open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Film Independent's Spirit Awards

**Film Independent Spirit Awards**; ajakirjanduses ja filmiringkondades ka **Indie-Oscar**, on Ameerika Ühendriikide filmiauhind, mida antakse välja alates 1984. aastast. Sellega tunnustatakse sõltumatuid filme ja filmitegijaid. Alates 2005. aastast kannab auhind praegust nime, varem oli selle nimi **Independent Spirit Awards**.

Auhinda annab välja mittetulundusorganisatsioon Film Independent, mis toetab sõltumatut loomingut filmikunstis. Spirit Awardsi auhinnatseremoonia toimub traditsiooniliselt California osariigis Santa Monicas vahetult enne Oscarite jagamist, rõhutades sellega sõltumatu kino tähtsust Ameerika filmitööstuses.

## Auhinna erinimetused
*FINDIE Awards ("Friends of Independents") (1984–1985)
*Independent Spirit Awards (1986–2005)

## Välislingid
* Koduleht
* Film Independent
* Independent Spirit Awards IMDb
* PÖFFil linastuvad kõik viis indie-Oscarile kandideerivat filmi PÖFF
Derby County FC

**Derby County** (ametlikult *Derby County Football Club*) on 1884. aastal asutatud Inglismaa jalgpalliklubi, mille kodulinn on Derby. Klubi mängib Inglismaa tugevuselt teises liigas Football League Championship.

Derby County oli 1888. aastal The Football League üks kaheteistkümnest asutajaklubist.

Klubi suurimad saavutused on Football League First Divisioni võidud aastatel 1972 ja 1975 ning 1946. aastal Inglismaa karikavõit. Hooajal 1972/73 jõuti Euroopa karika poolfinaali, kus kaotati kahe mängu kokkuvõttes Itaalia klubile Torino Juventus.

Klubi põhivärvid on must ja valge. Klubi maskott on oinas Rammie. 1997. aastast on klubi kodustaadion Pride Park Stadium, mis mahutab 33 597 pealtvaatajat.

## Eesti mängijad
*Mart Poom (1997–2003, 146 liigamängu)
*Henrik Ojamaa (noortemeeskond 2007–2009, põhimeeskond 2009–2010)

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
FC Wil

**FC Wil** (ametlikult *Fussball Club Wil 1900*) on 1900. aastal asutatud Šveitsi jalgpalliklubi, mille kodulinn on Wil ja -väljak Bergholzi staadion.

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad
*Mart Poom (1993–1994, 13 liigamängu).

## Vaata ka
* Eesti jalgpalliklubide loend
* UEFA kõrgliigaklubide loend
Saint-Gervais-Saint-Protais' kirik

**Püha Gervasiuse ja Püha Protasiuse kirik** on üks Pariisi vanimatest kirikutest.

## Ajalugu
Selle kiriku praeguses asukohas olevat varasemat kirikut on mainitud juba 4. sajandil. Praeguse kiriku eelkäija seisis praeguses kohas aastatel 1212–1420.

Gervasiuse ja Protasiuse kirikut hakati ehitama 1494. Kiriku interjöör on gooti stiilis. Ehitus lõpetati 17. sajandil. 1620 valmis kiriku fassaad, mille põhilised autorid on arhitektid Salomon de Brosse (1571–1626) ja Clément Métezeau (1581–1652). Kirik on pühitsetud märtritest pühakute Gervasiuse ja Protasiuse auks. Vanasti oli kirikus aukoht veinikaupmeeste vennaskonna liikmetele.

Selles kirikus on üle kahe sajandi, alates 1653, töötanud organistidena Couperinide perekond. Seda märgib kirikus olev mälestustahvel. On säilinud orel, millel mängisid Louis ja François Couperin. Oreli ehitas Pierre Thierry 1649–1650. Franςois-Henri Clicquot rekonstrueeris oreli 1758. Orelit on küll mitu korda remonditud, kuid alles on oreli algne prospekt ja dispositsioon.

Esimese maailmasõja ajal 29. märtsil 1918 tulistasid Saksa väed Pariisi Keiser Wilhelmi kahurist (*Kaiser Wilhelm Geschütz*). Üks mürskudest langes kirikule, purustades katuse ning tappes 88 ja haavates 68 inimest. Ohvrite arv oli suur sellepärast, et parajasti toimus kirikus jumalateenistus. See oli kõige ohvriterohkem õnnetus Pariisi pommitamise ajal 1918. aastal.

## Muud
Kiriku ääres on François Mironi tänav (*Rue François Miron*), millel asuvad kaks Pariisi vanimat säilinud maja, number 11 ja 13. Tõenäoliselt pärinevad nad 14. sajandist.

Kiriku ees olevat Püha Gelasiuse väljakut (*Place Saint-Gervais*) tunti sajandeid Jalaka ristteena, sest keskajal kasvas selle keskel suur jalakas. Ümbruskonna elanikud vahetasid sellel väljakul raha. Sellest jalakast on säilinud palju keskaegseid pilte.

Gervasiuse ja Protasiuse kirik asub metroojaamade *Hôtel de Ville* ja *Pont Marie* lähedal. Sinna saab sõita metrooliinidega number 1, 7 ja 11.

## Välislingid

*St.Gervais kiriku orel
Ninasarvikpõrnikas

**Ninasarvikpõrnikas** (*Oryctes nasicornis*) on põrniklaste sugukonda sarvikpõrniklaste alamsugukonda kuuluv putukas.

Ninasarvikpõrnikas elab Lõuna- ja Kesk-Euroopas, samuti Põhja-Euroopas, sealhulgas Eestis, Põhja-Aafrikas ja kohati Kagu-Aasias. "Loomade elu" andmeil elab ta (nähtavasti endise Nõukogude Liidu aladel) "igal pool peale tundra ja taiga".

Ninasarvikpõrnikas on üks suuremaid põrnikaid. Tema pikkus on 25–40 mm.

Põrnikas on lennuvõimeline. Soojadel suveõhtutel lendab ta sageli valguse peale.

Ninasarvikpõrnikal on punakaspruunid läikivad kattetiivad. Isasel põrnikal on laubal tahapoole kaardus sarv, emasel see puudub. Eesseljal on kolmehambane ristmõhn.

Vastsed on kuni 12 cm pikkused valged tõugud, kes elavad kõdunenud puidus, saepurus, kompostihunnikus. Vahel kahjustab ta taimede, näiteks rooside või viinapuude juuri. Vastse areng kestab 4 aastat.

Hiid-odaherilane, kes on ninasarvikpõrnikast veel pisut suurem, armastab oma munad muneda ninasarvikpõrnika vastsesse. Herilase vastne toitub põrnika vastsest ning sööb selle lõpuks täielikult ära.


Pilt:Egg.Oryctes nasicornis.jpg|Ninasarvikpõrnika muna
Pilt:Nashornkaeferlarven.jpg|Vastne
Pilt:Oryctes.nasicornis.male.frontal.jpg|Täiskasvanud isane põrnikas eestvaates
Oryctes nasicornis hunn.jpg|♀
Oryctes nasicornis under.jpg


## Viited

## Välislingid

* 

* Tutvustus ja pildid (prantsuse keeles)
Gesta Danorum

**"Gesta Danorum"** ("Taanlaste vägiteod") on Taani ajaloo alane töö, mille koostas 12. sajandil Saxo Grammaticus. Seda peetakse üheks parimaks allikaks Taani, Eestimaa ja Liivimaa viikingiaja kohta.

## Välislingid
*On-Line Medieval and Classical History: ''The Danish History'' books I-IX, translated by Oliver Elton (Norroena Society, New York, 1905)."His seven later books are the chief Danish authority for the times which they relate; his first nine, here translated, are a treasure of myth and folk-lore" (Elton, *Introduction*).
*Gesta Danorum in Latin
*One of the versions in the Danish Royal Library
*Proverbs and proverbial materials in Saxo's ''Gesta Danorum''
Ohessaare rand

**Ohessaare rand** on madal mereosa Läänemeres Sõrve poolsaare läänerannikul Alliotsast nimetu maaninani Jämajast 2 km põhja poole. Ala geograafilised koordinaadid on .

Mere sügavus ei küüni seal enamasti üle 10 m. Veepeegli pindala on umbes 8,9 km². Ranna lõunaosas on Pitsernina ja Türju lõpp. Ranna keskosas on Ohessaare pank. Jämaja juures on meres nimetu laid ning merre suubub Jämaja oja.

Ranna keskkonnaregistri kood on VEE3270000.
Boriss Pokrovski

**Boriss** Aleksandrovitš **Pokrovski** (vene keeles Борис Александрович Покровский; 23. jaanuar 1912 Moskva – 5. juuni 2009 Moskva) oli vene ooperilavastaja.

Aastal 1938 lõpetas ta Moskva Lunatšarski-nimelise Riikliku Teatriinstituudi (GITIS), hiljem oli samas muusikakateedri õppejõud (alates 1954 professor).

Boriss Pokrovski oli Moskva Suure Teatri pearežissöör aastail 1952–1963 ja 1970–1982. Aastast 1972 Moskva Riikliku Akadeemilise Kammermuusikateatri direktor, mille asutajaks ta ise oli. 

On lavastanud üle 180 lavastuse, neist üle 40 Suures Teatris. Töötas palju ka välismaal, nii Euroopas kui ka Jaapanis.

Boriss Pokrovski maeti 8. juunil 2009 Moskva Novodevitšje kalmistule.

## Tunnustus
*Vene NFSV teeneline kunstitegelane, 1955
*NSV Liidu rahvakunstnik, 1961 
*Neljakordne Stalini preemia laureaat, 1947, 1948, 1949 ja 1950 
*Lenini orden 1967 ja 1976 
*Lenini preemia 1980 
*Vene Föderatsiooni riiklik preemia 1995 ja 2004 
*Orden "Teenete eest Isamaa ees" 3. järk 1997,  2. järk 2002 ja 1. järk 2007 
*Aleksander Nevski orden 2008
*Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk kui Eesti-Vene kultuurisuhete edendajale, 2004 

## Viited
Kaunispe rand

**Kaunispe rand** on veemajanduslik mereala Sõrve poolsaare läänerannikul alates Jämajast 2 km põhja pool asuvast nimetust maaninast kuni Ooslalaiuni, mis jääb Karjalaiust kirdesse.

Mere sügavus ei ole seal üldiselt üle 10 meetri. Veepeegli pindala on umbes 20,6 km². Rannikul on mitmed nimetud laiud. Ranna lõunaosas on Kaunispe sadam. Ooslalaiust 1 km põhja poole jääb Võrkrahu. Rannikul on veel Pärtli nina, Pärtli lõpe, Nurmeniidi nina, Koplinina.

Ranna keskkonnaregistri kood on VEE3269000.
Türju lõpp

**Türju lõpp** on laht Sõrve poolsaare läänerannikul Pitsernina ja Ohessaare panga vahel.

Mere sügavus seal ei ole üldiselt üle 5 m. 

Veepeegli pindala on umbes 1,5 km².

Ranna keskkonnaregistri kood on VEE3271000.

## Viited
Kaavi nina

**Kaavi nina** on neem Sõrve poolsaare idarannikul. Kaavi nina geograafilised koordinaadid on . Lõuna poole jäävad Kaavi sadam, Kaavi tuletorn ja Kaavi madal.

Kaavi nina kohal on Sõrve poolsaar kõige laiem.
Ohessaare maastikukaitseala

**Ohessaare maastikukaitseala** asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Ohessaare külas. Kaitseala hõlmab 5,6 ha. Kaitseala geograafilised koordinaadid on . 

Kaitseala on loodud aastal 1959. Kaitse alla on võetud Ohessaare pank ja tüüpiline kliburand. Panga pikkus on 400 m ja kõrgus 3,5 m.

Maastikukaitseala keskkonnaregistri kood on KLO1000552.

## Vaata ka
*Ohessaare loodusala (Natura loodusala)
Alliots

**Alliots** (ka **Loodenina**) on neem Sõrve poolsaare läänerannikul, poolsaare läänepoolseim tipp. Kagu poole jääb Loode tuletorn, ida poole jääb Loodevahe laht (järv).
Vallavanem

**Vallavanem** (vanasti *kogukonnatalitaja* ja *vallatalitaja*) on valla kõrgeim ametiisik Eestis. Vallavanema valib vallavolikogu. Vallavanem moodustab vallavalitsuse, juhib selle tööd ja vastutab vallavolikogu ees.

## Vallavanemale esitatavad nõuded ja tegevuspiirangud
### Nõuded
Vallavanem, linnapea ja valitsuse liige peab vastama teatud nõuetele. Isik peab olema:
#täielikult teovõimeline;
#Eesti Vabariigi kodanik;
#valdama eesti keelt C1 tasemel;
#ei tohi olla karistatud tahtlikult toime pandud kuriteo eest.

### Tegevuspiirangud
Tegevuspiirangutega piiratakse suuremas või vähemas ulatuses vallavanema õigust teostada järelevalvet teatud valdkonnas, osaleda ettevõtluses (mõnel pool ka passiivse osaniku või aktsionärina) ja tegutseda teisel töökohal. Tegevuspiirangud ei pruugi piirduda nende isikute ametis oleku perioodiga, vaid võivad jääda kehtima ka määratud ajaks pärast isiku ametist lahkumist. KOKS näeb vallavanemale, linnapeale ja teistele valitsuse liikmetele ette mitmeid tegevuspiirangud. 

Näiteks kui sellises ametis olev isik tegeleb või soovib tegeleda väljaspool ametikohustusi töölepingu või teenuste osutamise lepingu alusel mõnel muul töö- või ametikohal, siis peab ta sellest viivitamatult kirjalikult ka volikogule teada andma. Lisaks ei tohi vallavanem võtta osa valitsuse sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes talle laieneb toimingupiirang korruptsioonivastase seaduse kohaselt.

Eraldi piirangutena vallavanemale on KOKS-is toodud välja, et sellises ametis töötav isik ei tohi töötada väljaspool ametikohustusi ühelgi muul valitaval või nimetataval riigi või sama kohaliku omavalitsuse ametikohal ega tohi kuuluda samal ajal vallavolikogusse ega olla volikogu esimees. Ta on omavalitsusüksuse ja valla- või linnavalitsuse esindaja ning seda vastavalt seadusega, valla või linna põhimäärusega või volikogu poolt antud pädevusele ning täidab seda kohustust kuni neli aastat. Vallavanemal on valitsuse moodustamise pädevus, kuid seda tehes ei tohi ta kalduda kõrvale valla või linna põhimääruses sätestatud nõuetest.

Volikogu liige, kes on valitud samas vallas või linnas vallavanemaks või linnapeaks või on kinnitatud valla- või linnavalitsuse liikmeks või nimetatud ametisse valitsuse palgaliseks liikmeks, ei tohi alates valituks osutumise, liikmeks kinnitamise või ametisse nimetamise hetkest osaleda sellise volikogu üksikakti arutamisel ega otsustamisel, millega määratakse talle töötasu või hüvitis.

## Vaata ka
*Eesti vallavanemate loend (1940)

## Viited
Eesti Arhiiv Austraalias

**Eesti Arhiiv Austraalias** (EAA) on Sydneys asuv Eesti arhiivraamatukogu.

See asutati 1952. aastal. Arhiivi peamine looja oli Hugo Salasoo, kes juhatas seda 1953–1990. Aastail 1991–1994 juhatas arhiivi tema poeg Inno Salasoo. Arhiiv kujunes üheks suuremaks Eestile spetsialiseerunud raamatukoguks väljaspool Eestit.

Arhiiv asus pikka aega Hugo Salasoo kodus selleks eraldi ehitatud hoones. Nüüd asub see EAA Sydney Eesti Majas.

## Välislingid
*EAA koduleht
*Estonica, kultuurivarad
Ohessaare pank

**Ohessaare pank** on pank Sõrve poolsaare läänerannikul. Panga pikkus on 400 m ja kõrgus 3,5 m.

Pank võeti aastal 1959 kaitse alla. Praegu jääb pank Ohessaare maastikukaitseala koosseisu. Pank on Ohesaare kihistu ja Ohessaare lademe stratotüübiks.

Üleval on 20 cm valkjat lubjakivi, selle all on helehall savikas lubjakivi, veel allpool lubjakivi mugulatega mergel. Selle all on detriiti sisaldav mergli vahekihtidega lubjakivi, selle all 50 cm lubimerglit, seejärel on taas detriiti sisaldav lubjakivi. Panga alumise osa moodustavad purdne suureteraline lubjakivi ja kõige all - hall lubjakivi õhukeste savika mergli vahekihtidega. 

## Vaata ka
*Ohessaare maastikukaitseala

## Viited

## Välislingid

*
Pitkasääremaa

**Pitkasääremaa** on laid Eestis Saare maakonnas, Sõrve säärest lõunas.

## Vaata ka
*Vesitükimaa laiud
Sääre laht

**Sääre laht** on väike laht Sõrve säärest läänes. Läänest piirab lahte laiduderühm (Suurrahu), lõunast Lombimaa.
Suurrahu (Sääre)

**Suurrahu** on 0,15 hektari suurune saar laid Sääre lahest läänes Saaremaa valla Lõmala küla alal. Saare rannajoone pikkus on 305 meetrit. Läheduses on veel mitu nimetut laidu.

Saar asub Lõmala rannast eenduvast neemest 1 km edelas ja on kruusase pinnamoega.

Saar kuulub Riksu ranniku hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Suurrahu (Kaavi)

**Suurrahu** on 0,43 hektari suurune saar (laid) Kaavi ninast lõuna-edelas Saare maakonnas Saaremaa vallas Koovi küla alal. Saare rannajoone pikkus on 328 meetrit.

Laiust kirde poole jääb veel üks nimetu laid. Suurrahust kagusse jääb 2 km ulatuses Kaavi madal. Saar asub 200 meetrit Pussa peakraavi suudmest ja 100 meetrit Saaremaa rannikust lõunas.

Saar kuulub Karala-Pilguse hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Jaandi hoiuala

**Jaandi hoiuala** (keskkonnaregistri kood KLO2000305) on hoiuala Saare maakonnas Saaremaa vallas Türju ja Ohessaare külas. Hoiuala geograafilised koordinaadid on . Hoiuala suurus on 14,4 ha. 

Jaandi hoiuala kaitse-eesmärk on elupaigatüüpide (lubjarikkal mullal kuivade niitude, lubjavaesel mullal liigirikaste niitude, loodude, aas-rebasesaba ja ürt-punanupuga niitude, lääne-mõõkrohuga lubjarikaste madalsoode, liigirikaste madalsoode ja puiskarjamaade) kaitse ning linnuliikide (laululuige, hallpõsk-püti, roo-loorkulli, taida ja sookure) elupaikade kaitse.
Kaunispe hoiuala

**Kaunispe hoiuala** (keskkonnaregistri kood KLO2000314) on loodushoiu ala Saare maakonnas Saaremaa vallas Jämaja, Kargi ja Kaunispe külas. Hoiuala geograafilised koordinaadid on . Hoiuala hõlmab 125,8 ha. 

Kaunispe hoiuala kaitse-eesmärk on järgmiste elupaigatüüpide: 

*rannikulõugaste, 
*rannaniitude, 
*kadastike, 
*lubjarikastel muldadel kuivade niitude, 
*loodude, 
*sinihelmikakoosluste, 
*puisniitude ja 
*lääne-mõõkrohuga lubjarikaste madalsoode 

kaitse.
Kura kurgu hoiuala

**Kura kurgu hoiuala** (keskkonnaregistri kood KLO2000316) on loodushoiu ala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Hoiuala geograafilised koordinaadid on . Hoiuala hõlmab 331,1 ha maismaad ja 188483,4 ha veeosa, kokku 188814,5 ha. 

Kura kurgu hoiuala kaitse-eesmärk on elupaigatüüpide - 

*karide, 
*üheaastase taimestuga esmaste rannavallide, 
*rannaniitude, 
*väikesaarte ja laidude, 
*püsitaimestuga liivarandade, 
*hallide luidete ehk kinnistunud rannikuluidete, 
*sinihelmikakoosluste (6410) ning 
*hallhülge (*Halichoerus grypus*) 

ja mitmete linnuliikide elupaikade kaitse. 

Linnuliigid, kelle elupaiku kaitstakse, on: 

*punakurk-kaur (*Gavia stellata*), 
*järvekaur (*Gavia arctica*), 
*kormoran (*Phalacrocorax carbo*), 
*kühmnokk-luik (*Cygnus olor*), 
*väikeluik (*Cygnus columbianus bewickii*), 
*hallhani (*Anser anser*), 
*valgepõsk-lagle (*Branta leucopsis*), 
*mustlagle (*Branta bernicla*), 
*viupart (*Anas penelope*), 
*piilpart (*Anas crecca*), 
*sinikael-part (*Anas platyrhynchos*), 
*soopart (*Anas acuta*), 
*luitsnokk-part (*Anas clypeata*), 
*rääkspart (*Anas strepera*), 
*merivart (*Aythya marila*), 
*hahk (*Somateria mollissima*), 
*aul (*Clangula hyemalis*), 
*tõmmuvaeras (*Melanitta fusca*), 
*sõtkas (*Bucephala clangula*), 
*väikekoskel (*Mergus albellus*), 
*rohukoskel (*Mergus serrator*), 
*jääkoskel (*Mergus merganser*), 
*naaskelnokk (*Recurvirostra avosetta*), 
*liivatüll (*Charadrius hiaticula*), 
*plüü (*Pluvialis squatarola*), 
*suurrüdi (*Calidris canutus*), 
*väikerüdi (*Calidris minuta*), 
*soorüdi (*Calidris alpina*), 
*vöötsaba-vigle (*Limosa lapponica*), 
*tumetilder (*Tringa erythropus*), 
*kivirullija (*Arenaria interpres*), 
*alk (*Alca torda*) ja 
*krüüsel (*Cepphus grylle*).
Tavaline jõekäsn

**Tavaline jõekäsn** (*Ephydatia fluviatilis*) on järvekäsnlaste sugukonda kuuluv mageveekäsn.

Tavaline jõekäsn on üks levinumaid mageveekäsnasid, teda leidub ka Eestis. Loom võib elada ka madala soolsusega riimvetes. Läänemeres on teda leitud Poola ja Saksamaa ranniku estuaarides, Kura säärlõukas, aga ka Bornholmi lähedal ja Põhjalahes.

Teda võib leida kividele, puunottidele jne kinnitunult, sageli kasvuvormilt koorikjas, mõnikord sõrmjas.

## Viited

## Välislingid
*
Sydney Eesti Maja

**Sydney Eesti Maja** on Sydneys asuv Eesti Maja.

See avati  17. augustil 1940, ning laiendatud kujul 6. aprillil 1958.

Maja aadress on 141 Campbell St, Surry Hills, NSW 2010.

Sydney Eesti Majas asub Eesti Arhiiv Austraalias. Majas on ka 225-kohane teatrisaal.

## Välislingid
*Pilte ja intervjuusid
*Eestlased Austraalias
Lindmetsa hoiuala

**Lindmetsa hoiuala** (keskkonnaregistri kood KLO2000321) on loodushoiu ala Saare maakonna Saaremaa vallas. Hoiuala geograafilised koordinaadid on . Hoiuala hõlmab 33,6 ha. 

Lindmetsa hoiuala kaitse-eesmärk on elupaigatüüpide - 

* rannaniitude, 
* metsastunud luidete, 
* kadastike, 
* puisniitude, 
* liigirikaste madalsoode, 
* vanade loodusmetsade ja 
* rohunditerikaste kuusikute 

kaitse.
Vesitükimaa hoiuala

**Vesitükimaa hoiuala** (keskkonnaregistri kood KLO2000343) on loodushoiu ala Saare maakonnas Saaremaa vallas Sääre ja Karuste külas. Hoiuala geograafilised koordinaadid on . Hoiuala hõlmab 215,3 ha. 

Vesitükimaa hoiuala kaitse-eesmärk on järgmiste elupaigatüüpide: 

*rannaniitude (1630*), 
*sinihelmikakoosluste (6410), 
*soostuvate ja soo-lehtmetsade (9080*) 

kaitse ning mitmete linnuliikide elupaikade kaitse. 

Linnuliigid, kelle elupaiku kaitstakse, on: 

*hahk (Somateria mollissima), 
*niidurüdi (Calidris alpina schinzii), 
*tõmmukajakas (Larus fuscus), 
*randtiir (Sterna paradisaea), 
*väiketiir (Sterna albifrons) ja 
*vööt-põõsalind (Sylvia nisoria).
Lindmetsa maastikukaitseala

**Lindmetsa maastikukaitseala** (keskkonnaregistri kood KLO1000571) on looduskaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas Lindmetsa ja Kaunispe külas. Kaitseala geograafilised koordinaadid on . Hoiuala hõlmab 50,9 ha. 

Lindmetsa maastikukaitseala on loodud eesmärgiga kaitsta:

*Saaremaa ühte vähestest metsastunud luitealadest;
*elupaigatüüpe: 
**rannaniidud, 
**metsastunud luited, 
**liigirikkad madalsood, 
**kadastikud, 
**vanad loodusmetsad ja 
**puiskarjamaad;
*kaitsealuseid taimeliike, 
**laialehist neiuvaipa (*Epipactis helleborine*), 
**soo-neiuvaipa (*Epipactis palustris*) ja 
**harilikku käoraamatut (*Gymnadenia conopsea*) ning 
**harilikku valvikut (*Leucobryum glaucum*) 

ning nende elupaiku.
Studia Philosophica Estonica

**Studia Philosophica Estonica** (**SPE**) on Tartu Ülikooli filosoofiaosakonna kirjastatav ning Tartu Ülikooli kirjastuse trükitav eelretsenseeritav filosoofiaajakiri, milles avaldatakse inglise-, saksa- ja eestikeelseid artikleid ning raamatuarvustusi.

Studia Philosophica Estonica on veebipõhine ajakiri, kuid 2011. aastal ilmusid kaks erinumbrit (1.1 & 1.2, 2.2) ka paberil. Ajakiri jaguneb "köideteks", nii et igas köites on ühe aasta jooksul avaldatud artiklid. Alates 2009. aastast hõlmab iga köite 1. number kõik tavapärased artiklid, numbrid 2 kuni *n* on erinumbrid. Ajakirjanumbrite numeratsioon koosneb niisiis kahest osast: köitest ja numbrist. 2008. aasta põhinumber on 1.1, 2009. aasta põhinumber 2.1, sama aasta esimene erinumber 2.2 jne.

SPE juhindub avatud ligipääsu poliitikast, tagades kõigile vaba ja tasuta ligipääsu oma sisule.

## Ajalugu
Ajakirja ajalugu nähakse lähtuvana 1893. aastast, mil hakkasid ilmuma Tartu Ülikooli toimetised nime Acta et Commentationes Universitatis Tartuensis all. Nõukogude ajal ilmusid filosoofiakogumikud ülikooli toimetiste alamseeriana ning 1993. aastast nime Studia Philosophica. Praegusel kujul ilmub ajakiri aastast 2008.

## Toimetus
Ajakirja peatoimetaja on Toomas Lott. Teoreetilise filosoofia toimetaja on Bruno Mölder, filosoofia ajaloo toimetaja Karin Kustassoo, praktilise filosoofia toimetaja Kadri Simm, teadusfilosoofia toimetaja on Edit Talpsepp ning tegevtoimetaja Mats Volberg.

## Kolleegium
Studia Philosophica Estonica kolleegiumi kuuluvad (3. september 2019 seisuga): Jüri Allik (TÜ), Ruth Chadwick (Cardiffi Ülikool), Daniel Cohnitz (Utrechti ülikool) Günter Figal (Freiburgi Ülikool), Matti Häyry (Aalto ülikool), Piret Kuusk (TÜ), Eero Loone (TÜ), Endla Lõhkivi (TÜ), Ülo Matjus (TÜ), Arne Merilai (TÜ), Jürgen Mittelstrass (Konstanzi Ülikool), Peeter Müürsepp juunior (TTÜ), Ilkka Niiniluoto (Helsingi Ülikool), Herlinde Pauer-Studer (Viini Ülikool), John Perry (Stanfordi Ülikool), Ahti-Veikko Pietarinen (Nazarbajevi ülikool), Dag Prawitz (Stockholmi Ülikool), John Sallis (Boston College), Andres Soosaar (TÜ), Margit Sutrop (TÜ), Jan Szaif (UC Davis), Peter Trawny (Wuppertali Ülikool), Tõnu Viik (TLÜ) ja Jonathan Wolff (Oxfordi ülikool).

## Vaata ka
*Acta Baltica Historiae et Philosophiae Scientiarum

## Viited

## Välislingid
* Ajakirja koduleht
Otto Wilhelm von Essen

**Otto Wilhelm von Essen** (vene: Отто Васильевич фон Эссен; 19. aprill (vkj. 8. aprill) 1761 Uudeküla mõis – 9. juuni (vkj. 28. mai) 1834 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Venemaa poliitik ja mereväelane (2. järgu kapten).

Otto Wilhelm von Essen sündis Tallinna ülemkomandandi ja kindralleitnandi Reinhold Wilhelm von Essen (1722–1788) ja Kiideva mõisa pärijanna Anna Eleonora von Sassi (1734–1765) pojana.

Ta oli 1809–1832 Eestimaa maanõunik ja 1825. aastast Eestimaa ülemmaakohtu esimees, tõeline riiginõunik ja Eestimaa tsiviilkuberner 20. septembrist 1832 kuni 27. oktoobrini 1833.

Talle kuulusid Liivi, Ubasalu, Patsu, Sooniste, Kohatu ja Malla mõis.

Ta on maetud Kullamaa kalmistule.

## Autasud
*26. novembril 1790 autasustati kaptenleitnant Essenit Püha Georgi 4. klassi ordeniga.
*Püha Anna 1. klassi orden 
*Püha Vladimiri 3. klassi orden 

## Perekond
1791 abiellus ta Tallinnas Gertrude Margarethe Stael von Holsteiniga (1764–1826), kes oli Anija mõisniku Fabian Ernst Stael von Holsteini ja Barbara Helene von Baranoffi tütar ning lesestunud 1790 abielust Georg Christian von Benckendorffiga. Abielust sündisid:
*Wilhelmine Ulrike Agnes von Essen (1795–1862), abiellus 1815 Raasiku mõisniku, mereväelase (kaptenleitnant) ja maadeuurija Hermann Ludwig von Löwensterniga
*Heinrich Magnus Wilhelm von Essen (1796–1869), Eestimaa rüütelkonna peamees, Liivimaa tsiviilkuberner, salanõunik ning kammerhärra
*Otto Reinhold von Essen (1798–1863), ratsaväekindral, Liivi, Ubasalu ja Patsu mõisnik Eestimaal ning  Kastre, Mäksa ja Poka mõisnik Liivimaal. 
*Alexander Georg Matthias von Essen (1800–1874), alampolkovnik, Sooniste ja Kehra (1855–1874) mõisnik 

## Esivanemad

## Viited
Sydney Packet

**Sydney Packet** on olnud vähemalt kahe laeva nimi: 
***[[Sydney Packet (London)|Sydney Packet]]**, Londoni firmale Alexander Birnie & Co. kuulunud laev, mis vedas kaupa Uus-Lõuna-Walesi vahet
***[[Sydney Packet (1826–1837)|Sydney Packet]]**, Austraalias 1826 ehitatud kahemastiline kuunar
Siplase looduskaitseala

**Siplase looduskaitseala** on looduskaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Kaitseala hõlmab 206,7 ha.

Siplase looduskaitseala keskkonnaregistri kood on KLO1000588.

Siplase looduskaitseala eesmärk on kaitsta:

*elupaigatüüpe: 
**lubjarikkal mullal kuivad niidud, 
**sinihelmikakooslused, 
**allikad ja allikasood, 
**lääne-mõõkrohuga lubjarikkad madalsood, 
**liigirikkad madalsood, 
**vanad loodusmetsad, 
**soostuvad ja soo-lehtmetsad ning 
**siirdesoo- ja rabametsad;
*liike, millest üks on pisitigu (*Vertigo* sp).

## Viited
Estonian Journal of Ecology

**Estonian Journal of Ecology** oli ökoloogiaalane teadusajakiri, mida andis välja Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastus.

Ajakiri ilmus iseseisva väljaandena aastail 2008–2014.

Enne seda ilmus ajakiri nimega *[[Proceedings of the Estonian Academy of Sciences: Biology, Ecology]]*.

Varem ilmus sisu Eesti Teaduste Akadeemia Toimetistes ja nõnda loeb väljaanne enda ajaloo alguseks 1952. aastat.

## Välislingid
* Ajakirja koduleht
Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastus

**Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastus** (inglise keeles *Estonian Academy Publishers*) on Eesti Teaduste Akadeemia kui avalik-õigusliku juriidilise isiku asutus.

Kirjastus tegutseb alates 1. jaanuarist 1994. aastal, mil hakkas välja andma Eesti Teaduste Akadeemia teadusajakirju, erinevatel aegadel ka raamatuid, monograafiaid, kogumikke ja aastaraamatuid. Täna on kirjastuse põhitegevuseks Eesti Teaduste Akadeemia täielikult avatud juurdepääsuga (*Open Access*) ja rahvusvaheliselt eelretsenseeritavate teadusajakirjade väljaandmine.

## Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastuse kirjastatavad teadusajakirjad
*Acta Historica Tallinnensia
*Estonian Journal of Archaeology
*Estonian Journal of Earth Sciences
*Linguistica Uralica
*Oil Shale
*Proceedings of the Estonian Academy of Sciences
*Trames

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
Viieristi looduskaitseala

**Viieristi looduskaitseala** on looduskaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas Viieristil. 

Kaitseala hõlmab 378 ha. Kaitseala geograafilised koordinaadid on . 

Viieristi looduskaitseala keskkonnaregistri kood on KLO1000437.

Viieristi looduskaitseala moodustati aastal 1965. Kaitseala eesmärk on ökosüsteemi seisundi ja looduslike protsesside ning haruldaste liikide kaitse. Kaitseala on loodud Koltsi järve, unikaalse allikasoo (Viieristi allikasoo) ja sealsete haruldaste taimekoosluste, Litoriinamere rannaastangu, Viieristi luidete ning kaitsealuste liikide kaitseks. Kaitseala paikneb Litoriinamere ranna-astangul ning selle jalamil. Astangu kõrgus on 24-27 m ja selle jalamil levib 10-50 m laiuse vööndina lubjarikas allikasoo. Alalt on leitud 22 kaitsealust taimeliiki (püramiid-akakapsas, jugapuu, luuderohi, tömbiõieline luga jt). Koltsi järv on ajutine veekogu, mis täitub veega ainult kevaditi ja kestvate sadude korral. Järve nõo piirkonnas esineb allikaid.

## Elustik
Pesitsevad linnuliigid: 
**[[Bubo bubo]]*, *[[Caprimulgus europaeus]]*, *[[Coracias garrulus]]*, *[[Crex crex]]*, *[[Grus grus]]*, *[[Haliaeetus albicilla]]*, *[[Picus canus]]*, *[[Podiceps auritus]]*, *[[Sterna paradisaea]]*, *[[Tetrao tetrix]]*

Kahepaiksed:
**[[Rana arvalis]]*

Kaitsealused taimeliigid: 
*puittaimed: *[[Taxus baccata]]*, *[[Malus sylvestris]]*, *[[Hedera helix]]*, *[[Daphne mezereum]]*, *[[Myrica gale]]*, *[[Sorbus rupicola]]*
*orhideed: *[[Dactylorhiza russowii]]*, *[[Ophrys insectifera]]*, *[[Listera cordata]]*, *[[Dactylorhiza incarnata]]*, *[[Dactylorhiza fuchsii]]*, *[[Dactylorhiza maculata]]*, *[[Epipactis atrorubens]]*, *[[Epipactis helleborine]]*, *[[Epipactis palustris]]*, *[[Gymnadenia conopsea]]*, *[[Listera ovata]]*, *[[Neottia nidus-avis]]*, *[[Orchis militaris]]*, *[[Platanthera bifolia]]*, *[[Platanthera chlorantha]]*
*teised soontaimed: *[[Ajuga pyramidalis]]*, *[[Ajuga reptans]]*, *[[Cladium mariscus]]*, *[[Cardamine hirsuta]]*, *[[Draba muralis]]*, *[[Gymnocarpium robertianum]]*, *[[Ranunculus nemorosus]]*, *[[Vicia cassubica]]*, *[[Scabiosa columbaria]]*,  *[[Juncus subnodulosus]]*, *[[Pulsatilla pratensis]]*, *[[Huperzia selago]]*
*samblad: *[[Leucobryum glaucum]]*
Valter Klein

**Valter Klein** (pseudonüüm **Karl Roobas**; 9. märts 1892 Tartu – 3. märts 1925 Tallinn (Nõukogude Liidu saatkond)) oli Eesti kommunist. 

Valter Klein sündis 1892. aastal Tartus töölisperekonnas, aastatel 1910–1913 õppis Tartus maalrite koolis, misjärel töötas maalrina Soomes ja Petrogradi miinitehases. 

Esimese maailmasõja ajal liitus poliitilise tegevusega, 1917. aastal astus ta VSDT(b)P-sse ning sõdis Vene kodusõjas Punaarmees 1919. aastani.

Pärast Vene kodusõda töötas Vene-Eesti-Läti piiri komissarina ja seejärel Petrogradi eestlaste-kommunistide tööartelli juhatuse esimehena. V. Klein tegi kaastööd Petrogradis ilmunud ajalehele Edasi ja oli ajakirja Oras üks asutajaid.

1923. aastal suunati V. Klein Eestisse illegaalsele poliitilisele agitatsioonitööle, 1. detsembrist 1924 sai temast Eestimaa sõjakomitee esimees ning võttis osa 1924. aastal toimunud riigipöördekatsest. Ta kuulus riigipöörde peastaapi, olles määratud sõja-revolutsioonikomitee esimeheks mässu edu korral, sai 1. detsembri riigipöördekatse ajal sai haavata. Detsembrimässust osavõtnu, kommunist Johannes Mänd (1890 Oudova – 1961) riigiarhiivis hoitavate mälestuste järgi jõudis ta ülestõusu läbikukkumise järel pärast seiklusi ja öiseid rännakuid lõpuks Tartumaalt pealinna, ning suundus Pikale tänavale saatkonna ukse juurde ning sisenes. 

Johannes Mänd on meenutanud, et Vene saatkonda põgenenud kommunistid said endile seal varjupaigaks kütteruumi keldri.

Dokumendi järgi suri Klein seal keldris kopsupõletikku ning tema surnukeha valmistas teistele põgenikele peavalu – mida sellega ette võtta? Lõpuks maeti lahkunu samasse keldri põranda alla.

## Välislingid
* Argo Ideon, Kommunistid põgenesid Vene saatkonda Tallinnas, Postimees, 1. september 2012
*
Estonian Journal of Earth Sciences

**Estonian Journal of Earth Sciences** on Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastuse väljaantav teaduslik geoloogia-, geograafia- ja okeanograafiaajakiri.

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Estonian Journal of Archaeology

**Estonian Journal of Archaeology** ('Eesti arheoloogiaajakiri') on Eesti Teaduste Akadeemia ajakiri, mis ilmub koostöös Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudi ning Tallinna Ülikooli arheoloogia teaduskoguga. Ajakiri ilmub aastast 1997. Estonian Journal of Archaeology on avatud juurdepääsuga (Open Access) eelretsenseeritav teadusajakiri, mis avaldab inglise ja saksakeelseid arheoloogiateemalisi teadusartikleid Põhja-Euroopa ja eriti Baltimaade piirkonna arheoloogiliste leidude ja uurimuste kohta. Kõik artiklid on tasuta juurdepääsuga ajakirja kodulehel. 

Ajakirja peatoimetaja on alates selle asutamisest Valter Lang. 

Ajakirja kirjastab Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastus.

## Välislingid
* Ajakirja koduleht
* Estonian Journal of Archaeology, Google Books
Polaris (kiiljaht)

**Polaris** on veerandtonnise võistlusväärtusega (IOR) purjejaht, mis loodi 1984. aastal.
Neid kiiljahte toodeti aastatel 1985–1995 Tallinna Spordilaevade tehases (kõnekeeles ka VERF).

Polarise standardmõõdud:
* Pikkus: 7,62 m
* Kaal: 1500 kg
* Kiil: 630 kg
* Süvis: 1,6 m
* Masti pikkus: 11 m
* Groot: 21,1 m²
* Foka: 8,5 m²
* Genua: 15,2 m²
* I=8,21 m
* J=2,5 m
* P=9,4 m
* E=3,75 m
* SL=8,20 m
* SMW=4,70 m

## Viited

## Välislingid
* Eesti Polariste veeb
* Racing boat used for Quarter Ton Cup between 1967 et 1996, with IOR rating
* Quarter Ton Class
Pjotr Verjovkin

**Pjotr Verjovkin** (vene keeles Пётр Владимирович Верёвкин, *Pjotr Vladimirovitš Verjovkin*; 5. jaanuar 1862 Vilno – 18. veebruar 1946 Itaalia) oli Venemaa riigitegelane. 

Ta oli keiser Nikolai II aegne jäägermeister, tõeline riiginõunik, Hrodna kubermangu rüütelkonna peamees, Kaunase ja Vilniuse kubermangu kuberner ja viimane Eestimaa tsiviilkuberner 6. detsembrist 1915 kuni 19. märtsini 1917.

Alates 1919. aastast elas ta Leedus.

## Perekond
Pjotr Verjovkini abikaasa oli Sofia Ellis (vene keeles Софья Александровна Эллис). Tal oli kaks tütart:
*Marija Verjovkina, abielus Kluge (Мария Петровна (Клугэ) Веревкина) 
*Anastassija Verjovkina, abielus Istomina (Анастасия Петровна (Истомина) Веревкина) 

## Viited

## Kirjandus
*Toompea lossist – kabaree lavale. Esmaspäev, 13. veebruar 1928, nr. 7, lk. 5.
Black Sonic

**Black Sonic** on Liechtensteini ansambel.

## Liikmed
* Mäthi – vokaal
* Marco Gassner – kitarr
* Raimund Tschol – basskitarr, vokaal
* Roland Testi – trummid

## Diskograafia
### EP-d
* 2003 – *Rockstar EP*
* 2005 – *The Broken EP*

### Albumid
* 2006 – *Out of the Light - Into the Night*
* 2009 – *7 Deadly Sins*

### DVD
* 2005 – *The Official Bootleg*

### Singel
* 2006 – "Leave Me Alone"

## Välislingid
* Koduleht
* MySpace
Lancasteri väin

**Lancasteri väin** on väin Kanadas Nunavutis. Väinast põhja pool on Devoni ning lõuna pool Baffini ja Somerseti saar. Väinast ida pool asub Baffini laht, lääne pool Barrow' väin ja edela pool Prince Regenti väin.

Lancasteri väin moodustab Loodeväila idaosa.

Väin on üheksa kuud aastas jääga kaetud.

Lancasteri väin on liigirikas, seal on esindatud vaalad (narval, valgevaal, grööni vaal), loivalised (viiger, habehüljes, grööni viiger, morsk), jääkaru ja merelinnud (põhjatirk, kalakajakas, jää-tormilind, krüüsel, randtiir, vandelkajakas, lumehani). Loomarohkust seletab asjaolu, et väinas elab hinnanguliselt umbes 30 000 tonni harilikku jääturska ja enamik loomi püüab neid.

Lancasteri väinale andis nime maadeavastaja William Baffin 1616. aastal oma ekspeditsiooni ühe rahastaja James Lancasteri auks. Ka teiste rahastajate Smithi ja Jonesi järgi nimetas ta väina.

1818. aastal loobus John Ross oma ekspeditsiooniga väina läbimast, kui talle tundus, et ta näeb väina blokeerivaid kaljusid. Arvatavasti olid need jäämäed.

Kanada riik uuris Lancasteri väina põhjalikult 1930.–1950. aastateni. Juhtumisi tarvitati selleks Teises maailmasõjas kasutatud raskepommituslennukeid Avro Lancaster, mis olid kohandatud kaardistamiseks.
Estonian Journal of Engineering

**Estonian Journal of Engineering** oli Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastuse väljaantav teaduslik inseneriteaduste alane ajakiri. Ajakirja temaatika haaras ka materjaliteadust, ehitusmehaanikat, elektroonikat, informaatikat. 2014. aastast ilmub sisu Eesti Teaduste Akadeemia Toimetistes.

Seda anti välja koostöös Tallinna Tehnikaülikooli, Tartu Ülikooli, Tallinna Ülikooli ja Eesti Maaülikooliga.

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Anatoli Tšaikovski

**Anatoli Iljitš Tšaikovski** (vene keeles Анатолий Ильич Чайковский; vkj 1. mai / 13. mai 1850 Alapajevsk – vkj 20. jaanuar / 2. veebruar 1915 Peterburi) oli Venemaa riigitegelane, jurist, helilooja Pjotr Tšaikovski noorem vend.  

Anatoli Tšaikovski oli keiser Aleksander III ja Nikolai II aegne tõeline riiginõunik, Eestimaa kubermangu asekuberner 4. aprillist 1891 kuni 6. juunini 1892 ja Nižni Novgorodi kubermangu asekuberner 6. juunist 1892 kuni 21. aprillini 1895.

Heliloojast vend Pjotr Tšaikovski pühendas talle 1878. aastal oma "Kuus romanssi" ("Шесть романсов").

## Viited
Nõmme-Kindluse

**Nõmme-Kindluse** on ajalooline raudteejaam Tallinnas Nõmme linnaosas, Peeter Suure merekindluse objekt. Jaama ligidal on vedurite ringdepoo (1919). Hoone on kultuurimälestis.

## Ajalugu
Nõmme-Kindluse raudteejaam oli Peeter Suure merekindluse kitsarööpmelise raudtee peajaam. Peajaam valmis aastatel 1913–1914 ja oli kasutusel aastani 1920, mil Liiva-Vääna liin anti tsiviilkasutusse ja hoone läks üle eraomandusse (tegutses saunana). Tänapäeval on seal elamu.

Kultuurimälestiseks (number 8847) tunnistas hoone kultuuriminister 18. augustil 1997.

## Asukoht
Jaamahoone asub tänapäeval aadressil Vääna tänav 17. Jaamahoone on maailma esimene põlevkivituhast tellistest ehitatud hoone.

## Arhitektuur
Hoone on ehitatud paekivist, väike, T-kujulise põhiplaaniga, ühekorruseline ja viilkatusega. Paekvaadritest puhtalt laotud fassaadi ilmestavad tellistest laiad nurgapilastrid, segmentkaaravade piirded ja kitsad rõhtvööd. Vaksalis olid teenistujate ameti- ja eluruumid. Lisaks veetornile püstitati jaama ka puidust abihooneid.

## Vaata ka
* Liiva – Nõmme-Väikse raudtee
* Tallinna–Vääna raudteeliin
* Nõmme-Väike

## Viited

## Välislingid
* Käesoleva otsuse eelnõu eesmärgiks on teha Tallinna Linnavalitsusele ülesandeks esitada 1. septembriks 2008 endise Esimese Juurdeveoraudtee ja Peeter Suure merekindluse raudtee trassile rajatava kergeliiklustee planeering koos projekti eelarvega. Tallinna Linnavolikogu, November 2007. 
* Raudteearhitektuuri ajaloost ja säilitamisest. Koostajad: Martin Jänes, Mari Loit. Muinsuskaitseamet. Tallinn, 2006

*
Alfred Strickholm

**Alfred Strickholm** (3. juulil 1928 New York – 2. september 2021) oli Eesti päritolu Ameerika Ühendriikide biofüüsik ja füsioloog. 

Ta õppis Chicago Ülikoolis.

Ta tegeles elektrofüsioloogiaga ning arendas mikroelektroodide meetodit raku ainevahetuse ja membraaniprotsesside uurimisel. 

Alates 1966. aastast oli ta Indiana Ülikooli professor füsioloogia alal ja õpetas seal meditsiiniüliõpilasi 34 aastat, kuni jäi 2000. aastal pensionile. 

Ta oli tegev keskkonnaorganisatsioonis Sierra Club.

## Pere
Tema vanemad olid eestlased Daniel ja Rosalie Strickholm, kes kandsid hoolt selle eest, et poeg saaks väga hea hariduse.

Alfred Strickholm elas suure osa elust USA Indiana osariigis Bloomingtonis. Ta oli peaaegu 70 aastat abielus Lee (Plocher) Strickholmiga. Nende pojad on Steve Strickholm ja Peter Strickholm ning tütar Julie Strickholm Presnell.

## Viited
Varnæs

**Varnæs** (saksa keeles *Warnitz*) on küla Taanis Lõuna-Taani piirkonnas Åbenrå vallas Åbenrå lahest lõunas Sundevedi poolsaarel Gråstenist 10 km põhjas, Varnæsi kihelkonna keskus.

Elanike arv on 467 (2014), 2007. aastal elas seal 474 inimest.

Külas on Varnæsi kirik. 

Nime on esmamainitud kujul *Warnæs* (1231) kuningas Valdemar II maaraamatus eraldi kuningamõisana Sundevedi poolsaarel. Nimi pärineb vanataani sõnast *wara* ('põhiliselt suviseks karjatamiseks mõeldud maa väljaspool küla piire') ja sõnast *næs* ('nina'). 

## Tänavad
*Blåkrogvej
*Bækvej
*Damgade
*Gamle Skole, Gammel Skolevej
*Gammel Kirkevej
*Hipholm
*Kausager
*Kirkevej
*Linde Allé
*Nørregade
*Nørskov
*Smedegade
*Søndergade
*Varnæs Lærkevej
*Varnæsvej
*Varnæsvigvej
*Vestergade
*Vibevej 

## Viited
Cartagena

**Cartagena** on mitme linna nimi:
* **[[Cartagena (Hispaania)|Cartagena]]** Hispaanias Murcia autonoomses piirkonnas.

Selle järgi on nimetatud:
* **[[Cartagena (Colombia)|Cartagena]]**, Colombias Bolívari departemangu keskus
* **[[Cartagena del Chairá]]** Colombias Caquetá departemangus. Linna koordinaadid: N 1° 21' W 74° 50'.
* **[[Cartagena (Tšiili)|Cartagena]]** Tšiilis Valparaiso piirkonnas San Antonio provintsis
* **[[Poblado de Cartagena]]** Kuubal. Linna koordinaadid: N 22° 26' W 80° 26'
* **[[Cartagena (Veracruz-Llave)|Cartagena]]** Mehhikos. Linna koordinaadid: N 17° 54' W 95° 25'
* **[[Cartagena (Chiapas)|Cartagena]]** Mehhikos. Linna koordinaadid: N 17° 27' W 93° 25'
* **[[Cartagena (Negros Occidental)|Cartagena]]** Filipiinidel. Linna koordinaadid: N 9° 49' E 122° 23'
* **[[Cartagena (Misamis Occidental)|Cartagena]]** Filipiinidel. Linna koordinaadid: N 8° 34' E 123° 44'

## Vaata ka
*Cartagena protokoll, bioloogilise ohutuse kokkulepe
Marcel Chevalier

**Marcel Chevalier** (28. veebruar 1921 Montrouge – 8. oktoober 2008 Vendôme) oli viimane Pariisi timukas aastail 1976–1981 kuni surmanuhtluse kaotamiseni. 

Sel ametikohal sooritas ta 1977. aastal kaks viimast hukkamist Prantsusmaal, viimasena giljotineeris ta 10. septembril 1977 Marseilles Hamida Djandoubi.
Varnæsi kirik

**Varnæsi kirik** (**Skt. Petri kirik**) on Varnæsi kihelkonna kirik Taanis Åbenrå vallas Varnæsi külas. Kiriku aadress on Kirkevej 20.

Kirik on algselt ehitatud romaani stiilis
.

Altarimaal pärineb umbes 1475. aastast
.
 
Kiriku kõrval on keskaegne puidust kellatorn
.

Lauritz Albert Winstrupi projekti järgi ehitati kirik 1888 tugevasti ümber
. 

## Viited

## Välislingid

*Koguduse koduleht fotodega
**Kiriku ajalugu ja interjöör fotodega
*Åbenrå valla vaatamisväärsused (esimene foto)
Polaris

**Polaris** võib tähendada mitut asja.
* **[[Polaris (kiiljaht)]]**
* **[[Polaris (kino)]]**
* **[[Stella Polaris]]** – Põhjanael
* **[[Polaris (laev, 1864)|Polaris]]**, arktilisel ekspeditsioonil hukkunud laev.
* **[[Polaris (laev, 1960)|Polaris (ekspeditsiooni-kruiisilaev)]]** - end. *Öresund*, *Lindblad Polaris*, *Polaris*, *National Geographic Polaris*
* **[[Polaris (tiibur)]]** Polesje tüüpi tiiburlaev Tartus
* Polaris oli Eestis 1920. aastatel tegutsenud kindlustusselts.
Hiina tadžikid

**Tadžikid** on üks ametlikult tunnustatud Hiina vähemusrahvusi.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas Hiinas 41 028 tadžikki.

Enamik Hiina tadžikke räägib sarikoli keelt. Ülejäänud räägivad vahhi keelt.
Iraanis, Afganistanis ja Tadžikistanis nimetatakse tadžikkideks hoopis kaugemaid sugulasrahvaid.

## Viited
Tadžikid

**Tadžikid** (tadžiki keeles *тоҷикон* *todžikon*) on iraani keelt kõnelev rahvas. Nad on Tadžikistani põhirahvus, moodustades umbes 80% riigi elanikkonnast (6 373 800 inimest). Tadžikkide koguarv maailmas on hinnanguliselt 15-20 miljonit. Nad räägivad peamiselt tadžiki keelt, Afganistanis tuntakse seda dialekti kui dari keelt. Tadžikkide seas on levinud sunniitlik islam, kuid esineb ka šiiitlikke kogukondi

Tadžikke elab lisaks Tadžikistanile ka Afganistanis, Iraanis, Usbekistanis ja Hiinas. Mõnes piirkonnas kasutatakse terminit “tadžikid” ka teiste iraani keeli kõnelevate rühmade kohta.

Hiinas räägivad kohalike tadžikkide kogukonnad, tuntud peamiselt Xinjiangi provintsis, sarikoli ja vahhi keelt.

Venemaa Föderatsioonis elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 200 303 tadžikki.

## Viited
Robert Kannukene

**Robert Kannukene** (14. veebruar 1910 Vana-Antsla vald, Urvaste kihelkond, Võrumaa – 14. juuni 1992 Keila) oli eesti usuteadlane ja kirikuõpetaja.

Sündinud 47-hektarilises Puusmetsa talus, Urvaste lähedal. Lõpetas 1929. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1935. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonna mag. theol. kraadiga. 1938. aastal oli teaduslik stipendiaat Berliini ja Groningeni, 1939. aastal Pariisi ülikoolis. Korp! Fraternitas Estica vilistlane. Ordineeriti 25. jaanuaril 1942 õpetajaks.

Õppejõuna jõudis alustada tööd Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (1939–1940), mis aga suleti Nõukogude okupatsiooni alguses. Saksa okupatsiooni ajal osales usuteaduskonna taastamiskatsetes ja usuteaduse instituudi tegevuses. 1946. aastal jätkati kõrgema usuteadusliku hariduse andmist Usuteaduse Kõrgemas Katsekomisjonis. Kannukene töötas võrdleva usuteaduse professorina kuni emerituuri jäämiseni 1989. aastal.

Kannukene oli Pöide, Muhu ja Saaremaa Jaani koguduse õpetaja (1942–1943), seejärel Urvaste (1944–1978) ja Karula koguduse õpetaja (1944–1949) ning Võru praostkonna praost (1949–1978) ning viimaks Keila Miikaeli koguduse õpetaja (1978–1989) ja Lääne-Harju praostkonna praost.

Ta nimetati 1956. aastal Urvaste koguduse õpetajana EELK Lauluraamatukomisjoni koosseisu.

1980. aastal andis EELK Usuteaduse Instituut Kannukesele usuteaduse audoktori kraadi.

## Isiklikku
Tema tütar on botaanik ja brüoloog (sammalde uurija) Leiti Kannukene ning pojad olid Ants (muusik) ja Peeter (insener). Tema pojapoeg on muusik Kristjan Kannukene. Maetud Karula-Lüllemäe kalmistule. 

## Teoseid
* *Psühhoanalüüsi metafüüsilisi eeldusi*, [auhinnatöö]; [Tartu Ülikool], Tartu, 1932 (käsikirjas)
* *Kristlik Jumala mõiste*, [magistritöö], [Tartu Ülikool], [Tartu], 1935 (masinakirjas)
* *Usuline rahvateadus kiriklikes ametitalitustes*, EELK Usuteaduse Instituut, Võrdlev usuteadus. Keila: 1983 (masinakirjas)
* *Lühike eesti muinasusundi võrdlev sõnastik. 2*, EELK Usuteaduse Instituut, Võrdlev usuteadus. Keila, 1984 (masinakirjas)

## Välislingid
* "Album Esticum" Korp! Fraternitas Estica kodulehel
* Robert Kannukese kirjutatud elulugu Eesti Kirik, 9. veebruar 2010
* Jaan Lahe, "Ühest Eesti soost müstikust ja usundiloolasest" Eesti Kirik, 9. veebruar 2010
Rahuoperatsioonide Keskus

**Rahuoperatsioonide keskus** oli Eesti Kaitsejõudude koosseisu loodud iseseisev üksus. 8. juulil 1994 loodi ta Vabariigi valitsuse määrusega esialgu Eesti Rahuvalve Üksikkompanii nime all, asukohaga Kadriorus Eestiaegse Vahipataljoni kasarmutes (praegune KUMU asukoht).

1995. aasta esimesel poolel kolis kompanii üle Pakri poolsaarele nii nimetatud Lõunalinnakusse. 

17. juulil 1997 formeeriti üksikkompanii ümber pataljoni struktuuriga Eesti Rahuoperatsioonide Keskuseks. 

Maaväestaabi loomisega aastal 2000 viidi Rahuoperatsioonide keskus maaväeülema alluvusse.  

Rahuoperatsioonide keskus valmistas ette rahvusvahelistel sõjalistel operatsioonidel osalevaid Eesti kontingentide allüksusi ja kaitseväelasi kes asusid teenima kriisipiirkondade staapides. Üksus viis läbi ka ajateenijate väljaõpet, toetas Balti jalaväepataljoni Eesti kontingenti ning ESTBAT-i (hilisemat Scouts pataljoni), viis läbi reservõppekogunemisi ja toetas erinevate kursuste läbiviimist oma instruktoritega. Keskus paiknes Paldiskis.

Keskus likvideeriti 2008. aasta lõpus ja tema ülesanded anti üle 1 jalaväebrigaadile. 

Rahuoperatsioonide keskus korraldas 2002. aasta sügisel õppuse Baltic Eagle, mis oli Balti jalaväepataljoni valmisoleku testõppus ja mille eeskujul hakati järgnevatel aastatel korraldama Eesti kaitseväes õppust "Kevadtorm".   

Keskusel oli oma lipp, ja ta andis välja Rahuoperatsioonide Keskuse teenetemärki. 

Keskuse ülem oli ka Paldiski garnisonis komandant.

## Rahuoperatsioonide keskuse ülemad
* Alar Laneman (kohusetäitja) 1994–1996
* Omar Jaeski 1996–1997
* Mart Mikkelsaar 1997–1998
* Meelis Kiili 1998–1999
* Aare Tuvike 1999– 2000
* Aivar Jaeski 2000–2003
* Raul Öpik 2003
* Aare Tuvike 2003–2006
* Urmas Nigul 2006–2008

## Viited
Sõjaväeline koormusklassifikatsioon

**Sõjaväeline koormusklassifikatsioon** (ingl *military load classification*, MLC) on militaarsõidukite NATO standardi järgne koormusklassifikatsioon.

Selle klassifikatsiooni märgistust kantakse sildadele ja ohtlikele teelõikudele paigaldatavatele liiklusmärkidele, samuti sõidukite esiosale ringikujulise märgi sisse.

Sildadele sõites peab sõidukite vahe olema vähemalt 30,48 meetrit.

## Välislingid

*USA juhend FM5-170 MLC-klasside määramise kohta
*www.panzer-modell.de: MLC-märgistused Bundeswehris
Albert Gustaf Dahlman

**Albert Gustaf Dahlman** (sündinud **Anders Gustaf Dalman**, 17. veebruar 1848 Norberg – 30. juuli 1920 Stockholm) oli viimane Stockholmi timukas 1885. aastast kuni surmani.  

Alates 1887. aastast oli ta ainus Rootsis tegutsev timukas. Ta sooritas kuus hukkamist, sealhulgas viis kirvega ja ühe giljotiiniga, viimase 23. novembril 1910. Pärast tema surma kaotati Rootsis surmanuhtlus.
Sarikoli keel

**Sarikoli keel** on pamiiri keelte šugni-jazgulami alarühma keel, mida kõneleb umbes 16 000 inimest Hiinas Ida-Turkestani edelaosa Sarikoli orust lõunasse jäävais mägedes, Taxkorgani linnas ja selle ümbruses. 

## Murded
Afganistanis ja Tadžikistanis räägitavad šugni murded pole neile arusaadavad.

## Sõnajärg
SOV = alus + sihitis + öeldis.

## Keeleoskus
Sarikoli keelt räägib enamus Hiina tadžikke, kellest ülejäänud räägivad vahhi keelt. Iraanis, Afganistanis ja Tadžikistanis nimetatakse tadžikkideks hoopis kaugemaid sugulasrahvaid. Keeleoskus on hea igas vanuserühmas. Seda õpetatakse algkoolis. On olemas grammatika ja sõnaraamat. Kirjaoskus hiina ja uiguuri keeles võib olla 15–52%. Mingil määral osatakse ka kirgiisi ja farsi keelt.

## Nimetus
Pärineb ilmselt muistselt Pamiiri mägede Sarikoli (色勒库尔) kuningriigilt.

## Vaata ka
* Sarikolid

## Välislingid
*Sarikoli keel *Ethnologue.com*