open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Derek Walcott

**Derek Alton Walcott** (23. jaanuar 1930 Castries, Saint Lucia – 17. märts 2017 samas) oli Lääne-India ingliskeelne kirjanik ja kunstnik. Aastal 1992 sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

## Tunnustus
*1992 – Nobeli kirjandusauhind
*2010 – T. S. Elioti luuleauhind

## Luulet eesti keeles
### Raamat
* "Saared" (valik luuletusi 1948–2000). Inglise keelest tõlkinud, kujundus ja järelsõna: Mathura. Allikaäärne, Tallinn 2009, 102 lk

### Üksikuid luuletusi
* "Impeeriumide kaduvus. Kaks hieroglüüfi"; "Nagu Johannes Patmosel"; "Üks kindel linn". Tõlkinud Paul-Eerik Rummo – kogumikus "Antillide luulet", Eesti Raamat, Tallinn 1966, lk 150–152
* "Kauge karje Aafrikast". Inglise keelest tõlkinud Märt Väljataga – Vikerkaar 1992, nr 11, lk 1 
* "Kesksuvi, Tobago"; "Kojutulek: Anse le Raye"; "Armastus pärast armastust"; "Ankrut hiivates"; "Korall". Inglise keelest tõlkinud ja järelmärkus: Mathura – Looming 2003 nr 6, lk 895–898

## Viited

## Kirjandus
* A. S. (= Anu Saluäär), "Nobeli kirjandusauhind 1992" – Looming 1992, nr 12, lk 1717–18

## Välislingid
* Kätlin Kaldmaa, Derek Walcott "Saared" – Eesti Ekspress / Areen, 3. september 2009, lk B9
* Jan Kaus, "Üks seitsmest tuhandest saarest" (valikkogu "Saared" arvustus) – Sirp 4. september 2009, lk 18–19
Octavio Paz

**Octavio Paz Lozano** (31. märts 1914 México – 19. aprill 1998 México) oli Mehhiko kirjanik ja diplomaat. 1990. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

1981. aastal sai ta Miguel de Cervantese auhinna.

Eesti keeles on ilmunud Octavio Pazi luulevalik "Alati on olevik" (tõlkinud Ain Kaalep, Jaan Kaplinski, Asta Põldmäe, Jüri Talvet; Loomingu Raamatukogu 42, 1984) ning esseekogumik "Üksinduse labürint" (tõlkinud Marvi Järve; Tallinn: Varrak, 2003).
Eesti Teadusportaal

**Eesti Teadusportaal** on Eesti Teadusinfosüsteemi avalikkusele suunatud osa, mis annab informatsiooni Eesti teadus- ja arendustegevuse eri aspektide kohta. 

Eesti Teadusportaali kaudu on võimalik saada informatsiooni eesti teadlaste, nende publikatsioonide, teadus- ja arendusasutuste, uurimisprojektide, teadusuudiste jms kohta.

## Välislingid
*Eesti Teadusinfosüsteem
Fantoomvalu

**Fantoomvalu** on valu, mida inimene tunneb amputeeritud või muul põhjusel puuduvas kehaosas. Näiteks on inimesel trauma või haiguse tõttu mõlemad jalad amputeeritud (ära lõigatud); kuigi varbaid ei ole, tunneb inimene aeg-ajalt, et varbad valutavad.

Fantoomvalusid tuleb vaadelda kui hallutsinatsioone, sest tajutakse seda, mida ei ole olemas.

Fantoomvalu põhjuseks on peetud amputeeritud jäseme sensoorsete närvikiudude autostimulatsiooni. Uuemad uurimused on näidanud, et fantoomvalu põhjustajaks on aju plastilisuse efekt – posttsentraalkäärus asuv somatosensoorses koores toimuvad pärast amputatsiooni muudatused, mille käigus amputeeritud piirkonnale lähedal asuvad sensoorse projektsiooni piirkonnad posttsentraalkäärus "võtavad üle" amputeeritud piirkonna.

Fantoomvalude vastu aitab üsna hästi amitriptüliin.

Üks maailma juhtivaid fantoomvalu-uurijaid on neuroloog ja psühhofüüsik Vilayanur Ramachandran.

## Vaata ka
*Fantoomjäseme sündroom
*Neuropaatiline valu

## Viited
Fantoom (film 1964)

**"Fantoom"** (algupärase pealkirjaga "Fantômas") on 1964. aasta prantsuse mängufilm.

Film põhineb Pierre Souvestre'i ja Marcel Allaini romaanidel (1911–1914) ja nende varasematel ekraniseeringutel. 

Filmi järjed on "Fantoom tegutseb jälle" ("Fantômas se déchaîne", 1965) ja "Fantoom Scotland Yardi vastu" ("Fantômas contre Scotland Yard", 1967).

## Filmist
Filmi peategelane on kaval meisterkurjategija Fantoom (Jean Marais), tema jälitajaks on politseikomissar Paul Juve (Louis de Funès), kes teeb koostööd ajakirjanik Fandoriga (samuti Jean Marais), et Fantoom tabada, kuid see ei õnnestu neil kuidagi. Komissar Juve on kujutatud koomilise tegelasena, kes erineb paljuski tema kirjanduslikust algkujust. 

Fantoom suudab maskide kasutamisega kehastuda kelleks tahes ja oma välimust pidevalt muutes segadust tekitada. Filmis on ta Fandoriga rahulolematu, sest ajakirjanik avaldas temaga tehtud väljamõeldud intervjuu. Ta maksab kätte, röövides Fandori ja ähvardades teda tappa, kui too ei käitu tema nõuete kohaselt. Seejärel kasutab ta oma oskusi ning paneb toime suurejooneline kuriteo, maskeerudes Fandoriks. Et ka komissar Juve tahab Fantoomi tabada, teeeb too uue korrarikkumise, kandes Juve'i maski ja lavastades ta süüdlaseks. Fandor, tema tüdruksõber Hélène ja Juve koos alluvatega jälitavad tulutult Fantoomi, sest too kasutab põgenemisel edukalt oma oskusi ja tehnilisi vahendeid.

## Filmi linastus
Filmi võib pidada Prantsuse kino vastuseks James Bondi fenomenile, sestenne seda olid linastunud Bondi-filmid "Dr. No" (1962) ja "Armastusega Venemaalt" (1963).

"Fantoom" esilinastus Prantsusmaal 4. novembril 1964 ning oli samal aastal riigis edukuselt viies film, tema vaatajate arv oli 4 492 419 inimest. Film osutus edukaks ka Euroopas, Nõukogude Liidus, Jaapanis ja Ameerika Ühendriikides.

## Viited

## Välislingid
* "Fantoom" IMDB andmebaasis
Pandeism

**Pandeism** (kreeka keeles *πάν* (pan) 'kõik' + ladina keeles *[[deus]]* 'Jumal') on alates 19. sajandi keskpaigast sellise nime all tuntud mõttesuund, mis väidetavalt ühendab deismi (uskumus, et Jumal-looja ei sekku maailma toimimisse ega kontakteeru inimestega) ja panteismi (kujutelm, et Jumal on samane kõiksusega).

Johannes Scotus Eriugena jaotab oma peatöös *De divisione naturae* (*Periphyseon*) olemise ja mitteolemise ühtsuse  nelja erinevasse klassi: (1) see, mis loob ja ei ole ise loodud; (2) see, mis on loodud ja loob ise; (3) see, mis on loodud ja ise ei loo; (4) see, mis ei ole loodud ja ise ka ei loo. Esimene on Jumal kui kõikide asjade algpõhjus ning viimane on Jumal kui kõikide asjade lõpp ja eesmärk, millesse loodud maailm lõpuks naaseb. Teine ja kolmas grupp koos moodustavad loodud maailma, mis on viis, kuidas jumal ilmsiks saab, jumal protsessis, *Theophania*. Teine on platooniline ideede maailm ja kolmas on panteistlik/pandeistlik maailm, mis sõltub Jumala vahelesekkumisest. Seega on eristatud jumalikus süsteemis algus, keskpaik ja lõpp; jättes samas kõik need kolm üheks.

Pandeistide hulka ühes või teises tähenduses paigutatakse sageli Franz Wilhelm Junghuhn, Alfred Tennyson ja Scott Adams.

## Vaata ka

*Deism
*Panteism
*Panenteism

## Viited
Marika Rauk

**Marika Rauk** (sündinud 2. detsembril 1954 Rinsi külas Muhu saarel) on eesti psühholoog ja psühholoogiateadlane.

Ta on lõpetanud 1972. aastal Orissaare Keskkooli, 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli. Samast aastast töötab Tartu Ülikoolis. Psühholoogiakandidaat (1984).

Rauk on olnud Tartu Ülikooli teadur ja vanemteadur, 1992. aastast on ta samas õppejõud. 2011. aasta seisuga on Marika Rauk Tartu Ülikooli psühholoogia osakonna eksperimentaalpsühholoogia lektor.

Marika Rauk on uurinud inimese nägemispsühholoogiat, mälu ja metamälu ning esteetilisi hinnanguid. 

## Tunnustus

* 2016 Tartu Ülikooli medal
* 2022 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Viited
Anne Reemann

**Anne Reemann** (sündinud 30. detsembril 1962 Tallinnas) on eesti näitleja.

Reemann lõpetas 1981. aastal Saku keskkooli ning õppis aastatel 1982–1984 Tallinna Muusikakoolis klassikalist laulu. Aastal 1988 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitlejana (13. lend). Samast aastast töötab ta Tallinna Linnateatris (endine Noorsooteater).

## Filmid

* 1990 - "Sügis" (Maali Vispel)
* 2002 - "Nimed marmortahvlil"
* 2005 - "Stiilipidu" (Ada)
* 2006 - "Usaldus" (Taneli ema)
* 2006 - "Hundi agoonia" (Maigi Hunt)
* 2006 - "Meeletu" (Anu)
* 2008 - "Mina olin siin" (Eesti keele õpetaja)
* 2012 - "Puhastus" (Ema)
* 2013 - "Elavad pildid" (Seltsidaam)
* 2013 - "Karikakramäng II: Hõbepulm" (Helle)
* 2014 - "Kirsitubakas" (Ema)
* 2014 - "Ivanipäev" (Liina)
* 2015 - "1944" (Omakaitse naisvõitleja)
* 2016 - "Päevad, mis ajasid segadusse" (Külli Munn)
* 2018 - "Eia jõulud Tondikakul" (Juuli)
* 2018 - "Seltsimees laps" raadiodiktor
* 2020 - "Hüvasti, NSVL" (sotsiaaltöötaja)
* 2020 - "Vee peal" (Püssa Helgi)
* 2021 - "Kingitus orbiidilt" (vanaema)
* 2022 - "Kalev" (Kuusmaa tädi)
* 2024 - "Must auk" (Sirje)

## Teleseriaalid

* 1990 - "Miss Marpleʹi lood"
* 1994 - "Vabariigi valvur" (Rita)
* 2008 - "Tuulepealne maa" (Inge Roo)
* 2008 - "Kalevi naised" (Silvi)
* 2008 - "Kelgukoerad" (Pantvangi läbirääkija)
* 2010 - "" (Ülle)
* 2010 - "Riigimehed" (Opositsiooninaine)
* 2015 - "Mustad lesed" (Anna Kosk)
* 2017 - "Lotte lood" (Lotte vanaema)
* alates 2025 - "Papsid" (Eva)

## Tunnustus
* 1995 – Ants Lauteri nimeline auhind
* 1999  – Vabariikliku teatrifestivali “Draama ’99” parima naisnäitleja preemia
* 2003  – ESPAK-i näitlejapreemia
* 2003  – Linnateatri kolleegipreemia parimale naisnäitlejale
* 2015  – Tallinna Linnateatri kolleegipreemia parima naispeaosa eest (lavastus „Igatsus“)
* 2015 – Eesti Teatriliidu naispeaosatäitja auhind (lavastus "Igatsus")
* 2019  – ABC Motors näitlejapreemia
* 2022 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2022  – Tallinna Linnateatri publiku lemmiknäitleja preemia
* 2023 – Tallinna Linnateatri kolleegipreemia parima naispeaosa eest (lavastus "Polkovniku lesk")
* 2023  – ESPAK-i näitlejapreemia

## Isiklikku
Ta on Elmo Nüganeni abikaasa. Neil on kolm tütart: Saara, Maria-Netti ja Sonja. Tema ema on Aino Reemann ja isa Jaan Reemann. Mari Viik on tema õde.

## Viited

## Välislingid
* Anne Reemann. IMDb.
* Anne Reemann. Eesti filmi andmebaas.
* Anne Reemann Tallinna Linnateatri kodulehel
* Viio Aitsam. Anne Reemann: Maal hingan ja mõtlen teisiti Maaleht, 9. aprill 2009.
* Anne Reemann ja Piret Kalda. Kontakt. arhiiv.err.ee, 19. detsember 2014.
* Näitleja Anne Reemann: õnneks on mu lastest korralikud inimesed kasvanud. maaleht.delfi.ee, 29. detsember 2022.
Mari Reitalu

**Mari Reitalu** (sündinud 10. veebruaril 1941) on eesti botaanik ja looduskaitsja.

## Elukäik

Ta on lõpetanud 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal. Samast aastast on ta Viidumäe looduskaitseala direktor. 

Ta on põhjalikult uurinud Saaremaa floorat ning pannud suurt rõhku ka looduskaitsealustele taimeliikidele. Neil teemadel on ta avaldanud kirjutisi nii üldhuviväljaannetes kui ka temaatilistes kogumikes. Muude oluliste taimeleidude seas on ta Eestist leidnud rohe-raunjala ja taasavastanud kivi-kurereha. 

Aastatel 1962–1964 oli ta Tartu Üliõpilaste Looduskaitseringi esimees ja 1967–1977 Eesti Looduskaitse Seltsi Saaremaa osakonna juhatuse liige. 

Ta on 1985. aastal asutatud Eesti Orhideekaitse Klubi kaasasutaja ja liige.

## Tunnustus
*1981 – Eesti NSV suur looduskaitsemärk
*1993 – Eerik Kumari looduskaitsepreemia
*1999 – Saare maavalitsuse teeneteplaat
*2004 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
Merike Riives

**Merike Riives** (sündinud 31. oktoobril 1945 Tallinnas) on eesti tõlkija.

Aastal 1969 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli romaani filoloogia erialal. 

Ta on mitmes Tallinna koolis õpetanud prantsuse keelt. 

Aastast 1984 on ta vabakutseline literaat. 

Ta on tõlkinud peamiselt 20. sajandi prantsuse kirjanike loomingut, aga ka provansi kirjandust.

## Tõlkeid
*"Irrevolutsioon" (Pascal Lainé, 1975)
*"Filosoofilised jutustused" (Voltaire, 1979)
*"Opus nigrum" (Marguerite Yourcenar, 1982)
*"Reede ehk Lootusesaar Vaikses ookeanis" (Michel Tournier, 1989)
*"Kaspar, Melhior ja Baltasar: targad hommikumaalt" (Michel Tournier, 1994)
*"Kohtlane. Mikromegas" (Voltaire, 1996; kaastõlkijad Sirje Keevallik ja Pärt Lias)
*"Hadrianuse mälestused" (Marguerite Yourcenar, 1998)
*"Halastuslask" (Marguerite Yourcenar, 1999)
*"Vacarési Peletis" (Joseph d'Arbaud, 2000)
*"Lõuna postilennuk. Inimeste maa" (Antoine de Saint-Exupéry, 2003)
*"Kõigealam" (Christian Bobin, 2003)
*"Reis vaaraode Egiptusse" (Christian Jacq, 2005)
*"Silmapaistmatu inimene. Ilus hommik" (Marguerite Yourcenar, 2006)
Pajatsid

**"Pajatsid"** (*I Pagliacci* või *Pagliacci*) on kahevaatuseline ooper, mille muusika ja libreto on kirjutanud itaalia helilooja Ruggero Leoncavallo. Teos esietendus Milanos 1892. aastal.

## Tegelased
*Canio (tenor)
*Nedda (sopran)
*Tonio (bariton)
*Beppe (tenor)
*Silvio (bariton)

## Kuulsaid aariaid
*Proloog ("Si può? Signore! Signori!") (Tonio)
*"Un tal gioco" (Canio)
*"Stridono lassu" (Nedda)
*"Nedda! Silvio, a Quest'ora" (Silvio, Nedda)
*"Vesti la giubba" (Canio)
*"Ohe! Ohe! Presto!" (koor)
*"O Colombina" (Beppe)
*"No, Pagliaccio Non Son" (Canio)
Valve Raudnask

**Valve Raudnask** (sünninimi **Valve Purask**; sündinud 10. detsembril 1936 Aleksandri vald, Põlva kihelkond, Võrumaa) on Eesti ajakirjanik ja poliitik.

## Elukäik
Ta lõpetas 1955. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1961. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia žurnalistika eriharus. 

1963–1982 töötas ta Noorte Hääle ja 1982–1983 Õhtulehe ajakirjanikuna. Hiljem oli 1983–1994 Rahva Hääle ja 1994–1995 Eesti Sõnumite toimetuse osakonnajuhataja.

## Poliitiline tegevus
Aastatel 1995–1999 kuulus ta keskerakondlasena Riigikogu VIII koosseisu.

## Tunnustus
* 1974 ja 1980 Eesti NSV Ajakirjanike Liidu aastapreemia
* 1976 Eesti NSV teeneline ajakirjanik
* 2002 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2015 Rukkiräägu kultuuriauhind

## Isiklikku
Ta oli abielus ajakirjanik Kuldar Raudnaskiga (1936–1985). Tema poeg oli luuletaja Kuldar K. Raudnask. 

## Viited

## Välislingid

*
Machault

**Machault** on asula ja vald Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas Ardennesi departemangus 40 km kaugusel Reimsist.

Selle pindala on 16,58 km², elanike arv 437 (1999). 

Sealt on võib-olla pärit luuletaja ning helilooja Guillaume de Machaut. Sealt on pärit ka  Jean-Baptiste Caqué. 

## Viited
769

**769. aasta**

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Aastakümned: 710. aastad  720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad - **[[760. aastad]]** - 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 

Aastad: 764 765 766 767 768 - 769 - 770 771 772 773 774 

----
## Sündmused

*17. detsembril abiellusid Bütsantsi troonipärija Leo IV ja Ateena Irene

## Sündinud

*...

## Surnud

*...

## Viited
Pagliacci

***"[[Pajatsid]]"** on Ruggero Leoncavallo ooper (1892). 
***"[[Pagliacci (film 1936)|Pagliacci]]"** on Karl Grune film  (1936).
***"[[Pagliacci (film 1947)|Pagliacci]]"** on Mario Costa film (1947).
***"[[Pagliacci (film 1982)|Pagliacci]]"** on Franco Zeffirelli film  (1982).
Rock My Life (album)

**"Rock My Life"** on Jeanette Biedermanni kolmas stuudioalbum. See anti Saksamaal välja 25. novembril 2002. Album jõudis Saksamaa albumiedetabelis 7. kohale.

## Lugude nimekiri
### "Rock My Life" (standardväljaanne)
#"Rock My Life" – 03:57
#"Right Now" – 03:31
#"Jean" – 04:31 
#"Don´t Treat Me Badly" – 03:16
#"Win Your Love" – 03:19
#"To Fall in Love" – 03:29
#"Love From Start to Finish" – 03:11
#"Heartbeat" – 03:44
#"Flight Tonight" – 04:38
#"Tell Me" – 03:35
#"Upright" – 03:06
#"Let´s Party Tonight" – 03:07
#"You´re Nothing Better" – 03:07
#"Heaven Can't Lie" – 03:25
#"We've Got Tonight" (koos Ronan Keatinguga) – 03:35
#"Just for Tonight"(peidetud lugu) – 03:43

### "Rock My Life + Delicious Tour" (DVD-väljaanne)
**CD**
#"Rock My Life" – 03:57                                     
#"Right Now" – 03:31
#"Jean" – 04:31                                             
#"Don´t Treat Me Badly" – 03:16                             
#"Win Your Love" – 03:19
#"To Fall in Love" – 03:29                                                     
#"Love From Start to Finish" – 03:11
#"Heartbeat" – 03:44
#"Flight Tonight" – 04:38
#"Tell Me" – 03:35
#"Upright" – 03:06
#"Let´s Party Tonight" – 03:07
#"You´re Nothing Better" – 03:07
#"Heaven Can't Lie" – 03:25
#"We've Got Tonight" (koos Ronan Keatinguga) – 03:35
#"Just for Tonight" (peidetud lugu) – 03:43

**DVD**
#"Intro"                                                 
#"How It's Got to Be"
#"No Love"
#"Will You Be There"
#"Oh Shit I Love You"
#"So Deep Inside"
#"My Guy"
#"Las Vegas Medley"
#"Marilyn Monroe Medley"
#"All by My Self"
#"As Long as We're Young"
#"No Style!"
#"Go Back"
#"No More Tears"
#"Sunny Day"
#"Amazing Grace"                                                   

**Boonus material**
#Backstage
#Exklusive Interviews
#Making Of The Concert
#Making Of The Tour
#Jeanette in Las Vegas
#Jeanette in New York
#Jeanettes Musikvideos
#Spezieller Zugang ins Web 

### "Rock My Life" (Gold Edition)
#"Rock My Life" – 03:57
#"Flight Tonight" – 04:38
#"Right Now" – 03:31
#"Jean" – 04:31
#"Don´t Treat Me Badly" – 03:16
#"Win Your Love" – 03:19
#"To Fall in Love" – 03:29
#"Love From Start to Finish" – 03:11
#"Heartbeat" – 03:44
#"Tell Me" – 03:35
#"Upright" – 03:06
#"Let´s Party Tonight" – 03:07
#"You´re Nothing Better" – 03:07
#"Heaven Can´t Lie" – 03:25
#"We've Got Tonight" (koos Ronan Keatinguga) – 03:35
#"It's Over Now" – 03:57
#"Kiss My Butt" – 03:26
#"Unbreak My Dreams" – 06:04
#"Rock My Life" (*muusikavideo*) - 
#"So Deep Inside" (peidetud lugu) 03:48

## Edetabelid

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Slavjansk-na-Kubani

**Slavjansk-na-Kubani** (vene *Славянск-на-Кубани* 'Slavjansk Kubani ääres') on linn Venemaal Krasnodari krais, Slavjanski rajooni halduskeskus. Asub 78 km Krasnodarist läänes, sadamalinn Protoka jõe ääres.

Linn asutati 1865. aastal. Linnaõigused sai 1958. aastal.

Linnas asuvad pedagoogikainstituut, põllumajandustehnikum, sõjaväebaas ja muud asutused.
## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Bäckaskogi loss

**Bäckaskogi loss** (rootsi keeles *Bäckaskog slott*) asub Rootsis Skåne läänis Kristianstadi vallas Bäckaskogi lähedal. Loss paikneb Ivö järve ja Opmanna järve vahelisel maakitsusel.

13. sajandil asus seal klooster, kuid see suleti 1537. aastal reformatsiooni käigus Taani kuninga poolt. Aastail 1584–1653 ehitas aadlik Henrik Ramel ja ta poeg Henrik Ramel noorem kloostri ümber lossiks ning selle välisilme on püsinud muutumatuna tänapäevani.
752

**752. aasta**

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Aastakümned: 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad - **[[750. aastad]]** - 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 

Aastad: 747 748 749 750 751 - 752 - 753 754 755 756 757
----

## Sündmused

*...

## Sündinud

* Sündis arvatavasti (umbes) Bütsantsi keisrinna Irene (ainuvalitseja 797–802)

## Surnud

* ...

## Viited
Pop! Session 2006 Winter Bash

**Pop! Session 2006: Winter Bash** oli ekstreemspordifestival, mis toimus Saku Suurhallis. Parimad selgitati välja kolmes
distsipliinis: rula ja bmx'i platsisõidus ning bmx'i verdisõidus. 2006. aastal võttis Sessionist osa enam kui 130 rulasõitjat ja
ratturit 24 riigist ning festivali jälgis 12 000 pealtvaatajat.

## Tulemused 2006
### Skate street
(10 parimat)
# Tomas Vintr CZE
# Enis Fazilov FIN
# Harri Puupponen FIN
# Madars Apse LAT
# Chris Aström SWE
# Julian Dykmans BEL
# Samu Karvonen FIN
# Wille Mäkelä FIN
# Jürgen Horrwath GER
# Mack McKelton GER
### BMX street
# Ryan Nyquist USA
# Gary Young USA
# Benny Korthaus GER
# Josh Harrington USA
# Kye Forte GBR
# Chris Mahoney GBR
# Mark König GER
# Bjoern Heyer GER
# Jan Janecka CZE
# Michal Beran CZE
### BMX vert
# Simon Tabron GBR
# Zach Shaw GBR
# Jean-Marie Bärtch SWI
# Ronnie Remo GBR
# Tim Eichert GER
# Aze Etzold GER
# Anthony Pill GBR
# Chris Mahoney GBR
### Snickers Best Trick
Chris Oliver – Kickflip backside nosegrind hubba'sse
### Girls skate street
# Evelin Bouillart BEL
# Aleksandra Smirnova EST
# Ursula Värv EST
# Kristel Orasmäe EST

## Vaata ka
*Simpel Session

## Välislingid
*Session '06 koduleht
Barsebäcki loss

**Barsebäcki loss** (rootsi keeles *Barsebäcks slott*) on loss Rootsis Skåne läänis Kävlinge vallas Barsebäcki külas. 

Praeguses asupaigas on juba 12. sajandil asunud linnus.
 
Pärast Skåne sõda (1675–1679) kuulus linnus Thottide aadlisoole, kuid Rootsi riik konfiskeeris linnuse koos kogu ülejäänud Thottidele kuulunud kinnisvaraga ja see läks Rootsi monarhi omandusse. 

1743. aastal ostis linnuse Rootsi kolonel ja rügemendiülem Gustaf David Hamilton, praeguse omaniku esiisa.

Praeguse välisilme sai loss aastail 1889–1940. Tegemist on Hollandi renessanss-stiilis rekonstrueeritud kolmekorruselise hoonega, mis sarnaneb Skåne läänis asuvate renessansslossidega.

Loss ei ole avalik külastusobjekt.

## Välislingid
*Kirjeldus (*rootsi keeles*)
Bosjöklosteri loss

**Bosjöklosteri loss** on loss Rootsis Skåne läänis Ringsjöni järve ääres Hööri vallas. 

Lossikompleksi kuuluvad Bosjöklosteri kirik, linnuseaed, roosiaed, aiaterrassid ja ürdiaed. 

Lossis korraldatakse kunstinäitusi, seal on restoran ja muuseum. Iga aasta septembri alguses toimuvad Skåne päevad.

Riigitee 23 ja lossi vahel on golfiklubi Bosjökloster GK. 

## Ajalugu
Bosjökloster rajati algselt 1080. aastatel nunnakloostrina (Bosø klooster). See oli üks rikkamaid Skåne kloostreid ja kuulus benediktlaste ordule. Vanim kloostrit mainiv dokument pärineb 1181. aastast ja selle kirjutas paavst Lucius III. Legendi järgi annetati kloostrimaad Tord Thottile. 

Reformatsiooni ajal klooster suleti ning maad läksid 1537 Taani kuningriigi omandusse. Klooster läänistati viimasele Lundi peapiiskopile Torbern Billele tingimusel, et ta hoolitseb kloostri nunnade eest. 16. sajandil ehitati klooster ümber lossiks ja algehitisest säilitati ainult mõned üksikud osad. Umbes 1560. aastal andis Frederik II kloostri vahetuskaubana Skåne lesestunud aadlidaamile Thale Ulfstandile. Tema initsiaalid ja aastaarv 1569, mis on lõigatud tammepuust peauste peale, on siiani nähtavad. Nii läks loss Ulfstandide suguvõsale. Aastal 1629 läks loss abielu kaudu Beckide suguvõsale, kuid kui Jochum Beck oma varanduse kaotas, müüdi see ta võlgade katteks Corfitz Ulfeldtile, kelle omandusse see Skåne vallutamiseni jäi. Rootsi kroon konfiskeeris Bosjöklosteri. Sellele ei pööratud sellele suurt tähelepanu ja hoone hakkas lagunema. 1735. aastal sai Corfitz Ludvig Beck-Friis kohtuotsusega mõisa Beckidele tagasi. Beckid renoveerisid lossi. Pärast parun Lave Beck-Friisi surma müüdi loss 1908. aastal Bonde suguvõssa kuuluvale Philip Bondele. Praegu kuulub see tema järeltulijale Tord Bondele. 1962. aastast on loss avatud ka külastajatele.  

## Välislingid
*Lossi koduleht (*rootsi keeles*)
*Lossi kirjeldus ja ajalugu (*rootsi keeles*)
Charlottenborgi loss

**Charlottenborgi loss** on loss Rootsis Östergötlandi läänis Motala vallas Motala strömi ääres. 

Lossi järgi on saanud nime Motala valla osa Charlottenborg.  

Kivilossi laskis 17. sajandi keskel ehitada Östgöta ratsarügemendi ratsaväekolonel Ludvig Wierich Lewenhaupt, kes oli saanud maa lääniks 1651. aastal. Ta nimetas selle oma abikaasa Charlotte von Hohenlohe-Neuenstein und Gleicheni järgi. Seal on elanud Adam Ludwig Lewenhaupt ja Daniel Fraser. 

Legendi järgi pidavat lossis kummitama Valge Daam ja Must Daam. Valge Daam pidavat olema lossi esimene omanik Charlotte Lewenhaupt. 

Praegu asub lossis Motala muuseum.

## Välislingid
*Lossi ja muuseumi koduleht
Aruküla Vaba Waldorfkool

**Aruküla Vaba Waldorfkool** on lasteaed-põhikool Harju maakonnas Raasiku vallas Arukülas. Kool tegutseb Aruküla mõisa härrastemajas alates 1992. aastast.  

Kuni 1. septembrini 1995 oli kooli nimi *Aruküla Vabakool Pääsulind*.

Koolis õpib ligikaudu 100 õpilast. 

## Viited

## Välislingid
*Aruküla Vaba Waldorfkool
Vaba Waldorfkool

**Vabu Waldorfkoole** on Eestis mitu:
*Aruküla Vaba Waldorfkool
*Rakvere Waldorfkool
*Tallinna Vaba Waldorfkool
*Viljandi Vaba Waldorfkool
*Johannese Kool ja Lasteaed Rosmal
*Tartu Waldorfgümnaasium
*Pärnu Waldorfkool
*Waldorfkool Läte

## Vaata ka
*Tartu Waldorfpedagoogika Seminar
*Tartu Maarja Kool
*Narva Juhkentali Kooli Waldorfpedagoogika osakond
Kalmari loss

**Kalmari loss** (rootsi keeles *Kalmar slott*) asub Kalmari linnas Kalmari läänis Rootsis. 

Kalmari keskaegse sadama lähedal paiknev loss on rajamisest saadik etendanud Rootsi ajaloos suurt osa. Muuhulgas sõlmiti seal Margrete I eestvõttel aastal 1319 Kalmari unioon, mille osalised olid Taani, Norra ja Rootsi.

Algselt asus praeguse lossi asemel üksnes kindlustorn, kuid 1280. aastal lasi kuningas Magnus Aidalukk torni ümber ehitada kindluse. 16. sajandil ehitati loss Gustav Vasa ja ta poegade Erik XIV ja Johan III juhtimisel renessanss-lossiks. 

Tänapäeval on see üks paremini säilinud renessansslosse Rootsis.

## Välislingid
Simpel Session 2007 Winter Bash

**[[Simpel Session]] 2007: Winter Bash** oli ekstreemspordifestival Saku Suurhallis, kus võisteldi kahes distsipliinis: rula
ning bmx'i platsisõit. Kohal olid tipptegijad üle kogu maailma, eestlastest võtsid osa Hendrik Gross, Rainer Karmann,
Ahto Eller, Aleksandr Tubin, Sergo Semitsev, Eron Nõlvand, Romario Siimer, Jaan Suits ning Kaur Rank
rula tänavasõidust; ning Raigo Suija, Anton Ardel, Alan Silmann, Viktor Ignatenko, Kert Petersel, Ingvar Neumann ning Reimo Kiisk BMX tänavasõidust. Üritus oli järjeks igal aastal toimuvale Sessionile, mis 2006. aastal kandis nime Pop! Session: Winter Bash. 

## Tulemused
### ''Skate street''
:**(10 parimat)**
:1. Enis Fasilov 241p
:2. Chris Astrom 234p
:3. Lukas Danek 230p
:4. Georges Agonkouin 220p
:5. Paco Elles 216p
:6.-7. Boaz Aquino 211p
:6.-7. Chris Pfanner 211p
:8. Tomas Vintr 210p
:9. Peter Molec 205p
:10. Stephan Gunther 197p

### ''BMX street''
:1.  Josh Harrington USA 485
:2.  Chase Hawk USA 479
:3.  Dave Mirra USA 456
:4.  Sebastian Keep GBR 446
:5.  Alistair Whitton GBR 442
:6.  Ben Hennon GBR 439
:7.  Mark Webb GBR 436
:8.  Mike Spinner USA 422
:9.  Danny Hickerson USA 420
:10.  Alessandro Barbero ITA 418

### ''Red Bull BMX High Air''
:1. Josh Harrington 4,10 m
:2. Rayot Martma napilt teine
:3. Dave Mirra 3,60 m

### ''Snickers Skateboard Best Trick''
Madars Apse – switch 360 flip down the double set

## Välislingid
*Session 07´ koduleht
*Session 07 Summer Splash koduleht
Aerjalalised

**Aerjalalised** ehk **kopepoodid** (*Copepoda*) on lülijalgsete hõimkonda kuuluva aerjalgsete klassi alamklass (võidakse vaadelda ka seltsina aerjalgsete alamklassis).

Aerjalalisi leidub meres ja enamikus mageveeveekogudes. Paljud aerjalalised on planktilise eluviisiga, osa on bentilised. Esineb ka parasiitseid liike.

Planktilised aerjalalised on zooplanktoni oluline rühm, nad on toiduks kaladele, vaaladele, merelindudele ning teistele lülijalgsetele. Aerjalalised on tähtsad globaalökoloogias ja süsinikuringes.
Mõnede allikate kohaselt on aerjalaliste biomass kõige suurem loomne biomass.

## Iseloomustus
Aerjalalised on mikroskoopilised, nende pikkus on alla 1 mm kuni 5 mm. Kehaehituses eristub pea, rindmik ja tagakeha. Pea on kokku kasvanud rindmiku esimese segmendiga. Pea eesotsas asub allapoole kaldus nokis ehk rostrum. 

Tavaliselt on aerjalaliselt pea eesosas paaritu liitsilm ja lihtsilmana talitlev naupliussilm. 

Nende eestundlad (antennid) on suhteliselt pikad ja osalevad ujumisel ja hõljumisel. Aerjalaliste liikumine pole sujuv, vaid tõukeline. 

Enamik aerjalalised toituvad vee filtreerimisest (filtrijad), vähem on parasiite.

## Sigimine ja areng
Aerjalalised on lahksugulised. Munadest kooruvat vastset nimetatakse vähikvastseks ehk naupliuseks. Elu jooksul kestuvad nad mitu korda.

## Aerjalaliste süstemaatika

Aerjalaliste alamklassi kuuluvad seltsid:
**Calanoida* (hormikulised)
**Cyclopoida* (sõudikulised)
**Gellyelloida* 
**Harpacticoida* (rullikulised)
**Misophrioida*
**Monstrilloida*
**Mormonilloida*
**Platycopioida*
**Poecilostomatoida*
**Siphonostomatoida*

## Vaata ka
*Eesti aerjalaliste loend

## Välislingid
*Copepod world
Vranov nad Dyjí

**Vranov nad Dyjí** on alev Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas.

## Viited

## Välislingid
*Alevivalitsuse koduleht
*Vranovi lossi koduleht
Kilpkonnalised

**Kilpkonnalised** (*Testudines*) on keelikloomade hõimkonda roomajate klassi kuuluvate loomade selts. 

Kilpkonnad põlvnevad permi ajastu kotülosaurustest ja saavutasid õitsengu keskaegkonnas.

Kilpkonnad võivad elada maismaal, magedas vees või meres, kuid kõik liigid munevad maale.

Nende jässakat ja laia keha kaitseb nii selja kui kõhu poolt luuline kilprüü. Selle põhjal eristataksegi kilpkonnaliste seltsi teistest loomarühmadest. Seljakilpi nimetatakse karapaksiks ja kõhukilpi nimetatakse plastroniks. Seljakilp on selgroo ja roietega kokku kasvanud. Ohu korral tõmbab kilpkonn oma jalad ja pea kilbi alla, ehkki osal liikidel on kilp vähenenud, nii et kilpkonn ei mahu täielikult kilbi alla. Kilpkonnad liiguvad aeglaselt, sest kilp on raske ja kohmakas. Vee-eluliste kilpkonnade rüü on tunduvalt õhem, kergem ja lamedam. Nende jäsemed on arenenud loibadeks.

Suurimad kilpkonnad (kaal kuni 450 kg) on merikilpkonnaliste alamseltsis. Enamik kilpkonni kasvab mõnekümne sentimeetri suuruseks. Suurimad maismaakilpkonnad on kooldkaelaliste alamseltsi (*Cryptodira*) kuuluvad Galápagose saartel elavad elevantkilpkonnad. Samasse sugukonda kuulub kõige väiksem, Madagaskaril elav ämblik-kilpkonn, kelle pikkus ei ületa 10 cm. Meil on rohkem tuntud stepikilpkonn, keda paljud ka kodus lemmikloomana peavad. Alamseltsi pöördkaelalised (*Pleurodira*) kuuluvad loomad saavad erinevalt eelmistest liigutada oma pead rohkem külgedele kui ülespoole. 

Kilpkonnade aju on väga nõrgalt arenenud ja moodustab vähem kui 1 promilli tema massist. Seljaaju on seevastu jäme ja raske. Silmad on tavaliselt hästi arenenud, pupill on ümmargune, peale kahe liikuva silmalau esineb veel pilkekile. Maitsmine, haistmine ja kompimine on samuti teravad. Näiteks oma kilprüü puudutamist tunneb loom otsekohe. Seevastu kuulmine on kilpkonnadel vilets. Maismaavormidel on trummikile paks, aga merevormidel on kuulmekäik kaetud tugevasti paksenenud nahaga. 

Kilpkonnade värvus vastab ümbruskonna omale, ent mõned mageveevormid on eredalt värvunud. Terraariumis võib selliseid loomi imetleda, aga looduslikus keskkonnas kireva taimestiku ja veesillerduse keskel on teda raske märgata. 

Kilpkonnad on iidsetest aegadest olnud aegluse sümboliks, kuid see käib üksnes maismaakilpkonnade kohta. Mageveekilpkonnad liiguvad kiiresti ja osavalt nii vees kui ka kuival. Merekilpkonnad on kuival maal kohmakad, kuid vees liiguvad hämmastava graatsiaga. 
## Süstemaatika
Kilpkonni eristatakse 26 sugukonda, kellest tänapäevani on elanud üksnes 12. Kilpkonnaliike on tänapäeval umbes 210. 

Teadaolevatest fossiilsetest kilpkonnaperekondadest suurim on umbes 5 m pikkune *[[Miolania]]*. 

Kilpkonnad jagatakse viide tänapäevasesse alamseltsi: kooldkaelalised, merikilpkonnalised, pehmenahalised, pöördkaelalised ja puudukilbilised. 

## Viited

## Kirjandus
* Kilpkonnad Haapsalus. Kaja, 29. juuli 1935, nr. 176, lk. 6.

## Välislingid

*Kilpkonnade andmebaas (inglise keeles)
Aerjalgsed

**Aerjalgsed** (*Maxillopoda* ehk *Copepodoides*) on vähkide alamhõimkonda (või klassi) kuuluv klass (või alamklass) väikeseid vähilisi. 

## Süstemaatika
Aerjalgsete alamklassid on
* Aerjalalised *Copepoda*
* *Thecostraca*
* *Tantulocarida*
* Lõpushännalised *Branchiura*
* *Pentastomida*
* Huulvähilised *Mystacocarida*

Klassi kuulub 12 seltsi ja umbes 107 sugukonda.

## Viited
Motala vald

**Motala vald** on 2. järgu haldusüksus (vald) Rootsis Östergötlandi läänis.

Vallas asub Charlottenborgi loss.

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
Ekenäsi loss

**Ekenäsi loss** asub Rootsis Östergötlandi läänis Linköpingi vallas kaljul Tedeni järve põhjasopi kaldal. Geograafilised koordinaadid on 58°22'56" N, 15°56'46" E. 

## Kirjeldus
Kõrgete valgete müüride ja järsu katusega kõrgub loss alanenud veetasemega järve kohal, mis on jätnud loodusliku vallikraavi kuivaks. Teise versiooni järgi kuivendati seda 19. sajandil, et saada põllumaad. Varasema tõstesilla kohal olev kinniehitatud sild viib üles sissesõiduvõlvi juurde, mida kummastki küljest valvab raske nurgatorn. Lossi tagaküljel on lossiõuele avanev trepikoda, mille kohal on samuti torn. 

Legendi järgi tabab lossi ränk õnnetus, kui peaks lõhutama kinnimüüritud toa müür merele kõige lähemal paikneva torni all. Tegemist ongi kandeseintega.    

## Ajalugu
Juba 1330 asus praeguse lossi kohal kindlus. 
15. sajandi lõpus kuulus Ekenäs Natt och Dagi suguvõsale. 16. sajandi alguses kuulus see Ulvätteni suguvõsale. Gustav Vasa ajal oli ühel Banéri suguvõsa foogtidest praeguse lossi kohal talu. Ekenäsi loss rajati pärast seda, kui Svante Sture noorem 1562 likvideeris seal asunud asula Vrå by. 

Loss sai praeguse renessanss-stiilis ilme 1630.–1640. aastatel riiginõunik Peder Banéri omanduses. Praegu on see üks Rootsi esinduslikumaid 17. sajandi losse. Loss kuulus enam-vähem kogu aeg Banéride suguvõsale. 1687–1727 kuulus ta küll krahv Mauritz Vellingkile, kuid läks siis tagasi Banéridele, kes elasid seal 1880. aastani. Praegune omanik on Wilhelm Bergengren Bergengreni aadlisuguvõsast. 

Ekenäsi omanik asendas pikka aega ka kirikhärrat Örtomta pastoraadi kaplanina (*komminister*).

## Turism
Lossis praegu ei elata. Seal korraldatakse ekskursioone ja kummitusrännakuid. Legendi järgi olevat lossi ühte keldrisse – Nisse koopasse (*[[Nisses håla]]*) – üks poiss sisse müüritud. 

Igal aastal peetakse Ekenäsis rüütliturniir, mis kogub palju vaatajaid. 

Aastal 1974 kuulutati Ekenäsi loss arhitektuurimälestiseks.

## Välislingid

*Koduleht
*Ekenäsi rüütliturniirid(rootsi keeles)
Melekeok

**Melekeok** on küla Belaus, see on Melekeoki osariigi keskus. Asula asub riigi suurima saare Babelthuapi idarannikul. 

7. oktoobril 2006 sai Korori asemel Belau valitsuse asukohaks ja riigi pealinnaks Melekeokist 2 kilomeetri kaugusel asuv Ngerulmudi asula.
Lily Allen

**Lily Rose Beatrice Cooper** (sündinud 2. mail 1985) on Briti laulja, laulukirjutaja ja näitleja. Ta on pälvinud  Briti muusikaauhinna ning olnud nomineeritud ka Grammyle ja Laurence Olivier Awardile.

Lily Alleni vanemad on filmiprodutsent Alison Owen ja näitleja Keith Allen.

## Diskograafia
### Albumid
* "Allright, Still" (2006)
* "It’s Not Me, It’s You" (2009)
* "Sheezus" (2014)
* "No Shame" (2018)
* "West End Girl" (2025)

### EP-d

* "F.U.E.P." (2009)
* "Paris Live Session" (2009)
* "Spotify Sessions" (2014)
* "Spotify Singles" (2014)

### Singlid
* "Smile" (2006)
* "LDN" (2006)
* "Littlest Things" (2006)
* "Shame For You" (2007)
* "Alfie" (2007)
* "The Fear" (2008)
* "Not Fair" (2009)
* "Fuck You" (2009)
* "22" (2009)
* "Who'd Have Known" (2009)
* "Somewhere Only We Know" (2013)
* "Hard Out Here" (2013)
* "Air Balloon" (2014)
* "Our Time" (2014)
* "URL Badman" (2014)
* "As Long as I Got You" (2014)
* "Trigger Bang" (koos Giggsiga; 2015)
* "Madeline" (2025)

## Välislingid
* 
* 
* Lily Allenil on suhe 20 aastat vanema mehega?, elu24.ee, 3. jaanuar 2009 
* Lily Allen ostis purjuspäi isikliku ranna, elu24.ee, 21. jaanuar 2009
* 
*
Karlbergi loss

**Karlbergi loss** (rootsi keeles *Karlbergs slott*) asub Rootsis Stockholmi lähedal Solnas Karlbergi kanali ääres. Ta piirneb põhjas Stockholmile kuuluva  Kungsholmeni saare lääneosaga, lõunas Solnale kuuluva Tomtebodaga ja läänes Stockholmi linnaosa Vasastadeniga. 

Praegu tegutseb seal Karlbergi Sõjaväekõrgkool (*Militärhögskolan Karlberg*). Lossipargis käivad stockholmlased ja solnalased jooksmas ja jalutamas. Pargis on ka spordiklubi AIK Fotboll treeninguväljak.

## Ajalugu
1620. aastatel omandas Gustav II Adolfi poolvend riigiadmiral (mereminister) vabahärra Carl Carlsson Gyllenhielm kolm küla Solna kihelkonnas. Neist moodustati mõis, mis sai nimeks Karlberg. 1634. aastal ehitati suurem kivimaja, mis moodustab praeguse kompleksi südamiku. Pärast Gyllenhielmi surma 1650. aastal seisis see tühi, kuni 1669 ostis selle krahv Magnus Gabriel De la Gardie. 

De La Gardie laiendas lossi ja renoveeris interjööri kaunistused, mis on püsinud muutumatuna praeguseni. Kui De La Gardie pidi majanduslikel põhjustel lossist loobuma, läks see Johan Gabriel Stenbocki omandusse. 

1688. aastal läks loss Rootsi kuninga omandusse. Kuninglik perekond elas Karlbergis sageli, eriti suviti. Karl XI abikaasa kuninganna Ulrika Eleonora asutas Karlbergi lossi lastekodu koos kudumistöökojaga. Tema enda poeg Karl XII kasvas üles suuremalt jaolt Karlbegi lossis. 

Pärast suurt tulekahju Tre Kronori lossis 1697 kolis kogu õukond Karlbergi. See oli kuninglik puhkeloss kuni 1792. aastani, mil  Gustav III rajas sinna Kuningliku Sõjaakadeemia (*Kungliga krigsakademien*) ohvitseride väljaõpetamiseks. Tegemist on maailma vanima algusest peale samas hoones tegutseva sõjaväeakadeemiaga. 

1795. aastal ehitati arhitekt Carl Christoffer Gjörwelli projekti järgi kaks pikka tiibhooned. Tellised nende ehitamiseks saadi Gustav III pooleli jäänud Haga lossi ehituselt (praegu Haga lossivaremed). 

Loss on restaureeritud ning kuulutatud arhitektuurimälestiseks ning on riikliku tähtsusega kultuurimälestis.
Hellideni loss

**Hellideni loss** on loss Rootsis Västergötlandi läänis Tidaholmi vallas Hellidsbergeti läänenõlval, kust avaneb vaade Tidaholmi linnale.

Lossi lasi 1858. aastal härrastemajana ehitada Hans Henrik von Essen ja hiljem ehitas selle ümber ta poeg Alfred von Essen. Teiste ajalooliste isikute hulgas on lossi külastanud Oskar II, Gustav V ja mitmed teised kuningad.

## Välislingid
*Hellideni rahvakõrgkool
*Hellideni loss
Kristinebergi loss

**Kristinebergi loss** on *[[malmgård]]*-tüüpi härrastemaja Kungsholmeni saarel Stockholmis Kristinebergi linnaosas.

Lossi laskis 1750. aasta paiku ehitada kaupmees R. Schröder. Arvatavasti hõlmas tema valdus ka Fredhälli talu. Hoone projekteeris arvatavasti Carl Hårleman. Lossi ümber olid suured iluaiad, inglise park ja kahekordne pärnaallee, mis viis Ulvsundasjönini.

Aastal 1864 ostsid lossi Rootsi vabamüürlased oma lastekodu (*[[Frimurarbarnhuset]]*) jaoks ning lasid teha ümber- ja juurdeehitusi. Tiibhoonetes elas 120 poissi ja 50 tüdrukut. Aastal 1907 ehitati krundile veel hooneid. 

Aastal 1920 ostis Stockholmi linn lossile kuulunud maad, kuhu hakati rajama Kristinebergi linnaosa. Aastal 1921 ostis Stockholmi linn ka lossihoone, kuid lastekodu jäi sinna edasi aastani 1928, mil see kolis Blackebergi. 

Peahoones on praegu korterid. Tiibhoonetes on koolid *[[Stefanskolan]]* ja *[[Andreasgymnasiet]]*. 

Pühapäeviti on tiibhoonetes Stockholm Vineyardi jumalateenistused.
Laholmi vald

**Laholmi vald** on 2. järgu haldusüksus (vald) Rootsis Hallandi läänis.

Valla keskus on Lagani jõe suudmes asuv Laholm. Teised suuremad asulad on Mellbystrand, Veinge, Knäred ja Våxtorp.

## Viited

## Välislingid

* Laholmi valla koduleht
Malmöhusi loss

**Malmöhusi loss** (rootsi keeles *Malmöhus* või *Malmöhus slott*; taani keeles *Malmøhus*) on loss Rootsis Malmö linnas.

See on Põhjamaade vanim säilinud renessanss-stiilis loss (ehitatud 1526–1530). 

Lossis tegutsevad nüüdisajal Malmö Kunstimuuseum ja Malmö Muuseum. 

Lossi lähedal on ka Komandandimaja (*[[Kommendanthuset]]*). 

Esimese lossihoone lasi ehitada Erik Pommerist (ehitust alustati 1434. aastal). 16. sajandil see lõhuti. Praeguse lossi lasi 1526. aastal ehitada Frederik I. Ajaloos on Malmöhusi loss olnud üks Taani tähtsamaid kindlusi.
John Rawls

**John Bordley Rawls** (21. veebruar 1921 &ndash; 24. november 2002) oli USA filosoof. Teda peetakse üheks olulisemaks 20. sajandi ingliskeelseist poliitilistest filosoofidest ja mõjukaimaks liberalismi pooldajaks pärast John Stuart Milli. 

Ta on poliitilise filosoofia professor Harvardi Ülikoolis ning raamatute "A Theory of Justice" (1971), "Political Liberalism", "Justice as Fairness: A Restatement" ja "The Law of Peoples" autor.

Rawls on arvanud, et erinevused sotsiaalses staatuses, võimus, rikkuses ja intelligentsuses annavad privilegeeritud ühiskonnaliikmetele ebavõrdse positsiooni ka moraalireeglite suhtes.

Rawls konstrueerib hüpoteetilise olukorra, kus inimesed arutavad läbi ning kehtestavad enne ühiskonda astumist ühiskonnaelu reeglid, kuid olles teadmatuse loori taga oma tulevase ühiskondliku positsiooni või ühiskonnakihti kuulumise osas. Oht olla vaene, võimuta ja allasurutud paneks Rawlsi arvates inimesed koostama reegleid, mis toetaks kehvemaid, kuna nemad vajavad kõige rohkem toetust, samas kui paremal järjel olevad inimesed saavad hakkama ilma kõrvalise abita.

## Eesti keeles
Rawlsi artikkel "Õiglus kui ausameelsus" ilmus 2002. aastal kogumikus "Kaasaegne poliitiline filosoofia. Valik esseid".

## Tunnustus
John Rawls valiti 1974. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

## Välislingid
Maltesholmi loss

**Maltesholmi loss** on loss Rootsis Skåne läänis Kristianstadi vallas Kristianstadist 18 km edelas Linderödi oosil (*Linderödsåsen*). 

Praegu on loss vabahärra Palmstierna eraomand. Suurejooneline pargikompleks, mis on üks Skåne kaunimaid, on üldsusele avatud.

## Ajalugu
### Malte Juel
Keskajal oli mõis osa Vittskövlest, mis kuulus siis Brahe suguvõsale. Hiljem ta eraldus ning hakkas kuuluma Sönnarslöfi külale. Talu päris Anna Ramel, kes abiellus 1625. aastal Kristianstadi ülemkonstaabli Malte Jueliga, kelle järgi on mõis nimetatud. Malte Juel laiendas mõisa, ostes naabermõisatelt maad juurde. 1635. aastal laskis ta ehitada praeguse lossihoone renessanss-stiilis lossina "Christian IV stiilis". See ehitati tellistest kolmekorruselisena, kahe sakiliste äärtega katuseviiluga ning ühe trepitorniga, millel oli elegantne tipp. Lossi ümbritses lai vallikraav. Loss valmis 1638. aastal. 
### Bygge-Hans
Rikas ja kangekaelne Malte Ramel (suri 1752), kes oli Skåne suurim maavaldaja, laiendas mõisa. Tema poeg Hans Ramel, kelle hüüdnimi oli Bygge-Hans (umbes 'ehitaja Hans'), sest ta pühendas palju aega isa mõisa arendamisele ja luksusehitiste rajamisele, jätkas Maltesholmi laiendamist ning ehitas lossi 1780. aasta (ümberehituste lõpu aasta) stiilis ümber. Ta võttis tornitipu ja trepikoja viilud maha, tegi lossi ühe korruse võrra madalamaks ning pani sellele kelpkatuse. Fassaad krohviti ja tõstesild asendati kivisillaga. Tulemuseks oli Rootsi klassitsismi stiilis palee ning renessansslossi meenutab vaid fassaadil olev aastaarv 1638. 

Bygge-Hans laskis rajada ka üle lainelise maastiku üles lossi juurde viiva tohutu kivist *Höge väg*'i ('kõrge tee'), mis on 1,3 km pikk, 12–20 m lai ja kuni 6 m kõrge. Teed tuli pidevalt tasandada ning tööd lõppesid alles ligi 50 aastat hiljem. Lossi töölised pidid iga päev ühe kivi tee-ehituseks kaasa võtma. Tööliste hulgas levis ütlus: "Kui härra ei oleks hull, poleks vaestel meestel leiba."

### Uued omanikud
1800. aastal läks loss Axel Gabriel De la Gardiele, kes oli abielus Christina Gustava Rameliga, ja jäi De la Gardie suguvõsa kätte ligi sajaks aastaks. Siis päris mõisa Palmstierna vabahärra suguvõsa, kellele see tänini kuulub.   

## Park
Suurejooneline lossipark on kujundatud 350 aasta jooksul lillede ja tarbetaimedega renessanssaiast 18. sajandi lõpu maastikupargiks, mis on kujundatud lossi juurest väljuva kahe telje ümber. Pargis on klassitsistlikus stiilis aiamaja, mille on projekteerinud Carl Hårleman.

Pargis kasvab Rootsi suurim harilik jugapuu ja tohutu harilik ebatsuuga, mis on üle saja aasta vana, 35 m kõrge ja tüveümbermõõduga 450 cm.
Alfred Tennyson

**Alfred Tennyson, esimene parun Tennyson** (6. august 1809 – 6. oktoober 1892) oli Suurbritannia ja Iirimaa poeet-laureaat kuninganna Victoria valitsemise ajal ja üks Victoria ajastu kuulsamaid inglise luuletajaid.

Ta kuulus Londoni Kuninglikku Seltsi.

## Vaata ka
* Tears, Idle Tears

## Viited

## Välislingid
*
Toodrikivi hiidrahn

**Toodrikivi hiidrahn** on Eesti looderanniku lähedal merepõhjas paiknev hiidrahn.

Nimetus Toodrikivi tuleb sõnast 'tooder', mis tähendab meremärki.

Toodrikivi asub Lääne maakonna Lääne-Nigula valla põhjaranniku lähedal. Põõsaspea neemest jääb hiidrahn 5 km idakirdesse, Toomaninast 4 km lääneloodesse ja Osmussaarest 10 km idakagusse. Madalatest lähim on Sandgrund.

Väga madala veeseisu korral ulatub kivi veepinnani. Toodrikivi hiidrahnu kõrgus merepõhjast on ligikaudu 11 meetrit, ümbermõõt 54 meetrit ja mahuks on arvatavasti 1200 m3.

Oma koostiselt on Toodrikivi neugrundbretšast. Allveearheoloogid on piirkonnas leidnud arvatavalt veelgi suuremaid hiidrahne, mis pärinevad Neugrundi meteoriidikraatrist.

Toodrikivi on tänapäeval tähistatud 1. maist 1. novembrini Toodrikivi põhjatoodriga. Lähedal asub meremärkidest veel Sandgrundi põhjapoi.

## Viited

## Kirjandus
*Vello Mäss. Hiidrahn Soome lahe väraval. Eesti Loodus, august 1986

## Välislingid

* Rändrahnudelt rikkaim maa Euroopas

* Toodrikivi asukoht Maa-ameti Merekaardil
Vaindloo hiidrahn

**Vaindloo hiidrahn** on rabakivist hiidrahn, mis asub Vaindloo saare idarannas ning on mahu alusel suuruselt neljas rändrahn Eestis. Rahn asub madalas rannavees. Selle kirdenurgal on vee sügavus 1,3 m.

Rahnu ümbermõõt on 38,6 m, laius 10,1 m, pikkus 15,3 m, kõrgus 7,7 m ja maht 480 m³.

Rahn on kallutatud tahuka kujuline.

Rahn on alates 1939. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Vaindloo hoiuala territooriumile.   

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Läckö loss

**Läckö loss** on loss Rootsis Västra Götalandi läänis Lidköpingi vallas Vänerni järve Kållandsö saarel. 

Loss on avatud ka külastajatele. Suviti korraldatakse seal mitmesuguseid näitusi. Lossi juurde on rajatud selline ürdiaed, nagu see võis välja näha 350 aastat tagasi. Sinna pääseb autoga, kohaliku bussiga ja laevaga. 

1298. aastal hakati Skara piiskopi Brynolf Algotssoni korraldusel ehitama kuningataluks mõeldud linnust, mis koosnes kolmest-neljast müüriga ümbritsetud hoonest. Asukoht oli Skara piiskopkonna keskpaik. 1470. aastatel toimunud tulekahju järel lasi piiskop Brynolf Gerlachsson varemed lammutada.

Pärast Västeråsi riigipäeva 1527. aastal läks mõis Rootsi kroonile ning sellest sai läänivaldus. 
Magnus Gabriel De la Gardie oli lossi omanik 17. sajandi keskel ning tema andiski sellele praeguse väljanägemise. 

1719. aastani renditi lossi välja eraisikutele, kuna lossi haldasid Rootsi krooni ülevaatajad (*hauptman*), keda hiljem nimetati lossikirjutajateks (*slottsskrivare*). Üldine vastutus krooni omandi eest lasus Kammerkolleegiumil ja selle käepikendusel läänivalitsusel Mariestadis. 

1731. aastal sai Läckö kuninglikuks lossiks, kuid kuningatalu renditi endiselt välja. 

1810. aastal sai lossist jälle läänivaldus *Sikajocki* nime all. See nimi ei läinud käibele, kuid Maamõõtmisamet kasutab seda endiselt. 

1990. aastal võttis tegevuse üle Sihtasutus Läckö Instituut (*Stiftelsen Läckö Institutet*), mis kannab nüüd nime *[[Stiftelsen Läckö Slott]]*. Aastast 1993 haldab Läckö lossi Riigi Kinnisvaraamet. Lossi ametlik nimi on **[[Sikajocki]]**.

## Välislingid
*Lossi koduleht
*Lossi ajalugu (*rootsi keeles*)
Melekeoki osariik

**Melekeoki osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Belaus. Ta asub Belau suurima saare Babelthuapi idarannikul. 2015. aasta rahvaloenduse andmetel oli osariigi elanike arv 277 inimest. 

2005. aasta rahvaloenduse järgi oli Melekeoki osariigi rahvaarv 391 inimest. Osariigis oli seitse küla:
#Melekeok (271)
#Ertong (20)
#Ngeburch (34)
#Ngeremecheluch (38)
#Ngermelech (5)
#Ngerubesang (12)
#Ngeruling (21)

Ngeremecheluchi külas on sadam ja mööda saare rannikut kulgeb autotee.

Melekeoki osariigi Ngardoki järv on 493-hektarilise pindalaga kogu Mikroneesia suurim looduslik mageveekogu. Järves elutseb mitu harikrokodilli.

Osariigis on madalad, kuni 92 m kõrgused mäed. Enamik osariigist on metsaga kaetud.

7. oktoobril 2006 sai Melekeoki osariik Belau valitsuse asukohaks. Seni oli valitsus asunud Korori osariigis. Melekeoki osariiki rajati kaheksanda asulana Ngerulmud.

## Viide
Muusikaline täringumäng

**Muusikaline täringumäng** on süsteem, mille eesmärgiks on tuginedes juhusele genereerida muusikat. Sedalaadi mängud olid populaarsed juba 18. sajandi Euroopas. Kuulsamaid mängude näiteid on Johann Philipp Kirnbergeri "Iga mees võib kirjutada poloneesi ja menueti" (esimene versioon 1757, 2. revideeritud versioon 1783) ning Joseph Haydni "Filharmooniline nali" (1790). 

Tuntuim muusikaline täringumäng on reservatsioonidega omistatud Mozartile. Mängus kasutatakse juhuslikult valitavaid lühikesi muusikalisi segmente, mida üksteise otsa lükkides saadakse muusikateos. Mozarti käsikiri KV516f, kirjutatud 1787, sisaldab suure koguse kahetaktilisi muusikakatkeid ilma konkreetsete juhenditeta, kuidas nende katkenditega edasi tegutseda. Mozarti muusikalise täringumängu publitseeris 1792. aastal kirjastaja Nikolaus Simrock Berliinis. 

## Vaata ka
* Generatiivne kunst

## Välislingid
* Mozarti muusikaline täringumäng
* Mozart Dice Game (iOS App)