open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
.gm

**.gm** on Gambia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

## Välislingid
*Domeeni registreerimine
.gu

**.gu** on Guami Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.

Domeeni registreerimine on piiratud Guamiga seotud saitidele ja domeen pole väga populaarne.
.ht

**.ht** on Haiti Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

## Välislingid
*Domeeni registreerimine ja statistika
.gs

**.gs** on Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saarte Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
.io

**.io** on Briti India ookeani ala Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Domeeni saavad registreerida nii üksikisikud kui ka organisatsioonid. Selleks ei ole vaja registreeringut või tegevuskohta Briti India ookeani ala territooriumil.
.is

**.is** on Islandi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast.

2021. aasta seisuga oli domeenile registreeritud üle 77 000 saidi.

## Viited

## Välislingid
*Domeeni registreerimine
.je

**.je** on Jersey Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Domeeni haldab Island Networks, mis haldab ka Guernsey domeeni .gg.
.la

**.la** on Laose Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Domeeni registreerimine ei ole piiratud ainult Laosega seotud saitide jaoks ning domeen on seetõttu populaarne teiste seas näiteks Ameerika Ühendriikide Louisiana osariigi ja Los Angelese linna ning Ladina-Ameerikaga seotud saitide pidajate seas.

## Välislingid
*Domeeni koduleht
.mm

**.mm** on Myanmari Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Enne 1989. aastat oli riigi ISO 3166-1 kahetäheline kood BU (riiginimest Burma), kuid domeeni .bu ei loodud.
Thalía

**Ariadna Thalía Sodi Miranda** (sündinud 26. augustil 1971 Méxicos) on Mehhiko laulja ja näitleja.

Tema albumeid on maailmas müüdud üle 25 miljoni. Lisaks hispaania keelele on ta laulnud inglise, portugali, prantsuse ja tagalogi keeles. Ta on üks tuntumaid ladinaameerika lauljaid.

Ladina-Ameerikas kutsutakse teda seebiooperite kuningannaks, sest tema seebiooperid on väga edukad isegi väljaspool Ladina-Ameerikat.

Thalía isa Ernesto Sodi Pallares oli kriminoloog (patoloog) ja kirjanik. Ema Yolanda Miranda Mange oli kunstnik ja Thalía mänedžer kuni 1999. aastani. Thalíal on neli õde, kõik vanemad: Laura Zapata, Federica, Gabriela ja Ernestina Sodi. Tänapäeval töötab Laura näitleja ja lauljana, Federica antropoloogina, Gabriela ajaloolasena ning Ernestina arsti ja kirjanikuna. Isa suri siis, kui Thalía oli viieaastane.

Thalía õppis mainekas Lycée Franco-Mexicainis, mistõttu ta räägib lisaks hispaania keelele vabalt prantsuse keelt. Koolis oli ta hea õpilane.

1981 hakkas Thalía kaasa tegema lastebändis Din Din. 1986 võeti ta kuulsasse mehhiko noortebändi Timbiriche, mis tegutses aastail 1982–1996, ühe algliikme Sasha Sokoli asemele. 1989 lahkus ta bändist tüli tõttu Paulina Rubioga, kellega ta algusest peale halvasti läbi sai ja juhtpositsiooni pärast võitles. Tänapäevani saavad nad omavahel väga halvasti läbi. Pärast bändist lahkumist alustas Thalía soolokarjääri nagu järgmisel aastal ka Rubio.

Esimene seebiooper, milles Thalía mängis, kandis nime "Quinceañera" ja valmis 1987–1988. See oli esimene seebiooper, mis rääkis uimastitest, vägistamisest ja tänavajõukudest. Sari nimetati aasta parima seebiooperi kandidaadiks 9 kategoorias, millest võitis 7, sealhulgas parim seebiooper, muusika (Timbiriche), noor mees- ja naisnäitleja, mees- ja naisuustulnuk ning meespahalane. Thalía võitis aasta naisuustulnuka auhinna.

Hiljem on Thalía mänginud 4 seebiooperis peaosa. Kõik need on olnud tuhkatriinulood. Mitu korda on ta mänginud koos oma vanema õe Laura Zapataga, kes näiteks seebiooperis "Maria Mercedes" mängis Thalía kehastatava nimitegelase kurja ämma ja põhipahalast, kes lõpuks hullumajja pannakse.

2. detsembril 2000 abiellus Thalía New Yorgis muusikaprodutsent Tommi Mottolaga. Abielust on sündinud tütar ja poeg. See oli Mottolale kolmas abielu ja 1993–1998 oli ta abielus olnud Mariah Careyga. Mottola on Thalíast 23 aastat vanem.

4. mail 2001 esines Thalía USA presidendi George Bush noorema kutsel Valges Majas. Ta esitas seal popurrii populaarsetest mehhiko lauludest.

## Viited

## Välislingid
.om

**.om** on Omaani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Domeeni haldab Omaani telekommunikatsiooni amet.
.ps

**.ps** on Palestiina Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 2000. aastast.
Faililaiendi kohta vaata PostScript.
.pw

**.pw** on Belau Interneti tippdomeen. Domeen võeti kasutusele 1997. aastal.

2013. aastast on domeeni registreerimine avatud kõigile soovijatele (sõltumata seotusest Belauga).

## Välislingid
*Domeeni registreerimine
.tg

**.tg** on Togo Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Kuigi domeeni registreerimine ei ole piiratud ainult Togoga seotud saitide jaoks, on mujalt maailmast seda väga vähe registreerida soovitud.
Nelipoiseluts

**Nelipoiseluts** ehk **neljapoiseluts** (*Enchelyopus cimbrius*) on lutslaste sugukonda (varem tursklaste sugukonda) kuuluv kalaliik. 

Nelipoiselutsu on harva püütud ka Eesti rannikuvetest.
Thalia

****Thalia*** on **[[Thaleia]]** (mitme müütilise tegelase) ladinakeelne nimekuju.
***[[23 Thalia]]** on asteroid
*Thalia oli laeva **[[Akademik Karpinski]]** esimene nimi
 

## Vaata ka
*Thalía, Mehhiko näitleja ning laulja
Pollak

**Pollak** ehk **euroopa süsikas** (*Pollachius pollachius*) on tursklaste sugukonda kuuluv kalaliik. 

Eesti rannikuvetest on püütud vaid üks isend, mis 18. mail 1962 jäi Väinameres Seanina (Muhu) lähedal kalurite võrku. Pollak sarnaneb sama perekonna liigi, põhjaatlandi süsikaga, mida on samuti Eestist leitud.

## Välislingid
*
Püha–Alliku tee

**Püha–Alliku tee** (varem *Hüüru–Saue tee*, registrinumber 11192) on 4,2 km pikkune kõrvalmaantee Saue vallas.

Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee kaheksateistkümnendal kilomeetril Püha külas. Tee kulgeb läbi Püha ja Alliku küla. Tee lõpeb ristumisel Hüüru–Alliku–Saue teega. 

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kuut truupi. Teele jääb kolm bussipeatust.

Tee on pinnatud kruusatee. Tee on klassiga V. Liiklussagedus teel on 200–499 autot ööpäevas. Esimesel kolmel kilomeetril on kiiruspiirang 60 km/h. Lõpus on tee valgustatud.

2010. aastani ulatus tee Allikult edasi Sauele. Tee kandis varem nime *Hüüru–Saue tee* ja selle pikkus oli 6,5 km. Maanteevõrgu ümberkorraldamise järel kuulub Alliku ja Saue vaheline teelõik Hüüru–Alliku–Saue tee koosseisu.

## Viited
Kumna–Vääna tee

**Kumna–Vääna tee** (registrinumbriga 11193) on 8,4 km pikkune kõrvalmaantee Harku vallas.

Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee kahekümne kolmandal kilomeetril Kütke ja Kumna küla piiril. Tee kulgeb läbi Kütke, Kumna, Humala ja Vääna küla. Tee lõpeb Vääna – Keila-Joa tee esimesel kilomeetril Vääna külas. 

Tee ületab üht silda (Kumna karjatunnel tee teisel kilomeetril) ja seitset truupi. Teele jääb neli bussipeatust: Kumna, Kütke, Humala, Adra.

Teega ristub teisel kilomeetril Kumna tee.

Kuni 5,5. kilomeetrini on tee põlevkivituhkbetoonkattega, edasi andmed puuduvad. Tee klassi kohta andmed puuduvad. Esimesel 1,6 kilomeetril on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas, edasi andmed puuduvad. Kiiruspiirang on terve tee pikkusel 90 kilomeetrit tunnis ja teevalgustus puudub.
Mati Jostov

**Mati Jostov** (14. september 1958 Põlva – 25. juuli 2006 Saare vald, Jõgevamaa) oli Eesti majandustegelane ja poliitik.

## Haridus
Mati Jostov lõpetas Põlva Keskkooli 1976. aastal ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse erialal 1983. aastal.

## Töökäik ja tegevus ühingutes
Jostov on töötanud keskkonnakaitse ja maakorralduse ametnikuna Põlva rajooni täitevkomitees ja agrotööstuskoondises 1983–1986, Põlva rajooni ELKNÜ komsomolijuhina 1987–1989 ja EKP Põlva Rajoonikomitee instruktorina, Hoiukassade Peavalitsuse Põlva kontori juhatajana 1990–1992, Rahvapanga juhatuse esimehena 1992–1993, Eesti Hoiupanga Lõuna regiooni direktorina, juhatuse aseesimehena ning peadirektorina 1993–1998, Hansapanga peadirektori asetäitjana 1998–1999 ja peadirektori kohusetäitjana 1999, Eesti Energia administratsioonidirektorina ning Eesti Põlevkivi juhatuse esimehena 1999–2006.

Ta oli Eesti Energia juhatuse liige ja Narva Elektrijaamade nõukogu liige 2002–2006. Jostov oli Eesti Jahimeeste Seltsi liige 1982–2006 ja juhatuse liige 2002–2006, Eesti Looduskaitse Seltsi liige 1984–2006, Eesti Laskurliidu juhatuse liige 2000–2006, Eesti Jalgratturite Liidu president 2004–2006 ning Eesti Põllumajandusülikooli kuratooriumi liige 2004–2006. 

Jostov oli Lennart Meri Euroopa Sihtasutuse üks asutajaid 2002. aastal ning Riigikaitse Edendamise Sihtasutuse juhatuse liige 2004–2006.

## Poliitiline tegevus
Mati Jostov oli Eesti Keskerakonna liige 2002–2004. Ta valiti 2003 X Riigikogu liikmeks, kuid ta astus sellelt kohalt kohe tagasi.

## Tunnustus
* 2001 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja II klassi aumärk
* 2004 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2004 Eesti Politsei eriklassi teeneterist
* 2004 Kaitseväe eriteenete rist
* 2004 Kaitseliidu eriteenete medal
* 2005 Ida-Virumaa teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Peeter Raidla, Eesti majandus kaotas ühe jõulisema juhi, Äripäev, 26. juuli 2006
* Eesti Põlevkivi: In Memoriam Mati Jostov (14.09.1958–25.07.2006)
*
Iisaku Põhikool

**Iisaku Põhikool** on üldhariduskool Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Iisaku alevikus. 

Kooli direktor on Külli Guljavin.

## Ajalugu
Iisaku kooli on esimest korda kirjalikult mainitud 1750. aastal, mil sinna otsiti õpetajat. Koolimaja olemasolu on mainitud 1788. aastal. 1842. aastal on mainitud Iisaku külakooli, mis asus Porskovo külas (hilisem Vaikla kool). 28. oktoobril 1868 avas Theodor Hansen leeritoas erakooli, kus esialgu õppis vaid kolm õpilast, kuid loodeti õpilaste arvu kasvu 15ni. 1883. aastal valmis uus koolimaja. 1903. aastal avati Tärivere külas ministeeriumikool, mis 1913. aastal nimetati Iisaku kaheklassiliseks ministeeriumikooliks. 1913. aastal alustati Iisakus ka uue koolimaja ehitamist. 1919. aastal nimetati kool ümber Iisaku Kõrgemaks Algkooliks. Aastatel 1942–1944 kandis kool Iisaku 6-klassilise Algkooli, aastatel 1954–1962 Iisaku 7-klassilise Kooli ja aastatel 1962–1968 Iisaku 8-klassilise Kooli nime. 1964. aastal avati uus koolimaja ja 1968. aastal alustas selles tööd **Iisaku Keskkool**. 1976. aastal valmis kooli juurdeehitus, 1978. aastal aga 120-kohaline internaat, milles 2003. aastal avati õpilaskodu. 1983. aastal sai Iisaku Keskkoolist kodanikuõpetuse katsekool. 1985. aastal alustas Rein Aidma informaatika ja arvutiõpetuse õpetamist. 

1997. aastal nimetati Iisaku Keskkool ümber **Iisaku Gümnaasiumiks**.

2003. aastal avati õpilaskodu. 2006. aastal renoveeriti kooli söökla ja vana korpus ning kogu fassaad, 2009. aastal renoveeriti koolimaja uus korpus, remonditi kõik teed ja platsid, rajati valgustusega jalgratta-suusarada ja mänguväljak.

2024. aastal otsustati kooli gümnaasiumiosa sulgeda. Kool nimetatakse **Iisaku Põhikooliks** ning gümnaasiumiosa sulgemisega plaanitakse lõpule jõuda 2025. aasta kevadel. Samal 2023/2024. õppeaastal käis 10. klassis kaks, 11. klassis seitse ja 12. klassis kümme õpilast ning sellega oli kooli gümnaasiumiosa Eesti väikseim.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklik Plaanikomitee

**Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklik Plaanikomitee** oli Eesti NSV riigiasutus, mis tegeles Eesti NSV majanduse planeerimisega. 

Plaanikomisjon asutati 25. augustil 1940 Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu koosseisus. 1960. aastatel nimetati plaanikomisjon ümber plaanikomiteeks. Plaanikomitee esimees oli ühtlasi ka ministrite nõukogu esimehe asetäitja.

Plaanikomitee hoone ehitati 1977. aastal RPI Eesti Tööstusprojekti arhitekti Ülo Ilvese projekti järgi.

Plaanikomitee esimene esimees oli Oskar Sepre ja viimane Edgar Savisaar, kes sai esimeheks 24. juulil 1989. 6. detsembril 1989 nimetas ülemnõukogu Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riikliku Plaanikomitee ümber *Majandusministeeriumiks.*

Pärast NSV Liidu lagunemist ja Eesti iseseisvumist sai plaanikomitee arhiivi õigusjärglaseks Rahandusministeerium. Algul paigutati Tallinna Suur-Ameerika 1 tänaval asunud plaanikomitee majja majandusministeerium ja riigikontroll, seejärel asus seal Rahandusministeerium. Aastatel 2015–2017 ehitati sinna (kinnistule Suur-Ameerika 1 ja Väike-Ameerika 2) Rahandusministeeriumi, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi, Sotsiaalministeeriumi ning Justiitsministeeriumi ühishoone.
 

## Vaata ka
* Viisaastakuplaan

## Viited
Helikestus

**Helikestus** (inglise keeles *duration*, saksa keeles *Tondauer*) on muusikas heli absoluutne kestus, mida mõõdetakse aja mõõtühikutes.

Helikestus on üks muusikalisi parameetreid.

## Vaata ka
*Helivältus
Harku–Rannamõisa tee

**Harku–Rannamõisa tee** (registrinumbriga 11191) on 5,9 km pikkune kõrvalmaantee Saue ja Harku vallas.

Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee neljateistkümnendal kilomeetril Hüüru külas. Tee kulgeb läbi Hüüru, Vatsla, Laabi ja Rannamõisa küla ning Tabasalu aleviku. Tee lõpeb Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee üheksandal kilomeetril Rannamõisa küla ja Tabasalu aleviku piiril. 

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kolme truupi. Teele jääb kaks bussipeatust: Hooldekodu, nimeta.

Teega ristub neljandal kilomeetril Ranna tee.

Tee on põlevkivituhkbetoonkattega. Tee on klassita. Kuni Ranna teeristini on liiklussagedus üle 6000 auto ööpäevas, edasi 1000–3000 autot ööpäevas. Ranna teeristi piirkonnas on kiiruspiirang 50 km/h, edasi kuni tee lõpuni 70 km/h. Alates 4,6. kilomeetrist kuni lõpuni on tee valgustatud.
Jakob Kunder

**Jakob Kunder** (7. august 1921 Saulepi vald, Varbla kihelkond, Läänemaa – 18. märts 1945 Blīdene raudteejaama lähedal Lätis) oli eestlasest sõjaväelane Punaarmees (leitnant). 

## Elukäik
Jakob Kunder kasvas üles Pärnumaal Tõstamaa vallas. 

Ta astus 1940. aastal Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi koosseisus olnud miilitsasse  ning 1941. aasta alguses Läänemaa hävituspataljoni ning taganes koos Nõukogude vägedega Venemaale.

Punaarmee koosseisus oli ta alates 1942. aastast. Samal aastal astus ta ÜLKNÜ-sse. 8. Eesti Laskurkorpuse formeerimise ajal määrati ta jaoülemaks ja saadeti jalaväekooli Podolskisse, kust tuli rühmaülemana korpusesse tagasi aprillis 1943. Sügisel 1944 sai ta Mandri-Eestis toimunud lahingutes haavata, teda autasustati Punatähe ordeniga. 

Ta hukkus lahingus, olles 300. eesti laskurpolgu 1. pataljoni 1. roodu 2. rühmaülem leitnandi auastmes.

Ametliku versiooni järgi sulges ta oma kehaga Saksa kaponiiri laskeava, et takistada sinna jäänud ainsa vaenlase tuld. 18. märtsil 1945 ründas eesti laskurkorpuse rood, kuhu Kunder kuulus, Blīdene raudteejaama. Kunder asus juhtima ründesalka, mis pidi hävitama sakslaste kuulipildujakaponiiri. Kunder jõudis ehitiseni ja heitis selle suunas käsigranaadi, mis lõhkes kaponiiri ees. Tema teine granaat tabas juba laskeava. Vaenlase kuulipilduja vaikis, kuid tulistas varsti jälle. Nüüd püüdis Kunder tulistada püstolist läbi laskeava kaponiiri sisemusse, kuid sai raskelt haavata. Haavatuna olevat ta roomanud laskeavani ja katnud selle oma kehaga. Seepeale tabanud teda surmavalt vaenlase kuulipildujatuli. Tema rühma sõdurid jõudsid nüüd samuti kaponiirini, reamees Adolf Prantsen viskas selle korstnasse kolm granaati, mis sundisid kuulipilduja vaikima. Kunder maeti läheduses asuvasse ühishauda. 

Kuid on ka versioon, et Kunder sai juba enne surma. NSV Liidu kangelaseks esitati ta Nõukogude võimu jaoks laitmatu elukäigu pärast.

## Mälestuse jäädvustamine
Postuumselt anti 15. mail 1946 talle Nõukogude Liidu kangelase aunimetus. Tallinna 32. Keskkool kandis tema nime, samuti ka Pärnu 4. Keskkooli pioneeriorganisatsioon.

Nõukogude okupatsiooni ajal Eesti NSV Haridusministeerium ja Eesti NSV Siseministeerium moodustasid kooskõlastatult ELKNÜ Keskkomiteega üldhariduskoolides noorte kunderlaste (Nõukogude miilitsa noorte abiliste) rühmi.

## Viited

## Kirjandus
*August Pähklimägi. Rahvas ei unusta oma kangelasi. Mälestusi Nõukogude Liidu kangelasest leitnant Jakob Kunderist. Tallinn 1959

## Välislingid
*Кундер Якоб Мартинович. www.warheroes.ru
*Jakob Kunder. Eesti Raadio, 16. märts 1966
*Foto
*Jakob Kunderiga seotud fotod FOTIS-es
*Harvet Toots. Lahingukuulsuse radadel. Tõstamaa Tuuled, september 2000. Lk 5–6
*Maja, kus aastail 1940-1941 töötas Jakob Kunder
Rakvere Vene Gümnaasium

**Rakvere Vene Gümnaasium** oli üldhariduskool Lääne-Viru maakonnas Rakveres. Kool ühendati 2011. aastal Rakvere Gümnaasiumiga.

Rakvere Vene Gümnaasium oli Rakvere linna munitsipaalkool, mis asutati 1944. aastal. Õppetöö toimus koolis valdavalt vene keeles. 
Alates 1963. aastast asus kool Tallinna tn. 29. 

2008/2009 õppeaastal õppis koolis 150 õpilast, sealhulgas põhikoolis 100 ja gümnaasiumiosas 50 õpilast.

Kooli viimane direktor oli Arno Kaseniit.

## Välislingid
*Rakvere linnavolikogu sulges teist korda vene gümnaasiumi, Virumaa Teataja, 18. märts 2011
The Pussycat Dolls

**The Pussycat Dolls** (tuntud ka kui PCD) on Ameerika pop/R&B ansambel, mille asutas koreograaf Robin Antin 1995. aastal. Ansambel sai alguse tantsutrupina Los Angeleses, 2003. aastal sai sellest muusikaansambel. Ansambli esimene singel jõudis poelettidele 2004. aastal.

PCD liikmed on Nicole Scherzinger, Melody Thornton, Jessica Sutta, Ashley Roberts ja Kimberly Wyatt. 
## Diskograafia
Pussicat Dolls on välja andnud 2 stuudioalbumit, 29 singlit, 1 videoalbumi ja 7 muusikavideot.

## Diskograafia
### Albumid

* "PCD" – avaldati 13. septembril 2005. Saadaval CD-l ja internetis. Ainuüksi USA-s müüdi seda 2,7 miljonit eksemplari, terves maailmas 7 miljonit eksemplari. 
* "Doll Domination" – avaldati 19. septembril 2008. Saadaval CD-l ja internetis.

### Singlid

**2005**
* "Don't Cha" (feat. Busta Rhymes)
* "Stickwitu"

**2006**
* "Beep" (feat. will.i.am)
* "Buttons" (feat. Snoop Dogg)
* "I Don't Need a Man"
* "Wait a Minute" (feat. Timbaland)

**2008**
* "When I Grow Up"
* "Whatcha Think About That"
* "I Hate This Part"

**2009**
* "Bottle Pop"
* "Hush Hush"

### Muusikavideod

**2004**
*"Sway" 	

**2005**
*"Don't Cha" 
*"Stickwitu" 

**2006**
*"Beep" 
*"Buttons"
*"I Don't Need a Man" 
*"Wait a Minute"

**2008**
*"When I Grow Up"
*"Whatcha Think About That"
*"I Hate This Part"

**2009**
*"Jay Ho"
*"Bottle Pop"
*"Hush Hush; Hush Hush"

## Viited
Arpedžo

**Arpedžo** (itaalia keeles *arpeggio* 'harfitaoliselt') ehk **arpedžeeritud akord** on akord, mille helid kõlavad ajaliselt üksteisele järgnevatena, mitte üheaegselt. 

Arpedžot märgitakse noodikirjas lainelise püstjoonena arpedžeeritava akordi ees.

## Välislingid
Svetogorsk

**Svetogorsk** (soome *Enso*) on tööstuslinn Venemaal Leningradi oblastis Viiburi rajoonis. Ajalooliselt jäi linn Karjalasse. Linn asub Vuoksi jõe ääres Soome piiri lähedal 5 km kaugusel Imatrast ja 207 km kaugusel Peterburist.

Linn kuulus kuni 1940. aastani Soomele ja oli Soome valduses ka 21. augustist 1941 kuni 24. septembrini 1944.

## Viited
Pidekaar

**Pidekaar** on muusika noodikirja märk, mida kasutatakse vähemalt kahe sama helikõrgusega noodi ühendamiseks. Pidekaarega ühendatud nootide koguvältus võrdub ühendatud nootide vältuste summaga. Pause pidekaarega ei ühendata.

Pidekaar näeb välja kaarekujulise joonena, mis ühendab kaht samal helikõrgusel asuvat noodipead. Pidekaarega seotud noodid kõlavad katkestuseta. 

Pidekaart kasutatakse juhul, kui kahte nooti ei ole võimalik ühena kirjutada, sest nende vahel on taktijoon või teine noot alustab uut rütmigruppi ja asub seega meetrumi rõhulisel löögil.

Pidekaarega võib ühendada ka rohkem kui kaks kõrvutiasetsevat sama helikõrgusega nooti. Sel juhul jätkub pidekaar noodipeast noodipeani.

## Vaata ka
*Pideheli
Rakvere Täiskasvanute Gümnaasium

**Rakvere Täiskasvanute Gümnaasium** oli kuni 2020. aastani Lääne-Viru maakonnas Rakveres tegutsenud üldhariduskool. 

Kooli direktor oli 1988. aastast Elle Allikvee.

## Ajalugu
Rakvere Täiskasvanute Gümnaasiumi eelkäija oli 1946. aastal loodud Rakvere Töölisnoorte Kool. 

1965. aastal asutati **Rakvere Kaugõppekeskkool**. Selle asemel alustas 1. septembril 1987 tööd **Rakvere Õhtukeskkool**. Rakvere Õhtukeskkool tegutses aadressidel Tööstuse tänav 12 ja Pikk tänav 29.

2010. aastal otsustati kool ümber nimetada **Rakvere Täiskasvanute Gümnaasiumiks** ja 2011. aastast tegutsetigi Rakvere Täiskasvanute Gümnaasiumi nime all.

31. augustil 2020 lõpetas Rakvere Täiskasvanute Gümnaasium tegevuse. Kõik senised täiskasvanute gümnaasiumi õpilased said soovi korral jätkata haridusteed Rakvere Ametikoolis. Ametikoolis avati klassid mittestatsionaarses õppevormis nii põhikooli riikliku kui ka gümnaasiumi õppekava järgi õppida soovivatele õpilastele. Samuti said jätkata üksikaineõppes keskharidust omandavad õpilased.

## Viited

*
Ă

**Ă** (**ă**) on ladina kirja täht, mis on kasutusel rumeenia ja vietnami keeles.

Bulgaaria keele Ъ-le vastab mõnes latinisatsioonisüsteemis ă.

## Vaata ka
*Ӑ
Pillikeel

**Pillikeel** ehk lihtsalt **keel** on kordofoni (keeltega muusikainstrumendi) osa, mis võnkumisel tekitab heli.

Keeled võivad olla valmistatud jõhvist, soolest, metallist, nailonist või muust materjalist. Keeltel võib olla kattev keermestus ehk mähis.

## Vaata ka
*Keelpillid
Teodor Ussisoo

**Teodor Ussisoo** (ka **Theodor**; kuni 1906 **Uusmann**; 27. veebruar 1878 Paide – 26. september 1959 Tallinn) oli eesti pedagoog, mööblimeister, sisearhitekt ja sporditegelane.

## Haridus
Teodor Ussisoo õppis aastatel 1892–1898 Tallinna linnakoolis ja raudteekoolis. Ta lõpetas 1908. aastal eksternina Tallinna Reaalkooli, 1909. aastal Leipzigi puutöökooli ja 1913. aastal Kötheni Tehnilise Kunsttööstuskooli sisearhitektina. Hiljem õppis kaugõppe teel Odessa professorilt Kossodolt kalligraafiat ning sooritas 1911. aastal Tallinnas joonistus- ja kalligraafiaõpetaja kutseeksami.

## Elukäik
Aastatel 1912–1922 töötas Teodor Ussisoo õpetajana Tallinna Kunsttööstuskoolis, 1912–1929 erinevates kesk- ja ametikoolides. Ta oli 1922–1941 Riigi Tööstuskooli ja 1924–1940 samaaegselt ka Riigi Tööstusõpilaste Kooli juhataja ning 1932–1939 Tallinna tööoskusameti esimees.

Ta arreteeriti 1949. aastal. Oli Krasnojarski krais vangilaagrites, vabanes 1956.

## Looming
Ussisoo osales Eesti Kunstiseltsi tegevuses ning valiti 1923. aastal Rootsi Käsitööühingu liikmeks.

Ta kirjutas mitu tehnika-, puutöö- ja kirjakunstiõpikut ja käsiraamatut.

Ta kujundas muu hulgas Eesti Vabariigi esimesed, 1919. aastal käibele võetud 50-pennised ning 1-, 3-, 5- ja 25-margased rahatähed. Ta kujundas ka postmarke.

## Tunnustus
*1934 Eesti Punase Risti mälestusmärgi II järgu I aste 
*1938 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema poeg oli entsüklopedist ja tõlkija Uno Ussisoo.

Teodor Ussisoo oli aktiivne tervisesportlane ja spordi populariseerija õpilaste hulgas. Ta oli Tallinna Jalgrattasõitjate Seltsi Kalev üks asutajaliikmeid.

## Teoseid
*"Pussnoatööd", 1920
*"Korvipunumine", Rahvaülikool 1922
*"Geomeetriline joonestamine", Riigi Tööstuskool 1931
*"Meister, õppinud tööline ja tööstusõpilane tööstuslikkudes seadustes ja määrustes", 1937
*"Puit tarbematerjalina" (koos Arvo Veskiga), Teaduslik Kirjandus 1942
*"Puidutööriistad ja -abinõud", 1943
*"Tehniline joonestamine. Metallitöö", Pedagoogiline Kirjandus 1947
*"Puidutehnoloogia laudseppadele ja mööbelseppadele. 1. osa, Materjalide tundmine" (koos Arvo Veskiga), Pedagoogiline Kirjandus, 1947
*"Puutehnoloogia : tööstuskoolidele ja mööbelseppadele. II, Mööblitööstus. 2.osa, Liim, liimimine ja puuseotised", Riigi Tööstuskool, 1932
*"Puidutöö jooniseid noortele", 1959

## Viited

## Välislingid
*
Kallaste Keskkool

**Kallaste Keskkool** oli üldhariduskool Tartu maakonnas Kallaste linnas.

Kool asutati 1897. aastal.

2015. aastast kandis kool nime *Kallaste Kool* ja seejärel 2017. aastast nime *Kallaste Lasteaed-Põhikool*. Kool suleti 2021. aastal. Viimasel aastal õppis koolis veel 35 last.

Viimane kooli direktor oli Jelena Lavrova.

## Viited
Kiviõli I Keskkool

**Kiviõli I Keskkool** on üldhariduskool Ida-Viru maakonnas Kiviõli linnas.

## Ajalugu

1927. aastal asutati vene õppekeelega Kiviõli algkool. 1930. aastate lõpul kuulus algkooli juurde ka poola õppekeelega klass. 1932. aastal rajati sinna juurde eestikeelne õppeklass, mis esimesel aastal töötas algklasside liitklassina. Esimesel õppeaastal töötati liitklassina (I, II, III), milles oli 34 õpilast.

1930. aastatel ehitati Kiviõlli suurem koolimaja, kus 1940. aastatel toimus õppetöö nii eesti kui ka vene keeles. Tekkis kaks eraldi kooli: **Kiviõli Eesti Keskkool** ja Kiviõli Vene Keskkool. 1934. aastal muutus neljaklassiline kool kuueklassiliseks.

Kool asus väikeses majas Raudtee tänaval. Korralik koolimaja ehitati Kiviõlli 1930. aastate teisel poolel. Õppetöö Vabaduse tänava koolimajas algas 1. septembril 1938, maja avati pidulikult 4. detsembril 1938, kui valmis ka võimla. Praegu on selles hoones Kiviõli Kunstide Kool. 
1940. aastatel õppis selles nii eesti kui ka vene lapsi. Kool hakkas kasvama keskkooliks.

Tekkis kaks eraldi kooli: Kiviõli Eesti Keskkool ja Kiviõli Vene Keskkool. Linn kasvas ja elanike arv suurenes. Koolimaja jäi kahele koolile kitsaks. Ehitati uus maja Metsa tänavale. Sinna pidi minema eesti kool. Uude majja koliti 1949. aasta veebruari alguses. Selle järgi peetaksegi kooli aastapäeva veebruari esimesel laupäeval. Esimene aastapäevapidu oli veebruaris 1950.

1949. aastal ehitati uus koolimaja ja selles hakkas tööle Kiviõli Eesti Keskkool. Esimene lend lõpetas 1949. aastal. 

Alates 1. septembrist 1950 on kooli ametlik nimi Kiviõli I Keskkool. Uue maja üheks miinuseks oli see, et puudus võimla. Seegi maja jäi kitsaks, saadi abihoone Nõukogude tänaval (praegune Keskpuiestee, linnavalitsuse hoone). 1959. aasta veebruaris likvideeriti Kiviõli rajoon ja täitevkomitee hoone jäi vabaks. Kümme aastat jooksid õpetajad ja ka vanemad õpilased kahe maja vahet. Lõpuks leiti võimalus ehitada uus koolimaja – praegune Viru tänava kool. Avaaktus toimus 13. septembril 1969. Uus maja oli igati ajakohane: õppekabinetid, aula, võimla, ujula, lasketiir, söökla, töökojad, avarad jalutusruumid, raamatukogu, muuseum. Õpilaste arv oli kõige suurem 1960. aastate lõpul – üle 900 õpilase. Klassikomplekte oli siis 29. Põhikooli osas oli kolm paralleelklassi, keskkoolis kaks. Praegu on õpilasi 340, klassikomplekte 17. Ka õpetajate arv on aja jooksul muutunud. Praegu töötab koolis 32 õpetajat. Oluline on kaadri püsivus. Paljudele on Kiviõli kool olnud ainuke töökoht.

Õppeaastast 2024/25 liitub kool koos kahe teise Ida-Virumaa kooliga Kiviõli Riigikooliks.

### Direktorid
*1932–1934 Antonina Veletsky-Velling
*1934–1939 Salme Kübar-Tepp
*1939–1944 Artur Vihtma
*1944–1951 Irina Hrebtova
*1951–1956 Vsevolod Snetkov
*1956–1958 Asta Järve
*1958–1962 Olav Raie
*1963 Liivia Karp-Roose
*1963–1965 Väino Roose
*1965–1995 Olav Raie
*1995–1998 Arne Piirimägi
*1998–2004 Rein Oselin
*2004–2019 Heidi Uustalu
*2020–2022 Anu Vau
*2022-2024 Tiit Salvan
*2024- Ave Szymanel

## Välislingid
* Kooli koduleht
Toomas Kõrvits

**Toomas Kõrvits** (sündinud 24. novembril 1945 Tallinnas) on eesti mööblikunstnik ja laulja.

## Haridus
Toomas Kõrvits lõpetas 1965. aastal Tallinna 22. Keskkooli  ja 1975. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi (ERKI) ruumi- ja mööblikujunduse erialal.

## Töö
Pärast keskkooli lõpetamist töötas Toomas Kõrvits aastatel 1965–1970 Eesti Projektis; pärast ERKI lõpetamist sai temast mööblivabriku Standard mööblikunstnik. Toomas Kõrvits on paljude omal ajal kõrgelt hinnatud mööblikomplektide autor (näiteks kontorimööbel "Forte", tool "Gamma", puhkemööbel "Retro"). Tema tööd olid esil paljudel näitustel ja messidel.

Alates 1986. aastast on ta vabakutseline sisearhitekt.

## Optimistid
Toomas Kõrvits mängis rütmikitarri.

## Kukerpillid
Toomas Kõrvits on Kukerpillide laulja ja kitarrist alates ansambli loomisest 1972. aastal.

## Tunnustus
* 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Toomas Kõrvitsa isa Harri Kõrvits (1915–2003) oli muusikateadlane ja helilooja, vennad Tõnis, Tiit ja Harry, ka vennapojad Tõnu Kõrvits ja Henry Kõrvits on muusikud.

## Viited

## Välislingid
*
*Kukerpillid
*Porgandihäälega Toomas Kõrvits: «Häälekoolitusel tõsteti mind ukse taha.»
*Intervjuu Sakalas
*Toomas Kõrvits: tähtis on koju naasmise rõõm Postimees, 29. juuli 2012
1979. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1979. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 24. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 31. märtsil 1979 Jeruusalemmas Iisraelis. Selle võitis Iisrael.

## Tulemused

*Roheline – 1979. aastal osalenud riigid
*Kollane – varem (kuid mitte 1979. aastal) osalenud riigid
Gallon

**Gallon** on SI-süsteemi väline mahumõõtühik.

1 Suurbritannia gallon = 4,54609 liitrit (kasutusel ka Kanadas)

1 USA gallon (vedelike mõõtmiseks) = 3,78541178 liitrit

1 USA gallon (puistainete mõõtmiseks) = 4,404488377 liitrit = 1/8 USA buššelit

Nii Suurbritannia kui ka USA vedeliku gallon jagunevad 8 pindiks.
Harilik porss

**Harilik porss** (*Myrica gale*) on porsaliste sugukonda porsa perekonda kuuluv puittaim (põõsas). 

## Nimetus
Porsa rahvapärased nimetused on **lutikarohi, murdid, soo kaerad, rabaumalad**.

## Levila ja kasvukoht
Harilik porsa areaal on Euroopa, Aasia ja Põhja-Ameerika põhjapoolsed piirkonnad. Ta kasvab pärismaisena Eesti lääneosas. 

## Kirjeldus
Taime kõrgus on 1–1,5 m. Ta on püstine tihe põõsas.

Koor on hallikaspruun, võrsed peened, punakas- kuni mustjaspruunid, kollakate näärmetäppidega. Pungad munajaskoonilised, kattesoomused punakaspruunid, heleda servaga ning kollakate näärmetäppidega.

Porsal on vahelduvad lihtlehed. Lehed on äraspidimunajad, kuni 4 cm pikad, tipuosas saag­ja servaga, alus pikalt kiiljas. Pealt tumehallikasrohelised, alt veidi karvased. Lehtede mõlemal küljel kollakad näärmed. Leheroots on lühike.

Porss õitseb aprillis. Ta on kahekojaline liik. Õied paiknevad püstistes urbades, mis asuvad eelmise aasta võrsetel. 

Vili on luuvili, valmib oktoobris. Kuiv kolme tugeva teravikuga luuvili on kleepuv. Seemned on munajad ja kahe terava tipuga. Esimesed valmivad juulis, varisema hakkavad augustis. Isasurvad jäävad põõsale sügiseni ja varisenud emasurbade teljed ka järgmise kevadeni.

## Kasutamine
Lehti ja vilju on kasutatud ravivahendina nahahaiguste, nahalööbe, eriti kärnade vastu. Seespidiselt on kasutatud aborti esilekutsuva vahendina. Lehtedest saab porsaõli. Koor sisaldab parkaineid. Vaigunäärmete tõttu on kasutatud õlle ja likööri maitsestamiseks ja vaha valmistamiseks, muudab õlle kangemaks, on joovet tekitav. Porsaõlu on tervisele ohtlik. Lehtedes ja okstes sisalduv vaik on mürgine. Värskeid porsaoksi pannakse rõivaste vahele riidekoide peletamiseks.

## Välislingid
*
Rakvere Eragümnaasium

**Rakvere Eragümnaasium** on üldhariduskool Lääne-Viru maakonnas Rakveres.

Kooli haldab MTÜ Rakvere Eragümnaasiumi Hariduskogu. Kooli aadress on Tööstuse 12.

Kool loodi 1991. aastal, alates 2003. aastast antakse gümnaasiumiharidust. Koolis õppimine on tasuta.

6.–12. klassid õpivad 1929. aastal spetsiaalselt koolihooneks ehitatud majas. Ümmargune murukatusega algklasside maja valmis 2006. aastal ning sai samal aastal ka Eesti parima puitehitise auhinna.

2011/12. õppeaasta sügisel õppis koolis 340 õpilast. Kooli direktor on Anne Nõgu.

## Välislingid
*Kooli koduleht
Protiv pravil

**"Protiv pravil"** (vene keeles "Против правил") on Dima Bilani stuudioalbum, mis on välja antud 2008. aastal. 

# Против правил (3:28)
# Как раньше (4:54)
# Я твой номер один (3:09)
# Все в твоих руках (3:17)
# Тоска (3:45)
# Горе-зима (4:24)
# Мир (3:27)
# Берега / Небеса (3:51) 
# Космос (3:51)
# Ртуть (3:24)
# Believe (3:54)
# Secreto (3:18)
# Porque aún te amo (3:30)
# Number One Fan (3:10)
# Я твой номер один (3:33)

## DVD-d

## Viited
Vremja-reka

**"Vremja-reka"** (vene keeles "Время-река") on Dima Bilani stuudioalbum, mis on välja antud 2006. aastal. 

## Lugude nimekiri
# Я тебя помню
# Это была любовь
# Время-река
# Не оставляй меня 
# Спасибо тебе
# Где-то
# Стань для меня
# Невозможное возможно
# Я умираю от любви
# Ветер с моря
# Не скучай, бедный ангел
# Так устроен этот мир (venekeelne versioon laulust "Never let you go")
# Never let you go
Richard Hawes

**Richard Hawes** (6. veebruar 1797 – 25. mai 1877) oli Ameerika Ühendriikide ja Ameerika Riikide Konföderatsiooni poliitik, Ameerika Riikide Konföderatsiooni Kentucky osariigi teine kuberner (aastail 1862–1865).
William T. Sutherlin

**William Thomas Sutherlin** (1822–1893) oli Ameerika Riikide Konföderatsiooni ettevõtja ja sõjaväelane (major).

Tema kodus Danville'is peatus Ameerika Riikide Konföderatsiooni president Jefferson Davis kodusõja lõpul 3.–10. aprillil 1865, mistõttu Danville'i on nimetatud Konföderatsiooni viimaseks pealinnaks.  

## Välislingid
*Danville Museum of Fine Arts and History
Tallinna–Paldiski tee

**Tallinna–Paldiski tee**  (põhimaantee nr 8) on üks Eesti põhimaanteid. 

See saab alguse Tallinna linnast. Tee pikkus on 47,1 km, sh 11,3 km pikkune lõik (Paldiski maantee) Tallinna linnas. Tee lõpeb Paldiski linnas. Alates 2008. aastast moodustab maantee Keila ja Paldiski vaheline lõik osa Euroopa maanteest E265, mis ühendab Tallinna Kapellskäriga Rootsis.

## Sillad Tallinna–Paldiski teel

Sildade nimekiri pärineb Teeregistri andmebaasist.

## Asulad Tallinna–Paldiski tee ääres

Tallinna linn, Harkujärve küla, Harku alevik, Hüüru küla, Püha küla, Kiia küla, Kütke küla, Tutermaa küla, Kumna küla, Keila linn, Valkse küla, Illurma küla, Niitvälja küla, Tuulna küla, Kloogaranna küla, Kersalu küla, Paldiski linn.

## Viited
Na beregu neba

**"Na beregu neba"** (vene keeles "На берегу неба") on Dima Bilani stuudioalbum, mis on välja antud 2004. aastal. 

## Lugude nimekiri
# Ты должна рядом быть
# Мулатка
# На берегу неба
# Милая
# Листья праздничных кленов
# Только ты не плачь
# Как Ромео
# Невеста
# Все равно найду
# Ночь без тебя
# В западне
# Вода, песок
# Петербургская весна
# Поздравляю!
# Как хотел я
# Between The Sky And Heaven
# Not That Simple
# Take Me With You
Ja notšnoi huligan

**Ja notšnoi huligan** (vene keeles Я ночной хулиган) on Dima Bilani debüütalbum, mis on välja antud 2003. aastal. 

## Lugude nimekiri
# Я ночной хулиган
# Звездочка моя ясная
# Малыш
# Я так люблю тебя
# SMS
# Girlfriend
# Я ошибся, я попал
# Июньский дождь
# Дорогая
# Бум
# Полная луна
# Ты была всегда такой
# Капелька крови
# Я жду тебя
# Ты, только ты
# Я так люблю тебя (remix)

## Ja notšnoi huligan+

Albumi 2004. aasta väljaandel on neli uut laulu:

# Бессердечная 
# В последний раз 
# Остановите музыку 
# Тёмная ночь
Jõgeva Gümnaasium

**Jõgeva Gümnaasium** oli üldhariduskool (gümnaasium) Jõgeva maakonnas Jõgeval.

## Ajalugu

Jõgeva Gümnaasiumi loetakse 1915. aastal asutatud Jõgeva Haridusseltsi Kooli õigusjärglaseks. 1945/1946. õppeaastal nimetati kool mittetäielikuks keskkooliks. Esimene keskkoolilend lõpetas 1949. aastal.

Jõgeva Keskkoolis toimus õppetöö Mustvee maantee koolimajas. Kiiresti kasvava hakanud õpilaste arvu tõttu hakati ehitama Gagarini tänavale (tänapäeval Aia tänav) uut koolimaja, mis pidi valmima 1951. aasta kevadel, kuid ehitustööd venisid. 1952. aastal jaanuari lõpus avati siiski kauaoodatud uus koolimaja õppetööks. 1962. aastal küündis õpilaste arv tuhandeni ja õppetöö toimus kahes vahetuses. Seega oli 1952. aastal valminud koolimaja taas kitsaks jäänud ja vaja oli jälle uut koolimaja. 1970. aastal kerkis uus koolimaja Põllu tänavale (tänapäeval Rohu tänav). Rohu tänava koolimajas alustasid õpinguid 4.–11. klassi õpilased, 1.–3. klasside õpilased jätkasid õpinguid Aia tänava koolimajas.

1984. aasta septembris jagunes Jõgeva Keskkool kaheks kooliks: Jõgeva 1. Keskkooliks (jätkas tööd majas Rohu 10) ja Jõgeva 2. Keskkooliks, mis alustas tööd vastvalminud koolimajas Piiri 1. 1995. aastal nimetati Jõgeva 1. Keskkool ümber Jõgeva Gümnaasiumiks ja 1997. aastal Jõgeva 2. Keskkool Jõgeva Ühisgümnaasiumiks.

2013. aasta kevadel lõpetasid mõlemad seni Jõgeval haridust andnud gümnaasiumid tegevuse ja loodi kaks uut kooli: üldhariduskool Jõgeva Põhikool (algklassid asusid alguses Piiri 1 majas ja põhikooli vanemad klassid Rohu 10 majas) ja riigigümnaasium Jõgevamaa Gümnaasium (alustas tööd 1952. aastal valminud Jõgeva esimeses keskkoolimajas Aia tänav 34, mis renoveeriti).

Aia tänava õppehoones oli alates 1. septembrist 1985 kuni 2001. aastani tegutsenud vene õppekeelega Jõgeva Põhikool, mis oli alates asutamisest 1971. aastal töötanud Mustvee maantee koolimajas. Aia tänava koolimajas tegutses samal ajal ka Jõgeva 1. Keskkooli kaugõppeosakond. Kui venekeelne põhikool 2001. aastal suleti, jätkas Aia tänava koolihoones tegevust Jõgeva Täiskasvanute Keskkool. Viimane koliti 2013. aastal omakorda aadressile Piiri tänav 1c.

## Vilistlasi
* Anti Kidron, psühholoog
* Ilmar Kruusamäe, kunstnik (27. lend)
* Hele Kõrve, näitleja
* Alo Mattiisen, muusik (31. lend)
* Arko Olesk, teadusajakirjanik
* Ainar Ruussaar, ajakirjanik
* Tiit Sukk,  näitleja
* Tõnu Tamm, bioloog ja ettevõtja
* Valdur Tiit, füüsik

## Viited
1977. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1977. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 22. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 7. mail 1977 Londonis Suurbritannias. Selle võitis Prantsusmaa.

## Tulemused

*Roheline – 1977. aastal osalenud riigid
*Kollane – varem (kuid mitte 1977. aastal) osalenud riigid
800 meetri vabaujumine

**800 meetri vabaujumine** on ujumise ala, kus ujutakse 800 meetri pikkust distantsi vabas stiilis.

## [[Ujumise maailmarekordid|Maailmarekordite]] areng
### Mehed
#### Suur bassein (50 m)

## Välislingid
*Rekordid ISHOF-i kodulehel
1981. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1981. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 26. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 4. aprill 1981 Dublinis Iirimaas. Selle võitis Suurbritannia.

## Tulemused

*Roheline – 1981. aastal osalenud riigid
*Kollane – varem (kuid mitte 1981. aastal) osalenud riigid
Dietrich Damerow

**Dietrich III Damerow** (surnud umbes 1410) oli Tartu piiskop aastatel 1379–1400.

Preisimaalt pärinev Damerow oli hiljemalt aastast 1364 keiser Karl IV erasekretär. Tänu sellele oli ta diplomaatiliselt osav ja omas laiaulatuslikke kontakte üle Euroopa. 1372. aastal hakkas ta tegema vaimulikukarjääri.1378. aastal nimetas Rooma paavst Urbanus VI Damerowi Tartu piiskopiks, ent ta sattus vastuolusse Liivi orduga, mis toetas Tartu toomkapiitli poolt valitud Albrecht Hechti, kes sai toetuse Avignoni paavstilt Clemens VII-lt. Et ordu toetus aga Roomale, siis kaotas Hecht ordu poolehoiu ning Damerow jäi 1379. aastast ainsaks Tartu piiskopiks, ent tänu vastuoludele orduga õnnestus tal oma piiskopkonda jõuda alles 1387. aastal.

1393. aastal inkorporeeris ordu Riia peapiiskopi ja tolle kapiitli Saksa ordusse, mis tähendas peapiiskopkonna minekut ordu kontrolli alla. Damerow aga ordu ülemvõimuga ei nõustunud, vaid nõudis tollelt enda diötseesis vasallivannet ning lõi laialdase orduvastase koalitsiooni, kuhu kuulusid Mecklenburgi hertsog Albrecht (kes oli samaaegselt ka Rootsi kuningas), Leedu suurvürst Vytautas ja Inglismaa kuningas Richard II; Damerow pakkus oma piiskopkonda koguni viimase võimu alla. Samuti saabusid Tartusse piiskopi liitlastena 1396. aastal vitaalivennad. Siiski ei saanud koalitsioonist asja, sest Albrecht ja Inglise kuningas olid liiga kaugel ja Vytautasega suutis ordu rahu sõlmida. Seejärel tungis ordu 1396. aasta juulis Tartu piiskopkonda ja vallutas selle linnused peale Tartu. Piiskopkonda siiski ordusse ei inkorporeeritud, Damerowi sunniti vaid tunnustama Riia peapiiskopi inkorporeeritust ja loobuma läänivande nõudmisest. 1397. aastal toimunud teisel Danzigi konverentsil otsustati, et peapiiskopkond jääb inkorporeerituks, aga ordu ei tohi nõuda ordu vasallidelt sõjas osalemist ning andis Harju-Viru rüütelkonnale Jungingeni armukirja. Damerow ei saavutanud seega oma tahtmisi ja astus mõni aasta hiljem, kui oli oma piiskopkonnas sattunud majanduslikesse ja poliitilistesse raskustesse, oma ametikohalt tagasi, elades esialgu Riias, millalgi pärast 1408. aastat pöördus ta aga tagasi Saksamaale.

## Viited
1982. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1982. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 27. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 24. märtsil 1982 Harrogate'is Suurbritannias. Selle võitis Saksamaa.

## Tulemused
Jõgeva Ühisgümnaasium

**Jõgeva Ühisgümnaasium**, endine **Jõgeva 2. Keskkool**, oli üldhariduskool Jõgeval.

Kooli viimane direktor oli Jüri Toit. Koolihoone asus aadressil Piiri 1.

Jõgeva Ühisgümnaasium lõpetas tegevuse 2013. aastal, kui alustas tegevust riigigümnaasium Jõgevamaa Gümnaasium ja seniste Jõgeva Gümnaasiumist ja Jõgeva Ühisgümnaasiumi asemel alustas tegevust Jõgeva Põhikool.

## Välislingid
*Kooli koduleht
.gb

**.gb** on Suurbritannia Interneti tippdomeen, mis võeti kasutusele 1985. aastal, kuid selle asemel kasutati domeeni .uk. Seda kasutasid vaid mõned üksikud valitsusasutused. Praeguseks domeeni enam ei kasutata.
Martonoš

**Martonoš** on küla Serbias Põhja-Banati ringkonnas Kanjiža vallas. Ligi 90% külaelanikest on ungarlased.
Maiskondade konflikt

**Maiskondade konflikt** oli sisetüli Saksa ordus 15. sajandi keskel.

Konflikt puhkes seetõttu, et Saksa ordu Preisimaal harus ülekaalus olevad reinimaalased eesotsas kõrgmeister Paul Berlitzer von Russdorfiga püüdsid Liivi ordumeistriks teha Reinimaalt pärit Järva foogt Heinrich von Notlebenit. 

Liivimaa ordus olid aga ülekaalus vestfaallased, kes sellega ei nõustunud, valides 1438. aastal enda viitsemeistriks Vestfaalist pärineva Heidenreich Vincke von Overbergi. Esialgu ei soovinud Saksa ordu kõrgmeister Vincket tunnistada ja püüdis ka sõjalisel teel sekkuda. Kuid Järva foogt taandas end ise ja Liivimaal puudus Russdorfi-meelsetel igasugune toetus. Nii pidi kõrgmeister 1440. aastal lõpuks liivimaalaste valikut aktsepteerima ning järgmisel aastal tagandatigi ta suuresti seoses Liivimaa-Preisi konfliktiga.

## Vaata ka
*Saksa Ordu
*Liivimaa Ordu
*Liivi ordumeister
## Viited
S.H.E

**S.H.E** (hiina keeles 女朋友, pinyin: *nǚpéngyou*) on taiwani *poprockgrupp*. Ansambel loodi 2000. aastal.

## Liikmed
*Selina Ren (任家萱)
*Hene Tina (任家萱)
*Ella Chen (陳嘉樺)

## Välislingid
*S.H.E koduleht
Eesti Jahispordi Liit

**Eesti Jahispordi Liit** (lühend **EJSL**) on praktilist jahilaskmist arendav organisatsioon (mittetulundusühing), mis loodi 1997. aastal Jahimeeste Seltsi Jahilaske Föderatsiooni õigusjärglasena. 

Eesti Jahispordi Liit on 1997. aastast Federation Internationale de Tir Aux Armes Sportives de Chasse'i ehk FITASC-i liige. 
  
EJSL tegeleb Eestis praktiliste jahilaskeharjutustega: *[[sporting]]*, *[[Compak Sporting|compak sporting]]*, "Kõrge kukk", jahi kahevõistlus (JKV) ning siin veel vähe levinud harjutustega (Helies, St. Hubert jt). 

Jahipraktilise laskmise alla kuuluvad ka vint- ja sileraudsetest relvadega tehtavad kuuliharjutused liikuvate ja seisvate märkide tabamiseks. Näiteks harjutusel "Jooksev metssiga" lastakse sileraudse relvaga distantsilt 35 meetrit; harjutustel JM-1–JM-7 on laskekaugus 50 meetrit; harjutustel VJM-1–VJM-4 ja "Jooksev põder" lastakse vintrelvast 50 ja 100 meetri distantsilt; harjutustel JP-1–JP-4 kasutatakse vintrelva 100 meetri kaugusel (VSS) seisvate siluettide laskmiseks.
 
Eesti Jahispordi Liidule kuuluvad järgmised laskerajad: kaarrada (*skeet*), kaevikrada (*trap*), paariskaevikrada (*double trap*) ja automaatkaevikrada (*automatic trap*), mida ta hoiab ka korras. Nende klassikaliste jahilaskmisalade arendamisega tegeleb aga Eesti Laskurliit.  

## Vaata ka
*Eesti Laskurliit

## Välislingid
*Eesti Jahispordi Liit
*Info EOK lehel
Eun Ji-won

**Eun Ji Won** (sündinud 8. juunil 1978, korea keeles 은지원) on Lõuna-Korea hiphoplaulja. Ta on olnud ansambli Sechs Kies laulja.

## Välislingid
*Eun Ji Woni ametlik fännileht
.mf

**.mf** on Saint-Martini Interneti tippdomeen. Domeen reserveeriti 21. septembril 2007, kuid seda pole kasutusele võetud.
.cs

**.cs** oli Tšehhoslovakkia Interneti tippdomeen. 

See võeti kasutusele 1990. aasta paiku. Kui Tšehhoslovakkia jagunes 1993. aastal Tšehhiks ja Slovakkiaks, anti mõlemale riigile uus tippdomeen, vastavalt .cz ja .sk. Domeen .cs kõrvaldati järk-järgult kasutusest ja kustutati 1995. aastal. Kuni 2010. aastani (kui kustutati domeen .yu) oli .cs kõige suurema endise kasutusega kustutatud tippdomeen. 1994. aasta juunis, kui suur osa ümbertõstmisest domeenidele .cz ja .sk oli juba tehtud, kasutas domeeni .cs ikka veel üle 2300 hosti.

Aastatel 2003–2006 oli ISO 3166-1 standardi järgi Serbia ja Montenegro maakood CS ja seega oli ka neile reserveeritud domeen .cs, kuid riik ei kasutanud seda, vaid jätkas domeeni .yu kasutamist, mis oli olnud endisel Jugoslaavial.
Dick Van Dyke

**Dick Van Dyke** (õieti **Richard Wayne Van Dyke**; sündinud 13. detsembril 1925) on USA näitleja, meelelahutaja ja koomik. 

Ta on esinenud nii teatri kui ka estraadilaval ning filmides ja telesarjades. Oma pika karjääri jooksul on ta pälvinud kuus Emmy auhinda ning lisaks Grammy ja Tony auhinna. Ta võeti 1993. aastal Hollywoodi kuulsuste alleele ja 1995. aastal Televisiooni kuulsuste halli. 1998. aastal tunnistati ta Disney legendiks. Samuti on ta saanud Ekraaninäitlejate Gildi elutööauhinna (2013) ja Kennedy Keskuse autasu (2020). 

Van Dyke kaasas telesaadetesse ka oma lapsi ja lapselapsi. Tema poeg Barry Van Dyke, lapselapsed Shane Van Dyke ja Carey Van Dyke ning teisedki sugulased on esinenud näiteks kriminaaltelesarjas "Diagnosis: Murder" ("Diagnoos: mõrv"), mille peategelast doktor Mark Sloanit mängib Van Dyke. Tema poeg Chris oli 1980. aastatel Oregoni Marioni maakonna ringkonnaprokurör. 1987. aastal suri Van Dyke'i lapselaps Jessica Van Dyke Reye sündroomi tagajärjel, mis ajendas Van Dyke'i käsitlema avalikult teemat aspiriini ohtlikkusest lastele. 

12. veebruaril 1948 abiellusid Van Dyke ja endine Margerie Willett Los Angeleses Wilshire'i puiesteel asuvas Chapman Park Hotellis raadiosaates " Pruut ja peigmees" . Neil oli neli last: Christian, Barry, Stacy ja Carrie Beth. Nad lahutasid 1984. aastal pärast pikka lahusolekut. 1976. aastal alustas Van Dyke suhet oma kauaaegse elukaaslase Michelle Triola Marviniga . Nad elasid koos üle 30 aasta, kuni naise surmani 2009. aastal. Nende afäär, mis jättis Van Dyke'i "süütundes vääneldama", aitas kaasa Van Dyke'i ja Willetti abielu purunemisele. 29. veebruaril 2012, 86-aastaselt, abiellus Van Dyke meigikunstnik Arlene Silveriga, kes oli temast 46 aastat noorem. Nad olid kohtunud kuus aastat varem SAG auhindade jagamisel. 

2023. aastal võistles Van Dyke sarja "Maskis laulja" üheksandal hooajal rollis "Gnome" ja oli esimene, kes välja langes. Episoodi oli reklaamitud kui "ajaloo legendaarseimat, aukartustäratavamat ja armastatuimat maskide paljastamist". Pärast seda, kui Van Dyke oma isiku avalikustas, pälvis ta publikult ja kohtunikelt pika ovatsiooni. Enne lavalt lahkumist laulis Van Dyke kordusena oma osa laulus "Supercalifragilisticexpialidocious" filmist "Mary Poppins". 97-aastaselt sai Van Dyke'ist vanim inimene, kes kunagi selles teleshow´s võistelnud on. 
21. detsembril 2023 austati teda CBS-i erisaatega "Dick Van Dyke: 98 Years of Magic", tähistades tema 98. sünnipäeva. 

13. detsembril 2024 (oma 99. sünnipäeva tähistamiseks) mängis Van Dyke Coldplay loo "All My Love" muusikavideos. Ta produtseeris video koos oma naise, näitlejanna Arlene Silveriga. 

2025. aasta detsembris ilmus Van Dyke'i 100. sünnipäeva auks kaks temast tehtud dokumentaalfilmi: „ Starring Dick Van Dyke“ ja „Dick Van Dyke: 100th Celebration“. 

## Filme
*"Mary Poppins" (1964, Bert)
*"Chitty Chitty Bang Bang" (1968, Caractacus Potts)
*"The Dick Van Dyke Show" (1961–1966)
*"Matlock" (1986–1990)
*"" (1993–2001 + 2002)
*"Öö muuseumis" (2006, 2009)

## Viited

## Välislingid
*
Hirsnik

**Hirsnik** oli talupojast kohaliku kohtu liige keskaegsel Liivimaal.

Hirsnik määrati kas mõisniku või talupoegade kogukonna poolt kohaliku kohtu, tavaliselt adrakohtu liikmeks, kelle ülesandeks oli kohalike tülide lahendamine. Enamasti olid nad tavaõiguse head tundjad, kes ametlikult võisid lahendada kõiki tülisid, mis polnud piisavalt tähtsad, et sellega pidanuks tegelema kõrgema astme kohus, maaisand. Tegelikult langetas lõppotsuse siiski mõisnik, kuid kui otsus otseselt temasse ei puutunud, võisid hirsnikud ka iseseisvalt otsustada.

## Viited
Pundenik

**Pundenik** on keskaegse Eesti talupoja sotsiaalne kategooria. 

Pundenik oli sarnaselt üksjalaga väiksema maksukoormusega kui näiteks adratalupoeg. Pundenik pidi maksma kaks punda (tündrit) vilja, muid kohustusi polnud. Tavaliselt olid pundenikud majanduslikult paremal järjel kui üksjalad.

## Vaata ka
* adratalupoeg
* maavaba talupoeg
* ori ehk trääl
* sulane
* teenija
* vabadik
* vabatalupoeg
* üksjalg
* pooleteramees