open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Luis Alberto Lacalle

**Luis Alberto Lacalle** (sündinud 13. juulil 1941 Montevideos) on Uruguay jurist ja poliitik, ta on Rahvuspartei liige. Ta oli 1. märtsist 1990 kuni 1. märtsini 1995 Uruguay president.

Ta astus 17-aastaselt Rahvuspartei liikmeks. 1961. aastast oli ta ajalehte Clarín ajakirjanik. 1964. aastal lõpetas ta Montevideos ülikooli Universidad de la República ühiskonnateaduste ja õigusteaduse alal.

Pärast 27. juuni 1973. aasta riigipööret arreteeriti ta mõneks nädalaks. Ta osales ka salajases sõjaväehunta vastases liikumises ja teda üritati mõrvata 1978. aastal talle saadetud mürgitatud veinipudeli abil.

Kui demokraatia 1984. aastal taastati, valiti ta senatisse (Uruguay parlamendi ülemkotta), kus ta valiti senati asepresidendiks. 

1989. aastal kandideeris ta oma fraktsiooni Herrerism kaudu presidendiks koos asepresidendi kandidaadi Gonzalo Aguirre'iga. Nad võitsidki valimised ja 1. märtsist 1990 kuni 1. märtsini 1995 oli ta Uruguay president.

## Ametiaeg
Ametisse astudes saatis Lacalle parlamendile maksureformi seaduse eelnõu, mis võeti viivitamatult vastu Colorado partei toel. Käibemaks tõsteti 21%-lt 22%-le, suurendati tulumaksu ja loodi veel mõned maksud. Oma valitsusajal julgustas ta vabaturuprogrammi, osales Brady võlakirjade kavas välisvõlakohustuste leevendamiseks ning oli Mercosuri kaasasutaja koos Paraguay, Brasiilia ja Argentina presidentidega, mis jõustus koos 2007. aasta detsembris. Asuncióni leping 1991. aastal.

1992. aastal sai tema majandusreformide toetamine tugeva löögi, kui tema üks olulisemaid algatusi, Uruguay riigiettevõtete erastamise kava lükati rahvahääletusel tagasi.

1994. aasta riiklikel valimistel valis ta herrerismi fraktsiooni presidendikandidaadiks oma siseministri Juan Andrés Ramíreze. Rahvuspartei kaotas kitsalt Colorado partei valimised.

Mitmete tema valitsuses osalenud silmapaistvate poliitikute hulgas on Héctor Gros Espiell, Sergio Abreu, Juan Andrés Ramírez, Carlos Cat ja Ignacio de Posadas.

1999. aastal võitis ta oma partei valimistel Juan Andrés Ramírezt (kes oli lõhenenud herrerismist) ja teisi kandidaate ning kandideeris taas presidendiks. Tema valitsuses kahjustasid aga rida süüdistusi korruptsioonis tema valitsuses. Viimane löök oli Ramíreze lahkumine aktiivsest poliitikast pärast esmatasandi kaotamist ja ta tuli üldvalimistel 22,3% häältega kolmandale kohale.

Lacalle kandideeris 2004. aasta valimistel taas presidendiks, kuid teiste parteide juhid olid kogunenud ühe vastaskandidaadi Jorge Larrañaga ümber, kes alistas ta esmastel aladel 2:1. 2009. aastal kandideeris ta uuesti presidendiks, lüües seekord juunis valimiste esimeses voorus Jorge Larrañagat. Esimeses voorus valimisi võites sai temast partei juhatuse esimees. Ta kaotas novembris alanud eelvalimistel José Mujicale presidendivalimised.

Lacalle on Madridi klubi liige. Ta on ka Jeruusalemma tippkohtumise avalike suhete komisjoni juhatuse liige.

## Isiklikku
Ta on abielus María Julia Pou Brito del Pinoga (sündinud 1946), neil on kolm last. Poeg Luis Alberto Lacalle Pou on praegune Uruguay president. Tema emapoolne vanaisa Luis Alberto de Herrera oli Uruguay poliitik.
Pildiretk

**Pildiretk** ehk **fotoretk** või **fotojaht** on jalutuskäik, väljasõit või ekspeditsioon, mille raames sihipäraselt pildistatakse eelnevalt kokkulepitud nähtusi, objekte või piirkonda. Pildiretk võib toimuda spontaanselt või kokkulepitult mõne muu ürituse või tegevuse osana või siis olla spetsiaalselt korraldatud ning juhendatud, et fotograafia vahendite abil midagi dokumenteerida, arendada oma pildistamisoskust või saada kollegiaalset tagasisidet teistelt piltnikelt jmt.

Pildiretki korraldavad õppe- ja teadusasutused, mäluasutused oma pildikogude täiendamiseks, fotoklubid, loodusklubid jt ühendused, aga ka tuntud fotograafid, et jagada oma erialast kogemust, sealjuures võib pildiretk olla õppetöö osa kunstiõppeasutuses. Pildiretki korraldatakse ka reisidena, aga ka massiüritusena, kus on inimesed kutsutud üles minema iseseisvalt või kaaslastega midagi pildistama, viimaste puhul on retkel sageli fotograafia eesmärgid ühendatud tervisepordi, teatud turismipiirkondade, matkaradade või vaba aja veetmise viiside populariseerimise jmt eesmärkidega.

Pildiretk võib seisneda ka refotograafias, kus pildistatakse üle objekte või maastikke ajaloolistelt fotodelt. Eestis on selliseid pildiretki korraldanud Ajapaik.

Eesti esimene filmitegija ja fotodokumentalist Johannes Pääsuke käis pildistamisretkedel Eesti Rahva Muuseumi jaoks juba 20. sajandi alguses.

## Vikipeedia pildiretked

Vikipeedia pildiretkede käigus tehakse pilte, et täiendada entsüklopeedias kasutatavate illustratsioonide valikut. Fotod laaditakse üles Wikimedia pildipanka Wikimedia Commons ning avaldatakse seal vabakasutuslitsentsiga kõigile kasutamiseks.

### Fotosid pildiretkedelt 2012‒2020


File:Häädemeeste kiriku katusealune.JPG
File:Ikla piiripost 2012.JPG
File:Bus_station_in_Bender_07.JPG
File:Bus_station_in_Bender_08.JPG
File:Bender Fortress. NE corner 09.JPG
File:Lümati künnapuu 2.jpg
File:Esna_mõisa_peahoone_laedetail.jpg
File:Els_Berros_de_la_Cort.jpg
File:Kirumpää piiskopilinnuse müürijupp.JPG
File:WMEE-exp2019-(076) Krabi pood.jpg
File:WMEE-exp2019-(160) Tsooru kolhoosikeskuse varemed.jpg
File:Tallinki laev "Viktoria I", Rootsi 2016 jaanuar.jpg
File:Käsmu sadam 2015.jpg
File:Hiiessaare tuletorn 2016.jpg
File:Gustavsbergs kyrka, Rootsi 2016 jaanuar.jpg
File:Lõuna-Malusi_saar_07.jpg
File:Vana rong Tootsis.jpg
File:Laiksaare Ristija Johannese kirik (3).jpg
File:Tori raudteepeatuse ümbrus.jpg
File:Osmussaare_lambad.JPG
File:Paat Arabella Osmussaare Lõunasadamas.JPG
File:Radaja Seto Festival (2016) - 093.jpg
File:Rannu vasallilinnus 2.jpg
File:Radaja Seto Festival (2016) - 115.jpg
File:Radaja Seto Festival (2016) - 114.jpg
File:Avaste soo varahommikul (1).JPG
File:Avaste soo ääreala (4).JPG
File:Vepsamaa 2017 (11).jpg
File:Vepsamaa 2017 (253).jpg
File:Vepsamaa 2017 (328).jpg
File:Vepsamaa 2017 (534).jpg
File:Vepsamaa 2017 (450).jpg
File:Vepsamaa 2017 (845).jpg
File:Vepsamaa 2017 (986).jpg
File:Äksi rändrahn.jpg
File:Saarde õigeusu kirik, 2014.jpg
File:Sompa_kaevanduse_hoone_03.JPG
File:Uue-Kariste mõisa valitsejamaja, 2014 02.jpg
File:Vikieksp2014 09.jpg


## Vaata ka
* Loodusfotograafia
* Teadusfotograafia
* Fotodokumentalistika

## Viited
1995. aasta Balti tsooniturniir males

**1995. aasta Balti tsooniturniir males** (inglise keeles *Baltic Zonal Tournament 1995*) oli 1995. aastal Riias peetud Balti tsooniturniir, FIDE MM-võistluste kvalifikatsioonivõistlus males. 

Märtsis 1995. aastal Riias toimunud 14 osavõtjaga Balti tsooniturniirist võttis osa kolme riigi (Eesti, Läti, Leedu) maleparemik. 

## Tsooniturniiri lõpptulemused
1. Lembit Oll 10 punkti, 2.–3. Jaan Ehlvest ja Šarūnas Šulskis 9 p, 4. Daniels Fridmans 7,5 p, 5.–7. Edvīns Ķeņģis, Igors Rausis ja Kęstutis Kaunas 7 p, 8. Kaido Külaots 6,5 p, 9. Normunds Miezis 5,5 p, 10.–11. Andrejs Sokolovs ja Olav Sepp 5 p. Suurmeister Mihhail Rõtšagov jagas 4,5 punktiga 12. kohta.


Jaan Ehlvest.jpg|Jaan Ehlvest
Sulskis Sarunas.jpg|Šarūnas Šulskis
DanielFridman.jpg|Daniels Fridmans
Edvins Kengis 2000 Wattenscheid.jpg|Edvīns Ķeņģis


## Balti tsooniturniirilt edasipääsejad
Detsembris 1997 Groningenis alanud 100 osavõtjaga FIDE maailmameistrivõistlustele kvalifitseerus Balti tsooniturniiri esikolmik – suurmeistrid Lembit Oll (Eesti), Jaan Ehlvest (Eesti) ja Šarūnas Šulskis (Leedu).

## Viited
Velõki Mostõ

**Velõki Mostõ** (ukraina Великі Мости, poola Mosty Wielkie) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Tšervonohradi rajoonis. Velõki Mostõ asub Sokalist umbes 28 km lõunaedelas ja Lvivist ligikaudu 46 km põhjas.

Asulat on esmamainitud 1472. aastal. Magdeburgi linnaõigused sai Velõki Mostõ 1549. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Velõki Mostõ elanikest ukrainlasi 97,59%, venelasi 1,27%, poolakaid 0,81% ja valgevenelasi 0,20%.

## Viited
Eesti Superkarikas 2012

**Eesti Superkarikas 2012** oli 17. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas Sportland Arenal, ning mängisid Meistriliiga 2011 võitja Tallinna FC Flora ja Eesti karikas 2011 finalist Narva JK Trans.

## Mängu eel
FC Flora tegi mullu kodusel rindel puhta töö, alistades hooaja alguses Superkarika mängus FC Levadia, seejärel karikafinaalis Narva Transi ning novembris krooniti rohesärgid ka Eesti meistriks. Millises hoos on Flora uue hooaja künnisel, näeb juba teisipäeval.

Narva Trans lõpetas mullu Meistriliiga 3. kohaga, kuid karikasarjas jõuti finaali ning seeläbi teeniti ka õigus mängida Superkarikale. Piirilinna klubiga on liitunud mitmed uued pallurid, kelle tasemest saab aimu juba teisipäeval.

## Mäng
### Kokkuvõte
Mullu ka karfikafinaalis Transi võitnud Flora asus mängu juhtima 11. minutil, kui Karl Mööl sai kiirrünnakul söödu karistusala kaare juurde ja lõi palli vasaku jalaga alla nurka. 20 minutit hiljem tegi Siim Luts Markus Jürgensoni söödust seisuks 2:0 ja kesiselt tegutsenud narvalased olid sisuliselt murtud. 

Ehkki Transil tekkis teisel poolajal mitu võimalust, siis Aleksei Belovi 74. ja Markus Jürgensoni 91. minuti tabamused kinnitasid narvalaste kirstu kaane kindlalt. Nii Belovi kui Mööli jaoks olid need esimesed väravad Flora esindusmeeskonna eest.

### Detailid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2012
*Eesti karikas 2011/12

## Viited

## Välislingid
*Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Tšelesta

**Tšelesta** (itaalia keeles *celesta*) on harmooniumikujuline klahvistiku ja haamermehhanismiga muusikariist. Kellukesetaolise heli tekitab vildiga kaetud haamri löök vastu metallplaati. 

Ulatus c1 – c5.
Kastanjetid

**Kastanjetid** on löökpill, mis koosneb puidust või muust materjalist plaadikestest, mida sõrmedega üksteise vastu klõpsutatakse. Levinuimas variandis on plaadikesed seestpoolt õõnsad ja ühest servast seotud nööri või kummipaelaga. Kastanjette kasutatakse mitmetes muusikatraditsioonides tantsimisel rütmi rõhutamiseks. Orkestrimuusika jaoks on arendatud välja ka variant, kus plaadikesed on kinnitatud pulgakujulise käepideme külge.


144 Museu de la Música, castanyoles.jpg|Kastanjetid Barcelona muusikamuuseumis
Castañuelas Fundacion Joaquin Diaz Urueña.jpg|
Handle castanets 2.jpg|Käepidemega kastanjetid
Hans Christian Anderseni muinasjuttude loend

**Hans Christian Anderseni muinasjuttude loend** loetleb Hans Christian Anderseni kirjutatud kunstmuinasjutte. 

* "Tuleraud"
* "Suur Klaus ja väike Klaus"
*"Printsess ja hernetera"
*"Väikese Ida lilled"
*"Pöial-Liisi"
*"Üleannetu poiss"
*"Teekaaslane"
*"Väike merineitsi"
*"Keisri uued rõivad"
*"Õnne kalossid"
*"Karikakar"
*"Vankumatu tinasõdur"
*"Metsluiged"
*"Paradiisiaed"
*"Lendav kohver"
*"Kured"
*"Pronkssiga"
*"Sõprusliit"
*"Roos Homerose haualt"
*"Une-Mati"
*"Roosihaldjas"
*"Seakarjus"
*"Tatar"
*"Ingel"
*"Ööbik"
*"Armastajapaar"
*"Inetu pardipoeg"
*"Kuusk"
*"Lumekuninganna"
*"Leedrimemm"
*"Sukanõel"
*"Kell"
*"Vanaema"
*"Haldjamägi"
*"Punased kingad"
*"Hüppajad"
*"Karjatüdruk ja korstnapühkija"
*"Taani Holger"
*"Tütarlaps väävlitükkidega"
*"Vaade Vallimäelt"
*"Ühest aknast Vartous"
*"Vana tänavalatern"
*"Naabrid"
*"Väike Tukk"
*"Vari"
*"Vana maja"
*"Veetilk"
*"Õnnelik perekond"
*"Lugu ühest emast"
*"Krae"
*"Lina"
*"Föönikslind"
*"Üks juhtum"
*"Tumm raamat"
*"Seal on vahe vahel"
*"Vana hauaplaat"
*"Maailma kõige kaunim roos"
*"Aasta ajalugu"
*"Kõige viimasel päeval"
*"Päris tõsi!"
*"Luigepesa"
*"Hea tuju"
*"Südamevalu"
*"Iga asi olgu omal kohal!"
*"Majahaldjas vürtspoodniku juures"
*"Aastatuhande pärast"
*"Paju all"
*"Viiekesi ühest kaunast"
*"Taevast langenud leht"
*"Ta oli kõlvatu inimene!"
*"Kõige viimane pärl"
*"Kaks näitsikut"
*"Mere kõige kaugemas otsas"
*"Hoiukarp"
*"Ib ja väike Kristine"
*"Tobe-Hans"
*"Au okkaline rada"
*"Juudi tüdruk"
*"Pudelikael"
*"Tarkade kivi"
*"Piltideta pildiraamat"
*"Vorstitikusupp"
*"Pipramehe öömüts"
*"Midagi"
*"Vana tamme viimane unenägu"
Rahhiv

**Rahhiv** (ukraina Рахів, ungari Rahó, vene Рахов) on linn Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis, Rahhivi rajooni halduskeskus. Rahhiv asub Tisza jõe ääres, Rumeenia piirist umbes 15 km kaugusel.

Rahhiv on asutatud 1448. aastal. Linnaõigused sai Rahhiv 1958. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rahhivi elanikest ukrainlasi 89,88%, ungarlasi 6,93%, venelasi 2,12%, mustlasi 0,36%, sakslasi 0,11% ja valgevenelasi 0,11.

## Viited
Edificio España

**Hotel Riu Plaza España** on mitmeotstarbeline kõrghoone Hispaania pealinnas Madridis. Pärast viit aastat kestnud tarindustöid, 1953. aastal valminud ehitis on 117 meetrit kõrge ja sellel on 25 korrust.

Hoone asub Plaza de España väljaku ääres.

## Välislingid
Torre de Madrid

**Torre de Madrid** on mitmeotstarbeline kõrghoone Hispaania pealinnas Madridis. Pärast kolm aastat kestnud tarindustöid 1957. aastal valminud ehitis on 142 meetrit kõrge ja sellel on 37 korrust.

Hoone asub Plaza de España väljaku ääres.

## Välislingid
Plaza de España

**Plaza de España** on populaarne väljak Hispaanias Madridi kesklinnas kuningliku palee lähedal. Väljakul lõpeb Gran Vía tänav.

## Välislingid
Ajakiri Naisele

**Ajakiri Naisele** oli Saksa okupatsiooni ajal 1943–1944 Eestis ilmunud naistele mõeldud väljaanne.

Ajakiri esitas naiste seisukohti avalikult elule, sotsiaalprobleemidele, majandusele ja kultuurile, käsitledes ka kodumajanduse ja pereelu küsimusi ning jagades praktilisi nõuandeid. Sisus oli suur osatähtsus kultuuril, eriti kirjandusel. Seda jõudis ilmuda 10 numbrit.

Ajakirja kirjastaja oli Eesti Ajaleht. Vastutav toimetaja Mall Jürma. Ajakirja tiraaž oli 30 000 ning üks eksemplar maksis 50 penni.

## Viited
Natali

**Natalja Anatoljevna Rudina** (vene keeles *Наталья Анатольевна Рудина*; sündinud 31. märtsil 1974 Dzeržinskis) on Venemaa poplaulja, helilooja, laulukirjutaja.

Tema esinejanimi on Natali (vene keeles Натали). Ta laulab sopranit. Tema eelistatuim stiil on popmuusika.

### Elulugu
Tema perakonnanimi sündimisel oli Minjajeva (vene keeles Миняева). 1980. aastast õppis ta Dzeržinski 37. keskkoolis. Sellest alates peale hakkas ta silma paistma laulude kirjutamisega. Alates 11. eluaastast puhkas ta suviti pioneerilaagrites, kus õppis muusikat ja sai esinemiskogemusi. Juba seal jõudis tema repertuaari laul "Ветер с моря дул" (eesti keeles "Tuul puhus merelt"), mis sai tema esituses väga populaarseks. 

1995. aastal läks ta tööle Moskvasse. 2012. aastal valmis tema praegune suurim hitt "О, Боже, какой мужчина" (eesti keeles "Oh jumal, milline mees"). 2013. aastal otsustas ta Nikolai Baskoviga teha ka ühislaulu "Николай" (eesti keeles Nikolai).

### Isiklikku
Ta on alates 1991. aastast abielus Aleksandr Rudiniga (vene keeles Александр Рудин). Neil on kolm poega.
Sojoodid

**Sojoodid** on rahvas, kes elavad põhiliselt Oka rajoonis Burjaadi vabariigis Venemaal.

2010. aasta seisuga elas Venemaa Föderatsioonis 3608 sojooti. Nende emakeeleks oli nüüdseks surnud Turgi keelkonda kuulunud keel, millel oli sarnasusi tõva keelega. Tänapäeval on aga avaldatud sojoodi keele õpikuid ja seda õpetatakse mõnedes koolides, kuigi suurem osa sojoote kõneleb burjaadi keelt.
Zohrab Mnatshakanjan

**Zohrab Mnatshakanjan** (armeenia keeles Զոհրաբ Հրաչիկի Մնացականյան; sündinud 20. märtsil 1966 Jerevanis) on Armeenia diplomaat ja poliitik, Armeenia välisminister (2018–2020).

Ta lõpetas 1990. aastal Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi; 1989. aastal stažeeris Nõukogude Liidu saatkonnas USA-s. 1991. aastal kaitses ta Manchesteri Ülikooli politoloogia teaduskonnas Lääne-Euroopa poliitika magistri väitekirja ja sai magistrikraadi.

Aastatel 1991–1993 oli ta Armeenia välisministeeriumi Euroopa osakonna kolmas, seejärel teine ​​sekretär. Aastatel 1993–1997 oli ta Suurbritannia Armeenia saatkonna teine, seejärel esimene sekretär, olles samal ajal (1995–1997) Vatikanis asuva Armeenia saatkonna esimene sekretär (resideerides Londonis).

1997. aastal oli ta lühikest aega Armeenia peaministri assistent. 1997. aastast oli ta Armeenia välisministeeriumi töötaja: esimese Euroopa osakonna juhataja, 1998. aastast Euroopa osakonna juhataja. Aastatel 1999–2002 oli ta Armeenia presidendi kantselei välissuhete osakonna juhataja.

Aastatel 2002–2008 oli ta Armeenia alaline esindaja ÜRO Genfi kontoris ja teistes rahvusvahelistes organisatsioonides (Genf, Šveits). Samal ajal oli ta Armeenia Vabariigi erakorraline ja täievoliline suursaadik Šveitsis. Aastatel 2008–2011 oli ta Armeenia Vabariigi alaline esindaja Euroopa Nõukogus (Strasbourg, Prantsusmaa).

Septembrist 2011 kuni 2014. aastani oli ta Armeenia välisministri asetäitja.

Aastatel 2014–2018 oli ta Armeenia alaline esindaja ÜRO-s.

12. mail 2018 määrati Mnatshakanjan Armeenia välisministriks. Sel ametikohal oli ta kuni 16. novembrini 2020.

Mnatshakanjan on saanud Armeenia presidendilt (eluaegse) erakorralise ja täievolilise suursaadiku diplomaatilise teenistusastme.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks poega. Ta valdab vene, inglise ja prantsuse keelt.
Madridi kuningapalee

**Madridi kuninglik palee** (hispaania keeles *Palacio Real de Madrid*) on Hispaania kuningliku perekonna ametlik residents kuningriigi pealinnas Madridis. Kompleksi, mis on üks Euroopa suurimaid, kasutatakse tänapäeval enamasti vaid riigiürituste tarvis.

Palees on 3418 ruumi ning 135&nbsp;000 m² põrandapinda. Sellega on see pindalalt suuruselt teine ametiresidents Euroopas Apostliku palee järel Vatikanis.

9. sajandil lasi Córdoba emiir ehitada sinna paika kindluse, mida hilisematel sajanditel laiendati. Linnus hävis tules 24. detsembri 1734 ja seejärel püstitati aastail 1738–1755 selle asemele uus palee.

## Välislingid
Vladimir Ljahhov (kosmonaut)

**Vladimir Ljahhov** (vene Владимир Афанасьевич Ляхов; ukraina Володимир Панасович Ляхов; 20. juuli 1941 Antratsõt, Ukraina NSV – 19. aprill 2018 Astrahan) oli Nõukogude Liidu kosmonaut.

Ljahhov lõpetas 1964. aastal kõrgema sõjalennuväekooli Harkivis. 7. mail 1967 valiti ta kosmonaudiks. Ta osales kolmel kosmoselennul ja oli missioonide Sojuz 32/Sojuz 34 1979, Sojuz T-9 1983 ja Sojuz TM-6 1988 komandör. Oma esimesel kosmoselennul püstitas ta 175 päevaga kosmosesviibimise rekordi. Kokku viibis ta kosmoses 333 päeva, 7 tundi ja 47 minutit.

1979. aastal sai ta NSV Liidu kosmoselenduri aunimetuse.

Ljahhov oli abielus ja tal oli kaks last.

## Tunnustus
*Nõukogude Liidu kangelane (1979 ja 1983)
*Oktoobrirevolutsiooni orden (1988)
*Afganistani RV kangelane
Keskkõrgendik

**Keskkõrgendik** on loode–kagu-sihiline aluspõhjakõrgendik Kadrioru ja Lilleküla vahel Tallinnas.

Kõrgendiku pikkus on 5–6 km, laius 0,5–1,5 km, kõrgus loodes ja põhjas valdavalt 8–12 meetrit üle merepinna, kuid Toompeal 44 meetrit ja Tõnismäel 27 meetrit üle merepinna.

Kõrgendik koosneb Kambriumi liivakividest, aleuroliitidest ja savidest. Keskkõrgendiku edelanõlv on lauge, kirdenõlv järsk, kohati astanguline. Keskkõrgendiku loodeosas asub Hundipea mägi ja Sitsi mägi.

## Vaata ka
* Hundipea mägi
* Sitsi mägi
*Tõnismägi

## Viited
Cháris Georgiádis

**Cháris Georgiádis** (kreeka keeles Χάρης Γεωργιάδης; sündinud 9. aprillil 1972 Nikosias) on kreeka rahvusest Küprose majandusteadlane ja poliitik. Ta oli 28. veebruarist 2013 kuni 2. detsembrini 2019 Küprose rahandusminister.

Ta on õppinud Readingi Ülikoolis majandust ja rahvusvahelisi suhteid.

Ta on 28. veebruarist 2013 kuni 2. detsembrini 2019 Küprose rahandusminister.
Gran Vía

**Gran Vía** on Madridi üks peatänavaid, mis lähtub Calle de Alcalá tänavalt ja suundub Plaza de España väljakule. Tänava pikkus on 1,3 kilomeetrit.

## Välislingid
*
Nõiavits

**Nõiavits** ehk **pilda** (ka *võluvits*) on hargi- või kaarekujuline puuoks (ka sellekujuline metallist ese), mida kasutatakse näiteks veesoonte leidmiseks. 

## Kasutamine
Nõiavits lõigatakse kasvavast kaheharulisest puust, selle abil otsitakse maa sees paiknevaid metallesemeid, maaki, veesooni vms, samuti ehituseks sobivaid kohti. Leiukohas hakkab horisontaalselt käes hoitava vitsa vaba ots allapoole kalduma. Kuna nõiavits reageerib vaid väheste inimeste käes, on seda peetud üleloomulikuks, nõiduse jõul töötavaks esemeks.

## Ajaloost
Nõiavitsa tunti juba muistses Hiinas 7000–8000 aastat tagasi. Tuntud oli ka Antiik-Kreekas. Maaki otsiti nõiavitsa abil kogu keskaegses Euroopas.

Eestis valmistati nõiavits enamasti pajust või sarapuust, seda kasutasid peamiselt kaevutargad ja kaevumeistrid veel 19. sajandil. Rahvauskumustes arvati nõiavitsaga leidvat rahaauku, rahapada jms. 

20. sajandi II poolest on teadlased kogu maailmas, sealhulgas ka Eestis, hakanud uurima nõiavitsa biofüüsikalist efekti radiesteesiat ehk biolokatsiooni. Vitste asemel kasutatakse traadist raame, L-kujulisi pöörleid (pöörlevad peos maasoonte mõjul) ja pendlit. Radiesteesia olemusel pole praegu veel piisavat teaduslikku seletust.

## Kriitika
Kuigi nõiavitsa tulemuslikkust on kontrollitud oludes korduvalt testitud, pole tuvastatud, et see oleks tõhusam meetod kui juhuslik oletamine. Aastatel 1964–2015 pakkus James Randi rahalist auhinda (algul 1000 dollarit, hiljem 10 000 ja viimaks miljon dollarit) neile, kes suudavad üleloomulikke võimeid, muuhulgas ka nõiavitsa edukat kasutamist näidata, kuid keegi pole selle praktilist toimivust tõestada suutnud.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Mütoloogia, Vikitekstid 
* Nõiavits ja veesoon, Andres Soolo
Aleksei Leonov

**Aleksei Leonov** (vene keeles Алексей Архипович Леонов; 30. mai 1934 Listvjanka, Kemerovo oblast – 11. oktoober 2019 Moskva) oli Nõukogude Liidu kosmonaut. Ta oli esimene inimene, kes väljus kosmoselaevast avakosmosesse.

Leonov startis katsetamata luugi ja rikkis autopiloodiga kosmoselaeva Voshod-2 pardal koos Pavel Beljajeviga 18. märtsil 1965 Bajkongõri kosmodroomilt. Lend kestis 26 tundi ja 2 minutit. Lennu ajal väljus ta skafandris Berkut avakosmosesse ning viibis seal 12 mintutit ja 9 sekundit. 

Teise kosmoselennu sooritas ta 1975. aastal Sojuz-19 pardal. 15. juulil startinud lend kestis 5 päeva, 22 tundi ja 30 minutit.

1965. aastal sai ta NSV Liidu kosmoselenduri aunimetuse. 1975 sai ta lennuväe kindralmajori auastme.

Leonov oli abielus ja tal oli kaks last.

## Tunnustus
*Nõukogude Liidu kangelane (1965 ja 1975)
*Sõpruse orden (Venemaa) (2011)

## Viited
Robert Scheibe

**Robert Alexander Scheibe** (10. jaanuar 1848 Kirna mõis – 21. mai 1897 Tallinn) oli Eesti apteeker ja ettevõtja.

Robert Alexander Scheibe sündis Saksimaa päritolu Christian Gottlieb Scheibe ja tema abikaasa Helene Marie (sünd. Wekram) vanima pojana Kirna mõisas, kus tema isa töötas sukakudujameistrina. Robert Scheibe vaderiteks olid Kirna mõisnik Alexander Pilar von Pilchau, tolle õde Helene Pilar von Pilchau ning Türi pastoriproua Grohmann.

Õppis Paides ning oli samal ajal apteegiõpilaseks Braschede apteegis, misjärel töötas apteekriabilisena Amblas. Õppis 1868–1873 Tartu ülikoolis farmaatsiat ning omandas proviisori kutse. Ka kõik tema kolm venda õppisid Tartu ülikoolis ja neist said 19. sajandi lõpus tähelepanuväärsed meditsiinitegelased Eestimaal – Edmund Scheibe ja Richard Scheibe olid samuti apteekrid, Reinhold Scheibe oli arst ja meditsiiniametnik.

Ülikooli lõpetamise järel töötas aasta apteegiujuhatajana Paldiskis. Oli alates 1875. aastast Tallinna vanalinnas Niguliste tänavas asunud Bienerti ehk „Rohelise apteegi“ juhataja. Vene-Türgi sõja järel teenis 13. juuli 1878–18. november 1879 Odessa lähistel sõjaväefarmatseudina.

19. oktoobril 1879 asus juhatama Hugo Opermanni ehk Vene turu apteeki, jäädes sellele ametikohale 1. märtsini 1882. aastal.

1881. aasta sügisel saatis Scheibe keisri nimele palvekirja, avaldades soovi rajada vabamüügiapteek Tartu maantee eeslinnas. Kuna eeslinn oli pärast raudteeühenduse rajamist Peterburiga kasvama hakanud, avaldas Scheibe palvekirjale poolehoidu ka Eestimaa kubermanguvalitsuse arstiosakond ningn Eestimaa kuberner Viktor Polivanov. Tallinna apteekrite protestidest ning riigivõimu esialgsest vastuseisust hoolimata õnnestus Scheibel 1882. aasta lõpul saada viimaks Venemaa keisririigi siseministrilt luba apteegi asutamiseks. Uus apteek alustas tööd mais 1883 aadressil Tartu maantee põik 3. Scheibe apteegis tegutseid proviisoritena ka temad vennad Edmund ja Richard Scheibe.

Lisaks apteegipidamisele, tegeles Robert Scheibe ka mitmete kõrvaläridega - ta müüs koolidele keemilisi reaktiive, teostas oma laboratooriumis tasulisi lehma- ja emapiima, uriini, joogivee, toiduainete ning muude materjalide keemilisi analüüse, testides muuhulgas tapeetide arseenisisaldust.

1893. aastal asutas apteegi krundil ka mineralvee ja karastusjookide tehase. 1896. aasta Tallinna põllumajandus- ja tööstusnäitusel sai ta oma mineraalvee eest väikese hõbemedali.

Ühel apteekrite koosviibimisel tegi Robert Scheibe ettepaneku luua Eestimaa kubermangu farmatseutidele püsiv organisatsioon. 24. aprillil 1896 peetigi Eestimaa Farmatsöidilise Ühisuse (*Estländische Pharmazeutische Gesellschaft*) asutamiskoosolek ning Robert Scheibe valiti seltsi aseesimeheks.

Robert Scheibe surma järel võttis Tartu maantee apteegi üle tema noorem vend Richard Scheibe, kes 1899. aastaks ostis välja teised pärijad.

## Teosed
*Robert Scheibe, "Das Bier und die Brauereien in Reval nebst einer Bierstatistik Estland's". 1881

## Viited

## Kirjandus
*Heino Gustavson, "Tallinna vanadest apteekidest". Tallinn: Valgus, 1972
Hundipea mägi

**Hundipea mägi** on Keskkõrgendiku loodepoolne ots Põhja-Tallinnas Karjamaa asumis Hundipea allasumis Tööstuse tänavast mere pool, Lume ja Nõlva tänava piirkonnas. 

Hundipea mäe absoluutne kõrgus on 7–12 meetrit üle merepinna. Mägi on kujunenud Limneamere murrutusel arvatavasti 2500–4000 aastat tagasi. 

## Vaata ka
* Hundipea poolsaar
* Keskkõrgendik

## Viited
Skalat

**Skalat** (ukraina Скалат, poola Skałat) on linn Ukrainas Ternopili oblastis Pidvolotšõski rajoonis. Skalat asub Ternopilist umbes 31 km idakagus.

Skalati on esmamainitud 1512. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1600. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Skalati elanikest ukrainlasi 94,09%, poolakaid 4,65% ja venelasi 0,99%.

## Viited
Hundipea poolsaar

**Hundipea poolsaar** on poolsaar Põhja-Tallinnas, Tallinna lahe ääres Karjamaa asumi Hundipea allasumis, Lahesuu sadama ja Miinisadama vahel.

Rannajoonel paikneb Hundipea sadam ja osa Lahesuu sadamast. Poolsaare lõunapiiriks on Keskkõrgendik koos Hundipea ja Sitsi mäega, põhjatipp on Hundipea neem.

## Ajalugu
Hundipea poolsaare esialgne teadaolev nimi oli *Sudenpäh*. Poolsaart on esmamainitud 1374. aastal (*Zedenpeyke*). 1421. aastal oli kasutusel nimekuju *Zuddenpe*.

18. ja 19. sajandi vahetusel rajati poolsaare idarannikule esimesed rannakindlustused (patarei). Krimmi sõja ajal ehitati Hundipea poolsaarele uus patarei, kuhu paigaldati süüterakettrelvad, mida peale Maarjamäel oleva patarei mujal Vene riigi Läänemere-kaitses tollal ei kasutatud.

20. sajandi algul rajati Peeter Suure sadama koosseisus poolsaare tippu süvendus- ja hooldelaevastiku sadam (tänapäeva Hundipea sadam). 

## Vaata ka
*Hundipea mägi
*Hundipea neem
*Hundipea sadam

## Viited
Kanepiplokk

**Kanepiplokk** ehk **kanepibetoonplokk** on kanepibetoonist valmistatud ehitusplokk.

Kanepibetoonsegu ehk kanepibetoon on kergsegu, mis saadakse kanepiluude segamisel sideainega. Kanepibetooni toodetakse lubjast, veest ning kanepiluudest. Saadud segu valatakse vormi, kus algab kivistumine. Mõne aja möödudes eemaldatakse vormid ja plokid asetatakse õhu kätte kuivama. Selle tootmisprotsess tugineb täielikult taastuvale looduslikule ressursile, mis muudab selle tootmise ja kasutamise keskkonnasõbralikuks. Kanepiplokkide tegemiseks on vaja toorainet kanepit, mis on paljudes riikides illegaalne. Isegi, kui on võimalik toorainet saada ja plokke toota, kaasneb ehitusega tavapärasest rohkem paberimajandust.

Oma madala surve- ja paindetugevuse tõttu ei sobi kanepiplokid kandekonstruktsioonide ehitamiseks. Nii kasutataksegi neid peamiselt soojusisolatsioonis. Oma suure soojusmahtuvuse tõttu suudab kanepiplokk päeval saadava soojusenergia endas salvestada, et sellega öösel sisekliimat reguleerida. Majad, mille ehitamisel on kasutatud kanepibetooni, on ökonoomsemad ja parema sisekliimaga.

## Viited
Rahvuslik Strateegiliste Uuringute Instituut

**Rahvuslik Strateegiliste Uuringute Instituut** (ukraina keeles Національний інститут стратегічних досліджень) on Ukrainas tegutsev uurimiskeskus.

## Struktuur
* Juhtkond
* Uuringute osakonnad
**Välispoliitika uuringute keskus 
**Julgeoleku-uuringute keskus
**Majandus- ja ühiskonnauuringute keskus
**Regionaaluuringute keskus
**Ühiskonnauuringute keskus 
*Toetusosakonnad

## Viited
Bobrõnets

**Bobrõnets** (ukraina Бобринець) on linn Ukrainas Kirovogradi oblastis, Bobrõnetsi rajooni keskus. Linn asub 53 km oblasti keskusest Kropõvnõtskõist lõunas.

Asula tekkis 18. sajandil. 1828. aastal sai linnaõigused.

## Viited

## Välislingid
Eesti Superkarikas 2011

**Eesti Superkarikas 2011** oli 16. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas Sportland Arenal, ning mängisid Meistriliiga 2010 võitja Tallinna FC Flora ja Eesti karikas 2010 võitja Tallinna FC Levadia.

## Mängu eel
2011. aasta Superkarikafinaalis kohtuvad mullune meister FC Flora ja karikavõitja FC Levadia.

Flora on seni Superkarika võitnud viiel ja Levadia neljal korral, tegemist on läbi aegade 16. Eesti Superkarikafinaaliga. Mullu kohtusid Superkarika matšis samuti Levadia ja Flora - toona sai Levadia tänu Igor Morozovi ja Eino Puri tabamustele 2:0 võidu. 

## Mäng
### Kokkuvõte
Nii normaal- kui lisaaeg lõppesid väravateta viigiga, mis tähendas 11 meetri karistuslööke. Seeria ainus eksimus sündis kohe avavoorus, kui pärast Markus Jürgensoni tabamust tõrjus Marko Meerits Konstantin Nahki löögi. 

Järgmised mehed ei eksinud ning kui lisaajal vahetusest sekkunud Alo Dupikov viiendas voorus Roman Smiško üle mängis, võisid floralased paarikraadises külmas kergendatult ohata. 

### Detailid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2011
*Eesti karikas 2010/11

## Viited

## Välislingid
*Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Jumalatelill

**Jumalatelill** (*Dodecatheon* L.) on taimeperekond nurmenukuliste sugukonnast.

Perekonna looduslik areaal paikneb Põhja-Ameeria lääneosas. Perekonda kuulub sõltuvalt süstemaatikast 12–17 liiki.

Eesti pärismaises flooras selle perekonna liike ei leidu.
	  
## Liike
**Dodecatheon alpinum* (A.Gray) E.Greene – alpi jumalatelill
**Dodecatheon clevelandii* Greene – clevelandi jumalatelill
**Dodecatheon conjugens* Greene (sünonüümid *Dodecatheon acuminatum* Rydb., *Dodecatheon albidum* Greene, *Dodecatheon campestre* Howell, *Dodecatheon cylindrocarpum* Rydb., *Dodecatheon glastifolium* Greene, *Dodecatheon pulchrum* Rydb., *Primula conjugens* (Greene) Mast et Reveal) – vennas-jumalatelill
**Dodecatheon cusickii* E.Greene (sünonüüm *Dodecatheon pulchellum* (Raf.) Merr. subsp. *cusickii*) – kalifornia jumalatelill 
**Dodecatheon dentatum* Hook. – hambuline jumalatelill
**Dodecatheon hendersonii* A.Gray – hendersoni jumalatelill
**Dodecatheon jeffreyi* Van Houtte – jeffrey jumalatelill
**Dodecatheon lemoinei* hort. – värd-jumalatelill
**Dodecatheon macrocarpum* (A.Gray) Knuth – suureviljaline jumalatelill
**Dodecatheon meadia* L. (sünonüüm *Dodecatheon pauciflorum* (Dur.) E.Greene) – harilik jumalatelill
**Dodecatheon poeticum* L.F.Hend. (sünonüüm *Primula poetica* (L.F.Hend.) Mast et Reveal) – poeedi-jumalatelill 
**Dodecatheon pulchellum* (Raf.) Merill. (sünonüüm *Dodecatheon pauciflorum* hort.) – kaunis jumalatelill
Nõiasõnad

**Nõiasõnad** (ka **nõidussõnad**) olid sõnavormelid, mille esitamise abil loodeti tagada mingi soovi täitumist või sündmuse toimumist.

Usk nõiasõnadesse põhines endisaegsel kujutelmal, et sõnal, eriti nimel, on maagiline mõju nimetatava suhtes. Teadaolevatest Eesti nõiasõnadest on enamik hilisemat ladina või saksa päritolu ning sisaldavad põhiosas moonutatult ristiusu palvete osi. Nõiasõnu kasutati peamiselt arstimisel (roosi-, kõhuvalu-, nikastus- jm sõnad), kuid ka igasuguse halva ja ohtliku tõrjumisel (ussisõnad jt). Nendega seondub ka mitmesugune arvumaagia (loendus 1–9 jms). Nõiasõnade mõningane raviefekt oli psühhoteraapiline.

Nõiasõnade alla võib oma olemuselt lugeda ka needust (sajatust), mis pidi kahjustama teist inimest või tema vara sõnade jõul.

## Vaata ka
* loits
* nõiamärgid
* nõiavits
* nõid
* nõidus

## Viited

## Välislingid
* http://www.folklore.ee/rl/folkte/sugri/mordva/myto/n6ias6nad.htm  Nõiasõnad soome-ugri rahvastel
* https://maaleht.delfi.ee/elu/noiakunsti-opperaamat-mahukas-teos-sonamaagiast?id=87494023 Nõiakunsti õpperaamat...., Maaleht 25.09.2019
Roskosmos

**Kosmosetegevuse Riiklik Korporatsioon Roskosmos** (vene keeles Государственная корпорация по космической деятельности «Роскосмос»; lühinimi **Roskosmos** Роскосмос) on Venemaa riiklik korporatsioon, mis juhib kosmosetööstust riigis. 

Riiklik korporatsioon Roskosmos loodi 2015. aastal **Föderaalse Kosmoseagentuuri Roskosmos** ümberkujundamise tulemusena. Agentuur Roskosmos (asutati 1992. aastal) oli NSV Liidu Üldise Masinaehituse Ministeeriumi õigusjärglane. 

Korporatsiooni peakorter asub Moskvas aadressil Štšepkini 40. 
Korporatsiooni peadirektor on 2025. aastast Dmitri Bakanov (nimetati ametisse Venemaa presidendi Vladimir Putini seadlusega). Korporatsiooni kõrgeim juhtimisorgan on järelevalve nõukogu. Selle eesotsas on Venemaa asepeaminister Juri Borissov. 

Korporatsiooni keskaparaadis ning korporatsiooni struktuuri kuuluvates ettevõtetes ja instituutides töötab üle 169 000 inimese.

## Välislingid
*
*Roskosmose koduleht
Eller

**Eller** on saksa ja eesti perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Eller 363 inimesel: 153 mehel ja 210 naisel. Perekonnanimede levikult on Eller meeste puhul 449. ja naiste puhul 320. kohal. Nimi on levinuim Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 21,15.

## Nime kandjaid

*Aleksander Eller, eesti skulptor (1891–1971)
*Aleksander Eller, eesti vaimulik (1904–1987)
*Are Eller, eesti aerutaja, sporditegelane ja spordiajakirjanik (1947–)
*Heino Eller, eesti helilooja ja pedagoog (1887–1970)
*Helmi Eller, eesti kirjandusteadlane, tõlkija ja pedagoog (1902–1998)
*Hillar Eller, eesti poliitik (1939–2010)
*Kalle Eller, Eesti sõjaväelane ja kultuuritegelane (1940–2023)
*Lars Eller, taani jäähokimängija (1989–) 
*Mart-Ivo Eller, eesti kunstiajaloolane (1936–2003)
*Oskar Eller, Eesti sõjaväelane (1886–1919)
*Valli Eller, eesti keraamik (1906–1963) 
*Voldemar Eller, eesti kunstnik, kunstiteadlane ja ajakirjanik (1906–2004)

## Viited
Eesti Superkarikas 2010

**Eesti Superkarikas 2010** oli 15. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas Sportland Arenal, ning mängisid Meistriliiga 2009 võitja Tallinna FC Levadia ja Eesti karikas 2009 võitja Tallinna FC Flora.

## Mängu eel
Superkarika finaali eel soovivad võitu nii FC Levadia kui ka FC Flora. Mullu võitis Superkarika Flora, Meistriliigas saatis edu Levadiat.

## Mäng
### Kokkuvõte
Tiitlikaitsja Levadia asus kohtumist juhtima 56. minutil, kui nurgalöögi järgsest olukorrast tuli pall Flora karistusalasse tagasi, kust Igor Morozov selle Sportland Arenal toimunud kohtumises Stanislav Pedõki selja taha lõi.

Kaheksa minutit enne lõpuvilet kasvatas Eino Puri Levadia edunumbrid kahekordseks, suunates palli värava eest lähinurka.

### Detailid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2010
*Eesti karikas 2009/10

## Viited

## Välislingid
*Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Karivärava mõis

{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "Point",
        "coordinates": [
          26.261744,
          59.33796
        ]
      }
    }
  ]
}
**Karivärava mõis** (saksa keeles *Karriwerraw*) oli Mädapea mõisa karjamõis Rakvere kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Kõrgemäe küla lähedal Rakvere vallas  Lääne-Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Katku mõis

**Katku mõis**, ka Katkotaga mõis (saksa keeles *Katkotaga*) oli Sõmeru mõisa karjamõis Rakvere kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Katku küla lähedal Rakvere vallas  Lääne-Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Iršava

**Iršava** (ukraina Іршава, ungari Ilosva, slovaki Iršava) on linn Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis, Iršava rajooni halduskeskus.

Iršava asub Iršava jõe ääres, Rumeenia piirist umbes 24 km kaugusel.

Iršavat on esmamainitud 1341. aastal, linnaõigused sai 1982. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Iršava elanikest ukrainlasi 97,42%, venelasi 1,47%, ungarlasi 0,47% ja mustlasi 0,12%.

## Viited
Spišská Nová Ves

**Spišská Nová Ves** (ungari *Igló*, saksa *(Zipser) Neu(en)dorf*) on linn Slovakkia idaosas Košice maakonnas, Spišská Nová Vesi ringkonna halduskeskus. Asub Hornádi jõe ääres.

2019. aasta lõpus oli linnas 37 007 elanikku.

Tänapäeva linn tekkis vanema slaavi asula Iglovi ja saksa kolonistide asula (ladina Villa Nova, saksa Neudorf) kokkukasvamisel.

## Rahvastik

## Viited

## Välislingid
*https://navstevnik.spisskanovaves.eu/en/
Svieržań

**Svieržań** (transkribeerituna **Sveržan**) on küla (endine alev) Valgevenes Homieli oblasti Rahačoŭ rajooni Doŭski külanõukogus. Asula asub Rakutuni jõe ääres, oblasti keskusest Homielist 104 ja rajooni keskusest Rahačoŭist 20 kilomeetri kaugusel.

Asulas on algkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on mõisa varemed, sünagoogi hoone, kaks õigeusu kirikut ja püha allikas. 

## Elanikkond


* 610 (1880)
* 1 056 (1897)
* 368 (1959)

* 56 (2004)
* 24 (2010)

## Ajalugu

Küla juures asusid varem kurgaanid, mille kohalikud talupojad XIX sajandi lõpus lahti kaevasid. Leitud kiviaegsed esemed (nooleotsad, kirved jne) viidi hoiule kohaliku karjamõisa hoonesse, mis aga hiljem maha põles.

Esimesed kirjalikud teated asulast pärinevad XV sajandist. Aastal 1772 läks Svieržań esimesel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Küla hakkas kuuluma Mogiljovi kubermangu ja Rogatšjovi maakonda. Toona tegutses seal katoliku kirik, mis valmis aastal 1786.

Aastast 1784 on esimesed teated Svieržańist kui alevist. Asula kuulus Sulistrowskitele, kes ehitasid sinna nii katoliku kiriku kui ka uniaadikiriku. Sealse püha allika juures oli ka kabel. Uniaatide kirik lammutati aastal 1824, põhjenduseks toodi selle halb seisukord. Aastal 1835 ehitati selle asemele uus õigeusu kirik. Sulistrowskid rajasid alevi juurde ka kivist mõisahoone, mis aga aastal 1829 maha põles. Aastal 1847 elas alevis 405 juuti.

Aastal 1859 oli alev Turtšeninovide valduses. Aastal 1864 ehitati sealse püha allika juurde uus tellistest kirikuhoone. Samal aastal avati alevis ka kool. Aastal 1872 läks asula Edmund Erdmani valdusse. Aastal 1884 sealne katoliku kirik veel tegutses, kuigi oli praktiliselt tühjaks jäänud. Aastal 1897 oli alevis magasiait, 17 poodi, vesiveski, kõrts, seal peeti korra aastas laata. Kirik allika juures oli toona kabeli staatuses. XIX sajandi lõpus avati alevis ka sünagoog ja ehitati tellistest õigeusu kihelkonnakirik. Aastal 1911 tegutses alevis telliselööv. Aastal 1914 hakkas sealne postkontor pakkuma ka telegraafsidet.

Aastal 1926 elas asulas 481 juuti, juudid moodustasid toona ligi poole Svieržańi elanikkonnast. 1930. aastatel sealne sünagoog suleti. Suvel 1941 vallutasid asula Saksa väed. 27. detsembril 1941 lasti maha 260 (teistel andmetel 274) asulas elanud juuti.

Sõja ajal tegutsesid Svieržańi ümbruskonnas Žuravičy partisanisalga partisanid, kes varjasid endid seal, kuna alevi ümbruskond oli metsane, alevist ida pool olid aga maad valdavalt lagedad. 14. veebruaril 1943 pidasid karistussalklased ja partisanid küla juures maha lahingu, sama aasta novembris põletasid karistussalklased maha 68 maja ja tapsid 207 sealset elanikku.

Aastal 1959 püstitati hukatud juutide matmispaika obelisk, aastal 1991 asendati see aga uue mälestusmärgiga.

## Viited
Kiik (perekonnanimi)

**Kiik** on eesti perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kiik 437 inimesel: 214 mehel ja 223 naisel. Perekonnanimede levikult on Kiik meeste puhul 263. ja naiste puhul 289. kohal. Nimi on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 8,4.

## Nime kandjaid

*Heino Kiik, eesti kirjanik (1927–2013)
*Kaia Kiik, eesti kunstnik (1973–)
*Kairi Kiik, eesti loomaökoloog ja alpinist (1985–)
*Kalle Kiik, eesti maletaja ja treener (1963–)
*Tanel Kiik, eesti poliitik (1989–)

## Viited
Tobia mõis

**Tobia mõis** (saksa keeles *Tobja*) oli Rakvere mõisa karjamõis Rakvere kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Tobia külas Rakvere vallas  Lääne-Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Tjatšiv

**Tjatšiv** (ukraina Тячів, ungari Técső) on linn Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis, Tjatšivi rajooni halduskeskus. Tjatšiv asub Tisza jõe paremal kaldal, Rumeenia piiri ääres.

Tjatšivit on esmamainitud 1329. aastal, linnaõigused sai 1961. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tjatšivi elanikest ukrainlasi 71,33%, ungarlasi 24,23%, venelasi 2,74%, sakslasi 0,22% ja valgevenelasi 0,11%.

## Viited
Eesti Superkarikas 2008

**Eesti Superkarikas 2008** oli 13. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas Sportland Arenal, ning mängisid Meistriliiga 2007 võitja Tallinna FC Levadia ja Eesti Superkarikas 2007 võitja Narva JK Trans.

## Mäng
### Kokkuvõte
11. minutil läksid narvalased kohtumist 1:0 juhtima, kui tabav oli lätlane Filips Mihailovskis. 42. minuti. sahises väravavaht Kert Kütti seljatagune veelgi, kui Trans suurendas edu Vladislav Ivanovi väravast 2:0.

29. minutil vormistas Transi kolmanda värava Maksim Gruznov. 77. minutil tegi kübaratrikki tähistava tabamuse narvalane Ivanov. Levadia sai siiski ka auvärava Sander Puri 85. minuti tabamuse näol.

52. minutil jäi FC Levadia kümnekesi, sest mängust eemaldati kaitsja Andrei Kalimullin.

### Detailid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2008
*Eesti karikas 2007/08

## Viited

## Välislingid
*Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Käina meremudamaardla

**Käina meremudamaardla** on meremudamaardla, mis asub Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas paiknevas Käina lahes. Maardla pindala on 128,25 ha.

Maardla meremuda saab kasutada ravimudana ja naturaalse looduskosmeetika toorainena. Käina lahe ravimuda aktiivne tarbevaru on 274 000 t. 

## Viited
Eesti Superkarikas 2007

**Eesti Superkarikas 2007** oli 12. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas Sportland Arenal, ning mängisid Meistriliiga 2006 võitja Tallinna FC Levadia ja Eesti karikas 2007 finalist Narva JK Trans.

## Mängu eel
Sel aastal mängitakse Superkarika finaal 25. novembril kell 13:00 Sportland Arenal ning seal kohtuvad 2006. aasta meister Tallinna FC Levadia ja 2006/2007. aasta karikafinalist Narva JK Trans (kuna Levadia võitis ka karika, siis osaleb finaalis karikafinalist, vastasel korral aga karikavõitja).

Alates järgmisest hooajast peetakse Superkarika finaal aga hooaja alguses. 2008. aasta 1. märtsil toimuvas mängus on vastamisi 2007. aasta meister FC Levadia ja 2006/2007. aasta karikafinalist JK Trans (kuna Levadia võitis ka karika, siis osaleb finaalis karikafinalist, vastasel korral aga karikavõitja).

## Mäng
### Detailid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2007
*Eesti karikas 2006/07

## Viited

## Välislingid
*Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Peretšõn

**Peretšõn** (ukraina Перечин, ungari Perecseny, slovaki Perečín) on linn Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis, Peretšõni rajooni halduskeskus. Peretšõn asub Uži jõe paremal kaldal, Slovakkia piirist umbes 8 km kaugusel.

Linna läbib Užhorodi–Sambiri raudteeliin.

Peretšõnit on esmamainitud 1399. aastal, linnaõigused sai 2004. aastal.

## Viited
Eesti Superkarikas 2009

**Eesti Superkarikas 2009** oli 14. Eesti Superkarika finaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas Sportland Arenal, ning mängisid Meistriliiga 2008 võitja Tallinna FC Levadia ja Eesti karikas 2008 võitja Tallinna FC Flora.

## Mäng
### Kokkuvõte
Mäng võttis dramaatilise pöörde 22. minutil, kui noor floralane Joonas Tamm teenis punase kaardi. Raske öelda, kas ta vedas oma meeskonda alt, kuna kohe viis teine nooruk Mikk Reintam mulluse karikavõitja 1:0 juhtima. Edasi omas Levadia kuni poolaja lõpuni initsiatiivi, teenides 43. minutil ka penalti, kuid Mihkel Aksalu tõrjus Konstantin Naha suhteliselt terava löögi nurgast ära.

Teisel poolajal oli mängupilt võrdsem. Levadia oli justkui kohustatud rohkem ründama, aga vaheaja järel väljakule tulnud Vjatšeslav Zahovaiko oli peasüüdlane, et Floragi ohtlikke rünnakuid tegi. Just Zahovaiko mahatõmbamise eest teenitud penaltist lõi Siksten Kasimir 50. minutil teise värava. Ka edaspidi ei sujunud mullusel meistril eriti midagi. Vahetusest mängu tulnud Indrek Zelinski sai küll kirja värava, kuid sellest jäi väheks. Lõpus kontrollis FC Flora küllaltki edukalt palli ja hoidis võiduseisu rahulikult lõpuvileni.

### Detailid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2009
*Eesti karikas 2008/09

## Viited

## Välislingid
*Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Svaljava

**Svaljava** (ukraina Свалява, ungari Szolyva, slovaki Svaľava) on linn Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis, Svaljava rajooni halduskeskus. Svaljava asub Latoritsa jõe ääres, Mukatševest umbes 23 km idakirdes.

Svaljavat on esmamainitud 1236. aastal, linnaõigused sai 1957. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Svaljava elanikest ukrainlasi 86,44%, mustlasi 4,71%, venelasi 3,07%, ungarlasi 1,97%, slovakke 1,45%, sakslasi 1,40%, valgevenelasi 0,18%, poolakaid 0,11% ja juute 0,07%.

## Viited
Eesti Superkarikas 2006

**Eesti Superkarikas 2006** oli 11. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas Sportland Arenal, ning mängisid Meistriliiga 2006 võitja Tallinna FC TVMK ja Eesti karikas 2006 finalist Tallinna FC Flora.

## Mäng
### Kokkuvõte
FC Flora asus kohtumist juhtima 65. minutil, kui täpne oli vanameister Martin Reim.

Mängu 93. minutil nägi punast kaarti FC Flora mängija Tomas Sirevicius ja kaks minutit hiljem viigistas Viktors Dobrecovs penaltist kohtumise seisu.

Lisaajal väravaid ei sündinud ja penaltiseerias oli 3:2 parem TVMK.

### Detailid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2006
*Eesti karikas 2005/06

## Viited

## Välislingid
*Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Viktar Hrenin

**Viktar Hrenin** (valgevene keeles *Віктар Генадзевіч Хрэнін*; sündinud 1. augustil 1971 Navahrudakis) on Valgevene sõjaväelane (kindralmajor) ja poliitik. Ta on 20. jaanuarist 2020 Valgevene kaitseminister.

Ta sündis aastal 1971 Navahrudakis Hrodna oblastis. Ta lõpetas aastal 1988 Ussuriiski Suvorovi sõjakooli. Aastal 1992 lõpetas ta Omskis asuva Kõrgema Juhtivkoosseisu Sõjakooli. Aastal 2005 lõpetas ta Valgevene Vabariigi Sõjaväeakadeemia.

Ta on teeninud motoriseeritud rühma komandörina, luurerühma komandörina, luureroodu komandörina, infotöötluskeskuse ülemana eraldiseisva luurepataljoni komandopunktis.

Aastatel 2008–2010 oli ta 6. eraldiseisva kaardiväe mehhaniseeritud brigaadi (Grodnos) ülem, 2010–2014 - 11. eraldiseisva kaardiväe mehhaniseeritud brigaadi (Slonimis) ülem.

Juulist 2014 kuni juunini 2015 oli ta staabiülemː Lääne operatiivjuhtkonna vägede ülemjuhataja esimene asetäitja. 23. juunist 2015 kuni 20. jaanuarini 2020 oli ta Lääne operatiivkomandörrühma ülem.

Kindralmajori sõjaväeline auaste anti talle 22. veebruaril 2016.

Valgevene Vabariigi presidendi Alaksandr Łukašenka määrusega määrati 20. jaanuaril 2020 Valgevene Vabariigi kaitseministriks.

Hrenin on Valgevene Vabariigi Julgeolekunõukogu liige.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tütre isa. Abikaasa Natalja on arst, tütar Marina on jurist.

## Välislingid
* Viktar Hrenini elulugu Valgevene kaitseministeeriumi kodulehel
Ebavere mõis

**Ebavere mõis** (saksa keeles *Ebbafer*) oli Äntu mõisa karjamõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Ebavere küla lähedal Väike-Maarja vallas  Lääne-Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Kivistiku mõis

**Kivistiku mõis** (saksa keeles *Kiwistik*) oli Kaarma mõisa karjamõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Kullenga mõis

**Kullenga mõis**, ka Kullinga mõis (saksa keeles *Kullenga*) oli Porkuni mõisa karjamõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Kullenga küla lähedal Väike-Maarja vallas  Lääne-Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Ilmandu mõis

**Ilmandu mõis** (saksa keeles *Ilmando*) oli Raigu mõisa poolmõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Raigu küla lähedal Väike-Maarja vallas  Lääne-Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*