nimi
Kohanimi tuleneb sõnast "nasv" – 'väike saar, väike poolsaar, madalik, leetselg'. Kohanime on esmamainitud 1922. aastal.

## Loodus
Nasva rannikuala hõlmab Käina lahe – Kassari maastikukaitseala. Küla lääneosas asuvad kaitsealused Nasva kadakad. Nasva küla alale jäävad Härglaid, Laiarahu, Mustakivi laid, Männaklaid ja Vareslaid.

## Elanike arv

## Ajalugu
Nasva ala kuulus ajalooliselt Putkaste mõisa alla, kus asus ajalooline Vällika küla. Nasva küla kujunes 20. sajandi alguses.

## Taristu
Nasva piirneb loodes Suuremõisa–Käina–Emmaste maanteega. Küla lõunaosa läbib Vaemla–Kassari–Luguse tee.

## Ettevõtlus
Nasvas asub Puulaiu matkamaja.

## Viited
Salme valla vapp

**Salme valla vapp** on Saare maakonna endise Eesti haldusüksuse Salme valla vapp.

Vapp kinnitati 10. mail 1995.

## Vapi kirjeldus
Salme valla vapil on kujutatud punasel kilbil hõbedane kuuseoksalõikeline päis ja hõbedane tüüriga paat.

## Põhjendus
Paat sümboliseerib meresõitu ja kalandust, kuuseoksalõige viitab Salme kandi inimeste panusele metsakaitsesse ja -korraldusse. Hõbe tähistab puhtust ja lootust, punane elujõudu ning aegade jooksul valla maadel toimunud taplusi.

## Vaata ka
*Salme valla lipp

## Välislingid
*Salme valla sümboolika valla kodulehel
*Salme valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Torgu valla vapp

**Torgu valla vapp** on Saare maakonna endise Eesti haldusüksuse Torgu valla vapp.

Torgu valla vapi kujundas Sõrvest pärit Arne Pagil. Vapp kinnitati 23. jaanuaril 2002.

Vapp oli kasutusel kuni vald liitus 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus kõigi Saaremaal asunud valdadega ühtseks Saaremaa vallaks.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil kuldne vai, milles must tuletorn kuldsete akendega ja selle kohal sinine aadlikroon.

## Põhjendus
Tuletorni kujutis sarnaneb mõnel määral Sõrve tuletorniga. Kollane (kuldne) sümboliseerib Sõrve poolsaart, sinine aga merd. Kroon meenutab, et tublid sõrulased on – muidugi huumoriga pooleks – ka Torgu Kuningriigi alamad.

## Vaata ka
*Torgu valla lipp

## Välislingid
*Torgu valla sümboolika valla kodulehel
*Torgu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Ala-Tsumba

**Ala-Tsumba** on küla Võrumaal Setomaa vallas. Asub Piusa jõe ääres Tuhkvitsa oja suudmes, Piusa koobastest lõunas.

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 2 elanikku.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Viited
Põletik

**Põletik** (ladina keeles *inflammatio*) on immuunsüsteemi esmane reaktsioon nakkusele või ärritajale (vigastus, kiiritus, elektrivool, kuum või külm, keemilised ained vms). 

Põletiku klassikalised tunnused on:
*punetus (*rubor*)
*kehatemperatuuri tõus (*calor*)
*turse (*tumor*)
*valulikkus (*dolor*)
*põletikuhaige elundi talitluse häire (*functio laesa*)

Esimesed neli tunnust olid kasutusel juba antiikajal ning neid omistatakse Celsusele. Viienda tunnuse lisas 1858 Rudolph Virchow.

## Vaata ka
* Kasvajaga seotud põletik
* fagotsüüt
* makrofaag
* immuunsusrakud

## Kirjandus
*Nancy Appleton koos G.N.Jacobsiga, "Stopping Inflammation: Relieving the Cause of Degenerative Diseases", Square One Publishers, 1. märts 2004, ISBN 0 7570 0148 3
Tsooru

**Tsooru** on küla Võru maakonnas Antsla vallas.

Tsoorus asub Tsooru mõisaansambel, mille servas on Hollandi tüüpi Tsooru tuuleveski.

Tsooru külas asus tehase Võrukivi filiaal, kus toodeti ahjupotte.

1949–1989 asus Tsoorus Jakov Sverdlovi nimelise kolhoosi keskus. 1977. aastal valmis arhitekt Toomas Reinu projekteeritud Tsooru kolhoosikeskus, mis on kantud rahvusvahelise moodsa arhitektuurimälestiste kaitse organisatsiooni DOCOMOMO nimistusse. 

## Tuntud isikuid

Tsoorus on sündinud tehnikateadlane Evald Maltenek, poliitik Karl Kornel, pedagoogikateadlane Milli-Irene Pedajas, rahvarõivaste uurija Melanie Kaarma ja keraamik Susanna Otema.

## Pilte

WMEE-exp2019-(164) Tsooru mõisa park.jpg|Tsooru mõisa park
WMEE-exp2019-(159) Tsooru kolhoosikeskuse varemed.jpg|Tsooru kolhoosikeskuse varemed
WMEE-exp2019-(153) Tsooru mõisa ait.jpg|Tsooru mõisa ait
WMEE-exp2019-(165) Tsooru Coop.jpg|Tsooru kauplus


## Viited

## Välislingid

* Tsooru küla leht
Võmmorski

**Võmmorski** on küla Võrumaal Setomaa vallas. 

Küla kuulub Üle-Pelska nulka.

Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 16 elanikku, neist 6 (37,5%) eestlased. 2000. aastal oli elanikke 43.

Võmmorskis asub Eesti piirivalve Kagu Piirivalvepiirkonna Piusa kordon.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.


File:Võmmorski küla setud kiigu juures 1913, 116973 ERM Fk213 339.jpg|Võmmorski küla setud kiige juures (1913)


## Vaata ka
*Võmmorski vana tsässon
*Võmmorski tsässon
*Kääpa–Obinitsa–Võmmorski–Petseri tee

## Viited
Kärdla vapp

**Kärdla vapp** on Hiiu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kärdla linna vapp.

Vapp kinnitati Eesti Vabariigi Riigikantselei riigisümboolika osakonna poolt 28. oktoobril 1992 ning oli kasutusel 20. oktoobrini 2013, kui Kärdla linn ühines Kõrgessaare vallaga. Uue valla nimeks sai Hiiu vald ning kasutusele võeti Hiiu valla vapp.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil on hõbedane lendav kajakas ja kilbi alaosas hõbedane lainelõikeline tüvi.

## Vaata ka
*Kärdla lipp
*Hiiu valla vapp
*Hiiu maakond

## Välislingid
*Kärdla sümboolika linna kodulehel
*Kärdla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Emmaste valla vapp

**Emmaste valla vapp** on Hiiu maakonnas asunud Emmaste valla vapp.

Vapp kinnitati 19. juunil 1996 ja see oli kasutuses kuni Emmaste valla ühendamiseni teiste Hiiumaa valdadega, mis toimus 2017. aasta sügisel.

Vapil on sinisel väljal langetatud lainelõikeline palk, mille kohal paikneb paremale suunduv kahemastiline purjelaev (kaljas) – mõlemad hõbedased.

Vapi kujundamisel on silmas peetud valla mereäärset asendit ja Soela väina. Paljud Emmaste mehed on olnud seotud meresõidu ja laevaehitusega. 1891. aastal osteti 2-mastiline kaljas "Seksna", mille tüürimeheks oli Enn Uuetoa, rohkem tuntud Kihnu Jõnnina. Jausa külas on sündinud Herman Sergo.

## Vaata ka
*Emmaste valla lipp

## Välislingid
*Emmaste valla sümboolika valla kodulehel
*Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Emmaste vald.