open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Helmi Vill

**Helmi Vill** (1904–1973) oli eesti rahvalaulik.

Vill sündis Karula kihelkonnas Vana-Antsla vallas Mõisamäel. Regilaule õppis ta oma isapoolselt vanaemalt Triina Hermannilt, kes oli tunnustatud pulmalaulik. Hiljem oli ta Antsla lähedal Urvaste kihelkonna Säre (praegu Kraavi) külas asuva Säremiku talu perenaine.

Temalt on kokku kirja pandud 15 laulu, peamiselt 1957. ja 1965. aastal toimunud ekspeditsioonide käigus. Märkides, et vanad laulud pidid talle eriliselt lähedased olema, sest kuigi ka teised Triina Hermanni lapselapsed olid vanaemalt regilaule õppinud, ei mäletanud nad kaugeltki nii palju terviklikke regilauluvariante.

Rahvaluulekogujad on Helmit kirjeldanud väga tagasihoidliku naisena. Folklorist Ottilie-Olga Kõiva on kirjutanud, et 1957. aasta ekspeditsiooni käigus soostus Helmi Antslasse lindistusele tulema ainult tänu lubadusele, et läheneva halva ilma tõttu aitab teadlaste meeskond teda hiljem põllukoristusel. 

## Isiklikku
Tal on tütar Ene, kes kirjutas 1956. aastal mitmeid ema laule arhiivide tarbeks üles.

## Viited

## Välislingid
* "Oma ema ja võõrasema söök" Helmi Vill (1965). *Eesti rahvamuusika antoloogia*
* "Hobusemäng" Helmi Vill (1965). *Eesti rahvamuusika antoloogia*
* "Leigarimäng" Helmi Vill (1965). *Eesti rahvamuusika antoloogia*
* "Rikka härg ja vaese vares" Helmi Vill (1965). *Eesti rahvamuusika antoloogia*
Bardowick

**Bardowick** (alamsaksa: *Bewick*) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 23,25 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6993 inimest. Vald asub Lüneburgist põhjas, laevatatava Ilmenau jõe ääres.

## Ajalugu
Paika on esmamainitud 795. aastal ja linnaseisuse andis talle 972. aastal Otto I. Selle nimi on tuletatud langobardidest, see hõim elas seal kunagi. Siit algas Lombardia koloniseerimine nende ariaanliku kuninga Alboini juhtimisel.

1146. aastal on esmamainitud Peeter-Pauli kollegiaatkirikut. 1186. aastal andis siis pädev Verdeni vürstlik piiskop Tammo (suri 1188. aastal) kollegiaatkirikule veel eesõigusi.

Linn (peale kirikute) tehti 1189. aastal Heinrich Lõvi poolt maatasa. Selle ajani oli see kõige õitsvam kaubanduslinn Põhja-Saksamaal.

Endise kollegiaat-, vahepeal luterliku kiriku (saksa: *Bardowicker Dom*; sõna Dom kasutatakse saksa keeles – pars pro toto – sünekdohhina kollegiaatkirikute ja katedraalide kohta ühtviisi) praegune hoone püstitati ajavahemikus 1389–1485.

## Viited

## Välislingid
* www.bardowick.de
Mari Kanasaar

**Mari Kanasaar** (28. aprill 1937 Tallinn – 22. veebruar 2022) oli eesti moekunstnik ja illustraator.

## Elulugu
### Haridus
Ta õppis Tallinna 27. 8-klassilises koolis Rahumäel ja Tallinna 7. Keskkoolis. Aastatel 1956–1962 oli moeüliõpilane Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis.

11-aastaselt põdes ta lastehalvatust ning sellest ajast saati vajas liikumiseks ratastooli.

### Töö
Aastatel 1963–1965 oli Tallinna Moemaja kunstnik, kavandas rõivamudeleid. Aastatel 1965–1992 töötas ta ajakirja Siluett moekunstniku ja toimetajana, kirjutas ajakirjale artikleid ja tegi moeillustratsioone.

Eesti Kunstnike Liidu liige aastast 1969.

### Akadeemiline ja ajakirjanduslik tegevus
1990. aastatel pidas ta loenguid 20. sajandi moestiilidest Eesti Kunstiakadeemia moe eriala üliõpilastele, juhendas diplomande. Kirjutas moeajalooalaseid artikleid ajakirjadele Stiil ja Avenüü; tema artikleid stiilist, moekunstnikest ja moeikoonidest ilmus ka mitmes muus perioodilises väljaandes, sageli illustreeritult ta enda joonistustega. 

## Teosed
2010. aastal ilmus Sulev Olli ja Mari Kanasaare koostöös "Printsessi voodikohendaja päevaraamat". 
::*Sulev Olli luulekogu on võrdselt ka Mari Kanasaare pildiraamat – tekst muundub selles sujuvalt pildiks ja pilt tekstiks. Üks ei ole mõeldav ilma teiseta, koos sünnib ent nauditav tervik. (Peeter Helme).* 

2013. aastal ilmus tema kirjutatud essee kakskeelses raamatus "Kaamos. Eesti mood täna = Fashion now: Estonia" (kirjastus Stiilikanal).

## Näitustel osalemine
* 1978 moejooniste näitus Tallinna Kunstisalongis koos Kristel Leedjärvega
* 1984 grupinäitus Draakoni galeriis koos Kristel Leedjärve ja Luule Heapostiga
* 2012–2013 osalus näitusel "Mood ja külm sõda" Kumu suures saalis

## Viited

## Välislingid
* http://epl.delfi.ee/news/kultuur/mari-kanasaar-curriculum-vitae?id=50729799
* http://www.colleduc.ee/kunst-cv/kanasaar.html
* Tiivad kannavad, jalad mitte. Delfi Lood / Anne & Stiil, 7. oktoober 2007
* Raadiosaade "Uus raamat". ERR Arhiiv, esmaeeter 4. märtsil 2011
Greylingstad

**Greylingstad** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas Dipalesengi vallas.

Greylingstad on asutatud 1909. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Greylingstadi elanikest valgeid 53,28%, mustanahalisi aafriklasi 45,05%, India või Aasia päritolu inimesi 0,83%, värvilisi 0,60% ja teisi 0,36%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 51,74% inimesi, suulu keelt 27,92%, sotho keelt 6,62%, inglise keelt 4,45%, ndebele keelt 2,29%, pedi keelt 2,17%, koosa keelt 1,81% ja tsvana keelt 1,44%.

## Viited
2019. aasta autoralli maailmameistrivõistlused

**2019. aasta autoralli maailmameistrivõistlused** olid autoralli maailmameistrivõistluste 47. hooaeg. Maailmameistrivõistlused koosnesid 13 etapist, mis said alguse Monte Carlo ralliga jaanuaris ning pidid lõppema novembris Austraalia ralliga, kuid ulatuslike maastikupõlengute tõttu jäeti 14. etapp ära.

Ott Tänak ja Martin Järveoja kindlustasid maailmameistritiitli eelviimase etapiga, mis jäi viimaseks, ning nad kogusid 263 punkti. Meeskondlikult võitis Hyundai 380 punktiga.

## Kalender

## MM-sarja üldjärjestus
Punkte jagati järgneva süsteemi alusel iga ralli lõpus kümnele parimale

Sõitjad ja kaardilugejad said lisapunkte iga ralli *[[Power Stage]]* kiiruskatselt. Tootjate arvestuses said rallilt punkte koguda igast meeskonnast maksimaalselt 2 parimat kohta saanud rallipaari.

### Sõitjad

### Kaardilugejad

### Tootjad
*Tabelis on märgitud igal etapil kogutud punktid.*

## Välislingid

*Koduleht (inglise keeles)
*Hooaeg 2019 ewrc-results.com
Umdloti

**Umdloti** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis eThekwini linnaringkonnas. Umdloti asub India ookeani rannikul.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Umdloti elanikest valgeid 76,66%, mustanahalisi aafriklasi 12,26%, India või Aasia päritolu inimesi 8,49%, värvilisi 2,25% ja teisi 0,34%. Inglise keelt pidas emakeeleks 72,69% inimesi, afrikaani keelt 14,33%, suulu keelt 7,11% ja koosa keelt 1,69%.

## Galerii

Umdloti, KwaZulu-Natal.jpg
Umdloti (beach), KwaZulu-Natal.jpg


## Viited
Alvis Hermanis

**Alvis Hermanis** (sündinud 27. aprillil 1965 Riias) on läti teatrijuht, lavastaja ja näitleja. Ta on aastast 1997 Riia Uue Teatri peanäitejuht.

Ta lõpetas aastal 1988 Läti Konservatooriumi teatriteaduskonna.

## Tunnustus
* 2014 Balti Assamblee kunstipreemia
Eddie Deezen

**Edward Harold** **Deezen** (sündinud 6. märtsil 1957 Cumberlandis Marylandis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
MTÜ Igale Lapsele Pere

**Igale Lapsele Pere MTÜ** on vanemliku hooleta jäänud lapsi kasvatavate perede eestkoste- ja tugiorganisatsioon, mis asutati aastal 2010 (esialgse nimega Tallinna ja Harjumaa Kasuperede Liit). Organisatsiooni tööd juhib kolmeliikmeline juhatus. MTÜ töökorralduses järgitakse vabaühenduste eetikakoodeksit. MTÜ kuulub tulumaksusoodustusega ühingute nimekirja.

MTÜ piirkondlikud kontaktisikud tegutsevad Tallinnas ja Harjumaal, Tartu- ja Jõgevamaal, Järvamaal, Ida-Virumaal, Saaremaal, Hiiumaal, Pärnumaal, Võru- ja Põlvamaal.

Organisatsiooni kodulehel on toodud nimekiri õigusaktidest, mis käsitlevad vanemliku hooleta jäänud laste hooldamist perekonnas, ja valdkonna terminid. Nendel teemadel saab nõu küsida kodulehel oleva elektroonse vormi kaudu.

Igale Lapsele Pere MTÜ rõhutab vajadust tagada hooldusperedesse paigutatud lastele turvaline keskkond. MTÜ liikmed on arvamusel, et hooldusperedes kasvavaid lapsi puudutav valdkond vajab muudatusi, et jõuda oma arengus kõrgele tasemele.

MTÜ Igale Lapsele Pere on välja andnud erialaseid raamatuid, mida on võimalik nende kodulehelt tellida. Kuus raamatut on eesti ja üks vene keeles:

# Niels P. Rygaard, „Kiindumushäirega laps. Praktilise teraapia käsiraamat“ (eesti ja vene keeles);
# Bruce D. Perry, „Poiss, keda kasvatati nagu koera“;
# Kim S. Golding, „Sild üle rahutu vee“;
# Daniel A. Hughes, „8 nurgakivi parimate suhete vundamendis“;
# Nicola Marshall, „Kiindumussuhe: käsiraamat õpetajatele: praktilised põhitõed õpetajatele, hooldajatele ja koolide tugispetsialistidele“;
# Marek Wnuk ja Ulyana Dolyniak, „Töö traumeeritud lastega“.

## Viited
Kevin Marks

**Kevin Marks** (sündinud 24. novembril 1997) on eesti muusik, Eesti Autorite Ühingu liige.

Thrash metal ansambli Tankist vokalist, kitarrist, peamine laulukirjutaja ning asutajaliige.

On kuulunud ansamblitesse Intrepid (vokaal, 2017-2018) ja Rattler (kitarr, 2015-2018)

Töötab Võru Kesklinna Koolis ajaloo ja ühiskonna õpetajana.

## Välislingid

* Kevin Marks metalbändide andmebaasis Metal Archives
Margus Traumann

**Margus Traumann** on eesti muusik ja helindaja.

Ta on ansamblite Tankist, Loits ja Yriel basskitarrist, *[[black metal]]*'i ühemeheprojekti Mortalism eestvedaja,, punkbändi Sollad asutajaliige ja kitarrist ning rokkbändi Säru asutaja, laulukirjutaja, laulja ja kitarrist.

Tegutsenud ka basskitarristina Ardo Kantemuse ansamblis.

## Helindus
*2017 – Moonrocket – "Vaid sina" (netisingel) (miks)
*2017 – Tankist – "Be Offended" (lühialbum) (remiks ja remaster)
*2017 – Kuuvarjutajad – "Õhtu" (netisingel) (salvestamine, miks, master)
*2017 – Tankist – "Unhuman" (album) (miks ja master)
*2018 – Nedsaja Küla Bänd – "Wagon Wheel (Old Crow Medicine Show cover)" (netisingel) (miks ja master)
*2018 – Silver Jusilo – "Olekud" (album) (salvestamine ja miks)
*2018 – Ööviiul – "Minu majas kummitab" (album) (miks ja master)
*2019 – Nedsaja Küla Bänd – "Paksu metsa vahel" (album) (miks)
*2019 – Tankist – "Doom" (singel) (salvestamine, miks, master)
*2019 – Nedsaja Küla Bänd – "Suveöö" (singel) (miks ja master)
*2019 – Tankist – "Kon kuradi kotsil ma elä?" (singel) (salvestamine ja miks)
*2019 – Nedsaja Küla Bänd – "Esmaspäeval Antsla jaamas" (singel) (miks ja master)
*2023 – Tankist – "Forced Equal" (album) (salvestamine, miks)
*2023 – Tankist – "Tsensor" (singel) (salvestamine, miks)

## Viited

## Välislingid
* Margus Traumann ''metal''<nowiki/>-ansamblite andmebaasis Metal Archives
Arturo Godoy

**Arturo Godoy** (hüüdnimi **Arturito**; 10. oktoober 1912 Iquique – 27. august 1986 Iquique) oli Tšiili poksija. 

Godoy poksis detsembrist 1930 kuni novembrini 1951 elukutselisena. Ta osales kokku 126 kohtumisel ning võitis neist 91 (neist 51 nokaudiga), kaotas 21 (neist 2 nokaudiga) ja viigistas 12 kohtumist. 

Ta on olnud vaheaegadega elukutseliste raskekaalu Lõuna-Ameerika meister aastatel 1939–1951. Ta pretendeeris 1940. aastal maailmameistri tiitlile ja kohtus kaks korda valitseva maailmameistri Joe Louisiga. Godoy kaotas mõlemad kohtumised.

Ta on poksinud ka Brasiilia eestlaste Erwin Klausneriga 22. aprillil ja 24. juunil 1934 (Godoy võitis mõlemad kohtumised) ja 7. septembril 1935 Oscar Davidsoniga (Godoy võitis kohtumise).

## Välislingid
*Arturo Godoy lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Sergio Ojeda

**Sergio Ojeda Doren** (23. jaanuar 1906 Santiago – 1. jaanuar 1996 Los Angeles, USA) oli Tšiili poksija, poksitegelane ja poliitik.

## Poksija ja poksitegelasena
Ta oli 1920. aastatel mitmekordne Tšiili meister poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg).

Ta osales poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel, kuid sattus kohe 1. ringis kokku hilisema kuldmedali- ja olümpiavõitjaga Víctor Avendañoga (Argentina), kaotas oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Pärast poksijakarjääri lõppu töötas ta kinnisvara- ja kindlustusmaklerina. Alates 1944. aastast tegutses ta Tšiili elukutselise poksi tegelasena. Ta organiseeris 1946. aastal tolleaegse elukutseliste raskekaalu maailmameistri Joe Louisi turnee Tšiilis. Tema tegevus aitas oluliselt tõsta poksi populaarsust Tšiilis.

## Poliitikuna
Ta oli alates 1949. aastast seotud Agraarse Töölisparteiga. Selle partei nimekirjas valiti ta 1953. aastal Tšiili parlamenti. Seal oli ta seotud eelkõige haridusküsimustega.

1957. aastal läks ta kohtu alla süüdistatuna kinnisvaraga seotud pettustes ja altkäemaksuvõtmistes. Ta läks 1970. aastal USA-sse, kuhu jäi kuni oma surmani.

## Viited

## Välislingid
* 
*Sergio Ojeda Doren. Tšiili parlamendiliikmete elulood. Hispaania keeles
Marcelo

**Marcelo** on mehenimi hispaania ja portugalikeelsetes maades. Selle inglispärane vaste on Marcellus ja itaaliapärane vaste Marcello.

## Nime kandjaid
*Marcelo Bielsa, Argentina jalgpallitreener ja endine jalgpallur
*Marcelo Birmajer, Argentina kirjanik
*Marcelo Carrusca, Argentina jalgpallur
*Marcelo Chierighini, Brasiilia ujuja
*Marcelo Cirino, Brasiilia jalgpallur
*Marcelo Antônio Guedes Filho, Brasiilia jalgpallur
*Marcelo Grohe, Brasiillia jalgpallur
*Marcelo Nascimento da Costa, Brasiilia jalgpallur
*Marcelo Pereira Surcin, Brasiilia jalgpallur
*Marcelo Vieira, Brasiilia jalgpallur
Otto Schlüter

**Otto Ludwig Karl Schlüter** (12. november 1872 – 12. oktoober 1959) oli saksa geograaf. 

Ta võttis kasutusele kultuurmaastiku mõiste, mis oli geograafias oluliseks pöördeks.

## Teoseid
*Schlüter, Otto 1920. Die Erdkunde in ihrem Verhältnis zu den Natur- und Geisteswissenschaften. *[[Geographischer Anzeiger]]* 21: 145–152, 213–218.
Campeonato Carioca

**Campeonato Carioca** (ametlikult **Campeonato Estadual do Rio de Janeiro**) on Brasiilia Rio de Janeiro osariigi jalgpalliliiga. Seda korraldab Rio de Janeiro osariigi jalgpalli föderatsioon.

Esimest korda toimusid Rio de Janeiro osariigi meistrivõistlused 1906. aastal, millega on need São Paulo osariigi meistrivõistluste Campeonato Paulista ja Bahia osariigi meistrivõistluste Campeonato Baiano järel vanuselt kolmandad osariigi meistrivõistlused Brasiilias.

Suurem osa tiitleid on jagunenud nelja Brasiilia suurklubi vahel: Botafogo, Flamengo, Fluminense ja Vasco da Gama. Edukaim klubi on 37 tiitliga Flamengo, järgnevad 32 võiduga Fluminense, 24 võiduga Vasco da Gama ja 21 võiduga Botafogo. Alates 1967. aastast on meistritiitlid jagunenud ainult nimetatud nelja klubi vahel.

Meistrivõistlused jagunevad kolme etappi: Taça Guanabara, Taça Rio ja finaalseeria.
*Taça Guanabara on esimene etapp, kus klubid on jagatud kahte alagruppi. Ühes alagrupis saab olla vaid kaks suurklubi. Klubid mängivad turniiri jooksul üksteisega läbi vaid korra. Mõlema alagrupi kaks paremat klubi pääsevad poolfinaalidesse, mille võitjad selgitavad Taça Guanabara võitja.
*Taça Rio on teine etapp. Klubid on jagatud ka siin kahte alagruppi, kuid iga alagrupi klubid mängivad korra teise alagrupi klubidega. Mõlema alagrupi kaks paremat klubi pääsevad ka siin poolfinaalidesse, mille võitjad selgitavad Taça Rio võitja.
*Kahe alagrupiturniiri alusel klubid reastatakse ning neli edukamat klubi pääsevad finaalturniirile, kus selgitatakse meistrivõistluste üldvõitja.

## Klubid
2022. aastal mängisid liigas järgmised klubid:

## Edukamad klubid
* Flamengo (37)
* Fluminense (32)
* Vasco da Gama (24)
* Botafogo (21)
*América (7)
*Bangu (2)
* Paissandu (1)
*São Cristóvão (1)

## Meistrid

## Välislingid
* Rio de Janeiro osariigi jalgpalli föderatsiooni koduleht
Eičiai

**Eičiai** (kohaliku nimega ka **Laukėsa**, žemaidi *Ētē*) on küla Leedus Rokiškise rajoonis Gaurė vallas. Aastal 2001 oli külas 475 elanikku.

Külas on põhikool, Viešvilė looduskaitseala direktsioon, seltsimaja ja Laukėsa raamatukogu.

Küla rajati XIX sajandil postijaama juurde. Hiljem rajati sinna turbatööstus, mis kasutas ära külast idas asuva Laukėsa raba turbavarusid. Nõukogude perioodil oli küla ka metsatööstuse tugiasula.

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Nature's Valley

**Nature's Valley** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Bitou vallas. Nature's Valley asub India ookeani rannikul.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nature's Valley elanikest mustanahalisi aafriklasi 53,70%, valgeid 32,39%, värvilisi 11,52%, India või Aasia päritolu inimesi 1,96% ja teisi 0,43%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 60,00% inimesi, inglise keelt 28,75%, koosa keelt 5,63% ja ndebele keelt 2,50%.

## Galerii

Nv01.jpg
Nature's Valley (S. Africa).jpg


## Viited
Soomustindik (perekond)

**Soomustindik** (*Coprinus*) on šampinjoniliste (*Agaricaceae*) sugukonda, šampinjonilaadsete (*[[Agaricales]]*) seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Coprinus comatus* – tava-soomustindik
**Coprinus martinii* – kaldatindik
**Coprinus sterquilinus* – sõnniku-soomustindik
**Coprinus verrucispermus* – näsaeoseline tindik

## Endisi liike
**Coprinellus disseminatus* – seltsiv tindik
**Coprinellus domesticus* – kitsaeoseline tindik
**Coprinellus micaceus* – sätendav tindik
**Coprinellus xanthothrix* – võsatindik
**Coprinopsis nivea* – lumitindik
**Parasola auricoma* – kraetindik

## Välislingid
*
BunsenLabs

**BunsenLabs** on Debianil põhinev Linuxi distributsioon, mis on kogukondlik järglane CrunchBang Linuxile. See põhineb Debian 9.6 Stretch stabiilsel väljalaskel.

BunsenLabsi peamisteks omadusteks on kergus, kiirus, stabiilsus ja minimalistlik kasutajaliides. Distro vaikimisi graafiline keskkond on Openbox aknahaldur koos Conky vidinatega.

See on üks vähestest distributsioonidest, mis annab Live CD peal välja kaasaegset Debiani-põhist süsteemi graafilise keskkonna ja Firefoxi lehitsejaga. Saadaval on nii LiveCD kui ka LiveDVD-versioonid 32- ja 64-bitistele süsteemidele.

BunsenLabsi suhteliselt vähesed nõudmised võimaldavad seda käitada vanal arvutiriistvaral (~10 aastat). Graafilise keskkonna ja lehitseja või muu rakendustarkvara käitamiseks vajalik RAM-mälu nõue arvutile on vähemalt 1&nbsp;GB. Koos ID-kaarti toetava tarkvaraga on mistahes ressursimahukamaks tööks soovituslik RAM-mälu miinimumvajadus 1,5–2&nbsp;GB.

Distributsioon on osaliselt ühilduv ID-kaardi tarkvaraga: peale ID-kaardi tarkvara enam-vähem edukat installi on võimalik kasutada lehitsejas PIN1 ja PIN2 koode (sisenemine ja allkirjastamine), ning osaleda Eesti e-valimistel. ID-kaardi haldustarkvara küll käivitub, kuid ei ole siiski täiel määral funktsionaalne.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Eesti ID-kaardi tarkvara ehk open-eID v. 3.12 kasutamine Debianis &mdash; Juhised Firefoxile ID-kaardi toe lisamiseks (sisselogimine ja allkirjastamine).
Projekt Unison

**Projekt Unison** on Eesti heliprojekt, mis ühendab harrastus- ja kutselisi muusikuid ja kunstnikke, kes loovad omanäolisi akustilisi keskkondi ja/või kontseptuaalseid raamistikke.

Projekt algas 2000. aastal.

2000. aastal avaldati projekti raames plaat "Märkmeid akustiliselt matkalt Balti Jaama / Trainpulse".

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Pedra da Mina

**Pedra da Mina** on mägi Brasiilias Minas Geraisi ja São Paulo osariigi piiril.

Pedra da Mina on São Paulo osariigi kõrgeim mägi.

Esimeste inimestena jõudsid Pedra da Mina tippu 1955. aasta talvel saksa alpinistid Henning Bobriki juhtimisel.

## Viited
Tava-soomustindik

**Tava-soomustindik** (*Coprinus comatus*) on soomustindiku perekonda kuuluv lehikseen. 

Seen kasvab sageli sageli asulate haljasaladel.

Eesti mükoloogiaühing valis tava-soomustindiku, siis soomustindiku, 2019. aasta seeneks.

## Viited

## Välislingid
* Tava-soomustindik andmebaasis eElurikkus
Unison

**Unison** (ingliskeelne sõna tähenduses *[[unisoon]]*) on mitmetähenduslik sõna:
*Unison (album), Celine Dioni album
*Projekt Unison, Eesti heliprojekt
*...
Allika põik (täpsustus)

**Allika põik** on või oli mitme Eesti asula tänav:
*Allika põik, Viljandis
*Allika põik oli Tallinna Külmallika põigu varasem nimi

## Vaata ka
*Allika tänav
Campbell (LAV)

**Campbell** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Siyancuma vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Campbelli elanikest värvilisi 80,36%, mustanahalisi aafriklasi 12,12% India või Aasia päritolu inimesi 1,28%, valgeid 1,24% ja teisi 5,05%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,14% inimesi, inglise keelt 1,65% ja tsvana keelt 0,96%.

## Galerii

Campbell, Mission Church 1.JPG
Campbell oldhouse.jpg


## Viited
Loxton (LAV)

**Loxton** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Ubuntu vallas.

Loxton on asutatud 1899. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Loxtoni elanikest värvilisi 85,38%, valgeid 10,73%, mustanahalisi aafriklasi 3,13%, India või Aasia päritolu inimesi 0,28% ja teisi 0,47%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 93,66% inimesi, inglise keelt 3,61%ja tsvana keelt 0,58%.

## Galerii

Loxton 04.jpg
Loxton 01.jpg
Loxton 02.jpg


## Viited
Asutav Kogu (täpsustus)

**[[Asutav kogu (üldmõiste)|Asutav kogu]]** on loodava riigi esinduskogu, mis töötab välja põhiseaduse. Eri riikide asutavaid kogusid:
*Asutav Kogu oli 1919. aastal loodud Eesti esindusorgan
*Asutav Kogu oli 1918. aastaks planeeritud, kuid kokku mitte tulnud Eesti organ
*Asutav Kogu (Prantsusmaa)
*Ülevenemaaline Asutav Kogu
*Asutav Kogu (Saksamaa)
*Asutav Kogu (Läti)
Reppenstedt

**Reppenstedt** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 14,78 km². 31. detsembril 2017 elas seal 7370 inimest.

## Viited

## Välislingid
* www.reppenstedt.de
Viljandi maantee (täpsustus)

**Viljandi maantee** on tänav järgmistes Eesti asulates:

*Viljandi maantee on tänav Hagudi alevikus Rapla vallas
*Viljandi maantee on tänav Halliste alevikus Mulgi vallas
*Viljandi maantee on tänav Kangru alevikus Kiili vallas
*Viljandi maantee on tänav Karksi-Nuias
*Viljandi maantee on tänav Kehtna alevikus Kehtna vallas
*Viljandi maantee on tänav Kiisa alevikus Saku vallas
*Viljandi maantee on tänav Kohila alevikus Kohila vallas
*Viljandi maantee on tänav Kolga-Jaani alevikus Viljandi vallas
*Viljandi maantee on tänav Kõpu alevikus Põhja-Sakala vallas
*Viljandi maantee on tänav Käru alevikus Türi vallas
*Viljandi maantee on tänav Lelle alevikus Kehtna vallas
*Viljandi maantee on tänav Luige alevikus Kiili vallas
*Viljandi maantee on tänav Märja alevikus Tartu linnas
*Viljandi maantee on tänav Põltsamaal
*Viljandi maantee on tänav Raplas
*Viljandi maantee on tänav Rõngu alevikus Elva vallas
*Viljandi maantee on tänav Räni alevikus Kambja vallas
*Viljandi maantee on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas
*Viljandi maantee on tänav Tartus, Veeriku ja Maarjamõisa linnaosa piiril
*Viljandi maantee on tänav Vändra alevis Põhja-Pärnumaa vallas

## Vaata ka
* Viljandi tänav
* Viljandi tee
HELIjaKEEL

**HELIjaKEEL** on Eesti kontserdisari, mis on pühendatud kadumisohus soome-ugri keeltele ja kultuuridele, sealhulgas nende kultuuride muusikale. Sarja korraldab MTÜ Kammermuusikud. Sarja kunstiline juht on Diana Liiv.

Sarja esimene üritus toimus 2016 Marimaal Joškar-Olas.

## Viited

## Välislingid
*Sari Facebookis
Lootuse festival

**Lootuse festival** oli 29.–31. mail 2009 Saku Suurhallis toimunud evangeeliumikristlaste festival, mille eesmärkide seas oli evangeeliumikristlaste sõnumi levitamine.

Festivali korraldas Billy Grahami Evangeelne Assotsiatsioon koos Eesti evangeelsete kogudustega.

## Viited

## Välislingid
*http://www.eestikirik.ee/lootuse-festival-ja-palve-1/
*http://www.eestikirik.ee/lootuse-festival-on-tulekul/
Eerik Varrak

**Eerik Varrak** (kuni 1937. aastani **Erich Kustmann**; 26. oktoober 1909 – 16. aprill 1946) oli Eesti ohvitser (nooremleitnant) ja metsavendade salga juht.

Sündis Järvamaal Vahastu vallas taluniku pojana. Lõpetas 1929. aastal Järva Maakonna Paide Avaliku Ühisgümnaasiumi reaalharu. Ajateenistuses Ratsarügemendis. Õppis Sõjaväe Ühendatud Õppeasutustes Tondil. 1934. aastast nooremleitnant. Teenis Kalevi jalaväepataljonis aastatel 1935–1940. 1940–1941 sõjaväepoe omanik Paides, 1941–1942 Järvamaa Omakaitse Paide piirkonna juht. 1944. aastal 1. Eesti Piirikaitserügemendi 3. pataljoni ülema adjutant.

1944. aasta sügisest metsavendade salga juht Vahastu piirkonnas. Tema eesmärgiks oli koondada Kaiu, Saarnakõrve, Särevere, Väätsa, Aela ja Võõbu metsavennad ühiseks löögiüksuseks malevkonnastaabi juhtimisel. Selleks koostas ta kavasid, ringkirju ja skeeme Peeter Kadaka varjunime all. Salajases ringkirjas sõnastati Vahastu metsavendade eesmärk järgmiselt: "Liita üksikud, laialipillatud, patriootlikult mõtlevad metsavennad aktiivseks üksuseks, et selle abil hoida alal kodanikkude vaimset erksust elujõuliseks monoliitseks tervikuks, võitluseks kultuuri ja kõikide demokraatiliste vabaduste eest teda ikestava ja rõhuva kommunistliku türannia vastu." Kavandatud metsavendade laiemat võrgustikku ei õnnestunud luua. Kirja pandud kavad sattusid 4. mail 1946 operatsiooni "Mutid" käigus Nõukogude okupatsioonivõimude kätte, need on säilinud rühma radisti Lembit Kiviselja toimikus. Varraku salgas kehtis range kord, millele ei allunud salga liige Teodor Altsoo. 

16. aprillil 1946 tekkinud tüli käigus mõrvas Altsoo Varraku. Ülejäänud salga liikmed hukkusid 4. mail 1946 haarangus, ainsana jäi ellu Lembit Kiviselg, kes saadeti vangilaagrisse.

## Mälestuse jäädvustamine
2008. aastal avati Kaiu vallas Suurekivi külas Vahastu metsas Eerik Varraku salka kuulunud nelja metsavenna haual mälestuskivi.

## Viited

## Välislingid
*Eerik Varrak Eesti ohvitseride andmekogus
Wendisch Evern

**Wendisch Evern** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 14,9 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1772 inimest.

## Ajalugu

4. mail 1945 allkirjastas Saksa delegatsioon Hans-Georg von Friedeburgi juhtimisel Briti välimarssali Bernard Montgomery juuresolekul *Timelobergi* mäel Deutsch Everni servas dokumendi kolme Loode-Saksamaal tegutsenud Saksa armee tingimusteta alistumisest. See jõustus 5. mail kell 7 hommikul. Alistumislepingu allakirjutamisega jõudis Teine maailmasõda Loode-Saksamaal lõpule. Pärast sõda püstitati brittide poolt mälestusmärk kohas, mida nüüd kutsutakse *Victory Hill*. Mälestusmärk lammutati 1958. aastal ja ehitati uuesti üles Sandhursti kuninglikus sõjaväeakadeemias. Täna asub paik sõjaväe keelualas ja pole ligipääsetav. 1995. aastal püstitati teine mälestusmärk Timelobergi servale, väljapoole keeluala.

Pärast Heinrich Himmleri enesetappu 1945. aasta mais maeti tema keha Wendisch-Everni polügoonil teadmata kohta.

## Viited
Harju-Jaani kihelkonnapäevad

**Harju-Jaani kihelkonnapäevad** on ajaloolise Harju-Jaani kihelkonna asulates toimuvad iga-aastased üritused. Päevi on korraldanud MTÜ Tuulekell.

2008 toimusid VII päevad.

Päevade raames on toimunud kunstide päevi (Raasikul).

## Viited
Lahe Koolipäev

**Lahe Koolipäev** on Tallinnas igal aastal toimuv noortekonverents; ühtlasi Eesti suurim noortekonverents. Konverentsi korraldab MTÜ Noortekonverentsid.

Konverentsi raames toimub konkurss Hea Eeskuju.

## Viited

## Välislingid
*Konverents Facebookis
*Konverentsi koduleht
Williston (LAV)

**Williston** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas, Karoo Hooglandi valla halduskeskus.

Asula on alguse saanud 1845. aastal rajatud misjonijaamast, mille nime oli Amandelboom (afrikaani keeles 'mandlipuu'). Praeguse nime sai Williston 1883. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Willistoni elanikest värvilisi 83,55%, valgeid 9,35%, mustanahalisi aafriklasi 5,55%, India või Aasia päritolu inimesi 0,83% ja teisi 0,71%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,27% inimesi, koosa keelt 1,29% ja inglise keelt 1,19%.

## Galerii

Dutch Reformed Church, Williston.JPG
Williston post office.jpg


## Viited
Doringbaai

**Doringbaai** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Matzikama vallas. Doringbaai asub Atlandi ookeani rannikul.

Doringbaai majakas ehitati 1963. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Doringbaai elanikest värvilisi 90,24%, valgeid 6,90%, mustanahalisi aafriklasi 2,70%, India või Aasia päritolu inimesi 0,08% ja teisi 0,16%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,45% inimesi ja inglise keelt 2,66%.

## Galerii

Doringbaai beach.jpg
Brygga i Doringbaai.jpg
Fryers Cove.jpg


## Viited
Coffee Bay

**Coffee Bay** (afrikaani keeles **Koffiebaai**) on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis OR Tambo ringkonnas. Coffee Bay asub India ookeani rannikul.

Tõenäoliselt on Coffee Bay saanud nime selle järgi, et seal sõitis 1893. aastal madalikule kohviubade laadungiga laev.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Coffee Bay elanikest mustanahalisi aafriklasi 73,26%, valgeid 20,93%, värvilisi 3,49% ja teisi 2,71%. Koosa keelt pidas emakeeleks 65,50% inimesi, inglise keelt 22,87% ja afrikaani keelt 7,36%.

## Galerii

Coffee Bay.jpg
Coffee Bay, South Africa - panoramio.jpg


## Viited
Elliot (LAV)

**Elliot** (ka **Khowa**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Sakhisizwe vallas.

Elliot on asutatud 1885. aastal, linnaõigused sai 1911. aastal. Linn on nime saanud Sir Henry George Ellioti (1826–1912) järgi, kes oli Transkei alade ülemkohtunik aastatel 1891–1902. See nimetati 2017. aastal ümber Khowaks.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ellioti elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,93%, valgeid 2,73%, värvilisi 2,60%, India või Aasia päritolu inimesi 0,42% ja teisi 0,31%. Koosa keelt pidas emakeeleks 87,06% inimesi, afrikaani keelt 4,49%, inglise keelt 4,45% ja viipekeelt 1,71%.

## Galerii

Elliot NG kerk muur van herinnering 2.jpg
Elliot hoërskool 1.jpg


## Viited
Alexander Gerst

**Alexander Gerst** (sündinud 3. mail 1976 Künzelsaus Baden-Württembergi liidumaal) on saksa geofüüsik ja Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) astronaut. Ta valiti astronaudiks 2009. aastal ja ta on kaks korda kosmoses käinud.

Aastatel 2001–2003 õppis Gerst Uus-Meremaal Wellingtoni Victoria Ülikoolis maateaduste magistriõppes.

Gerst oli maist-novembrini 2014 Rahvusvahelise Kosmosejaama 40. ja 41. ekspeditsiooni ja juunist-detsembrini 2018 56. ekspeditsiooni liige ning 57. ekspeditsiooni komandör. Ta on kosmoses viibinud 362 päeva.

## Viited
Napier (LAV)

**Napier** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas.

Napier on asutatud 1838. aastal. Linn on saanud nime Kapi koloonia kuberneri George Napier' järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Napier' elanikest värvilisi 66,56%, valgeid 21,76%, mustanahalisi aafriklasi 10,58%, India või Aasia päritolu inimesi 0,45% ja teisi 0,62%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 80,36% inimesi, inglise keelt 10,98% ja koosa keelt 5,89%.

## Viited
Skaleeritavus

**Skaleeritavus** (inglise keeles *scalability*) on süsteemi, mudeli, funktsiooni omadus tulla toime suurenenud töökoormusega. 

See on põhimõte, et süsteem peab olema laiendatav (või taandatav) nii, et antud vajadused saaksid võimalikult optimaalselt rahuldatud. 

Skaleeritavuse näiteid: 

* kui hästi riistvarasüsteem toimib kasutajate arvu suurenemisel;
* kui hästi tuleb toime andmebaas suurenenud päringute arvu korral;

* kui hästi töötab operatsioonisüsteem erinevate riistvaraliikide korral. 

## Horisontaalne ja vertikaalne skaleeritavus
Meetodid ressursside lisamiseks konkreetsetes rakendustes, süsteemides jmt.

* Horisontaalne skaleeritavus – eraldatakse eraldi sõlmed süsteemi eri kihtide jaoks. 

Näiteks veebiserveri süsteemi kolmekordsel laiendamisel võivad süsteemi arhitektid klastrisse seadistada sadu väikseid arvuteid, et saavutada nende koondvõimsust, mis ületab sageli ühe traditsioonilise protsessoriga arvuti võimsuse. 

* Vertikaalne skaleeritavus – eraldatakse eraldi sõlmed süsteemi eri kihtide jaoks , füüsiliste ressursside (protsessori võimsus, mälumaht) suurendamine. 

Näiteks CPU-de või mälu lisamine ühele arvutile.

## Viited
Elva palvela

**Elva palvela** on baptisti palvela Tartu maakonnas Elvas.

Palvela projekteeris Priit Kaljapulk. Palvela valmis 1984. 
 
## Viited

## Välislingid
*http://www.ekklesia.ee/kuulutaja/2009/august2009.htm#3
Jamestown (Lääne-Kapimaa)

**Jamestown** (ka **Webersvallei**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Cape Winelandsi ringkonnas.

Jamestown on asutatud 1902. aastal Blaauwklippeni farmi territooriumile. Linn on saanud nime kooliõpetaja James Rattray (u. 1795–1864) järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jamestowni elanikest värvilisi 84,79%, valgeid 10,92%, mustanahalisi aafriklasi 3,27%, India või Aasia päritolu inimesi 0,46% ja teisi 0,53%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 89,75% inimesi ja teisi keeli 7,50% inimesi.

## Galerii

Jamestown to Stellenbosch Mountain.jpg
General Dealer building.jpg
Stellenbosch Mountain.jpg
Webersvallei Road.jpg


## Viited
Jamestown (Ida-Kapimaa)

**Jamestown** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas Walter Sisulu vallas.

Jamestown on asutatud 1874. aastal, linnaõigused sai 1943. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jamestowni elanikest mustanahalisi aafriklasi 95,99%, värvilisi 1,91%, valgeid 1,14%, India või Aasia päritolu inimesi 0,32% ja teisi 0,64%. Koosa keelt pidas emakeeleks 92,71%, afrikaani keelt 2,24%, inglise keelt 1,59% ja sotho keelt 1,40%.

## Viited
Aarja vennaskond

**Aarja vennaskond** (inglise keeles ***Aryan Brotherhood***, tuntud ka kui **AB** või **Brand**) on Ameerika Ühendriikides tegutsev valgete vanglajõuk ning kuritegelik ühing, millel on kokku 15 000 – 20 000 liiget. Föderaalse Juurdlusbüroo andmetel moodustavad Aarja vennaskonna liikmed kaduvväikse osa USA vanglate elanikest, kuid on vastutavad ebaproportsionaalselt suure osa vanglamõrvade eest.

Jõugu sissetulekuallikad on sarnaselt teiste taoliste organisatsioonide omadega peamiselt uimastikaubandus, väljapressimine, vanglaprostitutsioon ja palgamõrvad. Aarja vennaskonna organiseeritus erineb vanglate lõikes, üldiselt juhib vangla sees jõugu tegevust 12-meheline nõukogu, mille kolm liiget on teistest kõrgemad. Vennaskonnal on teiste jõukudega nii sõbralikke kui ka vaenulikke suhteid, peamiseks liitlaseks on ühing Aryan Nations. Aarja vennaskonna sümboolika hulka kuuluvad näiteks ristikheinalehed ja haakristid. Jõuguga ühinemisel peavad liitujad tõotama, et on valmis mõrvama mustanahalise või latiinost vangi.
De Hoop

**De Hoop** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Oudtshoorni vallas.

De Hoop on asutatud 1908. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli De Hoopi elanikest värvilisi 71,33% ja valgeid 28,67%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 99,34% inimesi ja suulu keelt 0,66%.

## Viited
Dysselsdorp

**Dysselsdorp** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Oudtshoorni vallas.

Dysselsdorp on saanud alguse 1838. aastal asutatud misjonijaamast.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dysselsdorpi elanikest värvilisi 94,91%, mustanahalisi aafriklasi 3,94% India või Aasia päritolu inimesi 0,40%, valgeid 0,37% ja teisi 0,39%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,62%, inglise keelt 1,44% ja tsvana keelt 0,82%.

## Viited
Hauka laat

**Hauka laat** on Võru maakonnas Antslas toimuv laat. Nimi *Hauka* on Antsla asula varasem nimi.

Vana-Antsla mõisa laada kohta on teateid alates Vene keisririigi ajast. Nime "Hauka laat" kasutatakse esimest korda 20. märtsil 1903. Eesti esimesel iseseisvusajal toimus laat Antsla alevis. Nõukogude aja alguses laata ei toimunud. Laata hakati uuesti korraldama 1960. aastate lõpust.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Pearly Beach

**Pearly Beach** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Overstrandi vallas. Pearly Beach asub Atlandi ookeani rannikul.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pearly Beachi elanikest mustanahalisi aafriklasi 48,27%, valgeid 39,06%, värvilisi 11,90% ja teisi 0,86%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 45,53%, koosa keelt 44,28% ja inglise keelt 9,13%.

## Galerii

Pearly Beach, Western Cape (3217156027).jpg
Pearly Beach, Western Cape (3217159453).jpg


## Viited
Omanikujärelevalve

**Omanikujärelevalve** on ehitusseadustikust tulenev tellija kohustus teha ehitamise üle kontrolli. Ehitusloakohustusliku ehitise rajamisel või ehituskohustusliku tee ehitamisel on tellijal kohustus kaasata ehitusprotsessi kvalifikatsiooniga pädev isik, kes kontrollib ehitamist. Omanikujärelevalve tegija peab olema erapooletu isik. Ta ei tohi olla järelevalve aluse ehitise ehitaja ega olla seotud nende isikute ja ettevõtetega, kelle üle ta järelevalvet teeb. Omanikujärelevalve tegemisega kehtib töövõtja vastutus, seda ei piirata ega ka välistata.

Omanikujärelevalve õigused ja kohustused määrab ehitusseadus. Ehituse omanikujärelevalve tegemise kord on vastu võetud majandus- ja taristuministri määrusega.

## Omanikujärelevalve korraldamine
Määruse "Omanikujärelevalve tegemise kord" kohaselt tehakse omanikujärelevalvet kuni ehitise kasutusteatise esitamiseni või kasutusloa saamiseni, teede ehitusel vastuvõtmiseni. Omanikujärelevalve tegija peab olema ehitajatest sõltumatu isik, ning kui esineb valdkondi, mille puhul omanikujärelevalve tegijal puudub pädevus ja tuleb kaasata teisi isikuid, siis peab ta sellest teavitama tellijat. Kui omanikujärelevalvet teeb ettevõte, peab ta esitama vastutava pädeva isiku andmed nii omanikule kui ka ehitajatele. Kui vastutajaid on üle ühe, peab omanik teatama ehitajale igaühe vastutava valdkonna.

Omanikujärelevalvet ei pea tegema kvalifitseeritud pädev isik väikeehitise (ehitusealune pind kuni 60 m2 ja kõrgus kuni 5&nbsp;m), üksikelamu, aiamaja, suvila, taluhoone ja ehitamise teenindamiseks vajaliku rajatise ehituse korral. Nendel juhtudel võib omanik olla ise järelevalve tegija, aga järelevalvet ei tohi tegemata jätta.

## Kohustused
Omanikujärelevalve tegija kohustus on kontrollida (Omaniku järelevalve tegemise kord, 2015):

* ehitamise aluseks oleva projekti ja ehitusloa saamiseks esitatud projekti vastavust;
* ehitusprojekti nõuetele vastavust ja ehitamise ajal ehitamise nõuetele vastavust;
* ehitamise korrektset dokumenteerimist. Võtab vastu kaetud tööde akte ja kontrollib töö vastavust ehitusprojektis olevaga, vajaduse korral lükkab kaetud tööde aktid tagasi ja esitab ettekirjutused;
* ehitaja nõuetekohast ettekirjutuste täitmist;
* ehitamisel kasutatava materjali kvaliteeti;
* ehitamise käigus tekkinud puuduseid, neist teavitama omanikku ja ehitajat ning esitama ülesanded puuduste kõrvaldamiseks.

## Õigused
Omanikujärelevalve tegijal on õigus nõuda (Omaniku järelevalve tegemise kord, 2015):

* ehitusprojekti viimist vastavusse seadusest ja lepingutest tulenevate nõuetega;
* ehitajalt iga materjali, toote ja seadme sertifikaati ning olemasolul kasutusjuhendit;
* ehitajalt ehitustööde korrektset dokumenteerimist;
* seadme, toote ja materjali asendamist nõuetele mittevastamise korral;
* nende tööde ümbertegemist, mis ei vasta lepingule;
* ehitustööde peatamist.

## Viited
Mihklilaat

**Mihklilaat** on mihklipäeva paiku korraldatav laat.

Pärast Eesti taasiseseisvumist on suuremaid mihklilaatasid korraldatud näiteks Valga maakonnas Valgas, Pärnu maakonnas Mihklis (Mihkli laat).

## Viited
Abbotsdale

**Abbotsdale** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Swartlandi vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Abbotsdale'i elanikest värvilisi 95,30%, mustanahalisi aafriklasi 4,17%, India või Aasia päritolu inimesi 0,19%, valgeid 0,16% ja teisi 0,16%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 92,85% inimesi, inglise keelt 3,08% ja koosa keelt 2,68%.

## Viited
Poorten

**Poorten** on Kölni lähedalt Neussist pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa.

## Suguvõsa liikmeid
*Matthias Poorten (u 1585−1641), Tallinna raehärra, kaupmees
*Caspar Poorten (1618−1673), Narva raehärra, kaupmees
*Matthias von Poorten (1642−1718), Tallinna asehaldur, Eestimaa ökonoomiadirektor
*Hermann Poorten (1655/1665−1704), Narva raehärra, kaupmees
*Matthias Poorten (1656−1704), Narva raehärra, kohtufoogt
*Ulrich Poorten (u 1665–1692), Narva Johannese kiriku ülempastor
*Matthias Ulrich Poorten (1698–1775), Riia Suurgildi oldermann 1747–1753, Riia raehärra, kaupmees
*Georg Poorten (1731–1799), Riia Jeesuse kiriku, Biķernieki, Salasmuiža ja Katlakalnsi pastor
*Matthias Ulrich Poorten (1732–1854), Riia Suurgildi vanem
*Johann Andreas Poorten (1767−1854), Sigulda ja Piņķi pastor
*Woldemar Alexander Poorten (1804–1864), Riia raehärra
*''Adolph'' Gottfried Albert ''Poorten'' (1841-1887), Pärnu linnakodanik, Pärnu linnavolinik ja advokaat, raeadvokaat, Liivimaa õuekohtu advokaat

## Poorteni suguvõsa mõisavaldused
*Eestimaa:
**Kulina (*Kullina*, tollal *Lechtigall*) (u 1627–1634), Maidla (*Tockumbeck*) (1665–?, tehing ei jõustunud, pandivaldus), Nabala (*Nappel*) (oli 1696, rendivaldus)
*Liivimaa läti distrikt:
**Rucka (*Würzenberg*) (1866−enne 1892), Salasmuiža (*Holmhof*) (XVIII sajandi lõpp, rendivaldus), Strazdumuiža (*Trastenhof*) (1801−1803)
## Viited

## Kirjandus
*Elgenstierna, Gustaf. *Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser*. V kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1930. Lk 790−791 https://runeberg.org/elgenst/5/0806.html.

## Välislingid
*Poorteni suguvõsa aadliliin saidil adelsvapen.com
*Poorteni suguvõsa genealoogia saidil geni.com
211 eKr

**211. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DXLIII (543).

## Sündmused
*Teine Puunia sõda
**Rooma vallutas Capua tagasi Teises Capua lahingus.
***[[Hannibal ante portas]]*
*Roomas võetakse kasutusele hõbemündid (denaarid).

## Sündinud
*...

## Surnud
*Publius Cornelius Scipio, Rooma poliitik
*Gnaeus Cornelius Scipio Calvus, Rooma poliitik
Komaggas

**Komaggas** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Nama Khoi vallas.

Komaggas on asutatud misjonijaamana 1829. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kommaggasi elanikest värvilisi 95,57%, mustanahalisi aafriklasi 2,41%, India või Aasia päritolu inimesi 0,83%, valgeid 0,45% ja teisi 0,74%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,76%, viipekeelt 1,03% ja koosa keelt 0,64%.

## Viited
Vastseliina maarahva laat

**Vastseliina maarahva laat** (ka **Maarahva laat**) on Võru maakonnas Vastseliinas toimuv rahvusvaheline laat. 

Esimene laat toimus 1995.

## Pilte

Pilt:Vastseliina Maarahva Laat 2023 01.jpg
Pilt:Vastseliina Maarahva Laat 2023 03.jpg
Pilt:Vastseliina Maarahva Laat 2023 04.jpg


## Viited

## Välislingid
*Vastseliina Maarahva Laada koduleht
*Laadast Vastseliina valla kodulehel
Nienburg/Weser

**Nienburg** (ametlikult *Nienburg/Weser*) (alamsaksa *Nienborg*, *Neenborg* või *Negenborg*) on linn ja Nienburgi kreisi keskus Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Linna pindala on 64,45 km². 31. detsembril 2017 elas seal 31 602 inimest.

Nienburg asub Weseri jõe ääres, umbes 55 km Bremenist kagus ja 45 km Hannoverist loodes. Nienburg on Kesk-Weseri piirkonna suurim linn.

### Linnaosad
Nienburgis on järgmised kvartalid:
* Erichshagen
* Holtorf
* Langendamm
* Schäferhof/Kattriede
* Nordertor
* Leintor
* Lehmwandlung
* Alpheide

## Ajalugu

Peamine põhjus, miks Nienburg sai tekkida ja Kesk-Weseri piirkonna suureks linnaks areneda, oli selle asukoht mugavas koolmekohas Weseri jõel, mis koondas paika mitu kaubateed. Juba 1025. aastal oli paik tuntud kui *Negenborg* ('uus linnus'). 1215. aastal hakati seda kutsuma linnaks, *civitas*, kui Hoya krahv Heinrich I pani aluse oma valitsejasoole. Aastatel 1582–1866 hoidsid krahvkonda enda kontrolli all Welfi Braunschweig-Lüneburgi hertsogid, välja arvatud Napoleoni Prantsusmaa võim aastatel 1803–1813.

Endine eeslinn Wölpe viitab Wölpe krahvidele ja nende linnusele.

## Sõpruslinnad
* Dendermonde, Belgia
* Las Cruces, New Mexico, Ameerika Ühendriigid
* Viciebsk, Valgevene
* Bartoszyce (endine "Bartenstein"), Poola
* Nienburg (Saale), Saksamaa

### Tuntud inimesi
* Heinrich Lübbe (1884–1940), insener
* Lutz Meyer-Gossner (1936–), Bundesgerichtshofi kohtunik aastatel 1983–2001
* Volker Finke (1948–), jalgpallikohtunik (16 aastat FC Freiburgi eest)
* Susanne Schröter (1957–), etnoloogiaprofessor
* Carsten Sieling (1959–), Saksa poliitik (SPD), Bremeni linnapea ja senati president
* Maja Maranow (1961–2016), näitleja
* Levent Ayçiçek (1994–), jalgpallur

## Vaata ka
* Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond

## Viited

## Välislingid
* Nienburg.de
Bethlehem (LAV)

**Bethlehem** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Thabo Mofutsanyana ringkonnas, Dihlabengi valla halduskeskus.

Bethlehem on asutatud 1860. aastal. Linn on saanud nime Jeesus Kristuse sünnilinna Petlemma järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bethlehemi elanikest mustanahalisi aafriklasi 85,2%, valgeid 12,0%, värvilisi 2,1%, India või Aasia päritolu inimesi 0,6% ja teisi 0,2%. Sotho keelt pidas emakeeleks 72,2% inimesi, afrikaani keelt 14,5%, suulu keelt 7,0%, inglise keelt 2,4% ja teisi keeli 3,9%.

## Galerii

Bethlehem, Vrystaat, uitsig b.jpg
NG Kerk Bethlehem 01.jpg
Strapps Bethlehem.jpg


## Viited
Akmenė II

**Akmenė II** on küla Leedus Akmenė rajoonis Akmenė vallas.

Küla piirneb Akmenė linnaga, neid eraldab Akmenupise oja. Osaliselt ulatub külla Kamanose soo Natura 2000 linnuala ja loodusala.

Külas on  Kamanose looduskaitseala direktsioon. Nõukogude perioodil oli see kohaliku kolhoosi keskasulaks, tänapäeval asub seal kohalike maaparandajate ühistu tootmiskompleks.

Küla ehitati aastal 1970 välja kui Lenini nimelise kolhoosi keskasula. Aastal 1980 rajati sinna ettevõtte MSVM tootmisbaas (tänapäeval tegutseb seal ettevõte UAB „Akmeresta“). Aastal 2004 liideti külaga Adomiškiai, Gaugariai ja Mykolaičiai külad. Aastal 2016 liideti sellega veel osa Rūdupiai külast.

## Elanike arv


* 85 (1959)
* 130 (1970)
* 238 (1979)
* 272 (1984)

* 312 (1989)
* 356 (2001)
* 307 (2011)
* 250 (2021)


## Viited

## Välislingid

* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
*Küla portaalis vietoves.Lt
Smithfield (LAV)

**Smithfield** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Xhariepi ringkonnas Mohokare vallas.

1848. aastal asutatud Smithfield on üks Free State'i provintsi vanimaid linnu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Smithfieldi elanikest mustanahalisi aafriklasi 91,4%, värvilisi 5,0%, valgeid 3,1%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,3%. Sotho keelt pidas emakeeleks 66,9% inimesi, koosa keelt 20,9%, afrikaani keelt 8,4%, inglise keelt 1,3% ja teisi keeli 2,4%.

## Viited
Rehburg-Loccum

**Rehburg-Loccum** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis.

Linn asub 50 km Hannoverist loodes ja selle pindala on 99,99 km². 31. detsembril 2017 elas seal 10 187 inimest.

Rehburg-Loccumiga külgneb Steinhuder Meer. Lähimad linnad on Wunstorf ja Neustadt Hannoveri regioonis, Petershagen/Weser Minden-Lübbecke kreisis Nordrhein-Westfalenis, Landesbergen Nienburgi kreisis ning Niedernwöhren ja Sachsenhagen Schaumburgi kreisis.

## Linnaosad

Rehburg-Loccum asutati 1974. aastal Rehburgi linnast ning naaberküladest Loccumist, Münchehagenist, Bad Rehburgist ja Winzlar seoses haldusreformiga Alam-Saksimaal. Steinhuder Meeri looduskaitseala ulatub osale linnast.

## Kultuur

Muuseum loodi näitama vesiravi ajalugu endises tervisekuurordis Bad Rehburg, mida kasutati Hannoveri dünastia liikmete poolt.

Kõige tuntum linna asutus on Loccumi klooster (asutatud 1163. aastal), kus võõrustatakse klassikalise muusika kontserte kogu aasta jooksul.

Loccumi evangeelne akadeemia korraldab kongresse, kollokviume ja mitmeid seminare poliitika, kultuuri, teaduste ja religiooni ning eetika küsimuste ja konfliktide kohta.

Rehburgis, Loccumis ja Münchehagenis on noortekeskused.

Sotsiaalklubi, mis keskendub tavade, kostüümide ja kultuuripärandi säilitamisele, juhib väikest kohalikku muuseumi Rehburgi ajaloost. Muuseum näitab ajaloolisi pilte ja eksponaate.

Rehburgi raekoda on populaarne koht suuremate sotsiaalsete ja kultuuriliste ürituste korraldamiseks.

## Viited

## Välislingid

* www.rehburg-loccum.de
* Dinosauruste park Münchehagenis
Steyerberg

**Steyerberg** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Valla pindala on 101,92 km². 31. detsembril 2017 elas seal 5236 inimest. Vald asub umbes 15 km Nienburgist edelas ja 30 km Mindenist põhjas.

## Viited

## Välislingid

* www.steyerberg.de