open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ann Must

**Ann Must** (aastatel 1982–1990 **Ann Viikberg**; sündinud 8. märtsil 1953 Tallinnas) on eesti kirjanik ja tõlkija. 

Ta õppis Tallinna 46. Keskkoolis, Tartu Kaugõppekeskkoolis ja Tartu Riiklikus Ülikoolis (lõpetas eesti filoloogina). Ta on töötanud ajakirja Sina ja Mina toimetuses vanemtoimetajana, ajalehtede Sirp ja Kultuurimaa toimetuses, ajakirja Kultuur ja Elu lisa Eesti Elu peatoimetajana ning olnud lektor Pedagoogikaülikoolis ja Kunstiakadeemias.  

## Looming
Ann Must on avaldanud ilukirjandust alates aastast 1969. Novellikogudes "Tuba" ja "Vastu valgust" on näiliselt juhuslike elupiltide kaudu edasi antud noore naise hingeelu tema isiksuseks vormumise perioodil. Ta on avaldanud ka luulet ja arvustusi. Viimasel ajal on Must vabakutseline kirjanik ja tõlkija.

### Raamatuid
* "Tuba. Jutte 1975–1979" Tallinn: Eesti Raamat, 1980 
* "Vastu valgust" Tallinn: Eesti Raamat, 1983 

### Tõlgitud raamatuid
* Ross Thomas "Kibuvitsatihnik" (Romaan.) Tallinn, Varrak 2003 
* James Allan Evans. "Theodora, Justinianuse nõukas partner" Tallinn, Kunst 2005 
* Billy Collins "Allegooria surm" http://www.annmust.com/BillyCollins.html
* John Updike "Brasiilia" Tartu, Ilmamaa 2012

### Artikleid
* Ann Must "Midagi ikka saab. Tõlgendusi" (Luulekassett '90: Elo Vee, Liisi Ojamaa, Triin Soomets, ATZ, Ruth Jürjo) – Sina ja Mina 1992, nr 1, lk 34–36.
* Ann Must "Mineviku-inimene ja tuleviku-inimene" (Essee.) – Looming 1996, nr 3, lk 411–412.

## Viited

## Välislingid

* Esseid ja luuletusi
Olev Mõistus

**Olev Mõistus** (25. veebruar 1914 Erastvere vald, Võrumaa – 18. september 1944 Pedja jõe sild, Kursi lähedal) oli eesti arst.

Ta õppis aastail 1932–1940 (lõpetas) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, Korporatsioon Sakala vilistlane.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Valter Hiie

**Valter Hiie** (aastani 1935 **Valter Steinfeldt**; 7. veebruar 1902 Tallinn – 23. aprill 1963 Tartu) oli eesti arst. Ta oli kirurg ja stomatoloog.

Ta lõpetas 1921. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi ja 1927. aastal Tartu ülikooli. 1932. aastal sai Tartu Ülikoolis arstiteaduse doktori kraadi väitekirjaga "Pulsiaegade võnkumisist narkoosi vältel ja mitmes staadiumis peale narkoosi".

1944. aastal sai ta professoriks ja hakkas juhatama stomatoloogiakateedrit. 

Hiie oli aastatel 1954–1963 Eesti NSV Vabariikliku Stomatoloogide Seltsi esimees. 

Ta on koostanud uurimusi narkoosist, pea- ja lõualuukirurgiast, näoplastikast ja kasvajaist.

Tartus K. A. Hermanni 16 majal on tema mälestustahvel. Hiie elas selles majas 1944. aastast kuni surmani.

## Viited

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Cornelius von Rauch

**Cornelius Anton Friedrich Wilhelm von Rauch** (19. november 1877 Peterburi – 1951 Marburg) oli baltisaksa arst.

Ta teenis sõjaväearstina Pihkvas. alates 1911. aastast töötas arstina Sangastes.

## Isiklikku
Ta oli ajaloolase Georg von Rauchi isa.
August Kook (arst)

**August Kook** VR I/3 (10. oktoober 1890 Rägavere vald, Rakvere kihelkond, Virumaa – 23. juuni 1941 Scheeli villa, Tallinn) oli eesti arst.
Aleksander Lepik

**Aleksander Johannes Lepik** (30. november 1896 Tartu – 25. jaanuar 1988 Pärnu) oli eesti arst.

1957 nimetati ta Eesti NSV teeneliseks arstiks.
Rudolf Auendorf

**Rudolf Auendorf** (9. august 1897 Lepna, Kadrina kihelkond – 1970) oli Eesti NSV välisministri kohusetäitja 1950 kuni märts 1951.

## Viited
Viktor Koern

**Viktor-Johannes Koern** VR II/3 (23. mai 1892 Puurmani vald, Liivimaa kubermang – 19. juuli 1941 Audru vald) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).

## Elulugu
### Eesti Vabadussõjas
Viktor Koern võitles Vabadussõjas Rakveres formeeritud 5. Jalaväepolgu 4. roodu ülemana. Osales Viru rindel rasketes 1918. aasta kaitselahingutes Rägaveres ja Vetlas (Kehra). 

Võttis osa Tapa, Rakvere, Pagari (Jõhvi), Vaivara, Narva vabastamisest 1919. aasta algul. Pärast Narva vabastamist saadeti Lõunarindele, kus võitles Petseri, Irboska, Pihkva ja Porhovi lahingutes 1919. aastal.

### Eesti Vabariigis
1920. aasta veebruaris teenis ta kapteni auastmes 5. jalaväepolgus. 

Õppis aastatel 1921–1922 alalisväe ohvitseride kursustel ja 1927–1930 Kõrgemas Sõjakoolis. 

Aastatel 1934–1936 oli V. Koern 5. Üksiku Jalaväepataljoni ülem; 1936–1939 1. Jalaväerügemendi ülem ja 1939–1940 Narva Sõjaväeringkonna ülem.

Kolonel Koern oli sõjaväelaste ühingu "5. Rakvere jalaväe polk" juhatuse liige,

### Teise maailmasõja aegses okupeeritud Eestis
Pärast Eesti Vabariigi okupeerimist ja annekteerimist lahkus kolonel Koern sõjaväest ja asus elama Pärnusse.

1941. aasta Suvesõjas oli ta Pärnu Omakaitse ülem, kõrgeima kohalviibiva Eesti ohvitserina oli ta 1941. aastal Pärnu omakaitse esimene ülem ja Vabariigi Valitsuse volinik Pärnu linnas ja Pärnumaal.

19. juulil teatas Saksa sõjaväekomandant talle, et rahvusvahelise sõjaõiguse järgi Lõuna-Eestis kuulub kõrgem tsiviilvõim ainuüksi Wehrmachtile, aga mitte muule kõrgemale võimule – olgu siis sõbraliku rahva valitsusele või selle volinikule.

Viktor Koern langes Lõuna-Pärnumaal 19. juulil 1941. aastal Audru lahingus.

## Mälestuse jäädvustamine
*Mälestuskivi Audru lahinguväljal (avatud 19. juulil 1993)
*1942 nimetati Possieti tänav Pärnus ümber kolonel Viktor Koerni tänavaks.

## Tunnustus
*Vabadusristi II liigi 3. järk (21. veebruaril 1920)
*Kotkaristi III klassi teenetemärk (20. veebruaril 1935)

## Viited

## Välislingid
*Ohvitserida andmekogu
Hilda Milve

**Hilda Johanna Milve** (20. aprill (vkj)/3. mai 1903 Kloostri vald, Harjumaa – 15. oktoober 1943 Nõmme) oli eesti arst.

Ta lõpetas 1923. aastal Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas 1931. aastal.

1932–1939 oli ta arst Kivimäe kopsuhaiguste sanatooriumis, seejärel samas patsient. Tallinna Tiisikuse Vastu Võitlemise Seltsi liige. Kopsuhaiguste eriarst (10. juulist 1940). Suri kopsutuberkuloosi.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Uno Naissoo

**Uno Naissoo** (25. märts 1928 Viljandi – 5. jaanuar 1980 Tallinn) oli eesti helilooja ja instrumentalist.

## Elulugu
Asutas 1949. aastal, kui džäss oli juba ametlikult keelatud, ansambli Swing Club. 1949. aastal oli ta Tallinnas toimunud esimese eesti džässifestivali üks algatajaid. Džässiharidus Eestis sai alguse tänu Uno Naissoole. Pedagoogitöö kõrvalt ja otseselt selle töö vajadustest tingituna kirjutas Naissoo ise mitu õpikut: „Harmoonia alused“, „Džässilik harmoonia ja orkestratsioon“, „Elementaarharmoonia“ ning „Harmoonia edasijõudnuile“.

Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna Konservatooriumi heliloojana Heino Elleri käe all. Mängis ansamblites Rütmikud (ansambel 1948–1950), Stuudio 8 ja Metronoom. Instrumentalistina mängis ta laitmatult klaverit, akordioni, kontrabassi ja althorni ja ventiiltrombooni, olles võimeline neil kõigil huvitavalt improviseerima.

1952–1980 oli Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis muusikateooria õppejõud, 1977. aastal asutas selles koolis kergemuusika osakonna, mis tegutseb siiani.

Uno Naissoo tuntumate laulude seas on "Neil päevil polnud algust", "Märtsis algas mai", "Mu kodu", "Tuletoojate marss" ja "Iial ei muutu võõraiks me".

Ta kirjutas koos poja Tõnu Naissooga 1969. aastal muusika filmile "Viimne reliikvia". 1978. aastal kirjutas ta muusika Dovženko-nimelise Kiievi filmistuudio melodraamale "Esimene päev, viimane päev" ("День первый, день последний").

## Isiklikku
Ta oli politseinik Jaan Naissoo poeg. Tema poeg on Tõnu Naissoo.

## Mälestuse jäädvustamine
Uno Naissoo mälestuseks korraldatakse Uno Naissoo nimelist loomingu- ja interpretatsioonikonkurssi.

## Raamatud
* Uno Naissoo. *Džässilik harmoonia ja orkestratsioon*. Tallinn: Eesti Raamat, 1969.

## Kirjandus
* Jaak Ojakäär, Valter Ojakäär. *Uno Naissoo. Põgene, vaba laps!* TEA Kirjastus, 2011.

## Viited

## Välislingid

*Immo Mihkelson, Kummardus Uno Naissoole
* Uno Naissoo Cyclowikis (vene keeles)
Gonzago von Szeliga-Mierzejewski

**Gonzago Georg Alexander von Szeliga-Mierzejewski** (9/21. juuli 1884 Kuressaare – 22. märts 1966 Haapsalu) oli poola päritolu Eesti arst.

Ta oli Tika maakoha omanik ja Roomassaare mudaravila omanik ja direktor. 

25. aprillil 1937 immatrikuleeris Saaremaa Üldkasulik Ühing tema ja ta vanema venna Wladislawi Saaremaa rüütelkonda.

## Isiklikku
Tema tütre Maria abikaasa Joosep Reinaru oli eesti arstiteadlane ja epidemioloog.

## Välislingid
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Karl Einbundi esimene valitsus

**Karl Einbundi valitsus** oli ametis (19. juulist kuni 1. novembrini 1932). Hiljem sai Karl August Einbundi nimeks Kaarel Eenpalu.

## Kaarel Eenpalu esimese valitsuse koosseis
*Karl Einbund – riigivanem
*Mihkel Pung – välisminister
*Ado Anderkopp – kohtu- ja siseminister
*Oskar Köster – põllutööminister
*Johannes Zimmermann – majandusminister
*Jaan Hünerson – haridus- ja sotsiaalminister
*August Kerem – kaitseminister
*Jaan Raudsepp – teedeminister

## Valitsuse lubadused
Deklaratsioonikõnes lubas riigivanem võidelda majanduslike raskustega ja koalitsioonirühmad jätavad erakonnapoliitilised lahkhelid kõrvale. Valitsuse tegevuskava peajooned olid: krooni püsiva kursi hoidmine, väliskabanduse tasakaalus hoidmine, tootmises tootmiskulu ja saaduste hindade vahekorra reguleerimine, siseturu korralduse jätkamine, põllumajanduslike laenuprotsentide alandamine, tööstusele edasitöötamisevõimaluste muretsemine, kohtu asjaajamise hõlbustamine ja kiirustamine jpm. 

Läbirääimiste puhul Riigikogus ütles rkl. Priidik Kroos V Riigikogu 8. koosolekul 27. juulil 1932: *Ainukene väljapääsutee majanduslikust kriisist on otsekohene sotsialiseerimine, on tarvis üle võtta maa tema senistelt eraomanikkudelt, luua seltskondlikud asutused, [[kolhoos]]id, vabrikud üle võtta, ühtlasi tehes kogu inimkonda riigitöölisteks ja ka riigiperemeesteks. ... Aga et praeguselt valitsuselt seda loota ei ole, siis on kõik see deklaratsioon ainult tühi tuuletallamine. ... Meie, pahempoolsete tööliste ja kehvikute Riigikogu rühm, praeguselt valitsuselt ei oota muud midagi, kui ainult majandusliku olukorra halvendamist, tööliste palkade allaviimist ja suuremat vallandamist, töötaolekut, tööliste hulkade vangimajja toppimist ja tinaube – see on kõik, mis töölisklass praeguselt valitsuselt üldse oodata võib.*

## Viited

## Kirjandus
*Vabariigi esimese kodaniku kibe päev. Esmaspäev, 26. september 1932, nr. 39, lk. 5.
Wesenberg

**Wesenberg** on linn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Mecklenburgische Seenplatte kreisis.

## Viited
Herbert Normann

**Herbert August Oskar Normann** (ka **Norman**; 7. märts 1897 Tartu – 12. märts 1961 Tartu) oli eesti meditsiiniprofessor, sisehaiguste arst, arstiteaduse ajaloo ja meditsiinieetika õppejõud.

Herbert Normann õppis aastatel 1906–1916 Tartu Aleksandri Gümnaasiumis. Aastatel 1916–1918 oli ta üliõpilane Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Osales Vabadussõjas.

Koostas 1930. aastate esimesel poolel kolmeköitelise Eesti meditsiinilise bibliograafia aastatest 1918–1934, oli kaks aastakümmet ajakirja Eesti Arst sekretär (tegelik toimetaja) ja tegev erialastes seltsides, Tartu Vabatahtlikus Tuletõrjes jm.

Normann tundis suurt muret 1940.–1950. aastatel Tartu Raadi kalmistu suure kultuuriväärtusega Vana-Jaani osas toimunud rüüstamiste üle. Just tema aktiivne tegevus aitas tõenäoliselt kaasa Vana-Jaani kalmistu täieliku hävitamise peatamisele. 

## Isiklikku
1932. aastast oli abielus folklorist Erna Normanniga (neiupõlvenimega Erna Oidermann).

## Viited

## Kirjandus
*Herbert Normann. Tants teadmatusse: Päevik 1944–1961. Akadeemia, alates 6/ 2018, 7/2018, 8/2018, 9/2018

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Ohvitseride andmekogu
Tõnis Leisner

**Tõnis Leisner** (6. jaanuar 1884 Viljandi – 18. aprill 1975 Harku) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1938), arst ja mükoloog.
Guomindang

**Guomindang** (Kuomintang) on Hiina Vabariigi mõjukaim ja vanim partei, tähendab Rahvaparteid.

Guomindangi eesmärk on Hiina taasühendamine Hiina Vabariigi võimu taastamise teel kogu Hiinas. Guomindangi esimees oli aastail 1948–1975 Jiang Jieshi (Chiang Kai-shek), kes oli ka Hiina Vabariigi president.

Aastatel 2009–2015 oli Guomindangi esimees Hiina Vabariigi president Ma Yingjiu (Ma Ying-jeou). Pärast Guomindangi kaotust 2014. aasta kohalikel valimistel valiti jaanuaris 2015 erakonna esimeheks Eric Chu. 20. mail 2017 valiti uueks esimeheks Wu Den-yih.

## Vaata ka
*Kuomintangi Revolutsiooniline Komitee

## Välislingid
*Guomindangi koduleht
Kuomintangi Revolutsiooniline Komitee

**Kuomintangi Revolutsiooniline Komitee** ((traditsioonilises hiina kirjas 中國國民黨革命委員會, lihtsustatud hiina kirjas 中国国民党革命委员会; *[[pinyin]]*is *Zhōngguó Guómíndǎng Gémìng Wěiyuánhuì*) on Hiina Rahvavabariigi legaalne väikepartei, mis tekkis 1948. aastal Kuomintangist lahkulöömise tagajärjel.

Parteil on 151 000 liiget (2020). Alates 2022. aastast on esimees Zheng Jianbang.

## Esimehed
* Li Jishen (1948–1959)
* He Xiangning (1960–1972)
* Zhu Yunshan (1979–1981)
* Wang Kunlun (1981–1985)
* Qu Wu (1987–1988)
* Zhu Xuefan (1988–1992)
* Li Peiyao (1992–1996)
* He Luli (1996–2007)
* Zhou Tienong (2007–2012)
* Wan Exiang (2012–2022)
* Zheng Jianbang (2022–)

## Auesimehed
* Soong Ching-ling (1948–1949)
* Qu Wu (1988–1992)
* Zhu Xuefan (1992–1996)
* Hou Jingru (1992–1994)
* Sun Yueqi (1992–1995)

## Välislingid
*Partei koduleht
Robert Rathke

**Julius Robert Rathke** (1836–1920) oli baltisakslasest klaverimeister ja ettevõtja, kes tegutses Tartus ja Peterburis.

Klaverimeistriks õppis ta Ida-Preisimaal Königsbergis.

1868. aastal asutas ta Tartusse Rüütli tänavale (Rüütli 21) omanimeline klaverivabriku (R. Rathke (:de). 1890. aastal oli vabrikus 65 töötajat. Rathke juures õppisid paljud hilisemad klaverimeistrid, nende hulgas Estonia Klaverivabrikule aluse pannud Ernst Hiis. Aastal 1891 põles vabrik maha. Kokku jõuti seal toota ligi 1400 klaverit.

Rathke asus elama Peterburi ja avas seal 1892 uue töökoja, kus valmis üle 6500 klaveri.

1918. aastal pöördus ta tagasi Eestisse, kus tegutses klaverihäälestajana.

## Viited
Wu Po-hsiung

**Wu Po-hsiung** (lihtsustatud hiina 吴伯雄; traditsiooniline hiina 吳伯雄; *pinyin*is Wú Bóxióng; sündinud 19. juunil 1939) on Hiina Vabariigi poliitik.

Ta oli Taibei linnapea 1988-1990. 7. aprillist 2007 26. juulini 2009 oli ta Kuomintangi esimees.

Ta on Fo Guang Shani budistliku liikumise aktiivne liige.
Ma Yingjiu

**Ma Yingjiu** (馬英九, Mǎ Yīngjiǔ, ka **Ma Ying-jeou**; sündinud 13. juulil 1950 Hongkongis) on Hiina Vabariigi (Taiwani) poliitik, kes oli 20. maist 2008 kuni 20. maini 2016 Hiina Vabariigi president.

Ma sündis Hongkongis, mis tollal oli Suurbritannia koloonia. Tal oli 4 õde ja mitte ühtki venda. Lapsena ristiti ta katoliiklaseks, kuid enam ta katoliikluse tavasid ei järgi.

Ma lõpetas 1972 Taiwani Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Ta jätkas õpinguid USA-s ning sai New Yorgi ülikooli õigusteaduskonnast 1976 magistrikraadi ja Harvardi ülikooli õigusteaduskonnast 1981 doktorikraadi. Seejärel naasis ta Taiwanile, et õpetada õigusteadust.

Ta abiellus Christine Chow'ga. Neil on kaks tütart: Wei-chung sündis 1981 New Yorgis ja Yuan-chung Taiwanil. 2009. aasta seisuga õpivad mõlemad tütred USA ülikoolis. Ma Yingjiu ja ta abikaasa osalevad kristlikus programmis World Vision, mille kaudu nad toetavad El Salvadoris kasvavaid lapsi rahaga.

Ma astus Kuomintangi erakonda. 1984–1988 oli ta Kuomintangi peasekretäri asetäitja ja kuulus valitsuse komiteesse, mis tegeles suhetega Hiina Rahvavabariigiga. 1993–1996 oli ta justiitsminister ning püüdis võidelda korruptsiooniga.

1998 kandideeris ta Taipei linnapeaks valitseva linnapea Chen Shui-biani vastu. Ehkki avaliku arvamuse küsitlused näitasid, et 80% inimestest on Cheniga rahul, valiti ometi Ma linnapeaks. 2002 valiti ta tagasi, saades 62% häältest.

Alati, kui on tulnud valida poliitiline seisukoht, on Ma toetanud Kuomintangi peajoont, ehkki erakond on sageli tema tegusid kritiseerinud. Nii näiteks 2000. aasta presidendivalimistel toetas Ma erakonna esimeest Lien Chani, mitte Kuomintangist lahkunud ja sõltumatuna kandideerivat James Soongi. Soong jäi valimistel 37%-ga teiseks ja Lien 23%-ga kolmandaks. Presidendiks valiti Chen Shui-bian, kes kogus 39% häältest.

2005 valiti Ma Lieni asemele Kuomintangi esimeheks. 22. märtsil 2008 toimunud presidendivalimistel osales ta Kuomintangi kandidaadina ja valiti Hiina Vabariigi presidendiks, kogudes 58,5% häältest. 14. jaanuaril 2012 toimunud presidendivalimistel valiti ta ka teiseks ametiajaks Taiwani presidendiks.

## Välislingid

*Hiina Vabariigi presidendi ametlik koduleht
Kannuka pank

**Kannuka pank** ehk **Kannuka klindineemik** on Põhja-Eesti panga osa Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas ja Sillamäe linnas. Kannuka pank algab peale Sõtke klindilahest ja kulgeb kuni Pimestiku panga moodustavate klindisaarteni.

Kannuka klindineemik on läänepoolsem 2,5 km pikkune ja 1,5 km laiune osa Vaivara Sinimägedega sarnase, Sillamäe rikkevööndi, tektooniliselt rikutud keerulise ehitusega klindivööndist. Panga paeplatoo kõrgub 28...30 meetrit üle merepinna. Paeplatool avanevad õhukese moreenikihi all Kesk-Ordoviitsiumi Volhovi lademe Toila kihistu glaukoniiti sisaldavad lubjakivid.

Klindiserv on kaetud rusukalletega ning paljandid peaaegu puuduvad välja arvatud Sillamäe linnas mõned üksikud lõigud. Kannuka pank on nüüdisajal kasvanud suures osas Sillamäe linna sisse, kuid kohati on säilinud väikeste lõikudena ka pangale omast klindimetsa.

## Vaata ka
*Eesti pankade loend
*Meriküla pank
*Pargimäe pank
*Pimestiku pank
*Põrguaugumäe pank
*Tornimäe pank
*Utria kõrgekallas
*Udria maastikukaitseala
*Utria savikallas
*Vaivara klindilõik
*Puhkovo-Olgina klindiplatoo (Puhkovo-Vodava-Olgina klindiplatoo)
*Laagna klindisaarestik

## Kirjandus
*Kalle Suuroja. *Põhja-Eesti pangad*, Tallinn 2004.
Lee Teng-hui

**Lee Teng-hui** (hiina 李登輝; lihtsustatud kirjas: 李登辉; *pinyin*is Lǐ Dēnghuī; 15. jaanuar 1923 – 30. juuli 2020 Taipei) oli Hiina Vabariigi (Taiwani) poliitik, Hiina Vabariigi president ja Kuomintangi esimees aastail 1988–2000.
Jiang Jingguo

**Jiang Jingguo** (traditsioonilises hiina kirjas 蔣經國, lihtsustatud hiina kirjas 蒋经国; toonimärkidega *[[pinyin]]* *Jiǎng Jīngguó*; Wade'i-Gilesi transkriptsioonis *Chiang Chingkuo*; NSV Liidus elades **Nikolai Jelizarov** (Николай Владимирович Елизаров);   27. aprill 1910 – 13. jaanuar 1988) oli Hiina Vabariigi president alates 1978. aastast kuni surmani.

Ta oli Jiang Jieshi poeg.
Yan Jiagan

**Yan Jiagan** (hiina keeles 嚴家淦, *[[pinyin]]*is *Yán Jiāgàn*, Wade'i-Gilesi transkriptsioonis  *Yen Chia-kan*; 23. oktoober 1905 – 24. detsember 1993) oli Taiwani poliitik. Ta oli Hiina Vabariigi peaminister 1963–1972, asepresident 1966–1975 ja president aastail 1975–1978.
Taiwani saar

**Taiwani saar** on saar Ida-Aasias Vaikse ookeani lääneosas 150&nbsp;km Mandri-Hiina idakaldast. Euraasia mandri ja Taiwani saare vahel on Taiwani väin. Saare pindala on 35 801&nbsp;km².

Saar kuulub Taiwanile (Hiina Vabariigile, mis alates 1950. aastast kontrollib ainult Taiwani saart ja selle lähedal asuvaid väikesaari).

Ajaloolises kontekstis nimetatakse saart ka **Formosa** (eesti keeles on kasutatud nimekuju *Formoosa*).

Saare kõrgeim mägi on Yushan (3952&nbsp;m).

## Vaata ka
*Taiwani provints
Eesti Klaasikunstnike Ühendus

**Eesti Klaasikunstnike Ühendus** on Eesti Kunstnike Liidu alaliit, mis koondab kutselisi klaasikunstnikke. 

Eesti Klaasikunstnike Ühendus loodi 2001. aastal. Ühenduse juhatus koosneb üldkogu valitud esimehest ja kahest esimehe esitatud ja üldkogu poolt nimeliselt kinnitatud liikmest. Juhatus valitakse kaheks aastaks. 2020. aasta seisuga on juhatuse esimees Malle Karik-Hallimäe, juhatuse liikmed Eili Soon ja Maret Sarapu.

Alates 2004. aastast annab ühendus iga kahe aasta tagant välja tunnustatud klaasikunstniku aunimetust. Aunimetusega kaasneb rändauhind (Anneli Paloveeri valmistatud klaaskuul) ja võimaluse korral ka rahaline preemia.

## Välislingid

*Eesti Klaasikunstnike Ühenduse koduleht
Taiwani provints

**Taiwani provints** on Hiina Vabariigi haldusüksus, mis katab 69% Hiina Vabariigi poolt kontrollitavast alast, 31% elanikkonnaga. Mõned väikesed saared Mandri-Hiina ranniku lähedal kuuluvad Hiina Vabariigi Fujiani provintsi koosseisu. Taiwani saarel asuvad Kaohsiungi, Uus-Taipei, Taichungi, Tainani, Taipei ja Taoyuani eriomavalitsused alluvad otse Hiina Vabariigi keskvalitsusele.

Kuberner on alates 26. veebruarist 2010 Lin Junq-tzer.

Ka Hiina Rahvavabariik nõudleb Taiwani provintsi ja peab seda ametlikult oma 23. provintsiks.
Päikeseenergia

**Päikeseenergia** on päikesekiirguse energia. Põhiliselt kasutatakse seda soojuse ja elektri tootmiseks aga ka loomulikus valgustuses. Tehnoloogia areng viimastel aastakümnetel on võimaldanud päikeseenergia järjest paremat kasutamist. 

Päike eraldab pidevalt 385 × 1024 W energiat. Sellest jõuab Maale 175 × 1015 W, mis vastab 1360 W-ile ruutmeetrile. Päikeseenergia vabaneb päikese tuumas toimuvates termotuumareaktsioonides, mille protsesse nimetatakse p-p-ahelateks (prooton-prooton-ahelad). Nende käigus muundub 600 miljonit tonni vesinikku heeliumiks 9,2 × 1037 korda sekundis. Sellest eraldub 4 miljonit tonni kiirgusena väljapoole. Kiirgus jõuab päikese südamikust pinnani 10 000 – 170 000 aastaga, millest edasi jõuab Maale umbes 8 minutiga. Termosfääris on satelliidid mõõtnud päikesekiirguseks 1,36 kW ruutmeetri kohta, Maa pinnal selge taeva all on see aga umbes 1 kW ruutmeetrile.

Saadaoleva suure energiahulga tõttu on päikeseenergia oluline elektritootmisallikas. ÜRO Arenguprogrammi 2000. aastal tehtud maailma energiavarude ülevaate kohaselt oli päikeseenergia aastapotentsiaal hinnanguliselt mitu korda suuremaks kogu maakera energiavajadusest, mis oli 2012. aastal 559,8 eksadžauli (1 eksadžaul = 1018 džauli).

Rahvusvahelise Energiaagentuuri väitel (2011. aastast) on jätkusuutlike päikeseenergia tehnoloogiate arendamine üliperspektiivikas. Päikeseenergia kasutamisega saab suurendada riikide energiaturvalisust ja jätkusuutlikkust, vähendada keskkonnasaastet, see aitab majanduslikult võidelda kliimasoojenemise vastu ning hoiab madalal fossiilkütuste hindu. Need hüved on ülemaailmsed. Seetõttu on edasised sammud selliste tehnoloogiate arendamisel ja nendesse investeerimisel väga tähtsad.

## Kasutamine
* Soojuse tootmine, sealhulgas vee soojendamiseks päikesekütteseadmetes.
* Elektri tootmine päikeseenergiast, mis võib toimuda päikeseelektrijaamas fotoelektriliste päikesepatareidega või päikese-soojuselektrijaamades päikesekiirguse kontsentreerimisel saadava soojuse kasutamisega.

Vastavalt jagunevad päikesekiirgust kasutavad paigaldised 
* kiirguse kontsentreerimisega paigaldisteks
* kiirguse kontsentreerimiseta paigaldisteks

## Vaata ka
* Päikeseenergia Eestis
* Päikesekiirgus
* Päikeseenergeetika

## Viited

## Välislingid
* Jüri Krustok, Enn Mellikov. "Päikeseenergeetikal on tulevikku ka Eestis" Eesti Loodus, juuli 2006
*Raido Vaikre. Päikeseenergia kasutamine elektri tootmiseks kodudes
Õved

**Õved** on **õed-vennad**, ühe vanemapaari järglased. 

Et geneetikas on sageli tarvis nimetada mingi terminiga kõiki samade vanemate teisi järglasi, soost sõltumata, võeti inglise keeles kasutusele lühend *sibs* (ka *siblings*), mis on tuletatud sõnadest **''si**sters-**b**rothers*. Eesti keeles moodustati analoogselt sõna "õved" kui lühend sõnadest "*'õ**ed-**ve**nnad". 

Ainsuses on kasutust leidnud nii **õvi** kui **õve*'. Tuletuslugu silmas pidades peaks eelistatud olema "õve". 

Võib eristada ka täisõvesid (*fullsibs*) ja poolõvesid (*halfsibs'') – viimaste puhul on vaid üks vanematest ühine.

## Vaata ka
*Sugulussuhted

## Välislingid
Virve Kiil

**Virve Kiil** (sündinud 21. aprillil 1973) on eesti klaasikunstnik.

Ta lõpetas 1998. aastal Eesti Kunstiakadeemia klaasikunstnikuna.

Ta on olnud Eesti Klaasikunstnike Ühenduse juhataja. Aastatel 2004–2008 oli ta Eesti Kunstiakadeemia õppejõud.

## Viited
Lõikheinalised

**Lõikheinalised** (*Cyperaceae*) on üheiduleheliste õistaimede sugukond, kuhu kuulub umbes 70 perekonda 4000 liigiga. 

Lõikheinalised on laia levikuga, kuid kõige liigirikkamad on nad troopilises Aasias ja Lõuna-Ameerikas. Ehkki nad võivad kasvada väga erinevates kohtades, on neid eriti leitud märgaladelt ja väheviljakatelt muldadelt. 

Lõikheinalistele on omased kolmekandilised varred, õied on enamasti hüpogüünsed (ülemise sigimikuga) ja tavaliselt redutseerunud, seetõttu ka tuultolmlejad. Väliskujult sarnanevad nad kõrrelistega (*Poaceae*).

## Perekonnad
Ivan Orav

**Ivan Orav** (1. september 1908 – 19. juuni 2009) on eesti kirjaniku Andrus Kiviräha loodud kirjanduslik tegelane, kes kerkis esile 1992. aastal Eesti Päevalehe huumorirubriigis ning kelle fiktiivsed mälestused on ilmunud ka raamatuna pealkirja all "Ivan Orava mälestused, ehk, Minevik kui helesinised mäed" (1995; 2. ja täiendatud trükk 2001). 2008. aastal ilmus Orava mälestuste kolmas trükk ehk juubeliväljaanne, välja anti ka mälestuste heliraamat, kus teksti loeb Andrus Vaarik.

Ivan Orav elas Kiviräha järgi perioodil 1. september 1908 – 19. juuni 2009. Ta suri õlle ja viina koospruukimise tõttu tekkinud haiguse tagajärjel ning on maetud Vabaduse väljakule Tallinnas. Tema mälestuseks rajati sinna kõrge klaasist rist. Elukutselt oli ta sepp. Oma mälestustes meenutas ta nii sõjaeelse Eesti Vabariigi kui ka Nõukogude okupatsiooni aega, tehes seda kõike pseudoajaloolise absurdihuumori võtmes. Orav on jäänud alati tõsimeelseks Eesti patrioodiks, võidelnud Nõukogude võimu ja selle sabarakkudega ning teda oli kartnud kogu EKP Poliitbüroo eesotsas Johannes Käbiniga. Orava memuaarid lõpevad aastaga 1993, kuid puhuti on tema tegelaskuju esile astunud ka hiljem, jätkuvalt eriti Eesti Päevalehe artiklites. Pärast surma ilmunud päevakajalised kommentaarid on saadetud põrgust.

Aastatel 1994–1995 lavastati RTV-s Ivan Orava pensionipõlve kajastav televisiooni draamasari "Vabariigi valvur", kus Orava rollis oli Andrus Vaarik. Ivan Orava tegelaskuju esineb ka Kiviräha näidendites "Meri ja Orav" ning "Orav ja Ilves", mille lavastustes kehastab teda samuti Vaarik.

## Kirjandus
* "Ivan Orava mälestused. Minevik kui helesinised mäed." Tallinn: A. Kivirähk, 1995. Teine, täiendatud trükk 2001. Kolmas, samuti täiendatud trükk (100. juubeli väljaanne), 2008

## Välislingid
* *[http://www.epl.ee/artikkel/399258 Ivan Orav – kuulus tiblakütt ootab suurt juubelit ja surma]* Eesti Päevaleht, 8. september 2007
* Andrus Kivirähk, Ivan Orav on lahkunud, EPL, delfi.ee, 20. juuni 2009
Harri Kõiva

**Harri Kõiva** (9. oktoober 1932 – 18. mai 2003) oli eesti ehitusinsener, karikaturist.

Ta on illustreerinud ja kujundanud Eesti "Vanasõnaraamatu". Kirjutanud följetone, joonistanud šarže ja karikatuure paljudele Eesti ajakirjandusväljaannetele (nt Edasi, Pikker, Rahva Hääl).

Ajakirjas Valguse Kaja kujundas ta pajatuste sarja "Meie mehe lood", mis kirjeldas naljakaid juhtumeid pimedate elust.

## Isiklikku
Harri Kõiva oli abielus folklorist Ottilie-Olga Kõivaga.

Tütar Meeli Kõiva on kunstnik ja tütar Katre Kõiva on laulja.

## Viited
 3. "Satiiriseenior näeb naljade tulevikku." https://tartu.postimees.ee/1942091/satiiriseenior-naeb-naljade-tulevikku  Tartu Postimees  27. mai 2002

## Välislingid
*Arvo Krikmann: "Vanasõnaraamatu" saateks
*Vanasõnaraamatu saksakeelne versioon "SPRICHWÖRTERBUCH"
*Ajaleht Memento mälestusmärk kirjasõnas Kultuur ja elu
Vikerla

**Vikerla** oli aastatel 1917–1918 tegutsenud Noorte Kujurite Ühing.

Sinna kuulusid Oskar Kallis, Balder Tomasberg, Välko Tuul, Aleksander Mülber, Aleksander Krims-Radava ja Roman Haavamägi. Alfred Vaga nimetab oma 1923. aastal avaldatud artiklis vikerlaseks ka Paul Liivakut, keda tegelikult hakatakse arvustustes märkima alles 1920. aastal. Mitmed neist kunstnikest surid väga noorelt või hukkusid Vabadussõja rinnetel, seepärast jäi võimsa rühmituse tegevus väga lühiajaliseks.

Vikerlaste ainus suurem koosesinemine toimus 9. novembril 1918 avatud Eesti Kunstiseltsi VI näitusel. 

## Kirjandus
* Reet Mark, "Noorte Kujurite Ühing Vikerla". Tartu Kunstimuuseum, 2008. ISBN 9789985976524

## Välislingid
*Noorte Kujurite Ühing Vikerla
Ugandi lavamaa

**Ugandi lavamaa** ehk **Kagu-Eesti lavamaa** on Eesti maastikurajoon. Selle pindala on 2630 km2 ning üle kümnendiku (11,3% ) sellest on soostunud. Ugandi lavamaa piirneb idas Peipsiga, läänes Võrtsjärve idakaldaga. 

Üldreljeefilt on lavamaa tasane. Üks esilekerkivaimaid vorme on Emajõe ürgorg. Lavamaa servaaladel leidub ka oose, voore, mõhnastikke. 

Ugandi lavamaal paikneb neli linna, neist suurim on Tartu, teised Kallaste, Põlva ja Elva. 

Lavamaa territooriumile jääb mitu suhteliselt väikest kaitseala, neist tähtsaimad on Ahja jõe ürgoru looduskaitseala ja Elva-Vitipalu looduskaitseala. 

## Vaata ka
*Kagu-Eesti

## Viited
Õde

Kellegi **õde** on naissoost isik, kellel on samad vanemad. 

## Vaata ka
*Kaksikõde
*Noorem õde
*Vanem õde
*Poolõde
*Kasuõde
*Õve
*Nõbu
*Vend
*Sugulussuhted

## Välislingid
BeFour

**beFour** oli Saksamaa popmuusika-ansambel, mis loodi Kölnis 2007. aastal. Ansamblil oli neli liiget: Manou, Angel, Dan, Alina.

## Diskograafia
### Albumid
* "All 4 One" (2007)
*"Hand In Hand (The Winter Album)" (2007)
*"We Stand United" (2008)
*"Friends 4 Ever" (2009)

### Singlid
*"Magic Melody" ("All 4 One", 2007)
*"How Do You Do?" ("All 4 One", 2007)
*"All 4 One" ("All 4 One", 2007)
*"Little, Little Love" ("All 4 One", 2007)
*"Hand In Hand" ("Hand in Hand (The Winter Album)", 2007)
*"Live Your Dream" ("We Stand United", 2008)
*"No Limit" ("Friends 4 Ever", 2009)
*"Ding-A-Dong" ("Friends 4 Ever", 2009)

## DVD
*"beFour: der Film!" (2007)

## Välislingid
*beFour.de (saksa keeles)
Sugulussuhted

**Sugulussuhted** ehk **põlvnemissuhted** ehk **veresugulus** ehk geneetilised suhted on organismide järglaste ja eellaste vahelised suhted.

Sugulussuhete hulgast tähistatakse või peetakse oluliseks eri kultuurides erinevaid suhteid. 

## Sugulussõnad
Sugulussuhteid märgivad sugulussõnad: näiteks tädi, onu, ämm, äi, minia ja väimees. Abiellumisega on seotud näiteks küdi (mehe vend), nadu (mehe õde), nääl (naise vend) ja käli (naise õde). Vastavalt murdele võivad nende tähendused ka erineda. Nadu ja käli on ühed vanimad eesti keele sõnad, mis pärinevad uurali tüvest, omasõnad on aga lell ja sõtse. 

## Sugulus
Eesti keeles on inimeste sugulussuhete tähistamisel kasutusel järgmised nimetused.

### I astme sugulus
*Isa
*Ema
*Vanemad – isa ja ema
*Poeg
*Tütar
*Lapsed – pojad ja tütred

### II astme sugulus
*Vend
*Õde
*Poolvend 
*Poolõde 
*Õved – õed-vennad
*Vanaisa – isa isa või ema isa
*Vanaema – isa ema või ema ema
*Vanavanemad – vanaisad ja vanaemad
*Lapselaps – poja laps (pojapoeg, pojatütar) või tütre laps (tütrepoeg, tütretütar)

### III astme [[sugulus]]
*Onu – ema või isa vend
*Tädi – ema või isa õde
*Lell – isa vend
*Sõtse – isa õde
*Vaarema ehk vanavanaema – vanaema ema või vanaisa ema
*Vaarisa ehk vanavanaisa – vanaema isa või vanaisa isa
*Vanatädi - vanaisa või vanaema õde
*Vanaonu - vanaisa või vanaema vend
*Lapselapselaps
*Õepoeg 
*Õetütar
*Vennapoeg
*Vennatütar

### IV astme sugulus
*Nõbu – onu, lelle, tädi või sõtse laps
*Vaarvanaema
*Vaarvanaisa
*Onupoeg
*Onutütar
*Tädipoeg
*Täditütar

### V ja enama astme sugulus
*Ellema, ellvanaema, ellvaarema, ellvaarvanaema, iidema, iidvanaema, iidvaarema, iidvaarvanaema, iidellema jne. (EE 8. kd)
*Ellisa, ellvanaisa, ellvaarisa, ellvaarvanaisa, iidisa, iidvanaisa, iidvaarisa, iidvaarvanaisa, iidellisa jne. (EE 8. kd)

*Kõuk – eellane

## Hõimlus
Hõimusuhted on abiellumise kaudu tekkivad suhted – need ei ole veresuguluse suhted. Nende tähistamisel on eesti keeles kasutusel järgmised nimetused.

### I astme hõimlased
*Abikaasa, kaasa
*Naine
*Mees

### II astme hõimlased
*Ämm – abikaasa (mehe või naise) ema
*Äi – abikaasa (mehe või naise) isa
*Väimees – tütre abikaasa (tütre mees)
*Minia – poja abikaasa (poja naine) 

### III astme hõimlased
*Nääl – naise vend
*Käli – naise õde
*Küdi – mehe vend
*Nadu – mehe õde
*Langud – mehe ja naise vanemad omavahel

### IV astme hõimlased
*Kälimees – naise õemees
* Kälis – mehe vennanaine

## Vaata ka
*abielu

## Kirjandus
*Huno Rätsep. Mul kogu küla sugulasi täis: sugulussõnadest ja nende päritolust. *[[Oma keel]]*. 18 (kevad 2009) 21–33.
*Eduard Vääri. *Sugulusalane sõnavara läänemeresoome keeltes*. Koostanud ja toimetanud Urmas Sutrop. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2013.

## Välislingid

*Genealoogiaalaste mõistete seletusi, genealoogia.ee
* Tiina Kaukvere. "Sinu uus sugulane: abikaasa eri" Levila, veebruar 2023

## Viited
Meyeri-Overtoni reegel

**Meyeri-Overtoni reegel** on seaduspära lipiidides lahustuvate ainete anesteetilise efekti kohta.  

Selle kohaselt tekitab narkoosi iga keemiliselt inertne aine, mille molaarne kontsentratsioon lipiidides tõuseb piisavalt kõrgele. 

Reegli avastasid (paralleelselt) Tartus töötanud Preisi farmakoloog Hans Horst Meyer ja briti füsioloog Charles Ernest Overton 1896. aasta paiku.
Leopold von Schroeder

**Leopold Alexander von Schroeder** ( Tartu – 8. veebruar 1920 Viin) oli baltisaksa indoloog.

## Elulugu
Tema vanemad olid õpetaja Julius von Schroeder (1808–1888) ja tema naine Marie von Schrenck (1817–1895). Tema onu Alexander von Schrenck (1816–1876) oli baltisaksa päritolu.

Eradotsent Tartu Ülikoolis 1877–1882, dotsent 1882–1894. Aastatel 1894–1899 oli ta professor Innsbrucki Ülikoolis ja 1899. aastast professor Viini Ülikoolis. 

Ta töötas üldkeeleteaduse alal, samuti õpetas sanskriti keelt. Ta tõlkis Bhagavadgita sanskriti keelest saksa keelde. Ta on kirjutanud ka uurimuse eestlaste pulmakommetest (1888), mida ta nimetab võrdlev-etoloogiliseks.

Tegutses Õpetatud Eesti Seltsis, oli Austria Teaduste Akadeemia liige (1900).

## Teoseid
### Eesti keeles
* Leopold von Schroeder, "Memuaarid" (*Lebenserinnerungen*), tõlkinud Krista Räni, toimetanud Märt Läänemets ja Mari-Liis Tammiste, eessõna: Felix von Schroeder, järelsõna: Märt Läänemets. Sari "Ajajõe tagant", Ilmamaa, Tartu 2013, 340 lk; ISBN 9789985774069

### Saksa keeles
* Leopold von Schroeder, 1888. *Die Hochzeitsbräuche der Esten und einiger anderer finnisch-ugrischer Völkerschaften in Vergleichung mit denen der indogermanischen Völker: Ein Beitrag zur Kenntniss der ältesten Beziehungen der finnisch-ugrischen und der indogermanischen Völkerfamilie*. Berlin: Verlag von A. Asher. vt.
*Leopold von Schroeder (Hrsg.) 1918. *[[Houston Stewart Chamberlain]]. Ein Abriß seines Lebens auf Grund eigener Mitteilungen*. München: Verlag Lehmann.

## Välislingid
* Leopold von Schroeder allikas "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
* Teoseid

#### "Memuaaride" arvustused
* Raimu Hanson, "Liivimaalane meenutab kadunud maailma" – Tartu Postimees 24. jaanuar 2013, lk 8
* Liina Lukas, "Von Schroeder – Tartu idealist, indoloog ja poeet" – Sirp 5. aprill 2013, lk 6
* Andres Herkel, "India puudumisest indoloogi elus" –	Akadeemia 2013, nr 5, lk 922–927
* Ülo Tedre, "Saksameelse õpetlase mälestused" –	Keel ja Kirjandus 2013, nr 6, lk 462–464
Qingdao

**Qingdao** (lihtsustatud hiina kirjas 青岛, traditsioonilises hiina kirjas 青島; toonimärkidega *[[pinyin]]* *Qīngdǎo*) on linn Hiinas Shandongi provintsis, allprovintsilinna Qingdao Shi keskus.

Linna alla arvatakse Qingdao Shi linnarajoonid Shinan, Shibei, Chengyang ja Huangdao. Nende kogupindala on 878 km². Neis elas 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 1 514 444 elanikku kokku. 2004. aasta andmetel oli elanike arv 1,7 miljonit.  

Qingdaos toimusid 2008. aasta suveolümpiamängude purjetamisvõistlused.

## Vaata ka
*Qingdao linnastu
Yap

**Yap** (kohalike hulgas tuntud kui **Wa'ab**) on saar Vaikse ookeani lääneosas, üks Karoliinidest ning suurim neljast Yapi saarest. Ta kuulub Mikroneesia Liiduriikidele ning on Yapi osariigi peasaar. Yapi suurim linn on Colonia. 

Yapi osariigi pindala on 102 km² ja elanikke on umbes 6300.
Seal asus ka Loran-C raadiosaatja. Yap oli enne esimest maailmasõda suur Saksa mereväe sidekeskus. Seal elab umbes 60% kogu Mikroneesia elanikkonnast. 
## Omavalitsused
### Yap (saared)
* Dalipebinaw
* Fanif
* Gagil
* Gilman
* Kanifay
* Maap
* Rumung
* Rull
* Tomil
* Weloy

### Yapi alluvuses olevad muud saared
* Eauripik
* Elato
* Fais
* Faraulep
* Gaferut
* Ifalik
* Lamotrek
* Ngulu
* Satawal
* Sorol
* Ulithi
* Woleai

## Viited
Ränikarbiid

**Ränikarbiid** (**SiC**) on pooljuhtmaterjal.

Sulab temperatuuril 2730 °C.

Vees ei lahustu.

Looduses leidub ränikarbiidi väga harva moissaniidina. Tavaliselt toodetakse ränikarbiidi kunstlikult ja enamik müüdavast materjalist on sünteetiline.

Ränikarbiid on pooljuht.

Ränikarbiidi võib vaadelda vääriskivina, ta sarnaneb teemandiga nii välimuse kui ka füüsikaliste omaduste poolest (läbipaistvus, murdumisnäitaja, kõvadus).

## Ajalugu
Aastast 1893 toodetakse ränikarbiidist pulbrit, mida kasutatakse abrasiivina.

1906 patenteeriti ränikarbiidist punktdiood raadiolainete detekteerimiseks. See toimus ainult paar nädalat pärast sarnast patenti, kus punktdiood oli ränist.

1907 avastati elektroluminestsents, kui Henry Joseph Round täheldas kristallide pingestamisel tekkivat kollakat valgust. Viimast avastust peetakse ühtlasi valgusdioodi leiutamiseks.

## Kasutamine

Ränikarbiidi kasutatakse kuulivestide jaoks keraamiliste plaatide loomisel.

Mõne sportauto keraamilised pidurid on valmistatud ränikarbiidist.

Astronoomias tehakse teleskoopide peeglid ränikarbiidist, sest see on madala soojuspaisumisega, hea soojusjuhtivusega ja suure kõvadusega.

Tänapäeval kasutatakse ränikarbiidi kõrgetel temperatuuridel töötavas pooljuhtelektroonikas. Luuakse Schottky dioode, isoleeritud paisuga väljatransistore, türistore.

Ränikarbiidist dioode on kasutatud ka elektrivõrgu kaitsmiseks välgulöökide eest.

## Viited
Rabaul

**Rabaul** on asula Paapua Uus-Guineas Ida-Uus-Britannia provintsis. 

Oli varem Saksa Uus-Guinea (eksisteeris 1884–1914) keskus. 1918. aastani kandis nime **Simpsonhafen**.

Asub vulkaaniliselt aktiivses piirkonnas. On olnud pidevalt vulkaanilise tegevuse mõju all (suuremad vulkaanipursked 1878, 1937 ja 1994). Näiteks pärast 1994. aasta purset vähenes evakuatsiooni järel elanikkond 17 000-lt umbes 4000 inimeseni.

Paik on läbi ajaloo olnud sõjaline tugipunkt ja sellest tulenevalt ka lahingute tallermaa, eriti Teises maailmasõjas.
Katre Kõiva

**Katre Kõiva** (sündinud 15. jaanuaril 1964) on eesti laulja (sopran).

## Haridus

Ta on õppinud Tallinna Muusikakeskkoolis koorijuhtimise erialal ning Tallinna Konservatooriumis koorijuhtimise ja laulu erialal.

Aastatel 1991–1996 õppis ta Los Angeleses Lõuna-California Ülikoolis (USC).

## Töö ja looming
Ta on esitanud peamiselt klassikalist muusikat (Bach, Händel, Mozart, Liszt). Ta eelistab oma soolokavades 20. sajandi muusikat.

Ooperirolle: Margarete roll Vanemuise "Faustis", Pat Nixon Estonia "Nixon Hiinas".

Esinenud soolokontsertidega Eestis, Soomes ja USA-s.
 
### Liikmesus

Katre Kõiva on Eesti Interpreetide Liidu liige.

## Isiklikku

Abielust Rein Rannapiga on Katre Kõival poeg Ikevald-Kaspar Rannap. 

Katre Kõiva isa Harri Kõiva oli ehitusinsener ja karikaturist, ema Ottilie-Olga Kõiva oli folklorist. 

Tema õde Meeli Kõiva on klaasi- ja valguskunstnik.

## Välislingid

* Ivi Drikkit. "Katre Kõiva unistab ooperist", Postimees, 20. jaanuar 1996
* Igor Garšnek. "Nixon Tallinnas: presidendipaar Katre Kõiva ja James Maddaleena kontserdilaval, Sirp, 29. mai 1998 
* Igor Garšnek. "Sopran Katre Kõiva ja organist Kristel Aer esinesid Nigulistes.", Sirp, 17. august 2001
Emden (laev, 1909)

**Emden** oli Saksamaa sõjalaev, ristleja (1909–1914). Dresdeni sõsarlaev. Sai nime Emdeni linna järgi.

Kiil pandi 1906, laev valmis 1908 ja ta võeti laevastikku 1909. aastal.

Kuulus Esimese maailmasõja ajal viitseadmiral Maximilian von Spee juhitud Ida-Aasia eskaadrisse. Esimese maailmasõja puhkedes saatis Maximilian von Spee Emdeni India ookeanile takistama Inglaste laevaliiklust.
Laev hukkus Põhja-Keelingi saare juures 9. novembril 1914 Austraalia ristleja Sydney suurtükitule tagajärjel.

## Laeva üldandmed
Pikkus: 118,3 m

Laius: 13,5 m

Süvis: 5,1 m

Veeväljasurve: 3664 t

Võimsus: 15 000 hj

Kiirus: 24 sõlme

Meeskond: 343 inimest

Ehitusmaksumus: 6 000 000 kuldmarka

## Relvastus

*10 suurtükki kaliibriga 105&nbsp;mm

## Soomus

*tekil 20–30&nbsp;mm
*suurtükitornidel 50&nbsp;mm
*komandosillal 100&nbsp;mm
Põhja-Keeling

**Põhja-Keeling** ehk **Põhja-Kookossaar** (inglise keeles *North Keeling*) on asustamata korallsaar  India ookeanis, Austraaliale kuuluva Kookossaarte saarestiku põhjapoolne üksik saar. Saare geograafilised koordinaadid on . 

Saare pindala on 1,2 km2. Saar on oluline merelindude pesitsuspaik ja oli palju aastaid üks jahimeeste lemmikpaik. Intensiivne lindude küttimine viis mitmete merelindude populatsioonid hääbumise piirile. Aastal 1986 sõlmis Austraalia keskkonnaministeerium kohalike malailastega kokkuleppe, millega piirati jahti ja loodusressursside kasutamist saarel. Aastal 1995. asutati saarel Pulu Keelingi rahvuspark.

## Ajalugu

9. novembril 1914 toimus saare juures Kookose lahing, milles Austraalia ristleja Sydney tules uppus Saksamaa kergeristleja Emden.

## Vaata ka
* Lõuna-Keelingi saared
Upolu

**Upolu** on vulkaaniline saar Vaikses ookeanis Samoas. Saare moodustab ookeani põhjast kerkiv massiivne kilpvulkaan.
Saare pindala on 1125 km². Ta on suuruselt teine saar Samoas.

Polüneesia mütoloogia järgi on saar saanud nime esimese seal elanud naise nime järgi.

Saarel oli ka 1,6 km² maavaldus Vailimas (umbes 4 km Apiast) ja seal elas Šoti kirjanik Robert Louis Stevenson. Ta on maetud naabruses olevale Vaea mäele. On arvatud, et oma kuulsa teose "Aarete saar" saare ja sinna peidetud varanduse idee pärineb Upolu lähedal asuvast Tafahi saarest ja omaaegsest Lima aardest, mis legendi järgi oli maetud Kookose saarele.
Pictoni saar

**Pictoni saar** kuulub Tšiilile ning on kõige väiksem kolmest Beagle'i saarest Tulemaal Beagle'i väinas. Saare pindala on 105 km2. Üks peatuspaik saare põhjaküljel on Banneri laht. Varasemal ajal oli saar peatuspaigaks söelaevadele, ning mööduvad laevad said seal oma söevarusid täiendada.

## Ajalugu

Saarel elas nüüdseks peaaegu täielikult välja surnud indiaanirahvas jaganid. 

Saart külastas ka Briti mereväeohvitser ja misjonär Allen Francis Gardiner (1794–1851). 5. detsembril 1850 saabus ta laeval Ocean Queen Pictoni saarele, et õpetada mõnedele kohalikele inglise keelt. Maaleminekuks oli neil kaasas kaks paati varustusega, millest üks sai aga tõsise vigastuse ning teine läks segastel asjaoludel kaduma. Kohalikud olid nende suhtes uudishimulikud, kuid vaenulikud. Nii jäid nad kuueks kuuks, ilma varustuseta, sealhulgas püssirohuta, saarele, kuni lõpuks surid nälga. Viimasena suri Gardiner ise, 6. septembril 1851. 6. jaanuaril 1852 leidis ja mattis John Davidson nende surnukehad ning tõi kaasa Gardineri päeviku.

1977. aasta Tšiili ja Argentina konflikti käigus saar mineeriti osaliselt, millest jäänukmärgina on säilinud mõned miiniväljad. Konflikti põhjuseks olid lahkarvamused 1881. aastal sõlmitud piirileppe osas.
Raivo Lott

**Raivo Lott** (sündinud 27. detsembril 1957) on eesti ajakirjanik ja kommunikatsioonispetsialist.

## Haridus
*1976 Tartu 10. Keskkool
*1976–1981 Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna žurnalistika osakond

## Karjäär
*1980 Moskva olümpiamängude pressiteenistuses
*1981–1984 ajalehe Tartu Riiklik Ülikool korrespondent
**1982 ja 1983 toimetas EÜE lehte
*1984–1987 Eesti NSV Metsa- ja Puidutööstuse ministeeriumi pressiesindaja
*1987–1990 ajalehe Rahva Hääl korrespondent
*1990 algatas EKTK teabelehe, toimetas uudiseid Kuku raadios
*1990–1993 majandusajalehe Kaubandus-Tööstuskoja Teataja peatoimetaja
*1991 uudisteagentuur ETA korrespondent
*1993–1995 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja pressiesindaja ja meediaosakonna 
*1995–1999 Tallinna Linnavalitsuse pressiosakonna (Raepressi) juhataja asetäitja, toimetas ajalehte Linnaleht
*1999–2000 toimetas ajalehte Pealinn       
*1999–2008 AS Eesti Põlevkivi avalike suhete juht
**2000–2007 ja 2010 oli suurürituse Kaevurite päev (peeti Toilas) peakorraldaja
*2008 Kalev Meedia spordi- ja majandustoimetuse juht
*2009 Kiviõli Keemiatööstuse kommunikatsiooni- ja haldusjuht
**2009-1014 Kiviõli Keemikute- ja linna päeva peakorraldaja
**2009–2013 Kiviõli linnavalitsuse liige, Kiviõli linnavolikogu majanduskomisjoni liige
*2014 Põhja-Tallinna valitsuse avalike suhete nõunik
*2016 Tallinna Linnakantselei, Raepressi toimetaja
*2020 Viljandi vallavalitsuse avalike suhete spetsialist
Toimetanud uudiseid telekanalis Kanal 2 (Tallinna uudised), Kuku raadios ("Raeuudised"), Vikerraadios (regionaalsaated)

## Muu tegevus
*2012–2015 Kiviõli jalgpalliklubi Irbis vabatahtlik pressiesindaja
*2018 kirjutas raamatu "Põlevkivikuningas Väino Viilup" (kirjastas Tammerraamat).
*2018 ja 2019 toimetas trükivalmis Raivo Linnase raamatud "Töökollektiivide Liidu lugu" (2018) ja Quo vadis Estoniae (2019)

## Isiklikku
Tema isa oli Johannes Lott.

## Viited

## Välislingid
*http://arhiiv.pohjarannik.ee/article.php?sid=4629
Penase laht

**Penase laht** (hispaania keeles 'ahastuse laht') on Vaikse ookeani laht Tšiili rannikul mandri põhiosa ja Taitao poolsaare vahel ning sellest lõunas, Capitán Prati provintsi ja Aiséni piirkonna territooriumil.

Laht on umbes 93 km pikk, 110 km lai ja kuni 150 m sügav. Loodete tugevus on 1,6 m.

Penase laht on ise täiesti avatud läänetormidele, aga temast avaneb pääs paljudesse looduslikesse sadamatesse, väiksematesse lahtedesse, mille hulgas on Tres Montese laht, San Estebani laht ja Tarni laht. Sinna suubub palju fjorde, mis sarnanevad Norra fjordidega. Tarni lahest algab kuulus fjord Messieri väin, mille maksimaalne sügavus on 1288 m. Penase lahe kohalt läheb Lõuna-Andide ja Kesk-Andide vaheline piir. Seal on ka mitme tektoonilise laama kokkupuutekoht.

Kliima on selles piirkonnas väga niiske. Sajupäevi on aastas umbes 300 ja sademeid 3000–4000 mm aastas. Vee temperatuur on aasta ringi 8–9 °C.

Kõik lahe kaldad on mägised. Idakaldal on palju liustikke. Lahest pisut kirdesse jääb 3910 m kõrgune San Valentíni mägi.

Penase lahe idarannikul asub Laguna San Rafaeli rahvuspark.

Sealne kant on üks kõige vähem uuritud paiku. Mitmel lahte suubuval jõel ei ole isegi nime. Varem elasid neil aladel kavaskarid. 

Tuntuimad saared Penase lahes on Byroni saar ja Wageri saar, kus 1741 jooksis karile üks George Ansoni ümbermaailmareisi laevadest Wager, millele järgnesid ellujäänute omavahelised konfliktid, nende jagunemine ja gruppide seikluslik püüdlus jõuda tsiviliseeritud maailma.

Lahte külastas 1834 ka Charles Darwin oma uurimisreisil laeval Beagle. Oma reisikirjas kirjeldab ta võimsat liustikku, mida ta seal nägi.

## Viited
Emden (laev, 1925)

**Emden** oli Saksa Mereväe kergeristleja, mille ehitust alustati 7. jaanuaril 1925, relvastusse võeti 25. oktoobril 1925. Emden (nimi Emdeni linna järgi) oli mereväe relvastuses 26. aprillini 1945. 

Emden vahetas relvastuses välja 1909. aastal Saksa Keisririigi Mereväe relvastusse võetud samanimelise kergeristleja Emden.

Laev võttis Teise maailmasõja ajal osa ka Läänemerel toimunud mereväe operatsioonidest.

9. aprillil 1945 sai laev pommitabamusest Kiel reidil tugevasti kannatada. 3. mail 1945 laskis purustatud laeva lõplikult õhku kaptenleitnant Helmut Kummel.

## Vaata ka
*Emden linn
*Emden kergeristleja 1909
Jaan Jaani

**Jaan Jaani** (28. mai 1951 – 20. august 2021) oli eesti vaimulik. 

1987. aastal lõpetas ta Usuteaduse Instituudi. Aastatel 1982–1989 teenis Viru-Nigula ja Kunda koguduses õpetajana. 

Määrati novembris 1989 Keila koguduse vaimulikuks. Hiljem oligi 18 aastat (1989–2008) Keila koguduse õpetaja ja Lääne-Harju praostkonna abipraost. 

Ta oli Eesti Kongressi liige.

Jaan Jaani pühitseti 13. jaanuaril 2008 Politseiameti peakaplaniks ja selles ametis oli ta kuni juunini 2016. 

Jaan Jaani on kirjutanud luuletusi lastele. Maetud Tallinna Pärnamäe kalmistule.

## Isiklikku
Jaan Jaani abikaasa oli diplomaat Karin Jaani.

## Välislingid
*In memoriam Jaan Jaani Eesti Kirik 25. august 2021
*Raskete aegade abimees Postimees 31.mai 2014
Supernatural

**"Supernatural"** on Ameerika Ühendriikide müstikasari. "Supernatural" oli üks vähestest uutest ulmesarjadest, mis 2005/2006. aasta telehooaja üle elasid.

## Tegevustik
Sarja peategelasteks on vennad Sam ja Dean Winchester. Kui nad veel väikesed olid, tappis deemon nende ema. Sellest ajast peale on nad koos isaga erinevaid üleloomulikke olendeid jahtinud, eesmärgiga lõpuks saada kätte nende ema tapnud deemon.

Sari saab alguse, kui sama deemon Sami tüdruksõbra tapab ja nende isa salapäraselt kaob. Vennad asuvad teekonnale läbi Ameerika Ühendriikide, et leida oma isa. Sel retkel tuleb neil võidelda erinevate kummaliste olenditega.

4. hooajast toodi sarja ingel Castiel, kes on sellest ajast peale olnud vendadele sõbraks ja nõuandjaks, kuid neile ka häda kaela toonud.

Üldjoones on "Supernatural" episoodiline sari, kus igas osas on uus vastane, kellest vabaneda tuleb, kuid tähelepanu pööratakse ka jätkuva tegevusliini arendamisele.