open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
André Felipe Ribeiro de Souza

**André Felipe Ribeiro de Souza** (enam tuntud lihtsalt nime all **André**; sündinud 27. septembril 1990 Cabo Frios) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia kõrgliiga klubis Cuiabá.

André alustas klubikarjääri 2009. aastal Santoses.

2018. aastal suundus ta Sport Recifest laenule Grêmiosse, kellega sõlmis 2019. aasta veebruaris püsiva lepingu. 2020. aastal naasis ta pärast kolme aastat Euroopasse, liitudes Türgi kõrgliiga klubiga Gaziantep. 2021. aastal naasis ta Sport Recifesse. 2022. aasta jaanuaris sõlmis ta üheaastase lepingu Cuiabága.

Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi André 10. augustil 2010 sõprusmängus USA vastu. Kokku on ta esindanud Brasiiliat neljas koondise kohtumises.

## Saavutused
;Santos
*Campeonato Paulista: 2010
*Copa do Brasil: 2010
*Recopa Sudamericana: 2012
;Atlético Mineiro
*Campeonato Mineiro: 2012, 2015
*Recopa Sudamericana: 2014
*Copa do Brasil: 2014
;Sport Recife
*Campeonato Pernambucano: 2017
;Grêmio
*Campeonato Gaúcho: 2019
;Cuiabá
*Campeonato Mato-Grossense: 2022

## Viited

## Välislingid
* André soccerway.comi lehel
Matsu

**Matsu** võib tähendada järgmist:
*Matsu on paikkond (varem Sepaküla) Lääne maakonnas
*Matsu oli küla Haljala kihelkonnas
*Matsu saared on saared Taiwani alluvuses
Metspere

**Metspere** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Pariisi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pariisi külaga.

Külast on teateid alates 1922.

## Viited
Muuga-Aruküla

**Muuga-Aruküla** (varem Aru-Muuga) oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Rajaküla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rajaküla külaga.

Külast on teateid alates 1922 (Aru-Muuga küla).

Küla põhjaosa oli tuntud nime all **Sandiväsitaja**.

## Viited
Taavi Kangur

**Taavi Kangur** (sündinud 11. juulil 1974 Kohtla-Järvel) on eesti kirjanik. Alates 2017 september Eesti Kirjanike Liidu liige. 2021 Eesti Kirjanike Liidu romaanivõistluse žürii liige.

## Teosed

* "Kõigile saab kurikaga virutada" Tänapäev 2010
* "Nii siis jääbki" Tänapäev 2011
* "Häkkerijaht" Tänapäev 2012
* "Kuidas saada kirjanikuks?" Fantaasia 2014
* "Sünk jää, otsatu põhi" Post Factum 2017
* Tapmise eelõhtu" Tänapäev 2023

## Auhinnad

Kirjaniku esikromaan "Kõigile saab kurikaga virutada" saavutas Tänapäeva 2010.a. romaanivõistlusel II koha.
Romaan "Sünk jää, otsatu põhi" saavutas Eesti Kirjanike Liidu 2017.a. romaanivõistlusel Postimehe eripreemia.

## Meedia

* Dokumentaalfilm Mees ja maja
* Head Read 2024
* Taavi Kanguri ajaveeb
* Kuku raadio järjejutt - "Kõigile saab kurikaga virutada"
*Kuku raadio järjejutt - "Sünk jää, otsatu põhi"
* Intervjuu Postimehes 
* Intervjuu ERR'is
*Postimees Kirjastus autorilehekülg
* Tänapäeva autorilehekülg

## Viited
Mõisavälja

**Mõisavälja** on kohanimi:
*Mõisavälja on Rakvere linnaosa
*Mõisavälja (Virumaa), endine küla
*Mõisavälja (Viljandimaa), endine küla

## Vaata ka
*Mõisavälja tänav
Mäepealse

**Mäepealse** on piirkond Tallinnas Mustamäe linnaosas Kadaka asumis Mäealuse tänava, Nõmme linnaosa piiri ja raudtee vahel.

Piirkonna moodustavad kolm kvartalit: Mäepealse I kvartal, Mäepealse II kvartal ja Mäepealse III kvartal.

## Viited
Mõislõpe

**Mõislõpe** (ka Mõisalõpe) oli küla Virumaal, ajalooliselt Varangu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pehka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Haljala kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pehka külaga.

Küla moodustati Mõislõpe karjamõisa aladest.

## Viited
Andrzej Grabowski

**Andrzej Grabowski** (sündinud 15. märtsil 1952 Chrzanóws) on poola näitleja.

Andrzej Grabowski lõpetas 1974. aastal Krakówis Ludwik Solski Draamakunstide Akadeemia.

## Filmid
**Näitlejana**
* "Kapitał, czyli jak zrobić pieniądze w Polsce" (1989) – režissöör Feliks Falk
* "Świat według Kiepskich" (1999 - ) – režissöör Okil Khamidov, Patrick Yoka
* "Edges of the Lord" (2001) – režissöör Jurek Bogajewicz
* "Kariera Nikosia Dyzmy" (2002) – režissöör Jacek Bromski
* "Dzień świra" (2002) – režissöör Marek Koterski
* "Zróbmy sobie wnuka" (2003) – režissöör Piotr Wereśniak
* "PitBull" (2005) – režissöör Patryk Vega
* "Skrzydlate świnie" (2010) – režissöör Anna Kazejak
* "Drogówka" (2013) – režissöör Wojciech Smarzowski
* "Pokot" (2016) – režissöör Agnieszka Holland, Kasia Adamik

## Välislingid
*
Mägide

**Mägide** oli küla Virumaal, ajalooliselt Vaeküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mõedaka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõedaka külaga.

1726 on esimest korda mainitud nime Meggedi, seejärel umbes 1900 Мякиде.

## Viited
Määri-Sagadiku

**Määri-Sagadiku** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Määri küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Määri külaga.

Külast on teateid alates 1970.

## Viited
Nagala

**Nagala** oli küla Virumaal, ajalooliselt Undla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Undla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Undla külaga.

Külast on teateid alates 1241 (Nakalæ).

## Viited
Orgu

**Orgu** oli küla Virumaal, ajalooliselt Unukse mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Unukse ja Pärna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil üks osa liideti Unukse ja teine osa Pärna külaga.

Külast on teateid alates 1913 (Оро).

## Viited
Ēdole vald

**Ēdole vald** (läti keeles *Ēdoles pagasts*) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Alsunga, Īvande ja Padure vallaga ning Ventspilsi piirkonna Zirase ja Zlēkase vallaga.

Valla pindala on 144 km². 2016. aasta seisuga elas seal 901 inimest.  Valla keskus on Ēdole küla, vallamaja asub aadressil Dārza iela 6. Vallavanem on Anda Upleja.

Tsaariajal oli valla saksakeelne nimekuju *Edwahlen*. Aastal 1935 oli valla pindala 162,5 km² ja seal oli 2191 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Ēdole, Kāpi ja Tērande külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Ēdole külanõukoguga likvideeritav Kāpi külanõukogu ja Tērande külanõukogu Mitšurini nimelise kolhoosi maad. Aastal 1977 liideti sellega likvideeritav Īvande külanõukogu. Aastal 1990 muudeti Ēdole külanõukogu vallaks, millest aastal 1992 eraldus Īvande vald. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Strazdiņi muinaskalmed, Ēdole luteri kirik ja selle kabel, kiriku kantsel, altar, orel, orelirõdu  maalingud, orelirõdu ja oreliprospekt, Ēdole loss, seda ümbritsev kindlustiste vöönd ja mõisa park ning Ēdole piiskopilinnus. Regonaalse kaitse all on Ēdole muinaskalmed, Strujase muinaskalmed, hiiepaik Pūjalgase Kirikumägi, Pūjalgase linnamägi ja Smiltnieki muinaskalmed.

Suuremad jõed on Užava jõgi ja valla kirdepiiril voolav Venta jõgi. Valla kõrgeim koht on Pūjalgase linnamäe lähistel asuv Kaušase mägi (*Kaušu kalns*), mis ulatub 98, 6 m üle merepinna. Looduskaitse all on Ēdole park, Ēdole kiriku pärn ja arvukalt nimetuid põlispuid. Lisaks jääb valla aladele ka Pinki järve maastikukaitseala.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 927 lätlast, 4 venelast, 5 valgevenelast, 2 ukrainlast, 1 poolakas ja 8 leedulast.> 

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 

Ēdoles ezers pie Ēdoles pils 2003-08-30.jpg|Ēdole veskijärv
Mātru muižas pils 2003-08-30.jpg|Mātrase mõisa peahoone
Užavas krastā - panoramio.jpg|Užava jõgi


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*läti keeles*)
Eesti keskmine netopalk maakonniti

**Eesti keskmine netopalk maakonniti** on Eesti Statistikaameti poolt ametlikult deklareeritud andmete alusel arvutatav Eesti maksumaksjate saadav keskmine netokuupalk, millest on maha arvestatud riigimaksud.

Osakoormusega töökohtade puhul arvutab Statistikaamet täiskoha palga, võttes eelduseks, et osakoormus on vastav osa täistöökohast. Et paljusid neist täistöökohtadest ja neile vastavaist täiskuupalkadest pole tegelikult olemas, siis on Statistikaameti arvutatud keskmine palk alati suurem kui see keskmine, mis Maksu- ja Tolliameti andmeil tegelikult välja makstakse.

Kuni 2011. aastani on andmed eurodesse ümber arvutatud koondandmete baasil (1 euro = 15,6466 Eesti krooni).
 	

## Vaata ka
*Eesti miinimumpalk ehk alampalk
*Eesti keskmine palk

## Viited

## Välislingid
*KESKMINE BRUTO- JA NETOKUUPALK MAAKONNA JÄRGI, Statistikaamet Tatari 51, 10134 Tallinn
Pankase

**Pankase** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Tokolopi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tokolopi külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Панкасе).

## Viited
Põdri

**Põdri** oli küla Virumaal, ajalooliselt Samma mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Viru-Kabala küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Viru-Kabala külaga.

Külast on teateid alates 1712 (Pöddrashe Dörff).

## Viited
Põlula-Uuemõisa

**Põlula-Uuemõisa** (ka Uuemõisa) oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Põlula küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põlula külaga.

Külast on teateid alates 1945.

## Viited
Risu

**Risu** oli küla Virumaal, ajalooliselt Vao mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Uuemõisa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Väike-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Uuemõisa külaga.

1586 on esimest korda mainitud nime Rysze, seejärel 1844 Risso, 1883 Rissu.

## Viited
Roela-Kannastiku

**Roela-Kannastiku** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Aruküla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Aruküla külaga.

## Vaata ka
*Meriküla-Kannastiku
*Voore-Kannastiku

## Viited
Saariku

**Saariku** (ka Pehka-Saunaküla) oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Pehka küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pehka külaga.

## Viited
Sidrunpuju

**Sidrunpuju** (*Artemisia abrotanum*) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ametliku ravimtaimena võeti sidrunpuju Lääne-Euroopas kasutusele 19. sajandil.

## Botaaniline kirjeldus

Sidrunpuju on mitmeaastane taim, kuni 2 m kõrguseks kasvav poolpõõsas. Tal on pika rootsuga, 4–8 cm pikkused, ja kuni 6 cm laiused peenelt jagunenud lehelabaga rohekashallid lehed. Rohekaskollased õied asetsevad väikestes õisikutes.Tolmleb tuule abil. Sidrunpuju meenutab estragonpuju, kuid tema lehed on hoopis peenemad, mõneti aedtilli meenutavad.

## Kasvukohad
Levinud Kaukaasias, Lääne-Siberis, Kagu-Aasias, Anatoolias ning Kagu-Euroopas. Kasvatatakse laialdaselt.

## Keemiline koostis
Droog sisaldab kuni 0,3% eeterlikku õli. Fenoolsetest ainetest on sidrunpujus flavonoide, kumariine, parkaineid, mõruaineid, sisaldab ka tsüklitooli, kvebrahiiti, klorogeenhapet, kohvhapet, abrotiini, artemisitiini, kalükantosiidi, isofraksidiini, kvabrahitooli, adeniini, adenosiidi, koliini jm. Alkaloididest on leitud obretaniini.

## Kasutamine

### Droog
Droogiks kasutatakse värskeid ja kuivatatud lehti ja rohtseid võrseid. Võrsed lõigatakse maapinnast 30–40 cm kõrguselt maha. Kuivatatakse koos lehtedega või eelnevalt eraldatud lehti. Vürtsina kaotavad kuivatatud lehed pujule iseloomuliku kibeda maitse peaaegu täielikult, nende aroom meenutab sidrunit. Ravi otstarbel tarvitatakse ka sügisel kogutavaid juuri.

#### Kasutamine meditsiinis
Sooleparasiidivastane. Söögiisu suurendav ja seedimist soodustav, sapinõristust ergutav. Korrastab menstruatsiooni. Maapealset osa kasutatakse mõningail andmeil skrofuloosi (kaela lümfisõlmede paistetuse) ja angiini korral. Juuri kasutatakse langetõve ja tuberkuloosse meningiidi toetavas ravis. Rahvameditsiinis on juuri kasutatud langetõve ja meningiidi korral.

#### Kasutamine väljaspool meditsiini
Vähesel määral parfümeeria- ja toiduainetööstuses. Eeterlik õli annab parfümeeriatoodetele, toitudele ja jookidele meeldiva lõhna ja heleda värvitooni. Nahale määritud mahl peletab putukaid.

#### Ohud
Kokkupuutel nahaga võib põhjustada allergilist löövet ja nahapõletikku. Tulenevalt alkaloid obretaniini sisaldusest võib droog pikaajalisel tarvitamisel osutuda tervisele ohtlikuks. Raseduse jooksul droogi kasutamine on ebasoovitatav.

## Viited

## Välislingid
*
Sepa-Nõmme

**Sepa-Nõmme** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Levala küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Levala külaga.

Külast on teateid alates 1945.

## Viited
Sivi

**Sivi** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Arukse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Arukse külaga.

Külast on teateid alates 1922.

## Viited
Soomukse

**Soomukse** oli küla Virumaal, ajalooliselt Tõdva-Kõnnu mõisa hilisema Vohnja valla alal. Küla jääb tänapäeval Arbavere ja Mõndavere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil üks osa liideti Arbavere ja teine osa Mõndavere külaga.

1241 on esimest korda mainitud nime Somæcos, seejärel 1726 Könde und Somikus (mõis), 1913 Somukse.

## Viited
Atlanta Falcons

**Atlanta Falcons** on Ameerika jalgpalli meeskond Atlantas. Falcons liitus NFLiga 1966. aasta laienemismeeskonnana. Nende kodustaadion on alates 2017. aastast Mercedes-Benzi staadion Atlantas.
Șerbăuți vald

**Serbiăuți vald** on vald Rumeenias Suceava maakonnas. Seal asub kaks küla: Șerbăuți ja Călinești.

## Viited
Platvormimäng

**Platvormimäng** (inglise keeles *platform game*) on videomängude žanr ja tegevusmängude alamžanr. 

Platvormimängus juhib mängija enamasti ühte karakterit või tegelast korraga, millega tuleb tal hüpata ühelt platvormilt teisele ning vältida tee peal olevaid takistusi. Sageli kujutavad loodud keskkondade maastikud endas palju ebatasasusi, mille läbimiseks on vaja näiteks hüpata või ronida. Tihti on mängijatel osaline kontroll selle üle, kui kõrgele või kaugele nad hüppavad, et vältida olukordi, kus nende karakter kukuks surnuks või hüppaks mööda oma sihtmärgist. Kõige levinum selle žanri mänge ühendav element on hüppamise nupp, millele on tänapäeval alternatiive nagu näpuga tõmbamine puuteekraanil. Mängud, kus hüppamine on täielikult automatiseeritud, ei kuulu platvormimängude žanri, nagu näiteks "The Legend of Zelda" seeriasse kuuluvad mängud.

Peale hüppamise ja ronimise võidakse mängimiseks kasutada ka teistsuguseid akrobaatilisi liikumisviise. Näiteks kasutatakse liikumiseks tegelase kiikuma panemist erinevate objektide abil, kasutades selleks näiteks vääntaimi või haardekonkse, millest esimest on kasutatud mängus "Donkey Kong Country Returns" ning viimast on kasutatud mängus "Bionic Commando", või tegelase põrkuma panemist, kasutades hüppelaudu või batuute, millest viimast on kasutatud mängus "Alpha Waves". Nende mehaanikate kasutamist nimetatakse platvormimiseks, samamoodi ka teistes žanrides kasutades.

Selle žanri mänge on tihti ühendatud teiste žanride mängumehaanikatega ning sarnaselt pandud platvormimängu mehaanikaid ka teistesse žanridesse. Näitekstulistamine mängus "Contra", kaklemine mängudes "Viewtiful Joe" (kaklusmäng platvormimisega) ja "Guacamelee!", seiklemine mängus "Fluffy Defenders" ning rollide mängimine "Castlevania: Symphony of the Night".

## Esmaste platvormimängude klassifitseerimine
Mõiste "platvormimäng" on osaliselt ebaselge, eriti kui rääkida mängudest, mis eksisteerisid enne selle mõiste üleilmset kasutuselevõttu. Platvormimängu mõiste tähendus on kohati erinev sellest, kuidas ta oli defineeritud oma kasutuselevõtu alguses.

Pärast mängu "Donkey Kong" väljalaset hakkasid tekkima sellega sarnases stiilis mängud, millele oli iseloomulik profiilivaatelt paistvad tasemed, mis olid omavahel ühendatud redelitega. Nende seas olid mängud "Kangaroo", "Ponpoko", "Canyon Climber", "Miner 2049er", "Lode Runner" ja "Jumpman". Nendes mängudes oli tavaliselt eesmärk ronida mänguvälja tippu või kokku koguda kõik kindlat tüüpi asjad.

## Kolmas dimensioon
Mõistet "3D-platvormimäng" kasutatakse tavaliselt selliste platvormimängude nimetamiseks, mille mängutegevus asub kolmemõõtmelises maailmas ning mis kasutavad kolmemõõtmelist arvutigraafikat. Mängud, mille tegevus leiab aset 3D-maailmas, aga kasutavad 2D-graafikat, nimetatakse isomeetrilisteks platvormimängudeks. Mänge, kus on kasutusel 3D-graafikat, aga mängutegevus leiab aset 2D-tasandil, nimetatakse 2.5D-mängudeks.

## Vaata ka
* Arvutimäng

## Viited

## Välislingid
* Top Ten: Platforming Game Mechanics
Lõuna-Leyte

**Lõuna-Leyte** on provints Filipiinidel. See asub Ida-Visayase piirkonnas. Pealinn on Maasini linn.

## Viited
Puerto Escondido (Honduras)

**Puerto Escondido** on arheoloogiline ala Hondurases. Nimi tähendab peidetud sadamat. Ala asub Ulua jõel Kariibi mere ääres.
Sablé-sur-Sarthe

**Sablé-sur-Sarthe** on vald Prantsusmaa lääneosas Pays de la Loire'i piirkonnas Sarthe'i departemangus.

## Viited
Bronxi loomaaed

**Bronxi loomaaed** (**Bronx Zoo**) on loomaaed New Yorgis. See on üks Põhja-Ameerika suurimaid loomaaedu. Bronxi loomaaias saab teiste hulgas näha tiigreid, gorillasid, India elevante, pingviine, kaelkirjakuid, ahve ja madusid.
Caitlin

**Caitlin** on iiri päritolu naisenimi. See tähendab puhtust.

## Nime kandjaid
*Caitlin Gregg, USA murdmaasuusataja
*Caitlin Mallory, USA iluuisutaja

## Vaata ka
*Kaitlyn
Kenichi Sugano

**Kenichi Sugano** (jaapani keeles 菅野 賢一 *Sugano Kenichi*; sündinud 8. augustil 1971 Mie prefektuuris) on endine Jaapani jalgpallur.

## Karjäär
* 1994–1996 - Kashiwa Reysol
* 1997–1999 - Kawasaki Frontale
* 2000–2001 - Mito HollyHock
* 2001 - Gunma FC Fortona
* 2002–2004 - Gunma FC Horikoshi
Īvande vald

**Īvande vald** (läti keeles *Īvandes pagasts*) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Ēdole, Gudenieki, Kurmāle, Padure ja Alsunga vallaga.

Valla pindala on 71 km². 2016. aasta seisuga elas seal 396 inimest. Valla keskus on Īvande küla. Vallavanem on Anda Upleja.

Tuntud inimestest on vallast pärit kirjanik Mārtiņš Kalndruva.

## Ajalugu

Agraarreformi eel kuulusid valla aladel Heykingitele Lielīvande mõis, Īvande kirikumõis ja Vecmuiža poolmõis – kokku 1246,1 ha maad. Deksne mõisale kuulus 282 ha maad, Mazīvande ja Apuzese mõisale 413 ha maad ja Todaiži mõisale 354 ha maad. Aastal 1935 oli valla pindala 78,1 km² ja seal oli 1201 elanikku.  

Aastal 1945 moodustati vallas Īvande ja Kursa külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Kursa külanõukoguga likvideeritavad Īvande külanõukogu ja Planīca külanõukogu. Aastal 1960 liideti Kursa külanõukogu sovhoosi «Vilgāle» maad Kurmāle külanõukoguga. Aastal 1965 nimetati Kursa külanõukogu ümber Īvande külanõukoguks. Aastal 1977 see likvideeriti ja liideti Ēdole külanõukoguga. Aastal 1992 eraldus Īvande vald Ēdole vallast. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Īvande vesiveski ja selle ümbruskond, Īvande luteri kirik, Lielīvande mõisakompleks (sealhulgas tall, ait, vana elumaja trepp ja uus elumaja) ning Vecmuiža ehk Īvande linnamägi.

Tähtsaim jõgi Vanka jõgi. Looduskaitse all on Īvande lehis ja üks nimetu põline tamm valla põhjaosas.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 460 lätlast, 27 venelast, 12 valgevenelast ja 2 leedulast. 

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 

Nearly 29 km hike on the former railway Kuldīga-Alsunga river Vanka - panoramio.jpg|Vanka jõgi
Ivande watermill.jpg|Īvande Veskijärv
Mazīvandes muiža.jpg|Mazīvande mõisa peahoone


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*läti keeles*)
Vektormeetrilised mõõteseadmed

**Vektormeetrilised mõõteseadmed** on mõõteseadmed, mis on ette nähtud vektorsuuruste parameetrite mõõtmiseks. Tüüpilisteks vektormeetrilisteks mõõteseadmeteks on vektorvoltmeetrid ehk faasitundlikud voltmeetrid, vahelduvvoolu komplekstakistuse ehk vahelduvvoolu mõõtesillad ja kompensaatorid, sünkroonvõimendid (*lock-in amplifiers*), aga ka vattmeetrid.

Vektormeetriliste mõõtevahendite töö põhineb signaalide omavahelisele korrutamisele, mis vähemalt ühe signaali (tavaliselt tugisignaali) siinuselisuse korral vastab Fourier' teisenduse teostamisele selle signaali sageduse jaoks. Selle juures integreerimine asendatakse reeglina keskmistamisega.

Korrutustehte realiseerimiseks kasutatakse tihti analoogkorruteid, kuid võidakse kasutada ka spetsiaalseid analoogseadmeid mõõdetava signaali ajas siinuseliselt muutuva suurusega korrutamise teostamiseks. Neid nimetatakse tihti sünkroondetektoriteks, eriti juhul, kui neis kasutatakse diskreettoimelisi osi (elektronlüliteid).

Analoogsignaali korrutamiseks numbrilise tugisignaaliga võidakse kasutada ka korrutavaid A/D-muundeid.

Digitaalsetes vektormuundites on ka mõõdetav signaal ise muundatud numbriliseks (digitaalseks), mistõttu korrutustehe realiseeritakse aritmeetilise seadme ehk protsessori abil.

Mõnedel juhtudel on elektriliste suuruste vahel korrutustehte teostamiseks kasutatud ka teisi, tavaliselt ruutseosega kirjeldatavaid füüsikalisi protsesse, näiteks termoelektrilisi.
Achenkirch

**Achenkirch** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 916 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 113,95 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2182 inimest.

## Viited

## Välislingid

* www.achenkirch.tirol.gv.at
Brandenbergi Alpid

**Brandenbergi Alpid** (saksa: *Brandenberger Alpen*) on Põhja-Lubjakivialpide alamrühm, mis jookseb kogu pikkuses Ida-Alpide ees. Need asuvad täielikult Austrias, Achensee (Tiroolis), Inntali ja Baieri Eel-Alpide vahel. Mäestik on 38 km pikk.

Need on saksa keeles laialdaselt tuntud kui *Rofangebirge*, kuigi tegelik *Rofan* (ka *Sonnwendgebirge*) on ainult Brandenberger Ache ja Achensee vahelise piirkonna lääneosa. See koosneb kesksest mäerühmast ja kolmest eraldiseisvast mäest. Guffert (2195 m), mis paikneb väljaspool keskset rühma, moodustab eraldi mäerühma. See paikneb Kramsachist põhjas, Tegernsee Blauberge ja Kesk-Rofani vahel. Unnütze Achensee põhjapoolse otsa juures Achenkirchist idas ja Ebner Joch (1957 m) Achensee lõunapoolse otsa juures Maurachist idas on samuti väljaspool keskset mäestikku.

## Naabermäestikud

Brandenbergi Alpid piirnevad järgmiste Alpide alamrühmadega:

* Baieri Eel-Alpid (põhjas)
* Kaiseri mäed (idas)
* Kitzbüheli Alpid (lõunas)
* Tuxi Alpid (edelas)
* Karwendel (läänes)

## Keskne rühm

### Rofani peaaheliku (''Rofan-Hauptkamm'') tipud läänest itta

* *Klobenjochspitze* (2041 m)
* *Kotalmjoch* (2122 m)
* *Stuhljöchl* (2157 m)
* *Stuhlböcklkopf* (2169 m)
* Streichkopf (2243 m)
* Hochiss (2299 m), Rofani kõrgeim tipp
* Spieljoch (2236 m)
* Seekarlspitze (2261 m)
* Roßkopf (Nordgipfel 2257 m)
* Rofanspitze (2259 m)

### Dalfazer Wände tipud põhjast lõunasse

* *Dalfázer Joch* (2233 m)
* *Dalfázer Köpfln* (2208 m)
* *Dalfázer Wand* (2210 m)
* *Dalfázer Roßkopf* (2143 m)
* Rotspitze (2067 m)

### Harjatipud Rofanspitzest lõunasse

* Sagzahn (2228 m)
* *Schokoladetafel* (2165 m)
* Vorderes Sonnwendjoch (2224 m)
* Haidachstellwand (2192 m)

### Brandenbergi Alpide tipud kirdest edelasse

* *[[Pendling (mägi)|Pendling]]* (1563 m), Kufsteinist edelas
* *Köglhörndl* (1645 m)
* *Hundsalmjoch* (1637 m)
* *Kienberg* (1786 m), Brandenbergist kirdes

### Veekogud

* Zireiner See

## Välislingid
* Fotod ja reisikirjeldused
Īvande

**Īvande** (vanasti ka **Lielīvande** ja **Dižīvande**) on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas, Īvande valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel Vanka jõe kaldal, piirkonna keskusest Kuldīgast 14 ja Riiast 160 kilomeetri kaugusel. Īvandes on raamatukogu ja postkontor. Seal asuvad Īvandes skola ja Īvande bussipeatused.

Īvandet on esmamainitud 1253. aastal. Praegune küla tekkis Lielīvande mõisa (*Groß-Iwanden*) ja Īvande kiriku juurde. Nõukogude perioodil kujunes küla kohaliku kolhoosi keskasulaks.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Īvande vesiveski ja selle ümbruskond, Īvande luteri kirik ning Lielīvande mõisakompleks, sealhulgas tall, ait, vana elumaja trepp ja uus elumaja. Looduskaitse all on Īvande lehis. 

## Elanike arv


* 114 (1970)
* 142 (1979)
* 123 (1989)
* 111 (2000)

* 92 (2011)
* 87 (2015)
* 82 (2021)
* 86 (2025)


Īvande - panoramio.jpg|Īvande
Ivande evangelic lutheran church (1).jpg|Īvande kirik
Ivande watermill - panoramio.jpg|Īvande vesiveski
An old Īvande cemetery - panoramio.jpg|Īvande vana kalmistu


## Viited
Lähis-Ida ja Vahemeremaade vanade kultuuride uurimiskeskus

**Lähis-Ida ja Vahemeremaade vanade kultuuride uurimiskeskus** (inglise keeles *Research Center of Ancient Near Eastern and Mediterranean Cultures*), lühend **CAEMC**, on rahvusvaheline uurimiskeskus (konsortsium) asukohaga Tartus Tartu Ülikoolis. Halduslikult kuulub uurimiskeskus Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudi koosseisu.

Varem oli keskuse ingliskeelse nimena kasutusel *European Research Centre for Ancient East Mediterranean Cultures*.

Uurimiskeskus tegeleb Vana-Lähis-Ida ja Vahemere tsivilisatsioonide ajaloo, kultuuri ja religioonide uurimise ning akadeemilise õpetamisega. Keskus korraldab ja koordineerib akadeemilist uurimist, organiseerib rahvusvahelisi konverentse, avaldab akadeemilisi kogumikke ning korraldab loengukursusi ja seminare.

## Nõukogu
Uurimiskeskuse nõukogu liikmed on 2024. aasta 26. augusti seisuga Mait Kõiv (esimees), Peter Funke, Andreas Johandi, Thomas R. Kämmerer (auesimees), Urmas Nõmmik, Janika Päll, Vladimir Sazonov, Elo-Mall Toomet ja Ivo Volt.

## Institutsionaalsed liikmed
Uurimiskeskuse institutsionaalsed liikmed on:

*Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituut
*Tartu Ülikooli usuteaduskond
*Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia osakond
*Tartu Ülikooli orientalistikakeskus
*Münsteri Ülikooli antiikajaloo seminar (Seminar für Alte Geschichte)
*Münsteri Ülikooli muistse Lähis-Ida filoloogia ja ajaloo instituut  (Institut für Altorientalische Philologie und Vorderasiatische Altertumskunde)
*Helsingi Ülikooli usuteaduskonna Piibli-uuringute osakond
*Akadeemiline kirjastus Ugarit-Verlag (Münster)

## Rahvusvahelised aastakonverentsid
Alates 2017. aastast korraldab CAEMC Tartus Lähis-Ida ja Vahemere maade vanade kultuuride rahvusvahelisi konverentse.

## Viited

## Välislingid
*CAEMC Tartu ülikooli kodulehel. caemc.ut.ee
Sorgi

**Sorgi** oli küla Virumaal, ajalooliselt Udriku-Pala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Leikude küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Leikude külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Сорги).

## Viited
Sünkroondetektor

**Sünkroondetektor** on seade signaali *s*(t) muundamiseks tugisignaaliga sünkroonsel viisil. Matemaatiliselt vastab sellisele muundamisele signaali korrutamine tugisignaalile vastava ajalise matemaatilise funktsiooniga *s*ref(t).

Saadav sünkroonmuundamise tulemus vastab matemaatilisele korrelatsioonile nende kahe funktsiooni vahel.

Siinuseliste signaalide või signaali siinuseliste (harmooniliste) komponentide puhul vastab see tulemus Fourier' teisendusele antud siinussignaali sagedusel.

## Tehniline teostus
Analoogsignaali sünkroondetektori põhiliseks komponendiks on analoogkorruti. Selle kasutamisel tekib aga probleeme dünaamilise diapasooni osas, kuna analoogkorrutite toimimine põhineb kas ruutsõltuvuse või eksonentsiaalse sõltuvuse kasutamisel. Probleeme tekib ka korruti läbivkarakteristiku lineaarsuse ja dünaamilise diapasooni osas, mis ei ületa analoogkorrutite jaoks iseloomulikku taset (piirdub umbes 60 dB-ga). Lisaks võib probleemiks saada ka täpsus, mis on täiendavalt seotud veel ka tugisignaali täpsusega. Analoogsignaali sagedusala on selle meetodi puhul aga gigahertsidesse ulatuv, dioodkorruti (dioodsegusti) kasutamisel veelgi kõrgemate sagedusteni ulatuv.

Kõige selle tõttu on analoogsignaali sünkroondetektorite realiseerimise põhiliseks viisiks saanud elektronlülitite kasutamine. Sellisel juhul määravad sünkroondetektori täpsuse ja lineaarsuse põhiliselt täppistakistid. Niisuguste sünkroondetektorite dünaamiline diapasoon ulatub 120 dB-ni. Probleemiks saab nende puhul aga toimimise ajaline diskreetsus, mistõttu tekib tundlikkus kõrgemate paaritute harmoonikute suhtes, mis on proportsionaalne nende sisaldusega tugisignaalile vastavas diskreetses ajalises funktsioonis. Töösagedusala on analoogkorrutiga lahendustega võrreldes mitu suurusjärku kitsam.

## Kasutusalad
Sünkroondetekteerimise peamine kasutusala on elektroonne mõõtetehnika.

Sünkroondetektorid on kasutusel faasitundliku detektorina (faasidetektorina) automaatsetes faasisünkronisatsiooni süsteemides (faasilukksüsteemides).

Sünkroondetektorid on leidnud kasutamist raadio ja televisiooni vastuvõtuseadmetes, sealhulgas FM-raadiote stereodekooderites ja AM-raadiote stereodekooderites ning analoogvärvitelevisiooni värvussignaalide detekteerimiseks, QAM-demodulaatorites ja mujal.

Sünkroondetekteerimise erijuhtum on toiteseadmetes kasutatav sünkroonalaldamine.

## Vaata ka

* Sünkroonfilter
Sämi-Kurismiku

**Sämi-Kurismiku** (ka **Sämi-Kuristiku**) oli küla Virumaal, ajalooliselt Uhtna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sämi-Tagaküla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sämi külaga.

## Viited
Tamna

**Tamna** oli küla Virumaal, ajalooliselt Karitsa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Levala küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rakvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Levala külaga.

Külast on teateid alates 1591 (Tamnalby).

## Viited
Telliste

**Telliste** oli küla Virumaal, ajalooliselt Kihlevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kihlevere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Haljala kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil Kihlevere asunduse ja Telliste küla liitmisel moodustati uus küla: Kihlevere.

Külast on teateid alates 1453 (Teilintirpke). Hiljem on küla aladele moodustatud Telliste karjamõis. 1920. aastatel moodustati karjamõisa aladest **Telliste asundus**, mis hiljem nimetati külaks.

## Viited
Tobia-Väljataguse

**Tobia-Väljataguse** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Kõrgemäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõrgemäe külaga.

Külast on teateid alates 1945.

## Viited
Tuulivere

**Tuulivere** oli küla Virumaal, ajalooliselt Käru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Käru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Käru külaga.

Külast on teateid alates 1586 (Tuliferküll).

## Viited
Tõnuvere

**Tõnuvere** oli küla Virumaal, ajalooliselt Porkuni mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nurmetu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Väike-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nurmetu külaga.

1241 on esimest korda mainitud nime Tonnæwæræ, seejärel 1583 Tennefer, 1586 Tennofer, 1796 Tön̄afer.

## Viited
Ädara

**Ädara** (kirjakeeles varem ka Edara) oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Rasivere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rasivere külaga.

1732 on esimest korda mainitud nime Eddara m, seejärel 1765 Eddara, 1796 Edara (küla), 1913 Ädara m (mõis).

19.–20. sajandini oli küla alal poolmõis (Ädara mõis).

## Viited
Ällivere

**Ällivere** (kirjakeeles varem ka Ellivere) oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kapu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pikevere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Koeru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pikevere külaga.

1565 on esimest korda mainitud nime Ellever (kirja pandud hiljem), seejärel 1750 Ällifer.

## Viited
Ärina-Kännu

**Ärina-Kännu** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Ärina küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ärina külaga.

## Vaata ka
*Porkuni-Kännu

## Viited
Uguri

**Uguri** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Äntu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Äntu külaga.

Külast on teateid hiljemalt 1970.

## Viited
Varangu-Raja

**Varangu-Raja** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Varangu küla alale. Küla kaotati 1977, mil Jõeküla, Tõugu, Varangu ja Varangu-Raja küla liitmisel moodustati Karulõpe küla (aastast 1997 Varangu).

## Viited
Voorse

**Voorse** oli küla Virumaal, ajalooliselt Pada mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Metsavälja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Toomika külaga.

Külast on teateid alates 1913 (Ворсе). Enne seda oli küla alal Voorse karjamõis.

## Viited
Voorse (Kadrina kihelkond)

**Voorse** oli küla Virumaal, ajalooliselt Vohnja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Uku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Uku külaga.

1920. aastatel moodustati Vohnja mõisa ühest osast asundus. Umbes 1939 muudeti asundus külaks.

## Viited
Vandu-Tagaküla

**Vandu-Tagaküla** oli küla Virumaal, ajalooliselt Neeruti mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vandu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, kui Vandu-Eesküla ja Vandu-Tagaküla liitmisel moodustati uuesti Vandu küla.

Küla moodustati 19. sajandi II poolel.

## Viited
Suur mügarliudik

**Suur mügarliudik** (*Dumontinia tuberosa*) on tiksikulaadsete seltsi kuuluv seen, *[[Dumontinia]]* perekonna liik. 

Varem arvati see mügarliudiku (*Sclerotinia*) perekonda.

## Levik ja kasvukoht
Seen on levinud Euroopas.

Suur mügarliudik parasiteerib ülaste risoomidel, moodustab seal sklerootsiume. Kevadel ülaste kasvu ajal arenevad sklerootsiumitel seene viljakehad – lehtereoslad. Viljakehi moodustab seen eriti ohtralt häiritud pinnasega paikades.

## Sarnased liigid
Kevadisel ajal kasvavad metsades suure mügarliudikuga sarnased urvaliudikud (*Ciboria spp.*). Nende viljakehad on õrnemad ja arenevad sarapuu, lepa, kase või paju veidi mattunud eelmise aasta urbadel.

## Vaata ka
*mügarliudik

## Välislingid
*
Sooküpress

**Sooküpress** (*Taxodium distichum*) on küpressiliste sugukonda kuuluv okaspuu.

Sooküpress kasvab 30–35 meetri kõrguseks, tüve diameeter on 1-2 meetrit.

## Viited

## Välislingid
* 

*http://www.missouribotanicalgarden.org/PlantFinder/PlantFinderDetails.aspx?kempercode=m510
*http://www.iucnredlist.org/details/42261/0
*http://www.calmia.ee/Taimed/igihaljad_puud/sookupress.htm
*https://www.saarlane.ee/uudised/prindi.asp?newsid=22281&kat=5
Aleksander Valsiner

**Aleksander Valsiner** (18. veebruar 1903 Sarapiku küla, Vohnja vald, Virumaa  – 5. oktoober 1972 Tallinn) oli eesti pedagoog ja haridustegelane.

Ta lõpetas 1922. aastal Järva Maakonna Tapa Ühisgümnaasiumi ja õppis aastatel 1922–1924 Tartu Ülikooli filosoofia teaduskonnas ja aastatel 1924–1929 matemaatika-loodusteaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta lühikest aega (1926–1929) ÜS Raimla liige.

Valsiner on töötanud õpetajana Saaremaal Kõnnu algkoolis (1929–1931), Saaremaa Ühisgümnaasiumis ja Kuressaare Merekoolis. Aastatel 1938–1940 oli ta Tallinna Õpetajate Seminari õpetaja. Aastatel 1940–1950 töötas ta Eesti NSV haridusministri asetäitjana ning 1950–1959 Eesti NSV Vabariikliku Õpetajate Täiendusinstituudi ja 1959–1965 ENSV Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudi direktorina.

Aastatel 1949–1950 õppis ta Moskvas ÜK(b)P Keskkomitee juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis.

## Tunnustus
*1945 – Eesti NSV teeneline õpetaja

## Isiklikku
Tema poeg on USA psühholoog Jaan Valsiner.

## Viited

## Välislingid
*
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Hans Kiliani auhind

**Hans Kiliani auhind** (saksa keeles *Hans-Kilian-Preis*) on teadusauhind, mida  antakse välja alates 2011. aastast iga kahe aasta tagant väljapaistvate saavutuste eest, mis võimaldavad sügavamalt mõista inimkonna ajaloolist ja kultuurilist eksistentsi ning inimpsüühika muutumist. 

Auhinna asutas saksa ettevõtja ja metseeni Lotte Köhleri (sündinud 1925) initsiatiivil Köhleri Fond sotsiaalpsühholoogi ja psühhoanalüütiku Hans Kilian (1921–2008) mälestuse jäädvustamiseks. 2014. aastast korraldab auhinna väljaandmist Köhleri Fondi toel Bochumi Ruhri Ülikooli juurde loodud Hans Kiliani ja Lotte Köhleri Keskus.

Auhinnaga kaasneb 80 000 euro suurune auhinnaraha. See on Saksamaa rahaliselt suurim auhind sotsiaalteaduste valdkonnas.

28. aprillil 2017 toimus Bochumi Ruhri Ülikoolis Hans Kiliani auhinna järjekordne (arvult neljas) pidulik auhinnatseremoonia. Auhinna pälvis silmapaistva panuse eest inimolemuse ja kultuurikäitumise teaduslikku uurimisse Tartu Riikliku Ülikooli lõpetanud USA kultuuripsühholoog Jaan Valsiner.

## Laureaadid
* 2011 – Hartmut Böhme, saksa kultuuri- ja kirjanduskriitik  
* 2013 – Hans Joas, saksa sotsioloog ja sotsiaalteoreetik 
* 2015 – Jessica Benjamin, USA psühhoanalüütik
* 2017 – Jaan Valsiner, USA kultuuripsühholoog
* 2019 – Ashis Nandy, India psühholoog


Pilt:Pressebild Hans-Kilian-Preisverleihung 06. Mai 2011 in Darmstadt.jpg|2011: Hartmut Böhme (pildil vasakul) ja Lotte Köhler (keskel)
Pilt:Pressebild Hans-Kilian-Preisverleihung 20. Juni 2013 in Bochum.jpg|2013: Lotte Köhler ja Hans Joas (pildil keskel) 
Pilt:Jessica R. Benjamin, Vorstandvorsitzender Wolfgang Mertens.jpg|2015: Jessica Benjamin (pildil vasakul)
Pilt:Hans-kilian-preis 3291.jpg|2017: Jaan Valsiner (pildil keskel)


## Viited

## Välislingid
*Hans-Kilian-Preis. hans-kilian-preis.de
Bibliotheca Antiqua

**"Bibliotheca Antiqua"** on Tallinna Ülikooli Kirjastuses välja antav raamatusari, mis ilmub Bibliotheca alasarjana.

Sarjas ilmuvad ainult eelretsenseeritud tekstid.  

Sarja ühtse kujunduse maketi autor on disainibüroo Rakett. Valdkondlikku kuuluvust annab edasi värvilahendus, mis järgib ülikooli kodulehel kasutatavat värvide jaotust.

} || "Muistse Mesopotaamia nõidustekstid" ||  || 2017
|-
| 7 ||  || "Linna asutamisest alates. Kahekümne esimene raamat" || , Kai Tafenau ||  2018
|}

## Sarjakolleegium
"Bibliotheca Antiqua" sarja toimetuskolleegiumi kuuluvad:
*Amar Annus (Tartu Ülikool)
*Anne Lill (Tartu Ülikool)
*Maria-Kristiina Lotman (Tartu Ülikool)
*Jaan Puhvel (California Ülikool Los Angeleses)
*Janika Päll (Tartu Ülikool) 

## Viited

## Välislingid
*"Bibliotheca Antiqua" sarja raamatud. tlu.ee
*Sarja raamatuid Eesti rahvusbibliograafia andmebaasis. erb.nlib.ee
*Sarja raamatud. raamatukoi.ee
Säinaste kuiv

**Säinaste kuiv** on Saare maakonda Saaremaa valda Vilsandi lähedale jääv liivane madalik (kuiv).

Kuiva koordinaadid on .
Uuskuiv

**Uuskuiv** (enne 1995 Sarõtševi madal, vene keeles банка Сарычева) on Saare maakonda Saaremaa valda jääv liivane madalik (kuiv).

Kuiva koordinaadid on .
Väikekuiv

**Väikekuiv** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Pammana küla alal Soela väinas asuv liivane madalik ja 750 m² suurune saar (kuiv). Saare rannajoone pikkus on 129 meetrit.

Kuiva koordinaadid on .

Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Peeter Lond

**Peeter Lond** (sündinud 17. aprillil 1942 Tallinnas) on eesti bridžimängija.

Turniiribridži hakkas ta mängima 1968. aastal. Samal aastal lõpetas Lond metsamajanduse insenerina Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Alates 1982. aastast on ta saanud rahvusvahelistel bridžifestivalidel 12 esikohta.

Ta on võitnud Nõukogude Liidu võistkondlikel meistrivõistlustel 1979. ja 1981. aastal kuldmedali, 1982. aastal hõbe- ning 1980. aastal pronksmedali.

Tulnud 1997. aastal Eesti paaride karika võitjaks.

## Viited
Peep Vardja

**Peep Vardja** (sündinud 6. novembril 1967 Tartus) on eesti võistlustantsija ja tantsupedagoog. 

Ta lõpetas aastal 1985 Tartu 10. Keskkooli ja aastal 1993 mehhaniseerimisinsenerina Eesti Põllumajandusülikooli.

Ta on olnud 12-kordne Eesti meister.

## Isiklikku
Tema abikaasa on võistlustantsija ja tantsupedagoog Ave Vardja.

## Viited
Maria Fessai-Olennikov

**Maria Fessai-Olennikov** (sündinud 5. veebruaril 1987 Tartus) on eesti võistlustantsija. Täiskasvanute seas saanud kümne tantsu MM-il 2005. aastal 14. koha ja 2007. aastal 20. koha ning kümne tantsu EM-il 2003. aastal 14. koha ja 2007. aastal 16. koha. Maria on 167 cm pikk ja kaalub 57 kg. Maria alustas tantsimist 7-aastaselt.

## Tunnustus

* 2005 Eesti Vabariigi spordipreemia (koos Marko Mehisega, hõbemedali võitmise eest noorte vanuseklassis 2004. aasta võistlustantsu maailmameistrivõistlustel 10-tantsus)

## Viited
Maria Pallas

**Maria Pallas** (sündinud 13. jaanuaril 1993 Tallinnas) on eesti ujuja.

Ta alustas ujumistreeninguid 1999 Kalevi Tallinna ujumiskoolis Viive Solli õpilasena. 2008–2011 treenis ta Urmas Jaamuli juhendamisel.

Juunioride EM-il 2008 50 m rinnuliujumises 30., 50 m liblikujumises 43. ja 200 m kompleksujumises 36. koht, 2009 50 m ja 100 m rinnuliujumises 44. koht.

## Viited

## Välislingid
*
Marko Mehine

**Marko Mehine** (sündinud 23. märtsil 1987 Tartus) on eesti võistlustantsija, füsioterapeut ja treener. 

Tema tantsupartner oli alates 1997. aastast Maria Fessai.  Nad on koos pälvinud võistlustantsu maailmameistrivõistluste hõbemedali juunioride standardtantsudes ja noorte kümnes tantsus ning tulnud Põhja-Euroopa meistriks noorte standardtantsudes. Nad on ka 17-kordsed Eesti meistrid eri vanuseklassides ja tantsuliikides. 

## Haridus ja töökäik
Tantsusporditreeninguid alustas Mehine 1992. aastal ja on saavutanud rahvusvahelise S-klassi tantsija staatuse. 

Ta on lõpetanud 2009. aastal Tartu Tervishoiu Kõrgkooli füsioteraapia alal. 

Mehine on Eesti Olümpiakomitee poolt tunnustatud tantsusporditreener, tal on IV taseme nooremtreeneri kutsetunnistus ning ta on Eesti Tantsuspordi Liidu A-kategooria kohtunik.

Ta on töötanud 2007. aastast Revalia Tantsukooli Tartu ja 2008. aastast Elva osakonna treenerina. Alates 2009. aastast on ta OÜ Ft Sport juhatuse liige ning Dorpat Spa füsioterapeut ja massöör.

Mehine on tantsija ja tantsutreenerina osalenud mitu korda Kanal 2 meelelahutussaates "Tantsud tähtedega". 2010. aastal jõudis ta koos tantsupartner nõid Nastjaga poolfinaali. 2022. aastal võitis koos tantsupartner Ülle Lichtfeldtiga selle saatesarja.

## Tunnustus
* 2005 Tartu Kultuurkapitali loominguline stipendium
* 2005 Eesti Vabariigi spordipreemia (koos Maria Fessaiga hõbemedali võitmise eest noorte vanuseklassis 2004. aasta võistlustantsu maailmameistrivõistlustel kümnes tantsus)

## Isiklikku
Marko Mehine on alates 2013. aastast abielus võistlustantsija Kaisa Ojaga.

## Viited
Ivar Kalma

**Ivar Kalma** (30. august 1959, Rõuge – 11. oktoober 2023) oli eesti bridžimängija ja insener.

Ta lõpetas aastal 1977 Nõo Keskkooli ja aastal 1982 automatiseeritud juhtimissüsteemide erialal Tallinna Polütehnilise Instituudi.

Ta oli aastast 1992 AS-i Kulbert juhataja.

Ta hakkas turniiribridži mängima 1974. Saanud bridžiolümpial 1992 Salsomaggiores 29., 1996 Rhodosel 41. ja 2004 İstanbulis 41. koha. Võitnud NL-i võistk mv-tel 1990 hõbeda. 1990–2017 saanud Eesti mv-tel 28 medalit, sh 1990, 1992, 1995, 1997, 1998, 1999, 2004, 2005, 2010 ja 2015 võistk ning 2011 indiv kulla. Tulnud 2010 Eesti paaride karika võitjaks. Võitnud 2013 Läti segapaaride mv-tel pronksi. Mänginud 1993, 1995 ja 1997 Eesti koondises paaride EM-il ning 1997 ja 1999 võistk EM-il. Eesti Turniiribridžiliidu suurmeister (2000). A-st 1992 AS-i Kulbert juhataja.

## Viited
Erkki Aas

**Erkki Aas** (sündinud 23. aprillil 1980 Tartus) on eesti võistlustantsija.

Ta lõpetas 1999. aastal Tartu kommertsgümnaasiumi, aastast 2007 õppinud Tartu Ülikoolis.

Aas sai koos partneri Siret Siilakuga EM-il 1998. aastal kümnes tantsus 9. ja standardtantsudes 16. koha ning MM-il 1998. aastal kümnes tantsus 8. ja 1999. aastal standardtantsudes 20. koha. Ta on kuulunud standardtantsude maailma edetabelis 12 parema sekka. 

Eesti meistrivõistlustel on ta võitnud aastatel 1992–2000 kõigis vanuseklassides kokku 6 kulda, 9 hõbedat ja 8 pronksi, sealhulgas tulnud 1997. ja 1998. aastal kümnes tantsus Eesti täiskasvanute meistriks, saanud 1999. ja 2000. aastal nii standardtantsudes kui ka kümnes tantsus hõbeda ning 1996–1999 Ladina-Ameerika tantsudes ning 1997 ja 1998 standardtantsudes pronksi.

## Viited
Maksim Karpov (bridžimängija)

**Maksim Karpov** (sündinud 15. jaanuaril 1961 Tallinnas) on eesti bridžimängija. Ta on kaheksa korda esindanud Eestit võistkondlikult Euroopa meistrivõistlustel. 2008. aastal oli ta maailma edetabelis 336. kohal.

## Viited
Alarahu

**Alarahu** on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Väinameres asuv väike saar (rahu).

Rahu koordinaadid on . Rahu pindala on 0,33 hektarit ja rannajoone pikkus on 282 meetrit.

## Välislingid
*
Margit Viilep

**Margit Viilep** (sündinud 18. aprillil 1974 Tallinnas) on ujuja ja treener.

Ta lõpetas 1992. aastal ESG ja 1998. aastal TPÜ KKT.

On olnud 1998–2006 Kalevi Tallinna ujumiskooli õppealajuhataja ja treener, 2005–2007 Tallinna Mustamäe humanitaargümnaasiumi kehalise kasvatuse õpetaja, 2005–2008 Coral Clubi ujula juht ja treener ning 2007–2012 Kiili lasteaia ujumisõpetaja. 

Töötab Audentese spordiklubis ujumistreenerina.

Ta on Hele Viilepi ja Toivo Viilepi tütar ja Martin Viilepi õde.

## Viited
Kristine Esko

**Kristine Esko** (sündinud 9. märtsil 1979 Kärdlas) on eesti võistlustantsija ja tantsuõpetaja. 

Lõpetas 1997 Miina Härma gümnaasiumi. 2002. aastal sai Tallinna Tehnikaülikoolis bakalaureusekraadi haldusjuhtimise erialal.

Elukutselisena jõudnud MM-il 2003 Ladina-Ameerika tantsudes poolfinaali.

## Viited
Keskmiserahud

**Keskmiserahud** on Lääne maakonnas Noarootsi vallas Saunja lahes asuvad väikesed saared (rahud).

Rahude koordinaadid on .
Rohelserahu

**Rohelserahu** on Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Saunja küla alal Saunja lahes asuv 0,73 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 403 meetrit.

Rahu koordinaadid on .

Saar kuulub Silma looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Allikarahu

**Allikarahu** (ka Allika rahu) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kihelkonna lahes asuv väike saar (rahu).

## Viited
Hillar Sula

**Hillar Sula** (24. veebruar 1946 Tartu – 16. oktoober 2018) oli eesti bridžimängija.

Ta lõpetas aastal 1964 Tartu 1. Keskkooli.

Ta hakkas turniiribridži mängima aastal 1965.

Nõukogude Liidu esinduspaaris 1989 Cavendish Invitational New Yorgis saavutatud 2. koht oli Nõukogude Liidu bridži esimene rahvusvaheline tipptulemus.

## Viited
Kodurahu (saar)

**Kodurahu** on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Eeslahes asuv 0,12 hektari suurune saar (rahu). Rahu rannajoone pikkus on 132 meetrit.

Rahu koordinaadid on .

Rahu nimi kinnitati Haapsalu linnavolikogu otsusega, mis jõustus 11. märtsil 2005. 

## Viide

## Välislingid
*
Kirill Kotšegarov

**Kirill Kotšegarov** (sündinud 5. septembril 1986 Tallinnas) on eesti triatleet.

Ta lõpetas 2005 Tallinna Õismäe Humanitaargümnaasiumi.

Ta tegeles 1996–1999 Krista Puusepa ja 1999–2003 Tõnu Maripuu juhendamisel ujumisspordiga.

## Viited
Tanel Kõivupuu

**Tanel Kõivupuu** (sündinud 13. jaanuaril 1973 Tartus) on eesti bridžimängija.

Ta lõpetas aastal 1990 Tartu 5. Keskkooli ja aastal 1994 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna.

Ta on aastast 2006 Tahel Metalli OÜ juhatuse liige.

Ta hakkas turniiribridži mängima aastal 1990. Eesti turniiribridži suurmeister (2009).

## Viited
Lea Meller

**Lea Meller** (sündinud 18. aprillil 1961 Kuressaares) on eesti sumomaadleja.

Ta hakkas sumot harrastama aastal 1999 Jüri Uustalu juhendamisel.

## Viited
Peeter Kais

**Peeter Kais** (sündinud 19. aprillil 1949 Võrus) on eesti võrkpallur ja sporditegelane.

## Tunnustus

* 2021 Pärnu teenetemärk (võrkpallimängu arendamise ja propageerimise ning aktiivse ühiskondliku tegevuse eest)

## Isiklikku
Tema pojad Kaarel ja Kristjan Kais on rannavõrkpallurid.

## Viited
Marko Metsala

**Marko Metsala** (sündinud 5. veebruar 1974 Tallinn) on eesti kergejõustiklane.

Ta lõpetas 1994. aastal Tallinna 1. Õhtukeskkooli. 

## Viited
Raimo Kaul

**Raimo Kaul** (sündinud 18. aprillil 1972 Tallinnas) on eesti motosportlane.

Ta on lõpetanud 1990. aastal Tallinna Transpordikooli. Motosporti hakkas ta harrastama 1996. aastal Kalevi Motoklubis.

## Viited
Mati Albert

**Mati Albert** (sündinud 10. veebruaril 1955 Tallinnas) on endine eesti suusataja.

Ta hakkas kergejõustiku ja suusatamisega tegelema Riola Koppeli õpilasena. Jätkas treenimist Eesti suusakoondises Kalju Valguse juhendamisel.

Tema lapsed on Marko Albert (triatleet) ja Maria Albert (endine ujuja).

## Viited
Dea Oja

**Dea Oja** (sündinud 22. veebruaril 1979 Tallinnas) on eesti ujuja.

Lõpetanud 2001. aastal informaatika erialal Põhja-Dakota ülikoolis Ameerika Ühendriikides. 

Ujumisega hakkas tegelema 1987. aastal Tallinna Kalevi ujumiskoolis Kristjan Vainomäe juhendamisel.

## Viited
Kristi Boyce

**Kristi Boyce** (sünninimega **Kristi End**; sündinud 27. aprillil 1980 Tallinnas) on eesti võistlustantsija.

Ta lõpetas aastal 1998 Tallinna 21. Keskkooli.

## Viited