Münt: Ajalooline ja rahaline vahetusvahend

**Münt** on väike, tavaliselt ümmargune ja lame ese, mida kasutatakse peamiselt maksevahendina.

Need on standardse kaaluga ja toodetakse suures koguses rahapajas, enamasti valitsuse poolt. Mündid sisaldavad sageli kujutisi, numbreid või teksti. Mündi esikülge nimetatakse obversiks ehk "peaks", kuna see kujutab sageli tuntud isikut, ja tagakülge reversiks ehk "sabaks".

## Euromünt

### Eesti euromünt
Euromüntide seeria koosneb erinevatest nimiväärtusega müntidest: 1, 2, 5, 10, 20 ja 50 senti, samuti 1 ja 2 eurot. Igal mündil on kaks külge – ühine ja rahvuslik. Rahvuslik külg näitab, millisest riigist münt pärineb. Ühise külje kujundas Belgia kuningliku rahapaja kunstnik Luc Luycx.

Ühisel küljel on kujutatud Euroopa Liidu ühtsust sümboliseeriv Euroopa kaart. Väiksematel, 1-, 2- ja 5-sendistel müntidel on Euroopat kujutatud maailmakaardil Aafrika ja Aasia suhtes.

Euromünte saab kasutada kogu euroalal, olenemata nende päritoluriigist.

### Eesti euromündi rahvuslik külg
Eesti euromündid on loonud tuntud graafik ja postmarkide autor Lembit Lõhmus. Nende kujunduse aluseks on Eesti kontuurkaart, mis on selgelt äratuntav kõigil müntidel. 1- ja 2-eurostel müntidel on lisaks rõhutatud Eesti maastiku reljeefi.  

2-eurose mündi kujunduses on esile tõstetud ka Eesti Vabariigi geograafilised äärmuspunktid: põhjas Vaindloo saar, idas Narva linn, lõunas Naha talu ja läänes Nootamaa saar (laid).

## Mündi ajalugu

### Esimesed mündid ja nende globaalne levik
Esimesed teadaolevad mündid tulid kasutusele Väike-Aasias, tänapäeva Türgis, umbes 600 eKr. Esimesed mündid olid võrreldes tänapäeva müntidega vähem ühtlased ning valmistatud looduslikust kulda ja hõbedat sisaldavast sulamist ehk elektronist.

Mündid arendati, et lihtsustada ja ühtlustada rahaga tehingute tegemist. Metallide koguseid mõõdeti kindlas puhtusastmes ning need tembeldati ametlikult, et tagada müntide väärtuse usaldusväärsus. See protsess kiirendas tehingute tegemist ja andis esmakordselt ajaloos kindluse, et teatud metallitükid olid usaldusväärsed.Müntide kasutamise idee levis kiiresti, algselt läbi Väike-Aasia ning hiljem ka arhailise ajastu Kreeka linnriikidesse. Aígina ja Ateena olid esimesed Kreeka linnriigid, mis võtsid mündid kasutusele umbes 7. sajandil eKr. Mõlemad linnriigid arendasid kiiresti välja omale iseloomulikud kujundused: Aíginas kujutati kilpkonna ja Ateenas oli esiküljel Athena, nende kaitsejumalanna. Kuna mündid levisid kiiresti kogu Kreekas, hakkas nende kasutamine levima ka teistesse piirkondadesse, mõjutades kogu Vahemere maailma. Aja jooksul, eriti hellenistliku ja Rooma perioodi mõjul, laienes müntide kasutamine oluliselt ning sellest sai oluline majandusvahend ka väljaspool Vahemere piirkonda, kuni see lõpuks levis peaaegu kogu maailma.

## Väärtus

### Mündi väärtuse kujunemine
Esialgu tulenes müntide väärtus nende valmistamiseks kasutatud metallist – kuld, hõbe või nende sulam. Mündid tembeldati ametliku märgiga, mis kinnitas nende kaalu ja puhtust, muutes tehingud usaldusväärsemaks.

Kreeka ja Rooma perioodil hakati ühtlustama müntide kaalu ja väärtust. Näiteks Rooma denaar vastas ligikaudu päevapalgale. Aja jooksul hakkas mündi väärtus sõltuma üha rohkem riigivõimust ja inimeste usaldusest selle vastu, mitte üksnes metalli hulgast mündis.

## Vaata ka

* Vana-Kreeka raha
* Väike-Aasia
* Hellenistlik periood

## Viited