open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2004 (teos)

**„2004”** on fs-i kolmas luulekogu, mis ilmus esmatrükis kirjastuses Tuum 2004. aastal. Teos võitis ilmumisaastal Eesti Kultuurkapitali aastapreemia luulekategoorias. Kogus on kokku 45 vabavärsilist luuletust, millest tuntumateks on „fs – kes ta on ja kust ta tuleb”, „suurte autodega veetakse surma” ja „mustad puud mustas vees”.

## Sisu
Luulekogu keelekasutus on selge ja objektiseeriv, autori väljendusregistrit on nimetatud ka nullstiiliks. Nagu teistegi kogude puhul, joonistub ka „2004” välja tugev autorikujund, mis on osaliselt eneseparoodiline. Teose üldine tundetoon on tume ja õõvastav, kuid leidub ka helgemaid hetki. 

Tekstides on olulisel kohal „meie” ja „nemad”, „mina” ja „sina” teljed, minapositsioon suhestub võrreldes eelmiste teostega rohkem ümbritseva ühiskonna ja inimestega. Läbivad motiivid on masinad („pohmell me yhises kehas”), jumalad („ma ei karda liblikaid”), sina („mustad puud mustas vees”). Ruumikujundid esinevad ühesuunalisena, ruum võib olla koridor, vaade aknast välja või siis Tallinn–Tartu suund. Tegemist on tollast ajajärku kehastava luulega just „meie” positsiooni, poliitiliste teemade ja kujutatava aja ning ruumi tõttu.

## Retseptsioon
Fs-i „2004” on korduvalt nimetatud ilmumiskümnendi üheks mõjukaimaks teoseks, millest algas eesti luules teatud mõttes uus ajajärk. 

Teost on iseloomustatud märksõnadega, nagu ausus, siirus, autentsus, isiklikkus. Oma luuleülevaates kirjeldab Jürgen Rooste „2004” kui siirast ja lihtsat teost, mis peegeldab tolle hetke ühiskondlikku olukorda Eestis. Rooste sõnastab 2004. aasta luuleülevaates fs-i teose omapära – see on ausalt peegeldanud tolle hetke Eesti tegelikku eluolu. Rooste arvates on süngusest hoolimata tegu viimase kümnendi olulisima eestikeelse teosega.   

Ka hilisemas retseptsioonis on fs-i „2004” korduvalt mainitud. Tiit Hennoste nimetab oma 2006. aasta artiklis fs-i kogumiku „kõnesoleva aja sümboliks”, mida iseloomustavad „külmus, pori, vihm, alandus, sotsiaalne lämbumine elu solgis”.  

Kirjandusteadlane Mart Velsker kirjutab 2010. aastal fs-ist ja tema loomingust põhjaliku ülevaate, milles suur osa on pühendatud kogule „2004”. Taas tuuakse esile teose märgilisus, mida Velsker kinnitab väitega: „Praeguse seisuga nähakse 21. sajandi alguse eesti luule koondumispunktina kõige sagedamini fs-i raamatut „2004”. Velsker märgib, et teost hakati nägema kui teatud tähist, millega kaasnes muutus luuleretseptsioonis. Ebatavaline oli ka kogumiku tõlkeedu, seda vahendati vene, bulgaaria, rootsi, soome ja läti keelde. 

## Viited
Dylan Moran

**Dylan William Moran** (sündinud 3. november 1971) on iiri koomik, stsenarist ja näitleja. Tema tuntuim töö on Bafta auhinnaga autasustatud telesari "Black Books" (2000–2004), milles ta mängis üht peaosa.

Ta jättis 16-aastaselt kooli pooleli ja alustas 1992. aastal tööd koomikuna. 1993. aastal võitis ta Edinburghi festivalil Perrier' aasta uustulnuka auhinna.

1998. aastal mängis ta peaosa BBC komöödiasarjas "How Do You Want Me?" ja 2000. aastal lõi telesarja "Black Books". Esimese hooaja kuuest osast kirjutas Moran kolm ja kehastas kõigis tegelaskuju Bernard Black.

Moran on korduvalt käinud esinemas Eestis.

## Osaline filmograafia
* *[[How Do You Want Me?]]* (telesari 1998) – Ian Lyons
* *[[Notting Hill]]* (1999) – Rufus the Thief
* *[[Black Books]]* (telesari 2000, 2002, 2004) – Bernard Black
* *[[The Actors]]* (2003)
* *[[Shaun of the Dead]]* (2004) – David
* *[[A Cock and Bull Story]]* (2006) – doktor Slop
* *[[Run Fatboy Run]]* (2007) – Gordon
* *[[The Decoy Bride]]* (2011) - Charley
* *[[Good Vibrations (film)|Good Vibrations]]* (2012) - Pat 
* *[[Calvary]]* (2014) - Michael Fitzgerald 

## Viited

## Välislingid
*
Musttähn-kuldpunnpea

**Musttähn-kuldpunnpea **on päevaliblikas, kes kuulub punnpealaste sugukonda**.**

### Leviala

Musttähn-kuldpunnpea levib nii Põhja-Euroopas kui ka Põhja- ja Ida-Aasias. Arvukamalt leidub seda liiki Soomes ja Rootsis. Lendamas võib teda näha sõltuvalt asukohast maikuu lõpust juuli alguseni.

### Välimus ja tunnused

Musttähn-kuldpunnpea keha on väike ja jässakas. Liblika esitiivad on kuldkollased ning väga lühikesed, umbes 12–13 mm. Emastel liblikatel on tiibadel suured ümarad laigud, isastel väiksemad. Emaste tiibadel ei ole kollast värvi sageli näha, sest laigud katavad seda.

### Elupaik

Võrreldes teiste liblikatega, kes eelistavad looduslikke või poollooduslikke rohumaid, elab musttähn-kuldpunnpea rikkaliku alusmetsaga sega- või laialehistes lehtmetsades.[3] Valmikutele sobivad nektariallikatena õistaimed, röövikutele erinevad kõrrelised. Musttähn-kuldpunnpäid võib kohata nii kuivemates kui ka niisketes parasvöötme metsades, nad eelistavad päikesevalgust. Nende liblikatega võime kokku puutuda metsateedel, metsaservadel ja metsatukkades. Kultuurmaastikud, kus pole puid ja esineb monokultuure, ei sobi selle liigi elupaigaks.

### Paljunemine

Sagedamini esineb isasliblikaid metsaservadel ja lagendikel: nad kaitsevad oma territooriumi teiste isaste eest ja ootavad samal ajal emasliblikaid. Emased liblikad munevad muna üksikult taimelehtedele.

### Toitumine

Musttähn-kuldpunnpea röövikud toituvad enamasti kõrrelistest nagu harilik saluhein, sookastik, harilik sinihelmikas. Selliseid kõrrelisi leidub niisketes paikades. Musttähn- kuldpunnpea valmikud toituvad käärima läinud mahladest või puuviljadest.

### Looduskaitse

Elurikkuse ja Euroopa IUCN liigi andmebaasi andmetel musttähn-kuldpunnpea ei ole ohustatud liik, staatuseks on märgitud "heas seisus". Lõuna-Soomes Karjalas läbi viidud liblikaseire ja loenduse ajal 1997–1999 märgiti musttähn küllaltki arvukaks liblikaks. Eestis 2012–2014 toimunud päevaliblikate seire näitas, et päevaliblikate arv on tõusnud märkimisväärselt. Samas, eelnevatel ja järgnevatel aastatel püsis nende arvukus tavapärasel tasemel. Liblikate arvukuse või nende väljasuremise põhjuseid ei ole täpselt teada. Siiski võib arvata, et üks olulisemaid tegureid on elupaik. Lääne-Euroopas intensiivse põllumajanduse ja metsade vähenemise tõttu on viimase 30 aastaga päevaliblikate elupaiku vähenenud nt 1,5 korda. Kõige rikkalikumalt on punnpealasi metsades ning metsakooslusi peaks sellest tulenevalt ka hoidma ja säilitama.
## Viited



## Välislingid

* ''Carterocephalus silvicola'' (Meigen, 1829)
*
Köögiviljapeenar

**Köögiviljapeenar** on väike peenar või aia osa, kus kasvatatakse köögivilju ja muid toiduks tarbitavaid taimi. Maailmas on olemas väga palju erinevaid köögivilju ja paljusid saab kasvatada ka Eestis.  

## Eesmärk
Köögiviljapeenra eesmärgiks on kasvatada värsket toitu söömiseks, jagamiseks ja müümiseks. Köögiviljade kasvatamiseks on vaja ruumi, kuid paljusid kultuure saab kasvatada ka konteinerites.

## Asukoht
Taimede kasvuks on vaja palju päikesevalgust ja ligipääsu veele. Köögiviljapeenart ei tohiks olla puudele ning suurematele põõsastele liiga lähedal, sest need konkureerivad köögiviljataimedega päikese, vee ja toitainete pärast. Eri kultuuride valgustarbimine on kohati väga erinev. Vähem päikesevalgust vajavad kultuuri, mida me kasvatame lehtede, juurte või mugulate pärast. Sellised on näiteks spinat, lehtkapsas, peet, redis. Kultuurid, mida kasvatame viljade pärast, vajavad rohkem päikesevalgust nagu näiteks tomat ja kurk. Vesi on teine oluline komponent, mida taimed rohkesti vajavad. Köögiviljad koosnevad keskmiselt 90% veest. Kastmisel peaks olema ettevaatlik, et mitte vett lehtedele pritsida, sest see võib aidata kaasa erinevate haiguste levikule.

## Peenrad
Väikeaias on soovitav kasvatada köögiviljataimi erineva suuruse ja kujuga peenardel. Peenrad võib ümbritseda puidust, metallist, tellistest või muust materjalist piiretega. Köögiviljataimede kasvatamisel väikeaias on soovitav planeerida peenrad nii, et oleks arvestatud taimede sobivus naabritega. See vähendab märgatavalt kahjurite ja haiguste levikut. Väikeaias ja rõdul kasvatatakse köögiviljataimi sageli anumates, mille sügavus võiks olla umbes 30 cm või rohkem. Anumad täidetakse köögiviljataimede kasvatamiseks sobiva kasvusubtraadiga, näiteks universaalse kasvuturbaga. Erinevad mullasegud koosnevad turbast, kompostist, liivast, savist.

## Taimede valik
Kasvatada tasuks kultuure, mida inimene ise tarbib. Eestis on enamus köögivilju hooaegsed ehk intensiivsem kasvuaeg on suvel ja sügisel, talvel taimed hukkuvad. Kevadel tasub istutada taimi, mis suudavad öökülmad üle elada. Tavaliselt istutatakse ja külvatakse enamus köögiviljadest avamaale mais, sest siis on suurem öökülmade oht möödas. Peenardeks jaotatud kasvualal on otstarbekas jälgida viljavaheldust. Kõige levinum on viljavahelduse neljaväljasüsteem, mis sobib keskmise raskusega huumusrikkale mullale. Seemnedpakkidel on külviks vajalikud vahemaad ja külviajad olemas. Ettekasvatatud taimede puhul tuleb kasvukohale istutamisel arvestada taimede täiskasvuga. Piisav õhuvahe taimede vahel aitab ära hoida haiguste levikut.

## Viited
Kvartakord

**Kvartakord** on muusikas ainult puhastest, suurendatud või vähendatud kvartidest ehitatud akord.

Näiteks kahest puhtast kvardist koosnev akord C–F–B:
:
{
\override Score.TimeSignature #'stencil = ##f
\relative c' { 
  \clef treble \time 4/4 1
} }
Vadõm Hlupjanets

**Vadõm Vassõljovõtš Hlupjanets** (ukraina keeles Вадим Васильович Хлуп'янець; 4. juuni 1996 – 15. november 2022) oli Ukraina balletitantsija Kiievi rahvusliku akadeemilise ooperiteateri ja Vene-Ukraina sõjas osaleja. Ta suri Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse.

## Elulugu
Hlupjanets sündis Donetskis ja õppis koolis nr 91 ukraina keele klassis. Pärast Donetski okupeerimist separatistlike vägede poolt kolis tema perekond sugulaste juurde elama Žõtomõri oblasti Narodõtski rajoonis Starõ Dorohõni külla. Alates 16. juunist 2014 oli ta Narodõtski asula hromadas sisserändaja staatuses.

Ta lõpetas Kiievi koreograafiakolledži. 2015. aastal asus ta balletitantsijana tööle Kiievi rahvuslikus akadeemilises ooperiteatris. Lisaks tegeles ta spordiga, sealhulgas jalgpalli ja malega, ning osales teatri spordielus. 2017. aastal tunnistati ta Kiievi teatrimeeskondade minijalgpalliturniiri parimaks väravalööjaks. Vabal ajal tegeles ta hiphopi harjutamisega.

### Venemaa sissetung Ukrainasse
Ukraina täiemahulise sissetungi alguses astus ta Ukraina relvajõududesse ning hiljem läks vabatahtlikuna rindele rahvuskaardi lahinguüksuses Svoboda Legion. Kutsungiga "Magnum" läbis ta Rubižne, Sjevjerodonetski, Lõssõtšanski ja Zaitseve.

Hlupjanets suri snaiprikuuli läbi Bahmuti lähedal 15. novembril 2022 (algul teatati ekslikult, et see juhtus 13. novembril).

Hüvastijätutseremoonia toimus 24. novembril Kiievi rahvusliku akadeemilise ooperiteateri ruumides lavastuse "Pall" esietenduse päeval, mille lavastas Matteo Spiazzi Itaaliast, rolli, milles Vadõm harjutas, kuid ei mänginud, (kollektiivi esimene esietendus pühendas teatri Vadõmile). Tseremoonial osales lahkunu sugulasi, kolleege ja sõjaväelasi ning hoolivaid kodanikke.

Tema säilmed maeti Žõtomõri oblasti Starõ Dorohõnõ külla.

## Kunst
### Rollid teatris
Kiievi Riikliku Akadeemilise Operetiteatri balletitantsijana osales ta järgmistes lavastustes:

* "Pärast kahte jänest"
* "Carmen"
* "Selline juudi õnn" Ihor Pokladilt, lavastaja Serhi Smijan
* 2018 – "Viiuldaja katusel" J. Bocki muusika järgi, lavastaja Bohdan Strutõnskõ
* 2018 – Maria Matiose "Moskalytsa", lavastaja Vlada Belozorenko
* 2021 – Asa Janose ja Gunnar Braunckemi "Dorian Gray", mis põhineb Oscar Wilde'i romaanil "Dorian Gray portree", lavastaja Vadõm Prokopenko
   
### Filmograafia
* 2017 – täispikk mängufilm "Ržaka", režissöör Dmõtro Tomašpolskõ

## Viited

## Välislingid
* Vadõm Hlupjanets DzygaMDB portaalis
* 26-aastane Kiievi Akadeemilise ooperiteatri kunstnik Vadõm Hlupjanets suri sõjas Ukraina Kultuuri- ja infopoliitika ministeeriumi lehel
* Ta riputas oma pointe kingad konksu otsa ja võttis relva. Donetskist pärit surnud kunstniku Vadõm Hlupjanetsi lugu (*Svoi city* online magazine, 22 november 2022)
* FOTOD ⟩ Ukrainlased jätsid hüvasti armastatud balletitantsijaga, kes hukkus Vene snaipri kuulist postimees.ee, 25. november 2022
Léon Bakst

**Léon Bakst** (vene keeles Лев Самойлович Бакст *Lev Samoilovitš Bakst*; sünninimi Лейб-Хаим Израилевич Розенберг; 8. veebruar (vkj 27. jaanuar) 1866 Hrodna, Hrodna kubermang – 27. detsember 1924 Rueil-Malmaison, Hauts-de-Seine'i departemang) oli juudi rahvusest Vene ja Prantsuse maalikunstnik, stsenograaf ja illustraator. 

Lev Rozenberg õppis vabakuulajana Keiserlikus Kunstide Akadeemias. 1889. aastal osales ta oma teostega kunstinäitusel. Näituse eel võttis endale pseudonüümiks **Bakst** (1903. aastal ka perekonnanimeks). Pariisis täiendas end maalikunstnike Jean-Léon Gérôme'i ja Albert Edelfelti juures. Maalimise kõrvalt tegi ta ka raamatuillustratsioone ja teatridekoratsioone. 

## Pariisis
Bakst läks teatriajalukku Sergei Djagilevi balletitrupi Ballets Russes lavastuste "Kleopatra" (1909); "Karneval", "Šeherezade" ja "Tulilind" (1910); "Narcissus" ja "Le Spectre de la rose" (1911), "Fauni pärastlõuna" ning "Daphnis ja Chloé" (1912) lavastuskunstnikuna. Tema loodud dekoratsioonid ja kostüümid tekitasid tõelist furoori ning avaldasid mõju ka moemaailmale. Baksti stiliseeringud, iidsete ja idamaiste motiivide loov ümbermõtestamine lõi Euroopas moe turbanitele, kottpükstele, kimonotele ning pärsia tikanditele ja ornamentikale.

Teatris töötas Bakst kuni surmani. 1924. aastal oli ta Opéra Garnier' peastsenograaf.

## Tunnustus
*1914 – valiti Keiserliku Kunstide Akadeemia tegevliikmeks
*1914 –  Auleegioni rüütliklassi orden
*1924 –  Auleegioni ohvitseriklassi orden

## Loomingu näiteid
### Maale

Léon Bakst - Carnival in Paris in Honour of the Russian Navy.jpg|Pidustused Pariisis Vene mereväe auks
Бакст Лев. 1866-1924. Портрет девушки в голубом (Ружены Затковой). 1914.jpg|Tütarlapse portree (1914)
Rachel Strong by L.Bakst.jpg|Rachel Strongi portree (1924)


### Dekoratsioonide ja kostüümide eskiise

Cleopatra ballet by Bakst 08.jpg|"Kleopatra" (1910)
Scheherazade (Rimsky-Korsakov) 01 by L. Bakst.jpg |"Šeherezade" (1910)
Léon Bakst - The Princess and the Court Fall Asleep for a Hundred Years (The Sleeping Beauty), 1913-22.jpg|"Uinuv kaunitar" (1913)
Josephslegende by L.Bakst 08.jpg|"La Légende de Joseph"'i tegelane (1914)


## Viited

## Välislingid
Tremolo

***Tremolo***, lühendina ***trem.*** (itaalia keeles *tremolo*, *tremolando*, väristades) on muusikas värisemist meenutav artikulatsioon, mis
* poogenpillidel tekib heli kiirel kordamisel poogent edasi-tagasi liigutades
* puhkpillidel vastab *[[frullato]]*le, tekkides keele kiirel väristamisel 
* näppepillidel tekib keele kiirel näppimisel kas sõrme, küüne või plektrumiga
* klahvpillidel tekib helide kiirel kordamisel
Koillismaa piirkond

**Koillismaa piirkond** on majanduspiirkond Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.

Majanduspiirkonda kuuluvad kaks valda:
* Kuusamo linn
* Taivalkoski vald

Majanduspiirkond on nime saanud laiemalt Koillismaa piirkonnalt, kuhu lisaks Kuusamole ja Taivalkoski vallale kuuluvad Posio vald ja Pudasjärvi linn ning mõnedel andmetel ka Ranua vald ja Ylikiiminki (liideti 2009. aastal Ouluga). Esimest korda kasutas seda nime 1950. aastal ajalehe Koillissanomat asutaja Reino Rinne, nime populariseeris 1960. aastatel Kalle Päätalo.
Nivala-Haapajärvi piirkond

**Nivala-Haapajärvi piirkond** on piirkond Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.

## Vallad

* Haapajärvi linn
* Kärsämäki
* Nivala linn
* Pyhäjärvi linn
* Reisjärvi
Oulu piirkond

**Oulu piirkond** on piirkond Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.

## Vallad

* Hailuoto
* Kempele
* Liminka
* Lumijoki
* Muhos
* Oulu linn
* Tyrnävä
Oulunkaari piirkond

**Oulunkaari piirkond** on majanduspiirkond Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.

## Vallad

* Ii vald
* Pudasjärvi linn
* Simo vald
* Utajärvi vald
* Vaala vald
Raahe piirkond

**Raahe piirkond** on piirkond Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.

## Vallad

* Pyhäjoki
* **[[Raahe linn]]**
* Siikajoki
Gosnay

**Gosnay** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Endine söekaevanduslinn, nüüdne kergetööstus- ja põllumajandusküla asub umbes 3,2 km Béthune'ist edelas ja 40 km Lille'ist edelas, teede D181 ja N41 ristumiskoha ümbruses. Autoroute A26 liiklussõlm 6 asub umbes 800 m idas.

## Vaatamisväärsused

* Sõjakalmistu.
* St. Legeri kirik, pärineb 17. sajandist.
* Kahe kartuuslaste kloostri ja ühe veski jäänused.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Ylivieska piirkond

**Ylivieska piirkond** on piirkond Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.

## Vallad

* Alavieska
* Kalajoki linn
* Merijärvi
* Oulaineni linn
* Sievi
* Ylivieska linn
Kajaani piirkond

**Kajaani piirkond** on piirkond Soomes Kainuu maakonnas.

## Vallad

* Kajaani linn
* Paltamo
* Ristijärvi
* Sotkamo
Kehys-Kainuu piirkond

**Kehys-Kainuu piirkond** on majanduspiirkond Soomes Kainuu maakonnas.

## Vallad

* Hyrynsalmi vald
* Kuhmo linn
* Puolanka vald
* Suomussalmi vald
Kesk-Karjala piirkond

**Kesk-Karjala piirkond** on majanduspiirkond Soomes Põhja-Karjala maakonnas.

## Vallad

* Kitee linn
* Rääkkylä vald
* Tohmajärvi vald
Guarbecque

**Guarbecque** (pikardi: *Guérbécque*; lääneflaami: *Gaverbeke*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Kergetööstus- ja põllumajandusküla asub u. 14 km Béthune'ist põhjas ja 45 km Lille'ist läänes, teede D186 ja D187 ristumiskoha ümbruses. *Canal d'Aire* ja Guarbecque'i oja voolavad läbi valla.

## Vaatamisväärsused

* Sõjakalmistu.
* St. Nicolas' kirik, pärineb 11. sajandist.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Joensuu piirkond

**Joensuu piirkond** on piirkond Soomes Põhja-Karjala maakonnas.

## Vallad

* Heinävesi
* Ilomantsi
* Joensuu linn
* Juuka
* Kontiolahti
* Liperi
* Outokumpu linn
* Polvijärvi
Mediant

**Mediant** (ladina keeles *medius*, keskmine), ka **ülemine mediant** on muusikas duur- või moll-helilaadi III aste, mille funktsioon on olla vaheastmeks I astme (toonika) ja V astme (dominandi) vahel. 

Rousseau kirjutab oma muusikaentsüklopeedias "Dictionnaire de musique" (1768), et mediant "määrab helilaadi", kuna intervall, mis seob medianti toonikaga, suur või väike terts, määrab, kas helilaad on duur või moll.
Haillicourt

**Haillicourt** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Endine söekaevanduslinn, nüüdne kergetööstus- ja põllumajandusvald asub u. 9,7 km Béthune'ist lõunas ja 51 km Lille'ist edelas, teede D188 ja D86 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* Taluhooned ja tuvimaja, pärinevad 17. sajandist.
* Notre-Dame'i kirik, pärineb 16. sajandist.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Oleksi Vadaturski

**Oleksiy Opanasovõtš Vadaturski** (ukraina keeles Олексій Опанасович Вадатурський; 8. september 1947 – 31. juuli 2022) oli Ukraina põllumajandus- ja teraviljalogistika ärimees ning Ukraina suurima teraviljalogistika ettevõtte Nibulon asutaja. Ta oli üks jõukamaid ukrainlasi.

## Osalemine Vene-Ukraina sõjas
2014. aastal, pärast Venemaa poolt Krimmi annekteerimist ja separatistide toetamist Donbassi piirkondades, rahastas Vadaturski 2000-pealist maakaitseväge armee sõidukitega. 2018. aastal sai temast üks 322-st Venemaa musta nimekirja kantud ukrainlasest. Pärast 2022. aasta Venemaa sissetungi, teraviljaekspordi blokaadi ja 22. juulil sõlmitud teraviljaekspordi lepingut töötasid Vadaturskyi ja tema ettevõtted välja lahendusi, kuidas taastada Ukraina vilja normaalne vool välisriikidesse.

### Surm
Vadaturski tapeti koos oma naisega 31. juuli varahommikul Venemaa raketirünnakutes Mõkolajivi linnale. Seitse või kaheksa Vene raketti tabasid tema maja Zavodski rajoonis, tekitades tugevaid kahtlusi, et Venemaa võttis Vadaturskyi tahtlikult sihikule ja mõrvati, et mõjutada Ukraina põllukultuuride eksporditööstust. Ukraina teatas, et Vadaturskyi tapnud rakett kuulus S-300 rakettide seeriasse. Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenskõi nõunik Mõhhailo Podoljak nimetas raketirünnakut "[...] riigi ühe olulisema põllumajandusettevõtja ettekavatsetud mõrvaks". Rünnak toimus siis, kui esimene viljasaadetis valmistus 1. augustil Ukrainast lahkuma. 12. augustil Kiievi katedraalis toimunud õigeusklikul Vadaturski matusel osales mitusada inimest, sealhulgas Mõkolajivi linnapea Oleksandr Senkevitš.

Tema poeg on Andri Vadaturski, kes on kuulunud Ukraina Ülemraada VIII koosseisu ja on Nibuloni juhataja. Ta on abielus ja tal oli kolm last.

## Netoväärtus
2021. aastal hindas Forbes Vadaturski varade netoväärtuseks 430 miljonit dollarit ja nimetas teda rikkuselt 24. Ukraina inimeseks.

## Tunnustus
Vadaturskile anti 2007. aastal Ukraina kangelase autasu, mis on riigi kõrgeim autasu rolli eest Ukraina põllumajandustööstuse arendamisel. Vadaturski oli tuntud kui mittekorrumpeeruv ja Euroopa-meelne.

## Viited
Asur

**Asur** (inglise keeles *tenant*) on ükskõik milline mitmest kliendist, keda teenindatakse rakenduse ühe ja sama eksemplari kaudu.

## Vaata ka
* Multiasurlus

## Viited
AMX-10RC

**AMX-10RC** on Prantsusmaal valmistatud luuresoomuk.

## Ajalugu
Ettevõte GIAT tootis selle soomusluure tegemiseks. Prantsusmaa maavägi kasutas seda alates 1981. aastast. Nimetuses sisalduv RC (*Roues-Canon*) tähendab ratastega kahurit. 

## Kasutajad
* 

## Viited
Andrei Kuzmenko

**Andrei Kuzmenko** (sündinud 10. novembril 1972 Bakuus) on Venemaa sõjaväelane, kindralpolkovnik (2023).

## Viited
Küprose advokatuur

**Küprose advokatuur** on Küprose Vabariigi advokaatide kutseühing.

2023. aasta märtsi seisuga on neil üle 4500 liikme.

Küprose advokatuur loodi 1960. aastal.

## Välislingid
* Küprose advokatuuri liikmete loend
Küprose Ülikool

**Küprose Ülikool** (kreeka keeles Πανεπιστήμιο Κύπρου *Panepistímio Kýprou*, türgi keeles *Kıbrıs Üniversitesi*, inglise keeles *University of Cyprus (UCY)*) on ülikool Nikosias ja ühtlasi Küprose suurim ülikool. 

## Ajalugu
Ülikool asutati 1989. aastal. Esimene president oli Nelly Tsouyopoulos. Ülikooli asutamisel oli rahvusvaheliste nõustajate hulgas Briti bütsantsiuurija Robert Browning. Christopher Pissarides, kes hiljem sai Nobeli majandusauhinna, sai 2009. aastal ülikoolist audoktorikraadi.

## Teaduskonnad
Ülikoolis õpetatakse kuues teaduskonnas umbes 3500 üliõpilast kreeka ja türgi keeles.

Teaduskonnad on järgmised:
* Humanitaarteadused
* Rakenduslikud loodusteadused
* Sotsiaal- ja kasvatusteadused
* Majandusteadused
* Inseneriteadused
* Kirjandusteadused

## Välislingid
* Koduleht
Elle Kask

**Elle Kask** (sündinud 1. oktoobril 1958) on Eesti jurist, kohtunik.

1977. aastal lõpetas Tallinna 20. keskkooli. 1985. aastal sai diplomi Leningradi Ülikooli õigusteaduskonnast.

1985–1993 töötas Elle Kask Tallinnas Oktoobri rajooni prokuratuuris (alates 1990 Tallinna linna prokuratuur). Algul oli ta prokuröri abi, hiljem prokurör.

5. oktoobril 1993 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Elle Kase esimese astme kohtunikuks Tallinna Halduskohtusse.

## Viited
Dean Spielmann

**Dean Spielmann** (sündinud 26. oktoobril 1960 Luxembourgis) on Luksemburgi jurist.

1988. aastal sai ta Leuveni katoliiklikust ülikoolist litsentsiaadikraadi õigusteaduses ning jätkas õpinguid Cambridge’i ülikooli Fitzwilliami kolledžis, mille lõpetas 1990. aastal magistrikraadiga.

1989–2004 oli Spielmann Luksemburgi advokatuuri kuuluv advokaat ja töötas lisaks ülikoolis kriminaalõiguse, inimõiguste ning Euroopa Inimõiguste Kohtu menetluse õppejõuna. 1991–1997 oli ta Leuveni Katoliiklikus Ülikoolis teadustöö assistent ning aastatel 1996–2006 Luksemburgi ülikooli kaaslektor. 1997–2009 oli ta ka Nancy II ülikooli õppeülesande täitja ning aastatel 2017–2018 Pariisi riigiteaduste instituudi õppejõud.

Ta määrati 2000. aastal Luksemburgis asuva inimõiguste nõuandekomisjoni liikmeks ja sellena tegutses ta kuni 2004. aastani. Aastatel 2002–2004 oli ta ka Euroopa Liidu Advokatuuride ja Õigusliitude Nõukogu (CCBE) inimõiguste komitee ja kriminaalõiguse komitee liige ning lisaks sellele kuulus ta Euroopa Liidu põhiõiguste valdkonna sõltumatute ekspertide võrgustikku.

Spielmann nimetati 2004. aastal Strasbourgis asuva Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunikuks, temast sai 2011. aastal koja president, 2012. aastal selle kohtu asepresident ning 2012–2015 oli ta EIK president.

Spielmann nimetati Euroopa Liidu Üldkohtu kohtunikuks 13. aprillil 2016 ja koja presidendi ülesandeid on ta täitnud alates 30. septembrist 2019.

Dean Spielmann on arvukate teoste ja artiklite autor ning mitme õigusalase perioodikaväljaande teadusnõukogu ja toimetuse liige.
Tšehhi Vabariigi Ülemhalduskohus

**Tšehhi Vabariigi Ülemhalduskohus** on Tšehhi Vabariigi kõrgeim kohus haldusasjades.

## Vaata ka
* Tšehhi Vabariigi Ülemhalduskohtu koduleht
Ánna Markoullí

**Ánna Markoullí** (Άννα Μαρκουλλή, sündinud 1974 Nikosias) on Küprose jurist.

1995. aastal sai ta East Anglia Ülikoolist diplomi õigusteaduses ja 1996. aastal Bristoli ülikoolist magistrikraadi õigusteaduses.

1997. aastal võeti Markoullí Küprose advokatuuri liikmeks ning aastatel 1998–2008 töötas ta Küprose Vabariigi õigustalituse Euroopa Liidu õiguse osakonnas.

2005. aastal asus ta tööle Euroopa Ühenduste Kohtusse liikmesriigi lähetatud eksperdina analüüsi ja dokumentatsiooni direktoraadis, kus ta töötas kuni 2007. aastani. Seejärel töötas ta aastatel 2008–2016 Euroopa Komisjoni õigustalituses. 2012. aastal osales ta õigusnõunikuna Küprose Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigiks olekuga seotud töö korraldamises.

13. aprillil 2016 nimetati Ánna Markoullí Euroopa Liidu Üldkohtu kohtunikuks. Kaaskohtunikud valisid ta 30. septembril 2019 teise koja presidendiks.
Fredrik Schalin

**Fredrik Schalin** (sündinud 1964 Nikosias) on Rootsi jurist.

1991. aastal sai ta Stockholmi Ülikoolist diplomi õigusteaduses.

Fredrik Schalini esimene erialane ametikoht oli Södertälje esimese astme kohus, kus ta aastatel 1991–1993 töötas nõunikuna. 1994–1995 oli ta nõunik Svea apellatsioonikohtus. Aastatel 1995–1996 oli ta Gotlandi esimese astme kohtus ja Norrtälje esimese astme kohtu kohtunik ning seejärel aastatel 1996–1997 Svea apellatsioonikohtu kohtunik.

1997. aastal asus Schalin tööle Rootsi rahandusministeeriumi parlamendikomisjoni aseesimehena ning 1999. aastal nimetati ta Rootsi välisministeeriumi Euroopa asjade õigusnõunikuks.

1998. aastal asus Schalin Euroopa Kohtu teenistusse kohtunik Hans Ragnemalmi õigusnõunikuna ning aastatel 1999–2006 oli ta kohtunik Stig von Bahri õigusnõunik.

Pärast Rootsi naasmist töötas Schalin aastatel 2006–2008 juristina. 2008. aastal võeti ta Stockholmi advokatuuri liikmeks, misjärel ta töötas advokaadina. Kohtusüsteemi asus ta uuesti tööle 2009. aastal, mil temast sai Södertörni esimese astme kohtu kohtunik ja hiljem koja president. Sellel ametikohal töötas ta kuni 2016. aastani.

Schalin on samuti tegutsenud õppejõuna, olles aastatel 2006–2008 Stockholmi ülikooli lektor. Alates 2011. aastast on ta õppejõud Rootsi kohtunike akadeemias (Domstolsakademinis).

Fredrik Schalin nimetati Üldkohtu kohtunikuks 8. juunil 2016 ja seejärel 19. septembril 2022 koja presidendiks ning sellel ametikohal on ta tänase päevani.
Michal Bobek

**Michal Bobek** (sündinud 30. augustil 1977 Chrudimis) on Tšehhi jurist.

2011. aastast on tal doktorikraad õigusteaduses.

2015–2021 oli ta esimene jurist Tšehhi Vabariigist, kes on nimetatud Euroopa Kohtu kohtujuristiks.

2022. aastast on ta Tšehhi Vabariigi Ülemhalduskohtu kohtunik.
There are unknown unknowns

**"There are unknown unknowns"** (eestikeelses vabatõlkes **"On olemas teadmata mitteteadmised"** või **"On olemas tundmatud tundmatud"**) on fraas repliigist, mille Ameerika Ühendriikide tollane kaitseminister Donald Rumsfeld andis pressikonverentsil esitatud küsimusele 12. veebruaril 2002.

Suurbritannia liikumine Plain English Campaign kuulutas Rumsfeldi repliigi 2003. aasta "Foot in Mouth" auhinna laureaadiks. Auhinda antakse igal aastal kõige hämmastavamatele ja seletamatutele avaliku elu tegelaste väljaütlemistele.

## Täpne tekst
### Inglise keeles

## Viited

## Vaata ka
*Johari aken
PM-43

**120-mm polgu miinipilduja mudel 1943 (PM-43)**  oli 120 mm Nõukogude Liidu Punaarmee relvastuses olnud miinipilduja. 

Miinipilduja mudel 1943 (PM-43) oli Nõukogude miinipilduja  PM-38 edasiarendusmudel.

## Põhilised taktikalis-tehnilised andmed
* Kaliiber 120 mm
* Maksimaalne laskekaugus 5700 m
* Laskekiirus 12–15 lasku/min
* Kaal 275  kg
* Meeskond 6

## Vaata ka
* Granatwerfer 42
Lõuna-Eesti Postimees

**Lõuna-Eesti Postimees** on Eesti ajaleht.

Ajaleht ilmub selle nime all alates aastast 2017, sagedusega kolm korda nädalas. 

Lõuna-Eesti Postimehele eelnes 110 aasta jooksul Valgas ilmunud ajaleht paljude erinevate nimedega. Nimevahetuse puhul kirjutas 2017. aastal Sirli Homuha, lehe peatoimetaja:
"5. novembril saanuks järjest Valgamaalase nime all ilmumisest 29 aastat. Eelnevalt ilmus leht 26 aastat Kommunisti nime all, enne seda 10 aastat Valga Kommunisti, kaks aastat Valga Bolševiku ja kuus aastat vahepeal Valgamaalase nimega.  Veelgi varem on ajaleht kandnud veel Valga Teataja, Valga Enamlase, Lõuna-Eesti ja Rajalase nime, päris algusaegadel aga Kodumaa Uudiste ja Sõna nime."

## Vaata ka
*AS Postimees Grupp

## Viited

## Välislingid
*ajalehe koduleht
John Carr

**John Carr** (perekonnanimi ka **Karr**; mai 1849 (ristimine 20. mai 1849) Preston, Lancashire, Inglismaa – 22. mai (vkj) / 4. juuni 1911 Tallinn) oli Eesti ettevõtja.

Ta töötas Inglismaal puuvillatööstuse juhina.

1878. aastast oli ta Kreenholmi manufaktuuri direktori asetäitja ja 1892. aastast tehniline direktor. 

Ta kolis 1899. aastal Tallinna, kus hakkas juhtima Balti puuvillavabrikut ja köievabrikut.

Ta suri Tallinnas oma kodus (vabrikute direktori elamus) ja maeti 7. juunil (25. mail vkj) 1911 Tallinna Kopli kalmistule.

## Vaata ka
*Direktor Carri elamu Narvas
*Direktor Carri elamu Tallinnas

## Viited

## Välislingid
*Profiil Genis
Oskar Punga

**Oskar Punga** (sündinud 26. mail 1994) on eesti näitleja. 

Ta lõpetas 2013. aastal Vanalinna Hariduskolleegiumi ja seejärel 2020. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli 29. lennu näitlejana. Sama aasta suvest alates töötab ta Ugala teatris. 

## Rollid teatris

* BB ilmub öösel. Esietendus 15.11.2017, Von Krahli Teater, Tapa raudteejaam.
* Väike prints. Esietendus: 30.11.2018, EMTA lavakunstikool, Tallinna Linnateater (EMTA lavakunstikool / 29. lend).
* Tuulte pöörises. Esietendus: 16.02.2020, EMTA lavakunstikool, Eesti Noorsooteater (EMTA lavakunstikool / 29. lend), Jaan, Jaagu sulane.
* Võrku püütud. Esietendus: 12.09.2020, Ugala Teater. Gavin Smith.
* Leskede kadunud maailm. Esietendus: 23.02.2021, Ugala Teater.
* Neli rüütlit. Esietendus: 1.07.2021, Ugala Teater.
* Ema. Esietendus: 1.10.2021, Ugala Teater.
* Jälle need Lumejänesed. Esietendus: 7.12.2021, Ugala Teater
* Kolm musketäri. Esietendus: 17.06.2022, Ugala Teater
* Viljandi lood: Jaan. Esietendus: 15.08.2022, Ugala Teater (rännakujuht)
* Tule õige koju. Esietendus: 12.11.2022, Ugala Teater
* Teater ELAB. Kaheteistkümnes öö. Esietendus: 6.04.2023, Ugala Teater
* Tramm nimega Iha. Esietendus: 16.09.2023, Ugala Teater
* Prints ja kerjus. Esietendus: 7.12.2023, Ugala Teater
* Metsavend. Esietendus: 27.04.2024, Ugala Teater
* Arhitekt. Esietendus: 9.11.2024, Ugala Teater
* Sünnipäevaküünlad. Esietendus: 5.04.2025, Ugala Teater
* Kondas ja maasikasööjad. Esietendus: 19.06.2025, Ugala Teater

## Tunnustus
* 2022 Ugala kolleegipreemia – parim meesnäitleja (Ray rolli eest lavastuses "Tule õige koju")

## Välislingid
*
2B11 Sani

**2B11 Sani**  on 120 mm Nõukogude Liidu ja Venemaa relvastuses olev miinipilduja. GRAU indeks 2B11.

## Põhilised taktikalis-tehnilised andmed
* Kaliiber 120 mm
* Maksimaalne laskekaugus 460 - 7180 m
* Laskekiirus 12–15 lasku/min
* Kaal 210 kg
* Meeskond 5
Salvkaev

**Salvkaev** ehk **šahtkaev** on veehaare, mis rajatakse maapinda, käsitsi labidaga kaevates või ekskavaatoriga. Tavaliselt on salvkaevu sügavus 5–10 meetrit, kuigi mõned kaevud võivad olla ka sügavamad. Salvkaevu läbimõõt on umbes meeter. Salvkaevu rajamiseks kasutatakse selleks ettenähtud masinaid (nt traktor või kopp) ja ehitusmaterjalidena võib kasutada raudkive, betoonrõngaid või muud.

## Salvkaevu asukoht

Salvkaev rajatakse sobivasse asukohta, kus on vett hästi juhtiv pinnas. Näiteks liivasele või kruusasele maapinnale, et tagada veekihi kättesaadavus. Maapinna kalle on oluline ning ideaalne asukoht oleks nõlva alaosa, kus põhjavesi on maapinna lähedal. Kaevu põhi rajatakse sügavamale, kui on kuiva aastaaja madalaim veetase. Kaevu ei tohi rajada kohta, kus on saaste tekkimisoht: reoveesüsteemid, kuivkäimlad või sõnnikuhoidlad.

## Salvkaevu ehitus
Salvkaevu ehitusmaterjalideks kasutatakse  või betoonrõngaid. Varem on kasutatud ka raudkive või telliseid. Salvkaevu nõueteks kehtestatakse määrus ehitusseadustiku § 35 lõike 6, § 43 lõike 5, § 47 lõike 7 ja § 126 lõike 6 alusel. Selles määruses on antud nõuded salvkaevu rajamise, ümberehitamise ja lammutamise kohta.

## Ajalugu
Salvkaevude ajalugu on pikk, ulatudes 7000 – 10 000 aastat tagasi, kui ehitati esimesed kaevud põldude lähedal asuvatesse küladesse. Vanim teadaolev salvkaev on avastatud Atlit Yami asulas Iisraelis.

Kõige sügavam ja suurem salvkaev Woodingdean asub Inglismaal. See on käsitsi ehitatud aastatel 1858–1862 ja on 380 meetrit sügav.

## Viited

## Välislingid
* Salvkaevu rajamine
Neelupõletik

Neelupõletik e kurgupõletik e farüngiit, on neelu limaskesta äge põletik. 

Neelupõletik on Eesti külmas kliimas üks kõige sagedamini levinumaid põhjuseid arsti juurde pöördumiseks. Haigus esineb igas vanuses inimestel, põhiliselt külmadel aastaaegadel. Kurgupõletikku tuleb eristada angiinist e kurgumandlite põletikust, kuna kaebused on mõlema haiguse korral väga sarnased. Äge neelupõletik on üldine neelu limaskesta põletik ja võib esineda ka siis, kui mandlid on ära opereeritud. Tavaliselt kestab farüngiit 5-10 päeva.

Ägedat neelupõletikku põhjustab kõige sagedamini viirus, aga vahel võivad tekitajateks olla bakterid. Bakterid ja viirused tekitajad levivad õhu kaudu ja satuvad sissehingamisel neelu limaskestale, põhjustades seal põletiku. 

Ägeda neelupõletiku korral esinevad üldsümptonid nagu palavik, peavalu, lihasevalud, väsimus ja isutus. Üldsümptomid on iseloomulikud peaaegu kõikidele ägedatele põletikkudele. Lisaks esineb veel kurguvalu ja valulikkus neelamisel. Sageli kaasneb ka nohu ja köha, mis viitab just viiruslikule põletikule. Kaela lümfisõlmed võivad olla suurenenud ja valulikud, mis on tingitud sellest, et inimese immuunsüsteem võitleb põletiku tekitajaga. 

Põhiline diagnoosimise meetod on vaatlus, mille käigus vaadeldakse neelu, surudes spaatliga keel kergelt alla. Kurgulima külv näitab, millised mikroobid kasvavad neelus. See uuring võidakse teha sellisel juhul, kui tekib kahtlus, et põletiku tekitajaks on hoopis bakter.
Kuna põhiliselt on põletiku tekitajateks viirused, on vajalik vaid üldine toetav ja sümptomaatiline ravi: piisav puhkamine ja palaviku alandamine, vajadusel võtta ka paratsetamooli. Neelu valu leevendavad paikselt kasutatavad aerosoolid, näiteks Hexorali sprei, taruvaigu ja saialille aerosool ja soojad joogid. Tablettravi antibiootikumidega osutub vajalikuks sellisel juhul, kui tegemist on bakteriaalse põletikuga. Esmavaliku ravimiks on penitsilliin või amoksitsilliin. Ravikuur kestab 7–10 päeva.
Prima ballerina assoluta

***Prima ballerina assoluta*** (itaalia keelest 'absoluutne esibaleriin') on nimetus, mida on antud kõige väljapaistvamatele balletitantsijannadele. See on haruldane auavaldus, mis on traditsiooniliselt antav ainult oma põlvkonna kõige erakordsematele tantsijatele.  

Algselt inspireeritud vararomantilise balleti itaalia ballettmeistritest, mis sõna otseses mõttes tähendas absoluutset esibaleriini, anti aunimetus priimabaleriinile, keda peeti erakordselt talendikaks ja kelle taset peeti teiste juhtivate baleriinide omast kõrgemaks. 

Tänapäeval kasutatakse seda austavat nimetust väga harva ja hiljutised sedalaadi auavaldused on olnud tavaliselt sümboolsed, kas tunnustuseks mainekale rahvusvahelisele karjäärile või erakordse teenistuse eest konkreetsele balletikollektiivile. Puuduvad universaalsed protseduurireeglid selle nimetuse määramiseks. Tavaliselt annab sellise nimetuse balletikollektiiv, kuid mõnele tantsijatarile on valitsus või riigipea selle nimetuse ametlikult heaks kiitnud, mõnikord pigem poliitilistel kui kunstilistel põhjustel.

## Esimesed sedalaadi auavaldused
Esimene, kellele nimetus *prima ballerina assoluta* anti, oli itaalia baleriin Pierina Legnani, kes lepingu alusel töötas Peterburis Maria teatris. Ballettmeister Marius Petipa pidas Legnanit Euroopa parimaks tantsijaks. 

Vaatamata Maria teatri baleriini Matilda Kšessinskaja suurele andekusele tantsijana, võlgnes ta suure osa oma karjääri edukusest Vene keiserlikule õukonnale. Pärast seda, kui Petipa andis nimetuse *prima ballerina assoluta* Pierina Legnanile, muutus Kšessinskaja oma Itaalia kolleegi suhtes veelgi kiivamaks ja nördinumaks, sest pidas ennast keiserliku balleti tipuks. Kui Petipa talle *assoluta*'-kategooriat ei andnud, pöördus Kšessinskaja kaebusega keiserliku õukonna ministeeriumi poole, kus tema kaebus rahuldati. 1896. aastal sai ta teisena nimetuse *prima ballerina assoluta*.

## Nimetuse ''prima ballerina assoluta'' saanuid
*Pierina Legnani (1893)
*Matilda Kšessinskaja (1896)
*Melinda Esterházy (1945)
*Galina Ulanova
*Maia Plissetskaja
*Eva Evdokimova (1973)
*Margot Fonteyn (1979)
*Yvette Chauviré

## Eesti baleriinidest
Lea Tormis kirjutas 1967. aastal, et "Tiiu Randviirust on saanud baleriin selle sõna parimas tähenduses – "ballerina assoluta", kui tarvitada itaalia terminit. Tema loominguga on eesti ballett jõudnud maailmatasemeni".

## Vaata ka
*Priimabaleriin
*Esitantsija

## Viited

## Välislingid
*Prima Ballerina Assoluta, Maya Plisetskaya, The Dying Swan (1962), YouTube, 20, november 2020
Jarmak

**Oleksandr Jarmak** (ukraina keeles Олександр Валентинович Ярмак, sündinud 24. oktoobril 1991) on Ukraina hiphop muusik. Jarmak esitab laule nii vene kui ukraina keeles. Tema laulude teemad ulatuvad huumorist ja armastusest sotsiaalse ebaõigluseni. Jarmak on ilmunud ka sarjas *Yak hartuvavsya Style*.

## Karjäär
2011. aasta suvel alustas Oleksandr oma lugude avaldamist sotsiaalvõrgustikus VKontakte. Hiljem avaldati need ka YouTube'is. Sama aasta detsembris avaldas ta oma esimese muusikavideo, mis sai ühe õhtuga üle 50 000 vaatamise ja kahe nädala jooksul miljon vaatamist. 2012. aasta jooksul esitles Jarmak veel mitu edukat muusikavideot ja täispikka albumit. 2013. aastal toetas muusik proteste Pavlitšenko õiguste kaitseks ja kirjutas sellel teemal loo "Vabadus olla õiglane".

Tähelepanu pööras Oleksandr ka otse esinemistele, külastades mitmeid Ukraina linnu.

2013. aastal tõusis laulu "Serdze pazana" muusikavideo YouTube'is vaadatavuse poolest kõigi venekeelsete artistide seas esimeseks, lisaks nimetas portaal "New Rap" muusikavideo aasta videoks. Samal aastal esitleti artisti teist albumit.

26. oktoobril 2013 käivitas telekanal NLO 24-osalise komöödia "Yak hartuvavsya Style", mis näitab Oleksandr Jarmaki elu ja arengut. 24. oktoobril 2014 ilmus sarja teine hooaeg.

Jarmak osales Euromaidani sündmustes ja vastasseisudes Hruševskõi tänaval. 2014. aasta veebruaris avaldas ta koos MC TOF-iga (Andri Tofetskõi) muusikavideo "22", mis ühendas edukalt patriootlikud laulusõnad ja hiphopi. Selle video jaoks kogus Jarmak Euromaidani sündmuste dokumentaalvideoid ja monteeris neid. Laul sai populaarseks ja laialt tuntuks.

21. märtsil 2015 esitleti sotsiaalvõrgustikes kolmandat stuudioalbumit "Made in UA".

7. aprillil 2017 andis ta välja oma neljanda albumi "Restart", mis sisaldas 16 lugu, eelkõige esimest ukrainakeelset laulu "Tvoi snõ".

11. novembril 2017 tähistas Jarmak oma viit tegevusaastat, tehes esimese suure *show* Kiievi ühel suurimal kontserdiareenil STEREOPLAZA.

6. detsembril 2018, Ukraina relvajõudude päeval, avaldasid Jarmak ja Ukraina lauljatar Svitlana Tarabarova loo "Voin", mis oli pühendatud Ukraina sõjaväele.

22. augustil 2021 avaldas ta video loole "Potriben žõvõm", mis on pühendatud Ukraina elavatele legendidele. Osalesid Serhi Žadan, Jevheni Janovõtš, Denõss Bihus, Oleksandr Položõnskõi, Oleh Mõhhailjuta (Fahot), Oleksandr Sõdorenko (Fozzy), Svitlana Tarabarova, Valeri Markus, Vitali Deineha, Maksõm Jermohhin, Žan Belenjuk ja Denõss Berintšjuk.

2022. aasta Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse liitus Jarmak Ukraina maakaitsejõududega, mis on osa Ukraina relvajõududest.

## Diskograafia

## Viited
Zimmermann

**Zimmermann** on perekonnanimi:
*Zimmermann (perekonnanimi), saksa päritolu perekonnanimi
*Zimmermann (Bauska), Bauskast pärit rae- ja aadlisuguvõsa, aadeldatud 1875. aastal Venemaa Keisririigi Senati ukaasiga
*Zimmermann (Dundaga), Kuramaalt pärit literaadisuguvõsa
*Zimmermann (Jaunpils), Kuramaalt pärit aadlisuguvõsa, aadeldatud 1722. aastal Saksa-Rooma aadliks
*Zimmermann (Pillau), Pillaust pärit Liivimaa suguvõsa
*Zimmermann (Pärnu-Jaagupi), Liivimaa Pärnu-Jaagupi literaadi- ja vaimulikesuguvõsa
*Zimmermann (Riia suguvõsa), Riiast pärit rae- ja aadlisuguvõsa
*Zimmermann (Lehtse), Eestimaa aadlisuguvõsa

**Zimmermann** võib tähendada ka:
*Zimmermann (rõivas), Austraalia rõivabränd
*Zimmermann (klaver), Saksa klaverifirma
*Zimmermann (kirjastus), Saksa noodikirjastus
## Viited
Donetski akadeemiline piirkondlik draamateater

**Donetski akadeemiline piirkondlik draamateater** (ukraina keeles Донецький академічний обласний драматичний театр) oli teater Lõuna-Ukrainas Mariupolis. Kaasaegne teater ehitati 1960. aastal endise Maarja-Magdaleena kiriku ligikaudsesse asukohta. Teater hävis suures osas Venemaa õhurünnakutes 16. märtsil 2022, mille tagajärjel hukkus umbes 600 teatris varjunud tsiviilisikut.

Teater oli enne akadeemilise staatuse andmist 2007. aasta novembris tuntud kui **Donetski piirkondlik draamateater**.

## Ajalugu

* 1847 – Ametlikult esimene kord, kui Mariupolisse saabus teatritrupp ettevõtja V. Vinogradova juhtimisel. Kuna linnas teatrit ei olnud, andis trupp oma etendusi Jekaterininskaja tänaval (tänapäeval Lenini pst) renditud aidas.
* 1850–1860 – Popovi (kohaliku elaniku) hoovis asuv ait oli esimene teatrisaal – "Melpomene muusa tempel". Hoone oli üsna tavaline, elementaarsete tingimustega, kuid siin esinesid mitmel hooajal paljud trupid. Teiste seas osalesid tolleaegsed provintsinäitlejad Aleksandrov, Neverov, Medvedeva, Stoppel, Novitski, Minski, Prokofjev, Piloni jt.
* 1878 – Mariupoli linna ilmus esimene professionaalne teatritrupp. Mariupoli teatri algust rahastas rikka kaupmehe Vassili Šapovalovi poeg, kes teatrile ruumi üüris. Siit sai alguse näitlejate I. Zagorski, L. Zagorski, L. Linitskaja jt karjäär.
* 1887 – 8. novembril avati vastvalminud teater, mis kandis Kontserdimaja (edaspidi Talveteatri) nime. Sellel oli suur lava, mugavad istumiskohad, koht orkestrile ja 800-kohaline auditoorium.
* 1880–1890 – Esinesid Ukraina estraadi silmapaistvad meistrid M. Kropivnitski, I. Karpenko-Kary, P. Saksaganski, M. Staritski jt.
* 1920 – linnas tegutses A. Borisoglebski juhtimisel draamakollektiiv Uus Teater.
* 1934 – Mariupolis asutati Üle-Donetski muusikalis-draamateater (juht A. Smirnov, peadirektor A. Iskander).
* 1959 – Mariupoli teater sai Donetski riikliku teatri staatuse.
* 1960 – 2. novembril toimus vastehitatud teatri ametlik avamine ja esimene etendus.
* 1978 – Teatriselts tähistas 100. aastapäeva. Kollektiivi tunnustati silmapaistvate teenete eest teatrikunstis.
* 1985 – Avati teatri väike lava.
* 2007 – 12. novembril anti kultuuri- ja turismiministeeriumi korraldusel teatrile akadeemilise teatri staatus.
* 2022 – 16. märtsil hävis teater õhurünnakutes 2022. aasta Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse. Sel ajal olid hoones sinna varjunud sajad tsiviilisikud. Enne õhulööke tehtud satelliidipiltidel oli hoone ees ja taga maapinnale maalitud sõna "Дети" (vene keeles "lapsed"), millega ilmselt püüti hoiatada Vene sõjalennukeid. 17. märtsil teatas Itaalia kultuuriminister Dario Franceschini oma Twitteri lehel, et Itaalia ministrite kabinet kiitis heaks tema ettepaneku pakkuda Ukrainale ressursse ja vahendeid teatri võimalikult kiireks ülesehitamiseks. Pommitamise tagajärjel hukkus umbes 600 tsiviilisikut.

## Viited

## Välislingid
* Mariupol Rada - Donetski akadeemiline piirkondlik draamateater
Kõikehõlmav ja Progressiivne Leping Vaikse Ookeani Üleseks Partnerluseks

**Kõikehõlmav ja Progressiivne Leping Vaikse Ookeani Üleseks Partnerluseks** (inglise *Comprehensive and Progressive Agreement for Trans-Pacific Partnership*), eesti keeles tuntud ka oma ingliskeelse lühendi **CPTPP** järgi ning oma eelkäija järgi kui **Vaikse ookeani vabakaubandusleping**, on rahvusvaheline majandusblokk India ja Vaikse ookeani piirkonnas. Lepe sõlmiti 2018. aasta märtsis 11 riigi vahel: Austraalia, Brunei, Kanada, Tšiili, Jaapan, Malaisia, Mehhiko, Uus-Meremaa, Peruu, Singapur ja Vietnam. Vabakaubanduslepingu eesmärk on vähendada kaubandustariife liitunute vahel ning see sisaldab lubadust kaotada või vähendada kaubandustasusid 95 protsendi ulatuses. Praeguseks moodustab blokk turu, mis hõlmab pool miljardit elanikku ja 13,5 protsenti maailma majandusest. 

## Ajalugu
Algatus luua Vaikse ookeani vahekaubandusleping (tuntud lühendina TTP) tuli kõigepealt Ameerika Ühendriikide presidendi Barack Obama valitsuse initsiatiivil, sihiga haarata maailmakaubanduses initsiatiiv ja tagada, et Hiina asemel kirjutavad 21. sajandi kaubandusreeglid Ameerika Ühendriigid ja tema liitlased Vaikse ookeani piirkonnas. Leping oli sisuliselt valmis, kuid polnud veel käivitunud, kui järgmine president Trump oma esimesel tööpäeval 2017. aasta jaanuaril allkirjastas USA TPP-st väljaviimise määruse. 

Pärast USA lahkumist leppest muutsid ülejäänud riigid lepet ning uues leppes peatati muudatuste rakendamine 22 valdkonnas, mille seas oli intellektuaalne omand ja maksumaksja subsideeritud ravimid. 8. märtsil 2018 kogunesid ülejäänud üksteist liikmesriiki ja allkirjastasid muudetud Vaikse ookeani ülese kaubandusleppe. Osades riikides jõustus kaubanduslepe kohe, kuid Tšiilis alles 2023. aasta alguses ning Bruneis pole see veel jõustunud.

Vabakaubanduslepinguga on pärast selle loomist avaldanud soovi liituda mitmed riigid, sealhulgas Suurbritannia, Hiina Rahvavabariik, Taiwan jt. 

## Viited
Aivar Aleksejev

**Aivar Aleksejev** (sündinud 23. mail 1965) on eesti munitsipaalpoliitik.

1996. aastast töötas ta Ülenurme vallavalitsuses. Aastatel 1999–2017 oli ta ametis Ülenurme vallavanemana. 2017–2021 oli ta Kambja vallavanem. Alates 2021. aasta sügisest juhib ta Kambja vallavolikogu tööd.

25. jaanuaril 2023 toimunud Kambja Vallavolikogu hääletusel valiti Aivar Aleksejev Kambja valla aukodanikus.

## Viited
2B14 Podnos

**2B14 Podnos**  on 82 mm Nõukogude Liidu ja Venemaa relvastuses olev miinipilduja. GRAU indeks 2B14.

## Põhilised taktikalis-tehnilised andmed
* Kaliiber 82 mm
* Maksimaalne laskekaugus 80 – 4270 m
* Laskekiirus 15 lasku/min
* Kaal 41.88 kg
* Meeskond 4
2B9 Vassiljok

**2B9 Vassiljok**  on Nõukogude Liidu ja Venemaa relvastuses olev 82 mm automaatmiinipilduja. GRAU indeks 2B9.

## Põhilised taktikalis-tehnilised andmed
* Kaliiber 82 mm
* Maksimaalne laskekaugus 770 – 4300 m
* Laskekiirus 100 - 120/160 - 170 lasku/min
* Kaal 645 kg
* Meeskond 4
57 mm tankitõrjekahur M1943 (ZiS-2)

**57 mm tankitõrjekahur M1943 (ZiS-2)** (vene keeles 57-мм противотанковая пушка образца 1941/1943 (ЗиС-2)) oli Nõukogude Liidu 57-millimeetrine tankitõrjekahur. Lühend "ZiS" märkis tootjat: Stalini-nimelist 92. suurtükitehast. GRAU indeks 52-P-271.

## Galerii

File:ZiS-2spb2.jpg|
File:ZiS-2spb4.jpg|
File:57 mm anti-tank gun M1941 (ZiS-2) 2.jpg|
File:57 mm anti-tank gun M1943 (ZiS-2) Museum on Sapun Mountain Sevastopol 3.jpg|
Ham-en-Artois

**Ham-en-Artois** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub u. 14 km Béthune'ist loodes ja 45 km Lille'ist läänes, teede D91 ja D94 ristumiskoha ümbruses. Läbi valla voolab kaks väikest oja: Guarbecque ja Fauquethun.

## Vaatamisväärsused

* Benediktlaste kloostri St. Saveuri kirik, pärineb 12. sajandist.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Hermin

**Hermin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väike põllumajandusküla asub u. 23 km Arrasist loodes, teede D72 ja D341 ristumiskoha ümbruses. Läbi valla voolab väike Hermini oja.

## Vaatamisväärsused

* St. Legeri kirik, pärineb 16. sajandist.
* Feodaallinnuse valli jäänused.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Hersin-Coupigny

**Hersin-Coupigny** (pikardi: *Hérsin-Coupigny*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub u. 9,7 km Lensist läänes, teede D301 ja D65 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* 18. sajandi Coupigny loss.
* Vana tuuleveski varemed.
* St. Martini kirik, pärineb 16. sajandist.
* Sõjakalmistu.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited