open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1997. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused

**1997. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused** olid 3. maailmameistrivõistlused lühiraja ujumises, mis toimusid 17.–20. aprillini 1997 Göteborgis Rootsis.

## Eestlaste osalemine

Eestlastest osalesid MM-il Marko Pachel (100 m rinnuli), Raiko Pachel (100 m rinnuli ja 200 rinnuli) ja Indrek Sei (50 m vabalt, 100 m vabalt ja 50 m liblikat)
Murenemiskoorik

**Murenemiskoorik** on maismaa pinnakiht, kus toimub murenemine ja selle tagajärjel tekib maakoore ülaosas rabe kivimmaterjal. Murenemiskooriku paksus sõltub paljudest teguritest: 
*kliimast – sooja ja niiske kliimaga aladel toimub murenemine kiiremini ja seetõttu on murenemiskoorik paksem. Ekvatoriaalses kliimavöötmes võib selle kihi paksus ulatuda kuni 50 meetrini, harvem kuni 500 meetrini. Külma või kuiva kliimaga aladel (polaaraladel, tundras, kõrbedes, mägedes) on murenemiskooriku paksus kuni 50&nbsp;cm;
*murenemise kestusest – mida kauem see protsess kestab, seda paksem on murenemiskoorik. Selle tõttu on paksemad murenemiskoorikud vihmametsades ja savannides, kõige õhemad aga tegevvulkaanide nõlvadel ja liustike sulamise piirkondades;
*kivimitüüpidest – settekivimid murenevad kiiremini kui näiteks tardkivimid.
Nüüdisaegsed murenemiskoorikud on tavaliselt kaetud mullakihiga.
1999. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused

**1999. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused** olid 4. maailmameistrivõistlused lühiraja ujumises, mis toimusid 1.–4. aprillini 1999 Hongkongis Hiinas.

## Eestlaste osalemine

Eestlastest osalesid MM-il Raiko Pachel ja Indrek Sei.
2000. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused

**2000. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused** olid 5. maailmameistrivõistlused lühiraja ujumises, mis toimusid 16.–19. märtsini 2000 Ateenas Kreekas.

## Medalid
Barendrecht

**Barendrecht** on linn Hollandis Lõuna-Hollandi provintsis. Elanike linnas on 43 104 (1. jaanuar 2007), pindala on 21,72&nbsp;km², millest 1,45&nbsp;km² hõlmavad siseveekogud. 

Barendrechti linnas on järgmised linnaosad: Smitshoek, Barendrecht-Carnisselande, Barendrechtse Veer, Koedood, Middeldijk ja Noldijk.

Linnapea ametis on Jan van Belzen.

## Ajalugu
Praegune Barendrechti linn asub kolme vana asula Ida-Barendrechti, Lääne-Barendrechti ja Carnisseni kohal. Vanim teade Ida-Barendrechtist on juba 1264. aastast. Prantsusmaa valitsemise ajal ühinesid asulad üheks suureks Barendrechti linnaks. Prantslaste valitsemise järel Ida- ja Lääne-Barendrecht eraldusid, kuid 1836. aastal ühineti jälle üheks linnaks.

## Viited

## Välislingid
*Barendrechti koduleht
2002. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused

**2002. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused** olid 6. maailmameistrivõistlused lühirajaujumises, mis toimusid 3.–7. aprillini 2002 Venemaal Moskvas.

## Eestlaste osalemine

Eestlastest osalesid MM-il Berit Aljand, Triin Aljand, Natalia Hissamutdinova, Jana Kolukanova, Elina Partõka, Danil Haustov, Raiko Pachel, Margus Saia, Indrek Sei ja Martin Viilep .

## Viited

## Välislingid
*MM-i tulemused riikide kaupa.
Stephantsminda

**Stephantsminda** (varasem nimi *Kazbegi*) on alev Gruusias Mtshetha-Mthianethi piirkonnas, Kazbegi rajooni keskus.

Asub Gruusia sõjateel. Läbi alevi voolab Tereki jõgi.

Stephantsmindat peetakse ajaloolise Hevi piirkonna keskuseks.

## Viited

## Välislingid
Viva la revoluciòn

**"Viva la Revoluci&ograve;n"** on ansambli Psychoterror album, mis ilmus 1995. aastal.

## Laulud
# Päevavaras (0:44)
# Ei viitsi enam (0:58)
# Ennasttäis (0:48)
# Mikrokosmos (1:08)
# Korter 13 (1:41)
# Autoriteet (0:25)
# Ära Argentiinasse (1:35)
# Rio (1:37)
# Viimane lahing (1:58)
# Mässaja intervjuu (1:07)
# Äripäev (1:44)
# Ultramariin revolver (0:47)
# Kuule lehm (1:03)
# Poliitika (0:25)
# Eikuhugi teel (1:39)
# Kui ma olin 14 (1:15)
# You are my drug (1:08)
# Ugly people (1:06)
# Panic street (1:12)
# I hate boyfriends (1:13)
# I don't wanna die (3:05)
# Fun house rock (1:10)

## Muusikud
*Freddy - vokaal
*Uims - kitarr
*Müül - bass
*Liba - trummid
*Peeter Pask - taustalaul (9,18)
Chaos City

**"Chaos City"** on ansambli Psychoterror album, mis ilmus 1996. aastal kassetina.

Lood lindistati Linnahalli stuudios.

2012. aastal anti album uuesti välja. Selle auks korraldati kontsert, millel albumi lood esmakordselt täismahus esitati. 

## Laulud
# 28 Õltsi ja Exploited'i plaat (1:01)
# Sügis '86 (1:07)
# Ära maksa maksu (0:47)
# Kusine (1:04)
# Terror (1:31)
# Sada tuhat (1:37)
# Surmakuulutused (1:14)
# Angela (1:41)
# Liha (1:13)
# Sinised tüdrukud (1:40)
# Midagi veel (1:47)
# Costa Rica (0:59)
# Politseiriik (1:07)
# TV-kangelane (1:38)
# Let's oi! (1:13)
# Chaos city (2:11)
# Bloodsucker (1:52)
# Vicky (1:09)
# Ready to blow (2:27)
# Thousand ways (1:34)
# Too young to die, too late to live (1:33)
# Greedy shit (1:49)
# City 1997 (1:05)

## Muusikud
*Freddy - vokaal
*Uims - kitarr
*Müül - bass
*Liba - trummid

## Viited

## Välislingid
*Laulusõnad
Live in Bremen

**"Live in Bremen"** on ansambli Psychoterror album, mis ilmus 1996. aastal.

Lood on lindistatud sama aasta 24. oktoobri kontserdil Bremenis. Kasseti andis välja Fucking Cunt Records.

## Laulud
# 28 Õltsi ja Exploited'i plaat (1:18)
# Ennasttäis (0:55)
# Kusine (1:07)
# Ready to blow (2:20)
# Päevavaras (0:45)
# Let's go animals (1:09)
# Mässaja intervjuu (1:02)
# Mikrokosmos (1:07)
# Panic street (1:04)
# Sügis '86 (1:15)
# Ära maksa maksu (0:48)
# Let's oi! (1:09)
# Ära Argentiinasse (1:40)
# Terror (1:27)
# TV-kangelane (1:50)
# Ugly people (1:05)
# Liha (1:21)
# Mad bomb (1:17)
# Angela (1:38)
# Chaos city (2:29)
# Politseiriik (1:23)
# I don't wanna die (2:43)
# Esteet kusipea (1:31)
# Freddy oi! punk (1:16)
# No fun (2:24)
# Midagi veel (1:28)
# Korter 13 (1:37)
# God save the Queen (3:02)
# Viimane lahing (2:17)

## Muusikud
*Freddy - vokaal
*Uims - kitarr,taustalaul
*Müül - bass
*Liba - trummid
*Thanks to: Ferdi, Rainer, Alan & Stefan
Waste and Insanity

**"Waste and Insanity"** on ansambli Psychoterror album, mis ilmus 1997. aastal.

## Laulud
# Olen parasiit ja tõbras (2:28)
# Toksikomaan (1:18)
# Ei kepi (1:33)
# Ilona on punk (0:59)
# Ma ei taha midagi (1:36)
# Sa ajad mind segi (1:46)
# Riks nikkus Ritat (1:52)
# Eat the rich (1:22)
# In the city (2:07)
# Fast life (2:15)
# War in Chechenia (2:39)
# Waste and insanity (2:51)
# Killer (1:58)
# Hate (3:24)
# Fucked angels (3:10)
# Another fashion (2:11)
# Look what they have done (1:28)

## Muusikud
*Freddy – vokaal
*Uims – kitarr, sünt(2), taustalaul(8)
*Müül – bass
*Liba – trummid
*Villu Leis – tromboon (1)

## Välislingid
*Laulusõnad]
Tusk. Töötus. Armetus.

**"Tusk. Töötus. Armetus."** on ansambli Psychoterror album, mis ilmus 1995. aastal. 

Pealkiri on Vennaskonna albumi "Usk. Lootus. Armastus." pealkirja paroodia.

## Laulud
# Psühhoterror (2:20)
# Nitrokaif (1:33)
# Esteet kusipea (1:40)
# Enesetapp (1:18)
# Mürgiseen (0:38)
# Tahan tappa (2:41)
# Mad bomb (1:20)
# Let's go animals (1:10)
# Freddy oi! punk + No fun (3:25)

## Muusikud
*Freddy - vokaal
*Uims - kitarr & bass
*Tõnu - trummid
*M.ü.ü.L - M.ü.ü.L
*Peeter Pask - taustavokaal (6, 10)
Cheap Holidays

**"Cheap Holidays"** on ansambli Psychoterror album, mis ilmus 2000. aastal. Albumi andis kassetil välja FC Records. Materjal salvestati stuudios Orbital Vox 1999. aasta oktoobris.

## Laulud
# U.S. Bombs (2:17)
# I got no place to go (2:03)
# Factory (1:39)
# Pauline (1:24)
# Astray (1:59)
# No way out (2:14)
# I wanna riot (1:55)
# Better than SS (2:10)
# Anti-pasti (2:21)
# Anarchy (1:51)
# Dirt city streets (1:54)
# Nobody OK (2:03)
# I wanna be mud (2:37)
# California is dead (2:36)
# Farewell to rock'n'roll (2:12)

## Muusikud
*Freddy – vokaal
*Uims – kitarr
*Mozg – kitarr
*Müül – bass
*Liba – trummid
*Thanks to: Bullshit, Reimo, Siim, Moris, Rasta Knast
Mikrokosmos (Psychoterror)

**"Mikrokosmos"** on ansambli Psychoterror album, mis ilmus 2002. aastal.

## Laulud
# Korter 13 (2:07)
# Ära maksa maksu (0:56)
# Mürgiseen (0:38)
# Politseiriik (1:20)
# Mikrokosmos (0:50)
# Rio (1:11)
# Mässaja intervjuu (1:15)
# Psühhoterror (1:33)
# Esteet kusipea (2:10)
# Päevavaras (0:46)
# Freddy oi! punk (1:09)
# Surmakuulutused (2:01)
# Eikuhugi teel (1:20)
# Kui ma olin 14 (1:12)
# Sinised tüdrukud (1:01)
# Let's go animals (1:15)
# I steal food from supermarket (1:18)
# Kusine (1:30)
# Sada aastat üksildust (2:57)
# Ära Argentiinasse (1:25)

## Muusikud
* Freddy – vokaal
* Uims – kitarr, bass
* Catherine – viiul
* Kilu – taustalaul, kongad, tamburiin, kastanjetid, *chicken crack*
* Kalle – saksofon
Punks in the City

**"Punks in the City"** on ansambli Psychoterror album, mis ilmus 2002. aastal.

## Laulud
# Punks in the City (1:55)
# I wanna be mud (2:38)
# I got no place to go (2:00)
# U.S. Bombs (2:15)
# Anarchy II (1:40)
# Pauline (1:23)
# Insanity (1:59)
# I wanna riot (1:54)
# Straight up to the point (1:06)
# Anti-pasti (2:21)
# Dirt city streets (1:50)
# Walking man (1:40)
# No way out (2:12)
# California is dead (2:34)
# I wanna be mud (live*) (2:34)
# U.S. Bombs (live*) (2:15)
# Walking man (live*) (2:25)
# Kusine (live*) (0:58)
# Mikrokosmos (live*) (0:58)
# Let's go animals (live*) (1:10)
# Panic street (live*) (1:08)

## Muusikud
*Freddy - vokaal
*Uims - kitarr,bass
*Mozg - kitarr
*Liba - trummid
*Müül - bass
Straight to the Point

**"Straight to the Point"** on ansambli Psychoterror album, mis ilmus 2004. aastal.

## Laulud
# Punks in the City (Disco edit) (1:49)
# Sööge oma sitta (2:19)
# You better know (2:15)
# Hell yeah (1:51)
# Fuck you (2:07)
# Tired shit (1:47)
# Punk summer (2:11)
# Punks in the City (1:57)
# Anarchy II (1:43)
# Walking man (1:41)
# Straight to the point (1:08)
# Una cerveza, por favor (1:17)
# Insanity (2:00)
# Life is so easy (2:12)
# See ei ole muusika* (1:33)

## Muusikud
*Freddy – vokaal
*Uims – kitarr, bass
*Mozg – kitarr
*Liba – trummid
Anarhia ja dekadents

**"Anarhia ja dekadents"** on ansambli Psychoterror album, mis ilmus 2006. aastal.

## Laulud
# "Ma pole süüdi" (1:07)
# "Külm linn, külm öö" (1:00)
# "Teie suhkur on söödud" (1:01)
# "Ma jälestan teid" (1:42)
# "Olen maailma naba" (1:13)
# "Tapa 25" (1:50)
# "Paskeetika" (2:00)
# "Võlgu ja viletsust" (3:32)
# "Anarhia ja dekadents" (2:01)
# "Räägi veel" (2:39)
# "Trepp" (2:18)
# "Teen mida tahan" (1:18)
# "Uut aastat 06" (2:26)
# "Teen mida tahan" (video) (1:16)

## Muusikud
*Freddy Grenzmann - vokaal
*Uims - basskitarr, kitarr ja taustalaul (13)
*Mozg - kitarr
*Liba - trummid
*Rein Fuks - tamburiin
*Reijo Tagapere, Rein Fuks, Uims - plaksud (12)
Estonian Survivors

**"Estonian Survivors"** on ansambli Psychoterror album, mis ilmus 2006. aastal.

## Laulud
# Punks in the City (1:57)
# U.S. Bombs (2:15)
# Freddy, löö esimesena! (2:29)
# Olen kägu (1:47)
# Mind peksti (3:16)
# Olen parasiit ja tõbras (2:28)
# Anarhia ja dekadents (2:01)
# Võlgu ja viletsust (3:32)
# Mehed ja meri (2:10)
# Anarchy (1:51)
# War in Chechenia (2:39)
# Prostituudi laul (1:49)
# Räägi veel (2:39)
# Astray (1:59)
# Paskeetika (2:00)
# Teen mida tahan (1:18)
# Mürgiseen (0:36)
# Kui ma olin 14 (1:13)
# Evely läks linna (3:08)
# Costa Rica (0:58)
# Midagi veel (1:47)
# Walking Man (1:41)
# Nobody OK (2:03)
# Sa ajad mind segi (1:46)
# Korter 13 (unplugged) (2:09)
# Surmakuulutused (unplugged) (2:03)
# Punks in the City (Disco edit) (1:49)

## Muusikud
*Freddy – vokaal
*Uims – bass
*Mozg – kitarr
*Liba – trummid
*Müül – bass
*Tõnu Poopuu – trummid (17)
*Villu Leis – tromboon (6)
*Kristiina Killo (Kilu) – tamburiin, kongad ja chicken crack (25,26), taustalaul (25)
*Kalle Klein – saksofon (25,26)
*Rein Fuks – tamburiin (8), plaksud (16)
*Reijo Tagapere – plaksud (16)
Ontario (California)

**Ontario** on linn USA-s California osariigis  San Bernardino maakonnas. 

Linnas asub Los Angeles-Ontario lennujaam.

## Välislingid

*Ontario koduleht
2004. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused

**2004. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused** olid 7. maailmameistrivõistlused lühiraja ujumises, mis toimusid 7.–11. oktoobrini Indianapolises USAs.

## Eestlaste osalemine

Eestlastest osalesid MM-il Berit Aljand, Triin Aljand, Natalia Hissamutdinova, Jane Trepp, Vladimir Labzin ja Miko Mälberg..

## Tulemused

### Vabaujumine

## Välislingid

*MM-i tulemused riikide kaupa.
Mart Simm

**Mart Simm** (sündinud 10. novembril 1946 Pärnus) on eesti hüdrobioloog, bioloogiakandidaat (1976).

## Elukäik
Ta õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis bioloogiat, ülikooli lõpetas 1966. aastal.

Aastatel 1969–1985 oli ta Läänemere Kalamajanduse TUI Tallinna osakonna teadur, hiljem vanemteadur.

Aastatel 1985–1990 oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi merekeemiasektori vanemteadur.

1990–1998 töötas ta Teaduste Akadeemia Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudis merekeemiasektori vanem- ja juhtteadurina.

Ta on tegelenud Liivi lahe zooplanktoni uurimisega ning mesozooplanktoni ja müsiidiliste leviku, ökoloogia ja produktsiooni uurimisega.

## Tunnustus

* 2023 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
*
Greatest Shits

**"Greatest Shits"** on ansambli Psychoterror album, mis ilmus 2002. aastal.

## Laulud
# Psühhoterror (2:18)
# Mürgiseen (0:36)
# Esteet kusipea (1:38)
# Päevavaras (0:42)
# Korter 13 (1:39)
# Kui ma olin 14 (1:13)
# Mikrokosmos (1:06)
# Kuule lehm (1:01)
# Ära Argentiinasse (1:33)
# Äripäev (1:42)
# Ära maksa maksu (0:46)
# Terror (1:30)
# Sügis '86 (1:06)
# Politseiriik (1:06)
# Kusine (1:02)
# Costa Rica (0:58)
# Midagi veel (1:47)
# Ma olen parasiit ja tõbras (2:28)
# Ei kepi (1:32)
# Mind peksti (3:16)
# Sööge oma sitta (2:20)
# Prostituudi laul (1:49)
# Surmakuulutused (unplugged) (2:03)
# Esteet kusipea (unplugged) (2:12)
# Korter 13 (unplugged) (2:09)
# See ei ole muusika* (1:31)

## Muusikud
*Freddy - vokaal
*Uims - kitarr, bass
*Mozg - kitarr (20.-22.,26.)
*Müül - bass
*Liba - trummid
*Tõnu Poopuu - trummid (1.-3.)
*Kristiina Killo (Kilu) - tamburiin, congad ja chicken crack (23.-25.), taustalaul (25)
*Kalle Klein -- saksofon (25.)
*Katrin Matveus (Catherine) -- viiul (24.)
*Villu Leis -- tromboon (18.)
*Einar Laigna -- hääl (26.)

kõik tekstid: Freddy, välja arvatud 22.(Paul-Eerik Rummo) ja 26.(Einar Laigna).
muusika: Uims, v.a. 2.,10.,14.(Freddy), 26.(Mozg) ja 22.(U.ja T.Naissoo)
Kalle Olli

**Kalle Olli** (sündinud 12. veebruaril 1967 Tallinnas) on eesti merebioloog.

## Elukäik
Aastal 1992 lõpetas ta Tartu Ülikooli bioloogia erialal. 1992–1996 oli Helsingi Ülikooli külalisüliõpilane. 

1998. aastast on ta Tartu Ülikooli Botaanika ja Ökoloogia Instituudi erakorraline teadur. Samal aastal oli ta ka Tromsø ülikooli külalisteadur. 1998–2000 oli Woods Hole Oceanographic Institutioni teadur.

Alates 2017. aastast Eesti Maaülikooli professor. Aastast 2025 Maaülikooli teadusprorektor.

## Tunnustus
* 2017 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited


## Välislingid
*
2006. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused

**2006. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused** olid 8. maailmameistrivõistlused lühiraja ujumises, mis toimusid 5.–9. aprillini Shanghais Hiinas.

## Eestlaste osalemine
Eestlastest osalesid MM-il Jane Trepp ja Martti Aljand.

## Medalid

## Välislingid
*MM-i tulemused riikide kaupa
FINA

**Fédération internationale de natation (FINA)** – Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon – on ROK-i ujumisalade alaliit. FINA peakorter asub Šveitsis Lausanne'is.

FINA korraldab maailmameistrivõistlusi kuuel veespordialal: ujumises, vettehüpetes, *[[high diving]]us*, kujundujumises, veepallis ja avaveeujumises.

## Ajalugu
Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon asutati 19. juulil 1908 Londoni olümpiamängude ajal. Järgmisel aastal Pariisis toimunud kongressil koostati rahvusvahelised võistlusmäärused, kehtestati maailmarekordite registreerimise kord ja määrati kindlaks ujumise arendamise üldsuunad.

## Vaata ka
*Ujumise maailmarekordid
*Ujumise maailmameistrivõistlused
*Ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused

## Välislingid
*Rahvusvahelise Ujumisföderatsiooni koduleht
Haragauli

**Haragauli** on alev Gruusias Imerethis, Haragauli rajooni keskus.

Nõukogude ajal kandis nime Ordžonikidze.
Arukuklane

**Arukuklane** (ka metsakuklane, *Formica rufa*) on sipelglaste sugukonda kuklase perekonda kuuluv putukas.

Arukuklane on Eestis looduskaitsealune loomaliik. 

Töösipelgas võib olla 8–10 millimeetrit pikk.

Arukuklastel on võime vaenlase pihta sipelghapet pihustada. Sipelghappe eraldas esimest korda inglise loodusteadlane John Ray 1671, destilleerides suurt hulka purustatud arukuklasi.

Arukuklased toituvad põhiliselt pesa lähedalt leitud selgrootutest, eriti ümbritsevatelt puudelt korjatud lehetäidest, ehkki nad on ka raipesööjad. Sellepärast on arukuklast mõnele poole introdutseeritud loodusliku kahjuritõrje otstarbel.

Sipelgad on metsade kõige kasulikumad putukad. Nendes metsades, kus on palju sipelgapesi, ei esine kunagi paljude kahjurputukate – puude okkaid ja lehti hävitavate vaablaste, vaksikute ja öölaste masspaljunemise puhanguid. Keskmiste mõõtmetega sipelgakoloonia kaitseb metsa veerandil hektaril, aga suure, sageli kuni kahe meetri kõrguse pesa elanikud rohkem kui tervel hektaril. Nende metsade kaitseks, kus sipelgaid pole, asustatakse neid sinna kunstlikult. 

Arukuklase pesakuhilas on püsiv õhuniiskus. Kuhila kuju ja mõõtmed määravad pesas kindla temperatuurirežiimi ning sellepärast ei muutu pesa mõõtmed ja kuju pikka aega, kuigi pesamaterjal ringleb pidevalt: sipelgad tõstavad okkaid pesasügavusest pesa pinnale. Terves sipelgapesas ei ole kunagi hallitust, aga niipea, kui sipelgad pesa hülgavad, kasvab kogu kuhil seeneniidistikuga läbi. 

Elukohana eelistavad nad oma suure pesakuhila rajada territooriumile, kuhu teisi liike ei lubata, ja sissetungijatega asutakse võitlusse. Ühes pesas elab sadu tuhandeid sipelgaid. Vähemalt samas ulatuses, kui pesakuhil ulatub üle maapinna, on kuklastel ka maa sisse ehitatud keeruline käikude ja kambritega süsteem. Teiste kuklastega võrreldes on arukuklase pesa keskmise suurusega.

Üldjuhul eelistavad arukuklased elukohana puisniitu ning elavad valgusrikastes metsades ja metsaservadel, kuid nad võivad asuda ka aeda ja mahajäetud hoonetesse, samuti mesitarudesse. Näiteks Ilumetsa sipelgaasurkonnas asub üks arukuklase koloonia sauna sõrestikseinas ja teine sellest kõigest 30 meetri kaugusel kopliaia ääres.

Arukuklaste hävitamine majapidamisest mürgiga on keelatud, appi tuleb kutsuda keskkonnateenistuse ekspert, kes asustab nad ümber.

## Viited


## Välislingid

*
Bagdathi

**Bagdathi** on linn Gruusias Imerethis, Bagdathi rajooni keskus.

Bagdathis on sündinud vene luuletaja Vladimir Majakovski. Nõukogude ajal aastatel 1940–1990 kandis nime Majakovski. Linnaõigused sai 1981. aastal.

## Viited
Šuahhevi

**Šuahhevi** on alev Gruusias Adžaarias, Šuahhevi rajooni keskus.

Aleviks sai Šuahhevi 1974. aastal.
Ura maastikukaitseala

**Ura maastikukaitseala** asub Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Ura, Pikavere, Iska, Tamme ja Joonuse külas. Kaitseala rajati Eesti Vabariigi Valitsuse 8. mai 2007. aasta määruse nr 127 alusel.

Kaitseala pindala on 309,6 hektarit, millest riigimaid on 214,6 hektarit ja eramaid 95 hektarit. 

Kaitstavad elupaigatüübid on kadastikud, liigirikkad madalsood, vanad laialehised metsad, puiskarjamaad, soostunud ja soolehtmetsad. Kaitstavad liigid: sookurg, jõgitiir, roo-loorkull, laululuik, hallpõsk-pütt.

## Kirjandus
*Merivee M., 2007. Ura maastikukaitseala. – Eesti Loodus 58 (11): 26–27

## Välislingid
Kärsaklased

**Kärsaklased** (*Curculionidae*) on sugukond mardikaid, kelle pea on veninud pikaks kärsaks, mille külge kinnituvad tavaliselt põlvjad tundlad ning haukamissuised. Kärsal on suur tähtsus – selle abil puuritakse taimekoesse auk, kuhu asetatakse muna. Vastsed on jalutud valkjad tõugud. Talvituvad mardikana, sellepärast on neid rohkem kevadel ja sügisel.

Kärsaklaste sugukonda kuulub umbes 60 000 liiki.

## Klassifikatsioon
Kärsaklaste sugukonna klassifikatsioon pole päris selge. Sugukonda liigitatakse järgmised alamsugukonnad: 
* *[[Bagoinae]]* C.G.Thomson, 1859
* *[[Baridinae]]* Schoenherr, 1836
* *[[Brachycerinae]]* Billberg, 1820 
* *[[Brachyceropseinae]]*  Aurivillius, 1926
* *[[Ceutorhynchinae]]*  Gistel, 1856
* *[[Conoderinae]]*  Schoenherr, 1833
* *[[Cossoninae]]*  Schoenherr, 1825  
* *[[Cryptorhynchinae]]*  Schoenherr, 1825
* *[[Curculioninae]]*  Latreille, 1802    
* *[[Cyclominae]]*  Schoenherr, 1826
* *[[Dryophthorinae]]*  Schoenherr, 1825 (vaidluse all)
* *[[Entiminae]]*  Schoenherr, 1823
* *[[Erirhininae]]* (vahel ka *[[Brachycerinae]]*)
* *[[Gonipterinae]]* (vahel ka *[[Curculioninae]]*)
* *[[Hyperinae]]*  Lacordaire, 1863 (vahel ka *[[Molytinae]]*) 
* *[[Leptoniinae]]* (vaidluse all)
* *[[Lixinae]]*  Schoenherr, 1823 (vahel ka *Molytinae*) 
* *[[Mesoptiliinae]]*  Lacordaire, 1863 (vahel ka *Molytinae*)
* *[[Molytinae]]*  Schoenherr, 1823
* *[[Orobitidinae]]*  C.G.Thomson, 1859 (vahel ka *[[Baridinae]]*)
* *[[Platypodinae]]*
* *[[Raymondionyminae]]* (vahel ka *Brachycerinae*)
* *[[Scolytinae]]* Latreille, 1804 
* *[[Xiphaspidinae]]*  Marshall, 1920(vahel ka *[[Baridinae]]*).

## Kirjeldus
Enamikus on kärsaklased väikesed 1-11, harva kuni 24 millimeetrit pikad. Kärsaklased on liikide arvult teine mardikasugukond Eestis ja nad on meil esindatud umbes 450 liigiga. Sellesse kuulub mitmeid aia-, põllu-, metsa- ja laokahjureid, näiteks hernekärsakas, ristikunirplane, õunapuu-õielõikaja, latipihklane ja männipihklane, pähklikärsakas. Toiduainete ladudes tuntakse paari-kolme millimeetri pikkust terakärsakat (*Calandra granaria*) ja riisikärsakat. Eestis suudavad nad paljuneda ainult siseruumides, kus nad toituvad jahust, jahusaadustest ning viljateradest.

## Pilte

Image:Curculio3.jpg|*Curculio glandium*
Image:Rhopalapion longirostre.jpg|*Rhopalapion longirostre*
Pilt:Curculionidae on Betula Richard Bartz.jpg|*Hypera zoilus*
Pilt:Furcipus rectirostris.jpg|*Furcipus rectirostris*
Image:Mononychus punctum album 1 web.jpg|*Mononychus punctum-album*



## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne Fauna Europaea-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne WoRMS-is

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Curculionidae]] seisuga 01.02.2014.*
Puhas priim

**Puhas priim** (inglise keeles *perfect prime*) ehk **priim** (inglise keeles *prime*) ehk **unisoon** (inglise keeles *unison*, *perfect unison*) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 1/1 ehk 0 tsenti.

Puhas priim on konsonants.

## Vaata ka
*intervallide loend
*priim
*unisoon

## Välislingid
*1/1 – Xenharmonic Wiki
Puhas kvart

**Puhas kvart** on intervall, mille astmeline suurus on 4 ja tooniline suurus 2½ tooni. 

Puhta kvardi enharmooniline intervall on suurendatud terts. Puhas kvart on konsoneeriv intervall. Dissoneerivatest intervallidest lahendatakse puhtasse kvarti suurendatud sekund.

## Kuula
*puhas kvart üles 
*puhas kvart alla
Puhas oktav

**Puhas oktav** on intervall, mille astmeline suurus on 8 ja tooniline suurus 6 tooni. 

Puhta oktavi enharmooniline intervall on suurendatud septim. Puhas oktav on konsoneeriv intervall.

## Kuula
* 
*
Mürsik

**Mürsik** on 11–14-aastane laps, noorem murdeealine.

## Termin
Etümoloogiliselt põhineb termin 1960. aastatel loodud tehistüvel. Impulss-sõnad on olnud 'mürsk', soomekeelne *myrsky* ('torm') ja 'mürts'.

## Vaata ka
*Imik
*Maimik
*Kainik

## Viited

## Kirjandus
*Valdur Lulla, "Mürsik, meie murelaps", Toimetanud H. Roots, Valgus 1982
Eesti raamatukauplustest ja avalikest raamatukogudest kõrvaldamisele kuuluva kirjanduse nimestik

**Eesti raamatukauplustest ja avalikest raamatukogudest kõrvaldamisele kuuluva kirjanduse nimestik** oli 1941. aastal Saksa okupatsioonivõimude poolt Tallinnas kahes vihus välja antud salajane kommunistliku, saksavastase ja juutliku kirjanduse loend.
 
## 1. vihk
Kõrvaldamisele kuulusid:
*1. Nõukogude-Vene kirjandus ajavahemikul 1917–1941, välja arvatud vene klassikud ja puhtteaduslikud tööd ilma kommunistlike sissejuhatuste või kommentaarideta.
*2. Kommunistlik kirjandus igas keeles
*3. Inglise ja prantsuse kirjandus alates 1933. a. algkeeles ja tõlkeis, välja arvatud inglise ja prantsuse klassikute uusväljaanded.
*4. Eestis kommunistide valitsemisajal 1940/41 väljaantud kirjandus, välja arvatud puhtteaduslikud teosed.
*5. Juudi kirjandus igas keeles.
*6. Saksamaalt 1933. a. saadik emigreerunud mittejuutide teosed.
*7. Saksavaenulise tendentsiga kirjandus igas keeles.

Tähtsamad raamatud liikidest 4–7 on loetletud järgmises nimestikus.

(Kui autori järel puudub teose pealkiri, kuulusid kõrvaldamisele kõik teosed.)

## 2. vihk
### I. Raamatud

### II. Anonüümväljaanded

### III. Ajakirjad

### IV. Kirjastused, kelle kogutoodang on keelatud

## Vaata ka
*Erifond
Madeleine McCann

**Madeleine McCann** (sündinud 12. mail 2003 Leicesteris) on inglise tüdruk, kes on tuntud oma kadumise tõttu 3. mail 2007 Portugalis, kus ta oli koos vanematega reisil, ja sellega seotud spekulatsioonide tõttu.

## Kirjandus
* Kate McCann, "Kadunud" (originaalpealkiri: *Madeleine*). Tõlkinud Andreas Ardus. Kunst, Tallinn 2012, 384 lk; ISBN 9789949486250

## Välislingid
*findmadeleine.com
Kelmikaart

**Kelmikaart** on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter"  kaart, millel on kujutatud Sigatüüka kooli ja Siganurme küla. Kaart sisaldab lisaks tavalisele kooli ja küla plaanile ka kõiki kooli territooriumil olevaid salakäike. Kaardi teeb aga eriliseks see, et kaardil on näha, kus keegi parasjagu liigub.

## Kasutamine

Kaardi lugemiseks on vaja teada, kuidas seda avada. Kaardi lugemiseks ja uurimiseks tuleb osutada sellele võlukepiga ning öelda: "Ma tõotan pühalikult, et olen pahanduste peal väljas." Kui kaarti pole vaja enam kasutada, siis tuleb öelda: "Kelmus tehtud!" ning kaardi info kustub ära.

## Kaardi ajalugu

Selle kaardi kingivad Harryle Fred ja George Weasley öeldes:"Sinul läheb seda rohkem vaja kui meil". Tänu sellele kaardile õnnestub Harryl mitmel korral vältida soovimatute isikutega kokkupõrkamist.
Samuti saab Harry tänu kelmikaardile teada Sigatüükas asuvatest salakäikudest, mida ta mitmel korral erinevatel asajoludel kasutab.

Kelmikaardi loojateks on James Potter, Sirius Black, Remus Lupin ning Peter Pettigrew. Autorinimedena kasutavad nad hüüdnimesid Nukits (James), Päntajalg (Sirius), Totu (Remus) ja  Vingerjas (Peter).
Daniel Andersson

**Daniel Andersson** (sündinud 28. augustil 1977 Borgebys) on endine rootsi jalgpallur (kaitsja ja poolkaitsja).

Ta mängis klubikarjääri jooksul Malmö FF-s ning Itaalia klubides Bari, Venezia, Chievo ja Ancona.

Rootsi jalgpallikoondisse kuulus ta aastatel 1997–2009.
Kaubalinn

**Kaubalinn** on linn või selle osa, mille areng ja majandus põhinevad peamiselt kaubandusel. Sellised linnad asuvad sageli oluliste kaubateede, sadamate, jõgede või maismaatranspordi sõlmpunktide juures ning nende elanikkond tegeleb suurel määral kaupade vahendamise, ladustamise ja müügiga. Tänapäeval mõistetakse kaubalinna all eelkõige suuri sadamalinnu ja rahvusvahelise kaubanduse keskusi. Nende tähtsust ja suurust mõõdetakse tavaliselt kaubakäibe (tonnaaž) või konteinerikäibe (TEU) mahu järgi.

Keskajal oli kaubalinnal kitsam ja spetsiifilisem tähendus. Sellega tähistati linna, mis oli saanud eristaatuse kaubanduse arendamiseks, näiteks turu- või sadamaõiguse. Paljud kaubalinnad kuulusid kaubandusliitudesse, nagu Hansa Liit, ning neil võisid olla soodustused tollimaksude, ladustamise ja väliskaubanduse korraldamisel. Kaubalinnad olid sageli rahvusvahelise kaubanduse keskused, kus kohtusid eri maade kaupmehed ja kultuurid.

Kaubalinnade roll oli oluline linnastumise, rahanduse ja käsitöö arengus ning need mõjutasid märkimisväärselt Euroopa ja teiste piirkondade majanduslugu.

## Suurimad kaubalinnad maailmas (sadamate järgi)
* Shanghai – maailma suurima kaubakäibega sadamalinn; Shanghai sadam on olnud aastaid konteinerikäibe poolest esikohal.
* Singapur – üks maailma tähtsamaid meretranspordi sõlmpunkte Aasias.
* Ningbo – kiiresti arenenud Hiina sadamalinn, väga suure kaubamahuga.
* Shenzhen – oluline tootmis- ja ekspordikeskus Hiinas.
* Guangzhou – ajalooline kaubalinn ja tänapäeval suur tööstus- ning logistikakeskus.
* Rotterdam – Euroopa suurim sadamalinn ja peamine kaubavärav Euroopa Liitu.
* Busan – üks Aasia tähtsamaid konteinersadamaid.
* Hongkong – rahvusvaheline kaubandus- ning finantskeskus.

## Ajaloolised kaubalinnad
* Veneetsia – Vahemere kaubanduse keskpunkt keskajal.
* Antwerpen – 16. sajandi Euroopa tähtsaim kaubalinn.
* Lübeck – Hansa Liidu juhtiv linn.
* Melaka – oluline kaubasadam India ookeani ja Lõuna-Hiina mere vahel.

## Viited
Kiirgus

**Kiirgus** on füüsikas energiavoo emiteerimine või edastamine lainete (näiteks elektromagnetlainete) või aineosakeste (näiteks alfa- või beetakiirte) kujul ruumi või keskkonda. 

## Kiirgus ja kvantmehaanika
Kvantmehaanikalainelis-korpuskulaarse dualismi käsituse kohaselt on kiirgus tõlgendatav nii osakeste (korpusklite) liikumisena kui ka lainete levimisena. Seega võib elektromagnetkiirgust käsitada osakeste (footonite) voona ja korpuskulaarkiirgust (nt alfa-, beeta- või neutronkiirgust) lainena.

Kui kiirgusosakestel on nii suur energia, et nad on võimelised aatomeid või molekule ioniseerima, s.t neist elektrone eemaldama, siis on tegemist ioniseeriva kiirgusega. 

## Kiirguse teisi näiteid
Lisaks võib nimetatakse kiirguseks veel:

*akustiline kiirgusː helilainete edastamine heliallika poolt keskkonda ehk helilainete kiirgumine heliallikast.
* gravitatsiooni kiirgus ehk kiirgus, mis esineb gravitatsioonilainete või aegruumi kumerustes virvendusena.

## Vaata ka
*Kosmiline kiirgus
*Soojuskiirgus
*Tšerenkovi kiirgus
*Hawkingi kiirgus
*Kiirguskaitse
*Radiomeetria

## Viited
Murdumisnäitaja

Optilise keskkonna **murdumisnäitajaks** ehk **refraktsiooniindeksiks** nimetatakse dimensioonitut suurust, mis näitab, mitu korda erineb valguse või suvalise teise kiirguse faasikiirus selles keskkonnas valguse kiirusest vaakumis.

Murdumisnäitajate erinevus põhjustab valguse murdumise kahe optilise keskkonna lahutuspinnal (sellest ka nimetus murdumisnäitaja). Valguskiire suunamuutust kirjeldab Snelli seadus *n*1sin(*&theta;*1)=*n*2sin(*&theta;*2), kus *&theta;*1 ja *&theta;*2 on vastavalt langemisnurk ja murdumisnurk ning *n*1 ja *n*2 keskkondade murdumisnäitajad. Murdumisnäitajaist sõltub ka Brewsteri nurk ning peegeldus- ja läbilaskvustegur. Näiteks pinnale risti langeva valguse korral on peegeldustegur R = (*n*1 – *n*2)2(*n*1 + *n*2)2. Peegeldus- ja läbilaskvusteguri sõltuvust murdumisnäitajast kirjeldavad Fresneli võrranditega.

Murdumisnäitaja sõltub lainepikkusest. Seda nähtust nimetatakse dispersiooniks ning see tingib valge valguse lahutumise spektriks prisma läbimisel ja vikerkaares, samuti kromaatilise aberratsiooni tekkimise optilistes süsteemides. Reeglina murdub lühema lainepikkusega (sinine) valgus tugevamini kui suurema lainepikkusega (punane) valgus.

Murdumisnäitajast saab rääkida ka teiste lainenähtuste juhul. Näiteks heli korral on murdumisnäitaja kordaja, mis näitab, kui palju erineb helikiirus vaadeldavas keskkonnas helikiirusest mõnes fikseeritud keskkonnas.

## Erinevate keskkondade murdumisnäitajad
Koolifüüsikas on tavaks nimetada murdumisnäitajat vaakumi suhtes absoluutseks murdumisnäitajaks, murdumisnäitajat mõne teise materiaalse keskkonna suhtes aga relatiivseks murdumisnäitajaks.

Õhu absoluutne murdumisnäitaja lainepikkusel 589,3 nm (naatriumi kollane spektrijoon) on 1,00029.

Vee murdumisnäitaja nähtava valguse lainepikkustel on umbes 1,3, erinevate klaasisortide murdumisnäitajad on vahemikus 1,5...1,7, teemandil umbes 2,4.

Vedelike murdumisnäitajat, vahel ka gaaside või läbipaistva tahke aine (klaas, vääriskivid, plastikud) murdumisnäitajat määratakse tavaliselt refraktomeetriga. Laborites on kasutusel Abbe refraktomeetrid, tööstuses ka mitmesuguseid käsirefraktomeetreid.

## Vaata ka
* Valguse murdumine
* Refraktomeetria
Kazbegi

**Kazbegi** on
*Kazbeki mäe gruusiakeelne paralleelnimi
*Stephantsminda alevi endine nimi (aastani 2006)
*Tšernigovka (Abhaasias) endine nimi

**[[Kazbegi (perekonnanimi)|Kazbegi]]** on gruusia perekonnanimi
*Alexander Kazbegi, kirjanik
Majakovski

**Majakovski** on vene perekonnanimi
***[[Vladimir Majakovski]]**, luuletaja

Paigad:
*Majakovski (Armeenia)
*Bagdathi, nõukogude ajal Majakovski
*Triumfiväljak, 1935–1992 Majakovski väljak

## Vaata ka
*Majakovskaja
Teoreetiline bioloogia

**Teoreetiline bioloogia** on eluprotsesside mudelite, teooriate ja reeglitega tegelev bioloogia osa. 

Esimeste monograafiate seas, kus on kasutatud teoreetilise bioloogia mõistet, on 
* Johannes Reinke, *Einleitung in die theoretische Biologie* (1901; 1910),
* Jakob von Uexküll, *Theoretische Biologie* (1920; 1928).

Matemaatiliste mudelite rakendamine teoreetilises bioloogias hakkas laiemalt levima 1920.–1930. aastaist alates (D'Arcy Thompson, Alfred Lotka, Ronald A. Fisher, Ludwig von Bertalanffy, Nicolas Rashevsky, Ervin Bauer jt.).

Tähelepanu teoreetilise bioloogia vastu suurenes uuesti 1960. aastate lõpul, kui Conrad Hal Waddington korraldas Itaalias neli sümpoosioni "Towards a theoretical biology" (1968–1972). Neist võtsid teiste hulgas osa Howard Pattee, Francis Crick, Brian Goodwin, Stuart Kauffman jt.

Alates 1980. aastaist kujunes üheks teoreetilise bioloogia suunaks biosemiootika.

Eestis on alates 1975. aastast peetud igal aastal teoreetilise bioloogia kevadkoole.

## Ajakirjad
* Acta Biotheoretica
* Journal of Theoretical Biology

## Raamatusarjad
* Schola Biotheoretica
* Vienna series in theoretical biology

## Kirjandust eesti keeles
* Tiivel, Toomas; Kull, Kalevi; Neuman, Toomas; Sutrop, Urmas (toim.) 1984. *Teooria ja mudelid eluteaduses*. Tartu.
* Frey Toomas; Kalamees, Kuulo; Kongo, Linda; Kull, Kalevi; Viikmaa, Mart (toim.) 1984. *Teoreetilise bioloogia probleeme*. Eesti Looduseuurijate Seltsi Aastaraamat 69. Tallinn: Valgus.
* Kull, Kalevi 2019. *Teoreetilisest bioloogiast: eluteadus matemaatika ja semiootika vahel*. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
* Sari *[[Schola Biotheoretica]]*

## Vaata ka
* bioloogia filosoofia
* biosemiootika
* matemaatiline bioloogia
* üldbioloogia
Demökoloogia

**Demökoloogia** ehk **populatsiooniökoloogia** (Schwerdtfeger 1963: 13–14) on ökoloogia haru, mis uurib organismide populatsioone ja nende keskkonnaoludest johtuvat dünaamikat.

## Vaata ka
*demograafia
*populatsioonidünaamika
*autökoloogia
*sünökoloogia

## Kirjandus
*Schwerdtfeger, Fritz 1963. *Ökologie der Tiere: Ein Lehr- und Handbuch in 3 Teilen. Bd. 1: Autökologie: Die Beziehungen zwischen Tier und Umwelt.* Hamburg: P. Parey.
*Schwerdtfeger, Fritz 1968. *Ökologie der Tiere: Band 2: Demökologie: Struktur und Dynamik tierischer Populationen.*  Hamburg: P. Parey.
*Schwerdtfeger, Fritz 1975. *Ökologie der Tiere: Band 3: Synökologie: Struktur, Funktion und Produktivität mehrartiger Tiergemeinschaften.* Hamburg: P. Parey.
Ordžonikidze

**Ordžonikidze** võib tähendada mitut asja.
***[[Ordžonikidze (perekonnanimi)|Ordžonikidze]]** on gruusia perekonnanimi
**Sergo Ordžonikidze (1886–1937; õieti Grigol Ordžonikidze; vene keele vahendusel aga ka Grigori Ordžonikidze), revolutsionäär, nõukogude partei- ja riigitegelane

*Asulad:
****[[Ordžonikidze (Krimm)|Ordžonikidze]]**, asula Ukrainas Krimmis, Ukraina Ülemraada otsusel alates 2016. aastast on asula nimi krimmitatari keelest pärinev Kaigador

*Asulate endine nimi:
**Haragauli, asula Gruusias Haragauli rajoonis
**Jenakijeve, linn Ukrainas Donetski oblastis
**Pokrov, linn Ukrainas Dnipropetrovski oblastis
**Vladikavkaz, linn Põhja-Osseetias

## Vaata ka
*Vahdat, varasem nimi Ordžonikidzeobod (ka Ordžonikdzeabad), linn Tadžikistanis
Oru mõis (Jõhvi)

**Oru mõis** (saksa keeles *Orro*) oli poolmõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Ida-Viru maakonda Jõhvi valda.

Mõisa peahoonet kutsutakse Oru lossiks.

## Viited
Odraiva

**Odraiva** ehk **hordeool**  on silmalau serva higi- ja rasunäärmete äge mädane põletik.  
Põletikku tekitavad mikrovigastuse kaudu lauserva sisse tungivad bakterid. Lauserv hakkab punetama, tekib valulik sõlmeke, kuhu koguneb mäda; paari päeva jooksul mädasõlmeke avaneb ning haigus paraneb.

Odraiva raviks varases staadiumis on haige koha soojendamine või viina kastetud vatitikuga määrimine, mädasõlmekese tekkimise järel antibiootikumisalv. Rahvameditsiinis on levinud soovitus tekkivat odraiva kuldsõrmusega hõõruda või vastu villa soojaks hõõrutud kuldsõrmusega soojendada.

Sagedamini esineb odraiva lastel ning nõrgenenud immuunsusega inimestel.

## Vaata ka
*Rahetera

## Viited
Ingmar Ott

**Ingmar Ott** (sündinud 14. septembril 1955 Tartus) on eesti botaanik ja limnoloog. 

## Elukäik
Ta lõpetas aastal 1974 Tartu 10. Keskkooli ja aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina. Bioloogiakandidaat (1987). 

1984. aastast töötanud EPMÜ Zooloogia ja Botaanika Instituudis (1991–1992 sealsamas hüdrobioloogiaosakonna juhataja ja aastast 1992 Võrtsjärve Limnoloogiajaama juhataja). 2001–2004 samas asutuses vanemteadur ja hüdrobioloogia õppetooli juhataja kt. Alates 2004. aastast on ta hüdrobioloogia ja kalanduse õppetooli korraline professor, alates 2021. a. emeriitprofessor.  

Aastatel 1992–1993 oli ta Tartu ülikooli lektor, 1993–1999 dotsent.

Ajavahemikul 1998 kuni 2023 Eesti Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjoni liige.

Ta on uurinud mikrovetikate floorat ja nende ökoloogiat, Eesti järvede tüpoloogiat ja arengusuundi. Ta on viljelenud rakenduslikku ja teoreetilist limnoloogiat.

## Tunnustus
* 1982 üleliidulistel noorteadlaste võistlustel II koht
* 2007 Peeter Nõges ja Ingmar Ott, Eesti Vabariigi teaduspreemia monograafia «Verevi järv – teravalt kihistunud hüpertroofne veekogu» ja siseveekogude ökoloogiat käsitlevate teadusartiklite eest
* 2023 Eesti looduskaitsemärgi laureaat

## Isiklikku
Tema isa oli metsateadlane Paul Ott, ema Pia-Astrid Ott oli arst. Tema emapoolne vanaema oli laulja Olga Mikk-Krull, vanaisa dirigent ja muusikapedagoog Arkadius Krull. Tema õde Kristi Ott on arst.

## Välislingid
*
Ed Parker

**Ed Parker** (õieti **Edmund Kealoha Parker**; 19. märts 1931 Hawaii – 15. detsember 1990 Honolulu, Hawaii) oli USA karateka (Senior Grand Master), Ameerika Kenpo asutaja, filmikaskadöör ja -näitleja. Teda nimetatakse **Ameerika karate isaks** (**Father of American Karate**).

Ed Parker tegeles nooruses nii judo kui ka poksiga, kuid 1940. aastatel tutvus ta kenpoga, mille juurde jäi kogu eluks. 1953. aastal pälvis ta esimese musta vöö. 1956. aastal asutas ta Pasadenas California osariigis oma karatekooli. Kui üks tema õpilastest 1962. aastal Iirimaal karatekooli asutas, lõi Parker rahvusvahelise kenpo karate assotsiatsiooni (International Kenpo Karate Association).

Ed Parker on aidanud mitmeid karatekoole asutada. Mõnda aega treenis ta välja Hollywoodis filmikaskadööre, on töötanud ka ise nii kaskadööri kui filminäitlejana.

Ta tutvustas rahvusvahelisel karateturniiril Long Beachis Bruce Lee'd. Ed Parker on tuntud kui Elvis Presley karatetreener, sõber ja hilisematel aastatel ka turvamees.

Ed Parker suri südameinfarkti Honolulus 15. detsembril 1990.

## Filmograafia
### Näitlejana
*"The Lucy Show" (sarja 1 jaos; 1963)
*"The Secret Door" (puudub tiitritest; 1964)
*"I Spy" (sarja 1 jaos; 1967)
*"The Money Jungle" (1968)
*"Revenge of the Pink Panther" (puudub tiitritest; 1978)
*"Seabo" (1978)
*"Kill the Golden Goose" (1979)
*"Seven" (1979)
*"Curse of the Pink Panther" (1983)

### Kaskadöörina
*"Mike Hammer" (sarja teadmata jaos; 1956)
*"The Case of the Dangerous Robin" (sarja teadmata jaos; 1960)
*"Experiment in Terror" (puudub tiitritest; 1962)
*"Run for Your Life" (sarja teadmata jaos; 1965)
*"I Spy" (sarja teadmata jaos; 1965)
*"Dimension 5" (puudub tiitritest; 1966)
*"Gunn" (puudub tiitritest; 1967)
*"The Green Berets" (puudub tiitritest; 1968)
*"The Wrecking Crew" (puudub tiitritest; 1969)

### Stsenaristi ja režissöörina
*"New Gladiators" (2002)

### Koreograafina
*"Curse of the Pink Panther" (1983)

### Iseendana
*"The Courtship of Eddie's Father" (sarja 1 jaos; 1972)
*"Elvis in Concert" (puudub tiitritest; 1977)
*"New Gladiators" (2002)
*"American Grandmaster: The Life and Death of Mr. Parker" (2008)
Eazy-E

**Eric Lynn Wright** (esinejanimega **Eazy-E**; 7. september 1964 Compton, California – 26. märts 1995 Los Angeles, California) oli Ameerika Ühendriikide räppmuusik, produtsent ja plaadifirma omanik.

Eazy-E oli pärit Los Angelese eeslinnast Comptonist, mis on tuntud suure kuritegevuse poolest. Eazy-E oli nooruses narkodiiler ja kuulus kurikuulsasse Cripside tänavajõuku. 

Uimastimüügist teenitud rahaga asutas ta 1987. aastal plaadifirma Ruthless Records ja võttis sinna palgale noored räpparid Dr. Dre ja Ice Cube'i, kellega koos moodustasid räppansambli N.W.A (Niggaz Wit Attitudes), millega liitusid veel Arabian Prince ja DJ Yella. 

N.W.A-d saatis suur edu, mis tõi kaasa ka gängstaräpi populaarsuse kasvu. 1990. aastate algul süüdistasid Ice Cube ja Dr. Dre Eazyt bändilt raha varastamises. See viis selleni, et Ice Cube ja Dre lahkusid bändist ning nende ja Eazy-E vahel puhkes vaen, mille käigus lõid mõlemad pooled vastaseid solvavaid laule. 

Eazy-E tegutses edasi muusikaäris ning pani alguse mitme artisti ja räppansambli, näiteks Bone Thugs 'n Harmony edule.

Eazy-E suri 1995. aastal AIDS-i tagajärjel bronhiiti. 

Tal oli vähemalt seitse last mitme naisega. Tema poeg Lil Eazy-E on samuti räppmuusik.
Heiki Meeri

**Heiki Meeri** (30. september 1952 – 2. november 2007) oli eesti teleajakirjanik. 

Meeri oli hariduselt eesti filoloog. Pärast ülikooli töötas Tallinna 2. Keskkoolis emakeele õpetajana. 

Ta töötas 26 aastat Eesti Televisioonis. Ta oli ajakirjanikuna paljude laste-, noorte-, haridus- ja muusikasaadete autor, toimetaja ja/või saatejuht. Hiljem toimetas ta lisaks veebis saatekavasid ja ETV kodulehte.

## Viited

## Välislingid
*Fotod ERR
Hiina kunst

**Hiina kunsti** arengust on olemas täpsem ajalooline ülevaade kui näiteks seda on India või Aafrika kunstist, sest hiinlased on juba ammu ja teadlikult jälginud kunsti arengut. Peaaegu katkematult on jätkunud Hiina kunstikultuur pronksiajast tänapäevani. Hiina kunsti on mõjutanud kõige rohkem usundid taoism, konfutsianism ja budism.

## Maalikunst
Hiina maalikunsti peamisteks vormideks on tuši- ja akvarellmaal paberi või siidil. Temaatikas domineerivad inimene, loomad, maastik. Hiina maalis pole sageli tähelepanu pööratud sellele, et vaataja saaks terviku pildi, vaid pilti tuleb vaadata järk-järgult, sellest tuleneb ka rullformaat.

## Arhitektuur
Hiina arhitektuur on põhiliselt puitarhitektuur. Puit võimaldab võrreldamatut paindlikkust, kohandatavust ja mitmekülgsust. Üheks iseloomulikumaks hooneelemendiks on reljeefidega kaunistatud ja värvidega kaunistatud palk. Kiviehitisi on suhteliselt vähem ja neiski on palju üle võetud puuehitiste konstruktsioonist ja vormikõnest. Kivist ehituskunsti iseloomulikeim esindaja on müür (nt Suur Hiina müür). Müüridega ümbritseti losse, templeid, kloostreid, linnajagusid ja linnu.

## Skulptuur
Skulptuuri ei loetud muistses Hiinas selliste kõrgete kunstide nagu maali ja kalligraafia hulka. Sellest hoolimata on skulptuuri viljeldud üsna ohtralt. Materjalivalik on väga lai – keraamika, kivi, pronks, puit, elevandiluu, bambus jne. Terrakota sõdalased on üks näide skulptuurist.

## Tarbekunst
Väga kõrgetasemeline on Hiinas tarbekunst. Peamised alad olid metallehistöö, nikerdused, tikandid, email- ja lakktööd ning eriti portselan.
Keelatud linn

**Keelatud linn** (紫禁城; *Zǐjinchéng* või 故宫 *Gùgōng*) on hoonetekompleks Hiinas Pekingis, kus oli Mingi ja Qingi dünastiate ajal Hiina keisririigi keskus (keisri perekonna eluruumid ja osa valitsuse ametiruume). Praegu asub kompleksis Paleemuuseum.

Ehitatud aastatel 1406–1420, koosneb see 980 hoonest umbes 10 000 ruumiga, siseõuedest ja aedadest ning hõlmab 720 000 ruutmeetrit. Kompleks esindab traditsioonilist Hiina arhitektuuri ning on mõjutanud arhitektuurilist arengut Ida-Aasias ja mujal. Keelatud linn arvati 1987. aastal UNESCO kultuuripärandi nimekirja ning see on maailma suurim vanade puitehitiste kompleks. Keelatud linn on põhja-lõunasuunaline, ristkülikukujulise põhiplaaniga ning ümbritsetud 9 m kõrguse müüri ja laia vallikraaviga. Müüri taga asuvad sümmeetriliselt paleed, väravad, õued, kanalid ja aiad.

Keisririigi lagunemisel 1912. aastal jäeti keelatud linn kukutatud keisri ja ta pere elukohaks ning Hiina vabariigi valitsus alustas tööd naabruses asunud Zhongnanhai piirkonnas. 1924. aastal visati keiser ja ta pere keelatud linnast välja, ala muudeti muuseumiks ja avati külastajatele. Valitsus jäi Dongnanhaisse ja on seal tänini. 

Paleemuuseum on üks maailma kõige rohkem külastatud muuseume. Selle kogudesse kuulub ligi kaks miljonit eset, raamatut ja dokumenti. Paljud Paleemuuseumi esemed evakueeriti II maailmasõja ja Hiina kodusõja aegu Pekingist ning osa neist on praegu eksponeeritud Taipei Paleemuuseumis Taiwanis. 

## Viited

## Välislingid
* Paleemuuseumi koduleht
* Paleemuuseumi interaktiivne virtuaaltuur
* Keelatud linna ja Paleemuuseumi teave Hiina riigi veebisaidil
Püha Antoniuse altar

**Püha Antoniuse altar** ehk **Passiooni altar** ehk **Kannatusaltar** on tiibaltar Niguliste kirikus Tallinnas. Altar asub Niguliste kirikus alates 1525 aastast.

## Kirjeldus
Kolmeosaline retaabel kujutab Kristuse kannatuslugu ehk stseene passioonitsüklist. Kesktahvlil on ristilöödud Kristus, keda leinavad neitsi Maarja, Maarja Magdaleena ja evangelist Johannes. Altari kesktahvli suurus on 171 × 171 ja tiibade suurus on 171 × 82. Tiibade välisküljel on kujutatud seismas nelja pühakut, kummalgi tiival kaks.

Altariretaabel on tehtud Brugge meistri Adriaen Isenbranti töökojas umbes aastatel 1510–1515. Umbes aastal 1520 tegi Michel Sittow altari tiibade ülemaalingu. Puittahvlil temperamaali pinnale on ülemaaling tehtud õlivärviga. Algselt seisid tiibadel Franciscus Assisist, Antonius Padovast, Ludovicus Toulouse'ist ja Bernardinus Sienast, pärast ülemaalingut neitsi Maarja Kristuslapsega, apostel Jaakobus vanem, püha Adrian ja püha Antonius Suur. 

Hiljem on kannatusaltari retaabli ilmet ülemaalingutega muudetud. Kohalike meistrite täiendusena on lisatud donaatorite ehk annetajate figuurid. Kesktahvli donaatorid on lisatud 16. sajandi keskpaigas, vasaku tiiva donaatorifiguur 17. sajandil.

## Viited
Hüdrokeemia

**Hüdrokeemia** (inglise *water chemistry*) on teadusharu, mille uurimisvaldkonnaks on loodusliku vee koostis, selle kujunemine, muutumine ja seda põhjustavate keemiliste protsesside uurimine.

Hüdrokeemia uurimisobjektideks on atmosfääriveed, meri, siseveed jt.

Hüdrokeemia on hüdroloogia ja geokeemia alldistsipliin.

## Vaata ka
*Hüdrogeokeemia
*Merekeemia
39. Kaitsepataljon

**39. Kaitsepataljon (valveteenistus)** ehk **39. Kaitsepataljon (valveteenistus) Oberpahlen** (saksa keeles *Schutzmannschaft Wacht Bataillon 39* ehk *Schutzmannschaft Wacht Bataillon 39 Oberpahlen*) formeeriti vabatahtlikest 1941. aasta sügisel Põltsamaal. Pataljoni suurus oli 3 kompaniid ja 700 meest. Pataljon formeeriti Wehrmachti Põltsamaal asuva 281. julgestusdiviisi jaoks.

Vabatahtlik kaitsepataljon värvati väegrupi Nord tagala ülemjuhataja Ferdinand von Roquesi ja Rusland-Nordi kõrgema SS-i ja politseijuhi korraldusel.

Pataljoniülem oli
*major Aleksander Sobolev.

Pataljoni ühte kompaniid kasutati rühmade kaupa Luuga, Dno, Oudova ümbruses lennuväljade valveks. Pataljoni kaks kompaniid tegelesid Läti piirist ida pool rindetagala julgestuse ja valveteenistusega. 

41. Kaitse Tagavarapataljoni koosseisus moodustatud suuskurkompanii liideti 3. märtsil 1942 major Aleksander Sobolevi 39. Kaitsepataljoni koosseisu, mis paiknes Kalinini rinde lõigus. Suuskurkompanii ülem oli kapten Jaak Vinni. Kompaniis oli neli rühma: I rühma ülem oli leitnant Erich Saaristo, II rühma ülem leitnant Artur Zingel, III rühma ülem Paul Kivastik ja IV rühma ülem leitnant Ilmar Kompus. Suuskurite ülesandeks oli rindejulgestus ja luureteenistus ning võitlus partisanidega.

Pataljonist moodustatud 80-meheline võitlusgrupp (Kämpfgruppe) osales võitluses Neveli rindelõigus. 1942. aastal viidi pataljon Velikije Luki lähistele Novosokolniki piirkonda, kus osales luureteenistuses ja rindejulgestuses ning võitluses partisanidega.

Aprillis 1943 toodi pataljoni osad tagasi Eestisse täienduspuhkusele ja pataljon likvideeriti. Enamus pataljoni isikkoosseisust astus Eesti SS-leegioni, osa ka 287. Kaitsepataljoni.

## Vaata ka
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend‎