open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gian Galeazzo Visconti

**Gian Galeazzo Visconti** (ka **Giangaleazzo Visconti**) (1351 – 3. september 1402) oli esimene Milano hertsog, kardetud ja vihatud türann, kes valitses Milanos vararenessansi ajajärgul aastatel 1386–1402. 

1360 abiellus Gian Galeazzo Prantsuse kuninga Jean II tütre Isabellaga (1348–1372); sellest abielust sündis tütar Valentina Visconti. Oma onutütre Katharina Viscontiga (?–1404) oli tal poeg Filippo Maria Visconti

1378 suri Gian Galeazzo isa Galeazzo II Visconti ja pärandas pojale Milano läänepoolse osa. Idapoolne Viscontide Milano-valdus jäi Bernabò Visconti valitseda.

## Võimu haaramine Milanos

Gian Galeazzo pääses kogu Milanos võimule pärast oma onu Bernabò Visconti vangistamist. Bernabò suri mõni kuu pärast vangistamist arvatavasti kas nälja või mürgitamise läbi. Viscontide kohta on öeldud, et nad "kasutasid mürki rohkem kui soola" ja Gian Galeazzo oli kahtlemata intriigides ja võimuvõitluses vahendeid mitte valiv vastane. 

1395. aastal ostis ta endale keisri käest 100 000 floriini eest päritava Milano hertsogi tiitli. 1399. aastal nimetati ta Pavia krahviks.

## Valduste laiendamine

Varsti peärast Milano enda kätte saamist haaras ta oma valdusse ka Verona, Treviso, Vicenza ja Pavia omandades seeläbi kontrolli peaaegu kogu Po jõe oru üle. 

Gian Galeazzo unistuseks oli liita kogu Põhja-Itaalia oma võimu alla ühiseks riigiks. Suurimaks takistuseks selle unistuse täideviimisel olid Bologna ja Firenze. 1399 vallutas ta Pisa ning Siena, Perugia ja teised Umbria linnad langesid Visconti valdusse 1400.

1394 läks Galeazzo Bologna ja Firenze vastu sõjakäigule. Sõjapidamine oli kurnav mõlemale poolele; vägesid laastasid haigused, nälg ja vaesus. Kuid üldiseks arvamuseks oli, et peale jäävad milanolased. 1395 langeski Bologna ning Galeazzo alustas otsustava rünnakuga Firenze vastu. 1402 võitis ta teisegi lahingu Bologna vastu (Casalecchio lahing 26. juunil 1402).

Kuid Gian Galeazzo unistused purunesid: paar kuud hiljem jäi ta palavikku ja suri 3. septembril 1402 Milano lähedal Melegnanos katku. Rünnak Firenze vastu luhtus ning peagi killustusid tema valdused järglaste vahelises kisklemises. 

## Mõju kunstipatroonina

Gian Galeazzo võimu ajal alustati Milano toomkiriku ja Certosa di Pavia ehitamist.
Rada7

**Rada7.ee** oli suurim eestikeelne muusikat ja kultuuri kajastav veebikeskkond. See oli oluline sõlmpunkt kõikidele ürituste korraldajatele, artistidele, meediale ja publikule. Rada7.ee tegutses augustist 1999 kuni 07. septembrini 2019.

Lisaks artiklitele ja uudistele oli saidil sündmuste kalender, artistide andmebaas ja foorum.

Rahvusvahelisel tasemel oli Rada7.ee osa Music Alliance Pactist ning alates aastast 2013 olid nad CEETEP-i (Central Eastern European Talent Exchange Program) ametlik meediapartner.

Rada7.ee oli ka talendifestivali Tallinn Music Week üks peamisi partnereid, korraldades seal ühtlasi ka oma kontserdi.

## Viited

## Välislingid
*Rada7.ee
*https://kultuur.err.ee/961885/ivo-kiviorg-rada7-lopetamisest-eesti-muusikapressi-jaab-kindlasti-auk-aga-loodetavasti-ajutine
*https://www.muurileht.ee/rada7-ee-peab-viimast-sunnipaeva/
*https://www.ohtuleht.ee/976087/galerii-huvasti-rada7-muusikaleht-tahistas-viimast-sunnipaeva
*https://ekspress.delfi.ee/areen/rada7-lopetab-elagu-rada7?id=87312311
Dwight Phillips

**Dwight Phillips** (sündinud 1. oktoobril 1977 Decaturis Georgia osariigis) on USA kergejõustiklane (kaugushüpe). Olümpiavõitja (2004) ja kolmekordne maailmameister (2003 ja 2005).

Pariisi MM 2003. aastal jätkas ameeriklaste Carl Lewise ja Mike Powelli võidutava Dwight Phillips. Meeste kaugushüpet on MM-võistlustel valitsenud vaid läänepoolkera sportlased. 

Aastatel 1983 ja 1987 võitis Carl Lewis, kahel järgmisel korral (1991 ja 1993) Mike Powell ning neljal viimasel MM-il (1995, 1997, 1999 ja 2001) kuubalane Ivan Pedroso.

2005. aasta maailmameistriks krooniti Dwight Phillips oma ainsal õnnestunud katsel, esimesel, 8.60-ga isiklikku rekordit korranud hüppega. Ühtlasi ületas 27-aastane Phillips viie sentimeetriga Carl Lewisele 22 aastat tagasi MM-tiitli toonud Helsingi olümpiastaadioni rekordi 8.55.

## Saavutused

### [[olümpiamängud|Olümpiamängudel]]

2004 **olümpiavõitja** (**8.59** )

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

2003 **maailmameister** sisemaailmameistrivõistlustel (**8.29**)
2003 **maailmameister** (**8.32**)
2005 **maailmameister** (**8.60**)
2009 **maailmameister** (**8.54**)

## Välislingid
*
Iván Pedroso

**Iván Lázaro Pedroso Soler** (sündinud 17. detsembril 1972 Havannas) on endine Kuuba kergejõustiklane (kaugushüpe). Olümpiavõitja ja üheksakordne maailmameister.

Ivan Pedroso ei andesta Itaalia kergejõustikujuhtidele, kes tühistasid tema 29. juulil 1995 Sestrieres hüpatud maailmarekordi 8.96. Itaalia Kergejõustikuföderatsioon karistas ka kolme kohtunikku, kelle tegevus ei võimaldanud Pedroso hüppe ajal saada õiget tuulekiiruse näitu. Üks kolmest kohtunikust, kes seisis tuulemõõtja ees, diskvalifitseeriti eluks ajaks. 

Kaks nädalat pärast Sestriere hüpet tuli Petroso Göteborgi MM-il 8.70-ga maailmameistriks.
## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 2000 Sydney
**olümpiavõitja** **8.55**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1995 Göteborg
** maailmameister** **8.70**
* 1997 Ateena
**maailmameister** **8.42**
* 1999 Sevilla
**maailmameister** **8.56**
* 2001 Edmonton
**maailmameister** **8.40**

### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

* 1993 Toronto
**sisemaailmameister** **8.23** 
* 1995 Barcelona
**sisemaailmameister** **8.51** 
* 1997 Pariis
**sisemaailmameister** **8.51**
* 1999 Maebashi
**sisemaailmameister** **8.62** 
* 2001 Lissabon
**sisemaailmameister** **8.62**

### [[Kergejõustiku maailmakarikavõistlused|Maailma karikavõistlustel]]

* 1992 Havanna
**1. koht 7.97**
* 1998 Johannesburg 
**1. koht 8.37**  

### [[IAAF-i kergejõustiku Grand Prix' finaalvõistlused|IAAF-i Grand Prix' finaalvõistlustel]]

* 1995 Monaco
**1. koht 8.49**
* 1997 Fukuoka 
**1. koht 8.53**  
  
## Välislingid
*
San Pietro in Ciel d'Oro

**San Pietro in Ciel d'Oro** (itaalia keeles 'Püha Peetrus kuldses taevas') on 12. sajandist pärit kirik Itaalias Pavia linnas.

Püha Peetruse kirikut Pavias on esimest korda mainitud 604. Aajavahemikul 720–725 laskis langobardide kuningas Liutprand kiriku renoveerida ja ta on sinna ka maetud. Praeguse romaani stiilis kiriku pühitses paavst Innocentius II 1132.

Kunagist kuldset lage, mille järgi kirik oma nime sai, enam ei ole. Varasemat kuldseks värvitud lage on oma teostes maininud Dante ja Boccaccio. 

Kirik on Itaalia kirikutele iseloomuliku lihtsa välisarhitektuuriga. Põrand asub tänavapinnast tunduvalt allpool seitsme sajandi jooksul kogunenud "kultuurkihi" tõttu. 

Kirik on kuulus seal asuva Püha Augustinuse pühamu tõttu. Augustinuse säilmed olevat 8. sajandil Kartaagost Paviasse toonud Lombardia kuningas Luitprand. Augustinuse säilmeid hoitakse suures gooti stiilis marmorist sarkofaagis *Arca di Sant'Agostino* (1362).

Krüptis on aastal 524 või 525 surnud kristliku filosoofi Boëthiuse haud. Tema auks on kiriku fassaadil tsitaat Dante "Jumalikust komöödiast", mille osas "Paradiis" ta Boëthiuse hauda mainib.
Kemikaal

**Kemikaal** on kindla puhtusastmega keemiatoode, mida kasutatakse laboratoorsel või tööstuslikul otstarbel. Kemikaal võib olla nii liht-, liitaine kui ka ainete segu.

Päritolult võib kemikaal olla looduslik või toodetud. 

Eestis reguleerib kemikaalide käitlemist ja käitlemisega seotud majandustegevust kemikaaliseadus.

## Vaata ka
*Keemiline aine
*Reaktiiv

## Viited

## Kirjandus
*Eesti keele seletav sõnaraamat

## Välislingid
*Kemikaaliseadus
*Kemikaalide Teabekeskus
Ukraina NSV lipp

**Ukraina NSV lipp** oli NSV Liidu haldusüksuse (1919–1922 Punaarmee poolt vallutatud ala) Ukraina NSV lipp.

Esimese lipu sai Ukraina NSV 1919. aastal, see oli punane kangas mille vardapoolses ülanurgas olid kuldsed tähed "УССР". Plagu oli kasutusel kuni 1937. aastani. Aastatel 1929–1937 oli kasutusel ka lipu teine variant, see erines teisest vaid selle poolest, et talle oli lisatud tähtede ümber kollane ristkülik (kollased olid vaid alumine ja lehvipoolne külg). 

1937. aastal muudeti lipul kirja, "УССР"-ist sai "УРСР", tähtede kohale aga lisati kuldsed ristatud sirp ja vasar.

21. november 1949 võeti kasutusele uus lipp. Lippu väli oli punane, mille alaserva oli paigutatud sinine horisontaalne laid, vardapoolsesse ülanurka aga ristatud kuldsed sirp ja vasar ning punane kuldse äärisega viisnurkne täht. Proportsioonid 1:2. See lipp oli kasutusel 24. augustini 1991.

## Vaata ka
*Ukraina NSV vapp
*Ukraina lipp
Leedu NSV lipp

**Leedu NSV lipp** oli NSV Liidu haldusüksuse Leedu NSV lipp.

Esimene lipp võeti kasutusele 25. augustil 1940. Lipul oli punane väli, mille vardapoolsesse ülanurka oli kirjutatud kahes reas "LIETUVOS (ülemises reas) TSR (alumises reas), nende all aga kuldsed ristatud sirp ja vasar.

Aastatel 1953 &ndash; 1989 kasutusel olnud lipp oli punane kangas, mille alumises servas olid valge (kitsam) ja roheline (laiem) laid. Roheline sümboliseeris tammemetsasid ja valge – rahu. Vardapoolses ülanurgas olid kuldsed ristatud sirp ja vasar ning nende kohal punane kuldse äärisega viisnurk.

Pilt:Flag of Lithuanian SSR (1940-1953).svg|Leedu NSV lipp 1940&ndash;1953 
Pilt:Flag of Lithuanian SSR.svg|Leedu NSV lipp 1953&ndash;1988 Lipu esikülg 
Pilt:Flag of the Lithuanian Soviet Socialist Republic (reverse).svg|Leedu NSV lipp 1953&ndash;1988 Lipu tagakülg
Pilt:Flag of Lithuania 1989-2004.svg|Leedu NSV lipp 1988&ndash;1990

## Vaata ka
*Leedu NSV vapp
*Leedu lipp
Karjala-Soome NSV lipp

**Karjala-Soome Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi lipp** oli Nõukogude Liidu liiduvabariigi Karjala-Soome Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi ametlik lipp. 

## Lipu kirjeldus

#### Esimene lipp (1940–1953)

Pärast Talvesõda rajas Nõukogude Liit 31. märtsil Karjala-Soome Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi, liites kokku 1940. aastal Soomelt vallutatud alad Ida-Karjalas asuva Karjala Autonoomse Nõukogude Sotsialistliku Vabariigiga. Uuele Nõukogude liiduvabariigile loodi ka tollasele Nõukogude standardile vastav lipp. 

Esimene lipp oli kasutuses aastatel 1940–1953 ja selle välimus sai paika pandud Karjala-Soome põhiseaduses. Lipp oli peaaegu täielikult punane - vaid selle vardapoolses ülanurgas oli kuldsed ristatud sirp ja vasar viieharulise tähega, mille all oli ametlikes liiduvabariigi keeltes kirjas kuldete tähtedega kirjutatud KSNSV nimi: ülemisel real oli soomekeelne kiri "Karjalais-Suomalainen SNT", selle all aga venekeelne kiri "Карело-Финская ССР". Lipu pikkuse ja laiuse suhe oli proportsioonides 1:2.

#### 1947. aasta projekt

1947. aastal koostas Karjala-Soome NSV Ülemnõukogu Presiidium Karjala-Soome jaoks uue riikliku lipu. KSNSV riigilipp pidi selle järgi olema punalipp, mille ülanurgas on kuldne sirp ja vasar punase viieharulise tähega varrepoolses otsas. Sirbi ja vasara all on kirjas "K-SNSV" soome ja vene keeles. Lisaks sellele oli lipul altotsast 11 cm kaugusel 5 cm laiune roheline triip, mis sümboliseerib Karjala-Soome metsarikkust ja vabariigi majanduse alust. Rohelisesest triibu sentimeeter eemal on 17 cm laiune sinine riba, mis tähistab Karjala-Soome rohkeid jõgesid ja järvi. Sinine riba on kaunistatud kuuse kuju moodustava rahvusliku kaunistusega. Lipu laiuse ja pikkuse suhe oli 1:2. Lipu projekt saadeti Nõukogude Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi, kuid kuna sealt (heakskiitvat) vastust ei tulnud, siis lippu kasutusse ei võetud.

#### Teine lipp (1953–1956)
Alles pärast Stalini surma otsustas KSNSV Ülemnõukogu Presiidium uuesti välja kuulutada 13. märtsil 1953 plaani muuta riigilippu. KSNSV III Ülemnõukogu istungil 1. septembril 1953 võeti kasutusele uus Karjala-Soome lipp. Riigilipp oli punane, kuid selle alaservas oli kaks horisontaalset laiu - üleval sinine ja all roheline. Vardapoolses ülanurgas olid ristatud kuldsed sirbi ja vasara kujutised, nende kohal punane kuldse äärisega viisnurk. Punane värv tähendas kuulumist Nõukogude Liitu, tumesinine värv sümboliseeris Karjala järvi ja jõgesid ning roheline värv tähendas Karjala tohutut metsamaad.

Lipp oli kasutusel 1956. aastani, mil Karjala-Soome NSV muudeti tagasi Karjala Autonoomseks Nõukogude Sotsialistlikuks Vabariigiks. Edaspidi kasutati territooriumi tähistamiseks kasutati Karjala ANSV lippu. Nõukogude Liidu lagunemise järel võttis 16. veebruaril 1993 Karjala ANSV järglane Karjala Vabariik kasutusele ametliku riigilipu, mis oli inspireeritud Karjala-Soome NSV viimasest lipust ning kasutab sarnaseid lipuvärve.

## Vaata ka
*Karjala-Soome NSV vapp
*Karjala ANSV lipp
*Karjala Vabariigi lipp

## Viited
Krüpt

**Krüpt** (kreeka keeles *kryptos* 'varjatud, salajane') oli algselt märtri koobas katakombides.

Keskaegsetes  kirikutes oli krüpt kooriruumi (idakoori) all paiknev maa-alune reliikviahoidla või haud. Romaani ehituskunstis arenes krüptist tihti suur mitmelööviline ruum. Tavaliselt on krüptid tugevalt võlvitud. Alates romaanikast, kui koori tasand tõsteti lööviga võrdseks, esineb ka akendega krüpte.

Gootikas on krüpt haruldane.

Eestis on krüptitaoline ruum vaid mõnel 13. sajandi lõpus ja 14. sajandil ehitatud kirikul (dominiiklaste Püha Katariina kloostris Tallinnas ja Padise kloostris).
Kuma jõgi (Jaapan)

**Kuma** (jaapani 球磨川 (Kuma-gawa)) on jõgi Jaapanis Kyūshū saarel. 

Ülemjooksul mägijõgi. Voolab valdavalt läände, suubub Yatsushiro lähedal Ida-Hiina merre.

Pikkus 115 km, valgla 1880 km&sup2;.
Cho Oyu

**Cho Oyu** (tiibeti *jo bo dbu yag*, hiina 卓奥友山 *Zhuó'àoyǒu Shān*) on mägi Aasias Himaalajas. Asub Džomolungmast loodes. Kõrgus 8188 meetrit (kõrguselt 6. mägi maailmas). Cho Oyut peetakse kõige kergemini vallutatavaks kaheksatuhandeliseks mäetipuks.

## Kõrgus
Cho Oyu kõrguseks oli algselt mõõdetud 26 750 jalga (8150 m) ja ajal kui tehti esmatõus mäele (1954), peeti teda kõrguselt 7. mäetipuks Maal. 1984. aastal arvestati ta hinnangute kohaselt 8201 meetri kõrguseks – see tõi Cho Oyu tippude suurusjärjestuses koha võrra ettepoole (kuuendaks maailmas). 1996. aastal tehtud uued mõõtmised Nepali geodeesiateenistuse ja Soome meteoroloogiainstituudi osavõtul andsid mäetipu uueks kõrguseks 8188 m.

## Tipputõusud
Mäe tippu jõudsid esimestena Herbert Tichy, Sepp Jöchler ja šerpa Pasang Dawa Lama 19. oktoobril 1954. 

1958 jõudis mäe tippu teine ekspeditsioon, mida juhtis Pasang Dawa Lama, saades niiviisi esimeseks, kes kaks korda mäe tippu jõudis. See oli esimene 8000-lise vallutus, kus ekspeditsiooni juhtis šerpa. Sellel ekspeditsioonil toimus ka Cho Oyu esimene surmaga lõppenud õnnetus.

1959 hukkus rahvusvahelisel naiste ekspeditsioonil laviinis 4 alpinisti.

1964 toimus oletatav kolmas tõus. Selle kohta puuduvad tõendid, sest mõlemad saksa mägironijad surid kurnatusse 7600 meetri kõrgusel.

1978 tõusid Edi Koblmüller ja Alois Furtner Austriast tippu eriti rasket kagunõlva pidi.

1983 õnnestus Reinhold Messneri neljas katse Cho Oyu vallutada.

1984 sooritasid Maciej Baebeka ja Maciei Pawlikowski esimese talvise tõusu.

1994 sooritas Yasushi Yamanoi esimese soolotõusu edelanõlva pidi.

### Baltimaade alpinistide tipputõusud

*1996 – Juris Osis, Rolands Laveiķis, Aivars Rutkis, Läti (tipus 2. mail)
*1996 – Ilgvars Pauls, Läti (tipus 1. oktoobril)
*1996 – Aleksei Kovaltšuk, Eesti (tipus 26. oktoobril)
*1998 – Tarmo Riga,  Arne Sarapuu, Eesti (tipus 9. oktoobril)
*1998 – Raivo Plumer, Margus Proos, Tõivo Sarmet, Eesti (tipus 11. oktoobril)
*2003 – Darius Vaičiulis, Leedu
*2007 – Atis Plakans (tõusu juht), Līga Plakane, Kaspars Klapkalns, Läti
*2010 – Saulius Vilius,  Tanel Tuuleveski, Allan Valge
*2011 – Edita Nichols, Leedu

## Viited

## Kirjandus
*Herbert Tichy. "Cho Oyu – Jumalate Arm; Binungapuumesi: aasta loodusrahvaste seas." (Eesti Raamat: Tallinn, 1987)

## Välislingid
Lars Ulrich

**Lars Ulrich** (sündinud 26. detsembril 1963 Gentoftes Taanis) on *[[heavy metal]]* 'i bändi Metallica trummar ja asutajaliige.

Ulrich sündis Taanis, kuid kolis 1970. aastate lõpus perega Ameerika Ühendriikidesse. Seal hakkas ta viljelema *heavy metal*'it.

Ulrich ja James Hetfield asutasid 28. oktoobril 1981 ansambli Metallica. Teda on tihti peetud bändi tegelikuks liidriks, seetõttu on tema kaela aetud mitmeid süüdistusi, mis on kahjustanud tema mainet, näiteks Napsteri kohtuasjas.

## Välislingid
Medici

**Medici** oli Firenze pankuri- ja valitsejasuguvõsa, tuntud 13. sajandi algusest.

Medicid pärinesid tõenäoliselt talupoegade seast, kuigi perekonnalegendi järgi oli nende esivanemaks Karl Suure kaaskonda kuulunud rüütel, kes tapnud Põhja-Itaalias hiiglase. Spekuleeritud on ka selle üle, et Medicite esivanemad olid arstid või apteekrid, kuid see versioon pole eriti suurt toetust leidnud.

Renessansiaegses Itaalias olid Medicid saavutanud oma võimu ja rikkuse panganduse, kaubanduse ja diplomaatia kaudu.

Medicid tegelesid pangandusega juba 13. sajandil, kuid esile tõusid nad alles 14. sajandi teisel poolel, kui mustast surmast ja teistest teguritest tingitud majanduslangus oli varasemad pangaperekonnad pankrotti ajanud. Nii tõusid nad Firenze mõjukaimate perekondade sekka, kuid eriti suurt poliitilist mõju nad kuni 15. sajandi teise veerandini ei omanud.

Medicid valitsesid Firenzet aastatel 1434–1737, vaheaegadega 1494–1512 ja 1527–1530. Nad säilitasid 1532. aastani vabariikliku valitsusvormi, seejärel omandasid Firenze hertsogkonna hertsogi ja 1569. aastal Toscana suurhertsogkonna suurhertsogi tiitli. Medici suguvõsast pärinesid paavstid Leo X, Clemens VII ja Leo XI, samuti Prantsusmaa kuningannad Caterina de' Medici ning Marie de' Medici.

1737. aastal suri Medicite meesliin välja.

Medicide üks embleeme oli teemantsõrmus, mida nimetatakse mõnikord *semper*ks (ladina: 'igavesti'), mille mõte võis seisneda selles, et Medicid on tugevad ja säravad nagu teemandid ja nende võim igavene.

## Medici dünastia

* 1434–1464 Cosimo de' Medici (Firenze *[[de facto]]* valitseja aastast 1434)
* 1464–1469 Piero I de' Medici (Cosimo Vanema poeg)
* 1469–1492 Lorenzo I de' Medici il Magnifico (Piero I poeg)
* 1492–1494 Piero II de' Medici (Lorenzo poeg)
* 1512–1513 Giuliano di Lorenzo de' Medici, Nemoursi hertsog (Piero II vend)
* 1513–1519 Lorenzo II de' Medici, Urbino hertsog (Piero II poeg)
* 1519–1523 Giulio di Giuliano de' Medici (Piero I pojapoeg)
* 1524–1527 Ippolito de' Medici (Giuliano sohilaps)

### Firenze hertsogid

* 1531–1537 Alessandro de' Medici (Giulio sohilaps), Firenze hertsog alates 1533

### Toscana suurhertsogid

* 1537–1574 Cosimo I de' Medici, kuni 1569 hertsog, seejärel suurhertsog 
* 1574–1587 Francesco I de' Medici (Cosimo I poeg)
* 1587–1609 Ferdinand I de' Medici (Francis I poeg)
* 1609–1621 Cosimo II de' Medici (Ferdinand I poeg)
* 1621–1670 Ferdinand II de' Medici (Cosimo II poeg)
* 1670–1723 Cosimo III de' Medici (Ferdinand II poeg)
* 1723–1737 Gian Gastone de' Medici (Cosimo III poeg)

## Vaata ka
*Medici lõvid

## Viited

## Kirjandus
*Paul Strathern. *Medicid: renessansi ristiisad*. Tallinn: Kunst, 2006.

## Välislingid
*Genealogical tree of the house of the Medici
Walter Davis (kolmikhüppaja)

**Walter Davis** (sündinud 2. juulil 1979 LaFayette'is Louisianas) on USA kergejõustiklane, kolmikhüppaja.

4. augustil 2001 osales Davis Kanadas Edmontonis toimunud maailmameistrivõistluste kvalifikatsioonis, olles rootslase Christian Olssoni kõrval ainus, kes kvalifikatsiooninormi avakatsel täitis. Davise isiklik rekord 17.22 jäi kvalifikatsiooni teiseks tulemuseks, üksnes Jonathan Edwards (Suurbritannia) hüppas 17.46. 6. augustil toimunud finaalvõistlusel oli Davis avakatse järel 17.20-ga liider, aga edaspidi läksid hüpped aina lähemaks (teine katse 17.18, kolmas 17.05, ülejäänud alla 17 meetri) ning lõpuks jäi ta 5. kohale. Medalid võtsid Edwards 17.92, Olsson 17.47 ja Igor Spassovhodski (Venemaa) 17.44-ga.

16. märtsil 2003 osales Davis sisemaailmameistrivõistlustel Suurbritannias Birminghamis. 16.74 andis talle avakatse järel 3., teise katse järel 4. koha. Ta hüppas neljandal katsel 16.85 ja viiendal 16.92, aga jäi ikka 4. kohale. Kuid viimasel katsel hüppas ta 17.35 ja tõusis liidriks. Kuid ka konkurendid parandasid seepeale oma tulemust. Olsson võitis 17.70-ga Davise ja Yoelbi Quesada (Kuuba) ees. Edwards ei suutnud viimasel katsel tulemust parandada ja langes teiselt kohalt neljandaks.

2003. aasta MM-il osales Davis kaugushüppes. Kvalifikatsioonis hüppas ta 27. augustil 8.14, mis oli kvalifikatsiooni paremuselt kolmas tulemus. Finaalis 29. augustil seevastu ei suutnud ta seda korrata: hüpped jäid vahemikku 7.89–7.96 ja alles viimase katse 8.02 andis 7. koha.

13. septembril 2003 saavutas Davis IAAF-i finaalvõistlustel Monte Carlos Olssoni järel teise koha.

2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas oli Davisel 20. augustil kvalifikatsioonis kahe katse järel kirjas alamõõduline 16.28, mis andis 27. koha, aga viimasel katsel suutis Davis 16.94, mis viis eelviimasena lõppvõistlusele. Kuid 22. augustil finaalis jäid hüpped vahemikku 16.59–16.78 ja see andis eelviimase koha Phillips Idowu ees, kes üldse tulemust kirja ei saanud. Olsson võitis riigi rekordi 17.79-ga.

2005. aasta MM-il Helsingis täitis Davis 10. augustil 17.08-ga kvalifikatsiooninormi. Põhivõistlusel tuli ta 11. augustil 17.57-ga maailmameistriks.

2006. aasta sise-MM-il Moskvas hüppas Davis 11. märtsil kvalifikatsiooni avakatsel 16.93, 2 cm alla kvalifikatsiooninormi. See ei olekski edasipääsu taganud, aga Davis sai viimasel katsel 17.09, mis oli paremuselt 6. tulemus ja viis lõppvõistlusele. Seal hüppas Davis kohe avakatsel isikliku rekordi 17.73 ja tuli maailma sisemeistriks Jadel Gregório (Brasiilia, 17.56) ees.

2007. aasta MM-il Jaapanis Osakas täitis Davis 25. augustil 17.10-ga täpselt kvalifikatsiooninormi. Lõppvõistlusel tuli ta 27. augustil 17.33-ga pronksmedalile Nelson Évora (Portugal) ja Jadel Gregório järel.

## Saavutused
### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*Helsingi 2005: **maailmameister** (17.57)

#### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]
*Birmingham 2003: hõbemedal (17.35)
*Moskva 2006: **maailmameister** (17.73)

### Isiklikud rekordid

## Isiklikku

Walter Davis on 185 cm pikk ja kaalub 78 kg.

## Välislingid
*
Friedrich VI (Švaabimaa)

**Friedrich VI** (mõnikord nimetatud ka **Friedrich V**-ks, sest tema vend Friedrich V suri alaealisena; veebruar 1167 – 20. jaanuar 1191) oli Friedrich Barbarossa poeg ning Švaabimaa hertsog 1170–1191. 

Ta osales koos oma isaga Kolmandas ristisõjas ning oli Saksa-Rooma armee juht pärast oma isa surma. Kuid 1191. aastal suri ta Akko piiramisel, arvatavasti malaariasse, ning seejärel loobusid keisririigi väed Palestiinas sõdimisest.
Emanuel Merins

**Emanuel Merins** (sündinud 14. oktoobril 1946 Riias) on Saksamaa kabetaja ja endine kabetreener. 

Ta on rahvusvaheline meister rahvusvahelises kabes ning on Valgevene ja Läti teeneline treener. Tema tuntumaid õpilasi on Guntis Valneris. Nüüd ta enam kabetreenerina ei tegutse, vaid õpetab lastele jalgpalli, korvpalli ja võrkpalli.
Friedrich V (Švaabimaa)

**Friedrich V** (1164&ndash;1170) oli Friedrich Barbarossa vanim poeg ning ametlikult Švaabimaa hertsog 1167&ndash;1170.
Friedrich IV (Švaabimaa)

**Friedrich IV** (1145–1167) oli Švaabimaa hertsog alates 1152.

Ta oli Saksa kuninga Konrad III poeg ning sai Švaabimaa valitsejaks pärast seda, kui tema nõbu Friedrich Barbarossa oli järgmiseks Saksa kuningaks saanud. Barbarossa nimetas Friedrichi ka oma järeltulijaks Saksa-Rooma troonil, kuid viimane hukkus sõjakäigul Rooma, misjärel Švaabimaa läks Barbarossa 3-aastasele pojale Friedrich V-le.
Friedrich II (Švaabimaa)

**Friedrich II** (1090&ndash;1147) oli Švaabimaa hertsog alates 1105. aastast. 

Ta oli Friedrich Barbarossa isa ja Konrad III vend. 

Ta toetas oma venna kuningaks saamist ning võitles Lothar von Supplinburgiga. Ise ta kuningaaust loobus, ehkki abiellus Welfide suguvõsa esindaja Judithiga, mistõttu tema valitsejaks saamine oleks võinud Welfid ja Hohenstaufenid lepitada.
Friedrich I (Švaabimaa)

**Friedrich I von Staufen** (u. 1050 – 1105) oli esimene Hohenstaufenite soost Švaabimaa hertsog. Ta valitses alates 1079. aastast. 

Ta abiellus keiser Heinrich IV tütre Agnesega ning seeläbi said tema järglased tulevikus võimaluse Saksa-Rooma troonile tõusta.
Täht (kiri)

**Täht**, ka **kirjatäht**, **aabe**, **pookstav**, on keeles häälikkirja hääliku või silpkirja silbi ülesmärkimiseks kasutatav märk.

Kitsamas tähenduses mõistetakse tähe all ainult häälikkirja märki.

Tähed moodustavad tähestiku.

Tähed on grafeemid.

Häälikkirjas kirja pandud sõna koosneb tähtedest.

## Häälikkirja tähed
Tüüpjuhul märgib häälikkirja täht ühte häälikut või foneemi.

Mitmes häälikkirjas (näiteks ladina kirjas, kreeka kirjas, kirillitsas, armeenia kirjas) on tähel kaks varianti – suurtäht ja väiketäht. Need on tähe kui grafeemi allograafid.

## Vaata ka
*foneem
*grafeem
*häälik
*IPA
*märk
*tähestik

## Välislingid
Friedrich VI

**Friedrich VI** on olnud mitme valitseja nimi:
***[[Friedrich VI (Švaabimaa)|Friedrich VI Hohenstaufen]]** oli Švaabimaa hertsog
***Friedrich VI**-ks on nimetatud ka Saksa-Rooma keisrit **[[Friedrich II (Saksa-Rooma keiser)|Friedrich II]]**, kes oli ametlikus järjestuses Švaabimaa hertsogina aga **Friedrich VII**
***[[Friedrich VI (Baden)|Friedrich VI]]** oli Baden-Durlachi markkrahv
***[[Friedrich VI (Hessen-Homburg)|Friedrich VI]]** oli Hessen-Homburgi maakrahv
***Friedrich VI Hohenzollern** oli Nürnbergi burgkrahv ning Brandenburgi markkrahv **[[Friedrich I (Brandenburg)|Friedrich I]]**

## Vaata ka
*Frederik VI oli Taani kuningas 1808&ndash;1839

*Friedrich I
*Friedrich II
*Friedrich III
*Friedrich IV
*Friedrich V
*Friedrich VII
Kirjatäht

"**Kirjatäht**" on mitmetähenduslik sõna. 
***Kirjatäht** ehk **[[täht (kiri)|täht]]** on tähtkirja (häälikkirja või silpkirja) tähestiku märk.
***Kirjatäht** on kirjutuskirjas kirja pandud täht.
Karjala-Soome NSV vapp

**Karjala-Soome NSV vapp** oli NSV Liidu haldusüksuse Karjala-Soome NSV vapp.

1940. aastal moodustatud Karjala-Soome NSV sai endale vapi 8. juulil 1940, sellel oli kujutatud mägede, metsade ja järvede tagant tõusvat päikest, mille kiirtes olid ristatud kuldsed sirp ja vasar. Figuure ümbritsesid männiokstest ja viljapeadest pärg, mis olid mõlemalt poolt seotud kahe lindiga, üks oli punane ja teine rahvuslikku ornamente kujutav lint, alt olid aga lindid ühendatud. Külgmistel punastel lintidel oli ühel pool soomekeelne ja teisel venekeelne deviis "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!". Alumisel aga soome keeles "KARJALAIS-SUOMALAINEN SNT" ja vene keeles "КАРЕЛО-ФИНСКАЯ ССР". Vapi kohal oli punane kuldse äärisega viisnurkne täht. 20. augustil 1956 muudeti Karjala-Soome NSV Karjala ANSV-ks ja see vapp kõrvaldati käibelt.
Poseidonios

**Poseidonios Apameiast** (ka **Poseidonios Rhodoselt**; kreeka keeles Ποσειδώνιος, *Poseidonios*; u. 135 eKr, Apameia, Süüria – u. 51 eKr, Rhodos või Rooma) oli vanakreeka filosoof stoikute koolkonnast ning üks oma aja suuremaid erudiite, ühtlasi poliitik, astronoom, geograaf, ajaloolane ja õpetaja, kes sündis Süürias Apameas ning tegutses Rhodose saarel.

## Elulugu
Poseidonios õppis Ateenas Panaitiose juures.  

Arvatavasti aastast 97 eKr tegutses Poseidonios Rhodosel, kus juhtis stoitsistlikku kooli. Rhodosel käisid teda kuulama mitmed rooma ülikud, sealhulgas Cicero ja Pompeius.

Poseidonios reisis Itaalias, Hispaanias, Gallias, Põhja-Aafrikas ja Kreekas. Hispaanias, tänapäeva Cádizi kandis tegeles ta tõusu ja mõõna uurimisega. Gallias tundis suurt huvi keltide vastu; tema tähelepanekud andsid hiljem Tacitusele ainet "Germania" kirjutamiseks.

## Filosoofia

Poseidonios püüdis ühendada vanema stoa õpetust Platoni ja Aristotelese omaga. Stoitsismile tuginedes uskus ta, et maailma areng lõpeb katastroofiga. Filosoofia ülesandeks pidas ta säilitada inimese sidet algselt kosmost ja inimkonda valitsenud logosega. Ta õpetas inimest järgima logost, mis looduses enam puhtal kujul ei avaldu.

## Historiograafia

Poseidoniose ajalooteosed (52 raamatut), millest on säilinud katkeid, on jätkuks Polybiose "Maailma ajaloole", hõlmates aastaid 144&ndash;86 eKr. 

Poseidonios imetles Rooma kasvavat mõju. Hellenistlike riikide ajalugu oli tema meelest mandumisprotsess. Ka võõraste rahvaste (Ibeeria poolsaare ja põhja rahvad) kultuuriloost leidis ta tõendeid selle kohta, et inimkond irdub üha enam logosest. 

## Geograafia

Oma geograafiaalases teoses "Ookeanist" ei ole Poseidonios piirdunud vaid kirjeldustega, vaid on püüdnud anda ka seletusi Maa arengu kohta. Näiteks arvas ta, et saared on tekkinud merepõhja tõustes vulkaanilise tegevuse tagajärjel. 

Sarnaselt Pytheasega seostas ta tõusu ja mõõna Kuu faasidega. Ekslikult arvas ta, et Kuu koosneb õhust ja tulest ning paneb oma kuumusega vee paisuma, põhjustades sellega tõusu.

## Poseidoniose mõju

Poseidoniose teoste suure filosoofilise veenvuse ja meeldiva käsitluslaadi tõttu hinnati teda hellenistlikus ja rooma teaduses kõrgelt. Tema ajaloo- ja etnograafiaalastele töödele tuginesid Diodoros, Sallustius ja Strabon. Tema filosoofia mõjutas tugevalt Cicerot ja Senecat.

Enamik Poseidoniose teoseid on säilinud vaid fragmentidena.

## Viited
Latiinid

**Latiinid** olid Latiumis elanud itaalikute hõim; elasid Tiberi alamjooksu ja Albanuse massiivi vahel ning Kesk-Itaalia rannikualadel. 

Umbes 8. sajandil eKr tekkis latiinidel kogukondade liit (keskus Alba Longa). Juba varakult tegelesid latiinid põllunduse ja karjandusega ning oskasid maad kuivendada. Nad elasid kindlustatud asulais ning neil olid ühised pühamud. 

6. sajandil eKr sai hakkasid latiinide aladele peale suruma roomlased.

496 eKr võitsid roomlased latiine Regilluse järve ääres (Regilluse järve lahing). 493 eKr sõlmisid nad latiinidega võrdõiguslikkusel põhineva liidulepingu. 

Tänu roomlaste survepoliitikale alustas latiinide liit 340 eKr Rooma-vastast ülestõusu ehk nn Latiinide sõda, mis lõppes 338 eKr latiinide lüüasaamisega. Latiinide liit kaotati, osa nende linnu liideti Rooma riigiga, osa allutati lepingutega.  Nende linnadel oli sestpeale piiratud (latiini) kodanikuõigus (*ius sine suffragio*). Alles pärast Liitlassõda (90&ndash;88 eKr) said latiinid Rooma kodanikuõiguse.
Karjala ANSV vapp

**Karjala ANSV vapp** oli Vene NFSV haldusüksuse Karjala ANSV vapp.

1923. aastal moodustatud Karjala ANSV sai endale vapi 17. juunil 1937. See oli Vene NFSV vapp, millele olid lisatud tähtede "РСФСР" alla vene-, soome- ja karjalakeelne kiri "Karjala ANSV", ka deviis oli kolmes keeles. 

29. detsembril 1937 eemaldati vapilt soomekeelsed kirjad. Kilbile jäid vene keeles "КАРЕЛСКАЯ АССР" ja karjala keeles "KARELSKOI ASSR".

1940. aastal muudeti Karjala ANSV Karjala-Soome NSV-ks ning võeti kasutusele Karjala-Soome NSV vapp.

20. augustil 1956 muudeti Karjala-Soome NSV taas Karjala ANSV-ks ning võeti taas kasutusele täiendustega Vene NFSV vapp, mille kilbile oli lisatud venekeelne kiri "Карельская АССР" ja deviis oli kahes keeles, soome ja vene keeles.

30. mail 1978 lisati vapile ka soomekeelne kiri "Karjalan ASNT" ning vapi kohale paigutati kuldse äärisega viisnurkne täht. See vapp oli kasutusel 28. septembrini 1993, kui Karjala ANSV-st sai Venemaa Föderatsiooni kuuluv Karjala Vabariik.

## Vaata ka
*Karjala ANSV lipp
*Karjala-Soome NSV vapp
*Karjala Vabariigi vapp
*Vene NFSV vapp
Adda

**Adda** on jõgi Alpides Itaalias.

Adda on 313 km pikk. Ta algab 2235 m kõrgusel üle merepinna ja suubub Po jõkke 32 m kõrgusel üle merepinna, nii et tema lang on 2203 m. Adda valgla suurus on 7979 km². Suudmes on tema vooluhulk 187 m³/s.

Adda algab Šveitsi ja Itaalia piirilt Bormiost pisut põhja pool ja suundub pärast Bormio läbimist edelasse. Pärast Tirano läbimist pöördub ta läände ning voolab läbi Sondrio ja Morbegno. Sel ajal jäävad temast lõunasse Orobie Alpid ja põhja Reetia Alpid – viimased tõusevad enam kui 4 km kõrgusele merepinnast (Bernina 4049 m) ja jäävad enamjaolt Šveitsi. Adda suubub Como järve kirdetippu. Suubumiskoha lähedale jääb Orobie Alpide kõrgeim tipp Legnone (2609 m).

Adda väljub Como järve ning voolab üldiselt lõunasse, läbi Lecco. Seejärel laskub ta Lombardia madalikule ning voolab Bergamo ja Milano vahelt läbi. Lodis pöördub ta kagusse ning suubub Cremona ja Piacenza vahel vasakult Posse.

Addal ei ole suuri lisajõgesid ja ka Como järve ei suubu peale Adda teisi suuri jõgesid.

Jõe orus kulgeb Bormiost kuni Lecconi maantee. Raudteed piki jõge ei kulge, ehkki Lombardia madalikul ületab Addat mitu raudteed.

1377 valmis üle Adda Trezzo sull'Adda sild, mille sildeava oli 72 m. See oli tollal maailmarekordiline ja jäi suurimaks sildeavaks rohkem kui 400 aastaks, kuni 1796 valmis Sunderlandis sama sildeavaga Wearmouthi sild, aga kivisildade arvestuses kuni 1903. aastani, mil Luxembourgi linnas valmis Adolphe'i sild. Trezzo sull'Adda sild ei ole säilinud.

Adda alamjooks oli Veneetsia vabariigi ja Milano hertsogiriigi vaheliseks piiriks pärast 1454 sõlmitud Lodi rahulepingut, aga rahu püsis kõigest 1482. aastani ja see piir 1494. aastani.

## Viited
Nanga Parbat

**Nanga Parbat** (inglise; urdu نانگاپربت (Nāngāparbat)) on mägi Aasias Himaalajas, mille loodeotsa ta moodustab. Indus voolab põhjast ja läänest ümber Nanga Parbati jalami. Kõrgus 8125 meetrit.

## Tipputõusud
### Baltimaade alpinistide tipputõusud
*2001 – Ilgvars Pauls, Läti

## Viited

## Välislingid
Friedrich VII

**Friedrich VII** on olnud mitme valitseja nimi:
***[[Friedrich VII (Toggenburg)]]** (surnud 1436) oli viimane Toggenburgi krahv
***Friedrich VII** oli Saksa-Rooma keiser Friedrich II Švaabimaa hertsogina

## Vaata ka
*Frederik VII (1808&ndash;1863) oli Taani kuningas 1848&ndash;1863

*Friedrich I
*Friedrich II
*Friedrich III
*Friedrich IV
*Friedrich V
*Friedrich VI
Itaalikud

**Itaalikud** olid 2. aastatuhandel eKr arvatavasti Alpide või Aadria mere tagant Apenniini poolsaarele rännanud ning seal paikseks muutunud indoeuroopa hõimud. Rääkisid itali keeli. 

Keelelis-etniliste tunnuste järgi liigitatakse itaalikud kaheks suureks rühmaks:
* Latiumis ja Lõuna-Etruurias elanud latiinid ja faliskid ja
* Lõuna-Itaaliani rännanud umbrid, sabellid ja oskid.

Itaalikud olid peamiselt karjakasvataja rahvas. Vaid mõned hõimud nagu näiteks latiinid ja oskid tegelesid ka põlluharimisega. 

Umbes 3. sajandi keskel eKr alistasid roomlased itaalikud oma võimule ja andsid neile *divide et impera* (väljend on uusaegne) põhimõtte järgi erisugused õigused. 

Liitlassõja (90&ndash;88 eKr) tulemusel said itaalikud Rooma kodaniku õigused ja sulandusid seejärel tasapisi roomlastega ühte.

Itaalikute keeled tõrjus välja nendega suguluses olev ladina keel.
Dhaulagiri

**Dhaulagiri** (inglise; hindi धौलागिरी (*Dhaulāgirī*)) on mägi Aasias Himaalajas. Dhaulagiri on läänepoolseim üle 8000 meetri kõrgune mägi Nepalis ja maailma kõrguselt 7. mägi kõrgusega 8167 meetrit.

## Alpinism
Esimesed 5 ekspeditsiooni 1953–1958 püüdsid tippu jõuda põhjast. Hiljem selgus, et kirde poolt on mäge vallutada hõlpsam ja kõik esimesed vallutused toimusidki kirde poolt.

Esimesena tõusis mäe tippu 13. mail 1960 Šveitsi-Austria ekspeditsioon, kuhu kuulusid Kurt Diemberger, Peter Diener, Ernst Forrer, Albin Schelbert, Nyima Dorji ja Nawang Dorji.

Teine tõus mäe tippu toimus alles 1970. aastal, kolmas 1973. aastal (USA mägironijad) ja neljas 1976. aastal (Itaalia mägironijad).

Mägi on tuntud sagedaste surmajuhtumite poolest. Aastal 1969 hukkus seitse ameeriklast ja 1975. aastal kuus jaapanlast.

Alles 1978. aasta kevadel vallutati tipp esimest korda mitte kirdest, vaid mõnest muust ilmakaarest (edelast). Sealjuures sai üks liige surma. Samal sügisel vallutas Jaapani ekspeditsioon mäe kagu poolt, kusjuures neli liiget sai surma.

### Baltimaade alpinistide tipputõusud
*1990 – Dainius Makauskas, Leedu
*1993 – Teodors Ķirsis, Ilgvars Pauls, Imants Zauls, Läti

## Viited

## Välislingid
Santo Antão

**Santo Antão** on saar Atlandi ookeanis, suurim Roheneemesaarte Tuulepealsetest saartest.

Saare pindala on 779 km&sup2;. 

Saar on mägine, kõrgus merepinnast on kuni 1979 meetrit.
Annapurna

**Annapurna** on mägi Aasias Himaalajas Nepalis. Asub Dhaulagirist idas. Kõrgus 8091 meetrit.

## Välislingid
*Ammapurna mäemassiiv
São Vicente

**São Vicente** on saar Atlandi ookeanis, üks Roheneemesaarte Tuulepealsetest saartest. 

Saare pindala on 227 km². 

Saar on künklik, kõrgus kuni 774 meetrit. 

92,6 protsenti saare elanikest elab Mindelos.
Ride the Lightning

**"Ride the Lightning"** on USA rokkbändi Metallica teine album. See anti välja 1984. aastal.

"Ride the Lightning", olles bändi debüütalbumist "Kill 'em All" tunduvalt professionaalsem, filosoofilisem ja morbiidsem, äratas üpris laia tähelepanu, kuid bänd jäi laiemale publikule veel tundmatuks. Seda peetakse Metallica üheks parimaks albumiks (väga suur osa fännidest peab aastaid 1984&ndash;1991 bändi kuldajaks).

## Koosseis
*James Hetfield – vokaal, rütmikitarr
*Lars Ulrich – trummid
*Cliff Burton – basskitarr
*Kirk Hammett – soolokitarr

## Lood
*"Fight Fire With Fire"
*"Ride the Lightning"
*"For Whom the Bell Tolls"
*"Fade to Black"
*"Trapped Under Ice"
*"Escape"
*"Creeping Death"
*"The Call of Ktulu"
Master of Puppets

**"Master of Puppets"** on USA ansambli Metallica kolmas album. See ilmus 3. märtsil 1986 ja seda peetakse üheks parimaks *[[thrash metal]]*'i albumiks.

Kahte esimest lugu, "Battery" ja "Master of Puppets", on sageli nimetatud Metallica parimateks lugudeks. See album tõi Metallicale laiemat tuntust, ehkki põhivoolu jõudmisest jäädi veel kaugele.

USAs on plaati müüdud üle 6 miljoni eksemplari.

## Lood
*"Battery" (5.10) (Hetfield/Ulrich)
*"Master of Puppets" (8.38) (Hetfield/Ulrich/Burton/Hammett)
*"The Thing That Should Not Be" (6.32) (Hetfield/Ulrich/Hammett)
*"Welcome Home (Sanitarium)" (6.28) (Hetfield/Ulrich/Hammett)
*"Disposable Heroes" (8.14) (Hetfield/Ulrich/Hammett)
*"Leper Messiah" (5.38) (Hetfield/Ulrich)
*"Orion (Instrumental)" (8.12) (Hetfield/Ulrich/Burton)
*"Damage, Inc." (5.08) (Hetfield/Ulrich/Burton/Hammett)

Kõigi lugude sõnad kirjutas James Hetfield.
...And Justice for All

**"...And Justice for All"** on USA rokkansambli Metallica neljas täispikk album. See anti välja 1988. aastal.

Album tegi Metallica tuntuks üle kogu maailma. Loole "One" (mida peetakse väga sageli Metallica parimaks) tehti ka bändi esimene video, mis paljusid *hardcore*'i-fänne vihastas. "...And Justice For All'i" lood olid tunduvalt pikemad ja rahulikumad kui Metallica varasem looming ning see andis lootust veel suuremateks muutusteks.

Bändi 1986. aastal hukkunud bassimees Cliff Burton märgiti pärast tema surma üheks autoriks lool "To Live Is to Die", kuna basskitarrist Jason Newsted järgib lugu mängides Burtoni poolt lindistatud bassimeloodiat.

## Koosseis
*James Hetfield – vokaal, rütmikitarr
*Lars Ulrich – trummid
*Kirk Hammett – soolokitarr
*Jason Newsted – basskitarr

## Lood
* "Blackened"
* "...And Justice For All"
* "Eye of the Beholder"
* "One"
* "Shortest Straw"
* "Harvester of Sorrow"
* "The Frayed Ends of Sanity"
* "To Live Is to Die"
* "Dyers Eve"

## Viited
Metallica (album)

**"Metallica"** on USA *[[heavy metal]]*i ansambli Metallica eponüümne album. See on nende viies täispikk album. Seda nimetatakse ka "The Black Album" ('must album') kaanekujunduse järgi, kus domineerib must värv. Album ilmus 1991. aastal.

## Lood
#"Enter Sandman" (5:29)
#"Sad But True" (5:24)
#"Holier Than Thou" (3:47)
#"The Unforgiven" (6:26)
#"Wherever I May Roam" (6:42)
#"Don't Tread On Me" (3:59)
#"Through the Never" (4:01)
#"Nothing Else Matters" (6:29)
#"Of Wolf And Man" (4:16)
#"The God That Failed" (5:05)
#"My Friend of Misery" (6:47)
#"The Struggle Within" (3:51)

## Koosseis
*James Hetfield – vokaal, rütmikitarr
*Lars Ulrich – trummid
*Kirk Hammett – soolokitarr
*Jason Newsted – basskitarr

## Fakte
"Black Album" on kahtlemata Metallica kõige edukam ja tuntum album – seda müüdi rohkem kui kõiki teisi bändi varasemaid albumeid kokku. "Nothing Else Mattersit" peetakse üheks parimaks rokkballaadiks üldse. Järgmised viis aastat elasid Metallica liikmed selle albumi kuulsusest, andes pidevalt kontserte üle kogu maailma.
Adam Nelson

**Adam Nelson** (sündinud 7. juulil 1975 Atlantas) on USA kuulitõukaja. Maailmameister (2005).

Meeste kuulitõuke 2004. aasta olümpiavõitjaks tuli antiikmängude staadionil Olümpias 30-aastane Ukraina vägilane Juri Bilonog 21.16-ga. Täpselt sama tulemuse sai kirja ka Adam Nelson, kuid ukrainlase paremuselt teine katse oli parem (21.15). 

Võitja selgitas alles kogu võistluse viimane tõuge. Esimesel katsel saavutatud 21.16-ga liidriks asunud Adam Nelson saatiski raudmuna väga kaugele, kuid astus korraks ka ringi äärele. Närvilise võistlusoleku poolest tuntud Nelson püüdis küll kohtunikke uskuma panna, et kõik oli õige, kuid eksimus oli kahtluse tekkimiseks liiga ilmne. Nii nagu Sydney OM-il ning Edmontoni ja Pariisi MM-il, tuli 29-aastasel Nelsonil ka nüüd leppida hõbemedaliga.

115 kilo kaaluv Adam Nelson krooniti 2005. aasta Helsingi MM-il võitjaks 21.73-ga. Võidutõuke sooritas 7. juulil 30-aastaseks saanud atlantalane kohe esimeses voorus, kuid väärtuslikema medali oleks talle kindlustanud ka kolmanda katse 21.68.

Nelsoni seni ainus tiitlivõistluste kuld pärines 1994. aastast, kui tollal 19-aastane nooruk tuli Lissabonis 18.34-ga juunioride maailmameistriks.

USA kuulitõukajatele oli Nelsoni võidetud kuld MM-idelt viies. Kolm korda on võidutsenud Helsingis lõppvõistluselt välja jäänud John Godina ning ühe korra (1999) hilisem dopingupatune C.J. Hunter.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

Sydney 2000 
*hõbemedal (**21.21**)
Ateena 2004 
*hõbemedal (**21.16**)

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

Edmonton 2001 
*hõbemedal (**21.24**)
Pariis 2003 
*hõbemedal (**21.26**)
Helsingi 2005 
***maailmameister** (**21.73**)
Ōsaka 2007
*hõbemedal (**21.61**)

### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

Lissabon 2001
*hõbemedal (**20.72**)

### [[Kergejõustiku juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]

Lissabon 1994
***maailmameister** (**18.34**)

## Isiklikku

Adam Nelson on 183 cm pikk ja kaalub 115 kg.

## Välislingid
*Nelsoni koduleht
* 
*Adam Nelson USA Olümpiakomitee veebilehel
Mati Laur

**Mati Laur** (sündinud 17. juunil 1955 Abja-Paluojal) on eesti ajaloolane.

## Hariduskäik
*1973 Abja Keskkool
*1978 Tartu Riiklik Ülikool ajaloo erialal
*1987 ajalookandidaat (Tartu Riiklik Ülikool), väitekiri: "Управление Прибалтийскими губерниями в период просвещенного абсолютизма"
*2000 filosoofiadoktor (Tartu Ülikool), väitekiri: "Eesti ala valitsemine 18. sajandil"

## Töökäik
*1978–1979 Põltsamaa Keskkooli ja Jõgeva Kaugõppekeskkooli Põltsamaa konsultatsioonipunkti ajalooõpetaja 
*1979. aastast Tartu Ülikooli õppejõud 
*1994–1995 Greifswaldi ülikooli külalisõppejõud  
*1999 üldajaloo õppetooli (hiljem osakonna) juhataja 
*2003 Tartu Ülikooli üldajaloo ja uusaja professor
*2010 Helsingi Ülikooli külalisprofessor
*2013 Göttingeni Ülikooli külalisprofessor

Alates 2006. aastast on Mati Laur koos Karsten Brüggemanniga ajalooajakirja Forschungen zur baltischen Geschichte väljaandja.

## Uurimisvaldkonnad
*Valgustatud absolutism (*despotisme éclairé*)
*Talurahva emantsipatsioon
*Baltikum Vene keisririigi koosseisus 18. sajandil
**Bauernbefreiung* ja väikemaaomanduse genees Baltikumis
*Abielu ja seksuaalsus modernismieelses Baltikumis
* Moodsa ajalookirjutuse kujunemine ja arengu

## Teoseid
Ta on avaldanud peamiselt Liivimaa varauusaega käsitlevaid teoseid, samuti on ta paarikümne kooliõpiku kaasautor ja konsultant.

*"Eesti ajalugu varasel uusajal 1550–1800". Tallinn, 1999
*"Eesti ala valitsemine 18. sajandil (1710–1783)". Tartu, 2000.
*"Tsaaride aeg: Venemaa ajaloost 1917. aastani". Tallinn, 2002.
*"Eesti ajalugu IV: Põhjasõjast pärisorjuse kaotamiseni"; koos Tõnu Tannbergi ja Helmut Piirimäega, peatoimetaja Sulev Vahtre. Tartu, 2003.
*"Eesti ajalugu. V, Pärisorjuse kaotamisest Vabadussõjani"; koos Andres Andreseni, Ea Janseni, Toomas Karjahärmi, Mart Laari, Lea Leppiku, Aadu Musta, Tiit Rosenbergi, Tõnu Tannbergi ja Sulev Vahtrega. Tartu, 2010.
*"Talude päriseksostmine: Pärnumaa andmestiku põhjal"; koos Kersti Lusti, Priit Pirsko ja Ülle Tarkiaineniga. Tallinn, 2014.
*"Eesti ajalugu: kronoloogia", 3. trükk; koos: Ain Mäesalu, Sulev Vahtre, Tiit Rosenbergi, Allan Liimi, Ago Pajuri, Tõnu Tannbergiga. Tallinn: Tänapäev, 2015.
*"Maailma ajalugu. II, Keskaeg. Varauusaeg", koos Anti Selartiga. Tallinn, 2016.
*"Eesti kihelkonnakirikud", Tallinn: Avita, 2018.
*"Impeeriumi sünd: Venemaa ajalugu Peeter Esimesest Katariina Teiseni". Tartu: Eesti Üliõpilaste Seltsi Kirjastus, 2022.

## Liikmesus

*Balti Ajaloo Komisjoni tegevliige
*Õpetatud Eesti Seltsi liige  
*Akadeemilise Ajalooseltsi liige
*Eesti Üliõpilaste Seltsi liige

## Tunnustus
* 2002  Valgetähe IV klassi teenetemärk 
* 2004  Eesti Vabariigi teaduspreemia humanitaarteaduste valdkonnas
* 2009  Poola hõbedane teenetemärk (*Srebrny Krzyż Zasługi*)
* 2012  Läti Vabariigi Tunnustusrist (*Atzinības krusts: virsniek*)
* 2017 Tartu Ülikooli aumärk
* 2021 Tartu Ülikooli medal

* 2025 Teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Viited


## Välislingid

*
*CV TÜ ajaloo ja arheoloogia instituudi kodulehel
*Ülevaade Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu kodulehel (arhiiviversioon 23. august 2011)
*Mati Laur. Riigieksamite kaitseks. Postimees, 3. september 2009
Ain Mäesalu

**Ain Mäesalu** (sündinud 23. veebruaril 1955 Pärnumaal Emmu-Arukülas Mäe-Jüri talus) on Eesti arheoloog ja Tartu Ülikooli õppejõud. On avaldanud Euroopa keskaja relvastust puudutavaid teoseid, sealhulgas välja töötanud ammunoolte tüpoloogia, mis on leidnud tunnustust üle Euroopa.

## Hariduskäik ja ametikohad
*Tarva 8-klassiline kool, 1962–1970
*Pärnu-Jaagupi keskkool, 1970–1973 
*Tartu Riiklik Ülikool, ajalooteaduskond 1973–1978
*Eesti NSV Kultuuriministeeriumi Muuseumide ja Kultuurimälestiste Teaduslik Metoodilise Nõukogu arheoloogia osakonna vanemteadur, 1978–1981
*Tartu Riikliku Ülikooli aspirant, 1981–1984
*Tartu Riikliku Ülikooli NSV Liidu ajaloo kateedri õpetaja, 1984–1989
*Tartu Ülikooli Eesti ajaloo kateedri õpetaja, 1989–1992
*Magistritöö "Relvastuse arengust Otepää linnuse leidude põhjal (8.–14. saj.)" (1992)
*Tartu Ülikooli arheoloogia õppetooli lektor (0,5 kohta) ja doktorant, 1992–1996
*Tartu Ülikooli arheoloogia õppetooli hoidja, 1997–1999
*Tartu Ülikooli arheoloogia õppetooli lektor alates aastast 1999

## Uurimisvaldkonnad

*Muinas- ja keskaegsed linnused 
*Muinas- ja keskaegne Tartu 
*Muinas- ja keskaegne relvastus 
*Mehhaanilised laskerelvad muinas- ja keskaegses Eestis (9.–16. sajand).

## Liikmesus
*Eesti Muinsuskaitse Seltsi asutajaliige 1987
*Eesti Arheoloogia Seltsi liige 1988
*Akadeemilise Ajaloo Seltsi liige 1999
*Õpetatud Eesti Seltsi liige 2002
*Tartu Ülikooli ajaloo osakonna nõukogu liige
*Tartu Linnamuuseumi teadusliku nõukogu liige
* EÜS-i liige. 

## Tunnustus
*Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste konkursil valitud 2000. aastal parimaks õppejõuks.
*2012 Valgetähe IV klassi teenetemärk

* 2015 Tartu Ülikooli medal
## Publikatsioone
*OTEPÄÄ LINNUSE NOOLEOTSAD AJALOOLISTE SEOSTE JA SÜNDMUSTE KAJASTAJATENA, ALLIKAÕPETUSLIKKE UURIMUSI Eesti ajaloo küsimusi XI, TARTU RIIKLIKU ÜLIKOOLI TOIMETISED, VIHIK 851, TARTU 1989

## Viited

## Välislingid
*Ain Mäesalu teadusportaalis ETIS