open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tallinna Ülikooli Kirjastus

**Tallinna Ülikooli Kirjastus** (TLÜ Kirjastus, inglise keeles Tallinn University Press, ka **TLU Press**) on Tallinna Ülikooli allüksus, mille peamiseks eesmärgiks on akadeemilise ja intellektuaalse kirjanduse väljaandmine.

Kirjastusel on akadeemiline ja rahvusvaheline üldkolleegium (esimees Marek Tamm), mis suunab kirjastamispoliitikat ja toimib sarja Gigantum Humeris kolleegiumina. Igal sarjal on oma valdkondlik toimetuskolleegium. Kõik kirjastuse raamatud ilmuvad sarjades ning igal sarjal on oma valdkondlik toimetuskolleegium.

Kõik TLÜ Kirjastuse sarjadesse pakutud käsikirjad kuuluvad eelretsenseerimisele ning avaldatakse ainult eelretsenseerimisprotseduuri edukalt läbinud tekste. Kirjastuse raamatutel on ühtne kujundus ning süsteemne värvilahendus.

Aastatel 2009–2014 oli kirjastuse peatoimetaja Heli Allik, aastatel 2014–2023 Rebekka Lotman, aastast 2023 on kirjastuse peatoimetaja Leenu Nigu. 

## Kirjastuse sarjad
Kirjastuse toodang jaguneb kolme sarja vahel, mille kujundus on ühtne.

**[[Acta Universitatis Tallinnensis]]** koosneb kuuest alasarjast ning need kannavad vastavalt lisanime Humaniora, Socialia, Educatio, Vita Salubris, Realia et Naturalia ja Artes. 

**[[Gigantum Humeris]]** hõlmab kõrgkooliõpikuid ja mitmesuguste terviktekstide tõlkeid, samuti tõlkeantoloogiaid eri valdkondade võtmelistest teadustekstidest (rõhuga 20. ja 21. sajandil).

**[[Bibliotheca]]** sarjades avaldatakse lugejasõbralikus formaadis terviktekstide, sealhulgas ilukirjanduse väärttekstide kommenteeritud tõlkeid, mis võiksid pakkuda huvi ka laiemale üldsusele. Bibliotheca alasarjade hulk ei ole piiratud valdkondadega, siiani on ilmunud raamatuid sarjades Bibliotheca Antiqua, Bibliotheca Anthropologica, Bibliotheca Artis Poeticae, Bibliotheca Asiatica, Bibliotheca Controversiarum, Bibliotheca Lotmaniana, Bibliotheca Mediaevalis, Bibliotheca Mediorum et Communicationis,  Bibliotheca Philosophica, Bibliotheca Politica ja Bibliotheca Scietniarum Vitae.

## Tallinna Ülikooli kirjastuse üldkolleegium
Tallinna Ülikooli kirjastuse üldkolleegiumisse kuuluvad:

*Prof. Airi-Alina Allaste (Tallinna Ülikool)
*Prof. Karsten Brüggemann (Tallinna Ülikool)
*Dr. Tiina Elvisto (Tallinna Ülikool) 
*Prof. Indrek Ibrus (Tallinna Ülikool)
*Dr. Marju Kõivupuu (Tallinna Ülikool)
*Prof. Mihhail Lotman (Tallinna Ülikool, Tartu Ülikool)
*Dr. Rain Mikser (Tallinna Ülikool)
*Dr. Katrin Niglas (Tallinna Ülikool)
*Prof. Hannes Palang (Tallinna Ülikool)
*Dr. Ülar Ploom (Tallinna Ülikool)
*Dr. Kristjan Port (Tallinna Ülikool)
*Prof. Jaan Puhvel (California Ülikool Los Angeleses)
*Prof. Rein Raud (Tallinna Ülikool)
*Dr. Raivo Stern (Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut)
*Prof. Marek Tamm (Tallinna Ülikool)
*Prof. Peeter Torop (Tartu Ülikool)
*Prof. Jaan Valsiner (Ålborgi Ülikool)
*Prof. Anna Verschik (Tallinna Ülikool)
*Prof. Airi Värnik (Tallinna Ülikool)

## Viited

## Välislingid
*Tallinna Ülikooli Kirjastuse koduleht
*Heili Sibrits. "Äsja loodud TLÜ kirjastus esitleb oma esimesi teoseid" Postimees, 24. mai 2010 (Intervjuu TLÜ kirjastuse üldkolleegiumi esimehe Marek Tammega.)
Saulepi vald

**Saulepi vald** (ka **Saulepa vald**; saksa keeles *Gemeinde Saulep*) oli vald Varbla kihelkonnas Läänemaal.

Valla pindala oli 1934. aastal 125 km² ja rahvaarv 2233. Valla keskus oli Saulepi. Vallamaja asus Kulli külas, Saulepi mõis aga Saulepis.

1939 läks suurem osa vallast Varbla valla koosseisu. Tänapäeval on valla ala Lääneranna valla koosseisus.

Vallas on sündinud Kristjan Palusalu ja Karl Ristikivi.

## Välislingid
*Vahur Joala, Saulepi valitsejad, Kirjastaja:V. Joala, 2013
Massu vald

**Massu vald** (saksa keeles *Gemeinde Massau*) oli vald Hanila kihelkonnas Läänemaal.

Vald loodi 1866. aastal. Vallamaja asus tänapäeva Massu küla aladel.

1892. aastal liideti Virtsu vald Massu valla juurde.

1939. aastal läks suurem osa Massu vallast (välja arvatud Võigaste, Metsküla, Paga, Järise ja Poanse külade ja Saastna asunduse piirkonnad) uue Karuse valla koosseisu.

## Viited
Viimsi vald (Jõelähtme kihelkond)

**Viimsi vald** (saksa keeles *Gemeinde Wiems*) oli vald Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal. Vallamaja asus Miiduranna külas.

Vald loodi 1866. aastal.

Harju maakonna nõukogu otsusega 11. maist 1919. aastal eraldati Viimsi kogukond ja Maardu kogukonna Lepneeme ja Tammneeme külad Nehatu vallast ja nendest asutati iseseisev Viimsi vald. Uus vallavalitsus avas oma tegevuse 1. novembrist 1919. aastal.

1939. aasta valdade reformi käigus läks valla maa-ala Iru valla koosseisu.

## Viited
Rõngu vald (Rõngu kihelkond)

**Rõngu vald** (saksa keeles *Gemeinde Ringen*) oli vald Rõngu kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus Rõngu külas.

Vald loodi 1866. aastal.

1939. aasta valdade reformi käigus läksid Rõngu vallast Sootla nr. 30, Sootla nr. 31, Sandkotare nr. 31-a, Ülpre nr. 46, Alamärdi nr. 47, Alanüssiku nr. 48, Mäenüssiku nr. 49, Trile nr. 80, Lülle nr. 58-a, Lülleveski nr. 58, Alamärdi nr. 59 ja Võlsi nr. 60 talude maa-alad Aakre valla koosseisu. Ülejäänud valla aladest sai uus Rõngu vald.

Rõngu vallas on sündinud botaanik Karl Eichwald, riigiametnik Aksel Mei, vaimulikud Uno Plank ja Johannes Kivisalu, koolijuht Kalju Teras.

## Viited
Torma vald (Torma kihelkond)

**Torma vald** (saksa keeles *Gemeinde Torma*) oli vald Torma kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus Lullikatku külas.

1939. aasta valdade reformi käigus jäid valla piirid ja nimi muutmata (vt Torma vald (1939)).

Vallas on sündinud ajaloolane Endel Laul ja humorist Harry Abel.

## Viited
Ahja vald (Võnnu kihelkond)

**Ahja vald** (saksa keeles *Gemeinde Aya*) oli vald Võnnu kihelkonnas Tartumaal.

1939. aastal moodustati valla baasil uus Ahja vald.

Vallas on sündinud advokaat ja tööstur Oskar Rütli, pikaealine Liisi Vilt, sõjaväelane Paul Vent, jurist ja poliitik Albert Assor, sõjaväelane Tavid Kiljako, vaimulik Aadu Meeksi.

## Vaata ka
* Ahja mõis
Proloog (täpsustus)

***[[Proloog]]** on kirjandusteose algusosa.
***[[Proloog (muusika)|Proloog]]** on muusikateose algusosa.
***Proloog** on piduliku sündmuse või ürituse avaluuletus.
***[[Proloog (sport)|Proloog]]** on lühike, 1–10 km pikkune eraldistardist sõit, mida korraldatakse mitmepäevaste jalgrattavõistluste alguses
Voldemar Alev

**Voldemar Alev** (28. august 1902 Luuga – 22. august 1975 Tallinn) oli eesti näitleja.

Ta õppis aastatel 1915–1919 Petrogradis velskrite koolis ja 1924–1927 Tallinna Draamastuudio teatrikoolis.

Ta töötas aastatel 1927–1975 Eesti Draamateatris, tegutsedes seal ka nukuteatri lavastajana. Oli 1940. ja 1950. aastail Eesti Raadios valitsustegelaste kõnede ettelugeja ja Tallinnfilmis kroonikafilmide tekstiesitaja.

## Lavastused
*1936 Gert Helbemäe "Mänguasjade mäss"
*1936 Albert Kivikas "Lillehaldjad"
*1940 L. Väravas "Lend kuu peale"

## Rollid teatrites
*1927 Romain Rolland "Mäng surmast ja armastusest" (Horace)
*1929 Hugo Raudsepp "Mikumärdi" (Seeliohw)
*1930 Anne Nichols "Iiri Roos" (Samuel Levi)
*1934 Edward Knoblock "Kevadkomöödia" (Faun)
*1935 Tammsaare/Andres Särev "Vargamäe vanad ja noored" (Eedi)
*1937 Alexandre Dumas "Daam kameeliatega" (Armand Duval)
*1938 Johannes Linnankoski/Heikki Välisalmi "Laul tulipunasest lillest" (Olavi)
*1941 August Kitzberg "Libahunt" (Margus)
*1945 Maksim Gorki "Väikekodanlased" (Pjotr)
*1947 Nikolai Pogodin "Kremli kellad" (Stalin)
*1949 Aleksandr Gribojedov "Häda mõistuse pärast" (Repetilov)
*1951 Tammsaare/Andres Särev "Vargamäe" (Kassiaru Jaska)
*1954 Aleksandr Korneitšuk "Eskaadri hukk" (Komandör)
*1958 Arthur Miller "Vaade sillalt" (Louis)
*1961 Nazım Hikmet "Kaks kangekaelset" (Aleksei Petrovitš)
*1963 Valdo Pant "Avarii" (Laube)
*1967 Boriss Lavrenjov "Murrang" (Bersenev)
*1971 Friedrich Schiller "Salakavalus ja armastus" (Miller)

## Tunnustus
*1966 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Tema elukaaslane oli näitleja Linda Tubin, tütar oli näitleja Meeli Sööt.

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Paide vanalinna muinsuskaitseala

**Paide vanalinna muinsuskaitseala** asub Paide kesklinnas ja on kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

Muinsuskaitseala kaitsevöönd koosneb linna möödasõiduteelt Vallimäele avanevast kaugvaatealast, mis piirneb Tallinna tänavaga muinsuskaitseala piirist Järve tee ristmikuni, Järve teega viimati nimetatud ristmikust kuni Parkali 18 kinnistu põhjapiirini, viimati nimetatud kinnistu põhjapiiriga kuni muinsuskaitseala piirini ning muinsuskaitseala ida- ja põhjapiiriga kuni Tallinna tänavani vastavalt muinsuskaitseala plaanile.

Paide vanalinna muinsuskaitsealal asub 258 kultuurimälestist.

## Galerii

Pilt:Paide kirik.jpg|Keskväljak 1
File:Paide Parkali 6 27009.jpg|Parkali 6
File:Paide Parkali 14 27009.jpg|Parkali 14
File:Paide Parkali 18 27009.JPG|Parkali 18
File:Paide Tütarlastegümnaasiumi hoone 4012.JPG|Posti 12
File:Paide Tallinna 1 27009.JPG|Tallinna 1
Pilt:Paide kohtuhoone, No 15061 Tallinna tn. 18 Paide.JPG|Tallinna 18 
File:Paide Tallinna 24 27009.jpg|Tallinna 24 
File:Paide magasiait. No 15060 Tallinna tn 25, Paide.JPG|Tallinna 25
File:Elamu Paides. No 15062 Tallinna tn. 31, Paide.JPG|Tallinna 31
File:Paide Tallinna 32 27009.jpg|Tallinna 32
File:Paide Veski 16 27009.jpg|Veski 16
File:Paide Veski 18 27009.jpg|Veski 18
File:Paide Väike-Aia 13 27009.jpg|Väike-Aia 13


## Viited

## Välislingid
*
*Paide vanalinna muinsuskaitseala põhimäärus
Bruno Bloom

**Bruno Bloom** (5. september 1904 Võru – 6. august 1964 Holzminden, Saksamaa) oli Eesti sõjaväelane (vanemleitnant).

Ta teenis Merejõudude Staabis, Peipsi laevastiku divisjonis ja Sõjavägede Staabis.

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
Mõisaküla kalmistu (Jõgeva)

**Mõisaküla kalmistu** on kalmistu Laiuse kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Laiusevälja külas Jõgeva vallas. 

Kalmistu on asutatud 1861. aastal Laiuse Jumalaema Sündimise koguduse juurde õigeusu kalmistuna. 

Kalmistu pindala on 1 hektar. 

Kalmistu värav koosneb tellistest ja maakividest laotud kahest postist ja neid ühendavast tellistest gooti kaarest. Ehitise autor on kunagine koguduse köster Aleksander Välbe (1851–1913). Väravalehed on vabrikusepised ning pärinevad 20. sajandi keskpaigast. 

Kalmistul on 109 metallist hauatähist (neist 22 sepistatud), 6 metallaeda, 9 kivist hauatähist ning 1 kivipiire. 

1997. aastast on kalmistu riiklik kultuurimälestis.

## Kalmistule maetud
*Jaan Poska (1835–1882), kunagine koguduse köster, poliitik Jaan Poska isa. Haud on ääristatud sepisaiaga. Rist on varastatud
*Aleksander Tomberg, 1924. aasta 1. detsembri riigipöördekatse ajal sõjakoolis langenud kadett (tondipoiss). Haual on maapinnaga tasa olev Vabadusristi kujutisega lubjakivist plaat, mis on üks väheseid seda tüüpi säilinud algseid plaate

## Pildid

Mõisaküla kalmistu värav 1.jpg|Mõisaküla kalmistu väravaehitis
Mõisaküla kalmistu Jaan Poska haud.jpg|Jaan Poska haud Mõisaküla kalmistul


## Viited

## Välislingid
Zagrebi Dinamo

**Zagrebi Dinamo** (ametlik nimi **GNK Dinamo Zagreb**) on Horvaatia jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas Prva HNL.

Zagrebi Dinamo on 1911. aastal asutatud Zagrebi HŠK Građanski järglane. Praegune klubi loodi 1945. aastal.

Zagrebi Dinamo on kõige edukam Horvaatia jalgpalliklubi: aastast 1993 on klubi tulnud 24 korda Horvaatia meistriks. Lisaks on 16 korda võidetud Horvaatia karikas ja kuus korda Horvaatia superkarikas. Aastatel 1946–1991 mängis Dinamo Jugoslaavia kõrgliigas.

Hooajal 1966–67 võitis Dinamo Messilinnade karika, alistades finaalis Inglismaa klubi Leeds Unitedi. Seitse korda on Dinamo mängud UEFA Meistrite Liiga alagrupiturniiril.

Klubi kodustaadion Maksimiri staadion, mis mahutab 35 123 pealtvaatajat.

Zagrebi Dinamo suurim rivaal on Spliti Hajduk ning nende klubide vaheline derbi on tuntud kui "Igavene derbi" ja "Horvaatia derbi".

## Praegune koosseis
*Seisuga 12. juuli 2021*

 
 

## Saavutused
***[[Prva HNL|Horvaatia meister]]**
** **Võitja (24):** 1992–93, 1995–96, 1996–97, 1997–98, 1998–99, 1999–00, 2002–03, 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2020/21, 2021/22, 2022/23
***[[Horvaatia karikavõistlused jalgpallis|Horvaatia karikas]]**
** **Võitja (16):** 1993–94, 1995–96, 1996–97, 1997–98, 2000–01, 2001–02, 2003–04, 2006–07, 2007–08, 2008–09, 2010–11, 2011–12, 2014–15, 2015–16, 2017–18, 2020–21
***[[Horvaatia superkarikas jalgpallis|Horvaatia superkarikas]]**
** **Võitja (6):** 2002, 2003, 2006, 2010, 2013, 2019

***[[Jugoslaavia jalgpalliliiga|Jugoslaavia liiga]]**
** **Võitja (9):** *1923*, *1926*, *1928*, *1936–37*, *1939–40*, 1947–48, 1953–54, 1957–58, 1981–82
***[[Jugoslaavia karikavõistlused jalgpallis|Jugoslaavia karikas]]**
** **Võitja (8):** *1938*, 1951, 1959–60, 1962–63, 1964–65, 1968–69, 1979–80, 1982–83

* **[[Messilinnade karikas]]**
** **Võitja (1):** 1966–67
** Teine koht (1): 1962–63
* **[[UEFA karikavõitjate karikas]]**
** Poolfinaal (1): 1960–61
* **[[Balkani karikas]]**
** **Võitja (1):** 1976–77

## Vaata ka
*Dinamo–Crvena Zvezda jalgpallimäss

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Samantha Stosur

**Samantha Jane Stosur** (sündinud 30. märtsil 1984) on Austraalia tennisist. 

Ta võitis üksikmängus 2011. aasta USA lahtiste meistrivõistlused ja oli 2010. aasta Prantsusmaa lahtiste meistrivõistluste finalist. 

Stosur oli septembris 2011 WTA edetabelis 7. kohal. Tema parim koht üksikmängus on olnud neljas (21. veebruar 2011). Ta on varem olnud võistlussarja WTA Tour paarismängu edetabelis esikohal koos Ameerika Ühendriikide tennisisti Lisa Raymondiga.
Lahutusvõime

**Lahutusvõime** tähendusi teaduse ja tehnika eri valdkondades:
* füüsikas – füüsikariista võime eristada ajas või ruumis eraldi paiknevaid või omaduste poolest lähedasi elemente;
* optikaseadmetel – objektiivil, optilisel tajuril (fotosensoril), optikariistal (mikroskoobil, teleskoobil, spektroskoobil) võime tekitada lähedastest objektidest eristatavaid kujutisi;
* elektrotehnikas – lülitamisaparaadi (nt kaitselüliti) suurim vool kontaktide avanemise hetkel;
* elektrimõõtetehnikas – vähim mõõdetava suuruse muutus, mis tekitab mõõteriista näidu muutuse ühe ühiku võrra.

## Vaata ka
* Eraldusvõime
* Nurklahutus

## Viited
Eraldusvõime

**Eraldusvõime** on kujutist näitava seadme (kuvari) või kujutist jäädvustava seadme (printeri) omadus esitada kujutist suurema või vähema täpsusega.  

Eraldusvõimet väljendatakse pikslite (pildipunktide) arvuga:
* ridade arvu ja reas olevate pikslite arvu korrutisena (nt 1920×1080 px); 
* pikslitihedusena, s.o pildipunktide arvuga pikkusühiku kohta, ühik kuvari korral ppi (*pixel per inch*  'pikslit tolli kohta') ja printeri korral dpi (*dots per inch* 'punkti tolli kohta').

## Vaata ka
* Lahutusvõime
* Kuvari eraldusvõime

## Viited
Calenberg

**Calenberg** on mägi Kesk-Saksamaal Leine nõos Pattenseni lähistel. See asub 13 km Hildesheimi linnast läänes Alam-Saksimaa lõunaosas Keskkõrgustiku serval. See on kriidi ja mergli platoo (*Kalkmergelbank*) kõrgusega 70 m üle merepinna, mis tekkis peaaegu 100 miljonit aastat tagasi Ülem-Kriidi alguses. Calenberg sai ajalooliselt tähtsaks, kuna sinna ehitati linnus ja loss Welfide residentsiks.
FC Basel

**FC Basel** (ametlik nimi **Fussball Club Basel 1893**) on Šveitsi jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas. FC Basel on tulnud Šveitsi meistriks 20 korral.

Basel on kolme korral jõudnud UEFA Meistrite Liiga kaheksandikfinaali. Hooajal 2012–2013 jõuti UEFA Euroopa Liiga poolfinaali, kus kaotati hilisemale võitjale Chelseale.

## Saavutused
*Šveitsi meister:
****Võidud** (21): 1952–53, 1966–67, 1968–69, 1969–70, 1971–72, 1972–73, 1976–77, 1979–80, 2001–02, 2003–04, 2004–05, 2007–08, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2024–25
*Šveitsi karikas:
****Võidud** (13): 1932–33, 1946–47, 1962–63, 1966–67, 1974–75, 2001–02, 2002–03, 2006–07, 2007–08, 2009–10, 2011–12, 2016–17, 2018–19
*Šveitsi liigakarikas:
****Võidud** (1): 1972

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Laiuse mõis

**Laiuse mõis** (saksa keeles *Schloß Lais*) oli riigimõis Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Jõgeva valda Jõgeva maakonnas.

Varem kuulus Laiuse mõis Laiuse lossi alla, mida on esimest korda mainitud 1406. aastal. 1623. aastal läänistas Rootsi kuningas Gustav Adolf Laiuse lossi maad ooberst Henrik Flemingule. Mõisamaade reduktsiooniga tükeldati endise Laiuse lossi maad ning osa lossi alla kuulunud mõisaid riigistati, sealhulgas ka Laiuse mõis. Endine mõisa härrastemaja, madal ühekorruseline puuehitis, seisis otse Laiuse lossi varemete kõrval. Tänapäevaks on härrastemaja hävinud.

19. sajandil kuulusid Laiuse mõisapiirkonda järgmised külad: Alavere, Vilina, Sootaga, Raaduvere, Kasevere, Lõpe, Palupere, Kantküla, Küüravälja, Iravere.

19. sajandi alguses oli Laiuse ja Põltsamaa lossi ja mõisa rentnik, Kavastu, Kaave  ja Pajusi mõisnik Carl Gustav von Wahl (1766–1825). 

## Vaata ka
*Laiuse ordulinnus
*Eesti mõisate loend

## Kirjandus
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 249-250 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/267.

## Välislingid
*Fotod Laiuse mõisa peahoonest kultuurimälestiste riiklikus registris
*Laiuse mõisast Eesti mõisaportaalis
Aleksandr Rozenbaum

**Aleksandr Rozenbaum** (vene keeles Александр Яковлевич Розенбаум) (sündinud 13. septembril 1951 Leningradis) on Venemaa laulja, helilooja, luuletaja, näitleja ja proosakirjanik. Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik (1996), Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik (2001).
Richard Hamilton (täpsustus)

**Richard Hamilton**  on mitme inimese nimi:

* **[[Richard Hamilton (korvpallur)|Richard Hamilton]]**, USA korvpallur (1978–)
* **[[Richard Hamilton]]**, Inglise kunstnik (1922–2011)
* **[[Richard Hamilton (matemaatik)|Richard Hamilton]]**, USA matemaatik (1943–)
Londoni Linnaülikool

**Londoni Linnaülikool** (inglise keeles *City, University of London*, 1. septembrini 2016 *City University London*, sageli ka lihtsalt *City*) on ülikool Inglismaal Londonis, mis sai ülikooliks 1966. aastal.

Ülikool asutati 1894. aastal kui Northamptoni instituut (*Northampton Institute*).

Linnaülikooli peamine ülikoolilinnak asub Kesk-Londonis Islingtonis, teised ülikoolilinnakud paiknevad City of Londonis, Holbornis, Smithfieldis ja Whitechapelis.
 
Üliõpilaste arv on 21 410 (2008), sealhulgas esimese astme kõrgharidust omandamas 14 530 üliõpilast ja kraadiõppureid on 6880.

## Ülikooli struktuur
Londoni linnaülikool koosneb seitsmest akadeemilisest üksusest:
*City Law School
*School of Community and Health Sciences
*School of Arts
*School of Engineering and Mathematical Sciences
*Sir John Cass Business School
*School of Informatics
*School of Social Sciences
Ameerika Betooniinstituut

**Ameerika Betooniinstituut** (inglise keeles *American Concrete Institute*, lühendatult **ACI**) on tehniline ühing, mis arendab standardeid ja mille peakorter asub USAs Michiganis Farmington Hills'is. 

ACI asutati 1904. aastal. Betooniinstituudi loomise tingis asjaolu, et 20. sajandi alguses betoonplokkide tootmises standardite puudumine mõjus ehitusele negatiivselt. Standardite loomise käivitamiseks rajatigi betooniinstituut. 

Üksikisikuid hakati ACI liikmeks (*ACI Fellow*) valima alates 1973. aastast. Üldjuhul eeldatakse potentsiaalselt liikmekandidaadilt väljapaistvat panust hariduse, teadusuuringute, toodete evitamise, projekteerimise, ehituse või juhtimise valdkonnas konkreetsete materjalide, toodete ja konstruktsioonide tootmisel või kasutamisel. Samuti peab liikmekandidaat eelnevalt töötanud olema ACI komiteedes.

ACI annab välja mitmesuguseid auhindu, sealhulgas Wason Medal for Most Meritorious Paper. 

## Viited

## Välislingid
*American Concrete Institute Ameerika Betooniinstituudi koduleht (inglise)
Luol Deng

**Luol Ajou Deng** (sündinud 16. aprillil 1985 Waus) on Lõuna-Sudaanist pärit Briti korvpallur. Dengi koduklubi oli aastatel 2004–2014 korvpalliliigas NBA osalev Chicago Bulls, kus ta mängis väikese ääremängijana.

Deng sündis Sudaanis Wau linnas (praeguses Lõuna-Sudaanis). Kui ta oli noor, põgenes tema perekond kodusõja eest Egiptusse, kus talle ja ta vennale õpetas korvpalli endine NBA tsenter Manute Bol. Mõne aja pärast emigreerusid nad Suurbritanniasse Lõuna-Londonisse. Inglismaal kutsuti ta mängima U15-koondisse. 13-aastaselt mängis ta Inglismaa koondises noorte EM-i valikmängudel, kus ta viskas mängus keskmiselt 40 punkti ja noppis 14 lauapalli. Tema eestvedamisel pääses koondis ka finaalmängudele, kus Deng viskas keskmiselt 34 punkti ja nimetati tänu sellele kõige väärtuslikumaks mängijaks.

2004. aastal valis Phoenix Suns Luaoli NBA *draft*ist seitsmenda mängijana, kuid vastavalt meeskondade kokkuleppele vahetati ta kohe Chicago Bullsi. Deng mängis oma esimesel hooajal NBA-s 61 mängu ja viskas keskmiselt 11,7 punkti mängus. Ta mängis Chicago Bullsis kuni 2014. aasta alguseni.

2012. ja 2013. aastal valiti ta NBA tähtede mängu.

Jaanuaris 2014 vahetati ta Cleveland Cavaliersi ja juulis 2014 allkirjastas ta lepingu meeskonnaga Miami Heat. Juulis 2016 liitus Luol Deng Los Angeles Lakersiga, kuid alates 2017. aastast sai ta vähe mänguaega. 2018 liitus ta meeskonnaga Minnesota Timberwolves.
1989. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis

1989. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 11. detsembril Helsingis. Eesti NSV võitis 7:4.

Helveskaal (kuni 48 kg): Vjatšeslav Masterov (Eesti NSV) - Kim Bäckström (Soome) RSC 1

Kärbeskaal (kuni 51 kg): Petteri Rissanen (Soome) - Sergei Barabanov (Eesti NSV) 3 - 0

Kukk-kaal (kuni 54 kg): S. Sirkiä (Soome) - Dmitri Savin (Eesti NSV) 3 - 0

Sulgkaal (kuni 57 kg): Aleksandr Danilov (Eesti NSV) - Teemu Peräjoki (Soome) 3 - 0

Kergekaal (kuni 60 kg): Mart Karlson (Eesti NSV) - Mauri Vesano (Soome) 3 - 0

I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): H. Heiskanen (Soome) - Aleksei Vaks (Eesti NSV) 2 - 1

II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Andres Saar (Eesti NSV) - Harri Hakulinen (Eesti) AB 2

I keskkaal (kuni 71 kg): Aleksei Žukov (Eesti NSV) - Joni Johansson (Soome) 3 - 0

II keskkaal (kuni 75 kg): P. Smeds (Soome) - Aleksandr Abramov (Eesti NSV) AB ?

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Aleksandr Kruglikov (Eesti NSV) - Viktor Helling (Soome) 3 - 0

Raskekaal (kuni 91 kg): mõlemal võistkonnal puudus selles kaalus võistleja 

Üliraskekaal (üle 91 kg): Toomas Unt (Eesti NSV) - Soomel puudus selles kaalus võistleja ja Soomele arvestati loobumiskaotus

## Vaata ka
*Eesti-Soome maavõistlused poksis

## Kirjandus
*Rein Kirmjõe. "Poks". Eesti spordi aastaraamat 1988-1989. Koostaja Juhan Mandre. Eesti Spordiamet. Tallinn 1993. Lk 213
Dokk (täpsustus)

**Dokk** on mitmetähenduslik sõna.
* **[[Dokk]]** on sadamarajatis laevade remondiks
* **[[Sülearvuti dokk|Dokk]]** ehk **portreplikaator** on sülearvuti lisaseade.
* **[[Dokumentaalfilm]]**
1991. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis

1991. aasta Eesti – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 17. märtsil Helsingis, Kallio linnaosas olevas Helsingi Spordimajas (*Helsingin Urheilutalo*; praeguse aadressiga Helsinginkatu 25). Soome võitis 6:6, sest viigilise tulemuse juures oli otsustav üliraskekaalu võit.

Vormiliselt oli tegu juba Eesti Vabariigiga, aga see polnud veel sisuline muudatus. Sel ajal oli Eesti Vabariigi toimimine ametlikult taastamata ja seetõttu on see kohtumine paigutatud Eesti NSV – Soome sõpruskohtumiste alla.

*Helveskaal (kuni 48 kg): Petteri Rissanen (Soome) – Eestil puudus selles kaalus võistleja ja Eestile arvestati loobumiskaotus
*Kärbeskaal (kuni 51 kg): Jyri Paakkunainen (Soome) – Vjatšeslav Zaretšnev (Eesti) tulemus pole teada
*Kukk-kaal (kuni 54 kg): Sergei Barabanov (Eesti) – Jan Luukkonen (Soome) RSC 1
*Sulgkaal (kuni 57 kg): Reijo Vuorinen (Soome) – Eestil puudus selles kaalus võistleja ja Eestile arvestati loobumiskaotus
*Kergekaal (kuni 60 kg): Marko Nieminen (Soome) – Leonti Vorontšuk (Eesti) tulemus pole teada
*I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Jyri Kjäll (Soome) – Indrek Lauri (Eesti) tulemus pole teada
*II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Aleksei Žukov (Eesti) – Kai Kauramäki (Soome) 2 - 1
*I keskkaal (kuni 71 kg): Valeri Volin (Eesti) – Juha Turkka (Soome) 2 - 1
*II keskkaal (kuni 75 kg): Vjatšeslav Burkov (Eesti) – Arto Salo (Soome) RSC 2
*Poolraskekaal (kuni 81 kg): Boriss Katšan (Eesti) – Mika Koivula (Soome) 2 - 1
*Raskekaal (kuni 91 kg): Sergei Razumovski (Eesti) – Soomel puudus selles kaalus võistleja ja Soomele arvestati loobumiskaotus
*Üliraskekaal (üle 91 kg): Mika Kihlström (Soome) – Sergei Terentjev (Eesti) AB 2

## Vaata ka
*Eesti-Soome maavõistlused poksis

## Kirjandus
*Sven Sommer. "Varjust välja. Kas õnnestub?" *[[Spordileht]]* 15. märts 1991
*Sven Sommer. "Urheilutalos sõbralik viik. Soome–Eesti 25. poksimaavõistlus 6:6" *Spordileht* 18. märts 1991
*"Pilk protokolli" *Spordileht* 20. märts 1991
*Sven Sommer. "Vara on Eesti poksi maha kanda. Järeljuttu Soome–Eesti 25. poksimaavõistlusele" *Spordileht* 22. märts 1991
Herioti-Watti ülikool

**Herioti-Watti ülikool** (inglise keeles *Heriot-Watt University*) on ülikool Šotimaal Edinburghis, mis sai ülikooli staatuse 1966. aastal. Herioti-Watti ülikool kuulub kümne vanima kõrgkooli hulka Suurbritannias.

Ülikooli eelkäija School of Arts of Edinburgh asutati 1821. aastal. Kool oli esimene mehaanikainstituut maailmas. 

School of Arts of Edinburghi nimi muudeti 1852. aastal James Watti mälestuseks. Uus nimi – Watt Institution and School of Arts. 

Aastal 1885 kooli nimi muudeti George Herioti mälestuseks – Heriot-Watt College'iks.

Üliõpilaste arv oli 2006/2007 õppeaastal 17 700.
Box Office Mojo

**Box Office Mojo** on filmikunstiteemaline andmebaas, mis loodi 1998. aastal.

Andmebaas esitab eelkõige andmeid filmide kassatulu kohta.

Alates 2008. aastast on veebisaidi omanik IMDb.

## Välislingid
*Koduleht
FC Oțelul Galați

**Fotbal Club Oțelul Galați** on Rumeenia jalgpalliklubi, mis hooajal 2011–2012 mängib riigi kõrgliigas. Hooajal 2010-2011 võitis klubi esimese meistritiitli ja sai õiguse osaleda UEFA Meistrite Liiga 2011–12 grupifaasis.
Turner Classic Movies

**Turner Classic Movies** (**TCM**) on kaabeltelevisiooni kanal, mille omanikuks Turner Broadcasting Systemi tütarettevõte Time Warner.

Reklaamivaba TCMi näitab peamiselt Turner Entertainmenti, Metro Goldwyn Mayeri, United Artistsi, RKO ja Warner Brosi klassikalisi filme.  

## Välislingid
* TCM Turner Classic Movies (USA)
* TCM Hispaania.
* TNT Film. (saksakeelne)
* TCM Kanada programm
* TCM Aasia
* TCM Austraalia
* TCM Suurbritannia ja Iirimaa
* TCM Cinéma (prantsuskeelne)
*  TCM América Latina TCM Latina Ameerika (hispaaniakeelne)
457

**457. aasta** (**CDLVII**) oli 5. sajandi 57. aasta.

## Sündmused
*27. jaanuar – Suri Ida-Rooma keiser Marcianus.
*7. veebruar – Ida-Rooma keisriks krooniti Leo I; kroonimisel sai alguse uus traditsioon, millega patriarh kroonis keisri.
*28. detsember – Lääne-Rooma keisriks krooniti Majorianus.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Constantinus ja Rufus.

## Sündinud
* ...

## Surnud
*27. jaanuar – Marcianus, Ida-Rooma keiser

## Viited
524

**524. aasta** (**DXXIV**) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas esmaspäeval. Arvu 524 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Iustinus I ja Opilio
*Tulevane Bütsantsi keiser Justinianus I abiellus Theodoraga. Abielu sai võimalikuks toonase keisrinna Euphemia surma tõttu.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Boëthius, kristlik filosoof

## Viited
Otto Wilhelm Eberhard

**Otto Wilhelm Eberhard** (25. märts/5. aprill 1728 Kaiavere – 20. september/1. oktoober 1795 Paldiski) oli Eesti vaimulik.

Tema esimeseks õpetajaks oli pastor Peter Friedrich Bornwasser, edasi õppis ta Pärnu gümnaasiumis, käis aastal 1744 Salomo Heinrich Vestringi juures Pärnu Eliisabeti koguduses leeris. Usuteadust õppis ta aastatel 1750–1752 (immatrikuleeriti 2. aprillil 1750) Königsbergi ülikoolis ja aastatel 1753–1754 (immatrikuleeriti 30. aprillil 1753) Jena ülikoolis. Ta töötas aastal 1754 Vaemla mõisas (Käina kihelkonnas) koduõpetajana Heinrich Caspar von Stackelbergi juures. Ordineeriti 3. septembril/14. septembril 1755 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1755–1769 (introdutseeriti 12. novembril/23. novembril 1755) Vastseliina Katariina koguduse õpetaja. Aastatel 1769–1792 oli ta Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. 24. jaanuaril 1771 sai ta Eestimaa konsistooriumi assessoriks. Aastatel 1772–1785 oli ta Paldiski kreisi 2. praostkonna abipraost, aastal 1785 sai ta  praostiks, aastal 1789 sai ta kogu Paldiski kreisi  Paldiski praostkonna praostiks.

Aastal 1779 välja antud jutluseraamatus on trükitud ta kolm eestikeelset jutlust.

## Isiklikku
Tema vanaonu Daniel Eberhard oli Tartu Jaani koguduse abiõpetaja ja Academia Gustavo-Carolina (Pärnu ülikooli) rektor. Tema isa Johann Christian Eberhard oli Kaiavere mõisa rentnik, ema Maria Hedwig (sündinud Petersen) suri pärast sünnitust, kasuema Bertha Gertrud Roth oli pastor Martin Johann Rothi tütar, pärast isa surma abiellus Tartu Jaani koguduse ülemõpetaja Tobias Plaschnigiga. Tema poeg Johann Christian Eberhard oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.

## Viited
575

**575. aasta**

## Sündmused
*Benedictus I pühitseti paavstiks.
*Suri Frangi kuningas Sigebert I, tema poeg Childebert II sai Austraasia valitsejaks.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Sigebert I
Vaemla mõis

**Vaemla mõis** (saksa keeles *Waimel*) oli rüütlimõis Käina kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Hiiu maakonna Hiiumaa valla territooriumile.

## Ajalugu
Mõis rajati tõenäoliselt 16. sajandi lõpul. Viimane võõrandamiseelne omanik oli Gustav von der Pahlen.

### Mõisa omanikud
*Loend on mittetäielik*
*Hans Wachtmeister (suri 1590)
*1621–... Claes Wachtmeister
*1645–... Hans Wachtmeister (1609–1652)
*...–1722 mõis oli riigi omanduses
*1722–1723 Fritz Wachtmeister (suri 1723)
*1725–1746 Axel Wilhelm Wachtmeister (1701–1763)
*1746–1765 Heinrich Caspar von Stackelberg (1702–1778)
*1765–1772 Karl Friedrich August Wachtmeister (suri 1772)
*1772–1779 Margaretha Friederika Wachtmeister
*1779–1799 Caspar Adolph von Stackelberg (1739–1799)
*1799–1804 Juliane Helene Beate von Nejeloff (sünd. Stackelberg)
*1804–1808 Karl Gustav von Gernet
*1808–1857 Karl Johann von Gernet (suri 1857)
*1858–1882 Karl Jakob Rudolph von Gernet
*1882–1893 Alexandrine von Richter
*1893–1908 Alexandrine von Tiesenhausen (sünd. Richter)
*1908–1919 Gustav von der Pahlen

## Mõisakompleks
Vaemla mõisa katusekorrusega kivist härrastemaja rajati ilmselt 18. sajandi lõpul. Kõrvalhooned paiknesid ümber häärberi esise auringi ning ka peahoonest lääne ja lõuna pool. Mõisasüdamest mõnisada meetrit idas asus maantee ääres tuulik, mis tänaseks on hävinud.

Vaemla mõisa härrastemaja ja enamik kõrvalhooneid on hävinud. Tall-tõllakuurist on siiski alles suurem osa müüre. Säilinud on ka park (Vaemla mõisa park), mida on viimastel kümnenditel korras hoitud, ning mõisasüdamest edelas paiknev villaveski koos oma ajaloolise sisseseadega.

## Viited

## Välislingid
*Vaemla mõis (Käina khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Arvet Pedas

**Arvet Pedas** (sündinud 2. märtsil 1948 Ruusmäel) on eesti matemaatik.

Ta lõpetas aastal 1966 Misso Keskkooli ja aastal 1971 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna. Aastal 1978 sai ta füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi.

Ta on Tartu Ülikooli matemaatika instituudi diferentsiaal- ja integraalvõrrandite professor.
## Tunnustus

* 2008 Tartu Ülikooli medal

* 2015 Tartu Ülikooli aumärk
* 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Viited

## Välislingid
*
*Arvet Pedas 60, 8. märts 2008
Härjanurme vald

**Härjanurme vald** (saksa keeles *Gemeinde Herjanorm*) oli vald Kursi kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus tänapäeva Härjanurme küla aladel.

Vald kuulus Rahvuskogu 47. valimisringkonda, kust valiti Jaan Järve ja Riigivolikogu 47. valimisringkonda, kust valiti Karl Roomet.

1. aprillil 1939 arvati vald Jõgeva valla koosseisu.

Vallas on sündinud August Jukk, Ülo Oll, Hermann Rossländer ja Aleksander Tõnisson.

## Vaata ka
* Härjanurme mõis

## Viited
Johann Christian Eberhard

**Johann Christian Eberhard** (20. märts / 31. märts 1762 Tartu – 4. jaanuar / 16. jaanuar 1834 Rapla) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis Tallinna Gümnaasiumis. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 5. septembril 1781) Göttingeni Ülikoolis. Ordineeriti õpetajaks 3. septembril / 14. septembril 1788.

Ta oli aastatel (kutsuti 1. juunil / 12. juunil 1788) 1788–1834 Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. 1. veebruaril / 13. veebruaril 1805 kutsuti Peterburi liturgilisse komiteesse. Aastatel 1828–1834 oli ta Lääne-Harju praostkonna praost.

Ta levitas oma kihelkonnas Otto Wilhelm Masingu 1818. aastal ilmunud teose trükipoognaid.

## Isiklikku
Tema isa Otto Wilhelm Eberhard oli Vastseliina ja Rapla koguduste õpetaja, tema äi Franz Friedrich Ploschkus oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja.

## Tunnustus
*1818 – 1812. aasta isamaasõja mälestusmedal

## Viited
Aakre vald (Rõngu kihelkond)

**Aakre vald** (saksa keeles *Gemeinde Ayakar*) oli vald Rõngu kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus tänapäeva Rebaste küla alal.

1. aprillil 1939 arvati vald Aakre valla koosseisu.

Vallas on sündinud Johan Jans, Aleksander Läte, August Maramaa, Jaan Maramaa, Johannes Albert Semper ja Kusta Toom.

## Vaata ka

* Aakre mõis

## Viited
Dokk

**Dokk** (hollandi keeles *dok*, inglise keeles *dock*) on rajatis laevade veest väljatõstmiseks. Dokke kasutatakse laevade ehitamiseks ning dokkimiseks ehk nende veealuse osa ülevaatamiseks ja remondiks. Eristatakse kuivdokke ja ujuvdokke.

## Kuivdokk

Kuivdokk on ehitis, mille põhiosa on varjaga (dokivari) suletav veetihe bassein ehk dokikamber. Dokkimiseks tuuakse laev kambrisse, dokivari suletakse ja vesi pumbatakse kambrist välja. Laev jääb kuivale, toetudes dokikambri põhjale paigaldatud alustugedele ehk kiilplokkidele. 1980. aastail oli suurim 970&nbsp;m pikk ja 100&nbsp;m lai sügavusega 14,5&nbsp;m Jaapanis 1972. aastal valminud kuivdokk, mis oli kavandatud, et ehitada laevu dedveidiga kuni miljon tonni.

Leidub ka selliseid kuivdokke, millesse pärast dokivarja sulgemist pumbatakse vett juurde ning veepinna tõustes tõmmatakse laev sissesõidukanali kõrvale veekogu tavalisest tasemest kõrgemal asuva astangu kohale, kus on alustoed, millele laev vee dokist väljalaskmisel laskub. Niisugust dokki nimetatakse täidetavaks kuivdokiks.

Eestile lähimad kuivdokid on Helsingi lähedal Suomenlinnas ja Liepājas Tosmare laevatehases.

## Ujuvdokk

Ujuvdokk on tankideks jaotatud pontoon, millel on üks või kaks külgseina ehk torni. Tankide täitmisel veega ujuvdokk sukeldub ja laev viiakse tornide vahel oleva dokiteki ehk staapelteki kiilplokkide kohale. Vee väljapumpamisel tankidest ujuvdokk kerkib, tõstes laeva staapeltekil asuvatele kiilplokkidele. Suurte ujuvdokkide tõstevõime on kuni 100 000 tonni (pikkus kuni 300&nbsp;m, laius kuni 60&nbsp;m).

Dokkidel on mehhanismid ja muud seadmed laevade sissetõmbamiseks ja kiilplokkidele paigutamiseks, veepumbad, kraanad ning elektrienergia, auru, vee, suruõhu, hapniku ja muu vajalikuga varustamise süsteemid.

Eestis on ujuvdokid BLRT Tallinna Laevatehases ning Lahesuu sadamas.

Dokk võib olla ka lüüsi või dokivarjaga muust akvatooriumist eraldatud sadamabassein suure tõusu ja mõõnaga piirkonnas. Dokis hoitakse veetase muutumatu.

## Ajalugu
Maailma vanim teadaolev dokk pärineb Induse kultuurist 2400 eKr. See asus Lothali asulakohas, mis asus tänapäeva Indias Kāthiāwāri poolsaare kirdeosas Khambhāti lahe tipus Sabarmati jõe suudmes jõe läänekaldal. Selles lahes on tõusu ja mõõna vahe väga suur. Insenerid rajasid sinna trapetsikujulise struktuuri, mille pikkus oli keskmiselt 37&nbsp;m ja laius 21,8&nbsp;m. See oli rajatud põletatud tellistest. Tõusu ajal sõidutati laev kiilplokkidele, mõõna ajal jäi laev kuivale ning seda sai parandada ja uurida. Järgmise tõusu ajal sai laevaga sõita merele. Niisuguse ehitise rajamine nõudis suuri teadmisi näiteks hüdrograafia vallast, sest Sabarmati muutis sageli oma sängi.

## Viited
Penuja vald

**Penuja vald** (saksa keeles *Gemeinde Penniküll*) oli vald Halliste kihelkonnas Pärnumaal Eesti-Läti piiri ääres. Vallamaja asus Penuja külas.

1. aprillil 1939 arvati vald Abja valla koosseisu.

Vallas oli sündinud Leili Kuldkepp.

## Kooliharidus
Niitsaadul asutati vallakool 1838. aastal. Selles koolis tegutses 1857–1871 koolmeistrina August Kitzbergi vend Jaan. Aastal 1853 alustas Penujal tööd õigeusu abikool, 1861. aastal õigeusu kihelkonnakool. Esimene koolimaja ehitati kiriku kõrvale 1875. aastal. Majas tegutses kool kaheastmelisena – valla- ehk abikooli aste ja kihelkonnakooli aste. 1919. aastal liideti Penuja kihelkonnakooliga ka Niitsaadu vallakool. 1920. aastal nimetati Penuja kihelkonnakool algkooliks ja selle ülalpidajaks sai Penuja vald. Kuni 1928. aastani oli algkoolis neli klassi, 1928. aastal lisandus 5. klass ja alates septembrist 1929 töötas kool 6-klassilisena.

1939. aasta vallareformiga moodustati  Penuja, Abja, Pornuse, Vana-Kariste ja Uue-Kariste vallast Abja vald.

## Viited
Lehtse vald (Ambla kihelkond)

**Lehtse vald** (saksa keeles *Gemeinde Lechts*) oli vald Ambla kihelkonnas Järvamaal. Vallamaja asus Lehtse külas.

1. aprillil 1939 arvati vald uue Lehtse valla koosseisu.

Vallas on sündinud Jaan Kalviste, Jakob Kents, Jüri Laasimer, Harri Lehiste, Ferdinand Petersen, Voldemar Mägi, Artur Sirk, Jüri Remmelgas.
## Viited

## Vaata ka

* Lehtse mõis
Ajutised administratiivseadused

**Ajutised administratiivseadused** võeti vastu Konstantin Pätsi teise ajutise valitsuse poolt 19. novembril 1918 ja avaldati Riigi Teatajas 27. novembril 1918.

## Ajutised administrativseadused.

RT 1918, 1.

Ajutine Valitsus võttis 19. nov. s. a. vastu järgmised seadused:

### Seadus 1. Ülemineku aja kohta.

1. Kõik ametiasutused ja ametnikud on kohustatud oma tegevust senisel alusel ja viisil jatkama, kuni see tegevus seaduslikkude võimude poolt lõpetatud, muudetud ehk jälle ametiasutused ära kaotatud ehk ametnikud kõrvaldatud ei ole.

2. Kuni uute seaduste väljaandmiseni ehk endiste muutmiseni maksavad need seaduslikud määrused, mis 24. oktobrini 1917. a. praeguse Eesti riigi piirides jõus olid, niivõrd kui need seadused Eesti Maapäeva otsust mööda, mis 15. novembril 1917. a. vastu võetud, Päästekomitee manifesti läbi 25. veebruarist 1918. a. kui ka Ajutise Valitsuse endiste ja käesoleva määruse läbi muudetud ei ole.

3. Pärast 1917. a. 24. oktobrit väljaantud seadustest ja määrustest jäävad ajutiseks maksma need määrused, mis Saksa võimude poolt Liivi- ja Eestimaa jaoks antud, Määrustelehes ja lisas eraldi ära tähendatud on, kusjuures neis määrustes ettenähtud maa-, maakonna- ja linnapealikute õigused ja kohused Ajutise Valitsuse maakonna volinikkude peale üle lähevad, kuna käsuandja kindrali ja ka ülemjuhataja õigusi ja kohustusi valitsemise asjus sellekohane minister täidab.

4. Igasugused kahtlused selle ehk teise seaduse tarvitusele võtmise kohta, mis ametikohtades ja ametnikkude juures ette tulevad, lahendab lõpulikult Riigikohus, aga tema sisseseadmiseni kohtumininister.

### Seadus 2. Riigi keele kohta.

Kõikides ametiasutustes ja kõikide ametnikkude juures seatakse nii ruttu, kui asjaajamine lubab, Eesti keel kui ametlik keel sisse.

Kohalikkude venelaste alalistes asukohtades Peipsi järve ümbruses ja rootslaste asukohtades Läänemaal tarvitatakse Vene ehk Rootsi keelt.

### Seadus 3. Endiste määruste kohta.

Kõik sunduslikud määrused, mis käsuandjate kindralite, maa-, maakonna- ja linnapealikute poolt tänapäevani välja antud, kaotavad oma jõu ja nende asemele tulevad need seaduslikud määrused tarvitusele võtta, mis endise kubermangu valitsuse võimude ja linnavolikogude poolt välja olid kuulutatud.

### Seadus 4. Maa administrativse jaotuse asjus.

1. Eesti riik jaotatakse administrativselt kümnesse maakonda.

2. Ajutise Valitsuse esitajateks on maakonna volinikud.

4. Tarvidust mööda määrab Ajutine Valitsus oma volinikka üksikute väiksemate ringkondade ja linnade tarvis, nende võimkonda ja ülesandeid eriliselt kindlaks määrates.

3. Maakonna volinikud täidavad kohuseid ja tarvitavad õigusi, mis kubermangu komissaridel ja maakonna komissaridel kanda ja tarvitada oli.

4. Maakonna volinikka määrab Ajutine Valitsus; ringkondade volinikka määrab siseminister.

### Seadus 5. Määruste jõusseastumisest.

Ajutise Valitsuse määrused astuvad jõusse "Riigi Teatajas" avaldamisega, kui määruses eneses teist termini ära määratud ei ole.

Peaministri eest: J. Poska.

E. A. V. asjaajaja Ed. Laaman.
Eristvere

**Eristvere** oli küla Laiuse kihelkonnas. Nüüdisajal kuulub Painküla küla koosseisu.

Eristvere küla on esimest korda mainitud 1599. aastal, kui ta kuulus Tedweni-nimelise sakslase omandisse. 1601. aastal kuulus Eristvere (*Eriszwer*) juba Jõgeva mõisa alla ja jäi ka edaspidi selle koosseisu. 1624. aastal elas külas kaks talupoega, mõlemad pärit Saaremaalt. 1795. aastaks oli majapidamiste arv kasvanud 13-ni ning 1858. aastaks 20-ni. 

Eristveres asus 1866. aastal loodud Jõgeva valla vallamaja.

Nõukogude ajal asus külas Estonia kolhoos, hiljem Jõgeva näidissovhoos.

1977. aastal liideti Eristvere küla Painkülaga. Moodustatud uus küla hakkas kandma Painküla nime.

Eristvere külas, Siimusti tee ja Jõgeva–Tartu maantee ristumispaigas, asub vana Eristvere kõrtsihoone, mis on kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse. Kultuurimälestis on ka Eristvere ajalooline asulakoht. 

Eristveres Everti talus on sündinud eesti näitekirjanik ja teatrikriitik Vambola Rähn (1923–1994) ning Tõnnu talus tsensor Jüri Truusmann (1856–1930).

## Vaata ka
*Painküla

## Viited

## Välislingid
* Kultuurimälestiste riiklik register – asulakoht Painkülas (9223), Fotod Eristvere kõrtsist
* Jõgeva valla koduleht. Teel Jõgevale läbi Painküla
Andrea Bargnani

**Andrea Bargnani** (sündinud 26. oktoobril 1985) on itaalia endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku kümme hooaega.

## Profikarjäär
### Itaalia
Bargnani alustas karjääri 2002. aastal Itaalia tugevuselt kolmandas liigas (Serie B2), kus kogus 23 mänguga keskmiselt 13,2 punkti ja 4,5 lauapalli. 2003. aastal liitus Bargnani Itaalia kõrgliigaklubi Benetton Trevisoga, kus mängis enne NBA-sse siirdumist kolm aastat.

### NBA
Bargnani valiti 2006. aasta NBA *draft*'ist esimesena Toronto Raptorsisse, kus ta mängis lõviosa oma NBA karjäärist. Statistiliselt parimal, 2010/11. hooajal tõi Bargnani keskmiselt 21,4 punkti, 5,2 lauapalli ja 1,7 viskeblokeeringut mängus.

2013. aasta suvel vahetati Bargnani New York Knicksi, kus tema arvele jäi kahe hooajaga keskmiselt 13,9 punkti ja 4,9 lauapalli mängus.

2015. aasta suvel liitus Bargnani Brooklyn Netsiga, kus tõi hooajal 2015/16 keskmiselt ligi 14 minutiga 6,6 punkti ja 2,1 lauapalli mängus, kuni Nets lõpetas temaga 2016. aasta veebruaris lepingu.

### Hispaania
2016. aasta suvel sõlmis Bargnani kaheaastase lepingu Baskoniaga, kuid oli sunnitud vigastuste tõttu 2017. aasta aprillis koostöö lõpetama. Bargnani viskas 15 Euroliiga mängus keskmiselt 8,8 punkti ning 14 Hispaania kõrgliigamängus keskmiselt 11,5 punkti.

## Saavutused
* NBA uustulnukate sümboolne esiviisik (2007)
* Euroliiga tõusev täht (2006)
* Itaalia meister (2006)
* Itaalia karika võitja (2004, 2005)

## Vaata ka
* NBA drafti esimeste valikute loend

## Välislingid
*Andrea Bargnani – Basketball-Reference.com
1969. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis

**1969. aasta [[Eesti NSV]] – [[Soome]] sõpruskohtumine poksis** toimus 17. jaanuaril Helsingis. Eesti NSV võitis 6:4.

Kärbeskaal (kuni 51 kg): Vjatšeslav Antonov (Eesti NSV) – Sven Öling (Soome) 2 - 1

Kukk-kaal (kuni 54 kg): Jouko Lindberg (Soome) – Valeri Barkov (Eesti NSV) 2 - 1

Sulgkaal (kuni 57 kg): Risto Westerberg (Soome) – Voldemar Krimm (Eesti NSV) tulemus pole teada

Kergekaal (kuni 60 kg): Aleksandr Trifonov (Eesti NSV) – Paavo Aho (Soome) RSC 3

I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Kari Meronen (Soome) – Ilja Ehrport (Eesti NSV) KO 3

II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Priidik Kippar (Eesti NSV) – Kari Ruonala (Soome) 2 - 1

I keskkaal (kuni 71 kg): Vladimir Baibakov (Eesti NSV) – Mikko Saarinen (Soome) 2 - 1

II keskkaal (kuni 75 kg): Reima Virtanen (Soome) – Aniss Murtazin (Eesti NSV) tulemus pole teada

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Pavel Dubovik (Eesti NSV) – Jorma Väisänen (Soome) 3 - 0

Raskekaal (üle 81 kg): Juri Kudrjašov (Eesti NSV) – Soomel polnud selles kaalus võistlejat ja Soomele arvestati loobumiskaotus

Selle asemel peeti lihtsalt sõpruskohtumine, kus Kudrjašovi vastane oli Rootsis elav Soome esindaja Gunnar Pinaitis. Kudrjašov võitis 3 - 0.

## Vaata ka
*Eesti-Soome maavõistlused poksis

## Kirjandus
*O. Raadi. "Eesti NSV – Soome 6:4". *[[Spordileht]]* 20.01.1969.
Juan Carlos Navarro

**Juan Carlos Navarro Feijoo** (sündinud 13. juulil 1980 Barcelonas) on hispaanlasest elukutseline korvpallur. 

Alates 2008. aastast on tema koduklubiks FC Barcelona, kus ta mängib mängujuhi või viskava tagamängija rolli.

Oma pika karjääri jooksul on ta mänginud kõigest kahes klubis. 17-aastaselt liitus ta FC Barcelonaga ja jäi sinna kümneks aastaks, kuigi ta valiti juba 2002. aastal NBA *draft*'is (millest ta aga keeldus). 2007. aastal siirdus ta lõpuks NBAsse Memphis Grizzliese meeskonda, kus ta mängis ühe hooaja, misjärel naasis Barcelonasse.

Navarro on mänginud hästi ka Hispaania rahvuskoondises. Tema eestvedamisel tuli Hispaania 2009. ja 2011. aastal Euroopa meistriks ning 2006. aastal maailmameistriks. Tiitlivõistlustelt on võidetud ka hõbe- ja pronksmedaleid.

2011. aasta Euroopa meistrivõistlustel valiti ta väärtuslikemaks mängijaks.
Galloxi sild

**Galloxi sild** (inglise keeles *Gallox Bridge*) on keskaegne kandehobusesild Inglismaal Somersetis Dunsteri lähedal. Sild on ehitatud arvatavasti 15. sajandil ja kujutab endast kitsast kaheavalist võlvkivisilda üle Avilli jõe.

Silla üldpikkus on 13,5 m ja üldlaius 1,9 m. Silla ülepääsu (rinnatiste puhasvahe) laius on 1,2 m.

Silda kasutatakse tänapäeval jalgsillana.

Sild on 1. järgu arhitektuurimälestis, kantud nii Listed building (1969) kui ka Scheduled Ancient Monument nimistutesse. Sild on English Heritage'i hoolduse ja eestkoste all.

Galloxi sild on Exmoori rahvuspargi üks huviväärsusi.

## Viited
Dresdeni Tehnikaülikool

**Dresdeni Tehnikaülikool** (saksa keeles *Technische Universität Dresden*, lühendatult **TUD**)  on tehnikaülikool Saksamaal Saksimaal Dresdenis. 

Dresdeni Tehnikaülikool on üliõpilaste arvult suurim tehnikaülikool Saksamaal. Ülikoolis õpib üle 32 000 üliõpilase ja töötab 5700 õppejõudu. 

## Ajalugu
Dresdeni Tehnikaülikool on üks vanimaid tehnikakõrgkoole Saksamaal. Kool asutati 1828. aastal **Saksimaa Tehnikakooli** nime all.
Aastal 1871 nimetati tehnikakool ümber **Kuninglikuks Saksimaa Polütehnikumiks** (*Königlich-Sächsisches Polytechnikum*). Uus nimevahetus toimus 1890 – koolist sai **Kuninglik Saksimaa Tehnikakõrgkool** (*Königlich Sächsische Technische Hochschule*). Perioodil 1918–1961 oli kõrgkooli nimetus **Dresdeni Tehnikakõrgkool** (*Technische Hochschule Dresden*). 1961. aastal sai kõrgkool ülikooliks. 

1996. aastal ühinesid Dresdeni Tehnikaülikooli tehniline raamatukogu ja Saksimaa Riiklik Raamatukogu üheks raamatukoguks SLUB Dresdeni nime alla.

Dresdeni Tehnikakõrgkoolis on õppejõuna töötanud Paul Tillich (1925–1929).

## Teaduskonnad
Teaduskondi on 17, sealhulgas filosoofia-, filoloogia-, pedagoogika-, majandus-, ehitus-, arhitektuuri-, meditsiiniteaduskond ja mõned teised. 

Filosoofiateaduskonnas õpib ligi 3500 üliõpilast, osakondi on selles seitse, sealhulgas ajaloo-, kunstiajaloo- musikoloogia-, sotsioloogia- ja teoloogiaosakond.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Upper Montclair

**Upper Montclair** on asula USAs New Jerseys Essexi maakonnas Montclairis.

Aastal 2000 oli Upper Montclairis 11 915 elanikku.

Upper Montclairis paikneb Montclair State University üks ülikoolilinnakutest.

## Viited