open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mazvirbi

**Mazvirbi** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Abava valla põhjaosas.

Küla asub valla endisest keskusest Valgalest 9,5, piirkonna keskusest Talsist 22 ja Riiast 111 kilomeetri kaugusel.

Mazvirbi on tekkinud endise Mazvirbi mõisa (*Klein-Wirben, Klein-Wirbeln*) keskuse juurde.

Looduskaitse all on vaher ümbermõõduga 3.86 meetrit.

## Elanike arv


* 37 (2017)
* 28 (2020)
* 24 (2025)


## Viited
Lielvirbi

**Lielvirbi** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Abava valla põhjaosas.

Küla asub Virbupe jõe ääres. Lielvirbi jääb valla endisest keskusest Valgalest 11, piirkonna keskusest Talsist 20 ja Riiast 113 kilomeetri kaugusel.

Küla on tekkinud endise Lielvirbi mõisa (*Groß-Wirben*) keskuse juurde. Küla teenindab Lielvirbi bussipeatus.

## Elanike arv


* 45 (2017)
* 38 (2020)
* 36 (2025)


## Viited
Lambavalge

**Lambavalge** on hele neutraalne värvitoon, kergelt kollaka varjundiga valge, mis vastab looduslikult valge lambavilla värvusele. Lambavalgena kirjeldatakse sellise värvusega villast eset. Kasutatakse ainult tekstiilide puhul.

## Pildid

Socks III.jpg|Lambavalged sokid
Kofte, Norsk Folkemuseum NF.1911-1228, bilde 6.jpg|*[[Lusekofte]]* allserv värvimata valgest lõngast
Tumvantar - Nordiska museet - NM.0077448A.jpg|Lambavalged nõelumistehnikas kindad
Strój setuski na wystawie w Estońskim Muzeum Narodowym.jpg|Setumaa rahvariiete pikk-kuub on lambavalge


## Vaata ka
* Ekrüüvalge
* Beež
* Linavalge
* Kanepikarva

## Viited
Madunõel (perekond)

**Madunõel** (*Nerophis*) on kalade perekond merinõellaste sugukonnast.

Perekonda kuulub kolm liiki, kes kõik elavad Atlandi ookeani idaosa meredes.

Eestis elab üks selle perekonna liik – madunõel (*Nerophis ophidion*).

## Vaata ka
*merinõel
Merinõel (perekond)

**Merinõel** (*Syngnathus*) on kalade perekond merinõellaste sugukonnast.

Perekonda kuulub 36 liiki.

Eestis elab üks selle perekonna liik – merinõel (*Syngnathus typhle*).

## Vaata ka
*madunõel
Žužemberk

**Žužemberk** on asula Sloveenias, Žužemberki valla keskus. Asub Krka jõe ääres.

Asula tekkis Žužemberki lossi juurde, millest on esimesed kirjalikud teated 1295. aastast.

## Välislingid
Susanne Raab

**Susanne Raab** (neiupõlvenimi **Susanne Knasmüller**; sündinud 20. oktoobril 1984 Vöcklabruckis Ülem-Austrias) on Austria jurist ja poliitik, ta on Austria Rahvapartei liige. Ta on 7. jaanuarist 2020 Austria integratsiooni- ja naisküsimuste minister liidukantseleis (portfellita minister).

Aastatel 2003–2009 lõpetas ta Innsbrucki Ülikoolis psühholoogia ja õiguse diplomiõpingud. Oma kooli- ja üliõpilasaastate jooksul viibis ta mitmel korral välismaal ning osales erinevates juhatuse tegevustes vabatahtlikes organisatsioonides, näiteks Ülem-Austria Üliõpilaste Liidus, Kooliliidus ja Euroopa Õiguse Üliõpilaste Ühingus. 2010. aasta novembris lõpetas ta õigusteaduse doktoriõppe Innsbrucki Ülikoolis väitekirjaga Austria monopolidevastase seaduse kahjunõuete kohta.
The Wisdom of Insecurity: A Message for an Age of Anxiety

**"The Wisdom of Insecurity: A Message for an Age of Anxiety"** ('Ebaturvalisuse tarkus: sõnum ängi ajastule') on Alan Wattsi raamat 1951. aastast.

## Kokkuvõte
Autor lähtub ümberpööratud pingutuse seadusest: kui püüad pinnale jääda, siis vajud, kui püüad vajuda, siis ujud. Kes tahab oma hinge päästa, see kaotab selle. Watts rakendab seda seadust psühholoogilisele turvatundele ning intellektuaalsele kindlustundele, mida püütakse leida religioonist ja filosoofiast. Tänapäeva inimese turvatunde puudumine tuleb sellest, et ta seda otsib, ning tema pääste ja tervemeelsus saaksid tulla tunnistamisest, et inimene ei saa end päästa. Watts püüab pealtnäha vasturääkival moel öelda sedasama mis raamatutes "Behold the Spirit" ja "The Supreme Identity". Ta püüab Laozi vaimus (need, kes end õigustavad, ei veena; tõe tunnetamiseks tuleb teadmisest lahti saada; pole midagi võimsamat ja loovamad kui tühjus) näidata, et religiooni ja metafüüsika tõdesid õigustab see, et nendeta saab läbi, ning ilmutab see, et need lõhutakse.

### I. Ängi ajastu
Elu tundub olevat valgusesähvatus kahe igavese pimeduse vahel, hoolimata naudingust täis kannatust. Oleme harjunud uskuma, et elame tulevase elu nimel. Siinsel elul ei ole ju mõtet, kui pole igavest elu. Püüd leida mõtet näilisest kaosest on nagu soov saata ümbrikus vett. Eluvett ei saa korralikult ja kindlalt sisse pakkida. Kõik pakid on katki läinud. Elu probleemid on aina ilmsemalt keerulised ja pakid lähevad aina kiiremini katki. Meie ajal on traditsioonid lõhutud ja ebaturvalisus suur. Üha vähem on asju, mida pidada täiesti õigeks ja tõeseks alati. Mõnede jaoks on see vabanemine dogmade piirangutest, teiste jaoks ohtlik ja hirmutav lahtiütlemine mõistusest ja tervemeelsusest, mis võib elu lootusetusse kaosesse paisata. Enamiku jaoks on põgusa elevuse järel tulnud sügav äng, sest pole tulevikku ega lootust. Kui õnn sõltub alati sellest, mida tulevikult oodatakse, siis me jahime virvatulukest. Tegelikult ei ole meie aeg ebaturvalisem kui varasemad ajad, lihtsalt puudub nüüd usk. Teaduse autoriteet on usu kõikuma löönud. Usk on alla käinud ausa kahtluse tõttu. Soovmõtlemiseta maailmapilt tundub võtvat üksikinimeselt lootuse. Teadus on küll toonud imed sellesse ellu, kuid röövinud usu tulevasse elusse. Mõistus on rahul, süda on näljas. See on üldine arvamus teaduse kohta, kuigi kirjandus- ja usuringkondades tihti arvatakse, et teaduse ja usu vastuolu on ületatud.
Võžnõtsja

**Võžnõtsja** (ukraina Вижниця, rumeenia Vijnița) on linn Ukrainas Tšernivtsi oblastis, Võžnõtsja rajooni halduskeskus.

Võžnõtsjat on esmamainitud 1158. aastal, linnaõigused sai 1904. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Võžnõtsja elanikest ukrainlasi 94,61%, venelasi 4,13%, moldaavlasi 0,35% ja rumeenlasi 0,24.

## Viited
ESC Clermont Business School

**ESC Clermont Business School** on Clermont-Ferrandis asuvate linnakutega Euroopa äriülikool. Ülikool asutati 1919. aastal.

Financial Timesi edetabelis platseerus ESC Clermont 2019. aastal Euroopa äriülikoolide seas 95. kohale. 

Õppekavadel on kolm rahvusvahelist akrediteeringut: AMBA, EPAS ja AACSB. Õppeasutuse vilistlaste seas on tuntud ärimehi ja poliitikuid, näiteks Jean-Pierre Caillard (Groupe Centre-France La Montagnei tegevjuht) ja Claude Wolff (Chamalièrese linnapea).

## Viited


## Välislingid
* Koduleht
Lancia

**Lancia** on Itaalia autotootja, mis kuulub tänapäeval suurkorporatsiooni Stellantis alla. Ettevõte on läbi ajaloo tuntud tehniliste innovatsioonide (nt esimene seeriatootmises olev monokok-kere ja V6-mootor) ning domineerimise poolest maailma ralliradadel.

## Ajalugu

Ettevõtte asutas Vincenzo Lancia 1906. aastal nime all Lancia & C. Fabbrica Automobili. Lancia eristus konkurentidest julge insenerimõtte ja elegantse disaini poolest. 1969. aastal sai Lanciast Fiat-kontserni osa. 

21. sajandi alguses elas mark läbi raskeid aegu, kuuludes Fiat Chrysler Automobiles (FCA) gruppi. Pärast Stellantise moodustamist 2021. aastal määratleti Lancia koos Alfa Romeo ja DS-iga kontserni "premium"-brändide gruppi, millega algas margi süsteemne taaselustamine.


Fail:2006 SAG - Lancia Beta Torpedo 1520 HP 1909 -03.JPG|Lancia Beta (1909)
Fail:1946 Lancia Aprilia Corsa Sport Pagani-Riva.jpg|Lancia Aprilia
Fail:Lancia Flavia Convertibile.jpg|Lancia Flavia
Fail:Lancia Scorpion NL.jpg|Lancia Scorpion
Fail:Lancia Thema 16V.jpg|Lancia Thema 16V
Fail:Papamobil Lancia.jpg|Lancia Thesis (paavstimobiil)


## Motosport

Lancia on üks edukamaid nimesid motospordi ajaloos. Kuigi ettevõte osales lühidalt ka Vormel 1 sarjas, saavutati maailmakuulsus autorallis. Lancia on võitnud rekordilised 10 tootjate maailmameistritiitlit (WRC), mis on senini ületamatu saavutus.

Kuulsaimad rallimudelid on:
* Stratos HF: Esimene spetsiaalselt ralli jaoks ehitatud auto.
* Lancia 037: Viimane tagaveoline auto, mis võitis MM-tiitli nelikveoliste vastu.
* Lancia Delta HF Integrale: Mudel, mis tõi rekordilised kuus järjestikust MM-tiitlit.


Fail:Lancia Delta GTIE Racing at Legendy 2018 in Prague.jpg|Lancia Delta
Fail:2006 Rally Legend - Lancia Delta HF Integrale 16v.jpg|Lancia Delta HF Integrale
Fail:Lancia 037 Rally (8526620316).jpg|Lancia 037


## Madalseis ja Chrysleri periood (2009–2017)

Pärast seda, kui Fiat omandas 2009. aastal osaluse Chrysleris, püüti Lanciat päästa märgivahetusega. Euroopa turgudel hakati Chrysleri mudeleid müüma Lancia nime all (nt Chrysler 300-st sai Lancia Thema). See strateegia ebaõnnestus ning 2015. aastal lõpetati nende mudelite müük. Aastatel 2017–2023 oli Lancia ainsaks mudeliks väikeauto Ypsilon, mida müüdi ainult Itaalia siseturul.


Fail:Lancia Voyager IMGP0176.JPG|Lancia Voyager
Fail:LANCIA Thema Executive 3.0 Sedan 239 CV.jpg|Lancia Thema
Fail:Lancia Ypsilon MY'21.jpg|Lancia Ypsilon (2021 mudeliuuendus)


## Lancia renessanss (2024–2026)

Alates 2024. aastast on Lancia alustanud uut ajastut "Renessansi" strateegiaga:
* Uus Ypsilon (2024): Esimene täielikult uuel platvormil põhinev elektri- ja hübriidauto, mis märkis Lancia naasmist Euroopa välisturgudele.
* Tagasitulek rallisse: 2025. aastal naasis Lancia ametlikult autorallisse Ypsilon Rally4 mudeliga, eesmärgiga tõusta tulevikus taas WRC tippklassi.
* Tulevikuplaanid: 2026. aastaks on kavandatud uus lipulaev Lancia Gamma (luksuslik luukpära) ning 2028. aastaks täiesti uue Lancia Delta sünd.

## Vaata ka
* Lancia Delta
* Lancia Stratos
* Vincenzo Lancia

## Välislingid
* Lancia ametlik koduleht
* Viva Lancia! – Lancia entusiastide portaal

## Viited
Ihor Vorontšenko

**Ihor Vorontšenko** (ukraina keeles І́гор Олекса́ндрович Воро́нченко, sündinud 22. augustil 1964) on Ukraina sõjaväelane. 

## Sõjaväeteenistus
2016. aastast 2020. aastani oli ta Ukraina mereväe ülem.

## Auastmed
* 2018 – admiral

## Viited
Novo mesto

**Novo mesto** on linn Sloveenias Alam-Krainis (Dolenjskas) Novo mesto vallas. Asub Krka jõe ääres.

Linna asutas Austria hertsog Rudolf IV 7. aprillil 1365 andes linnale nimeks **Rudolfswert**. Linn kuulus Kraini hertsogkonda. Praeguse nime sai Novo mesto ametlikult pärast Esimest maailmasõda.

Novo mesto on roomakatoliku Novo mesto piiskopkonna keskus.

## Välislingid

*Novo mesto koduleht
Smbat Lputjan

**Smbat Lputjan** (armeenia keeles Սմբատ Լպուտյան; sündinud 14. veebruaril 1958 Jerevanis) on armeenia maletaja, maletreener ja malefunktsionäär, rahvusvaheline suurmeister (1984), FIDE vanemtreener (2004). 

Lputjan on alates 2008. aastast Armeenia Maleföderatsiooni esimene asepresident. Enne seda oli üks asepresidentidest (2004–2008). Ühtlasi on ta 2002. aastast Armeenia Maleakadeemia president. Tegutseb ka treenerina. 

Maletajana sai Lputjan 1982. aastal FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 26-aastaselt 1984. aastal. Armeenia malemeistriks on ta tulnud neljal korral (1978, 1980, 1998, 2001).

Aastavahetusel 1986/1987 tuli Lputjan kaasvõtjaks Hastingsi turniiril. 1999. aastal võitis ta Hoogovensi B-turniiri (11. kategooria turniir).

Juulis 1993 Bielis peetud FIDE MM-i tsoonidevaheliselt turniirilt (74 osavõtjat) kvalifitseerus FIDE pretendentide turniirile 10 paremat. Lputjan sai sel turniiril 12. koha. 2000. aastal pääses mängima New Delhis peetud FIDE MM-turniirile nokautsüsteemis, kus võitis teises ringis Sergei Rublevski, kuid kaotas kolmandas ringis Viswanathan Anandile.

## Võistkondlik esinemine
Lputjan on mänginud Armeenia võistkonna koosseisus 8 maleolümpial (1992–2006), võitnud võistkonnaga kuldmedali (2006) ja kolm pronksmedalit (1992, 2002, 2004). Võistkondlikel maailmameistrivõistlustel on ta võitnud kaks pronksmedalit (1997, 2001) ning Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel kuld- (1999), hõbe- (2007) ja pronksmedali (1997). 

## Tunnustus
*valiti Armeenia Riikliku Kehakultuuri Instituudi auprofessoriks

## Välislingid
*
*Smbat Lputjan FIDE andmebaasis
Vanik Tšhakharjan

**Vanik Tšhakharjan** (armeenia keeles Վանիկ Զաքարյան; vene keeles Ваник Захарян *Vanik Zahharjan*; 21. märts 1936 Meghri – 14. aprill 2023) oli armeenia matemaatik ja maletegelane. 

Tšhakharjan lõpetas 1959. aastal Jerevani Riikliku Ülikooli. Sai 1977. aastal füüsika-matemaatikadoktoriks (kaitses doktoriväitekirja "Особенности и единственность решения задач мераморфных функций на множествах"). 1979. aastal sai professori kutse. Alates 1975. aastast oli ta Jerevani Polütehnilise Instituudi (tänapäevase nimega Armeenia Rahvuslik Polütehniline Ülikool)  matemaatikateaduskonna dekaan. 

Maletajana täitis Tšhakharjan 24-aastaselt 1960. aastal meistrinormi. Ta tuli kahel korral Armeenia NSV malemeistriks (1961, 1976). 

Ta tegutses ka malefunktsionäärina ja võistluste korraldajana. Aastatel 1990–1994 oli ta Armeenia Maleföderatsiooni asepresident, 1994–2004 president ja alates 2004. aastast aupresident. 

1996. aastal valiti Tšhakharjan ühtlasi FIDE viitsepresidendiks (1996–2004) ja 2004. aastal FIDE auviitsepresidendiks. 

Tšhakharjan oli 1996. aastal Jerevanis toimunud maleolümpia ja 2001. aastal Jerevanis peetud võistkondlike maailmameistrivõistluste peakorraldajaid. FIDE-lt on ta saanud 1996. aastal rahvusvahelise organisaatori nimetuse (tunnistus nr 1).

## Tunnustus
*1990 – valiti Armeenia Rahvusliku Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
*1996 – valiti Armeenia Rahvusliku Teaduste Akadeemia akadeemikuks
*2003 – Armeenia Vabariigi teeneline kehakultuuri- ja sporditegelane 

## Välislingid
*Vanik Tšhakharjan FIDE andmebaasis
*Armenia / Armenian Chess Federation. ratings.fide.com
Ašot Vardapetjan

**Ašot Vardapetjan** (armeenia keeles Աշոտ Վարդապետյան; inglise keeles *Ashot Vardapetyan*; vene keeles Ашот Вардапетян *Ašot Vardapetjan*; sündinud 1955) on armeenia malekohtunik, rahvusvaheline arbiiter (1993). 

Vardapetjan on kolmeliikmelise Euroopa Maleliidu (ECU) hoolekogu liige. Ühtlasi on ta FIDE reeglikomisjoni auesimees. 

Ašot Vardapetjan on tunnustatud malekohtunik. Ta on olnud peakohtunik paljudel võistlustel, sealhulgas MM-tiitlimatšil Viswanathan Anandi ja Boris Gelfandi vahel (2012), MM-tiitlimatšil Viswanathan Anandi ja Magnus Carlseni vahel (2013), pretendentide matšil (2009),  maailmameistrivõistlustel kiir- ja välkmales (2017), Euroopa noorte meistrivõistlustel (2018), maailma karikaturniiril (2009, 2011, 2019), Euroopa meistrivõistlustel (2014, 2019), Euroopa naiste meistrivõistlustel (2016, 2017) ning võistkondlikel maailmameistrivõistlustel (2015). 

Peakohtuniku asetäitja rollis on ta olnud maleolümpial (2010), Aerofloti lahtisel A-turniiril ( 2016, 2017, 2018, 2019, 2020), maailma karikaturniiril (2017) ja muudel turniiridel. 

Maletajana on Vardapetjan täitnud meistrikandidaadi järgu nõuded.

## Viited

## Välislingid
*Ašot Vardapetjan FIDE andmebaasis
*Rules Commission (RC). ratings.fide.com
*RC Meeting in Duabi. rules.fide.com
*Armenian sports ministry medal to IA Ashot Vardapetyan. europechess.org]. europechess.org
Tyrell Biggs

**Tyrell Biggs** (sündinud 22. detsembril 1960 Philadelphias Pennsylvanias) on USA endine poksija.

## Harrastajana
### Ameerika Ühendriikide meistrivõistlustel
Ta oli aastatel 1981–1982 kokku kahekordne Ameerika Ühendriikide meister üliraskekaalus (üle 91 kg).
### Kaasaegsetel olümpiamängudel
Ta võitis üliraskekaalus (üle 91 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.
### Maailmameistrivõistlustel
Ta võitis üliraskekaalus (üle 91 kg) 3. maailmameistrivõistlustel (München, 1982) kuldmedali ja tuli maailmameistriks.
## Elukutselisena
Ta poksis novembrist 1984 kuni augustini 1998 elukutselisena ning pidas kokku 40 kohtumist, millest võitis 30 (neist 20 nokaudiga) ja kaotas 10 (neist 7 nokaudiga) kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*Tyrell Biggs lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Wära

Alternatiivraha **Wära** (tuletatud sõnast *Währung* – 'valuuta' ja *währen* – 'vastupidav') võeti Saksamaal kasutusele pärast I maailmasõda – ajal, mil riigi rahanduses valitses suur segadus. 

Inspireerituna Silvio Geselli (1862–1930), saksa majandustegelase ja füsiokraatide mõtetest, asutasid Helmut Rödiger ja Hans Timm 1929. aastal Erfurdis Wära Ringlusagentuuri ja hakkasid välja andma oma raha, mis emiteeriti riigimarga suhtega 1:1. Rahalt tuli tasuda igakuist hoiutasu (*demurrage fee*) 1% raha väärtusest, kui seda ei tasutud ja vastavat märki raha tagaküljele ei kleebitud, siis langes selle väärtus vastavalt 1% võrra selle nominaalväärtusest.

Börsikrahhi ja Suurest Depressioonist põhjustatud raskes majandusolukorras ühines projektiga enam kui 1000 ettevõtjat üle kogu Saksamaa ning wära käive oli märkimisväärne 14 linnas. Seda raha tunnustasid isegi Commerzbank, Ostfriesische Bank, Vereinsbank ja tarbijate ühistud.

Tuntuimaks juhtumiks sai Schwanenkircheni pankrotistunud söekaevanduse juhtum, mille taaskäivitajale laenas agentuur 50 000 riigimarka (suurem osa sellest wära’des). Söekaevandus taaskäivitati ja töötajatele maksti 2/3 töötasust wära’des ja 1/3 riigimarkades. Kuna wära'des oli võimalik osta toitu ja tarbekaupu kohalikelt tootjatelt, siis inimesed leppisid sellega ja raha läks kiiresse ringlusse. Söe ostjatele, kes tasusid kauba eest wära’des pakuti 5% soodustust. 

Kuna projekti saatis suur edu ja seda raha tahtsid kasutusele võtta veel paljud omavalitsused, keelas Reichi rahandusministeerium wära kasutuse 1931. aasta oktoobris. Kuna riigimarkasid polnud saadaval vastuvõetavatel tingimustel, siis lõpetas söekaevandus töö ning tööpuudus ümbruskonnas kasvas järsult.  

## Viited
Strátos Grívas

**Strátos Grívas** (kreeka keeles Στράτος Γρίβας; sündinud 30. märtsil 1966 Aigios Lääne-Kreeka piirkonnas) on kreeka maletaja, malekohtunik ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (1993), rahvusvaheline arbiiter (1998), FIDE vanemtreener (2005). 

Grívas sai 1984. aastal FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Aasta hiljem tuli ta Ash-Shāriqahis (Araabia Ühendemiraatides) juunioride maailmameistrivõistlustel neljandaks. Suurmeistriks sai Grívas 27-aastaselt 1993. aastal. 

Grívas on tulnud kahel korral Kreeka malemeistriks (1983, 1996) ja mänginud Kreeka võistkonna koosseisus kaheksal maleolümpial (1984–1998).

Ta tegutseb ka treenerina, kohtunikuna ja võistluskorraldajana. 1998. aastal sai ta FIDE-lt rahvusvahelise organisaatori nimetuse.

## Välislingid
*
*Strátos Grívas FIDE andmebaasis
Raul Siem

**Raul Siem** (sündinud 5. juunil 1973) on Eesti ettevõtja, jurist ja poliitik, kes oli aastatel 2020–2021 Eesti väliskaubandus- ja infotehnoloogiaminister.

## Haridus
Ta on lõpetanud Paikuse Politseikooli, Eesti Riigikaitse Akadeemia ja aastal 2002 Tartu Ülikooli Õigusinstituudi.

## Poliitiline karjäär
2. augustil 2016 astus ta Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liikmeks. 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta EKRE nimekirjas Rae vallavolikogu liikmeks, ta sai 164 häälega Rae vallavolikogu liikmeks.

Ta oli septembrist 2019 kuni maini 2020 Erakondade rahastamise järelevalve komisjoni liige. 

2019. aastast töötas ta siseministri nõunikuna. Aprillist 2020 jaanuarini 2021 oli Eesti väliskaubandus- ja infotehnoloogiaminister.

2021. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna nimekirjas Rae vallavolikogu liikmeks, ta sai 604 häälega Rae vallavolikogu liikmeks.

23. novembril 2021 valiti Siem Raasiku vallavanemaks. Vallavanem oli ta kuni 15. septembrini 2023. 

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 490 häält ning ei osutunud valituks.

15.08.2024 – 4.11.2025 oli ta erakonna Eesti Rahvuslased ja Konservatiivid liige.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kolm last.

## Viited

## Välislingid
* Toomas Sildam: "Kas EKRE uus IT-minister Raul Siem võib Helmele öelda: Mart, sul pole õigus?" ERR, 1. juuni 2020
Starokostjantõniv

**Starokostjantõniv** (ukraina keeles Старокостянтинів, poola keeles *Starokonstantynów*, vene keeles Староконстантинов *Starokonstantinov*) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis, Starokostjantõnivi rajooni halduskeskus (ei kuulu ise rajooni koosseisu).

Starokostjantõnivit on esmamainitud 1561. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Starokostjantõnivi elanikest ukrainlasi 91,1%, venelasi 6,7%, poolakaid 1,0%, valgevenelasi 0,4% ja juute 0,2%.

## Viited
SimplBooks

**SimplBooks** on tarkvaraettevõte Eestis, mis tegeleb veebipõhise raamatupidamistarkvara arendamise ja turustamisega. Ettevõte tegutseb Eestis ja Soomes 10-liikmelise meeskonnana.

## Ajalugu
SimplBooks OÜ on loodud 2012. aastal ja 100% Eesti kapitalil ning kuulub kahele eraisikust omanikule (Rene Meres ja Jaanus Reismaa). SimplBooks OÜ võtmeisik ja asutaja Jaanus Reismaa arendas algselt välja eAktiva nimelise arvete ja kannete programmi. eAktiva oli turule tulles Eestis esimene täielikult veebipõhine raamatupidamistarkvara ning korraliku veebipõhise raamatupidamistarkvara puudumine oli ka ajendiks eAktiva (hiljem SimplBooks) loomiseks. SimplBooksil on tegev tütarettevõte Soomes, SimplBooks OY, mis sai asutatud aastal 2017.

## Äritegevus
SimplBooks põhilised kliendigrupid on mikro- ja väikeettevõtted ning raamatupidamisbürood. Kokku on SimplBooksil üle 20 000 aktiivse kasutaja ning on sellega Eestis üks populaarsemaid raamatupidamistarkvarasid.
SimplBooks teeb koostööd tuntud ülikoolidega nii Eestis (TTÜ, EBS, EEK Mainor), kui Soomes ning on Eesti Kaubandus- ja Tööstuskoja Liidu liige.

## Viited
# SimplBooks OÜ Eesti koduleht
# SimplBooks OY Soome koduleht
# https://www.itl.ee/uudised/reaalajamajanduse-jatkuprojekt-standardiseerib-aritehingute-info/
# https://www.rmp.ee/tarkvara/vaike/simplbooks/simplbooks
Iļķēni mõis

**Iļķēni mõis** (saksa keeles *Hilchensfähr*, läti keeles *Iļķēnes muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Ādaži kihelkonnas.

## Kirjandus
**Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 218.
*Hagemeister, Heinrich von. *Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836. Lk 54 https://books.google.ee/books?id=KqRKAAAAcAAJ&printsec=frontcover&hl=et&source=gbs_ge_summary_r&cad=0#v=snippet&q=Hilchensf%C3%A4hr&f=false.
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885. Lk 64-65 http://193.40.4.3/bitstream/handle/10062/33742/est_a_60_th_2_ocr.pdf?sequence=2&isAllowed=y.
Ģibuļi

**Ģibuļi** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla kaguosas.

Küla asub merepinnast 44 meetri kõrgusel Silupe jõe ja maantee A10 ääres. Ģibuļi jääb valla keskusest Pastendest 6,1 kilomeetri kaugusele. Külas on raamatukogu ja postkontor, seal asub ka Ģibuļi bussipeatus.

Ģibuļi nime kandis varem Kraujase küla, kus asus Ģibuļi karjamõis. Praegune Ģibuļi küla on tekkinud endise Stende vallamaja juurde pärast seda, kui loodi Ģibuļi külanõukogu, mille haldushooneks see vana vallamaja ka sai. Vallamaja rajati aga endise Munejase mõisa juurde, mille hoonetekompleks jääb Ģibuļist kilomeeter maad lääne poole. Asulasse rajati ka konservitsehh ja telliselööv. Aastal 1980 muudeti toonase külanõukogu, praeguse Ģibuļi valla keskuseks aga Pastende. Tänapäeval kasutab vana vallamaja kohalik külaselts, mis ühendab nii praeguse kui endise Ģibuļi elanikke.

Aastal 2020 oli külas 37 elanikku, sama palju oli elanikke ka aastal 2025.
## Viited
Kraujas

**Kraujas** (vanasti ka **Ģibuļi** või **Ģibuļmuiža**) on asula Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla keskosas.

Küla asub merepinnast 41 meetri kõrgusel Stende jõe ääres. Kraujas jääb valla keskusest Pastendest 6 kilomeetri kaugusele. Külas asub Kraujase bussipeatus.

Kraujase küla kandis varem Ģibuļi nime, sest seal asus Ģibuļi karjamõis. Ģibuļi kool rajati aga Iliņi külla. Praegune Ģibuļi küla on tekkinud endise Stende vallamaja juurde pärast seda, kui loodi Ģibuļi külanõukogu. Tänapäeval kasutab vana vallamaja kohalik külaselts, mis ühendab nii praeguse kui endise Ģibuļi elanikke.

Kraujas oli nõukogude perioodil kolhoosi *Darba ceļš* keskasulaks, ka asus seal kolhoosi *Draudzība* osakond. Küla on praeguse nime saanud ühe sealse majapidamise järgi.

Looduskaitse all on külas kasvav saar ümbermõõduga 4.41 m.

## Elanike arv


* 24 (2017)
* 21 (2020)
* 26 (2025)


## Viited
Merikotkas (perekond)

**Merikotkas** (*Haliaeëtus*) on lindude perekond sugukonnast haugaslased.

Eestis elab üks liik sellest perekonnast – merikotkas (*Haliaeëtus albicilla*).

Tallinna loomaaias on kolme liiki merikotkaid: merikotkas, hiid-merikotkas ja valgepea-merikotkas. 

## Liigid
Perekonda kuulub kaheksa liiki.  

## Viited
Lääne-Alpid

**Lääne-Alpid** on Alpide lääneosa, sealhulgas Prantsusmaa kaguosa (Savoia departemang), kogu Monaco, Itaalia loodeosa ja Šveitsi edelaosa (Valais' kanton). Kagus külgneb mäestik Itaalia Po madalikuga. Läänes eraldab Rhône'i jõe org selle Keskmassiivist. Lääne-Alpide põhjaosa - selle mõiste laiemas tähenduses - moodustavad Šveitsi Eel-Alpid.

Tipud ja mäekurud on kõrgemad võrreldes Ida-Alpid, samas mäestik ise ei ole nii lai ja kaarjas.

## ''Partizione delle Alpi''

Itaalia *Comitato Geografico Nazionale* (riiklik geograafiakomitee) poolt 1926. aastal pärast IX *Congresso Geografico Italiano* (Itaalia geograafiakongress) vastu võetud *[[Partizione delle Alpi]]* (Alpide jaotus) on Alpid jaotatud kolmeks peamiseks osaks: Lääne-, Kesk- ja Ida-Alpid.

Selles traditsioonilises jaotuses algavad Lääne-Alpid Bocchetta di Altarega (või *Colle di Cadibonaga*) ja lõpevad Col Ferret'ga.

*Partizione delle Alpi* jagab Lääne-Alpid järgmiseks kaheksaks lõiguks (sulgudes lõigu number):

Mereäärsed Alpid (*1*), Cotti Alpid (*2*), Graie Alpid (*3*), Provence'i Alpid (*4*), Dauphiné Alpid (*5*), Provence'i Eel-Alpid (*6*), Dauphiné Eel-Alpid (*7*) ja Savoia Eel-Alpid (*8*).

## Vaata ka

* Kesk-Ida-Alpid
* Ida-Alpid
* Alpide geograafia
Metsa-külmavaksik

**Metsa-külmavaksik** (*Operophtera fagata*) on vaksiklaste sugukonda külmavaksiku perekonda kuuluv liblikas.

Lennuvõimetu emase tiivad on taandarenenud. Isasliblika tiibade siruulatus on 32–40 mm. Välimuselt sarnaneb ta harilikule külmavaksikule (*Operophtera brumata*), kuid tagatiivad on heledamad ja ta on veidi suurem.

Röövikud toituvad kase, pärna ja õunapuu lehtedest. Metsa-külmavaksikute röövikud võivad soodsatel aastatel kahjustada niiskeid kaasikuid.

Liblikad lendavad septembri lõpust novembrini, olenevalt aastast ning ilmastikust.


Operophtera fagata larva.jpg|Metsa-külmavaksiku röövik
Operophtera fagata fem.jpg|Emane metsa-külmavaksik
Metsa-külmavaksik.jpg


## Viited

## Välislingid

*
Talne

**Talne** (ukraina Тальне, vene Тальное) on linn Ukrainas Tšerkassõ oblastis, Talne rajooni halduskeskus. Talne asub Tšerkassõst umbes 115 km edelas ja Umanist ligikaudu 38 km idakirdes.

Talnet on esmamainitud 1646. aastal. Teise Poola jagamise tulemusel läks Talne 1793. aastal Venemaa Keisririigi võimu alla. 1923. aastal sai Talne rajoonikeskuseks. Alevi staatuse sai Talne 1926. aastal ja linnaõigused 1938. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Talne elanikest ukrainlasi 96,21%, venelasi 2,33%, mustlasi 0,31%, poolakaid 0,18%, valgevenelasi 0,16% ja moldaavlasi 0,07.

## Viited
Hans Dahlgren

**Hans Eric Albert Dahlgren** (sündinud 16. märtsil 1948 Uppsalas) on Rootsi poliitik ja diplomaat, ta on Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei liige. Ta oli 21. jaanuarist 2019 kuni 17. oktoobrini 2022 Rootsi Euroopa Liidu asjade minister.

Ta lõpetas aastal 1971 Stockholmi Majandusülikooli.

Tema esimene töökoht valitsusaparaadis oli Rootsi välisministeeriumis ametnikuna aastatel 1975–1976 (välisminister Sven Anderssoni ajal). Pärast 1976. aasta Rootsi parlamendivalimisi sai tast opositsiooniliidri Olof Palme pressisekretär, samasse ametisse jäi ta ka siis, kui Olof Palmest aastal 1982 peaminister sai. Aastatel 1983–1991 oli Dahlgren peaministri välisnõunik, kõigepealt Olof Palme ja 1986. aastast Palme järeltulija Ingvar Carlssoni, kui talle anti ka suursaadiku tiitel. 

Ta oli aastatel 1997–2000 Rootsi suursaadik ÜRO-s, lisaks oli ta ka aastatel 1997–1998 Rootsi esindaja ÜRO Julgeolekunõukogus.

Aastatel 2000–2006 oli ta Rootsi välisministeeriumi riigisekretär (eesti mõistes kantsler)

21. jaanuarist 2019 kuni 17. oktoobrini 2022 oli ta Rootsi Euroopa Liidu asjade minister.
Jóhann Hjartarson

**Jóhann Hjartarson** (sündinud 8. veebruaril 1963  Reykjavíkis) on islandi maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1985).

Hjartarson sai suurmeistriks 22-aastaselt 1985. aastal. Aasta varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. Hjartarson on kuuekordne Islandi (1980, 1984, 1994, 1995, 1997, 2016) ja kahekordne Põhjamaade malemeister (1997, 2017). 1991. aastal jagas ta esikohta Philadelphias World Openi turniiril. Kahel korral tuli Reykjavíki lahtise turniiri kaasvõitjaks (1984, 1992)

1987. aastal jagas ta esikohta koos Valeri Saloviga Szirákis tsoonidevahelisel turniiril, edestades seejuures Lajos Portischit. 1988. aastal alanud 16 osavõtjaga pretendentide matšides võitis Hjartarson kaheksandikfinaalis Viktor Korchnoid tulemusega 4½:3½, kuid kaotas veerandfinaalis eksmaailmameister Anatoli Karpovile 1½:3½.

1990. aastal mängis Hjartarson Manilas tsoonidevahelisel turniiril (64 osavõtjat, Šveitsi süsteem), kus jäi jagama 12.–20. kohta. 

Juulis 1993 Bielis peetud FIDE MM-i tsoonidevahelisel turniiril (74 osavõtjat) jäi Hjartarson jagama 21.–34. kohta. Detsembris 1993 Groningenis peetud PCA maailmameistrivõistluste valikturniiril (54 osavõtjat) jagas ta 48.–50. kohta. 

Detsembris 1997 osales Hjartarson Groningenis asetleidnud FIDE maailmameistrivõistluste turniiril (100 osavõtjat, nokautsüsteem), kus võitis avaringis Šarūnas Šulskist, kuid kaotas teises ringis Aliaksiej Aliaksandraŭle.

2017. aastal mängis Hjartarson Thbilisis maailma karikaturniiril (128 osavõtjat, nokautsüsteem), kus kaotas avaringis David Navarale.

## Võistkondlik esinemine
Hjartarson on mänginud Islandi võistkonna koosseisus 12 maleolümpial (1980–1996, 2006, 2016, 2018). 1986. aastal tuli Island Dubai maleolümpial viiendaks ja 1992. aastal Manila maleolümpial kuuendaks. Hjartarson kuulus ka 1993. aastal Luzernis võistkondlikel maailmameistrivõistlustel viiendaks tulnud Islandi võistkonda (mängis esimesel laual).

Pärast 1997. aastat on Hjartarson maleturniiridel mänginud harvemini, tegutsedes peamiselt juristina.  

## Välislingid
*
*Jóhann Hjartarson FIDE andmebaasis
Einar S. Einarsson

**Einar S. Einarsson** (sündinud 1938) on islandi maletegelane, rahvusvaheline arbiiter (1990), FIDE auliige (1994).

Einarsson on Islandi malefunktsionäär ja malekohtunik. Ta oli aastatel 1976–1980 Islandi Maleföderatsiooni president, 1981–1990 Põhjamaade Maleföderatsiooni peasekretär ja 1994–2002 FIDE Põhjamaade regionaalne president.

## Viited

## Välislingid
*Einar S. Einarsson FIDE andmebaasis
*Íslendingur tilnefndur í aðalstjórn FIDE Jóhann Hjartarson skákmeistar. mbl.is, 16. juuli 1989
2018. aasta maleolümpia

**43. maleolümpia** (inglise keeles *43rd Chess Olympiad*) oli 2018. aastal Bathumis FIDE egiidi all peetud maleolümpia. 

Maleolümpia peeti 23. septembrist kuni 6. oktoobrini 2018 Bathumis. Lahtises kategoorias osales 185 võistkonda, naiste kategoorias 151 naiskonda (korraldajariiki Gruusiat esindasid kolm võistkonda ja kolm naiskonda). Mängiti ajakontrolliga 90 minutit 40 käigule, mille järel anti 30 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta. 

Maleolümpia peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Panagiόtis Nikolόpoulos (Kreeka). Turniiridirektor oli Giorgi Giorgadze (Gruusia).

## Maleolümpia medalistid
*Lahtises kategoorias:   Hiina,   USA,   Venemaa
*Naiste kategoorias:   Hiina,   Ukraina,   Gruusia I

## Eesti esinemine maleolümpial
Eesti võistkond (esimesel laual Kaido Külaots) sai 54. koha, naiskond (esimesel laual Mai Narva) 42. koha. 

## Välislingid
*
*43rd Olympiad Batumi 2018 Open. chess-results.com
*43rd Olympiad Batumi 2018 Women. chess-results.com
Keerubite laul

**"Keerubite laul"** (kreeka keeles χερουβικόν *cherubikon*, kirikuslaavi keeles *Херувимская песнь*) on tropar, mida lauldakse igal õigeusu liturgial terve kirikuaasta jooksul, erandina ei laulda seda ennepühitsetud andide liturgial, suure neljapäeva ja suure laupäeva liturgial. "Keerubite laul" järgneb liturgias pühakirja lugemistele ja selle katkestab suur sissekäik – vaimulike protsessioon, mille jooksul kantakse proskomiidial ette valmistatud annid ohvrilaualt pühale aujärjele, st altarilauale.

Eesti keeles ei kasutata nimetust "Keerubite laul" tavaliselt sõna laiemas tähenduses, mille järgi *cherubikon* on igasugune liturgia suure sissekäigu ajal lauldav laul, kuid sellele tähendusele on kohati vihjatud.

## Tekst
:Nüüd tähendame meie salaviisil keerubeid
:ja laulame elavakstegevale Kolmainule kõige pühamat laulu.
:Jätkem siis nüüd kõik elumured maha.

:Et meie võtaksime vastu kõikide Kuninga,
:keda inglite väehulgad suure austamisega nähtamatult teenivad.
:Halleluuja, halleluuja, halleluuja.

## Tähendus
Nimetus "Keerubite laul" on tuletatud laulu tekstist, mis peab rõhutama eelseisva hetke tähtsust. See kutsub kõiki Jumala ees seisjaid heitma kõrvale maised mõtted, sest nad on nüüd otsekui keerubid, kelle mõtted on alati keskendunud Jumalale, ja kes temale lakkamatult kiitust laulavad.

## Ajaloost
"Keerubite laul" lisati 4. sajandil kehtestatud Johannes Kuldsuu liturgia korra koosseisu 6. sajandil, kas 573. või 574. aastal Justinianus II korraldusel. Enne seda oli seal kasutusel umbes 4. sajandist Jakobuse liturgiast pärit *cherubikon* "Olgu vait iga surelik liha", mis laenati ka Basilius Suure liturgiasse ja mis tänapäeval on kasutusel ainult vaikse laupäeva liturgias.

## Viited

## Välislingid
* Singing the Cherubikon. - Metropolitan Cantor Institute
Väike doksoloogia

**Väike doksoloogia** ehk ***Gloria Patri***, slaavi traditsioonis *краткое славословие*, on lühike ühelauseline palve Kolmainsuse tunnistamiseks ja kiitmiseks (trinitaarne doksoloogia). Kasutatakse laialdaselt jumalateenistustel nii katoliku kui ka õigeusu kirikus.

## Tekst
### Õigeusu kirikus
Kreeka keeles
:Δόξα Πατρὶ καὶ Υἱῷ καὶ Ἁγίῳ Πνεύματι, καὶ νῦν, καὶ ἀεί, καὶ εἰς τοὺς αἰῶνας τῶν αἰώνων. Ἀμήν.
:*Doxa patri kai yio kai hagio pneumati, kai nun kai aei kai eis tous aionas ton aionon. Amen.*

Kirikuslaavi keeles
:*Сла́ва Отцу́ и Сы́ну и Свято́му Ду́ху, и ны́не, и при́сно, и во ве́ки веко́в. Ами́нь.*

Eesti keeles õigeusu kiriku tekstides
:Au olgu Isale ja Pojale ja Pühale Vaimule nüüd ja ikka ja igavesti. Aamen.

### Katoliku kirikus
Ladina keeles
:*Gloria Patri, et Filio, et Spiritui Sancto, sicut erat in principio, et nunc, et semper, et in saecula saeculorum. Amen.*

Ladinakeelsesse teksti on võrreldes kreekakeelsega lisandunud sõnad *sicut erat in principio* 'nii nagu oli algul', mis on edasi läinud ka protestantlike kirikute tekstidesse.

### Luteri kirikus
Saksa keeles
:*Ehre sei dem Vater und dem Sohn und dem Heiligen Geist, wie es war im Anfang, jetzt und immerdar, und von Ewigkeit zu Ewigkeit. Amen.*

Eesti keeles luteri kiriku tekstides
:Au olgu Isale ja Pojale ja Pühale Vaimule. Nõnda kui alguses oli, nüüdki on ja jääb igavesest ajast igavesti. Aamen.

## Kasutamine
Õigeusu kirikus, vanades idakirikutes ja kreekakatoliku kirikus kasutatakse väikest doksoloogiat palju jumalateenistuste eri osades ja eraviisilistes palvetes palvet lõpetava vormelina. Seda loetakse kolm korda osana iga jumalateenistuse alguspalvetest ja osana jumalateenistuse lõpul antavast õnnistamisest. Mitmest hümnist koosnevas seerias lauldakse seda enne viimast laulu, või kaheks jagatult: sõnad "Au olgu Isale ja Pojale ja Pühale Vaimule" lauldakse enne eelviimast hümni, ning enne viimast hümni, mis tavaliselt on pühendatud Jumalaemale, lauldakse teine pool alates sõnadest "nüüd ja ikka...".

Roomakatoliku kirikus loevad või retsiteerivad *Gloria Patri* vaimulikud, kuid alates teisest Vatikani kirikukogust loevad seda üha enam ja enam ka ilmikud. Ülistust kasutatakse tunnipalvuste sissejuhatuses, psalmide ja *[[canticum]]*ide lõpus, samuti missa introituses. Väljaspool liturgiat loetakse seda näiteks roosipärjapalvetes iga kord enne meieisapalvet.

Anglikaani kirikus lauldakse või loetakse *Gloria Patri* kõige sagedamini psalmide ja *canticum*'ide lõpus hommiku- ja õhtupalvustel.

Luteri kirikus on "Au olgu..." olnud pikka aega psalmitekstide jätk ja lõpetus, samuti Siimeoni kiituslaulu lõpetus. Seda kasutatakse ka hommiku- ja õhtupalvustel.

## Vaata ka
* Suur doksoloogia
* Te Deum

## Viited
Iliņi

**Iliņi** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla loodeosas.

Küla asub merepinnast 32 meetri kõrgusel Stende jõe ääres.

Iliņi tekkis Kārgadase mõisa (*Kargadden*) maadele paika, kus mõisal asus Stende jõel vesiveski. Aastal 1878 rajati külla Ģibuļi kool, aastal 1914 ehitati selle asemele aga uus tellistest koolihoone, mis jäi juba tänapäeva Kraujase küla lähistele. Nõukogude perioodil asus Iliņis kolhoosi *Draudzība* rohujahu-  loomasöödahoidla. Külas asub Iliņi bussipeatus.

Iliņis kasvab kolm looduskaitsealust tamme, üks ümbermõõduga 4,75 ja teine ümbermõõduga 4,54 meetrit.

## Elanike arv


* 12 (2017)
* 15 (2020)
* 30 (2025)


## Viited
Aizupes

**Aizupes** (ka **Mazgavilnieki**, Nõukogude perioodil **Uzvara**) on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla keskosas.

Küla asub merepinnast 45 meetri kõrgusel Vidusupe jõe ja maantee A10 ääres. Aizupes jääb valla keskusest Pastendest 10, piirkonna keskusest Talsist 15 ja Riiast 124 kilomeetri kaugusele. Külas asub Uzvara bussipeatus.

Küla kohal asus varem kõrts (*Zehleikrug*). 1920. aastal rajati selle juurde põhikool, mis suleti aastal 1944. Küla kujunes välja aga Nõukogude perioodil, kui seal asus kolhoosi Uzvara keskasula. Hiljem sai külast Draudzība kolhoosi osakonnakeskus.

## Elanike arv


* 87 (1989)
* 64 (2000)
* 50 (2011)

* 58 (2015)
* 55 (2020)
* 57 (2025)


## Viited
Līči (Ģibuļi vald)

**Līči** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla kaguosas.

Küla asub merepinnast 51 meetri kõrgusel Vidusupe jõe ja Ventspilsi–Moskva raudtee ääres. Līči jääb valla keskusest Pastendest 9,5 kilomeetri kaugusele.

Küla on tekkinud Līči raudteejaama juurde. Aastail 1945–1963 tegutses külas põhikool.

## Elanike arv


* 19 (2017)
* 14 (2020)
* 17 (2025)


## Viited
Gaviļnieki

**Gaviļnieki** (ka **Gavilnieki**) on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla keskosas.

Küla asub merepinnast 38 meetri kõrgusel Ventspilsi–Moskva raudtee ja maantee A10 ääres. Gaviļnieki jääb valla keskusest Pastendest 12, piirkonna keskusest Talsist 17 ja Riiast 126 kilomeetri kaugusele.

Külast idas asub Gaviļnieki kalmistu.

Gaviļniekis kasvab looduskaitsealune hõberemmelgas ümbermõõduga 4,98 meetrit.

## Elanike arv


* 15 (2017)
* 13 (2020)
* 14 (2025)


## Viited
Kaļķciems

**Kaļķciems** (ka **Kaļķu ciems**) on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla lõunaosas.

Küla asub valla keskusest Pastendest 29, piirkonna keskusest Talsist 27 ja Riiast 127 kilomeetri kaugusel. Kaļķciemsis asub Ratnieki bussipeatus.

Kaļķciems tekkis endise lubjapõletusahju juurde. Küla jääb osaliselt Abava ürgoru loodusparki.

## Viited
Kaleši

**Kaleši** (vanasti ka **Kalešmuiža**) on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla lõunaosas.

Küla asub merepinnast 59 meetri kõrgusel Kalešupīte oja ääres.

Kaleši tekkis endise Kaleši mõisa (*Kalitzen*) keskuse juurde. Maareformi järel jagati mõisale kuulunud 24 hektarit maad 12 uusmaasaaja vahel taludeks. 1934. aastal asutati külas Jānis Balodise eestvedamisel kultuuriselts Gaisma, millel oli 43 liiget. Selts tegutses mõisa viinaköögis, põhiliselt tegeleti koorilauluga, ent aeg-ajalt esitati ka näidendeid. Aastail 1945–1954 oli Kaleši Centība kolhoosi keskasulaks.

Külas asuv Strautmaļi keskaegne kalmistu on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Kalešis asub 1905. aasta revolutsioonis hukkunud külaelanike mälestusmärk.

## Elanike arv


* 13 (2017)
* 15 (2020)
* 17 (2025)


## Viited
Kāņciems

**Kāņciems** (ka **Kāņu ciems**) on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla lõunaosas.

Küla asub merepinnast 42 meetri kõrgusel Kalvene järve ida- ja lõunakaldal. Kāņciems jääb valla keskusest Pastendest 17, piirkonna keskusest Talsist 22 ja Riiast 131 kilomeetri kaugusele. 

Kāņciems tekkis endise Kāņi karjamõisa juurde. Varem loeti seda Mordanga küla osaks.

Külas asuv Līkumi talu, selle ait ja elumaja on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Looduskaitse all on Kurpinieki künnapuu.

## Viited
Tšõhõrõn

**Tšõhõrõn** (ukraina Чигирин, vene Чигирин) on linn Ukrainas Tšerkassõ oblastis, Tšõhõrõni rajooni halduskeskus. Tšõhõrõn asub Tšerkassõst umbes 60 km kagus.

Tšõhõrõn sai Magdeburgi linnaõigused 1592. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tšõhõrõni elanikest ukrainlasi 92,57%, venelasi 5,11%, mustlasi 1,04%, valgevenelasi 0,29%, armeenlasi 0,16% ja moldaavlasi 0,16%.

## Viited
Arkliņi

**Arkliņi** (ka **Ārkliņi**) on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla kirdeosas.

Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel. Arkliņi jääb valla keskusest Pastendest 5, piirkonna keskusest Talsist 4 ja Riiast 121 kilomeetri kaugusele.
 
Arkliņit loeti varem Talsciemsi küla osaks. Külas asuvad vana ja uus Talsciemsi kalmistu.

## Elanike arv


* 32 (2017)
* 31 (2020)
* 25 (2025)


## Viited
Turkmuiža

**Turkmuiža** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla idaosas.

Küla asub merepinnast 57 meetri kõrgusel Dzelzupe jõe ääres. Turkmuiža jääb valla keskusest Pastendest 2,5 kilomeetri kaugusele.
 
Küla on tekkinud endise Pastende mõisa Vecmuiža karjamõisa (*Althof*) juurde.

## Elanike arv


* 23 (1989)
* 88 (2000)
* 57 (2011)

* 58 (2015)
* 55 (2020)
* 50 (2025)


## Viited
Ludwig Herpel

**Ludwig Herpel** (7. oktoober 1887 – 19. oktoober 1934) oli saksa majandusteadlane. 

Tema välja töötatud ühistulise krediidiringi loomise põhimõtet rakendades hakati Saksamaal 1931. aastal, suure tööpuuduse ja sügava majanduskriisi olukorras, emiteerima kohalikku sularahavaba žiro-(hädaabi)raha, mille arveldused toimusid vaid ühistu pangakontol. 1932. aasta lõpuks oli seda programmi rakendanud juba 45 omavalitsust. 

Riigi Keskpank ja Finantsministeerium püüdsid seda tegevust lõpetada, kehtestades mitmeid seadusi ja rakendades sanktsioone, kuid alles 1934. aasta lõpus suudeti sularahata maksete kuritarvitamise vastase seadusega sellele lõpp teha.
Dravnieki

**Dravnieki** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi vallas. Küla jääb valla idaossa Talsi linna piiril ja asub valla keskusest Pastendest 2,5 ning Riiast 124 km kaugusel.

Külast läheb läbi maantee V1406.

## Viited
Henry Tillman

**Henry Durand Tillman** (sündinud 8. jaanuaril 1960 California osariigis Los Angeleses) on USA endine poksija.

## Harrastajana
Ta võitis raskekaalus (kuni 91 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

## Elukutselisena
Ta poksis detsembrist 1984 kuni septembrini 1992 elukutselisena ning pidas kokku 31 kohtumist, millest võitis 25 (neist 16 nokaudiga) ja kaotas 6 (neist 4 nokaudiga) kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*Henry Tillman lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Ruņķi

**Ruņķi** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla lääneosas.

Küla asub merepinnast 45 meetri kõrgusel. Ruņķi jääb valla keskusest Pastendest 12, piirkonna keskusest Talsist 16 ja Riiast 126 kilomeetri kaugusele.

## Viited
Jaunzemes

**Jaunzemes** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla idaosas.

Küla jääb valla keskusest Pastendest 5, piirkonna keskusest Talsist 2,5 kilomeetri  ja Riiast 120 kilomeetri kaugusele.
 
Jaunzemes on rajatud uuselamurajoonina Talsi linna lõunapiiri taha.

## Elanike arv


* 31 (2000)
* 45 (2011)
* 60 (2017)

* 75 (2020)
* 92 (2025)


## Viited
Bristoli nael

**Bristoli nael** on 2012. aastal Bristolis kasutusele võetud kohalik raha kohaliku majanduse ja tööhõive edendamiseks. Bristoli nael on seotud Suurbritannia naelsterlingiga. 

Raha emiteerib KOV ja sellega on ühinenud enam kui 800 ettevõtete, kes tunnustavad seda maksevahendina, samuti saab sellega tasuda kohalikke makse. Kui supermarketis makstud rahast 80% lahkub, siis see tagab kohaliku raharingluse (ringmajanduse) püsimise. Raha haldab tulu mittetaotlev sihtasutus Bristol Pound Community Interest Company koostöös Bristol Credit Unioniga, kes korraldab raha emissiooni ja selle vahetatavuse. 

## Viited
Dangara

**Dangara** on alev Tadžikistanis Hatloni vilajetis. Asub Tairsu jõe orus.

Dangara on Tadžikistani presidendi Emomali Rahmoni ja mitmete tema lähikondsete kodulinn.

Asulat läbib Dušanbe-Kulobi maantee ja Bohtar-Kulobi raudtee.
Talsi lennuväli

**Talsi lennuväli** on sertifitseerimata lennuväli Talsi piirkonnas Ģibuļi vallas Talsi linna ja Talsciemsi küla vahel. 

Lennuväli rajati pärast Teist maailmasõda. Algul kasutati seda põllumajanduses ja tuletõrje otstarbel. 1950.–1960. aastail kasutati lennuvälja ka Läti linnade vahelisteks reisilendudeks. Lennuvälja kaguküljel asub suur angaariga platvorm. Tänapäeval toimuvad sealt vaid üksikud lennud, ent lennuvälja kasutatakse mudellennunduseks ja autosõiduõppeks. Lennuväljal peetakse seal ka Talsi linna rahvaüritusi. 

## Viited
Šoti torupill

**Šoti torupill** (gaeli keeles *a' phìob mhòr*; inglise keeles *Great Highland bagpipe*) on Šotimaale omane torupilli tüüp. 

Ehituselt koosneb šoti torupill nahast õhukotist, õhupuhumistorust, meloodiatorust (sõrmiline) ning kolmest burdoontorust (bass ja kaks tenorit). Pilli puitdetailid valmistatakse enamasti mustast dalbergiast.

Šoti torupillide mängutraditsioon on laialt levinud ka suure šoti kogukonnaga välisriikides (näiteks Kanadas, Ameerika Ühendriikides, Austraalias ja Uus-Meremaal), samuti mitmetes endistes Briti impeeriumi asumaades (näiteks Indias, Nepalis, Malaisias ja Singapuris). Torupille on alates 18. sajandist koos trummidega kasutatud ka Briti armee mõnedes üksustes.

## Viited

## Välislingid
*
George Sessions

**George Sessions** (1938– 29. veebruar 2016) oli ökofilosoof.

Ta oli filosoofia õppejõud Sierra College'is, mis asub Rocklini linnas Californias.

Koos Arne Naessiga sõnastas ta süvaökoloogia põhimõtted.

## Teoseid
*Sessions, George 1994. Deep ecology as worldview. In: Tucker, M. E.; Grim, J. A. (eds.), *Worldviews and Ecology: Religion, Philosophy and the Environment*. Maryknoll: Orbis Books, 207–227.
*Sessions, George (ed.) 1995. *Deep Ecology for the Twenty-First Century: Readings on the Philosophy and Practice of the New Environmentalism*. Boston: Shambala.

## Viited
Spāre (Ģibuļi vald)

**Spāre** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla lääneosas.

Küla asub merepinnast 41 meetri kõrgusel Gulbji ja Spāre järvede vahel. Spāret läbivad Ventspils–Moskva raudtee ja maantee A10.

Spāres asuvad rahvamaja ja kirik. Külas asuvad Ausma ja Spāre bussipeatused. Mõisahoones asub ka kohalik raamatukogu.

Küla tekkis XIX sajandi teisel poolel Spāre raudteejaama juurde. See küla osa kannab ka Lielspāre nime. Teine küla osa kujunes nõukogude perioodil Spāre mõisa juurde, kui kohalik *Ausma* kolhoos rajas sinna oma tootmishooned. See osa külast kannab nime Vecspāre või Ausmas.

Spāre kooli on esmamainitud 1760. aastal, seega on see piirkonna vanim kool ja Läti vanim maakool. Aastast 2009 oli see Pastende kooli filiaal, aastal 2012 aga kool suleti.

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Spāre luteri kirik ja regionaalse kaitse all Spāre mõisa elumaja trepi käsipuud. Regionaalse kaitse all on ka küla lähistel asuv Spāre linnamägi.

Lielspāre osas kasvab looduskaitsealune mänd ümbermõõduga 2,5 meetrit. Vecspāre osas kasvavad mõisa pargis looduskaitsealustest puudest pensilvaania saar ümbermõõduga 3.9 meetrit, Spāre Suurpärn ümbermõõduga 3.53 meetrit, kaks pärna ja kolm saart.

## Elanike arv


* 265 (1970)
* 273 (1979)
* 383 (1989)
* 365 (2000)

* 300 (2011)
* 266 (2021)
* 276 (2025)


## Viited
Mordanga

**Mordanga** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla lääneosas.

Küla asub Kāņupe jõe ääres merepinnast 46 meetri kõrgusel Mordanga-Kāņi järve läänekaldal. Varem kandis Mordanga nime kogu selle järve ümbruskond, nii oli Mordanga osaks ka kogu Kāņciemsi küla.

XVIII sajandil rajati Mordangasse klaasivabrik, mille juurde ehitati ka vesiveski. XX sajandi teisel poolel valmistati Mordangas savinõusid. Kalvene järve äärde jäävad kaks puhkebaasi - *Kurpnieki* ja *Kalves*.

Mordanga järve ääres kasvab looduskaitsealune mänd.

## Elanike arv


* 10 (2017)
* 16 (2020)
* 12 (2025)


## Viited