Kehtna mõis

**Kehtna mõis** (saksa keeles *Kechtel*) oli rüütlimõis Harjumaal Rapla kihelkonnas, nüüdisajal jäävad kunagise mõisa maad Kehtna valla territooriumile Rapla maakonnas.

## Ajalugu

Kehtna mõisat on esmamainitud 1470. aastal, mil see kuulus Vietinghoffide suguvõsale, ka Saksa ordu ajal on olnud Kehtna Vietinghoffide mõis. 1485. aastal jagas Arndt Wietinghoff oma venna nõusolekul talle kuuluvad valdused kahe poja vahel. Poeg Arndt sai Järvakandi mõisa ning Fromhold Kehtna (Hof Kechenell) ja Ohekatku (Odenkolk) mõisa. Simon Vietinghoff pantis osaliselt Kehtna mõisa Rootsi kuningas Erik XIV-le, osaliselt erakreeditoridele. Järgnevate sajandite jooksul oli mõisal palju omanikke (sh Otto Tuve (1539)), 1585. aastal andis Rootsi kuningas Johan III hea teenistuse eest Kehtna krahv Pontus de la Gardiele igaveseks valduseks. 1715. aastast läks mõis Venemaa keisri käsul ja Eestimaa kindralkuberneri Aleksander Menšikovi kirjaga bürgermeister Christopher Michaeli ja ta naise Hedwigi eluaegsesse valdusse. 1726. aastal restitutsioonikomisjoni otsusega restitueeriti Kehtna mõis Pontus de la Gardie pärijale major Carl Gustav, Johan Gustavi p Boijele ja ta kaaspärijaile krahv Mauritz Lowenhauptile ja tema õdedele-vendadele. 1727. aastal müüdi mõis Hõreda mõisnik Hans Ludwig von Fockile. 

1777. aastal omandasid mõisa jälle Vietinghoffid, kui 1777. aastal assessor Hans Ludwig von Bock loovutas leitnant Adam Friedrich von Vietinghoffile Kehtna mõisa, vastu saades Paeküla mõisa Märjamaa kihelkonnas, Vietinghoffide ajal rajati ka uhke mõisahoone.

1824. omandasid mõisa Benckendorffid ja 1874 Lilienfeldid, kes lasid varaklassitsistliku peahoone uusrenessanss-stiilis ümber ehitada. 1905. aasta ülestõusu ajal põletati Kehtna mõisa härrastemaja, mis peatselt taastati.

Viimaseks võõrandamiseelseks omanikuks oli Helmuth von Lilienfeld. Pärast võõrandamist asus 1925. aastast Kehtna mõisas Kehtna Kõrgem Tütarlaste Põllutöö ja Majapidamise Kool ning seejärel Kehtna sovhoostehnikum.

1997. aastast on mõisa peahoone eravalduses ning seda on tugevasti restaureeritud.

## Mõisahoone

Varaklassitsistlikus stiilis peahoone ehitati 1790. aastatel.

19. sajandi lõpul ehitati mõisahoone ümber uusrenessanss-stiilis.

1905. aasta mahapõletamisele järgnenud taastamise käigus sai hoone praeguse uusbarokse ilme. Hoonele lisati mansardkorrus ja kõrge murdkelpkatus, peasissekäik viidi lääneküljele jne. Uusklassitsistlik ja uusrokokoolik sisekujundus on säilinud. Uksed on kaunistatud karniisidega, tammepuust paraadtrepp viib teisele korrusele, kus asuvad ampiirsaal, barokksaal ja jahisaal.

Tähelepanuväärne on mõisat ümbritsev ligi 5 ha suurune park.


Pilt:Kehtna mõisa peahoone1.jpg|Peahoone tagantvaade
Pilt:Kehtna Mõisa peahoone_fuajee.jpg|Peahoone fuajee
Pilt:Kehtna mõisa meierei.jpg|Meierei
Pilt:Kehtna mõisa valitsejamaja2.jpg|Valitsejamaja
Pilt:Kehtna mõisa laut 1.jpg|Laut
Pilt:Kehtna mõisa härjatall1.jpg|Härjatall
Pilt:Kehtna mõisa tall-tõllakuur.jpg|Tall-tõllakuur
Pilt:Kehtna mõisa sepikoda.jpg|Sepikoda
Pilt:Kehtna mõisa vankrikuur.jpg|Vankrikuur
Pilt:Kehtna mõisa ait-kuivati1.jpg|Ait-kuivati
Pilt:Kehtna mõisa park2.jpg|Park
Pilt:Kehtna mõisa kaalurehi.jpg|Kaalurehi
Pilt:Kehtna mõisa jääkelder.jpg|Jääkelder
Pilt:Kehtna mõisa teenijatemaja.jpg|Teenijatemaja

## Viited

## Välislingid
* Kehtna mõisast Eesti mõisaportaalis
* Kehtna mõis (Mõisate ülevaated) Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv
* Kehtna mõis (Rapla khk) Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register
* 
* pildialbum – Kehtna mõisa sisevaated 2012. aasta suvel
*Kehtna mõisa lugu Mõisablogis