open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
John McLaughlin

**John McLaughlin** (ka **Mahavishnu John McLaughlin**; sündinud 4. jaanuaril 1942) on Suurbritannia kitarrist ja helilooja, ansamblite Mahavishnu Orchestra ja Shakti asutaja ja liige.
Gianni Vattimo

**Gianteresio Vattimo** (ka **Gianni Vattimo**; 4. jaanuar 1936 Torino – 19. september 2023) oli Itaalia filosoof ja poliitik.

1999–2004 ja 2009–2014 oli ta Euroopa Parlamendi liige.

## Teosed eesti keeles
### Raamat
* "Modernsuse lõpp". Tõlkinud Maarja Kangro ja Maarja Kaplinski; järelsõna: Maarja Kangro. Sari Avatud Eesti Raamat, Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2013, 228 lk

### Artiklid
* "Nihilismi apoloogia". Tõlkinud Maarja Kaplinski – Akadeemia 1995, nr 7, lk 1434–44
* "Nihilism ja postmodernsus filosoofias". Tõlkinud Maarja Kaplinski – samas, lk 1445–60
* "Vastu languse ontoloogiale". Tõlkinud Külli Kressa ja Leo Luks – Akadeemia 2003, nr 7, lk 1445–63
* "Nihilism: reaktiivne ja aktiivne". Tõlkinud Leo Luks – Akadeemia 2014, nr 10, lk 1796–1807; ISBN 9789985795521

## Kirjandus
* Guido Albertelli, "Gianni Vattimo nihilismi-apoloogia". Tõlkinud Eduard Parhomenko – Akadeemia 1995, nr 7, lk 1461–82
* Leo Luks, "Nihilismi "hea uus ilm". Gianni Vattimo filosoofia kriitiline vaatlus" – Akadeemia 2003, nr 7, lk 1464-84
* "20. sajandi mõttevoolud", Tallinn-Tartu 2009, lk 453–467, peatüki autor Leo Luks
* Leo Luks, "Teejuht Vattimo labürinti" (raamatu "Modernsuse lõpp" arvustus) – Akadeemia 2014, nr 7, lk 1306–21
Tarmo Kohv

**Tarmo Kohv** (sündinud 13. juulil 1968) on Eesti politseinik, aukraadilt **politseikindralinspektor**. 

Aastatel 2009–2017 töötas ta Politsei- ja Piirivalveameti Lõuna prefektuuri prefektina. 

## Töökohad
* 1991–1992 Julgestuspolitsei nooreminspektor
* 1992–1992 Julgestuspolitsei inspektor
* 1992–1993 Julgestuspolitsei vaneminspektor
* 1993–1995 Julgestuspolitsei juhtivinspektor
* 1995–1998 Julgestuspolitsei komissar
* 1998–1999 Julgestuspolitsei vanemkomissar
* 1999–2004 Julgestuspolitsei ülemkomissar
* 2004–2006 Lääne Politseiprefektuuri Pärnu politseiosakonna ülemkomissar
* 2006–2007 Julgestuspolitsei politseidirektor
* 2007–2008 Ida Politseiprefektuuri politseiprefekt
* 2009–2009 Lõuna Politseiprefektuuri politseiprefekt
* 2010–2017 Politsei- ja Piirivalveameti Lõuna prefektuuri prefekt
* 2017– PPA sideohvitser Baltimaades ja Poolas, SiM eriesindaja Ukrainas
* 2022?– PPA arendusosakonna rahvusvahelise koostöö büroo kahe- ja mitmepoolse koostöö grupi nõunik

## Välislingid
* Nils Niitra, Lõuna uus politseijuht ei taha rapsima hakata Tartu Postimees, 6. jaanuar 2009
* Vambola Paavo, Tarmo Kohv Lõuna prefektuuris revolutsiooni teha ei kavatse Neljas.ee, 9. jaanuar 2009
* Kärt Anvelt, Lõuna prefektile kingitakse nimeline relv Eesti Päevaleht, 22. märts 2011
Alkaios

**Alkaios** (vanakreeka Ἀλκαῖος, ladina *Alcaeus*; 7.–6. sajand eKr) oli Vana-Kreeka lüürik.

Ta sündis Lesbose saarel Mytilenes, ent elas aastaid maapaos, kuna kritiseeris kohalikke türanne.

Alkaios on monoodilise lüürika esindaja, kes kirjutas aioolia murdes. Tema järgi on nime saanud Alkaiose stroof, milles on suur osa ta luulest.

Alkaios kuulus antiikaja lüürikute kaanonisse.

Tema luule põhiteemad on poliitika ja ühiskondlik olukord, aga ka *symposion* (vein, muusad, poisiarmastus).

Alkaiose luulest on säilinud umbes 400 fragmenti.
Xianna

**Xianna** (hiina keeles 仙娜 *Xiānnà*, inglise keeles *Princess Sheena*) on nelja tekiga Dmitri Furmanovi klass (projekt 302MK, IV seeria) Hiina Rahvavabariigi jõereisilaev, mis on ehitatud laevatehases Elbewerft Boizenburg GmbH Boizenburgis Saksamaal 1991. aasta novembris. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff 129 meetrit. Laeva hiinakeelne nimi *Xianna* on ingliskeelse nime *Sheena* transliteratsioon, kus 仙 *xiān* tähendab 'surematut taevaasukat' või 'haldjat' ja 娜 *nà* 'naiselikult nõtket' või 'habrast'.

Laev tehasenumbriga 305 ehitati Elbewerft Boizenburgi laevatehases (end VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau) ühinenud Saksamaal 1991. aastal nimega *Arkadi Gaidar* Volga Laevakompaniile. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist puudus reformaatorist šokiterapeudil Jegor Gaidaril huvi seeria nelja viimase laeva, sealhulgas oma vanaisa nime kandva laeva eest maksta, ning see müüdi Hiina laevakompaniile Regal China Cruises. 1994. aastal nimetati jõereisilaev Arkadi Gaidar ümber *Xiannaks*. Alust kasutatakse Jangtse jõel ja selle kodusadam on Nantong.

## Vaata ka
* Xianni
* Xianting
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Projekt 302: Joonised lk 1–3, tehnilised andmed lk 4–10, nimekiri ja pildid lk 11–16 ja ''Vladimir Võsotski'' ümberehitamine lk 17 (PDF, laevaehitusinseneri Jevgeni L. Smirnovi raamatukogu) (vene keeles)
27. Laskurpolk

**27. Laskurpolk** oli Teise maailmasõja ajal NSV Liidu Punaarmee koosseisus formeeritud jalaväeväeosa, mis kuulus 7. Eesti Laskurdiviisi koosseisu.

## Juhid ja koosseis
### Juhtkond
;Polgukomandörid:
*major Karl Grossmann  (22.02.1942 – 24.08.1942) (sünd. 1902)
*alampolkovnik Gustav Kund  (24.08.1942 – 03.10.1943)
*polkovnik Nikolai Trankmann (03.10.1943 – 08.02.1945)
*polkovnik Elmar Horn (08.02.1945 – 29.03.1945)
*polkovnik Johannes Toming (29.03.1945 – 17.05.1945)
;Polgu staabiülem:
*polkovnik Harri Lessel, 
*major Andrei Ugand, 
;Polgukomissar, komandöri asetäitja poliitalal
*vanem pataljonikomissar August Pusta, polgukomissar;
*major Mihhail Kukli, polgukomandöri asetäitja poliitalal;

### Koosseis
*27. laskurpolgu 1. pataljon, ülem kapten Arnold Raud (1942)
**1. rood, ülem vanemleitnant Anton Laur (1942)
**2. rood,
**3. rood,
*27. laskurpolgu 2. pataljon (talvel suusapataljon), ülem kapten Oskar Andrejev (1943), ülema asetäitja poliitalal kapten Nikolai Vanaselja, ülema asetäitja Aleksander Martin (1944)
**4. rood, ülem Nikolai Pekri
**5. rood, 
**6. rood, 
*27. laskurpolgu 3. pataljon
**7. rood, 
**8. rood, 
**9. rood, 
:Pataljonikomandörid:  kapten Aleksander Konno, vanemleitnant Oskar Rajang, kapten Evald Laasi.
*miinipildujarood, ülem vanemleitnant Vassili Zakuitalo (1912 – 22.03.1945)

## Vaata ka
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend

## Viited

## Välislingid
*Punaarmee 8. eesti laskurkorpus 1. septembril 1944
* 7-я Эстонская стрелковая Таллинская дивизия. Личный состав, www.pribfront.ru
*27 стрелковый полк 7 стрелковой дивизии (II), pamyat-naroda.ru
* 7-я Эстонская стрелковая Таллинская дивизия. Личный состав, www.pribfront.ru
300. laskurpolk

**300. laskurpolk** (vene keeles *300-й стрелковый полк*) oli Teise maailmasõja ajal NSV Liidu Punaarmee koosseisus formeeritud jalaväeväeosa, mis kuulus 7. Eesti Laskurdiviisi koosseisu.

## Juhid ja koosseis
### Juhtkond
;Polgukomandörid:
*major Mark Elterman (05.05.1942 - )
*ülem polkovnik Jaan Lukas  (04.08.1942 – 28.09.1942)
*alampolkovnik Vassili Võrk  (28.09.1942 – 00.12.1943)
*alampolkovnik Ilmar Paul  (22.04.1944 – )
**vanemstaabiadjutant leitnant Johannes Lumiste (1914–24.03.1945 Kuramaa)
;Polgu staabiülem:
*Eduard Seer, polgu staabiülem (1944), 
;Polgukomissar, komandöri asetäitja poliitalal
*komissar  N. Kangro, polgukomissar;
*vanemleitnant I. Tšernov, polgukomandöri asetäitja poliitalal;
*major Peeter Volt, polgukomandöri asetäitja poliitalal (–5. oktoober 1944  Väikese väina dessant);

### Koosseis
*300. laskurpolgu 1. pataljon, ülem major Osvald Michelson
**1. rood,
**2. rood, leitnant Jaan Leibre
**3. rood, 
*300. laskurpolgu 2. pataljon, ülem kapten Elmar Ström
**4. rood, 
**5. rood, 
**6. rood, 
*300. laskurpolgu 3. pataljon,
**7. rood, 
**8. rood, 
**9. rood, 
*miinipildujarood, ülem: kapten Pjotr Rastorgujev; vanemleitnant Nikolai Minski
*kuulipildujarood, ülem kapten Roland Kivi
*sanitaarrood, komandör kapten E. Haav
:Pataljonikomandörid: kapten Herman Pappel, kapten Friedrich Veltmander (1902–1960), vanemleitnant Eduard Pulver, kapten Helmut Möldre (1916 – 25.03.1945 Kuramaa)

## Täiendav informatsioon
300. laskurpolgus teenis Nõukogude Liidu kangelane, luurerühma nooremleitnant August Allik, keda väärindati 5. oktoobril 1944 Muhu saart ja Saaremaad eraldava Väikese väina dessandis.

300. laskurpolgus teenis Nõukogude Liidu kangelane Jakob Kunder, keda väärindati Kuramaa lahingutes.

1942. aasta detsembris Velikije Luki lahingutes läks 300. polgu üks pataljon (välja arvatud pataljoni miinipilduja ja kuulipildujaroodud), koos pataljoni komandöri ja komissariga üle sissepiiratud Saksa vägede poole. 

1944. aasta 12. oktoobri ööl teostas 300. laskurpolk suurte kaotustega Vintri dessandi, milles dessanti läinud 745 mehest, ei tulnud tagasi 575. Kõrgemad ohvitserid on maetud Vananõmme kalmistule.

## Vaata ka
*Vintri dessant
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend
## Viited

## Välislingid
*Punaarmee 8. eesti laskurkorpus 1. septembril 1944
*SUURES SÕJAS SAATUSEGA SILMITSI, Saaremaa Muuseum: kaheaastaraamat ..., nr. 1, september 2019
* 7-я Эстонская стрелковая Таллинская дивизия. Личный состав, www.pribfront.ru
*300 стрелковый полк 7 стрелковой дивизии (II), pamyat-naroda.ru
*БОЕВАЯ ХАРАКТЕРИСТИКА 300 СТРЕЛКОВОГО ПОЛКА ЗА ПЕРИОД с 13.1.1942 г. по 24.4.1945 г., www.pribfront.ru
354. Laskurpolk

**354. laskurpolk** oli Teise maailmasõja ajal NSV Liidu Punaarmee koosseisus formeeritud jalaväeväeosa, mis kuulus 7. Eesti Laskurdiviisi koosseisu.

## Juhid ja koosseis
### Juhtkond
;Polgukomandörid:
*polkovnik Artur Saueselg (22.02.1942 – 28.09.1942)
*alampolkovnik Albert Pehk, (28.09.1942 – 05.01.1943) (1905 – † 4. jaanuar 1943 (Velikije Luki lahingutes)
*Alfred Ermel, (06.01.1943 – 05.07.1943)
*polkovnik Peeter Lepp, (05.07.1943 - 29.09.1943)
*polkovnik Elmar Horn, (29.09.1943 – 22.04.1944)
*polkovnik Vassili Võrk (1943),
*Rein Tormok, 08.01.1943 – 27.01.1945)
*alampolkovnik Alfred Ermel, (10.02.1944 – 15.01.1945)
;Polgu staabiülem:
*Osvald Saadre, polgu staabiülem,
;Polgukomissar, komandöri asetäitja poliitalal
*vanemkomissar Oskar Rüütli, polgukomissar, – † 20. detsember 1942 Velikije Luki lahingutes;
*A.Velman, polgukomandöri asetäitja poliitalal;
*kapten Hans Gabral, polgukomandöri asetäitja poliitalal;

### Koosseis
*354. laskurpolgu 1. pataljon, ülem kapten Arnold Ulm (1943)
**1. rood
**2. rood
**3. rood
*354. laskurpolgu 2. pataljon, ülem major Eduard Kevvai (1918 – 20.03.1945) (1944/1945) 
**4. rood
**5. rood
**6. rood
*354. laskurpolgu 3. pataljon, ülem vanemleitnant Villem Kübar (1944)
**7. rood
**8. rood
**9. rood
## Lahingutegevus

## Vaata ka
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend
## Viited

## Välislingid
*Punaarmee 8. eesti laskurkorpus 1. septembril 1944
* 7-я Эстонская стрелковая Таллинская дивизия. Личный состав, www.pribfront.ru
*354 стрелковый полк 7 стрелковой дивизии (II), pamyat-naroda.ru
*БОЕВАЯ ХАРАКТЕРИСТИКА 354 СТРЕЛКОВОГО ПОЛКА 7-ой ЭСТ. СТР. ТАЛ. КРЗН. ДИВИЗ., www.pribfront.ru
Emajõe ürgorg

**Emajõe ürgorg** on ürgorg, milles voolab Emajõgi.

Kõrgete kallastega ürgorg on Emajõe keskjooksul, kus asub ka Tartu linn.

## Vaata ka
*Aardla ürgorg

## Kirjandus
*"Märkeid Emajõe oru ajaloost Tartu kohal" Postimees, nr. 338, 11. detsember 1928
Marshalli Saarte president

**Marshalli Saarte Vabariigi president** (inglise keeles *President of the Republic of the Marshall Islands*) on Marshalli Saarte riigipea ametinimetus alates saartele laialdase omavalitsuse andmisest 1979. aastal.

Marshalli Saarte presidendi ametikoht loodi 17. novembril 1979 ja esimesena valiti sellele ametikohale Amata Kabua.

## Presidendi valimine ja volitused
Vastavalt Marshalli Saarte põhiseadusele on president ühtlasi nii riigipea kui ka valitsusjuht. Presidendi õigused ja kohustused on määratletud põhiseaduse VI artiklis.

Presidendi valib Marshalli Saarte parlament oma liikmete seast lihthäälteenamusega. Kehtiva põhiseaduse kohaselt on presidendivalimised seotud parlamendivalimistega – iga uus parlamendi koosseis valib oma esimesel istungil presidendi. Kuna parlament valitakse reeglina neljaks aastaks, on ka presidendi tavapärase ametiaja kestuseks neli aastat.

Presidendil on alati õigus omal soovil ametist lahkuda, esitades kirjaliku avalduse parlamendi esimehele.

Esimesel võimalusel pärast valimist esitab president parlamendi esimehele oma valitsuskabineti liikmete nimekirja, kuhu võib kuuluda 6–10 ministrit. Nimekirja saamisel vannutab parlamendi esimees presidendi ja tema valitsuskabineti ametisse. Kui president ei suuda hiljemalt 7 päeva jooksul pärast oma valimist valitsuskabineti koosseisu esitada, siis kaotab ta oma volitused ja korraldatakse uued presidendivalimised.

President juhatab kõiki valitsuskabineti istungeid.

## Presidendi asendamine
Kui mingitel põhjustel ei saa president oma kohuseid täita, võib president teha parlamendi esimehele ettepaneku nimetada keegi ministritest presidendi kohusetäitjaks. Kui president ei ole teinud ettepanekut oma kohusetäitja määramiseks, siis nimetab parlamendi esimees oma äranägemise kohaselt kellegi valitsuskabineti liikmetest presidendi kohusetäitjaks.

## Vaata ka
*Marshalli Saarte riigipeade loend

## Välislingid
*Marshalli Saarte presidendi veebileht (inglise keeles, vaadatud 30.05.2014)
*Marshalli Saarte põhiseaduse täistekst (inglise keeles, vaadatud 30.05.2014)
Saladuslik juhtum Stylesis

**"Saladuslik juhtum Stylesis"** on Agatha Christie 1920. aastal avaldatud kriminaalromaan, kus astuvad üles Hercule Poirot, Arthur Hastings ja inspektor Japp.

Christie alustas oma esikteose kirjutamist 1916. aastal ning oktoobris 1920 avaldas kirjastaja John Lane kriminaalromaani Ameerika Ühendriikides. Suurbritannias ilmus raamat kirjastuse The Bodley Head vahendusel 1921. aasta veebruaris.

## Tegelased
* Leitnant Hastings – raamatu minajutustaja, läänerindelt naasnud ohvitser
* Hercule Poirot – Belgia põgenik, Hastingsi vana sõber
* Inspektor Japp – Scotland Yardi uurija
* Emily Inglethorp – Styles Courti linnakese jõukas lesk
* Alfred Inglethorp – Emily Inglethorpi uus, naisest tunduvalt noorem väljavalitu
* John Cavendish – Emily Inglethorpi vanem kasupoeg ja pärija
* Mary Cavendish – Johni Cavendishi abikaasa
* Lawrence Cavendish – Emily Inglethorpi noorem kasupoeg
* Evelyn Howard – Emily Inglethorpi kaaslane
* Cynthia Murdoch – ilus, orvuks jäänud Inglethorpide peretuttav
* Dr. Bauerstein – kahtlane toksikoloog
* Dorcas – neiu Styles Courtist

## Eestikeelsed väljaanded
* 1937. "Salapärane juhtum Styles'is", sarjas "Kriminaalromaan" nr 2; kirjastus Loodus. 191 lk, pehme köide. Inglise keelest tõlkinud Ellen Mölder.
* 1984. "Saladuslik juhtum Stylesis" (koos teosega "Eesriie"), sarjas "Mirabilia"; kirjastus Eesti Raamat. 288 lk, tavaformaat ja pehme köide. Inglise keelest tõlkinud Ralf Toming.

## Viited

## Välislingid
*The Mysterious Affair at Styles. Stories. Agatha Christie koduleht
Umberto I

**Umberto I** (ehk **Humbert I**, Umberto Ranieri Carlo Emanuele Giovanni Maria Ferdinando Eugenio di Savoia; 14. märts 1844 – 29. juuli 1900) oli Itaalia kuningas 9. jaanuarist 1878 kuni surmani. 

## Vaata ka
*Itaalia kuningriik (1861–1946)
*Umberto II
Paksukojaline jõekarp

**Paksukojaline jõekarp** ehk **paks jõekarp** (*Unio crassus*) on jõekarbi perekonda kuuluv limus.

## Viited

## Välislingid
* 

*Artikkel paksust jõekarbist Eesti Looduses
Veeliger

**Veeliger** ehk **purjukvastne** on mõnede mageveetigude ja karpide planktiline (vabalt ujuv) vastne.

Veeligerid on nt rändkarbil (*Dreissena polymorpha*).

## Vaata ka
*trohhofoor ehk pärgvastne
Ocean Diva Original

**Ocean Diva Original** (ka *OCEANDIVA Original*) on Hollandi jõereisilaev ja suurim peolaev Euroopas, mis on valmistatud 1990. aastatel Elbewerfti laevatehases Boizenburgis Saksamaal ja lõpetatud Volharding Shipyards B. V. laevatehases Harlingenis Hollandis 2003. aastal.

Koos väiksemate Ocean Diva Futura (1997) ja Ocean Diva Classicuga moodustavad need OCEANDIVA-laevastiku.

## Ajalugu
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 307 Elbewerft Boizenburgi laevatehases Saksamaal ja nelja tekiga Dmitri Furmanovi klassi (projekt 302MK, IV seeria) laevakere, toona Vladimir Võssotski nime all, sai valmis 1992. aastal.

Pärast NSV Liidu lagunemist puudus huvi laeva eest maksta ning kere ehitati Saksa laevatehases ümber aastail 1995–1996. Sellest lõigati ahtrisegment välja ja seda kasutati uue laeva kereks. Täieliku siseviimistusega laev ehitati valmis Volharding Shipyards B. V. laevatehases Harlingenis. Ocean Diva Originali kasutatakse peolaevana Hollandi ja Saksamaa jõgedel.


Ocean Diva (ship, 1995) 005.jpg|Ocean Diva ahter Madalmaade lipuga
ENI 02322031 OCEAN DIVA (04).JPG|Ocean Diva Amsterdami-Reini kanali lõunaosas 18. juulil 2011


## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Laev Oceandiva kodulehel
* Laev Shipspottingi kodulehel
* Projekt 302: Joonised lk. 1 - 3, tehnilised andmed lk. 4 - 10, nimekiri ja pildid lk. 11 - 16 ja Vladimir Võsotski ümberehitamine lk 17 (PDF, laevaehitusinseneri J. L. Smirnovi raamatukogu) (vene keeles)
Nedelini katastroof

**Nedelini katastroof** oli 24. oktoobril 1960 Nõukogude Liidus Kasahstanis Bajkongõri kosmodroomi raketistardiplatvormil aset leidnud kontinentidevahelise ballistilise raketi R-16 plahvatus.

Raketi peakonstruktor oli Mihhail Jangel, raketi väljatöötamise programmi juhtis NSV Liidu relvajõudude strateegiliste raketivägede ülemjuhataja, suurtükiväe peamarssal Mitrofan Nedelin. Oktoobrirevolutsiooni aastapäeva lähenedes oli Nikita Hruštšov andnud asjaosalistele käsu, et R-16 start peab toimuma vahetult enne oktoobripühi. Seepärast püüti rakett iga hinna eest ettenähtud ajaks stardivalmis saada.

Esialgu pidi rakett startima 23. oktoobril kell 19.00. Seetõttu täideti samal päeval ka raketi kütusepaagid. Paraku ilmnes, et raketi konstruktsioonis oli palju tootmisvigu, neid parandati lausa stardiplatvormil. Lisaks sai 23. oktoobril raketi stardivalmis seadmise ajal vigastada raketi käivitamise programm-sammlüliti, mis tuli välja vahetada. Raketi start lükati päeva võrra edasi. Raketi kütusena kasutati hüdrasiini ja hapendajana lämmastikhapet, mis on ülikorrodeeriv. Kuna kütuse komponendid ei tohtinud kütusesüsteemi kummitihendite tõttu raketi paakidesse jääda kauemaks kui ööpäevaks, siis taheti rakett tingimata järgmisel päeval teele saata. Tegelikke nõudeid järgides oleks pidanud raketi paagid tühjaks pumpama ja raketi tehasesse hooldusesse saatma. Hooldusele oleks aga kulunud vähemalt kuu aega. 

24. oktoobril jätkati suurtest probleemidest hoolimata stardi ettevalmistamist. Marssal Nedelin kiirustas parandustöid takka ja viibis ka ise, justkui meestele julget eeskuju näidates, stardiplatvormi lähedal. Ajapiirangu tõttu rikkus starti ette valmistav meeskond paljusid ohutusreegleid, kõige muu hulgas oli ka raketi elektrisüsteem vooluvõrku lülitatud. Parandustööde käigus seadistas üks spetsialist, eeldades, et raketi elektrisüsteem on pingestamata, stardi sammlüliti 0-asendisse, mille tõttu käivitus raketi teise astme mootori põlemiskambris ootamatu protsess, mis põhjustas 124-tonnise raketi plahvatuse. Kogu stardiplatvorm lahvatas põlema. Erinevatel andmetel hukkus 75–150 inimest, nende seas ka marssal Nedelin. Raketi peakonstruktor Mihhail Jangel viibis samuti stardipaigal, kuid tema oli parajasti enne stardiplatvormil toimunud plahvatust suitsupausile läinud ning jäi tänu sellele ellu.

Nõukogude Liit varjas seda suurõnnetust kogu maailma avalikkuse eest. Ametlikult anti teada, et marssal Nedelin hukkus lennuõnnetuses. Teave toimunu kohta jõudis siiski lääneriikidesse. Nõukogude Liidu juhtkond tunnistas katastroofi toimumist avalikult alles 1989. aastal.

## Viited
Babe Ruth

**George Herman Ruth** (6. veebruar 1895 Baltimore – 16. august 1948 New York) oli Ameerika Ühendriikide pesapallur.

Ta mängis pesapalliliigas MLB aastatel 1914–1935 ning tuli seitse korda liiga meistriks. Ta alustas sportlaskarjääri Boston Red Soxis, 1920. aastal siirdus klubisse New York Yankees ning oma viimase hooaja mängis 1935. aastal Boston Bravesis.

Babe Ruthi peetakse võrdlemisi üksmeelselt kõigi aegade parimaks pesapalluriks. USA spordikanal ESPN valis 2007. aastal Babe Ruthi Põhja-Ameerika 20. sajandi parimate sportlaste seas Michael Jordani järel teisele kohale.

Alates 1949. aastast antakse välja meistrisarja parimale mängijale mõeldud Babe Ruthi auhinda.

## Välislingid

* Ametlik Babe Ruthi mälestussait
Rapla rajoon

**Rapla rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s.

Rajoon moodustati 1950. aastal tollase Harjumaa lõunaosast. 1959. aastal liideti juurde osa Türi rajoonist, 1962. aastal osa Vändra rajoonist ja peaaegu kogu Märjamaa rajoon.

1. jaanuarist 1990 moodustati olemasoleva Rapla rajooni halduspiirides Rapla maakond.

## Administratiivne jaotus
Rapla rajooni administratiivne jaotus aastal 1975:

*Järvakandi alev (1945)
*Kohila alev (1945)
*Märjamaa alev (1945)
*Rapla alev (1945)
*Juuru külanõukogu (1945)
*Kehtna külanõukogu (1945)
*Kohila külanõukogu (1945)
*Käru külanõukogu (1945)
*Lelle (kuni 1972 Eidapere) külanõukogu (1945)
*Loodna külanõukogu (1960)
*Märjamaa külanõukogu (1945)
*Raikküla külanõukogu (1945)
*Rapla külanõukogu (1945)
*Velise külanõukogu (1945)
*Vigala külanõukogu (1945)

## EKP Rapla Rajoonikomitee

*1953–1957, Alvine Konno, EKP Rapla Rajoonikomitee I sekretär;
*1957–1960, Arnold Mets, EKP Rapla Rajoonikomitee I sekretär;
*1960–1971, Oskar Oja, EKP Rapla Rajoonikomitee I sekretär;
*1971–1981, Rein Sallo, EKP Rapla Rajoonikomitee I sekretär;
*1981–1988, Ants Luukas, EKP Rapla Rajoonikomitee I sekretär;
** Harry Õunapuu, EKP Rapla Rajoonikomitee sekretär
*1988–1990, Hain Kaur, EKP Rapla Rajoonikomitee I sekretär;
***1988*, Adolf Miilmann, EKP Rapla Rajoonikomitee sekretär 
*1990, Arnold Ojasalu, valiti rajoonikomitee sekretäriks, I sekretäri kohta struktuuris enam ei olnud. 

## Rapla rajooni TSN Täitevkomitee
*1950 – 1952, Arnold Mets, Rapla rajooni TSN Täitevkomitee esimees
*1952 – 1959, Hermann Rahkema, Rapla rajooni TSN Täitevkomitee esimees
*1959 – 1961, Erich Aava, Rapla rajooni TSN Täitevkomitee esimees
*1961 – 1962, Heino Heinsalu, Rapla rajooni TSN Täitevkomitee esimees
*1962 – 1972, Martin Veeris, Rapla rajooni TSN Täitevkomitee esimees
*1972 – 1982, Illar Eesik, Rapla rajooni TSN/RSN Täitevkomitee esimees
*1982 – 1986, Peep Tarre, Rapla rajooni RSN Täitevkomitee esimees
*1986 – 1990, Martin Kuusk, Rapla rajooni RSN Täitevkomitee esimees
## Viited

## Välislingid
*Karl Õunapuu: "Väikerajoonidest Rapla rajooniks" Raplamaa raamat
Jõgeva rajoon

**Jõgeva rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1989.

Jõgeva rajoon moodustati 1950. aastal Jõgeva maakonna keskosast ning Tartumaa Kudina ja Saadjärve vallast.

1959. aastal liideti rajooniga suurem osa Mustvee rajoonist, 1962. aastal Põltsamaa rajooni kesk- ja idaosa ning Tartu rajooni Pala külanõukogu. Samal aastal eraldati Jõgeva rajoonist nüüdsed Avinurme ja Lohusuu vald.

1. jaanuaril 1990 nimetati Jõgeva rajoon ümber Jõgeva maakonnaks.

## EKP Jõgevamaa ja Jõgeva Rajoonikomitee

*1949–, Friedrich Lätte, EK(b)P Jõgevamaa Komitee I sekretär
*1960– , A. Promet, EKP Jõgeva Rajoonikomitee I sekretär
**1960– , J. Latserus, EKP Jõgeva Rajoonikomitee II sekretär 
**1960– , E. Randrüüt, EKP Jõgeva Rajoonikomitee sekretär 
*1963–1978 Vello Vilimaa, EKP Jõgeva Rajoonikomitee I sekretär
*1978– ... Alfred Kütt, EKP Jõgeva Rajoonikomitee I sekretär
**1988, Märt Mägi, EKP Jõgeva Rajoonikomitee teine sekretär

## Jõgeva rajooni RSN Täitevkomitee
* 1949–1951 Nikolai Raudla, Jõgevamaa TRSN Täitevkomitee esimees
* 1952–1953 August Salundi, Jõgevamaa  TRSN Täitevkomitee esimees
* 1950–1962 Grigori životnikov, Jõgeva rajooni TSN Täitevkomitee esimees
* 1962–1982 Gori Valgur, Jõgeva Rajooni TSN Täitevkomitee esimees
* 1982–1988 Madis Ruussaar, Jõgeva Rajooni RSN Täitevkomitee esimees
* 25. maist 1988 Priit Saksing, Jõgeva Rajooni RSN Täitevkomitee esimees ja alates 15. jaanuarist 1990 Jõgeva maavanem

## Viited
Paide rajoon

**Paide rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1989.

Rajooni keskus oli Paide. 1959. aastal elas rajoonis 30 100 inimest.

Paide rajoon oli põhiliselt põllumajanduslik rajoon ning tuntud Estonia, Aravete ja "9. Mai" kolhoosi järgi.

Rajoonis asus üleliidulise tootmiskoondise Talleks Paide masinatehas ja Paide Piimatoodete Kombinaat, tehase Volta Türi-Alliku tsehh, tootmiskoondise Tootsi Lehtse jaoskond, Paide Lihakombinaat, ETKVLi leivatootmiskoondise Standard tsehh,  Türi metsakombinaat. Elamuehitusettevõtted: Paide MEK, Paide KEK ja Aravete KETE.

Paide rajoonis oli neli põllumajanduserialasid õpetavat kooli: kutsekeskkool nr 25, Järva-Jaani kutsekeskkool, Jäneda ja Türi sovhoostehnikum.

## Külanõukogud

## EKP Paide Rajoonikomitee

**1945*, Karl Hansson, Villemi p., EK(b)P Järvamaa Komitee sekretär
*-1946, Vladimir Tsukker, EK(b)P Järvamaa maakonnakomitee sekretär;
**1950*, Vassili Hižnjakov, EK(b)P Järvamaa Komitee sekretär;
* 1953–1958, Erna Visk, EKP Paide Rajoonikomitee I sekretär;
* 1959–1962, Ago Madik, EKP Paide Rajoonikomitee I sekretär;
* 1962–1964, Ülo Nõmm, EKP Paide Rajoonikomitee I sekretär;
* 1964–1967, Ago Madik, EKP Paide Rajoonikomitee I sekretär;
* 1967–1985, Valde Roosmaa, EKP Paide Rajoonikomitee I sekretär;
* 1985–1988, Jaan Martin, EKP Paide Rajoonikomitee I sekretär;
***1988*, Alar Maarend, EKP Paide Rajoonikomitee teine sekretär
* 1988–1989, Arvo Sarapuu, EKP Paide Rajoonikomitee I sekretär;

## Paide rajooni RSN Täitevkomitee
*1958–1962, Gustav Tõnspoeg, Paide Rajooni TSN Täitevkomitee esimees
*1982, Johannes Mets, Paide rajooni RSN Täitevkomitee esimees
*Erich Elevant, Antoni p, Paide Rajooni TSN Täitevkomitee esimees
*Jaan Rõuk, Paide rajooni RSN Täitevkomitee esimees
*1987–1990, Andres Jalak, Paide rajooni RSN Täitevkomitee esimees

## Viited

## Kirjandus
*Helmut Joonuks, "Paide rajoon" Eesti Raamat, 1973 (matkajuht sarjast "Siin ja sealpool maanteed")
Põlva rajoon

**Põlva rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1989.

Rajoon moodustati 1. oktoobril 1950 Ahja ja Kiidjärve vallast tolleaegselt Tartumaalt ning Kanepi, Kõlleste, Laheda, Mooste ja Põlva vallast Võrumaalt. Rajoonikeskus oli Põlva alev.

## Algne Põlva rajoon
Rajoon koosnes algselt kahekümnest külanõukogust: Ahja, Akste-Kärsa, Laane, Kiidjärve, Vastse-Kuuste, Erastvere, Kanepi, Põlgaste, Häätaru, Karaski, Mustajõe, Vardja, Kauksi, Mooste, Himmaste, Kioma, Peri, Põlva, Vanaküla ja Rasina.

See n-ö Väike-Põlva rajoon hõlmas praeguse Põlva maakonna keskosa. Ida poole jäi Räpina rajoon ning lääne poole Otepää rajoon. 3. maist 1952 kuni 25. aprillini 1953 kuulus Põlva rajoon Tartu oblasti koosseisu.

Kolhooside ühinemise tõttu mitmed külanõukogud liideti. 1954. aastal jäi rajooni neid vaid üheksa. 

## Hilisem Põlva rajoon
1959. aastal liideti Põlva rajooniga endise Otepää rajooni idaosa (Kooraste, Valgjärve ja Veski külanõukogu) ning 1961. aastal endise Räpina rajooni kesk- ja lõunaosa (Alaküla, Leevi, Linte, Mikitamäe, Satserinna, Suuremetsa, Veriora, Võõpsu ja Värska külanõukogu). Selleks ajaks olid Põlva rajooni piirid ja suurus võrreldavad tänapäeva maakonnaga.

1963. aastal lisati väike piirkond Suuremetsa külanõukogu haldusalasse rajooni lõunaosas Võru rajooni Lasva külanõukogu maadest. 1964. aastal anti osa Kanepi külanõukogu maadest üle Valga rajooni Otepää külanõukogule.

1972. aastast oli rajoonis 13 külanõukogu: Ahja, Alaküla, Ihamaru, Kanepi, Mikitamäe, Mooste, Mustajõe, Põlva, Suuremetsa, Valgjärve, Vastse-Kuuste, Veriora ja Värska.

Põlva rajoonis ei olnud ühtegi linna. Suuremad asulad olid 2 alevit (Põlva ja Räpina) ja 7 alevikku: Ahja, Mooste, Kanepi, Vastse-Kuuste, Veriora, Võõpsu ja Värska.

Rajooni pindala 1989. aasta seisuga oli 2158 km². Rajooni elanike arv 1986. aasta seisuga oli veidi üle 35 000.

1. jaanuaril 1990 nimetati Põlva rajoon ümber Põlva maakonnaks.
## EKP Põlva Rajoonikomitee

EK(b)P Põlva Rajoonikomitee loodi pärast Põlva rajooni moodustamist maarajoonide moodustamise seadluse alusel 25.09.1950. Rajoonikomitee  struktuuri kuulusid: sekretariaat (üldosakond), partei-, ametiühingute ja komsomoliorganite osakond (1955.a-st organiseerimisosakond), propaganda- ja agitatsiooniosakond, parteistatistika ja ühtse parteipileti sektor (arvestussektor). 

*1963–1978 Kalev Nõmm, EKP Põlva Rajoonikomitee I sekretär
*1978–... Maia Leosk, EKP Põlva Rajoonikomitee I sekretär
*1985–1988 Rein Ahman, EKP Põlva Rajoonikomitee I sekretär
*1988–1990 Mart Madissoon, EKP Põlva Rajoonikomitee I sekretär

## Põlva rajooni RSN Täitevkomitee
*1956–1962 August Pedajas, Põlva rajooni RSN Täitevkomitee esimees
*1963–1967 Artur Soolau, Põlva rajooni RSN Täitevkomitee esimees
*1967–1979 Ilmar Prikk, Põlva rajooni RSN Täitevkomitee esimees
*1980–... Kalju Kermas, Põlva rajooni RSN Täitevkomitee esimees
*...–1989 Aarne Vainokivi, Põlva rajooni RSN Täitevkomitee esimees

## Viited

## Kirjandus
*"Põlva rajoonis". Eesti NSV Teaduste Akadeemia kodu-uurimise komisjon. Tallinn 1978
*Jaan Kappo. "Põlva rajoon". // Siin- ja sealpool maanteed. Eesti Raamat. Tallinn 1989
Rod Robbie

**Roderick George Robbie** (15. september 1928 Poole – 4. jaanuar 2012 Toronto) oli Kanada arhitekt.

Rod Robbie sai arhitektikoolituse Inglismaal ja töötas seejärel 1950. aastate alguses British Railis. Aastal 1956 kolis ta Kanadasse. Algul töötas ta Ottawas, alates 1966. aastast Torontos. Kõigest mõni nädal pärast Kanadasse saabumist lahkus ta töölt avalikus sektoris ja asus tööle erasektorisse.

1959 juhtis ta Frobisher Bay (tänapäeval Iqaluiti) uuselamurajooni rajamist. Tema tööd on Kanada paviljon 1967. aasta maailmanäitusel Montréalis ja 1989. aastal avatud staadion Rogers Centre (kandis 2005. aastani nime SkyDome) Torontos.

Ta oli ka ühiskondlikult ja poliitiliselt aktiivne, osaledes muu hulgas tuumarelva keelustamist taotlevas liikumises ja mitme partei asutamisel.

Ta abiellus 20. detsembril 1952 Enid Wheeleriga. Neil sündisid poeg ja 3 tütart. Enid suri 49. pulma-aastapäeval, 20. detsembril 2001.

## Välislingid
* Järelehüüe The Globe and Mailis
Abdul Halim

**Tuanku Abdul Halim Mu'adzam Shah ibni Sultan Badlishah** (28. november 1927 – 11. september 2017) oli Malaisia kuningas 13. detsembrist 2011 kuni 13. detsembrini 2016.

Abdul Halim oli alates 1958. aastast Kedahi sultan. Ta oli riigipea ka aastatel 1970–1975. Ta oli vanim ametisse valitud Malaisia kuningas ja esimene, kes valiti ametisse teist korda.

Abdul Halim õppis muu hulgas Oxfordi ülikoolis sotsiaalteadusi ja avalikku haldust. Aastatel 1965–1970 ja 2006–2011 oli ta asekuningas.
Elva rajoon

**Elva rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1962.

## Külanõukogud
*Aakre külanõukogu (1945–1962)
*Aru külanõukogu (1945–1954)
*Elva külanõukogu (1945–1962)
*Etsaste külanõukogu (1945–1954)
*Kahu külanõukogu (1945–1954)
*Kambja külanõukogu (1945–1962)
*Kammeri külanõukogu (1945–1954)
*Kodijärve külanõukogu (1945–1954)
*Konguta külanõukogu (1945–1962)
*Kureküla külanõukogu (1945–1954)
*Luke külanõukogu (1945–1954)
*Meeri külanõukogu (1945–1954)
*Nõo külanõukogu (1945–1962)
*Palupera külanõukogu (1945–1962)
*Puhja külanõukogu (1945–1962)
*Pühaste külanõukogu (1945–1954)
*Rannu külanõukogu (1945–1962)
*Rõngu külanõukogu (1945–1962)
*Sangla külanõukogu (1945–1962)
*Ulila külanõukogu (1945–1962)
*Valguta külanõukogu (1945–1954)
*Vihavu külanõukogu (1945–1954)
Antsla rajoon

**Antsla rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s.

Aastal 1959 liideti Antsla rajoon Võru rajooniga.

## Külanõukogud
*Antsla külanõukogu (1954–1959)
*Haabsaare (kuni 1954 Tohvri-Kaika) külanõukogu (1945–1959)
*Krabi külanõukogu (1945–1954)
*Kuldre külanõukogu (1945–1954)
*Kurenurme külanõukogu (1945–1959)
*Kõrgepalu külanõukogu (1945–1954)
*Mõniste külanõukogu (1945–1959)
*Reidle külanõukogu (1945–1954)
*Saru külanõukogu (1945–1954)
*Tsooru külanõukogu (1945–1959)
*Urvaste külanõukogu (1945–1959)
*Vaabina külanõukogu (1945–1954)
*Vana-Antsla külanõukogu (1945–1954)
*Varstu külanõukogu (1945–1959)
*Vastse-Roosa külanõukogu (1945–1954)
Mustvee rajoon

**Mustvee rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1959.

Mustvee rajoon moodustati 1950 septembris endise Tartu maakonna kirdeosa valdade (Avinurme, Kasepää, Lohusuu, Torma, Saare ja Voore valla) ning Viru maakonna Tudulinna valla maadest. Rajooni keskus asus Mustvee linnas. Mustvee rajoon likvideeriti 1959. aastal, suurem osa sellest liideti Jõgeva rajooniga.

## Külanõukogud
*Aruküla külanõukogu (1945–1959)
*Avinurme külanõukogu (1945–1959)
*Halliku külanõukogu (1945–1954)
*Kalma külanõukogu (1945–1954)
*Laekannu külanõukogu (1945–1954)
*Lohusuu külanõukogu (1945–1959)
*Lullikatku külanõukogu (1945–1959)
*Omedu külanõukogu (1945–1954)
*Oonurme külanõukogu (1945–1959)
*Piilsi külanõukogu (1945–1954)
*Raja külanõukogu (1945–1959)
*Roela külanõukogu (1945–1954)
*Tudulinna külanõukogu (1945–1959)
*Tõikvere külanõukogu (1945–1954)
*Ulvi külanõukogu (1945–1959)
*Vadi külanõukogu (1945–1954)
*Vassevere külanõukogu (1945–1959)
*Võtikvere külanõukogu (1945–1959)
Otepää rajoon

**Otepää rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1959. Rajooni keskus asus Otepää linnas.

Otepää rajoon moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega.

Otepää rajoon likvideeriti Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlusega. Otepää linn ning Otepää ja Pühajärve külanõukogu liideti Elva rajooniga. Kooraste, Valgjärve ja Veski külanõukogu liideti Põlva rajooniga. 

## Külanõukogud
*Kaagvere külanõukogu (1945–1954)
*Kooraste külanõukogu (1945–1959)
*Krüüdneri külanõukogu (1945–1954)
*Otepää külanõukogu (1945–1959)
*Pikajärve külanõukogu (1945–1954)
*Päidla külanõukogu (1945–1954)
*Pühajärve külanõukogu (1954–1959)
*Valgjärve külanõukogu (1945–1959)
*Vana-Prangli külanõukogu (1945–1954)
*Veski külanõukogu (1954–1959)
*Vidrike külanõukogu (1945–1954)
*Voki külanõukogu (1945–1954)

## Viited
Põltsamaa rajoon

**Põltsamaa rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1962.

Põltsamaa rajoon loodi 26. septembril 1950, selle koosseisu kuulusid kuni 1954. aastani Põltsamaa linn ning Adavere külanõukogu, Aidu külanõukogu, Anikvere külanõukogu, Hermani külanõukogu, Järavere külanõukogu, Kolga-Jaani külanõukogu, Kursi külanõukogu, Lalsi külanõukogu, Loopre külanõukogu, Mõhküla külanõukogu, Neanurme külanõukogu, Puurmani külanõukogu, Päinurme külanõukogu, Tapiku külanõukogu, Umbusi külanõukogu, Vissuvere külanõukogu ja Vitsjärve külanõukogu.

Aastatel 1952–1953 oli Põltsamaa rajoon Tartu oblasti osa.

1954. aasta juunis liideti Umbusi külanõukogu Anikvere külanõukoguga, Hermani külanõukogu Järevere külanõukoguga, Vissuvere külanõukogu Kolga-Jaani külanõukoguga ja Kursi külanõukogu Puurmani külanõukoguga. Neanurme ja Aidu külanõukogust moodustati Lustivere külanõukogu; Loopre külanõukogu ja osa Tapiku külanõukogust liideti Pajusi külanõukoguks ning Adavere, Mõhkküla ja Vitsjärve külanõukogu liideti Põltsamaa külanõukoguks.

1959. aastal likvideeriti Suure-Jaani rajoon, millest Võhma alev, Mõisaküla külanõukogu ja Soomevere külanõukogu läks Põltsamaa rajooni koosseisu ning Türi rajoon, millest Ollepa külanõukogu läks samuti Põltsamaa rajooni koosseisu. 

1960. aastal liideti Mõisaküla ja Soomevere külanõukogu Kõo külanõukoguks, Päinurme külanõukogu Pajusi külanõukoguga ning Lustivere külanõukogule lisandus osa Jõgeva külanõukogust. Järevere külanõukogu nimetati ümber Imavere külanõukoguks.

31. detsembril 1962 likvideeriti Põltsamaa rajoon, selle suurem osa läks Jõgeva rajooni koosseisu, väiksemad osad Paide ja Viljandi rajooni koosseisu.

## Viited

## Kirjandus
*Liivi Uuet. "Eesti haldusjaotus 20. sajandil". Tallinn 2002
*Mati Laur, Tõnu Tannberg. "Põltsamaa rajoon 26.09.1950 – 31.12.1962". // Rajoonide aeg 1950 – 1962. 2023. Lk 60–61
Räpina rajoon

**Räpina rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1961. Rajooni keskus asus Räpina alevis.

Räpina rajoon moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega. Rajooni koosseisu arvati Räpina alev ning Aravu, Mehikoorma, Parapalu,
Piirissaare, Järvesuu, Verhulitsa, Leevi, Tsolgu, Mikitamäe, Võõpsu I, Kahkva, Luuska, Suuremetsa, Alaküla, Leevaku, Linte, Võõpsu II, Matsuri, Satserinna, Ruuna, Viluste ja Väike-Veerksu külanõukogu.

Räpina rajoon likvideeriti Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 14. aprilli 1961 seadlusega. Alaküla, Leevi, Linte, Mikitamäe, Suuremetsa, Veriora, Värska külanõukogu ja Räpina alevi territoorium liideti Põlva rajooniga. Mehikoorma ja Piirissaare külanõukogu territoorium liideti Tartu rajooniga.

## Külanõukogud
*Alaküla külanõukogu (1945–1961)
*Aravu külanõukogu (1945–1954)
*Järvesuu külanõukogu (1945–1954)
*Kahkva külanõukogu (1945–1954)
*Leevaku külanõukogu (1945–1954)
*Leevi külanõukogu (1945–1961)
*Linte külanõukogu (1945–1961)
*Luuska külanõukogu (1945–1954)
*Matsuri külanõukogu (1945–1954)
*Mehikoorma külanõukogu (1945–1961)
*Mikitamäe külanõukogu (1945–1961)
*Parapalu külanõukogu (1945–1960)
*Piirissaare külanõukogu (1945–1961)
*Ruusa külanõukogu (1945–1954)
*Satserinna külanõukogu (1945–1960)
*Suuremetsa külanõukogu (1945–1961)
*Tsolgu külanõukogu (1945–1954)
*Verhulitsa külanõukogu (1945–1954)
*Veriora külanõukogu (1959–1961)
*Viluste külanõukogu (1945–1954)
*Võõpsu II külanõukogu (1945–1954)
*Võõpsu külanõukogu (1945–1960; kuni 1945 Võõpsu I külanõukogu)
*Väike-Veerksu külanõukogu (1945–1954)
*Värska külanõukogu (1954–1961)

## Viited
Võru rajoon

**Võru rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1989.

See moodustati ENSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s".

## Koosseis
Rajooni moodustamisel 1950. aastal arvati selle koosseisu Võru linn kui rajoonilise alluvusega linn ja järgmised külanõukogud: 

*Haanja külanõukogu
*Kergatsi külanõukogu 
*Koke külanõukogu 
*Nursi külanõukogu
*Uue-Kasaritsa külanõukogu
*Vana-Kasaritsa külanõukogu 
*Lasva külanõukogu 
*Loosi külanõukogu

*Rõuge külanõukogu 
*Sänna külanõukogu 
*Viitina külanõukogu 
*Sulbi külanõukogu
*Sõmerpalu külanõukogu 
*Kääpa külanõukogu
*Loosu-Navi külanõukogu 
*Väimela külanõukogu.


## EKP Võru Rajoonikomitee

*1945 Hugo Tamm, EK(b)P Võrumaa Komitee I sekretär
*1945–1946, Eduard Inti, EK(b)P Võrumaa Komitee I sekretär
*1946– , Arnold Tõnissoo, EK(b)P Võrumaa Komitee I sekretär
*1959–1963 Valter Udam, EKP Võru Rajoonikomitee I sekretär
*Enn Saarik, EKP Võru Rajoonikomitee I sekretär
**EKP Võru Rajoonikomitee Agitatsiooni- ja propagandaosakonna juhataja Peeter Laurson
*1974–1980 Endel Saia, EKP Võru Rajoonikomitee I sekretär
*1980–1989 Aare Männiste, EKP Võru Rajoonikomitee I sekretär
***1988*, Jaak Kärson, EKP Võru Rajoonikomitee teine sekretär 

## Võru rajooni RSN Täitevkomitee
*1952 – 1954, Robert Niso, Võru rajooni TSN Täitevkomitee esimees
*...1975.., Feliks Pärtelpoeg, Võru rajooni TSN täitevkomitee esimees
*1988, Elmar Tiit, Võru Rajooni RSN Täitevkomitee esimees

## Viited

## Kirjandus
*Vaino Kenk ja Elmo Ploom: "Võru rajoon" (sarjast "Siin ja sealpool maanteed", Eesti Raamat 1972)
*Elmo Ploom ja Karl Veri: "Võru rajoon" (sarjast "Siin ja sealpool maanteed", Eesti Raamat 1980)
Vicar

**Víctor José Arriagada Ríos** (16. aprill 1934 Santiago – 3. jaanuar 2012 Santiago) oli Tšiili koomiksikunstnik.

Ta õppis Tšiili tehnikaülikoolis elektroonikainseneriks.

Vicar alustas kunstnikukärjääri õpingute ajal poliitiliste karikatuuride tegijana. Kunstnikunime moodustas ta eesnime kolmest esimesest tähest, millele lisas kummagi perekonnanime esitähe.

Aastal 1960 kolis ta Hispaaniasse, kus teenis esialgu elatist illustraatorina, alates 1966. aastast joonistas ka koomikseid. Aastal 1971 hakkas ta koomikseid joonistama Taani kirjastusele Egmont Disney.

Aastal 1975 pöördus ta Tšiilisse tagasi ja rajas oma stuudio. See avaldas samuti Disney tegelaste koomikseid, mida mõtles välja ise. Tema alluvuses töötas hulk kunstnikke, kes suurema osa kunstnikutööst ise ära tegid.

Ta suri leukeemiasse.

## Viited

## Välislingid
* Victor Arriagada Ríos, Lambiek Comiclopedia 
* Suri legendaarne Miki Hiire koomiksite joonistaja Delfi, 5. jaanuar 2012
Ippolitov-Ivanov

**Ippolitov-Ivanov** (vene keeles *Ипполитов-Иванов*) on kahe tekiga kahekümne teine Rossija-klassi (projekt 785AA/OL800, II seeria) Venemaa jõereisilaev, mis kuulus ettevõttele PassažirRetšTrans (ОАО Енисейское речное пароходство), mis 6. juulil 2008 andis selle Venemaa riigi omandisse 0,00 rubla eest üle ning mida käitas laevakompanii OAO PassažirRetšTrans. Laev sai nime vene helilooja Mihhail Ippolitov-Ivanovi auks.

Laev ehitati Národný Podnik Škoda Komárno (Slovenské Lodenice n.p. Komárno) laevatehases Komárnos Tšehhoslovakkias 1956. aastal Jenissei jõelaevakompaniile. 20. augustil 1957 laev saabus Igarkasse ning laeva kasutati Jenisseil Krasnojarsk-Dudinka liinil. Pärast kokkupõrget udus vee all oleva takistusega 12. septembril 2002 sai Ippolitov-Ivanov augu, laev sai pööratud 180 kraadi ümber ja sõitis madalikule. Reisijad evakueeriti teiste laevade abil ja pärast mõni tund kestnud kiirremonti sõitis jõelaev edasi Dudinka suunas.
2004. aasta novembris otsustas Jenissei Laevakompanii laeva moderniseerida, kuid liigse kalliduse tõttu kanti 2005. aastal laev lihtsalt maha.

Alates 2011. aasta aprillis müüs RE Krasnojarski krai Riigikinnisvara laeva ligikaudu 3 miljoni Vene rubla (1,2 miljoni Eesti krooni) eest.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Ippolitov-Ivanov (1956), registri andmed  (vene keeles)
Kompozitor Glazunov

**Kompozitor Glazunov** (vene keeles *Композитор Глазунов*) on kahe tekiga kahekümne neljas Rossija-klassi (projekt 785/OL800, II seeria) Venemaa jõereisilaev, mis kuulub ettevõttele Volga-Kama Laevakompanii (ООО Волжско-Камское судоходное общество) ning mida rendib ja käitab ettevõte OOO SK Junona I Avosj. Laev sai nime vene helilooja Aleksandr Glazunovi auks.

Laev tehasenumbriga 425 ehitati Národný Podnik Škoda Komárno (Slovenské Lodenice n.p. Komárno) laevatehases Komárnos  Tšehhoslovakkias 1956. aastal Volga jõelaevakompaniile. Alates 1962. aastast kasutab laeva Kama Laevakompanii. 2011. aasta suvel sõitis Kompozitor Glazunov Volga jõe sadamate vahet liinidel Nižni Novgorod–Samara, Nižni Novgorod–Tver, Nižni Novgorod–Tšerepovets–Uglitš, Nižni Novgorod–Astrahan.

Pärast Bulgarija uppumist peatas Venemaa valitsus Rossija-tüüpi laevade kasutamise.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Head pildid
*  Kompozitor Glazunov (1956), registri andmed (vene keeles)
Armeenia ajalehtede loend

Enamik Armeenia ajalehti ilmub enam kui ühes keeles, sageli on armeeniakeelse kõrval ka ingliskeelne osa.

## Päevalehtede loend

## Harvemini ilmuvad lehed

## Veebiuudised

## Armeenia diasporaa ajalehed

Lisaks Armeenias ilmuvatele ajalehtedele on ulatuslik ajalugu ka Armeenia diasporaa meediaväljaannetel. Peamiselt antakse armeeniakeelseid ajalehti välja Liibanonis, USA-s, Kanadas, Prantsusmaal, Egiptuses, Türgis, Iraanis ja Venemaal.

Kõige kauem ilmunud lehtede seas on "Jamanag" ja "Marmara" Türgis, "Haratš" Prantsusmaal, "Hajrenikh", "Asbarez" ja "Baikar" USA-s, "Alik" Iraanis, "Arev" ja "Husaper" Egiptuses ning "Aztag", "Ararad ja "Zartonk" Liibanonis.

Paljud välisarmeenlaste ajalehed ilmuvad ka kohalikus keeles, eriti inglise keeles. Tuntumate seas on "Armenian Weekly", "Armenian Mirror-Spectator" ja "Armenian Reporter".
Kohtukoda

**Kohtukoda** (varasemate nimetustega **Ringkonnakohus** ja **Kohtupalat**) oli Eesti apellatsioonikohus asukohaga Tallinnas.

1935. aasta kohtureformiga nimetati varasem Kohtupalat ümber Kohtukojaks. Eesti kohtusüsteemis asendati varasemad 34 rahukohut 54 jaoskonnakohtuga.  Rahukogud nimetati reformiga ümber ringkonnakohtuteks: Tallinnas, Tartus, Rakveres ja Viljandis. 

## Kohtukoja liikmed

*Esimees Jaak Reichmann 13 november 1918 – 20. november 1922, 12. märts 1923 – 13. august 1940
*Karl Gyldenstubbe 26. november 1918 – 27. september 1934
*Alfons Hinzer 17. oktoober 1919 – 13. august 1940
*Victor Karl Maximilian Ditmar 12. oktoober 1920 – 6. veebruar 1922
*Erich Eek 21. veebruar 1921 – 23. veebruar 1922
*Jaan Ermas 21. veebruar 1921 – 27. september 1934
*Hendrik Vahtramäe 23. veebruar 1922 – 20. märts 1923
*Rudolf Georg Gabrel 23. veebruar 1922 – 16. oktoober 1923
*Ernst Erdmann 24. aprill 1922 – 27. märts 1939
*Karl Saarmann 9. aprill 1923 – 19. juuni 1935
*Nikolai Ivanov 16. aprill 1923 – 12. september 1934
*Hans Siimer 12. november 1923 –
*Walter Pezold 12. mai 1924 –
*Hugo Kasse 1. juuni 1925 – 24. oktoober 1938
*Jaan Moks 1. juuni 1925 – 25. september 1935
*Edgar Reisberg 14. juuni 1926 – 24. oktoober 1938
*Eugen Fridolin 2. jaanuar 1928 –21. märts 1939
*Paul Poom 25. oktoober 1934 – 21. mai 1938
*Karl Treikelder 11. oktoober 1934 –
*Gustav Kromel 2. veebruar 1935 –
*Edgar Schwarz 26. mai 1935 –
*Johannes Breyer 26. september 1935 – 20. oktoober 1939
*Oskar Ordlik 24. september 1937 –
*Hans Tiik 27. juuni 1938 –
*Richard Vaska 12. november 1938 –
*Friedrich Niggol 12. november 1938 –
*Juhan Pirn 26. aprill 1939 –
*Ervin Märits 29. aprill 1939 –
*Augustin Müristaja 28. november 1939 –

## Kohtukoja koosseis 1940. aastal
1940. aastal kuulusid Kohtukoja koosseisu esimees Jaak Reichmann, abiesimees Hendrik Vahtramäe, kriminaalosakonna esimees Gustav Kromel, Alfons Hinzer, Oskar Ordlik, tsiviilosakonna esimees Friedrich Niggol, Hans Tiik, Johannes Pirn, Hans Siimer, Edgar Schwarts, Walter Pezold ja Ervin Märits. 

Kohtukoja prokurör oli Gustav Avald.
## Viited
Kallaste rajoon

**Kallaste rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1959.

## Külanõukogud
*Alatskivi külanõukogu (1954–1959)
*Jõe külanõukogu (1945–1954)
*Kokora külanõukogu (1945–1959)
*Koosa külanõukogu (1945–1959)
*Lahepera külanõukogu (1945–1954)
*Nina külanõukogu (1945–1954)
*Pala külanõukogu (1945–1959)
*Peipsiääre külanõukogu (1945–1959)
*Ranna külanõukogu (1945–1954)
*Vara külanõukogu (1945–1959)
*Varnja külanõukogu (1945–1954)
*Välgi külanõukogu (1945–1959)
Rakvere Ringkonnakohus

**Rakvere Ringkonnakohus** oli Eesti kohtusüsteemi 2. astme kohus asukohaga Rakveres.

1. detsembril 1993 asutati Viru Ringkonnakohus, mis tegeles teise astme kohtuna apellatsiooni korras läbi Viru Maakohtu kohtulahendite peale esitatud apellatsioonkaebuste, erikaebuste ja protestide läbivaatamisega.

Viru Ringkonnakohus likvideeriti 1. jaanuaril 2009.

## Ajalugu
### Rakvere-Paide Rahukogu
Tsaariaegsete ringkonnakohtute ja rahukogude liitmisel moodustati neli rahukogu: kaasa arvatud Rakvere-Paide rahukogu. Alates kohtu asutamisest loodi Eesti Ajutise Valitsuse määrusega 2. detsembrist 1918, esimene avalik kohtuistung peeti 16. märtsil 1919. 7. märtsil 1919. aastal laiendati Rakvere-Paide rahukogu tööpiirkonda Narva linna ning võimalikul korral Eestimaa külge liidetavate Jamburi ja Oudova maakondade osadega.

Kohtu esimehed olid Tõnis Kalbus (25. november 1918 – 25. juuni 1919), Mihkel Klaassen (24. aprill 1919 – 11. detsember 1922), Jaan Sass ja Bernhard Rosenbaum (1941).

Pärast 1. detsembrit 1924 asutati kohtutegelastest Kaitseliidu Viru maleva Rakvere I malevkonna koosseisus Kaitseliidu üksus.

### Rakvere ringkonnakohus
1935. aasta kohtureformiga muudeti ära senised ringkonnakohtute liitnimetused, Rakvere-Paide rahukogu nimeks sai Rakvere ringkonnakohus.)

Rakvere Ringkonnakohtu ringkondades töötasid:

* Narva 1. jaoskonnakohtunik Konstantin Kallismaa Valge 7
* Narva 2. jaoskonnakohtunik Harald Hallik Posti 36
* Rakvere 1. jaoskonnakohtunik Heinrich Viidekop Tallinna 47
* Rakvere 2. jaoskonnakohtunik August Värava Tallinna 47
* Tapa jaoskonnakohtunik Oskar Linno Pikk 25
* Lüganuse jaoskonnakohtunik Richard Tiit Lüganuse
* Paide jaoskonnakohtunik Ado Külaots Rüütli 8
* Järva-Jaani jaoskonnakohtunik Järva-Jaani
* Jõhvi jaoskonnakohtunik Narva 9
* Väike-Maarja jaoskonnakohtunik Kaarma asundus

1940. aastal kuulusid kohtu koosseisu esimees ja tsiviilosakonna esimees Ülo Vahtrik, abiesimees ja kriminaalosakonna esimees Karl Eenmaa, Felix Hallik, Mihkel Hurt, Kustav Kuuskvere, Friedrich Puusepp, Karl Viilu, Nikolai Tenneberg ja Aleksander Luik.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. novembri 1940. aasta seadlusega, kujundati ümber kehtiv kohtute süsteem ja ringkonnakohtud muudeti samanimelisteks kohtuteks esimese ja teise kohtuastme asjade arutamiseks.. Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu 19. detsembri 1940 määrusega määrati Rakvere Ringkonnakohtu asukohaks – Rakvere,  Rakvere 1.–3., Väike-Maarja, Lüganuse, Jõhvi, Iisaku, Narva 1.–3., Paide, Türi, Järva-Jaani ning Tapa rahvakohtujaoskondadest.

## Viited

## Kirjandus
* Rakvere kohus 10 aastane. Virumaa Teataja, 29. jaanuar 1929, nr. 12, lk 3.
Aleksander Luik (kohtunik)

**Aleksander Luik** (11. märts 1896 Hellenurme vald, Tartumaa – 7. detsember 1941 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti kohtunik.

Ta õppis aastail 1920–1925 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Aleksander Luik osales Vabadussõjas, oli 1925–1929 Rakvere-Paide Rahukogu kohtuameti kandidaat, alates 1929. aastast Paide jaoskonnakohtunik, 1935–1939 Rakvere Ringkonnakohtu liige. 

Ta arreteeriti NKVD poolt 1941. aastal ja suri vangistuses.

## Viited