Kaubavedu

**Kaubavedu** *(*inglise *freight transport)* on saadetis (veose) on füüsiline teisaldamine saatjalt saajale lähtepunktist sihtpunkti ühe või mitme transpordivahendiga, ühe või mitme transpordiliigi või veoviisiga kindlaksmääratud ajavahemikul ja kokkulepitud tingimustel. Kaubavedude käigus tehakse ka kaupade käitlemist, tavaliselt peale- ja mahalaadimist, ümberlaadimist, sorteerimist, konsolideerimist või *[[Ristlaadimine|cross-docking]]*’it. 

Vedudeks kasutatava territooriumi järgi jaotatakse kaubavedusid riigisisesteks vedudeks ehk kodumaavedudeks ja rahvusvahelisteks ehk riikidevahelisteks vedudeks. Rahvusvahelised veod jaotatakse omakorda eksport- ja importvedudeks ning transiitvedudeks. Kui eksportvedude all mõeldakse veoste toimetamist müügiprotsessi käigus kolmandatesse riikidesse, siis importveod on veod, mille puhul transporditakse rahvusvaheliste müügitehingute käigus ostetud kaubad kolmandatest riikidest importivasse riiki. Kuna Euroopa Liidu liikmesriikide puhul on tegemist tolliliiduga, kus ei rakendata riikide vahel vastastikku ekspordi- ja imporditolle, pole liikmesmaade vahel toimuvad veod eksport- ja importveod. 

Transiitvedude all mõeldakse riiki läbivaid vedusid, mille käigus kasutatakse riigi logistika infrastruktuuri (maanteid, raudteid, sadamaid, terminale, ladusid jne) veoste toimetamiseks ühest välisriigist teise. Tüüpiliselt peatuvad saadetised transiitvedude käigus transiitriigi territooriumil teatud ajaks järgneva veo ootel. Transiitvedude käigus toimub sageli veoste käitlemine vahetamaks transpordiliiki või veoviisi, samuti tehakse kaupade väärtust suurendavaid lisaväärtustoiminguid. 

Euroopa Liidust väljaspool toimuvat kaubaveoliiklust reguleerivad riikidevahelised kahepoolsed lepingud (bilateraalsed lepingud) või rohkem kui kahe riigi vahel sõlmitud lepingud (multilateraalsed lepingud). Suurem osa lepingutest on kahepoolsed. Eestil on sõlmitud vastavad lepingud enamiku Euroopa riikidega. 

Lisaks juba käsitletud transpordiliigi mõistele on transpordilogistikas kasutusel termin *veoviis*, millel on teistsugune tähendus. Veoviis *(*inglise *way of transport)* on moodus kaupade veoks lähtekohast sihtkohta kasutades teatud kindlaid transpordiliike ja veotehnoloogiaid. Veoviisideks on näiteks multimodaalne vedu, kombineeritud vedu, huckepack vedu, konteinervedu jms. Veoviis on mingi konkreetse transporditehnoloogilise lahenduse ja mitme transpordiliigi järjestikune kasutamine veoahelas.  

Kaupu veetakse veovahendi ja veoühiku lastiruumis (maanteetranspordis pigem *koormaruumides*) (inglise *cargo hold; hold*). Lastiruum võib olla osa sõidukist või veovahendist eraldi olev kaubaruum (konteiner, haagis jms). 

## Kaubaveo, kauba käitlemise ja veotasu arvestamise ühikud
Kaubavedude käigus transporditakse lähtekohast sihtkohta kaubapartiide ühikuid, mida on võimalik peale- ja mahalaadimisel ükshaaval, muudest ühikutest sõltumatult käsitseda. Sääraseid kaubasaadetise ühikuid nimetatakse pakkeüksusteks ehk veoseühikuteks. Enamasti koosneb tükikaubaveos mitmest terminalis või laos eraldi käsitsemist vajavast ühikust. Nendeks võivad olla kaubaalused, kastid, karbid, vaadid jms. Segalastid ja -veosed koosnevad pakkeühikutest ehk pakkeüksustest (inglise *packing unit*). Tegemist on kaubapartii ühikuga, mida on võimalik käsitseda peale- ja mahalaadimisel ükshaaval, muudest ühikutest sõltumatult. Pakkeüksus on kompaktseks muudetud ja pakkematerjalide abil kaitstud veose osa, mis vajab käitlemise protsessis üldjuhul eraldi käsitsemist teisaldusseadmete abil või käsitsi. 

Pakkeüksust võib nimetada ka veopakendiks (inglise *transport packaging; logistics packaging*)*.* Veopakendit kasutatakse kauba käsitamise lihtsustamiseks ja veose kahjustamise/kadumise riskide vähendamiseks veoprotsessis. Enamlevinud veopakenditeks on erineva suurusega kaubaalused, tagastatavad konteinerid jms rühmapakenditest moodustatud konsolideeritud pakkeüksused. Veopakend peab reeglina võimaldama pakkeüksuste kohtkindlat kinnitamist koormaruumis ja käsitsemist tõsteseadmetega. 

Lasti transpordiühik (inglise *cargo transport unit*) on mereveol kasutatav veoühik lastide vedamiseks. Kauba transpordiühikuks võib olla standardkonteiner, aluselaiune konteiner, tankkonteiner jms veoühik. 

Kauba ostmisel ja müümisel peetakse kaubaartiklite üle arvestust tavaliselt netokaalu (inglise *netto weight; net weight*) alusel. Netokaal on kauba puhaskaal pakendi(te) kaalu arvestamata. 

Brutokaal (inglise *gross weight*) on kaubaühiku, pakkeüksuse või kaubasaadetise (veose) kaal koos müügi-, rühma ja/või transpordipakendiga. Toote brutokaalust räägitakse iis, kui see on asetatud müügipakendisse. Rühma- ehk hulgipakendis olevate toodete kogukaal sisaldab nii müügi- kui ka rühmapakendi kaalu. Kaubaalusel olevate toodete kogukaal sisaldab lisaks müügi- ja rühmapakenditele veel ka kaubaaluse ja aluse pakkekile, kartongi jms pakkematerjalide kaalu. 

Mahukaal (inglise *volume weight; dimensional weight*) on veose ruumalaühiku (enamasti kuupmeeter) kaal. Mahukaalust räägitakse seoses „kergete“ kaupadega, mis ei koorma veovahendit/ veoühikut mitte niivõrd kaaluga, vaid mille puhul on piiravaks teguriks veovahendi lastiruumi mahutavus ja/või mille mahuühik (kuupmeeter) kaalub vähem, kui antud veoviisi või ettevõtte mahukaalu arvestamise tingimustes on määratud. Mahukaal on seega kaubasaadetise (veose) keskmine tihedus, mida väljendatakse ühikutes kg/m3. 

Veonduses on kasutusel kasuliku lasti ehk kasuliku kaalu (inglise *payload*) mõiste, mis tähendab maantee- ja lennutranspordis - veovahendi või veoühiku lastiruumis veetavate saadetiste maksimaalset lubatud kogukaalu. Mere- ja siseveetranspordis mõeldakse kasuliku lasti all laeva või praamiga veetava kauba maksimaalset kaalu, konteinerlogistikas - konteineris veetava kauba (saadetiste) maksimaalset kogukaalu. 

Kui veovahendi või -ühiku laadimisel ammendub enne lastiruumi kaubaga täitumist selle kandejõud (kandevõime), räägitakse veonduses kaalukaupadest ehk kaalulastidest (inglise *weight cargo*). Kui aga pärast koormaruumi täitmist kaubaga jääb osa veovahendi kandejõust kasutamata, räägitakse mahukaupadest ehk mahulastidest (inglise *volume cargo*)*.* 

Kui koormaruum on täidetud ainult kaalukaubaga, võib veotasu arvutamisel võtta aluseks kaaluühiku veotasu. Kuna raudtee- ja veetranspordis veetakse peamiselt kaalukaupu, kasutatakse nende transpordiliikide puhul veoraha arvutamisel enamasti kaalupõhist ühikut (t). Maanteetranspordivahenditega veetakse nii mahu- kui ka kaalukaupu. Kui mitmesugused ehitusmaterjalid, tööstuse toorained ning masinad ja seadmed on enamasti kaalukaubad, siis tarbijaile mõeldud esmatarbekaubad jms kaubaalustel veetavad tarbekaubad pigem mahukaubad. 

Vedades poolhaagisega ainult kaalukaupu, on lihtne arvutada veotasu kaalupõhiselt. Vedades ainult mahukaupu, on hea arvutada veoraha ruumalaühikutes (m3), tuletatud ruumalaühikutes, nagu laadimismeetrites (ldm) või veopakendi ühikutes (kaubaalus, mööblikonteiner, tagastatav väikekonteiner, rehvikonteiner jms. Kui pooltreileriga veetakse mitmete kaubasaatjate veoseid, millest osa on kaalu-, osa aga mahukaubad, on lihtsam kasutada ühikut, mis võtaks arvesse nii veose pakkeüksuste kaalu kui ka ruumala. Olukorra lahendamiseks võtsid vedajad ja ekspedeerijad kasutusele arvestusliku kaalu mõiste. 

Arvestuslik kaal (inglise *taxable weight*) on tinglik kriteerium veotasu arvutamisel, mis võimaldab taandada erineva kaalu, ruumala ja kujuga veoseid ühele universaalsele suurusele. Arvestuslik kaal on õiglase veotasu arvutamise aluseks ja võimaldab võtta arvesse kauba mõõtmetest, ruumalast, kaalust ja pakendist tingitud erisusi. Arvestuslikku kaalu kasutatakse nii vedude efektiivsuse mõõtmisel kui ka veoraha arvestamisel. Paljud kaubaveoteenuse osutajad pakuvad veotariife lähtudes saadetise arvestuslikust kaalust. Arvestusliku kaalu kriteeriumi järgi arvutatakse veotasusid peamiselt maantee- ja õhutranspordis. 

## Transpordikulude tundlikkus
Logistikakulude arvutamise seisukohalt on oluline arvestada veoühiku (veose) veokulu ja veose rahalise väärtuse suhtega. Mida kõrgem on kauba väärtus (maksumus) selle kaalu- või ruumalaühiku kohta, seda väiksema osa moodustavad veokulud veose väärtusest. Teisiti öeldes – mida suurema väärtusega on veos, seda väiksem on selle suhteline veokulu ja vastupidi. Suure väärtusega väikese brutokaalu ja/või väikese mahuga veose hinnatundlikkus on üldjuhul väiksem suhteliselt odava ja suure kaalu või mahuga kauba hinnatundlikkusest. 

Transpordikulude tundlikkus (inglise *transport cost sensitivity*) on kaubasaadetise transportimiseks (veoks) tehatavate kulutuste sõltuvus kauba väärtusest. Suurema tundlikkusega veohinna muutuste suhtes on odavamad kaubad (toormaterjalid, materjalid, suure kaalu ja/või ruumalaga valmistooted) ja väiksema tundlikkusega hinnamuutuste suhtes on suure väärtusega kaubad. Rahvusvahelise kaubastatistika andmetel on enamikul juhtudel eri kaubagruppide keskmised väärtused vahemikus 500–700 €/t. 

## Kaupade lastitavus
Eri kaupadega õnnestub täita lastiruume erinevalt. Vedelikud ja puistained on üldjuhul väga hea lastitavusega, sest täidavad lastiruumi (tsisterni, veokasti vms) praktiliselt täielikult. Lastitavuse all mõeldakse kauba mahu, kaalu ja pakkeüksustega seotud omaduste määratud võimalusi täita lastiruum kas täielikult või osaliselt. Lastitavus näitab, millises ulatuses täidab veos lastiruumi. Keskmiselt hea lastitavusega on erinev kaubaalustele paigutatud kaup. Puuduliku lastitavusega on enamasti masinad, seadmed, transpordivahendid ja elusloomad. Kauba lastitavus sõltub kaubaühiku (pakkeüksuse) suurusest, kujust ja muudest selle füüsilistest omadustest. 

Lastiruumi täituvus (staatiline täituvus) (inglise *cargo hold filling degree*) on veetava kauba kaalu ja veoki kandejõu suhtarv või veose mahu ja lastiruumi ruumala suhtarv. Täituvus võib olla kaaluline või mahuline. Kaalulise täituvuse all mõeldakse kauba kaalu ja veovahendi või -ühiku kandejõu suhtarvu. Mahuline täituvus on veose ja veovahendi või -ühiku lastiruumi ruumala suhtarv. Täituvust väljendatakse alati suhtarvuna e protsendina. 

Täpsemini saab iseloomustada lastiruumi kasutamist seotuna veomarsruudil läbisõide(tavate)tud kilomeetritega. Selleks on kasutusel dünaamilise täituvuse mõiste. Dünaamiline täituvus (inglise *dynamic filling degree*) on tegelikult veetud tonnkilomeetrite suhe tonnkilomeetritesse, mida oleks olnud võimalik vedada sõiduki kandejõudu täielikult kasutades. 

## Veoaja kriteerium
Veoseid liigitatakse teenindustaseme olulise näitaja – veoaja kriteeriumi alusel ajalubaduseta ja ajalubadusega veosteks. Ajalubaduseta veosteks (inglise *normal freight; normal cargo*) loetakse saadetisi, mida veetakse kas sõidugraafikujärgselt või mõistliku aja jooksul lähtekohast sihtkohta või lepitakse kokku orienteeruv veose saabumise aeg. Hilinemise korral vedaja vastu leppetrahvi nõudeid ei rakendata. 

Ajalubadusega saadetise (inglise *time warranty shipment*) puhul on vedaja andnud kliendile lubaduse toimetada see sihtkohta kokkulepitud ajaks. Vedaja küsib ajalubadusega veo eest tavalisest kõrgemat veotasu. Poolte kokkuleppe kohaselt võib vedaja hilinemise korral loobuda kas osast veotasust või kogu veorahast. Kliendile tähendab see sisuliselt tasuta veo saamist. 

Kokkulepitud veoaja ületamisel võidakse rakendada vedaja suhtes kokkulepitud leppetrahvi. Leppetrahvi maksimummäär on sätestatud vastava transpordiliigi lepingu seaduses või rahvusvahelises kokkuleppes ning on seotud veotasu suurusega (ühe- kuni neljakordne veotasu). Analoogiliselt veoste liigitamisega jaotatakse ka veod ajalubaduseta ja ajalubadusega vedudeks. Juhul, kui klienti rahuldab vedude korraldamine väljakujunenud veograafiku (sõiduplaani) alusel, räägitakse tavaveograafikust. Kui aga veo tellija soovib vedu, mis toimub väljaspool tavalist sõiduplaani, on tegemist erikokkuleppega. 

## Viited