open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kroonlinna ülestõus

**Kroonlinna ülestõus** on nimetus kahe (1919. ja 1921. aastal) Petrogradi lähedases Kroonlinnas toimunud sõjaväelaste ülestõusu kohta.

## 1919
13. juuni 1919 kell 4.00 puhkes Kroonlinna kindluse Krasnaja Gorka (*Красная Горка*) fordi garnisoni üksuse (*1-й Кронштадтский крепостной полк*) ülestõus ning kuulutati Nõukogude võimu hülgamisest. Petrogradi nõukogu esimehe Grigori Zinovjevi üleskutsel asusid ülestõusu maha suruma kella 15.00 Balti Laevastiku laevad "Petropavlovsk", "Andrei Pervozvannõi", "Oleg", "Rif". Pärast neljapäevast kaitset taandusid ülestõusnud fordist.

Samal ajal toimus Eesti 1. Diviisi ja Vene Loodearmee pealetung, mis oli läbi murdnud Nõukogude 6. Kütidiviisi kaitsest ning 11. juunil 1919 jõudnud Kroonlinna kindluse Seraja Lošadi (*Серая Лошадь*) ja Krasnaja Gorka fordi lähedusse.

## 1921

Esialgu koos esseeridega  teostatud Oktoobrirevolutsiooni tulemusena saadud võimuorganitest (nõukogudest) eemaldati hiljem bolševike poolt muude revolutsiooniliste parteide esindajad. Bolševikepoolne võimu usurpeerimine kutsus esile ülestõusu, mis puhkes 
28. veebruaril 1921 Kroonlinnas 14 000 Balti mere laevastiku madruse ja töölise osavõtul. Ülestõusnute poolt esitati nõudmine oli "nõukogud ilma kommunistideta".

Lev Trotski koostatud plaani alusel juhtis ülestõusu mahasurumist Mihhail Tuhhatševski. 7. märtsil 1921 avasid Sestroretskis ja Lissi Nossil asuvad suurtükiväeüksused ründajaid toetava tule ning 25 000 bolševike pooldajat võtsid ette esimese pealetungi Kroonlinnale. Rünnak kukkus läbi. 

16. märtsil alustati teist pealetungi Kroonlinnale. Kaitsjate poolel võidelnud lahingulaevad Petropavlovsk ja Sevastopol alistusid ründajatele.

20. märtsil lõppesid Kroonlinnas tänavalahingud.

Bolševike vägi kaotas ülestõusu mahasurumisel 700 tapetut ning 2500 haavatutena, ülestõusnud 600 surnutena, 1000 haavatutena ning 2500 vangilangenutena. 8000 osavõtnut põgenes Soome. Teistel andmetel põgenes Soome üle jää 6500 inimest, kellest 5100 läks 1924 Nõukogude Liitu tagasi

## Viited

## Välislingid
*В 1921 году против большевиков выступили только несколько кораблей Балтийского флота
*Форт Красная Горка
Franz Josef Jung

**Franz Josef Friedrich Jung** (sündinud 5. märtsil 1949) on Saksamaa poliitik.

Ta oli Angela Merkeli valitsuse kaitseminister 22. novembrist 2005 kuni 27. oktoobrini 2009 ning seejärel tööminister kuni 27. novembrini 2009. Ta astus tagasi süüdistuste tõttu, mis puudutasid tema tegevust kaitseministrina seoses 4. septembril 2009 Afganistanis Kondūzis toimunud tsiviilohvreid nõudnud NATO õhurünnakuga. 

Jung õppis õigusteadust Mainzi ülikoolis. Ta on töötanud poliitilistel ametikohtadel Hesseni liidumaal.

## Välislingid

*Koduleht
Gotthard Friedrich Stender

**Gotthard Friedrich Stender** (27. august 1714 Laši Kuramaa – 17. mai 1796 Sunākste) oli Läti jutukirjanik, keeleuurija, tõlkija, pedagoog, vaimulik ja loodusteadlane. Populaarsuse tõttu rahva seas nimetati teda ka vanaks Stenderiks, eristamaks teda poeg Aleksander Johannes Stenderist (1744–1819) ehk noorest Stenderist.

Gotthard Friedrich Stender sündis 1714. aastal Kuramaal õpetaja perekonnas ning õppis usuteadust Jenas ja Halle ülikoolis. Aastail 1753–1759 elas Žeimelise alevis. Seejärel tegutses pastorina Lätis kuni surmani 1796. aastal (Birzgales, Szaimen, Sēlpilsis, Sunākstes, praost Sēlpilsi praostkonnas Kuramaal.

Stender uuendas Läti tähestikku, andis välja Läti keele grammatika ning läti-saksa ja saksa-läti sõnaraamatu. Tema ja Johann Gottfried Herderi olid esimesed, kes analüüsisid läti rahvalaule, mõistatusi, tegusõnu ja vanasõnu.
## Välislingid
* 
* Elulugu
* Portree
Toulouse FC

**Toulouse Football Club ** on Prantsusmaa jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas.

## Saavutused
; Ligue 2:
* **Võidud**: 1953, 1982, 2003

; Coupe de France:
* **Võidud**: 1957

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Valenciennes FC

**Valenciennes Football Club** (vapi järgi vana nimi *Valenciennes-Anzin FC*) on Prantsusmaa linna Valenciennes'i jalgpalliklubi, mis hooajal 2008/09 mängis riigi kõrgliigas.

## Välislingid
* Koduleht
Guy Barbier

**Guy Barbier de Courteix** (20. september 1921 Chabanais – 21. juuni 2011 Helsingi) oli prantsuse rahvusest roomakatoliku vaimulik, kes töötas alates 1964. aastast Soomes ja alates 1992. aastast paralleelselt ka Eestis.

Alates 12. eluaastast õppis maristide vennaskonna internaatkoolis Marseille lähistel, umbes 500 kilomeetri kaugusel sünnikodust.

Pärast Prantsusmaa okupeerimist Saksa vägede poolt 1940. aastal saadeti töölisena Saksamaale Halle linna sõjatehasesse, kus liitus vastupanuliikumisega. Peatselt arreteeriti, viibis kinnipidamisel viies eri vanglas ja neljas koonduslaagris, muuhulgas ka kurikuulsates Buchenwaldi ja Dachau laagrites. Sõja lõpul asus koonduslaagris Tšehhi territooriumil; sealt vabanedes kaalus vaid 42 kilogrammi ja põdes tuberkuloosi.

Pöördunud koju tagasi, keskendus tervise parandamisele ja füüsilisele taastumisele. 1946 asus õppima vaimulikku seminari. 29. juunil 1951 pühitseti preestriks ja asus tööle Lyoni piiskopkonnas kogudusepreestrina. Oli Prado preestrite vennaskonna liige.

Oli 1950. aastatel seotud vasakpoolse, liberaalset teoloogiat viljelenud töölispreestrite liikumisega; töötas 1954–1959 preestrina Lyoni tehastes. 

Soovides osaleda Venemaa taaskatoliseerimises, suundus õppima Rooma *[[Collegium Russicum]]i* ülikooli Bütsantsi teoloogiat, kuid ei saanud sealt piisavat vene keele oskust. Nii asus õppima Helsingi Ülikooli ja töötas õpingute kõrvalt Espoo oikumeenilises keskuses.

1966–1986 oli heategevusorganisatsiooni Emmaus juht Soomes ja pälvis oma tegevuse eest selles liikumises 1983. aastal Soome kristliku rahuliikumise rahupreemia.

Soomes teenis mitmetes kirikutes ja kogudustes, sealhulgas 1971. aastast Myllyjärvi oikumeenilises keskuses ja selle juures paiknevas pühade apostlite Peetruse ja Pauluse kabelis.

Alates 1986. aastast töötas Helsingi Püha Henriku katedraali vikaarpreestrina, vastutades peamiselt immigrantidest koguduseliikmete hingehoiu eest. On olnud Myllyjärvi karmeliitide ja Helsingi birgitiinide nunnakloostri vaimulik isa.

1980. aastate keskpaigast alates viibis ka lühiajalistel pastoraalvisiitidel Nõukogude Liidu territooriumil, peamiselt Valgevenes ja Ukrainas; hiljem, pärast Nõukogude Liidu lagunemist, on korraldanud Venemaal rekollektsioone nii ilmikutele kui ka vaimulikele.

Eestit külastas esmakordselt aprillis 1990, viies läbi jumalateenistusi ja korraldades kohtumisi nii Tallinna kui ka Tartu katoliku kogudustes.

Aastatel 1992–1996 oli ta Eesti katoliku kiriku generaalvikaar, esindades tol ajal kohapeal Vilniuses resideerinud apostellikku administraatorit. Alates 1996. aastast oli ta kirikukohtu audiitor.

Aastaid oli isa Guy Barbier Tallinna Ukraina Kreekakatoliku Kiriku Kolmekäelise Jumalaema koguduse hooldaja.

Isa Guy valdas prantsuse, inglise, vene ja soome keelt, vähesel määral ka ukraina ja eesti keelt.

## Allikad

*Õunapuu, Rein. Isa Guy Barbier Eestis. – Kiriku Elu, nr 4, juuni 1990, lk 12.
*Halme, Ritva. Isä Guy Barbier 50 vuotta pappina. – Fides, nr 20, 2001, lk 8–9.
Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia

**Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia** (*Stanford Encyclopedia of Philosophy*) on vaba veebientsüklopeedia filosoofia alal, mida toimetatakse Stanfordi Ülikooli poolt. 

Selle artiklite autoreiks on toimetaja valitud asjatundjad, artiklid on retsenseeritud ning nende täiendamine kuulub autorite kohuste hulka. 

Entsüklopeedia asutati 1995. aastal ja selle loojaks oli Edward N. Zalta.

## Vaata ka
*Entsüklopeedia
*Filosoofia veebientsüklopeedia

## Välislingid
*Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia koduleht
*Entsüklopeedia (nii olemasolevate kui kavandatud) artiklite loend
Vladimir Vernadski

**Vladimir Ivanovitš Vernadski** (vene keeles Владимир Иванович Вернадский) (12. märts (28. veebruar vkj) 1863 Peterburi – 6. jaanuar 1945 Moskva) oli ukraina mineraloog ja geokeemik. 

Aastail 1898–1911 töötas ta Moskva ülikoolis mineraloogia professorina. Aastatel 1918–1919 oli ta Ukraina Teaduste Akadeemia esimene president.

Ta on tuntud biosfääriõpetuse arendajana.

Ta uuris elu mõju Maa keemilisele ehitusele ja määratles biosfääri kui elu poolt keemiliselt muudetud kihti Maal (Vernadski reegel). Analoogselt määratles ta noosfääri kui inimvaimu poolt keemiliselt muudetud kihti Maal.

## Vaata ka
*Vernadski reegel

## Kirjandus
* Rein Veski, "Tappev mõistus: elus- ja surnud aine, bio- ja noosfäär, inimkonna autotroofsus Vernadskiga ja Vernadskita". Turbateabe OÜ, Tallinn 2017, 450 lk (bibliograafia lk 423–438); ISBN 9789949988600
FED

**FED** või **Fed** võib tähendada järgmist:
*FED ehk Föderaalreservi Süsteem
*FED (ettevõte), Ukraina ettevõte, mis toodab FED-nimelisi kaameraid
*...
Fabian Ernst Stael von Holstein (1672–1730)

**Fabian Ernst [[Staël von Holstein]]** (1672 – 4. aprill 1730 Anija mõis, Tallinna kubermang Venemaa keisririik) oli baltisaksa poliitik.

Fabian Ernst Staël von Holstein oli Rootsi sõjaväelane, kuninglik kindraladjutant. 

Aastail 1705–1706 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees. 1708. aastal osales ta Lesnaja lahingus ning 1710. aastal kirjutas Eestimaa rüütelkonna nimel alla Venemaale kapituleerumise lepingule. 1713–1721 oli ta Eestimaa maanõunik.

Talle kuulusid Eestimaal Jõelähtme, Anija mõis ja Liivimaal  Kujmuiža mõis.

## Perekond
Tema vanemad olid 1652. aastal naturalisatsiooni korras Rootsi aadlikuks saanud Liivimaa maamarssal, sõjanõunik, Tallinna asehaldur, kindralmajor ning Anija, Jõelähtme ja Liivimaa *Ramke* (*Ramkau*) mõisaomanik Jakob Stael (1628–1679) ja Pürksi vabapreili Anna Sophie von Ungern-Sternberg, kes oli Riia linnuse asehaldur vabahärra Wolmar von Ungern-Sternbergi (surnud 1667) tütar.  

Tema isa hukkus duellis Otto Reinhold von Mengdeni vastu 1679. aastal. Lesestunud ema abiellus seejärel vabahärra Reinhold Johann von Ferseniga, kes oli Rootsi kuninglik nõunik ja Svea õuekohtu president, ning sai 1712 Rootsi krahvtiitli.  Tema vendadest Otto Wilhelm (1668–1730) oli 1719. aastast Rootsi vabahärra ja Jakob Axel (1680–1730) kuninglik poola kindraladjutant, kes sai tuntuks oma 1720. aasta duellivõiduga Taani-Norra viitseadmiral Peter Wessel Tordenskjoldi vastu.

Fabian Ernst Staël von Holstein abiellus 25. märtsil 1702 Tallinnas Gertrude Margaretha von Fockiga (1668–1748), kes oli Võivere mõisaomanik Gideon von Focki (surnud 1710) ja Hedwig von Lantingshauseni tütar. Abielust sündis:
* Hedwig Margaretha Staël von Holstein (1707–1771), Jõelähtme ja Anija pärijanna, abiellus Jakob Johann Staël von Holsteiniga ning oli Fabian Ernst Staël von Holsteini ema.

### Sugupuu

## Viited

## Kirjandus
* Alo Särg, "Harjumaa mõisad ja mõisnikud" Argo, Tallinn 2006

## Välislingid
* Eesti kunsti klassika 18. saj. algusest teise maailmasõja lõpuni
* Stael von Holsteinide sugupuu
*
India kanep

**India kanep** (*Cannabis sativa* ssp. *indica*) on taimeliik.

## Klassifikatsioon

India kanepit kirjeldas 1785. aastal Jean-Baptiste de Lamarck.

APG III süsteemis klassifitseeritakse india kanep hariliku kanepi alamliigiks.  

India kanepi alamliik on *Cannabis sativa* subsp. *indica* (Lam.) E. Small & A. Cronquist ja teisend on *Cannabis sativa* var. *ruderalis* (Janisch.) S.Z. Liou. 

## Kirjeldus
India kanep on üheaastane lahksuguline taim. Ta kasvab harilikult 1–2 meetri pikkuseks. Lehed on tavaliselt tumerohelised, mõnikord purpurse varjundiga. Vanemal taimel muutuvad lehed rohkem purpurseks. Taim on tugeva iseloomuliku lõhnaga.

## Levila

India kanep on Indias, Iraanis ja Afganistanis looduslikult kasvav taim, mida inimesed kasutavad narkootilise aine allikana – kanepina.  

## Kasutamine

India kanepi taime saadused on hašiši (Araabias) ja *[[bhang]]*i (Hindustanis) allikas.

Eestis on india kanepi narkootiliste saaduste müümine ja tarvitamine mis tahes kogustes keelatud, v.a raviarsti väljastatud eriloa alusel omandatud kanepiürt (*herba Cannabis indicae*).

## Vaata ka
*kanep
*kanepiürt
*kanep (mõnuaine)

## Viited

## Välislingid
*Eesti kanepiteemaline foorum ja wiki
*Sativa and Indica Marijuana Plants
*Indicas and Sativas: Differences in the Two Basic Strains of Cannabis
*Cannabis indica
*CANNABIS INDICA
*Cannabis Indica And Sativa
*Cannabis spp. (indica, sativa...)
*History of Cannabis and Its Preparations in Saga, Science, and Sobriquet
*[J. of Cannabis therapeutics](http://www.cannabis-med.org/science-international/JCANT1(1).pdf)
*Pain management
*Cannabis sativa
*Marijuana and the Cannabinoids (Forensic Science and Medicine)
Johannes III (paavst)

**Johannes III** (ladinapäraselt **Ioannes III**) oli paavst 561–574. Ta oli 61. paavst.

Johannes oli "Liber Pontificalise" järgi pärit Roomast ja ta oli Anastasiuse poeg. Süüria õpetlase Evagrios Scholasticose järgi oli tema sünninimi **Catelinus**. "Liber Pontificalises" on tema isa kohta märgitud *illustri viro*, mille alusel kirikuloolased peavad teda Rooma senaatoriks.

Teda on seostatud alamdiakon (kardinaldiakon) Johannesega, keda paavst Pelagius I mainis oma traktaatides.

## Paavstiks saamine
Johannes III pühitseti paavstiks 17. juulil 561, kui tema valimist oli tunnustanud Bütsantsi keiser Justinianus I.

## Suhted langobardidega
Johannes III ajal tungisid Itaaliasse langobardid. Aastal 571 reisis paavst Napolisse, kus ta veenis Bütsantsi eksarhi Narsest kaitsma Roomat langobardide eest.

Paavst siirdus seejärel segastel asjaoludel Roomast Napolisse ja hiljem Rooma lähistel asuvasse Santi Tiburtio e Valeriano kirikusse, kust ta naasis pärast Narsese surma Lateraani paleesse. "Liber Pontificalise" järgi taunisid Rooma elanikud Narsest, kelle lahkumise järel otsustas ka paavst linnast lahkuda.

## Suhted Gallia piiskoppidega
Johannes III nimetas 11. märtsil 562 Soissons'i Saint-Medardi kloostri Gallia peakloostriks.

Aastal 567 mõisteti Lyoni sinodil hukka Embruni piiskop Salonius ja Gapi piiskop Sagittarius, kes apelleerisid paavstile.

Johannes III sai kirja Burgundia kuningalt Guntramilt. Paavst otsustas, et mõlemad piiskopid tuleb taas kinnitada nende ametites.

## Suhted Itaalia piiskoppidega
Johannes III ordineeris 15. septembril 568 Ravenna peapiiskopi Petruse, kellele ta andis 22. septembril palliumi.

Milano peapiiskop Laurentius II teatas aastal 573 osaduse taastamisest Roomaga, mis oli katkestatud seoses Kolme peatüki tüliga. Samal põhjusel paavstiga tülitsenud Aquileia piiskop ei soostunud Roomaga leppima.

## Liturgilised otsused
Johannes III kohustas Lateraani basiilika preestreid viima katakombidesse armulauda ja süütama küünlaid.

## Johannes III kultuuriloos
Johannes III ajal valmis Roomas Santi Apostoli kirik. Ta lasi "Liber Pontificalise" järgi taastada Rooma katakombe.

## Kristlik eetika
Johannes III abistas vaeseid.

## Ordinatsioonid
Johannes III ordineeris "Liber Pontificalise" järgi 61 piiskoppi, 38 preestrit ja 13 diakonit.

## Surm
Johannes III suri 13. juulil 574 Roomas ja maeti "Liber Pontificalise" järgi Rooma Peetri kirikusse.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.

## Välislingid
*Artikkel Johannes III kohta *(inglise keeles)*
*Artikkel Johannes III kohta. *(inglise keeles)*
*Johannes III dokumendid.
Benedictus I

**Benedictus I** oli paavst aastatel 575–579. Ta oli 62. paavst.

Benedictus oli "Liber Pontificalise" järgi pärit Roomast. Ta oli Bonifatiuse poeg. Kreeklased kutsusid teda Bonosuseks.

Benedictus I pühitseti paavstiks 2. juunil 575, kui tema valimist oli tunnustanud Bütsantsi keiser Justinus II.

Kuna langobardid olid tunginud Itaaliasse, saatis paavst delegatsiooni Bütsantsi keisri Justinus II juurde, kellelt ta palus abi langobardide vastu. Samal ajal tabas Itaaliat näljahäda.

Paavst annetas Spoleto lähedal asunud San Marco kloostrile maa-ala.

Ta ordineeris "Liber Pontificalise" järgi 21 piiskoppi, sealhulgas novembris 578 Ravenna peapiiskopi Johannes III. Ta ordineeris 15 preestrit ja 3 diakonit, nende seas sai 577. või 578. aasta paiku diakoniks hilisem paavst Gregorius I.

Benedictus I tunnustas Grani patriarhile saadetud kirjas kihlust.

Benedictus I suri 30. juulil 579 Roomas, kui linna piirasid langobardid. Ta maeti "Liber Pontificalise" järgi Rooma Peetri kirikusse.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly: "The Oxford Dictionary of Popes". 1996.
*"Liber Pontificalis".

## Välislingid
*Artikkel Benedictus I kohta *(inglise keeles)*
*Benedictus I dokumendid.
Maria Köster

**Maria Köster** (6. jaanuar 1902 Kihnu – 20. märts 2007 Kihnu) oli eesti pikaealine, läbi aegade vanim kihnlane. Saarel oli ta tuntud kui **Luha Mari**.

22-aastaselt abiellus ta 12 aastat vanema leskmehega, kellel oli juba kolm last, ja asus elama Lemsi küla Luha tallu, kuhu jäi surmani. Abielust sündis poeg Jaan (kellest sai teise kuulsa kihnlase, rahvalaulik Järsumäe Virve mees) ja väiksena surnud tütar.

1946. aastal oli ta pikka aega Pärnu haiglas. Samal ajal suri tema mees Gustav.

Tema ärasaatmine toimus Kihnu õigeusu kirikus ning ta maeti Kihnu kalmistule abikaasa kõrvale.

Ta sai postuumselt Kihnu valla aukodaniku nimetuse.

## Viited
Muna (täpsustus)

* **[[Muna]]**, koorega kaetud viljastatud munarakk (linnud ja roomajad) või kestaga kaetud munarakk (lülijalgsed)
* **[[Muna (toiduaine)|Muna]]**, toiduaine
* **[[Muna (eesnimi)|Muna]]**, eesnimi
** naisenimi Araabias, mida tõlgitakse tavaliselt **soov** või **iha**
** mehenimi Indias
* **[[Muna küla]]**, küla Võru maakonnas
* **[[Muna (Yucatán)|Muna]]**, väikelinn Mehhikos Yucatáni poolsaarel
* **[[Muna jõgi]]**, jõgi Venemaal Murmanski oblastis Koola poolsaarel  
* **[[Muna jõgi (Jakuutia)|Muna]]**, jõgi Venemaal Sahhas  
* **[[Muna jõgi (Eritrea)|Muna jõgi]]**, jõgi Eritreas
* **[[Muna saar]]**, saar Indoneesias
***"[[Muna (Oro)|Muna]]"** on J. Oro lasteraamat
***"[[Muna (film)|Muna]]"** on Rao Heidmetsa lühimängufilm (2012).

## Vaata ka
* Silmamuna - nägemiselund
*"Munad"''' on Bent Hameri film.
Ida-Madagaskar

**Ida-Madagaskar** on Madagaskari idaosa Madagaskari saare Kõrgplatoost ida pool. 

## Ajalugu
Madagaskari saare idarannikul Antongilast kuni Mananjaryni valitsesid lugematud külapealikud, kes vajaduse korral moodustasid omavahel lühiajalisi lõtvu liite. Kaitseks   Euroopa meremeeste järeltulijate vastu olid nad sunnitud ühinema, mille tagajärjel moodustus betsimisarakade etniline rühm.  

Tuule eest kaitstud Antongila laht, idaranniku ainus looduslik sadamakoht, oli Euroopa meresõitjatele teada juba 1515. aastast. Ta jäi hollandlaste tähtsaks tugipunktiks kuni 17. sajandini.  Nii tekkis jõgede suudmetes, eriti Toamasina ja Antongila vahelisel rannaribal elavatel põliselanikel varakult sagedane kokkupuude eurooplastega.Kui 1652 rajati Hollandi koloonia Kapimaal, vähenes hollandlaste huvi Madagaskari vastu märgatavalt. 

Esimene Briti Ida-India Kompanii laevastik heitis 1601 ankrusse Sainte-Marie saare juurde ning seejärel ka Antongila lahte, kus neil õnnestus saada 15 tonni riisi, 50 korvi ube, 8 veist, palju kodulinde ning suur hulk apelsine, sidruneid ja banaane. Nagu Sainte Marie saarelgi, tuli neil võidelda tsükloniga ning samuti raskete haigustega meeskonna seas.  

Prantslased, kes kinnitasid 1642 kanda lõunarannikul, ostsid kogu idarannikult riisi. 

17. sajandi lõpul kinnitasid idarannikul kanda piraadid ja orjakaupmehed, eriti Vohémaris, Sainte-Marie saarel, Mahavelonas (Foulpointe) ning ka hästi kaitstud Antongila lahes. Mõni neist tüdines võitlemisest merel ning seadsid end sisse kuival maal. Teised viibisid kuival maal selleks, et puhata ja uuteks röövretkedeks valmistuda. Piraatide kaptenitel oli tänu tulirelvadele oma kindlustatud residentsides märkimisväärne sõjaline võim, mõnest sai kohalik vürst. Sageli sekkusid nad kohalikesse konfliktidesse ning sõlmisid ajutisi liite kohalike valitsejatega. Omavahel nad enamasti ei sõdinud. Piraadid abiellusid ka kohalike naistega, sageli klannipealike tütardega. 

Esimene Madagaskari piraat oli John Avery, kes kaaperdas India lähedal suurmoguli aardeid täis laeva ning asus 1695 Antongilasse. Inglise laevadel ei õnnestunud teda välja ajada. Mõni laevakaptenitest, näiteks William Kidd, hakkas ise piraadiks. Kaubeldi röövitud aaretega ning veiste ja orjadega. Üks ori maksis 25 piastrit või viis värvilist taskurätikut või viis püssi. 

## Välislingid
*Franz Stadelmann. ''Symbiose zwischen Gestern und Heute'', ptk 17 (allikas)
EXE-fail

**EXE-fail** (ingliskeelse sõna **''exe**cutable* esitähtedest; [[faililaiend]]ina *'.exe*') on [[Masinakeel|täitmisfaili]] ([[Arvutiprogramm|programm]]) vorming, mida kasutatakse operatsioonisüsteemides [[DOS]], [[OpenVMS]], [[Microsoft Windows]], [[ReactOS]] ja [[OS/2]]. Peale programmikoodi võivad EXE-failid sisaldada veel muidki komponente, näiteks pilte ja ikoone programmi graafilise kasutajaliidese jaoks.

== EXE-faili vormingud ==
EXE-fail võib olla järgmistes vormingutes:

=== [[DOS]] ===
16-bitine DOS-i täitmisfail on algupärane täitmisfailivorming, mida saab tuvastada faili alguses oleva tähtlühendi "MZ" abil.

=== [[Windows 3.x]] ===
16-bitine Windowsi täitmisfail on DOS-i failivormingu edasiarendus, millele on lisatud multitegumtöö võimalus. Fail algab samuti tähtlühendiga "MZ", lisaks sisaldab kood ka tähtlühendid <u>NE</u> (*New Executive'').

## Vaata ka
* .com
* Masinkood
Antongila laht

**Antongila laht** (malagassi keeles *Helodranon' Antongila*, prantsuse keeles *baie d'Antongil*) on laht Madagaskari saare idaranniku põhjaosas.

Ligikaudsed geograafilised koordinaadid on 15°45′ S, 49°50′ E. 

Laht on umbes 60 km pikk ja 30 km lai. Idas piirneb see Masoala poolsaarega. Lahe põhjaosas on Mangabe saar (*Nosy Mangabe*) ja põhjakaldal asub Maroantsetra linn. 

## Ajalugu
Tuule eest kaitstud Antongila laht, idaranniku ainus looduslik sadamakoht, oli Euroopa meresõitjatele teada juba 1515. aastast. Portugallane Pedreanes nimetas selle Santo Antonio laheks, millest praegune nimi pärinebki. Seal käisid eurooplased magevett ammutamas, toiduaineid vahetamas ja kauplemas. 

1596. aastal peatus Hollandi admiral Cornelis de Houtman Antongila lahes ning visandas kaks küla Antainambalana jõe suudmes praeguse Maroantsetra asula juures. Ta süütas ühe küla. Aastal 1598 saabus veel kolm Hollandi laeva eesotsas admiral Van Neckiga, kellel aga ei õnnestunud laevu varustada, sest kohalikud klannid sõdisid parajasti ning põliselanikud kartsid tulnukaid eelneva kogemuse põhjal. Saadi ainult magevett ja nelja päeva pärast lahkuti. Lahes käisid hollandlased kogu 17. sajandi vältel ning kord jäeti sinna isegi 12-liikmeline garnison, kellest kaheksa varsti haigustesse surid ning ülejäänud neli hukkusid klannidevahelistesse konfliktidesse sekkudes. Kui hollandlased 1598 rajasid asustamata saarele Mauritiusele koloonia, sai Madagaskarist tähtis riisi ja orjadega varustaja. Mangabe saarest Antongila lahes sai madruste kirjade hoidla. Mangabe saarel leidub kivisse kriibitud aastaarve 1601–1626 ja Euroopa meresõitjate nimed. Mauritiuse teine kuberner Adrian van der Stel sõlmis 1642 "Antongila kuningaga", kes oli arvatavasti külapealik, lepingu, millega viimane tunnustas Hollandi ülevõimu ning mis keelas teiste eurooplaste kolooniad ja kauplemise; Hollandi pool kohustus saatma asunikke ja sõdureid ning ostma riisi, vääriskivisid ja orje, keda kuningas pidi oma kuludega ja omal riisikol hoidma, kuni mõni Hollandi laev nad vastu võtab. Kui 1652 rajati Hollandi koloonia Kapimaal, vähenes hollandlaste huvi Madagaskari vastu märgatavalt. 

Kuni 18. sajandini jäi Antongila laht India ookeani edelaosa orjakaubanduse keskus.

## Vaata ka
*Ida-Madagaskar

## Välislingid
*Franz Stadelmann. ''Symbiose zwischen Gestern und Heute'', ptk 17 (allikas)
Masoala poolsaar

**Masoala** [masu'aala] on poolsaar Madagaskari saare kirdeosas Sava piirkonnas Antalaha ringkonnas. Poolsaar kuulub Vinanivao valda. 

Cap Est poolsaare põhjaosas on Madagaskari saare idapoolseim punkt. 

## Loodus
Maastik on künklik, suurim kõrgus merepinnast on 1311 m. 

Poolsaare sisemaa on veel suurelt jaolt troopilise vihmametsaga kaetud, välja arvatud Ambanizana jõe kaldad, kus mets on raiutud. Rannikul ja suuremate jõgede kaldal on osalt algne mets, osalt raiesmikud, osalt sekundaarne taimkate. Masoala poolsaare vihmamets on Madagaskari suurim sidus vihmametsaala. 

Detsembrist aprillini on mussoonid ja tsüklonid, maist augustini sajab pidevalt, septembrist novembrini on kõige kuivem. Temperatuur on 18...31 kraadi. 

Poolsaart ümbritsevad arvukad korallrahud.  

Suurema osa poolsaarest hõlmab Masoala rahvuspark. Seda ümbritsevad jätkusuutliku põllumajandusega puhvertsoonid. 

Zürichi loomaaia vihmametsahall jäljendab Masoala loodust.

## Rahvastik
Elanikke on umbes 45 000. Sisemaa on asustamata. Läänerannik on hõredalt asustatud.

## Infrastruktuur
Maanteid ei ole.   

## Kohad
### Asulad
*Ambanizana
*Ambatoharana
*Ambavazakana
*Ambodikily
*Ambodimanga
*Ambodivoaranto
*Ampampamena
*Ampanavoana
*Ampanio
*Anaovandrano
*Andrangazaha
*Anjahana
*Anjanozana
*Ankazofohy
*Ankazofotsy
*Ankirity
*Antalavia
*Antanambao
*Antanamoka
*Antanetilava
*Antanivory
*Antetesompafana
*Antsahareva
*Antsambavy
*Antsofitsoha
*Beankoraka
*Fampotabe
*Fampotakely
*Ifasina
*Ifsina
*Mahalevona
*Maroantsoro
*Marofototra
*Maromandia
*Marovato
*Masoala
*Navana
*Rantavato
*Rantranavona
*Sahamalaza
*Sahamalo
*Tampolo
*Tanivahala
*Vavany
*Vinanivao

### Sadamad
*Salvatore sadam

### Jõed
*Ambanizana jõgi
*Ampanavoana jõgi
*Ampanio jõgi
*Anaovandrano jõgi
*Andranotsimanga jõgi
*Fampotabe jõgi
*Fampotakely jõgi
*Mahalevona jõgi
*Ratsianarana jõgi

### Mäed
*Antrafonomby mäed
*Nanatonana mägi
*Tongavadiriana
*Vavarana

### Neemed
*Ampomatobe neem
*Baldrisy neem
*Boina neem
*Mahatserika neem
*Masoala neem
*Tampolo neem
*Tanjona neem

### Lahed
*Ambakaka laht
*Ambanizana laht
*Ankazofotsy laht
*Antongila laht
*Vinanimbe laht

### Saared läheduses
*Ambatoharana saar
*Ambatomifanga saar
*Behentona saar
*Fanala saar
*Nepato saar
*Nosindendra saared
*Voara saar

## Pildid

Pilt:Masoala_coast.jpg|Masoala poolsaare rannik
Pilt:Masoala Wasserfall.jpg|Zürichi loomaaia vihmametsahall: juga
Pilt:Masoala zoo zuerich 2.jpg|Zürichi loomaaia vihmametsahall
Pilt:Uroplatus fimbriatus.jpg|Endeemne suur lamesabageko


## Välislingid
*Foto: metsaraie Ambanizana jõest idas.
*Materjal Masoala poolsaarest Madagaskari bioloogilise mitmekesisuse ja looduskaitse saidil
Masoala

**Masoala** on küla Madagaskaril Sava piirkonnas Antalaha ringkonnas Vinanivao vallas  Masoala poolsaare lõunaranniku lähedal. Geograafilised koordinaadid on 15°59' S, 50°10' E. 

Kõrgus merepinnast on umbes 57 m.
Batüskaaf

**Batüskaaf** on iselaskuv autonoomne süvaveeliikur, mis on mõeldud süvamerre laskumiseks ja selle uurimiseks. Tüüpiline batüskaaf koosneb mingi vedelikuga täidetud metallkorpusest (kandekehast) ja sellele kinnituvast meeskonnakabiinist. Batüskaafiga sarnaneb batüsfäär, millel aga puudub eristatav kandekeha.

Sõna "batüskaaf" võttis kasutusele 1930. aastatel esimese süvaveeliikuri FNRS-2 konstruktor Auguste Piccard. 

## Tuntud batüskaafe
*FNRS-2 
*FNRS-3 
*DSV-0 Trieste
*DSV-1 X-2 Trieste II
*Archimède

## Vaata ka
*Batüsfäär
*Mesoskaaf

## Välislingid
*Retk maailmamere sügavaimasse punkti. forte.delfi.ee, 15. jaanuar 2010
Biogeenid

**Biogeenid** ehk **biogeensed ühendid** on organismidest väliskeskkonda sattunud anorgaanilised biokeemilised ühendid. Mõned autorid loevad **biogeenideks** üksnes taimede toiteelementide mineraalseid ühendeid, mis on sattunud väliskeskkonda. Mõiste on eesti keelde tulnud vene keele otsetõlkest (биогены, биогенные элементы). Nüüdisaegses erialakirjanduses kasutatakse mõistet harva ja see pole soovitatav.

## Vaata ka
*Taimetoiteained
*Mineraaltoiteained

## Viited
Daumantas

**Daumantas**, ka **Dovmont** (vene Довмонт, vanavalgevene *Dowmont*, valgevene *Даўмонт*, *Daǔmont*, õigeusu ristinimega *Timofei*; umbes 1240 – 17. mai 1299) oli leedu päritolu Pihkva vürst aastatel 1266–1299.

Daumantas oli esimese Leedu suurvürsti ja hilisema kuninga Mindaugase sugulane, kes oli kuni 1265. aastani Nalšia vürst. Tema ja Mindaugase naised olid õed. 1262. aastal, kui Mindauguase naine suri, võttis ta aga Daumantase naise väidetavalt endale, mis tekitas nende vahele tõsise vihavaenu. Daumantas liitus Mindaugase vastase, paganliku Žemaitija vürsti Treniotaga ning tõenäoliselt tappis 1263. aastal Mindaugase ja tema kaks poega. 

Treniota sai järgmiseks Leedu suurvürstiks ning pööras maa paganlusse tagasi. Kuid juba järgmisel aastal tappis Mindaugase vanim poeg Vaišvilkas Treniota ning Daumantas koos mitmete teiste Mindaugase-vastaste ülikutega põgenes Pihkvasse, kus lasi end õigeusku ristida. 

1265. aastal võitis ta Pihkva vastu tulnud leedulasi ja valiti järgmisel aastal Pihkva vürstiks. Novgorodi vürstile Jaroslav Jaroslavitšile see ei meeldinud ning ta püüdis mitmel korral Daumantast Pihkvast minema kihutada, kuid see ei õnnestunud. Pealegi osutus Daumantas väejuhina väga edukaks, mistõttu tema toetus linnas oli väga suur. 

1268. aastal osales ta Pihkva-Novgorodi sõjaretkel Eestisse, sealhulgas Rakvere lahingus. Hiljem pidi ta aga Pihkvat kaitsma Liivimaa ordu piiramise vastu. 1282. aastal aitas Daumantas oma äia, kukutatud Vladimiri suurvürsti Dmitri  Jaroslavitšit ja tõi tema varanduse Laadogast Koporje linnusesse. 

1299. aastal, kui Liivimaa ordu taas Pihkvat ründas, suri Daumantas ootamatult ilmselt mingisse haigusse. Hiljem kuulutati ta Pihkva kaitsepühakuks. Daumantase haud asub Pihkva Püha Kolmainu peakirikus.

Pihkvas on siiamaani mõõk, mida nimetatakse Daumantase mõõgaks, kuid tõenäolisemalt on tegu 15. sajandist pärinevaga.
Davith Gamkrelidze

**Davith Gamkrelidze** (დავით გამყრელიძე; sündinud 2. aprillil 1964) on Gruusia poliitik, Uute Parempoolsete juht, parlamendiliige 1999. aastast. 2008. aasta presidendivalimistel kogus Gamkrelidze 4% häältest.

Hariduselt arst.

Tuntud kui Gruusia esimese kindlustusettevõtte Aldagi asutaja ja edukas ärimees.

Poliitikasse asus 1998. aastal, mil valiti Thbilisi linnavolikokku ja tõusis Eduard Ševardnadze partei, Gruusia Kodanike Liidu mõjukaks liikmeks.

1999. aastal valiti parlamenti, kus juhtis tervishoiu- ja sotsiaalküsimustega tegelevat komisjoni.

2001. aastal valiti koos Levan Gatšetšiladzega uue, Ševardnadzele vastandunud partei, Uute Parempoolsete kaasesimeheks. 2003. aasta parlamendivalimistele järgnenud protestidest jäi see partei kõrvale ja kaotas toetajaid. Kordusvalimistel valiti Gamkrelidze siiski taas parlamendi liikmeks.

2007. aasta novembri tänavaprotestidest Mihheil Saakašvili valitsuse vastu hoidus partei taas, kutsudes üles vaidlusi tekitanud parlamendivalimiste läbiviimise kuupäeva otsustama referendumil. Pärast meeleavalduste vägivaldset laialiajamist ja opositsioonilise telekanali sulgemist võimude poolt asuti siiski valitsust käredalt kritiseerima.

Presidendikandidaadina avaldas toetust üleskutsetele kaotada Gruusias presidendi ametikoht ja seada Gruusias sisse konstitutsiooniline monarhia. Toetas Gruusia liitumist NATO ja Euroopa Liiduga, suhete normaliseerimist Venemaaga, otsekõnelusi Abhaasia ja Lõuna-Osseetia separatistlike juhtidega.

Aastatel 2009–2010 oli Gamkrelidze opositsiooniparteide ühenduse Allianss Gruusia Eest asejuht.

Abielus, kaks last.
Masoala rahvuspark

**Masoala rahvuspark** (prantsuse keeles *Parc National de Masoala*) on rahvuspark Madagaskaril. See hõlmab suure osa Masoala poolsaarest, mõned korallrahud, kolm partselli Madagaskari idarannikust ja peaaegu puutumatu Mangabe saare Antongila lahes.

See on Madagaskari suurim rahvuspark. Selle deklareeritud pindala on 2300 km², tegelik kaitsereŽiim on 2096,325&nbsp;km² suurusel alal.

Kaitseala on asutatud 1997. 

Koos teiste Madagaskari rahvusparkidega (Marojejy rahvuspark, Zahamena rahvuspark, Ranomafana rahvuspark, Andringitra rahvuspark, Andohahela rahvuspark) on ta 2007. aastast UNESCO maailmapärandi nimistus Atsinanana vihmametsade seas.

Rahvuspark kaitseb Madagaskari suurimat veel sidusat troopilist vihmametsa, rannikumetsi, mangroovisoid ning kolmes kohas India ookeani veealust maailma.

## Elustik
Masoala vihmametsa ala on üks maailma liigirikkamaid piirkondi.

Vihmametsas elab kümme leemuriliiki, aied, arvukalt linde, kameeleonid ja muud roomajad, tenrekid, kalad, päriskonnalised (sealhulgas tomatkonn), liblikad ja selgrootud. Park on tugevasti ohustatud leemuri *Varecia rubra* viimane varjupaik. Samuti tugevasti ohustatud vööthaugast peeti koguni väljasurnuks, kuni teda 1933 Masoalas nähti.

Andranoanala partsellis Cap Esti juures kasvab lihasööja taim kanntaim *[[Nepenthes masoalensis]]*.

## Merepargid
Kolm mereparki (*Parcs marins*) Tampolo, Ambodilaitry ja Ifaho kuuluvad Madagaskari kõige huvitavamate korallrahude hulka. Peale korallide ja paljude kalade kaitstakse seal ka vaalu. Sajad küürvaalad liiguvad juuli ja septembri vahel ranna lähedal. Antongila lahes nad paarituvad ja sünnitavad.

## Kohalikud elanikud
Pargi serval on puhvertsoon, kus metsa jätkusuutlik kasutamine on lubatud. Peale selle toetab mitu välismaa organisatsiooni projekte kohalike elanike ellujäämiseks metsa hävitamata.

## Turism
Positiivset mõju kohalikele elanikele loodetakse ökoturismist. Turistide sissepääsumaksust läheb pool arenguprojektidele.

Rahvuspargi territooriumil ööbida ei saa. Külastajad peavad ööbima kämpingutes või väikestes hotellides väljaspool rahvusparki paiknevates külades. Liikuda saab jalgsi või paadiga. Saadaval on ka matkajuhid ja kandjad.

## Finantseerimine
Rahvuspark rajati maailma loomaaedade algatusel.

Kolmandik rahvuspargi eelarvetuludest tuleb Šveitsist Zürichi loomaaia vihmametsahallist. Raha kasutatakse rahvuspargi töötasudeks, taasmetsastamiseks ja puukoolide rajamiseks. Toetatakse ka kohalikke elanikke, parandades nende riisikasvatamismeetodeid, et tagada nende toit ning ära hoida metsade edasist aletamist. Toetatakse ka rahvuspargi ümbruse infrastruktuuri projekte. Oodatakse, et Zürichi Masoala-hall toob Madagaskarile loodusteadlikke turiste, kellelt saadud tulu aitab Masoala vihmametsi säilitada.

## Vaata ka
*Zürichi loomaaia vihmametsahall
*Freunde Masoalas

## Kirjandus
*Alex Rübel, Mathew Hatchwell, James MacKinnon. *Masoala – Das Auge des Waldes*, Th. Gut Verlag, Stäfa 2003, ISBN 3-85717-155-3

## Välislingid
*Rahvuspargi koduleht
*Sissekanne Zürichi loomaaia saidil
Ekvifinaalsus

**Ekvifinaalsus** on avatud süsteemide omadus saavutada ühesugune lõppolek potentsiaalselt erinevaid teid (trajektoore) pidi. Mõiste võttis kasutusele Hans Driesch.

Ludwig von Bertalanffy kasutas seda mõistet biosüsteemidest kõneldes, eelistades seda eesmärgi mõistele.
Lermontov

**Lermontov** on linn Venemaal Stavropoli krais. Asub Stavropoli kõrgustiku serval Beštau mäe nõlval.

Linn on tekkinud 1953. aastal uraanimaagikaevanduse tööliskülana, mille nimeks sai Mihhail Lermontovi järgi **Lermontovskoje**. Linnaõigused sai 1956 ja tänapäevase nime 1967. aastal. 

## Viited

## Välislingid

* Lermontovi koduleht (*vene keeles*)
Agthe

**Agthe** (ka **Achté**, **Ackté**) on baltisaksa aadlisuguvõsa.

## Suguvõsa liikmeid
* Johann Andreas Agthe (1733 Hettstadt – 14. september 1806 Arensburg)
** Adam Georg von Agthe (1777–1826 ru), Venemaa sõjaväelane.
***Hermann Adolf von Agthe (–1832) 
** Peter Wilhelm Agthe (15. august 1779 Arensburg – 26.8.1797 Peterburi)
** Karl Emanuel Agthe
** Johann Friedrich Agthe (19. september 1756 Arensburg – 28. veebruar 1810 või 28. jaanuar 1808)
* Karl Friedrich Agthe (26. jaanuar 1724 Hettstedt – 1. september 1787?)
** Andreas Michael Agthe (3. veebruar 1762 Reval – 1817 Peude)
* Carl Christian Agthe (1762–1797), Saksa helilooja ja organist
** Wilhelm Johann Albrecht Agthe (1790–1873), Saksa muusikaõpetaja
* Gustav Adolf Agthe (1850–1906), Riia peainsener; Dragunmuiža, Heili ja Jauna muiža linnamõisade omanik.
* Curt Agthe (1862–1943), Saksa maalikunstnik
* Adolf Agthe (1863–1941), Norra arhitekt
* Lorenz Nikolai Achté (1835–1900), Soome helilooja, dirigent ja laulja
**Aino Ackté (1876–1944), Soome ooperilaulja

## Kirjandus
 (soome keeles)

## Välislingid
*Essen, Nicolai von: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, Tartu 1935,
Clemens XIII ametisse nimetatud kardinalid

**[[Paavst]] [[Clemens XIII]]** nimetas ametisse 52 kardinali 7 konsistooriumil. Lisaks itaallastele said kardinalideks 4 prantslast, 2 austerlast ja 1 hispaanlane. Tema ajal sai kardinaliks hilisem paavst Clemens XIV.

## Konsistoorium [[11. september]] [[1758]]
#Carlo Rezzonico (in pectore)

## Konsistoorium [[2. oktoober]] 1758
#François-Joachim de Pierres de Bernis
#Antonio Maria Priuli

## Konsistoorium [[24. september]] [[1759]]
#Filippo Acciaioli
#Nicolò Maria Antonelli
#Pietro Francesco Bussi
#Giovanni Costanzio Caracciolo
#Giuseppe Maria Castelli
#Marcantonio Colonna
#Pietro Paolo de Conti
#Andrea Corsini
#Ignazio Michele Crivelli
#Antonio Maria Erba-Odescalchi
#Gaetano Fantuzzi
#Giuseppe Alessandro Furietti
#Lorenzo Ganganelli (Clemens XIV)
#Luigi Gualterio
#Pietro Girolamo Guglielmi
#Ludovico Merlini
#Giuseppe Agostino Orsi
#Nicola Perelli
#Ferdinando Maria de Rossi
#Girolamo Spinola
#Ludovico Valenti
#Sante Veronese

## Konsistoorium [[23. november]] [[1761]]
#Cornelio Caprara
#Baldassare Cenci
#Antoine Clairiard de Choiseul de Beaupré
#Buenaventura de Córdoba Espínola de la Cerda
#Franz Christoph Freiherr von Hutten zu Stolzenfels
#Christoph Anton von Migazzi von Waal und Sonnenthurn
#Giovanni Molino
#Enrico Virginio Natta
#Jean-François-Joseph Rochechouart
#Louis-César-Constantin de Rohan-Guéménée-Montbazon

## Konsistoorium [[18. juuli]] [[1763]]
#Simone Buonaccorsi
#Andrea Negroni

## Konsistoorium [[21. juuli]] [[1766]]
#Giovanni Carlo Boschi
#Giovanni Ottavio Bufalini

## Konsistoorium [[26. september]] 1766
#Vitaliano Borromeo
#Ludovico Calini
#Saverio Canale
#Antonio Branciforte Colonna
#Niccolò Oddi
#Lazaro Opizio Pallavicino
#Pietro Pamphilj
#Urbano Paracciani Rutili
#Enea Silvio Piccolomini
#Filippo Maria Pirelli
#Niccolò Serra
#Giuseppe Simonetti
#Benedetto Veterani

## Välislingid
*Clemens XIII pühitsetud kardinalid.
Osmoos

**Osmoos** on lahusti (näiteks vee) difusioon läbi poolläbilaskva membraani, kusjuures lahusti liigub madalama kontsentratsiooniga lahusest (vee puhul kõrgem veepotentsiaal) lahusesse, kus on kõrgem lahustunud aine kontsentratsioon (vee puhul madalam veepotentsiaal).

Osmoosi kulgemissuunda arvestades eristatakse hüpo- ja hüpertoonset keskkonda (lahust). Hüpotoonses keskkonnas on lahustunud aine kontsentratsioon madalam ja vesi tungib sellest keskkonnast hüpertoonsesse keskkonda sisse, kuni nende kahe keskkonna (osmootsed) rõhud on võrdsed. 

Osmoos on iseeneslikult toimuv füüsikaline protsess, s.t. süsteem ei vaja selleks energiat lisaks.

Osmoos on oluline protsess bioloogilistes süsteemides.

Osmoosi kirjeldas teaduslikult Jean-Antoine Nollet 1748. aastal. Termini "osmoos" võttis kasutusele Prantsuse füüsik René Joachim Henri Dutrochet (1776–1847), lähtudes selle tuletamisel kreekakeelsest sõnast ὠσμός (*ōsmós* "tõuge, impulss").

## Vaata ka

*difusioon
*elektroosmoos
*isoosmootsed lahused
*osmootne rõhk
*pöördosmoos
*ultrafiltratsioon
Argentina peeso

**Argentina peeso** on Argentina rahaühik. 

Seisuga 25. juuli 2025 võrdub 1 Argentina peeso 0,00067 euroga.  

Seisuga 8. september 2008 võrdus 1  Argentina peeso Eesti Panga valuutakursi järgi 3,57228 Eesti krooniga. 

## Vaata ka
*Peeso

## Välislingid
*Galerii Argentina pangatähtedest
Desinformatsioon

**Desinformatsioon** on eksitav või vale teave, mida levitatakse teadlikult kellegi või millegi huvides. **Desinformeerimine** tähendab tahtlikult ning teadlikult teisele osapoolele vale informatsiooni edastamist.

See mõiste leiab laialdast kasutust salajase teabehanke ja selle mitteõigustatud isikute ligipääsu tõkestamisega tegelevate asutuste ja organisatsioonide tegevuste kirjeldamisel.

Venekeelne termin "дезинформация" pärineb KGB propagandaosakonnast ning selle teemaga hakati Venemaal tegelema juba 1920. aastatel. See muutus peagi KGB jaoks üheks olulisemaks tegevuseks ning sellele kulutati märkimisväärne osa organisatsiooni eelarvest ja inimtöötundidest.

Ühe kuulsama ja edukama näitena on teada operatsioon Infektion, mille käigus levitas KGB teavet, just nagu oleks HIV ja selle põhjustatav AIDS loodud Ameerika Ühendriikides biorelvana.

Ingliskeelsetesse sõnastikesse jõudis mõiste alles 1980. aastate lõpus ja selle laiem teadvustamine lääneriikides leidis aset alles 21. sajandi alguses.

Venemaa on jätkuvalt aktiivne desinformatsiooni levitaja. Näiteks 2019.–2020. aasta koroonapandeemia ajal levitati teavet, justkui oleks see viirus inimeste loodud, kuigi selle teke on igati looduslik.

Üks suuremaid teadaolevaid vene desinformatsioonikeskusi on Peterburis tegutsev Internet Research Agency, mis on tähelepanu kogunud seoses katsetega mõjutada 2016. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimisi.

Euroopa Liidus tegeleb Venemaalt pärit ja Euroopa Liidu vastu suunatud desinformatsioonikampaaniate tuvastamisega Idasuunalise strateegilise kommunikatsiooni rakkerühm. Eesti-vastase propaganda paljastamisega tegeleb vabatahtlike hallatav Propastop.

## Juhtumid

* Eesti Päevalehes ilmus 2025. aasta jaanuaris artikkel "Simo Kaasik: Russenfrei? Eestikeelne haridus on võõrandamine, mis ei paku vastutasuks midagi" Simo Kaasikult, kes väidetavalt oli Oregonis elav kirjanik ja kriitik, keda aga tegelikult polnud olemas. Taoline lugu oli ka Simo Kaasiku nime all ingliskeelsel platvormil Medium ilmunud artikliga "Russenfrei: Estonia's Democracy Charade", mis omakorda seadis kahtluse alla Eesti demokraatliku korra. Teksti seostati Venemaa desinformatsioonilise tegevusega, mis püüab Natsi-Saksamaalt pärineva *[[judenfrei]]* mõistel põhinevat russofoobia narratiivi levitada. Väljaanne võttis päev hiljem artikli veebist maha ja avaldas vabanduse.

## Vaata ka
* misinformatsioon
* infosõda
* libauudis
* süvavõltsing
* allikapesu
* tsensuur internetis
* valeuudis

## Viited

## Välislingid

* Desinfo ja infomanipulatsioonid Eesti Rahvusraamatukogu
* Фактор стабильности - стратегическая дезинформация
* Disinformation in 2021: top embarrassing moments EU vs Disinfo, 3. jaanuar 2022
* ""Pealtnägija": kuidas alternatiivtegelased üleöö Moskva-meelseks muutusid" ERR, 2. märts 2022
* "Venemaa võimsaim relv: Kremli propagandat Eestis levitab hästi sissetöötanud võrgustik" Eesti Ekspress, 21. detsember 2022
LOL

**LOL** (hääldatakse: /ˈloʊl/, /ˈlɒl/ või /ˌɛloʊˈɛl/) kui ka **lol** on sageli kasutatav lühend peamiselt internetisuhtluses, kuid ka tavavestlustes; see on saadud ingliskeelse fraasi *laughing out loud* või *laugh out loud* ('kõva häälega naerma') esitähtedest. "LOL" väljendab head meeleolu, imestust ja naeru. Lühend võeti kasutusele 1980. aastatel Usenetis.

Lisaks võib "LOL" olla lühend väljenditest *lots of luck* või *lots of love*, kuid need ei ole nii levinud.

Internetis on tuntud ka teised LOL-i kirjaviisid, näiteks *lolz*, *lul*, *lulz*, *lel*, *lelz*, *lool* ja *lawl*. Ka kasutatakse seda juhul, kui pole midagi muud öelda.

LoL on ja tuntud arvutimängu "League of Legends" lühend.

## Viited
Wisconsin Death Trip

**"Wisconsin Death Trip"** on USA industrial metal bändi Static-X debüütalbum. 

Albumi andis välja 23. märtsil 1999 Warner Bros. Records. See on ansambli populaarseim album, mida ainuüksi Ameerikas on müüdud üle miljoni eksemplari . 

Albumilt ilmus kolm singlit: "Push it", "I'm with Stupid" ja "Bled for Days". Sellel albumil on ka Wayne'i ja Ken Jay kirjutatud "December", mis oli nende eelmise bändi Deep Blue Dream lugu. 

## Lood
# "Push It" – 2:34
# "I'm with Stupid" – 3:24
# "Bled for Days" – 3:45
# "Love Dump" – 4:19
# "I Am" – 2:47
# "Otsegolation" – 3:32
# "Stem" – 2:54
# "Sweat of the Bud" – 3:30
# "Fix" – 2:49
# "Wisconsin Death Trip" – 3:09
# "The Trance Is the Motion" – 4:50
# "December" – 6:17

### Boonuslood
# "Down" (Jaapani boonuslugu) – 3:15
Toila Saksa sõdurite kalmistu

**Toila saksa sõdurite kalmistu** on kalmistu Jõhvi kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Jõhvi vallas Toila alevikus. 

Kalmistu asub Toila-Oru pargis panga peal ja sinna on maetud Teises maailmasõjas 1944. aasta suvel ja sügisel Narva taandumislahingutes ja Sinimägede lahingutes langenud või haavadesse surnud umbes 2000 sõdurit. Kalmistu taastati aastatel 2001–2002 ja õnnistati sisse 10. augustil 2002.

Kalmistule on plokkidesse XVIII ja XIX maetud ka eesti väeosades langenuid, nende hulgas Oskar Ruut.

## Vaated kalmistule

Pilt:Toila Sõjaväekalmistu 4.JPG|Kalmistu sissepääs 
Pilt:Cemetary of german soldiers in Toila 08.jpg
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 01.jpg|Kalmistu sissepääs
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 02.jpg|Kalmistu sissepääs
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 03.jpg|Kalmistu sissepääs
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 04.jpg|Kalmistu
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 05.jpg|Peamine kujunduselement kalmistul
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 06.jpg|Kalmistu plaan
|Kalmistu plaan
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 09.jpg|Tahvel risti juures
Pilt:Toila Sõjaväekalmistu 8.JPG|Eesti sõdurite mälestuskivid kalmistul
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 10.jpg|Hukkunute nimekiri "A", "B"
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 11.jpg|Hukkunute nimekiri "B"
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 12.jpg|Hukkunute nimekiri "B", "C", "D"
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 13.jpg|Hukkunute nimekiri "E", "F"
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 14.jpg|Hukkunute nimekiri "J", "L"
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 15.jpg|Hukkunute nimekiri "G", "H"
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 16.jpg|Hukkunute nimekiri "K", "I"
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 17.jpg|Hukkunute nimekiri "E", "J", "K"
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 18.jpg|Hukkunute nimekiri "K"
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 19.jpg|Hukkunute nimekiri "K", "L"
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 20.jpg|Hukkunute nimekiri "L", "M"
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 21.jpg|Hukkunute nimekiri "M", "N", "O"
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 21.jpg|Hukkunute nimekiri "O", "P"
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 23.jpg|Hukkunute nimekiri "P", "Q", "R"
Pilt:Cemetery_of_German_soldiers_in_Toila_24.jpg|Hukkunute nimekiri "R", "S"
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 25.jpg|Hukkunute nimekiri "S"
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 26.jpg|Hukkunute nimekiri "S"
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 27.jpg|Hukkunute nimekiri "S", "T", "U"
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 28.jpg|Hukkunute nimekiri "U", "V", "W"
Pilt:Cemetery of german soldiers in Toila 29.jpg|Hukkunute nimekiri "W", "Z"


## Välislingid

*Teises maailmasõjas langenud eesti sõjaväelased Saksa sõjaväekalmistutel Eestis
Ambatoharana saar

**Ambatoharana saar** ehk **Vazaha saar** (malagassi keeles *Nosy Ambatoharana*, *Nosy Vazaha*) on saar Madagaskaril Sava piirkonnas Masoala poolsaare idaranniku lõunaosas. Geograafilised koordinaadid on 15°50' S,	50°18' E.
Ambatoharana

**Ambatoharana** on mitme koha nimi Madagaskaril:

## Asulad
***[[Ambatoharana (Fianarantsoa)|Ambatoharana]]** Lõuna-Madagaskaril (23°01' S, 47°24' E)
***[[Ambatoharana (Vohibinany)|Ambatoharana]]** Ida-Madagaskaril Toamasina provintsis Vohibinany maakonnas (19°09' S, 48°46' E)
***[[Ambatoharana (Toamasina, põhja pool)|Ambatoharana]]** Ida-Madagaskaril (17°59' S, 48°19' E)
***[[Ambatoharana (Masoala)|Ambatoharana]]** Masoala poolsaarel (15°56' S, 50°14' E)
***[[Ambatoharana (Mahajanga)|Ambatoharana]]** Mahajanga provintsis (17°46' S, 47°21' E)
***[[Ambatoharana (Antsiranana, põhja pool)|Ambatoharana]]** Põhja-Madagaskaril (12°57' S, 48°59' E)
***[[Ambatoharana (Antsiranana, põhja pool)|Ambatoharana]]** Põhja-Madagaskaril (13°32' S, 48°41' E)

## Muud
***[[Ambatoharana saar]]** ehk **Vazaha saar** Masoala poolsaare idarannikul (15°50' S, 50°18' E)
***[[Ambatoharana neem]]** Ida-Madagaskaril (16°34' S, 49°51' E)
***[[Ambatoharana jõgi]]**, Namorona jõe lisajõgi 

## Vaata ka
*Ambatoharana Volarivo