open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Harilik koerhai

**Harilik koerhai** (*Scyliorhinus canicula*) on koerhailaste sugukonda kuuluv hailiik. 

## Kirjeldus
Koerhai on pika saleda kehaga, mida katavad väiksed tumedamad täpid. Nahk on kaetud pisikeste soomustega, mis katsudes meenutab liivapaberit, silmad on suured ja musta värvi. Seljauim on väike ja asub keha tagaosas. Viiest ribast koosnevad lõpused asetsevad keha allosas ja on raskesti märgatavad. Kasvab kuni 100 cm pikkuseks, enamasti siiski 60–80 cm, ja kaalub 1–1,5 kg.

## Levik ja eluviis
Koerhai on levinud Vahemeres, Põhjameres ja Atlandi ookeani idakaldal Norra rannikust Senegalini.

Koerhai on enamasti erakliku eluviisiga ööaktiivne kõhrkala, kes elutseb kuni 150 m sügavusel. Harvem nähakse neid ühesoolistest isenditest koosnevate parvedena. Nooremad koerhaid hoiavad rannikule lähemale. Toituvad enamasti vähilaadsetest, tintidest, limustest, kaheksajalgsed ja teistest väiksematest kaladest.

## Välislingid
*
Puurmani sild

**Puurmani sild** on 1957. aastal ehitatud sild, mis ületab Pedja jõge. Enne Puurmani liiklussõlme ehitamist oli see Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee koosseisus.

Kuna 1957. aastal ehitatud sild ei rahuldanud enam liikluse nõudeid, alustati 2006. aastal uue liiklussõlme ehitust.

Pärast Puurmani liiklussõlme valmimist 2007. aastal on Puurmani silla ülesandeks kindlustada sõiduvõimalus Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteelt Puurmani–Jüriküla–Kirna maanteele sõiduks kas Puurmani (kirdes) või Jüriküla (edelas) ja Kirna talu suunas.
Hector Berlioz

**Louis Hector Berlioz** (11. detsember 1803 – 8. märts 1869) oli prantsuse romantiline helilooja. Tihti on teda nimetatud ka suurimaks prantsuse heliloojaks üldse, ent samal ajal ei mõisteta suurt osa tema loomingust tänapäevani. Kindlasti oli Berlioz oma eluajal aga rohkem hinnatud väljaspool oma kodumaad, põhjuseks küllaltki teravad suhted Pariisi konservatooriumiga.

## Helilooming
Berliozi sulest pärineb esimene kuulajateni jõudnud romantiline sümfoonia *Symphonie Fantastique* (1830, Schuberti 8. sümfooniat toona veel ei tuntud), milles autor kasutab tugevalt autobiograafiliste sugemetega programmi. Oma sümfoonilistes teostes on Berlioz aktiivne orkestriarendaja, nende teoste kaudu jõuavad akadeemilisele kontserdilavale nii uued pillid (pikoloklarnet, harf) kui ka sümfonismis varem tundmatud mängutehnikad (*col legno* keelpillidel). Mitmetes teostes võib täheldada monumentaalsust, plakatlikkust. Berlioz on üks esimesi väljaspool põhilava paiknevate pillimeeste e. *banda* kasutajaid, erakordsena paistab selliste teoste hulgas 1837. aastal kirjutatud Reekviem, kus lisaks orkestri põhikoosseisule on soovitud nelja vaskpillikoori.

Huvitava faktina tasuks märkida sedagi, et ehkki Berliozi sulest ilmunud traktaati "Harmooniast ja orkestreerimisest" peetakse tänapäevani üheks põhjalikumaks teoreetiliseks teoseks, ei mänginud Berlioz ise korralikult mitte ühtki pilli. 

### Tähtsamad teosed

#### Ooperid
*1826 "Les francs-juges"
*1837 "Benvenuto Cellini"
*1858 "Les Troyens"
*1862 "Béatrice ja Bénédict"

#### Uvertüürid
*1828 "Waverley"
*1831 "Kuningas Lear"
*1844 "Le Corsaire"
*1844 "Le Carnaval romain"

*1830 "Symphonie Fantastique"
*1834 sümfoonia "Harold en Italie"
*1837 "Reekviem"
*1839 sümfoonia "Romeo ja Julia"
*1840 "Grande symphonie funèbre et triomphale"
*1841 laulutsükkel "Les nuits d'été"
*1850 "Te Deum"
*1854 oratoorium "L'enfance du Christ"
1964. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**X [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Odessas 1.–23. oktoobrini 1964. aastal. 

; Turniir
Nii nagu aasta varemgi jagasid turniiril esikohta Vjatšeslav Štšegolev ja Andris Andreiko.

;Järelmatš
Järelmatš peeti 20.–27. detsembrini. Matš lõppes viigilise tulemusega, kuid nii nagu eelminegi kord, siis lisakriteeriumitega kuulus meistritiitel ikkagi Vjatšeslav Štšegolevile.
Metsküla Issanda Templisseviimise kirik

**Metsküla Issanda Templisseviimise kirik** on õigeusu kirik Saare maakonnas Saaremaa vallas Metskülas. 

Seda kasutab EAÕK Metsküla Issanda Templisseviimise Kogudus. Koguduse preester on ülempreester Andreas Põld. Koguduse vanem on 2007. aastal Olev Õun.

Kirikul on kaks torni, mis õigeusu traditsioonis tähistavad Kristuse kahte loomust: jumalikku ja inimlikku. 

Metsküla kirik ehitati 1909. aastal. Hoone pühitseti aastal 1915. 

## Pildid

Image:Metsküla church2.jpg|Vaade altari suunas
Image:Metsküla church3.jpg|Vahesein, mis eraldab altariruumi ülejäänud kirikust
Image:Metsküla church3a.jpg|Altariruum
Image:Metsküla church4.jpg|Vaade välisukse suunas


## Viited

## Välislingid
*EAÕK Metsküla Issanda Templisseviimise kirik (Teeliste kirikud).
Tikutoos

**Tikutoos** ehk **tikutops** on harilikult õhukesest papist või vineerist karbike tuletikkude säilitamiseks ja transportimiseks. Eestis on tikutoos enamasti mõõtmetega 35x50x15 mm. Tikutoosi ühel või mõlemal pikal küljel on tavaliselt "väävel", tegelikult fosforiühendite ja liiva- või klaasipuru segu, mille vastu hõõrdumisel tikk süttib. Tikutoosis on Eestis harilikult umbes 45 tuletikku.

Tikutooside ja tikutoosietikettide kogumist nimetatakse fillumeeniaks.
Mustjala Kool

**Mustjala Kool** on koolieelne lasteasutus ja põhikool Saare maakonnas Mustjala külas.

## Ajalugu
Kooli asutati 1939. aastal. Selle nimi oli Mutsjala algkool ja esimene direktor Eduard Lember.

Aastatel 1945–1953 oli kool 7-klassiline, alates 1953. aastast kandis kool nime Mustjala Keskkool, alates 1960. aastast Mustjala 8-klassiline Kool. 1988. aastal nimetati kool 9-klassiliseks ja 1992. aastal Mustjala Lastead-Põhikooliks. Alates 1. septembrist 2023 kannab õppeasutus nime *Mustjala Kool*.

## Koolijuhid ja direktorid

* 1939–1940 Eduard Lember 
* 1940–1943 Arthur Mets 
* 1943–1944 August Kalju 
* 1944–1945 Sofie Väär 
* 1945–1950 Nadežda Saaret 
* 1950–1953 Ester Tohvert 
* 1953–1960 Heino Tiidus 
* 1960–1979 Kaljo Pere 
* 1979–1980 Elene Kald 
* 1980–1983 Lembit Kikkas 
* 1983–1992 Andi Humal 
* 1992–1997 Tiit Lind 
* 1997–2022 Malve Kolli
* 2022–2025 Kristiina Paunel 
* 2025–... Sirje Ellermaa 

## Viited

## Välislingid
*Mustjala Kooli koduleht
Riiklik järelevalve

**Riiklik järelevalve** on haldusorgani poolt teise haldusorgani või haldusevälise isiku tegevuse õiguspärasuse üle teostatav kontroll (järelevalve). 

Erinevalt teenistuslikust järelevalvest ei teostata riiklikku järelevalvet alluvuskorras (järelevalvet teostav organ ei ole järelevalvatava organi suhtes kõrgemalseisvaks organiks halduse hierarhias) ning järelevalve ei laiene järelevalvatava organi või isiku tegevuse otstarbekusele. 

Riikliku järelevalve teostamist reguleerivad Eesti kehtivas õiguses vabariigi valitsuse seaduse § 75 ja paljud riikliku järelevalve eriseadused, nt keskkonnajärelevalve seadus, ehitusseadus, toiduseadus, elektriohutusseadus jne.
Eschweiler

**Eschweiler** ['ešvailer] on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Aacheni kreisis. Asub Inde jõe ääres.

## Ajalugu

Eschweilerit on esmamainitud 828. aastal. 1794–1815 oli Eschweiler Prantsusmaa valduses ja läks seejärel Preisimaa koosseisu. 1946. aastast on linn Nordrhein-Westfaleni liidumaa osa.
Fail:Eschweiler Indestraße.JPG|Eschweileri Indestraße tänava juugendstiilis majad 19. sajandist
Fail:Eschweiler, Schombart-Apotheke.jpg|Endine apteek, nüüdne elumaja Eschweileris
Fail:TrK87-Eschweiler.jpg|Eschweiler ja selle ümbrus umbes 1800. aastal


## Viited

## Välislingid
* Eschweileri koduleht
Mustjala Prohvet Eeliase kirik

**Mustjala Prohvet Eelia kirik** on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Saaremaal Mustjala alevis.

## Ajaloost
Saaremaal Mustjala kihelkonnas siirdus õigeusku 1848. aastal 27,9% talurahvast hoolimata kohaliku luteri pastori Carl Johannes Masingu aktiivsest võitlusest usuvahetusliikumise vastu. 550 liikmega õigeusu kogudus avati Mustjalas 24. oktoobril 1848. Esimene jumalateenistus toimus kohaliku talupoja Irodion Lõugase poolt Merise külla ehitatud väikeses kivikirikus. Aastatel 1851–1865 olid koguduse kasutuses Paatsa mõisa hooned. 1865. aastal eraldati kogudusele Mustjala riigimõisast maavaldus ja puuhoone teenistuste pidamiseks. 

## Arhitektuurist
Riia arhitekti Heinrich Scheeli poolt tüüpprojekti alusel projekteeritud Mustjala õigeusu kirik valmis 1873. aastal. Pühakoda on paekivist seintega viiekupliline hoone ja toetub põllukivist alusmüürile. Kirikuhoonel on kümme akent ja kaks ust, paekivist trepp ja sees kivipõrand, puidust altaripõrand ja peasissepääsu kohal kooripealne lauljatele. Mustaja õigeusu kirik pühitseti Riia ja Miitavi ülempiiskop Veniamini (Karelin) poolt 20. juulil 1872 prohvet Eelija auks.

Tänapäeval kasutab Mustjala prohvet Eelija õigeusu kirikut EAÕK Mustjala prohvet Eelija kogudus.

## Vaated kirikule

Image:Mustjala Prophet Elias Church2.jpg|Vaade kagust


## Vaata ka
* Mustjala vald
* Mustjala mõis
* Mustjala kihelkond

## Viited

## Kirjandus
* Jaanus Plaat. "Saaremaa kirikud, usuliikumised ja prohvetid 18.-20. sajandil". Eesti Rahva Muuseum. Tartu, 2003; lk 136–140; lk 288–289
* "Koguteos Saaremaa II köide". TTÜ Kuressaare Kolledž. Kirjastus Koolibri, Tallinn, 2007; lk 430–434; lk 924–926
* Martin Toon. "EAÕK Kuressaare Püha Nikolai koguduse ajalugu". Kuressaare, 1997. AS Terbo, Tallinn, 1997. lk 4–5; lk 69
* Jaanus Plaat/Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011; lk 460–463 

## Välislingid
* EAÕK koduleht
* Kultuurimälestiste riiklik register
Aleksandr Borodin

**Aleksandr **Porfirjevitš **Borodin** (vene *Александр Порфирьевич Бородин*; 12. november (31. oktoober vkj) 1833 Peterburi – 27. veebruar (15. veebruar vkj) 1887 Peterburi) oli vene keemik ja helilooja.

## Elulugu
Borodin oli andekas keemik ja väga suur muusik. Lapsepõlvest peale armastas loodusteadusi, kuid tegeles ka kirjandusega, armastas joonistada, õppis lapsepõlves mitut keelt (prantsuse, itaalia keel ja kultuur). Õppis kooli hoidjatädi käest vene keelt ja laule. Kodus muusikaõhtud, kus ema, isa ja sugulaste kaasabil õppis klaveri- ja tšellomängu (prantsuse koduõpetajad). Tekkis huvi heliloomingu vastu. 17-aastaselt läks õppima kirurgilise arstiteaduse akadeemiasse, kus hakkas kujunema teadlaseks. 29-aastaselt oli ta juba rahvusvaheliselt tuntud, sai keemiaprofessoriks ja liitus Balakirevi ringiga. Pidi ennast jagama keemia ja muusika vahel. Keemia oli tema igapäevane põhitöö, kuid muusika alal nimetas ta ennast pühapäevaheliloojaks. Maailmatuntud helilooja. Teoseid kirjutas vähe, kuid kõik on tuntud: ooper "Vürst Igor", Bõlina ooper, kaks sümfooniat, kümmekond laule, keelpillikvartette.

## Helilooming
### Tähtsamad teosed
*1867 "Sümfoonia nr 1"
*1876 "Sümfoonia nr 2"
*1879 "Keelpillikvartett nr 1"
*1880 sümfooniline poeem "Kesk-Aasia steppides"
*1881 "Keelpillikvartett nr 2"
*1886 "Sümfoonia nr 3"
*1887 ooper "Vürst Igor"

### Loomingu iseloomustus
Aleksandr Borodini looming ei ole suur, kuid see-eest väärtuslik. Muusika kõlab rahvuslikult ja võimsalt. Lemmikteemad on rahvakangelased ja vägilased ("Vägilassümfoonia"). Meloodiad on voolavad ja laulvad. Looming on klassikaline. Eeskujuks oli Mihhail Glinka looming.
Kärevere Kangelaskalmistu

**Kärevere kangelaskalmistule** Käreveres Tartu vallas on maetud Kärevere lahingus langenud.


Pilt:Kärevere kangelaskalmistu1.jpg|Kärevere kangelaskalmistu
Pilt:Kärevere kangelaskalmistu.jpg|Mälestuskivi Kärevere lahingus langenutele Kärevere kangelaskalmistul


## Välislingid
*Margit-Mariann Koppel. Mälestusfond Ristideta Hauad
Musttihane

**Musttihane** (*Parus ater*, sün. *Periparus ater*) on linnuliik tihaslaste sugukonnast. Ta on Euroopa üks väiksemaid tihaseid, pöialpoisist veidi suurem.

## Levila
Musttihane on ligi 20 alamliigiga laialdaselt levinud Euroopas, Siberis (kus ulatub põhjapolaarjooneni), Kamtšatkal, Primorjes, Sahhalinil, Jaapanis, Mandžuurias, Himaalajas, Kaukaasias, Iraanis ja Loode-Aafrikas. Alamliigid on jaotatud rühmadeks *ater*, *atlas*, *cypriotes*, *caucasus*, *aemodius* ja *ptilosus* , see aga pole lõplik jaotus. Musttihane elutseb okaspuistutes ja mägimetsades. Areaali lõunaosas on musttihane paigalind, keskosas hulgulind ja põhjaosas rändlind. Eestis on musttihane ebaühtlaselt levinud, aastati kõikuva arvukusega väikesearvuline kuni üsna harilik haudelind, kelle pesitsusaegset arvukust hinnatakse 15 000 – 25 000 paarile, talvist arvukust 30 000 – 60 000 isendile. Eestis eelistab musttihane pesitsusaegse elupaigana kuusikuid ja kuuse-segametsi.

## Välimus
Musttihase pea ja kael on ülaltpoolt läikivmustad, kuklal kitsas valge triip, põsed ja kaela külg on valged. Selg on hallikas, nimmepiirkond ja sabaalune oliivpruuni varjundiga. Saba on hallikaspruun. Kurgualune on must. Pugu, rind ja kõhualune määrdunudvalged. Tiivad pruunid, kahes reas valgete laigukestega. Aasias leidub lühikese tutiga alamliike.

## Pesitsemine

Musttihane pesitseb mai algusest juuni keskpaigani. Pesa valmistatakse samblast, loomakarvadest, taimevillast ja niinekiududest. Pesa sisekihis leidub ämblikuheiet ja harva udusulgi. Kurnas leidub 6–13 muna. Levila lõunaosas on musttihasel kaks kurna aastas: esimeses, aprilli lõpul või mai algul, 8–11 muna, teises, juunis, 7–9 muna. Emaslind haub 12–14 päeva. Isane toidab teda, tuues talle toitu 2–3 korda tunnis. Nagu teistelgi tihastel, nii ka musttihastel ei kooru pojad korraga, vaid paari päeva jooksul ning sel ajal jätkab isaslind emaslinnu ja poegade toitmist. Seejärel, kuni poegade lahkumiseni pesast (umbes 20 päeva), osalevad emas- ja isaslind poegade toitmises võrdselt. Päeva jooksul toovad nad pessa toitu mitusada korda. Vanemad toidavad poegi ka nädala jooksul pärast nende pesast lahkumist.

## Toitumine
Musttihane sööb putukamune, liblikaid ja nende röövikuid, sarnastiivalisi (täid ja lehetäid), harvem ämblikke, kiletiivalisi ja mardikaid. Talvel toitub ta peaaegu ainult okaspuude seemnetest.

Suve lõpul ja sügisel korjab ta toiduvarusid. Püütud putukaid või hangitud seemneid peidab ta mitmekaupa koorepragudesse, oksaharude vahele ja okaste vahele. Sealjuures suruvad nad saagi oksa vastu altpoolt, et pealesadav lumi ei takistaks juurdepääsu sellele.

## Viited

## Välislingid

* 
*Musttihane YouTube'is
Suur-veetallaja

**Suur-veetallaja** (*Phalaropus tricolor*) on kurvitsaline kurvitslaste sugukonnast veetallaja perekonnast, kolmest veetallaja liigist kõige suurem ja kõige vähem veelise eluviisiga.

Erinevuste tõttu teistest veetallajatest on see liik varem paigutatud ka perekonda *Steganopus*.

## Välimus
Suur-veetallaja on rästasuurune kahlaja, 23 cm pikk. Tema pealagi on tuhkhall, pea külgedel ja külgkaelal on must triip. Nokk ja jalad on pisut pikemad kui teistel veetallajatel.

Hundsulestikus emaslind on ereda sulestikuga: ülalt hall ja pruun, alt valge, punaka kaela ja laikudega külgedel. Isaslind on natuke kahvatum: pruuni tagaosaga, punakad laigid on halvasti nähtavad või puuduvad hoopis. Puhkesulestik on halli- ja valgetooniline. Tibud on pealt hallid ja pruunid, alt valged, punane laik silma ümber. Talvesulestik on ülalt hall ja alt valge, aga must laik silma ümber on alati olemas.

## Elupaik
Suur-veetallaja elutseb Põhja-Ameerika kesk- ja lääneosa preeriates. Ta armastab soola ja peatub rände ajal soolajärvedel, kuhu neid koguneb suurel hulgal, näiteks Suurel Soolajärvel Utah's.

Talveks rändab ta lõunasse Ameerika ookeaniveteni kuni Tšiilini.

Suur-veetallajat on Eestis kohatud ainult ühel korral, 2004. aastal Paljassaarel.

## Eluviis

Kolmel veetallaja liigil on soorollid vahetatud. Emased on isastest suuremad ja kirevamad, võitlevad territooriumi ja isaste pärast ning kaitsevad oma pesi ja paarilist liigikaaslaste eest. Kui emane on lõpuks munenud, asub ta kohe lõuna poole teele, jättes munade haudumise ja poegade kasvatamise isaslinnu hooleks. Pesa tehakse maapinnale vee lähedusse. Pojad toidavad kohe pärast koorumist ennast ise.

Toitu otsides keerutab ta end sageli vee peal kiiresti ringi, nii et tekib veekeeris. Oletatakse, et niimoodi kergitab ta vaikses madalas vees veekogu põhjast midagi söödavat ülespoole.

## Välislingid
*
Freibergi kreis

**Freibergi kreis** oli 1990–2008 kreis Saksimaa keskosas. Augustist 2008 osa Kesk-Saksimaa kreisist.

## Kreisi omavalitsusüksused
Sulgudes on elanike arv seisuga 31. detsember 2006.

Linnad:
# Augustusburg (5152)
# Brand-Erbisdorf (11 087)
# Flöha (10 492)
# Frauenstein (3253)
# Freiberg (42 897)
# Großschirma (6084)
# Oederan (7015)
# Sayda (2180)

Vallad:
Tundrakiur

**Tundrakiur** ehk **punakurk-kiur** (*Anthus cervinus*) on linnuliik västriklaste sugukonnast kiuru perekonnast.

## Levila
Tundrakiur elutseb Euraasia tundra ja metsatundra vööndis Skandinaaviast Alaskani. Talvitub troopilises Aafrikas, Aasia lõuna- ja idaosas, ja USA läänerannikul. Eestis on tundrakiur harv läbirändaja mais-juuni algul ja septembris.

## Välimus
Tundrakiuru üldpikkus on 14-16 cm. Hundsulestikus linnud eristuvad teistest kiurudest roostevärvi kurgualuse järgi. Puhkesulestikus erineb sarnastest sookiurust ja metskiurust tugevama seljamustri järgi. Liigi tunnuslikke häälitsusi on kõrge ja teravakõlaline "*psiii*"; hoiatushüüd on "*jüpp...*". Tundrakiur laulab tavaliselt lennul.

## Toitumine
Tundrakiuru põhitoidu moodustavad putukad, ämblikud, ussid ja seemned. Poegi toidab peamiselt sääskedega.

## Elupaik ja pesitsemine
Tundrakiur elutseb tundrate soistel aladel. Pesa koosneb kõrtest ja paikneb tavaliselt mätta küljel. Kurnas 5-6 muna. Pojad väljuvad pesast lennuvõimetutena ja vanalinnud hoolitsevad nende eest veel paar nädalat.

## Välislingid
*
Toivo Aavik

**Toivo Aavik** (sündinud 28. novembril 1966 Paides) on eesti psühholoogiateadlane ja õppejõud. 

Aavik on uurinud mitmeid psühholoogia valdkondi: mulje kujundamine, isiklikud väärtused, positiivne psühholoogia ja inimese seksuaalkäitumine. 

## Haridus
Aavik lõpetas 1997. aastal Tartu Ülikooli psühholoogia eriala (BSc), omandas teadusmagistri kraadi (MSc) Tartu Ülikoolis 1999. aastal ja omandas 2006. aastal Tartu Ülikoolist psühholoogiadoktori (PhD) kraadi. Tema kaitstud doktoritöö pealkiri oli „Lexical analysis of Estonian personal values vocabulary and relation to socially desirable responding and parenting practices“.

## Töökäik
Toivo Aavik oli aastatel 1998–2006 Tartu Ülikooli Sotsiaalteaduskonna raamatukogu juhataja, 2006–2007 Tartu Ülikooli teadus- ja arendusosakonna peaspetsialist ja 2007–2010 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna tervise edendamise teadur ning töötas kuni 2021. aastani psühholoogiainstituudis dotsendina. 2021. aastast on ta Tartu Ülikooli isiksuse- ja sotsiaalpsühholoogia kaasprofessor, isiksuse- ja tervisepsühholoogia osakonna juhataja (2021).

## Õppetöö
Toivo Aavik on toonud Tartu Ülikooli õppekavva positiivse psühholoogia loengukursuse (2018), mis on esimene selle teemaline loengukursus Eesti akadeemilistes ülikoolides. 2005. aastast õpetab ta Tartu Ülikoolis inimese seksuaalkäitumist. Lisaks vastutab ta sotsiaalpsühholoogia teema õpetamise eest Tartu Ülikooli psühholoogia instituudis.  

## Teadustöö
Google Scholari andmetel oli Toivo Aaviku töödele viidatud üle 1600 korra (10.10.2022). Kõige enam viiteid (üle 730) on kogunud artikkel „The attractive female body weight and female body dissatisfaction in 26 countries across 10 world regions: Results of the International Body Project I“.

Toivo Aaviku kõige innovatiivsem idee on olnud leksikaalse lähenemise kasutamine inimeste väärtuste uurimisel. Igas keeles peitub universaalne sõnavara, mis iseloomustab selle keele kõnelejate väärtushinnanguid. Selle ideega vastandub ta maailmakuulsale Iisraeli väärtuste uurijale professor dr. Shalom Schwartzile, kes rõhutab väärtuste universaalsust, seda süsteemi samal ajal igale kultuurile jõuga peale surudes. Peale Aaviku uuringut on esmakordselt eesti keeles kasutatud süsteemi kasutatud ka selliste suurte keelte nagu saksa, hiina, araabia, hollandi jms keele väärtuste analüüsides. 

Viimastel aastatel on Toivo Aavik osalenud mahukates üleilmsetes uuringutes, mis käsitlevad sugudevahelisi erinevusi, lähedussuhteid, kehataju ja atraktiivsust.

## Koolitused
Toivo Aavik on tunnustatud koolitaja. Tema koolitused hõlmavad töökeskkonda ja inimestevahelisi suhteid.

## Isiklikku
Toivo Aavik on abielus, tal on neli tütart.

## Viited

## Välislingid
*Toivo Aavik Rahvusringhäälingus
Augustusburg

**Augustusburg** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis. Linn on tuntud kaugele paistva Augustusburgi jahilossi ja Erdmannsdorf-Augustusburgi köisraudtee poolest.

### Linnaosad

* Augustusburg
* Erdmannsdorf
* Grünberg
* Hennersdorf
* Kunnersdorf

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Brand-Erbisdorf

**Brand-Erbisdorf** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus linn Freibergi kreisi.

### Linnaosad
Linn koosneb tuumikosast – Brand-Erbisdorfist – ning kahest äärelinnaasumist:
* Sankt Michaelis, Linda ja Himmelsfürst
* Langenau, Gränitz ja Oberreichenbach

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Max Bruch

**Max Christian Friedrich Bruch** (6. jaanuar 1838 &ndash; 2. oktoober 1920) oli saksa romantiline helilooja ja dirigent. 

## Helilooming
### Tähtsamad teosed

*1858 ooper "Scherz, List und Rache"
*1863 ooper "Die Loreley"
*1868 "Viiulikontsert nr 1"
*1870 kantaat "Frithjof" baritonile, koorile ja orkestrile
*1872 kantaat "Odüsseus" solistile koorile ja orkestrile
*1878 "Viiulikontsert nr 2
*1880 "Šoti fantaasia" viiulile ja orkestrile
*1881 "Kol Nidrei" tšellole ja orkestrile
*1885 kantaat "Achilleus" solistile, koorile ja orkestrile
*1891 "Viiulikontsert nr 3"
*1898 kantaat "Gustav Adolf" solistile, koorile ja orkestrile
Toolse jõgi

**Toolse jõgi** on jõgi Lääne-Viru maakonnas.

Toolse jõe lähe asub Sõmerust 2 km kirdes ja see suubub Kunda lahte. Jõe pikkus on 24 km pikk ja 84,3 km² valgalaga.

Osa Toolse jõe orust on arvele võetud ürglooduse objektina.


Toolse jõgi Andjal.jpg|Toolse jõgi Andja kohal
Toolse jõgi Põdruse–Kunda–Pada maantee lähedal.jpg|Jõgi Põdruse–Kunda–Pada maantee lähedal


## Vaata ka
* Andja kivisild

## Viited

## Välislingid
*
Vaskjõgi

**Vaskjõgi** on jõgi Pärnu maakonnas, Reiu jõe parempoolne lisajõgi.

Vaskjõe pikkus on 23,4 km ja valgla pindala 139 km².

## Välislingid
*
Maria Teresa

**Maria Teresa** (sünninimi **Maria Teresa Mestre y Batista-Falla**; sündinud 22. märtsil 1956 Havannas Kuubal) on Luksemburgi endine suurhertsoginna, endise suurhertsogi Henri abikaasa.

## Perekond
Maria Teresa ja suurhertsog Henri abiellusid 14. veebruaril 1981 ja neil on viis last:
* suurhetsog Guillaume (sündinud 1981)
* prints Félix (sündinud 1984)
* prints Louis (sündinud 1986)
* printsess Alexandra (sündinud 1991)
* prints Sébastien (sündinud 1992)
Komal Rājya Lakṣmī Devī

Kuninganna **Komal Rājya Lakṣmī Devī** (sündinud 18. veebruaril 1951) on Nepali endise kuninga Gyanendra abikaasa.

### Perekond
Ta on alates 1. maist 1970 abielus Nepali endise kuninga Gyanendraga ja neil on kaks last:

* kroonprints Paras (sündis 30. detsembril 1971)
* printsess Prerana Rajya Laxmi Devi (sündis 20. veebruaril 1978)
Sabīkah bint Ibrāhīm Āl Khalīfah

**Sabīkah bint Ibrāhīm Āl Khalīfah** (سبيكة بنت إبراهيم آل خليفة) (sündinud 1948) on Bahreini kuninga Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah abikaasa.

### Perekond
Paaril on viis last:

* kroonprints Salmān (sündinud 1969);
* prints Abdullah (sündinud 1975);
* prints Khalifa (sündinud 1977);
* printsess Najla (sündinud 1981);
* prints Faisal (1991–2006).
Alkaloidide loend

*Siin on loetletud [[alkaloidid|alkaloide]]. Nimekiri on mittetäielik.* 

## A

*Akonitiin 
*Anabasiin
*Atropiin

## B

## D

## E

*Efedriin

## F

## G

## H

*Heroiin
*Hiniin
*Hüdriin
*Hüostsüamiin 

## I

## J

*Jeroiin

## K

*Kodeiin
*Kokaiin 
*Kolhitsiin
*Kolhamiin
*Koniin
*Kofeiin
*Kuraare

## L

*Lobeliin

## M

*Meskaliin
*Morfium 

## N
*Nartsissiin
*Nikotiin

## P

*Papaveriin 
*Protoveratrin

## R

## S

*Skopolamiin
*Solaniin 

## T

*Teobromiin
*Teofelliin
*Tsikutoksiin
*Tšakoniin

## U

## V
Mustoja (Lahemaa)

**Mustoja** on jõgi Põhja-Eestis Lääne-Viru maakonnas. Jõe alamjooks paikneb Lahemaa rahvuspargi alal.

Mustoja pikkus on 26,3 km ja valgla pindala 138,9 km2. Jõe lähe asub Võipere külas ja jõgi suubub Mustoja külas Soome lahte. 

Jõel asub kolm paisu: Vihula alumine ehk Mustoja Saeveski pais (5,7 km kaugusel suudmest), Vihula mõisa pais (6,8 km suudmest) ja Vihula ülemise paisjärve pais (7,5 km suudmest). 

Mustoja aasta keskmine arvutuslik vooluhulk Vihula alumise paisu lõikes on 1,2 m3/s. 

Mustojas elavatest kalaliikidest on tuntumad meriforell, jõeforell, jõesilm, haug, särg, teib ja ahven. Looduslike eelduste poolest peetakse jõge üheks parimaks lõheliste elupaigaks Eestis.

Jõe kohaliku nime järgi (Suurjõgi) on nime saanud Pakerordi lademe Kallavere kihistu Suurjõe kihistik.

## Viited

## Välislingid
*
Lalla Salma

Printsess **Lalla Salma** (araabia keeles الأميرة للا سلمى) (sündinud 10. mail 1978 Marokos Fèsis) on Maroko kuninga Mohammed VI abikaasa.

### Perekond

Ta abiellus kuningas Mohammed VI-ga 21. märtsil 2002 ja neil on kaks last:

* kroonprints Moulay Hassan (sündis 8. mail 2003)
* printsess Lalla Khadija (sündis 28. veebruaril 2007)

## Välislingid

* Salma Bennani Tribute Site
Airbus A300

**Airbus A300** on Airbusi esimene, keskmise lennukaugusega laia kerega reisilennuk. See oli ka maailma esimene kahe mootoriga laiakereline reaktiivreisilennuk. Airbus A300 esitleti 1972. aastal. Viimane seda tüüpi lennuk ehitati 2007. aasta juulis.

## Variandid
* A300B1
* A300B2
* A300B4
* A300-600
* A300B10

## Tehnilised andmed
Bernsbach

**Bernsbach** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis.

Alates 2013. aastast kuulub see Lauter-Bernsbachi linna koosseisu, enne seda oli Bernsbachi vallas.
Friedrich Ludwig Jahn

**Friedrich Ludwig Jahn** (11. august 1778 – 15. oktoober 1852) oli saksa võimlemispedagoog, võimlemise isa (*Turnvater*). 

Jahn tegi noortega võimlemisharjutusi, et arendada nende kehalist jõudu võitluseks prantslaste vastu. 1811. aastal asutas ta Berliinis ja mujal vabaõhuvõimlaid, leiutas võimlemisriistu (rööbaspuud, rõngad ja kangi), mis levisid koos tema ideedega peatselt kogu Euroopasse ja mõjutasid mitme võimlemiskoolkonna teket.

Pärast Napoleoni vastast vabadussõda pidas ta Berliinis loenguid saksa rahvusest. Neis loenguis avaldas ta mõtteid, mis näitasid, et Jahn oli mõnes mõttes tagurlane. Mõned professorid astusid tema kultuurilise reaktsiooni vastu välja ja muuseas puudutati ka poliitilisi küsimusi. Jahni kaitseks astusid välja Berliini ja teiste Preisi linnade võimlemisseltsid. Reaktsiooniaja valitsus oli pahane, et noorsugu on äratatud üldisest rahvuslikust unest, ja sulges kõik võimlemisasutused. Demagoogiks peetud Jahn arreteeriti ja pandi vanglasse, kus ta istus kuus aastat (kuni 1825. aastani).

Kui ta vanglast välja lasti, ei tohtinud ta elada Berliinis ega teistes linnades, kus olid ülikoolid ja gümnaasiumid. Jahni vihkas Preisi valitsus ka sellepärast, et oldi arvamisel, nagu ta olevat võtnud osa Jena *Burchenschaft*ist ehk üliõpilaste ühingust. Jahni peale olid pahased ka niisugused mehed nagu Blücher ja Stein. Blücher palus isegi Metternichi, et see neetud võimlemisjandile lõpu teeks. Alles uue kuninga Friedrich Wilhelm IV valitsusajal sai Jahn amnestia ja võis Preisimaale tagasi tulla.

## Välislingid

Friedrich Ludwig Jahn – Saksa wõimlemise-isa. Päewaleht (1911) 15. juuni ja 16. juuni
Breitenbrunn (Saksimaa)

**Breitenbrunn** on asula Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisi Breitenbrunni vallas.


Pilt:Kirche Breitenbrunn Erzgeb.jpg|Kirik
Breitenbrunni vald

**Breitenbrunni vald** on mitme valla nimi:

***[[Breitenbrunn (Burgenland)|Breitenbrunn]]**, vald Austrias Burgenlandi liidumaal
***[[Breitenbrunn (Oberpfalz)|Breitenbrunn]]**, vald Saksamaal Baieri liidumaal Oberpfalzis
***[[Breitenbrunni vald (Saksimaa)|Breitenbunni vald]]**, vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Erzgebirgskreisis
***[[Breitenbunni vald (Švaabimaa)|Breitenbunni vald]]**, vald Saksamaal Baieri liidumaal 

## Vaata ka
*Breitenbrunn
Väikese väina tamm

**Väikese väina tamm** ehk **Väinatamm** on tamm, mis ühendab Muhu saart Saaremaaga läbi Väikse väina ning sellel kulgeb sõidutee koos parkimisplatsidega.

Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee kulgeb 85. ja 90. km vahel Väikese väina tammil.

## Ajalugu
Tammi ehitamisele andis kaudselt tõuke 17. sajandil kehtestatud postimäärus, mille järgi tuli kõikides provintsides sisse seada kindel ja korrapärane postivedu. Kuni tammi valmimiseni 1895. aastal kasutati postiveoks madala süvisega purjepaati, ehk väina uisku.

Tammi esimesed eskiisid valmisid 1865. aastal. Nende andmetel kujunes tammi maksumuseks 60 000 – 78 000 rubla. Komisjon otsustas tammi ehitada Saare ninast üle Tõnno laiu ning projekti eelarveks määrati 28 000 rubla. Riik panustas tammi ehitusse 14 250 rubla. Lisaks panustas tammi ehitusse rahaliselt ka osa kohalikest mõisnikest.

1870. aastaks poldud ehitusega algust tehtud, sest Kuivastu mõisnik Arthur von Buxhoeveden raiskas 28 000 rubla ära.

Aastal 1894 alustati tammi ehitust. Liivimaa kuberner Mihhail Zinovjev pani 2. aprillil 1894 Kinda laiule tammi nurgakivi. Nurgakivi panekul laulis koor ja paukusid suurtükid. Sama aasta oktoobri lõpuks oli valminud 60 m tammi. Tammi ehitamisel kasutati Muhu maalinna ja Maasi ordulinnuse kive.

Tamm avati 27. juulil (vkj 15. juulil) 1896. Algul nimetati see Zinovjevi tammiks (Sinowjewi tamm). Esimesena sõitsid tammist üle Zinovjevi abikaasa ja Liivimaa kuberner Vladimir Surovtsev. Avamise puhul toimus Muhu rannas rahvapidu. Esimesel valmimisjärgsel kuul oli tammi ületamine tasuta. Alates juulist pidi jalakäija tasuma 5 kopikat ja hobuvankriga reisija 15 kopikat.

Esimest korda ületati tamm autoga 1906. ning bussiga 1938. aastal.

1964. aastal hakati tammi kõrvale ehitama raudbetoonist mastidest õhuliini, mis pingestati 1965. aasta sügisel pärast Orissaares asuva lahutuspunkti valmimist. Väinatammi 7,8 kilomeetrine elektriliin varustas Saaremaad elektriga pea 60 aastat, kuni selle väljalülitamiseni 22. juulil 2024. aastal ning see asendati merekaabliga. Liini demonteerimine lõpetati septembris 2024, välja arvatud üks mälestuseks jäetud mast Saaremaa-poolses otsas. Üheks ajendiks õhuliini asendamisel merekaabliga oli lindude hukkumine selle traatides.

## Viited

## Kirjandus
*Väikese väina tamm (veebimaterjali ei eksisteeri enam)

## Välislingid
*Väikese Väina tammi 360° aeropanoraam
Origin

**Origin** (varem **EA Downloader** & **EA Link**) on Electronic Artsi elektrooniline sisuedastussüsteem (*Content delivery system*), kus kasutaja saab interneti kaudu osta kaupu ning neid kohe alla laadida.

## Välislingid
* Ametlik veebileht
Anton Bruckner

**Joseph Anton Bruckner** (4. september 1824 Ansfelden &ndash; 11. oktoober 1896 Viin) oli Austria helilooja.

## Helilooming
Anton Brucknerit peetakse Johannes Brahmsi (1833–1897) kõrval tähtsuselt teiseks romantilise klassitsismi meistriks. Taoline määratlus on igati põhjendatud tema teoste vormiselgusega, kuid kolleeg Johannes Brahms on samas Brucknerile tihtipeale ette heitnud liigselt massiivset temaatilist materjali ("Bruckneri sümfooniad on nagu hiigelboa pigistused"). Tõepoolest, kui arvestada romantismiajastu sümfoonia keskmiseks pikkuseks 40 minutit, siis iga Bruckneri sümfoonia kestab vähemalt 60 minutit.

Bruckneri teoste, eriti sümfooniate kontserdikavadesse võtmisel ei tohi unustada hädavajadust kontrollida, et partituur dirigendi noodikogus ja hääled orkestri omas oleksid pärit samast kirjastusest, sest paljudest suurteostest eksisteerib mitu erinevat redaktsiooni.

Kompositsioonitehniliselt on Bruckneri pillikasutus pigem konservatiivne, eelistatult kasutab pillirühmi oreli registrite sarnaselt kinniste gruppidena. Eritunnusena on märkimisväärne, et ehkki 19.sajandil olid puupillide sugulusinstrumendid juba aktiivses orkestrikasutuses, ei kasuta Bruckner oma sümfoonilistes teostes neid kunagi. Samas on Bruckner ilma Richard Wagnerit ennast arvestamata üks väheseid wagnertuubade kasutajaid orkestris (7.-9. sümfoonias).
  

### Tähtsamad teosed

*1861 motett "Ave Maria" koorile
*1864 "Sümfoonia d-mollis"
*1866 "Sümfoonia nr 1"
*1868 "Missa nr 3" solistile, koorile ja orkestrile
*1872 "Sümfoonia nr 2"
*1873 "Sümfoonia nr 3" 
*1874 "Sümfoonia nr 4"
*1876 "Sümfoonia nr 5"
*1881 "Sümfoonia nr 6"
*1883 "Sümfoonia nr 7"
*1884 "Te Deum" koorile ja orkestrile
*1887 "Sümfoonia nr 8"
*1894 "Sümfoonia nr 9"
Emmanuel Chabrier

**Emmanuel Alexis Chabrier** (18. jaanuar 1841 – 13. september 1894) oli prantsuse romantiline helilooja.

## Helilooming
### Tähtsamad teosed
*1881 "10 Pièces pittoresques" klaverile
*1883 orkestrirapsoodia "España"
*1885 ooper "Gwendoline"
*1886 "Souvenirs de Munich" (kvadrill ooperi Tristan ja Isolde teemal 4 käele klaveril)
*1887 ooper "Le roi malgré lui"
*1888 "Joyeuse marche" orkestrile
Braunau

**Braunau** on mitme koha nimi:

***[[Braunau Inni ääres]]**, linn Austrias Ülem-Austria liidumaal
***[[Braunau (Šveits)|Braunau]]**, asula Šveitsis Thurgau kantonis Braunau vallas
***[[Braunau vald]]**, vald Šveitsis Thurgau kantonis
***[[Broumov]]** (saksa keeles **Braunau**), linn Tšehhis
***[[Braunau (Bad Wildungen)|Braunau]]**, linnaosa Saksamaal Hesseni liidumaal Bad Wildungeni linnas
***[[Braunau jõgi (Austria)|Braunau jõgi]]**, jõgi Austrias
***[[Braunau jõgi (Saksamaa)|Braunau jõgi]]**, jõgi Saksamaal

## Vaata ka
*Braunau ringkond
*Nueva Branau
Kaarsild (Tartu)

**Kaarsild** on jalakäijate kaarsild Tartus kesklinna ja Ülejõe linnaosa vahel Raekoja platsi ääres raekoja vastas üle Emajõe. 

See on ehitatud teises maailmasõjas hävinenud Kivisilla kohale, selle kaldasammaste vundamentidele. Silla arhitekt on Peeter Varep.

Aastatel 1957&ndash;1959 ehitatud Kaarsild on ühesildeline ühe kaarega ja jäiga tõmbiga raudbetoonsild. Sild on kahe kõnniteega, mõlema laius on 3,15 meetrit. Kaare sille on 57,4 meetrit, kaare laius on 1,08 meetrit ja kõrgus 8 on meetrit.

Traditsiooni kohaselt peab iga Tartu Ülikooli üliõpilane vähemalt ühel eksamil läbi kukkuma ja üle kaarsilla kaare jalutama, et end tõeliseks üliõpilaseks nimetada.

Kaarsilla kõrval asub ka hävinud Kivisilla makett.

## Ajalugu
Näidisprojekt kaarsilla ehitamiseks Emajõele valmis juba 1870. aastal.

Sild on ehitatud aastatel 1957&ndash;1959 endise Kivisilla kohale, selle kaldasammaste vundamentidele. Silla projekteerija on Peeter Varep. 

1950. aastail enne silla valmimist toimus inimeste regulaarne ülevedu (paarkümmend meetrit sillakohast ülesvoolu) pika sõudepaadiga.

2017. aastal Kaarsild renoveeriti. Renoveerimise käigus laiendati silda kahe meetri võrra, muudeti silla peale- ja mahasõidud sujuvamaks ja sillale paigaldati nüüdisaegsed heli- ja valgustussüsteemid. Silla renoveerimise maksumus oli 779 967 eurot. 2017. aasta 28. detsembril valiti Kaarsilla renoveerimine Tartu aasta teoks.

Kui uuendatud silla avamiseks telliti terviklik heli- ja valguslahendus Eesti Kunstiakadeemia uusmeedia osakonna magistrantidelt, siis 2018. aastal kuulutas Tartu Linnavalitsus välja heliteoste konkursi, et leida Kaarsilla helindamiseks läbimõeldud lahendusi. Välja valiti viis teost, mille autorid olid Judith Parts, Robert Jürjendal, Meisterjaan, Marianna Liik ja Marta-Liisa Talvet.

## Kurioosumid
Kaarsild on kogunud rahvusvahelist tuntust üsna omapärasel kombel. 4. oktoobril 2007 avalikustati fotod Kaarsillal seksuaalvahekorras olevast paarist. Mõne päeva möödudes tegi avalikust seksisteenist juttu ettevõttele News International Free Newspapers Ltd. kuuluv veebiväljaanne Thelondonpaper. Seika meenutati taas 17. jaanuaril 2008, kui öösel oli Kaarsilla kaarele sikutatud voodi kahe seksuaalses asendis oleva kumminukuga. Päästeteenistus tõi voodi hommikul alla ja prügifirma viis selle prügimäele.

11. juunil 2010 tuli politseil ja päästjatel sõita Kaarsilla juurde, kui tuli teade kaarel magavast mehest. Päästetöötajad üritasid meest äratada, aga see ei õnnestunud. Mees oli nii purjus, et ärkas alles pärast seda, kui päästjad olid ta kanderaamiga alla toonud. Politsei viis mehe kainenema.

## Vaata ka
*Kivisild

## Viited

## Välislingid
Pikkuste suurusjärgud

Järgnev loetelu sisaldab suurusi vahemikus 1,6&nbsp;×&nbsp;10–35 kuni 1,3&nbsp;×&nbsp;1053 meetrit.

## Välislingid
*Ruumimõõtme illustratsioon 2 – Plancki pikkusest kuni Universumi läbimõõduni.
Schönheide

**Schönheide** on asula Saksamaal  Saksimaa Maagimäestiku kreisis Schönheide vallas.

1549. aastal oli külas 20 majapidamist. 1566. aastal rajati seal metallitööstus. 1596. aastal ehitati esimene kirik ja 1669 asutati käsitööliste gild.
Femtomeeter

**Femtomeeter** (tähis **fm**) on SI-süsteemi pikkusühik, mis võrdub ühe kvadtriljondiku  meetriga: 
:1 fm = 10–15 = 0,000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;001 m = 0,001 pm.

Tuumafüüsikas ja osakestefüüsikas on kasutusel niisama suur ühik fermi (tähis fm, ka f või F).

Seda ühikut kasutatakse tuumafüüsikas, sest ta on aatomituuma  mõõtmetega samas suurusjärgus. 

## Vaata ka
* Meeter
* Ühikute detsimaaleesliited
Flöha

**Flöha** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaa Kesk-Saksimaa kreisis, Flöha jõeZschopau jõkke suubumise kohas.

2008. aastani kuulus linn Freibergi kreisi. 2011. aasta oktoobris liideti linnaga Falkenau vald.

### Linnaosad
Linnaosad on Flöha, Gückelsberg, Plaue ja Bernsdorf.

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Sosa (Saksimaa)

**Sosa** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis Eibenstocki linna koosseisus.

Kuni 1. jaanuarini 2011 oli asula Sosa valla keskus.
Sosa

**Sosa** on mitme koha nimi:

***[[Sosa (Saksimaa)|Sosa]]**, asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Aue-Schwarzenbergi kreisis Sosa vallas
***[[Sosa vald]]**, vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Aue-Schwarzenbergi kreisis
***[[Sosa (Argentina)|Sosa]]**, küla Argentinas
***[[Sosa (Honduras)|Sosa]]**, küla Hondurases
***[[Sosa (Kuuba)|Sosa]]**, küla Kuubal
***[[Sosa (Madagaskar)|Sosa]]**, küla Madagaskaril
***[[Sosa (Nigeeria)|Sosa]]**, küla Nigeerias
***[[Sosa (Paraguay)|Sosa]]**, küla Paraguays
***[[Sosa kihelkond]]**, kihelkond Portugalis
***[[Sosa vald (Barinas)|Sosa vald]]**, vald Venezuelas Barinase osariigis

## Vaata ka
*Sosa pais
*Sōsa, linn Jaapanis
Frauenstein

**Frauenstein** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku idaosas Kesk-Saksimaa kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus linn Freibergi kreisi.
 
## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Freiberg

**Freiberg** on linn Saksamaal Saksimaa keskosas, Kesk-Saksimaa kreisi halduskeskus. 2008. aastani oli endise Freibergi kreisi halduskeskus. 

Linnas on tehnikaülikool Freibergi Mäeakadeemia.

### Linnaosad

## Vaata ka
*Freiberg in Mähren

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Revolutsionäär

**Revolutsionäär** on revolutsiooni teostaja, revolutsioonivõitleja.
Mõnedel juhtudel võib liigitada revolutsioonide teostajaid riigi- ja valitsusekukutajateks või terroristideks.
Tsentrifugaaljõud

**Tsentrifugaaljõud** ehk **kesktõukejõud** on üks inertsijõududest, see tähendab, et tegu on vaid inertsist tuleneva nähtusega, mitte ringliikumise põhjusega. See tekib punktmassi või keha kõverjoonelisel liikumisel ja mõjub liikumissuunaga (trajektoori puutujaga) risti ja ringliikumise keskpunktist eemale.

Tsentrifugaaljõu moodul on määratud trajektoori kõverusraadiusega *R*, keha liikumiskiirusega *v* ja massiga *m* vastavalt valemile
: F=\frac{mv^2}{R}.

## Valearusaamad

On levinud arusaam, et tsentrifugaaljõud tasakaalustab kehade vahelist gravitatsioonijõudu ja hoiab nii Maad kui teisi planeete ja nende kaaslasi oma orbiitidel, samuti Maa tehiskaaslasi, jne. Tegelikult ei ole see tõsi – Newtoni I seaduse järgi jätkab keha, millele ei mõju jõude, oma liikumist endises suunas ja endise kiirusega ning seetõttu peab ringjoones liikuvale kehale pidevalt mõjuma tsentripetaaljõud ehk kesktõmbejõud. Taevamehaanikas mängib kesktõmbejõu rolli gravitatsioon.

### Näiline jõud
Tsentrifugaaljõu kui inertsijõu näide on kurvi läbiv auto inimestega autos. Kui auto läbib kurvi, kalduvad inimesed autos kurvist väljapoole, justkui mõjuks neile mingi jõud. Tegelikult on tegu vaid inertsiga – inimestel autos on kalduvus liikuda endises liikumissuunas ehk otse kurvist välja.

## Vaata ka
*Tsentripetaaljõud
*Tsentrifuug
*Tsentrifuugimine
## Viited
Leoben

**Leoben** on linn Austrias Steiermargi liidumaal.

Asulat on mainitud kirjalikes allikates esimest korda 904. aastal, linnaõigused sai Leoben 1261. aastal.

Linnas toodetakse Gösseri õlut.

Leoben asub Muri jõe kaldal.

## Vaata ka
* Leobeni piiskopkond

## Viited
Sayda

**Sayda** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaa Kesk-Saksimaa kreisis.

### Linnaosad
* Friedebach
* Ullersdorf
* Pilsdorf

## Välislingid

*Linna koduleht
Wolfsberg

**Wolfsberg** on linn Austria Kärnteni liidumaal, Wolfsbergi ringkonna keskus.

Linn asub Lavanttali Alpides, Koralpe mäestikust läänes Lavanti jõe orus, mis on Drava vasakpoolne lisajõgi. Kirdes ühendab maantee Packi sadula mäekurule Wolfsbergi Voitsbergiga Steiermargi liidumaal.

Omavalitsuse osad:

* Aichberg
* Auen
* Forst
* Gräbern-Prebl
* Gries
* Hartelsberg
* Hattendorf
* Hintertheißenegg
* Kleinedling
* Kleinwinklern
* Lading
* Leiwald
* Michaelsdorf
* Oberleidenberg
* Paildorf
* Pfaffendorf
* Preims
* Priel
* Reding
* Reideben
* Reisberg
* Rieding
* Ritzing
* St. Jakob
* St. Johann
* St. Marein
* St. Margarethen
* St. Michael
* St. Stefan
* Schoßbach
* Schwemmtratten
* Thürn
* Unterleidenberg
* Vordergumitsch
* Vordertheißenegg
* Waldenstein
* Weißenbach
* Witra
* Wolfsberg Obere Stadt
* Wolfsberg Untere Stadt

## Ajalugu

Wolfsbergi piirkond kuulus keskaegse Kärnteni hertsogkonna valdustesse, mis loovutati tõenäoliselt juba keiser Heinrich II poolt 1007. aastal Bambergi piiskopkonnale. Lossi linna kohal on esmamainitud 1178. aasta dokumendis kui *Wolfsperch*. Külgnevast asulast sai Bambergi Kärnteni territooriumite halduskeskus ja 1331. aastal andis piiskop Werntho Schenk von Reicheneck sellele linnaõiguse.

Reformatsiooni ajal sai Bayerhofeni lossist (esmamainitud 1239. aasta dokumendis ja ümber ehitatud 16. sajandil) luterluse keskus, mis siiski vastureformatsiooni poolt maha suruti. 1759. aastal omandas Habsburgist keisrinna Maria Theresia kõik Bambergi maad Kärntenis. Wolfsbergi lossi ostis krahv Hugo Henckel von Donnersmarck 1846. aastal ja ehitas uustuudorstiilis ümber.

Teises maailmasõjas asus Prieli külas kesklinnast lõunas sõjavangide laager Stalag XVIII-A koos umbes 7000 kinnipeetavaga. Pärast sõda oli see Briti okupatsioonivägede poolt juhitud kinnipidamislaager.

## Sõpruslinnad

* Herzogenaurach, Saksamaa
* Várpalota, Ungari

## Tuntud inimesi

* Hermann Schmid (* 1939), näitleja ja lavastaja
* Ulrich Habsburg-Lothringen (* 1941), aadlik ja poliitik
* Walter Kogler (* 1967), jalgpallur ja treener 
* Heinz Arzberger (* 1972), jalgpallur
* Elisabeth Köstinger (* 1978), poliitik
* Patrick Friesacher (* 1980), autovõidusõitja 
* Kai Schoppitsch (* 1980), jalgpallur
* Christian Prawda (* 1982), jalgpallur
* Eva Wutti (* 1989), triatleet ja jalgrattur
* Christine Lavant (1915–1973), luuletaja

## Viited
Bobritzsch

**Bobritzsch** oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus Freibergi kreisi. 2012. aastal moodustati Bobritzschi ja Hilbersdorf vallast Bobritzsch-Hilbersdorfi vald.

## Vallaosad
* Naundorf
* Niederbobritzsch
* Oberbobritzsch
* Sohra
Großschirma

**Großschirma** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaa Kesk-Saksimaa kreisis, varem kuulus Freibergi kreisi.

### Linnaosad
* Großvoigtsberg (732 elanikku)
* Kleinvoigtsberg (240 elanikku)
* Hohentanne (275 elanikku)
* Obergruna (498 elanikku)
* Rothenfurth (332 elanikku)
* Reichenbach (622 elanikku)
* Seifersdorf (344 elanikku)
* Siebenlehn (1695 elanikku)

## Välislingid

*Linna koduleht
Traun

**Traun** on Austria linn Ülem-Austria liidumaal. Tegu on Linzi eeslinnaga Trauni jõe vasakul kaldal.

## Viited
Kapfenberg

**Kapfenberg** on linn *(Stadt)* Austrias Steiermargi liidumaal. Asub Mürzi jõe ääres.

## Viited

## Välislingid
* Kapfenbergi koduleht
Eppendorfi vald

**Eppendorf** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaa Kesk-Saksimaa kreisis Maagimäestikus.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Freibergi kreisi.

Valda kuuluvad Eppendorf, Großwaltersdorf ja Kleinhartmannsdorf. 

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Schwechat

**Schwechat** on linn Viinist kagus, mis on tuntud Viini rahvusvahelise lennujaama ja *Schwechateri* õlle poolest. Linnas asuvad Austria riikliku naftafirmai OMV rafineerimistehased.

Schwechat on saanud nime Schwechati jõe järgi, mis voolab läbi kesklinna. Linna allüksused *(Katastralgemeinde))* on Kledering, Mannswörth, Rannersdorf ja Schwechat.

## Ajalugu

Rooma riigi Ala Nova asula kohas on linna esmamainitud 1334. aasta dokumendis. Keiser Leopold I ja Jan III Sobieski kohtumist Schwechatis 1683. aastal pärast Viini vabastamist meenutab obelisk. Keisriväed alistasid 1848. aasta oktoobris seal peetud lahingus Ungari mässulised.

1724. aastal asutati Schwechatis tekstiilivabrik. Schwechat sai tohutult kasu Austria 19. sajandi industrialiseerimislainest, paljud tollal asutatud ettevõtted eksisteerivad siiani (näiteks Dreheri õlletehas, mille asutas 1796. aastal Franz Anton Dreher Noorem). Schwechat sai linnaks 1924. aastal ja liideti Viiniga 1938. aastal. Linna naftatöötlemistehas oli Teise maailmasõja liitlaste naftakampaania pommitamise sihtmärk, mida sihiti ka koos Heinkeli firma lõunapoolse lennukitehase kompleksiga (Saksamaal Rostock-Schmarlis asus *Heinkel-Nord*, Schwechati kontorid/rajatised kandsid nime *Heinkel-Süd*) alates 1943. aasta lõpust ja kestis läbi kogu 1944. aasta kevade.

Schwechatist sai omaette linn 1954. aastal. 2017. aastast kuulub see Bruck an der Leitha ringkonda, kuna Wien-Umgebungi ringkond kaotati 2016. aasta lõpus.

## Majandus

Viini rahvusvaheline lennujaam ja Austrian Airlines'i peakorter asuvad Schwechati linnas.

Kui Lauda Air oli iseseisev lennufirma, oli selle peakorter Schwechatis. Niki asus samuti Schwechatis.

## Haridus

Põhikoolid:

* *Volksschule I & II*
* *Volksschule Mannswörth*
* *Volksschule Rannersdorf*

Keskkoolid:

* *Allgemeine Sonderschule Schwechat*
* *Bundesgymnasium & Bundesrealgymnasium Schwechat*
* *Neue Mittelschule Schwechat Frauenfeld*
* *Neue Sport- & Sprach-Mittelschule Schwechat - Schmidgasse*

## Tuntud inimesi

* Christopher Dibon (* 1990), jalgpallur, ÖFB rahvusmeeskond
* Anton Dreher Vanem (1810–1863), õlletootja, *Schwechater Lagerbieri* leiutaja
* Joseph von Eybler (1765–1846), helilooja ja *Hofkapellmeister*
* Rudolf Hausleithner (1840–1918), maalikunstnik
* Alfred Horn (1898–1959), Schwechati linnapea ja vabamees
* Viktor Klima (* 1947), sotsiaaldemokraatlik poliitik, Austria kantsler 1997—2000
* Ernst Seidler von Feuchtenegg (1862–1931), jurist, Tsisleitaania ministerpresident 1917/18
* Max Stotz (1912–1943), sõjaväelendur
* Karl Trabitsch (1929–2003), poliitik ja kaupmees
* Rudolf Viertl (1902—1981), jalgpallur
* Rudolf Vytlačil (1912—1977), jalgpallur
* Leopold Weinhofer (1879–1947), poliitik ja linnapea

## Pop-kultuur

Schwechat (kui *Megacity Schwechat*) mängib olulist rolli Austria ulmefilmis' *[[Die Gstettensaga: The Rise of Echsenfriedl]]*.

## Viited
Ansfelden

**Ansfelden** on linn (*Stadtgemeinde*) Austrias Ülem-Austria liidumaal Linzi maaringkonnas. Valda läbivad Trauni ja Kremsi jõed. Linn on tuntud eeskätt helilooja ja organisti Anton Bruckneri sünnikohana.

Ansfeldenis on Anton Bruckneri muuseum ja muusikariistade muuseum.

## Inimesi

* Anton Bruckner (1824–1896), helilooja, organist ning muusikateooria ja orelimängu õppejõud
* Walter Wimmer (1919–2003), poliitik (SPÖ) ja parlamendiliige
* Hermann Aichmair (* 1924), ülikooliprofessor, kirjanik, maalikunstnik ja skulptor
* Hermann Krist (* 1959), poliitik (SPÖ) ja parlamendiliige
* Josef Schicklgruber (* 1967), jalgpallur (väravavaht)
* Bernhard Sallmann (* 1967), saksa filmirežissöör
* Werner Gruber (* 1970), neurofüüsik ja autor

### Naabervallad

## Viited
Litokivi

**Litokivi** ehk **litograafiakivi** on peeneteraline ja savikas lubjakiviplaat, mida kasutatakse litograafias.

## Litokivi kasutamine

Litokivi lihvitakse tavaliselt 8–12 cm paksuseks. Seejärel joonistatakse kivile rasvase kriidi ja/või tuši abil kujutis, mida söövitatakse nõrga lämmastikhappe lahusega. Happe toimel ühineb värvis sisalduv rasv keemiliselt kiviga (joonisevabadel pindadel laiendab hape kivi poore ja muudab pinna vastuvõtlikuks vee toimele). Pärast seda kaetakse plaat kummiaraabikuga, et kaitsta sinna peale tehtud kujutist.

Trükkimiseks kantakse trükivärv niisutatud kivile. Värv jääb püsima joonistusele, kuna joonistuseta pinnad ei võta vee tõttu värvi vastu. Seejärel trükitakse litopressi abil soovitud arv kujutisi (kivilt on võimalik saada piiramatul hulgal tõmmiseid).
Tšharentshavan

**Tšharentshavan** on linn Armeenias Kotajkhi maakonnas.

2011. aasta rahvaloenduse järgi elas seal 20&nbsp;363 inimest.

Linn on nimetatud luuletaja Jeghiše Tšharentshi järgi. Enne seda oli linna nimeks Lusavan.

## Välislingid