open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mehis Pever

**Mehis Pever** (sündinud 8. juulil 1960) on eesti pedagoog ja koolijuht.

## Elukäik
1978. aastal lõpetas Mehis Pever Rapla Ühisgümnaasiumi.

1987. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal (diplomitöö arheoloogia alal).

1992. aastal kuulus ta äsja loodud ühenduse Res Publica koosseisu.

Töötanud Tallinna Linnamuuseumis (muinsuskaitseosakond), Harju Muuseumis (Rebala kaitseala juhatajana), Eesti Innovatsioonipangas. Õpetajana tunde andnud Loo Keskkoolis ja Kalamaja Põhikoolis. Alates 2004. aastast on ta Tallinna Ühisgümnaasiumi direktor, annab samas koolis ka filosoofia ainetunde. Enne seda töötas ta Tallinna Reaalkooli majandusjuhina.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kesklinna linnaosas Isamaa nimekirjas, kogus 112 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
* 2026 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Pilt Mehis Peverist
*Tallinna Ühisgümnaasiumi direktori ametisse kinnitamine
*Pilt Mehis Peverist, kui Mart Laar külastab Tallinna Ühisgümnaasiumi – Eesti Päevaleht, 1. veebruar 2008
*Direktorite töölepingutest töölepinguseaduse uuendamise kontekstis – Õpetajate Leht, 1. veebruar 2008
*Koolidirektor: palgakärbe hävitab tuleviku – Delfi, 10. veebruar 2009
Tallinna Botaanikaaed

**Tallinna Botaanikaaed** (lühend **TBA**) on botaanikaaed Tallinnas Pirita linnaosas Kloostrimetsa asumis. 

Tallinna Botaanikaaed on Tallinna Keskkonnaameti hallatav teadus- ja arendusasutus. Botaanikaaia pindala on 28 hektarit. Tallinna Botaanikaaia territoorium asub Pirita jõeoru maastikukaitseala Botaanikaaia piiranguvööndis.

Botaanikaaed on rajanud mitu allüksust, näiteks Saaremaale Audaku katsepunkte ja Irusse puukooli. 

Tallinna Botaanikaaed on Baltimaade Botaanikaaedade Assotsiatsiooni (ABBG) liige 1992. aastast ja Rahvusvahelise Botaanikaaedade Looduskaitse Organisatsiooni (BGCI) liige 1994. aastast.

## Ajalugu
Tallinna Botaanikaaed asutati 1. detsembril 1961 Eesti NSV Teaduste Akadeemia instituudina. (Teistel andmetel loodi botaanikaaed 8. jaanuaril 1959 Eesti NSV Ministrite Nõukogu määrusega Eesti NSV Teaduste Akadeemia Eksperimentaalbioloogia Instituudi juurde, mis ise oli rajatud juba 1. aprillil 1957 Tallinna Bioloogilise Eksperimentaalbaasi alusel. 1. detsembrist 1961 reorganiseeriti botaanikaaed iseseisvaks teaduslikuks uurimisasutuseks instituudi õigustes.)

Algselt tegeles see peamiselt uute liikide uurimisega Eesti kontekstis: uuriti nende kasvunõudeid ja aklimatisatsiooni. 1970. aastail asuti põhjalikumalt tegelema Eesti pärismaiste taimeliikide kasutamisega haljastuses ja iluaianduses (Ülle Kukk, Vaike Paju, Marianna Saar jt).

Aastast 1995 on botaanikaaed Tallinna munitsipaalasutus. Samal aastal rajati Tallinna Botaanikaaia Sõprade Selts.

2021. aastal lõpetati Palmimaja rekonstrueerimistööd, mis läksid maksma ligi 2,2 miljonit eurot.

### Direktorid
Botaanikaaia direktorid on olnud 
*Arnold Pukk (1961–1978) 
*Jüri Martin (1978–1988) 
*Andres Tarand (1989–1990) 
*Heiki Tamm (1991–1997) 
*Jüri Ott (1997–2001) 
*Veiko Lõhmus (2001–2005)
*Margus Kingisepp (2005–2009)
*Karmen Kähr (2009–2017)
*Urve Sinijärv (2018–)

## Kogud

Külastajaile avas botaanikaaed uksed 17. juunil 1970, siis sai näha avamaakogusid. Aasta hiljem avati ka kasvuhoonekogud. Tänapäeval on Tallinna Botaanikaaia kogud Eesti liigirikkaimad, neisse kuulub üle 2000 taksoni ja sordi.

Avamaakogude tähelepanuväärsemate osade seas on arboreetum, rosaarium ja alpinaarium (kiviktaimla). 2014. aastal oli rosaariumis üle 600 roosiliigi.

Kogude rajamiseks on alates 1959. aastast korraldatud üle 50 ekspeditsiooni. Aastatel 1971–1990 korraldati 45 introduktsiooniga seotud ekspeditsiooni Venemaa ja tema lähiriikide 28 floristilisse rajooni Krimmist Kuriilideni.

Botaanikaaial on ka ulatuslik herbaarium ja raamatukogu, kuhu 2000. aastal kuulus vastavalt umbes 73 500 herbaarlehte ja umbes 10 100 ühikut kirjandust.

## Vaata ka
*Tallinna Botaanikaaia uurimused
*Tartu Ülikooli Botaanikaaed

## Viited

## Välislingid

*Tallinna Botaanikaaia koduleht
*Tallinna Botaanikaaia tutvustus YouTube, 14. juuni 2012
*Tallinna Botaanikaaia põhimäärus Riigi Teataja, jõustunud 21. oktoober 2013
*Tallinna Botaanikaaia orienteerumiskaart
*Tallinna Botaanikaaial täitub 50. tegutsemisaasta Delfi/Bioneer 29. november 2011
*Tallinna botaanikaaed tähistab juubelit ERR 1. detsember 2011
*Erna Annuka, Heldur Sander. Tallinna Botaanikaaia rajamise aastad 1868–1961
Ottone in villa

**"Ottone in villa**" (kirjutatud 1713) on Antonio Vivaldi esimene ooper. See esietendus 17. mail 1713 Vicenzas.

Itaaliakeelse libreto kirjutas Domenico Lalli. Ooper on kolmevaatuseline pastoraalne draama, mille tegevus toimub Vana-Roomas.

## Tegelased
*Cleonilla (sopran)
*Ottone (kontraalt)
*Caio Silio (kastraatsopran)
*Decio (tenor)
*Tullia (sopran)
Orlando finto pazzo

**"Orlando finto pazzo**" on Antonio Vivaldi teine ooper.

Ooper on kolmes vaatuses, selle sisu põhineb episoodil Matteo Boiardo eepilisest poeemist "Armunud Orlando". Libreto kirjutas Grazio Braccioli.

Ooper esietendus 1714. aastal Veneetsias.
Teuzzone

**"Teuzzone"** oli Antonio Vivaldi kaheteistkümnes ooper, mis valmis 1719. 

Libreto kirjutas Apostolo Zeno 1706. aastal.

Esmaettekanne toimus Mantovas Teatro Arciducales.
Neli aastaaega (Vivaldi)

**"Neli aastaaega"** (itaaliakeelne originaalpealkiri "Le quattro stagioni") on Antonio Vivaldi kirjutatud tsükkel neljast viiulikontserdist, mis on pealkirjastatud aastaaegade nimetuste järgi. Ta lõi need 1723. aastal oma esimeste viiulikontsertidena. Tsüklit peetakse Vivaldi teoste seas tuntuimaks ja parimaks. "Neli aastaaega" avaldati esmakordselt 1725. aastal kahtteist kontserti sisaldavas kogumikus "Il cimento dell'armonia e dell'inventione" (*op.* 8; "võistlus harmoonia ja leidlikkuse vahel").

Tsükli iga kontserdi muusikaline tekstuur on erinev vastavalt kujutatavale aastaajale. *Pizzicato* "Talve" taustal on itaaliapärase jäise vihma krabin. *Forte*, mis on "Suve" keskmises osas *Piano*'de vahel, kujutab äikest. Pärast "Kevade" algusosa tuleb vaikne triller, mis kujutab linnulaulu. Suve 3. osa alapealkiri ongi "Torm" (ingl *storm*).

Kõik neli kontserti on kolmeosalised ning aeglase tempoga osa paikneb kahe kiire vahel. Ajal, kui Vivaldi selle tsükli kirjutas, polnud veel välja kujunenud tänapäevane soolokontsert (soolopill orkestri saatel). "Neli aastaaega" on kirjutatud sooloviiulile keelpillikvarteti ja *[[basso continuo]]* saatel, mis aitas kaasa selle vormi arengule.

## Kontserdid ja osad
*Kontsert nr 1 E-duur, *op.* 8, RV 269, "La primavera" ("Kevad")
*#*Allegro*
*#*Largo*
*#*Allegro Pastorale*
*Kontsert nr 2 g-moll, *op.* 8, RV 315, "L'estate" ("Suvi")
*#*Allegro non molto*
*#*Adagio e piano - Presto e forte*
*#*Presto*
*Kontsert nr 3 F-duur, *op.* 8, RV 293, "L'autunno" ("Sügis")
*#*Allegro*
*#*Adagio molto*
*#*Allegro*
*Kontsert nr 4 f-moll, *op.* 8, RV 297, "L'inverno" ("Talv")
*#*Allegro non molto*
*#*Largo*
*#*Allegro*

## Sonetid
Nelja kontserti saadavad neli sonetti, mille autor on teadmata, kuid oletatakse, et see võis olla Vivaldi ise. Iga sonett on jaotatud kolmeks osaks, mis vastavad täpselt iga kontserdi kolmele osale.
Formosa

**Formosa** on mitme koha nimi:

***[[Taiwani saar]]e** ajalooline nimi
***[[Formosa (Argentina)|Formosa]]**, linn Argentinas
***[[Formosa (Brasiilia)|Formosa]]**, linn Brasiilias
***[[Formosa (Guinea-Bissau)|Formosa]]**, saar Guinea-Bissaus.
Kuradimuuseum

**Kuradimuuseum** ehk **Kuraditemuuseum** (leedukeelne mitteametlik nimi *Velnių muziejus*, ametlik nimi *Antano Žmuidzinavičiaus kūrinių ir rinkinių muziejus*) asub Leedus Kaunases. Muuseum tutvustab Antanas Žmuidzinavičiuse teoseid ning tema kuraditekogu; muuseumi eksponaatide hulgas on skulptuure, graafikat, nukke, nõidu ning tuntud tegelasi müütidest ja muinasjuttudest. Seal kujutatakse Leedu ja ka kogu ülejäänud maailma kuradeid. 

Muuseum loodi pärast Antanas Žmuidzinavičiuse surma 1966. aastal kunstniku kodus tema kogu põhjal. 1982. aastal valmis muuseumi laiendus.

Kuradimuuseum osaleb ka haridusprogrammis, mille raames etendatakse lastele muinasjutte ja näidendeid.

## Välislingid

*Muuseumi tutvustus (leedu keeles)
Indrek Saar

**Indrek Saar** (sündinud 20. veebruaril 1973 Kuressaares (tollane Kingissepa)) on Eesti näitleja ja poliitik, XIV Riigikogu koosseisu liige.

Ta on olnud ka XI, XII ja XIII Riigikogu koosseisu liige.

9. aprillist 2015 kuni 29. aprillini 2019 oli ta Eesti Vabariigi kultuuriminister (Taavi Rõivase teises ja Jüri Ratase esimeses valitsuses). 

## Haridus
Indrek Saar on lõpetanud 1991. aastal Kuressaare 2. Keskkooli ning 1996. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli näitleja erialal (17.lend).

## Töö ja tegevus ühingutes
1996–2005 oli Indrek Saar Rakvere Teatri direktor, 2005–2006 sihtasutuse Rakvere Teatrimaja juhataja. Aastatel 2004–2005 oli ta Teatri NO99 / Vanalinnastuudio nõunik ja 2006–2007 tegevjuht.

Ta on Eesti Teatriliidu liige, Eesti Etendusasutuste Liidu nõukogu esimees, Rahvusooper Estonia nõukogu liige, Eesti Näitlejate Liidu liige, Lavavõitluse Seltsi liige ning Klubi Wesenberg liige.

## Poliitiline tegevus
Indrek Saar oli 2002–2007 Rakvere Linnavolikogu aseesimees.

1998. aastast on ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. 
7. märtsil 2009 valiti ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna aseesimeheks ning 9. juunist 2019 kuni 5. veebruarini 2022 oli ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esimees.

2024. aastal kandideeris ta Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee peasekretäri kohale, kus jõudis teise hääletusvooru. Valituks osutus aga Alain Berset.

## Tunnustus
* 2001 – Aasta kultuuritöötaja
* 2001 – Eesti Kultuurkapitali näitekunsti aastapreemia (koos Üllar Saaremäega; Rakvere Teatri kunstilise taseme tõstmise ja seal hoidmise eest)
* 2005 – Ants Lauteri nimeline auhind
* 2007 – Hispaania Teeneteordeni komandör
* 2008 – Rakvere Kroonimärk
* 2019 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk
* 2023 – Riigivapi III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Indrek Saar on abielus näitleja Ülle Lichtfeldtiga. 

Tema isa Jüri Saar on olnud Saare maavanem, riigikogu liige ja Kihelkonna vallavanem.

## Viited

## Välislingid
* Andres Keil, Teatriteatepulga vahetus: Indrek Saar Joonas Tartu, Postimees, 14. juuni 2006
Penghu saarestik

**Penghu saarestik** on Taiwanile kuuluv saarestik Taiwani saare lähedal Taiwani väinas.

Saarestikus on umbes 90 saart. Nende kogupindala on 131 km² ja nendel elab umbes 92 000 inimest. Vanemates reisikirjades kannavad saared ka nime Peskadorid.

Saarestik moodustab Taiwani provintsi **Penghu maakonna**.

## Välislingid
* Penghu maakonna koduleht
Ciara

**Ciara Princess Harris** (tuntud kui **Ciara**, sündinud 25. oktoobril 1985 Texases Austinis) on ameerika laulja, laulukirjutaja, produtsent ja tantsija.

Kuigi eesnime "Ciara" hääldatakse tavaliselt k-ga ja rõhuga esisilbil, hääldab laulja ise oma eesnime s-iga, kolmesilbilisena ja rõhuga keskmisel silbil.

Ciara sündis Carlton ja Jackie Harrise peres ainsa lapsena. Isa oli sõjaväelane ja sellepärast kolis perekond sageli. Lapsepõlves elas Ciara sõjaväebaasides Saksamaal, New Yorgis, Utah's, Californias, Arizonas ja Nevadas. Oma lapsepõlvest rääkides on Ciara öelnud, et talle ei meeldinud see, et ta jälle kolides pidi iga kord vanad sõbrad maha jätma, aga ometi aitas see kogemus teda muusikukarjääris, mis ju samuti sagedast reisimist kõikjal maailmas sisaldab. Kui ta oli teismeline, kolis tema perekond Georgia osariiki Atlantasse.

Georgias moodustas Ciara koos kahe sõbratariga tüdrukutebändi "Hearsay" ja bänd salvestas isegi mõned demod, aga siis tekkisid bändis lahkhelid ja lõpuks mindi lahku.

Ciara ei lasknud end sellest heidutada ja otsustas jätkata laulukirjutajana. 2003 lõpetas ta Georgias Riverdale'is keskkooli ja sai peatselt lepingu plaadifirmaga LaFace Records. Tema esimene edu oli laul "Got Me Waiting", mis ilmus 2004. aasta novembris Fantasia Barrino debüütalbumil "Free Yourself". Barrino oli sama, 2004. aasta Ameerika iidol.

Ciara debüütalbum "Goodies" ilmus 28. septembril 2004.

Teine album "Ciara: The Evolution" ilmus 2006. aasta detsembris. Albumilt ilmus neli müügiedu saavutanud singlit: "Get Up", "Promise", "Like a Boy" ja "Can't Leave 'Em Alone". USA-s on albumit müüdud umbes 1,3 miljonit eksemplari.

Ciara kolmandal stuudioalbumil "Fantasy Ride" olev laul "Love Sex Magic" on tehtud koos Justin Timberlake'iga.

2005 hakkas Ciara käima räppari Bow Wowga. 2006. aasta aprillis läksid nad lahku. Oma suhte lõppemise põhjust ei ole kumbki avalikustanud, aga arvatavasti oli selleks Bow Wow truudusetus.

2008. aasta oktoobris ilmus ajakirja Vibe kaanel Ciara aktifoto. Ciara ise väitis, et oli pildistamise ajal riides, aga ajakiri eemaldas fotodelt riided ja jättis ta paljaks, nii et ta ise olevat täiesti šokeeritud olnud, kui ajakirja kaant nägi.

## Saavutused

2005 nimetati Ciara Ameerika muusikaauhinna kandidaadiks souli ning R&B lauljatari kategoorias, aga ei võitnud seda.

Samal aastal esitati ta Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks lauluga "Oh" romantilise laulu kategoorias ning lauluga "1, 2 Step" R&B ning hiphopviisi kategoorias. Ta võitis mõlemad auhinnad.

2006 kandideeris Ciara Grammyle neljas kategoorias: uustulnukana, lauluga "1, 2, Step" räpi ja laulu koostöö kategoorias ning lauluga "Lose Control" räpplaulu ja lühimuuvi kategoorias. Ta võitis neist viimase (koos Missy Elliotti ja Fatman Scoopiga).

2009 kandideeris Ciara Teismeliste valiku auhinnale lauluga "Love Sex Magic" paarikssaamislaulu kategoorias ja võitis selle.

2010 kandideeris ta Grammyle lauluga "Love Sex Magic" vokaaliga popkoostöö kategoorias ega võitnud seda.
Juha Hakola

**Juha Pekka Hakola** (sündinud 27. oktoobril 1987 Espoos) on Soome jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Soome tugevuselt neljanda liiga klubis Grankulla IFK.

Ta kuulus noorena Soome klubisse Helsingi JK. Aastatel 2006–2008 mängis ta Eesti Meistriliiga klubis FC Flora ning valiti 2007. aastal Meistriliiga aasta parimaks mängijaks.

Klubikarjääri jooksul on ta hiljem mänginud Hollandi kõrgliigaklubides Almelo Heracles (2009–2010) ja Willem II (2010–2011), Ungari kõrgliigaklubis Ferencváros (2011–2013), Küprose kõrgliigaklubis Limassoli Aris (2014) ning Soome kõrgliigaklubides KuPS (2013, 2014–2016), VPS (2017–2018) ning Honka (2019).

Aastatel 2007–2009 mängis Hakola Soome noortekoondistes. Ainsal korral mängis ta Soome jalgpallikoondises 5. veebruaril 2009, kui sõprusmängus kohtuti Portugaliga.

## Saavutused
### Individuaalsed
*  Meistriliiga
** Aasta parim mängija 2007
** Soccernet.ee lugejate poolt parimaks mängijaks hääletatud 2007, 2008
** Soccernet.ee lugejate poolt parimaks poolkaitsjaks hääletatud 2007, 2008

## Viited
Mart Jüssi

**Mart Jüssi** (sündinud 21. märtsil 1965 Tallinnas) on Eesti ökoloog ja poliitik.

## Haridus
Mart Jüssi on lõpetanud Tallinna 21. Keskkooli 1983 ning Tartu Ülikooli bioloogia erialal 1992. Ta sai samas 1999 teadusmagistri kraadi loomaökoloogia erialal. Tema magistritöö teemaks oli "Breeding habitat preference and reproduction success of Baltic grey seal". 2012. aastal kaitses Mart Jüssi Tartu Ülikoolis doktoritöö loomaökoloogias teemal "Living on an edge: land-locked seals in changing climate" ja sai doktorikraadi.

## Töökäik ja tegevus ühingutes
Jüssi on töötanud Eestimaa Looduse Fondis projektijuhina 1994–2004, Vilsandi Rahvuspargi seirespetsialistina 2004–2005 ning Riikliku Looduskaitsekeskuse seire ja teadustöö spetsialistina 2006–2007.

Ta on Eesti Looduseuurijate Seltsi liige, Eesti Terioloogia Seltsi liige, Mereimetajate Uurimise Ühingu liige ning Keri Seltsi juhatuse liige ja Eestimaa Looduse Fondi nõukogu liige.

## Poliitiline tegevus
Mart Jüssi kandideeris 2007. aasta Riigikogu valimistel ja sai 1265 häält. Ta oli XI Riigikogu liige ja Riigikogu keskkonnakomisjoni esimees aastatel 2009–2011. Ta on Erakonna Eestimaa Rohelised liige alates 2007. 

Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel, sai 275 häält ega osutunud valituks.

## Teoseid
* Breeding habitat preference and reproduction success of Baltic grey seal (Halichoerus grypus), magistritöö, Tartu, 1999
* Ivar Jüssi ja Mart Jüssi, Tegevuskava hallhüljeste kaitseks Eestis aastatel 2001–2005, 2001

## Isiklikku
Tema isa oli Fred Jüssi ja ema oli Helju Jüssi, õde on Mari Jüssi ja vend Ivar Jüssi.

## Välislingid
*
Lüügerpuri

**Lüügerpuri** (inglise keeles *lugsail*) on nelinurkne pikipuri, mis on kinnitatud piki laeva asetseva lüügerraa külge. Lüügerpuri sarnaneb kahvelpurjega, kuid selle eesliik on eespool masti ja halsinurk on kinnitatud halstaliga. Lüügerraa, mille abil lüügerpuri üles tõstetakse, on ettepoole kaldu.
Selle pikkus on kaks kolmandikku lüügerpurje jalgliigist ja kinnitustropp masti külge asub ühel neljandikul pikkusest eesliigi ja ahterliigi vahel.

Esimest korda on lüügerpurje kujutatud Hollandi kunstniku 1584. aasta maalil. Nimetuse sai lüügerpuri alles sada aastat hiljem. Selle põhjuseks võib olla lüügerpurje sarnasus juba aastasadu varem tuntud ladinapurjega.

Eristatakse mitut tüüpi lüügerpurjesid. Nii nimetatakse lauslüügerpurjeks (*dipping lugsail*) purje,
mida tuleb halsi vahetusel alla lasta, et halsinurk viia ümber masti teise, uude leipardasse.
Seisev lüügerpuri (*standing lugsail*) on selline lüügerpuri, mille lüügerraa vöörinukk tõmmatakse niivõrd alla,
et raa muutub nagu masti pikenduseks. See purje tüüp oli kasutusel suhteliselt lühikest aega ja on tuntud ka gunter-lüügerpurjena.
Balansslüügerpurjeks (*balance lugsail*) nimetataval purjel on jalgliik kinnitatud nn lüügerpoomi külge, mille vööripoolne nukk ulatub ettepoole masti.
On tuntud ka hiina lüügerepuri (*Chinese lugsail*), millel on lühike poom ja tugevusliistudega puri.
Kanggye

**Kanggye** (korea keeles 강계시) on linn Põhja-Koreas, Chagangi provintsi  keskus. Elanike arv on 210 000 (2005).

Linn asub nelja jõe ühinemiskohas. Seal valitseb niiske mandriline kliima (Köppeni kliimaklassifikatsioonis tüüp Dwa).

Korea sõja ajal tegi Kim Il-sŏng linna ajutiselt oma pealinnaks.

## Viited
Rapla Vesiroosi Kool

**Rapla Vesiroosi Kool** (2018. aastani *Rapla Vesiroosi Gümnaasium*) on üldhariduskool Raplas.

## Üldinfo

Gümnaasiumiosa õppekavas oli kaks õppesuunda: meedia- ja pärimuskultuur ning tehnoloogia ja loodus. Kooli õppekava võimaldas karjääriõpet ja riigikaitseõpet.

Koolis on õpilasesindus. Õpilased on võtnud osa Tartu Ülikooli Teaduskooli tööst, olümpiaadidest ja mälumängudest. Käidud on keskkonnaklubi matkadel ja kultuuriloolistel reisidel, osaletud on laulukooride, näite-, väitlus-, kunsti-, rahvatantsu-, muusika- ja spordiringide töös. Õpilased andsid välja ajalehte Vesistaja. Algklasside õpilased saavad osaleda pikapäevakoolis.

Kooli juures on maakondliku tähtsusega spordihoone, kus on palliplatsid, aeroobika- ja jõusaal, *squash*i-väljakud, jooksu- ja viburada. Töötab uisu- ja suusalaenutus. Vesiroosi tervisepargis asuvad tervise- ja looduserajad.

## Ajalugu
Kuna Rapla I Keskkooli (Rapla Kesklinna Kool) õpilaste arv oli kasvanud liialt suureks (umbes 1600), alustas 1. septembril 1988 tööd Rapla II Keskkool.

1995. aastal nimetati Rapla II Keskkool ümber Rapla Vesiroosi Gümnaasiumiks.

Alates 1998. aastast kuulub kool Tervist Edendavate Koolide hulka.

Alates 2009/2010. õppeaastast oli gümnaasiumis kaks paralleelklassi, üks neist oli looduse-tehnoloogia ja teine meedia-ühiskonna suunaga.

Alates 2018. aastast on kooli nimi *Rapla Vesiroosi Kool* ning kool jätkab tegevust põhikoolina. Rapla Vesiroosi Gümnaasiumi ja Rapla Ühisgümnaasiumi seniste gümnaasiumiosade asemel avati samal aastal Rapla Gümnaasium.

## Arendus
2007. aastal sai alguse kooli ulatuslik renoveerimine, uuendati fassaad, uksed ja aknad.

2008. aasta kevadel algas koolihoone õppekorpuse renoveerimine.

2008. sügisel algas renoveerimise kolmas etapp: kooli fuajeele ehitati peale teine korrus, kuhu paigutati kooli juhtkonna kabinetid ning bändide harjutusruum ja helistuudio. Vana aula jagati vahelae abil kaheks korruseks ja sinna tekitati auditoorium, kunsti- ja muusikaklass. Endine võimla ehitati ümber aulaks.

Samal ajal ehitati kooli kõrvale Rapla Sadolini Spordihoone. Planeering on tehtud ka kooli taga asuvate saviaukude ümbruse korrastamiseks. Spordihoone ehitust sai reaalajas jälgida IP-kaamerast.

2010. aastaks oli kogu koolikompleks koos spordihoonega valmis. Loodud on eeskujulikud tingimused õppetööks, kultuuriüritusteks ja sportimiseks.

## Välislingid
*Kooli koduleht
Eesti Top 40

**Eesti Top 40** oli edetabel, mida alates 1999. aastast koostas Raadio Uuno Eesti suurimate kommertsraadiojaamade enim mängitud lugude, rohkem müüdud singlite ja moodsamate klubilugude põhjal.
Nokia toodete loend

**Nokia toodete loend** loetleb Nokia tooteid. Üks olulisemaid arenguhüppeid Nokia tootearenduse vallas on sisenemine navigatsiooniseadmete turule. Alates 21. jaanuarist 2010 on Ovi kaardid kõigile (ühilduvatele) Nokia telefonide kasutajatele tasuta allalaaditavad ja kasutatavad. Alates 2010. aasta märtsist toodetakse kõik Nokia telefonid sisseehitatud GPS-iga. Ovi kaardid katavad ka Eesti territooriumi.

## Mobiiltelefonid

#### 2xxx-seeria
*Nokia 2100
*Nokia 2110
*Nokia 2280
*Nokia 2280
*Nokia 2300
*Nokia 2310
*Nokia 2600
*Nokia 2610
*Nokia 2626
*Nokia 2630
*Nokia 2650
*Nokia 2652
*Nokia 2760

#### 3xxx-seeria

* Nokia 3100
* Nokia 3109 classic
* Nokia 3110
* Nokia 3110 Classic
* Nokia 3110 Evolve
* Nokia 3120
* Nokia 3120 classic
* Nokia 3200
* Nokia 3210 (1999)
* Nokia 3220
* Nokia 3230
* Nokia 3250
* Nokia 3250 XpressMusic
* Nokia 3300
* Nokia 3310
* Nokia 3330
* Nokia 3410
* Nokia 3500
* Nokia 3500 classic
* Nokia 3510
* Nokia 3510i

##### 5xxx-seeria
* Nokia 5070
* Nokia 5100
* Nokia 5110 (DCS900)
* Nokia 5130 (DCS1800)
* Nokia 5140
* Nokia 5140i
* Nokia 5200
* Nokia 5300 XpressMusic
* Nokia 5310 XpressMusic
* Nokia 5500 
* Nokia 5500 Sport
* Nokia 5510
* Nokia 5610 XpressMusic
* Nokia 5700 XpressMusic

##### 6xxx-seeria
*Nokia 6020
*Nokia 6021
*Nokia 6030
*Nokia 6060
*Nokia 6070
*Nokia 6080
*Nokia 6100
*Nokia 6101
*Nokia 6110
*Nokia 6125
*Nokia 6150
*Nokia 6230

#### 7xxx-seeria

 
* Nokia 7110
* Nokia 7200
* Nokia 7210
* Nokia 7250 (2003)
* Nokia 7250i
* Nokia 7260
* Nokia 7270
* Nokia 7280
* Nokia 7360
* Nokia 7370
* Nokia 7373
* Nokia 7380
* Nokia 7390
* Nokia 7500 Prism
* Nokia 7600
* Nokia 7610
* Nokia 7650 (II/2002)
* Nokia 7900 Prism
* Nokia 7710 (2004)

#### 8xxx-seeria
* Nokia 8210
* Nokia 8310
* Nokia 8600 
* Nokia 8800
* Nokia 8800 Sirocco
* Nokia 8800 Sapphire Arte
* Nokia 8800 Arte
* Nokia 8910i

#### 9xxx-seeria

### E-seeria

*Nokia E50
*Nokia E51
*Nokia E60
*Nokia E61
*Nokia E61i
*Nokia E65
*Nokia E70 
*Nokia E90 Communicator

#### N-seeria

### Mängutelefonid
* Nokia N-Gage
* Nokia N-Gage QD

## Järjestamata
* Nokia Lumia 800
* Nokia Lumia 900
*Nokia 515
Heinar Tedrema

**Heinar Tedrema** (9. aprill 1934 Tartu – 2. aprill 2008 Elva) oli eesti meditsiinipedagoog, aastatel 1978–2000 Tartu Meditsiinikooli direktor.

Tedrema sündis Tartu linnas, lapsepõlv möödus Rannu vallas. 1943. aastast õppis ta Rannu Mittetäielikus Keskkoolis. 1955 jätkusid õpingud Vabariiklikus Tartu Meditsiinilises Keskkoolis sanitaarvelskri erialal, mille lõpetas 1958. aastal. Samast aastast töötas Tedrema Tartu linna sanitaarepidemioloogiajaamas sanitaararsti abina.

1964. aastast õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna kaugõppeosakonnas farmaatsia erialal ja lõpetas ülikooli 1970. aastal proviisori diplomiga.

1969. aastast töötas ta osakoormusega Tartu Meditsiinikoolis, pärast ülikooli lõpetamist 1970. aastal töötas Meditsiinikoolis hügieeniõpetajana. Ta oli ka ühiskondlik töökaitse inspektor ja pidas loenguid ühingus Teadus.

4. augustil 1978 nimetati Tedrema Tartu Meditsiinikooli direktoriks ja oli selles ametis kuni pensionile minekuni 2000. aastal. Koolidirektorina oli tema teeneks õppetegevuse koondamine Nooruse tänav 9 asuvasse õppehoonesse. Ta uuris ka meditsiinikooli ajalugu ning tegi arhiivimaterjalide põhjal kindlaks korduvalt nime ja õppevormi muutnud kooli rajamise aja (1811).
Kookossaared

**Kookossaared** on Austraaliale kuuluv saarestik India ookeanis (moodustab **Kookossaarte ala**). 

Saarestik koosneb 27 saarest, mis on ajalooliselt jaotatud kaheks: eraldiseisvaks Põhja-Keelingi saareks ning 26 saarest moodustunud Lõuna-Keelingi saarteks. Elanikke on saartel kokku hinnanguliselt 600–700.

## Ajalugu
Euroopa jaoks avastas saared 1609. aastal Briti Ida-India Kompanii kapten William Keeling (elas 1578–1620) oma reisil Jaavalt Taani Ida-Indiasse.

Aastal 1836 külastas saarestikku Charles Darwin laeval Beagle, kuid meeskond ei suutnud saartel maabuda. Saared olid kaua aega Malaisia päritolu vangide kinnipidamise paigaks. Aastal 1827 läks saar koos elanikega John Cluies-Rossi valdusse, kes vabastas vangid ning rajas kookospähkli- ja metsatööstuse.

Vahepeal, aastatel 1857–1867, haldas saari Briti valitsus. Aastal 1978 müüs Cluies-Rossi suguvõsa saared 6 250 000 Austraalia dollari eest Austraaliale. Sellest ajast allub saarestik formaalselt ka Briti kroonile, seega praegu Charles III-le.

## Välislingid
Rosona jõgi

**Rosona** (vene *Россонь* ehk *Россона*) on jõgi Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis. Jõe pikkus on 27&nbsp;km.

Rosona jõgi ühendab Narva jõge Lauga jõega ja on seetõttu vaadeldav nii Narva jõe lisajõena kui Lauga jõe haruna.

Rosona kulgeb edela-kirde suunas. Jõe ääres on mitu endist ingeri küla – Saarküla, Väiküla, Karstula, Kallivere, Vanaküla, Volkovo (Sutela).

Jõe edelaots suubub Narva jõkke selle suudme lähedal (700&nbsp;m kaugusel). Saarküla piirkonnas on mitu jõesaart. Jõgi on ühe haru kaudu ühenduses Vaikse järvega. Kirdeotsas Rosona jõgi hargneb, põhjapoolse haru nimi on Mertvitsa jõgi. Mõlemad harud suubuvad Lauga jõkke.

Rosona on tuntud bifurkatsiooninähtuse poolest. Kui Lauga jões on suurvesi, voolab Rosona Laugast Narva poole. Kui Lauga jões on madal veeseis ja Narva lahes kõrge veeseis, voolab Rosona Narvast Lauga poole. Voolu kiirus on väike. Jõgi on laevatatav kogu pikkuses.

## Ajalugu
Aastatel 1920–1940 kuulus Rosona jõgi kuni Mertvitsa hargnemiseni Eesti Vabariigi koosseisu, jäädes Narva valla territooriumile osana Viru Ingerist. Tartu rahu järgne piir kulges mööda Mertvitsa jõge.

Rosona jõe kohta on kasutatud ka nimevariante Rossoni, Rosoona (eesti keeles), Rosson (vene keeles), Rosonajoki (soome keeles).

## Viited
Biomassienergia

**Bioenergia** (ka **biomassienergia**; inglise *bioenergy*) on taastuva energia liik, mis saadakse organismidest pärineva orgaanilise aine (biomassi) kasutamisest (hrl põletamisest). 
See on soojusenergia, mis saadakse mingit tüüpi biomassi põletamisel. Biomassi all mõistetakse taimset materjali, mis on põletamiseks piisavalt kuiv. Siia kuuluvad hakkpuit ja -jäätmed, energiamets, saepuru, põõsastaimed, pilliroog, põhk, turvas jne.

Biomassi baasil toodetav energia on alternatiiv fossiilkütusest toodetavale energiale, juhul kui tootmises ei kulu fossiilenergiat rohkem või sama palju, kui bioenergiat saadakse ning biomassi kasvatamine energiaallikana ei vähenda toiduvilja kättesaadavust. Põletamisel eraldunud süsihappegaasi ei arvestata kliimamuutuse põhjustajana, sest see seotakse uuesti fotosünteesil. 

Biomassi kuivaine keskmine kalorsus on 20 kuni 26 kJ/g. Näiteks tüvepuidul 20,0–20,5 kJ/g, tüvekoorel 20–23 kJ/g.

## Vaata ka
*biokütus
*biomassi kalorsus
*Eesti Maaülikooli taastuvenergia keskus
*energiavõsa

## Viited
Laineenergia

**Laineenergia** (ka *lainete energia*) on mehaanilise energia liik, mis vabaneb mere taseme kõikumisel lainetuse tekkimisel. 

Selle energeetiliselt mõistliku energiahulga saamine on tehniliselt keeruline. Lainete energiat tuleks koguda mere küllaltki suurelt pindalalt. Ka on lainete energia kasutamise võimalus ajaliselt väga ebaühtlane. Energeetikas lainete energia kasutamine olulist osa ei oma. Tavaliselt kasutatakse merel või väikesaartel olevate väikese võimsusega objektide varustamiseks koostöös elektriakumulaatoritega.

## Vaata ka
*Loodete energia

## Välislingid
* Kaivo Kopli. Laineil on elektri tootmiseks ammendamatu energia EPL, 7. veebruar 2009
Falklandi hoovus

**Falklandi hoovus** on hoovus Atlandi ookeanis. Algab Falklandi saartest idas, hoovab mööda Patagoonia idarannikut põhja kuni La Plata laheni. Koosneb külmast väikese soolsusega veest. Keskmine temperatuur on 6 °C. Hoovuse kiirus on pool meetrit kuni meeter sekundis. Hüdrograafilised andmed sellest piirkonnast on napid ja seetõttu on paljud näitajad suure veaulatusega.
Juhan Smuuli tee

**Juhan Smuuli tee** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna, Paevälja, Pae ja Kurepõllu asumis.

Aastal 2000 valmis Smuuli tee läbimurre Peterburi teele. 

22. juunil 2007 avati Smuuli viadukt, mis on Smuuli teel Peterburi maanteest kuni Suur-Sõjamäeni kulgev 370 meetrit pikk viadukt.

Juhan Smuuli tee sai nime 11. jaanuaril 1980.

## Galerii

File:EU-EE-Tallinn-LAS-Smuuli and Punane intersection.JPG| 
File:EU-EE-Tallinn-LAS-Smuuli street.JPG|
File:EU-EE-TLN-LAS-Smuuli street.JPG|
File:EU-EE-Tallinn-LAS-Smuuli-Build supermarkets.JPG|


## Vaata ka
*Juhan Smuul

## Viited
Newport News

**Newport News** on Põhja-Ameerika idaranniku  ääres asuv sadamalinn. See on Ameerika Ühendriikide maakonnaväline (maakondade koosseisu mittekuuluv) linn. Linn asub samuti Jamesi jõe suudmes.

Elanikke oli Newport Newsis 2013. aastal 183 412, Virginias oli see suuruselt viies linn. Kogu Newport Newsi linnastus elas 2013. aastal 1 672 319 inimest. Linna pindala on 300 km2, sellest 130 km2 ehk 42,4% on vesi.

Linna nime päritolu on teadmata, esimene kirjalik teade Jamesi jõe nimest Newportes Newes pärineb 1621. aastast. Ühe teooria kohaselt sai linn nime laevakapten Christopher Newporti järgi. Linnaõigused sai Newport News 1896. aastal, varem kuulus piirkond Warwicki maakonda; 1958. aastal liideti endine maakond Newport Newsiga. Osalt jääb linna territooriumile Newport Newsi/Williamsburgi rahvusvaheline lennujaam.

## Viited

## Välislingid
* Newport Newsi koduleht
Harry Potter ja tulepeeker (film)

**"Harry Potter ja Tulepeeker"** (inglise *Harry Potter and the Goblet of Fire*) on inglise kirjaniku J. K. Rowlingu samanimelise romaani järgi tehtud film, mille valmistas filmistuudio Warner Bros.. Film esilinastus 2005. aastal ja on seitsmeosalise Harry Potteri filmide sarja neljas osa.

## Näitlejad
*Daniel Radcliffe – Harry Potter
*Emma Watson – Hermione Granger
*Rupert Grint – Ron Weasley
*Michael Gambon – Albus Dumbledore
*Gary Oldman – Sirius Black
*Robbie Coltrane – Rubeus Hagrid
*Robert Pattinson – Cedric Diggory
*Brendan Gleeson – Alastor Moody, hüüdnimega *Hullsilm*
*Ralph Fiennes – Lord Voldemort
*Timothy Spall – Vingerjas (Peter Pettigrew)
*Jason Isaacs – Lucius Malfoy
*Tom Felton – Draco Malfoy
*Jamie Waylett – Vincent Crabbe
*Josh Herdman – Gregory Goyle
*Stanislav Ianevski – Viktor Krum
*Clémence Poésy – Fleur Delacour
*Frances de la Tour – Madame Maxime
*Katie Leung – Cho Chang
*Matthew Lewis – Neville Longbottom
*Maggie Smith – Minerva McGonagall
*Alan Rickman – Severus Snape
*Warwick Davis – Filius Flitwick
*Predrag Bjelac – Igor Karkaroff
*Miranda Richardson – Rita Skeeter
*Shirley Henderson – Mäuguv Myrtle
*David Tennant – Bartemius Crouch juunior
*Roger Lloyd-Pack – Bartemius Crouch
*Mark Williams – Arthur Weasley
*James Phelps – Fred Weasley
*Oliver Phelps – George Weasley
*Bonnie Wright – Ginny Weasley

## Vaata ka
"Harry Potter ja tulepeeker" (romaan)

## Välislingid
Saladused (Kanal 2)

**"Saladused"** on Kanal 2 lavastuslik sarisaade, mis põhineb tõestisündinud lugudel. Sari oli esimest korda eetris 31. märtsil 2008. 

Tuuli Roosma juhitav saade toob ekraanile Eesti tavaliste inimeste suured saladused, uskumatud suhtedraamad ja jaburad seiklused. Tegemist on eranditult tõestisündinud lugudega, mille taga on reaalsed inimesed. Nende privaatsuse huvides näeme ekraanil sündmuste lavastusi, kus tegelikke asjaosalisi kehastavad näitlejad.

Lugusid lavastavad erinevad režissöörid.

### Hooaeg 1

### Hooaeg 2

### Hooaeg 3

### Hooaeg 4

### Hooaeg 5

## Hinnang
Uuringufirma TNS Emor koostatavas telesaadete vaadatavuse edetabelis jõudis saade "Saladused" 2010. aasta oktoobris viiendale kohale.

## Viited

## Välislingid
* "Saladused" Facebookis
* Vaata "Saladusi"
* Martin Šmutov. "Kanal 2 sari «Saladused» toob ekraanile rabavad suhtelood" Postimees/Elu24, 27. märts 2008
* Helen Teesalu. Kanal 2 paljastab eestlaste saladused Postimees.ee, 28. märts 2008
* Katrin Pauts.Tuuli ootab televaatajate saladusiÕhtuleht.ee, 31. märts 2008
Aruküla Aedlinna Heakorra Selts

**Aruküla Aedlinna Heakorra Selts** oli 1932. aastal Aruküla aedlinna krundiomanike loodud selts aedlinna heakorraküsimuste ja maaomanike elukorralduse parendamisküsimuste arutamiseks.

Selts tegutses loomisest alates kuni teise maailmasõjani. Koosolekuid peeti ajaloolises Aruküla mõisahoones ning teadaolevalt külastas neid sageli ka 1925. aastal Arukülas talu pidama hakanud peaminister Kaarel Eenpalu. Arutlusel olid Aruküla aedlinna elu puudutavad küsimused, näiteks plaan kujundada männikusse kooskäimiskoht, ehitada Pärnamäe künkale välibassein ja Kaarel Eenpalu ettepanek avada rongijaamast mõisani, mööda Jaama pärnapuiesteed, trammiliin.

## Viited

## Välislingid
* Henri Reeder. Aruküla Aedlinna Heakorra Seltsi tegevus 1932–1940. Tallinna Ülikool 2009. Bakalaureusetöö Noppeid bakalaureusetööst
Saladused

Üldmõiste kohta vaata artiklit Saladus. 

***[[Saladused (ajakiri)|Saladused]]**, ajakiri
***"[[Saladused (Kanal 2)|Saladused]]"**, telesaade
Valga KK

**BC Valga-Valka / Maks&Moorits** on Eesti korvpalliklubi, mis osaleb alates 2006–07 hooajast Alexela Korvpalli Meistriliigas ning alates 2015/2016 hooajast Läti Korvpalli Meistriliigas. Oma kodumänge peab klubi Valga Spordihoones. Meeskonna peatreener oli kuni 2017. aasta veebruarini Juris Umbraško ja pärast seda võttis peatreeneri kohused üle Kristaps Zeids. 2019/2020 hooajal jättis meeskond hooaja pooleli kahe loobumiskaotusega ning diskvalifitseeriti liigast.

Klubi parim hooaeg Eesti Meistriliigas oli 2008–09, kui saavutati neljas koht.

## Nimi
Klubi on osalenud varasematel hooaegadel järgmiste nimedega:
(2006–2008 – **Valga Welg**)
(2008–2009 – **Valga KK**)
(2009–2011 – **Valga/CKE Inkasso**)
(2011–2012 – **Valga Korvpallikool**)
(2012–2015  – **Valga Maks&Moorits**)
(2015–2018 – **BC Valga-Valka / Maks&Moorits**)

## Meeskond

## Endised tuntumad mängijad
*Richard Elias Anderson
*Reinar Hallik
*Tarmo Kikerpill
*Heiko Rannula
*Kristo Saage
*Valmo Kriisa
*Viljar Veski
*Rain Raadik
*Egert Haller

## Peatreenerid
* Jaanus Liivak 2005–2009
* Augenijus Vaškys 2009–2010
* Andrus Renter 2010–2011
* Ozell Wells 2011
* Varis Krūmiņš 2011–2012
* Tarmo Petter 2012
* Sandis Buškevics 2012–2014
* Varis Krūmiņš 2014–2016
* Juris Umbraško 2016–2017
* Kristaps Zeids alates 2017
** Kristaps Zeids (kohusetäitja) 2017

## Saavutused hooaegade kaupa

## Välislingid
*Info Alexela Korvpalli Meistriliiga lehel
Kõhukelme

**Kõhukelme** ehk **peritooneum** (ladina keeles *peritoneum*) on õhuke kile, mis katab kõhuõõne poolt kõhuseina ja kõhuõõnes olevaid elundeid.

## Haigused
*Peritoniit
Olga Sjatkovskaja

**Olga Sjatkovskaja** (sündinud 24. veebruaril 1973) on Eesti veterinaar ja Haabersti Zoovetkeskuse asutaja.

## Haridus
Lõpetas 1990. aastal Tallinna 5. keskkooli, samal aastal astus Eesti Põllumajandusülikooli veterinaarteaduskonda, mille lõpetas 1995. aastal. 

Praktiseerib alates 1995. aastast.

## Kogemused
On rahvusvaheliste veterinaarorganisatsioonide (FAB/ESFM, AAFP ja Cornell Feline Health Center) liige.
2002. a läbis praktika S.E. Animal Hospitalis (Portland, OR, USA). Täiendab oma teadmisi iga-aastastel rahvusvahelistel loomaarstide konverentsidel.

## Tegevusvaldkond
Tegeleb Eestis vähetuntud kasside nakkushaigustega, nagu FelV (kasside viirus-leukoos), FIV (kasside viirus-immuundefitsiit, nn kasside aids) ja FIP (kasside viiruslik kõhuõõnepõletik).

Tal on kaks kesk-aasia lambakoera Zoha ja Halif.

## Viited

## Koduleht
*http://www.regalia.ee/cv1_est.htm
Peritoniit

**Peritoniit** on kõhukelmepõletik. See on raske haigus. 

Prognoos sõltub ka põhjustavast haigusest ja põletiku kestusest. Tavaliselt tekib peritoniit mingi teise haiguse tagajärjel (sekundaarne peritoniit) ja väga harva põletikku tekitavate bakterite jõudmisel vere kaudu kõhukelmele (primaarne peritoniit).

## Vaata ka
*Kasside nakkuslik peritoniit
Heiko Niidas

**Heiko Niidas** (sündinud 15. märtsil 1983 Kosel) on Eesti elukutseline korvpallur.

Heiko Niidas on mänginud kogu oma karjääri G4S Eesti Korvpalli Meistriliigas.

Hooajal 2007–2008 on tema näitajateks G4S Eesti Korvpalli Meistriliigas keskmiselt 16,9 punkti mängus.

## Viited

## Välislingid
*Heiko Niidase ankeet
*
Toivo Veenre

**Toivo Veenre** (6. juuni 1934 – 16. november 2004) oli eesti ühiskonnategelane.

Ta lõpetas 1954. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1960. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia erialal. 

Veenre elas Aruküla alevikus, oli üle 40 aasta Aruküla kolhoosi peaagronoom, aseesimees tootmise alal ja töökaitsespetsialist, viimane Raasiku külanõukogu esimees (1989–1992) ja esimene Raasiku vallavanem (1992–1996). 

Ta oli I–IV Raasiku vallavolikogu liige, Harjumaa Omavalitsuste Liidu asutajaliige, Aruküla Aiandus-Mesindusseltsi liige, MTÜ Fond Aruküla Vesi juht, MTÜ Raasiku Jalgpalliklubi president, Liikumise Kodukant liige, Harju I Lions-klubi liige, Aruküla pensionäride seltsingu "Elurõõm" eestvedaja, Pikavere Põhikooli hoolekogu liige, Eesti Maaliidu ja Rahvaliidu liige.

Tema eestvedamisel on püstitiatud mälestuskivid 1941. aasta küüditatutele Raasikul, Jaan Lepa kunagises talukohas Peningil, Gustav Ernesaksa sünnikodus Perilas, Raasiku ja Aruküla esmamainimise tähistamiseks.

2018. aastal valiti Toivo Veenre aktsiooni "Sajandi 100 arukülalast" raames toimunud rahvaküsitluse tulemusel saja meeldejäävama arukülalase hulka.

## Tunnustus
*Valgetähe V klassi teenetemärk (2003)
*Harjumaa teenetemärk nr 2 (1996)
*Raasiku valla aukodanik nr 3 (1999)

## Viited
Petter Tande

**Petter Laukslett Tande** (sündinud 11. juuni 1985 Oslos) on Norra kahevõistleja. Tande praegune spordiklubi on Byåsen IL. 

Tema karjääri seni suurim saavutus on meeskonnavõistluses maailmameistriks tulemine 2005. aasta maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis. Norra koondisse kuulusid lisaks temale Håvard Klemetsen, Magnus Moan ja Kristian Hammer. Samal võistlusel oli Tande tavavõistluses seitsmes ja sprindis üheksas. 2007. aasta MM-il Sapporos kuulus ta Norra pronksmedali võitnud meeskonda.

Tande on võitnud seni (seisuga 5. aprill 2008) kuus maailma karikasarja etappi. 2007–2008 hooajal sai ta maailma karikasarja üldarvestuses teise koha.

## Saavutused

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2005  Oberstdorfis
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses (HS-137/4x5 km)
* 2007  Sapporos
**  pronksmedal meeskonnavõistluses (HS-134/4x5 km)

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2003  Sollefteas
**  hõbemedal meeskonnavõistluses (K-107/4x5)
**  pronksmedal tavavõistluses (K-107/10 km)
**  pronksmedal sprindis (K-107/5 km)
* 2004  Stryni vallas
**  **juunioride maailmameister** tavavõistluses (K-90/10 km)
**  **juunioride maailmameister** sprindis (K-90/7,5 km)
**  **juunioride maailmameister** meeskonnavõistluses (K-90/4x5 km)
* 2005  Rovaniemis 
**  **juunioride maailmameister** tavavõistluses (HS-100/10 km)
**  **juunioride maailmameister** sprindis (HS-100/5 km)

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Üldkarikas
** 2. koht: 2008

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Petter Tande on seni osalenud 102 maailma karikasarja etapil, millest poodiumile jõudnud 15 korda ja neist 6 korral kõige kõrgemale astmele.

 
## Välislingid

*
Inmarsat

**Inmarsat plc** on 1979. aastal asutatud rahvusvaheline telekommunikatsiooniettevõte, mis osutab sideteenuseid Maa tehiskaaslaste kaudu. 

Ettevõtte osutatavad teenused saab liigitada valdkonniti kolme rühma: meritsi kulgev side (*maritime*), maitsi kulgev side (*land mobile*), õhus kulgev side (*aero*).

Inmarsati aktsiad on noteeritud Londoni börsil.

## Ajalugu
Ettevõte asutati 1979. aastal IMO egiidi all kui International Maritime Satellite Organization vastavalt 1976. aastal samanimelises konventsioonis kokkulepitule.

1994. aastal sai ettevõtte nimeks **International Mobile Satellite Organization**.

## Tehiskaaslased

Inmarsati tehiskaaslased on sidesatelliidid.

Inmarsati pakutavate teenuste koodnimetused on olnud:
* Inmarsat-A, telefonside, teleks, andmeedastus, 1982? – 31.12.2007.
* Inmarsat-B, telefonside, teleks, andmeedastus, kasutusel praegu.
* Inmarsat-C, teleks, kasutusel praegu.
* Inmarsat-E, mere päästeteenus, lõpetati 1.12.2006.
* Inmarsat-M, telefonside 4.8 kbit/s
* veel mitmed teenused.

Satelliidid:
* Inmarsat-2F4, aprill 1992 – töötab praegu
* Inmarsat-2F3, 16. 12. 1991 – 2006
* Inmarsat-2F2, 8. 03. 1991 – töötab praegu
* Inmarsat-2F1, 30. 10. 1990 – töötab praegu
* Inmarsat-3F1, 3. 04. 1996 – osaliselt kasutuses
* Inmarsat-3F2, 6. 09. 1996 – osaliselt kasutuses
* Inmarsat-3F3, 18. 12. 1996 – osaliselt kasutuses
* Inmarsat-3F4, 3. 06. 1997
* Inmarsat-3F5, 4. 02. 1998
* Inmarsat-4F1, 11. 03. 2005
* Inmarsat-4F2, 8.11.2005
* Inmarsat-4 F3, kavas 2008

## Vaata ka
* DSC
* EPIRB
* GMDSS
* Navtex
* Otsing ja pääste (*Search and Rescue*)
* SART
* VHF

## Välislingid
* www.inmarsat.com Inmarsat PLC veeb
* 16. mai 2017, SpaceX, Inmarsat-5 Flight 4 Launch Webcast, youtube.com
Keskvõrre

**Keskvõrre** ehk **komparatiiv**  on omadussõna kategooria, mis väljendab seda, et kirjeldataval olendil, asjal või nähtusel on omadust suuremal määral kui mingil teisel, nt Jüri on tõsisema loomuga kui Jaan.

Keskvõrre on ka määrsõna kategooria.

## Eesti keel
Keskvõrde tunnuseks on alati m, mis liitub tavaliselt algvõrde omastava käände tüvele, nt suur : suure + m → suure/m, kaunis : `kauni + m → `kauni/m, korralik : korraliku + m → korraliku/m, roosa : roosa + m → roosa/m.

## Vaata ka
*Algvõrre
*Ülivõrre
Algvõrre

**Algvõrre** ehk **positiiv** on omadussõna kategooria (võrdlusaste), mis väljendab omadust kui niisugust, ütlemata midagi selle omaduse määra kohta, nt Jüri on tõsise loomuga.

Algvõrre on ka määrsõna kategooria.

## Eesti keel
Algvõrdel puudub tunnus.  

## Vaata ka
*Võrded
*Keskvõrre
*Ülivõrre
Bill Demong

**William Demong** (sündinud 29. märtsil 1980 Saranac Lake'is New Yorgi osariigis) on USA kahevõistleja, olümpiavõitja ja maailmameister. 

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
2006  Torinos 
* 4. koht meeskonnavõistluses
* 14. koht sprindis

2010  Vancouveris 
*  **olümpiavõitja** suure mäe võistlusel
*  hõbemedal meeskonnavõistlusel

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*  2007  Sapporos
**  hõbemedal tavavõistluses (HS-100/15 km)
* 2009  Liberecis
**  **maailmameister** suure mäe võistlusel 
**  pronksmedal normaalmäe võistlusel
* 2013  Val di Fiemmes
**  pronksmedal normaalmäe meeskonnavõistlusel

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Üldkarikas
** 3. koht: 2008

#### Maailma karikasarja etapivõidud
Bill Demong on osalenud 184 maailma karikasarja etapil (seisuga 19. jaanuar 2015) ja jõudnud poodiumile 21 korral, millest üheksal korral kõige kõrgemale astmele.

## Välislingid

* 
*Bill Demong USA suusakoondise kodulehel
Ferdinand von Wright

**Ferdinand von Wright** (19. märts 1822 Kuopio kihelkond – 31. juuli 1906 samas) oli soome kunstnik, kes on tuntud eelkõige oma maastiku- ja linnumaalidega.

Tema vanemad olid Haminalahti mõisa omanikud. 1837 läks ta koos vanema venna Wilhelmiga Rootsi, kus aitas teda Rootsi Akadeemia tellitud illustratsioonide tegemisel. 1842 õppis ta mõnda aega kunstiakadeemias, kuid tuli 1844 Soome tagasi. Ta elas peaaegu erakuna sünnikodu lähedal ja tegeles maalimisega. 1885 pälvis ta riikliku kunstipensioni. Tema maal "Võitlevad metsised" on üks tuntumaid Soome maalikunstis.
Fanny Churberg

**Fanny Maria Churberg** (12. detsember 1845 Vaasa – 10. mai 1892 Helsingi) oli soome maastikumaalija.

Fanny Churberg otsustas juba lapsena kunstnikuks hakata. Ta isa suri varakult ja jättis tütrele korraliku päranduse. 1865 hakkas ta võtma Helsingis maalimise eratunde. 1867 läks Churberg Düsseldorfi, et õppida sealses kunstiakadeemias. Kuna naisi sinna vastu ei võetud, pidi ta leppima eratundide võtmisega.

1876–1878 elas ta Pariisis ja läks seejärel Soome tagasi. Ta osales Soome Kunstiühingu tegevuses. 1879 sai ta ühel selle ühingu näitusel esimese auhinna, kuid üldiselt jäi huvi tema maalide vastu tema eluajal väikseks. 1880 lõpetas ta maalimise ja keskendus kunstkäsitööle. Arvatakse, et maalikunstist loobumise põhjuseks võis olla tema venna haigestumine tuberkuloosi või tema töödele osaks saanud karm kriitika. Elu jooksul valmis tal üle 300 maali.

Kuigi Churberg sai kunstihariduse Düsseldorfi koolkonnast, ei võtnud ta omaks selle stiili. Teda peetakse impressionistiks, kuid ta arendas välja oma maastikumaali stiili, mida iseloomustavad eredad värvid ja jõulised pintslitõmbed ja mis sarnanes hiljem tekkinud ekspressionismiga.

1892 suri Fanny Churberg Helsingis ja alles 1919, kui korraldati suur mälestusnäitus, hakati uuesti tema loomingut hindama.
Apollo 12

**Apollo 12** oli Apollo programmi kuues mehitatud missioon, mis sooritas teise maandumise Kuule. Missioon startis Kennedy Kosmosekeskusest 14. novembril 1969 kell 16.22 (UTC) ehk neli kuud pärast missiooni Apollo 11. Apollo 12 meeskonda kuulusid komandör Charles Conrad, juhtimismooduli Yankee Clipper piloot Richard F. Gordon ja kuumooduli Intrepid piloot Alan L. Bean.

Apollo 12 kuumooduliga prooviti esimest korda täppislaskumist, mis õnnestus hästi, kuigi ebatasase pinna tõttu oldi sunnitud veidi ettenähtud punktist kõrvale kalduma. Intrepid maandus Tormide ookeanis 19. novembril kell 6.54.

Pete Conrad ja Alan Bean käisid Kuu pinnal kahel korral, viibides seal kokku 7 tundi, 45 minutit ja 18 sekundit. Nad kogusid üle 34 kg kivimiproove, külastasid Surveyor 3 maandumispaika ning seadsid üles aparatuuri Kuu seismilise aktiivsuse, päikesetuule ja magnetväljade registreerimiseks. Conrad ja Bean võtsid Kuu pinnale kaasa esimese värvipilti salvestanud videokaamera, kuid see purunes, kui Bean suunas kaamera kogemata Päikese poole.

Maale tagasi jõuti 24. novembril kell 20.58. 

## Vaata ka
*Apollo programm

## Viited

## Välislingid

*Panoraampilte Apollo lendudest
Bugulma

**Bugulma** (tatari Bögelmä) on linn Venemaal Tatarstanis, Bugulma rajooni keskus. Asub Zai jõe ääres. 

Bugulma on asutatud 1736. Linnaõigused sai 1781. aastal.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bugulma elanikest venelasi 63,0% ja tatarlasi 26,1%. 

Linn on naftatööstuse keskus.

Bugulmas on sündinud lauljatar Alsou.

## Viited

## Välislingid

* Bugulma koduleht (*vene keeles*)
* Bugulma linnaportaal (*vene keeles*)
Klaus Sulzenbacher

**Klaus Sulzenbacher** (sündinud 3. veebruaril 1965 Kitzbühelis) on endine Austria kahevõistleja.

Sulzenbacher võistles aastatel 1983–1992 ning võitis neli olümpiamedalit ja kaks maailmameistrivõistluste medalit. Ta on võitnud ka kaks maailma karikat ja saanud maailma karikasarjas 14 etapivõitu. 

Klaus Sulzenbacher oli esimene rahvusvahelisel tasemel läbi löönud Austria kahevõistleja ning arvatakse, et suuresti tänu temale on hiljem edukalt esile kerkinud Mario Stecher ja Felix Gottwald.

Pärast sportlaskarjääri lõppu töötab ta füsioterapeudina Stamsis.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1988  Calgarys
**  hõbemedal tavavõistluses (K-90/15 km)
**  pronksmedal meeskonnavõistluses (K-90/3x10 km)
* 1992  Albertville'is
**  pronksmedal tavavõistluses (K-120/15 km)
**  pronksmedal meeskonnavõistluses (K-120/3x10 km)

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1991  Val di Fiemmes
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses (K-90/3x10 km)
**  hõbemedal tavavõistluses (K-90/15 km)

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 1984  Trondheimis
**  pronksmedal tavavõistluses (K-90/15 km)

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Üldkarikas
** **1. koht**: **1988, 1990**
** 2. koht: 1989, 1991, 1992

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Klaus Sulzenbacher osales kokku 59 maailma karikasarja etapil, millest poodiumile jõudis 31 korda ja neist 14 korral kõige kõrgemale astmele.

## Välislingid

*