Vandjala

**Vandjala** on küla Jõelähtme vallas Harjumaal.

## Üldiseloomustus
Vandjala küla asub Rebala muinsuskaitseala tuumikalal, kõige väärtuslikumas tsoonis. Säilinud on Vandjala soo; Maardu Lõunakarjääri tegevuse tagajärjel suures osas hävinud männimetsaga kaetud Männiku soost (Aara maaüksuse poolsest rabast) on säilinud 15–20 hektarit.

Alles on ka Katkootsa karjamaade osad, mis jäid Maardu Lõunakarjäärist osaliselt puutumata. Lisaks on säilinud looduslikke karjamaid ja väärtuslikke niite. Küla territooriumil on säilinud kiviaedu, kivikalmeid ja kultusekive. Vana Vandjala südames asub rändrahn Hallikivi, millega on seotud mitmeid pärimusi.

## Ajalugu
Vandjala küla on esmamainitud 1241. aastal "Taani hindamisraamatu" "Suures Eestimaa nimistus", mille koostasid 1219–1220 külade ristimise käigus üleskirjutatud andmete põhjal Taani mungad. Nimistu järgi kuulus Vandjala 13. sajandil Jõelähtme kihelkonna alla. Vandjala küla suurus ei ole alates 13. sajandist eriti muutunud.

1379. aastal on esmamainitud Kostivere mõisa nime (*Kostifer*). Vandjala on selle mõisa koosseisu kuulunud sajandeid.  

16. veebruaril 1424 kinkis Taani aadlidaam Elsebe Podebusk, kes oli pärinud oma abikaasa Albert Andersen Hageni maavaldused Põhja-Eestis, 8 adramaa suuruse küla Pirita kloostrile. Lisaks sai klooster Podebuskilt Jägala mõisa ja küla, kolmandiku Kostivere küla ning hiljem osa Lagedi külast. Küla kuulus kloostrile ka veel 1513. aasta veebruari seisuga, mil Liivi maameister Wolter von Plettenberg käsuga vabastati see sarnaselt teiste kloostrivaldustega lääniõigusest tulenevatest maksudest ja sõjalistest koormistest.

### Kool ja palvemaja
Vene õigeusu kiriku Aruküla Püha Kolmainu kogudus avati Sinodi korraldusega 1871. Paekivist Aruküla Püha Kolmainu kirikuhoone valmis 1873 ja oli mõeldud 200–250 palvetajale. Kirik asub Tallinnast 28 km kaugusel, praeguses Raasiku vallas Kulli külas.  Kogudusel oli Arukülas õigeusu kaheklassine kool, mis avati 1873. aastal ja tegutses kogudusele kuuluvas puumajas. 

Vandjala külla, eramajja (ehitatud 1850) rajati Aruküla Õigeusukiriku Kostivere abikool, mida kasutati ka palvemajana. Õigeusu abikooli ehitamine langeb kokku laialdase venestamispoliitikaga Aleksander III ajal. 1875 on Nikolai Vasiljev Bataschkovi ja Jelisaveta Denissova tütar Anna üheks ristivanemaks on märgitud külakooli õpetaja Aleksander Emeljanov Orlov. Hoone on oma endisel kujul säilinud ning on eraomanduses. 1911. aastal käis koolis 20 last ja nende õpetajaks noor oli 22-aastane Jaan Orgusaar. Kostiveres elava Teiva Antsu jutu järgi olla veel 1960. aastal selle kooli seinal pühapilte olnud. Kaurila Aino mäletamist mööda olla kõik vanaisad siin koolis käinud.

Jõelähtme vallanõukogu koosolekul (7.04.1919) otsustati võtta Vandjala apostliku õigeusu koolimaja vallakooli ruumideks. Kogudus nõustus sellega teatud tingimustel. 10. augustil sõlmiti akt Vandjala koolimajas Aruküla apostliku õigeusu koguduse nõukogu ja Jõelähtme vallanõukogu vahel hoone üleandmiseks Kostivere-Vandjala abikooliks. Üle võeti: koolimaja (välja arvatud palvetuba), kooli inventar, kooli kuurid, õppeabinõud, raamatukogu, kooli aed 26. oktoobril koostatud aktis loetakse ülevõetud vara väärtuseks 16 208 marka.

Vandjala asus Eesti NSV ajal Nõukogude sõjaväe raadiopeilingukeskuse linnak, s/o 10717 raadiopeilingu linnakus oli kokku 26 hoonet.

## Vaata ka
*Maardu–Raasiku tee
*Aruküla–Kostivere tee
*Kostivere tee

## Viited

## Välislingid
* Vandjala küla koduleht 
* Vandjala küla tegemised