open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nancy

**Nancy** on linn Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas, Meurthe-et-Moselle'i departemangu keskus. Asub Meurthe'i jõe kaldal.

## Ajalugu
Tuntud isikutest on Nancys sündinud Saksa-Rooma keiser Franz I ja ajaloolane Lucien Febvre.

## Arhitektuur ja vaatamisväärsused
*Place Stanislas
*Palais ducal (Musée lorrain)
*Musée des Beaux-Arts
*Musée de l'École de Nancy

## Haridus
* ICN Business School

## Sõpruslinnad
Nancyl on 8 sõpruslinna:

## Viited

## Välislingid
Paimio

**Paimio** on linn Soomes Päris-Soome maakonnas. Asub Paimionjoki ääres.

Paimio on alates 1997. aastast linn.

Linnas asub Alvar Aalto projekteeritud Paimio sanatoorium (nüüdisajal kopsu- ja sisehaiguste haigla).

Paimio sõprusvald Eestis on Audru vald.

## Viited

## Välislingid

* Paimio koduleht
Matsusaka

**Matsusaka** on linn Jaapanis Mie prefektuuris. Asub Ise lahe ääres.

Matsusaka asutati 1588. Linnaks (市) sai 1933. aastal.
1. jaanuaril 2005 liideti Matsusakaga naaberlinnad Ureshino, Mikumo, Iinan ja Iitaka.

## Viited

## Välislingid

*http://www.city.matsusaka.mie.jp/
Oinochoe

**Oinochoe** (vanakreeka ἡ οἰνοχόη "veinikann") on põletatud savist, pronksist või muust materjalist ühesangaline veinikann. Oinochoesid oli mitme kujuga.

## Vaata ka
*Vana-Kreeka
*Vanakreeka keraamika
Psükteer

**Psükteer** on antiigiaegne kõrge silindrilise jalaga kõhukas jahutusnõu. Psükteer asetati teise anumasse, milles oli jahutav vedelik. 

## Vaata ka
*Vana-Kreeka
*Vanakreeka keraamika
Rhyton

***Rhyton*** on antiikaegne joogi- ja ohverdamisnõu. Valmistatud metallist või põletatud savist, enamasti lehtrikujuline, kaela ja kõrvaga. Paljud *rhyton*'id kujundati looma- või inimpea sarnasteks.

## Vaata ka
*Vana-Kreeka
*Vanakreeka keraamika
Mitte-Riinimanda

**Mitte-Riinimanda** on Raplas tegutsev noorte segakoor.

Aastal 1993 loodi Rapla Ühisgümnaasiumis lastekoor Riinimanda ja aastal 1997 segakoor Mitte-Riinimanda. Kooride asutaja ja dirigent on Urve Uusberg.

Aastal 2013 toimus Maltal 5. rahvusvaheline kooride konkurss, kus Mitte-Riinimanda saavutas folkloori kategoorias II koha ja sakraalse vooru kategoorias IV koha. Üldarvestuses said nad III koha. 

## Välislingid
*Riinimanda kooride koduleht
Kokkola linn

**Kokkola** on linn Soomes, Kesk-Pohjanmaa maakonna keskus. Asub Põhjalahe kaldal.

Naabervallad on Halsua vald, Kalajoki linn, Kannus, Kaustineni vald, Kruunupyy, Lestijärvi vald, Luoto ja Toholampi vald.

Linna asutas 1620. aastal Ristiranna küla kohale Gustav II Adolf, kes pani linnale nimeks *Gamlakarleby*, kuid see linn hävis tulekahjus 1664. aastal. Rootsi kuningriigi aja oli Gamlakarleby vabahärrad Banérid. Kokkola ehitati taas üles ja sai 18. sajandil tõrvakaubanduse keskuseks. Ka linna vapil on kujutatud tõrvatünni.

1977. aastal liideti linnaga Kaarlela vald. 1. jaanuaril 2009 liideti linnaga Lohtaja, Ullava ja Kälviä vald. Vallas elas enne liitmist 37 200 inimest ja rahvastikutihedus oli 115,5 in/km².

81% elanikest on soomekeelsed ja 17% rootsikeelsed.

## Külad
Hassinen (Hassis), Isokylä (Storby), Kallinen (Kallis), Kaustari (Kaustar), Kirilahti (Kirilax), Korpilahti (Korplax), Kotkamaa, Kvikant, Närvilä, Palo, Piispanmäki, Rödsö, Sokoja (Såka), Vitsari (Vittsar), Oivu (Åivo), Knivsund (Öja), Långö (Öja)


Kokkola town hall.jpg|Kokkola vana raekoda
Roos Estate in Kokkola.jpg|K. H. Renlundi muuseum
Bilingual streetcorner in Kokkola.jpg|Kakskeelsed sildid


## Sõprussuhted
*  Averøy (Norra)
*  Boldog (Ungari)
*  Fitchburg (MA, USA)
*  Fredericia (Taani)
*  Fushun (Hiina)
*  Hatvan (Ungari)
*  Härnösandi vald (Rootsi)
*  Järva-Jaani vald (Eesti)
*  Mörbylånga vald (Rootsi)
*  Ullånger (Rootsi)
*  Kristiansund (Norra)
*  Marijampolė (Leedu)
*  Ratingen (Saksamaa)
*  Greater Sudbury (Kanada)

Järva-Jaani vald (1991–2017) sõlmis 1991. aastal sõpruslepingu Kälviä vallaga. Sellest tulenevalt on Kokkola linna sõprusomavalitsus ka 2017. aastal moodustatud Järva vald.

## Viited

## Välislingid
* Kokkola koduleht
Slītere rahvuspark

**Slītere rahvuspark** on rahvuspark Lätis Kuramaal Talsi piirkonna territooriumil. 

Rahvuspark loodi 2000. aastal senise **Slītere looduskaitseala** asemele. Pindala on 163,6 km². Hõlmab osaliselt ka Liivi Ranna. Rahvuspargi administratsioon asub Dundagas.

Tänu eraldatusele ümbritsevast maailmast ja piiritsoonile, mis hoidis ranna inimtühjana, on seal säilinud puutumatu loodus. Et seda kaitsta, loodi juba aastal 1921 Kuramaa põhjaosa sisemaale Slītere looduskaitseala, mida hiljem korduvalt laiendati. Tänapäeval hõlmab rahvuspark ka suure osa rannaaladest. Haruldaste taime- ja loomaliikide poolest on Slītere rahvuspark Lätis üks rikkamaid.

Rahvuspargile allub administratiivselt ka Grīnise looduskaitseala.

## Välislingid
* Slītere rahvuspark looduskaitseameti kodulehel
* Rahvuspargi koduleht
Loimaa linn

**Loimaa** on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Päris-Soome maakonnas. Läbi linna voolab Loimijoki.

Loimaa linnaga liideti 2005. aastal Loimaa vald. 1. jaanuaril 2009 ühinesid linnaga Mellilä vald ja Alastaro vald.

Asustuse poolest suuremad keskused on keskasula Loimaa ja endise Loimaa valla keskus Hirvikoski.


Pilt:Loimaa railway station.jpg|Loimaa raudteejaam


## Viited

## Välislingid

* Loimaa koduleht
Miina Härma Gümnaasiumi segakoor

**Miina Härma Gümnaasiumi segakoor** on Tartu Miina Härma Gümnaasiumi 10.–12. klassi õpilastest koosnev segakoor.

Koori dirigendid on Kadri Leppoja ja Markus Leppoja. Hääleseadja on Viviane Kallaste.

2006. aastal esitas koor Tõnu Kaljuste juhatusel koos Vanemuise sümfooniaorkestriga Ludwig van Beethoveni suurvormi "Missa C-duur", mis nimetati Eesti Kooriühingu poolt aasta teoks. Lisaks pälvis koor samal aastal Eesti Kooriühingu aasta koori aunimetuse, millega seoses anti koorile võimalus paluda ühel eesti heliloojal kirjutada koori jaoks uudisteos. Välja valiti Olav Ehala, kelle Leelo Tungla sõnadele kirjutatud teos "Uuesti, uuesti" kõlas esimest korda Miina Härma Gümnaasiumi 110. aastapäeva kontsertaktusel 14. oktoobril 2016 Vanemuise kontserdimajas.

## Viited

## Välislingid
*Koorist Miina Härma Gümnaasiumi kodulehel
Eesti segakooride võistulaulmine

**Eesti segakooride võistulaulmine Tuljak** on Eesti Segakooride Liidu korraldatav iga-aastane Eesti segakooride ja -ansamblite konkurss. Festivalid toimuvad veebruarikuus Tartus.

Peale erinevate kategooriate võistluste konkureeritakse eraldi Miina Härma "Tuljaku" parima esituse auhinnale.

## Välislingid
*Eesti Segakooride Liidu koduleht
Sünkroonsus (Jung)

**Sünkroonsus** (kreeka keelest *syn*, 'koos' + *chronos*‚ 'aeg', saksa keeles *Synchronizität*, inglise keeles *synchronicity*) on psühholoogias Šveitsi psühholoogi Carl Gustav Jungi poolt kasutusele võetud mõiste, millega ta mõtles "ajaliselt kokkulangevatele akausaalsetele sündmustele," "tähendusrikastele kokkusattumistele," st seaduspärasustele, mida ei saa seletada põhjuslikkuse abil. Jung kirjutas sünkroonsusest esimest korda tekstis "Naturerklärung und Psyche: Synchronizität als ein Prinzip akausaler Zusammenhänge" (1952).

## Vaata ka
*üheaegsus
*diakroonia ja sünkroonia
Eesti Segakooride Liit

**Eesti Segakooride Liit** (lühend **ESL**) on mittetulundusühing, mille eesmärk on segakoorilaulu edendamine. Organisatsioon ühendab 69 segakoori ja kuulub Eesti Kooriühingusse.

Liit korraldab mitut regulaarset muusikaüritust, sealhulgas iga-aastast segakooride võistulaulmist, mida tuntakse ka Tuljaku konkursina.

## Vaata ka
*Eesti segakooride loend

## Välislingid
*Eesti Segakooride Liidu koduleht
Püüa kinni, kui suudad

**"Püüa kinni, kui suudad"** ehk inglise keeles **"Catch Me If You Can"** on mitme filmi pealkiri:

*"Püüa kinni, kui suudad", USA-Kanada märulikomöödia (1998)
*"Püüa kinni, kui suudad", Steven Spielbergi film Leonardo DiCaprio ja Tom Hanksiga peaosades (2002)
Lawrence Kohlberg

**Lawrence Kohlberg** (25. oktoober 1927 Bronxville New York – 19. jaanuar 1987 Boston) oli ameerika psühholoog, Chicago ja Harvardi ülikooli õppejõud (haridus- ja sotsiaalpsühholoogia professor).

1958. aastal avaldas Lawrence Kohlberg uurimuse, mis haakus nii positivistide kui ka biheivioristidega – esitades moraalse arengu teooria, milles olid ühendatud teaduse ja moraalsed väärtused ning mis põhines kognitiivsel põhjendatusel (s.t mitte käitumisel).

Kohlbergi ideed põhinevad šveitsi arengupsühholoogi Jean Piaget' töödel, olulist tähelepanu moraalse arengu teooria väljatöötamisel pööras ta Sokratesele. Carol Gibb Hardingu meelest olevat Kohlberg Sokratese lugenud nende väheste inimeste hulka, kes on saavutanud tema teooria kohaselt VI arenguastme.

Kohlbergi moraalse arengu teooria väidab, et moraalne põhjendamine, mis on eetilise käitumise aluseks, omab 6 eristatavat arengutaset, millest iga järgmine vastab moraalsetele dilemmadele adekvaatsemalt kui eelmine. Et mõõta taset, millel inimene moraalselt opereerib, töötas Kohlberg välja rafineeritud intervjuu-protsessi. Selles esitatakse hüpoteetilisi situatsioone, milles esineb moraalne dilemma. Inimese vastused dilemmale ja esitatud põhjendused määravad, millisel moraalse arengu etapil inimene asub.

### Kohlbergi moraalse arengu teooria
Kohlberg märkas, et lapsed läbivad kasvades teatud moraalse arengu etappe viisil, mis talle tundus hämmastavalt sarnane Piaget' hästituntud kognitiivse arengu etappidega. Oma tähelepanekud ja katsed laste ja täiskasvanutega üldistas ta oma moraalse arengu teooriaks, milles ta väitis, et inimesed arenevad ühelt moraalse arengu etapilt teisele ühesugusel viisil, ilma etappide järjekorda muutmata ning etappe vahele jätmata. Etappide näol on tegemist kvalitatiivselt erinevate mõtlemise ning probleemide lahendamise viisidega. 

Kohlbergi teooria esimesed 5 etappi on leidnud kinnitust hilisemates longituud- ja kultuuridevaheliste uuringutes,, samuti kultuuridevahelistes uuringutes, mis on läbi viidud Türgis, Taiwanil, Yucatanil, Hondurases, Indias, Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Suurbritannias ja Iisraelis.

Kohlberg on väga populaarne. 20. sajandi väljapaistvamatest psühholoogidest oli Kohlberg 16. kohal psühholoogiaõpikutes tsiteerituselt ning 30. kohal üldiselt tsiteerituselt (Haggbloom et al. (2002); The 100 Most Eminent Psychologists of the 20th Century. Review of General Psychology, 6, 139-152).

Üks tema tuntumaid kriitikuid oli ta õpilane Carol Gilligan.

## Vaata ka
*Heinzi dilemma

## Viited

## Kirjandus
*Henry Epps. "Ethics", III köide, lk 55–71
Tillmann Bredenbach

**Tillmann Bredenbach** (1526–1587) oli saksa katoliiklik vaimulik ja kirjamees, Kölni. Tartu ja Antwerpeni raehärra.

Bredenbachi kuulsus põhineb tema ladinakeelsel kirjatööl Liivi sõja algusest, mis kannab pealkirja "Historia belli Livonici" (Liivi sõdade ajalugu). Ta käsitleb seal peamiselt Tartu piiskopkonna langemist, tuginedes peamiselt endise Tartu toomhärra Christian Olmeni jutule. Samuti vaatleb ta, nagu seda on tehtud enamikus toonastes ajalooteostes, lühidalt Vana-Liivimaa avastamis- ja vallutuslugu ning eelnevaid sõdu venelastega, eriti muidugi Wolter von Plettenbergi aegset Liivi-Moskva sõda. 

Ehkki tema teos on leppimatult luterlusevaenulik (selle usu levikut peabki ta Liivimaa hädade peapõhjuseks) ning sageli ka ajaloolisest reaalsusest tugevalt kaugenev (jumalik vahelesegamine, üle 300 000 venelase linnuseid piiramas), leidub selles ka palju ajalooliselt väärtuslikku materjali, näiteks 1520. aastate usupuhastuse ja üldise meelsuse kohta sõjaeelsel Liivimaal. Bredenbach alustas raamatu kirjutamist 1558. aastal, mil Olmen Saksamaale tuli, ning esmatrükk ilmus tõenäoliselt 1564. aastal (1558. aastat, mida on mõnikord arvatud esmatrüki ilmumisdaatumiks, ei saa kuigi reaalseks pidada).

1565. aastal sai Bredenbach Ingolstadti ülikoolis usuteaduste doktori kraadi ning oli juba varem saanud mitmel pool toomhärraks. 1569. aastal sai temast aga Bonni vaimuliku kolleegiumi esimees.
## Viited

## Kirjandus
* Sulev Vahtre. *Tillmann Bredenbachi Liivi sõdade ajalugu*. Ajalooline Ajakiri 2001, nr. 1/2, lk. 15–24.
* Hans Kruus. ''Eesti ajaloo lugemik. I: valitud lugemispalad Eesti ajaloo alalt 1561. aastani. Tallinn: Eesti Kirjanduse Selts, 1924. Lk-d 223-224.
Maisi-roninastik

**Maisi-roninastik** (*Pantherophis guttatus*) on *[[Colubridae]]* sugukonna maoliik.

## Klassifikatsioon

*1978. klassifitseeriti maisi-roninastik roninastikute perekonda *[[Elaphe]]*.

Maisironinastikud liigitatakse roomajate andmebaasis maoperekonda *[[Pantherophis]]*.

## Levila

Neid kägistajamadusid võib kohataAmeerika Ühendriikides.  

Seltsilisloomadena ka Eestis ja mitmel pool mujal. 

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne CoL-is
* Sissekanne IUCN-is
* Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
* Sissekanne Roomajate andmebaasis
*FOTO: Pärnu tänavatel uitas öösel eksootiline madu, www.DELFI.ee, 9. oktoober 2013, veebiversioon (vaadatud 9.10.2013)   

; Videod
*YouTube'i video: Maisi-roninastik kestumas, veebiversioon (vaadatud 14.11.2014)
Alice Prin

**Alice Ernestine Prin** (tuntud ka nimedega *Kiki* ja *Montparnasse'i Kiki*; 2. oktoober 1901 – 29. aprill 1953) oli prantsuse ööklubide laulja, skulptorite modell, näitleja ning kunstnik. 

Aastal 1996 nimetasid biograafid Billy Klüver ja Julie Martin teda "20. sajandi esimeseks õigeks iseseisvaks naiseks".
Väegrupp Don

**Väegrupp Don** (saksa keeles *Heeresgruppe Don*) oli Teises maailmasõjas Saksamaa armee koosseisus sõdinud väeüksus.

## Ajalugu

Moodustati 21. novembril 1942. 11. armee staabi ümberformeerimisega. Pärast Punaarmee läbimurret lõunarindel asus väegrupp 
väegruppide A ja B vahel positsioonile. Pärast väegrupi B laialisaatmist nimetati ümber väegrupiks Süd.
## Komandörid

*:Erich von Mannstein (21.11.1942)

## Allunud väeüksused

Detsember 1942.:
:*Rünnakugrupp Hollidt
:*Rumeenia 3. armee
:*6. armee
:*Armeegrupp Hoth
Jaanuar 1942.:
:*Armeegrupp Hollidt
:*6. armee
:*Armeegrupp Hoth
:*Rumeenia 3. armee
Veebruar 1943.:
:*1. tankiarmee
:*Armeegrupp Hollidt
:*6. armee
:*4. tankiarmee
:*Rumeenia 3. armee
:*Rumeenia 4. armee
Väegrupp E

**Väegrupp E** (saksa keeles *Heeresgruppe E*) oli Teises maailmasõjas Saksamaa vägede koosseisus võidelnud väeüksus.

## Ajalugu

Moodustati 1. jaanuaril 1943 12. armee juhatusest ja *Wermachtbefehlshaber Südostist*. Kuni 26. augustini 1943 täitis ka paralleelselt *Oberbefehlshaber Südosti* ülesandeid.
väegrupile allusid Jugoslaavias ja Kreekal asunud Saksa garnisoniväed.

## Komandörid

*:Alexander Löhr (1.01.1943)

## Allunud väeosad

Veebruar 1943.:
:*Kreetal:
::*22. jalaväediviis
::*11. Luftwaffe välidiviis
::*Itaalia diviis Sienna
:*Serbias:
::*704. jalaväediviis
::*Bulgaaria I korpus
:*Horvaatias:
::*714. jalaväediviis
::*717. jalaväediviis
::*718. jalaväediviis
::*SS mägidiviis Prinz Eugen
::*369. jalaväediviis
::*373. jalaväediviis
::*187. jalaväediviis
Juuli 1943.:
:*Kreetal:
::*22. jalaväediviis
::*Itaalia diviis Sienna
:*Lõuna-Kreekas:
::*11. Luftwaffe välidiviis
::*104. kergejalaväediviis
:*Salonikis:
::*1. mägidiviis
:*Serbias:
::*297. jalaväediviis
::*Bulgaaria 7. diviis
::*Bulgaaria 9. diviis
::*Bulgaaria 21. diviis
:*Horvaatias:
::*100. kergejalaväediviis
::*114. kergejalaväediviis
::*118. jalaväediviis
::*SS mägidiviis Prinz Eugen
::*369. jalaväediviis
::*187. jalaväediviis
::*373. jalaväediviis
August 1944.:
:*LXVII korpus
:*LXXXXI korpus
:*XXII korpus
:*22. jalaväediviis
:*133. jalaväediviis
:*Sturmbrigaad Rhodos
:*Kindlusbrigaad 967
:*Kindlusbrigaad 968
:*KindlusBrigaad 939
Jaanuar 1945.:
:*XXXIV korpus
:*XXI korpus
:*LXXXXI korpus
:*133. jalaväediviis
:*Kindlusbrigaad 939
:*Kindlusbrigaad 968
Märts 1945.:
:*LXXXXI korpus
:*XXXXIV korpus
:*XV korpus
Mai 1945.:
:*2. tankiarmee
:*XV SS Kasakakorpus
:*XXI korpus
:*LXIX korpus
:*XV korpus
:*LXXXXI korpus
:*LXXXXVII korpus
:*XXXIV korpus
Home Room

**"Home Room"** on 2002. aasta USA mängufilm, mille režissöör on Paul F. Ryan.

Film räägib koolitulistamisest, mille tagajärjel saab surma 9 õpilast ja 1 raskelt haavata.

Peaosi mängivad Erika Christensen, Busy Philipps ja Victor Garber.

## Vaata ka

*Columbine'i koolitulistamine
Väegrupp F

**Väegrupp F** (saksa keeles *Heeresgruppe F*) oli Teise maalilmasõja ajal Saksamaa armees teeninud väeüksus.

## Ajalugu

Moodustati 12. augustil 1943, et kontrollida Saksa operatiiv- ja okupatsioonivägesid Balkanil. Väegrupp kandis samal ajal ka *OberbefehlShaber Südosti* nime. 
Saadeti laiali 25. märtsil 1945.

## Komandörid

*:Maximilian Freiherr von Weichs (26.08.1943)

## Allunud väeosad

September 1943

:*Väegrupp E
:*2. tankiarmee
Jaanuar 1944

:*Väegrupp E
:*2. tankiarmee
Oktoober 1944

:*Armeegrupp Serbien
:*Väegrupp E
:*2. tankiarmee
Jaanuar 1945

:*Väegrupp E
Elizabeth Taylor

**Dame Elizabeth Rosemond Taylor** DBE (27. veebruar 1932 – 23. märts 2011) oli Briti päritolu USA filminäitleja. 

1999. aastal Ameerika Filmiinstituudi avaldatud edetabeli "AFI's 100 Years...100 Stars" tulemuste põhjal asub Taylor naisfilmistaaride edetabelis seitsmendal kohal.

1985. aastal anti talle Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind.

## Elukäik

Elizabeth Taylor sündis 1932. aastal Londonis. Tema vanemad olid USA Kansase osariigist pärit ameeriklased, kes elasid Inglismaal. Isa Francis Lenn Taylor (1897–1968) oli kunstimaakler. Ema Sara Viola Warmbrodti (lavanimi Sara Sothern) (1896–1994) oli näitleja, kes lõpetas karjääri, kui abiellus 1926. aastal New Yorgis Francis Lenn Tayloriga. Elizabeth oli kahelapselise pere noorem laps. Vend Howard Taylor sündis 1929. aastal. 

Elizabethi kaks eesnime on pandud tema vanaema Elizabeth Mary (Rosemond) Taylori auks.

Enne II maailmasõda kolis pere Ameerika Ühendriikidesse Los Angelesse. Seal tutvustati Taylorite peret Andrea Berensile, kes oli Universal Picturesi esimees ja peamine aktsionär Hollywoodis. Peagi hakkas üks Ameerika Ühendriikide suurimaid meediakontserne Metro-Goldwyn-Mayer Elizabethi vastu huvi tundma, kuid koostööleping jäi sõlmimata, sest neiu ei osanud laulda. 1941. aastal sõlmis temaga kuuekuuse lepingu Universal Pictures, millega Taylor teenis 100 dollarit nädalas.

Taylor debüteeris üheksa-aastaselt filmis "There's One Born Every Minute". See jäi tal esimeseks ja viimaseks filmiks Universal Picturesis, kuna tema leping katkestati. 1942. aastal sõlmis Metro-Goldwyn-Mayer Tayloriga kolmekuuse lepingu, et ta mängiks filmis "Lassie Come Home" Priscillat.

Tuntuse tõi talle 12-aastaselt mängitud roll filmis "National Velvet". 

Elizabeth Taylor mängis oma ligi 70-aastase karjääri jooksul rohkem kui 50 filmis. 

## Filme ja telesarju

## Viited

## Välislingid

*
Andrei Rubljov

**Andrei Rubljov** (vene *Андрей Рублёв*; umbes 1370 – 29. jaanuar 1430) oli vene maalikunstnik.

Aastal 1988 kuulutas Vene Õigeusu Kirik ta pühakuks.

## Elukäik
Andrei Rubljov oli vanavene kunsti erakordne meister, Theophanes Kreeklase õpilane. 

Olles munk ja ikoonimaalija, elas ta Troitse-Sergi kloostris, hiljem Moskva Androniku kloostris. 

Kroonika andmetel võttis Andrei Rubljov osa Moskva Kremli Blagoveštšenski katedraali ja Vladimiri Uspenski katedraali ikonostaasi ja freskode ning Troitse-Sergi kloostri Troitski peakiriku ikonostaasi loomisest. Troitski peakirikule maalis ta (umbes 1411) oma parima teose, hingestatud ikooni "Kolmainsus" (Tretjakovi galerii). 

Andrei Rubljov on 15. sajandi Moskva ikoonimaalikoolkonna ja vene ikonostaasi klassikalise vormi rajaja.

## Andrei Rubljov kunstis

*"Andrei Rubljov" ("Андрей Рублёв" 1966, NSV Liit), stsenaristid Andrei Tarkovski ja Andrei Mihhalkov-Kontšalovski. Lubati ekraanile alles 1971. aastal.

## Vaata ka
* Daniil Tšornõi
Cuiabá jõgi

**Cuiabá** on jõgi Lõuna-Ameerikas. Algab Mato Grosso lavamaalt. Voolab valdavalt edelasse ja lõunasse. Suubub vasakult Paraguay jõkke.

Jõe ääres asub samanimeline linn.
Tuamotu saared

**Tuamotu saared** on saarestik Polüneesias, osa Prantsuse Polüneesiast. Pindala 885 ruutkilomeetrit. Peale Makatea on tegu madalate atollidega.

## Vaata ka
* Anaa
* Apataki
* Aratika
* Arutua
* Désappointementi saared

## Välislingid
Endel Kitse

**Endel Kitse** (12. juuni 1928 – 10. märts 2007) oli eesti mullateadlane ja ökoloog, aastast 1975 bioloogiadoktor.

Lõpetanud Viljandi 2. Keskkooli, alustas ta 1947. aastal õpinguid Tartu Riiklikus Ülikoolis põllumajanduse erialal. Eesti Põllumajanduse Akadeemia asutamise järel läks ta üle sellesse õppeasutusse, lõpetades sealse agronoomiateaduskonna esimese lennu aastal 1952.

Endel Kitse esimeseks töökohaks oli Jõgeva Sordiaretusjaam, kuhu ta asus tööle juba üliõpilasena. Hiljem oli tema elu ja tegevus seotud peamiselt Eesti Põllumajanduse Akadeemiaga, kus ta töötas mullateaduse ja agrokeemia kateedris.

Aastal 1957 kaitses Endel Kitse kandidaaditöö mullaanalüüside metoodilistes küsimustes. 1975 promoveeriti ta doktoriks uurimistöö eest mullafüüsika alal. Töötas professorina 1977–1993.

Teda peetakse mullafüüsika uurimissuuna rajajaks Eestis, kelle poolt läbi viidud uuringute tulemusi kasutatakse mullateaduses tänaseni, eelkõige muldade füüsikaliste ja hüdrofüüsikaliste omaduste määramisel. Samuti pärines temalt metoodika kahekihilisel lähtekivimil kujunenud muldade kobestamiseks. Lisaks tegeles doktor Kitse põlevkivikarjääride põllumajandusliku taaskasutuse võimaluste uurimisega.

Ta suri pärast pikka haigust märtsis 2007.
Kaks elu

Eestikeelset pealkirja **"Kaks elu"** kannab mitu filmi.
***"[[Kaks elu (film, 1961)|Kaks elu]]"**, Vene 1961. aasta draamafilm ("**Dve žizni**")
***"[[Kaks elu (film, 2000)|Kaks elu]]"**, USA 2000. aasta romantiline põnevik ("**Passion of Mind**")
***"[[Kaks elu (film, 2012)|Kaks elu]]"**, Saksamaa/Norra 2012. aasta draamafilm ("**Zwei Leben**")
Kuldkarikas

**Kuldkarikas** (*Solandra*) on taimede perekond maavitsaliste sugukonnast. 

Kuldkarikatel on väga suured õied ja läikivad lehed.

Nad kasvavad Lääne-Indias, Mehhikos ja Lõuna-Ameerikas.

## Liike
**Solandra brevicalyx* (armu-kuldkarikas)
**[[Solandra grandiflora]]*
**[[Solandra longiflora]]*
**Solandra maxima* (suur kuldkarikas)
Kuldne karikas

**"Kuldne karikas"** (*The Golden Bowl*) on Henry Jamesi romaan aastast 1904. 

James Ivory on teinud selle järgi filmi "Kuldne karikas".
Monique

**Monique** [mon'ik] on prantsuse naisenimi, nime Monica prantsuse variant, mis on levinud ka ingliskeelsetesse maadesse.

Seda nime on algselt pandud püha Monica järgi, kelle prantsuskeelne nimekuju on *Monique*.

## Ameerika Ühendriigid

USA-s kuulus Monique 1000 kõige populaarsema tüdrukule pandud nime hulka 1955–2008, sealhulgas 500 populaarseima tüdrukunime hulka 1959–2004 ja 200 populaarseima eesnime hulka 1967–1996. Kõige kõrgemal, 93. kohal oli see eesnimi 1980. aastal. Sealjuures on selle nime populaarsus mis tahes aastal jäänud alla nimele Monica ja edestanud nime Monika.

## Nime kandjaid
*Angélique Monique-Paulette Boyer Rosseau
* Gabrielle Monique Union, USA näitleja
* Monique, tegelane joonisfilmiseeriast "Kim Possible"
* Monique Alexander, USA näitleja ning modell
* Monique Bégin, Kanada sotsioloog ja poliitik
* Monique Buzzarté, USA muusik
* Monique Cassie, Uus-Meremaa näitleja
* Monique Chabot, Kanada näitleja
* Monique Charlesworth, kirjanik
* Monique Coleman, USA näitleja
* Monique Gabrielle, USA modell ja näitleja
* Monique Garbrecht-Enfeldt, saksa kiiruisutaja
* Monique Guay, Kanada poliitik
* Monique Haas, prantsuse pianist
* Monique Hennagan, USA jooksja
* Monique Hermes, ajakirjanik
* Monique Hürner (Monique), Šveitsi šlaagrilaulja
* Monique Imes (Mo'Nique), USA näitleja
* Monique Kavelaars, Kanada vehkleja
* Monique Laederach, Šveitsi kirjanik ja kriitik 
* Monique Leyrac, Kanada laulja ning näitleja
* Monique Lhuillier, moekunstnik
* Monique Mercure, Kanada näitleja
* Monique Parent, USA modell ja näitleja
* Monique Richard, Kanada ametiühingutegelane
*Monique Séka, Elevandiluuranniku laulja
* Monique Serf (Barbara), prantsuse šansoonilaulja ning šansoonide kirjutaja
* Monique Sluyter, friisi modell ja telesaatejuht
* Monique Smith, Kanada poliitik
* Monique Spartalis, taani poplaulja
* Monique Thomassettie, Belgia kunstnik
* Monique Truong, kirjanik
* Monique van de Ven, hollandi filminäitleja
* Monique Vézina, Kanada poliitik
* Monique Vinh Thuy, Vietnami keisri Bảo Đại abikaasa 
* Monique Wittig, prantsuse kirjanik ja feminist

## Vaata ka
*Jardin Monique
*Radio Monique

## Viited
Vend

Kellegi **vend** (ka: *veli*, *vennas*) on meessoost isik, kellel on samad vanemad. 

## Vaata ka

*Kaksikvend
*Noorem vend
*Vanem vend
*Poolvend
*Kasuvend
*Õve
*Nõbu
*Vennalikkus
*Verevendlus
*Vennastumine
*Vennaskond
*Õde
*Sugulussuhted
Virginia Beach

**Virginia Beach** on linn Ameerika Ühendriikides Virginia osariigis. Asub Chesapeake'i lahe ja Atlandi ookeani rannikul.

## Viited

## Välislingid
* Virginia Beachi koduleht
Elfriede Jelinek

**Elfriede Jelinek** (sündinud 20. oktoobril 1946 Mürzzuschlagis) on Austria romaani- ja näitekirjanik.

Ta on 2004. aasta Nobeli kirjandusauhinna laureaat.

Jelineki isa oli juudi-tšehhi päritolu, kuid tal õnnestus pääseda holokaustist. Paljud pereliikmed hukkusid koonduslaagrites.

Elfriede Jelinek hakkas noorelt luuletusi kirjutama, esimene luulekogu ilmus 1967 ("Lisas Schatten"). Enne Nobeli auhinna saamist oli tema looming väljaspool saksa keeleruumi vähe tuntud. Tema näidendeid kõrvutati tuntud näitekirjaniku Thomas Bernhardi loominguga. Tema looming on väga mitmekülgne ja vastuoluline. Seda on nii tugevalt kritiseeritud kui ka ülistatud. Tema teostes on läbivaks teemaks naise seksuaalsus, selle ärakasutamine ja sugupoolte konflikt.

Aastatel 1974–1991 oli ta Austria Kommunistliku Partei liige, lisaks on ta feminist.

## Tunnustus
*1998 – Georg Büchneri auhind
*2004 – Franz Kafka auhind
*2004 – Nobeli kirjandusauhind

## Looming

### Romaanid
* "bukolit. hörroman"; Wien 1979 (ISBN 3-85394-023-4)
* "wir sind lockvögel baby!"; Reinbek 1970 (ISBN 3-499-12341-X)
* "Michael. Ein Jugendbuch für die Infantilgesellschaft"; Reinbek 1972 (ISBN 3-499-25012-8)
* "Die Liebhaberinnen"; Reinbek 1975 (ISBN 3-499-25064-0)
* "Die Ausgesperrten"; Reinbek 1980 (ISBN 3-498-03314-X)
* "Die Klavierspielerin"; Reinbek 1983 (ISBN 3-498-03316-6)
* "Oh Wildnis, oh Schutz vor ihr"; Reinbek 1985 (ISBN 3-499-13407-1)
* "Lust"; Reinbek 1989 (ISBN 3-498-03323-9)
* "Die Kinder der Toten"; Reinbek 1997 (ISBN 3-499-22161-6)
* "Gier"; Reinbek 2000 (ISBN 3-499-23131-X)

### Näidendid

* "Was geschah, nachdem Nora ihren Mann verlassen hatte"; 1977
* "Clara S."; 1981
* "Burgtheater"; 1983
* "Krankheit oder Moderne Frauen"; 1984
* "Präsident Abendwind"; 1987
* "Wolken.Heim"; 1988
* "Totenauberg"; 1991
* "Raststätte"; 1994
* "Stecken, Stab und Stangl"; 1996
* "Ein Sportstück"; 1998
* "er nicht als er" (koos Robert Walseriga); 1998
* "In den Alpen"; 2002
* "Das Werk"; 2003
* "Prinzessinnendramen"; 2003
* "Bambiland"; 2003
* "Babel"; 2005
* "Ulrike Maria Stuart"; 2006

### Eesti keeles ilmunud
*"Klaveriõpetaja", romaan, tõlkinud Liina Truus-Mittermayr, toimetaja Karin Kastehein, kujundaja Peeter Paasmäe. Ilmunud Tartus. Kirjastus Elmatar, 2005. Originaal: "Die Klavierspielerin"
* "Lõbu laialt", romaan, tõlkinud ja eessõna Hermann Sau, kujundanud Tarmo Puudist. Ilmunud Tallinnas. Kirjastus Kupar, 1995.Originaal: "Lust"
*"Alpides", tõlkinud ja järelsõna Heli Mägar. Looming, 0134–4536, (2002) nr. 11, lk 1635–1649

## Välislingid

*Elfriede Jelineki koduleht (*saksa keeles*)
Helen Keller

**Helen Adams Keller **(27. juuni 1880 Tuscumbia, Alabama – 1. juuni 1968) oli pimekurt ameerika kirjanik, poliitaktivist ja lektor. Heleni kui pimekurdi õpetas teiste inimestega normaalselt suhtlema Anne Sullivan.

Ameerika Sotsialistliku Partei ja ametiühingu IWW (*Industrial Workers of the World*) liikmena oli ta veendunud sõjavastane ning propageeris naiste valimisõigust, tööliste õigusi ja sotsialismi.

Keller külastas ka paljusid riike, näiteks Soomet 1957. aasta kevadel.
 
## Elukäik

Helen sündis kapten Arthur H. Kelleri ja Kate Adams Kelleri, kes oli Robert E. Lee teine nõbu, peres. Kellerite juured ulatusid Saksamaale. Sündides ei olnud Helen pime ega kurt. Aasta ja seitsme kuuselt jäi ta raske haiguse tõttu pimedaks ja kurdiks, pisut hiljem kaotas ka kõnevõime. Toona teda ravinud arst ei osanud last tabanud haigust diagnoosida, alles hiljem on oletatud, et tegu võis olla kas meningiidi, punetiste või sarlakite tüsistusega. 

Seitsmeaastaselt oli ta leiutanud üle 60 märgi, mille abil sai kontakteeruda oma perega. 1886. aastal luges Heleni ema Charles Dickensi kirjutatud märkmeid, kus räägiti pimedast lapsest Laura Bridgmanist – loetu inspireeris Kate'i, et rääkida Baltimore'i spetsialistidega, kelle soovitusel hakkas Heleniga tegelema Alexander Graham Bell, kes tollal töötas just kurtide lastega. Bell omakorda soovitas perel viia Helen Perkinsi Pimedate Instituuti, kus Helen ka õpinguid alustas. Heleni õpetajaks hakkas 20-aastane Anne Sullivan. Nende lähedane sõprus kestis 49 aastat. 

Heleni õpingud jätkusid New Yorgi kurtide koolis. Hiljem õppis ta koos tavaliste tüdrukutega Cambridge'i Noorte Daamide Koolis, aastatel 1900–1904 Radcliffi kolledžis. Õpingute järel valdas Helen peale emakeele ka prantsuse, saksa ja ladina keelt.

## Tunnustus
*1933 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Looming
Helen kirjutas mitu autobiograafilist teost.

*1902 "Minu elu" (eesti k. 1995)
*1903 "Optimism"
*1938 "Päevik"
Kuusamo linn

**Kuusamo** on linn Soomes Oulu läänis Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Piirneb idas Venemaaga.

Naabervallad on Posio vald, Salla vald, Suomussalmi vald ja Taivalkoski vald.

Kuusamo vald asutati 1868, linna nime kannab 2000. aastast.

Kuusamos asub tuntud matkarada Karhunkierros.

Kuusamo linna haldusalasse jääb hulk külasid: Alakitka, Heikkilä, Hiltunen, Irni, Jokilampi, Kallunki, Kantokylä, Kemilä, Kero, Kesäniemi, Kiitämäjärvi, Kirkonkylä, Koskenkylä, Kuolio, Kurvinen, Kärpänkylä, Käylä, Lämsänkylä, Maaselänkylä, Murtovaara, Nissinvaara, Poussu, Puutteenkylä, Rukajärvi, Määttälänvaara, Soivio, Sossonniemi, Suorajärvi, Tammela, Teeriranta, Törmäsenvaara, Vasaraperä, Virrankylä, Vuotunki, Lehto ja Kiviperä.

Linna haldusalas asub ka Ruka suusakeskus.

## Viited

## Välislingid

* Kuusamo koduleht
Tšerski mäestik

**Tšerski mäestik** (vene *хребет Черского, цепи Черского*) on mäestik Venemaal Sahhas (Jakuutias) ja Magadani oblastis.

Tšerski mäestik kulgeb loode-kagu suunas. Selle kõrgeim tipp Pobeda mägi on 3003 m kõrgune.

Mäestik on tekkinud Euraasia ja Põhja-Ameerika tektoonilise plaadi piirile. Selle piiri loomus on siiamaale välja selgitamata. Oletatud on nii seda, et mäestiku piirkonnas liiguvad laamad teineteisest eemale, kui ka seda, et mäestik on tekkinud laamade kokkusurumise tulemusena. Tšerski mäestik on tektooniliselt aktiivne.

Mäestiku avastas 1926 Sergei Obrutšev, Vladimir Obrutševi poeg, ning nimetas selle maadeavastaja ja geograafi Jan Czerski järgi.

Tšerski mäestik ja Verhojanski mäestik takistavad õhuvoolu läände. Seetõttu vähenevad sademed neist läände jäävatel aladel, sest sademed tulevad sinna suures osas ida poolt, Vaiksest ookeanist.

## Vaata ka
*Tšerski ahelik (Taga-Baikalimaal)
*Batagaika kraater

## Viited


## Välislingid
*Mäestikust Suures Nõukogude Entsüklopeedias
Konstantin Pätsi annetatud Riigivapi teenetemärkide loend

## Erisuurpael
*Konstantin Päts (Vabariigi Presidendi ametisse astudes, 24. aprillil 1938)

## I klass
*Józef Beck (Poola välisminister, 9. mail 1938)
*Kaarel Eenpalu (peaminister, 22. veebruaril 1939)

## III klass
*Johan Sooman (Politseivalitsuse abidirektor, 21. juunil 1937)
*August Tuulse (siseministri abi 21. juunil 1937)
*Richard Veermaa (Politseivalitsuse direktor 21. juunil 1937)
*Konstantin Talven (saatkonnanõunik, 22. jaanuaril 1940)

## II klassi medal
*Sergei Herm (Poliitilise politsei Tallinna komissari autojuht, 21. juunil 1937)
*Heinrich Siirma (Poliitilise politsei vanemagent, 21. juunil 1937)
*Johannes Ihla (21. juunil 1937)
*Ida Schwalbe (21. juunil 1937)

## III klassi medal
*Richard Veermaa (21. juunil 1937)
*Emil Edvin Vikman (29. novembril 1937)
## IV klassi medal
*Joseph Hart (26. oktoobril 1937)
*August Jask (26. oktoobril 1937)
*Johann Kingo (26. oktoobril 1937)
*Aleksander Niilo (26. oktoobril 1937)
*Karl Sahras (26. oktoobril 1937)
## V klassi medal
*Johan Pahlsten (29. jaanuaril 1937)
*Nils Åke Håkansson (29. novembril 1937)
*Rafael Hägglund (29. novembril 1937)
*Jarl Rajala (29. novembril 1937)
*Karl Vallin (29. novembril 1937)

## Vaata ka
*Riigivapi teenetemärk
*Konstantin Pätsi annetatud Eesti Punase Risti teenetemärkide loend
Schönbrunni loss

**Schönbrunni loss** (saksa *Schloss Schönbrunn*) asub Austrias Viinis. See on üks tähtsamaid kultuurimälestisi Austrias ning alates 1860. aastast Viini üks olulisemaid turismiobjekte.

Pärast Habsburgide monarhia kukutamist 1918. aasta novembris sai lossist uue Austria vabariigi omand ning see säilitati muuseumina.

Pärast Teist maailmasõda, kui liitlasväed 1945. aastal Austria okupeerisid, rekvireeriti loss liitlasvägede kontrollnõukogu Briti delegatsiooni ja Viinis paikneva Briti sõjaväegarnisoni jaoks. 

Kui Austria sai 1955. aastal taas iseseisvaks ning liitlasväed lahkusid, sai lossist uuesti muuseum. Siiski on seal korraldatud ka tähtsaid üritusi, näiteks 4. juunil 1961 toimus John F. Kennedy ja Nikita Hruštšovi tippkohtumine.

1996. aastast kuulub Schönbrunni loss koos 160 hektari suuruse pargiga UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Loss ja selle aiad annavad tunnistust Habsburgide dünastia jõukusest ja maitsest.

## Vaata ka
*Gloriette (Schönbrunni lossipark)
*Habsburgide monarhia
*Belvedere
* Schönbrunni kollane

## Välislingid
Pilcomayo

**Pilcomayo** on jõgi Lõuna-Ameerikas. Algab Andidest, ülemjooksul on mägijõgi. Seejärel voolab üle Gran Chaco valdavalt kagusse. Suubub paremalt Paraguay jõkke.
Makatea

**Makatea** ehk **Mangaia-te-vai-tamae** on korallsaar Polüneesias Tuamotu saarte loodeosas, mis kuulub Prantsuse Polüneesiasse.

Makatea asub Tuamotu saarte loodeosas. Tema geograafilised koordinaadid on 148° 13' W ja 15° 49' S. Lähim naabersaar Rangiroa asub 79 km kirdes. 

Makatea on kuni 7 km pikk ja kuni 7,5 km lai. Tema pindala on 24 ruutkilomeetrit. Saare kaljud ulatuvad kuni 80 meetrit üle merepinna. Saar on tekkinud tektoonilise kerke tulemusena ja on üks 4 saarest Tuamotu saarestikus, mis ei ole atoll.

Makatea on peaaegu ainus saar Tuamotu saartel, kus leidub joogivett. Kohalikud elanikud toovad vett saarel olevatest koobastest. Selle järgi on saar oma nimegi saanud: "ma" tähendab puhast ja selget ning seal kasutatakse seda vee tähenduses, "atea" tähendab päevavalgust ja "k" on nende vahele lisatud selleks, et parem hääldada oleks. Saare teine nimi Mangaia-te-vai-tamae tähendab 'puhastatud (või selge) veega Mangaia'.

Eurooplastele avastas saare Jakob Roggeveen 1722 ja nimetas selle Auroraks. Saarel leidis ta vett ja puuvilju, mis võimaldasid tal meeskonda skorbuudist ravida. Veel varem nimetasid pärismaalased saart Papa Teaks, mis tähendab 'valge kalju'.

Saare looderannikul on mahajäetud asula Vaitepaua ja selle juurde kuuluv mahajäetud sadam Temao. Need pärinevad ajast, mil Makateal fosforiiti kaevandati (1917–1964). Nimelt on Makatea üks kolmest Vaikse ookeani korallsaarest, kus asusid suured fosforiidilademed (teised kaks olid Banaba ja Nauru). Sel ajal olid saarel kool, haigla ja pagaritöökoda, aga tänapäevaks on need kõik hävinud ja džunglisse kasvanud.

Fosfaadi saamiseks kaevati saarele käsitsi sadu ja võib-olla tuhandeid auke. Need on pealt ümmargused, keskmiselt 2,5 m läbimõõduga ja 15–25 m sügavad. Inimene võib kergesti saarel ringi rännates mõnda auku sisse kukkuda ja sinna surra, sest tihe alustaimestik varjab neid pilgu eest.

1998 valmis film "Six Days Seven Nights" ("Kuus päeva seitse ööd"), kus mängisid Harrison Ford, Anne Heche ja David Schwimmer. Väidetavalt toimub filmi tegevus Makateal, aga seal seda ei filmitud ning film ei kujuta tõetruult saare loodust ega selle ohte.

Makatea kuulub Rangiroa valda. 2002. aasta rahvaloenduse ajal elas saarel 93 inimest ja 2007. aasta rahvaloenduse ajal 61 inimest . Suurima küla nimi on Moumu. Saarerahva elatusallikad on põllumajandus, kopra hankimine, kalapüük ja kauplemine kookosevarastega.

## Viited
Kannus

**Kannus** on linn Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas. Linnas elab 5800 inimest ja rahvastiku tihedus on 12,3 in/km². Linna keskasula asub Lestijoki ääres.

Naabervallad on Kalajoki linn, Kokkola linn, Sievi vald ja Toholampi vald.

Linnas räägitakse soome keelt.

Kannuse vald asutati 1859, linnaks nimetati 1986.

## Külad

Eskola, Hanhineva, Korpela, Kungas, Jokisalo, Mutkalampi, Märsylä, Roikola, Välikannus, Ylikannus, Yliviirre

## Kuulsused

* Esko Aho, poliitik

## Viited

## Välislingid

* Kannuse linna koduleht
Eesti Kooriühing

**Eesti Kooriühing** on alaliitude kaudu Eesti koore, puhkpilliorkestreid, dirigente ja muusikaõpetajaid hõlmav katusorganisatsioon.

Ühingu liikmesorganisatsioonid on Eesti Meestelaulu Selts, Eesti Naislaulu Selts, Eesti Segakooride Liit,  Eesti Kammerkooride Liit, Eesti Puhkpillimuusika Ühing, Eesti Muusikaõpetajate Ühing ja Eesti Koorijuhtide Liit.

## Eesti Kooriühingu esimehed
*1982–1986 Gustav Ernesaks
*1986–1996 Venno Laul 
*1996–2000 Ants Soots 
*2000–2012 Aarne Saluveer 
*2012–2013 Veronika Portsmuth
*2013–2019 Raul Talmar
*2019– ... Hirvo Surva

## Eesti Kooriühingu aastapreemiad
Eesti Kooriühing annab alates 2004. aastast igal aastal välja aastapreemiaid. 

Välja antakse järgmised preemiad:

* aasta koor
* aasta dirigent (kooridirigent)
* aasta dirigent-muusikaõpetaja
* aasta puhkpilliorkester
* aasta orkestridirigent
* aasta noor dirigent
* aasta toetaja
* aasta korraldaja
* aasta kooriplaat
* aasta koorihelilooja
* aasta tegu
* aasta koostööpreemia
* aasta üksmeelepreemia

## Välislingid
*Eesti Kooriühingu koduleht
*Eesti koorid internetis
Eesti segakooride loend

*Siin on loetletud [[Eesti]] [[segakoor]]e*.

*Aita Leida nimeline segakoor (endine)
*Narva Aleksandri koguduse segakoor Alfa & Omega
*Alfred Karindi nimeline segakoor
*Hugo Treffneri Gümnaasiumi segakoor Anima
*Antsla segakoor
*Atsalama segakoor

*Eesti Maaülikooli kammerkoor Camerata Universitatis
*Rapla kammerkoor Cantus
*Märjamaa ansambel Ceres
*Collegium Musicale
*Tallinna Püha Vaimu kiriku kammerkoor Crede

*Mõniste segakoor Dimena

*E STuudio Noortekoor
*Eesti Kaitseväe segakoor
*Eesti Koolinoorte Segakoor
*Eesti Kunstiakadeemia kammerkoor
*Eesti Noorte Segakoor
*Eesti Raudtee segakoor
*
*Eesti Segakooride Liidu segakoor
*kammerkoor Encore
*Estonia Seltsi segakoor
*Eveko segakoor Otepääl

*Flora Kammerkoor

*Haljala segakoor
*segakoor Hannijöggi
*segakoor Hellas
*Põltsamaa segakoor Heli
*Jõhvi segakoor Heli
*Kehra segakoor Helin
*Kammerkoor Helü
*Kammerkoor Head Ööd, Vend
*Helitron
*Segakoor HUIK!

*Segakoor Ilmatar

*Järvakandi segakoor
*Jüri segakoor

*Kadrina rahvamaja segakoor
*Tallinna segakoor Kaleva
*Kambja segakoor
*Kanepi segakoor
*Kehtna segakoor
*Kellerkoor
*Kiili kammerkoor
*Kirderanniku koor
*Tartu Ingerisoomlaste Seltsi segakoor Kiuru
*Viljandi segakoor Koit
*Kolepi segakoor
*Kolga-Kuusalu kammerkoor
*Kammerkoor Kolm Lindu
*segakoor K.O.O.R.
* Kose kammerkoor
* Kose noortekoor
*Pärnu lauluselts Kuldne Kungla
*Kungla
*Kuressaare segakoor Lyra
*Kuusalu Keskkooli noortekoor
*Tallinna segakoor Laulik
*Tapa segakoor Leetar
*segakoor Loksa Lauljad
*Lüganuse segakoor

*Maardu-Loo segakoor
*Miina Härma Gümnaasiumi segakoor
*Rapla noortekoor Mitte-Riinimanda

*Noorte Segakoor Vox Populi
*Segakoor Noorus

*Oonurme segakoor
*Osula segakoor

*Puka segakoor

*Tallinna segakoor Raudam
*Märjamaa segakoor Rello
*Res Publica segakoor
*Riisipere kammerkoor
*Tallinna segakoor Riola
*Roela segakoor
*Ruila segakoor
*Valga segakoor Rõõm

*Rakvere kammerkoor Solare
*Elva kammerkoor Solenne
*Aruküla segakoor Spunk
*kammerkoor Studium Vocale

*Tartu väikekoor So-Le-Mi-Jo
*Tallinna Saarlaste segakoor
*Tallinna Tehnikaülikooli kammerkoor
*Tartu Forseliuse Gümnaasiumi segakoor
*Tartu Noortekoor
*Tartu Üliõpilassegakoor
*Võru segakoor Tervis
*Tõlliste valla segakoor
*Tõravere segakoor Vega
*Tõrva Rahvakoor

*Valga kammerkoor
*Vanemuise Seltsi segakoor
*Vastse-Kuuste segakoor
*Vene Koorikapell
*Tallinna segakoor Videvik
*Viimsi segakoor
*Äksi segakoor

## Vaata ka
*Eesti Segakooride Liit
*Eesti Kammerkooride Liit
*Eesti kooride loend
*Eesti meeskooride loend
Sommeljee

**Sommeljee** (ka **joogikelner**; prantsuse *sommelier*) on kelner, kes muuhulgas soovitab ja serveerib toitude juurde veine.

Algselt tähendas sõna provanssaali keeles isikut, kes härjarakendiga põllumeestele toitu tõi.

## Välislingid
*Eesti Sommeljeede Assotsiatsioon
Keraamika mõisteid

*Siin on loetletud [[keraamika]] mõisteid.
__NOTOC__

==A==

*[[Alabastron]]
*[[Albarello]]
**Alla porcellana*
*[[Amfora]] 
*[[Anagama ahi]]
*[[Angoob]]
*[[Angoobmaal]]
*[[Arita portselan]]
**Aryballos*

==B==

*[[Basaltkivinõu]]
*[[Biskviitportselan]]
*[[Bizeni tehnika]]
**Bucchero*

==C==

*[[Chantilly portselan]]
*[[Chelsea portselan]]
*[[Cizhou keraamika]]

==D==

*[[Dekoorpõletus]]
*[[Delfi fajanss]]
*[[Dolomiitglasuur]]

==E==

*[[Eelgeomeetriline stiil]]
*[[Eelpõletus]]
*[[Egiptuse pasta]]

==F==

*[[Fajanss]]
**Famille jaune*
**Famille noire*
**Famille rose*
**Famille verte*
*[[Ficki fajanss]]
*[[Flandeerimine]]
*[[Flokulant]]
*[[Fluss]]
*[[Fritt]]
*[[Frittglasuur]]
*[[Frittimine]]
*[[Frittkeraamika]]

==G==

*[[Geomeetriline stiil]] 
*[[Glasuur]]
*[[Glasuurialune maal]]
*[[Glasuurialused värvid]]
*[[Glasuuripealne maal]]
*[[Glasuuripealsed värvid]]
*Glasuurisisene maal
*[[Glasuurpõletus]]

==H==

*[[Haniwa skulptuurid]]
*[[Hiina punane glasuur]]
*[[Hispaania-mauri keraamika]]
*[[Hüdria]]

==I==

*[[Imari keraamika]]
*[[İzniki keraamika]]

==J==

*[[Jakobikann]]
*[[Joonpaelkeraamika]]

==K==
**Kakiemon*
*[[Kamberahi]]
*[[Kammkeraamika]]
*[[Kantharos]]
*[[Kakiemono portselan]]
*[[Karatsu keraamika]]
*[[Kasseli ahi]]
*[[Kedrakeraamika]]
*[[Keraamika]]
*[[Keraamikapõletusahi]]
*[[Kivinõu]]
*[[Klinker]]
*[[Kraklee (keraamika)|Kraklee]]
*[[Krakleeglasuur]]
*[[Krateer]]
*[[Kristallglasuur]]
*[[Kuninganna keraamika]]
*[[Kõrgkuumuskeraamika]] 
*[[Kõvaportselan]]
**Kyathos*
**Kylix*

==L==

*[[Lahjendaja (keraamika)|Lahjendaja]]
*[[Lakabi-keraamika]]
**Lebes*
*[[Litofaania]]
*[[Lõkkeahi]]
*[[Lüster]]
*[[Lüsterkeraamika]]

==M==

*[[Madalkuumuskeraamika]]
*[[Meisseni portselan]]
*[[Majoolika]]
*[[Medici portselan]]
*[[Metsomajoolika]]
*[[Minai-keraamika]]
*[[Mino keraamika]]
*[[Muhvelahi]]
*[[Mustafiguuriline stiil]]

==N==

*[[Neriaaž]]
*[[Nerikomitehnika]]
*[[Noborigama ahi]]
*[[Nõlvakahi]]
*[[Nöörkeraamika]]

==O==

**Oinochoe*
*[[Orientaalne stiil]]

==P==

*[[Paakumisintervall]]
*[[Paakumiskoefitsient]]
*[[Paelkeraamika]]
*Panustehnikad 
*[[Pehmeportselan]]
*[[Pliiglasuur]]
*[[Portselan]]
*[[Potikeder]]
*[[Pottsepis]]
*[[Psükteer]]
*[[Pudelahi]]
*[[Punane kivinõu]]
*[[Punasefiguuriline stiil]]
*[[Punktiirpaelkeraamika]]
*[[Põldpaoglasuur]]
*[[Põltsamaa keraamika]]
*[[Püroskoop]]

==R==

*[[Raku]]
*[[Reduktsioonglasuur]]
*[[Reinimaa kivinõu]]
*[[reservaaž (keraamika)|Reservaaž]]
*[[Ringahi]]
*[[Riipekeraamika]]
**Rhyton*
*[[Rutiil keraamikas]]
*[[Rõuge tüüpi keraamika]]

==S==
*[[Salenieki keraamika]]
*[[Satiinmatt glasuur]]
*[[Seladon]]
*[[Segeri valem]]
*[[Segeri portselan]]
*Siirdepilt
*[[Sodeisha grupp]]
*[[Soodaglasuur]]
*[[Soolaglasuur]]
*[[Stamnos]]
*[[Sulandaja]]
*[[Sue kivinõu]]

==Š==

*[[Šamott]]

==T==
*[[Tape-casting]]
*[[Tekstiilkeraamika]]
*[[Temmoku]]
**Terra sigillata*
*[[Terrakota]]
*[[Tinaglasuur]]
**Tinaja''
*Trükk keraamikale
*Tuhaglasuur
*Tunnelahi

## V

*Vagonettahi
*Valencia keraamika

## W

*Wedgewoodi stiil

## Ü

*Ümarahi
Skolastiline meetod

**Skolastiline meetod** oli keskaja filosoofias, skolastika ajal, kirjalik vorm tüliküsimuste lahendamiseks süllogismide ja loogika (tollal nim. loogikat dialektikaks) mõttemehhanismide abil.

Formuleeriti küsimus(ed) ja otsiti neile vastuseid, vastuolude korral tehti järeldus.

Rajaja: Pierre Abélard teose Sic et non (*Nii ja mitte nii*) eessõnas.

Küsimuselt küsimusele liikumise kuulsaim näide on Aquino Thomase Summa Theologica.

**Skolastiline meetod** on ka õppevorm.
Täht (heraldika)

**Täht** on mitmeharuline tähe kujutis vappidel, lippudel jms.


File:Étoile d'or.svg|Viieharuline täht
File:Marian star four-tenths.svg| Kuueharuline täht
File:Héraldique meuble Molette.svg| Kuueharuline läbistatud täht
File:Sternberger Stern.png|Kaheksaharuline täht


## Täht Eesti sümboolikas

* Nelja tipuga täht ehk tähtrist esineb Vinni, Paistu ja Lääne-Nigula valla vappidel. Samuti on see Lasnamäe linnaosa vapil.
* Neli viie tipuga tähte esinevad Valgamaa vapil.
* Kuue tipuga täht esineb Tartumaa vapil. Samuti on kuue tipuga täht Tartu linna vapil linnavärava kujutise sees; kuue tipuga täht on ka Rakvere linna vapil.
* Kaheksa tipuga täht esineb Haljala, Harku, Häädemeeste, Kihnu, Lääne-Harju, Mustvee ja Rapla valdade vappidel, samuti Kiviõli vapil. Hõbedane kaheksaharuline täht Harku valla vapil sümboliseerib valla asukohta Eesti mandriosa põhjakaldal. Muhu valla vapil on kaheksaharuline täht etnograafilise kaheksakanna kujul. Kaks kaheksatipulist tähte on Nõo valla vapil.

## Vaata ka
* tähtrist
* viiskand
* kuuskand
* kaheksakand
* pügalrist
Kibe käsi

**"Kibe käsi"** (originaalpealkiri **"Sydney"**, uuem pealkiri **"Hard Eight"**) on režissöör Paul Thomas Andersoni põnevusdraama hasartmängurist. 

Film esilinastus 1996. aastal Sundance'i filmifestivalil.

## Välislingid
* Kristiina Davidjants. Armastust otsivad inimesed (Paul Thomas Anderson ja tema kolm filmi)
Sydney (täpsustus)

**Sydney** võib olla

***[[Sydney]]**, linn Austraalias
***[[Sydney (Nova Scotia)|Sydney]]**, linn Kanadas Nova Scotia provintsis
***[[Sydney (ristleja)|Sydney]]**, Austraalia ristleja

**Sydney** on eesnimi
*Sydney Pollack, USA näitleja ja lavastaja

## Vaata ka
***"[[Kibe käsi]]"** (originaalpealkirjaga "**Sydney"**) on Paul Thomas Andersoni 1996. aasta draamafilm
*Sydney Packet
Kursus imetegudes

**"Kursus imetegudes"** ("A Course in Miracles") on aastal 1965 kanaldatud tekst. 

Tekst on minavormis ning autoriks on väidetavalt Jeesus. Teksti kirjutas üles Helen Schucman William Thetfordi abiga. "Kursus imetegudes" kasutab kristlikke mõisteid, kuigi teksti sisu sarnaneb pigem idamaiste mittedualistlike religioonide õpetusega. Tekst ongi populaarne just organiseeritud kristluses pettunute hulgas. Alates 1970. aasta esmatrükist on raamatut müüdud 1,5 miljonit eksemplari ning tõlgitud kahekümne viiesse keelde. Koos tõlgetega on ringluses ligikaudu 3 miljonit eksemplari. Eesti keeles ilmus raamat 2016. aastal kirjastuselt Pegasus.

## "Kursuse" õpetuslikud erinevused võrreldes kristlusega
*Kristluse järgi lõi Jumal maailma. "Kursuse" järgi lõi maailma *ego* illusoorse "languse" illusoorse tagajärjena.
*Kristluse järgi on Jeesus ainulaadne, ainus sündinud Jumala Poeg. "Kursus" kasutab mõistet "Jumala Poeg" viitamaks kõigile loodud olenditele.
*Kristlus kujutab kahte üksteisega võitlevat jõudu: headust ja kurjust. "Kursuse" järgi on olemas ainult Jumal, kellel pole ühtegi tegelikku vastast; ainus näilik vastane *ego* on illusioon ilma tegeliku väeta.
*Kristlus kujutab põrgut tegeliku kohana, kus uskmatud igavesi piinu kannatavad. "Kursus" peab põrguks praegust meeleseisundit ning väidab, et kõik mäletavad lõpuks Jumalat ning naasevad Tema juurde, sest keegi polevatki muidu Jumala juurest lahkunud, kui üksnes oma ettekujutuses.
*Kristluse järgi võttis Jeesus ristil surres enda peale karistuse inimkonna pattude eest. "Kursus" väidab otsesõnu, et see polevat tõsi ning kirjeldab lunastust mitte kui patust vabastamist, vaid vea, et Jumalast lahusolek on tegelik, parandamist.

## Kirjandus
**Kursus imetegudes : tervikköide*. Koostanud Helen Schucman, William Thetford. Eesti keelde tõlkinud Jüri Pärl. 2. väljaanne. [Tallinn] : Pegasus, 2016. – 961 lk. ISBN 9789949572786

## Välislingid
* "Imede kursuse" tekst (*inglise keeles*).
Kilp (heraldika)

**Kilp** on iga vapi peamine osa. Selle kuju võib olla väga erinev, sõltudes enamasti ajastule omasest stiilist.

## Kilbi jaotus
Kilbipinna jaotusega on vapikilp jagatud kohtadeks, mis kannavad teatud nimesid ja mida kasutatakse vapi kirjelduses. Jaotusjoont iseloomustab jaotiste vahele jääv lõikejoon, millel rohkelt variante sirgest erikujulisteni.

Põhimõtteliselt saab kilbi kaht pidi kolmeks jaotatult jagada üheksasse ossa, millest keskmine on südamik. Kilbi jaotamiseks neljaks tekkivad veerandikud, kuid keskmisesse positsiooni saab paigutada südakilbi.

## Positsioonid

*Positsioonide kirjeldused:*
1 = parem kanton e parem ülanurk
2 = päismik
3 = vasak kanton e vasak ülanurk
4 = parem flank
5 = südamik
6 = vasak flank
7 = parem alanurk
8 = nabamik
9 = vasak alanurk

*Positsioonide kombinatsioonid (kattuvad osa [[ordinaarid]]ega):*
1, 4, 7 = parem piit
2, 5, 8 = püstpalk
3, 6, 9 = vasak piit
1, 2, 3 = vapipäis
4, 5, 6 = ristpalk
7, 8, 9 = vapitüvi

## Viited