open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Slade

**Slade** on inglise *[[rock]]*-ansambel, mis alustas tegevust 1966. aastal Wolverhamptonis.

Ansambel saavutas tuntuse 1970. aastate alguses glämmroki perioodil. Aastatel 1971–1976 oli ansamblil Suurbritannias seitseteist esikahekümne hitti, millest kuus olid esikohahitid – "Coz I Luv You" (1971), "Take Me Bak 'Ome" (1972), "Mama Weer All Crazee Now" (1972), "Cum On Feel the Noize" (1973), "Skweeze Me, Pleeze Me" (1973) ja "Merry Xmas Everybody" (1973), mille kõigi autorid olid Noddy Holder ja Jim Lea. 1973. aasta märtsis jõudis "Cum On Feel the Noize" esimesena pärast The Beatlesi 1969. aasta singlit "Get Back" kohe avanädalal Briti singlite edetabelis UK Singles Chart esikohale. Singlite müügiedult oli Slade 1970. aastatel kõige edukam Briti ansambel.

Briti kooliõpetajate seas sai ansambel kurikuulsaks selle poolest, et ansambli laulud olid kirjutatud õigekirjavigadega (ühe piirkonna murde häälduse järgi), millega olevat ansambel õpilastele halba mõju avaldanud.

Ansambli edukaim ja kõige enam müüdud singel on jõululaul "Merry Xmas Everybody", mida on müüdud üle miljoni eksemplari. Tegemist on ühe menukaima Briti jõululauluga. See on hilisematel aastatel jõulude ajal jõudnud korduvalt taas Briti singlite edetabelisse. 2012. aastal saavutas "Merry Xmas Everybody" Briti telekanali ITV korraldatud parima jõululaulu valimisel kolmanda koha.

Pärast seda, kui ansambel üritas 1975. aastal ebaõnnestunult vallutada ka USA muusikaturgu, nende populaarsus vähenes. Ansambel sai Suurbritannias uuesti ootamatult populaarseks esinemisega 1980. aastal Readingi rokifestivalil, kus nad asendasid viimasel minutil loobunud Ozzy Osbourne'i. Slade'i hilisema perioodi edukamad singlid olid "My Oh My" (1982, Suurbritannias #2) ja "Run Runaway" (1984, #7). Ansambli põhikoosseis läks 1992. aastal laiali, kuid samal aastal moodustasid ansambli algkoosseisu liikmed Dave Hill ja Don Powell uute liikmetega ansambli uuesti. Hiljem on ansambli koosseis veel mitmeid kordi muutunud. Ainsana kuulub algkoosseisu liikmetest praeguseni ansamblisse Hill.

Slade'i esimene koosseis andis välja neliteist stuudioalbumit, millest viimaseks jäi "You Boyz Make Big Noize" (1987). Briti plaadimüügiedetabelis jõudis esikohale "Slayed?" (1972) ja "Old New Borrowed and Blue" (1974). 1992. aastal kokku tulnud teine koosseis andis välja vaid ühe stuudioalbumi, "Keep on Rockin'" (1994).

## Osaline diskograafia
* "Beginnings" (1969)
* "Play It Loud" (1970)
* "Slade Alive!" (kontsertalbum; 1972)
* "Slayed?" (1972)
* "Sladest" (kogumikalbum; 1973)
* "Old New Borrowed and Blue" (1974)
* "Slade in Flame" (1974)
* "Nobody's Fools" (1976)
* "Whatever Happened to Slade" (1977)
* "Slade Alive, Vol. 2" (kontsertalbum; 1978)
* "Return to Base" (1979)
* "We'll Bring the House Down" (1981)
* "Till Deaf Do Us Part" (1981)
* "Slade on Stage" (kontsertalbum; 1982)
* "The Amazing Kamikaze Syndrome" (1983; anti 1984. aastal uuesti välja nime all "Keep Your Hands Off My Power Supply")
* "Rogues Gallery" (1985)
* "Crackers - The Christmas Party Album" (1985)
* "You Boyz Make Big Noize" (1987)
* "Keep on Rockin'" (1994; anti 2002. aastal uuesti välja nime all "Cum on Let's Party").
Õhuõigused

**Õhuõigused** (inglise keeles *air rights*) kätkevad maatüki kohal asuva ruumi omandiõigust. Üldiselt tähendab maa või ehitise omamine õigust kasutada ja arendada maa kohal olevat ruumi ilma kõrvalise sekkumiseta, kui see ei ole omavalitsuse poolt määratud teisiti. Mõiste on kodeeritud ladinakeelsesse fraasi *[[Cuius est solum, eius est usque ad coelum et ad inferos]]*. Õhuõigustega kaubeldakse eelkõige tihedalt kõrghoonestatud New Yorgis.

## Vaata ka
*1916. aasta New Yorgi detailplaneerimise resolutsioon
Vidsmuiža

**Vidsmuiža** on küla Lätis Kuldīga piirkonnas Rudbārži vallas.

Küla asub valla kaguosas Koja jõe läänekaldal. Vidsmuiža jääb valla keskusest Rudbāržist 6,5, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 15,7 ja Riiast 165,7 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2005 oli külas 7 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

## Viited
Marijas muiža

**Marijas muiža** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Rudbārži vallas.

Küla asub valla lääneosas maantee A9 ääres. Marijas muiža jääb valla keskusest Rudbāržist 6,1, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 15,1 ja Riiast 165 kilomeetri kaugusele. Külaa teenindab Marijas muiža bussipeatus.

Küla on tekkinud endise Marija karjamõisa (*Marienhof*) juurde. Nõukogude perioodil rajati külast lõunasse raketiväebaas, kus paiknes 29. raketiväediviisi 344. raketipolgu teine divisjon. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

Seal kasvav tamm ümbermõõduga 4,32 meetrit on looduskaitse all.

Aastal 2005 oli külas 23 elanikku.

## Viited
Zaļumi

**Zaļumi** (vanasti ka **Zaļā muiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Rudbārži vallas.

Küla asub valla lääneosas Garūdene oja kaldal. Zaļumi jääb valla keskusest Rudbāržist 2,9, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 11,9 ja Riiast 161,9 kilomeetri kaugusele.

Küla on tekkinud endise Zaļā muiža karjamõisa (*Grünhof*) juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.
Aastal 2005 oli külas 15 elanikku.

## Viited
Ļūdikas

**Ļūdikas** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Rudbārži vallas.

Küla asub valla keskosas Garūdene oja kaldal. Ļūdikas jääb valla keskusest Rudbāržist 2,4 kilomeetrit põhja poole, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 11,4 ja Riiast 161,3 kilomeetri kaugusele.

Küla piirneb Rudbārži parkmetsaga. Seal kasvavad viis tamme on looduskaitse all. 

Aastal 2005 oli külas 6 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

## Viited
Salvador Espriu

**Salvador Espriu i Castelló** (10. juuli 1913 Santa Coloma de Farners – 22. veebruar 1985 Barcelona) oli katalaani kirjanik.

Eesti keeles on ilmunud tema luulevalimik "Labürindi lõpp" (Loomingu Raamatukogu 36, 1977, valinud ja katalaani keelest tõlkinud Ain Kaalep ja Jüri Talvet) ning kogumik "Mere ääres mul oli kodu ...: Salvador Espriu üheksateist luuletust = Ran de la mar tenia una casa ...: dinou poemes de Salvador Espriu" (toimetanud Joan-Frances Ainaud i Escudero ja Albert Lázaro Tinaut koos Jüri Talvetiga; tõlkinud Ain Kaalep ja Jüri Talvet; Barcelona: Generalitat de Catalunya, 1994).
Internātskola

**Internātskola** (tõlkes *Internaatkool*) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Rudbārži vallas.

Küla asub valla lõunaosas Koja jõe ääres. Jõel asub küla kohal Rudbārži Veskijärv. Internātskola jääb valla keskusest Rudbāržist 2,8, endisest piirkonnakeskusest Skrundast  10,7 ja Riiast 160,7 kilomeetri kaugusele.

Külas asusid Rudbārži veski ja internaatkool. Aastal 2017 sealne kool suleti. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

Aastal 2005 oli külas 48 elanikku.

## Viited
Kandeļi

**Kandeļi** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Rudbārži vallas.

Küla asub valla keskosas, Jelgavast Liepajasse viivast raudteest põhja pool. Kandeļi jääb valla keskusest Rudbāržist 3,4, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 12,4 ja Riiast 162,4 kilomeetri kaugusele.

Küla on tekkinud endise Kandeļi karjamõisa (*Kandeln*) juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

Aastal 2005 oli külas 14 elanikku.

## Viited
Kokapuze

**Kokapuze** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Rudbārži vallas.

Küla asub valla põhjaosas Durbe oja ääres. Kokapuze jääb valla keskusest Rudbāržist 9,1, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 10,7 ja Riiast 160,7 kilomeetri kaugusele.

Küla on tekkinud endise Jaunapuze mõisa (*Neu-Appusen*) keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

Seal asuvad Kokapuze muinaskalmed on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

Aastal 2005 oli külas 12 elanikku.

## Viited
Sieksāte

**Sieksāte** (ka **Kalnmuiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Rudbārži vallas.

Küla asub valla põhjaosas. Sieksāte jääb valla keskusest Rudbāržist 7,8, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 9,4 ja Riiast 159,4 kilomeetri kaugusele. Seal asub Alejas iela bussipeatus, küla teenindab ka Sieksāte bussipeatus.

Küla on tekkinud endise Kalna mõisa (*Berghof*) keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

Mõisa häärber on muinsusmälestisena regionaalsekaitse all.

## Elanike arv


* 43 (1966)
* 65 (1989)
* 58 (2000)
* 35 (2005)

* 46 (2011)
* 35 (2021)
* 39 (2025)


## Viited
Jaunsieksāte

**Jaunsieksāte** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Rudbārži vallas.

Küla asub valla põhjaosas. Jaunsieksāte jääb valla keskusest Rudbāržist 9,9, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 11,5 ja Riiast 161,5 kilomeetri kaugusele. Seal asub Upītese bussipeatus.

Küla on tekkinud endise Jaunsieksāte mõisa (*Neu-Seeksaten*) keskuse juurde. Aastani 1949 oli küla Jaunsieksāte valla keskuseks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

Aastal 2005 oli külas 17 elanikku.

## Viited
Tallinna Muusika- ja Balletikool

**Tallinna Muusika- ja Balletikool** (lühend **MUBA**) on Tallinnas Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalas olev riigikool, mis alustas tegevust 1. septembril 2022, kui liideti Tallinna Muusikakeskkool, Georg Otsa nimeline Tallinna Muusikakool ja Tallinna Balletikool.

Kolme kooli ühendamisel loodi ühe õppeasutusena tegutsev kutseõppeasutus ja gümnaasium.

## Koolihoone
Kool asub selleks spetsiaalselt ehitatud õppehoones Tallinnas aadressil Pärnu maantee 59. Samal kinnistul asus kuni 2018. aastani Tallinna Ülikooli ühiselamu, mis lammutati. Õppehoone projekteeris mainekas Austria arhitekt Thomas Pucher, kes võitis 2011. aastal toimunud arhitektuurivõistluse. Koolikompleksis on peale klassi- ja harjutusruumide veel mitu saali, õpilaskodu, stuudio, ujula ja sisehoov.

## Juhtimine
Aastatel 2018–2020 oli kooli asutav direktor Eero Raun. Alates 2. maist 2021 oli Tallinna Muusika- ja Balletikooli direktor Timo Steiner, varasem Tallinna Muusikakeskkooli direktor. 

2025. aasta novembri alguses jõudis avalikkuse ette, et MUBA-s on suured sisemised konfliktid, ja 26. novembril 2025 teatas direktor Steiner, et lahkub 21. detsembrist omal soovil ametist.

Haridus- ja teadusministeeriumi korraldatud avalikul konkursil valiti 27. veebruaril 2026 Tallinna Muusika- ja Balletikooli ehk Muba direktoriks Piret Rips, kes asub ametisse 1. aprillil 2026. 

Alates 2021. aasta septembrist kuuluvad kooli juhtmeeskonda neli õppejuhti:

* klassikalise muusika õppejuht – Reet Käärik 
* rütmimuusika õppejuht –  Ivi Rausi-Haavasalu 
* balleti õppejuht – Kaie Kõrb 
* üldhariduse õppejuht – Heli Tohver

## Vaata ka
*Tallinna Muusika- ja Balletikooli sümfooniline puhkpilliorkester

## Viited

## Välislingid

* Tallinna Muusika- ja Balletikooli veebisait
Spordimeditsiin

**Spordimeditsiin** on meditsiiniteaduse ja -praktika haru, mis käsitleb sportlaste tervise kaitset ning mille eesmärk on vältida vigastusi, haigestumisi ja äkksurmajuhte spordis. Distsipliin hõlmab ka dopingu seiret, dopingu kasutamise vastast võitlust ja dopingu kasutamise testimist spordis.

## Viited

## Välislingid

* Paula Rõuk. 60 aastat tagasi hakati Tartu Ülikoolis õpetama spordimeditsiini eriala. *[[Postimees|PM]]*, 29. oktoober 2019
Jaanus Järveoja

**Jaanus Järveoja** (sündinud 11. juunil 1963 Kongutas) on Eesti koolijuht, Nõo Reaalgümnaasiumi direktor.

## Elukäik

Jaanus Järveoja on lõpetanud Elva Keskkooli. 1986. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika teaduskonna rakendusmatemaatika erialal.

Alates 1986. aastast on ta töötanud Nõo Reaalgümnaasiumis (1986–1991 Nõo Keskkool). 1986–1988 insenerina, 1988–1992 matemaatikaõpetajana, 1992. aastast kuni käesoleva ajani Nõo Reaalgümnaasiumi direktorina.

## Poliitiline tegevus
Ta on Nõo Vallavolikogu liige 1993. aastast tänini (volikogu esimees 2004–2017, 2021–2025).

## Tunnustus
* 2026 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Lääne-Paapua provints

**Lääne-Paapua provints** (indoneesia keeles *Papua Barat*) on 1. järgu haldusüksus (provints) Indoneesias. See asub Uus-Guinea saare loodepoolses osas, hõlmates Doberai poolsaare idaosa ja Bomberai poolsaare. Provintsi keskus on Manokwari.

Provints eraldati 2003. aastal Paapua provintsist. 2022. aastal eraldati provintsist Edela-Paapua provints. Selle pindala oli algselt 102 946 km², pärast Edela-Paapua eraldamist on 60 275 km².

2020. aasta rahvaloenduse järgi elas provintsis 1 134 068 inimest.
Bērzkrogs (Nīkrāce vald)

**Bērzkrogs** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Nīkrāce vallas.

Küla asub valla põhjaosas  merepinnast 55 meetri kõrgusel Bērzkrogsi jõe ääres. Bērzkrogs jääb valla keskusest Dzeldast 7,6, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 9,5 ja Riiast 157 kilomeetri kaugusele. Külas asub Bērzkrogsi bussipeatus.

Looduskaitse all on neli külas kasvavat tamme.

Aastal 2005 oli külas 20 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

## Viited
Maznīkrāce

**Maznīkrāce** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Nīkrāce vallas.

Küla asub valla lääneosas  merepinnast 120 meetri kõrgusel Dzelda jõe ääres. Maznīkrāce jääb valla keskusest Dzeldast 6,3, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 20 ja Riiast 167 kilomeetri kaugusele.

Asula on tekkinud endise Dižnīkrāce mõisale kuulunud Maznīkrāce karjamõisa (*Klein-Niekratzen*) juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

Aastal 2005 oli külas 10 elanikku.

## Viited
Jón Baldvin Hannibalsson

**Jón Baldvin Hannibalsson** (sündinud 21. veebruaril 1939 Ísafjörðuris) on Islandi poliitik ja diplomaat.

Magistrikraadi majandusteaduse alal omandas ta Edinburghi Ülikoolis 1963. aastal. Täiendas end Stockholmi Ülikoolis aastatel 1963–1964. 1965. aastal omandas ta Islandi Ülikoolis kraadi pedagoogikateaduste alal. Täiendas end Harvardi ülikooli Euroopa Uuringute Keskuses 1976–1977. 

Aastatel 1964–1970 töötas ta õpetajana Reykjavíkis, selle kõrvalt aastatel 1964–1967 ka ajalehe Frjáls þjóð toimetaja. Aastatel 1970–1979 oli ta Ísafjörðuris gümnaasiumidirektor. Lisaks oli ta 1971–1978 Ísafjörðuri linnapea. 1979–1982 oli ta ajalehe Alþýðublaðið toimetaja. 1982–1998 oli ta Alþingi (parlamendi) liige.

Aastatel 1987–1988 oli ta Islandi rahandusminister.

Alates 28. septembrist 1988 kuni 23. aprillini 1995 oli ta Islandi välisminister.

1991. aasta jaanuaris tegi Jón Baldvin Hannibalsson visiidi Leedusse, Lätisse ja Eestisse. Ta oli ainuke Lääne poliitik, kes julges seal ajal neid maid külastada.

Jón Baldvin Hannibalssoni välisministriks oleku ajal taastunnustas Island 22. augustil 1991 Eesti Vabariiki. 26. augustil 1991 kirjutasid Eesti välisminister Lennart Meri ja Islandi välisminister Jón Baldvin Hannibalsson Reykjavikis alla ühisdeklaratsioonile diplomaatiliste suhete kehtestamisest (enne Teist maailmasõda ei olnud Eesti ja Islandi vahel diplomaatilisi suhteid sõlmitud, sest et Island oli personaalunioonis Taaniga).

Aastatel 1989–1994 juhtis ta Islandi delegatsiooni ühinemisläbirääkimistel Euroopa Majanduspiirkonnaga.

Ta oli Islandi suursaadik Ameerika Ühendriikides ja Mehhikos (1998–2002) ning Soomes, Eestis, Lätis ja Leedus (2002–2005). Ta oli Islandi suursaadik Ukrainas aastatel 2004–2006.

Eesti keeles on 2020. aastal ilmunud Jón Baldvin Hannibalssoni raamat "Väikeriikide solidaarsusest : Islandi õppetunnid."

## Tunnustus
* 1996 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Viited
Sofiensaal

**Sofiensaal** on Austria pealinna Viini üks esinduslikemaid kontserdisaale. See asub Marxergassel, linna kolmandas ringkonnas Landstraßes. Hoone põles maha 16. augustil 2001, püsti jäid vaid kandeseinad, kuid ehitati uuesti üles ja avati 2013. aasta detsembris.

## Välislingid
Ameerika Ühendriikide Õhuväe Akadeemia

**Ameerika Ühendriikide Õhuväe Akadeemia** (*United States Air Force Academy*, **USAFA**) on Ameerika Ühendriikide sõjaväeakadeemia, mis koolitab ohvitsere õhuväele ja kosmoseväele.

Akadeemia asub Colorado osariigis Colorado Springsi lähistel. See on asutatud 1954. aastal ja on Ameerika Ühendriikide viiest sõjaväeakadeemiast noorim. Esimesed õhuväeohvitserid lõpetasid 1959. aastal. Kõik USAFA lõpetajad saavad bakalaureusekraadi ning asuvad õhuväe või kosmoseväe teenistusse nooremleitnantidena. Akadeemia on Colorado osariigi suurimaid turismiatraktsioone ning seda külastab aastas üle miljoni turisti. 

Akadeemiasse kandideerimine on kõrge konkurentsiga ning igal aastal saab sisse umbes 1200 kadetti. Õhuväe Akadeemias õppimise ajal maksab õhuvägi kadettidele stipendiumi, nende õppemaksu ja kadetid saavad elada ühiselamus. Teise õppeaasta esimesest päevast on kadett kohustatud pärast lõpetamist teenima ohvitserina kindla arvu aastaid õhuväes või kosmoseväes. Õpingute katkemisel peab kadett õhuväele õppemaksu tagasi maksma või teenima kindla ajavahemiku õhuväes või kosmoseväes. Ajavahemik on tavaliselt viis aastat tegevteenistuses ja kolm aastat reservväelasena, kuid see võib varieeruda. 

## Viited
Ѓ

**Ѓ** (**ѓ**) on kirillitsa täht, mis on kasutusel makedoonia keeles. 

See on makedoonia tähestiku kuues täht ja seda kasutatakse helilise palataalklusiili /d̠ʲ/ (IPA: ɟ) märkimiseks. 

Seda translitereeritakse ladina kirjas tähega Ǵ / ǵ. Põhja-Makedoonia passides on see translitereeritud täheühendiga Gj gj.

Näited:   /ˈɟumbir/ 'ingver',  /ˈraɟaɲɛ/ 'sünd'.

## Vaata ka
*Ќ
Maritsa lahing

**Maritsa lahing** või **Tšernomeni lahing** (serbia: *Marička bitka / Маричка битка*, türgi: *Çirmen Muharebesi, İkinci Meriç Muharebesi* (Teine Maritsa lahing)) toimus 26. septembril 1371 Maritsa jõel Tšernomeni küla (tänapäeva Orménio Kreekas) lähedal Lala Şahin Paşa ja Evrenose juhitud Osmanite vägede ning kuningas Vukašin Mrnjavčevići ja tema venna despoot Jovan Uglješa juhitud Serbia vägede vahel.

## Taust

1354. aastal omandasid Osmanid Gallipoli. Sealt laienesid nad Traakiasse, vallutades 1369. aastal olulise Adrianoopoli linna. Nad jõudsid Uglješa maade piirile. Uglješa püüdis nende vastu koalitsiooni luua. Tal ei õnnestunud bütsantslastelt ja bulgaarlastelt toetust saada. Enamik Serbia isandaid olid hõivatud omavahelisest võitlusest ja ainus Serbia isand, kes Uglješa ideid toetas, oli tema vend Vukašin.

1371. aasta suvel marssis Vukašin Zetasse, et toetada oma sugulast Đurađ Balšićit sõjas Nikola Altomanovići vastu. Tema armee oli Shkodëris ja ootas mereväe toetust Ragusa vabariigilt. Uglješa sai teada, et suurem osa Osmanite vägedest lahkus Euroopast ja marssis Anatooliasse. Ta otsustas, et on õige aeg oma ründeplaanide elluviimiseks ja palus Vukašinilt abi. Vukašin lahkus oma sõjaväega Shkodërist ja ühines Uglješaga. Nad marssisid Adrianoopoli vastu.

## Lahing

Serbia armee arv oli 50 000–70 000 meest. Despoot Uglješa tahtis korraldada üllatusrünnaku Osmanite vastu nende pealinnas Edirnes, samal ajal kui Murad I oli Väike-Aasias. Osmanite armee oli palju väiksem, Bütsantsi õpetlane Laonikos Chalkokondyles ja erinevad allikad annavad arvuks 800–4000 meest, kuid parema taktika tõttu suutis Şahin Paşa Serbia laagrile öise rünnaku korraldada, võita Serbia armeed ning tappa kuningas Vukašini ja despoot Uglješa. Tuhanded serblased hukkusid ja tuhanded uppusid Maritsa jõkke, kui nad põgeneda üritasid. Pärast lahingut voolasid Maritsas verest helepunased veed.

## Tagajärjed

Osa Makedooniast ja Traakiast langes pärast seda lahingut Osmanite võimu alla. Lahing oli osa Osmanite kampaaniast Balkani vallutamiseks ja sellele eelnes Osmanite poolt Sozopoli vallutamine tänapäeva Bulgaarias ning järgnes Dráma, Kavála ja Sérresi vallutamine tänapäeva Kreekas. Lahing eelnes hilisemale 1389. aasta Kosovo lahingule ja oli üks paljudest Serbia–Türgi sõdades.
Ketšupiefekt

**"Ketšupiefekt"** (rootsikeelne originaalpealkiri "**Hip Hip Hora!**") on 2004. aasta Rootsi teismeliste film, mille režissöör on Teresa Fabik .

## Lugu
Peategelaseks 13. aastane tüdruk. Sofiele nagu paljudele teistele samavanustele tüdrukutele, meeldib kooli populaarseim poiss, kes on reeglina idioot. Poiss kutsub tüdruku peole, tüdruk joob end täis ja tüüp kasutab olukorda ära, et tüdrukust piinlikke fotosid teha. Levima hakkavad kuulujutud ja fotod saadetakse ka tüdruku isale, kes tüdrukut üksinda kasvatab. Sofie läheb tülli oma sõpradega ja isaga, ning lõpuks laheneb kõik ilusti ära.

## Viited
Juri Haluškin

**Juri Haluškin** (ukraina keeles Юрій Алімович Галушкін; sündinud 26. juunil 1971 Horolis Poltaava oblastis) on Ukraina sõjaväelane.

## Sõjaväeteenistus
Ta oli esimene Ukraina maakaitseväe ülem. Ta oli ametis 2022. aasta algusest kuni 2022. aasta maikuu keskpaigani.

## Autasud
* 2015 - Bohdan Hmelnõtskõi ordeni II järk

## Auastmed

## Viited
Nīkrāce

**Nīkrāce** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Nīkrāce vallas.

Küla asub valla lõunaosas merepinnast 80 meetri kõrgusel Šķērvelise jõe ääres. Nīkrāce jääb valla keskusest Dzeldast 4,8, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 21 ja Riiast 169 kilomeetri kaugusele. Külas asub Pagastmāja bussipeatus.

Küla on tekkinud endise Lielnīkrāce mõisa (*Groß-Niekratzen*) keskuse juurde. Aastani 1949 oli seal valla keskus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

Külast läänes asub Nīkrāce ehk Upenieki linnamägi, mis on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

Seal kasvavad neli tamme, saar, pärn, mänd ja Euroopa lehis on looduskaitse all. 

Aastal 2005 oli külas 30 elanikku.

## Viited
Alturpe

**Alturpe** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Nīkrāce vallas.

Küla asub valla keskosas merepinnast 94 meetri kõrgusel. Alturpe jääb valla keskusest Dzeldast 3,4, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 20 ja Riiast 167 kilomeetri kaugusele.

Küla on kujunenud endise Briņķi ehk Alturpe mõisa (*Groß-Altdorf*) keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

Aastal 2005 oli külas 16 elanikku.

## Viited
Rogas

**Rogas** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Nīkrāce vallas.

Küla asub valla kaguosas merepinnast 120 meetri kõrgusel Šķērvelise jõe ääres. Rogas jääb valla keskusest Dzeldast 6,5, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 25 ja Riiast 172 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2005 oli külas 16 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

## Viited
Vormsāte

**Vormsāte** (ka **Vormsāti**, vanasti **Dižvormsāte**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Nīkrāce vallas.

Küla asub valla lõunaosas  merepinnast 80 meetri kõrgusel Šķērveļise jõe kaldal. Vormsāte jääb valla keskusest Dzeldast 4,4, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 21 ja Riiast 168 kilomeetri kaugusele.

Küla on kujunenud endise Dižvormsāte mõisa (*Groß-Wormsahten*) keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

Aastal 2005 oli külas 10 elanikku.

## Viited
Tukums (Nīkrāce vald)

**Tukums** (vanasti ka **Tukuma muiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Nīkrāce vallas.

Küla asub valla kaguosas  merepinnast 55 meetri kõrgusel Lētīža jõe kaldal. Tukums jääb valla keskusest Dzeldast 16, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 15 ja Riiast 163 kilomeetri kaugusele. Küla teenindab Tukuma dzirnavase bussipeatus.

Küla on kujunenud endise Tukumsi mõisa (*Tuckumshof*) keskuse  ja Tukumsi vesiveski juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

Asula põhjaservas asub Tukumsi kalmistu.

Kaks külas kasvavat tamme on looduskaitse all. 

Aastal 2005 oli külas 20 elanikku.

## Viited
Līce

**Līce** (ka **Līci**) on  küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Nīkrāce vallas.

Küla asub valla idaosas merepinnast 38 meetri kõrgusel Venta jõe käärus. Līce jääb valla keskusest Dzeldast 11, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 10 ja Riiast 157 kilomeetri kaugusele.

Küla on kujunenud endise Līči karjamõisa (*Lizen*) ja Līči metskonna juurde. Küla kohal ületasid Oskars Kalpaksi juhitud väeosad Venta jõe. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

Küla jääb Venta ja Šķērvelise oru hoiualale. 

Aastal 2005 oli külas 20 elanikku.

## Viited
Jolene (laul)

**"Jolene"** on Ameerika Ühendriikide kantrimuusikalaulja Dolly Partoni kirjutatud ja esitatud laul. Selle produtseeris Bob Ferguson ja see salvestati 22. mail 1973 Tennessee osariigis Nashville'is plaadifirma RCA Victori stuudios. Singlina anti "Jolene" välja 15. oktoobril 1973. "Jolene" oli Partoni 13. stuudioalbumi "Jolene" esiksingel.

"Jolene" jõudis Billboardi kantrisinglite edetabelis Hot Country Songs 1974. aasta veebruaris üheks nädalaks esikohale. "Jolene" pälvis kahel aastal Grammy auhinna nominatsiooni kategoorias *Best Female Country Vocal Performance* (teisel aastal kontsertesituse eest).

2004. aastal valis ajakiri Rolling Stone "Jolene'i" 500 kõigi aegade parima laulu seas 217. kohale. See on Partoni enim kaverdatud laul. Hiljem on seda esitanud teiste seas Olivia Newton-John (1976), the White Stripes (2004) ja Pentatonix (2016).

## Välislingid
* Laulu sõnad
Houses of the Holy

"**Houses of the Holy**" on ansambli Led Zeppelin viies stuudioalbum. See ilmus 1973. aasta 28. märtsil.

Album tõusis esikohale nii Suurbritannia kui USA albumimüügi edetabelis.

## Lood

### A-pool
# The Song Remains the Same	(Jimmy Page, Robert Plant) – 5:32
# The Rain Song	(Page, Plant) – 7:39
# Over the Hills and Far Away (Page, Plant) – 4:50
# The Crunge (John Bonham, John Paul Jones, Page, Plant) – 3:17

### B-pool
:5. Dancing Days (Page, Plant) – 3:43
:6. D’yer Mak’er (Bonham, Jones, Page, Plant) – 4:23
:7. No Quarter (Jones, Page, Plant) – 7:00
:8. The Ocean (Bonham, Jones, Page, Plant) – 4:31
Jolene

**Jolene** on naisenimi.

Nimest esineb mitmeid variante nagu Jolein, Joleen, Jolène, Jolijn, Jolyne, Joleane, jne.

"Jolie" tähendab prantsuse keeles "ilus".

## Nime kandjaid
* Jolene Anderson (sündinud 1980), Austraalia näitleja ja laulja
* Jolene Blalock (sündinud 1975), USA näitleja ja modell
* Jolene Purdy (sündinud 1983), USA näitleja 
* Jolene Unsoeld (1931–2021), USA poliitik
* Jolene Van Vugt (sündinud 1980), Kanada motosportlane
* Jolene Marie Rotinsulu (sündinud 1996), Indoneesia-Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja
Tsitsi Dangarembga

**Tsitsi Dangarembga** (sündinud 14. veebruaril 1959 Mutokos Rodeesias) on Zimbabwe kirjanik ja filmilavastaja.

Ta sündis aastal 1959 Mutokos Rodeesias (praegu Ida-Mashonalandi provintsis Zimbabwes). Kaheaastaselt kolis ta koos vanematega Suurbritanniasse, kus ta üles kasvas, unustades peaaegu oma emakeele šona keele. Ta asus seal õppima, kuid 1965. aastal jätkas õpinguid Mutares misjonikoolis. Seejärel õppis ta aastatel 1977–1980 õppis ta Cambridge'is arstiks, kuid pärast Zimbabwe iseseisvumist naasis aastal 1980 kodumaale. Õppis Zimbabwe ülikoolis psühholoogiat, töötas turundusfirmas. Ta hakkas kirjutama näidendeid. Aastal 1989 asus ta õppima Berliini filmi- ja teleakadeemias filmirežissööriks. Ta jäi Saksamaale enam kui kümneks aastaks. Hiljem sai ta Berliini Humboldti Ülikoolist Aafrika uuringute alal doktorikraadi, doktoritöö teemaks oli Aafrika filmi retseptsioon.

Aastal 1985 avaldas ta oma esimese loo, aastal 1987 näidendi. Aastal 1988 avaldati tema esimene romaan "Närvilised olud". Aastal 2021 ilmus see romaan ka eesti keeles Heili Sepa tõlkes (inglise keelest) Loomingu Raamatukogus.

Ta asutas aastal 1990 Harares tootmisettevõtte Nyerai Films. Ta on teinud mitmeid lühidokumentaalfilme. Tema novellil põhinev film "Neria" kujunes 1993. aasta Zimbabwe kõige kasumlikumaks linateoseks. Aastal 1996 sai tast esimene mustanahaline Zimbabwe naine, kes on lavastanud täispika mängufilmi - selleks oli "Igaühe laps" Zimbabwe aidsi orbudest.

2022. aasta juunis anti Tsitsi Dangarembga keskuses välja vahistamismäärus. Teda süüdistatakse eelkõige avalikule vägivallale õhutamise ja Covidi-vastaste reeglite rikkumise eest pärast 2020. aasta juuli lõpus korraldatud valitsusvastast meeleavaldust.

## Isiklikku
Ta on abielus sakslasest filmitoimetaja Olaf Koschkega, nad elavad Harares ning neil on kolm täiskasvanud last.
Eesti kääbuskaruslane

**Eesti kääbuskaruslane** (*Nola estonica*) on liik liblikalisi perekonnast *[[Nola (liblikalised)|Nola]]* ja kääbuskaruslaste (*Nolidae*) sugukonnast.

Liik esmakirjeldati aastal 2021 (Erki Õunap, Toomas Tammaru).

Liik on leitud Lõuna-Eestist, Lõuna-Koreast ja Venemaa Kaug-Idast, kuid on arvatavasti laiema palearktilise levikuga.

## Viited

## Välislingid
* "Eestist leiti täiesti uus suurliblikaliik, mis sai nimeks Nola estonica" Postimees, 3. jaanuar 2022
* "Eesti liblikauurijad avastasid uue liblikaliigi" ERR, 15. jaanuar 2022
Kääbuskaruslane

**Kääbuskaruslane** (*Nola*) on perekond liblikalisi sugukonnast kääbuskaruslased (*Nolidae*).

Perekonda kuulub umbes 375 liiki.

## Eesti liigid
**Nola aerugula* – soo-kääbuskaruslane
**Nola estonica* – eesti kääbuskaruslane
CitySpire

**CitySpire** on 248-meetri kõrgune ja 75-korruseline mitmeotstarbeline pilvelõhkuja New Yorgis.

## Välislingid
Geodeetiline võrk

**Geodeetiline võrk** on maastikul kindlustatud ja ühtses koordinaatide süsteemis olevat geodeetiliste punktide kogumit, millest lähtutakse geodeetilistel mõõtmistel ja topograafilistel mõõdistamistel. See peab tagama territooriumi kaardistamise ja andmekogude pidamise ühtses koordinaatide süsteemis.

## Viited
Helen Bunder

**Helen Bunder** (sündinud 31. märtsil 1991 Tartus) on Eesti maalikunstnik ja kunstiõpetaja.

Ta lõpetas 2011. aastal Tartu Kunstikooli kujundusgraafika erialal ja 2014. aastal Tartu Ülikooli maalikunsti erialal. 2016. aastal lõpetas ta magistriõpingud Tartu Ülikoolis kunsti, käsitöö ja kodunduse õpetaja erialal.

Alates 2016. aastast õpetab ta Tartu Kunstikoolis üldkunsti- ja erialaaineid (joonistamine, maalimine, kompositsioon, piktograafia, illustreerimine) ning tegutseb ka rühmajuhendajana.

Ta on 2021. aastast Tartu Kunstnike Liidu liige. 

## Maalid

Fail:Eemaldumine.jpg|"Eemaldumine" 2021
Fail:Mõttemustrid 2021.jpg|"Mõttemustrid" 2021, akrüül papil
Fail:Tasandid 2021.jpg|"Tasandid" 2021, akrüül papil
Fail:Siseala 2.jpg|"Siseala 2" 2020, akrüül vineeril


## Välislingid

* Valik näitusi
Cheap Trick

**Cheap Trick** on USA rokkansambel, mis alustas tegevust 1973. aastal Illinoisi osariigis Rockfordis. Ansambel on viljelenud põhiliselt *[[hard rock]]*i ja *[[power pop]]*i ning 1980. aastate lõpus lühikest aega ka *[[glam metal]]*it.

Ansambli klassikalise koosseisu moodustasid Robin Zander, kitarrist Rick Nielsen, basskitarrist Tom Petersson ja trummar Bun E. Carlos.

Ansambel andis 1977. aastal välja omanimelise debüütalbumi. Samal aastal välja antud teise albumiga "In Color" sai Cheap Trick populaarseks Jaapanis. USA-s saavutas ansambel populaarsuse 1979. aastal Tōkyōs salvestatud kontsertalbumiga "Cheap Trick at Budokan", mis jõudis USA plaadimüügiedetabelis Billboard 200 kolmandale kohale. Sama albumiga sai hitiks "I Want You To Want Me", mis oli singlina välja antud juba 1977. aastal albumilt "In Color", kuid siis seda edu veel ei saatnud. 1979. aastal jõudis "I Want You To Want Me" USA singlite edetabelis Billboard Hot 100 seitsmendale kohale. "Cheap Trick at Budokan" on jäänud ansambli suurima läbimüügiga albumiks.

Cheap Tricki teine edukaim album oli 1988. aastal ilmunud "Lap of Luxury". Albumi kaks singlit "The Flame" ja "Don't Be Cruel" said suurteks hittideks, neist esimene jõudis USA edetabelis esikohale ja teine neljandale kohale.

Ansambli plaate on maailmas müüdud üle 20 miljoni. Cheap Tricki populaarsusel on olnud nii tõuse kui ka mõõnu, kuid kokkuvõttes on ta saavutanud kultusansambli staatuse.

2016. aastal võeti ansambel Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks.

## Diskograafia

* "Cheap Trick" (1977)
* "In Color" (1977)
* "Heaven Tonight" (1978)
* "Dream Police" (1979)
* "Cheap Trick at Budokan" (1979)
* "All Shook Up" (1980)
* "One on One" (1982)
* "Next Position Please" (1983)
* "Standing on the Edge" (1985)
* "The Doctor" (1986)
* "Lap of Luxury" (1988)

* "Busted" (1990)
* "Woke Up with a Monster" (1994)
* "Cheap Trick" (1997)
* "Special One" (2003)
* "Rockford" (2006)
* "The Latest" (2009)
* "Bang, Zoom, Crazy... Hello" (2016)
* "We're All Alright!" (2017)
* "Christmas Christmas" (2017)
* "In Another World" (2021)

## Välislingid
* https://www.cheaptrick.com/
Rudolf I (Baden-Baden)

**Rudolf I Badenist** (1230 – 19. november 1288) oli markkrahv Friedrich I regent aastatel 1250-1267, seejärel Badeni markkrahv 1268. aastast kuni oma surmani 1288. aastal.

Ta oli Hermann V ja Reini pfaltskrahvinna Irmengardi poeg. Rudolf päris Badeni koos oma venna Hermann VI-ga, kuni Hermann VI abiellus Austria hertsogiperesse. Rudolf I-st sai seejärel Baden-Badeni ainuvalitseja.

Rudolf I abiellus 1257. aastal Ebersteini Kunigundega. Ebersteini perekond oli võimeline Rudolfile raha koguma ja nad pärandasid poole oma lossist markkrahvile. 1283. aastal müüs Ebersteini Otto II teise poole Alt Ebersteini lossist Rudolf I-le. 14. sajandil oli loss Badeni markkrahvide elukoht. 1250. aastal hakkas Rudolf I Hohenbadeni lossi ehitama.

23. augustil 1258 andis kuningas Richard Cornwallist Steinbachi linnale oma harta. Rudolf I palus kuningal seda teha. Weissensteini isandad ostsid markkrahvilt Liebenecki linnuse ja Würmi küla. Rudolf I tülitses Württembergi krahvide ja Straßburgi piiskoppidega Reini jõe maksude pärast. Tüli Württembergiga lõppes hilisematel aastatel Rudolfi ühe poja abiellumisega Württembergi kotta.

Rudolf I ehitas palju kirikuid ja kloostreid. Tänu kunsti ja minnesingerite armastusele kiitis Baseli Beppo Rudolfit vaga ja heatahtliku mehena. Ta on maetud Lichtenthali kloostrisse.

## Perekond

20. mail 1257 abiellus Rudolf Ebersteini krahvi Otto tütre Kunigundega (1230 – 12. aprill 1284/1290). Nad said järgmised lapsed:

* Hermann VII (1266 – 12. juuli 1291)
* Rudolf II (suri 14. veebruaril 1295)
* Hesso (1268 – 14. veebruar 1295)
* Rudolf III (suri 2. veebruaril 1332)
* Kunigunde (1265 – 22. juuli 1310)
* Adelheid (suri 18. augustil 1295)
* Kunigunde (suri 1310/1315)
* Irmengard (1270 – 8. veebruar 1320)
Émile Poirier

**Émile Poirier** (sündinud 14. detsembril 1994 Montréalis) on Kanada jäähokimängija, kes mängis viimati Rootsi kõrgliiga klubis Djurgårdens ründajana paremäärel.

Aastatel 2011–2014 mängis ta Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Gatineau Olympiques.

2013. aastal valis Calgary Flames ta NHL-i ''draft''is 22. valikuna. NHL-is debüteeris Poirier 24. detsembril 2015 mängus New York Rangersi vastu. NHL-is sai ta hooaegadel 2014–15 ja 2015–16 kokku kaheksa mängu ja ühe väravasöödu. Aastatel 2014–2018 mängis ta põhiliselt American Hockey League'is (AHL) Flamesi noorteklubides Adirondack Flames ja Stockton Heat. 2015. aastal osales ta AHL-i tähtede mängul. Aastatel 2018–2020 mängis ta AHL-i klubis Manitoba Moose.

Hooajal 2020–21	mängis ta Slovakkia kõrgliiga klubis HC Košice. 2021. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Riia Dinamo. 2022. aasta veebruaris liitus ta Djurgårdensiga.

## Viited

## Välislingid
* Émile Poirier KHL.ru lehel
* Émile Poirier NHL.com lehel
* Émile Poirier hockeydb.com lehel
Lēnas

**Lēnas** on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Nīkrāce vallas.

Küla asub valla kirdeosas merepinnast 37 meetri kõrgusel Venta jõe kaldal. Lēnas jääb valla keskusest Dzeldast 9, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 8,5 ja Riiast 156 kilomeetri kaugusele. Külas asub Lēnase bussipeatus.

Küla on esmamainitud 1242. aastal, mil Saksa ordu võitis selle ümbruskonnas kuralasi. Hiljem asus seal Lēnase mõisa keskus. 

Teine osa külast paikneb põhja pool, paigas, kus Koja jõgi Ventasse suubub. Seal asuvad Lēnase kirik ja kõrts. Aastail 1949–1954 asus seal Lēnase külanõukogu keskus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all külast lõunas asuv Imuļi ehk Lēnase linnamägi. Regionaalse kaitse all on külast põhja poole jäävad Lēnase kõrts ja Lēnase muinaskalmed, riikliku kaitse alla külast põhjas asuv Lēnase katoliku kirik, selle orel, kaks maalingutega pihipinki, kantsel, altar, kaks külgaltarit ja pihipink.

Küla juurest algab Kalpaksi rada, mis on seotud Oskars Kalpaksi juhitud Läti vägede võitlusteekonnaga Vabadussõja ajal.

Küla jääb Venta ja Šķērvelise oru hoiualale. 

## Elanike arv


* 106 (1970)
* 108 (1979)
* 98 (1989)
* 57 (2000)

* 35 (2011)
* 32 (2015)
* 26 (2021)
* 33 (2025)


## Viited
Tartu Tähetorni Astronoomiaring

**Tartu Tähetorni astronoomiaring** on alates 1963. aastast tegutsev astronoomiahuvilisi koondav ühing.

## Ajalugu
Tartu Tähetorni astronoomiaring alustas tegevust 1963. aastal Hugo Raudsaare juhendamisel. Selle eelkäijateks olid 1948. aastal Jaan Einasto juhtimisel tegevust alustanud Tartu Riikliku Ülikooli üliõpilaste astronoomiaring, mis hääbus pärast astronoomia eriala kaotamist ülikoolis, ja NSVL Teaduste Akadeemia juures tegutsenud Üleliidulise Astronoomia-Geodeesia Ühingu Eesti osakond (alustas tegevust 1951). Viimase alluvuses tegutses esialgu ka Tartu Tähetorni astronoomiaring, mille liikmed olid peamiselt kooliõpilased. 

Alates 1960. aastate lõpust käiakse septembrise maini koos igal esimesel, teisel ja kolmandal teisipäeval ja põhitegevus on populaarteaduslike ettekannete pidamine. 1980. aastate keskel võtsid ringi juhtimise üle Tõnu Tuvikene ja Enn Kasak.

1994. aasta sügisest otsustati kokku saada paar korda kuus ja kaasata kõiki huvilisi vanusele vaatamata. 
1996 tagastas Teaduste Akadeemia Tartu Tähetorni ülikoolile, sama aasta kevadel loodi astronoomiaringi tegevuste jaoks juriidilise kehana MTÜ Tartu Tähetorni Astronoomiaring, mida pikka aega vedasid Jaak Jaaniste ja Helle Jaaniste. Loengutele lisandus vaatlusõhtute korraldamine tähetornis (rahvarohkematel puhkudel kuni 500 osavõtjaga) ja mujalgi ning trükiste väljaandmine (raamatud, Eesti laiuskraadile vastavad taevakaardid ja planisfäär, astronoomilise sisuga plakatid ja kalendrid). Taavi Tuvikese eestvedamisel käivitati 2000. aasta alguses astronoomiateemaline veebiajakiri "Vaatleja".

Tartu Tähetorni Astronoomiaring algatas 1996. aastal üle-Eestiliste astronoomiahuviliste kokkutulekute korraldamise.

Ring on teinud tihedat koostööd teaduskeskuse Ahhaa ja Tartu Ülikooli muuseumiga, eriti pärast Tähetorni avamist muuseumi filiaalina 2011.
2006. aastal sai Tartu Tähetorni astronoomiaring esimest korda välja antava märgise "Riiklikult tunnustatud teaduse populariseerija".

## Viited

## Kirjandus
* Tõnu Tuvikene. Tähetorni astronoomiaring. - Tartu tähetorn/ Tartu old observatory. Koost. Lea Leppik (2011), lk 186–189.

## Välislingid
* Koduleht
Heimtali (Võrumaa)

**Heimtali** oli ajalooline piirkond Võrumaa Kanepi kihelkonnas  ja Urvaste kihelkonnas.

Piirkond sai nime alates 1912. aastast Sõmerpalu mõisa omaniku poolt Peetrimõisa, Annõmõisa, Mustja ja Lilli karjamõisa maadel moodustatud kogukonnast 26 taluga saksa asunikele Ukraina Volõõniast, kes 1927. aastast nimetasid oma asundust Heimtal (saksa keeles *koduorg*). 

Ajaloolise piirkonna alad jäävad tänapäeval Lilli-Anne, Mustja ja Peetrimõisa küla aladele.

## Vaata ka
*Heimtali Peetri kirik

## Viited
Pumpuri (Skrunda vald)

**Pumpuri** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Skrunda vallas.

Küla asub valla keskosas Klūga jõe kaldal. Pumpuri jääb valla keskusest Skrundast 5,4 ja Riiast 150,3 kilomeetri kaugusele. Seal asub Arodskola bussipeatus.

Seal kasvavad kolm mändi ning Euroopa lehis ümbermõõduga 3,25 ja kõrgusega 23 meetrit on looduskaitse all.

Külas asub Klūga kalmistu.

Aastal 2005 oli külas 68 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

## Viited
Madison Square Park Tower

**Madison Square Park Tower** on 236,8 meetri kõrgune ja 60-korruseline mitmeotstarbeline pilvelõhkuja New Yorgis.

## Välislingid
Rūnaiši

**Rūnaiši** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Skrunda vallas.

Küla asub valla lääneosas Garūdene jõe ja Skrunda kalatiikide vahel. Rūnaiši jääb valla keskusest Skrundast 1,7 ja Riiast 152,3 kilomeetri kaugusele. Küla piiril asub Skrunda lennuväli.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

## Elanike arv


* 54 (1989)
* 49 (2000)
* 45 (2011)

* 31 (2021)
* 30 (2025)


## Viited
Jaunmuiža (Dundaga vald)

**Jaunmuiža** on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub Zilije kalni Šlītere nõlval. Jaunmuiža jääb valla keskusest Dundagast 12 ja Riiast 154 kilomeetri kaugusele. Jaunmuižas on Jaunmuiža bussipeatus.

Küla on kujunenud endise Jaunmuiža karjamõisa (*Neuhof*) juurde. Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 14 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 10.

## Viited
Jaunmuiža (Skrunda vald)

**Jaunmuiža** (ka **Jaunāmuiža**) on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Skrunda vallas.

Küla asub valla lõunaosas. Seal asub raamatukogu. Külas asuvad Jaunmuiža ja Jaunmuižas skola bussipeatused.

Asula on tekkinud Jaunā muiža (*Neuhof*) karjamõisa juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

Seal kasvav tamm ümbermõõduga 4,72 ja kõrgusega 25 meetrit on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 125 (1970)
* 186 (1979)
* 329 (1989)
* 296 (2000)

* 253 (2011)
* 265 (2021)
* 240 (2025)


## Viited
Jaunāmuiža (Zvārtava vald)

**Jaunāmuiža** on küla (*mazciems*) Lätis Valka piirkonnas Zvārtava vallas. Küla asub Eesti piiri ääres Koiva jõe kaldal, valla keskusest Stepist 5,6, piirkonna keskusest Valkast 39,1 ja Riiast 166,7 kilomeetri kaugusel.

Küla on kujunenud endise Jaunāmuiža mõisa (*Adsel-Neuhof*) keskuse juurde. 

Jaunāmuiža asub osaliselt Ziemeļgauja kaitstaval maastikul. Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4.52 m  on looduskaitse all.

## Viited
Videnieki

**Videnieki** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Skrunda vallas.

Küla asub valla põhjaosas Venta jõe idakaldal. Videnieki jääb valla keskusest Skrundast 18,3 ja Riiast 161,3 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2005 oli külas 19 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

## Viited
Plostnieki

**Plostnieki** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Skrunda vallas.

Küla asub valla loodeosas Venta jõe idakaldal, paigas, kus Ponakste jõgi Ventasse suubub. Plostnieki jääb valla keskusest Skrundast 16,8 ja Riiast 149,8 kilomeetri kaugusele. Seal asub Veldrese bussipeatus.

Külast põhjas asuv Raņķi ehk Plostnieki linnamägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Külas kasvav mänd ümbermõõduga 2,63 ja kõrgusega 29 meetrit on looduskaitse all.

Aastal 2005 oli külas 36 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

## Viited
Maurycy Zamoyski

**Maurycy Klemens Zamoyski** (30. juuli 1871 Varssavi – 5. mai 1939 Szczebrzeszyn) oli Poola ühiskonnategelane, diplomaat ja poliitik. Ta oli aastal 1924 Poola välisminister.

Ta sündis aastal 1871 Varssavis Tomasz Franciszek Zamoyski pojana. Alates 1905. aastast kuulus ta Rahvusliigasse, ta oli Varssavi Salaõpetuse Seltsi liige. Aastal 1906 valiti ta I Riigiduuma liikmeks. 1918. aastal sai temast Pariisi Poola Rahvuskomitee liige ja Versailles' rahulepingu allkirjastamisega lõppenud Pariisi konverentsi Poola delegatsiooni liige. Seejärel oli ta aastatel 1919–1924 Poola Vabariigi saadik Pariisis. Aastal 1922 kandideeris ta Poola presidendiks, kuid jäi alla Gabriel Narutowiczile. 19. jaanuarist 1924 kuni 27. juulini 1924 oli ta Poola välisminister.

## Isiklikku
Ta oli abielus ja tal oli üheksa last.
Vēršmuiža

**Vēršmuiža** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Skrunda vallas.

Küla asub valla keskosas Venta jõe kaldal ja maantee A9 ääres. Vēršmuiža jääb valla keskusest Skrundast 2 ja Riiast 150,3 kilomeetri kaugusele.

Küla on tekkinud endise Vērši karjamõisa (*Ochsenhof*) juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

Aastal 2005 oli külas 24 elanikku.

## Viited
Ciecere

**Ciecere** on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Skrunda vallas.

Küla asub valla keskosas samanimelise jõe kaldal ja maantee A9 ääres. Ciecere jääb valla keskusest Skrundast 3,5 ja Riiast 144 kilomeetri kaugusele. Seal asub Pampāļu pagrieziensi bussipeatus.

Küla  rajati nõukogude perioodil endise Skrunda vallamaja ja Ciecere kõrtsi juurde. Seal asus kohaliku kolhoosi keskasula. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

## Elanike arv


* 170 (1970)
* 164 (1979)
* 116 (1989)
* 97 (2000)

* 96 (2011)
* 87 (2021)
* 85 (2025)


## Viited
Marian Seyda

**Marian Seyda** (7. juuli 1879 Poznan – 17. mai 1967 Buenos Aires) oli Poola ajakirjanik ja poliitik, Seimi liige. Ta oli aastal 1923 Poola välisminister.

Keskkoolis olles kuulus ta salajasse eneseharimisorganisatsiooni "Czerwona Róża", hiljem liitus Poola noorteliiduga "Zet" ja alates 1900. aasta keskpaigast kuulus ta Rahvusliigasse. Paar aastat hiljem liitus ta 1905. aastal Poznańis asutatud "Valve" nõukoguga – ühinguga, mille eesmärk on kaitsta Poola huve Preisi riigis. 20. sajandi algusest oli ta Preisimaa jagamise Rahvusliidu komissar.

1915. aasta lõpus lahkus ta Suur-Poola rahvusdemokraatia nimel Šveitsi, kus asutas Lausanne'is Poola keskagentuuri. Kui Roman Dmowski juhtimisel asutati 15. augustil 1917 Lausanne'is Poola rahvuskomitee, liitus ta sellega. 1919. aastal oli ta Pariisi rahukonverentsi delegatsiooni poliitiliste küsimuste ekspert, Preisimaa jagamiskomisjoni liige ja alalise nõukogu liige.

Pärast Poolasse naasmist osales ta poliitilises töös seadusandliku seimi liikmena, kus ta oli väliskomisjoni aseesimees. Seda ülesannet täitis ta ka hiljem, kui 1922. aastal uuesti seimi astus. 28. maist 1923 kuni 27. oktoobrini 1923 oli ta Poola välisminister.

Pärast välisministri ametist tagasiastumist asus ta tööle ajakirjanikuna. 1926. aasta septembrist sai temast *Kurier Poznański* peatoimetaja.

Pärast II maailmasõja puhkemist oli ta Władysław Sikorski (eksiil)valitsuses alates 20. juulist 1940 kuni 22. augustini 1941 Poola justiitsminister. Pärast ministriametist tagasiastumist asus ta uuesti tegutsema ajakirjanikuna. Ta nõudis Poola läänepiiri rahvusvahelist tunnustamist. Pärast sõja lõppu jäi ta eksiili.

## Isiklikku
Ta oli abielus maalikunstnik Maria Seydaga (neiuna Proszynski, 1893–1989).
JC Lipon

**JC Lipon** (sündinud 10. juulil 1993 Reginas) on Kanada jäähokimängija, kes mängib Saksamaa kõrgliigaklubis Straubing Tigers ründajana paremäärel.

Aastatel 2009–2013 mängis ta Western Hockey League'i klubis Kamloops Blazers.

2013. aastal valis Winnipeg Jets ta NHL-i ''draft''is 91. valikuna. Hooajal 2013–14 asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Jetsi noorteklubis St. John's IceCaps. NHL-is pääses ta Jetsi meeskonda ainult hooajal 2015–16, mil sai kirja üheksa mängu. AHL-is mängis ta Jetsi noorteklubis Manitoba Moose kuni hooajani 2019–20.

2020. aasta augustis liitus ta KHL-i klubiga Riia Dinamo. Hooaja 2020–21 lõpus ta Rootsi kõrgliiga klubis IK Oskarshamn. 2021. aasta augustis sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga HK Sotši, kuid siirdus hooaja 2021–22 keskel Novosibirski Sibiri. Alates hooajast 2022/23 on ta mänginud Straubing Tigersis.

## Viited

## Välislingid
* JC Lipon KHL.ru lehel
* JC Lipon NHL.com lehel
* JC Lipon hockeydb.com lehel
Viiburi vaksal

**Viiburi vaksal** (vene keeles *Выборгский вокзал*, soome keeles *Viipurin rautatieasema*) on Viiburi raudteejaam, mis teenindab Peterburisse ja Helsingisse suunduvaid liine.

Viiburi vaksal Viiburis ja Soome raudteevaksal Peterburis, ehitati koos Peterburi-Riihimäki raudtee (1870) ehitamisega, Riihimäel liitus Peterburi-Riihimäe raudteeliin, Helsingi-Hämeenlinna raudteega.
## Välislingid
Kušaiņi

**Kušaiņi** on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Skrunda vallas.

Küla asub valla keskosas Ciecere jõe kaldal. Seal asub Kurzeme bussipeatus.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

## Elanike arv


* 217 (1989)
* 190 (2000)
* 179 (2011)

* 168 (2021)
* 179 (2025)


## Viited
Urmet Lee

**Urmet Lee** (sündinud 11. veebruaril 1975) on Eesti riigiametnik, Statistikaameti peadirektor alates 2. augustist 2021.

## Haridus
Urmet Lee on 1993. aastal lõpetanud Tartu 5. Keskkooli ja 1997. aastal lõpetanud avaliku halduse Tartu Ülikoolis ja saanud samal erialal 2013. aastal magistrikraadi Berliinis asuvast Hertie School of Governance’ist.

## Töökäik
Ta on töötanud Riigikontrollis auditijuhi ja riigikontrolöri nõunikuna ning arendus- ja haldusteenistuse direktorina. Enne seda on Urmet Lee töötanud Poliitikauuringute Keskuse Praxis juhatuse esimehena, Sotsiaalministeeriumis arendusnõunikuna ning Kodakondsus- ja Migratsiooniametis direktori asetäitja kohusetäitjana.

## Viited