open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Poola zlott

**Poola zlott** (poola keeles *złoty*, 'kuldne'; lühendina **zł**) on Poola rahaühik. Zlott jaguneb 100 krossiks (lühend *gr*).

1990. aastate alguse hüperinflatsiooni järel zlott devalveeriti. Nõnda sai 1. jaanuaril 1995 10 000 endisest zlotist (ISO 4217 valuutakood: PLZ) üks uus zlott (valuutakood PLN).

Poola poliitikud on avaldanud soovi võtta riigis kasutusele euro. Selle üheks takistuseks on peetud inflatsiooni, kuid 2009. aastal alanud majanduskriisile järgnenud eurotsooni raskuste tõtu on ka Poolas hakatud eurosse skeptilisemalt suhtuma.

## Rahatähed

Poolas ringleb vaid viis pangatähenominaali:
* 500-zlotine – mitmevärviline, kuningas Jan III Sobieski portreega, harv
* 200-zlotine – kollakas-oranžikas-pruunikas, kuningas Zygmunt I Vana portreega
* 100-zlotine – roheline-hallikas, kuningas Władysław II Jagiełło portreega
* 50-zlotine – sinine, kuningas Kazimierz III Suure portreega
* 20-zlotine – roosa, kuningas Bolesław I Chrobry portreega
* 10-zlotine – pruun, Mieszko I portreega

Ringluses on ainult 1994. aastaarvuga seeriad (v.a paavst Johannes Paulus II mälestuseks trükitud 50-zlotised meenepangatähed).

## Mündid

Poolas on ringluses palju münte, mis on võrreldes teiste valuutade müntidega suhteliselt väikesed ja kaalult üsna kerged. Käibel on 9 nominaali:

* 5-zlotine – bimetallist, sees messing, väljaspool nikkel
* 2-zlotine – bimetallist, sees nikkel, väljaspool messing
* 1-zlotine – niklist
*50-krossine – niklist
*20-krossine – niklist
*10-krossine – niklist
* 5-krossine – messingist
* 2-krossine – messingist
* 1-krossine – messingist

Lisaks neile võib üsna tihti kohata ka suuremaid Nordic Goldist kahezlotiseid meenemünte.

## Kursid

Seisuga 29. juuni 2011 olid valuutakursid:
* 1 EUR = 4,0095 PLN
* 1 USD = 2,7877 PLN
* 1 GBP = 4,4632 PLN

## Ajalugu
Zlott on traditsiooniline Poola rahaühik, mis pärineb keskajast. 14.-15. sajandil nimetati nii kõiki välismaiseid kuldmünte, peamiselt Veneetsia ja Ungari tukateid. 1496. aastal kiitis Poola seim heaks riikliku valuuta *złoty* väljalaskmise. Zlott jagunes 30 krossiks. (Krosse münditi juba 1347. aastast Praha *[[groschen]]*i eeskujul.) Kross jagunes omakorda kaheks poolkrossiks (półgrosz) või 3 soliduseks.

## Vaata ka
*Viieteistkümnekopikane münt
Unuk

**Unuk** ehk ***Unukalhai*** ehk ***Cor Serpentis*** ('Mao Süda') ehk ***α  Serpentis*** on kolmiktäht Mao tähtkujus. Kaugus 73 valgusaastat. *α  Serpentis* on oranž hiid.
PLN

**PLN** võib tähistada mitut asja.

*Poola zlott
*Costa Rica Rahvusliku Vabastamise Partei (Partido Liberación Nacional)

## Vaata ka
*EE PLN, Paldiski Põhjasadama kood
Mikitamäe valla vapp

**Mikitamäe valla vapp** oli Põlva maakonnas asunud Eesti haldusüksuse Mikitamäe valla vapp.

Vapp on kinnitatud 19. mail 1994.

## Vapi kirjeldus
Rohelisel kilbil setu sõle kujutis ja lainelõikeline vapitüvi, mõlemad hõbedased.

## Põhjendus
Setu sõlg viitab sellele, et vald asub põlisel setude alal. Roheline osutab valla elanike põhilistele tegevusaladele – põllundusele ja metsandusele. Valge lainelõikeline laid meenutab, et vald asub Pihkva järve ääres.

## Vaata ka
*Mikitamäe valla lipp

## Välislingid
*Mikitamäe valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Tórshavn

**Tórshavn** (taani keeles *Thorshavn*, islandi keeles *Þórshöfn*, rootsi keeles *Torshamn*) on Fääri saarte pealinn. 

Linn asub Tórshavni maakonnas Streymoy saare lõunaosas. Linnast loodesse jääb 350 meetri kõrgune Húsareyni mägi ja edelasse 350 meetri kõrgune Kirkjubøreyn.

Linna nimi tähendab 'Thori paadisadamat', see on nimetatud muinaspõhja mütoloogia kõuejumala järgi.

Rahvaarv on 19 000. 

Fääri saarte valitsus asub Tórshavni ajaloolisel Tinganesi poolsaarel. 

## Ajalugu

Linnale pandi alus 10. sajandil.

Tórshavni katedraal ehitati 1788. aastal ja osaliselt uuesti 1865. aastal.
 
Pärast Saksamaa vägede sisenemist Taani Teise maailmasõja ajal okupeerisid Tórshavni ajutiselt (1940–1945) britid.

## Elanikkonna kasv

Tórshavni elanikkonna kasv aastast 1801.

## Sport
Linnas asub jalgpallistaadion Tórsvøllur, mis on Fääri saarte jalgpallikoondise kodustaadion.

## Vaata ka
*Põhjala Maja Fääri saartel

## Viited

## Välislingid

* Faroeislands.dk: Tórshavn
* Torshavn.fo Koduleht (*fääri ja inglise keeles*)
Kurjam

**Kurjam** on eesti punkansambel, mis tegutseb alates aastast 1996.

*"[[Sten Teppan]]: Nime valik? Sigus: Ma mäletan seda, et... ajalehes [[Õhtuleht]]... ilmusid jutud igasugustest kaabakatest, kes varastasid raudteeliipreid ja vaske jne. Ja siis neid nimetati kurjamiteks sellel ajal ja siis nagu sealt sai nimi võetud. Sten Teppan: See ei ole mingisugune viide bändi muusikale kunagi olnud? Sigus: Ei niimoodi ei olnud... alguses oli nimi ja siis hakkasime lugusid tegema. Aga ilmselt siis lood tulid sellest nimest ajendatult... nihukesed nagu nad on.*

## Praegune koosseis
* Sigus – kitarr, laul
* Liiviste – bass
* Olavi – trummid

**Endised liikmed:**
* Indrek Oja
* Madis Aesma
* Reimo Va

## Diskograafia
*"Kurjam taevasse ei saa" (1997; MC)
*"Miilits ja koer" (1998; MC)
*"Rock ja naised" (2001; CD)
*"Väärastuda oht" (2006; CD)
*"Maailm on Lasnamäe" (2009; CD)
*"Kuumalaine Stroomi rannas" (2011; CD)
*"Surm tappis ära" (2017; CD)
*"Elektrišokk" EP (2022, CD)

## Viited

## Välislingid
*Kurjam Facebookis
*Kurjam MySpace'is
*Kurjam SoundCloudis
*Kurjam BandCampis
*
Peeter Lepp

**Peeter Lepp** (sündinud 1. juulil 1943) on eesti poliitik. 1993–2002 kuulus ta Eesti Koonderakonda, seejärel Reformierakonda.

1996–1999 oli ta Tallinna linnavolikogu liige ja Põhja-Tallinna linnaosa vanem. 1999. aasta 26. märtsist kuni 5. novembrini oli ta Tallinna linnapea.
Jaak Tamm

**Jaak Tamm** (25. veebruar 1950 – 4. jaanuar 1999) oli Eesti ühiskonnategelane ja poliitik.

Tamm lõpetas aastal 1968 Tallinna 1. Keskkooli. Lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli 1973. aastal ning sai teaduste kandidaadi kraadi psühholoogia erialal 1979. aastal. Alates 1968. aastast kuni selle sulgemiseni 1975. aastal töötas TRÜ sotsioloogia laboratooriumis. Seejärel töötas 1979. aastani sotsioloogia vanemteadurina Tallinna Pedagoogilises Instituudis. Aastatel 1979–1985 oli projektijuht Mainoris. Aastatel 1986–1987 töötas Eesti NSV Ehitusministeeriumis, oli 1987–1990 esimese Eesti NSV eraettevõtte direktor.

Aastatel 1990–1991 oli ta Edgar Savisaare valitsuses tööstus- ja energeetikaminister.

Jaak Tamm oli Eesti Koonderakonna asutajaliige.

Aasta 1992 aprillist kuni 31. oktoobrini 1996 oli Tamm Tallinna linnapea ja aastatel 1998–1999 Sillamäe linnapea.

1996. aastal tegid Tallinna linnavolikogu revisjonikomisjoni esimees Andres Kork ja Riigikogu Reformierakonna fraktsiooni liige Feliks Undusk kaitsepolitseile avalduse, et Tallinna linnapea Jaak Tamme ja endise abilinnapea Ivar Lindpere vastu algatataks kriminaalasi seoses linnale kuulunud korterite erastamisega. Puhkenud skandaali ajal taandas Koonderakonna aseesimees Tamm enda liikmesoleku erakonnas, sest ei soovinud, et temaga seotud probleemid kahjustaksid erakonda ning vähendaksid selle edu eelseisvatel valimistel. Kaitsepolitsei uurimine lõppes selge tulemuseta. Puhkenud korteriskandaali tõttu esitas opositsioon peaminister Tiit Vähile umbusaldusavalduse, kes oli olnud erastamiste ajal Tallinnas linnavolikogu esimees. Umbusaldushääletus kukkus napilt läbi, kuid peagi astus Vähi ise tagasi ja nii lõpetas tegevuse Tiit Vähi kolmas valitsus.

Aastatel 1992–1996 oli Tamm Noorte Kotkaste Tallinna maleva vanem.

Tamm suri 4. jaanuaril 1999 südamepuudulikkuse tõttu.

## Viited

## Välislingid

* Jaak Tamm: 25.02.1950 – 4.01.1999 Eesti Päevaleht, 9. jaanuar 1999
Sæmundr Õpetatu

**Sæmundr Õpetatu** ehk **Sæmundr Sigfússon** (vanaislandi Sæmundr fróði Sigfússon, Rein Sepa tõlkes Säämundr) (1056–1133) oli Islandi esimene ajaloolane.

Ükski Sæmundri teos ei ole säilinud, kuid arvatakse, et ta kirjutas ladina keeles ning käsitles Norra kuningaid ja Islandi ajalugu. Sæmundri kirjutatud Norra kuningate ajaloost on säilinud vaid paar islandi keelde tõlgitud rida, mida munk Oddr kasutas oma "Olav Tryggvasoni saagas". Sæmundri raamatu põhjal on kirjutatud ka Norra kuningate loend, mis pärineb 12. sajandi lõpust ja on säilinud käsikirjas pealkirjaga "Fateyjarbók". 

Sæmundr oli koos piiskop Ísleifriga üks esimesi islandlasi, kes käisid Mandri-Euroopas haridust omandamas. Sæmundr õppis Prantsusmaal teoloogiat ja temast sai preester. Ta tegutses selle nimel, et Islandil välja arendada kristlikud institutsioonid, ta osales kirikukümnise seaduse ja muude kirikut puudutavate seaduste koostamise juures. Sæmundril oli väga targa ja erudeeritud mehe kuulsus. Ta lõi oma kodukohas Oddis kooli, hiljem õppis seal Sæmundri lapselapse Jón Loftssoni juures Snorri Sturluson. Sæmundr oli Ari Þorgilssoni nõuandja tema "Islandlaste raamatu" kirjutamisel, nad olid ka sugulased.

Hilisemad keskaegsed Islandi autorid viitavad Sæmundrile alati kui suurele autoriteedile. Teda peeti nii targaks, et rahvasuus hakati talle ajapikku omistama mitmesuguseid imevõimeid, näiteks oskust nõiduda ja lennata. Sæmundrist on juttu mõnes saagas, näiteks pühak "Jóni saagas".

Kui Skálholti piiskop Brynjólfur Sveinsson leidis 17. sajandil "Vanema Edda" käsikirja "Codex Regiuse", arvas ta, et selle autor on tark Sæmundr. Sellepärast nimetatakse "Vanemat Eddat" mõnikord ka "Sæmundri Eddaks", kuigi Sæmundrit enam ammu "Edda" autoriks ega üleskirjutajaks ei peeta.
Lange

**Lange** on küla Tartu maakonnas Kastre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haaslava valda.

Külas asuvad Eesti Lennundusmuuseum, Lange Motokeskus ja Pärna Talu.

Küla läbib Haaslava – Vana-Kuuste tee.


Lange village, Estonia.jpg|Küla edelanurk
Lange küla bussipeatus.jpg|Lange küla bussipeatus
Haaslava – Vana-Kuuste tee.jpg|Haaslava – Vana-Kuuste tee
Lange motokrossirada.jpg|Lange motokrossirada


## Viited
Metsanurga

**Metsanurga** on mitme küla nimi Eestis:

* **[[Metsanurga (Kastre)|Metsanurga]]** on küla Kastre vallas Tartu maakonnas
* **[[Metsanurga (Saue)|Metsanurga]]** on küla Saue vallas Harju maakonnas
* **[[Metsanurga (Kiili)|Metsanurga]]** on küla Kiili vallas Harju maakonnas
* **[[Metsanurga (Peipsiääre)|Metsanurga]]** on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas
* **[[Metsanurga (Haljala)|Metsanurga]]** on küla Haljala vallas Lääne-Viru maakonnas
* **[[Metsanurga (Koeru kihelkond)|Metsanurga]]** oli küla Järvamaal Koeru kihelkonnas
* **[[Metsanurga (Mustvee)|Metsanurga]]** on paikkond (varem küla) Mustvee vallas Jõgeva maakonnas

## Vaata ka
*Metsanurga allikad
Tõõraste

**Tõõraste** on küla Tartu maakonnas Kastre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haaslava valda.

Külas asub Reola raudteejaam.

Reola lahingu mälestuseks on küla lõunaserva püstitatud mälestussammas.


Pilt:Vabadussõja Reola lahingu mälestussammas.JPG|Vabadussõja Reola lahingu mälestussammas
Pilt:Elamu Tõõraste külas.JPG|Leon Johansoni projekti järgi ehitatud heimatstiilis elamu


## Viited
Sült

**Sült** on keedetud liha- või kalaleemest tarretis, mis sisaldab tavaliselt hakitud liha või kala, vahel ka tükeldatud aedvilju või muid lisandeid. Leeme tarretamiseks võidakse süldile lisada želatiini, näiteks tailiha kasutamisel. Sült on eesti rahvustoit ning seda süüakse Eestis arvatavasti rohkem kui paljudes teistes maades, kuigi sarnast tarretatud lihaleemest toitu valmistatakse ka mujal. Erandiks on Hispaania ja mitmed Hispaania mõjualas olnud maad, näiteks Mehhiko, kus teadaolevalt sülti ei valmistata ning selle koostisosi peetakse subproduktideks, mida kasutatakse koeratoidus.

„Sült on kahtlemata vaimne kultuuripärand – tuttav kõigile ja põlvkondadeüleselt hinnatud,“ on öelnud Rahvakultuuri Keskuse vaimse kultuuripärandi peaspetsialist Epp Tamm.

## Eesti süldi valmistamine
Traditsioonilist sülti tehakse seapeast, -kaelast, -kootidest ja -jalgadest, mis sisaldavad nii palju liimainet, et jahtuv leem tardub ilma lisatardaineta. Süldi valmistamiseks pannakse liha külma vette, aetakse kiiresti keema, lastakse paar minutit keeda (kupatatakse) ning seejärel loputatakse nii lihatükid kui ka pott külma veega. Siis pannakse liha uuesti keevasse vette ning seda keedetakse väga nõrgal tulel ilma kaaneta, kuni liha tuleb luudelt lahti (kolm-neli tundi). Enne keetmise lõppu lisatakse maitseained – sool, sibul ja vürtsid. Liha tõstetakse leemest välja ja tükeldatakse. Keeduleem kurnatakse, lastakse koos tükeldatud lihaga uuesti korraks keema ning lõpuks kallatakse vormidesse jahtuma.

## Vaata ka
* Eesti köök

## Viited

## Välislingid

* Urmas Vadi Sada Eesti mõtet. Janar Ala sült ERR, 15. veebruar 2018
* Janar Ala Sült, Eesti Kirjanike Liidu tõlkijate sektsioon
Härma Mäemine müür

**Härma Mäemine müür** ehk **Keldri müür** (ka *Keldre müür*) on liivakivipaljand Piusa jõe kaldal. 

Paljand on Eesti kõrgeim liivakivipaljand, kuni 43 m kõrgune ja kaljuseina pikkus on kokku 150 meetrit. Paljandi nähtava osa kõrgus on 19 meetrit. Härma Mäemine müür asub Piusa jõe paremkaldal, 3,2 kilomeetri kaugusel Võru-Obinitsa teest. Linnulennult 250 m põhja pool asub Härma Alumine müür. Müürid on Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala koosseisus.

Härma Mäemisel müüril paljandub keskdevoni Gauja lademe Lode kihistiku liivakivi. Kuna devoni liivakivi on suhteliselt mureda struktuuriga, allub liivakivipaljand kergesti erosioonile..

## Vaata ka
*Härma Alumine müür

## Viited

## Välislingid
* Keldri müür Eesti geokogude infosüsteemis
Mõra

**Mõra** on küla Tartu maakonnas Kastre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haaslava valda.

Mõra küla on üks Haaslava valla vanemaid külasid, kirjalikke andmeid on küla kohta alates XIV sajandist. Küla alal on suured ja viljakad põllumaad, mis varem olid jaotatud mõisate ja hiljem talude vahel.

Mõra külas asub Tuigo kalmistu.

Külas tegutseb Mõra Küla Selts.

## Viited
Belgorodi oblasti lipp

**Belgorodi oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Belgorodi oblasti lipp.

Lipp on ametlikult kinnitatud 22. juunil 2000.

### Lipu kirjeldus
Belgorodi oblasti lipp on ristkülikukujuline riide, mis on jagatud sinise ristiga neljaks võrdseks väljaks. Vardapoolne ülemine väli on valge ning selle keskel on Belgorodi oblasti vapp, mille sinisel heraldilisel kilbil on lamav kuldne lõvi punase keelega ning lõvi kohal on laialisirutatud tiibadega kuldse noka, keele ja jalgadega must kotkas. Kilbi alumine osa on aga roheline. Lipu lehvipoolne ülemine väli on roheline ja alumine must ning vardapoolne alumine väli on punane. Vapikilbi kõrgus moodustab 3/9 lipu laiusest ning sinise risti harude laius moodustab 1/11 lipu pikkusest.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

### Sümbolite tähendused
Valge sümboliseerib pikaajalist püsivust ning kriidi, piima ja suhkru tootmist. Roheline on maa külluse ja viljakuse ning põldude ja metsade värv. Punane tähistab verd ning neid belgorodlasi, kes on sajandeid kaitsnud oma isamaad. Must on aga mulla värv.

## Vaata ka
* Belgorodi oblasti vapp

## Välislingid
*Belgorodi oblasti sümbolid oblasti ametlikul kodulehel (*vene keeles*)
*Belgorodi oblasti sümboolika (*vene keeles*)
*Riiklik sümboolika: Belgorodi oblast – Belgorod (*vene keeles*)
Islandi kroon

**Islandi kroon** (islandi keeles *króna*, mitmuses *krónur*) on Islandi rahaühik. ISO rahakood on **ISK**.

Taani kroon võeti Islandil kasutusele 1874. See asendas varem kehtinud Taani riigitaalri. 1885 hakkas Island juba oma pangatähti välja andma. Need olid paberrahad nominaaliga 5, 10 ja 50 krooni. 1904 lisandusid 100-kroonised paberrahad. Raha väljaandmise eest vastutas pank Lansssjod Islands.

Islandi kroon eraldus Taani kroonist peale Skandinaavia Rahaliidu lõppemist esimese maailmasõja alguses ja autonoomia saamist Taanilt 1918. aastal. 1921. aastal emiteeriti Ee

1922. aastal emiteeriti esimesed mündid: 10- ja 25-öörised. 1925. aastal järgnesid 1- ja 2-kroonised mündid ning 1926 1-, 2- ja 5-öörised.

1929. aastal võttis üle 5-krooniste rahade emiteerimise üle teine pank, Landsbanki Íslands. 1935 laskis pank käibele 500-kroonised rahatähed, 1957 25- ja 1000-kroonised rahad.

Island iseseisvus 1944. 1946 muudeti müntide kujundust, et kõrvaldada sealt Christian X monogramm CXR.

1961 sai Islandi keskpangaks Seðlabanki Íslands. Pank andis välja paberrahad nominaaliga 10, 25, 100, 1000 ja 5000 krooni.

1960. aastatel langes Islandi krooni väärtus märgatavalt. 1981 arvestati Islandi krooni väärtus ümber kursiga 1:100. Kasutusele võeti mündid nominaaliga 5, 10 ja 50 ööri ning 1 ja 5 krooni, millele järgnesid 10-kroonised mündid 1984, 50-kroonised 1987 ja 100-kroonised 1995. Kasutusele võeti rahatähed nominaaliga 10, 50, 100 ja 500 krooni, millele järgnesid 1000-kroonised rahad 1984 ning 2000- ja 5000-kroonised rahad 1986.

Tehniliselt jaguneb kroon endiselt 100 ööriks, ehkki öörid ei ole enam ammuilma käibel. 2002 lõpetas tollane peaminister Davíð Oddsson ööride kasutamise Islandi igapäevaelus ja alla 1 krooni väärtuses olevad mündid korjati käibelt ära. Alates 1. oktoobrist 2003 ei võta neid vastu ka Islandi pangad. Ööre kasutatakse ainult valuutakursside arvestamisel.

Majanduskriisi tõttu kaotas Islandi kroon 70% oma väärtusest euro suhtes oktoobrist 2007 oktoobrini 2008. 

* Sularahatähed: 10 000, 5000, 2000, 1000, 500, (100, 50, 10)
* Mündid: 100, 50, 10, 5, 1

## Valuutakursid
Seisuga 13. oktoober 2024 
1 EUR = 149,56 ISK
1 USD = 136,65 ISK
1 GBP = 178,59 ISK

Endised valuutakursid

1 EEK = 11,105 ISK seisuga 5. juuni 2009 
1 EEK = 9,8272371705 ISK seisuga 31. detsember 2010
Skandinaavia Rahaliit

**Skandinaavia Rahaliit** (rootsi keeles: *Skandinaviska myntunionen*, taani: *Skandinaviske Møntunion*, norra: *Skandinaviske myntunion*) oli Rootsi ja Taani ühine rahaliit, mis loodi 5. mail 1873. 

Rootsiga personaalunioonis olnud Norra liitus rahaliiduga kaks aastat hiljem (1875), seades raha väärtuse kulla suhtes võrdseks Taani ja Rootsiga (100/248 grammi). Rootsi, Taani ja Norra kroon jagunes 100 ööriks. Peale kullast 5-, 10- ja 20-krooniste müntide olid käibel hõbedast 1- ja 2-kroonised, biljoonist 10-, 25- ja 50-öörised ja pronksist 1-, 2- ja 5-öörised, ims olid kõigis lepinguosalistes riikides sama kaalu ja mõõduga. Rahaliit oli 19. sajandi skandinavistliku poliitikaliikumise üks suurimaid tulemusi.

1914. aastal tõi Esimese maailmasõja algus lõpu ka rahaliidule. Rootsi hülgas suhte kullaga 2. augustil 1914. aastal.

1924. aastal Eestis kehtestatud kuldkrooni ja 1928. aastal kehtestatud krooni väärtus vastas kuni devalveermiseni 1933. aastal liidu poolt kehtestatud krooni väärtusele.

Rootsi, Norra ja Taani kasutavad samasid rahaühikuid, mis olid kasutusel rahaliidu ajal, kuid neil puudub omavaheline seotus aastast 1914. Islandi kroon on tuletis Taani kroonist, mis võeti kasutusele peale Islandi iseseisvumist Taanist 1918. aastal ning täielikult 1944. aastal.
Keflavík

**Keflavík** on linn Islandi edelaosas Suðurnesis Reykjanesbæri vallas.

Linnaõigused sai 22. märtsil 1949.

Keflavíki sadam loodi 16. sajandil ning asula arenes tänu kalastusele ja kalatöötlusele. Hiljem jätkus selle kasv tänu Keflavíki rahvusvahelisele lennujaamale, mis ehitati Ameerika Ühendriikide poolt 1940. aastatel. Keflavíki lennujaama kasutas NATO oma sõjabaasina kuni 30. septembrini 2006.

Selgel päeval on võimalik rannalt näha 50 kilomeetri kaugusel asuvat Reykjavíki.

Linnas elas 2003. aasta seisuga 10 907 elanikku ja 2018. aasta seisuga 15&nbsp;930 elanikku.

## Viited
HansaNet

Osaühing **HansaNet** on internetilahenduste loomisega tegelev ettevõte. Ettevõte loodi 1999. aastal, realiseerimise netokäive oli 2005. aastal 3,0 miljonit krooni.

## Viited

## Välislingid
* OÜ HansaNet koduleht
* Infopäring Äriregistrist
* Infopäring Krediidiinfo Online'st
* Anti Ronk, Hanza.neti kaubamärk võib saada kasutuskeelu, Eesti Päevaleht, 04. juuni 2003
Hvannadalshnjúkur

**Hvannadalshnjúkur** ehk **Hvannadalshnúkur** on mäetipp Islandil. See asub Öræfajökulli vulkaani loodeosas. See on Islandi kõrgeim tipp. 2005. aasta augustis sooritatud ametliku mõõtmise järgi oli selle kõrgus 2109,6 meetrit (varem peeti selleks 2119 meetrit).

Tipp on Skaftafelli rahvuspargi osa.
Eunuhh

**Eunuhh** (kreeka keeles 'voodivalvur') on kohimees, kohitsetud haaremivalvur. 

Eunuhhid saavutasid ajalooliselt mõnikord suure mõjuvõimu, näiteks Hiina, Bütsantsi ja Türgi õukonnas.

Eunuhh võib tähendada ka kastreeritud meest.
Šoti keel

**Šoti keel** on läänegermaani keelte hulka kuuluv keel, inglise keele lähisugulaskeel. 

Seda kõneldakse Šotimaal ning osalt ka Põhja-Iirimaal. Šoti keelt kõneleb kokku umbes 1,5 miljonit inimest, neist emakeelena umbes 100 000.

Šoti keelt on peetud Šotimaal kõneldavaks inglise keele variandiks,  kuid ta erineb märkimisväärselt  šoti inglise keelest, mida õpetatakse ka koolis. Seda on peetud ka eraldiseisvaks germaani keeleks, nagu rootsi keel on eraldiseisev taani keelest.

1707. aasta ühinemisaktiga, millega Šotimaa liitus Inglismaaga, peeti šoti keelt inglise keelest eraldiseisvaks keeleks.

Kuulsaim šotikeelne kirjanik on Robert Burns.

## Vaata ka
*Gaeli keel
*Šotikeelne Vikipeedia

## Viited
Norni keel

**Norni keel** on väljasurnud põhjagermaani keel, mida räägiti Shetlandi ja Orkney saartel ning Šotimaa põhjaosas Caithnessis. 

9. sajandil rändasid neile aladele välja peamiselt Norra päritolu viikingid, kes rääkisid vanapõhja keelt. Arvatakse, et vanapõhja keel tõrjus vähemalt Orkney ja Shetlandi saartel kohaliku keele täielikult välja. Aja jooksul kujunes neil saartel ja Caithnessis räägitavast vanapõhja keele murdest norni keel. Norni keelt on mõjutanud keldi keeled. 

Pärast seda, kui Norra 15. sajandil saared Šotimaale tagastas, ei toetanud Šoti riik  ja Šoti kirik norni keele kasutamist. Aja jooksul asendus see šoti keelega.

Pole teada, millal norni keel välja suri. Viimased väidetavad ülestähendused norni keelest pärinevad 19. sajandi algusest, kuid arvatavasti suri keel välja 18. sajandi jooksul.

Norni keel on mõjutanud šoti keelt ja šoti inglise keelt.

Norni keelest on säilinud vähe kirjalikke andmeid. Alles on jäänud ballaade, ametlikke dokumente (näiteks diplomeid) ja ruunikirju.

## Klassifikatsioon ja sugulaskeeled

Norni keel oli indoeuroopa keel, mis kuulus germaani keelte põhjagermaani harru. Viimase sees kuulub ta koos fääri, islandi ja osalt norra keelega lääneskandinaavia keelte hulka. Arvatakse, et norni keel oli fonoloogia ja grammatika poolest üsna sarnane fääri keelega.

## Keelenäide

Meieisapalve: 

*Orkney norni keel (tekst on teada 1700. aastast): 
:*Favor i ir i chimrie, / Helleur ir i nam thite,*
:*gilla cosdum thite cumma, / veya thine mota vara gort*
:*o yurn sinna gort i chimrie, / ga vus da on da dalight brow vora*
:*Firgive vus sinna vora / sin vee Firgive sindara mutha vus,*
:*lyv vus ye i tumtation, / min delivera vus fro olt ilt, Amen.*

*Shetlandi norni keel (tekst on teada 1774. aastast):
:*Fy vor or er i Chimeri. / Halaght vara nam dit.*
:*La Konungdum din cumma. / La vill din vera guerde*
:*i vrildin sindaeri chimeri. / Gav vus dagh u dagloght brau.*
:*Forgive sindorwara / sin vi forgiva gem ao sinda gainst wus.*
:*Lia wus ikè o vera tempa, / but delivra wus fro adlu idlu.*
:*For do i ir Kongungdum, u puri, u glori, Amen*
Leitnant

**Leitnant** on sõjaväeline auaste, mis Eesti kaitseväes on madalam kaptenist ja kõrgem nooremleitnandist. 

Leitnandi auastmele vastav põhiametikoht kaitseväe maismaaüksuste rahuaegsetes koosseisudes on reeglina rühmaülem.

Eesti mereväes on **leitnant** nooremohvitseri auaste, mis on madalam vanemleitnandi ja kõrgem nooremleitnandi auastmest. 

### Vaata ka
*vanemleitnant
*nooremohvitser
Nooremleitnant

**Nooremleitnant** on nooremohvitseri sõjaväeline auaste, mis Eesti kaitseväes on leitnandist madalam ja lipnikust kõrgem.

Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste Kaitseväe Akadeemia lõpetajad saavad nooremleitnandi auastme.
Lipnik

**Lipnik** on Eesti kaitseväe madalaim ohvitseri (nooremohvitseri) auaste.

Lipnik on põhiliselt reservohvitseri (reservrühmaülem, reservkompaniiülema abi) auaste. Reservlipniku auastet on võimalik omandada ajateenistusest reservi arvamise järel, kui ajateenistuse käigus on läbitud reservrühmaülema baaskursus ajateenijatele (RRÜBKA) ning teenistuspraktika. On korraldatud ka vabatahtlikke reservohvitseride kursuseid (VROK), mille läbinutele antakse lipniku auaste.

Lipnikuks on ülendatud ka Kaitseliidu Koolis RBK kursuse (rühmapealiku baaskursus) ja ROKkl kursuse (reservohvitseri kursus kaitseliidus) edukalt läbinud kaitseliitlased-reservväelased. 

Lipniku auaste antakse tegevteenistuses esimese ohvitseriauastmena kõrgharidusega erialaohvitseridele, näiteks kaplanitele, arstidele või juristidele.


pilt:Maaväelipnik.png | Maaväelipnik
pilt:Mereväelipnik.png | Mereväelipnik
pilt:Õhuväelipnik.png | Õhuväelipnik
Laskmine 1976. aasta suveolümpiamängudel

**[[Laskmine]] [[1976. aasta suveolümpiamängud]]el** Montréalis 18.–24. juulil.

## [[Väikepüss]], 60 lasku lamades

Maailma- ja olümpiarekord: Ho Jun Li (Põhja-Korea) 599 (1972).
19. juuli.
78 võistlejat.


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Karl-Heinz SmieszekSaksa FV599 =MR =OR
2.Ulrich LindSaksa FV597
3.Gennadi LuštšikovNSV Liit595
4.Anton MüllerŠveits595
5.Walter FrescuraItaalia594
6.Arne SörensenKanada593
7.Henning ClausenTaani593
8.Desanka PešutJugoslaavia592


## Väikepüss, 3×40 lasku

Maailmarekord: Lones Wigger (USA) 1167 (1973).
Olümpiarekord: John Writer (USA) 1166 (1972).
21. juuli.
57 võistlejat.


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Lanny BasshamUSA1162
2.Margaret Murdock-ThompsonUSA1162
3.Werner SeiboldSaksa FV1160
4.Srećko PejovićJugoslaavia1156
5.Sven JohanssonRootsi1152
6.Ho Jun LiPõhja-Korea1152
7.Zdravko MilutinovićJugoslaavia1152
8.Aleksandr MitrofanovNSV Liit1151


## [[Metssealaskmine]]

Maailmarekord: Helmut Bellingrodt (Colombia) 577 (1974).
Olümpiarekord: Jakov Železnjak (NSV Liit) 569 (1972).
23. juuli.
27 võistlejat.


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Aleksandr GazovNSV Liit579 MR OR
2.Aleksandr KedjarovNSV Liit576
3.Jerzy GreszkiewiczPoola571
4.Thomas PfefferSaksa DV571
5.Wolfgang HambergerSaksa FV567
6.Helmut BellingrodtColombia567
7.Karl KarlssonRootsi565
8.Louis TheimerUSA564


## [[Vabapüstol]]

Maailmarekord: Grigori Kossõhh (NSV Liit) 572 (1969).
Olümpiarekord: Ragnar Skånaker (Rootsi) 567 (1972).
18. juuli.
47 võistlejat.


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Uwe PotteckSaksa DV573 MR OR
2.Harald WollmarSaksa DV567
3.Rudolf DollingerAustria562
4.Heinz MertelSaksa FV560
5.Ragnar SkånakerRootsi559
6.Vincenzo TondoItaalia559
7.Grigori KossõhhNSV Liit559
8.Denčo DenevBulgaaria557


## [[Olümpiakiirlaskmine]]

Maailmarekord: G. Liverzani (Itaalia) 598 (1970).
Olümpiarekord: Jozef Zapedzki (Poola) 595 (1972).
22. juuli.
48 võistlejat.


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Norbert KlaarSaksa DV597 OR
2.Jürgen WiefelSaksa DV596
3.Roberto FerrarisItaalia595
4.Afanassi KuzminNSV Liit595
5.Corneliu IonRumeenia595
6.Erwin GlockSaksa FV594
7.Gerhard PetritschAustria594
8.Marin StanRumeenia594


## [[Jahilaskmine]] [[kaevikrada|kaevikrajal]]

Maailma- ja olümpiarekord: A. Scalzone (Itaalia) 199 (1972).
20. juuli.
44 võistlejat.


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Donald HaldemanUSA190
2.Armando Silva MarquesPortugal189
3.Ubaldesco BaldiItaalia189
4.Burckhard HoppeSaksa DV186
5.Aleksandr AndroškinNSV Liit185
6.Adam SmelczynskiPoola183
7.John PrimroseKanada183
8.Bernard BlondeauPrantsusmaa182


## Jahilaskmine [[kaarrada|kaarrajal]]

Maailmarekord: Jevgeni Petrov (NSV Liit) 200 (1970).
Olümpiarekord: Jevgeni Petrov 198 (1968).
Olümpiavõitja 1972: Konrad Wirnhier (Saksa FV) 195.
24. juuli.
68 võistlejat.


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Josef PanáčekTšehhoslovakkia198 =OR
2.Eric SwinkelsHolland198 =OR
3.Wiesław GawlikowskiPoola196
4.Klaus ReschkeSaksa DV196
5.Franz SchwitzhoferAustria195
6.Edgardo ZachrissonGuatemala194
7.Juan AvalosHispaania194
8.Jean François PetitpiedPrantsusmaa194
Mereväekapten

**Mereväekapten** on mitme riigi sõjaväeline auaste mereväes, mis vastab maaväes kolonelile.

## Eesti
Eesti mereväes on mereväekapten kõige kõrgem vanemohvitseri auaste, mis on kaptenleitnandist kõrgem ja kommodoori auastmest madalam. Enne kommodoori auastme kehtestamist oli see kontradmiralist madalam. Maaväes vastab sellele koloneli auaste.

### 1918−1940

#### Mereväekaptenid reservis ja erus

### Alates 1991. aastast

## Saksamaa
### Saksamaa keisririik ja Saksa Riik
Saksamaa keiserlikus laevastikus oli mereväekapten (saksa keeles *Kapitän zur See*) kõrgem fregatikaptenist ja madalam kommodoorist. Maaväe vastav auaste oli ooberst. Samasugune alluvussuhe kehtis ka Saksa Riigi ajal Saksamaa sõjalaevastikus (*Kriegsmarine*) 1935−1945.

### Saksamaa Demokraatlik Vabariik
Saksamaa rahvalaevastikus (*Volksmarine*) oli mereväekapten fregatikaptenist kõrgem ja kontradmiralist madalam.

### Saksamaa Liitvabariik
Mereväekapten on Saksamaa mereväes kõrgem fragatikaptenist ja madalam flotilliadmiralist. Maaväes vastab sellele ooberst.

## Viited

* Ranks and insignia of NATO navies' officers
* Ranks and insignia of NATO

## Välislingid
*Mereväekapten veebisaidil mereviki.vta.ee
Aakaru

**Aakaru** [hääldus *`aak‿aru*, varem ka *aa‿karu*] (kohakääne Aakarusse või Aakarule) on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.

Aakaru asub Kambjast 4 km loodes. Lähimad külad on kagus Tatra, läänes Unipiha, põhjas Läti ja kirdes Lepiku. Läheduses asuvad veel Kiisamõisa (lõunas), Liutsepää (edelas) ja Kuivakuru (kirdes).

## Ajalugu

Aakarus oli kunagi mõis. Nii küla kui ka mõisa on esmamainitud 1468. aastal nimekujuga *Aykar*. Paiga saksakeelne nimi oli *Ayakar*. 15-17. sajandil eristati koguni kaht mõisa. Näiteks aastal 1494 on neid nimetatud *Lutike Ayacker* ('väike Aakaru') ja *Grote Ayacker* ('suur Aakaru'). Need mõisad asusid Kambja kihelkonnas. Mõlemad ühendati 17. sajandil või hiljem Vana-Kuuste mõisaga.

Aakaru küla nime on kirjutatud umbes aastal 1557 kujul *Ayakurbe*, aastal 1582 *Aiakorul*, aastal 1638 *Ajakorb* ja aastal 1923 *Ajakaru*.

Kuni 1975. aastani kuulus Aakaru osalt Kambja külanõukogusse, osalt Lemmatsi külanõukogusse; siis liideti viimasesse kuuluv osa Lepiku külaga. 

Aakarus sündis Eesti Vabariigi riigisekretär eksiilis Arved Ruusa.

## Nime päritolu

On arvatud, et küla nimi võib tuleneda sõnadest *aak* ('haak') ja *aru* ('kuiv rohumaa'). See seos pole aga kindel.

Lauri Kettunen oletas seost Aakre nimega ja eraldas nimes kaks osa *Ai-karu,* tõlgendusega 'aiakaru'. Ta pidas nime päritolu siiski ebaselgeks.

Tegu on liitsõnalise kohanimega. Selle tagumine osa tuleneb sõnast *kõrb : kõrve* 'põlismets'. Esiosa võib olla Tartu murde sõna *aid : aia* 'aed', kuid sisuliselt on seda raske põhjendada.

Tõenäoliselt sobib esiosa lähtesõnaks läänemeresoome algkeele sõna *akja : agja*, mis on laenatud alggermaani sõnast *agjā* ja mille põhitähendus on 'äär, serv'. Sellest pole kaugel tähendus 'piir'. Ai on lääne- ja saarte murdes seeliku või särgi äärepael. Liivi keeles tähendab *aigā* 'kallas, äär; paikkond; külg'. Vepsa keeles tähendab *aǵj* 'ots (sh külal), tükk, lõpp'. Sama päritolu on Salatsi kandis olev jõenimi Aģe (*Ayia, Adia*). Tartu murde sõna *laga : laja* tähendab 'lai'.

## Viited
X&Y

**"X&Y"** on inglise alternatiivrokkansambli Coldplay kolmas album, mis avaldati 2005. aasta juuni alguses. 

Albumi esimene singel "Speed of Sound" avaldati 23. mail. 

Album tõusis Suurbritannia albumiedetabelite tippu, seda müüdi esimesel nädalal 464 471 tükki. Sellest paremini oli läinud varem vaid Oasise 1997. aasta albumil "Be Here Now", mida müüdi esimesel nädalal 695 761 tükki.

"X&Y" oli IFPI andmete järgi 2005. aasta maailma müüduim album: aasta jooksul osteti seda 8,3 miljonit. USA-s müüdi aasta jooksul 2 934 716 albumit.

Mõnes piirkonnas müüdi albumit kopeerimisvastase süsteemiga.

## Lood
Kõik lood on kirjutanud Berryman/Buckland/Champion/Martin, kui pole teisiti märgitud.

#"Square One" – 4:47
#"What If" – 4:57
#"White Shadows" – 5:28
#"Fix You" – 4:55
#"Talk" (Berryman/Buckland/Champion/Martin/Hutter/Bartos/Schult) – 5:11
#"X&Y" – 4:34
#"Speed of Sound" – 4:48
#"A Message" – 4:45
#"Low" – 5:32
#"The Hardest Part" – 4:25
#"Swallowed in the Sea" – 3:59
#"Twisted Logic" – 5:01, lugu lõpeb 4:26, millele järgneb vaikus
#"Til Kingdom Come" – 4:10
Ivaste

**Ivaste** on küla Tartu maakonnas Kambja vallas. 

Külast on pärit maadluse olümpiavõitja Johannes Kotkas. 

## Vaata ka
*Iduste 

## Viited
Kavandu

**Kavandu** on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.

Kavandus sündis Ignatsi Jaak, kes on Forseliuse õpilastest tuntuim. Ta käis koos Pakri Hansu Jüriga oma teadmisi demonstreerimas Rootsi kuningas Karl XI-le, kuid erinevalt Ignatsi Jaagust, kes tegutses hiljem mitmes paigas kooliõpetajana ja köstrina, pole Pakri Hansu Jüri edasise elukäigu kohta palju teada.

## Viited
Kodijärve

**Kodijärve** on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.

Külas asub endise Kodijärve mõisa keskus. Seal asub ka Kodijärve mõisa kalmistu.

Küla piiresse jääb Kodijärv ehk Väike Kodijärv.

1920. aastatel moodustati Kodijärve mõisa maadest **Kodijärve [[asundus]]**. 1977. aastal muudeti asundus Kodijärve külaks.


Kodijärve bussipeatus.JPG|Kodijärve bussipeatus
Väike Kodijärv.JPG|Väike Kodijärv
Kodijärve mõisa park.JPG|Kodijärve mõisa park
Kodijärve mõisasüda.JPG|Kodijärve mõisa hooned


## Vaata ka
*Kodijärve vald

## Viited

## Välislingid
Kullaga

**Kullaga** on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.

Külas asub Kullaga ohvrikivi.

1977. aastal liideti Kullaga külaga Hallivariku.

## Viited
A Rush of Blood to the Head

**A Rush of Blood to the Head** on Inglise alternatiivrokkbändi Coldplay teine album, mis ilmus 2002. aasta augustis.

Albumi tootis Parlophone. Kriitikud peavad seda paremaks kui Coldplay esimest albumit Parachutes. Albumi kaanepildi kujundas Sølve Sundsbø.

"A Rush of Blood to the Head" sisaldab teiste hulgas tüüpilisi poplugusid ("In My Place"), ballaade ("The Scientist"), akustilisi lugusid ("Green Eyes").

2003. aastal koostatud Rolling Stone'i kõigi aegade 500 parema albumi loendis asub see 473. kohal.

## Lood
Kõik lood on kirjutanud Berryman/Buckland/Champion/Martin.

#"Politik" – 5:18 
#"In My Place" – 3:48
#"God Put a Smile upon Your Face" – 4:57
#"The Scientist" – 5:09  
#"Clocks" – 5:07
#"Daylight" – 5:27
#"Green Eyes" – 3:43
#"Warning Sign" – 5:31
#"A Whisper" – 3:58
#"A Rush of Blood to the Head" – 5:51
#"Amsterdam" – 5:19
Lalli

**Lalli** on mitme küla nimi Eestis:

* **[[Lalli (Kambja)|Lalli]]** on küla Kambja vallas Tartu maakonnas
* **[[Lalli (Kehtna)|Lalli]]** on küla Kehtna vallas Rapla maakonnas
* **[[Lalli (Muhu)|Lalli]]** on küla Muhu vallas Saare maakonnas
* **[[Lalli (Võru)|Lalli]]** on endine küla Võru vallas Võru maakonnas, praegu paikkond Käätso külas

***[[Lalli (piiskopitapja)|Lalli]]** oli Soome piiskopi Henriku legendaarne tapja.
Lalli (Kambja)

**Lalli** (ka *Kuuste*) on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.

Külas asub Lalli hiis.

Aastatel 1803–1915 tegutses Lalli külas Kambja kihelkonna suurim vennastekoguduse palvemaja. Seal tegutses koorimuusika edendaja Georg Beck. Lalli külas on sündinud esimene eesti soost piiskop Cornelius Laaland, samuti tema koolmeistrist isa Johann Laaland. Lalli külas möödusid ka Julius Kuperjanovi lapsepõlve- ja noorusaastad. 

## Viited
Parachutes

**"Parachutes"** on Inglise alternatiivrokkansambli Coldplay debüütalbum, mis ilmus 10. juulil 2000. Album sai peagi Suurbritannia edetabelites esikoha ja jäi esikümnesse 33 nädalaks. Albumilt avaldati ka neli singlit: "Shiver", "Yellow", "Trouble" ja "Don't Panic" (neist viimast Suurbritannias ei avaldatud). USA Billboard 200 edetabelis sai album 51. koha.

## Lood
#"Don't Panic" – 2:17
#"Shiver" – 4:59
#"Spies" – 5:18
#"Sparks" – 3:47
#"Yellow" – 4:29 
#"Trouble" – 4:30
#"Parachutes" – 0:46  
#"High Speed" – 4:14
#"We Never Change" – 4:09
#"Everything's Not Lost" – 7:15 
#*"Life Is for Living", loos "Everything's Not Lost" alates – 5:39 – 1:36
Kanuu

**Kanuu** on indiaanlaste ja teiste loodusrahvaste kerge paat, mida on valmistatud mitmesugustest materjalidest, sealhulgas puidust ja kasetohust.
Kanuud on kerguse tõttu lihtne viia veekogude äärde ja tõsta üle takistuste.
Kasetohust paate on valmistatud Siberiski, aga seal olid need teistmoodi kujuga ja viimistlus oli lihtsam. 

21. sajandi alguses Eestis matkadeks kasutatavad kanuud on valdavalt klaasplastist ja kolmeistmelised. Kahekohalisi kanuusid on vähem ja need on algajatele suhteliselt kipakamad veesõidukid. Istmed võivad olla kõrgemal (punutud) või madalamal (vormis valatud), mis raskuskeset tõstab või langetab ja püstuvust mõjutab. Enamasti sõidetakse kanuus kahekesi (keskmisel istmel lapsed, kui nad kaasas on), kuid see sõltub ka jõest: rahulikul sügaval veekogul olulist vahet pole, aga kiirel, madalal ja kivisel veekogul võib kolm inimest kanuus liiga raskeks osutuda ja manööverdamise keerukaks muuta.

Kanuu ja kajak on mõlemad kerged veesõidukid ja terminoloogiaga on tihti segadust. Kanuu on enamasti pealt lahtine (välja arvatud sportkanuud näiteks kanuuslaalomi võistlustel) ja sõitjad istuvad istmetel, kajak aga pealt kinnine, sõitja istub kajaki põhjas, jalad ette sirutatud, ning kokpit on kaetud pritsmepõlle ehk seelikuga, mistõttu vesi kajakki sisse ei tule ja merekajakkidega saab ka laines sõita. Kanuu katmata pealispinna tõttu meresõiduks ei sobi.

Kanuu mõlad on tavaliselt ühelabalised, kajaki omad kahelabalised. Kajak on kiirem kui kanuu, aga kanuu sobib rohkem matkadeks, sest mahutab rohkem varustust ja sõitjal on rohkem ruumi ja vabadust end liigutada.

## Vaata ka
*Haabjas
*Ruhi
*Kanuumatk
*Kajak
*Piroog
*Süst

## Viited

## Välislingid
Madise

**Madise** on mitme küla nimi Eestis:

* **[[Madise (Antsla)|Madise]]** on küla Antsla vallas Võru maakonnas
* **[[Madise (Kambja)|Madise]]** on küla Kambja vallas Tartu maakonnas
* **[[Madise (Lääne-Harju)|Madise]]** on küla Lääne-Harju vallas Harju maakonnas
Pangodi

**Pangodi** on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.

Suure osa küla territooriumist võtab enda alla Pangodi järv. Seda järve ja teisi lähedalasuvaid järvekesi ning mõhnastikke kaitstakse Pangodi maastikukaitseala koosseisus.

Küla loodenurka läbib Tatra–Otepää–Sangaste maantee.

## Vaata ka
*Pangodi vald

## Viited
Pühi

**Pühi** on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.

Küla lõunaosas asub Köstrimäe linnamägi, mis oli lühiajaliselt kasutuses umbes 2000 aastat tagasi.

Külas asuvad ka arheoloogiamälestisteks arvatud asulakoht ja kivikalme "Prigi Kalmemägi".

Küla läbib Tatra–Otepää–Sangaste tee.

## Viited
Rebase

**Rebase** on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.

## Asend
Rebase külgneb läänes ja põhjas Lalli, põhjas Vana-Kuuste, kirdes Sipe, idas ja lõunas Sirvaku külaga. Küla läänepiir kulgeb mööda Põlva–Reola maanteed, kirdepiir mööda Tartu-Petseri raudteed.

## Ajalugu
Rebase küla maad kuulusid varem Maidla mõisa Rebase karjamõisale. 1935. aastal rajas ühisus "Lõuna-Eesti Eksporttapamajad" külla Lõuna-Eesti esimese hõberebasekasvatuse. Nõukogude perioodil asusid seal Vambola kolhoosi Rebase osakonna sini- ja hõberebaste kasvatus ning sigala. Rebasekasvatust jätkas UÜ Rebaseaed, mis 2015. aastal lõpetas tegevuse.

## Taristu
Küla asub Põlva–Reola maantee ja Tartu-Petseri raudtee ääres. Küla juures asub Rebase raudteepeatus. 

## Ettevõtlus
Külas tegutseb puidutööstusettevõte OÜ Sakkose. 

## Tuntud isikuid
Rebase külas on sündinud kunstnik Lembit Saarts.

## Viited
Sipe

**Sipe** on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.

Külas asuvad Kõivusaare kased.

Sipe külas Sipe järvest ehk Küti järvest ligi kilomeeter Lootvina poole 1765. aastal avatud Sipe koolist kujunes Kuuste Kool.

2000. aastal paigaldati Sipe kooli asukohta mälestuskivi, mis tähistab hariduselu algust Vana-Kuuste vallas. Kivi taga olid varem koolimaja varemed, kuid 2006. aastaks oli alles väikese talumaja suurune umbes poole meetri kõrgune kääbas, millest turritab välja korstnajalg.

## Viited
Animafilm

**Animafilm** ehk **animatsioonfilm** (vananenud termin *multifilm*) on animatsioonil põhinev film. Animafilmi tegijat nimetatakse **animaatoriks**.

Ladina sõna "anima" tähendab eesti keeles 'hinge, elu' ja animeerimine tähendab eesti keeles 'hingestamist, elustamist'; niisiis on animafilm elutute asjade või piltide justkui elustamisega tehtud film, mille tulemusena need hingetud asjad hakkavad elama.

"Animafilm" on samatähenduslik sõnaga "multifilm". Kui Eestist ida pool on neid kaaderhaaval tehtud filme nimetatud multifilmideks, siis lääne pool nimetatakse neid animafilmideks.

Animafilmi alamliikideks on joonisfilm, nukufilm, arvutianimatsioon ehk raalmultikas, kollaaž, objekt-animatsioon, piksilatsioon. 

Iga elutu asi, mida inimene nihutab, seda liikumist samal ajal kaaderhaaval pildistades, võib olla animafilmi osa.

## Vaata ka
*Fantasmagorie
*Eesti animafilmide loend

## Viited
Sirvaku

**Sirvaku** on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.

Sirvaku külgneb põhjas Lalli ja Rebase külaga, kirdes Sipe ja Aadami, idas Kõrkküla, lõunas Talvikese ja läänes Kaatsi külaga. Piir Kaatsi külaga kulgeb suuremas osas mööda Porijõge, piir Sipe ja Aadami külaga mööda Tartu–Petseri raudteed.

Küla läbib Põlva–Reola maantee.

Sirvaku külas asuvad Maidla postijaama peahoone, kõrvalhooned ja piirdmüür ning Maidla abimõisa peahoone ja tall-tõllakuur on ehitismälestistena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

Külast voolab läbi Sipe oja, mis suubub Porijõkke. Küla edelaosas, Porijõe lähedal asub Ojasaare järv. Küla kõrgeim punkt on 108,1 meetri kõrgune Sirvaku mägi. 

## Viited
Sulu

**Sulu** on mitme küla nimi Eestis:

* **[[Sulu (Kambja)|Sulu]]** on küla Kambja vallas Tartu maakonnas.
* **[[Sulu (Märjamaa)|Sulu]]** on küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas.

## Vaata ka
***[[Sulu meri]]** asub Indoneesia ja Filipiinide vahel.
***[[Sulu saared]]** asuvad Filipiinidel.
Talvikese

**Talvikese** on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.

Küla läbib Põlva–Reola maantee.

Külast voolab läbi Porijõgi.

Küla lõunaosas, Põlva–Reola maantee ääres endise Liiva kõrtsi lähedal asub 15.–17. sajandist pärinev endine kalmistu, mis on tunnistatud arheoloogiamälestiseks.

Küla lääneosas asub Suuremäe kruusakarjäär. 

Külas on 360 lüpsilehmaga Andre Farm.

## Viited
Vana-Kuuste

**Vana-Kuuste** on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.

Vana-Kuuste mõisas tegutses aastatel 1834–1839 Vana-Kuuste Põllumajanduse Instituut. Tänapäeval asuvad vanas mõisahoones Kuuste Kool ja Kuuste Raamatukogu.

Kultuurimälestistena on arvele võetud mõisa peahoone ja Vana-Kuuste valla kohtumaja.

Küla läbivad Põlva–Reola maantee ja Tartu–Koidula raudteeliin. Külas asub Vana-Kuuste raudteepeatus.

Vana-Kuustest on pärit laulja Ivo Posti.


Pilt:Vana-Kuuste küla.JPG|Vana-Kuuste maanteelt vaadatuna
Pilt:Vana-Kuuste mõisahoone.JPG|Vana-Kuuste mõisahoone
Pilt:Vana-Kuuste valla kohtumaja.JPG|Kunagine Vana-Kuuste valla kohtumaja
Pilt:Vana-Kuuste meierei.JPG|Vana-Kuuste meierei


## Vaata ka
*Vana-Kuuste vald

## Viited
Virulase

**Virulase** on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.

## Vaata ka
*Aarike
*Aarike Hooldekeskus
*Virulase koobas (Harju maakond)

## Viited
Radolfzell

**Radolfzell** on linn Saksamaal  Baden-Württembergi liidumaal Konstanzi kreisis. Asub Bodeni järve ääres.

## Ajalugu

Radolfzell on asutatud 826. aastal piiskop Radolfi poolt. 1267. aastal sai linnaõigused.

Radolfzell on tähtis raudteesõlm.

## Viited

## Välislingid

*Radolfzelli koduleht
Eevald Äärma

**Eevald Äärma** (aastani 1936** Eevald Ärmann**; perekonnanimi kuni 17. oktobrini 1936 Ärman, ka Ermann ja Ärmann; 28. detsember 1911 Tartu – 13. oktoober 2005 Maryland, Ameerika Ühendriigid) oli eesti loomaarst ja sportlane, osales 1936. aasta suveolümpiamängudel Berliinis.

## Hariduskäik
Keskhariduse omandas ta Tartu poeglaste reaalgümnaasiumis, mille lõpetas aastal 1930.

Aastatel 1931–1939 õppis ta Tartu Ülikoolis loomaarstiteaduskonnas veterinaariat ning aastatel 1937–1939 kehakultuuri.

Aastast 1935 tudeeris ka Helsingi Ülikoolis.

## Elulugu
Ta oli Avinurme, hiljem Viru-Nigula jaoskonna loomaarst.

Ta on neljakordne Eesti meister teivashüppes (1934–1937).

Aastal 1944 põgenes ta Rootsi, 1952. aastal USA-sse, kus töötas kuni 1981 loomaarstina.

Ta on võitnud kuldmedaleid USA *Senior Olympics* mängudelt nii odaviskes ja kuulitõukes.

## Isiklikku
Ta oli abielus Nelly Kirrega (1918–2002).

## Välislingid
*
Emajõe Koda

**Emajõe Taarausuliste ja Maausuliste Koda** (lühemalt **Emajõe Koda**) on usuline ühendus, mis koondab Tartu ja Tartumaa maausulisi. 

Usuline ühendus asutati 1995. aastal **Tartu Supilinna Koja** nime all. Paljud selle asutajaliikmed olid eelnevalt kuulunud muinsuskaitseklubisse Tõlet.

Emajõe Koda kuulub Maavalla Kotta.
Clemens III (vastupaavst)

**Clemens III** (tegelikult **Ravenna Wibert** või **Guibert**), 1020 ja 1030 vahel Parma – 8. september 1100 (Civita Castellana) oli itaalia prelaat ja Ravenna peapiiskop, vastupaavst aastatel 1080 kuni 1100. Tema nimi tähendab ladina keeles pehmeloomulist.

Ta oli Canossa markkrahv Gerard'i poeg. Enne Ravenna piiskopiks saamist 1072. a. oli keisrinna Agnese poolt ametisse nimetatud Itaalia kantsler.

Ta valiti paavstiks Gregorius VII alustatud investituuritüli tõttu.

Surres 1100. a., oli Clemensil võim Rooma üle ning tema toetajad valisid uueks vastupaavstiks Theodericuse.
Theodoricus

**Theodoricus** ehk **Theoderich** (suri  1102 Cava de'Tirreni Salerno lähedal) oli vastupaavst 1100 ja arvatavasti 1101. Tema elu kohta on väga vähe teada.

Keiser Heinrich IV poolt toetatud vastupaavst Clemens III  nimetas ta  1084 Santa Maria in Via Lata kardinaldiakoniks ning veidi hiljem  Albano kardinalpiiskopiks. Aastal  1098 määrati ta legaadiks  Saksamaale. On säilinud San Ciriaco nelle Terme kardinalpreestri Romanuse diplom, millele on Theoderich koos  mõningate teiste vastupaavsti poolel olevate   kardinalidega alla kirjutanud.

Pärast vastupaavst Clemens III surma 1100 valisid tema toetajad Theoderichi kiirustades eelmise järeltulijaks ning kohe, arvatavasti ööl vastu 10. septembrit pühitsesid nad ta saladuskatte all Peetri kirikusse kogunenult Theodoricuse nime all ametisse. Theodoricusel ja tema toetajatel õnnestus  Roomat enda käes hoida ainult 105 päeva ning kui paavst Paschalis II (mitte varem kui 1100. aasta jõulude ajal, arvatavasti jaanuaris 1101) Lõuna-Itaaliast Rooma naasis, püüdis vastupaavst põgeneda keiser Heinrich IV juurde.

Paavsti  toetajatel õnnestus Theodoricus  tabada. Viimase toetajad valisid seepeale Sabina piiskopi Albertuse uueks vastupaavstiks. Paavst Theodoricuse pagendas ta  benediktlaste ordule kuuluvasse ning paavstile ustavate normannide valve all olevasse Santissima Trinità in Cava de'Tirreni  kloostrisse Campanias Salerno lähistel, kus too 1102 suri. Ta on sinna ka maetud. Kloostri krüptis on hauaplaat pealdisega "*Theodoricus in pace MCII*", kuid selle ehtsus on kahtluse all.

## Välislingid
* Sissekanne Bautzi kirikuleksikonis (*saksa keeles*)
801

**[[Sajandid]]**: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

**[[Kümnendid]]**: 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad - **[[800. aastad]]** - 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad

**Aastad**: 796 797 798 799 800 - **801** - 802 803 804 805 806

## Sündmused
*...

## Sündinud
*Ansgar, saksa piiskop

## Surnud
*...
Hisori ahelik

**Hisori ahelik** on mäestik Aasias, osa Hisori-Alai mäestikust. 

Kulgeb ida-lääne suunas. 

Kõrgus kuni 4643 meetrit.
Jurmo

**Jurmo** on mitme koha nimi:

***[[Jurmo (Ahvenamaa)|Jurmo]]**, küla Ahvenamaal Brändö vallas Jurmo saarel
***[[Jurmo saar (Ahvenamaa)|Jurmo saar]]**, saar Ahvenamaal 
***[[Jurmo (Lääne-Soome)|Jurmo]]**, küla Lääne-Soome läänis Jurmo saarel
***[[Jurmo saar (Lääne-Soome)|Jurmo saar]]**, saar Lääne-Soome läänis
Kapsta

**Kapsta** on küla Tartu maakonnas Elva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Konguta valda.

## Vaata ka
*Kapsta mõis

## Viited
Karijärve

**Karijärve** on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
2000. a. rahvaloenduse andmeil elab külas 48 elanikku.

Karijärve küla asub Karijärve kaldal Elvast 7 km põhja pool.

2017. aastani kuulus Konguta valda.

## Viited