open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Caledon

**Caledon** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas, Theewaterskloofi valla halduskeskus.

Caledon on asutatud 1811. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Caledoni elanikest värvilisi 69,65%, valgeid 15,64%, mustanahalisi aafriklasi 13,66%, India või Aasia päritolu inimesi 0,25% ja teisi 0,81%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 85,30% inimesi, koosa keelt 7,07%, inglise keelt 2,89%, sotho keelt 2,40% ja tsvana keelt 0,50%.

## Galerii

Pilt:Caledon town hall.JPG
Pilt:Vlcsnap-2015-05-21-16h56m05s1172.jpg


## Viited
Kershaw (Lõuna-Carolina)

**Kershaw** on Lancasteri maakonna väikelinn Lõuna-Carolina osariigis Ameerika Ühendriikides. 1825. aastal avastati tollasest külast kolme miili kaugusel kulda. Haile kullakaevandus oli kunagi üks suurimaid kullatootjaid Apalatšide piirkonnas.

Linnast oli pärit Manhattanile kolinud elukunstnikust videokaameramees Nelson Sullivan.

## Viited
Marjo Näkki

**Marjo Näkki** (sündinud 1976) on Soome ajakirjanik.

Ta on õppinud Inglismaal ajakirjandust ning töötanud ajakirjanikuna muuhulgas Soome Rahvusringhäälingus ja Soome Uudisteagentuuris (*[[Suomen Tietotoimisto]]*). On olnud aastaid kultuuri- ja pressinõunik Soome suursaatkonnas Tallinnas. Praegu (2019) töötab Näkki Moskvas Soome Rahvusringhäälingu YLE korrespondendina.

## Raamatud
* "Hepoa Tallinnaan", eesti keeles "(Soome)maalt ja hobusega", tõlkija Andres Lepp, kirjastus Sinisukk, 2011.
* "Suomenlahden suhtekirja. Uuden vaaran vuodet" (kaasautor Kaja Kunnas), eesti keeles "Ülelahe suhteraamat. Uue ohu aastad", tõlkija Tiina Maripuu, kirjastus Post Factum, 2017.

## Viited
Chelsea Hotel

**Chelsea Hotel** on ajalooliselt üks tuntumaid majutusasutusi asukohaga Chelsea paikkonnas New Yorgi jõesaarel Manhattanil. Hotelli aadress on 222 West 23<sup>rd</sup> Street, asudes puiesteede Seventh Avenue ja Eighth Avenue vahel.

Aastatel 1883–1885 valminud ja 250 numbritoaga hotell on üldtuntud kõikvõimalike kuulsate ja vähekuulsate loomeinimeste peatumis- ja elukohana. Hotelli hüüdnimeks on olnud “Kultuuridünamo”.

12-korruselise kuninganna Anne'i stiilis punastest tellistest hoone projekteeris arhitektuuribüroo Hubert, Pirrson & Company. Ehitise tellis kinnisvaraarendaja George M. Smith ja see läks maksma tollases vääringus 300 000 USA dollarit. 1966. aastal määras New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjon ehitise kaitsealuseks mälestusmärgiks (New York City Landmark). 1977. aastal kanti hoone Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse (National Register of Historic Places). 

2011. aasta mais müüdi hotell 80 miljoni USA dollari eest. Sama aasta 1. augustil suleti selle uksed ning 2019. aastal avatakse hoone uuesti renoveerituna.

## Ajalugu

## Märkimisväärsed elanikud
Ääremärkusena tuleb mainida, et New Yorgi boheemluse kantsiks peetava hotelli numbritubades on surnud või sooritanud enesetapu nii mitmedki selle elanikud.

### Kirjanikud ja mõtlejad

### Näitlejad ja lavastajad

### Muusikud

### Kunstnikud

### Moedisainerid
*Charles James

### Andy Warholi klikk
Chelsea hotelli seostatakse Warholi superstaaridega, kuna Andy Warholi ja Paul Morrissey film "Chelsea Girls" (1966) kujutas Factory koosseisu ja nende elu selles hotellis.

### Varia
Mitmed ookeaniauriku Titanic uppumisel ellujäänud peatusid mõnda aega selles hotellis, kuna see asus White Star Line'ile kuuluva kai Pier 54 lähedal, kus laev oleks pidanud silduma. Hotell oli lühikest aega koduks ka paljudele meremeestele, kes naasid oma kohustuste täitmiselt I maailmasõjas.

## Kohapeal loodud teosed
Pärija nimetamise korraldus

**Pärija nimetamise korraldus** on testamendi tegija tahteväljendus selle kohta, kellele pärast tema surma tema vara peaks jääma.

Testamendijärgse pärimise eesmärk on võimaldada testaatoril ehk pärandajal ise läbi oma viimse tahte avalduse valida, kellele kuulub tema vara või osa varast. See tähendab, et isiku surma korral läheb tema pärand üle testamendi korral testamendis nimetatud pärijale/pärijatele. Pärija nimetamise korralduses märgitakse tavaliselt ära isik/isikud, kellele pärand üle läheb ning kui suur osa pärandaja varast antud pärijale määratakse.

*Näide: "Mina nimetan oma pärijaks A, kes saab ¾ minu varast ja B, kes saab ¼ minu varast" Pärija nimetamise korralduse saab ka teha ilma varaliste suuruste osade nimetamiseta. Sellel juhul loetakse, et korralduses välja toodud pärijad pärivad vara võrdsetes osades.*

*Näide: "Mina nimetan oma pärijateks A, B ja C." Antud näite puhul pärib iga üks 1/3 pärandvarast.*

## Korralduse erisusi
Kui aga pärija nimetamise korraldus käib ainult ühe pärandvara osa kohta, siis ülejäänud vara ei lähe automaatselt testamendijärgsele pärijale, vaid see toimub seadusjärgse pärimise teel. Seda aga eeldusel, et puudub pärimisleping ülejäänud pärandvara suhtes.

Juhul, kui pärija nimetamise korraldusega määratakse ainupärijad aga nendele määratud vara ei moodusta kokku tervet pärandit, siis suurendatakse igaühe pärandiosa võrdeliselt testamendis määratud osa suurusega. Sama olukord on ka siis, kui pärandiosad on suuremad kui pärand ise. Sellel juhul vähendatakse sarnaselt suurendamisega.

Lisaks on oluline mainida, et kui pärijateks nimetatakse sugulased ilma pärandiosi ja isikuid nimetamata siis toimub pärandamine ikkagi seadusjärgse pärimise teel.
Tallinna Tehnikaülikooli ehitusteaduskonna akadeemiline struktuur

**Tallinna Tehnikaülikooli ehitusteaduskonna akadeemiline struktuur** on ehitusteaduskonna struktuuriüksuste nimistu erinevatel ajahetkedel.

## Teaduskonna struktuur (1. juuli 1994)
1994. aasta juulis loodi teaduskonnas viis instituuti:
*Ehitiste projekteerimise instituut
*Ehitustootluse instituut
*Keskkonnatehnika instituut
*Mehaanikainstituut
*Teedeinstituut

## Teaduskonna struktuur (31. detsember 2003)
Teaduskonna akadeemiline struktuur seisuga detsember 2003:

**Ehitiste projekteerimise instituut**
*arhitektuuri õppetool
*geotehnika õppetool
*puit- ja plastkonstruktsioonide õppetool  
*raudbetoonkonstruktsioonide õppetool  
*teraskonstruktsioonide õppetool  

**Ehitustootluse instituut**
*ehitusmaterjalide õppetool	
*ehitustehnoloogia õppetool
*ehitusökonoomika ja -juhtimise õppetool

**Keskkonnatehnika instituut**
*keskkonnakaitse aluste õppetool	
*kütte ja ventilatsiooni õppetool
*veetehnika õppetool

**Mehaanikainstituut**
*deformeeruva keha mehaanika õppetool	
*ehitusmehaanika õppetool
*hüdro- ja aeromehaanika õppetool
*rakendusmehaanika õppetool

**Teedeinstituut**
*geodeesia õppetool	
*teetehnika õppetool
*veonduslogistika

## Teaduskonna struktuur (2016)
**[[Tallinna Tehnikaülikooli arhitektuuri- ja urbanistikainstituut|Arhitektuuri- ja urbanistikainstituut]]**
*arhitektuuri õppetool
*kunsti- ja arhitektuuriajaloo õppetool
*linnaplaneerimise õppetool
*visuaalkunsti õppetool
*insenerigraafika lektoraat

**Ehitiste projekteerimise instituut**
*ehitusfüüsika ja energiatõhususe õppetool  
*ehituskonstruktsioonide õppetool  
*ehituskonstruktsioonide teadus- ja katselaboratoorium 

**Ehitustootluse instituut**
*ehitusmaterjalide õppetool	
*ehitustehnoloogia õppetool
*ehitusökonoomika ja -juhtimise õppetool
*ehitusmaterjalide teadus- ja katselaboratoorium 

**Keskkonnatehnika instituut**
*keskkonnakaitse aluste õppetool	
*kütte ja ventilatsiooni õppetool
*veetehnika õppetool
*veekvaliteedi teadus- ja katselaboratoorium

**[[Tallinna Tehnikaülikooli logistikainstituut|Logistikainstituut]]**
*tarneahelate juhtimise õppetool
*transpordi planeerimise õppetool
*veonduslogistika õppetool

**Mehaanikainstituut**
*hüdro- ja aeromehaanika õppetool
*rakendusmehaanika õppetool
*tehnilise mehaanika õppetool	
*hüdromehaanika teadus- ja katselaboratoorium 
*tugevuse teadus- ja katselaboratoorium

**Teedeinstituut**
*geodeesia õppetool	
*sillaehituse õppetool
*teetehnika õppetool
*teede ja liikluse teadus- ja katselaboratoorium

## Viited
Jerzy Rybicki

**Jerzy Rybicki** (sündinud 6. juunil 1953 Varssavis) on Poola endine poksija ning poksitreener ja -tegelane.

## Poksijana
### Poola meistrivõistlustel
Ta oli kokku kuuekordne Poola meister II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) aastatel 1974 ja 1975, I keskkaalus (kuni 71 kg) aastatel 1977–1979 ning II keskkaalus (kuni 75 kg) 1981. aastal. 

### Kaasaegsetel olümpiamängudel
Ta võitis I keskkaalus (kuni 71 kg) kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel.

Ta sai II keskkaalus (kuni 75 kg) pronksmedali 1980. aasta Moskva olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Viktor Savtšenkolele (NSV Liit) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

### Maailmameistrivõistlustel
Ta osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 1. maailmameistrivõistlustel (Havanna, 1974), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Anatoli Klimanovile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Ta sai I keskkaalus (kuni 71 kg) pronksmedali 2. maailmameistrivõistlustel (Belgrad, 1978), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Viktor Savtšenkole (NSV Liit) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

### Euroopa meistrivõistlustel
Ta sai pronksmedali II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 21. Euroopa meistrivõistlustel (Katowice, 1975), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Kalevi Marjamaale (Soome) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja ning I keskkaalus (kuni 71 kg) 22. Euroopa meistrivõistlustel (Halle, 1977), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Viktor Savtšenkole (NSV Liit) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

Ta osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 23. Euroopa meistrivõistlustel (Köln, 1979), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Markus Intlekoferile (Lääne-Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Poksitreeneri ja -tegelasena
Pärast sportlaskarjääri lõpetamist 1982. aastal töötas ta poksitreenerina ja oli alates 2008. aastast ametis Poola Poksiliidu juures.

## Tunnustus
*1998 – Poola taassünni ordeni ohvitseririst

## Viited

## Välislingid
*
Heidelberg (Lääne-Kapimaa)

**Heidelberg** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Hessequa vallas. Linn asub 274 km Kaplinnast ida pool.

Linn on asutatud 1855. aastal. Linn on saanud nime Saksa linna Heidelbergi järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Heidelbergi elanikest värvilisi 75,34%, valgeid 14,40%, mustanahalisi aafriklasi 9,26%, India või Aasia päritolu inimesi 0,44% ja teisi 0,58%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 91,93% inimesi, inglise keelt 3,42% ja koosa keelt 2,86%.

## Galerii

Pilt:Heidelberg_Valley.jpg
Pilt:Doornboom_Opstal.jpg
Pilt:Heidelberg,_Western_Cape.jpg


## Viited
Heidelberg (Gauteng)

**Heidelberg** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigi Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas, Lesedi valla halduskeskus. Linn asub Johannesburgist ligikaudu 50 km kagu pool.

1862. aastal rajas sakslane Heinrich Julius Ueckermann praeguse Heidelbergi kohale kaubanduspunkti. 1866. aastal rajatud asula on saanud nime Ueckermanni *alma mater*'i Heidelbergi ülikooli järgi. Linnaõigused sai Heidelberg 1886. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Heidelbergi elanikest mustanahalisi aafriklasi 56,77%, valgeid 37,26%, India või Aasia päritolu inimesi 3,16%, värvilisi 1,78% ja teisi 1,03%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 37,62%, suulu keelt 25,04%, sotho keelt 18,40%, inglise keelt 8,58%, koosa keelt 2,89%, pedi keelt 1,35%, ndebele keelt 1,03%, tsvana keelt 0,99% ja tsonga keelt 0,86%.

## Galerii

Pilt:Heidelberg, Gauteng.jpg
Pilt:Heidelberg Gauteng, Stadsaal.JPG
Pilt:Dutch Reformed Church Heidelberg.jpg


## Viited
Lesginka

**Lesginka** on venelaste poolt antud üldnimi Kaukaasia 6/8 rütmilistele rahvatantsudele. Nimi tuleb lesgidelt. 

Tantsitakse improviseerides ja osavuses võisteldes.
Viis miinust (rulamäng)

**Viis miinust** ehk ***game of skate*** on rulamäng, milles kaks või enam võistlejat teevad järjekorras trikke ette, mida peavad järgnevad mängijad järele tegema. Kui üks võistlejatest ei suuda ettenäidatud trikki järele teha, siis saab ta miinuse. Viie miinusega mängija langeb välja ning võidab see, kes suudab teised üle trikitada ja miinuste skoori alla viie hoida.

Mäng on inspireeritud samanimelisest korvpalliviskemängust ning esimesed rulaga viie miinuse mängud toimusid 1970. aastatel ühendriikides, esimene teadaolev turniirina korraldatud võistlus toimus aastal 2003. Eestis on viie miinuse turniire korraldatud näiteks tänavakultuurifestivali Viljandi Bashi raames.

## Viited
Jānis Fabriciuss

**Jānis Fabriciuss** (vene keeles Ян Фрицевич Фабрициус; 26. juuni (vkj. 14. juuni) 1877 Zlēkase vald Läti – 24. august 1929 Sotši lähedal) oli läti rahvusest Punaarmee ohvitser ja komissar Venemaa kodusõja ajal.
Vassili Gerassimovi nimeline kultuuripalee

**Vassili Gerassimovi nimeline kultuuripalee** on hoone Ida-Viru maakonnas Narvas aadressil Joala tänav 8.

Hoone ehitati üleliidulise tüüpprojekti järgi ning avati 1957. aastal Kreenholmi Manufaktuuri 100. aastapäevaks. Projekti tegi Konstantin Bortaševitš. Hoonet hakati kasutama kultuurimajana.

Vassili Gerassimovi nimelise klubi ees asus ka 1950ndatel püstitatud Vassili Gerassimovi büst.

## Viited

## Välislingid
*Madis Tuuder, Vassili Gerassimovi nim. klubi hoone eksperdihinnang
Ingrid Margus

**Ingrid Margus** (sündinud 5. jaanuaril 1994 Tartus) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2013. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi, kus õppis humanitaarklassis. Seejärel õppis ta ühe aasta Tallinna Ülikoolis filosoofiat. 2018. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (28.lend). 2019. aastal täiendas end New Yorgis Lee Strasberg Theater and Film Institute'is. 

## Osatäitmisi
### Seriaalid
* 2017 "Papad mammad" – laulja
* 2017 "Merivälja" – noor Anna
* 2018–2019 "Lõks" – mõrvarühma juht Maria Holm
* 2018 "Litsid" – Alice
* 2020 "Kättemaksukontor" – Rahel Oodo
* 2021 "Naiste sõda" – Alice
* 2023 "Minu küla" – Inriid

### Filmid
* 2014 "Nullpunkt" – klassi õpilane
* 2016 "Päevad, mis ajasid segadusse" – Marta
* 2017 "Sangarid" – episoodiline roll
* 2018 "Klassikokkutulek 2. Pulmad ja matused" – Hanna
* 2019 "Klassikokkutulek 3. Ristiisad" – Hanna
* 2020  "See räägib pulmast" lühifilm – pruut
* 2021  "Vaikusetu" lühifilm – Bea
* 2024  "Doktor Sandersi uneravi" – Bea

### Teatrirollid
* 2017–2018	"Kogudus" Von Krahli Teater, Ingrid
* 2018	"Eesti mängud. TÖNK" Lavastusprojektid, esitaja
* 2018	"RICHARD3" Paide Teater, Leedi Anne ja 1. mõrvar
* 2018	"12 vihast" Tartu Uus Teater, teine kohtunik
* 2020	"Üleminekuaja inimesed" Vaba Lava, esitaja
* 2020	"On the Edge: Nahkhiire varjus" (ürituste sari) Vaba Lava
* 2020–2022	"Minu Georg Ots" R.A.A.A.M., Maia
* 2020–2021	"Vana klaver ehk Suusabaasis on tantsupidu" Lavastusprojektid, Sirje ja Žürii liige
* 2021–2022	"Juudit" VAT Teater, Susanna
* 2021–2022	"ERROR 403" Vaba Lava, armuke

## Isiklikku
Ta hindab kõrgelt Harry Potterit ja Merle Palmistet.

Noorpõlves tegeles Ingrid Margus 10 aastat võistlustantsuga ning on tegutsenud ka modellina.

Ta harrastab taijid, ratsutamist ja talisuplust.

Tema elukaaslane on kunstnik Martin Saar.

## Viited

## Välislingid
* Arteri suur intervjuu! Ingrid Margus: Näitlemine õpetab inimesi paremini mõistma Postimees, 19. mai 2018.
* Kethi Uibomägi. Näitleja Ingrid Margus: ilu nimel peab ka natukene kannatama. eestinaine.delfi.ee, 28. juuli 2023.
* Ele Kalda.Ingrid Margus avaldab suurimad ilukatsetused: nägin välja nagu tulnukas. digiajakirjad.postimees.ee, 17. märts 2024.
Imperator: Rome

"**Imperator: Rome**" on 2019. aasta aprillis ilmunud strateegiamäng, mille arendajaks on Paradox Development Studio.

## Arendus
Mängu töötas välja Paradox Development Studio eesotsas produtsent Johan Anderssoniga. Mäng kuulutati välja 19. mail 2018 ja avaldati 25. aprillil 2019.

## Mängitavus
Mäng hõlmab perioodi aastast 450 eKr kuni Rooma impeeriumi asutamiseni aastal 27 eKr. Mängukaart ulatub Pürenee poolsaarest Indiani.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Sauvabelini järv

**Sauvabelini järv** (prantsuse keeles *lac de Sauvabelin*) on kunstlik järv Lausanne'i põhjaosas Šveitsis.

Järv on umbes 1 ha suurune ja kuni 1,5 m sügav.

Järv on rajatud 1888. aastal. 2010. aastail rekonstrueeriti järv põhjalikult. Järve kaldavööndisse on istutatud mitmeid liike tarnu ja teisi kaldaveetaimi. 

Järve ääres on väike loomapark, mida haldab vanade pärismaiste loomatõugude ja pärismaiste taimede kaitsega tegelev Šveitsi ühing Pro Specie Rara.
Remigijus Šimašius

**Remigijus Šimašius** (sündinud 12. jaanuaril 1974 Tauragės) on Leedu jurist ja poliitik (Liberaalide Liit).

1997. aastal lõpetas ta Vilniuse Ülikooli õigusteaduskonna magistrikraadiga. Doktorikraadi õigusteaduse alal sai ta 2002. aastal Leedu Õigusülikoolis. 

Aastatel 1995–2004 oli ta Leedu Vabaturumajanduse Instituudi õigusekspert ja projektijuht, 1996–2005 Mittetulundusühingute Info- ja Toetuskeskuse konsultant. Aastatel 2002–2005 töötas ta Leedu Õigusülikooli õppejõuna. 

Aastatel 2004–2006 oli ta Leedu Vabaturumajanduse Instituudi asepresident ja ekspertide meeskonna juht ja 2006–2008 president. 2005–2008 oli ta Vilniuse Ülikooli õppejõud.

9. detsembrist 2008 kuni 13. detsembrini 2012 oli Remigijus Šimašius Leedu justiitsminister.

16. novembrist 2012 kuni 20. aprillil 2015 oli ta Leedu Seimi liige.

Alates 20. aprillist 2015 kuni 26. aprillini 2023 oli Remigijus Šimašius Vilniuse linnapea.

## Viited
Ilmar Kurg

**Ilmar Johannes Kurg** (26. mai 1922 Kallavere – 28. juuni 2003) oli soomepoiss ja eesti baptisti vaimulik.

Pärast Kallavere algkooli lõpetamist õppis ta Keila Põllutöökoolis.

Teisest maailmasõjast võttis ta osa 19. septembrist 1943 Soome armees, ta oli rindel Rajajoel JR 47 koosseisus, seejärel oli väljaõppel Jalkalas ja Taavettis allohvitserikoolis. Seejärel oli ta tõrjelahinguis Viiburi lahel ja Vuoksel. Eestisse naasis ta 19. augustil 1944, ta võitles Tartu rindel, saades Pupastvere lahingus haavata.

Palmipuudepüha laupäeval 1947 Tallinna Allika koguduses otsustas ta anda oma elu Jumalale. Ta osales algul Allika, hiljem Oleviste koguduse töös.

Aastal 1958 määrati ta Mustvee Baptistikoguduse pastoriks. Aastatel 1970–1975 teenis ta Rakvere Karmeli kogudust. Aastatel 1976–1989 oli ta Pärnu Immaanueli koguduse pastor.

Ilmar Kurg suri 28. juunil 2003 halvatuse tagajärjel, ta sängitati mulda 4. juulil 2003 Jõelähtme kiriku kalmistule esivanemate matmispaika abikaasa kõrvale.

## Isiklikku
Ilmar Kurg oli abielus, tal on kaks tütart ja üks poeg; poeg Ingmar on baptisti vaimulik, teoloog ja kirjastaja.

## Välislingid
* Ilmar Kurg: olen selles eas, kus elu annab oma küpseid vilju
* In Memoriam: ILMAR-JOHANNES KURG Kuulutaja, juuli 2003
Niin & Näin

**Niin & Näin** (eesti keeles 'nii ja naa') on 1994. aastal Tamperes asutatud Soome filosoofia-ajakiri. 

## Peatoimetajad
* 1994–2006: Mikko Lahtinen
* 2006–2010: Tere Vadén ja Jarkko S. Tuusvuori
* 2010–2013: Ville Lähde ja Antti Salminen
* 2013–2014: Jaakko Belt ja Antti Salminen
*2014–2017: Jaakko Belt, Anna Ovaska ja Tytti Rantanen
*2018–: Jaakko Belt, Anna Ovaska, Tytti Rantanen ja Antti Salminen
ProSpecieRara

**ProSpecieRara** on pärismaise elustiku, sealhulgas vanade koduloomatõugude kaitsega tegelev fond Šveitsis.

Fondil on loomapark Sauvabelini järve ääres.

## Välislingid
*Fondi koduleht.
Hambakivi eemaldamine

**Hambakivi eemaldamine** on protseduur, mille käigus puhastatakse hambad mineraliseerunud ladestustest, kasutades ultraheliinstrumente ja käsikürette. Teatud juhtudel on väga palju kasu ka soodapesust. Sõltuvalt hambakivi kogusest ja igemete seisukorrast võib protseduur ning ka hamba tugikudede paranemisperiood olla erineva kestusega.

## Vaata ka
* Hambaravi

## Viited
Hambaarsti konsultatsioon

**Hambaarsti konsultatsioon** on raviteenus, mille käigus hambaarst teeb suuõõne ülevaatuse. 

Vajadusel tehakse lisatasu eest röntgeniülesvõtted ja koostatakse raviplaan. Sõltuvalt suuõõne olukorrast oleks vaja vähemalt kord aastas hambaarsti juures käia. Konsultatsiooni käigus nõustab arst patsienti vajaliku ravi ja õigete suuhügieeni võtete asjus.
## Viited
Erapart

**Erapart** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Erapardi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Eimla, Eindla, Einsalu, Eldermaa, Eliste ja Luhaste.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Erapart Eestis 13 mehel ja 14 naisel.
Nippernaadi

**Nippernaadi** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Nippernaadi (Nippernado) on pandud Ingliste mõisas Juuru kihelkonnas Harjumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

## Välislingid
*Nippernaadi Jürri
Eimla

**Eimla** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Eimla uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Eichfeldt, Eihman-Eihmann, Einmant, Erapart, Erg, Eslau, Espenbaum, Härg ja Helbrot.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Eimla Eestis 8 mehel ja 8 naisel.
Metallbreketid

**Metallbreketid** on kõige levinumad ortodontilised ravivahendid hambumuse korrigeerimisel. Sõltuvalt patsiendi hambumusest võivad ravi vajada kas üks hambakaar või mõlemad. 

Breketid kleebitakse hammastele täidismaterjali abil. Pavi käigus on vaja sageli käia ortodondi juures breketite töösurvet reguleerimas. Metallist breketite korral kestab ravi lühemat aega kui näiteks keraamiliste breketite korral.

## Vaata ka
*Ortopeediline hambaravi

## Viited
Toomas Mets (ettevõtja)

**Toomas Mets** (sündinud 1. detsembril 1969) on eesti ettevõtja ja tippjuht.

Toomas Mets oli aastatel 1997–2016 Imavere Saeveski finantsdirektor. Ta kuulus ka 2002. aastal Skandinaavia kontsernile Stora Enso müüdud Eesti metsanduskontserni Sylvester omanikeringi ASi Imavere Saeveski ja ASi Freselle kaudu. 2004. aasta oktoobrini oli ta Stora Enso Timberi juhatuse liige.

Toomas Mets kuulub Tartu tselluloositehast kavandava Est-For Invest OÜ omanikeringi puitliistude tootja OÜ Combiwood kaudu.

Mets on olnud seotud veel selliste ettevõtetega nagu OÜ Estonian Spirit (Rakvere ja Moe piiritusetehaste ning piiritusetehase jääkproduktidest graanuleid tootva loomasöödatehase omanikfirma), meretranspordiettevõtted AS Cargohunters ja OÜ CH Shipping, metsandusettevõte AS Woodbakers (Valgevene saeveski Vitebskaja Lesopilka emaettevõte), Euroopa suurim graanulitootja AS Graanul Invest, investeerimisfirmad OÜ Portrait ja Chateau de Sable, kinnisvaraarendaja OÜ Autobahn, puidutöötlusettevõtted OÜ Combimill Sakala ja OÜ Vindor, OÜ Combimill Reopalu ning AS Ecobirch.

## Viited
Tiit Nilson (ettevõtja)

**Tiit Nilson** (sündinud 28. märtsil 1963) on eesti ettevõtja.

Metsandusettevõttele AS Woodwell kuuluva OÜ Caspar RE kaudu on Tiit Nilson üks Tartu tselluloositehast kavandava Est-For Invest OÜ omanikest. 2017. aasta alguse seisuga oli Nilson Woodwelli juht ja põhiomanik (talle kuulus 56,52% aktsiatest). Woodwellile kuulus 2017. aasta algul ka 73% Tartumaal tegutsevast ASist Vara Saeveski.

2016. aasta detsembrini oli Nilson Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liidu juhatuse esimees, seejärel jäi ta juhatuseliikmeks.

Tiit Nilsoniga seotud organisatsioonide seas on eri aegadel olnud ka Vikertäht OÜ, OÜ Friendsland, OÜ Varnja Farmid ja Varnja Poldri Maaparandusühing MTÜ.

## Viited
Silvia Soro

**Silvia Soro** (kuni 2002. aastani **Silvia Sarrap**; sündinud 15. märtsil 1975 Tallinnas) on eesti näitleja, näitekirjanik ja lavastaja. 

Ta on lõpetanud 1990. aastal Tallinna Muusikakeskkooli klaveri erialal, 1993. aastal Tallinna Õismäe Humanitaarkeskkooli ja 1997. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitlejana (1. lend). 2010. aastal oli vahetusüliõpilane Berliini Kunstiülikoolis näitleja ja näitekirjaniku erialal ning sai samal aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis teatrimagistri kraadi. Ta on täiendanud end alates 1998. aastast lavavõitluse ja Noore Tantsu festivali rahvusvahelise suvekooli kursustel (kontakt- ja tegevuslik improvisatsioon jm), osalenud dramaturgia- ja hääletöö koolitustel. 

Ta on töötanud aastatel 1997–1998 Ugalas dramaturgina ja 1998–2004 näitlejana, olnud alates 2004. aastast Karksi valla kultuurikeskuse noorteteatri O, aastatel 2008–2012 C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi näiteringide ja 2009–2012 Ugala noortestuudio juhendaja, 2009–2011 August Kitzbergi nimelise Gümnaasiumi teatri- ja draamaõpetuse õpetaja ning alates 2012. aastast Viljandi Gümnaasiumi teatristuudio juhendaja ja avaliku esinemise õpetaja. 

Aastatel 2011–2012 õpetas ta Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemias esituskunstide disaini teooriat ja on alates 2013. aastast samas rakendusteatri lektor.  

Ta on teinud noorte- ja harrastustruppidega ka lavastusi, ühtlasi lavastanud alates 2008. aastast Nava laval. 

Ta on kirjutanud näidendeid ja dramatiseerinud (Piret Raua "Printsess Luluu ja härra Kere", J. M. Barrie "Peeter Paan ja valge lind Wendy"), kirjutanud kaasautorina telesarjastsenaariume ("Lastetuba", 2011; "Padjaklubi", 2015) ja laulusõnu (Et uus saaks alguse) ning mänginud teleseriaalides ("Keskea rõõmud", 2014). 

Aastatel 2005–2012 kuulus ta Noore Tantsu festivali korraldusmeeskonda.

Ta on alates 1998. aastast Eesti Teatriliidu ja Eesti Näitlejate Liidu liige.

## Isiklikku
Ta on August Sarrapi ja Anne Sarrapi tütar, Indrek Sarrapi õde. Abielus Aarne Soroga. 

## Viited
Laidoner

**Laidoner** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Laidoner on pandud Viiratsi mõisas Viljandi kihelkonnas Viljandimaal.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laidoner Eestis 33 mehel ja 25 naisel. 

*Johan Laidoner (1884–1953), Eesti sõjaväelane
*Maria Laidoner (1888–1978), eelmise abikaasa
Toomepuu

**Toomepuu** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Toomepuu (Tomebu) on pandud Saru mõisas Hargla kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Toomepuu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Toppmann (Rae vallas 1936. aastal).

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Toomepuu Eestis 11 mehel ja 10 naisel. 

*Jüri Toomepuu (sündinud 1930), Ameerika Ühendriikide sõjaväelane ja Eesti poliitik
Kroonikeskus

**Kroonikeskus** on kaubanduskeskus Lääne-Viru maakonnas Rakveres aadressil Ferdinand Gustav Adoffi tänav 11. Hoonet haldab OÜ Kroonikeskus.

Kroonikeskus avati 2002.

## Viited

## Välislingid
*Kroonikeskuse koduleht
Bruksismi kape

**Bruksismi kape** on läbipaistvast plastist valmistatud suust eemaldatav abivahend öise hambakrigistamise vastu. Tegemist on ravivahendiga, mille eesmärgiks on vähendada hammaste omavahelist kontakteerumist ning seega ka kulumist öösel. Kape valmistatakse individuaalselt patsiendile, sõltuvalt krigistamise astmest kasutatakse erineva paksusega plasti.

## Vaata ka
*Hambaravi
*Ortopeediline hambaravi
*Hambakivi eemaldamine

## Viited
Anvelt

**Anvelt** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Anvelt (Anwelt) on pandud Kõo mõisas Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal.

Nimede eestistamisel määrati Anvelti-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aaslaid, Aasma, Aasna, Aava, Airik, Alas, Allikvee, Andla, Arandi, Avas, Raht ja Ranne.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Anvelt Eestis 65 mehel ja 72 naisel.

*Andres Anvelt (sündinud 1969), Eesti poliitik, Jaan Anvelti pojapoeg ja Jaan Anvelt noorema poeg
*Jaan Anvelt (1884–1937), eesti kommunist
*Jaan Anvelt noorem (1936–2001), eesti transporditegelane, eelmise poeg
*Johann Anvelt (1900–1969), Eesti sõjaväelane
*Kärt Anvelt (sündinud 1973), eesti ajakirjanik, Andres Anvelti abikaasa
*Leo Anvelt (1908–1983), eesti kirjanik

*Alise Stein-Anvelt (1900–1991), eesti kommunist, Jaan Anvelti abikaasa

*Vello Alas (endine Valter Anvelt; 1908–1947), Eesti sõjaväelane

*Alma Ostra-Oinas (endine Alma Anvelt-Ostra Oinas; 1886–1960), Eesti poliitik
Saldre

**Saldre** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Saldre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Salmann, Schmidt, Schmitt ja Stolzen. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Saldre Eestis 11 mehel ja 8 naisel.

*Alfred Saldre (1923–2008), eesti kunstnik
*Külliki Saldre (sündinud 1952), eesti näitleja, Viljo Saldre abikaasa
*Viljo Saldre (1952–2020), eesti näitleja ja lavastaja, Alfred Saldre poeg
Juureravi

**Juureravi** on endodontiline hambaravi protseduur, mille käigus hamba juurekanalid puhastatakse infektsioonist ja hambasäsi jäänukitest, kanalid kujundatakse ja täidetakse hermeetiliselt.

Juureravi võib olla vajalik tugeva ja spontaanse hambavalu, temperatuuritundlikkuse, hambajuure kroonilise põletiku või trauma korral. 

Juureravi tehakse ühe või mitme visiidi jooksul. Tänu uutele tehnoloogiatele on juureravi muutunud kiiremaks ja täpsemaks. Juureravitud hammas vajab stabiilset restauratsiooni – komposiidist täidise või laboris valmistatud krooni või panuse näol. Krooni või panuse valmistamise jaoks hammas lihvitakse, võetakse jäljend ja saadetakse laborisse. Seal valmistatakse restauratsioon, mille arst järgmisel visiidil suhu tsementeerib.

## Vaata ka
*Juurekanali avamine ja laiendamine
*Juurekanali täitmine
*Hambaravi

## Viited
Hambavalu

**Hambavalu** on valu ühes või mitmes hambas või hamba tugistruktuurides.

Hambavalu lähtub dentiini-pulbi kompleksist või periradikulaarsetest ehk hambajuurt ümbritsevatest kudedest. (vaata parodont)

Hambavalu võib olla lokaliseeritud või laialivalguv, nõrk või tugev, iseeneslik või esilekutsutud (vastus ärritusele). Hambavalu võib olla iseloomult terav või tuim, pidev või tuikav. Valu võib kiirguda hammastest ka teistesse pea- ja kaelapiirkondadesse. Esihammastest võib sageli valu kiirguda kõrval- või vastaskaare hammastesse. Tagumiste hammaste valu võib kiirguda vastashammastesse või kõrvapiirkonda, harva esihammastesse.

Hambavalu kõige sagedasemaks põhjuseks on hambasäsi põletik ehk pulpiit. Enamasti tekib pulpiit kaariese tagajärjel. Hambaaugul lastakse minna nii sügavaks, et see ulatub hambasäsi ehk pulbini, mikroobid tungivad pulbiruumi ja tekib pulbi põletik ehk pulpiit.

Hambajuurt ümbritsevatest kudedest pärit valu on lihtsam lokaliseerida. Periodontaalligamendis on rohkelt mehaanilisi valuretseptoreid ning kõige rohkem on neid hamba juuretipu piirkonnas. Valu ja ebamugavuse tase võib erineda olenevalt stiimuli tugevusest. Periradikulaarne valu on tavaliselt tuim, pidev või tuikav. 

Tugeva ja spontaanse hambavalu, temperatuuritundlikkuse, hambajuure kroonilise põletiku või trauma korral võib osutuda vajalikuks juureravi.

## Vaata ka
*hambapulp
*pulpiit
*parodont
*periradikulaarne periodontiit
*apikaalne abstsess
*endodontia
*juureravi
*hambaravi

## Viited
Hammaste lamineerimine

**Hammaste lamineerimine** on hammaste osaline proteesimine õhukeste keraamiliste plaatidega (laminaatidega), mis võimaldab muuta täielikult hammaste kuju ja värvust. 

Esteetilise tulemuse saavutamiseks teevad patsient, hambaarst ja hambatehnik koostööd. Laminaatide valmistamisel arvestatakse patsiendi individuaalsust ja isiklikke eelistusi. Olenevalt restauratsioonist hambaid ei lihvita või prepareeritakse minimaalselt. Enne töö alustamist saab patsient hinnata ja korrigeerida hammaste kuju mudelite järgi või isegi proovida ajutisi laminaate suus.

## Vaata ka

* Hambaravi
* Stomatoloogia
* Hambakroon
* Implantoloogia

## Viited
Hamba eemaldamine

**Hamba eemaldamine** ehk **väljatõmbamine** on protseduur, mille käigus eemaldatakse hammas lõualuust. 

Hamba eemaldamise vajadus võib olla tingitud erinevatest põhjustest – ulatuslikult lagunenud hambakude, igemete ja luukoe krooniline põletik, trauma, ortodontiline ravi jt. 

Hammas eemaldamise ajaks tehakse patsiendile tavaliselt kohalik tuimastus ehk lokaalanesteesia. Selleks tuimastatakse hammas enne protseduuri süstelahusega. Ekstraktsiooni käigus vabastatakse hammas kõigepealt ümbritsevast luust ning pannakse liikuma, seejärel eemaldatakse tangidega.

## Vaata ka
*Hambaravi
*Juureravi
Kivikatus

**Kivikatus** on katus, mille ehitamisel kasutatakse betoonist või savist katusekive.

Kivikatuse kestvuseks hinnatakse üldiselt üle saja aasta.

Tänapäeval kasutatakse esimese kivirea kinnitamiseks metallklambreid ning järgmised read laotakse vastavalt mustrile ja kivide omaraskus hoiab neid paigas. Esimese kivirea all kasutatakse plastikharjaseid, et hoida kivi alumist serva üleval ning tõkestaks lume pääsu kivi laine alla (juhul kui on tegemist lainetava kiviga). Kivikatuse neelukohtades kasutatakse neeluplekke ja lõigatud kivide servade alla pannakse neelukoha pikkuses spetsiaalne poroloonriba, et takistada vee voolu katusekivide ääre alla. Esimene kivirida peab ulatuma vähemalt 60 mm üle tuulekasti ääre, et takistada vee sattumist katusekivide alla.

## Kivitüübid
* Betoonist katusekivi – seda on võimalik toonida. On nii lainelise kui ka lameda profiiliga kive.
* Savist katusekivi – neid on kas valtsiga või valtsita. Ajalooliselt on kasutatud valtsita kive. On võimalik toonida. Kasutatakse enamasti soojema kliimaga piirkondades, kuid on võimalik kasutada ka külmades piirkondades kui kivid on töödeldud külmale vastu pidama.
* Kiltkivi – looduslik kivi, mis on töödeldud vastavasse kujusse, et saaks seda katusele paigaldada.

## Viited

## Välislingid
*Savist katusekivid (ingl. k ''clay shingle'')
*Betoonist katusekivid (ingl. k ''roof concrete tile'')
Hilisromantism

**Hilisromantism** (saksa keeles *Spätromantik*) üldmõistena on romantismi viimane periood: 
* hilisromantism kirjanduses jäi aastatesse 1815 kuni 1848;
* hilisromantism kujutavas kunstis kestis kuni 19. sajandi lõpuni;
* muusikalise hilisromantismi kõrgaeg oli 20. sajandi alguses.

Hilisromantismi peetakse eelkõige saksa nähtuseks.

## Vaata ka
*biidermeier
*romantism
*uusromantism

## Viited
Juurekanali avamine ja laiendamine

**Juurekanali avamine ja laiendamine** on juureravi esimene etapp. 

Juurekanal on hamba all paiknev peenike kitsas käik, milles kulgevad hamba närvid, veenid, arterid ja lümfisooned. Sõltuvalt juurte arvust võib hambal olla 1 kuni 4 juurekanalit. Kanalite laiendamine võib sõltuvalt hamba anatoomiast võtta aega mitu visiiti, kuid see on vajalik, et hambasse uuesti põletikku ei tekiks.

## Vaata ka
* Hambaravi

## Viited
Soodapesu

**Hammaste soodapesu** ehk **pärlipesu** on protseduur, mille käigus teeb kas hambaarst või suuhügienist hammaskonna süvapuhastuse. 

Abrasiivsed soodaosakesed eemaldavad hammastelt katu ja pigmendi, muutes hambad puhtamaks ja heledamaks. Enne soodapesu eemaldatakse vajaduse korral ka hambakivi. Koos korrektsete koduste suuhügieenivõtetega on soodapesu igemepõletiku kontrolli all hoidmise oluline komponent.

## Vaata ka
* Hambakivi eemaldamine
* Hambaravi

## Viited
Eesti-Jaapani Assotsiatsioon

**Eesti-Jaapani Assotsiatsioon** (lühendatult **EJA**) on Tallinnas tegutsev mittetulundusühing, mis tutvustab jaapani kultuuri Eestis, korraldades selleks näiteks näitusi ja loengusarju. 

EJA esimees on Heikki Vallaste.

EJA juures tegutseb ka ikebana.

## Vaata ka
*Eesti-Jaapani suhted

## Viited
Keimoes

**Keimoes** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas Kai !Garibi vallas. Linn asub Oranje jõe põhjakaldal.

Asula on rajatud 1870. aastatel, linnaõigused sai Keimoes 1949. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Keimoesi elanikest värvilisi 90,48%, valgeid 4,81%, mustanahalisi aafriklasi 3,18%, India või Aasia päritolu inimesi 1,03% ja teisi 0,52%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,16% inimesi, tsvana keelt 1,23%, inglise keelt 0,98%, sotho keelt 0,34% ja koosa keelt 0,29%.

## Galerii

Pilt:Keimoes.jpg | Vaade Keimoesile õhust
Pilt:Old Mission Church, Keimoes.JPG | Vana misjonikirik Keimoesis
Pilt:Waterwheel, Main Street, Keimoes.JPG | Vesiratas Keimoesis


## Viited
Niekerkshoop

**Niekerkshoop** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Siyathemba vallas.

Asula rajati 1902. aastal, linnaõigused sai 1904. aastal. Niekerkshoop on saanud nime vendade Van Niekerkide järgi, kelle farmi maadele linn rajati.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Niekerkshoopi elanikest värvilisi 91,80%, mustanahalisi aafriklasi 6,61%, valgeid 0,82%, India või Aasia päritolu inimesi 0,27% ja teisi 0,44%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,84%, tsvana keelt 1,37%, koosa keelt 0,77% ja suulu keelt 0,71%.

## Viited
Kalevipoja Koda

**Kalevipoja Koda** on sihtasutus, mis tegutseb Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kääpa külas. Sihtasutus edendab ja tutvustab muu hulgas kohalikku kultuurielu ja kultuuripärandit.

Sihtasutus on moodustanud kolme asutuse/atraktsiooni baasil (Kalevipoja muuseum, Saare rahvamaja ja seikluspark) Kalevipoja teemapargi.

## Viited

## Välislingid
*Sihtasutuse koduleht
Richmond (Põhja-Kapimaa)

**Richmond** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Ubuntu vallas.

Linn on asutatud 1843. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Richmondi elanikest värvilisi 62,9%, mustanahalisi aafriklasi 32,6%, valgeid 2,9%, India või Aasia päritolu inimesi 0,6% ja teisi 0,9%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 72,2% inimesi, koosa keelt 21,8%, inglise keelt 2,3% ja teisi keeli 3,6%.

## Galerii

Pilt:Durch Reformed Church, Richmond.JPG
Pilt:Oude_Dak,_237_Paul_Street,_Richmond.JPG


## Viited
Hilisromantism (kirjandus)

**Hilisromantism** on kirjandusstiil, mille iseloomulikeks tunnusteks on
* inimhinge pimeda poole esiletoomine;
* pöördumine religiooni poole;
* igatsus vana aristokraatliku korra järele;
* lõpparve tegemine valgustusajastuga.

Hilisromantismi põhilised kirjandusžanrid on muinasjutt, romaan ja novell.

Tähtsamad hilisromatilised kirjanikud on
* E. T. A. Hoffmann (Der Sandmann, Der goldene Topf)
* Joseph von Eichendorff (Das Marmorbild)
* Clemens Brentano (Italienische Märchen. Das Märchen von Gockel und Hinkel)
* Achim von Arnim (Isabella von Ägypten, Kaiser Karl des Fünften erste Jugendliebe, Melück Maria Blainville, die Hausprophetin aus Arabien)
* Ludwig Tieck
* Ottokar Kernstock
Hilisromantism (muusika)

**Hilisromantism** on muusikastiil, mis iseloomustab aastatel 1860–1910 põhiliselt Saksamaal ja Austrias loodud romantilist muusikat. 20. sajandi alguse muusika puhul on tihti keeruline teha vahet, millal lõpeb hilisromantism ja algab ekspressionism. 

Hilisromantilise muusika tunnusteks on:
* sümfooniaorkestri koosseisu suurenemine hiigelmõõtmeteni ja vaskpillide osatähtsuse tõus;
* kromaatiline harmoonia ja toonikasse lahenemise edasilükkmine;
* programmilise muusika ja muusikateatri eelistamine puhtale muusikale. 

Hilisromantismi mõjukamad heliloojad olid Gustav Mahler (1860–1911), Anton Bruckner (1824–1896) ja Richard Strauss (1864–1949). Hilisromantikute hulka on liigitatud ka Max Reger (1873–1916) ning varane Arnold Schönberg (1874–1951). Hilisromantikute suur eeskuju oli Richard Wagner (1813–1883).

## Hilisromantiline helikeel
Hilisromantilist helikeelt iseloomustab järjest keerulisemaks ja lahendust edasilükkavamaks muutuv harmoonia ning tihenev polüfoonia. Alexander von Zemlinsky või Max Regeri teostes võib olla isegi kuni kaksteist kontrapunktiliselt iseseisvat häält, mis on orkestreeritud värviküllaselt ning mille harmoonia lahendus kas ei saabu üldse või saabub väga hilja, viies selle muusika tonaalsuse piiridele. Hugo Wolfi teostes võib leida rohkelt hermoonilist teravust ja senitundmatuid akordide kombinatsioone. Richard Wagneri ooper Tristan und Isolde on kuulus oma tonaalselt määramatu harmoonia poolest, mis hõlmab kogu kaksteistheliruumi. 

Jõudmine tonaalsuse piiridele tõi 20. sajandi alguses kaasa tonaalse süsteemi lagunemise ja avas tee uutele harmooniasüsteemidele, näiteks dodekafooniale.

Tonaalsuse kaotanud muusikat hakati nimetama atonaalseks.

## Hilisromantismi kaasaegsed muusikastiilid
Väljaspool saksa keeleruumi sarnanevad hilisromantismiga näiteks sümbolism ja varane impressionism (Gabriel Fauré, Aleksander Skrjabin) või ka itaalia verism (Giacomo Puccini), milles omakorda avaldub modernism, kuna tragöödia lõpus puudub katarsis ja tegevus kulgeb traagilise lõpuni.

## Muusikaelu areng hilisromantismi perioodil
19. sajandi lõpus oli väga populaarseks muutunud kodumusitseerimine. Selle mõju avalikule muusikaelule oli kontserte korraldavate muusikaühingute (*Konzertgesellschaft*) ja filharmooniate teke.

## Kirjandus
* Garšnek, Igor (2004). Õhtumaade muusikalugu III, 20. sajand. Tallinn: Avita.
* Jõgiste, M.; Raud, J.; Tähis, H.; Saue, H. (2014). 19.-20. sajandivahetuse kunst ja muusika. Mahler. Eri ajastute kunsti ja muusika kokkukõlad (õpiobjekt). Tartu: Tartu Ülikool.
* Kaldaru, M. (2004/2007). Muusikaajalugu gümnaasiumile. Konspekt. II osa. Romantism. 20. sajand. Tallinn: Avita.
* Wörner, K. H. (1993). Geschichte der Musik. Ein Studien- und Nachschlagebuch. Achte Auflage [Muusikaajalugu. Õpik ja leksikon. Kaheksas trükk, välja andnud L. Meierott]. Göttingen: Vandenhoeck & Ruprecht.
Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitus-mehaanikateaduskond

**Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitus-mehaanikateaduskond** oli Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) akadeemiline struktuuriüksus (teaduskond) aastatel 1940–1941 ja 1944–1947.

Teaduskonna eelkäija oli Tallinna Tehnikaülikooli ehitus- ja mehaanikateaduskond. 

1947. aastal lahutati ehitus-mehaanikateaduskond iseseisvaks ehitusteaduskonnaks ja mehaanikateaduskonnaks.

## Teaduskonna nimetused
***ENSV Tallinna Tehnikaülikooli ehitus- ja mehaanikateaduskond** (9. oktoober 1940 – 31. märts 1941)  
***Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitus- ja mehaanikateaduskond** (31. märts 1941 – 30. september 1941)
***Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitus-mehaanikateaduskond** (18. oktoober 1944 – 1947)  

## Ajalugu
9. oktoobril 1940 kinnitas Eesti NSV valitsus "ENSV Tallinna Tehnikaülikooli ajutise põhikirja". Selle alusel hakkas tehnikaülikoolis tegutsema kolm teaduskonda, millest üks oli ehitus- ja mehaanikateaduskond. Tähtis uuendus oli kateedrite loomine.

1940. aastal oli mehaanikaosakonda astuda soovijaid 242, ehitusosakonda 141. Uute õppeplaanide järgi oli õppeaja pikkus viis aastat. Viimane semester oli ette nähtud diplomiprojekti tegemiseks. Täiesti uute ainetena lisandusid kõikidesse õppeplaanidesse marksismi-leninismi alused ja poliitiline  ökonoomia.
#### Sõja-aastad (1941–1944)
1941. aasta suvel sõja käigus evakueerus osa TPI õppejõude ja teadlasi NSV Liidu tagalasse Uurali piirkonda (nende seas ehitus- ja mehaanikateaduskonna professor Jüri Nuut (ühtlasi TPI senine direktor) ning äsja kevadel TPI ehitusinsenerina lõpetanud  ja hiljem tehnikateadlastena tuntuks saanud Nikolai Alumäe, Tarmo Randvee, Heino Joosti ja Valter Raidna).
#### Õppetöö taastamine TPI-s
1943. aasta detsembris määrati Jüri Nuut Eesti NSV hariduse rahvakomissariks, kes oma käskkirjaga nimetas 1944. aasta augustis TPI-le uue direktori (Albrecht Altma). 1944. aasta septembris vallutas Punaarmee Tallinna. Õppetöö TPI-s taastati sama aasta novembri keskel. Ehitus-mehaanikateaduskonnas jätkasid tuntumatest õppejõududest professorid Ottomar Maddison ja Leo Jürgenson. 1944. aasta 15. detsembri seisuga oli teaduskonnas 383 üliõpilast.

## Dekaanid
*Oskar Martin (1940–1944; 1944. aastal põgenes Saksamaale)
*Ottomar Maddison (oktoober 1944–1947)

## Kateedrid
1940. aasta oktoobris otsustati vastloodud ENSV Tallinna Tehnikaülikooli ehitus- ja mehaanikateaduskonnas moodustada 7 kateedrit. Senised uurimislaborid allutati kateedritele. Endiste raudbetoon-, puu- ja massiivkonstruktsioonide ning tugevuse ja tehnilise mehaanika laborite ühendamise tulemusena loodi ehitusmehaanika ja -konstruktsioonide labor.

1944/1945. õppeaastal alustas TPI ehitus-mehaanikateaduskond tööd kolme kateedriga:
*ehitusmehaanika ja -konstruktsioonide kateeder
*ehitiste kateeder
*tehnoloogia kateeder

## Erialad
1944/1945. õppeaastal jagunesid TPI ehitus-mehaanikateaduskonna üliõpilased viide erialasse, sealhulgas kolmes valmistati ette ehitusspetsialiste (tööstus- ja tsiviilehitus, teedeehitus ja arhitektuur).

## Viited
Van Wyksvlei

**Van Wyksvlei** (inglise keeles **Vanwyksvlei**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Kareebergi vallas.

Van Wyksvlei on asutatud 1881. aastal. Linn on saanud nime kohaliku farmeri Van Wyk'i järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Van Wyksvlei elanikest värvilisi 92,50%, valgeid 4,01%, mustanahalisi aafriklasi 2,27%, India või Aasia päritolu inimesi 0,87% ja teisi 0,35%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 97,85%, koosa keelt 0,70%, sotho keelt 0,35%, tsvana keelt 0,35% ja inglise keelt 0,29%.

## Galerii

Pilt:Vanwyksvlei sign.jpg
Pilt:Vanwyksvlei town.jpg


## Viited
Warrenton (LAV)

**Warrenton** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Frances Baardi ringkonnas, Magarengi valla halduskeskus. Linn asub Vaali jõe lõunakaldal. Warrenton asub Kimberleyst ligi 70 km põhja pool.

Warrenton on asutatud 1880. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Warrentoni elanikest mustanahalisi aafriklasi 79,6%, värvilisi 14,2%, valgeid 5,1%, India või Aasia päritolu inimesi 0,7% ja teisi 0,3%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 66,7%, afrikaani keelt 21,7%, koosa keelt 3,8%, sotho keelt 2,0% ja teisi keeli 5,8%.

## Galerii

Pilt:Bridge Vaalrivier.JPG | Sild üle Vaali jõe Warrentonis
Pilt:Warrenton Station a.JPG | Warrentoni raudteejaam


## Viited
Sankt Ulrich am Pillersee

**Sankt Ulrich am Pillersee** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kitzbüheli ringkonnas. Vald asub 847 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 52,0 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1757 inimest. Vald paikneb 16,4 km Kitzbühelist kirdes, samuti 11 km Sankt Johann in Tirolist läänes.

## Ajalugu

Nimi "Sankt Ulrich am Pillersee" tuleb kiriku kaitsepühakult. "Pillersee" tuleb vanasaksa keelest *pujen*, *pillen* = *brüllen* ('müha'), ja saksa sõnast *See* ('järv').


Sankt Ulrich am Pillersee-1.jpg
Pillerseetal_Panorama.jpg|Pillerseetali panoraam


## Viited

## Välislingid

* www.st.ulrich.tirol.gv.at
* Pillerseetali panoraam
Worcester (LAV)

**Worcester** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis, Cape Winelandsi ringkonna halduskeskus. Linn asub Kaplinnast 120 km kirde pool.

Worcester on asutatud 1819. aastal, linnaõigused sai 1842. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Worcesteri elanikest värvilisi 58,7%, mustanahalisi aafriklasi 25,4%, valgeid 14,0%, India või Aasia päritolu inimesi 0,8% ja teisi 1,1%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 73,1%, koosa keelt 19,1%, inglise keelt 3,7%, sotho keelt 1,7% ja teisi keeli 2,4%.

## Galerii

Pilt:NG kerk Worcester.jpg | Kirikuhoone Worcesteris
Pilt:The old Nedbank at Worcester.jpg | Pangahoone Worcesteris
Pilt:Practising School, Worcester, Western Cape (October 2009).jpg | Koolimaja Worcesteris
Pilt:Worcester Photos 022.jpg | Hoone Worcesteris


## Viited
Schwendt

**Schwendt** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kitzbüheli ringkonnas. Vald asub 702 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 30,8 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 837 inimest. Vald paikneb 17 km Kitzbühelist põhjas, samuti 6 km Kössenist. Küla nimi tuleb vanast sõnast *schwenden*. Peamised sissetulekuallikad on turism ja põllumajandus.


Ortsansicht Schwendt.jpg
Schwendt-Gemeindeamt.JPG


## Viited

## Välislingid

* www.riskommunal.net/schwendt
Kivistiku metsapark

**Kivistiku metsapark** on kaitsealune park Sakala kõrgustiku keskosas Tänassilma ürgoru serval, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Vana-Võidu külas.

Pargi pindala on 17,1 ha, sellest maismaaosa 17 ha ja veeosa 0,1 ha. Pargi edelapiir kulgeb mööda Vana-Võidu Mädajärve kaldal. Pargis esineb rohkesti allikaid.

## Viited

## Välislingid
*
*
Waidring

**Waidring** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kitzbüheli ringkonnas. 

Vald asub 778 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 63,75 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1965 inimest. Vald paikneb 20 km Kitzbühelist kirdes ja 9 km Kirchdorf in Tirolist idas Salzburgi piiri ääres. Küla on esmamainitud 1147. aastal kui *Waitheringen*.

## Viited

## Välislingid

* www.waidring.at