Tuukanlased

**Tuukanlased** (*Ramphastidae*) ehk **tuukanid**  on lindude sugukond rähniliste seltsist. Vahel nimetatakse neid **piprasööjalasteks**. Vananenud nimetus on *tukaanlased*.

Tuukanlased on rähniliste seltsi kõige suuremad linnud, kuni rongasuurused.

Sugukonda kuulub viis perekonda (*[[Aulacorhynchus]]*, *[[Selenidera]]*, *[[Andigena]]*, *[[Pteroglossus]]*, *[[Ramphastos]]*) umbes 42–51 liigiga sõltuvalt süstemaatikast.

## Levik
Tuukanlased elavad Kesk- ja Lõuna-Ameerikas ning Kariibi mere saartel umbes tosinaliikmelises grupis. Pärismaalased kodustavad tuukaneid.

## Kehaehitus
Neil on hiigelsuur iseloomulik nokk. See on eredat värvi ja ebaloomulikult suur. Noka pikkus on peaaegu võrdne kere pikkusega. Noka suurus ei valmista linnule siiski ebamugavusi, sest see on väga kerge temas olevate õhuga täidetud kambrite ja õõnte tõttu. Nokk on tipust allapoole kooldunud ja saaghambulise servaga. Eriti suured saaghambad on noka otsas. Keel on pikk, narmalise eesosa ja servadega.

Tuukanlaste sulestik on kontrastselt värvunud. Sulestik on põhiliselt must, kuid enamjaolt leidub sellel eredaid laike. Isegi jalad ja silmad on neil eredalt värvunud. Mõni tuukanlane ei jää kirevuselt alla ka papagoidele. Nahk noka ja silma ümbruses on sulgedeta ning sama eredat värvi kui nokkki. Sellegipoolest on tuukanlased metsas vähemärgatavad. Kui nad istuvad rahulikult puuvõras, võib neid sama hästi pidada liblikaks või küpseks puuviljaks. Väikesed rohelised tuukanlased jäävad hoopis märkamatuks.

## Eluviis

Tuukanlased on lärmakad ja löövad kaasa troopikametsas valitsevas kakofoonias. 

### Toitumine
Nad toituvad marjadest, teradest, putukatest ja ämblikest.

## Paljunemine
Pulmamängu ajal nopivad ja ulatavad emas- ja isaslind teineteisele oma nokast marju. Paar jääb kokku paljudeks aastateks.

Hoolimata suurest nokast ei saa tuukanid endale ise puutüve sisse õõnsust uuristada. Paljud pesitsevad teiste lindude, peamiselt rähnide uuristatud puuõõntes. Kui õõnsus on neist endist väiksem, siis poevad nad sinna, painutades saba kahekorra selja peale. Kõige suuremad tuukanid teevad pesa looduslikesse koobastesse.

Kord aastas muneb emaslind puutüves olevasse pessa 2–4 valget muna. Mune hauvad mõlemad linnud ja pojad kooruvad 15 päeva pärast. Linnupojad lahkuvad pesast kaheksa nädala vanustena.

## Liike
* *Andigena cucullata* täppnokk-mägituukan 
* *Andigena hypoglauca* tume-mägituukan  
* *Andigena laminirostris* kilbis-mägituukan  
* *Andigena nigrirostris* hele-mägituukan  
* *Aulacorhynchus coeruleicinctis*, *Aulacorhynchus coeruleicinctus* valgesilm-rohetuukan  
* *Aulacorhynchus derbianus* nõlva-rohetuukan 
* *Aulacorhynchus haematopygus* punanokk-rohetuukan 
* *Aulacorhynchus huallagae* peruu rohetuukan 
* *Aulacorhynchus prasinus* smaragdtuukan 
* *Aulacorhynchus sulcatus* vagunokk-rohetuukan 
* *Baillonius bailloni*, *Andigena bailloni* safrantuukan
* *Ramphastos ambiguus* kilatuukan 
* *Ramphastos ambiguus swainsonii*, *Ramphastos swainsonii*, *Ramphastos tocard*, *Ramphastos tocardus* ruskenokk-kilatuukan 
* *Ramphastos dicolorus* brasiilia tuukan 
* *Ramphastos sulfuratus* vääveltuukan 
* *Ramphastos toco* tokotuukan  
* *Ramphastos tucanus* manisktuukan  
* *Ramphastos tucanus cuvieri*, *Ramphastos cuvieri* lääne-manisktuukan 
* *Ramphastos vitellinus* mustnokk-tuukan 
* *Selenidera culik* pipratuukan 
* *Selenidera gouldii*, *Selenidera maculirostris gouldii* laiknokk-tuukan 
* *Selenidera maculirostris* vöötnokk-tuukan

## Pilte

Ramphastos-swainsonii-3.jpg|Ruskenokk-kilatuukan
Kobe kachoen28n3872.jpg|Tokotuukan
Chestnut-eared aracari (Pteroglossus castanotis).JPG|*[[Pteroglossus castanotis]]*
Keel-billed toucan, costa rica.jpg|Vääveltuukan
Blue-throated Toucanet JCB 1.jpg|Smaragdtuukan


## Viited

 
## Välislingid

* "Teadlased: tuukani nokk on nagu konditsioneer" Postimees, 24. juuli 2009