open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alan Weisman

**Alan H. Weisman** (sündinud 24. märtsil 1947 Minneapolises) on USA publitsist ja ajakirjanik.

Alan H. Weismani kuulsaim raamat on 2007. aastal ilmunud "The world without us" ("Maailm meieta"), milles ta kirjeldab maailma võimalikke arengustsenaariume pärast inimkonna hüpoteetilist kadumist.
Petrus van der Aa

**Petrus van der Aa** (ka **Pieter van der Aa**, **Vanderanus**; 1530 Leuven – 1594 Luksemburg) oli Brabandi hertsogkonna kohtunik ja õigusteadlane. 

Ta omandas Leuvenis 1559. aastal *Doctor iuris utriusque* kraadi. Kolm aastat hiljem valiti ta samas professoriks.

30. oktoobril 1583 sai ta tiitli *[[eques auratus]]*.
Wolf Rüdiger Heß

**Wolf Rüdiger Heß** (18. november 1937 München – 24. oktoober 2001 München) oli saksa arhitekt.

Ta oli Rudolf Heßi poeg.
Rudolf Troost

**Rudolf Troost** (20. august 1915 Tallinn – 12. november 1990 Silver Spring, Maryland, USA). oli eesti vaimulik.

Lõpetas aastal 1934 Tallinnas Gustav Adolfi Gümnaasiumi. Aastatel 1934–1940 õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Täiendas end aastal 1937 Helsingi Ülikoolis ja aastal 1938 Uppsala Ülikoolis. Prooviaastal oli Tartu Maarja- (õpetaja Oskar Kodrese) ja Tallinna Pauluse koguduses (õpetaja Rein Uhke juures). Õpetajaametisse ordineeriti ta praost Valter Viksi poolt 30. mail 1954.

Siirdus aastal 1944 Saksamaale. Hooldas aastatel 1945–1948 vaimulikult põgenikke Austrias. USA-sse jõudis ta 18. augustil 1948 Baltimore'i Eesti Seltsi kutsel. Oli Baltimore'is aastal 1948 koguduse asutajate seas, samuti kui aastal 1949 Washingtoni koguduse asutajate seas. Seda kuni aastani 1982, mil kaks kogudust ühinesid Baltimore'i ja Washingtoni koguduseks. Ühendkogudust teenis Rudolf Troost surmani.

## Tunnustus
*1973 kuldametirist

## Viited
Erich Rumm

**Erich Konstantin Rumm** (14. jaanuar 1901 Kärgula vald (Urvaste kihelkond), Võrumaa – 20. veebruar 1972 Melbourne) oli eesti advokaat.

1930. aastatel oli ta vandeadvokaat Võrus.

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Neuropaatiline valu

**Neuropaatiline valu** on valu, mis on põhjustatud närvisüsteemi kahjustusest või talitlushäirest.

Neuropaatilise valu põhjuseid võib olla mitmesuguseid, näiteks seljaaju vigastus, polüskleroos, suhkurtõbi, mürgistused.

## Viited
Estcoy-10

**Estcoy-10** oli Eesti jalaväekompanii, mis osales NATO juhitud sõjalisel operatsioonil Afganistanis alates 2010. aasta mai keskpaigast kuni novembri keskpaigani. 

Jalaväekompanii tegutses Nad-e-Ali ümbruses ja Helmandi provintsis. Estcoy-10 mehitas Helmandi provintsi keskosas asuvat Wahidi patrullbaasi ja seda ümbritsevaid kontrollpunkte. Kompanii alustas teenistust Briti sõjaväe Gurkhade lahingugrupi alluvuses, jätkas Lancasteri rügemendi 2. pataljoni koosseisus ja enne missiooni lõppu teenis Langevarjurügemendi 3. pataljoni alluvuses.

Major Meelis Jõemaa juhitud jalaväekompanii Estcoy-10 teenis konfliktipiirkonnas pea 200 päeva, mille kestel osales neljal lahingugrupi- ja kuuel iseseisval kompaniioperatsioonil. Kompanii leidis ja tegi kahjutuks 14 isevalmistatud lõhkekeha ning avastas kaks suuremat peidikut, mis sisaldasid isevalmistatud lõhkeseadeldiste komponente, relvi ja narkootilist ainet. Kokku oli kompanii vastasega lahingulises kontaktis 75 päeval. 

Kompanii kaotas ühe võitleja: 30. augustil 2010 hukkus Talibani isevalmistatud lõhkekeha läbi nooremseersant Herdis Sikka. 

Wahidi patrullbaasis jätkas teenistust major Ranno Raudsiku juhitud Estcoy-11, mida toetas Camp Bastionist Eesti logistiline toetuselement NSE-10 kapten Tarmo Tameri juhtimisel. 

Eesti üksused osalesid NATO juhitud sõjalisel operatsioonil Afganistani Rahvusvaheliste julgeolekutagamisjõudude (ISAF) koosseisus alates 2003. aastast.

## Vaata ka
*Eesti NATO sõjalistes operatsioonides
*Scoutspataljon
*Estcoy
*Herdis Sikka

## Viited

## Välislingid
*Estcoy-10 avastas valitsusvastaste lõhkeainepeidiku. Postimees, 10. juuni 2010
*Estcoy-10 kohtus Afganistani külavanematega. Postimees, 15. juuni 2010
*Eesti mehed paljastasid Afganistani valitsusvastaste peidiku. Postimees, 19. juuli 2010
*Riho Ühtegi: "Ema, me ei tapa siin inimesi". Postimees, 21. juuli 2010
*Eestlaste uus ülem: olen uhke, et saan juhtida nii kartmatuid sõdureid. Postimees, 5. august 2010
*Afganistanis hukkus Eesti kaitseväelane. Postimees, 30. august 2010
*Afganistanis teeninud Eesti kontingent jõudis koju. Postimees, 20. november 2010
Nikerjärv

**Nikerjärv** (ka *Nikkerjärv, Näkijärv*) on järv Harjumaal Nelijärvel, loodepoolseim Nelijärve järvedest. Järve pindala on 4 ha, sügavus kuni 7 meetrit.

Nikerjärv on veidi pikliku kujuga, selle kaldajoon on väheliigestatud. Kaldad on lauged, järve kagu- ja loodeosas on paarikümne meetri laiune õõtsik. Järve idakallas on kõvem ja põhi on seal liivane. Seal on ujumiskoht.

Nikerjärve põhi on kaetud paksu pruuni sapropeeli kihiga, professor Heinrich Riikoja leidis sealt ka järverauda. 

Nikerjärv on umbjärv, aga Nikerjärve kraavi kaudu on tal ühendus Vahejärvega. Järve taimestik on liigivaene, kaladest elutsevad järves koger ja ahven.

Järv asub Kõrvemaa maastikukaitseala territooriumil.


Nikerjarve1.JPG
Nikerjärv.JPG


## Viited

## Välislingid

*
Friedeli-Craftsi atsüülimine

**Friedeli-Craftsi atsüülimine** on keemiline protsess, milles happelise katalüsaatori osalusel viiakse substraadi aromaatsesse tuuma vesiniku aatomi asemele atsüülrühm, saadakse arüülketoonid.

Charles Friedel ja James Crafts rakendasid esimestena 1877. aastal aromaatsete ühendite alküülimist ja atsüülimist veevaba alumiiniumkloriidi kui katalüsaatori manulusel ning neid protsesse hakati nimetama Friedeli-Craftsi reaktsioonideks.

Atsüleerivate agentidena kasutatakse karboksüülhappeid (RCOOH), nende anhüdriide ((RCO)2O) või halogeenanhüdriide (RCOX). Happeliste katalüsaatoritena kasutatakse Lewise happeid, AlCl<sub>3</sub>, BF<sub>3</sub>, ZnCl<sub>2</sub>, mineraalhappeid, metallide oksiide jm, mis osalevad atsüülkatioonide tekitamises ning viimased reageerivad aromaatse tuumaga. Friedeli-Craftsi atsüülimine on võimalik ka atseetanhüdriidiga.

Friedeli-Craftsi atsüülimine on elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon. Lihtsustatud mehhanismi kohaselt moodustub reaktsiooni esimese sammuna katalüsaatori osalusel aktiivne atsüülkatioon, mis teise sammuna reageerib areeni molekuliga ja kolmanda sammuna eraldub HCl. Need kolm reaktsiooni etappi on toodud juuresolevatel joonistel.

Tekkinud ketoon võib seejärel kergesti redutseeruda vastavaks alkaaniks kas Wolffi-Kishneri reduktsiooni või Clemmenseni reduktsiooni abil, olenevalt kasutatava lahuse happelisusest.

Friedeli-Craftsi atsüülimine sarnaneb Friedeli-Craftsi alküülimisega, kus samuti viiakse aromaatsesse tuuma katioonne rühm. Siiski on atsüülimisreaktsioonil alküülimise ees eeliseid. Karbonüülrühma kalduvuse tõttu elektroni loovutada on reaktsiooni vahesaaduseks olev ketoon alati keemiliselt vähem aktiivne kui esialgne molekul, nii et reaktsioon ei kulge plahvatuslikult. Ühtlasi ei toimu karbokatiooni molekulis mingeid muutusi, sest süsiniku iooni stabiliseerib molekuli struktuur, kus molekuli positiivne poolus asub hapniku aatomil.

Friedeli-Craftsi atsüülimisreaktsiooni katkematus sõltub katalüsaatoriks kasutatava atsüülkloriidi stabiilsusest. Näiteks formüülkloriid HCOCl ei ole piisavalt stabiilne ning bensaldehüüdi sünteesimisel Friedeli-Craftsi meetodil tuleb seda sünteesida kohapeal vesinikkloriidist ja vingugaasist suure rõhu all, kus katalüsaatoriks on alumiiniumkloriid ja vask(I)kloriid. Seda nimetatakse Gattermanni-Kochi reaktsiooniks.

## Vaata ka
*Friedeli-Craftsi reaktsioon
*Elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon
Vahejärv

**Vahejärv** on mitme Eesti järve nimi:

* Arula Vahejärv, järv Valgamaal Arula külas
* Neeruti Vahejärv, järv Valgamaal Vana-Otepää külas
* Nelijärve Vahejärv, järv Harjumaal
* Paluküla Vahejärv, järv Viljandimaal
* Vällämäe Vahejärv, järv  Võrumaal Haanja vallas
* Ähijärve Vahejärv, järv Võrumaal Antsla vallas
* Äntu Vahejärv, järv Lääne-Virumaal
Nelijärve Vahejärv

**Vahejärv** (ka *Nelijärve Vahejärv, Aegviidu Vahejärv*) järv Harjumaal Nelijärvel, üks Nelijärve järvedest. Järve pindala on 3,4 ha, keskmine sügavus 3,1 meetrit, suurim sügavus 5 meetrit.

Vahejärv asub Nikerjärvest kagus, 1960. aastatel ühendati need Nikerjärve kraaviga ja järve veepinna tase alanes umbes 0,4 m võrra.

Vahejärv on umbjärv, selle kõrged kaldad on kaetud segametsaga. Järve loodekaldal esineb turbasambla õõtsikut.

Taimestik on liigivaene, kasvavad tarn, vesiroos, väike vesikupp, ujuv penikeel, järvkaisel, laialehine hundinui ja suhteliselt haruldane lamedalehine jõgitakjas. Järves elutsevad koger, ahven ja haug.

Vahejärv paikneb Kõrvemaa maastikukaitseala territooriumil.

## Viited

## Välislingid

*
Urbukse järv

**Urbukse järv** (ka *Urbuse järv*) on järv Eesti loodeosas Harju maakonnas Nelijärves, üks Nelijärve järvedest. Järve pindala on 4,8 ha (suurim Nelijärve järvedest), keskmine sügavus 5,3 meetrit, suurim sügavus 8,7 meetrit (mõnedel andmetel kuni 10 m).

Urbukse järv on umbjärv, seda toidavad ka allikad. Järvel on liivased kaldad, põhi on kaetud pruuni sapropeeli ja vetikatest tekkinud muda. Järve kaldal on sega- ja okasmetsad.

Taimestik on liigevaene, kokku on liike 10. Kalda ääres kasvavad ubaleht, soopihl ja pudeltarn, veepinnal väike vesiroos ja ujuv penikeel, järve põhjas vesisammal. Haruldased liigid on vesilobeelia ja järv-lahnarohi. Mõnikord järve vesi õitseb. Urbukse järves elutsevad latikas, haug, linask, särg ja koger.

Urbukse järve paikneb Kõrvemaa maastikukaitseala territooriumil. Järv on nime saanud järve kaldal asunud Urbukse talu järgi.

## Viited
Nelijärve Linajärv

**Linajärv** (ka *Nelijärve Linajärv*) on järv Harju maakonnas Nelijärvel, üks Nelijärve järvedest.

Järve pindala on 0,3 ha. Keskmine sügavus on 5,4 m, suurim sügavus 9 m. Järve kaldajoone pikkus on 264 m.

Järves leidub kokre.
Eesti Detektoristide Klubi

**Eesti Detektoristide Klubi** (EDK) on 8. märtsil 2008 kunagise Oidremaa mõisa peahoones asutatud tulu mittetaotlev vabatahtlik kodanikuühendus, mille põhitegevus on suunatud detektorismi harrastamisele ja oma liikmetele vaba aja veetmise tingimuste loomisele. 

EDK kasvas välja metallidetektoristide foorumist, kui kogemustega ja teadlikud seaduskuulekad detektoristid otsustasid organiseeruda ning asuda tegema koostööd Muinsuskaitseameti ja arheoloogidega. Klubi peamine avalikkusele suunatud väljund on EDK foorum, kuid detektorismiga seotud teemadel lüüakse kaasa ka teistes foorumites.

Klubil on oma sümboolika ja põhikiri. Muinsuskaitseametile, muuseumidele ja arhiividele on üle antud kultuuriväärtusega leide, millest vanimad on kaks pronksiaegset kirvest. Koostöös Muinsuskaitseametiga on klubi korraldanud oma liikmetele koolitusi. 

Muinsuskaitseamet valis klubi oma 2009. aasta paremate koostööpartnerite hulka.

## Vaata ka
*Detektoristi Leiud

## Viited

## Välislingid
* Eesti Detektoristide Klubi foorum
* Eestis tuli päevavalgele haruldane relvaleid, Õhtuleht, 24. detsember 2007
* Jõgevamaalt leiti arvatavalt 3000 aastat vana pronkskirves, Tartu Postimees, 22. mai 2009
Jani Sievinen

**Jani Nikanor Sievinen** (sündinud 31. märtsil 1974 Vihtis) on soome endine ujuja, mitmekordne Euroopa ja maailmameister.

Jani Sievist treenis tema isa Esa Sievinen.

Aastatel 1991–2004 võitis Jani Sievinen 31 suurvõistluste medalit, neist 17 kuldset. Kõik medalid peale ühe vabaujumise kulla sai ta kompleksujumises või kombineeritud teateujumises. Ainsa olümpiamedali võitis ta 1996. aasta Atlanta olümpiamängudelt, kui sai 200 meetri kompleksujumises hõbemedali.

Aastatel 1994–2003 kuulus talle maailmarekord 200 meetri kompleksujumises, kuni tema rekordi ületas Michael Phelps.

Aastal 1994 valiti ta Soome parimaks sportlaseks.

Aastal 2009 kandideeris ta Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei nimekirjas Euroopa Parlamenti, kuid ei osutunud valituks.

## Välislingid
*
Urvaste Püha Urbanuse kogudus

EELK **Urvaste Püha Urbanuse kogudus** on luterlik kogudus Urvastes.

Kogudus kuulub EELK Võru praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Üllar Salumets, organistid Erma Kallasse ja Leelo Naaber. Juhatuse esimees on Taavi Serv.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Urvaste kirikus, kell 16.00 Antsla palvemajas, iga kuu kolmandal pühapäeval kell 14.00 Kraavi kirikus ja kaks korda aastas Heimtali Peetri kirikus.
## Koguduse pastorid ja õpetajad
* Heinrich Fabricius vanem (Laatre pastor) 1595–1596
* Jakob Schoman enne 1628
* Heinrich Fabricius vanem (Otepää pastor) 1626–1634
*1638–1641, Matthias Haber
*1641–1656, Johann Gutsleff 
*1668–1704, Matthias Lithander 
**1698–1704, Nicolaus Justus Ludwig, vikaar
*1706–1708, Johann Hornung, hooldajaõpetaja Karulast
*– 1710, Karl Alstadius 
*u 1710, Boethius Wernberg
*Reinhold Perbandt 
*1718–1731, Heinrich Wollin  
*1732–1750, Johann Christian Quandt  
*1751–1795, Heinrich Vick, 1775–1784 Tartu praostkonna praost ja  1784–1795 Võru praostkonna praost
* 1795–1833, Friedrich Gottlieb Moritz, pastor,  adjunkt 1794–1795, 1818–1833 Võru praostkonna praost
*1835–1867, Reinhold Gutglück, Urvaste koguduse pastor
* 1867–1902, Carl Gustav Stein, Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja
* 1902–1919, Alfred Gustav Stein
* 1919–1920, Theodor Wühner, hooldajaõpetaja Karulast
* 1920–1921, Ado Köögardal (hooldajaõpetaja Kanepist)
* 1921–1936, Jaak Valk
* 1936–1944, Elmar Pähn, Urvaste koguduse õpetaja
* 1944–1978, Robert Kannukene
* 1978–1980, Paul Uibopuu
* 1981–1984, Harri Mõtsnik
* 1984–1995, Villu Jürjo
* 1995–2001, Aleksander Luhamets, Urvaste koguduse õpetaja
* 2001–2002, Andres Mäevere, hooldajaõpetaja Võrust
* 2002–, Üllar Salumets

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Anzen, oder Urbs, ehstnisch Urbasto oder Antsena, selten Ansmoisa kihhelkund, 1843 seite 88
Gustavs Zemgals

**Gustavs Zemgals** (12. august 1871 Džūkste vald – 6. jaanuar 1939 Riia) oli Läti ajakirjanik, poliitik ja Läti teine president aastatel 1927–1930.

Zemgals sai hariduse Riia Nikolai gümnaasiumis ja Moskva ülikoolis, mille ta lõpetas 1899. aastal juura alal. Seejärel naasis ta Lätti, kus tegutses ajakirjaniku ja rahvusliku aktivistina. 1904. aastal mobiliseeriti ta sõjaväkke ning ta osales Vene-Jaapani sõjas. Zemgals tegi läbi sisuliselt kogu sõja ja ülendati kapteniks.

1905. aastal naasis Zemgals Lätisse ja sai ajalehe ''Jaunā Dienas Lapa'' (Uus Päevaleht) toimetajaks. Pärast selle lehe sulgemist 1905. aasta revolutsiooni ajal toimetas ta ajalehte *Mūsu Laiki* (Meie Aeg). 1907. aastal pidi ta toimetajatöö tõttu kolm kuud vangis olema, misjärel ta aga jätkas poliitikategemist. 1912–1914 toimetas ta ka ajalehte *Domas* (Mõtted).

Esimeses maailmasõjas mobiliseeriti Zemgals uuesti ja ta viibis tükk aega Soomes. 1917. aastal, Veebruarirevolutsiooni ajal, naasis Zemgals Lätti ning ta valiti Riia linnakomitee esimeheks, sisuliselt linnapeaks. Ta osales ka Läti Ajutise Rahvanõukogu töös, mis koondas Läti olulisemaid organisatsioone ja poliitikuid ning mis 1918. aasta alguses kolis Venemaale. Sama aasta lõpul läks ta tagasi Saksa okupatsioonist vabastatud Lätti ning valiti Läti Rahvanõukogu (*Tautas padome*) aseesimeheks. Et selle esimeheks valitud Jānis Čakste viibis kuni aasta lõpuni Venemaal, juhatas just Zemgals 18. novembril toimunud istungit, kus kuulutati välja Läti Vabariik.

Zemgals tegutses mõnda aega ka Läti välissaadikuna, 1920. aastatel kuulus aga kõigi parlamentide koosseisu ning kui president Čakste suri, valiti ta Läti järgmiseks riigipeaks. Presidendina sekkus ta vähe valitsuse koosseisu, kuid kasutas palju talle antud amnestiaõigust. Pärast ametiaja lõppu ei soovinud ta teiseks ametiajaks kandideerida ja sai taas parlamendi liikmeks. Lühemat aega täitis ta ka mõne ministri kohta.

1939. aasta alguses suri Zemgals ootamatult ja maeti Riia metsakalmistule. 1990. aastal avati Zemgalsi sünnikohas tema mälestusmärk.
Yes

**Yes** on Inglismaa progressiivse roki ansambel, mis loodi 1968. aastal.

Ansambli asutasid laulja Jon Anderson ja basskitarrist Chris Squire, kelle pandud on ka ansambli nimi Yes. Lisaks eelnimetatutele mängisid bändis veel Pete Banks kitarril, Tony Kaye klahvpillidel ja Bill Bruford trummidel. 

1971. aastal lahkus bändist Pete Banks ja tema asemele tuli Steve Howe, kes vahepealsete pausidega on Yesi liige tänini. Ansambli viimane koosseis kuni Squire'i surmani juunis 2015 oli: Chris Squire (ansamblis tegev 1968–1981, 1982–2015), Steve Howe (1970–1981, 1990–1992, 1995–... ), Alan White (trummid, 1972–1981, 1982–... ), Geoff Downes (klahvpillid, 1980–1981, 2011–... ) ja Jon Davison (2012–... ).    

Yesi 40 tegevusaasta jooksul on nende plaate ostetud üle 30 miljoni eksemplari.

2017. aastal võeti ansambel Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks.

## Stuudioalbumid
* "Yes" (1969)
* "Time and a Word" (1970)
* "The Yes Album" (1971)
* "Fragile" (1971)
* "Close to the Edge" (1972)
* "Tales from Topographic Oceans" (1973)
* "Relayer" (1974)
* "Going for the One" (1977)
* "Tormato" (1978)
* "Drama" (1980)
* "90125" (1983)
* "Big Generator" (1987)
* "Union" (1991)
* "Talk" (1994)
* "Keys to Ascension" (1996)
* "Keys to Ascension 2" (1997)
* "Open Your Eyes" (1997)
* "The Ladder" (1999)
* "Magnification" (2001)
* "Fly from Here" (2011)
* "Heaven & Earth" (2014)
* "The Quest" (2021)
* "Mirror to the Sky" (2023)

## Viited

## Välislingid
*Igor Garšnek: JUKEBOX – seitsmEKÜMNENDAD – yes, sirp.ee, 13. juuni 2008
Rainer Olbri

**Rainer Olbri **(sündinud 3. juulil 1987, esinejanimi **Metsakutsu**) on Eesti räppar.

Tallinnas Pelgulinnast pärit Olbri õppis Tallinna Ülikoolis reklaami ja imagoloogiat. Töötab ta graafilise disainerina firmas Imagine AD.

Koos teiste Pelgulinna räpparitega tegi Olbri 2000. aastate alguses vokaal-instrumentaalansambli Grand City Pelgu Kings (GCP Kings). Bändi tuntumad lood on "Miks", "Kool". Ansambel avaldas omakirjastusliku plaadi "Lootus sureb viimasena", mille kujundas Big Mora.

2004. aastal tutvus Olbri hiphopansambli Toe Tag liidri Genkaga. Olbri osales Toe Tagi 2004. aasta albumil "Legendaarne" ilmunud loo "Värsiarhitektuur" tegemises. 2005. aastal Olbri Toe Tagiga seotud plaadifirmaga Legendaarne Records plaadikokkuleppe. 2005. aastal nimetas Eesti Ekspressi kultuurilisa Areen Olbrit üheks noortest tulevikutähtedest. Plaat valmis siiski alles 2010. aastaks.

2005–2010 andis Olbri kontserte, avaldas viis singlit ja kaks videot: Masa tehtud video loole "Miks Mitte Täna" (2006) ning Leedus filmitud video Leedu popsensatsiooni Skamp loole "Reach", kus Olbri räppis koos Läti MC Ozolsi ning Leedu räppari Pushasega ansamblist G&G Sindikatas.

22. oktoobril 2010 ilmus Rainer Olbri debüütalbum "Testament", duubelalbum, mille plaatide nimed on "Vana Testament" ja "Uus Testament". Koos albumiga valmis ka ETV2 saates "Eesti Top 7" esilinastunud video loole "Läheks".

Tema teine album "Kelmiküla unistus" ilmus oktoobris 2013.

Traditsioonilisest hiphopist eristub Olbri lüürika temaatika ja keele poolest, kuna tegemist on täiskarsklasega, kes oma duubelalbumil püüdis hoiduda roppustest.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
* "Testament" (2010)
* "Kelmiküla Unistus" (2013)
* "Kuhu Koer On Maetud" (2016)

### Singlid
* "Ei Vaja Singlit *feat.* Genka" (2005)
* "Miks Mitte Täna *feat.* Genka" (2006)
* "Sõjaolukord" (2008)
* "25 krooni" (2010)
* "Läheks" (2010)
* "Mustad südamed" (2013)
* "K#ik Jumalad N@evad" (2013)
* "11" (2013)
* "Ära mine närvi" (2016)
* "Koplifornia" (2017)
* "Naera Mu Maski" (2018)
* "Ei saa taevaga läbi *feat.* INGA" (2019)
* "Ebakindluse kuningad" (2020)
* "Hammustatud Sõõrik *feat.* Genka" (2020)
* "Murekõne" (2021)
* "Kuku" (2022)
* "Pole Nike" (2024)
* "Toe Tag Igavesti" (2024)

## Tunnustus
2011. aastal võitis Rainer Olbri Eesti Muusikaauhinna parima hiphopialbumi kategoorias. Teised nominendid olid Abraham ja Öökülm.

## Viited

## Kirjandus
* Siim Nestor, Vastassuunas liikuv Metsakutsu" Eesti Ekspress, 6. jaanuar 2005

## Välislingid
* 
* Siim Nestor "Areeni tulevikutäht 2005 Metsakutsu jõudis ometi debüütplaadini" Eesti Ekspress, 31. oktoober 2010
* Kaupo Meiel "Metsakutsu "Testament"" Postimees, 26.11.2010 (plaadiarvustus)
* Vaata videot kainest Eesti räpist: Metsakutsu tegi plaadi
* Vaata videot: Eesti räppar Metsakutsu ilmutab debüütplaadi "Testament"
* "Silmad lahti. Plokkdiffer. Metsakutsu ehk Rainer Olbri" ERR, 19.05.2009
* "Kõik puhuvad. Uunikum. Metsakutsu ehk Rainer Olbri" ERR, 16.09.2008
* Metsakutsu - Huntide Kasvatatud feat. Kerli Kivilaan (prod.5LOOPS) 2015
Turkish Airlines

**Turkish Airlines** (türgi keeles *Türk Hava Yolları Anonim Ortaklığı*) on Türgi rahvuslik lennufirma, mille peakorter asub İstanbulis. 

Lennufirma opereerib 123 rahvusvahelist ja 34 riigisisest sihtkohta (35 riigisisest lennujaama), teenindades kokku 160 lennujaama Euroopas, Aafrikas, Ameerikas ja Aasias. Turkish Airlinesi kodulennujaam on Atatürki rahvusvaheline lennujaam. Aastatel 2006, 2007, 2008 ja 2009 lennutas THY vastavalt 17 miljonit, 19,7 miljonit, 22,5 miljonit ja 25,1 miljonit reisijat. Turkish Airlines on Star Alliance'i liige alates 1. aprillist 2008.

## Lennukipark

Turkish Airlinesil on järgmised lennukid (2010. aasta juuni seisuga):

## [[Koodijagamine]]
Turkish Airlinesil on koodijagamise lepingud järgmiste lennufirmadega:

## Vaata ka
* Turkish Airlinesi lend 1951

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Eduard Lind

**Samuel Eduard Lind** (20. aprill 1911 Alatskivi – 30. oktoober 1993 Minneapolis) oli eesti vaimulik.

Lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi klassikaharu aastal 1931. Astus aastal 1932 Tartu Ülikooli usuteaduskonda, mille lõpetas aastal 1936. Oli prooviaastal Jüri koguduses praost Jakob Aunveri juures. Ordineeriti õpetajaametisse 17. mail 1937.

Oli 1937–1944 Martna Püha Martini koguduse õpetaja.

Lahkus aastal 1944 Saksamaale, kus oli aastatel 1945–1947 Geislingeni laagri kirikuõpetaja ja samaaegselt Geislingeni Eesti Gümnaasiumi ladina keele õpetaja. Seejärel oli ta 1947–1949 Münchenis Luterlik Maailmaliidu põgenikeosakonna teenistuses. Asus aastal 1949 USA-sse, Minnesotasse. Oli 1950–1952 Minneapolise Luteri kiriku põgenike ümberasustamise osakonna õpetaja ja sekretär. Oli 1949–1977 Ameerika luteri kiriku (rootsi taustaga koguduste teenistuses: 1949–1951 oli Bethlehemi koguduse abiõpetaja, 1952–1955 oli Betjani ja Grace koguduste õpetaja, 1955–1962 teenis Gustav Adolfi ja Getsemani kogudusi, 1962–1977 oli Ameerika Sioni koguduse õpetaja. Aga ta teenis kuni surmani E.E.L.K. Minneapolise kogudust. ning lisaks oli tal kasutada kaaseestlaste teenimiseks kaks korda kuus raadiosaatejaama.

## Viited

## Välislingid
*Eduard Samuel Linnu mälestused 1. Eesti Kirik 11. jaanuar 2006
*Eduard Samuel Linnu mälestused 2. Eesti Kirik 18. jaanuar 2006
*Eduard Samuel Linnu mälestused 3. Eesti Kirik 25. jaanuar 2006
*Eduard Samuel Linnu mälestused 4. Eesti Kirik 1. veebruar 2006
*Eduard Samuel Linnu mälestused 5. Eesti Kirik 8. veebruar 2006
*Eduard Samuel Linnu mälestused 6. Eesti Kirik 15. veebruar 2006
*Eduard Samuel Linnu mälestused 7. Eesti Kirik 22. veebruar 2006
*Eduard Samuel Linnu mälestused 8. Eesti Kirik 1. märts 2006
*Eduard Samuel Linnu mälestused 9. Eesti Kirik 8. märts 2006
Vuvuzela

***Vuvuzela*** (tsvana keeles: *lepatata*, ka **staadionisarv**) on plastist umbes meetri pikkune värvikas pasun. 

Seda puhuvad fännid jalgpallimängude ajal. 

Pasun on väga populaarne Lõuna-Aafrika Vabariigis. Seda peetakse riigi spordikultuuri sümboliks.

## Vaata ka
*2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Mandeltuuma kaaperdamine

**Mandeltuuma kaaperdamine** on mõiste, mille võttis kasutusele Daniel Goleman oma 1996. aastal ilmunud raamatus "Emotional Intelligence: Why It Can Matter More Than IQ". Goleman kasutab seda mõistet, et kirjeldada inimeste emotsionaalseid reaktsioone, mis ei ole vastavuses tegeliku ohuga, kuna need reaktsioonid on vallandanud tunde, et ollakse ohtlikus olukorras.  

Peaaju töötleb väliseid stiimuleid, lastes talamusel suunata sensoorset infot ajukoorele ("mõtlev aju"). Ajukoor suunab siis signaali mandeltuumale ehk amügdalale ("emotsionaalne aju") sobiva emotsionaalse reaktsiooni tekitamiseks. Seejärel tekitab mandeltuum peptiidide ja hormoonide voolu sisenõrenäärmetest, et luua emotsioon ja valmidus tegutsemiseks. Tajutud potentsiaalsed ohud seevastu võivad häirida sellist sujuvat info liikumist ajus &ndash; talamus eirab ajukoort ja suunab signaali otse mandeltuumale, kus tekib primitiivne võitle-või-põgene reaktsioon. Kui amügdala saab ohusignaali, võib see reageerida ebaratsionaalselt ja destruktiivselt. Goleman väidab, et "emotsioonid sunnivad meid kohe tegutsema ilma järele mõtlemata".

Mandeltuuma kaaperdamisel on kolm tunnust: tugev emotsionaalne reaktsioon, äkiline algus ja episoodijärgne arusaamine, et reaktsioon oli ebasobiv.

## Kriitika
Goleman on paljude teadlaste arvates populaarteaduslik autor, kes tõlgendab teaduslikke teadmisi ajust vildakalt ja oma piiratud arusaamisvõimet kasutades. Seletused, mida ta esitab oma raamatutes, on ajuteadlaste arvates vildakad, primitiivsed ja koguni valed. Karmid kriitikud väidavad, et Goleman kasutab juttu ajust enda raamatute müümisel müügitrikina, et inimesed usaldaksid tema väiteid ning osaleksid tema korraldatud seminaridel, lootes muuta aju emotsionaalset "võimekust" (ehk õppida kursustel muutma ajus toimuvaid automaatseid reaktsioone).

## Vaata ka
* Mandeltuum
* Emotsionaalne intelligentsus
* Stress (bioloogia)

## Viited
Detektorism

**Detektorism** on metallist esemete otsimine metallidetektori abil vee- ja maa-alal. 

Detektorismiga tegelevad teiste hulgas harrastusarheoloogid.

## Eestis
Eestis on detektorismi jaoks vaja otsinguvahendi luba. Seaduste eiramise korral võib olla tegu karistatava õigusrikkumisega, eriti kui otsimiseks ja kaevamiseks puudub kooskõlastus muinsuskaitse ja maaomanikuga.

Metallidetektoriga aarete otsimine on keelatud arheoloogilistel kaitsealadel.

## Vaata ka
*Detektoristi Leiud
*Eesti Detektoristide Klubi

## Viited
Max Emil Saar

**Max Emil Saar** (5. mai 1911 Käina – 23. august 1981 Baltimore) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas 1930. aastal Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Pärast sõjaväeteenistust õppis aastatel 1931–1935 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ülikooli lõpetas 4. oktoobril 1935. Üliõpilasena sai ta I auhinna töö eest "Lutheri Eshatoloogia" ja seda tööd aktsepteeriti magistritööna. Akadeemilise Usuteadlaste Seltsi stipendiaadina viibis ta suvel 1933 kiriklike mälestusmärkide registreerijana Hiiumaal. Prooviaastal oli ta Järva praostkonnas, algul abipraost August Pähna juures Koeru, hiljem õpetaja Peet Nõmmiku juures Türi Püha Martini koguduses, ühtlasi oli ta Türi Gümnaasiumi õpetaja. Õppis Tartu Ülikooli Didaktilis-metoodilises Seminaris. Ordineeriti õpetajaametisse piiskop Hugo Bernhard Rahamägi poolt 27. detsembril 1936 Tallinna Toomkirikus.

Aastatel 1938–1939 oli ra äsja avatud Rakke koguduse õpetaja. Kuna baltisakslaste ümberasumise tõttu jäid paljud suured kogudused hingekarjaseta, asus ta Paide Püha Risti ja Anna koguduse õpetajaks. Ta valiti Paide Püha Risti koguduse õpetajaks Gerhard Pärli järglasena 21. jaanuaril 1940 (oli ainus kandidaat, sai 200 häälest 190 poolt- ja 9 vastuhäält, 1 hääl tunnistati rikutuks). Neid kogudusi teenis ta 1939–1944.

1944. aastal põgenes Rootsi, kus teenis aastatel 1945–1947 eesti põgenike laagrites. Oli ka ametis arhiiviametnikuna Adolf-Fredrik Kirikuameti juures, samuti E.E.L.K. Komitee peasekretär ja Svenska Diakonistyrelseni juures asuva Eesti Piibli- ja Vaimuliku Kirjanduse lao juhataja. 

Mais 1948 viibis ta USA-s, kus oli E.E.L.K. esindaja Augustana Sinodi Luterliku Kiriku 100 aasta juubeli pidustustel Rock Islandis Illinoisi osariigis. Tagasiteel New Yorki peatus ta Karl Robert Pusta juures. Tema seal viibimise ajal saabus pagulaste jaoks rõõmustav teade, et kodumaata jäänud Euroopa sõjapõgenikud võivad asuda Ameerika Ühendriikidesse. Ta siirduski juunis 1948 USA-sse, kõigepealt kaheks semestriks Mt. Airy Usuteaduslikku Seminari, et tutvuda Ameerika usuoludega. 1949. aasta alguses valiti ta Lakewoodi Püha Vaimu koguduse esimeseks õpetajaks, kuhu jäi 1957. aasta suveni, mil ta asus Bergen County koguduse õpetajaks Bogotas New Yorgi lähedal. 1972. aastast teenis Baltimore'i-Washingtoni Markuse ja seejärel ka Patersoni Pauluse kogudust. Aastatel 1956–1980 oli ta USA Esimese praostkonna abipraost ja 1980–1981 praosti kohusetäitja.

## Viited
Icelandair

**Icelandair** on Islandi rahvuslik lennufirma, mille kodulennujaam on Keflavíki rahvusvaheline lennujaam. Lennufirma teenindab 25 linna 12 riigis Atlandi ookeani mõlemal poolel.

## Sihtkohad
### Euroopa

* **[[Belgia]]**
** Brüssel – Brüsseli lennujaam [hooajaline]
* **[[Holland]]**
** Amsterdam – Amsterdami Schipholi lennujaam
* **[[Hispaania]]**
** Barcelona – Barcelona lennujaam [hooajaline]
** Madrid – Barajase lennujaam 
* **[[Island]]**
** Reykjavík – Keflavíki lennujaam 
* **[[Itaalia]]**
** Milano – Malpensa lennujaam 
* **[[Norra]]**
** Bergen – Bergeni Fleslandi lennujaam 
** Oslo – Oslo Gardermoeni lennujaam 
** Stavanger – Stavangeri Sola lennujaam [hooajaline]
** Trondheim – Trondheimi Værnesi lennujaam [hooajaline]
* **[[Prantsusmaa]]**
** Pariis – Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam
* **[[Rootsi]]**
** Stockholm – Stockholmi Arlanda lennujaam
* **[[Saksamaa]]**
** Berliin – Berliini Schönefeldi lennujaam [hooajaline]
** Frankfurt – Frankfurt Airport
** München – Müncheni lennujaam 
** Düsseldorf – Düsseldorfi lennujaam 
* **[[Soome]]**
** Helsingi – Helsingi Vantaa lennujaam
* **[[Taani]]**
** Kopenhaagen – Kopehnaageni lennujaam
* **[[Suurbritannia]]**
** Glasgow – Glasgow' rahvusvaheline lennujaam
** London – Londoni Heathrow' lennujaam
** Manchester – Manchesteri lennujaam
** Leicestershire – East Midlandsi lennujaam [ainult kaubaliin]

## Põhja-Ameerika
* **[[Kanada]]**
** Halifax – Halifaxi Stanfieldi rahvusvaheline lennujaam 
** Toronto – Toronto Pearsoni rahvusvaheline lennujaam [hooajaline]

* **[[USA]]**
** Boston – Logani rahvusvaheline lennujaam
** Minneapolis/St. Paul – Minneapolise St. Pauli rahvusvaheline lennujaam [hooajaline]
** New York – John F. Kennedy rahvusvaheline lennujaam
** Orlando – Orlando Sanfordi rahvusvaheline lennujaam [hooajaline]
** Seattle – Seattle'i rahvusvaheline lennujaam

## Lennukipark
Icelandairil on järgmised lennukid (14. septembri 2009 seisuga):





## Viited
Lewes

**Lewes** on linn Inglismaal, Ida-Sussexi krahvkonna ja Lewesi ringkonna halduskeskus. Linnas käibib Lewesi nael. 

Lewesis on sündinud kirjanik Ruth Ware. Lewes on John Fowlesi romaani "Liblikapüüdja" tegevuspaik.

## Välislingid

* Koduleht
Edgars Hasmanis

**Edgars Hasmanis** (31. jaanuar 1884 Valka vald – 26. märts 1919, mõrvatud Riias) oli läti vaimulik.

Lõpetas Tartus aastal 1906 gümnaasiumi, õppis aastatel 1906–1913 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Mazsalaca koguduses. Oli aastal 1914 adjunkt Viljandi Pauluse koguduses Jaan Lattiku juures. Oli 1914–1915 Pihkva eesti-läti koguduse pastor ja 1916–1919 Mazsalaca pastor. Mõrvati bolševike poolt.

## Isiklikku
Tema õemees oli praost Jaan Lattik.

## Viited
Luke Howard

**Luke Howard** (28. november 1772 – 21. märts 1864) oli Briti keemik, farmatseut ja amatöörmeteoroloog.

Ta rajas aastal 1802 pilvede nomenklatuuri.
Mai-Ndombe järv

**Mai-Ndombe järv** on järv Kongo Demokraatliku Vabariigi lääneosas Mai-Ndombe provintsis.

Järve geograafilised koordinaadid on .

Kuni 1972. aastani kandis ta Belgia kuninga Léopold II auks nime **Léopoldi järv**. 

Mai-Ndombe on põhja-lõuna suunas väljavenitatud kujuga ning sopiline. Tema ulatus põhjast lõunasse on umbes 130 km. Järve pindala on umbes 2300 km², kuid vihmaperioodil võib see kahe- või kolmekordistuda. 

Järve lõunatipust voolab välja Fimi jõgi.

Suurim linn Mai-Ndombe kaldal on Inongo järve idakaldal.

Järve elustikku on suhteliselt vähe uuritud ning sealt leitakse järjest uusi kalaliike. Aastal 1984 leiti ahvenaline *[[Nanochromis transvestitus]]* ja 2006 *[[Nanochromis wickleri]]*. Aastal 2008 avastati järvest *[[Chrysichthys praecox]]*.

25. novembril 2009 uppus järvel ebaseaduslikult reisijaid transportinud palgiveolaev. Hukkus vähemalt 73 inimest.

## Viited
Pertti Ukkola

**Pertti Olavi Ukkola** (sündinud 10. augustil 1950 Sodankyläs) on soome endine Kreeka-Rooma maadleja, olümpiavõitja, maailma- ja Euroopa meister.

Pertti Ukkola tuli olümpiavõitjaks 57 kg kaalukategoorias 1976. aastal Montréalis. Samas kaalukategoorias tuli ta 1977. aastal maailmameistriks Göteborgis ja Euroopa meistriks Bursas ning võitis 1975. aastal pronksmedali maailmameistrivõistlustel Minskis. Kuni 62 kg kaalukategoorias võitis ta pronksmedali 1981. aastal Oslo maailmameistrivõistlustel.

Aastal 1977 valiti ta Soome parimaks sportlaseks.

Ta on töötanud ka maadlustreenerina.
BMI

**British Midland International** (lühidalt **bmi** ja varem tuntud kui **British Midland Airways**) on Suurbritannia lennufirma, mille peakorter asub Inglismaal Castle Doningtonis East Midlandsi lennujaama lähedal. Lennufirma kuulub täielikult Lufthansale. BMI sihtkohad kodulennujaamast Londoni Heathrow' lennujaam asuvad Euroopas, Lähis-Idas, Aafrikas ja Kesk-Aasias.

## Lennukipark

BMI-l on järgmised lennukid (2010. aasta aprilli seisuga):





Lennukite keskmine vanus on 7,7 aastat (2010. aasta juuni seisuga).

## Viited
Andreas Leigh Aabel

**Morten Andreas Leigh Aabel** (10. veebruar 1830 Sogndali vald – 9. mai 1901) oli norra arst ja luuletaja, näitleja Hauk Aabeli isa.
Vello Ederma

**Vello Ederma** (22. august 1934, Rakvere – 11. mai 2023) oli eesti ajakirjanik.

Põgenes 1944. aastal Eestist Saksamaale ja läks sealt hiljem USAsse.

Ta lõpetas George Washingtoni Ülikooli ja töötas aastatel 1960–1983 raadiojaamas Ameerika Hääl. 

Ta oli Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides ning Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu aseesimees ning Ühendatud Balti Ameerika Komitee esimees.

Elas Springfieldis Virginia osariigis. 

## Tunnustus
* 2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
* 2004 Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2009 Kaitseministeeriumi Kuldrinnamärk

## Välislingid
* Ameerikas elav eestlane annetas oma raamatukogu Kaitseministeeriumile
*TLÜAR väliseesti isikud
Palmyra atoll

**Palmyra atoll** on Ameerika Ühendriikide väikeste hajasaarte hulka kuuluv asustamata atoll. See on USA inkorporeeritud ala.

Atoll asub Vaikse ookeani põhjaosas umbes poolel teel Hawaii ja Samoa saarte vahel.

Atolli kogupindala on 12&nbsp;km². See koosneb umbes 50 enamasti omavahel maismaaühenduses olevast "saarest", mis ümbritsevad kaht madalat laguuni. Saari ümbritseb madal korallrahu.

Saartest on suurim Cooperi saar, mis kuulub keskkonnaorganisatsioonile The Nature Conservancy ning seal asub looduskaitseala, kuhu on ka avalik pääs (turistid, sukeldusharrastajad jt). Ülejäänud saared on reservaadid ning neid haldab USA valitsus. 

Saartel viibib ajutiselt teadlasi ja looduskaitsjaid, kes uurivad eelkõige korallrahusid, muu hulgas El Niño ja globaalse soojenemise mõju neile.

Saartel on üksikud Teise maailmasõja ajast pärit ja praegu lagunenud teid ja muid ehitisi. Cooperi saarel on 2&nbsp;km pikkune kõvakatteta (purustatud ja tihendatud korallipuru) lennurada.

## Kliima
Aasta keskmine sademete hulk on umbes 4400&nbsp;mm, keskmine päevane õhutemperatuur on aasta läbi ligikaudu 29&nbsp;°C.

## Taimestik
Saared on lopsaka taimestikuga, seal kasvavad peamiselt kookospalmid, tiiviklilled ja pisooniad.

## Ajalugu
Palmyra atolli märkas esimesena 1798. aastal USA kapten Edmund Fanning, kes oli oma laevaga teel Ameerikast Aasiasse. Esimesed inimesed astusid seni asustamata olnud saartele aastal 1802.

Teise maailmasõja ajal oli atollil USA õhujõudude baas. 

Halduslikult kuulus see Havai territooriumi alla. Kui territooriumist sai 1959. aastal osariik, jäeti Palmyra atoll osariigist välja ning see sai eristaatuse.

## Välislingid
Peder Pavels Aabel

**Peder (Peter) Pavels Aabel** (19. detsember 1795 Jostedali vald (praegu Lusteri vald) – 3. juuli 1869 Krødsheradi vald) oli norra vaimulik ja rahvavalgustaja, Andreas Leigh Aabeli isa.
Philip Aaberg

**Philip Aaberg** (sündinud 8. aprillil 1949 Havre'is Montana osariigis) on USA džässpianist ja helilooja. 

Ta kasvas üles Chesteris, kus juba 14-aastaselt esines koos kohalike ansamblitega. Ta sai Harvardi Ülikoolist bakalaureusekraadi muusikas, misjärel kolis Oaklandi, kus mängis mitu aastat bluusiklubides. 1985. aastal sõlmis ta lepingu plaadifirmaga Windham Hill Records. Ta on avaldanud üheksa sooloalbumit.

## Sooloalbumid
*1985 "High Plains"
*1988 "Out of the Frame"
*1989 "Upright"
*1992 "Cinema"
*2000 "Field Notes"
*2000 "Live from Montana"
*2002 "Christmas"
*2005 "Blue West"
*2013 "High Plains Christmas"
*2015 "From the Ground Up"
*2017 "Versatile"
Aage Aaberge

**Aage Aaberge** (sündinud 1955 Sogndali vallas) on norra filmiprodutsent. 

## Välislingid
*Sissekanne Sogn og Fjordane maakonnaleksikonis 
*Sissekanne IMDb-s
Finn Aabye

**Finn Aabye** (sündinud 7. juulil 1935 Hellerupis) on taani filmiprodutsent. 

Aastail 1976–1988 oli ta Taani Filmiinstituudi juhataja.
Herb Aach

**Herbert Aach** (24. märts 1923 Köln – 13. oktoober 1985 New York) oli USA maalikunstnik. 

Alates 1938. aastast elas ta Ameerika Ühendriikides.

## Välislingid
*Veebileht
Aada (Eesavi naine)

**Aada** (heebrea keeles עָדָה) oli Eesavi esimene naine, hett Eeloni tütar, kes kuulus Kaanani tütarde hulka (1. Mo 36:2).

Teda samastatakse hett Eeloni tütre **Baasmatiga**, keda mainitakse 1. Mo 26:34.

Aada tõi ilmale Eesavi esmasündinu Eliifase (1. Mo 36:4) ning temast sai edomlaste esiema.
Ameerika kõige lollimad modellid

**"Ameerika kõige lollimad modellid"** (ingliskeelne originaalpealkiri *"America's Most Smartest Model"*) on 2007. aastal Ameerika Ühendriikide telekanali VH1 jaoks toodetud 11-osaline tõsielusari, mis keskendus selles osalenud modellide välimuse ja esinemisoskuse asemel nende vaimsete võimete proovilepanekule.

Sarja tootis tõsieluseriaalidele spetsialiseerunud firma 51 Minds Entertainment ja see oli VH1 eetris 7. oktoobrist 16. detsembrini 2007. Eestis on seda näidanud Kanal 11. Sarja idee autorid olid Mark Cronin ja Cris Abrego, saatejuhtidena astusid üles Ben Stein ja Mary Alice Stephenson.

Sarja pealkirjas esinevat keeleliselt ebakorrektset vormi *most smartest* tuleks käsitleda iroonilise sõnademänguna, kus kahe ülivõrde kasutamine osutab vastupidisele omadusele (kõige targem = kõige lollim). Kanal 11 kasutatud eestikeelses tõlkes ei ole seda sõnademängu võimalik edasi anda.

Kokku osales sarjas 16 modelli, 8 meest ja 8 naist. Võitjaks tõusis meesmodell Van Jameson "VJ" Logan, kes sai tiitli "America's Most Smartest Model", peaauhinna 100 000 USA dollarit ja õiguse osaleda juuksehooldustoodete sarja VO5 reklaamklipis.

## Võistlejate nimekiri

## Välislingid
*Sarja koduleht (inglise keeles, vaadatud 19.02.2012)
Johan Avara

**Johan Avara** (aastani 1936 **Johan Eggel**: 30. september 1911 Nursi vald, Rõuge kihelkond – 5. september 1986 Dikanäs, Rootsi) oli eesti vaimulik.

Lõpetas Võru gümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1936–1940 (sulgemiseni). Teoloogilise stuudiumi lõpetas ta aastal 1943. Prooviaastal oli ta Võru Katariina koguduses õpetaja Aleksander Hinno juures. Ordineeriti 28. veebruaril 1944 Tallinna toomkirikus õpetajaks. 

Seejärel oli ta Roosa Jakobi koguduse hingekarjane.

Põgenes aastal 1944 Saksamaale. Saksamaal olles teenis ta kaasmaalasi esialgu Sudeedimaal ja hiljem Schleswig-Holsteinis. Aastal 1948 sai ta koos perega sissesõiduloa Rootsi ja võis pärast paariaastast arhiivitööd kuninga eriloal astuda aastal 1950 Rootsi kiriku teenistusse. Teenis Luleå piiskopkonnas, olles adjunktiks Tärnaby koguduses, abiõpetajaks Blidö koguduses, töötas koguduseõpetajana Sidensjö koguduses aastatel 1965–1974 ja abiõpetajana Dikanäsi koguduses aastatel 1974–1979. Emerituuri jäi aastal 1979.

## Viited
Günther Jauch

**Günther Johannes Jauch** (sündinud 13. juulil 1956 Nordrhein-Westfaleni liidumaal Münsteris) on Saksamaa üks kuulsamaid saatejuhte, ajakirjanikke ja teleprodutsente.

## Saated
* Wer wird Millionär? (Kes tahab saada miljonäriks?)
* 5-Millionen SKL Show
* RTL-Skispringen (suusahüpped)
* UEFA Champions League (Euroopa jalgpall)
* Stern TV
* Menschen, Bilder, Emotionen (Rahvas, Pildid, Emotsioonid)
* Grips-Show
* Der Große IQ-Test (Suur IQ Test)
* Die 1 Million SKL Show
* Das aktuelle Sport-Studio (Aktuaalne spordistuudio)
* 5 Gegen Jauch (5 Jauchi vastu)
Sonja Zietlow

**Sonja Zietlow** (sündinud 13. mail 1968 Bonnis) on saksa saatejuht. 

Tuntuks sai ta endanimelise jutusaatega "Sonja", mis oli eetris 1997–2001 telekanalis Sat.1. Ta on juhtinud ka mitut RTL-i saadet. Kõige märkimisväärsemaks tema juhitud saateks peetakse aga telesaadet "Der Schwächste fliegt!", mis on "Nõrgima lüli" saksa versioon.
Arno Aadamsoo

**Arno Aadamsoo** (10. august 1944 – 6. august 2006) oli eesti psühhiaater. 

## Publikatsioone
*V. F. Tšiž ja omaaegne Tartu Ülikooli närvi- ja vaimuhaiguste kliinik. – *[[Nõukogude Eesti Tervishoid]]*, 1973, nr 4, lk 348–350.
*Eesti psühhiaatrite õpetaja ja eeskuju. – *Edasi*, 23. oktoober 1981. (Jüri Saarmast)
*Tartu Psühhiaatriakliinik uues majas. – *[[Eesti Arst]]*, 1989, nr 1, lk 51–52.
*Arno Aadamsoo, Gunnar Kuldvere. Üle mäekuru Armeeniasse. – *Edasi*, 12. jaanuar 2009. (Armeenia maavärinas kannatanute abistamisest)  
*Mis järgmiseks, Vaino Vahing? – *Edasi*, 17. veebruar 1990, lk 4. 
**Kohtupsühhiaatria õiguslikud aspektid: juristidele ja psühhiaatritele*, Ilo: 1997 
*Süüdimatuse meditsiinilised kriteeriumid. – *[[Juridica]]*, 2002, nr 2, lk 100–102.

## Kirjandus
*Psühhiaatria ja elu. – *Tartu Riiklik Ülikool*, 10. oktoober 1986. (intervjuu)
Helga Aadamsoo

**Helga Aadamsoo** (sündinud 6. oktoobril 1964) on eesti jurist. 

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduse erialal 1999. aastal.

## Viited
 

## Välislingid
*Haldi Ellam: "Uue riigiprokurörina asus tööle Helga Aadamsoo" EPL, 2. aprill 2007
Inongo

**Inongo** on linn Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Mai-Ndombe provintsi keskus.

Linn asub Mai-Ndombe järve idakaldal. Tema geograafilised koordinaadid on .

Aastal 2010 elas Inongos 46 657 inimest (arvutuslik elanike arv).

Linnas asub Inongo lennujaam.

2006. aastal kavandatud haldusreformi käigus sai Inongost 2015. aastal Mai-Ndombe provintsi halduskeskus.

## Viited
Hannele Päiviö

**Hannele Päiviö** (varem **Hannele Repo**; sündinud 9. jaanuaril 1957) on soome teoloog.

2002. aastal sai ta doktorikraadi Helsingi Ülikoolis.

16. septembril 2007 pühitses EELK peapiiskop Andres Põder ta Tallinna Rootsi-Mihkli kirikus Tallinna Soome Püha Peetruse koguduse õpetajaks.

2008. aastast on ta lektor EELK Usuteaduse Instituudis.

## Välislingid
*
Elektrofiilne asendusreaktsioon

**Elektrofiilne asendusreaktsioon** on keemiline protsess, kui substraadi molekulis mingi aatom või rühm asendatakse elektrofiilse reagendi poolt mingi teise aatomi või rühmaga. 

Elektrofiilsed  asendusreaktsioonid on kahte põhitüüpi:
*Elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon
*elektrofiilne alifaatne asendusreaktsioon

## Vaata ka
*Elektrofiilne liitumine
*Friedeli-Craftsi reaktsioon
*Allüülne kloorimine
Elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon

**Elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon** (tähistatakse SEAr või ka SE) on orgaaniline reaktsioon, milles viiakse substraadi aromaatsesse tuuma ühe (või enama) vesiniku aatomi asemele elektrofiilile vastav aatom või rühm.

Reaktsiooni üldvõrrand (milles E-Y on elektrofiilne reagent) on:
:Ar-H + E-Y → Ar-E + H-Y
Siin toimub asendusreaktsioon - reagendi elektrofiilne osa asendab ühe tsükli vesinikest. Tuntuimad seda tüüpi reaktsioonidest on järgmised:
*aromaatne halogeenimine broomi, kloori või joodiga, enamasti katalüüsitud vastava raudtrihaliidiga (FeX3),
*aromaatne nitreerimine lämmastikhappe ja väävelhappega, 
*aromaatne solfoonimine suitseva väävelhappega, 
*Friedel-Craftsi alküülimine kui happelise katalüsaatori toimel alküleerivale agendile viiakse aromaatsesse tuuma alküülrühm, 
*Friedel-Craftsi atsüülimine  kui happelise katalüsaatori toimel atsüleerivale agendile viiakse aromaatsesse tuuma atsüülrühm.

Elektrofiilse aromaatne asendusreaktsioon on astmeline reaktsioon. Selle mehhanism on toodud alljärgneval skeemil: siin A+ on elektrofiil, mis enamasti genereeritakse  katalüsaatori toimel.

:Vaata ka

## Asendusrühmade mõju S<sub>E</sub>Ar reaktsioonile

Aromaatse elektrofiilse asendusreaktsiooni kiirust mõjutavad erinevad asendusrühmad aromaatsel tuumal. Elektronärastavad rühmad ehk desaktiveerivad rühmad, sh -NO2, -COOH, halogeenid, -SO3H, -NH3+, vähendavad elektrontihedust aromaatse tuuma kohal, seega aeglustades elektrofiilseid asendusreaktsioone. Elektrondoonorrühmad ehk aktiveerivad rühmad, sh -CH3, -OH, -NH2, aga suurendavad aromaatse tuuma elektrontihedust, seega kiirendades reaktsioone. 

Asendusrühm mõjutab ka asendusreaktsiooni asukohta aromaatsel tuumal. Reeglina on desaktiveerivad rühmad *meta*-juhtivad, aktiveerivad aga *orto*- ja *para*-juhtivad. Halogeenid on aga erandlikud - hoolimata desaktiveerivast mõjust on nad *orto*- ja *para*-juhtivad. See tuleneb asjaolust, et halogeenid on siiski nõrgad elektrondoonorid, suurendades suhtelist elektrontihedust *orto*- ja *para*-positsioonidel, kuid tugevama elektronärastava mõju tõttu vähendavad nad üldist elektrontihedust aromaatsel tuumal, olles seega desaktiveerivad.

## Vaata ka
*Elektrofiilne liitumine
*Friedeli-Craftsi reaktsioon
*Elektrofiilne alifaatne asendus
*Karbokatioonid
Võõrasema

**Võõrasema** ehk **aedkannike** (*Viola ×wittrockiana*) on altai kannikese, kollase kannikese ja aaskannikese kultiveeritav hübriid. Sellel on palju kultivare.

## Välislingid
*
Alberts Kviesis

**Alberts Kviesis** (22. detsember 1881 Ērgļi – 9. august 1944 Riia) oli Läti advokaat ja poliitik, president aastatel 1930–1936.

Kviesis sündis Kuramaal Tērvete kihelkonnas. Ta käis Jelgava gümnaasiumis ning õppis seejärel õigusteadust Tartu Ülikoolis. 1907. aastal lõpetas ta selle ning asus tegutsema advokaadina. 1917. aastal asus Kviesis tegutsema ka poliitika vallas, astudes Läti Talurahva Erakonda. Ta kuulus ka Läti Rahvusnõukogu (*Tautas padome*) koosseisu, mis 1918. aasta sügisel Läti Vabariigi välja kuulutas.

Vabariigi ajal jätkas Kviesis tegevust advokaadina, samas osales ta ka 1927. aasta presidendivalimistel, kuid ei osutunud valituks. Kuid kolm aastat hiljem, kui senine president Gustavs Zemgals loobus teiseks ametiajaks kandideerimast, sai Kviesisest president. 1933. aastal valiti ta sellele ametikohale tagasi.

1934. aastal teostas Kārlis Ulmanis autoritaarse riigipöörde, haarates kogu võimu enda kildkonna kätte. Kviesis ei kiitnud tema tegevust heaks, kuid ka ei takistanud seda. Ulmanis lasi omalt poolt Kviesisel oma ametiaeg lõpetada, kuid haaras seejärel ka presidendikoha enda kätte.

Kviesis jätkas tegevust advokaadina ning kui Nõukogude Liit Läti 1940. aastal okupeeris, õnnestus tal repressioonidest pääseda. Ta suri Saksa okupatsiooni lõpul Riias. Alberts Kviesis on maetud Riia metsakalmistule.

## Välislingid
*Eesti X üldlaulupidu Tallinnas; alates 02:49 Läti riigipea Kviesis tervitab lauljaid eesti keeles
Tõnu Prima

**Tõnu Prima** (enne eestistamist **Heinrich Arnold Priima**; 7. juuni 1902 Uderna vald, Rõngu kihelkond – 8. märts 1992 Botkyrka vald, Rootsi) oli eesti vaimulik.

Lõpetas Uderna ministeeriumikooli ja Tartu Kommertsgümnaasiumi. Võttis õppursõdurina osa Vabadussõjast, mille eest sai autasuks tasuta kooli. Töötas hiljem gümnaasiumiõpetajana ja riigiametnikuna mitmesugustel ametikohtadel. Asus õppima Tartu Ülikooli usuteaduskonda, mille lõpetas aastal 1940. Ta oli Korporatsiooni Ugala vilistlane. Oli prooviaastal Viljandi Jaani koguduses õpetaja Elmar Tõldsepa ja Türi Püha Martini koguduses õpetaja Peet Nõmmiku juures. Ordineeriti õpetajaks Türi kirikus piiskopi asetäitja, assessor Anton Eilarti poolt 28. märtsil 1943.

Määrati Kärdla Johannese koguduse (ja ühtlasi ka Reigi- ja Pühalepa Laurentsiuse koguduse vikaarõpetajaks, kuna õpetaja Adonis-Prosper Neemre oli langenud juuniküüditamise ohvriks. Tõnu Prima oli ka Kärdla Keskkooli usuõpetuse õpetaja. 1944. aasta alguses valis Mõisaküla kogudus ta oma õpetajaks, kuid saabunud keeruline olukord ei võimaldanud tal sellele ametikohale asuda.

26. septembril 1944 saabus ta põgenikuna Rootsi. Laagripäevil oli ta kuni 1. juulini 1945 Loka-Brunni põgenikelaagri õpetaja. Töötas seejärel arhiiviametnikuna Stockholmi linnamisjonis ja Engelbrekti koguduse kantseleis, olles 1. veebruarist 1948 kuni 1. märtsini 1949 Södertälje koguduse õpetaja.

Tõnu Prima võeti kuninga otsusega 6. oktoobrist 1950 õpetajana Rootsi riigikiriku teenistusse, siirdudes Visby piiskopkonda Ojamaal. Ta oli aastatel 1950–1966 Grötlinbo ja Fride koguduste õpetaja. 1956–1969 oli ta Havdhemi piirkonna koguduste peaõpetaja. Emerituuri siirdus ta 30. septembril 1969.

Tõnu Prima suri aastal 1992 Rootsis. Ta kremeeriti ja tema tuhk puistati merre Gotlandi idarannikul ajal, mil läänetuul puhus kodumaa suunas.

## Viited