open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Wojciech Żukrowski

**Wojciech Żukrowski** [v'oitsjeh žukr'oski] (14. aprill 1916 Kraków – 26. august 2000 Varssavi) oli poola kirjanik ja kirjanduskriitik. 

Ta kirjutas romaane, jutustusi, lasteraamatuid, reportaaže, filmistsenaariume, luuletusi ja esseesid. Tema loomingut on tõlgitud paljudesse keeltesse.

Ta õppis Krakówis Jagiełło ülikooli õigus- ja humanitaarteaduskonnas ning lõpetas Wrocławi ülikooli poola filoloogia alal. Saksa Okupatsiooni ja Teise maailmasõja ajal kuuklus ta salaorganisatsiooni Unia ja oli Armia Krajowa ohvitser, võideldes grupeeringus Żelbet. Neil aastail oli ta ka tööline Krakówi Zakrzóweki kivimurrus ja põrandaalune literaat, kes tegi kaastööd väljaandele Miesięcznik Literacki.

Tema sõber oli Karol Wojtyła (pärastine paavst Johannes Paulus II), kellega ta lävis õpingute ajal Krakówis luule pinnal ning hiljem organisatsioonis Unia ja kivimurrus.

Aastatel 1945–1947 oli ta armees (Ludowe Wojsko Polskie) motoriseeritud pataljoni komandör. Kui ilmnes tema varasem teenistus Armia Krajowas, siis ta vallandati ja degradeeriti. 

Aastatel 1953–1954 oli ta rindekorrespondent Vietnamis ja kuni 1955 Hiinas. 1956–1959 oli ta Poola diplomaadina tööl Indias. Peale selle oli ta seimi liige.

Ta oli kauaaegne kuukirja Widnokręgi toimetaja ning väljaande Nowe Książki följetonist. 

Aastatel 1982–1988 juhtis ta IBBY Poola sektsiooni ja oli 1986–1989 kirjanike liidu (Związek Literatów Polskich) esimees.

Aastal 1981 toetas ta avalikult Wojciech Jaruzelskit ja sõjaseisukorra kehtestamist. Varssavi Solidarnośći ringkondade intelligents korraldas Żukrowskile raamatute tagastamise aktsioone.  

## Teoseid
*"Porwanie w Tiutiurlistanie" (1946, lasteraamat, aastal 1976 võeti see IBBY aunimekirja)
*"Z kraju milczenia" (1946, jutustused)
*"Czarci tuzin" (2000, jutustused)

## Välislingid
*Ametlik koduleht (poola keeles)
Hafragilsfoss

**Hafragilsfoss** on Põhja-Islandil Jökulsá á Fjöllumi jõel Jökulsárgljúfuri kanjonis asuv juga. 

Ta on 27 meetri kõrgune ja 91 meetri laiune.

Hafragilsfossist 2 km ülesvoolu asub 45 m kõrgune Dettifossi juga ja 3 km ülesvoolu 11 m kõrgune Selfossi juga.
Zuqar

**Zuqar** ehk **Zukur** on Jeemenile kuuluv saar Punases meres Hānīshi saartest põhjas. Ta asub nii Jeemeni  kui ka Eritrea lähedal, suhteliselt lähedal Bab el Mandebile, mistõttu tal on strateegiline tähtsus. Geograafilised koordinaadid on 14°01' N, 42°44' E. 

Saar asetseb Aasia mandrilaval. 

Eritrea ja Jeemeni vahel oli Zuqari ning Hānīshi saarte pärast konflikt (Hānīshi saarte kriis, 1995).  Aastal 1996 lahendas Alaline Vahekohus vaidluse, mõistes vaidlusalused saared Jeemenile.
Żuławy

**Żuławy** ehk **Żuławy Wiślane** on setteline tasandik Wisła jõe deltas Poolas. 

Żuławy idaosas asub Poola madalaim, 1,8 meetrit allapoole merepinda jääv punkt. 

Merest on Żuławy eraldatud luidetest koosneva Wisła maasäärega (kaardil Mierzeja Wiślana). Żuławy ulatus idast läände on umbes 40 km ja põhjast lõunasse umbes 50 km.

Żuławy jaguneb kolmeks, Wisła ja tema harujõe Nogati poolt eraldatud osaks:
* Żuławy Gdańskie (saksa keeles *das Danziger Werder*) – Wisła vasakkaldal.

* Żuławy Malborskie (saksa keeles *das Marienburger Werder*) – Wisłast idas. Selle Wisła ja tema harujõe Nogati vaheline ala kannab nime Żuławy Wielkie (saksa keeles *das Große Werder*) ning Nogatist itta kuni Kukułka-Gronowo-Oleśno-Ząbrowo jooneni ulatuv osa Żuławy Małe (saksa keeles *das kleine Marienburger Werder*).
 
* Żuławy Elbląskie (saksa keeles *das Elbinger Werder*) – ülejäänud alad Nogatist idas.
Tartu tervishoiuasutuste loend

**Tartu tervishoiuasutuste loendis** on loetletud Tartu tervishoiuasutused.

## Üldmeditsiin
*Endokrinoloogiakeskus OÜ
*Esteetilise Kirurgia Erakliinik
*Elite Kliinik
*Medex päevakirurgia erakliinik
*Stigma Erakliinik
*Tamme Erakliinik AS
*Tartu Kiirabi SA
*Tartu Linna Polikliinik
*Tartu Ülikooli Kliinikum
*Tipparst OÜ

## Hambaravi
*Hambaravikabinet Stomer
*Kaaries OÜ
*Med & Dent AS
*Stoma Hambaravi OÜ

## Perearstikeskused
*OÜ Ropka Perearstikeskus
*Tartu Kesklinna Perearstikeskus
*OÜ Tähtvere Laste-ja Perearstikeskus
*OÜ Ülikooli Perearstikeskus

## Psühhiaatria kliinikud
*A-kliinik
*Tartu Ülikooli Kliinikumi Psühhiaatriakliinik

## Silmakliinikud
*KSA Silmakeskuse Tartu filiaal
Jugade loend

''Siin on loetletud jugasid. Eesti joad eraldi on loetletud Eesti jugade loendis. 

## A
*Adamsfossen
*Ahermu juga
*Aluoja joastik
*Angeli juga
*Aseri juga

## B
*Balåifossen
## D
*Dettifoss
*Dynjandi

## F
*Fagrifoss

## G
*Gullfoss
*Glymur

## H
*Hafragilsfoss
*Harku joastik
*Hundikuristiku joastik

## I
*Iguaçu joad

## J
*Joaveski joastik
*Jõelähtme joastik
*Jägala juga

## K
*Karjaoru joastik
*Keila juga
*Kersalu joastik
*Kohina joastik
*Korkeakoski
*Krimmli kosed
*Kõrtsialuse joastik

## L
*Langevoja joastik

## M
*Madise juga
*Mardalsfossen
*Mollisfossen
*Mongefossen

## N
*Narva juga
*Niagara juga
*Nõmmeveski juga

## O
*Orasoja joastik

## P
*Pakri juga
*Paldiski juga
*Purde juga
*Põllküla juga

## R
*Rocca al Mare juga
*Rusumo juga

## S
*Saka joastik ehk Kivisilla joastik
*Selfossi juga
*Seljalandsfoss
*Serio juga
*Skógafoss
*Steinsdalsfossen
*Strupenfossen

## T
*Tornimäe juga
*Treppoja joastik
*Turjekeldri juga
*Tvindefossen
*Tõrvajõe juga
*Türisalu joastik

## U
*Uhaku juga
*Ukuoru juga
*Utria juga

## V
*Vahiküla joastik
*Valaste juga
*Valli juga
*Vasaristi joastik
*Venta juga
*Victoria juga
*Vinnufossen

## Y
*Yumbilla
Zulfiya

**Zulfiya** (ka *Zulfija*; õieti *Zulfiya Israilova*; 14. märts (1. märts vkj) 1915 Taškent – 1. august 1996 Taškent) oli usbeki luuletaja.

## Välislingid

*Tõlked vene keelde
*Elulugu ja luuletused (*vene keeles*)
*["Ja poju zarju"](http://www.natlib.uz/www_data/articles/9__v_23022_2_zulfiya__ya_poyu_zaryu(1).pdf), venekeelne tõlkekogu, Taškent, 1951
Usbeki kirjandus

**Usbeki kirjandus** on usbeki keeles kirjutatud kirjandus. 

## Usbeki kirjanikke
*Alisher Navoiy (Ališer Navoii)
*Zulfiya (Zulfija)
Ignacio Zuloaga

**Ignacio Zuloaga y Zabaleta** (26. juuli 1870 Eibar – 31. oktoober 1945 Madrid) oli baski päritolu Hispaania maalikunstnik.

Ta sündis Baskimaal ja õppis Pariisi vabaakadeemiates. Tema esimene maal jõudis Pariisi Salongis näitusele 1890. aastal.

Ta maalis peamiselt portreid ja maastikke. Tema stiil põhines Hispaania klassikaliste kunstnike traditsioonil.

Zuloaga oli samuti kunstikoguja. Tal oli Hispaania vanade meistrite teoseid, lisaks keskaegset kunsti.

Zumaias on tema majamuuseum.

## Välislingid
* Ignacio Zuloaga Museum (*hispaania, inglise ja baski keeles*)
Maksustatav tulu

**Maksustatav tulu** on tulu, millelt arvestatakse tulumaksu. 

Maksustatava tulu saamiseks lahutatakse kogutulust üksikisiku tulumaksu puhul näiteks maksuvaba miinimum, samuti riiklikud pensionid ja stipendiumid.
Samamoodi võib ettevõtlustulust maksuvabastuse saada näiteks osale metsamüügitulust.
Samuti lahutatakse kogutulust teatud laadi kulud.

## Välislingid
* Tulumaksuseadus Riigi Teataja
Eibar

**Eibar** (baski; hispaania *Éibar*) on linn Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas Gipuzkoa provintsis. Asub Deba jõe ääres.

Eibar sai linnaõigused 1346. aastal. 

Eibaris on sündinud Ignacio Zuloaga.

Linna jalgpalliklubi SD Eibar mängib Hispaania kõrgliigas La Ligas.

## Vaata ka

*Torre Unzaga

## Viited

## Välislingid

* Eibari koduleht
Zumaia

**Zumaia** (baski; hispaania *Zumaya*) on linn Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas Gipuzkoa provintsis. 

Zumaias on Ignacio Zuloaga majamuuseum, kus eksponeeritakse ka El Greco, Zurbaráni ja Goya loomingut. 

## Viited

## Välislingid

* Zumaia koduleht
Päraldis

**Päraldis** on vallasasi, mis teenib teist asja (mida nimetatakse peaasjaks) ning on sellega ruumilises seoses, kuid  ei ole peaasja koostisosa. Näiteks ettevõtte juurde kuuluvad masinad on ettevõtte päraldised ja auto ohukolmnurk on auto päraldis. 

Päraldised on küll iseseisvad asjad, kuid nende õiguslik staatus on tihti seotud peaasja omaga. Näiteks kinnisasja ostulepingu tingimused laienevad ka selle päraldistele.
Gipuzkoa provints

**Gipuzkoa provints** on provints ja ajalooline ala Põhja-Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas. See asub Biskaia lahe rannikul. Provintsi baskikeelne nimi *Gipuzkoa* on 2011. aastast ühtlasi provintsi ametlik nimi, varem oli ametlik hispaaniakeelne *Guipúzcoa*.

Provints piirneb kirdes Prantsusmaa Pyrénées-Atlantiquesi departemanguga, idas Navarra autonoomse piirkonnaga, läänes Biskaia provintsiga, lõunas Araba provintsiga ning põhjas Biskaia lahega. Geograafilised koordinaadid on 42º 58' 10" ... 43º 8' 05" N ja 1º 05' 13" ... 1º 56' 47" W.  

Gipuzkoa pindala on 1980 km², mis moodustab Hispaania pindalast 0,38%. See on pindalalt Hispaania väikseim provints.

Elanike arv on 691 895 (INE andmed, 2006). Gipuzkoa on Hispaania provintside seas elanike arvu poolest 20. kohal; selle elanike arv moodustab 1,55% Hispaania rahvaarvust. Rahvastiku tihedus on 360,77 in/km². 

Gipuzkoa jaguneb halduslikult seitsmeks maakonnaks, kus on kokku 88 valda.

Provintsi halduskeskus on Donostia. 

Ametlikud keeled on baski ja hispaania keel. Gipuzkoa on ala, mille elanike seas on baski keele kõnelejate osatähtsus kõige suurem. 

## Nimekujud
### Gipuzkoa

Nimekuju *Gipuzkoa* soovitab baski keeles kasutada kuninglik baski keele akadeemia Euskaltzaindia ning seda kasutatakse tavaliselt baskikeelsetes ametlikes haldusdokumentides, samuti Hispaania põhiseaduse ja Baskimaa Autonoomia Statuudi baskikeelses versioonis. 

Seda kasutatakse ka mõnes hispaaniakeelses dokumendis, näiteks on see kõige kasutatavam nimekuju Baskimaa hispaaniakeelses ajakirjanduses.

Gipuzkoa kui ajaloolise ala nimena kasutavad Gipuzkoa üldkogud (*Junta General*) ametlikult ainult seda nimekuju. 

2. juulil 2004 esitas baski parlamendirühm (Baski Rahvuslik Partei) Hispaania parlamendile seaduseelnõu nr 122/000084, millega taheti kehtestada ainsaks ametlikuks nimeks Gipuzkoa. 9. mail 2006 võeti see eelnõu tagasi. Alates 2011. aastast on *Gipuzkoa* provintsi ainus ametlik nimi.

### Guipúzcoa

Nimekuju *Guipúzcoa* soovitab hispaania keeles kasutada Hispaania Kuninglik Akadeemia. Seda kasutatakse tavaliselt ametlikes haldusdokumentides ja mitteametlikes hispaaniakeelsetes tekstides, samuti Hispaania põhiseaduse ja Baskimaa Autonoomia Statuudi hispaaniakeelses versioonis.

See oli provintsi ametlik nimi vastavalt kuninglikule dekreedile 30. novembrist 1833. 

## Maakonnad
* Bidasoa Beherea maakond
* Deba Beherea maakond
* Deba Garaia maakond
* Donostialdea maakond
** Oarsoaldea maakond¹
* Goierri maakond
** Urola Garaia maakond¹
* Tolosaldea maakond
* Urola Kostaldea maakond
** Urola Erdia maakond¹
: ¹ alammaakond

## Kliima

Gipuzkoa aasta keskmine temperatuur on +13,0 °C, jaanuaris +8,0 °C, augustis +18,7 °C.

Aastas sajab keskmiselt 1581 mm, sealhulgas jaanuaris 162 mm ja augustis 116 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 1684 tundi, sealhulgas jaanuaris 90 ja augustis 184 tundi.

## Viited
Giovanni Gaspare Zuccalli

**Giovanni Gaspare Zuccalli** (ka *Kaspar Zuccalli*, *Caspar Zugalli*; umbes 1637 Graubünden, Roveredo – 14. mai 1717 Bad Adelholzen  Traunsteini lähedal) oli Šveitsi päritolu arhitekt, kes tegutses Salzburgis.

Ta oli Enrico Zuccalli vennapoeg ja õpilane.

Ta oli alates 1688. aastast Salzburgis õueehitusmeister. Ta ehitas Erhardkirche ja Kajetanerkirche.
Boxholmi vald

**Boxholmi vald** on 2. järgu haldusüksus (vald) Rootsis Östergötlandi läänis.

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
Kolmevõistlus

**Kolmevõistluse** all mõistetakse erinevaid asju. 

***[[Kolmevõistlus (kergejõustik)|Kolmevõistlus]]** on kergejõustikus ...
***[[Kolmevõistlus (ratsutamine)|Kolmevõistlus]]** on ratsutamises ...
***[[Kolmevõistlus (tõstmine)|Kolmevõistlus]]** on tõstmises

## Vaata ka
*Triatlon — τρεῖς ἆθλος
*Viievõistlus ehk pentatlon — πένταθλον
*Moodne viievõistlus — πένταθλον
*Seitsmevõistlus — ἑπτά ἄθλος
*Kümnevõistlus — δέκα ἆθλον
Suaavid

**Suaavid** (ka: *zuaavid*) on kabiili berberite hõimurühm  Alžeeria kirdeosas Constantine'i provintsis Djurdjura mägedes. 

Juba Osmanite riigi ajal paistsid suaavidest palgasõdurite üksused silma vapruse poolest. 

Aastal 1830 moodustasid Prantsusmaa koloniaalvõimud  suaavide korpuse (*Corps de Souaves*), kuhu hakkas 1831 saabuma suaave. Suaavide nimi üldistus algul Põhja-Aafrikast värvatavatele vägedele üldse. 1840. aasta paiku hakati Suaavide Korpusesse võtma ainult prantslasi. Nimetus üldistus ka teiste riikide vägedele, mis kandsid sarnast idamaist mundrit.
Kaspar Zuccalli (surnud 1678)

**Kaspar Zuccalli** ehk *Giovanni Gaspare Zuccalli* (umbes 1629 Roveredo, Graubünden – 15. aprill 1678) oli Šveitsi päritolu arhitekt ja ehitusmeister, kes töötas Münchenis.

Kaspar Zuccalli oli hilisema samast suguvõsast arhitekti Giovanni Gaspare Zuccalli nimekaim.

Ta oli Enrico Zuccalli õpetaja.
Zuccalli

**Zuccalli** [dzuk'alli] (ka *Zugalli*) oli Šveitsi päritolu barokkarhitektide ja ehitusmeistrite suguvõsa. Nad olid pärit Roveredost Graubündenis. 

Tähtsamad esindajad:
*Kaspar Zuccalli (suri 1678) 
*Enrico Zuccalli (suri 1724)
*Giovanni Gaspare Zuccalli (suri 1717)
Boxholm

**Boxholm** on tiheasustusega paikkond Rootsis Östergötlandi läänis, Boxholmi valla keskus. 

Pindala on 439 hektarit, elanike arv oli 3182 (2005. aasta lõpu andmed) ja 3194 (2010. aasta lõpu andmed). 

## Viited

## Välislingid
Anton Wilhelm von Zuccalmaglio

**Anton Wilhelm Florentin von Zuccalmaglio** [tsukalm'aljo] (12. aprill 1803 Waldbröl – 23. märts 1869 Nachrodt (praegu Nachrodt-Wiblingwerde vald Altena lähedal)  oli saksa rahvalaulukoguja ning muusikakirjastaja.  

Ta oli üks Jakob Salentin von Zuccalmaglio ja Clara Deycki kuuest lapsest, Vinzenz Jakob von Zuccalmaglioi vend.  Ta kasvas üles Leverkuseni külas 2&nbsp;km kaugusel Lennepist. 

Aastatel 1832–1840 oli ta ühe vene vürsti kasvataja Varssavis.

Ta kogus rahvalaule ning andis 1838–1840 koos August Kretzschmeriga välja kaheköitelise rahvalaulude kogumiku  "Deutsche Volkslieder mit ihren Original-Weisen".   

Johannes Brahms oli selle kogumiku üle väga rõõmus ja töötles sealt 22 laulu, sealhulgas "Mein Mädel hat einen Rosenmund" ja "Die Blümelein, sie schlafen".

Aastal 2003 nimetati Waldbrölis Zuccalmaglio sünnimaja lähedal asuv väljak Inselsplatz ümber Zuccalmaglioplatziks. Seal on ka  Zuccalmaglio ausammas. Ka Wiedenhofi Bitzewegiga ühendav tänav on nimetatud tema järgi.
Federico Zuccari

**Federico Zuccari** [feder'iiko dz'ukkari] ehk **Federico Zuccaro** ehk **Federigo Zuccaro** [feder'iigo dz'ukkaro] (1540. aasta paiku Sant'Angelo in Vado Urbino lähedal Marches – 1609 Ancona) oli itaalia maneristlik maalikunstnik.

Ta tegutses Roomas, Firenzes ja Veneetsias, 1574 Inglismaal ja 1585–1588 Hispaanias. 

Ta oli hilismanerist, kes järgis oma venna Taddeo Zuccari stiili.

1607. aastal avaldas ta manerismi kunstiteooria kohta raamatu "L'idea de' Pittori, Scultori, ed Architetti".

## Elu ja looming

1550. aastal asus ta elama Rooma, kus hakkas tööle oma venna Taddeo käe all. Ta lõpetas Pius IV (paavst 1559–1565) *casino* ja aitas lõpetada freskod Caprarolas Villa Farneses. Ta osales järgmiste freskode loomisel: 
* Pius IV *casino* Roomas
* Grimani kabel San Francesco della Vigna kirikus Veneetsias
* Pucci kabel Trinità dei Monti kirikus Roomas
* San Marcello al Corso kirik Roomas
* Orvieto toomkirik (1570)
* Oratorio del Gonfalone, Rooma (1573)
* Firenze toomkiriku kuppel, mida alustas Giorgio Vasari.

Lisaks tegi ta pildi, mis osutus Apellese "Laimu allegooria" koopiaks – niivõrd kui see võimalik oli, sest Apellese teos pole säilinud ja seda teatakse üksnes Lukianose üksikasjaliku kirjelduse põhjal. See maal oli suunatud Zuccari vaenlaste vastu õukonnas ja selles sisalduva satiiri tõttu pagendati Zuccari mõneks ajaks Roomast.

Paavst Gregorius XIII (paavst 1572–1585) kutsus Zuccari tagasi Rooma, et ta jätkaks tööd Vatikanis Cappela Paolinas. 

Zuccari käis Brüsselis, kus ta tegi seinavaipade kudujatele piltide sarja. 

1574. aastal käis ta Inglismaal, kus Robert Dudley tellis temalt portree enesest ja kuninganna Elizabeth I-st ning Mary Stuartist, Nicholas Baconist, Francis Walsinghamist ja admiral Charles Howardist.

Ta maalis "Mehe kahe koeraga" (see asub Firenzes Palazzo Pittis) ning "Surnud Kristuse ja inglid" (see asub Roomas Galleria Borgheses).

1585. aastal võttis ta vastu Hispaania kuninga Felipe II pakkumise kaunistada uus kuningaloss Escorial ning hakkas saama aastapalka 2000 krooni. Ta töötas seal 1586. aasta jaanuarist kuni 1588. aasta lõpuni, mil naasis Rooma. Tema maalid kuningale ei meeldinud (nagu varem El Greco omad) ja paljud neist maaliti üle. Kuid siiski jäi kuningas heatahtlikuks. Ta ütles: "Me ei pea süüdistama teda, vaid neid, kes ta meile saatsid." Tema järel asus Escorialis tööle Pellegrino Tibaldi. 

Zuccari asutas 1595 Sixtus V (paavst 1585–1590) kinnitatud põhikirjaga Accademia di San Luca ja oli selle esimene president. Tema juures olevat õppinud Bartolomeo Carducci.

Veidi enne surma sai Zuccari *[[cavaliere]]* tiitli.
Araba provints

**Araba provints** ehk **Álava provints** on provints ja ajalooline ala Põhja-Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas. Provintsi ametlik nimi on alates 2011. aastast *Araba/Álava* (varem üksnes *Álava*).

## Haldusjaotus
### Maakonnad
Territoorium on jagatud seitsmeks maakonnaks ehk *cuadrilla*-ks. Viimane on hispaania keelne termin mida kasutatakse vaid Araba provintsi maakondade kohta. Baski keeles nimetatakse provintsi maakondi kas *taldeak*, *kuadrillak* või *eskualdeak*. 

Baski keeles on ka ütlus: "Seitse maakonda teevad Araba üheks" (*Zazpi talde Araba Bat*).

Need maakonnad on järgmised: 
#Arabako Ibarraki (Valles Alaveses), 
#Arabako Lautada, 
#Arabako Mendialdea
#Errioxa Arabarra
#Gorbeia Inguruaki
#Kantauri Arabarra (Cantabrica Alavesa)
#Vitoria-Gasteiz

### Vallad

Provintsi kuuluvad järgmised 51 valda: 

*Sulgudes on valla [[hispaania keel]]ne nimi.*

## Kliima

Provintsis on aasta keskmine temperatuur +11,3 °C, jaanuari keskmine +4,3 °C ja augusti keskmine +18,6 °C. Aastas sajab 788 mm, sealhulgas jaanuaris 87 mm ja augustis 48 mm. Aastas paistab päike 1718 tundi, sellest jaanuaris 74 ja augustis 208 tundi. 

## Viited


## Välislingid
*http://www.araba.net/
Poolmaraton

**Poolmaraton** on kergejõustiku võistlusala ja on nime järgi pool distantsi maratonist ehk 21,0975 km pikkune pikamaajooks (pool maratonijooksu distantsist). See distants ei kuulu olümpiamängude ega maailmameistrivõistluste kavva. Poolmaratonis korraldatakse eraldi maailmameistrivõistlused. Nii nagu maraton, on ka poolmaraton tänava- või maanteejooks.

## Rekordid
Et poolmaratonivõistlusi peetakse üle maailma erinevatel teedel ja tänavatel, siis joostud aegu ei saa otseselt omavahel võrrelda. Rahvusvaheline kergejõustikuliit IAAF siiski ametlikult registreerib kiiremad ajad.

### Mehed

### Naised

Eesti meistrivõistlused poolmaratonis toimuvad septembris SEB Tallinna Sügisjooksu raames.

## Vaata ka
*Poolmaratoni maailmameistrivõistlused

## Välislingid
*Meeste poolmaratoni kõigi aegade edetabel
*Naiste poolmaratoni kõigi aegade edetabel
*Meeste poolmaratoni IAAF-i edetabelid:kõigi aegade-2007–2006–2005–2004–2003–2002
*Naiste poolmaratoni IAAF-i edetabelid:kõigi aegade-2007–2006–2005–2004–2003–2002
Biskaia provints

**Biskaia provints** on provints ja ajalooline ala on Põhja-Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas Biskaia lahe rannikul. Provintsi baskikeelne nimi *Bizkaia* on 2011. aastast ühtlasi provintsi ametlik nimi, varem oli ametlik hispaaniakeelne *Vizcaya*.

## Kliima

Biskaia provintsi aasta keskmine temperatuur on +14,0 °C, jaanuaris +8,9 °C, augustis +19,8 °C.

Aastas sajab keskmiselt 1236 mm, sealhulgas jaanuaris 130 mm ja augustis 89 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 1525 tundi, sealhulgas jaanuaris 77 ja augustis 174 tundi.

## Viited

## Välislingid

*Biskaia provintsi koduleht
Kabelikivi

**Kabelikivi** (ka *Muuga Kabelikivi, Muuga Liukivi*) on rändrahn Harju maakonnas Viimsi vallas Muuga sadama juures, viimase väravast mõnisada meetrit lääne pool. Kabelikivi on Eesti rändrahnude edetabelis mahult Ehalkivi järel teisel kohal, kuigi ümbermõõdu poolest on see kindlalt esimene. Kabelikivi puhul on arvestatud ainult maapealset osa, kuid proovikaevamised on näidanud, et kivi on kuni 2 m ulatuses liiva alla maetud.

Pealt ümarja rabakivist hiidrahnu ümbermõõt on 58,0 m, pikkus 19,3 m, laius 14,9 m ja kõrgus 6,4 m ning maapealse osa maht 728 m³.

Tõenäoliselt on tegemist Eesti, Baltimaade ja kogu Ida-Euroopa jäätumisala suurima täielikult maismaal paikneva rändrahnuga.

Rahn on alates 1959. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
* Eesti hiidrahnude loend
* Liukivi

## Viited

## Välislingid
* 
*
Deustu Ülikool

**Deustu Ülikool** (baski *Deustuko Unibertsitatea*, hispaania *Universidad de Deusto*, lühendatult *DU*) on katoliiklik ülikool Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas Bilbaos. Asub Deustu linnaosas, Bilbao Guggenheimi muuseumi vastas.

Ülikooli asutasid 1886. aastal jesuiidid. Ülikoolile ehitati Deustu linnaosas hoone, mis oli tollal linna suurim. 1932. aastal keelustas valitsus jesuiitide tegevuse ja ülikool suleti. Kodusõja ajal oli ülikoolihoones sõjaväebaas ja alates 1937 haigla. Õppetööd alustati seal uuesti 1940. aastal. Pärast sõda ei tunnustanud riik selle ülikooli diplomeid, lõpetajad pidid sooritama eksamid mõne riikliku ülikooli juures. 1962. aastal sõlmiti Püha Tooli ja Franco valitsuse vahel kokkulepe, millega riik tagas kiriku ülikoolidele õigusliku aluse. See põhjustas üliõpilaste arvu märgatava kasvu. Tänapäeval õpib ülikoolis umbes 1300 üliõpilast.

Ülikoolil on kolledž Donostias.

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Jõgihobulased

**Jõgihobulased** (*Gomphidae*) on kiililiste seltsi kuuluv kiilide sugukond. 

## Kirjeldus
Tiivakolmnurgad on neil ees-ja tagatiibadel sarnased, pikisuunas välja venitatud, silmad ei puutu kokku. Nende valmikud on kiire lennuga ja lendavad peamiselt vooluvete läheduses.

Vastsed on lameda, karvase keha ning neljalüliliste tundlatega. Vastsed on reofiilid, eelistavad elupaikadena hõreda taimestikuga, kruusaseid või õhukese mudakihiga vooluveekogusid. Vastseiga kõigub liigist olenevalt kahest kuni nelja aastani.

## Perekondi
**Gomphus* – jõgihobu
**Onychogomphus* – näps-jõgihobu 
**Ophiogomphus* – vesihobu

## Viited

## Galerii

Pilt:Libelle Nahaufnahme-Bild3.jpg
Pilt:Ophiogomphus cecilia.jpg|*Ophiogomphus cecilia* Rohe-vesihobu
Pilt:Onychogomphus forcipatus male Hohebach 20070624 2.jpg|Onychogomphus forcipatus isane
Pilt:GomphusPulchellus.JPG|Gomphus Pulchellus
Pilt:XN Gomphus vulgatissimus 00.jpg|*Gomphus vulgatissimus* harilik-vesihobu
Image:Yellow-striped hunter dragonfly05.jpg|Austrogomphus guerini
Charlie Parker

**Charlie Parker Jr.** (sünninimi **Charles Parker Jr.**; hüüdnimi **Bird** või **Yardbird**; 29. august 1920 Kansas City, Missouri osariik – 12. märts 1955 New York, New Yorgi osariik) oli USA džässisaksofonist ja helilooja. 

Teda peetakse üheks tähtsamaks *[[bebop]]*'i ehk modernse džässi suuna loojaks. 1940. aastatel sai ta tuntuks oma keeruka ja kiire mängustiiliga, mis mõjutas tugevalt džässmuusika arengut. Tema looming on tuntud tehnilise osavuse ja põnevate meloodiate poolest.

Parker tegi koostööd paljude väljapaistvate džässmuusikutega, sealhulgas trompetist Dizzy Gillespiega, kellega koos kujundati *bebop*'i stiil. Ta mängis ka koos Miles Davise, Thelonious Monki, Bud Powelli ja Max Roachiga. 

Lisaks juhtis ta mitut väiksemat ansamblit. Üks kuulsamaid neist oli 1947. aasta kvintett, kuhu kuulusid lisaks Parkerile (altsaksofon) ka Miles Davis (trompet), Duke Jordan (klaver), Tommy Potter (kontrabass) ja Max Roach (trummid). Selle koosseisuga salvestati selliseid olulisi *bebop*-lugusid nagu "Donna Lee" ja "Ornithology".

Parker esines ka projektiga "Charlie Parker with Strings", kus ta ühendas džässi klassikalise muusika elementidega, mängides koos keelpilliorkestriga.

Parker pälvis 1984. aastal postuumselt Grammy elutööauhinna. Tema mälestuseks on püstitatud monument Ameerika džässimuuseumi ette tema sünnilinnas Kansas Citys.

Charlie Parker suri 34-aastaselt 12. märtsil 1955 New Yorgis. Surma põhjuseks olid terviseprobleemid, mida süvendasid aastate jooksul alkohol ja narkootikumide tarvitamine.

Charlie Parkeri elust valmis 1988. aastal eluloofilm "Bird", mille lavastas ja produtseeris Clint Eastwood. Parkerit kehastab Forest Whitaker, kes pälvis rolli eest parima meesnäitleja auhinna 1988. aasta Cannes'i filmifestivalil. Parkeri elukaaslast Chan Parkerit mängib Diane Venora.

## Charlie Parkeri albumid
* "The Complete Savoy Sessions" (1944–1949)
* "The Complete Charlie Parker on Dial" (1945–1947)
* "The Complete Charlie Parker on Verve" (1946–1954)
* "The Complete Birth of Bebop" (1940)
* "Charlie Parker: A Studio Chronicle" (1940–1948)

## Viited

## Välislingid
* Charlie Parkeri teemaline veebisait
* Video: Charlie Parker – Celebrity
Bilbao

**Bilbao** (hispaania; baski *Bilbo*) on linn Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas, Biskaia provintsi keskus ja Baskimaa suurim linn.

Bilbaos elab 353 000 inimest, kuid koos eeslinnadega ulatub elanike arv 1 miljonini. Alates 1981. aastast on linna rahvaarv vähenenud, peamiselt linnaelanike kolimise tõttu eeslinnadesse ja mere äärde. Bilbao on üks kallimaid Hispaania linnu.

Vaatamisväärsuste seas on näiteks Guggenheimi muuseum, Kaunite Kunstide Muuseum ja Santiago katedraal.

Bilbaos asub mitu ülikooli (näiteks Deustu Ülikool).

Bilbaos asub Euroopa Töötervishoiu ja Tööohutuse Agentuuri kontor Gran Via 33.

Linn jaguneb kaheksaks halduslikuks linnaosaks.

Bilbao tunnuslause on "Alati sinu südames" (baski *Beti zure bihotzan*, hispaania *Siempre en tu corazón*).

Bilbao linnapea on Iñaki Azkuna Urreta.


Guggenheim-bilbao-jan05.jpg|Guggenheimi muuseum
Portal of the Cathedral_of_Bilbao.jpg|Bilbao katedraali portaal
Clima Bilbao (España).PNG|Bilbao kliimadiagramm


## Vaata ka
*Bilbao metroo
*EuskoTran
*Isozaki Atea
*Zubizuri
*Athletic Bilbao

## Viited

## Välislingid

* Bilbao koduleht *(baski, hispaania ja inglise keeles)*
Fernandina

**Fernandina** on saar Vaikses ookeanis, üks Galápagose saartest. Kuulub Ecuadorile.

Saare pindala on 642 km². Fernandina on mägine ja vulkaaniline, kõrgus kuni 1476 meetrit üle merepinna. 

Saarel on aktiivne kilpvulkaan La Cumbre, mis viimati alustas purskamist 11. aprillil 2009. Eelmine purse oli 13. mail 2005. Vulkaani kaldeera on 6,5 km laiune.

Saarel elab fernandina hiidkilpkonn (*Chelonoidis phantasticus*).

Fernandina on asustamata.

## Viited

## Välislingid
Zubizuri

**Zubizuri** (baski keeles 'valge sild') on jalakäijate kaarsild üle Nerbioi jõe Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas Bilbaos.

Sild ehitati 1994–1997 arhitekt Santiago Calatrava projekti järgi.
Mali riik

**Mali impeerium** oli tähtsamaid keskaja riike Lääne-Aafrikas u 1235–1645. Riigi etnilise tuumiku moodustanud malinked rajasid Nigeri ülemjooksu piirkonda esimesed linnad juba 8. sajandil, ent sõltusid tugevasti Ghana riigist kuni 11. sajandini. Saavutas impeeriumi staatuse 13. sajandil, mil malinke päritoluga kuningas Sundiata Keita ühendas Maliga Ghana alad. Kuninga Mansa Musa valitsemise ajal 14. sajandi esimesel poolel ulatus Mali impeerium Atlandi ookeanist Sahara kiltmaani. Samuti oli Mali riik tolleaegse Lääne-Aafrika transiitkaubanduskeskuseks, mille tähtsaimateks linnadeks olid Timbuktu ja Djennè, tihedad kaubandus- ja kultuurisidemed olid ka Põhja-Aafrika islamiriikidega.
Kuigi Mali kuningad võtsid omaks islami, järgis valdav osa rahvastikust muistseid paganausulisi kombeid.
Riigi suurim eksport oli kuld ning Mali impeerium oli tolleaegses maailmas tuntud oma kullavarude poolest. Kuninga Mansa Musa valitsemise ajal kulla väljavedu Põhja-Aafrikasse kasvas niivõrd, et sellest tekkinud inflatsioon põhjustas majanduskriisi, mis kestis rohkem kui 10 aastat.
Ka elavnes Mansa Musa juhtimisel Mali impeeriumis hariduselu: pärast palverännakut Mekasse kutsus kuningas oma riiki araabia arhitekte, saatis noori islamimaadesse õppima ja rajas õppeasutusi, neist kuulsaim oli Timbuktus.
15. sajandil algas Mali impeeriumi nõrgenemine: 1433 vallutasid tuareegid Timbuktu, 15.-16. sajandi vahetusel hõivasid songhaid impeeriumi idaosa. 1670. aastal hävitasid bambarad Mali riigi täielikult.

## Viited
Tallinna maraton

**Tallinna maraton** (varem *SEB Tallinna maraton*, *SEB Tallinna sügisjooks*) on igal aastal septembris toimuv jooksuvõistlus. Esimene Tallinna sügisjooks toimus 2000. aastal ja esimene Tallinna maraton 2010. aastal.

Parimad Eesti sportlased kroonitakse Eesti meistriteks. Tallinna maraton kuulub Eesti linnajooksude sarja.

## Võistluste programm

Võistluste programmi kuuluvad peale kolme põhidistantsi 10 km, 21,1 km ja 42,2 km veel lastejooksud, sõdurijooks ja Nike'i noortejooks. Lastejooksudel võistlevad nii poisid kui ka tüdrukud 4 vanuseklassis (3–5 aastat, 6–7 aastat, 8–9 aastat ja 10–12 aastat). Laste distantsi pikkus on ligikaudu 400 meetrit. Sõdurijooks ja kepikõnd toimuvad 10 km distantsil. Sõdurijooksul saavad osaleda ühe väeosa 10-liikmelised võistkonnad. Sõdurijooksust võivad osa võtta ka kõik jõustruktuuriüksuste (näiteks Politseiamet, Piirivalveamet, Päästeamet jne) 10-liikmelised võistkonnad. Arvesse lähevad võistkonnad, mille kümme jooksjat on distantsi läbinud. Võistkonna aeg fikseeritakse kümnenda lõpetaja järgi – võidab võistkond, kelle kümnenda jooksja aeg on kõige parem.

## Võitjad
### Maraton

### Poolmaraton

### 10 kilomeetrit

## Välislingid
* Tallinna maratoni koduleht
Tour Nabemba

**Tour Nabemba** ('Nabemba torn') on kõrghoone Brazzaville'is Kongo Vabariigis.
Hoone asub linna lõunaosas Kongo jõe ääres.

106 meetri ja 30 korrusega on see riigi ja kogu Kesk-Aafrika kõrgeim hoone. Torn valmis prantsuse kütusefirma Elf Aquitaine'i finantseerimisel 1982–1986. Selle arhitekt on Jean Marie Legrand.

Tour Nabembas on ettevõtete ja riigiasutuste bürooruumid.

1997. aasta kodusõjas sai hoone tugevalt kannatada, kuid taastati. Taastamine läks rohkem maksma kui torni ehitamine.

## Välislingid
*Foto
Ryszard Zub

**Ryszard Zub** (24. märts 1934 Holohorõ (praegu Ukraina) – 11. jaanuar 2015 Padova) oli Poola vehkleja (espadronist) ja treener, mitmekordne maailmameister ning olümpiamedalivõitja meeskonnavõistluses. 

Tema treener oli János Kevey.

Pärast sportlaskarjääri lõppu on töötanud treenerina, muu hulgas treenis Itaalia koondist. 

## Saavutused
### Olümpiamängud
*1956, hõbe meeskonnavõistluses 
*1960, hõbe meeskonnavõistluses
*1964, pronks meeskonnavõistluses

### Maailmameistrivõistlused
*1957, pronks meeskonnavõistlustel 
*1959, kuld meeskonnavõistlustel 
*1961, kuld meeskonnavõistlustel 
*1962, kuld meeskonnavõistlustel 
*1963, kuld meeskonnavõistlustel 

## Klubid
*Piast Gliwice 
*Baildon Katowice 
*Legia Warszawa

## Välislingid
*Sissekanne Poola olümpiaportaalis; foto (*poola keeles*)
Arata Isozaki

**Arata Isozaki** (jaapani 磯崎新, *Isozaki Arata*; 23. juuli 1931 Ōita – 29. detsember 2022 Tōkyō) oli jaapani arhitekt. Ta on lõpetanud Tōkyō ülikooli ja oli Kenzo Tange õpilane.

## Tunnustus
*1998 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks
*2019 – Pritzkeri auhind

## Tähtsamad tööd

* COSI Columbus, Columbus, Ohio U.S.
* Kyoto Kontserdihall, Kyōto, Jaapan
* Ōita prefektuuri raamatukogu, Ōita, Jaapan
* Museum of Contemporary Art (MOCA), Los Angeles, California, USA
* Art Tower Mito, 1990
* Spordihall 1992. aasta suveolümpiamängudele, Barcelona, Hispaania
* Team Disney Orlando, Florida, USA
* Weill Cornell Medical College Kataris, Education City, Doha lähedal
* Torino Palasport Olimpico, Torino, Itaalia
* Jaapani Kunsti- ja Tehnoloogiakeskus, Kraków, Poola
* Domus Casa Del Hombre, A Coruña, Hispaania
* Bond University, Gold Coast, Queensland, Austraalia
* Isozaki Atea, Bilbao, Hispaania
Bilbao metroo

**Bilbao metroo** (baski *Bilboko metroa*, hispaania *Metro de Bilbao*) on Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas Bilbaos 1995. aastal avatud metroo.

2021. aasta seisuga on metrool kolm liini kogupikkusega 51 kilomeetrit ja neil on 48 metroopeatust.


Pilt:Bilbao Metro Map 1.png|Metrooliinide skeem 2005
Pilt:MapaMetroBilbao.png|Metrooliinide skeem 2007
Pilt:Metro Bilbao Mapa.png|Metrooliinide skeem 2012
Pilt:Bilbao Metro Map.svg|Metrooliinide skeem 2014
Pilt:Mapa red completo metrobilbao.png|Metrooliinide skeem 2015


## Välislingid

*http://www.metrobilbao.com/
Isozaki Atea

**Isozaki Atea** on hoonetekompleks Bilbaos, mis valmis 2008. aastal. See koosneb 5 hoonest, millest 2 on 22-korruselised ja 83 m kõrgused, üks 8-, üks 6- ja üks 5-korruseline.

Algselt taheti kõrgemad majad ehitada 26-korruselised, kuid ümbruskonna elanike survel vähendati nende kõrgust.

Kompleksi ehitusmaksumust hinnatakse 91 miljonile eurole.

Hoonete arhitektid on Arata Isozaki ja Iñaki Aurrekoetxea.
Lisand (keeleteadus)

**Lisand** ehk **apositsioon** on nimisõna täiend, mis tähistab sedasama olendit, eset või nähtust mida nimisõnafraasi põhisõna, kuid täpsustab ja seletab seda: ***president*** *Ilves*, ***onu*** *Juhan*. 

=Eesti keel=

## Lisandi põhiliigid

### Eeslisand

***[[Eeslisand]]** asub põhisõna ees ning moodustab põhjaga kokkukuuluva terviku: ***tädi*** *Mari*.
*Eeslisand võib vormilt olla:
:* põhjaga ühilduv: *kiisule*' Nurrile*;
:* [[nimetav]]as käändes: ***kiisu*** *Nurrile*;
:* [[omastav]]as käändes: ***Tallinna** linn*;
:* [[seestütlev]]as käändes: ***sõdurist** abikaasa*.

Nii jagunevadki eeslisandid *'markeerimatuteks**, **genitiivseteks** ehk omastavalisteks ning **elatiivseteks** ehk seestütlevakäändelisteks.

===Järellisand===
***Järellisand** asub põhisõna järel, täpsustab seda ning eraldatakse tavaliselt kas pausi või komadega, nt ''Erki Nool, **olümpiavõitja**, astus lennukisse''. 
*Järellisand võib vormilt olla:

:* põhjaga [[ühildumine|ühilduv]]: Pets'', **minu parima sõbranna** ema on müüja'';
:* [[osastav]]as käändes: ''Kati ja Tuuli, **meie andekamaid õpilasi**, läksid preemiareisile'';
:* ''kui''-lisand: ''Tema **kui laulja** oli väga austatud'';
:* [[olev kääne|olevas käändes]]: ''Ants **korrapidajana** täitis oma ülesandeid hästi''.

*Järellisandid saab omakorda jaotada:
:* **identifitseerivateks** lisanditeks, mis samastuvad põhisõnaga, mõistemahult võivad need põhisõnast olla:
::* kitsamad: ''minu parim lapsepõlvesõber, **Maria***; 
::* laiemad: ''M. Murakas, '''kooli parim õpilane***;
::* samavõrdsed: *Egiptus, püramiidide maa*; 
:* **klassifitseerivateks** lisanditeks, mis liigitavad põhisõna, sarnanevad järeltäiendiga: *Rein, *'mitte enam kõige nooremas eas***.

===Piiritlus- ja täpsustuslisand===
Lisandid saab jagada ka [[täpsustuslisand]]iteks ja [[piiritluslisand]]iteks.

* [[Täpsustuslisand]] – edastab põhisõna kohta lisainfot, mis kergendab selle [[referent|referendi]] äratundmist, kuid ei ole ilmtingimata vajalik. Põhisõnast eraldatakse see pausi või kirjavahemärgiga: ''"Tuljakut", '''minu lemmikkoorilaulu***. 

* **[[Piiritluslisand]]** – piiritleb põhja, on selle äratundmiseks ilmtingimata vajalik. Põhisõnast piiritluslisandit ei eraldata: *Kalevi kommivabrik*.

## Lisandi ühildumine

*Põhisõnaga ühildub **eeslisand**, mis on

:* täiendiga: ***minu kiisust''' Nurrist'';

:* [[mitmus]]es: ***kaksikute** Sõnajalgade'';

:* sisuliselt rõhutatud: ''autasustati **muusikaõpetajat** Thea Paluojat''; 

:* ''ne''-liiteline: **õpilasele** Mati Merele''

Muudel juhtudel võib [[eeslisand]] põhisõnaga ka mitte ühilduda.

***Järellisand** [[ühildumine|ühildub]] põhisõnaga harilikult [[kääne|käändes]] ja [[arv]]us. Erandina ei ühildu [[olev kääne|oleva käände]] lisand, mis ühildub vaid arvus, nt ''Kalle **sportlasena**'', ning nime, aadressi, numbri komponente märkivad väljendid ''hoidsin pöialt mängijale **number*' 13*. 

## Välislingid
*M. Erelt "Lisand"
*"Eesti keele käsiraamat"
Suržik

**Suržik** (ukraina keeles *суржик* 'eri teraviljadest leivajahu') on Ukrainas räägitav sotsiolekt. See on vene-ukraina segakeel, kus vene keele (superstraat) sõnu kasutatakse koos ukraina grammatika ja ukrainapärase hääldusega (substraat). Suržik on eriti levinud Ida- ja Lõuna-Ukraina maapiirkondades. Linnades räägitakse peamiselt puhast ukraina või vene keelt. Nõukogude perioodil, kui toimus ukrainastamine või venestamine, ühtlustati kasutusel olevat keelt ja näiteks Venemaal on peaaegu kõik kohalikud dialektid oma algkujul kadunud.

Vene sõnade osakaal varieerub suurel määral regiooniti, kuid sõltub ka inimese haridustasemest ja sotsiaalsest päritolust.

## Vaata ka
*Trasjanka

## Viited
Sümmeetriakaalutlused

**Sümmeetriakaalutlused** on füüsikas, matemaatikas ja filosoofias argument, mis toetub sümmeetriale sõnastuses või asjas eneses. 

Tuntud filosoofiline näide on Buridani eesel. 

## Kirjandus
*Bas van Fraassen. *Laws and Symmetry*, Oxford: Clarendon 1989
*Katherine Blading, Elena Castellani (eds.). *Symmetries in Physics: Philosophical Reflections*, Cambridge: Cambridge University Press 2003
*Hon Giora, Bernard R. Goldstein. "Unpacking "for reasons of symmetry": Two categories of symmetry arguments". *[[Philosophy of Science]]*, 2006, 73 (4), 419–439.
Puhmik-õlikõrvits

**Puhmik-õlikõrvits** (*Cucurbita pepo subsp. pepo* var. *oleifera* Pietsch; sünonüüm: *Cucurbita pepo* L. convar. *giromontiina* (L.) Greb. var. oleifera Pietsch) on kõrvitsa teisend. 

Puhmik-õlikõrvitsa viljad on piklikud, enamasti rohelised või kollasetriibulised. Need lõigatakse taimelt ära küpsemata kujul. 

## Muid nimetusi
Puhmik-õlikõrvitsa argikeelne nimetus on ingliskeelse nimetuse mugandina **tsukiini**, kirjakeeles seda kasutada ei soovitata. Eesti ja vene keeles kutsutakse teda **[[kabatšokk|kabatšokiks]]** (nagu ka rullkõrvitsat), meil üldisema nimetusega aga **suvikõrvitsaks** (suvikõrvitsad on veel näiteks taldrikkõrvits ehk patisson ja spagetikõrvits).
Loomulik liik

**Loomulik liik** ehk **loomulik rühm** ehk **looduslik liik** (inglise keeles *natural kind*) on asjade kategooria, mille piirid on määratud asjade enestega, mitte inimeste ettekujutuste või arusaamadega asjadest. Loomuliku liigi tüüpiliseks näiteks on liigid ja ka teised taksonid bioloogilises süstemaatikas, mis põhineb evolutsioonil.

Filosoofias on vaidluse all, kas loomulikud liigid eksisteerivad.

Richard Boydi järgi on loomulikud liigid "homöostaatilised omaduste kobarad". Sellisesse kobarasse kuuluvad omadused esinevad sageli koos, nad etendavad osa induktsioonis ja seletuses ning on ka olemas põhjuslikud mehhanismid, mis tingivad nende omaduste koosesinemise.

## Loomuliku liigi lõhenemine
Kui selgub, et teatud omaduste komplekti võivad esile kutsuda mitu erinevat põhjuste  komplekti, mille tõttu selliste omadustega asjade teised omadused on erinevad, siis loomulikuks liigiks peetud kategooria lõheneb mitmeks loomulikuks liigiks. Näiteks on vaalad ja delfiinid, kes on arvatud  kalade nime all kaladega ühisesse kategooriasse, teistsuguse päritoluga kui  kalad, ning neil on ka olulisi erinevaid omadusi.

Lõhenemise tagajärjeks on kas alakategooriate  moodustumine (juhul kui kategooriatel, milleks kategooria lõhenes on olulisi ühiseid omadusi), kategooriast loobumine teaduses või kategooria piiride muutumine.

## Viited

## Kirjandus
*Hilary Putnam. Is Semantics Possible?. – H. Kiefer, M. Munitz (toim). *Languages, Belief and Metaphysics*, *Contemporary Philosophic Thought: The International Philosophy Year Conferences at Brockport*, State University of New York Press, kd 1., 1970. Ümbertrükk: Hilary Putnam. *[[Mind, Language and Reality]]*, *Philosophical Papers*, kd 2, 1975, lk 139–152.
Lisand

**Lisand** on miski, mis on lisatud. 

***[[Lisand (keeleteadus)|Lisand]]** ehk **apositsioon** on keeleteaduses nimisõnaline täiend, mis osutab samale  asjale nagu täiendi põhisõna.
***[[Lisand (keemia)|Lisand]]** on teine aine, mille molekulid esinevad põhiliselt ühe aine molekulidest koosnevas materjalis või võõras keemiline element, mille aatomid asendavad aineomaseid mõne keemilise aine kristallvõres.
*...
Aretus

**Aretus** ehk **aretamine** on populatsioonide, liinide, rasside ja sortide mõjutamine kunstliku valiku, ristamise ning mutatsioonide esilekutsumise teel. 

Aretuse eesmärk on tavaliselt vabanemine soovimatutest tunnustest või soovitud tunnuste esilekutsumine või kinnistamine. 

Taimede puhul räägitakse sordiaretusest, loomade puhul tõuaretusest.

## Vaata ka
*aretusmeetod
*aretusorganisatsioon
*aretusprogramm
*aretusväärtus
Ramsari rahvusvahelise tähtsusega märgalad

**Ramsari rahvusvahelise tähtsusega märgalad** ehk **Ramsari (märg)alad** on Ramsari konventsiooni alusel kaitstavad märgalad.

Seisuga 11. september 2014 on maailmas kokku 2186 Ramsari märgala kogupindalaga 2 086 742 km². 2000. aastal oli 1021, 2007. aastal 1675 ja 2010. aastal 1904 Ramsari märgala. Arvuliselt enim on rahvusvahelise tähtsusega märgalasid Suurbritannias (170) ja Mehhikos (142). Ramsari märgalade kogupindala on suurim Boliivias (148 424 km²) ja Kanadas (130 868 km²).

Eestis on 11. septembri 2014 seisuga 17 Ramsari märgala (sulgudes on toodud ühinemise kuupäev):
* Agusalu looduskaitseala (27. jaanuar 2010)
* Alam-Pedja looduskaitseala (17. juuni 1997)
* Emajõe-Suursoo ja Piirissaar (17. juuni 1997)
* Endla looduskaitseala (17. juuni 1997)
* Haapsalu-Noarootsi märgala (8. veebruar 2011)
* Hiiumaa laiud ja Käina laht (17. juuni 1997)
* Laidevahe looduskaitseala (31. märts 2003)
* Leidissoo looduskaitseala (27. jaanuar 2010)
* Lihula maastikukaitseala (27. jaanuar 2010)
* Luitemaa looduskaitseala (27. jaanuar 2010)
* Matsalu rahvuspark (29. märts 1994)
* Muraka looduskaitseala (17. juuni 1997)
* Nigula looduskaitseala (17. juuni 1997)
* Puhtu-Laelatu-Nehatu märgala (koosneb Puhtu-Laelatu ja Nehatu looduskaitsealast) (17. juuni 1997)
* Sookuninga looduskaitseala (3. veebruar 2006)
* Soomaa rahvuspark (17. juuni 1997)
* Vilsandi rahvuspark (17. juuni 1997)

## Vaata ka
*Sookaitseala

## Viited

## Välislingid
* Ramsari märgalade loend Ramsari konventsiooni kodulehel
Sunnitöövangla

**Sunnitöövangla** on vangla, kus kinnipeetavad peavad tegema tööd. 

Sunnitöövanglad tekkisid Inglismaal ja Hollandis 16. sajandi teisel poolel. 

Paljudes riikides on sunnitöövanglad kaotatud.

Eesti vanglates on töökohustus.

## Vaata ka
*Sunnitöö
*Koonduslaager
*Sunnitöölaager
Vladimir Zazubrin

**Vladimir Jakovlevitš Zazubrin** (Владимир Яковлевич Зазубрин; õieti **Vladimir Jakovlevitš Zubtsov** (Зубцов); 6. juuni (25. mai) 1895 Penza – 1938) oli vene kirjanik.

Tema isa töötas raudteel ja osales revolutsioonilises liikumises. Ema oli kodune. 

Aastal 1906 kolis perekond Sõzranisse. Vladimir õppis seal gümnaasiumis ning osales bolševike põrandaaluses organisatsioonis. 

Aastal 1917 arreteeriti ta revolutsioonilise propaganda eest, hiljem töötas ta ajalehes. Augustis 1917 kutsuti ta sõjaväkke. Pärast Oktoobrirevolutsiooni sattus ta valgetšehhide kontrolli all olevale territooriumile. Augustis 1918 mobiliseeriti ta Irkutski junkrukooli. Suvest 1919 teenis ta 1920. aastani Aleksandr Koltšaki armees. Ta haigestus raskelt. 

Ta paranes oma tulevase abikaasa juures Kanskis, kus ta kirjutas romaani "Kaks maailma" I(Два мира; 1921). Seda raamatut kiitsid Vladimir Lenin ja Maksim Gorki ning seda kasutati Punaarmee väljaõppes. Raamatust tehti palju instseneeringuid. 

Pärast teenis ta Punaarmees, töötades Kanski armee ajalehes Krasnaja Zvezda, kus ta avaldas olukirjeldusi, reportaaže ja jutustusi.  
 
Aastal 1922 ta demobiliseeriti ning 1923 sai hiljuti asutatud Novosibirski ajakirja Sibirskije Ogni esimeheks ja sekretäriks. 
Seal ta töötas 1928. aastani. 

Ta kirjutas jutustused "Ühiselu" ("Obštšežitije") ja "Kahvatu tõde" ("Blednaja pravda"), mis ilmusid 1923. Nendes kritiseeris ta NEP-i kui revolutsiooni ideaalidest taganemist.  

Kirjanik Jefim Permitin, kes elas siis Barnaulis, meenutab teda nii: "Ma teadsin, et Zazubrin tõmbas isegi raevukamalt kui Sibkraiizdati direktor Bassov kõigist linnadest ja küladest andekaid luuletajaid, proosakirjanikke ja kriitikuid ... Juba Ust-Kamenogorskis sain ma Zazubrinilt kirja, milles ta tundis huvi Ohhotnik Altaja kirjandusrubriigi kaastööliste vastu ja tegi ettepaneku vahetada ajakirju." 

Zazubrin toetas ka Altai kirjandusteadlast A. Toporovi.     

Aastast 1928 kuni elu lõpuni töötas Zazubrin Moskvas kirjastuses Goslitizdat. Seal ta kirjutas ka romaani "Mäed" (Горы), mis ilmus 1933 ajakirjas Novõi Mir ja 1934 raamatuna. Romaan rääkis kollektiviseerimisest Altai materjalil.

Maksim Gorki kirjutas kirjas B. N. Volginile: "Seda romaani ma hindan üpris kõrgelt, olles veendunud, et autoril õnnestus kirjutada just eepilise tooniga teos ning et koos Šolohhovi raamatuga on see meie kirjanduse üpris edukas samm edasi. Meie realism peab olema just heroilis-eepiline, et ületada "zolaism" ja anda tegelikkuse tõeliselt kunstiline peegeldus. Mulle tundub, et Zazubrin tegi selles suunas sammu Šolohhovist kaugemale." 

Novõi Miri toimetajale I. M. Gronskile kirjutas ta: "Lugesin käsikirja tähelepanelikult läbi, leian, et need peatükid [Altai kommuunide loost] on väga hästi kirjutatud, on tohutu huviga loetavad ning täis seda üliväärtuslikku, rasket, loomalikku tõde, mida peavad pojad oma isade kohta teadma."

Jutustus "Щепка", mis avaldati 1989 ajakirjas Sibirskije Ogni, kujutas tšekaa tegevust.  

Zazubrin arreteeriti ja ta suri vangistuses. Ta on postuumselt rehabiliteeritud. 

## Välislingid
*Jutustus "Щепка" (*vene keeles*)
Edvard Bužinskij

**Edvard Bužinskij** (poola keeles Edward Burzyński; sündinud 8. oktoobril 1957 Vilniuses) on poola rahvusest Leedu kabetaja; rahvusvaheline suurmeister. Ta on tegev ka kabetreenerina ja mitme kaberaamatu autor. 

Tema 50. sünnipäeva puhul (2007) ilmus Poola kirjastusel Warcpol tema kohta raamat "Edik" (ISBN 978-83-924787-2-0). Samal aastal võitis ta Euroopa veteranide meistrivõistlused.

2008. aastal pälvis ta Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali. Kolmel korral on ta tulnud Euroopa meistrivõistlustel ka neljandaks (1995, 1999, 2010).

## Bibliograafia
*Эдвард Зенонович Бужинский, Яков Лейбович Шаус, "Теория и практика международных шашек", Москва, Физкулътура и спорт, 1985
*E.Buzhinsky & G.Leibovich, "International Draughts. The Tactical Game. Part I. Classic Positions", Vilnius
*E.Buzhinsky & G.Leibovich, "International Draughts. The Tactical Game. Positions with the Draught 27 (24)", Vilnius, 1991
*Edward Burzyński, "Strategia i taktyka w warcabach", Szczecin, Warcpol, 1997 ISBN 83-905619-9-9
*Edward Burzyński, "Warcabowe abecadlo. Draughts Alphabet", Szczecin, Warcpol, 2000 ISBN 83-905619-7-2
*Edward Burzyński, "Cudowny świat warcabów. Książka dla przyszłych mistrzów". Szczecin, Warcpol, 2005 ISBN 83-918541-1-6
*Edward Burzyński, "Dámajáték lépésről lépésre", (raamatu "Warcabowe abecadlo" tõlge ungari keelde). Zalaegerszeg, 2005
*Edward Burzyński, "Warcabowe abecadlo", (raamatu teine, täiendatud ja parandatud trükk), Szczecin, PC-BEST, 2010 ISBN 978-83-924787-3-7

## Välislingid
*Edvard Bužinskij biograafia Leedu Spordi Entsüklopeedias
Zuben Elgenubi

**Zuben Elgenubi** (*Zubenelgenubi*, *α* Librae, *α* Lib) on täht Kaalude tähtkujus. Tähe otsetõus on 14 h 50 min 52,7 s ja kääne –16°02'30". 

Nimi tuleb araabia keelest (*az-zubān al-janūbī* (لزبن الجنوبي )) ning tähendab '[skorpioni] lõunapoolne küünis'. 

Tähe näiv tähesuurus on 2,75.  

Tema kaugus on 77,2±2,0 valgusaastat (23,7 parsekit).
Primal Fear

**Primal Fear** on saksa *[[power metal]]*'it viljelev bänd.

Bänd loodi 1997. aastal pärast seda, kui endine Gamma Ray laulja Ralf Scheepers polnud saanud ansambli Judas Priest solisti kohta. Bändi algkoosseisu ülejäänud liikmed pärinesid kollektiivist Sinner, mille bassist, liider ja laulja Matt Sinner on Primal Feari peamine taustalaulja.

2017. aasta 15. septembril esines Primal Fear Eestis klubis Tapper.

## Koosseis
### Praegused liikmed
*Ralf Scheepers – laul
*Mat Sinner – bass, laul
*Magnus Karlsson – kitarr, süntesaator
*Alex Beyrodt – kitarr
*Tom Naumann – kitarr
*Francesco Jovino – trummid

### Endised liikmed
*Stefan Leibing – kitarr
*Henny Folder – kitarr
*Klaus Sperling – trummid
*Randy Black – trummid
*Aquiles Priester – trummid

## Diskograafia
*Primal Fear (1998)
*Jaws Of Death (1999)
*Nuclear Fire (2001)
*Black Sun (2002)
*The History Of Fear (DVD + CD) (2003) 
*Devil's Ground (2004)
*Seven Seals (2005)
*Metal Is Forever – The Very Best of Primal Fear (2006)
*New Religion (2007)
*6.6 (Before the Devil Knows You're Dead) (2009)
*Unbreakable (2012)
*Delivering the Black (2014)
*Rulebreaker (2016)
*Angels of Mercy – Live in Germany (2017)
* Apocalypse (2018)
* Metal Commando (2020)
* Code Red (2023)
* Domination (2025)

## Viited

## Välislingid
* Primal Feari koduleht
* Saksa raskemuusikamaastiku kõvemaid nimesid tuleb Tallinna, Postimees, 13. september 2017 (bändi eestikeelne lühitutvustus)