open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sõjalise kuulsuse linn

**Sõjalise kuulsuse linn** (ka **sõjalise kuulsusega linn**, vene keeles *Город воинской славы*) on Venemaal linnadele alates 2006. aastast antav aunimetus eelkõige Teises maailmasõjas üles näidatud vapruse, vastupidavuse ja massilise kangelaslikkuse eest.

Aunimetus seati sisse 14. aprillil 2006 Riigiduumas vastu võetud ja sama aasta 26. aprillil Föderatsiooninõukogus kinnitatud seadusega. Venemaa Föderatsiooni presidendi korraldusega 1. detsembrist 2006 sätestati selle aunimetuse andmise tingimused. Neid tingimusi muudeti 2007. aastal.

6. aprilli 2015 seisuga oli Venemaal 45 sõjalise kuulsuse linna. Esimesena anti see aunimetus 7. mail 2007 Belgorodile, Kurskile ja Orjolile.

## Viited
Kalle Kaljurand

**Kalle Kaljurand** (sündinud 12. mail 1960 Tartus) on eesti ettevõtja, endine sulgpallur.

Ta on lõpetanud 1978. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna majandusküberneetika erialal.

Aastatel 1982–1991 tuli ta sulgpallis kaheksa korda Eesti meistriks: korra üksikmängus, neli korda meespaarismängus ja kolm korda segapaarismängus. 

2005. aastast on ta kirjastuse Koolibri direktor.

## Isiklikku
Tema abikaasa on diplomaat ja endine sulgpallur Marina Kaljurand. Neil on kolm last. Tütar Kaisa (sündinud 1987) õpib Tartu Ülikoolis psühholoogia erialal. Poeg Kristjan (sündinud 1992) õpib Tallinna Tehnikaülikoolis inseneriteadust. Vanim poeg Ken hukkus seitsme-aastaselt õnnetuse läbi Eesti taasiseseisvumise päeval.

## Viited

## Välislingid
*
Kati Kraaving

**Kati Kraaving** (sündinud 1. juulil 1980 Tallinnas) on eesti sulgpallur ja *[[squash]]*-mängija.

## Elulugu
Ta lõpetas aastal 1997 Tallinna Reaalkooli ja 2002 ärijuhtimise bakalaureuseõppe Tallinna Tehnikaülikoolis, õppis 2001–2004 samas informaatikat.

Kraaving alustas sportimist 1990. aastal Koit Muru sulgpalluritreeningutel. Ta tuli aastatel 1996 ja 1998 sega- ning 2005 naispaarismängus Eesti meistriks, sai 1997 kuni 17-aastaste EM-il B-grupis esikoha, kuulus 1996–1998 Eesti juunioride ja 1996–2001 täiskasvanute sulgpallikoondisse. Kraaving harrastas aastatel 2000–2006 põhialana *squash*'i, tuli 1994 Eesti juunioride meistriks, võitis täiskasvanute meistrivõistlustel 2000 ja 2002–2004 kuld-, 1999, 2001 ja 2006 hõbe- ning 2005 pronksmedali, sai reketloni MM-il 2002 amatööride seas hõbemedali, jagas 2005–2006 naiste eliitklassis 5.–8. kohta ja võitis 2006 Soome lahtised võistlused.

Kraaving töötab 2006. aastast GreenTrader OÜ-s ja on 2014. aastast Tallinna Sulgpalliklubi juhatuse liige.

## Viited

## Välislingid
*
*Õbluke Kati taltsutab nelja reketit epl.delfi.ee, 19. detsember 2005
Karoliine Hõim

**Karoliine Hõim** (sündinud 9. märtsil 1989 Tallinnas) on eesti sulgpallur. 

Sulgpalli maailma edetabelis on tema parim koht olnud 90. (aastal 2011).

Ta on Eesti meistrivõistlustel võitnud 12 kulda: 3 üksikmängus (2010–2011, 2013), 4 naispaarismängus (2010–2011, 2013, 2015) ja 5 segapaarismängus (2006–2007, 2009–2011). 

## Isiklikku
Ta õde on sulgpallur ja treener Grete Talviste.

## Tunnustus
Eesti parim naissulgpallur 2010–11, 2013

## Viited

## Välislingid
*
Jaak Nuuter

**Jaak Nuuter** (25. november 1945 Tallinn – 13. august 1995 Tallinn) oli eesti sulgpallur. 

1966-1974 võitis ta Eesti meistrivõistlustel 14 kulda: 5 üksik-, 8 meespaaris- ja 1 segapaarismängus. 

## Viited

## Välislingid
*
Sergei Sõtšov

**Sergei Sõtsov** (sündinud 6. veebruaril 1977 Odessas) on Ukraina iluuisutaja (jäätantsija). 

Ta on teinud jäätantsu paaris Anna Mosenkovaga (1999–2002), kellega nad koos on esindanud võistlustel Eestit. 

## Viited

## Välislingid
*
Viktoria Šklover

**Viktoria Šklover** (kasutatud ka nimekuju *Shklover*; sündinud 18. jaanuaril 1984) on Eesti iluuisutaja. 

1998–2002 uisutas ta koos Valdis Mintalsiga. 1998–2002 võitsid nad Eesti meistrivõistlused.
Sergei Muhhin

**Sergei Muhhin** (sündinud 12. jaanuaril 1990 Tallinnas) on endine Eesti iluuisutaja.

Ta võitis 2006. aastal üksiksõidus Eesti meistrivõistlused. Aastast 2009 sõitis ta paarissõitu, uisutades koos Natalja Zabijakoga. Aastal 2010 võitsid nad Eesti meistrivõistlused.
Olga Ikonnikova

**Olga Ikonnikova** (sündinud 14. mail 1990 Tallinnas) on Eesti iluuisutaja.

Aastatel 2006 ja 2008 sai ta Eesti meistrivõistlustel pronksmedali. 

Tema treener on olnud
Irina Kononova.
Ken Kuusk

**Ken Kuusk** (sündinud 16. jaanuaril 1992) on Eesti jäähokimängija. 

2011−2012 mängis ta klubis Tallinn HC Panter Purikad. 2012-2013 mängis ta Taani klubis Odense Bulldogs

Aastast 2013 mängib ta Ungari klubis Klub Újpesti TE.
Urve Kure

**Urve Kure** (2. august 1931 Tallinn – 7. juuni 2016) oli eesti maletaja.

Ta võitis Eesti meistrivõistlustel 3 kuldmedalit (1953, 1958, 1965), 3 hõbemedalit (1957, 1959, 1964) ja 3 pronksmedalit (1954, 1961, 1966).

## Viited

## Välislingid
*
Artjom Abramov

**Artjom Abramov** (sündinud 23. jaanuaril 1990) on Eesti jäähokimängija. 

2000. aastatel mängis ta muu hulgas Eesti klubides Tartu Big Diamonds ja Tallinna Purikad. Praegu (2013) mängib ta ühes Prantsusmaa kolmanda divisjoni klubis.
Aleksandr Kolossov

**Aleksandr Kolossov** (sündinud 7. veebruaril 1990 Narvas) on Eesti jäähokimängija. 

2008–2010 mängis ta klubis Narva PSK. Aastast 2010 mängib ta klubis Tartu Kalev-Välk.
Vabalevi

**Vabalevi** (inglise k *free-to-air*, lühend FTA) hõlmab tele- ja raadiokanaleid, mille programmi on võimalik vastu võtta vabalt, see tähendab tasuta ja liitumislepinguta. Vabaleviprogramme edastatakse krüpteerimata ehk koodivabal kujul. Neid levitatakse maapealse antennivõrgu ja satelliidivõrgu kaudu. 

Eestis on võimalik detsimeeterlaine- ehk UHF-antenniga vabalt vastu võtta mitut digitelevisiooni programmi  ning sobiva satelliiditaldriku ja digiboksiga (satelliidituuneriga) sadu satelliittelevisiooni programme (nt ülekandeid Euroopa Parlamendist ).

Maapealne levivõrk annab võimaluse vaadata telesaateid piirkondades, kuhu kaabeltelevisioon pole jõudnud, aga ka kasutada lisaks kaablitelerile teist telerit vabalevikanalite vastuvõtuks. 

2015. aasta märtsis lisandus vabalevile tasuta hübriid-TV-teenus, mis põhineb HbbTV-standardil . See asendab endist teleteksti ja pakub vaatajale osa neist interaktiivsetest (tagasikanali) võimalustest, mis seni on olnud kaabeltelevisiooni kasutajatel: saateid järelvaadata, samuti vaadata tekstina ja videotega uudiseid ning ilmateadet. Lisaks Eesti vabalevi telekanalitele on võimalik vastu võtta raadioringhäälingu programme, lisanduda võib internetipõhiseid telekanaleid. 

Hübriidtelevisiooni kasutamiseks on vajalik internetiühendus allalaadimiskiirusega vähemalt 2 Mbit/s ja HbbTV-võimekusega nutiteler (need hakkasid müügile jõudma 2013. aastal). 

## Vaata ka
*Satelliittelevisioon
*FTA-vastuvõtja
*Digiboks

## Viited
Mobiiltelevisioon

**Mobiiltelevisioon** on televisioon, mida võetakse vastu mobiilsete (kaasaskantavate) seadmetega. Niisugusteks seadmeteks on praegusajal nutitelefon ja tahvelarvuti. Laiemas tähenduses kuulub mobiiltelevisiooni mõistesse ka telesignaali (st telesaadete) vastuvõtt liikuvates seadmetes, näiteks autos, sest stabiilseks vastuvõtuks on siis vajalik spetsiaalne edastustehnika.

Audiovisuaalse sisu edastamiseks mobiilsetesse seadmetesse on välja töötatud mitmeid tehnilisi lahendusi. Euroopas on pikka aega rööbiti arendatud kaht mobiiltelevisiooni standardit:  
* DMB (*Digital Multimedia Broadcasting*) ja  
* DVB-H (*Digital Video Broadcasting - Handhelds*).  

USA vastav standard on
* MediaFLO.  

Mobiiltelefon tagab seejuures tagasikanali interaktiivteenusteks (nt saadete järelvaatamiseks või salvestamiseks). 

Eesti teleteenuste pakkujad edastavad nutiseadmeisse telesaateid internetikeskkonnas.

## Viited

## Välislingid
*Kommunikatsiooniteenuste arendus
*Kolime teleri tahvelarvutisse
Digiboks

**Digiboks** on digitelevisiooni vastuvõtu lisaseade, mis võtab vastu digitelevisiooni signaali ja kohandab selle teleri sisendile sobivaks. (Termin "digiboks" pärineb küll inglise keelest, kuid *digibox* tähistab ainult üht teatud liiki satelliittelevisiooni vastuvõtu seadet; üldtähenduses on kasutusel *set-top box*, lühend STB.) 

Antenntelevisiooni vastuvõtul tekkis vajadus digiboksi järele, kui 2010. aasta juulist mindi Eestis üle teleprogrammide edastamisele digitaalsignaaliga. Kaabeltelevisioonis toimus üleminek paari järgmise aasta jooksul. Digiboks võimaldas siis analoogtelerit edasi kasutada. Uutel teleritel oli juba sisse ehitatud vastav lülitus (digituuneri nime all). Esialgu olid need telerid mõeldud vastu võtma digitelevisiooni maapealse levivõrgu ja kaabelvõrgu kaudu saabuvaid signaale (vastavalt standarditele DVB-T ja DVB-C). Praegusaegsetel teleritel on sisseehitatud digituunerid ka standardile DVB-T2 ning satelliittelevisiooni standarditele DVB-S ja DVB-S2.

Tasuliste saadete vaatamiseks on siis vaja paigaldada teleri CI- (Common Interface) pessa kaardimoodul ehk kaardiluger teenusepakkujalt saadud vaatajakaardi jaoks. Kui teleril niisugune pesa puudub, tuleb kasutada eraldi digiboksi.

Kui telesignaal jõuab kohale internetipõhiselt (IPTV), on ka digiteleri korral vajalik spetsiaalne digiboks telerijuhtimistoiminguteks; see ühendatakse ruuteri ja teleri vahele.

Lihtsad digiboksid on mõeldud üksnes vabakanalite vastuvõtmiseks. Niisuguseid digibokse, mis on mõeldud ainult satelliittelevisiooni vabakanalitele, nimetatakse FTA-vastuvõtjateks. Satelliittelevisiooni vastuvõtu seadmeid tuntakse samuti satelliidituuneri (ka sat-TV-tuuneri) nime all. 

Kallimatel digiboksidel on kaardimoodul juba sees või see tuleb paigaldada CI-pessa. Niisugune digiboks võib lisaks tasulistele programmidele pakkuda mitmesuguseid lisavõimalusi, näiteks
*tulevaste või ka jooksvate saadete salvestamine sisseehitatud kõvakettale, USB-pesa vahendusel mälupulgale või välisele kõvakettale;
* ajanihkefunktsioon (*time shift*); siis toimub jooksva telesaate pidev automaatsalvestus digiboksi sisemällu; see võimaldab telesaate vaatamist katkestada ja sobiva aja järel jätkata, samuti on võimalik kiire ja aeglane edasi-/tagasikerimine saate ajal; 
*Interneti-ühendus RJ45-võrgukaabli või Wi-Fi kaudu muudab tavalise digiteleri nutiteleriks.

Digiboksi ühendamiseks teleriga kasutatakse HDMI-kaablit, vanemate telerite korral RCA- ja SCART-kaablit.

## Vaata ka
*Analoogtelevisioon
*Digitelevisioon
Kevin Parras

**Kevin Parras** (sündinud 4. oktoobril 1994 Tallinnas) on Eesti jäähokimängija. 

Aastatel 2008–2010 mängis ta Saksamaa klubis Augsburger EV, 2010–2014 Soome klubis KooKoo.

2014-2015 hooajal astus ta Soome klubi TuTo Hockey U20 meeskonda, kus mängis Jr. A Mestist ja tegi seal ühe oma karjääri parima hooaja.

Eliteprospects.com

## Viited
Mihkel Võrang

**Mihkel Võrang** (sündinud 10. märtsil 1990 Tallinnas) on Eesti jäähokimängija. 

Ta lõpetas 2009. aastal Tallinna Kristiine Gümnaasiumi.

## Mängijana
Ta alustas jäähoki mängimist Tallinna Tiigrites. Alates 2007. aastast on mänginud Eesti meistrivõistlustel.
*2007–2009 HC Panter Tallinn
*2009–2011 Tartu Kalev-Välk
*2011–2013 HC Panter Tallinn
*2013/2014 Porvoo Hunters, Soome
*2014–2016 HC Panter Tallinn
*2016–2020 Tartu Kalev-Välk

Ta oli aastatel 2011, 2019 ja 2020 Tartu Kalev-Välgu koosseisus Eesti meister.

## Treenerina
Alates sügisest 2018 on ta ka jäähokitreener klubis HC Panter Tallinn.

## Viited

## Välislingid
*Sporditulemused. Mihkel Võrang
*Mihkel Võrang lehel Meediapank.ee
*"Tutvu Eesti hokikoondislase Mihkel Võranguga". ERR.ee
Via Postumia

**Via Postumia** oli Itaalia põhjaosas asunud Vana-Rooma tee, mis rajati aastal 148 eKr konsul Spurius Postumius Albinus Magnuse poolt.

Tee algas tänapäevase Genova linna juurest rannikult ja kulges edasi läbi mägede Dertona, Placentia (Via Aemilia tee lõpp-punkt) ja Cremona suunas (mis asus veidi ida pool kohast, kus tee Po jõega ristus). Cremonast, mis asus tee peamise haru keskpunktis, kulges tee edasi ida poole Bedriacumi (tänapäeva Calvatone), kus see hargnes.

Tee parempoolne haru suundus Mantovase ja vasakpoolne haru liikus edasi Verona suunas. Viimane ületas Adige jõel oleva Ponte Pietra silla, mis oli tollal ainus Adige jõel olev sild ja lõppes Aquileias, mis oli juba vabariigi ajast alates olnud oluline sõjaväeline piirlinn. Liguuria sõjaline vallutamine sõltus just sellest teest ja mitmed olulised Itaalia linnad võlgnevad oma tekke suuresti just Via Postumia maantee rajamisele.

Aastal 13 eKr hakkas keiser Augustus püüdlema Via Postumia ja Via Aemilia Scauri ühendamise poole. Neist moodustunud teele anti nimeks Via Julia Augusta ja nimetatud tee ulatus seejärel Placentiast (tänapäeva Piacenza) kuni Prantsusmaal La Turbie's asunud triumfikaareni. Hiljem pikendati teed Arelateseni (tänapäeva Arles), kus tee liitus Via Domitia nime kandnud teega, läbides Derthona (tänapäeva Tortona), Vada Sabatia (tänapäeva Vado Ligure), Albingaunumi (tänapäeva Albenga) ja Album Intimiliumi (tänapäeva Ventimiglia).

Antiikajast pärinev Arco dei Gavi võlvkaar tähistab veel tänagi Via Postumia Verona linna viinud haru.

## Viited
Chisholm, Hugh, ed. (1911). Encyclopædia Britannica (11th ed.). Cambridge University Press.
Salvarsaan

**Salvarsaan** ehk **606** ehk **arsfenamiin** (ka *Ehrlich 606*; *magic bullet*) on arseenipõhine ravim, mis võeti kasutusele süüfilise ravis 1910. aastal.

## Nimetused ja tähised
CAS-i number: 139-93-5.

Muud nimetused: 3,3′-Diamino-4,4′-dihydroxyarsenobenzol (Dimer)
* 3,3′,3′′-Triamino-4,4′,4′′-trihydroxyarsenobenzol (Trimer)
* 3,3′,3′′,3′′′,3′′′′-Pentaamino-4,4′,4′′,4′′′,4′′′′-pentahydroxyarsenobenzol (*Pentamer*)
* 2-Amino-4-(3-amino-4-hydroxyphenyl)arsanylidenarsanylphenol-Dihydrochlorid

Keemilised valemid: 
*C18H18As3N3O3 (*trimer*)
* C30H30As5N5O5 (*pentamer*)

## Ajaloolist
Salvarsaani sünteesis esimesena Paul Ehrlichi laboris Alfred Bertheim 1907. aastal. Süüfilisevastase toime avastas samas laboris Jaapani bakterioloog Sahachiro Hata 1909. aastal.

31. augustil 1909 katsetas Nobeli auhinna laureaat immunoloog Paul Ehrlich esimest korda keemiaravi – ta võttis ravimina kasutusele süüfilisetekitajate vastase preparaadi 606 ehk salvarsaani.

## Viited

## Kirjandus
* William Harrison Martindale, William Wynn Westcott, "Salvarsan" Or "606" (dioxy-diamino-arsenobenzol): Its Chemistry, Pharmacy and Therapeutics, 1911
* Christoph Friedrich Paul Ehrlich Von der Immunologie bis zu Salvarsan, august 2004, veebiversioon (inglise keeles)
* Nicholas C. Lloyd, Hugh W. Morgan, Brian K. Nicholson, Ron S. Ronimus ja Steven Riethmiller, SALVARSAN – THE FIRST CHEMOTHERAPEUTIC COMPOUND, veebiversioon (inglise keeles)

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Arsphenamin]] seisuga 13.04.2015.*
Derek Riggs

**Derek Riggs** (sündinud 13. veebruaril 1958 Portsmouthis) on Inglise kunstnik. Tema loodud on Iron Maideni maskott Eddie. Tema kujundatud on mitmed selle ansambli albumite ja singlite kaaned. Ka on ta kujundanud Iron Maideni tribuutbändi The Iron Maidens debüütplaadi "World's Only Female Tribute to Iron Maiden" ning Bruce Dickinsoni sooloalbumi "Accident of Birth" kaaned.
Killers

## Film
*"Killerid" (originaalpealkiri "Killers"), *action*-komöödia Ashton Kutcheri ja Katherine Heigliga peaosades (2010).

## Muusikas
*"Killers", Iron Maideni album aastast 1981.
**"Killers", selle albumi nimilaul
*"Killers", Kissi parimate laulude kogumikalbum aastast 1982.
*"Live Killers", Queeni kontsertalbum aastast 1979
*Killers, endise Iron Maideni laulja Paul Di'Anno ansambel.
*The Killers, USA ansambel
Tiina Reinart

**Tiina Reinart** (sündinud 1966) on eesti ajakirjanik.

1990. aastal kaitses Reinart Tartu Ülikooli žurnalistika kateedris diplomitöö "Eestikeelsete naisteajakirjade väärtusorientatsioon aastatel 1918–1940" Krista Aru juhendamisel.

Reinart on töötanud ajalehtedes Oma Saar ja Postimees. Ta on olnud Maalehe tegevtoimetaja ja peatoimetaja asetäitja ning 2015. aasta jaanuarist peatoimetaja kohusetäitja. 2015. aasta aprillist 2017. aasta aprillini oli ta Tartu Postimehe toimetuse juhataja.

## Tunnustus
* 2014 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Tiina Reinart "Maalehe uus kujundus" BMN/Maaleht, 1. jaanuar 2008
* Kärt Anvelt "Tiina Reinart: loodan, et meie eluajal viimane paberleht veel välja ei sure" EPL, 6. veebruar 2014
* "FOTOD: Maalehe peatoimetaja asetäitja Tiina Reinart ja ajakirjanik Jüri Aarma said presidendilt teenetemärgid" Maaleht, 23. veebruar 2014
E-Kunstisalong

**E-Kunstisalong** on Tartu üks vanemaid kunstigaleriisid, mis tegutseb 1997. aastast.

Nime sai galerii algse asukoha järgi Karlovas Tehase tänaval asuvas E-Kaubamajas. 2001–2002 paiknes E-Kunstisalong Zeppelini kaubanduskeskuses, 2002–2005 taas E-Kaubamajas, 2005–2009 Tartu Kaubamajas. Seejärel Raekoja platsil tegutsenud galerii kolis 2015. aasta aprillis tagasi E-Kaubamajja.

E-kunstisalong on korraldanud Navitrolla, Peeter Mudisti, Pille Tammela jpt kunstnike näitusi.

## Välislingid
* Koduleht
* "E-kunstisalong avas uues kohas uksed koos Navitrolla näitusega" Postimees, 8. aprill 2015
* Raimu Hanson "Navitrolla peab E-kunstisalong asukohavahetust põhimõtteliselt heaks" Postimees, 21. jaanuar 2015
* Oliver Kund "Vargad viisid lipu ja lõhkusid lillepotte" Tartu Ekspress, 29.09.2011
* "Kunst kolis kaubamajast avarasse väärikusse" Postimees, 7. oktoober 2009
* "E-Kunstisalong tähistab 10. sünnipäeva" Eesti Ekspress, 15. veebruar 2007
Wrathchild

**"Wrathchild"** on Iron Maideni singel 1981. aasta albumilt "Killers". Singel anti välja üksnes Jaapanis. "Wrathchild" on albumi "Killers" ainus lugu, mida Iron Maiden esitab kontsertidel veel tänapäevalgi.

## Muusikud
*Paul Di'Anno (vokaal)
*Steve Harris (bass, taustavokaal)
*Dave Murray (kitarr)
*Adrian Smith (kitarr, taustavokaal)
*Clive Burr (trummid)	

## Lood
# "Wrathchild" – 2:56
# "Genghis Khan" (instrumentaal) – 3:09
Mõlema loo autor on Steve Harris.
Genghis Khan

**Genghis Khan** on **[[Tšingis-khaan]]i** ingliskeelne nimekuju.

*"Genghis Khan", Iron Maideni instrumentaalpala albumilt "Killers"
*"Genghis Khan", Running Wildi laul albumilt "Gates to Purgatory"
*"Genghis Khan", Iron Maski laul albumilt "Black as Death"

## Vaata ka
*Dschinghis Khan, Saksa ansambel
Udo Mällo

**Udo Mällo** (18. detsember 1922 Tartu – 8. detsember 2014 Toronto) oli peamiselt Kanadas tegutsenud väliseesti ettevõtja ja ühiskonnategelane, Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane.

Mällo õppis aastatel 1942–1944 Tartu Ülikoolis veterinaarmeditsiini. Ta võitis 1942. aastal hõbemedali Eesti meistrivõistlustel 4 × 1500 m jooksus Tartu Kalevi meeskonnas.

1944. aastal põgenes ta Saksamaale ja siirdus sealt Austriasse, kus lõpetas 1947. aastal keemia erialal Karl Franzeni ülikooli Grazis, seejärel asus elama Kanadasse.

Mällo töötas 1948. aastast ettevõttes Canada Packers Ltd, seejuures 1980–1983 toiduõlide osakonna juhatajana. Ta oli Kingsway Labs Ltd asutaja ja omanik.

Udo Mällo on maetud Tartu Peetri kalmistule.

Tartu Ülikooli Sihtasutuse juurde loodud Udo Mällo stipendiumifond annab välja temanimelisi stipendiume.

## Viited
Jaapani animatsiooni filmifestival

**Jaapani animatsiooni filmifestival** on Eestis 2007. aastast korraldatav igakevadine filmifestival, kus tutvustatakse Jaapani animefilme. 

Festival toimub peamiselt Tallinnas ja Tartus.

## Välislingid
* Festivali koduleht
* "Festivalil tulevad näitamisele Jaapani animafilmid" Postimees, 9. aprill 2015
Nikola Vučević

**Nikola Vučević** (sündinud 24. oktoobril 1990) on Montenegro elukutseline korvpallur, kes mängib 2021. aastast NBA klubis Chicago Bulls.

## Karjäär
Aastatel 2008–2011 Lõuna-California ülikooli korvpallimeeskonnas Trojans mänginud Vučević värvati 2011. aasta NBA *draft*'i 16. valikuna Philadelphia 76ersisse, kelle kasuks tõi ta debüüthooajal keskmiselt 5,5 punkti ja 4,8 lauapalli mängus.

2012. aasta suvel vahetati Vučević Orlando Magicusse nelja meeskonna vahelises tehingus, mille käigus siirdus Dwight Howard Los Angeles Lakersisse. Vučević mängis Magicus kokku kaheksa ja pool hooaega, mille jooksul viskas keskmiselt 17,6 punkti ja hankis 10,8 lauapalli mängus. 

Oma karjääri parimal, 2020/21. hooajal oli Vučević 44 mänguga toonud Orlando klubi kasuks keskmiselt 24,5 punkti, 11,8 lauapalli ja 3,8 resultatiivset söötu mängus, kuni vahetati 25. märtsil 2021 Chicago Bullsi.

## Saavutused
* Kaks korda valitud NBA tähtede mängule (2019, 2021)
* Montenegro meister (2011)
* Montenegro karika võitja (2011)

## Rahvuskoondis
Vučević on esindanud Montenegro rahvuskoondist 2011., 2013. ja 2017. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Isiklikku
Isa Borislav ja ema Ljiljana olid samuti elukutselised korvpallurid, kes mängisid mõlemad Jugoslaavia koondises.

## Viited

## Välislingid
* Nikola Vučević – NBA.com
* Nikola Vučević – Basketball-Reference.com
Papirahu

**Papirahu** on 1,3 hektari suurune saar Suures väinas, halduslikult Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Esivere külas Matsalu rahvuspargi koosseisus.

Rahu rannajoone pikkus on 1 kilomeeter. Rahu asub 2 kilomeetrit Papilaiust lõunas. Rahu on liivase pinnamoega.

## Välislingid
*
Nikola Peković

**Nikola Peković** (sündinud 3. jaanuaril 1986 Bijelo Poljes) on Montenegro korvpallur.

Peković mängib 2010. aastast NBA klubis Minnesota Timberwolves. 

## Välislingid
*Andmed NBA kodulehel
Garret Hobart

**Garret Augustus Hobart** (3. juuni 1844 – 21. november 1899) oli Ameerika Ühendriikide jurist ja poliitik, asepresident aastail 1897–1899.

Hobart oli New Jersey senati vabariiklasest liige aastatel 1876–1882 ja selle president 1881–1882. Ta kandideeris ka Ameerika Ühendriikide Senatisse, kuid ei osutunud valituks. Temast sai asepresident pärast William McKinley võitu 1896. aasta presidendivalimistel.

Ta suri asepresidendiametis olles 1899. aastal.
Pasilaid

**Pasja** ehk **Pasilaid** on 49,96 hektari suurune saar Väinameres, halduslikult Läänemaal Vormsi vallas Rumpo külal alal. Laiu rannajoone pikkus on 4,65 kilomeetrit.

Pasilaid asub 1,5 kilomeetrit Rumpo säärest edelas. Laiul kasvab rohttaimestikku, leidub võsa ja kadastikku.

Pasilaid kuulub Vormsi maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Pihlalaid

**Pihlalaid** on mitme Eesti saare nimi:
*Pihlalaid on Saaremaal Kihelkonna lahes
*Pihlalaid on Saaremaal Muraja lahes
*Pihlalaid on Saaremaal Soela väinas
*...

## Vaata ka
*Suur-Pihlalaid
Pihlalaid (Soela väin)

**Pihlalaid** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Pammana küla alal Soela väinas asuv 6,64 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 2 kilomeetrit.

Saare koordinaadid on . Laid asub 1,5 kilomeetrit Pammana ninast loodes. Laid on kaetud rohttaimestikuga.

## Välislingid
*
Pakulaid

**Pakulaid** (ka *Suurlaid, Pikkrahu*) on Saare maakonnas Soela väinas asuv poolsaar (varem saar (laid)).

Saare koordinaadid on .
Püskumadal

**Püskumadal** (ka *Piskumadal*) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi rahvuspargis Atla lahes asuv 0,58 hektari suurune saar (madal). Saare rannajoone pikkus on 328 meetrit.

Saare koordinaadid on . Saar asub 300 meetrit Aherahust lõunas, on pikliku kujuga ja liivase pinnamoega. Saarel esineb rohttaimestikku.

## Välislingid
*
Eoste hoiuala

**Eoste hoiuala** on hoiuala Põlva maakonna Põlva valla Eoste, Taevaskoja ja Valgesoo külas. Hoiuala pindala on 23,8 ha.

Hoiuala hõlmab Ahja jõe lõiku Otteni vesiveski paisust Porgandi sillani Kärsa–Eoste teel koos jõeäärsete lamminiitudega.

Hoiuala võeti kaitse alla Vabariigi Valitsuse 14. juuli 2005 määrusega.

Kaitstavad elupaigatüübid:
*jõed ja ojad
*lubjavaesel mullal liigirikkad niidud
*lamminiidud

Kaitstavad liigid:
*harilik hink
*harilik võldas
*paksukojaline jõekarp

Eoste hoiualal on leitud ka kaitsealust liblikaliiki mustlaik-apollot.

Liivakivipaljanditest asub Eoste hoiualal Valli pae.

Hoiualal asuv Eoste Ristimägi on arheoloogiamälestisena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

Hoiuala valitseja on Keskkonnaameti Põlva-Valga-Võru regioon. Hoiualal paiknevad seirejaamad.

## Viited

## Välislingid
*Eoste hoiuala asendi skeem
Bijelo Polje

**Bijelo Polje** on linn Montenegros, Bijelo Polje valla keskus.

Linnast voolab läbi Drina parempoolne lisajõgi Lim.

## Bijelo Poljes sündinud kuulsaid inimesi
*Dragan Bogavac (1980–), jalgpallur
*Radomir Đalović (1982–), jalgpallur
*Nikola Peković (1986–), NBA korvpallur
*Dado Polumenta (1982–), laulja

## Viited
Wojciech Fortuna

**Wojciech Fortuna** (sündinud 6. augustil 1952 Zakopanes) on endine poola suusahüppaja.

Fortuna tuli 1972. aasta taliolümpiamängudel Sapporos suusahüpetes suurel mäel  olümpiavõitjaks. Normaalmäel sai ta 6. koha. Temast sai esimene Poola sportlane, kes võitis taliolümpiamängudel kuldmedali. Järgmise kulla Poolale võitis murdmaasuusataja Justyna Kowalczyk 2010. aastal. 

## Välislingid
*Wojciech Fortuna FIS-i kodulehel
Kalevi Kotkas

**Kalevi Kotkas** (ka **Kalev Kotkas**; 10. august 1913 Tallinn – 24. august 1983 Vantaa) oli Eesti ja Soome kergejõustiklane.

Läks koos emaga elama Soome, lõpetas Helsingis lütseumi. Esindas 1931. aastal Eestit Lätiga peetud maavõistlusel, sai kõrgushüppes 2. ja kettaheites 4. koha. Ületas 1932. aastal kettaheites 46.91-ga Eesti rekordi. 

Oli 1932. aastani Eesti kodanik, sai seejärel Soome kodakondsuse.

Ta osales 1932. aasta Los Angelese OM-il, kus sai kettaheites 7. koha. Ta osales 1936. aasta Berliini OM-il, kus sai kettaheites 14. koha ja kõrgushüppes 4. koha.

Euroopa meistrivõistlustel kõrgushüppes võitis 1934. aastal kuldmedali ja sai 1938. aastal hõbemedali.

Kotkas on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistu kõrval asuvale Lapinlahti õigeusu kalmistule.

## Isiklikku
Tema isa oli viiulipedagoog ja helilooja Juhan Kotkas ning vend oli sporditegelane Kallio (Kalju) Kotkas.

## Viited

## Välislingid
*
Jekaterina Patjuk

**Jekaterina Patjuk** (sündinud 6. aprillil 1983 Tallinnas) on Eesti kergejõustiklane.

Aastatel 2005–2017 on ta tulnud individuaalaladel Eesti meistriks 34 korda: 11 korda 5000 meetri jooksus, 8 korda 3000 meetri takistusjooksus, 6 korda 4 kilomeetri murdmaajooksus, 3 korda 1500 meetri jooksus ja poolmaratonis, 2 korda 10 000 meetri jooksus ja 1 korra 12 kilomeetri murdmaajooksus.

Tema nimel on Eesti rekord 3000 meetri takistusjooksus.

## Viited

## Välislingid
*
*
Donald-Aik Sild

**Donald-Aik Sild** (sündinud 3. oktoobril 1968 Tallinnas) on endine eesti kergejõustiklane (odaviskaja). 

Ta osales 1996. aasta Atlanta suveolümpiamängude kergejõustikuvõistlusel, kus ta odaviskes ei pääsenud lõppvõistlusele ja sai kokkuvõttes 30. koha.

Ta osales 1994. aasta Euroopa meistrivõistlustel kergejõustikus Helsingis, kus ta odaviskes sai 12. koha.

Odaviskes sai ta 1987. aastal Eesti NSV juunioride meistrivõistlustel esikoha ning võitis Eesti NSV täiskasvanute meistrivõistlustel 2 pronksi (1988 ja 1990). Aastatel 1992–2000 võitis ta Eesti meistrivõistlustel 3 kulda (1993, 1994 ja 1997), 2 hõbedat ja 1 pronksi. 

Kuulitõukes võitis ta Eesti sisemeistrivõistlustel hõbeda ja pronksi. 

Tema isiklik rekord odaviskes oli 85.28 (1994).

## Isiklikku
Tema isa on endine kergejõustiklane Heino Sild.

Tema poeg on aktiivne kergejõustiklane Tristan Aik Sild. https://worldathletics.org/athletes/estonia/tristan-aik-sild-14948852 

## Viited

## Välislingid
*
* 
*Donald-Aik Silla sporditulemused
Rõõmus surnuaed

**Rõõmus surnuaed** (rumeenia keeles *Cimitirul Vesel*) on surnuaed Põhja-Rumeenias Maramureși maakonna Săpânța valla Săpânța külas.

Rõõmsa surnuaia idee ja suure osa ristide autor on kohalik puusepp Stan Ioan Pătraș, kes leidis, et surm kui kurb sündmus tuleks muuta pisut rõõmsamaks. Hauasambad on valmistatud puust ja värvitud. Samuti on neil naivistlikke pilte kadunukese eluteest või selle lõpust koos paari luulereaga.


Pilt:Hilpeä hautausmaa yleiskuva.jpg|
Pilt:Cimitirul Vesel de la Sapanta6.jpg|
Rumunia, Sapanta, Wesoły Cmentarz -Aw58- 28 kwietnia 2012 r..jpg|
Nadežda Petrović

**Nadežda Petrović** (serbia kirillitsas Надежда Петровић; 12. oktoober 1873 Čačak – 3. aprill 1915 Valjevo) oli serbia maalikunstnik.

1884. aastal kolis ta pere Belgradi, kus Nadežda õppis naiste kõrgkoolis (lõpetas 1891). Kunstiõpinguid alustas Đorđe Krstići käe all. 1898. aastast õppis ta Münchenis Anton Ažbe kunstikoolis.

Nadežda Petrovići esimene isikunäitus toimus Belgradis 1900. aastal. Aastail 1901–1903 täiendas ta end Münchenis Julius Exteri juures, aastail 1903–1910 elas ja töötas Serbias. 

1912. aastal avas ta Belgradis kunstikooli.

Nadežda Petrović osales Esimeses maailmasõjas. Suri rindel tüüfusse. 

## Looming
Tema loomingusse kuuluvad maastiku- ja olustikumaalid, portreed.
### Galerii

Pilt:NaPetrovic.jpg|Autoportree (1907)
Pilt:Portret-starice-Milevica-Petrovic-1909.jpg|
Pilt:Prizrenka-Ciganka-1905.jpg|
Pilt:Kosovski božuri.jpg|
Pilt:Turski-most.jpg|
Pilt:Nad petrovic4.jpg|
Running Free

**"Running Free"** on Iron Maideni debüütsingel 1980. aasta ilmunud albumilt "Iron Maiden". 1985. aasta *live*-singel on kontsertalbumi "Live After Death" esimene singel. 

1980. aasta singli kaanepilt on Iron Maideni maskoti Eddie esimene ametlik esinemine. Singli kaanepildil pole Eddie nägu näha, see avalikustati albumi kaanel. Pildil olevale seinale on spreiga kirjutatud mõned bändide nimed (Scorpions, Judas Priest, AC/DC, Sex Pistols ja Led Zeppelin) ning sõna "Hammers" austusavaldusena Ida-Londoni jalgpalliklubile West Ham United. 1985. aasta singel on iroonilisel kombel aga esimene Iron Maideni plaat, mille kaanel pole üldse Eddiet. Selle singli kaanel on hoopis foto bändi kontsertesinemisest.

B-poole lugu "Burning Ambition" on üks esimesi Steve Harrise kirjutatud laule ajast, mil ta kuulus veel bändi Gypsy's Kiss koosseisu. Laul salvestati 1979. aasta detsembris üksnes neljaliikmelise koosseisuga. Lugu on salvestatud veel enne Dennis Strattoni ja Clive Burri liitumist ansambliga ning on üks väheseid salvestisi Doug Sampsoniga. Laulu ei ole ühelgi Iron Maideni albumil enne kogumikalbumit "Best of the 'B' Sides", mis avaldati "Eddie's Archive Boxset" plaadikogumiku osana 2002. aastal. Ka on lugu 2004. aasta dokumentaalfilmis "The History of Iron Maiden – Part 1: The Early Days". Lugu on avaldatud küll ka 1995. aastal USA-s ilmunud albumi "Iron Maiden" uusväljalaske boonus-CD-l.

1980. aasta Jaapani singlil on A-poolel hoopiski lugu "Prowler" ja "Running Free" on jäetud B-poolele. Selle singli kaanepildiks on tsenseeritud versioon singli "Sanctuary" kaanepildist.

## Muusikud
### 1980. aasta singel
*Paul Di'Anno (vokaal)
*Dave Murray (kitarr)
*Steve Harris (bass, taustavokaal)
*Dennis Stratton (kitarr & taustavokaal laulus "Running Free")
*Clive Burr (trummid laulus "Running Free)
*Doug Sampson (trummid laulus "Burning Ambition")

### 1985. aasta kontsertsingel
*Bruce Dickinson (vokaal)
*Dave Murray (kitarr)
*Adrian Smith (kitarr, taustavokaal)
*Steve Harris (bass, taustavokaal)
*Nicko McBrain (trummid)

## Lood
### 1980. aasta singel
#"Running Free" (Steve Harris, Paul Di'Anno) – 3:04
#"Burning Ambition" (Harris) – 2:39

### 1980. aasta Jaapani singel
#"Prowler" (Harris) – 3:55
#"Running Free" (Harris, Di'Anno) – 3:16

### 1985. aasta kontsertsingel
#"Running Free" (live – Long Beach Arena, Long Beach, California 14.–17. märts) (Harris, Di'Anno) – 3:26
#"Sanctuary" (live – Long Beach Arena, Long Beach, California 14.–17. märts 1985) (Iron Maiden) – 4:38
#"Murders In The Rue Morgue" (live – Hammersmith Odeon, London 8.–12. oktoober 1984) (Harris) – 4:30
Projekt 11711

**Projekt 11711** on Venemaal ehitatav seeria suuri dessantlaevu. 

Kokku on plaanis ehitada kuni 6 seda tüüpi dessantlaeva, mis vahetavad välja vanemad projekti 1117 (NATO nimi: Alligator) dessantlaevad. Esimese laeva "Ivan Gren" ehitus algas 2004. aastal, kuid venis rahastamisraskuste tõttu aastaid. 2012. aastal lasti kere lõpuks vette ja võeti teenistusse 2018. aasta juunis.

## Kirjeldus
Laeva pikkus on 120 m, laius 16,5 m ja süvis 3,6 m. Veeväljasurve 5000 t. 

Kiirus on 18 sõlme, kiirusel 16 sõlme sõidukaugus 3500 miili. Seejuures autonoomsus 30 päeva. 

Relvastuseks on 76 mm ja 30 mm automaatkahurid, mitmelasulised raketiheitjad ja lisaks 1-2 pardakopterit.

Dessandiks saab laev pardale võtta 13 lahingutanki või 36 soomustransportööri / jalaväe lahingumasinat või 300 merejalaväelast, mis praktiliselt vastab ühe merejalaväe pataljoni transpordivõimele.

## Vaata ka
* Johannes Green
Marek Helinurm

**Marek Helinurm** (sündinud 6. mail 1963 Tallinnas) on endine eesti kergejõustiklane. 

Ta tuli aastatel 1986, 1987, 1989, 1992 ja 1993 5 korda 400 m tõkkejooksus ning 3 korda teatejooksus Eesti meistriks. Ta on esikolme sisse jõudnud Eesti meistrivõistlustel ka 400 m jooksus ja Eesti sisemeistrivõistlustel 300 m jooksus. 

## Viited

## Välislingid
*
Põiksäär

**Põiksäär** on 0,29 hektari suurune saar Muraja lahes, halduslikult Saaremaal, Saaremaa vallas Kübassaare küla alal. Saare rannajoone pikkus on 527 meetrit.

Põiksäär asub 100 meetrit Tumalaiust loodes ja on kruusase pinnamoega.

Saar kuulub Kübassaare maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Pöörilaid

**Pöörilaid** (ka *Pööriotsa laid*) on endine saar Liivi lahes. Ta on kokku kasvanud Selglaiuga.

Saarel asub Pöörilaiu tulepaak.

## Vaata ka
*Varbla laiud
Laurentsiuse Selts

**Laurentsiuse Selts** on Kuusalu kihelkonna piirkonna arendamiseks loodud mittetulundusühing. 

Selts asutati 29. aprillil 2010 Kuusalus. Selle algatajateks olid Sulev Valdmaa ja Jaanus Jalakas.

Laurentsiuse Seltsi esimees on seltsi asutamisest saati olnud Sulev Valdmaa.

## Tegevus
Seltsi eesmärgid on Kuusalu kihelkonna piirkonna arengu edendamine, kohaliku elu aktiviseerimine ja mitmekesistamine, muu hulgas kultuuriüritusi läbi viies. Tegeletakse ka omanikuväärikuse, keskkonnateadlikkuse, heanaaberlikkuse, kohaliku elu turvalisuse ja omandi kaitse tahte arendamisega ning püütakse parandada heakorda. Selts on eesmärgiks võtnud ka oma liikmete abistamise olmelistes küsimustes. 

Samuti kogutakse ja säilitatakse ajaloolist pärandit ning avaldatakse vastavaid trükiseid.

### Väino Eskeni fond
Seltsi üks esimesi suuremaid ettevõtmisi oli soomepoisi Väino Eskeni fondi korrastamine. Esken kinkis oma raamatukogu ja isikuarhiivi juba eluajal Kuusalu raamatukogule, ent fond jõudis kohale pärast tema surma. Fondi korrastamise eestvedaja oli Sulev Valdmaa, kes alustas seda tööd juba enne seltsi asutamist. Arhiiv avati 28. oktoobril 2010.

### Eduard Ahrensi mälestusmärk
Laurentsiuse Seltsi üks olulisi ettevõtmisi oli eesti kirjakeele uuendaja Eduard Ahrensi mälestussamba jaoks raha kogumine. Eduard Ahrensi mälestusmärk avati lauritsapäeval, 10. augustil 2017 Kuusalu vana pastoraadi ees.

### Filmid
Laurentsiuse Seltsi eestvedamisel on tehtud kolm dokumentaalfilmi: 
* Kuusalu kihelkonna ajalugu ja turismiväärtusi tutvustav "Kodasoost läbi Leesi ja Viinistu Kuusallu" (2010), 
* Kuusalu kihelkonna rahvarõivaid tutvustav "Naine ei lähe tanuta tanumale ega põlleta põllule" (2011),
* Kuusalu kihelkonna ajaloolist-etnograafilist omanäolist piirkonda Kolga randa tutvustav LEADER-programmi toel valminud vaatefilm "Kus sinu pesakane..." (2014).

## Viited

###### Seltsi webileht; https://www.laurentsiuse-selts.eu/web/
Sara Teitelbaum

**Sara Teitelbaum** (20. juuli 1910 Tapa – 7. juuni 1941 Tallinn) oli Eesti kergejõustiklane, võrk- ja korvpallur.

Aastatel 1926–1933 tuli ta individuaalselt 16 korral Eesti meistriks kergejõustikus: viis korda 100 meetri jooksus, kolm korda kaugushüppes ja kettaheites, kaks korda 400 meetri jooksus ja kuulitõukes ning korra odaviskes. Lisaks kuulus ta 1930. aastal 4 × 100 meetri teatejooksu Eesti meistritiitli võitnud naiskonda. Tema sportlikku saavutustepagasit täiendasid veel 11 hõbe- ja 4 pronksmedalit.

Sara Teitelbaum suri 1941. aastal tuberkuloosi.

## Isiklikku
Tema vend oli tõstja Rubin Teitelbaum.

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Tallinna uuel juudi kalmistul
Aarne Nirk

**Aarne Nirk** (sündinud 8. mail 1987 Tartus) on eesti kergejõustiklane. 

2007-2013 tuli ta 7 korda 400 m tõkkejooksus ja 2009 4 x 400 m teatejooksus Eesti meistriks ning 2009–2014 2 korda 800 m ja 1 kord 400 m jooksus Eesti sisemeistriks.

## Isiklikku
Tema isa on kergejõustikutreener ja sporditegelane Andres Nirk.

## Viited

## Välislingid
*
Ramon Kaju

**Ramon Kaju** (sündinud 19. veebruaril 1973 Viljandis) on endine eesti kergejõustiklane.

Ta lõpetas aastal 1991 Viljandi 5. Keskkooli ja aastal 1998 Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Aastatel 1994–2002 tuli ta kõrgushüppes 5 korda Eesti meistriks ning võitis Eesti meistrivõistlustel kõrgushüppes 1 hõbe- ja 2 pronksmedalit, kaugushüppes tuli Eesti meistriks 1 korra. Aastatel 1994–1998 tuli ta kõrgushüppes 3 korda Eesti sisemeistriks ning lisaks võitis Eesti sisemeistrivõistlustel 2 hõbemedalit; kaugushüppes ja seitsmevõistluses tuli Eesti sisemeistriks 1 korra . Aastal 2001 võitis ta Nybitiga pronksi korvpallis tulles ka samal hooajal meistriks kõrgushüppes. Püstitanud kaks Eesti rekordit kõrgushüppes (hallis).

## Viited

## Välislingid
*
Voldemar Rõks

**Voldemar Rõks** (15. juuli 1900 Särevere vald, Järvamaa – 27. detsember 1941 Ussollagi vangilaager, Solikamsk, Permi oblast) oli eesti jalg- ja jääpallur. 

Ta lõpetas aastal 1921 Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi. Ta võttis osa Vabadussõjast. Aastatel 1921–1924 õppis ta Tartu Ülikoolis kaubandust (ei lõpetanud).

Ta osales 1924. aasta Pariisi OM-il, kuuludes Eesti jalgpallikoondisse. 

Ta võitis Kalevi meeskonna liikmena Eesti meistrivõistlustel medaleid jalg- ja jääpallis.

Hukkus represseerituna eeluurimise ajal nõukogude vangilaagris.

## Viited

## Välislingid
*
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
Virge Naeris

**Virge Naeris** (sündinud 12. detsembril 1969 Tallinnas) on endine eesti kergejõustiklane.

Ta lõpetas aastal 1987 Tallinna 46. Keskkooli ja aastal 1994 Tallinna Pedagoogikaülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Tema tugevaim ala oli kolmikhüpe, kuid ta oli edukas ka seitsmevõistluses, sprindis, tõkkejooksus, kõrgus- ja kaugushüppes. 

Ta osales 1996. aastal Atlanta OM-il, kus sai kolmikhüppes 14. ja kaugushüppes 26. koha.

## Elu pärast tippsporti
Pärast sportlaskarjääri lõppu töötab ta jooga- ja ''qigong''iõpetajana ning psühholoogilise nõustajana ning mängib golfi.

## Tunnustus
Aastatel 1993–1996 ja 1998 oli ta Eesti parim naiskergejõustiklane.

## Viited

## Välislingid
*
Miko Mälberg

**Miko Mälberg** (sündinud 3. mail 1985 Tallinnas) on eesti ujuja.

Ta osales 2008. aastal Pekingi OM-il, kus sai 50 m vabaujumises 25. koha. 

2002–2006 võitis ta vaba-, liblik- ja teateujumisest Eesti suvistel meistrivõistlustel 17 korda esikoha. 

## Viited

## Välislingid
*
Kairiškiai

**Kairiškiai** on küla Põhja-Leedus Šiauliai maakonnas Akmenė rajoonis Papilė vallas. Asub Virvyčia ja Uogyse jõe ääres. Osa Kairiškiai territooriumist kuulub Venta regionaalpargi koosseisu.

Külas asuvad raamatukogu ja kool (Papilė gümnaasiumi filiaal). Külast idas asub hektari suurune hiieniit.

Muinsuskaitse all on Kairiškiai vanad kalmistud. Esimesel neist asub väike nelinurkne krohvitud tellistest postamendil asuv kabel, mis taastati aastal 1957 ja renoveeriti aastal 2019. Seal on seisnud püha Barbara ja tundmatu pühaku skulptuurid ning kompositsioon "Pietà". Teine kalmistu kannab ka Apžadai haudade nime.

Ka on kaitse all Kairiškiai mõisa hoonetekompleks, sealhulgas neli maja, vabrikuomaniku maja, tööliste maja, ladu, tall, veski, pais, juurviljakelder ja hüdroelektrijaam.

Külas asuvad ka muinsuskaitse all olevad kalmed, kust on leitud V–VII sajandil valmistatud kirveid. Kalmed ise olid kasutusel VI sajandist XIII sajandini.

XVI sajandil rajati mõis, küla kujunes selle ümber XIX sajandil. Aastal 1904 toimus seal sotsialistlik noortekongress ja oletatavasti ka üks LSDP kongresse. Teise maailmasõja eel tegutses Kairiškiais mitu nõukogudemeelset põrandaalust rühmitust, mis levitasid riigivastaseid üleskutseid. 1923. aastal asus külas lisaks Kairiškiai mõisale veel Kairiškiai II mõis. 1940. aastal rajati külla sovhoos, mis jätkas tegevust pärast sõda. Nõukogude ajal oli Kairiškiai kohaliku sovhoosi keskasula. 1953. aastal asutati raamatukogu ja 1961. aastal kultuurimaja.

## Elanike arv


* 211 (1902)
* 403 (1923)
* 447 (1959)
* 419 (1970)
* 364 (1979)

* 354 (1985)
* 361 (1989)
* 396 (2001)
* 304 (2011)
* 203 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
*Küla portaalis vietoves.Lt
Eesti Ühiskonnaõpetajate Selts

**Eesti Ühiskonnaõpetajate Selts** on mittetulundusühing, mis asutati 11. septembril 2004. Seltsi peaeesmärk on pakkuda oma liikmetele erialaseid koolitusi.

Toimunud on õppekäigud Eesti Panka (2011), välisministeeriumisse (2012), Stenbocki majja (2013, Läti saatkonda (2013), USA saatkonda (2014), Vahipataljoni (2014), Kaitsepolitseisse (2015), Toomkirikusse (2015), dominiiklaste kloostrisse (2016), Riigikontrolli majja (2016), õiguskantsleri juurde (2017) ja maksuametisse (2018). Koostöös USA saatkonnaga on õpetajatele esinenud Jeffrey Levine, Neeme Raud, Marina Kaljurand ja Jonathan Vseviov. Teistel üritustel on esinenud Eve Paavel, Philippe Jourdan, Kerli Raud jt. Seltsi juhatuse liikmed on Nele Aus, Merle Haruoja, Edgar Roditsenko ja Sulev Valdmaa. Projekti "USA Today & Tomorrow" (2014) projektijuht oli Sulev Valdmaa.

## Viited
Ivrea mark

**Ivrea mark** oli suur piirikrahvkond keskaegse Itaalia kuningriigi loodeosas 9. sajandi lõpust 11. sajandi alguseni. Selle pealinn oli Ivrea tänapäeva Piemontes ja seda valitses Burgundia markkrahvide perekond Anskariidid. Mark oli esmane piir Itaalia ja Prantsusmaa vahel ning oli kaitseks selle riigi sekkumise vastu. 

## Ajalugu

Pärast Karolingist kuninga Karl Paksu kukutamist tema vennapoja Arnulfi Kärntenist poolt aastal 887 võttis Itaalias võimu Unruochingist markkrahv Berengar Frioolist, kes sai Milano peapiiskopi Anselmo II käest Lombardia raudkrooni. Ida-Frangi kuningas Arnulf marssis Itaalia vastu, et Lombardia raudkroon endale saada, ja Berengar otsustas talle vasallivande anda, mis viis lahkhelideni Itaalia aadliga. Need toetasid hertsog Guido ambitsioone, kellel oli just nurjunud Karli järglus Lääne-Frangi riigis, kuid nüüd saavutas peapiiskop Anselmo ja paavst Stephanus V toetusega ülekaalu Berengari vastu ja kroonis end aastal 889 Pavias Itaalia kuningaks.

Guido asutas aastal 888 Ivrea margi oma läänimehele Anscariole. Anscario ja tema sugulased olid olnud Guido toetajad tema nurjunud Prantsuse trooni taotlemisel. Esialgne Eporedia mark koosnes Piemontest ja enamusest Liguuria rannikust koos Acqui, Alba, Asti, Bredolo, Auriate, Torino, Ivrea, Vercelli, Pombia, Stazzona, Bulgaria, Lomello, Savona, ja Ventimiglia krahvkondadega. 

Anscario jäi Guido ja tema poja Lamberto ustavaks toetajaks isegi siis, kui paavst Formosuse kutsutud Ida-Frangi kuningas Arnulf aastal 894 taas Itaaliasse tungis. Pärast Lamberto kukutamist aastal 896 pöördus ta aga selle rivaali Berengari poole, kes suutis oma võimu Itaalias pärast Arnulfi surma aastal 899 säilitada. Aastal 902 pärandas Anscario Ivrea maad oma pojale Adalbertole, kes oli abielus Berengari tütre Gislaga.

Kuid Adalbertol olid oma äiaga halvad suhted: koos Toscana markkrahvi Adalberto II-ga toetasid nad Berengari Bosoniidist rivaali Louis III Pimedat, Alam-Burgundia (Provence'i) kuningat. Louis kaotas ja Adalberto pidi põgenema oma markkrahvkonnast naabrusesse Provence'i, siiski naasis ta koos oma uue liitlase, Ülem-Burgundia kuninga Rudolf II-ga, koos alistasid nad 923. aasta Firenzuola lahingus Berengari. Isegi kui Rudolf loovutas Itaalia aastal 926 Hugues d'Arles'ile, paisus Anskariidide õnn sajandi keskel ja mõned markkrahvid said Itaalia kuningateks, kuid 11. sajandi alguses jäi markkrahvkond tühjaks ja Saksa-Rooma keiser keiser Konrad II ei nimetanud uut markkrahvi.

## Markkrahvid

* 888–902 Anscario I
* 902–929 Adalberto I
* 929–936 Anscario II
* 936–957 Berengario I
* 957–965 Guido
* 965–970 Adalberto II
* 970–u. 990 Corrado
* u. 990–1015 Arduino
Keila külanõukogu

**Keila külanõukogu** oli haldusüksus Eesti NSV-s ja Eesti Vabariigis (1945. aastast Harju maakonnas, 1950. aastast Keila rajoonis, 1962. aastast Harju rajoonis, 1990. aastast Harju maakonnas). Külanõukogu keskus asus Keila linnas. 

Keila külanõukogu moodustati 1945 Keila valla koosseisus. 1954. aastal suurenes Keila külanõukogu territoorium likvideeritud Joa külanõukogu maade arvel, kuid sellegipoolest endise Keila valla territooriumi suurusest jäi ta üle kahe korra väiksemaks. 

Keila Küla Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees viimased kümme aastat oli Lembit Puusepp. 10. septembril 1992 reorganiseeriti Keila külanõukogu Keila vallaks. 

## 1970. aasta
1970. aastal oli külanõukogu pindala 117 km², elanike arv 2893.

### Külad
Adra, Aila, Arupealse, Joa-Suurküla, Kapsa, Keila, Kirikuküla, Kokuta, Kumna, Kütke, Loo, Metsa, Mäeküla, Naage, Pällu, Riidlema, Suure-Aru, Tapi, Tutermaa, Tuula, Tuula-Suurküla, Tõlinõmme, Türisalu, Vaila, Vääna-Mõisaküla, Ülevaltküla.

### Asundused
Humala, Joa, Karjaküla, Kumna, Tuula, Valingu.

## 1977. aasta
1977. aastal oli külanõukogu pindala 113 km², elanike arv 1616.

1970. aastate teisel poolel liideti Keila külanõukogust Saue külanõukogu koosseisu Valingu, Aila, Tuula, Pällu.

## 1987. aasta
1987. aastal oli külanõukogu pindala 195 km², elanike arv 4287.

Külanõukogu koosseisu kuulusid Karjaküla, Keila-Joa ja Klooga alevik ning 19 küla. Külanõukogu hõlmas ka Pakri saared.

## Viited
Joshua Foer

**Joshua Foer** (sündinud 23. septembril 1982) on Ameerika Ühendriikides Connecticuti osariigis New Havenis tegutsev vabakutseline ajakirjanik, kes kirjutab peamiselt teadusest. 

Ta oli 2006. aastal mälu USA meistrivõistluste võitja, millest täpsemalt kirjutab ta 2011. aastal ilmunud raamatus "Tantsib Einsteiniga" (originaalpealkirjaga "Moonwalking with Einstein"). 

2012. aastal pidas ta tähelepanuväärse kõne TED konverentsil.

## Tunnustus
*2012 – Kuningliku seltsi teadusraamatu auhinna nominent ("Moonwalking with Einstein")

## Vaata ka
* Mnemoonika
* Solomon Šereševski
* Mälu maailmameistrivõistlused
Ilmar Merivälja

**Ilmar Kristian Merivälja** (kuni 1936 **Martson**; 25. aprill 1915 Koonga vald, Mihkli kihelkond, Pärnumaa – 16. detsember 1939 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (lipnik).

## Välislingid
*Ilmar Merivälja Eesti ohvitseride andmekogus
Himmaste Algkool

**Himmaste Algkool** oli algkool Põlva vallas Himmastes.

Himmaste kool asutati 1820. aastal. Kool tegutses esialgu Himmaste küla Lepa talus. Esimeseks koolmeistriks oli keeleteadlase Jakob Hurda samanimeline vanaisa. 1885. aastal valmis uus koolimaja küla lääneserval Orajõe ääres.

2000. aastast oli Himmaste Algkool 4-klassiline kool. Koolis tegutsesid laste rahvatantsurühm, näitering ja kodulooring.

2005. aastal oli Himmaste Algkool Vabariigi Presidendi konkursi "Kaunis Eesti kodu 2005" Põlvamaa võitjate hulgas.

Himmaste Algkool lõpetas tegevuse 31. augustist 2013. Viimasel, 2012/2013. õppeaastal õppis koolis 23 õpilast.

2014. aastast haldab Himmaste algkooli hoonet MTÜ Rosma Haridusselts. Hoones toimub Rosma Johannese Kooli 4.–7. klassi õppetöö.

## Viited

## Välislingid
*Himmaste algkooli veebileht
Gattšina parkmuuseum

**Gattšina parkmuuseum** (täieliku nimega **Riiklik kunstilis-arhitektuuriline palee-parkmuuseum ja maastikukaitseala Gattšina**) on riiklik muuseum Venemaal Leningradi oblastis Gattšina linnas.

Muuseumi pindala on 146,9 hektarit ning see koosneb 18.–19. sajandil rajatud paleedest ja parkidest.

Muuseumi peamised vaatamisväärsused on Gattšina palee (ehitatud 1766–1781) ja Prioratski loss (ehitatud 1798–1799) ning nende vahel asuv Dvortsovõi park koos mitmesuguste pargirajatistega.

2015. aasta kevade seisuga on muuseum avatud teisipäevast pühapäevani kella 10–18.

Koos muude Peterburi ja selle lähiümbruse arhitektuuriliste mälestistega kuulub muuseum UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Viited
Gattšina vapp

**Gattšina vapp** on Venemaal Leningradi oblastis asuva Gattšina linna üks ametlikke sümboleid.

25. detsembrist (vkj 13. detsembrist) 1800 kuni 23. novembrini (vkj 10. novembrini) 1917 oli Gattšinal vapp, mille kinnitas ametlikult keiser Paul I. Alates 4. oktoobrist 1995 kasutatakse seda taas Gattšina linna vapina.

Gattšina vapi vapikilp on jagatud kaheks väljaks. Ülemine väli on kuldne, sellel asub Venemaa kahepealine riigikotkas, nii nagu teda kujutati keiser Paul I ajal: musta värvi, kuldsete jalgade ja küünistega, punaste keeltega, kroonitud kolme keisrikrooniga, millest keskmine on teistest suurem. Kotka küüniste vahel on kuldne valitsussau ja riigiõun, tema rinnal on Malta ordu suurmeistri krooni all hõbedane Malta rist, risti peale on paigutatud punane vapikilp, kuhu on kantud kuldses kirjas kuldse keisrikrooni alla keisri initsiaalid (П I). Linna vapikilbi alumine väli on sinine ja selle keskel on kuldses kirjas täht G.

## Vaata ka

*Gattšina lipp

## Viited
Gattšina lipp

**Gattšina lipp** on Venemaal Leningradi oblastis asuva Gattšina linna üks ametlikke sümboleid.

Lipu kiitis Gattšina saadikute nõukogu heaks 2008. aastal. See kujutab endast valget kangast, mille keskele on paigutatud Gattšina vapp.

## Vaata ka

* Gattšina vapp

## Viited