open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hele (eesnimi)

**Hele** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 289. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Hele 537 naisel.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Hele 501 naisel. Hele oli populaarsuselt 323. naisenimi.

## Tuntud nime kandjaid
*Hele Everaus
*Hele Kõrve
*Hele Palumaa
*Hele-Mai Mängel
*Hele-Riin Uib
*...

## Viited

## Välislingid
*
Ingrid (eesnimi)

**Ingrid** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 86. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ingrid 2015 naisel.

Ingridi nimi pärineb vana­saksa naisenimedest.

## Tuntud nime kandjaid
*Ingrid Bergman
*Ingrid Margus
*Ingrid Peters
*Ingrid Rüütel
*...

## Viited

## Välislingid
*
Marta (eesnimi)

**Marta** on naisenimi.

1. jaanuari 2024 seisuga oli Eestis eesnimi Marta 1426 naisel. Marta oli populaarsuselt 128. naisenimi. Marta oli keskmiselt 21 aasta vanune (mediaanvanus oli 14).

1. jaanuari 2020 seisuga oli eesnimi Marta 1287 naisel. Marta oli populaarsuselt 140. naisenimi. Marta oli keskmiselt 25 aasta vanune (mediaanvanus oli 13). Kõige populaarsem oli eesnimi Marta vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 32,98. 

2018. aasta seisuga oli Marta Eestis populaarsuselt 156. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Marta 1206 naisel.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Marta 5714 inimesel.

## Tuntud nime kandjaid
*Marta Bartel
*Marta Bassino
*Marta Jandová
*Marta Jõumees
*Marta Kiisk
*Marta Kivi
*Marta Kos
*Marta Laan
*Marta Litõnska
*Marta Lotta Kukk
*Marta Perlikiewicz
*Marta Pulk
*Marta Pärna
*Marta Roure
*Marta Rudzīte
*Marta Rungi
*Marta Schmiedehelm
*Marta Sillaots
*Marta Skulme
*Marta Toona
*Marta Vaarik
*Marta Vieira da Silva
*Marta-Liisa Talvet
*...

## Vaata ka

* Marta (kalakajakas)
* Marta tänav (Tallinn)
* Püha Marta maja
* Raadio Marta

## Viited

## Välislingid
*
Meetriline geomeetria

**Meetriline geomeetria** (inglise keeles *metric geometry*) on geomeetria haru, mille põhiliseks uurimisobjektiks on meetriline ruum. 

## Kirjandus
*Dmitri Burago, Yu D Burago, Sergei Ivanov. "A Course in Metric Geometry". American Mathematical Society, 2001, ISBN 0-8218-2129-6
Vesto Slipher

**Vesto Melvin Slipher** (11. november 1875 Mulberry, Indiana – 8. november 1969 Flagstaff, Arizona) oli ameerika astronoom, Rahvusliku Teaduste Akadeemia liige.

Pärast Indiana Ülikooli Bloomingtonis lõpetamist 1901. aastal asus ta tööle Lowelli observatooriumi, mille faktiliseks juhiks sai ta 1916. aastal. Ametlikult määrati ta direktoriks 1927. aastal ja ta oli selles ametis kuni pensionile minekuni 1952. aastal.

1912. aastal tegi Slipher heledaimate spiraalsete udude spektrograafilisi uuringuid ja avastas, et spiraalsed udud on suure Doppleri efektiga, mis näitab, et nad liiguvad kiirusega, mis ületab varem mõõdetud tähtede kiirusi. Ta leidis, et enamik neist ududest liiguvad meist eemale. Alates 1912. aastast oli Slipher Lowelli observatooriumis mõõtnud mitmekümne udu spektrites punanihkeid. Neid andmeid kasutades tegi Edwin Hubble 1920. aastatel kindlaks galaktikate maailmas valitseva tähtsa seaduse: mida suurem on kaugus kahe galaktika vahel, seda suurema kiirusega nad teineteisest eemalduvad.

## Tunnustus
 
*1909 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1919 – Lalande auhind
*1921 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*1921 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1932 – Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal
*1932 – Henry Draperi medal
*1935 – Bruce'i medal

## Viited
Alamsorbi keel

**Alamsorbi keel** on lääneslaavi keel, mida räägitakse Saksamaal Brandenburgi liidumaal Cottbusis ja mõnedes selle ümbruse külades, valdavalt Spree-Neiße kreisis. Keel on üks ohustatumaid Euroopas, selle leviala ja kõnelejate arv on viimastel sajanditel tunduvalt vähenenud.

Alamsorbi keel on Saksamaal ametlikult tunnustatud vähemuskeel.

Alamsorbi keelt kirjutatakse ladina kirjas mõnede lisamärkidega.

Tähestik: 

Alamsorbi keeles materjale ilmub nädalalehes Nowy Casnik.

## Vaata ka
*Sorbi tähestik
*Ülemsorbi keel

## Viited

## Välislingid

*https://wals.info/languoid/lect/wals_code_srl
*https://sprachkurs.sorbischlernen.de/#/welcome
Lilian (eesnimi)

**Lilian** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 270. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Lilian 606 naisel.

## Tuntud nime kandjaid
*Lilian Hansar
*Lilian Härm
*Lilian Jako
*Lilian Jõesaar
*Lilian Kosenkranius
*Lilian Langsepp
*Lilian Linnaks
*Lilian Looring
*Lilian Luik
*Lilian May Davies
*Lilian Mosolainen
*Lilian Semper
*Lilian Tamm
*Lilian Thuram
*Lilian Turban
*Lilian Vellerand
* ...

## Nimepäev
Liliani nimepäev on 20. mail
## Viited

## Välislingid
*
Livius Andronicus

**Lucius Livius Andronicus** (u. 284 eKr, Tarentum – u. 205 eKr, Rooma) oli varaseim teadaolev Vana-Rooma kirjanik, kelle teoseid on säilinud. Tema sulest pärineb nii rida näidendifragmente kui ka vanim tõlge Euroopa kirjandusloos, Homerose "Odüsseia" ladina tõlge "Odusia", mida kasutati koolides õppevahendina kuni algupärase Rooma eepose "Aeneis" sünnini.

Livius Andronicus alustas tõlkija ja õpetajana, kes tõlkis kreeka kirjandust õppekasutuseks. Lavale kirjutas ta nii tragöödiaid kui ka komöödiaid, mis põhinesid kreeka moodsatel komöödiatel, kasutasid kreeka kostüümides tegelasi ning pälvisid žanrinime *[[comoedia palliata]]* ("mantlikomöödia", vastandina Rooma-ainelistele komöödiatele žanrinimega *[[comoedia togata]]* ehk "toogakomöödia"). 

Kreeka mõjude tõttu loomingus nimetas Rooma biograaf Suetonius Liviust ja Enniust "poolkreeklasteks". Hilisemad näitekirjanikud imiteerisid tema teoseid, mistõttu teda pidasid ladina kirjanduse isaks klassikalise perioodi autorid nagu Varro, Cicero ja Horatius.
Mega (portaal)

**Mega** (mega.ee) oli 1999. aastal Eestis asutatud uudisteportaal.  Loojateks olid Ekspress Grupp ja Alma Media Interactive.

Nädal pärast avamist sulges portaal ebaturvaliseks osutunud e-posti teenuse. 

Portaal lõpetas tegevuse aastal 2001 

## Viited
Punane serv

**Punane serv** on taimelehtede ja seega ka taimkatte peegeldusspektri kiire muutuse piirkond lainepikkustel 680–730 nm. 

Taimelehtedes olev klorofüll neelab suurema osa nähtavast valgusest, aga on peaaegu läbipaistev lainepikkustel üle 700 nm. Rohelise taimelehe peegeldustegur võib kasvada viielt protsendilt viiekümne protsendini lainepikkuse muutusel 680 nm-st 730 nm-ni. Taimkatte peegeldusspektri struktuuri punase serva piirkonnas kasutatakse kaugseires taimkatte seisundi ja produktsiooni hindamiseks. 

## Viited
Adamsi maakond (Idaho)

**Adamsi maakond** (*Adams County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Idaho osariigis.

Maakonna halduskeskus on Council.

## Ajalugu
Maakond moodustati 1911. aastal.

## Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 3976.

Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga):

## Viited
Pikikiud

**Pikikiud** tekib, kui detaili servad on puidu töötlemisel kuidudega paralleelsed. Liimliite puhul kõige vastupidavam seotis. 

## Viited
Samantha Cerio

**Samantha Cerio** (sündinud 16. juulil 1996 Huntersvilles) on Aasia päritolu Ameerika Ühendriikide endine riistvõimleja. Tema treener oli Jeff Graba. Aastal 2019 abiellus ta Trey Woodiga.

## Viited

## Välislingid
*Info Auburn Tigersi kodulehel
* VIDEO: Injured Auburn gymnast Samantha Cerio speaks out about accident - Today (U.S. TV program)
Billboard 200

**Billboard 200** on edetabel, mida tehakse USA 200 kõige populaarsema stuudioalbumi ja EP kohta. Edetabelit avaldab igal nädalal ajakiri Billboard.

Edetabeli tegemine algas 1956, kui koostati TOP 10. TOP 200 hakati koostama maist 1967. Nimi "Billboard 200" on kasutusel märtsist 1992.

## TOP 10 albumite artistid (1963–2015)
#The Beatles
#The Rolling Stones
#Barbra Streisand
#Garth Brooks
#Elton John
#Mariah Carey
#Herb Alpert
#Taylor Swift
#Chicago
#Michael Jackson

## Välislingid
*Koduleht
Paldiski Insenerikomando

**Paldiski Insenerikomando** (saksa keeles *Ingeniör-Kommando zu Baltischport*, vene keeles *Балтийская инженерная команда*) oli Venemaa keisririigi ajal Paldiski sõjaväeehitistega tegelev üksus (komando). Komando oli eelkõige seotud Paldiski sõjasadama ehitamisega, mida hakati ehitama 1715.

## Vaata ka
*Tallinna Inseneridistants

## Viited

## Välislingid
*
Owyhee maakond

**Owyhee maakond** (*Owyhee County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Idaho osariigis.

Maakonna halduskeskus on Murphy, suurim asula on Homedale.

## Ajalugu
Maakond moodustati 1863. aastal.

## Rahvastik
Elanike arv oli  2020. aasta rahvaloenduse järgi 12 133 (2010. aasta rahvaloenduse järgi 11 526).

Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga):

## Viited

## Välislingid
*https://owyheecounty.net/
Puitseotis

**Puitseotis** on puitosade ühendus. Ühendada saab mehaaniliselt, liimiga või nende kombinatsiooni abil. 

Kõiki puitosade ühendusi ei saa nimetada seotisteks. Seotised on lihtühenduste keerukamad variandid, mis arvestavad materjali, konstruktsiooni, otstarvet ja visuaalseid vajadusi. 

## Puitosade põhiseotised
* **Servseotis** sobib laiuse suurendamiseks, näiteks laudade puhul, ja võimaldab kasutada kitsamat puitu ning jagada puidu sisepingeid kaardumise ja kõverdumise vähendamiseks.
* **Jätkseotis** tekib, kui puidu osad on kokku liimitud ots-otsaga ehk otsakuti. Jätkseotisest on arenenud hammasseotis.
* **Ristseotis** tekib detailide risti ühendamisel ja sobib lihtsate raamide valmistamiseks.
* **Nurkseotis** (L-seotis) on nurkade ühendamiseks. Detaile saab ühendada ots servaga, ots palega ja serv küljega.
* **T-seotis** on T-tähe kujuline nurkseotis. Võimalikud on ots servaga, ots küljega või serv küljega seotised.
* **Kaldseotis** on põhiseotiste variant, näiteks teravnurkseotis, kaldjätkseotis jms. 

## Traditsioonilised puitseotised

## Viited

## Välislingid
* Puiduterminoloogia sõnastik 
* Tapitud puitsõrestikud. Annes Naan, Reimo Rihkrand, Fermhouse OÜ
Bondi maakond

**Bondi maakond** (*Bond County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Illinoisi osariigis.

Maakonna halduskeskus on Greenville.

## Ajalugu
Maakond moodustati 1817. aastal.

## Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 17 768.

Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga):

## Viited
Põltsamaa roosiaed

**Põltsamaa roosiaed** on roosiaed Jõgeva maakonnas Põltsamaal. Roosiaia omanik on Eesti Roos OÜ. Roosiaias kasvatatakse, kogutakse ja müüakse roosisorte.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Venemaa Rahvamajanduse ja Riigiteenistuse Akadeemia

**Venemaa Föderatsiooni Presidendi juures asuv Venemaa Rahvamajanduse ja Riigiteenistuse Akadeemia** (vene keeles Российская академия народного хозяйства и государственной службы при Президенте Российской Федерации) on kõrgkool Venemaal Moskvas.  

Akadeemia loodi 2010. aastal  Venemaa Valitsuse juures asuva Rahvamajanduse Akadeemia (asutatud 1977) baasil, millega liideti Venemaa Föderatsiooni Presidendi juures asuv Venemaa Riigiteenistuse Akadeemia (1991. aastal ümber kujundatud NLKP Keskkomitee juures asuvast Ühiskonnateaduste Akadeemist) ja veel 12 väiksemat föderaalset riiklikku õppeasutust.

## Viited

## Välislingid
*
*Akadeemia koduleht
María Paula Romo

**María Paula Romo** (sündinud 4. juunil 1979 Quitos) on Ecuadori feministlik poliitik. Ta on 31. augustist 2018 Ecuadori siseminister.

Ta sündis aastal 1979 Quitos. Kuueaastaselt kolis ta Loja linna Loja provintsis, kus ta veetis oma lapsepõlve ja noorukiea. Ta on õppinud õigusteadust San Francisco de Quito ülikoolis (*Universidad San Francisco de Quito*).

31. augustist 2018 on ta Ecuadori siseminister.
Sindi pais

**Sindi pais** oli pais Pärnu jõel Sindi juures. 

Pais valmis 1834. Aja jooksul on paisu mitu korda ümber ehitatud ja oma viimase kuju sai pais 1976. aastal.

2018. aastal alustati paisu lammutamist. Paisu asemele rajatud tehiskärestiku projekteerisid Eesti Veeprojekt ja Inseneribüroo Urmas Nugin OÜ. Kärestik valmis lõplikult 2020. aasta suvel.

2021. aastal, mil kärestikul oli juba hakatud kärestikusporti harrastama, korraldati Sindi kärestikukeskuse arhitektuurivõistlus, mille eesmärk oli leida lahendus atraktiivsele ja mitmekülgsele jõeruumile, mis vastaks ka rahvusvahelistele aerutamisvõistluste reeglistikule.

## Vaata ka
*Sindi sild

## Viited

## Välislingid
* "Sindi paisu likvideerimine suurendab kalade arvu Pärnu jões" ERR, 1. juuni 2024
Võru linnapea

**Võru linnapea** on Võru linnavalitsuse juht.

## Võru linnapead
### 1880–1917 (Tsaariaeg)
*1880–1891 Demetrius Friedrich Weyrich (1818–1899)
*1892–1903 Alexander Georg von Moeller (1830–1903)
*1904–1911 Eugene Friedrich Eberhard Schultz (1849–1922)
*1911–1917 Johan Freymann (1866–1923)

### 1917–1918 (Ajutine Valitsus)
*1917−1918 Johan Freymann (1866–1923)

### 1918 (Saksa okupatsioon)
*1918 Friedrich Kestner (1874−pärast 1939)

### 1919–1940 (Eesti Vabariik)
*1919 Johan Freymann (1866–1923)
*1919–1940 Priit (Fritz) Suit (1881−1942)

### 1941–1944 (Saksa okupatsioon)
*1942–1944 Edgar Henning

### Alates 1990
*1990–1993 Neeme Haug
*1993–1994 Aivar Sool
*1994 veebruar–september Jaak Ott
*1995–1996 Andres Visnapuu
*1996–1999 Harri Treial
*1999–2002 Tõnu Jõgi
*2002–2004 Ando Hagel
*2004–2007 Ivi Eenmaa
*2007–2009 Kersti Kõosaar
*2009–2010 Anneli Viitkin
*2010–2011 Ülo Tulik
*2011–2013 Jüri Kaver
*2013–2023 Anti Allas
*2023– Kalvi Kõva

## Viited
Valga linnapea

**Valga linnapea** oli Valga Linnavalitsuse juht.

## Valga linnapead
*1861–1863 Wilhelm Woldemar Kampmann
*1867–1875 Wilhelm Woldemar Kampmann

*1879–1886 Constantin Eduard Silsky (1843−1938) 
*1886−1888 Carl Julius Koch (1847−1925)
*1888–1902 Woldemar Conrad von Dahl (1844−1908)
*1902–1917 Johannes Märtson (1868−1935)
*1917 Hans Einer
*1917 Kārlis Ozolins
*1917 november – 22.02.1918 läti punase kütipolgu ja Valgas paikneva XII armee sõdurite saadikute nõukogu täitevkomitee valitsusaeg

*1918 P. von Sivers,  bürgermeister (Saksa okupatsioonivägede kontrolli all)
*1918  Oskar Raue, bürgermeister
*1918–1919 punalinnapea Kārlis Ošolins (Nõukogude Venemaa ja Läti SNV vägede kontrolli all)
*1919 Johannes Kerg
*1919–1920 Johan Kuusik
*1920–1921 Jaan Soo
*1921–1922 Johann Müllerson
*1922–1923 Johannes Kreideberg
*1923–1924 Artur Kokkult
*1924–1927 Jaan Soo
*1927–1928 Artur Kokkult
*1928–1930 Hendrik Leiur
*1930–1933 Jaan Soo
*1934          Märt Gross
*1934–1940 Theodor Villa
*1940          Kristjan Kukk
*1941          Jaan Soo
*...
*1989–1993 Kalina Mavrina
*1993–1994 Raivo Kukk
*1994–1994 Meelis Atonen
*1996–1999 Uno Heinla
*1999–2007 Margus Lepik
*2007–2011 Ivar Unt
*2011–2017 Kalev Härk

## Vaata ka
*Carl Christoph Bremer
## Viited

## Välislingid
*Sõna saavad Valga linnapead. Valga Linna Leht, 1. mai 2012
*Valga linn 1584-. Valga linnapead kuni 1941. aastani:, valgalinn.ee (vaadatud 17.09.2020)
Tapa linnapea

**Tapa linnapea** oli Tapa linnavalitsuse (kohaliku omavalitsuse üksus 1926-1940, 1941-1944 ja 1991-2005) juht.

## Tapa linnapead

* 1927–1929: Ernst Grimm (Krimm)
* 1929–1930: Johannes Ruuse (linnapea kt)
* 1930–1935: Tõnis Rähn
* 1935–1940: Jaan Maidre (nimi kuni aastani 1936: Felix-Eduard Märtin/Martin)
*1941-1942: Arno Niitme
* 1991–1996: Raivo Raid
* 1996–1997: Garri Raagmaa
* 1997–2001: Voldemar Nellis
* 2001–2005: Kuno Rooba

## Viited

## Välislingid
*Tapa linn
Mustvee linnapea

**Mustvee linnapea** oli Mustvee linnavalitsuse juht enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi, mille käigus Mustvee linn liideti Mustvee vallaga ja kaotas iseseisva omavalitsusüksuse staatuse.

Linnapead valis linnavolikogu oma volituste ajaks kuni neljaks aastaks.

## Mustvee linnapead
*1997–2002 Pavel Kostromin
*2003–2007 Gennadi Kulkov
*2007–2009 Mati Kepp
*2009 Lembit Kivimurd
*2009–2010 Mati Kepp
*2010–2012 Urmas Laur
*2012–2013 Pavel Kostromin
*2013–2017 Max Kaur

## Viited
Nõmme linnapea

**Nõmme linnapea** oli Nõmme linnavalitsuse juht. 

Linna staatuses oli Nõmme 1926-1940.

## Nõmme linnapead
*Johannes Lindemann
*Alfred Lukin
*Ludvig Ojaveski
*Voldemar Sõjamägi
Sindi linnapea

**Sindi linnapea** oli Sindi linnavalitsuse juht 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini.

## Sindi linnapead
*...
*1951–1952 Antonina Voorepalu
*1963–1975 Tekla Lind
*1975–1978 Liina Maaste
*1984–1990 Viivi Palmissaar
*1990–1996 Liina Maaste
*2009–2011 Anu Vassvik
*2011–2016 Marko Šorin
*2017 Rein Ariko

## Viited
Hardini maakond (Illinois)

**Hardini maakond** (*Hardin County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Illinoisi osariigis.

Maakonna halduskeskus on Elizabethtown.

## Ajalugu
Maakond moodustati 1839. aastal.

## Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4320.

Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga):

## Viited
Jaan Vares (arst)

**Jaan Vares** (21. jaanuar 1889 Sova talu, Aidu vald, Paistu kihelkond, Viljandimaa – 20. oktoober 1967 Wilmington, Delaware, USA) oli Eesti arst ja Viljandi linnapea.

Lõpetas 1907. aastal Viljandi Linnakooli, sooritas 1908. aastal Moskvas küpsuseksami. Õppis aastatel 1909–1917 Moskva Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arsti kutsega. Alates 1915. aastast teenis ta ka asearstina Venemaa sõjaväes Esimeses maailmasõjas. Akadeemiliselt oli ta Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Töötas alates 1918. aastast Viljandis arstina, juhatas Vabadussõja ajal Viljandi Ühistöö haiglat. 

Oli 1920. aastast ka linnavolikogu liige ning aastatel 1936–1939 volikogu juhataja. Oli aastatel 1924–1927 Viljandi linnapea. 

Oli 1920–1941 Viljandi Eesti Punase Risti Komitee juhataja ning 1928–1941 kultuuriseltsi Koit esimees. Oli ka Noorkotkaste Maleva juhatuses vanema abi, Kaitseliidu malevaülem ja sanitaarpealik, Viljandi Haridusseltsi Tütarlaste Gümnaasiumi juhatuse liige, Vabatahtliku Tuletõrjeühingu arst, kindlustusseltsi „Eesti“ nõukogu liige ning Viljandi Majaomanikkude Ühispanga nõukogu esimees.

Põgenes Nõukogude okupatsiooni eest 1944. aastal koos perega Saksamaale, oli põgenikelaagri arst Wiesbadenis, Kasselis ja Geislingenis. Emigreerus 1949. aastal Kanadasse. Kolis pensionieas Ameerika Ühendriikidesse.

## Tunnustus
*Ühistöö teenetemärk
*Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk, 22.02.1921
*Eesti Punase Risti mälestusmärgi II järgu II aste, 19.02.1927
*Kaitseliidu Valgeristi III klass

## Vaata ka
*Varese sild

## Viited

## Kirjandus
*"Dr. Jaan Vares 50. aastane". Sakala nr 8, 20. jaanuar 1939. Lk 5

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918-1940
Jakutski linnaringkond

**Jakutski linnaringkond** (jakuudi keeles Дьокуускай куорат уокуруга; vene keeles Городскoй oкруг "гoрод Якyтск") on munitsipaalmoodustis (linnaringkond) Sahha (Jakuutia) Vabariigis (Sahhas ongi ainult kaks linnaringkonda; teine on Žatai linnaringkond).

Jakutski linnaringkonna pindala on 3600&nbsp;km². Elanike arv ligi 385 000 (2024). Linnaringkonda kuulub 11 asulat: 10 küla ja linnaringkonna keskus Jakutski linn.

Jakutski linnapea ametinimetus on Jakutski linnaringkonna pea ja ta juhib linnaringkonna administratsiooni aparaati. 2021. aasta aprillist on linnaringkonna pea ametis Jevgeni Grigorjev.

## Välislingid
*Jakutski linnaringkonna koduleht
Türi linnapea

**Türi linnapea** oli Türi linnavalitsuse juht.

## Türi linnapead
*1927–1930 August Laas
*1930–1934 Johannes Lagge
*1934? Jaan Wõhrmann - kohusetäitja
*1934–1935 Johhann Luukas
*1935–1940 Ants Viirmaa
*7.08.1940–19.06.1941 Martin Pakk
*?–1941 Rudolf Hermann
*1941–1944 Jüri Rebane
*1989–1998 Theo Aasa
*1998–1999 Tähve Milt
*1999–2001 Toomas Laimets
*2002–2005 Kaia Iva
:2005. aastal Türi linn, Türi vald, Oisu vald ja Kabala vald ühinesid - Türi vallaks.
## Vaata ka
* Türi linnapead, linnavanemad ja TSN Täitevkomitee esimehed 1926–2005
## Viited
Rutka mäed

**Rutka mäed** (ka **Tapa-Pikassaare oosistu, Pikkmägi**) on oosistu Lääne-Viru maakonna Kadrina valla ja Harju maakonna Kuusalu valla piiril, Tapa linnast põhja pool. Oosistu jääb Ohepalu looduskaitsealale.

See radiaalne oosistu saab alguse Tapa linna lähedalt Valgejõe oru lammilt, ulatudes loodes Pikasaare sooni. See kujutab endast ooside ahelikku, milles on raske eristada üksikuid pinnavorme, kuna oosid on tihedalt üksteisega liitunud. Ooside laed kerkivad tasandikust 15–18&nbsp;m kõrgusele, kõrgeima oosi hari ulatub Ohepalu järve lähedal 109,5&nbsp;m üle merepinna.
Tõrva Laulustuudio

**Tõrva Laulustuudio** oli laulustuudio, mis tegutses Valga maakonnas Tõrvas aastatel 1995–2015.

Stuudio asutas 14. novembril 1995 Maie Kala *Tõrva Laste ja Noorte Laulustuudio* nime all. Maie Kala õpetas stuudios kuni selle tegevuse lõpetamiseni. 

2009. aastal võitis laulustuudio neidudekoor ETV telesaate "Laululahing".

2015. aastal moodustati Tõrva Laulustuudio baasil Tõrva Muusikakooli laulueriala osakond.

## Viited
Türi spordiring

**Türi spordiring** oli sõdadevahelisel ajal Türil tegutsenud spordiorganisatsioon. 

Organisatsiooni asutas 1920 Madis Temp. Temp oli aastani 1932 ka organisatsiooni esimees..

Esimesed kolm aastat tegutses spordiring Kaitseliidu organisatsioonina. 1923 sai spordiring iseseisvaks organisatsiooniks.

## Viited
Liidia

**Liidia** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 103. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Liidia 1746 naisel.

## Tuntud nime kandjaid
*Liidia Panova
*Liidia Poska-Teiss
*Liidia Tuulse
*...

## Vaata ka
*Lydia

## Viited

## Välislingid
*
Marit

**Marit** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 251. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Marit 648 naisel.

1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Marit 646 naisel. Marit oli populaarsuselt 274. naisenimi.

## Tuntud nime kandjaid
*Marit Bjørgen
*Marit Ilison
*Marit Tarkin
*...

## Viited

## Välislingid
*
Marju

**Marju** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 122. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Marju 1524 naisel.

## Tuntud nime kandjaid
*Marju Kuut
*Marju Kõivupuu
*Marju Lauristin
*Marju Länik
*...

## Viited

## Välislingid
*
Margo

**Margo** on eesnimi. See on maailmas tavaliselt naisenimi (prantsuse nime Margot variant), Eestis valdavalt mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis levikult 168. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Margo 983 mehel ja 23 naisel.

## Tuntud nime kandjaid
*Margo Kõlar
*Margo Külaots
*Margo Laasberg
*Margo Mitt
*Margo Teder
*...

## Viited

## Välislingid
*
Macoupini maakond

**Macoupini maakond** (*Macoupin County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Illinoisi osariigis.

Maakonna halduskeskus on Carlinville.

## Ajalugu
Maakond moodustati 1829. aastal.

## Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 308 760.

Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga):

## Viited
Karl Friedrich Louis Dobermann

**Karl Friedrich Louis Dobermann** (sündinud **Tobermann**; 2. jaanuar 1834 Apolda – 9. juuni 1894 samas) oli saksa maksuametnik ja tõuaaretaja. Tema aretatud dobermann („Dobermanni pinšer“) on ainus saksa koeratõug, mis on saanud nime oma aretaja järgi.

## Viited
Margit

**Margit** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 66. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Margit 2360 naisel.

## Tuntud nime kandjaid
*Margit Adorf
*Margit Brokko
*Margit Jõgeva
*Margit Kaffka
*Margit Kalk
*Margit Keller
*Margit Kilumets
*Margit Lail
*Margit Langemets
*Margit Lõhmus
*Margit Maran
*Margit Margusson
*Margit Mutso
*Margit Peil
*Margit Peterson
*Margit Randver
*Margit Rennebaum
*Margit Rüütel
*Margit Salk
*Margit Saluotsa
*Margit Saulep
*Margit Sutrop
*Margit Tõnson
*Margit Viilep
*Margit Viirmaa
*Margit Vutt

## Viited

## Välislingid
*
Maire

**Maire** on Eestis ja Soomes levinud naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 74. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Maire 2211 naisel. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Maire 2099 naisel. Maire oli populaarsuselt 79. naisenimi.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Maire 4 inimesel.

## Tuntud nime kandjaid
*Maire Aunaste
*Maire Liivamets
*Maire Männik
*...

## Viited

## Välislingid
*
Pula lennujaam

**Pula lennujaam** (horvaadi keeles *Zračna luka Pula*, itaalia keeles *Aeroporto di Pola*) on Horvaatias asuvat Pula linna teenindav rahvusvaheline lennujaam, mis asub Pula kesklinnast 6 kilomeetri kaugusel. Aastal 2018 teenindas lennujaam 717 187 reisijat. Pula lennujaam on nii osa Sloveenia kui ka arvukate Ida-Itaalia linnade varulennuväli.

Lennujaam on populaarne ka era- või rendilennukiga reisijate seas. Viimased külastavad näiteks Brijuni saari, Pula amfiteatris toimuvaid kontserte ning etendusi või purjetavad piirkonnas oma jahtidega. Pula lennujaam on võimeline võtma vastu ka suuri laia kerega lennukeid, näiteks lennukeid Boeing 747 ja Iljušin Il-96.

## Lennufirmad ja sihtkohad

## Statistikat

## Maapealne transport
Lennujaama ühendab kesklinnaga lennujaama (*Pula Zracna Luka*) ja Pula bussijaama (*Bus Kolodvor*) vaheline bussiliin.

Pula äärelinnadesse pääseb lennujaamast taksoga (nt Verudela äärelinn, kus asuvad hotellid Hotel Palma ja Histria).

## Intsidendid ja õnnetusjuhtumid
2009. aasta 2. augustil ei õnnestunud Frankfurdi lennujaamast Pulasse suundunud Piper PA-46-310P Malibu tüüpi eralennukil ninatelikut maandumiskorda saada. Pärast mitut katset sai lennukil otsa kütus ja lennuk maandus põhitelikule. Maandumisel puudutas lennuki nina lennurada ja peatus, põhjustades seejuures märgatavaid kahjustusi. Lennuki pardal olnud viis reisijat vigastada ei saanud.

2011. aasta 21. septembril lagunes Piper PA-46-350P Malibu Mirage tüüpi lennukil vasakpoolne põhitelik. Lennuk oli enne seda teinud 180-kraadise pöörde lennurajale rivistumiseks. Intsidendi tulemusena oli lennurada kolm tundi suletud. Lennuk ise sai väiksemaid kahjustusi ja neli pardal olnud reisijat vigastada ei saanud.

## Viited

## Välislingid
* Pula lennujaama koduleht
Apolda

**Apolda** on linn Saksamaal Tüüringi liidumaal Weimari maakreisis.

Apolda on ka Weimarer Landi kreisi pealinn.

## Haldusjaotus

Linn jaguneb seitsmeks rajooniks:

## Sõpruslinnad
*Seclin (1963)
*Mark (1994)
*Rapid City (1994)

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
311 eKr

**311. aasta eKr** oli 311. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 443 *[[ab urbe condita]]*.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Junius Bubulcus Brutus ja Quintus Aemilius Barbula II.
*Ptolemaios I viis Vana-Egiptuse pealinna Memphisest Aleksandriasse

## Sündinud
*

## Surnud
*
312 eKr

**312. aasta eKr** oli 312. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 442 *[[ab urbe condita]]*)

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid M. Valerius Maximus Corvus ja Publius Decius Mus.
*Seleukos I vallutas Paabeli.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
313 eKr

**313. aasta eKr** (Vana-Rooma ajaarvamises 441 *[[ab urbe condita]]*)

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Papirius Cursor ja Gaius Junius Bubulcus Brutus.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Aiakides, Epiruse kuningas
315 eKr

**315. aasta eKr** oli 315. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 439 *[[ab urbe condita]]*)

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Papirius Cursor ja Q. Publilius Philo.
*puhkes kolmas diadohhide sõda

## Sündinud
*

## Surnud
*
Massaci maakond

**Massaci maakond** (*Massac County*) on maakond Ameerika Ühendriikides Illinoisi osariigis.

Maakonna halduskeskus on Metropolis.

## Ajalugu
Maakond moodustati 1843. aastal.

## Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 39 437.

Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga):

## Viited
Andreas Samaris

**Andréas Sámaris** (kreeka keeles Ανδρέας Σάμαρης; sündinud 13. juunil 1989 Pátras) on Kreeka jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Portugali kõrgliiga klubis Lissaboni Benfica ja Kreeka jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Panachaïkí, millega liitus 2006. aastal. Hooajal 2006–07 debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Kreeka kolmandas liigas. 2010. aastal liitus ta Kreeka kõrgliiga klubiga Paniónios. Hooajal 2013–14 mängis ta Kreeka suurklubis PAE Olympiakós, kellega tuli samal hooajal Kreeka meistriks.

2014. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Benficaga. Üleminekusumma oli 10 miljonit eurot. Ta on tulnud Benficaga neli korda Portugali meistriks.

Debüüdi Kreeka jalgpallikoondises tegi Sámaris 2013. aasta oktoobris viimases MM-i valikmängus Liechtensteini vastu. Järgmisel aastal kuulus ta Kreeka koondisse maailmameistrivõistlustel, kus ta viimases alagrupimängus lõi ta värava Elevandiluuranniku vastu.

## Saavutused
;Olympiakós
*Kreeka Super Leauge: 2013–14
;Benfica
*Primeira Liga: 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2018–2019
*Taça de Portugal: 2016–17
*Taça da Liga: 2014–15, 2015–16
*Supertaça Cândido de Oliveira: 2016, 2017

## Välislingid

* Profiil Lissaboni Benfica kodulehel
Alex Telles

**Alex Nicolao Telles** (sündinud 15. detsembril 1992 Caxias do Sulis) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Botafogo.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Esporte Clube Juventude, millega liitus 2007. aastal. 2011. aastal debüteeris ta klubi põhimeeskonnas. 2013. aastal liitus ta Brasiilia kõrgliigaklubiga Grêmio Foot-Ball Porto Alegrense. 2013. aasta Brasiilia kõrgliiga hooaeg oli Tellesi läbimurdehooajaks, kui ta valiti liiga sümboolsesse koosseisu.

2014. aasta jaanuaris liitus ta Türgi kõrgliigaklubiga Galatasaray ning aitas samal hooajal klubil tulla Türgi meistriks. Hooajal 2015–16 mängis ta laenul Itaalia kõrgliigaklubis Milano Internazionale.

2016. aasta juulis sõlmis Telles lepingu Portugali kõrgliigaklubis FC Porto. Üleminekusumma oli 6,5 miljonit eurot. Hooaegadel 2017–18 ja 2019–2020 tuli ta Portoga Portugali meistriks. Hooaegadel 2018–2019 ja 2019–2020 valiti ta Portugali kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu ning 2018. aastal Porto aasta mängijaks.

2020. aasta oktoobris sõlmis Telles lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Manchester United. 2022. aasta augustis läks ta üheks hooajaks laenule Sevillasse.

Suvel 2023 liitus Telles ligi 5 miljoni euro eest Saudi Araabia kõrgliigaklubiga Al Nassr.

2024. aasta septembris naasis ta Brasiilia kõrgliigasse, kui sõlmis kaheaastase lepingu Botafogoga.

Debüüdi Brasiilia jalgpallikoondises tegi Telles 23. märtsil 2019 sõprusmängus Panama vastu. Ta kuulus Brasiilia koondisse 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Juventude
*Copa FGF: 2011, 2012
;Galatasaray
*Süper Lig: 2014–15
*Türgi karikas: 2013–14, 2014–15
*Türgi superkarikas: 2015
;Porto
*Primeira Liga: 2017–18, 2019–20
*Supertaça Cândido de Oliveira: 2018
;Sevilla
*UEFA Euroopa Liiga: 2022–23
;Al Nassr
*Araabia klubide meistrivõistlused: 2023

## Viited
Urumi keel

**Urumi keel** on turgi keel, mida räägitakse Ukrainas Aasovi mere põhjakaldal, kuhu Vene valitsus 1778. aastal Krimmis elanud turgikeelsed kreeklased ümber asustas. Vähesel määral räägitakse seda ka Venemaal ja Kreekas. Urumi keel sarnaneb krimmitatari keelega.

Kõnelejate arvu kohta on erinevaid andmeid. Urumi keel on tõsiselt ohustatud.

Urumi keeles on väga vähe kirjandust. Ilmunud on sõnaraamat. Varem on kasutatud kreeka kirja ja ladina kirja. Tänapäeval kirjutatakse seda kirillitsas, kuid kasutusel on mitu varianti. 2008. aastal Kiievis ilmunud õpikus on kasutatud järgmist tähestikku:

## Viited

## Välislingid
André Almeida

**André Gomes Magalhães de Almeida** (sündinud 10. septembril 1990 Lissabonis) on Portugali jalgpallur, kes mängib kaitsja või poolkaitsjana Portugali kõrgliiga klubis Lissaboni Benfica.

Aastatel 2009–2011 mängis ta Belenenseses. 2011. aasta suvel liitus ta Benficaga. Suurema osa Portugali kõrgliiga hooajast 2011–12 mängis ta laenul Leirias. Benficaga on ta tulnud viis korda Portugali meistriks.

Debüüdi Portugali jalgpallikoondises tegi Almeida 11. oktoobril 2013 MM-i valikmängus Iisraeli vastu. Järgmisel aastal kuulus ta Portugali koondisse maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Benfica
*Primeira Liga: 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2018–2019
*Taça de Portugal: 2013–14, 2016–17
*Taça da Liga: 2011–12, 2013–14, 2014–15, 2015–16
*Supertaça Cândido de Oliveira: 2014, 2016, 2017
*UEFA Euroopa Liiga: Teised kohad 2012–13, 2013–14

## Välislingid

* Profiil Lissaboni Benfica kodulehel
Igor Ašurbeili

**Igor Raufovitš Ašurbeili** (vene keeles Игорь Рауфович Ашурбейли; aserbaidžaani keeles *İqor Rauf oğlu Aşurbəyli*; inglise keeles *Igor Ashurbeyli*; sündinud 9. septembril 1963 Bakuus Aserbaidžaani NSV-s) on aserbaidžaani päritolu Venemaa ettevõtja.

Ta lõpetas 1985. aastal Aserbaidžaani Nafta ja Keemia Instituudi. 1990. aastal asus elama Moskvasse. Ta on kaitsnud tehnikadoktori kraadi. Aastatel 2000–2011 oli ta aktsiaseltsi NPO Almaz peadirektor. Almaz tegeleb seniitraketikompleksite väljatöötamisega. 

2013. aastal asutas Ašurbeili Viinis interdistsiplinaarse uurimiskeskuse Aerospace International Research Center GmbH (2018. aastast Asgardia Independent Research Center GmbH). 

Ašurbeili on kosmoseriigi Asgardia loomise eestvedaja ja tegeleb ka poliitikaga. 2016. aastal valiti ta demokraatlikku sotsialismi pooldava Venemaa Taassünni Partei esimeheks. 

## Välislingid
*Igor Ašurbeili koduleht
Asgardia

**Asgardia Kosmoseriik** (inglise keeles *Space Kingdom of Asgardia*) on kosmosesse rajatav riik, mida selle loojad käsitlevad kui olemasolevatest riikidest sõltumatut. Asgardia üks eesmärke on saada tunnustatud riigiks ning rajada 2043. aastaks püsiasustus Kuul. Asgardia loomise kavatsusest andis avalikkusele teada 12. oktoobril 2016 selle projekti eestvedaja Igor Ašurbeili.

Asgardial on peaminister, ministeeriumid ja parlament. Asgardia parlamendi esimees on Lembit Öpik.

      
## Satelliitide lennutamine
Asgardia eesmärkide hulka kuulub tehiskaaslaste lennutamine Maa orbiidile. 

Oma esimese satelliidi (Asgardia 1) saatis Asgardia üles 12. novembril 2017 kosmodroomilt MARS kanderaketiga Antares. Satelliit kaalus vaid 2,8 kg.

## Viited

## Välislingid
*Asgardia koduleht
*E-riigi kõrgem tase: "hull vene teadlane" avalikustas kosmoseriigi asutamise plaani. heureka.postimees.ee, 13. oktoober 2016
Elamisluba

**Elamisluba** (inglise keeles *residence permit*) on mittekodaniku luba elada mingis riigis, kodanikud elamisluba ei vaja. Elamisluba võib olla nii traditsiooniline paberdokument kui ka elektrooniliselt loetav kaart, või see võib olla märge isikut tõendavas dokumendis.

Elamisload võivad jaguneda ajutisteks (tähtajalisteks) ja alalisteks, samas näiteks Venemaal neid ei eristata ja kõiki elamislube tuleb igal aastal pikendada.

Alaline elamisluba on tavaliselt dokument, mis tõendab elamisloa omaniku õigust loa kehtivusaja jooksul riigist vabalt lahkuda ja sinna taas siseneda. Mõnes liigis siiski ei vabasta elamisloa olemasolu mittekodanikest alalisi elanikke vaba vajadusest viisa järele riigipiiri ületamiseks.

Võimalus vahetada ajutine elamisluba alalise vastu tekib tavaliselt pärast viit aastat riigis legaalset elamist, mõnes riigis (Belgia, Ungari) ka juba kolm aastat.

## Elamisluba Eestis

## Vaata ka
*asumisõigus
*elamisõigus Euroopa Liidus

## Viited
Iru mägi

**Iru mägi** on koht Tallinna ja Iru küla piiril Vana-Narva maantee ääres Pirita jõe kaldal. Ta ulatub osaliselt Iru linnuse maa-ala kohale. Mäel asub Iru ämm.

Iru mäge on mainitud rahvuseepose "Kalevipoeg" kolmandas loos (Kalevi poegade jahilkäik. Linda röövimine. Kalevi poegade kojutulek.).

Kalevipoeg läheb vendadega metsa jahile. Rohket saaki kandvad mehed jäävad metsa väsimust puhkama. Tuuslar oli seda ette näinud ja tulnud juba varem paadiga üle mere ning peidab paadi *Kalevite kopli alla, Kalevi [[kalm]]u ligidalle*. Seejärel hiilib ta varga kombel Kalevi tallu ja röövib Linda. Linda hüüab hädas appi ning seda kuulevad jumalad. Teda aitab Pikker (Äike):


"Soome tuuslar, tuuletarka,
Oli sammud varga saagil
I r u m ä e l e sirutanud.
Tahtis mäelta teeda võtta
Otsekohe mere poole,
Kus tal paati ootamassa.
Äike astus äkilisti
Ähvardelles röövli teele,
Pikker põrutas pilvesta;"


Tuuslar langes surnu kombel maha, aga Linda muutus kaljupangaks.


"Lendva kiirusega loodi 
Kalevite karske leski 
Kõrgeks kaljukivi-pakuks, 
Kivisambaks Iru mäele .    


## Viited
JSTOR

**JSTOR** (lühend fraasist *Journal Storage*) on digitaalraamatukogu, mis loodi 1995. 

Raamatukogu omanik on Ithaka Harbors, Inc. 

Algul sisaldas JSTOR teadusajakirjade digiteeritud kokkuvõtteid (inglise *digitized back issues*). Tänapäeval sisaldab JSTOR peale teadusajakirjade ka raamatuid ja muid allikmaterjale. JSTORis on võimalik täistekstiotsingut (inglise *full-text searches*) teha umbes 2000 ajakirja sisu kohta.

Seisuga 2013 oli juurdepääsuõigus JSTORile rohkem kui 8000 asutusel rohkem kui 160 riigist. Suur osa JSTORi teenustest on tasulised, ent on ka tasuta teenuseid.

2015 oli JSTORi tulu 86 miljonit dollarit.

## Välislingid
*Koduleht
Antsla II maailmasõja matmispaik

**Antsla II maailmasõja matmispaik** on Teise maailmasõja aegne matmispaik Võru maakonnas Taberlaane külas Antsla kalmistul.

Matmispaik tunnistati 1997. aastal kultuurimälestiseks. 2024. aastal lõpetati aga selle arvamine eraldiseisvateks kultuurimälestisteks, kuna mälestis paikneb niigi muinsuskaitsealusel Metsakalmistul.

Matmispaiga juures on mälestussammas, mille esiküljel on tahvel tekstiga "Au langenuile".

## Viited

## Välislingid
*
AVE (koor)

**AVE** (ka **Ave**) on Tartu maakonnas Elvas tegutsev segakoor.

Koori asutas 1. aprillil 1975 dirigent ja muusikapedagoog Kalju Kenner.

Koor kuulub Eesti Segakooride Liitu.

Koor harjutab Elva Gümnaasiumi ruumides.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Facebookis
Ocnița

**Ocnița** on linn Moldovas, Ocnița rajooni keskus. Ocnița asub Ukraina piirist ligi 3 km kaugusel.

Ocnița asula tekkis 1897. aastal seoses raudteejaama rajamisega. Alevi staatuse sai Ocnița 1946. aastal, linnaõigused 1994. aastal.

Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ocnița elanikest moldaavlasi 49,12%, ukrainlasi 33,05%, venelasi 16,27%, poolakaid 0,34%, gagauuse 0,17%, bulgaarlasi 0,12%, mustlasi 0,11% ja teistest rahvustest inimesi 0,82%.

## Galerii

Ocnița railway station.jpg
Ocnița church.jpg
Ocnița 01.jpg
Ocniţa, monument - panoramio (2).jpg
Pensiunea La Sergentul - panoramio (1).jpg


## Viited
Minangkabaud

**Minangkabaud** ehk **minangid** on austroneesia rahvas Indoneesias, Lääne-Sumatra põlisrahvas. Minangkabausid on kokku 8 miljonit. 

Suuremad linnad on Padang, Payakumbuh ja Bukittinggi. Minangkabaude pealinn on Padang. Minangkabaud on ka Negeri Sembilani suurim rahvas. Nad kõnelevad minangkabau keelt, mis kuulub austroneesia keelte hulka. 

Enamik minangkabausid on islami usku, kuid nende kultuur on minevikus olnud väga suurel määral mõjutatud hinduismist ja budismist. Minangkabaude ühiskond on traditsiooniliselt matriarhaalne.

## Vaata ka
*Tetumid

## Viited

## Kirjandus
* 
* 
* 
* 
* 

## Välislingid

* Rahvatantsijad Padangis
Sardana Avksentjeva

**Sardana Vladimirovna Avksentjeva** (jakuudi keeles Сардаана Владимировна Авксентьева; vene keeles Сардана Владимировна Авксентьева; sündinud 2. juulil 1970 Tšuraptšas Jakuudi ANSV-s) on jakuudi rahvusest Sahha omavalitsustegelane.

Ta lõpetas 1993. aastal Ammossovi-nimelise Jakutski Riikliku Ülikooli ajaloo- ja õigusteaduskonna ajalooõpetaja erialal ning 1998. aastal Kaug-Ida Riigiteenistuse Akadeemia riikliku ja munitsipaaljuhtimise erialal.

Avksentjeva nimetati 2000. aastal Sahhast valitud Venemaa Riigiduuma liikme Vitali Bassõgõssovi abiks. Aastatel 2004–2007 töötas ta peadirektori asetäitjana aktsiaseltsis Tuimaada Daimond (Venemaa juhtivaid briljantide tootjaid). Aastatel 2007–2012 oli ta Jakutski aselinnapea ja 2012. aastal sai ta aktsiaseltsi Aeroport Jakutsk tööstus- ja kommertskompleksi Aerotorgservis direktoriks.

## Jakutski linnapea
2018. aasta septembris valiti Avksentjeva Jakutski linnapeaks – Jakutski linnaringkonna peaks. Ta sai valimistel 40,0% valijate häältest ja edestas võimupartei Ühtne Venemaa kandidaati enam kui 8 protsendiga. 

Jaanuaris 2021 astus Avksentjeva linnapea ametist tagasi.

## Viited

## Välislingid
*Мэр Якутска о проданных джипах и уволенных чиновниках. YouTube, 23. jaanuar 2019 
*Ты больше не девочка, ты мэр. meduza.io, 30. jaanuar 2019
*«Потапенко будит!». Sardana Avksentjeva Dmitri Potapenko juhitud raadiosaate külalisena. YouTube, 28. veebruar 2019
Aleksandr Dmitrijev (dirigent)

**Aleksandr Dmitrijev** (vene keeles *Александр Сергеевич Дмитриев*; sündinud 19. jaanuaril 1935) on Venemaa dirigent. 

Alates 1977. aastast on Dmitrijev Peterburi Sümfooniaorkestri peadirigent. 

Dmitrijev on Peterburi konservatooriumi dirigeerimisprofessor, kelle õpilaste hulka on kuulunud teiste hulgas Vladimir Altšuler, Andrei Anihhanov, Toomas Kapten jpt.

## Viited
Whippet

**Whippet** on Suurbritanniast pärit koeratõug.

Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: „Ideaalne  seltsiline. Kiiresti kohanev nii kodustes oludes kui võistlusolukorras. Õrn, kirglik, tasakaaluka iseloomuga.“

## Viited

## Kirjandus
* Renée Willes: *All världens hundraser*, Bromma 2003, ISBN 91-89090-79-9
* Carl O. M. P. Leuhusen: *Rashundar i ord och bild*, Stockholm 1932
* Desmond Morris: *Dogs*, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3

## Välislingid
* Whippet koer.ee saidil
* Ühendkuningriigi whippetiklubi
Sildumiskaater

**Sildumiskaater** (kinnituskaater, kinnituspuksiir) on väike kaater-abilaev, mis on mõeldud sadamas laevade sildumisel kinnitusotste vastuvõtuks ja toimetamiseks kaile. 

Väiksemat, roolimajata vastavat alust võib nimetada ka paadiks.

## Kirjeldus
Sildumiskaater sarnaneb ehituselt väikesele puksiirile, kuid on märksa lihtsama ehitusega ja ökonoomsem. Aluse ahtriosas on reeglina väike pollar laevalt saadud sildumisotsa kinnitamiseks. Suurema sildumiskaatri roolimaja võib olla ümbritsetud kaitseraamiga. 

## Kasutamine

Kaatrit kasutatakse sadamates, kui suurte laevade (näiteks kruiisilaev, tanker, autotarnelaev) kinnitusotsi pole sildumisel võimalik mingil põhjusel (näiteks pikem vahemaa) viskeliiniga otse sadamakaile edastada või kinnitusots tuleb kinnitada veega ümbritsetud sildumistulbale. 

## Vaata ka

*Sildumine
*Puksiir
*Pollar
Leova

**Leova** on linn Moldovas, Leova rajooni keskus. Linn asub Pruti jõe vasakul kaldal, Moldova ja Rumeenia piiril.

Leova on asutatud 1495. aastal, linnaõigused sai 1940. aastal.

Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Leova elanikest moldaavlasi 85,61%, venelasi 6,27%, bulgaarlasi 3,48%, ukrainlasi 2,77%, gagauuse 0,99%, mustlasi 0,24% ja teistest rahvustest inimesi 0,62%.

## Galerii

Леова - издалека - panoramio.jpg
Leova, Moldova, Independence street. - panoramio.jpg
Leova, Moldova - panoramio.jpg
Leova, Moldova, used to be cinema - panoramio.jpg


## Viited
Briceni

**Briceni** on linn Moldovas, Briceni rajooni keskus. Linn asub Ukraina piiri lähedal.

Bricenit on ürikutes esmamainitud 1562. aastal. 1897. aastal moodustasid juudid 96,5% elanikkonnast ja 1930. aastal 95%.

Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Briceni elanikest moldaavlasi 46,0%, ukrainlasi 39,5%, venelasi 8,0% ja muust rahvusest inimesi 6,5%.

## Galerii

Biserica orasului Briceni.jpg
4 этаж - panoramio.jpg
Havuz Briceni.jpg


## Viited
Võhma Linnaleht

**Võhma Linnaleht** oli 1996-2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Võhma linna ja selle lähiümbruse uudiseid. Lehte andis välja Võhma linnavalitsus. Lehte esindas Angela Härm. Leht ilmus üks kord kuus.

Lehe esimene number ilmus veebruaris 1996. Viimane lehe number (nr 225) ilmus augustis 2017.

Aastast 2008 ilmus lehe koosseisus ka Võhma gümnaasiumi koolileht Koolikoorem.

## Viited

## Välislingid
*
Tamsalu EBE

**Tamsalu EBE** on Lääne-Viru maakonnas Tamsalu linnas tegutsev spordiklubi, mis on keskendunud saalihokile.

Klubi saalihokinaiskond sai 2011. aastal Meistriliigas kolmanda koha. Hiljem pole naiskond enam Meistriliigas mänginud.

## Viited

## Välislingid
*
Johannes Pulma

**Johannes Pulma** (28. oktoober 1886 Kuivajõe vald, Kose kihelkond, Harjumaa – 25. august 1942 Sevurallagi vangilaager, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (major), skaudiliikumise juht ja omavalitsustegelane.

## Elukäik
Sündis talunik Jaan Pulma pojana. Lõpetas Kuivajõe vallakooli, seejärel Kose kihelkonnakooli ja Tallinna 4-klassilise linnakooli. Oli lühikest aega Järvamaal vallakirjutaja abi, jätkates samal ajal hariduse täiendamist. 1898. aastal valiti Anna vallakooli õpetajaks, järgmisel aastal sooritas rahvakooli õpetaja kutseeksami. Oli Anna vallakooli õpetaja kuni 1905. aastani, mil lahkus Ukrainasse, kus oli kuni I maailmasõja puhkemiseni viinavabriku valitseja.

Maailmasõja puhkedes mobiliseeriti. Osales alul sõjategevuses Karpaatides, saadeti seejärel Moskva I lipnikekooli, mille lõpetas 1915. aasta juulis. Oli seejärel marsipataljonis ning 4. Soome kütipolgus roodu ja õppekomando ülem.

Eesti rahvusväeosade loomisel 1917. aastal asus teenima 2. Eesti polku, kus oli õpperoodu ülem kuni väeosa likvideerimiseni sakslaste poolt 1918. aasta kevadel. Lahkus seejärel Eestist, Vabadussõja ajal viibis Ukrainas. 

1920. aasta suvel pöördus tagasi Eestisse, võeti tegevteenistusse ning määrati Pärnu maakonna Rahvaväe ja Kaitseliidu ülema käsutusse, samal aastal sai Pärnu komandandiks ning rahvaväe ülema kohusetäitjaks. Alates 1925. aastast Pärnu maakonna rahvaväe ülem, hiljem muutus tema ametikoht Pärnu kaitseväeringkonna ülema kohaks, millel teenis kuni reservi arvamiseni 1. mail 1932.

Kaitseliidu taasloomisel 1924. aastal oli J. Pulma lühikest aega Kaitseliidu Pärnumaa maleva pealik, kuni 15. märtsil 1925 sai Pärnumaa maleva pealikuks Tõnis Avingo.

Sõjaväeteenistusest vabanemise järel osales Pärnu seltsielus ja kohalikus poliitikas. 1932. aastal kinnitati ta Pärnumaa skautide maleva pealikuks. Oli Pärnu Eliisabeti kiriku II pihtkonna nõukogu esimees. 1934. aastal osutus valituks Pärnu linnavolikokku ning oli seejärel revisjonikomisjoni esimees. 1939. aastal toimunud valimistel valiti taas Pärnu linnavolikokku saavutades neljanda tulemuse linnas – 3963 häält.

Vangistati Nõukogude võimude poolt 14. juunil 1941 küüditamise käigus ning saadeti Sevurallagi Sosva vangilaagrisse. 20. juunil 1942 toimunud erinõupidamise otsusega mõisteti surma. 

Abikaasa Elise Alvine Pulma küüditati samuti 14. juunil 1941 Maiga asulasse Tšainski rajoonis Tomski oblastis. Vabanes 1. veebruaril 1954. 
## Auastmed
* Lipnik – 1915
* Alamleitnant 
* Leitnant – 1920
* Kapten – 1924
* Major – 1925

## Tunnustus
* Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk, 24. veebruar 1938

## Välislingid
* Kirje ohvitseride andmebaasis
Mustvee Valla Teataja

**Mustvee Valla Teataja** on ajaleht, mis vahendab Mustvee valla uudiseid. Ajalehte annab välja Mustvee vallavalitsus. Ajaleht ilmub sagedusega üks kord kuus.

Ajakiri ilmub aastast 2018 ja see asutati endiste ajalehtede Awwinorm, Kasepää Valla Leht ja Saare Valla Teataja asemele.

## Viited

## Välislingid
*
Kunda tarandkalme

**Kunda tarandkalme** on tarandkalme Lääne-Viru maakonnas Kundas sealsel hiiemäel. Kalmed rajati umbes 400-500 aastat eKr.

Kalmet on kaevatud mitu korda, näiteks 2004.

## Viited

## Välislingid
*https://virumaateataja.postimees.ee/2264381/kunda-kalme-osutus-arvatust-vanemaks
Kunda dessant

**Kunda dessant** on kahe Vabadussõja operatsiooni nimi:
*Kunda dessant (1918)
*Kunda dessant (1919)

## Vaata ka
*Kunda lahing (1268)
Loksa Lauljad

**Loksa Lauljad** on Harju maakonnas Loksa linnas tegutsev segakoor.

Koor asutati 1972.

Koori on pikka aega juhtinud Raidi Andre.

## Viited

## Välislingid
*https://sonumitooja.ee/40aastane-segakoor-loksa-lauljad-on-kaeinud-8-laulupeol
Detsi-

**Detsi-** (tähis **d**) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. 

Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 10 korda väiksem. Näiteks pikkus 1 detsimeeter (dm) on 0,1 meetrit ehk kümnendik meetrit.

Eesliide tuleneb ladinakeelsest sõnast *decem* (väike) ja võeti ametlikult kasutusele 1795. aastal koos meetermõõdustikiga.
Senti-

**Senti-** (tähis **c**) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 100 korda väiksem. Näiteks pikkus 1 sentimeeter (cm) on 0,01 meetrit ehk sajandik meetrit.

Eesliide tuleneb ladina keele  sõnast *centum* (sada) ja võeti ametlikult kasutusele 1795. a koos meetermõõdustikiga.
Milli-

**Milli-** (tähis **m**) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 1000 korda väiksem. Näiteks pikkus 1 millimeeter (mm) on 0,001 meetrit ehk tuhandik meetrit.

Eesliide tuleneb ladinakeelsest sõnast *mille* (tuhat) ja võeti ametlikult kasutusele 1795. aastal koos meetermõõdustikiga.
Mikro-

**Mikro-** (tähis **µ**) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 106 = 1&nbsp;000&nbsp;000 korda väiksem. Näiteks 1 mikrosekund (µs) on 10−6 = 0,000&nbsp;001 sekundit ehk miljondik sekundit.

Eesliide tuleneb kreeka keele  sõnast *mikros* (väike) ja võeti ametlikult kasutusele 1960. a koos SI-süsteemiga; oli kasutusel ka juba varem meetermõõdustiku ühikutes, näiteks CGS-süsteemis; pikkusühiku mikromeeter nimetus oli siis mikron.