open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Magalhãesi provints

**Magalhãesi provints** on 2. järgu haldusüksus (provints) Tšiilis Magalhãesi ja Tšiili Antarktika piirkonna keskosas Magalhãesi väina põhjarannikul.

Magalhãesi provints piirneb põhjas Última Esperanza provintsi ja lõunas Tulemaa provintsiga.

Provintsi pindala on 36 994,7 km². Elanike arv on 2012. aasta seisuga 128 199.

Provintsi keskus on Punta Arenas.

Provints koosneb neljast vallast (järjestatud kirdest edelasse):
* San Gregorio vald,
* Laguna Blanca vald,
* Río Verde vald,
* Punta Arenase vald.

Magalhãesi provintsi kaudu jõutakse Tšiili äärmisse lõunaossa, olgu siis Argentinast autoga Río Gallegose kaudu või President Carlos Ibáñez del Campo rahvusvahelise lennujaama kaudu.

Provintsi vaatamisväärsuste seas on Puerto del Hambre, Fuerte Bulnes, kaks pingviinide kolooniat ja Carlos III saare merepark, esimene merepark Tšiilis.

## Viited
Hamar

**Hamar** on linn Norras Lillehammeri lähedal, Innlandeti maakonna ja Hamari valla keskus. Linn asub Norra suurima järve Mjøsa ääres.

Hamarit tuntakse Norra kiiruisutamiskeskusena. Hamari Vikingskipeti hallis toimusid1994. aasta Lillehammeri olümpiamängude kiiruisutamisvõistlused. Igal aastal peetakse seal kiiruisutamise maailma karikasarja etappe. Seal on mitu korda peetud ka kiiruisutamise maailmameistrivõistlusi.

Jalgpalliklubi Hamarkameratene mängib Norra kõrgliigas.


Hamar from air.jpg
Vikingskipet-Hamar.jpg|Kiiruisutamishall Vikingskipet ('viikingite laev')


## Viited

## Välislingid
Davosi järv

**Davosi järv** (saksa *Davosersee*) on järv Šveitsis Graubündeni kantonis Davosi vallas.
Asub 1559 m kõrgusel merepinnast Davosi ja Wolfgangi kuru vahel. Järve suurim sügavus on 54 m ja pindala 0,59 km².
Labradori hoovus

**Labradori hoovus** on külm hoovus Atlandi ookeanis Põhja-Ameerika kirderanniku lähedal. Voolab Baffini lahest lõuna suunas kuni Newfoundlandi suure madalani, kus kohtub Golfi hoovusega ja liigub sügavamale. See piirkond on tuntud udude poolest. 

Veetemperatuur on talvel –1...+5 °C, suvel +2...+10 °C. Hoovuse kiirus on 0,9–1,8 km/h. Vooluhulk kõigub aasta ringi 3,4 mln m3/s kuni 5,4 m3/s. Hoovus kannab rohkesti jäätükke ja jäämägesid, mis takistavad laevaliiklust.
Sajakroonine meenemünt (2008)

2008. aastal välja lastud **100-kroonine meenemünt** on puhtast plaatinast ning pühendatud Eesti Vabariigi 90. aastapäevale. Samasse komplekti kuulub ka viiekümne- ja kümnekroonine meenemünt.

__TOC__

Tegemist on kollektsionääridele mõeldud meenemündiga, mille maksimumtiraaž on 3000 tükki ning mis lasti ametlikult käibele 22. veebruaril 2008 , kuid mida hakati avalikkusele müüma alles 24. veebruaril kell 11.00 Eesti Panga Iseseisvussaalis.

Iga münt on plastkapslis, mis omakorda on spetsiaalses karbis, ning iga mündiga käib kaasas sertifikaat, millel on mündi number. Ühe mündi hind Eesti Panga muuseumis on 6000 krooni.

Mündi on verminud Soome Rahapaja (Mint of Finland Ltd) Brilliant Uncirculatedi kvaliteediga, ning see on esimene Eesti Vabariigi münt, mis on valmistatud plaatinast.
## Kujundus
Mündi on kujundatud Tiit Jürna, see kaalub 7,775 grammi ning selle diameeter on 18 mm. Mündi serv on sile, kuid sellel on (ühe korra) kiri sulami tähisega "Pt 999".

### Avers
Mündi esiküljel on motiiv Eesti Vabariigi suurest riigivapist ning vermimise aasta "2008".

### Revers
Mündi tagaküljel on kolme traadil istuva suitsupääsukese kujutis ja tekst "100 KROONI EESTI VABARIIK 90".

### Sertifikaat
Iga mündiga käib kaasas sertifikaat mille ühel küljel on mündi spetsifikatsioon ja teisel küljel Eesti Panga presidendi Andres Lipstoki pühendus eesti ja inglise keeles. Pühenduse eestikeelne tekst on järgmine:
Üheksakümmend aastat tagasi, 24. veebruaril 1918, avaldati Tallinnas iseseisvusmanifest "Manifest kõigile Eestimaa rahvastele", millega kuulutati välja Eesti Vabariik:
"Eestimaa, ajaloolistes ja etnograafilistes piirides, kuulutatakse tänasest peale iseseisvaks demokraatlikuks riigiks."
Manifesti andis välja Eesti Maapäeva Vanemate Nõukogu nimel Eesti Päästekomitee.
28. novembril 1918 algas Eesti Vabadussõda, mis lõppes rahulepingu allakirjutamisega Eesti ja Nõukogude Venemaa vahel 2. veebruaril 1920. Eesti Vabariigi iseseisvus katkes 1940. aastal, mil riik okupeeriti ja seejärel inkorporeeriti Nõukogude Liidu koosseisu. Eesti Vabariigi iseseisvus taastati 20. augustil 1991.
Eesti Vabariigi 90. aastapäeva tähistamiseks on Eesti Pank lasknud käibele kolm meenemünti: 10-kroonise hõbemündi, 50-kroonise kuldmündi ja 100-kroonise plaatinamündi.
100-kroonise plaatinamündi reversil on kujutatud suitsupääsukesi, Eesti rahvuslinde, kes oma värvuse poolest sarnanevad Eesti lipu värvidega. Mündi reversil on ka nimiväärtus "100 KROONI" ja tekst "EESTI VABARIIK 90". Aversil on Eesti Vabariigi vapp ning aastaarv 2008. Mündi servale on vermitud sulami tähis Pt 999.
Plaatinamündi on kujundanud Tiit Jürna ja verminud Soome Rahapaja (Mint of Finland Ltd).

## Vaata ka
* Viiekümnekroonine meenemünt (2008)
* Kümnekroonine meenemünt (2008)
* Eesti Vabariigi meenemündid
* Eesti kroon

## Välislingid
* Eesti Pank esitleb pühapäeval Eesti Vabariigi 90. aastapäeva meenemünte (pressiteade 22 veebruaril 2008)
* Eesti Pank esitleb vabariigi aastapäeval kolme uut meenemünti (pressiteade 19 veebruaril 2008)
Kiiljas jõekarp

**Kiiljas jõekarp** (*Unio tumidus*) on jõekarplaste sugukonda kuuluv magevees elav limus. 

Kiilja jõekarbi levila on Euroopa, kaasa arvatud Euroopa Venemaa osa. Mitmes Euroopa riigis on ta ohustatud liik (näiteks Leedus ja Saksamaal; aga ka Hiinas). 

Välisehituselt meenutab ta suuresti piklikku jõekarpi (*Unio pictorum*).

## Välislingid

*
Irmingeri hoovus

**Irmingeri hoovus** on soe pinnahoovus Atlandi ookeanis Islandi saare rannikul, Põhja-Atlandi hoovuse lääneharu. Veetemperatuur on umbes +5 °C, suvel +10...+12 °C, voolukiirus on 0,2–0,5 km/h.
Põhja-Atlandi hoovus

**Põhja-Atlandi hoovus** on soe pinnahoovus Atlandi ookeani põhjaosas, Golfi hoovuse jätk. 

Veetemperatuur on +7...+12 °C. Voolukiirus on hoovuse lõunaosas 0,9–1,8 km/t, kirdeosas väheneb kuni 0,4–0,7 km/h. Saab alguse Newfoundlandi Suurest madalast ja voolab kirde suunas Norra merre. 

42.–45. põhjalaiuskraadil voolab ta läänest itta ja pärast Atlandi ookeani keskmäestiku ületamist selle lõunaharu liigub lõuna pool moodustades Portugali hoovust.

60. põhjalaiuskraadi lähedal tekib lääneharu, mida nimetatakse Irmingeri hoovuseks. Vooluhulk kõigub aastate keskmiselt 20–40 mln m3/s ja sõltub Golfi hoovuse intensiivsusest. 

Põhja-Atlandi hoovuse vooluhulga kõikumine mõjutab tugevalt Lääne- ja Põhja-Euroopa ilma ja kliimat.
Golfi hoovus

**Golfi hoovus** on soojade hoovuste süsteem Atlandi ookeani põhjaosas. Tekib Florida väina lõunaosas Mehhiko lahe äravooluhoovusena ja liigub põhjasuunas piki Põhja-Ameerika idarannikut Newfoundlandi Suure madalani. Sealt edasi läheb sujuvalt üle Põhja-Atlandi hoovuseks.

Florida väinas on Golfi hoovuse vooluhulk 25 mln m3/s, mis on näiteks kogu maailma jõgede äravoolust 20 korda suurem. Ookeanis ühineb Antilli hoovusega ja 38. põhjalaiuskraadidel vooluhulk jõuab selle 82 mln m3/s.
 
Golfi hoovuse lõunaosa laius on 75 km, voolumassi paksus 700–800 m, kiirus kuni 10 km/h, veetemperatuur pinnal +24...+28 °C. 

Newfoundlandi Suure madala piirkonnas on Golfi hoovuse laius kuni 200 km, kiirus kuni 4 km/h, veetemperatuur pinnal +10...+20 °C. 

Newfoundlandi Suure madala lõunaserval kohtub Golfi hoovus külma Labradori hoovusega, mille piiril toimub pinnavete segunemine ja sattumine. 

Golfi hoovuse süsteemi koosseisu kuuluvad ka tema harud – Norra hoovus, Irmingeri hoovus ja Nordkapi hoovus. Teravmägedest põhja pool vesi satub ja moodustab Põhja-Jäämeres sooja vahekihti, mis ulatub Barentsi merre.

Soe Golfi hoovuse süsteem mõjutab oluliselt Atlandi ookeani põhjaosa, Põhja-Jäämere kliimat, hüdroloogilisi ja bioloogilisi tingimusi ning Euroopa kliimat.

Golfi hoovust on pudelposti meetodil uurinud Benjamin Franklin (1706–1790) ja Monaco prints Albert (1848–1922).

## Viited

## Välislingid
*Golfi hoovus võib seisma jääda. Postimees, 10. veebruar 2007
Lääne-Grööni hoovus

**Lääne-Grööni hoovus** on soe pinnahoovus Labradori meres ja Baffini lahes ning Davise väinas. 

Hoovuse vee temperatuur on 0...+2 °C, kiirus on 0,9 km/h. Vesi liigub lõunast põhja suunas Gröönimaa lääneranniku lähedal. Lääne-Grööni hoovus on Irmingeri hoovuse jätk.
Rüütlikasvatus

**Rüütlikasvatus** oli keskajal välja kujunenud meetod poisslaste kasvatamiseks sõjameesteks ja rüütliteks.

Alates seitsmendast eluaastast anti ja võeti poiss teenima kõrgemasse aadliperekonda, kus temast sai paaž. Sel ajal õpetati talle käitumist seltskonnas ja häid kombeid.

15-aastaselt sai paažist rüütli kannupoiss, kes täitis retkedel ka rüütli relvakandja ja saatja ülesandeid. Rännakutel ja turniiridel õppis paaž võitlusvõtteid ja sõjamehest seltskonnainimese kombeid.

Kui kannupoiss oli selle ära teeninud, löödi ta 20–21-aastaselt rüütliks. Selleks osaleti pidulikul riitusel, milles segunesid kiriklikud ja sõjalised toimingud. Viimase öö veetis noormees oma relvi valvates ja palvetades. Hommikul pärast pidulikku riietumist meenutati talle rüütli kohustusi, tema saabaste külge kinnitati kuldsed kannused ja ta piha ümber seoti relvavöö. Lõpuks löödi noorele rüütlile mõõgaga kolm korda lapiti õlale: kaks korda paremale ja kord vasakule. Sellega oli ta vastu võetud rüütliseisusse.

Rüütel pidi oma elus ja käitumises lähtuma kolmest põhimõttest: 
**fidélité* ehk ustavus – kogukondlik, feodaalne ja poliitiline;
**largesse* ehk heldekäelisus;
**prousse* ehk vahvus.

Rüütel pidi alluma oma feodaalile, aidates sõjaliselt, andes nõu, tehes talle kingitusi vanema tütre abiellumise puhul ning maksma vajaduse korral isanda eest lunaraha.

## Vaata ka
*Rüütellikkus
Arras

**Arras** [ar'aas] on linn ja omavalitsusüksus (vald) Põhja-Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Arrasi jõe ääres, Artois' ajalooline keskus ning Pas-de-Calais' departemangu, Arrasi ringkonna, Arras-Nordi kantoni, Arras-Ouesti kantoni, Arras-Sudi kantoni ja Arrasi linnakogukonna keskus.

Valla pindala on 11,63&nbsp;km².

Elanike arv on muutunud järgmiselt:
* 1999: 40 486 (rahvaloendus)
* 2004: 41 000 (2004)
* 2005: 41 400 (1. juuli hinnang)

Kõrgus merepinnast on 52...99&nbsp;m (keskmiselt 72&nbsp;m).

Linnapea on alates 2011. aastast Frédéric Leturque.

## Ajalugu
Asula rajas algselt keldi hõim atrebaadid. Hiljem sai sellest Rooma riigi garnisonilinn Nemetacum ehk Nemetocenna (ka *Nemetacum Atrebatum*, *Atrebatum*).

9. mail 1915 toimus Arrase lahing linna lähedal, kaasates Prantsusmaal ettevõtte "Hello" ("Nazdar") Tšehhoslovakkia leegion.

## Vaatamisväärsused
* Grande Place
* Place des Héros
* Petite Place

## Vaata ka
* Arrasi unioon

## Viited
Ronald Frederick Delderfield

**Ronald Frederick Delderfield** (**R. Fr. Delderfield**; 12. veebruar 1912 London – 24. juuni 1972 Devon) oli inglise kirjanik, kes on tuntud peamiselt ajalooliste ja ühiskondlike romaanide autorina.

Enne kirjanikukarjääri töötas ta ajakirjaniku ja ajalehetoimetajana. Teise maailmasõja ajal teenis ta Briti armees. Pärast sõda pühendus ta täielikult kirjutamisele.

Delderfieldi teosed käsitlevad sageli Inglismaa ühiskonda 19. ja 20. sajandil, keskendudes perekondade, kogukondade ja üksikisikute elule ajalooliste muutuste taustal. Tema tuntumad romaanid on "God Is an Englishman" (1970) ja "To Serve Them All My Days" (1972). Viimase põhjal valmis ka telesari.

R. F. Delderfield suri 1972. aastal Devonis.
Viide

**Viide** on juhatav **märge** tekstis.
*allikaviide (nt kirjandusviide) on märge, mis annab teavet allika kohta, kust viidatav materjal pärineb
*ristviide ehk siseviide on ühest kohast teise juhatav märge teatme- või teadusteoses vmt

## Vaata ka
*Allikas
*Hüperlink
*Vihje
*Viit
*
Isiksushäired

**Isiksushäired** (ka *isiksusehäired*, *isiksuse häired*) on kliinilise tähendusega seisundid ja käitumisviisid, mis on püsivad, väljendavad inimese loomulikku elustiili, väljendavad enese ja teistega suhtlemise stiili, võivad avalduda indiviidi arengus varakult, võidakse omandada elu jooksul. Isiksushäired on variatsioon normaalsest isiksusest – meie kõigi isiksusi on võimalik samade isiksusjoontega kirjeldada, kuid isiksushäirete puhul on üks või mitu joont väga tugevalt väljendunud ja mõjutavad olulisel määral käitumist. Isiksushäirega inimese käitumist eristab teistest inimestest see, et nende reaktsioonid kalduvad oluliselt kõrvale selle kultuuri keskmise inimese viisist tajuda, mõelda, tunda ja suhelda. Enamasti toovad isiksushäiretega inimeste jäigad käitumismustrid kaasa probleeme sotsiaalsetes suhetes või tööalaselt, tekitavad muret inimese enda mõtetes või tema igapäevaelus. Mõnede isiksushäirete jooned häirivad peamiselt teisi inimesi, kuid mitte isiksushäirega inimest ennast.

Isiksushäire jooned avalduvad tavaliselt paljudes valdkondades: enesetunne, emotsioonid, töö, suhted. Isiksushäireid diagnoositakse enamasti täiskasvanueas, tihti pärast 25. eluaastat, sest diagnoosi tingimuseks on joonte pikaajaline püsimine.

Ka tervetel inimestel võib olla mõni isiksusejoon tugevamalt väljendunud ja erinevate isiksushäirete üksiktunnuseid võib esineda igaühel, kuid kui see ei häiri tema suhteid või igapäevaelu mingil moel, ei saa rääkida häirunud isiksusest. Isiksushäire diagnoosiks on vajalik paljude (aga mitte kõigi) joonte koosesinemine pikaajaliselt, püsivalt ja paljudes olukordades ning keskkondades. Ühel inimesel võib olla jooni erinevatest isiksushäiretest ning esineda võib ka mitu isiksushäiret korraga.

## Isiksushäirete liigitus

DSM-IV-s on isiksushäired jagatud kolme klastrisse ja samasse klastrisse kuuluvad isiksushäired sageli esinevad koos.

Klaster A (inglise keeles: *odd*/*eccentric* – veidrad/ekstrentrilised)
* Paranoiline isiksushäire
* Skisoidne isiksushäire
* Skisotüüpne isiksushäire

Klaster B (inglise keeles: *dramatic*/*emotional*/*erratic* – dramaatilised/emotsionaalsed)
* Antisotsiaalne isiksushäire. RHK-10 liigituse järgi eesti keeles ka **düssotsiaalne** isiksus.
* Piirialane isiksushäire. RHK-10 liigituse järgi kuulub ebastabiilse isiksushäire grupi alla, kuhu lisaks kuulub ka impulsiivne isiksushäire
* Histriooniline isiksushäire
* Nartsissistlik isiksushäire

Klaster C (inglise keeles *anxious*/*fearful* – ärevad/kartlikud)
* Vältiv isiksushäire
* Sõltuv isiksushäire 
* Obsessiiv-kompulsiivne isiksushäire. RHK-10 liigituse järgi eesti keeles ka **anankastne** isiksus.

Kategoriseerimata
*Passiiv-agressiivne isiksushäire
*Depressiivne isiksushäire (mitte segi ajada Depressiooniga)
*Psühhopaatia

## Kirjandus

*"Isiksusepsühholoogia" Toimetanud Jüri Allik, Kenn Konstabel ja Anu Realo
Magne Myrmo

**Magne Myrmo** (30. juuli 1943 Rennebu – 19. november 2025 Bærumi vald) oli Norra suusataja, maailmameister (1974).

1972. aasta olümpiamängudel Innsbruckis sai Myrmo 50 km distantsil hõbemedali. 1974. aasta maailmameistrivõistlustel Falunis tuli ta maailmameistriks 15 km distantsil ja sai pronksmedali 4x10 km teatesõidus. Faluni kuldmedalit 15 km distantsil meenutatakse eriti sellepärast, et see oli viimane puusuuskadel võidetud maailmameistrivõistluste võit, kui Myrmo järel plastiksuuskadega sõitnud Saksa DV suusataja Gerhard Grimmer tuli teiseks.

Holmenkolleni mängudel võitis Myrmo 15 km distantsi kahel korral (1970. ja 1972.) ning 50 km distantsi 1974. aastal. 

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1972  Sapporos
**  hõbemedal 50 km

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1974  Falunis
**  **maailmameister** 15 km 
**  pronksmedal 4x10 km teatesõidus

## Välislingid
* 
* 
* Artikkel Magne Myrmost kui maailmameistrist (norra keeles)
Ain (iiri mütoloogia)

**Ain** on iiri mütoloogia tegelaskuju, kes koos õega kirjutas Brehoni seadused, mis kaitsevad naiste õigusi.
The Jordanaires

**The Jordanaires** on gospelvokaalansambel, mis loodi 1948. aastal Springfieldis Missouri osariigis Ameerika Ühendriikides.

On olnud taustavokaalansambliks paljudele tuntud solistidele, näiteks Ricky Nelsonile, Ringo Starrile, Patsy Cline'ile, Johnny Hortonile, Ferlin Huskyle, Tammy Wynette'ile, Kenny Rogersile, Tennessee Ernie Fordile, Dolly Partonile, Red Foleyle, Jim Reevesile, Willie Nelsonile ja George Jonesile, rohkem aga tuntud Elvis Presley taustalauljatena alates 1956. aastast kuni ajani, mil Elvis Las Vegases esinema hakkas.

## Koosseis
### Praegune koosseis
*Gordon Stoker (algselt klaver, alates 1953 esimene tenor, alates 1958 ka mänedžer; 1951–)
*Curtis Young (teine tenor, solist; 2000–)
*Louis Nunley (bariton; 1999–)
*Ray Walker (bass; 1958–)

### Algne koosseis
*Bill Mathews (esimene tenor; 1948–1952)
*Bob Hubbard (teine tenor, solist; 1948–1952)
*Monty Mathews (bariton; 1948–1952)
*Culley Holt (bass; 1948–1954)
*Bob Money (klaver; 1948–1951)

### Teised endised liikmed
*Hoyt Hawkins (bariton; 1952–1982)
*Neal Mathews juunior (solist, alates 1958 ka teine tenor; 1952–2000)
*Don Bruce (esimene tenor; 1952–1953)
*Hugh Jarrett (bass; 1954–1958)
*Duane West (bariton; 1982–1999)
Ain (eesnimi)

**Ain** on eesti mehenimi.

Eestikeelse kalendri järgi on Aini nimepäev 11. märtsil.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 2311 Aini-nimelist inimest.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ain 1987 mehel. Ain oli populaarsuselt 87. mehenimi. 

Ain oli keskmiselt 57 aasta vanune (mediaanvanus oli 58). Kõige populaarsem oli eesnimi Ain vanuserühmas 55–59, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 44,97. Kõige populaarsem oli eesnimi Ain Jõgeva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 35,82.

## Nime kandjaid

*Ain Agan, kitarrimängija ja helilooja
*Ain Aitsam, merefüüsik
*Ain Allas, teleajakirjanik
*Ain Alvela, ajakirjanik
*Ain Amjärv, arhitekt
*Ain Anger, ooperilaulja (bass)
*Ain Eenmaa, vaimulik
*Ain Eidast, merendusteadlane
*Ain Erik, metsamees, loodusõppe spetsialist ja loodushoidja
*Ain Fjodorov, orienteeruja, rogainija ja seiklussportlane
*Ain Hannus, lõõtspillimängija
*Ain Hanschmidt, majandus- ja pangandustegelane
*Ain Heinaru, geneetik
*Ain Joala, veemootorisportlane, kohtunik ja veemootorispordikohtunik
*Ain Järvalt, hüdrobioloog
*Ain Jürisson, näitleja
*Ain Kaalep, kirjanik, kriitik ja tõlkija
*Ain Kabal, majandustegelane ja poliitik
*Ain Kalda
*Ain Kaljurand, ärijuht
*Ain Kallis, meteoroloog
*Ain Kalmus (Evald Mänd), kirjanik ja vaimulik
*Ain Kimber, fotograaf
*Ain Krondel, sõjaväelane
*Ain Kull, geograaf
*Ain Kütt, muuseumitöötaja ja kirjanik
*Ain Laats, eesti rahvusest Ameerika Ühendriikie insener
*Ain Leetma, katoliku vaimulik
*Ain Lember, ajakirjanik
*Ain Lillepalu, Tallinna linnaametnik
*Ain Lutsepp, näitleja
*Ain Mõttus, maadleja
*Ain Mäeots, näitleja ja lavastaja
*Ain Mäesalu, arheoloog
*Ain Nurmela, kujunduskunstnik
*Ain Paavo, tõstja ja kulturist
*Ain Pinnonen, käsipallur ja käsipallitreener
*Ain Prosa, lavastaja
*Ain Raal, proviisor ja farmakoloog
*Ain Raitviir, bioloog
*Ain Rannaleet, kirjanik
*Ain Riistan, usuteadlane
*Ain Rool, kabetaja
*Ain Roost, kettaheitja
*Ain Roost, teatrijuht
*Ain Ruuvet, majandusteadlane
*Ain Rästa, eesti ettevõtja ja alpinist
*Ain Saar, vabadusvõitleja
*Ain Saarna, ajakirjanik ja meediategelane
*Ain Saviauk, vabakutseline lavastaja 
*Ain Seppik, poliitik
*Ain Siimann, pedagoog ja koolijuht
*Ain Sillak (Alfred Schmidt), tõstja
*Ain Talts
*Ain Tammesson, muusik
*Ain Tammus, jalgpallur
*Ain Tähiste, jurist ja poliitik
*Ain Uibopuu
*Ain Uusna, alpinist
*Ain Vagula, ettevõtja ja tarkvara tõlkija
*Ain Valdmann, kommunaalametnik
*Ain Vares, kunstnik
*Ain Varts, kitarrist ja helirežissöör
*Ain Vellak, geograaf
*Ain Villik
*Ain-Alar Juhanson, triatleet
*Ain-Elmar Kaasik, arstiteadlane
*Ain Mere, sõjaväelane
*Ain-Villu Parvet, ärimees ja koolitaja

## Viited
Mehenimi

**Mehenimi** on eesnimi, mis pannakse reeglina bioloogilistele poisslastele.

## Eestlaste mehenimesid
### Eestikeelsed eesnimed
*Muinaseesti (läänemeresoome) mehenimed praegusaegsel kujul: Lembit, Toivo, Valdo, Ülo, Vootele, Manivald, Tõivelemb, Kaupo. 13. sajandil olid mehenimed ka Ülle ja Vilja.
*Keskajal laenatud mehenimed: Tõnis (< Antonius); Jaan, Juhan, Hannes, Ants (< Johannes); Jaak, Jaagup (< Jakob); Priit, Vidrik, Kustas, Nigul(as), Märt, Peeter, Pärtel, Siim, Toomas.
*Uued eesti mehenimed: Kalju, Kaljula, Arvo, Ago, Ott, Valev, Vambola, Vello, Veljo, Urmas.

### Võõrkeelsed eesnimed
*Vanemad mehenimed: Johannes, Heinrich, Voldemar, Harri/Harry, Konrad, Otto, Karl, Eduard, Alfred, Feliks/Felix, Rudolf, Richard, Erich, Ferdinand, Viktor, Vassili, Nikolai, Reinhold, Robert.
*Uuemad mehenimed: Sven, Holger, Nils, Pekka, Ant(t)i, Eero, Imre, Rene/René, Aivar, Fred, Guido.

## Eesti mehenimesid
Levinumad mehenimed Eestis koos nimede esinemise arvuga olid 1. jaanuari 2017 seisuga järgmised:

## Vaata ka
* Mehenimede loend
* Naisenimi

## Allikad
*Eesti keele käsiraamat

## Viited
Ain (Joosua raamat)

**Ain** (heebrea sõnast, mis tähendab 'silm') oli linn vanaaja Palestiinas. 

Linna mainitakse Joosua raamatus (15:32) ühena juudalaste lõunapoolsetest linnadest  Edomi Surnumere ranniku pool Silhimi ja Rimmoni vahel. Linn langes liisuga siimeonlaste pärisosaks (Joosua 19:7).
Tühjad pihud

**"Tühjad pihud"** on Gunnar Grapsi 1995. aasta detsembris ilmunud kogumikalbum.

## Lood

#Onu Volli / sõnad: Uno Laht jun.
#Raudmees / sõnad: Jaak Veski 
#Tühjad pihud / sõnad: Helgi Muller 
#Ma kuulen öös su õnnelikku naeru / sõnad: Rudolf Rimmel 
#Tõmmu naine / sõnad: G. Graps 
#Leidmine / sõnad: J. Kõrgema 
#Lillekimp imet teeb / sõnad: U. Laht jun. 
#Trubaduur magistraalil / sõnad: Valev Mirtem 
#Ma vaatan kauget silmapiiri / sõnad: G. Graps 
#Pajud on urvas juba / sõnad: Viivi Luik 
#Kaob kõik / sõnad: Vladislav Koržets 
#Odüsseuse eksirännakud / sõnad: G. Graps 
#Sügisõhtu blues / sõnad: U. Laht jun. 
#Uskusin et päevad... / sõnad: R. Rimmel 
#Valgus / sõnad: G. Graps 
#Pilved kuuvalgel / sõnad: Villem Grünthal-Ridala 
#Istun aknal / sõnad: G. Graps
Dimítris Christófias

**Dimítris Christófias** (kreeka *Δημήτρης Χριστόφιας*; sündinud 29. augustil 1946 – 21. juuni 2019) oli Küprose poliitik.

Ta oli Küprose president 28. veebruarist 2008 kuni 28. veebruarini 2013.

Christófias oli aastatel 1988–2009 Töörahva Progressiivse Partei (AKEL) peasekretär. 24. veebruaril 2008 toimunud Küprose presidendivalimistel toetas teda 53,36 protsenti valijatest. Tema vastaskandidaat Ioánnis Kasoulídis sai 46,64 protsenti häältest.
Uku Uusberg

**Uku Uusberg** (sündinud 7. detsembril 1984 Raplas) on eesti näitleja ja lavastaja. 

Ta on lõpetanud 2003. aastal Rapla Ühisgümnaasiumi ning 2008. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (XXIII lend).

Aastatel 2008–2021 töötas Uusberg Eesti Draamateatris, algul näitlejana ja alates 2012. aastast lavastajana. 

Juunist 2021 töötab ta Tallinna Linnateatri peanäitejuhina. 

## Tunnustus
* 2009 – Kristallkingakese auhind
* 2009 – festivali "Draama 2009" lootustandva lavastaja ja kirjaniku preemia ("Vahepeatus", Ühendus R.A.A.A.M)
* 2012 – Kristi ja Siim Kallase fondi stipendium ("Kevadine Luts")
* 2017 – Ants Lauteri nimeline auhind

### Teatrisisesed auhinnad
* 2009 – Vanemuise kolleegipreemia parima lavastuse eest ("Kuidas kuningas kuu peale kippus")
* 2012 – Vanemuise kolleegipreemia parima lavastuse eest ("Karjäär")
* 2012 – Käsu-Ants, Eesti Draamateatri parima lavastaja kolleegipreemia ("Kevadine Luts")
* 2015 – Vanemuise kolleegipreemia parima lavastuse eest ("Üritus")
* 2017 – Käsu-Ants, Eesti Draamateatri parima lavastaja kolleegipreemia ("Ivanov")
* 2019 – Linnateatri kolleegipreemia parima lavastuse eest ("Põhjas")
* 2025 – Linnateatri kolleegipreemia parima lavastuse eest ("Nagu teile meeldib")

## Isiklikku
Ta on Urve Uusbergi ja Valter Uusbergi poeg. Tema vennad on dirigent ja helilooja Pärt Uusberg ja psühholoog Andero Uusberg. 

Ta on 2009. aastast abielus näitleja Sandra Uusbergiga (sündinud Üksküla). Paaril on 2014. aastal sündinud poeg ja 2016. aastal sündinud tütar.

## Viited

## Välislingid
*Uku Uusberg Draamateatri kodulehel
*
*Merit Kask. "Kõigepealt on näitleja ja alles siis muu, pink kaasa arvatud" Postimees, 20. september 2007 (foto)
Soolajärv

**Soolajärv** ehk **mineraaljärv** on soolase veega siseveekogu, millel puudub ühendus maailmamerega.

Peamiseks soolajärvedes lahustunud soolaks on naatriumkloriid. Soolajärvedeks peetakse enamasti kõiki järvi, mille soolsus ületab tavaliste järvede ja jõgede soolsuse. Mõnikord aga peetakse soolajärveks veekogu, mille soolade sisaldus on üle 3000 mg liitris. Üldjuhul on soolajärvede soolsus suurem kui mereveel (keskmiselt 3,6%).  

Maailma suurimad soolajärved on Araali meri, Balkaši järv Kasahstanis ja Suur Soolajärv (suurim läänepoolkeral), samuti loetakse nende hulka kuuluvaks mõnikord ka väikeseks ookeaniks tituleeritud Kaspia merd.

Merepinnatasemest kõige kõrgemal asub Namtso järv ning kõige madalamal Surnumeri, mida nimetatakse ka maailma soolaseimaks järveks.

Soolajärvede suur soolsus on põhjustatud äravoolu puudumisest. Meri ja soolajärved on soolased jõgede tõttu, mida peetakse mageda veega veekogudeks. Tegelikult sisaldab jõevesi alati erinevas koguses vees lahustunud kivimeid ehk sooli. Aja jooksul kuhjuvad soolad meredes või järvedes, millel pole äravoolu maailmamerre. Soolajärvede soolsus muutub järjest suuremaks, sest jõed toovad sooli pidevalt juurde, aurumise teel saab järvest lahkuda aga vaid magevesi.
Kaitsestaatus

Liigi **kaitsestaatus** (ka **kaitseseisund**) on indikaator, mis märgib selle liigi tõenäosust püsida elus praegusel ajahetkel ja lähitulevikus. Kaitseseisundi määratlused (täpsemalt ohustatuse kategooriad) on välja töötanud IUCN.

Euroopa Ühenduse (EÜ) elupaigadirektiivi kohaselt nende elupaika või liiki mõjutavate tegurite koostoime, mis võib halvendada liigi jaotumust, struktuuri, toimet või arvukust.

## Vaata ka
*CITES
*Punane nimestik
Ülo Purde

**Ülo Purde** (sündinud 4. detsember 1921 – 1999) oli eesti õpetaja. 

Ta oli 1954–1966 Tallinna Polütehnikumi ajalooõpetaja, 1966–1972 Tallinna 20. Keskkooli direktor.

## Viited
August Mölder

**August Mölder** (kuni 1935. aastani **August Möller**; 8. aprill 1887 Jõhvi, Virumaa – 13. märts 1971) oli eesti pedagoog ja koolijuht. 

Hariduse sai ta Rakvere linnakoolis ja Narva meesgümnaasiumis, kus lõpetas algkooliõpetaja kutsetunnistusega ka pedagoogilised kursused. 1919/1920. õppeaastal tegi ta läbi Tartu Ülikooli korraldatud keskkooli emakeeleõpetajate ettevalmistuskursused ja 1921. aastal sealsamas pedagoogilis-metoodilised kursused.

## Töökäik
*1. september 1905 – 9. oktoober 1907 Mäetaguse 2-klassilise algkooli õpetaja; 
*10. oktoober 1907 – 9. oktoober 1917 Voka valla Toila 2-klassilise algkooli õpetaja ja juhataja;
*10. oktoober 1917 – 31. august 1919 Jõhvi kõrgema algkooli juhataja; 
*1. september 1919 – 31. juuli 1922 Jõhvi reaalgümnaasiumi eesti keele õpetaja ja juhataja ajutine kohusetäitja;
*1. august 1922 – 31. juuli 1925 töötas Tallinna Linna 28. algkooli õpetajana;
*1. august 1925 – 31. juuli 1935 Tallinna 21. algkooli emakeeleõpetaja; 
*1. august 1935 – 31. august 1940 Tallinna 27.(20.) algkooli juhataja;
*1. septembril 1940 viidi ta üle Tallinna Linna 26. Algkooli (Kevade 4) juhataja ajutiseks kohusetäitjaks. 

Pärast Eesti okupeerimist Saksa vägede poolt toodi ta uuesti Tallinna 20. Algkooli juhatajaks (1. oktoober 1941 – 24. oktoober 1948). Lõplikult kõrvaldati ta koolist 1948. aasta sügisel. Umbes aasta juhtis ta veel puruks pommitatud koolimaja taastamist, pärast seda töötas kõrge eani Tallinna Pedagoogilises Instituudis tunniplaani koostajana ning praktilise eesti keele õpetajana.

Kõrvuti tööga algkoolides õpetas Mölder pidevalt kohakaaslasena gümnaasiumides eesti keelt (J. Kirsipuu Era Ühisgümnaasiumis 1922–1925, Tallinna Juudi Eraühisgümnaasiumis 1925–1938, Tallinna Juudi Erareaalkoolis 1935–1940). 

Korduvalt esines ta vabariiklikel õpetajate nõupidamistel (õpetajate ametialasest tööst rääkis ta 9. õpetajate kongressil 1929. aastal, ortograafiast 4. eesti keele õpetajate kongressil 1931. aastal jne).

## Isiklikku
Tema isa oli Juhan Mölder.

August Mölder oli mitu korda abielus. Ta on maetud Pärnamäe kalmistule 17. märtsil 1971.

## Välislingid
*Lembit Andresen "Õpetaja ja tema aeg" (PDF), *Haridus*, 11–12, 2006, lk 16
Emilie Pertels

**Emilie Pertels** (27. veebruar 1904 Narva – 10. juuli 1986) oli eesti õpetaja ja koolijuht.

## Elulugu
Pertelsi vanemad asusid elama 1907. aastal Peterburi kubermangu. Isa rentis veski, mille ostis 1914. aastal päriseks. Ta õppis 1920. aastast Petrogradi ülikooli tööliste fakulteedi Eesti osakonnas ja 1922–1923 õpetajakursustel, kus omandas algkooliõpetaja kutse, 1928–1931 Leningradi Eesti Pedagoogilises Tehnikumis ja 1939–1948 kaugõppijana Leningradi Herzeni-nimelises Pedagoogilises Instituudis, kus omandas keskkooli ajalooõpetaja kutse.

Pertels töötas aastatel 1923–1926 õpetajana Leningradi oblasti koolides, elas 1926. aastast (abiellumise järgselt) Leningradis, oli 1931–1942 algklasside õpetaja mitmes Leningradi koolis, 1942–1945 Leningradi 10. Lastekodus, millega evakueerus Kuibõševi, vanem-kasvataja, 1945–1948 Leningradis samas koolis, kus enne sõda, õpetaja, 1948–1949 Tallinna 2. Keskkooli ajalooõpetajana ja 1949–1953 direktor (tema ametiajal hakati pidama lõpukella aktust), 1953–1954 Eesti NSV Haridusministeeriumis kõrgemate koolide ja pedagoogiliste koolide osakonna juhataja, 1954–1966 Tallinna 20. keskkooli direktor.

Pertels oli NLKP, Tallinna Kesklinna Rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu ja Eesti NSV Vabariikliku Rahukaitsekomitee liige, aastatel 1949–1954 Tallinna Õpetajate Instituudi ja hiljem Tallinna Pedagoogiline Instituudi (TPedI) liige, õpetas TPedI-s NSV Liidu ajalugu. 

## Tunnustus

* 1950 Tööpunalipu orden

## Viited

## Artiklid

* Emilie Pertels. Alustage kohe täie pingega! Säde, 7. september 1950

## Välislingid

* A. Annusson. Esimese mai väärikas vastuvõtt Õhtuleht, 29. aprill 1950
* Koolid ja õpetajad valimiste eel Nõukogude Õpetaja, 8. detsember 1950
* O. Merimaa. Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee IV pleenum Edasi, 3. aprill 1957
* Haridusorganid, miks see nii on? Spordileht, 11. oktoober 1965
Otto Reinock

**Otto Georg Reinock** ( Albu vald, Järvamaa – 19. september 1936) oli eesti õpetaja. 

Pärast valla- ja kihelkonnakooli lõpetamist õppis Reinock Tartu Õpetajate Seminaris, mille lõpetas 1892. aastal.

Otto Reinocki matusekoht on teadmata.

## Töökäik
*1. august 1898 – 31. juuli 1895 Aaspere Võipere vallakooli õpetaja;
*1. august 1895 – 31. detsember 1898 Palmse 2-klassilise Ministeeriumikooli pedagoogikaklassi juhataja. 
*1. september 1909 – 31. juuli 1929 algul on ta kümmekond aastat Tallinna 1. Kroonu Algkooli ja siis sama kaua Tallinna Linna 13. Algkooli õpetaja.
*1. august 1929 – 31. juuli 1935 oli Otto Reinock Tallinna 27. Algkooli juhataja. 

Pärast seda läks ta pensionile.

Tallinna-perioodil premeeriti teda korduvalt. Ajal, mil ta töötas 13. algkoolis, kontrollis tema tööd mitmel korral koolinõunik Christian Brüller, kelle läbinisti positiivses hinnangus on muuhulgas kirjas: "Pooldab vanemate õpetajate seas erandlikult klassisüsteemi... On suutnud kohanduda uue kooli nõuetega, omandades näiteks kursustel õpetamiseks tarvilise osavuse ja oskuse käsitöös ning joonistamises."

## Isiklikku

Ta oli Andres ja Caroline Reinocki poeg.

Ta abiellus 3. septembril 1899 Liisa Kütiga (sündinud 27. oktoober 1873). Lapsi oli perekonnas kolm: Andrei (suri nelja-aastaselt), Nikolai, kes langes Vabadussõjas, ja tütar Harmilda. 

23. novembril 1922 suri laste ema Liisa Reinock, keda eelnevalt püüti päästa operatsiooniga Berliinis.

## Viited

## Välislingid
*Personaalraamat: Ahula, Kurisoo; EAA.1234.1.148; 1881-1907
Ellen Kuum

**Ellen Kuum** (sünninimi **Ellen Tali**; 30. detsember 1926 – 14. mai 2019) oli eesti õpetaja ja koolijuht.

Ta oli Raikküla kooli direktor 31. augustist 16. oktoobrini 1950. 

1951. aastal asus tööle Tallinna 20. Keskkooli õpetajana, hiljem õppealajuhataja (1954. aastal lühikest aega direktori kohusetäitja). Aastatel 1965–1983 oli ta Tallinna 44. Keskkooli direktor.

Ta oli Eesti Pensionäride Liidu üks asutajaliikmetest.

## Tunnustus
*1979 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited

## Välislingid
*Ellen Kuum. "Nii algas kõik. Meenutusi Mustamäe algaastaist"
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Vabariikliku õpetajate kongressi delegaat, Tallinna 20. Keskkooli õppealajuhataja Ellen Kuum õpilastega (fotograaf Ilmar Prooso)
*http://www.ra.ee/fotis/index.php?type=2&id=391719 Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tallinna 44. keskkooli direktor, propagandist Ellen Kuum (fotograaf Harald Leppikson)
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Jaan Kalmus

**Jaan Kalmus seenior** (25. märts 1958 – 29. oktoober 2022) oli eesti ettevõtja, OÜ Audio-Video asutaja ja omanik, Alo TV juhataja.

Oli helimees ansamblis Suveniir.

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Kalmus oli Tartu muusikatelekanali Alo TV üks asutajaid 1992. aastal. Kanal oli valdavalt "ühemehe" ettevõtmine, käigushoidmiseks olid abijõududeks sõbrad, lapsed ja Tartu Kutsehariduskeskuse praktikandid. 

## Eraelu
Kalmuse poeg on režissöör Jaan Kalmus jr, kes võttis 2022. aasta algul Alo TV juhtimise üle.

## Viited

## Välislingid
* ALO TV
August Univer

**August Univer** ( Metstare talu, Polli mõis, Polli vald, Viljandimaa – 3. november 1928) oli eesti õpetaja.

Alghariduse omandas ta Saaretsi vallakoolis ning Paistu ja Karksi kihelkonnakoolis, aastatel 1898–1902 õppis ta Tartu II Õpetajate Seminaris. 

Õpetajatööd tehes täiendas ta end Tartu Ülikooli suvekursustel, oli kolm semestrit samas ajaloo-filosoofiateaduskonna vabakuulaja ja õppis Tallinna Kolledžis.

## Teenistuskäik
*1.09.1902–31.08.1905 Vändra kihelkonnakooli õpetaja;
*1.09.1905–30.06.1916 Pärnu-Jaagupi kihelkonnakooli juhataja (1914. aastal oli pool aastat sõjaväes);
*1.07.1916–30.09.1917 Pärnu 1. Algkooli õpetaja (sellest tegelikult 11 kuud sõjaväes);
*1.10.1916–31.12.1919 Tallinna 9. Algkooli õpetaja (13.01.–10.04.1919 võttis Tallinna 1. kaitsepataljoni ridades osa Vabadussõjast);
*1.01.1920–3.11.1928 oli ta Tallinna 27. Algkooli juhataja

## Isiklikku
August Univeri vanemad olid talupidajad Henn ja Reet Univer. Tal oli kolm venda, kellest kaks – Markus ja Volmer – olid samuti õpetajad.

3. juulil 1921 abiellus August Univer Anette-Juliane Kolliga (sündinud 17.11.1885). Perekond oli lasteta. August Univer suri mõni päev enne oma 48. sünnipäeva 3. novembril 1928. Maetud Rahumäe kalmistule.

## Viited
Narva põllumeeste konvent

**Narva põllumeeste konvent** asus Narvas. 

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Narva, Alutaguse ja Vaivara vald.

Konvendi juhatus: esimees Aleksander Laas, liikmed Toomas Keskküla, Johannes Malm.

Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige: Aleksander Reinsalu.

Konvendi liikmed: Toomas Keskküla, Daniel Piik, Alfred Lasberg, Voldemar Süvalepp, Aleksander Reinsalu, Eduard Kasikov, Johannes Malm, Ado Konno, Kristjan Rajasaare, Alfred Siren, Andres Venska, Aleksander Laas, Aleksander Osko, Nikolai Raja, Eduard Männik, Ruurik-Valter Mikkelsaar (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Maksimilian Mets (ühistegeliste asutiste poolt), Ursula Tamm (maanaiste poolt).

1936. aastal oli konvendi piirkonnas 1561 talu, valimisõiguslikke majapidajaid 1312. Konvendi piirkonna talundite rahvastik oli 7083 inimest, maad 32 354 ha.
Lõuna põllumeeste konvent

**Lõuna põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Laura alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Roodva ja Lõuna vald.

Konvendi juhatus: esimees Jaan Hammas, juhatuse liikmed Pavel Obolenski, Matvei Koslovski.

Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige: Johan Holberg. 

Konvendi liikmed: Eduard Bremse, Jaan Čimbul, Vassili Karpunovski, Karl Bersin, August Veiden, Zahar Potehin, Maksim Cvetkov, Jaan Põder, Jakov Imeritinski, Emeljan Obdumov, Nikifor Adamov, Aleksander Barsa (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Aleksander Grusis (ühistegeliste asutiste poolt), Anna Pavul (maanaiste poolt).
Hermann Oberth

**Hermann Julius Oberth** (25. juuli 1894 – 29. detsember 1989) oli saksa päritolu teadlane, keda peetakse üheks raketitehnika ja kosmonautika rajajaks. 

Ta sündis Transilvaanias (tollal Austria-Ungari, tänapäeval Rumeenia) ning tegutses hiljem teadlasena Austrias, Saksamaal ja Ameerika Ühendriikides. Oberth oli üks esimesi, kes käsitles tõsiselt võimalust saata inimesi kosmosesse rakettide abil. Tema teoreetilised tööd panid aluse kaasaegsele astronautikale ning avaldasid märkimisväärset mõju valdkonna edasisele arengule.

Teise maailmasõja ajal osales ta Saksamaal raketitehnoloogia arendamises, muu hulgas töötas koos Wernher von Brauniga V-2 raketi projekti kallal. Pärast sõda jätkas ta oma teadustööd mitmes riigis ja panustas oluliselt ka Ameerika Ühendriikide kosmoseprogrammi arengusse.

## Tunnustus
*1969 – valiti American Institute of Aeronautics and Astronauticsi auliikmeks

## Viited

## Kirjandus
* Oberth, Hermann. Die Rakete zu den Planetenräumen. München/Berlin: Oldenbourg, 1923.
* Oberth, Hermann. Wege zur Raumschiffahrt. 3. Aufl. München: Oldenbourg, 1929.
Jõhvi põllumeeste konvent

**Jõhvi põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Jõhvi linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Jõhvi ja Kohtla vald.

Konvendi juhatus: esimees Aleksander Leitsmaa, liikmed August Raude, Jaak Merirand.

Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige: Aleksander Toomel.

Konvendi liikmed: Bruno Kaup, August Onton, Gustav Käbin, Rudolf Kleemets, Märt Kukkur, Albert Tuuder, Adolf Otto, Adolf Reelo, Friedrich Samuel, Albert Võhma, Rudolf Pungaste, Kalju Otu (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Jüri Tiitum (ühistegeliste asutiste poolt), Pauline Onton (maanaiste poolt).
No Country for Old Men

**"No Country for Old Men"** on Ameerika Ühendriikide kirjaniku Cormac McCarthy 2005. aastal ilmunud romaan.

Raamatu tegevus toimub aastal 1980 Ameerika Ühendriikide ja Mehhiko piirialadel ning saab alguse luhta läinud narkotehingust. 

Romaani alusel kirjutasid stsenaariumi oma 2007. aastal linastunud filmile "Ei ole maad vanadele meestele" vennad Ethan ja Joel Coen.

Pealkirja alusena on McCarthy kasutanud algusrida William Butler Yeatsi luuletusest *"Sailing to Byzantium"*: *"That is no country for old men"* ("See ei ole maa vanadele meestele"). 

Raamatut eesti keelde tõlgitud ei ole.
Anders Zorn

**Anders Leonard Zorn** (18. veebruar 1860 Mora – 22. august 1920 Stockholm) oli rootsi kunstnik.

## Tööd


Image:Selfportrait (Anders Zorn) - Nationalmuseum - 24242.tif|*Autoportree*, 1882
Image:The Little Brewery (Anders Zorn) - Nationalmuseum - 23924.tif|*Lilla bryggeriet*, 1890
Image:Anders_Zorn_Omnibus.jpg|*Omnibus I*, 1892 or 1895
Image:ZORN på sandhamn.jpg|*Sandhamn*, 1906
Image:Till Grh 1950, nr 2250 (Anders Zorn) - Nationalmuseum - 19765.tif|*Carl Fredrik Liljevalch*, 1906
Image:"Dance in Gopsmor" by Anders Zorn.jpg|*Dans i Gopsmor*, 1906
Image:Bruno Liljefors by Anders Zorn, 1906.jpg|*Kunstnik Bruno Liljefors*, 1906
Image:Anders Zorn - Portrait of William Howard Taft (1911).jpg|*William Howard Taft*, 1911
Image:Anders Zorn - Självporträtt i rött (1915).jpg|*Autoportree punases*, 1915
Image:Anders Zorn - Ols Maria.JPG|*Ols Maria*, 1918



## Vaata ka
Ei ole maad vanadele meestele

**"Ei ole maad vanadele meestele"** (inglise keeles "No Country for Old Men") on vendade Joel ja Ethan Coeni 2007. aastal lavastatud Ameerika Ühendriikide mängufilm.

Film põhineb USA kirjaniku Cormac McCarthy samanimelisel romaanil aastast 2005.

## Näitlejad
* Tommy Lee Jones – šerif Ed Tom Bell
* Javier Bardem – Anton Chigurh
* Josh Brolin – Llewelyn Moss 
* Woody Harrelson – Carson Wells
* Kelly Macdonald – Carla Jean Moss
* Garret Dillahunt – abišerif Wendell
* Tess Harper – Loretta Bell
* Barry Corbin – Ellis
* Stephen Root – Mees, kes palkab Wellsi
* Beth Grant – Agnes Kracik

## Auhinnad
* 2008. aasta Oscari auhinnad
** Parim film
** Parim kohandatud stsenaarium – Ethan ja Joel Coen
** Parim lavastaja – Ethan ja Joel Coen
** Parim meeskõrvalosatäitja – Javier Bardem

* 2008. aasta Kuldgloobuse auhinnad
** Parim meeskõrvalosatäitja – Javier Bardem
** Parim filmistsenaarium – Ethan ja Joel Coen

## Välislingid
* 
* Andris Feldmanis. Coenite vanad mehed ja ükskõikne kõrb Sirp, 7. märts 2008
Vändra põllumeeste konvent

**Vändra põllumeeste konvent** asus Pärnumaal, Vändra alevikus.

Konvendi juhatus: esimees Voldemar Altsaar, juhatuse liikmed Mihkel Tuisk, Paul Tammela.

Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige: Juhan Kaarlimäe.

Konvendi liikmed: Ado Rõõmusaar, Ado Särgava, Aleksander Jürisson, Villem Pendre, Joosep Sits, Gustav Tomson, Juhan Kiilaspea, Oskar Kontus, Karl Rohtla, Mihkel Tiitus, Mihkel Riis, Theodor Pool (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Ahto Tiismaa (ühistegeliste asutiste poolt), Salme Kõrgemäe (maanaiste poolt).
Andres Tvauri

**Andres Tvauri** (sündinud 15. oktoobril 1970) on eesti arheoloog, alates 2001. aastast ajaloodoktor.

Tvauri on Tartu Ülikooli õppejõud. Ta uurib peamiselt Eesti keskmise ja noorema rauaaja asustust ning Vene ala mõjusid sellele.

## Looming
### Raamatud, sh monograafiad
**Rahvasterännuaeg, eelviikingiaeg ja viikingiaeg Eestis*. Toimetaja, Margot Laneman. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2012. ISBN 978-9949-32-510-8 (Digitaalversioon Rahvasterännuaeg, eelviikingiaeg ja viikingiaeg Eestis)

## Tunnustus

* 2015 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited


## Välislingid
*Andres Tvauri Eesti Teadusinfosüsteemis 
*Leiud viitavad muinasaja katastroofile, Postimees, 2. september 2014 
* 10. jaanuar 2017, kell 08:30, Rivo Bernotas, Keiti Randoja, Andres Tvauri, Aasta leid arheoloogias: keskaegne veejuhe ja adrajäljed Tallinna kesklinnas, err.ee
Pierre Puvis de Chavannes

**Pierre Cécile Puvis de Chavannes** (14. detsember 1824 Lyon – 24. oktoober 1898 Pariis) oli prantsuse maalikunstnik ja monumentaaldekoratiivse kunsti esindaja.

Ta õppis Pariisis ning reisis Itaalias, kus tutvus renessansikunstiga. Puvis de Chavannes’i loomingut iseloomustavad lihtsustatud vormid, tasakaalustatud kompositsioon ja rahulik klassitsistlik laad.

Tema teosed on sageli allegoorilised ning kujutavad idealiseeritud figuure ja ajatuid maastikke. Ta on tuntud eelkõige seinamaalingute ja avalike hoonete dekoratsioonide poolest, mida võib näha näiteks Pariisi Panteonis ja Sorbonne'is.

Puvis de Chavannes mõjutas tugevalt sümbolismi arengut ning mitmeid hilisemaid kunstnikke. Tänapäeval peetakse teda üheks 19. sajandi prantsuse maalikunsti olulisemaks esindajaks.

## Galerii

Image:Pierre Puvis de Chavannes, 1863, Le Travail, Musée de Picardie.jpg|"Töö" (1863)
Image:Pierre-Cécile Puvis de Chavannes 001.jpg|"Magdalena" (1897)
Image:Pierre-Cécile Puvis de Chavannes 004.jpg|"Valged kaljud" (1898)


## Välislingid
* Galerii
Albert Pinkham Ryder

**Albert Pinkham Ryder** (19. märts 1847 – 28. märts 1917) oli ameerika kunstnik, tuntud poeetiliste ja sageli tumedate maastike ning allegooriliste maalide poolest.

Tema teosed on unenäolised ja müstilised, sageli religioossete või romantiliste motiividega. Ryder kasutas maalides tugevaid kontraste ja rikkalikku värvipaletti, luues isikupärase ja väljendusrikka stiili.
Javert

**Javert** on tegelane Victor Hugo romaanis "Hüljatud", fanaatiliselt kohusetundlik politseiametnik.

Teda esitatakse negatiivse tegelasena, kes romaani jooksul kindlameelselt tegutseb põgenenud Jean Valjeani tabamise ja karistamise nimel. Lõpuks satuvad tema jaoks vastuollu usk autoriteeti ja seadusesse ning Valjeani headus ning ta teeb enesetapu. Javert on ka ise pärit madalast klassist, ta on sündinud vanglas, mistõttu arvab ta paadunud kurjategijate olemust ja hingeelu hästi tundvat. 

Eestis on Javerti muusikalis "Hüljatud" kehastanud Marko Matvere, Mait Malmsten ja Bert Pringi (2001. aasta versioonis) ning Marko Matvere ja Tamar Nugis (muusikali 2017. aastal esietendunud lavavariandis).
Johan Holberg

**Johan Holberg** VR II/3 (20. veebruar 1893 Sauga vald, Pärnumaa – 10. aprill 1978 Chicago) oli Eesti poliitik, sõjaväelane (alamkapten) ja advokaat.

Ta lõpetas 1914. aastal Pärnu Aleksandri Gümnaasiumi. Aastatel 1914–1915 õppis ta Peterburi Ülikooli õigusteaduskonnas. Õppis aastatel 1920–1924 Tartu Ülikoolis ning lõpetas õigusteadusliku stuudiumi. Korp! Sakala auvilistlane.

Aastatel 1915–1917 võttis ta osa Esimesest maailmasõjast ja 1918–1920 Eesti Vabadussõjast (1. ratsarügemendi ohvitserina). 9. augustil 1920 arvati ta reservi.

Ta oli aastatel 1924–1927 vandeadvokaadi abi ja 1927–1928 kaubandus-tööstusminister (Jaan Tõnissoni kolmandas valitsuses). Aastatel 1928–1933 oli ta vandeadvokaat Jaan Teemanti ja 1933–1935 vandeadvokaat Otto Pukki abi. 1935. aastast töötas ta vandeadvokaadina Tallinnas.

10. novembril 1934 karistas Tallinna-Haapsalu rahukogu teda kui Kaja vastutavat toimetajat 20-kroonise rahatrahvi või 5-päevase arestiga, kuna ajalehes oli avaldatud tõestamata väiteid, nagu kavatsetaks riigi raudteed maha müüa.

Ta oli II, III, IV ja V Riigikogu liige. Ta nimetati Otto Tiefi valitsuse sõjaministriks, kuid ta teatas Eestist lahkumisest ja loobus pakkumisest. See ei takistanud tal paguluses end nimetamast sõjaministriks ja pärast Alfred Maureri surma presidendi kohusetäitjaks.

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, 1948. aastal siirdus sealt Rootsi, hiljem Rootsist Kanadasse. Eesti Põllumeeste Kogude Esinduse Paguluses esimees.

Ta oli ka Läti Karutapja ordeni III järgu kavaler.

## Viited

## Kirjandus
*"Kojamees presidendiks". Teataja, 24. oktoober 1954, nr 20, lk 2

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
August Kasekamp

**August Kasekamp** VR II/3 (9. jaanuar (vkj)/ 21. jaanuar 1889 Einmanni vald, Järva-Jaani kihelkond, Järvamaa – 5. oktoober 1942 Saratovi oblast, NSV Liit) oli Eesti sõjaväelane (kindralmajor, 1940) ja pedagoog.

August Kasekamp osales Vabadussõjas Järvamaa Kaitseliidu ülemana, hiljem 9. jalaväepolgu 7. roodu ülemana.

Ta lõpetas Kõrgema Sõjakooli aastal 1927 ja oli 1930–1934 Kõrgema Sõjakooli ülem. 1938–1939 oli ta Sõjaväe Ühendatud Õppeasutiste ülem, 1939–1940 Sõjavägede Staabi ülema esimene abi.

Ta oli 1940–1941 180. Eesti Laskurdiviisi staabiülem, arreteeriti NKVD poolt 1941. aastal.

## Auastmed
* Lõpetas Kiievi IV lipnike kooli ja ülendati 20. aprillil 1916 lipnikuks 
* Ülendati alamkapteniks 10. detsembril 1919
* Major 24. veebruarist 1924
* Kolonelleitnant 24. veebruarist 1928
* Kolonel 24. veebruarist 1933
* Ülendati kindralmajoriks 24. veebruaril 1940

## Isiklikku
Tema poeg Päivo Kasekamp oli Tartu Metodisti koguduse pastor, teise poja poeg Andres Kasekamp on olnud Tartu Ülikooli rahvusvaheliste suhete õppetooli Balti poliitika professor.

## Viited

## Välislingid
* Eesti ohvitseride andmebaas
* Eesti kommunismiohvrid 1940–1991