open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mõnnuste Jumala Ilmumise kirik

**Mõnnuste Jumalailmumise kirik** on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Saaremaal Saaremaa vallas Mõnnuste külas ja on tänapäeval varemeis.

## Koguduse ajaloost
Saaremaa Kärla luterlikus kihelkonnas siirdus 1848. aastaks õigeusku 25,5% rahvast. Mõnnuste õigeusu kogudus asutati 14. juunil 1851. 1930. aastal oli koguduses 645 liiget. Mõnnuste Kolmainu Jumala Ilmumise kogudus oli Moskva Patriarhaadi Eesti piiskopkonnas esimene, mis likvideeriti kunstlikult 7. juunil 1950 usuasjade voliniku Aleksander Tarassovi ettepanekul Vene Õigeusu Kiriku Nõukogu (VÕKN) poolt. Pärast koguduse ametlikku sulgemist jätkusid teenistused köster Aleksander Alliku kodus kuni 1956. aastani.

## Kiriku ajaloost
1857. aastal ehitati Mõnnustesse õlgkatusega puukirik Mõnnuste mõisa rentniku Karolina Schulzi algatusel. Algelise pühakoja kõrvale paigaldati kirikukellad, kirikusse laudadest kujusein (ikonostaas). Puukiriku pühitses ülempiiskop Platon 21. septembril 1857 Jumala Ilmumise auks. Esimene jumalateenistus toimus kirikus 6. detsembril 1857. Kogudus tasus kiriku kasutamise eest üüri 200 rubla aastas.

Kivikiriku ehitamist alustati 1866. aasta suvel ehitusettevõtja ja Kuressaare kaupmehe Ivan Konstantinovi poolt. Paekivist seintega kahe torniga kirik valmis 1868. aastal ja pühitseti Kolmainu Jumala Ilmumise auks sama aasta 6. jaanuaril. 1870. aastal kinkis koguduse liige Ivan Tšetverkin kirikule uue kujuseina. Vana ikonostaas anti üle 1873. aastal avatud Tiirimetsa Kristuse Sündimise kirikule. Baaside tulekuga 1940. aastal lammutati kiriku kellatorni kiiver, mis segas pühakoja lähedal asuvalt NSV Liidu sõjaväelennuväljalt lennukite õhkutõusmist ja maandumist. 1950. aastal võõrandati kirikuhoone lennuvälja personalile kasiino hooneks. Pühakojast 30 meetri kauguselt möödus sõjaväelennuvälja põhistardirada ja kiriku 20 meetri kõrgune kellatorn segas lennuliiklust. Tänapäeval on kirik varemeis, EAÕK alustas kiriku ümbruse hooldustöid 2016. aastal ja kavandab kiriku varemete juurde infotahvli paigaldamist.

## Vaata ka
*Mõnnuste Kolmainu Jumala Ilmumise kogudus
*Mõnnuste mõis
*Kärla kihelkond

## Viited

## Kirjandus
* "Koguteos Saaremaa II köide". TTÜ Kuressaare Kolledž. Kirjastus Koolibri. Tallinn, 2007; lk 429-434; 924-926
* Martin Toon. “EAÕK Kuressaare Püha Nikolai koguduse ajalugu”. AS Terbo. Kuressaare, Tallinn 1997. Lk 4-5; 69
*Andrei Sõtšov. "Eesti õigeusu piiskopkond Stalini ajal aastail 1945-53". Tartu Ülikooli Kirjastus. Tartu 2004. Lk 79-125; 210
*Jaanus Plaat. "Saaremaa kirikud, usuliikumised ja prohvetid 18.-20. sajandil". Eesti Rahva Muuseum. Tartu 2003. Lk 136-140; 288-289
*Jaanus Plaat, Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn 2011. Lk 706-713
Raiko

**Raiko** on mehenimi.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Raiko 3 inimesel.

## Nime kandjaid
*Raiko Mutle, jalgpallitreener
*Raiko Pachel, ujuja

## Viited
Ainar

**Ainar** on eestipärane mehenimi.

Nimepäev on 11. märts.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Ainar Eestis 322 mehel.

## Nime kandjaid
*Ainar Karlson, profipoksija
*Ainar Ruussaar, ajakirjanik ja meediategelane

## Viited
Ilmo

**Ilmo** on soomepärane mehenimi. Nime on pandud ka eestlastele.

Ilmo nimepäev on 16. jaanuar.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Ilmo Eestis 23 mehel.

## Nime kandjaid
*Ilmo Au, Eesti riigiametnik
*Ilmo Liive, eesti arhitekt
*Ilmo Maaroos, eesti jurist

## Viited
Kurmet

**Kurmet** on eesti mehenimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Kurmet Eestis 45 mehel.

## Nime kandjaid
*Kurmet Kahju, muusik
*Kurmet Müürsepp, jurist ja omavalitsustegelane
*Kurmet Ossip, ettevõtja
*

## Viited
Kuldev

**Kuldev** on eesti mehenimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga elas Eestis inimesi nimega Kuldev vähem kui 5.

## Nime kandjaid
*Kuldev Ploom, geoloog
*Kuldev Ääremaa, alpinist ja informaatik

## Viited
Murad III

**Murad III** (osmanitürgi keeles مراد ثالث *Murad-i Salis*) ( 4.juuli 1546 – 15. jaanuar 1595) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1574–1595. 

Ta oli Selim II ja Nurbanu Sultaana poeg. Aastal 1558 määrati talle Suleiman I Akşehiri pühitsemine. 18-aastaselt määrati ta Saruhani santsakbeiks. Suleiman suri, kui Murad oli 22-aastane ja tema isa sai uueks sultaniks. Selim II murdis traditsiooni, saates vaid vanema poja valitseva provintsi Manisa paleesse õpingutele.
Mehmet III

**Mehmed III** (osmanitürgi keeles: محمد ثالث, Mehmed-i Salis; Türgi: III. Mehmet; 26. mai 1566 – 22. detsember 1603) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1595–1603. 

Ta oli Murat III ja Safiye Sultaana poeg.
Mustafa I

**Mustafa I** (24. juuni 1591 – 20. jaanuar 1639) (osmanitürgi keeles: مصطفى اول) oli Mehmed III  ja Halime Sultaana poeg ning Osmanite riigi sultan aastatel 1617–1618 ja 1622–1623. Tal oli vend  Sehzade Mahmud ja õde Dilruba Sultana.
Osman II

**Osman II** (osmanitürgi keeles: عثمان ثانى "Osman-i Sani"; 3. november 1604 – 20. mai 1622), üldtuntud Türgis kui **Genç Osman** ("Noor Osman"), oli Osmanite riigi sultan 1618. aastast 1622. aastani, mil ta 20. mail mõrvati. 

Ta oli Ahmet I ja Mahfiruz Hatice Sultaana poeg. Tal oli poeg Ömer, kes suri ilmselt 3-kuuselt. Osman oli esimene Osmanite riigi prints, kes sündis Istanbulis.
Liina Ariadne Pedanik

**Liina Ariadne Pedanik** (esinejanimi **Ariadne**; sündinud 2. augustil 1998 Tallinnas) on Eesti laulja ja juutuuber.

## Elukäik
2017. aasta suvel lõpetas Ariadne Viimsi Keskkooli.

## Tegevus
2017. aastal lõi ta koos kallimaga YouTube'i kanali "Martti **+** Liina". Kanalil on vaatamisi 4,5 miljonit. 2017. aastal osales Ariadne "Eesti Laulul" lauluga "Feel Me Now", loo autorid olid Margus Piik, Tomi Rahula ja Anni Rahula. Finaalis saavutas laul 6. koha. 2017. aasta kevadel toimunud Sky Plusi kevadkaveri võistluse finaalis sai Ariadne esikoha. Samal aastal tuli tal koostöös Soome elektroonilise tantsumuusika DJga The Second Level välja laul "Sun Comes Up" ning singel "Take it Slow".

2018. aastal sai Ariadne MyHits Awardsil Aasta Instagrammeri auhinna. Aasta lõpus teatas Ariadne, et on sõlminud lepingu rahvusvahelise plaadifirma Sony Music Balticu Eesti haruga. 2019. aasta kevadel tuli Ariadnel välja singel "All In", mis ilmus juba plaadifirma Sony kaudu. 

2020. aasta algul ilmus Ariadnel singel "Queen Of My Own". Loo kaasautor on Ariadne elukaaslane Martti Hallik. Sama lauluga esines Ariadne ka Eesti Muusikaauhindadel. 2020. aastal tuli ka välja Ariadne singel "Running Without You". Loo kaasautor on Ariadne elukaaslane Martti Hallik. 2020. aasta sai Ariadne Raadio 2 aastahiti valimistel kolmanda koha.

## Isiklikku
Ariadne ema on laulja ja lauluõpetaja Ita-Riina Pedanik. Tema elukaaslane on juutuuber Martti Hallik, nad kihlusid 2020. aasta märtsis Ameerikas. 2022. aasta märtsis abiellus Martti Hallikuga Las Vegases.

## Viited
Katherine Waterston

**Katherine Boyer Waterston** (sündinud 3. märtsil 1980 Westminsteris) on Briti-Ameerika näitleja. 

Ta tegi oma esimese filmidebüüdi filmis "Michael Clayton" (2007). Hiljem mängis ta kõrvalosa filmides "Robot & Frank", "Being Flynn" ja "The Disappearance of Eleanor Rigby: Her". 2014. aastal mängis ta filmis "Inherent Vice" Shasta Fay Hepworthi. 2015. aastal mängis ta filmis "Steve Jobs" Chrisann Brennanit. 2016. aastal mängis Waterston Porpentina "Tina" Goldsteini J. K. Rowlingu filmis "Fantastilised elukad ja kust neid leida".

## Välislingid

*
Rando

**Rando** on eesti mehenimi.

Eestis oli 2020. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Rando 939 mehel. Rando oli populaarsuselt 175. mehenimi. Nime Rando kandja oli keskmiselt 30 aasta vanune (mediaanvanus oli 30). Kõige populaarsem oli eesnimi Rando vanuserühmas 20–24, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 14,93.

## Nime kandjaid
*Rando Aav, ralliajakirjanik ja fotograaf
*Rando Allikmets, molekulaarbioloog ja geeniteadlane
*Rando Kaljuvee, laske- ja murdmaasuusataja
*Rando Tomson, ehitusinsener ja fotograaf
*Rando Truve, arst (kirurg) ja arstiteadlane
*Rando Tuvikene, keemik

## Vaata ka
*Ranno

## Viited
Stonewalli rahutused

**Stonewalli rahutused** olid gei kogukonna spontaansed ja vägivaldsed meeleavaldused politsei haarangu vastu, mis korraldati 1969. aasta 28. juuni varahommikul Stonewalli trahteris Greenwich Village'is New Yorgis. Neid rahutusi peetakse kõige olulisemaks sündmuseks, mis pani aluse Ameerika Ühendriikide gei ja LGBT õiguste liikumisele.

## Viited
Meelik

**Meelik** on eesti mehenimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Meelik Eestis 14 mehel.

## Nime kandjaid
*Meelik Kahu, ajakirjandus- ja kirjandusteadlane
*Meelik Samel, basskitarrist

## Vaata ka
*Meelis

## Viited
Rivo

**Rivo** on mehenimi.

Eestis oli 2021. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Rivo 525 mehel. Rivo oli levikult 265. mehenimi. Rivo oli keskmiselt 35 aasta vanune (mediaanvanus oli 36). Kõige populaarsem oli eesnimi Rivo vanuserühmas 35–39, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 10,07.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Rivo 8 inimesel.

## Nime kandjaid
*Rivo Jõõras, veemootorisportlane
*Rivo Kingi, laulja
*Rivo Laasi, helilooja ja multiinstrumentalist
*Rivo Raamat, filosoof
*Rivo Saaremäe, lauatennisist
*Rivo Tarum, loodusfotograaf
*Rivo Vesik, rannavõrkpallur

## Vaata ka
*Riivo

## Viited
Riivo

**Riivo** on eesti mehenimi.

2021. aasta alguse seisuga oli Riivo Eestis esinemissageduselt 350. mehenimi, eesnimi Riivo oli 316 mehel. Riivo oli keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus oli 39). Kõige populaarsem oli eesnimi Riivo vanuserühmas 40–44, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 5,39.

## Nime kandjaid
*Riivo Jõgi, dirigent, helilooja ja pedagoog
*Riivo Kallasmaa, oboemängija ja laulja
*Riivo Roose, orienteeruja ja rogainija
*Riivo Sinijärv, keemik, poliitik ja diplomaat
*Riivo Valge, sõjaväelane
*Rait-Riivo Laane, korvpallur

## Vaata ka
*Rivo

## Viited
Remo

**Remo** on itaalia mehenimi.

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Remo 289 mehel. Remo on Eestis populaarsuselt 367. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Remo vanuserühmas 5–9, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 5,35 ning Järva maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 4,97. Remo oli keskmiselt 23 aasta vanune (mediaanvanus oli 22).

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Remo 5 inimesel.

## Nime kandjaid
* Remo Bertoni, itaalia jalgrattur
* Remo Bianco, itaalia maalikunstnik ja skulptor
* Remo Bodei, itaalia filosoof
* Remo Brindisi, itaalia kunstnik
* Remo Giazotto, itaalia musikoloog, muusikakriitik ja helilooja
* Remo Girone, itaalia näitleja
* Remo Gramigna, itaalia semiootik
* Remo Holsmer, Eesti poliitik
* Remo Randver, eesti kunstnik ja muusik
* Remo Rossi, Šveitsi kunstnik
* Remo Ruffini, itaalia füüsik
* Remo Savisaar, eesti loodusfotograaf

## Viited
Teine Vabariik

**Teine Vabariik** võib tähendada:

* **[[Prantsusmaa Teine Vabariik|Prantsusmaa Teist Vabariiki]]**
* **[[Teine Kreeka Vabariik |Teist Kreeka Vabariiki]]**
* **[[Teine Ungari vabariik|Teist Ungari vabariiki]]**
* **[[Teine Vietnami Vabariik|Teist Vietnami Vabariiki]]** (1967–1975)

## Vaata ka
* Esimene Vabariik, Kolmas Vabariik, Neljas Vabariik, Viies Vabariik, Kuues Vabariik
Randel

**Randel** on eesti mehenimi.

## Nime kandjaid
*Randel Länts, poliitik
*Randel Min, ettevõtja
*Randel Peerna, invasportlane ja treener
Küllo

**Küllo** on eesti mehenimi.

Küllo nimepäev on 21. märts.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Küllo Eestis 32 mehel.

## Nime kandjaid
*Küllo Arjakas, ajaloolane ja poliitik
*Küllo Kõiv, maadleja
*Küllo Piibe, ettevõtja

## Viited
;paranoia

**paranoia** on kunstnik Kiwa asutatud kirjastus, mis keskendub eksperimentaalse kirjanduse ja kontseptuaalse kunsti avaldamisele. Raamatute iseloomuliku minimalistliku kujunduse on loonud graafiline disainer Tuuli Aule. 

## Avaldatud raamatud

* Kiwa “enter the untitled” 2014
* erinevad autorid “0lematute raamatute antoloogia / The Anthology of Non-Existent Books” 2014
* Celer Tambre “Kõigi olemasolevate bändide nimekiri, 1. osa / A List of Every Band Ever, vol. 1” 2014
* Jelena Glazova “Plasma” 2014
* Kiwa “Lennuki kõrval toas” 2014
* Exotikdot “The Pituitary Galaxy / Hüpofüüsi galaktika” 2014
* Kiwa “wildlife docs & nothing” 2014
* Psaiko “Psaiko” 2014
* Joonas Vangonen “Kisa ja oksendamine” 2014
* Taavi Novek “Valegiid” 2014
* Anders Härm “Kolm isamaalist kõnet / Three Patriotic Speeches” 2014
* erinevad autorid “Seeneriik on lähedal” 2014
* Cubus Luarvik “Memorial” (CD) 2015
* erinevad autorid “(sulgudes)” 2015
* erinevad autorid “Neoonmust” 2015 
* AGF “poeemitootjanna /poemproducer / производителя стихотворения / メーカーの詩 / runojen tuottaja / hersteller dichtungen” 2015
* Richardas Norvila “Murtud vaikus / Ричардас Норвила” 2015
* Mare Sabolotni “Mida silm ei seleta” 2015
* Joanna Ellmann “Sulgunud ruum” 2015
* Henri Hütt & Evelyn Raudsepp “nimetuse võimalikkusest: post-Kaardil / unnamed nature postproject” 2015
* Elena Grigorieva “Kaksikspiraal / Double Spiral /ДвойнаяСпираль” 2015
* Jaan Malin “Maa ja ilm” 2015
* “Kaotad mille leiad” 2015
* Roomet Jakapi, Mihkel Kleis “TKUN ORHA PNUL” 2016
* Roomet Jakapi, Mihkel Kleis “TKUN ORHA PNUL” (MC) 2016
* “Paul Valery “Isand Pea” masintõlge” 2016
* Marko Mäetamm “Juubeliaasta” 2016
* Andres Lõo “Fantoomplatvorm / Phantom Platform” 2016
* Raul Velbaum “Armastatud klassikud” 2016
* Taavi Novek “Nechers” 2016
* Taavi Novek “572 SkEtši NELJAS VÕTE” 2017
* Adam Randželovitš / Адам Ранджелович  “Lühimärkmeid laostumisest / Эксперименты по разложению” 2017
* Marko Mäetamm “Tales of Messanger” 2017
* Kiwa “spiral of void” 2017
* Heidi Paju “Meeste püksid” 2017
* “nothing” 2017
* Freddy “Sigalind” 2017
* Urmo Mets “Võimalikud majad / Conceivable Houses” 2017 
* Tarvo-Hanno Varres “Memory-Sensitive” 2017
* Amen. “The BϘOK ●f ИEOiƧM?!” 2018
* Raul Oreskin “Kui ma vananen” 2018
* Marko Mäetamm “Vanaisa” 2019
* Attilio Solzi “The Deaf-Mute” 2018
* AG Davies “Misosophy” 2018
* Stefan Haus “A Really Good Dictionary of Modern and Contemporary Art” 2018
* A.Aabal ja teised “Vägisõnastik” 2018
* Jonathan Roper “Read Less” 2019
* Alec Butler “Rämeparadiis” 2019
* Danai Anagnostou “Common Ostrich” 2018
* Taavet Kase “Surmamaks” 2018
* Tõnis Vint “Kogutud artiklid / Collection of Articles”  2021
* Sten Eltermaa “Transparency Registry” 2020
* Herman Cat “Postinfotehnoloogia” 2020
* Roomet Jakapi “Rahvusvaheliste tippspetsialistidega” 2021
* Kaspar Jassa “Koogel-Moogel” 2022
* Andreas Kübar “Telk” 2021

## Välislingid
*Koduleht
Külvi

**Külvi** on eesti naisenimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Külvi 46 naisel. Külvi oli levikult 1172. naisenimi. Vanim Külvi oli üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 35–39. Külvi oli keskmiselt 60 aasta vanune (mediaanvanus oli 57).

## Nime kandjaid
*Külvi Kummer, klaasikunstnik
*Külvi Peterson, arst
*Külvi Pruuli, keeleteadlane

## Viited
Valeri Laur

**Valeri Laur** (sündinud 8. novembril 1948 Tallinnas) on eesti kunstnik.

Laur lõpetas 1974. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi, tema juhendaja oli Johannes Võerahansu. 

Kuni 1977. aastani töötas ta ERKI maalikateedri õppejõuna.

Aastatel 1977–1990 elas ja töötas ta Siberis Ust-Ilimskis. Suur osa tema loomingust on seotud selle linnaga. Sisuliselt oli ta vabatahtlik linnakunstnik. Ta on Ust-Ilimski linna vapi autor.

## Viited
Substantsidualism

**Substantsidualism** on vaimufilosoofias seisukoht, mille järgi inimene sisaldab kahte substantsi. 

Substantsidualismi tuntuim vorm on Descartesi dualism, ning sageli kasutatakse neid väljendeid sünonüümidena. Siiski on ka teisi substantsidualismi vorme. Näiteks E. J. Lowe (2006) pooldas mittekartesiaanlikku substantsidualismi, mille järgi normaalne inimene koosneb kahest substantsist: kehast ja isikust, millel on erinevad identsustingimused. Isik ei ole puhtvaimne nagu hing René Descartesil, teda ei saa määratleda puhtalt mõtlemise ja teadvuse kaudu. 

## Viited

## Kirjandus
*E. J. Lowe. Non-Cartesian substance dualism and the problem of mental causation. – *Erkenntnis*, 2006, 65 (1), lk 5–23.
Connersi skaala

**Connersi skaala** (*Conners Scale*) on psühholoog Keith C. Connersi 1969. aastal välja töötatud küsimustik, mis algselt oli mõeldud arstidele minimaalse aju düsfunktsioonihäirega laste ja noorukite käitumise psühholoogiliseks hindamiseks ja manustatud psühhotroopsete ravimite efektiivsuse hindamiseks.

Arvatakse, et Conners töötas skaala välja just selliste kliiniliste ravimiuuringute käigus, kus lastele manustati metüülfenidaati (Ritalin) ja sooviti hinnata muutusi nende käitumises.

Algul sai Connersi skaalat kasutada tasuta, kuid 1980. aastal omandas õigused Multi-Health Systems (MHS).

## Connersi käitumise hindamise vahendid

Connersi skaala on muutustega haiguste klassifikatsioonides kaasa läinud, selle parandatud ja täiendatud versioone kasutatakse aktiivsus- ja tähelepanuhäire (ADHD) hindamisvahendina, nii näiteks sisaldab Conners 3™ võimalust hinnata käitumist "Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders" (DSM-5) ADHD sümptomite skaalal.

Käibel on mitmeid laste ja noorukite emotsionaalsete ja käitumuslike probleemide hindamisskaalade täiustatud versioone:

* Conners’ Rating Scales (CRS-R) – sisaldab vanema, õpetaja ja enesekohast versiooni;
* Conners’ Teacher Rating Scale (CTRS-R) – õpetaja vorm;
* Conner’s Adult ADHD Rating Scale-Short (CAARS-S:S) – täiskasvanute vorm;
* Conners 3™ – sisaldab nii tarkvarapaketti kui ka paberil ja pliiatsiga täidetavaid vorme, vanem (Conners 3–P), õpetaja (Conners 3–T) ja enesekohane (Conners 3–SR), lisaks Conners 3 ADHD Index (Conners 3AI™) ja Conners 3 Global Index (Conners 3GI™), hindamisaruandeid jpm.

## Viited

## Välislingid
* Werry, J.S., Sprague, R.L. & Cohen, M.N., *[https://link.springer.com/article/10.1007/BF00916752 Conners' Teacher Rating Scale for use in drug studies with children — An empirical study]*, J Abnorm Child Psychol (1975) 3: 217. doi:10.1007/BF00916752, lk 217–229
Meedium

**Meedium** (ladina sõnast *medium* 'keskkoht') on mitmetähenduslik sõna:
*meedium on vahend; vahendaja, vahelüli
*meedium ehk massikommunikatsiooni
*meedium on infotehnoloogias füüsiline vahend, millega näiteks andmeid esitatakse
*meedium (inimene) on üleloomulike võimetega inimene
*"Meedium" on USA teleseriaal
*meedium ehk keskkond
*Meedium (ansambel)
*...

## Vaata ka
*Meedia
Derek Ibbotson

**George Derek Ibbotson** (17. juuni 1932 Huddersfield, West Yorkshire – 23. veebruar 2017 Wakefield) oli Suurbritannia jooksja.

Derek Ibbotson võitis 1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is pronksmedali 5000 m jooksus.

Tema isiklik rekord 5000 m jooksus oli 13.54,60 (1956).

## Viited

## Välislingid
*
Griniai

**Griniai** on küla Leedus Kelmė rajoonis, Pakražantise valla halduskeskus. Küla asub Kražantė jõe kaldal. Griniais on keskkool, kultuurimaja, raamatukogu ja postkontor. Nõukogude ajal oli see kohaliku kolhoosi keskasulaks. 

Külas on sündinud Leedu filosoof Zenonas Norkus.

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Haanja-Plaani Püha Nikolai kogudus

**Haanja-Plaani Püha Nikolai kogudus** oli Võrumaal Plaani külas aastatel 1846–1962 tegutsenud õigeusu kogudus. Kogudus kasutas Plaani Püha Nikolai kirikut.

## Ajalugu

Haanja-Plaani õigeusu kogudus avati 14. märtsil 1846, mil valmis pühakoda. Kiriku pühitses püha Nikolai auks Pihkva piiskopkonna Riia vikaarpiiskop Filaret (Gumilevski). 31. märtsil 1846 pühitses ta Haanja-Plaani Püha Nikoli koguduse esimeseks preestriks Pihkva Vaimulikus Seminaris vaimuliku hariduse omandanud Joann Žemtšužini. 1925. aastal oli koguduses 500 inimest. Haanja-Plaani kogudus lõpetati 1. veebruaril 1962 ja Munamäe sovhoos hakkas kirikut kasutama viljaaidana. 

Plaani Püha Nikolai kirik on tagastatud Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule, kogudust ei ole veel taastatud.

## Koguduses teeninud vaimulikud
* pr Joann  Žemtšužin             
* pr Jaan/Joann Kolon 
* pr  Simeon  Mariptšelski
* pr  Peeter Festinski 
* pr Vassili Zadvinski 
* pr Mihhail Tšihhatšov 
* pr  Vsevolod Mutovozov 
* pr Nikolai Lebedev 
* pr Aleksander Hrebtov
* pr Georgi/Jüri Karlson  
* pr Joann Randvere-Rõbakov 
* ülempreester Sergei/Sergius Samon
* pr Peeter Tamm/Veretinski 
* pr  Vambola/Vladimir Hiiesalu/Subbert  
* pr William/Vilemon Talomees 
* munkpreester Jakob/Laatsar  Sarv 
* pr Joann Kuldmäe

## Koguduses teeninud köstreid
* Aleksander Smirnov
* Varlaam Verhoustinski 
* Dionisi/Tõnis Siimann

## Viited

## Kirjandus
* "Õigeusu kirikutes (kogudustes) teeninud vaimulike nimekiri”. Tallinn, 1975. Koostaja preester August Kaljukosk. EAA.5437.1.64
* "Eesti õigeusk X–XXI saj". Entsüklopeediline teatmik. Koostaja Vladimir Iljaševitš. Tallinn, 2014 (vene keeles)
* Andrei Sõtšov. "Eesti õigeusu piiskopkond nõukogude  religioonipoliitika mõjuväljas 1954–1965".
* Anu Raudsepp. “Riia Vaimulik Seminar 1846–1918”. Tartu, 1998
* David Papp. “Eesti Apostliku õigeusu vaimulikud“ – Biograafiline leksikon (16.–20. saj). EAA. 5410.1. 247–249
* “Eestimaa uusmärtrite elulood”. Koostaja ülempreester Andreas Põld. Pärnu, 2013
* Andrei Sõtšov. "Eesti õigeusu piiskopkond Stalini ajal aastail 1945–53". Tartu, 2004, lk 58-64; lk 79-81; lk 210
* “Kirikud ja kogudused Eestis“. Miniteatmik. Koostajad Ilmo Au, Ringo Ringvee. Tallinn, 2000
* "Mitut usku Eesti. Valik usundiloolisi uurimusi: õigeusu eri". Toimetaja Liina Eek. Tartu Ülikooli kirjastus. Tartu, 2015; lk 41-46
* Jaanus Plaat/Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tartu, 2011, lk 632-635

## Välislingid
*Õigeusu kirik kavandab Plaanile mungakloostrit Eesti Päevaleht, 6. november 2001
Varesjalg

**Varesjalg**  (*Consolida*) on taimeperekond tulikaliste sugukonnast.

Varesjalad on üheaastased võrdlemisi suurte õitega taimed. Mõnes süsteemis moodustab see liikiderühm osa perekonnast *[[Delphinium]]*, kus aga ülejäänud liigid on mitmeaastased. 

## Liigid
Perekonda kuulub umbes 40 liiki.

### Eesti liigid
Eestis kasvab looduslikult üks liik – põld-varesjalg (*Consolida regalis*). See on võrdlemisi tavaline üheaastane põlluumbrohi.
Mõnda muud liiki võidakse kasvatada aias.

### Teisi liike
**Consolida ajacis* – aed-varesjalg
**Consolida orientalis* – ida-varesjalg
Lõunaväil

**Lõunaväil** on Tallinna üldplaneeringus kavandatud linna põhimagistraal, mis ühendab Laagna teed Tondi tänavaga. Magistraal hõlmab läbimurde Peterburi teele, Järvevana tee ja Filtri raudteeviadukti vahelise ühenduse ja Püssirohu tänava pikenduse Toonela teele.

## Vaata ka
*Põhjaväil

## Viited
Gloria Steinem

**Gloria Marie Steinem** (sündinud 25. märtsil 1934 Toledos Ohio osariigis) on Ameerika Ühendriikide ajakirjanik ja feminist. 

Teda kui sotsiaal-poliitilist aktivisti peetakse üheks 1960. aastate lõpu ja 1970. aastate alguse feministliku liikumise liidriks ja kõneisikuks.

Steinem oli ajakirja New York kolumnist ja ajakirja Ms. looja. 1969. aastal avaldas Steinem artikli "Pärast Black Poweri liikumist tuleb naisõiguslus", mis tegi ta feminismi juhina üle riigi tuntuks.

2005. aastal asutas Steinem koos Jane Fonda ja Robin Morganiga mittetulundusühingu Women's Media Center, mille eesmärk on muuta naised meedias nähtavaks ja võimsaks.

Praegu korraldab Steinem üritusi ja peab loenguid üle kogu maailma ning võtab meedias sõna võrdsuse teemadel.

## Viited
Savimäe kraav

**Savimäe kraav** on kraav Sakala kõrgustiku lääneosas ja Soomaal, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Paelama oja parempoolne lisajõgi.

Kraavi pikkus on 11,9 km, valgla pindala 22,4 km², langus 35 m ja lang 2,94 m/km. Kraav saab alguse 57,5 m kõrgusel Ilbaku külas ja suubub 22,5 m kõrgusel Sandra külas paremalt poolt Paelama ojasse 6,3 km kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Bernašivka

**Bernašivka** (ukraina keeles Бернашівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 209. Pindala on 1,7 km².


Bernashivka 03.JPG|
Bernashivka 02.JPG|
Bernashivka 01.JPG|
Заказник Бернашівський.JPG|
Церква Іоана Богослова (дер.) фото 2.jpg|
Dovžok (Jampili rajoon)

**Dovžok** (ukraina keeles Довжок) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Jampili rajoonis. Pindala on 8,05 km². Elanike arv on 1400.
White Star Line

**Oceanic Steam Navigation Company** või **White Star Line of Boston Packers**, üldtuntud kui **White Star Line**, oli Briti laevanduskompanii. See asutati 1845. aastal, mil kompanii klipperid seilasid Suurbritannia ja Austraalia vahet. Tänapäeval teatakse seda kompaniid enamasti omal ajal innovaatilisteks osutunud aluse Oceanic (1870) ja Olympic-klassi (1908–1937) ookeaniaurikute tõttu. Nende hulgas on ka ebaõnnestunud esmareisiga Titanic. Kõik kompanii tellitud laevad ehitati Harland & Wolffi laevatehases Belfastis Põhja-Iiri provintsis.

1934. aastal ühines ettevõte White Star Line oma peamise rivaali Cunard Line'iga, mis opereeris Cunard-White Star Line nime all kuni 1950. aastani. Cunard Line tegutses edasi eraldi üksusena 2005. aastani ning nüüd on osa ettevõttest Carnival Corporation & plc. Kaasaegsed Cunard laevad kasutavad järelhüüdena terminit *White Star Service* (*Valgetähe teenindus*), et ilmestada oma klienditeeninduse taset.

Kompanii kunagisest 92 laevast on säilinud vaid üks restaureeritud tenderaurik Nomadic, mis seisab Belfastis kuivdokis osana Titanic Quarteri uusarendusest.

## Vaata ka
*Red Star Line
*Ookeaniliinilaev

## Viited

## Välislingid
Svitjaz (küla)

**Svitjaz** (ukraina keeles Світязь) on küla Ukrainas Volõõnia oblastis Šatski rajoonis. Elanike arv on 1845. Pindala on 2,386 km².
Georgic (laev 1931)

**Georgic** (prefiksiga MV – 'mootorlaev') oli viimane laev, mis ehitati 1931. aastal White Star Line laevakompanii jaoks enne, kui ettevõte ühines oma rivaali Cunard Line'iga. Ookeaniliinilaeva ehitas laevaehitusfirma Harland & Wolff ning see valmis Belfasti laevatehases Põhja-Iirimaal. See oli Britannicu sõsarlaev. Nagu Britannic, nii oli ka Georgic sisseehitatud diiselelektrijaamaga mootorlaev, mitte aurik.

Laev ehitati Liverpooli – New Yorgi liini jaoks ning tegi esimese reisi 25. juunil 1932. Aastal 1933 vahetas see välja vananenud remontivajava ookeaniauriku Olympic liinil Southampton – New York.

Novembris 1951 telliti Georgic ÜRO poolel võitlevate Rahvaste Ühenduse vägede kandmiseks Korea sõtta. Lühikest aega transportis see vägesid Jaapanist tagasi koju. 1955. aastal rentis Austraalia valitsus aluse, et vedada immigrante Liverpoolist Austraaliasse. Laev lammutati Faslane'i mereväebaasis (HMNB Clyde) Šotimaal veebruaris 1956.

## Välislingid
*
Britannic (laev 1929)

**Britannic** oli üle Atlandi seilav ookeaniliinilaev, mille algne ainuomanik oli laevakompanii White Star Line. See oli ettevõttel kolmas laev järjest, mis kandis sama nime. Laeva ehitas laevaehitusfirma Harland & Wolff ja see valmis 1929. aastal Belfasti laevatehases Põhja-Iirimaal.

See ehitati Liverpooli – New York liini jaoks ning see tegi esmareisi 25. juunil 1930. Kui White Star Line ühines oma rivaali Cunard Line'iga 1934. aastal, siis hakkas laev sõitma liinil London – New York ning võttis hiljem ette talvised Vahemere kruiisid USA-st.

See oli 1931. aastal valminud Georgicu sõsarlaev. Nagu ka Georgic, nii oli ka Britannic sisseehitatud diiselelektrijaamaga mootorlaev, mitte aurik. Teise maailmasõja ajal kasutati seda vägede transportimiseks, vedades kokku 173 550 inimest. Pärast kapitaalremonti 1948. aastal jätkas laev kommertskasutuses. Laeval ilmnesid 1950. aastatel mitmed probleemid, sealhulgas kaks tulekahju. 1960. aastal müüdi alus vanametalliks. Britannic oli viimane White Star Line'i jaoks ehitatud laev, mis püsis endiselt teenistuses.

## Vaata ka
* Georgic (laev 1931)

## Välislingid
*
Ookeaniliinilaev

**Ookeaniliinilaev** (ka *ookeanilainer*) on reisilaev, mis sõitis mandritevahelistel liinidel, eriti liinidel, mis kulgesid üle Atlandi ookeani Lääne-Euroopa ja Põhja-Ameerika vahel, tihti Ühendkuningriigi sadamalinnade ja New Yorgi vahel.

Tuntuim neist on Titanic, mis uppus oma esimesel reisil. Alates 19. sajandi algusest hakati purjelaevu (nt Black Ball Line) välja vahetama aurulaevadega (nt White Star Line ja Cunard Line) ning hiljem mootorlaevadega. Ookeaniliinilaevu oli kokku mõnisada, millest enamik on kas hävinud või vanametalliks lammutatud. 

21. sajandi alguse seisuga on ainuke tegutsev ookeaniliinilaev Queen Mary 2, mis sõidab liinil Southampton – New York. Kaks korda aastas sõidavad üle ookeani ka uued ja palju mahukamad kruiisilaevad, mis viibivad osa hooajast Läänemerel ja Vahemerel ning osa Kariibi merel.

Suur osa varasematest ookeaniliinilaevadest ehitati Suurbritannia laevatehastes, näiteks Põhja-Iirimaal Belfastis, vähem ehitati neid Saksamaal.

Ookeaniliinilaevade teemat käsitleti eriti ilmekalt *[[art déco]]* kunstisuuna hiilgeajal 1920.–1930. aastatel, näiteks plakatitel.

## Vaata ka

*White Star Line

## Viited

* Stars of the silver screen all at sea, BBC, 13. märts 2018
*Spark, How Do Cruise Liners Work?
Gordon Pirie

**Douglas Alistair Gordon Pirie** (10. veebruar 1931 Leeds – 7. detsember 1991 Lymington) oli Suurbritannia jooksja.

Pirie osales kolmedel olümpiamängudel. 1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingis  võitis ta 5000 m jooksus 4. koha ja 10 000 m jooksus 7. koha. 1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is võitis ta hõbemedali 5000 m jooksus ja 8. koha 10 000 m jooksus. Roomas toimunud 1960. aasta suveolümpiamängudel sai ta 5000 m jooksus 8. koha ja 10 000 m jooksus 10. koha.

1955. aastal sai ta BBC aasta sportlase auhinna 
(BBC Sports Personality of the Year Award).

Pirie püstitas viis maailmarekordit:

## Viited

## Välislingid
*
Massumõisa oja

**Massumõisa oja** (ka **Muri kraav**) on kraav Sakala kõrgustiku idaosas Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kraavi pikkus on 3,1 km, valgla pindala 4,6 km², langus 22,5 m ja lang 7,26 m/km. Kraav saab alguse 98 m kõrgusel Kassi külas Jaama allikate ligidal ning suubub Raassilla ja Pulleritsu küla piiril 75,5 m kõrgusel vasakult poolt Virastuojasse 6,7 km kaugusel selle suudmest. Jaama allikate vesi voolab kraavide kaudu Massumõisa ojasse. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

## Vaata ka
* Jaama allikad

## Viited

## Välislingid
*
*
Kuulo

**Kuulo** on eesti mehenimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kuulo 13 mehel.

## Nime kandjaid
*Kuulo Kalamees, mükoloog
*Kuulo Kutsar, epidemioloog
*Kuulo Vahter, kunstnik
*Kuulo Vimmsaare, ühiskonnateadlane

## Viited
Euroopa sotsiaaluuring

**Euroopa Sotsiaaluuring** (European Social Survey - ESS) on rahvusvaheline hoiakuid, uskumusi ja inimeste käitumisist analüüsiv uuring, mida korraldatakse Euroopa riikides alates 2002. aastast. Eesti osaleb uuringus alates 2004. aastast Tartu Ülikooli Ühiskonnateaduste Instituudi juhtimisel. Andmeid kogutakse iga kahe aasta järel.
 
2005. aastal pälvis Euroopa Sotsiaaluuring maineka Euroopa Liidu Descartesi teadusauhinna. 2015. aastal sai Euroopa Sotsiaaluuring Eestis teaduse populariseerija peapreemia. 

Uuringu andmefailid on kõigile soovijatele tasuta alla laaditavad Euroopa Sotsiaaluuringu rahvusvahelisel kodulehel.

## Kirjandus
*Roger Jowell, Caroline Roberts, Rory Fitzgerald, Gillian Eva (toim.): *Measuring Attitudes Cross-Nationally. Lessons from the European Social Survey*, Sage Publications, 2007.
*Mare Ainsaar, Dagmar Kutsar (toim.): "Eesti Euroopa võrdlustes". Tallinn: EV Sotsiaalministeerium, 2008.

## Välislingid
*http://www.europeansocialsurvey.org/
*http://ess.ut.ee
Külmutusagens

**Külmaaine** ehk **külmutusagens** (ladina keeles *agens* 'toimiv', 'liikumapanev') on aine, mille vahendusel toimub külmutis ja soojuspumpades soojuse ülekandumine. Aurukompressorkülmutites ja -soojuspumpades on kasutatavaimad külmaained (külmutusagensid) freoonid, ammoniaak ning süsivesinikud (propaan, etaan, eteen, butaani ja propaani segu), absorptsioonkülmikutes ammoniaagi ja liitiumbromiidi vesilahused, auruejektorkülmutites veeaur. Oluline on külmaaine keemispunkt kompressori aurusti rõhul. Keemispunkt peab olema madalam jahutatava keskkonna temperatuurist külmuti juures ja soojuspumba juures madalam soojust andva keskkonna temperatuurist. Olmes kasutatavate külmutite ja soojuspumpade külmaained ei või olla mürgised, plahvatusohtlikud ega kahjustada looduskeskkonda. Külmutite hooldamisel ja tööstuses peavad seadmeid käitlema pädevad isikud. Teatud ohutusnõuete täitmisel lubatakse aga ka selliseid külmaaineid nagu ammoniaak, propaan jt, kuid looduskeskkonna kahjustused peavad olema viidud miinimumini.

**Freoonid** ehk **klorofluorosüsinikud** on keemilised ühendid, milles üks või kõik orgaanilise ühendi vesiniku aatomid on asendunud kloori või fluori aatomitega. Üks levinumaid freoone on diklorodifluorometaan (CCl2F2), HCFC-ühendid (*Hydro-Chloro-Fluoro-Carbon*), näiteks R22 (CHF2Cl), R142 (C2H3F2Cl) jt ning kloor-fluor-süsinikühendid, CFC-ühendid (*Chloro-Fluoro-Carbon*), näiteks R12 (CF2Cl2), R113 (C2F3Cl3) jt. CFC-ühendite tootmine on Euroopas aastast 1996 keelatud. Tänapäeval reguleerib freoonide töönduslikku tootmist 1987. aastal sõlmitud Montréali protokoll, tehnikas asendatakse klooriühendid sageli fluorosüsivesinikega, mis ei sisalda kloori ja seetõttu ei kahjusta ka osoonikihti. Seoses eeltooduga on hakatud kasutama **kloorivabu freoone** – HFC- (*Hydro-Fluoro-Carbon*) ühendeid. HFC-ühendeist on kasutusel **R134a** (C2H2F4), **R152a** (C2H4F2) ja **R407C**. Külmaaine R407C on kolme HFC-ühendi segu: R32 (CH2F2) – 23% (massi järgi), R125 (C2HF5) – 25% ja R134a – 52%. See on loodud kasutamiseks uutes seadmetes ning HCFC-ühendi R22 asendamiseks olemasolevates soojuspumpades ja külmutusseadmetes.

**HFC-d pole ei plahvatusohtlikud ega mürgised**, seega võivad neid kasutada inimeste hõivatud ruumides ka vastava väljaõppeta inimesed, ilma et keegi viga saaks. Freoonid on praktiliselt mittetoksilised. Kloorivabade freoonide eluiga atmosfääris on kaks (R152a) kuni 36 (R407C) aastat.  

Külmaainete kasutamist reguleerib atmosfääriõhu kaitse seadus, sama seaduse § 191. Fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavad tooted, seadmed ja süsteemid ning fluoritud kasvuhoonegaaside käitlemine ja käitleja. Käitleja pädevusnõuded on sätestatud keskkonnaministri määrusega nr 13, 02.05.2013 (RT I, 07.05.2013, 12). 
## Viited

## Välislingid
* Atmosfääriõhu kaitse seadus
* Osoonikihti kahandavate ainete nimekiri
* Lühiülevaade osoonikihti kahandavatele ainetele kehtestatud nõuetest Nõuded 
* Atmosfääriõhu kaitse seadus
* Käitleja pädevusnõuded
Risti malevkond

**Risti malevkond** on Kaitseliidu Lääne maleva malevkond, mis tegutseb Läänemaal. 

Malevkonna pealik on Aksel Heidemann.

## Endisi liikmeid
*Karl Terrav, pealik

## Viited

## Välislingid
* Risti malevkonna koduleht
Ms. (ajakiri)

**Ms.** on Ameerika feministlik ajakiri, mille asutasid teise laine feministid Gloria Steinem ja Dorothy Pitman Hughes. 

Esimene number ilmus näidisena 1971. aasta detsembris New York Magazine'i vahel. Iseseisva väljaandena ilmub Ms. alates 1972. aasta jaanuarist, mil kaanestaariks oli Imenaine. 

Gloria Steinem on rääkinud, et tundis vajadust uue väljaande asutamise järele, kuna mõistis, et polnud ühtegi naisteajakirja, mille väljaandmist naised ka kontrolliksid. 

Ajakirja nimi viitab ingliskeelsele kõnetlussõnale *[[Ms]].*, mis erinevalt kõnetlussõnadest *Miss* ja *Mrs.* ei reeda naiste abielustaatust, nagu seda ei reeda ka meeste kohta kasutatav *Mr*.
 
1972. aastal toodi avalikkuse ette sensatsiooni tekitanud nimekiri 53 naise nimega, kes tunnistasid, et nad olid teinud aborti. Abort oli tol ajal suuremas osas USAs ebaseaduslik. Abordi kogu maal legaliseerinud *[[Roe v. Wade]]* kohtuotsus tuli alles aasta hiljem.  

1976. aastal käsitles Ms. esimese üleriigilise ajakirjana koduvägivalla teemat. Kaanel oli foto verevalumitega naisenäost.
 
1991. aastal loobuti kommertsreklaamidest ja ühtlasi juhiti tähelepanu sellele, kui suur mõju on reklaamiandjatel naisteajakirjade sisule. Pärast seda avaldatavad reklaamid pärinevad eelkõige poliitiliselt sõltumatutelt, tulu mitte taotlevatelt ühingutelt, mille eesmärgiks on edendada naiste võrdõiguslikkust, sotsiaalset õiglust, vägivallatust ja keskkonna jätkusuutlikkust.

Oktoobris 2006 ilmus abordiõigust toetav petitsioon, mille oli allkirjastanud üle 5000 naise, kes olid ise aborti teinud. Allakirjutanute sõnul ei häbene nad oma otsust ja nimekirjas oli ka mitu tuntud naist (sh Amy Brenneman, Kathy Najimy, Carol Leifer ja Gloria Steinem). 

Aastate jooksul on kaastööd teinud lai valik eri taustaga autoreid, nii mehi kui naisi. Muuhulgas on avaldatud Alice Walkeri, Angela Davise, Barbara Ehrenreichi ja Susan Faludi artikleid. Esikaanel on olnud Hillary Clinton, Angelina Jolie, Wanda Sykes, Sarah Jones, Jane Fonda, Charlize Theron ja Queen Noor. Kajastatud on olulisi teemasid nagu ebainimlikud töötingimused välismaistes vabrikutes, seksiga kauplemine, palgalõhe, klaaslagi, kohtinguvägistamine ja koduvägivald.

Ajakiri on aastate jooksul mitu korda omanikku vahetanud, alates 2001. aastast on ajakirja väljaandjaks Los Angeleses ja Virginia osariigis Arlingtonis asuv mittetulundusühing Feminist Majority Foundation.

Juulist 1972 kuni aastani 1987 anti ajakirja välja iga kuu, 1987–2001 ilmus see iga kahe kuu tagant ja alates 2001. aastast ilmub ajakiri kord kvartalis.

## Viited

## Välislingid
*Ms.
Vaido

**Vaido** on eesti mehenimi.

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Vaido 227 mehel. Vaido on Eestis populaarsuselt 405. mehenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Vaido vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,77 ning Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,06. Vaido on keskmiselt 45 aasta vanune (mediaanvanus on 45).

## Nime kandjaid
*Vaido Kraav, mereuurija ja riigiametnik
*Vaido Lainelo, ettevõtja
*Vaido Leosk, ettevõtja
*Vaido Neigaus, laulja
*Vaido Niinesalu, õpetaja ja koolijuht
*Vaido Padumäe, ettevõtja

## Viited
Tartu Ülikooli Akadeemiline Spordiklubi

**Tartu Ülikooli Akadeemiline Spordiklubi** (lühemalt Tartu Ülikooli Spordiklubi, Ülikooli spordiklubi või TÜASK) on Tartu Ülikooli juures tegutsev spordiklubi.

## Ajalugu
4. oktoobril 1908 asutati Tartus üliõpilaste spordiring. 1909. aastal nimetati ring ümber **[[Sport (üliõpilasselts)|üliõpilasseltsiks Sport]]**. 1910 sai selts Balti Olümpiakomitee liikmeks. 1914 liitus selts Üliõpilaste Igakülgse Kehalise Arengu Seltsiga ja uueks nimeks sai **Sport**. 1918. aastal organisatsiooni tegevus lakkas.

Organisatsioon jätkas ametlikult tegevust 20. septembril 1920. 9. detsembril 1921 nimetati organisatsioon ümber **Eesti Akadeemiliseks Spordiklubiks**.

Eesti NSV ajal oli klubi suletud, ent 1946. aastal hakkas klubi tegevust korraldama ülikooli spordiklubi. 1990 võttis Tartu Ülikooli spordiklubi vastu uue põhikirja, millega kinnitas järjepidevust 1908 asutatud üliõpilaste spordiringiga.

2002. aastast kannab klubi nime **MTÜ Tartu Ülikooli Akadeemiline Spordiklubi**.

Tartu Ülikooliga on olnud või on praegu seotud järgmised spordiklubid:
*Tartu Ülikooli korvpallimeeskond
*Tartu Ülikooli korvpallinaiskond
*Tartu Ülikool Fauna

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*
Ando Palginõmm

**Ando Palginõmm** (sündinud 17. juunil 1939 Tallinnas) on eesti kergejõustiklane ja kergejõustikutreener.

Ta lõpetas 1958. aastal Tapa Keskkooli ja 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli, kus oli õppinud kehakultuuriteaduskonnas. 

Aastatel 1962–1976 oli ta Pärnu 1. Keskkooli kergejõustikutreener. Aastatel 1965–2018 oli ta Pärnu linna spordikooli kergejõustikutreener. 

1989. aastal asutas ta Pärnu Spordiklubi Altius ning asus seal tööle treenerina. 

Ta on olnud teiste seas ka Moonika Aava, Roman Fosti, Jaak-Heinrich Jagori, Eleriin Haasa ning olümpiavõitja ja maailmameistri Gerd Kanteri treener.

## Tunnustus
* 2001 – aasta õpetaja 
* 2001 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (tulemuslik töö Eesti kergejõustikupõllul)
* 2006 – Pärnu vapimärk (Pärnu Linna Spordikooli kauaaegne ja edukas kergejõustikutreener ning spordiklubi Altius eestvedaja)
* 2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2011 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali elutööpreemia (Pärnu ja Eesti kergejõustikuelu edasiviija, tippsportlaste koolitaja ning kümnete kergejõustiklaste Eesti koondisse ja maailma tasemele aidanud treener)
* 2015 – Euroopa Kergejõustiku Liidu (EAA) treeneritöö auhind
* 2019 – Johann Voldemar Jannseni nimeline auhind

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
* Enn Hallik. Ando Palginõmm: Pärnus töötab enamik treenereid südamega, põledes, ja enda seest tuleva sunniga, Pärnu Postimees, 4. veebruar 2012
* Lauri Habakuk. Ando Palginõmm: Ükski inimlik nõrkus pole mulle võõras., Pärnu Postimees, 31. august 2019
* Prillitoos esitleb. Meistrite meistrid - Ando Palginõmm, ETV, 8. september 2019
BonBon

**BonBon** on ööklubi Tallinnas aadressil Vana-Posti 8, 10146 Tallinn.

## Välislingid

*BonBon Club Facebookis
Skėmiai

**Skėmiai** on küla Leedus Radviliškise rajoonis, Skėmiai valla halduskeskus. Küla asub Dotnuvėlė jõe kaldal. Skėmiais on Baisogala keskkooli filiaal, raamatukogu ja postkontor. 

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Soojustegur

Soojuspumba kütteenergia koosneb kahest osast: energiast, mis võetakse madalatemperatuurilisest keskkonnast aurusti kaudu, ning kompressori tarbitud ja soojuseks muundatud energiast. Soojuspumba töö efektiivsust võib iseloomustada **soojusteguriga** (inglise keeles COP – *coefficient of perfomance*), mis on kogu saadud soojus­energia ja kompressori tarbitud energia suhe. Soojuspumpade soojustegur võib teoreetiliselt ulatuda 3-st kuni 10-ni. Määravaks on temperatuuritõus. Mida väiksem on temperatuuritõus (keskkondade temperatuuride vahe), seda suurem on soojustegur. Näiteks COP=4 tähendab, et soojuspump, mis töötab võimsusega 2 kW, toodab soojusenergiat võimsusega 8 kW.

Soojustegurit ei peaks nimetama kasuteguriks, sest viimasel on tehnikas väga kindel tähendus: saadud energia suhe tarbitud energiasse ja see on alati väiksem kui üks (ehk väiksem kui 100%). 

Erinevate soojuspumpade omavahelisel võrdlemisel tuleb pöörata tähelepanu sellele, et toodud COP väärtused oleks antud sama olukorra juures. Kuna soojustegur muutub hooaja jooksul, siis peegeldab küttelahenduse efektiivsust paremini **hooaja keskmine soojustegur** (SPF – *seasonal perfomance factor*). Näiteks SPF = 3 tähendab keskmist soojustegurit 300%. Võrdluseks tänapäevaste tahkeküttekatelde kasutegurid on 85–95%, gaaskondensaatkateldel kuni 110%, aga  kaminatel kõigest 50–70%. Soojuspumba soojustegur peegeldab otseselt kokkuhoitud energiat. Hooaja keskmine soojustegur 3...4 näitab, et elektrienergiat  kulub  67...75% vähem.

Soojuspumba efektiivsust kirjeldav soojustegur (COP) sõltub maasoojuspumba puhul nii kasutatavast süsteemist kui ka sisend- ja väljundtemperatuuridest. Sealjuures tuleb arvestada, et avatud soojussüsteemi puhul on COP kõrgem ja stabiilsem kui kinnise soojussüsteemi korral ning otseaurustiga süsteemid on tõhusamad (COP on kuni 0,5 võrra suurem) kui kinnised süsteemid, kuivõrd neis puudub maakontuuri tsirkulatsioonipump. Hooaja keskmine soojustegur (SPF) jääb maasoojuspumpade puhul järgmistesse vahemikesse: põrandkütte puhul 3,5...4 ning radiaatorkütte puhul 3...3,5. Soojustegurite erinevused on tingitud asjaolust, et radiaatorkütte puhul on vajalik maksimaalne väljundtemperatuur kõrgem (~50 °C) kui põrandkütte puhul (~35 °C).

## Viited
Oiu sild

**Oiu sild** on sild Tänassilma jõel, Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee ‎49. kilomeetril. Sild asub Oiu külas Tänassilma jõe suudme ligidal, umbes 0,5 km kaugusel Võrtsjärvest.
Kukekannus

**Kukekannus** (*Delphinium*) on taimeperekond tulikaliste sugukonnast.

Kukekannused on mitmeaastased rohttaimed. Paljud liigid on rohkeõielised ja mitmeid neist kasvatatakse dekoratiivtaimedena. 

Perekonnas on kokku umbes 300 liiki.

## Liike
**Delphinium elatum* – kõrge kukekannus
**Delphinium grandiflorum* – suureõiene kukekannus
**Delphinium maackianum* - maacki kukekannus
**Delphinium nudicaule* – paljuvarreline kukekannus
**Delphinium staphisagria* – täi-kukekannus
**Delphinium triste* – tume kukekannus

## Vaata ka
*varesjalg
Soontagana malevkond

**Soontagana malevkond** on Kaitseliidu Pärnumaa maleva malevkond, mis tegutseb Läänemaal. Malevkonna vastutusalasse kuulub Audru, Kihnu, Koonga, Lavassaare, Paikuse, Sauga, Tõstamaa, Varbla vald ja Sindi linn.

## Liikmeid
*Lembit Mägedi

## Viited

## Välislingid
* Soontagana malevkonnast Kaitseliidu kodulehel
Murat IV

**Murad IV** (osmanitürgi keeles مراد رابع, *Murād-ı Rābiʿ*; 26. juuli 1612 – 8. veebruar 1640) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1623–1640.

Murat IV sündis Konstantinoopolis ning oli sultan Ahmet I ja etnilise kreeklase Kösem Sultaana poeg. 11-aastane Murat sai võimule 1623. aastal paleevandenõu tagajärjel, võttes võimu üle oma onult Mustafa I.

Valitsejana tunti teda riigivõimu tugevdamise ja oma eesmärkide täitmise nimel jõhkrate meetodite kasutamise poolest.

Tema valitsusaja kõige olulisem sündmus oli Osmanite ja Safaviidide vahel toimunud sõda (1623–1639), mille järel jaotati Kaukaasia kahe impeeriumi vahel kaheks sajandiks ära ning tekkisid alged, mille järgi hiljem seati tänapäeva Türgi, Iraani ja Iraagi vaheline piir.

Murat IV suri 27-aastaselt maksatsirroosi tagajärjel 1640. aastal. Surivoodil andis ta käsu, et tema vend Ibrahim hukataks. Seda käsku täide ei viidud ja Ibrahim sai järgmiseks sultaniks.

## Viited

## Allikad
* Finkel, Caroline (2005). *Osman's Dream: The Story of the Ottoman Empire, 1300-1923*. New York: Basic Books. ISBN 978-0-465-02396-7.

## Välislingid
*
Leonard Nimoy

**Leonard Simon Nimoy** (26. märts 1931 – 27. veebruar 2015) oli Ameerika Ühendriikide näitleja, režissöör, fotograaf, laulja ja kirjanik. Ta sai tuntuks "Star Treki" filmide ja telesarjadega, kus ta kehastas USS Enterprise'i komandöri ja teadusohvitser Spocki.

Nimoy alustas karjääri 20. eluaastate alguses, kui andis näitlemistunde ning mängis sarjades ja filmides pisirolle. Detsembris 1964 kehastas ta "Star Treki" avaosas esimest korda Spocki ning kuigi avaosa lükati tagasi, mängis ta seda rolli kuni 1969. aastani. Hiljem mängis ta sama tegelast ka kaheksas filmis ning mitmes "Star Treki" osas. Spocki tegelaskuju tõi Nimoyle peale maailmakuulsuse ka kolm Emmyt ning 2015. aastal nimetati tema järgi asteroid 4864 Nimoy.

Leonard Nimoy suri 27. veebruaril 2015 kroonilise obstruktiivse kopsuhaiguse tõttu, olles 83-aastane.

## Viited
Purjekas

**Purjekas** on üldistav kõnekeelne nimetus purjetamiseks mõeldud väikelaeva või purjejahi kohta.

Purjekas võib olla peamiselt:
*Jääpurjekas – jää peal purjetamiseks mõeldud sõiduk; DN, XV
*Purjejaht – purjespordiks või merematkamiseks mõeldud väiksem purjelaev
*Purjepaat – paat, millega saab purjetada
*Svertpaat – vähemalt ühe sverdiga purjepaat või purjejaht

## Välislingid
*
*Purjekas Inglise-eesti meresõnaraamat
*
Tšervonõi Kut (Teplõki rajoon)

**Tšervonõi Kut** (ukraina keeles Червоний Кут) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 94. Pindala on 0,04 km².
Kemikaalide teabekeskus

**Kemikaalide teabekeskus** oli Sotsiaalministeeriumi haldusalas tegutsenud valitsusasutus.

2010 moodustati Tervisekaitseinspektsiooni, Tervishoiuameti ja Kemikaalide teabekeskuse ühendamisel uus asutus – **[[Terviseamet]]**.

## Viited

## Välislingid
*Kemikaalide Teabekeskuse põhimäärus ja struktuur, eRT
Kopõlõ

**Kopõlõ** (ukraina keeles Копили) on küla Ukrainas Poltava oblastis Poltava rajoonis. Elanike arv on 2525. Pindala on 2,974 km².


Kopyly Poltava Training Base 1.jpg|
Aserbaidžaani NSV rahvakunstnik

**Aserbaidžaani NSV rahvakunstnik** oli Aserbaidžaani NSV aunimetus, mida anti väljapaistvatele loovisiksustele teatri, muusika, filmikunsti, tsirkuse, televisiooni ja raadio vallas. Aunimetusega kaasnes rinnamärk.

Tavaliselt ei antud seda aunimetust enne kui 5 aastat pärast Aserbaidžaani NSV teenelise kunstniku või Aserbaidžaani NSV teenelise kunstitegelase aunimetuse saamist. Veel kõrgema aunimetusena oli võimalik saada NSV Liidu rahvakunstniku aunimetus.

Aunimetus asendati Aserbaidžaani Vabariigi rahvakunstniku aunimetusega. Aserbaidžaani NSV rahvakunstniku aunimetusega kaasnevad soodustused jäid jõusse.

## Autasustatud
*1932 Hovhannes Abeljan, näitleja
*1971 Muslim Magomajev, ooperi- ja estraadilaulja
*1973 Ljudmila Zõkina, laulja ja näitleja