open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ülejõe (Pärnu)

**Ülejõe** on Pärnu linnaosa, mis paikneb Vana-Pärnu, Kesklinna ja Rääma linnaosa vahel.

## Ajalugu
Ajalooliselt kandis Jänesselja – Sauga poolne Pärnu linna osa saksa keeles nime Bremerseite, eestlased kasutasid selle asemel tavalisesti nime Ülejõe.

Ülejõe piirkonnas tegutses A. Lange ja Co linatöötlemisettevõte ja A. Lange ja Co-le kuulus kolmekorruseline punastest tellistest linaait (Vana-Sauga tänav 2), mida tuntakse Beti aida nime all. 1890. aastast tegutses samas inglaste Thomas ja William Betti firma Bett ja Co. Thomas ja William Bett ning hiljem Thomase poeg Kraford Bett juhtisid vahelduva eduga Sauga jõe kaldal linatööstust 1916. aastani. Tegevus katses esimese maailmasõja ajal, kui Saksa sõjalaevad blokeerisid sadama. Pärast 1940. aasta riigipööret lõpetas Bett ja Co tegevuse, andis kinnisvara müüki ja lahkus riigist.

## Ülejõe linnaosa tänavad
Ülejõe linnaosas on 75 tänavat, milleks on: 

### Planeeritud tänavad
Ülejõe linnaosas planeeritud tänavad:
*Hoburaua
*Looga
*Kiltri
*Kutsari
*Ree
*Tina

## Galerii


Ülejõe linnaosa Pärnus 2.jpg|
Ülejõe linnaosa Pärnus 3.jpg|
Ülejõe linnaosa Pärnus 4.jpg|
Ülejõe linnaosa.jpg|



## Viited
Aleksandr Dragunkin

**Aleksandr Nikolajevitš Dragunkin** (Александр Николаевич Драгункин) (sündinud 29. juulil 1947 Leningradis) on vene keeleteadlane ja keeleõpetaja.

Ta on välja töötanud väga kiire keeleõpetuse metoodika (eelkõige inglise keele jaoks), mille aluseks on ta uurimused keele struktuuri alal.

Eestis on Dragunkini ideid propageerinud Leo Võhandu.

## Viited
Stephanus IV

**Stephanus IV** (mõnedes paavstide loendites, kus arvestati ka preester Stephanust, on ta **Stephanus V**) oli paavst 816–817. Ta oli 97. paavst.

Stephanus oli pärit Roomast. Ta oli Marinuse poeg ning tema suguvõsast olid pärit hilisemad paavstid Sergius II ja Hadrianus II.

Stephanus asus Hadrianus I ajal kuuria teenistusse, ordineeriti paavst Leo III poolt alamdiakoniks ja diakoniks (kardinaldiakon).

## Paavstiks saamine
Stephanus IV pühitseti paavstiks 22. juunil 816. Ta oli esimene paavst, kes valiti pärast Karl Suure kroonimist keisriks.

## Suhted Frangi riigiga
Stephanus IV teatas Ludwig Vagale oma ametisse asumisest ja kohustas Rooma elanikke talle truudusvannet andma. Paavst siirdus septembris 816 Frangi riiki ja kohtus arvatavasti 2. oktoobril Ludwig Vagaga Reimsis Saint-Remi kloostris ja kroonis ta 5. oktoobril keisriks.

Kirikuloolase J. N. D. Kelly arvates võis Ludwig kohtumisel paavstiga tunnustada Kirikuriigi autonoomiat ja lubada vältida sekkumist paavsti valimistel.

Paavst saavutas keisrilt vandenõulaste rehabiliteerimise, kes kavatsesid kõrvaldada paavst Leo III-t ja kellega koos pöördus Stephanus IV tagasi Rooma. Keiser kinkis paavstile ka villa Troyes' lähedal Vandœuvre'is.

Tagasiteel Rooma külastas paavst Ravennat.

## Palliumi andmine
Stephanus IV andis palliumi Orléansi piiskopile Theodulfile.

## Surm
Stephanus IV suri 24. jaanuaril 817 Roomas ja maeti Rooma Peetri kirikusse.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.

## Välislingid
*Artikkel Stephanus IV kohta. *(inglise keeles)*
*Artikkel Stephanus IV kohta. *(inglise keeles)*
Leo Parre

**Leo Parre** (kuni 1930 **Leo Petrov**, 2. juuli 1905 Tallinn – 28. jaanuar 1975 Stockholm) oli eesti advokaat.

Õppis 1924–1929 (lõpetas *[[cum laude]]*) Tartu Ülikoolis õigusteadust, lõpetas 1954 Stockholmi Ülikooli õigusteaduskonna.

Oli alates 1936 vandeadvokaat Tallinnas, põgenes 1944 Rootsi.
Üldtantsupidu

**Üldtantsupidu** on üleriigiline rahvatantsupidu. Tänapäeval ühtivad üldtantsupidude toimumisajad üldlaulupidude omaga ning neid korraldab Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus.

Esimene üldtantsupidu peeti 1934. aastal ja seni viimane üldtantsupidu toimus 3.–6. juuli 2025. Kõik peod on toimunud Tallinnas.

## Ajalugu
Esimeseks üldtantsupeoks peetakse 1934. aastal Eesti mängude raames toimunud suure tantsijate arvuga rahvatantsu etteasteid. Vähim rahvatantsijaid, alla tuhande, osales toimunutest III üldtantsupeol. Nõukogude-aegsetest pidudest III–VI üldtantsupidu kandsid rahvakunstiõhtute nimetust. Enim osalejaid – üle 10 000 – oli XIX üldtantsupeol.

Esimesed peod leidsid aset Kadrioru staadionil. 1950. aasta pidu toimus erandlikult lauluväljakul. Alates V üldtantsupeost on kõik peod Kalevi staadionil toimunud. Laulupeoga samal aastal on peetud III, IV, V, VI, VIII ja XI üldtantsupidu ning kõik peod 1985. aastast.

Järgnevas tabelis kasutatakse tänapäevast numeratsiooni. Nõukogude ajal peeti I üldtantsupeoks 1963. aasta tantsupidu.

## Viited

## Kirjandus
* *75 aastat Eesti tantsupidusid*. Tallinn: Varrak, 2009. 

## Välislingid
Harilik näsiniin

**Harilik näsiniin** (*Daphne mezereum*) on näsiniineliste sugukonda näsiniine perekonda kuuluv põõsas.

## Kirjeldus
Harilik näsiniin on kuni 1 (1,5) meetri kõrgune põõsas. Oksad rohekashallid, vähe harunenud ja väga sitked. Talbjad või süstjad lihtlehed on koondunud tihedamalt võrse tippu. Hallikasrohelised lehed kinnituvad võrsele vahelduvalt. Lehed on noorelt servast ripsmelised. Lillakas-roosad õied kinnituvad 3–5 kaupa lehtede kaenlas kaheaastasele võrsele. Punased marjataolised luuviljad valmivad septembris. 

Näsiniin õitseb aprillis, enne lehistumist.

Näsiniin on väga mürgine taim. Kõige toksilisemad on viljad ja oksad.

## Levila
Hariliku näsiniine levila haarab suuremat osa Euroopast ja läänepoolset Aasiat. Liik on Eestis pärismaine.

## Pilte

Daphne mezereum flowers - Keila.jpg|Harilik näsiniin õitsemas
Näsiniin.JPG|Hariliku näsiniini õied


## Välislingid

*
Meistriliiga 1996/97

**Meistriliiga 1996/97** võitis ja tuli seega 1997. aastal Eesti jalgpallimeistriks Tallinna FC Lantana.

## Hooaeg
Tallinna FC Flora tütarklubi Pärnu JK Tervise põhjal loodi uus klubi Lelle SK. Hooajaeel muutis Tallinna FC Tevalte-Marlekor oma nime Tallinna FC Marlekoriks (hilisem Tallinna FC TVMK).

Meistriliiga eelvooru kuus esimest meeskonda pääses finaalturniirile, kus neile arvestati lisaks pooled eelvoorus võidetud punktid. Kaks viimast, Jõhvi EP ja Tallinna JK Vall pidasid Esiliiga nelja parima meeskonnaga üleminekuturniiri, kus tulid esimese kahe hulka.

Lelle SK mängijad ühinesid Viljandi JK Tuleviku meeskonnaga, millest sai Tallinna FC Flora tütarklubi ja võttis järgmiseks hooajaks üle ka Lelle SK koha Meistriliigas.

Üleminekuturniiril koha meistriliigas taganud Tallinna JK Vall müüs oma koha FC Lelle-le (FC Flora tütarklubi), millest moodustati uuesti Lelle SK. Tallinna FC Flora toonase pressiesindaja Tarmo Lehiste sõnul tasuti JK Vallile valuraha (kinnitamata andmeil seitsmekohaline summa), mis "majandusraskustes virelevale klubile pidi olema hädapärasem kui koht meistriliigas".

FC Lelle jätkas järgmisel hooajal mängimist II liigas.

## Meeskonnad

### Treeneri vahetused
* 8. september 1996 - Sadam -  Uno Piir ->  Vladimir Kolbassenko
* Jaanuar 1997 - Trans -  Juri Šalamov ->  Valeri Bondarenko

## Meistriliiga
### Lõplik liigatabel
*Eelvoor ja finaalturniir kokku.*

**(M)** = Meister, **(ÜV)** = Üleminekumängude võitjad, **(LV)** = langes esiliigasse.

### Finaalturniir

#### Finaalturniiri mängutulemused
*Kõik mängud toimusid 1997. aasta kevadel*


1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
2Narva Trans ei tulnud kohale.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

### Meistriliiga eelvoor

#### Eelvooru mängutulemused
*Kõik mängud toimusid 1996. aasta sügisel*


1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
2Tulemus tühistatud - JK Vall kasutas diskvalifitseeritud mängijat. Esialgne tulemus oli 5-1 Lantanale.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.


### Edukamad väravakütid
*ML eelvoorus ja finaalturniiril löödud väravad*

1Konstantin Karin lõi 2 väravat Narva Transi ja 7 väravat FC Lantana esituses.

## Meistriliiga üleminekuturniir

### Mängutulemused
*Kõik mängud toimusid 1997. aasta kevadel*

### Edukamad väravakütid
*ML üleminekuturniiril löödud väravad*

## Vaata ka
*Esiliiga 1996/97
*II liiga 1996/97
*III liiga 1996/97
*IV liiga 1996/97

## Viited
Meistriliiga 1997/98

**Meistriliiga 1997/98** võitis ja tuli seega 1998. aastal Eesti jalgpallimeistriks FC Flora.

## Hooaeg
### Hooaja eel
Viljandi JK Tulevik, kellest sai Tallinna FC Flora tütarklubi, võttis üle Lelle SK (samuti Flora tütarklubi) koha meistriliigas kui ka terve koosseisu mängijaid.
 
FC Flora tütarklubi FC Lelle, mis ostis välja Tallinna JK Valli koha Meistriliigas, asendati Lelle SK-ga. FC Lelle jätkas II liigas. 

Hooaja eel võttis Tallinna FC Marlekor uueks nimeks Tallinna FC TVMK.

### Hooaja teine pool
Meistriliiga eelvooru kuus esimest meeskonda pääses finaalturniirile, kus neile arvestati lisaks pooled eelvoorus võidetud punktid. Kaks viimast, Jõhvi JK Eesti Põlevkivi ja Lelle SK pidasid Esiliiga nelja parima meeskonnaga (Tallinna JK Vall, Maardu FK Olümpia, Tallinna JK Dokker (üleminekuturniiril kandis nime Viljandi JK Dokker ja meeskond koosnes täielikult Viljandi mängijatest) ja Tartu JK Merkuur üleminekuturniiri, kus tulid esimese kahe hulka.

1998. aasta kevadel ostis Aivar Pohlak ära Tallinna JK Valli ja Tallinna JK Dokkeri ja täitis need Tallinna FC Flora süsteemi jalgpalluritega. 
Tallinna JK Dokker kandis üleminekumängudel nime Viljandi JK Dokker, ning koosnes täielikult Viljandi JK Tuleviku kohalikest noormängijatest. Tallinna JK Dokker-i asemel jätkas järgmisel hooajal uus FC Flora tütarklubi FC Valga ja Tallinna JK Valli asemele tõusis Esiliigasse teine uus FC Flora tütarklubi FC Kuressaare.

## Meeskonnad

## Meistriliiga
### Lõplik liigatabel
*Eelvoor ja finaalturniir kokku.*

**(M)** = Meister, **(ÜV)** = Üleminekumängude võitjad, **(LV)** = langes esiliigasse.

### Finaalturniir

#### Finaalvooru mängutulemused
*Kõik mängud toimusid 1998. aasta kevadel*


1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.


### Eelvoor

#### mängutulemused
*Kõik mängud toimusid 1997. aasta sügisel*


1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.


### Edukamad väravakütid
*Eelvoorus ja Finaalturniiril löödud väravad.* 

## Meistriliiga üleminekuturniir

### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid
Üleminekuturniiri väravad''

## Vaata ka
*Esiliiga 1997/98
*II liiga 1997/98
*III liiga 1997/98
*IV liiga 1997/98

## Viited
Lindesnesi tuletorn

**Lindesnesi tuletorn** on tuletorn Norras Agderi maakonnas Lindesnesi vallas Lindesnesi poolsaare lõunaotsas.

Tegu on 16,1&nbsp;m kõrguse raudtorniga. Tuli on merest 50,1&nbsp;m kõrgusel. Valgustugevus on peaaegu 43 700 cd, plink 3 875 000&nbsp;cd. Valguskaugus on 19,4 meremiili.

## Ajalugu
Keskajast saadik oli Norra lõunatipus asuv Lindesnesi neem, mida hüüti Neset, üks tähtsamaid maamärke Põhjamere ja Läänemere vahel sõitvatele laevadele tähtsaks maamärgiks, sest selle järgi võeti kurss rannasõiduks. Enamik Skagerraki läbivaid laevu otsis selle üles, sest Norra rannikul sai halva ilma korral ankrusse heita. Taani poolel oli olemas ainult madal ja soppideta Jammerbukt. 16. sajandi lõpus nimetas norra vaimulik ja ajaloolane Peder Claussøn Friis Lindesnesi "see nina, mida kõik meresõitjad tunnevad".

Meretee Lindesnesi ümber oli ohtlik.

1655. aastal rajati Lindesnesile Norra vanim tuletorn, mille tuli süüdati 27. veebruaril 1656. Kuigi tuletorni tuli põles ainult ühe talve ja ühe sügise ning kustutati juba 1657. aastal, peetakse tuletorni 1656. aastal rajatuks.

Tuletorn rajati uuesti 1725. aastal. 1782. aastal võttis riik selle üle.

Tuletornil on udusignaal, 1920. aastast sireen, 1954. aastast diafoon.

Tuletorn kuulub Kystverketile. Aastast 2003 on tuletorn täisautomaatne.

Aastal 2000 valiti see Vest-Agderi millenniumipaigaks.

Tuletorn on kaitse all.

## Kirjandus
* Bjørkhaug, B. & S. Poulsson. *Norges fyr*, Grøndahl, 1986-87, 2 köidet (*Norske minnesmerker*), ISBN 82-504-0813-6

## Välislingid
* Lindesnesi tuletornimuuseum
* Ajaloolised fotod
Meistriliiga 2000

**Meistriliiga 2000** võitis ja tuli seega 2000. aastal Eesti jalgpallimeistriks Maardu Levadia.

## Hooaeg
Hooaja eel otsustas Tallinna FC Flora vahetada oma tütarklubi Lelle SK välja esiliigas neljandaks jäänud FC Valga vastu. Üleminekumängudele Lellele kaotanud Kohtla-Järve FC Lootus võttis üle tegevuse lõpetanud Tallinna FC Lantana koha meistriliigas.

Maardu FC Levadia sai teise meistritiitli järjest.

Meistriliigast langes välja viimane FC Valga, asemele kerkis esiliiga võitja, Maardu Levadia duubelmeeskond FC Maardu. Üleminekumängudel sai meistriliiga eelviimane FC Kuressaare loobumisvõidu Pärnu Terviselt.

## Meeskonnad

### Treeneri vahetused
* 27. juuli 2000 - FC Levadia -  Sergei Ratnikov ->  Ants Kommusaar
* 23. september 2000 - FC Levadia -  Ants Kommusaar ->  Eduard Võrk

## Liigatabel

### Meistriliiga üleminekumängud

## Mängutulemused

|-
|
### Hooaja 1. pool


1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

|
### Hooaja 2. pool


1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

|}

## Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Esiliiga 2000
*II liiga 2000
*III liiga 2000
*IV liiga 2000
*V liiga 2000

## Viited
Meistriliiga 2001

**Meistriliiga 2001** võitis ja tuli seega 2001. aastal Eesti jalgpallimeistriks FC Flora.

## Hooaeg
Esiliigast astme võrra kõrgemale kerkinud Maardu FC Levadia duubelmeeskond FC Maardu kolis hooaja eel Tallinna ja sai uueks nimeks Tallinna FC Levadia.

Meistriliigast langes välja viimane, FC Kuressaare, asemele kerkis esiliiga võitja, teine Levadia süsteemi meeskond Pärnu FC Levadia. Üleminekumängudel võitis meistriliiga eelviimane, Kohtla-Järve FC Lootus, tänu võõrsil löödud väravale esiliiga teist FC Valgat (1:2, 1:0).

## Meeskonnad

### Treenerivahetus
* 18. juuni 2001 – FC Lootus –  Sergei Zamogilnõi ->  Serhiy Burimenko (mängija/treener)

## Liigatabel

### Meistriliiga üleminekumängud
## Mängutulemused

|-
|
### Hooaja 1. pool


1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid: roheline = kodumeeskonna võit; kollane = viik; punane = võõrsil meeskonna võit.

|
### Hooaja 2. pool


1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid: roheline = kodumeeskonna võit; kollane= viik; punane = võõrsil meeskonna võit.

|}

## Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Esiliiga 2001
*II liiga 2001
*III liiga 2001
*IV liiga 2001

## Viited
Meistriliiga 2002

**Meistriliiga 2002** võitis ja tuli seega 2002. aastal Eesti jalgpallimeistriks Tallinna FC Flora.

## Hooaeg
Meistriliigast langes välja viimane Pärnu FC Levadia, asemele kerkis esiliiga võitja FC Valga. Üleminekumängudel kaotas meistriliiga eelviimane Kohtla-Järve FC Lootus esiliiga teisele FC Kuressaarele (1:1, 0:1).

## Meeskonnad

### Treeneri vahetused
* 25. oktoober 2002 - TVMK -  Vjatšeslav Smirnov ->  Sergei Ratnikov
* 5. juuni 2002 - Trans -  Anatoli Belov ->  Aleksei Yagudin/ Sergei Zamorski (mõlevad mängivad treenerid)
* 1. august 2002 - Trans -  Aleksei Yagudin/ Sergei Zamorski ->  Gennadi Molodov

## Liigatabel


1Maardu FC Levadia muutis 2003. aasta hooaja nimeks Tallinna FC Levadia.
2Tallinna FC Levadia muutis 2003. aasta hooaja lõpus nimeks Tallinna FC Levadia II.
3Tallinna FC TVMK kvalifitseerus võites Eesti karikavõistlused.


### Meistriliiga üleminekumängud

## Mängutulemused

|-
|
### Hooaja 1. pool


1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

|
### Hooaja 2. pool


1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

|}

## Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Esiliiga 2002
*II liiga 2002
*III liiga 2002
*IV liiga 2002
*V liiga 2002

## Viited
Meistriliiga 2003

**Meistriliiga 2003** võitis ja tuli seega 2003. aastal Eesti jalgpallimeistriks Tallinna FC Flora.

## Hooaeg
Meistriliigast langes välja viimane FC Kuressaare, asemele kerkis Esiliiga võitja Kohtla-Järve FC Lootus. Üleminekumängudel alistas Meistriliiga eelviimane FC Valga Esiliiga teise Pärnu JK Tervise (2:2, 3:0).

## Meeskonnad

### Treeneri vahetused
* Juuni 2003 - Maardu Levadia -  Franco Pancheri ->  Tarmo Rüütli

## Liigatabel


1Maardu FC Levadia muutis 2003. aasta hooaja lõpus nimeks Tallinna FC Levadia.
2Tallinna FC Levadia muutis 2003. aasta hooaja lõpus nimeks Tallinna FC Levadia II.
3Maardu FC Levadia kvalifitseerus võites Eesti karikavõistlused.


### Meistriliiga üleminekumängud

## Mängutulemused

|-
|
### Hooaja 1. pool


1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

|
### Hooaja 2. pool


1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

|}

## Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Esiliiga 2003
*II liiga 2003
*III liiga 2003
*IV liiga 2003
*V liiga 2003

## Viited
Meistriliiga 1998

**Meistriliiga 1998** võitis ja tuli sellega 1998. aastal teist korda Eesti jalgpallimeistriks FC Flora. Meistrivõistlused koosnesid vaid 14 voorust ja olid üleminekuks kevad-sügishooajale.

## Hooaeg
Esiliigasse oleks pidanud langema Lelle SK, kuid meistrivõistluste viimane säilitas oma koha, sest astme võrra kõrgemale kerkinud Maardu FC Levadia ühines hooaja järel JK Tallinna Sadamaga. 

Meistrivõistluste eelviimane Jõhvi EP oli üleminekumängudes parem Tallinna KSK Vigrist (0:2, 0:0).

## Meeskonnad

### Treeneri vahetused
* 1. oktoober 1998 – FC Lantana –  Anatoli Belov –>  Sergei Belov

## Liigatabel

1Lelle SK jäi Meistriliigasse püsima, kuna JK Tallinna Sadam liitus Esiliigast tõusnud Maardu FC Levadiaga, jättes Meistriliigasse vaba koha.

### Meistriliiga üleminekumängud

*Jõhvi JK Eesti Põlevkivi võitis üleminekumängud kahe mängu koondtulemusega 2:0, ning säilitas koha Meistriliigas.

## Mängutulemused


1Kodumeeskond on vasakus veerus.
Värvid: roheline – kodumeeskonna võit; kollane – viik; punane – võõrsil meeskonna võit.


## Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Esiliiga 1998
*II liiga 1998
*III liiga 1998
*IV liiga 1998

## Viited
Meistriliiga 1999

**Meistriliiga 1999** võitis ja tuli seega 1999. aastal Eesti jalgpallimeistriks Maardu FC Levadia.

## Hooaeg
Hooaja eel ühines JK Tallinna Sadam esiliigast astme võrra kõrgemale kerkinud Maardu FC Levadiaga. Uue klubi duubelmeeskond FC Maardu sai koha esiliigas. Tänu ühinemisele säilitas koha meistriliigas 1998. aasta hooaja viimane Lelle SK.

Hooaeg peeti esimest korda neljaringiline, st võistkonnad mängisid omavahel läbi neli korda.

Maardu FC Levadia sai oma esimese meistritiitli. Hõbedale, oma ajaloo kõrgeimale kohale tuli Viljandi JK Tulevik, kes edastas oma emaklubi Tallinna FC Florat.

Meistriliigast langes välja viimane Jõhvi JK Eesti Põlevkivi, kes lõpetas seejärel ka tegevuse. Meistrliigasse kerkis esiliiga võitja FC Kuressaare.

Üleminekumängudel oli meistriliiga eelviimane Lelle SK parem esiliiga teisest Kohtla-Järve Lootusest. Koha kõrgliigas said lõpuks siiski kohtlajärvelased, kes võtsid üle tegevuse lõpetanud Tallinna FC Lantana litsentsi. FC Flora otsustas oma Lelle tütarklubi esiliigas neljandaks jäänud FC Valga vastu vahetada.

## Meeskonnad

### Treeneri vahetused
* 15. mai 1999 – FC Lantana –  Juri Tšurilkin ->  Anatoli Belov

## Liigatabel

### Meistriliiga üleminekumängud

## Mängutulemused

|-
|
### Hooaja 1. pool


1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
2Mängutulemuses (5:0) tühistatud, kuna Levadia kasutas diskvalifitseeritud mängijat Sergei Pareiko.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

|
### Hooaja 2. pool


1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
2Võit määrati Levadiale, kuna Jõhvi EP ei ilmunud kohale.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

|}

## Edukamad väravakütid

## Vaata ka
*Esiliiga 1999
*II liiga 1999
*III liiga 1999
*IV liiga 1999
*V liiga 1999

## Viited
Meistriliiga 2004

**Meistriliiga 2004** võitis ja tuli seega 2004. aastal Eesti jalgpallimeistriks Tallinna FC Levadia.

## Hooaeg
Hooaja eel müüs senine duubelklubi Tallinna FC Levadia oma meistriliiga litsentsi Tartu JK Merkuurile ja siirdus esiliigasse nime all Tallinna FC Levadia II. Emaklubi Maardu FC Levadia võttis endale omakorda nimeks Tallinna FC Levadia.

Meistriliigasse kerkisid esiliiga esimene Tartu JK Tammeka ja kolmas Pärnu JK Tervis.

Meistriliigast langes välja viimane Alutaguse FC Lootus (seni Kohtla-Järve FC Lootus), kes kaotas üleminekumängudel esiliiga neljandale Tallinna JK Dünamole (2:1, 0:4).

## Meeskonnad

### Treeneri vahetused
* 1. oktoober 2004 - FC Flora -  Arno Pijpers ->  Janno Kivisild
* 20. juuni 2004 - Trans -  Tõnu Eapost ->  Aleksei Yagudin
* 3. september 2004 - Trans -  Aleksei Yagudin ->  Valeri Bondarenko

## Liigatabel

### Meistriliiga üleminekumängud

## Mängutulemused

|-
|
### Hooaja 1. pool


1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

|
### Hooaja 2. pool


1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

|}

## Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Esiliiga 2004
*II liiga 2004
*III liiga 2004
*IV liiga 2004
*V liiga 2004

## Viited
Näsiniin (perekond)

**Näsiniin** (*Daphne*) on taimeperekond näsiniineliste sugukonnast.

Eestis esineb üks liik – harilik näsiniin (*D. mezereum*)
Meistriliiga 2005

**Meistriliiga 2005** võitis ja tuli seega 2005. aastal Eesti jalgpallimeistriks Tallinna FC TVMK.

## Hooaeg
Meistriliiga suurenes kaheksalt meeskonnalt kümneni.

Sportlikult kvalifitseerunud Pärnu JK Tervis loobus meistrliigas mängimast, koha võttis üle esiliiga 2004. aasta hooaja viies FC Kuressaare.

Meistriliigast langes välja viimane Tallinna JK Dünamo, asemele kerkis esiliiga võitnud Pärnu JK Tervis. Üleminekumängudel kaotas meistriliiga eelviimane FC Kuressaare võõrsil löödud värava tõttu esiliiga kolmandale Lasnamäe FC Ajaxile (0:1, 2:1).

## Meeskonnad

### Treeneri vahetused
* 28. juuli 2005 - Merkuur -  Grigory Yevtushenko ->  Sergei Zamogilnõi

## Liigatabel

### Meistriliiga üleminekumängud

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
### Hooaja 1. pool


Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
2Mängutulemus tühistatud - Merkuur kasutas diskvalifitseeritud mängijat Vjatšeslav Lütter.

Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.
|
### Hooaja 2. pool


Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
2Mängutulemus tühistatud - Valga kasutas keelatud mängijat Norman Kägo
3Mängutulemus (oli 5-0 Transile) tühistatud - Narva Trans kasutad diskvalifitseeritud mängijat Aleksandr Kulatšenko.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.
|}

## Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Esiliiga 2005
*II liiga 2005
*III liiga 2005
*IV liiga 2005
*V liiga 2005

## Viited
Meistriliiga 2006

**Meistriliiga 2006** võitis ja tuli seega 2006. aastal Eesti jalgpallimeistriks Tallinna FC Levadia.

## Hooaeg
Hooaja eel võttis Tartu JK Merkuur sponsornime Tartu JK Maag. FC Valgaga liitus Valga FC Warrior ja kandis edaspidi nime Valga FC Warrior.

Meistriliigast langes välja viimane Valga FC Warrior, asemele kerkis esiliiga teine FC Kuressaare. Üleminekumängudel kaotas meistriliiga eelviimane Viljandi JK Tulevik esiliiga kolmandale JK Tallinna Kalevile (0:0, 1:1, Viljandi kasutas mängukeeluga mängijat ja mõlemad kohtumised arvestati lõpuks 3:0 Kalevile). Viljandlased säilitasid siiski oma koha meistriliigas, sest Tartu JK Maag ja Tartu JK Tammeka ühinesid.

## Meeskonnad

### Treenerivahetused
* 29. juuli 2006 – TVMK –  Vyacheslav Bulavin ->  Sergei Yuran

## Liigatabel

### Meistriliiga üleminekumängud

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
### Hooaja 1. pool


Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.
|
### Hooaja 2. pool


Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.
|}

## Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Esiliiga 2006
*II liiga 2006
*III liiga 2006
*IV liiga 2006
*V liiga 2006

## Viited
Meistriliiga 2008

**Meistriliiga 2008** võitis ja tuli seega 2008. aastal Eesti jalgpallimeistriks FC Levadia.

## Hooaeg
Meistriliigast langes välja pankroti tõttu tegevuse lõpetanud FC TVMK, kelle jalgpalliliit paigutas tabelis 3. kohalt kümnendaks. Asemele kerkis esiliiga teine FC Kuressaare. Üleminekumängudel kaotas meistriliiga eelviimane Pärnu Vaprus võõrsil löödud väravate tõttu esiliiga neljandale FC Flora Paidele (1:2, 4:3).

Kuuenda-seitsmenda koha otsustasid omavahelised mängud: Viljandi Tulevik ja JK Maag Tammeka olid kumbki võitnud neljast kohtumisest kaks, väravate vahe (7:5) eelistas viljandlasi. Hooaja parimaks väravakütiks osutus Ingemar Teever (Nõmme Kalju) 23 väravaga.

## Meeskonnad

### Treenerivahetused
* Narva JK Trans -  Valeri Bondarenko -> (alates 14. aprill 3 treenerit)  Aleksei Yagudin, Nikolai Burdakov, Oleg Kurotškin -> (alates 3. juuni)  Vladimir Grigoryev -> (alates 1. september)  Aleksei Yagudin
* Pärnu JK Vaprus – 5. november –  Kalev Pajula ->  Ants Kommussaar
* Tallinna FC Levadia – 2. märts –  Tarmo Rüütli ->  Igor Prins

## Liigatabel

1  Tallinna FC Flora võitis Eesti karikavõistlused 2007/08 ja kvalifitseerus UEFA Euroopa Liiga 2009–10 Teise kvalifikatsiooni ringi. Seega, Karika teine koht ja liiga neljas, Nõmme JK Kalju, sai koha UEFA Euroopa Liiga 2009–10 Esimene kvalifikatsiooni ringis
3  6. novembril 2008 otsustas Eesti Jalgpalli Liidu litsentsikomisjon, et ei anna majandusraskustes TVMK-le Meistriliigas või Esiliigas mängimise litsentsi. Eesti Jalgpalli Liit aitas neil mängida kuni hooaja lõpuni ja kuna nad lõpetasid 3. kohaga, siis said nii mängijad kui ka treenerid pronksmedalid, kuid klubi ise taandati 10. kohale. Pärast seda lõpetas TVMK ka tegevuse. 
**(M)** = meister; **(LV)** = kukkus madalamasse liigasse; **(E)** = edutatud; **(ÜV)** = üleminekumängude võitja.

### Meistriliiga üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad Meistriliiga 9. koht ja Esiliiga 2008 2. koht üleminekumängudel, kahe mängu kokkuvõtte võitja mängib tulevasel aastal Meistriliiga 2009 ja kaotaja Esiliiga 2009.

----

*Kahe mängu kokkuvõttes oli tulemus 5:5 ja Meistriliiga 2009 koha kindlustas endale Paide LM kuna nad lõid rohkem võõrsil väravaid.

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
#### Hooaja esimene pool


Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
1Kodumeeskond on vasakus tulbas.
Värvid: roheline = kodumeeskonna võit; kollane = viik; punane = võõrsil meeskonna võit.
|

#### Hooaja teine pool


Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
1Kodumeeskond on vasakus tulbas.
Värvid: roheline = kodumeeskonna võit; kollane = viik; punane = võõrsil meeskonna võit.
|}

## Statistika
### Parimad väravakütid

|-
|

|

### Fair Play edetabel

|}

## Vaata ka
*Esiliiga 2008
*II liiga 2008
*III liiga 2008
*IV liiga 2008

## Viited
ITIL

**ITIL** (**''I**nformation **T**echnology **I**nfrastructure **L**ibrary''; 'infotehnoloogia infrastruktuuride loetelu') on infotehnoloogia haldamise tavade ja protsesside standardite kogu.

ITIL on avaldatud raamatuid IT juhtimise teemadel. Nimed ITIL ja IT Infrastructure Library on registreeritud kaubamärgid Ühendkuningriigis Office of Government Commerce (OGC)-le. ITIL annab üksikasjalikke kirjeldusi olulistele IT-tavadele, põhjalikke kontrollnimekirju, ülesandeid ja menetlusi, mida on võimalik kohandada mis tahes IT-organisatsioonis.

ITIL on ülemaailmselt tunnustatud protsessi raamistik, mida on kasutatud ja arendatud juba 20 aastat.
Odden

**Odden** on neem Norras Skagerraki ääres Agderi maakonnas Lindesnesi vallas Tregde lähedal Skjernøysundeti põhjakaldal Skjernøysundbrua juures umbes 4 km Mandalist kagus ning umbes 8 km Pyseni skäärist loodes. Selle lõunatipu geograafilised koordinaadid on .

Seda kohta peeti mõnda aega Norra mandriosa kõige lõunapoolsemaks punktiks, sest Lindesnesi poolsaar, kus asub Norra mandriosa kõige lõunapoolsem punkt, eraldati 2007 Spangereidi kanalist.

Aastal 2005 hakati ehitama Spangereidi kanalit, mis avati liikluseks 21. juunil 2007 ning avati ametlikult 5. juulil 2007. Seni oli Norra mandriosa lõunapoolseimaks punktiks peetud Lindesnesi, nüüd aga võis Lindesnesi pidada saarel asuvaks. Aastal 2008 teatas Statens kartverk, et Lindesnesi peetakse endiselt Norra mandri lõunapoolseimaks punktiks, kuni leitakse saare lõplik definitsioon. Aastal 2009 määras Statens kartverk lõplikult kindlaks, et Norra mandriosa lõunapoolseim punkt on Lindesnes.

## Vaata ka
* Norra äärmuspunktid

## Viited
Rahvatantsupidu

**Rahvatantsupidu** on lavastus, millel põhiesinejad on rahvatantsurühmad, keda saadavad rahvamuusika- ja puhkpilliorkestrid. Rahvatantsupeo kavas on suurte koosseisude esitatavad rahvatantsud ja nende töötlused.

## Üldtantsupeod

Eesti kõige suurem rahvatantsupidu on iga viie aasta tagant korraldatav üldtantsupidu. Üldtantsupidusid korraldatakse 1934. aastast. Otseselt kandsid rahvatantsupeo nimetust VII, XI, X ja XII üldtantsupidu. 2014. aastal peetud tantsupidu oli XIX üldtantsupidu. Tantsupidude numeratsioonis võib esineda aga segadus, sest I ülemaaline rahvatantsupidu (tänapäeval nimetatakse seda VII üldtantsupeoks) peeti aastal 1963 ja varasemad tantsupeod kandsid nimetust "rahvakunstiõhtu".

## Eripeod
Peale üldtantsupidude peetakse 1962. aastast koos noorte laulupidudega noorte tantsupidusid. 

Kolmel korral on peetud Eesti-Soome ühistantsupidu: 2000. aastal Helsingis, 2005. aastal Tartus ja 2012. aastal Tamperes. 

2006. aastal toimus Rakveres esimene meeste tantsupidu (MTP1). Teine pidu (MTP2 "Elementaalne") toimus juunis 2010 ja seal osales juba üle 3000 igas vanuses mehe (A-, B-, C-, D- ja E-rühmad). MTP3 on kavandatud korraldada aastal 2015. Korraldatakse ka maakondade tantsupidusid.

## Viited
Pysen

**Pysen** on skäär Norras Skagerrakis Agderi maakonnas Lindesnesi vallas Hellefjordenis Skjernøy saare lähedal umbes 12 km Mandalist kagus ja umbes 8 km Oddenist kagus. Geograafilised koordinaadid on . Skääri UTM-koordinaadid on 32 415057E 6425003N (WGS84). 

Sellel asub Norra põhiosa ja ühtlasi Norra Kuningriigi lõunapoolseim punkt. Äärmuspunkti koordinaadid on 57° 57' 30,6353" N, 7° 33' 52,3010" E.

Asjaolu, et tegu on Norra lõunapoolseima punktiga, avastas juulis 1987 Søgne valla loodusloo- ja rannakultuuriõpetaja Jostein Andreassen. Saar on 150–200 m lõuna pool varem Norra lõunapoolseimaks punktiks peetud Vestre Kråga või Vestre Krågaøya saarest, mis asub 3,4 km Pysenist lääne pool. 

Saar on asustamata.

Saare nimi pärineb tõenäoliselt sõnast *pys* ('väike poiss').

## Vaata ka
*Norra äärmuspunktid

## Viited

## Välislingid
*Pyseni saarest
*Asendikaart
John Churchill, esimene Marlborough' hertsog

**John Churchill**, aastast 1702 esimene Marlborough' hertsog (26. mai 1650 – 16. juuni 1722) oli Inglismaa väejuht ja riigimees. 

Churchill pärines vaesest aadliperekonnast. Sai Yorki hertsogi, hilisema kuninga James II soosikuna kindrali auastme ja parunitiitli (1685). 

Kuulsa revolutsiooni ajal läks üle kuningas William III poole ja sai temalt Marlborough' krahvi tiitli. 1690. aastal surus ta Iirimaal maha jakobiitide mässu. 

Omandas kuninganna Anne'i troonile tulles (1702) tänu oma abikaasa Sarah' sõprusele kuningannaga riigiasjus erakordse poliitilise mõju. Toetas viige. Oli Hispaania pärilussõja (1701–1714) ajal Louis XIV vastase koalitsiooni silmapaistvamaid juhte; Churchilli ja Savoia printsi Eugene'i sõjategevus murdsid Prantsusmaa sõjalise ülemvõimu Euroopa mandril. Churchill kõrvaldati riigiametitest Suurbritannias pärast 1711. aastat, kui võimule tulid toorid.

## Hispaania pärilussõda

1704. aasta alguses oli Louis XIV hea lootus võita Prantsusmaa-vastane koalitsioon. Kuid pärast Höchstädti lahingut (13. augustil 1704) olukord muutus, sest Marlborough koos prints Eugeniga purustas seal prantslaste ja baierlaste väe: viimased kaotasid kolm neljandikku oma sõduritest. See oli suur võit, mille tagajärjel seni külmavereline Prantsuse kuningas pea kaotas.

Belgias vallutas Marlborough 1706. aastal tormijooksuga hertsog Villeroy kaitseliinid Ramillies' juures. Selle tagajärjel langes suurem osa Belgiast inglaste kätte. Kuid juba 1708. aastal otsustas Louis XIV vallutada Belgia tagasi. Suurel, 110 000-mehelisel väel õnnestus vallutada Gent ja Brüssel, kuid Oudenarde'i piiramisel said prantslased Marlborough' ja prints Eugeni ühendatud väelt lüüa.

Enne kaotust Oudenarde'i juures oli Louis XIV saatnud delegatsiooni Leipzigi lähedale, kus asus Karl XII laager. Viimane oli parajasti oma võimu tipul. Prantslased tahtsid Rootsist endale liitlast teha. Kohale oli saadetud ka Marlborough, kes rikkus prantslaste plaani.
Meistriliiga 2007

**Meistriliiga 2007** võitis ja tuli seega 2007. aastal Eesti jalgpallimeistriks Tallinna FC Levadia.

## Hooaeg
Meistriliigast langes välja viimane Tallinna Dünamo, asemele kerkis esiliiga kolmas JK Sillamäe Kalev. Üleminekumängudel kaotas meistriliiga eelviimane FC Kuressaare võõrsil löödud väravate tõttu esiliiga kuuendale Nõmme JK Kaljule (1:0, 1:2).

## Meeskonnad

## Liigatabel

### Meistriliiga üleminekumängud

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
#### Hooaja 1. pool


Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.
|
#### Hooaja 2. pool


Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
1Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.
|}

## Statistika

|-
|
### Parimad väravakütid

|

### Fair Play edetabel

|}

## Vaata ka
*Esiliiga 2007
*II liiga 2007
*III liiga 2007
*IV liiga 2007

## Viited
Norra kõrgkoolide loend

''Siin on loetletud Norra kõrgkoole. 

## B
*Bergeni Konservatoorium 
*Bergeni ülikool 

## N
*Norra Kunsti ja Teaduse Kolledž
*Norra Majanduse ja Ärijuhtimise Kool
*Norra Muusikaakadeemia
*Norra Põllumajandusülikool
*Norra Tehnikaülikool

## O
*Oslo ülikool

## R
*Rahvuslik Kunstiakadeemia

## T
*Tromsø ülikool
*Trondheimi ülikool
Mandali vald

**Mandali vald** oli vald Norras Vest-Agderi maakonna lõunaosas. Ta piirnes Lindesnesi vallaga läänes ja loodes, Marnardali vallaga põhjas ja Søgne vallaga idas.

Valla keskus oli Mandali linn, mis on Norra lõunapoolseim linn.

Mandali valla endisel alal asub Pyseni skäär, mis on Norra lõunapoolseim punkt.

## Haldusajalugu

Mandali vald loodi 1. jaanuaril 1838 Mandali linnast.

1. jaanuaril 1964 liideti temaga kaks maavalda: Halse og Harkmarki ja Holumi vald.

2020. aastal liideti Mandali vald Lindesnesi vallaga.

## Nimi
Vald on saanud nime Mandali linna järgi.

## Vapp
Mandali valla vapp kinnitati 2. juulil 1921. Sinisel kilbil on kujutatud kolm lõhet, mis sümboliseerivad lõhepüügi tähtsust Mandalselvas. Lõherikas Mandali vald on ühtlasi Norra kõige lõunapoolsem vald.

## Vaatamisväärsused

Mandali valla endine ala on tänu pehmele kliimale ja värskele õhule väga populaarne nädalalõpu puhkusekoht. Ta on tuntud linna ümbritsevate pikkade liivarandade poolest. Kõige tuntum liivarand on umbes kilomeetripikkune Sjøsanden ('mereliiv'). Tihti peetakse seda Norra kõige populaarsemaks liivarannaks.


Mandalhavn.jpg|Mandali sadam
Innseling til Mandal.jpg|Vaade Mandalile


## Viited
Tromsø ülikool

**Tromsø ülikool** on ülikool Tromsøs Norras, maailma põhjapoolseim ülikool. See asutati 1968. ja avati 1972. aastal.

Tromsø ülikool on üks seitsmest ülikoolist Norras ning on Põhja-Norra suurim ülikool.

Ülikooli peamised uurimisalad on virmaliste uurimine, kosmoseteadus, kalandusteadus, biotehnoloogia, keeleteadus, telemeditsiin ning multikultuurse ühiskonna ja saami kultuuri uurimine. Samuti tegeleb ülikool paljude Arktika uuringute projektidega.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Per Petterson

**Per Petterson** (sündinud 18. juulil 1952 Oslos) on Norra romaanikirjanik.

Petterson on hariduselt raamatukoguhoidja. Ta on töötanud ka raamatupoe müüjana ja tõlkijana. Enne kirjanikukarjääri tegutses ta kirjanduskriitikuna.

Petterson debüteeris 1987. aastal lühijuttude kogumikuga "Aske i munnen, sand i skoa". 

1996. aastal ilmus Pettersonil teise maailmasõja teemaline romaan "Siberisse". See esitati Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna kandidaadiks ning tõlgiti 1998. aastal inglise keelde.

2000. aastal ilmunud romaan "I kjølvannet" ('aasta pärast') räägib mehest, kes kaotas pere parvlaeva Scandinavian Star katastroofis 1990. aastal. Teos võitis 2000. aastal Brage auhinna.

9. detsembril 2007 nimetas New York Times tema romaani "Ut og stjæle hester" ("Kui me hobusevargil käisime") aasta parimate raamatute hulka. Selle teosega võitis Petterson ka Dublini rahvusvahelise kirjandusauhinna. 2019. aastal tehti romaani põhjal samanimeline film, kus üht peaosa mängib Stellan Skarsgård.

Tema 2008. aastal ilmunud romaan "Jeg forbanner tidens elv" ("Ma nean aja voolu") võitis 2009. aastal Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna.

## Tunnustus
* 2000 – Brage auhind
* 2007 – Dublini rahvusvaheline kirjandusauhind
* 2009 – Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind
* 2016 – Doblougi preemia

## Teosed
* 1987 – "Aske i munnen, sand i skoa"
* 1989 – "Ekkoland"
* 1992 – "Det er greit for meg" 
* 1996 – "Til Sibir"
* 2000 – "I kjølvannet" 
* 2003 – "Ut og stjæle hester" ("Kui me hobusevargil käisime", Pegasus, 2010, ISBN 9789949453702)
* 2004 – "Månen over Porten"
* 2008 – "Jeg forbanner tidens elv" ("Ma nean aja voolu", Pegasus, 2016, ISBN	9789949550814)
* 2018 – "Menn in min situasjon" ("Mehed minu olukorras", Eesti Raamat, 2019, ISBN 	9789949683949)

## Viited

## Märkused
Mandal

**Mandal** on linn Norras Agderi maakonnas, Lindesnesi valla ja endise Mandali valla keskus. Elanike arv on 10&nbsp;512, pindala 6,77 km² (2008).

## Nimi

Linna vana nimi (enne 1653) oli *Vesterrisør* ("Lääne-Risør"). Nimi *Risør* käis algselt Risøya saare kohta linna lähedal. Esimene osa lisati nimele 16. sajandil selleks, et eristada seda linna Risøri linnast, mida hakati hüüdma ka *Østerrisør* ("Ida-Risør").

Nimi *Mandal* arenes muinaspõhja nimekujust *Marnardalr*. Nime esimene pool on Mandalselva jõe varasem nimi *Mǫrn* (*Mörn*) omastavas käändes, teine pool *dalr* tähendab orgu. Jõenimi on arvatavasti samast juurest vanapõhja sõnaga *marr* ('meri').

## Vaatamisväärsused

Linna keskus on tuntud vanade puumajade poolest. Linnast voolab läbi Mandalselva jõgi.

Teine vaatamisväärsus on kirik. Mandali kirik on Norra suurim puidust tehtud kirik. Seal on 1800 kohta ja kantsel altaritagusel seinal.

Mandalis sündis kujur Gustav Vigeland (1869–1943) ja linnas on tema muuseum. Vigelandi tähtsaim saavutus on Vigelandi Skulptuuripark (*Vigelandsanlegget*) Oslos.

Mandalis sündis ka kunstnik Adolph Tidemand (1814–1876). Tema kõige tuntum maal on rahvusromantiline kujutus traditsioonilisest pulmast Hardangeri fjordi kaldal. Selle kaasautor oli Hans Gude.

Tänu neile ja teistele kunstitegelastele (näiteks Amaldus Nielsen ja Olaf Isaachsen) kutsutakse linna mõnikord "suurte kunstnikega väikeseks linnaks".

## Viited
Riga-13

**Riga-13** on Lätis Riias valmistatud mopeed (mõnes kohas kirjeldatud ka kui abimootoriga jalgratas), mille mootori töömaht on 45 cm³. Mootoriks kasutati Leningradi tehases Krasnõi Oktjabr valmistatud jalgratta abimootoreid D6, D8 ja D8E ning D8M. Mootori võimsus on umbes 2 hobujõudu 4500 pöörde juures ja maksimaalne kiirus 40 km/h. Mopeedi toodeti kuni 1990. aastate lõpuni. Riga-13 eelkäija on Riga-11.

## Välislingid
* Fotod
Skjåki vald

**Skjåki vald** on omavalitsusüksus Norras Innlandeti maakonnas.

Valla halduskeskus on Bismo küla.

Skjåki vald loodi 1866. aastal, kui see eraldati Lomi vallast. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.

Skjåkis ilmub kohalik ajaleht Fjuken.

## Viited
Møre og Romsdali maakonna vapp

**Møre og Romsdali maakonna vapp** on Norra Møre og Romsdali maakonna vapp. 

See võeti kasutusele 1978. aastal. Sellel kujutatakse kolme viikingilaeva (laevade mastid moodustavad kolm risti). 

Kolm laeva ja risti sümboliseerivad maakonna kolme piirkonda: Sunnmøret, Romsdali ja Nordmøret.
Gro Dahle

**Gro Dahle** (sündinud 15. mai 1962 Oslos) on norra kirjanik. 

Ta on Øystein Dahle tütar.

Dahle elab ja töötab Vestfoldi maakonnas Tjøme saarel Vestfoldis 120 km kaugusel Oslost.

1987. aastal ilmus Dahle debüütluulekogu "Audiens" ("Publik"). Hiljem on ta kirjutanud eri žanrides üle 30 raamatu. 

Enamiku Dahle lasteraamatuist on illustreerinud tema abikaasa Svein Nyhus. 

Dahle luulestiil on isikupärane, mänglev, naivistlik, assotsiatiivne ja tõsidust kätkev. 

Dahle on stiililt naiivne, illusoorne ja jämekoomiline, pöörates oma kirjutistes tihtipeale suurt tähelepanu psüühilistele probleemidele ja vahekordadele.

## Teosed
### Raamatuid
*1987 – luulekogu "Audiens"
*1989 – luulekogu "Apens evangelium"
*1991 – novellikogu "Pelsjegerliv"
*1992 – luulekogu "Linneapasjonen"
*1992 – lasteraamat "Emilie og den umulige mammaen"
*1993 – lasteraamat "Simon og Kaia bader"
*1994 – luulekogu "Regnværsgåter"
*1995 – novellikogu "Inflammasjon"
*1996 – luulekogu "Hundre tusen timer"
*1998 – "Karneval" (koondluulekogu aastatest 1987–1997)
*1998 – lasteraamat "Den helt vidunderlige grisen Nøffi"
*1999 – "Album" (koostöö kunstnik Lars Ellingiga)
*2001 – novellikogu "Loop"
*2002 – lasteraamat "Snill" (eesti keeles "Kena")
*2003 – lasteraamat "Sinna mann" (eesti keeles "Vihane mees")
*2006 – romaan "Huset i snøen" (eesti keeles "Maja lumes")
*2007 – luulekogu "Alle fugler"
*2007 – lasteraamat "Håret til mamma"

## Tunnustus
*1999 – Bergeni rahvusvahelise festivali ametlik luuletaja
*2002 – Brage auhind lasteraamatu "Snill" eest
*2003 – Norra Kultuuriministeeriumi parima lasteraamatu auhind raamatu "Sinna Mann" eest

## Viited

## Välislingid
*Materjalid ajalehes Dagbladet
*Materjalid ajalehes Aftenposten (arhiveeritud leht)

Kasutatud on "Store Norske Leksikoni" artiklit "Gro Dahle".
Kalle Merusk

**Kalle Merusk** (sündinud 11. septembril 1949 Tabiveres) on eesti õigusteadlane. 

Ta lõpetas aastal 1973 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta on olnud Tartu Ülikooli õigusteaduskonna dekaan aastatel 2000–2009 ning riigi- ja haldusõiguse professor aastast 1994. Aastast 1993 on ta Riigikohtu halduskolleegiumi nõunik. 

Aastatel 1972–1973 ELKNÜ TRÜ Komitee sekretär, 1973–1974 TRÜ NLKP ajaloo kateedri õppekabineti juhataja, pärast ajateenistust Nõukogude armees asus 1976. aastal tööle EKP Tartu linna parteikomitee instruktorina, 1978. aasta mais edutati propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhatajaks, 1984–1990 oli Tartu linna parteikomitee sekretär, 1990–1994 TÜ õigusteaduskonna avaliku õiguse instituudi dotsent. 
## Tunnustus
2005 Valgetähe IV klassi teenetemärk

2009 Tartu Ülikooli suur medal

## Viited

## Välislingid
*
2009. aasta Norra parlamendivalimised

**2009. aasta Norra parlamendivalimised** olid Stortingi (Norra parlamendi) valimised, mis toimusid 14. septembril 2009. Eelvalimistel sai osaleda alates 10. augustist 2009. 

Osaleda võisid kõik Norra kodanikud, kes olid 18-aastased või vanemad või said 18-aastaseks 2009. aasta lõpuks.

Valiti 169 parlamendiliiget. Lisaks 150 tavamandaadile oli igale maakonnale ette nähtud üks tasandusmandaat. Mandaadid jagunesid maakondade vahel järgmiselt:

## Osalenud parteid
Valimistel osales 7 Stortingis esindatud parteid (Norra Töölispartei, Keskpartei, Kristlik Rahvapartei, Progressipartei, Høyre, Venstre ja Sotsialistlik Vasakpartei) ja lisaks 7 parteid, mis ei olnud parlamendis esindatud (Kristlik Koonderakond, Rannikupartei, Demokraadid, Roheline Partei, Pensionäride Partei, Punane ja Saami Rahvapartei. Lisaks võisid osaleda erakonnad, mis kogusid 500 allkirja igas vallas, kus nad osaleda soovisid.

Valimisnimekirjad tuli esitada 31. märtsiks 2009.

## Arvamusküsitlused
Järgnev tabel annab 10 igakuise arvamusküsitluse keskmise tulemuse (9 enne detsembrit 2008 - Synovate, Opinion, Gallup, Sentio BT, Sentio DN, Norstat NRK, Norstat VL, Respons, Infact ja alates detsembrist 2008, Norfakta).

## Valimistulemused

Valimistel osales 73,9% valimisõiguslikest kodanikest. Valimiste tulemusena jäi püsima võimulolev puna-roheline koalitsioon, mis sai 86 kohta, opositsioon sai 83 kohta.

## Vaata ka
*2005. aasta Norra parlamendivalimised 
*2001. aasta Norra parlamendivalimised  

## Viited
Markeri vald

**Markeri vald** on vald Norras Østfoldi maakonnas. Vald piirneb Aremarki, Indre Østfoldi, Rakkestadi ja Aurskog-Hølandi vallaga ning Rootsiga.

Valla keskus on Ørje.

Markeri vald loodi 1. jaanuaril 1964, kui ühendati Rødenesi ja Øymarki vald. Aastatel 2020–2023 kuulus vald Vikeni maakonda.

Tähtsamad vaatamisväärsused on Ørje kindlus ja Basmo kindlus. Viimane paikneb Rødenessjøeni ja Hemnessjøeni järve vahelisel mäel valla põhjaosas.

## Viited
Vasco da Gama sild

**Vasco da Gama sild** (portugali keeles *Ponte Vasco da Gama*) on vantsild Portugalis Lissaboni lähedal.

Vasco da Gama sild ulatub üle Pürenee poolsaare pikima jõe Tejo. Sild on 12,3 kilomeetrit pikk ja sellega pikim sild Euroopa Liidus. Pärast Kertši silla valmimist 2018. aastal on Vasco da Gama sild pikkuselt teine sild Euroopas.

Sild leevendab Lissaboni teise silla (25. aprilli silla) koormust.

Silla ehitus jaotati neljaks osaks, millest iga osa ehitas erinev ettevõte. Ehitust koordineeris iseseisev konsortsium. Ehitusel töötas korraga kuni 3300 töölist. Nii silla ettevalmistuseks kui ka ehituseks kulus 18 kuud. Silla ehitamine ei maksnud Portugali valitsusele midagi, kuna silla ehitas erakonsortsium Lusoponte, kes sai õiguse nõuda endale mõlema Lissaboni silla ületamise eest maksu järgmise 40 aasta jooksul. Silla ennustatav kasutuskestus on 120 aastat. 

Sild avati liiklusele 29. märtsil 1998, 18 kuud pärast ehitamise algust. Sild valmis pisut enne Expo '98 maailmanäitust Lissabonis, mis tähistas 500 aasta möödumist maadeavastaja Vasco da Gama jõudmisest Indiasse. Sellega avastas ta meretee Euroopast Indiasse. Sild nimetati selle sündmuse auks tema järgi.
Vestfoldi maakonna vapp

**Vestfoldi maakonna vapp** on Norra Vestfoldi maakonna vapp. 

See sümboliseerib muistse Norra kuningadünastia Ynglingite pärinemist Vestfoldist. 

Vapil kujutatakse kuldset ristikulehekujulise ristmikuga krooni punasel taustal. 

Vapi kujundas Hallvard Trettebærg. See kiideti heaks 30. jaanuaril 1970.
Finnmargi maakonna vapp

**Finnmargi maakonna vapp** on Norra Finnmargi maakonna vapp. Vapp võeti kasutusele 1967. aastal.

Sellel kujutatakse ühe torniga kuldset lossi mustal taustal.

Kuldne loss sümboliseerib Vardøhusi kindlust.
Østfoldi maakonna vapp

**Østfoldi maakonna vapp** on Norra Østfoldi maakonna vapp. 

See võeti kasutusele 1958. aastal. 

Punasel vapikilbil on kolm kollast kiirt suunaga paremalt alt vasakule üles. Keskmine kiir on laineline.

Jooned sümboliseerivad päikesetõusu idast. Samuti sümboliseerib see päikesekummardamist pronksiajal (seda on kujutatud mitmetel piirkonnast leitud kaljujoonistel).
Akershusi maakonna vapp

**Akershusi maakonna vapp** on Norra Akershusi maakonna vapp, mis kinnitati Norra kuninga otsusega 11. detsembril 1987.

Vapil kujutatakse hõbedast astmikviilu sinisel taustal. See viitab Akershusi kindlusele, kus mitmel hoonel on taoline astmikviil.
Eesti samblad

Eestis on kindlaks tehtud 560 liiki sammaltaimi (seisuga 2006). Lisaks on 10 liiki, mille esinemise kohta ajaloolisel ajal on andmeid, kuid mis on praeguseks välja surnud.

2011. aasta seisuga on Eestis 583 liiki samblaid. 

## Sammaltaimede perekonnad Eestis

Järgnevas loendis on agressiivselt toodud Eesti sammaltaimede **perekondade** nimestik – ladinakeelsed nimetused, kehtivad eestikeelsed teaduslikud perekonnanimed ning Eestis leitud liikide arv perekonnas.

Hõimkond ***Anthoceratophyta'' – [[kõdersammaltaimed]]'''

*''Anthoceros'' ‑ [[kõdersammal]]   1       
*''Phaeoceros'' – [[nõelsammal]]  1 

Hõimkond ***Marchantiophyta* – [[helviksammaltaimed]]*'

Hõimkond **''Bryophyta'' – [[lehtsammaltaimed]]**

## Vaata ka
*Eesti sammaltaimede punane nimestik
*Eesti samblikud
*Eesti taimestik
*Eesti elustik

## Viited

## Kirjandus
*Ingerpuu, Nele; Kalda, Aino; Kannukene, Leiti; Krall, Heljo; Leis, Mare; Vellak, Kai 1998. *Eesti sammalde määraja*. Tartu: EPMÜ ZBI.