open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tarmo Kikerpill

**Tarmo Kikerpill** (sündinud 13. juunil 1977 Elvas) on endine eesti korvpallur, pikkus 196&nbsp;cm.

Ta on mänginud Tartu Ülikooli korvpallimeeskonnas, TÜ/Rockis ja Valga/CKE Inkassos, samuti Poola ning Kreeka liigades. Tulnud neljal korral Eesti meistriks, aastatel 2002–2008 kuulus Eesti koondisse.

Augustis 2010 teatas ta, et lõpetab karjääri. Tegutsenud treenerina, on olnud Tartu linnavolikogu liige.

Tarmo Kikerpilli poeg Kermo on sündinud 29. jaanuaril 2001 Tartus.

## Viited

## Välislingid
*
Minu veetlev leedi (film)

**"Minu veetlev leedi"** (originaalpealkirjaga **"My Fair Lady"**) on kaheksa Oscariga pärjatud 1964. aasta filmikohandus lavamuusikalist "Minu veetlev leedi", mis omakorda põhineb George Bernard Shaw näidendil "Pygmalion". Filmi režissöör on George Cukor, peaosades Audrey Hepburn ja Rex Harrison.

## Välislingid
* Filmi koduleht
Minu veetlev leedi

**"Minu veetlev leedi"** (**"My Fair Lady"**) on George Bernard Shaw' näidendi "Pygmalion" põhjal loodud muusikal, mille teksti on kirjutanud Alan Jay Lerner ja muusika Frederick Loewe. 

Muusikal esietendus 1956. aastal New Yorgis Broadway teatris. 

Eestis lavastas selle esimesena Voldemar Panso Estonia teatris 1963. aastal.
Ratva järv

**Ratva järv** on järv Ida-Virumaal Alutaguse vallas, Mäetaguse alevikust 2 km lääne pool Ratva raba servas.

Ratva järv on 25,1 ha suur ja suurim sügavus vaid 1,5 meetrit. Järve kaldad on pehmed ja mudased.

## Vaata ka

*Eesti järvede loend

## Välislingid

*Ratva järv eestigiid.ee lehel
Islamabad

**Islamabad** (urdu keeles اسلام آباد) on Pakistani pealinn, Liidupealinna ala keskus.

Linn ehitati 1960. aastail uueks pealinnaks, Pakistani pealinnaks sai ametlikult 1966. aastal.

## Välislingid

*Koduleht
Mäetaguse jõgi

**Mäetaguse jõgi** on jõgi Ida-Viru maakonnas, Rannapungerja jõe parempoolne lisajõgi.

Jõgi saab alguse Mäetagusest loodes ja suubub Rannapungerja jõkke. Selle pikkus on 23,2 km ja valgala pindala 90,3 km².

## Välislingid
*
Jokker

**Jokker** on eriline mängukaart, mida kasutatakse tänapäevastes kaardipakkides, vanasti sellist mängukaarti ei eksisteerinud. Esimest korda kasutati jokrit 1860. aastal. Tavaliselt on jokker kaardimängu tugevaim kaart, võites ka ässa. 

Tänapäevases kaardipakis on tavaliselt kaks jokrit. Nende kujundus on väga varieeruv – sõltudes mängukaarte tootvast ettevõttest. Jokrit on tavaliselt kujutatud õukonnanarrina. Sageli on kaardipaki üks jokker must-valge ja teine värviline. Mõnikord on värviline jokker ka ainult punast värvi. Kaardimängus, kus kasutatakse jokreid, võidab värviline jokker harilikult must-valge jokri, ehkki mõnes kaardimängus on kahe jokri väärtused võrdsed. 

## Viited
Folketing

**Folketing** on Taani ühekojaline parlament. See koosneb otse rahva poolt 4 aastaks valitavast 179 liikmest (neist 2 valitakse Fääri saartelt ja 2 Gröönimaalt). 

Taani põhiseaduse järgi on Folketingil koos valitseva monarhiga seadusandlik võim. Praktikas on monarhi rolliks Folketings vastu võetud seaduste allkirjastamine, mis peab toimuma 30 päeva jooksul pärast seaduse vastuvõtmist.

1849–1953 oli Taani parlament kahekojaline ja koosnes Folketingist ja Landstingist.

Pärast 2007. aasta kommunaalreformi valitakse Folketingi liikmed 10 suurvalimisringkonnast (*storkreds*). Valimisõigus on Taanis elaval Taani kodanikul, kes on vähemalt 18-aastane ja kes pole tunnistatud teovõimetuks.

Folketing asub Kopenhaageni kesklinnas Christiansborgi lossis.

Folketingi juhib presiidium, mis koosneb esimehest ja neljast aseesimehest.

## Välislingid
* Koduleht
Hommikueine Tiffany juures

**"Hommikueine Tiffany juures"** ("Breakfast at Tiffany's") on Truman Capote'i 1958. aastal ilmunud lühiromaan. 

Eestikeelne tõlge ilmus aastal 1984 (tõlkija Udo Uibo).

1961. aastal tehti romaani alusel film "Hommikueine Tiffany juures", mille peaosas oli Audrey Hepburn.
Puhkus Roomas

**"Puhkus Roomas"** (originaalpealkirjaga **"Roman Holiday"**) on 1953. aasta USA romantiline komöödiafilm. Film tutvustas USA publikule Belgias sündinud näitlejat Audrey Hepburni, kes võitis rolli eest parima naispeaosatäitja Oscari.

Peaosades tegid kaasa ka Gregory Peck ja Eddie Albert. Filmi stsenaariumi kirjutasid John Dighton ja Ian McLellan Hunter, varjatult ka Hollywoodi musta nimekirja kuuluv autor Dalton Trumbo.

## Välislingid
*
Tom Jones

Sir **Thomas John Woodward** (esinejanimega **Tom Jones**; sündinud 7. juunil 1940) on Walesi laulja.

Ta sündis Lõuna-Walesis Cardiffi läheduses Treforestis.

Ta alustas lauljakarjääri 1960. aastate keskpaigas. Ta on esitanud muuhulgas nii poppi, R&B-id, kantrit, souli kui ka gosplit. Tema plaate on maailmas müüdud üle 100 miljoni. Tal on Suurbritannias olnud 36 ja USA-s 19 esineljakümnehitti. Tema tuntumate laulude hulka kuuluvad "It's Not Unusual", "What's New Pussycat?", James Bondi filmi "Keravälk" ("Thunderball"; 1965) tunnuslaul, "Green, Green Grass of Home", "Delilah", "She's a Lady", "Kiss" ja "Sex Bomb". Suurbritannias on tema singlitest jõudnud esikohale "It's Not Unusual" (1965), "Green, Green Grass of Home" (1966) ja "Islands in the Stream" (2009; koos Rob Brydoni, Ruth Jonesi ja Robin Gibbiga). Ta on andnud välja kokku 41 stuudioalbumit. Tema seni viimane stuudioalbum "Surrounded by Time" ilmus 2021. aastal, mis jõudis Briti edetabelis esikohale ja millega sai Jones kõige vanemaks, kelle album on Suurbritannias olnud esikohal.

Jones on aeg-ajalt tegelenud ka näitlemisega. Filmidebüüdi tegi ta 1979. aastal, kui mängis peaosa telefilmis "Pleasure Cove". 1996. aastal kehastas ta Tim Burtoni filmis "Marss ründab" ("Mars Attacks!") iseennast. 1969. aastal pälvis ta Kuldgloobuse nominatsiooni telesaate "This Is Tom Jones" juhtimise eest. 1966. aastal pälvis ta Grammy auhinna parima uue tulija kategoorias. 1989. aastal sai ta Hollywoodi kuulsuste alleele omanimelise tähe. 1998. aastal sai ta Briti impeeriumi ordu ohvitseriks (OBE) ja löödi 2005. aastal muusikaliste teenete eest rüütliks (Knight Bachelor). Ta on olnud laulusaate "The Voice UK" üks kohtunikest.

17. juuni 2014 esines Jones Saku Suurhallis.

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Mednõi

**Mednõi** (vene keeles *Медный*) on saar Aleuutides, üks Komandorisaartest. Saar on asustamata.

Pindala 186 km&sup2;. Saar on mägine, kõrgus kuni 640 meetrit. 

Kuulub Venemaale.

19. sajandil asustasid saare Attu saarelt tulnud aleuudid. 1970. aastal asustati kõik nad ümber Beringi saarele.
Kang

**Kang** on füüsikalise kangi ehk õla põhimõtet kasutav tööriist.

Kui sellele mõjuks piisava suurusega jõud, hakkaks see selle jõu sihis liikuma. Kang saab olla tasakaalus vaid siis, kui kangile mõjuv jõud on pöördvõrdelised jõu õlgadega.

Tuntakse raudkangi, sõrgkangi, heeblit jt.

## Viited
Sõrgkang

**Sõrgkang** on füüsikalise kangi ehk jõuõla põhimõtet kasutav tööriist, mis omab üht või kaht sõrakujulist otsa, millega saab eemaldada naelu, teine ots võib olla heebel või ümar. Sõrgkangiga saab painutada kinniolevaid detaile lahti, teha lammutustöid jms.

Sõrgkang on kasutusel põhiliselt ehituses, kuid leiab kasutamist ka mujal.
Pitskruvi

**Pitskruvi** on F-tähe kujuline klamber, mida kasutatakse töödeldavate detailide ja esemete kinnitamiseks ja kokkusurumiseks (pitsitamiseks). 

Pitskruvi koosneb kahest horisontaalsuunalisest latist, mida ühendab üks pikem vertikaalne latt. Alumise horisontaallati küljes on suur kruvi, mis võimaldab pitskruvil töödeldava detaili tihkelt horisontaallattide vahele suruda. Alumine latt liigub üles ja alla, mis võimaldab kasutada pitskruvi nii suuremate kui ka väiksemate detailide kokkusurumiseks.

Lisaks F-tähe kujulisele pitskruvile on olemas teistsuguse kuju ja otstarbega pitskruvisid. Tänapäeval on traditsiooniliste kõrval levinud ka kiirkinnitusega pitskruvid.
## Vaata ka
*Kruustangid
Tangid (kabe)

**Tangid** on kabemängus esinev sidumise liik. Tangid on nime saanud analoogia põhjal tööriistaga (tangidega).

Üks rahvusvahelise kabe põhireegleid kõlab: "Ära kunagi lase end võtta tangide vahele!" 

Klassikaline näide. Näiteks selles seisus

ei tohiks must käia 1. ... 20-24? Sellele käigule vastavad valged 2. 32-27!, võttes tangide vahele musta kivi 22. Pärast seda jääb mustade lühike tiib liikumisvõimetuks. Pikal tiival jäävad küll alles mõned käigud, kuid need lõpevad varsti.

Veel üks näide tangidest. Järgmises seisus on tangide vahel musta kivi 28.

Musta suvalisele käigule järgneb kombinatsioon ja valged võidavad.
Jõgi-kõõlusleht

**Jõgi-kõõlusleht** (*Sagittaria sagittifolia* L.) on konnarohuliste sugukonda kõõluslehe perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. 

## Rahvapärased nimetused
Jõgi-kõõluslehe rahvapärased nimetused on **kooreleht**, **konnalusikas**, **noolelill**, **ressahain** ja **veeuba**.

## Levila ja kasvukoht
Jõgi-kõõlusleht kasvab Euraasia parasvöötme soodes kuni 500 m kõrgusel merepinnast, samuti Põhja-Ameerikas. Eesti mandriosas on taim tavaline, aga saartel väga harv.

Ta eelistab kasvada lubja- ja toitainerikastes vetes. Kõige paremini sobib talle seisva või vähemalt väga aeglaselt voolava veega kasvukoht.

## Kirjeldus

Taim kasvab 10–50 cm sügavuses vees nii, et osa taimest jääb alati veest välja. Taimel võib leida nii veepealseid kui ka veesiseseid lehti. Lehed on väga erineva kujuga. Veepealsed lehed on tipust teravad ka alusel kahe hõlmaga. Lehelaba on 15–25 cm pikk ja 10–22 cm lai ning pikk leheroots hoiab seda kuni 45 cm kõrgusel vee kohal. Veesisesed lehed on kuni 80 cm pikad ja 2 cm laiad ning hõljuvad vee all nagu laiad lindid. Veepinnal ujuvad lehed on ovaalsed.

Valged õied sirutuvad kolmekandilise varre otsas vee kohale kolmekaupa männastes. Õisiku alumises otsas on väikesed puhasvalged emasõied. Nendest kõrgemal on pikema varre otsas isasõied, mis on 2–2,5 cm läbimõõduga, 3 väikese tupplehe ja 3 valge kroonlehega. Tolmukad on punased ja neid on palju. Taim õitseb juunist augustini. Viljastatud õites arenevad tiivulised ja terava tipuga pähklid, mis suudavad levida nii tuule abil kui vooluveekogude poolt kantuna (vesilevi).

Jõgi-kõõlusleht talvitub mugulates. Tõrukujulised sinised mugulad sisaldavad palju tärklist. Enne talve eralduvad mugulad emataimest ja kevadel kasvab igast mugulast uus taim. Seda nimetatakse vegetatiivseks paljunemiseks.

## Kasutamine
Jõgi-kõõluslehe mugulad on ümmargused ja söödavad, sisaldavad palju tärklist. Hiinas nimetatakse jõgi-kõõluslehte "heatahtlikuks seeneks" ja selle mugul on uusaasta puhul söödav pidulik roog. See maitseb mahedalt, umbes nagu kartul, ainult krudiseb hamba all, isegi pärast keetmist.

## Välislingid
*
Kullinokad

**Kullinokad** on laia reguleerimisulatusega tangid haaramiseks, hoidmiseks ja pööramiseks.

## Välislingid
Tangid

**Tangid** on kahest vastassuunas liikuvast ja liigendiga ühendatud poolest koosnev tööriist, mida kasutatakse esemete haaramiseks, hoidmiseks, painutamiseks, lõikamiseks, purustamiseks ja teisaldamiseks.


Pilt:Terava_otsaga_tangid.JPG|Terava otsaga tangid
Pilt:Klieste_na_segerove_poistky.jpg|Ümartangid
Pilt:Külglõikur.JPG|Külglõikur
Pilt:Otsalõikur.JPG|Otsalõikur
Pilt:Small green bent nose pliers - D.jpg|
Pilt:Torutangid.JPG|Torutangid
Pilt:Pincers.jpg|Naelatangid
Pilt:ViceBench-insetSoftJaws.jpg|Kruustangid
Pilt:Kullinokad.JPG|Kullinokad
Pilt:Needitangid.JPG|Needitangid
Pilt:Crimping-pliers-pro-RJ-0a.jpg|Kaablitangid


## Mitmesuguseid tange
*augustamistangid
*filtritangid
*kruustangid
*kullinokad
*lametangid
*lokitangid
*kaablitangid
**juhtmekoorimistangid
*küünetangid
*naelatangid
*needitangid
*näpitstangid
*pikkmokktangid
*plekitangid
*pähklitangid
*ripsmetangid
*sepatangid
*suhkrutangid
*torutangid
*tuletangid
*ümartangid

## Vaata ka
*Lukustustangid
*Näpitsad
Kristiine postkontor

**Kristiine postkontor** on postkontor Tallinnas, aadressiga Endla 45, 10701 Tallinn (Kristiine keskus).

Avati 01.02.2001. (Oli ajutiselt suletud 05.05.2005 – ?).

## Postitemplid
Kalendertemplid tekstiga TALLINN
* KRISTIINE a : 01.02.2001 - 
* KRISTIINE b : 01.02.2001 - 
Kalendertemplid tekstiga AS EESTI POST
* TALLINN-KRISTIINE a : 28.06.2004 - ...

## Välislingid
*Kristiine postkontor Filateelia viki
Tondi postkontor

**Tondi postkontor** (enne 26. märtsi 2000 **Tallinna 13. sidejaoskond**) on Eesti Posti postkontor Tallinnas.

Alates 17. märtsist 2010 asub Tondi postkontor Tondi Selveris aadressiga A. H. Tammsaare tee 62, Tallinn 11316. 

Varem asus postkontor aadressil Tondi 17, Tallinn 11301. Tondi tänaval avati postkontor 2001. aastal ning see hakkas teenindama Tondi, Järve ja Kitseküla piirkonda.

## Postitemplid

### Kalendertemplid tekstiga EESTI
30mm, ümbergraveeritud
* TALLINN 13 a :
* TALLINN 13 b :
* TALLINN 13 c :
30mm, tunnustäht all
* TALLINN 13 /*α* : 12.05.1994 - 
* TALLINN 13 /*b* : 04.05.1993 -
* TALLINN 13 /*c* :
24mm
* TALLINN 13 a :
* TALLINN 13 b :
* TALLINN 13 c :
* TALLINN 13 e :
* TALLINN 13 i :
* TALLINN 13 k :
* TALLINN 13 m :

### Kalendertemplid tekstiga TALLINN
* TONDI a :
* TONDI b :
* TONDI c :
* TONDI d :
* TONDI e :
* TONDI g :

### Kalendertemplid tekstiga AS EESTI POST
* TALLINN-TONDI a : 26.07.2005 - ...
* TALLINN-TONDI b : 26.07.2005 - ...
* TALLINN-TONDI c : 26.07.2005 - ...
* TALLINN-TONDI d : 21.06.2004 - ...
* TALLINN-TONDI e : 21.06.2004 - ...
* TALLINN-TONDI g : 01.04.2005 - ...
* TALLINN-TONDI h : 01.04.2005 - ...
* TALLINN-TONDI i : 01.04.2005 - ...
* TALLINN-TONDI j : 01.04.2005 - ...
* TALLINN-TONDI k : 27.12.2006 - ...
* TALLINN-TONDI l :
* TALLINN-TONDI m : 27.12.2006 - ...
Mooritsa

**Mooritsa** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

## Vaata ka
*Mooritsa mõis
*Kuremaa mõisa tuuleveski

## Viited
Paduvere

**Paduvere** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Küla asub Jõgeva linnast 10 kilomeetri kaugusel.

Paduvere küla lähedal voolab Paduvere oja.

## Ajalugu
Vanimad kirjalikud märkmed külast pärinevad 1534. aastast (küla kandis nime *Paddover*). 

Külas on noorema rauaaja asulakoht (Paduvere asulakoht). Asulakohalt leitud nn Paduvere raudkirves pärineb 1.-2- sajandist. 

Lisaks paikneb külas ohvrikivi ja ohvriallikas ning rohkelt kivikalmeid.

Aktiivsemaid küla arendajaid on 2001. aastal asutatud Paduvere Talumuuseumi Selts, mille eestvedajaks on ajakirjanik Tiit Lääne.

## Vaata ka
*Paduvere talumuuseum
*Paduvere vabaõhulava

## Viited
Palupere

**Palupere** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Küla (dorpe to Pallunper) on mainitud Põltsamaa foogti ürikus 6. maist 1406. Küla kuulus Laiuse riigimõisale. 1940. aastal kuulus küla Laiuse valda.

## Viited
Patjala

**Patjala** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Patjala külas asub Mustallika looduskaitseala.

## Vaata ka
*Patjala kalmistu
*Kassinurme mäed
*Kassinurme linnamägi

## Viited
Pedja

**Pedja** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Küla edelapiirile jääb Pedja raudteejaam koos Tapa–Tartu raudteelõiguga.

## Ajalugu
*Enne II maailmasõda oli Pedja külas *Pedja Piimaühing*.

## Vaata ka
*Kõola
*Rohe
*Päde
*Ripuka mõis
*Ripuka Punamägi

## Viited
Rohe

**Rohe** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Pedja jõe ääres Pedja–Laiuse teel.
Eesti 2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 25 elanikku. 2009. aastal oli elanikke 27.

Rohe küla läbib Pedja jõgi. 18. sajandi L. A. Mellini kaardi järgi oli Rohe külas Pedja jõel vesiveski.

## Ajalugu
1936. aastal leiti Pedja jõe silla ehitamise käigus tumedast huumusekihist 35 cm sügavusel söetükikesi, kõdunenud luid, kaks kuljustega kaunistatud noatuppe ja kaks lainjat raudtraadist ripatsikandjat, mille küljes on kuljused. Rohe leid arvatakse pärinevat 13. sajandist.

Rohe küla hävis 27. juulil 1941 ägeda lahingu tagajärjel (vt Rohe lahing) pea täielikult, nagu ka Raaduvere ja Rohe sild .

## Vaata ka
*Rohe lahing
*Tapiku raba

## Viited
Painküla

**Painküla** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Küla paikneb Tartu–Jõgeva–Aravete maantee ääres. Painkülast hargneb tee itta Väljaotsa ja lõunasse Härjanurme küla poole.

Küla läbib Tammiotsa luhal Pedja jõgi.

## Ajalugu
Painküla on esmamainitud 1589. aastal mõisana (*Pankiel moyza*), mil see kuulus Jan Dmochowsky valdusse. 
1599. aastal on mainitud kõrtsi Painkülas Pedja jõe ääres, umbes saja sammu pikkuse silla ligidal, mille korraspidamine olevat kõrtsmiku ülesandeks. 
1624. aastal kuulub Painküla juba Jõgeva mõisa koosseisus Laiuse lossilääni. Sama aasta revisjoni järgi oli Painküla tühi, kuid seal olevat asunud varem uhke karjamõis koos selle juurde kuuluvate külade, veskite ja lossiasemega.  
 
18.–19. sajandil kuulus Painküla haldusjaotuselt Tartumaale Laiuse kihelkonda Jõgeva mõisapiirkonda. 
1866. aastast kuulub Painküla Jõgeva valla koosseisu.
1977. aastal liideti Painkülaga Eristvere küla.

Painkülas asub I aastatuhande esimesest poolest pärit kivikalme ja kaks muistset asulakohta (ajaloolised Painküla ja Eristvere), mis on kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

Painkülas on olnud oma kõrts, vesiveski ja kool. Samuti on külas asunud veepuhastusjaam, tärklisetööstus, hobusekasvatus, villavabrik ja hüdroelektrijaam.

Küla idapiirile jääb 1876. aastal avatud Tapa–Tartu raudteelõik.

Painkülas on sündinud ooperilaulja Martin Taras (1899–1968), näitekirjanik ja teatrikriitik Vambola Rähn (1923–1994) ning tsensor Jüri Truusmann (1856–1930).

## Tööstus
Painkülas on Werol Tehased. Painkülla kavandati Painküla tööstusparki ja juunis 2011 pani Eesti Energia nurgakivi esimesele tootmisettevõtte juurde rajatud koostootmisjaamale (Painküla koostootmisjaam). Painküla tööstusparki kavandati ka raudteed.

## Viited

## Välislingid
* Teel Jõgevale läbi Painküla. Jõgeva valla koduleht
Tooma

**Tooma** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Küla kujunes kolme talu (Tooma, Kubja ja Tagametsa, mis kuulusid Selli mõisa alla) ümber, kui sinna aastal 1910 hakati rajama Tooma Sookatsejaama.

Külas tegutses Endla looduskeskus, mis suleti 2025. aastal.

## Vaata ka
*Tooma kauplus (Kuressaares)

## Viited
Kristiine

***Kristiine** ehk **[[Kristiine linnaosa]]** (varem **[[Kristiine heinamaa]]**) on halduslik linnaosa Tallinnas.
***Kristiine** ehk **[[Linnu]]** on allasum Tallinnas Kristiine linnaosas.  
*Kristiine (eesnimi), naisenimi

## Vaata ka
*Kristiine lasteaed-algkool
*Kristiine linnaosa valitsus
*Kristiine postkontor
*Tallinna Kristiine Gümnaasium
*Kristiine spordikool ehk Tallinna Kristiine Spordikool
*Kristiine teeninduskool ehk Tallinna Kristiine Teeninduskool
*Kristiina tänav (varem Kristiine tänav)
Vana-Jõgeva

**Vana-Jõgeva** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Küla asub Jõgeva linna idapiiril, Tallinna–Tartu raudtee ja Pedja jõe vahelisel alal. Küla lõunapoolsed alad jagunevad kuueks aedlinnaks: Pedja, Kalevi, Mesilase, Suve, Jõe ja Tulbi aedlinnaks. 

Vana-Jõgeva nime kannab küla alates 1977. aastast, varem oli Jõgeva küla.

## Vaata ka
*Jõgeva linn 

## Viited
Vilina

**Vilina** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Küla asub Jõgeva linnast umbes 5 km idas.

## Loodus
Vilina küla asub Laiuse voorel, kus asub ka Vilina linnamägi. Piirkonna kergelt künklik maastik jaguneb metsa- ja põllumaaks. Külas asuvad Laiuse Siniallikas ja Laiuse kalmistu.

## Külaelu

Vilina külas paikneb Metsapiiga talu, kus tegeletakse hobuste ja ratsutamisega.

Külal on aktiivne külaselts, mis korraldab regulaarselt üritusi ja tegevusi.

## Viited
Võduvere (Jõgeva)

**Võduvere** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

19. sajandi Laiuse koguduse isikuregistrites ka *Wöddofer*. 

## Ajalugu
Võduvere küla on esmamainitud 1599. aastal (*Woydower*), kui küla kuulus Jõgeva folvarki koosseisus Laiuse lossi staarostkonda. Järgmised mainimised on 1601. aastal (*Wododwer*) ja 1624. aastal (*Waddofer*).

Haldusjaotuslikult kuulus Võduvere küla Tartumaale Laiuse kihelkonda Jõgeva mõisapiirkonda.

1866. aastast oli küla Jõgeva valla koosseisus.

Nõukogude ajal kuulus Võduvere Jõgeva rajooni Jõgeva külanõukokku.

1975. aastal liideti Võduvere külaga Kaasikutaguse küla.

## Viited
Teilma (Jõgeva)

**Teilma** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

1431. aastal läänistati *Kypejerve* ja *Teyvelmes* Tyleken Brinckenile. Alates 1624. aastast kuulus küla Kivijärve mõisale.

## Viited
Võikvere

**Võikvere** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.


File:Tooba bussipeatus Võikveres.jpg|Tooba bussipeatus Võikveres


## Viited
Vägeva

**Vägeva** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Vägeval asub raudteejaam.

Külas tegutses kuni 2019. aastani Vägeva raamatukogu.

## Ajalugu
Küla on esmamainitud 1558. aastal Johannes Renneri kroonikas ("Liivimaa ajalugu 1556–1561") nimega Dirick to Weggevade.

1876. aastal ehitati Vägevale Vägeva mõisa lähedusse raudtee. Vägeva IV klassi jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi koos Tapa–Tartu raudteega.
1910. aastall valmis Vägeval stiilne raudteetööliste elamu.
19. sajandil ehitati külla postijaam. Hiljem, 1930. aastatel ehitati külla meierei, saeveski ja hulk elamuid.

Sügisel 1936 esitasid Järvamaal Liigvalla valla koosseisu kuulunud Selli küla ja Vägeva aleviku elanikud palve, et nad arvataks Tartumaa Vaimastvere valla koosseisu.

## Vaata ka
*Vägeva raudteejaam
*AS Hoolekandeteenused Vägeva Kodu
*Vägeva ühispiimatalitus
*Vägeva mõis
*Selli küla
*Tooma küla
*Koluvere küla

## Viited
Horosuu

**Horosuu** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.

## Viited
Kaubi

**Kaubi** on mitme koha nimi:

* **[[Kaubi (Saaremaa)|Kaubi]]**, küla Saaremaa vallas Saare maakonnas
* **[[Kaubi (Rõuge)|Kaubi]]**, küla Rõuge vallas Võru maakonnas
* **[[Kaubi (Tõrva)|Kaubi]]**, küla Tõrva vallas Valga maakonnas

## Vaata ka
*Kaubi kaasiku kaitseala, asub Tõrva vallas.
Selli

**Selli** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Selli küla läbib Onga jõgi.

## Ajalugu
Selli rüütlimõis kuulus Virumaa Simuna kihelkonna Salla mõisa alla. Simuna kihelkonna Selli vallas oli 1867. aastal 85 meeshinge. 1893 liideti Salla vallaga.

Selli mõisast eemal paiknes Selli asundus (18. sajandi Ludwig August Mellini kaardil *Sellikülla*) ehk **Kalalinn**.

1929. aasta 1. aprillist eraldati Selli küla Virumaa Salla vallast ja liideti Järvamaa Liigvalla vallaga.

Sügisel 1936 esitasid Järvamaa Liigvalla valla alla kuulunud Selli küla ja Vägeva aleviku elanikud palve, et neid Tartumaa Vaimastvere valla alla kuuluvaks arvataks.

1933 ja 1934 toimusid Vidriku talus (tänapäeval Vägeva külas) piiblinädalad. Piiblinädalaid juhatas Berliini linnamisjoni inspektor Erich Schnepel. Vidriku talu õuel tähistati 17. oktoobril 2009 Jõgeva valla ja Rapla linna aukodaniku Linda Rausi sajandat sünniaastapäeva. Vidriku talule kuuluva eluhoone ühes ruumis tegutses ka raamatukogu, mis koliti 1957. aastal Vägevale.

Selli külas (Vägeva raudteejaama lähedal, tänapäeva Luige karjääri lähedal asuva "Sopi kinnistu" kirdenurgas) oli vesiveski kuhu pääses Selli kooli juurde viivat teed pidi. Samas veskis töötas 20. sajandi algul ka saeveski kus lõigati palkidest laudu.

13. septembril 1945 moodustati Vaimastvere valla koosseisus Kõola külanõukogu ja Selli külanõukogu, mis 1954 liideti Pedja külanõukoguga. 1979. aastal Pedja külanõukogu likvideeriti.

## Vaata ka
*Selli kool
*Onga jõgi
*Luige karjäär
*Vägeva
*Villakvere

## Viited
Möldre

**Möldre** on mitme koha nimi:
***[[Möldre (Tõrva)|Möldre]]**, küla Tõrva vallas Valga maakonnas
***[[Möldre (Rõuge)|Möldre]]**, küla Rõuge vallas Võru maakonnas

***[[Möldre (perekonnanimi)]]**

## Vaata ka
*Möldre tee
Põdramõtsa

**Põdramõtsa** on küla Võrumaal Rõuge vallas.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Misso valda ja kandis nime **Pulli**.

## Viited
Põrstõ

**Põrstõ** (kirjakeeles varem ka *Põrste*) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.

Küla kuulub Luhamaa nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Võru maakonna Misso valda.

## Viited
Rebäse (Misso)

**Rebäse** oli küla Võru maakonnas Misso vallas.

2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti küla Häärmäni külaga.

Rebäse külas varjas end kolm metsavenda. Julgeolek korraldas neile haarangu. Et metsavendadel puudus varustus, relvastus ja laskemoon, andsid nad end ilma vastupanuta julgeoleku kätte vangi.

## Viited
Rebäse (täpsustus)

**Rebäse** on  mitme koha nimi:

***[[Rebäse (Rõuge)|Rebäse]]**, küla Rõuge vallas Võru maakonnas.
***[[Rebäse (Misso)|Rebäse]]**, endine küla Misso vallas Võru maakonnas, 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti Häärmäni külaga.
***[[Rebäse (Varstu vald)|Rebäse]]**, endine küla Rõuge vallas Võru maakonnas.

## Vaata ka
*Rebäse on Rebase küla nime kohalik hääldus
*Rebäsemõisa
Saagri

**Saagri** on mitme koha nimi:

***[[Saagri (Rõuge)|Saagri]]**, küla Rõuge vallas Võru maakonnas
***[[Saagri (Setomaa)|Saagri]]**, küla Setomaa vallas Võru maakonnas

## Vaata ka
*Saagrimäe
Saagrimäe

**Saagrimäe** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.

## Viited
Saika

**Saika** on mitme koha nimi:

***[[Saika (Haanja)|Saika]]**, küla Rõuge vallas Võru maakonnas

* **Saika** oli Rõuge vallas asuva Misso-Saika küla nimi enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi.

**[[Saika (kala)|Saika]]** ehk **polaartursk** on kala tursklaste sugukonnast.
István I Püha

**István [''ištva:n''] I Püha** (ka **Stephan I Püha**, umbes 975–1038) oli Ungari esimene kuningas alates 1001. aastast.

István sai Ungari valitsejaks (vürstiks) pärast oma isa Géza surma 997. aastal. István viis lõpuni Ungari kuningriigi rajamise ja 1001. aastal kroonis paavst Sylvester II ta Saksa-Rooma keisri Otto III toetusel Ungari kuningaks ja Ungarist sai kuningriik. 

Ungari kuningriik koosnes tänapäeva Ungari, Transilvaania (tänapäeval Rumeenias), Slovakkia, Ruteenia (tänapäeval Ukrainas), Vojvodina (tänapäeval Serbias), Burgenland (tänapäeval Austrias), Slavoonia, Horvaatia, Dalmaatsia (tänapäeval Horvaatias) ja mõnest väiksemast territooriumist ümber tänapäeva Ungari piiride. 

1028. aastal kaotas István I hõimuvürstide võimu, jaotas riigi komitaatideks, mille eesotsas seisid kuninga määratud išpanid ehk komitaadi ülemad. Jagas riigi maid alamatele ja kirikutele, luues nii Ungaris feodaalkorra. Võttis vastu katoliku usu, levitas seda oma rahva seas ja kuulutati selle eest 1038. aastal pühakuks.  

1030. aastal lõi tagasi saksa feodaalide sissetungi.  

Poja Imre surma järel puudus kuningal väärikas järeltulija, sest István I ei pidanud oma onupoega Vazulit õigeks kristlaseks. Seepärast valis ta järeltulijaks oma noorema õe ja Veneetsia doodži Otto Orseolo poja Péter Orseolo. 1026. aastal, kui Veneetsia doodž kukutati ja põgenes Konstantinoopolisse, pagesid Péter ja ta ema Ungarisse.

## Isiklikku ja järglased
*István I abiellus Saksa-Rooma keisri (1002–1024) Heinrich II õe Giselega Baierist.

## Vaata ka
*Ungari valitsejate loend
*Ungari kuningriik
*Ungari ajalugu
Aiboland

**Aiboland** (ka **Egeland**) oli rannarootslaste omanimetus alade kohta, mida nad Lääne-Eestis ja Eesti saartel kasutasid ja käsitlesid selle nimetuse kaudu oma kodumaana.

## Välislingid
* Rannarootsi Muuseum
* Rootsikeelne ohtrate piltide ja kaartidega veebileht rannarootslastest
Naelatangid

**Naelatangid** on tangid naelte väljatõmbamiseks. Naelatange valmistatakse mitmes suuruses.


Pincers (PSF).png|Naelatangidega naela väljatõmbamine

## Vaata ka
* Lapiktangid
* Lõiketangid
* Ümartangid
Tellitav võti

**Tellitav võti** ehk **tellitav mutrivõti** ehk **patentvõti** on mutrivõti, mille suurust saab liikuva põse nihutamisega muuta vastavalt keeratava mutri suurusele.
Lehtsilmusvõti

**Lehtsilmusvõti** on mutrite pööramise ja pingutamise tööriist. See on mutrivõti, mille ühes otsas on lehtvõti ja teises otsas silmusvõti.
Good Charlotte

**Good Charlotte** on USA idaranniku rokkansambel, mis asutati 1996. aastal Marylandi osariigis. 

Praegused bändi liikmed on Joel Madden, Benji Madden, Billy Martin, Paul Thomas ja Dean Butterworth.

## Ajalugu
### Good Charlotte (1996–2001)
Good Charlotte'i asutasid 16-aastased Benji ja Joel Madden. Ansambli debüütalbum "Good Charlotte" ilmus 2000. aasta septembris.

### The Young and the Hopeless (2002–2003)
Ansambli teine album "The Young and the Hopeless" ilmus 2002. aasta oktoobris ja seda müüdi 4,9 miljonit eksemplari. Selle albumiga saavutas ansambel peavoolu populaarsuse. Singel "Lifestyles of the Rich and Famous" oli nii pop- kui ka rokiedetabelite esikohal mitmetes riikides. Albumilt avaldati neli singlit "The Anthem", "Girls & Boys", "The Young & the Hopeless" ja "Hold On".

### The Chronicles of Life and Death (2004–2006)
Kolmas album "The Chronicles of Life and Death" ilmus 2004. aasta oktoobris. Esimene singel "Predictable" ilmus 2004. aasta septembris. Teiseks singliks oli 2005. aasta alguses ilmunud "I Just Wanna Live", ning kolmandaks lugu "The Chronicles of Life and Death". Viimane singel sellelt albumilt kannab pealkirja "We Believe".

2005. aastal lahkus tervislikel põhjustel bändist trummar Chris Wilson.

### Good Morning Revival (2007–2008)
Ansambli neljas album "Good Morning Revival" ilmus 2007. aasta märtsis. Album debüteeris edetabelite top 10s kolmeteistkümnes riigis, sealhulgas USA's. Esimene singel "The River" ilmus 2007. aasta jaanuaris. Kolmandaks singliks oli "Dance Floor Anthem (I Don't Want to Be in Love)", millest sai bändi edukaim lugu Austraalias.

2007. aastal sai Dean Butterworth, Good Charlotte'i ametlikuks trummariks. Ta on bändi vanim liige (sündinud 26. septembril 1976).

## Good Charlotte Eestis
2. aprillil 2008 esines Good Charlotte Tallinnas Saku Suurhallis.

## Diskograafia
### Albumid
*Good Charlotte (ilmus 26. septembril 2000)
*The Young And The Hopeless (1. oktoober 2002)
*The Chronicles Of Life And Death (5. oktoober 2004)
*Good Morning Revival (27. märts 2007)
*Greatest Remixes (25. november 2008)
*Cardiology (2009)
*Youth Authority (2016)
*Generation Rx (2018)

### Singlid
*Little Things (2000)
*The Motivation Proclamation (2001)
*Festival Song (2001)
*Lifestyles Of The Rich And Famous (2002)
*The Anthem (2003)
*Girls And Boys (2003)
*The Young And The Hopeless (2003)
*Hold On (2003)
*Predictable (2004)
*I Just Wanna Live (2005)
*The Chronicles Of Life And Death (2005)
*We Believe (2005)
*The River (2007)
*Keep Your Hands Off My Girl (2007)
*Dance Floor Anthem (I Don't Want To Be In Love) (2007)
*Misery (2007)
*Where Would We Be Now (2008)
*Like It’s Her Birthday (2010)
*Sex on the Radio (2010)
*Last Night (2011)
*1979 (2011)
*Makeshift Love (2015)
*40 oz. Dream (2016)
*Life Can't Get Much Better (2016)	
*Awful Things (2017)
*Actual Pain (2018)
*Shadowboxer (2018)
*Last December (2020)

## Välislingid
* Bändist portaalis allstaz.ee (vaadatud 17.08.2012)
Wallis ja Futuna

**Wallis ja Futuna** on Prantsusmaa meretagune, osalise omavalitsusega ühisala. Asub Vaikses ookeanis Fidži ja Samoa vahel.

Hõlmab kaks saarterühma kolme peasaarega: Wallis põhja pool ja Hoorni saared (Futuna ja Alofi) 260 km lõuna pool.

## Viited
Jääboiler

**Jääboiler** (ka **JääBoiler**) on Eesti ansambel.

## Koosseis
*InBoil (vokaal)
*Tiit Kikas (elektriviiul)
*Meelis Unt (saksofon)
*Marek Talts (akustiline ja elektrikitarr)
*Alari Piispea (basskitarr)
*Tiit Kevad (trummid)

Osalenud on ka Jaan Sööt. 

## Albumid
* 1996 "Elus!!!" (kontsert Tartus 25. novembril 1995)
* 2001 "Nii ongi"

## Vaata ka
*Jäääär
*InBoiler
*Jaan Sööt
*Bonzo
Tauno Rahnu

**Tauno Rahnu** (sündinud 4. augustil 1969 Tartus) on eesti luuletaja ja poliitik.

## Elulugu

Tauno Rahnu sündis 4. augustil 1969 Tartus, neljalapselise töölispere noorima lapsena. Ta lõpetas Tartu 10. keskkooli. Aastatel 1987–1989 teenis Rahnu Taga-Kaukaasia kriisipiirkondades Nõukogude armee luureeriüksuses ja osales mitme ohvriterohke etnilise konflikti mahasurumises Taga-Kaukaasias ja Kesk-Aasias.

2015. aasta aprillini oli Rahnu Eesti Iseseisvuspartei juhatuse liige. 2007–2011 kuulus ta Eesti Leegioni Sõprade Klubi juhatusse ja praegu on ta MTÜ Wiking-Narva juhatuse esimees. 

2007. aastal ilmus tema luulekogu "88 luuletust". Rahnu on Untsakate populaarse laulu "Mehed metsas on ühendanud jõu" sõnade autor.

## Viited

## Kirjandus
* lennatakse riietuse ja maailmavaate pärast peale hoopis meile.", SL Õhtuleht, 29. aprill 2006 (Rainer Kerge intervjuu Tauno Rahnu ja Urmas Virkmaaga; foto)
1974. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**Eesti meeste 19. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (1974)**

Eesti 19. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Tallinnas 13. - 25. maini 1974. Väljaspool arvestust tegi kaasa mitmekordne maailmameister Iser Kuperman.
Gabino Rey

**Gabino Rey** (8. jaanuar 1928 Marín, Pontevedra provints – 2. mai 2006 Barcelona) oli hispaania maalikunstnik.

Galiitsias sündinud Rey läks Hispaania kodusõja ajal Barcelonasse, kus oli maalikunstnik Ramon Rogenti õpilane. Rey pidas oma eeskujuks Francisco de Goyat.

Rey maalis peamiselt maastikke ja lilli. Ta oli meisterlik valguse kujutaja. Tema kõige kuulsam maal on "El Port" 1977. aastast, mis kujutab Barcelona sadamat.
Karel Appel

**Christiaan Karel Appel** (25. aprill 1921 Amsterdam – 3. mai 2006) oli hollandi maalikunstnik.

Karel Appel oli üks CoBrA grupi asutajaid. Karel Appelile ja tema sõpradele meeldis džässmuusika, see inspireeris teda. Tema pildid on erksavärvilised.
Rinkeby-Kista

**Rinkeby-Kista** on Stockholmi põhjapoolseim linnaosapiirkond. See koosneb järgmistest linnaosadest: Rinkeby, Akalla, Husby, Kista ja Hansta.

Rinkeby-Kista moodustati 1. jaanuaril 2007 Rinkeby ja Kista linnaosapiirkondade liitmise teel.

Elanike arv on umbes 46 000.
1976. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**Eesti meeste 21. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (1976)**

Eesti 21. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Tallinnas 7.–19. maini 1976. Teist korda (esimest korda 1974. aastal) tegi turniiril väljaspool arvestust kaasa mitmekordne maailmameister Iser Kuperman.
Krišjānis Valdemārs

**Krišjānis Valdemārs** (2. detsember 1825 Talsi kreis – 7. detsember 1891 Moskva) oli läti rahvusliku liikumise tegelane, kirjanik, poliitik, folklorist ja noorlätlaste liikumise juht. Valdemārs oli Läti ärkamisaja suurkuju analoogselt Eesti ärkamisaja suurkuju Carl Robert Jakobsoniga.

Pärast kooli lõpetamist töötas Krišjānis Valdemārs Kuldīga lähedal Ēdoles kirjutaja abilisena, asutas seal esimese lätikeelse raamatukogu ja 1848. aastal laulukoori, mis oli üks esimesi lätikeelseid koore. 1840. aastatel töötas ta Talsi lähedal Sasmakus õpetajana. Seejärel õppis ta Jelgavas gümnaasiumis.

1858. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli, kus õppis majandust. Ülikoolis asutas ta üliõpilasringi, mille eesmärk oli läti keele ja kultuuri vaba arendamine. Sellest kasvas välja noorlätlaste liikumine.

Aastatel oli ta 1859–1867 Peterburis rahandusministeeriumi ametnik. Ta oli varem olnud kaubalaevanduse edenda­mise seltsi asjaajaja-liige ning pani erilist rõhku just Läänemere-äärsete provintside rannikule, tehes suuri pingutusi merekoolide rajamiseks ja laevanduse propagee­rimiseks rannarahvastiku keskel. Ta töötas välja Venemaa laevanduse arendamise plaani ning asutas 11 merekooli, neist 10 tänapäeva Lätis ja ühe Palangas; 1864. aastal asutati tema algatusel ja toe­tusel Eesti-Läti piiril Heinastes merekool, 1875. aastal asutas merekooli Paldiskisse. 

Aastatel 1862–1865 toimetas ja andis koos teiste noorlätlastega välja ajalehte Pēterburgas Avīzes. Oma kirjutistes kritiseeris ta kehtivat Balti erikorda.

Aastatel 1872–1879 koostas ta vene-saksa-läti sõnaraamatuid.

Valdemārsi tegevus mõjutas ka Eesti rahvusliku liikumise tegelasi, sealhulgas C. R. Jakobsoni ja Johann Kölerit.

Valdemārs suri Moskvas. Ta on maetud Riia Suurele kalmistule.

## Mälestuse jäädvustamine
Valdemārsi järgi nimetati Sasmaka linn ümber Valdemārpilsiks. 

Riias on temanimeline tänav. 

Tema järgi oli nimetatud Läti jäämurdja Krišjānis Valdemārs, mille Nõukogude võim 1940. aastal natsionaliseeris ja mille uputasid Soome lahes 1941. aastal Saksa väed, kui Nõukogude vägesid 1941. aasta sügisel Eestist evakueeriti.

## Vaata ka
*Kaubalaevaselts Austra

## Välislingid
*Hans Kruus, Eesti ja Läti rahvusliku ärkamisliikumise kokkupuuteist Eesti Kirjandusest nr 3, 1938
*
Akalla

**Akalla** on Stockholmi linnaosa Västerorti regioonis Rinkeby-Kista linnaosapiirkonnas. See asub kesklinnast 13 km loode pool.

Akalla ehitati peamiselt 1970. aastatel Miljoniprogrammi raames.

Akallas asub Stockholmi metroo sinise liini lõpp-peatus.
Luleå

**Luleå** on tiheasustusega paikkond Rootsis, Norrbotteni lääni ja Luleå valla keskus. Asub Põhja-Rootsis Botnia lahe ääres Luleälveni jõe suudme lähedal.

Linna asutas 1621. aastal kuningas Gustav II Adolf.

Luleås asub tehnikaülikool. Suurim tööandja on SSAB terasetehas. Sotsiaalmeediaettevõtte Facebook ehitas oma Põhja-Euroopa ja Venemaa kasutajate andmete hoidmiseks Luleåsse serveripargi.

Luleå lennujaam asub linna keskmest umbes seitsme kilomeetri kaugusel.

Linna jäähokiklubi Luleå HF tuli 1996. aastal Rootsi meistriks ja on seni kõige põhjapoolsem Rootsi meister jäähokis.

## Viited
Vastseliina

**Vastseliina** (võru keeles *Vahtsõliina*; saksa keeles *Neuhausen*) on alevik Võru maakonnas Võru vallas. Asub Piusa jõe ääres.

1991. aastast kuni 2017. aasta haldusreformini oli alevik Vastseliina valla halduskeskus.

Seal asuvad Vastseliina Gümnaasium, Vastseliina Muusikakool ja Vastseliina koduloomuuseum.

Vastseliina oli aastatel 1950–1959 Vastseliina rajooni keskus, Vastseliina rajooni ajaleht oli Kolhoosi Küla. Keskuseks olemise ajal ehitati muu hulgas kultuurimaja, administratiivhoone, saun ja kaubamaja.

Alevikus asub Vastseliina kalmistu.

Vastseliina kirik asub alevikust eemal ja jääb Külaoru küla territooriumile. Kaugemale jäävad ka Vastseliina piiskopilinnus (Vana-Vastseliina külas) ja Vastseliina raudteejaam (Lepassaare külas).


Vastseliina rahvamaja 01.JPG|Vastseliina rahvamaja
Vastseliina memorial 01.jpg|Vastseliina Vabadussõja mälestussammas
Vastseliina kalmistu 2013.jpg|Vastseliina kalmistu väravad


## Vaata ka
* Vastseliina kihelkond
* Vastseliina alevikukalmistu
* Traktor (ajaleht)

## Viited

## Välislingid
Kahe tule vahel

**"Kahe tule vahel"** (originaalpealkiri "The Departed") on nelja Oscariga pärjatud 2006. aasta põnevik, mille on lavastanud Martin Scorsese.

Film põhineb 2002. aasta Hongkongi trilleril "Infernal Affairs", mille stsenaariumi autorid olid Felix Chong ja Siu Fai Mak.

2007. aasta Oscarite jagamisel võitis film neli auhinda: Oscar saadi parima filmi, parima režissööri (Martin Scorsese), parima montaaži (Thelma Schoonmaker) ja parima kohandatud stsenaariumi (William Monahan) kategoorias.

## Süžee
Filmi tegevus toimub Bostonis, kus iiri maffiabossil Frank Costellol (Jack Nicholson) õnnestub sokutada oma nuhk Colin Sullivan (Matt Damon) kohalikku politseijaoskonda. Samal ajal palkab politsei Billy Costigani (Leonardo DiCaprio) nuhiks Costello meeskonda. Kui mõlemad pooled hakkavad aimama, et nende meeskonnas on nuhk, tajuvad nii Sullivan kui ka Costigan paljastamisohtu ning asuvad enda päästmiseks vastaspoole nuhi isikut välja selgitama.

## Osatäitjad

* Leonardo DiCaprio – Billy Costigan
* Matt Damon – Colin Sullivan
* Mark Wahlberg – Dignan
* Jack Nicholson – Frank Costello
* Vera Farmiga – Madolyn
* Anthony Anderson – Brown
* Alec Baldwin – kapten Ellerby
* Ray Winstone – Mr French
* James Badge – Dale Barrigan
* Martin Sheen – Kapten Queenan
* David O'Hara – Fitzy
* Mark Rolston – Delahunt
* Kevin Corrigan – nõbu Sean
* Robert Wahlberg – Lazio (FBI)

## Välislingid
* 
* Koduleht
Paabel (film)

**"Paabel"** (originaalpealkiri **"Babel"**) on parima filmi Kuldgloobusega pärjatud 2006. aasta draama, mille on lavastanud Alejandro González Iñárritu.

"Paabel" on viimane film Iñárritu "surmatriloogiast", kuhu lisaks kuuluvad filmid "Amores Perros" ja "21 grammi" ("21 Grams").

Filmi tegevus leiab aset peamiselt Marokos, Jaapanis ja Mehhikos ning film valmis Prantsusmaa, Mehhiko ja Ameerika Ühendriikide koostöös.

Film võitis 2007. aasta Kuldgloobuste jagamisel parima draamafilmi auhinna. Lisaks oli film nomineeritud seitsmele Oscarile ning osutus võitjaks filmimuusika kategoorias.

## Peaosatäitjad
* Brad Pitt – Richard 
* Cate Blanchett – Susan 
* Gael García Bernal – Santiago 
* Elle Fanning – Debbie 
* Koji Yakusho – Yasujiro 
* Adriana Barraza – Amelia 
* Rinko Kikuchi – Chieko 

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Ametlik treiler
*
Mähkli

**Mähkli** on küla Võru maakonnas Antsla vallas.

Külas asub Mäekonnu vaatetorn.

## Vaata ka
*Mikilä järv

## Viited
Ähijärve

**Ähijärve** on küla Võru maakonnas Antsla vallas.

Sellest põhja poole jäävad Kaika ja Jõepera, itta Viirapalu ja läände Mähkli küla.

Ähijärve külas asub Karula rahvuspargi külastuskeskus. 

## Loodus
Kõrgeim mägi on küla lõunaosas asub Korgõmägi (124 m). Mitmed kõrgemad tipud on ka küla põhjaoas. Nende seas näiteks Lukatsi mägi (112 m) ja Nurmõmägi (111 m).

Küla lääneosas asub Ähijärv. Sealt saab alguse Ahelo jõgi, mis voolab itta Suurde Pehmejärve ja jätkab sealt teed lõunasse. Küla idaosas Suure Pehmejärve lähedal asub ka Väikene Pehmejärv. Küla põhjaosas asuvad Väikene Saarjärv, Suur Saarjärv (kust saab alguse Mustjõgi, Sibula järv, Küünimetsa järv ja Kaugjärv. Külas on ka väiksemaid järvi (näiteks Saarjärve Kogrõjärv).

Küla kirdenurka jääb Kaugjärve soo ehk Äestamise soo.


Värviküllane Võrumaa järve kallas.jpg|Väikene Saarjärv
Kyynimetsa.jpg|Küünimetsa järv


## Vaata ka
*Peraküla–Aegviidu–Ähijärve matkatee

## Viited
Illustrious

**HMS Illustrious (R06)** (ehitatud 1976–1981 Swan Hunteri laevatehases) oli Suurbritannia lennukikandja. Illustrious oli Suurbritannia kuningliku sõjalaevastiku Royal Navy lipulaev alates 4. augustist 2005 kuni 2007. aastani. 

2014. aastal kanti laev maha ja 2016. aastal müüdi Türki vanametalliks.

Laeva kodusadam oli Portsmouth.

See oli viies briti merevägede sellenimeline laev.

2007. aasta mai lõpus ja 2009. aasta juuni lõpus peatus HMS Illustrious Tallinna sadamas.

## Laeva üldandmed

Pikkus: 194 m

Laius: 36 m

Veeväljasurve: 20 600 t

Kiirus: 28 sõlme

## Viited

## Välislingid
*HMS Illustrious Kuningliku mereväe kodulehel
*"Brittide lennukikandja mahutas end Tallinna sadamasse" Postimees, 26. mai 2007 
*HMS Illustrious takes final bow
Kõrgessaare (Võru)

**Kõrgessaare** on küla Võrumaal Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.

## Viited
Voki-Tamme

**Voki-Tamme** (aastani 1977 *Tamme*, 1977–1997 *Tammeveski*) on küla Võrumaal Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.

Küla põhjapiirile jääb Võhandu jõgi, lõunapiirile Valga–Koidula raudteelõik. Naaberkülla Kääpale jääb ka Kääpa Põhikool.

## Vaata ka
* Lasva Kalijärv

## Viited
Tohkri

**Tohkri** on küla Võrumaal Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.

Külas asub Tammetsõõr ja Ilmamäe allikas.

## Viited
Normannid

**Normannid** on viikingite järeltulijad. Normandia hertsog andis Normandia kingiks ühele viikingipealikule, nii jäidki viikingid sinna elama ja asutasid Normandia hertsogiriigi.

Normannide hulka kulus ka Normandia hertsog Guillaume, kellest normanni vallutuse järel 1066-88 sai Inglismaa kuningas William Vallutaja. 1067–1283 vallutas normanni dünastia ka Walesi.

Sitsiilia kuningriigis olid normannid võimul enne Hohenstaufeneid.

## Vaata ka
*Normannide sissetung Lõuna-Itaaliasse
*Normanni vallutus Inglismaal
* Baltisakslased
* Frangid
* Varjaagid
Harri Olli

**Harri** Juhani **Olli** (sündinud 15. jaanuaril 1985 Rovaniemis Soomes) on soome suusahüppaja.

Noorte maailmameistrivõistlustel 6. veebruaril 2003 sai ta normaalmäe meeskonnavõistlusel pronksmedali.

2007. aasta maailmameistrivõistlustel Sapporos võitis ta suurel mäe hõbemedali vaid 0,2-punktilise kaotusega šveitslasele Simon Ammannile. Olli hüppas avavoorus 124 meetrit, kuid Ammann hüppas 125 meetrit ja asus võistlust Olli ees juhtima. Teises voorus hüppas Olli võistluste pikima hüppe 136,5 meetrit, kui Ammann sai kirja 134,5 meetrit ja võitis. Meeskonnavõistluses hüppas Olli avavoorus 123 m, mis andis avavooru 12. tulemuse, ja teises voorus 136 m, mis oli teise vooru parim ja kogu võistluse paremuselt teine hüpe (Ammanni järel), kuid kaaslased ei suutnud teda piisavalt toetada ja Soome oli alles 4. Lühikesel mäel hüppas Olli avavoorus 93,5 m, mis oli pikkuselt 9.–11. tulemus, kuid kukkus ega pääsenud 30 parema hulka.

2008. aastal sai ta tuntuks ebasportliku käitumise poolest, kui ta pärast lennumäe MM-i meeskonnast välja visati. Ta oli võistluste eelsel õhtul ja ööl kõvasti pidutsenud ning võistles pohmeluses, kuid tuli sellegipoolest 6. kohale. Sellest teada saades sõimas ta peatreenerit ropult.

Suvel võeti ta koondisse tagasi, kuid visati uuesti välja, kui ta Kesk-Euroopa turneel pärast öist pidutsemist hommikul võistlema ei ilmunud. Tal lasti turnee lõpuni teha, ühe etapi ta võitis ja korra oli kolmas.

2008. aasta juulis tabas Lapinlahti politsei Olli purjuspäi autot juhtimas lubatust suurema kiirusega. Ta sõitis 80 km/h alas 141 km/h ja tema veres oli 0,67‰ alkoholi.

14. veebruaril 2009 sai Olli oma elu esimese MK-etapivõidu Oberstdorfis. Üks tema hüpetest küündis 225,5 meetrini. Ehkki see ei kuulu maailma 25 läbi aegade pikima hüppe hulka, on see kõigi aegade pikim hüpe, mis ei ole hüpatud Sloveenias Planica suusahüppemäel. Olli pole ka Planicas rohkem hüpanud.

Jaanuaris 2011 teatas ta, et lõpetab tippsportlase karjääri. Septembris 2012 osales ta siiski Soome meistrivõistlustel ja sai pronksmedali. Märtsis 2013 teatas ta, et kavatseb suusahüppekarjääri jätkata ja osaleda 2014. aasta taliolümpiamängudel.

## Viited


## Välislingid

* 
*Suusahüppaja Harri Olli: Soome tuleks Venemaaga liita
Olev Laanjärv

**Olev Laanjärv** (11. märts 1942 Haapsalu – 28. veebruar 2007 Tallinn) oli Eesti poliitik. 

Olev Laanjärv kuulus Eesti Vabariigi Ülemnõukokku. Ta oli aastatel 1990–1992 siseminister ja 2003–2007 Riigikogu liige. Laanjärv kuulus 1968–1990 NLKP-sse ja hiljem Eesti Keskerakonda.

64-aastase Laanjärve süda seiskus lõunauinaku ajal Tallinna kodus veebruarikuu viimasel päeval 2007.

## Haridus
* NSVL Siseministeeriumi Akadeemia, jurist, 1972 
* Tallinna Polütehniline Instituut, insener-ökonomist, 1965 
* Haapsalu 1. Keskkool 1960 

## Töökohad
* X Riigikogu liige ja Riigikogu õiguskomisjoni liige 2003–2007 
* Tallinna Linnavolikogu liige 1989–1993 ja 2002–2005
* Lasnamäe linnaosa vanem 2001–2003 
* ASi Lilto ja ASi Securitas nõukogu liige, sisekontrolli juht 2000–2001 
* ASi Lilto projektijuht ja nõukogu liige 2000 
* ASi Tallinna Sadam turvateenistuse ülem 1992–1995, haldusdirektor 1995–1999
* Edgar Savisaare valitsuse siseminister 1990–1992
* Eesti NSV Siseministeeriumi 6. osakonna ülem
*  1965–1990

## Liikmesus
* Nõmme-Tallinna Rotary klubi

## Tunnustus
* 2002 Riigivapi IV klassi teenetemärk
* 2006 Riigivapi II klassi teenetemärk
* Eesti Politsei, Piirivalve ning Päästeameti teenetemedalid 

## Isiklikku
* Olev Laanjärv oli abielus, tal on kaks poega. Tema abikaasa Tiiu-Kaia Laanjärv sündis ja suri Oleviga samal aastal.

## Viited

## Välislingid
* 
*"Eesti vaesub iga päevaga", artikkel Kesknädalas 14. veebruaril 2007
Lusti

**Lusti** on mitme koha nimi:

* **[[Lusti (Antsla)|Lusti]]**, küla Antsla vallas Võru maakonnas
* **[[Lusti (Valga)|Lusti]]**, küla Valga vallas Valga maakonnas
Kaika

**Kaika** on küla Võru maakonnas Antsla vallas. See piirneb edelas Ähijärve külaga, põhjas asub Haabsaare küla.

Külas tegutses tsaariajal Kaika apostliku õigeusu kihelkonnakool, hiljem Kaika algkool. Koolihoone asub Kaikamäel, lähestikku Kaika õigeusu kiriku ja Kaika surnuaiaga.

Kaika külas peeti esimene, üheteistkümnes, kahekümnes ja kolmekümnes Kaika suveülikool (1989, 1999, 2008, 2018).

Külas asuvad looduskaitse all olnud tarupedajad.

## Vaata ka
*Friedrich Hist
*Kaika kuplistik
*Kaika Püha Kolmainu kogudus

## Viited
Haabsaare

**Haabsaare** on küla Võru maakonnas Antsla vallas.

Küla asub Karula rahvuspargi servas.

Külas asub Haabsaare raamatukogu. Külas on saekaater.

## Viited