open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
PN-3

**PN-3** oli 1938. aastal Eestis ehitatud luure- ja hävituslennuk.

PN-3 oli kiireim Eestis konstrueeritud lennuk.

## Ajalugu

Lennuki esimesed joonised tegi 1935. aastal Peterburist pärit Eestis elanud baltisakslane  insener Küttner, kes siirdus 1937. aastal Saksamaale. Töö viisid lõpule Voldemar Post, Rein Tooma ja E. Lesta. Lennuk ehitati valmis 1938. aastal ning esmalend tehti 1939. aasta jaanuaris.

Ehitati vaid prototüüplennuk, mis võeti lennuväes arvele numbri 160 all. Kuna Eesti lennuväe tehniline tase oli ajastu kohta suhteliselt tagasihoidlik, nimetasid sõjaväelendurid (ka ajalehed) uut lennukit naljatades isamaa päästjaks. Kuni Eesti okupeerimiseni 1940. aastal jõuti PN-3-ga sooritada kokku 104 maandumist ja lennata 31 tundi. Aasta jooksul plaaniti ehitada 6 lennukit, kuid alanud Nõukogude Liidu okupatsiooni tõttu Eestis jäi see teostamata. Okupatsioonivõim lasi 1940. aastal lennukilt mootori maha võtta ning see saadeti Moskvasse.

## Kirjeldus

PN-3 oli segakonstruktsiooniga tandemasetusega kaheistmeline (lendur ja vaatleja) dubleeritud juhtimisega alltiivaline monoplaan, mille terastorudest keresõrestikule oli tõmmatud riie. Alates kabiini esiistme kohalt katsid lennuki kere esiosa alumiiniumpaneelid. Vabaltkandev tiib oli täielikult puitkonstruktsiooniga ning varustatud allapoole kallutatava spoilerilaadse tagatiivaga.

Lennuki ehitamise majandusliku piiratuse tõttu ehitati prototüüp lennus mitte-sissetõmmatava telikuga, mille rattad kaeti voolundajatega. Järgmistele lennukitele planeeriti sissetõmmatav telik.

Ajutise lahendusena paigaldati prototüübile Eesti õhuväe biplaanide Hawker Harti varumootor (vedelikjahutusega 12-silindriline V-mootor), mis ajas ringi hävituslennukitele uuenduslikku kolmelabalist (Rotol või de Havilland, muutuvsammuga (viide?) ) metall-propellerit. Järgmistele ehitatavatele lennukitele kavatseti paigaldada modernne 1000 hj V-ridamootor.

PN-3 oli eriti hea manööverdusvõimega, kõrguse 5000 m saavutas lennuk 11,4 minutiga, mis teeb keskmiseks tõususukiiruseks 7,1 m/s. Lennuk arendas horisontaallennul 4000 m kõrgusel kiirust 395 km/h. Plaanitud võimsama mootori ja sissetõmmatava telikuga oleks lennuk ületanud ka 500 km/h piiri.

"PN-3 marki lennukeid valmis siiski ainult üks eksemplar, mille "hambamehed" ristisid irooniliselt "Isamaapäästjaks"."

## Vaata ka
* Eesti sõjalennukite loend (1918–1940)

## Kirjandus
Vändra lipp

**Vändra lipp** on Pärnu maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Vändra alevvalla lipp.

Lipp on kinnitatud 30. juunil 1999.

## Lipu kirjeldus

Vändra alevi lipp on ristkülikukujuline vapilipp, roheline kangas, millel ülemisel äärel on kuuselõikeline valge laid. Rohelise välja keskel on kuldne karupea punase keelega.

Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11 ühikut. 

Lipu värvid Pantone värviskaala järgi on roheline PMS 3555, kollane PMS 116C, punane PMS 186C.

## Lipu kasutamise kord
#Alevi lipp heisatakse alaliselt valitsuse hoonele peasissekäigu juures asuvasse vastavasse lipuhoidjasse või muus selleks sobivas kohas lipuvardasse.
#Alevi lippu laualipuna kasutatakse alevivolikogu ja -valitsuse istungite laual, hallatavate asutuste ametiruumis, alevi külaliste ametlikul vastuvõtul, samuti võidakse kinkida meenena alevi külalistele.
#Alevi elanikul on õigus heisata ja kasutada Vändra alevi lippu järgides Eesti lipu seadust ja head tava.
#Kui alevi lipp heisatakse koos teise riigi, organisatsiooni või mõne muu lipuga, tulevad lipud paigutada  nii, nagu on Eesti lipu seaduses sätestatud.
#Kui alevi lipp heisatakse leinalipuna, kinnitatakse lipuvarda ülemisse otsa must lint või heisatakse lipp poolde masti.

## Vaata ka
*Vändra vapp

## Välislingid
* Vändra alevvalla vapp ja lipp valla kodulehel
* Vändra valla sümboolika Riigikantselei lehel
Maarja (täpsustus)

**Maarja** võib tähendada järgmist:

## Uus Testament
Uues Testamendis leidub mitmeid Maarja-nimelisi naisi:
* Maarja, Jeesuse ema 
* Maarja Magdaleena, Jeesuse kaaslanna ja Markus Johannese ema
* Maarja, Jaakobuse ja Joosese ema 
* Maarja, Laatsaruse ja Marta õde 
* Maarja, Kloopase naine

## Esinejanimi
Esinejanime **Maarja** on kasutanud  
* **[[Maarja-Liis Ilus]]**
* **[[Maarja Kivi]]**

## Paigad
***Maarja** ehk **[[Maarja-Magdaleena]]** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
***[[Maarja (Kernu)|Maarja]]** on endine küla Kernu vallas. 

## Muu
***[[Maarja (eesnimi)|Maarja]]** on naisenimi
***Maarja** nime kandis 1989–1992 Eesti kultuuriajakiri, hiljem pornoajakiri, mis alates 1992. aastast ilmub **[[Maaja (ajakiri)|Maaja]]** nime all. 
***"[[Maarja (film 2005)|Maarja]]"** ("Mary"), 2005. aasta film; režissöör Abel Ferrara, peaosades Juliette Binoche ning Forest Whitaker

## Vaata ka
*Maarja aasta
*Maarja gild (Toomgild)
*Maarja kalmistu
*Maarja mõis
*Maarja kirik
*Maarja-sõnajalg
*Maarja tänav
*Tartu Maarja kogudus
*Tartu Maarja Kool
*Väike-Maarja
Põhja-Brabandi provints

**Põhja-Brabandi provints** on 1. järgu haldusüksus Hollandis.

Provints jaguneb 68 kohalikuks omavalitsuseks.

## Viited

## Välislingid

* http://www.brabant.nl/
Zeelandi provints

**Zeeland** on 1. järgu haldusüksus Hollandis. Piirneb Belgiaga. Suur osa provintsist asub allpool merepinda.

## Vallad

## Viited

## Välislingid

* Zeelandi koduleht
Utrechti provints

**Utrechti provints** on 1. järgu haldusüksus Hollandis.

17. sajandil lõi provints lahku saksa ordust.

## Viited

## Välislingid

* http://www.provincie-utrecht.nl/
Orange pekoe

***Orange pekoe*** on musta tee kvaliteedimärgistuse tähis. Sellise märgistusega tee valmistamiseks on kasutatud ainult teepõõsa värskeid pungi kahe tipmise (seega noorima) lehega. *Orange pekoe* tee lehed on alati terved, mitte purustatud. Purustatud *orange pekoe* tähisega tee kohta kasutatakse väljendit *broken pekoe* ja seda loetakse madalama kvaliteediga teeks.
Rahvusvaheline Mereorganisatsioon

**Rahvusvaheline Mereorganisatsioon** (**IMO**, inglise keeles *International Maritime Organization*) on rahvusvaheline merendusorgansatsioon ÜRO juures, mis tegeleb rahvusvahelise koostööga nii valitsuste tasandil kui ka koostöös tööstusharu esindajatega, et edendada meresõidu ohutust ja vältida merereostust.

Tähtsamad kehtivad dokumendid on:
* Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon (UNCLOS)
* Rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel ehk SOLAS (*International Convention for the Safety of Life at Sea*)
* Rahvusvaheline laevakokkupõrgete vältimise eeskiri ehk COLREG (*International Regulations for Preventing Collisions at Sea*), mis on ka osa ISAF'i *The Racing Rules of Sailing*;
*SAR (*International Convention on Maritime Search and Rescue*, 1979).
* MARPOL – **MARPOL 73/78** ehk **[[Rahvusvaheline konventsioon merereostuse vältimiseks laevadelt]]** (inglise *International Convention for the Prevention of Pollution From Ships, 1973 as modified by the Protocol of 1978*)
* Meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsioon ehk STCW – *International Convention on Standards of Training, Certification and Watchkeeping for Seafarers*

Moodustati RMS Titanic hukkumise järel ja tegevus taastati 1923. aastal pärast Esimese maailmasõja lõppu. Kuni aastani 1982 kandis nime IMCO (*Inter-Governmental Maritime Consultative Organization*).

IMO ametlik hoiuraamatukogu Eestis on Eesti Rahvusraamatukogu.

## Tegevused

Aastal 1983 loodi IMO eestvõttel Maailma Merendusülikool, mis asub Rootsis Malmös.

## Vaata ka
* ÜRO
* HELCOM
* Inmarsat

## Viited

## Välislingid
* Rahvusvahelise Merendusorganisatsiooni koduleht (inglise keeles)
* IMO konventsioonid (inglise keeles)
* IMO moved to Piccadilly in 1970
* '''SOLAS''' 78/95, täiendatud 1988 – 1974. aasta rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel 1988. aasta protokoll
* Meresõiduohutuse seadus
Aeg (täpsustus)

Sõna "**aeg**" kasutatakse mitmes tähenduses. 

***[[Aeg]]** on mineviku üleminek oleviku kaudu tulevikuks ja tuleviku üleminek oleviku kaudu minevikuks, samuti varasema ja hilisema eristamise alus. 
***[[Aeg (keeleteadus)|Aeg]]** ehk **tempus** ehk **grammatiline aeg** on keeleteaduses grammatikakategooria, mille abil sõna (tavaliselt tegusõna) viitab tegevuse toimumisele kõnelemise hetkest (või hetkest või ajavahemikust, millest parajasti kõneldakse)  varem või hiljem või sellega samaaegselt ning mõnikord tegevuse kestusele  või ühe- või mitmekordsusele. 

;Eesti väljaanded
*Aeg, 1906–1919 ilmunud Päevalehe lühendväljaanne
*Aeg, 1932–1934 Rõngus ilmunud väljaanne
*Aeg, 1922 Berliinis ilmunud kuukiri (peatoimetaja Jaan Järve)
*Aeg, 1928 Tartus ilmunud ajakiri
*...

;Muud tähendused
*Aeg, Ott Leplandi singel

## Vaata ka
*AEG, endine Saksamaa ettevõte
*Tööaeg
*Vaba aeg

## Kasutatud allikad
*
Transtsendentaalfilosoofia

**Transtsendentaalfilosoofia** on mõtlemise tava, mida võib eelkõige seostada Immanuel Kanti filosoofiaga, mis põhjendab tunnetuse aprioorsed vormid transtsendentaalselt.

Transtsendentaalfilosoofia on Kanti järgi selline filosoofia, mis ei uuri mitte kogemust ennast sellest endast lähtuvalt seoses tunnetatavate asjadega (immanentselt), vaid tegeleb kogemuse võimalikkuse tingimuste määratlemisega kogemuse suhtes väliselt või formaalselt. Kant nimetab transtsendentaalseks "igasugust tunnetust, mis ei tegele mitte niivõrd objektidega kui meie objektidetunnetamise viisiga, kuivõrd see peab olema võimalik *a priori*".

Transtsendents on Kanti järgi "võimaliku kogemuse printsiipide laiendamine asjade võimalikkusele üldse", seega erinev transtsendentaalsusest.

Transtsendentaalfilosoofia vastandiks võib pidada immanentsifilosoofiat.
Fenomenoloogia

**Fenomenoloogia** all mõistetakse filosoofias fenomenidele suunatud filosoofilist uurimist (sealhulgas filosoofiasuunda, mida nimetatakse ka fenomenoloogiliseks filosoofiaks). See sõna tähistab eri käsitlustes üsna erinevaid filosoofilise uurimise viise või filosoofilisi distsipliine.

*Fenomenoloogia* võib tähendada ka millegi ilmnemist ja kujunemist. Selles tähenduses on termin kasutusel näiteks Hegeli teoses "Vaimu fenomenoloogia".

## Välislingid
* Alfred Koort: "Fenomenoloogiline filosoofia" Looming, nr. 6/1938
Nagano prefektuur

**Nagano prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas.

## Loodus
Prefektuur asub sisemaal ja on mägine, lääneosas asub Hida ahelik.

## Sümbolid
Nagano prefektuuri tunnuslind on lumepüü (*Lagopus mutus*), tunnuspuu on lamedalehine kask (*Betula platyphylla var. japonica*) ja tunnuslill emajuur  (*Gentiana scabra var. buergeri*).

## Haldusjaotus
Nagano prefektuur on jaotatud 81 omavalitsusüksuseks, millest 19 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

## Viited

## Välislingid
* Nagano prefektuuri koduleht
Rossi jõgi

**Ross** (ukraina keeles *Рось*) on jõgi Euroopas. Algab Dnepri kõrgustikult. Voolab valdavalt itta. Suubub paremalt Dneprisse (Krementšuki veehoidlasse).

Pikkus 346 km, valgla 12 600 km&sup2;. Jääkate detsembrist veebruari-märtsini. Laevatatav suudmest 60 ülesvoolu.

Jõel on mitmeid hüdroelektrijaamu.

Suurematest linnadest asuvad jõe ääres Bila Tserkva, Boguslav ja Korsun-Ševtšenkivski.
Susteni kuru

**Susteni kuru** (saksa keeles **Sustenpass**) on kuru Alpides Šveitsis. Ühendab Aare orgu läänes ja Reußi orgu idas. Kõrgus 2224 meetrit.
Montecristo saar (Itaalia)

**Montecristo** on saar Türreeni meres Toscana saarestikus. 

Pindala 10,39 km&sup2;. Saar on mägine, kõrgus kuni 645 meetrit. 

Kuulub Itaaliale, saarel ei ole ehitisi peale 1553. aastal piraatide hävitatud kloostri varemete.

Saar on tuntuks saanud Alexandre Dumas' romaani "Krahv Monte-Cristo" järgi, ehkki romaani sündmused ei vasta saare oludele.
Kuusalu valla lipp

**Kuusalu valla lipp** on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kuusalu valla lipp.

2005. aasta oktoobris ühinesid Kuusalu vald ja Loksa vald ühtseks omavalitsusüksuseks – Kuusalu vallaks.

Lipp kinnitas 21. juunil 2006 Kuusalu vallavolikogu. Lipu kavandi autor on Vadim Fomitšev. 

## Lipu kirjeldus

Valla lipuks on põiki vardapoolsest ülanurgast lehvipoolsesse alanurka poolitatud sini-valge kangas, mille keskel on valla vapp (hõbedasel kilbil lauritsarest). Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ja normaalsuurus 1050×1650 mm. 

Lipu värvid on rahvusvahelise Pantone värvitabeli järgi on: punane – 186C, sinine – 285C ja must – Black C.

Värvid triaadi värvides (CMYK): punane – C0%;M100%;Y81%;K4%, sinine – C91%;M43%;Y0%;K0% ja must – C0%;M0%;Y0%;K100%.

Sinine värv sümboliseerib valla pikka merepiiri ning isamaalisust. Valge tähistab kihelkonna vaimuvalgust ja ärksust, mida on edasi kantud mitmeid inimpõlvi.

## Sümboolika konkurss
Esimene Kuusalu valla sümboolikakonkurss lõppes 29. septembril 2005 tulemusteta. Konkursile esitatud 6 vapi- ja lipukavandi hulgast ei leitud ühinevale Kuusalu vallale piisavalt iseloomulikku kavandit. Kavandid olid välja pandud Kuusalu valla veebilehele, kus kõigil huvilistel oli võimalik oma hääli anda. 456 hääletaja seast ei ilmnenud selgelt parimat kavandit, samuti lahknesid oluliselt hääletajate kommentaarid, mida elektroonselt oli võimalik vallavalitsusele saata. Kuus kavandit said vastavalt 50, 11, 15, 126, 19, 173 häält ja 62 hääletajat polnud ühegi kavandi poolt.

Kuusalu vallavalitsus kuulutas 2005. aasta 1. detsembri korraldusega välja uue konkursi. Vapi ja lipu värvilised kavandeid sai esitada 31. jaanuarini 2006. Konkursile laekunud tööde hindamiseks moodustatud ajutine sümboolikakomisjon valis 2006. aasta veebruaris välja 9 parimat kavandit, mis pääsesid teise vooru. Kavandid pandi välja Kuusalu valla veebilehel, kus oli kõigil võimalik hääletada ning kommenteerida.

## Endine lipp
Kuusalu valla lipp oli ristkülikukujuline vapilipp, kangas oli horisontaalselt jaotatud kaheks, ülemine väli on valge ning sellel oli roheline ristikheinaleht. Alumisel väljal oli kolm sinist ja kolm valget ühelaiust kitsast lainelist laidu, lipu alaservas aga laiem laineline laid.

Lipu normaalmõõtmed olid 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11 ühikut.

Lipp õnnistati Kuusalu Laurentsiuse kirikus 11. aprillil 1991 ja kinnitati 3. augustil 1998 ning oli kasutusel kuni 2005. aasta oktoobrini, mil vald ühendati Loksa vallaga.

## Vaata ka
*Kuusalu valla vapp

## Välislingid
* Kuusalu valla sümboolika valla kodulehel
* Kuusalu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Elektrokardiograafia

**Elektrokardiograafia** on südamelihase talitluse korral keha pinnal avalduvate pingekõikumiste graafiline registreerimine. Registreerimise tulemusena saadud elektrokardiogrammi (EKG) kujule avaldavad mõju rindkere seina paksus, naha elektriline takistus, südame asend.

## EKG registreerimine

Kõige sagedamini kasutatakse 12-lülituselist elektrokardiograafiat, millel eritatakse järgmisi lülitusi:
* **Einthoveni standardlülitused** (I, II, III) – I lülitusel on positiivne elektrood vasakul käel ja negatiivne elektrood paremal käel. Ta mõõdab elektrilist potentsiaali kahe käe vahel. II lülitus koosneb vasakul jalal asuvast positiivsest elektroodist ja paremal käel asuvast negatiivsest elektroodist. III lülitusel on positiivne elektrood vasakul jalal ja negatiivne elektrood vasakul käel. Need bipolaarsed lülitused moodustavad Einthoveni kolmnurga. 

* **Goldbergi** e **unipolaarsed jäsemelülitused** (aVR, aVL, aVF) – neis lülitustes on positiivsed elektroodid asetatud vasakule käele (aVL), paremale käele (aVR) ja vasakule jalale (aVF). Praktikas kasutatakse nende puhul samu elektroode, mis I, II ja III lülituse puhul. 

* **Wilsoni** e **unipolaarsed rinnalülitused** – Wilsoni lülitused on V1-6 ja nad asetatakse kindlatele kohtadele üle rindkere. Nad aitavad elektrilisi nähtusi südames paremini määrata.
Samara jõgi

**Samara jõgi** võib olla:

***[[Samara jõgi (Venemaa)|Samara jõgi]]**, Volga lisajõgi Venemaal 
***[[Samara jõgi (Ukraina)|Samara jõgi]]**, Dnepri lisajõgi Ukrainas
Montecristo saar

**Montecristo saari** on maailmas mitu. Nende kohta vaata artikleid:

* Montecristo saar (Colombia)
* Montecristo saar (El Salvador)
* Montecristo saar (Itaalia)

## Vaata ka
* Monte Cristo saar (Brasiilias)
Mart Niineste

**Mart Niineste** (sündinud 15. detsembril 1983 Tallinnas) on eesti ajakirjanik, muusik, reklaamikirjanik ja kommunikatsioonikonsultant.

Ta on õppinud Tallinna Ülikoolis ajalugu (2002–2005).

On töötanud veebitoimetajana MTV Eestis (2006–2007), kultuuriajakirjaniku ja -kriitikuna Eesti Päevalehes (2007–2010, 2011–2016), saatejuhina Raadio 2s (2010–2017), ürituste korraldajana Rae Kultuurikeskuses (2017) ja Delfis kolumnistina (2016-2017).

On mänginud kitarri mitmes punkansamblis, võitnud punkansambli Chungin & The Strap-On Faggots kitarristina Eesti Muusikaauhinna (2010) ning andnud autoribändiga Tabloited välja albumid "Tee ise paremini" (2017), "Ekstaole" (2018), "Tühikargaja" (2019), "Võõrad suled" (2021), "No 5" (2022), "Lollus.Laiskus.Saamatus." (2023) ning EP-d "Kaua võib?" (2020) ja "Kontsert, mida polnud" (2020).

## Kirjutisi
*"Mets maha ja müüki, Ford Sierra raha kokku – Mikita mökitagu, kuidas kulub!" Eesti Päevaleht, 26. märts 2017
Oliver Koit

**Oliver Koit** (sündinud 8. aprillil 1986 Raplas) on eesti geoökoloog ja muusik. 

## Haridus
Ta on lõpetanud Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasiumi (2011), millele järgnesid bakalaureuse- (2011–2014), magistriõpingud (lõpetas *cum laude*) (2014–2016) Tallinna Ülikoolis geoökoloogia erialal. Kaitses 2022. aastal doktorikraadi Tallinna Ülikoolis ökoloogia erialal. Doktoritöö teemaks oli "Surface Water and Groundwater Interaction in Shallow Karst Aquifers of Lower Estonia" ("Pinna- ja põhjavee vastastikmõju Madal-Eesti maapinnalähedastes karstunud põhjaveekihtides").

## Töö
Töötab teadurina Tallinna Ülikooli loodus- ja terviseteaduste instituudi ökoloogia keskuses. 

Tema teadustöö põhivaldkonnaks on hüdrogeoloogia. Käesoleval ajal on teadustöö põhifookus suunatud pinna- ja põhjavee vastasmõjudele ning karstunud veekihtide hüdrodünaamika ja hüdrokeemia uurimisele.

## Tegevus muusikuna
Ta on mänginud trumme ansamblites Les Diamants (2003–2006), Shelton San (2006; 2011–...), Rawones (2005, 2006), Muscimol (2002–2003), 
Vennaskond (2005), TNVVNÜM (2007–2010) ja ka mitmes lühiajalises muusikaprojektis. Praegu mängib ansamblis Shelton San.

## Tunnustus
* 2018 – Tallinna Ülikooli ülekoolilise üliõpilaste 2017. aasta teadustööde konkursil terve ja jätkusuutliku eluviisi valdkonnas teaduspublikatsioonide kategoorias 1. koht
* 2017 – Tallinna Ülikooli üliõpilaste 2015/2016. õppeaasta teadustööde konkursil terve ja jätkusuutliku eluviisi valdkonnas magistritööde kategoorias 1. koht
* 2017 – Tallinna Ülikooli Üliõpilaskonna II järgu teenetemärk
* 2016 – Üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi II preemia bio- ja keskkonnateaduste magistritööde valdkonnas

## Välislingid
* Ühe minuti loeng: Miks Tuhala Nõiakaev üle voolab?
* Teadlane teab: kui palju on Eestis maa-aluseid jõgesid?
* Oliver Koit Eesti Teadusinfosüsteemis
* Oliver Koit Researchgate'is
Hannele Turu

**Hannele Turu** (sündinud 24. juulil 1986) on maalikunstnik, laulja ja modell.

Ta oli laulja bändis Les Diamants. Les Diamants andis ligi poolsada kontserti ja neilt ilmus ka plaat Fortune Fools, mille esitlus toimus Tallinnas Rock Cafes. Ta on laulnud ka *[[indie]]* bändis Bad Apples ja üles astunud elektroonilise soolokavaga Baby Universal, millega osales ka projektis Olematute Bändide Festival.

Ta on lõpetanud Vanalinna Hariduskolleegiumi humanitaarklassi kunstiharu ja Eesti Kunstiakadeemia vabade kunstide teaduskonna maali eriala.

Ta on modellina töötanud Eestis, Prantsusmaal, Inglismaal, Itaalias, Saksamaal, Hispaanias, Türgis, Hongkongis, Hiinas, USA-s jm. Hannele pildid on ilmunud ajakirjades Vogue, Glamour, Vanity Fair jt. Ta on poseerinud tippfotograafidele, sh Michelangelo Di Battista.

Ta osales Hanno Soansi kureeritud näitusel "Onupojapoliitika". Tema maalid olid Kumus näitusel "Muutuv maalikunst", kuraator E. Komissarov.

## Viited

## Välislingid
* Hannele shot by Michelangelo Di Battista
* Maria Ulfsak. Indigolapsed ehk SUPERSCHICKROCKCHICKS, Eesti Ekspress
* Pilte
* Pilte
* Hullumaja kammerorkester, Eesti Ekspress, 18. jaanuar 2006
* Rock & roll with Hannele
Sven Oeselg

**Sven Oeselg** on rokkmuusik, helilooja, ansambli Les Diamants ja Kwing-Kungks basskitarrist. Mänginud bassi Taavi Tulevi poolt kokku kutsutud projektis Paranormaalsed Tüübid.
 
Ta on ansambli Tõele Näkku Vaadates Võib Näha Ükskõik Mida (TNVVNÜM) alusepanija koos kitarrist Ekke Västrikuga.

On elanud millenniumivahetuse paiku ja ka hiljem aastatel 2009- 2018 Hollandis.
Harku valla lipp

**Harku valla lipp** oli Eesti haldusüksuse Harku valla lipp.

Lipp on kinnitatud Harku Vallavolikogu poolt 25. mail 2006. 

## Lipu kirjeldus
Kangas on jagatud horisontaalselt kaheks võrdseks väljaks, ülemine on valge ja alumine sinine. Valge laiu keskel on Harku valla vapp. Lipu soovitatav sinine toon Pantone värvitabeli järgi on PMS 300 C.

Lipu normaalmõõtmed on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11. 
## Põhjendus
Kanga laidudel on kasutatud valla vapilt pärinevat sinist ja valget värvi. Valge on vapi hõbedase asendus värv. Sinine sümboliseerib valla mereäärset asukohta ja taevaavarust, kui ka valla elanike tulevikupüüdlusi. Valge märgib ustavust, puhtust ja nooruslikku sihikindlust. Vapil olev valge (hõbedane) rist on kristliku maailma üks peamisi sümboleid ning see tähistab piirkonna (valla) kultuuri alustõdesid ja ajaloolist järjepidavust. Neljaks jaotatud vapikilbi esimesel väljal olev (põhja)täht viitab valla asukohale Eesti mandriosa põhjakaldal. 

## Lipu kasutamise kord

#Valla lipp heisatakse:
#*Alaliselt Harku vallamaja ees.
#*Ajutiselt valla ajaloolistel pidupäevadel ja muudel tähtsündmustel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel avalikel üritustel.
#Valla lipu heiskamise otsustab vallavalitsus ning lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel.
#Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigi-, maakonna-, teise omavalitsuse- või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna teistest lippudest vasakul.
#Igaühel on õigus kasutada valla lippu, järgides käesoleva määruse sätteid ja head tava.
#Valla lippu võib valmistada üksnes vallavalitsuse loal.

## Lipu ajalugu
Harku Vallavalitsuse tellimusel esitas Riigikantselei Heraldikanõukogu 8. veebruariks 2005 Harku vallale viis erinevat vapi ja lipu kavandit. Kuni 24. veebruarini samal aastal, said vallaelanikud nende hulgast valida oma lemmikud. Kahe enim hääli saanud kavandi hulgast valib vallavolikogu Harku vallale vapi ja lipu.

Kavandite koostamisel pidas Harku vallavanem Sulev Roos olulisteks märksõnadeks valla põhjapoolset asendit, mere lähedust ja pankrannikut. 

## Vaata ka
*Harku valla vapp
*Harju maakond

## Välislingid
*Harku valla sümboolika valla kodulehel
*Harku valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Arhivaal

**Arhivaal** on dokument, millele avalik arhiiv on hindamise tulemusena andnud arhiiviväärtuse. Arhivaal on osa rahvuslikust kultuuripärandist ning seda säilitatakse püsivalt. 

Arhivaal võib olla näiteks kiri, arveraamat, aruanne, foto, joonis või kaardirull. Arhivaalid on kõrgemal astmel koondatud ühe ja sama tunnusega arhivaalide gruppi ehk sarja.  Juriidilist või füüsilist isikut, kelle tegevuse käigus luuakse ja saadakse arhivaale, nimetatakse arhiivimoodustajaks.

Arhivaalid jagunevad **avalikeks arhivaalideks** ja **eraarhivaalideks**.

**Avalikud arhivaalid** on riigi- või kohaliku omavalitsuse organi või asutuse või avalik-õigusliku juriidilise isiku tegevuse tulemusena loodud või saadud arhivaalid või eraõigusliku juriidilise ja füüsilise isiku arhivaalid, mis on loodud või saadud seaduses või selle alusel sätestatud avalike ülesannete täitmise käigus. 

Avalikud arhivaalid on osa rahvuslikust kultuuripärandist.

**Eraarhivaalid** on eraõigusliku juriidilise isiku ja füüsilise isiku tegevuse tulemusena loodud või saadud arhivaalid.

**Arhivaalide hindamise** ja korrastamisega tegeleb avalik arhiiv. Avaliku arhiivi pädevuses on hinnata, kas asutuses või organisatsioonid tekkivad dokumendid võib pärast nende aktiivset kasutusiga hävitada või nad antakse üle avalikku arhiivi, kus nad saavad arhivaali staatuse. 

Hindamise kriteeriumiteks on: 
* Kasutatavus avaliku võimu teostamisel või isikute õiguste ja kohustuste tagamisel
* Teabe- ja tõestusväärtus
* Arhivaalide ajalooline ja kultuuriline väärtus
* Arhivaalide välistunnused, seisukord, korrastamine
* Teiste arhivaalidega olemasolevad seosed
* Dokumendi säilitustähtaeg

## Viited
Iisaku valla lipp

**Iisaku valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Iisaku valla lipp.

Lipp on kinnitatud 20. detsembril 1994.

## Lipu kirjeldus

Iisaku valla lipuks on ruudukujuline vapilipp, rohelisel kanga keskel horisontaalne alt kaheksa sakkmega valge laid. Ülemisel väljal kõrvuti kaks ja all üks kollane istuv orav. 

Lipu normaalmõõtmed on  105×105 cm.

## Lipu kasutamise kord
#Vallalipp heisati alaliselt vallamaja peasissekäigu juurde lipumasti koos Eesti riigilipuga.
#Kui vallalipp heisati koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla, linna või muu lipuga, asus vallalipp lipurivi tagant vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust.
#Lippu kasutati valla pidulikel üritustel või üritustel, millisel osaleb valla ametlik esindus.
#Vallalipu tellimine toimus üksnes vallavalitsuse poolt.

## Vaata ka
*Iisaku valla vapp
*Ida-Viru maakond

## Välislingid

*Iisaku valla sümboolika valla kodulehel
*Iisaku valla sümboolika
Marss (täpsustus)

***[[Marss]]** on päikesesüsteemi neljas planeet. 
***[[Marss (astroloogia)]]** täpsustab Marsi astroloogilist tähendust.
***[[Marss (muusika)|Marss]]** on käimise rütmis ja tempos muusikapala.
****"[[Marss (Armastus kolme apelsini vastu)|Marss]]"** on number Sergei Prokofjevi ooperist "Armastus kolme apelsini vastu".   

* **[[Marss (laev)|Marss]]** on võretatud platvorm purjelaeva masti alumise osa lõpus.
* **"[[Marss (1968. aasta film)|Marss]]**", 1968. aasta Nõukogude film
* **"[[Marss (1997. aasta film)|Marss]]"**, 1997. aasta Ameerika Ühendriikide film

## Vaata ka
*Mars (täpsustus)
*Marš ehk padur
Samara jõgi (Venemaa)

**Samara** (vene *Самара*) on jõgi Venemaal. Saab alguse Uurali mäestiku lõunanõlvadelt, Orenburgi linnast loodes. Pikkus 594 km. Suuremad lisajõed on Bolšoi Uran, Malõj Uran, Tok, Buzuluk, Borovka ja Suur Kinel.

Suubub vasakult Volga jõkke. Suudmes asub Samara linn.

Pikkus 594 km.
Saku (Jaapan)

**Saku** (jaapani keeles 佐久; haldusüksusena 佐久市 *Saku-shi*) on linn Jaapanis Nagano prefektuuris.

Elanike arv on 101 000 (2005).

Pärast kiirrongiliini rajamist on linna elanike arv kasvanud inimeste arvel, kes Tōkyōs tööl käivad. Kiirrong jõuab Sakust Tōkyōsse ühe tunniga.

Saku on sisemaalinn, mis asub Jaapani linnadest kõige kaugemal mistahes mererannast.

1. mail 2007 sõlmiti Saku ja Eesti Saku valla vahel sõprusleping. 2021. aastal andis Eesti president Kersti Kaljulaid Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärgi Saku linnapeale Seiji Yanagidale Eesti ja Jaapani ning kahe Saku linna suhete arendamise eest.

## Viited

## Välislingid

*Saku koduleht
Saku

**Saku** on alevik Harju maakonnas, Saku valla keskus. 

Sakut on nimetatud Eesti õllepealinnaks, 2005. aastast kannab Saku õllekultuuri pealinna tiitlit.

Alevikus asub Saku raudteepeatus.

Alevik jaguneb põhja- ja lõunaosaks, mida lahutab Tallinna–Saku tee (Tallinna maantee). Tallinna maantee lõunapoolset äärt peetakse omakorda Saku keskusalaks.

2000. aasta rahvaloenduse seisuga oli Saku 4601 elanikuga Eesti suurim alevik ning 2011. aasta rahvaloenduse seisuga 4549 elanikuga Eesti suuruselt kolmas alevik Haabneeme ja Laagri järel.

2021. aasta rahvaloenduse seisuga on Saku 4706 elanikuga Eesti suuruselt 4. alevik, seda Haabneeme, Peetri ja Laagri alevike järel.

Keskusala asumid:

* Mõis ja mõisapark
* Teaduslinnak, Laadaplats
* Aiandi
* Kooli
* Kannikese
* Silla

Lõunaosa asumid:

* Kingu
* Küütsu
* Hiiemäe (Kivisalu)
* Kivinuka
* Loo-Haavasalu
* Aiandusühistud
* Tiigi-Põllu
* Uusmäe

Põhjaosa asumid:

* Ülase
* Mustika
* Tammemäe
* Männi
* Metsise
* Asula
* Tehnikumi
* Tuulemurru
* Pargi-Nurme
* Männimaa
* Tähistaeva
* Juuliku
* Pensu
* Pähklimäe

Tuntud eestlastest on alevikus sündinud Jaak Urmet, Evelin Ilves, Aare Järvan, Anne Reemann.

## Vaata ka

* Saku mõis
* Saku mõisa park
* Saku Õlletehas
* Saku vallaraamatukogu
* Saku JK
* Saku Toomase kogudus
* Saku paekivipaljand
* Saku Huvikeskus
* Saku Muusikakool
* Saku näidissovhoos

## Viited
Constanța

**Constanța** on linn Rumeenias, Constanța maakonna keskus. Asub Musta mere rannikul.

Constanța on elanike arvult viies linn Rumeenias.

## Ajalugu
Antiikajal asus samas kohas kreeklaste koloonia Tomis. Seal veetis viimased aastad asumisel Ovidius. 

Esimese maailmasõja ajal vallutasid linna bulgaarlased. Pärast brittide ja prantslaste sekkumist sai Rumeenia linna taas oma valdusse.

## Haridus
Linnas asuvad Constanța Ovidiuse Ülikool ja mereülikool.

## Vaata ka
*Constanța kasiino

## Viited

## Välislingid
* Constanța koduleht
Rośi jõgi

**Roś** ehk **Ross** (valgevene *Рось*, vene keeles *Россь* või *Рось*) on Nemunase vasakpoolne lisajõgi Valgevenes Hrodna oblastis.

Jõe pikkus on 99 km, valgala pindala 1250 km².

Jõe ääres asub Vaŭkavyski linn. Teised suuremad asulad selle jõe ääres on Porazava, Krasnasielski ja Rośi alevid. Rośi jõgi voolab läbi Hrodno oblasti Svisłači rajooni, Vaŭkavyski rajooni ja Masty rajooni.

## Välislingid
Fenomen

**Fenomeniks** (vanakreeka keeles *phainomenon* 'ilmuv, ilmnev, paistev, nähtuv'; lihtsamalt 'nähtus, nähtumus') nimetatakse filosoofias üksust, mis esineb või ilmneb teatud valdkonnas mingil kindlal viisil (näiteks mõistusefenomenid, psüühilised fenomenid, keelefenomenid jne).

Immanuel Kant nimetas fenomeniks seda, mis erinevalt noumenonist ja sellele vastanduvalt on meie tunnetuse abil empiiriliselt kogetav. Seega on fenomenina määratletav iga asi, mis on meelelise tunnetuse õiguspäraseks esemeks.

Et fenomeni mõiste on seotud paistmise või näimisega, siis osutab filosoofilise käsitluse puhul selle mõiste aluseksvõtmine teatud määral subjektivismile või perspektivismile: kui kogemusele on antud ainult see, mis sellele nii või teisiti paistab, siis selle paiste taha edasi tungimine (olemuste, transtsendentsi, ideede vms juurde) pole ainult fenomenide endi alusel võimalik ning seega tuleb kõik, mis on fenomenide suhtes väline, tuletada teiseste vahenditega.

Fenomenoloogilise filosoofia raames tähendab fenomen enamasti seda, mis kogemusele või mõistmisele alati juba enne iga üksikut kogemust seda kogemust võimaldavana latentselt antud on. Fenomenide uurimise aluseks on fenomenoloogiline meetod, mida järgides püütakse vabastada mõistmine algupärasele fenomenile.

## Vaata ka
*Nähtumus
*Nähtus
Sambija

**Sambija** (vene *Самбия*, poola *Sambia*, leedu *Semba*, saksa *Samland*) on ajalooline piirkond endisel Ida-Preisimaal Pregolja jõe ja Kura lahe vahel.

Sambija on osaks Väike-Leedust (selle laiemas tähenduses).

Aastatel 1243–1577 asus Sambijas Riia peapiiskopkonna Samlandi piiskopkond. Ala oli 13.–16. sajandil Saksa ordu, siis Preisimaa hertsogiriigi, hiljem kuningriigi koosseisus. Aastatel 1871–1943 oli Sambija Saksa Riigi ja 1943–1945 Suursaksa Riigi osa. 1945. aastast kuulub ta Kaliningradi oblasti koosseisus Venemaa Föderatsioonile.

Sambijas asus ka Ida-Preisimaa olulisim linn Königsberg (alates 1946 Kaliningrad). 

## Vaata ka
*Sambija poolsaar
Ibaraki prefektuur

**Ibaraki prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas Vaikse ookeani kaldal.

## Loodus
Valdav osa prefektuurist on järverikas madalik, kuid põhjaosa on mägine. Suuremad jõed on Naka jõgi ja Kinu jõgi. Suurim järv on Kasumigaura järv.

## Sümbolid
Ibaraki prefektuuri tunnuslind on põldlõoke (*Alauda arvensis*), tunnuspuu on ploomipuu (*Prunus mume*) ja tunnuslill roos (*Rosa*).

## Haldusjaotus
Ibaraki prefektuur on jaotatud 44 omavalitsusüksuseks, millest 32 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

## Viited

## Välislingid
* Ibaraki prefektuuri koduleht *(jaapani, inglise, portugali, hiina ja korea keeles)*
Abel (Taani kuningas)

**Abel** (1218 &ndash;  29. juuni 1252) oli Schleswigi hertsog aastail 1232&ndash;1250 ja Taani kuningas aastail 1250&ndash;1252.

Ta oli kuningas Valdemar II ja Portugali kuninga Sancho I orbtütre, Flandria krahvi Ferdinandi õe Berengaria poeg. Neil oli kolm poega (hilisemad Taani kuningad Erik IV, Abel ja Christoffer I) ning tütar Sofie või Sophie (1217–1247), kes abiellus 1230. aastal Brandenburgi markkrahvi Johann I-ga.

Abel abiellus 1237. aastal Schauenburgi ja Holsteini krahvi Adolf IV-a tütre Matildaga. Isa, Valdemar II surma (1241) ja venna Erik IV trooniletõusu järel andis viimane talle valitseda Schleswigi hertsogkonna.

Kuningaks sai Abel 1. novembril 1250, pärast tema venna, kuningas Erik IV tapmist, mille osaluses teda ennast kahtlustati ("nime poolest Aabel, kuid tegude poolest Kain" &ndash; taani keeles: "Abel af navn, Kain af gavn"). 

1251. aastal loobus Abel Taani kuningate varasemast nõudlusest Läänemaale, mis kuulus Saare-Lääne piiskopkonda.

Abel kehtestas täiendava maksu, et maksta lunaraha Kölni peapiiskopi juures vangis oleva poja Valdemari eest ning langes ülestõusnute vastu võideldes lahingus Friisimaal. 

Taani kuningana järgnes talle troonil noorem vend Christoffer, Abeli järglased (Valdemar III, Valdemar IV jt.) aga said päriliku õiguse valitseda Schleswigi hertsogkonda, Estridseni dünastia Schleswigi haruna.
Satu Mare

**Satu Mare** on linn Rumeenias, Satu Mare maakonna keskus. Linn asub ajaloolises Krisaania piirkonnas.

10. sajandil vallutasid ungarlased praeguse linna kohal asunud **Zotmari** linnuse. Linn hävis 1703. aastal tulekahjus. 

1919. aastal vallutasid linna Rumeenia väed ja järgmisel aastal läks linn Rumeenia koosseisu.

Elanike arv oli 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 115 142. 2011. aastal oli elanike arv 94 948, neist 58,9% rumeenlased, 37,6% ungarlased, 1,3% mustlased ja 1,1% sakslased.

1910. aastal oli linna 45 000 elanikust 95% ungarlased või ungarikeelsed juudid.

## Viited

## Välislingid
*Satu Mare koduleht
Oradea

**Oradea** on linn Rumeenias, Bihori maakonna keskus.
Asub Crișul Repede jõe ääres.

10. sajandil asus linna kohal **Varadinum**i kindlus.

Pärast Esimest maailmasõda läks linn Rumeenia koosseisu.

Elanike arv oli 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 206 614. Neist 70,3% on rumeenlased, 27,6% ungarlased ja 1,2% mustlased.

1910. aastal oli linna 64 000 elanikust 91% ungarlased või ungarikeelsed juudid.

## Viited

## Välislingid
*Oradea ametlik koduleht *(rumeenia, inglise ja prantsuse keeles)*
*Oradea rumeeniakeelne portaal
*Oradea ungarikeelne portaal
*Oradea turismiportaal
*Veebikaamera (raekoja tornist)
*Oradea Virtual Voyager  (ro / en / fr / hu / de / it / es) *(IE kasutajatele)*
Iași

**Iași** (eesti hääldus [j'aši], rumeenia hääldus [jaʃʲ]) on linn Rumeenias, Iași maakonna keskus.

Asub Pruti jõe ääres, umbes 500 km Bukarestist põhjas.

Iași on elanike arvult neljas linn Rumeenias.

Linna on esmamainitud 1408. aastal. Linn oli aastatel 1564–1859 Moldova vürstiriigi, 1859–1862 Ühendatud vürstiriikide ja 1916–1918 Rumeenia Kuningriigi pealinn.

1860. aastal asutati Iașis esimene ülikool Rumeenias – Alexandru Ioan Cuza Ülikool. 

## Viited

## Välislingid

* http://www.iasicity.ro/
* http://www.primaria-iasi.ro/
Timișoara

**Timișoara** (ungari *Temesvár*, serbia *Темишвар*) on linn Rumeenias, Timiși maakonna keskus. Asub Rumeenia lääneosas Tamiši jõe ääres, ajaloolises Banaadi piirkonnas.

Timișoara on elanike arvult kolmas linn Rumeenias.

Linna on esmamainitud 1019. aastal.

1884. aastal sai Timișoarast esimene linn Euroopas, kus seati sisse elektriline tänavavalgustus. 

1989. aasta detsembris algas linnas rahvaülestõus Nicolae Ceaușescu režiimi vastu, mis viis paari nädalaga režiimi kokkuvarisemiseni.

Elanike arv on 316 000 (2002), neist 85,5% rumeenlased, 7,7% ungarlased ja 2,3% sakslased.

1910. aastal olid 72 555 elanikust 43,6% sakslased, 39,4% ungarlased, 10,4% rumeenlased ja 4,8% serblased.

## Transport
Linnas on käigus 11 trammiliini, 9 trolliliini ja 15 autobussiliini. Seal asub Rumeenia suuruselt teine lennujaam, Traian Vuia rahvusvaheline lennujaam. 

## Viited

## Välislingid
*Timișoara koduleht
*Timișoara kaart
*Turismisait (*inglise keeles*) 
*http://timisoara.com/
*Timișoara vanadel postkaartidel
Mito

**Mito** (jaapani 水戸, haldusüksusena 水戸市 *Mito-shi*) on linn Jaapanis, Ibaraki prefektuuri keskus.

Tänapäeva Mito linn moodustati 1889. aastal.
Teise maailmasõja lõpus põles üle 3/4 linnast maha, kuid ehitati kiiresti üles.

Linnas on ülikool.

Suuremaks vaatamisväärsuseks on Edo perioodil loodud Kairakueni park.

Elanike arv on 264 400 (2008).

## Viited

## Välislingid
*Mito koduleht
Liiduringkond

**Liiduringkond** on administratiivne või haldusüksus.

Mitmetes föderatiivsetes riikides allub liiduringkond üksnes keskvalitsusele. Need on olemas näiteks:

* Ameerika Ühendriikides on föderaalringkonnaks Columbia ringkond.
* Argentinas on föderaalringkonnaks Buenos Airese autonoomne linn 
* Brasiilias on **[[Liiduringkond (Brasiilia)|Liiduringkonnaks]]** Goiáse osariigist spetsiaalselt uue pealinna Brasília loomiseks eraldatud territoorium.
* Austraalias on föderaalringkonnaks pealinna Canberra rajamise jaoks Uus-Lõuna-Walesi osariigist eraldatud territoorium.
* Venezuela **[[Venezuela pealinna ringkond|pealinna ringkond]]** (*Distrito Capital*;  aastail 1881–1999 Venezuela föderaalringkond *Distrito Federal de Venezuela*) moodustab umbes poole Caracase linnast.
*Nigeeria föderaalne pealinnaala (tuntud kui FCT või FCT-Abuja) moodustati 1976. aastal, võttes selleks maad Nasarawa, Nigeri ja Kogi osariikidelt. Ringkonna territooriumile jääb pealinn Abuja ning allub ringkond otse keskvalitsusele.

## Vaata ka
* Föderaalringkond
Yokohama Landmark Tower

**Yokohama Landmark Tower** (jaapani 横浜ランドマークタワー) on kõrghoone Jaapanis. See on kõrguselt Jaapani kolmas hoone, Jaapani ehitiste seas kõrguselt viies. Hoone asub Yokohama linnas Minato Mirai 21 kvartalis. Selle kõrgus on 296,3 meetrit.

Pilvelõhkuja valmis 1993. aastal ja oli sestpeale Jaapani kõrgeim hoone kuni 2012. (teistel andmetel 2014.) aastani, mil Osaka prefektuuris Keihanshini linnas valmis 300 meetri kõrgune Abeno Harukas. Hoones on ühed maailma kiireimad liftid, mis liiguvad kiirusega 12,5 m/s.

Hoones asuvad äripinnad ja hotell (49.–70. korrus). Ruumide kogupind on 392 000 m².

## Viited

## Välislingid
* Yokohama Landmark Toweri koduleht
Nicolae Ceaușescu

**Nicolae Ceaușescu** [nikol'aje tšauš'esku] (26. jaanuar 1918 Scornicești küla – 25. detsember 1989 Târgoviște) oli Rumeenia kommunistlik diktaator 1965. aastast 1989. aasta detsembrini. Ta lõi enese ümber isikukultuse, lastes end kutsuda selliste nimedega nagu Karpaatide Geenius ja Mõtete Doonau.

Ceaușescu sündis Olti maakonnas Scornicești külas ja astus kommunistlikku parteisse 1932. aastal. Enne teist maailmasõda oli ta korduvalt vangis poliitilise tegevuse eest.

1965. aastal sai temast Rumeenia Tööpartei esimene sekretär ja 1967. aastal Rumeenia president. Ta võttis isikukultuse rajamisel eeskuju Mao Zedongist ja Kim Il-Sungist.

Tema tiitel oli *Conducător* ('juht'). 

Oktoobris 1966 kuulutas Ceaușescu välja range abordipiirangu, et tõsta Rumeenia rahvaarvu 19 miljonilt 25 miljonini 1990. aastaks ja 30 miljonini 2000. aastaks.  

Ceaușescu laskis hävitada ajalooliselt väärtuslikke hooneid, et teha ruumi oma paleede ehitamiseks.

Ceaușescu aja alguses võttis Rumeenia suurel hulgal laenu Läänelt, mis soosis Ceaușescut suhteliselt iseseisva välispoliitika tõttu, 1980. aastatel tuli raisatud laenud tagasi maksta, mistõttu Ceaușescu rakendas äärmuslikku kokkuhoiupoliitikat. Tema aja lõpuks sai Rumeenia üheks vähestest riikidest maailmas, millel puudus välisvõlg.

## Isiklikku
Tal on vend.

Tema abikaasa oli Elena Ceaușescu. Neil sündisid tuumafüüsikust poeg Valentin Ceaușescu (sündis 1948), matemaatikust tütar Zoja ja poeg Nicu.

## Ceaușescu surm
1989. aasta detsembris toimunud rahvaülestõusu käigus üritas ta koos abikaasaga riigist põgeneda, kuid võeti kinni politsei poolt ja anti üle sõjaväele. Kiiresti kokku pandud tribunal mõistis kiirmenetlusega Ceaușescu ja tema abikaasa Elena Ceaușescu 25. detsembril süüdi muu hulgas genotsiidis ja riigi vara riisumises ning määras karistuseks surmanuhtluse. Otsus viidi täide veel samal päeval Târgoviștes mahalaskmise teel. Nende surnukehad viidi Bukaresti Ghencea sõjaväekalmistule, kus need salaja vale nime all üksteisest 20 m eraldi haudadesse maeti. 2010. aastal kaevati nad DNA-testi eesmärgil üles viieks kuuks, misjärel maeti samale kalmistule kõrvuti tagasi.

## Mälestuste jäädvustamine
2010. aastal lavastas Rumeenia teater tõsielul põhineva näidendi "Ceauşescu viimased tunnid".

## Välislingid
*Ceaușescude säilmed kaevatakse üles, Postimees, 21. juuli 2010

## Viited
Alba maakond

**Alba maakond** on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Transilvaanias.

Maakond on mägine. Suuremad jõed on Mureș ja selle lisajõed Târnava, Sebeș ja Arieș.

## Linnad
* Alba Iulia (saksa *Karlsburg*, ungari *Gyulafehérvár*)
* Cugir (ungari *Kudzsir*)
* Sebeș (saksa *Mühlbach*, ungari *Szászsebes*)
* Aiud (saksa Straßburg am Mieresch, ungari *Nagyenyed*)
* Blaj (saksa *Blasendorf*, ungari *Balázsfalva*)
* Ocna Mureș (ungari *Marosújvár*)
* Zlatna (ungari *Zalatna*)
* Câmpeni (ungari *Topánfalva*)
* Teiuș (ungari *Tövis*)
* Abrud (ungari *Abrudbánya*)
* Baia de Arieș (saksa *Offenburg*, ungari *Aranyosbánya/Offenbánya*)

## Viited

## Välislingid
* Alba maakonnavalitsuse koduleht
Kanagawa prefektuur

**Kanagawa prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas Vaikse ookeani Sagami lahe kaldal. Piirneb põhjas Tōkyō prefektuuriga ning läänes Yamanashi ja Shizuoka prefektuuriga.

## Sümbolid
Kanagawa prefektuuri tunnuslind on kalakajakas (*Larus canus*), tunnuspuu on hõlmikpuu (*Ginkgo biloba*) ja tunnuslill kuldvööt-liilia (*Lilium auratum*).

## Haldusjaotus
Kanagawa prefektuur on jaotatud 35 omavalitsuseks, millest 19 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

## Viited

## Välislingid
* Kanagawa prefektuuri koduleht
Kawasaki

**Kawasaki** (jaapani 川崎, haldusüksusena 川崎市 *Kawasaki-shi*) on linn Jaapanis Kanagawa prefektuuris. Kuulub Tōkyō-Yokohama linnastusse ja piirneb põhjas Tōkyō prefektuuriga. Asub Tama jõe suudmes.

Elanike arv on 2020. aasta seisuga 1 539 522. Elanike arvult on see Kanagawa prefektuuris teisel ja Jaapanis seitsmendal kohal.

Kawasakis asub Jaapani veoauto- ja bussitootja Fuso peakorter.

Kawasakis asub vabaõhumuuseum Nihon Minka-en.

Linnas tegutseb jalgpalliklubi Kawasaki Frontale, mis on neljakordne Jaapani meister.

## Viited

## Välislingid
*Kawasaki koduleht
Timiși maakond

**Timiși maakond** on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Banaadis. Piirneb läänes Serbia ja loodes Ungariga.

Maakonna idaosa on mägine. Suuremad jõed on Timiș ja Bega.

## Linnad
* Buziaș
* Ciacova
* Deta
* Făget
* Gătaia
* Jimbolia
* Lugoj
* Recaș
* Sânnicolau Mare
* Timișoara

## Viited

## Välislingid
* Timiși maakonnavalitsuse koduleht
Akrobaatika

**Akrobaatika** on üks esinemiskunste ning seda viljeldakse ka spordis. See hõlmab keerulisi tasakaaluharjutusi, väledust ja koordinatsiooni. 

Pea igasugust spordiala, mis sisaldab kogu keha hõlmavaid liigutusi – eriti lühikeste, tugevat pingutust nõudvat harjutuste kompleksi – saab pidada akrobaatikaks. Akrobaatikas on arvestatavat kattumist tantsu ja paljude spordialadega, näiteks vettehüpetega, ning usurituaalidega.

## Õhuakrobaatika
Õhuakrobaatika on akrobaatika, mida sooritatakse õhus vastavate abivahenditega, näiteks trapetsi, kanga, rõnga, köie jne abil.

## Vaata ka
*Salto
*Võimlemine
*1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused akrobaatikas
Wilhelm Kentmann

**Wilhelm Eugen Leonhard Kentmann** (11/23. juuli 1861 Jõelähtme &ndash; 20. mai 1938 Tallinn) oli baltisaksa usuteadlane, Eestimaa viimne kindralsuperintendent aastail 1918&ndash;1919.

Lõpetas aastal 1879 Tallinna Kubermangugümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1879–1885, *cand. theol.* Ordineeriti pastoriks 2. märtsil 1886.

Oli 1896–1902 ajalehe "Ristirahwa Pühhapäewaleht" väljaandja ja vastutav toimetaja.

## Teenistuskäik
*1886&ndash;1901 Kullamaa kirikuõpetaja 
*1896&ndash;1901 Läänemaa praost
*1902&ndash;1918 Peterburi Peeter-Pauli saksa luteri kiriku koguduse õpetaja
*1918 Saksa okupatsiooni ajal Saksa koolivalitsuse (*Schulverwaltung*i) juhataja
*1918&ndash;1919 Eestimaa kindralsuperintendent (ametisse seatud 25. septembril 1918, ametist vabastatud 24. septembril 1919; alates 26. veebruarist 1919 allusid talle ka senise Põhja-Liivimaa kogudused)
*1920&ndash;1934 Pärnu Nikolai koguduse ülemõpetaja
*1920 Saksa Kooliabi Seltsi (*Gesellschaft Deutsche Schulhilfe*) koolinõunik

## Isiklikku
Tema isa oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja Woldemar Friedrich Kentmann, tema poeg oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja Kurt Hans Kentmann, tema vend oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja Woldemar Reinhold Kentmann. Tema abikaasa Käthe isa Carl August Pezold oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja, abikaasa vend Wilhelm Dietrich Pezold oli Lihula ja Kirbla koguduse õpetaja.

## Viited

W. Kentmanni allkiri dokumendil: Allikas: Agnes Valgiste http://photos.geni.com/p13/b3/38/44/94/5344483b4cc7c43f/geni_014_original.jpg

## Välislingid
*Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat
*EELK vaimulikud aastast 1918
*
Satu Mare maakond

**Satu Mare maakond** on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Põhja-Rumeenias, piirneb loodes Ungariga ja põhjas Ukrainaga.

2011. aastal oli maakonna elanikest rumeenlasi 57,7%, ungarlasi 34,5% ja mustlasi 5,3%.

## Linnad
* Satu Mare (saksa *Sathmar*, ungari *Szatmárnémeti*)
* Ardud (saksa *Erdeed*, ungari *Erdőd*)
* Carei (saksa *Großkarol*, ungari *Nagykároly*)
* Negrești-Oaș (ungari *Avasfelsőfalu*)
* Tășnad (ungari *Tasnád*)

## Viited

## Välislingid
* Satu Mare maakonnavalitsuse koduleht
Banaat

**Banaat** (rumeenia *Banat, Banatul*, serbia *Банат*, ungari *Bánság, Bánát*) on piirkond Euroopas Serbia, Rumeenia ja Ungari piirialadel. Hõlmab ala Transilvaania Alpide (idas), Tisza (läänes), Mureși (põhjas) ja Doonau vahel (lõunas).

Rumeeniast jäävad Banaadi alale Timiși maakond, Caraș-Severini maakond ja Aradi maakonna lõunaosa, Ungarist Szegedi-lähedased alad, Serbiast Vojvodina idaosa (Põhja-Banati ringkond, Kesk-Banati ringkond ja Lõuna-Banati ringkond).

Banaadi ajalooline keskus on Timișoara.

Pindala on 28 040 km².

## Vaata ka
*Bosnia banaat
Oberstdorf

**Oberstdorf** on linn Saksamaal Baieri liidumaa edelaosas Allgäu Alpides, Saksamaa lõunapoolseim asula. Oberstdorfi piirkond asub umbes 800 meetri kõrgusel üle merepinna. Linn on tuntud suusa- ja turismikuurordina. Peamisteks suusapiirkondadeks on Nebelhorn ja Fellhorn. Oberstdorfis toimusid 1987. ja 2005. aastal põhja suusaalade maailmameistrivõistlused. Oberstdorfis asub maailma üks viiest tegutsevast suusalennumäest – Heini Klopferi lennumägi.

2003. aasta 30. detsembri seisuga elas linnas 9874 elanikku. 2019. aasta lõpu seisuga oli linnaelanikke 9696.

Praegune linnapea on Klaus King.


Oberstdorf view.jpg
Blick vom Gaißalphorn auf Oberstdorf.jpg


## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
Kamakura

**Kamakura** (jaapani 鎌倉, haldusüksusena 鎌倉市 *Kamakura-shi*) on linn Jaapanis Kanagawa prefektuuris. Asub umbes 50 km Tōkyōst lõunas Sagami lahe kaldal ja on kolmest küljest ümbritsetud mägedega. 12.–14. sajandil valitsesid seal Minamoto klanni šogunid Jaapanit, sellest ka Kamakura perioodi nimetus.

Tänapäeval on tuntud kui paljude pühakodade ja templite asukoht. Linnas asub 13,35 m kõrgune 13. sajandist pärinev Amida Buda pronksskulptuur Kamakura Suur Buda. Ajalooliste väärtuste rohkuse tõttu on Kamakura Jaapani siseturismi suuruselt teine sihtmärk peale Kyōtot.

Elanike arv on 174 200 (2011).

## Viited

## Välislingid

*Kamakura koduleht
Kategooriaviga

**Kategooriaviga** seisneb mingi asja, fakti või nähtuse paigutamises kategooriasse, kuhu see tegelikult ei kuulu.

Kategooriaviga on olulisel kohal Gilbert Ryle'i filosoofias, tema järgi põhineb kartesiaanlik vaimufilosoofia kategooriaveal.

Kategooriaveaks võidakse nimetada mingi omaduse omistamist entiteedile, millel seda omadust olla ei saa. Näiteks tehakse kategooriaviga lausetes 'See mälestus on täpiline' ja 'Caesar on algarv'.