open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Memphis (täpsustus)

**Memphis** on mitme isiku, koha ja muu objekti nimi. 

***[[Memphis]]** oli vanakreeka mütoloogia tegelane, kes koos oma abikaasa Epaphosega olevat asutanud **[[Memphis (Egiptus)|Memphis]]e** linna Vana-Egiptuses. 
***[[Memphis (Egiptus)|Memphis]]** oli linn Vana-Egiptuses.
***[[Memphis (Tennessee)|Memphis]]** on suurlinn Ameerika Ühendriikides Tennessee osariigis.
****"[[Memphis, Tennessee]]"** on Chuck Berry laul

Sama nime kannavad asulad USA-s:
***[[Memphis (Alabama)|Memphis]]** Alabama osariigis
***[[Memphis (Florida)|Memphis]]** Florida osariigis 
***[[Memphis (Indiana)|Memphis]]** Indiana osariigis
***[[Memphis (Michigan)|Memphis]]** Michigani osariigis
***[[Memphis (Mississippi)|Memphis]]** Mississippi osariigis
***[[Memphis (Missouri)|Memphis]]** Missouri osariigis
***[[Memphis (Nebraska)|Memphis]]** Nebraska osariigis
***[[Memphis (New York)|Memphis]]** New Yorgi osariigis
***[[Memphis (Texas)|Memphis]]** Texase osariigis

Seda nime kannavad ka:
***[[4355 Memphis]]**, asteroid
***"[[Memphis (telefilm)|Memphis]]", USA telefilm (1992)
***Memphis**, [[USA]] [[Ansambel (muusika)|ansambel]]
***"Memphis"**, [[Roy Orbison]]i album
***"Memphis"**, ansambli [[Rancid]] laul
***"Memphis"**, firma [[Austria Tabak]] sigaretimark
***Memphis**, filmi "[[Happy Feet]]" tegelane

**Memphis''' oli Microsofti operatsioonisüsteemi Windows 98 koodnimi. 

## Vaata ka
*M.E.M.P.H.I.S., Three 6 Mafia laul
*Memphis Industries, plaadifirma
*Memphis Consulting, konsultatsioonifirma
*Memphis Group
Hoone

**Hoone** on väliskeskkonnast katuse ja teiste välispiiretega eraldatud siseruumiga ehitis.

Hoone orientatsioon ehk asetus ilmakaarte suhtes on arhitektuurilise plaanimise võte, millega tugevdatakse või nõrgendatakse kliima mõju hoonele ja selles olevatele inimestele.

Hoonete aerodünaamika on ehitusfüüsika haru, mis käsitleb hoonete ümber ja sees tuule, välis- ja sisetemperatuuri erinevuse, ventilatsiooni ja hoone sees toimuvate protsesside mõjul tekkivaid õhuvoolusid.

Hoone sidumine on tüüpprojekti põhjal ehitatava hoone projekti kohandamine konkreetsete ehitustingimuste, ehitusmaterjalide ja muude kohalike tingimustega.

Hooned kuuluvad suurimate energiatarbijate hulka. Hiljutise ÜRO uuringu järgi on ehitiste energiasäästlikkuse suurendamine rahaliselt kõige tõhusam viis energiatarvet vähendada. 

Tüüpilisel hoone korral kulub umbes 80% energiatarbest hoone kasutamiseks ja 20% selle ehitamiseks. Suurem osa hoone kasutamisel kuluvast energiast tarbitakse hoone temperatuuri muutmiseks. Hoonetele kulub 40% Euroopa Liidus tarbitavast energiast ja nemad põhjustavad üle 40% süsihappegaasi emissioonist Euroopa Liidus.

## Vaata ka
*peahoone
*tiibhoone

## Viited

## Välislingid
Smuuli viadukt

**Smuuli viadukt** on Tallinnas Smuuli teel Peterburi teelt kuni Suur-Sõjamäeni kulgev 370 meetrit pikk viadukt, mille põhieesmärk on Ülemiste liiklussõlme koormuse vähendamine ja alternatiivse võimaluse loomine raudtee ületamiseks lisaks Tartu maanteele ja Tallinna ringteele. 

Selle ehitamine läks maksma 87,7 miljonit krooni. Selle ehitasid valmis AS Merko Ehitus ja Tallinna Teede AS. Viadukti avas tollane Tallinna linnapea Edgar Savisaar 22. juunil 2007. 

Smuuli viadukt kulgeb üle raudteede. 170 meetrit sellest on vantsild ja 200 meetrit viieavaline talasild, sõiduraja laius on 3,5 meetrit ja kergliiklustee laius on 4 meetrit. 

Ehituse esimese etapi jooksul rajati 1+1 sõidutee. Tulevikus on viadukti plaanis laiendada 2+2-rajaliseks.

## Kõverus

2007. aasta aprilli algul torkas avalikkusele silma, et Smuuli tee viadukti keskosa lainetab. Ehitusjärelevalve firma Teede Projektijuhtimise AS juhtivspetsialisti Aldur Aasa väitel ei juhtunud midagi parandamatut ja vantide paigutamise abil oli võimalik sild vanasse asendisse tagasi saada. Valeri Volkovi sõnul võivad niimoodi betooni tekkida praod.

## Vaata ka
* Juhan Smuul

## Allikad
Duke Ellington

**Duke Ellington** (õieti **Edward Kennedy Ellington**; 29. aprill 1899 Washington – 24. mai 1974 New York) oli Ameerika Ühendriikide džässpianist, -helilooja ja orkestrijuht.

## Tunnustus
*1970 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Tähtsamad teosed
*"Mood Indigo"
*"Sophisticated Lady" (koos Irving Millsi ja Mitchell Parishiga)
*"Satin Doll" (koos Billy Strayhorniga ja Johnny Merceriga)
*"Do Nothing 'Til You Hear From Me"
*"I Let a Song Go Out Of My Heart" (koos Irving Millsi, Henry Nemo ja John Redmondiga)
*"It Don't Mean A Thing (If It Ain't Got That Swing)"
*"Cotton Tail" (kirjutatud Ben Websterile)
*"Solitude"
*"In A Mellotone"
*"Creole Love Call"
*"Prelude To A Kiss" (koos Irving Millsiga)
*"C Jam Blues"
*"I'm Beginning To See The Light"
*"I Got It Bad (And That Ain't Good)" (koos Paul Websteriga)

## Ilmunud albumid
*"Masterpieces By Ellington" (1950)
*"Ellington at Newport" (1956)
*"Such Sweet Thunder" (1957)
*"Ella Fitzgerald Sings the Duke Ellington Songbook" (1957)
*"Indigos (album)|Ellington indigos" (1958)
*"Newport Jazz Festival" (1958)
*"Festival Session" (1959)
*"Blues in Orbit" (1959)
*"Anatomy of a Murder" (*soundtrack* album; 1959)
*"Duke Ellington & Johnny Hodges: Back to Back" (1959)
*"Duke Ellington & Johnny Hodges: Side by Side" (1959)
*"Piano in the Foreground" (1961)
*"Louis Armstrong & Duke Ellington" (1961) 
*"Duke Ellington & John Coltrane" (1962)
*"Duke Ellington meets Coleman Hawkins" (1962)
*"Money Jungle" (1962)
*"Afro-Bossa" (1962)
*"The Great Paris Concert" (1963)
*"A Morning in Paris" (1963)
*"Ella at Duke's Place" (1965)
*"The Symphonic Ellington" (1965)
*"Ella and Duke at the Cote D'Azur" (1966)
*"The Far East Suite]]" (1966)
*"...And His Mother Called Him Bill" (1967)
*"Francis A. & Edward K." (1968)
*"Latin American Suite" (1968)
*"Yale Concert" (1968)
*"New Orleans Suite" (1970)
*"Duke Ellington's 70th Birthday Concert" (1970)
*"The Afro-Eurasian Eclipse" (1971)
*"Live at the Whitney" (1972)
*"Duke's Big 4" (1973)

## Tunnustus
* 1966 – Grammy elutööauhind

## Vaata ka
* Sving
Chadwick Smith

**Chadwick Smith** (sündinud 17. detsembril 1950) on tšerokiide ülempealik alates 14. augustist 1999.

Õigusteaduse doktor (Tulsa ülikool), prokurör Sapulpas Oklahoma osariigis. 

## Välislingid
http://web.archive.org/web/20060405160511/http://www.uq.net.au/~zzhsoszy/states/america/cherokee.html
Põhjakääritamine

**Põhjakääritamine** on õlle kääritamise viis. See toimub temperatuuril 8–12 °C ning tekkinud saadust nimetatakse roheliseks ehk tooreks õlleks. Pärast kääritamist jäetakse õlu laagerduma, mistõttu ongi sellisel moel saadud õllede üldnimeks *lager*. Laagriõlledest on tuntumad kerged ja hästivahutavad pilsnerid ning kanged *[[Bock-õlu|bock]]*id.

Põhjakääritamise pärm on *[[Saccharomyces pastorianus]]*.

## Vaata ka
*Käärimine
*Pinnakääritamine
Marion Zimmer Bradley

**Marion Eleanor Zimmer Bradley** (3. juuni 1930 Albany, New Yorgi osariik – 25. september 1999 Berkeley, California osariik) oli USA naiskirjanik.
Ta on tuntuks saanud eelkõige ulmeromaanide sarjade "The Mists of Avalon" ja "Darkover" järgi, kuid tema sulest on ilmunud ka hulganisti muid teoseid.

## Sarja "The Mists of Avalon" romaanid
*"The Mists of Avalon" (1982; eesti keeles "Avaloni udud")
*"The Forest House" (1993)
*"Lady of Avalon" (1996)
*"Priestess of Avalon" (koostöös Diana L. Paxsoniga; 2000)
*"Ancestors of Avalon" (see teos on Diana L. Paxsoni poolt avaldatud vastavalt Marion Zimmer Bradley kavandile ja ideele; 2004)
*"Ravens of Avalon" (ka see teos on Diana L. Paxoni poolt lõpetatud ja avaldatud; 2007)

### Kronoloogiline järjestus romaanide sisu järgi
*"Ancestors of Avalon"
*"Ravens of Avalon"
*"The Forest House"
*"Lady of Avalon"
*"The Mists of Avalon"
*"Priestess of Avalon"

## Välislingid

*Marion Zimmer Bradley Literary Works Trust
Dualism (usundilugu)

**Dualism** on usundiloos  õpetus üleloomulike jõudude vastandlikkusest, kaksikpoolusest. Eriti tuntud on hea ja kurja dualism, mis iseloomustab enamikku usundeid. Hea ja kuri on lepitamatud vastandid, mis seisavad pidevas võitluses ja omavad kindlaid meelevaldu. Lõpuaegadel võidab hea tavaliselt kurja. Klassikaline dualismi näide on Vana-Pärsia zoroastrism. Kristluses ja islamis eksisteerib Jumala ja Saatana vastandlikkus. Vähemal määral kohtab dualismi mõnede traditsionaalkultuuride usundeis (loodususundeis).
Leo Anvelt

**Leo Anvelt** (kodanikunimi **Leopold Anveldt**; 4. september 1908 Türi – 3. juuni 1983 Tartu) oli eesti kirjanik, kirjandusteadlane ja filosoof.

## Elukäik
Anvelt õppis aastatel 1926–1933 Tartu Ülikoolis ning sai 1936. aastal magistrikraadi filosoofias.

Peamiselt kirjutas ta psühholoogilisi romaane ja novelle, tõlkis filosoofilist ja ilukirjandust ning koostas kultuurilooliste uurimuste kogumiku "O. W. Masing ja kaasaegsed" (1979).

## Teosed
*"Viirastusi valges öös" (1928)
*"Eluhirm" (1936)
* "Vabanemiskatse" (romaan) – Looming 1984, nr 8, lk 1027–68 ja nr 9, lk 1197–1221
* "Uidang mitme tundmatuga. Jutte ja luulet". Koostanud Hando Runnel. Järelsõna lk 232–237 "Leo Anveldi osast eesti kirjanduses": Ain Kaalep. Eesti Raamat, Tallinn 1987, 240 lk  
* "Viirastusi valges öös; Eluhirm; Vabanemiskatse" (romaanid). Järelsõna: Hando Runnel. Eesti Raamat, Tallinn 1993, 520 lk; ISBN 5450023529

### Elulood
* "W. E. Gladstone" (1935)
* "Aristoteles" (1938)

## Tunnustus

* 1988 Friedebert Tuglase novelliauhind ("Külm needus") (postuumselt)

## Kirjandus
* Ants Oras, "Leo Anvelt, Eluhirm" – Looming 1936, nr 7, lk 834–836; loetav ka digiteeritud ajakirjanduse aadressil; ka Ants Orase raamatus "Kriitiku külaskäik", Ilmamaa, Tartu 2009, lk 393–396
* Eesti kirjanduse ajalugu, IV köide, 2. raamat, Eesti Raamat, Tallinn 1984, lk 306–307 ja bibliograafia lk 314, käsitluse autor Rudolf Põldmäe 
* Hando Runnel, "Leo Anvelt (4. IX 1908–3. VI 1983" – Looming 1983, nr 7, lk 1006–07; ka Hando Runneli raamatus "Jooksu pealt suudeldud", Ilmamaa, Tartu 1998, lk 299–302
* Eesti kirjanike leksikon, Eesti Raamat, Tallinn 2000, lk 40, artikli autor Peeter Olesk
* Eva Elise Oll, "Ülitundliku natuuri tragöödia" (romaani "Eluhirm" arvustus) – Värske Rõhk 2008, nr 16, lk 89–92
Falcóni osariik

**Falcóni osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela põhjaosas. Asub Kariibi mere ääres.

Osariigi staatuse sai 1881. aastal. Halduslikult jaguneb 25 omavalitsusüksuseks (*municipio*).

Osariigis asuvad Morrocoy rahvuspark ja Los Médanos de Coro rahvuspark.

## Välislingid
*Falcón'i koduleht
Aimée Beekman

**Aimée Beekman** (/ɛˈmeː/, aastani 1953 **Aimée Malla**; sündinud 20. aprillil 1933 Tallinnas) on eesti kirjanik.

## Elulugu
Aimée Beekman lõpetas 1956. aastal Üleliidulise Kinematograafiainstituudi, töötas 1956–1960 Tallinnfilmis peaoperaatorina ning on alates sellest ajast tegutsenud vabakutselise kirjanikuna.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli kirjanik ja tõlkija Vladimir Beekman.

Vahel on väidetud, et Aimée Beekmani eesnime ametlik kuju olevat Aime, kuid see ei vasta tõele – selle segaduse on tekitanud nime transkribeerimine vene keelde dokumentides.

## Teosed
Romaanid:
* "Väikesed inimesed" (1964)
* "Kaevupeegel" (1966)
* "Valgete vareste parv" (1967)
* "Kartulikuljused" (1968)
* "Väntorel" (1970)
* "Keeluala" (1971)
* "Vanad lapsed" (1972)
* "Kuradilill" (1973)
* "Viinakuu" (1975)
* "Sugupuu" (1977)
* "Valikuvõimalus" (1978)
* "Tihnik" (1980)
* "Vabajooks" (1982)
* "Loobumisvõimalus" (1985)
* "Peavari" (1989)
* "Proovielu" (2008)
* "Ulavere" (2009)

Lühiromaan:
* "Hundimurdja" (1994)

Lastekirjandus:
* "Sõnni Siim" (1970)
* "Kurb hobune" (1975)
* "Tondinahad" (1977)
* "Päästekoer Walter" (2009)
* "Unenägude lõvi" (2010)
* "Metsasigudik ja printsessi koer" (2011)
* "Harakate talvepralle" (2012)

## Tunnustus
* 1971 – Eesti NSV kirjanduse aastapreemia ("Väntorel")
* 1975 – Eduard Vilde nimeline kirjandusauhind ("Kuradilill")
* 1978 – Eesti NSV teeneline kirjanik

## Viited

## Kirjandus
* Sirly Hiiemäe. "Ja kõik läheb mööda. Kirjanik Aimée Beekman". Eesti Raamat, 2021.

## Välislingid
Troisdorf

**Troisdorf** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Rhein-Siegi kreisis. Linnast lõunas asub Bonn ja põhjas Köln.

## Ajalugu

Troisdorfi on esmamainitud 1075. aastal. 1952. aastal sai linnaõigused. 

Linnas asub pildiraamatumuuseum.

## Välislingid

* Troisdorfi koduleht
Tõnis Braks

**Tõnis Braks** (19. august 1885 Lihula – 20. oktoober 1966 Tallinn) oli eesti kirjanik ja ka ajakirjanik. Kasutas pseudonüüme **Heini** ja **Aruvälja Andres**.

## Looming
Ta tegi kaastööd töölisväljaandeile Kiir, Tööline ja Tapper ning töötas 1920–1951 ajalehetoimetustes (Sotsiaaldemokraat, Päevaleht, Kommunist, Rahva Hääl, Talurahvaleht). 1951–1954 oli vangis (§ 58-10).

Kirjanikuna sai ta tuntuks vesteid kirjutades. Avaldanud ka lühi- ja noorsoojutte ("Võitlusvennad" (1945), "Punaoja poisid" (1947)) ning külakomöödiaid ("Tantsuprofessor" (1935), "Metsakollid" (1947)).

## Välislingid
* 
* Tõnis Braks Eesti Rahvusringhäälingu arhiivis
Aleksander Aspel

**Aleksander Aspel** (10. juuni 1908 Mustvee – 21. märts 1975 Iowa City) oli eesti kirjanik, tõlkija ja kirjandusteadlane.

## Elukäik
Aspel õppis aastatel 1926–1938 Tartu Ülikoolis eesti filoloogiat. 

Ta töötas 1938–1946 Pariisis eesti keele lektorina ning 1946. aastast USA-s prantsuse keele ja kirjanduse õppejõuna.

## Looming
Avaldanud esseesid, monograafiaid ja tõlkeid prantsuse kirjandusest (Guy de Maupassant, Honoré de Balzac, Émile Zola jt).

## Teosed

* "Sissejuhatus kunstivooludesse (esindavaid stiilinäiteid Vana-Kreekast nüüdisajani)". Sari Elav teadus, nr 23, EKS, Tartu 1933, 112 lk
* "Ülevaade prantsuse kirjandusest". Sari Keel ja kirjandus, nr 12, Loodus, Tartu 1934, 88 lk
* "Molière'i elu ja looming". Sari Keel ja kirjandus, nr 24, Loodus, Tartu 1935, 46 lk
* "Eugène Delacroix. Modernse kunsti isa". Sari Suurmeeste elulood, nr 35, EKS, Tartu 1936, 168 lk
* "Voltaire. Valgustusajastu geenius". Sari Suurmeeste elulood, nr 41, EKS, Tartu 1937, 160 lk
* "Kirjad Pariisist". Sari Eesti mõttelugu, nr 31. Koostanud, ees- ja järelsõna: Külliki Vulf. Ilmamaa, Tartu 2000, 584 lk

## Artiklid
* Teose analüüs prantsuse kirjandusõpetuses., Eesti Kirjandus nr. 11 1935
* Lähtekohti Kreutzwaldi stiili iseloomustamiseks, Eesti Kirjandus nr. 8,9 1937
* Tolm ja tuli, Eesti Kirjandus 1937, nr. 9
* Eesti luule 1937. aastal, Eesti Kirjandus nr. 3 1938
* Esseest, Looming nr. 7 1938
* Eluläheduse vool prantsuse kirjanduses, Looming nr. 1 1939
* Romaan ja kirjaniku mõttesüsteem., Looming nr. 6 1939
* Pariisi teater sõja eelõhtul, Looming nr. 8 1939

## Kirjandus

* Erna Siirak, "Ruumi ja aja kaugusest Aleksander Aspelile mõeldes" (60. sünnipäevaks) – Looming 1968, nr 6, lk 931–935
* Mart Orav, "Algus. Sissejuhatus Aleksander Aspelisse I" – Akadeemia 1992, nr 8, lk 1640–72; nr 9, lk 1822–56; nr 10, lk 2061–96, nr 11, lk 2386–92; artikkel sisaldab lisana (nr 10–11) katkendeid Aleksander Aspeli nooruspäevikust aastaist 1928–29
* Marek Tamm, "Pariis – Iowa City. Aleksander Aspeli võõrsiloleku aastad (1938-1975)" – Keel ja Kirjandus 1998, nr 7, lk 467–477
* Jaan Rapp, "Aleksander Aspeli paindlikkus ja paindumatus" – kogumikus "Muutuste mehhanismid eesti kirjanduses ja kirjandusteaduses: ettekandeid ja artikleid 1999". Eesti Kirjandusmuuseum, Tartu 2000, lk 122–126
* Külliki Vulf, "Aleksander Aspel kirjanduslikul orbiidil" – samas, lk 127–135   
* Maie Kalda, "Aspel – klassik või mitte?" (raamatu "Kirjad Pariisist" arvustus) – Raamatukogu 2001, nr 3, lk 33

## Välislingid

* Marek Tamm,  "Avastamata Aspel" (raamatu "Kirjad Pariisist" arvustus) – Eesti Ekspress 3. august 2000, lk B14
*
Mihkel Aitsam (täpsustus)

**Mihkel Aitsam** on olnud vähemalt 10 inimeste nimi.

* Mihkel Aitsam (1833–1913), Aitsama talu rentnik Vana-Vigalas
* Mihkel Aitsam (1876–1917), 1905. aasta revolutsiooni aktivist, hukatud 1917 Püssi mõisas.
* Mihkel Aitsam (1877–1953), kirjanik ja ajakirjanik
* Mihkel Aitsam (1913–1999), kodu-uurija ja fotograaf
* Mihkel Aitsam (1929–2013), insener ja invaliikumise aktivist

## Viited
Andres Alver

**Andres Alver** (7. november 1869 Vooru – 24. jaanuar 1903 Smiltene) oli eesti arst, ühiskonnategelane ja kirjanik.

## Elukäik
Andres Alver oli päritolult talurentnike poeg, õppis Valga kreisikoolis, Treffneri gümnaasiumis 1887–1892, tegi lõpueksamid Tartu Kubermangugümnaasiumis 1892 (eksternina), õppis Tartu Ülikoolis arstiteadust 1892–1897, tegi kreisiarsti eksamid Keiserlikus Tartu Ülikoolis 1898. aastal. Oli Keiserliku Tartu Ülikool kohtumeditsiini instituudi assistent 1898–1900, käis õppereisil Lääne-Euroopas 1900.
 
Kuulus Tartus sotsiaaldemokraatilisse rühmitusse, tutvustas ajakirjas Rahva Lõbu-Leht loodusteaduse saavutusi ja darvinismi.

1900 novembri keskelt kuni surmani (1903) töötas Valga kreisiarstina. Oli aktiivne seltsitegelane, "Säde" seltsi esimene esimees.

Hukkus ametikohustuste täitmisel Lätis Smiltene jõel, maetud Tarvastu kalmistule Mustlas.

## Teoseid
### Luulekogu
*"Võhumõõgad"

## Välislingid
* 
*Andres Alver (6. 11. 1869 vkj: 25.10.1869 Vooru vald, Tarvastu kihelkond - ♰  24. 01. 1903  vkj: 11.01.1903 Smiltene  maetud: Tarvastu kalmistu, https://valgalinn.ee/wiki
Elise Rosalie Aun

**Elise Rosalie Aun** (alates 1903. aastast perekonnanimi **Raup**; 3. (vkj) / 15. juuni 1863 Pikareinu, Kanepi kihelkond, Võrumaa – 2. juuni 1932 Tallinn) oli eesti luuletaja ja proosakirjanik.
## Elulugu
Sündis Pikareinul renditaluniku peres, noorusaastatel elas koos vanematega Setumaal Ulitina mõisas. Õppis 1879–1882 Räpina-Lokuta tütarlastekoolis. 

1888–1903 elas Võtikveres, Viljandis, Pärnus, Riias, Kroonlinnas, Valgas, Vändras ja Tallinnas. 

Töötas Viljandis ajakirja Linda toimetuses (1890–1892, 1898), Kroonlinnas koduõpetajana (1895–1896), Pärnus raamatukaupluse müüjana (1897–1898), Vändra kurttummade koolis kasvatajana (1899–1900), Tallinnas Kristliku Rahvakirjanduse Agentuuri abikaupluse juhatajana ja mujal.

1903. aastal abiellus ta kooliõpetaja Friedrich Raupiga ja elas 1903–1911 Venemaal Simbirskis. 1911–1932 elas Tallinnas. Maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Looming
Avaldanud mitu luulekogu. Luules on valdav armastus- ja looduslüürika, esineb ka koduigatsuse teema. Luuletused on peamiselt järelromantilises stiilis, realismi elementidega. Esile on tõstetud tema värsikultuuri, eriti riimitehnikat. 

Tema luuletusi ja artikleid avaldati ajalehtedes Eesti Postimees, Olevik, Postimees, Rahva Leht ja ajakirjas Meelejahutaja.

Kogus setu rahvaluulet, tõlkis proosat ja luulel. Kirjutas ka proosat, avaldas kirjeldusi Setumaast ja setude elust.

## Teosed
### Luulekogud
*Kibuvitsa õied I. Tartu 1888
*Kibuvitsa õied II. Tartu 1895
*Kibuvitsa õied III. Tallinn 1901
*Laane linnuke. Tartu 1889
*Metsalilled. Tallinn 1890
### Proosa
*"Tosin jutukesi". Tartu 1898
### Tõlkeid
*Georg Ebers. "Homo sum". Tallinn 1903

## Tunnustus
* 1888 Eesti Kirjameeste Seltsi kirjanduse võidupeo III koha auhind

## Vaata ka

* Elise Rosalie Auna nimeline Võtikvere raamatuküla kirjanduspreemia

## Isiklikku
Tema vend oli metsandustegelane Karl Eduard Aun.

## Viited

## Kirjandus
*Aino Undla-Põldmäe. "Kes oli "Eesti neiu Setumaalt"?" // Koidulauliku valgel. Uurimusi ja artikleid. Eesti Raamat. Tallinn 1981. Lk 305–315
*Rudolf Põldmäe. "Aun, Elise Rosalie, luuletaja". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 51

## Välislingid

*Eesti biograafiline andmebaas ISIK
*Heili Reinart. "Anna Haava varju jäänud tundeline luuletaja Elise Aun suri piineldes". Postimees, 8. juuni 2019
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Tahhogeneraator

**Tahhogeneraator** on alalisvoolumasin, mis muundab pöörlemiskiiruse ehk
mehaanilise signaali pinge- ehk elektriliseks signaaliks.

## Vaata ka
*Tahhomeeter
Resolver

**Resolver** ehk **pöördtrafo** on pöörlemise positsiooniandur. Ta kujutab endast kõrgsageduslikku pöördtrafot, mille primaarmähis on istutatud pöörleva masina võllile ja sekundaarpoolel on kaks mähist, mis on nihutatud üksteise suhtes 90 kraadi. Primaarmähise pöörlemisel indutseeritakse sekundaarpoolel muutuva amplituudiga signaal, mis peale kandesageduse filtreerimist annab tulemuseks siinussignaali A ja koosiinussignaali B. Nende signaalide hetkväärtuste alusel on võimalik määrata võlli asend ja sellest omakorda peale tuletamist ka kiirus.

Resolver on absoluutandur, mille abil saab määrata võlli asendit täisringi suhtes. Kasutatakse nii sünkroon- kui ka asünkroonmasinate juures.

Seadme eeliseks on harjade puudumine.
Optiline inkrementaalandur

**Optiline inkrementaalandur** on pöörlemise positsiooniandur. Optilise inkrementaalanduri põhielemendiks on inkrementaalketas, mis asetseb pöörleval võllil. Ketas on jaotatud paljudeks valgust läbilaskvateks ja mitteläbilaskvateks sektoriteks (tavaliselt 1024, 2048 või 4096 läbilaskvat sektorit). Neid sektoreid valgustatakse enamasti LED-valgustiga, mille valgusvihk suunatakse läbi kondensori ja filtri. Kondensor koondab valgusvihu ja filter omab samuti valgust läbilaskvaid ja mitteläbilaskvaid sektoreid, mille laius vastab ketta sektorite laiusele. Teisel pool ketast
asetsevad neli fotoelementi, mis on nihutatud üksteisest neljandiku sektori laiuse võrra ning mis on paari kaupa vastulülitatud. Selle tulemuseks on olukord, kus inkrementaalketta pöörlemisel tekitatakse fotoelementides vool, mis vastab siinus- ja koosinussignaalidele, kus signaali periood vastab kahe sektori laiusele (üks valgust läbilaskev ja üks mitteläbilaskev), mitte aga võlli pöördele. Seega saadavate signaalide sagedus on sektorite arvu ja võlli pöörlemiskiiruse korrutis. Aga tangensiga on võimalik määrata võlli asukoht ühe perioodi lõikes, mistõttu peab antud andur lugema, mitu perioodi on juba möödunud antud pöörde keskel, ehk inkrementeerima. Selleks et vahepealseid arvutustulemusi kontrollida, on inkrementaalkettal ka referentspunkt, mida jälgitakse viienda fotoelemendiga. Referentspunkt kinnitab, et üks võlli pööre on toimunud.
Andres Siim

**Andres Siim** (25. veebruar 1962 Tallinn – 2. märts 2020) oli eesti arhitekt. 

## Elulugu
Õppis 1969–1980 Tallinna 46. Keskkoolis, 1980–1985 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis arhitektuuri. Töötas 1985–1987 PI Tööstusprojektis, 1987–1991 EKE Projektis, 1991–1993 AS Akoses. Aastal 1993 asutas koos abikaasa arhitekt Kristel Ausingu ja arhitekt Hanno Kreisiga osaühingu Arhitektuuristuudio Siim & Kreis.
 
## Tööd
*Paul Kerese memoriaal Tallinnas Hariduse ja Pärnu maantee nurgal, projekt 1990–1991, valminud 1991 (koos H. Kreisiga) 
*Nissani keskus, Osmussaare tee 10, Tallinn, projekt 1993–1994, valminud 1994 (koos H. Kreisiga) 
*Büroohoone Liivalaia 51 – 1995
*Pärnu Port Arturi kaubanduskeskus 1997, 2002.
*Tartu Ülikooli ühiselamu, Raatuse tänav 22, projekt 2001–2002, valminud 2002 (koos K. Ausinguga) 
*Elumaja (nn vaipmaja) Rohuneeme tee 84
*Jõelähtme golfiklubi, projekt 2004–2005, valminud 2005 

### Konkursitööd
*West Coast Gateway, LA, California 1988 (koos V. Künnapu ja A. Padrikuga) – 2. koht 
*Parlamendi kvartal ja Spreebogen, Berliin 1993 (koos H. Kreisiga) – 3. tase 
*EXPO Eesti paviljon, 1999 (koos K. Ausinguga) – 1.-2. koht 
*Tartu Tamme staadioni uue tribüünihoone konkursi võit 1999. (koos K. Ausinguga) 
*Tallinna Linnateatri uus saal 2003 (koos K. Ausinguga) – 1. koht 
*Tallinna muusika- ja balletikool, Rävala pst 19, konkursi (I koht) – 2003

## Tunnustus
* 1995 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Hanno Kreisiga; Nissani autokeskus) 
* 2005 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Juta Lemberiga; Estonian Golf & Country Clubi golfiklubi Jõelähtme vallas – kontekstitundlik maamärk, mis tõlgendab julgelt ja kaasaegselt traditsioonilist arhitektuuri) 
* 2016 – stipendium "Ela ja sära"

## Välislingid
*Eesti Ekspress aprill 2000. Sajamiljoniline ühikas
*Eesti Ekspress märts 2004. Rohuneeme tee vaipmaja
Minni Nurme

**Minni Katharina Nurme** (kuni 1935 **Neumann**, 1936–1941 **Raudsepp**, 1941–1958 **Hint**; 30. oktoober (17. oktoober vkj) 1917 Kiini talu, Aidu vald, Paistu kihelkond, Viljandimaa – 22. november 1994 Tallinn) oli eesti kirjanik. 

Aastatel 1925–1931 õppis ta Suure-Kõpu algkoolis ja 1931–1936 Viljandi Eesti Haridusseltsi Tütarlaste Gümnaasiumis. 

Nõukogude–Saksa sõja ajal oli ta Nõukogude tagalas ning seejärel tegutses vabakutselise kirjaniku ja tõlkijana. 1948. aastal mõisteti Nurme avalikult hukka loomingus avalduva pessimismi ja passiivsuse eest.

## Looming
Kirjutanud olustikulist ja psühholoogilist proosat ning sõja ajal peamiselt koduigatsuslikku luulet. Hiljem kirjutas loodus- ja tundeluulet ning filosoofilist luulet.

### Romaanid
*Minni Raudsepp. "Kentaurid" (1939), esikromaan
*Minni Raudsepp. "Ratastool" (1941)

### Luulekogud
**Sünnimuld* (1945)
**Maarjahein* (1967), valikkogu
**Sookailudes on loitsud* (1971)
**Kuuvein* (1971)
**Tuules lendlev seeme* (1976)
**Päevapuri* (1981)
**Valgevalul* (1983)
**Puud varjulised* (1987), valikkogu

## Tunnustus
*1951 Emamedal II järk

## Mälestuse jäädvustamine
Aastatel 2003–2011 andis Paistu vald kirjanikest õdede Salme Ekbaumi ja Minni Nurme mälestuseks välja koduluulepreemiat.

## Isiklikku
Tema õde oli kirjanik Salme Ekbaum. 

Aastail 1936–1941 oli ta abielus Jaan Raudsepaga (1907–1962), siis oli tema kodanikunimi Minni Raudsepp. Nende poeg on sisearhitekt Loomet Raudsepp.

Aastail 1941–1958 oli ta abielus Aadu Hindiga, siis oli tema kodanikunimi Minni Hint. Nende lapsed on Martin Hint, Päärn Hint, Miina Hint, Aadu Hint ja Eeva Park.

## Viited

## Kirjandus
*Ele Lõhmus. "Nurme, Minni Katharina". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 378–379

## Välislingid

*
*Haud Paistu kalmistul
Aomori

**Aomori** on linn Jaapanis, Aomori prefektuuri keskus. Asub Honshū põhjarannikul Mutsu lahe kaldal. 

Linnast saab alguse Seikani tunnel, mis ühendab Honshū saart Hokkaidōga. Enne tunneli ehitamist kulgesid linnast Hakodatesse rongipraamid.

Linn asutas Moriyama Yashichirō 1612. aastal ja sellest sai Tsugaru hani pealinna Hirosaki sadam. Linnaõigused sai 1. aprillil 1898. 

1. aprillil 2005 liideti Aomoriga Namioka linn.

Aomori rahvusvaheline lennujaam asub linna lähedal. 

## Viited

## Välislingid
*Aomori koduleht
Richard Janno

**Richard Janno** (10. jaanuar 1900 Tallinn – 29. detsember 1942 Elva) oli eesti kirjanik, ajakirjanik ja õpetaja.  

Ta kasutas pseudonüüme *Juhan Pahlbärk*, *Tristan* ja *Koterman*.

## Elulugu
Richard Janno sündis 1900. aastal Tallinnas kingsepp Hans Janno ja Karoline Vegmani pojana. 

Lõpetanud 1919. aastal Tallinna Reaalkooli, jätkas ta õpinguid Helsingi (1919–1921) ja Tartu Ülikooli (1920–1927) filosoofiateaduskonnas ning Tartu Ülikooli (1927–1928) õigusteaduskonnas. 

Helsingis oli ta August Hanko peres koduõpetaja. Aastatel 1922–1927 töötas Tartus õpetajana. Kuulus 1928–1936 vestekirjanikuna Postimehe toimetusse. Lisaks avaldas Postimehes varjunime **Juhan Pahlbärk** all kultuuri- ja olustikukriitilisi följetone ning initsiaalide R. J. all teatrikriitikat. Kirjutas ka mõned kriminaalromaanid.

1936. aastal diagnoositi tal tuberkuloos ja ta kolis Elvasse, kus tegutses vabakutselise literaadina.

## Teosed
*"Metsmees" (romaan). Loodus, 1929. "Looduse" romaanivõistluse II auhind, 1929. Kordustrükk: Eesti Raamat, 1989 sarjas *Eesti romaanivara*.
*"Neitsi Maaria : jutt ühest haprast alpilillest" (jutustus). Loodus, 1930 sarjas *[[Looduse universaal-biblioteek]]* nr 120/121.
*"Sinine ümbrik" (kriminaalromaan). Postimehe joonealune 1930–1931. Raamatuna 1931.
*"Kuningas Toom" (noorsoojutustus). Eesti Õpetajate Liit, 1931 sarjas *[[Noorusmaa jutukirjastik]]* nr. 18.
*"Selja tagant" (kriminaalromaan). Loodus, 1933 sarjas *[[Tänapäeva romaan]]* nr 22. Kordustrükk: Faatum, 1993 sarjas Taskudetektiiv
*"Valeraha : kurb ja lõbus jutt" (jutustus). Postimees, 1933.
*"Vutimehed" (laste jutustus). Eesti Kirjastuse Kooperatiiv, 1935. Kordustrükid: Orto, 1947 sarjas *Kooliväljaanne* nr 6; Eesti Raamat, 1968 ja 1974.
*"Kaks ja üksainus" (romaan). Eesti Kirjastuse Kooperatiiv, 1937.
*"Kassisaba poisid" Eesti Raamat, 1974.

## Viited

## Kirjandus
*Romulus Tiitus. Richard Jannot mälestades. Keel ja Kirjandus, 1969, nr 1, lk 48-51
*10. jaan. 1900 sündis kirjanik Richard Janno. Suri 29. dets. 1942. Kultuurileht, 6. jaanuar 1995, lk 4
*Richard Hanson. Janno saatis sportlasi Rooma oma rahaga. Postimees, 10. jaanuar 2000. Lk 23
*Richard Janno. Raamatus "Tuntud elvalasi läbi aegade". Koostasid Lembit Ainsoo, Uno Ainsoo. Liivimaa Mälu. Tartu 2006. Lk 41-42 
## Välislingid

*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''

*
Cheyenne

**Cheyenne** on linn USAs, Wyomingi osariigi keskus ja rahvaarvult suurim linn. Linn asub Laramie maakonnas.

Linnale pani nime sõjaväelane Grenville Dodge ja see tuleneb sealse hõimu šaieenide nimetusest, kes olid Suure tasandiku (Great Plains) üks kuulsamaid hõime.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Madison

**Madison** on linn Ameerika Ühendriikides, Wisconsini osariigi pealinn ja Dane'i maakonna keskus. Rahvaarvult on Madison osariigis suuruselt teine linn pärast Milwaukeet. Linnas asub osariigi suurim ülikool – Wisconsini ülikool. 

## Välislingid
*Linna koduleht
Casper

**Casper** on linn USA-s Wyomingi osariigis ja rahvaarvult osariigis teine, pärast pealinna Cheyenne'i. Ainuke linn Natrona maakonnas. Asub Põhja-Platte'i jõe ääres.

Linn on rajatud 19. sajandi lõpus.

## Välislingid
*Linna koduleht
Charleston (Lääne-Virginia)

**Charleston** on linn Ameerika Ühendriikides, Lääne-Virginia osariigi pealinn ja rahvaarvult osariigi suurim. Asub Kanawha maakonnas, Elki ja Kanawha jõe suubumiskohas.

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Columbia

**Columbia **on linn Ameerika Ühendriikides, Lõuna-Carolina osariigi pealinn ja rahvaarvult osariigi suurim. See on ka Richlandi maakonna halduskeskus, osa linnast ulatub Lexingtoni maakonda.

Columbia asub osariigi keskosas kohas, kus Saluda ja Broadi jõgi moodustavad Congaree jõe.

Columbia on elanike arvult Charlestoni järel osariigi suuruselt teine linn. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 136 632. Aastal 2010 oli elanikke 129 272. Columbia linnastus elab üle 830 000 inimese.

Linn rajati 1786. aastal, et asenda see Charlestoni asemel Lõuna-Carolina osariigi pealinnana. Ameerika Ühendriikide kodusõja ajal oli see transpordisõlm ja paljude konföderatsiooni organite keskus. 1865. aastal vallutasid linna Uniooni väed ja linn hävis tulekahjus peaaegu täielikult.

Columbias valitseb pehmete talvede ning kuumade ja niiskete suvedega niiske lähistroopiline kliima. Columbias on mõõdetud Lõuna-Carolina kõrgeim õhutemperatuur – 45 °C (30. juunil 2012). Columbias on võrreldes muude samal laiuskraadil asuvate linnadega suvel kõrgemad õhutemperatuurid selle tõttu, et linn asub madalamal kõrgusel ja liivase Sandhillsi piirkonna südames, kus liivane maapind on veevaene ja soojeneb päikese käes kiiresti. Lisaks asub linn Atlandi ookeanist võrdlemisi kaugel, mille tõttu ei jõua ookeanilt kanduv niiskus sinna. Madalaim õhutemperatuur registreeriti Columbias 14. veebruari 1899, mil oli −19 °C külma. Aasta keskmine sademete hulk on 1133 mm. Kõige enam sajab suvekuudel (keskmiselt 120–140 mm kuus). Kõige vähem sajab aprillis (67 mm).

Coliumbia tähtsamad majandusharud on metallurgia ning kummi-, paberi-, kaabli- ja keemiatööstus.

Linnas tegutseb 1801. aastal asutatud Lõuna-Carolina ülikool, mis on osariigi suurim.

Linnas paikneb sõjaväebaas Fort Jackson, mis on suurim maaväe baastreeninguga tegelev baas.

Columbial on seitse sõpruslinna: Kaiserslautern Saksamaal, Cluj-Napoca Rumeenias, Plovdiv Bulgaarias, Tšeljabinsk Venemaal, Yibin Hiinas, Accra Ghanas ja Taichung Taiwanis.

## Viited

## Välislingid

* Linna lehekülg
Geograafiline vööde

**Geograafiline vööde** ehk **maastikuvööde** on geograafilise sfääri suurim tsonaalne jaotusüksus. Geograafilisele vöötmele on iseloomulikud sarnased termilised tingimused, mis johtuvad päikesekiirguse suhteliselt sarnasest intensiivsusest mingi vöötme piires.

Igal geograafilisel vöötmel on eriomane kiirgus- ja soojusbilanss, õhuringlus, aine- ja energiaringe kiirus, samuti taimede vegetatsiooniperioodi rütm, üldiste biokeemiliste protsesside kiirus ja tüübid, erinevad mullatüübid ja loomastik.

Ka maailmamere kontekstis saab eristada geograafilisi vöötmeid, kuid sageli on nende piirid ähmased. Maailmameres mängivad sõltuvalt laiuskraadist rolli lisaks eelmainitule ka hoovused, veetemperatuuri jaotus, planktoni iseloom ja tema produktiivsus. Merehoovuste ja suurte pinnavormide mõjul on geograafilise vöötme laius ebaühtlane.

Geograafilised vöötmed kattuvad suuresti kliimavöötmetega, kuna arvesse võetakse põhimõtteliselt samu keskkonnategureid. Geograafiliste ja kliimavöötmete nimetused ühtivad.

## Geograafiliste vöötmete liigitus
Maakera jaotatakse järgmisteks geograafilisteks vöötmeteks: ekvatoriaalne, kaks lähisekvatoriaalset, kaks troopilist, kaks lähistroopilist, kaks parasvöödet, lähisarktiline ja lähisantarktiline, arktiline ja antarktiline.

## Vaata ka
*Loodusvöönd
Charleston

**Charleston** on mitme koha nimi:

**Ameerika Ühendriikides**
*Charleston (Lõuna-Carolina) – Lõuna-Carolina suurlinn ja sadamalinn
** Selle linna järgi on nime saanud ka seltskonnatants tšarlston.
*Charleston (Lääne-Virginia) – Lääne-Virginia osariigi pealinn
*Charleston (Illinois)
*Charleston (Arizona)
*Charleston (Arkansas)
*Charleston (Illinois) 
*Charleston (Kentucky) 
*Charleston (Mississippi) 
*Charleston (Missouri) 
*Charleston (Nevada) 
*Charleston (New York) 
*Charleston (Oregon) 
*Charleston (Tennessee)
Charleston (Lõuna-Carolina)

**Charleston** on linn Ameerika Ühendriikides Lõuna-Carolina osariigis, Charlestoni maakonna halduskeskus.

Linn on asutatud 1670. aastal (Charles Town) ja saanud nime Inglise kuninga Charles II järgi.

19. sajandi alguseni oli linn elanike arvult Põhja-Ameerikas viiendal kohal, sellest suuremad olid vaid Philadelphia, New York, Boston ja Québec.

## Vaata ka
* Charlestoni kirikutulistamine
* Fort Sumter

## Välislingid
* Charlestoni koduleht
Paul Hindemith

**Paul Hindemith** (16. november 1895 Hanau – 28. detsember 1963 Frankfurt) oli saksa uusklassitsistlik helilooja ja dirigent.

Ta on loonud 9 ooperit, 4 balletti, 4 sümfooniat, kooriteoseid ja kammermuusikat.

1908 alustas viiuli- ja kompositsiooniõpinguid Frankfurdis. Aastail 1915–1923 oli ta Frankfurdi Ooperi orkestri kontsertmeister. 1922–1929 mängis ta Amar-kvartetis altviiulit.

1940 emigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse, kuid tuli 1953 Saksamaale tagasi. 

Pärast 1957. aastat tegutses peamiselt dirigendina.

## Tunnustus
*1947 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
*1961 – Balzani auhind
Episoodiline mälu

**Episoodiline mälu** abil toimub inimese isiklike sündmuste mäletamine. Piltlikult võiks episoodilist mälu võrrelda isiku elu kroonikaga.

Kuna episoodiline mälu on seotud konkreetse isiku ajalooga, siis episoodiline mälu muutub pidevalt – igal ajahetkel toimub isiku elus mingi sündmus ja see fikseeritakse sõltuvalt tema olulisuse astmest mälu struktuuridesse – näiteks üleeile kell 12.30 oli isikul koosolek; üleeile lõuna paiku isik kukkus ja murdis jalaluu jne.

## Vaata ka
*Protseduuriline mälu
*Semantiline mälu
Gilberti saared

**Gilberti saared** on saarestik Vaikse ookeani lääneosas Mikroneesias. Praegu kuulub Kiribati koosseisu. Koosneb 16 atollist:

* Abaiang
* Abemama
* Aranuka
* Arorae
* Beru
* Butaritari
* Kuria
* Maiana
* Makin
* Marakei
* Nikunau
* Nonouti
* Onotoa
* Tabiteuea
* Tamana
* Tarawa

Pindala 279 km². Rahvaarv 83 683 inimest (2005). Halduskeskus Tarawa South.
Karl Rudolf Hermann Seuberlich

**Karl Rudolf Hermann Seuberlich** (23. veebruar 1878 – kadunuks jäänud 1938) oli arhitekt, kes juhendas Kuressaare linnuse rekonstrueerimistöid. 1907. aastal publitseeris ta oma uurimistöö tulemustest lähtuvad seisukohad Kuressaare linnuse ehitusloo kohta, mis on põhiosas tänini enamiku arhitektuuriajaloolaste poolt tunnustamist leidnud. Osalt tema projekti järgi on aastail 1902–1904 ehitatud Riias Pleitavase tänavas asuv juudi sünagoog, samuti Riia loomaaia rajatised.
Protseduuriline mälu

**Protseduuriline mälu** on seotud andmestikuga selle kohta, kuidas midagi teha mingi eesmärgi saavutamiseks.

Protseduurilise mäluga on seotud oskused, nagu autoga sõitmine, noa ja kahvli käsitsemine, käe suudlemine jne.

Nagu definitsioon ütleb, puudutab protseduurine mälu rohkem tegemisi, on seotud rohkem formaalse käitumisega. Taolise käitumise käigus inimene enam reeglina ei mõtle, kuidas mingit tegevust sooritada, vaid tegevuse sooritamine kulgeb automaatselt.

## Vaata ka
*Episoodiline mälu
*Semantiline mälu
Semantiline mälu

**Semantiline mälu** on mälu, mis on seotud inimese teadmistega ümbritseva maailma kohta.

Semantilisel teabel on tõeväärtus – kas see, mida inimene teab, on õige või vale. Näiteks: tiiger on kiskja, raha on maksevahend, saabas on jalanõu.

Semantilist informatsioon võib omandada üsna kiiresti ja nende teadmiste ilmutamine võib olla kahesugune, sõltudes konkreetse teadmise iseärasustest:
*automaatne – kas talvel on külm?
*arutlev – kas modellid teenivad palju raha?

## Vaata ka
*Episoodiline mälu
*Protseduuriline mälu
*Tõde
Tagajärv

**Tagajärv** on mitme Eesti järve nimi:

* **[[Tartussaare Tagajärv]]** Järva maakonnas Järva vallas
* **[[Neeruti Tagajärv]]** Lääne-Virumaal Kadrina vallas
* **[[Hatiku Tagajärv]]** Põlva maakonnas Põlva vallas

## Vaata ka
*Tagajärve tänav Harju maakonnas Anija vallas Aegviidus
Eesjärv

**Eesjärv** on mitme Eesti veekogu nimi:

* Neeruti Eesjärv, järv Lääne-Virumaal
* Rooni järv, järv Valgamaal
* Tartussaare Eesjärv, järv Järvamaal
* Eesjärv, Konsu järve osa
TAI

**TAI** on lühend, mis võib tähendada:
***[[Tervise Arengu Instituut]]**
***[[Tõuaretusinspektsioon]]**
***[[rahvusvaheline aatomiaeg]]**
Richmond (täpsustus)

**Richmond** on mitme koha nimi:

**Ameerika Ühendriikides**
* Richmond (California) 
* Richmond (Indiana) 
* Richmond (Kentucky), Madisoni maakonna halduskeskus
* Richmond (Massachusetts) 
* Richmond (Michigan) 
* Richmond (Minnesota) 
* Richmond (Missouri) 
* Richmond (Texas), Fort Bendi maakonna halduskeskus
* Richmond (Utah)
* Richmond, linn USA-s, Virginia osariigi pealinn

**Austraalias**
* Richmond (Uus-Lõuna-Wales) 
* Richmond (Tasmaania) 
* Richmond (Victoria) 

**Kanadas**
* Richmond (Briti Columbia) 
* Richmond (Quebec) 

**Suurbritannias**
* Richmond (London) 
* Richmond (North Yorkshire) 

**Uus-Meremaal**
* Richmond (Uus-Meremaa)

**Lõuna-Aafrika Vabariigis**
* Richmond (KwaZulu-Natal)
* Richmond (Põhja-Kapimaa)
Richmond

**Richmond **on linn Ameerika Ühendriikides, Virginia osariigi pealinn. Asub Jamesi jõe ääres. Linn on iseseisev ja ei kuulu ühegi maakonna alla. Linn piirneb Henrico ja Chesterfieldi maakonnaga.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse andmetel 226 610. Sellega oli see elanike arvult osariigis neljandal kohal.

Richmond sai linnaõigused 1742. aastal. Linn on saanud nime Londoni asumi Richmondi järgi. Alates 1871. aastast on Richmond olnud iseseisev linn.

23. märtsil 1775 pidas Patrick Henry Richmondis kõne, milles ta nõudis Ameerika kolooniate vabanemist Suurbritannia võimu alt, kuulutades: "Andke mulle vabadus või andke mulle surm!" ("Give me liberty, or give me death!").

Richmond oli Ameerika Riikide Konföderatsiooni pealinn.

Linnas asuvad Konföderatsiooni Muuseum ja Edgar Allan Poe muuseum.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Masinnägemine

**Masinnägemine** ehk **tehisnägemine** ehk **raalnägemine** on tehnoloogia või meetod, mille eesmärk on masinale vahendada väliskeskkonna objekte sarnaselt elusolendi silmaga, analüüsida nende objektide asukohta ja olemust ning kujundada masina otstarbekat tegevust nende objektide suhtes.

Olenevalt kasutatavatest seadmetest võivad masinnägemise väljundiks olla ainult andmed objektide kohta või tegevuse sooritamist kajastavad instruktsioonid mitmesugustele automaatseadmetele.

Masinnägemine koosneb:
*optikast;
*valguskiirgusele reageerivatest anduritest;
*protsessoritest;
*spetsiifilisest tarkvarast.

Väliskeskkonna analüüsimiseks on vajalik kogum matemaatilisi meetodeid, nende seas näiteks ääretuvastus, mustrituvastus või tehisintellekt.

## Välislingid
*Kirt, T., Liistak, M. 2004 ''Masinad nägijaks'', Horisont
*Masinnägemine
Grønland

**Grønland** on asum Norra pealinna Oslo Gamle Oslo linnaosas Grønlandi tänava ümbruses Akerselva idakaldal. See ulatub Grünerløkkast alla mere äärde Middelalderparkeni ('Keskaja pargi') kaldaalal.

Kesklinnaga ühendavad Grønlandi trammi- ja bussiliinid, Oslo metroo T-liinil on Grønlandi jaam.

Alates 1990. aastatest on Grønland multikultuurne. Seal asuvad poed, mis kauplevad toodetega kogu maailmast, samuti mošeed, baarid ja paljukultuursed restoranid. Kaubad on pisut odavamad kui mujal Oslo kesklinnas. Asumist on saanud hinnatud elukohaks, mida tõestavad tõusvad korterihinnad. Ühtlasi peetakse seda ka üheks ohtlikumaks asumiks, kus kaubeldakse narkootikumidega.
Oceani kolmteist

**"Oceani kolmteist"** (inglise "Ocean's Thirteen") on 2007. aasta Ameerika Ühendriikide kriminaalkomöödia, mille lavastas Steven Soderbergh.  

Film on Soderberghi triloogia kolmas film, sellele eelnesid 2004. aasta "Oceani kaksteist" ja 2001. aasta "Oceani 11 – kõrged panused" ning mis algselt põhineb 1960. aasta filmil "Ocean's Eleven". 

Filmi iseloomustab suur peaosatäitjate hulk, kust võrreldes triloogia eelmise filmiga puuduvad Julia Roberts ja Catherine Zeta-Jones, aga lisandunud on Al Pacino, Ellen Barkin ja Eddie Izzard.

## Süžee
Danny Oceani (George Clooney) meeskond haub kättemaksu kasiinoomaniku Willy Banki (Al Pacino) vastu, kes meeskonnaliikmelt Reubenilt (Elliott Gould) oma osa investeeringust välja pettis, mille tagajärjelt Reuben südameinfarkti sai. Meeskond plaanib Banki hotelli ja kasiino avamise ära rikkuda ja mehe laostada. Eesmärgiks on kasiinomängulauad nii seada, et mängijad alati võidaks ja kasiino seega oma rahast ilma jääks. Lisaks plaanitakse hotelli maine ära rikkuda, takistades Banksil võitmast prestiižikat viie teemandi auhinda.

Plaan on nii suurejooneline, et meeskonnal saab raha enneaegu otsa ja nad peavad abi paluma rivaalitsevalt kasiinoomanikult Terry Benedictilt (Andy Garcia), (kelle kasiinosid nad röövisid varem), kes aga vastutasuks nõuab, et meeskond varastaks tema jaoks Banki soetatud 250 miljoni dollarise teemantkaelakee, mille abil Banks viie teemandi akrediteeringu loodab saada. Oceanil, Rustyl ja Linusel ei jää muud üle kui nõustuda, kuigi ettevõtmine neile ülejõu käivana tundub.

Algab hoolikalt välja töötatud plaani täideviimine, kus igal meeskonnaliikmel on mängida oma roll.

## Osatäitjad
*George Clooney – Danny Ocean 
*Brad Pitt – Rusty Ryan 
*Matt Damon – Linus Caldwell/Lenny Pepperidge 
*Andy Garcia – Terry Benedict 
*Don Cheadle – Basher Tarr/Fender Roads 
*Bernie Mac – Frank Catton 
*Al Pacino – Willy Bank 
*Casey Affleck – Virgil Malloy 
*Scott Caan – Turk Malloy 
*Eddie Jemison – Livingston Dell 
*Shaobo Qin – Yen/Mr. Weng 
*Carl Reiner – Saul Bloom / Kensington Chubb 
*Elliott Gould – Reuben Tishkoff 
*Michael Mantell – Dr. Stan 
*David Paymer – The V.U.P. 
*Luis Chavez – Nestor 
*Eddie Izzard – Roman Nagel 
*Ellen Barkin – Abigail Sponder

## Välislingid
* 
* Tutvustav reklaamplipp
* Andris Feldmanis. "Oceani kolmteist" on meelelahutuse põhjatu ookean. Eesti Päevaleht, 2. juuli 2007
* FILM: Oceani kolmteist/Ocean’s Thirteen. Blogi *Elu ei ole ainult karusselliga sõitmine…*, 31. juuli 2007
* Ocean's Thirteen (Oceani kolmteist) (2007). Blogi ancientboy sodipodi, 22. oktoober 2007
Masinkuulmine

**Masinkuulmine** on tehnoloogia, mil puhul masin on suuteline registreerima helivõnkeid, neid analüüsima ja mõningaid järeldusi tegema. 

Masinkuulmise tehnoloogia on tänapäeval (aastal 2007) tunduvalt vähem arenenud kui masinnägemine. Masinkuulmise abil on küll võimalik tuvastada heliallikat (häältuvastus), kuid kõnest suudab masinkuulmine alles üsna primitiivsel tasemel aru saada.

## Välislingid
*Masinkuulmine
Masintaju

**Masintaju** on süsteem, mille eesmärgiks on väliskeskkonnast andurite abil saadud informatsiooni alusel masinkujutluse loomine ja tõlgendamine.

Masintaju põhimõtted võtavad suuresti eeskuju eluslooduse vastavatest näidistest – nägemisest, kuulmisest.

Peamiselt tegeletakse tänapäeval:
*masinnägemisega
*masinkuulmisega
*masinpuutetundlikkusega

Kõige enam on arenenud masinnägemine ja seda ka mõistetavatel põhjustel, sest enamiku mõtestatud teavet saab inimene nägemismeeel kaudu. Ollakse arvamusel, et nägemismeele kaudu ümbritsevast keskkonnast saadav teave kindlustab efektiivsema tunnetuse ümbritsevast kui muude meelte kaudu saadav teave.

Masintaju uurimistulemused leiavad kasutamist:
*robotite konstrueerimisel 
*puudega inimestele abivahendite konstrueerimisel
Salisbury

**Salisbury** on katedraalilinn, mis asub Salisbury tasandikul Wiltshire'i krahvkonnas Lõuna-Inglismaal.

Linnas asub Salisbury katedraal.

Stonehenge asub 13 km kaugusel Salisburyst loodes ja on linnale suur sissetulekuallikas turistide näol.

## Ajalugu
Linn asub viie jõe ühinemiskohas, mis nähtavasti oligi eelduseks asustuse tekkimisele ning tema ajalugu ulatub rauaaega. Roomlased nimetasid linna „Sorviodunumiks”. Normannid ehitasid sellele asukohale kindluse ja andsid sellele nime „Searesbyrig”. Kindluse asukohta tuntakse Vana Sarumi nime all. Salisbury ennast nimetatakse harva ka Uueks Sarumiks.

18. sajandil oli Salisbury tähtis muusikakeskus ja tänapäeval on Salisbury elukohaks paljudele kunstnikele, kelle ateljeed asuvad linna keskel. Igal aastal toimub Salisburys mai lõpust juuni alguseni Rahvusvaheline Kunstifestival, mille käigus esitatakse mitmeid teatri-, elava muusika ja tantsuetendusi, toimuvad tänavaetteasted ja kunstinäitused.

## Salisbury laat

Laata peetakse Salisburys alates 1227. aastast. Laada pidamise õiguse andis Salisbury piiskopile kuningas Henry II. Tänapäeval peetakse laata igal aastal kolm päeva järjest alates oktoobri kolmandast esmaspäevast.

## Tuntud inimesed
Salisbury on kirjanik Edward Rutherfurd’i sünnilinn (1948). Tema järgi on vanalt laadaplatsilt algavale tänavale antud nimi „Rutherfurd Walk”.

2018. aastal toimus linnas Sergei ja Julija Skripali mürgitamine.

## Viited
Cachoeira do Sul

**Cachoeira do Sul** on vald  Brasiilias Rio Grande do Suli osariigis. Asub Jacuí jõe kaldal.

Cachoeira do Sul on asutatud 1820.  aastal.

## Viited
Masinpsüühika

Seoses tehisintellekti tormilise arenguga on hakatud rääkima **masinpsüühikast** (*machine psyche*).

Masinpsüühika substraadi moodustaks tehisintellektile baseeruv tajumine, mõistmine, kujutlus, motoregulatoorne tegevus.

## Vaata ka
*Masinkuulmine
*Masinnägemine
*Masintaju
*Masintundmus

## Välislingid
*The Initiative for Dynamic Link Neurocomputing
*ILovePhilosophy.com Discussion Forums
*Inim- ja masintunnetuse instituut Floridas
Masintundmus

**Masintundmus** (*machine emotion* või *affective computing*) on tundmuse masinekvivalent, mis saavutatakse programmeerimise (tehisintellekt) tulemusena. 

Tundmuste väljendamiseks teeb robot järgmist:

*võtab väliskeskkonnast vastu informatsiooni;
*annab informatsioonile omapoolse hinnangu;
*reageerib emotsionaalselt.

Marvin Minsky arvates on masintundmuste olemasolu masinmõtlemise aspektist oluline ja tulevikus suudavad masinad väljendada väga palju tundmusi.

## Vaata ka
*Kismet

## Välislingid
*Masintundmused
Marvin Minsky

**Marvin Lee Minsky** (9. august 1927 New York – 24. jaanuar 2016 Boston) oli USA kognitiivteadlane.

## Tunnustus
*1969 – Turingi auhind
*1973 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks (rakendusfüüsika sektsioon)
*1989 – valiti USA Rahvusliku Inseneriakadeemia liikmeks (arvutiteaduse sektsioon)
*2014 – Dan Davidi auhind
Mosh-pit

***Mosh-pit***ks nimetatakse ala (enamasti asub see kontserdilava ees), millel moshitakse.

## ''Circle pit''
***Circle-pit*** on ringjalt liikuv moodustis publiku sees, enamasti 2–20 meetri suurune. *Circle-pit*is saavad kontserdikülastajad moshida või skankida. Erinevus hariliku *mosh-pit*iga seisneb selles, et *circle pit*is liiguvad inimesed ringja korrapäraga ega põrka omavahel kokku.

Tihtipeale see, kes asub ringi keskel tühjas alas käitub "*pit*'i peremehena" (inglise keeles: *eye of the pit* või *bouncer*)ja lükkab inimesi endast eemale, tagasi ringjasse liikumisse.

Ansambel DevilDriver üritas 2007. aasta Download Festivalil korraldada maailma suurimat *circle pit*'i. Ehkkii see neil ilmselt õnnestus, ei pääsenud nad Guinnessi rekordite raamatusse, kuna Guinnessi arust ei saa täpselt mõõta, kust algab *mosh*- või *circle pit* ja seega ei saa seda rekordit täpselt formuleerida.

## ''Hit pit''
***Hit-pit*** on vähelevinud väljend, mis tähistab *mosh-pit'i*, kus harrastatakse vägivaldsemat moshimise stiili. Põhiliselt tegeletakse ''windmilling''uga, et hoida teisi distantsil ning mitte saada pihta löökidega, aga tuleb ette ka *spin kick*e.

## ''Street pit''
***Street-pit*** on vähelevinud väljend, millega kirjeldatakse tänaval moshijaid.