open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Schumacher College

**Schumacher College** on 1991. aastal asutatud keskus Dartingtonis (Devoni krahvkond, Inglismaa). See on nimetatud majandusteadlase Ernst Schumacheri järgi. Keskus lõpetas tegevuse 2024. aasta septembris.

Keskus korraldas regulaarselt loengusarju, mis käsitlesid jätkusuutlikku arengut ja holistlikku lähenemist. 

Lektorite hulgas on olnud David Abram, Patch Adams, Fritjof Capra, Deepak Chopra, Brian Goodwin, Stanislav Grof, Stephan Harding, Hazel Henderson, James Lovelock, Lynn Margulis, Humberto Maturana, Arne Næss, Christian de Quincey, Wolfgang Sachs, Rupert Sheldrake, Vandana Shiva jt.
Krista Kilvet

**Krista Kilvet** (kuni 1970. aastani **Krista Kanter**; 31. mai 1946 Tallinn – 21. jaanuar 2009 Tallinn) oli Eesti raadioajakirjanik, poliitik ja diplomaat.

Krista Kilvet lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli inglise filoloogina 1979. aastal.

Aastatel 1967–1990 töötas ta Eesti Raadios, kus oli näiteks saadete "Mis tehtud, mis teoksil", "Rahvamuusika pooltund" ja "Mikrofoorum" toimetaja. Aastal 1989 oli Krista Kilvet üks Eesti Naisliidu asutajaid.

Oli Eesti Kongressi liige.

Aastal 1990 sai Krista Kilvet riigiministri asetäitjaks. Aastal 1992 valiti ta Riigikokku Rahvarinde ja 1995. aastal Keskerakonna nimekirjas. Aastatel 1989–1999 oli ta ka Tallinna linnavolikogu liige.

Aastatel 1999–2008 töötas Krista Kilvet välisministeeriumis, kus valmistas näiteks ette Eesti saatkondade avamist Dublinis ja Sofias. Augustis 2008 nimetas president Krista Kilveti Eesti suursaadikuks Norras ja Islandil, kuid sellele tööle ei jõudnudki ta asuda. 15. oktoobril 2008 kutsus president Krista Kilveti tema palvel haiguse tõttu sellelt ametikohalt tagasi. 

## Isiklikku
Aastatel 1970–1990 oli Krista Kilvet abielus Kaarel Kilvetiga. Neil sündis kolm tütart, nende hulgas Kertu Saks.

Nooruses harrastas ta Eesti tipptasemel purjetamist.

## Viited

## Välislingid

*Krister Kivi. Asjur, kokk, tema nõunik ja tolle autojuht Eesti Ekspress, 26. veebruar 2003
*Krista Kilvet saates "Kukul külas", 11. september 2005, 1. osa, 2. osa
*Kai Kalamees.  Diplomaat Krista Kilvet lahkus pärast rasket haigust Postimees, 22. jaanuar 2009
*Allar Viivik. Pikk ja raske haigus viis raadiohääle ja diplomaadi Krista Kilveti manalateele Õhtuleht, 22. jaanuar 2009
August Pähn

**August Pähn** (20. jaanuar 1904 Rõuge kihelkond – 4. juuni 1963) oli eesti vaimulik.

Lõpetas aastal 1930 Tartu Ülikooli usuteaduskonna. Oli prooviaastal Tartu Ülikooli koguduse juures. Ordineeriti 1. veebruaril 1931 õpetajaametisse.

Oli aastal 1931 Hugo Bernhard Rahamäe isiklik adjunkt. Seejärel 1931–1941 oli ta Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja (valimisel 5. juulil 1931 sai ta ainsa kandidaadina 738 poolthäält, vastu ei ühtki). Lisaks oli ta 1935–1938 Rakke koguduse hooldajaõpetaja ja Järva praostkonna abipraost 1935–1940. 14. juunil 1940 sai ta Omakaitse Sihtkapitali Järvamaa toimkonna juhatuse liikmeks (tegi ettepaneku annetada korratusse jäetud haudadel asetsevad ristid Omakaitse Sihtkapitalile). Oli Järva praostkonna praosti kohusetäitja 1940–1941. Praostiks valimisel 9. jaanuaril 1940 sai ta 12 häält ja vastaskandidaat, Türi koguduse õpetaja Peet Nõmmik, 7 häält.

Oli 1942–1944 Tallinna Püha Neitsi Maarja Piiskoplik Toomkoguduse õpetaja (alguses asetäitja). 1944. aasta septembri lõpus olid paljud pastorid, sealhulgas piiskop Johan Kõpp Eestist lahkunud. Assessoritest olid jäänud vaid Joosep Liiv, Johannes Uustal ja Anton Eilart. Anton Eilarti kanda jäid piiskopikohustused. Novembri lõpus Eilart arreteeriti.

29. novembril 1944 moodustasid Adolf Horn, Hugo Pärno ja August Pähn kiriku elu korraldava toimkonna. See toimkond otsustas hakata kirikut juhtima. Kutsuti kokku Piiskoplik Nõukogu. 17. jaanuaril 1945 valis Piiskoplik Nõukogu ajutise piiskopi asetäitja ja ajutise konsistooriumi. Teiste ametite hulgas oli August Pähn 1946–1948 Usuteaduse Kõrgema Katsekomisjoni rektor.

12. aprillil 1949 August Pähn arreteeriti NKVD poolt. Teda süüdistati kuulumises Eesti Üliõpilaste Seltsi, Isamaaliitu ning Kaitseliitu. Samuti ühenduses metsavendadega, töötamises Väinjärve vallavalitsuses ja osalemises fašistlikus kohtupidamises. Ta saadeti sunnitööle Karaganda oblasti vase- ja söekaevandustesse. Sunnitöölt tuli ta tagasi aastal 1956.

Aastatel 1957–1963 töötas August Pähn Võnnu Jakobi koguduse õpetajana.

## Isiklikku
August Pähna vend Elmar Pähn (1908–1991 Toronto) oli samuti kirikuõpetaja.

## Viited

## Kirjandus
*Elve Bender, "Mitte täiel määral piiskop. August Pähn 105", Eesti Kirik, 20. jaanuar 2009
*Külli Keel, "SINA OLED MÄÄRATUD ISSANDA TÖÖLISEKS TEMA VIINAMÄEL", Sulane, aprill 2004
Hermann Kienast

**Hermann Wilhelm Woldemar Kienast** (27. oktoober 1904 Erastvere vald, Võrumaa – 10. oktoober 1990 Ilmenau) oli Eesti arst.

1923 lõpetas ta Tallinna Toomkooli, õppis 1923–1929 (lõpetas cum laude) Tartu Ülikoolis arstiteadust. Oli Tartus Mellini kliiniku arst. Arstide Koja nõukogu liige. 

1939 repatrieerus Saksamaale.
Maks Tiitso

**Maks Tiitso** (9. oktoober 1900 Tartu – 2. oktoober 1944 Stockholm) oli eesti arst ja arstiteadlane.

Keskhariduse omandas Tartu Reaalkoolis.

Osales Vabadussõjas.

Lõpetas 1923 Tartu Ülikooli *[[cum laude]]*. Sai meditsiinidoktori kraadi 1932. aastal tööga "Die propriozeptive Regulierung der Atmung". Töötas seejärel Tartu Ülikooli õppejõuna, 1939. aastast oli erakorraline professor. 

Kuulus alates 1935. aastast Eesti Üliõpilaste Seltsi.

1944. aastal põgenes Tiitso Rootsi, kus suri põgenemisel saadud vigastuste tagajärjel. Maetud Stockholmi Metsakalmistule.

## Kirjandus
* "Prof. M. Tiitso suri Rootsis" Teataja (Stockholm), nr 1, 28. oktoober 1944, lk 5
Herman Rossmann

**Herman Paul Rossmann** (13. detsember 1896 Vändra, Pärnumaa – 28. september 1968 Sparreholm) oli eesti arst.

Võitles Vabadussõjas. Lõpetas 1923 Tartu Ülikooli *[[cum laude]]*, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Kirurg Tallinnas, Arstide Koja nõukogu liige. 1944 põgenes Rootsi.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Voldemar Juss

**Voldemar Juss** (22. september 1889 Tallinn – 13. november 1949 Tallinn) oli eesti arst.

Lõpetas 1918 Tartu Ülikooli. Oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Ta osales Vabadussõjas. 

Ta oli röntgenoloog ja Arstide Koja nõukogu liige.
Artur Meerits

**Artur Mihkel Meerits** (15. november 1901 Vao vald, Virumaa – 10. oktoober 1941 Tallinn) oli eesti arst ja sõjaväelane (leitnant, 1932).

Lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli, oli üliõpilasseltsi Concordia vilistlaskogu esimees.

1932. aastast oli Tallinna Ühendatud Haigekassa Haigla peaarst. Kirurg, Arstide Koja nõukogu liige. 

Peale juunipööret 1940 astus kommunistlikku parteisse, oli Eesti NSV Tervishoiu Rahvakomissariaadi Raviasutiste Valitsuse juhataja. 

Hukati 1941. aastal kommunistlikus meelsuses süüdistatuna Saksa okupatsioonivõimude poolt.
Leonid Peterson

**Leonid Peterson** (10. märts 1896 Alatskivi mõis, Tartumaa – 27. august 1944 Tänassilma) oli eesti arst.

Lõpetas 1923 Tartu Ülikooli arsti astme väärilisena. Oli arst Tartus ja Jõgeval, 1938–1940 Jõgeva linnaarst. Jõgeva tuletõrjedivisjoni sanitaarpealik.

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
Jaan Haho

**Jaan Haho** (26. juuni 1884 Oonurme, Virumaa – 25. august 1947 Tallinn) oli eesti arst.

Lõpetas 1916 Tartu ülikooli, spetsialiseerudes sisehaigustele. Esimese maailmasõja ajal mobiliseeriti tsaariarmeesse, kus ta teenis Beljevski polgus nooremarstina. Vabadussõjas teenis põhjarindel 5. Rahvaväe polgu vanemarstina, mille eest pälvis ta Eesti Punase Risti ja hiljem Kotkaristi teenetemärgi. Pärast Vabadussõja lõppu määrati Jaan Haho Viru maakonnaarstiks Rakveres. Sellel kohal töötas ta kuni 1944. aastani. 

1944. aastal, kui algas uus Vene okupatsioon, oli ta lühikest aega tööl Tallinna polikliinikus. Sealt kutsuti ta tagasi Rakverre, kus ta töötas kuni oma surmani Rakvere ümbruse jaoskonnaarstina.

Viru maa-arst, Arstide Koja nõukogu liige.
Georg Thal

**Georg Paul Arnold Thal** (10. oktoober 1901 Peterburi – 13. juuni 1978 Simbach) oli Eesti arst.

Lõpetas Tartu Ülikooli 1925 *[[cum laude]]*, dr. med. 1941 (Berliini Ülikool).

Arstide Koja nõukogu liige.

Repatrieerus järelümberasujana 1941. aastal Saksamaale.
Erich Wulff

**Erich Julius Wulff** (25. märts 1887 Peterburi – 11. august 1949 Marburg) oli Eesti arst.

Õppis Königsbergi Ülikoolis ja Freiburgi Ülikoolis, dr. med. 1910 (Königsberg).

Arstide Koja nõukogu liige. 

1939. aastal repatrieerus Saksamaale.

## Viited
Hans Sõber

**Hans Sõber** VR I/3 (3./5. märts 1890 Järsa talu, Uue-Suislepa vald, Viljandimaa – 5. detsember 1962 Paide/Tallinn) oli eesti arst.

## Haridus
Sõber õppis Tarvastu kihelkonnakoolis, Tartu Hugo Treffneri gümnaasiumis ja lõpetas Tartu Ülikooli arstiteaduskonna 1918. aastal.

## Elulugu
Esimese maailmasõja ajal oli ta sõjaväe arst ja Eesti Vabadussõja ajal Tartu sõjaväe haigla arst. Töötas stipendiaadina Viinis, aastatel 1920–1927 oli professor Maasingu vanemassistent. 

Hans Sõber oli üks Tartu Erakliiniku asutajaid ja selle arste ning võttis osa Tartu Polikliiniku töö korraldamisest ja arstliku abi andmisest, kuid peamiselt töötas siiski eraarstina. Enne surma töötas Paide haigla sisehaiguste osakonna juhataja ja arstina.

Tegi uurimistöid suhkurtõve, difteeria, tuberkuloosi ja malaaria alal. Tema erialaks olid südamehaigused, kuid spetsialiseerus hiljem ka nina-, kurgu- ja kõrvahaiguste eriarstiks.

## Liikmesus
Ta oli Arstide Koja nõukogu ja Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

## Tunnustus
Lisaks Vabadusristile oli talle antud ka Läti Punase Risti kõrgem aumärk.

## Viited
Aleksander Doilov

**Aleksander Doilov** (22. jaanuar 1877 Narva – 10. juuni 1947 Viljandi) oli Eesti arst.

Lõpetas 1903 Peterburi Sõjaväemeditsiinilise Akadeemia.

Osales Vene-Jaapani sõjas, Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. Kaitseliidu Narva maleva sanitaarpealik. Arstide Koja nõukogu liige. 16. veebruaril 1940 valiti ta Narva linnanõunikuks.

## Viited
Hans Sulg

**Hans Sulg** (26. september 1886 Põltsamaa – 30. november 1946 Tartu) oli eesti arst.

Lõpetas Tartu ülikooli 1913, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Osales Vabadussõjas, 1920–1940 ja 1942–1944 Narva linnaarst. Arstide Koja nõukogu liige.
Hans Alver

**Hans Otto August Alver** (11. aprill 1887 Valga – 24. aprill 1942 Sevurallagi vangilaager, Sosva, Sverdlovski oblast) oli eesti arst.

Ta  õppis aastatel 1896–1902 Valga Kreili eraalgkoolis ja Tõnis Grünbergi progümnaasiumis ja aastatel 1896–1902 Pärnu gümnaasiumis. Ta lõpetas 1918. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Ta oli üliõpilasseltsi Raimla vilistlane.

Esimese maailmasõja ajal tegutses arstina Vene sõjaväes.

Pärast ülikooli lõpetamist siirdus Läänemaale ja ta tegutses aastatel 1918–1919 arstina Lihulas. Vabadussõjas oli ta vanemarst Kuperjanovi pataljonis. 1920. aastast oli ta Läänemaa maakonnaarst.

1921. aastal valiti dr Hans Alver Haapsalu linnavolikokku. Samal aastal loodi tema algatusel Haapsalu Kaunistamise Selts, mis hoolitses aastatel 1921–1940 Haapsalu heakorra eest. Aastatel 1929–1940 oli dr Hans Alver Haapsalu linnapea. Tema panus Haapsalu väljakujundamisel rahvusvaheliselt tunnustatud kuurortlinnaks on väga suur. Samuti hakati tema linnapeaks olemise ajal korraldama iga-aastaseid majade ja aedade nägusamaks muutmise võistlusi.

Arstide Koja nõukogu liige.

NKVD arreteeris ta 14. juunil 1941 ja Hans Alver lasti maha 24. aprillil 1942 Sevurallagi vangilaagris Sosvas Sverdlovski oblastis.

## Tunnustus
*Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk, 1927
*Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk, 1934

## Mälestuse jäädvustamine
Alates 1989. aastast antakse Haapsalus välja Hans Alveri preemiat.

## Isiklikku
Tema onupoeg oli Eduard Alver, teine onupoeg Aleksander Alver oli Viru-Nigula koguduse õpetaja. Tema poeg oli sporditegelane Hans Alver, lapselaps on munitsipaalpoliitik ja purjetamistreener Jaan Alver.

## Viited

## Välislingid
*Isidor Brennsohn: *Die Aerzte Estlands vom Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart : ein biografisches Lexikon nebst einer historischen Einleitung über das Medizinalwesen Estlands*, Hirschheydt, 1922 lk.416
*
Robert Lattik

**Robert Moritz Lattik** (14. oktoober 1886 Karula vald, Võrumaa – 20. august 1950 Valga) oli eesti arst.

Lõpetas 1916. aastal Tartu Ülikooli.

Ta ning oli Antsla ja Tartu linnaarst ning Arstide Koja nõukogu liige.

Arreteeriti NKVD poolt 18. detsembril 1944, suri Valga vangilaagris.

## Tunnustus
*1938 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema vend Jaan Lattik oli vaimulik ja poliitik.

Tema abikaasa Alma Lattik oli arst, nagu ka nende tütar Helbe Merila-Lattik. 

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Johan Järv

**Johan Järv** (17. märts 1886 Holstre vald, Viljandimaa – 24. märts 1946 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli eesti arst.

Tunnistati arsti astme vääriliseks 1919, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Ta oli 1935. aastast Petseri haigla arst. Arstide Koja nõukogu liige. 

Arreteeriti NKVD poolt 10. juunil 1941 Petseris. Suri Nõukogude vangilaagris. 

## Viited
Ernst Beckmann

**Ernst Beckmann** (30. oktoober 1887 Tartu – 26. veebruar 1963 Portland) oli eesti arst.

Lõpetas 1914 Tartu ülikooli.

Tõstamaa jaoskonnaarst. 1944 põgenes Rootsi, sealt siirdus edasi USA-sse.
Eduard Gens

**Eduard Gens** (29. august 1883 Kavastu vald, Tartumaa – 18. juuli 1969 Springe) oli eesti arst.

Lõpetas 1912 Tartu ülikooli *[[cum laude]]*.

Põgenes 1941 Saksamaale.
Kääbik (täpsustus)

**Kääbik** võib viidata mitmele mõistele:
***[[Kääbik (sammal)|Kääbik]]**, sammaltaimede perekond *Platydictya*
***[[Kääbikud]]**, liik inimeselaadseid olendeid J. R. R. Tolkieni loomingus
***"[[Kääbik ehk Sinna ja tagasi]]"**, J.R.R. Tolkieni raamat
***"[[Kääbik (filmitriloogia)|Kääbik]]"**, Peter Jacksoni filmitriloogia Tolkieni raamatu ainetel
***"[[Kääbik: Ootamatu teekond]]"**, Peter Jacksoni film Tolkieni raamatu ainetel (triloogia esimene osa)
***"[[Kääbik: Smaugi laastatud maa]]"**, Peter Jacksoni film Tolkieni raamatu ainetel (triloogia teine osa)
***"[[Kääbik: Viie väe lahing]]"**, Peter Jacksoni film Tolkieni raamatu ainetel (triloogia kolmas osa)
Peeter Hansen

**Peeter Hansen** (31. jaanuar 1889 Holstre vald, Viljandimaa – 9. juuli 1950 Stockholm) oli eesti arst.

1914. aastal lõpetas Hansen Tartu ülikooli, 1924. aastal sai meditsiinidoktori kraadi (doktoritöö "Katselised uurimised Chatis'e viiruse üle"). Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Hansen oli Tartu Ülikooli õppejõud, Tartu vangla arst ja eraarst Tartus. Tartu Eesti Arstide Seltsi liige.

1944. aastal põgenes ta Rootsi. Oli Eesti Arstide Seltsi Rootsis liige.
Leonhard Hantsoo

**Leonhard Hantsoo**, ka **Leonard Hantsoo** (2. detsember 1904 Tallinn – 20. aprill 1982 Hyattsville, Maryland, Ameerika Ühendriigid) oli eesti arst.

Ta lõpetas Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasiumi ning õppis aastatel 1925–1931 Tartu Ülikoolis, kus lõpetas arstiteaduskonna. Ta oli üliõpilasselts Raimla vilistlane.

Põgenes 1944 Saksamaale, 1950 siirdus USA-sse.

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Roman Laamann

**Roman-Karl Laamann**, ka **Laaman** (22. juuni 1888 Tartu – 7. september 1963 Singen, Saksamaa) oli eesti arst ja sõjaväelane (kolonel).

Ta lõpetas 1914. aastal Tartu ülikooli ja oli korporatsiooni Fraternitas Estica auvilistlane.

1944. aastal põgenes Saksamaale.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Heinrich Multer

**Heinrich Multer** VR I/3 (21. mai 1884 Tallinn – 29. märts 1953 Stockholm) oli eesti arst ja sõjaväelane (kolonelleitnant).

Lõpetas 1917 Tartu ülikooli.

1944 põgenes Rootsi.
Richard Kristjuhan

**Richard Kristjuhan** (3. november 1909 Keila vald, Harjumaa – 1. august 1959 Tallinn) oli eesti arst.

Ta oli õpetaja poeg.

Kristjuhan lõpetas 1928. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikoolis algus õigusteaduskonnas, siis arstiteaduskonnas. Lõpetas 1941. Oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Teenis 1944. aastast Saksa sõjaväes, langes 1945 Tšehhis Nõukogude Liidu sõjavangi. 

Hiljem tegutses Tallinnas arstina.
Lucius Sergius Catilina

**Lucius Sergius Catilina** (umbes 108 eKr – 62 eKr) oli Vana-Rooma poliitik, kes on tuntuks saanud ennekõike Catilina vandenõu peategelasena.

Catilina sündis Sergiuste suguvõsas, mis oli vana patriitsiperekond, kuid see oli tema sünni ajaks juba vaesunud ja oma poliitilise mõju kaotanud. Catilina püüdis oma elu jooksul perekonna mõjuvõimu taastada. Tema karjäär sai alguse sõjaväes, kus ta paistis silma võimeka väejuhina. 84–81 eKr toimunud kodusõjas toetas ta Lucius Cornelius Sullat, hiljem oli aga väljaspool Rooma riiki väeteenistuses, näiteks Kiliikias. 73 eKr süüdistati Catilinat Vesta neitsiga vahekorras olemises, kuid kohus mõistis ta õigeks.

68 eKr oli Catilina Rooma riigi preetor ja seejärel kaks aastat Africa provintsi valitsejaks (propreetoriks). Aastal 66 eKr tuli ta Rooma tagasi ning hakkas taotlema konsuliametit. Kuid ta sattus mitmesse kohtuasja, mille taga olid tema poliitilised vastased, ning luhtusid tema kolm järestikust katset konsuliks saada. Teda toetasid enamasti Senatist väljapoole jäävad poliitilised jõud, eelkõige Sulla-aegsed sõjaveteranid ja vaesunud ülikud. 63 eKr oli aga selge, et Catilinast konsulit ei saa. Ta oli ka oma varanduse ära kulutanud ja seetõttu ootas tema poliitilist karjääri lõpp. 

Nähes legitiimse võimuletõusmise võimatust, püüdis Catilina võimu väidetavalt vägivaldselt haarata, kuid teda takistas 63 eKr konsuliks olnud Marcus Tullius Cicero, kes tema vandenõu Catilina-vastaste kõnedega paljastas ja sundis teda Roomast lahkuma. Catilina liitlane Gaius Manlius oli Etruuriasse koondanud Catilina-meelsete väed, kelle juurde too ka ise pärast linnast väljaajamist läks. Roomas suutis Cicero saavutada aga Catilina silmapaistvamate toetajate hukkamise, misjärel tema poliitiline mõju Rooma riigis sisuliselt kadus. Enamik tema vägedest jäid talle ustavaks, kuid 62 eKr piirasid Rooma riigi väed Catilina armee sisse ja ta langes lahingus.

Eesti keeles on ilmunud Gaius Sallustius Crispuse "Catilina vandenõu" Maria-Kristiina Lotmani ja Kai Tafenau tõlkes (Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2011).
Anton Aarma

**Anton Aarma** (enne eestistamist **Anton Mühlberg**; 13. mai 1907 Mooste vald, Võrumaa – 1. aprill 1990) oli eesti arst.

Lõpetas 1932 Tartu Ülikooli.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Alfred Molle

**Alfred Molle** (12. jaanuar 1910 Tartu – 8. mai 1998 Ontario, Kanada) oli eesti arst.

Ta lõpetas 1928. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1935 Tartu Ülikooli. 

Aastatel 1935–1942 töötas ta Tartu Ülikooli 2. sisehaiguste kliinikus assistendina. 1942. aastal sai meditsiinidoktori kraadi (Eksperimentaalseid uurimusi respiratoorsest arütmiast inimesel). 1942–1944 oli ta Rakvere haigla sise- ja nakkushaiguste osakonna juhataja. 

1944. aastal läks ta Austriasse, 1944–1946 oli ta Innsbrucki ülikooli sisehaiguste kliiniku röntgenoloog. 1949. aastal läks Kanadasse, kus oli 1953 diagnostilise radioloogia ja 1954 terapeutilise radioloogia eriarst. 1954–1961 töötas Molle Thunder Bay McKellar General Hospitalis, 1961–1981 Kenora Lake of the Woods District Hospitali radioloogiaosakonna juhatajana Ontario provintsis.
Aloysius Lilius

**Aloysius Lilius** (ka **Luigi Lilio** või **Luigi Giglio** (*Aluise Lilio*, *Aloisius Lilius*); umbes 1510–1576) oli itaalia arst, astronoom, filosoof ja kronoloog, kes pakkus välja Gregoriuse kalendri.

Tema järgi on nimetatud kraater Lilius Kuul.

## Elu ja tegevus
Liliuse varasest elust on väga vähe teada. Ta oli pärit Calabriast Ciròst. Lilius õppis Napolis meditsiini, misjärel teenis ta Paliano hertsogi Giovanni Carafa juures. 1552. aastast alates pidas ta Perugia Ülikooli juures loenguid meditsiinist.

Ta on peamiselt tuntud kui Gregoriuse kalendri väljamõtleja, mille kirjelduse esitas ta manuskriptis nimega *Compendium novae rationis restituendi kalendarium*. Kalendrireform viidi läbi aga alles kuus aastat pärast Liliuse surma, kui tema vend Antonio tutvustas manuskripti paavst Gregorius XIII-le. Seejärel rändas käsikiri reformikomisjoni kätte ning mõne Christopher Claviuse tehtud muudatusega võeti see 1582. aastal paavsti bullaga "Inter gravissimas" vastu.

## Vaata ka
* Gregoriuse kalender
* Juliuse kalender

## Välislingid
* Katoliku entsüklopeedia sissekanne (inglise keeles)
Gustav Kroll

**Gustav Voldemar Kroll** (15. mai 1886 Vastse-Kuuste vald – 4. november 1968 Tartu) oli eesti arst.

Ta lõpetas 1914. aastal Tartu ülikooli, oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Osales I maailmasõjas aastatel 1914–1918 arstina, hiljem Vabadussõjas. 1918–1942 oli Tartu linnaarst. Kaitseliidu Tartu maleva sanitaarpealik. 1941. aastal osales kommunistide poolt Tartu vanglas mõrvatute väljakaevamistel. Aastatel 1942–1944 oli ta Vastse-Kuuste ja 1944–1945 Kiidjärve haigla jaoskonnaarst.

Ta arreteeriti NKVD poolt 1945. aastal ja mõisteti viieks aastaks asumisele Tjumeni oblastisse. Hiljem oli asumisel Kasahstanis, kus arreteeriti uuesti 1950. aastal ja vabanes 1956. aastal. Teda süüdistati osavõtus 1941. aasta Tartu vangla mõrvade uurimisest. 

Ta sai hea teenistuse eest 1915. aastal Püha Stanislavi 3. järgu ordeni ja Püha Anna 3. järgu ordeni. 

## Isiklikku
Endel Kroll oli tema poeg.
Dront Edward

**Dront Edward** (rootsi keeles *dronten Edward*, soome *drontti Edvard*) on soomerootsi lastekirjaniku Tove Janssoni muumilugude tegelane.

Dront Edward on suur lohesarnane mereelukas teoses "Muumipapa memuaarid". Ta on oma venna järel maailmas suuruselt teine loom. Hirmuäratavast välimusest hoolimata ei soovi ta teistele liiga teha. Kui ta siiski kogemata kellelegi peale astub, siis hüvitab ta omastele matusekulud.
Misery Business

**"Misery Business"** on esimene singel ansambli Paramore teiselt albumilt. "Misery Business" oli Paramore'i kolmas video, mille tegi Shane Drake. Samuti on see lugu üks Paramore'i tuntumaid laule.

## Viited
Fredrikson

**Fredrikson** (rootsi keeles *Fredriksson*) on soomerootsi lastekirjaniku Tove Janssoni muumilugude tegelane.

Fredrikson on Muumipapa sõber, keda viimane oma memuaarides kirjeldab. Ta ehitab laeva, mis kannab nime "Mereorgesster". Selle laevaga võtavad Fredrikson, Muumipapa, Sekeldaja, ja Nuhkloom seiklusi ette. Laevaga saab sõita nii vee peal, vee all kui õhus ja selle kapten on Fredrikson ise.

Fredrikson vastandub Muumipapale selles mõttes, et ta armastab keerulisi seadmeid projekteerida ja ehitada, ent Muumipapale on selline tegevus vastumeelne ja käib üle võimete. See-eest on Fredrikson õigekirjas nõrk, mida näitab tema laeva nimigi.

Piltidel kujutatakse Fredriksoni vuntside ja suurte kõrvadega.

Erinevalt Muumipapast, Sekeldajast ja Nuhkloomast pole Fredriksonil järglasi; tal pole ka muud peret.
Nuhkloom

**Nuhkloom** (rootsi keeles *Rådd-djuret*, soome *Hosuli*) on soomerootsi lastekirjaniku Tove Janssoni muumilugude tegelane.

Autor kirjeldab teda järgmiselt:

Nuhkloom on Muumipapa lapsepõlvesõber. Nuhklooma, Muumipapa, Sekeldaja ja Fredriksoni ühistest seiklustest räägib teos "Muumipapa memuaarid". Ta on Fredriksoni vennapoeg ja Snifi isa. Nuhkloom elab kohvipurgis ja kogub nööpe.
Antipoodid (saared)

**Antipoodid** on saarestik Vaikses ookeanis.

Nad on saanud nime selle järgi, et nende saarte elanikud on La Manche'i suhtes antipoodid. 

Pindala 21 ruutkilomeetrit. 

Saared on künklikud, kõrgus kuni 366 meetrit. 

Kuuluvad Uus-Meremaale.
Priit Hõbemägi

**Priit Hõbemägi** (sündinud 15. jaanuaril 1957 Tallinnas) on eesti ajakirjanik, meediajuht ja -õppejõud.

## Haridus
Hõbemägi lõpetas 1975. aastal Tallinna 10. Keskkooli ning õppis aastatel 1979–1984 kaugõppes Tartu Riiklikus Ülikoolis vene keelt ja kirjandust. Ta lõpetas Tallinna Ülikoolis ajakirjanduse bakalaureuse õppekava *[[cum laude]]*.

## Töökäik
Tema esimene amet ajakirjanduses oli ajalehe Õhtuleht / Vetšernii Tallinn tehniline toimetaja (maketikoostaja). Hiljem on ta töötanud muu hulgas ajakirja Noorus peatoimetaja asetäitjana, olnud Õhtulehe ja Eesti Päevalehe peatoimetaja ning Ekspress Grupi meediadirektor. 

Aastatel 2006–2011 oli Priit Hõbemägi Eesti Ekspressi peatoimetaja. Ta on olnud üks Kuku raadio "Keskpäevatunni" saatejuhte ning ajakirjanduse külalislektor Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituudis. Õppejõuna on Hõbemägi keskendunud uuele meediale ja nutitelefoniga toodetavale sisule.

2022. aasta juunist on ta Postimehe peatoimetaja. Seoses sellega astus ta 5. juunil omal soovil Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu liikme kohalt tagasi.

## Tunnustus
* 2016 – Eesti Ajalehtede Liidu elutöö preemia

## Isiklikku
Priit Hõbemägi on insener Joonas Aleksei Hõbemäe (1926–2021) poeg.

Juulis 2008 abiellus Hõbemägi Ingrid Sembachiga, sama aasta detsembris sündis poeg Konrad Erik. Priit Hõbemäel on varasemast abielust tütar Mingo Rajandi (sündinud 1980), kes on helilooja ja muusik.

## Viited

## Välislingid
* Priit Hõbemäe artiklid Eesti Ekspressis
* Ekspressi peatoimetajaks sai Priit Hõbemägi. Eesti Ekspress, 30. august 2006
* Olav Osolin. Sünnipäev Priit Hõbemägi 50 EPL, 15. jaanuar 2007
* Priit Hõbemägi. Keskreformierakond alustab ja võidab! Eesti Ekspress, 22. veebruar 2007
* Ingrid Sembach-Hõbemägi ja Priit Hõbemägi said poja Kalev.ee, 9. jaanuar 2009
* Inimesed, taastage vanu puumaju! Eesti Ekspress, 22. jaanuar 2009
* Va banque! Eesti Ekspress, 29. jaanuar 2009
* Priit Hõbemägi. Me peame rääkima Edgarist, 8. aprill 2015
* Priit Hõbemägi Tallinna Ülikooli kodulehel
Tõnis Tuuga

**Tõnis Tuuga** (sündinud 22. oktoobril 1988 Raplas) on eesti loodusfotograaf.

## Elulugu
Tõnis Tuuga sündis 1988. aastal Raplas pere kolmanda lapsena. Tema isa on kunstnik ja ettevõtja Ado Tuuga.

Aastatel 1996–2008 õppis ta Rapla Vesiroosi Gümnaasiumis. Fotograafiaga tegeleb aastast 2006. Pärast gümnaasiumi lõpetamist 2008. aastal suundus Tõnis Tuuga edasi õppima Tallinna Polütehnikumi fotograafia erialale. 2010. aasta sügisel alustas õpinguid Balti Filmi- ja Meediakoolis operaatori erialal.

## Tunnustus

*2008 – 2. koht rahvusvahelisel konkursil "Läänemere rannikul 2008" amatööride kategoorias
* 2008 – parima väikese taime foto Eesti Looduse fotokonkursil
* 2008 – 4 tunnustatud tööd kahes kategoorias konkursil Looduse Aasta Foto
* 2008 – tunnustatud foto kategoorias "Elusolendi portree" Timberlandi Metsiku looduse fotokonkursil
* 2008 – animafilmi eripreemia Eesti Vabariigi 43. amatöörfilmide festivalil (koos Mari Tammari ja Jaak Vaabeliga)
* 2009 – Looduse Aasta Foto konkursil 2. koht kategoorias "Taimed ja seened" ja 3. koht kategoorias "Inimene ja loodus"
* 2010 – Looduse Aasta Foto konkursil 1. koht kategoorias "Maailma loodus"
* 2012 – noore looduskaitsja märk
*2020 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (parima taustajõu preemia – hinnatud tegutsemise eest valgusmeistrina)

## Loomingu näiteid

Pilt:Õhtuses valguses (T. Tuuga).jpg|"Õhtuses valguses"
Pilt:Keeris (T. Tuuga).jpg|"Keeris"
Pilt:Sarvikliidrik (Coenagrion pulchellum).jpg|"Piloot"
Pilt:Roheline haisulutikas (Palomena prasina).jpg|"Üles"
Pilt:Liikumatu kolmik (T. Tuuga).jpg|"Liikumatu kolmik"
Pilt:Tõnis Tuuga Autoportree.jpg|"Autoportree"
Pilt:Läinud (T. Tuuga).jpg|"Läinud ..."
Pilt:Pöörleja (T. Tuuga).jpg|"Pöörleja"
Pilt:Õrn (T. Tuuga).jpg|"Õrn"
Pilt:Lont (T. Tuuga).jpg|"Lont"


## Viited

## Kirjandus
* "Tõnis Tuuga tee looduseni". Lofo, nr 3 (2008)

## Välislingid
* Koduleht
* Liis Ehavere, Jaan Kurm. "Joonisfilm „Hoia käest“ jättis Kaadri peaauhinna Raplasse" Nädaline, 1. november 2007
Vihmavari

**Vihmavari** on kaasaskantav seadeldis, mida kasutatakse selleks, et ennast vihma eest kaitsta. 

Vihmavari koosneb tavaliselt vettpidavast kangast või kilest, mis on kinnitatud metallist ribidest karkassile, mis omakorda kinnitub varrele, millest kinni hoitakse. Vettpidav kangas moodustab pea kohal katuse, mis kaitseb vihmavarju kandjat vihma eest.

Vihmavarje on kasutatud juba tuhandeid aastaid, need olid olemas nii muistses Assüürias, Kreekas, Egiptuses kui ka Hiinas. Hiinas tehti vihmavarjud tavaliselt siidist või õlipaberist ning karkass tehti bambusest. Euroopas said kaasaskantavad vihmavarjud laiemalt tuntuks 17. sajandil. Metallkarkassiga vihmavarju leiutas Samuel Fox 1852. aastal.


Souq Waqif, Doha, Catar, 2013-08-05, DD 11.jpg|Vihmavarjude kasutamine tänavate kohal. Doha, Katar
Pierre-Auguste Renoir, The Umbrellas, ca. 1881-86.jpg|Renoiri impressionistlik maal "Vihmavarjud"
Arvamusfestival (2014) Kristi Liiva.jpg|Vihmavarju kasutamine vihmasaju ajal
Umbrella Revolution Umbrella in Causeway Bay 20141011.jpg|Vihmavarjud olid Hongkongi 2014. aasta meeleavalduste sümboliks
Īwān

***Īwān*** (pärsia keeles إيوان - palee, veranda, palkon, sammaskoda) on islami arhitektuuris võlvitud ja kolmest küljest suletud ehitis. Üks külg on täiesti vaba. *Īwān* võib olla islami aeda ümbritseva müüri või mošee koosseisus.

* Īwān* pärineb Sassaniidide arhitektuurist ja seldžukkide dünastia ajal muutus *īwān* fundamentaalseks kujunduselemendiks islami arhitektuuris.

## Kirjandus
*AYVĀN
*Garden Features in Islamic Gardens - Part 3
Eesti mõttelugu

**"Eesti mõttelugu"** on kirjastuse Ilmamaa alates 1995. aastast välja antav raamatusari. Sarja peatoimetaja ja kirjastaja on Hando Runnel.

Sari koondab ja avaldab kirjastuse hinnangul väärtuslikumat osa eesti mõttevarast läbi aegade. Igal aastal üritatakse välja anda kuus raamatut. "Eesti mõtteloo" raamatusarja väljaandmist toetab sihtasutus Eesti Mõtteloo Sihtkapital. Sarja tutvustav brošüür "Eesti mõttelugu: Tutvustaja" (1993) oli Ilmamaa esimene trükis. 1996 ilmus ka brošüür ""Eesti mõttelugu": Raamatusari & Sihtkapital". "Tutvustajas" lubas Runnel avaldada "eesti autorite tähelepanuväärsemat mõtteloomingut üldistava liigituse järgi filosoofia, esteetika, poliitika ja etnoloogia ainevaldadest".

Ka sõna "mõttelugu" valis Ülo Matjuse andmetel Hando Runnel, ehkki sama sõna on kasutanud ka Hellar Grabbi ja Tiina Ann Kirss ning saksa keeles vastab sellele sõna *Denkgeschichte*. Pärtel Piirimäe hinnangul tuli sõna laiemalt käibele raamatusarja mõjul.

2018. aasta 20. aprillil tähistas Eesti Teaduste Akadeemia oma 80. aastapäeva raamatusarjale keskendunud konverentsiga "Eesti mõttelugu" Eesti Rahva Muuseumis.

## Viited

## Kirjandus
* Runnel, Hando (koostaja) 1993. *Sihtkapital "Eesti mõttelugu". Tutvustaja*. Tartu: Ilmamaa
* Matjus, Ülo 2004. *Eesti mõttelugu 1995–2004: Kataloog*. Tartu: Ilmamaa

## Välislingid
* "Eesti mõtteloo" raamatusari. ilmamaa.ee
* "Eesti mõtteloo" sarja raamatud. ilmamaa.ee 
* Pärtel Piirimäe. Eesti mõttelugu ajas ja ruumis Sirp, 23. veebruar 2018
Erni Labi

**Erni Labi** (6. mai 1895 Õisu mõis, Viljandimaa – 4. aprill 1949 Karksi-Nuia) oli eesti farmatseut.

Lõpetas Tartu Ülikooli 1922, mag. pharm. 1923 (Eesti kändtärpentiinõli (Kienöl)), dr. pharm. 1926 (Eesti marja- ja puuviljaveinid).

Alates 1932 Viljandi linnaapteegi ja Viljandi linna toiduainetelabori juhataja. 

## Välislingid
*Viljandimaa kodulugu
Friedrich Kestner

**Friedrich Kestner** (26. märts 1903 Viljandi – 14. juuni 1959) oli Eesti farmatseut.

Kestner lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli, *[[mag. pharm.]]* 1927 (magistritöö teema "Oliivõli värskeoleku otsustamisvõimaluse üle").

Ta oli Pärnu apteegi omanik ja juhataja. Põgenes 1940. aastal Saksamaale.
Venus Williams

**Venus Ebony Starr Williams** (sündinud 17. juunil 1980 Californias Lynwoodis) on USA tennisist, olümpiavõitja.

Ta sündis Jehoova tunnistajate peres. Tal on kolm vanemat poolõde ja noorem õde Serena Williams, kes on samuti väga edukas profitennisist.

Venus hakkas tennist mängima 10-aastaselt. Alates 1995 on tema treeneriks tema isa Richard Williams.

Ta on aastatel 1999–2008 võitnud naiste üksikmängus 16 suure slämmi turniiri (7 üksikmängus, 7 paarismängus ja 2 segapaarismängus) ning naiste paarismängus olümpiakulla 2000. aasta suveolümpiamängudel ja 2008. aasta suveolümpiamängudel. 

Ta oli WTA esinumber vaheaegadega 25. veebruarist 7. juulini 2002. 9. augusti 2010 seisuga on ta WTA edetabelis 4. kohal.

Venus on kõigil suure slämmi turniiridel rekordiomanik servi kiiruse osas: ta on servinud Austraalia lahtistel 201 km/h (2003), USA lahtistel 208 km/h (2008), Wimbledonis 208 km/h (2008) ja Prantsusmaa lahtistel 207 km/h (2010).

2011 diagnoositi tal Sjögreni sündroom.

## Esinemine olümpiamängudel

2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys oli Venus üles antud nii üksikmängus kui ka koos õe Serenaga paarismängus. Üksikmängus olid USA sportlased saanud kolm kõrgeimat asetust. Venus alistas kõigepealt kergelt Henrieta Nagyová (Slovakkia) 6:2, 6:2, Tamarine Tamasugarni (Tai) 6:2, 6:3 ja Jana Kandarri (Saksamaa) 6:2, 6:2. Veerandfinaalis alistas ta 5. asetusega Arantxa Sánchez Vicario (Hispaania) 3:6, 6:2, 6:4, poolfinaalis 3. asetusega Monica Selesi 6:1, 4:6, 6:3 ja finaalis 10. asetusega Jelena Dementjeva (Venemaa) 6:2, 6:4.

Paarismängus alistasid õed Williamsid Kanada paari 6:3, 6:1, siis Venemaa paari Jelena Lihhovtseva – Anastassija Mõskina 4:6, 6:2, 6:3. See oli ainus sett, mille Williamsid kaotasid. Veerandfinaalis võitsid Williamsid 1. asetusega Prantsusmaa paari Julie Halard-Decugis – Amélie Mauresmo 6:3, 6:2, poolfinaalis 5. asetusega Belgia paari Els Cullens – Dominique van Roost 6:4, 6:1 ja finaalis Hollandi paari Kristie Boogert – Miriam Oremans 6:1, 6:1.

2008. aasta suveolümpiamängudel esindasid õed Williamsid USA-d nii üksik- kui ka paarismängus. Üksikmängus alistas 7. asetuse saanud Venus Timea Bacsinszky (Šveits) 6:3, 6:2, Iveta Benešová (Tšehhi) 6:1, 6:4 ja 12. asetusega Viktoria Azarenka (Valgevene) 6:3, 6:2. Veerandfinaalis kaotas ta Na Lile (Hiina), kes oli eelmises kohtumises alistanud ka Kaia Kanepi, 5:7, 5:7. Veerandfinaalis langes välja ka Serena, kolmikvõidu sai Venemaa, olümpiakulla Jelena Dementjeva.

Paarismängus olid õed Williamsid 2. asetusega. Avakohtumises võitsid nad Tšehhi paari Iveta Benešová – Nicole Vaidišová 4:6, 5:7, 6:1, siis Jaapani paari Ayumi Morita – Ai Sugiyama 7:5, 6:2. Veerandfinaalis võitsid nad 7. asetusega Venemaa paari Jelena Vesnina – Vera Zvonarjova 6:4, 6:0, poolfinaalis 6. asetusega Ukraina paari Aljona ja Katerina Bondarenko 4:6, 6:4, 6:1 ning finaalis 4. asetusega Hispaania paari Anabel Medina Garrigues – Virginia Ruano Pascual 6:2, 6:0.

## Tulemused suure slämmi turniiridel

## Vaata ka
*Tennis 2000. aasta suveolümpiamängudel
*Tennis 2008. aasta suveolümpiamängudel

## Välislingid

* Venus Williamsi ametlik koduleht
Paul Arras

**Paul Arras** VR II/3 (24. september 1892 Erastvere vald, Võrumaa – 11. detsember 1980 Tallinn) oli eesti farmatseut.

Lõpetas 1924 Tartu Ülikooli, *[[mag. pharm.]]* 1925 (magistritöö "Formaldehüüdi kvantitatiivse määramise meetoditest formaliinis").

Osales Vabadussõjas.

Kehra apteegi omanik ja juhataja. Rohuteadlaste Koja nõukogu liige.
Mihkel Õunmann

**Mihkel Õunmann** (kuni 1935 **Mihail Õunmann**, 29. märts 1894 Tartu – 1965 Tapa) oli eesti apteeker.

Lõpetas Tartu Ülikooli 1923, mag. pharm. 1924 (Eesti mesilasvahade keemiline uurimine).

Tamsalu apteegi omanik ja juhataja, Rohuteadlaste Koja juhatuse liige.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Järve (Tallinn)

**Järve** on asum Tallinnas Kristiine linnaosas. Asum piirneb Tondi, Kitseküla, Ülemistejärve, Liiva, Rahumäe ja Mustamäe asumiga. Järve asumi pindala on 1,05 km2.

Järve asum on saanud nime lähedal asuva Ülemiste järve järgi.

## Elanikkond

2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 18–22% ja üle 68-aastased 10–19%.

## Olulisemad objektid
Järvel asuvad Ida-Tallinna Keskhaigla Järve üksus ning Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskus. Asumis paiknevad Nõmme, Kristiine ja Mustamäe konstaablijaoskond.

## Järve asumi tänavad
Elektri tänav, Energia tänav, Alajaama tänav ja Elektroni tänav on saanud nime 1950. aastatel Järvele ehitatud kõrgepingejaama järgi. Järve tänav, Laine tänav ja Virve tänav on nimetatud Ülemiste järve järgi. Asumis asuvad veel Pärnu maantee, Rahumäe tee, Tervise tänav ja Tuisu tänav.
## Ajalugu
Teadaolevalt oli Järve asumi vanim ehitis Erbe suvemõis, mis on kandnud ka Elstevi ja Hermansbergi nime. Asumit läbis keskaegse Pärnu maantee üks lõike (praeguse Rahumäe tee ja Tammsaare tee ristmikust kuni Rahumäe kalmistuni).

Kuna Järve asumi maapind on liivarohke, olid sealsed liivamäed aastatel 1910–1914 treeningupaigaks Eesti esimestele kergejõustiklastele, nn düünapoistele.

Järve asundus tekkis pärast raudteepeatuse loomist, mis toimus 1923. aastal. Kolm aastat hiljem rajati Järvele arhitekt Karl Burmani projekti järgi Järve raudteejaam. Järve ajalooline asum hõlmas Järve, Laine, Virve, Alajaama, Elektri ja Tuisu tänava piirkonda; raudteest teisele poole jäävale alale, Järve ja Laine tänavale rajati raudteelaste kooperatiivi Kodu elamud. Järvele rajati telliselööv, mille toodangut kasutati asumi majade ehitusel. Asumi Mustamäe-poolsesse ossa kerkisid kooperatiivi Oma Maja elamud.

1925. aastal rajati Järvele põllumajanduslike tsementkivide tööstus, mis on hiljem kandnud betooni- ja katusepapitööstuse Järve nime. Asumis on paiknenud Eesti Elektrivõrkude Ehituse tootmisbaas. Järvel on tegutsenud osaühing Silikaat, mis riigistati 1940. aastal ning mis kandis 1990. aastate alguseni tootmiskoondise Silikaat nime.

Nõukogude ajal paiknes Järve piirkonnas Rahumäe tee ääres NSV Liidu piirivalve 106.Tallinna piirivalvesalga piirivalve staap. Endise Sisekaitse Operatiivrügemendi asukohas Rahumäe tee 6/1 tegutsesid Põhja Prefektuuri Lõuna politseijaoskond ja Kristiine konstaablijaoskond, tänapäeval on seal Põhja prefektuuri Lääne-Harju politseijaoskond. 1995. aastast saadik asub Järvel aadressil Rahumäe tee 4a Vahipataljon.

## Vaata ka
* Järve Keskus

## Viited

## Välislingid
* Robert Nerman. Järve asum jäi linlastele pikaks ajaks kõrvaliseks paigaks. Tallinna Postimees, 12. detsember 2008
Surnud 22. jaanuaril

''Siin loetletakse 22. jaanuaril surnud tuntud inimesi.
*1657 – Niels Aagaard, taani vaimulik ja õpetlane 
*1901 – Victoria, Suurbritannia kuninganna 1837–1901
*1909 – Emil Erlenmeyer, saksa keemik 
*1913 – Burchard Sielmann, baltisaksa luteri vaimulik
*1920 – Georg Lurich, eesti maadleja
*1922 – Benedictus XV, Rooma paavst 
*1929 – Aleksander Kask, eesti raudteelane ja poliitik
*1942 – Račo Petrov, Bulgaaria poliitik, sõjaväelane 
*1943 – Aimo Kaarlo Cajander, soome majandusteadlane ja peaminister
*1945 – Else Lasker-Schüler, juudi rahvusest Saksa luuletaja ja näitekirjanik
*1959 – Mike Hawthorn, Vormel 1 piloot ja maailmameister
*1965 – Ell Undla (Aksel Karurahu), eesti näitekirjanik
*1971 – Eike Joasoo (Eike Ülevain), eesti baleriin 
*1973 – Lyndon B. Johnson, Ameerika Ühendriikide 36. president (1963–1969)
*1976 – Leo Rinne, eesti põllumajandusteadlane
*1977 – Pascual Pérez, Argentina poksija
*1978 – Oliver Leese, Briti kindralleitnant Teises maailmasõjas
*1982 – Eduardo Frei Montalva, Tšiili poliitik
*1988 – Otto Ūdentiņš, Läti ja Nõukogude Liidu sõjaväelane
*1989 – Sándor Weöres, ungari luuletaja ja tõlkija 
*1990 – Mikk Põlde, eesti õigusteadlane
* 1990 – Arnold Pesti, Eesti sõjaväelane
*1993 – Kōbō Abe, Jaapani kirjanik
*1994 – Toomas Tummeleht, eesti tšellist
*1996 – Petro Šelest, Ukraina NSV ja Nõukogude Liidu partei- ning riigitegelane 
*1997 – Endel Pihelgas, eesti metsateadlane
*2000 – Sulev Kald, eesti dirigent, muusikapedagoog ja helilooja
*2002 – Kenneth Armitage, inglise skulptor
* 2002 – Peggy Lee, USA laulja ja näitleja
* 2002 – Jack Shea, USA kiiruisutaja
*2003 – Bill Mauldin, USA karikaturist
*2004 – Ann Miller, USA tantsija
* 2004 – Billy May, USA muusik
* 2004 – Vambola Tõnissoo, eesti keemik
* 2004 – Harald Tannberg, eesti kunstnik ja arhitekt
*2005 – Patsy Rowlands, briti näitleja
*2006 – Janette Carter, USA kantrimuusik
*2007 – Ryszard Kapuściński, poola ajakirjanik, kirjanik ja luuletaja
*2008 – Heath Ledger, Austraalia filminäitleja
*2009 – Gunnar Päron, eesti ujuja ja veepallur
*2010 – James Mitchell, USA näitleja
* 2010 – Louis R. Harlan, USA ajaloolane
* 2010 – Johnny Seven, USA näitleja
* 2010 – Jean Simmons, Briti päritolu USA näitleja
* 2010 – Iskandar, Johori sultan
* 2010 – Janeshwar Mishra, India poliitik
* 2010 – Robert Lester, USA laulja
*2011 – Anu Uustalu, väliseesti kunstnik
* 2011 – Dennis Oppenheim, ameerika kunstnik
*2012 – Erlen Pomeranets, Ukraina/Iisraeli kabetaja
*2013 – Lucyna Winnicka, poola näitleja
*2014 – Kaleph Jõulu, eesti pedagoog, koolidirektor ja rahvaluulekoguja
* 2014 – Martin S. Bergmann, saksa kliiniline psühholoog
* 2014 – Ants Lang, eesti füüsik, pedagoog ja kirjastaja
*2015 – Wendell H. Ford, USA poliitik
* 2015 – Tarmo Kinkar, eesti majandusjuht
*2017 – Lisbeth Korsmo, norra kiiruisutaja ja jalgrattur
* 2017 – Cristina Adela Foișor, rumeenia maletaja
*2018 – Ursula Le Guin, ameerika kirjanik
*2019 – Meeta Kristel, eesti õpetaja
*2021 – Hank Aaron, Ameerika Ühendriikide pesapallur
*2022 – Thích Nhất Hạnh, vietnami buda munk, kirjanik ja rahuaktivist
*2024 – Elke Erb, saksa luuletaja ja tõlkija
Raimond Veenpere

**Raimond Veenpere** (3. juuni 1926 – 1. oktoober 2007) oli eesti apteeker ja zooloog.

Ta lõpetas 1944 Rakvere II Gümnaasiumi.

Ta oli Viitna apteegi juhataja, ning hiljem Tartu Ülikooli Zooloogiamuuseumi direktor. 

## Teoseid
*Laanetu, Nikolai, Veenpere, Raimond 1971. *Metsnugis ja saarmas Eestis ning nende küttimisviisid*. Tallinn: Valgus.
*Veenpere, Raimond 1994. Tartu Skaudisõprade Selts. Rmt.: Ots, Eduard (toim.), *Skautluse aastakümned*. Suure-Jaani: Eesti Skautide Malev, Lk. 116.
Artur Puksov

**Artur Puksov** (28. oktoober 1891 Meeksi vald, Võrumaa – 16. september 1941 Turinsk, Sverdlovski oblast) oli eesti apteeker.

Ta lõpetas 1924. aastal Tartu ülikooli *[[cum laude]]*, *[[mag. pharm.]]* 1925 ("Piirituse- ja õlisegude plahvatuskiiruse uurimine mootorlisel põlemisel"). 

Ta oli apteegi omanik ja juhataja Tallinnas.
Ants Jürima

**Ants Jürima** (kuni 1937 **Hans Jürmann**, 22. august 1890 Pajusi vald, Viljandimaa – 21. september 1960 Rakvere) oli eesti farmatseut.

Ta oli 1917 ja 1919–1921 (lõpetas proviisorina) Tartu Ülikooli arstiteaduskonna rohuteaduse osakonna rohuteaduse kuulaja, Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Alates 1921 Viru maa-apteegi juhataja Rakveres.
Jaan Naaber

**Jaan Naaber** (19. juuli 1935 Tartu – 13. september 2003) oli eesti terioloog, jahindusbioloog ja looduskaitsja.

Ta lõpetas aastal 1954 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastal 1959 lõpetas ta bioloogina Tartu Riikliku Ülikooli.

Ta oli aastatel 1960–1961 Matsalu Riikliku Looduskaitseala teadustöötaja. Aastatel 1962–1964 oli ta Aakre jahinduskatsepunkti ja aastatel 1964–1967 Tartu Ülikooli zooloogiamuuseumi juhataja.

Tema uurimistöö oli seotud peamiselt Eesti kiskjalistega (rebane, hunt, kährik).

## Teoseid
*Naaber, Jaan 1972. Aklimatiseerimine ja Eesti fauna. *Looduse kalender 1972*.

## Isiklikku
Tema tütar on arstiteadlane Krista Lõivukene.

## Viited
Küünekivi

**Küünekivi** on amfiboolide hulka kuuluv kivimit moodustav mineraal.

Küünekivi on kõige laiemalt levinud amfibool. Küünekivil on varieeruv koostis, paljud elemendid saavad üksteist mineraali kristallstruktuuris asendada. Küünekivi kristallid on musta, pruuni või tumerohelist värvi ning tugeva läikega.

Küünekivi esineb paljude tard- ja moondekivimite koosseisus, olles mõnel juhul kivimi peamiseks koostisosaks, näiteks amfiboliidis.

Küünekivi kuulub nende väga väheste mineraalide hulka, millel on eesti keeles rahvusvaheliselt levinud nimekujust selgelt eristuv nimi.

## Välislingid
https://kivid.info/1028
Õpetatud Eesti Seltsi juubelipostmargid

**Õpetatud Eesti Seltsi juubelipostmargid** – neli marki, nii eraldi kui ka margiplokina – anti välja Õpetatud Eesti Seltsi asutamise 100. aastapäeva puhul 1938. aastal.

Margid olid müügil 15. juunist kuni 30. septembrini 1938 ja kehtisid postisaadetiste frankeerimiseks kuni sama aasta 31. detsembrini.

Margid olid neljas nimiväärtuses: 5 senti (rohelised, Friedrich Robert Faehlmanni portreega), 10 senti (pruunid, Friedrich Reinhold Kreutzwaldi portreega), 15 senti (punased, Kreutzwaldi portreega) ja 25 senti (helesinised, Faehlmanni portreega). Osa markide tiraažist trükiti ja müüdi plokkides.

## Välislingid

*  Õpetatud Eesti Seltsi 100 a. juubelipostmarkide müügilelaskmise ja frankeerimiseks tarvitamise määrus (RT 1938, 55, 520)
* Eesti postmargid 1938
* 15-sendise Õpetatud Eesti Seltsi margi trükivorm
* Käru postkontor, tähitud postkaart Saksamaale, 1938
Emumäe jooks

**Emumäe jooksu** tuntakse kui Eesti esimest mäejooksu. 

Jooksu korraldatakse alates 2005. aastast ümber Põhja-Eesti kõrgeima tipu – Emumäe (166 m üle merepinna), mis asub Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas Pandivere kõrgustikul Emumäe maastikukaitsealal.

Jooksjad ja kepikõndijad saavad valida kahe distantsi vahel: 5,6 ja 10 kilomeetrit. 

## Välislingid
*Emumäe jooksu koduleht
Gdański laht

**Gdański laht** on laht Euroopa keskosas, Läänemere lõunarannikul. Läänest piirab lahte Pommeri (praegu Poola), idast Preisimaa (praegu Venemaa). 

Lahe keskmine sügavus on 70 m, suurim sügavus 118 m. Vee soolsus 7–8‰. 

Lahte suubub osa Wisła jõe harusid. Lahe rannikul asuvad sadamalinnad Gdańsk ja Gdynia.
Apataki

**Apataki** on atoll Polüneesias, osa Tuamotu saartest. 

Pindala 20 ruutkilomeetrit. 

Saared on madalad. Atollil elab 492 inimest (2007), suurim asula on Niutahi.

Apataki on osa Prantsuse Polüneesiast.
Anatoli Nekrassov

**Anatoli Aleksandrovitš Nekrassov** (Анатолий Александрович Некрасов; sündinud 19. septembril 1950 Altai krais Altaiskoje rajoonis Beloje külas) on vene vaimne õpetaja, lektor ja nõustaja, raamatute autor.

## Eesti keelde tõlgitud teosed
* (Tõlkinud Guido Jakobson)
* (Tõlkinud Guido Jakobson)
* (Tõlkinud Guido Jakobson)
* (Tõlkinud Guido Jakobson)
* (Tõlkinud Guido Jakobson)
* (Tõlkinud Guido Jakobson)
* (Tõlkinud Guido Jakobson)

## Venekeelsed teosed
*
* (sarjast: *Семья - начало мудрости*)
* (sarjast: *Семья - начало мудрости*)
* (sarjast: *Быть. Действовать. Иметь* ja *Мир во мне*)
* (sarjast: *Быть. Действовать. Иметь*)
* (sarjast: *Быть. Действовать. Иметь*)
* (5. trükk) (sarjast: *Мир во мне*)
* (sarjast: *Мир во мне*)
*  (sarjast: *Мир во мне*)
* (sarjast: *Мир во мне*)
* (sarjast: *Мир во мне*)
* (4. trükk, sarjast: *Мир во мне*)
* (sarjast: *Радуга жизни*)
* (sarjast: *Мастер психологии*)
* (sarjast: *Мастер психологии*)
* (sarjast: *Семья - начало мудрости*)

## Seminarid Eestis
*16.-17. veebruar 2008 – "Kuidas õppida ennast armastama", Tallinnas, Rävala pst. 8.
*20.-21. mai 2008 – "Äri ja ettevõtlus uuel ajastul", Tallinnas, Narva mnt. 13
*22. mai 2008 – "Egregorid", Tallinnas, Rävala pst. 8
*24.-25. mai 2008 – seminar Pereakadeemia lektorite ja lektorikandidaatide jaoks, Rannamõisas

## Viited

## Kirjandust
*A. Nekrassov: "Kas sa elad riski-, ootuse- või õnnetsoonis?" (Lühiväljavõte raamatust "Elavad mõtted"), Ajakiri Päikesetuul Aprill 2004, nr. 1 (29)  
*Linda Järve Intervjuu Anatoli Nekrassoviga "Elu on mõeldud rõõmuks ja iluks", Ajakiri ELU kiri Jaanuar 2007
*Krista Dudarenko Lätete juurde Pere ja Kodu, Juuni 2007 (online 24. jaanuar, 2009) 
*Mari Peegel Eestlased ostavad veidraid raamatuid Eesti Päevaleht, 30. mai 2008 (online 23. jaanuar, 2009)
*Marika Tomberg Anatoli Nekrassov: Kui oled ise õnnelik, siis tahad aidata ka teisi Ajakiri Toit & Tervis, 7 / 2008 (online 23. jaanuar, 2009)

## Välislingid
*Anatoli Nekrassovi ametlik koduleht (vene keeles)
*Anatoli Nekrassovi Pereakadeemia Eestis
*Anatoli Nekrassovi Tarkuse Kooli ametlik lehekülg (vene keeles)
*Anatoli Nekrassovist kirjastuse Amrita-Russ lehel (vene keeles)
*Электронная библиотека «Куб»: Некрасов Анатолий
*Рецепт семейного счастья "novostispb.ru" Novosti Peterburga 5.-11. juuni 2007 Nr. 21 (498)(online 25. jaanuar, 2009)
*Если любит мама - станешь наркоманом?! "smena.ru" 18. juuni 2007 (online 25. jaanuar, 2009)
*Rahva Raamatu TOP-10 8.–14. oktoober 2007 "ekspress.ee" 18. oktoober 2007 (online 25. jaanuar, 2009)
*Задушенные любовью "mk.ru" MK-Gazeta 22. august 2008 (online 25. jaanuar, 2009)
*Анатолий Некрасов – пророк или шарлатан? "news.tut.by" 20. november 2008 (online 25. jaanuar, 2009)
*Епархия предупреждает: в Липецке создается новая секта "lipetsknews.ru" Lipetskije Novosti 19. detsember 2008 (online 25. jaanuar, 2009)
*В Перми проходят вторые Всероссийские родительские чтения. + Видео: 11 Мб "uitv.ru" 16. jaanuar 2009 (online 25. jaanuar, 2009)
Hale'i-Boppi komeet

**Hale'i-Boppi komeet** ehk **Hale-Bopp** (**C/1995 O1**) on pika tiirlemisperioodiga komeet, mis läbis periheeli 1. aprillil 1997.

Hale-Bopp oli üks 20. sajandi heledamaid ja vaadeldumaid komeete. Komeet püsis palja silmaga nähtavana 18 kuud, mis ületas eelmise rekordi kahekordselt.

Komeedi avastasid 1995. aasta juulis üksteisest sõltumatult ameeriklased astronoom Alan Hale ja amatöörastronoom Thomas Bopp.

Komeedi periheel ehk orbiidi lähim punkt Päikesele asus 0,91 astronoomilise ühiku kaugusel Päikesest. Komeedi tuuma läbimõõt on umbes 40 kilomeetrit. Komeedi orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 89,4° (orbiidi tasand on ekliptika tasandiga peaaegu risti) ning tiirlemisperiood on 2533 aastat.

## Viited