open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Huko Lumet

**Huko Lumet** (kuni 1935 **Hugo Liibek**; 29. mai 1907 Kolgaküla,Kõnnu vald, Kuusalu kihelkond, Harjumaa – 25. juuli 1981 Tallinn) oli eesti kirjandus- ja teatrikriitik, näitekirjanik ja poliitik.

Ta lõpetas 1927. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi ning õppis aastatel 1928–1930 Tartu Ülikooli usu- ja 1938. aastal filosoofiateaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta EÜS Ühenduse liige.

1941 töötas ta ajalehe Noorte Hääl toimetuses. 1941–1944 oli ta sõja ajal Nõukgodue Liidu tagalas. 

1944–1947 ajalehtede Õhtuleht ja Rahva Hääl, 1947–1950 ajakirjade Stalinlik Noorus ja Pikker toimetuse liige, 1950–1951 Eesti TA toimetus-kirjastusnõukogu toimetaja, 1951–1956 Eesti NSV Teatriühingu vastutav sekretär, almanahhi "Eesti Nõukogude Teater" toimetaja. 1964. aastal sai ta Eesti NSV personaalpensionäri staatuse. 

## Tegevus Nõukogude võimuorganites
II Riigivolikogu valimistel 14. ja 15. juulil 1940 oli ta NSV Liidu poolt organiseeritud Eesti Töötava Rahva Liidu kandidaat.

Eesti NSV Ülemnõukogu I koosseisu saadik.

NLKP liige 1947. aastast

## Looming
Esimesed artiklid avaldas 1936. aastal. Kirjutanud näidendeid, libretosid, teatrikriitikat ja humoreske.
*1954 muusikalise komöödia "Rummu Jüri" libreto
*1958 komöödia "Neiud roolis"
*1962 huumorivalimik "Tänapäeva tungalteri"
### Mälestusi
*"Eesti artell Hissari orus". Stalinlik Noorus 3 ja 4, 1948

## Liikmesus
*1945 Eesti NSV Teatriühingu asutajaliige, sh 1951–1956 vastutav sekretär
*1961 Eesti NSV Ajakirjanike Liit

## Kirjandus
*Eerik Teder. "Lumet, Huko". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 310

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Georg Roovik

**Georg Roovik** (2. veebruar 1907 Saatse vald, Pihkva kubermang – 20. juuni 1981 Türi) oli eesti pedagoog, Riigivolikogu liige ja Petseri linnapea.

Rooviku lapsepõlv möödus tulevasel Petserimaal väiketalus. Alghariduse sai ta kohalikus vallakoolis, õpinguid jätkas Petseri Ühisgümnaasiumis ja Rakvere Õpetajate Seminaris. Pärast õpinguid asus Roovik töötama koolides. 1940. aastaks oli ta Viljandimaal Imaveres algkooli juhataja.  

Roovik läks kaas Juunipöörde sündmustega. 14. ja 15. juulil 1940 Nõukogude võimu korraldatud Riigivolikogu valimistel valiti Roovik Petserimaalt 31. ringkonna kandidaadina Riigivolikokku ning määrati 7. augustist Petseri linnapeaks. Ta oli aastatel 1948–1968 Türi Näidissovhoostehnikumi direktor. 

## Tunnustus
*1957 – Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited
Vladimir Rea

**Vladimir Rea** (23. august 1891 Seli, vald, Pärnumaa – 9. jaanuar 1974 Tallinn) oli eesti ametiühingutegelane.
Jaan Tross

**Jaan Tross** (26. august 1901 Suure-Kambja  vald, Tartumaa – 28. august 1941 Soome laht) oli eesti kommunist. 1924–1938 vangis.
Arkaadi Uibo

**Arkaadi Uibo** (9. august 1914 Viljandi vald, Viljandimaa – 19. juuni 1957 Moskva) oli eesti marksistlik filosoof, Eesti NSV riigikontrolör.

Ta lõpetas aastal 1934 Hugo Treffneri Gümnaasiumi.

Tema tütar oli Karin Rummo. 

## Viited

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Johannes Oinas

**Johannes Oinas** (18. detsember 1896 Tõlliste vald, Tartumaa – 21. oktoober 1941) oli eesti kommunist.

Johannes Oinas oli 1940–1941  EK(b)P Valgamaa Komitee I sekretär ja 1941. aastal Hiiumaal loodud hävituspataljoni komissar.
## Viited
Jüri Uustalu

**Jüri Uustalu** (31. jaanuar 1889 Massu vald, Läänemaa – 25. november 1973 Haapsalu) oli eesti pedagoog ja poliitik.
Mihkel Mihkelson

**Mihkel Mihkelson** (25. detsember 1899 Khuthaisi – 13. september 1943 Tobolsk) oli eesti advokaat, IV ja V Riigikogu ning Eesti NSV I Ülemnõukogu liige.
Jaan Põder (asunik)

**Jaan Põder** (26. september 1894 Taevere vald, Viljandimaa – 25. aprill 1965) oli eesti käsitööline, asunik ja Eesti NSV poliitik.

## Elulugu
Põder sündis 1894. aastal Taevere vallas töölise pojana. Hariduse omandas ta Viljandis tolleaegses Vene kihelkonnakoolis. Oma kutsetööd hakkas Põder õppima 14-aastaselt. Aastatel 1915–1917 võttis osa maailmasõjast, mille lõppedes osales Vabadussõjas algusest lõpuni. 1922. aastast oli Põder tegev Viljandi Nahatööliste Ametiühingus ja elukutselt kingsepp. Ametiühingu tegevuses osaledes puutus Põder kokku ka kommunistliku liikumisega. 1937. aastal osales Põder Eesti esimese (kingseppade) artelli "Täht" loomisel. 

Juunipöörde järel korraldatud valimistel kandideeris Põder Eesti Töötava Rahva Liidu nimekirjas 60. valimisringkonnas Põltsamaal ja pääses II Riigivolikokku. Juuli lõpus moodustas Põder Eestimaa Kommunistliku Partei Viljandimaa parteikomitee. Pärast Riigivolikogu ümberkorraldamist ajutiseks Eesti NSV Ülemnõukoguks jätkas Põder ülemnõukogu liikmena kuni valimisteni.

Pärast tööd ülemnõukogus jätkas Põder tööd jalatsitsehhi juhatajana samas artellis, mis oli ümber nimetatud "Leegiks". 1957. aastast kuni surmani elas Põder Viljandis Männi tänavas.

## Viited
Jaan Änilane

**Jaan Änilane** (16. oktoober 1903 Viljandi – 15. september 1972 Viljandi rajoon) oli eesti põllumees. Eesti Nõukogude Liiduga liitmine 1940 aastal: Riigivolikogu delegatsioon oli 21-liikmeline. Sinna kuulus ka Jaan Änilane.
Rudolf Jurtom

**Rudolf Jurtom** (18. jaanuar 1906 Kunda vald, Virumaa – 30. märts 1969 Rakvere) oli eesti kommunist. EKP liige 24.juunist 1940.
Otto Milder

**Otto Milder** (27. oktoober (vkj)/ 9. november 1901 Liigvalla vald, Koeru kihelkond, Järvamaa – 19. november 1984 Kohtla-Järve) oli eesti kaevur ja kommunist. 

12. oktoobril 1940 nimetati ta natsionaliseeritud New Consolidated Gold Fields Ltd. direktoriks. Osales Kohtla-Nõmme kaevandusasula pea täielikus mahapõletamises 12. augustil 1941.
Bergville

**Bergville** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas, Okhahlamba valla halduskeskus. Bergville asub Tugela jõe ääres.

Bergville on asutatud 1897. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bergville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 60,44%, valgeid 19,95%, India või Aasia päritolu inimesi 14,58%, värvilisi 1,28% ja teisi 3,75%. Suulu keelt pidas emakeeleks 39,42% inimesi, inglise keelt 26,06%, afrikaani keelt 15,96%, viipekeelt 3,65%, sotho keelt 2,98% ja tsvana keelt 2,21%.

## Viited
Wilcken (Bebri)

**Wilcken** (vene keeles *Вилькен*) oli aadlisuguvõsa.

## Wilckeni suguvõsa mõisavaldused
*Liivimaa läti distrikt:
**Auliciems (*Aulitzeem*) (alates 1800, liideti Radalka mõisaga), Jaunbebri (*Neu-Bewershof*) (1763−1797), Radalka (*Glauenhof*) (1801−1859, panditud 1853−1859), Rīteri (*Grütershof*) (1712−1731), Vecbebri (*Alt-Bewershof*) (1747−1868)
## Viited

## Kirjandus
*Maximilian Gritzner. *Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*.  Teil 1,2: Die Ritterschaft Edelleute (Hertell – Zoritsch). Nürnberg, 1898. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). s. 482.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelige Häuser B. Bd XXI. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1995. Lk 544-571.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd XVI. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2005. Lk 200-201.
Henry Wilson

**Henry Wilson** (sünninimega **Jeremiah Jones Colbath**; 16. veebruar 1812 Farmington, New Hampshire – 22. november 1875 Washington) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, asepresident 1873–1875 Ulysses S. Granti presidendiks oleku ajal.

1848. aastal asutas ta Free Soil Party. Pärast selle lagunemist oli ta üks Vabariikliku Partei rajajatest.

Aastatel 1844–1846 ja 1850–1852 oli ta Massachusettsi Senati liige ja 1851–1852 selle president. 1855–1873 oli ta USA Senati liige.

Henry Wilson oli kindel orajapidamise vastane. Ta esitas 1861. aastal seaduseelnõu orjapidamise keelustamiseks.

Ameerika kodusõja ajal värbas ta Massachusettsis vabatahtlikke sõjaväkke ja juhtis lühikest aega 22. Massachusettsi vabatahtlikku jalaväerügementi.
Mtubatuba

**Mtubatuba** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uMkhanyakude ringkonnas, Mtubatuba valla halduskeskus.

Mtubatuba on asutatud raudteepeatusena 1903. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mtubatuba elanikest mustanahalisi aafriklasi 94,53%, valgeid 3,29%, värvilisi 1,15%, India või Aasia päritolu inimesi 0,96% ja teisi 0,07%. Suulu keelt pidas emakeeleks 87,99%, inglise keelt 6,13% afrikaani keelt 1,74% ja ndebele keelt 1,55%.

## Viited
Värvuste loend põhivärvinimede kaupa

**Värvuste loend** loetleb erinevaid värvusi. Tegemist on mittetäieliku loeteluga.

Nimistust on välja jäetud *hele-* ja *tume-* eesliidetega värvinimed, kuid on olemas teised toonikvaliteeti kirjeldavad omadussõnad.

## Roosa

 

 
 
 
 
 

 

## Punane

* punane
* ruske

## Oranž

* ruuge
* rebasekarva, rebu

## Kollane

 
 

 
 

 

 

 

 
 
 

## Roheline

## Sinine

## Lilla ehk violetne

* lilla

* panksisinine, panksinine
* pruunikasvioletne

## Pruun

* pruun
* tõmmu (jume kohta)

* lambapruun
* lepakoorepruun
* puravikupruun
* põdrapruun

## Hall

* hall

* kahvatuhall
* lambahall
* valkjashall
* vesihall

## Valge
* valge
* kaame (jume kohta)
* kalbe (jume kohta)

 

 

 

*

## Must

* sitikmust
* *[[rich black]]*

## Vaata ka
* Värvus
* Spektrivärvused
* Värvuste tähestikuline loend
* ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi värvuste loend
* RAL-värvitoonide loend
* Veebivärvid

## Viited
Ricardo Pereira (sündinud 1993)

**Ricardo Domingos Barbosa Pereira** (sündinud 6. oktoobril 1993 Lissabonis) on Portugali jalgpallur. Ta mängib kaitsjana Premier League'i klubis Leicester City ja Portugali jalgpallikoondises.

Ta alustas profikarjääri 2012. aastal Portugali kõrgliiga klubis Vitória de Guimarães. Debüüdi Portugali kõrgliigas tegi ta 1. aprillil 2012 mängus Paços de Ferreira vastu. 2013. aastal võitis ta klubiga Portugali karika ning Pereira lõi finaalmängus Lissaboni Benfica vastu Vitória de Guimarãesi võiduvärava.

2013. aasta juulis liitus ta teise Portugali kõrgliiga klubiga, Portoga. Esimesed kaks hooaega veetis ta vaheldumisi nii Porto põhimeeskonnas kui ka duubelmeeskonnas.

2015. aasta suvel läks ta kaheks hooajaks laenule Prantsusmaa kõrgliiga klubisse Nice. Debüüdi Prantsusmaa kõrgliigas tegi ta 12. septembril mängus Guingampi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 2. oktoobril 2016 mängus Lorienti vastu.

Hooajal 2017–18 mängis ta taas Portos ning tuli sel hooajal klubiga Portugali meistriks.

2018. aasta mais liitus ta 25 miljoni euro eest Leicester Cityga. Debüüdi Premier League'is tegi ta 10. augustil mängus Manchester Unitedi vastu. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas oma 25. sünnipäeval 6. oktoobril mängus Evertoni vastu, kuigi mäng lõppes Evertoni 1:2 võiduga. 2019. aastal valiti ta Leicester City aasta mängijaks.

Debüüdi Portugali jalgpallikoondises tegi Pereira 14. novembril 2015 sõprusmängus Venemaa vastu.

Ta kuulus Portugali koosseisu 2018. aasta maailmameistrivõistlustel. Tema ainsaks mänguks jäi turniiril kaheksandikfinaali kohtumine Uruguay vastu.

## Saavutused
;Vitória Guimarães
*Taça de Portugal: 2012–13
;Porto
*Primeira Liga: 2017–18

## Viited
Julius Wilhelm Lackner

**Julius Wilhelm Lackner** (1828 – 22. oktoober/3. november 1865 Tallinn) oli Tallinna trükkal.

*Aastal 1865 elas Tallinnas tüpograaf Julius Wilhelm Lackner, 37 aastat vana, vallaline, ([[Lindforsi pärijad|Lindforsi pärijate]]) raamatu- ja kivitrükikoja ärijuht. Ida-Preisimaalt pärit ja Riiast tulnud, oli ta umbes nelja aasta eest sellesse ametisse astunud. Amet viis ta tihedasse kokkupuutesse kõikide linnarahva ringkondadega. ... Lackner juhtis isiklikult lehe ([[Revalsche Zeitung]]i) talitust, võttis enamasti ise vastu ka kuulutusi ja muid tellimusi. Seeläbi puutuski ta kokku inimestega igasugustest ringkondadest. Olles seltsielule ja seltskonnalõbudele andunud, inimlähedase, joviaalse loomuga ja omajagu andekas, sealjuures hea kamraad, oli ta peatselt saanud üldtuntud isikuks ning mitmesuguste seltside (turni- ja lauluseltsi, tuletõrje jne.) liikmete seas populaarseks. Seda suurem ning üldisem oli ehmatus, kui 1865. a. 22. oktoobri hommikul linnas hirmulugu levis, et Lackner on oma korterist, mis asus kesklinnas kõige rahvarohkema tänava ([[Pikk tänav|Pika tänava]]) ääres, leitud jõledal kombel tapetuna.* (Trükkal J. W. Lackneri tapmine. Loomingu Raamatukogu 1975, nr. 40, lk. 11.)

Langes oma korteris röövmõrva ohvriks. Juhtumikirjeldus avaldati 1874. aastal Das Neue Pitavali uue sarja üheksandas köites ja eesti keeles 1975. aastal Loomingu Raamatukogus. 

## Kirjandus
*Trükkal J. W. Lackneri tapmine. Loomingu Raamatukogu 1975, nr. 40
*Heinrich Leopold Wilde. Meie armsast Eestimaast. 
*Heinrich Leopold Wilde. Mörtsukas Pauline ja temma abbilissed kagisamba külges, Tallinnas, sel 28. Webruaril 1866.
*Heinrich Leopold Wilde. Die Mörderin Pauline.
Ärka Eesti

**Ärka Eesti** oli erakondade demagoogia vastu võitlev ajaleht, mille ainus number ilmus 24. detsembril 1932.

Ajalehe väljaandja ja vastutav toimetaja oli Villem Tikk alias Karu-Peeter või kindral Beniito Revaliini. Muuhulgas kirjeldab ta ajalehes enda arreteerimist 24. novembril 1932.
Dana Hill

**Dana Lynne Goetz** (6. mai 1964 Encino, California – 15. juuli 1996 Burbank, California) oli USA filminäitleja.

## Viited
Jeff Dunham

**Jeffrey** "**Jeff**" **Dunham** (sündinud 18. aprillil 1962 Dallases Texases) on Ameerika Ühendriikide koomik ja näitleja.

## Välislingid
*
Underberg (LAV)

**Underberg** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Harry Gwala ringkonnas Dr Nkosazana Dlamini-Zuma vallas.

Underberg on asutatud 1917. aastal. Linn asub Draakonimägedes 1904 meetri kõrgusel merepinnast.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Underbergi elanikest mustanahalisi 79,73%, valgeid 17,59%, värvilisi 1,30%, India või Aasia päritolu inimesi 0,63% ja teisi 0,74%. Suulu keelt pidas emakeeleks 72,64% inimesi, inglise keelt 19,55%, sotho keelt 2,27%, koosa keelt 1,89% ja afrikaani keelt 1,78%.

## Viited
Tamboekiesdraai

**Tamboekiesdraai** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tamboekiesdraai elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,55%, valgeid 0,23% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,23%. Suulu keelt pidas emakeeleks 97,96% inimesi ja ndebele keelt 0,90%.

## Viited
Mereväelane

**Mereväelane** on sõjaväelane, kes teenib mereväes.

## Kirjeldus
Mereväelane võib olla teenistuses nii ujuvkoosseisus (laeval, kaatril), kui kaldaüksuses. Samuti võidakse mereväelasteks liigitada mereväe alluvuses tegutsevaid dessantväelasi (merejalaväelasi) ja õhuväelasi (merelennuväelasi). 

Tavaliselt kannavad mereväelased vastavat mereväe vormiriietust.

## Vaata ka
*Meremees
*Merevägi
*Sõjalaev
*Mereväebaas
Willy Boly

**Willy-Arnaud Zobo Boly** (sündinud 3. veebruaril 1991 Melunis) on Prantsusmaal sündinud Elevandiluuranniku jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Premier League'i klubis Wolverhampton Wanderers ja Elevandiluuranniku jalgpallikoondises.

Profikarjääri alustas Boly 2011. aastal Prantsusmaa kõrgliigaklubis Auxerre. Debüüdi Prantsusmaa kõrgliigas tegi ta 16. aprillil 2011 mängus Toulouse'iga. Klubikarjääri esimese värava lõi ta juba oma teises mängus Lensi vastu. Järgmisel hooajal kuulus ta klubi põhimeeskonda, kuid Auxerre lõpetas hooaja liigas viimase kohaga, mistõttu langeti esiliigasse. Kaks viimast hooaega mängis ta Auxerre'iga Prantsusmaa esiliigas.

2014. aasta septembris liitus Boly Portugali kõrgliigaklubiga Braga, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu. Esimese hooaja veetis ta klubi duubelmeeskonnas Portugali esiliigas.

2016. aasta augustis liitus ta teise Portugali kõrgliigaklubi, Portoga, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Ta veetis Portos ainult hooaja 2016–17, mil pääses väljakule vaid kaheksas mängus.

2017. aasta juulis suundus ta laenule Inglismaa klubisse Wolverhampton Wanderers, mis mängis siis veel esiliigas. Esimese mängu pidas ta klubi meeskonnas hooaja avamängus Middlesbrough' vastu. Esimese värava lõi ta 31. oktoobril mängus Norwich City vastu. Wolverhampton Wanderers lõpetas hooaja esiliiga võitjana, misjärel sõlmis Boly klubiga püsiva lepingu. Esimese värava lõi ta klubi särgis kaks nädalat hiljem mängus Manchester City vastu, kuigi telekordused näitasid, et pall oli enne väravasse lendamist puutunud vastu Boly kätt.

2022. aasta septembris sõlmis ta lepingu Nottingham Forestiga.

Boly kuulus Prantsusmaa noortekoondistesse. 12. novembril 2020 tegi debüüdi Elevandiluuranniku jalgpallikoondises Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Madagaskari vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 30. märtsil 2021 mängus Etioopia vastu. Ta on kuulunud Elevandiluuranniku koondisse 2022. ja 2024. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

## Saavutused
;Braga
*Taça de Portugal: 2015–16
;Wolverhampton Wanderers
*EFL Championship: 2017–18

## Viited
Trust Feed

**Trust Feed** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uMgungundlovu ringkonnas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Trust Feedi elanikest mustanahalisi aafriklasi 97,67%, valgeid 1,75%, värvilisi 0,43% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,12%. Suulu keelt pidas emakeeleks 92,48% inimesi, inglise keelt 2,90% ja sotho keelt 2,44%.

## Viited
Impendle

**Impendle** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uMgungundlovu ringkonnas, Impendle valla halduskeskus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Impendle elanikest mustanahalisi aafriklasi 91,30%, India või Aasia päritolu inimesi 5,65% ja teisi 3,04%. Suulu keelt pidas emakeeleks 80,87% inimesi, inglise keelt 3,48%, koosa keelt 3,04% ja sotho keelt 1,74%.

## Viited
Hluhluwe

**Hluhluwe** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uMkhanyakude ringkonnas, Big Five False Bay valla halduskeskus.

Hluhluwe asub Hluhluwe jõe ääres, iSimangaliso märgalapargi ja Hluhluwe–Imfolozi pargi vahel.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hluhluwe elanikest mustanahalisi aafriklasi 87,73%, valgeid 7,91%, värvilisi 1,07%, India või Aasia päritolu inimesi 0,44% ja teisi 2,85%. Suulu keelt pidas emakeeleks 86,08% inimesi, afrikaani keelt 5,01%, inglise keelt 3,52% ja ndebele keelt 1,32%.

## Viited
Umzumbe

**Umzumbe** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Ugu ringkonnas Ray Nkonyeni vallas.

Umzumbe asub India ookeani rannikul Mzumbe jõe suudmes.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Umzumbe elanikest valgeid 48,63%, mustanahalisi aafriklasi 40,16%, India või Aasia päritolu inimesi 6,01%, värvilisi 4,92% ja teisi 0,27%. Inglise keelt pidas emakeeleks 42,23% inimesi, suulu keelt 32,43%, afrikaani keelt 21,96%, koosa keelt 2,03%, tsvana keelt 1,01% ja tsonga keelt 0,34%.

## Viited
226 eKr

**226. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DXXVIII (528).

## Sündmused
*Kartaago ja Vana-Rooma määrasid Ebro lepinguga oma mõjualade piiriks Iberi (arvatavasti tänapäeva Ebro) jõe.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
227 eKr

**227. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DXXVII (527).

## Sündmused
* Sardiinia ja Korsika said Rooma provintsiks Sardiinia ja Korsika.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Pivaanspoort

**Pivaanspoort** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pivaanspoorti elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,74% ja valgeid 0,26%. Suulu keelt pidas emakeeleks 96,32% inimesi, ndebele keelt 1,58% ja inglise keelt 1,32%.

## Viited
Soebatsfontein

**Soebatsfontein** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Kamiesbergi vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Soebatsfonteini elanikest värvilisi 97,83%, valgeid 1,81% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,36%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,38% inimesi, tsvana keelt 1,81% ja inglise keelt 0,72%.

## Viited
Plooysburg

**Plooysburg** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Siyancuma vallas.
Ndwedwe

**Ndwedwe** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis iLembe ringkonnas, Ndwedwe valla halduskeskus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ndwedwe elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,49%, India või Aasia päritolu inimesi 0,33%, valgeid 0,04%, värvilisi 0,02% ja teisi 0,11%. Suulu keelt pidas emakeeleks 94,18% inimesi, ndebele keelt 1,52%, tsvana keelt 1,20%, inglise keelt 1,16% ja viipekeelt 0,85%.

## Viited
Elmar Arak

**Elmar Arak** (28. jaanuar 1938 – 23. jaanuar 2018) oli eesti proviisor.

Arak lõpetas 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli proviisorina. 1980. aastal kaitses ta kandidaadikraadi farmatseutilise keemia ja farmakognoosia alal Leningradi Keemia ja Farmaatsia Instituudis (väitekiri "Химико-фармакогностическое изучение ромашки аптечной, выращиваемой в Эстонской ССР").

Pärast ülikooli lõpetamist rajas ja juhatas ta Apteekide Peavalitsuse Tartu Kontrollanalüüsi Laboratooriumi (1963–1979). 1980. aastast töötas ta Tartu Ülikoolis eri ametikohtadel assistendist professorini (assistent 1979–1981, vanemõpetaja 1981–1986, dotsent 1986–1992, professor 1992–1997, dotsent 1997–2003, spetsialist 2003–2018).

Elmar Arak juhendas kolm doktoritööd (Katrin Pudersell 2006, Heidi Annuk 2002, Ain Raal 1989) ja mitmeid magistritöid, avaldas ligi 30 rahvusvahelist teadusartiklit ja arvukalt teadustöid. Ta oli farmaatsia instituudi farmakognoosia ja farmaatsia organisatsiooni õppetooli hoidja, algatas ravimtaimede katsebaasi, Tartu Ülikooli apteegi ja ajakirja Eesti Rohuteadlane taastamise ning osales farmaatsiat puudutavate seotud eelnõude väljatöötamises ja otsustuskogude töös. 

Arak oli Eesti Farmaatsia Seltsi esimees (1986–1992) ja auliige.
## Tunnustus

* 2003 Tartu Ülikooli medal

* 2013 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
*IN MEMORIAM. Emeriitdotsent Elmar Arak UT, 25. jaanuar 2018
*Elmar Arak ETISes
Bad Gandersheim

**Bad Gandersheim** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Northeimi kreisis. Linna pindala on 90,48 km². 31. detsembril 2019 elas seal 9623 inimest. Bad Gandersheimis on palju vahvärkmaju. Linnas on ka lennuväli.

Bad Gandersheimi linn asub Leineberglandi, Weserberglandi ja Harzi vahel, Gande jõe orus, millesse linna territooriumil suubub lisajõgi Eterna. Põhjas asub Heberi kõrgustik. Territoorium on valdavalt künklik. Harz algab umbes 10 km linnast idas ja 5 km läänes on Leine kraav (*Leinegraben*).

## Ajalugu

Linn pärineb aastast 852, kui naabruses Brunshausenis loodi Saksimaa hertsog Liudolfi ja tema naise Oda poolt Gandersheimi klooster. Esimene kloostrikirik (*Stiftskirche*) linnas alustati 856. aastal. 990. aastal sai klooster turu- ja maksuõigused. 10. sajandi jooksul oli Gandersheim üks olulisemaid Saksimaa linnu; esimene saksa luuletaja Hrotsvit elas ja töötas seal 973. aastani. 1159. aastal on esmamainitud Gandersheimi kui linna.

Kui 1240. aastal avastati mineraalveeallikas, algatas paavst Gregorius IX Püha Vaimu haigla püstitamise. 1330. aasta paiku ehitasid Braunschweigi hertsogid linnuse kloostrikirikule ilmalikuks vastukaaluks. Tänapäeval on selles hoones magistraadi kohus ja noorte paranduskeskus.

19. sajandi lõpus sai linn tuntuks mineraalveeallikate ravivõime poolest ja 1932. aastal sai Gandersheim nende allikate tõttu ametliku õiguse kutsuda end kuurordiks, seega *Bad* Gandersheim.

1926. aasta suvel oli kolmepäevane "Roswitha mälestuspidustus 1000-aastases Gandersheimis". See oli esimest korda, kui keskaegset autorit kasutati linna sümboolse tegelasena. Sarnased pidustused toimusid 1930. ja 1933. aastal; need olid puhtalt natsiteemalised: "saksa kultuur" versus "juudi-kommunismi dekadents".

Teise maailmasõja ajal, 1944. aasta oktoobrist 1945. aasta aprillini, oli linnas Buchenwaldi koonduslaagri alamlaager, kus toodeti lennukiosi.

1952. aastal tähistas linn 1100 aasta möödumist kloostri asutamisest Liudolfi poolt. Turuplatsil etendati ajaloost pajatavat "Gandersheimi laulu". See oli mitteametlik eelmäng suvefestivalile Gandersheimer Domfestspiele, mida esitatakse 1959. aastast igal aastal kloostrikiriku ees platsil. Sellest ajast alates on see kujunenud Alam-Saksimaa suurimaks suveteatrifestivaliks. 2006. aastal käis selle nelja põhilavastust vaatamas umbes 55 000 inimest.

## Sõpruslinnad
* Rotselaar, Belgia
* Skegness, Ühendkuningriik

## Tuntud inimesi
* Hrotsvit (935–973), esimene saksa luuletaja
* Wilhelm Keitel (1882–1946), Natsi-Saksamaa välimarssal, hukati sõjakuritegude eest
* Bodewin Keitel (1888–1953), kindral, Wilhelm Keiteli vend
* Herbert Otto Gille (1897–1966), Waffen-SS kindral
* Wolfgang Liebe (1911–2005), lennukiinsener, aerodünaamika, tiivavõre leiutaja
* Helmuth Schneider (1946–), ajaloolane ja Pauly-Wissowa kaastoimetaja

## Viited

## Välislingid
* www.bad-gandersheim.de
Karin Saarsen

**Karin Saarsen-Karlstedt** (31. detsember 1926 Tartu – 25. jaanuar 2018 Stockholm) oli Rootsis elanud eesti kirjanik ja ajakirjanik.

## Elukäik
Ta lõpetas 1944. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi.

Elas 1949. aasta sügisest kuni surmani Rootsis, kus töötas ajakirjanikuna, muuhulgas Reutersis, Eesti Päevalehes ja Raadio Vaba Euroopa eesti toimetuses. 

Ta kuulus Rootsi Eestlaste Esinduse esinduskokku ja Välismaisesse Eesti Kirjanike Liitu.

## Kirjutisi
*Teatri Grand Old Lady Lensi Römmeri juubel. Eesti Päevaleht, 16. detsember 1988
*Lensi Römmer-Kuus in memoriam. Eesti Päevaleht, 3. detsember 1993
*Sada aastat Lensi Römmer-Kuusi sünnist. Eesti Päevaleht, 9. jaanuar 2004
*Lensi Römmeri sünniaastapäeva tähistati Teatri- ja Muusikamuuseumis. Eesti Päevaleht, 29. jaanuar 2004

### Raamatuid
*"Sisalik kivil" (1961, luulekogu)
*"Vallutajad" (1967, novellikogu)
*"Poola suvi. Ühe eesti-poola suguvõsa elupeegeldusi" (1993, teose tiitlil vääralt 1991, tõsieluromaan) 
*"Eesriie tõusis siiski: Lensi Römmer-Kuus ja Eesti pagulasteater Rootsis 1945-1987". Tallinn 2000
*"Lõvi ja orhidee" (2002, mitmekeelne luulekogu eesti, rootsi, inglise, saksa ja prantsuse keeles)

## Tunnustus
*2003 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli kolonel Villem Saarsen.

## Viited

## Välislingid

*Karin Saarsen 31. XII 1926 – 25. I 2018. Sirp, 3. veebruar 2018
*Karin Saarsen 31. XII 1926 — 25. I 2018. Looming, märts 2018
Sotsiaalne kaasatus

**Sotsiaalne kaasatus** (inglise keeles *social inclusion*) on inimrühmade sihipärane ja otstarbeline koostöö, mille eesmärk on vähendada inimeste tõrjutust ühiskondlikul tasandil. Kõige olulisem vahend, et neid eesmärke saavutada, on sotsiaalne ja tunnetuslik tugi. Sotsiaalse kaasamise tulemina peaks vähenema ebavõrdse positsiooniga inimrühmade (vaesed, töötud, erivajadustega inimesed, vähemused, eakad jne) vaheline lõhe ja kaasatud inimrühmade enesehinnang ning sotsiaalne positsioon peaks paranema.

Tulemuste saavutamisel tuleb kaasajatel silmas pidada kaasatavate sotsiaalset ja kultuurilist identiteeti ja väärtusi. Kaasamise protsess ja tulem toetub suuresti sotsiaalseid rühmi ühendavatele väärtustele ja eesmärkidele. Neid vaateid silmas pidades on sotsiaalsel kaasamisel pikem ja kasulikum sotsiaalne mõju.

## Euroopa 2020. aasta strateegia
Euroopa 2020. aasta strateegia on plaan Euroopa Liidu majanduskasvuks. See võimaldab Euroopa Liidul jõuda jätkusuutliku majanduseni. Strateegia edukus sõltub paljudest olulistest sammudest valdkondades, mis on omavahel seotud. Tegevuskava aitab saavutada Euroopa Liidu liikmesriikidel suurema tootmisvõime, suutlikkuse tööturul ja ühiskondliku ühtekuuluvuse.

Strateegia „Euroopa 2020“ populariseerib sotsiaalset kaasatust, et vähendada inimeste vaesusriski ja sotsiaalset tõrjutust. Strateegia eesmärk on parandada elujärge vähemalt 20 miljonil inimesel.

Sotsiaalset tõrjutust ja sellega seotut saab mõõta ning hinnata Laekeni indikaatorite kaudu. Need annavad ülevaate, millised sotsiaal-majanduslikud jooned on iseloomulikud inimestele, kes on sotsiaalselt tõrjutud olukorras. Indikaatorid hõlmavad nelja peamist mõõdet, mille eesmärk on anda ülevaade kindlate näitajate järgi. Nendesamade tulemuste järgi saavad Euroopa riigid enda tulemusi teiste omadega võrrelda. Eestis mõõdetakse erinevaid näitajaid vanuse, hariduse ja tööhõive järgi.

## Sotsiaalne kaasatus Eestis
Eesti esimene sotsiaalse kaasatuse riiklik tegevuskava valmis aastal 2004. See koondas eri riskirühmadega tegutsevate valdkondade tegevuskavad ning ühendas need tervikuks, et võidelda sotsiaalse tõrjutuse vastu.

"Eesti 2020" on Eesti konkurentsivõime parandamiseks loodud uuenduste kava. Selle kaks keskset eesmärki on tootlikkuse ja tööhõive suurendamine. Lähiaastatel keskendutakse pikka aega tööturult eemal olnud inimeste ja noorte tööturule sisenemiseks vajalike oskuste arendamisele ning selle raames ka sihtrühma töötuse vähendamisele.

## Viited
Solling (vallavaba ala)

**Solling** on inkorporeerimata ala Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Northeimi kreisis. Selle pindala on 177,49 km².
Hardegsen

**Hardegsen** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Northeimi kreisis. Linna pindala on 83,87 km². 31. detsembril 2017 elas seal 7625 inimest. Linn asub umbes 15 km Northeimist edelas ja 15 km Göttingenist loodes.

Hardegi loss on keskaegne linnus Hardegsenis. Linnus asutati 12. sajandil Welfide residentsina. 1320. aastal ehitati ümber kivist lossiks. 14. sajandi lõpus läks loss Otto von Braunschweig zu Göttingenile. Aastatel 1568 kuni 1823 oli seal kohalik magistraat. 18. sajandi lõpus vabastati kunagine vürstlik Hardegi loss oma endisest luksusest ja muudeti talumajaks. 1972. aastal vabastas ettevõte lossi ja selle juhtimine anti kohalikule omavalitsusele ja kohalikule kogukonnale.

## Transport

Sollingi raudtee ühendab Hardegsenit Northeimiga ja Solling-Vogleri looduspargi lõunaosaga.

## Viited

## Välislingid

* www.hardegsen.de
Vaalwater

**Vaalwater** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Waterbergi ringkonnas Modimolle vallas.

2006. aastal anti linnale uueks nimeks **Mabatlane**, kuid kuna ametlikku nimevahetusprotseduuri ei olnud jälgitud, anti 2007. aastal linnale endine nimi tagasi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vaalwateri elanikest mustanahalisi aafriklasi 87,44%, valgeid 11,81%, India või Aasia päritolu inimesi 0,25%, värvilisi 0,05% ja teisi 0,45%. Pedi keelt pidas emakeeleks 64,31% inimesi, afrikaani keelt 11,34%, tsonga keelt 7,92%, tsvana keelt 6,71%, sotho keelt 2,68% ja inglise keelt 1,44%.

## Viited
229 eKr

**229. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DXXV (525).

## Sündmused
* Kartaagolased asutasid Carthago Nova, tänapäeva Cartagena.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Hamilkar Barkas, Kartaago väejuht
*Demetrios II, Makedoonia kuningas
Carla Juri

**Carla Juri** (sündinud 2. jaanuaril 1985 Locarnos) on šveitsi näitleja. Ta on mänginud sellistes filmides nagu "180°", "Wetlands", "Finsterworld" ja "Blade Runner 2049".

## Filmograafia

### Televisioon

## Viited

## Välislingid

*
Bodenfelde

**Bodenfelde** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Northeimi kreisis. Valla pindala on 20 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3100 inimest. Vald asub Weseri paremkaldal, umbes 35 km Kasselist põhjas ja 30 km Göttingenist loodes Solling-Vogleri looduspargi edelapiiril.

## Ajalugu

Bodenfeldet on esmamainitud Ludwig Vaga 833. aastal allkirjastatud dokumendis. Kõrgkeskajal oli Bodenfelde Dasseli krahvkonna osa. Amelith, Nienover, Polier ja Wahmbeck on Bodenfelde naaberkülad, mis liidendati 1974. aastal.

Bodenfeldes oli varem juudi kogukond. Natsirežiimi ähvardaval survel nad lahkusid. Olles müüdud 1937. aastal talunikule, elas puitsünagoog 1825. aastast Kristalliöö üle, kuna omanik kaitses seda vandaalide eest. 21. sajandi alguses vahvärkmaja lammutati ja ehitati täpselt üles naabruses Goettingenis, mille juudi kogukond vajas sünagoogi (kohalik hävitati Kristalliöö ajal).

2008. aastal mõisteti süüdi mõrvar hüüdnimega Must lesk. Paarikümne aasta jooksul oli ta võrgutanud ja tapnud või surmanud neli eakat meest raha pärast.

## Tuntud inimene

* Jacob Freudenthal, filosoof

## Viited

## Välislingid

* www.bodenfelde.de
Buysdorp

**Buysdorp** on küla Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas Makhado vallas.

Buysdorp on asutatud 1888. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Buysdorpi elanikest värvilisi 56,92% ja mustanahalisi aafriklasi 43,24%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 56,76%, pedi keelt 12,24%, sotho keelt 8,74%, venda keelt 6,84%, inglise keelt 6,36% ja ndebele keelt 1,59%.

## Viited
230 eKr

**230. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DXXIV (524).

## Sündmused
* Illüüria kuninganna Teuta ründas Epidamnost, Phoiniket ja Korfu saart.

## Sündinud
*Qin Er Shi, Hiina keiser

## Surnud
*Adherbal, Kartaago admiral
231 eKr

**231. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DXXIII (523).

## Sündmused
*Makedoonia kuningas Demetrios II kutsus Illüüria kuninga Agroni appi pealetungivate aitoollaste vastu.

## Sündinud
*Hieronymus, Sürakuusa türann

## Surnud
*...
Jeppes Reef

**Jeppes Reef** (afrikaani keeles **Jeppesrif**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Nkomazi vallas.

Jeppes Reef asub Svaasimaa piiri lähedal. Linnas on piiripunkt.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jeppes Reefi elanikest mustanahalisi 99,71%, värvilisi 0,20%, India või Aasia päritolu inimesi 0,07% ja valgeid 0,02%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 96,51% inimesi, suulu keelt 0,93% ja inglise keelt 0,91%.

## Viited
MTV Sub

**MTV Sub** (endine **TVTV!**, **Subtv** ja **Sub**) on Soome telekanal, mis alustas tööd 1. augustil 2001. Kanali omanik on Telia.
Michal Kempný

**Michal Kempný** (sündinud 9. septembril 1990 Hodonínis) on Tšehhi jäähokimängija. Ta mängib kaitsjana Tšehhi kõrgliigaklubis Praha Sparta.

Ta alustas karjääri hooajal 2007–08 Slovakkia kõrgliigaklubis HK 36 Skalica. Seejärel mängis ta seitse hooaega Tšehhi klubides, sealhulgas HC Kometa Brnos.

2015. aasta aprillis sõlmis ta lepingu KHL-i klubiga Omski Avangard. Hooajal 2015–16 sai ta Omski üheks põhikaitsjaks, skoorides 59 mängus kokku 21 punkti.

2016. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu NHL-i klubiga Chicago Blackhawks. NHL-is tegi ta debüüdi 12. oktoobril 2016. Esimese värava lõi ta NHL-is sama aasta 30. detsembril mängus Carolina Hurricanesi vastu.

2018. aasta veebruaris liitus ta Washington Capitalsiga. Samal hooajal tuli ta klubiga Stanley karika võitjaks.

2022. aasta juulis sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Seattle Kraken. Hooaega 2022/23 alustas ta American Hockey League'is (AHL) Krakeni tütarklubis Coachella Valley Firebirds, kuid osapoolte kokkuleppel lõpetati temaga leping vaid pärast kahte põhihooaja mängu.

2022. aasta oktoobris naasis Kempný Tšehhi kõrgliigasse, sõlmides kaheaastase lepingu Praha Spartaga.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Kempný Tšehhi jäähokikoondise koosseisus pronksmedali. Ta kuulus Tšehhi koondisse ka 2016. ja 2017. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Viited

## Välislingid

* Michal Kempný NHL.com lehel
* Michal Kempný hockeydb.com lehel
Miikka Salomäki

**Miikka Salomäki** (sündinud 9. märtsil 1993 Raahes) on Soome jäähokimängija, kes mängib Šveitsi kõrgliigaklubis Lausanne HC ründajana vasakäärel.

Karjääri alustas ta hooajal 2010–11 Soome kõrgliigaklubis Kärpät.

2011. aastal valis Nashville Predators ta NHL-i ''draft''is 52. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta hooajal 2013–14. Kaks esimest hooaega veetis ta põhiliselt Predatorsi noorteklubis Milwaukee Admirals American Hockey League'is (AHL). Debüüdi NHL-is tegi ta Capitalsi meeskonnas 8. jaanuaril 2015 Dallas Starsi vastu ning lõi selles mängus ka oma esimese värav NHL-is. Tema resultatiivseim hooaeg NHL-is oli 2015/16, mil ta lõi 61 mänguga viis väravat ja andis viis väravasöötu.

2020. aasta veebruaris liitus Salomäki Toronto Maple Leafsiga, asudes mängima Maple Leafsi noorteklubis Toronto Marlies. Hooajal 2020–21 mängis ta AHL-i klubis Colorado Eagles.

2021. aasta juunis sõlmis ta lepingu Rootsi kõrgliigaklubiga Örebro. 2022. aasta veebruaris naasis Salomäki pärast üheksat aastat Soome kõrgliigasse, liitudes HIFK-ga, kuid ta mängis seal vaid hooaja lõpuni.

2022. aasta juunis sõlmis ta kaheaastase lepingu Šveitsi kõrgliigaklubiga Lausanne HC.

2014. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Salomäki Soome jäähokikoondise koosseisus hõbemedali.

## Viited

## Välislingid
* Miikka Salomäki NHL.com lehel
* Miikka Salomäki lehel hockeydb.com
232 eKr

**232. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DXXII (522).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Aemilius Lepidus ja Marcus Publicius Malleolus.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Ašoka,  India Magadha riigi valitseja
Jakub Vrána

**Jakub Vrána** (sündinud 28. veebruaril 1996 Prahas) on Tšehhi jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis St. Louis Blues ründajana vasakäärel.

Ta alustas karjääri Rootsi kõrgliiga klubis Linköpings, tehes kõrgliigas debüüdi hooajal 2012–13.

2014. aastal valis Washington Capitals ta NHL-i ''draft''is 13. valikuna. Põhja-Ameerikas mängis ta alguses Capitalsi noorteklubis Hershey Bears American Hockey League'is. NHL-is tegi ta Capitalsi meeskonnas debüüdi 1. detsembril 2016 mängus New York Islandersi vastu. Esimese värava lõi ta 9. detsembril Buffalo Sabresi vastu.

2018. aastal tuli ta Capitalsiga Stanley karika võitjaks, kui karikafinaalis alistati Vegas Golden Knights. Finaalseeria viimases, viiendas mängus, kus Capitals alistas Knightsi tulemusega 4:3, lõi Vrána mängu avavärava.

2021. aasta aprillis kaubeldi ta koos Richard Pániki ja kahe tulevase *draft*i valikuga Anthony Mantha vastu Detroit Red Wingsi.

2023. aasta märtsis kaubeldi Vrána Red Wingsist St. Louis Bluesi.

2014. aastal võitis Vrána Tšehhi kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistrivõistlustel hõbemedali. Kaheksa väravaga oli ta turniiri suurim väravakütt. Tšehhi jäähokikoondise koosseisus võitis ta 2022. aasta maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

## Viited

## Välislingid
* Jakub Vrána NHL.com lehel
* Jakub Vrána hockeydb.com lehel
Avontuur

**Avontuur** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas.

Avontuur on asutatud 1765. aastal.
Naerusurm

**Naerusurm** on harvaesinev elutegevuse lõppemise vorm, kus surm saabub tavaliselt südameseisaku või lämbumiseni viinud naeruhoo tagajärjel. Naerusurmade kohta on teateid antiikajast alates.

## Vaata ka
* Naerugaas
* Naerutõbi

## Viited
Vilne (Mohõliv-Podilskõi rajoon)

**Vilne** (ukraina keeles Вільне) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mohõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 78.
Pavlivka (Kalõnivka rajoon)

**Pavlivka** (ukraina keeles Павлівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Pindala on 2,84 km².


Pavlivka (Kalynivskyi) 01.jpg
Pavlivka (Kalynivskyi) 02.jpg
Kalynivka-2 Railway Station 2.jpg
Slout

**Slout** (ukraina keeles Слоут) on küla Ukrainas Sumõ oblastis Gluhhivi rajoonis. Elanike arv on 1231. Pindala on 5,35 km².
235 eKr

**235. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DXIX (519).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Titus Manlius Torquatus ja Gaius Atilius Bulbus.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Leonidas II, Sparta kuningas
Lisa Spoonauer

**Lisa Ann Spoonauer** (16. detsember 1972 Rahway, New Jersey – 20. mai 2017 Jackson Township, New Jersey) oli USA filminäitleja.

## Viited
Zentene vald

**Zentene vald** (läti keeles *Zentenes pagasts*) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Pūre, Sēme, Engure ja Cēre vallaga ning Talsi piirkonna Mērsragsi, Ķūļciemsi, Balgale ja Lauciene vallaga.

Valla pindala on 122,6 km². 2016. aasta seisuga elas seal 532 inimest. Valla keskus on Zentene küla. Vallavanem on Silvija Rabkēviča (ühine Sēme vallaga).

## Ajalugu

Vald on kujunenud Dzirciemsi mõisa (*Selgerben*), Rindzele mõisa (*Rindzeln*) ja Zentene mõisa (*Senten*) maadele. Valla vana saksakeelne nimekuju oli *Senten*.

Aastal 1935 oli Zentene valla pindala 131,5 km² ja seal oli 2108 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Zentene ja Balgale külanõukogu, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1961 liideti Zentene külanõukoguga Dzirciemsi külanõukogu kolhoosi Rosība maad, aastal 1965 aga kogu Dzirciemsi külanõukogu. Aastal 1975 liideti Zentene külanõukoguga osa Balgale külanõukogu alasid, osa külanõukogu maid liideti aga Pūre ja Balgale külanõukoguga. Aastal 1977 liideti Zentene külanõukoguga Cēre külanõukogu.  Aastal 1990 moodustati Zentene külanõukogust Cēre ja Zentene vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda. 

## Loodus

Vald paikneb Rannikumadaliku Engure tasandikul, edelaosas ka Põhja-Kurzeme kõrgustikul. Vallas leidub savi, liiva ja kruusa. Kirdes ulatub vald Engure järveni, vallas asuvad veel 27,1 hektari suurune Dzirciemsi järv ja 22,1 hektari suurune Vaskaris.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Zentene mõisa park, piirdemüür, kaks majandushoonet ja häärber oma fassaadi vapi reljeefkujutise, kamina, ahju ja kahe laega, Dzirciemsi kiriku kantsel ja Ernests Birznieks-Upītise suguvõsa maja. Kohaliku kaitse all on Ēmi muinaskalmed ja Turķi keskaegne kalmistu. Looduskaitse all on Ezerpilsi tamm, Zentene hiidmänd, Zentene jugapuu ja Zentene lossi elupuud. Lisaks on seal looduskaitse all arvukalt nimetuid põlispuid. Valla põhjaosa jääb Engure järve maastikukaitsealale.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 528 lätlast, 9 venelast, 2 valgevenelast, 1 ukrainlane, 2 poolakat ja 19 leedulane.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 

Rindzeles muiža.jpg|Rindzele mõisa peahoone
Dzirciema baznīca 2001-04-21.jpg|Dzirciemsi luteri kirik
Pastariņa muzejs Biseniekos - panoramio.jpg|Ernests Birznieks-Upītise majamuuseum


## Viited

## Välislingid
Zentene

**Zentene**  on küla (*ciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas, Zentene valla halduskeskus. 

Külas on postkontor ja raamatukogu, seal asub Zentene bussipeatus. 

Küla on kujunenud endise Zentene mõisa hoonetekompleksi juurde. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Zentene mõisa park ja selle piirdemüür, kaks majandushoonet ning häärber oma fassaadi vapi reljeefkujutise, kamina, ahju ja kahe toa interjööriga.

Looduskaitse all on Zentene hiidmänd, Zentene jugapuu, Zentene lossi elupuud, Euroopa lehis ja neli tamme.

## Elanike arv


* 97 (1970)
* 161 (1979)
* 271 (1989)
* 228 (2000)

* 173 (2011)
* 253 (2018)
* 150 (2021)
* 234 (2025)


## Viited
Pūre vald

**Pūre vald** (läti keeles *Pūres pagasts*) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. 

Vald piirneb sama piirkonna Zentene, Jaunsāti, Tume, Sēme, Kandava ja Cēre vallaga.

Valla pindala on 102,2 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1482 inimest. Valla keskus on Pūre küla. Vallavanem on Santa Heimane (ühine Jaunsāti vallaga).

## Ajalugu

Vald on kujunenud Daigone mõisa (*Deguhnen*), Putnēni mõisa (*Puttnem*), Pūre mõisa (*Puhren*) ja Lamiņi mõisa (*Lievenhof*) maadele. Valla vana saksakeelne nimekuju oli *Puhren*. Pūre vald moodustati aastal 1866, kuigi vallamaja sai see alles aastal 1889. Aastal 1935 oli Pūre valla pindala 39,1 km² ja seal oli 791 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Pūre ja Rasa külanõukogu, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1951 liideti Pūre külanõukoguga likvideeritav Daigone külanõukogu, aastal 1955 aga likvideeritav Rasa külanõukogu. Aastal 1961 liideti külanõukoguga Cēre külanõukogu kolhoosi Dzintars maad. Aastal 1975 liideti osa Zentene külanõukogu maid Pūre külanõukoguga, osa Pūre külanõukogust liideti aga Kandava linna maapiirkonnaga. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda. 

## Loodus

Vald paikneb Põhja-Kurzeme kõrgustikul, seda läbib Abava jõe ürgorg. Kõrgeim koht (89,2 meetrit) asub valla põhjaosas. Suurim jõgi on Abava jõgi.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lamiņi mõisa park, Reiņi muinaskalmed ehk Sarapuumägi ja Pūre Muulamäe linnamägi. Regionaalse kaitse all on Zviedri muinaskalmed, Lamiņi mõisa hoonetekompleks, sealhulgas tõllakuur, suguvõsa hauakabel ja häärber, Lamiņi katoliku kirik, Pūre luteri kiriku kantsel, orel ja altar, Looduskaitse all on kuus nimetut põlispuud.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1369 lätlast, 45 venelast, 23 valgevenelast, 18 ukrainlast, 13 poolakat ja 6 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 


Pure Evangelic Lutheran Church - panoramio.jpg|Pūre luteri kirik
Abava in flood time Abava plūdu laikā - panoramio (1).jpg|Suurvesi Abava jõel
Daigones muiža.jpg|Daigone mõisa peahoone
Pūre - panoramio (2).jpg|Vaade Pūrest Abava jõele
Putnenes muiža.jpg|Putnēni mõisa varemed
Lamiņu muiža (Lievenhof estate).jpg|Lamiņi mõisa häärber
Lamiņu katoļu baznīca7.jpg|Lamiņi katoliku kirik


## Viited

## Välislingid
Kei Mouth

**Kei Mouth** (afrikaani keeles **Keimond**) on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas. Kei Mouth asub India ookeani rannikul Suure Kei jõe suudmes.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kei Mouthi elanikest valgeid 91,41%, mustanahalisi aafriklasi 7,56%, India või Aasia päritolu inimesi 0,69% ja teisi 0,34%. Inglise keelt pidas emakeeleks 63,93% inimesi, afrikaani keelt 28,93% koosa keelt 4,29% ja 1,07%.

## Viited
233 eKr

**233. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DXXI (521).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Quintus Fabius Maximus Verrucosus ja Manius Pomponius Matho.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Han Feizi, hiina filosoof
Sünnitoetus

**Sünnitoetus** (ingl *birth grant*) on igale lapsele makstav ühekordne toetus.

## Eestis
Sünnitoetuse määr Eestis on 320 eurot lapse kohta. Kolmikute ja rohkemaarvuliste mitmike sünni korral makstakse toetust 1000 eurot lapse kohta, seega on kolmikute puhul see summa 3000 eurot.

### Sünnitoetuse taotlemise õigus ja tingimused
Õigus sünnitoetusele tekib lapse sündimise hetkest. Taotlemisõigus on ühel lapse vanematest. Avaldust saab esitada näiteks Eesti riigi infoportaalis. Portaalis on olemas eeltäidetud vorm vajalike andmetega ja näha kõik toetused, mida on õigus taotleda. Üks võimalus taotlust esitada on Eesti riigi infoportaalis ja teine võimalus toetust taotleda on kohalikus Sotsiaalkindlustusameti teenindusbüroos.  Taotlus tuleb sisse anda enne lapse kuuekuuseks saamist .

Lapsendajal, eestkostjal või hoolduspere vanemal on samuti õigus taotleda sünnitoetust, kuid ainult juhul, kui varem ei ole lapsele sünnitoetust makstud. Sünnitoetust ei maksta surnult sündinud lapsele. 

Lisaks riiklikule sünnitoetustele maksavad ühe- või ka mitmekordset sünnitoetust kohalikud omavalitsused. Toetuse määr ja tingimused on omavalitsustes erinevad ning täpsema info saamiseks tuleks pöörduda oma linna- või vallavalitsusse. Enamasti on  peamine tingimus see, et üks vanem peab olema selle omavalitsuse registreeritud elanik vähemalt kuus kuud kuni aasta enne lapse sündi. 

### Teisi toetusi lapsevanemale
Peale sünnitoetuse on ka teisi toetusi, mida lapsevanematel on võimalik taotleda. 

Enne lapse sündi on võimalik taotleda :

* rasedus- ja sünnituspuhkust;
* sünnitushüvitist; 
* isapuhkust.

Peale lapse sündi on võimalik taotleda :

* lapsetoetust;

* lapsehooldustasu;
* vanemahüvitist;
* kolmikute või enamaarvuliste mitmike toetust;
* lasterikka pere toetust;
* kohustusliku kogumispensioni täiendavad sissemakseid;
* üksikvanema toetust;
* elatisabi;
* ajateenija või asendusteenistuja lapse toetust;
* eestkostetava lapse toetust;
* lapsendamistoetust .

## Viited
236 eKr

**236. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DXVIII (518).

## Sündmused
*Roomlased korraldasid sõjaretke liguuride vastu.
*Ptolemaios III määras Eratosthenese Aleksandria raamatukogu juhatajaks.

## Sündinud
*Scipio Africanus, Rooma väepealik ja poliitik

## Surnud
*...
237 eKr

**237. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DXVII (517).

## Sündmused
*Kartaago hakkas Hamilkar Barkase juhtimisel laiendama oma valdusi Pürenee poolsaarel.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
238 eKr

**238. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DXVI (516).

## Sündmused
*Rooma vallutas Sardiinia ja Korsika.
*Ptolemaios III lasi Kanopuse dekreediga kalendrisse lisada iga nelja aasta tagant lisapäeva. See dekreet on ühtlasi vanim säilinud kreeka-egiptuse kakskeelne dokument.

## Sündinud
*Philippos V, Vana-Makedoonia kuningas
*Massinissa, Numiidia kuningas

## Surnud
*...
Nyckelharpa

***Nyckelharpa*** on Rootsi päritolu traditsiooniline keelpill. 

Heli tekitatakse poognaga. Keelte allasurumiseks ja heli kõrguse muutmiseks on pilli kaela küljes klahvide süsteem, mis toimib sarnaselt rataslüüra mehhanismiga. Mängija vajutab klahvidele, mis omakorda suruvad alla keele, muutes heli kõrgust.

## Välislingid
* European Nyckelharpa Cooperation
* International Days of the Nyckelharpa
* Eric Sahlström Institutet