open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kuandiani Mandžu autonoomne maakond

**Kuandiani Mandžu autonoomne maakond** on autonoomne maakond Hiina Rahvavabariigis Liaoningi provintsis Dandongi ringkonna õigustega linnas.

## Haldusjaotus
Kuandiani Mandžu autonoomne maakond koosneb 19 suurvallast, 2 vallast ja 1 rahvusvallast.

## Välislingid
* http://www.lnkd.gov.cn/
Linnavõrk

**Linnavõrk** (**MAN** – *metropolitan area network*) on arvutivõrk, mis ühendab telekommunikatsiooniseadmeid suuremal geograafilisel alal kui kohtvõrk (LAN), aga väiksemal kui laivõrk (WAN). Tihtipeale ühendab linnavõrk mitut kohtvõrku ja selleks kasutatakse ka suurema andmeedastusvõimsusega sidekanaleid (magistraalliiniga) nagu valguskaabel.

Tihti ühendab linnavõrk seadmeid ühes linnas või näiteks ülikoolilinnakus.
Johann Ungnade

**Johann Ungnade** (ka *Johannes Ungenade*) oli Liivi ordu maamarssal ja maameistri kandidaat 14. sajandi esimesel kolmandikul.

Ungnade pärines tõenäoliselt Tecklenburgi krahvkonnast Vestfaalist, kus sellenimeline, tõenäoliselt ministeriaalidest põlvnev suguvõsa oli Osnabrücki piiskopi vasallideks. Kuid kuna Ungnade-nimelisi suguvõsasid leidus ka mujal Saksamaal, ei saa Johanni Tecklenburgiga täiesti kindlalt seostada.

1316. aastal on Johann Ungnadet nimetatud Sigulda komtuurina, neli aastat hiljem oli ta aga kandidaat Liivi ordu maameistri ametisse. Tõenäoliselt oli tal ordu sees suurem toetus kui tema vastaskandidaadil, Madalmaadest pärineval Järva foogtil Johann von Hoenhorstil, kuid Saksa ordu kõrgmeister kinnitas meistriks siiski Hoenhorsti. Et Liivi ordu rüütelvennad seda aga ei aktsepteerinud, siis tegelikult sai orduharu juhiks hoopis viitsemeister Konrad Kesselhut. Ungnade karjäär jätkus siiski tõusvas joones, 1328. aastal on teda mainitud maamarssalina, võimalik, et ta oli selles ametis juba aastast 1324. Mõned aastad hiljem oli Ungnade siiski taas madalamatel ametipostidel: 1330. aastal Võnnu komtuur ja 1335 Dünamünde komtuur.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 890 (lk 661).
IEEE LAN/MAN Standardite Komitee

**IEEE LAN/MAN Standardite komitee** tegeleb kohtvõrkude ja linnavõrkude standardite pere IEEE 802 hooldamise ja arendamisega, olles IEEE Standardite Assotsiatsiooni allorganisatsioon.

## Välislingid
*Komitee koduleht
Harrachov

**Harrachov** (saksa keeles *Harrachsdorf*) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Poola piiri lähedal.

Harrachov (kohalik hääldus: haraxof) on tuntud talispordikeskus. Linnas asub Čerťáki suusahüppekeskus, kus peetakse ka lennumäe võistlusi.
Samas läheduses on Poola suusakeskus Szklarska Poręba.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
André Kolingba

**André-Dieudonné Kolingba** (12. august 1936 Bangui – 7. veebruar 2010 Pariis) oli Kesk-Aafrika Vabariigi sõjaväelane ja poliitik.

1960. ja 1970. aastatel tegi Kolingba sõjaväelist karjääri; 1970. aastate lõpus oli lühikest aega Kesk-Aafrika Vabariigi suursaadik Kanadas ja Lääne-Saksamaal.

Aastal 1981 kukutas ta veretu riigipöördega eelmise presidendi David Dacko ning oli kuni 1993. aastani Kesk-Aafrika Vabariigi president. Seejärel oli ta peamiselt rahvusvahelise surve tõttu sunnitud korraldama presidendivalimised ning loovutama võimu valimised võitnud Ange-Félix Patasséle.

Aastal 2001 korraldati riigipöördekatse, milles Patassé süüdistas Kolingbat ning viimane oli sunnitud Ugandasse põgenema. Ta mõisteti tagaselja surma ning temalt võeti sõjaväeline auaste. Pärast Patassé kukutamist 2003. aastal andis president François Bozizé André Kolingbale amnestia ning ta pöördus kodumaale tagasi. 

Ta kandideeris 2005. aasta presidendivalimistel, kuid jäi kolmandaks.
Penžina laht

**Penžina laht** (vene keeles Пенжинская губа) on laht Euraasia kirdeosas Ohhoota meres Šelihhovi lahe kirdeosas.

Penžina lahte eraldavad Gižiga lahest Taigonossi poolsaar ja Beringi merest Kamtšatka poolsaar. 

Halduslikult kuuluvad Penžina lahe kaldad Venemaale Magadani oblastisse, sealjuures loode-, põhja-, ida- ja kagurannik kuulub Korjakkiasse. 

Lahe pikkus on 300 km, keskmine laius 65 km, suurim sügavus 62 m. Lahe keskel on ühes kohas Taigonossi ja Kamtšatka poolsaar kõigest 30 km kaugusel teineteisest.

Lahe kirdesoppi suubub Penžina jõgi ja kaguserva Pustaja jõgi. 

Lahe kaldad on mägised. Taigonossi poolsaare kõrgeim tipp on 1422 m kõrgune, lahe idaservas on Penžina ahelik, mille kõrgeim tipp Lõnnai (1059 m) on üsna lahe kaldal, ja põhjakaldal asub Itšigeemi ahelik, mille kõrgeim tipp küündib 1465 meetrini. 

Oktoobrist kuni maini on laht kaetud jääga.

Loodete kõrgus on kuni 12,9 m, mis on Vaikses ookeanis suurim.

## Viited
LXDE

**LXDE** on vabatarkvaraline töölauakeskkond, suunatud eelkõige vanematele ja nõrgema riistvaraga arvutitele või uuematele nõrgema riistvaraga seadmetele nagu netbookid ja mobiilseadmed. LXDE töötab UNIXi ja teiste POSIXi standarditele vastavate platvormidega, nagu näiteks Linux, FreeBSD jne. Arendajate väitel on LXDE kiire ja kasutab vähem protsessori (CPU) ja muutmälu (RAM) ressursse, kui teised analoogsed töölauakeskkonnad. 

Tähekombinatsioon LXDE tähendab inglise keeles **Lightweight X11 Desktop Environment** ehk kerge X11 töölauakeskkond. LXDE kasutab osaliselt GNU Üldist Avalikku Litsentsi (GNU GPL) ja osaliselt GNU Vähem Üldist Avalikku Litsentsi (GNU LGPL).

## Ajalugu
Projektile pani aluse Taiwani häkker Hong Jen Yee (hüüdnimega PCMan), kui ta avaldas 2005. või 2006. aastal PCMan File Manageri (PCManFM), millest sai LXDE esimene komponent. 

24. oktoobril 2008 asutas osa arendajaid Berliinis LXDE Sihtasutuse (*LXDE Foundation*). Nüüd kuulub sinna arendajaid Afganistanist, Ameerika Ühendriikidest, Ghanast, Hiinast, Hispaaniast, Indiast, Itaaliast, Koreast, Kreekast, Poolast, Prantsusmaalt, Saksamaalt ja Türgist. Sihtasutuse eesmärk on LXDE projekti esindamine juriidilistes ja finantsküsimustes ning projekti üleüldine edendamine.

## Arendamine

LXDE on kirjutatud C programmeerimiskeeles kasutades GTK+&nbsp;2 töövahendeid. 

### Komponendid

Erinevalt teistest töölauakeskondadest pole LXDE komponendid kuigi tihedalt keskkonda integreeritud ja võivad üksteisest ka eraldi töötada. LXDE komponentideks on:
* PCMan File Manager 
* LXLauncher &ndash; rakenduste käivitaja
* LXPanel &ndash; töölaua paneel
* LXSession &ndash; sessioonihaldur
* LXAppearance &ndash; kujunduse muutja
* leafpad &ndash; tekstiredaktor
* Xarchiver &ndash; arhiivindusprogramm
* GPicView &ndash; pildivaatur
* LXMusic &ndash; muusikamängija
* LXTerminal &ndash; terminali emulaator
* LXTask &ndash; tegumihaldur (*task manager*)
* LXDM &ndash; X kuvahaldur
* LXNM &ndash; väike internetiühenduse daemon (teenus), mis aitab traadita internetiga ühenduse loomisel (ainult Linuxis)
* Openbox &ndash; aknahaldur

## Nõuded riistvarale

LXDE toetab mitmeid protsessoriarhitektuure, sealhulgas Intelit, MIPS-i ja ARM-i. Kuna eesmärk on energia- ja ressursisäästlikkus, sobib see mobiilseadmetele ja netbookidele. Seda on võimalik kasutada ka vanemate arvutitega.

Vanemate arvutite osas on nõuded riistvarale sarnased Windows 98 omadega. Soovituslik on vähemalt Pentium II protsessor ja 128 MB muutmälu. Seda eelkõige selle pärast, et teised rakendused, mida arvutis kasutatakse, näiteks Firefox või OpenOffice.org vajavad rohkem mälu.

## Vaata ka
*GNOME
*KDE
*Xfce

## Viited

## Välislingid

* LXDE Foundation
* LXDE viki
* Lubuntu: Floats Like a Butterfly, Stings Like a Bee Artikkel Lubuntust, Ubuntu versioonist LXDE töölauakeskkonnaga (*inglise keeles*).
Autokool

**Autokool** on õppeasutus, kus õpetajad õpetavad soovijaid erinevaid mootorsõidukeid juhtima. Õppetöö koosneb harilikult kahest osast: teooriaõppest ja õppesõidust. Kursuse edukalt läbinud saavad õiguse taotleda ARK-ist juhiluba.

Eesti autokoolide nimekirja linna ja maakonna järgi saab leida portaalis autokoolid.ee. Kõik Eestis tegutsevad autokoolid, koolituse hinnad ja eksamite statistika on koondatud portaali valiautokool.ee.
Bernhard Gruber

**Bernhard Gruber** (sündinud 12. augustil 1982 Schwarzach im Pongaus) on Austria kahevõistleja.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2010  Vancouveris 
**  **olümpiavõitja** meeskonnavõistluses
**  pronksmedal suurmäe võistluses
* 2014  Sotšis 
** pronksmedal meeskonnavõistluses
* 2018  Pyeongchangis
** pronksmedal meeskonnavõistluses

### [[Põhja suusaalade maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2011  Oslos
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses (suur mägi)
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses (normaalmägi)
* 2013  Val di Fiemmes
**  hõbemedal suure mäe võistluses
**  hõbemedal normaalmäe meeskonnavõistluses
* 2015  Falunis
**  **maailmameister** suure mäe võistlusel
* 2017  Lahtis
**  pronksmedal normaalmäe meeskonnavõistluses
* 2019  Seefeldis
**  hõbemedal normaalmäel
**  pronksmedal suure mäe sprindivõistluses
**  pronksmedal normaalmäe meeskonnavõistluses

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
Bernhard Gruber on osalenud 234 maailma karikasarja etapil (seisuga 25. veebruar 2019) ja jõudnud poodiumile 25 korral, millest 6 korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Tulemused FIS-i lehel
Noriaki Kasai

**Noriaki Kasai** (jaapani keeles 葛西 紀明 *Kasai Noriaki*; sündinud 6. juunil 1972 Shimokawas Hokkaidōl) on jaapani suusahüppaja, suusalennu maailmameister.

Noriaki Kasai on ainuke sportlane, kes on võistelnud kaheksatel taliolümpiamängudel. Aastatel 1992–2014 võitis ta 17 maailma karikasarja etappi. Oma kuuendatel olümpiamängudel Sotšis võitis ta 41-aastaselt individuaalse hõbemedali suurel mäel.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 1994  Lillehammeris
**  hõbemedal meeskonnavõistluses
* 2014  Sotšis
**  hõbemedal suurel mäel
**  hõbemedal meeskonnavõistluses suurel mäel

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1999  Ramsaus
**  hõbemedal meeskonnavõistluses
* 2003  Val di Fiemmes
**  hõbemedal meeskonnavõistluses
**  pronksmedal suurel mäel
**  pronksmedal normaalmäel
* 2007  Sapporos
**  pronksmedal meeskonnavõistluses
* 2009  Liberecis
**  pronksmedal meeskonnavõistluses
* 2013  Falunis
**  pronksmedal segavõistkonnavõistluses

### [[Suusalennu maailmameistrivõistlused|Suusalennu maailmameistrivõistlustel]]

* 1992  Harrachovis
**  **maailmameister** lennumäel

### [[Maailma karikavõistlused suusahüpetes|Maailma karikasarjas]]

Noriaki Kasai on osalenud (seisuga 23. veebruar 2015) 470 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 55 korral, neist 17 etappi on ta võitnud.

## Välislingid
* 
*Vanameister Kasai ähvardas veel kahele olümpiale minna, Postimees, 10. veebruar 2018
Paljalehine liivatee

**Paljalehine liivatee** (*Thymus pulegioides*) on liivatee perekonda kuuluv taimeliik. 

Lamavate või tõusvate vartega, igihaljas kääbuspõõsas kõrgusega 5–20 cm. Õied helelillad, 4–7 cm pikkustes tihedates õisikutes. Õitseb juulis ja augustis, mõned puhmad ka oktoobris. Õitseb rikkalikult ainult hästi valgustatud kasvukohtades. Eestis on paiguti leitud kasvukohti Kirde- ja Kagu-Eestist.

## Kasutamine
Kasvatatakse ka aedades, sobib ka kõnniteeplaatide vahele.

## Vaata ka
*Aed-liivatee
*Nõmm-liivatee

## Välislingid
*
Aksel Heidemann

**Aksel Heidemann** (sündinud 22. oktoobril 1955) on kaitseliitlane.

Ta oli Kaitseliidu Lääne maleva pealiku kohusetäitja ja pealik aastail 1993–1999, seejärel Kaitseliidu Peastaabi personaliülem (G1). Endine Risti malevkonna vabatahtlik pealik.

## Tunnustus
* 2019 Vabaduse Tammepärja aumärk

## Viited
Janus Friis

**Janus Friis** (sündinud 26. juunil 1976 Kopenhaagenis) on taani ettevõtja, kes on eelkõige tuntud failijagamisprogrammi Kazaa ja internetitelefoni Skype kaasasutajana. 

Tema ja ta partner Niklas Zennström müüsid Skype'i 2005. aasta septembris 2,6 miljardi dollari eest eBayle. Nad arendasid välja ka tarkvara (Joost) telesaadete ja muude videote edastamiseks veebis. Selle teenuse varad müüdi Adconion Media Groupile 2009. aasta novembris.

## Karjääri algus
Friis kohtus Zennströmiga 1996. aastal, ajal kui Zennström tegutses Taani Tele2-s. Friis palgati juhtima kliendituge. Nad töötasid koos Get2neti (internetipakkuja) ja portaali Everyday.com käikulaskmise kallal.

Jaanuaris 2000 kolis Friis Zennströmi korterisse Amsterdamis. Seal hakkasid nad arendama Kazaad, firmat, mis on vastutav kõige populaarsema FastTrack failijagamisprotokolli kasutava tarkvara eest. Ka FastTracki protokoll on loodud Friisi osalusel.

Kazaa edust ajendatult kaasasutati Joltid, tarkvarafirma, mis arendab ja turustab firmadele partnervõrkude lahendusi ja võrguliikluse optimeerimise tehnoloogiaid.

Friis on ka Altneti (muusikamüügiteenus Kazaa kasutajatele) kaasasutaja.

## Välislingid
*Koduleht
Fotoelektriline signalisatsioon

**Fotoelektriline signalisatsioon** on elektroonikaseade, mis annab vaegnägijatele heli- või puutesignaalide abil teavet ümbruses asuvate esemete visuaalselt tajutavate tunnuste kohta.
Equinox Desktop Environment

**EDE** ehk **Equinox Desktop Environment** on väike vabatarkvaraline töölauakeskkond, mille arendamisel peetakse tähtsaks säästlikku ressursi- ja mälukasutust ning UNIXi põhimõtteid.

Arendajate eesmärk ei ole konkureerida GNOME'i või KDE sarnaste suurte projektidega, vaid pakkuda põhivajadustele vastavat töölauakeskkonda. EDE on oluliselt vähem levinud kui teised UNIXi-laadsetes operatsioonisüsteemides kasutusel olevad töölauakeskkonnad.

Kui EDE versioone 1.x arendati nii-öelda tunde järgi, siis alates versioonist 2.0 on plaanis kasutusele võtta freedesktop.org standardid. Praegu kasutatav eFLTK, mis on FLTK muudetud versioon, on plaanis täielikult FLTK teekidega asendada. EDE 2.0 on beetastaadiumis.

EDE kirjutamisel on kasutatud C++ programmeerimiskeelt ja FLTK teeke. EDE kasutab GNU Üldist Avalikku Litsentsi 2.0 (GNU GPL), kuid üks selle teeke edelib kasutab GNU Vähem Üldist Avalikku Litsentsi 2.0 (GNU LGPL) . edelib sisaldab vahendeid näiteks akende loomiseks, arvutiprogrammide konfiguratsiooni salvestamiseks, andmevahetuseks D-siini kaudu ja ikoonide teemade laadimiseks.

EDE ei ole Linuxi distributsioonides nii levinud kui KDE, GNOME või Xfce. Siiski on EDE saadaval Mandriva Linuxis alates versioonist 2009.0. Ta on saadaval ka MINIX 3 lisapaketina.

## Vaata ka
* MINIX

## Viited

## Välislingid
* EDE koduleht
* Lightweight Equinox Desktop Environment needs polish Ülevaade EDE 1.2 versioonist linux.com-is (*inglise keeles*)
Heeliks

**Heeliks** (kreeka keeles *helix* spiraal, keerd) on kruvijoonekujuline struktuur, näiteks bioloogias ja kunstis.

## Vaata ka
*Kaksikheeliks
*Helikoid
*Kruvijoon

## Viited
Penžina jõgi

**Penžina** on jõgi Venemaa kirdeosas Kamtšatka krais.

Jõe pikkus on 713 km, valgala pindala 73 500 km². Keskmine äravool on 680 m³/s.

Penžina saab alguse Kolõma mägismaalt, ülemjooksul on tema jõeorg sügav, edasi voolab ta mägedevahelises nõos. Suubub Ohhoota mere Penžina lahte, kus esinevad Vaikse ookeani kõrgeimad looded. Tõusu ajal voolab jõgi vastupidises suunas.

Novembrist maini on jõgi kaetud jääga.

Penžina jõgi on laevatatav ja parvetatav.

Peamised parempoolsed lisajõed on Šaiboveem, Kondõreva, Oklan; vasakpoolsed lisajõed on Ajanka, Tšornaja ja Belaja.
Maó laht

**Maó laht** on laht Vahemeres Hispaaniale kuuluva saare Menorca idakaldal. Pikkus umbes 5 km, laius kuni 1 km, sügavus kuni 30 m. 

Lahe kaldal asub Maó.
Emeko Hake

**Emeko Hake** (ka *Emeke Hake*) oli Liivi ordu maamarssal aastal 1330.

Emeko kuulus Holsteinist pärinevasse väikeaadlike suguvõssa, mille esimene esindaja oli samuti Emeko Hake (esineb allikates aastatel 1259–1321), kes võis olla ordurüütli vanaisa. Haked elasid tõenäoliselt Lübecki piirkonnas, kus neil oli ka lääne. Hakede lääniisandateks olid Lübecki piiskop, Saksi-Lauenburgi hertsog ja Ratzeburgi toomkapiitel. Lisaks Holsteini Hakedele eksisteeris ka Bentheimi krahvkonnast pärinev samanimeline aadlisuguvõsa, mille esindaja Otto Hake oli samuti Liivi ordu liige.

Emeko Hakest pole aga teada muud, kui et ta oli 1330. aastal maamarssal.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 339 (lk 285).
Otto Hake

**Otto Hake** oli Liivi ordu rüütelvend, Tallinna linnusekomtuur aastatel 1483–1484.

Otto pärines tõenäoliselt Vestfaalist Bentheimi krahvkonnast Devesburgist Rheine lähedalt. Tema suguvõsa kuulus esialgu ministeriaalide, hiljem alamaadli hulka. Bentheimi Haked omasid mitmeid läänwe nii oma kodukrahvkonnas kui ka selle ümbruskonnas. 15. sajandi lõpuks suri see aga välja. Lisaks Otto Hakele oli Liivi ordus ka maamarssal Emeko Hake, kes kuulus aga Holsteinist pärinevasse Hakede suguvõsasse. Saksa ordus oli vähemalt viis Hake-nimelist orduvenda.

Otto Hake kohta on teada vaid tema Tallinna linnusekomtuuriks olek.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 340 (lk 285-287).
Tüflopedagoogika

**Tüflopedagoogika** on eripedagoogika haru, mis tegeleb vaegnägijate ja pimedate õpetamise, kasvatamise, rehabilitatsiooni ja arendustegevusega. 

Vaegnägijate ja pimedate õpetajat nimetatakse tüflopedagoogiks.

## Tüflopedagoogika ajalugu
Tüflopedagoogika alguseks loetakse 1784. aastat, kui Valentin Haüy asutas Pariisismaailma esimese pimedate kooli. 19. sajandi alguses levisid pimedate koolid ka Saksamaale ja Austriasse. 1819 ilmus seal ka esimene pimedatele mõeldud õpik (Johann Wilhelm Kleini "Lehrbuch zum Unterrichte der Blinden"). Pimedate arendamisel sai murdeliseks Louis Braille poolt 1825. aastal välja töötatud punktkiri ehk Braille kiri. Kuid esialgu kohtas see ometigi palju vastuseisu. Eestis rajati esimene pimedate kool (Tallinna Pimedate Kool) 1883. aastal.

## Tüflopedagoogika Eestis
Eestis avati esimene pimedate kool 1883 Tallinnas. Koolis õppis neli õpilast, õppetöö toimus saksa keeles. Kuid juba 1886. aastal ehitati uus koolimaja Tõnismäele, kool lõpetas tegevuse 1914. aastal. Järgmine pimedate kool asutati 1922. aastal Tartus – Tartu Pimedate Töökool, kus õppis üheksa õpilast. 1925. aastal alustas tööd Pimedate Koolkodu. 1948. aastal eraldati sellest õppetöökojad ning moodustati kaks iseseisvat asutust: Tartu Pimedate Kool ja Pimedate Ühingu Tartu Õppe- ja Tootmiskombinaat. Praegu kannab see nime Tartu Emajõe Kool, mis on ainuke pimedate erikool Eesti. Tänapäeval on Eestis võetud suund kaasava hariduse poole. Sotsialiseerumise seisukohalt peetakse tähtsaks puudega lapse õppimist tavakoolis, kuigi leidub ka vanemaid, kes eelistavad panna lapse erikooli.

## Tüflopedagooge
* Louis Braille
* Valentin Haüy
* Aldo Kals
* Johann Wilhelm Klein

## Vaata ka
* Tüflopedagoogika (kategooria)
* Eripedagoogika mõisteid

## Kirjandus
* Aldo Kals, Tartu pimedate koolid, 1922-1945, Tartu 1995.
* Aldo Kals, Eesti Pimedate Muuseumi hoolekogu 1980-1995, Tartu, 1996.
* Aldo Kals, Eesti pimedate õpetamise ajalugu, Tartu, Eesti Pimedate Muuseum 1999.
* Aldo Kals, Tallinna pimedate kool, 1883-1914, Eesti NSV Pimedate Ühing, Tallinn Valgus, 1988.

## Välislingid
* Pime õpilane tavakoolis
* Tartu Emajõe Kool
Surdopedagoogika

**Surdopedagoogika** on eripedagoogika haru, mis tegeleb vaegkuuljate ja kurtide õpetamise, kasvatamise, rehabilitatsiooni  ning arendustegevusega.

Vaegkuuljate ja kurtide õpetajat nimetatakse **surdopedagoogiks**.

## Surdopedagooge
*Johann Conrad Amman
*Alexander Graham Bell
*Laurent Clark
*Abbé Charles-Michel de l’Epée
*Thomas Hopkins Gallaudet
*Samuel Heinicke
*Roch-Ambroise Cucurron Sicard
*Johannes Eglon
*Regina Paabo (Toom)

## Kurtide koole Eestis
*Vändra kurttummade kool (1866–1924)
*Porkuni kurttummade kool (1925–2001)
*Tallinna Heleni Kool (tegutseb alates 1994)
*Tartu Hiie Kool (tegutseb alates 1941)

## Vaata ka
*audioloogia
*eripedagoogika

## Viited

## Kirjandus
* Johannes Eglon, Kurttumm, tema olu ja elu, Tartu, K. Mattiesen 1880
* M. Ilvest, Arvid Luts, Metoodilised soovitused vaegkuuljate ja kurtide õpetamise ja töö organiseerimise paremustamiseks, Eesti NSV Tervishoiuministeeriumi Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituut 1986
* Kaia Oper, Kõne- ja kuulmispuuetega seotud terminite valiksõnastik : magistriprojekt, Tartu Ülikool 2001
* Regina Toom, Kuulmislangus, Eesti Eripedagoogide Liit, Kose-Uuemõisa 2005
Allalaadimine

**Allalaadimine** (inglise *downloading*) on protsess, mille käigus toimub andmete ülekanne kaugsüsteemist (serverist) kohalikku süsteemi (tööjaama). Üldiselt mõistetakse selle all andmete jäävat või ajutist salvestamist, mispuhul andmeid saab kasutada pärast kõigi faili moodustavate pakettide kohalejõudmist. Seda ei tuleks segi ajada **[[voogedastus]]ega**, mille puhul saab kohalejõudnud andmeid kohe kasutada, ootamata edastuse lõppu, näiteks YouTube'is videot vaadates või internetiraadiot kuulates.

## Vaata ka
*Üleslaadimine
*Voogedastus

## Viited
Õppejõud

**Õppejõud** on kõrgkoolis õpetav pedagoog.

Õppejõudude hulka kuuluvad assistendid, lektorid, dotsendid, professorid.

## Vaata ka
*õpetaja
Gižiga jõgi

**Gižiga jõgi** (vene keeles Гижига, Ижига, Чендон) on jõgi Venemaa kirdeosas Magadani oblastis. 

Saab alguse Jablonovõi ahelikust, voolab kagu suunas ja suubub Ohhoota mere Gižiga lahte. Jõe pikkus on 150 km. 

Suudme lähedal asub Gižiga alev.
Perimeeter

**Perimeeter** on kindlustatud või kaitstavat ala piirav kinnine joon.

Ka rajatava ehitise välispiiret mööda kulgevat kinnist murdjoont (ja selle pikkust st hoone ümbermõõtu või piirdevundamendi kogupikkust) nimetatakse perimeetriks.

## Viited
Haridusnõudlus

**Haridusnõudlus** on haridusvajadus, mida toetab põhiseaduslik õigus haridusele õigusaktides täpsustatud tingimustel ja korras.
Logopeed

**Logopeed** on kõrgharidusega spetsialist, kelle ülesandeks on korrigeerida inimese psüühilisi protsesse ja kõnepuudeid, teha preventiivset tööd kõnepuuete vältimiseks ning aidata kõnepuudega inimestel lülituda täisväärtusliku isiksusena ühiskonda. Logopeed osaleb ka rehabilitatsioonimeeskonna töös.
Valentin Haüy

**Valentin Haüy** (13. november 1745 Saint-Just-en-Chaussée – 19. märts 1822 Pariis) oli prantsuse filantroop ja pedagoog, tüflopedagoogika rajaja.

Tema venda René Just Haüyd peetakse kaasaegse mineraloogia rajajaks.

Nende isa oli kangur ja ühtlasi kohaliku kloostri kellamees. Kloostri mungad õpetasid Valentinile palju keeli ja ta õppis selgeks kümme keelt, nende seas heebrea ja vanakreeka keele. 1783 andis Louis XVI talle tiitli "kuningale tõlkija".

Ta töötas hiljem ministeeriumides ametnikuna. Ta rajas ühe pimeda naise abiga 1784 esimese pimedatele mõeldud kooli maailmas: *Institution Royale des Jeunes Aveugles* (Noorte Pimedate Kuninglik Instituut). 1791 omandas selle riik. Kool suurenes jõudsalt ja varsti õppis seal üle 100 õpilase. Kuid Prantsuse revolutsioon katkestas asutuse tegevuse. 1802 tänas Napoleon teda tehtud töö eest ja nimetas uue direktori. Haüy asutas sellejärel uue pimedate kooli *Musée des aveugles*. Kuid rahapuuduse tõttu see ettevõtmine edu ei saavutanud.

1806 tegi Venemaa keiser Aleksander I Haüyle ettepaneku tulla Peterburi ja asutada sealgi kool pimedatele. Ettepanek saigi 1808 teoks. Pimedad õppisid seal lugemist, kirjutamist, geograafiat, ajalugu, keeli, muusikat, laulmist ja käsitöid: korvipunumist ja toolide meisterdamist, võrgukudumist, tikkimist jne.

Haüy lahkus Peterburist aastal 1817. Töö eest Venemaal anti talle Vladimiri ordeni 4. järk.

19. märtsil 1822 Valentine Haüy suri. Ta maeti Pariisi Père-Lachaise'i kalmistule.

## Teosed
**Essai sur l'éducation des aveugles*, Pariis, 1786
**Mémoire historique sur les Telegraph* Pariis, 1810

## Välislingid
*CATHOLIC ENCYCLOPEDIA
*L'Association Valentin Haüy
*Valentin Haüy (prantsuse keeles)
Herbaarium

**Herbaarium** on kuivatatud taimede, vetikate või seente (fungaarium) teaduslik või õppeotstarbeline kogu, mille ülesandeks neid säilitada äratuntaval ja vaadeldaval viisil. Herbaariumiks nimetatakse ka asutust või ruumi, kus neid kogusid hoitakse.

Soontaimede herbaariumis on taimed kuivatatud pressitult ning tavaliselt kinnitatud aluspaberile. Sammalde, samblike ja seente herbaariumides säilitatakse eksponaate paberist ümbrikes või kottides. 

## Herbaarium kui teaduslik taimekogu

Herbaariumi arvestuslik ühik on herbaarleht, st ühele paberile monteeritud, ühest kohast ja ühel ajal kogutud samast taksonist taimi, sammalde puhul samblaümbrik. 

Iga herbaarlehe või samblaümbriku juurde kuulub etikett, millel on andmed eksemplari kogumiskoha, kogumisaja, koguja ja määramistulemuse kohta. Leiuandmeteta herbaareksemplaril puudub üldjuhul teaduslik väärtus.

Botaanik ja taimegeograaf Liivia Laasimer on iseloomustanud kuivatatud taimede kogusid teaduse ja ühtlasi terve kultuuri varasalvena: "Herbaariumidel on hindamatu teaduslik väärtus: nad on võrreldavad arhiivimaterjalidega, mille uurimisel võib ka sajandite pärast teha uusi teaduslikke avastusi või korrigeerida varasemaid tõekspidamisi. Herbaariumidest võib leida nii mõndagi unikaalset, eriti praegusel ajal, mil looduslikud taimekooslused, kust võiks saada täiendavat materjali, järk-järgult kaovad. /---/ Mingi taimerühma uurija peab sageli läbi töötama materjali mitmete teiste maade herbaariumides".

## Herbaariumid Eestis
Eestist kogutud herbaarmaterjali on kõige rohkem Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi herbaariumis, rahvusvahelise akronüümiga TAA (vt Index Herbariorum). Põhiliselt sellele tuginedes koostati 11-köiteline Eesti NSV floora ning rida taimemäärajaid, samuti Eesti taimede levikuatlas 2020.

Tartu Ülikooli loodusmuuseumis asub Eesti suurim välismaalt kogutud herbaarium, aga ka oluline Eestist kogutud taimede herbaarium ning mitmed õppeherbaariumid. Tartu ülikooli herbaariumi akronüüm on TU.

Eesti botaanilisse rahvuskogusse kuulub lisaks eelnimetatutele kaks olulist herbaariumi Tallinnas: Eesti Loodusmuuseumis (akronüüm TAM) ning Tallinna botaanikaaia herbaarium (akronüüm TALL).

## Herbaariumi mõiste

Sõna pärineb ladina keelest ja *herba* tähendab rohtu ja *herbarius* liitsõnades "rohu-" või "taime-". 

Kitsamas mõistes on herbaarium kuivatatud, pressitud ja ülevaatlikult korraldatud teaduslik taimekogu või õppekogu. Laiemas mõistes on herbaarium asutus või ruum, kus taimekogu hoitakse ja kasutatakse. 

Keskajal nimetati herbaariumiks taimeraamatut, milles käsitleti ravim- ja kasulikke taimi. Raamatukujuline herbaarium vahetus ka tänapäeval kasutatavate lahtiste herbaarlehtede vastu 18. sajandil. Eesti vanimad säilinud herbaarlehed pärinevad 18. sajandi teisest poolest Friedrich Simon Morgensterni herbaariumist, mida säilitatakse Tartu ülikooli loodusmuuseumi botaanika- ja mükoloogiamuuseumis. 

## Vaata ka
*Index Herbariorum
*leivamardikas

## Viited
Ufa jõgi

**Ufa** (vene *Уфа*, baškiiri *Ҡариҙел*) on jõgi Venemaal Uuralites, Belaja jõe lisajõgi.

Ufa pikkus on 918 km ja valgala 53 100 km². Jõe ääres asuvad Ufa ja Krasnoufimsk.

Suuremad lisajõed on Ai ja Jurjuzani jõgi.
Putlitz

**Putlitz** on linn Saksamaal Brandenburgi liidumaa loodeosas Prignitzi kreisis. 

## Sõpruslinn
*  Kaltenkirchen, Saksamaa

## Viited

## Välislingid

* Putlitzi koduleht
Ad hoc-võrk

**''Ad hoc'' võrk** ehk **arvuti-arvuti vaheline võrk** on automaatselt seadistuv traadita kohalik võrk, mis luuakse WiFi-võimeliste arvutite vahel väliste võrguseadmete abita. 

## Kasutamine
Üks arvuti loob *ad hoc* serveri ja teised saavad sellega ühenduse luua samamoodi nagu WiFi-ruuteriga. Võimalik on luua krüpteeringuta lahtine võrk (*open*) või krüpteeritud võrk, kasutades WEP või WPA2-Personal algoritme.

## Ühilduvus
Vanematel kaartidel on tihti ühilduvusprobleeme, mis tulenevad peamiselt tarkvarast ja ka riistvarast. Selle tõttu on suuri *ad hoc* võrke raske luua.

## Vaata ka
* WiFi
* Ethernet
* Kohtvõrk
* Mobiilne ''ad hoc'' võrk (MANET)

## Viited
Amata piirkond

**Amata piirkond** (läti keeles *Amatas novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis.

Piirkond moodustati 2000. aastal, mil ühinesid Drabeši vald ja Amata vald. 2009. aastal liideti piirkonnaga Nītaure, Skujene ja Zaube vald. 2021. aastal liideti Amata piirkond Cēsise piirkonnaga.

## Viited

## Välislingid
* Amata piirkonna koduleht
Erika Nivanka

**Erika Eugenie Nivanka** (neiupõlves **Viirsalu**, enne eestistamist **Weide(n)baum**; 28. jaanuar 1909 Rakvere – 26. juuni 1988 Helsingi) oli hõimusuhete edendaja ja Riigi Ringhäälingu esimene naisdiktor.

Erika Nivanka õppis Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ning kuulus korp! Indlasse ja oli selle juhatuse liige. Ta kuulus Üliõpilaslehe toimetusse ning oli ka selle peatoimetaja.

Pärast ülikooli lõpetamist sai Erika Nivankast Riigi Ringhäälingu esimene naisdiktor ning hiljem Riikliku Propaganda Talituse kultuuriosakonna juhataja.

Tutvumine Eino Nivankaga, kellest hiljem sai Helsingi Ülikooli raamatukogu töötaja, viis abieluni 1938. aastal ja naine asus elama Soome. Aastatel 1951–1960 elas ta Pariisis.

Erika Nivanka suri 26. juuni 1988 Tapiolas ning on maetud Helsingi Kulosaari kalmistule.

## Teoseid
*"Soome lahe kahel kaldal". Tallinn, Faatum, 2002; Tallinn, Eesti Päevaleht, 2010

## Isiklikku
Tema tütred on Eevi Anniki Nivanka ja Leena Päivikki Nivanka.

## Viited

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Bernhard von Oldendorf

**Bernhard von Oldendorf** (ka *Bernardus Oldendorp*) oli Liivi ordu maamarssal aastatel 1347–1349.

Bernhard von Oldendorf oli pärit Ravensbergi krahvkonnast Oldendorfist Borgholzhauseni lähedalt. Tema suguvõsa omas krahvkonnas mitmeid lääne ja valitses linnuseid. Oldendorfid olid suguluses ka Ravensbergi krahvidega: 1324. aastal on krahv Otto nõole Kunigunde von Oldendorfile läänistatud mitmeid valduseid, sealhulgas ka Habichthorst Oldendorfi kihelkonnast. Just sealt pärines ilmselt ka Bernhardi perekond.

Oldendorfi ordukarjääri kohta on teada vaid see, et ta oli maamarssal. Võimalik, et ta sai selleks juba 1342, kindlad teated on aastate 1347–1349 kohta.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 641 (lk 490).
Televisioon (ajaleht)

**Televisioon** on Eesti Televisiooni nädalaleht. 

Ajaleht asutati 1956 Tallinnas Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Raadio ja Televisiooni Komitee väljaandena **Raadio ja Televisiooni Saatekava**. Nime *Televisioon* hakkas ajaleht kandma 1962. aastast. Aastatel 1962–1969 sisaldas ajaleht nii eesti- kui ka venekeelset saatekava. Aastast 1969 ilmub eraldi venekeelne paralleelväljaanne Televidenije (Телевидение). 

Alates 1995. aastast sisaldab väljaanne ka Eesti Raadio saatekavu ning teavet muuseumide, näituste, kinode ja teatrite mängukava kohta. Alates 1996. aastast kannab väljaanne nime Nädal ja ilmub ajakirjana.

1960. aastate lõpul ajalehe Televisioon sisu mitmekesistus: seal hakkas ilmuma sõnavõtte, kommentaare, sõnalist huumorit ja karikatuure. 

## Toimetajad
Ajalehe Televisioon toimetuses on töötanud Kalle Kurg (kujundaja ja autor; kunstisaadete vanemtoimetaja), Bernhard Viiding (toimetaja), Ülo Ojatalu (toimetaja) jt.

## Tiraaž
Trükiarv 1974. aastal: 160 000, 1995. aastal 60 000.

## Viited
Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituut

**Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituut** (ingl *Institute of Electrical and Electronics Engineers*, **IEEE**) on maailma suurim rahvusvaheline elektrotehnikat arendav mittetulunduslik erialaorganisatsioon.

IEEE registreeriti aastal 1963, kui ühendati Raadioinseneride Ühing (IRE) ja Ameerika Elektriinseneride Ühing (AIEE). Viimane asutati 1884 ja seda loetakse tihti ka IEEE asutamisaastaks. 

Tänapäeval on IEEE paljude organisatsioonide ja projektide katusorganisatsioon. IEEE toetab ülemaailmseid tehnikakonverentse, sümpoosione ja seminare ning avaldab ligi veerandi kõigist artiklitest elektrotehnika, elektroonika (sh tööstuselektroonika, jõuelektroonika, sidetehnika, olmeelektroonika jm elektroonika alavaldkondades), arvutiehituse ja arvutiteaduse alal. IEEE pakub oma liikmetele täiendõppe programme. 

IEEE üks tähtsamaid allorganisatsioone on IEEE Standardiühing, mis tegeleb elektroonikastandardite väljatöötamise ja arendamisega. 

31. detsembri 2008 seisuga on IEEE-s rohkem kui 160 riigist üle 375 000 liikme, neist 55% USA-st, ja üle 80 000 õpilasliikme. Liikmed on jagatud 10 geograafilisse piirkonda, 329 sektsiooni ja 1860 allrühma, mis ühendavad sama valdkonna liikmeid. IEEE ühendab 45 ühingut ja nõukogu.

Organisatsioonil on oma elektroonilises raamatukogus rohkem kui 2 miljonit dokumenti ning ta kirjastab rohkem kui 144 ajakirja ja ajalehte. IEEE-l on rohkem kui 1300 arendatavat standardit ja projekti. IEEE spondeerib aastas rohkem kui 900 konverentsi.

## Vaata ka
*IEEE PELS
*IEEE PES
* Rahvusvaheline Telekommunikatsiooni Liit

## Välislingid
* IEEE koduleht
* |IEEE/IET elektrooniline raamatukogu
* IEEE alaliidud
Ville Vallgren

**Carl Wilhelm Vallgren** (sünninimi **Wallgren**; 15. detsember 1855 Porvoo – 13. oktoober 1940 Helsingi) oli Soome skulptor.

Ville Vallgren jättis 16-aastaselt kooli pooleli ja otsustas arhitektiks õppida. Ta alustaski õpinguid Helsingi polütehnikumis 1872. aastal. Peagi hakkas teda aga skulptuur rohkem huvitama ning 1877. aastal siirdus ta sõber Albert Edelfelti soovitusel õpinguid jätkama Pariisi. 

1902. aastal sai ta Prantsusmaa kodakondsuse. Pariisis elades osales ta alates 1892. aastast regulaarselt ka Soome kunstinäitustel. 1913. aastal, kui ta teine abielu purunes, kolis ta tagasi Soome. Ville Vallgren abiellus Soomes ka kolmandat korda, kuid järeltulijaid tal ei sündinud.

1889. aastal sai ta oma väljapaneku eest Pariisi maailmanäituse kuldmedali ja 1900. aasta näitusel peaauhinna. 

Aastatel 1913–1918 ja 1924–1927 oli ta Soome skulptorite liidu esimees. 1919. aastal sai ta professori aunimetuse ja riikliku aastapensioni. 

Ville Vallgreni tuntuim teos on 1908. aastal valminud merineitsit kujutav Havis Amanda Helsingis. Tuntumate skulptuuride hulgas on ka tema Albert Edelfelti, Sakari Topeliuse ja Aurora Karamzini kujud Helsingis ning kunstnikke kujutavad reljeefid Ateneumi fassaadil, Uno Cygnaeuse kuju Jyväskyläs, Torkkeli Knuutinpoika kuju Viiburis, vürst Barjatinski hauamonument Puškinis. 

Pärast Soome naasmist tegi Ville Vallgren muu hulgas palju terrakotakujukesi ning asutas 1924. aastal ühenduse Terra-Cotta. 

Ville Vallgren oli väga seltskondlik inimene ja populaarne võõrustaja. Tema sõprade hulka kuulusid näiteks Akseli Gallen-Kallela, Eino Leino ja Kyösti Kallio. Ta tundis huvi aianduse vastu ning pidas lemmikloomadena sigu, kes tohtisid ka toas ringi joosta. Ta kirjutas raamatuid ja artikleid ning käis meelsasti eri teemadel esinemas.

1925. aastal avati Porvoos Vallgreni muuseum.

## Välislingid
* Ville Vallgren Soome kunstnikematriklis
* Elulugu ja teosed Yleisradio lehel
Igor Pilštšikov

**Igor Aleksejevitš Pilštšikov** (vene keeles Игорь Алексеевич Пильщиков; sündinud 2. jaanuaril 1967 Novosibirskis) on vene filoloog.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli 1991. aastal ja töötab Moskva Riikliku Ülikooli maailmakultuuri instituudis juhtivteadurina. 
Tema uurimisvaldkonnad on luule teooria ja ajalugu, tõlkimise teooria ja ajalugu, vene luule XVIII ja XIX sajandil, võrdlev kirjandusteadus, vene filoloogia ajalugu, tekstikriitika, elektrooniline publitseerimine ja infosüsteemid.

Aastal 2009 oli ta Lotmani stipendiaat Tallinna Ülikoolis.

## Teoseid
* "Пограничные Феномены Культуры. Перевод. Диалог. Семиосфера" (koostaja, üks toimetajaist). Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2011
* "Случайность и непредсказуемость в истории культуры. Материалы Вторых Лотмановских дней в Таллиннском университете" (koostaja-toimetaja). Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2013 
* "Urban Semiotics: the City as a Cultural-Historical Phenomen" (koostaja). Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2015

## Välislingid
*Elulugu
*Igor Pilštšikovi intervjuu Sirbis
Lepiskala

**Lepiskalad** on taimedest, detriidist või väikestest selgrootutest toituvad kalad. Lepiskaladele vastandatakse röövkalu.

## Vaata ka
*Röövkalad
*Prügikalad

## Viited
Üldpikkus

"**Üldpikkus**" on mitmes valdkonnas kasutatav termin:

***[[Üldpikkus (laevandus)|Üldpikkus]]**, laeva pikkus vöörist ahtrini
***[[Üldpikkus (zooloogia)|Üldpikkus]]**, looma pikkus peast sabaotsani
DW

**DW** võib tähendada järgmist:
*dedveit ehk laeva täielik kandevõime
*Deutsche Welle, Saksamaa välisringlevi
Fryderyk Chopin (laev)

**Fryderyk Chopin** oli baaslaev, ehitati 1965. aastal Gdańskis Poolas. Laev on nime saanud helilooja Fryderyk Chopini järgi.

## Ajalugu
Fryderyk Chopin ehitati aastatel 1963–1965 Poolas Gdańskis Eesti Kalatööstuse jaoks. Selle tööpiirkonnaks sai põhiliselt Atlandi ookean. 1987. aastani oli Eesti suurim laev, ühe sõukruviga ja külmruumidega mootorlaev.

Baaslaev kogus püügilaevadelt (traallaevad, seinerid jt) kala ja kalajahu. Laeval olid külmutustrümmid ja kalatöötlemistsehh. Kuulus tootmiskoondisele Eesti Kalatööstus (1990. aastatel RAS Ookean), pärast selle erastamist kuulus Kalbur-F'ile. Sõitis algul Nõukogude Liidu, hiljem Eesti lipu all.

1998 müüdi laev Indiasse vanarauaks.

## Laeva üldandmed
Klassitähis: UL(star) R4/1 C 
Täielik veeväljasurve: 19 660&nbsp;t 
Lasti mahutavus: 9796,7&nbsp;t 
Tonnide arv 1&nbsp;cm süvise kohta: 29&nbsp;t 
DWT (dedveit suvel): 9796,7  
Üldpikkus 165,53
Parda kõrgus peatekini: 9,45&nbsp;m
Parda kõrgus ülemise tekini: 12,6&nbsp;m 
Parda number: EB-0136
Kütuse ööpäevane kulu: 25&nbsp;t 
Diislikütuse tagavara: 4100&nbsp;t  
Vee tagavara: 1906&nbsp;t 
Mageveeseadme tootlikkus: 100&nbsp;t/ööpäevas 
Ööpäevane veekulu: umbes 35&nbsp;t 
Koide arv: 228
Meelelahutus- ja söögikohad: kinosaal ja kauplus

## Välislingid
*Esimene praktikareis ja laevast üldiselt Mereblog, 2006–2007
ILife

**iLife** on Apple'i programmide kogu, kuhu kuuluvad GarageBand, iMovie, iPhoto, iDVD ja iWeb. Need programmid töötavad ainult Mac OS Xi operatsioonisüsteemis.

Viimane versioon "iLife '11" avaldati 20. oktoobril 2010 ja tuleb kaasa uute Mac'i arvutitega. Kogu on ka eraldi müügil.

## Välislingid
*iLife veebileht
Otto von Uexküll

**Otto von Uexküll**i (ka **Üxküll**i) nimelisi isikuid oli mitu:
***[[Otto von Uexküll (surnud 1419)]]** oli Pühajärve (*Wollust*) mõisnik
***[[Otto von Uexküll (surnud enne 1466)]]** oli Antsla ja Mõniste mõisnik
***[[Otto von Uexküll (surnud 1545)]]** oli Vigala mõisnik ja osaline Saare-Lääne vaenuses
***Otto von Üxküll** (surnud 1560) oli Läänemaa Päädeva mõisnik
***[[Otto von Uexküll (Pöide)|Otto von Uexküll]]** oli Pöide ja Taaliku mõisnik
***[[Otto von Uexküll (surnud 1601)]]** või Otto Yxkull, Vigala mõisnik, Rootsi feldmarssal, Narva asehaldur 
***[[Otto von Uexküll (surnud 1618)]]** oli Oti mõisnik, Taani rittmeister ja Kuressaare linnuse valitseja
***[[Otto von Uexküll (surnud 1650)]]** oli Eestimaa rüütelkonna peamees (1632–1635), Eestimaa maanõunik, Velise, Kiltsi,  Vahastu mõisnik
***[[Otto von Uexküll (maetud 1653)]]** oli Härgla mõisnik, sõjanõunik, Eesti- ja Ingerimaa kindralkomissar, 1648. aastast vabahärra Otto von Yxkull-Gyllenband
...
Mereblog

**Mereblog** on Eesti mereteemade internetiportaal koos uudiste, arvamuste ning kogu merendust tutvustava ja kajastava materjaliga. Veebilehele on koondatud ka võimalikult palju merendusalaseid linke.
Mereblog kajastab kodanikkonna algatusi Eesti merenduse taaselustamisel, samuti propageerib kaude omaalgatuslikult merendust ning vahendab uudiseid maailma mereteemadest. 

Mereblog loodi 2005. aasta aprillis algselt asutaja isikliku blogina, milles ta soovis laiemalt levitada seda merendusalast teavet, millega iga päev kokku puutus. 2006. aastal loodi veebileht Wordpress'i põhjale ja nii kujunes blogist merendusteemade internetiportaal.

Mereblog toetub vabatahtlikele kirjutajatele. Tuumikkirjutajad on blogi asutaja Dan Heering ja põhiliseks kaaskirjutajaks , mõlemad on hariduselt ja tööalaselt meremehed. Teised kaaskirjutajad on aja jooksul vahetunud. Blogi külastab keskmiselt 350 lugejat päevas.

2006. aastal möödus Mereblogi kirjutajatel 10 aastat esimesest merereisist laeval Fryderyk Chopin ja selle tulemusel sai ka kolmekuise reisi päevik lugejate jaoks välja pandud.

Mereblogi üleskutsel muutus 2009. aastal iga-aastane Muinastulede öö üle-eestiliseks, selle aasta augusti viimasel laupäeval kutsuti inimesi mere äärde. Tagasiside põhjal võttis üritusest osa umbes 20 000 inimest. Seegi üritus oli üks osa merenduse vajalikkuse meeldetuletamisel ja propageerimisel.

2006. aastal valiti Eesti parimate ajaveebide konkursil Mereblog parimaks grupiblogiks.

## Viited

## Välislingid
* Mereblog
Apache

**Apache** võib tähendada mitut asja.
***[[Apatšid]]** on mitme lähedase indiaanlaste ühma koondnimetus.

## Informaatika
* Apache HTTP Server
* Apache litsents
*Apache Software Foundation

## Sõjandus
* Boeing AH-64 Apache, ründehelikopter AH-64 Apache ja selle variandid

## Inimesed
* Apache on räppar

## Geograafia
*Apache on linn USA-s Oklahoma osariigis
*Apache maakond on maakond Arizona osariigis
Auce piirkond

**Auce piirkond** (läti *Auces novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes Leeduga.

Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Auce piirkonna elanikest lätlasi 75,46%, leedulasi 9,73%, venelasi 7,74%, valgevenelasi 2,77%, ukrainlasi 1,32% ja teistest rahvustest inimesi 2,98%.

Piirkond moodustati 2009. aastal kuue valla ja Auce linna liitmise teel. 2021. aastal liideti Auce piirkond Dobele piirkonnaga.

## Viited

## Välislingid
* Auce piirkonna koduleht
Veebiserver

**Veebiserver** on arvutiprogramm, mis edastab infot, näiteks veebilehti, kasutades hüperteksti edastusprotokolli. Sõna kasutatakse ka serveri kohta, milles nimetatud tarkvara töötab.

## Ülevaade
Veebiserveri peamine ülesanne on veebilehtede toimetamine klientidele. See tähendab HTML-dokumentide ja muu kaasatud sisu nagu piltide, stiililehtede ja JavaScripti edastamist.

Klient, tavaliselt veebilehtseja või veebirobot, alustab suhtlust esitades serverile päringu mingi kindla ressursi järgi, millele veebiserver vastab kas selle ressursi sisu või veateatega. Ressurss on tüüpiliselt fail serveri kõvakettal, kuid see oleneb suuresti serveri seadistustest.

Paljud veebiserverid (nt Apache HTTP Server) toetavad ka serveripoolset skriptimist, mis lubab serveri käitumist skriptida eraldi failides, jättes algse serveritarkvara muutmata. Skriptimistarkvara (näiteks PHP) lubab HTML-dokumente luua dünaamiliselt.

Kuigi serveri peamine eesmärk on sisu edastamine, võimaldab hüperteksti edastusprotokoll ka info vastuvõtmist klientidelt. Seda võimalust kasutatakse erinevate vormide saatmiseks ning failide üleslaadimiseks.

Veebiserverid on ka mõnedes printerites ja ruuterites, et lihtsustada nende administreerimist veebipõhise kasutajaliidese kaudu. 

Lühima veebiserveri võib kirjutada nt shelli skriptina. Teiste programmide poole, nt andmebaasimootorid, saab veebiserver pöörduda CGI abil.

## Ajalugu

1989. aastal pakkus Tim Berners-Lee oma tööandjale CERN-ile välja projekti, mille eesmärgiks oli lihtsustada teadlaste vahelist infovahetust kasutades hüperteksti süsteemi. Selle projekti tulemusena kirjutas Berners-Lee kaks programmi:
*veebilehitseja WorldWideWeb
*esimese veebiserveri CERN httpd (CERN http daemon), mis töötas operatsioonisüsteemil NeXTSTEP.

Tehnoloogia lihtsus ja efektiivsus aitas kaasa selle levimisele erinevatesse ringkondadesse nagu teadusasutused, ülikoolid ja lõpuks tööstused.

1994 otsustas Tim Berners-Lee asutada W3C (World Wide Web Consortium), et reguleerida erinevate seotud tehnoloogiate (nt HTTP, HTML) edasist arengut läbi standardiseerimise.

## Peamine veebiserveri tarkvara
Kõige suurema turuosaga veebiserveri tarkvara Netcrafti 2015. aasta aprilli uuringu põhjal. Info on 849 027 856 saidi kohta.

## Vaata ka
*Gopher

## Viited
WorldWideWeb

**WorldWideWeb** oli esimene veebibrauser ja WYSIWYG HTML-redaktor. Brauseri avalikustas Tim Berners-Lee 26. veebruaril 1991. Vältimaks segadust World Wide Webiga sai selle nimeks hiljem **Nexus**.

WorldWideWeb oli esimene programm, mis kasutas lisaks tavalisele failiedastusprotokollile ja NNTP-le ka hüperteksti edastusprotokolli.

Programmi lähtekood loovutati avalikku omandisse 1993. aastal.
Michigani säälik

**Michigani säälik** (*Setophaga kirtlandii*) on sääliklaste sugukonda kuuluv lind.
Ta on Michigani osariigi endeem. Talvitub Bahamal ning Turksi ja Caicose saartel. Michigani säälik vajab pesitsemiseks laialdasi halli männi (*Pinus banksiana*) noorendikke.  

## Viited

## Välislingid
* Birdlife'i veebileht
Tulikurk-säälik

**Tulikurk-säälik** (*Setophaga fusca*) on linnuliik sääliklaste sugukonnast.
## Levila
Tulikurk-säälik on pesitsusajal levinud Kanada lõunaosas ja USA kirdeosas. Talvitab Kesk-Ameerika lõunaosas ja Lõuna-Ameerikas.
Väga harva satub Lääne-Euroopasse. 
## Välimus
Üldpikkus 11,5 cm. Isaslinnul on hundsulestikus tumehall selg ja valged tiivavöödid. Alapool on valge, kollaka varjundiga ja musta triibustusega. Pea muster on kontrastselt oranžkollane ja must. Kurgualune on tulioranž.

Ülejäänud sulestikud on heledamad, peas puudub kontrastne muster, musta asemel on kollast ja halli.

## Elupaik ja pesitsemine
Tulikurk-säälik pesitseb küpsetes okasmetsades või segametsades, eriti kui neis leidub kuuski ja tsuugasid.

Muneb 4-5 muna kausjasse pessa, mis paikneb rõhtsal oksal tavaliselt 2–38 m kõrgusel.

## Toitumine
Putukad, talvel ka marjad. Putukaid otsib sageli kõrgel puuvõras.

## Viited
Õõnesäälik

**Õõnesäälik** (*Protonotaria citrea*) on linnuliik sääliklaste sugukonnast.

## Levila
Õõnesäälik on pesitsusajal levinud USA idaosas ja Kanada lõunapoolseimas osas, talvitab Lääne-India saarestikus, Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerika põhjaosas.
## Välimus
Üldpikkus 13&nbsp;cm. Selg on oliivroheline, tiivad ja saba sinihallid, alapool kollane, nokk suhteliselt pikk ning jalad mustad.
Vanal isaslinnul on ere oranžkollane pea; emaslind ja noorlind on tuhmimad ja kollase peaga.
## Elupaik ja pesitsemine
Õõnesäälik pesitseb soistes metsades, ta rajab pesa puuõõnde, kasutades selleks vahel rähni õõnsusi. Isaslind ehitab oma territooriumile sageli mitu mittetäielikku pesa; emaslind ehitab pärispesa.
## Toitumine
Sööb peamiselt putukaid ja tigusid. 
 
## Viited
Rubí

**"Rubí"** on 2004. aastal valminud Mehhiko seebiooper. See on kirglik draamasari armastusest, ahnusest ja vihkamisest. 

## Sisu

Vaeses perekonnas sündinud Rubí on kaunis ja väga ambitsioonikas tüdruk, kes unistab päevad läbi sellest, et leida tõeline armastus ning elada jõukalt ja luksuses. Ta kavatseb kasutada oma ilu mõne rikka mehe püüdmiseks.

Õe Cristina abil pääseb Rubí eraülikooli ja tutvub seal rikka Maribeliga. Peatselt selgub, et Maribel on kihlatud Héctoriga, kes on rikas arhitekt. Héctor langeb Rubí ahvatluste võrku ja jätab Maribeli pulmapäeval maha. Kuid Rubí tõeliseks armastuseks on Alejandro, kelle ta hülgab, kuna mees on vaene arst.

Möödub kolm aastat ja peategelaste elud on kardinaalselt muutunud.

## Näitlejad
* Bárbara Mori – Rubí Pérez de Ferrer, Fernanda Rivera Pérez
* Eduardo Santamarina – Alejandro Cárdenas Ruíz
* Jacqueline Bracamontes – Maribel De La Fuente
* Sebastián Rulli – Héctor Ferrer Garza†
* Josefina Echánove – Pancha Muñoz†
* Ana Martín – Refugio Ochoa, Péreze lesk†
* Yadhira Carrillo – Elena Navarro
* Marlene Favela – Sonia Chavarría González†
* Paty Díaz – Cristina Pérez Ochoa
* Antonio Medellín – Ignacio Cárdenas
* Ana Bertha Espín – Elisa de Duarte
* Olivia Bucio – Carla Ruíz de Cárdenas
* Luis Gatica – Cayetano Martínez†
* Leonorilda Ochoa – Dolores "Doña Lola" Herrera Guzmán
* Roberto Vander – Arturo De La Fuente
* Ofelia Cano – Victoria Gallegos
* Miguel Pizarro – Loreto Echagüe
* Ingrid Martz – Lorena Treviño
* Jan – Marco Rivera
* José Elías Moreno – Genaro Duarte
* Manuel Landeta – Lucío Montemayor†
* Sergio Goyri – Yago Píetrasanta†
* Dolores Salomón – Mariquita
* Tania Vázquez – Sofía Cárdenas Ruiz
* Sergio Argueta – Francisco 'Paco' Gómez Gallegos
* Eduardo Rodríguez – Saúl Mendez
* Carlos Cámara – Dr. José Luis Bermúdez
* Adriana Roel – Hilda Mendez
* Lorena Velázquez – Mary Chavarría
* Mariana Rountree – Ingrid Mendoza
* José Antonio Ferral – Garduño
* Gerardo Albarrán – Gabriel Almanza
* Marco Méndez – Luis Duarte López
* Nicole Vale – Natalia "Naty" Duarte López
* Claudia Benedetti – Lupe
* Lilia Aragón – Nora Navarro
* María Fernanda García – Valeria
* Roberto Sen – David Treviño
* Sergio Zaldívar – Gazcón
* Manuel Foyo – Ernesto Bermúdez†
* Raúl Valerio – Doctor Mosques
* Sergio Jurado – Lic. Millán
* Stephen Clark – Howard Williams
* Amelia Zapata – Celia Fuentes
* Karen Sandoval – Naty Duarte López II
* Manuel 'Flaco' Ibáñez – Onésimo Segundo
* Kristel Casteele – Fernanda Rivera Pérez (lapsena)
* Nikole Warambo – Doctor Ardina

## Välislingid
*Koduleht