open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rudolf I (Burgundia)

**Rudolf I** (859 – 25. oktoober 912) oli Ülem-Burgundia kuningas 888. aastast kuni surmani.

Keiser Karl Paksu kukutatamise ja surma järel 888. aastal suri, kogunesid Ülem-Burgundia aadel ja kõrgvaimulikud St. Maurice'is ning valis Ülem-Burgundia kuningaks (888-912) Auxerre'i krahvi Rudolfi, Welfide dünastiast markkrahvi Konrad II poja.

Esiteks püüdis Rudolf taasühendada Lothar II Lotringi riiki, kuid tugev vastuseis Ida-Frangi riigi kuninga, keiser Arnulfi, ja tema poja Zwentiboldi poolt sundis teda keskenduma oma Transjuraania ja läänepoolse Franche-Comté territooriumile. 
## Isiklikku ja järglased
Pärast tema surma aastal 912 abiellus tema lesk Willa Alam-Burgundia kuninga Hugues'ga.

Tema tütar Adelaide abiellus Alam-Burgundia kuninga (887–928), Itaalia kuninga (900–905) ja Frangi keisri (901–905) Louis III Pimedaga ning pojast sai järgmine Ülem-Burgundia kuningas (912–933) ja Burgundia kuningas (933–937) Rudolf II, kes Karolingide impeeriumi kokkukukkumise ajal taasühendas nii Alam- kui ka Ülem-Burgundia 933. aastal, Arelaadiks.

## Vaata ka
*Ülem-Burgundia, Burgundia krahvkond
Katariina maja

**Katariina maja** (ka **Pistohlkorsi maja**) on Tartus Ülejõe linnaosas aadressil Narva mnt 23 asuv aadlivilla, kus asub alates 2001. aastast Tartu Linnamuuseum. Hoone nimi tuleneb legendist, mille järgi olevat selles majas peatunud Vene keisrinna Katariina II.

## Ajalugu
18. sajandil rajatud esindushoone kuulus algselt Ropka mõisa omanikule leitnant (parun) Woldemar Conrad von Pistohlkorsile. Tähelepanuväärne on Louis XVI stiilis saali sisekujundus. Maja projekteeris ehitusmeister Johann Heinrich Bartholomäus Walther, kes oli ka Tartu raekoja projekti autor. Algul seisis ehitis Emajõe haru ääres, mis eraldas Ülejõe linnaosa Holmi saarest, kuid on praeguseks kinni aetud.

Hoone jäi Pistohlkorsi perekonna valdusse 1809. aastani. 1886–1896 trükiti Katariina majas ajalehte Postimees, 1900. aastal Karl August Hermanni koostatud esimese eestikeelse entsüklopeedia I köide. 20. sajandi algul üüris maja teist korrust Hugo Treffneri Gümnaasium. 1941–1942 tegutses hoones Tartu Tööstuskeskkooli puiduosakond. Katariina maja on ainus kunagise Henningi platsi äärne hoone, mis elas üle Teise maailmasõja. 2001. aastast asub selles Tartu Linnamuuseum.

## Arhitektuuriline iseloomustus
Katariina maja on kahekorruseline, ristkülikukujulise põhiplaaniga ja kelpkatusega kivihoone. Arhitektuuriloolase Niina Raidi sõnul on väliskujundus lihtne: korruseid eraldab simss ja liigendavad kuus pilastripaari, ühe aknaga eenduvat keskrisaliiti kroonib hiljem lisatud segmentkaarne frontoon. Soklikorrus on rustikaga, peakorruse aknaid ümbritseb lai lukukiviga raamistus, mille all konsoolide vahel asuvad varaklassitsistlikud ripprätikud. Karniisialune pärgsimss on hammaslõikega.

Algne ruumiliigendus oli hoones anfilaadne, kuid maja kogu alumine korrus on ümber ehitatud. Algupärasest rikkalikust sisekujundusest on osalt säilinud rikkaliku stukkdekooriga teise korruse saal. "Kunstmarmorist seinatahvlite ovaalses raamistuses bareljeefid kujutavad stseene putodega, seintel on antiikseid trofeekimpe, tahvleid kroonivatel frontoonidel on vaasid, ripprätikud ja akantusemotiivid," kirjutab Raid. "Supraportidel on portreemedaljone, laes embleeme ja vanikuid." Siseilustuste autor oli Praha stukimeister C. V. Kalopka. Ülakorrusel paiknevad valgetest kahhelkividest kolmeastmelised, figuraalse ja lilldekooriga ahjud; allkorrusel on koobaltsiniste vaasidega valgetest kahhelahjudest säilinud vaid üks uuesti laotud ahjusein.

## Ilukirjanduses
Almanahhis "Sulesepad 7" (Tartu, 1972) on Katariina majast oma mälestustes kirjutanud Johannes Voldemar Veski.

## Viited

## Välislingid
* 
* Katariina maja portaalis visittartu.com
* 
* Katariina maja portaalis puhkaeestis.ee
* Kersti Kivirüüt "31. oktoober – Tartu linnamuuseumi sünnipäev" Koduvald, 6. oktoober 2009
* III Narva mnt 23 / Katariina maja
Maandi talu kalmistu

**Maandi talu kalmistu** (ka **Maantee talu kalmistu**) on kalmistu Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Sulustvere külas Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas.

## Ajalugu
Kalmistu rajati märtsis 1922, kui veebruaris oli surnud Maandi (Maantee) talu tollane omanik Mart Vatter. Tõenäoliselt oli kalmistu tegemise eeskujuna umbes veerandsada aastat varem rajatud Pärnassaare talu kalmistu. Kalmistu õnnistas sisse Tartu Peetri koguduse õpetaja Arnold Laur juulis 1922. 

Tollal viis Maandi talust üle Sulustvere oja kalmistule kivitee, mida ääristas vahtraallee. See hävines 1960–1970. aastatel teostatud maaparandusega. Teadaolevad maetud on pärit Vatterite perekonnast, kuid maetute üldarv ei ole teada.

## Kirjeldus
Kalmistu on harvaesinevalt ringikujuline, seda ümbritseb põld ning sinna ei vii teed. Kalmistul on säilinud põllukividest ringmüüri varemed, kivipostidega värav, põlised lehtpuud, arvatavaid hauakohti tähistavad mõned betoonplaadid ning graniitplaat pealkirjaga "Mart Vatteri perekond". 

## Kalmistule maetuid
*1922, 8. märts: Mart Vatter vanem (29. aprill 1863 – 28. veebruar 1922), Maandi (Maantee) talu peremees
*1923, veebruar: Agnes Vatter (15. veebruar 1923 – 26. veebruar 1923), noorema Mardi tütar 
*1924, 23. veebruar: Therese Emeline Vatter (sündinud Kutsar; 29. märts 1896 – 15. veebruar 1924); vanema Mardi poja Karli abikaasa, Lustivere valla põllumehe Tõnu Kutsari tütar, Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna üliõpilane
*1940, 28. jaanuar: Mart Vatter noorem (12. veebruar 1899 – 10. jaanuar 1940), vanema Mardi poeg
*1954, 13. juuni: Anna Maria Vatter (sündinud Kulli; 29. detsember 1866 – 10. juuni 1954), Maandi (Maantee) talu perenaine ja vanema Mardi abikaasa

## Viited

## Kirjandus
*Kristjan Waldmann. "Põltsamaa kihelkonna minewikust ja mälestusmärkest". Tartu 1926
*Harald Rebane. "Väikekalmistud Põltsamaal ja lähikonnas" [II osa]. "Vooremaa", 14. september 1996 
*Harald Rebane. "Väikekalmistutest Süda-Eestis". // Linnade haljastud ja nende kaitse. Tartu–Tallinn 2001. Lk 104–106
*Taavi Pae. "Maantee talu kalmistu". // Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Kadri Tael. "Põltsamaa kalmistute pärand". VII osa. Vali Uudised, 7. märts 2014. Lk 5
*Robert Treufeldt. "Põltsamaa kalmistud Eesti kalmistutepärandis, 3. osa". "Vali Uudised", 4. aprill 2014. Lk 5
*Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". Tuna, 3/ 2018. Lk 42–44

## Välislingid
*
Periteetsium

**Periteetsium** ehk **sulgeosla** on kottseente suletud viljakeha, mille valmimisel areneb tipus avaus, ostiool, mille kaudu vabanevad kotteosed.

## Vaata ka
*Apoteetsium
*Kleistoteetsium
Kleistoteetsium

**Kleistoteetsium** ehk **peiteosla** on kottseente viljakeha, kus eoskotid valmivad täielikult suletud viljakehas.

## Vaata ka
*Periteetsium
*Apoteetsium
Orientalism

**Orientalism** on kunstiajaloos, kirjanduses ja kultuuriuuringutes kasutatav termin, mis tähistab Idamaade kultuuri, eri aspektide imiteerimist või laenamist Euroopa ja Ameerika kultuuris ja kunstis. Ideoloogiliselt võib Läänemaailma kultuuris leida "mitte-Lääne" kultuuride tõlgendamist eelkõige eksootilistena ning seetõttu ka marginaalsetena, toetades kultuurilist neokolonialismi.

Pärast Edward Saidi teose "Orientalism" ilmumist 1978. aastal on sel terminil tugevad negatiivsed konnotatsioonid. Edward Said käsitles oma küllalt kriitilises teoses Lääne ja araabiamaailma ehk Lähis-ida vahelisi seoseid. 

## Orientalistlik maaling

Kitsamalt maalikunstis tähistab "orientalism" 19. sajandi akademistliku maalikunsti voolu, milles kujutati eeskätt Lähis-Ida motiive.

## Vaata ka
*Oktsidentalism
*Eksootilisus
Singulaarsus

**Gravitatsiooniline singulaarsus** on teoreetiline seisund, mille puhul ennustatakse, et gravitatsioon osutub nii intensiivseks, et aegruum ise laguneb katastroofiliselt. Sellisena ei kuulu singulaarsus enam tavapärase aegruumi osaks ja seda ei saa määratleda "kus" või "millal". 

Gravitatsioonilised singulaarsused eksisteerivad üldrelatiivsusteooria ja kvantmehaanika ristumiskohas; seetõttu ei saa singulaarsuse omadusi kirjeldada ilma (seni veel loomata) töötava kvantgravitatsiooni teooriata.

Gravitatsioonilised singulaarsused on singulaarsused, mis ilmnevad Albert Einsteini gravitatsioonivälja võrrandi lahenditega.

Roger Penrose'i ja Stephen Hawkingi singulaarsust käsitlevate teoreemide kohaselt on singulaarsus selline punkt, millest kaugemale ei saa geodeetiline joon jätkuda (või millest ei saa geodeetilist joont läbi tõmmata).

Uus-Meremaa matemaatik ja astrofüüsik Roy Kerr väitis 2023. aastal oma uurimuses, et füüsiliselt singulaarsusi ei eksisteeri.

## Vaata ka
*Algsingulaarsus
*Alasti singulaarsus
*Penrose'i-Hawkingi singulaarsuse teoreemid on üldrelatiivsusteoorias teoreemid selle kohta, kuidas gravitatsioon tekitab singulaarsusi, näiteks mustades aukudes.
*Schwarzschildi singulaarsus
*BHL-i singulaarsus

## Viited
Vicente del Bosque

**Vicente del Bosque** (sündinud 23. detsembril 1950 Salamancas) on Hispaania jalgpallitreener ja endine mängija.

Tema mängijakarjäär kestis aastatel 1967–1984. Mängijana oli tema positsioon kaitsev poolkaitsja. Suurema osa karjäärist mängis ta Madridi Realis. Aastatel 1975–1980 kuulus ta Hispaania koondisse.

Aastatel 1999–2003 oli Del Bosque Madridi Reali peatreener ja 2004–2005 Türgi kõrgliiga klubi Beşiktaşe peatreener.

Aastatel 2008–2016 oli Del Bosque Hispaania jalgpallikoondise peatreener. 2010. aastal tuli ta Hispaania koondisega maailmameistriks ning aastatel 2008 ja 2012 Euroopa meistriks.
Isehõrenemine

**Isehõrenemine** on metsa arengus pidev protsess, millega osa puid puistus kuivab ja langeb välja.

Puistu isehõrenemise intensiivsus sõltub puuliigist ja kasvukohast. Kehtib seaduspärasus, et mida valgusnõudlikum ja kiirekasvulisem on puuliik ja mida viljakam on kasvukoht, seda intensiivsem on isehõrenemine.

## Vaata ka
*2/3-isehõrenemine (Yoda reegel)

## Viited
Aberratsioon (geneetika)

**Aberratsioon** ehk **kromosoommutatsioon** on iseeneslik või indutseeritud kromosoomi struktuuri või arvu muutus (mutatsioon).

## Viited
Jääkreostus

**Jääkreostus** (inglise *residual pollution*) on reostus, mida põhjustab tegevuse lõpetanud objekt, mis on sageli ka maha jäetud. Jääkreostus põhjustajad on näiteks endistel tööstus- ja sõjaväealadel paiknevad purustatud katlamajad, naftasaaduste ja teiste ohtlike ainete hoidlad, sealhulgas tegevuse lõpetanud ettevõtete laod, vanad bensiinijaamad, asfaltbetoonitehased, vanad prügilad. 

## Endistest Nõukogude Liidu sõjaväebaasidest pärinev reostus Eestis
Eestis teeb muret ka endistest Nõukogude Liidu sõjaväebaasidest pärinev reostus: lõhkekehad õppepolügoonidel ja veekogudes, põhjaveereostus lennukipetrooleumi ja muude naftasaadustega, mitmesuguste rajatiste jäänused. Jääkreostuse kõrvaldamise maksumus Eestis ulatub hinnanguliselt miljarditesse kroonidesse. 

## Viited
Euphoria (laul)

**"Euphoria"** on Rootsi laulja Loreeni laul. 

"Euphoria" osales Rootsi Eurovisiooni rahvuslikus eelvoorus "Melodifestivalen 2012", kus see jõudis finaali. 10. märtsil võitis Euphoria 268 punktiga "Melodifestivaleni" finaali, mis peeti Globen Arenal. 

Laul esindas Rootsit 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Aserbaidžaanis Bakuus. Laul pääses 2. poolfinaalist edasi ja esines 26. mail finaalis 17ndana. Euphoria võitis 2012. aasta Eurovisiooni 372 punktiga.

Nüüd on püütud teha selle lauluga sarnaseid laule.

## Viited
Gabriela Adameșteanu

**Gabriela Adameșteanu** [gabri'eela adamešt'jaanu] (sündinud 2. aprillil 1942 Târgu Ocnas) on rumeenia kirjanik, ajakirjanik ja tõlkija.

## Eesti keeles ilmunud teoseid
* "Anna endale üks vaba päev" ("Dăruiește-ți o zi de vacanță", tõlkinud Riina Jesmin; Loomingu Raamatukogu 20, 1988)
* "Kaotatud hommik" ("Dimineață pierdută", tõlkinud Natalie Alver ja Riina Jesmin; Tallinn: Eesti Raamat, 1991)
Lossatali vald

**Lossatali vald** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.

Vald loodi 1. jaanuaril 2012, kui liideti Hohburgi vald ja Falkenhaini vald.

## Viited

## Välislingid
* http://www.lossatal.eu/
Ana Blandiana

**Ana Blandiana** ['ana blandi'aana] (õieti **Otilia Valeria Coman**; sündinud 25. märtsil 1942 Timișoaras) on rumeenia kirjanik ja ühiskonnategelane.

Eesti keeles on ilmunud tema jutustus "Minevikuplaanid" ("Proiecte de trecut", tõlkinud Riina Jesmin; Loomingu Raamatukogu 10, 1989).
Radu Tudoran

**Radu Tudoran** [r'aadu tudor'ann] (õieti **Nicolae Bogza**; 8. märts 1910 Blejoi – 18. november 1992 Bukarest) oli rumeenia kirjanik.

Ta õppis sõjaväelaseks ja teenis kuni 1938. aastani Rumeenia maavägedes. Pärast seda keskendus kirjutamisele ja tõlkimisele.

Tema vend Geo Bogza (1908–1993) oli avangardteoreetik, luuletaja ja ajakirjanik. Tema teine vend Alexandru Bogza (1895–1973) oli muusik.

## Eesti keeles ilmunud teoseid
* "Kadunud poeg" ("Fiul risipitor", tõlkinud Natalie Alver ja Thelma Tali; Tallinn: Eesti Raamat, 1974)
* "Aastaajad" ("Anotimpuri", tõlkinud Natalie Alver; Tallinn: Eesti Raamat, 1983)
* "See ilus neiu" ("Acea fată frumoasă", tõlkinud Natalie Alver, Riina Jesmin; Tallinn: Eesti Raamat, 1992)
Mihai Eminescu

**Mihai Eminescu** [mih'ai emin'esku] (sünninimi **Mihail Eminovici**; 15. jaanuar 1850 Botoșani – 15. juuni 1889 Bukarest) oli rumeenia kirjanik ja ajakirjanik, kuulsamaid rumeenia luuletajaid.

## Eesti keeles ilmunud teoseid
* "Pimedus ja luuletaja" (tõlkinud Helvi Jürisson, Muia Veetamm; Tallinn: Eesti Raamat, 1972, 150 lk)
* "Cezara. Vaene Dionis" (tõlkinud Riina Jesmin; Loomingu Raamatukogu 7, 1996, 80 lk); ISBN 5797905892

## Välislingid

* Mihai Eminescu
* Aivar Kull, "Ebaharilikud armastajad" (raamatu "Cezara. Vaene Dionis" arvustus) – Postimees 23. juuli 1996, lk 14; ilmunud ka A. Kulli kriitikakogumikus "Kulli pilk", Ilmamaa, Tartu 2005, lk 62–63
École nationale de l'aviation civile

**École nationale de l'aviation civile** on lennundus- ja kosmonautikakool Prantsusmaal  Toulouse'is.

Kool kuulub France AEROTECH-i.

## Tuntud vilistlased
* Jean-Baptiste Djebbari, Prantsusmaa poliitik.

## Bibliograafia
* Nicolas Tenoux (MS EAGTA ENAC 2007), *6 mois dans la vie d’un Pilote de ligne: Les secrets du quotidien...*, 2020, Amazon, 51p., (), p.&nbsp;10
* Nicolas Tenoux (MS EAGTA ENAC 2007), *6 months in the life of an Airline pilot: Daily life secrets …*, 2020, Amazon, 77p., (), p.&nbsp;10

## Viited

## Välislingid
* Koduleht 
* Fondation ENAC
* ENAC Alumni
Dumitru Radu Popescu

**Dumitru Radu Popescu** [dum'itru r'aadu pop'esku] (19. augustil 1935 Păușa – 2. jaanuar 2023 Bukarest) oli rumeenia kirjanik.

Popescu oli 1969–1989 Rumeenia Kommunistliku Partei keskkomitee liige. Aastail 1981–1990 oli ta Rumeenia Kirjanike Liidu esimees.

Kirjanikuna debüteeris ta 1958. aastal teosega "Fuga" (Fuuga").

## Eesti keeles ilmunud teoseid
* "Need kaks Tebealt ehk Näoga metsa poole" ("Cei doi din dreptul Țebei sau Cu fața la pădure", tõlkinud Natalie Alver; Tallinn: Eesti Raamat, 1976)
* "Iha" ("Leul albastru", tõlkinud Riina Jesmin; Loomingu Raamatukogu 7–8, 1987)
1931. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**[[1931]]. aasta Euroopa meistrivõistlused [[Kreeka-Rooma maadlus]]es** toimusid Tšehhoslovakkias Prahas.

Eestit esindasid Ago Neo, Albert Kusnets, Otto Viikmäe, Voldemar Väli ja Karl Kullisaar.

## Medalid
Vasile Voiculescu

**Vasile Voiculescu** [vass'iile voikul'esku] (27. november 1884 Pârscov – 26. aprill 1963 Bukarest) oli rumeenia kirjanik ja arst.

Eesti keeles on ilmunud tema jutukogu "Maagiline armastus" (tõlkinud Riina Jesmin; Loomingu Raamatukogu 7–8, 1991).
Păușa

***[[Păușa (Bihor)|Păușa]]** on küla Rumeenias Bihori maakonnas.
***[[Păușa (Sălaj)|Păușa]]** on asula Rumeenias Sălaji maakonnas.
***[[Păușa (Vâlcea)|Păușa]]** on asula Rumeenias Vâlcea maakonnas.
Rustam Kazakov

**Rustam Kazakov** (vene Рустам Абдуллаевич Казаков; sündinud 2. jaanuaril 1947 Taškendis) on endine Nõukogude Liidu Kreeka-Rooma maadleja, rahvuselt tatarlane.

Kazakov võitis 1972. aasta olümpiamängudel kuldmedali. Ta on kahekordne maailmameister Kreeka-Rooma maadluses.

Kuni 1989. aastani elas ta Moskvas, praegu elab Krimmis ja on sealse usbeki vöömaadluse *[[kurash]]*i liidu president.

## Nõukogude Liidu meistrivõistlused
*1967. aasta – 2. koht;
*1971. aasta – 1. koht;

## Välislingid
*
Muia Veetamm

**Muia Veetamm** (sündinud **Ellen-Aliide Ventsel,** abielus kuni 25.01.1937 **Ellen-Aliide Eisvald**, eestistatult kodanikunimi **Elts Ristmägi**, 2. märts 1907 Kirivalla – 15. detsember 1995 Tallinn) oli eesti luuletaja ja tõlkija. 

Ta oli 1935–1942 Tallinna Töölisteatri näitleja, 1942–1948 põllutööline, seejärel vabakutseline kirjanik.

M. Veetamme kirjutas Villem Reimanni ooperi "Kauged rannad" libreto ning üle paarikümne M. Veetamme luuletuse või lauluteksti on viisistanud V. Reiman, tema tekste on kasutanud E. Aarne, E. Arro, Gustav Ernesaks, Eugen Kapp, Villem Kapp, A. Kiilaspea, Hugo Lepnurm, Valter Ojakäär, Gennadi Podelski, Riho Päts, Mart Saar ja J. Zeiger.

## Teoseid
* "Silma ja südamega" (Tallinn: Ilukirjandus ja Kunst, 1949)
* "Matka mälestusi" (Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1955)
* "Sulepallid" (Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1956)
* "Orav Rõõmuraas-käbikuningas: laule oravast ja muust looma- ning linnurahvast" (Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1958)
* "Pill ja peegel" (Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1959)
* "Õied ja juured: lugusid kasvatuslikel teemadel" (Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1962)
* "Rajad ja uksed" (Tallinn: Eesti Raamat, 1968)
* "Vee ja liiva joonel: luuletusi aastaist 1940–1973" (Tallinn: Eesti Raamat, 1974)
* "Tutt ja Tops" (Tallinn: Eesti Raamat, 1979)
* "Põdrakanepist puri" (Tallinn: Eesti Raamat, 1982)
* "Kuldnokk-Kullanokk" (Tallinn: Eesti Raamat, 1984)
* "Videviku virved" (Tallinn: Eesti Raamat, 1985)
* "Kevadest kevadeni" (Tallinn: Eesti Raamat, 1987)
* "Tunamull'ne" (Tallinn: Eesti Raamat, 1992)
*ooperi "Kauged rannad" libreto

## Tõlkeid
### Rumeenia keelest
* Mihai Eminescu, "Pimedus ja luuletaja" (koos Helvi Jürissoniga; Tallinn: Eesti Raamat, 1972)

### Ukraina keelest
* Lesja Ukrainka, "Aoeelsed tuled" (koos Harald Rajametsa ja Helvi Jürissoniga; Tallinn: Eesti Raamat, 1971)

### Valgevene keelest
* Janka Kupala, "Aga kukulind see kukkus..." (koos Helvi Jürissoniga; Tallinn: Eesti Raamat, 1966)
* Jakub Kolas, "Aknaruutude helin: valitud luuletusi" (koos Helvi Jürissoniga; Tallinn: Eesti Raamat, 1968)
* Vassil Vitka, "Laululõimik-värsipõimik" (Tallinn: Eesti Raamat, 1980)
* Janka Kupala, "Laul sünnimaast" (koos Helvi Jürissoniga; Tallinn: Eesti Raamat, 1982)

### Vene keelest
* Aleksander Andrejevitš Prokofjev, "Kutse rännakule" (koos Helvi Jürissoni, Ellen Niidu, Jaan Krossi, Minni Nurme ja Heljo Männiga; Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1962)
* Petrus Brovka, "Ja päevad mööduvad" (koos Helvi Jürissoni ja Valeeria Villandiga; Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1964)
* Sergei Jessinin, "Luuletused" (koos Helvi Jürissoni, Jaan Krossi, Ellen Niidu, Linda Ruudi, August Sanga, Venda Sõelsepa, Elem Treieri ja Debora Vaarandiga; Tallinn: Eesti Raamat, 1970)
* ""Seal Sahhalini saare peal ...": valik Sahhalini poeetide luulet" (Tallinn: Eesti Raamat, 1979)

## Isiklikku
Muia Veetamm oli abielus kunstnik Aleksander Ristmäega (kuni 1937 Eisvald).

## Viited
Edoardo Mangiarotti

**Edoardo Mangiarotti** (7. aprill 1919 – 25. mai 2012) oli itaalia vehkleja. 

Ta tuli epees ja floretis aastatel 1936–1955 kokku kuus korda olümpiavõitjaks ja 13 korda maailmameistriks. Ta on kõigi aegade edukaim vehkleja suurvõistlustel.

Ka Edoardo Mangiarotti vend Dario Mangiarotti oli vehklemise olümpiavõitja ja maailmameister.

## Välislingid
*
SYMLOG

**SYMLOG:** (inglise keeles *A *'SY**stem for the **M**ultiple **L**evel **O**bservation of **G**roups'') on [[Robert F. Bales]]i loodud mõõtevahend, mis on koostatud sotsiaalsetes süsteemides toimuvate interaktsioonide uurimiseks. See kasvas välja tema grupivaatluse programmist [[Interaction Process Analysis|IPA]] (Interaction Process Analysis) (1950).

See keskendub eelkõige inimese käitumist reguleerivate väärtuste kirjeldamisele (grupis). Samas lähtub ta sellest, et väärtused ja käitumine on omavahel vastavuses.
SYMLOGi skaala koosneb 26 väitest, mis kirjeldavad indiviidi väärtuskombinatsioone interpersonaalses suhtluses. Vaatlussüsteem eeldab, et inimeste interaktsioon toimub kolmes põhidimensioonis. Vaatluse tulemusi saab
esitada nii tabeli kui joonisena.

[[Robert Balesi]] pakutud dimensioonid, mis omavahel põimudes moodustavad kindla süsteemi, on : 
* **domineerivus ja alluvus** (**U-D** ''upward – downward''), 
* **sõbralikkus ja ebasõbralikkus** (**P-N**) ,
* **ülesandele orienteeritus ja sellele vastandatus** (**F-B*') *forward – backward'').

## Välislingid
* http://www.symlog.com/menu-01a.asp
* http://www.indiana.edu/~socpsy/public_files/SYMLOG/FRAME.htm
Geneetiline polümorfism

**Geneetiline polümorfism** on mingi lookuse kahe või enama alleeli (ja tihti ka fenotüübi) esinemine populatsioonis, kusjuures ka haruldasima alleeli sagedus on suurem, kui vahetu mutatsiooniline teke seda võimaldaks. 

Eristatakse varjatud ja avalduvat polümorfismi, üleminevat ehk ajutist, adaptiivset ja neutraalset polümorfismi ning regionaalset polümorfismi.

## Viited
Herbert Salu

**Herbert Akatsius Salu** (aastani 1936 **Herbert Akatsius Sallo**; 2. november / 15. november 1911 Küti, Virumaa – 1. oktoober 1988 Lund, Rootsi) oli eesti kirjandusteadlane, esseist ja romaanikirjanik.

## Elulugu
Herbert Akatsius Salu sündis Viru-Jaagupi kihelkonnas Küti mõisas aedniku pojana. Tema noorus möödus Kunda jõe ääres Sämi külas.

Aastatel 1919–1925 õppis Salu Varudi, Pikaristi, Sämi ja Kohala algkoolis ning 1925–1931 Rakvere Õpetajate Seminaris. 1931–1935 ja 1941–1942 oli ta Virumaal ja Tartus kooliõpetaja, 1942–1943 Tartu Ülikoolis assistent. Töö kõrvalt õppis ta 1935–1943 (vaheaegadega) Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, lõpetades selle filosoofiamagistrina väitekirjaga "Folkloor Anton Hansen Tammsaare loomingus".

1943. aastal põgenes Salu Soome, 1944 siirdus sealt Rootsi. Ta töötas 1945. aastast Lundi Ülikooli arhiivis ning õppis 1947–1952 Lundi Ülikoolis etnoloogiat. 1952 kaitses ta samas filosoofialitsentsiaadi kraadi Skandinaavia ja võrdleva folkloori alal. Ta täiendas end 1952–53 (stipendiaadina) USA-s Northwesterni Ülikoolis (Evanston, Illinois) ja 1956–1957 Marburgis J. G. Herderi Instituudis (uuris saksa mõjutusi eesti ajaloolisele romaanile).

1956–1962 oli Salu Lundis raamatukogutöötaja, 1963–1969 Turu ja 1965. aastast ka Tampere ülikooli eesti keele ja kirjanduse õppejõud (1965. aastast Tampere Ülikooli dotsent). 1964. aastal kaitses ta Turu Ülikoolis filosoofiadoktori kraadi eesti kirjanduse alal väitekirjaga "Eduard Vilden historialliset romaanit". 1969–1971 ja 1974–1976 töötas Salu Lundi Ülikooli uurimisassistendina ja 1972. aastast dotsendina, 1976. aastal läks pensionile.

## Teadustöö
Uurimusi eesti ajaloolise romaani arengust, rahvaluule ja kirjanduse seostest, eesti kirjandusloost ja varasema aja Eesti kirjanduselust. Avaldanud ajaloolisi romaane. Üle 50 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
* 1975 Henrik Visnapuu preemia ("Posthobustel Jõhvist Rooma")

## Teoseid
* Eesti dialoog-kirjandusest. // Tulimuld, 1951
* Eesti vanem kirjandus. Vadstena, 1953; 2. trükk Rooma, 1974.
* Surmatrummid ja pajupill. Lund, 1954. 2. trükk Tallinn, 1993.
* Sini-must-valge meie lüürikas. // Sini-must-valge värvikolmik eesti luules. Stockholm, 1959
* A. H. Tammsaare, Oscar Wilde und Eino Leino. Bonn, 1959
* Estonian literature. // Aspects of Estonian culture. London, 1961
* Tuul üle mere ja muid lühiuurimusi eesti kirjandusest. Stockholm 1965
* Seid umschlungen, Millionen die frühesten Übersetzungen von Schillers Liedern und Balladen in Skandinavien und im Balticum. // Acta Univ. Tamperensis A. 19 (1968)
* Kauged rannad ja oma saar. Stockholm, 1970
* Albert Kivikas. Lund, 1971
* Utoopia ja futuroloogia. Lühiuurimusi kirjandusest. Lund, 1972
* Posthobustel Jõhvist Rooma. Lund, 1974
* Must lagi on meie toal. Lund, 1980
* Kuhu päike ei paista. Ühiskondlikke probleeme Eduard Vilde loomingus. Stockholm, 1981
* Kihutav troika. Stockholm, 1984

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II kd, lk 243
* Eesti entsüklopeedia, kd 14, lk 455
Spordi tänav

**Spordi tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosa Lilleküla asumis Linnu allasumis. Tänav algab Nõmme teelt ja kulgeb Tedre tänavale.

Spordi tänav on ligikaudu 830 meetri pikkune. Tänav on hoonestatud valdavalt 1960. aastatel ehitatud majadega.

Spordi tänav sai nime 22. veebruaril 1955.. Tänav on nime saanud planeerimiskavas ette nähtud spordiväljaku järgi.

## Tänaval asuvad ehitised ja asutused
* EJL Tallinna noorte treeningkeskus – Spordi 11A

## Viited
Pleomorfism

**Pleomorfism** on mikrobioloogias erineva suuruse ja kujuga bakterirakkude olemasolu kloonis (s.t ühest rakust suguta paljunemise teel saadud populatsioonis).

## Vaata ka
*Monomorfism
*Polümorfism

## Viited
Harjumus

**Harjumus** on tegevus, mis on korduva sooritamise (sh õppimise) teel muutunud automaatseks või tavapäraseks.

Et harjumuspärast käitumist inimesed enamasti enda juures ei märka, siis saab sellega hoida vaimseid ressursse oluliste tegevuste jaoks. Samas selline automaatsus vähendab käitumise paindlikkust. 

Harjumusliku tegevuse tegemata jätmine on isikule raske ja ebameeldiv, selle tegemine aga pakub rahuldust (nt hammaste pesemine enne magamaminekut, oma välimuse eest hoolitsemine). 

Juba tekkinud harjumusi on raske muuta.

## Vaata ka
*biheiviorism
*homöostaas
*instinkt
*sundkäitumine
*tarbimisharjumus
*vilumus

## Viited
Imede öö

**"Imede öö"** on Ott Leplandi kuues singel tema teiselt stuudioalbumilt "Laulan ma sind". Laulu meloodia on loonud Jussi Nikula ja Milos Rosas, eestikeelsed sõnad Aapo Ilves.

## Välislingid
* "Imede öö" muusikavideo
* Laulu "Imede öö" sõnad Sasslantise kodulehel
Pardi tänav

**Pardi tänav** on tänav Tallinna Kristiine linnaosa Tondi asumis. Tänav algab Kotka tänavalt, ristub Rähni, Ööbiku ja Västriku tänavaga ning lõpeb Käo tänaval. Pardi tänav on ligikaudu 550 meetrit pikk ja valdavalt hoonestatud kahekorruseliste majadega.

Pardi tänav sai nime 23. septembril 1936.

## Viited
1930. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**[[1930]]. aasta Euroopa meistrivõistlused [[Kreeka-Rooma maadlus]]es** toimusid Rootsis Stockholmis.

Eestit esindasid August Grünbaum, Otto Viikmäe, Karl Kullisaar, Voldemar Väli.

## Medalid
Lõokese tänav

**Lõokese tänav** on tänav Tallinna Kristiine linnaosa Tondi asumis. Tänav algab Tondi tänavalt, ristub Rähni, Haraka, Ööbiku ja Västriku tänavaga ning lõpeb Käo tänaval. Lõokese tänav on idakagu-lääneloodesuunaline ning ligikaudu 520 meetri pikkune, hoonestud põhiliselt kahekorruseliste majadega. 

Lõokese tänav sai nime 17. oktoobril 1928.

## Viited
2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** on 58. Eurovisiooni lauluvõistlus, mis toimus Rootsis Malmös Malmö Arenal. 

Rootsi avalik-õiguslik telekanal SVT sai õiguse korraldada Eurovisiooni lauluvõistlust tänu Rootsi laulja Loreeni võidule Bakuus 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, kes kogus seal lauluga "Euphoria" 372 punkti. Lauluvõistluse poolfinaalid olid 14. ja 16. mail ning finaal 18. mail.

Esimest korda 20 aasta jooksul ei pääsenud finaali ükski endise Jugoslaavia vabariik. Võistluse võitis Taani lauluga "Only Teardrops", mis sai 281 punkti. Eesti sai 19 punktiga 20. koha.

## Esimene poolfinaal
*Toimus 14. mail 2013 Rootsis Malmös.
*Osales 16 riiki, millest finaali kvalifitseerus 10.
*Hääletasid 19 riiki: osalevad riigid, Itaalia, Rootsi ja Suurbritannia.
*Iga riigi punktid selgitasid välja telefonihääletus ja rahvuslik žürii. Žürii ja telefonihääletuse tulemuste põhjal moodustatud punktid liideti ning tekkinud järjestuse alusel jagati esimesele kümnele punktid 1–8, 10 ja 12. Viigi korral eelistati telefonihääletusel kõrgemaid punkte saanud riiki.

## Teine poolfinaal
*Toimus 14. mail 2013 Rootsis Malmös.
*Osales 16 riiki, millest finaali kvalifitseerus 10.
*Hääletasid 20 riiki: osalevad riigid, Saksamaa, Prantsusmaa ja Hispaania.
*Iga riigi punktid selgitasid välja telefonihääletus ja rahvuslik žürii. Žürii ja telefonihääletuse tulemuste põhjal moodustatud punktid liideti ning tekkinud järjestuse alusel jagati esimesele kümnele punktid 1–8, 10 ja 12. Viigi korral eelistati telefonihääletusel kõrgemaid punkte saanud riiki.

## Finaal
*Toimus 18. mail 2013 Rootsis Malmös.
*Osales 26 riiki.
*Korraldajamaa Rootsi ja "suure viisiku riigid" (Hispaania, Itaalia, Prantsusmaa, Saksamaa, Suurbritannia) kvalifitseerusid automaatselt finaali.

* Kahest poolfinaalist pääses mõlemast edasi 10 riiki. Hääletasid 39 riiki.
* Iga riigi punktid selgitasid välja telefonihääletus ja rahvuslik žürii. Žürii ja telefonihääletuse tulemuste põhjal moodustatud punktid liideti ning tekkinud järjestuse alusel jagati esimesele kümnele punktid 1–8, 10 ja 12. Viigi korral eelistati telefonihääletusel kõrgemaid punkte saanud riiki.

## Detailsemad tulemused
EBU avaldas poolfinaalide ja finaali tulemused 29. mail 2013. Erinevalt eelmistest aastatest ei avaldatud žürii ja publiku häälte täielikku punktide jaotust. Selle asemel esitati iga riigi keskmine koht, mis põhineb žürii ja televaatajate häälte eraldi tulemustel.

### Esimene poolfinaal

#### 12 punkti
Allpool on kokkuvõte maksimaalsest 12 punktist, mille iga riik andis teisele riigile esimeses poolfinaalis:

## Viited

## Välislingid

*Eurovisiooni lauluvõistluse koduleht
Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses** on maadlusturniir, mille käigus selgitatakse välja Euroopa parimad sportlased Kreeka-Rooma maadluses.

Esimesed ametlikud Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses peeti 1911. aastal, enne seda võisteldi alates 1898. aastast mitteametlikult. Võistlusi peetakse igal aastal.

Alates 2005. aastast peetakse Kreeka-Rooma ja vabamaadluse Euroopa meistrivõistlusi koos.

## Meistrivõistlused
*...
*1930. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
*1931. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
*1933. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
*1934. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
*1935. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 
*1937. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 
*1938. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
*1939. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 
*1947. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
*...
*1992. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
*...

## Vaata ka
*Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Timoteo Viti

**Timoteo Viti** (1469 Urbino – 1523 Urbino), mõnikord nimetatud ka kui **Timoteo della Viti** või **Timoteo da Urbino**, oli Itaalia renessansiaja maalikunstnik, kes oli tihedalt seotud endast neliteist aastat noorema Raffaeliga.

Urbinos sündinud Viti oli maalikunstnik Antonio Alberti lapselaps; Timoteo isa oli samuti kunstnik.

Vasari andmetel oli Timoteo kunstnik, luuletaja ja muusik.  Ta oli Urbinos ka poliitiliselt aktiivne.  Ta oli teenistuses magistraadina 1508. ja peamagistraadina 1513. aastal. Ta suri Urbinos.

## Märkused

## Välislingid

* Pilt ja lühibiograafia veebigaleriis vaadatud 2012-05-26
Juvénal Habyarimana

**Juvénal Habyarimana** (8. märts 1937 – 6. aprill 1994) oli hutu päritolu Rwanda sõjaväelane ja poliitik, Rwanda president 5. juulist 1973 kuni 6. aprillini 1994.

Habyarimana oli pärit Rwanda põhjaosast. Tema vanemad ei kuulunud mõjuvõimsate isikute hulka, kuid tema abikaasa Agathe Habyarimana oli pärit mõjukast suguvõsast, mis omandas märkimisväärse võimu ka riigivalitsemise juures. Riigi esimene president Grégoire Kayibanda oli seevastu pärit Rwanda keskosast Gitaramast ning soosis oma hõimukaaslasi riigi lõuna- ja keskosast, tekitades sellega vastuolu põhja- ja lõunaosa vahel. 5. juulil 1973 kukutas tollane kaitseminister Habyarimana Põhja-Rwanda ohvitseride toel Grégoire Kayibanda võimult. Habyarimana jäi võimule järgmiseks 21 aastaks.

Ta keelustas parteid ning asutas 1975. aastal erakonna Rahvuslik-Revolutsiooniline Arenguliikumine. Aastal 1978 toimunud rahvahääletusega kehtestati näiliselt demokraatlikult presidentaalne ainuparteil põhinev valitsuskord. Kuni 1991. aastani oli Rahvuslik-Revolutsiooniline Arenguliikumine ainuke legaalne partei, kuhu pidid kuuluma kõik inimesed. Habyarimana kohustas igaüht kandma isikutunnistust, kus oli kirjas tema etniline päritolu ja elukoht. Elukohta ei tohtinud loata vahetada. Tutsid said ametikohti nii riiklikus kui ka erasektoris nende osakaalule vastava kvoodi järgi, hutude ja tutside segaabielusid piirati, piir suleti eksiilis elavatele tutsidele. Aastatel 1983 ja 1988 valiti Habyarimana ainsa kandidaadina presidendi ametisse tagasi. Teda toetas peamiselt riigi põhjaosa.

1990. aastal tungisid üle piiri Ugandasse eksiili tõrjutud tutsid, kes olid moodustanud Rwanda Isamaarinde. Algas kodusõda. Habyarimana palus abi Prantsusmaalt, teatades, et tutsid tahavad monarhiat taastada. Ta sai abivägesid ka Belgialt ning oma liitlaselt Sairi presidendilt Mobutu Sese Sekolt.

Juunis 1991 tegi Habyarimana opositsiooni ja lääne üldsuse survel põhiseaduses muudatused, millega lõpetati ainupartei võim. Aprillis 1992 moodustas ta koalitsioonivalitsuse. Aastal 1993. sõlmiti Arusha rahu, millega lõpetati kodusõda, lubati tutsi pagulastel kodumaale tagasi pöörduda ja kohustuti moodustama demokraatlik valitsus.

Üleminekuvalitsus pidi ametisse astuma jaanuaris 1994, kuid osalt hutu äärmuslaste survel ei olnud Habyarimana aprilli alguseks veel valitsust moodustanud. 6. aprillil 1994 osales Habyarimana Dar es Salaamis ühepäevasel Aafrika tippkohtumisel. Kuigi ta tavaliselt vältis pimedas lendamist, otsustas ta seekord veel samal hilisõhtul tagasi lennata. Ta pakkus küüti ka Burundi presidendile Cyprien Ntaryamirale. Tema lennuk Falcon oli kingitus president Mitterrandilt ning selle meeskonna moodustasid kolm prantslast. Lennuki pardal oli ka valitsusliikmeid. Umbes kell 20.15 hakkas lennuk Kigali lennuväljale maanduma, kui seda tabas kaks raketti. Kõik lennuki pardal olnud inimesed hukkusid. Presidendi hukkumine vallandas Rwanda genotsiidi.

Jaanuaris 2010 avaldas Rwanda valitsus ametliku uurimisaruande, mille kohaselt mõrvasid Juvénal Habyarimana hutu äärmuslased.

## Viited

## Välislingid
* Unsolved Rwanda Mystery: The President's Plane Crash The New York Times, 12. november 1994
Kirju puravik

**Kirju puravik** (*Leccinum variicolor*) on puravikuliste sugukonda puraviku perekonda kuuluv seeneliik.

Kübar mustjaspruun, ookerjalaiguliselt kirju, peensametjas, kleepuv, läbimõõt kuni 12 cm. Torukesed valkjad; poorid sama värvi, katsumisel muutuvad nõrgalt roosakaks, väikesed, ümarad. 

Jalg valkjal põhjal mustjate soomustega, alusel rohekas, kuni 15x3 cm. Seeneliha valge, lõikel aeglaselt (mõne minutiga) roosastuv, hiljem jala alusel laiguti sinkjasroheline. Eospulber ookerpruun. Eosed käävjas-ellipsoidsed, 12–16x4,5–6 µm.

Niisketes leht- ja segametsades, puisniitudel, sooservadel, kaskede all, sage.  

Juulist septembrini korjatav heamaitseline söögiseen, kuigi üsna pehme seenelihaga.

## Viited

## Kirjandus
*Perti Salo, Tuomo Niemelä, Ulla Salo. *Põhjala seeneraamat*, Sinisukk, 2007.
Ludovico Urbani

**Ludovico Urbani** (1460 San Severino Marche – 1493) oli *[[quattrocento]]* Itaalia maalikunstnik. Ta oli tegev peamiselt San Severino Marches, Recanatis, Anconas, Maceratas ja Potenza Picenas.

## Kirjandus
*Giuseppe Vitalini Sacconi, Macerata e il suo territorio: la Pittura.  Macerata, 1978
*Piero Zampetti, Pittura nelle Marche dalle origini al primo rinascimento. Firenze: Nardini, 1988
## Välislingid
*Ludovico Urbani teose detail saidil Flickr.com
*Madonna lapsega troonil
*Teoste kataloog
Mein Schiff 2

**Mein Schiff 2** (endine **Celebrity Mercury** (2008–2011), **Mercury** (1997–2008)) on kruiisilaev, mis kuulub Hannoveris asuva TUI AG (50%) ja Royal Caribbean Cruises Ltd. ühisettevõttele TUI Cruises GmbH ja mida käitab laevakompanii TUI Cruises. Laeva ehitati Jos. L. Meyer Werfti laevatehases Papenburgis Saksamaal 1997. aastal. Mein Schiff 2 sõsarlaev on Mein Schiff 1 (varem *Galaxy*). 

2011. aastal ehitati laev ümber Lloyd Werft Bremerhaveni laevatehases Bremerhavenis Saksamaal.
 
2012. aastal kasutatakse laeva Läänemerel ristlustel Hamburg–Stockholm–Helsingi–Peterburi–Tallinn–Riia–Gdańsk ja Hamburgi tagasi.

Mein Schiff 2' Funnel Tallinn 26 May 2012.JPG| TUI Cruisese logo laeva korstnal
Mein Schiff 2 in Tallinn 26 May 2012.JPG|Mein Schiff 2 vöör ja Tallinna teletorn


## Vaata ka
*Kruiisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
*Mein Schiff 2 TUI Cruisese kodulehel (saksa keeles)
Papenburg

**Papenburg** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis Emsi jõe ääres.

Linna pindala on 118,36 km². 31. detsembril 2015 elas seal 36 690 inimest.

Linn on tuntud oma suure laevatehase Meyer Werft poolest, mis on spetsialiseerunud ristluslaevade ehitamisele. See asutati 1795. aastal.

## Linnaosad
Papenburg jaguneb kuueks linnaosaks: Papenburg-Untenende, Papenburg-Obenende, Herbrum, Tunxdorf-Nenndorf, Aschendorf ja Bokel.

## Ajalugu
Papenburgi kohal asunud veelossi Papenborch ehitas Münsteri piiskop umbes 1250. aastal. See asus sel kohal, kus oli vanasti Meyer Werfti laevatehas.

Friiside kroonikas, mille kirjutas 16. sajandil Ida-Friisi nõunik Eggerik Beninga, on Papenburgi (sel ajal mõisa) esmamainitud. 1458. aastal tunnistas Hayo von Haren, "von der Papenburchiks" kutsutu, toetumist Papenburgile. Selle kohta sõlmitud leping on vanim tõestatav dokumentaalne Papenburgi mainimine.

2. detsembril 1630 ostis kreisihaldur Dietrich von Velen 1500 *[[Reichsthaler]]*i eest Friedrich von Schwarzenbergilt mõisa, et rajada lodudest ümbritsetud piirkonnas asula.

4. aprillil 1631 andis piiskop Ferdinand von Münster tollase Papenburgi lossi ja mõisa Dietrich von Velenile rendile. Seda peetakse Papenburgi linna asutamiseks.

Matthias von Velen ja tema naine Margartha Anna, sündinud von Galen, õnnistasid 7. detsembril 1680 vanima kiriku Papenburgis, mis pühitseti Antonios Suurele, tehes temast selle kaitsepühaku.

Aastatel 1933–1945 tegutses Emslandi ja Grafschaft Bentheimi kreisides 15 nõmme töö-, karistus- ja sõjavangilaagrit. Keskvalitsus oli Papenburgis, kus nüüd asub nende laagrite mälestusmärk, Dokumentations- und Informationszentrum (DIZ) Emslandlager.


Pilt:Papenburg Hauptkanal b.JPG|Papenburgi Hauptkanal
Pilt:Papenburg Hauptkanal k.JPG|Sild Hauptkanalil
Pilt:Papenburg Hauptkanal l.JPG|Laev Hauptkanalil
Pilt:Brücke - panoramio (15).jpg|Lüüs
Pilt:Papenburg, de Frederick von Papenburg foto4 2010-05-17 11.39.JPG|Laev Frederick von Papenburg
Pilt:Papenburg, Pfarrkirche Sankt Antonius foto3 2010-05-17 11.42.JPG|Sankt Antoniuse kihelkonnakirik
Pilt:Papenburg-MeyersMuehle1-Asio.JPG|Meyers-Mühle


## Viited

## Välislingid

* Papenburgi koduleht
* Lühike sissejuhatus Papenburgi
Bayezid I

**Bayezid I Välk**  (osmanitürgi keeles ** **بايزيد اول‎  ehk *bayzid I*, türgi keeles  *I. Beyazıt*, hüüdnimega *Yıldırım*; 1360 – 8. märts 1403) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1389–1402.

Ta oli sultan Murad I ja Gülçiçek Hatuni poeg. Bayezid I ajal kujunes Osmanite riigist üks oma aja tugevamaid sõjalisi suurvõime ning tema juhtimisel loodi üks tollase maailma suurimaid armeesid. Ta püüdis korduvalt edutult vallutada Konstantinoopolit ning saavutas mitmeid võite Bütsantsi vastu.

14. sajandi lõpus põrkusid Osmanite laienemisplaanid killustunud Mongolite riigi Tšagatai riigi osas 1369. aastal võimu haaranud Turkestani valitseja Timuriga (1336–1405), kes oli vallutanud Delhi sultanaadi ja pööras seejärel tähelepanu läände. Osmanid olid Il-Khaani nõrkust kasutades 1300. aasta paiku alistanud kogu Väike-Aasia, endised Mongolite riigi alad. 1389. aastal asus troonile Bayezid I , kelle juhitud väed võitsid korduvalt Bütsantsi. Edasi lõi ta liidu Egiptuse sultaniga, et anda hoop Timurile. Timur aga lõi esiteks Egiptuse väe Süürias puruks ja seejärel verises Ankara lahingus 1402. aastal ka Osmanite oma ning suri 1403. aasta märtsis vangistuses. Kogu Lääne-Aasia tunnustas Timuri valitsust ja isegi Egiptus võttis tema ülemvalitsuse vastu.

Bayezid I oli abielus mitme naisega, nende seas Devlet Hatuniga, kes oli tulevase sultani Mehmed I ema.

## Viited

## Välislingid

* Yıldırım Bayezid I
Eesti lipp (laul)

**"Eesti lipp"** on Eesti lipu lipulaul, mille kirjutas Eesti helilooja Enn Võrk 1922. aastal. Laulu sõnade autor on Eesti vaimulik Martin Lipp. 

Luuletus avaldati esimest korda trükis 1897. aastal kogumikus "Kodu Kannid I". Siis kandis luuletus pealkirja "Eesti, Eesti, ela sa!".

Kuigi Enn Võrk kasutas lipulaulus selle vaid kolme salmi, koosneb algupärane tekst viiest salmist.

12. aprillil 1934 otsustas Tartu algkoolide juhatajate koosolek laulu "Eestimaa, mu isamaa" asemel piduliku lauluna kasutusele võtta "Eesti lipu".

Martin Lipu sõnadele kirjutas laulu ka Juhan Aavik. Tema teos avaldati 1933. aastal pealkirjaga "Ela, Eesti".

## Algne tekst

Ehitagem Eesti kojad 
Kolme kodu-värviga!
Võtku nendel Eesti pojad 
Ennast ükskord ühenda’,
Võtku kuldse armuköie 
Venna-arm neil’ veerita’, 
Vastaku neil’ vägev hüüe: 
"Eesti, Eesti, ela sa!" 

Sinine on sinu taevas,
Kallis Eesti kodumaa.
Oled kord sa ohus, vaevas, 
Võtkem sinna silmata;
Truudusest meil’ tunnistagu
Taevasina määratu; 
Ustavatel sooviks saagu:
"Eesti, Eesti elagu!"

Must on meie mullapinda,
Mida higis haritud; 
Must on kuub, mis Eesti rinda 
Vanast’ juba varjanud. 
Eesti maad, ta keelt ja rahvast, 
Minu laul, sa ülenda! 
Sellel’ kostku koorid vahvast’:
"Eesti, Eesti, ela sa!" 

Valges ehtes Eesti kased 
Kaunistavad kodumaad, 
Puhtalt eesti neiu põsed 
Roosi-ilul lehkavad. 
Puhas vanemate viisi,
Ära lõpe iial sa, 
Istutades õrnu õisi: 
"Eesti, Eesti, ela sa!" 

Sinine ja must ja valge,
Ehitagu Eestimaad! 
Vili võrsugu siin selge, 
Paisugu tal täieks pead!
Vaprast meelest, venna-armust
Eesti kojad kõlagu,
Kostku taeva poole põrmust: 
"Eesti, Eesti elagu!"


## Tänapäevased sõnad
Tänapäeval lauldaval laulul on järgmised sõnad:


Kaunistagem Eesti kojad kolme koduvärviga,
mille alla Eesti pojad ühiselt võiks koonduda.
Ühine neil olgu püüe ühes vennaarmuga,
kostku võimsalt meie hüüe: 
"Eesti, Eesti, ela sa!" 

Sinine on sinu taevas, kallis Eesti, kodumaa,
oled kord sa ohus, vaevas, sinna üles vaata sa!
Must on sinu mullapinda, mida higis haritud.
Must on kuub, mis Eesti rinda
vanast’ juba varjanud.

Sinine ja must ja valge kaunistagu Eestimaad!
Vili võrsugu siin selge, paisugu tal täieks pead.
Vaprast meelest, venna armust Eesti kojad kõlagu!
Kostku taeva poole põrmust:
„Eesti, Eesti ela sa!”


## Viited
Raudsed käed

**"Raudsed käed"** on Eduard Vilde romaan. See ilmus 1898. 

See on esimene eesti töölisromaan. Selle tegevustik toimub Narvas. 

Romaan räägib Villemist, kes tuleb maalt linna Kreenholmi vabrikusse tööle. Alguses tunduvad linn ja vabrikutöö lootustandvatena, kuid aastate jooksul läheb raske töö tõttu elu siiski allamäge ja Villem ei suuda enam hoolitseda ei perekonna ega endagi eest.

Romaani ülitraagilistel lõpusündmustel on tuntav sarnasus 1867. aastal ilmunud Émile Zola teosega "Thérèse Raquin". Vilde teostes ilmneb Zola mõju mujalgi .

## Viited

## Välislingid
*KUULDEMÄNG. Raudsed käed Eesti Raadio 1959
Andrea Utili

**Andrea Utili**, ka **Andrea Utili da Faenza**, oli Faenzas sündinud *[[quattrocento]]* Itaalia maalikunstnik (tegutses vahemikus 1481 kuni 1502).

## Looming
* *Pietà*, *Neitsi Maarja lapsega ning püha apostel Johannes ja püha Antonius Padovast*, Faenza pinakoteek, Faenza
* *Neitsi Maarja kroonimine*

## Märkused
Ladislao I

**Ladislao I** (15. veebruar 1377 Napoli – 6. august 1414) oli Napoli, Jeruusalemma ja Sitsiilia, Ungari ja Dalmaatsia kuningas. Napoli kuningas oli ta 24. veebruarist 1386 kuni 1389. aastani ning 1399. aastast kuni surmani.

Ta oli Anjou dünastiast, Carlo III poeg.

Ta oli kolm korda abielus, kuid neist ei sündinud ühtegi seaduslikku last. Küll oli tal vähemalt kaks abieluvälist järglast.
Misogüünia

**Misogüünia** (kreeka *misos* 'viha' + *gynē* 'naine') on naistepõlgus, naistevihkamine.

Misogüünia võib väljenduda mitmesugustel viisidel, näiteks sooline diskrimineerimine, naiste mustamine, naiste vastane vägivald, naise seksuaalobjektina käsitlemine.

Misogüüniat võib leida nii muistsetes müütides kui ka mõnedes religioonides. Olmetasandi misogüünia on olnud õige levinud sajandite jooksul, nii ütleb näiteks vene talupoegade "aforism": "У бабы волос долог, да ум короток" - "Eide juus on pikk, aga mõistus lühike". Misogüüniat on omistatud ka mitmetele lääne filosoofidele, nagu Arthur Schopenhauer ja Otto Weininger.

Meestevihkamine/meestepõlgus on misandria.

## Vaata ka

* Manosfäär
* Incel
* Toksiline maskuliinsus
* Maskulinism
* Seksism

## Viited
Tuulte pöörises

"**Tuulte pöörises**" on August Kitzbergi esimene väljapaistev draama, millest sai ka 1906. aastal Vanemuise kutselise teatri avalavastus.

Draama keskendub külaühiskonna temaatikale, kus omandiõigus põhjustab vastuolusid. Kirjandusteadlase Ants Järve sõnul kannab põhiintriigi Soosaare renditalu perepoeg Jaan, kes on sunnitud isamajast lahkuma ning teenib näidendi alguses samas sulasena. Soosaare peretütre Leena armastuse pärast võitleb ta naabertalu peremehe Kaarliga. 

1905. aasta revolutsiooni sündmuste mõjul lasi Kitzberg Jaanil kõnelda revolutsiooniliste loosungitega, kuigi tema motiivid on isiklikud. Enda sõnul kirjeldas Kitzberg Jaani tegelasena, kes "sotsiaal-demokraatia õpetusest küll kuulnud on, aga ise selle järele ei ela". Ehkki autori poolehoid kuulub algul õiglust otsivale Jaanile, jätab Kaarel järjest positiivsema mulje.

Näidendit on lavastatud korduvalt Eesti tippnäitlejate esituses.

## Kultuuriloos
Kitzbergi draamale viitab Kuressaare linna tunnuslause "Heade tuulte pöörises".

2010. aastal võitis Estonian Airi vormiriietuse avaliku veebihääletuse moelooja Katrin Kuldma kollektsioon "Tuulte pöörises".

## Viited

## Kirjandus
* Ants Järv, "August Kitzbergi "Tuulte pöörises" 100". Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2006.
Luksemburgi Elisabeth

**Luksemburgi Elisabeth** (7. oktoober 1409 Visegrád – 19. detsember 1442 Győr) oli Saksa-Rooma keisri Sigismundi ainus järeltulija ja Saksa kuninga Albrecht II abikaasa.

28. septembril 1421 abiellus Elisabeth Albrechtiga, kes oli siis Austria hertsog. Kui suri Elisabethi isa, valiti Albrecht Ungari, Böömimaa ja Saksa kuningaks.

Neil sündis kaks poega ja kaks tütart, kellest Austria Elisabeth abiellus Leedu suurvürsti Kazimierz IV-ga ning Ladislaus Postumus sai Ungari ja Böömimaa kuningaks.

Pärast Albrechti surma 1439. aastal oli Elisabeth lühikest aega Ungari valitseja. Kuna riigil oli vaja sõjaväelist juhti, valiti 1. jaanuaril 1441 kuningaks Poola valitseja Władysław III. Elisabeth aga lasi kuningaks kroonida oma poja Ladislause. Põhja-Ungari toetas teda ning ta ründas Budapesti. Algas kodusõda, mis kestis kuni 1442. aastani, mil toimusid läbirääkimised ning Elisabeth ja Władysław vahetasid kingitusi. Elisabeth suri varsti pärast seda. Kuulujuttude järgi ta mürgitati.

## Välislingid
Naine ajas. Helene Kottanner. Vikerraadio, 27.07.2019.
Juan II (Kastiilia)

**Juan II** (6. märts 1405 Toro, Zamora provints – 20. juuli 1454 Valladolid) oli Kastiilia kuningas aastatel 1406–1454.

Juan II oli eelmise kuninga Enrique III poeg. Juan sai kuningaks aasta ja kümne kuu vanuselt 25. detsembril 1406, kui tema isa suri. Tema eest valitsesid ta ema ja onu, kuni onu suri 1416. ja ema 1418. aastal. Juan oli nõrk ja kergesti mõjutatav kuningas.

## Isiklikku ja järglased
Juan II esimesest abielust Aragóni Mariaga, sündis tal neli last, kellest kolm surid lapsena, pojast sai hiljem kuningas Enrique IV. 
*Enrique IV, Kastiilia ja Leóni kuningas (1454–1474) 
Juan II teisest abielust Portugali Isabeliga (1428–1496) sündis hilisem kuninganna Isabel I ja poeg Alfonso, kes võitles oma poolvennaga trooni pärast, kuid suri 14-aastaselt.
*Isabel I (1451–1504), Kastiilia ja Leóni kuninganna aastatel 1474–1504, oli abielus Aragóni krooni valduste kuninga Fernando II-ga. Nende abielu pani aluse Hispaania poliitilisele ühendamisele.
*Alfonso (1453–1468), Astuuria prints

## Vaata ka
*Kastiilia kuningate loend
*Kastiilia riigipeade loend
RecordTV

**RecordTV** (varem **Rede Record**) on suuruselt teine ​​telejaam Brasiilias. See asutati 1953.

## Viited