open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anarhia (rahvusvahelised suhted)

**Anarhia** omab rahvusvahelistes suhetes iseseisvat tähendust, kuna selle tähenduseks olev "valitsuse puudumine" on rahvusvahelises poliitikas tavaline olukord. Sellisena on anarhia üks rahvusvahelise süsteemi tunnuseid ning ei oma iseenesest ei positiivset ega negatiivset konnotatsiooni. Tegemist on lähtekohaga rahvusvaheliste suhete analüüsiks.

Leidub autoreid, kelle arvates tuleneb rahvusvaheliste suhete anarhilisusest igasugune rahvusriigist kõrgemate institutsioonide, reeglite või normide puudumine. Väidetakse, et rahvusvaheline kogukond on lakkamatult "loodusolukorras", kus valitseb "kõikide sõda kõikide vastu". (Vt Thomas Hobbes.)

Realistlikud teooriad rahvusvahelistes suhetes väidavad tavaliselt, et anarhia ei välista korda või rahvusvahelise ühis- ega kogukonna võimalikkust. Realistid ei pea asjakohaseks väidet, et rahvusvaheline kord peaks moodustuma analoogselt riigisisese korraga (siseriiklik analoogia). 

Idealistlikud ja liberalistlikud teooriad väidavad vastupidi realistlikele, et anarhia ei ühildu korra ja kogukonna ideaalidega ning nende saavutamine on võimalik üksnes anarhia asendamisel mingisuguse valitsemisega. Riiklikud institutsioonid nagu parlament, kohtud jne tuleb mingil viisil taasesitada rahvusvahelises sfääris. (Vaata Immanuel Kanti *Zum Ewigen Frieden*)

## Välislingid
*Anarchy, *Internet Encyclopedia of International Relations.*
Parafiin

**Parafiin** on naftast deparafiinimisel eralduv värvitu vahataoline saadus. Parafiini sisaldust määrdeõlis piirab selle kõrge hangumistemperatuur. Parafiini pikad molekulid koosnevad süsiniku ja vesiniku aatomitest. Süsiniku aatomite "kett" lookleb molekuli keskel, vesiniku aatomid selle ümber. Keemiline valem on alates С18Н38, kuni С35Н72. Parafiinist tehakse küünlaid.
Penetromeeter

**Penetromeeter** (inglise *penetrometer*) on mõõteriist määrete voolavusastme ehk konsistentsi määramiseks, harilikult standardkoonuse määrdesse sissevajumise sügavuse järgi viie sekundi jooksul.

Koonilise penetromeetriga saab mõõta mulla nihketugevust ja niiskust kuni 0,5 meetri sügavuselt. 

## Viited
Rafineeritud õli

**Rafineeritud õli** (*refined oil*) on puhas õli, mis saadakse naftast pärast deparafiinimist, hüdrogeenimist ning hapete ja leelistega töötlemist.
Põlevkiviõli

**Põlevkiviõli** (inglise *shale oil*, vene keeles *сланцевое масло*) on erinevate küllastatud ja küllastamata alifaatsete, tsükliliste ja aromaatsete süsivesinike ning muude orgaaniliste ühendite segu, mis saadakse põlevkivi utmisel ehk poolkoksistamisel (põlevkivi kuumutamine kuni 500&nbsp;°C) ja põlevkivi koksistamisel (kuumutamine 1000–2000&nbsp;°C). Utmise eesmärk on eelkõige kerogeeni termiline lagundamine ja õli saamine. Suhteliselt madala temperatuuri tõttu ei allu saadav õli veel sekundaarsele lagunemisele ja seepärast nimetatakse seda mõnikord ka primaarõliks. Koksistamise eesmärk on kütuse sügav lagundamine, mille juures esmalt tekkinud õliaurud lagunevad edasi, andes gaasi ja koksi. Saadava õli iseloomulik omadus on suur aromaatsete süsivesinike sisaldus.

Põlevkiviõlid sisaldavad küllaltki palju ühe- ja mitmealuselisi fenoole ning muid ühendeid.

Põlevkiviõli kasutatakse eelkõige keemiatööstuses toorainena ning kütte- ja immutusõlina. Põlevkiviõli erineb naftast toodetud rasketest kütteõlidest suhteliselt väiksema viskoossuse ja madalama hangumistäppi ning mõnevõrra väiksema väävlisisalduse poolest.

## Põlevkiviõli tööstus Eestis
1921. aastal asutati Kohtla-Järvel põlevkiviõli tootmise katsetehas.

Eesti Energia Õlitööstus Auveres toodab kolme põlevkiviõli fraktsiooni: kerget ehk põlevkivibensiini (tihedus 780–820&nbsp;kg/m³), keskmist destillaati ehk kerget kütteõli (tihedus 880–920&nbsp;kg/m³) ja rasket kütteõli (tihedus 1025–1050&nbsp;kg/m³). Põlevkiviõli toodavad Eestis veel VKG Oil AS, Kiviõli Keemiatööstuse OÜ jt.

Suurim toodangumaht saavutati Eestis 2019. aastal, kui Eesti Energia, VKG ja Kiviõli Keemiatööstus tootsid üle 1,17 miljoni tonni põlevkiviõli. 2023. aasta toodangumahuks prognoositakse aga juba üle 1,23 miljoni tonni.

## Strateegiline tooraine

Teise maailmasõja ajal kasutati põlevkiviõli Saksa laevastiku allveelaevadel, kuna see on veest raskem ega reeda seetõttu allveelaevade asukohta. Põlevkiviõli tootmise kaitseks rajas Saksa sõjaväe ehitusorganisatsioon Organisation Todt Eestis Ida-Virumaal nn Tannenbergi liini ja tootmispiirkonna kaitseks toimus Sinimägede lahing pealetungivate Punaarmee vägede vastu.

## Kajastus kunstis

Põlevkiviõli tootmine on leidnud korduvalt kajastust sotsrealistlikus kunstis.

Ulatuslik põlevkiviteemaline kunstikogu on Kohtla-Järve Põlevkivimuuseumis.

## Vaata ka
* Põlevkivitööstus
* Põlevkivikeemia
* Enefit
* Vaca Muerta naftamaardla

## Viited

## Välislingid
* Andres Siirde: Põlevkiviõli tootmise erinevate stsenaariumide realiseerimisega kaasneva mõjude hindamine
Tehniline vaseliin

**Tehniline vaseliin** ehk **kahurimääre** on valge või kollakas määre, mis saadakse parafiini, tseresiini või petrolaatumi sulatamisel naftaõlis. Tehnilist vaseliini kasutatakse enamasti metalldetailide kaitsemäärdena. Detaili kastmisel sulasse tehnilisse vaseliini moodustub selle pinnal püsiv määrdekiht, mis temperatuuril alla 30 °C kaitseb metalli korrosiooni eest 15...20 aastat.
Tehnilise vaseliiniga sarnaseid kaitsemäärdeid, mis lisaks sisaldavad ka lahusteid, nagu näiteks korrosioonikaitsemääre Movil kasutatakse autode detailide korrosioonikaitseks.
Vaakumõli

**Vaakumõli** (inglise *vacuum oil*) on mineraalõli või sünteetiline õli, mille eriomaduseks on madal küllastunud auru rõhk. Kasutatakse peamiselt vaakumpumpades määrdeõli või töövedelikuna, aga ka lõtkude tihendamiseks.
Spot-tehing

**Spot-tehing** (inglise *spot transaction*) on kas:
*ühe valuuta konverteerimine *spot*-kursi ehk hetkel kehtiva kursi alusel teiseks valuutaks;
*hetketehing, mille täitmine toimub kindlaksmääratud ajahetkel kokkulepitud hindade alusel ja kogustes.

## Vaata ka
*Valuutaturg
Aadu Talts

**Aadu Talts** (14. august 1932 Pärnu – 22. detsember 2009) oli eesti geodeesiaõppejõud ja ühiskonnateadlane ning kommunistliku partei tegelane.

Aastal 1956 lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia maakorralduse insenerina.

Aastal 1986 kaitses ta ajalooalase kandidaadiväitekirja "Деятельность Коммунистической партии Эстонии по развитию высшего образования в республике в 1966–1975 гг." (Eestimaa Kommunistliku Partei tegevus kõrghariduse arendamisel vabariigis 1966.–1975. a.).

Ta töötas MTÜs Tekkel ning oli eraülikooli Veritas prorektor.

Oli TPI Parteikomitee sekretär. 20. juunil 1995 astus ta Eesti Keskerakonda. Ta oli erakonna Harjumaa piirkonna Harku osakonna esimees.

1996. aasta kohalikel valimistel kandideeris ta valimisliidu KVL Tallinn nimekirjas kesklinna ringkonnas Tallinna linnavolikogusse. Ta sai 17 häält.

2002. aasta kohalikel valimistel kandideeris ta Eesti Keskerakonna nimekirjas Harku valla volikogusse. Ta kogus 14 häält. Volikogusse ta ei pääsenud.

2005. aasta kohalikel valimistel kandideeris ta Eesti Keskerakonna nimekirjas Harku valla volikogusse. Ta kogus 5 häält. Volikogusse ta ei pääsenud.

1999. aasta Riigikogu valimiste ajal kuulus ta Harju maakonna valimiskomisjoni koosseisu.

## Teosed
* *Aerogeodeesia: laboratoorsete tööde metoodilised juhendid* Tallinna Polütehniline Instituut 1971; parandatud ja täiendatud trükk 1987 koos Arne Randlepaga; 3. trükk 1991
* *Kõrgkooli parteiorganisatsioon : Tallinna Polütehnilise Instituudi parteiorganisatsiooni tööst*, Tallinn: Eesti Raamat 1983.
* Ааду Петрович Тальтс. *Партийная организация высшей школы: о работе партийной организации Таллиннского политехнического института*, Tallinn: Eesti Raamat 1983  (eelmise teose tõlge vene keelde).
* *Деятельность Компартии Эстонии по развитию высшего образования в Эстонской ССР 1966-1975*, Tallinn: Eesti Raamat 1989.
* Aadu Talts, Jüri Tanner. *Tehnikakõrgkooli teadus*, Tallinn: Eesti Raamat 1989.

## Viited
Petrolaatum

**Petrolaatum** on kollakas määrdetaoline parafiini, tseresiini ja mineraalõli segu. Toorõli deparafiineerimise saadus. Kuulub vaseliini, määrete ja kaitsesegude koostisse.
Polüglükoolõli

**Polüglükoolõli** on suure oksüdatsioonikindlusega veest raskem sünteesõli. Kasutatakse eelkõige temperatuuridel üle +90 °C: kuivatite, paberimasinate ja kalandrite laagrites.
Naftaõli

**Naftaõli** on üldnimetus naftast toodetud mineraalõlidele. Naftaõli saadakse nafta destilleerimisel ja rafineerimisel. See on suure molekulmassi ja kõrge keemistemperatuuriga süsivesinike vedel segu.

Naftaõli sulatamisel parafiiniga saadakse vaseliin.
Jõeranna

**Jõeranna** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Küla piirneb põhjas Kõrgessaare aleviku, läänes Paope, lõunas Heiste ning idas Napi ja Isabella külaga.

## Nimi
1660 on Kõrgessaare mõisas mainitud talupoega Jöggi Tönnis. Kohalikus murdes on kohanimi Jöö ranna.

## Loodus
Küla idaosas asuvad Tammelais ja Veskilais, küla läbib Jõeranna oja. Küla põhjaosas asub Paope looduskaitseala.

Külas asub Jõeranna rahn.

## Elanike arv

## Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. Esimest talunikku on mainitud 1660. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis on Kõrgessaare mõisa Kõpu vakuses mainitud talunikke Joe Pent ja Joe Jürri.

## Taristu
Küla läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee. Külas asub Jõeranna bussipeatus.

## Kultuur
Külas asub kivisild.
## Vaata ka
* Jõeranna oja
* Eesti külade loend

## Viited
Jõesuu (Hiiumaa)

**Jõesuu** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Küla põhjaosas asub Puski, läänes Reigi-Nõmme ja Mardihansu, lõunas Õngu ja idas Kiivera küla.

## Nimi
Küla nimi tuletub asukohast Vanajõe suudmes.  Küla kohalik nimetus on Jöö suu.

## Loodus
Küla läbib Vanajõgi, mille suudmes on Vanajõe hoiuala.

## Elanike arv

## Ajalugu
Koht kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis oli mainitud Paope vakuses talupoega Jõe Michle Pent. Küla kujunes välja 20. sajandi algul.

## Taristu
Küla läbib Emmaste–Luidja maantee.

## Vaata ka
* Eesti külade loend

## Viited
Kalana (Hiiumaa)

**Kalana** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaare lääneosas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Kalana on Hiiumaa läänepoolseim küla, mis idas piirneb Hirmuste ja Kaleste külaga.

## Nimi
Kohta on 1531 mainitud kui *Vischorde*, 1564 *Fiskiare ortz torp*, 1565 *Fischerort*, 1635 *Fischerortt*, 1660 *Kallanenna* ja 1798 *Kallana*.  Nimi on tuletatud eestikeelsetest sõnadest "kala" ja "nina". Koha ajalooline nimi vene keeles on *Дагерорт*.

## Loodus
Kalana piir kulgeb piki Läänemere rannikut. Külas asub Hiiumaa läänepoolseim punkt – Ristna neem. Looduskaitsealune Ristna rannik on lage, rohtumata ja klibune, kus rannavalli kõrgus ulatub 2,5 meetrini. Rannaala lõunapoolse osa moodustab rannavallidega veeriserand, mille pikkus on üle 2 km. Väikestel neemedel on kulutusjäljed ning esineb kuni 10 cm sügavuseni veeristest ja munakatest sillutis, sügavamal on merepõhi kaetud liivaga, mille all esineb kruusa-veerisekiht ja moreen. Kalana sadamast 1,5 km lääne pool esineb liiva-kliburand, kus rannanõlval on rohkesti rändrahne, mis moodustavad sillutise väikesel neemel Lõuna-Ristna neemest lõunas. Sarnased geoloogilised protsessid on toimunud ka minevikus, mille jäljed leiduvad vanadel veerisevallidel 7 meetri kõrgusel. 

Külas asub Kalana looduskaitseala, küla põhjaosas asub Kõpu looduskaitseala Ohami sihtkaitsevöönd. Külas leidub kaitsealuste taimede (tumepunane neiuvaip, roomav öövilge, harilik ungrukold ja pruunikas pesajuur) kasvukohti.

## Elanike arv

## Ajalugu

Küla kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. Kohanime on esmamainitud 1531. aastal. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis elasid Kõpu vakuses Kallana Marti Widas ja Kallana Andres. 1835. aastal oli Kalanas neli talu, elanikud said järgmised perekonnanimed: Jõgi, Kallas, Leiger, Rips, Rist, Tukk (Tuk) ja Vähi (Wähhi). 

Külas asus 1930. aastateni Kalana kabel.

Ristnas elasid Nõukogude Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse Rannakaitsepatarei nr 42 sõjaväelased, kes rajasid 1940. aastal linnaku, mille hooneid kasutas 1993. aastani NSV Liidu õhukaitse radarijaama väeosa. 

## Taristu
Küla põhjaosas kulgeb Ristna–Hirmuste tee ja lõunaosas Puski–Kõpu–Ristna tee. Külas asuvad Kalana sadam, Ristna jahisadam ja bussipeatus.

## Kultuur
Kalanas asuvad Ristna tuletorn ning Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudi Ristna Ilmajaam. Külas asuvad pärandkultuuriobjektina Kalana tõrvaahi ja Rannakaitsepatarei nr 42.

2004 toimus Kalanas teine Kõpu külade päev ja 2016 muusikafestival Kalana Sound.

## Ettevõtlus
Nõukogude ajal tehti sõjaväeosa linnakus asuvas tööstuses alumiiniumlusikaid. Kalanas tegutseb Surf Paradiisi veespordikeskus. Külas asuvad kämping Kalana Puhkeküla, Hõbekala külalistemaja ja restoran Kalana ÄÄR.

## Vaata ka
* Kalana sadam
* Ristna

## Viited

## Kirjandus
*Riho Saard "Kalana. Iidse kalaküla lugu." 2007.

## Välislingid
*
Kalana

**Kalana** on kolme küla nimi:

***[[Kalana (Hiiumaa)|Kalana]]**, küla Hiiumaa vallas Hiiu maakonnas
***[[Kalana (Põltsamaa)|Kalana]]**, küla Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas
***[[Kalana (Mali)|Kalana]]**, küla Malis

## Vaata ka

* Kalana sadam
* Kalana oja
Kaleste

**Kaleste** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaarel. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõrgessaare valda ja enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda.

Kaleste on Hiiumaa üks läänepoolsemaid külasid. Küla piirneb põhjas Hirmuste, läänes Kalana, idas Suurepsi ja Ojaküla ning kagus Ülendi külaga.

## Nimi
Küla ajaloolised nimekujud varieeruvad märgatavalt: 1565 *Kalystha*, 1576 *Gollist*, *Kollaste* ja *Kallaste*, 1583 *Kalleste* ja 1725 *Kalliste*.  Paul Ariste arvates tuletub nimi sõnast "kallis".

## Loodus
Kaleste küla piiridesse Puski–Kõpu–Ristna teest lõuna poole jäävad Korbi mäed, loode-kagusuunalised luited, mille suurim kõrgus on 44,7 meetrit. Korp on hiiumurdeline ronga nimetus, mis tuleneb otseselt rootsi keelest.

Küla alale jäävad Kõpu looduskaitseala Kaleste ja Väikesoode sihtkaitsevööndid. Kalestes kasvavad pöökpuud.

## Elanike arv

## Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. 1565 on Kõpu vakuses mainitud talunikku Pet(t)er Kalystha, 1576 Gollist Petter, Kollaste Jürgen ja Kallaste Jake, 1583 Kalleste Jürgen ja 1606 Kallista Kotkas. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis elas Kõpu vakuses kolm talunikku: Kalliste Laur, Kalliste Jaak ja Kalliste Mick.

1835 asus külas kolm talu, elanikud said perenimeks: Korell (Korall), Paar, Sims, Wamba ja Wolens. 

## Taristu
Küla läbib Puski–Kõpu–Ristna tee. Külas asub bussipeatus. 1930. aastatel rajati külla sadam, mida pole hiljem kasutatud.

## Vaata ka
* Kaleste laht,  Kaleste sadam
* Eesti külade loend

## Viited
Kanapeeksi

**Kanapeeksi** on Hiiumaal Hiiumaa vallas Kesk-Hiiumaal asuv küla. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Küla piirneb põhjas Risti, loodes Kidaste, läänes Koidma, edelas Leigri, lõunas ja kagus Tubala ja Määvli ning idas Prählamäe, Pilpaküla, Kärdla-Nõmme ja Tareste külaga.

## Nimi
Asula nime on esmamainitud 1795. aastal, kui Kõrgessaare mõisa alal elas Kannapex Mats. 1811 elas mõisa alal Kanapöhsa Iaack ja 1816 Kannapökse Iurry. 1888 oli kohanimi *Kanapeeks* ja 1922 *Kanapuksi* ehk *Kanapsi* küla.  

Nime esimene pool võib pärineda sõnast "kana", kuid võib tulla ka sõnast "kand". Viimasel juhul oleks hääldus "kana" kiirkõneline muutus. Nime teine pool tuleb sõnast "pääks: pääksi" 'tihe kuusik, soosaar'.

## Loodus
Küla alast pea kaks kolmandikku jääb Pihla-Kaibaldi looduskaitsealale. Küla alal asuvad Pihla raba, Kaibaldi nõmm ja Kaibaldi liivik. Küla lõunaosa läbib Pihla oja.

Küla alale jääb Kaibaldi piirkond.

## Ajalugu
Kanapeeksi asub ajalooliselt Reigi kihelkonnas ja kuulus Kõrgessaare mõisale. 1888 on mainitud talu ja metsavahikohta.

Kanapeeksi oli algselt Koidma osa, kujunes 1930. aastatel omaette külaks, 1940. aastatel  liideti Kanapeeksi Koidmaga ja taastati iseseisva külana 1997.

Nõukogude armee kasutas Kaibaldi liivikut 1960. aastani tankipolügoonina.

## Taristu
Küla läbib kirdest edelasse Kärdla–Koidma tee ja põhjast lõunasse Risti–Kaibaldi tee.

## Viited
Kauste

**Kauste** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani kuulus küla Kõrgessaare valda.

Küla piirneb põhjas Meelste, idas Lehtma, lõunas Kodeste, Malvaste ja Mangu ning läänes Läänemerega.

## Nimi
Kohanime on esmamainitud 1565. aastal kui *Kowstha*, 1677. aastal aga kui Kauste.  Paul Ariste pakkus nime kujunemisel välja sõna "kaust" (nahkrihm, karusnahatükk). Marek Meristo arvates võis kohanimi kujuneda välja isikunimest.

## Loodus
Kauste asub Tahkuna poolsaarel. Küla alale jäävad Tahkuna looduskaitseala Kauste ja Kodeste soo sihtkaitsevööndid.

Küla läbib Meelste oja.

Kauste liivik metsastati 20. sajandil.

## Elanike arv

## Talud
**Kauste ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla ja oli hiirootslaste küla. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis oli Kaustes 9 talu, mille peremehed olid Greiss Greisson, Bertel Hinrichson, Clemet Hansson, Christian Hansson, Greiss Mortenson, Jöran Bertelson, Magnus Mortenson, Siffer Bertelson ja Jacob Knutson.

1835 oli külas 3 taluperemeest: Kauste Hans (perekonnanimi Lüll), Kauste Pawel (Abo) ja Kauste Andrus (Kaus). Sulased said perekonnanimeks Olm, Sülla ja Tubi (Tubbi).  1917 asus külas 8 talukohta.

Kauste kuulus 1977–1997 Malvaste koosseisu.

## Taristu
Küla lääneosa läbib Tahkuna tee.

## Vaata ka
* Eesti külade loend

## Viited
Kidaste

**Kidaste** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Kidaste piirneb põhjas ja kirdes Malvaste, loodes Ogandi, läänes Reigi, edelas Heigi, lõunas Koidma ning idas Kanapeeksi ja Risti külaga.

## Nimi
Kohanime on mainitud 1565 *Kitas*, *Kyttus*, 1635 *Kidasz* ja 1798 *Kiddas*.  Carl Russwurm on kohanime aluseks pakkunud eesti keelest pärineva mõiste *küttissema* või rootsikeelse sõna *kyda* 'lehm', Paul Ariste pakkus kohanime lähtevormiks eestikeelset sõna 'kida'.

## Loodus
Küla läbib lõunast põhja Kidaste oja. Külas asub Kidaste allikasoo ja Kuusiku allik.

## Elanike arv

## Talud
**Kidaste ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla ja oli hiiurootslaste küla. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis oli Kidastes 10 talu, mille peremehed olid Magnus Sifferson, Peter Hinrichson, Thomas Matsson, Clemet Matzson, Hans Magnusson, Michel Greisson, Jöran Magnusson, Bengt Erichsson, Siemon Martenson ja Bertell Klemetson.

1835. aastal oli külas 6 talu ja saadi perekonnanimed: Abo, Keskla, Klee, Nabi (Nabbi), Simmer ja Viin (Wien). 1917. aastal oli külas 24 talu.

Nõukogude ajal asusid Kidastes Hiiumaa metsamajandi põllud ja taimeaed, sellest ajast on säilinud Kidaste väetisekuur.

## Taristu
Kidaste küla läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee, millelt viib küla keskusse Kidaste tee ja asub bussipeatus. Küla idaosa piirneb Malvaste–Koidma–Kidaste teega.

## Kultuur
Külast pärinesid hiiurootslaste 17. sajandi vabadusvõitleja Kidaste Jürgen ja muusik Johannes Kappel.

## Vaata ka
* Kidaste oja
* Eesti külade loend

## Viited
Kiduspe

**Kiduspe** on Hiiumaal Hiiumaa vallas Kõpu poolsaarel asuv küla. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Kiduspe piirneb põhjas Kõpu, läänes Vilima ja Tiharu ning idas Suureranna külaga.

## Nimi
Kohanime on esmamainitud 1565. aastal kui *Kyttwspä by*, kus elas Kyttus Gregis. Küla nimetati 1620. aastal kujul *Kitaspä* ja 1798. aastal kujul *Kidduspä*. 

Kohanime päritolu pole selge. Paul Ariste rekonstrueeris selle algkujuks *kituisa* või *kitaisa* + *pää* ning võrdles seda sõnadega "kiduma", "kidur" ja soome keeles esineva sõnaga *kitu : kitun*. Lauri Kettunen arvas, et "pää" võiks olla rootsi sõna *by* 'küla' teisend.

Leo Tiik võrdles Kiduspe nime Saaremaal asuva Kütispega ja väitis, et Kiduspe nimi tuleb hoopis sõnadest "kütus" või "kütis". Pole aga aru saada, millist häälikut tähistas küla nime esimeste kirjapanekute y-täht. Tiik oletas, et kohanimi jõudis Hiiumaale Saaremaalt, kus nimi tundub olevat hävinud, kuna 1453. aastal nimetati Saaremaal isikut *Tyleke Syn is tho Kyttispell eyn bur*.

Rahvapärimuse järgi tuleb küla nimi sõnast "kiduspuu", mis tähendab kibuvitsa.

Minevikus on küla nime kirjutatud kujul *Kiduspäe*. Seda nimekuju soovitakse taastada.

## Loodus
Külas asub Kõpu looduskaitseala Niidametsa sihtkaitsevöönd. Küla läbib Jõe jõgi, samuti asub külas Kiduspe külarahn.

## Elanike arv

## Talud
**Kiduspe ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Kiduspe kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla ja Kõpu vakusesse. Küla idaosa tuntakse Saralde nimega. Nimi pärineb küla- või talunimest, seda on esmamainitud teadaolevalt 1655. aastal, kui nimetati isikut Sare Pöldo Jürri.

1835. aastal oli külas 8 talu, elanikud said perekonnanimeks Ankur, Jago, Klemm, Koit (Koid), Korell (Korall), Lepp, Lets (Saralde piirkond), Murr (Saralde piirkond), Niit (Nied, Saralde piirkond), Punn, Puss, Põllo (Saralde piirkond), Rõmmel, Sims (Saralde piirkond), Tuisk ja Uljast (Saralde piirkond). 

1917. aastal oli külas 12 talu. Kiduspest eraldus vahepeal Tiharu, mis 1930. aastatel liideti taas Kiduspega ja 1997 eraldati jälle.

## Taristu
Küla läbib Märjakaasiku–Kiduspe–Kõpu tee.

## Kultuur
Külas asub 1938. aastal ehitatud baptistide palvela. 2006. aastal toimus külas Kõpu külade päev.

## Viited

## Kirjandus
*Riho Saard. "Kiduspe: Kõpu poolsaare lõunarannniku põlisküla." 2006.

## Välislingid
*Kiduspe küla Facebookis
Kiivera

**Kiivera** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Kiivera piirneb põhjas Puski, läänes Jõesuu, lõunas Õngu, idas Sülluste ja Hüti ning kirdes Paope külaga.

## Nimi
Kohanime on 1564. aastal mainitud kujul *Kyvviwarre*, 1565 *Kiwiuar*, *Kiffuiwara*; 1664 *Kiwiwahre* ja 1811 *Kiwwerre*, *Kiwwarro* 

Lauri Kettunen ja Leo Tiik pakkusid kohanime aluseks sõnu "kivi" ja "vare", Tiik ka "vaar".

## Loodus
Küla alale jääb osa Hüti looduskaitsealast. Küla läbib Vanajõgi.

## Ajalugu
Kiivera kuulus ajalooliselt Lauka mõisa alla. 1564 on mainitud talunikku Urbas Kyvviwarre ja 1664 Kiwiwahre Jürgen. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjoni alusel elas Paope vakuses Kiwwiwarre Mart. 1835 oli külas kolm talu, elanikud võtsid perekonnanimeks Demus, Kark, Kiive (Kiewe), Raud ja Tilk. 

Küla liideti 1940. aastate Puskiga ja taastati 1997. aastal.

## Taristu
Küla läbib Kõrgessaare–Hüti–Puski tee, kust lähtub Kiivera–Sülluste tee.

## Vaata ka
* Eesti külade loend

## Viited
Kodeste

**Kodeste** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla põhjaosas Tahkuna poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Kodeste piirneb põhjas Lehtma ja Kauste, läänes Malvaste, lõunas Risti ja idas Tareste külaga.

## Nimi
Kohanimi on olnud 1564 *Kopsta by*, 1565 *Kotzta*, 1599 *Quottista*, 1688 *Kosteby*, *Kåtste*, *Kotsta* ja 1798 *Kotsta*. 

Paul Ariste pakkus nime aluseks eestikeelset sõna "koda", Marek Meristo aga rootsikeelseid sõnu *gǻð* 'tara, tarandik' ja *stḁ̱́* 'koht, ulualune'.

## Loodus
Küla alale jääb Tahkuna looduskaitseala Kodeste soo sihtkaitsevöönd. Küla alale jääb Kodeste soo, kust saab alguse Tareste oja.

## Elanike arv

## Talud
**Kodeste ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Kodeste kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla ja oli hiiurootslaste küla. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis oli külas 4 talu ja peremehed olid: Jöran Magnusson, Siemon Larsson, Hinrich Pawelson ja Proos Matsson. 1781 oli külas 4 talu, mille elanikud küüditati Ukrainasse.

1835 oli külas 3 talu. Kodeste Mihkli pere sai perekonnanimeks Kotkas (Kottkas), Kodeste Peetri pere Ritso ja Kodeste Thoma pere Leiger. Teised külaelanikud said perekonnanimedeks Lees, Malw, Mango ja Mann.  

1977–1997 kuulus küla Malvaste koosseisu.

## Taristu
Küla läbib Risti–Kauste tee, kust saab alguse Kodeste–Risti tee.

## Vaata ka
* Kodeste järv
* Kodeste soo
* Eesti külade loend

## Viited
Koidma

**Koidma** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Koidma piirneb idas ja põhjas Kanapeeksi, loodes Kidaste, läänes Heigi ja Metsaküla ning lõunas Leigri külaga.

## Nimi
Kohanime on märgitud 1565 ja 1635 kui *Koidma*. Carl Russwurm arvas, et kohanimi lähtub sõnast "koit", Marek Meristo on pakkunud lähtekohaks eesnime Koit.

## Loodus
Koidma lõunaosa hõlmab Pihla-Kaibaldi looduskaitseala. Küla lääneosa läbivad Pihla oja ja Rima oja, põhjaosas asub lõik Kidaste ojast.

## Elanike arv

## Talud
**Koidma ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. 1835 asus Koidmas 4 talu, elanikud said perekonnanimeks: Karmed, Klee, Küster, Nina (Ninna) ja Sülla.  1917 oli külas 16 talu.

Koidma kuulus 1977–1997 Kidaste koosseisu.

Koidma kaguosas asub Mäeselja (Mäesla) piirkond, kus asus 1930. aastatel samanimeline küla.

## Taristu
Küla läbib põhjast lõunasse Malvaste–Koidma–Kidaste tee, kust algab Koidma tee.

## Kultuur
Hiiumaa metsamajand rajas 1970. aastatel Koidmasse hobusekasvanduse.

## Vaata ka
* Eesti külade loend

## Viited
Kopa

**Kopa** on küla Hiiumaal Hiiumaa vallas. Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Kopa küla piirneb põhjas Luidja, läänes ja lõunas Villamaa ning idas Puski külaga.

## Nimi
Kohanime on mainitud 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis kui *Koppa*.

Kohanimi pärineb Paul Ariste arvates sõnast *kopp* ('koor, kest, väike anum').

## Loodus
Küla põhjaosa läbib Luidja jõgi. Külas asub Kopa allik.

## Ajalugu
Kopa küla kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. Küla kasvas välja samanimelisest talust. Esimest korda mainiti seda nime 1726, kui nimetati Kõrgessaare mõisa all Paope vakuses elavat talumeest Koppa Matz.

Küla oli tekkinud 20. sajandi alguseks. 1917. aastal oli külas neli talu. Ilmselt 1930. aastateks oli küla liidetud läänepoolse Villamaa külaga, kuid 1997. aastal taastati see omaette külana.

## Taristu
Küla keskosa läbib Villamaa–Puski tee, millega lõikub Mäki tee.

## Kultuur
Kopa külas sündis kunstnik Kaljo Põllu.

## Viited
Lehtma

**Lehtma** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla põhjaosas Tahkuna poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõrgessaare valda.

Lehtma küla piirneb põhjas Läänemere ja idas Tareste lahega ning läänes Tahkuna ja Kauste, edelas Kodeste ja lõunas Tareste külaga.

## Nimi
Kohanimi tuleneb eestikeelsetest sõnadest "leht" ja "maa". Kohanime on esmamainitud 1811. aastal kui *Lechtma*.

## Loodus
Suurem osa Lehtma küla alast kuulub Tahkuna looduskaitseala koosseisu. Küla alale jäävad Lehtma Suurjärv ja Põhjatu järv ning Hiiumaa ainus loodusreservaat. Lehtma Suurjärvest saab alguse Lehtma oja. Külas asub ka Tahkuna hiidrahn.

## Elanike arv
2011. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud. 2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas kolm püsielanikku. 

## Ajalugu
Lehtma oli Kõrgessaare mõisa metsavahikoht. 1811. aasta hingerevisjonis on mainitud Lechtma Andrust, kelle poeg liikus perekonnanime panemise ajaks Tahkuna külla. Uueks metsavahiks asus Mihkel Kask.  Pärast Esimest maailmasõda kuulus koht Kärdla asunduse koosseisu. Lehtma küla moodustati 1997. aastal.

Lehtma sadama kaudu küüditati 1949. aastal Hiiumaalt 261 inimest.

## Taristu
Lehtma küla idaosa läbib Lehtma sadama tee, mis viib Lehtma sadamasse. Küla lääneosa läbib Karjaselja tee ja põhjaosa Tahkuna tee.

## Ettevõtlus
Lehtmas tegutses 1992–1998 kalandusettevõtte Dagöfisk, mille pankrotistumisel asus hoonetes Dagöplasti üks tootmistsehhe. 1990. aastatel asus sadamas Pöörupoi baar.

## Vaata ka
* Lehtma nina
* Lehtma oja
* Lehtma sadam
* Lehtma soo
* Lehtma Suurjärv
* Eesti külade loend

## Viited
Laasi

**Laasi** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Läänemere ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Laasist põhjas asub Heistesoo, läänes Suureranna, kagus Tammistu, idas Viita ja kirdes Luidja küla.

## Nimi
1726 on Kõpu vakuses mainitud talunikku Lase Tönnisse Michel. 1913. aastaks oli talust kujunenud küla.  Kohanime aluseks on isikunimi Laas, mis on lühend isikunimedest Gelasius, Blasius, Laurentius, Claudius või Nikolaus.

## Loodus
Laasi alale jääb Suureranna hoiuala.

## Elanike arv

## Ajalugu
Koht kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla ja moodustas 18. sajandil Kirgisaare küla. Laasi külaga liideti teise maailmasõja järel Viita. Laasi kuulus 1977–1997 Suureranna koosseisu.

## Taristu
Laasi põhjaosa läbib Puski–Kõpu–Ristna tee.

## Vaata ka
* Suureranna hoiuala
* Eesti külade loend

## Viited
Leigri

**Leigri** on küla Hiiumaa keskosas Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõrgessaare valda. 1940. aastal kuulus Leigri küla ja vahtkond Kõrgesaare valda Läänemaal.

Leigri küla on pindalalt Hiiumaa suurim küla. Küla piirneb põhjas Koidma, Metsaküla ja Lilbi külaga; läänes Heiste, Sülluste ja Õngu külaga; lõunas Männamaa ja Nõmmerga külaga ning idas Nõmba, Tubala ja Kanapeeksi külaga.

## Nimi
Kohanime on esmamainitud 1726. aastal kui Legri.  Kohanimi võib lähtuda isikunimest Leiger.

## Loodus
Leigri küla keskosas asub Leigri looduskaitseala, idaosa hõlmab Pihla-Kaibaldi looduskaitseala ja lõunaossa lõikub Tihu looduskaitseala. Küla alale jäävad Pihla raba ja Leigri soo. Küla läbivad Armioja ja Rima oja. Külas asuvad Tihu Keskmine järv ja Tihu Kolmas järv.

Leigri idaosas asub Aruselja piirkond.

## Elanike arv
2019. aastal elas külas 4 püsielanikku. 2021. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud. 

## Talud

**Leigri ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Leigri kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. Aruselja varasemat asukat Harrosell Greißi on mainitud 1664. aastal. 1835. aastal elas Leigris kaks taluniku peret: Peter Lebbri ja Mihkel Leigri pere.   Hiljem asusid küla alal Leigri ja Tihu metsavahikohad.

## Taristu
Küla läbib Käina-Hüti tee, kus lõpeb Nõmba-Silde tee ja algab Laasimetsa tee.

## Kultuur
Külas asub Aruselja tuulik. Murru kõrtsis toimus 1867 Reigi pastori Gustav Feliks Rinne eestvedamisel Hiiumaa esimene laulupäev, kus tuli Rinne loodud laulu sõnadega esimest korda ettekandele praeguse Eesti Vabariigi riigihümni viis. Laulupäeva mälestuseks avati külas 1992. aastal mälestuskivi ja 2007. aastal toimus Hiiumaa kooride ühislaulmine.

## Vaata ka
* Leigri looduskaitseala
* Leigri soo
* Eesti külade loend

## Viited
Lilbi (Hiiumaa)

**Lilbi** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Lilbi piirneb põhjas Metsaküla, loodes Isabella küla, läänes Heiste ning lõunas ja idas Leigri külaga.

## Nimi
Carl Russwurmi arvates tuletub kohanimi rootsi keelest sõnadest *lilla byn* 'väike küla'. Paul Ariste pakkus kohanime aluseks eestikeelsed sõnad lill ja pea. Leo Tiik pidas kohanime aluseks isikunime Lüll ja järelosaks eestirootsi -bi 'küla'.

## Loodus
Lilbi põhjaosa piirneb Armiojaga. Mihkli talu juures paiknevad kaitsealused sanglepp ja punane tamm.

## Elanike arv

## Talud

**Lilbi talud 1917** 

## Ajalugu
Lilbi kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa ja Lauka mõisa alla. Kohanime on esmamainitud 1565 kui Lilbi. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni järgi elas Paope vakuses talunik Lilby Jaak. 1835 oli Lauka mõisas kaks talunikku: Andrus Lilp ja Mihkel Rettik, teenijaskond sai perekonnanimedeks Esau, Kappel, Markus, Tebak ja Valk. 

Lilbi kuulus 1977–1997 Heiste koosseisu.

## Taristu
Lilbi loodeossa lõikub Kõrgessaare–Hüti–Puski tee, küla idaosa läbib Laasimetsa tee.

## Vaata ka
* Eesti külade loend

## Viited
Lilbi

**Lilbi** on kahe küla nimi:

* **[[Lilbi (Saaremaa)]]**, küla Saaremaa vallas Saaremaal
* **[[Lilbi (Hiiumaa)]]**, küla Hiiumaa vallas Hiiumaal
* **Lilbi** all võidakse mõelda ka Valjala-Kogula küla Saaremaa vallas Saare maakonnas
Pikknurme jõgi

**Pikknurme jõgi** (ka *Putkjõgi, Peraküla jõgi, Pööraküla jõgi*) on jõgi Jõgevamaal, Pedja jõe parempoolne lisajõgi.

Jõgi saab alguse Tapiku soost lõunas ja suubub Pedja jõkke. Jõe pikkus on 30,6 km ja valgla pindala 166,2 km².

## Välislingid
*
Luidja

**Luidja** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Luidja piirneb põhjas Läänemerega, läänes Poama, lõunas Laasi, Viita, Viitasoo, Villamaa ja Kopa ning idas Puski ja Paope külaga.

## Nimi
Kohanimi tuletub sõnast luide 'liivaküngas, düün'. Kohanime on esmamainitud 1684.

## Loodus
Küla hõlmab suurema osa Luidja rannast, kuhu suubub Luidja oja. Luidja ranna lääneosas asub Luidja järv. Osa Luidja rannast kuulub Luidja maastikukaitseala koosseisu, kus kaitstakse 1904. aastal rajatud Luidja lepikut. Küla lõunaosa hõlmab Kõpu looduskaitseala Rattagu sihtkaitsevööndit.

## Elanike arv

## Talud
**Luidja ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Luidja kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. 1684. aastal elas Paope vakuses talunik Ludia Bertil ning 1688 talunikud Ludia Thomas ja Ludia Bertt. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elas Paope vakuses talunik Ludia Hinrich. 1835. aastal said elanikud omale perekonnanimedeks Aul, Banner, Kattel, Laks ja Luik. 

Luidja koosseisu kuulus 1977–1997 Poama.

## Taristu
Luidjas lõpevad Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee ja Emmaste–Luidja maantee. Külast algab Luidja–Pärnaku tee, küla lõunaosa piirneb Puski–Kõpu–Ristna teega. Tänapäeval on Luidja maakondliku kiirbussiliini algus- ja sihtkoht.

## Kultuur
Külas asub Luidja tuulik. Luidja rannas on peetud ratsavõistlusi, triatloni ja rannavolle võistlusi. Külas tegutseb selts Kodukant Luidja ja haridusselts Edu. 1989 püstitati Luidja lepiku rajaja Karl Friedrich Wilhelm Ahrensi mälestuseks külla Märt Rannasti tahutud mälestuskivi.

## Ettevõtlus
Luidjas asus tarbijate kooperatiivi kauplus, mille hoones tegutses 2017–2019 kohvik Vesihiidlane. Külas tegutseb Luidja Tsirkusetalu.

## Vaata ka
* Luidja järv
* Luidja laht
* Luidja maastikukaitseala
* Luidja oja
* Eesti külade loend

## Viited

## Kirjandus
*J. Kuusik. "Luidja tööstusest." Nõukogude Hiiumaa: EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 31, 4. mai 1949 lk 4
*Uno Kiisa. "Luidja." Nõukogude Hiiumaa: EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 32, 17. märts 1983 lk 3
Alžiir

**Alžiir** on Alžeeria pealinn ja Alžiiri provintsi keskus. Asub Vahemere kaldal.

Linna kohal oli foiniiklaste asula, kuid tänapäeva linna asutas 944. aastal Buluggin ibn Ziri.

Alžiiri vanalinn Kasbah kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Linna piires elab 2 030 000 inimest, kuid Alžiiri linnastus elab 5 723 000 inimest.

## Vaata ka
* Alžiiri ülikool

## Viited

## Välislingid
Tilopa

**Tilopa** oli 10. sajandi mahasiddha, vadžrajaana kagyu (kagjü) koolkonna alusepanija. Legendi järgi pühitseti ta ühe daakini poolt Tšakrasamvara tantrasse (tiibeti keeles *kor lo dom pa gyu*). Temalt siirdus õpetus edasi Naropale, levis Tiibetisse ja süstematiseerus Naropa kuue jooga õpetusena, mis sai kagyu koolkonna keskseks õpetuseks.

Kuigi esineb vasturääkivusi ajaloolistes allikates, mis käsitlevad joogameistreid ja nelja transmissiooniliini, on nad enam-vähem ühel seisukohal järgmises:

* Esimene neljast liinist tuleneb Lopon Ludrubilt (*slob-dpon-klu-sgrub*, sanskriti: *Acarya Nagarjuna*) ja hõlmab kahte tantrat - "Sangwa Dupa" (*gsang-ba-dus-pa*, sanskriti: *Guhasamaja*) ja tantra "Denshi" (*gden bzhi*). See tantra sisaldab ka praktikaid, mida nimetatakse "Illusoorne keha" (*sgyu-lus*, sanskriti: *Mayadeva*) ja "Phova" (tiibeti: *pho-ba*, sanskriti: *Samkranti*), mida võiks ehk tõlkida kui ümberpaigutamine, ülekandmine. 

* Teine Anuttarajooga tantrate liin tuli Nakpo Chopalt (*nag-po-spyod-pa*). See sisaldab tantrat "Gyuma Chenpo" (*sgyu-ma-chen-po*, sanskriti: *Mahamaya*) ja "Unenäojoogat" (tiibeti: *rmi-lam*, sanskriti: *Svapna*). 

* Kolmas liin pärineb Lawapalt (*la-ba-pa*) ja sisaldab tantraid "Demchog" ehk "Khorlo Dongpa" (*bde-mchog*, *khor-lo-sdompa*, sanskriti: *Chakrasamvara*) ja "Selge valgus" (Kiirgav teadvus) (tiibeti: *odgsal*, sanskriti: *Prabhasvara*). 

* Neljas liin on pärit Khandro Kalpa Sangmolt (*mkha-gro-bskal-pa-bzangmo*) ja sisaldab Hevajra tantrat ("Gyepa Dorje") ja Dummo praktikaid (*gtum-mo*, sanskriti: *Candali*).
Mägipe

**Mägipe** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaare keskosas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Mägipe küla piirneb põhjas Läänemerega, läänes Suurepsi, lõunas Kõpu ja idas Heistesoo külaga.

## Nimi
Küla on alguse saanud Mäe taludest ja kohanimele on hiljem liitunud järelliide -pea. Kohanime on esmamainitud 1609 kujul Mäe.

## Loodus

Enamus küla alast kuulub Kõpu looduskaitseala koosseisu. Mägipe külas asub Hiiumaa ja kogu Lääne-Eesti saarestiku kõrgeim tipp Tornimägi. Külas asuvad Külmallik, Mägipe Suurrahn, Mägipää rändrahn ja Mägipe külakeskme rahn. Küla rannikul asub Mägipe rannarahn.

## Elanike arv

## Talud
**Mägipe ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Mägipe kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. 1609 elasid talunikud Mäe Lyll ja Mäe Thönnis, 1688 Megipe Bendt ja Megepe Sur Peter. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjonis on Kõpu vakuses mainitud talunikke Maeggipeh Claus ja Meggipaeh Mick.

1835 oli Mägipel kaks talu, mille peremehed olid Mats Mägi (Mäggi) ja Thomas Klemm. Sulasrahvas sai omale perekonnanimeks nimed Malk, Malw, Mark, Raud ja Tukk.  

Mägipega liideti pärast Teist maailmasõda Suurepsi.

## Taristu
Mägipe piirneb lõunas Puski–Kõpu–Ristna teega.

## Kultuur
Mägipe külas asub Kõpu tuletorn. Külas toimusid 2007 ja 2019 Kõpu külade päev.

## Viited

## Kirjandus
*Riho Saard: "Mägipe ja Suurepsi: Kõpu poolsaare taevased külad." Kirjastus: Tallinn. 2007.
Malvaste

**Malvaste** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tahkuna poolsaarel. Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Malvaste piirneb põhjas Kauste ja Mangu, läänes Mudaste, lõunas Kidaste ja Risti ning idas Kodeste külaga.

## Nimi

Kohanimi tuletub eestirootsi sõnast *malm*, mis tähendab liivast ja tasast metsast maad või nõmme.  Kohanime on esmamainitud 1565. aastal kujul *Malm* ja *Malmas*.

## Loodus
Küla läbib Kidaste jõgi.

## Elanike arv

## Talud
**Malvaste ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu

Malvaste kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla ja asub rannarootslaste asualal. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli Malvastes 7 talu, mille peremehed olid Michel Jacobson, Bertel Siemonson, Jörann Hansson, Hinrich Jöransson, Hinrich Matzson, Christian Bertelson ja Hans Jacobson.

Kui rannarootslased küüditati 1781 Ukrainasse, paigutati allesjäänud talukohtadele elama eestlased. 1835 oli Malvastes kaks talu, Mardi Mihkli pere sai perekonnanimeks Malw ja Kidastest pärit Laasi Paavli pere Simmer. Taluteenijad said perekonnanimedeks Aso, Kaus ja Nabbi.  

Seoses piiritsooniga oli Malvaste Nõukogude ajal ainus Tahkuna poolsaare küla, kus elasid alalised elanikud. 1945–1954 tegutses Malvaste külanõukogu. Malvaste koosseisu kuulusid 1977–1997 Kauste ja Kodeste.

## Taristu
Malvaste piirneb lõunas Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee ja loodes Posti–Malvaste teega. Küla läbib Tahkuna tuletorni tee. Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee ääres asub bussipeatus.

## Kultuur
Malvaste kabeli juures asub Malvaste kalmistu. Malvastes tegutses 1885–1970 algkool ja koolimaja on säilinud tänapäevani. Külas asub varem Simmeri suguvõsale kuulunud ja praegune Hiiumaa muuseumi filiaal Mihkli Talumuuseum, kus toimusid 2002 tõsieluseriaali Farm võtted. Külas asub Teise maailmasõja aegne Nõukogude armee betoonist laskepesa.

## Viited
Mangu

**Mangu** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tahkuna poolsaare lääneosas Läänemere ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Mangu piirneb põhjas ja idas Kauste, kagus Malvaste ja lõunas Mudaste külaga ning läänes Läänemerega.

## Nimi
Koha nimi lähtub arvatavasti isikunimelisest talunimest Magnus või muust sarnasest isikunimest. Nime on esmamainitud 1834. aastal.

## Loodus
Mangu küla hõlmab Kõrgessaare-Mudaste hoiuala.

## Talud
1917. aastal kuulusid Mangu talud Mudaste küla koosseisu.

**Mangu ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Mangu kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. 1834 elasid mõisa alal talunikud Tarestest pärit Mongo Pawel Olm ja Mango Peter.  1939. aastal moodustus Mango küla, mis pärast Teist maailmasõda liideti Mudastega. Mangu taastati omaette külana 1997.

## Taristu
Mangu küla piirneb idas Tahkuna majaka teega.

## Ettevõtlus
Mangu külas tegutsevad majutusasutused Tahkuna Puhkekeskus ja Randmäe Puhketalu. Kärdlas tegutses 1990. aastatel koha järgi nimetatud Mangu pood.

## Viited
Mustjõgi (Jägala)

**Mustjõgi** on jõgi Põhja-Eestis, Jägala jõe parempoolne lisajõgi.

Mustjõgi saab alguse Aegviidu alevist 9 km ida pool ja suubub Jägala jõkke. Jõe pikkus on 38,1 km pikk ja valgla pindala 98,8 km².

Varem oli Mustjõgi veerohkem, kuna sel olid Soodla jõega ühised allikad. Aastal 1938 süvendati Soodla jõge, mistõttu Mustjõe ülemjooks kuivas.

## Viited

## Välislingid
Mardihansu

**Mardihansu** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Mardihansu lahe ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani  Kõrgessaare valda.

Mardihansu küla piirneb põhjas Reigi-Nõmme ning idas ja lõunas Jõesuu külaga.

## Nimi
Kohanimi kujunes varasemast Ranna talust, mida 18. sajandil hakati kutsuma omaniku Mardi Hansu järgi. Mardihansu lahe ajalooline nimi oli *Hundswiek*. 

## Talud
**Mardihansu ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Mardihansu kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elas alal talunik Tönnise Marti Hans. 1835 sai Mardi Hanso Andruse Jüri pere omale perekonnanimeks Mardi, talu hingekirjas olnud teenijatüdruk aga Raud.  Küla liideti pärast Teist maailmasõda Jõesuuga, kuid taastati 1997 omaette külana.

## Taristu
Mardihansu küla piirneb idas Emmaste–Luidja maanteega.

## Vaata ka
* Mardihansu laht

## Viited
Meelste

**Meelste** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tahkuna poolsaare lääneosas Läänemere ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Meelste küla piirneb põhjas Tahkuna, idas Lehtma ja lõunas Kauste külaga ning läänes Meelste lahega.

## Nimi
Kohanimi tuletub isikunimest Meel.  Kohanime on esmamainitud 1525.

## Loodus
Küla läbib Meelste oja. Küla ala hõlmab Tahkuna looduskaitseala.

## Talud
**Meelste ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Meelste kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla ja oli rannarootslaste asuala. 1525 elas mõisa alal talunik Jurghen Mattiszon van Melis. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni järgi oli külas 6 talu, mille peremehed olid Hans Bertelson, Michel Hansson, Magnus Knutson, Hinrich Magnusson, Pumpri Hinrich ja Sigala Michel.

Kui rannarootslased 1781 Ukrainasse küüditati, asustati alale eestlased. 1835 oli külas kaks talu, mille peremeesteks olid Pent Tee ja Pent Vaks, sulasrahvas sai perekonnanimedeks Aro, Kops ja Käär (Kär).

Meelste liideti pärast Teist maailmasõda Kaustega, kuid taastati omaette külana 1997. aastal.

## Taristu
Meelste küla läbib Tahkuna majaka tee.

## Vaata ka
* Meelste laht

## Viited
Metsaküla (Hiiumaa)

**Metsaküla** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla keskosas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Metsaküla küla piirneb põhjas Heigi, läänes Kurisu, lõunas Lilbi ja Leigri ning idas Koidma külaga.

## Nimi
Kohanimi tuletub metsa rajatud talult. Kohanime on esmamainitud 1725–1726 kujul Metza.

## Loodus
Küla kaguosa hõlmab Pihla-Kaibaldi looduskaitseala. Küla läbivad Kurisu jõgi, Armioja ja Rima oja.

## Elanike arv

## Talud
**Metsaküla ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Metsaküla kuulus ajalooliselt Lauka mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elas mõisa alal talunik Metza Jack. 18. sajandi lõpus oli Beckeri-nimelise omaniku poolt moodustunud küla ja asus karjamõis (*Bekhof*). 1835 oli külas kaks talu, mille peremehed olid Thomas Sedrik ja Jüri Ulla.  1917 oli külas 16 talu. Metsaküla kuulus 1977–1997 Kurisu koosseisu.

## Taristu
Metsaküla läbib põhjast lõunasse Laasimetsa tee, millega ristub Koidmasse viiv metsatee.

## Viited
Mudaste

**Mudaste** on Hiiumaal Hiiumaa vallas Tahkuna poolsaare lääneosas Läänemere ääres asuv küla. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Mudaste piirneb kirdes Mangu, idas Malvaste ning lõunas Sigala küla ja Ogandi külaga. Küla lääneosa piirneb Läänemerega.

## Nimi
Külanime on esmamainitud 1564. aastal kujul *Moddas* ja 1798. aastal kujul *Muddas*. Küla rootsikeelne nimi oli *Mutas*.  Kohanime vasteks on sõna "mudane" mitmuse omastavas käändes. Samas on võimalik, et tegu on siirikuga Saaremaalt, kus on Mujaste küla.

## Loodus

Küla hõlmab Kõrgessaare-Mudaste hoiuala. Külas asuvad järved Mailaht ja Lambalaht. Küla lõunaosa piirneb Kidaste ojaga.

## Elanike arv

## Talud
**Mudaste ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Mudaste küla asus Reigi kihelkonnas ja kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa juurde. Küla asus ajalooliselt rannarootslaste asualal. Läänemaa 1725.–1726. aasta adramaarevisjoni järgi oli külas viis talu, mille peremehed olid Siemon Thomasson, Matz Klementson, Hans Hansson, Jöran Jonasson ja Greiss Pawelsson. 1781. aastal küüditati elanikud Ukrainasse ja taludesse asusid elama eestlased. 1835. aastal oli külas viis talu ning elanikud said perekonnanimedeks nimed Klaas, Kops, Kök, Ogga, Olm, Pitk, Post, Sikkel, Simmer ja Vaks. 

1917. aastal kuulusid Mudaste külla ka Mangu talud.

## Taristu
Mudaste küla läbib Posti–Malvaste tee, küla kirdeosa piirneb Tahkuna majaka teega.

## Kultuur
Külas asub Mudaste lautrikoht.

## Viited
Napi (Hiiumaa)

**Napi** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda. 1940. aastal kuulus küla Kõrgesaare valda Läänemaal. 

Napi küla piirneb põhjas Otste, läänes Jõeranna, idas Lauka ja lõunas Isabella külaga.

## Nimi
Kohanime aluseks võiks olla sõna napp 'kõrgendik, puunõu' või napa 'põhk'. Rootsi keeles on sõna *nabb* (maanina, neem). Kohanime on 1565 mainitud *Napilla by*, 1725–1726 *Nappa* ja 1798 *Nappi*.

## Loodus
Napi küla läbivad Armioja ja Jaanigu kraav. Küla hõlmab Paope looduskaitseala.

## Elanike arv
1. juulil 2014 elas Napi külas 8 inimest ja 2019 6 elanikku.  2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 4 püsielanikku. 

## Talud
**Napi ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Napi kuulus ajalooliselt Lauka mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elasid Henni külas talunikud Nappa Matz ja Nappa Waehe Niggo. 

1835 oli kolm talu, mille peremehed olid Andrus Toos, Andrus Nappier ja Mihkel Napp. Sulasrahvas sai omale perekonnanimedeks nimed Kattel, Kerr, Küttim, Leiger ja Proos. 

Küla kujunes enne Teist maailmasõda, kuid talud kuulusid sõja järel 1997. aastani Lauka küla koosseisu.

## Taristu
Napi küla piirneb kagus Kõrgessaare–Hüti–Puski teega. Küla läbib Lauka–Isabella tee.

## Kultuur
Napi külas sündis Johannes Küttim, kes aitas kaasa vangistatud poliitiku Artur Sirgu põgenemisele.

## Viited
Napi

**Napi** on Eestis kahe küla nimi:
***[[Napi (Hiiumaa)|Napi]]**, küla Hiiumaa vallas Hiiu maakonnas
***[[Napi (Setomaa)|Napi]]**, küla Setomaa vallas Võru maakonnas

### Muud tähendused
***[[Napi (jumal)|Napi]]**, Põhja-Ameerika indiaanlaste jumal

## Vaata ka
*Napi soo
*Napi tee