Balti areaali keeled

**Balti areaali keeled** on katustermin, millega tähistatakse Balti piirkonnas ja Soome lahe lõunakaldal kõneldavaid keeli. Sinna hulka kuuluvad eesti, läti, leedu ja liivi keel.

## Nime päritolu
*Balti piirkonna* nime päritolu peegeldab mõnes mõttes Läänemerd ümbritsevate alade keelelist mitmekesisust. 11. sajandist pärineb üleskirjutis, mille kohaselt Balti mere (ehk Läänemere) nimi tuleneb selle kujust – *in modum *'baltei**longo'' (eesti keeles 'pika vöö moodi'). Üleskirjutise autoriks oli [[Hamburg|Hamburgi]] päritolu [[Adam von Bremen]]. Selle alusel on järeldatud, et sõna ''balti'' on tulnud [[Saksa keel|saksakeelsest]] sõnast ''bælte'' (eesti keeles 'vöö').

''Balti'' mõiste pakuti esmakordselt välja [[19. sajand|19. sajandil]], sellele eelnevalt oli [[Indoeurooplased|indoeurooplaste]] poolne viitamine ebamäärane – üldistavalt võidi tervet [[Piirkond|piirkonda]] või piirkonnas kõneldavaid keeli liigitada tervikuna [[Läti]] või [[Leedu]] alla. 

Mõistena tuli see aga kasutusele üpris hiljuti, seda tõendavad Läänemere nime varieeruvused teistes keeltes. Näiteks [[Vene keel|vene keeles]] kutsuti Läänemerd varem kui ''More Varjažskoe'' (Море Варяжское), milles ''Varjažs'' tähendas viikingit; tänapäeval öeldakse aga ''Baltiskoe More'' (Балтийское море). Varasem nimi viitas asjaolule, et Läänemerel liikusid kunagi ringi [[Skandinaavia|Skandinaavias]] elavad [[viikingid]]. 

Läti keeles tekkis tänapäeval kasutatav nimi – ''Baltijas Jūra –'' 19. sajandil. Enne seda tulenes nimi Läänemere [[Suurus|suurusest]]. Kui [[Riia laht]] oli ''Mazā'' ''Jūra'' (eesti keeles 'väike meri'), siis Läänemeri oli ''Lielā Jūra'' (eesti keeles 'suur meri'). Skandinaavias, [[Eesti|Eestis]] ja [[Saksamaa|Saksamaal]] kasutatavad nimed viitavad [[veekogu]] asukohale piirkonna suhtes. Eesti mõttes paikneb veekogu läänes ja sellest tuleneb ka nimi Läänemeri; [[Skandinaavia|Skandinaavias]] ja Saksamaal on olukord vastupidine ja Läänemert nimetatakse hoopis Idamereks (saksa keeles ''Ostsee'', [[Rootsi keel|rootsi keeles]] ''Östersjö'' ja [[Soome keel|soome keeles]] ''Itämeri'').

== Balti areaali kujunemine ==
Balti piirkonnas kõneldavate keelte geneetilise [[Sugulaskeeled|suguluse]] uurijad on järeldanud, et Läänemeres leidis aset kontakt kahe suure [[Keelkond|keelkonna]] – [[Indoeuroopa keeled|indo-euroopa]] ja [[Uraali keelkond|uraali]] – vahel. Nimetatud keelerühmade vahelised tekkisid [[Keelekontaktid|kontaktid]] tekkisid peamiselt kahel põhjusel:

# **Etniliste gruppide mobiilsus** – piirkonnas toimus ulatuslik [[migratsioon]] erinevate [[Rahvusrühm|rahvusgruppidega]];
# **Piirkonnas valitsev kakskeelsus** – seda tõendavad näiteks mitmed [[Balti laenud eesti keeles|balti]] ja [[Saksa laenud eesti keeles|saksa]] [[Laensõna|laensõnad]] soome keeles.

=== Eelkeel ===
Mitmete uuringute läbiviimisel on korduvaks raskuseks kujunenud võimalikult algse [[Keelend|keelendi]] [[rekonstrueerimine]], sest pole piisavalt palju tõendavat materjali, mis pärineks väga kaugest ajast (kõige varasemad teadaolevad kirjapanekud tehti [[11. sajand|11. sajandil]]). Kõige varasem piirkonna elanik pärines viimase [[Jääaeg|jääaja]] perioodist; on ka spekuleeritud, et keelekontaktid kahe grupi vahel leidsid aset vähemalt 2000 aastat [[Enne Kristust|e.Kr.]]

=== 18. ja 19. sajand ===
Vaadates, milline oli [[Slaavi keeled|slaavi keelte]] (eelkõige vene keele) mõju [[18. sajand|18.]] ja [[19. sajand|19. sajandil]], ilmnevad märkimisväärsed erinevused Soome ja Baltimaade vahel. Soomes mõjus [[venestamine]] seal kõneldavatele [[Vähemuskeel|vähemuskeeltele]] laastavalt ning tänaseks on mitmed neist kas juba [[Väljasurnud keel|väljasurnud]] või [[Ohustatud keel|väljasuremise äärel]]. Baltimaades kadus venestamise mõjul saksa keele kesksus, mis oli varasemal perioodil suureks probleemiks. 19. sajandi teises pooles toimus Balti riikide [[Keelemaastik|keelemaastikul]] oluline pööre: [[Ärkamisaeg|ärkamiseaeg]]. Keeled standardiseeriti, tehti kokkuleppeid [[Kirjakeel|kirjakeele]] kujus, [[sõnavara]] rikastati uute [[Sõna|sõnadega]] – toimus [[keeleplaneerimine]], mis oli eriti ilmne just eesti keeles. Leedus, Lätis ja Eestis oli sajandi lõpuks oma [[Põliskeel|põliskeele]] tähtsus markantselt tõusnud.

=== 20. sajand ===
20. sajandil muutus piirkonna keeleline koosseis. [[Teine maailmasõda|Teise maailmasõja]] järel muutus osade keelte kasutus olematuks, näiteks [[Eestirootsi keel|Eestis kõneldud rootsi keelevariandi puhul]]. [[Nõukogude Liit|Nõukogude Liidu]] algusega kasvas vene keele staatus ja selle mõju Balti riikide keeltele, seda tõendab näiteks mitmetes piirkonna linnades elav [[Eesti venelased|venekeelne kõnelejaskond]].

=== 21. sajand ===
''[[Lingua franca]]'' positsioon on Balti riikide piirkonnas tänaseks muutunud. Varem, poliitilistel tagajärgedel, domineeris Ida-Euroopas vene keel. Paralleelselt kasvas Baltimaadest lääne pool [[Inglise keel|inglise keele]] tähtsus. Tänapäevaks on inglise keel võtnud ''lingua franca'' staatuse üle terve maailma, eriti just noorte inimeste seas.

== Balti areaali keelte võrdlus ==
Balti areaali keelte vahel esineb [[Grammatika|grammatilisel]] tasandil nii sarnasusi kui erinevusi, näiteks [[Käänamine|käändesüsteemis]].

=== Subjekt ===
Eesti ja leedu keeles väljendatakse [[Alus (keeleteadus)|subjekti]] (ka [[Täissubjekt|täissubjekti]]) [[Nimetav kääne|nominatiivi käändega]]:
 **Vesi**     on  kaevus. 
 Šuliny       **vanduo**. 
 kaev:LOC     vesi.NOM
[[Osasubjekt|Osasubjekti]] väljendatakse kummaski keeles erinevalt – leedu keeles [[Genitiiv|genitiivi]] ja eesti keeles [[Partitiiv|partitiivi käändega]]: 
 Kaevus     on     **vett**. 
 Šuliny     yra    **vandens**. 
 kaev:LOC   ole.3  vesi:GEN
Soome keeles väljendatakse täis- ja osasubjekti sarnaselt eesti keelega nominatiivi ja partitiivi kaudu. Liivi keelest ammendav info subjekti kohta puudub, sest seda pole piisavalt põhjalikult uuritud.

Vene keel sarnaneb leedu keelega, sest osasubjekti väljendatakse genitiivi käändega:
 **Hleba**       net     na     stole. 
 Leib:GEN    NEG     PREP   laud: PREPL 
 "Leiba ei ole laual."

=== Objekt ===
Juhul, kui tegevus ja [[Sihitis|objekt]] on piiritletud, siis kasutatakse [[Täisobjekt|täisobjekti]] väljendamiseks eesti keeles genitiivi ja leedu keeles [[Akusatiiv|akusatiivi]] käänet:
 Poiss       kirjutas               **luuletuse**.
 Vaikynas    parašé                 **eilérašti**. 
 poiss.NOM   PREF:kirjuta:PST.3     luuletus:ACC
Liivi keeles saab täisobjekti väljendada genitiivi käädega:
 Ta     mīž          **entš**  **laps**      järā.
 tema   müü:PST.3SG  oma   laps.GEN  ära 
 "Ta müüs enda lapse ära."
[[Osaobjekt|Osaobjekti]] väljendatakse eesti keeles partitiivi ja leedu keeles genitiivi käändega, need käändevalikud kehtivad ka eituse korral:
 Lapsed       jõid        **piima**. 
 Vaikai       géré        **pieno'''. 
 laps:PL.NOM  joo:PST.3   piim:GEN

## Viited