open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kahekroonine münt (1932)

1932. aastal vermitud kahekroonine münt on Eesti Vabariigi esimene meenemünt.

Mündiga tähistati Tartu Ülikooli asutamise 300. aastapäeva ning neid vermiti Riigi Trükikojas 100 000 tükki.

Numismaatikute hulgas on münt tuntud **"Ülikool"**.

__TOC__

Münt oli mõeldud kasutamiseks igapäevases käibes, kuid kuna rahvas hoidis neid münte mälestuseks, siis oli Eesti Pank sunnitud sularahavajaduste rahuldamiseks emiteerima täiendavalt nn tavalisi, Toompea lossiga kahekrooniseid münte. Et vältida järsku rahahulga suurenemist üle Rahaseaduses määratud ulatuse, tuli antud meenemündi kasutamine seadusliku maksevahendina lõpetada – nii oligi see münt rahana kasutusel vaid veidi üle kahe aasta, 30. juunist 1932 kuni 15. detsembrini 1934.

## Kujundus
Münt on hõbehalli värvi ja kaalub 12 grammi, läbimõõt on kolm sentimeetrit ning selle serv on sile.

### Avers
Günther Reindorffi kujundatud esiküljel on Eesti Vabariigi suur riigivapp, sõnad "Eesti Vabariik" ja vermimise aasta "1932".

### Revers
Georg Westenbergi kujundatud tagaküljel on Tartu Ülikooli peahoone legendiga "UNIVERSITAS TARTUENSIS 1632–1932" ning nimiväärtus "2 krooni".

## Vaata ka
* Toompea lossiga kahekroonine münt aastast 1930
* Kahekroonine münt (1992)
* Tartu Ülikooli asutamise 370. ja taasavamise 200. aastapäeva meenemünt
Aasid

**Aasid** (vanapõhja *Æsir* 'vaiad', ainsuses *Áss*; germaani algkeeles **ansuz*) on skandinaavia mütoloogias noorem jumalatesugu (vanem jumalatesugu on vaanid). 

"Noorema Edda" järgi elavad kaksteist aasi jumalate asupaigas Asgardis. Nad valitsevad maailma ja inimeste üle, kuid neid piirab saatus, mida täiel määral teavad üksnes nornid. Neile omistatakse tugevust, võimu ja jõudu. Nad on üsnagi inimesetaolised, nende igapäevaelu on maine. Nad on surelikud nagu inimesedki. Ainult Iduni õunad hoiavad neid noorena, kuni peaaegu kõik neist tapetakse Ragnarökis.

Aaside sugu koosneb sõjakatest jumalustest, sellal kui vaanid on pigem viljakusjumalad. 

Ühe teooria järgi kujutavad vaanid endast mälestust indoeuroopaeelsest rahvast, kelle kultuur muudeti sissetungivate indoeurooplaste poolt omamoodi sünkretismiks. Selle teooria järgi vastavad aasid indoeurooplaste jumalatele. Vaanide sõda, kus mõlemad jumalate sood omavahel võitlevad ja mis lõpeb rahu sõlmimisega ja pantvangide vahetamisega (mis toob kaasa meile tuntud vaanide jõudmise aaside juurde), esindab nende rahvarühmade vahelist kontakti.
Heino Aassalu

**Heino Aassalu** (aastani 1945 **Heino Klaup-Pohla**; 27. juuli 1932 Tallinn – 20. veebruar 2000 Tallinn) oli eesti koreograaf, tantsupedagoog ja tantsukriitik.

Aastatel 1943–1953 oli ta Estonia teatris statist ja tantsija.

Ta lõpetas 1954 Eesti Riikliku Koreograafilise Kooli, kus teda juhendas rahvatantsu alal Ullo Toomi. Seejärel täiendas ta ennast Budapestis, Moskvas, Leningradis ja mujal.

Alates 1955. aastast oli ta ühtekokku kümne üldtantsupeo eesotsas, aastail 1973–1990 pealavastaja ja kunstilise juhina, lisaks neidude liigijuht viiel noorte tantsupeol.

Aastatel 1953–1997 töötas ta Rahvakultuuri Arendus- ja Koolituskeskuses tantsu peaspetsialistina, 1990–97 ka Tallinna Pedagoogikaülikoolis tantsu- ja balletiajaloo lektorina. 

Ta juhtis ansambleid Kullaketrajad ja Randlased ning lõi üle 40 rahvatantsukirjelduse. Ta lavastas tantse teatrites, Tallinnfilmis ja varieteedes ning kontserdikavu, mis tutvustasid Eesti tantsukunsti välisriikides. Ta oli paljude tantsuteemaliste raamatute autor või toimetaja.

Heino Aassalu on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1974 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane
*1985 – Eesti NSV rahvakunstnik
*1987 – Ullo Toomi nimeline rahvatantsustipendium
*1989 – Priit Põldroosi nimeline auhind
*1999 – Anna Raudkatsi rahvatantsustipendium
*1999 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (rahvatantsuloo talletamine ja vahendamine ning erialaste teatmeteoste koostamine)
*2001 – Priit Põldroosi nimeline auhind (postuumselt; koos Kalju Haani, Vilma Paalma, Mall Põldmäe, Mare Põldmäe, Reet Neimari, Tiina Ritsoniga)
Kiefer Sutherland

**Kiefer William Frederick Dempsey George Rufus Sutherland** (sündinud21. detsembril 1966 Londonis Suurbritannias) on Emmy ja Kuldgloobuse auhinnaga pärjatud Kanada filminäitleja, -produtsent ja -lavastaja. 

Ta on tuntud eeskätt Jack Baueri kehastajana telesarjas "24" ning filmidest "The Lost Boys", "Phone Booth" ja "Stand by Me".

Ta vanemad on näitlejad Donald Sutherland ja Shirley Douglas.

## Välislingid
* 
*Kiefer-rocks fansite official
Ward Cunningham

**Howard G. "Ward" Cunningham** (sündinud 26. mail 1949) on USA programmeerija, keda peetakse wiki rajajaks.

## Välislingid

* Ward Cunninghami koduleht
Aastaraamat

**Aastaraamat** on enamasti igal aastal ilmuv jätkväljaanne. Nagu ajakirjadelgi, on neil tavaliselt ISSN, mitte ISBN.

Üldaastaraamatud võtavad kokku aasta sündmused. Nendele on lähedased entsüklopeediate aastaraamatud. Ajalookirjutuses on üldaastaraamatud kroonikad ja annaalid.

Asutuste, organisatsioonide ja seltside aastaraamatutes on peale artiklite ka tegevusaruanne. Eri aastate  aastaraamatutel võivad olla ka erinevad üldteemad.

Eestis igal aastal ilmub "Eesti Statistika Aastaraamat". Pikka aega on ilmunud Eesti Looduseuurijate Seltsi aastaraamat  ja Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat.

## Vaata ka
*Annaalid
*Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi aastaraamat
*Eesti Kennelliidu aastaraamat
*Eesti Kirjameeste Seltsi aastaraamat
*Eesti laevanduse aastaraamat
*Eesti Panga aastaraamat
*Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat
*Eesti statistika aastaraamat
*Emakeele Seltsi aastaraamat
*Muinsuskaitse aastaraamat
*Tartu Observatooriumi aastaraamat 
*Eesti spordi aastaraamat
Rahvusvaheline Rekonstrueerimis- ja Arengupank

**Rahvusvaheline Rekonstrueerimis- ja Arengupank** (ka **Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni- ja Arengupank**, inglise *International Bank for Reconstruction and Development*, lühendina **IBRD**) on rahvusvaheline finantseerimisasutus, mis pakub laene keskmise suurusega sissetulekutega arengumaadele. 
IBRD on esimene viiest liikmesasutusest, mis moodustavad Maailmapanga Grupi, ning selle peakorter asub Ameerika Ühendriikides Washingtonis. 

IBRD asutati aastal 1944 Teisest maailmasõjast laastatud Euroopa riikide ülesehitamise rahastamiseks. Rahvusvahelist Rekonstrueerimis- ja Arengupanka ning selle soodustingimustel laene pakkuvat allasutust Rahvusvahelist Arenguassotsiatsiooni koos tuntakse Maailmapangana, kuivõrd neil kahel organisatsioonil on ühine juhtkond ja töötajaskond. 

## Vaata ka
*Maailmapank
*Maailmapanga Grupp
Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind

**Cecil B. DeMille'i nimeline elutöö auhind** (inglise keeles *Cecil B. DeMille Award*) on Kuldgloobuse raames alates 1952. aastast välja antav auhind saavutuste eest filmikunstis. 

Auhind nimetati ühe edukaima filmitegija Cecil B. DeMille'i (1881–1959) auks.

## Võitjad
Maailmasõda

Sõna "**maailmasõda**" kasutati algul 
**[[Esimene maailmasõda|Esimese maailmasõja]]** (1914–1918) kohta. 

Teise maailmasõja (1939–1945) tõttu kasutatakse seda sõna hiljem harva ilma täpsustuseta.

**"[[Maailmasõda (Niall Ferguson)|Maailmasõda]]"** on Niall Fergusoni ajalooteos.   

## Vaata ka
*Kolmas maailmasõda
Aastarõngad

**Aastarõngad** ehk **aastaringid** on mitmeaastase taime, eriti puu ristlõikes nähtavad ümmargused puidu tekstuuri jooned.

Aastarõngad tekivad ainult seal, kus kliimatingimuste tõttu kambiumirakkude jagunemine ajutiselt vaibub. Seda võivad põhjustada talved aastaajakliima puhul või kuivaperioodid lähistroopilistes ja troopilistes piirkondades, mis võivad vahelduda ka poole aasta tagant (poolaastarõngad).

Puu kambiumikihist moodustub ühe aastaga tavaliselt üks aastarõngas. Igal kasvuperioodil lisandub puutüves selle välispinnale õhuke puidukiht, mida tüve ristlõikes nähtava kuju järgi nimetatakse aastarõngaks. 

Iga aastarõngas koosneb kahest vööndist: heledamast (kevadpuit) ja tumedamast (hilispuit). Kevadpuit näib ristlõikes heledamana, sest vegetatsiooniperioodi algul toodab kambium trahheiidirakke, mis on suuremõõtmelised ja õhukeseseinalised. Tumedamana näiv hilispuit koosneb paksuseinalistest ja väiksemamõõtmelistest trahheiididest. Aastarõngaste laiuse järgi otsustatakse puutüve ra­diaal­se juurdekasvu üle, nende arvu järgi määra­takse puu vanus, nende laiuse muutumise iseloom on tähtis den­dro­kronoloogias. Mitmetel pehmetel lehtpuudel (kask, haab, pärn) on aastarõngad raskesti eris­tatavad.

Aastarõngad peegeldavad, millistes tingimustes puu kasvas. Kasvu mõjutavad sademed, toitainete hulk maapinnas, päikesevalguse hulk ja temperatuur. Eeldatavalt mõjutab ilmastik kogu piirkonna puude aastarõngaste laiust ühtemoodi, st lähedastes kasvutingimustes kasvanud puude aastarõngad moodustavad sarnase mustri.

Ilmastik põhjustab kord laiemate, kord kitsamate rõngaste kasvamist, mille tagajärjel tekib puudel iseloomulik aastarõngalaiuste muster, mille järgi saab kindlaks teha, kas võrreldavad puud on kasvanud samal ajal või mitte. Äärmuslikes ilmastikuoludes võib 
# ühel vegetat­siooniperioodil moo­dus­tuda kaks aastarõngast (sisemine on vääraastarõngas), 
# aastarõngas olla katkev või 
# aastarõngas jääda üldse moo­dustumata (sa­ge­damini vanematel puude tüve alu­mises osas).

Pseudoaastarõngad on silmatorkavad kõikumised puidu moodustumise kulus (tiheduse kõikumised), mis ei ole seotud kambiumirakkude jagunemise vaibumisega.

Aastarõngaste uuringuid kasutatakse puude vanuse määramisel, samuti paleoklimatoloogias, dendrokronoloogias jm.

## Viited
Ažiotaaž

**Ažiotaaž** ehk **aažiospekulatsioon** on finantsspekulatsioon, mis põhineb aažiol. 

Ülekantud tähenduses nimetatakse **ažiotaažiks** olukorda, kus kired möllavad.
Na

**Na** või **NA** võib tähendada:
***Na**, naatriumi keemiline tähis
***na**, eestikeelne relatiivse helikõrguse silpnimetus
***na**, nauru keele ISO kood
***NA**, Noradrenaliini lühend
*Nahumi raamat

## Vaata ka
*.na
Billie Joe Armstrong

**Billie Joe Armstrong** (sündinud 17. veebruaril 1972 Oaklandis California osariigis) on USA laulja. Ta on bändi Green Day laulja ja kitarrist.

Billie Joe Armstrong elab Oaklandis California osariigis.

## Elulugu
Billie Joe Armstrong sündis Oaklandis ja kasvas Rodeos California osariigis. Ta sündis kuuest lapsest noorimana. Tema ema on Ollie Jackson (sündinud 3. märtsil 1932) ja isa Andy Armstrong (23. august 1928 – 16. september 1982). Kui Billie Joe oli 10-aastane, suri ta isa vähki. Laul "Wake Me Up When September Ends" on sündinud valust, mille põhjustas isa surm.

## Karjäär
Billie Joe hakkas bändi Green Day tegema aastal 1987, olles vaid 15-aastane. Algul oli bändis neli liiget: Billie Joe Armstrong, Mike Dirnt, Al Sobrante ja Sean Hughes. Billie ja Mike mängisid kitarri, Al Sobrante trumme ja Sean Hughes bassi. 

## Isiklikku
Tal on abikaasa Adrienne (sündinud 6. oktoobril 1969, abiellusid 2. juulil 1994) ning pojad Joseph Marciano (sündis märtsis 1995) ja Jakob Danger (sündis 12. septembril 1998). Billiel on viis õde-venda.

## Välislingid
* Foto
Aatomifüüsika

**Aatomifüüsika** on füüsika haru, mis uurib üksikuid aatomeid. 

Varem peeti termineid "aatomifüüsika" ja "tuumafüüsika" sünonüümideks, kuid neil tehakse vahet: tuumafüüsika on keskendatud aatomi tuumas toimuvate protsesside uurimisele, samas kui aatomifüüsika põhiline uurimisvaldkond on aatomi elektronkate, selle moodustumine ja käitumine ergastatud olekutes.

Aatomifüüsikas uuritakse üksikute aatomite (ja ioonide) vastastikust mõju teiste aatomite või ioonidega, tahkiste, valguse ja elektriväljaga. Samuti elektronide jaotumist kvantmehaanilistele energiatasemetele (elektroni kvantolekud), elektronide eri energiatasemete vahel liikumisel tekkivaid spektraaljooni, keemiliste elementide perioodilisussüsteemi ning keemilise sideme füüsikalist alust. 

Üksikute aatomite uurimisel ei ole uurimistulemused mõjutatud molekuli või tahke keha kristallstruktuuri moodustamisel tekkivatest vastasmõjudest aatomite vahel.
Aažio

**Aažio** (itaalia *aggio*) on vahe väärtpaberi tegeliku hinna (börsihind, kurss, turuväärtus) ning sellest madalama nominaalhinna (nimiväärtus, nominaalväärtus) vahel. 

**Aažioks** nimetatakse ka väärtpaberi müügist saadud tulu. 

## Vaata ka

*Disaažio
*Ažiotaaž
Mike Dirnt

**Mike Dirnt** (õieti **Michael Ryan Pritchard**; sündinud 4. mail 1972 Berkeleys Californias) on USA muusik.  

Ta on bändi Green Day bassist. 

Mike Dirnt elab California osariigis Oaklandis.
Tuumalaev

**Tuumalaev** ehk **aatomilaev** on laev, tuumaallveelaev, jäälõhkuja, mille liikumapanemiseks ja käitamiseks kasutatakse selle pardal paiknevat tuumaenergial  (tuumareaktor) toimivat jõuallikat, tavaliselt mitmeastmelist auruturbiini. 

Tuumalaevadel -allveelaevadel kasutatakse enamasti energia ülekandeks kõrgsurve aurukatelt, mille võimsus ulatub kuni 100 megavattini. Selline aurugeneraator (katel) toodab veeauru, mis juhitakse tavaliselt auruturbiini, mis omakorda käitab, kas otse sõukruvisid või neid ringiajavaid elektrimootoreid toitvat elektrigeneraatorit ja teisi abiseadmeid.  

Tuumalaevad on peamiselt sõjalaevad, kuigi kasutatakse ka tsiviilotstarbelisi tuumalaevu.

## Vaata ka
*Tsiviilotstarbeliste tuumalaevade loend
Dhaka

**Dhaka** on Bangladeshi pealinn ja suurim linn. Ta asub Buriganga jõe kaldal. Elanike arv koos eeslinnadega on rohkem kui 11 miljonit inimest.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
Aatomilaser

**Aatomilaser** on aatomitest koosneva koherentse osakeste kiire allikas.

Aatomilaseri aluseks on Bose-Einsteini kondensaat, pilv identseid bosonitest aatomeid, mis kõik on põhiolekus ja kirjeldatavad ühise lainefunktsiooniga. Magnetlõksu abil hoitakse seda ühe koha peal paigal. Raadiosageduskiire abil tekitatakse magnetpuuris lekk, ning raskusjõu toimel väljub koherentne ainekiir.

Nimetus "aatomilaser" on pisut eksitav, sest esiteks emiteerib traditsiooniline laser elektromagnetkiirgust ja teiseks ei ole sellised traditsioonilised laserimehhanismid nagu stimuleeritud kiirgus ja pöördhõive aatomilaseri puhul üldse mängus.

Praegu kuuluvad aatomilaserid alusuuringute valdkonda. Tulevased rakendused võivad kuuluda aatominterferomeetria, nanotehnoloogia ja täppismõõtmiste valdkonda.

Aatomilaseri realiseeris esimesena 1997 Wolfgang Ketterle, kes sai sellega seoses 2001. aastal Nobeli füüsikaauhinna.
Aašram

**Aašram** (sanskriti keeles आश्रम, *āśrama* (*ā *'suunas' + √*śram* 'pingutama')) on hinduistlikus traditsioonis erakla, mis tavaliselt on tekkinud mingi pühamehe ümber ja kus tegeldakse saadhanaga (vaimse enesearendusega).

Läänemaades nimetatakse aašramideks ka kommuunilaadseid meditatsioonikeskusi.

## Vaata ka
*Lilleoru
Naypyidaw

**Naypyidaw** on Myanmari  pealinn. Pealinn viidi Yangonist üle 7. novembril 2005. 2005. aastal hinnati elanike arvu 97 400 inimesele. 2014. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 1 158 367. Sellega on Naypyidaw Myanmari suuruselt teine linn.

2010. aastani oli Naypyidaw Mandalay piirkonnas. Sestpeale on Naypyidaw omaette liiduterritoorium.
Aatomispekter

**Aatomispekter** on isoleeritud aatomi kiirgusspekter või neeldumisspekter,  mis on tingitud aatomite üleminekust ühelt elektronkatte olekust tulenevalt energiatasemelt teisele energiatasemele. Aatomispekter on aatomi elektromagnetkiirguse spekter. 

Aatomi kiirgusspekter on tema poolt kiiratud valguse intensiivsus lainepikkuse (või sageduse) funktsioonina. Spektraaljooned vastavad aatomi kahe oleku energiate vahele.  See energiate vahe saadakse või väljastatakse neelatava või kiiratava footoni kujul. See vahe saab seetõttu omandada ainult kindlaid, diskreetseid väärtusi, nii et iga aatom saab (vastavalt oma elektronkonfiguratsioonile) kiirata ainult diskreetseid lainepikkusi. Kiiratavad  lainepikkused on seetõttu keemilisele elemendile ning alg- ja lõppolekule spetsiifilised.    

Kui footoni neeldumine vabastab elektroni aatomist täielikult, siis räägitakse aatomi ioniseerumisest. Selleks on tarvis teatud vähimat energiat, mis sõltub elektroni lähteolekust. Et ioniseerumine on võimalik pideva energiaskaala puhul ülalpool vähimat energiat, siis räägitakse kontiinuumist.   Kui aga footon kiiratakse elektroni haaramisel, räägitakse elektroni rekombinatsioonist positiivse iooniga.

## Vaata ka
*Aatomispektroskoopia
Aatomispektroskoopia

**Aatomispektroskoopia** (ka *aatomspektroskoopia*) ehk **aatomispektromeetria** on spektroskoopiliste meetodite kogum keemiliste elementide kvalitatiivseks ja kvantitatiivseks määramiseks. See on analüütilise keemia alamvaldkond. 

Neid kahte terminit võib pidada sünonüümseteks, kuid "-meetria" viitab tingimata ka kvantitatiivsele analüüsile.

## Aatomispektroskoopia meetodid
*Aatomiabsorptsioonispektroskoopia
*...
Enn Auksmann

**Enn Auksmann** (sündinud 30. oktoobril 1969 Pärnus) on EELK ja E.E.L.K. vaimulik. 

## Haridus

Auksmann lõpetas aastal 1987 Tartu 3. Keskkooli. Ta õppis aastatel 1987–1990 Tartu Ülikoolis ajalugu (ei lõpetanud) ja aastatel 1990–2003 Usuteaduse Instituudis.

## Ametikäik

Ta on teeninud aastail 1990–1992 praktikandina Tartu Pauluse kogudust, ordineeriti seejärel 10. oktoobril 1992 aseõpetajaks. Aseõpetajana teenis ta 1992–1994 Jõelähtme Püha Neitsi Maarja kogudust, 1994–1998 Paide Püha Risti kogudust, samal ajal (1994–1997) Anna kogudust, 1998–2004 Kärdla, Pühalepa ja Reigi kogudust Hiiumaal (2000. aastal lisaks ka Emmaste ja Käina kogudust). Õpetaja õigused sai ta 1. juulil 2003. 

Aastatel 2004-2016 teenis Auksmann Pärnu Eliisabeti kogudust, esimese aasta abiõpetajana Andres Põderi kõrval, seejärel koguduse õpetajana. 2005., 2009. ja 2013. aastal valiti ta ka Pärnu praostkonna praostiks. On olnud ajutiselt kõigi Pärnu praostkonna koguduste hooldajaõpetaja peale Vigala Maarja koguduse. 

2016. aasta suvel kolis Auksmann perega USA-sse ning asus E.E.L.K. Los Angelese koguduse õpetajaks. Alates 1. jaanuarist 2023 sai temast ka Californias Fountain Valleys asuva All Saints anglikaani kiriku preester, mis kuulub Ameerika anglikaani kirikusse. 

Alates 1. novembrist 2024 määrati Auksmann Tartu Pauluse koguduse abiõpetajaks, ja lisaks alates 1. maist 2025 ka Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse hooldajaõpetajaks, kuid kodumaine aeg jäi üürikeseks, sest juba 3. augustil 2025 teatas ta kogudusele, et suundub tagasi USA-sse teenima varasemaid kogudusi. 

Auksmanni avalduse alusel otsustas EELK konsistoorium vabastada Enn Auksmann alates 4. augustist 2025 Tartu Pauluse koguduse abiõpetaja ja Kursi koguduse hooldajaõpetaja ametikohalt ja määrata Enn Auksmann EELK vikaarõpetajana teenima Eesti diasporaad Ameerika Ühendriikides piiskop Ove Sanderi alluvuses. 

Auksmann on olnud Eesti Luterliku Tunni Teenistuse kaastööline, samuti Eesti Kristliku Televisiooni ja Pereraadio saatejuht. Veebiajakirja Meie Kirik toimetuse liige. 

Alates 2019. aasta advendiajast koostab Auksmann abimaterjale EELK vaimulikele jutluste ettevalmistamiseks.

## Tunnustus
*2008 EELK meediapreemia (EELK veebilehel esitatud küsimustele vastamise eest)
*2022 EELK teeneteristi III järk

## Isiklikku

Abielus Mirje Auksmanniga, neil on 3 last – Johannes, Maarja ja Joosep Felix Auksmann. Ta on ajaloolaste Rein Helme ja Mart Helme õepoeg. Tema ema oli raamatukogundustegelane Reet Auksmann.

## Teosed

**Kui sul on kiire.* EELK Konsistoorium 2009. ISBN 978-9949-18-496-5

## Viited

 

## Välislingid

* Enn Auksmanni veebipäevik
* Küsimused ja vastused EELK veebilehel
* Mõtisklused Pärnu Eliisabeti koguduse veebilehel
* Jutlused Pärnu Eliisabeti koguduse veebilehel
* Abimaterjalid jutlustajatele
Teib

**Teib** (*Leuciscus leuciscus*), rahvasuus **häslik**, on karpkalalaste sugukonda teibi perekonda kuuluv kala.

Teib on levinud Euroopas Püreneedest ja Alpidest põhja ja ida pool, Krimmis ja Kaukaasias kuni Siberi jõgede ja järvedeni, välja arvatud Vaikse ookeani vesikond. Sellel levialal eristatakse kolme alamliiki: euroopa teib (*Leuciscus leuciscus leuciscus*), baikali teibi (*Leuciscus leuciscus baikalensis*) ja kirgiisi teibi (*Leuciscus leuciscus kirgisorum*). 

Teib elutseb kiire vooluga jõgedes ja ojades, läbivooluga järvedes ja rannikumeres. Ta on parvekala, kes suuri rändeid ei soorita. Ta on poolsiirdekala, kes kevadel tõuseb kudemiseks massiliselt jõgedesse ja ojadesse.

Sageli seltsib ta teiste sama perekonna liikide, näiteks turva ja säinaga. See tekitab nende eristamise vajaduse. Turvast erineb teib pärakuuime poolest. Teivi pärakuuim on otsast pisut nõgus, kahe terava nurgaga, hallikas või kollakas, turva pärakuuim seevastu otsast sirge, ümardunud nurkadega ja erepunane. Säinast võib teibi eristada sihvaka keha, suuremate soomuste ja uimede värvuse põhjal: säina kõhuuimed ja pärakuuim on vaarikpunased. 

Teivi suu on pool-alaseisune. Ta sööb surusääsklaste ja teiste putukate vastseid ning ränivetikaid. Surusääskede või ühepäevikute masslennu ajal või kui vihm ja tuul ajavad kaldaäärsetelt põõsastelt putukaid vette, tõuseb teib vee pinnakihtija sööb neid putukaid. Muul ajal on teib põhjalähedase eluviisiga. 

Euroopa teib võib kasvada kuni 30 cm pikkuseks ja 400 g raskuseks. Suguküpseks saab ta kolmeaastaselt või hiljem, 11–14 cm pikkuselt.

Eestis levinud euroopa teibi leidub Pärnu ja Emajõega ühenduses olevates väiksemates jõgedes, ojades ja järvedes ning riimveelises rannikumeres.

Eestis elutsevatelt teibidelt on leitud 54 liiki parasiite.

## Viited

## Välislingid

* 

*Leili Järv: Eesti vete kalad: teib Kalastaja
RAD

**RAD** võib olla:
*FK Rad, Rootsi jalgpalliklubi

**Rad** võib olla:
***[[Raad (mõõtühik)|Raad]]**i tähis
***[[Radiaan]]**i tähis

## Vaata ka
*Ci rad
Vimb

**Vimb** (*Vimba vimba*) on karpkalaliste seltsi kuuluv kala. Eesti keeles on kala nimetatud ka *vimm*aks.

Vimb meenutab välisehituselt latikat, kuid tema keha on madalam. Vimb kasvab harilikult 20–35 cm pikkuseks, harvem kuni 50 cm. Tal on suhteliselt sihvakas keha, mis on külgedelt lamenenud, suu alaseisune, silmad suhteliselt suured. Värvuselt on küljed hõbedased kuni kollakad, selg mustjaspruun kuni sinakas ja kõhualune valge.

Vimb on levinud Põhja-, Lääne-, Musta- ja Kaspia merega ühenduses olevates jõgedes, samuti riimveelises rannikumeres.

Eestis on vimb levinud rannikumeres ja Peipsi järves, kust kevaditi siirdub massiliselt jõgedesse kudema.

## Vaata ka
*Eesti kalade süstemaatiline nimestik

## Viited

## Välislingid
* 

*Vimb TÜ Loodusteadusliku veebipõhises õpikeskkonnas
Vabadus viib rahva barrikaadidele

"**Vabadus viib rahva barrikaadidele**" ("La Liberté guidant le peuple") on Eugène Delacroix' maal aastast 1830.

Maal valmis 1830. aasta juulirevolutsiooni mõjul. Sellel on kujutatud võitlust Pariisi tänavail, mida pidasid käsitöölised, töölised ja demokraatidest haritlased. Võistlejate ees sammub naisena kujutatud sümboolne Vabadus, käes kolmevärviline rahvuslipp ja püss, peas sõdurimüts.

Esmakordselt eksponeeriti maali Pariisi Salonis (Salon de Paris) 1831. aasta mais. Riik ostis selle ka kohe ära.

Veebruaris 2013 kritseldas 28-aastane naine maali alaosale umbes 30 sentimeetrise grafiito.

## Viited

## Kirjandus
* Voldemar Eller, "Rinnahoidja Delacroix' maalile" (maali "täiendamisest" ajakirja Nõukogude Kultuur 1941, nr 3 kaanevinjetil) - almanahhis "Raamat on..." III, Tallinn 2003, lk 156–157
Tutkas

**Tutkas** (*Calidris pugnax*) on kurvitsaliste seltsi kuuluv linnuliik.

## Välimus
Tutkas on keskmise suurusega kahlaja, isaslinnud on emastest märgatavalt suuremad: isaste kehapikkus on 29–32 cm ja tiibade siruulatus 54–60 cm, emastel vastavalt 22–26 ja 46–49 cm. Kõige silmatorkavam välistunnus on isaslindude pesitsusaegne sulgkrae.

## Levik ja asurkonna seisund
Tutkas pesitseb Euraasia tundravööndis ja parasvöötmes. Liigi üldarvukuseks on hinnatud 2 280 000 pesitsevat emaslindu. Tutka Euroopa haudeasurkond hinnati 1990. aastatel mõõdukalt vähenevaks, sealhulgas vähenes tema arvukus võtmetähtsusega pesitsusaladel Venemaal ja Rootsis. Eesti asurkond vähenes sel perioodil enam kui poole võrra ja see suundumus on jätkunud. Kui veel 1998–2002 pesitses siin hinnanguliselt 100–200 emaslindu, siis aastaks 2010 oli Eestis säilinud tutka asurkonna suurus vähenenud 10–30 emaslinnuni. Eestis kuulub tutkas I kaitsekategooria kaitsealuste loomaliikide hulka

## Pesitsemine

Tutkas pesitseb erinevatel avamaastikel – tundras, lammi- ja rannaniitudel ning soodes. Vähese vooderdusega pesa asetseb maapinnal. Täiskurnas on neli rohekasbeeži, tumeda häguse mustriga muna.

## Käitumine
Väljaspool pesitsusaega on tutkas parvelise eluviisiga ja võib moodustada väga suuri kogumeid.

Tutka emaslinnud valivad sigimispartneri isaste turniirilaadse mängurituaali põhjal. Mäng ja paarumine toimub väljakujunenud mängupaikades.

## Toitumine

Tutkas toitub niisketel rohumaadel ja pehmes mudas. Tutka toiduks on peamiselt selgrootud, eriti putukate valmikud ja vastsed, ka väheharjasussid. Väljaspool pesitsusaega on oluline ka taimne toit, peamiselt seemned.

## Rahvapärased nimetused
Isaslindude turniirikäitumise järgi on tutkast nimetatud näiteks riiukukeks, rookukeks, sopakukeks, tapakikkaks.

## Kirjandus
*Keskpaik, Tiiu; Keskpaik, Jüri; Kull, K. 1978. Tutka (*Philomachus pugnax*) käitumissuhete tüüpidest poegade hooldamise perioodil. Rmt.: Kumari, E. (toim.), *Lindude käitumine*. Tallinn: Valgus, 170–179.

## Viited
Jüri Vlassov

**Jüri Vlassov** (sündinud 23. aprillil 1948 Pärnus) on eesti näitleja ja laulja. 

Vlassov lõpetas 1966. aastal Pärnu töölisnoorte keskkooli. 

Ta töötas Pärnu teatris Endla aastatel 1969–1973 lavatöölisena ja 1974. aastast näitlejana. Ta on teinud teatri lavastustele ka muusikalisi kujundusi.

Pärast 2014. aastat on ta töötanud Endlas külalisnäitlejana. Aastatel 1974–2020 oli Vlassov ansambli Kuldne Trio liige.

Vlassov kuulub 1999. aastast Eesti Reformierakonda. Ta kandideeris 2007. aasta Riigikogu valimistel ja sai 1877 häält. Eesti kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel on ta mitmel korral kandideerinud Pärnu linna volikokku.

## Filmid
* 1973 "Odinozhdy odin", mängufilm, Jüri Vlassov
* 1973 "Tavatu lugu", mängufilm, Arvo
* 1981 "Pihlakaväravad", mängufilm, kõrvalosa
* 1983 "Suletud ring", telemängufilm, V kaastöötaja
* 1984 "Karoliine hõbelõng", mängufilm, Mülkakoll 
* 1993 "Tallinn pimeduses", mängufilm, rahvatantsija
* 1993 "Hysteria", mängufilm, Male Mugger
* 1995 "Plekkmäe Liidi", animafilm, arst
* 2004 "Täna öösel me ei maga", mängufilm, fotograaf
* 2005–2007 "Hajameelselt abielus", telesari, Harald-Endel Baum
* 2009 "Kättemaksukontor", telesari, Anton
* 2011 "Kormoranid ehk nahkpükse ei pesta", mängufilm, Tormilind
* 2013 "Kertu", mängufilm, Toomas
* 2016 "Kala-kala" ("Rõba-metšta"), lühimängufilm, Ville
* 2016–2017 "Doktor Silva", telesari, Heimar Kukk
* 2019 "Kopli liinid. Võõrustab viimane kupleelaulja", portreefilm, kõrvalosa 
* 2021 "Kättemaksukontor", telesari, Franz Larvik

## Teosed
*"Kuraditosin kodukirjandit teemal "Kuldne Trio"". Juks 1995 (koos Mihkel Smeljanskiga)
*"Kuldne Trio". Eesti Ekspressi Kirjastus 2008. ISBN 9789949444021 (koos Mihkel Smeljanskiga)

## Tunnustus
* 1997 – aunimetused “Kuldne Oaas” ja “Pärnu Linna Kõige Toredam Inimene” 
* 1998 – teater Endla publiku lemmik 
* 2018 – Pärnu teenetemärk (kultuurielu rikastamise eest näitleja ja muusikuna)
* 2020 – Valgetähe V klassi teenetemärk 
* 2024 – Pärnu vapimärk (Pärnu linna kultuurielu ja Eesti teatrikunsti pikaajalise rikastamise eest)

## Viited

## Välislingid
*Siin ja praegu. Jüri Vlassov ETV, 13. märts 1997.
*Jaanus Kulli. Jüri Vlassov: "Nüüd olen vaba inimene"! Õhtuleht, 11. juuli 2014.
*Martin Laine. Jüri Vlassov kummitustest, viinavõtust ja teatrist Pärnu Postimees, 19. mai 2018.
*Jüri Vlassov on üle pika aja Pärnu teatri laval Lõik ETV saates "Ringvaade", 12. märts 2025.
*Jüri Vlassov raadiosaates "Heli nälg". ERR, 8. mai 2022.
Emoansamblite loend

*Siin on loetletud [[emocore]]'i viljelevaid ansambleid.*

## A
* AFI
* Alesana
* The All-American Rejects

## B
* Beefeater
* Braid
* Bring Me The Horizon

## D
* Dashboard Confessional

## E
* Embrace

## F
* Fire Party
* Fugazi
* Fall Out Boy

## G
* Garden Variety
* The Get Up Kids
* Gray Matter
* Gwen Stacy

## H
* Haste the Day
* Hawk Nelson
* Hawthorne Heights
* He is Legend
* Hellogoodbye
* Hey Mercedes
* Hey Monday
* The Higher
* Hoover
* Hot Rod Circuit
* Hot Water Music
* The Hotelier
* House of Heroes
## I
* I Am Ghost
* Ida
* I Hate Myself
* Indian Summer
* Ivoryline
## J
* Jawbreaker
* Jets to Brazil
* Jimmy Eat World
* Joan of Arc
* Julia
* The Juliana Theory
* The Junior Varsity
## K
* Karate
* Kids in the Way
* Kiros
* Knapsack
* Kutless
* Kolya
## L
* Letter Kills
* Life at These Speeds
* Lifetime
## M
* Mae
* The Maine
* Matchbook Romance
* Mayday Parade
* Metro Station
* MewithoutYou
* Mineral
* Modern Baseball
* Mom Jeans
* Moneen
* Moose Blood
* Moss Icon
* The Movielife
* My Chemical Romance
## N
* Native Nod
* Navio Forge
## O
* One Last Wish
## P
* Paramore
* Planes Mistaken For Stars
## R
* Rites of Spring
## S
* Saosin
* Scary Kids Scaring Kids
* Senses Fail
* Silverstein
* Small Brown Bike
* Sounds Like Violence
* Sparta
* Story of the Year
## T
* These Arms Are Snakes
* Taking Back Sunday
## U
* The Used
Straight edge'i ansamblite loend

*Siin on loetletud [[Straight Edge|straight edge]] mõtteviisi esindavaid ansambleid*.

## #
* 7 Seconds
## B
* Bane
* Battery
* Betrayed
* Bhimal
* Birthright
* Bleeding Through
* Bold
## C
* Carry On
* Casey Jones
* Chain of Strength
* Champion
* Charles Bronson
* Chokehold
* Count Me Out

## D
* DYS
* Down To Nothing
## E
* Earth Crisis
* Ed Gein
* Eighteen Visions
* Embrace Today
## F
* Final Exit
## G
* Gerhard Gundermann
* Good Clean Fun
* Gorilla Biscuits
## H
* Habeas Corpus
* Haste the Day
* Have Heart

## I
* In My Eyes
* Internal Affairs
## J
* Judge
## K
* Kinetic Destruction
## L
* Left For Dead
* Limp Wrist
## M
* MK-ULTRA
* Maroon
* Minor Threat
* Most Precious Blood
* Mouthpiece
## O
* One King Down
* One Life Crew
## P
* Point of No Return
* Prayer For Cleansing
* Project X
## R
* R.A.M.B.O.
* Racetraitor
* Raid
* Refused
* Remembering Never
* Righteous Jams

## S
* Shivers, The
* SSD
* Side By Side
* Slapshot
* Split Lip
* State of Alert
* Step Forward
* Strife

## Z
* Zegota
## T
* Ten Yard Fight
* The Teen Idles
* Throwdown
* Time Flies
* Turning Point
## U
* Ultimatum
* Unbroken
* Uniform Choice
## V
* Vegan Reich
* Vitamin X
## X
* xDEATHSTARx
* XIBLISX
* xLooking Forwardx
* xSet My Pathx

## Y
* Youth of Today
Screamo-ansamblite loend

*Siin on loetletud [[screamo]]'t  viljelevaid ansambleid.*

## A
* A Day in Black and White 
* A Life In Vain 
* Amanda Woodward
* Ampere
* Antioch Arrow 
* Assfactor 4 
## B
* Behead the Prophet, No Lord Shall Live 
* Bread and Circuits

## C
* Circle Takes The Square
* City of Caterpillar 
## D
* Dear Diary I Seem To Be Dead
## E
* Et Tu Brute
* Exeral, The

## F
* Funeral Diner
* Funeral for a Friend
## H
* Hassan I Sabbah 
* Heroin
* Hiretsukan
* Hot Cross

## I
* I Hate Myself
* I, Robot
* I Would Set Myself on Fire for You
* In/Humanity
* Infant Island

## J
* Jerome's Dream 
* Joshua Fit For Battle
## K
* The Kodan Armada
## L
* La Dispute
*La Quiete
* Love Lost But Not Forgotten
## M
* Mihai Edrisch
* Moss Icon 
## N
* Nitro Mega Prayer
## O
* Off Minor 
* Orchid 
## P
* pg. 99 
* Portraits of Past
## R
* Raein
* Reversal Of Man

## S
* Saetia 
* The Sea
* The Spirit Of Versailles
* Suis La Lune

## Z
* Zegota
## T
* This Ship Will Sink
* Tristan Tzara
* Touché Amoré

## U
* Usurp Synapse
## Y
* You and I
* Yossarian Is Drowning
Aatrium

**Aatrium** oli vanarooma arhitektuuris elamu keskne ruum. Seda sõna on hiljem hakatud kasutama lähedaste nähtuste kohta.

## Vanarooma aatrium

Aatrium (*atrium*) oli vanarooma arhitektuuris elamu keskne ruum.

### Sõna päritolu

Ladina sõna *atrium* tuleneb võib-olla sõnast *ater* 'suitsust mustunud'. Seos võib seisneda selles, et selles ruumis oli algselt ka lahtine kolle, mille suits väljus katuseava kaudu.

### Konstruktsioon ja liigid

Aatrium oli nelinurkne siseruum maja keskel.  Sealt pääses ümbritsevatesse ruumidesse. Aatrium oli perekonna "elutuba". Valgus pääses aatriumi avast katuses.

Ehitusviisi puhul, mida Vitruvius nimetas "*atrium tuscanicum*" (etruski aatrium), kandsid katust kaks massiivset puittala, millele oli põigiti paigutatud veel  kaks tala. Sellest moodustus ülespoole osaliselt avatud siseruum, mille katust kandsid sambad või ka piilarid.

Ainult nelja sambaga aatriumi nimetatakse *[[atrium tetrastylicum]]* (neljasambaline aatrium).

Aatriumi, mille katuseava kannab palju sambaid, nimetatakse *atrium corinthicum* (Korintose aatrium).

Väiksemates majades oli ka täielikult katusega kaetud, ilma *[[compluvium]]* aatriume, mida nimetati *[[atrium testudinatum]]*.

### Katuse kuju
Katuse kuju järgi oli aatriumi tüüp enamasti *[[atrium impluviatum]]*. Sellise aatriumi  katus oli sissepoole kaldu. Nelinurkse katuseava (*compluvium*) all paiknes samuti nelinurkne bassein (*[[impluvium]]*), kuhu koguti vihmavett. Sealt suunati vesi tsisterni.

Juhul kui aatriumi vihmavett ei kogutud, võis katus olla ka väljapoole kaldu. Sellist aatriumi nimetatakse *[[atrium displuviatum]]*.

## Pildid


Pilt:Atrium impluviatumum.png|*Atrium impluviatum*
Pilt:Atrium displuviatumum.png|*Atrium displuviatum*
Pilt:Atrium tetrastylicum.png|*Atrium tetrastylicum*
Pilt:Atrium corinthicum.png|*Atrium corinthicum*


## Aatrium kirikuarhitektuuris

**Aatriumiks** hakati nimetama ka kristliku basiilika eesõue.

## Aatrium tänapäeva arhitektuuris

Tänapäeva arhitektuuris nimetatakse **aatriumiks** klaaskatusega kaetud õue.

## Vaata ka
* Ristikäik
* Peristüül
* Kolonnaad
* Portikus

## Viited

## Välislingid
Posi

**Posi** (lühend ingliskeelsest sõnast *positive*) on peamiselt noortele orienteeritud liikumine, mis sarnaneb ''straight edge'''i liikumisega. Liikumine on peamiselt levinud ''hardcore''-pungiga seotud ringkondades, kuid ka põrandaaluses ''punk-rock'''is.

Posi-liikumine rõhutab positiivset väljanägemist ja olekut, seistes samas vastu ka narkootikumidele – õpetades, et rõõmus ja elu nautlev saab olla ka ilma narkootilisi aineid tarbimata.

## ''Posicore''
***Posicore*** (vahel ka ***positive hardcore*** või ***positive hXc***) on vähe levinud termin, millega kirjeldatakse positiivse kõlaga ''hardcore''-muusikat. Tihti öeldakse nende bändide kohta lihtalt posi. Kõige enam seostatakse *posicore*-sildistusega ilmselt bändi Good Clean Fun.
Neiokõsõ

**Neiokõsõ** oli Eesti ansambel, mille pani kokku Priit Pajusaar 2004. aastal. 

Koos trummar Peeter Jõgiojaga esindas ansambel Eestit Eurovisiooni lauluvõistlusel İstanbulis võrukeelse eurolauluga "Tii".  

Laul pälvis võistluse poolfinaalis Iisraeli järel 12. koha ega pääsenud seetõttu finaali. Lugu "Tii" jäi selle kollektiivi ainsaks avaldatud singliks ning ansambel lõpetas tegevuse kohe pärast Eurovisiooni võistlust. 

## Koosseis
* Anu Taul
* Triinu Taul
* Astrid Böning
* Diana Põld
* Kadri Uutma (Kadri Tiisel)

## Vaata ka
*Poisikõsõ
Saaluse

**Saaluse** võib tähendada kahte küla Võrumaal:

*Uue-Saaluse
*Vana-Saaluse

## Vaata ka
*Saaluse mõis
*Uue-Saaluse mõis
*Vana-Saaluse mõis
*Saaluse vald
*Saaluse Alajärv
*Saaluse Kõrtsijärv
Aavasaksa

**Aavasaksa** on mägi Soomes Lapi maakonnas Ylitornio vallas Tornio jõe kaldal 70 km kaugusel Torniost. 

Mäe kõrgus merepinnast on 242 m (teistel andmetel 222 m) ning ta on ümbruskonna mägedest selgesti kõrgem.  

Prantsuse Teaduste Akadeemia tegi seal  Pierre Louis Moreau de Maupertuis' juhtimisel 1736–1737 geofüüsikalisi mõõtmisi, mis kinnitasid Isaac Newtoni teooriat, mille kohaselt Maa on lapik. 

Aavasaksal käis omal ajal ka itaalia maadeavastaja Giuseppe Acerbi. 1790. aastatel liikus ta esimese välismaalasena piki Tornio jõge Nordkapi suunas, külastades ka Finnmarki ning kirjutades ulatuslikke reisikirjeldusi.  

Aavasaksal asub ka Struve meridiaanikaare üks punkte.

Aavasaksa on vanast ajast olnud tuntud maastikulise vaatamisväärsusena ning kuulub keskkonnaministeeriumi poolt valitud 27 rahvusmaastiku hulka. Jõekallas esindab Soomele iseloomulikku maastikku.  Juba alates 18. sajandist on olnud tegemist lääneeurooplastele ühe tuntuma kohaga Soomes. 

Aavasaksal on puhkeküla ja suusakeskus, kohvik ja vaatetorn. See on üks lõunapoolsemaid kohti Soomes, kus jaaniööl paistab keskööpäike, kuigi ta asub põhjapolaarjoonest pisut lõuna pool.  

Aavasaksa järgi on nimetatud asteroid 2678 Aavasaksa.

## Välislingid
Juhan Paberit

**Juhan Paberit** (13. märts 1917 Valguta vald, Tartu maakond – 27. veebruar 2015) oli eesti skulptor. 

## Elukäik
Juhan Paberiti sünnikoht on Lõve veski Lapetukme külas, kus tulevase kunstniku lapsepõlv möödus möldri kümnelapselises peres.  

Juhan Paberit õppis aastatel 1925–1928 Rõngu algkoolis ja 1931–1938 Tartu Poeglaste Gümnaasiumis. Majanduslik olukord oli raske, mistõttu venis õpingute aeg pikaks. Lõve veski läks pankrotti ning pere oli sunnitud kolima Taremetsa ning hiljem Luhavälja tallu vanaisa juurde.  

Kuni Nõukogude okupatsioonini oli Juhan Paberit talupidaja. Ta töötas pool aastat kohtu-uurijana. Sõja algul evakueerus Venemaale, kus teenis tööpataljonis Saratovi linnast idas. Sealt mobiliseeriti ta Eesti laskurkorpusse. Sai kaks korda kergelt haavata. 

1946. aastal astus ta kaaslastest märksa vanemana Tartu Riiklikku Kunstiinstituuti, kus temast sai (koos hilisema Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi rektori Jaan Varesega) skulptor Anton Starkopfi õpilane. Ta lõpetas kooli pärast Tartu Riikliku Kunstiinstituudi likvideerimist 1952. aastal Tallinnas ERKI Johannes Hirve õpilasena.  

Töötas aastatel 1952–1953 Tartu Kunstikoolis, 1953–1954 oli Kunstifondi Tartu osakonna direktor ja 1965–1972 Eesti Kunstnike Liidu Tartu osakonna sekretär. 

## Looming
Juhan Paberitist kujunes aastakümneteks üks innukamaid kiviraidekunsti meistreid. Loonud portreid, kompositsioone ja mälestusmärke. Näiteks Paide fašismiohvrite mälestusmärk (1967, arhitekt Ülo Sirp), Rahvatasujate mälestusmärk Rannu koolimaja ees (1973), Teises maailmasõjas langenud sõdurite mälestussammas Elvas (1979, arhitekt G. Valdre) ja Kanepis (1984, arhitekt G. Valdre), Oisu valla alal langenute mälestussammas (1990, arhitekt Allan Murdmaa). Paberiti sõjamonumendid on kõik figuraalsed ning Eestis ainukordselt meisterliku kõrgreljeefiga.

Eesti kunstimuuseumides ja erakogudes leidub Paberiti portreeskulptuure. Tuntumad neist on „Tiina“ (marmor, 1956, Tartu Kunstimuuseum), „Väike Aune“ (terrakota,1963, Eesti Kunstimuuseum), „Töölisneiu Marja“ (marmor, 1964, EKM), „Marika Sahva portree“ (pronks, 1972, TKM).

Aastakümnetega jõudis kujur luua Tartu ümbruse kalmistuile üle saja hauamälestise, teiste seas ka professor Vootele Meipalu (1977, Tartu Maarja kalmistu), akadeemik Adolf Mölderi (1981, Tartu Pauluse kalmistu) ja professor K. Aru (1991, Tartu Puiestee kalmistu) hauale.  Juhan Paberit raius oma graniitteosed peaaegu alati ise, lastes meistritel vaid üldisema vormi ette raiuda.

## Isiklikku
Tema tütar on kunstnik Anneli Salumaa. Skulptor Tõnis Paberit (19. XI 1952) on tema vennapoeg. 

## Vaata ka
* Õppiv tütarlaps

## Viited


## Välislingid
*Tartu Kunstnike Liidu liikmed: Juhan Paberit
Lepamaim

**Lepamaim** (*Phoxinus phoxinus*) on karpkalaliste seltsi kuuluv kalaliik. Ta on väike parvekala, kes esineb enamasti Euroopa ja Põhja-Aasia selgetes hapnikurikastes külmaveelistes väiksemates jõgedes ja ojades. Lepamaim on tavaliselt 6–8 cm pikk, harva kuni 14 cm. Kevadel kudemisperioodi ajal muutub kõhualune tumepunaseks. Koeb aprillist juunini.

## Kirjeldus

Lepamaim on kasvult väike kala. Selg on värvuselt pruun või oliivikaspruunikas, pea hallikas. Kõhupool valge ja hõbedaläikeline. Külgedel tumedat värvi 2–2,4 mm pikkune pikitriip. Kehal väiksemad soomused, mis sageli ei ulatu üksteist katma. Soomused puuduvad kõhul eespool kõhuuime, kuni alalõuani välja. Küljejoon on neil alati poolik, mis ei ulatu sabani.

Enamasti varieerub lepamaimu välimus erinevates veekogudes.

Suu väike, poolalaseisune, ülalõualuu on alumisest veidi pikem. Silmad paiknevad kõrgel, otsmik lame, kuid ninaavade vahel märgatavalt kumer. Teravad neeluhambad.

## Levik ja elupaik

Elupaigaks eelistab selgeid, madalaid, kiirevoolulisi, jahedamaid jõgesid. Läänemere põhja- ja kirdeosas on ta ka levinud rannikuvetes. Ojades pesitseb lepamaim tavaliselt trullingu (*[[Barbatula barbatula]]*) ja noorte forellidega (*[[Lõhe (perekond)|Salmo]]*) samas elukoosluses. Võib elada ka veekogude kivistel ja liivastel lõikudel.Valdav osa levilast on Euroopa ja Aasia põhja- ja keskosas, Püreneedest Kamtšatkani. Eestis laialt levinud nii jõgedes kui ka ojades. Harva leidub teda ka järvedes, kuid peamiselt sissevoolude suudmetes. Enamasti eelistab just jahedamat vett.

## Kasv ja vanus

Pikkus 6–8 cm, harva kuni 14 cm. Tavaliselt jääb see 4–7 cm juurde. Eluiga 5–8 aastat. Suguküpsuse saavutab 2–3-aastaselt.

## Toitumine

Vastseeas toituvad nad enamasti vetikatest. Hiljem surusääskede vastsetest ning vette kukkunud valmikutest. Toiduks sobivad ka teiste putukate vastsed (valmikud kui ka nukud). Suure osa meres elavate isendite toidulaua moodustavad kirpvähid ja kahetiivalised. Vajadusel võivad lepamaimud muutuda ka kalamarjasöödikuteks.

## Sigimine

Kudeperiood algab mais ning kestab juulini. Mari heidetakse madalasse vette, enamasti tehakse seda kärestikus allpool olevale kruusasele põhjale. Korraga koeb ta 200–1000 marjatera. Inkubatsioon kestab 7–12 päeva. Koorunud vastsed on 4–5 mm pikkused.

Äsja koorunud vastsed varjuvad mõneks ajaks kivide vahele, kus toituvad rebukotisisust. Pärast seda alustavad nad iseseisvalt toitu otsima.

Kudemise ajaks saavad isaskalad kireva pulmarüü: kõht muutub punaseks, kurgualune mustaks, külgedel tekib sageli helkivroheline vööt. Pea peale tekib helmeskate.

## Viited


## Välislingid
*
Mudamaim

**Mudamaim** (*Leucaspius delineatus*) on karpkalaliste seltsi kuuluv kala.

Mudamaim on väikekala, kes tavaliselt on 6–9 cm pikk, harva kuni 14 cm, emased on isastest veidi suuremad. Keha on voolujooneline ja külgedelt pisut lamenenud. Värvuselt on selg sinakasroheline või kollakas-rohehalli, külgedelt hõbedase läikega, kõhualune valge. Suu on ülaseisune, silmad suhteliselt suured.

Mudamaim on levinud Euroopas Põhja- ja Kesk-Prantsusmaalt kuni Volga jõe ja Kaspia mereni.

Elutseb enamasti aeglase vooluga jõgedes, järvedes ja nende luhtadel, eelistades taimestikurohket ja sooja keskkonda. Parvekalana tegutsevad enamasti veekogu ülakihtides umbes 1 meetri sügavuseni.

Kudemisperiood on aprillist juunini, siis kui veetemperatuur on ületanud 18 °C.

## Vaata ka
* Eesti kalade süstemaatiline nimestik

## Viited

## Välislingid
* 

* Mudamaim TÜ Loodusteadusliku veebipõhises õpikeskkonnas
PKr

**pKr** (varem *p. Kr.*) ehk **m.a.j** (varem *m. a. j.*) ehk **AD** või **A. D.** ehk **anno** ehk ***anno Domini*** on tähis, mida kasutatakse kristliku ajaarvamise aastaarvude juures selleks, et märkida nende kuulumist selle ajaarvamise alla ning aastaga 1 alanud ajastusse ehk aega pärast selle ajaarvamise alguspunkti. 

Lühendit "pKr" loetakse "pärast Kristust" või "pärast Kristuse sündi", lühendit "m.a.j." loetakse "meie ajaarvamise järgi" ning lühendeid "AD" ja "A. D." loetakse "*anno Domini*" (ladina keeles 'issanda aastal'). "anno" tähendab ladina keeles 'aastal'. 

"pKr" ja "m.a.j." paigutatakse aastaarvu järele, "AD", "A. D." ja "anno" aastaarvu ette, nagu ka sõna "aastal". 

Lühend "m.a.j." on kasutusel peamiselt juhul, kui tahetakse vältida ajaarvamise seostamist kristlusega või Kristuse sündimisega. See kehtib muu hulgas nõukogudeaegse kirjanduse kohta, mis vältis seostamist kristlusega, ning usuteadusliku kirjanduse kohta, mis väldib võimalikku segiajamist Jeesuse tegeliku sünniajaga, eriti kui on juttu Jeesuse sünniajale lähedasest ajast. 

Aastale 1 pKr eelneb aasta 1 eKr ("enne Kristust"), sellele omakorda aasta 2 eKr ja nii tagasi. 0. aastat ei ole. 

Selleks et teada saada, mitu aastat on möödunud mõnest aastast enne Kristust kuni mõne aastani pärast Kristust, tuleb liita aastaarvud ning lahutada üks aasta (see kehtib, kui kuupäev on sama). 

Ajaarvamist "A.D." hakati kasutama aastast 525, ent laiemalt kasutusele võeti see alles pärast aastat 800.

## Vaata ka
**[[anno mundi]]*
*eKr
Allika tänav (Tallinn)

**Allika tänav** on väike tänav Tallinna kesklinnas Tatari asumis.

Allika tänav asub Tatari tänava ja Kentmanni tänava vahel. Allika tänav algab Kentmanni tänavalt, läbib võlvialuse ning suubub Tatari tänavale. Tänav kulgeb kirdest edelasse ja tema pikkus on 205 meetrit. 

## Ajalugu

Allika ja Lätte tänava nimi pärineb tänapäeva Tatari tänav 24 hoovis keskajal asunud Karjaallikast.

Allika tänav sai nime 1890. aastal. Tänava saksakeelne nimi oli *Quellenstrasse* ja venekeelne nimi *Ключевая улица*.

Tänava paaritute majade poolel asus 1919–1966 Allika tänav 1 Tallinna 14. Algkool, Allika tänav 5 hoovipoolses majas asus Tallinna II Baptistikogudusest eraldunud Tallinna Allika Baptistikoguduse palvemaja,.

19. ja 20. sajandi Allika tänava hoonestusest on säilinud vaid paarisnumbritega majad 4, 6, 8 (Lenderi maja tüüp) ja 10. 

Hoone Allika tänav 12 (endine Allika tänav 10C) on uusehitus endise Dvigateli lasteaia mänguväljaku kohal. Paaritute numbritega majad on lammutatud ning nende asemel asetseb Allika tänava ja Tatari tänava 13/15 hoonete kohal Rävala puiestee 19 aadressiga Rävala maja.


File:Tallinn, Allika 4 (2).jpg|Allika tänav 4
File:Tallinn, Allika 6 (2).jpg|Hoone Allika tänav 6
Pilt:Allika tänav 8.JPG|Hoone Allika tänav 8
Pilt:Tallinn, Allika 4 (4).JPG


## Viited

## Välislingid
Rünt

**Rünt** ehk **harilik rünt** (*Gobio gobio*) on karpkalaliste seltsi kuuluv kala. Rahvakeeles kasutatud ka nimesid *maidel, liivarull*, *pess*, *penijüri*, "hürrül", *koerakala* jpt.

Rünt on väikekala, kes tavaliselt on kuni 10 cm pikk, harvem kuni 15 cm, kaal kuni 21 g. Keha on sihvakas ja suhteliselt ruljas. Selg on rohekaspruun, küljed hõbedased ja kaetud sinakasmustade täppide või laikudega. Suu on alaseisune ja selle nurkades on poised.

Rünt on levinud Mandri-Euroopa ja Suurbritannia hapnikurohketes jõgedes ja järvedes, harvem riimveelistes rannikulahtedes. Eestis on levinud peaaegu kõikjal, kus on talle sobivad tingimused.

Rünt elutseb veekogu põhjakihis, eelistades kõva pinnasega liivaseid veekogusid. 

Tegutsevad parves.

## Vaata ka
*Eesti kalade süstemaatiline nimestik

## Viited

## Välislingid
* 

*Rünt TÜ Loodusteadusliku veebipõhises õpikeskkonnas
*Järv, L. 2005. Meie vete kalu: rünt. Kalastaja 35: 20-22. http://ajakiri.kalastaja.ee/?1,35,702
Viidikas

**Viidikas** (*Alburnus alburnus*) on karpkalaliste seltsi kuuluv kala.

Viidikas kasvab tavaliselt 12–15 cm pikkuseks, harvem kuni 25 cm. Keha on sihvakas ja külgedelt lamenenud, suu ülaseisune. Värvuselt on selg rohekashall, küljed ja kõhualune on hõbedase läikega.

Viidikas on parvekala, kes elutseb järvede ja aeglase vooluga jõgede ülemistes kihtides. Läänemeres esineb ka riimveelises rannikumeres. Levila ulatub Lääne-Euroopast kuni Volga jõeni.

Eestis on levinud kõikjal rannikumere lahtedes ja Väinameres. Mandri-Eestis elutseb viidikat Lõuna-Eesti järvedes ja jõgedes, näiteks Viljandi järves, Võrtsjärves ja Emajõe vesikonnas, samuti teistes väiksemates järvedes; Põhja-Eesti ja Lääne-Eesti järvedes puudub. Samas esineb Pärnu, Kasari jt jõgede vesikondades.

Kudemisperiood on aprillist juunini.

Kasutatakse elussöödana suuremate röövkalade püügiks.

Viidikaks peetakse tihtipeale ka tippviidikat (*Alburnoides bipunctatus*).

## Vaata ka
*Eesti kalade süstemaatiline nimestik

## Viited

## Välislingid
* 

*Viidikas TÜ Loodusteadusliku veebipõhises õpikeskkonnas
*Ajakiri Kalastaja: Meie vete kalu: Viidikas
Tagala

**"Tagala"** on mitmetähenduslik sõna:

* **[[Tagala]]** on ala riigi territooriumist, mis on sõja ajal väljaspool tegevväe tegevuspiirkonda.
* **[[Tagala (Luts)]]** Oskar Lutsu 1937. aastal ilmunud mälestuste IX raamat
* **[[Tagala (sõjandus)|Tagala]]** on rindest kõige kaugemal asuvate sõjaväe jõudude kontsentratsioon, kus tegeletakse relvajõudude ainelise ja tehnilise varustamisega, tehnohooldusega ja meditsiinilise teenindamisega.
* **[[Tagalateenistus]]** on asutuste ja väeüksuste kogum ja korraldatud süsteem sõjanduses, mille eesmärk on vägede teenindamine ning varustamine.
* **[[Tagamõisa (Kihelkonna)|Tagamõisa]]** küla kandis 1998. aastani **Tagala** nime.