open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Abaka

**Abaka** on **[[manilla]]**, kanepbanaanist (*Musa textilis*) saadav kiud.  

**Abaka** on mitme asula nimi maailmas. 
***[[Abaka (Sudaan)|Abaka]]** on asula Sudaanis Dārfūris.
***[[Abaka (Afganistan)|Abaka]]** on asula Afganistanis Kondūzi provintsis. 
***[[Abaka (Filipiinid)|Abaka]]** (Abāka) on küla Filipiinidel. 
***[[Abaka (Ghana)|Abaka]]** on asula Ghanas.

**Abaka** on ka perekonnanimi, mille tuntumate kandjate seas on:
*Charlotte Abaka
*Edmund Abaka

## Välislingid
Abakai

**Abakai** on küla Leedus Klaipėda maakonnas Kretinga rajoonis Kartena vallas, Kartenast 2 km edelas, Minija jõe vasakul kaldal.

Elanike arv oli 2001. aasta andmetel 28. 

Abakais on tervisveeallikas, selle juures on Lurdase grott (*Kartenas Lurdo grota*). 

Abakai kabelis on kahe ingliteskulptuuriga altar, mis on kultuurimälestis.  

## Vaata ka
*Jabal Abakai

## Viited

## Välislingid
Kanepbanaan

**Kanepbanaan** ehk **kiubanaan** (ka *manillakanep*; ladinakeelne teaduslik nimetus *Musa textilis*) on taimeliik banaani perekonnast. Ta meenutab pärisbanaani, kuid lehed on kitsamad ja sirgemad ning vili ei ole söödav.

## Taime ehitus
### Lehed
Lehelabad on piklikud, tipu suunas kitsenevad, 1,5–2 m pikkused, 40–50 cm laiused, otsast kitsad ja tömbid, aluse juures ümarad. Lehe pooled on aluse juures ebavõrdsed. Keskrood on roheline nagu lehelaba. Leherootsud on 40–50 cm pikkused, tugevapoolsed ja kõvad. 

### Õied
Õisikuraag on paljas või kergelt udemetes. Kandelehed on rohelised, kuni 50 cm pikkused, väga teravad. Alumised õied on emasõied, ülemised isasõied. 

Emasõisi on kandelehe kohta umbes 10 kahes reas. Sigimik on 5 cm pikkune, roheline, paljas. 

### Ebavars

Nagu teistelgi banaanidel, moodustavad üksteise sisse keerdunud lehetuped toruja ebavarre. Ebavarred on 2,5–4 m kõrgused. Nende läbimõõt on aluse juures 15–20 cm. Nad on rohelised või lillakad, alt võivad olla isegi mustad. Lehetuppedel ja leherootsudel puudub vaha. 

## Levik

Kanepbanaan on pärit Filipiinidelt ja Kalimantanilt, kultuurtaimena kasvatatakse ka mujal troopikas, sealhulgas Malaisias, Austraalias, Aafrikas, Costa Ricas jm.

## Kasutamine

Kanepbanaani on kultuurtaimena hakatud kasvatama Filipiinidel 16. sajandil. Praegu on tal mõnel pool suur tähtsus, sest temast saadakse tugevat ja vastupidavat tekstiilikiudu manillat. Seda kiudu, mille pikkus ulatub 2 meetrini, saadakse alates taime kolmandast eluaastast ebavarrest ja leherootsude servadest. Kiud eemaldatakse mehaaniliselt lehtede välispinnalt.

## Välislingid
*Foto: kanepbanaan kasvuhoones
*Õisiku foto
Korallrahu

**Korallrahu** ehk **korallriff** on korallide hermatüüpiliste (riffe moodustavate) ainuõõssete toeste lubjarikastest lademetest moodustunud suur, ümbrust füüsikaliselt ja ökoloogiliselt oluliselt mõjutav pinnavorm (kari) tavaliselt sooja ja madala mere põhjas (võib ulatuda osaliselt ka merepinnale).

Korallrahud on suurimad organismide loodud struktuurid Maal. Neid loovad põhiliselt kivikoralliliste (*Scleractinia*) seltsi kuuluvad korallid. Oma panuse annavad ka tuhaturvad (*Millepora*) ning troopilis-indopatsiifilises regioonis *[[Heliopora coerulea]]*. Kivikorallilised elavad nii süvameres kui ka madalas vees kuni veepinnani välja. Nad rajavad rifid paljude sajandite jooksul oma lubitoestest.

Korallrahude kogupindala on 600 000&nbsp;km². Maldiivide juures ulatuvad korallrahud kuni 2200 m kõrgusele merepinnast.

Maailma suurim korallrahu – Suur Vallrahu – asub Austraalia kirde- ja idaranniku lähedal madalas vees. Selle pindala on 349 000&nbsp;km².

Korallrahude ümbruse ökosüsteem on erakordselt liigirikas. Korallrahude veealune elustik on värvikirev. Leidub väga erinevaid elusolendeid, näiteks vetikaid, meriliiliaid, usse, limuseid, käsni, okasnahkseid, vähilisi, kirjusid kalu, mureene ja haisid. Korallrahud on ka pelaagiliste kalade lastetuba.

Korallsaar tekib veetaseme pikaajaliste muutuste tagajärjel. Et korallrahu võib kasvada kuni veepinnani, moodustub pärast hilisemat veetaseme langust või maapinna tõusu saar või saarte rühm, sageli atollina. Veest välja ulatuv osa kattub mulla tekkides taimestikuga. Ajapikku kattuvad korallsaared maismaataimestikuga.

Korallrahusid kahjustavad turism, kalandus, suveniirikaubandus, merereostus, mudaga üleujutamine ning kliimamuutused.

## Tüübid
Korallrahud jagunevad troopilisteks korallrahudeks ja süvaveerahudeks.

### Troopilised korallrahud

Riffe moodustavad korallid troopilistest korallrahudest saavad elada ainult juhul, kui veetemperatuur on väga harva alla 20&nbsp;°C. Sellepärast moodustuvad troopilised korallrahud ainult piirkonnas, mis jääb põhjalaiuse 30° ja lõunalaiuse 30° vahel.

## Vaata ka
*Korallimeri
*korallikalad
*Korallrannik
*rahu
*Rifipall

## Viited

## Kirjandus
* Ulrich Sommer. *Biologische Meereskunde*, Springer 1998, ISBN 3-540-63512-2

## Välislingid
*Kalapüük hukutab korallrahu
George Bush

**Gerorge Bush** on mitme tuntud inimese nimi.
* George Herbert Walker Bush, USA 41. president 1989–1993
* George Walker Bush, eelmise poeg, USA 43. president 2001–2009
Riik (bioloogia)

**Riik** on bioloogilises taksonoomias domeenist üks aste madalamal asetsev üksus. Üldiselt on riigist kõrgem üksus domeen ja madalam hõimkond. 

Ajalooliselt oli bioloogilises taksonoomias riik kõrgeim üksus, kuid see muutus pärast kolme domeeni kontseptsiooni kasutuselevõttu 1990. aastal.

Eukarüoote on varem jagatud algul kolme ja seejärel nelja riiki (taimed, loomad, seened ja protistid). 2012. aasta seisuga on need arvatud aga viide suurde rühma (*[[Archaeplastida]]*, SAR, *[[Excavata]]*, *[[Amoebozoa]]* ja *[[Opisthokonta]]*), mida võib tinglikult pidada ka riikideks. Samas on jätkuvalt mõningaid eluslooduse rühmi, mille paigutus pole kindel ja mis võivad sellest viiesest jaotusest väljapoole jääda.

Arhede puhul on välja pakutud kolm riiki: DPANN, *[[Euryarchaeida]]* ja *[[Proteoarchaeota]]*.

## Taksonoomia ajalugu
Abaku

**Abaku** on kolme asula nimi Nigeerias.

Nende geograafilised koordinaadid on:
*8° 37' N, 4° 4' E (kaart)
*7° 49' N, 11° 16' E
*7° 16' N, 3° 42' E
----
Leedus asuva **[[Abakai]]** küla nimi on omastavas käändes **Abakų**.

## Vaata ka
*Abakuá

## Välislingid
Mäesuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel

**[[Mäesuusatamine]] [[1994. aasta taliolümpiamängud]]el** Lillehammeris

## Mehed
### Slaalom
27. veebruar
60 võistlejat, kellest lõpetas 22

Teiste hulgas katkestasid Kjetil Andre Aamodt (Norra), Armin Bittner (Saksamaa) ja Thomas Sykora (avasõidus 1.02,03).

### Suurslaalom
23. veebruar
51 võistlejat, kellest lõpetas 34

Teiste hulgas katkestasid šveitslased Marc Girardelli, Michael von Grünigen ja Steve Locher ning itaallane Alberto Tomba (avasõidus 1.29,53).

### Ülisuurslaalom
17. veebruar
69 võistlejat, kellest lõpetas 48

Teiste hulgas katkestasid William Besse ja Daniel Mahrer (mõlemad Šveits), Edward Podivinsky (Kanada) ning Hannes Trinkl (Austria).

### Kiirlaskumine
13. veebruar
52 võistlejat, kellest lõpetas 50

Connor Olev Martin O'Brien (Eesti) katkestas vahetult pärast starti, sest ta suusk tuli jalast ära.

### Alpi kahevõistlus
14. ja 25. veebruar
48 võistlejat, kellest lõpetas 33

Teiste hulgas katkestasid Cary Mullen (1.37,33) ja Edward Podivinsky (mõlemad Kanada) (1.37,46) ning Kyle Rasmussen (USA) (1.36,96).

## Naised
### Slaalom
26. veebruar
56 võistlejat, kellest lõpetas 31

Teiste hulgas katkestasid Annelise Coberger (Uus-Meremaa), Alenka Dovžan (Sloveenia), Florence Masnada (Prantsusmaa), Miriam Vogt (Saksamaa) ja Anita Wachter (Austria).

### Suurslaalom
24. veebruar
47 võistlejat, kellest lõpetas 26

Teiste hulgas katkestas Hilde Gerg (Saksamaa).

### Ülisuurslaalom
15. veebruar
55 võistlejat

Teiste hulgas katkestasid Bibiana Perez (Itaalia), Katja Seizinger (Saksamaa) ja Heidi Zurbriggen (Šveits).

### Kiirlaskumine
19. veebruar
48 võistlejat, kellest lõpetas 44

### Alpi kahevõistlus
20. ja 21. veebruar
36 võistlejat, kellest lõpetas 25

Katja Seizinger (Saksamaa) võitis kiirlaskumise (1.27,28), kuid katkestas slaalomi I sõidus. Isolde Kostner (Itaalia) oli kiirlaskumises 3. (1.28,52), kuid katkestas slaalomi II sõidus.
Fado

***Fado*** [f'aadu] on Portugali rahvalik muusikastiil, nukker ballaaditaoline laul, mida saadetakse viiulil, kitarril või 12-keelsel Portugali kitarril. 

Nimetus tuleneb ladinakeelsest sõnast *fatum* 'saatus'. Laulude teemadeks on tihti saatus, nostalgia ja õnnetu armastus.

*Fado* pärineb 19. sajandi esimesest poolest ning põlvneb tõenäoliselt erinevatest Brasiilia muusikastiilidest. 

Esimene nimeliselt teadaolev *fado*-laulja (*fadista*) oli mustlaspäritolu Maria Severa (1820? – 1846), kes pani aluse Lissaboni fadostiilile. 

1920.–1930. aastatel kujunes välja  Coimbra fado, mille meistrid olid Artur ja Carlos Paredes. 

Üks tuntumaid *fado*-lauljaid läbi aegade oli Amália Rodrigues (1920–1999). Tänapäeval on populaarne *fadista* Mosambiigis sündinud ning Lissabonis kasvanud Mariza (sündis 1976).
Coimbra

**Coimbra** on linn Portugali keskosas Mondego jõe ääres, 200 km Lissabonist põhjas ja 120 km Portost lõunas.  

Coimbra on Portugali suuruselt neljas linn ja riigi keskosa keskus ning samanimelise ringkonna halduskeskus. 

Rooma impeeriumi päevil asus Coimbra kohal **Aeminiumi**-nimeline asula; mõned kilomeetrid eemal asus linnale nime andnud **Conimbriga**, mille asustus pärines 9. sajandist eKr. Conimbriga asula jäänused on tänapäeval arheoloogiliste kaevamiste järel huvilistele vaatamisväärsusena nähtavaks tehtud. 

Aastatel 1139–1256 oli Coimbra Portugali pealinn. Linnas asub 12. sajandist pärinev romaani stiilis Vana katedraal, 16. sajandist Uus katedraal ning Santa Cruzi klooster, kuhu on maetud kaks esimest Portugali kuningat. 

Eeskätt on Coimbra tuntud oma 1290. aastal asutatud ülikooli poolest. 

Coimbrast pärineb iseloomulik *[[fado]]*-stiil. Coimbra fadot laulavad meeshääled ning seda saadab ka eriline Coimbra kitarr, mille häälestus ja kuju veidi erinevad traditsioonilisest Portugali kitarrist. 

Coimbra linnastaadionil toimusid 2004. aasta jalgpalli Euroopa meistrivõistluste mängud. 

Coimbras asub Portugali vanim ülikool – Coimbra Ülikool.

Coimbra grupiks nimetatakse organisatsiooni, mis ühendab Euroopa 39 vanemat ülikooli, sealhulgas Tartu Ülikool.

## Viited

## Välislingid

*Coimbra linn
*Coimbra ülikool
Riikide loend pindalade järjekorras

**Riikide loendisse pindala järgi** on maailma riigid kantud pindala järjekorras. 

Nummerdatud on ainult iseseisvad riigid, kuid võrdluseks on nimekirja kantud ka mõned sõltuvad territooriumid. Välja on jäetud Antarktika alad, millele mõned riigid pretendeerivad.

## Vaata ka
* Riikide loend rahvaarvu järgi
* Riikide loend rahvastiku tiheduse järgi
* Riikide loend
Andi ahelik

**Andi ahelik** (vene *Анди*, *Андийский хребет*, avaari *ГІанди*, tšetšeeni *Іаьнди*) on mäeahelik Euraasias, osa Suur-Kaukasusest. 

Kulgeb edela-kirde sihis, risti Peaahelikuga. Eraldab Tereki (loodes) ja Sulaki (kagus) valgalasid, ühtlasi ka Tšetšeeniat (loodes) ja Dagestani (kagus). Kõrgus kuni 2736 m, pikkus umbes 60 kilomeetrit.
Aa (täpsustus)

**Aa** on mitme koha, asja  ja isiku nimi.
* **[[Aa]]** on küla Eestis.
**Aa külas asub **[[Aa mõis]]**.
**Aa külas asub **[[Aa rand]]**.
* Mitu jõge kannavad nime "**[[Aa jõgi]]**".
** Saksa keeles on Aa nime kandnud Lielupe (*Kurländische Aa*) ja Koiva (*Livländische Aa*) jõgi Lätis.

* **Aa** ehk **[[aa-laava]]** on teatud laavavool.

* ***[[Aa (perekond)|Aa]]*** on käpaliste perekond. 

***[[Aa (perekonnanimi)]]** on olnud mitme tuntud isiku nimi:
** **[[Aa (arhitekt)|Aa]]**, Vana-Egiptuse arhitekt 

Täheühendit **aa** kasutati rootsi, norra (1917. aastani) ja taani keeles (1947. aastani) praeguse **[[å]]**-tähe asemel.

**aa** on **[[afari keel]]e** kood.

**AA** on akronüümne lühend, mis võib tähendada:
***[[Anonüümsed Alkohoolikud]]**
***[[American Airlines]]** (USA lennufirma)
****[[Automobile Association]]*** (*The AA*; Briti autoühing)
****anti-aircraft*** (inglise keeles 'õhutõrje')
****ASCII art*** (inglise keeles 'ASCII-kunst')
****[[Anadolu Ajansı]]*** (Türgi teadeteagentuur)

***AA** on ettevõtte Alcoa börsisümbol
***AA** on galvaanielemendi või aku korpuse tüüp
Njuja

**Njuja** (vene *Нюя*, jakuudi *Ньүүйэ* (Njüüje)) on jõgi Aasias Venemaa Sahha Vabariigis (Jakuutias). Algab Kesk-Siberi kiltmaalt. Voolab valdavalt itta, suubub vasakult Leenasse.
Sífnos

**Sífnos** (Σίφνος; Vana-Kreeka kontekstis **Siphnos**) on saar Küklaadide saarestikus. Pindala 73 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 694 meetrit. 

Kuulub Kreekale.
Kaarel Kilvet

**Kaarel Kilvet** (13. juuli 1944 Pärnu – 30. aprill 2005 Tallinn) oli eesti näitleja, lavastaja ja laulja.

## Elulugu
Kaarel Kilvet õppis aastatel 1963–1966 Tallinna Muusikakoolis ning lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitleja ja lavastaja erialal (IV lend) 1970. aastal. 

Aastatel 1970–1993 töötas Kilvet Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris. 1979. aastal asutas ta Noorsooteatri trio Hampelmann, mis tegutses aktiivselt 1987. aastani. 1993–1998 oli ta Pärnu Endla teatri lavastaja, 1998–2005 vabakutseline.

Kilvet on lavastanud ka mitmes muus Eesti kutselises ja rahvateatris.

Kilvet tegi tihedat koostööd Eesti Raadio ja Eesti Televisiooniga. Raadios esines ta paljudes kuuldemängudes, avalikel üritusel ja oli aastaid huumorisaate "Meelejahutaja" lavastaja. Televisioonis sai väga populaarseks tema lavastatud lastelavastuste sari "Mõmmi ja aabits".

## Lavastused
### Näitlejatöö
* "Don Quijote" (1970 IV lennu diplomilavastus Noorsooteatris)
* "Kardemoni linna rahvas ja röövlid" (1980, ETV telelavastus)
* "Nukitsamees" (1981, mängufilm) – Ätt

### Lavastajatöö
Kilvet tõi Eesti lavadele üle 80 lavastuse, neist 15 jaoks kirjutas ta muusika.
* "Mary Poppins", Noorsooteater
* "Valge tee kutse", 1985, Noorsooteater
* "Thijl Ulenspiegel", 1986
* "Skangpoomijad", 1988
* "Miks Jeppe joob?", 1993, Endla teater
* "Toronto – Vilsandi, nõudmiseni", 1993
* ""Valge Hobuse" võõrastemaja", 1993
* "Gösta Berlingi saaga", Endla teater
* "Mängime Smuuli", 1998 Koguval, kooliteatrite kirjanduslik teatriprojekt
* "Mõmmi ja aabits", 2005, Rakvere teater

### Muusikaline kujundus
* "Mary Poppins", 1970, Noorsooteater (oli ka lavastaja)
* "Mõmmi ja aabits" lastelavastuste sari, Eesti Televisioon
* "Wagga Jenowewa ajalik elloaeg", 2002, Ugala (Kilvet oli ka lavastaja ja üks näitlejaid)

## Tegevus muusikuna
Kaarel Kilvet laulis ja mängis ansamblites Leegajus ja Kukerpillid, teatriansamblites Hampelmann ning Folcklassikhuliganbänd ja Vana-Juhan, samuti oli populaarne Kaarel Kilveti ja Tõnu Tamme duett. 

Kilveti lauludest on olnud menukamad "Rannalinna restoranis", "Istsõ maailma veerekõsõ pääle" ja "Pojad on mul õige naksid". 

Kilveti 60. sünnipäevaks 2004. aastal valmis kahele CD-le jäädvustatud muusikakogumik tema lauludega aastatest 1969–2000.

## Tunnustus
*Eesti NSV teeneline kunstnik (sai selle aunimetuse eelviimasena)
*2005 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Aastatel 1970–1990 oli Kaarel Kilvet abielus Krista Kilvetiga. Nende tütred on Krõõt Kilvet, Kertu Saks (s Kilvet) ja Kadri Kilvet. 

Aastatel 1995–2005 oli tema elukaaslane Ene Talmar.

## Kirjandus
*Kertu Saks. *Isaga koos: mälestusi Kaarel Kilvetist: jutualbum*, Pegasus 2006.

## Välislingid
* Kaarel Kilveti lavastuste loetelu Eesti Lavastajate Liidu kodulehel
Okeaania

**Okeaania** on osa Austraalia ja Okeaania maailmajaost. See koosneb Vaikse ookeani saartest. Mõnikord vaadeldakse Okeaaniat ka eraldi maailmajaona ja teinekord samastatakse Okeaaniat Austraalia ja Okeaaniaga. 

Okeaania jaguneb kolmeks suureks piirkonnaks: Melaneesiaks, Mikroneesiaks ja Polüneesiaks. Neisse kuuluvad järgmised maad:

## [[Melaneesia]]

* Paapua Uus-Guinea
* Paapua (Irian Jaya, Indoneesia)
* Bismarcki saarestik (Paapua Uus-Guinea)
* Saalomoni Saared
* Vanuatu
* Fidži
* Uus-Kaledoonia (Prantsusmaa)

## [[Mikroneesia]]

* Guam (USA)
* Mikroneesia Liiduriigid
* Põhja-Mariaanid (USA) 
* Nauru
* Kiribati
* Marshalli Saared
* Belau

## [[Polüneesia]]

* Hawaii (USA) 
* Uus-Meremaa
* Prantsuse Polüneesia (Prantsusmaa)
* Wallis ja Futuna (Prantsusmaa)
* Samoa
* Ameerika Samoa (USA)
* Lihavõttesaar (Tšiili)
* Cooki saared (Uus-Meremaaga assotsieerunud riik)
* Niue (Uus-Meremaaga assotsieerunud riik)
* Tonga 
* Tuvalu
* Pitcairn (Suurbritannia)
* Tokelau (Uus-Meremaa)

## Vaata ka
* Austraalia ja Okeaania maad
* Lõunamere saared
* 2010. aasta Okeaania kergejõustiku meistrivõistlused
Manilla

**Manilla** ehk **manillakanep** ehk **abaka** ehk **manilla kanep** (varem ka **maniila** ehk **Maniila kanep**) on kerge, tugev ja vastupidav kiudaine, mida saadakse kanepbanaani ebavartest ja leherootsude äärtest. Ta on üks tähtsamatest lehekiududest.

## Kiu saamine

Seda kiudu, mille pikkus on 0,7–3,6&nbsp;m, saadakse alates taime kolmandast eluaastast ebavarrest ja leherootsudest (väliskihist). Kiud eemaldatakse mehaaniliselt lehtede välispinnalt 1–3&nbsp;m pikkuses.

## Nimetus
Manilla on saanud nimetuse oma peamise väljaveosadama, Filipiinide pealinna Manila järgi. Kuigi ka kanepist valmistatakse kiudu, ei ole manillal kanepikiuga mingit pistmist.

## Omadused ja kasutusalad
Kiu pikkus on 3–12&nbsp;mm (keskmiselt 6&nbsp;mm) ja paksus 0,016–0,032&nbsp;mm (keskmiselt 0,024&nbsp;mm). Otstest lähevad nad väga aeglaselt teravamaks.
Keskkanal on lai.

Manilla on väga läikiv.

Manilla on väga painduv ja soolasele veele vastupidav ning kõige tugevam ja vastupidavam looduslik kiud, mistõttu temast valmistatakse laevanduses kasutatavaid köisi (manillaköisi), mis ei vaja tõrvamist. See on manilla peamine kasutusala. Manillaköied võistlevad tänini sünteetilisest materjalist köitega.

Jämedamatest manillakiududest valmistatakse ka sidumisnööri ja matte, samuti muid köisi peale laevaköite.

Filipiinidel valmistatakse peenemast manillast ka jämedat riiet ja kübaraid, kuigi viimasel ajal vähem.

Manillast tehakse ka näiteks sigaretifiltreid, teekotte ja viineriümbriseid. Samuti saab manillast tugevat niiti ja võrke.

Manillat kasutatakse ulatuslikult vastupidava paberi (manillapaberi) tootmiseks, näiteks paberraha ja varem ka ümbrike jaoks, samuti tugevat pakkimispaberit. Manillapaberit tehakse peamiselt vanadest manillaköitest.

## Sordid
Manillal on mitut sorti. Jämedamast peenemani on nende nimed:

*Bandala 
*Lupis 
*Quilot 
*Tupoz

## Ajalugu
Manillat on valmistatud alates 16. sajandist.

Manillat on toodetud kõikjal Filipiinidel.
Mai 2005

**Mai 2005**, kroonika

## [[18. mai]]
* Eesti-Vene piirileping: Moskvas allkirjastati Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni piirileping.

## [[23. mai]]
*Iraagis Ar-Ramādī linnas purustas pomm lahingumasina MP Bradley. Kolm USA sõdurit sai kergelt haavata.   

## [[24. mai]]
*Bagdadi kesklinnas Alwiya piirkonnas plahvatas umbes kell 10.30 autopomm. Vähemalt viis iraaklast sai surma ning vähemalt kolm autot ja mitu hoonet sai kannatada. 
*Bagdadi kesklinnas plahvatas autopomm. Kolm tänaval patrullinud USA sõdurit 3. jalaväediviisist sai surma.  
*Iraagis Haswa linnas rünnati 2. merejalaväe ekspeditsiooniväesalga sõdureid, kellest neli sai surma. 
*Oslos andis Norra kroonprints Haakon Magnus matemaatik Peter Laxile üle 980 000 USA dollari suuruse Abeli auhinna tööde eest osatuletistega diferentsiaalvõrrandite alal.
*Iisraeli sõdurid vahistasid Jordani Läänekaldal Nabluse lähedal Hawara kontrollpunktis 15-aastase palestiina poisi, kellel oli kaasas kaks pommi. 
*Jordani Läänekalda linnas Janīnis leidis aset tulevahetus sisside ning Palestiina politsei vahel, mille ajendas asjaolu, et sissid keeldusid üle andmast varastatud autot, millega nad sõitsid. Üks möödakäija sai kergelt haavata.   
*Ühes Hebroni lähedal asuvas külas vahistasid Iisraeli sõdurid hommikul tagaotsitava palestiinlasest relvadega äritseja Abed Allahi.
*Gaza tsoonis saatsid palestiina sissid pärastlõunal Iisraeli vägede pihta Rafahi lähedal tankitõrjemürsu.
*Gaza tsooni lõunaosas saatsid palestiina sissid hommikupoolikul Iisraeli vägede pihta mortiirimürsu.  
*Al-Qaida organisatsioon Iraagis väitis ühel veebilehel, et organisatsiooni juht Abū Muş‘ab az-Zarqāwī on haavatud. 
*Tšiilis lõppes kolmepäevane lein Andides los Barrose ahelikus Antuco vulkaani lähedal 20. mail lumetormis hukkunud 46 sõduri pärast. Sõjavägi mattis 24 seni identifitseeritud sõdurit. 
*Kanadas toimus täiendav parlamendivalimine Labradori valimisringkonnas pärast Lawrence O'Brieni surma vabaks jäänud kohale. Selle võitis Kanada Liberaalse Partei kandidaat Todd Russell, edestades Graham Lettot.

## [[25. mai]]
*2005. aasta Suriname üldvalimised: Surinames toimusid üldvalimised.
Hukkunute arv

**Hukkunute arv** on mingi sõja, vägivallaakti, loodus- või muu õnnetuse või epideemia tõttu surnute arv.

Allpool olevas loendis on toodud tuntud katastroofide hukkunute arvud. Enamik arve on hinnangulised ning sageli vaieldavad. Katastroofid on järjestatud hukkunute arvu vähenemise järjekorras. Mõned katastroofid on paigutatud mitmesse rubriiki.

## Inimtekkelised katastroofid
### Sõjad ja sõjategevus
Siia on arvatud nii lahingutegevuses kui ka nälja, haiguste jms tõttu hukkunud.
* 50 000 000 – 60 000 000 – Teine maailmasõda (1937–1945) (vt Teise maailmasõja ohvrid)
* 30 000 000 – 60 000 000 – Mongolite vallutused (13. sajand)
* 33 000 000 – 36 000 000 – An Lushani mäss (756&ndash;763)
* 25 000 000 – Hiina vallutamine mandžude poolt  (1616–1644)
* 20 000 000 – taipingide ülestõus (1851–1864)
* 15 000 000 – 20 000 000 – Esimene maailmasõda (1914–1918) (vaata Esimese maailmasõja ohvrid)
* 17 000 000 – Timuri vallutused (1370–1405)
* üle 10 000 000 – Teine Hiina-Jaapani sõda (1931–1942)
* 5 000 000 – 9 000 000 – Vene kodusõda (1917–1921)
* 3 000 000 – 8 000 000 – Kolmekümneaastane sõda (1618–1648)
* 1 300 000 – 6 100 000 – Hiina kodusõda (1928–1949) (v.a Teises maailmasõjas hukkunud)
** 300 000 – 3 100 000 enne 1937. aastat
** 1 000 000 – 3 000 000 pärast Teist maailmasõda
Sünkretism

**Sünkretism** (kreeka keeles *synkretismos* 'ühinemine') on erinevate usundite, õpetuste või muude maailmavaadete segunemine. Mõistet hakati kasutama hellenistlikus maailmas toimunud kultuste ja usundite segunenise kohta.

**Sünkretism** ehk sünkreetiline kunst on erinevate kunstide või žanrite ühendamine; suulise loomingu seos teiste kunstide elementidega; rahvaloomingu (laulu, tantsu, jutu vms.) seos tavade ja kommetega vms.

**Religioosne sünkretism** tähendab religiooniloos eri religioonide lõimumist või ühendamist. Näiteid: teosoofia, antroposoofia, New Age.
Baikali ahelik

Baikali ahelik (vene *Байкальский хребет*) on mäeahelik Venemaal Baikali loodekaldal Burjaatias ja Irkutski oblastis. Kulgeb edela-kirde suunas ligi 300 km pikkuselt. Kõrgus kuni 2572 meetrit (Tšerski mägi). Ümbritsevatest aladest ulatub ahelik 1700–2000 m kõrgemale.
Allan Vainola

**Allan Vainola** (varasema nimega **Allan Annus**; sündinud 11. märtsil 1965 Tartus) on eesti kitarrist, laulja, helilooja ja anarhist.

1983. aastal lõpetas ta Tallinna 10. Keskkooli.

On tegutsenud ja tegutseb järgmistes ansamblites:

*Ajutine Valitsus (kitarrist ja laulja; 1980–1981, asutajaliige);
*Velikije Luki (kitarrist; 1982–1983, asutajaliige);
*Terendus (kitarrist; 1984–1985, asutajaliige);
*Ükskõik (laulja; 1986–1988, asutajaliige);
*Metro Luminal (laulja; 1988–1996, asutajaliige);
*Vennaskond (kitarrist; alates detsembrist 1990);
*Alumiinium, Sinu Sädelev Sõber (laulja ja kitarrist; alates 1994, asutajaliige);
*The Flowers of Romance (kitarrist; alates aprillist 1999);
*Sõpruse Puiestee (laulja ja kitarrist; alates 2002, asutajaliige);
*Kelder (laulja ja kitarrist; alates 2007, asutajaliige);

Vainola on ka mitme menuka teatrilavastuse, sh "Ronja", "Huck", "Daamide õnn" ja "Mort, surma õpilane", muusika autor. Vainola teatrimuusikaga on ilmunud album "Teatriõhtu" (2001). Allan Vainola kirjutatud on paljude teiste seas ka laulude "Riia mu arm", "Insener Garini hüperboloid", "Elagu Proudhon!", "Pille-Riin",  "Subatlantiline kohtumine", "Eleegia", "1905" ja "Kaks meest" muusika.

2006 alustas Vainola kontserte uue projektiga ja tuli välja soolodebüüdiga "Unenäopüüdjad".

2007. aastal pälvis Allan Vainola Eesti Muusikaauhindade jagamisel Aasta Meesartisti tiitli "Unenäopüüdjad" eest.

2007. aasta lõpus ilmus autoriraamat "Allan Vainola laulud" koos nootide, sõnade ja kitarriakordidega.

2011. aastal kevadel ilmus Allan Vainola sulest raamat "Inventuur". 

## Isiklikku
Tema poeg Hyrr Innokent Vainola teeb samuti muusikat. 

Allan Vainola on abielus eesti luuletaja Kätlin Vainolaga. Neil on kaks poega.

## Viited

## Välislingid
* Allan Vainola Soundcloud
*
Sünonüüm

**Sünonüüm** (vanakreeka sõnast *synōnymos* 'kaasnimeline') on häälikuliselt erinev, kuid tähenduselt sarnane või väga lähedane sõna.

**Täissünonüüm** on teise sõna/sõnaühendiga tähenduse poolest täiesti samane, **osasünonüüm** (täissünonüüm: **lähisünonüüm**) on teise sõna/sõnaühendiga tähenduse poolest lähedane, osalt sarnane sõna/sõnaühend.

Sünonüümid jagunevad leksikaalseteks ja grammatilisteks sünonüümideks.

**Leksikaalsed sünonüümid** on sünonüümid, mis on kujult üksteisest erinevad, kuid tähenduse poolest sarnased või lähedased samast sõnaliigist sõnad. Näiteks *ämber* – *pang*.

**Grammatilised sünonüümid** on sünonüümid, mis on leksikaalselt samasisulised, aga grammatiliselt vormistuselt erinevad keelendid. Näiteks *nahkjas* – *nahataoline*.

## Vaata ka
*antonüüm
*homonüüm
*Sünonüümia

## Viited

## Välislingid
* Eesti keele tesaurus (*sellelt veebilehelt on võimalik leida eesti sõnade sünonüüme*)
* Sünonüümisõnastik
Lew R. Berg

**Lew R. Berg** (õieti **Leho Raie**; 17. veebruar 1968 – 27. aprill 2005 Tallinn) oli eesti ulmekirjanik.

Berg debüteeris 1995. aastal ajakirjas Mardus. Tema teosed räägivad harilikult sõjaväeüksuse või kosmoselaeva meeskonna võitlusest tundmatute või maaväliste eluvormidega ning on seega teadusulme või õudusulme. Suur osa tema loomingust kuulub nn Willardi sarja (Willard on palgasõdurite eriüksuse juht).

Tema teosed on kergelt loetavad ning võitlusstseenide ja lahingute kirjeldamises on ta asjatundja. Psühholoogiliselt on teosed vahel nõrgad, tema meestegelased on ühesugused, neid eristab ainult nimi. Naistegelasi on vähe.

## Teosed
*2000 – "Tants tulle" (Varrak)
*2001 – "Tempel selvas" (Salasõna)
*2004 – "Reekviem "Galateiale"" (Fantaasia)
*2005 – "Must kaardivägi" (Eesti Raamat)

## Tunnustus
*1998 – Stalker (lühiromaan "Vaimudejõe viirastused")

## Välislingid
*Lew R. Berg Ulmekirjanduse BAASis
*Lew R. Bergi jutud vanas "Algernonis"
*Lew R. Bergi jutud uues "Algernonis"
*Artikleid Lew R. Bergi kohta
Kameruni jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Kameruni jalgpallikoondis]]** 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Kamerunil õnnestus viiendat korda maailma eliitmeeskondade turniiril osaleda.

## Väravavahid

## Kaitsjad

## Poolkaitsjad

## Ründajad

## Peatreener

* Winfried Schäfer

## Vaata ka

* Kameruni jalgpallikoondis
* 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Saudi Araabia jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Saudi Araabia]] [[jalgpall]]ikoondis [[2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

Saudi Araabia pääses kolmandat korda järjest MM-finaali lõppvõistlusele.

Valikturniiril õnnestus saudidel MM-i pilet lunastada alles viimases voorus, kus suudeti kodus alistada Tai meeskond 4:1. Selle ajani alagrupiliidriks olnud Iraanile sai aga saatuslikuks 1:3 kaotus võõrsil Bahreinile.

## Väravavahid

## Kaitsjad

## Poolkaitsjad

## Ründajad

## Peatreener
*Nassar Al-Johar

## Vaata ka
*Saudi Araabia jalgpallikoondis
*2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Ecuadori jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Ecuadori jalgpallikoondis]] [[2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

MM-finaalturniiril debüüdi teinud Ecuador sai valikturniiril alagrupis üllatuslikult Argentina järel teise koha. Lõpuks suutis Ecuador ühe punktiga edestada koguni neljakordset maailmameistrit Brasiiliat.

## Väravavahid

## Kaitsjad

## Poolkaitsjad

## Ründajad

## Peatreener
Hernan Dario Gomez

## Vaata ka
*Ecuadori jalgpallikoondis
*2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Ebavars

**Ebavars** on taimel püstist maapealset vart ja sellele kinnitunud lehti meenutav osa, mis anatoomiliselt koosneb alusele kinnitunud lehtede tuppedest ja rootsudest, mis on kokku pakitud või katavad üksteist. 

Ebavars on näiteks banaanidel ja laukudel.

## Välislingid
Sünonüümia

**Sünonüümia** ehk **samatähenduslikkus** on sõnadevaheline paradigmaatiline suhe. Sünonüümidel on sama või lähedane tähendus.

## Täissünonüümid ja osasünonüümid
* Täissünonüüme saab üksteisega asendada millises tahes kontekstis, sest nende denotatiivne ja konnotatiivne tähendus on sama.
* Osasünonüüme saab üksteisega asendada teatud kontekstis, sest nende tähendused kattuvad osaliselt.

## Tähendussünonüümid
Tähendussünonüümide denotatiivne tähendus on sama, kuid konnotatiivne tähendus, stiil jmt erinev.
* Ideograafilised sünonüümid erinevad üksteisest tähendusvarjundi poolest, näiteks *jõuk* ja *kamp*. 
* Stiilisünonüümid kuuluvad eri stiili, näiteks *ühikas* ja *ühiselamu*.

## Leksikaalsed ja grammatilised sünonüümid
* Leksikaalsed sünonüümid on kujult üksteisest erinevad, kuid tähenduse poolest sarnased või lähedased samast sõnaliigist sõnad, näiteks *ämber* ja *pang*.
* Grammatilised sünonüümid on leksikaalselt samasisulised, aga grammatiliselt vormistuselt erinevad sõnad või sõnaühendid, näiteks *püsti *ja *kahel jalal*.

## Vaata ka
*Sünonüüm
*Antonüümia
*Hüponüümia

## Välislingid
* Sünonüümisõnastik
* Eesti keele tesaurus
Lehetupp

**Lehetupp** ehk **tupp** (*vagina*) on rohttaimedel lehelaba või leherootsu alumine osa, mis täielikult või osaliselt ümbritseb vart. Võib püsida üle talve, näiteks tarnadel. 

## Vaata ka
*Lehtedetupp

## Välislingid
Leheroots

**Leheroots** (*petiolus*) on taime lehe varretaoline osa, mis ühendab lehelaba või -labasid varrega või oksaga. 

Kõrrelistel leherootsu pole, kuid mõnedel neist (nt jaapani vahabambus, *Pseudosasa japonica*) võib olla pseudoroots.

Leherootsu paindumine (epinastia) või pöördumine reguleerib taimelehe asendit. Lehtede ja leherootsude alusel asuv kude, mis reageerides liigutab lehte, on *[[pulvinus]]* (liigespaksend, liigessõlm, liigespadjand).

## Viited

## Välislingid
1469

**1469. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* 3. mai – Niccolò Machiavelli, itaalia poliitik ja filosoof

## Surnud

*8. oktoober – Filippo Lippi, itaalia maalikunstnik
Nigeeria jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Nigeeria]] [[jalgpall]]ikoondis [[2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

Aafrika rahvarohkeim riik Nigeeria osales MM-finaalturniiril juba kolmandat korda järjest.

## Väravavahid

## Kaitsjad

## Poolkaitsjad

## Ründajad

## Peatreener
Adegboye Onigbinde
Tuneesia jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Tuneesia jalgpallikoondis]] [[2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**.

Tuneesia osales maailmameistrivõistluste finaalturniiril kolmandat korda. Valikturniiril ei kaotanud meeskond ühtegi mängu ning saavutas alagrupis esikoha.

Meeskonna peatreener oli Ammar Souayah.

## Väravavahid

## Kaitsjad

## Poolkaitsjad

## Ründajad
Tuneesia jalgpallikoondis

**Tuneesia jalgpallikoondis** on Tuneesia rahvuskoondis jalgpallis. Tuneesia on jõudnud MM-ile kolm korda.

Tuneesia jalgpalliliit asutati 1956. aastal, see astus FIFA-sse 1960. aastal, liidu president on Ben M'Barek Tarek.

Koondise põhivorm on punane särk, valged püksid, punased põlvikud, varuvorm valge särk, valged püksid, valged põlvikud.

## Ajalugu

Tuneesia jõudis esimest korda MM-finaalturniirile 1978. aastal Argentinas, kus mängiti B-alagrupis koos Poola, Lääne-Saksamaa ja Mehhikoga.
Debüüt ei olnud sugugi halb, sest võideti Mehhikot 3:0 ja saadi viik 0:0 Lääne-Saksamaalt. Alagrupi võitnud Poolale kaotati 0:1.

Järgmine kord jõuti maailmameistrivõistlustele 1998. aastal Prantsusmaal. Seal suudeti alagrupi võitnud Rumeeniaga mängida viiki 1:1, kuid teised kaks kohtumist kaotati (Inglismaaga 0:2 ja Colombiaga 0:1.

Nelja aasta pärast 2002. aastal Lõuna-Koreas ja Jaapanis toimunud MM-il oldi jälle kohal. Ka nendel võistlustel suudeti alagrupis mängida üks mäng viiki ja kaks kaotati. Viigiga 1:1 lõppes mäng Belgia vastu. Kaotati aga 0:2 nii Venemaale kui Jaapanile.

## Vaata ka

*Tuneesia jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
*Tuneesia jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

## Välislingid
*Koduleht
Jaan Kiivit

**Jaan Kiivit** on kahe Eesti kirikutegelase nimi:
*Jaan Kiivit seenior (1906–1971) oli EELK peapiiskop 1949–1967.
*Jaan Kiivit juunior (1940–2005) oli EELK peapiiskop 1994–2005.
Uruguay jalgpallikoondis 1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Uruguay jalgpallikoondis]] [[1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

## Mängijad

* Pedro Cea
* Consuelo Piriz
* Hector Scarone
* Pablo Dorado
* Carlos Riolfo
* Zoilo Saldombide
* Hector Castro
* Miguel Cappuccini
* Angel Melogno
* Victoriano Santos Iriarte
* Ernesto Mascheroni
* Lorenzo Fernandez
* Alvaro Gestido
* Santos Urdinaran
* Enrique Ballesteros
* Juan Carlos Calvo
* Pelegrin Anselmo
* Emilio Recoba
* Jose Nasazzi
* Pedro Petrone
* Domingo Tejera
* Jose Andrade
	   
## Treener

Alberto Suppici

## Vaata ka
	 
* Jalgpalli maailmameistrivõistlused
Argentina jalgpallikoondis 1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Argentina]] [[jalgpall]]ikoondis [[1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

## Mängijad

Angel Bossio
Francisco Varallo
Manuel Ferreira
Alejandro Scopelli
Rodolfo Orlando Orlandini
Fernando Paternoster
Luis Monti
Alberto Chividini
Roberto Cherro
Edmundo Piaggio
Juan Evaristo
Adolfo Zumelzu
Ramon Muttis
Carlos Spadaro
Juan Botasso
Pedro Suarez
Carlos Peucelle
Jose Della Torre
Natalio Perinetti
Attilio De Maria
Guillermo Stabile
Mario Evaristo

## Treener

Francisco Olazar

## Vaata ka

Argentina jalgpallikoondis
1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Prantsusmaa jalgpallikoondis 1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Prantsusmaa]] [[jalgpall]]ikoondis [[1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

## Mängijad

Ernest Liberati
Marcel Pinel
Alex Villaplane
Emile Veinante
Marcel Langiller
Alex Thepot
Edmond Delfour
Marcel Capelle
Celestin Delmer
Lucien Laurent
Augustin Chantrel
Jean Laurent
Andre Tassin
Etienne Mattler
Nouma Andoire
Andre Maschinot

## Treener

Raoul Caudron 

## Vaata ka
*Prantsusmaa jalgpallikoondis
*1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Brasiilia jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**Brasiilia jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel**

## Mängijad

Castilho
Bellini
Gilmar
Dejalma Santos
Dino
Didi
Mario Zagallo
Oreco
Zozimo
Pelé
Garrincha
Nilton Santos
Moacir
De Sordi
Orlando õieti Orlando Peçanha de Carvalho
Mauro
Joel
Jose Altafini
Zito
Vava
Dida
Pepe õieti José Macia

## Treener

Vincente Feola 

## Vaata ka
*Brasiilia jalgpallikoondis
*1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Rootsi jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Rootsi]] [[jalgpall]]ikoondis [[1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

## Mängijad

Karl Svensson
Orvar Bergmark
Sven Axbom
Nils Liedholm
Ake Johansson
Sigvard Parling
Kurt Hamrin
Gunnar Gren
Agne Simonsson
Arne Selmosson
Lennart Skoglund
Tore Svensson
Prawitz Öberg
Bengt Gustavsson
Reino Börjesson
Ingemar Haraldsson
Olle Håkansson
Gösta Löfgren
Henry Källgren
Bror Mellberg
Bengt Berndtsson
Ove Olsson
 
## Treener

Georges Raynor

## Vaata ka
*Rootsi jalgpallikoondis
*1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Neokonservatism

**Neokonservatism** on USA "uute konservatiivide" ideoloogia. Eesliitega "neo" peetakse silmas kõnealuste vaadete uudsust USA konservatismile (sest need sisaldavad sotsialismi ja liberalismi elemente) või siis konservatismi taaselustumist "uue lainena". 

Võrreldes teiste USA konservatiividega on neokonservatiividele omane agressiivne moralism välispoliitikas, väiksem sotsiaalne konservatiivsus, vähesem minimaalriigi pooldamine ja soosivam suhtumine heaoluriiki.  

Sõna "neokonservatism" tähendus on vaidluse all. Terminit kasutavad rohkem selle ideoloogia vastased kui pooldajad. Paljud poliitikud, keda neokonservatiivideks nimetatakse, ei võta seda silti omaks. Mõnikord kasutatakse seda sõna halvustavalt, eriti paleokonservatiivide poolt, kes ründavad neokonservativismi paremalt. Selle sõna vastased väidavad, et sõna on ülepruugitud ning tal puudub sidus määratlus: neokonservatiivid vaidlevad omavahel mitmes põhimõttelises küsimuses.  

Neokonservatiivideks nimetatakse pigem neid ajakirjanikke, arvamusliidreid, analüütikuid ja institutsioone, mis on seotud projektiga "Project for the New American Century" (PNAC) ning väljaannetega Commentary ja The Weekly Standard, kui selliste traditsioonilisemalt konservativsete ajutrustidega nagu Heritage Foundation ja väljaannetega nagu Policy Review ja National Review. Neokonservatiividele omistatakse USA välispoliitika mõjutamist eriti Ronald Reagani ja George W. Bushi ajal. Paljud näevad 2003. aasta sissetungi Iraaki neokonservatiivse algatusena. 

## Vaated
Neokonservatiivid on toetanud 
*võitlevat antikommunismi; 
*rohkem kulutusi sotsiaalsele heaolule, kui libertaristid ja peavoolu konservatiivid on vastuvõetavaks pidanud;
*võrdseid kodanikuõigusi neegritele ja teistele vähemustele; 
*teiste konservatiividega võrreldes rohkem interventsionistlikku välispoliitikat ja unilateralismi, mis on mõnikord vastuolus diplomaatia ja rahvusvahelise õiguse traditsiooniliste arusaamadega.

Neokonservatiivid on vastustanud traditsioonilisi parempoolseid vabariiklasi ning endise vabariiklase Pat Buchanani "paleokonservatiivset" nativismi, protektsionismi ja isolatsionismi. 

Sisepoliitikast lähtudes pole neokonservatismi võimalik määratleda. Selle liikumise olulised tunnusjooned on agressiivne lähenemine välispoliitikale, vabakaubandus, vastuseis kommunism külma sõja ajal, toetus ümberpiiratud liberaalse demokraatiaga riikidele (Iisrael, Taiwan) ning vastuseis Lähis-Ida ja muude piirkondade riikidele, mis paistavad toetavat terrorismi.
Prantsusmaa jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Prantsusmaa]] [[jalgpall]]ikoondis [[1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

## Mängijad

Claude Abbes
Dominique Colonna
Francois Remetter
Raymond Kaelbel
Andre Lerond
Roger Marche
Robert Mouynet
Bernard Chiarelli
Kazimir Hnatow
Robert Jonquet
Maurice Laffont
Jean-jacques Marcel
Armand Penverne
Raymond Bellot
Stephan Bruey
Yvon Douis
Just Fontaine
Raymond Kopa
Celestin Oliver
Roger Piantoni
Jean Vincent
Maryan Wisniewski

## Treener

Albert Batteaux

## Vaata ka
*Prantsusmaa jalgpallikoondis
*1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Saksamaa LV jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Saksamaa LV]] [[jalgpall]]ikoondis [[1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

## Mängijad

Fritz Herkenrath
Herbert Erhardt
Erich Juskowiak
Horst Eckel
Heinz Wewers
Horst Szymaniak
Georg Stollenwerk
Helmut Rahn
Fritz Walter
Alfred Schmidt
Hans Schaefer
Uwe Seeler
Bernhard Klodt
Hans Ciesclarczyk
Alfred Kelbassa
Hans Sturm
Karl-Heinz Schnellinger
Rudi Hoffmann
Wolfgang Peters
Hermann Nuber
Gunter Sawitzki
Heinrich Kwiatkowski

## Treener

Sepp Herberger

## Vaata ka

* Saksamaa jalgpallikoondis
* 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Saksamaa LV jalgpallikoondis 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Saksamaa LV]] [[jalgpall]]ikoondis [[1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

## Mängijad

Anton Turek
Fritz Laband
Werner Kohlmeyer
Hans Bauer
Herbert Erhardt
Horst Eckel
Josef Posipal
Karl Mai
Paul Mebus
Werner Liebrich
Karl-Heinz Metzner
Helmut Rahn
Max Morlock
Bernhard Klodt
Otmar Walter
Fritz Walter
Richard Herrmann
Ulrich Biesinger
Alfred Pfaff
Hans Schaefer
Heinz Kubsch
Heinrich Kwiatkowski

## Treener

Sepp Herberger

## Vaata ka

Saksamaa jalgpallikoondis
1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Ungari jalgpallikoondis 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Ungari jalgpallikoondis]] [[1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

## Mängijad

Gyula Grosics
Jeno Buzįnszky
Gyula Lorant
Mihaly Lantos
Jozsef Bozsik
Jozsef Zakarias
József Tóth
Sandor Kocsis
Nandor Hidegkuti
Ferenc Puskás
Zoltan Czibor
Bela Karpati
Pal Varhidy
Kovacs
Ferenc Szojka
Laszlo Budai
Ferenc Machos
Lajos Csordas
Peter Palotas
Mihaly Toth
Sandor Geller
Geza Gulyas

## Treener

Gusztav Sebes

## Vaata ka
* Ungari jalgpallikoondis
* 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Austria jalgpallikoondis 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Austria]] [[jalgpall]]ikoondis [[1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

## Mängijad

Kurt Schmied
Gerhard Hanappi
Ernst Happel
Leopold Barschandt
Ernst Ocwirk
Karl Koller
Robert Koerner
Walter Schleger
Theodor Wagner
Erich Probst
Alfred Koerner
Karl Stotz
Walter Kollmann
Karl Giesser
Franz Pelikan
Walter Zeman
Alfred Teinitzer
Johann Riegler
Robert Dienst
PaulHalla
Ernst Stojaspal
 Walter Haumer

## Treener

Walter Nausch

## Vaata ka
*Austria jalgpallikoondis
*1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Kõnekäänd

**Kõnekäänd** on fraseologismiliik, piltlik ütlus mingi olukorra, nähtuse, eseme või omaduse iseloomustamiseks.

Kõnekäändudeks on püsivad sõnapaarid, metafoorsed ütlused, retoorilised hüüatused ja küsimused. Näiteks: Nael kummi! Kadus nagu tina tuhka. Sajab nagu oavarrest.

Kõnekäändusid kasutatakse kõne piltlikustamiseks ja ilmestamiseks.

Kõnekäändude uurimisega tegeleb parömioloogia.

## Vaata ka
*fraseologism
*vanasõna

## Välislingid
*Eesti kõnekäändude ja fraseologismide andmebaas Eesti Kirjandusmuuseumi kodulehel (vaadatud 09.08.2013)
*Kõnekäänud ja fraseologismid. Koostanud Arvo Krikmann. Sisaldab u 25 400 teksti eesti kõnekäände ja fraseologisme (vaadatud 09.08.2013)
Fraseologism

**Fraseologism** on ühele keelele omane püsiväljend, muutumatu ja tõlkimatu sõnaühend, mille aluseks on metafoor või võrdlus. Üldlevinud määratluse järgi koosneb fraseologism vähemalt kahest sõnast. Näiteks vihma *valab nagu oa varrest*, kleit *nagu mustlase tulekahju*, läks *nagu keravälk*.  

Fraseologismid on:
* tegusõnalised, näiteks *auku pähe rääkima*; 
* nimisõnalised, näiteks *Egiptuse nuhtlus*;
* omadussõnalised, näiteks *kasimata suuga*; 
* määrsõnalised, näiteks *heast peast*, *üle pea ja kaela*; 
* hüüdsõnalised, näiteks *säh sulle kooki moosiga* 

## Fraseologismide põhijooned
* Fraseologism on tähenduslikult kokkusulanud püsiühend (nt *puru silma ajama*), mis moodustab terviku ja on keeleliselt üldtuntud. Näiteks eesti keeles saab öelda *keelt peksma*, aga ei saa öelda *keelt kolkima*.
* Fraseologismi sisuline tähendus on olulisem kui grammatilise liigendatus, näiteks *pead murdma*, võrdle *leiba murdma*.
* Fraseologismide püsivus on suhteline ja vastupanuvõime ajale erinev, näiteks tänapäeval ei kasutata *triibulised püksid* füüsilise karistusviisi tähenduses. 

Fraseoloogia on universaalne keelenähtus, mis esineb kõigis keeltes. Fraseologismide hulk ei ole lõpmatu, arvatakse, et neid ei ole palju üle 10 000. Oma päritolult võib fraseologism olla algupärane või laenuline, sh ka tõlkeline ja vahendajakeele kaudu tulnud. Eesti keeles on näiteks suur hulk väljendeid piiblist ning saksa ja ka vene keelest. .

## Terminoloogia ja liigitus
Folkloristikas räägitakse kõnekäändudest ning keeleteaduses fraseologismidest, mõlema puhul peetakse silmas mitmesõnalist tarindit, mis võib, kuid ei pruugi olla süntaktiline tervik.
Idioomid moodustavad fraseologismidest suurima rühma. „Eesti keele käsiraamatu“ järgi (2007:679) on idioom fraseologismi liik, mis on tähenduslikult kokkusulanud liikmetega püsiühend, mille kogutähendus ei tulene ühendit moodustavate sõnade tähenduste summast. Näiteks *südant puistama*. Südant (laiali) puistata (maapinnale) ei saa, sellel tegevusel puudub tähendus.
Õpetus fraseologismidest on fraseoloogia. Sama mõiste (fraseoloogia) tähendab ka fraseologismide kogumit ehk teatavale keelele või kasutajaskonnale omaseid väljendeid või keelekasutust 

## Viited

## Kirjandus
* Anneli Baran, 1999. Fraseoloogilistest liitsõnadest. *Mäetagused* 27. Eesti Folkloori Instituut. 
* Maret Jürgenson, 2020. Fraseologismide mõistmine ja selle muutumine. Magistritöö. Tallinna Ülikool

## Vaata ka
*kõnekäänd 
*vanasõna

## Välislingid
*Eesti kõnekäändude ja fraseologismide andmebaas "Justkui" Eesti Kirjandusmuuseumi kodulehel. Sisaldab u 160 000 väljendit (vaadatud 09.08.2013)
*Kõnekäänud ja fraseologismid. Koostanud Arvo Krikmann. Sisaldab u 25 400 teksti eesti kõnekäände ja fraseologisme (vaadatud 09.08.2013)
Fraseoloogia

**Fraseoloogia** on õpetus fraseologismidest.

**Fraseoloogia** all võidakse mõista ka fraseologismide kogumit.

Ülekantud tähenduses nimetatakse **fraseoloogiaks** sõnakõlkse või katteta sõnu. 

Spetsialist fraseoloogia alal on **fraseoloog**.
Itaalia jalgpallikoondis 1934. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Itaalia]] [[jalgpall]]ikoondis [[1934. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|1934. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

## Mängijad

Giuseppe Meazza
Mario Pizziolo
Attilio De Maria
Giovanni Ferrari
Luis Monti
Armando Castellazzi
Virginio Rosetta
Giampiero Combi
Luigi Bertolini
Angelo Schiavio
Umberto Caligaris
Felice Borel
Luigi Allemandi
Anfilogino Guarisi
Raimondo Orsi
Eraldo Monzeglio
Guiseppe Cavanna
Pietro Arcari
Enrico Guaita
Guido Masetti
Mario Varglien
 Attilio Ferraris

## Treener

Vittorio Pozzo 

## Vaata ka

*Itaalia jalgpallikoondis
*1934. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Tšehhoslovakkia jalgpallikoondis 1934. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Tšehhoslovakkia]] [[jalgpall]]ikoondis [[1934. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|1934. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

## Mängijad

Josef Ctyroky
Simperski
Frantisek Junek
Jiri Sobotka
Rudolf Krcil
Ferdinand Daucik
Jaroslav Burgr
Oldrich Nejedly
Erich Srbek
Vodicka
Jaroslav Boucek
Ladislav Zenisek
Cestmir Patzel
Vlastimil Kopecky
Gejza Kalocsay
Josef Silny
Antonin Puc
Sterc
Frantisek Svoboda
Josef Kostalek
Stefan Cambal
 Frantisek Planicka
 
## Treener

Karel Petru 

## Vaata ka

Tšehhi jalgpallikoondis
1934. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Saksamaa jalgpallikoondis 1934. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Saksamaa]] [[jalgpall]]ikoondis [[1934. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|1934. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

Josef Stroh
Paul Zielinski
Franz Wagner
Willy Busch
Josef Streb
Paul Janes
Franz Dienert
Stanislaus Kobierski
Jakob Bender
Otto Siffling
Ernst Albrecht
Sigmund Haringer
Hans Schwartz
Mathias Heidemann
Ernest Lehner
Rudolf Raftl
Hans Jakob
Klaus Gramlich
Edmund Conen
Rudolf Noack
Fritz Szepan
Karl Hohmann
Reinhold Muenzenberg
Fritz Buchloh
 Willibald Kress
 
## Treener

Otto Nerz 

## Vaata ka
*Saksamaa jalgpallikoondis
*1934. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Austria jalgpallikoondis 1934. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Austria]] [[jalgpall]]ikoondis [[1934. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|1934. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

## Mängijad

Leopold Hofmann
Anton Schall
Rudolf Viertl
Johann Urbanek
Karl Zischek
Anton Janda
Rudolf Raftl
Johann Horvath
Karl Sesta
Peter Platzer
Georg Braun
Josef Stroh
Otto Walzhofer
Friederich Franzl
Josef Smistik
Matthias Sindelar
Franz Wagner
Josef Hassmann
Mathias Kaburek
Franz Cisar
Willi Schmaus
 Josef Bican

## Treener

*Hugo Meisl 

## Vaata ka
*Austria jalgpallikoondis
*1934. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Roheneemesaarte valitsusjuhtide loend

**[[Roheneemesaared|Roheneemesaarte]] valitsusjuhtide loend** loetleb riigi peaministrid alates iseseisvumisest 1975. aastal.
1473

**1473. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* 19. veebruar – Mikołaj Kopernik, poola astronoom
* Edward Middlehamist, Walesi prints

## Surnud

* ...