open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Reese Hoffa

**Reese Hoffa** (sündinud 8. oktoobril 1977 Evansis Georgia osariigis) on USA kergejõustiklane (kuulitõukaja). Maailmameister (2007).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

**[[2012. aasta suveolümpiamängud|London 2012]]**
***3. koht** **(21.23)**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

**[[2007. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Ōsaka 2007]]**
***Maailmameister** **22.04**

### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

**[[2004. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Budapest 2004]]**
*hõbemedal (**21.07**)
**[[2006. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Moskva 2006]]**
***sisemaailmameister** (**22.11**)

### [[Maailma karikavõistlused kergejõustikus|Maailma karikavõistlustel]]

Ateena 2006
***1. koht** **(20.60)**

### [[IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused|Kergejõustiku finaalvõistlustel]]

Stuttgart 2006 
***1. koht** **(21.05)**
Monaco 2005
***3. koht** **(20.87)**
## Isiklikku

Reese Hoffa on 183 cm pikk ja kaalub 133 kg.

## Välislingid
*Koduleht
*Reese Hoffa USA kergejõustikuliidu kodulehel
*
Me'Lisa Barber

**Me'Lisa Barber** (sündinud 4. oktoobril 1980 Livingstonis New Jersey osariigis) on USA kergejõustiklane (jooksja, põhidistantsid 100 m, 200 m ja 400 m).

## Saavutused

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

**[[2003. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Pariis 2003]]**
***maailmameister** 4×400 m teatejooksus (**3.22,63**)
**[[2005. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Helsingi 2005]]**
***maailmameister** 4×100 m teatejooksus (**41,78**)

#### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

**[[2006. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Moskva 2006]]**
***sisemaailmameister** 60 m jooksus (**7,01**)

## Isikliku rekordid
Kaišiadorys

**Kaišiadorys** () (poola keeles *Koszedary*, vene keeles vanasti *Кошедары*) on linn Leedus Kaunase maakonnas, Kaišiadoryse rajooni keskus. Asub Vilniuse–Kaunase maantee ääres merepinnast 73 meetri kõrgusel. 

Linn on oluline raudteesõlm: Vilniusest lähtuv raudtee lahkneb seal Kaunase–Kaliningradi ning Šiauliai–Klaipėda ja Riia suunal.
Kaišiadoryses asub 1932. aastal valminud Kristuse Ilmumise katedraal. Linn on tuntud ka seal asuva linnufarmi poolest. Linnas asub ka Leedu Veterinaariainstituut. 1998 asutati linnamuuseum.

## Ajalugu

Asulat on esmamainitud 1590. aastal. Linn on saanud nime seal 16. sajandil elanud tatarlasest aadliku Chaišadari järgi. See nimi omakorda on araabia päritolu, tulenedes kahest sõnast – *Hadži* (*Chadži*) ehk Mekasse palverännaku sooritanud isik + *Haidar* ehk lõvi.

Aastal 1871 hakkas Kaišiadoryst läbima Liibavi–Romno raudtee, Kaišiadoryse mõisa põllule rajati raudteejaam, mis kandis algselt lähedal asuva Jatkonysi küla järgi nime Jatkonysi raudteejaam. Hiljem valmis veel Kaunase suunas viiv raudtee ja asulast sai raudteesõlm. Aastal 1906 ehitati tekkinud asulasse kirik, Kaišiadorysest sai kohaliku kihelkonna keskus. Tol ajal oli asula leedukeelne nimekuju **Kašedarai**.

Esimest korda sai linn haldusüksuse keskuseks 1915. aastal, kui ta oli Saksamaa poolt okupeeritud. 1920–1939 oli ta Trakai maakonna keskus (Trakai kuulus Poolale). Ühtlasi oli ta Leedu aladele jäävate Vilniuse piiskopkonna alade keskuseks, hiljem kujunes neist aladest Kaišiadoryse piiskopkond. Aastal 1923 rajati alevisse kliivabrik, aastal 1933 meierei. Umbkaudu sel ajal liideti aleviga ka Jatkonysi ehk Juodkonysi küla. Aastal 1926 oli alevi leedukeelne nimekuju **Kaišedorys**.

Aastal 1941 hukkasid Saksa okupatsiooniväed alevis elanud juudid. Kaišiadorys sai linnaõigused 1946. aastal.

## Elanikkond


* 833 (1897)
* 1929 (1923)
* 3011 (1959)
* 3902 (1967)
* 4618 (1970)
* 5900 (1974)
* 8100 (1976)

* 9022 (1979)
* 10964 (1989)
* 10002 (2001)
* 9750 (2006)
* 8664 (2011)
* 8369 (2013)
* 7850 (2017)


2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kaišiadoryse elanikest leedulasi 96,18%, venelasi 1,86%, poolakaid 0,72% ja valgevenelasi 0,23%.

## Sõpruslinnad

*  Będzin, Poola
*  Iŭje, Valgevene

*  Twistringen, Saksamaa
*  Jõgeva, Eesti


File:Brazausku namai- muziiejus.JPG|Brazauskase majamuuseum
File:Kaišiadorių Algirdo Brazausko gimnazija.JPG|Gümnaasium
File:Vytauto didziojo g.JPG|Tänavavaade
File:Kaisiadoriu gaisrine.JPG|Tuletõrjedepoo


## Tuntud elanikke
*Teofilius Matulionis – Leedu piiskop
*Anatoli Rutkovski – Nõukogude sõjaväelane
*Vincentas Sladkevičius – Leedu kardinal
*Algirdas Brazauskas – Leedu poliitik
*Svitlana Abrosimova – Ukraina ajaloolane
*Ramūnas Šiškauskas – Leedu korvpallur
*Karolis Babkauskas – Leedu korvpallur
*Kazimieras Vasiliauskas – Leedu rallisõitja

## Viited

## Välislingid
* Kaišiadorys Poola geograafilises sõnastikus
* Linn portaalis vietoves.Lt
Vištytise järv

**Vištytise järv** (leedu *Vištyčio ežeras*, vene *Виштынецкое озеро* (Vištõnetskoje ozero)) asub Leedu ja Venemaa Kaliningradi oblasti piiril. Suurem osa järvest kuulub Venemaale.

Järv asub merepinnast 172,4 meetri kõrgusel. Selle kaldajoone pikkus on 25 kilomeetrit. Järve lääneosas on 200 meetrit pikk ja 60 meetrit lai saareke. Tegemist on Kaliningradi oblasti kõige puhtaveelisema järvega, mille vee läbipaistvus on 6-8 meetrit.

Järve kaldal asub Vištytise alev.  Järve läänekaldale ulatub Rominteni nõmm.

Vištytise järv on looduskaitse all oma rikkaliku loomastiku ja taimestiku tõttu. Järve on kutsutud ka **Euroopa Baikaliks**. Levinumad kalad on siig, rääbis, leidub ka angerjat ja lutsu. Veidi vähem on järves haugi, särge, linaskit ja ahvenat. Vištytise järv on üks kolmest järvest Leedus, kus elab looduslikult merisiia alamliik järvesiig.

## Viited
Cornwalli hertsog

**Cornwalli hertsog** on tiitel, mida kannab Suurbritannia valitseja vanim poeg, kelle jaoks "luuakse" valitseja troonile asudes automaatselt Cornwalli hertsogkond. Kui valitsejal sünnib (esimene) poeg tema valitsejaks olemise ajal, on too automaatselt Cornwalli hertsog. Kuni täisealiseks saamiseni või sobiva inimese puudumisel täidab tema kohuseid lordkantsler.

Praegu kannab tiitlit Walesi prints William ja abikaasa Catherine, Walesi printsess kannab sellest tulenevalt lisaks viisakustiitlit "Cornwalli hertsoginna". Enne Williamit kandis tiitlit kuni troonile asumiseni Charles III.

Cornwalli hertsogile sarnase automaatse pärimiskorraga on ka Šoti troonipärija tiitlid Rothesay hertsog, Šotimaa stjuuard, Saarte Isand jm. Seevastu on teistsuguse pärimiskorraga Walesi printsi ja Chesteri krahvi tiitlid. Nood ei kandu uuele pärijale automaatselt ei sünni ega vanema trooniletõusu korral – Charles sai automaatselt Cornwalli hertsogiks 1952, kuid Walesi printsiks sai ta eraldi seadusega alles 1958. Need ei ole isegi mitte päritavad tiitlid: tulevane George III sai küll Walesi printsiks, kuid mitte automaatselt pärimise korras, vaid eraldi seadusega.

## Ajalugu
Cornwalli hertsogi tiitliga kaasneb tegeliku hertsogkonna valitsemise õigus ja kohustus. Cornwalli hertsogkonna sissetulekud lähevad kuningriigi sissetulekutest sõltumatult tulevase kuninga ülalpidamiseks. Cornwalli hertsogkond on Inglismaa vanim hertsogkond. Selle lõi Edward III oma poja, "musta printsi" Edwardi jaoks 1337. aastal. Kui prints Edward suri enne oma isa, läks tiitel edasi tema pojale, tulevasele Richard II-le. 

1421. aastal muutus Cornwalli hertsogi tiitli edasiandmise kord. Nimelt järgitakse 1337. aasta harta tingimusi, mis näeb ette, et Cornwalli hertsogi tiitlit kannab monarhi "vanim poeg ja pärija". Seetõttu, kui George II vanim poeg Frederick suri isa eluajal, jättes troonipärijaks oma poja, tulevase George III, siis kuninga pojapoeg (erinevalt tulevasest Richard II-st) Cornwalli hertsogi tiitlit ei saanud. Küll aga käib "vanim poeg ja pärija" vanima elusoleva poja kohta, kes on pärija, kuna ta vanemad vennad on surnud järeltulijateta. Nii sai Cornwalli hertsogi tiitli näiteks tulevane Charles I.
Pühajärv

**Pühajärv** (ka *Otepää Pühajärv*) on järv Valgamaal Otepää kõrgustikul, Otepääst 3 km edela pool. Pühajärvest saab alguse Väike Emajõgi.

## Asend ja morfomeetria

Pühajärv on põhjakirde-lõunaedela suunas piklik 293 ha suuruse veepeegliga järv. Saartega on pindala kokku 298,3 ha. Järve pikkus on 3,5 km, laius 1,6 km. Ta asub 115 m kõrgusel merepinnast ja tema suurim sügavus on 8,5 m.

Järves on viis saart, põhjaosas Sõsarsaared, keskosas Kloostrisaar ja lõunas Suur-Lepasaar ja Väike-Lepasaar. Kaldad on järsud ja enamasti liivased või kruusased.

## Läbivool

Pühajärv on tugeva läbivooluga, järve suubuvad Neitsijärve kraav, Sulaoja, Nüpli oja ja Mülke oja, samuti teisi kraave. Järves on rohkesti allikaid.

Järve lõunaosas asub Väikse Emajõe lähe, mille kaudu toimub väljavool.

## Kalastik

Pühajärve kalastik on väga liigirikas: enim leidub latikat, järgnevad linask, roosärg, haug, särg, ahven, koha, luts, koger, angerjas ja kiisk.

Järvel peetakse kalastusvõistlusi.

## Muistendid

Nii järve kui ka selle tekkimise kohta mitmeid legende ja rahvamuistendeid.

Kahe muistendi järgi on järv tekkinud suurte äikesevihmade tagajärjel. Ühel juhul Otepää elanikud palunud taevaisa anda neile vett ja taevaisa kuulnudki seda palvet ning avanud taevaluugid. Teisel juhul olla praeguse järve asukohas elanud väga õelad inimesed, ja seal valitsenud pidev riid ning tülid. Vanaisa olnud nende üle pahane ja otsustanud nad hävitada, kuid andnud meeleparanduseks kolm päeva aega. Ta lasknud hirmsal kõuepilvel Munamäe kanti tulla ja sellel seal hirmsasti kärkida. Pilvest hüüdnud ka hääl: "Hoidke endid!" Nii müristanud äiksepilv kolm päeva ja löönud välku, kuid inimesed polnud sellest välja teinud ja tülitsenud ning riielnud ikka edasi. Siis lõppenud Vanataadi kannatus ja ta lasknud kõuepilvedel maale vajuda. Veed katnud kõik ja tekkinud järv.

Kolmanda legendi järgi sadanud järv taevast maapeale, kui inimesed pühas tammikus seda maapealt taevas nägid ning selle kohinat kuulsid ja üks nende seast öelnud: "Kohiseb teine taevas nagu meie püha tammik maa peal."

Neljanda muistendi järgi tekkinud järv Linda silmaveest, kui see leinas oma lahingus surma saanud poegi.

## Kujutamine kunstis
Eestis pole ühtegi teist järve, mida oleksid nii rohkelt kujutanud kõikide kunstižanride esindajad.


Album von Dorpat, TKM 0031H 20, crop.jpg|Tartu album. Pühajärve vaade pargimajast. Louis Höflinger, 1860
Konrad Mägi Pühajärve maastik figuuridega.jpg|Konrad Mägi "Pühajärve maastik figuuridega"
EKM03493 M02387 Leppik E Pühajärv DSC3955.jpg|Elmar Leppik, "Pühajärv" (1947)
Mati Leppik Pühajärv akvarell.jpg|Mati Leppiku akvarellmaal "Pühajärv"


## Viited

## Kirjandus
* Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak, lk 172–173.

## Välislingid

* 
*
Ricardo Lagos

**Ricardo Froilán Lagos Escobar** (sündinud 2. märtsil 1938 Santiagos) on Tšiili jurist ja sotsialistist poliitik, Tšiili president 2000–2006. Ta võitis 1999. aasta presidendivalimistel napilt vastaskandidaati Joaquín Lavíni.

## Tunnustus
*2002 – valiti Venemaa Kunstide Akadeemia välisliikmeks
Meseret Defar

**Meseret Defar** (sündinud 19. novembril 1983 Addis Abebas) on Etioopia kergejõustiklane (põhidistantsid 3000 m ja 5000 m).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* **[[2004. aasta suveolümpiamängud|Ateena 2004]]**
** **olümpiavõitja** 5000 m jooksus (**14.45,65** )

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

**[[2005. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Helsingi 2005]]**
*hõbemedal 5000 m jooksus (**14.39,54**)

#### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

* **[[2003. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Birmingham 2003]]**
** pronksmedal 3000 m jooksus (**8.42,58**)
* **[[2004. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Budapest 2004]]**
** **sisemaailmameister** 3000 m jooksus (**9.11,22**)
* **[[2006. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Moskva 2006]]**
** **sisemaailmameister** 3000 m jooksus (**8.38,80**)

* **[[2016. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Portland 2016]]**
** hõbemedal 3000 m jooksus (**8.54,26**)

#### [[Juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]

**[[2000. aasta juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Santiago 2000]]**
*hõbemedal 5000 m jooksus (**16.23,69**)
**[[2002. aasta juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Kingston 2002]]**
***juunioride maailmameister** 3000 m jooksus (**9.12,61**)
***juunioride maailmameister** 5000 m jooksus (**15.54,94**)

### Isiklikud rekordid

## Isiklikku
Meseret Defar on 155 cm pikk ja kaalub 45 kg.

## Välislingid
*
Rothesay hertsog

**Rothesay hertsog** on tiitel, mida kannab Suurbritannia troonipärimisjärjekorras esimesel kohal olev troonipärija, praegu William, Walesi prints. Tema abikaasa Catherine, Walesi printsess, on ühtlasi **Rothesay hertsoginna**.

Seda tiitlit kasutatakse Šotimaal ka troonipärija kõnetamiseks, samas kui mujal pöördutakse tema poole Tema kuninglik kõrgus Walesi prints ja/või Cornwalli hertsog. Enne 1707. aastat kandis Rothesay hertsogi tiitlit Šotimaa kuningriigi troonipärija.

Tiitel liigub meesliinipidi automaatselt järjekorras esimesele meessoost troonipärijale.

Tiitel on nime saanud samanimelise linna järgi Bute'i saarel. Rothesay hertsogi tiitliga ei kaasne erinevalt Cornwalli hertsogi tiitlist tänapäeval maaomandit. Rothesay tegelik valitseja on tänapäeval Bute'i markii. 

Esimesena kandis seda tiitlit Šotimaa kuninga Robert III poeg David Stewart 1398. aastast. Pärast ta surma enne võimuletulekut päris tiitli tema vend, tulevane Šotimaa kuningas James I.

Rothesay hertsogi tiitliga kaasnevad automaatselt ka muud tiitlid: Carricki krahv, Renfrew' parun, Saarte isand ning *Prince and Great Steward of Scotland*.
Dâmbovița maakond

**Dâmbovița maakond** on Rumeenia 1. järgu haldusüksus.

Maakonna põhjaosa jääb Lõuna-Karpaatidesse, lõunaosa jääb Rumeenia tasandikule.

Maakonnas on 81 omavalitsust, millest 6 on linnad.

## Linnad
* Fieni
* Găești
* Moreni
* Pucioasa
* Târgoviște
* Titu

## Viited

## Välislingid
* Dâmbovița maakonna koduleht
* Dâmbovița
Hippomenes

**Hippomenes**, keda on nimetatud ka **Melanioniks**, oli vanakreeka mütoloogias Atalanta mees ja Boiootias asuva Orchomenose linna valitseja Schoineuse väimees.

Isa oli Atalanta väiksena hüljanud ja too oli vaesuses üles kasvanud. Atalantast sai kuulus kütt. Kui ta siis lõpuks teada sai, kes tema vanemad tegelikult on, andestas ta isale ja läks tema juurde elama.

Atalanta ei tahtnud üldse abielluda. Ent ta oli tähtsa isa tütar ja sellepärast käis tal palju kosilasi. Et neist vabaneda, kuulutas ta, et abiellub ainult sellega, kes võidab teda jooksus. Keegi ei võitnud.

Hippomenes palus abi Aphroditelt, sest teadis, et ausal teel võita ei suuda, ja jumalanna andis talle kolm kuldõuna hesperiidide aiast. Ükski surelik ei jäänud õunte ilu vastu ükskõikseks.

Atalanta andis kosilastele väikese edu ja kui ta mehele järele jõudis, oli too kaotanud. Ta jõudis ka Hippomenesele järele, kuid too pillas neiu jalge ette õuna. Atalantal kulus ainult mõni hetk selle üleskorjamiseks. Teise õuna poetas noormees raja kõrvale. Neiu korjas ka selle üles. Kui ta kolmandat korda järele jõudis, viskas noormees õuna juba rajast eemale. Atalanta ei suutnud vastu panna ja jooksis õuna järele. Seda vahet ta enam tasa teha ei suutnud ning Hippomenes jõudis esimesena lõputähiseni. Nad abiellusid ja said poja Parthenopaiose, kes osales Seitsme sõjakäigul Teeba vastu.

Zeus muutis Atalanta ja Hippomenese lõvideks Kybele templis seksimise pärast. Lõvidena vedasid Atalanta ja Hippomenes Kybele kaarikut.

Jakob Jordaens, Nicolas Poussin, Guido Reni ja Peter Paul Rubens on loonud Atalantast ja Meleagrosest maali, Algernon Swinburne tragöödia ja Georg Friedrich Händel ooperi (1736).

## Välislingid

* Rubensi "Atalanta ja Meleagros" Liverpooli Rahvusmuuseumis
1189

**1189. aasta** (**MCLXXXIX**) oli 12. sajandi 89. aasta.

## Sündmused maailmas

* Algas kolmas ristisõda

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

*6. juuli – Henry II, Inglise kuningas
Komodo

**Komodo** on saar Indoneesias, üks Väikestest Sunda saartest. Asub Sumbawa ja Florese saare vahel. Pindala 390 km&sup2;. Saare umbes 1000 elanikku räägivad peamiselt komodo keelt.

Komodo on tuntud kui hiidsisaliku komodo varaani põhielupaik.

Saarel asub Komodo rahvuspark.
André Niklaus

**André Niklaus** (sündinud 30. augustil 1981 Berliinis) on Saksamaa endine kergejõustiklane (kümnevõistleja).
 
## Saavutused

### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

**[[2006. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Moskva 2006]]**
***sisemaailmameister** seitsmevõistluses (**6192**)

### Isiklikud rekordid

## Isiklikku

André Niklaus on 190 cm pikk ja kaalub 82 kg.

## Välislingid

* Koduleht
Sétif

**Sétif** on linn Alžeerias, Sétifi provintsi keskus. Asub Alžiirist 300 km idas 1100 m kõrgusel.

Tänapäeva linna kohal asus roomlaste asula Sitifis (*Colonia Nerviana Augusta Martialis Veteranorum Sitifensium*).

1945. aastal toimus linnas eurooplastest kolonistide vastane ülestõus, mille Prantsuse väed maha surusid. Toimus Sétifi veresaun, mille käigus tapeti umbes 6000...30&nbsp;000 inimest.

## Viited
Karksi valla lipp

**Karksi valla lipp** on Viljandi maakonnas asunud Eesti haldusüksuse Karksi valla lipp, aastatel 1995–1999 oli see lipp kasutusel Karksi-Nuia linna lipuna.

Lipp kinnitati 7. juulil 1995 Karksi-Nuia linna lipuna. Pärast Karksi-Nuia linna ja Karksi valla ühinemist ühtseks Karksi vallaks 8. juunil 1999 võeti valla lipuna muutmata kujul kasutusele Karksi-Nuia linna lipp.

## Lipu kirjeldus
Karksi valla ristkülikukujuline lipp koosneb kolmest horisontaallaiust, kollane, valge, roheline. Laiud moodustavad ülevalt alla 3/7, 1/7 ja 3/7 osa lipu laiusest. Lipu värvid Pantone värvitabeli järgi on kollane – PMS 116 CV ning roheline – PMS 328 CV.

Lipu pikkuse ja laiuse suhe on 11:7 ning normaalsuurus 105×165 cm.

## Lipu kasutamise kord
Karksi valla lipp heisatakse:
#Karksi vallavolikogu ja vallavalitsuse hoonel.
#Ajutiselt valla pidupäevadel.
#Suhtlemisel teiste omavalitsustega.
#Muudel avalikel üritustel.
#Lipu heiskamisel koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, linna või valla lipuga, asub Karksi valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust. 
#Karksi valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujal selleks sobivasse kohta, kas lipuvardaga vastavasse hoidikusse või lipumasti.
#Karksi valla lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes vallavolikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele on niisugused otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga.   

## Vaata ka
*Karksi valla vapp

## Välislingid
*Karksi valla sümboolika valla kodulehel
*Karksi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Kaplinn

**Kaplinn** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis, Lääne-Kapimaa provintsi keskus.

Linna asutas 1652. aastal Hollandi Ida-India Kompanii vahesadamaks Indoneesiasse suunduvatele laevadele.

Kaplinn on Lõuna-Aafrika üks kolmest pealinnast, nn. seadusandlik pealinn. Kaplinnas koguneb Lõuna-Aafrika parlament.

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kaplinna elanikest värvilisi 70,75%, valgeid 20,20%, mustanahalisi 5,62% ja India või Aasia päritolu inimesi 3,43%. Inglise keelt pidas emakeeleks 51,89% elanikest ja afrikaani keelt 43,72%.

## Pilte

Fail:Noordhoek, Sudáfrica, 2018-07-23, DD 127-133 PAN.jpg|Kaplinna äärelinn Noorhoek 2018. aastal
Fail:CapeTown CityHall.jpg
Fail:Cape Town dawn cityscape with Table Mountain.jpg
Fail:After Wikimania 2018, Cape Town (P1050991).jpg
Fail:Cape Town (ZA), Wale Street -- 2024 -- 3536.jpg


## Vaata ka
*Kapimaa malailased
*Kaplinna Eesti Selts

## Viited

## Välislingid

*Kaplinna koduleht
Yamoussoukro

**Yamoussoukro** on Elevandiluuranniku pealinn alates 1983. aastast. Asub 250 km kaugusel Atlandi ookeani rannikust.

Linnas asub Vatikani Püha Peetruse basiilika eeskujul ehitatud Basilique Notre-Dame de la Paix, mis on kõige suurem ristiusu kirik maailmas.

Yamoussoukro on Elevandiluuranniku esimese presidendi Félix Houphouët-Boigny sünnilinn.

## Viited
Kaltsiumhüdroksiid

**Kaltsiumhüdroksiid** ehk **kustutatud lubi** (keemilise valemiga **Ca(OH)<sub>2</sub>**) on keemiline aine, mis koosneb kaltsiumi katioonist (Ca2+) ja hüdroksiidioonidest (OH–). See on värvitu kristalne aine või valge pulber, mis tekib kaltsiumoksiidi (mida nimetatakse lubjaks või kustutamata lubjaks) reageerimisel ("kustutamisel") veega. Seda võib saada ka segades lahustava kaltsiumi soola (nt kaltsiumkloriidi) ja lahustava aluse (nt naatriumhüdroksiidi) vesilahuseid. Traditsiooniline kaltsiumhüdroksiidi nimetus on kustutatud lubi.

Kuumutades laguneb kaltsiumhüdroksiid kaltsiumoksiidiks ja veeks. Kaltsiumhüdroksiidi vesilahus, mida kutsutakse lubjaveeks, on keskmise tugevusega alus, mis reageerib ägedalt hapetega ja korrodeerib vee juuresolekul mitmeid metalle. Suspensiooni peentest kaltsiumhüdroksiidi osakestest kutsutakse lubjapiimaks, seda kasutatakse laialdaselt keemiatööstuses ja ehituses.

## Kasutusalad
Tänu oma tugevatele aluselistele omadustele kasutatakse kaltsiumhüdroksiidil muuhulgas:
* koostisosana lubjapiimas, mördis ja krohvis
* leelisena, mida kasutatakse seebikivi asendajana seebikivivabades juuksepehmendajates
* reaktiivina 
** akvaariumis, lisamaks vette kaltsiumi seda tarbivatele vetikatele, tigudele, ussidele ja korallidele (tihti nimetatakse Kalkwasseri seguks)
** parkimistööstuses lisahappe neutraliseerimiseks
** naftarafineerimistööstuses õlilisandite tootmiseks (alküülsalitsüül-, sulfaat-, fenüül-)
** keemiatööstuses kaltsiumstearaadi tootmisel
** toiduainetööstuses vee töötlemiseks (alkoholi ja karastusjookide jaoks)
** põlis-ameeriklaste toiduvalmistamises maisi maitsvamaks ja kergemini seeditavaks muutmiseks

* täidisena
** naftakeemiatööstuses tahkete õlide valmistamiseks
** piduriklotside tootmisel
** eboniidi tootmisel
** kuivade segude tootmisel värvimiseks ja kaunistamiseks
** pestitsiidide tootmisel
** Polikari-nimelises tõrjeaines, mis kaitseb puu- ja juurvilju (seentest põhjustatud) kõdunemise vastu ladustamise ajal

## Terviseriskid

Kaitsmata kokkupuude Ca(OH)2-ga võib põhjustada tõsist nahaärritust, keemilisi põletusi, pimedaksjäämist, kopsukahjustusi või lööbeid.

## Viited

## Vaata ka
*Lubjapiim
*Lubjavesi
Lüderitz

**Lüderitz** on linn Namiibias ǁKarasi piirkonnas. Asub Atlandi ookeani rannikul.

Asutatud 1883. aastal, kui Heinrich Vogelsang ostis Adolf Lüderitzi jaoks namade pealikult maad ja rajas sinna kaubandustugipunkti. 1909. aastal avastati linna lähedalt teemandileiukoht.

## Viited
Deianeira

**Deianeira** oli vanakreeka mütoloogias Aitoolia printsess, Kalydoni kuningapaari Oineuse ja Althaia tütar, Heraklese naine.

Deianeira oli kuulus oma ilu poolest. Apollodoros kirjutas, et ta juhtis ise kaarikut ja õppis sõjakunsti. Isa kihlas ta jõejumala Acheloosiga, keda Deianeira aga ei armastanud. Acheloos võis küll endale mistahes kuju võtta, kuid ikkagi ei soovinud Deianeira endale sellist meest. Võib-olla oli see seotud sellega, et Acheloos armastas endale jõledaid kujusid võtta rohkem kui ilusaid.

Hoopis teine lugu oli Heraklesega, keda Deianeira kohe armastama hakkas. Ent Acheloos ei tahtnud oma pruuti kellelegi anda. Herakles võitles temaga ja sundis Acheloosi neiust loobuma. Herakles ja Deianeira abiellusid ja said poja Hyllose.

Herakles hävitas Lüüdias asuva kuningas Eurytose linna ja võttis sealt hulga vange. Kõige ilusam neist oli kuninga tütar Iole. Käskjalg toimetas vangid kohale enne Heraklest ja teatas, et Herakles olevat Iolesse pööraselt armunud.

Deianeira läks mehele vastu. Tagasiteel koju jõudsid nad Evenose jõeni, millel kentaur Nessos ülevedajaks oli. Nähtavasti ei tundnud Nessos Heraklest ära, sest ta katsus Deianeirat ära röövida, kui naine tema seljas oli. Deianeira hüüdis appi; Herakles laskis kentauri, kes oli juba teisele kaldale jõudnud, mürgitatud noolega ja tappis ta. Nessos ei surnud siiski kohe, vaid jõudis öelda, et naine võtaks tema verd. Kui tema mees peaks iial mõnd teist naist rohkem kui oma naist armastama hakkama, tulevat teda ainult kentauri verega võida.

See aeg tunduski käes olevat. Deianeira võttis kentauri verd, immutas sellega kodus uhke rüü ja andis selle teenrile Lichasele, kes selle viis Heraklesele. Selgus, et kentauri veri oli ülimürgine. Ent ka Herakles oli üliinimene; seetõttu ta ei surnud, vaid tundis lakkamatut piina. Suurest valust viskas ta Lichase merre ja see uppus. Valust pääsemiseks käskis ta lõpuks tuleriida kokku kanda ja kui ta sellele heitis, tundis ta rõõmu, et piinast vabaneb. Deianeira poos juba enne seda end suurest häbist ja meeleheitest üles.

Nende poeg Hyllos abiellus Iolega.

## Deianeira kunstis

Deianeirat on maalinud Arnold Böcklin, Guido Reni ja Peter Paul Rubens. Camille Saint-Saëns on kirjutanud ooperi "Deianeira".
Julius Nepos

**Julius Nepos** (430–480) oli eelviimane Lääne-Rooma keiser aastail 474–475.

Julius Nepose nimetas keisriks Ida-Rooma keiser tema naise lähisugulane Leo I pärast Glyceriuse kukutamist. Siit tuli ka tema hüüdnimi Nepos ('onupoeg' ladina keeles).

Pärast lühikest valitsusaega sundis Orestes ta 475 põgenema Dalmaatsiasse.

Et Julius Nepos oli Ida-Rooma riigi soosik, siis ei tunnustanud Ida-Rooma keiser talle järgnenud Romulus Augustulust Lääne-Rooma keisrina. Kui ta oli seatud fakti ette, et Itaalias valitseb Odoaker, siis nimetas Leo I Odoakeri Julius Nepose asekuningaks Itaalias.

Julius Nepose tapsid ta oma sõdurid arvatavasti endise keisri Glyceriuse käsul, oletatavasti kättemaksuks.
Mahilioŭ vapp

**Magiljovi vapp** on Valgevene Magiljovi linna vapp. Esimese vapi sai linn 1577. aastal.

Praegu kasutatakse 1661. aastast pärinevat vappi.
480

**480. aasta**

Sajandid: 4. sajand - **[[5. sajand]]** - 6. sajand

Aastakümned: 430. aastad 440. aastad 450. aastad 460. aastad 470. aastad - **[[480. aastad]]** - 490. aastad 500. aastad 510. aastad 520. aastad 530. aastad

Aastad: 475 476 477 478 479 - 480 - 481 482 483 484 485 

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* Boëthius, kristlik filosoof
* Gelimer, vandaalide kuningas

## Surnud

* Julius Nepos, Lääne-Rooma keiser 474–475
Tennessee kõnnihobune

**Tennessee kõnnihobune** (inglise keeles *Tennessee Walker* või *Tennessee Walking Horse*) on hobusetõug, mille aretasid 19. sajandil Ameerika Ühendriikides Tennessees istanduseomanikud. 

Tõug aretati maastikul ratsutamiseks ning sellele on iseloomulik niinimetatud "jooksev kõnd", mis teeb ratsutamise väga mugavaks. Seda tõugu hobused on rahuliku ja sõbraliku iseloomu ning sujuvate liigutustega. Õlakõrgus 155–165 cm, kaal 400–550 kg.
Norra fjordihobune

**Norra fjordihobune** (ka **Norra fjordiponi**) on Norrast pärit hobusetõug.

Ta kodustati juba 4000 aasta eest.

Fjordiponide kõrgus jääb 130–150 cm ning keskmiselt kaaluvad nad 400–550 kg.
Baškiiri hobune

**Baškiiri hobune** on kräsukarvaline hobune. Tema päritolu on teadmata. Tänapäeval leiab Baškiiri hobune rakendust nii rantšo- kui ja lõbusõiduhobusena.

Ta kõrgus ulatub 140–150 cm.
Skopofiilia

**Skopofiilia** on psüühiline vajadus suhestuda pilgu ja vaatamisega. 

Jacques Lacan seob ekshibitsionismi ja vuajerismi skopofiilia alla kui kaks selle iseloomulikku erijuhtu. Laiemas plaanis pole skopofiilia Lacani jaoks seotud mitte konkreetsete inimeste pilkudega või inimestevahelise "pilkude mänguga", vaid abstraktse jälgiva pilguga, mida võib nimetada Suure Teise pilguks, millele inimese tegevus suunatud on.

Tuntumateks skopofiiliasse puutuvateks nähtusteks võib pidada kino ja televisiooni.
Vuajerism

**Vuajerism** väljendub inimese psüühilises kalduvuses vaadata pealt teisi inimesi olukordades, kus pealtvaatamist peetakse kohatuks. Enamasti peetakse vuajerismi puhul silmas seksuaalsete või inimese privaatsfääri kuuluvate toimingute salajast pealtvaatamist.

Vuajerism ei pruugi alati olla tahtlik, vaid inimene võib sattuda nägema mõnda avalikkusele mitte mõeldud stseeni, mis ta tähelepanu köidab. Kui ta jääb seda pealt vaatama ega anna endast märku, võib sellist käitumist nimetada vuajeristlikuks. Kui toiming on seksuaalse alatooniga, kaasneb vuajerismiga sageli masturbeerimine.

Psühhiaatrias kasutatava RHK-10 definitsiooni järgi on vuajerism kui psüühikahäire defineeritud järgmiselt: "Korduv või püsiv tendents jälgida inimesi seksuaalse või intiimse käitumise juures, nagu lahtiriietumine. Tavaliselt viib see seksuaalsele erutusele ja masturbatsioonile, mida tehakse nii, et vaadeldav isik pole sellest teadlik." Vuajerism kuulub seksuaalsuunitluse häirete e parafiiliate alla.

Vuajerismi on käsitletud paralleelselt ekshibitsionismiga kui skopofiilia ühte vormi.

Vuajerism, millest saadakse seksuaalset naudingut, on seksuoloogiliselt üks parafiiliatest.
Ahhal-tekiini hobune

**Ahhal-tekiini hobune** on hobusetõug, mis pärineb algselt Türkmenistani kõrbetest.

Ahhal-tekiini hobune on kõrge, sale ja sihvakas, pika kaela ning hõreda laka ja sabaga. Paljudel ahhal-tekiini hobustel on kuldne läige.

Ahhal-tekiini hobust peetakse üheks vanimaks tõuks maailmas. Arvatakse, et see tõug on ligi 3000 aastat vana. Tõug on pärit Türkmenistanist ning nad on tuntud oma vastupidavuse ja välimuse poolest. Tänapäeval kasvatatakse kõige rohkem ahhal-tekiine Venemaal ja Türkmenistanis, kuid neid ka Euroopas, Austraalias ja Ameerikas. 

Ahhal-tekiinide keskmine turjakõrgus on 157 cm ja neile on iseloomulik metalse läikega värvused. Enim levinud värvused on kõrb, võik, palomino, raudjas, must ja hall. Ahhal-tekiinidel on väike pea, koos sirge või veidi kumera profiiliga ja suhteliselt pikkade kõrvadega. Neil on suured ilmekad silmad, pikk kael (iseloomulik on ka põdrakael), hõredad lakk ja saba, peenikesed jalad ning lauged õlad. 

Iseloomult teatakse ahhal-tekiine kui ühe inimese hobuseid, nad on elavad ja temperamentsed. Nad on vastupidavad ja nõtke liikumisega, samuti väga edukad spordis. Ahhal-tekiinid sobivad väga hästi kestvusratsutamisesse ehk rännakusse, aga ka koolisõitu, krossi ja takistussõitu. Absent, 8-aastane ahhal-tekiini täkk, võitis 1960. aastal Roomas toimunud olümpiamängudel kuldmedali koolisõidus. Neli aastat hiljem võitis ta Filatoviga Tokyos toimunud olümpiamängudel pronksmedali ja 1968. aastal  võideti meeskondlik kuld Ivan Kalitaga. 

## Välislingid
*Eesti ahhal-tekiinide kasvatus
Adolf II (Schaumburg-Lippe vürst)

**Adolf II** (23. veebruar 1883 Stadthagen &ndash; 26. märts 1936 Popocatépetl) oli Schaumburg-Lippe vürst aastail 1911&ndash;1918.

Adolf II päris riigi oma isalt vürst Georgilt ja loobus troonist 16. novembril 1918. Pärast Adolf II kulutamist moodustati Schaumburg-Lippe Vaba Riik ning Adolf II läks eksiili Istriasse Aadria mere ääres.

Oma valitsusajal jõudis ta rajada spaa Bad Eilseni.

Ta abiellus Ellen von Bischoff-Korthausiga (1894–1936) 10. jaanuaril 1920 Berliinis. Nad mõlemad hukkusid lennuõnnetusel Mehhikos, kui Ford Trimotor lennuk sõitis vastu vulkaani külge.
Padova

**Padova** (ka Padua) on linn Itaalias Veneto maakonnas, Padova provintsi halduskeskus.

Padova asub Bacchiglione jõe ääres 40&nbsp;km Veneetsiast läänes.

Padova botaanikaaed kuulub 1997. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Ajalugu

Padova oli üks Itaalia ühinemise (*[[risorgimento]]*) peamisi keskusi.

Pärast kodumaale naasmist külastas Padovat ka esimene Tšehhoslovakkia president Tomáš Garrigue Masaryk, kus ta kohtus Itaalia kuninga Viktor Emanuel III-ga. 1918. aastal korraldas ta Itaalias Tšehhoslovakkia leegioni paraadi.

## Vaatamisväärsused

* Palazzo del Bo; Padova Ülikooli peahoone
* Padova botaanikaaed (*Orto Botanico*), asutatud 1545. aastal, maailma esimene botaanikaaed
* Palazzo della Ragione 11. sajandist
* Scrovegni kabel (*Capella degli Scrovegni*; 14. sajand); tänu asukohale roomaaegse amfiteatri varemete vahel tuntakse kabelit ka *Capella dell'Arena* nime all. Kabelis asuvad vararenessansi olulisemateks teosteks arvatud Giotto freskod. Õigupoolest lasi aadlik Enrico Scrovegni 1303. aastal oma isa liigkasuvõtmise lunastuseks ehitada väikese kabelisaali just nende freskode tarvis. Giotto jutustab oma 38 freskol loo neitsi Maarjast ja Jeesusest. 
* Padova toomkirik, mille juures on töötanud Michelangelo ning baptisteerium Giusto de' Menabuoi freskodega.
* Santa Giustina kirik (1502), kaheksa kupli ja 14 külgkabeliga
* Padova Püha Antoniuse basiilika 13.–14. sajandist, tuntud lihtsalt kui *Il Santo*. Tuntud palverännakukoht, rajatud Padova kaitsepühaku Portugalis sündinud frantsiskaani munga püha Antoniuse auks, kes suri Padovas 1231.

Piazza del Santol asub Donatello "Gattamelata", 15. sajandil püstitatud Veneetsia kondotjeeri Erasmo da Narni kuju.

## Kultuur

Padova ülikool on asutatud 1222. aastal. Lisaks esimesele botaanikaaiale (1545) on Padova ülikool tuntud ka maailma esimese anatoomikumi (1594) poolest. Padova ülikoolis on õpetanud füüsikat aastatel 1592–1610 Galileo Galilei.

## Sõpruslinnad

## Vaata ka
* Padova lennujaam

## Viited

## Välislingid

*Padova linna koduleht itaalia keeles
Illuka valla lipp

**Illuka valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Illuka valla lipp.

Lipp on kinnitatud 29. novembril 1993.

## Lipu kirjeldus

Illuka valla ristkülikukujuline lipp koosneb kahest võrdsest horisontaalsest laiust. Lipu keskel on Illuka valla vapp. Ülemisel, kollasel laiul on vapi kohal üks ja mõlemal pool vappi üheksa (3+3+3) sinist tähtristi. Alumine laid on roheline.

Vapi punase kilbi keskel on alla suunatud teraga mõõk, sellest kummalgi pool säärest äralõigatud labajalg, varbad väljapoole, jalgade kohal mõõgast läbistatud kuldne kroon.

## Vaata ka
*Illuka valla vapp
*Ida-Viru maakond

## Välislingid
*Illuka valla sümboolika
Treviso

**Treviso** on linn Itaalias Veneto maakonnas, Treviso provintsi halduskeskus.

Linn asub Venezia lahe ja Alpide vahelisel madalikul Sile ja Botteniga jõe ühinemiskohas.

## Majandus

Trevisos asuvad disainerrõivaste tootja Benetton ja spordirõivaste tootja Lotto Sport Italia peakorter.

## Vaatamisväärsused

* Treviso toomkirik (*Duomo*) koos 11. sajandi baptisteeriumiga
* San Nicolò kirik 
* San Francesco kirik 13. sajandist
* Santa Lucia kirik
* San Vito kirik

## Viited

## Välislingid
*Treviso valla koduleht (*itaalia keeles*)
Padova botaanikaaed

**Padova botaanikaaed** (*Orto Botanico di Padova*) on Itaalias Padovas asuv botaanikaaed, mis on siiani samas kohas tegutsevana maailma vanim.

Aed rajati 1545. aastal benediktiini munkade maale ravimtaimede kasvatamiseks.
Aias kasvatati mitmeid haruldasi ja kalleid taimi, mistõttu kiputi neid sageli varastama. 1552. aastal ehitati aia ümber ringikujuline müür. 

Botaanikaaia kogu täiendati sageli eksootiliste taimedega Veneetsia asumaadelt.

Kuulub 1997. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Vaata ka
*Pisa botaanikaaed

## Välislingid

*Padova botaanikaaia koduleht itaalia ja inglise keeles
Belluno

**Belluno** on linn Itaalias Veneto maakonnas, Belluno provintsi halduskeskus.

Linna keskusest mõne kilomeetri kaugusel asub Belluno lennujaam.

## Loodus

Bellunost lõunas asuvad Nevegali Alpid, põhjas Dolomiidid.

## Vaatamisväärsused

* Belluno toomkirik 
* San Pietro kirik
* Santo Stefano kirik
* San Rocco kirik
* Palazzo dei Rettori (1491), kunagiste Veneetsia valitsejate residents
* Palazzo Rosso (1515)
* Torre Civica (12. sajand), kunagise kindluse ainuke säilinud osa
* Porta Rugo, linnavärav 12. sajandist
* Porta Dojona, linnavärav 12. sajandist

Belluno kauneim väljak on Piazza del Mercato oma renessansspaleede ja 1410. aastast pärineva purskkaevuga.

## Viited

## Välislingid
*Belluno valla koduleht itaalia keeles
*Bellunolanotte.com
Nigeri osariik

**Nigeri osariik** on Nigeeria pindalalt suurim 1. järgu haldusüksus (osariik). Piirneb läänes Beniniga.

Osariik on nime saanud seda läbiva Nigeri jõe järgi. Jõel asub kaks Nigeeria suurimat hüdroelektrijaama. Teine suurem jõgi on Kaduna jõgi.

Elanikest on veidi üle poole muhameedlased.
Suuremad linnad on Minna, Bida, Kontagora ja Suleja. 

Osariigis asub Kainji rahvuspark.
Suur Teine

**Suur Teine** (prantsuse keeles *grand Autre* ja *l Autre*) on Jacques Lacani psühhoanalüüsi üks tunnusmõisteid. Täpne tõlge oleks sellele pigem "suur Muu" või "suur Erinev", sest tegemist pole teisega mitte järjekorra mõttes, vaid "suur Teine" on teine kui mitte-sama või erinev.

## Vaata ka
*Väike teine
*Objekt väike a
728

**728. aasta**

**[[Sajandid]]**: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

**[[Kümnendid]]**: 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad - **[[720. aastad]]** - 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad

**Aastad**: 723 724 725 726 727 - 728 - 729 730 731 732 733

## Sündmused
* Langobardid vallutasid Bologna.  
*Bütsantsi keiser Leo III andis käsu katta ikoonid kirikutes värviga 

## Sündinud
*

## Surnud
*
Gibsoni kõrb

**Gibsoni kõrb** (inglise *Gibson Desert*) on kõrb Austraalias. Piirneb lõunas Suure Victoria kõrbega ja põhjas Suure Liivakõrbega.

Kõrbe pindala on 155 900 km². Aastane sademete hulk on 200–250 mm.

Kõrbe lääneosas asub Disappointmenti järv.

Kõrb sai nime 1876. aastal kõrbe läbinud Ernest Gilesi uurimisrühma liikme Alfred Gibsoni järgi, kes vett otsides kadunuks jäi.

## Vaata ka
*Kiwirrkurra
Giglio saar

**Giglio** on saar Türreeni meres Toscana saarestikus. 

Pindala 21 km&sup2;. Saar on mägine, kõrgus kuni 498 meetrit. Saarel on umbes 1500 elanikku. 

Kuulub Itaaliale.

13. jaanuaril 2012 kella 20 paiku sõitis saare lähedal karile ristluslaev Costa Concordia.
Alleyne Francique

**Alleyne Francique** (sündinud 7. juunil 1976) on Grenada kergejõustiklane (põhidistantsid 200 m ja 400 m jooks).

## Saavutused

### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

**[[2004. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Budapest 2004]]**
***sisemaailmameister** 400 m jooksus (**45,88**)
**[[2006. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Moskva 2006]]**
***sisemaailmameister** 400 m jooksus (**45,54**)

### Isiklikud rekordid

## Isiklikku

Alleyne Francique on 188 cm pikk ja kaalub 76 kg.

## Välislingid
* Alleyne Francique IAAF-i kodulehel
814

**814. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

Aastakümned: 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad - **[[810. aastad]]** - 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad

Aastad: 809 810 811 812 813 - **814** - 815 816 817 818 819

----

## Sündmused

* Ludwig Vaga saab Frangi riigi keisriks

## Sündinud

* Hiina keiser Wuzong

## Surnud

* 28. jaanuar – suri Karl Suur
Vormel 1 meeskondade loend

## Tiimid 2006. aasta hooajal

*BMW Sauber
*Ferrari
*Honda F1
*McLaren
*Midland
*Red Bull Racing
*Renault F1
*Super Aguri
*Toro Rosso
*Toyota F1
*Williams

## Tiimid [[2009. aasta Vormel 1 hooaeg|2009. aasta hooajal]]
* McLaren
* Ferrari
* BMW Sauber
* Renault F1
* Toyota F1
* Toro Rosso
* Red Bull Racing
* Williams
* Force India
* Brawn GP

## Tiimide täielik loetelu

*seisuga 27.04.2006*
Viljandi Muuseum

**Viljandi Muuseum** on Viljandi maakonna muuseum. Kohamuuseumina tegeletakse eelkõige Viljandi linna ja maakonna ajaloo, kultuuri, eluolu ja looduse uurimise, kogumise, säilitamise ning eksponeerimisega.

Maakonnamuuseumide hulgas on Viljandi Muuseum üle 100 000 säilikuga kogu üks suuremaid. Muuseumis on lugemissaal, regulaarselt vahetatavad näitused ja toimuvad üritused õppetundidest näitemängudeni.

Muuseumi näitusemaja (Viljandi muuseumihoone) asub 18. sajandi apteegihoones Johan Laidoneri platsi serval. Muuseumi püsiekspositsioon paikneb kahel korrusel ning annab ülevaate Viljandimaa loodusest ja ajaloost muinasajast 20. sajandi keskpaigani.

## Muuseumi ajalugu
Viljandi Muuseum sai alguse aastatel 1878–1879 Viljandi lossivaremetes toimunud arheoloogilistest kaevamistest. 1881. aastal asutati kaevamisi korraldanud komitee (Ausgrabungscomité) baasil Viljandi Kirjanduslik Selts, millest sai muuseumi hoidja. 1930. aastal asutati Viljandi Kodu-uurimise Selts. 25. septembril 1933 kutsus linnapea August Maramaa linnavalitsuse ruumidesse kokku rühma kohalikke seltskonnategelasi, et arutada muuseumi asutamist Viljandisse. Arvestades Ditmari muuseumi kunagist eksisteerimist, võib seda tagantjärele nimetada ka muuseumi taasasutamiseks.

Viljandi Kodu-uurimise Seltsi poolt ülevalpeetav Viljandi muuseum avati 1936. aasta 16. veebruaril.  Praegusse hoonesse koliti 1942. aastal. Muuseum kandis Nõukogude ajal nime **Viljandi Rajoonidevaheline Koduloomuuseum**.

2024. aasta lõpus otsustas Kultuuriministeerium, et senise riigiasutuse asemel luuakse Sihtasutus Viljandi Muuseum, mis võtab üle senise riigiasutuse ülesanded. Selle esimeseks direktoriks sai alates 1. maist 2025 Anu Rannu. Enne seda juhtis muuseumi üle 33 aasta Jaak Pihlak.

## Direktorid<small></small>
* 1935–1941 Alfred Kivirähk
* 1941–1945 Tõnis Parri (kogude hoidja)
* 1945–1946 Tõnis Parri
* 1946–1947 Aleksander Krahe
* 1947–1953 August Mikk
* 1953–1982 Reinhold  Joost
* 1982–1991 Toivo Sak
* 1991–2025 Jaak Pihlak
* alates 2025 Anu Rannu

## Viited

## Välislingid

* Viljandi muuseumi koduleht
840

**840. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

Aastakümned: 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad - **[[840. aastad]]** - 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad

Aastad: 835 836 837 838 839 - **840** - 841 842 843 844 845

----

## Sündmused maailmas

* viikingid asutavad Dublini

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 20. juuni – Ludwig Vaga, frangi keiser
José Luis Rodríguez Zapatero

**José Luis Rodríguez Zapatero** (sündinud 4. augustil 1960 Valladolidis Hispaanias) on Hispaania poliitik.

17. aprillist 2004 kuni 21. detsembrini 2011 oli ta Hispaania peaminister.

Ta on olnud Hispaania Sotsialistliku Tööpartei peasekretär alates 1988. aastast.

Peaministrina otsustas ta Hispaania väed Iraagist ära tuua ja legaliseerida samasooliste abielu.

2011. aastal teatas majanduskriisi tõttu ebapopulaarseks muutunud peaminister Zapatero, et ei kavatse 2012. aasta parlamendivalimistel osaleda, ja palus parteil valimisteks uue liidri valida.

## Tunnustus
* 2007 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
843

**843. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

Aastakümned: 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad - **[[840. aastad]]** - 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad

Aastad: 838 839 840 841 842 - 843 - 844 845 846 847 848

----

## Sündmused maailmas

* Sõlmiti Verduni leping, millega Frangi riik jagati kolmeks.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
845

**845. aasta** oli 9. sajandi 45. aasta.

## Sündmused maailmas
* 6. märts – Abbassiidide kalifaat hukkas 42 Bütsantsi ametnikku, kes olid vangistatud 838. aastal Amoriumi vallutamise ajal, kuna keeldus islami usku pöördumast.
* 28. või 29. märts – viikingid vallutasid ja rüüstasid arvatavasti Ragnar Lothbroki juhtimisel Pariisi.
* Hiinas keelati budism

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Semiramise rippaiad

**Semiramise rippaiad** ehk **Babüloni rippaiad** koos Babüloni linnamüüriga on üks vanaaja Seitsmest maailmaimest. Nii aiad kui müür arvatakse olevat ehitatud kuningas Nebukadnetsar II käsul umbes 600 eKr.

Legendi kohaselt olevat kuningas Nebukadnetsar lasknud aiad ehitada oma koduigatsust tundvale naisele Amitale. Amita oli Meedia kuninga Kyaxarese tütar, kes oli Babüloonia kuninga Nabopolassari pojale Nebukadnetsarile naiseks antud, kindlustamaks Meedia ja Babüloonia liitu. Amita kodumaa oli roheline ja mägine, Babülon aga päikesekuum tasandik. Nii otsustas pärast isa surma Babüloonia kuningaks saanud Nebukadnetsar ehitada oma kuningannale kunstliku mäe koos roheliste aedadega.

Veel varasem legend omistab neid aedu Assüüria kuninga Šamšiadad V Babülooniast pärit naisele Šammuramatile, kelle kreekapärastatud nimi on Semiramis ja kes valitses oma alaealise poja Adadnirari III regendina 809–782 eKr.

Rippaedu on kirjeldanud vanakreeka ajaloolased, sealhulgas Herodotos, Klesias, Strabon ja Diodoros Siculus, kuid muud materjali nende kohta on vähe. 

Kirjeldustes arvatakse aedade pindala ligi 1200 ruutmeetrile. Aiad asusid kuningapalee kirdeosas Ištari väravate lähedal laial neljaastmelisel terrassil. Igat korrust kandsid tugevad põletatud tellistest võlvkaared, mis toetusid kõrgetele kivisammastele. Terrasside platvormid olid ehitatud võimsatest pealt kõrkjakihi ja asfaldiga kaetud kiviplaatidest. Nendel lasus kipsiga ühendatud telliskividest vahekiht ja tinast plaadid, mis takistasid vee valgumist alumistele astmetele. Kõige peal oli paks mullakiht, mis võimaldas seal kasvatada ka suuri puid. 

Terrasse ühendasid roosad ja valged lihvitud kivist trepid. Nende kõrvale oli paigutatud keerdpumbad, mille abil orjad pumpasid aedade kastmiseks vahetpidamata Eufratist vett. 

Aiad ei olnud tõenäoliselt sõna otseses mõttes rippuvad; see nimetus tuleneb ilmselt kreekakeelsest sõnast *kremastos*, mis tähendab "üle ulatuma" ja kirjeldab aedade paigutust üksteisest üleulatuvatele terrassidele.
Uppsala

**Uppsala** (varasem kirjapilt *Upsala*, soome keeles ka vahel *Upsala*) on tiheasustusega paikkond Rootsis Uppsala läänis, see asub Stockholmist põhjaloodes 70 km kaugusel. Uppsala on Uppsala valla ja Uppsala lääni keskus.

Linn kandis kuni 13. sajandini nime *Östra Aros*.

Nimevahetuse tingis katedraali põlemise järel Uppsala piiskopkonna keskuse üleviimine Vana-Uppsalast, mis asub praegusest Uppsalast mõni kilomeeter põhja pool, Östra Arosesse. Nimevahetuse kiitis heaks paavst isiklikult.

## Ajalugu
Vana-Uppsalas 1164. aastal moodustatud Uppsala peapiiskopkond oli 11.–12. sajandil Rooma paavsti suunatud ja Rootsi valitsejate ellu viidud Soome vallutamise ja ristiusustamise keskus. 14. sajandil kuulus katoliku kiriku  Uppsala kirikuprovintsi Rootsis: Uppsala peapiiskopkond, Västeråsi, Linköpingi,  Skara, Strängnäsi piiskopkond.

Uppsalas asub Põhjamaade vanim, 1477. aastal asutatud Uppsala Ülikool.


Uppsala - View of river and Västgöta nation.jpg|Vaade linnale talvel
Uppsala vanalinn suveõhtul.jpg|Uppsala vanalinn suveõhtul
Uppsala jõekallas kesklinnas 2018. aastal.jpg|Uppsala jõekallas kesklinnas (2018)


## Vaata ka
* Uppsala kogudus

## Viited

## Välislingid

* Uno Schultz: Rootsi Tartus ehk Uppsalas asub ka kuulsa Lillekuninga elukoht, *Eesti Päevaleht*, 12. september 2006
Althaia

**Althaia** oli vanakreeka mütoloogias Aitoolias Pleuroni linnas valitsenud Thestiuse ja **Eurythemise** tütar. Tal olid vennad **Eurypylos, Plexippos** ja **Evippos** ning õed Hypermestra ja Leda.

Ta abiellus Aitoolia kuninga, Kalydonis valitsenud Oineusega. Selles osas, kui palju neil lapsi oli, lahknevad arvamused suuresti. Nähtavasti oli neil neli poega (Meleagros, **Klymenos, Toxeus** ja **Thyreus**) ja neli tütart (Deianeira, Gorge, **Perimede** ja **Melanippe**). Tema lapsi tabasid suured õnnetused ja neid nimetatakse meleagriidideks.

7 päeva pärast Meleagrose sündi ilmusid öösel lapse juurde saatusejumalannad moirad. Althaia adus seda ja ärkas üles, ent ei näidanud seda välja. Üks moira viskas koldesse puuhalu ja ütles, et laps hällis elab sama kaua kui see halg põleb. Seepeale nad lahkusid. Althaia kargas kohe voodist, kustutas koldes tule, haaras sealt halu ja pani kirstu luku taha.

Artemis saatis Kalydoni maad rüüstama hiigelmetssea, et karistada Oineust, kes oli unustanud talle lõikuse ajal uudsevilja ohverdada. Siga tappis ka üksikud jahimehed ära. Sellepärast kutsus Oineus kokku Kreeka vapraimad kütid. Kult leiti üles ja piirati sisse, kuid too ründas meestesumma ning tappis Heraklese poolvenna Iphiklese ja Althaia poja Toxeuse, enne kui kaaslased appi jõudsid. Eurytion sai surma Peleuse halvasti sihitud odast. Esimesena tabas looma Atalanta nool. Seejärel ründas haavatud kulti Meleagros ja läbistas tolle südame. Vastavalt tavale sai Atalanta kuldi naha ja Meleagros ülejäänud looma.

Selle otsusega ei olnud rahul Althaia vennad Eurypylos ja Plexippos. Nad ütlesid, et Meleagrosel pole õigust trofeed kellelegi kinkida ja et Atalantale ei tohi seda anda. Nad tahtsid nahka endale. Seepeale tappis Meleagros onud.

Kui Althaia oma vendade surmast kuulis, otsustas ta, et tema poeg on hulluks läinud. Ta võttis puuhalu, milles peitus Meleagrose elu, ja põletas selle ära. Meleagros suri.

Friedrich Engelsi järgi tekkis Meleagrose-müüt emajärgse sugukonna ajal, kui venda loeti lähedasemaks sugulaseks kui poega.

Artemis muutis karistuseks (pole teada, kas Meleagrose või Kalydoni metssea tapmise eest) Meleagrose õed Melanippe ja Perimede kalkuniteks.

Althaia oli sellest kõigest nii masendunud, et poos end üles.

Tema järgi on nimetatud asteroid **[[119 Althaia]]** ja taim altee.