Ladu

**Ladu** (ingl. *warehouse*) on ehitis kaupade (toodete) hoiustamiseks ja käsitsemiseks. Ladu võib olla rajatud hoonena, varjualusena või platsina. Ladusid liigitatakse vastavalt nende kasutusotstarbele, ladustatavale toodetele, temperatuuritingimustele jne. 

## Ladu ettevõtte logistikasüsteemis
Laod kujutavad endast ettevõttes üht kõige olulisemat logistikasüsteemi osa ja nende tegevus peaks olema orienteeritud ettevõtte logistikasüsteemi toimimise parendamisele. Ladu peab kohanema organisatsiooni logistikasüsteemi muutustega. Ettevõtte logistikasüsteemi osana kujutab ladu endast ka keerukat tehnilist süsteemi. Süsteemne lähenemine eeldab, et ladu vaadeldakse kui ühtset tervikut paljude tehniliste, tehnoloogiliste, töökorralduslike parameetritega jms. Toimiv ladu on integreeritud ettevõtte muude toimingute ja protsessidega. Ettevõtte integreeritud logistikasüsteem seab laosüsteemi toimimisele palju organisatsioonilisi, tehnilisi ja majanduslikke nõudmisi ning määrab selleks kriteeriumid, ülesanded, eesmärgid ja tingimused kaupade käitlemiseks. 

Ettevõtte logistikasüsteemis täidab ladu väga erinevaid ülesandeid, nagu

* kaupade ja teenuste õigeaegne tarnimine klientidele, tagades nõutaval tasemel klienditeeninduse;
* varude täiendamine ja kontsentreerimine optimaalsete kulude juures;
* tootmise ja klientide kaitsmine ettenägematute asjaolude korral (kauba puudumine tarnijal, streigid, looduskatastroofid jms);
* kliendi tellimuste täitmine tarbijanõudluse järsu suurenemise korral. 

Ladusid kasutatakse ettevõtte logistikasüsteemis järgmistel põhjustel:

* püsiva ja hooajalise nõudluse rahuldamine varude hoiustamisega;
* klientide vajaduse rahuldamine nõudluse kõrgperioodidel;
* osalemine vajaliku teenindustaseme pakkumisel ettevõtte klientidele;
* ettevõtte logistikakulude (transpordikulude) vähendamine optimaalsete suurusega kaubapartiide käitlemisega;
* tingimuste loomine ja hoidmine aktiivse turundusstrateegia toimimiseks;
* kaasaaitamine ettevõtte turuosa suurendamisele uute turgude hõivamise kaudu;
* tarbijate katkematu varustamine vajalike kaupadega;
* paindliku klienditeeninduse tagamine, eriti sõltumatu nõudluse korral. 

Lao osutatavad füüsilised teenused liigitatakse järgmiselt:

* traditsioonilised laoteenused;
* täiendavad, lisaväärtust pakkuvad laoteenused;
* veoteenused, mida osutatakse koostöös oma ettevõtte või logistikapartneri vedusid korraldava allüksusega. 

Traditsiooniliste laoteenuste all mõeldakse laopidajate poolt klientidele osutatavaid tavalisi laoteenuseid, nagu kauba vastuvõtmine, hoiustamine, väljastustellimuste komplekteerimine, pakendamine, väljastamine, maha- ja pealelaadimine, inventeerimine jms. Ladu võib osutada klientidele ka veoteenuseid, kui on organiseeritud kliendisaadetiste vedu oma transpordivahenditega või osta veoteenust. 

Püüeldes lao optimaalse toimimise poole puutuvad ettevõtted kokku enamasti järgmiste probleemidega:

* kuidas suurendada lao tootlikkust ja efektiivsust?
* kuidas optimeerida olemasolevate ressursside kasutamist?
* kuidas parendada klientide teenindamist laos?
* kuidas lühendada läbimisaegu laos?
* kuidas tugevdada laopersonali töödistsipliini?
* milline peaks olema laotöötajate optimaalne arv?
* milline motivatsioonisüsteem töötab kõige paremini?
* kuidas arvestada iga üksiku töötaja töötasu?
* kuidas vähendada kadusid (sh vargust) laos?
* kuidas tagada laopersonali materiaalne vastutus?
* missugune infosüsteem on lao jaoks parim võimalik?
* kas kasutatav laotehnoloogia on parim võimalik?
* kas kasutatav töökorraldus laos on parim võimalik? 

Lao toimimise võib muuta efektiivseks ainult individuaalne lähenemine lao probleemide lahendamisel, võttes arvesse samaaegselt lao tegevust mõjutavaid sise- ja välistegureid. 

## Lao koostöö ettevõtte teiste allüksustega
**Laondus ja ostutegevus.** Saabuvate materjalivoogude operatiivseks ja kvaliteetseks käitlemiseks ning võimalike tarne- ja toote kvaliteedi vigade kiireks lahendamiseks peavad lao- ja ostuosakonna töötajad tegema pidevalt koostööd. Ostutöötajad eeldavad, et ladu varustab neid operatiivselt saabuvate kaubasaadetiste adekvaatse infoga. Kui ostutöötajate kohustus on varustada ladu õigeaegselt saadetiste kohalejõudmise infoga, siis laotöötajate ülesanne on anda ostuosakonnale võimalikult kiiresti ja täpselt infot saadetise koosseisu, tellimusele vastavuse ja kaupade seisukorra kohta. Kui laos avastatakse kaupade kadu, kahjustused, mittekomplektsus, aegumine, riknemine või muud mitterealiseeritavuse põhjused, peavad laotöötajad teavitama sellest ostuosakonda viivitamatult. 

Ostuala töötajad peavad uute või tootevalikus olevate toodete tellimuste tegemisel võtma arvesse ka hoiustamis- ja käsitsemisvõimalusi laos. Kui ladu pole võimeline uusi tooteid või tavalisest suuremat ostupartiid hoiukohtadele mahutama, ei tohiks vastavat tellimust teha enne, kui kauba vastuvõtuks ja hoiustamiseks on loodud laos eeldused. 

**Laondus ja müügitegevus.** Ettevõtte müügitöötajad eeldavad, et ladu hoiab varude ja hoiustamise täpsuse kõrgel tasemel ning komplekteerib, pakendab ja lähetab õigeaegselt kõik klientide saadetised. Kui toodete füüsilised ja loogilised laosaldod ei lange kokku, töö käigus tuvastatakse mittemüüdavat kaupa, tooted ei suudeta õigeaegselt väljastusteks komplekteerida ja kliendile lähetada, häirib see tõsiselt müügiosakonna tööd ning viib alla ettevõtte klienditeeninduse taseme tervikuna. 

**Klienditeenindus laos.** Lao poolt teenindatavad kliendid liigitatakse välis- ja siseklientideks. Lao välisklientide (ingl. *external customers; customers*), ehk tavaklientide all mõeldakse organisatsioone ja füüsilisi isikuid, kelle ladu tarnib kaubasaadetisi ja vahel ka koos saadetisega teenuseid. Siseklientideks (ingl. *internal customers*) on sama ettevõtte allüksused ja töötajad, kellele ladu väljastab kaupu, osutab teenuseid või kes vahendavad lao poolt osutatavaid teenuseid välisklientidele. Nii on lao sisekliendid ettevõtte ostuosakond, tootmisallüksused ja müügiosakond. Siseklient võib olla ka veokorraldaja, ekspedeerija või klienditeenindaja, kes suhtleb klientidega ja hoolitseb selle eest, et saadetised ja nendega seotud informatsioon jõuaks kokkulepitud ajal saajatele. 

Igas laos on enamasti vähemalt üks laotöötaja, kes tegeleb otseselt saadetiste lähetamise või laos klientidele (saajatele) väljastamisega. Samas hoolitsevad laos klientide teenindamise eest ka kõik need, kes komplekteerivad tellimusi ja pakendavad ning valmistavad ette kliendisaadetisi. 

**Ostuosakonna teenindamine.** Ladu varustab ostuosakonna töötajaid saabuvate saadetistega seotud infoga. Teatatakse saadetise jõudmisest lattu, vastuvõtukontrolli tulemustest ja hoiukohtadele paigutamisest. Sel viisil saavad ostutöötajad teada, et tooted ja materjalid valmis müügis või tootmises kasutamiseks, ning kas on täidetud kõik tingimused tarnijaile ostu eest tasumiseks. 

Laotöötajad on kohustatud edastama ostuosakonnale õigeaegselt infot kaupade võimaliku mittekomplektsuse, laos tekkinud kahjustuste, aegumiste jms kohta. Lao ülesanne on ka koguda ja edastada ettevõtte ostuallüksusele olulist infot tarnijate soorituse kohta. Ostutöötaile on tarnijate soorituste mõõtmise ja hindamise seisukohalt olulised täpne tarneaeg, saadetise seisukord, vastuvõtukontrolli tulemused (toodete puudumine, ülejääk, realiseerimisajad, võimalikud pakendite ja kauba kahjustused jms). 

**Tootmisallüksuste teenindamine.** Tooraine-, materjali- ja/või tootekomponentide lao kõige olulisem ülesanne tootmise teenindamisel on tagada, et materiaalsed tootmissisendid antakse töötlemiseks ja/või koosteks üle õiges koguses, nõuetele vastavas kvaliteedis, õigel ajal ja õiges kohas. Kui laos ei suudeta tuvastada õigeaegselt saabuvaid tooteid, tootekoguseid, toodete kvaliteeti ja võimalikke kahjustusi ning vastavat infot asjaosalistele operatiivselt edastada, võib see tähendada ühel hetkel tootmise seiskumist lühemaks või pikemaks ajaks. 

Ladu peab kindlustama materjalide säilimise ka ladustamise kestel vastavalt nõuetele ettenähtud konditsioonis. Tuleb arvestada tootmiseks vajalike materjalide võimaliku moraalse ja füüsilise vananemisega, realiseerimisaja möödumisega jms. 

**Müügiallüksuse teenindamine.** Müügitöötajad on andnud müügitehingu vormistamise ajal klientidele lubadusi saadetiste koosseisu, pakendamise, tarnimisviisi, tarneaegade, tarnekohtade jms osas. Lao ülesanne on need lubadused täita ja edastada vajalik tarneinfo veokorraldajale või autojuhtidele. 

Ladu peab tagama müügiosakonna töötaile võimalikud täpsed andmed müüdavate toodete varude kohta. See tähendab, et toodete loogilised laosaldod peavad vastama füüsilistele ning kõikvõimalikud probleemid toodete pakendite, kahjustuste, komplektsuse, aegumise jms kohta peaksid olema müügitöötajaile kättesaadavad. 

Varude täpsus lao hoiukohtadel peab olema kõrge, mis võimaldab komplekteerida kõik klientide tellimused täielikult. Kõik tooted leitakse nende hoiukohtadelt ning midagi ei jää väljastamata põhjusel, et toote asukoht laos polnud hetkel tuvastatav. Sel viisil aitab ladu kaasa kõrge tarnevõime näitaja ja klientide rahulolu saavutamisele. 

## Ladude liigitamine tegevusvaldkonna järgi

### Tootmisettevõtete laod
Tootmisettevõtte logistikasüsteem jaotatakse funktsionaalselt kolmeks valdkonnaks – hankelogistika, tootmisprotsesse kindlustav logistika ehk tootmislogistika ja jaotuslogistika. Laost algavad ja laoga lõpevad kõik logistika funktsionaalsed valdkonnad. Laod võimaldavad tagada tootmisettevõttel katkematut tootmist. Võrreldes kaubandusettevõtetega, mis kasutavad reeglina suhteliselt universaalseid valmistoodete ladusid, on tootmisettevõtetel vaja materjali- ja tooraineladusid, pooltoodete ladusid, valmistoodangu ladusid, tööriistade, varuosade, abimaterjalide ladusid jms. Suurtes tootmisettevõtetes võib olla mitmeid ladusid, väikesed võivad saada hakkama kahega või isegi üheainsaga. 

Tootmisettevõtte lao planeerimisel lähtutakse sageli suhteliselt spetsiifilistest vajadustest tootmiseks vajalike toorainete ja materjalide käitlemisel. Seevastu sarnanevad tootmisettevõtete valmistoodangu laod enamasti hulgikaubanduse ladudega. 

### Materjali- ja toorainelaod
Materjali- ja tooraineladudes hoiustatakse töötlemata toorainet ja töödeldud materjale ning komponente. Materjalide ladu (ingl. *supply warehouse*) on tootmises vajaminevate toorainete, materjalide, tootekomponentide ja -sõlmede ladu. Suurtes tootmisettevõtetes võib olla mitu materjalide ja toorainete ladu. Tooraineladudes (ingl. *raw material warehouse*) hoiustatakse enamasti suuri kaubakoguseid toormaterjale, materjale ja tootekomponente. 

Konkreetsest valdkonnas sõltub, kas sisseostetavate tooteartiklite arv on suur või väike, kas saabuvad kaubapartiid on suured või väikesed. Saabuvad kaubavood võivad olla kõikuvad või stabiilsed. Oluline on, et laoarvestus oleks täpne ja tootmise jaoks suudetakse väljastada kõik õigeaegselt, hilinemiseta. Tootmisettevõtete materjali- ja tooraineladudes on keskmisest enam väljastustööd enne seda, kui tootmine vahetab montaažiliinil välja olemasoleva toote uue vastu. Võib tekkida vajadus väljastada tootmisallüksusele mõne tunni jooksul sadu erinevaid materjali- ja tootekomponendi artikleid. 

#### Puhverlaod
Puhverladu (ingl. *buffer warehouse*) on tooraine tarnija või tehase tooraine/materjali vaheladu, mis tagab katkematu tootmise või tarbimise nii katkendliku kui pideva varustamise korral juhul, kui kaubakogused on väga suured. Puhverladu võib olla ka tehase vaheladu eri tootmisüksuste vahel, kuhu ladustatakse enne tootmist suuri tooraine- ja materjalikoguseid. Juhul, kui tooraine on suhteliselt odav, tarneriskid suured ja ladustamise kulud väikesed, on võimalik, et teatud tootjad hoiavad pideva tootmisprotsessi tagamiseks isegi 3–6 kuu materjalide varu. 

### Tootmislogistika laod
Tootmislogistika laod on mõeldud katkematu ja tõrgeteta tootmisprotsessi kindlustamiseks. Ladudes hoitakse pooltooteid, lõpetamata toodangut, tööriistu, varuosi, abimaterjale jms. Ladude ülesandeks on tagada tootmisprotsessi õigeaegne varustamine kõige vajalikuga. Tootmisprotsessi asünkroonsuse tasandamine (leevendamine) on pooltoodete ladude oluline funktsioon. 

Pooltoodete ladudes (ingl. *semifinished products warehouses*) on tehases valmistatud komponendid ja tooted, mis kuuluvad tehases edasisele töötlemisele või kasutamisele valmistoodete koostamisel. 

Hooldusladu (ingl. *maintenance, repair and operations warehouse; MRO warehouse*) on mõeldud varuosadele, tarvikutele ja tööriistadele, et vältida tootmisseisakuid ja tagada katkematu tootmine. 

### Valmistoodete laod
Valmistoodete ladu (ingl. *finished goods warehouse*) on ettevõtte ladu, kus hoiustatakse valmistooteid enne klientidele väljastamist. Valmistoodangu ladudes hoitakse tootmisest tulnud, nõuetekohaselt pakendatud tooteid, mis väljastatakse kaubandusele tarbimisvalmis toodetena või lõpptoodete tootjatele materjalide, tootekomponentide või -sõlmedena. 

Tootja keskladu (ingl. *central warehouse*) on suur tehase ladu või tehastevaheline peamine või suurim ladu, kuhu veetakse kokku ettevõtte kõigi tehaste tooted ja kust on võimalik väljastada klientidele suurtes kogustes laia tootesortimenti. Tehaste kesklaod väljastavad enamasti suurtes kogustes tooteid hulgimüüjatele. Tootja keskladu on tootja juures paiknev või mitme tootmisettevõtte ühendatud tootevalikuga eri piirkondi või riike teenindav ladu, mis varustab väiksemaid hulgi- ja jaotusladusid. 

Tootmisettevõtte valmistoodete keskladu on tavaliselt kontserni kuuluvate tehaste laia tootesortimendiga ladu, kuhu veetakse kokku eri tehaste valmistooted ja klientidele väljastatakse kõik tooted ühest laost. Kui mitme riigi territooriumist koosneva suure jaotuspiirkonna kesklaos hoiustatakse suure sortimendiga suuri kaubakoguseid, siis igas riigis paiknevas jaotuslaos on kaubavarud ja tootevalik oluliselt väiksemad kui kesklaos. 

### Kaubanduse laod
Kaubanduse laod on tüüpiliselt kas hulgimüügiettevõtete laod, maaletoojate (distribuutorite) laod või jaekaubanduse laod (müügisaalid ja eraldi laoruumid ning üksikute tootegruppide ja toodete jaemüügile pühendunud diilerite laod. Kaubanduses on kasutusel kolme tüüpi laod: hulgimüügilaod, jaotuslaod ja jaekaubanduse laod. 

#### Hulgimüügiladu
Hulgimüügiladu (ingl. *wholesale warehouse*) on maaletooja ja/või hulgimüüja ladu suurte kaubakoguste käitlemiseks, mis teenindavad peamiselt jaekaubandust. Hulgiladudes koostatakse jaekaubandusettevõtete tellimusel kaubasaadetised, mis veetakse jaotusveoautodega kauplustesse ja kaubamajadesse. Hulgilaod tegutsevad ka kaupluse- ja kaubamajakettide keskladudena. Hulgikaubandusladude otstarve ja funktsioonid on suhteliselt universaalsed. Laoprotsess hulgikaubanduses on toimingute kaupa üsna selgelt määratletud. Enamik hulgimüügiettevõtete ladudest töötab ühesuguse mudeli järgi või siis on protsessiskeemid väga sarnased. Kõikide hulgimüügifirmade töö toimub põhimõttel – valmistoodete ostmine, käitlemine laos ja müük. 

Võrreldes tootmisettevõtetega on hulgimüügifirma laos tootevalik tavaliselt kümneid ja sadu kordi suurem, mistõttu kehtib käsitsemise ja hoiustamise puhul suure kaubavalikuga hulgiladudele universaalsuse nõue. Kuna hulgilaod töötavad sarnaste protsesside ja tehnoloogiatega, on uute ladude ehitamise ja laiendamise kriteeriumid kaubanduse ladudele hõlpsamini määratletavad kui tootmist teenindavatele ladudele. 

Jaekaubanduskettide suuri hulgimüügiladusid nimetatakse ka keskladudeks. Tooted, mida ei tarnita kauplustele otse tootjatelt, tarnitakse kesklattu kõikide ketikaupluste tarvis. Osa kaupluste keskladusid hoiustab vastuvõetud tooteid enne väljastamist, osa väljastab kohe pärast sorteerimise, konsolideerimise ja *[[Ristlaadimine|cross-docking]]-*toimingute sooritamist. Osa keskladudest kasutab segasüsteemi, hoiustades aeglaselt liikuvaid tooteid ja tehes *cross-docking’*ut kiiresti liikuvate tooteartiklite puhul. 

Kuna logistikafirmade ladusid läbiv kaubavoog koosneb tavaliselt suures osas valmistoodetest ning vähem toorainetest ja materjalidest, käsitletakse ekspedeerijate, vedajate ja laoteenuse osutajate ladusid hulgikaubanduse ladudena. Logistikaettevõtete toimingute tehnoloogiline ja töökorraldus langevad suures osas kokku hulgimüügiettevõtete omadega. 

#### Jaotusladu
Jaotusladu (ingl. *distribution warehouse*) on üldjuhul vaheladu suurte hulgimüügiladude ja jaekaubandusettevõtete vahel. Jaotuslaos konsolideeritakse saadetisi, samuti toimub seal *cross-docking* ja otselaadimine ilma vahepealse hoiustamiseta. Jaotusladudeks loetakse ka turupiirkonnas asuvaid hulgiladusid jaekaubanduse ja muude edasimüüjate varustamiseks kaubaga. Jaotusladusid on kaht tüüpi. Enam levinud on jaotuslaod, kus hoiustatakse laia tootesortimenti ja toimub igapäevaselt klientide väljastustellimuste komplekteerimine, pakendamine ning üleandmine jaotusvedusid tegevatele vedajatele. 

Jaotuslaod on ka piirkondlikud väiksed laod, mis täidavad pigem terminali ülesannet. Taolisi jaotusladusid kasutatakse enamasti hõredasti asustatud maapiirkondade varustamiseks esmatarbekaupadega. Selle asemel, et tarnijad teeksid maapiirkondade väikestesse kauplustesse igaüks eraldi väikeste kaubakoguste kulukaid jaotusvedusid, veetakse suurtest hulgimüügi jaotusladudest konsolideeritud saadetised jaotuslattu, kus need sorteeritakse ja koostatakse uued, paljude tarnijate saadetised, mis toimetatakse maakauplusele ühe transpordivahendiga. 

Jaotuslaos komplekteeritakse väljastussaadetisi edasimüüjatele, lisaks tehakse saadetiste konsolideerimist ja *cross-dockingit*. Tavaline on kesklao otsesaadetiste konsolideerimine jaotuslaos olevate toodetega. Samuti on võimalik mitmest kesklaost tulevate otsesaadetiste ja laosaadetiste *cross-docking*. 

Suuri jaotusladusid nimetatakse ka jaotuskeskusteks (ingl. *distribution center2*; DC). Jaotuskeskused kujutavad endast suuri ladusid, kus hoiustatakse kaupu lühiajaliselt enne jaemüüjatele saatmist. Jaotuskeskus on valmistoodete lühiajalise hoiustamise keskladu turupiirkonnas või selle lähedal, kus toimub kiire väljastustellimuste töötlemine ja saadetiste ettevalmistamine klientidele saatmiseks. Jaotuskeskustes tehakse tavaliselt lisaväärtust suurendavaid toiminguid, nagu toodete lõppkoostamine, pakendamine, sildistamine, kasutusjuhendite lisamine jms. Regionaalsed jaotuskeskused on mõeldud kindla piirkonna jaekaubanduse varustamiseks. Jaotuskeskused rajatakse tavaliselt maanteesõlme, raudtee või lennujaama lähedusse. 

#### Cross-docking'u keskus
*Cross-docking’u* keskus on spetsialiseeritud jaotuskeskus, kus kaupu ei hoiustata. Saabunud saadetised sorteeritakse ja konsolideeritakse saajapõhiselt väljuvateks saadetisteks. Kogu toiming viiakse läbi loetud tundide, kõige kauem ööpäeva jooksul. Kui tavalises laos hoitakse kaupu seni, kuni kliendilt saabub ostutellimus, siis *cross-docking’u* keskuse kasutamisel on kliendid ja nende tellimused teada enne kaubasaadetiste kohalejõudmist. 

Jaotuslao üks alaliikidest on jaotusterminal. Jaotusterminali veetakse suurtest hulgiladudest ja jaotusladudest kokkulepitud ajaks suuremahulisi ühitatud saadetisi, mis koosnevad mitme saaja kaupadest. Kui kõik konsolideeritud saadetised on kohal, pakitakse need lahti ja sorteeritakse saajapõhiselt. Sorteeritud saadetistest tehakse üks saadetis ühele saajale, mis pakendatakse ühele või mitmele kaubaalusele. Kuna selline saadetis toimetatakse maapiirkonnas tegutsevale kauplusele ühe veoga, saadakse *cross-docking*’uga arvestatav sääst veokuludes. 

#### Kaupluste laod
Kaupluste laod on eelkõige kaubasaadetiste vastuvõtutoimingute sooritamiseks enne kaupade viimist müügisaali. Kaupluste saadetised on vaja lahti pakkida, teha vastuvõtukontroll ja vajadusel hinnasiltide lisamine. Suurem osa saabunud toodetest viiakse pärast seda müügisaali riiulitele, teatud osa võib jääda ka kaupluse laoruumi. Kui on tegemist kiiresti liikuvate esmatarbekaupadega, võidakse hoiustada laos lühiajaliselt osa saabunud kaubast. Müügisaali riiuleid täidetakse sedamööda, kuidas need tühjenevad. 

### Tarbijaid teenindavad laod
Seoses postimüügi ja hiljem võrgukaubanduse kiire arenguga tekkis vajadus ladude järele, mis spetsialiseerusid ainult lõpptarbijate teenindamisele. Tarbijaid teenindava lao näol on üldjuhul tegemist peenkaubalaoga, kus hoiustatakse vähesel määral ka kaupu kaubaalustel. 

Tarbijaid teenindavaid ladusid iseloomustavad järgmised aspektid:

* Laooperaator pole seotud edasimüüjaga, vaid tarbijaist klientidega.
* Informatsiooni vahetamine kliendiga peab toimuma kiiresti.
* Tellimused on mõnerealised ja saadetised väikesed.
* Tellimuste vastuvõtmine ja töötlemine peavad toimuma suure täpsusega, kuna teenindatakse otse tellimuse esitanud tarbijat.
* Klienditeeninduse tasemele kehtivad ranged nõuded, kuna teenindaja ja tarbija vahel pole edasimüüjat.
* Jaotusvedude korraldamine otse tarbijaile on aeganõudvam ja kulukam kui edasimüüjatele. 

Väljastustellimuste komplekteerimine tarbijaid teenindavas laos toimub üldjuhul peenkaubariiulitelt. Kasutusel on enamasti konventsionaalsed peenkaubariiulid ja peenkauba läbivooluriiulid. Käideldavaks ühikuks on reeglina toote müügipakend. 

Kuna tarbijat teenindavasse lattu saabub tavaliselt palju tagastussaadetisi, tuleb pöörata suurt tähelepanu tagastuste käitlemisega seotud toimingutele. Kui taolises laos käideldakse kallihinnalisi elektroonikakaupu, kehtivad ladudele tavalisest rangemad turvanõuded. 

### Teenusepakkujate laod

#### Logistikaettevõtte ladu
Logistikaettevõtte ladu on logistikateenuste osutaja avalik või lepinguline ladu või nende kombinatsioon, mille puhul müüjale (kliendile) kuuluvad tooted on ladustatud logistikafirma ehk kolmanda osapoole teenusepakkuja ruumides. Müüja tagab kaupade olemasolu ja müügi, teenuse tarnija aga kaupade nõuetekohase ladustamise ja käitlemise. Logistikaettevõtted võivad omada nii ladusid kui ka terminale. Seejuures määratletakse terminale kui suure käibesagedusega ladusid, kus kaubasaadetisi üldjuhul ei hoiustata kauem, kui see on vajalik kahe järjestikuse veoetapi toimumiseks. 

#### Transpordiettevõtte terminal
**Terminal** (ka läbivooluterminal) on ladu veoahelas, kus hoitakse kaubasaadetisi lühiajaliselt. Terminal on ühe veoetapi lõpp-punkt ja järgmise alguspunkt. Terminali üks põhiülesandeid on eri tüüpi kaubavoogude ühendamine. Reeglina terminalides saadetisi (pikaajaliselt) ei hoiustata. Terminali saabuvad saadetised laaditakse maha, sorteeritakse ja tuvastatakse nende järgmine sihtkoht veoahelas. Seejärel toimetatakse need tõstukitega ajutistele (märgistatud) hoiualadele põrandapinnal, kus need jäävad ootama pealelaadimist transportimiseks saajale või järgmisesse sihtterminali. Terminalis mahalaaditud saadetised toimetatakse üldjuhul edasi saajale veel sama tööpäeva jooksul või järgmisesse sihtterminali ööpäeva jooksul. Terminalidest väljastatakse ka saadetisi, millele on saajad ise järele tulnud. Oluliseks põhimõtteks terminalide töös on mahalaaditud saadetiste toimetamine edasi saajale veel sama tööpäeva jooksul või järgmisesse sihtterminali ööpäeva jooksul. Kaup võib saabuda terminali ühe transpordivahendiga ja lahkuda teisega. Läbivooluterminalid on enamasti vedajate, ekspedeerijate ja logistikafirmade sorteerimis- ja konsolideerimiskeskused. Nendes kontrollitakse, kas saabunud kaubasaadetis on terviklik ja kahjustusteta, sorteeritakse ning vajaduse korral konsolideeritakse edasisaatmiseks erinevatel veomarsruutidel. 

#### Avalik ladu
Avalik ladu (ingl. *public warehouse*) on teenusepakkuja ladu, kus pakutakse kas lühi- või pikaajalisi laoteenuseid kõigile soovijatele erinevatest kaubandus- ja tootmisvaldkondadest. Klientidele osutatakse enamasti tüüpilisi laoteenuseid, nagu kauba mahalaadimine, vastuvõtmine, hoiustamine, väljastustellimuste komplekteerimine, pakendamine, väljastamine ja pealelaadimine. Osutatud teenuste eest esitatakse klientidele üldjuhul kalendrikuu põhiseid arveid ühesuguste või sarnaste teenusehindadega. 

Avalikud laod (ka laohotellid) on enamasti logistikafirmade suured laokompleksid, kus hoiustatakse üldjuhul firma transpordiga kohale veetud klientide kaupu. Laohotellid pakuvad teenuseid importööridele, eksportööridele, hulgimüüjatele ja tootmisettevõtetele, väljastades kaupu tootmiseks, tarbimiseks või eksportimiseks. Laohotellid osutavad laoteenuseid rohkem kui ühele kliendile. 

Avalik-lepingulistes ladudes osutatakse laoteenuseid nii avalike kui ka lepinguliste ladude klientidele. Need on enamasti kompleksse logistilise teenindamise ja paindliku klienditeenindusega tänapäevased laod, kus lisaks ladustamisele osutatakse klientidele ka erinevaid lisateenuseid nagu pakendite sildistamine, kasutusjuhendite lisamine, müügi- ja tootekomplektide koostamine, toodete testimine jms. Avalikud laod on enamasti suurematel logistikateenuseid pakkuvatel ettevõtetel (ekspedeerijad, vedajad, sadamaoperaatorid jne). 

Logistikafirmade laod on nn kolmanda osapoole (3PL) avalikud ja/või lepingulised laod, kus kliendile kuuluvad tooted on ladustatud logistikafirma ruumides. Klient tagab kaupade olemasolu ja müügi, teenuste tarnija kindlustab aga kaupade nõuetekohase ladustamise ja käsitsemise. Logistikaettevõte esitab arved vastavalt tehtud tööde mahule ja laoruumide kasutamisele hoiustamiseks. 

#### Transiitladu
Logistikateenuseid osutavad firmad rajavad sageli sadamatesse ja raudteejaamadesse suuri transiidivoogusid teenindavaid ladusid. Transiitladu (ingl. *transit warehouse*) on transiitkaubavoo teenindamiseks mõeldud ümberlaadimis- ja konsolideerimiskeskus, kus toimub enamasti üleminek ühelt transpordiliigilt teisele. Transiitlaos ladustatakse lühiajaliselt suuri kaubakoguseid ja transporditakse need jaotusahelas kiiresti edasi. 

Eraldi ladude liigi moodustavad konsignatsioonilaod, mis võivad olla nii tootjatel, hulgimüüjatel kui ka importööridel. Konsignatsioonilaod (ingl. *consignation warehouse*) on laod, kus müüja ladustab temale kuuluvad tooted ostja ruumides ostja vastutusel. Müüja tagab kaupade pideva olemasolu kokkulepitud kogustes ja esitab arveid vastavalt toodete müügile või kasutamisele tootmises. 

## Ladude liigitus muude tunnuste järgi
Ladusid jaotatakse eri tüüpidesse ka mitmete muude tunnuste alusel. Hoiukohtade suuruse ja eripära järgi jaotatakse laod alusekauba ladudeks, aluse-ja peenkaubaladudeks, peenkauba ladudeks ja erimõõduliste kaupade ladudeks. 

### Alusekauba ladu
Alusekauba ladudes hoiustatakse kaupu eri tüüpi kaubaalustel riiulikohtadel või virnastatult. Kasutatakse erinevaid kaubaaluse tüüpe (EUR1; EUR3; EUR6; CHEP jm alused, erimõõdulised kaubaalused jms). Eesti ettevõtete kaubaaluste ladudes on kasutusel peaaegu kõikjal EUR1/EPAL1 tüüpi kaubaalused. Muude mõõtudega sertifitseeritud kaubaaluseid kasutatakse vähem. Ühe hoiukoha ruumala on enamasti vahemikus 1,0–2,0 m3. 

### Aluse- ja peenkaubaladu
Aluse- ja peenkauba laod ehk tavakaupade (tarbekaupade) laod on levinud laotüüp, kus suuri kaubakoguseid hoiustatakse kaubaalustel, väiksemaid koguseid ja osa tooteartikleid aga peenkaubariiulitel. Enamasti on tegemist hulgimüügiladudega kiiresti liikuva esmatarbekauba (inglise *fast moving consumer goods; FMCG* ) tarvis. 

### Peenkaubaladu
Peenkauba ladudes hoiustatakse kaupu väiksemates kogustes eri tüüpi peenkaubariiulitel. Käideldavaks kaubaühikuks on enamasti toote müügipakend. Enamasti on peenkaubaladudes mingi osa kaubast ka kaubaalustel. Ühe hoiukoha ruumala on tavaliselt 0,2–0,3 m3. 

### Erimõõduliste kaupade ladu
Erimõõdulised kaubad on tooted, mida nende mõõtude või kuju tõttu pole võimalik kaubaalustel hoiustada. Neid kaupu hoitakse enamasti spetsiaalselt selleks otstarbeks ehitatud tugikonstruktsioonidel või -konsoolidel. Kauba ja/või pakendi suuruse ja omapära järgi jaotatakse erimõõduliste kaupade laod plaatkauba, kangkauba, rullkauba või nõukauba ladudeks. 

**Spetsialiseeritud ladu**

Mitmete kaubagruppide käitlemine toimub spetsialiseeritud ladudes. Spetsialiseeritud laod (inglise *special commodity warehouse*) on mõeldud kindla kaubagrupi kaupade ladustamiseks spetsiaalsetes mahutites, tankides, punkrites, silodes või muul viisil. Spetsialiseeritud ladusid jaotatakse ladustatava kauba füüsikalise oleku ja põhiomaduste alusel. Nii on olemas vedelkaupade laod, gaasiliste kaupade laod, tükikaupade laod, puistainelaod jms. 

### Vedelkaubaladu
Vedelkaupade laod on mahutid ja tankid sadamates, raudteeterminalides ja sisemaaterminalides. Väiksemad mahutid ettevõtete territooriumil. Lühemat aega hoiustatakse vedelkaupu ettevõtetes ka tankkonteinerites. 

### Tükikaubaladu
Tükikaupade laod on eri kaubagruppide laod sadamates, raudtee kaubajaamades ja logistikafirmades. Tooteid hoiustatakse avatud platsidel, katusealustel estakaadidel ja kütteta telkladudes. 

### Gaasiliste kaupade ladu
Gaasiliste kaupade ladudes hoiustatakse veeldamata (CNG; CPG; CBG jms) ja veeldatud gaase (LNG; LPG; LBG) sadama- ja raudteeterminalides, sisemaaterminalides ja suurte tootjate juures. 

### Puistaineladu
Puistainelaod on eri puistainete (kivisüsi, väetis, puiduhake, puidugraanul, killustik, liiv, teravili jms) avatud laoplatsid, katusealused, telklaod ja elevaatorid sadamate, raudtee kaubajaamade ja ettevõtete territooriumil. Lisaks nendele on kasutusel sõidukite ja ehitus-ning põllumajandusmasinate laod, mis kujutavad endast sõidu- ja veoautode ning ehitus- ja põllumajandusmasinate avatud laoplatse sadamates, raudteesõlmedes ja sõidukite logistikakeskustes. 

### Avatud välitingimustes laod ja hoonetes paiknevad laod
Laod võidakse rajada avatud platside, katusealuste või täielikult suletud hoonetena. Avatud laoplatsid ehitatakse kas kruusaga, asfaldiga või betooniga kaetuna. Asfalteeritud platside puhul on probleemiks, et sooja ilmaga võivad rasked masinad ja seadmed rikkuda asfalti, muutes selle pinna ebatasaseks. Asfaldile ei tohiks püstitada kaubaaluste riiuleid, kuna riiulipostid vajuvad kuumal asfaldipinnal sellesse, riiul kaotab stabiilsuse ja võib muutuda ohtlikuks. Kõige parema kvaliteediga ja kõige vastupidavam, kuid ka kõige kulukam on rajada killustikpadjale betoonkate. 

Ühelt või mitmelt küljelt avatud katusealused kaitsevad hoiustatavaid kaupu küll sademete, kuid mitte välistemperatuuri mõjude eest. Samas leidub piisavalt kaupu, mille puhul pole temperatuuri ja niiskuse tase ning selle kõikumine olulised ega kahjusta ladustatavat kaupa mingilgi moel. 

Kui ladu on rajatud suletud hoonena, võib see olla ilma kütte- ja/või jahutusseadmeteta, kus pole võimalik temperatuuri ja õhuniiskuse taset suurendada ega vähendada. Köetavates ladudes, külmladudes ja külmutusladudes hoiustatakse kaupu vajalikul temperatuuri- ja niiskuserežiimil. 

## Ladude jaotamine temperatuuritingimuste järgi
Erinevate kaupade hoidmiseks võib vaja olla erinevaid temperatuuritingimusi. Kui enamik kaupu hoiustatakse toatemperatuuri-lähedastes tingimustes, siis osa toodetest säilib probleemideta ka välistemperatuuril. Näiteks masinad ja seadmed, transpordivahendid, õlid ja määrdeained, kütused, metall ja puit. Osa kaupadest, näiteks toiduained, puu- ja juurviljad ning mitmesugused ravimid, tuleb hoiustada külmkapi temperatuurirežiimil, osa aga külmutatult. 

Temperatuuritingimuste järgi jaotatakse laod köetavateks ladudeks, mitteköetavateks ladudeks ehk külmadeks ladudeks, külmladudeks ja külmutusladudeks. 

### Köetav ladu
Köetavates ladudes (inglise *heated warehouse*) hoitakse aastaringselt küttesüsteemi abil suhteliselt stabiilset temperatuuri (tavaliselt 14–18 °C). Köetavateks ladudeks loetakse ka ladusid, kus on temperatuur aastaringselt kõrgem kui +6 °C. Köetavate ladude eeliseks on madal suhtelise niiskuse tase. 

### Mitteköetav ladu
Mitteköetavad ehk külmad laod on laod, mille sisetemperatuur on välistemperatuuri lähedane, ületades enamasti veidi välistemperatuuri. Niisugused laod võivad olla ajutist tüüpi laod metallist ning kütteta angaaride ja vettpidava tendiga kaetud nn telklaod. Mitteköetavate ehk külmade ladude puhul on sagedasti probleemiks, et sõltuvalt lao sise- ja välistemperatuuri erinevustest võib tekkida ruumi kondensniiskus. Laoruumi õhus sisalduv veeaur ladestub külmadele ehituskonstruktsioonidele, kus tekivad tilgad, mis kukuvad nii lao põrandale kui ka laos hoiustatavale kaubale. Kondensaatniiskuse tekkimist on võimalik hoida ära laoruumide ventileerimisega. Piisava ventilatsiooni puhul saavutatakse olukord, kus temperatuuritasemete erinevus laohoones ja sellest väljaspool on minimaalne ja kondensniiskust sel juhul hoones ei teki. 

### Külmladu
Külmladu (inglise *refrigerator warehouse*) on automaatse temperatuurireguleerimisega (kütmine või jahutamine) ladu, kus hoitakse temperatuuri vahemikus 2–6 °C. Külmladusid kasutatakse enamasti toiduainete ja ravimite säilitamiseks külmkapirežiimil. 

Kergriknevate toiduainete hulgimüügiladu on toiduainete tarneahela võtmetähtsusega lüli. On terve rida temperatuuritundlike toodetega valdkondi, mille tarneahel ei saa toimida ilma külmladustamiseta. Taolisteks valdkondadeks on tavaliselt toiduainetööstus, joogitööstus, puu- ja köögiviljade tootmine, ravimitööstus jms. Külmladustamise puhul on võtmeküsimuseks ladustamise kvaliteet, mis tähendab tootja nõutava ja stabiilse temperatuuri hoidmist laoruumis. Laopidajal pole eksimisruumi, kuna kauba valdaja arvestab, et tooted säilitavad ladustamisel kvaliteedi. 

Külmladustamisel kulub palju elektrienergiat, mistõttu peab laoruum olema hea termoisolatsiooniga. Peab arvestama, et laoruumi ja kauba jahutamiseks ühe temperatuuriühiku võrra ja temperatuuri ühtlasena hoidmiseks kulub oluliselt rohkem energiat, kui seda oleks vaja sama laoruumi ja kauba soojendamiseks sama ühiku võrra ja sooja hoidmiseks laos. 

### Külmutusladu
Külmutusladu (inglise *reefer warehouse*) on automaatse temperatuurireguleerimisega külmutusseadmetega ladu, kus hoitakse liha- ja kalatoodete säilitamiseks temperatuuri –18 °C, jäätise hoiustamisel isegi –25 °C. Külmutuslao ehituse maksumus ületab üldjuhul 2–3 korda köetava lao maksumuse. Kuna külmutuslao elektrikulu on väga suur, on ehitise soojusisolatsioon ja külmutusseadmete elektrienergia kulu laopidajale kriitilise tähtsusega. 

**Ladude liigitus laoruumi kasutatava kõrguse järgi**

Kõrguse järgi jaotatakse ladusid madalateks ja kõrgeteks ladudeks. Madalad on kõik peenkauba laod ja kaubaaluste laod, mille hoiustamiseks kasutatav kõrgus on kuni 10 m ja tavakõrgusega (1,5–1,7 m) riiulikorruste arv 5–6. Kõrgete kaubaaluste ladude kõrgus on vahemikus 10–15 m. Kõrgete ladude hulka liigitatakse ka poolautomaat- ja automaatlaod, mille kõrgus võib olla isegi kuni 40 m. 

**Ladude liigitus kauba liikumise järgi**

Kauba liikumise iseloomu järgi jaotatakse ladusid otsevoo ja U-kujulise voolu ladudeks. Otsevooladu (inglise *direct flow warehouse*) on ladu, milles kaup saabub ühel küljel olevatest väravatest ja väljastatakse vastasküljel olevatest laadimislüüsidest. Kaup liigub läbi lao või terminali vahepeatusi tehes. Vastuvõtuala on lao ühel, väljastusala lao vastasküljel. 

Otsevoolu eeliseks on asjaolu, et lao pikkus ja laius on suhteliselt vabalt määratavad. Kuna vastuvõtu ja väljastusala vahelistes koridorides toimub tihe tõstukite liiklus, peaks koridorid olema suhteliselt laiad. Tüüpiline otseläbivoolu ladu on maanteetranspordi terminal. Seoses üleminekuga laotoimingute automatiseerimisele ehitatakse järjest rohkem otsevoolu ladusid. 

U-voo ladu (inglise *U-shaped flow warehouse*) on ladu, mille puhul saabub kaup samalt küljelt, kust see väljastatakse. U-voo lao puhul liigub kaup läbi lao mööda U-kujulist trajektoori, peatudes vahepeal hoiustamiseks. U-kujulise läbivooluga on enamik kaubandusettevõtete ladudest. U-kujulise läbivoolu laos peatub kaup tavaliselt mõneks päevaks, nädalaks või mõneks kuuks. Kaubavoog siseneb lattu ja väljub sealt ühelt lao küljelt, mistõttu ei vajata lao ehitamiseks nii suurt krunti kui otseläbivoolu lao puhul. 

## Vaata ka
*Ladustamine
*Laohaldussüsteem
*Laohoone
*Laondus
*Laotsoonid
*Privaatladu
*Sadamaladu

## Viited

## Välislingid