open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Made in Germany 1995-2011

**Made in Germany 1995–2011** on Saksa ansambli Rammstein kogumikalbum, mis ilmus 2011. aasta detsembris. See sisaldab 15 varem ilmunud lugu ja ühte uut lugu "Mein Land".

## Lood
**CD  1**
# "Engel" – 4:23
# "Links 2 3 4" – 3:40
# "Keine Lust" – 3:42
# "Mein Teil" – 4:38
# "Du hast" – 3:54
# "Du riechst so gut" – 4:32
# "Ich will" – 3:39
# "Mein Herz brennt" – 4:41
# "Mutter" – 4:31
# "Pussy" – 3:58
# "Rosenrot" – 3:52
# "Haifisch" – 3:42
# "Amerika" – 3:47
# "Sonne" – 4:07
# "Ohne dich" – 4:31
# "Mein Land" – 3:53

**CD 2**
# "Du riechst so gut ’98" (Remix by Faith No More) – 1:58
# "Du hast" (Remix by Jacob Hellner) – 6:42
# "Stripped" (Remix by Johan Edlund) – 4:22
# "Sonne" (Remix by Clawfinger) – 4:09
# "Links 2 3 4" (Remix by WestBam) – 3:40
# "Mutter" (Remix by Sono) – 7:21
# "Feuer frei!" (Remix by Junkie XL) – 4:10
# "Mein Teil" (Remix by Pet Shop Boys) – 4:04
# "Amerika" (Remix by Olsen Involtini) – 3:15
# "Ohne dich" (Remix by Laibach) – 3:58
# "Keine Lust" (Remix by Black Strobe) – 7:07
# "Benzin" (Remix by Meshuggah) – 5:05
# "Rosenrot" (Remix by Northern Lite) – 4:46
# "Pussy" (Remix by Scooter) – 4:53
# "Rammlied" (Remix by Devin Townsend) – 5:06
# "Ich tu dir weh" (Remix by Fukkk Offf) – 6:08
# "Haifisch" (Remix by Hurts) – 3:45
Infopädevus

**Infopädevus** ehk **infokirjaoskus** (inglise keeles *information literacy*) kuulub digitaalsete pädevuste hulka. Infopädevus on oskus, mis hõlmab võimet tõhusalt tegutseda infokeskkonnas, sealhulgas oskust otsida, hinnata, valida ja kasutada teavet erinevatest allikatest, mõista ja tõlgendada digitaalset sisu ning luua uut teavet. See oskus on hädavajalik nii isiklikus, akadeemilises kui ka tööalases elus, aidates kohaneda kiiresti muutuva ja infoküllase maailmaga.

Esimesena kasutas terminit infopädevus Paul G. Zurkowski 1974. aastal, rõhutades, et informatsioon ei ole pelgalt teadmine, vaid on kontseptsioon, mille abil inimene kujundab ja kohandab oma taju ning käitumist.

## Seos teiste pädevustega

Infopädevus on osa laiemast digitaalsete pädevuste mudelist, mis sisaldab ka suhtlus-, koostöö- ja probleemilahenduspädevusi. Infopädevuse erinevad oskused võimaldavad toime tulla infokeskkonnas ja arendada oskusi info leidmiseks, analüüsimiseks ja jagamiseks. 

Erinevate pädevuste koosmõju uurimisel infokeskkonnas toimimiseks on toonud esile briti infoteadlane David Bawden, võrreldes seda teiste pädevustega, nagu raamatukogu- ja meediapädevus. Bawden leidis, et kõigi nende oskuste ühendamine on oluline alus infoühiskonnas tõhusalt tegutsemiseks.

## 10 kompetentsi

Infopädevuse pädevuste paremaks mõistmiseks viidi 1990. aastatel läbi laiaulatuslik uuring Ameerika Ühendriikides, Kanadas ja Puerto Ricos, mille käigus töötati välja infopädevat isiku 10 kompetentsi:

# Tuvastab infovajaduse.
# Tuvastab täpse ja tervikliku informatsiooni läbi kaalutud otsustamise.
# Formuleerib küsimused, tuginedes infovajadusele.
# Identifitseerib võimaliku infoallika.
# Kasutab tõhusat otsingustrateegiat.
# Kasutab infoallikaid, kasutades arvutit ja teisi tehnoloogiaid.
# Hindab informatsiooni.
# Korrastab informatsiooni praktiliseks kasutamiseks.
# Integreerib uue informatsiooni olemasolevasse.
# Kasutab informatsiooni toetamaks probleemilahendust ja kriitilist mõtlemist.

## Bruce'i seitsme näo mudel

C. S. Bruce (1999) kirjeldas infopädevust seitsme näo mudeli abil, kus rõhutatakse infopädevuse rakendamist erinevates töösituatsioonides ja kogemuslikul tasandil.

## Eesti kontekst

Eesti infoteaduste professor Sirje Virkus kirjeldab infopädevust kui mitmest etapist koosnevat tervikut, mis võimaldavad inimesel süsteemselt ja tõhusalt infot leida, hinnata ning kasutada.

Järgnevad punktid kirjeldavad selle protsessi põhikomponente:
* Infovajaduse äratundmine.
* Sobilike infoallikate määratlemine.
* Edukate infootsingute strateegiate kasutamine.
* Infoallikate leidmine ja valik.
* Informatsiooni ja infoallikate hindamine.
* Leitud informatsiooni korrastamine.
* Informatsiooni ja infoallikate kasutamine ülesannete täitmiseks ja probleemide lahendamiseks.

Eestis on infopädevuse tõstmise üheks võimaluseks Tartu Ülikooli e-kursus „Infopädevus”, kus õpetatakse infootsingu põhimõtteid, päringu koostamist ning allikate usaldusväärsuse hindamist.

## Vaata ka
* Infoteadus
* Digitaalne kirjaoskus
* 

## Viited

## Välislingid
* Infopädevuse kursus Tartu Ülikoolis
Michelangelo väljak

**Michelangelo väljak** Firenzes on linna tuntuim vaatepunkt, mida on kujutatud lugematutel postkaartidel ja mida peetakse linna külastavate turistide jaoks kohustuslikuks vaatamisväärsuseks.

Väljaku kavandas Itaalia arhitekt ja insener Giuseppe Poggi ning see rajati Arno jõe vasakkaldale, linnasüdamest lõunas asuvale kõrgendikule 1869. aastal, ajal mil Firenze oli Itaalia kuningriigi pealinn.

Väljaku keskel on pronksivalu Michelangelo Taavetist, mille originaal asub Firenze Kunstiakadeemia galeriis.

## Viited
AdS/CFT-vastavus

**AdS/CFT-vastavus** (sks: *AdS/CFT-Korrespondenz*; AdS-ruum on eriline geomeetria; CFT on seotud kvantteooriaga) on teooria millega püütakse ühendada gravitatsiooniteooriad kõveras ruumis lihtsamate kvantteooriatega. Teooria peamine mõte on see, et on olemas seos selle vahel, mis juhtub kõvera kosmoseaja sees (näiteks musta augu lähedal) ja mis juhtub väljaspool seda ruumiaega. See suhe sarnaneb hologrammiga: nii nagu 2D-pinnalt saab luua 3D-kujutist, saab ka ruumi-aja keerukaid nähtusi kirjeldada lihtsamate võrranditega.
Vesivalge peenpoorik

**Vesivalge peenpoorik** (*Skeletocutis papyracea*) on peenpooriku perekonda kuuluv seeneliik.

Seen kasvab oksapuude lamatüvedel.

## Välislingid
* Vesivalge peenpoorik andmebaasis eElurikkus.
Georgi Filimonov

**Georgi Jurjevitš Filimonov** (vene keeles *Гео́ргий Ю́рьевич Филимо́нов,* sündinud 23. veebruaril 1980 Tomskis) on Venemaa riigitegelane, Vologda oblasti kuberner. Ta on andnud korralduse püstitada Vologda kesklinna Ivan Julma ja Jossif Stalini ausambad.

## Elulugu
Ta kasvas üles Vologda oblastis Tšerepovetsis. Isa Juri Filimonov oli Tšerepovetsi võitluskunstide keskuse direktor, Venemaa Föderatsiooni teeneline kikkpoksitreener, Tšerepovetsi linnaduuma saadik, kes treenis koos Vene Föderatsiooni presidendi administratsiooni juhi esimese asetäitja Sergei Kirijenkoga. Lapsepõlvest peale on ta isa juhendamisel tegelenud võitluskunstidega: wushu, kikkpoks, karate, taekwondo. Kümneaastaselt tuli Venemaa meistriks wushus. Esikoht Venemaa ja NSV Liidu meistrivõistlustel Krasnovodskis, võit Hiinas Shaolini kloostri 1500. aastapäevale pühendatud rahvusvahelisel turniiril, Euroopa karikavõitja wushus Türgis ja kikkpoksis Užgorodis. 1999. aastal võitis kikkpoksi maailmameistrivõistlustel Caorle'is (Itaalia) kuldmedali. Venemaa teeneline meistersportlane (2001).

2003. aastal lõpetas rahvusvaheliste suhete alal Venemaa Rahvaste Sõpruse Ülikooli Moskvas. 2007. aastal kaitses Venemaa Teaduste Akadeemia USA ja Kanada Instituudis kandidaadiväitekirja „USA väliskultuuripoliitika kui pehme jõu komponent.” 2013. aastal kaitses Venemaa Välisministeeriumi Diplomaatilises Akadeemias doktorikraadi teemal “Pehme jõu roll USA välispoliitikas.”

2005–2009 Vene Föderatsiooni presidendi administratsiooni välispoliitika osakonna konsultant ja nõunik. 2009–2011 Venemaa Rahvaste Sõpruse Ülikooli rahvusvaheliste suhete teooria ja ajaloo osakonna dotsent, 2011–2014 osakonna juhataja asetäitja, 2014–2017 ülikooli strateegiliste uuringute ja prognooside instituudi direktor, rahvusvaheliste suhete teooria ja ajaloo osakonna professor. 2009–2014 kliimaseadmete ettevõtte Soglasije peadirektori asetäitja. 

2017–2021 Vene Föderatsiooni presidendi administratsiooni sisepoliitika osakonna assistent. 2021–2023 Moskva oblastivalitsuse aseesimees. 31. oktoobril 2023 nimetas Venemaa president Vladimir Putin ta Vologda oblasti kuberneri kohusetäitjaks. 8. septembril 2024 valiti ta otsevalimistel Vologda oblasti kuberneriks. Tema poolt hääletas 62,30% valijatest. Inauguratsioonitseremoonia toimus 26. septembril 2024. aastal.

Venemaa sõjateaduste akadeemia liige (2015), Irboska klubi liige (2016), Vene Föderatsiooni 3. järgu tõeline riiginõunik (2017)

Oktoobris 2024 teatas ta Telegramis, et pärast „pöördumisi avalikkuse poolt“, on ta otsustanud püstitada Vologda kesklinna ausamba Nõukogude Liidu diktaatorile Jossif Stalinile. „Kogu selle isiku rolli tõlgendamise mitteühemõttelisuse juures peame me tunnistama suuri saavutusi, teadma oma riigi ajalugu, teda austama ja tema üle uhked olema, sest meie ajalugu on üks ja jagamatu omavahel seotud, kokku aheldatud ajaloolise protsessi lülide kett, millest iga on moodustanud meie suure rahva jõu, vaimu ja tahte.“ Ta lisas, et samuti on plaanis püstitada ausammas Ivan Julmale, mille eeskuju on väiksemal kujul tema kabinetis.

## Viited
NAKS

**NAKS** on aastatel 1971–1977 tegutsenud Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) üliõpilastest karikaturistide rühmitus , mille algkoosseisu kuulusid Heiki Raudla (Albert),Viljar Ansko (Konstantin, Guru), Raul Kilgas, Andres Ader (Nikolaus, Sassa, Alice, Arkadi Sahk). Hiljem liitusid Peeter Paris (Basilio, Effel, Patrika), Tõnu Lepp (Tõnn), Hiie Ivanova, Silja Kudisiim , Kalju Kivi, Maanus Mikkel (Mann), Kalev Vender.

Nime tõlgendusi: Neli Asjalikku Karikatuuride Sirgeldajat; Nikolaus, Albert, Konstantin, Sebastian ( pseudonüümid, mille all esineti esimesel näitusel); Noorte Andekate Karikaturistide Sõpruskond. 

## Näitused

* NAKS-72 “Kullatud raamides” 19.11.–10.12.1972 TRÜ klubis    
* NAKSi teine näitus “NAKS väljub raamidest” 28.05–07.06.1973
* NAKSi kolmas näitus “Kohvikunäitus” toimus erandina TRÜ kohvikus 1974. aasta märtsis (7.03.1974)
* NAKSi neljas näitus “Stereofooniline” sama 1974. aasta lõpus (novembris-detsembris) toimus taas TRÜ klubis 
* NAKSi viies näitus “NAKSi aknad”, mis avati 22. aprillil 1976  
* NAKSi kuues näitus “Minijuubel”, mis avati 3.detsembril 1977 TRÜ klubis 
* NAKSi seitsmes näitus “Juubelinäitus” 1982 
* Ülevaatenäitus NAKSi tegevusaastatest 1972–1982 (20 aastat hiljem) 1992 TRÜ raamatukogus (vitriinid NAKSi tegevusest ja karikatuuridest + Viljar Ansko isikunäitus)  

On ilmunud 1. näituse kataloog “NAKS-72: karikatuurinäituse kataloog”. Koostaja, toimetaja ja eessõna: Viljar Ansko. Anamnesia 2002. ISBN 9985814290

2., 3., 4. ja 5. näituse käsikirjalised kataloogid asuvad Eesti huumorimuuseumis.

## Viited
2024. aasta üleujutused Hispaanias

**2024. aasta üleujutused Hispaanias** olid 2024. aasta 29. oktoobrist 16. novembrini Kagu-Hispaanias toimunud üleujutused, mille tagajärjel hukkus enam kui 200 inimest.

## Märkus

## Viited

## Välislingid
Mändla (perekonnanimi)

**Mändla** on eesti perekonnanimi.

2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Mändla 321 inimesel (165 mehel ja 156 naisel). Perekonnanimede levikult on Mändla meeste puhul 401. ja naiste puhul 486. kohal. Nimi on levinuim Järva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 10,13.

## Viited
Palgi (perekonnanimi)

**Palgi** on eesti perekonnanimi.

2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Palgi 233 inimesel (109 mehel ja 124 naisel). Perekonnanimede levikult on Palk meeste puhul 723. ja naiste puhul 677. kohal. Nimi on levinuim Põlva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,97.

## Nime kandjaid

*Aksel Helmut Palgi, Eesti kohtunik (1902–1986)
*Arved Palgi, eesti jurist, ajakirjanik ja mesinik (1903–1984)
*Daniel Palgi, eesti kirjandusteadlane (1899–1988)
*Laur Palgi, eesti füüsikateoreetik (1935–2016)
*Mare Palgi, eesti luterlik vaimulik (1973–2914)

## Viited
Richelieu (täpsustus)

**Richelieu** on mitmete inimeste ning kohtade ja objektide nimi:

## Asulad
*  **[[Richelieu (Indre-et-Loire)]]**, linn Prantsusmaal Indre-et-Loire'i departemangus

## Inimesed

* **[[Alphonse-Louis du Plessis de Richelieu]]** (1582–1653)
* **[[Armand Emmanuel du Plessis de Richelieu]]** (1766–1822)
* **[[Armand Jean du Plessis de Richelieu]]** (1585–1642)
* **[[Emmanuel-Armand de Vignerot du Plessis de Richelieu]]** (1720–1788)
* **[[Louis-François-Armand de Vignerot du Plessis de Richelieu]]** (1696–1788)

## Laevad
* **[[Richelieu (1873)]]**, 1873. aastal ehitatud Prantsusmaa puust lahingulaev

## Teosed
*  **[[Richelieu (film)]]**, 1914. aasta film
Lichtensteini lossi meister

**Lichtensteini lossi meister** on anonüümne hilisgooti perioodi maalikunstnik, kes tegutses Viinis Austrias ligikaudu 1440.–1450. aastatel. Hüüdnimi on kunstnikule antud Baden-Württembergis asuva, 19. sajandil ehitatud Lichtensteini lossi järgi, kus asuvad kaks tema teost.

## Looming
Arvatakse, et meister töötas Viinis. Tema käekirjas on nähtud sarnasust Albrechti altari meistri teostega ja tema loomingut peetakse silmapaistvaks varase realismi näiteks saksakeelses ruumis, samuti on selles leitud Madalmaade renessansi mõjusid. Üheks tellijaks kunstniku hilisperioodil on peetud Habsburgidest ertshertsog Albrecht VI (suri 1463).

Tuntuimad on Lichtensteini lossi meistri suuremamõõtmelised, ilmselt altaritiibadel asunud "Maarja surm" ja "Maarja kroonimine" (u 1440–1450), mis asuvad erakogus Lichtensteini lossis ja mille järgi on autor nimetatud. Nende kõrval on teada 14 tahvelmaali Maarja elu ja Jeesuse elu tsüklitest (u 1445) ja seitse tahvelmaali passioonitsüklist (u 1440–1445), mis asuvad eri muuseumides ja erakogudes. Eri kogudesse laiali pillatud üksikud maalid tuvastati ühe tervikliku altari osadena alles 21. sajandil.

Eesti Kunstimuuseumi kogusse kuulub temalt umbes 1450. aastatesse dateeritud "Jeesuse esitamine templis", mis on olnud osa Maarja altarist. Teos on eksponeeritud Niguliste muuseumis. Mai Lumiste on pidanud kunstniku käekirja pigem vanadest traditsioonidest juhituks, kuid toonud esile mõnede nägude portreelist ilmekust ja stiili teatavat üldist aristokraatlikkust, mis avaldub eriti koloriidis.

## Valik teoseid
* Maarja surm. Erakogu, Lichtensteini loss
* Maarja kroonimine (osa). Erakogu, Lichtensteini loss

### Tsüklid
Maarja tsükkel (14 maali)
* Joachimi kuulutus. Belvedere, Viin
* Kohtumine Kuldvärava juures. Philadelphia Kunstimuuseum, Philadelphia
* Maarja sünd. Belvedere, Viin
* Maarja templisseminemine. Belvedere, Viin
* Maarja külastus. Asus Berliini Saksa Muuseumis, sõjas kadunud
* Jeesuse sündimine. Puškini Muuseum, Moskva
* Jeesuse ümberlõikamine. Asus Berliini Saksa Muuseumis, sõjas kadunud
* Kuningate kummardamine. Puškini Muuseum, Moskva
* Jeesuse esitlemine templis. EKM, Tallinn
* Puhkus põgenemisel Egiptusse. Endine Rothschildi kogu, Viin
* Petlemma lastemõrv. Vana Pinakoteek, München
* Kaheteistaastane Jeesus templis. Belvedere, Viin
* Kristuse ristimine. Muzeum Narodowe we Wrocławiu, Wrocław
* Kristuse kiusamine. Endine Carl Askonase kogu, Belvedere, Viin

Passioonitsükkel (7 maali):
* Kristus Õlimäel. Baseli Kunstimuuseum
* Kristuse piitsutamine. Keresztény Múzeum, Esztergom
* Kroonimine okaskrooniga. Keresztény Múzeum, Esztergom
* Ristikandmine. Katharinenkirche (1835. aastast vana kunsti galerii), Augsburg
* Kristuse taganutmine. Katharinenkirche, Augsburg
* Haudapanek. Baseli Kunstimuuseum
* Kristuse ülestõusmine. Katharinenkirche, Augsburg

## Viited

## Välislingid
* Niguliste muuseumis asuv tahvelmaal "Jeesuse esitamine templis" EKM digikogus
* Lichtensteini lossi meistri teosed Europeana lehel
* Belvedere: WIEN 1450 - Der Meister von Schloss Lichtenstein und seine Zeit
Tobias Heintze

**Tobias Heintze**, ka **Tobias Heinze**, (u 1593 – jaanuar 1653) oli tisler ja puunikerdaja, kes tegutses 17. sajandil Tallinnas.

Heintze oli pärit Alam-Saksimaalt Stadest. Tallinnas elas ta 1622. aastast, hiljem ostis maja Rüütli 28 / Lühike jalg 7 ja rajas sinna töökoja. Suri jaanuaris 1653 ning maeti 9. veebruaril Niguliste kirikusse.

## Teosed
Tobias Heintze puuskulptuuridest on säilinud püha Christophorust kujutav kuju, funktsioonilt kantslitugi. On teada, et kunstnikult telliti mõningad muudatused Tallinna Püha hõimkonna altari skulptuurides, mis 1652. aastal viidi ühe Tallinna lähistel asuva maakoguduse kirikusse. Mõlemad teosed on Eesti Kunstimuuseumi kogus ja eksponeeritud Niguliste muuseumis.

Ta on valmistanud kirikusisustust kihelkonnakirikutele, sealhulgas altariretaabel ja kantsel Keila kirikus (1632), Risti kiriku kantsel (1630), Kose kiriku kantsel ja Jõelähtme kiriku kantsel.

Tema töökojas valmistati vähemalt veerandsada altarit, kantslit, epitaafe, pingikomplekti ja muud kirikule vajalikku. 1630. aastal valmis Risti kantsel, 1632. aastal Keila altar ja kantsel, kolm aastat hiljem sama kiriku koorivõre ehk letner. Kose ja Jõelähtme kantslid valmisid 1639. ning Järva-Jaani pingid 1648. aastal.
 
## Viited
Phellodon melilotinus

***Phellodon melilotinus*** on seeneliik. 

Seent võib leida kuusikutest.

## Välislingid
* ''Phellodon melilotinus'' andmebaasis eElurikkus.
Brasiilia feihoapuu

**Brasiilia feihoapuu** (*Feijoa sellowiana*, *Acca sellowiana*) on puuliik mürdiliste sugukonnast.

Liik on pärismaine Lõuna-Brasiilias, Paraguay idaosas, Uruguays ja Argentina põhjaosas; mujale on seda kultiveeritud või introdutseeritud. 

Tal on rohelised kanamunasuurused söödavad viljad – feihoad.
Pruun vöötnarmik

**Pruun vöötnarmik** (*Phellodon connatus*), varem *Phellodon melaleucus*, on seeneliik. 

Seent võib leida nõmmemännikutest.

## Välislingid
* Pruun vöötnarmik andmebaasis eElurikkus.
Riho Oks

**Riho Oks** (sündinud 26. märtsil 1979) on Eesti ettevõtja. Ta on pikka aega töötanud Riigi Infosüsteemi Ametis ja aidanud üles ehitada Eesti e-riiki.

## Elulugu
Riho Oks on ettevõtete Roksnet (loodud 2016) ja StateOS (loodud 2020) asutaja.
Dimetüülsulfoksiid

**Dimetüülsulfoksiid** (DMSO) ehk (metaansulfinüül)metaan (CH3)2SO (*M* = 78,13 g/mol) on väävelorgaaniline aine. DMSO on värvitu lõhnatu vedelik, kuid võib sisaldada halva lõhnaga dimetüülsulfiidi ebapuhtusena. Sulamistemperatuur on 18,5 °C ja keemistemperatuur on 189 °C. Tihedus on 1,1 g/ml. DMSO on veest viskoossem (2,47 mPa·s, 20 °C). Kõrgelt niiskustimav, lõpmatult seguneb vees. DMSO-t kasutatakse peamiselt lahustina, olles polaarne ja aprotoonne, lahustab nii paljusid orgaanilisi kui ka anorgaanilisi aineid. 

## Omadused
DMSO tautomeriseerub sulfooniumvormiks: (CH3)2SO ↔ (CH3)2S+O–. Lewise alus. DMSO on ligandiks koordinatsioonikeemias, moodustades komplekse, nt RuCl2(dmso)4. DMSO-t saab ka deprotoneerida väga tugevate alustega, nt naatriumhüdriidiga, moodustub dimsüülanioon: CH3S(O)CH2–. DMSO-t saab redutseerida dimetüülsulfiidiks ning oksüdeerida dimetüülsulfooniks.

## Tootmine
DMSO-t toodetakse dimetüülsulfiidi oksüdeerimisel hapniku või lämmastikdioksiidiga katalüsaatori manulusel.

## Kasutamine
DMSO on levinud lahusti. Kuna ta läbistab nahka, kasutatakse DMSO-d ravimite transdermaalseks transpordiks. DMSO takistab ka jääkristallide teket, mistõttu kasutatakse teda krüobioloogias.

Orgaanilises keemias kasutatakse DMSO-d lisaks lahustina ka oksüdeerijana Swerni-laadsetes reaktsioonides (Albright-Goldmani, Parikh-Doeringi ja Pfitzner-Moffatt oksüdeerimised), nendes kõigis ta ise redutseerub dimetüülsulfiidiks.

## Ohutus
DMSO-t peetakse üsna ohutuks lahustiks, kuid naha peale sattudes võib suus tekkida küüslaugumaitse.

## Viited
Annelii

**Annelii** on eesti naisenimi. Rootsis, Soomes ja Norras on üksikuid selle nime kandjaid.

2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Annelii 74 naisel, mis oli populaarsuselt 949. naisenimi.

Vanim Annelii oli vanuserühmas 75–79, noorim vanuserühmas 30–34, keskmise vanusega 54 aastat. Kõige populaarsem oli eesnimi Annelii vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,51. Kõige levinum oli eesnimi Annelii Põlva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 2,48.

## Nime kandjaid
* Annelii Traks, eesti koorijuht ja muusikaõpetaja
* Annelii Jürgenson, eesti arst

## Viited

## Välislingid
*
Oblikhape

**Oblikhape** ehk **oksaalhape**, IUPACi triviaalnimetusega **etaandihape**, on lihtsaim ja tuntuim dihape. Selle keemiline valem on HOOC-COOH või (COOH)2 ning summaarne valem H2C2O4.

Tegemist on täpsemalt orgaanilise happega, sest selle koostises on orgaanilise happe tunnus ehk karboksüülrühm. Tema nimetuses on etaan, sest see vihjab tema koostises olevale kahele süsinikuaatomile, mida vastav eesliide ka tähendab.
Distinguished professor

***Distinguished professor*** (inglise keelest, 'distingeeritud professor') on akadeemilise töötaja ametiaste, mida võidakse anda mõne ingliskeelse riigi ülikoolis teenekale professorile.  

Kasutatakse ka nimetusi *distinguished research professor* ja *distinguished professor emeritus*.
Trzebnica klooster

**Trzebnica klooster** on 13. sajandil ehitatud kunagine tsistertslasnunnade klooster Trzebnicas, Wrocławist 25 km põhja pool, Edela-Poolas. Klooster asutati 1203. aastal, suleti 19. sajandi algul ning anti 1889. aastal Püha Borromeuse Halastuse Õdedele.

## Ajaloost
Kloostri asutasid Piastide soost Sileesia hertsog Henryk I Brodaty ja tema abikaasa Hedwig paavst Innocentius III toetusel. Hedwigi toetusel valis tema vend, Bambergi piiskop Ekbert Andechsist esimesed nunnad kloostrisse; esimene abtiss oli Petrussa Kitzingeni kloostrist; tema järglaseks sai Hedwigi tütar Gertrude. Hertsog annetas kloostrile rohkelt maid. Pärast leseks jäämist 1238. aastal asus Hedwig ise kloostrisse elama ja suri seal.

1515. aastani olid kloostri abtissid Piastide dünastia printsessid ning hiljem aadlisuguvõsade liikmed. 13. sajandi lõpul võis nunnade arv olla 120. 1672. aastal elas kloostris 32 nunna ja kuus ilmikõde, 1805. aastal 23 nuna ja kuus ilmikõde. Klooster ei jäänud puutumata piirkonda tabanud õnnetustest nagu 1315., 1338., 1434. ja 1617. aasta näljahädad, samuti tulekahjud 1413., 1432., 1464., 1486., 1505., 1595. ja 1782. aastal. Kolmekümneaastase sõja ajal põgenes enamik nunnasid Rzeczpospolita territooriumile, samuti 1663. aastal türklaste rünnakute ajal Sileesiale. 

1742. aastal jäi Trzebnica pärast Esimest Sileesia sõda Wroclawi rahu sõlmimise järel protestantliku Preisimaa koosseisu ja sattus poliitilise diskrimineerimise alla. Viimane abtiss Dominica von Giller suri 17. augustil 1810. ja 11. novembril 1810. aastal suleti klooster kuningas Friedrich Wilhelm III käsul. Kloostrihoone müüdi ja muudeti riidevabrikuks. 19. sajandi lõpul ostis varemeis kloostrikompleksi johanniitide ordu, hiljem Borromeuse õed (Sorores Misericordiae Sancti Caroli Borromei), kes asutasid sinna hospidali.

## Kloostrikirik
Kirik on ruumivormilt hilisromaanika perioodi basiilika, millele 1741. aastal tehti barokne sise- ja väliskujundus. Interjööris on Michael Willmanni maalid püha Hedwigi elust. Pärast kloostri sulgemist sai kirikust kihelkonnakirik.

Peaaltarist paremal asuvas kabelis, mis ehitati varasemast romaani apsiidist ümber Hedwigi lapselapse peapiiskop Ladislause tellimusel 1267. aastal, paikneb Hedwigi haud (surnud 1243). Seda loetakse esimeseks gooti ehitiseks Poola arhitektuuris. Kloostri asutaja, Sileesia ja Wrocławi hertsogi Henryk I Brodaty haud asub kiriku peaaltari ees.

Veel on kirikusse maetud Henryk I ja Hedwigi poeg Konrad Kędzierzawy (surnud 1213), Saksa Ordu kõrgmeister Konrad von Feuchtwangen (1296) ja Sileesia Piastide viimane järeltulija Karolina of Legnica-Brieg (1707)

## Viited

## Välislingid
* Trzebnica – Cistercian Nunnery. - Ancient and Medieval Architecture
Maria Vita

**Maria Vita** (sündinud 27. mail 1988 Kuressaares) on eesti operaator ja monteerija. 

Ta lõpetas 2007. aastal Tallinna Reaalkooli ja jätkas õpinguid Tallinna Tehnikaülikoolis tööstus- ja tsiviilehituse erialal ja omandas 2015. aastal operaatori kutsetunnistuse Tallinna Polütehnikumis.

Vita töötas aastatel 2013–2018 operaatori, toimetaja ja monteerijana Mareen OÜ-s, 2015–2018 operaatorina Eesti Rahvusringhäälingus (ERR), on 2018. aastast ERR-is väljastusinsener ning Slopersloth Productions OÜ loovjuht ja omanik. Ta on tegutsenud ka klienditeenindaja ja turundajana, olnud TTÜ Filmiklubi liige ja Tipikas.tv uudiste eestvedaja.

## Looming

* "Vanamehe film" (2019, digitaalne järeltöötlus)

## Viited
Herol Marjak

**Herol Marjak** (sündinud 27. detsembril 1988 Tallinnas) on eesti ujuja.

## Elulugu
Ta lõpetas 2008. aastal Tallinna Reaalkooli, 2013. aastal rahvusvaheliste suhete erialal Marylandi Ülikooli ja 2018. aastal avaliku halduse magistrantuuri Tallinna Ülikoolis.

Marjak alustas uijumisega TOP-i Ujumisklubis Heidi ja Ain Kaasiku juhendamisel, USA-s treenis ülikooli klubis Chad Craddocki juhendamisel. Ta sai aastal 2008 lühiraja MM-il 200 m vabaujumises 37., 100 m liblikujumises 42., kompleksujumises 100 m-s 38. ja 200 m-s 31. koha ning EM-il vabaujumises 50 m-s 57., 100 m-s 65., 200 m-s 60., 100 m liblikujumises 43. ja 100 m kompleksujumises 41. koha, 2005 juunioride EM-il seliliujumises 50 m-s 27., 100 m-s 31., 200 m-s 26. ja 4 x 100 m kombineeritud teateujumises 12. koha, 2003 Euroopa noorte olümpiafestivalil 200 m seliliujumises ja 200 m kompleksujumises 24. koha, tuli 2009–2010 ja 2012 suvistel meistrivõistlustel vaba-, liblik- ja teateujumises 8 korda ning 2007 lühiraja meistrivõistlustel kompleksujumises 1 korra Eesti meistriks, oli 2005–2009 Eesti koondise liige.

Marjak töötas aastatel 2014–2018 Eesti Idapartnerluse Keskuses projektijuhina, 2018–2020 Euroopa Innovatsiooniakadeemias projektijuhina, on 2020. aastast Brainbase'i tootejuht ning 2023. aastast MyMediaboxi vanem tootejuht ja Heromar OÜ juhatuse liige.

## Isiklikud rekordid

* 25 m basseinis 50 m vabalt – 23,44 (2008)
* 25 m basseinis 100 m vabalt – 50,73 (2008)
* 25 m basseinis 200 m vabalt – 1.51,93 (2008)
* 25 m basseinis 100 m liblikat – 56,00 (2008)
* 50 m basseinis 50 m vabalt – 24,34 (2009)
* 50 m basseinis 100 m vabalt – 52,48 (2009)
* 50 m basseinis 50 m selili – 28,41 (2006)
* 50 m basseinis 100 m liblikat – 56,65 (2009)

## Isiklikku
Tema vanaisa oli eesti kaugsõidukapten ja merendustegelane Ülo Kollo.

## Viited


## Välislingid

* Herol Marjak umbcretrievers.com veebilehel
* Herol Marjak andmekogus World Aquatics
Triin Truuvert

**Triin Truuvert** (sündinud 4. juulil 1989 Tallinnas) on eesti teatrikriitik ja toimetaja.

## Elulugu
Ta lõpetas aastal 2008 Tallinna Reaalkooli, 2011 teatriteaduse erialal Tartu Ülikooli (TÜ) ja 2014 TÜ-s keeletoimetaja erialal magistrantuuri, õpib 2016. aastast TÜ kirjanduse ja kultuuriteaduste doktoriõppes teatriteaduse erialal.

Truuvert on töötanud aastast 2017 Eesti Teatriliidus teabejuhina, olnud aastast 2014 Eesti teatri biograafilise leksikoni toimetaja. Ta on 2013. aastast Eesti Teatriliidu ja 2014. aastast Eesti Keeletoimetajate Liidu liige.

Truuvert tegutseb ka keeletoimetajana („Louis de Funèsi suured ja väikesed jalutuskäigud”, 2022), on avaldanud teatrikriitikat päevalehtedes, Teater. Muusika. Kinos ja Teatrielus.

## Isiklikku
Tema vanaisa oli tehase Punane RET konstruktor Heino Kalmo.

## Viited


## Välislingid

* Triin Truuvert ETIS-s
Thérouanne

**Thérouanne** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Thérouanne asub 10 km Aire-sur-la-Lysist läänes ja 13 km Saint-Omerist lõunas, teede D 157 ja D 341 ristumiskoha ümbruses, Lysi jõe kallastel.


ThérouanneVillage.JPG|Thérouanne'i keskus
62811-Thérouanne-Sols.png


## Ajalugu

Gallide ajal oli *Tarwanna* või *Tervanna* belgi moriinide hõimu pealinn. Pärast seda, kui roomlased olid Gallia vallutanud, tegid nemadki linnast *Civitas Morinorum* ringkonna pealinna.

Nime päritolul on mitu teooriat. Ajaloolase Malbracqi sõnul sai see oma nime oma asutaja "Lucius Tauruannuse" järgi, teised väidavad, et see tuleneb kaera maast, "Terra avanae". Kuid see teine ​​tuletis näib olevat üldkasutatav termin.

7. sajandil, arvatavasti 639. aasta paiku, rajas Audomar (Saint Omer) *Terwaani* või *Terenburgi* piiskopkonna, Thérouanne'i diötseesi, mis keskajal kontrollis suurt osa Schelde jõe vasakkaldast. Territoriaalselt oli see osa Artois' krahvkonnast, mis kuulus Flandria krahvkonda. 1303. aastal põletasid Flandria väed Prantsuse-Flandria sõja ajal linna maha.

Tänu kiriklikule kontrollile Alpidest põhja pool asuvate kõige jõukamate linnade üle, nagu Arras ja Ieper, suutis piiskopkond ehitada toomkiriku, mis oli sel ajal Prantsusmaa suurim.

Keiser Maximilian ja Henry VIII vallutasid linna prantslaste käest 1513. aastal pärast Kannustelahingut. 1553. aastal piiras Karl V Thérouanne'i, toona Prantsuse enklaavi Saksa-Rooma riigis, kättemaksuks prantslastele Metzi piiramisel saadud lüüasaamise eest. Pärast linna vallutamist käskis ta selle maatasa teha, teed lõhkuda ning ala üles künda ja soolatada. Püsti jäi vaid väike asula, mis asus väljaspool linnamüüre, tollal nimega Saint-Martin-Outre-Eaux, mis hiljem (ilmselt 1800. aasta paiku) võttis üle nime *Thérouanne*. Osa toomkiriku portaalist omandas Saint-Omer; tohutu Kristuse kuju on kõik, mis sellest tänapäeval järele on jäänud.

Endise piiskopkonna kadumine viis piiskopkondade reformini Trento kirikukogul ning Thérouanne'i diötsees jagati Saint-Omeri ja Ieperi diötseeside vahel.

Therouanne asub *[[Via Francigena]]* ääres.

### Piiskoppe

* Audomar (637-u.670), asutaja
* Hunfrid Prümist (suri 871)
* keegi Adam, 1213–1229
* vastupaavst Clemens VII, 1361–1368
* Jean III de Lorraine (suri 1550)

## Huviväärsusi

* Saint Martini kirik, mis ehitati 19. sajandil ümber palju vanema kiriku vundamendile (renoveeritud aastatel 2000-2001).
* Arheoloogiamuuseum ja leiukoht, keskaegse linna jäänused.
* St. Jean-du-Monti kloostri vare, sisaldab gooti stiilis toomkiriku jäänuseid, milles on 7. sajandi piiskopirühm ja Karolingide hoone, mida peetakse *[[Monument historique]]*.

## Sõpruslinnad

* Hamstreet Kentis (Lõuna-Inglismaal, üle La Manche'i väina).

## Märkimisväärseid inimesi

* Jalgpallijuht Gérard Houllier, sündis Thérouanne'is.
* Hugues de Saint Omer (ka Hugo von Falkenberg või Hugues de Fauquembergues, suri 1106) oli Galilea vürst ja Tiberiase isand.

## Viited
Thiembronne

**Thiembronne** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Thiembronne asub 24 km Saint-Omerist edelas, teede D158 ja D132 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsusi

* Saint Pierre'i kirik, pärineb 19. sajandist.
* 19. sajandi loss.
* Keskaegse lossi jäänused, purustatud 1595. aastal.


Thiembronne église.jpg|Kirik
62812-Thiembronne-Sols.png


## Viited
Wardrecques

**Wardrecques** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Wardrecques asub 9 km Saint-Omerist kagus, tee D199 ääres, *[[Canal de Neufossé]]* lähedal.

## Huviväärsusi

* Notre-Dame'i kirik, pärineb 16. sajandist.
* 18. sajandi Quenivet' kabel.


Wardrecques (Pas-de-Calais, Fr) Église Notre Dame (01).JPG|Kirik
62875-Wardrecques-Sols.png


## Viited
Johan Rohtla

**Johan Rohtla** (sündinud 24. juunil 1990 Tallinnas) on eesti ujuja ja ettevõtja.

Ta lõpetas 2009. aastal Tallinna Reaalkooli ja 2014. aastal biokeemia ja molekulaarbioloogia erialal Marylandi Ülikooli.

Rohtla hakkas harrastama ujumist aastal 1995 Kalevi ujumisklubis Bruno Nopponeni õpilasena, koos treeneriga jätkas treeninguid ujumisklubis Briis ja Viimsi Veeklubis, 2009. aastast treenis Kalevi Tallinna ujumiskoolis Kaire Indriksoni juhendamisel, USA-s harjutas ülikooli klubis Chad Craddocki suunamisel. Ta sai aastal 2008 lühiraja MM-il 200 m seliliujumises 28., 200 m kompleksujumises 32. koha, 2010 EM-il seliliujumises 50 m-s 40., 100 m-s 40. ja 200 m-s 33. ning lühiraja EM-il 2009 50 m-s 50., 100 m-s 47. ja 200 m-s 33. koha, 2008 juunioride EM-il seliliujumises 50 m-s 37., 100 m-s 43., 200 m-s 31. ja 4 x 100 m kombineeritud teateujumises 14. koha, Euroopa noorte olümpiafestivalil 2005 100 m seliliujumises 27., 200 m seliliujumises 28. ja 4 x 100 m kombineeritud teateujumises 23. koha, tuli 2010–2011 teateujumises suvistel meistrivõistlustel 3 korda ning 2009 selili-, kompleks- ja teateujumises lühiraja meistrivõistlustel Eesti meistriks 5 korda, kuulus 2008–2010 Eesti koondisse.

Rohtla on 2015. aastast Coffee People OÜ pearöstmeister, 2017. aastast Coffee Crystal OÜ ja Alas Rohtla Invest OÜ juhatuse liige.

## Isiklikud rekordid

* 25 m basseinis 50 m – 26,77 (2009)

* 25 m basseinis 100 m – 56,06 (2009)
* 25 m basseinis 200 m – 1.59,05 (2009)
* 50 m basseinis 50 m – 28,03 (2010)
* 50 m basseinis 100 m – 59,63 (2010)
* 50 m basseinis 200 m – 2.07,28 (2009)

## Isiklikku
Tema isa on Tallinna Krematooriumi juhatuse liige Heigo Rohtla.

## Viited


## Välislingid

* Johan Rohtla andmekogus World Aquatics
* Johan Rohtla andmekogus swimcloud
* Johan Rohtla: vahel on mõnus kohvi tuunida kookose­õli, või ja tilga meega ekspress.delfi.ee, 24. aprill 2019
* Angela Blumkvist. Teadlane Johan Rohtla: kohvimaailma telgitagused kodu.postimees.ee, 25. aprill 2019
Novi Sadi raudteejaama varikatuse purunemine

**Novi Sadi raudteejaama varikatuse purunemine** oli 2024. aasta 1. novembri keskpäeval toimunud Novi Sadi peamise raudteejaama varikatuse purunemine, mille tagajärjel hukkus 16 inimest, sealhulgas mitu alaealist.

## Viited
Lauri Käi

**Lauri Käi** (sündinud 4. juunil 1992 Tartus) on eesti ujuja ja advokaat.

## Elulugu
Ta lõpetas 2011. aastal Tallinna Reaalkooli, 2015. aastal politoloogia ja filosoofia erialal Marylandi Ülikooli ning sai 2018. aastal õigusteaduse doktorikraadi William & Mary Law Schoolist.

Käi alustas ujumisega TOP-i Ujumisklubis. Treenis aastatel 2000–2004 Kaja Komissarovi, 2004–2010 Heidi ja Ain Kaasiku ning Merli Didvigu, 2010–2011 Kalevi Ujumiskoolis Merli Didvigu käe all, 2011 sügisest harjutas Orca Swim Clubis Merli Didvigu ja ülikooli klubis Chad Craddocki juhendamisel.

Ta sai aastal 2010 lühiraja EM-il vabaujumises 100 meetris 41., 200 meetris 46. ja 400 meetris 22. ning 100 meetri kompleksujumises 29. koha, juunioride EM-il 2009 vabaujumises 50 meetris 66., 100 meetris 60., 200 meetris 56. ja 4 x 100 meetris 15. ning 50 meetri rinnuliujumises 44. koha, 2010 vabaujumises 200 meetris 37., 400 meetris 33. ning 4 x 100 meetris ja 4 x 200 meetris 14. koha, tuli 2009 ja 2011 suvistel meistrivõistlustel vaba- ja teateujumises viis korda, 2011 lühiraja meistrivõistlustel vaba-, kompleks- ja teateujumises kolm korda ning 2011 avaveeujumises ühe korra Eesti meistriks, püstitas teateujumises ühe Eesti rekordi, kuulus 2009–2011 Eesti koondisse.

Käi on elanud pärast ülikooli lõpetamist USA-s ning töötanud aastatel 2017–2023 White & Case LLP-s ja 2023. aastast Linklatersis advokaadina.

## Isiklikud rekordid vabaujumises

* 25 m basseinis 50 m – 23,46 (2011)
* 25 m basseinis 100 m – 51,00 (2009)
* 25 m basseinis 200 m – 1.50,64 (2011)
* 25 m basseinis 400 m – 4.02,45 (2011)
* 50 m basseinis 50 m – 24,17 (2011)
* 50 m basseinis 100 m – 52,07 (2011)
* 50 m basseinis 400 m – 4.07,75 (2010)

## Viited


## Välislingid

* Lauri Kai linklaters.com veebilehel
* Lauri Kai andmekogus Super Lawyers
* Lauri Kai andmekogus MergerLinks
* Lauri Kai andmekogus Martindale
KR580VM80A

**KR580VM80A** (kirillitsas *КР580ВМ80А*) on NSV Liidus 1977. aastast toodetud 8-bitise Intel 8080 mikroprotsessori funktsionaalne analoog ehk kloon.

Protsessorit koos KR580 komplekti kuuluvate teiste kiipidega kasutasid NSV Liidus toodetud arvutitest esimesena 1979. aastal SM-1800, hiljem lisandusid Mikroša, Spetsialist, Lviv, Korvet, Vektor, Orion-128 jt.

Sama protsessorit ja kiibistikku kasutasid ka Eesti NSVs toodetud Juku, Tartu ja Entel.

Algselt klooniti Kõjivis Inteli 8080 protsessorit K580IK80 nime all, kuid seeriatoodetud arvutites on kasutusel 8080A kloon KR580IK80A. Aastast 1986 on mikroprotsessori standarditud nimetus KR580VM80A.

Protsessorit toodeti kuni 1990. aastate keskpaigani peamiselt Ukraina NSV ja mõnedes Vene NFSV tehastes.

## Vaata ka
*Intel 8080
Iivi Vainikko

**Iivi Vainikko** (sündinud **Iivi Riso**; 23. november 1939 Nuia – 1. september 1993) oli eesti matemaatik. 

Ta lõpetas 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika erialal.

Ta töötas Tartu Riikliku Ülikooli teoreetilise mehaanika kateedris õppejõuna. 

## Teoseid
*Kull, Hilja; Soonets, Kalju; Vainikko, Iivi 1987. *Teoreetilise mehaanika ülesannete kogu*. Tartu: Tartu Riiklik Ülikool.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Gennadi Vainikko. 

## Viited
Betti Vainküla

**Betti Vainküla** (sündinud 6. märtsil 1994 Tallinnas) on eesti purjetaja.

## Elulugu
Ta on lõpetanud 2013. aastal Tallinna Reaalkooli, õppinud aastatel 2013–2014 Bournemouthi ülikoolis ja lõpetanud 2017. aastal Tallinna Tehnikaülikooli äriinfotehnoloogia erialal.

Vainküla harrastas aastatel 2005–2011 Jaanus Veske juhendamisel kergejõustikku, tegeleb purjelauasõiduga 2009. aastast, treeneriteks on olnud Jaak Lukk (2009–2013), Matthew Rickard (2013–2016) ja Aivar Kajakas (2016. aastast). Ta on võitnud purjelaua slaalomis EM-il 2019 hõbemedali ning olnud MM-il 2018 8. ja 2017 12., saanud Formula klassis MM-il 2012 naiste arvestuses 8. ja 2014 üldarvestuses 37. (naiste 2.) ning EM-il 2013 45. (1.) ja 2014 55. (2.) koha, tulnud 2013 ja 2015–2020 aerusurfis, 2015 klassis RS:X ja 2019–2021 purjelaua slaalomis Eesti meistriks, võitnud purisuusatamises EM-il 2019 purjelauakelkude slaalomis hõbe- ja kiirussõidus pronksmedali.

Vainküla on aastast 2012 Pirita Surfiklubis mudilaste instruktor (2018–2023 tegevjuht) ning oli 2015–2019 Eesti Purjelaualiidu juhatuse liige. Ta töötas aastatel 2016–2018 Swedbankis IT valdkonnas, 2018–2022 AS-is Helmes süsteemianalüütikuna ning on 2022. aastast Zendesk QA-s tootejuht ja Waindorf OÜ juhatuse liige.

## Isiklikku
Tema ema on ajakirjanik Kirsti Vainküla.

## Viited


## Välislingid

* Betti Vainküla tabou-boards.com veebilehel
* Irene Tambek. Aerusurfi Eesti meister Betti Vainküla Surfilaagrist: ma olen siin, sest ma olen surfar! kroonika.delfi.ee, 14. juuli 2013
Heino Vassil

**Heino Vassil** (3. märts 1928 Tallinn – 1. august 2010) oli eesti insener.

## Elulugu
Ta lõpetas 1946. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1951. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi soojuselektrijaamade erialal.

Vassil oli Kohtla-Järve elektrijaama soojusmõõteriistade ja automaatika tsehhi insener, Eesti Energia peainsener ja juhataja esimene asetäitja.

## Tunnustus

* 1980 NSV Liidu riiklik preemia
* 1987 Eesti NSV teeneline insener

## Isiklikku
Tema isa oli sõjaväelane August Vassil.

## Viited


## Välislingid

* N. Pljuhhin. Uus leiab endale tee Kaevur, 14. jaanuar 1958
* Kinnitati NSV Liidu Ülemnõukogu Liidunõukogu ja Rahvuste Nõukogu valimiste ringkonnakomisjonide koosseisud Eesti NSV-s
Piekielnik

**Piekielnik** (slovaki keeles *Pekelník*, ungari keeles *Pekelnik*) on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Targi maakonnas Czarny Dunajeci vallas. Piekielnik asub Slovakkia piirist 7 km kaugusel, maakonnakeskusest Nowy Targist umbes 19 km läänes ja Krakówist ligikaudu 65 km lõunas. Küla paikneb  ajaloolises Orava piirkonnas.

Küla on asutatud 16. sajandi lõpus. Kuni 1918. aastani oli küla Austria-Ungari koosseisus. Aastatel 1918–1920 oli küla Tšehhoslovakkia ja Poola vaheline vaidlusalune territoorium. 1920. aastal läks Piekielnik Poola võimu alla. 1939–1945 oli küla Slovaki Vabariigi koosseisus.

## Viited
Ants Teetsov

**Ants Teetsov** (15. oktoober 1926 Pärnu – 18. oktoober 2005) oli eesti riigiametnik, teadlane ja õppejõud.

## Elulugu
Ta läks 17-aastaselt vabatahtlikuna lennuväkke ja lõpetas 1946. aastal Tallinna 2. Keskkooli.

Teetsov töötas 28 aastat Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi teadurina ja Tallinna Polütehnilise Instituudi statistika kateedris lektorina. Ta asus Kaitseministeeriumisse tööle 1993. aastal, esimeseks ülesandeks oli välissuhete büroo loomine, hiljem oli ta protokollibüroo peaspetsialist, tegeles välissuhetega, töötas välisriikide sõjaväeatašeedega ja võttis vastu väliskülalisi.

## Tunnustus

* 2000 Kotkaristi IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli näitleja ja lavastaja Aleksander Teetsov.

## Viited
Kätlin Kivisild

**Kätlin Kivisild** (2021. aastani **Kätlin Tammiste**; sündinud 6. aprillil 1996 Tallinnas) on eesti purjetaja.

## Elulugu
Ta lõpetas 2015. aastal Tallinna Reaalkooli, 2018. aastal ärinduse erialal Tallinna Tehnikaülikooli ja 2022. aastal Estonian Business Schooli rahvusvahelise ärijuhtimise magistriõppe.

Kivisild hakkas purjetamisega tegelema 2005. aastal Rein Ottosoni Purjespordikoolis, treeninud Raivo Randmäe ja Rein Ottosoni ning 2013. aastast Lenart Kivistiku juhendamisel. Ta sai koos Anna Maria Sepaga klassis 49erFX aastal 2016 Rio de Janeiro OM-il 19., MM-il 2015 35., 2014 ja 2017 38., EM-il 2015 25., 2018 26., 2016 27. ja 2017 29., juunioride MM-il 2014 7., 2018 8., 2015 10. ja 2016 14. koha, juunioride EM-il 2018 pronksmedali ja 2017 7. koha, klassis RS Feva 2011 MM-il 25. koha, tuli klassis Zoom8 2011 Euroopa noortemeistriks ning sai noorte EM-il 2012 hõbemedali ja noorte MM-il 2011 6. koha, tuli klassides Optimist ja Zoom8 mitmekordseks Eesti noortemeistriks ja kuulus 2013–2018 Eesti koondisse. Ta võitis 2012. aastal mälumängus Eesti koolinoorte võistkondlikel meistrivõistlustel põhikoolide arvestuses esikoha.

Kivisild on töötanud 2019. aastast Swedbankis finantsvaldkonnas.

## Tunnustus

* 2010, 2011 Viimsi valla aasta naissportlane
* 2011, 2016 Eesti Jahtklubide Liidu aasta üllataja
* 2016, 2018 Viimsi valla aasta võistkonna liige

## Viited


## Välislingid

* Kätlin Tammiste sport.postimees.ee, 26. juuli 2016
* Kätlin Tammiste andmekogus Olympedia
* Kätlin Tammiste olympics.com veebilehel
Sileesia Hedwig

**Sileesia Hedwig** (tšehhi keeles Hedvika Slezská, poola keeles Jadwiga Śląska; 1174 Andechs, Baieri – 15. oktoober 1243 Trzebnica) ehk **Hedwig Andechsist** oli Sileesia hertsoginna, keda katoliku kirik austab pühakuna. Tema mälestuspäev on 16. oktoobril.

## Eluloolist
Hedwig sündis Andechsi linnuses toonases Baieri hertsogkonnas. Tema vanemad olid Tirooli, Kärnteni ja Istria krahv Berthold IV ja Agnes von Rochlitz Wettinite perekonnast. Hedwigi vend Eckbert oli Bambergi piiskop, teine vend Berthold Aquileia patriarh; õde Agnesest sai Philippe II abikaasana Prantsusmaa kuninganna ja teisest õest Gertrudist Ungari kuninganna kuningas András II abikaasana (tema tütar oli Ungari Elisabeth). Hedwigi ainus noorem õde oli hiljem Kitzingeni benediktlaste kloostri abtiss.

Hedwig sai hariduse ja kasvatuse Kitzingeni benediktlaste nunnakloostris. 1186. aastal abiellus ta 12-aastaselt Sileesia hertsogi Henryk I Brodatyga, kes 1233. sai Poola kuningaks. Abielust sündisid neli poega ja kolm tütart, nende hulgas Sileesia hertsog Henryk II (suri 1241), Konrad (suri 1235/37) ja Gertrud, kes kihlus pfaltskrahvi Otto von Wittelsbachiga, hiljem nunn ja abtiss Trzebnica kloostris.

Hedwig ja tema abikaasa püüdsid edendada Sileesias kristlikku usku ja kultuuri. 1202. aastal asutasid nad Trzebnicas tsistertslaste ordu nunnakloostri. Eeskujuks olles toetas Hedwig kirikut ja aitas vaeseid, sealhulgas 1220. aasta näljahäda ajal, omaenda Zawonia mõisa varudest. Pärimuse järgi käis ta paljajalu, isegi talvel.

Pärast abikaasa surma 1238. aastal annetas Hedwig oma mõisa maad Trzebnica kloostrile ja astus ise kloostrisse. Ta elas üle oma poja Henryk II surma, kes langes lahingus Legnickie Pole juures. Koos Henryk II lese, Otakar I Přemysli tütre Annaga asutas ta Legnickie Polesse benediktlaste mungakloostri.

Hedwig suri Trzebnica kloostris 1243. aastal ja maeti esialgu abikaasa kõrvale Trzebnica kloostrikiriku peaaltari ette. 1267. aastal kanoniseeris paavst Clemens IV Hedwigi, mis muutis Trzebnica kloostrikiriku palverännakute sihtkohaks. Tema pühakueluloo koostas 1353. aastal Liegnitzi ja Lübeni hertsog Ludwig I; rikkalikult illumineeritud käsikiri on tuntud Hedwigi koodeksi või Lübeni koodeksi nime all.

Püha Hedwig on Sileesia ja Andechsi, samuti Görlitzi linna ja piiskopkonna kaitsepühak.

## Ikonograafia
Püha Hedwigit kujutatakse tavaliselt kroonitud valitsejannana vaestele almuseid jagamas või nunnarüüs. Tema atribuutideks on kroon nunnarätiku peal, käes olev kiriku makett, mis vihjab tema asutajastaatusele, või kingapaar, mis meenutab pärimust tema kombest paljajalu käia. Samuti krutsifiks, roosikrants, palveraamat, Maarja kuju või leivapäts, mille pühak annab vaesele.

## Muud
Püha Hedwigiga seotud pärimuse järgi on tuletatud nimetus Hedwigi peekrina tuntud klaasanumatüübile. 

## Viited

## Välislingid
* Hedwig von Schlesien. - Ökumenisches Heiligenlexikon
Lembit Veeber

**Lembit Veeber** (18. juuli 1929 Sõrandu, Koigi vald, Järva maakond – 9. märts 2021) oli eesti arst.

Ta õppis Paide Keskkoolis, lõpetas 1947. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja asus õppima Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda. Aastatel 1951–1955 oli vangilaagris, sest kuulus 1945–1946 tegutsenud Paide õpilasorganisatsiooni Uus Eesti.

Veeber oli pärast arstiteaduskonna lõpetamist Tartu Maarjamõisa haiglas kirurg ja peaarsti asetäitja, aastatel 1968–1983 peaarst Narva-Jõesuu kolhoosidevahelises sanatooriumis, mis kujunes hea mainega ravi- ja puhkeasutuseks. Veeber oli nõudlik, kindlakäeline ja autoriteetne, tegeles ka olmeprobleemide lahendamisega.

Veeber ostis 1980. aastatel keskel endale talu Räbi külla, tänu millele sai küla elektri.

## Tunnustus
* 2012 – Narva-Jõesuu tänukiri linnale ostutatud teenete eest

## Viited


## Välislingid
* Merit Männi. Äi kiidab aasta ema toimekust ja leebust Järva Teataja, 14. mai 2017
Tuvipesa meetod

**Tuvipesa meetod** (inglise *Pigeonhole Sort*) on sortimisalgoritm, mis sobib elementide loendite sortimiseks, kus elementide arv n ja võimalike võtmeväärtuste vahemiku pikkus N on ligikaudu samad.  Selle ajaline keerukus on O( n + N ). See sarnaneb loendamismeetodi (Inglise *[[:en:Counting_sort|counting sort]]*), kuid erineb selle poolest, et see "teisaldab elemente kaks korda: üks kord kimpudesse kimbumeetodi kohaselt ja uuesti lõppsihtkohta, kus aga loendamismeetod loob abimassiivi, seejärel kasutab algset massiivi iga elemendi lõppsihtkoha arvutamiseks ja teisaldab elemendi sinna." 

Tuvipesa meetod töötab järgmiselt:

# Arvestades sorteeritavate väärtuste massiivi, tuleb luua algselt tühjade "tuvipesade" paisktabel, kus on üks tuvipesa iga võtme jaoks algse massiivi võtmete vahemikus.
# Algset massiivi läbi käies tuleb asetada iga väärtus vastava võtmega paisktabelis asuvasse tuvipessa, nii et iga tuvipesa sisaldab lõpuks kõigi selle võtmega väärtuste loendit.
# Massiiv tuleb läbi käia kasvavas järjekorras ja lisada kõik elemendid algsesse massiivi, mis on nüüd sorteeritud.

## Näide
Oletame, et sorteeritakse antud väärtuste paare nende esimese elemendi järgi:

* (5, "tere")
* (3, "pirukas")
* (8, "õun")
* (5, "kuningas")

Iga väärtuse jaoks vahemikus 3 kuni 8 loome tuvi pesa, seejärel liigutame iga elemendi oma pessa:

* 3: (3, "pirukas")
* 4:
* 5: (5, "tere"), (5, "kuningas")
* 6:
* 7:
* 8: (8, "õun")

Seejärel itereeritakse massiivi järjest ja elemendid viiakse tagasi algsesse tulemuse loendisse.

Tuvipesa meetodi ja loendamismeetodi erinevus seisneb selles, et loendamismeetodi korral ei sisalda abimassiivi sisendelementide loendeid, vaid loeb:

* 3:1
* 4:0
* 5:2
* 6:0
* 7:0
* 8:1

Massiivide puhul, kus N on palju suurem kui n, on kimbumeetod  ruumis ja ajas tõhusam.

## Vaata ka
* Tuvipesa põhimõte
* Positsioonimeetod
* Kimbu järjekord, sellega seotud prioriteetse järjekorra andmestruktuur

## Viited
Karwia

**Karwia** (kašuubi keeles *Karwiô*, saksa keeles *Karwen*) on küla Poolas Pomorze vojevoodkonnas Pucki maakonnas Władysławowo vallas. Karwia asub Läänemere rannikul ajaloolises Kaszuby piirkonnas, Władysławowost ligikaudu 13 km lääneloodes.

Karwia on suvituskoht, seal on umbes 3 km pikkune lai liivarand.

Karwiat on esmamainitud 1274. aastal. 1963–1972 oli Karwia Jastrzębia Góra osa, 1973–2014 Władysławowo linna koosseisus. Alates 2015. aastast on Karwia taas iseseisev küla.

## Viited
Bojadła

**Bojadła** (saksa keeles *Boyadel*) on küla Poolas Lubuszi vojevoodkonnas Zielona Góra maakonnas, Bojadła valla halduskeskus. Bojadła asub Odra jõe paremal kaldal, Zielona Góra kesklinnast ligikaudu 21 km idas.

Küla on esmamainitud 1291. aastal. Poola koosseisus on küla alates 1945. aastast.

## Viited
Tum

**Tum** on küla Góra Świętej Małgorzaty vallas Łęczyca maakonnas Łódźi vojevoodkonnas Poolas. Küla paikneb Łęczycast kolm kilomeetrit idas ja Łódźist 35 km loodes. Külas on umbes 600 elanikku.

## Vaatamisväärsused
Tum on tuntud 12. sajandi esimesel poolel ehitatud ja hästi säilinud romaani kivikiriku poolest. Maarjale ja pühale Aleksiusele pühitsetud nelja torniga ja nii ida- kui ka läänekooriga basiilika on Poola romaani arhitektuuri tähelepanuväärne näide. Külas asub ka pühale Nikolausele pühitsetud 18. sajandi puukirik.

Küla lääneservas asuvad varakeskaegse, 6.–8. sajandisse dateeritud linnuse jäänused, mis jäi kasutuselt kõrvale 14. sajandil Łęczyca linna esiletõusu ajal.

## Pildid

1 Góra Świętej Małgorzaty, Kolegiata w Tumie.jpg|Tumi kollegiaatkiriku apsiid altariga
Tum - Kościółek pw. św. Mikołaja.JPG|Püha Nikolause kirik
Muzeum w Tumie.jpg|Muuseumihoone
Tum Gord near Łęczyca - Poland.jpg|Varakeskaegse linnuse makett muuseumis


## Viited