Kõneviis

**Kõneviis** e **moodus** on pöördsõna morfoloogiline kategooria. See väljendab
* kõneleja hinnangut tegevuse reaalsusele (kas ta peab tegevust reaalseks või mittereaalseks),
* kõneleja ning kuulaja osa teate edastamisel (otsene või kaudne teatelaad),
* suhtluseesmärki (kas tegu on käsu või väitega).

## Kõneviisid eesti keeles
Eesti keeles on **viis** kõneviisi:
* **[[kindel kõneviis]]** ehk **indikatiiv**,
* **[[tingiv kõneviis]]** ehk **konditsionaal**,
* **[[käskiv kõneviis]]** ehk **imperatiiv**,
* **[[kaudne kõneviis]]** ehk **kvotatiiv**,
* **[[möönev kõneviis]]** ehk **jussiiv**.

### Kindel kõneviis
***[[Kindel kõneviis]]** e **indikatiiv** on nii sisult kui ka vormilt markeerimata. 
*Tavaliselt kasutatakse indikatiivi siis, kui tegevust peetakse reaalseks, teatelaad on otsene ja suhtluseesmärk esituslik, 
::nt *Mari läks eile reisile*. 
*Leksikaalseid või intonatsioonilisi vahendeid kasutades võib aga kindlat kõneviisi kasutada ka siis, kui tegevust peetakse ebareaalseks, 
::nt *Jüri pidi peaaegu auto alla jääma*, 
*kui teatelaad on kaudne, 
::nt *Ema ütles, et isa on juba tööle läinud*, 
*või kui suhtluseesmärk on taotluslik, 
::nt *Selle pudru sööd sa nüüd ära!*

### Tingiv kõneviis
***[[Tingiv kõneviis]]** e **konditsionaal** märgib sündmuste mittereaalsust vaatlushetkel, kõneleja peab tegevust ebareaalseks, 
::nt *Kui mul oleks raha, ostaksin endale uue telefoni*. 
*Tingiva kõneviisi tunnusel on kaks kuju: ***ksi*** (kui järgneb pöördetunnus, nt *osta*'ksi**n'') ja ***ks*** (sõna lõpus, nt ''ole**ks***). 
*Konditsionaaliga võib pehmendada väljendusviisi kategoorilisust, taotleda ettevaatlikkust või kõneviisakust, 
::nt ''Ma aitaks teid hea meelega. Kas te võiksite nüüd lõpetada?'' 
*Tihti ei kasutata kõnekeeles tingiva kõneviisi puhul pöördetunnuseid, 
::nt ''söö'''ksi'''n'' asemel öeldakse ''(mina) söö'''ks***.

### Käskiv kõneviis
***[[Käskiv kõneviis]]** e **imperatiiv** väljendab käsku. 
*Sellel on ainult ainsuse ja mitmuse 2. pööre (*sina*- ja *teie*-vorm) ning mitmuse 1. pööre (*meie*-vorm), 
::nt *laula, laulge, laulgem*. 
*Kui käsk on suunatud kolmandale isikule, on teatelaad kaudne ja seda väljendab **möönev kõneviis**, 
::nt *Mari olgu nüüd tasa*. 
*Käskiva kõneviisi tunnusel on viis kuju: ***ge, ke, gu, ku*** ja ***0***. Viimane kuju esineb ainsuse 2. pöördes, 
::nt *söö*'0***. 
*Ainsuse ja mitmuse 3. pöördes (''nemad''-vorm) kasutatakse kujusid ***gu*** ja ***ku***, 
::nt ''söö'''gu''', hüpa'''ku***. 
*Mitmuse 1. ja 2. pöördes kasutatakse kujusid ***ge*** ja ***ke***, 
::nt *söö*'ge**m, hüpa**ke**m''. 
*Imperatiivil puudub [[minevik]].

=== Kaudne kõneviis===
***Kaudne kõneviis** e **kvotatiiv** väljendab kaudset (st kelleltki kolmandalt kuuldud) väidet, 
::nt ''Mari olevat koolis tubli olnud''. 
*Kõneleja ei võta ise öeldu kohta seisukohta. 
*Kaudse kõneviisiga võib väljendada ka seda, et kaheldakse öeldu sisus, 
::nt ''Jüri olevat kosmosesse lennanud''. 
*Kvotatiivi tunnus on ***vat***, 
::nt ''söö**vat***. 
*Kaudsel kõneviisil on kaks aega – [[olevik]] ja [[üldminevik]].

=== Möönev kõneviis===
*'''[[Möönev kõneviis]]''' e '''jussiiv''' on arenenud käskiva kõneviisi 3. pöörde vormist, mis on laienenud kõikidele pöördevormidele. 
*Harilikult väljendab see vahendatavat käsku, st käsk on suunatud kõnelejalt kolmandale isikule või lähtub kolmandalt isikult. 
*Möönva kõneviisi tunnusel on kaks kuju: ***gu***, nt ''söö'''gu*** ja ***ku***, nt *hüpa*'ku**'.

## Välislingid
*Kõneviis