open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eduard Leppik

**Eduard Leppik** (11. oktoober 1924 Mõisaküla – 19. mai 2008 Võduvere) oli eesti pedagoog, keelemees, kodu-uurija ja kirjamees. 

Ta  õppis 1947–1952 Tartu Riiklikus Ülikoolis läänemeresoome keeli. 

Aastatel 1952–1978 töötas ta õpetajana Väike-Maarja Keskkoolis ning kogus palju murdematerjali ja rahvaluulet. Uuris eriti Lääne-Virumaa keelt ja kultuurilugu. Aastal 1963 asutas Väike-Maarjas koolimuuseumi, millest tänaseks on saanud Väike-Maarja valla muuseum. Avaldas ajakirjanduses 333 kirjutist ning 28 brošüüri ja raamatut. Peamiselt olid tema teosed kodu-uurimuslikud, aga ta kirjutas ka neli lasteraamatut ja ühe näidendi. 

Leppik oli aktiivne matkaja ja orienteeruja. 1959. aastal võitis Nelijärvel toimunud esimestel Eesti meistrivõistlustel orienteerumisjooksu tavarajal hõbeda ning koos Riola Koppeli ja Karl Vaidega Väike-Maarja võistkonnas meeskondliku hõbeda. Vabariikliku kategooria kohtunik orienteerumises (1963).

## Tunnustus

* Emakeele Seltsi auliige
* Väike-Maarja valla aukodanik
* 1979 Eesti Rahva Muuseumi teeneline korrespondent
* 1989 Eesti Rahva Muuseumi aukorrespondent 
* 1994, 1999 Rahvaluule kogumispreemia
* 1995 Eesti Rahvuskultuuri Fondi elutöö tänuauhind
* 1997 Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind 
* 1998 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Valik avaldatud kirjandust
* Gruusia NSV. Tallinn, 1968
* Väike-Maarja. Tallinn, 1980 
* Vanaisa Tootsid. Võduvere, 2001
* Marta. Imavere, 2004 
* Linnunimed Lääne-Virumaa toponüümikas. (kujundanud Marek Vahula). Imavere, 2002
* Minu raamat. Imavere, 2004

## Viited
Mērsrags

**Mērsrags** (saksa keeles *Markgrafen*) on küla (*ciems*) Lätis, Talsi piirkonna Mērsragsi valla halduskeskus. Küla asub Liivi lahe kaldal, merepinnast 4 meetri kõrgusel.

Mērsragsile on nime andnud samanimeline neem, mille varjus asub praegusel ajal puidu väljaveole spetsialiseerunud Mērsragsi sadam. Küla läbib ka Engure järvest väljuv Mērsragsi kanal. Seal asuvad Laukgaļi, Bērnudārzsi, Pienotava, Ķīsteri, Mērsraga skola ja Mērsragsi bussipeatus.

Asulat on esmamainitud XV sajandil. Kuramaa hertsogiriigi ajal toodeti seal seepi. Aastal 1809 valmis sealne puidust kirik, mis on üks vanemaid puitkirikuid Lätis. Asula hakkas kasvama XIX sajandi lõpus, mil sinna rajati majakas ja seal hakati ehitama laevu. Aastal 1926 sai asula raudteeühenduse, järgmisel aastal süvendati sadamat. Aastail 2009–2010 kuulus küla Roja piirkonda, aastail 2010–2021 asus seal aga Mērsragsi piirkonna halduskeskus.

Tänapäeval annavad elanikele peale sadama elatist kalapüük ja suitsukala tootmine, külas on ka kämping. Lisaks piirkonnavalitsusele asuvad külas ka kultuurikeskus, vabaõhulava, raamatukogu ja piirkonna muuseum.

Küla jääb osaliselt Mērsragsi metsade hoiualale ja Engure järve loodusparki. Kaitse all on Rozu iela 12 sanglepad ja veel üks nimetu sanglepp, üks pärn, kaks saart, seitseteist mändi, Bākas iela 13 tammed, kaks vahtrat ja üks hobukastan. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Mērsragsi tuletorn. Regionaalse kaitse all on Mērsragsi kirik koos oreliga.

## Elanike arv


* 1640 (1970)
* 1850 (1979)
* 1861 (1989)
* 1780 (2000)
* 1692 (2007)

* 1464 (2011)
* 1532 (2015)
* 1242 (2021)
* 1268 (2025)



Pilt:Enter_Mersrags.jpg|Mērsrags
Pilt:Mērsraga_baznīca_2000-06-24.jpg|Mērsragsi kirik


## Viited
Mārupe

**Mārupe** on linn Lätis, Mārupe piirkonna halduskeskus. Linn asub Riia linna piiri ääres Mārupīte oja kaldal, merepinnast 10 meetri kõrgusel. Linna staatuses on Mārupe 1. juulist 2022.

Lisaks piirkonnavalitsusele asuvad linnas ka piirkonna kultuurimaja, lennufirma SmartLynx Airlines ja Läti Jääpalli Liidu peakorter. Üldharidust annab keskkool, huviharidust saab omandada muusikakoolis ja kunstikoolis.


Pilt:Mārupes_pagasta_padomes_ēka.JPG|Mārupe vallamaja


## Viited
Boris Valdek

**Boris Valdek** (17. detsember 1920 Novgorod – 16. september 2014 Tallinn) oli eesti vehkleja, vehklemistreener ja Eesti NSV riigiametnik.

Ta lõpetas 1939. aastal Tallinna Reaalkooli ja 1955. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna tööstusökonoomika erialal.

Ta osales 1937. aastal Tallinna Koolinoorte Spordiringide Ühingu vehklemiskursustel (juhendaja Konstantin Müür). Aastatel 1939–1940 juhendasid teda Eestimaa Spordiseltsi treenerid Rudolf Berg, Erik Valter ja Aili Zakerov. 

Ta oli aastatel 1938–1940 Tallinna Koolinoorte Spordiringide Ühingu meister, võitis 1939. aastal Rootsi kroonprintsi nimelise hõbefloreti.

## Tunnustus
*1974 – Eesti NSV teeneline sporditegelane
*2000 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (pikaajaline töö Eesti Vehklemisliidu presidendina)

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Vana-Kaarli kalmistul
Ana Brenda Contreras

**Ana Brenda Contreras Pérez** (sündinud 24. detsembril 1986 McAllenis Texases) on Mehhiko – Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja.
Põltsamaa.info

**Põltsamaa.info** oli Põltsamaa piirkonna uudiseid vahendav veebiportaal.

Portaal alustas tegevust 2013. aasta oktoobris. 2014. aasta septembris oli sel 2000–3000 unikaalset kasutajat nädalas 

Portaali asutanud osaühing Meediapluss seadis eesmärgiks kujundada portaalist kõige olulisem Põltsamaa uudiste keskkond. Lisaks uudistele võis veebiväravast leida kuulutusi, ajaloo lühirubriigi ja pildigalerii.

Portaali loomiseks kasutati vabavaralist sisuhaldussüsteemi Joomla.

## Viited

## Välislingid
* Põltsamaa infoportaal
Löögiüksus Admiral Pitka

**Löögiüksus Admiral Pitka** oli septembris 1944 admiral Johan Pitka moodustatud väeüksus Tallinna kaitsmiseks, katse taastada Eesti kaitsevägi.

Vormiliselt allus Pitka üksus 20. Eesti diviisile. Löögiüksuse koosseisus võisid kaasa lüüa kõik, kes soovisid kodumaad kaitsta. Admiral Pitka poolt välja antud juhendi kohaselt võisid tema üksusesse vabatahtlikuna astuda need, kes ei olnud ühegi väeosa nimekirjas, kõik väejooksikud, Omakaitses olijad, mobilisatsioonist kõrvale hoidnud.

## Ajalugu

Kui Idarinne 1944. aasta algul jälle Eesti piiridele lähenes, tuli Johan Pitka sama aasta aprillis Soomest tagasi kodumaale. Ta sai 21. augustil Saksa Julgeolekupolitsei ja SD-lt loa eriüksuse moodustamiseks, mis sai nimeks Löögiüksus Admiral Pitka. Johan Pitka üleskutse meestele avaldati 2. septembril ajalehes Eesti Sõna. Teade sellest, et admiral Pitka ja tema abi, kapten Paul Laamann, organiseerivad Nõukogude vägede pealetungile vastupanu, levis üle Eesti, leides imetlust ning võitlustahteliste meeste innustunud järgimist üleskutsele. Pitka löögiüksuse staap asus Tallinnas Narva maantee 15, (tänapäeva Narva maantee 45) korteris.

„Admiral Pitka lahinggrupi“ üksuse suuruseks kavandati umbes 600 meest. nn „pitkapoisid“ olid väljaõppel Kehras, nende laager oli kõrvuti 20. Eesti SS-diviisi 20. SS-välitagavarapataljoni laagriga.

Pitka mehed pidasid Tallinna kaitstes mitu lahingut, tuntumad neist toimusid Soodla silla juures Vaidas, Kosel, Kehras, Raplas. Seejärel taganeti Tallinna ja Keila kaudu Läänemaale. Tallinna ümbruses oli neil konflikte ka taganevate Saksa vägedega, kellelt õnnestus ära võtta relvastust. On oletatud, et Johan Pitka langes Läänemaal peetud lahingute käigus või vahetult nende järel, kuid seni on täpsem surmaaeg, -koht ja matmispaik tuvastamata.

## Vaata ka
*Admiral Johan Pitka Relvavendade Ühendus

## Viited

## Kirjandus
**Löögiüksus "Admiral Pitka"*. (22. septembril 2006 peetud ajalookonverentsi "Tallinna kaitsjad 22. septembril 1944" ettekanded). Idee: Vello Salo, koostanud Toomas Hiio,  toimetanud Leane Morits ja Toomas Hiio. Eesti Sõjamuuseum – kindral Laidoneri Muuseum, 2008. 178 lk. ISBN 9789985982235
* Luuakse adm. Pilka nimeline löögiüksus, dea.digar.ee, Sakala (1878-1940), nr. 132, 28 august 1944

## Välislingid
*Pitka-poiss Topkin hüppas viimaselt rongilt maha
*Viimaseid andmeid adm. Johan Pitkast, Eesti Päevaleht = Estniska Dagbladet, 30 oktoober 1991, lk 6
Urvaste mõisa kalmistu

**Urvaste mõisa kalmistu** on kalmistu Urvaste kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ruhingu külas Antsla vallas Võru maakonnas.  

## Ajalugu
Kalmistu rajasid arvatavasti millalgi 19. sajandil Urvaste mõisa tollased omanikud Samson von Himmelstjernad. Teadaolevalt on sinna maetud 13 lahkunut.

## Kirjeldus
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 300 meetri kaugusele põhjakirdesse.

Kalmistu on praegu jäetud maha ja rüüstatud, kuid seal on säilinud algseid hauatähiseid. Osaliselt on säilinud ka kalmistule viiv lehise-, vahtra ja kuuseallee.

## Kalmistule maetuid
*1858 - Reinhold Johann Ludwig von Samson-Himmelstjerna (27. juuni (vkj) 1778 – 26. november (vkj) 1858)
*1914 - Erich von Samson-Himmelstjerna (7. oktoober (vkj) 1876 – 21. juuni (vkj) 1914)

## Viited

## Kirjandus
*Alo Särg. "Urvaste (*Urbs*)". - Võrumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2011. Lk 49-50
*Valdo Praust. "Urvaste mõis (*Urbs*)". // Võrumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2012. Lk 247
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
*
Lykke Li

**Lykke Li** (õieti **Li Lykke Timotej Svensson Zachrisson**; sündinud 18. märtsil 1986) on rootsi laulja ja laulukirjutaja.

Tema esikalbum "Youth Novels" ilmus 2008. aastal.

## Diskograafia
* 2008 "Youth Novels"
* 2011 "Wounded Rhymes"
* 2014 "I Never Learn"
* 2018 "So Sad So Sexy"
* 2022 "Eyeye"

## Tunnustus
* 2009 – European Border Breakers Awards
* 2012 – Rootsi Grammy auhinnad: parim artist, parim album ("Wounded Rhymes")
* 2012 – European Festivals Awards: festivali aasta laul ("I Follow Rivers")

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Essemäe järv

**Essemäe järveks** on nimetatud kaht lähestikku asetsevat järve Valgamaal Taheva vallas:
* Essemäe Linnajärv
* Väikene Linnajärv
Praktiline mees

**"Praktiline mees"** on Marten Kuninga 2014. aastal ilmunud album. 

See on tema teine sooloalbum. Album salvestati 2014. aasta suvel Käsmus, välja arvatud lugu "Praktiline mees", mis salvestati 2014. aasta mais.

## Lugude nimekiri
# "Sajandi lühis"
# "Jää"
# "Elu suudlus"
# "Oma aja omaja"
# "Praktiline mees"
# "Nostradamus"
# "Must kolmnurk"
# "Tagurpidi vaal"
# "Kõik on kontrolli all"
# "Sügavad tunded"

Kõikide lugude sõnade autor on Marten Kuningas.

## Musitseerijad
* Marten Kuningas – vokaal, akustiline kitarr (9), elektrikitarr (1, 3, 7), mandoliin (10), arvuti (3, 6, 7), klaver (8), perkussioon (1, 3, 6)
* Raul Ojamaa – elektri- ja akustiline kitarr, klaver (1, 2, 8), arvuti (5, 10), harmoonium (5)
* Peedu Kass – elektriline basskitarr ja kontrabass, klaver (9)
* Kristjan Kallas – trummid ja perkussioon
* Neeme Kuningas – vokaal (1)
* Lisanna Kuningas – vokaal (1)
* Liisi Koikson – vokaal (7)
* Valter Soosalu – klahv, vokaal (1)
* Kaarel Tamra – klaver (4)
Linnajärv

**Linnajärv** on mitme Eesti järve nimi:
* Essemäe Linnajärv, järv Valgamaal Valga vallas
* Kükä järv, järv Põlvamaal Põlva vallas
* Mooste Linnajärv, järv Põlvamaal Põlva vallas
* Väikene Linnajärv, järv Valgamaal Valga vallas
* Karula Linnajärv, järv Võrumaal
Małaryta rajoon

**Małaryta rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1373 km². 2009. aasta seisuga elas seal 25 780 inimest. Małaryta rajoon piirneb lõunas Ukrainaga.

Rajoon moodustati 1940. ja likvideeriti 1962. aastal. Juba aastal 1965 rajoon taastati. Halduskeskus on Małaryta linn.

Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Arechava, Chacisłaŭ, Čarniany, Hvoźnica, Łukava, Makrany, Ołtuši ja Vielikaryta külanõukogu.


Mlorita.jpg|Małaryta


Rajooni suurim jõgi on Ryta. Teine tähtsam jõgi on Ryta lisajõgiMałaryta jõgi. Rajoon asub Bresti Polesjes, maapind on tasane, valdavad kõrgused 150–170 meetrit üle merepinna. Madalaim koht ulatub 139 meetrit üle merepinna, kõrgeim koht (189 meetrit) asub Małaryta lähistel.

2009. aasta seisuga olid elanikest 88,34% valgevenelased, 3,75% venelased, 7,18% ukrainlased ja 0,73% oli teistest rahvustest. 56,59% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 38,09% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 28,11% elanikke, vene keelt aga 68,56%.

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajoon Bresti oblasti portaalis
Jüri Mandre

**Jüri Mandre** (aastani 1938 **Gerhard Evald Mann**; 28. jaanuar 1907 Tartu – 28. november 1970 Baltimore) oli eesti helilooja ja organist.

Ta õppis lapsena eraviisiliselt klaverit, gümnaasiumis õppimise ajal oli pianist kooli sümfooniaorkestris, lõpetas aastal 1925 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1925–1931 ja aastast 1938 õppis ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas (ei lõpetanud). Ta oli korporatsiooni Rotalia liige.

Ta töötas Vanemuise teatris repetiitorina ja tegutses heliloojana, silmapaistev oli muusika 1943. aasta jõuludeks lavale toodud Gustav Raederi lastenäidendile "Aladini imelamp" (Ida Urbeli lavaseades), millel oli suur edu.

Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale, ta elas Augsburgis Haunstette pagulaslaagris ja jätkas muusikalist tegevust. Ta saatis laagrikaaslastest soliste, taastas mälu järgi "Aladini imelambile" loodud muusika, lõi aastal 1948 muusika Agnes Vesilo näidenditele "Muinasjutt" ja "Tondiöö" (kõik Oskar Seliaru nukuteatrile Augsburgis) ning aastal 1949 lavastustele "Seitse ühe hoobiga", samuti lavatükkidele "See oli unenägu" (70 etendust Geislingeni Eesti Rahvuskoondise Teatris), "Vaeslapse käsikivi" ja Enn Vaiguri näidendile "Kraavihallid".

## Viited

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*
Varbla kirikuaed

**Varbla kirikuaed** on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Helmkülas Varbla kiriku juures asuv kirikuaed.

Varbla kirikuaed koos seda ümbritseva kirikuaia piirdemüüriga on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Vaata ka
*Varbla II maailmasõjas hukkunute ühishaud

## Välislingid
*
*
Varbla II maailmasõjas hukkunute ühishaud

**Varbla II maailmasõjas hukkunute ühishaud** on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Helmkülas Varbla kirikuaias asuv II maailmasõjas hukkunute ühishaud.

Ühishaua keskel on 1950. aastal püstitatud mälestussammas.

Ühishaud on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
Małaryta

**Małaryta** (transkribeerituna **Malarõta**) on linn Valgevenes Bresti oblastis, Małaryta rajooni halduskeskus. Poola keeles *Małoryta*. Linna läbib raudteeliin Brest–Kovel. Linn asub Małaryta jõe kaldal, merepinnast 151 meetri kõrgusel.

Haridust annavad kaks keskkooli ja gümnaasium. ja muusikakool. Linnas antakse välja rajoonilehte «Голас часу». Małarytas on toiduainetetööstus.

Vaatamisväärsuseks on aastal 1908 ehitatud õigeusu kirik. Linnas toimub igal aastal rahvusvaheline Małaryta maraton.

## Ajalugu

Małarytat mainitakse esimest korda aastal 1546. Algselt kandis küla nime Małaja Ryta (*Малая Рыта*). Administratiivse reformi järel kuulus küla Bresti vojevoodkonda ja Bresti maakonda. 

XVIII sajandil rajati külasse metallurgiatööstus, kus toodeti vaske ja rauda (aastal 1780 oli tehases 180 töölist ja tehas andis 180 puuda rauda). Aastal 1795 läks asula kolmandal Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Małaryta hakkas kuuluma algul Słonimi, seejärel Leedu ja viimaks Hrodna kubermangu. Aastast 1975 anti seni riigile allunud küla Nikolai Lanskile.

Aastal 1886 rajati külast poole kilomeetri kaugusele raudteejaam (tänapäeval asub linna piirides), mille juurde tekkis samuti Małaryta nime kandev asula. Toona oli külas tellisetehas, seal asusid kaks saekaatrit ja tuulik, lisaks asus seal 20 töölisega liiprivabrik.

Aastast 1921 oli asula Poola koosseisus. 1939. aastal liideti linn Valgevene NSV-ga, aastast 1940 oli Małaryta rajoonikeskus. Małarytast sai linn aastal 1970.


Pilt:Mlorita.jpg


## Viited

## Välislingid

* Linn YouTube'is
* Małaryta
* Linna koduleht
* Linna mitteametlik koduleht
* Infot linna kohta
* Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
Püha kivi (Kulli)

**Püha kivi** (ka **Nõiakivi**, **Ohvrikivi**) on Pärnu maakonnas Lääneranna valla ja Varbla kihelkonna Kulli külas asuv ohvrikivi. 

Kivi on arvele võetud kultuurimälestisena (Püha kivi, 11857).

## Kirjandus

* Ahto Kaasik. Pühapaikade teejuht: Eesti põlised väekohad. Tallinn: Pegasus 2017, lk 216–218.

## Välislingid
*
Eesti Superkarikas 2014

**Eesti Superkarikas 2014** oli 19. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas Sportland Arenal, ning mängisid Meistriliiga 2013 võitja Tallinna FC Levadia ja Eesti karikas 2013 võitja Tallinna FC Flora.

## Mängu eel
Levadia on Florat võitnud viimases kaheksas ametlikus omavahelises kohtumises järjest, lisaks jäi Levadia peale ka kuu aega tagasi toimunud hooajaeelses halliturniiri mängus. Floral on seetõttu eriti palju tahtmist oma rivaali lõpuks ometi võita.
Superkarikafinaalis on Levadia ja Flora varem kokku saanud kuuel korral. Neli korda on parem olnud FC Flora (sealhulgas kaks korda penaltiseeria abil) ja kaks korda Levadia.
Kui antud meeskonnad esmakordselt superkarikafinaalis kohtusid (aastal 1999), mängis praegune Levadia peatreener Marko Kristal Flora särgis ja sai 73. minutil punase kaardi.
Kokkuvõttes on Flora võitnud seitse ja Levadia viis superkarikat, kõik teised klubid kokku on teeninud superkarikaid kuus.

## Mäng
### Detailid

## Peale mängu
Superkarikafinaalis florakate protokollis oli pingile märgitud noor keskkaitsja Gerdo Juhkam, keda ei olnud aga mängupäevaks veel sellel hooajal ühtegi meeskonda registreeritud. Kuna Juhkam väljakul ei käinud, jääb florakate väljakul kätte võideldud võit siiski jõusse ning tulemust ei tühistata. Küll sai aga klubi jalgpalliliidult rahatrahvi. "Flora sai vastavalt juhendile 100 eurot trahvi" kinnitas vutiliidu avalike suhete juht Mihkel Uiboleht Soccernet.ee-le.

## Vaata ka
*Meistriliiga 2014
*Eesti karikas 2014/15

## Viited

## Välislingid
*Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
*Levadia - Flora superkarika mäng täispikkuses, sport.err.ee järelvaatamine
Kullamaa kirikuaed

**Kullamaa kirikuaed** on Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Kullamaa külas Kullamaa kiriku juures olev kirikuaed. Kirikuaia lähedal põhja pool on Kullamaa kalmistu.

Kirikuaias on mitmeid kultuurimälestisena arvele võetud objekte:
*Jaan Veidemanni hauatähis
*Paul Sieversi rist ja hauaplaat
*Kullamaa ratasrist
*Kullamaa kirikuaia piirdemüür
## Galerii

Ratasrist Kullamaa kirikuaias 2014.JPG|Sitakoti Matsi (surnud 1621) ratasrist
File:Grave of Friedrich von Stackelberg.IMG 20240805 154028.jpg|pisi|Friedrich von Stackelbergi (1825–1899), Eestimaa kubermanguprokuröri, Venemaa Keisririigi Valitsev Senati senaatori ja Tolli mõisniku, hauakivi
File:Paul von Sieversi hauaplaat.jpg|Krahv Paul von Sieversi (1827–1880), Märjamaa Uuesalu, Lätimaa Vilzēni ja Stakenberģi mõisniku, hauaplaat
File:Paul Sieversi hauaplats.IMG 20240805 154134.jpg|Krahv Paul von Sieversi  hauaplats
Jaan Veidermanni hauakivi.jpg|Jaan Veidermanni (1853–1932) hauakivi
Rudolf Tobiase haud Kullamaa kirikaias.JPG|Rudolf Tobiase (1873–1918 Berliin) haud


## Välislingid

*
*
Kullamaa kalmistu

**Kullamaa kalmistu** on Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Kullamaa külas Kullamaa kiriku lähedal olev kalmistu. Kalmistust lõunas kiriku juures on Kullamaa kirikuaed. 

Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
Łobez

**Łobez** (, ) (saksa *Labes*) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas, Łobezi maakonna ja Łobezi valla keskus. Linn asub Rega jõe ääres, 90 km kaugusel Szczecinist.

Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

Linn kuulub 1999. aastast Łobezi maakonda, aastatel 1975–1998 kuulus Szczecini vojevoodkonda.

Łobezi valla ja Paikuse valla vahel on olnud sõprussidemed.

## Ajalugu

Lobez on esmamainitud dokument 1271, vastavalt rüütli nimega Borko omanik linna. Aastal 1295 sai linnaõigused Lobez. Alates 1946. aastast on linna ametlikuks nimeks Lobez.

## Galerii

Pilt:Lobez kosciol kz.jpg| 
Pilt:Kamienica w Łobzie (obok dworca PKP).jpg|
Pilt:Zabytkowa Poczta w Łobzie.JPG|
Pilt:Zabytkowy dom w Łobzie.jpg|
Pilt:Świętoborzec - dworek.jpg|

## Geograafia

### Kliima

## Demograafia

### Rahvastikuajalugu

ImageSize = width:460 height:320
PlotArea = left:50 right:20 top:25 bottom:30
TimeAxis = orientation:vertical
AlignBars = late
Colors =
  id:linegrey2 value:gray(0.9)
  id:linegrey value:gray(0.7)
  id:cobar value:rgb(0.2,0.7,0.8)
  id:cobar2 value:rgb(0.6,0.9,0.6)
DateFormat = yyyy
Period = from:0 till:11000
ScaleMajor = unit:year increment:11000 start:0 gridcolor:linegrey
ScaleMinor = unit:year increment:500 start:0 gridcolor:linegrey2
PlotData =
  color:cobar width:20 align:center
  bar:1680 from:0 till:800
  bar:1740 from:0 till:1191
  bar:1749 from:0 till:1339
  bar:1831 from:0 till:2443
  bar:1861 from:0 till:4756
  bar:1895 from:0 till:5187
  bar:1925 from:0 till:5994
  bar:1933 from:0 till:6947
  bar:1939 from:0 till:7310
  bar:1945 from:0 till:1710
  bar:1946 from:0 till:4144
  bar:1957 from:0 till:6026
  bar:1970 from:0 till:7355
  bar:1990 from:0 till:10953

PlotData=
  textcolor:black fontsize:S
  bar:1680 at: 800 text: 0,8 shift:(0)
  bar:1740 at: 1191 text: 1,2 shift:(0)
  bar:1749 at: 1339 text: 1,3 shift:(0)
  bar:1831 at: 2443 text: 2,4 shift:(0)
  bar:1861 at: 4756 text: 4,8 shift:(0)
  bar:1895 at: 5187 text: 5,2 shift:(0)
  bar:1925 at: 5994 text: 6 shift:(0)
  bar:1933 at: 6947 text: 7 shift:(0)
  bar:1939 at: 7310 text: 7,3 shift:(0)
  bar:1945 at: 1710 text: 1,7 shift:(0)
  bar:1946 at: 4144 text: 4,1 shift:(0)
  bar:1957 at: 6026 text: 6 shift:(0)
  bar:1970 at: 7355 text: 7,4 shift:(0)
  bar:1990 at: 10953 text:11 shift:(0)
  

## Linnapead

## Kuulsaid inimesi

* Franz Andreas von Borcke (1693–1766)
* Ferdinand Nemitz (1805–1886), kohtunik ja poliitik
* Felix Genzmer (1856–1929), arhitekt
* Otto Puchstein (1856–1911), arheoloog
* Walter Goehtz (1878–1946), poliitik
* Fritz Puchstein (1893–1968), näitleja
* Kazimierz Obuchowski, (1931–2014), psühholoog
* Andrzej Gudański (1979), maalikunstnik
* Zygmunt (Karol) Gryczyński (1958), füüsik
* Ignacy Gryczyński (1948), bioloog
* Zbigniew Harbuz (1932), ajaloolane

## Viited

## Välislingid

* Łobez linna koduleht (*poola keeles*)
Zdravljica

**Zdravljica** ("Toost") on Sloveenia riigihümn. Selle sõnade autor on France Prešeren ja viisi autor Stanko Premrl.

Žive naj vsi narodi,
ki hrepene dočakat' dan,

Da koder sonce hodi,
prepir iz sveta bo pregnan,

Da rojak,
prost bo vsak,

Ne vrag, 
le sosed bo mejak!

Da rojak,
prost bo vsak,

Ne vrag,
le sosed bo mejak!
Järva-Peetri kirikuaed

**Järva-Peetri kirikuaed** on Järva maakonnas Järva vallas Peetri alevikus Järva-Peetri kiriku juures olev kirikuaed (kalmistu).

Kirikuaias on mitmeid kultuurimälestisena arvele võetud objekte:
*Järva-Peetri kirikuaia kabel
*Järva-Peetri ratasrist
*Järva-Peetri kirikuaia piirdemüür

## Välislingid
*
*
Lijepa naša domovino

**Lijepa naša domovino** ("Meie kaunis kodumaa") on Horvaatia riigihümn.

Sõnad:
Lijepa naša domovino,
oj junačka zemljo mila.

Stare slave djedovino,
da bi vazda sretna bila!

Mila, kano si nam slavna,
mila si nam ti jedina,

Mila, kuda si nam ravna,
mila, kuda si planina!

Teci Dravo, Savo teci, 
nit' ti Dunav silu gubi.

Sinje more svijetu reci,
da svoj narod Hrvat ljubi.

Dok mu njive sunce grije,
dok mu hrašće bura vije,

Dok mu mrtve grobak krije,
dok mu živo srce bije!
Villismägi

**Villismägi** on Järva maakonnas Järva vallas Esna külas asuv küngas (nimetatud ka linnuseks).

Küngas on arvele võetud arheoloogiamälestisena.

## Välislingid
*
*Villismäest Eesti Kultuuriloolise Arhiivi sissekanne
Rägavere mõisa kalmistu

**Rägavere mõisa kalmistu** on kalmistu Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Rägavere külas Rakvere vallas Lääne-Viru maakonnas. 

## Ajalugu
Kalmistu rajasid tõenäoliselt millalgi 18. sajandi lõpul Rägavere mõisa tollased omanikud Kaulbarsid. Mõis müüdi 1850. aastal Pilar von Pilchaude perekonnale, kuid kalmistu jäi endiselt Kaulbarside suguvõsa kätte.

Esimene matus toimus 1800. aastal. Kalmistule on teadaolevalt maetud kokku umbes 25 lahkunut, sh ka Vinni mõisas asunud tütarlaste kodunduskooli kaks juhatajat.

## Kirjeldus
Kalmistu jääb südamest mõisa linnulennult 500 meetri kaugusele põhjakirdesse ning selle pindala on umbes 0,08 hektarit. Kalmistu on piiratud praeguseks madalaks lagunenud maakivimüüriga, väravalehed puuduvad. Seal on säilinud kaks hauatähise osa ning üks sissevajunud hauakamber, üks hauakivi on viidud kalmistult ära ning asub praegu mõisa peahoone ees. 

## Kalmistu kabel
Kalmistu keskosas paikneb tõenäoliselt millalgi 19. sajandi algul rajatud matusekabel. Kabel on eraldi kultuurimälestis, kuid on praegu varemetes.

## Kalmistule maetuid
*1888 – Hermann von Kaulbars (18. oktoober (vkj) 1798 – 23. oktoober (vkj) 1888)
*1888 – Alexandra von Kaulbars (sündinud von Driesen; 19. juuni (vkj) 1819 – 8. juuni (vkj) 1888), tema abikaasa

## Viited

## Kirjandus
*Valdo Praust. "Rägavere mõis (*Raggafer*)". // Virumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2005. Lk 111
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
*Rägavere mõisa kalmistu Jaan Vali kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Rägavere mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*"Rägavere mõisa omanike Kaulbarside kabel". Foto: Uno Hermann, 1960. aastad. Eesti Rahvusarhiiv, RA EAA.5238.1.603.4
S-valk

**S-valk** ehk **proteiin S** (inglise keeles *protein S*) on paljudel selgroogsete loomade endoteeli, mis katab vere- ja lümfisoonte sisekesta ning südame sisepinda, poolt sünteesitav K-vitamiiniga seotud plasma-glükoproteiin, mis toimib proteiin C (koagulatsioonifaktor XIV) kofaktorina ja osaleb vere hüübimisprotsessides.

Inimestel kodeerib S-valku *PROS1*-geen.   
 
Inimestel seostatakse S-valguga mitmeid kas pärilikke või omandatud haiguslikke seisundeid, mida nimetatakse S-valgu vaeguseks (S-valgu puudulikkus) ja neid seostatakse ka K-vitamiini vaegusega. S-valgu vaegusele on iseloomulik trombooside (veeniummistuste) teke keha eri piirkondades.

S-valgu avastasid 1979. aastal Seattle'i teadlased ja selle linna järgi on valk ka nimetuse saanud.

## Viited

## Välislingid

*Ale Lundwall, William Dackowski, Edward Cohen, Marilee Shaffer, Anna Mahr, Bjorn Dahlback, Johan Stenflo ja Robert Wydro, Isolation and sequence of the cDNA for human protein regulator of blood coagulation, Proc. Nail. Acad. Sci. USA, 83. väljaanne, lk 6716–6720, september 1986, Biochemistry, veebiversioon (vaadatud 27.09.2014) (*inglise keeles*)
* PubMedi otsing
Gruberi auhind

**Gruberi auhind** on Peter ja Patricia Gruberi sihtasutuse auhind.

Peter ja Patricia Gruberi sihtasutus on Ameerika Ühendriikides tegutsev mittetulunduslik organisatsioon,  mis on asutatud USA Neitsisaartel, kuid tema kontorid paiknevad New Yorgis.

Kokku annab sihtasutus välja 5 auhinda: 

*Gruberi kosmoloogiaauhind, asutatud 2000.
*Gruberi geneetikaauhind, asutatud 2001.
*Gruberi õigluse auhind, asutatud 2001.
*Gruberi auhind naiste õiguste valdkonnas, asutatud 2003.
*Gruberi neuroteaduse auhind, asutatud 2004.
Dorothy Tyler-Odam

**Dorothy Jennifer Beatrice Tyler** (neiupõlvenimi **Dorothy Odam**; 14. märts 1920 – 25. september 2014) oli briti kergejõustiklane, kõrgushüppaja.
Ajakapsel

**Ajakapsel** on esemeid ja/või infokandjaid sisaldav suletud anum, mis on mõeldud tuleviku inimestele ajaloolise teabe edastamiseks. Ajakapsleid luuakse näiteks tähtsate sündmuste puhul, lisatakse hoonete nurgakividesse või hoiustatakse muul moel.

Ajakapslisse pannakse kapsli loomise ajale iseloomulikke esemeid või sõnumeid tuleviku inimestele, kes kapsli kunagi avavad.

Üks varajasi ajakapsleid oli 31. detsembril 1900 Detroitis kokku pandud Detroit Century Box, mis pidi avatama täpselt sada aastat hiljem. Kapslis olid 58 elaniku fotod ja kirjad, mis kirjeldasid elu aastal 1900 ja tegid ennustusi tulevikuks. Kapsel avati 31. detsembril 2000.

Ajakapsleid on lennutatud ka kosmosesse.
Stanislav Kitto

**Stanislav Kitto** (sündinud 30. novembril 1972) on Eesti endine jalgpallur (kaitsja). 

Ta mängis peamise aja oma mängijakarjäärist Eesti klubis Narva JK Trans.

## Klubikarjäär
### Statistika

*Statistika uuendatud seisuga 26. september 2014*

## Viited

## Välislingid
*Stanislav Kitto EJL lehel
Lo Tui

**Lo Tui** (ka **Loreida Tui**, aastast 1937 **Lo Seliaru** ja **Loreida Seliaru**; 21. juuli 1908 Tallinn – 3. september 1979 Tallinn) oli eesti näitleja, lavastaja ja kostüümikunstnik.

Ta lõpetas 1926. aastal Tallinna tütarlastegümnaasiumi, õppis aastatel 1926–1927 Ants Laikmaa ateljeekoolis maalimist ja lõpetas 1930. aastal Draamastuudio teatrikooli.

Ta töötas aastatel 1930–1952 Eesti Draamateatris ja 1952–1970 Eesti Nukuteatris. 

Ta on kirjutanud nukunäidendeid.

## Tunnustus
* 1964 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Lavastusi
* 1941 Lo Tui "Vahva rätsep"
* 1942 Lo Tui "Õnnepoiss"
* 1942 Lo Tui "Jutuvana pajatab"
* 1953 N. Novoseletskaja "Tänamatu mäger"
* 1955 Lo Tui "Buratino teab kõik"
* 1962 Pantšo Mantšev "Jänkude kool"

## Isiklikku
Ta on olnud abielus Oskar Seliaruga.
Ontake

**Ontake** (御嶽山) on Jaapani kõrguselt teine vulkaan (3067 meetrit).

See kihtvulkaan asub Gifu ja Nagano prefektuuris. 

1979. aastani peeti seda uinunud vulkaaniks.

27. septembril 2014 hakkas vulkaan taas purskama.
Daniel Arenas

**Daniel Arenas** (sünninimi **Daniel Arenas Consuegra**; sündinud 30. märtsil 1979 Bucaramangas Santanderi departemangus Colombias) on Colombia näitleja ja modell, kes on näidelnud nii Colombia kui ka Mehhiko televisioonis.

Arenas õppis näitlemist USAS.
Elizabeth Álvarez

**Elizabeth Álvarez** (sünninimi **Elizabeth Álvarez Ronquillo**; sündinud 30. augustil 1977 Ciudad Juárezes) on Mehhiko näitleja. Ta mängib seebiooperites.
Oskar Seliaru

**Oskar Seliaru** (18. juuni 1906 Rakvere – 14. juuni 1978 New York) oli eesti näitleja, lavastaja ja nukutehnik.

Ta õppis Rakvere gümnaasiumis, osales koolipoisina Vabadussõjas.

Ta alustas lavategevust aastal 1926 Rakvere Näitlejate Ringis, oli aastatel 1936–1944 Draamateatri näitleja, nukutrupi lavastaja ja nukutehnik.

Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale, asutas seal nukutrupi "Seli marionetid" ning esines aastatel 1945–1950 omaloominguliste nukumängudega ("See oli unenägu" ja "Seitse ühe hoobiga"). Elas aastast 1950 New Yorgis ning lavastas ja mängis New Yorgi Eesti Teatris. Nooruses oli tuntud ka ajakirjaniku ja sportlasena (laskmine ja ratsutamine).

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1937–1944 abielus näitleja, lavastaja ja kostüümikunstniku Lo Tuiga.

## Lavastusi
* 1943 Anna Brigadere "Pöialpoiss"
* 1944 Lo Tui "Haldjas Kastetilk"
* 1952 August Mälk "Mees merelt"
* 1955 August Kitzberg "Püve talus"
* 1960 Hugo Raudsepp "Mikumärdi"
* 1963 Oskar Lutsu õhtu

## Rolle
* 1936 Oskar Luts "Nukitsamees" (Tölpa)
* 1937 Aadu Laabus "Pauka" (Hunt)
* 1938 August Strindberg "Eerik XIV" (Eerik Sture)
* 1940 Adolf Nowaczyński "Tseesar ja inimene" (Napoleone)
* 1942 Selma Lagerlöf "Gösta Berling" (parun Lövenborg)
* 1952 Oskar Luts/Andres Särev "Tagahoovis" (Kapral)
* 1952 August Mälk "Mees merelt" (Laas Räimes)
* 1960 Hugo Raudsepp "Mikumärdi" (Jüri Tomusk)
Ala-Vagula II asulakoht

**Ala-Vagula II asulakoht** on Võru maakonnas Võru vallas Juba külas asuv muistne asulakoht. Asulakoht on arvele võetud arheoloogiamälestisena.

Ala-Vagula asulakohast u 1 km kirdes Roosisaare külas asub muistne Ala-Vagula I asulakoht.

## Välislingid
*
Kasvajaga seotud põletik

**Kasvajaga seotud põletik** (inglise keeles *cancer-related inflammation*; lüh *CRI*) on koondnimetus kudedes ja elundites hea- ja pahaloomuliste kasvajate mikrokeskkonnas erinevate tegurite toime tulemina esineva, harilikult krooniliste ja maliigsete põletikukollete ja protsesside kohta, mis võivad levida kas hematogeenselt või lümfogeenselt ka teistesse kudedesse ja elunditesse.

Kasvajaga seotud põletiku ja vähi kujunemismehhanismide osas aga puudub seni üksmeel.

Mõnede pahaloomuliste kasvajavormide korral on põletikulised muutused kestnud juba aastaid ( sh paraneoplastilised sündroomid) enne kui see pahaloomuliselt käituma hakkab (nii arvatakse, et Crohni tõbi soodustab soolevähi teket ja ''Helicobacter pylori'' infektsioon maovähi teket jne). Teiste kasvajavormide puhul oletatakse aga, et onkogeeniliste muutustega seotult loovad lümfoid(-immuun)süsteemi immuunrakud põletikulise miljöö- põletikulise kasvaja mikrokeskkonna (inglise *inflammatory tumor microenvironment*), mis samuti aitab kaasa vähirakkude levikule ja invasioonile aktiveerides neovaskularisatsiooni ja metastaseerumist.

Kasvajaga seotud põletikuga seotakse leukotsüütide infiltratsiooni, kasvajaga seotud makrofaagide (ingl *tumor-associated macrophages*) ja mediaatoraineid tsütokiine (tuumorinekroosifaktor alfa, IL-1, IL-17, IL-10, IL-6 jpt ja kemokiine (CCL2 ja CXCL8).

Paljude uurijate arvates on kasvajaga seotud põletiku tekke mehhanismide uurimine ja kirjeldamine tähtis, selleks et aru saada kuidas kasvajakolded reageerivad onkoteraapiale ja kiiritusravile, püüdmaks välja töötada tõhusamaid ravimeetodeid, mille suhtes kasvajarakud ei kujundaks välja resistentsust.

Claudius Galenos kirjeldas põletiku ja vähi vahelisi seoseid, arvates et vähk on paistetus (ingl *swelling*). 1863. aastal kirjeldas Rudolf Virchow kroonilise põletiku ja kasvajaliste muutuste võimalikke seoseid inimesel.

## Vaata ka
*TIL-rakk

## Viited

## Välislingid

* Cancer-related inflammation, the seventh hallmark of cancer: links to genetic instability, Carcinogenesis (2009), 30 (7): 1073-1081., doi: 10.1093/carcin/bgp127, veebiversioon (vaadatud 27.09.2014)(*inglise keeles*)
* Frances R. Balkwill, Alberto Mantovani, Cancer-related inflammation: Common themes and therapeutic opportunities, Seminars in Cancer Biology 22 (2012) 33–40, veebiversioon (vaadatud 27.09.2014)(*inglise keeles*)
* Juan Zhang, Peng Wang, Huaqiang Ouyang, Jianhua Yin, Aihua Liu, Chunzheng Ma, Luming Liu, Targeting Cancer-Related Inflammation: Chinese Herbal Medicine Inhibits Epithelial-to-Mesenchymal Transition in Pancreatic Cancer, 29. juuli 2013, DOI: 10.1371/journal.pone.0070334, veebiversioon (vaadatud 27.09.2014)(*inglise keeles*)
Esther Brand

**Esther Cornelia Brand** (29. septembril 1922 – 20. juuni 2015) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi kergejõustiklane, kõrgushüppaja.

Esther Brand võitis 1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingis kõrgushüppes tulemusega 1.67 kuldmedali.
Tamula asulakoht

**Tamula asulakoht** on Võru maakonnas Võru vallas Roosisaare külas Tamula järve läänekaldal asuv muistne asulakoht.

Asulakoht on arvele võetud arheoloogiamälestisena.

Asulakohast 400 m edelas asub **Tamula asulakoht II**; need kaks asulakohta moodustavad ühtse kultuurimälestise ala.

## Viited

## Välislingid
*
*
*http://aerling.blogspot.com/2010/02/tamula-ja-vagula-jarve-aares-on-palju.html
*http://www.kuningatalu.ee/map/kaart_6.htm
Karel Gut

**Karel Gut** (16. september 1927 – 6. jaanuar 2014) oli Tšehhoslovakkia jäähokimängija ja -treener.

Mängijana võitis ta Tšehhoslovakkia koondise koosseisus kolmel korral maailmameistrivõistlustel pronksmedali (1955, 1957 ja 1959).

Hiljem oli ta Tšehhoslovakkia koondise peatreener ja tuli maailmameistriks 1976. ja 1977. aastal. 

Aastal 1998 valiti Gut Rahvusvahelise Jäähokiliidu kuulsuste halli.
Rāzna rahvuspark

**Rāzna rahvuspark** (läti keeles *Rāznas nacionālais parks*) on rahvuspark Lätis Latgales.

Rahvuspark jääb põhiliselt Rēzekne piirkonda, osalt ka Dagda ja Ludza piirkonda. Rahvuspargi territoorium asub Rāzna järve ümbruses, selle järgi ongi park nime saanud.

Rāzna rahvuspark asutati 1. jaanuaril 2007, kuid kaitse all oli piirkond Rāzna maastikukaitsealana juba varem. Maastikukaitseala muudeti rahvuspargiks Daugavpilsi ülikooli initsiatiivil. 14% pargist moodustavad veekogud, millest suurim on Rāzna järv. Teine tähtsam järv on kaitseala kaguosas asuv paljude saartega Ežezers. Lisaks järvedele on olulised ka rahvuspargi poollooduslikud kooslused ja Ežezersi saarte liigirikkad segametsad, kus kasvab kaunis kuldking ja roheline kaksikhammas.

Rāzna rahvuspargi pindala on 596,15 km².

## Välislingid

* Rahvuspargi koduleht
Tarvastu mõisa kalmistu

**Tarvastu mõisa kalmistu** on kalmistu Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Sooviku külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas. Kalmistu jääb Tarvastu mõisa südamest linnulennult 700 m kaugusele idakirdesse.

Kalmistu rajati tõenäoliselt millalgi 1820. aastate algupoolel Tarvastu linnuse eeslinnuse alale, sest siis ostsid mõisa Mensenkampffid. 1825. aastal suri Jakob von Mensenkampff ning tema jaoks rajati kalmistule kabel, mis on praegu eraldi kultuurimälestis. Kalmistule maetute üldarv ei ole teada.

## Kalmistule maetud
*1825 – Jakob von Mensenkampff (1779–1825)
*1861 – tema abikaasa, Charlotte Luise von Mensenkampff (sündinud von Buhrmeister; 1782–1861)
**1878 – tema poeg Karl von Mensenkampff
**1895 – Karli abikaasa, Johanna von Mensenkampff (sündinud von Krüdener; 1814–1895)
**1939 – Karl August von Mensenkampff (1870–1939)

## Vaata ka
*Kultuurimälestis nr 14674 "Tarvastu mõisa kabel, 1825.a."
*Kultuurimälestis nr 14673 "Tarvastu ordulinnuse varemed, 14.-15.saj."

## Viited

## Kirjandus
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002

## Välislingid
*Tarvastu mõisa kalmistu Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Tarvastu mõisa kalmistu Jaan Vali kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Tarvastu mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*Tarvastu mõisa kalmistu. Viljandimaa kalmistute bibliograafia
*Tarvastu mõisnik sai mälestusmärgi. Sakala, 8. oktoober 2005
Prantsuse Flandria

**Prantsuse Flandria** (prantsuse *La Flandre française*; hollandi *Frans-Vlaanderen*) on ajaloolise Flandria krahvkonna osa tänapäeva Prantsusmaal. 

Ala laiub Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas ja vastab laias laastus Lille'i, Douai ja Dunkerque'i ringkonnale praeguse Belgia kuningriigi lõunapiiril. Koos Prantsuse Hainaut'ga moodustab see Nordi departemangu.

## Geograafia

Prantsuse Flandria on enamasti lame rabamaa söerikkal alal Põhjamere lõunakaldal.

Prantsuse Flandria koosneb kahest piirkonnast:

# Prantsuse Westhoek loodes, Leie jõe ja Põhjamere vahel, laias laastus Dunkerque'i ringkonna ala.
# Lille'i Flandria (prantsuse *La Flandre Lilloise*; hollandi *Rijsels-Vlaanderen*), ajalooliselt ka Vallooni Flandria kagus, Leie jõest lõunas ning Lille'i ja Douai ringkonna ala.

## Ajalugu

Olles kord osa keskaegsest Frangi riigist, langes Flandria järk-järgult Inglismaa ja siis Hispaania kontrolli alla. Kui Prantsuse sõjaline võim Bourbonide Päikesekuninga Louis XIV (1638–1715) ajal kasvas, läks ajaloolise Prantsuse Flandria osa kuningriigile.

Prantsuse Flandria oli algselt Flandria krahvkonna osa ja siis Lõuna-Madalmaade osa (tänapäeva Belgia). See eraldati krahvkonnast (Habsburgide Burgundia pärandi osa) aastal 1659 Püreneede rahuga, mis lõpetas Prantsuse-Hispaania konflikti Kolmekümneaastases sõjas (1618–1648), ja teisi piirkonna osi lisandus järgnevate lepingutega aastatest 1668 ja 1678. Piirkond loovutati Prantsusmaale ning sai Flandria ja Hainaut' provintsi osaks. Lõviosa on Prantsuse Nordi departemangus, kuigi mõned piirkonna lääneosad, mis eraldati aastal 1237 ja said enne Prantsusmaale loovutamist Artois' krahvkonnaks, on nüüd Pas-de-Calais' departemangu osa.

Teise maailmasõja ajal tähendas Prantsuse Flandria kogu Nord-Pas-de-Calais piirkonda, mis allutati algul Saksamaa okupeeritud Belgia sõjalisele haldusele, sai siis Belgien-Nordfrankreichi osaks *[[Reichskommissar]]*'i alluvuses ja lõpuks teoreetilise Flandria Reichsgau osaks.

Rikas kivisöe poolest ja külgnedes Põhjamerega, mille ümber olid tavaliselt võimsad naabrid, on Prantsuse Flandrias võideldud palju kordi tuhande aasta jooksul keskajast ja teise maailmasõjani.

## Keel

Prantsuse Flandria (Prantsuse Westhoeki) põhjaosa traditsiooniline keel on hollandi keele lääneflaami murre, täpsemalt prantsuseflaami alammurre, mida räägib igapäevase keelena umbes 20 000 inimest ja aeg-ajalt 40 000 inimest.Lille'i Flandria traditsiooniline keel on pikardi (ja selle murded, nagu *ch'ti* või *rouchi*).

## Vaata ka
* Vallooni Flandria
* Burgundia Madalmaad
* Nordi departemang
* Nord-Pas-de-Calais
* Prantsuseflaami alammurre
* Friisid
* Suur-Madalmaad
* Seitseteist Provintsi
* Belgia
* Holland
* Prantsusmaa
* Valloonia
Ķemeri rahvuspark

**Ķemeri rahvuspark** (läti keeles *Ķemeru nacionālais parks*) on rahvuspark Lätis.

Ķemeri rahvuspark asub Zemgale ja Vidzeme piiril. Rahvuspark jääb osalt Jūrmala territooriumile, osalt asub aga Jelgava, Tukumsi, Babīte ja Engure piirkonnas. Rahvuspargi administratsioon asub Ķemeris.

Ķemeri rahvuspark asutati aastal 1997, kuid kaitse all oli piirkond osalt juba varem. Rahvuspargi territooriumil asusid Kaņierise järve linnukaitseala, Slocene jõe maastikukaitseala ja Lielais Ķemeri sookaitseala.

Rahvuspark on loodud märgalade kaitseks. Suure osa rahvuspargi territooriumist moodustavad sood, tähtsad on ka laguunidest moodustunud rannikujärved. Rahvuspargis on mitmeid sulfaatse mineraalvee allikaid, kuna sealses pealiskorras sisaldub kipsi.

Ķemeri rahvuspargi pindala on 381,65 km², sellest 1954 hektarit moodustab meri.

## Välislingid

* Rahvuspargi koduleht
Rāzna järv

**Rāzna järv** (läti keeles  *Rāznas ezers*) on Läti suuruselt teine järv. Vee mahult on tegu Läti suurima järvega.

Järv asub Latgale kõrgustikul Rēzekne piirkonnas Rāzna rahvuspargis. Järves on 10 saart kogupindalaga 24,6 hektarit.  Väljavool toimub Rēzekne jõe kaudu Lubānsi järve. Rāzna järve valgala on 229 km².

1940. aastal rajati järve veetaseme reguleerimiseks Rēzekne jõele pais. Kõrge veetaseme korral voolab osa järve veest Zosna järve.

Rāzna järves on 26 liiki kalu.
Drīdzis

**Drīdzis** (läti keeles ka *Drīdzs*,  *Dridzis* või *Drīdža ezers*, latgali keeles *Dreidzs*) on Läti sügavaim järv. Vanadel andmetel oli järve sügavus 65,1 meetrit, kontrollmõõtmine 1998. aastal andis tulemuseks 63,1 meetrit.

Järv asub Latgale kõrgustikul Krāslava piirkonnas. Järves on 9 saart kogupindalaga 18,7 hektarit.  Väljavool toimub Kovšika kaudu  läbi Siversi järve Daugava jõkke. Järv on kraavidega ühendatud Ārdavsi järvega.

Aastast 1929. on järve veetase reguleeritud. Drīdzis on mesotroofne järv; see on ka meromiktiline veekogu. Järves on 8 liiki kalu. Drīdzise ümber asub Drīdzise järve maastikukaitseala.

## Viited
Yakety Yak

**"Yakety Yak"** on Jerry Leiberi ja Mike Stolleri kirjutatud laul. Singlina andis laulu 1958. aastal välja ansambel The Coasters.

Eesti keeles laulis laulu pealkirjaga **"Ilmajaam"** tuntuks ansambel Apelsin ning lauljaks oli klahvpillimängija Boris Leppsoo. Loos oleva saksofonisoolo mängib Arvo Pilliroog.
Elmar Lemming

**Elmar Lemming** (2. august 1909 Vana-Kuuste vald, Kambja kihelkond, Tartumaa – 14. mai 1997 Saku) oli eesti mikrobioloog ja põllumajandusteadlane.

Ta lõpetas 1929. aastal Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1931–1939 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas ja uuesti aastatel 1945–1946 Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonnas. Ta kaitses 1971. aastal väitekirja "Tähtsamate söödakultuuride sileerimiskadude olemus ja põhjused ning nende vähendamise võimalused" ning sai põllumajanduskandidaadi kraadi.Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Ugala liige. 

Ta töötas Õisu Mikrobioloogilise Laboratooriumi juhatajana ning Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse TU Instituudis mikrobioloogia osakonna juhatajana.

Ta tegeles sileerimise meetodite uurimisega.

Ta on maetud Kambja kalmistule.

## Teosed
*1969 Endel Kaarep, Liidia Kaarli, Uudo Kalamann, Herbert Korjus, Heiti Kotkas, Lembit Kõrgas, Elmar Lemming, Richard Toomre. "Põldheinakasvatus". Valgus. Tallinn

## Kirjandus
*1999 Riho-Jaak Sarand. "Elmar Lemming 90". Agraarteadus 10(3). Lk 228
*

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Foto temast Rahvusarhiivis
Agraarteadus

**Agraarteadus** (*Journal of Agricultural Science*) on Eestis ilmuv ainuke eestikeelne põllumajandusteaduslik ajakiri.

Ajakiri on asutatud 1990. aastal. 2016. aastal ilmub see sagedusega kaks numbrit aastas. 2014. aastal ilmus ajakirja 25. köide. Ajakirja annab välja põllumajandusteadlasi koondav Akadeemiline Põllumajanduse Selts.

Ajakirja peatoimetaja oli 2015. aastani põllumajandusdoktor Maarika Alaru. 2016. aastal juhib 10-liikmelist toimetust põllumajandusdoktor Alo Tänavots. Ajakirja peatoimetajad on varem olnud professor Ülo Oll ja professor Aleksander Lember.

Ajakirjal on rahvusvaheline toimetuskolleegium. Agraarteadus on indekseeritud rahvusvahelistes andmebaasides AGRIS, AGRICOLA, CABI, DOAJ ja EBSCO.

Seoses Alo Tänavotsa nimetamisega ajakirja peatoimetajaks võeti suund ajakirja taseme ja rahvusvahelise nähtavuse suurendamiseks. 29. juulil 2018 jõudis Agraarteaduse toimetusse esialgne teade seltsi ajakiri Agraarteaduse teadusartiklite tunnistamine Elsevieri nõuetele vastavaks ja lepingu allkirjastamine 16. novembril ajakirjas avaldatud teadusartiklite indekseerimiseks SCOPUS® andmebaasis.

2020. aasta mais teatas toimetus, et ajakiri on lülitatud Poola teaduse ja kõrghariduse ministeeriumi (MSHE) teadusajakirjade nimekirja, mis soovitab teadlastele, kus oma artikleid avaldada. Nendes ajakirjades artikleid avaldanud Poola teadlastele antakse 20 punkti artikli kohta, mida kasutatakse Poola teadlaste ja ülikoolide hindamisel. Viimane tähendab, et Agraarteaduse info on nähtav ICI World of Journals lehel, mida külastab igas kuus 70 000 kasutajat 180 riigist.

Agraarteadus on vabalt loetav ajakirja kodulehel ja ilmub ka paberkandjal.

Ajakiri loeb oma eelkäijaks aastail 1921–1940 ilmunud ajakirja Agronoomia.

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
!T.O.O.H.!

**!T.O.O.H.!** (1993. aastani **Devastator**) on Tšehhi ansambel, mis mängib tehnilist ''death metal'' ja *[[deathgrind]]*. Ansambli asutasid Jan Veselý 
(Schizoid) ja Josef Veselý (Humanoid).

Ansambel tegutses 1990–2005 ning tuli taas kokku septembris 2011.

Laulude sõnad rääkisid algul verest ja vägivallast, hiljem poliitikast ja sotsiaalsetest probleemidest.

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*Encyclopaedia Metallium
*Last.fm
*Intervjuu (*vene keeles*)
Lõimemägi

**Lõimemägi** on Pärnu maakonnas Tori vallas Niidu külas asuv linnamägi.

Muistise pikkus on 74 meetrit, laius 36 m ja kõrgus ligikaudu 1 m. Hoolimata nimest on tegu madala soosaarega. Arheoloogiamälestisena kuulub Lõimemägi kaitse alla 1997. aastast. 

## Arheoloogilised uuringud

2009. aastal toimus arheoloogiaalane inspektsioon, mille käigus leiti maapinnal hästi jälgitava sirge ja pikk maakividest konstruktsioon, mille vanust on tavaliselt raske kindlaks teha. Lõimemäelt ei ole ka arheoloogilisi leide saadud.

Lõimemägi on liigitatud pelgupaik-linnuste hulka.

## Viited

## Välislingid
*
*http://arevald.kovtp.ee/linnus-loimemagi-
Suigu Evangeeliumi kristlaste palvela

EEKBKL **Suigu Evangeeliumi kristlaste palvela** on Pärnu maakonnas Tori vallas Võlla külas asuv palvela. Palvelat kasutab Suigu Evangeeliumi Kristlaste Vabakogudus.

Palvela avati 6. septembril 1942. Palvela taasavamine toimus 28. augustil 1988.

Palvelas asub kaks kunstimälestist: 1930. aastatest pärinev kann (registrinumber 18992) ja 1934. aastast pärinev vaagen (registrinumbriga 18991).

## Välislingid
*