open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Andres Aru

**Andres Aru** (sündinud 1968, hüüdnimi *Mõmmi*) on eesti trummar. 

Ta on mänginud ansamblites Vennaskond, Suck and Blow, Wide Open, Psychoterror (1991–1992), J.M.K.E. (1994–2012), Hot Kommunist (vaheaegadega alates a-st 1996) ja Agent M.

## Viited
Ardo Põder

**Ardo Põder** (30. juuli 1971 – 22. detsember 2021) oli eesti trummar.

Ta mängis näiteks ansamblites Varaan, Kolumbus Kris, J.M.K.E., Shower ja Linnu Tee (1991–1993).
Sten Šeripov

**Sten Šeripov** (sündinud 4. veebruaril 1975 Tallinnas) on eesti helilooja, muusik ja produtsent. 

Ta on mänginud ansamblites J.M.K.E., Röövel Ööbik, Vaiko Eplik ja Eliit.

## Tunnustus

* 2018 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (aasta filmihelilooja – filmide "Võta või jäta" ja "Eia jõulud Tondikakul" eest)

## Isiklikku
Ta on abielus filmikriitik Maria Ulfsak-Šeripovaga, neil on pojad Rio Ulfsak (sündinud 2008) ja Paul Šeripov (sündinud 2013).

## Viited

## Välislingid
*
*
MTÜ Mondo

**MTÜ Mondo** on Eestis tegutsev maailmahariduse, arengukoostöö ja humanitaarabi organisatsioon, mis on oma eesmärgiks seadnud luua Eesti inimestele võimalusi maailma paremaks muutmiseks. Mondo kaudu toetatakse näiteks humanitaarabi andmist, lesknaiste ja puuetega noorte toimetulekut ning laste haridust Aafrikas ja 

MTÜ Mondo asutati 2008. aastal.

Ühing on oma põhieesmärkidena sõnastanud looduskatastroofide ja inimtegevuse tõttu tekkinud inimkannatuste leevendamise rahvusvahelisel tasandil ja Eestis, vaesuse ja haavatavuse vähendamise arengumaades jätkusuutlike ja kogukonnapõhiste meetmete abil, inimõiguste ja demokraatia kaitsmise ning inimeste vahelise arusaamise ja rahu edendamise, Eesti avalikkuse teadlikkuse tõstmise rahvusvahelistest humanitaar- ja arenguprobleemidest ja nende lahendustest. Vastavalt Mondo 2016.–2020. aasta strateegiale on selle tegevuse aluseks rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud raamistikud maailmaharidusele, arengukoostööle ja humanitaarabile.

## Mondo Akadeemia
Mondo Akadeemia korraldab oma ala asjatundjate ettekandeid ja arutelusid. Toimuvad ka praktilised töötoad ja õppekäigud.

## Viited
Maailmakodanikuharidus

**Maailmakodanikuharidus** ehk Global Citizenship Education (GCE) on üks õppimisviisidest, mis pöörab intensiivset tähelepanu inimese inimlikele kohustustele ja väärtustele ühiskonnas.

## Maailmakodanikuhariduse omandaja
Maailmakodanikuks olemine tähendab seda, et inimene tunneb isiklikult kogukonna ja inimkonnaga üleüldiselt ühtekuuluvustunnet. Ta peab olema ka valmis ja suuteline lahendama globaalseid väljakutseid.

Peamine on, et maailmakodanik teeks tema võimuses oleva, et ühiskond oleks rahumeelne, tolerantne, kaasav, turvaline, kestlik ja selline, mis aktsepteerib erinevusi, mis iga eksisteeriva elusa või elutuga kaasnevad.

## Fookusala
* Globaalne propageerimine ja poliitiline dialoog;
* GCC ja ESD (SDG sihtmärk 4.7) edusammude ülemaailmne mõõtmine;
* Rahu ja inimõigustealane haridus;
* Vägivaldse ekstremismi vältimine hariduse kaudu;
* Haridus holokausti teemal;
* Õpikute väljatöötamine.

## Kuidas õppimisviisid aitavad paremini omandada maailmakodanikuharidust
Olemas on kolm põhilist õppimisviisi, mis aitavad kaasa maailmakodanikuhariduse omandamisele. Nendeks viisideks on kognitiivne, sotsioemotsionaalne ja käitumuslik õppimine. Eelnevalt nimetatud õppimisviisid muudavad õppimise tõhusamaks ja arusaadavamaks. Kognitiivne õppimine:

Kognitiivne õppimine paneb rõhku rohkem teadmiste omandamisele. Arendab ka arusaamu ja kriitilist mõtlemist üleilmsetel ja kohalikel teemadel kui ka vastastikseose ja -sõltuvuse kohta.

Sotsioemotsionaalne õppimine:

Sotsioemotsionaalne õppimine arendab tunnetada inimkonnaga ühtekuuluvustunnet. Aitab osata väärtuste ja vastutuste jagamist ning tunda austust, tolerantsust ja kaastunnet teiste inimeste suhtes, olenemata nende erinevustest ja talitlustest.

Käitumuslik õppimine:

Käitumusliku õppimise põhiteema on tegutsemine rahumeelsema ja kestlikuma maailma huvides tõhusalt ja vastutustundlikult kõikidel võimalikel tasanditel.

## Omadused, mida maailmakodanikuharidus võimaldab
* Kujundab arusaama maailma juhtimise korraldustest, kohustustest ja õigustest;
* Teadlikustab üleilmsetest probleemidest;
* Oskamine tunnustada ja hinnata erinevusi kultuuri, keele, religiooni ja soo alusel;
* Kujundab oskuse elada mitmekesises maailmas;
* Arendab kriitilist ühiskondliku kirjaoskust ja ka selle rakendamist;
* Kujundab välja aususe ja sotsiaalse õiglusega seotud väärtused;
* Oskus analüüsida kriitilist ebavõrdsust mistahes alusel;
* Julgestab osaleda tänapäevaste maailmaprobleemide lahendamises;
* Aitab kujundada hooliva ja empaatilise hoiaku inimeste ja keskkonna suhtes;
* Suurendab austust mitmekesisuse vastu;
* Oskus analüüsida uskumuste ja väärtuste mõju poliitilisele ja sotsiaalsele otsustusprotsessile.

## Välislingid
Kodanikuaktiivsus

**Kodanikuaktiivsus** ehk inimeste omaalgatuslik ja vabatahtlik osalemine ühiskonnaelus ning oma paikkonna elu küsimuste lahendamises. Kodanikuaktiivsus viitab kodanikule, kes täidab tasakaalustatult nii oma õigusi kui ka kohustusi. 

Laiemalt võttes on kodanikuaktiivsus see, et inimene osaleb ühiskonna tegevustes nt käib valimas, osaleb üritustel, on vabatahtlik jne. Läbi kodanikuaktiivsuse saab muuta ühiskonda kus sa elad paremaks ja turvalisemaks. Kodanikuaktiivsuse kaudud on võimalik kodanikel anda ühiskonnale midagi tagasi. Praegustes kodanikuriikides valitseb kodanikuvõim ehk demokraatia ja see vajab inimeste aktiivsust. 

## Milline on aktiivne kodanik
Inimene kes tahab olla aktiivne kodanik peaks järgima alltoodud punkte.
* Käib hääletamas – näiteks osaleb kohalikel valimistel.
* Huvitub ümbruskonnast – näiteks lükkab tänavalt lund, võtab sõna kogukonna arenguteemal.
* Hoiab loodust – näiteks ei viska prügi maha.
* Hea naaber – näiteks osaleb naabrivalves ja saab naabritega hästi läbi.
* Vabatahtlik – näiteks aitab vabatahtlikuna korraldada üritusi.
* Abivalmis – näiteks lubab vanematel inimestel bussis istuda ja pakub abivajajale abi.
* Haritud – näiteks omab haridust.

## Kodanikuaktiivsus Eestis
Eestis on üks tähtsamaid kodanikuaktiivsuse väljendusi Arvamusfestival, kus inimestel on võimalik avalikult välja öelda, mis neile ei meeldi ja mida tuleks muuta. Läbi kodanikuaktiivsuse on Eestist välja arenenud mitmeid organisatsioone, mis hõlmavad ühiskonna muutmist paremaks kõigijaoks. Üks tuntumaid Eesti ettevõtmisi on "Teeme ära", mis tegeleb inimeste kodukoha koristamis talgutega. Teeme ära on väikse aja jooksul arenenud väiksest Eestist ülemaailmseks. Eestis on loodud kodanikualgatuse korral naabrivalve MTÜ mille eesmärk on tõsta elanike turvalisust kodudes ja nende lähemas ümbruskonnas elanike endi aktiivse tegutsemise tulemusel. Eestis on loodud ka veebisait vabatahtlikud.ee, kus inimesed saavad end vabatahtlikuks registreeruda ja sellega olla aktiivne kodanik.

## Kodanikuaktiivsuse tunnustamine Eestis
Eesti Vabariigis tunnustatakse kodanikuaktiivsust 26. novembril kodanikupäevana. Kodanikupäev on pühendatud Eesti kodanikule, tema õigustele ja kohustustele. Kodanikupäev on pühendatud kõigile Eestis elavatele inimestele. Eesmärgiks on teadvustada kodanikustaatust ja ühtlasi tõsta kodanikuuhkust. See aitab ühes iseseisvuspäeva ja võidupühaga kaasa isamaalisuse ja riikluse hoidmisele Eesti elanikkonna hulgas. Sellel päeval on saanud traditsiooniks tunnustada vastutustundelisi ja kaasinimeste suhtes hoolivana silma paistnud Eesti kodanikke. Kodanikupäeva ürituste raames tunnustatakse kodanikuaumärgiga inimesi, kes on andnud märkimisväärse panuse ühiskonna elu ja kodanikukasvatuse edendamisse. Lisaks aumärgi väljaandmisele valitakse aasta kodanik. Eestis tähistatakse kodanikupäeva juba alates 1998. aastast.  

## Millest algab kodanikuaktiivsus
Kodanikuaktiivsus algab kodanike koostööst, sihtmärkidest, vabatahtlikkusest, soovist midagi muuta, tegutsemisest ja tahtest.

## Vaata ka

* gerilja aiandus
* edelweissi piraadid

## Viited
Innichen

**Innichen** (itaalia: *San Candido*) on alev ja vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias.

See paikneb Pusteri orus Drava jõe ääres, umbes 80 km Bolzanost kirdes, Austria piiri ääres. Igal aastal toimub seal Itaalia Rahvusvaheline Lumeskulptuuride Festival.

## Geograafia

2010. aasta novembri seisuga elas seal 3175 inimest.

Innichen külgneb järgmiste valdadega: Toblach, Innervillgraten (Austrias), Sexten ja Sillian (Austrias).

## Ajalugu

Innichenis asub Innicheni klooster, mis asutati 8. sajandi lõpul ja kuulus Freisingi piiskopkonda. Klooster kaotati 1785. aastal, kui ümbritsevad valdused omandas pärast 1803. aasta mediatisatsiooni (*Reichsdeputationshauptschluss*) Tirooli krahvkond. Saint-Germaini rahu sätete järgi sai Innichenist 1919. aastal Itaalia kuningriigi osa. Innichenis asub siiski siiani 1691. aastal asutatud frantsisklaste klooster.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 85,06% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 14,64% itaalia keelt ja 0,30% ladiini keelt.

## Sõpruslinnad

Innicheni sõpruslinn on

* Freising Saksamaal (1969. aastast)

## Välislingid

* Innicheni koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Kiens

**Kiens** (itaalia: *Chienes*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Bolzanost kirdes.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2726 inimest.

## Geograafia

Valla pindala on 33,9 km².

Kiens külgneb järgmiste valdadega: Pfalzen, Rodeneck, St. Lorenzen, Mühlwald, Terenten ja Vintl.

### Frazioni

Kiensi vallas asuvad Ehrenburg (Casteldarne), Getzenberg (Monghezzo), Hofern (Corti) ja St. Sigmund (San Sigismondo) *[[frazione]]*d (alljaotused, peamiselt külad ja asundused).

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse andmetel kõneles 96,73% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 2,32% itaalia keelt ja 0,95% ladiini keelt.

## St. Sigmund

St. Sigmund on Kiensi valla *frazione*. Seda on esmamainitud 1050. aastal nimega Burin. 1317. aastal on seda mainitud nimega Peuren.

Linn paikneb kohas, kus org laieneb suureks tasaseks alaks, sel põhjusel on seal aasta läbi suurepärased ilmatingimused.

Arhitektuursest vaatepunktist põhinesid piirkonna hooned originaalsel Lõuna-Tirooli talustiilil. Eriti märkimisväärne on kihelkonnakirik (1449–1489), kus asub vanim ja paremini säilinud altar Tiroolis, pärinedes 1430. aastatest. Teine huvipakkuv koht on Jumalaema kirik (saksa: *Stöcklkapelle*), mis pärineb 1621. aastast ja on ehitatud barokkstiilis. Raudteejaama taga, Rienzi jõe ääres on Ilistra termid (saksa: *Ilstern*), kus varem oli ravivõimalusi. Piirkonnas on ka Püha Ulrichi kirik, mis pärineb aastast 1491 ja on hästi säilinud.

## Välislingid

* Valla ametlik koduleht (saksa ja itaalia keeles)
* ''Frazione'' St. Sigmundi koduleht.
Ismaeli vaimud

**"Ismaeli vaimud"** (prantsuse keeles "Les Fantômes d'Ismaël") on Prantsusmaa 2017. aasta draamafilm, mille režissöör on Arnaud Desplechin. Peaosi mängivad Mathieu Amalric, Marion Cotillard, Charlotte Gainsbourg ja Louis Garrel. Film räägib filmitegijast, kelle elu läheb taevasse. Ta on just alustamas oma uue filmi võtteid, kui naaseb tema abikaasa, kes on olnud 20 aastat kadunud. Mees oli veendunud, et naine on surnud.

Film "Ismaeli vaimud" esilinastus 2017. aastal Cannes'i Filmifestivali avafilmina. 

## Filmi hinnangud
Review aggregationi veebileht Rotten Tomatoes andis filmile heakskiitva hinnangu – 61%, mis põhines kaheksateistkümnel hinnangul ja sai tulemuseks 5,9/10. Metacriticu veebileht, mis määrab normaliseeritud hinnangu 100 punkti süsteemis peavoolu kriitikute arvamuse järgi, andis filmile 57 punkti, ja see põhines kümne inimese arvamusel. Kriitikud andsid enamasti "neutraalseid või keskmisi hinnanguid".

## Osatäitjad
* Mathieu Amalric – Ismaël Vuillard
* Marion Cotillard – Carlotta Bloom
* Charlotte Gainsbourg – Sylvia
* Louis Garrel – Ivan Dedalus
* Alba Rohrwacher – Arielle/Faunia
* László Szabó – Henri Bloom
* Hippolyte Girardot – Zwy
* Jacques Nolot – Claverie
* Catherine Mouchet – intensiivravi arst
* Samir Guesmi – arst
La Val

**La Val** (itaalia: *La Valle*; saksa: *Wengen*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 45 km Bolzanost kirdes.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1307 inimest.

## Geograafia

Valla pindala on 39,0 km².

La Val (Wengen) külgneb järgmiste valdadega: Badia, Mareo ja San Martin de Tor.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 97,66% rahvastikust esimese keelena ladiini keelt, 1,53% itaalia keelt ja 0,81% saksa keelt.

## Majandus
### Turism

Turismikeskustes kõnelevad inimesed ka veidi inglise keelt. Religioon on katoliiklus.

Küla elatub turismist (matkamine, mägironimine, maastikujalgrattasõit) ja põllumajandusest. Seal ei ole suusaturismi, kuid talviti viivad bussid turiste sellistesse lähedal asuvatesse suusakuurortidesse nagu Alta Badia. Talviti on rohkem külastajaid kui suviti.

Kuigi varasematel kümnenditel oli põllumajandus suuresti isemajandav, on see vahepeal muutunud rohkem monokultuurseks, põhinedes karjakasvatusel.

Pederoas Gran Ega jõe orus on käsitöö ja tööstuspiirkond (jalatsid, tekstiil).


Fail:Wengen-Miribun.jpg|Mahajäetud vana hoone Miribunis
Fail:WengenProzession.jpg|Religioosne protsessioon
Fail:HütteArmentara.jpg|Armentara
Fail:RomanischesHaus.jpg|Romaani stiilis hoone Furnacias
Fail:Max planck.jpg|Max Planck oli Rumestlunsi külastaja
Fail:RumestlunsGemalt.JPG|Vana Rumestlunsi vesiravila
Fail:BarbaraGemalt1.jpg|Barbarakapelle (vasakul) ja vana kirik (keskel)


## Välislingid
* Valla koduleht (ladiini, saksa ja itaalia keeles)
Mareo

**Mareo** (itaalia: *Marebbe*; saksa: *Enneberg*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Bolzanost kirdes. Valla pindala on 161,6 km².

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2911 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 92,09% rahvastikust esimese keelena ladiini keelt, 5,02% itaalia keelt ja 2,89% saksa keelt.

Mareo külgneb järgmiste valdadega: Badia, Prags, Bruneck, Cortina d'Ampezzo, La Val, Lüsen, St. Lorenzen, San Martin de Tor ja Olang.

Vallas on järgnevad *[[frazione]]*d (alljaotused, peamiselt külad ja asundused): Curt (Corte/Hof), Mantena, La Pli de Mareo, Pliscia (Plisa/Plaiken), Al Plan (San Vigilio/St. Vigil), Rina (Welschellen) ja Longega (Zwischenwasser).


Pederühütte - panoramio.jpg
Enneberg-StVigil-Ras5.JPG
ParesbergFromN.jpg
Enneberg St. Nikolaus in Hof.jpg


## Välislingid

* Valla koduleht (ladiini, saksa ja itaalia keeles)
Mühlwald

**Mühlwald** (itaalia: *Selva dei Molini*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 60 km Bolzanost kirdes, Austria piiri ääres.

## Geograafia

2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1442 inimest ja valla pindala on 104,7 km².

Mühlwaldi vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Außermühlwald ja Lappach (Lappago).

Mühlwald külgneb järgmiste valdadega: Sand in Taufers, Kiens, Pfalzen, Finkenberg (Austrias), Gais, Terenten, Pfitsch, Ahrntal ja Vintl.

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2001. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 98.90% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 0,90% itaalia keelt ja 0,21% ladiini keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Korotša rajoon

**Korotša rajoon** (vene keeles *Корочанский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Belgorodi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Korotša linn.

Rajoon piirneb põhjas Gubkini rajooniga, kirdes Tšernjanka rajooniga, idas Novõi Oskoli rajooniga, lõunas Šebekino rajooniga, edelas Belgorodi rajooniga, läänes Jakovlevo rajooniga ja loodes Prohhorovka rajooniga.

Rajooni pindala on 1417 km². Elanike arv oli 2012. aastal 38 513, 2009. aastal 38 670 ja 2002. aastal 39 722.

Korotša rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Korotša linna) ja kahekümne kahe külaasunduse koosseisu.

## Külad
*Jablonovo
*...

## Viited
Niederdorf (Lõuna-Tirool)

**Niederdorf** (itaalia: *Villabassa*) on vald Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 70 km Bolzanost kirdes.

## Geograafia

Niederdorf külgneb järgmiste valdadega: Prags, Toblach, Welsberg-Taisten ja Gsies.

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 92.09% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 7.76% itaalia keelt ja 0.15% ladiini keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Bremeni linna moosekandid

"**Bremeni linna moosekandid**" (saksa keeles "Die Bremer Stadtmusikanten") on vendade Grimmide muinasjutt rändmuusikutest (moosekantidest). 

Muinasjutu peategelased on eesel, koer, kass ja kukk, kes on pettunud oma peremeestes ja suunduvad seetõttu Bremenisse, et saada linnamuusikuteks.
Kantemirovka rajoon

**Kantemirovka rajoon** (vene keeles *Кантемировский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Kantemirovka alev.

Rajoon piirneb põhjas Rossoši rajooniga, idas Bogutšari rajooniga, kagus Rostovi oblasti Tšertkovo rajooniga ning lõunas ja läänes Luhanski oblasti Milove rajooniga Ukrainas.

Rajooni pindala on 2330 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 987, 2009. aastal 39 761 ja 2002. aastal 41 808.

Kantemirovka rajoonis on 60 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kantemirovka alevi) ja viieteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Bogutšarka.

## Viited
Feel It Still

**"Feel It Still"** on Ameerika rokkansambli Portugal. The Man laul. Laulu kirjutasid ansambli liikmed koos John Hilli ja Asa Tacconega. 
"Feel It Still" anti välja nende 8. stuudioalbumi "Woodstock" teise ja esimese raadiosinglina. 

"Feel It Still" on saadaval allalaaditava muusikafaili ja vaadatav-kuulatav YouTube'is muusikavideona (ametlikku YouTube'i videot, mis avaldati 6. märtsil 2017, oli 3. oktoobri 2017 seisuga vaadatud 30 723 135 korda).

Laul pälvis 28. jaanuaril 2018 Grammy auhinna kategoorias *Best Pop Duo/Group Performance*.

## Viited

## Välislingid
*Laulu "Feel It Still" sõnad
*"Feel It Still" – YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Feel It Still]] seisuga 03.10.2017.*
Kaer (perekond)

**Kaer** (*Avena*) on taimeperekond kõrreliste sugukonnas. Perekonna tuntuim liik on harilik kaer.

## Liike
### Eestis kasvavaid liike
*liivkaer - *Avena strigosa*
*tuulekaer - *Avena fatua*
*harilik kaer - *Avena sativa*
*paljas kaer - *Avena nuda*
*viljatu kaer - *Avena sterilis*
Ostrogožski rajoon

**Ostrogožski rajoon** (vene keeles *Острогожский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Ostrogožski linn.

Rajoon piirneb põhjas Hohholski rajooniga, kirdes Kaširskoje rajooniga, idas Liski rajooniga, kagus Kamenka rajooniga, lõunas ja läänes Belgorodi oblasti Aleksejevka rajooniga ning loodes Repjevka rajooniga.

Rajooni pindala on 1730 km². Elanike arv oli 2012. aastal 60 328, 2009. aastal 58 359 ja 2002. aastal 27 972.

Ostrogožski rajoonis on 80 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Ostrogožski linna) ja üheksateistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don, Potudan, Devitsa ja Tihhaja Sosna.

## Viited
Joosu-Mõrgi

**Joosu-Mõrgi** (ka **Mõrgi**) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Joosu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Naha (täpsustus)

**[[Naha]]** on linn Jaapanis, Okinawa prefektuuri keskus. 

Naha võib tähendada ka järgmist:
*Naha (Räpina), küla Räpina vallas
*Naha, küla Mõniste vallas
*Naha talu, Eesti kõige lõunapoolsem punkt
*Nahaküla, endine küla Kanepi vallas

## Vaata ka
*Nahk
Nahakülä

**Nahakülä** (ka **Nahaküla**) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Hino küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Küla kaotati 1940. aastatel.
Orava (Kõlleste vald)

**Orava** oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Palutaja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda.
Naha

**Naha** (那覇市 Naha-shi) on linn Jaapanis, ühtlasi Okinawa prefektuuri keskus.

2017. aasta augusti seisuga oli linnas 323 032 elanikku.

## Sõpruslinnad
Nahal on viis sõpruslinna:
*  Fuzhou, Hiina (1981)
*  Honolulu, Ameerika Ühendriigid (1961)
*  Kawasaki, Kanagawa prefektuur (1996)
*  Nichin, Miyazaki prefektuur (1969)
*  São Vicente, Brasiilia (1978)

## Viited

## Välislingid
*
Olang

**Olang** (itaalia: *Valdaora*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 60 km Bolzanost kirdes.

## Geograafia

2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 3132 inimest ja valla pindala on 49,0 km².

Olang külgneb järgmiste valdadega: Bruneck, Mareo, Prags, Rasen-Antholz ja Welsberg-Taisten.

### Frazioni

Olangi vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Geiselsberg (Sorafurcia), Mitterolang (Valdaora di Mezzo), Niederolang (Valdaora di Sotto) ja Oberolang (Valdaora di Sopra).

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 96,47% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3,18% itaalia keelt ja 0,34% ladiini keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Reigo (perekonnanimi)

**Reigo** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti perekonnanime Reigo isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Antonov, Ausmann, Birkenfeld, Gildemann, Hanson, Herodes, Jaakson, Jaeger, Juhkam, Kuri, Mosna, Orik, Oriko, Petuhhov, Rabenbaum, Radkevitsh, Rapor, Redlich, Reeber, Reinart, Reinaus, Reiners, Reining, Reinman, Reinvelt, Reisengof, Reitelman, Reiter, Rekker, Rennbaum, Renning, Rentov, Renvelt, Repmann, Riisenberg, Risenberg, Romanov, Rosenberg, Sobach, Trei ja Zdanovitsh.

*Arkadi Reigo (1918–1984)
*Juhan Reigo (1906–1945)
Palukülä

**Palukülä** (ka **Paluküla**) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Vana-Roosa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Parma (küla)

**Parma** oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Sülgoja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Kamenka rajoon (Voroneži oblast)

**Kamenka rajoon** (vene keeles *Kamenka rajoon*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Kamenka alev.

Rajoon piirneb põhjas Liski rajooniga, läänes Podgorenski rajooniga, lõunas Olhovatka rajooniga, edelas Belgorodi oblastiga ja loodes Ostrogožski rajooniga.

Rajooni pindala on 1030 km². Elanike arv oli 2012. aastal 20 053, 2009. aastal 20 349 ja 2002. aastal 21 953.

Kamenka rajoonis on 42 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kamenka alevi) ja kümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don, Sarma, Kozka, Marotška, Mokraja Kozka, Olhovatka, Gnilaja Rossoš ja Suhaja Rossoš.

## Viited
Peräkülä

**Peräkülä** või **Peräküla** oli mitme Eesti küla nimi:
*Peräkülä (Kõlleste vald)
*Peräkülä (Lasva vald)
Perämõtsa

**Perämõtsa** oli mitme Eesti küla nimi:
*Perämõtsa (Põlva vald)
*Perämõtsa (Vastseliina vald)

## Vaata ka
*Perametsa
Kamenka rajoon

**Kamenka rajoon** on mitme rajooni nimi:

* **[[Kamenka rajoon (Penza oblast)]]**, rajoon Penza oblastis
* **[[Kamenka rajoon (Voroneži oblast)]]**, rajoon Voroneži oblastis
Perämõtsa (Põlva vald)

**Perämõtsa** (ka **Perametsa**) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Puuri küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1940. aastatel.
Puustusõ

**Puustusõ** või **Puustuse** oli mitme Eesti küla nimi:
*Puustusõ (Varstu vald)
*Puusutsõ (Urvaste vald)
*Puustusõ (Setumaa)
Pulli (paikkond)

**Pulli** on paikkond Võru maakonnas Kuutsi küla alal. Enne 1970. aastaid oli see **Pulli** küla. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda.
Puustusõ (Varstu vald)

**Puustusõ** (ka **Puustuse**) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Hintsiko küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Ohakas (perekonnanimi)

**Ohakas** (varem kirjutatud ka **Ohhakas** või **Uhakas**) on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti perekonnanime isikutele, kelle perekonnanimi oli varem Juhkam, Juhkama või Juhkamu (kõik Lehtse vallas, 1937. aastal).

*Valdur Ohakas (1925–1998), eesti maalikunstnik
Oskar Truu

**Oskar Truu** (21. oktoober 1887 – 4. juuli 1949) oli eesti kirjanik ja tõlkija.

Ta lõpetas 1919. aastal Sõjakooli 1. kursuse, ülendati lipnikuks vanusega 3. augustist 1919 ja määrati teenistusse 2. Diviisi tagavarapataljoni. 

Tema tõlgitud teoste seas olid Rabindranath Tagore' "Kodu ja maailm", Lev Tolstoi "Sõda ja rahu", Anton Tšehhovi "Kolm õde" ja "Onu Wanja", Charles Dickensi "Dombey ja poeg", Herbert George Wellsi "Esimesed inimesed kuul" ning Oscar Wilde'i "Granaatõuntest maja".
 
## Viited

## Kirjandus
* Seminari asjaajaja raiskas riigi raha Päewaleht, nr 308, 11. november 1931

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Juhkam

**Juhkam** (**Juchkam**) on eesti perekonnanimi.

Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Juhever, Juht, Jõerand, Laidma, Ohakas, Pikksoo, Reigo ja Vererand.

*Evi Juhkam (1932–2023), eesti murdeuurija
*Gerdo Juhkam (1994– ), Eesti jalgpallur
*Maia Juhkam (kuni 1972 Maia Koolberg; 1940–2017), eesti keraamik
*Mihkel Juhkam (1884–1942), Eesti poliitik

*Eha Tillmann (kuni 1957 Eha Juhkam; 1937– ), eesti raamatukogundustegelane
Dusk Till Dawn

"**Dusk Till Dawn**" on inglise laulja ja laulukirjutaja Zayni kirjutatud (kaasautor) ja esitatud ballaad, milles on kaastegev ka Sia.

"Dusk Till Dawn" on saadaval allalaaditava muusikafaili ja YouTube'is muusikavideona (vaadatud-kuulatud 4. oktoobri 2017 seisuga 136 294 525 korda).

"Dusk Till Dawn" anti välja Zayni 2. stuudioalbumi singlina 7. septembril 2017. Samal ajal anti välja muusikavideo, milles on kaastegev ameerika laulja Jemima Kirke. 

Ballaadi "Dusk Till Dawn" võib kuulda filmi "The Mountain Between Us" reklaamklipis. 

## Viited

## Välislingid
* Laulu "Dusk Till Dawn" sõnad
* "Dusk Till Dawn" YouTube'i muusikavideo
* "Dusk Till Dawn" is coming... (1 242 465 vaatamiskorda – 4. oktoober 2017)
* ZAYN ft. Sia - Dusk Till Dawn (Brooksi remiks) (45 580 vaatamiskorda – 4. oktoober 2017) 
* ZAYN ‒ Dusk Till Dawn (Lyrics / Lyrics Video) ft. Sia (12 932 575 vaatamiskorda – 4. oktoober 2017)
Leena Uibokand

**Leena Uibokand** (sündinud 1977) on eesti viiuldaja ning tõlkija. 

Ta lõpetas aastal 2002 Eesti Muusikaakadeemia magistrantuuri viiuli erialal ning töötas 1999 -2020 Rahvusooper Estonia viiulirühmas. 

Uibokand on tõlkinud Birgitta festivalile ooperid "La clemenza di Tito" (Mozart), "Maria Stuarda" (Donizetti), "Falstaff" (Verdi) ja "Siber" (Umberto). Tiiu Levald on kirjutanud: "Tuleb kiita võimalust saada väga adekvaatne eestikeelne tõlge, mis tõi esile Boito süžee (Sirp, august 2009). Ta on tõlkinud ka Corrado Augiase raamatu "Rooma saladused".
Sahha (Jakuutia) Vabariigi aukodanik

**Sahha (Jakuutia) Vabariigi aukodanik** (jakuudi keeles Саха Өрөспүүбүлүкэтин Ытык гражданина; vene keeles Почётный гражданин Республики Саха (Якутия)) on Sahha aunimetus, mida antakse Venemaa Föderatsiooni kodanikele väljapaistvate teenete eest Sahha (Jakuutia) Vabariigi ees.

Sahha aukodaniku aunimetus asutati 1996. aastal Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tumeni) määrusega. Aunimetusega kaasneb rinnamärk.

## Sahha aukodanikke
*1997 – Dmitri Sivtsev, kirjanik 
*1998 – Tarass Desjatkin,  ettevõtte Zoloto Jakutii peadirektor
*2000 – Kliment Ivanov,  rahvusliku nafta-gaasi kompanii Sahhaneftegaz president
*2000 – Anegina Iljina, ooperilaulja 
*2000 – Juri Ševtšenko, Venemaa Föderatsiooni tervishoiuminister
*2000 – Afanassi Ossipov, maalikunstnik 
*2001 – Vjatšeslav Štõrov, ALROSA president 
*2001 – Sergei Šoigu, Venemaa Föderatsiooni minister 
*2001 – Jevgenija Mihhailova, Sahha haridusminister 
*2002 – Mihhail Nikolajev, Sahha esimene president
*2002 – Galina Krivošapko, dirigent 
*2002 – Juri Prokopjev, Jakuudi ANSV parteitegelane ja Sahha poliitik
*2003 – Vladimir Larionov, Venemaa TA Siberi osakonna Jakuudi teaduskeskuse presiidiumi esimees 
*2004 – Pjotr Zahharov, kardiokirurg, meditsiinikandidaat 
*2004 – Jevdokija Gorohhova, Jakuudi ANSV Ülemnõukogu presiidiumi esimees (1979–1985) 
*2005 – Nikolai Samsonov, Ammossovi-nimelise Jakutski Riikliku Ülikooli professor 
*2006 – Svetlana Fedossejeva, arheoloog 
*2006 – Ljulija Grigorjeva, Jakuudi ANSV Ülemnõukogu presiidiumi esimees (1985–1989) 
*2006 – Nikita Solomonov, Ammossovi-nimelise Jakuudi Riikliku Ülikooli professor
*2006 – Anastassija Okonešnikova, Ammossovi-nimelise Jakuudi Riikliku Ülikooli professor 
*2007 – Ivan Androssov, Sahha teeneline arhitekt, Venemaa auarhitekt 
*2008 – Nikolai Luginov, kirjanik 
*2009 – Savva Tarassov, Sahha rahvaluuletaja 
*2010 – Afanassi Munhalov,  Arktika Riikliku Kunstide ja Kultuuri Instituudi professor
*2010 – Andrei Krivošapkin, kirjanik ja poliitik 
*2011 – Dmitri Mironov, professor, Sahha (Jakuutia) Vabariigi Konstitutsioonikohtu esimees 
*2011 – Andrei Borissov, Sahha kultuuriminister 
*2012 – Marina Popova, ooperilaulja, sõjaveteran 
*2012 – Lena Ammossova, tehnikakandidaat, tööveteran 
*2014 – Kim Filippov, põhjapõdrakasvataja, Sahha riikliku preemia laureaat 
*2015 – Aleksandr Samsonov, ooperilaulja 
*2015 – Zemfira Kuzmina, arst
*2016 – Anna Kuzmina, näitleja

## Viited

## Välislingid
*Aukodanike nimistu. old.sakha.gov.ru
Aktsent (muusika)

**Aktsent** on muusikas heli ootamatu rõhutamine võrreldes muude helidega. Aktsendi võib tekitada näiteks heli ootamatu tugevus (dünaamiline aktsent, *dynamic accent*, *stress accent*), kõrgus (helikõrguslik aktsent, *tonic accent*) või kestus (agoogiline aktsent, *agogic accent*).

Aktsent takti rõhutul löögil kutsub esile sünkoobi. 

Aktsenti võib noodikirjas tähistada noodi peale või alla märgitava stakaato (*staccato*), stakatissimo (*staccatissimo*), martellaato (*martellato*), markaato (*marcato*) või tenuuto (*tenuto*) märgiga.

Aktsenti võib tähistada ka sfortsando (*sforzando*), sfortsaato (*sforzato*), fortsando (*forzando*) või fortsaato (*forzato*) (abbreviated , , or ) märgiga.
Joachim Oppenheim

**Joachim (Ḥayyim) Oppenheim**, tuntud ka kui **Joachim Heinrich Oppenheim** (29. september 1832 – 27. aprill 1891), oli Tšehhi rabi ja kirjanik.

## Elulugu
Joachim Oppenheim sündis Ivančices, Moraavias. Esimesed õpingud sai ta oma isalt Bernhard Oppenheimilt, kes oli Ivančice rabi. Seejärel suundus Joachim Brnosse, kus õppis gümnaasiumis (1849–1853) ning astus hiljem Viini Ülikooli, jätkates samal ajal Talmudi õpinguid rabi Lazar Horowitzi juhendamisel.

Pärast ülikooli lõpetamist 1857. aastal sai temast 1858. aastal tema venna Davidi järel Jemnice rabi ning 1860. aastal asus ta oma isa ametikohale Ivančice rabi rollis. 1868. aastal kutsuti ta Toruńi rabi ametisse, mida ta pidas kuni oma surmani 27. aprillil 1891. aastal Berliinis, kus talle tehti kirurgiline operatsioon.

Oppenheimi iseseisvatest publikatsioonidest on teada vaid kaks jutlust pealkirjaga *Das Tal-Gebet* (Viin, 1862). Siiski oli ta sagedane kaastööline juudi teadusajakirjadele, kirjutades peamiselt heebrea keeles. Ta andis oma panuse Zecharias Frankeli ajakirja *Monatsschrift für die Geschichte und Wissenschaft des Judenthums*, S. Sonnescheini *Homiletische Monatsschrift*, Joseph Isaac Kobaki *Jeschurun*, *Ha-Maggid*, *Ha-Karmel*, *Ha-Shaḥar*, *Bet Talmud* ja mitmetele heebrea aastaraamatutele.

Tema Mishna koostamise ajalugu käsitlev teos *Toledot ha-Mishnah*, mis ilmus algselt *Bet Talmudi* teise köite osana, avaldati eraldi väljaandena Pressburgis 1882. aastal.

## Isiklikku
Joachim Oppenheim oli abielus Helene Oppenheimiga (1839–1929). Nende poeg Berthold Oppenheim oli Olomouci rabi.

## Viited
Meir Kessler

** Meir Kessler **(Heebrea: מאיר קסלר, sündinud  Bnei Brak, Iisrael) on Iisraeli vaimulik ja rabi aastast 1996.

## Viited
Berthold Oppenheim

**Berthold Oppenheim **(29. juuli 1867 – 1942 Treblinka koonduslaager) oli Olomouci linna rabi.

Ta mõrvati 1942. aastal Treblinka koonduslaagris.

## Viited
Kangelasema

**Kangelasema** (vene keeles мать-героиня) oli Nõukogude Liidus välja antud autasu (orden) ja ühtlasi aunimetus. 

Autasu anti kõigile emadele, kes olid sünnitanud ning üles kasvatanud kümme või enam last. Autasu anti üle viimase lapse esimesel sünnipäeval tingimusel, et ka ülejäänud ülejäänud last (oma või lapsendatud) on elus. Lapsed, kes olid langenud kangelaslikul, sõjaväelisel või mõnel muul erilist austust väärival moel, läksid siiski arvesse.

Autasu asutati 8. juulil 1944.

Autasu anti välja umbes 431 000 korda.

## Vaata ka
*Ema Au
*Emamedal
Vapruse eest

**Vapruse eest** (vene keeles медаль «За отвагу») oli Nõukogude Liidus välja antud autasu (medal). Autasu oli kõrgeim sõjaväeline medal ning seda anti kangelastegude ning eluga riskimise eest lahingus, riigi piiride kaitsmisel või sõjaliste kohustuste täitmisel.

Autasu asutati 17. oktoobril 1938.

Autasu anti välja umbes 4,6 miljonit korda.
Reimo Õun

**Reimo Õun** (sündinud 23. oktoobril 1984 Tallinnas), pseudonüümiga **Youngarlic**, on eesti kunstnik.

Ta on end mõjutanud kunstnikena nimetanud Gary Larsonit, Joan Cornellàt, Elliot Freemani ja Reggie Watti.

## Viited

## Välislingid
* Intervjuud. 8.35. Reimo Õun. Kunstnik kolis Londonist metsa. Vikerraadio, 25. september 2017
* Reisipalavik. Reimo Õun ja Indrek Paas. Costa Rica.. Raadio 2, 7. juuni 2009
Venemaa Föderatsiooni kangelane

**Venemaa Föderatsiooni kangelane** (vene keeles *Герой Российской Федерации*) on Venemaa Föderatsiooni antav aunimetus. See on kõrgeim aunimetus, mida antakse kangelaslike teenete eest Venemaa riigi ja rahva ees. Aunimetusega kaasneb Kuldtähe medal.

Aunimetust antakse alates 20. märtsist 1992.

2022. aasta lõpu seisuga on seda antud 1245 inimesele. 

## Kangelasi
*Aleksandr Bortnikov (2019)
*Ramzan Kadõrov (2004)
*Sergei Kirijenko (2018)
*Sergei Mihhejev (1997)
*Aleksandr Miškin (2014)
*Rustam Muradov (2017)
*Azatbek Omurbekov (2022)
*Nikolai Patrušev (2000)
*Jevgeni Prigožin (2022)
*Sergei Surovikin (2017)
*Sergei Šoigu (1999)
*Vladimir Žoga (2022)
*Anatoli Tšepiga (2014)

## Vaata ka
*Venemaa Föderatsiooni töökangelane
Jon Huntsman Jr.

**Jon Huntsman juunior** (sündinud 26. märtsil 1960 Redwood Citys Californias) on Ameerika Ühendriikide diplomaat ja poliitik. Ta oli alates 3. oktoobrist 2017 3. oktoobrini 2019 Ameerika Ühendriikide erakorraline ja täievoliline suursaadik Venemaa Föderatsioonis. Ta kuulub Vabariiklikku Parteisse.

Ta õppis Utah' Ülikoolis ning veetis 2 aastat mormooni misjonärina Taiwanil. 1987. aastal lõpetas ta Pennsylvania Ülikooli bakalaureusekraadiga rahvusvahelistes suhetes. Ta töötas seejärel assistendina Valges Majas president Ronald Reagani administratsioonis.

Ta oli 1992–1993 Ameerika Ühendriikide suursaadik Singapuris. 1993–2001 töötas ta Huntsman Corporationis. 2001–2003 töötas ta USA asekaubandusesindajana. 2005–2009 oli ta Utah' osariigi kuberner. Ta võitis kubernerivalimised 2004. ja 2008. aastal. 2009–2011 oli ta Ameerika Ühendriikide suursaadik Hiinas

Mais 2011 teatas ta oma kandideerimisest Vabariikliku Partei kandidaadiks 2012. aasta USA presidendivalimistel. Ta loobus kandideerimisest jaanuaris 2012.

## Isiklikku
Tema isa on ärimees ja filantroop Jon Huntsman seenior, Huntsman Corporationi asutaja. Ta on abielus ja tal on seitse last. Kaks last on adopteeritud. Tema tütar on saatejuht Abby Huntsman. Jon Huntsman Jr. on Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kiriku liige.

## Välislingid

*Suursaadik Jon Huntsman Jr. (ametlik elulugu saatkonna veebilehel)
Olhovatka rajoon

**Olhovatka rajoon** (vene keeles *Ольховатский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Olhovatka alev.

Rajoon piirneb põhjas Kamenka rajooniga, kirdes Podgorenski rajooniga, kagus Rossoši rajooniga ja läänes Belgorodi oblastiga.

Rajooni pindala on 1030 km². Elanike arv oli 2012. aastal 23 922, 2009. aastal 24 812 ja 2002. aastal 25 841.

Olhovatka rajoonis on 42 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Olhovatka alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Tšornaja Kalitva ja Olhovatka.

## Viited
Mati Pors

**Mati Pors** (8. detsember 1962 – 29. juuni 2004) oli eesti laulja ja kitarrist. Ta oli ansambli J.M.K.E. algne laulja ning seejärel laulja ansamblis Pahad Päevad. Mänginud üksikutel kontsertidel kitarri või basskitarri muuhulgas ansamblites Vennaskond ja Velikije Luki.
Reimo Va

**Reimo Va** (sündinud 26. jaanuaril 1975) on eesti basskitarrist. Ta on mänginud muuhulgas ansamblites Kurjam, J.M.K.E. (alates aastast 2000), Agent M, Pööriöö ja APA.
Livia Kurik

**Livia Kurik** (sündinud 15. aprillil 1985) on eesti muusik. 

Ta mängis kitarri ansamblis Zhuut aastatel 2005–2007 ning oli ansambli J.M.K.E. taustalaulja aastatel 2000–2012. Punkari ja ansambliliikmena on ta kasutanud pseudonüümi **Tirts**. 

Töötab pereõena.
Oppenheim

**Oppenheim **on mitme koha nimi: 
*Oppenheim, linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal
*Oppenheim, linna Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis

**Oppenheim **on ka perekonnanimi, mille kandjate seas on
*Berthold Oppenheim (1867–1942)
*Joachim Oppenheim (1832–1891)
*Moritz Daniel Oppenheim (1800–1882)
Gantimurov

**Gantimurov** (vene keeles Гантимуровы) oli Dauria (vene keeles Даурия, Даурская земля) päritolu vene aadlisuguvõsa.

Suguvõsa esiisa oli Gantimur (suri 1686).
Percha

**Percha** (itaalia: *Perca*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 60 km Bolzanost kirdes. Valla pindala on 30,3 km².

2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1532 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 94,86% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 4,29% itaalia keelt ja 0,84% ladiini keelt.

Percha külgneb järgmiste valdadega: Bruneck, Sand in Taufers, Gais ja Rasen-Antholz.

Vallas on mitmed alljaotused (*[[frazione|frazioni]]*), peamiselt külad ja asundused: Aschbach, Wielenberg (Sopranessano), Nasen (Nessano), Litschbach (Rio Liccio), Platten (Plata Montevila), Oberwielenbach (Vila di Sopra) ja Unterwielenbach (Vila di Sotto).


Percha01 2013-01-08.jpg
39030 Perca BZ, Italy - panoramio (12).jpg
Percha-Unterwielenbach-Dreifaltigkeitskapelle.JPG
Nasen -Kirche St.Jakob 01.jpg
Oberwielenbach, St. Nikolauskirche (1).JPG
Percha-Gasthof-Engelberger.JPG
Erdpyramiden bei Oberwielenbach (11).JPG


## Välislingid
* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Ekaterina kirik

**Ekaterina kirik** ka **Jekaterina kirik** või **Katariina kirik** on mitme kiriku nimi või nime osa:
*Pärnu Suurmärter Katariina kirik
*Võru Suurkannataja Ekaterina kirik
*Ekaterina kirik (Petroskoi)
*...
Luis de Guindos

**Luis de Guindos Jurado** (sündinud 16. jaanuaril 1960 Madridis) on Hispaania poliitik. Ta on alates 1. juunist 2018 Euroopa Keskpanga asepresident.

Ta on lõpetanud Madridi Complutense Ülikooli juurde Hispaania kõrgema pangandusnõukogu poolt 1973. aastal asutatud finantsuuringute kolledži majandusteaduse alal. 2019. aastast tegutseb kool iseseisva erakõrgkoolina (CUNEF). 

Luis de Guindos töötas aastatel 1988–1996 ettevõttes AB Asesores. 1996. aastast töötas ta Hispaania majandusministeeriumis, seejuures aastatel 2002–2004 riigisekretärina (eesti mõistes kantslerina). Sel ajal kuulus ta ka raudteefirma RENFE juhatusse. Aastatel 2004–2008 oli ta investeerimispanga Lehman Brothers Hispaania tütarettevõtte juhatuses. Pärast panga pankrotti juhtis ta aastatel 2004–2008 PricewaterhouseCoopersi Hispaania finantsosakonda. Aastatel 2011–2018 oli ta Hispaania majandusminister.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks last.
Pfalzen

**Pfalzen** (itaalia: *Falzes*; ladiini: *Falzes*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Bolzanost kirdes.

2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 2753 inimest.

## Geograafia

Valla pindala on 33,3 km².

Pfalzen külgneb järgmiste valdadega: Bruneck, Kiens, Gais, St. Lorenzen ja Mühlwald.

### Frazioni

Pfalzeni vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Greinwalden (Grimaldo) ja Issing (Issengo).

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 96,25% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 2,36% itaalia keelt ja 1,39% ladiini keelt.

## Välislingid
* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
American Teen

**"American Teen"** on Ameerika laulja Khalidi debüüt stuudioalbum. See anti välja 3. märtsil 2017 plaadifirmade Right Hand Music Group ja  

RCA Records kaudu. Albumilt ilmusid singlid "Location" ja "Young Dumb & Broke". Album sertifitseeriti kuldalbumiks Ameerika Ühendriikides Recording Industry Association of America (RIAA) poolt, sest albumit müüdi üle 500 000 eksemplari. 

## Singlid
Albumi avasingel "Location" ilmus 23. augustil 2016. Laul jõudis 16. kohale edetabelis Billboard Hot 100. Singli muusikavideo anti välja 26. septembril 2016. "Young Dumb & Broke" saadeti raadiotesse mängimiseks ning see ilmus 13. juunil 2017 teise singlina.

## Albumi edu
Album "American Teen" jõudis 9. kohale edetabelis Billboard 200 müüginumbriga 37 000 eksemplari (millest 12 000 oli puhtalt albumi müük). Augustis 2017 jõudis see juba 4. kohale.

## Laulud

## Kohad edetabelites

## Sertifitseeringud
Bormann

**Bormann** on perekonnanimi, nime kandjaid:

*Ernst Bormann (1897–1960), Kolmanda Riigi piloot ja Luftwaffe kindralmajor; 
*Eugen Bormann (1842–1917), Saksa-Austria ajaloolane;
*Gerda Bormann (23.10.1909 Konstanz – 23.3.1946 Meran) NSDAP ülemkohtuniku Walter Buchi tütar; alates 1929 Martin Bormanni abikaasa;
*Juana Bormann (1893–1945), või Johana Bormann, Kolmanda Riigi vangivalvur;
*Kaks venda NSDAP-st:
**Martin Bormann (1900–1945), mõjukas natsionaalsotsialistliku Saksamaa ametnik ja riigitegelane, Adolf Hitleri erasekretär; 
**Albert Bormann (1902–1989) NSDAP abistamiskassa ülem, Adolf Hitleri adjutant;
*Martin Adolf Bormann (1930–2013), saksa teoloog;
*Michael Bormann (sündinud 1966), saksa rokklaulja;
*Susanne Bormann (sündinud 2. augustil 1979 Kleinmachnowis) on saksa näitleja.
Rossoši rajoon

**Rossoši rajoon** (vene keeles *Россошанский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Rossoši linn.

Rajoon piirneb põhjas Podgorenski rajooniga, kirdes Pavlovski rajooniga, idas Verhni Mamoni rajooniga, kagus Bogutšari rajooniga, lõunas Kantemirovka rajooniga, edelas Belgorodi oblastiga ja loodes Olhovatka rajooniga.

Rajooni pindala on 2400 km². Elanike arv oli 2012. aastal 94 180, 2009. aastal 92 553 ja 2002. aastal 31 750.

Rossoši rajoonis on 89 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Rossoši linna) ja seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Rossoš ja Tšornaja Kalitva.

## Viited
Kolm põrsakest

**"Kolm põrsakest"** (inglise "Three Little Pigs") on inglise muinasjutt; ühtlasi üks tuntumaid lastemuinasjutte.

Muinasjutt räägib sellest, kuidas kolm põrsakest ehitavad igaüks omale teatud ehitusmaterjalist maja. Suurel kurjal hundil õnnestub ära puhuda õlgedest ja pulkadest maja, ent mitte kolmanda põrsakese maja, mis on tehtud telliskividest.

Muinasjutu süžee pärineb inglise folkloorist. Muinasjutt avaldati esimest korda 1843 Londonis ilmunud raamatus "Nursery Rhymes and Nursery Tales".

## Välislingid
* Muinasjutu väljaandeid ja trükke e-kataloogis ESTER
* Õhtujutt. "Kolm väikest põrsakest", ERRi digihoidla
Bogutšari rajoon

**Bogutšari rajoon** (vene keeles *Богучарский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Bogutšari linn.

Rajoon piirneb põhjas Verhni Mamoni rajooniga, idas Petropavlovka rajooniga, kagus ja lõunas Rostovi oblastiga, läänes Kantemirovka rajooniga ja loodes Rossoši rajooniga.

Rajooni pindala on 2170 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 500, 2009. aastal 38 586 ja 2002. aastal 40 719.

Bogutšari rajoonis on 49 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Bogutšari linna) ja kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don, Bogutšarka ja Levaja Bogutšarka.

## Viited
Prags

**Prags** (itaalia: *Braies*; ladiini: *Braies*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 60 km Bolzanost kirdes.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 657 inimest.

## Geograafia

Valla pindala on 89,2 km².

Prags paikneb Pragsi orus Põhja-Dolomiitides. Org jaguneb kaheks haruks, läänepoolne lõpeb mägijärvega Pragser Wildsee, idapoolne lõpeb laia alpikarjamaaga Plätzwiese.

Prags külgneb järgmiste valdadega: Cortina d'Ampezzo, Toblach, Mareo, Welsberg-Taisten, Olang ja Niederdorf.

### Frazioni

Pragsi vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Außerprags (Braies di Fuori), Innerprags (Braies di Dentro), Schmieden (Ferrara) ja St. Veit (San Vito).

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 99,23% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 0,61% itaalia keelt ja 0,15% ladiini keelt.

## Välislingid
* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Pavlovski rajoon

**Pavlovski rajoon** on mitme rajooni nimi:

* **[[Pavlovski rajoon (Altai krai)]]**, rajoon Altai krais
* **[[Pavlovski rajoon (Voroneži oblast)]]**, rajoon Voroneži oblastis
Slaavi uuspaganlus

**Slaavi uuspaganlus** (vene keeles роднове́рие, родная вера, родоверие, родолюбие, родобожие; saksa keeles *Rodismus*; eesti keeles ka *slaavi maausk*) on slaavlaste uususundiline liikumine (uuspaganlus), mis püüab taaselustada eelkristlikke slaavi kombeid ja uskumusi.

## Vaata ka
*maausk
*taarausk
Rahvussümbol

**Rahvussümbol** on rahva (rahvuse) üldtunnustatud sümbol, mis esitab seda rahvast nii et see ühendab inimesi. Rahvussümbolid on eeskätt rahvuslipp, vapp (riigivapp), hümn (riigihümn) ja rahvuspüha, kuid ka rahvusloom, rahvuslill,  rahvuspuu, rahvustoit, rahvusjook jms. 

Rahvussümbol võib olla ametlik, nagu Ameerika Ühendriikides on piison kuulutatud rahvusloomaks seadusega, kuid võib ka mitte olla riigiasutuse poolt kinnitatud.

## Vaata ka
*Rahvuskivi
*Rahvuslind

## Viited
Ocyale ghost

*Ocyale ghost* on ämblikuliik *[[Ocyale]]* perekonnast. 

Need valge värvusega ämblikud elavad Madagaskaril.   

## Välislingid
*Arachnida • 2017 Ocyale ghost • A New Species of Ocyale (Araneae, Lycosidae) from Madagascar, with First Observations on the Biology of A Representative in the Genus,*[http://novataxa.blogspot.com.ee/2017/10/ Sissekanne][http://novataxa.blogspot.com.ee]*-s
Prettau

**Prettau** (itaalia: *Predoi*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 80 km Bolzanost kirdes, Austria piiri ääres.

## Geograafia

2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 571 inimest ja valla pindala on 86,7 km². See on Itaalia põhjapoolseim vald.

Prettau külgneb järgmiste valdadega: Brandberg (Austrias), Sand in Taufers, Krimml (Austrias), Prägraten am Großvenediger (Austrias), St. Jakob in Defereggen (Austrias) ja Ahrntal.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 97.33% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 2.67% itaalia keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Lumehelbeke

**Lumehelbeke** (ka **Snegurotška** (deminutiivis; vene keeles Снегурочка), **Snegurka** (vene keeles Снегу́рка) on tegelane vene muinasjuttudes.

Lumehelbekesel pole kindlaid juuri traditsioonilises slaavi mütoloogias ja vene folklooris esineb see alates 19. sajandist.

Alates Nõukogude ajast on Lumehelbekest kujutatud Näärivana lapselapsena, kes aitab teda nääride ajal.

Nikolai Rimski-Korsakov on kirjutanud ooperi "Snegurotška".