open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Võnnu komtuur

**Võnnu [[komtuur]]** (saksa keeles *Komtur von Wenden*, läti keeles *Cēsu komturs*) oli algselt Mõõgavendade ja hiljem Liivi ordu käsknik, kes valitses Võnnu komtuurkonda.

Esimene teadaolev Võnnu komtuur astus ametisse juba 1207. aastal ja temast sai kohe üks ordu tähtsamaid ametimehi. Viimane komtuur on teada 1347. aastast, seejärel olid ametis Võnnu foogtid. On tõenäoline, et juba 14. sajandil kaotasid komtuurid oma mõjukuse ja iseseisva tegutsemisvabaduse, sest Võnnu ordulinnusest kujunes ka ordumeistri üks peamisi residentse Riia ordulinnuse kõrval.

## Võnnu komtuurid
### Mõõgavendade ordu
*1207–1208 Wickbert von Soest
*1208–1217 Bertold
*1218–1234 Rudolf von Kassel
*1234?–1236 Reimund ja Rembold (võimalik, et tegu oli sama isikuga)
### Liivi ordu
*1237–1240 Rudolf von Kassel
*umbes 1245 Heinrich von Sessendorp
*1252 Bernhard
*1252–1253 Richard
*1254 Burkhard
*1255 Hermann
*1291 Ernst
*1292 Gerhard von Beken
*1302 Andreas von Altenberg
*1306 Albert Plater
*1316 ja 1328 Erkenbert Bock
*1316 ja 1319 Herbert
*1323 Reimar Hahn
*1330 Johann Ungnade
*1349 Johann von Widen
## Kirjandus
*Otto Schnettler, Westfalen und Livland. Münster (Westf.), 1916, s. 76-81
Võnnu foogt

**Võnnu foogt** (saksa keeles *Vogt von Wenden*) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Võnnu foogtkonda.

Esimene Võnnu foogt on teada aastast 1255. Kuni 1349. aastani valitsesid Võnnut üldiselt küll komtuurid, kuid nendega paralleelselt olid ametis ka mõned foogtid. Võimalik, et nad olid komtuuride abilisteks. Alates 1350. aastast sai foogtist aga Võnnu ordulinnuse juurde kuuluvate valduste kõrgeim valitseja. Siiski oli tema tegevusvabadus ilmselt algusest peale piiratud ordumeistri tugeva mõjuga foogtkonnas. Viimane foogt kaotas ameti 1461. aastal, misjärel foogtkonna alad liideti ordumeistri valdustega.

## Võnnu foogtid
*1255 Heinrich Svevus 
*1298–1305 ? Vile
*1345 Johann Prusse
*1347 Hildebrand von Lenthe
*1350–1356 Arnold von Herike (ka Herreke)
*1371–1375 Albert von Brenken
*1385–1386 Gerhard Bake
*1392–1397 Frank Spee
*1415 Goswin von Pulheim
*1416–1419 Engelbert von Leissen genannt Krever
*1419–1427 Johann Tracht
*pärast 1427 – enne 1433 Johann Spee
*1433–1434 Mathias von Boningen
*1435–1436 ja 1437–1438 Heidenreich Vincke von Overberg
*1435–1436 Simon Langschenkel
*1456–1461 Lubbert von Varssem
Rakvere foogt

**Rakvere foogt** (saksa keeles *Vogt von Wesenberg(h)*) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Rakvere foogtkonda.

Esimene Rakvere foogt, täpsemalt tema kohusetäitja, astus ametisse 1343. aastal, mil Liivimaa ordu väed võtsid Põhja-Eesti (Eestimaa hertsogkonna) enda kontrolli alla. Viimane Rakvere foogt kaotas oma ameti 1558. aastal, mil venelased Liivi sõjas Rakvere ordulinnuse vallutasid.

Rakvere foogt polnud kuigivõrd oluline ordukäsknik, ehkki Põhja-Eestis oli ta Tallinna komtuuri ja Narva foogti kõrval tähtsuselt kolmas orduametnik.

## Rakvere foogtid
*1343 Goswin von Herike, kohusetäitja
*1367 Hermann von Frielinghausen
*1382 Gert van Bensem
*1391 Hermann Vincke
*1396–1398 Johann von Altena
*1402–1409 Hartmann Ulner von Dieburg
*1419–1442 Johann Vossungern (von der Sunger)
*1443 Johan van Kele
*1443–1444 Johann von Eyll
*1445-1447 Johann Vossungern (von der Sunger)
*1447–1457 Allerd von der Busche
*1457 Hans Asserien
*1458 Amelung von der Busche
*1461–1466 Johann von Fürstenberg
*1468–1472 Dietrich Lappe von Köningen
*1474–1475 Wilhelm von Bönninghausen
*1476–1485 Engelbrecht Lappe von Köningen
*1487–1492 Johann Stael von Holstein
*1492–1502 Ludwig Krengel
*1502–1510 Rupert de Grave
*1512–1523 Paul von Steinen
*1523–1525 Dietrich Bock
*1525–1527 Loeff von Loe
*1527–1534 Ludolf Lappe von der Ruhr
*1536–1558 (ametlikult kuni 1559 või isegi 1561) Gerhard Huyn von Amstenraide
## Kirjandus
*Otto Schnettler, Westfalen und Livland. Münster (Westf.), 1916, s. 75, 76-81
Vindavi komtuur

**Vindavi** ehk **Ventspilsi komtuur** (saksa keeles *Komtur von Windau*) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Vindavi komtuurkonda.

Esimene teadaolev komtuur astus ametisse aastal 1291. Viimane astus ametist tagasi 1560. aastal, kuid endine maamarssal Jasper von Münster oli aastatel 1561–1562 komtuurkonna valitsejaks. Vindavi komtuur polnud kuigi oluline ordukäsknik ega kuulunud ordut juhtinud siseringi.

## Vindavi komtuurid
*1291 Detlev
*1309–1313 Eberhard von Monheim
*enne 1339 Burchard von Dreileben
*1339 Dietrich von Meschede
*1347–1349 Andreas von Steinberg
*1365 Hartmann
*1382 Rabod von Horst
*1387 Rembold
*umbes 1400 ? Holtappel
*1422–1425 Arnd von Borchhausen
*1435–1441 Heinrich von Sevinghausen
*1441–1445 Hermann von Sevinghausen
*1447 Mathias von Boningen
*1451 Johann von Bevessen
*1466–1468 Konrad von Herzenrode
*1481–1494 Christian von Seelbach von Zeppenfeld
*1499–1507 Wolter von Loe
*1514 Johann Clodt
*1523–1527 Johann von der Hoeve
*1532–1533 või 1534 Wilhelm von der Balen genannt Fleck
*1535–1545 Wilhelm von Etzbach
*1545–1560 Adrian Torck
*1561–1562 Jasper von Münster, kohusetäitja
## Kirjandus
*Otto Schnettler, Westfalen und Livland. Münster (Westf.), 1916, s. 76-81
Arnold

**Arnold** võib tähendada järgmist: 
***[[Arnold (eesnimi)|Arnold]]** on mehenimi. 

***Arnold** on mitme valitseja nimi. Vaata lehekülgi **[[Arnold I]]**, **[[Arnold II]]**, **[[Arnold III]]**.
***[[Arnold (maamarssal)|Arnold]]** (suri 1211) oli Mõõgavendade ordu sõjaline juht. 
***[[Arnold (Pöide foogt)|Arnold]]** (14. sajand) oli Pöide foogt

*Arnold (perekonnanimi)
****[[Vladimir Arnold]]** oli Venemaa matemaatik.

***[[Arnold (aadlisuguvõsa)|Arnold]]** on baltisaksa aadlisuguvõsa.
****[[Johan Friedrich von Arnold]]** (1764–1838), Vene sõjaväelane
****[[Reinhold von Arnold|Wittgenstein Reinhold Sergei Gregor von Arnold]]** (1812–1880), haagikohtunik, Järve ja Kurtna mõisnik
Arnold (Pöide foogt)

**Arnold** (ka *Arnoldus*) oli aastal 1343 Pöide foogt.

Arnold on üks kahest teadaolevast Pöide foogtist. Tema kohta leidub teateid vaid Johann Renneri poolt ümber kirjutatud Bartholomäus Hoeneke kroonikas. Selle põhjal on teada, et ta oli Jüriöö ülestõusu alguse ajal Saaremaal Pöide foogt ja tapeti 1. augustil 1343 koos viie Liivi ordu rüütelvennaga Pöide ordulinnuses saarlaste poolt. Seejärel ei seatud järgmist Pöide foogti ametisse enne, kui alles 1347. aastal. 

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 31 (lk 89).
Anabolism

**Anabolism** ehk **assimilatsioon** on organismis aset leidvate ainevahetuslike protsesside kogum, kus lihtsamatest keemilistest ühenditest sünteesitakse keerulisemad ühendid. Protsessi käigus vajatakse energiat ja ainet. Sõna "anabolism" tuleb kreeka keelest: ἁνά *ana* "ülespoole" and βάλλειν *ballein* "viskama".

Anabolismi vastandprotsess on katabolism. Katabolismi käigus lõhustatakse suured molekulid väiksemateks osadeks ja neid omakorda kasutatakse hingamisel. Paljusid anaboolseid protsesse varustab energiaga ATP.

Laias laastus võib öelda, et anaboolsete protsesside käigus moodustuvad rakkude diferentseerumise ja suurenemise tõttu koed ja elundid, ning mis omakorda viib ka organismi kehamõõtmete suurenemisele.

Anaboolsetest protsessidest on ökoloogilist aspekti rõhutades tähtsaim fotosüntees.

## Vaata ka
*Assimilaadid
*Katabolism

## Märkused
Nutt

**Nutt** on emotsiooni poolt tingitud tegevus, mis tähendab, et nutu põhjuseks võib olla viha, kurbus, hirm, rõõm vms.

Nutu kehalised ilmingud on seotud peamiselt
*rindkere lihaste tegevusega, mille tulemusena surutakse õhku kopsudest välja. Õhu liikumisel läbi häälepaelte ja resonantsruumide tekib nutule eriomane heli;
*näolihaste tegevusega;
*pisaravoolusega.

Üldiselt ollakse arvamusel, et nutmine on inimspetsiifiline nähtus. Kuid on uurimusi, mis näitavad, et nutta võivad ka mõned kõrgemad loomad, nagu kaamel, elevant, gorilla.

## Nutt imikul

Nutmine on vastsündinu üks esimesi tahteelu akte. Nutu intensiivsus on oluline näitaja vastsündinu tervisliku seisundi hindamisel. Apgari skaala võtab nutmist arvesse kahel puhul:
*hingamise hindamisel,
*stiimulile reageerimise hindamisel.

Mida intensiivsem on mõlemal juhul nutt, seda parem on vastsündinu tervis.

Terve imiku nutt on põhjustatud peamiselt näljast.

Esimestel elukuudel inimese nutt on ilma pisarateta, kuna pisaranääre pole veel lõplikult välja arenenud. Ja ka nutu tekke põhjused on imikul teised, kui täiskasvanul ja seda põhjusel, et imiku eneseväljenduse viisid on oluliselt ahtamad kui täiskasvanul. Seega imik, kui ta soovib tähelepanu, kasutab selleks nuttu, seal kus täiskasvanu kasutab sõnalist kommunikatsiooni.

Uurimused, mis käsitlevad nutmise mõju organismile, on näidanud, et nuttev imik põhjustab lakteerival emal kehatemperatuuri tõusu ja suuremat piimaeritust.

## Nutt täiskasvanul

Täiskasvanud inimene nutab tavaliselt pisaratega.

Kuid täiskasvanute nutu füsioloogiline olemus on 2008. aasta seisuga selgusetu. Kui imiku puhul on mõistetav nutu kommunikatiivne tähendus, siis miks täiskasvanud kasutavad sõnumi edastamiseks sellist mitteverbaalset moodust nagu nutt?

Uurimused on näidanud, et emotsionaalsed pisarad erinevad kaitseotstarbelistest pisaratest keemilise koostise poolest – emotsionaalsetes pisarates on rohkem kõrgmolekulaarseid ühendeid, nagu adrenokortikotroopne hormoon, prolaktiin, ja mineraalaineid, nagu mangaani.

## Viited

## Vaata ka

* Nutukramp
* Naer
Aeratsioon

**Aeratsioon** ehk **õhustus** ehk **õhustamine** (kreeka sõnast *aēr* 'õhk') on protsess, mille käigus õhku või hapnikku juhitakse, segustatakse või lahustatakse vedelikus (veeaeratsioon) või mingis muus (lähedases) aines.

Mõistet "aeratsioon" kasutatakse eriti veepuhastuses ja veekogude biomanipulatsioonis (järveõhustus). 

## Vaata ka
*Järveõhustus
Muinaskihelkondade loend maakonniti

Selles loendis on esitatud Eesti muinaskihelkonnad maakonniti.

## Virumaa
*Alutaguse (*Alentagh*)
*Askälä (*Askælæ*) 
*Lemmu (*Lemmun, Laemund*) – selle lõunaosa kandis nime Pudiviru. 
*Mahu (*Maum*) 
*Rebala (*Repel*, *Revelensis provincia*). Samanimeline kihelkond asus ka Revalas.

## Järvamaa
Järva maakonnas oli kolm muinaskihelkonda, mille nimedest on meieni jõudnud üks.
*Loppekunde kihelkond või Lõpekund – see sai hilisemate Järva-Jaani ja Ambla kirikukihelkondade aluseks.

## Revala
*Rebala kihelkond (Repala, *Reppel*) hilisemate Jõelähtme, Harju-Jaani ja Kuusalu kirikukihelkondade aladel.
**[[Ocrielæ|Ocrielæ kihelkond]]* ehk Vaskjala (Lehmja), hilisema Jüri kirikukihelkonna eelkäija
*Vomentagana kihelkond (*Vomentakæ*) ehk Võhmataguse, hilisema Keila kirikukihelkonna eelkäija

## Harjumaa
**[[Harjumaa (muinasmaakond)|Harju]]** maakonna (*Harrien*) ajaloolised kihelkonnanimed ei ole säilinud.
*Rapla kihelkonna eelkäija arvatava keskusega Varbola linnuses
*Hageri kihelkonna eelkäija arvatava keskusega Lohu Jaanilinna juures
*Kose kihelkonna eelkäija

## Läänemaa
Läänemaal oli ajalooliselt seitse kihelkonda.
*Kotsu kihelkond (*Cotze*), sai aluseks Karuse kirikukihelkonnale
*Hanila kihelkond (*Haniale*), sai aluseks Hanila kirikukihelkonnale
*Kõrve kihelkond (*Corbe*), Pärnu-Jaagupi kirikukihelkonna eelkäija
*Lihula muinaskihelkond (*Leale*), Lihula ja Kirbla kirikukihelkonna eelkäija
*Ridala muinaskihelkond (*Rotalia* ehk *Rotelwic*), Ridala, Lääne-Nigula ja Martna kirikukihelkonna eelkäija
*Soontagana kihelkond (*Sontackele*), sai aluseks Mihkli ja suurele osale Audru kirikukihelkonnast
* nimi teadmata, asus Märjamaa, Kullamaa ja võib-olla ka Vigala aladel

## Saaremaa
*Kihelkonna-Sõrve kihelkond, ka Kihelkonna-Sworve kihelkond
*Kaarma muinaskihelkond
*Muhu muinaskihelkond
*Pöide muinaskihelkond
*Valjala muinaskihelkond

## Sakala
*Alistekund (*Aliste* ehk *Alistegunde*)
*Paistekund

## Ugandi
*Valgatabalve
*Tarbatu

## Ühe kihelkonnaga maakonnad
*Alempois (oli muinasajal maakonda ühendamata kihelkond)
*Mõhu maakond
*Jogentagana maakond
*Soopoolitse maakond (*Sobolits*)
*Vaiga maakond
*Nurmekund (*Nurmegunde*)

## Vaata ka
* Kihelkond
* Eesti kihelkondade loend
* Eesti kihelkondade loend maakonniti
Jürgen Zopp

**Jürgen Zopp** (sündinud 29. märtsil 1988) on endine Eesti tennisist.

Tema parim koht ATP üksikmängu edetabelis oli 71. (10. september 2012) ja paarismängus 218. (11. juuli 2016).

Alates 2017. aasta augustist oli tema treener Kim Tiilikainen. 2015. aastast oli tema treener Märten Tamla ja 2010. aastast Pasi Virtanen.

## Karjäär ja turniirid
2011. aasta veebruaris jõudis Zopp (ATP 211) Bergamos toimuval ATP Challengeri sarja tenniseturniiril poolfinaali. Avaringis alistas ta teisena asetatud slovaki Karol Becki (ATP 87) tulemusega 6:2, 7:6. Teises ringis alistas Zopp serblase Ilija Bozoljaci (ATP 138) 7:6, 6:2. Kaheksa parema hulgas oli Zopp 6:2, 6:2 parem belglasest Olivier Rochusest (ATP 114). Poolfinaalis kaotas Luksemburgi tennisistile Gilles Müllerile (ATP 91) 4:6, 6:7. Turniirilt kogutud punktidega tõusis ta ATP edetabelis esimest korda 200 parema sekka. 2011. aastal võitis Zopp kolmandat aastat järjest ITF turniiri Merko Open Tallinnas.

2011. aasta oktoobris jõudis Zopp esimest korda ATP põhiturniirile. Stockholmis peetud 531 000 USA dollari suuruse auhinnafondiga ATP turniiril alistas ta kvalifikatsiooni otsustavas ringis 7:6 (4), 6:2 Colombia tennisisti Alejandro Falla (ATP 85.). Põhiturniiri avaringis jäi ta alla Austraaliat esindanud Bernard Tomicile (ATP 44.) 6:7 (5), 6:4, 0:6.

2012. aasta Austraalia lahtistel tennisemeistrivõistlustel pääses Jürgen Zopp esimest korda suure slämmi põhiturniirile. Kvalifikatsiooniturniiri avaringis võitis ta tulemusega 2:6, 7:5, 9:7 Uladzimir Ignatikust (ATP 205.). Kvalifikatsiooni teises ringis alistas ta prantslase Mathieu Rodriguesi 6:7, 6:3, 11:9 ja 3. ringis ameeriklase Tim Smyczeki (ATP 274) 6:2, 5:7, 6:3.

Põhiturniiri avaringis kaotas ta austraallasele James Duckworthile (ATP 251) 3:6, 4:6, 4:6.

Zopp teatas 2020. aasta lõpul sportlaskarjääri lõpetamisest. ATP üksikmängu edetabelis püsis ta Eesti esinumbrina kuni 9. maini 2022.

## Turniirivõidud
### ATP Challengeri turniirivõidud üksikmängus

### ITF turniirivõidud üksikmängus

### ATP Challengeri turniirivõidud paarismängus

### ITF turniirivõidud paarismängus

## Tunnustus
*2021 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia

## Viited

## Välislingid
* Andmed ATP kodulehel
* 
* Profiil itftennis.com
Väinjärve mõis

**Väinjärve mõis** (saksa keeles *Weinjerwen*) oli rüütlimõis Koeru kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.

## Ajalugu
Väinjärve mõis rajati 17. sajandi algul ning selle esimeseks omanikuks oli Heinrich Ahnen. 1633 ostis Väinjärve Roosna-Alliku mõisnik Bogislaus von Rosen, kelle järeltulijatele kuulus mõis 1837. aastani, mil selle ostis Ernst von Ungern-Sternberg.

1850. aastal ostis Väinjärve mõisa 85 000 rubla eest Carl Christoph von Baranoff, kes lasi rajada ka mõisa esindusliku peahoone.

Baranoffi tütar abiellus Kodasema mõisniku Moritz Edwin Adelbert von Engelhardtiga, kes äia surres sai uueks mõisaomanikuks.

Engelhardtidele kuulus Väinjärve mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.

## Mõisakompleks
Kahekorruseline historitsistlik peahoone rajati 1860. aastatel. Hoone ühes nurgas paikneb kõrge kaheksatahuline torn. Hoone tagaküljel paikneb lai terrass, mille kivitrepp viib parki, mis omakorda on suunatud Väinjärvele.

Pärast võõrandamist töötas härrastemajas kool. Nüüdisajal on hoone eravalduses.

Säilinud on ka hulk kõrvalhooneid.

## Kirjandus
*Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud" Argo, Tallinn 2005

## Välislingid
*Väinjärve mõisast Eesti mõisaportaalis
Albert von der Recke

**Albert von der Recke** (ka *Albertus*) oli Liivi ordu rüütelvend 14. sajandi teisel poolel.

Albert oli esimene teadaolev Recke aadlisuguvõsa liige, kes Liivi ordu liikmeks sai. Tema päritolu pole täpselt teada, ent ta tuli Vestfaalist Marki krahvkonnast. 1381. aastal oli ta Riia linnusekomtuur (*Hauskomtur*).

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 697 (lk 525–527).
Engelbert von der Recke

**Engelbert von der Recke** oli Liivi ordu rüütelvend 15. sajandil.

Engelberti vanemad olid Dietrich von der Recke zu Villigst ja Elisabeth Sobbe. Ta pärines Vestfaalist Marki krahvkonnast. 1434. aastal oli ta seal veel ilmikuna, 1451. aastal on teda aga märgitud orduvennana Riias.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 698 (lk 527).
Mikroseelik

**Mikroseelik** on eriti lühike seelik, tunduvalt lühem kui miniseelik. Sellise seeliku pikkus on enamasti ligikaudu 13 kuni 20 cm ning see ei kata täielikult seelikukandja tuharaid. 

## Vaata ka
*Miniseelik
Godert von der Recke

**Godert von der Recke** (ka *Goedert*) oli Liivi ordu liige ja Toolse foogt aastatel 1536–1547.

Goderti vanemad olid Johann von der Recke von Sümmern/Uentorp ja Rorich von der Mark. Tema vend oli samuti orduvennaks olnud Hermann von der Recke. Tal oli veel kaks venda: Lorenz ja Evert. Ta oli ka Tallinna komtuuri Johann von der Recke-Sümmerni nõbu. Godert pärines Uentropist Marki krahvkonnast Vestfaalist.

1522. aastal on Godertit esimest korda mainitud Liivi ordu liikmena. 1529. aastal oli ta Maasilinnas kumpan ja 1532. aastal drost Dünamündes. 1536. aastal sai temast Toolse foogt ja seda ametit pidas ta järgmised 11 aastat. Pärast seda andmed temast puuduvad.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 699 (lk 527–528).
Hermann von der Recke

**Hermann von der Recke** oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandil.

Hermanni vanemad olid Johann von der Recke von Sümmern/Uentrop ja Rorich von der Mark. Tema vennad olid: Godert, kes oli samuti Liivi ordu liige, Evert ja Lorenz. Tema nõbu oli Tallinna komtuur Johann von der Recke-Sümmern.

Hermann võis juba 1519. aastal olla Põltsamaal drost. 1522. aastal on teda koos vend Godertiga mainitud lihtsalt orduvendadena, 1548. aastal on ta taas rüütelvennana nimetamist leidnud. Aastatel 1555–1556 oli ta Karksi ja Helme drost.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 700 (lk 528).
Käsipall 2008. aasta suveolümpiamängudel

**[[Käsipall]] [[2008. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 9.–24. augustini. Käsipallis jagati välja kaks komplekti medaleid nii meeste kui ka naiste arvestuses. Olümpiamängudel osales mõlemas arvestuses 12 võistkonda.

## Kvalifitseerunud riigid

### Mehed

### Naised

## Võistluste ajakava

## Tulemused

### Mehed

Eelmiste, 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat meeskonda:
*  **Olümpiavõitja**: Horvaatia
*  Hõbemedal: Saksamaa
*  Pronksmedal: Venemaa 

#### A-alagrupp

#### B-alagrupp

#### Veerandfinaal

#### Kohamängud

##### 5.–8. koht

##### 7.–8. koht

##### 5.–6. koht

#### Poolfinaal

#### Pronksimäng

#### Finaal

#### Lõplik järjestus

*  **Olümpiavõitja** **[[Prantsusmaa]]**
*  Hõbemedal Island
*  Pronksmedal Hispaania
* 4. koht Horvaatia
* 5. koht Poola
* 6. koht Venemaa
* 7. koht Taani
* 8. koht Lõuna-Korea
* 9. koht Saksamaa
* 10. koht Egiptus
* 11. koht Brasiilia
* 12. koht Hiina
* Ametlikud tulemused

### Naised

Eelmiste 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat naiskonda olid:
*  **Olümpiavõitja**: Taani
*  Hõbemedal: Lõuna-Korea
*  Pronksmedal: Ukraina 

#### A-alagrupp

#### B-alagrupp

#### Veerandfinaal

#### Kohamängud

##### 5.–8. koht

##### 7.–8. koht

##### 5.–6. koht

#### Poolfinaal

#### Pronksimäng

#### Finaal

#### Lõplik järjestus

*  **Olümpiavõitja** **[[Norra]]**
*  Hõbemedal Venemaa
*  Pronksmedal Lõuna-Korea
* 4. koht Ungari
* 5. koht Prantsusmaa
* 6. koht Hiina
* 7. koht Rumeenia
* 8. koht Rootsi
* 9. koht Brasiilia
* 10. koht Kasahstan
* 11. koht Saksamaa
* 12. koht Angola
* Ametlikud tulemused

## Vaata ka

*Käsipall olümpiamängudel

## Välislingid

* Käsipalli ametlik lehekülg Pekingi OM-il
* IHF-i koduleht
Lutter von der Recke

**Lutter von der Recke** oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandil.

Tema vanemad olid Johann von der Recke ja Agnes von Vaerst. Ta pärines Vestfaalist Blankensteini lähedalt.

Lutterit on mainitud 1510. aastal rüütelvennana, kuid rohkem andmeid tema kohta praktiliselt polegi. Teda on mõnikord peetud Tallinna komtuuriks, ent tõenäoliselt on teda segi aetud toonase Tallinna komtuuri Johann von der Reckega.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 702 (lk 530).
Mathias von der Recke

**Mathias von der Recke** (ka *Thiess*; surnud enne 1581. aastat) oli Liivi ordu liige, viimane Dobele komtuur aastail 1548–1562 ja sama piirkonna valitseja 1562–1576.

Tema vanemad olid Dietrich von der Recke zu Heide ja Elisabeth von Hiesfeld. Ta pärines Vestfaalist Kameni lähedalt.

Dietrichit on 1535. aastal nimetatud Ruhja kumpanina, seejärel pidas ta kuni 1541. aastani tõenäoliselt sama ametit Kuldīgas. 1544. aastal oli ta majandusülem (*Schäffer*) Võnnus ja 1548. aastal sai ta Dobele komtuuriks.

1562. aastal, kui Liivi ordu likvideeriti, keeldus Mathias oma valduseid vastsele Kuramaa hertsogile Gotthard Kettlerile loovutamast ja valitses neid kuni 1576. aastani, seda küll mitte enam poolvaimuliku rüütelvennana, sest 1562. aastal oli ta ka abiellunud Sophia Fircksiga, vaid Poola kuninga vasallina. 1576. aastal läks Kettleril lõpuks korda Mathias Dobelest valuraha eest loobuma sundida, ta sai lisaks rahale vastu ka mõningad valdused Kuramaal. Nii sai Mathiasest Recke aadlisuguvõsa Kuramaa liini rajaja.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 703 (lk 530–531).

## Välislingid
*Stavenhagen, Oskar. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil Kurland Band I, Görlitz, 1939
Wilhelm von der Recke

**Wilhelm von der Recke** oli Liivi ordu rüütelvend 15. sajandil.

Wilhelmi isa oli Alf von der Recke, ema pole teada. Ta oli pärit Vestfaalist Kameni ja Dortmundi vahelt.

1432. aastal oli Recke linnusekomtuur (*Hauskomtur*) Võnnus.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 704 (lk 531).
Johann von der Recke (Tallinna komtuur)

**Johann von der Recke**, teise nimega **von Sümmern** (enne 1459 – pärast 1511) oli Liivi ordu liige, Tallinna komtuur aastatel 1485–1510.

Tema isa nimetati samuti Johann von der Recke-Sümmerniks, ema nime pole teada. Ta pärines Sümmernist Vestfaalist. Tema nõod olid samuti Liivi ordus olnud Godert ja Hermann von der Recke.

Johanni on 1459. aastal koos isaga mainitud ilmikuna Vestfaalis. Tõenäoliselt järgmise kümne aasta jooksul saabus ta Liivimaale, kuigi otseselt andmeid tema kohta pole, kuni ta 1485. aastal Tallinna komtuuriks sai. Sellele kohale jäi ta järgmiseks 25 aastaks, olles seega pikaajalisim Tallinna komtuur. 1488. aastal on teda mainitud ka ühes Preisimaa visitatsiooniprotokollis kui vaga meest. Wolter von Plettenbergi aegse sõja ajal Moskooviaga juhtis Recke orduvägede operatsioone Narva jõe taha, saavutades 1502. aasta alguses küllaltki olulist edu, mis pärast venelaste rüüsteretki aitasid liivimaalaste moraali tõsta.

1510. aastal loobus Recke Tallinna komtuuri ametikohast, järgmisel aastal on teda mainitud endise komtuurina ja seejärel teated temast lõppevad. Tõenäoliselt suri ta varsti pärast seda.
## Viited

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 706 (lk 532–533).
Heinrich von der Recke

**Heinrich von der Recke**, teise nimega **Stam** oli Liivi ordu liige, Põltsamaa foogt ja Kuldīga komtuur 15. sajandi alguses.

Heinrichi isa oli Johann von der Recke-Stam ja ema Gertrud. Ta pärines Kameni lähedalt Vestfaalist.

Aastatel 1406–1408 oli ta Põltsamaa foogt ja 1413–1414 Kuldīga komtuur. Rohkem temast teada pole.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 705 (lk 531–532).
Recke (aadlisuguvõsa)

**Recke** on saksa aadlisuguvõsa, mis pärineb Vestfaalist.

Recked pärinevad ministeriaalide hulgast. Suguvõsa esimest liiget on mainitud 1265. aastal, 1320. aastal sai Adolf von der Reckest rüütel. Reckede pärusvaldused paiknesid Vestfaali Kameni lähistel, kus asus ka Recki mõis. 

Alates 14. sajandist astusid mitmed Reckede suguvõsa liikmed Saksa või Liivi ordusse, nad olid tihedalt seotud ka teise "ordusuguvõsa", Fürstenbergidega. Mitmest Reckest said vaimulikud.

17. oktoobril 1620 kanti Recked Kuramaa aadlimatriklisse. Ametlikes dokumentides on neid paruniteks nimetatud alates 1797. Venemaa Valitseva Senati määrustega 10. augustist 1860, 4. oktoobrist 1861 ja 28. veebruarist 1862 anti Kuramaa aadliperekonnale von der Reckele parunitiitel.

17.–18. sajandil said mitu Saksamaa Reckede haru vabahärra staatuse, 1817. aastal sai üks haru ka krahvitiitli. 

## Suguvõsa liikmeid
* Albert von der Recke, Riia linnusekomtuur (1381)
* Heinrich von der Recke, Põltsamaa foogt 1406–1408,	Kuldīga komtuur 1413–1414
* Wilhelm von der Recke, linnusekomtuur Võnnus (1432)
* Engelbert von der Recke, Liivi ordu  orduvend Riias (1451)
* Johann von der Recke, Liivi ordu   Tallinna komtuur 1485–1510
* Godert von der Recke, Liivi ordu  Toolse foogt 1536–1547
* Lutter von der Recke, Liivi ordu  rüütelvend (1510)
* Johann von der Recke (umbes 1480–1551), Liivi ordumeister 1549–1551
* Jost von der Recke, Tartu piiskop 1543–1551
* Mathias von der Recke, Liivi ordu majandusülem 1544, Dobele komtuur (1548–1562/1576),  Recke aadlisuguvõsa Kuramaa liini rajaja
* Hermann von der Recke, Põltsamaa drost (1519), Karksi ja Helme ordulinnuse drost (1555–1556)
* Dietrich Adolf von der Recke (1601–1661), Paderborni piiskop Vestfaalis
* Eberhard von der Recke-Stockhausen (1744–1816), Preisi justiitsminister
* Elisa von der Recke, sündinud krahvinna von Medernina (1754–1833), baltisaksa kirjanik
* Johann Friedrich von Recke (1764–1846), ajaloolane, bibliograaf, toimetaja, kollektsionäär
* Adalbert von der Recke-Volmerstein (1791–1878), Saksa sotsiaalreformaator
* Eberhard von der Recke von der Horst (1847–1911), Preisi siseminister
## Viited

## Välislingid

*Suguvõsa koduleht
*Stavenhagen, Oskar. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil Kurland Band I, Görlitz, 1939  ua
Tomáš Ujfaluši

**Tomáš Ujfaluši** (sündinud 24. märtsil 1978 Rýmařovis) on Tšehhi endine jalgpallur. 

Karjääri alustas Tomáš Ujfaluši klubis Sigma Olomouc.

2011. aastani mängis ta Hispaania klubis Madridi Atlético ja 2013. aastani Türgi klubis Galatasaray SK.

Ta mängis rahvuskoondises aastatel 2001–2009 78 korral, lüües kaks väravat.
Serbia Radikaalne Partei

**Serbia Radikaalne Partei** (*Српска радикална странка*, *Srpska radikalna stranka*, **SRS**) on paremäärmuslik marurahvuslik partei. Partei on vastu Serbia ühinemisele Euroopa Liiduga, ning on tugevalt Venemaa-meelne. Parteil on sidemed Vladimir Žirinovski juhitud Venemaa Liberaaldemokraatliku Parteiga.
SRS moodustati 1991. aastal Radikaalse Rahvapartei ja Tšetnikute liikumise ühinedes, mida juhtisid vastavalt Tomislav Nikolić ja Vojislav Šešelj. Alates loomisest on erakond juhtinud Šešelj. Samas andis ta end 2003. aastal Endise Jugoslaavia Rahvusvahelise Kriminaaltribunali kätte ja oli alates 2007. aastast Haagis kohtu all. Ta naasis Serbiasse 2014.

Šešelj äraolekul oli 2003–2008 tegevjuht Tomislav Nikolić, 2008–2012 Dragan Todorović ja 2012–2014 Nemanja Šarović.

2008. aastal eraldus Radikaalsest parteist senise asepresidendi Tomislav Nikolići juhitud fraktsioon, mis moodustas Serbia Progressiivse Partei (SNS). Nikolić toetas erinevalt Šešeljist Serbia ühinemist Euroopa Liiduga. Sealt alates langes SRS populaarsus ning 2012. aasta valimistel parlamenti ei pääsetud, kuid Nikolići juhitud SNS sai parlamendis 58 kohta.

SRS toetab Suur-Serbia ideed ja peab end tšetnikute pärandi kandjaks.

2008. aasta parlamendivalimistel sai SRS 78 kohta 250-st. 2012. ja 2014. aasta valimistel parlamenti ei pääsetud. 2016. aasta valimistel saadi 22 kohta, kuid 2020. aasta valimistel jäi SRS taas parlamendist välja.
Geoelement

**Geoelement** on kas taime- (geograafiline flooraelement) või loomaliikide (geograafiline faunaelement) kattumine nende praegust areaali arvesse võttes.

Näiteks on hariliku parkheina levila eurosiber, ehk ta arvatakse eurosiberi geograafilisse flooraelementi, mis täpsemalt tähendab, et teda leidub Lääne-Euroopast kuni kaugele Siberisse välja.
Nahajärv

**Nahajärv** (ka *Naha järv*) on järv Valgamaal Otepää vallas Truuta külas. 

Järv on limnoloogiliselt tüübilt kalgiveeline eutroofne järv.

## Viited

## Välislingid
*
August Pruuel

**August Pruuel** (5. aprill 1900 – 21. jaanuar 2004) oli Eesti Vabadussõja veteran.

Aastavahetusel 1918–1919 sai tollane Härjanurme villavabriku 18-aastane tööline kutse tulla Puurmani mõisa. Seal korraldas Julius Kuperjanovi partisanide pataljoni. Vigastatud käe tõttu teda tegevteenistusse siiski ei võetud. August Pruuel suunati teenima Tartusse eriroodu valveteenistusse. Veidi hiljem oli ta ohvitseride kasiino köögis abitöödel. Tartus tervitas ta ka rahulepingut. 

Alates 1922. aastast Otepääl elav Pruuel oli iseseisvuse ajal saapavabriku omanik ja kuulus 1936. aastal Otepää linna esimesse volikogusse, esindades seal ärimehi. 2002. aastal kandideeris August Pruuel 101-aastaselt Otepää valla volikokku, kuid ei osutunud valituks.

Pruuelit tunnustati Kotkaristi III klassi mõõkadega teenetemärgi, Soome Vabadussõdurite Hooldusühingu Sinise risti teise klassi aumärgi ning Otepää aumedaliga.
Antonie Soonpää

**Antonie Soonpää** (neiupõlvenimi **Antonie Adamson**; 25.juuli/5. august 1898 Luke, Nõo kihelkond, Tartumaa – 20. jaanuar 2006 Los Angeles, USA) oli Eesti pikaealine, kes suri 107-aastaselt.

Oli abielus riigikontrolöri Karl Soonpääga.

## Kirjandus
* Maailma vanim eestlane
* 108-aastasena surnud eestlase põrm jõudis kodumulda
* Tragöödia Tartumaal 1944
Jevgenia Altosaar

**Evgenia Altosaar** (13. detsember 1898 Riia – 19. mai 2005 Võru) oli eesti pikaealine.

Võrru sattus ta 1916. aastal, kui asus telegrafistina tööle kohalikus postkontoris. Sealt sai alguse ka tema tutvus tulevase abikaasa Kaarel Altosaarega, kes suri 1970. aastal.

Oma viimased eluaastad veetis ta poja juures Võru vallas Võlsi külas.

16. veebruaril 2005, kui suri Liisi Vilt, sai Altosaar Eesti vanimaks elanikuks. Kuid vanimaks eestlaseks ta ei saanud, selleks sai USA-s elanud Antonie Soonpää.

## Viited
Oskar Friberg

**Oskar Friberg** (16. august 1919 Vormsi – 10. mai 2019 Vormsi) oli vanim Vormsi elanik ja viimane enne Teist maailmasõda elanud inimene saarel.

Ta oli rannarootslane.

Oskar Friberg teenis 1940. aasta okupatsiooni ajal Eesti sõjaväes ning arvati automaatselt Nõukogude vägede koosseisu, kus ta sõdis Kuramaani välja. 

1941. aastal sai ta haavata. Koju pääses ta alles 1946. aastal. Seejärel ehitas ta paar aastat paate ja püüdis kala, kuid siis ei lastud enam rootslasi merele. Pärast seda oli Friberg 55 aastat ta Norrby majakavaht.

2014. aastal õnnitleti teda 95. sünnipäeval.

## Tunnustus
*2007 Kodanikupäeva aumärk

## Isiklikku
Tema lellepoeg oli kettaheitja Algot Friberg.

## Viited

## Välislingid
*Oskar Friberg pälvis kodanikupäeva aumärgi
*"Eesti staažikaim tuletornivaht lahkub ametist" Veeteede Amet
*Foto
Carmen Franco y Polo

**María del Carmen Franco y Polo, 1. [[Franco hertsoginna]], [[Hispaania grand]]** (14. veebruar 1926 Oviedo – 29. detsember 2017 Madrid) oli Francisco Franco tütar.

Ta oli Francisco Franco Rahvusliku Fondi aupresident.

## Välislingid
*http://www.angelfire.com/realm/gotha/gotha/franco.html
*Genealoogiline info
Palearktis

**Palearktis** on üks kaheksast maismaariikkonnast Maal.

54,1 miljoni km² pindalaga on Palearktis kõige suurem maismaa riikkond maakeral. Palearktise piiresse jääb kogu Euroopa maismaaline osa, Aasias Himaalaja mäestikust põhja pool asuv ala (ka Araabia poolsaare põhja- ja keskosa) ja Põhja-Aafrika.

Mõnikord on Palearktist koos Nearktisega käsitletud ka Holarktise alla kuuluva regioonina.

Palearktise floora ja fauna on suhteliselt liigivaesed. Endeemsetest perekondadest väärivad mainimist näiteks mutt, metskits, kanarbik.

## Vaata ka
*Holarktis
*Nearktis
*riikkond
Anna Jürnas

**Anna Jürnas** (sündinud **Anna Karus**; 6. jaanuar 1892 Õisu vald (Paistu kihelkond) – 22. märts 2000 Tartu) oli pikaealine eestlane.

Tsaariajal rändas tema perekond Simbirskisse, kuid pöördus 1934. aastal Eestisse tagasi ning asus elama Tartumaale Vara valda. Viimased 40 aastat elas Anna Jürnas Tartus Kabeli tänaval.

## Viited

## Välislingid
*Eesti vanim inimene peab täna sünnipäeva, Õhtuleht, 6. jaanuar 2000
*Suri vanim eestlane, Postimees 29. märts 2000
*Anna Jürnas elas kolmel sajandil, Õhtuleht, 31. märts 2000
Alviine Rohtla

**Alviine Rohtla** (1936. aastani perekonnanimi **Frey**; 13. detsember (1. detsember vkj) 1897 Viitina vald, Rõuge kihelkond, Võrumaa – 11. jaanuar 2001) oli eesti pikaealine.

Ta oli elu lõpul sisse kirjutatud Viljandi maakonnas Pärsti vallas Kirikumõisas, kuid ta elas tegelikult tütre juures Võru maakonnas Haanja vallas.

Ta suri 11. jaanuaril 2001 ja maeti 14. jaanuaril 2001 Rogosi-Pütsepa kalmistule Võru maakonnas.

Sünniaasta eksituse (1897. aasta asemel on arvatud, et see oli 1892) tõttu on arvatud, et ta elas 108-aastaseks.

## Viited

## Kirjandus
*Suri vanim eestlane Anna Jürnas Eesti Päevaleht, 28. märts 2000
Nearktis

**Nearktis** on üks kaheksast maismaariikkonnast Maal.

Maailma Looduse Fondi (WWF) järgi on Nearktise pindala 22,9 miljonit km², mis hõlmab enamiku Põhja-Ameerikast, samuti Gröönimaa, osa Mehhikost. Lõuna-Mehhiko, Florida lõunaosa, Kesk-Ameerika ja Kariibi saared koos Lõuna-Ameerika arvatakse Neotroopise riikkonda.

Mõnikord käsitletakse Nearktist ja Palearktist Holarktise alla kuuluva regioonina.

Nearktise ja Palearktise floora ei erine märgatavalt, üks erinevusi on Nearktise suurem arv okaspuuperekondi.

## Vaata ka
*Palearktis
*Holarktis
Holarktis

**Holarktis** ehk **holarktika** ehk **holarktiline riikkond** oli varem suurim Maa maismaariikkond, mis hõlmas suure osa põhjapoolkerast. Ehkki mõned autorid käsitlevad seda veel riikkonnana, ei tunnista selle staatust Maailma Looduse Fond (WWF), kes jagab Holarktise Nearktiseks ja Palearktiseks.

Nearktise ja Palearktise suhteline ühetaolisus tuleneb sellest, et geoloogilises ajaskaalas on need riikkonnad näiteks põhja poolt olnud ühenduses Beringi väina kohalt.

## Vaata ka
*Nearktis
*Palearktis
*Holantarktis
Neotroopis

**Neotroopis** on üks kaheksast maismaariikkonnast Maal.

Neotroopise pindala on Maailma Looduse Fondi (WWF) järgi 19,0 miljonit km², hõlmates Kesk- ja Lõuna-Ameerika, kaasa arvatud Kariibi mere saared ja Florida poolsaare lõunaosa. 

Neotroopist iseloomustab väga suur liigiline mitmekesisus nii faunas kui ka flooras. Suur bioloogiline mitmekesisus johtub sellest, et geoloogilises mõttes oli see piirkond teistest Maa osadest pikka aega isoleeritud ning hilisem kokkupuutumine põhjast ei ole (veel) omapärast floorat ja faunat märkimisväärselt mõjutanud ega vaesestanud.

## Vaata ka
*Nearktis
Will Champion

**William Champion** (sündinud 31. juulil 1978 Southamptonis) on briti muusik, ansambli Coldplay trummar.
Bioneer

**Bioneer** on Eesti keskkonnateemaline kodanikumeediaportaal, mis loodi 2008. aastal. Portaalis vahendatakse nii keskkonnauudiseid kui avaldatakse ka pikemaid harivaid artikleid jätkusuutliku elamisviisi kohta.

Portaali kui ajakirjandusväljaannet toetavad eeskätt Keskkonnainvesteeringute Keskus ning Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalamet. Bioneeri peatoimetaja on Katrin Jõgisaar.

## Vaata ka
*roheline elamisviis
*roheline ideoloogia
*Roheline Värav

## Viited

## Välislingid
*Bioneeri portaal
Metsaökoloogia

**Metsaökoloogia** on teadusharu, mis uurib metsi kui ökosüsteeme (metsaökosüsteeme). 

Metsaökoloogia huvisfääri kuuluvad näiteks metsade aineringe, metsakooslused ja nende dünaamika, metsa mikrokliima ja selle seosed bioproduktsiooniprotsessiga, metsamajanduse mõju metsakooslustele ja aineringele, kliimamuutuste mõju metsade kasvule, metsade suktsessioon jm.

Metsaökoloogia on aluseks metsade mahemajandamisele.

## Metsaökoloogia Eestis
Eestis on metsaökoloogia olulisemad arendajad olnud Viktor Masing, Toomas Frey, Olevi Kull jt.
Metsaökoloogiaga tegeldi Vooremaa metsaökoloogia jaamas.

## Vaata ka
*Mahemetsandus
*Metsandus
*Metsateadus
Vello Ross

**Vello Ross** (21. august 1935 Kõrtsi küla – 26. oktoober 2003) oli eesti biofüüsik. 

Tema peamiseks uurimisvaldkonnaks oli taimkatte struktuur ja kiirgusrežiim selles.

Ta töötas Juhan Rossi uurimisrühmas Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis ja Toomas Frey uurimisrühmas Zooloogia ja Botaanika Instituudis ning oli hiljem Eesti Põllumajandusülikooli füüsika kateedri juhataja.

## Välislingid
*Lühibiograafia
Bielefeldi Arminia

**DSC Arminia Bielefeld** (Bielefeldi Arminia, täisnimi *Deutscher Sportclub Arminia Bielefeld e.V.*) on Saksamaa linna Bielefeldi spordiklubi, mis on tuntud eelkõige oma jalgpallimeeskonna poolest. 1905. aastal asutatud klubis viljeletakse maahokit, iluuisutamist ja piljardit. 2011/2012 mängis klubi 3. Ligas.

Arminia esindusmeeskond langes hooajal 2008/09 2. Bundesligasse. Tõusnud rekordiliselt seitsmel korral Bundesligasse, on Arminia tuntud liigadevahelise pendeldajana.

27 000 pealtvaatajat mahutav kodustaadion kannab 2004. aasta jaanuarist sponsori nime – Schücoarena –, kuid üldiselt tuntakse seda siiski kohanime järgi – *Bielefelder Alm*.

## Eesti mängijad
*Aleksei Belov (2008–2011, U17 ja U19 meeskond).

## Välislingid
* Koduleht
Hannover 96

**Hannover 96** on Saksamaa linna Hannoveri jalgpalliklubi, mis mängib Saksamaa tugevuselt teises liigas 2. Bundesliga.

Hannover 96 on tulnud kahel korral Saksamaa meistriks (aastatel 1938, 1954) ja võitnud korra Saksamaa karika (hooajal 1991–92). Saksamaa kõrgliigas mängis Hannover viimati hooajal 2018/19.

Hooaegadel 2011/12 ja 2012/13 mängis Hannover UEFA Euroopa Liiga. Hooajal 2011/12 jõuti veerandfinaali, kus kaotati Madridi Atléticole kahe mängu kokkuvõttes 2:4.

Hannover 96 suurim rivaal on Eintracht Braunschweig.

## Praegune koosseis
*Seisuga 25. juuli 2024*

## Saavutused
*Saksamaa meistrivõistlused
****Võitja**: 1938, 1954
*DFB-Pokal
****Võitja**: 1991–92
*2. Bundesliga
****Võitja**: 1986–87, 2001–02

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Karlsruher SC

**Karlsruher Sport-Club Mühlburg-Phönix e. V.** on Saksamaa linna Karlsruhe jalgpalliklubi. See mängib Saksamaa esiliigas 2. Bundesliga.

Klubi on asutatud 1894. aastal. Klubi on tulnud Saksamaa meistriks ühe korra, 1909. aastal. Saksamaa kõrgliigas mängis Karlsruher viimati hooajal 2008/09. Praeguses Bundesligas on Karlsruheri parim koht, mis saavutati kolmel korral 1990. aastatel.

## Liiga ajalugu
*1990–1998 Bundesliga
*1999–2000 2. Bundesliga
*2001 Regionalliga
*2002–2007 2. Bundesliga
*2008–2009 Bundesliga
*2010–2012 2. Bundesliga
*2013 3. Liga
*2014–2017 2. Bundesliga
*2018–2019 3. Liga
*2020– 2. Bundesliga

## Praegune koosseis
*Seisuga 18. juuli 2023*

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
1. FC Köln

**1. FC Köln** (*1. Fußball-Club Köln 01/07 e. V.*) on Saksamaa linna Kölni jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas Bundesliga.

Klubi on asutatud 13. veebruaril 1948.

Köln on tulnud Saksamaa meistriks kolmel korral, viimati hooajal 1977–78.

Klubi peab kodumänge RheinEnergieStadionil, mis mahutab 49 968 pealtvaatajat.

## Praegune meeskond
*Seisuga 15. august 2019*

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
TSG 1899 Hoffenheim

**TSG 1899 Hoffenheim** on Saksamaa linna Sinsheimi jalgpalliklubi. 

2000. aastal mängis klubi veel Saksamaa viiendas jalgpalliliigas. Alates 2008. aastast mängib klubi Bundesligas. Hooajal 2017–2018 saavutati klubi ajaloo parim koht Bundesligas, kui saadi kolmas koht.

## Praegune meeskond
*Seisuga 15. august 2019*

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
VfL Wolfsburg

**VfL Wolfsburg** on Saksamaa linna Wolfsburgi spordiklubi. Klubi jalgpallimeeskond tuli hooajal 2008/09 Bundesliga meistriks. Lisaks võideti hooajal 2014–15 Saksamaa karikas ja 2015. aastal Saksamaa superkarikas.

Klubi profijalgpalli osakond on 2001. aastast juriidiliselt eraldiseisev VfL Wolfsburg-Fußball GmbH.

## Praegune koosseis
*Seisuga 3. august 2019*

## Saavutused
***[[Bundesliga|Saksamaa meistrivõistlused]]**
**Võitja (1): 2008/09
**Teine koht (1): 2014–15

***[[DFB-Pokal|Saksamaa karikavõistlused]]**
**Võitja (1): 2014–15
**Finalist (1): 1994/95

***[[DFL-Supercup|Saksamaa superkarikas]]**
**Võitja (1): 2015

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
FC Energie Cottbus

**FC Energie Cottbus** on Saksamaa linna Cottbusi 1966. aastal asutatud jalgpalliklubi, mis 1990. aastani kandis nime *BSG Energie Cottbus*. Energie mängis Saksa DV jalgpallis teisejärgulist rolli, kuuludes  kuus hooaega kõrgliigasse ja 21 hooaega esiliigasse, kuid on Saksamaa taasühinemise järel kujunenud riigi idaosa üheks edukamaks meeskonnaks.
Tennis 2008. aasta suveolümpiamängudel

**[[Tennis]] [[2008. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 10.–17. augustini 2008. Tennisevõistlustest võttis osa 176 sportlast 49 riigist. Võistlustel olid kavas nii meeste kui ka naiste üksik- ja paarismäng. Seega oli mängus neli komplekti medaleid.

## Võistlusalad

### Mehed

* Üksikmäng
* Paarismäng

### Naised

* Üksikmäng
* Paarismäng

## Võistluste ajakava

## Tulemused

### Mehed

#### Üksikmäng




Finaal: 17. august 
Osavõtjaid: 64
Olümpiavõitja 2004: Nicolás Massú, Tšiili 
Ametlikud tulemused: Finaal

**Finaal:** Fernando Gonzalez - Rafael Nadal 6:3, 7:6, 6:3
**Pronksimäng:** Novak Đoković - James Blake 6:3, 7:6 


#### Paarismäng




Finaal: 16. august 
Osavõtjaid: 32 paari
Olümpiavõitja 2004: Fernando Gonzalez - Nicolás Massú, Tšiili
Ametlikud tulemused: Finaal

**Finaal:** Roger Federer, Stanislas Wawrinka - Simon Aspelin, Thomas Johansson 6:4, 6:4, 6:7, 6:3
**Pronksimäng:** Bob Bryan Mike Bryan - Arnaud Clement, Michael Llodra 3:6, 6:3, 6:4


### Naised

#### Üksikmäng




Finaal: 17. august 
Osavõtjaid: 64
Olümpiavõitja 2004: Justine Henin-Hardenne, Belgia
Ametlikud tulemused: Finaal

**Finaal:** Jelena Dementjeva - Dinara Safina 3:6, 7:5, 6:3
**Pronksimäng:** Vera Zvonarjova - Li Na 6:0, 7:5
**1. ring** Kaia Kanepi - Flavia Pennetta, Itaalia 6:2, 7:6 
Lucie Šafářová, Tšehhi - Maret Ani 6:4, 6:2
**2. ring** Kaia Kanepi - Virginie Razzano, Prantsusmaa 6:4, 7:5
**3. ring** Li Na, Hiina - Kaia Kanepi 4:6, 6:2, 6:0 


#### Paarismäng




Finaal: 17. august 
Osavõtjaid: 32 paari
Olümpiavõitja 2004: Li Ting - Sun Tian Tian, Hiina
Ametlikud tulemused: Finaal

**Finaal:** Serena Williams, Venus Williams - Anabel Medina Garrigues, Virginia Ruano Pascual 6:2, 6:0 
**Pronksimäng:** Yan Zi, Zheng Jie - Aljona Bondarenko, Katerina Bondarenko 6:2, 6:2 
**1. ring**: Viktoria Azarenko, Tatjana Putšek Valgevene - Maret Ani, Kaia Kanepi 6:2, 6:2


## Medalid

## Välislingid

* Tennise ametlik koduleht Pekingi OM-il
* ITF-i koduleht olümpiamängudest
Viljandi komtuurkonna ametnike loend

**Viljandi komtuurkonna ametnike loend** loetleb komtuurkonnas teadaolevad Liivi ordu ametikohad ja kronoloogilises järjekorras ka teadaolevad ametnikud, välja arvatud komtuurid.

## [[Linnusekomtuur]]id (''Hauskomtur''id)
*1374 Konstantin
*1451? Ekkart Vogt von Fronhausen (pole päris kindel, kas ta oli *Hauskomtur* just Viljandis)
*1497–1500? Hermann Ovelacker von Wischlingen
*1507 Johann Clodt
*1510 Engelbrecht von Westhofen
*1529 Wilhelm von Etzbach
*1540–1542 Bernhard von Smerten
*1545 Heinrich Steding
*1548–1552 Johann von Oldenbockum (ka Altenbockum)
*1554–1555 Wilhelm von Hompesch
*1557 Heinrich von Brempt
*1558 Reinhold Hugenpoet
*1558–1560 Albrecht von Mosbach genannt Breidenbach

## Marssalid (linnusemarssalid)
*1241–1248 Heinrich Tumme
*1248 Heinrich (erinev isik)
*1420 Hadmer
*enne 1483 Moritz von Brobeck

## Kassahoidjad (''Kämmerer'')
*1317 Wilhelm von Haren
*1347 Dietrich von Stöckheim

## Köögimeister
*?–1547 Eberhard Quad

## Jahumeistrid
*umbes 1480 Wessel von Strünkede
*1523–1524 Remmert von Scharenberg

## Seegimeistrid (''Spitalmeister'')
*1470 Gerhard von Walien
*1537 Johann von Langen

## [[Kumpan]]id
*umbes 1320 Burchard von Dreileben
*umbes 1400 Wilkin von Weybe
*1438 Heinrich von Friesendorf
*1453 Lubbert von Varssem
*umbes 1480 Wessel von Strünkede
*1507–1510 Rutger von Schwansbell
*1520 Dietrich Bock
*1522 Otmar von Galen
*1542 Johann von Oldenbockum

## Linnuse peamees
*1524–1525 Remmert von Scharenberg

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Lk-d 756–758.
Reiner Mom

**Reiner Mom** oli Liivi ordu liige 14. sajandil, Viljandi komtuur.

Reineri isa võis olla Arnold Mom. Ta pärines Geldernist Kelli lossist Doesburgi lähedalt.

1328. aastal oli Mom Lihula komtuur, 1330–1334 Järva foogt ja samal ajal ka Paide komtuur. 1338. aastal on teda mainitud Viljandi komtuurina. Rohkem tema kohta andmeid pole.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 593 (lk 451).
Aleksei Savrassov

**Aleksei** Kondratjevitš **Savrassov** (vene Алексей Кондратьевич Саврасов; 24. mai (vkj 12. mai) 1830 Moskva – 8. oktoober (vkj 26. september) 1897 Moskva) oli vene maalikunstnik, üks peredvižnikutest.

Aastatel 1844–1854 õppis ta Moskva Maali-, Raid- ja Ehituskunstikoolis.

Aleksei Savrassovi üks tuntumaid maale on "Künnivaresed saabusid". 

## Välislingid
Hebbe

**Hebbe** (ka *Hebbus*; surnud 1223) oli Taani foogt Järvamaal, kelle tapsid ülestõusnud eestlased.

Hebbe sai Järva foogtiks tõenäoliselt õige pea pärast Järvamaa alistamist Taanile, mis toimus 1220. aastal. 1223. aastal algas aga üle-eestiline suur ülestõusulaine, millele jäi ette ka tema. Hebbe hukati ja eestlased lõikasid välja ta südame, praadisid seda lõkkel ning sõid ära, et saada jõudu, tarkust ja julgust.

## Viited
Invariant

**Invariant** on objekti omadus, näiteks suuruse väärtus, avaldise vorm jne, mis jääb vaadeldava(te) teisendus(t)e korral muutumatuks.

Invariantsed on näiteks liikumisseadused klassikalises mehaanikas Galilei ajalis-ruumiliste teisenduste suhtes, liikumisseadused relatiivsusteoorias Lorentzi teisenduse korral ja elementaarosakeste teooriates teisenduste suhtes, milles avaldub ruumi ja aja diskreetne loomus.

Invariantsuse mõiste oli matemaatikas kasutusel juba 19. sajandi keskel. Invariantide teooria omandas suure tähtsuse geomeetrias, kus see on aluseks geomeetriliste distsipliinide süstematiseerimisel teisendusviiside (ortogonaalsete, meetriliste, afiinsete, projektiivsete, topoloogiliste, diferentsiaalsete jt. teisenduste) järgi.

Kui vaadeldav teisendus ei muuda ühtki objekti omadust, siis on tegemist invariantide süsteemiga ja see on **täielik invariant**. Näiteks isomorfsete graafide täielik invariant on nende ühine struktuur.

Formaalselt on invariant määratud kui matemaatiliste objektide vaadeldava kogumi *M* fikseeritud ekvivalentsussuhetega *p* kujutus *f* teise matemaatiliste objektide kogumisse *N*, mis on püsiv *M* ekvivalentsusklassidele *p* järgi (täpsemalt: ekvivalentsussuhte *p* kujutuse invariant kogumisse *M*).

Invariantide teooria on klassikalises mõttes üks algebraline teooria.

## Invariantsusprintsiip

Täheldatakse tunnetuse kategooriate muutuvust. Ühest küljest võivad spetsiifilised kategooriad kujuneda üldisteks, teisest küljest võivad üldised kategooriad aheneda spetsiifilisteks (nagu näiteks struktuuri).

Tunnetusteooria (ja mitte ainult see) uurib reaalsete nähtuste seaduspärasusi. Selleks on vaja leida midagi muutumatut, teatud tingimustel säilivat. Leitakse, et ükski invariant ei ole absoluutne, kuid ei ole põhjust kahelda nende objektiivsuses. Sellest tuuakse näiteid füüsikast. Leitakse, et üleminek üldisemale teooriale on seotud informatsiooni suurenemisega. See on omakorda seotud isomorfismiga üldistatud süsteemi kujutavate ja konkreetsemat süsteemi kujutavate sätete vahel. Nii on saanud spetsiifilisest mõistest filosoofiline kategooria.

## Vaata ka
*Graafi invariant

## Viited

## Kirjandust

*Wetzenböck, R., 1923. Invarianten-Theorie. Gröningen.
*Simmetrija, invariantnost, struktura. 1967, Moskva.
*Ursul, A. L., 1967, Teoretioko-poznavatelnoe znatšenie printsipa invariantnosti. – Kogumik: Simmetrija, invariantnost, struktura.
*Harary, F., 1969. Graph Theory. *Addison-Wesley*, N.Y. ISBN 0-201-02787-9.
*Popov, V. L., 1979. Invariant. *Matematitseskaja entsüklopedija, tom 2*, Moskva.
*Filosoofia leksikon, 1985. Tallinn.
*Filosofski slovar, 2001, Moskva. ISBN 5-250-02742-3.
Viljandi foogt

**Viljandi foogt** (saksa keeles *Vogt von Fellin*) oli Mõõgavendade ordu ja hiljem Liivi ordu käsknik. 

Viljandi foogte on teada vaid mõni üksik, alates Liivi ordu rajamisest (1237) valitsesid nad samal ajal komtuuridega. Seetõttu võiks hilisemaid foogte lugeda komtuuride abilisteks, tõenäoliselt kõrgeima kohaliku kohtuvõimu rakendajateks. Mõõgavendade ordu aegsed foogtid olid aga ilmselt endise Sakala ja mõningatest väikemaakondadest moodustatud Viljandi foogtkonna valitsejad.

## Viljandi foogtid
### Mõõgavendade ordu
*1223 Moritz
*1234 Rudolf

### Liivi ordu
*1248–1255 Eberhard
*1265 P.
*1305 Volmar
*1347–1349 Johann von Lechtes