open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rein Teesalu

**Rein Teesalu** (sündinud 19. juunil 1939 Mustla külas Laimjala vallas) on eesti kardioloog.

Teesalu on lõpetanud 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. 
Ta on Tartu Ülikooli emeriitprofessor. 

Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel üksikkandidaadina, sai 271 häält ega pääsenud Riigikokku.

Ta on Eesti Kardioloogide Seltsi liige ja südamepuudulikkuse töögrupi juht, Euroopa Kardioloogide Seltsi liige ja südamepuudulikkuse töögrupi liige, FESC (Fellow of the European Society of Cardiology), FACA (Fellow of the American College of Angiology), Eesti Hüpertensiooni Ühingu juhatuse liige ning Eesti Müokardiinfarkti Registri Nõukogu esimees.

## Tunnustus
* 1985 Nõukogude Eesti preemia
* 1998 Eesti teaduspreemia
* 2004 Tartu Ülikooli suur medal
* 2006 Tartu Ülikooli Kliinikumi preemia laureaat
* 2007 Eesti Arstide Liidu aumärk

## Viited

## Välislingid
* 
* VVK, Riigikogu valimised 2011: Rein Teesalu
* Rein Teesalu: üksikkandidaat riigikokku. Miks?, Postimees, 26. jaanuar 2011
Peep Peterson

**Peep Peterson** (sündinud 29. märtsil 1975 Tartus) on poliitik ja firmajuht, endine Eesti Ametiühingute Keskliidu juht. 18. juulist 2022 kuni 17. aprillini 2023 oli ta tervise- ja tööminister, alates 3. novembrist 2025 
Eesti vanima ja suurima piimandusühistu E-Piim juhataja. 

Peterson on lõpetanud Tartu 10. Keskkooli ja Tallinna Majanduskooli õigusteaduse erialal ning õppinud Tartu Ülikoolis õigusteadust ja ajakirjandust. 

Peterson kuulus Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda (SDE) kuni 2013. aastani ning naasis 2019. aastal. Ta oli aastatel 1994–1998 Noorte Sotsiaaldemokraatide president. Ta oli 2009–2013 Tartu linnavolikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni liige. 

Peep Peterson oli Eesti Ametiühingute Keskliidu juhatuse esimees ja Rahvusvahelise Transporditöötajate Föderatsiooni juhatuse liige. 21. veebruaril 2013 valis Eesti Ametiühingute Keskliidu volikogu Peep Petersoni liidu uueks juhiks. Ta astus ametisse 4. märtsil 2013. 11. oktoobril 2019 valiti Peterson ametisse järgmiseks ametiajaks, kus ta jätkas kuni 2022. aastani. 
2025. aasta juuli algul kutsus E-Piima nõukogu ametist tagasi juhatuse esimehe Jaanus Murakase, 3. novembrist 2025 töötab sellel kohal Peep Peterson. 

Ta on korporatsioon Fraternitas Estica liige.

## Artikleid

* 21.02.2023 Hea vaimse tervise märk on võime säilitada tegutsemistahe igas olukorras, mitte igikestev õnn või piiramatul hulgal teraapiat
* 15.02.2023 Peep Peterson ja Gerda Kordemets: Riik peaks valdadele enne pankrotti appi minema
* 13.02.2023 Peep Peterson Irja Lutsarile: meie vastsündinute elud päästab see, et ravikindlustus antakse kõigile rasedatele
* 07.02.2023 Peep Peterson: dr Vassili Novak on EMO ülekoormuse probleemiga juba alla andnud, aga olukorraga ei saa lihtsalt leppida!

## Viited
Ege Hirv

**Ege Hirv** (sündinud 14. mail 1960 Võrus) on Eesti ärijuht.

Ta on lõpetanud 1981. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise erialal.

Ta oli Eesti Roheliste liige 1988–1997 ning Res Publica liige 2001–2005. Ta on alates 2005. aastast Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. Hirv kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel üksikkandidaadina ja sai 49 häält. 2015. aasta Riigikogu valimistel sai ta üksikkandidaadina 110 häält.

## Teosed
*"Uus poliitika", 2003, ISBN 994910002X
*Tolade väärilised, Õhtuleht, 3. oktoober 2003 

## Viited

## Välislingid
* Ege Hirve koduleht
* VVK, Riigikogu valimised 2011: Ege Hirv
Eugen Veges

**Eugen Veges** (sündinud 24. juunil 1955 Tallinnas) on Eesti ettevõtja.

2009. aastast kuulub ta Kohila vallavolikogu koosseisu, on revisjonikomisjoni esimees.

Eugen Veges lõpetas 1979. aastal Eesti Põllumajandusakadeemia veterinaarmeditsiini erialal ning 2005. aastal EBSi kõrgema majandusarvestuse ja rahanduse erialal. Ta on majandusarvestuse ja rahanduse magister.

Aastatel 2006–2011 kuulus Eugen Veges erakonna Eestimaa Rohelised ridadesse, oli EER volikoguliige ja Raplamaa piirkonnajuht. 

Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel üksikkandidaadina. Ta oli üks "Ühinenud üksikkandidaatidest" ning sai 97 häält.

## Välislingid
* Eugen Vegese blogi
* Ühinenud üksikkandidaadid: Eugen Veges
* VVK, Riigikogu valimised 2011: Eugen Veges
Lena Nyman

**Anna Lena Elisabet Nyman** (23. mai 1944 Stockholm – 4. veebruar 2011) oli rootsi teatri- ja filminäitleja.

Lena Nyman mängis Vilgot Sjömani 1967. aastal valminud mängufilmis "Olen uudishimulik – kollane" ning selle järjes "Olen uudishimulik – sinine" (1968). Esimese filmi eest sai ta 1968. aastal Rootsi filmiauhinna, näitleja Kuldpõrnika.

Aastast 1969 töötas ta Stockholmi Kuninglikus teatris.

Aastal 1978 mängis Nyman koos Ingrid Bergmani ja Liv Ullmanniga filmis "Sügissonaat" (lavastaja Ingmar Bergman).

Samuti on ta mänginud Astrid Lindgreni jutustuse ainetel valminud filmides "Hulkur Rasmus" (1955) ja "Röövlitütar Ronja" (lavastaja Tage Danielsson, 1984).

Edithi rolli eest filmis "Kuidas teha puudlit" (2005) oli Lena Nyman esitatud Rootsi filmiauhinnale Kuldpõrnikas.

## Välislingid
*
Üllar Õun

**Üllar Õun** (sündinud 4. detsembril 1965 Kuressaares) on Eesti kodanik, kes kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel üksikkandidaadina. Ta sai 153 häält.

Ta on lõpetanud Õisu Toiduainetetööstuse Tehnikumi 1985.

Õun oli Reformierakonna liige 1994–2010. 

## Välislingid
* VVK, Riigikogu valimised 2011: Üllar Õun
* Mehis Tulk, Haldur nõudis valimiskomisjonilt Õuna kandidaadikautsjonit, Meie Maa, 10. veebruar 2011
Nigel de Jong

**Nigel de Jong** (sündinud 30. novembril 1984 Amsterdamis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Katari kõrgliiga klubis Al-Shahania.

De Jong alustas oma jalgpallikarjääri Ajaxis. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud muuhulgas veel Hamburgis, Manchester Citys, AC Milanis, LA Galaxys, Galatasarays ja Mainzis.

Debüüdi Hollandi rahvuskoondises tegi ta 2004. aastal. 2010. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Hollandi jalgpallikoondises hõbemedali ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

De Jong on tuntud oma agressiivse stiili poolest: Manchester City 2010. aasta kohtumises Newcastle Unitediga Hatem Ben Arfal oli tal pärast kokkupõrget hollandlasega jalaluumurd. Teda kritiseeriti palju ka pärast 2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste finaalmängu, kus ta lõi jalaga Xabi Alonsot rindu.

## Saavutused
;Ajax
*Eredivisie: 2003–04
*Johan Cruyff Shield: 2005
;Manchester City
*Premier League: 2011–12
*FA Cup: 2010–11
*FA Community Shield: 2012

## Viited
Sporditäht

**Sporditäht** oli Eesti spordiajakiri, mis ilmus 1992–2009.

1992. aastal oli ajakirja tiraaž 4000, 2002. aastal 10 000. Ajakiri ilmus kord kuus.

Kuni 2006. aastani oli ajakirja omanik Donatas Narmont ja peatoimetaja Indrek Schwede. Siis müüdi ajakiri Oliver Kruuda AS-le Kalev Meedia. Kruuda suurendas ajakirja mahtu ning see hakkas ilmuma kord nädalas. Spordiajakirja uueks peatoimetajaks sai Risto Berendson. 2009. aasta jaanuaris lõpetas Kalev Meedia majanduslike raskuste tõttu teiste ajakirjade hulgas ka Sporditähe väljaandmise.

## Viited

## Välislingid
*"Sporditähe sisu muutumine aastatel 1992-2004" Märt Roosna bakalaureusetöö, Tartu Ülikool 2005
Ferenc Kónya

**Ferenc Kónya** (9. detsember 1892 – 11. märts 1977) oli ungari jalgpallur ja jalgpallitreener.

Ta mängis Budapesti Kispesti AC meeskonnas, treeneritööd alustas 1920. aastate alguses Saksamaal. Ta oli Eesti jalgpallikoondise esimene välismaalasest peatreener 1923–1924. Osales Eesti koondisega 1924. aasta Pariisi olümpiamängudel. Pärast Eestist lahkumist töötas Itaalias, Šveitsis ja Prantsusmaal. Jäi II maailmasõja keerises kadunuks.

## Viited
Bernhard Rein

**Bernhard Rein** (ka **Bernard Rein**; 19. november 1897 Tallinn – 9. november 1976 Eskilstuna) oli eesti jalgpallur ja Eesti jalgpallikoondise peatreener 1937–1938.

Ta mängis aastatel 1922–1931 rahvuskoondise 27 mängus, sealhulgas ka 1924. aasta suveolümpiamängudel. 

Ta mängis klubis Tallinna VS Sport ja 1927–1931 Tallinna Jalgpalliklubis.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*
Termostaat

**Termostaat ehk ultratermostaat** on soojuslikult isoleeritud  anum (ruum) püsiva temperatuuri hoidmiseks. Püsiva temperatuuri tagab termoregulaator (temperatuuriregulaator) või teataval kindlal temperatuuril toimiv faasisiire (jää sulamine, vee keemine vms)

Termoregulaatori abil reguleeritakse termostaadi temperatuuri etteantud kõikumise piires kindlate näitude juures. Etteantud temperatuuri hoiab termoregulaator sel teel, et vastavalt vajadusele lülitab sisse kütte- või jahutusseadme või vastavalt vajadusele reguleerib soojuskandja (enamasti sooja või külma vee) läbivoolu.

Olenevalt otstarbest konstrueeritakse väga erineva ehitusega termoregulaatoreid, milles kasutatakse mitmesuguseid temperatuuri muutusele reageerivaid sensoreid. Vajadusel kasutatakse programmeeritavaid ajas erinevaid temperatuurirežiime hoidvaid seadmeid.

**Termostaat** tähendab ka temperatuuri stabiliseerivat **[[termoregulaator]]it ehk [[temperatuuriregulaator]]it** (ingl *thermostat*)https://en.wikipedia.org/wiki/Thermostat. 

## Viited
Elmar Kaljot

**Elmar Gustav Kaljot** (15. november 1901 Tallinn – 8. jaanuar 1969 New York) oli eesti jalgpallur.

Ta mängis Eesti jalgpallikoondises Pariisi olümpiamängudel. Ta tegutses ka treeneri ja kohtunikuna.

Põgenes 1944. aastal Saksamaale, 1948. aastast elas USA-s.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Välislingid
*
Olev Reim

**Olev Reim** (30. juuni 1935 – 17. juuni 2021) oli eesti jalgpallitreener.

## Isiklikku
Tema poeg on jalgpallur ja treener Martin Reim.

## Välislingid
* [Suri 
* https://sport.delfi.ee/artikkel/32163477 Esimene noortejalgpalli edendaja auhind läheb Olev Reimile
Sergei Bragin

**Sergei Bragin** (sündinud 19. märtsil 1967 Tallinnas) on endine Eesti jalgpallur.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Välislingid
*
Andrei Borissov

**Andrei Borissov** (sündinud 1. augustil 1969 Tallinnas) on Eesti jalgpallitreener ja endine jalgpallur.

Ta on 2012. aastast Nõmme JK Kalju noortetreener.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Välislingid
*
Milwaukee Bucks

**Milwaukee Bucks** on USA korvpalliklubi, mis mängib korvpalliliigas NBA. Meeskond kuulub idakonverentsi keskdivisjoni ja peab oma kodumänge Fiserv Forumis.

## Ajalugu
1968. aastal Milwaukees asutatud Bucksi ainus NBA meistritiitel pärineb 1971. aastast, kui finaalseerias alistati 4 : 0 Baltimore Bullets. Bucks jõudis NBA finaali ka 1974. aastal, kuid siis kaotati seeria 3 : 4 Boston Celticsile.

Hooaegadel 2018/19 ja 2019/20 võideti NBA kahekordse kõige väärtuslikuma mängija (MVP) Giannis Antetokounmpo juhtimisel põhihooaja parima meeskonnana vastavalt 60 ja 56 kohtumist, kuid väljalangemismängudel piirdus Bucks idakonverentsi finaali ja poolfinaaliga.

## Mängijad hooajal 2020/2021
*Giannis Antetokounmpo
*Thanasis Antetokounmpo
*D. J. Augustin
*Pat Connaughton
*Torrey Craig
*Donte DiVincenzo
*Bryn Forbes
*Jrue Holiday
*Brook Lopez
*Sam Merrill
*Khris Middleton
*Jordan Nwora
*Bobby Portis
*D. J. Wilson

## Endised tuntumad mängijad
* Oscar Robertson
* Kareem Abdul-Jabbar
* Sidney Moncrief
* Ray Allen
* Toni Kukoč
* Glenn Robinson

## Välislingid
*Milwaukee Bucks
Tony Levin

**Anthony Frederick "Tony" Levin** (sündinud 6. juunil 1946 Bostonis) on USA muusik, basskitarrist.

Toni Levin mängib ansamblites King Crimson ja Liquid Tension Experiment. Ta on teinud koostööd Peter Gabrieli, Yesi, Pink Floydi, Dire Straitsi ja paljude teistega.

## Sooloalbumid
* "World Diary" (1996)
* "Waters of Eden" (2000)
* "Pieces of the Sun" (2002)
* "Double Espresso" (2002)
* "Resonator" (2006)
* "Stick Man" (2007)

## Välislingid
*Koduleht
Tony Levin (trummar)

**Tony Levin** (30. jaanuar 1940 Much Wenlock – 3. veebruar 2011) oli inglise džässmuusik, trummar.

Tony Levin on mänginud selliste muusikutega nagu Al Cohn, Zoot Zims, Steve Lacey, Hank Mobley, Toots Thiedemanns, Dave Holland, Harry Edison, Eddie Lockjaw Davis, Kenny Wheeler, Lee Konitz, Art Farmer, Red Rodney, Johnny Griffin, Annie Ross, John Hendricks, Gary Burton, Joe Henderson, Andy Sheppard, Evan Parker ja Paul Dunmall.

Aastail 1965–1969 tegi ta tihedalt koostööd saksofonisti Tubby Hayesiga. 

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Kirbla kihelkond

**Kirbla kihelkond** (lühend **Kir**; saksa keeles *Kirchspiel Kirrefer*) oli kihelkond Läänemaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis.

## Piirkonna ajalugu

Kirbla kihelkond eraldati Lihula kihelkonna idapoolsetest aladest arvatavasti 14.–15. sajandil. 1728. aastal liideti Kirbla kihelkond taas Lihula kihelkonnaga, kuigi säilis kaks kirikumõisa ja kihelkonnakeskust kirikutega. Enamik allikaid vaatleb kihelkondi siiski eraldiseisvatena.

Kihelkonnakirikuks oli Kirbla kirik.

## Kirbla kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes 8 mõisat – 1 kirikumõis, 5 rüütlimõisast peamõisat koos 1 kõrvalmõisaga ning 1 poolmõis. Eelnevale lisaks oli seal üks karjamõis.
* Kirbla kirikumõis (*Pastorat Kirrefer*)
* Kasari mõis/Väike-Keskküla (*Kasargen*) rüütlimõis
* Suur-Keskküla mõis (*Kesküll*) rüütlimõis
* Kloostri mõis (*Klosterhof*) rüütlimõis
* Lautna mõis (*Lautel*) rüütlimõis
* Rumba mõis (*Rumba*) poolmõis
* Seira mõis (*Seyer*), Vanamõisa kõrvalmõis
* Vanamõisa mõis (*Wannamois*) rüütlimõis

## Kirbla kihelkonna vallad
* Kasari vald (1866–1917)
* Keskküla vald (1866–1891)
* Kirbla vald (1917–1939)
* Kloostri vald (1866–1917)
* Lautna vald (1866–1892)
* Seira vald (1866–1891)
* Vanamõisa vald (1866–1917)

## Kihelkonna alad tänapäeval
Pindalalt väga väike Kirbla kihelkond jääb tänapäeval Lääne maakonna ja Pärnu maakonna aladele. Enamik kihelkonna aladest kuulub Lääneranna valda, väike põhjapoolne ala kuulub Lääne-Nigula valda.

## Viited

## Välislingid
* Vigala ja Kirbla rahvarõivad (joonis)
* 
*
Kullamaa kihelkond

**Kullamaa kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Goldenbeck*, lühend **Kul**) oli kihelkond Läänemaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis.

## Kullamaa kihelkonna mõisad
Kullamaa kihelkonnas paiknes 27 mõisat: 1 kirikumõis, 14 rüütlimõisast peamõisat koos 7 kõrvalmõisaga, 2 poolmõisat ning 3 mõisa staatuse minetanud mõisat ja 5 karjamõisat.

## Kullamaa kihelkonna vallad

## Vaata ka
*Läänemaa mõisate loend
*Kullamaa vald
*Kullamaa vald

## Viited

## Välislingid
* Kullamaa kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
* 
*
Käina kihelkond

**Käina kihelkond** (lühend **Käi**; saksa keeles *Kirchspiel Keinis*, varem ka *Keina kihelkond*) oli kihelkond Läänemaa koosseisu kuulunud Hiiumaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis, Kassaril ning väiksematel saartel.

## Piirkonna ajalugu

Kihelkond moodustati arvatavasti 13. sajandil Saare-Lääne piiskopkonnale kuulunud Hiiumaa kaguosa baasil. Põhjapoolsetest aladest moodustati 1627 Reigi ja lõunapoolsetest aladest Emmaste kihelkond 1866.

## Käina kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes kuus mõisat: üks kirikumõis, kaks rüütlimõisast peamõisat koos kahe kõrvalmõisaga ja üks karjamõis:
*Käina kirikumõis (*Pastorat Keinis*)
*Aadma (*Ahdma*), Vaemla kõrvalmõis
*Orjaku (*Orjak*), Emmaste kõrvalmõis
*Putkaste (*Putkas*) rüütlimõis
*Vaemla (*Waimel*) rüütlimõis
*Orjaku-Kuriste poolmõis (*Orjack-Kurrist*), eraldati Orjaku mõisast.

## Käina kihelkonna vallad
*Aadma vald (1866–1893)
*Kassari vald (1866–1893)
*Käina vald (1866–1950)
*Putkaste vald (1866–1893)
*Vaemla vald (1866–1893)

## Kirikud ja kogudused
* Käina kirik
* Käina Martini kogudus
* Kuriste kirik

## Käina kihelkonna pärand
Eesti Rahva Muuseumi esimene kogumismatk Käina kihelkonda toimus 1912. aastal. 2009. aasta seisuga on muuseumi kogudes Käina kihelkonnast esemeid 433, fotosid üle 470, välitöödel kogutud teatmematerjali 22, jooniseid 97.

## Kihelkonna alad tänapäeval
Kihelkonna ala kattub umbkaudu endise Käina valla alaga.

## Viited

## Välislingid
*Käina kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
*
*
Lihula kihelkond

**Lihula kihelkond** (lühend **Lih**; saksa keeles *Kirchspiel Leal*) oli kihelkond Läänemaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis.

## Lihula kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes 5 mõisat – 1 kirikumõis ning 2 rüütlimõisast peamõisat koos 2 kõrvalmõisaga. Lisaks veel 1 karjamõis.
*Lihula kirikumõis (*Pastorat Leal*)
*Lihula (*Schloß Leal*) rüütlimõis
*Sipa (*Sippa*), Lihula kõrvalmõis
*Sause (*Sauß*), Lihula kõrvalmõis
*Penijõe (*Pennijöggi*) rüütlimõis

## Lihula kihelkonna vallad
*Lihula vald (*Schloss-Leal*) (1866–1939)
*Lihula kirikuvald (*Pastorat Leal*) (1866–1891)
*Penijõe vald (*Pennijöggi*) (1866–1891)
*Sipa vald (*Sippa*) (1866–1893)

## Kihelkonna alad tänapäeval
Nii pindalalt kui ka mõisate arvult väike kihelkond jäi enne Lääneranna valla moodustamist tervikuna Lääne maakonna aladele, kuid on nüüd Pärnumaal. Kihelkonna maad moodustavad endise Lihula valla tuumikosa. Alates 1728. aastast loeti Lihula kihelkond Kirbla kihelkonnaga üheks, kuigi säilis kaks kirikumõisa ja kihelkonnakeskust kirikutena; enamik allikaid vaatleb neid siiski eraldiseisvatena.

## Viited

## Kirjandus
*
*

## Välislingid
*Lihula kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
Lääne-Nigula kihelkond

**Lääne-Nigula kihelkond** (lühend **LNg**; saksa keeles *Kirchspiel Poenal*, rootsi k. *Poenals socken*) oli kihelkond Läänemaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis.

## Lääne-Nigula kihelkonna mõisad

Kihelkonnas paiknes 19 mõisat – 1 kirikumõis, 12 rüütlimõisast peamõisat koos 3 kõrvalmõisaga ning 3 poolmõisat. Lisaks veel 1 karjamõis.
*Lääne-Nigula kirikumõis (*Pastorat Poenal*)
*Auaste (*Auast, Wiesenau*) rüütlimõis
*Hardu (*Hardo*) poolmõis, kuni 1864. aastani rüütlimõis
*Keedika (*Kedik*) rüütlimõis
*Kirimäe (*Kirrimäggi*) rüütlimõis
*Konuvere mõis (*Konofer*)
*Kärbla (*Kerwel*), Räägu kõrvalmõis
*Leediküla (*Lediküll*) poolmõis, kuni 1864. aastani rüütlimõis
*Niibi (*Niby*) rüütlimõis
* Reko mõis (*Reko, Hohenheim*)
*Roosna (*Rosenhof*), Kirimäe kõrvalmõis
*Räägu (*Hohenheim*) rüütlimõis
*(*Orks*) Palivere mõisa kõrvalmõis
*Oru (*Orrenhof*) rüütlimõis
*Palivere (*Pallifer*) rüütlimõis
*(*Pentküll*) Palivere mõisa kõrvalmõis
*Salajõe (*Sallajöggi*) rüütlimõis
*Saunja (*Saunja*) poolmõis, eraldati Salajõe mõisast 1832. aastal
*Seljaküla (*Sellenküll*) rüütlimõis
*Taebla (*Taibel*) rüütlimõis (Tallinna komandandi lauamõis)
*Tagavere (*Tackfer*) rüütlimõis
*Uugla (*Udenküll*) rüütlimõis
*Vidruka (*Widdruck*), Tagavere kõrvalmõis

## Lääne-Nigula kihelkonna vallad
*Auaste vald (*Wiesenau*) (1866–1890)
*Keedrika vald (*Kedrik*) (1866–1890)
*Kirimäe-Konvere vald (*Kirrimeggi-Konfer*) (1866–1890)
*Lääne-Nigula kirikuvald (*Pastorat Poenal*) (1876–1890)
*Oru vald (*Orrenhof*) (1866–)
*Palivere vald (*Pallifer*) (1866–)
*Roosna vald (*Rosenhof*) (1866–1890)
*Räägu-Kärbla vald (*Hohenheim-Kerwel*) (1866–1876)
*Salajõe-Saunja vald (*Sallajöggi-Saunja*) (1866–1890) 
*Seljaküla vald (*Sellenküll*) (1866–1890)
*Taebla vald  (*Taibel*) (1866–)
*Tagavere vald (*Tackfer*) (1867–1890) 
*Uugla vald (*Udenküll*) (1866–1890)
*Räägu-Kärbla vald (*Hochenheim-Kerwel*) (1876–1890)
*Vidruka vald (*Widdruck*) (1866–)

## Viited

## Kirjandus
*
*

## Välislingid
*Lääne-Nigula kihelkond, Eesti mõisaportaal
Martna kihelkond

**Martna kihelkond** (lühend **Mar**; saksa keeles *Kirchspiel Martens*) oli kihelkond Läänemaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis.

## Piirkonna ajalugu

Omaette kirikukihelkonnaks sai Martna arvatavasti 13. sajandil. Varem kuulusid selle alad tõenäoliselt Ridala muinaskihelkonna idaossa.  13. sajandil aga eraldus kirikukihelkonnana,  Martna kirikut on kirjalikes allikates esimest korda mainutud juba 13. sajandi lõpul. Koha praegune nimi tuleneb Püha Martini kiriku nimest, paiga vana nimi on olnud Ummern. Martna kihelkond on teada aastast 1234. Kirikut on esmamainitud 1298. aastal, kui orduvägi selle purustas. Nüüdne Püha Martini kirik ehitati 1500. aastal.

## Martna kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes 18 mõisat: 1 kirikumõis, 9 rüütlimõisast peamõisat koos 6 kõrvalmõisaga ning 2 poolmõisat. Eelnevale lisaks ka üks karjamõis.
*Martna kirikumõis (*Pastorat Martens*)
*Ehmja (*Echmes*) rüütlimõis
*Enivere (*Sternberg*) poolmõis, 1868. aastani rüütlimõis
*Haeska (*Hasik*) rüütlimõis
*Jõesse (*Jesse*), Võnnu kõrvalmõis
*Keskvere (*Keskfer*) rüütlimõis
*Kurevere (*Kurrefer, Kurefer*), Väike-Rõude kõrvalmõis
*Laiküla (*Layküll*) poolmõis, 1872. aastani rüütlimõis
*Libumäe (*Libbomäggi*), Väike-Rõude kõrvalmõis, jagatud hiljem taludeks
*Maalse (*Maals*), Ehmja poolmõis, eraldati Ehmja mõisast 1850. aastal
*Niinja (*Niens*), Suure-Lähtru kõrvalmõis
*Patsu (*Patz*), Liivi kõrvalmõis
*Putkaste (*Putkas*) rüütlimõis
*Rannamõisa (*Vogelsang*) rüütlimõis
*Suure-Lähtru (*Groß-Lechtigall*) rüütlimõis
*Suure-Rõude (*Groß-Ruhde*) rüütlimõis
*Väike-Lähtru (*Klein-Lechtigall*) rüütlimõis
*Väike-Rõude (*Klein-Ruhde*) rüütlimõis
*Soomõisa poolmõis (*Moorhof*).

## Martna kihelkonna vallad
*Ehmja vald (1866–1890)
*Enivere vald (1866–1890)
*Haeska vald (1866–1893)
*Keskvere vald (1866–1890)
*Laiküla vald (1866–1890)
*Lähtru vald (1866–1917)
*Maalse vald (1866–1878)
*Martna vald (= Kuluse vald) (1866–1917)
*Ohtla vald (1866–1890)
*Putkaste vald (1866–1890)
*Rannamõisa vald (1866–1890)
*Rõude vald (1890–1896)
*Suure-Rõude vald (1866–1890)
*Väike-Lähtru vald (1866–1890)
*Väike-Rõude vald (1866–1890)

## Martna kihelkonna pärand
Eesti Rahva Muuseum alustas kihelkonnast pärimuse kogumist 1913. aastal. Esimeste kogujate päevikutest ilmneb, et vanavara leidus vähe, eriti rannaäärsed külad olid tühjad. Kokku on Eesti Rahva Muuseumi esemekogus Martna kihelkonnast 345 eset, 27 etnograafilist joonist, üle 300 foto, 18 etnograafilist kirjeldust, 12 matkapäevikut.

## Kihelkonna alad tänapäeval
Kihelkonna maad jäävad tänapäeval tervikuna Lääne maakonna aladele. 90% kihelkonna aladest kattub endise Martna vallaga, Matsalu lahe põhjakaldal asuv läänenurk kuulub endisse Ridala valda ning kihelkonna lääneservas soosaarel asuva väikse Patsu mõisa ümbrus kuulub Lääne-Nigula valda.

## Viited

## Kirjandus
*"Martna kihelkond". Artikleid ja mälestusi. 700 aastat Martna esmamainimisest. (Martna Vallavalitsus 1998)
*
*

## Välislingid
*Martna kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
*Martna Kihelkond Martna kooli õpilaste loodud veebileht muistendite ja meenutustega
Märjamaa kihelkond

**Märjamaa kihelkond** (lühend **Mär**; saksa keeles *Kirchspiel Merjama*) oli kihelkond Läänemaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis.

## Piirkonna ajalugu

Märjamaa kirikukihelkond asutati 13. sajandil, mil arvatavasti püstitati tähtsasse teeristi ka esimene kirik.

1783. aastal Baltimaades maksma pandud uue asehalduskorraga eraldati Kullamaa ja Märjamaa kihelkond Läänemaast ja lülitati Paldiski kreisi külge. Kuid juba 1796. aastal tühistas keiser Paul I halduskorra ja taastas endised olud.

1912. aastal oli Märjamaa kihelkonnas ligi 7000 elanikku. Kihelkonnas asus 10 valla- ja 2 kreekakatoliku kirikukooli.

Väga mahuka uurimuse Märjamaa kihelkonna ajaloost 13. sajandist kuni 1990. aastani on koostanud Meinhard Uustalu. Uurimus asub Märjamaa arhiivis.

## Märjamaa kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes umbes 38 mõisat: 1 kirikumõis, 16 rüütlimõisa, 4 kõrvalmõisa, 4 poolmõisa ja 13 karjamõisat.

## Märjamaa kihelkonna vallad
* Haimre vald (1866–1917)
* Kasti vald (1866–1891)
* Konuvere vald (1866–1891)
* Kõrvetaguse vald (1866–1891)
* Lümandu vald (1866–1868)
* Lümandu vald (1868–1891)
* Mõisamaa vald (1866–1891)
* Märjamaa vald (1866–1917)
* Orgita vald (1866–1891)
* Paeküla vald (1866–1891)
* Päädeva-Männiku vald (1868–1891)
* Sõtke vald (1866–1891)
* Tolli vald (1866–1891)
* Vaimõisa vald (1866–1896)

## Märjamaa kihelkonna pärand
Esimene Eesti Rahva Muuseumi vanavarakogumisretk Märjamaale toimus 1913. aastal. Muuseumi kogudes on Märjamaa kihelkonnast 692 eset, 63 etnograafilist joonist, umbes 900 fotot, 14 välitööpäevikut, 11 etnograafilist kirjeldust.

## Kihelkonna alad tänapäeval
Pindalalt väga suure kihelkonna alad jäävad tänapäeval tervikuna Rapla maakonna koosseisu. Praktiliselt kogu kihelkonna ala kuulub Märjamaa valda, väike kirdenurk kuulub Rapla valda.

## Viited

## Kirjandus
* 
* 

## Välislingid
* Märjamaa kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
Vormsi kihelkond

**Vormsi kihelkond** (lühend **Vor**; rootsi keeles *Ormsö*, saksa keeles *Kirchspiel Worms*) oli kihelkond Läänemaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis, Vormsi saarel.

Eraldiseisev kihelkond tekkis Vormsile arvatavasti 15. sajandil. Varem kuulus saar Lääne-Nigula ja Ridala kihelkonna servaalade hulka.

## Vormsi kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes kolm mõisat: üks kirikumõis ja üks riigimõis koos ühe kõrvalmõisaga.
*Vormsi kirikumõis (*Pastorat Worms*)
*Suuremõisa (*Magnushof*) riigimõis
*Söderbi ehk Lõuna (*Söderby*), Suuremõisa kõrvalmõis

## Vormsi kihelkonna vallad
*Suuremõisa vald (1868–1893)
*Vormsi vald

## Vormsi kihelkonna pärand
Eesti Rahva Muuseumi vanavarakogujad jõudsid Vormile 1923. aastal. Esimene Vormsi kihelkonnast pärit ese jõudis muuseumi küll juba 1912. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Vormsi kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
*
*
Reigi kihelkond

**Reigi kihelkond** (lühend **Rei**; saksa keeles *Kirchspiel Roicks*) oli kihelkond Läänemaa koosseisu kuulunud Hiiumaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis.

## Piirkonna ajalugu

Reigi kihelkond moodustati 1627. aastal, kui see eraldati Käina kihelkonnast. Reigi kihelkonnas olid ajalooliselt hiiurootslaste asualad, Hiiumaa kaks tuntumat hiiurootslaste rühma on reigirootslased ja kärdlarootslased. Hiiurootslased küüditati 1781. aastal Venemaa keisririigi Novorossiasse.

Praegune Reigi kirikuhoone rajati aastatel 1799–1802.

## Reigi kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes viis mõisat: üks kirikumõis, üks rüütlimõisast peamõis koos kõrvalmõisaga, üks poolmõis ja üks mõisa staatuse minetanud mõis. Lisaks sellele oli seal ka kaks karjamõisat.
*Reigi kirikumõis (*Pastorat Roicks*)
*Kõpu mõis (Reigi) (*Köppo*), Kõrgessaare karjamõis, endine rüütlimõis
*Kõrgessaare (*Hohenholm*) rüütlimõis
*Lauka (*Lauk*), Kõrgessaare kõrvalmõis
*Viskoosa (*Hohenholm-Viscosa*) Kunstsiidivabriku kompleks poolmõisa staatuses

## Reigi kihelkonna vallad
*Kõrgesaare vald (*Hohenholm*) (1866–1950)

## Reigi kihelkonna kalmistud
*Kalana kalmistu
*Kõpu luteri kalmistu
*Kõpu II maailmasõja matmispaik
*Kõpu õigeusu kalmistu
*Malvaste kalmistu
*Puski kalmistu
*Reigi kirikuaed

## Viited

## Kirjandus
*
*

## Välislingid
*Reigi kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
*Ajalooline traditsioon Reigi ja Pühalepa kihelkonnast, kogunud A. Lätti 1924. aastal
Ust-Aldanski uluss

**Ust-Aldanski uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigis.

Keskmine õhutemperatuur on jaanuaris −42 °C ja juulis +17...+18 °C.

Halduslikult jaguneb uluss 21 naslegiks.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanikest 98% jakuudid ja 1% venelased.

## Viited
Ashley Olsen

**Ashley Fuller Olsen** (sündinud 13. juunil 1986) on USA näitleja, produtsent ja moedisainer.

Tema karjäär sai alguse 1987. aastal telesarjas "Lastega kodus", kus ta jagas oma kaksikõe Mary-Kate Olseniga Michelle Tanneri rolli. "Lastega kodus" sai Ameerikas väga menukaks ja Olsenid kogusid tuntust. Mõlema karjäär on kujunenud edukaks. Hiljem on nad näidelnud muudeski filmides ja telesarjades.

## Isiklikku
Ashley on David ja Jarnette Olseni teine laps. Ashleyl on vanem vend Trent ning noorem kaksikõde Mary-Kate. Ashley on Mary-Kate'ist kaks minutit vanem. Kuna Ashley ja Mary-Kate olid väikestena äravahetamiseni sarnased, on peetud neid ühemunarakukaksikuteks. Tegelikult nad seda ei ole. Nüüd, kui nad on vanemad, on neil kergem vahet teha.
Mört

**Mört** saadakse sideaine (tsemendi või lubi) segamisel peene täitematerjali (liiv) ja veega. Mört on töödeldav pasta, mis kõveneb ehitusplokkide sidumiseks, nende vaheliste ebakorrapäraste vahede täitmiseks ja tihendamiseks, nende massi ühtlaseks jaotamiseks ning mõnikord müüritiseseintele dekoratiivsete värvide või mustrite lisamiseks. Laiemas tähenduses hõlmab mört pigi, asfalti ja pehmet muda või savi, nagu seda kasutatakse mudatelliste vahel. Mört koosneb põhiliselt liivast ja tsemendist. Kui sellele liiva-tsemendi segule lisatakse vett, aktiveerub tsement, nii et see kõveneb. Nagu betoon, pole ka mört nii tugev ehitusmaterjal, et seda saaks kasutada ainsa ehitusmaterjalina. Selle asemel toimib see nagu liim, mis hoiab telliseid, betoonplokke, kivi ja muid müüritise materjale koos tugeva sidemega.
 
## Mördi peamised funktsioonid ehituses
Ehitusmörti läheb vaja peamiselt müüritöödeks ja krohvimiseks. Kuid see täidab mitmeid olulisi funktsioone:

* Seob kokku tellised või kivid.
* Annab struktuurile tugevuse.
* See on oluline vahend jõudude ühtlaseks jaotamiseks läbi konstruktsiooni.
* Annab täiendava vastupidavuse ja võimsuse vihma hajumise ja muude ilmastikumõjude vastu.
* See täidab tühjad vuugid tellis- või kivimüüritises. Tavaliselt kasutatakse sellistel eesmärkidel õhukest vedelat mörti, mida nimetatakse Groutiks.

## Erinevad mördid
**Tsemendimört** – seda tüüpi mördis kasutatakse sideainena tsementi ja lisandina liiva. Lisaks määratakse kindlaks määratud vastupidavuse ja töötingimuste alusel liiva ja tsemendi osakaal. Tsemendimört annab suure vastupidavuse ja tugevuse vee suhtes. Tsemendi ja liiva kogus võib varieeruda vahemikus 1:2 kuni 1:6.

**Lubimört** – selles kasutatakse peamise sidumismaterjalina lupja. Tavaliselt on kahte tüüpi lupja, hüdrauliline lubi ja rasvlubi. Hüdrauliline lubi ja liiv vahekorras 1:2 annavad suurepäraseid tulemusi niisketes oludes ning sobivad hästi veekogudesse. Rasvlubi nõuab 2–3 korda rohkem liiva ja seda kasutatakse peamiselt kuivtöödel. Seda tüüpi mört on suure plastilisusega; seega saab seda hõlpsasti paigutada.

**Kipsmört** – koosneb sidematerjalina krohvi ja pehme liiva segust ning peenest täitematerjalist. kipsmörti kasutatakse tavaliselt Egiptuse iidsetes ehitistes, näiteks püramiidides. Kipsmört on niiskes keskkonnas madala vastupidavusega.

**Mudamört** – mört, kus sideainena kasutatakse muda ja peene täitematerjalina riisi kesta, lehmasõnnikut või saepuru. Selline mört on väga kasulik seal, kus tsementi või lubja pole saadaval.

**Mõõdetud mört** – mört, kus sideainena kasutatakse nii tsementi kui lupja ning peene täitematerjalina liiva. Põhimõtteliselt on see lubimört, kuhu lisatakse suurema tugevuse saavutamiseks tsementi. Protsessi nimetatakse mõõtmiseks. Tsemendi ja lubja suhe varieerub vahemikus 1:6 kuni 1:9. Mõõtmört on ökonoomsem kui tsementbetoon ja ka tugevam kui lubimört.

## Vaata ka
*krohv
*stukk

## Viited
Krohv

**Krohv** on ehitusmaterjal, mida kasutatakse seinte ja lagede katmiseks. 

## Krohvi liigid
*kipskrohv
*lubikrohv
*savikrohv
*tadelakt
*paberkrohv
*kaseiinkrohv
*terrasiitkrohv

## Vaata ka
*mört
*stukk
Lastega kodus

**"Lastega kodus"** ("Full House") oli USA teleseriaal, mis oli kanalil ABC eetris 22. septembrist 1987 kuni 23. maini 1995. Kaheksa hooaja jooksul toodeti kokku 192 osa. Sarja Eesti esilinastus oli 10. veebruaril 1997 telekanalis TV1, mida näidati Novembrini 1997.  Sarja on näidanud ka Kanal 2.

Tänu sellele seriaalile said tuntuks Mary-Kate Olsen ja Ashley Olsen, kes jagasid sarjas pesamuna Michelle Tanneri rolli.

## Osatäitjad

## Jätkuseriaal
26. veebruaril 2016 näidati Netflixi striiminguportaalis sarja spin-off "Fuller House". Sarja järjes teevad kaasa kõik originaalsarja peategelased, välja arvatud Olseni kaksikud, kelle kulul tehakse sarjas palju nalja. Eriti silmas pidades nende ametit moetööstuses. Esimene hooaeg sisaldas 13 osa ning mõned päevad hiljem, pärast sarja esimest eetrisse andmist, uuendati see teise hooajani, mis linastub 9. detsembril 2016.

## Välislingid
*
Thomas Adolph von Dehn

**Thomas Adolph von Dehn** (21. detsember 1796/1. jaanuar 1797 Tallinn – 2./14. detsember 1825 Viljandi) oli Liivimaa vaimulik.

Thomas Adolph von Dehn põlvnes Tallinna Dehnide kaupmehesuguvõsast. Ta sündis 1789. aastal aadliseisusse tõstetud rittmeistri Eberhard von Dehni (1753–1828) ja tema abikaasa Katharina Elisabethi (sünd. Sprint) vanima lapsena.

Dehn õppis Tallinnas kreiskoolis ja Tallinna kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1814–1817 õppis ta Tartu ülikooli usuteaduskonnas. 

Oli seejärel koduõpetajaks Heimtali mõisas Sieversite ja Vändra mõisas Ditmarite juures. 

Ordineeriti 11. septembril/23. septembril 1821 kirikuõpetajaks. Oli aastatel 1821–1823 Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja (introdutseeriti 2. oktoobril/13. oktoobril 1821). Astus aastal 1823 ametist tagasi tervislikel põhjustel. 

Oli aastast 1824 Pärnu ringkonnakohtu sekretäriks Viljandis.

## Perekond
Thomas Adolph von Dehn abiellus 8. juunil 1822 Tallinnas Emilie Baraniusega (1799–1862), kes oli Tallinna gümnaasiumi professori Christian Gottlob Baraniuse (suri 1823) ja Anna Margaretha Lütkensi tütar. Abielust sündis poeg:
*August von Dehn (1823–1889), Pornuse mõisa kaasomanik, kreisikohtunik, Halliste Püha Anna koguduse õpetaja Erwin von Dehni isa

Lesestunud Emilie abiellus 1827. aastal Pornuse mõisniku Kaspar von zur Mühleniga (suri 1836).
## Esivanemad
Viited:
 
## Viited
Täistoonhelirida

**Tervetoonhelirida** ehk **täistoonhelirida** on muusikas võrdtempereeritud helisüsteemis helirida, mille eranditult kõigi järjestikuste helide intervall on suur sekund ehk tervetoon. Võrdtempereeritud helisüsteem sisaldab kahte komplementaarset tervetoonhelirida.
Minnesota Timberwolves

**Minnesota Timberwolves** on USA korvpalliklubi, mis mängib korvpalliliigas NBA. Meeskond kuulub läänekonverentsi loodedivisjoni ja peab oma kodumänge Minneapolises Target Centeris, mida jagatakse WNBA klubiga Minnesota Lynx.

## Ajalugu
1989. aastal asutatud Timberwolvesi parimad aastad olid 1997–2004, kui toonase liidri Kevin Garnetti vedamisel pääseti kaheksal hooajal järjest NBA väljalangemismängudele. Meeskonna parim hooaeg NBA-s oli 2003/04, kui loodedivisjoni meistritena jõuti läänekonverentsi finaali, kus kaotati 2 : 4 Shaquille O'Neali ja Kobe Bryanti juhitud Los Angeles Lakersile.

## Mängijad hooajal 2020/2021
* Malik Beasley
* Jarrett Culver
* Ed Davis
* Anthony Edwards
* Juan Hernangómez
* Jake Layman
* Jaden McDaniels
* Jaylen Nowell
* Josh Okogie
* Naz Reid
* Ricky Rubio
* D'Angelo Russell
* Karl-Anthony Towns
* Jarred Vanderbilt

## Endised tuntumad mängijad
* Kevin Garnett
* Kevin Love
* Andrew Wiggins
* Karl-Anthony Towns
* Jimmy Butler

## Välislingid
*Minnesota Timberwolves
Maraton (täpsustus)

***[[Maraton (linn)|Maraton]]** (kreeka Marathónas) on linn Kreekas.

***Maratoniks** nimetatakse üldisemas tähenduses mis tahes pikemat ning vastupidavust nõudvat (eriti spordi-)üritust:
**jooksumaraton
**rattamaraton
**suusamaraton
**tantsumaraton

## Vaata ka
*Maratoni sõnn
*Tartu maraton
*Rakvere rattamaraton
*poolmaraton
Kaheksa hullu kuninga laulu

**"Kaheksa hullu kuninga laulu"** (inglise keeles *Eight Songs for a Mad King*) on Peter Maxwell Daviesi monodraama, mille kuningas George III tekstidel põhineva libreto autor on Randolph Stow. Monodraama on kirjutatud Lõuna-Aafrika Vabariigi päritolu näitlejale Roy Hartile ja helilooja enda ansamblile Pierrot Players (hiljem Fires of London). Teose esiettekanne toimus 22. aprillil 1969.

Pooletunnine teos on kirjutatud baritonile, kes kasutab suurt hulka uusvokalismi tehnikaid üle viieoktavilises ulatuses ning kuuele instrumendile:
*flööt (ka pikoloflööt)
*klarnet
*löökpillid (1 mängija): railway whistle/Snare drum/ 2 susp.cymbals /foot cyms/ 2 wood blocks / Bass drum/chains/ratchet/tom-toms/tamtam/tambourine/rototoms/toy bird-calls/2tpl.bl/ wind chimes/crotales/sleigh bells/glockenspiel/steel bars/crow/didgeridoo
*klaver (ka klavessiin ja dultsimer)
*viiul
*tšello

Teose kirjastaja on Boosey & Hawkes. Partituur on avaldatud autori faksiimilena ja partiid on olemas trükitud kujul.

Kõik kaheksa laulu põhinevad George III omandis olnud mehaanilisse orelisse salvestatud lugudel, mille saatel kuningas olevat ise proovinud ja lasknud oma leevikestel laulda. Etenduse tegevus toimubki kuninga monoloogina, kusjuures mängijad istuvad laval suurtes linnupuurides, mis lõpeb viiuldajalt tolle viiuli käestkrabamise ja purustamisega.

Seda teost on esitanud veel ameerika baritonid William Pearson, Michael Rippon, Thomas Meglioranza ja Julius Eastman. Bariton Richard Suart on esitanud seda lugu Gelsenkirchenis‚ Milanos‚ Helsingis‚ Strasbourgis‚ Stavangeris ja Pariisis. Rootsi bariton Olle Persson esitas teost Stockholmis 1990. aastatel.

## Osad
# The Sentry (King Prussia's Minuet)
# The Country Walk (La Promenade)
# The Lady-In-Waiting (Miss Musgrave's Fancy)
# To Be Sung On The Water (The Waterman)
# The Phantom Queen (He's Ay A-Kissing Me)
# The Counterfeit (Le Conterfaite)
# Country Dance (Scotch Bonnett)
# The Review (A Spanish March)

## Välislingid
* Roy Harti koduleht
Suvekvintett

**Suvekvintett** (*Quintetto dell'estate*) on soome helilooja Magnus Lindbergi 1979. aastal flöödile, klarnetile, viiulile, tšellole ja klaverile (n-ö Pierrot'-koosseisule) loodud heliteos kestusega umbes 10 minutit. Teose on kirjastanud Chester Music. Teose esiettekanne toimus 24. mail 1980 Helsingis Ung Nordisk Musik Ensemble'i esituses.

Teos on kirjutatud 1979. aasta suvel Sienas Franco Donatoni meistrikursuste raames. Teose algne materjal pärineb ühest lõpetamata projektist naishäälele, millele Lindberg oli kirjutanud meloodia. Lindberg on rääkinud teose seostest nii Jean Sibeliuse VII sümfoonia kui ka prantsuse helilooja Tristan Murail' loominguga. Kui Sibelius räägib oma loomingu puhul doominoideest, siis Lindberg mainib pigem pusleprintsiipi – erinevate muusikaliste kujundite ja põhistruktuuride kombineerimist tervikvormiks. Lindbergile on lähedane ka Sibeliuse impulsside ja konstellatsioonide jätkuva varieerimise idee. 

"Quintetto dell'estate" on nooruslikult energiline ja leidlikult virtuoosne muusika, mis koosneb viiest väiksest erinevaid muusikalisi parameetreid esile tõstvast muusikalisest ideest, mida otsekui pusletükke on omavahel eri moel kombineeritud ja suhestatud. Lindbergi heliloojakäekirjale omaselt on igal instrumendil teoses oma kadents, mis liigendab üldvormi lühikese passaažina, kulminatsioon, milles iga instrument kordab sama heli erinevas rütmis ning kulminatsioonile järgnev hajumine, mis ei kujuta enesest mitte struktuuri lihtsustumist vaid elementide kadumist. "Quintetto dell'estate" kadentsilõik on üles ehitatud avatud vormi põhimõttel: valida on nelja kombinatsiooni vahel, kuidas esitada soolokadentse ja kogu ansambli vahemänge. 

"Quintetto dell’estate" esindab postserialistlikku mõtlemist, milles muusikat loodi erinevatest muusikaliste parameetritega määratletud muusikalistele sündmustele ja olukordadele tuginevatest põhimudelitest. Põhimudeleid on kasutatud kahel viisil: kas sidudes neid omavahel nagu nad on või järk-järgult nende omadusi muutes. Nende kahe printsiibi üheaegne kasutamine omakorda annab võimaluse luua dramaatiliselt intensiivseid olukordi.

See, et Magnus Lindberg on tähistanud "Quintetto dell’estate" oopusenumbriga 1, on märgiline, sest just selles loos saab kõige selgemini alguse helilooja hilisematelegi teostele omane mõtlemine muusikaliste žestidena, mis on stilistilise aspektina talle oluline kuni tänapäevani.

## Välislingid
*Magnus Lindbergi Quintetto dell'estate 1979 Soome Muusika Infokeskuse lehel
Kjetil Jansrud

**Kjetil Jansrud** (sündinud 28. augustil 1985 Stavangeris) on Norra mäesuusataja, olümpiavõitja (2014) ja maailmameister (2019).

Jansrud võitis juunioride maailmameistrivõistlustel 13. veebruaril 2004 Mariboris suurslaalomis hõbemedali. 2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos oli ta Alpi kahevõistluses kümnes ja 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Val-d'Isère'is samal alas üheksas. 2010. aasta OM-il Vancouveris võitis Jansrud suurslaalomis hõbemedali. Suures Alpi kahevõistluses oli ta üheksas ja ülisuurslaalomis kaheteistkümnes.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Beaver Creekis sai ta oma esimese MM-medali, kui võitis Alpi kahevõistluses hõbemedali.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Moritzis võitis ta hõbemedali ülisuurslaalomis.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis tuli ta kiirlaskumises hõbemedalile ja ülisuurslaalomis pronksmedalile.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Åres tuli ta kiirlaskumises maailmameistriks, edestades kodust konkurenti Aksel Lund Svindali kõigest kahe sajandikuga.

Maailma karikasarjas osales Jansrud esimest korda 19. jaanuaril 2003 Wengenis slaalomis. Esimesed MK-võistluste punktid sai ta 3. jaanuaril 2004 Flachaus suurslaalomis, kui ta sai 29. koha. Kümne parema hulka jõudis ta esimest korda 4. detsembril 2005 Beaver Creekis slaalomis, kui oli neljas. Esimest korda jõudis ta poodiumile 10. jaanuaril 2009 Adelbodenis suurslaalomis, kui ta sai kolmanda koha. Esimese etapivõidu sai ta 4. märtsil 2012 Kvitfjellis ülisuurslaalomis.

Jansrud võitis Euroopa karikasarja arvestuses 2005. aastal nii slaalomi- kui ka suurslaalomi karika.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2010  Vancouveris
**  hõbemedal suurslaalomis
* 2014  Sotšis
**  **olümpiavõitja** ülisuurslaalomis
**  pronksmedal kiirlaskumises
* 2018  Pyeongchangis
**  hõbemedal kiirlaskumises
**  pronksmedal ülisuurslaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2015  Beaver Creekis 
**  hõbemedal Alpi kahevõistluses
* 2017  Sankt Moritzis 
**  hõbemedal ülisuurslaalomis
* 2019  Åres
**  **maailmameister** kiirlaskumises

### Juunioride maailmameistrivõistlused

* 2004  Mariboris
**  hõbemedal suurslaalomis

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]
* Üldkarikas
** 2. koht: 2015, 2017
* Kiirlaskumise karikas
** **1. koht: 2015**
** 2. koht: 2017
* Ülisuurslaalomi karikas
** **1. koht: 2015, 2017, 2018**
** 2. koht: 2014, 2016
* Alpi kahevõistluse karikas
** 2. koht: 2018
** 3. koht: 2015, 2016

Kjetil Jansrud on osalenud (seisuga 16. veebruar 2019) 315 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 50 korral, neist 22 etappi on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Kjetil Jansrud FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
A. H. Tammsaare muuseum (Tallinn)

**A. H. Tammsaare muuseum** on Eesti kirjandusklassiku A. H. Tammsaare korter-muuseum Kadriorus, aadressil Koidula 12A.

Selles hoones elas kirjanik aastatel 1932–1940 ning kirjutas oma 1930. aastate kõrgperioodi loomingu ("Tõde ja õigus V", "Elu ja armastus", "Ma armastasin sakslast", "Kuningal on külm", "Põrgupõhja uus Vanapagan").

Muuseum avati kirjaniku sajandal sünniaastapäeval 30. jaanuaril 1978, mil kogu majas oli Tammsaarele pühendatud püsinäitus. 

2000. aastal vähendati muuseumi ruume ning esimesele korrusele kolis Kadrioru raamatukogu.

Praegu asub maja teisel korrusel asub kirjaniku viietoaline korter, mis on sisustatud algupärasel kujul. Hoone teises tiivas on kirjanduslooline väljapanek Tammsaare elust ja loomepärandist. 2006. aastal avatud uus püsinäitus "Tõde on inimeses" püüab vaadata maailma Tammsaare silmade läbi ning läheneb kirjanikule selliste märksõnade nagu "maastikud", "linnad", "inimesed" ja "ühiskond" kaudu.

Aastast 1971 oli A. H. Tammsaare muuseum halduslikult ühendatud Eduard Vilde muuseumiga ning muuseumi nimi oli **E. Vilde ja A. H. Tammsaare Memoriaalmuuseum**. 2005–2016 kuulus Tammsaare muuseum Tallinna Linnamuuseumi koosseisu. 2017. aastal moodustati Tammsaare ja Vilde muuseumide haldamiseks Tallinna Kirjanduskeskus.

Muuseumi kogudes on ligikaudu 10 000 säilikut.

## Viited

## Välislingid
*A. H. Tammsaare Muuseum
Teletsi järv

**Teletsi järv** (vene keeles *Телецкое озеро* (teleuttide järgi), altai keeles *Алтын Кӧл* (*Altõn Köl* 'Kuldne järv') on järv Venemaal Altai Vabariigis Lääne-Siberi lõunaosas. 

## Välislingid
* "Климат, лёд, вода, ландшафты". Фотогалерея (более 300 фотографий) экспедиций Томского государственного университета в бассейн Телецкого озера 2008-2010 годов.
* А.Н., Микулич И.А., Тюнякина Е.А., Пшеленский Е.Ю.'' НОВАЯ РАДИУГЛЕРОДНАЯ ДАТИРОВКА НА РАЗРЕЗЕ БЕЛЕ И НОВЫЕ СООБРАЖЕНИЯ О ВОЗРАСТЕ ВПАДИНЫ ТЕЛЕЦКОГО ОЗЕРА.
Johannes Bugenhagen

**Johannes Bugenhagen** (24. juuni 1485 – 20. aprill 1558) oli saksa usureformaator, Martin Lutheri üks lähedasemaid kaastöölisi.

Bugenhagen sündis Wollini (Wolini) raehärra Gerhard Bugenhageni pojana ning õppis aastatel 1502–1504 Greifswaldi ülikoolis vabu kunste. Seejärel asus ta tööle Treptow an der Rega (Trzebiatówi) toomkooli rektorina. Üks tema õpilastest oli ka hilisem Liivimaa reformaator Andreas Knopken. 1509. aastast täitis Bugenhagen ühtlasi ka Treptowi kiriku vikaari ülesandeid. 

1517. aastal asus Bugenhagen Johann Boldewani kutsel Belbucki, kus temast sai piibliloo lugeja, temast kujunes peagi üks Pommeri olulisemaid humaniste. Juba järgmisel aastal tegi Pommeri hertsog Bogislaw X talle ülesandeks kirjutada ladinakeelne Pommeri ajalugu.

Luterliku reformatsiooniga puutus Bugenhagen esimest korda kokku 1520. aastal. Esialgu talle Lutheri ideed ei meeldinud, kuid pärast nendega sügavamat tutvumist sai temast reformaatori veendunud toetaja. Ta kolis Wittenbergi ning temast sai Lutheri lähedasemaid sõpru. Temast sai ka Wittenbergi teoloogiaõppejõud. 1533. aastal sai temast kolmas protestantlik teoloogiadoktor.

Bugenhageni tegevus oli eriti oluline Põhja-Euroopa jaoks. Ta koostas protestantlikud kirikukorraldused Hildesheimi, Hamburgi, Lübecki, Pommeri, Ida-Friisimaa, Schleswig-Holsteini, Braunschweigi, Braunschweig-Lüneburgi, Taani ja Norra jaoks. Ta oli ka viimase kahe riigi esimese ametlikult luterliku valitseja Christian III kroonijaks. Bugenhageni tegevus tõi talle hüüdnime: *teine Põhja apostel*.

1539. aastal sai Bugenhagenist Saksimaa kiriku superintendent, samal aastal reformis ta ka Greifswaldi ülikooli, muutes selle luterlikuks õppeasutuseks.

Kui Martin Luther 1546. aastal suri, pidas just Bugenhagen matusekõne ning hoolitses tema lese ja laste eest. Bugenhagen ise suri 1558. aastal 72-aastaselt.

Bugenhagen oli lisaks teoloogilistele kirjutistele tuntud eduka organisaatori ja muusikaarmastajana. Hinnatud on ka tema piiblitekstide tõlkeid alamsaksa keelde.
Kalevala rahvuspark

**Kalevala rahvuspark** on rahvuspark Venemaal Karjala Vabariigis. Läänes piirneb ta Soomega. 

Rahvuspark moodustati 2007. Selle pindala on 744 km².
Pārsābād

**Pārsābād** on linn Loode-Iraanis Ardabīli provintsis, Pārsābādi maakonna keskus. Asub Aserbaidžaani piiri ääres.
Korp! Sakala Meeskoor

**Korp! Sakala Meeskoor** on korporatsiooni Sakala koor.

Sakala meeskoor asutati ametlikult 2001, kuigi koos käidi juba 1990. aastatel. Siis esineti Sakala siseüritustel. Meeskoori ametliku loomise üks eestvedajaid oli Ando Kiviberg. 2001. aastal astuti esimest korda üles Kalev Lindali juhtimisel. Kõik koori liikmed kuuluvad Sakalasse, väljastpoolt on kasutatud juhendajate abi. Kooris on umbes 60 liiget.

2001. aastal külastas Gruusia meeskoor Thbilisi Tartus korp! Sakala konventi ning juba järgmisel aastal osaleti noorte laulupeol ja 2004. aastal üldlaulupeol. Alates asutamisest on koor osalenud kõikidel laulupidudel.

## Välisreisid

2005. aastal käidi Gruusia-ringreisil, kus kohtuti kultuuriministriga, osaleti Paata Burdzuladze patronaaži all korraldatud heategevuskontserdil, mis toimus Thbilisi Filharmoonia suures, 1800-kohalises saalis ja millest tegi otseülekande Gruusia Televisioon. Sellel üritusel kõlas ka Gustav Ernesaksa "Kutse" koos Thbilisi Meeskooriga üle terve Gruusia.

2007. aasta mais tehti turnee Ukrainasse, kus esineti Ülle Zachariase ja Susan Lahesalu juhatusel Kiievi Tehnikaülikooli aulas ning Lvivi Filharmoonia kontserdisaalis. Kavasse kuulus peamiselt Eesti meeskooriklassika.

2009. aastal esines koor Soomes Turus.

## Välislingid
*Koduleht
Aivar Koitla

**Aivar Koitla** (sündinud 1. mail 1961 Türil) on Eesti reservohvitser ja poliitik, Eesti Rahvusliku Liikumise juht.

Koitla on lõpetanud Tallinna Polütehnilise Instituudi elektriinsenerina 1985. Ta töötab Tallinna Teeninduskoolis majandusjuhatajana, kuulub Reservohvitseride Kogusse ja Kaitseliitu.

Ta oli Isamaa ja Res Publica Liidu liige 2006–2011 (algselt Isamaaliidu liige).

Koitla kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel üksikkandidaadina. Ta oli üks "Ühinenud üksikkandidaatidest" ja kogus Lääne-Virumaa ringkonnas 282 häält.

Aprillis 2011 valiti ta Eesti Rahvusliku Liikumise juhiks ning seejärel juhtis ta ERL liitumiskõnelusi Rahvaliiduga. 2012–2013 oli ta ühinemisel loodud Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna aseesimees. 

## Välislingid
* Aivar Koitla blogi
* VVK, Riigikogu valimised 2011: Aivar Koitla
* Koitla: me ei hakka IRLiga konkureerima Postimees, 20.02.2012
Mihhail Derbnev

**Mihhail Derbnev** (sündinud 13. veebruaril 1969 Kohtla-Järvel) on Eesti kodanik, kes kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel üksikkandidaadina. Ta sai 108 häält.

Ta töötab Eesti Energia AS-s projektijuhina.

## Välislingid
* VVK, Riigikogu valimised 2011: Mihhail Derbnev