open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Taft

**Taft** on tihe siledapinnaline labases siduses kangas, mis algselt oli kootud siidist, kuid tänapäeval tehakse seda ka tehiskiududest, näiteks viskoos-, atsetaat- või polüesterkiust.

## Omadused
Tafti iseloomustab suur koe- ja lõimelõngade tihedus, mis annab sileda ja jäigalt hoidva kanga. Tafti lõim on tihedam kui kude, seetõttu on riidel peened põikijooned. Taft kuulub raskemate siidkangaste hulka, on tuhmi läikega ja mõjub luksuslikult.

## Pildid

Robe a la Française and embroidered stomacher.jpg|Siidtaftist *robe à la Française* 1725. aastast
Woman&#039;s Robe a la Francaise (Sack Gown) LACMA M.60.36.1 (1 of 6).jpg|Siidtaftist *robe à la Francaise* 1760. aastatest
Woman&#039;s Cape LACMA M.64.85.2.jpg|Värvi muutvast taftist ja siidsametist keep. 1830. aastad
Woman&#039;s Two-Piece Striped Taffeta Evening Gown.jpg|Triibulisest taftist kaheosaline õhtukostüüm, umbes 1853–1856
Woman&#039;s Bonnet LACMA 34.31.jpg|Taftkübar 1870. aastatest
Woman&#039;s Dress LACMA M.2007.211.35 (2 of 7).jpg|Siidtaftist kleidi detail 1880. aastatest
Woman&#039;s Bonnet LACMA M.60.22.5.jpg|Roosa taftlindi ja gagaathelmestega kaunistatud sametkübar


## Viited
Preux-au-Bois

**Preux-au-Bois** on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis.

## Huviväärsused

* Arboretum de l'Étang David
* Rahvaste Ühenduse Sõjahaudade Komisjoni kamistu on küla servas, haudadega Esimesest ja Teisest maailmasõjast.
* Prantsuse maailmasõdadeaegse vastupanuvõitleja Louise Thuliezi kuju. See püstitati aastal 1970.

## Viited
Pluviaal (riietus)

**Pluviaal** (ladina keeles *pluviale* sõnast *pluvia* – 'vihm') ehk **koorimantel** (ka *kappa* või *vesprimantel*) on poolringikujuline, iseloomuliku kujunduse ja kaunistustega ning soovitatavalt kirikuaasta liturgilises värvis avar keep.

Pluviaal on eelkõige tuntud kui piiskopimantel, kuid koorimantlit võib kasutada ka preester pidulikel talitustel ja palvustel. Nimetus näitab pluviaali pärinemist antiiksest vihmamantlist.

## Kirjeldus
Pluviaal on poolringikujuline keepmantel, kunagisest mantlikapuutsist arenenud suure kilbikujulise detailiga seljal. Vaimuliku õlgadel olles ulatub pluviaal umbes poolde säärde. Erinevalt kaasulast on pluviaal alati eest avatud, selle hõlmad on rinnal kinnitatud sõlega või agraffkinnisega. Sirgeid hõlmu kaunistab tavaliselt lai tikandiga serv ja kilpjas detail seljal on samuti rikkalikult tikandiga kaunistatud.

Säilinud pluviaalid on enamasti valmistatud siidkangaist.

Pluviaali kannavad vaimulikud protsessioonidel ja pidulikel talitustel väljaspool missat, missal kannab seda ülemdiakoni ülesandeid täitev vaimulik. Et pluviaali kantakse alati siis, kui suitsutatakse viirukit, on pluviaali saksa keeles nimetatud suitsutusmantliks (*Rauchmantel*). Traditsiooniliselt on pluviaal roomakatoliku ja anglikaani kirikus kasutatav riietusese, kuid ka luteri kirik on selle oma tseremooniatel kohati kasutusele võtnud.

## Ajaloost
Ilmaliku rõivana oli pluviaal algselt kapuutsiga varustatud keep, mida kandsid nii mehed kui ka naised kaitseks vihma eest. Liturgiliseks rõivaks hakkas pluviaal kujunema 8. sajandil ja 11. sajandil oli muutunud üldkasutatavaks. 13. sajandiks oli pluviaal astunud kaasula asemele kõigis muudes kiriklikes toimingutes peale missa.

## Vaata ka
* Kaasula
* Feloon
* Mantia

## Viited

## Välislingid
* Pluviaal Catholic Encyclopedia veebiväljaandes
* Pluviaal Encyclopaedia Britannicas
Murel Aav

**Murel Aav** (kuni 1975. aastani **Murel Puusild**; 14. detsember 1945 Võhma – 23. juuni 1999 Tallinn) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1964. aastal Viljandi 1. Keskkooli ja 1968. aastal Draamateatri õppestuudio. Töötas aastatel 1968–1982 Endlas näitlejana, hiljem oli Filharmoonias administraator.

## Isiklikku
Murel Aav oli alates 1975. aastast abielus Tõnu Aavaga. Nende poeg Kristo-Martin Aav töötab IT-valdkonnas.

## Viited
Dubõna (Hmilnõki rajoon)

**Dubõna** (ukraina keeles Дубина) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv oli 2001. aastal 39. Pindala on 0,3 km².
Nemija

**Nemija** (ukraina keeles Немія) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 2048. Pindala on 2,76 km².


Nemiya 01.JPG
Nemiya 02.JPG
Church in Nemiya 02.JPG
Nemiya 04.JPG
Nemiya 05.JPG
Nemiya 07.JPG
Nemiya 08.JPG
Nehvoroštš (Andrušivka rajoon)

**Nehvoroštš** (ukraina keeles Нехворощ) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Andrušivka rajoonis. Elanike arv on 1297.
Yonaguni keel

**Yonaguni keel** on Jaapanis Yonaguni saarel räägitav Ryūkyū keel. 

Yonaguni keel on jaapani keeltest kõige ohustatum. Seda räägib alla 800 inimese.

## Viited

## Välislingid

*https://glottolog.org/resource/languoid/id/yona1241
*https://en.wikivoyage.org/wiki/Yonaguni_phrasebook
Edgar Lamp

**Edgar Lamp** (9. november 1915 Aakre vald – 4. märts 2004) oli Eesti sõjaväelane. 

## Elukäik
Edgar Lamp sündis Aakre vallas, lõpetas Hugo Treffneri gümnaasiumi 1937. aastal. Samal aastal asus ajateenistusse Eesti sõjaväkke 4. suurtükiväegruppi. Sõjakooli aspirantide suurtükiväeklassi kursuse läbis 1937. aasta juulist kuni 1938. aasta juulini, 1938 ülendati nooremallohvitseriks, 1939 lipnikuks.

Kui Nõukogude Venemaa okupatsioonivõim hakkas 1941. aasta juunis eestlasi küüditama, varjas Lamp end Tartu lähedal Kvissentalis. Edgar Lamp oli üks neist, kes 1941 Omakaitse ridades vabastuslahingutes Tartu mitmeks päevaks oma kätte võtsid. Seal ristus tema tee kapten Karl Talpakuga ja ta liitus vastupanuliikumisega, olles omakaitse kompaniiülem.

Enne idarinde kokkuvarisemist oli ta 1942. aasta aprillist kuni 1944. aasta veebruarini Saksa 35. politseipataljoni teenistuses, algul salga, hiljem kompaniiülemana. Veel hiljem teenis ta 291. Kaitse Vahipataljoni kompaniiülemana. 1944. aasta oktoobris liikus vägedega Saksamaale, kus oli Abwehrtruppe 326. õppepataljonis 20. diviisi alluvuses, auastmelt leitnant. 

8. mail 1945 vangistati Lamp Prahas, pärast sõda "repartrieeriti" tagasi Eestisse. 1948–1954 varjas ta end lähedaste juures, kuna oli tagaotsitavate nimekirjas. Ta kasutas sel ajal valenime Aleksei Müürsepp.

Edgar Lamp arreteeriti NKVD haarangu käigus 12. jaanuaril 1954. Pärast mõnekuulist istumist Vasalemma vangilaagris pääses 15. septembril 1955 vabadusse. 

Edgar oli nooruses hea sportlane, ta tegeles Eesti sõjaväes kergejõustikuga, ületades teivashüppes 3.10.

## Tunnustus
* 1998 Kotkaristi III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Edgar Lamp, EESTI SÕJAMUUSEUM - KINDRAL LAIDONERI MUUSEUM. EESTI OHVITSERID 1918-1940.
Osvald Nitski (ujuja)

**Osvald Nitski** (sündinud 6. oktoobril 1997 Montréalis) on Eesti ujuja. 

Ta õpib Toronto ülikoolis masinaehituse erialal.

Ta võistles Eesti koondises 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Londonis Suurbritannias, kus saavutas meeste 200 meetri liblikujumises ajaga 2.01,46 31. koha. 

Nitski nimel on kaks Eesti rekordit: 50 m basseinis 400 m kompleksujumises ajaga 4.23,90 ja 25 m basseinis 1500 m vabaujumises ajaga 15:15.25. 1500 m vabaujumise Eesti rekordi, mis oli kaks aastat olnud Kregor Zirki nimel, ületas ta 18,31 sekundiga.  

## Isiklikku
Tema vanaisa Osvald Nitski oli Eesti NSV  meister vabamaadluses ja sambos.

## Välislingid
*Osvald Nitski Toronto Ülikooli kodulehel
*FINA distsiplinaarmenetlus Osvald Nitski kohta
Sõbralikkus

**Sõbralikkus** on inimese iseloomujoon, ühiskondlik väärtus või emotsioon, mille tunnusteks on lahkus, heasoovlikkus, rahumeelsus, abivalmidus, tähelepanelikkus jmt. 

Filosoofilistes käsitlustes ja religioonides hinnatakse sõbralikkust kui voorust. 

## Budism

Sõbralikkus (sanskriti keeles *maitrī*; paali keeles *mettā*; tiibeti keeles *byams pa*; hiina keeles 慈 *ci*; jaapani keeles *ji*; inglise keeles *loving-kindness*) on budismis üks neljast mõõtmatust ehk brahmaseisundi koostisosa kaastunde, võrdse suhtumise ja rõõmu kõrval.

Sõbralikkus väljendub positiivses meelestatuses teiste olendite suhtes ning on vaba nii klammerdumisest ja kiindumisest kui ka vastuteene ootusest ning isiklikest huvidest.

Sõbralikkust iseloomustab südameheadus, siiras soov, et kõikidel olenditel läheks hästi, et nad oleksid kaitstud, terved ja õnnelikud ning vabad kannatustest. Sõbralikkuse abil on võimalik suurendada oma meeles seisundit, mis võib lõplikult kaotada meelest viha, vastumeelsuse, pahatahtlikkuse ja rahulolematuse. Sõbralikkuse tipuks on iseenda samastamine kõikide elusolenditega.

Paali kaanonis käsitlevad sõbralikkust mitmed tekstid (*Kakacupama Sutta, Karaniya Metta Sutta* jpt.) *Khuddakapāṭha* osa «Sõbralikkusesuutra» (KN 9, paali keeles *mettāsutta*) on eesti keeles ilmunud Linnart Mälli tõlkes (2004).

## Viited
Płoty

**Płoty** (saksa *Plathe an der Rega*) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Gryfice maakonnas, Płoty valla halduskeskus. Płoty asub Rega jõe ääres, Gryficest umbes 14 km lõunakagus.

Płoty sai linnaõigused 1277. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

## Viited
Eelistamatus

**Eelistamatus**, **võrdne suhtumine** või **samaväärsus** (sanskriti keeles *upekṣā*; paali keeles *upekkhā* ‘üle vaatamine, ühetaolisus'; tiibeti keeles *btang snyams*; hiina keeles 捨 *she*; jaapani keeles *sha*; inglise keeles *equanimity*) on budismis üks väärtuslikumaid meeleseisundeid ja omadusi. See tähendab võrdset ja samaväärset suhtumist kõikidesse olenditesse, nähtustesse ja sündmustesse, ilma kedagi ega midagi eelistamata ja ilma kedagi ega midagi ka tõrjumata või põlgamata. See on asjade ja nähtuste võtmine nii, nagu nad just on. 

Eelistamatus on üks neljast mõõtmatust, üks kümnest ületavast toimingust, üks seitsmest virgumise tegurist jpm. 

Eelistamatus ei ole osavõtlikkuse puudumine ega üleolek või ükskõiksus teiste kannatuste suhtes, vaid osavõtlikkus kõigi suhtes.

Sõna-sõnalt tähendab paalikeelne sõna *upekkhā* ‘vaatamist erapooletult’. See on kõikide olendite nägemine samal viisil. See on hoidumine vahetutest reageerigutest. See on meele hoidmine vankumatuna keset kaotusi ja võite, kiitusi ja laitusi, valu ja õnne, tunnustust või maine langust. 

Võrdne suhtumine ei ole võrdsustamine vaid, vastupidi, võrdlemisest hoidumine:

*Upekkha* on püsivus muutuvas maailmas. See on meele püsivus, kindlus ja tasakaal, mida ei kõiguta ükski võit ega kaotus, tunnustus ega laitus, ülendus ega alandus, nauding ega valu. Selles pole ennast, selles pole enda soove või tahtmisi. 

Võrdse suhtumise aluse loob isetuse mõistmine.

## Vaata ka

*Budistlik eetika
*Isetuse õpetus
*Isetus

## Viited
Lipiany

**Lipiany** (saksa *Lippehne*) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Pyrzyce maakonnas, Lipiany valla halduskeskus.

Lippehne sai linnaõigused enne 1302. aastat. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

## Viited
Mikael Agopov

**Mikael Agopov** (sündinud 5. märtsil 1978) on Soome maletaja, rahvusvaheline meister (1999). 

Agopov on kolmekordne Soome malemeister (2011, 2015, 2018). Ta on mänginud Soome võistkonna koosseisus neljal maleolümpial (2008–2014). 

2013. aastal jagas ta esikohta Uladzislaŭ Kavaljoŭga Viljandis peetud rahvusvahelisel turniiril, mis oli pühendatud Ilmar Raua sajandale sünniaastapäevale.

## Viited

## Välislingid
*
*Mikael Agopov FIDE andmebaasis
Aivi Liiv-Kulla

**Aivi Liiv-Kulla**, aastatel 1986–2008 oli abielus Allan Kiiliga, 2008. aastast Kulla (sündinud 10. detsembril 1966 Tallinnas), endine Eesti ujuja.

1973. aastast hakkas Aivi harrastama ujumist koos kaksikvenna Aivo Liiviga Tallinna Kalevi ujulas ja jätkas hiljem Tööjõureservide ujumiskoolis Svea Bestermani juhendamisel. 1985. aastal võitis ta Nõukogude Liidu koondises Kobes Jaapanis toimunud universiaadil 400 m kompleksujumises pronksi ajaga 4.52,04 ning kuldmedalid teatevõistkonnaga nii 4 × 100 m kui ka 4 × 200 m vabaujumises.

Nõukogude Liidu meistrivõistlustel lühirajal (25 m) võitis ta aastatel 1983–1986 individuaalselt 1 kulla (200 m kompleksi), 6 hõbedat (200, 400 ja 800 m vabalt, 400 m kompleksi) ja 2 pronksi (200 m vabalt) ning teateujumistes 2 hõbedat. Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 50 m basseinis võitis ta aastatel 1981–1986 individuaalselt 4 hõbedat (400 ja 800 m vabalt, 400 m kompleksi) ja 3 pronksi (800 m vabalt, 200 m selili, 400 m kompleksi) ning teateujumistes 1 hõbeda ja 1 pronksi. 1981. aastal tuli ta kahekordseks Nõukogude Liidu juunioride meistriks.

Aivi on parandanud lühikeses ja pikas basseinis individuaalselt 37 ja teateujumises 13 korral Eesti rekordit.

Aastatel 1980–1988 tuli ta Eesti meistrivõistlustel 50 m basseinis 29 korda (vaba-, selili-, kompleks- ja teateujumises) ning aastatel 1983–1986 25 m basseinis 17 korda Eesti meistriks.

Aivi Liiv lõpetas 1986. aastal Tallinna Spordiinternaatkooli ja 1990. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi (kehalise kasvatuse alal).

## Välislingid
*
Mika Karttunen

**Mika Karttunen** (sündinud 30. mail 1981) on soome maletaja, rahvusvaheline meister (2001). 

Karttunen on seitsmekordne Soome malemeister (2002, 2006, 2007, 2009, 2010, 2013, 2014). Ta on mänginud Soome võistkonna koosseisus üheksal maleolümpial (2000–2016). 

## Välislingid
*Mika Karttunen FIDE andmebaasis
Resko

**Resko** (saksa *Regenwalde*) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Łobezi maakonnas, Resko valla halduskeskus. Resko asub Rega jõe ääres, Łobezist umbes 20 km loodes ja Szczecinist ligikaudu 68 km kirdes.

Regenwalde sai linnaõigused enne 1288. aastat. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

## Viited
Eero Böök

**Eero Einar Böök** (9. veebruar 1910 Helsingi – 7. jaanuar 1990 Helsingi) oli soome maletaja ja maleliteraat, rahvusvaheline meister (1950). 

Böök oli kuuekordne Soome malemeister (1931, 1934, 1935, 1936, 1946, 1963). 

Ta mängis Ķemeris 1937. aastal tugevakoosseisulisel rahvusvahelisel turniiril, kus jagas 11.–13. koha (võitis turniiril Samuel Reshevskyt ja viigistas partii Aleksandr Alehhiniga). Kaks aastat hiljem sai ta 
Ķemeri turniiril viienda koha. 1946. aasta Helsingi turniiril jagas Böök neljandat kohta. 

1947. aastal Helsingis peetud Põhjamaade meistrivõistlustel võitis ta esikoha. Kuna need võistlused olid ühtlasi MM-i tsooniturniiriks, siis sai ta edasipääsu 1948. aastal Saltsjöbadenis peetud tsoonidevahelisele turniirile, kus ta jagas 11.–13. kohta.

Böök mängis Soome võistkonna koosseisus kuuel ametlikul maleolümpial (1935, 1937, 1950, 1952, 1958, 1960) ja 1936. aastal Münchenis mitteametlikul maleolümpial. 

Kui Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) 1950. aastal võttis kasutusele rahvusvahelise meistri nimetuse, oli Böök üks neist, kes sai selle nimetuse kohe samal aastal. 1984. aastal andis FIDE talle varasemate teenete eest ausuurmeistri nimetuse.

## Välislingid
*
Heikki Kallio

**Heikki Julius Kallio** (sündinud 15. oktoobril 1980 Vaasas) on soome maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2001). 

Kallio sai suurmeistriks 21-aastaselt 2001. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse.

Ta on mänginud Soome võistkonna koosseisus kahel maleolümpial (2000, 2002). 

## Välislingid
*Heikki Kallio FIDE andmebaasis
Pertti Lehikoinen

**Pertti Lehikoinen** (sündinud 19. märtsil 1952 Helsingis) on soome kirimaletaja, kirimale rahvusvaheline suurmeister (1985). 

Lehikoinen tuli 1970. aastal klassikalises males Soome juunioride meistriks ja võitis 1980. aastal Soome meistrivõistlustel hõbemedali. 

Kirimales sai ta ICCF-ilt 1980. aastal kirimale rahvusvahelise meistri nimetuse. Lehikoinen tuli 19. kirimale maailmameistrivõistlustel (1999–2004) neljandaks ja 20. kirimale maailmameistrivõistlustel (2004–2011) võitis kuldmedali.

## Välislingid
*Koduleht
*For more than 40 years with chesst. dlc.fi
Yrjö Rantanen

**Yrjö Aukusti Rantanen** (23. aprill 1950 Tampere – 14. jaanuar 2021) oli soome maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1981). 

Rantanen oli kahekordne Soome malemeister (1978, 1986). Suurmeistriks sai ta 31-aastaselt 1981. aastal. Neli aastat varem sai ta FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse.

Ta mängis Soome võistkonna koosseisus üheksal maleolümpial (1972–1986, 1990). 

## Välislingid
*Yrjö Rantanen FIDE andmebaasis
Bobolice

**Bobolice** (saksa *Bublitz*) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Koszalini maakonnas, Bobolice valla halduskeskus. Bobolice asub Gwda jõe ääres, Koszalinist umbes 39 km kagus.

Bublitz sai linnaõigused 1340. aastani. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. 1945. aastal läks Bublitz Poolale ja kaotas linnaõigused. Bobolice sai linnaõigused tagasi 1958. aastal.

## Viited
Sianów

**Sianów** (ajalooline poolakeelne nimi **Canów**, saksa *Zanow*) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Koszalini maakonnas, Sianówi valla halduskeskus. Sianów asub Koszalini kesklinnast umbes 8 km idakirdes.

Asulat on esmamainitud 1330. aastal, linnaõigused 1343. aastal. Raudteeühenduse sai linn 1869. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

## Viited
Tööjõureservid

**Tööjõureservid** (**TR**; venekeelne lühend *ТР*; *Трудовые резервы*) oli NSV Liidu spordiselts, mis ühendas kutseharidussüsteemi õpilasi ja töötajaid. 

Spordiselts loodi 1943. aastal NSV Liidu Rahvasaadikute Nõukogu juures asuva Tööjõureservide peavalitsuse alluvuses. Alates 1959. aastast tegutses see iseseisva spordiseltsina, mis koordineeris kehalist kasvatust, massisporti ja sporditööd kutsekoolides.

## Eesti NSV-s
NSV Liidu Tööjõureservide Ministeeriumi Eesti Vabariikliku Tööjõureservide Valitsuse (1954. aastast NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Tööjõureservide Peavalitsuse) Eesti Vabariikliku Tööjõureservide Valitsuse allorganisatsiooni juhtorganina tegutses Üleliidulise Vabatahtliku Spordiühingu (ÜVSÜ) Tööjõureservide Eesti Vabariiklik Nõukogu.

Tallinnas asus Gootide reduudi taga Toompargis Tööjõureservide staadion (nüüd Snelli staadion, Toompuiestee 24A) ning Tõnismäel Tuvi tänaval Tööjõureservide spordihoone, kus oli ka 25-meetrise basseiniga ujula. Tegutses ka Tööjõureservide motoklubi.
Aasa (perekonnanimi)

**Aasa** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Aasa 553 inimesel: 260 mehel ja 293 naisel. Perekonnanimede levikult oli Aasa meeste puhul 185. kohal ja naiste puhul 183. kohal. Nimi on levinuim Järva maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 14,32. Levinuim oli perekonnanimi Aasa vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 5,97.

## Nime kandjaid
*Anto Aasa (1977), eesti geograaf
*Harald Aasa (1922–2014), eesti viiuldaja
*Ilo Aasa (1912–2004), eesti ökonomist 
*Maie Aasa (1926–2013), eesti õpetaja
*Marko Aasa (1976), eesti alpinist
*Taira Aasa (1956), Eesti poliitik
*Theo Aasa (1954)
*...

## Viited
Aivo Liiv

**Aivo Liiv** (sündinud 10. detsembril 1966 Tallinnas) on Eesti endine ujuja. 

Ta on Aivi Liiv-Kulla kaksikvend. Ta lõpetas 1986. aastal TSIK-i ja 2001. aastal Tartu Ülikooli treeninguõpetuse ja spordijuhtimise erialal. Ta alustas koos õega ujumistreeninguid 1973. aastal Tallinna Kalevi ujulas. Hiljem treenis Tööjõureservide ujumiskoolis Svea Bestermani juhendamisel ning hiljem spordiklubis Lootos.

Aivo Liiv on tulnud Eesti meistrivõistlustel 24 korda 50 m basseinis aastatel 1983–1990 ja 16 korda 25 m basseinis aastatel 1985–1990 Eesti meistriks selili-, liblik-, kompleks- ja teateujumises. Ta on ületanud individuaalselt 29 korral Eesti rekordi, millest 18 korral teateujumises.

Ta kuulus aastatel 1983–1990 Eesti koondisse.

## Välislingid
*
Mall Sillandi

**Mall Sillandi** (1968–1973 **Mall Arus**; sündinud 2. augustil 1942 Tallinnas) on eesti endine näitleja.

Ta lõpetas 1960. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1963. aastal Tallinnfilmi õppestuudio. Töötas 1963–1970 Ugalas, 1970–1974 Endlas ja 1974–1977 Rakvere Teatris.

Hiljem töötas modellina Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis ja aeroobikatreenerina ning 1990–2002 inglise keele õpetajana.

Ta on mänginud filmis "Minu noorem vend" ("Мой младший брат", 1962) Linda rolli.

## Viited

## Välislingid
*Mall Sillandi Eesti Filmi Andmebaasis
*
Jouni Yrjölä

**Jouni Yrjölä** (sündinud 24. oktoobril 1959 Vilppulas) on soome maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1990). 

Yrjölä on kahekordne Soome malemeister (1985, 1988). 1984. aastal sai ta FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 31-aastaselt 1990. aastal.

Ta on mänginud Soome võistkonna koosseisus kaheksal maleolümpial (1982–1992, 1996, 2000). 

## Välislingid
*Jouni Yrjölä FIDE andmebaasis
Heikki Westerinen

**Heikki Markku Julius Westerinen** (sündinud 27. aprillil 1944 Helsingis) on soome maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1975). 

Westerinen  on neljakordne Soome malemeister (1965, 1966, 1968, 1970). 

1967. aastal sai ta FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 31-aastaselt 1975. aastal.

Westerinen on mänginud Soome võistkonna koosseisus 19 maleolümpial  (1962–1996, 2006). 

## Välislingid
*
*Heikki Westerinen FIDE andmebaasis
Andri Aedma

**Andri Aedma** (sündinud 5. augustil 1995 Tartus) on Eesti ujuja.  

Ta õppis aastatel 2011–2014 Audentese Spordigümnaasiumis, 2015. aastal lõpetas Tartu Täiskasvanute Gümnaasiumi.  

Andri Aedma hakkas ujumist treenima 2001. aastal Tartu Ujumisklubis Eric Rootsi ning hiljem Anneli Jaali ja Mihhail Krupnini juhendamisel. Aastatel 2015–2017 jätkas ta ujumistreeninguid Audentese Spordiklubis Siiri Põlluveeri ning 2017. aastast Riho ja Martti Aljandi juures. 

Ta on tulnud Eesti meistrivõistlustel 50 m basseinis vaba- ja teateujumises 12 korda (aastatel 2015–2019) ning 25 m basseinis teateujumises 4 korda (2015, 2018) Eesti meistriks. Parandanud 6 korral teateujumises Eesti rekordit.

Ta on kuulunud 2010. aastast Eesti koondisse.
Rässa (riietus)

**Rässa** (ka *rjassa*; vene keeles *ряса*, kreeka keeles  εξώρασον *exorason*; kreekakeelsest sõnast ράσον *rason* 'kantud, räbaldunud rõivas', ka 'mungarüü') on pealiskuub, õigeusu ja kreekakatoliku kiriku vaimulikkonna ja munkade igapäevane üleriie, pikk avar tume kuub pikkade, peopesi katvate laiade varrukatega. Kantakse alusrässa peal.

Rässat kannavad alusrässa peal piiskopid, preestrid, diakonid ja mungad, kuid slaavi traditsioonis ei kanna seda lugejad ja alamdiakonid. Kreeka traditsioonis võivad kanda seda ka koorilauljad kirikus, kuid ilmalike tavariiete, mitte alusrässa peal. Riietusese pärineb kunagisest mungarüüst.

## Vaata ka
* Podräsnik (alusrässa)
* Sutaan
* Talaar

## Viited

## Välislingid
* Rässa (cassock) OrthodoxWikis
10 Hudson Yards

**10 Hudson Yards** (ka **South Tower**) on 52-korruseline 268 meetri kõrgune pilvelõhkuja, mis asub Manhattani saare lääneküljel Hudsoni jõe lähedal. Kõrghoone valmis 2016. aastal.

## Vaata ka
*Hudson Yards Redevelopment Project
*15 Hudson Yards
*30 Hudson Yards
*35 Hudson Yards
*50 Hudson Yards
*55 Hudson Yards
Międzyzdroje

**Międzyzdroje** (saksa *Misdroy*) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Kamień Pomorski maakonnas, Międzyzdroje valla halduskeskus. Międzyzdroje on kuurortlinn Wolini saarel Läänemere rannikul. 

Asulat on esmamainitud 1186. aastal. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus. Międzyzdroje sai linnaõigused 1947. aastal.  

## Viited
Czaplinek

**Czaplinek** (saksa *Tempelburg*) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Drawsko Pomorskie maakonnas, Czaplineki valla halduskeskus. Czaplinek asub Drawa jõe ääres, Drawsko Pomorskiest umbes 28 km idas.

Asulat on esmamainitud 1286. aastal, linnaõigused sai 1291. aastal. Kuni 1668. aastani oli linn Rzeczpospolita koosseisus. Poolale tagasi läks linn 1945. aastal.

## Viited
Insiignia

**Insiignia**, eesti keeles ka mitmuses **insiigniad** (ladina keeles *insigne* 'tunnusmärk', mitmus *insignia*) on võimu- või aukandja välised sümbolid, nagu valitsejal kroon ja skepter, piiskopil mitra ja karjasekepp. Insiignia ülesanne on muuta väliselt äratuntavaks kandja seisus või amet.

## Näiteid
Insiigniaks võib olla
* peakate, nagu kroon, mitra, tiaara, vaimulikubarett, kardinalikübar, loorberipärg
* kaelaehe, nagu rektori või linnapea ametikett, vaimuliku rinnarist, panagia
* riietuse osa, nagu peapiiskopi pallium, mantia, ordumantel
* sõrmus, nagu paavsti sõrmus
* käes kantav ese, nagu skepter, riigiõun, karjasesau, marssalikepp, riigimõõk
* sümboolne kujutis, näiteks vapp ja pitsat

## Vaata ka
* Atribuut
* Embleem

## Viited
Puidutolm

**Puidutolm** on puidu peentöötlemisel tekkiv materjal, mille osised tekivad puidu lihvimisel, puidu pindade peentöötlemisel.
Puidutolm on tuleohtlikum ja plahvatusohtlikum kui töötlemata puit ja vajab puidutööstuses vastavat ohutuskäitlust.

## Vaata ka
*saepuru
Kochab

**Kochab** (*Beta Ursae Minoris, β UMi*) on heleduselt teine täht Väikese Vankri tähtkujus.

Tähe näiv heledus on 2,07. Kochab asub 126 valgusaasta kaugusel.
Babimost

**Babimost** (saksa *Bomst*) on linn Poolas Lubuszi vojevoodkonnas Zielona Góra maakonnas, Babimosti valla halduskeskus. Babimost asub Zielona Górast umbes 33 km kirdes.

Babimost sai linnaõigused 1397. aastal. Teise Poola jagamise tulemusel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi koosseisu. Tagasi Poolale läks Babimost 1945. aastal. 19. sajandist kuni 1950. aastani oli maakonnakeskus.

## Viited
Paulista

**Paulista** on linn ja vald Brasiilias Pernambuco osariigis.

Paulista asub Atlandi ookeani kaldal. Selle pindala on 97 km2, elanikke on ligikaudu 300 000. 

## Viited
Budasus

**Budasus** ehk **budaloomus** (sanskriti keeles *buddhatā*, *buddhatva*; tiibeti keeles *sangs rgyas nyid*; hiina keeles 佛性 *foxing*; jaapani keeles *busshō*) on budismis mõiste, mis võib tähistada virgunud seisundit, kõigile olenditele omast võimet saada budaks või kõikjal olevat üldist printsiipi või välja.

## Mõiste kujunemine

Varabudismis mõisteti budasuse all olekut, mis on omane ainult Buddhale ja eristab teda kõigist teistest olenditest, ka arhatitest. Budasuse avalduseks on kindlad sisemised ja välised omadused.

Budade paljususe idee tõi endaga kaasa idee budaloomusest ehk budasusest, mis on omane kõigile budadele ja avaldub neis kõigis. Mahajaanas kujunes selle alusel välja igavene ja kõikjalviibiv printsiip või omadus, loomus või olemus, mis võib avalduda mitmesuguste kehastustena, inimestena või muude olenditena. Arenes välja idee, et budaloomus on omane kõigile olendeile.

Mahajaana koolkondades, eriti *[[chan]]’*is, võib budasus tähendada kõigile olenditele sisemiselt omast võimet saada budaks, olles seega teataval määral *tathāgatagarbha* sünonüüm.

## Buda loode

*Tathāgatagarbha* (sanskriti keeles ‘nõndaläinu üsk, nõndaläinu loode’; tiibeti keeles *de bzhin gshegs pa’i snying po*; hiina keeles 如來藏 *rulai zang*; jaapani keeles *nyoraizō*) on mahajaanas mõiste, mis kõige üldisemalt tähendab kõikidele olenditele sisemiselt omast võimet saada budaks. *Tathāgatagarbha* teooria järgi on kõikidel olenditel algusest peale täielikult virgunud loomus, mis saab aga avalduda alles siis, kui seda varjutavad meeleplekid ja muud takistused on kõrvaldatud. Senikaua on see olemas vaid avanemata võimalusena nagu loode emaihus.

Erinevates tekstides ja koolkondades on *tathāgatagarbha*t tõlgendatud mõnevõrra erinevalt. Ühtedes võrdsustatakse see tühjuse kategooriaga, rõhutades, et budasus ongi kõikide seadmuste olemuslik tühjus. Teistes räägitakse *tathāgatagarbha*st kui tegelikult olemasolevast kõikeläbivast ja kõikjalviibivast olemusest. Mõlema seisukoha järgi on kujustamine ja mõistmine need, mis viivad *tathāgatagarbha* avaldumiseni ja arenemiseni tõeliseks budasuseks.

Joogatšaaras ehk Vidžnjaanavaadas mõistetakse *tathāgatagarbha*t kohati *ālayavijñāna* ehk "ait-teadvuse" sünonüümina, mis sisaldab ‘kõige oleva seemneid’ (sanskriti keeles *sarvabījaka*), sealhulgas ka võimet ja võimalust saavutada budasus.

*Tathāgatagarbha *teooria põhitekstiks on Sthiramati (6. saj) «Aardeühenduse jaotus» (*Ratnagotravibhāga*). On olemas ka mahajaana suutra *Tathāgatagarbha-sūtra*, mis on tervikuna säilinud ainult tiibeti- ja hiinakeelses tõlkes.

## Kõik ongi buda

6. sajandil Hiinas kujunenud tiantai koolkonnas jõuti Lootossuutra tõlgendustele tuginedes veendumusele, et igaühel, kõigil olenditel on budaloomus, igaüks võib saada budaks. Veelgi enam, kogu kõiksus on budaloomusega väestatud, kõik toimuv on budaloomuse ilmnemine. Budaloomus on ka mägedel ja jõgedel, kuni tolmukübemete ja rohulibledeni välja.

## Viited
Lev Tsitserošin

**Lev Tsitserošin** (vene keeles *Лев Григорьевич Цицерошин*; 2. juuli 1870 Hersoni kubermang – ?) oli Venemaa keisririigi politseiohvitser.

Ta õppis Elizavetgradi sõjaväegümnaasiumis. Lõpetas Odessa jalaväekooli 1888. aastal. Oli hea laskur, võitis sageli laskevõistlustel auhindu. Saadeti
Politseisõdureid treenima, 1904. aastal oli kapteni auastmes. 1905. aastal saadeti ta Libaus (Liepāja) revolutsioonääride rahutusi maha suruma. Nimetati Reveli (Tallinna) linna politseiülemaks Eestimaa kuberneri määrusega 27. maist 1907. 

Esimese maailmasõja alguses määrati ta Peeter Suure merekindluse garnisoni. 1916. aastal määrati ta Nižni Novgorodi politseimeistriks.

Viimane Venemaa arhiivist leitud dokument Tsitserošini kohta on dateeritud 23. septembril 1917.
Bytom Odrzański

**Bytom Odrzański** (saksa *Beuthen an der Oder*) on linn Poolas Lubuszi vojevoodkonnas Nowa Sóli maakonnas, Bytom Odrzański valla halduskeskus. Bytom Odrzański asub Nowa Sólist ligi 12 km kagus.

Asulat on esmamainitud 1005. aastal, linnaõigused sai enne 1289. aastat (võimalik, et 1267. aastal). Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

## Viited
Le Quesnoy

**Le Quesnoy** (hollandi *Kiezenet*) on vald ja väike linn Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis. Ajalooliselt jäi vald Prantsuse Hainaut' provintsi. Enne 1940. aastate lõppu asus seal kingsepatööstus, millele järgnesid keemiavabrik ja meierei, andes teed selle iganädalasele turule, turismile, kohalike pendelrändele mujale, näiteks Valenciennesi, ja kohalikele poodidele.

## Nimi

Le Quesnoyd on esimest korda tõendatult mainitud kujul, millele on lisatud väidetava asutaja ladinakeelne nimi, Haymon või Aymond: *Haymon Quercitum* (ladina *quercus* 'tammepuu', ladinakeelne mõiste, mida Gallias kunagi ei kehtestatud). See ilmus romaniseeritud hartades kui *Caisnetum*, et proovida sobituda 11.–14. sajandi pikardia murdesse, ning kui *Haismont-Caisnoit*, *Le Kaisnoit*, *Le Caisnoy*, *Caisnoit* ja *Quesnoyt* sama perioodi omandinimedes (Cambrai Hainaut' ja Condé uuringud).

Quenoy on olemasoleva alternatiivse prantsuse *Chênaie* pikardia ekvivalent.
Pikardia murdes Joret' liinist põhja pool ei ole ladina / ca-/ rühm arenenud nagu prantsuse *quena*, varem *caisne*, siis *duquesne* 'tammepuu' tuleb ladina *cassinusest* ja võib olla seotud *fraxinusega* ('tuhk'), galli päritolu ***Cassano. Järelliide *-oy* on vorm, mis võetud ladina järelliitest *-etu(m)* pikardia murdesse, mis katab mõne osa Põhja-Prantsusmaast ja -Belgiast, mõnel juhul mujal *[[langues d'oïl]]*i murdekontiinumis *etu-(m)*. Seda järelliidet kasutatakse sama liigi puude kogumi tähistamiseks.

## Sõpruslinnad

* Ratingen, Saksamaa
* Morlanwelz, Belgia
* Dej, Rumeenia
* Cambridge, Uus-Meremaa

## Vaata ka

* Pürenee rahu

## Viited
Raucourt-au-Bois

**Raucourt-au-Bois** on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis.

## Viited
Lukkum

**Lukkum** ehk **raamatulukk** ehk **raamatuhaak** on metallist kinnis raamatu kaante eesservade küljes, iseloomulik peamiselt vanaaegsetele köidetele. Lukkum võib olla ka nahast või tekstiilist. Nagu agraff, koosneb ka lukkum haagist ja sellele vastavast aasast.

## Pildid

Sammelband CHF edge view.jpg|Metall-lukkumitega raamat
Sachsenspiegel.jpg|Nahklukkumite ja metallkinnitustega Sachsenspiegel, 1385
Leonardo da vinci, taccuino forster III, 1490 ca. 02.JPG|Leonardo da Vinci märkmeraamat III sõlmkinnitusega ümbrikköites, 1490
Argumenta psalmorum Davidis embroidered binding (Inglis, 1608).jpg|Tikitud raamatuköide ühe metall-lukkumiga. 1608


## Viited
Everett Building

**Everett Building** on 16-korruseline kõrghoone, mis asub New Yorgis aadressil 200 Park Avenue South, Union Square'i taga East 17th Streeti ristmiku loodenurgal. Ehitisest üle tee asub W New York Union Square.

## Välislingid
Zbąszynek

**Zbąszynek** (saksa *Neu Bentschen*) on linn Poolas Lubuszi vojevoodkonnas Świebodzini maakonnas, Zbąszyneki valla halduskeskus.

Asula on rajatud 1919. aastal. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus. Linnaõigused sai 1945. aastal.

## Viited
Ararati roheline

**Ararati roheline** (vene keeles *Араратская зеленая*, inglise keeles *Araratskaya Green*) on sügava oliivrohelise tooniga roheline värv, mida segatakse kuldookrist (PY 42) ja sünteetilisest orgaanilisest rohelisest asovärvist PG 8. 

Üks tootjaid on Nevskaya Palitra Peterburis, värv on olemas ainult õlivärvina kunstnikele mõeldud seerias Master Class.

## Viited
Węgliniec

**Węgliniec** (saksa *Kohlfurt*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Zgorzeleci maakonnas, Węglinieci valla halduskeskus. Węgliniec asub Zgorzelecist umbes 22 km kirdes.

Asula on rajatud 16. sajandil, raudteeühenduse sai 1846. aastal. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus. Węgliniec sai linnaõigused 1967. aastal.

## Viited
Niemcza

**Niemcza** (saksa *Nimptsch*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Dzierżoniówi maakonnas, Niemcza valla halduskeskus. Niemcza asub Dzierżoniówist umbes 13 km idas.

Nimptsch sai linnaõigused 1282. aasta paiku. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

## Viited
Bailleul (Nord)

**Bailleul** (hollandi *Belle*) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Bailleuli kantonis. See paikneb Prantsuse Flandrias 3 km Belgia piirist ja 26 km Lille'ist loodes.

## Huviväärsused

* Jardin des Plantes Sauvages du Conservatoire botanique national de Bailleul

## Raudtee

Bailleulis on raudteejaam liinil Lille'ist Calais'sse ja Dunkerque'i.

## Sõpruslinnad

* Werne, Saksamaa, aastast 1967
* Hawick, Šotimaa, Suurbritannia, aastast 1973
* Izegem, Belgia, aastast 1992
* Kyritz, Saksamaa, aastast 2012
* Wałcz, Poola, aastast 2015

## Inimesi

* Edmond de Coussemaker
* Pharaon de Winter, maalikunstnik
* Marguerite Yourcenar, akadeemik
* Jean Delobel, poliitik
* Michel Delebarre, poliitik
* Bruno Dumont, filmirežissöör
* Philippe Édouard Léon Van Tieghem, bioloog ja botaanik, sündinud Bailleulis 1839. aastal
* Jean-Luc Samyn, džoki

## Vaata ka

* Prantsuse Flandria

## Viited
Berthen

**Berthen** (hollandi: *Berten*) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Bailleuli kantonis. Ta asub Mont des Catsi jalamil.


Pilt:Berthen sur le GR128 (2).jpg|Bertheni vaade
Pilt:Berthen-22.JPG|Bertheni kirik


## Viited
Tšitšimeka-honase keel

**Tšitšimeka-honase keel** ehk **tšitšimeki keel** on Mehhikos Guanajuato osariigis kõneldav keel, mis kuulub pame keelkonda.

Tšitšimeka-honase keelt oskas Mehhikos 2010. aasta rahvaloenduse ajal 2190 inimest.

## Viited

## Välislingid
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/chic1272
*http://endangeredlanguages.com/lang/3457
Meelejahutaja kirjastus

**Meelejahutaja AS** oli kirjastus, mis tegutses aastatel 1989–1996 Tallinnas ja kirjastas eeskätt huumoriväljaandeid: 

ajalehte Meelejahutaja ja raamatusarja "Meelejahutaja raamatukogu".

**"Meelejahutaja raamatukogu" teosed**

* 1. Priit Aimla – Seitse korda seitse ; kujundus: Hugo Hiibus; (1990)
* 2. Lauri Leesi – Üksildase uitaja mõtisklused ; kujundus: Hugo Hiibus; (1991)
* 3. Kirill Teiter – Kirill ; kujundus: Hugo Hiibus; (1991)
* 4. Sulev Nõmmik – Meistrid ; kujundus: Hugo Hiibus; (1991)
* 5. Margus Lepa – Klaver katusel ; kujundus: Hugo Hiibus; (1991)
* 6. Henno Käo – Kui õige laulaks? ; Illustraator: Henno Käo; (1991)
* 7. Mart Juur – Jamasuutra e. 29 kentsakat poosi; Illustraator Heiki Ernits; (1991)
* 8. Vahur Kersna – Kreizist Hits; Illustraator: Vahur Kersna; (1991)
* 9. Ivar Kallion – Jõulunaeratus; Illustraator: Edgar Valter; (1991)
* 10. Riho Mesilane – Peaaegu vabas Euroopas; (1992)
* 11. Eha Kostabi – Prooviloom; Illustraator: Kalju Kurepõld; (1992)
* 12. Toivo Tootsen – Ajaviidet : pila- ja pulalood ehk valimata teosed romaanist rahvajutuni ; kujundus: Hugo Hiibus; (1992)
* 13. Lembit Remmelgas – Vastalised lood; (1992)
* 14. Eha Kostabi – Pott peas; Illustraator: Kalju Kurepõld; (1992)
* 15. Riho Lahi – Põrgut oleks vaja!; Illustraator: Hugo Hiibus; (1993)
* 16. Lembit Sibul – Erakõned ; kujundus: Hugo Hiibus; (1993)
* 17. Koostanud Ralf R. Parve - Nätsti! ; kaas ja illustratsioonid: Raimo Aas; (1994)
* 18. Priit Aimla – Öösel tehtud ; kujundanud Raimo Aas; (1994)
* 19. Raimo Aas –Surmatunnistusega ellu; autori kujundus; (1994)
* 20. Kalle Käsper – Härra Käsperi tõsilood ; kujundanud Raimo Aas; (1994)
* 21. Jüri Paet – Komplutt ; kujundanud Raimo Aas (1994)
* 22. Ralf R. Parve – Irveid iseseisvuse võitluspäevilt ; kujundus: Lembit Küüts; (1994)
* 23. Arvo Haug – Üleskeeratav raadio – Kütaaluse Kata riigisaladused ; kaas: Hugo Hiibus; (1995)
* 24. Silver Alev – Naljamosaiik : humoreskid, estraadiintermeediumid ; tsensuur: Andrus Esko ; kujundanud Hugo Hiibus; (1995)
* 25. Juta Üts – Austraalia peidmees ; kujundanud Hugo Hiibus; (1995)
* 26. Jüri Randviir – Klatši ja kitši; (1995)
* 27. Mati Jakson – Uusi Eesti asju : kakskümmend äriprojekti vaid viie krooni eest ; kujundus Hugo Hiibus; (1995)
* 28. Hardi Tiidus ja Olev Remsu – Tere, inimene! ; kujundus: Hugo Hiibus; (1995)
* 29. Hugo Hiibus – Pardon! ; kujundus: Hugo Hiibus; (1996)
* 30. Pilved pea kohal ; toimetaja Toivo Tootsen ; eessõna: Tarmo Kariis ; kujundus: Hugo Hiibus; (1996)
* 31. Raimo Aas, Ralf R. Parve, Jüri Paet – Meie nätsti : (huvitav Žurnaal) ; kujundus: Hugo Hiibus; (1996)
* 32. Helend Peep, Erik Linnumägi – Grimmiga ja grimmita; kujundus: Hugo Hiibus; (1996)
* 33.-34. Toivo Tootsen – Jõhvi Joosepi jutud ; kujundus: Hugo Hiibus; (1996)
Küüned (kaardimäng)

Kaardimängu Küünte puhul on tegemist lihtsa kaardimänguga: Mõlemale mängijale jagatakse 5 kaarti, kaarte käiakse kordamööda ning võidab see, kes esimesena kaartidest lahti saab. Samal ringil lõpetanud mängijad jäävad viiki.

Kaartide käimisel tuleb silmas pidada, et käia saab ainult sama masti või sama numbriga / pildiga kaarti, mis maha viimasena käidi.

Erandiks on järgmised kaardid:
Ässad - Jätavad vastase käimiskorra vahele
Kuued - Annavad vastasele ühe kaardi juurde ning jätavad tema käigukorra vahele
Seitsmed - Annavad vastasele kaks kaarti juurde ning jätavad tema käigukorra vahele
Emandad - Emandat saab käia ükskõik, mis kaardile ning selle kaardiga soovitakse masti, mida vastane peab käima
Ärtu kuningas - Saab käia peale kõikidele kaartidele. Annab vastasele üles 4 kaarti ning jätab tema käimiskorra vahele

Kui mängija ei saa käia peale maas olevale kaardile, peab ta võtma maast ühe kaardi. Kui mängija ei saa ikka käia, läheb käimiskord vastasele.

Mängijal on võimalus võtta maast kaart ka oma käimiskorra ajal. Sellisel juhul läheb käimiskord vastasele.

(vint.ee)
Prochowice

**Prochowice** (saksa *Parchwitz*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Legnica maakonnas, Prochowice valla halduskeskus. Prochowice asub Legnicast umbes 16 km idakirdes.

Parchwitz sai linnaõigused 1280. aasta paiku. Oli 14.–18. sajandini soolaga kaubitsemise keskus. Raudteeühenduse sai 1898. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

## Viited
Krüsokolla

**Krüsokolla** on vaske sisaldav füllosilikaatne amorfne kristalliseerunud mineraal, mille rohelise, sinakasrohelise, sinise, mustjassinise kuni musta, vahel ka pruuni või kollase värvuse määrab vasesisaldus. Krüsokolla kristallid on nõeljad, kuid enamasti esineb krüsokolla peeneteralise või kobarja massina. Mineraali leidub vasemaardlais maapinnalähedases kivis, koostiselt on ta vasemaak, kuid kasutatakse dekoratiivkivina. 

Suurimad krüsokolla leiukohad on Venemaal, Kasahstanis, USA-s, Kongo DV-s ja Tšiilis.

## Etümoloogia
Krüsokolla nimetus on moodustatud kreekakeelsetest sõnadest χρυσός *chrysos* 'kuld' ja κολλα *kolla* 'liim' – viitena sellele, et krüsokollat kasutati abimaterjalina jootmisel. Nimetuse võttis 315. aastal eKr kasutusele Theophrastos.

## Pildid

Chrysocolla-201585.jpg|Roheline krüsokolla
3 pieces of Chrysocolla.jpg|Kolm lihvitud krüsokollapala
Chrysocolla-23168.jpg|Sinaka kvartsiga kaetud stalaktiidi vormis krüsokolla
Azurite-Chrysocolla-Malachite-uri-13b.jpg|Asuriidi-krüsokolla-malahhiidi segakivi
Malachite-Chrysocolla-71020.jpg|Malahhiidi ja krüsokolla segakivi
Chrysocolla-bolo.jpg|Krüsokolla ehtekivina


## Viited

## Välislingid
* Krüsokolla portaalis kivid.info.ee
* Chrysokoll. - Mineralienatlas - Fossilienatlas
* Chrysocolla. - mindat.org
Wojcieszów

**Wojcieszów** (saksa *Kauffung*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Złotoryja maakonnas. Wojcieszów asub Złotoryjast umbes 19 km lõunas ja Jelenia Górast ligikaudu 14 km läänekirdes.

Asula oli olemas juba 16. sajandil, kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus. Linnaõigused sai Wojcieszów 1973. aastal.

## Viited
Siechnice

**Siechnice** (saksa *Tschechnitz*, 1936–1945 *Kraftborn*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Wrocławi maakonnas, Siechnice valla halduskeskus. Siechnice asub Wrocławi kesklinnast umbes 11 km kagus.

Asulat on esmamainitud 1253. aastal. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus. Linnaõigused sai Siechnice 1. jaanuaril 1997.

## Viited
Nowogrodziec

**Nowogrodziec** (saksa *Naumburg am Queis*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Bolesławieci maakonnas, Nowogrodzieci valla halduskeskus. Nowogrodziec asub Bolesławiecist umbes 14 km läänedelas.

Naumburg am Queis sai linnaõigused 1233. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

## Viited
Säde (täpsustus)

**[[Säde (osake)|Säde]]** on väike hõõguv osake.

**Säde** võib veel tähendada:

***Säde** oli Eesti karskuse selts Kaarli vallas, Halliku kihelkonnas, alates 1890
***[[Säde (Rakvere kino)|Säde]]** oli Rakveres tegutsev kino
*'''Säde''' oli Tallinnas ilmuv ajaleht (1906–1907)
*'''Säde''' oli Kilingi-Nõmme, kaubanduse ja kuulutuse ajakiri (1921)
*'''Säde''' oli Leningrad, Noorsoo poliitika, kirjanduse ja teaduse kuukiri (1924–1926)
*'''Säde''' oli Leningrad, ÜLKNÜ keskkomitee ja Leningradi oblasti komitee Eesti sektsioonide häälekandja (1927–1929)
*'''Säde''' on endine väliseestlaste küla Baškortostanis
*'''Säde''' oli Hageri, Hageri alg- ja täienduskooli õpilaste Lootusringi häälekandja (1929)
***[[Säde (1931)|Säde]]** oli Eestis illegaalselt ilmunud kommunistlik noorsoo ajaleht (1931)
*'''Säde''' oli ajalehe Viru Hääl kirjanduslik-teaduslik lisa, ilmus Rakveres (1932–1933)
*'''Säde''' oli Rõuge rühma noorkotkaste ajaleht (1933–193?)
*'''Säde''' oli Tallinna Linna 18. Algkooli õpilaste ajakiri (1938–1939)
***[[Säde]]** oli Eesti NSV-s ilmunud laste- ja noorteleht (1946–1990)
***[[Säde (1951)|Säde]]** oli Kadrina Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja (1951–1953)
*'''Säde''' on Tallinn, moe- ja elustiiliajakiri, alates 2016
***[[Säde (selts)|Säde]]** oli Valga selts
***[[Säde (teater)|Säde]]** oli Valgas tegutsenud teater
***[[Säde jõgi]]** on jõgi Läti põhjaosas
***[[Säde (sovhoos)|Säde]]** oli sovhoos Pärnu rajoonis
***[[Säde (perekonnanimi)|Säde]]** on perekonnanimi
***[[Säde (eesnimi)|Säde]]** on eesnimi
Klassipilt

**Klassipilt** on ühe klassi õpilastest tehtud grupifoto.

Klassipilte võidakse teha traditsiooniliselt igal aastal või erilistel puhkudel (nt tähtpäeva aktus, kooli lõpetamine).

Klassipildi enamlevinud kompositsioon on selline, kus esimene rida istub ja järgmised seisavad nende taga rida-realt kõrgenevatel astmetel.

## Välislingid

*"Kalju Parm – fotograaf, kes on klassipilte teinud 43 aastat" Õpetajate Leht, 9. september 2016
Alexander Rueb

**Alexander Rueb** (27. detsember 1882 Haag – 2. veebruar 1959 Haag) oli hollandi malefunktsionäär, etüdist, maleliteraat, maletaja ja malekohtunik, rahvusvaheline arbiiter (1951). 

Rueb oli hariduselt jurist. Maletajana osales ta 1924. aastal Pariisis Hollandi meeskonna koosseisus mitteametlikul maleolümpial, kus Holland sai 18 võistkonna hulgas 11. koha.

Aastatel 1923–1929 oli Rueb Hollandi Maleföderatsiooni president. Ta oli Rahvusvahelise Maleföderatsiooni (FIDE) asutajaid ja selle esimene president aastatel 1924–1949 (1949. aastast FIDE aupresident).  

## Välislingid
*Alexander Ruebi foto
Folke Rogard

**Bror Axel Folke Per Rogard** (sünninimi **Axel Rosengren**; 6. juuli 1899 Stockholm – 11. juuni 1973 Stockholm) oli rootsi malefunktsionäär ja malekohtunik, rahvusvaheline arbiiter (1951). 

Rogard oli hariduselt jurist. Aastatel 1947–1964 oli ta Rootsi Maleföderatsiooni esimees ning 1947–1948 ja 1957–1959 ühtlasi Põhjamaade Maleföderatsiooni president. 

1947. aastal valiti ta Rogard Rahvusvahelise Maleföderatsiooni (FIDE) asepresidendiks ja 1949. aastal presidendiks. 1970. aastal vahetas Max Euwe ta presidendiametis välja.  

## Isiklikku
Rogard valdas nelja võõrkeelt. Oli viis korda abielus. Tema kolmas abikaasa oli kostüümikunstnik Gueye Rolf (abielu kestis 1938–1944) ja neljas abikaasa näitleja Viveca Lindfors (1944–1949).


Fail: Gueye_Rolf_1931.jpg|Kolmas abikaasa Gueye Rolf
Fail: Viveca_Lindfors_1957.jpg|Neljas abikaasa Viveca Lindfors


## Välislingid
*Folke Rogardi foto
Euroopa Liidu ametid

**Euroopa Liidu ametid** on Euroopa Liidu institutsioonidest eraldi seisvad Euroopa Liidu detsentraliseeritud asutused. Ametid luuakse teatud ülesannete täitmiseks ja iga amet moodustab omaette juriidilise isiku. Mõne asutuse eesmärk on töötada teatud valdkondades välja teaduslikku ja tehnilist oskusteavet. Teised ametid aga koondavad eri huvigruppe, et hõlbustada dialoogi nii Euroopa tasandil kui ka üldisemal rahvusvahelisel tasandil.

Euroopa Liidu enam kui 40 ametit on jaotatud nelja rühma: detsentraliseeritud ametid, rakendusametid, Euratomi ametid ja sõltumatud asutused.

## Praegused ametid
### Detsentraliseeritud ametid
Erinevatele valdkondadele spetsialiseerunud Euroopa Liidu ametid on loodud selleks, et nõustada institutsioone ja liikmesriike valdkondades, mis mõjutavad kõiki liidu elanikke. Teenuseid, informatsiooni ja teadmisi pakkuvad ametid asuvad üle kogu Euroopa Liidu. 2015. aastal moodustas kõigi 44 detsentraliseeritud ameti eelarve kokku vähem kui 0,8% Euroopa Liidu eelarvest. 2016. aastal oli ametites kokku umbes 5500 töötajat.

### Rakendusametid
Rakendusametid luuakse Euroopa Komisjoni poolt ja seda kindlaks ajavahemikuks.

### Euratomi ametid

### Sõltumatud asutused

## Planeeritavad ametid

## Endised ametid

## Vaata ka
* Peadirektoraat
* Euroopa integratsioon
* Meroni doktriin

## Viited

## Välislingid

* Euroopa Liidu ameteid käsitlev veebileht
Mirsk

**Mirsk** (saksa *Friedeberg/Isergebirge*, varem *Friedeberg am Queis*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Lwówek Śląski maakonnas, Mirski valla halduskeskus. Mirski kesklinn asub Tšehhi piirist umbes 7 km kaugusel.

Asulat on esmamainitud 1201. aastal, linnaõigused sai 1329. või 1337. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

## Viited
Friðrik Ólafsson

**Friðrik Ólafsson** (26. jaanuar 1935 Reykjavík – 4. aprill 2025 Reykjavík) oli islandi malefunktsionäär ja maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1958), aastatel 1978–1982 Rahvusvahelise Maleföderatsiooni president. Ta oli ainus FIDE president, kes jätkas ametisoleku ajal turniiridel osalemist.

Aastavahetusel 1955/1956 mängis ta Hastingsi rahvusvahelisel turniiril, kus jagas Viktor Kortšnoiga esikohta. Suurmeistriks sai ta 23-aastaselt 1958. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Ta oli kuuekordne Islandi (1952, 1953, 1957, 1961, 1962, 1969) ja kahekordne Põhjamaade (1953, 1971) malemeister. 

Ólafsson mängis 1958. aastal MM-i tsoonidevahelisel turniiril Portorožis, kus jagas Robert Fischeriga 5.–6. kohta ja pääses edasi 1959. aastal Bledis ja Belgradis peetud kaheksa osavõtjaga pretendentide turniirile, kus jäi seitsmendaks. 

1962. aastal tsoonidevahelisel turniiril Stockholmis jagas ta 11.–12. kohta.

Ólafsson mängis märtsis 1975 Tallinnas rahvusvahelisel turniiril, kus jagas Paul Kerese järel koos Boriss Spasskiga 2.–3. kohta.

Ta on mänginud Islandi võistkonna koosseisus kaheksal maleolümpial (1952–1956, 1962, 1966, 1974, 1978, 1980). Ta kuulus 1966. aastal Havannas toimunud olümpial 11. koha saanud Islandi võistkonda.


Pilt: Tien-jarig schaakwonder Nigel Short uit Engeland speelt simultaan vluggertje t, Bestanddeelnr 928-5822.jpg|10-aastane Nigel Short simultaani andmas. Vastas on  suurmeister Friðrik Ólafsson (1976)
Pilt: Schmid,Lothar Olafsson,Frederick 1980 Malta.JPG|Lothar Schmid ja  Friðrik Ólafsson (1980)
Pilt: Fridrik_Olafsson.jpg|Friðrik Ólafsson (2008)


## Tunnustus
*2014 – FIDE auliige

## Välislingid
*
*Friðrik Ólafsson FIDE andmebaasis
*Foto: Maleturniiri "Tallinn 1975" esikolmik. arhiiv.err.ee
Mänguaed

**Mänguaed** (ka **mängukoppel**, *maneež* on ebasoovitatav) on tarakujuline mööbliese, millesse pannakse väike laps mängima selleks ajaks, kui tema hooldaja ei saa parasjagu tema järele vaadata.

Traditsiooniliselt on mänguaiad valmistatud puidust. Tänapäeval valmistatakse neid ka metallist ja plastikust tugikonstruktsiooniga ning tekstiilist või võrgust külgedega.

## Välislingid