open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Appaloosa hobune

**Appaloosa** on hobusetõug, mida peetakse Ameerika vanimaks. Appaloosa hobused pärinevad Palouse'i maakonnast Ameerika Ühendriikide loodeosast Palouse'i jõe ümbrusest.

## Päritolu

Kromanjoonlaste hobuseid kujutavate kiviaja koopajoonistuste põhjal saab väita, et leoparditäpilist mutatsiooni põhjustav geen on väga vana. Konkistadoorid viisid täpilise hobuse geeni mõlemale Ameerika mandrile. *[[Nez percé]]* (omanimetus *nimiipuu*) indiaanihõim tegeles selektiivse aretusega ning jälgis rangeid reegleid, et toota parimaid tõuloomi
Tänapäeval on Appaloosa hobuseid aretatud nii Ameerika Ühendriikide kui ka Kanada lääneosas. Alberta provintsis on neid aretanud krii-indiaanlased.

## Välimus
Ilmetu pea, teravad lühikesed kõrvad, ergas ja uudishimulik pilk. Kere ja kael lihaseline, jõuline tagaosa, arenenud jalad. Turjakõrgus 147–158 cm..

Appaloosal on elavate, väljendusrikaste silmadega pea. Kõrvad on väikesed ja teravaotsalised nagu kõikidel Ameerika hobustel.Tal on kauni kujuga kael ja lai rind. Laudjas on ümar ja võimas ning sabahoid kõrge. Lakk ja saba on küll õhukesed, kuid ebatavaliselt siidjad. 

Lisaks iseloomulikule laigulisele karvkattele on sel tõul veel kolm omadust:
* Nahk karva all on roosade laikudega. 
* Kapjadel heledad püsttriibud. 
* Nähtavad silmavalged ehk skleerad.

Appaloosa värvus võib olla väga mitmekesine, võimalikud variandid: 
* Valge vaip - Valge laudjas ja nimmeosa, mujal tume põhivärv.
* Täpiline - Tumedad või valged täpid kehal.
* Kirju vaip - Kombinatsioon eelmisest kahest.
* Kimmel vaip - Osaliselt kimmel, valge laudja ja nimmepiirkonnaga.
* Kimmel vaip täppidega - Ülalkirjeldatud täppidega.
* Leopard - tume ja valged täpid.
* Lumehelves - Nimmel ja laudjal on heledad täpid.
* Härmatis - tumedal põhjal on väikesed valged täpid.

## Iseloomustus
Peetakse suurepärasteks universaalhobusteks. Iseloomult on appaloosa hobused vastupidavad, visad, sõnakuulelikud, abivalmid ja heasüdamlikud. Nad on kiired, hea hüppevõimega ja vähenõudlikud. Populaarne lääneratsutamise hobune, eriti vesternratsutamise aladel. 

## Viited
Vaikse ookeani Põhjahoovus

**Vaikse ookeani Põhjahoovus** on hoovus Vaikses ookeanis, Kuroshio osa. Ületab Vaikse ookeani Honshūst Põhja-Ameerikani, hoovates itta. Põhja-Ameerika läänekaldal hargneb Alaska ja California hoovuseks.
Madis Rubel

**Madis Rubel** (2. juuli 1935 – 13. detsember 2011) oli eesti paleontoloog ja stratigraaf. 

Ta lõpetas 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogina ja töötas seejärel pikka aega TA Geoloogia Instituudis.

Ta oli Tartu Ülikooli paleontoloogia ja stratigraafia professor (1992–2000), seejärel emeriitprofessor. Ta töötas muu hulgas numbrilise (kvantitatiivse) stratigraafia alal ning uuris brahhiopoodide paleontoloogiat.

## Tunnustus

* 2000 Tartu Ülikooli medal

* 2005 Tartu Ülikooli aumärk

## Isiklikku
Tema vanemad olid entomoloog Salme Rubel ja põllumajandusteadlane Peter Heinrich Rubel.

Tema õde oli keemik Mall Reeben.

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Tartu Vana-Jaani kalmistul
Dire Straits (album)

**"Dire Straits"** on ansambli Dire Straits esimene stuudioalbum. See ilmus 1978.

## Lood

Kõikide lugude autor on Mark Knopfler.

#"Down to the Waterline" – 3:55
#"Water of Love" – 5:23
#"Setting Me Up" – 3:18
#"Six Blade Knife" – 4:10
#"Southbound Again" – 2:58
#"Sultans of Swing" – 5:47
#"In the Gallery" – 6:16
#"Wild West End" – 4:42
#"Lions" – 5:05
Led Zeppelin III

"**Led Zeppelin III**" on ansambli Led Zeppelin kolmas stuudioalbum. See ilmus 1970. aasta 5. oktoobril.

Paljud albumi lood on kirjutatud 1970. aasta alguses Bron-Yr-Auri kotedžis Gwyneddis Walesis, kus laulja Robert Plant ja kitarrist Jimmy Page veetsid aega pärast USA-turneelt naasmist.

Albumi osaliselt akustiline ja folkmuusika mõjuline helikeel eristub selgesti Led Zeppelini varasemast loomingust.

## Lood

A pool
# "Immigrant Song" (Jimmy Page, Robert Plant) – (2:25)
# "Friends" (Page, Plant) – (3:54)
# "Celebration Day" (Page, Plant, John Paul Jones) – (3:29)
# "Since I've Been Loving You" (Page, Plant, Jones) – (7:23)
# "Out on the Tiles" (Page, Plant, John Bonham) – (4:08)

B-pool
# "Gallows Pole" (trad. arr. Page, Plant) – (4:58)
# "Tangerine" (Page) – (3:12)
# "That's the Way" (Page, Plant) – (5:39)
# "Bron-Y-Aur Stomp" (Page, Plant, Jones) – (4:18)
# "Hats Off to (Roy) Harper" (traditional) – (3:42)
Paju (Lõuna-Korea)

**Paju** (ka *P'aju*; ametlikult *Paju-si*, hangulis 파주시, hanjas 坡州市) on linn Lõuna-Koreas Gyeonggi provintsis. Paju nimetati linnaks 1996. aastal. Elanike arv oli 2006. aasta seisuga 302 275.

## Viited
Friisi hobune

**Friisi hobune** (, ) on Friisimaa provintsist Hollandist pärit hobusetõug. See on ainuke põline hobusetõug Hollandis.

## Ajalugu
Tegu on küllaltki vana hobusetõuga, mis pärineb väidetavalt aastast 1000 eKr, kui ta oli roomlaste poolt hinnatud raskeveohobusena. Keskajal kasutati Friisi hobuseid rüütlihobustena. Hiljem on neid ristatud Andaluusia hobusega, mis on tõule lisanud temperamenti ja sihvakust. Seda tõugu hobuseid kasutati ka taludes kergematel töödel ja pühapäeviti vankri ees.

Friisi hobune on olnud mitmel korral väljasuremisohus.

19. sajandil oli traavisport populaarseks muutumas ja nii üritati ka seda tõugu paremaks muuta neid traavlitega ristates. Ka see lisas Friisi hobusele sihvakust, kuid õigeid traavleid neist ei saanud. 

1879. aastal asutati Friisi Hobuse Tõuraamat , mis oli ühtlasi ka esimene hobuste tõuraamat Hollandis. Hoolimata sellest oli aastal 1913 selles nimestikus kõigest kolm sugutäkku. Tõug päästeti tänu hoolikale aretusprogrammile. 

## Kasutamine
Friisi hobuseid kasutatakse tihti koolisõidus ja tõlla või vankri ees. Takistussõiduks ei ole see hobusetõug eriti sobiv tema loomuliku kehahoiaku tõttu. 
Nende kena välimuse tõttu kasutatakse Friisi hobuseid tihti Ameerika filmides. Näiteks on neid näha filmides:
*"Eragon"
*"The Mask Of Zorro"
*"Conan The Barbarian"
*"Clash of The Titans"
*"Alexander"
*"The Chronicles of Narnia"

## Välimus
Friisi hobusel on väga omanäoline välimus. Nad on musta värvi ja pika ning paksu laka ja sabaga. Ka on neil pikad sõrgatsitutid mida, erinevalt teistest hobusetõugudest, tavaliselt ei pügata. Varem võis Friisi hobune värvuse poolest olla ka hall või raudjas, kuid need värvid on aastate jooksul välja aretatud.
Valged märgised pole üldiselt tõuraamatu poolt soovitatud, kuid kuni 3,2-sentimeetrine täht on lubatud. Valged laigud mujal hobuse kehal või näol allpool silmajoont pole lubatud. 
Tõuraamatusse pääsemiseks nõutav turjakõrgus on 155–170 cm. Kõrgemaid hobuseid ei pruugita tõuraamatusse lasta. 

## Iseloom
Friisi hobune on iseloomult intelligentne, elavaloomuline, aga mitte tuline, töötahteline ega ustav.  

## Viited

## Välislingid

*Kuninglik Friisi Hobuse Tõuraamat
*Aive Sarjas "Hollandi hobusekasvataja otsib kadunud Ameerika turule Eestist asendajat" Maaleht, 25. veebruaril 2011
*Video saanivõidusõidust Friisi hobustega Friisimaa, 11. veebruar 2012
Vaughan

**Vaughan** on linn Kanadas Ontario provintsis. Elanike arv on 238 866 (2006) ja pindala 273,58 km².

2011. aasta rahvaloenduse järgi oli 45,9% elanike emakeeleks inglise keel, 14,1%-l itaalia keel, järgnesid vene keel (6,5%) ja hispaania keel (2,6%), teisi keeli kõneldi vähem.

## Viited
Aufbau printsiip

**Aufbau printsiip** ütleb, et orbitaalid hakkavad elektronidega täituma, alustades madalaima energiaga orbitaalist. Kõrgema energiaga orbitaal ei hakka enne elektronidega täituma, kui madalama energiaga orbitaal täis ei ole. Aufbau printsiipi kasutatakse (koos Hundi reegli ja Pauli printsiibiga) selleks, et määrata aatomi, iooni või molekuli elektronkonfiguratsiooni.

Aatomite korral hakkavad nende alakihid täituma (mõningate eranditega) järgmises järjekorras: 

1s, 2s, 2p, 3s, 3p, 4s, 3d, 4p, 5s, 4d, 5p, 6s, 4f, 5d, 6p, 7s, 5f, 6d, 7p.

Molekulide korral kehtib Aufbau printsiip samuti – keemilisest sidemest osavõtvad väliskihid täidavad molekulaarorbitaalid, alustades madalaima energiaga orbitaalist.

Aufbau printsiibi nimetus tuleneb saksa keelest ja tähendab "ülesehitust".

## Erandid
On aga ka elemente, mis ei allu Aufbau printsiibile. Kõik need elemendid asuvad perioodilisustabeli d-plokis. Põhjus, miks see nii on, seisneb selles, et poolikult (5 elektroniga) ja täielikult (10 elektroniga) täidetud d-alakihis elektroni hoidmiseks kulub aatomil vähem energiat kui madalama energiaga s-alakihis hoidmiseks. Erandeid, mis ei allu Aufbau printsiibile on ka perioodilisustabeli f-plokis.

Erandid 4. perioodis:

Erandid 5. perioodis:

Erandid 6. perioodis:

## Vaata ka
*Hundi reegel
*Pauli printsiip
*Madelungi reegel
Lõpusjalgsed

**Lõpusjalgsed** (*Branchiopoda*) on primitiivsete vähkide klass, mille enamik rühmi on mageveelised. Lõpusjalgseid on teada umbes 900 liiki. 

Sellesse klassi kuuluvad teiste seas vesikirp (*Daphnia*), kes on esindatud ka enamikus Eesti siseveekogudes.

Lõpusjalgsete ladinakeelne teaduslik nimi *Branchiopoda* võib segi minna käsijalgsete hõimkonna teadusliku nimega *Brachiopoda*.

## Süstemaatika
Traditsiooniliselt käsitleti *Diplostraca* rühma ülemseltsina ning sellesse kuulus kaks seltsi: kodavähilised (*Conchostraca*) ja vesikirbulised (*Cladocera*). Kuna uuemate andmete järgi on rühm kodavähilised parafüleetiline, siis tänapäeval seda enam ei kasutata. 

### Seltsid

*Alamklass *[[Sarsostraca]]*
**Puudukilbilised (*Anostraca*)
*Alamklass Lehtjalalised (*Phyllopoda*)
***[[Lipostraca]]*†
**Kilbikulised (*Notostraca*)
*Infraklass *[[Diplostraca]]*
***[[Laevicaudata]]*
***[[Spinicaudata]]*
***[[Cyclestherida]]*
**Vesikirbulised (*Cladocera*)
† = väljasurnud
Boise

**Boise** on linn Ameerika Ühendriikides, Idaho osariigi pealinn ja Ada maakonna halduskeskus.

2007. aastal oli Boise elanike arv 211 473, Boise linnastu elanike arv oli 643 650.

Boise kuulub erinevate küsitluste ja uurimuste põhjal USA parema elu- ja ärikeskkonnaga linnade hulka.


Fail:Boise aerial 2007.jpg|Vaade linnale
Fail:Boisenight.jpg|Öine Boise


## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Planeet X

**Planeet X** ehk **Transpluuto** ehk **Transuraan** ehk **kümnes planeet** on hüpoteetiline Pluuto orbiidist kaugemal asuv Päikesesüsteemi taevakeha.  

19. sajandi lõpus jõudsid astronoomid Percival Lowell ja William Pickering järeldusele, et Neptuuni orbiidist kaugemal peab asuma veel üks suur planeet, mis põhjustab häireid Uraani liikumises, mida ei saanud selgitada üksnes Neptuuni mõjuga. Lowell andis planeedile nimeks "Planeet X".

1930. aastal avastas Clyde Tombaugh Pluuto. Esialgu tekitas leid elevust, et Planeet X on leitud, kuid peagi sai siiski selgeks, et Pluuto on liiga väike ega oma seetõttu piisavat gravitatsioonilist mõju Uraani liikumisele. Kuna Pluuto oli üheksandana avastatud planeet, hakati Planeet X-i nimetama ka kümnendaks planeediks.

Clyde Tombaugh ja paljud teised kulutasid kümnenda planeedi leidmisele palju aega ja energiat, kuid midagi märkimisväärset ei avastatud. 1989. aastal määras kosmosesond Voyager 2 Neptuuni massi senisest täpsemalt ning sellest piisas, et kaoks vajadus kümnenda planeedi järele. Häired Uraani liikumises jäid Neptuuni täpsustatud massi arvestades mõõtmisvea piiresse.

Lisaks avastati 1992. aastal ka Kuiperi vöö, mis paikneb Neptuuni orbiidist kaugemal ning sisaldab paljusid Päikesesüsteemi väikekehi. Alates 2006. aastast peetakse ka Pluutot Kuiperi vöö objektiks, mitte eraldi planeediks. 

## Vaata ka
*Vulkaan (planeet)

## Viited
Baton Rouge

**Baton Rouge** on linn Ameerika Ühendriikides, Louisiana osariigi pealinn.

Baton Rouge on New Orleansi järel osariigi suuruselt teine linn. 2006. aastal oli Baton Rouge'i elanike arv 229 553.

Baton Rouge asub Mississippi jõe ääres ning on üks USA lõunaosariikide olulisemaid tööstus- ja naftakeemiakeskusi ning sadamaid.

Linn asutati 1719. aastal Prantsusmaa sõjalise tugipunktina. Alates 16. jaanuarist 1817 on Baton Rouge Ameerika Ühendriikide koosseisus.

1947. aastal ühendati linn koos East Baton Rouge'i vallaga ühiseks konsolideeritud linn-vallaks.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
Koorimuusika

**Koorimuusika** on vokaalmuusika liik, mis on kirjutatud koorile või mida esitab koor.

Koorimuusika žanre:
*Koorilaul
*Kantaat
*Oratoorium
*Passioon
*Missa
*Reekviem
Clavivox

**Clavivox** on USA helilooja Raymond Scotti 1952. aastal leiutatud ja 1956. aastal patenteeritud klahvpill-süntesaator ja sekventser. 

Scott oli enne seda ehitanud teremini leluks oma tütrele Carriele. Oma esimeses Clavivoxi prototüübis kasutas ta noore Bob Moogi (kes oli 25 aastat noorem kui Scott) ehitatud teremini.
Pill võimaldas *[[portamento]]*'t 3 oktavi piires. Hiljem lisas ta Clavivoxile helitugevuse kõvera mähisjoone mudeli (*ADSR envelope*), vibraato ja muid efekte.

Hilisemad Clavivoxid kasutasid valgust helikõrguse ja tämbri reguleerimiseks (valgus lasti läbi fotofilmi fotoelemendi).
Pill oli *[[Control Voltage]]*'iga juhitud.

## Vaata ka
* ANS süntesaator
* Helisüntees
* Teremin

## Välislingid
*Fotod Raymond Scotti Clavivoxidest
*Bob Moogi mälestused Raymond Scottist ja Clavivoxist
*"Circle Machines and Sequencers", Jeff E. Winneri ja Irwin D. Chusidi artikkel Electronic Musicianis
Thomas Gainsborough

**Thomas Gainsborough** (ristitud 14. mai 1727 – 2. august 1788) oli inglise maalikunstnik.

## Noorus
Thomas Gainsborough sündis Sudburys Suffolki krahvkonnas. Tema isa oli kangur. 13-aastaselt suundus Thomas Londonisse kunsti õppima, algul graafik Hubert Gravelot' juurde, hiljem aga tuntud maalikunstniku ja illustraatori William Hogarthi käe alla.

## Ipswichi periood
1740. aastatel Gainsborough abiellus. Tal ei õnnestunud oma maastikumaale müüa ning ta otsustas portreedele spetsialiseeruda. 1752. aastal kolis ta koos naise ja kahe tütrega Ipswichi. Tema peamisteks klientideks said kohalikud kaupmehed ja maamõisnikud. Tal ei läinud hästi ning ta oli sunnitud oma naise kaasavara tagatisel laenu võtma.

## Bathi periood
1759. aastal kolis perekond Bathi. Seal õnnestus Gainsborough'l lõpuks leida jõukamaid kliente. Alates 1761. aastast hakkas ta oma teoseid Londonisse näitustele saatma ning 1769. aastast osales iga-aastastel Kuningliku Akadeemia näitustel, kus püüdis tähelepanu võita tuntud isikute portreedega. Samal aastal langes talle au kuuluda akadeemia asutajate hulka. Hiljem tema suhted akadeemiaga aga halvenesid ning alates 1773. aastast keeldus ta sealsetel näitustel osalemast.

## Londoni periood
1774. aastal kolis Gainsborough Londonisse. Alates 1777. aastast hakkas ta uuesti Kuningliku Akadeemia näitustel osalema, esitades muu hulgas tuntud isikute portreesid.

Aastal 1780 maalis ta kuningas George III ja kuninganna portree, millega pani aluse ka edaspidistele kuningakoja tellimustele. Tänu sellele suurenes ka tema mõjuvõim akadeemias, kuid 1783. aastal otsustas ta uuesti oma teosed näituselt eemaldada.

Kui õukonnakunstnik Allan Ramsay 1784. aastal suri, oli kuningas sunnitud tema järglaseks nimetama Kuningliku Akadeemia presidendi, hinnatud portreemeistri Joshua Reynoldsi. Sellest hoolimata jäi Gainsborough kuningakoja lemmikuks.

Gainsborough oli eelkõige portreemeister, kuid maalis ka palju maastikke. Erinevalt Reynoldsist, kes palju reisis, ei lahkunud Gainsborough kunagi Inglismaalt. Kõige suuremat rolli tema kujunemisel mängis Anthonis van Dyck, kelle teostega ta põhjalikult tutvus.

Ka Gainsborough portreede juures mängis maastik olulist rolli. Tema inimesed moodustasid alati loodusliku taustaga lahutamatu terviku.

Tema tuntumad maastikumaalid on "Turuvanker" ja "Kari koolmel".

Thomas Gainsborough suri Londonis 61-aastaselt vähki.

## Välislingid

* Veebimuuseum
Bologoje

**Bologoje** [bolog'ooje] on linn Venemaa Tveri oblastis, Bologoje rajooni keskus. Asub Tverist 164 km loodes Bologoje järve ääres.

Bologoje on tekkinud 1851. aastal rajatud Bologoje raudteejaama juurde. Linnaõigused sai 1926. aastal.

Linn on raudteede sõlmpunkt.

## Välislingid

*http://www.bologoe-online.ru/
Tähendus

**Tähendus** on märgiga vastavusse seatud sisu ehk märgi (sõna, lause, kõne, teksti või muu nähtuse) poolt esile kutsutud teadmine.

Tähendus on üks semiootika alusmõisteid ning ka keeleteaduse ja filosoofia mõiste. Eri distsipliinide, koolkondade ja vahel ka eri autorite lähenemine tähenduse mõistele võib olla erinev. Teaduses eristatakse tähenduse liike või sõna "tähendus" eri tähendusi.

Üldkeeles võidakse tähenduseks nimetada ka väärtust.

## Vaata ka
* Denotatsioon
* Konnotatsioon
* Osutus
* Semantika
* Tähenduse kolmnurk

## Välislingid
Ainupõlvsed

**Ainupõlvsed** (*Monogenea*, vanemais allikais ka *Monogenoidea*) on mitmekesine alamate usside klass lameusside hõimkonnas. Ainupõlvsed on ektoparasiidid ehk kes nugivad peremeesorganismi kehal või väliselundeil, näiteks lõpustel. 

Ainupõlvsed on nimetuse saanud sellest, et neil ei esine põlvkondade vahetust: elu jooksul parasiteerivad nad tavaliselt ühel loomorganismil (vastandina kahepõlvsetele imiussidele (*Digenea*)).

Ainupõlvsete keha on bilateraalsümmeetriline: lamendunud dorsoventraalselt. Enamik ainupõlvseid parasiteerib kaladel, vähemik ka kahepaiksetel, roomajatel jt. 

## Vaata ka
*Kahepõlvsed imiussid
Beeri seadus

**Beeri seadus** (ka **Bouguer'-Beeri seadus**, **Beeri-Lamberti seadus** ja **Lamberti-Beeri seadus**) on empiiriliselt tuletatud optika seadus, mis kirjeldab monokromaatilise valguse neeldumise määra absorbeerivas (valgust neelavas) aines (näiteks lahuses) sõltuvalt aine omadused. Selle seaduse abil saab näiteks spektroskoopiat rakendades määrata värvaine sisaldust lahuses.

Beeri seadust väljendab valem
: A_\lambda = \log_{10} \left(\frac{I_{0}}{I_{1}}\right) = \varepsilon_{\lambda} \cdot c \cdot d ,
kus
: A_\lambda on valguse neelduvus lainepikkusel \lambda;
:I_0 on esialgne valguse intensiivsus antud lainepikkusel (mõõtühik W·m−2);
:I_1: on proovi läbinud valguse intensiivsus (W·m−2);
:\varepsilon_{\lambda} on igale ainele ja lainepikkusele omane konstant, mida kutsutakse molaarseks neeldumisteguriks või ekstinktsioonikoefitsiendiks (m2·mol−1);
:c on neelava aine kontsentratsioon (mol·m−3);
:d on optiline teepikkus (lahusekihi paksus m).

Neelduvust ja neeldumistegurit defineeritakse mõningatel juhtudel naturaallogaritmiga kümnendlogaritmi asemel.

Lambert-Beeri seadus on kasulik paljude ühendite karakteriseerimisel, aga samas ei ole universaalselt rakendatav kõikide ainete jaoks. Palju keerulisem kontsentratsiooni ja neeldumisteguri vaheline sõltuvus võib esineda näiteks väga suurte, keeruliste orgaaniliste molekulide (nt ksülenool oranž, toluüleen punane) korral.

## Ajalugu
Prantsuse teadlane Pierre Bouguer formuleeris 1729. a absorbeerivat ainet läbiva valguse intensiivsuse nõrgenemise seaduspärasuse, mida kirjeldas üksikasjalikult Saksa füüsik Heinrich Lambert 1760. a. Saksa füüsik August Beer täiendas eksperimentaalselt seadust absorbendi kontsentratsiooni osas 1852. a.
Fenomenoloogiline seminar

**Fenomenoloogiline seminar** on tavaliselt kolmapäeviti aset leidev üritus Tartu Ülikooli juures, kus loetakse ja arutatakse fenomenoloogilisse ehk kontinentaalsesse traditsiooni kuuluvaid tekste. Pikka aega on seminari eestvedaja olnud Tartu Ülikooli õppejõud Eduard Parhomenko.
Araabia numbrid

**Araabia numbrid** on numbrid 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 ja 0.

Araabia numbrid on tegelikult pärit Indiast, kuna araabia numbriteks nimetatakse umbkaudu 13. sajandil (mõnede väidete kohaselt 16. sajandil) Araabiast Euroopasse imporditud, aga enne seda Indias kasutusel olnud numbreid.

India matemaatikud leiutasid süsteemi 1. ja 4. sajandi vahel ja araabia matemaatikud võtsid selle omaks 9. sajandil. Uue positsioonilise kümnendsüsteemi populariseerimisel olid olulised pärslase Muḩammad ibn Mūsā al-Khwārizmī raamat "India numbritega arvutamisest" (825) ja Abū al-Kindī raamat "India numbrite kasutamise kohta" (830). Hiljem levis süsteem kõrgkeskaegses Euroopas.

Euroopas olid esimesed araabia numbrite kasutajad juudi kaupmehed, teiste allikate põhjal itaalia kaupmehed. Järgmine numbrite populariseerija või vähemalt kasutaja oli prantsuse päritolu matemaatikust paavst Silvester II (999–1003). Hiljem kasutati araabia numbreid veel tõenäoliselt normannide Roger I õukonnas Sitsiilias. 1154. aastal lasi Roger II araabia kartograafil Muḩammad al-Idrīsīl koostada maailmakaardi. Al-Idrīs koostas ka rändajatele mõeldud "Rogeri raamatu", kuhu pani kirja olulist teavet erinevate maade, teede, ajaloo ja etnograafia kohta. Araabia numbrite importijaks peetakse ka tänapäeva Alžeerias elanud itaallast, Firenze matemaatikut Leonardo Fibonaccit (u 1170 – u 1250), kes kirjutas 1202. aastal õpiku "Liber Abaci", kus ta propageeris uute numbrite kasutuselevõtmist. Ta tõi Itaaliasse kaasa araabia suguharu mairebide numbrid (Gobari tsifrid) ja tutvustas neid Euroopa kaupmeestele. Algul piirati uute numbrite kasutamist kaubatehingute sooritamisel, sest araabia numbrid võimaldasid mugavat paberil arvutamist, mis tekitas umbusaldust, sest arvutamine polnud visuaalselt jälgitav. Et kirjutamis- ja lugemisoskus levis laiemalt alles 13. sajandil, siis ei äratanud paberil arvutamine usaldust. Rooma numbritega opereeriti tavaliselt arvutuslaua abil, sest nendega oli paberil arvutamine ebamugav ja aeganõudev. Üldisemalt tulid araabia numbrid Euroopas kasutusele alles 15. sajandil, kui Johannes Gutenberg leiutas trükipressi.

Numbrite kuju sõltus kirjastiilist; Villu Tootsi järgi tuleb rangelt vahet teha näiteks klassitsistliku antiikva ja egiptienni, egiptienni ja groteski numbrite stiili vahel.

## Vaata ka
*Al-Khwarizmi
*Gobari tsiffer
**[[as-sifr]]*
*Rooma numbrid
*"The Story of 1" (Nick Murphy, 2005, televisioonidokumentaal)

## Viited

## Kirjandus
*Toots, Villu. "Tänapäeva kiri". Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1956
Ripsussid

**Ripsussid** ehk **turbellaarid** (*Turbellaria*) on alamate usside klass lameusside hõimkonnas. Ripsusse võiks lugeda lameusse kõige paremini kirjeldavaks rühmaks. Ripsusside kehapikkus võib olla väiksem kui 1 cm ja ulatuda kuni 60 cm-ni. 
Suur osa rühmadest elab üksnes meres, vähemik ka mageveekogudes ja maismaal. 

Eesti magevetest on ripsusse leitud umbes 50 liiki. Maailmas on neid kokku umbes 3000 liiki.

Et üldiselt peetakse tänapäeval lameusside hõimkonda obsoleetseks rühmaks (selle parafüleetilisuse tõttu), siis ripsusside seltsid nagu *[[Acoela]]* ja *[[Nemertodermata]]* on klassist välja arvatud ning kuuluvad omaette, suhteliselt uude loomade hõimkonda *[[Acoelomorpha]]*.

Ripsusside nimetus tuleb sellest, et nende keha kõhupoolt katavad väikesed ripsed, mille abil ussike liigub. Ripsusside keha on lülistumata. 

Enamik ripsusse on karnivoorid.

## Süstemaatika
### Seltsid
Sulgudes olevaid rühmi enam ripsusside seltsideks ei loeta.
*(*[[Acoela]]*)
**[[Catenulida]]*
**[[Haplopharyngida]]*
**[[Lecithoepitheliata]]*
**[[Macrostomida]]*
**([[Nemertodermata]])*
**[[Polycladida]]*
**[[Prolecithophora]]*
**[[Rhabdocoela]]*
**[[Seriata]]*
**[[Temnocephalida]]*
Guri Schanke

**Guri Schanke** (sünninimi **Guri Annika Schanke**; sündinud 14. detsembril 1961) on norra laulja ja näitleja. Ta on esinenud mitmes muusikalis, nagu "Hüljatud" (Fantine) jm.

Ta esindas lauluga "Ven a bailar conmigo" Norrat 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse poolfinaalis Helsingis. Laul poolfinaalist edasi ei pääsenud.
Ruby (laulja)

**Ruby** (kodanikunimega **Rania Hussein**; sündinud 8. oktoober 1981, araabia keeles رانيا حسين) on Egiptuse laulja ja näitleja. Tema debüütsingel oli "Enta Aref Leih" (*Kas sa tead miks?*).

## Diskograafia
*"Eba'a Abelni" (2004)
*"Meshit Wara Ehsasy" (2007)

## Välislingid
*Ruby koduleht inglise keeles
Denotatsioon

**Denotatsioon** on esmane, otsene tähendus, annab vastusele küsimusele "mis?". See erineb konnotatsioonist kui teisesest, kaudsest tähendusest. Denotatsiooniks nimetatakse suhet leksikaalse üksuse ja igasuguse tähistatava objekti vahel. Denotatsioonid on igaüks omaette konventsionaalne norm. Võib öelda, et see on märgi otsene tähendus ehk 1. astme tähendus – kindel, stabiilne. 

## J. S. Milli teooria semiootikas
Termin on **denotatiivne**, kui see hõlmab definitsiooni, mis püüab mõistet ammendada, hõlmates kõiki tema laiendeid, on J. S. Milli teooria. Nii näiteks on lingvistiline ühik denotatiivne juhul, kui ta subsumeerib kõik oma esinemisjuhud.

Laiemas mõttes omistatakse denotatiivne tunnus nendele komplekssetele objektidele, mis on semiootikad, seni kui nad täidavad empirismi printsiipi (täpsemalt, ammendavuse nõuet). 

## Hjemslevi teooria semiootikas
Hjelmslevi jaoks on **denotatiivne semiootika** (ja vaid selle definitsiooni algetapil) selline, mille ükski plaan ei ole ise semiootika. Kui üks kahest plaanist koosneb omakorda väljendus-* ja sisu plaanist, ei saa sellist semiootikat enam vaadelda kui denotatiivset.

Selline definitsioon ei lisa midagi juurde kaheplaanilise semiootika definitsioonile (semiootika kuulsa Taani lingvisti terminoloogias). Seetõttu Hjelmslev hülgab selle denotatiivse semiootika definitsiooni täielikult, et välja pakkuda uus eristus teadusliku* ja mitteteadusliku* semiootika vahel. Ta ise selgitab seda nihet terminoloogias sellega, et oma definitsiooni rajamisel oli ta eelduseks võtnud ideaalse teksti ning postuleerinud, et seda iseloomustab strukturaalne homogeensus. Ent sellist teksti ei eksisteeri. Iga tekst kui produkt kuulub mitmesse süsteemi. Seega (a) teksti ei saa vaadelda *a priori* kui homogeenset entiteeti. Vastupidi, see on konstrueeritud vastavalt valitud kohasuse/vastavuse tasandile analüüsi* arenedes. (b) loomulik keel ei ole denotatiivne semiootika ja manifesteeritud diskursus kuulub mitmesse süsteemi (semiootika, konnotatiivsed semiootikad, mitteteaduslikud metasemiootikad jne); (c)”igapäeva keel” ei ole semiootiline kontsept. Seega ei saa seda identifitseerida denotatiivse semiootika kontseptiga, mis tervikuna võttes oleks “tähistaja”, millel oleks tähistatav, mis teeks sellest konnotatiivse semiootilise süsteemi (või konnotatsiooni keele).

## Kompositsiooni vaatenurgast
Objektid ja motiivid.

Mis objektid on pildil (denotatsioon)? 

1) Kogu pildi väli tuleb läbi analüüsida.

2) Mis on suurelt, mis väikeselt.

3) Milline on objektide omavaheline suhe, asend. 

Peirce'i triaad ja motiivid:

Ikoonid – objekt kui asi ise, näiteks lill on fotol kui lill, inimene on fotol kui inimene jne. 

Indeksid – kaudne viide objektile vari, näiteks jäljed teel jne. Sümbolid (semiootiline tähendus), näiteks asja asemel tootjafirma logo, madu kui ohu sümbol jne. Lumm, näiteks mõtteinstinktid (alateadvuse motiivid). 

## Vaata ka
*denotaat
*osutus

## Viited

## Välislingid
*Denotatsioon Greimase sõnastikus
Jahtklubi

**Jahtklubi** on klubi, mille liikmete peamine harrastus on purjetamine,
olgu siis spordi või merematkamisena.

Sõna "jahtklubi" kasutatakse nii ühingu, klubihoone ja sadamarajatiste kohta.

Jahklubidel on oma lipp, mida on klubiliikmetel õigus oma jahtidel heisata.

## Eesti jahtklubisid
Eesti jahtklubisid ühendab Eesti Jahtklubide Liit.

Eestis on mitmeid jahtklubisid:
* ESS Kalev Jahtklubi – Pirita sadam, Pirita, Tallinn
* Haapsalu Jahtklubi – Veskiviigi sadam, Haapsalu
** Haapsalu Purjespordikool
* Hara Seilamise Selts - Hara sadam, Hara küla, Kuusalu vald, Harjumaa
* Jahtklubi Dago – Kärdla sadam (vt Sihtasutus Kärdla sadam), Kärdla,
* Jahtklubi Merikotkas – Toetaja talu, Pangodi
* Noblessner jahtklubi – Peetri (Noblessneri) sadam
* Otemarina jahtklubi – Tilgu sadam
* Pärnu Jahtklubi – Pärnu sadam, Pärnu
* Ruhnu Jahtklubi – Ringsu sadam, Ruhnu
* Saaremaa Merispordi Selts – Roomassaare sadam, Kuressaare
* Tallinna Jahtklubi – Tallinna Vanasadam ja Lohusalu sadam, Lohusalu
* Tartu Kalevi Jahtklubi – Saadjärv
* Tilgu Sadama Jahtklubi – Tilgu sadam
* Toila Sadama Jahtklubi – Toila sadam, Toila

## Viited

## Välislingid
Leili Kuldkepp

**Leili Kuldkepp** (10. veebruar 1931 Penuja vald – 7. mai 2008 Tallinn) oli eesti ehtekunstnik ja kunstipedagoog.

Ta sündis Viljandimaal talunike perekonnas. Lõpetanud keskkooli, jätkas ta õpinguid Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis. 

Ta töötas joonistusõpetajana Tallinna Pedagoogikaülikoolis, seejärel oli aastatel 1962–1995 ehte- ja sepakunsti õppejõud Kunstiinstituudis. 1999. aastast oli ta Eesti Kunstiakadeemia auliige.

Leili Kuldkepi tegevus oli võrdselt oluline nii tegevkunstnikuna kui ka tulevaste ehtekunstnike koolitajana. Ta oli viljakas kunstnik, kelle teostest umbes 50 on tallel Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi kogudes. Teda loetakse Eesti ehtekunsti klassikuks.

Ühe esimese kunstnikuna hakkas ta ehete valmistamisel kasutama kohalikke mineraale, mida lihvis ise. Ta täiendas end Eesti Teaduste Akadeemias geoloog Dimitri Kaljo juures ja Jekaterinburgi kivilõiketehases Venemaal.

Sügisel 2006 toimus Tallinnas tarbekunsti- ja disainimuuseumis tema isikunäitus, kus oli välja pandud 112 teost. 

Tema loomingut on tutvustatud Barbara Cartlidge'i koostatud rahvusvahelises väljaandes "Les bijoux au XXe siècle", mis ilmus 1986. aastal Pariisis. Leili Kuldkepp on koostanud ka 650-leheküljelise autobiograafia, mis ei ole siiani veel trükis ilmunud.

## Tunnustus
* 1974 Jabloneci ehtekunsti konkurssnäituse preemia
* 1977 Jabloneci ehtekunsti konkurssnäituse preemia
* 1980 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1982 Kristjan Raua preemia (nefriidist ehete ja seinataldrikute seeria "Eestimaa niidud, põllud, sood ja metsad")
*2006 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (isikunäituse eest Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis sarjas "Klassikud")

## Kirjandus
* Kadri Mälk. *Õpetaja*, Eesti Kunstiakadeemia Kirjastus, 2022. ISBN 9789916619650
Felli poni

**Felli poni** on Põhja-Inglismaalt pärit poni.

Sõna "fell" tähendab Põhja-Inglismaa kaljust küngast või mäenõlva, samuti soist kõnnumaad. 

Felli poni on tumeda karvaga. Suurem osa neist on musta karvkattega, kuid leidub ka kõrbe ja halle felli ponisid. Felli ponidel on paks ja kohev lakk ning saba, kõvad kabjad, mis on nii mustad, et tunduvad sinakatena. 

Poni keskmine kasv on 137 ja suurim lubatud kasv 142 cm. Poni on suhteliselt raske, kuni 450 kg.

Felli ponid on head hüppajad. Nad ei suuda küll teha nii kõrgeid hüppeid kui maailma tippklassi ponid, kuid nad on osavad. See tuleb välja murdmaastikul, mids nad pole varem läbinud ega tea täpselt, mis takistuse taga on.

Felli poni kasutatakse ratsa- ja koormahobusena. 19. sajandil kasutati Felli ponisid kaevandustes.

Felli ponil on vaba ja kerge samm. Kiire ja kerge käik muudab ratsutamise mugavaks ning kindel samm tagab ohutu liikumise murdmaastikul. Felli ponil saab ratsutada nii raskel maastikul, kus teised ponid hätta jäävad. Lisaks raskele maastikule sobib Felli poni ka raskesse kliimasse. Vastupidavuse tõttu suudab ta nädala ajaga läbida 400 km ja seetõttu on ta talvistes tingimustes suhteliselt kiire loom.

Rahuliku meele ja sobiva suuruse tõttu kasutatakse Felli ponisid hobuteraapias ja puuetega lastel lubatakse nendel ratsutada. Ponide suurus võib oluliselt erineda, mistõttu ka täiskasvanud ratsutaja jaoks saab leida sobiva poni.

Felli poni on aretatud väljasurnud Galloway ponist. Usutakse, et ta aretati Inglismaa ja Šotimaa piiril Cumbria kandis Rooma ajal, kui sisse toodud sõjahobuseid ristati kohalike keltide ponidega. Algselt olid nad pruunid, kuigi viimastel kümnenditel on kõige levinumateks saanud mustad isendid; sageduselt järgnevad pruunid, kõrvid ja hallid.

Maailmas on umbes 4000 Felli poni. Aastas sünnib juurde 300–350 poni.

## Viited
Jari Litmanen

**Jari Olavi Litmanen** (sündinud 20. veebruaril 1971 Lahtis) on Soome endine jalgpallur, kes on Soome jalgpallikoondise läbi aegade parim väravakütt.

Litmanen on valitud üheksal korral Soome aasta jalgpalluriks.

Aastal 2004 valiti ta 100 suurima soomlase valimisel 42. kohale. Jalgpallistatistikute Assotsiatsioon AFS valis ta läbi aegade paremuselt 53. jalgpalluriks maailmas.

## Klubikarjäär
Ta on mänginud sellistes klubides nagu FC Lahti, Helsingi JK, MyPa, Ajax, Barcelona, Liverpool, Rostocki Hansa, Malmö FF ja Fulham.

Ta oli Ajaxis olles UEFA Meistrite Liiga parim väravakütt hooajal 1994–95 ja jäi kolmandaks 1995 Euroopa aasta jalgpalluri valimistel.

## Koondisekarjäär
Soome jalgpallikoondises mängis Litmanen 137 mängu ja lõi 32 väravat, mis on mõlemad Soome rekordid. 

Koondises debüteeris ta 22. oktoobril 1989 Trinidadi ja Tobago vastu. Oma esimese värava lõi ta 16. mail 1991 Malta vastu. 

1996. aastal sai temast koondise kapten.

## Saavutused

### Klubid
; MyPa
* Soome karikas: 1992
; Ajax
* Eredivisie: 1993–94, 1994–95, 1995–96, 1997–98, 2003–04
* KNVB beker: 1992–93, 1997–98, 1998–99
* Johan Cruijff Schaal: 1993, 1994, 1995
* UEFA Meistrite Liiga: 1994–95
* Euroopa superkarikas: 1995
* Interkontinentaalne karikas: 1995
; Liverpool
* FA Cup: 2000–01
* Football League Cup: 2000–01
* FA Community Shield: 2001
* UEFA Euroopa Liiga: 2000–01
* Euroopa superkarikas: 2001
; HJK
* Veikkausliiga: 2011
* Soome karikas: 2011

### Individuaalsed
* Soome aasta jalgpallur: 1990, 1992, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 2000
* UEFA Meistrite Liiga parim väravakütt hooajal: 1994–95

## Isiklikku
Litmanen on pärit sportlikust perest. Nii tema isa Olavi Litmanen kui ka ema mängisid klubis Lahti Reipas jalgpalli. Isa on kuulunud ka Soome koondisse. 

Litmanen abiellus 7. augustil 2015 Eestist pärit modelli Ly Jürgensoniga, pulmad peeti Roomas. Neil on pojad Caro (sündinud novembris 2005) ja Bruno (sündinud septembris 2007). Pere elab 2008. aastast Tallinnas Kakumäel, kodused keeled on eesti ja soome keel.

2016. aastal ilmus kirjastuse Tänapäev väljaandel eesti keeles Litmase elulooraamat "Litmanen 10".

## Viited

## Välislingid
Harilik vesineitsik

**Harilik vesineitsik** (*Calopteryx virgo* ehk *Agrion virgo*) on vesineitsiklaste sugukonda vesineitsiku perekonda kuuluv kiil. 

Isased vesineitsikud on ereda metalliläikelise sinakasrohelise keha ja süsimustade tiibadega. Tiivaservad on pruunikasmustad. Noortel isenditel on sageli palju kahvatumad, pruunid tiivad. Silmad on sinakasrohelised.

Harilik vesineitsik elab Euroopas, Lõuna-Siberis ja Kaug-Idas, samuti Mongoolias, Kirde-Hiinas, Koreas ja Jaapanis rikkaliku taimestikuga vooluveekogu kaldal. Levila põhjapiir langeb kokku juuli 13 °C isotermiga. Seetõttu ulatub nende levila Pürenee poolsaarelt ja Baleaaridelt kuni Põhja-Jäämereni. Mägedes kohtab neid kuni 1000 m kõrgusel, aga soojema kliimaga paikades, näiteks Alpides, võivad nad tõusta kuni 1200 m kõrgusele.

Emastel on metalliläikeline roheline keha. Nende tiivad on varajases valmikujärgus värvitud, hiljem pruunikad ja vikerkaareläikelised, valge tiivatäpiga, mis asub tiiva tipus. Tagakeha ots on pronksikarva.

Mõlemast soost vesineitsikud on ühesuurused. Nende keha on kuni 5 cm pikk, tiibade siruulatus on 7 cm. Nad lendavad aeglaselt ja peatuvad sageli taimedel või muudel objektidel. Nende lendamist saab näha aprillist oktoobrini. Valmik elab kõigest 40–50 päeva ja seejärel sureb.

Isastel on kindel territoorium. See hõlmab vooluveekogu 20–100 m pikkuse lõigu ja on väga väike, kui võrrelda sellega, et vesineitsikut on jälgitud ühe päeva jooksul 4 km maha lendamas. Lennuaeg on tavaliselt kell 7–9 hommikul. Nad istuvad mõnel jõeäärsel puul või kõrgemal taimel ja varitsevad putukaid, kes sealt mööda lendavad. Pärast putuka tabamist ja ärasöömist tulevad nad harilikult sellelesamale varitsuspaigale tagasi.

Isaseid kohtab sageli veekogust üsna kaugel. Emased tulevad veekogu äärde üldse ainult munemiseks.

Emane muneb kuni 300 muna ja paigutab need veetaimedele või veekogu lähedal olevatele taimedele, sageli tulikalistele. Kahe nädala pärast kooruvad vastsed. Need on pulgakujulised ja pikkade jalgadega, 4 mm pikad ja kaaluvad 4 mg. Oma kaks esimest eluaastat arenevad nad veealustel objektidel, eriti taimedel ja nende jäänustel. Hingamiseks on neil keha lõpul sulekujulised lõpused. Nad talvituvad tavaliselt mudas.

## Levik Eestis

Harilik vesineitsik on Eestis tavaline liik jõgede ääres. Sarnane, sama perekonna teine Eestis esinev liik vööt-vesineitsik (*Calopteryx splendens*) on Eestis vähem arvukas.

## Välislingid
*
Mike Bibby

**Michael Bibby** (sündinud 13. mail 1978) on Ameerika Ühendriikide endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 14 hooaega. 

## Keskkool
Bibby mängis ülikoolikorvpalli Arizonas ja aitas Arizona Wildcatsil võita 1997. aasta NCAA meistritiitli.

## NBA karjäär
Vancouver Grizzlies valis Bibby 1998. aasta NBA *draft*'i teise valikuna. 2001. aastal, peatselt pärast Memphisesse kolimist, vahetati Bibby Sacramento Kingsi, kus ta veetis karjääri parimad hooajad, tuues hooajal 2005/06 keskmiselt 21,1 punkti mängus. 

2008. aastal siirdus Bibby kolmeks ja pooleks hooajaks Atlanta Hawksi, mängis seejärel veel lühikest aega Washington Wizardsi (2011), Miami Heati (2011) ja New York Knicksi (2011–2012) eest, misjärel lõppes tema karjäär NBA-s.

## Saavutused
* NCAA meister (1997)
* NBA uustulnukate sümboolne esiviisik (1999)

## Isiklikku
Mike Bibby isa on endine elukutseline korvpallur Henry Bibby, kes tuli 1973. aastal New York Knicksi koosseisus NBA meistriks.

## Välislingid
* Mike Bibby – NBA.com
* Mike Bibby – Basketball-Reference.com
* Mike Bibby – isiklik veebisait
1969. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1969. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 14. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 29. märtsil 1969 Madridis Hispaanias. Võitu jagasid Hispaania, Holland, Prantsusmaa ja Suurbritannia, kuna 1969. aastal peeti viiki võimatuks, ning selle kohta ei olnud veel reeglit.

## Tulemused

* Kui kasutusel oleks olnud praegune reegel, kus võitjaks tuleb kõige rohkematelt riikidelt punkte saanud riik:
** Prantsusmaa, saanud punkte 9 riigilt, kuid 2 riigilt (Suurbritannia ja Iirimaa) 4 punkti, oleks võitnud;
** Hispaania oleks tulnud teiseks, sest sai punkte samuti 9 riigilt, kuid parimaks tulemuseks oli 3 punkti (Monacolt, Belgialt ja Saksamaalt);
** Suurbritannia oleks tulnud kolmandaks, sest sai punkte 8 riigilt;
** Holland oleks tulnud neljandaks, kuna sai punkte vaid 7 riigilt.
* Varasema reegli järgi, mille kohaselt võidab vaid kõige rohkem kõrgemaid punkte saanud riik:
** Holland, saanud Prantsusmaalt 6 punkti, oleks võitnud;
** Suurbritannia oleks tulnud teiseks, kuna sai 5 punkti Rootsilt;
** Prantsusmaa oleks tulnud kolmandaks, kuna sai kaks korda 4 punkti;
** Hispaania, saanud kolm korda 3 punkti, oleks tulnud neljandaks.
1971. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1971. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 16. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 3. aprillil 1971 Iirimaal Dublinis. Selle võitis Monaco.

## Tulemused
Last order: Final Fantasy VII

**"Last Order: Final Fantasy VII"** on 25-minutiline animatsioon, mille 2005. aastal tegi Morio Asaka. Stsenarist oli Kazuhiko Inukai. Film on jaapanikeelne ja ingliskeelsete subtiitritega. 

Film räägib sündmustest, mis leidsid aset enne "Final Fantasy VII" toimumist. Stsenaarium keskendub Nibelheimi juhtumile. Peategelasteks on Zack Fair, Cloud Stife, Tifa Lockheart ja Sephiroth.

## "Final Fantasy VII" kompilatsioon

#"Before Crisis: Final Fantasy VII" (mobiilimäng)
#"Crisis Core: Final Fantasy VII" (PSP-mäng)
#**"Last order: Final Fantasy VII"** (joonisfilm)
#"Final Fantasy VII" (PS1-mäng)
#"Final Fantasy VII: Advent Children" (täispikk film)
#"Dirge of Cerberus: Final Fantasy VII" (PS2-mäng)
#"Dirge of Cerberus Lost Episode: Final Fantasy VII" (mobiilimäng)
Crisis Core: Final Fantasy VII

**Crisis Core: Final Fantasy VII** (クライシス コア -ファイナルファンタジーVII, -Kuraishisu Koa -Fainaru Fantajī Sebun) on  Square Enix'i toodetud arvuti-rollimäng PSP-le. Crisis Core on eellugu Final Fantasy VII-le.

Mäng keskendub Zack Fair-ile, kes on Soldier'i Teine klass (hiljem Esimene klass). Mäng räägib juhtumistest alates Wutai sõjast kuni Zack'i surmani. Hiljem tehti mängu selgitamiseks film Last order: Final Fantasy VII.

## Final Fantasy VII väljaandeid

#Before Crisis: Final Fantasy VII (mobiilimäng)
#**Crisis Core: Final Fantasy VII**(PSP mäng)
#Last order: Final Fantasy VII (joonisfilm)
#Final Fantasy VII (Playstation mäng)
#Final Fantasy VII: Advent Children (täispikk film)
#Dirge of Cerberus: Final Fantasy VII (PlayStation 2 mäng)
#Dirge of Cerberus Lost Episode: Final Fantasy VII (mobiilimäng)
Before Crisis: Final Fantasy VII

**"Before Crisis: Final Fantasy VII"** (ビフォア クライシス -ファイナルファンタジーVII-, Bifoa Kuraishisu -Fainaru Fantajī Sebun-) on Jaapani online RPG-mäng mobiilile. Välja andis selle 2004. aastal Square Enix.

**"Before Crisis: Final Fantasy VII"** on eellugu 1997.aasta PS1 hitile "Final Fantasy VII". Sündmused toimuvad 6 aastat enne mängu "Final Fantasy VII" sündmusi.

## Final Fantasy VII kompilatsioon

#**Before Crisis: Final Fantasy VII** (mobiilimäng)
#Crisis Core: Final Fantasy VII (PSP mäng)
#Last order: Final Fantasy VII (joonisfilm)
#Final Fantasy VII ( PS1 mäng)
#Final Fantasy VII: Advent Children (täispikk film)
#Dirge of Cerberus: Final Fantasy VII (PS2 mäng)
#Dirge of Cerberus Lost Episode: Final Fantasy VII (mobiilimäng)
Final Fantasy VII: Advent Children

**"Final Fantasy VII Advent Children"** (ファイナルファンタジーVII アドベントチルドレン, Fainaru Fantajī Sebun Adobento Chirudoren) on 2005. aasta arvutianimatsiooni film. Režissöör oli Tetsuya Nomuro. Muusika kirjutas Nobuo Uematsu. Film on "Final Fantasy VII" järg. Tegevus toimub 2 aastat pärast "Final Fantasy VII" tegevusaega. DVD ja UMD anti välja 2005. aastal ning oli jaapani keeles.

## Lugu
Maad laastas haigus, mida nimetati geostigmaks. Keegi ei tea, mis seda põhjustas. Haigus oli surmav ja ravi ei olnud. Enamik nakatunuist olid lapsed. Kui Edge'i linnast rööviti lapsed, pidi Cloud Strife, kes oli lootnud edasi teistest lahus elada ja leinata (ta tundis, et oli süüdi *Aerith*i surmas mängus "Final Fantasy VII") uuesti võitlema hakkama, et päästa lapsed ja seejärel kogu planeet. Filmis tuleb tagasi üheks parimaks väljamõeldud kurikaelaks nimetatud Sephiroth ja *Cloud* peab uuesti ennast ületama, et ta lõplikult hävitada.

## "Final Fantasy VII" kompilatsioon
#"Before Crisis: Final Fantasy VII" (mobiilimäng)
#"Crisis Core: Final Fantasy VII" (PSP mäng)
#"Last order: Final Fantasy VII" (joonisfilm)
#"Final Fantasy VII" (PS1 mäng)
#"Final Fantasy VII: Advent Children" (täispikk film)
#"Dirge of Cerberus: Final Fantasy VII" (PS2 mäng)
#"Dirge of Cerberus Lost Episode: Final Fantasy VII" (mobiilimäng)
Väike nokik

**Väike nokik** (*Bosmina longirostris*) on vesikirbuliste seltsi kuuluv väike vähike. 

Väikest nokikut on leitud Ameerika Suurest järvistust ja Kesk-Euroopast, aga ka Eesti siseveekogudest.

Väike nokik kuulub zooplanktoni koosseisu ning tavaliselt asustab ta järvede ja tiikide kaldalähedast veemassiivi.
100 meetri vabaujumine

**100 m vabaujumine** on ujumise ala, kus 100 m distantsi ujutakse vabas stiilis.

## [[Ujumise maailmarekordid|Maailmarekordite]] areng
### Mehed
#### Suur bassein (50 m)

## Veel rekordeid
Dirge of Cerberus Lost Episode: Final Fantasy VII

**Dirge of Cerberus Lost Episode: Final Fantasy VII** (ダージュ オブ ケルベロス ロスト エピソード -ファイナルファンタジーVII-, Dāju obu Keruberosu Rosuto Episōdo -Fainaru Fantajī Sebun-) on Jaapani *third person shooter* RPG-mäng toodetud Square Enix'i ja Ideworks3D poolt. Välja antud 2006. aastal Square Enix'i poolt. **Lost Episode** avaldab kadunud peatüki Dirge of Cerberus: Final Fantasy VII'st.

## Final Fantasy VII kompilatsioon:

#Before Crisis: Final Fantasy VII(mobiili mäng)
#Crisis Core: Final Fantasy VII(PSP mäng)
#Last order: Final Fantasy VII(joonisfilm)
#Final Fantasy VII(PS1 mäng)
#Final Fantasy VII: Advent Children(täispikk film)
#Dirge of Cerberus: Final Fantasy VII(PS2 mäng)
#**Dirge of Cerberus Lost Episode: Final Fantasy VII**(mobiili mäng)
William Smith (täpsustus)

*William Smith (1769–1839). inglise geoloog ja paleontoloog
*William Smith (leksikograaf) (1813–1893), inglise leksikograaf
*William Smith (maadleja), USA maadleja 
* William Smith (poksija) (1904–1955), Lõuna-Aafrika poksija
*William Smith (ujuja) (1924), endine USA ujuja
Frankfort

**Frankfort** on linn Ameerika Ühendriikides, Kentucky osariigi pealinn ja Franklini maakonna halduskeskus.

Frankfort on üks väiksemaid osariigi pealinnu; selle pindala on 38,9 km² ja elanike arv 2000. aastal oli 27 741.

Linn asutati 1780. aastal; pealinn on ta alates aastast 1792, mil Kentucky sai USA osariigiks.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Põhja-Carolina Ülikool Chapel Hillis

**Põhja-Carolina Ülikool Chapel Hillis** (*University of North Carolina at Chapel Hill*) on avalik ülikool Ameerika Ühendriikides Põhja-Carolina osariigis Chapel Hillis. Ta on vanim ja tuntuim ülikool Põhja-Carolina Ülikooli süsteemis. 

Ülikool asutati 1789 **Põhja-Carolina Ülikooli** (*University of North Carolina*) nime all. Praegust nime kannab ta 1963. aastast. Mõnikord, eriti üliõpilaste spordivõistlustel, nimetatakse teda praegugi vana nimega. 

Põhja-Carolina Ülikool Chapel Hillis on USA vanim avalik ülikool, kuulub USA paremate avalike ülikoolide (*[[Public Ivy]]*) hulka ning on USA juhtivaid teadusülikoole ühendava Ameerika Ülikoolide Assotsiatsiooni liige.  

Üliõpilasi on umbes 27 000.  

## Välislingid

* Ülikooli koduleht
Jefferson City

**Jefferson City** on linn Ameerika Ühendriikides, Missouri osariigi pealinn ja Cole'i maakonna halduskeskus.

Jefferson City asub osariigi keskosas Missouri jõe ääres.

Linn on saanud nime USA kolmanda presidendi Thomas Jeffersoni järgi. Osariigi pealinn on ta alates 1821. aastast.

Jefferson City pindala on 73,2 km² ja 2006. aastal oli seal 39 274 elanikku.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Providence

**Providence** on linn Ameerika Ühendriikides, Rhode Islandi osariigi pealinn ja Providence'i maakonna halduskeskus.

Providence'i pindala on 53,2 km2 ja elanike arv 2000. aastal oli 175 255.

Providence on üks USA vanemaid linnu, mille kohale tekkis asustus juba 1636. aastal. Linna peetakse üheks USA tööstuse sünnikohaks.

Linnas asub Ivy League'i kuuluv Browni Ülikool.


Downtown Providence, Rhode Island.jpg|Providence'i südalinn
Providence skyline2.jpg


## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Raleigh

**Raleigh** on linn Ameerika Ühendriikides, Põhja-Carolina osariigi pealinn ja Wake'i maakonna halduskeskus.

Raleigh on Charlotte'i järel osariigi suuruselt teine linn. Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 467 665.

Raleigh asutati 1792. aastal. See on saanud nime Roanoke'i koloonia rajaja Walter Raleigh' järgi.

Raleigh moodustab koos Durhami ja Chapel Hilliga Research Triangle'i ('teadusasutuste kolmnurga'): Raleigh's asub Põhja-Carolina Osariigi Ülikool, Durhamis Duke'i Ülikool ja Chapel Hillis Põhja-Carolina Ülikool. Lisaks tegutsevad piirkonnas mitmed kõrgtehnoloogiafirmad.

Linnas asub 1947. aastal avatud Põhja-Carolina kunstimuuseum.

Linnas tegutseb NHL-i jäähokiklubi Carolina Hurricanes.

Linnas sündinud Ameerika Ühendriikide 17. president Andrew Johnson.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Lincoln (Nebraska)

**Lincoln** on linn Ameerika Ühendriikides, Nebraska osariigi pealinn ja Lancasteri maakonna halduskeskus.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse andmetel 291 082. See on Omaha järel rahvaarvult osariigis teisel kohal. 2020. aastal moodustasid 78,7% linna elanikkonnast valged, 4,7% afroameeriklased, 4,7% aasialased ja 0,9% põlisameeriklased. Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 7%.

Lincoln asutati 1856. aastal Lancasteri nime all, pealinna staatuse sai see 1867. aastal, kui Nebraska USA osariigiks sai. Praeguse nime sai Lincoln 29. juulil 1869. Linn on saanud nime Abraham Lincolni järgi. Linnaõigused sai Lincoln 1. aprillil 1869.

Lincoln on Nebraska kaguosa majanduslik ja kultuuriline keskus.

Lincolnis asub Bertram Goodhue projekteeritud Nebraska osariigi kapitoolium. See on valminud 1932. aastal ning on kõrguselt teine osariigi kapitooliumi hoone riigis (122 m).

Linna suurimad tööandjad on valitsus- ja haridusasutused. Lincolnis tegutsevad 1869. aastal asutatud Nebraska-Lincolni Ülikool ja 1887. aastal asutatud eraõiguslik metodistlik Nebraska Wesleyani Ülikool.

1970. aastal kuulutas Ameerika Ühendriikide Riigidepartemang Lincolni põgenikusõbralikuks linnaks. Seejärel on linna asunud põgenikke Vietnamist, Birmast, Sudaanist, Iraagist, Afganistanist ja Lähis-Idast.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
Eeslõpuselised

**Eeslõpuselised** (*Prosobranchia*) on tigude obsoleetne taksonoomiline üksus, mida varem käsitleti tigude alamklassina. Polüfüleetilisuse tõttu paigutati selle rühma taksonid ümber, enamik viidi alamklassi *[[Orthogastropoda]]*.

Ehkki taksonil enam ametlikku staatust pole, kasutatakse seda sageli praktilis-didaktilistel eesmärkidel. Nimi "eeslõpuselised" viitab sellele, et nende tigude lõpused paiknevad südamest eespool (tagalõpuselistel aga südamest tagapool).

## Vaata ka
*Tagalõpuselised