open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gerda Kordemets

**Gerda Kordemets** (kodanikunimega **Gerda Kulli-Kordemets**; sündinud 25. juunil 1960 Tallinnas) on eesti stsenarist, režissöör, näitekirjanik, teatrilavastaja ja kultuuriajakirjanik.

## Elulugu
Ta lõpetas 1978. aastal Tallinna 32. Keskkooli teatriklassi ning 1986. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise erialal. Ta on täiendanud end mitmel tele- ja filmikoolitusel (nt Stsenaristika 1: Kuidas kirjutada (tele)draamat? ETV 2009; Stsenaristika 2: How To Turn Life Into Drama? ETV/BBC 2010).

Ta on töötanud Eesti Televisioonis (ETV) aastatel 1985–1993 ja 1998–2011 režissööri, toimetaja, produtsendi ja peaprodutsendina. Aastatel 1993–1998 töötas ta Päevalehes, Eesti Päevalehes ja Sõnumilehes kultuuriajakirjanikuna. 1998–2006 juhtis ta ETV kultuuritoimetust ning 2007–2011 ETV lavastuslike saadete toimetust.

Alates 2011. aastast oli ta vabakutseline (näite)kirjanik, stsenarist, lavastaja ja produtsent. Aastatel 2006–2012 oli ta Tallinna 32. Keskkoolis teatriõpetaja.

Alates 13. jaanuarist 2020 kuni 31. detsembrini 2022 oli ta Eesti Hoiuraamatukogu direktor.

## Looming
### Filmograafia

### Näidendid ja lavastused

### Draamasarjad

### Raamatud

## Isiklikku
Abielus ajakirjanik Jaanus Kulliga. Tütar on telerežissöör Stina Kordemets (sündinud 27. juulil 1982).

## Viited
*Eesti filmi andmebaas
Siirup

**Siirup** on kontsentreeritud maitsestatud suhkrulahus või tärklise mittetäielikul hüdrolüüsimisel saadud toiduaine.

Siirupit võib teha igasugusest suhkrut, tärklist või sahhariidi sisaldavast toorainest. Tavaliselt kasutatakse selleks erinevaid marja- ja taimemahlu. Siirupeid valmistatakse suhkru lahustumisel vees või vee ja suhkru keetmisel, lisades marju, vilju, mahla, kohvi, teed, šokolaadi või muid maitseaineid. Näiteks: sõstramahlast saab marjasiirupit, vahtramahlast vahtrasiirupit ja suhkruroost suhkrusiirupit. Siirupit võib valmistada ka tärklise mittetäielikul hüdrolüüsimisel saadud suhkrust. Näiteks saab maisist niimoodi maisisiirupit ja kartulist kartulisiirupit. Maisisiirupit kasutatakse maailmas laialdaselt odavama alternatiivina suhkru asemel. Siirupi kleepuvus esineb vesiniku ühendi ja hüdroüksiid aatomite reageerimisel lahustunud suhkruga tekkinud reaktsioonist.

## Kulinaarne siirup
Toidu valmistamisel on väga lai valik siirupeid, mida kasutatakse toiduainetetööstuses, näiteks glükoos-, maisi- ja vahtrasiirup. Kuldset siirupit kasutataks mee asemel.

## Siirupi valmistamise retseptid
* Suhkrusiirup ehk põhisiirup* 2½ klaasi suhkrut, 2 klaasi vett. Suhkur lahustatakse kuumas vees ja pidevalt segades keedetakse nõrgal tulel 10-15 minutit. Siirup on valmis, kui selle tilgad taldriku äärel laiali ei valgu. Sellist siirupit võib säilitada mitu kuud. Kui peale tekib koorik, keedetakse siirup uuesti läbi. Vanillisiirupi saamiseks lisatakse suhkrusiirupile vanilli.
* Šokolaadsiirup* 5 spl. kakaopulbrit, 2 klaasi suhkrut, 2 klaasi vett, vanilli. Kakao segatakse suhkruga, lisatakse kuum vesija segatakse põhjalikult läbi. Segu kuumutatakse keemiseni, lisatakse maitsestamiseks supilusikatäies vees lahustatud vanilli. Keeta 10-15 minutit.
* Teesiirup* 2½ klaasi suhkrut, ½ klaasi väga kanget tee-ekstrakti, 2 klaasi vett, sidrunhapet. Suhkur lahustatakse kuumas vees, lisatakse tee-ekstrakt, segatakse hästi läbi, segu kuumutatakse keemiseni, maitsestatakse väheses vees lahustatud sidrunhappega. Keedetakse nõrgal tulel 10-15 minutit.
* Marjasiirup* 1 klaas marju, ½ klaasi vett, 1 klaas suhkrut. Marjadest pressitakse mahl välja. Järelejäänud mass keedetakse veega, kurnatakse, lisatakse suhkur ja keedetakse. Väljapressitud mahl lisatakse keemise lõpul ja kuumutatakse läbi.
* Veinisiirup* 1 klaas suhkrut, 1 klaas vett, ½ klaasi veini. Veest ja suhkrust keedetakse siirup. Jahtunud siirupile lisatakse vein.
* Kohvisiirup* 2 klaasi vett, 1 klaas suhkrut, 40 g kohviube või 2 spl. lahustatud kohvi. Vesi keedetakse, kohvioad jahvatatakse. Valmistatakse kange kohv, lastakse tõmmata, seejärel kurnatakse. Kohv pannakse uuesti tulele, lisatakse suhkur. Lahustuvat kohvi kasutades keedetakse veest ja suhkrust siirup ja lisatakse siis kohvipulber.

## Toodang
Maailmas toodavad kõige rohkem siirupit Kanada ja Ameerika Ühendriigid.

## Vaata ka
*Melass

## Viited
Sinihallitusjuust

**Sinihallitusjuust** on juust, millele on valmistamise käigus lisatud ''Penicillium''<nowiki/>'i hallituse kultuure. Valminud juust on sinise hallituse tõttu värvunud kas täpiliselt või triibuliselt. Sel on omapärane lõhn, mis tuleneb kas hallitusest endast või selleks spetsiaalselt kultiveeritud bakteritest. 

Sinihallitusjuust on üldiselt pikantse ja soolase maitsega ning suure rasvasisaldusega. Vananedes muutub sinine hallitus rohekaks ja selle maitse intensiivistub. Juustu tugev lõhn on tingitud nii hallitusest kui ka juustul kasvavatest bakteriliikidest, näiteks *Brevibacterium linens*'ist, mis põhjustab ka mitmeid inimkeha lõhnu. Kuigi sinihallitusjuust sisaldab hallitusseeni, pole see inimesele mürgine ega kahjulik, kuna need hallitusseened kasvavad keskkonnas, kus happesuse, soolsuse, niiskuse, tiheduse, temperatuuri ja hapnikuvoolu vahekord ei lase toksiinidel tekkida. Sinihallitusjuustu peetakse koguni tervistavaks: hallitusseened *Penicillium* *roqueforti* ja *Penicillium* *glaucum* on antibakteriaalsete omadustega ning turgutavad seedimist ja immuunsüsteemi.

## Ajalugu

Teadaolevalt avastati sinihallitusjuust juhuslikult. Legendi järgi unustanud üks karjane 7. sajandil Prantsusmaal Roqueforti külas kaunist tütarlast nähes oma singi- ja juustuvõileiva ühte koopasse. Kui ta kuude pärast koopasse tagasi läks, oli juust kaetud hallitusega, nimelt *Penicillium roqueforti*'ga, mis selles koopas kasvas. Koobas oli niiske ja sealne temperatuur selle hallitusseene arenguks soodne. Nii sündinudki esimene sinihallitusjuust Roquefort.

Tuntuimad sinihallitusjuustud on Roquefort, Bresse Bleu, Stilton, Gorgonzola.

## Valmistamine

### Kääritamine
Kääritamiseks lisatakse piimale starterkultuurid (juuretis), mis muundavad piimasuhkru ehk laktoosi piimhappeks, mis omakorda muudab piima vedelast tahkeks.

### Kalgendamine
Kalgendamise faasis lisatakse laap, mis tagab piima parema tahkumise. Juustust lõigatakse paksud vaarud, mis soodustab vadaku eraldumist kalgendist. 

### Soolamine
Juustule lisatakse soola, parandamaks selle maitseomadusi ning säilivust.

### Vormimine
Juustule antakse kuju eri raskusega presside all, mille käigus eemaldub juustust veelgi vedelikku.

### Hallitusseente lisamine
Hallitusseened *Penicillium roqueforti* ja *Penicillium glaucum* süstitakse ehk nõelutakse juustukerasse. Tänu sellele pääseb juustu sisse ka hapnik, mis soodustab hallituse arengut.

### Laagerdamine
Sinihallitusjuust pannakse seisma ühtlase temperatuuriga keskkonda, näiteks keldrisse või koopasse, mis tagab valmiva juustu parima maitse ja tekstuuri.

## Vaata ka
* Sulatatud juust
* Kodujuust

## Viited

## Välislingid
* Blue mold cheese
* Why is it safe?
* Blue cheese nutrients
Haapsalu linnapea

**Haapsalu linnapea** on Haapsalu Linnavalitsuse juht.

## Haapsalu linnapead
* 1891–1897 Johann Michelsen — linnapea
*1898–1902 Ewald von Ungern-Sternberg 
*1902–1917 Gottfried von Krusenstern  (1868–1917) – linnapea
*1917 Nikolai Karisson – linnapea kt
*1917 Aleksander Eldring – linnapea kt
*1917 Johannes Leppik – linnapea
*1917–1918 Karl Treufeldt – Läänemaa Töörahva Nõukogu TK esimees
*1918 Walter Hansen – linnapea
*1918 Eduard Siegfeldt – linnapea kt
*1919–1921 Aleksander Arak – linnapea
*1921–1922 Ulrich Selg – linnapea
*1922–1927 Leopold Grönberg – linnapea
*1927–1929 Jakob Voldemar Põldots – linnapea
*1929–1940 Hans Alver – linnapea
---
*1940–1941 Evald Kaar – Haapsalu Linna TSN TK esimees
---
*1941–1942 Eduard Simson – linnapea
*1942–1944 Valmar Erik – linnapea (elas 1909-1993)
---
*1944 Alo Prii – Haapsalu Linna TSN TK esimees
*1944–1946 Gustav Brandt – TSN TK esimees
*      August Salundi – TSN TK esimees
*1947 J. Külm – TSN Täitevkomitee esimees
*1948–1949 Alfred Meetua – TSN TK esimees
*1949 August Salundi – TSN TK esimees
*1949–1951 Viktor Japontsev – TSN TK esimees
*1951–1952 Vladimir Põlder – TSN TK esimees
*1952–1953 Meta Rohilaid – TSN TK esimees
*1953–1955 Arved Erkmann – TSN TK esimees
*1955–1957 Robert Silmberg – TSN TK esimees
*1957–1959 Leonid Nazarov – TSN TK esimees
*1959–1965 Eduard Tuul – TSN TK esimees
*1965–1973 Helmut Erschtein – TSN TK esimees
*1973–1982 Ivi Tamm – TSN TK esimees
*1982–1987 Arvo Rahula – TSN TK esimees
*1987–1990 Ira Paesüld – TSN TK esimees
---
*1990–1993 Tiit Beeren – linnapea
*1993–2002 Urmas Sukles  – linnapea
*2002–2007 Teet Kallasvee – linnapea
*2007–2009 Ingrid Danilov – linnapea
*2009–2025 Urmas Sukles – linnapea
*2025– Olavi Seisonen

## Viited
Kohtla-Järve linnapea

**Kohtla-Järve linnapea** on Kohtla-Järve linna ja linnavalitsuse juht.

## Kohtla-Järve linnapeade loend

## Viited
Kiviõli linnapea

**Kiviõli linnapea** on Kiviõli linnavalitsuse juht.

## Kiviõli linnapead

*1993–2005 Tiit Kuusmik

*2007–2011 Dmitri Dmitrijev
*2011 Aleksandr Apolinsky 
*2011–2015 Dmitri Dmitrijev
*2015. aastast Nikolai Vojeikin

## Viited
Maovähk

**Maovähk** on vähk, mis areneb mao limaskestast. 

Maovähk on esinemissageduselt maailmas viies peamine vähiliik ja kolmas peamine vähktõve põhjus, mis moodustab 7% vähijuhtudest ja 9% surmajuhtumitest. 2012. aastal diagnoositi see 950 000 inimesel ja põhjustas 723 000 surmajuhtu. Enne 1930. aastat oli maovähk enamikus riikides, sealhulgas enamikus arenenud lääneriikides, kõigi vähiliikide seas kõige levinum surma põhjus. Pärast seda on surmajuhtude hulk paljudes maailma piirkondades hakanud vähenema. Arvatakse, et see on tingitud vähem soolaste ja marineeritud toidu söömisest, mis on tingitud külmutusest kui toidu värskena hoidmise meetodist. Maovähki esineb kõige sagedamini Ida-Aasias ja Ida-Euroopas. 

Maovähk on esinemissageduselt ja surma põhjusena Eestis meestel 2.‒3. kohal. Sagedamini esineb maovähki 50. ja 70. eluaasta vahel, kuid järjest enam haigestuvad ka nooremas eas inimesed. Eesti Vähiregistri andmetel diagnoositi 2007. aastal Eestis umbes 400 esmast maovähijuhtu ja suri maovähi tõttu umbes 300 inimest.

## Sümptomid
Varased sümptomid võivad olla kõrvetised, kõhuvalu, iiveldus ja isutus. Hiljem võivad lisanduda näiteks kehakaalu langus, naha ja silmavalgete kollasus, oksendamine, neelamisraskused ja veri väljaheites. Vähk võib levida maost teistesse elunditesse, eriti maksa, kopsudesse, luudesse, kõhu- ja lümfisõlmedesse.

## Tekkepõhjused

Maovähki võivad tekitada paljud tegurid. See esineb meeste seas kaks korda sagedamini kui naiste seas. Östrogeen võib kaitsta naisi selle vähivormi tekkimise eest.

*[[Helicobacter pylori]]* infektsioon on oluline riskitegur 65–80% mao vähktõve korral, kuid ainult 2% inimestest, kellel on *Helicobacter*'i infektsioon, tekib maovähk. Ka AIDS on seotud suurenenud riskiga.

Suitsetamine suurendab maovähi tekke riski märkimisväärselt, alates 40% suurenenud riskist kergemate suitsetajate puhul kuni 82% suurenemiseni raskete suitsetajate puhul. Suitsetamisest tingitud maovähk tekib peamiselt mao ülemises osas söögitoru lähedal. Mõned uuringud näitavad ka alkoholi tarbimisest suurenenud riski.

Umbes 10 protsendil maovähijuhtudest on tegu päriliku haigusega ning 1–3 protsendil juhtudest põhjustatud vanematelt päritud geneetilistest sündroomidest, nagu pärilik difuusne maovähk. 

## Viited

## Välislingid
*Maovähk Tartu Ülikooli Kliinikum
Kanat Islam

**Kanat Islam** (kasahhi keele slaavi kirjas Қанат Ислам; araabia kirjas قانات يسلام; hiina keeles 哈那提·斯拉木 *Hanati Silamu*; sündinud 13. septembril 1984 Altays Altay ringkonnas Ili Kasahhi autonoomses ringkonnas Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas) on Hiina Rahvavabariigi ja Kasahstani endine poksija, rahvuselt kasahh.

## Harrastajana
Ta oli aastatel 2003 ja 2005 II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) Hiina Rahvavabariigi meister.

Ïsläm osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 2004. aasta Ateena olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) pronksmedali 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Carlos Banteux'le (Kuuba) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 13. maailmameistrivõistlustel (Mianyang, 2005), kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Neil Perkinsile (Inglismaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 14. maailmameistrivõistlustel (Chicago, 2007) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Manon Boonjumnongile (Tai) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

Ta võttis 2011. aastal Kasahstani kodakondsuse. Ta elab alaliselt Ameerika Ühendriikides.

## Elukutselisena
Ta poksis septembrist 2012 kuni septembrini 2017 elukutselisena. Ta pidas kokku 25 kohtumist ning võitis need kõik (neist 20 nokaudiga).

Ta on olnud elukutseliste seas erinevate kaalukategooriate ja organisatsioonide maailmameister.

## Viited

## Välislingid
* 
* Kanat Islam lehel BoxRec (inglise keeles)
Jägerbomb

**Jägerbomb** on segatud alkohoolne jook, kus kallatakse üks pits Jägermeisterit ühte klaasi Red Bulli ja juuakse korraga ära. 

Saksakeelsetes riikides nimetatakse jägerbomb'i "Flying Hirschiks".

## Terviseriskid
Kanada ülikoolis aastatel 1981–2016 tehti 13 uuringut, kus leiti, et tarbides koos alkoholi ja energiajooki, suureneb oluliselt risk kukkuda, sattuda õnnetusse või kaklusse. Tarbides energiajooki võib tarbija saada kofeiinilaksu, mis tekitab uneprobleeme, südametöö liigse kiirenemise, ebameeldiva ärevustunde ja kõrge vererõhu.

On andmeid, et tarbijad on pärast jägerbombi joomist saanud südamerabanduse.

## Viited
Texase A&M Ülikool

**Texase A&M Ülikool** on avalik-õiguslik ülikool USA-s Texase osariigis College Stationis. Ülikool on asutatud 1871. aastal. Texase A&M Ülikooli sihtkapital kuulub USA-s kümne suurima hulka.

2021. aasta sügise seisuga õppis Texase A&M Ülikoolis 72 982 üliõpilast. See on suurima üliõpilaste arvuga ülikool Texase osariigis ja USA-s suuruselt teine. Ülikoolil on oma traditsioonid ja spordiüritused, millest üliõpilased saavad osa võtta. Koolil on ühendus 254 riigiga, tehes koostööd sarnaste ülikoolidega üle maailma.

## Ajalugu
Texase A&M Ülikool oli Texases osariigis esimene avalik ülikool, kus sai omandada kõrgharidust. Kool avati 4. oktoobril 1876 nime all **Agricultural and Mechanical College of Texas**. Ülikooli algusaastatel õpetati seal põllumajanduse asemel keeli, kirjandust ja matemaatikat. Pärast nelja aastat õppimist, said üliõpilased endale kraadi tsiviil ja mehaanika inseneerias, keeltes ja kirjanduses.

Rektor James Earl Rudderi juhtimisel said aastal 1960 koolis õppima hakata ka naised ja mustanahalised. 1963. aastal vahetati ülikooli nimi praeguse vastu. Ülikooli nimevahetuse eesmärk oli kajastada kooli suurenevat tähtsust riigi, rahva ja maailma õpetamis-, teaduse- ja avalikus teenistuses.

Ülikool kuulub 62 sellise kooli sekka, mis saab riigilt föderaalset maa-, mere- ja kosmosetoetust. Ülikooli on lõpetanud üle 450 000 üliõpilase, tuntumad neist on näiteks Boliivia president aastatel 2001–2002 Jorge Quiroga või Panama president aastatel 2004–2009 Martín Torrijos. Seitsmele üliõpilasele on antud USA aumedal (inglise keeles Medal of Honor) teises maailmasõjas sõdimise eest.

## Ülikoolilinnak

Ülikooli põhilinnak on USA suurim (21 ruutkilomeetrit) ja selles asub George Bushi presidendiraamatukogu. Ülikoolilinnak asub raudtee ääres, millest idas on põhilinnak, kus õpitakse inseneeriat, arhitektuuri, geoloodusteadusi, loodusteadusi, kirjandust ja vabameelset kunsti. Põhilinnakus asuvad ka ühiselamud, sööklad ja tugiteenuste maja. Raudteest läänes asub läänelinnak, kus on staadionid ja spordiväljakud, äri-, poliitilise teaduse ja majanduskool ning George Bushi presidendiraamatukogu.

Viiendik ülikoolis õppivatest üliõpilastest elab põhilinnakus. Texase A&M Ülikoolil on üle tuhande üliõpilasorganisatsiooni. Ülikoolil on 17 teadusasutust ja 10 kolledžit ning teaduskraadi on võimalik saada 150 õppekavas.

## Teaduskonnad

Texase A&M Ülikoolil on 11 teaduskonda:

* College of Agriculture & Life Sciences 
* College of Architecture
* Mays Business School
* College of Education & Human Development
* College of Engineering
* College of Geosciences
* College of Liberal Arts
* School of Public Health
* College of Science
* College of Veterinary Medicine & Biomedical Sciences
* Texas A&M Galveston

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Johannes Floehr

**Johannes Zeno Floehr** (sündinud 2. oktoobril 1991 Saksamaal Willichis) on saksa luuletaja ja proosakirjanik, kes tegeleb peamiselt luuleprõmmiga.

## Elukäik
Johannes Floehr veetis lapsepõlve Willichis, kuni pere 2000. aastal Krefeldi kolis. 

Ta õppis Krefeldis Cracau linnaosas Moltkeplatzi gümnaasiumis (Gymnasium am Moltkeplatz). 

2010. aastal hakkas ta enda kirjutatud tekste avalikult ette lugema.

## Looming
* "Versammelte Werke der Klientelliteratur", 2011
* "Buch", 2018
*"Dialoge", 2019

Johannes Floehri looming on ilmunud saksa keeles, kuid selles esineb viiteid Eestile, näiteks mainib ta oma raamatus "Buch" väljamõeldud eesti muusikali "Juust õlu vanaema".

## Esinemised
Johannes Floehr on lugenud oma tekste üle terve Saksamaa ning samuti Austrias, Madalmaades, Belgias ja Šveitsis. Johannes Floehr on esinenud mitu korda ka Tallinnas:
* 2016. aasta detsembris Tallinna sadamas Kochi aitades ja Kadrioru saksa gümnaasiumis.
* 2018. aasta jaanuaris Saksamaa Liitvabariigi suursaadiku residentsis Toompeal ja Kadrioru saksa gümnaasiumis.
* 2019. aasta mais baaris Sessel Tallinna vanalinnas.[2]

## Auhinnad
* 2012 – Alamsaksi/Bremeni ase-U20-meister luuleprõmmis.
* 2014 – Heinrich Heine Instituudi noorsookirjanduse auhind teksti "Wie im Puppenhaus" (eesti k. "Nagu nukumajas") eest.
* 2014 – Friedrichstadti meister Pitcher Poetry Slamist Düsseldorfis.
* 2016 – WestStadtStory aastavõitja Weststadthalles Essenis.
* 2016 – 3. koht Nordrhein-Westfaleni luuleprõmmi meistrivõistlustel Bochumi Schauspielhausis.
* 2017 – Düsseldorfi linnameister luulevõistlusel zakk´is (Zentrum für Aktion, Kultur und Kommunikation).
* 2019 – nomineeritud Krefelder Krähe ("Krefeldi vares") kabareeauhinnale.

## Muu
* Tema isa Ralf Floehr (1954–2007) oli kirjastuse La fleur asutaja ning advokaadibüroo Floehr, Hermes und Partner asutajaliige.
* Tema vanaisa Hans-Otto Floehr (sünd. 1933) on elektrikufirma Elektro-Floehr asutaja.
* Ta on suur jalgpalliarmastaja ning jalgpalliklubi KFC Uerdingen 05 fänn.
* Ta oskab pisut eesti keelt.

## Viited

## Välislingid
* Johannes Floehri koduleht
* Johannes Floehri Youtube'i kanal
Stress (kaardimäng)

**Stress** on kaardimäng.

Seda mängitakse tavaliselt kahekesi. Enamasti kasutatakse 52 kaardist koosnevat kaardipakki (ilma jokriteta), kuid mängimiseks võib kasutada ka "UNO" kaarte, kust on eemaldatud kõik jõukaardid, ainult numbrid jäävad alles. Mängus võib mängija kaarte välja käia igal ajal. Mängus loeb kiire mõtlemine ja kiirus.

## Eesmärk
Mängu eesmärgiks on esimesena oma kaartidest lahti saada. 

## Ettevalmistus
Mõlemale mängijale jagatakse kätte 26 kaarti, kaardiseljad ülal. Mängijad asetavad oma pakist 4 kaarti otse enda ette, kaardi esikülg ülespoole. Kui lauale asetatud neljast kaardist on mõni kaart sama numbriga, siis tuleb need üksteise otsa laduda ja enda pakist uus kaart asetada, kuni on 4 erinevat numbrit/virna. Mõlemad mängijad asetavad korraga oma pakist ühe kaardi kõrvuti laua keskele. Algab mäng.

## Mängu käik
Mängijad hakkavad laua keskel olevale kahele kaardile peale laduma kaarte, mis on nendest kaartidest üks number väiksem, suurem või sama. Näiteks: laua keskel on üks kaart seitse, selle kaardi peale saab ainult panna kuut või viit. Ladumiseks võib kasutada ainult kaarte, mis on enda ees olevas neljas virnas. Mängu pandud kaardid tuleb asendada uutega, et omaenda ees oleks pidevalt neli numbrit/virna. Kui kaks kõrvuti kaarti laua keskel on sama numbriga, tuleb panna esimesena enda kaks kätt kaartide peale ja öelda “stress”. Teine mängija peab see-eest kõik laua keskel olnud kaardid üles korjama ja enda paki alla panema. Mängu jätkamiseks tuleb mõlemal mängijal oma kaardipakid segada ja pakist üks kaart ühel samal ajal laua keskele asetada. Mäng jätkub samal viisil edasi ja võidab mängija, kellel pole enam ühtegi kaarti käes. 

*Kui kummalgil mängijal ei ole enam kaarte, mida asetada laua keskel olevale kahele kaardile, tuleb asetada suvaline kaart enda pakist oma ees olevale ühele kaartide virnale, kuni ühel mängijal on võimalus mängida. 
*Kui mõlemal mängijal on kaardid omaenda ees laual, aga käes pole ühtegi, siis peavad mõlemad võtma omaenda ees olevatest virnadest ühe virna ja kasutama seda oma pakina.

## Välislingid
* 
*
Pulanna

**Pulanna** on Poola looduskosmeetika sari, mis töötati välja 1990. aastatel.  

Pulanna kosmeetikasarja kuulub 12 kosmeetikumide alamsarja (Pulanna Belamcanda, Pulanna Bio-Gold, Pulanna Phytosilver, Pulanna Silk Peptide jne). 

Kosmeetikasarja lõid professorid Shu Xiao Xian Hiinast ja Glinka Poolast. Teadlastel olid pikad kogemused kosmeetikateaduse vallas ning nad tundsid Idamaade säilinud meditsiini saladusi. Nad segasid kokku kordumatuid komponente (biokuld, biohõbe, pärlid, nefriit ning ka idamaiseid ravimtaimi), et saada eksklusiivsete koostisosadega õlid, palsamid ja kreemid. Tänu valitud tehnoloogiatele säilib looduslike koostisosade toime kogu kosmeetikumi kõlblikkusaja jooksul. 

Idamaade meditsiini saladuste oskuslik põimimine Euroopa kosmeetikateaduste uuendustega tagab kosmeetikasarja eripära.  

Naturaalne tooraine on kõrge kvaliteediga ning läbib hoolika kontrolli ja valiku. Kogu kosmeetikasari on allergiaohutu. Pulanna kosmeetikumide looduslikkuse tagab Saksamaa assotsiatsiooni BDIH sertifikaat.

## Välislingid
* Pulanna toodete kirjeldused eestikeelsel veebilehel
Kaneelirull

**Kaneelirull** (ka kaneelikukkel, kaneelikeeris, kaneelitigu) on magus saiake, mida pakutakse tavaliselt Põhja-Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Selle peamised koostisosad on jahu, kaneel, suhkur ja või, mis annavad tugeva ja magusa maitse.

## Kaneel
On olemas kahte sorti kaneeli: Tseiloni kaneel ja Hiina kaneel ehk kassia. Kaneelidest populaarseim on Tseiloni kaneel. See on kallim, parema maitsega ning seda on nimetatud ka magusaks või õigeks kaneeliks. 

## Valmistamine

Pärmitainas rullitakse lahti ning kaetakse sulatatud või ja kaneeli-suhkruseguga, soovi korral pannakse juurde ka rosinaid ja muid lisandeid. Seejärel keeratakse tainas rulli ja lõigatakse viiludeks. Saiad asetatakse ahjuplaadile ning need võib enne ahjus küpsetamist veel omakorda võikihiga üle määrida. 

Kaneelirulle võib valmistades panna paberkorvikestesse, et säilitada või ja suhkru mahlasus. Teine võimalus on keerata lihtsalt rulli, panna lõigatud pool üles või teha õhem keerd küpsetatuna küljed väljapoole.

## Ajalugu
Esimene kaneelirull küpsetati Rootsis, kus 4. oktoober on tuntud ka kui rahvusvaheline kaneelirullipäev. Enamasti süüakse neid *fika* ehk kohvipausi ajal, mille käigus nauditakse kohvi ja küpsetisi. 

## Paikkondlikud erinevused

Enamasti ei kaeta kaneelirulle glasuuriga, kuid näiteks Norras puistatakse peale granuleeritud suhkrut. Seal korraldatakse igal aastal ka kaneelirullivõistlusi, mille eesmärk on selgitada välja linna parim kaneelirull. See on prestiižne sündmus, mida võetakse väga tõsiselt.

Rootsis sisaldab tainas natuke kardemoni, vürtse (näiteks ingverit) ning kaneelirulle küpsetatakse muffinipakendites, et need oleks õrna tekstuuriga. Peale raputatakse pärlsuhkrut.

Taanis nimetatakse kaneelirulle sageli kaneelitigudeks (*kanelsnegl*) ja Soomes kõrvakiiludeks (*korvapuusti*, inglise keeles *slapped ear*). Nimetus tuleb ütlusest, et kui keegi sulle kõrvakiilu annaks, oleks kaneelirull sobiv maiuspala, millega sind lohutada.

Briti versioon on sarnane Taani võisaiakestega ning need on kergesti kättesaadavad kohvikutes, supermarketites ja pagaritöökodades üle Suurbritannia.
 
Ameerika kaneelirullid on magusamad, rasvasemad, sageli kaetud glasuuriga ja neid serveeritakse sõõrikuna. On piirkondlikke erinevusi, näiteks Kansase osariigis pannakse kaneelirullidele tšillipipart. 
 
Kanadas on need tuntud kaneelikuklitena ja võivad sisaldada nii ohtralt kaneeli, et on süües lausa vürtsikad. Nad on harilikult kaetud suhkruga, peal ei ole glasuuri ega sees rosinaid.

## Viited

## Välislingid
* https://www.leaf.tv/articles/the-history-of-cinnamon-rolls/
* http://www.goldenrodpastries.com/journal/2017/04/09/the-history-of-the-cinnamon-roll/
* https://www.scandikitchen.co.uk/15-facts-cinnamon-buns/
Nasogastraalsond

**Nasogastraalsond** ehk **NG sond** on umbes 120 cm pikk nina kaudu makku kulgev peenike õõnes toru, mille abil on võimalik patsienti toita, ravimeid manustada või magu tühjendada.

Nasogastraalsondi abil hoitakse magu tühjana, ühendades selle aspiraatoriga või ühekordse kogumiskotiga. 

## Nasogastraalsondi kasutamine
### NG sondiga toitmine
Nasogastraalsondiga toidetakse siis, kui 

* suu kaudu söömine ei õnnestu (näiteks isutus, iiveldus, teadvusetus);
* patsiendil on tõusnud toitainete vajadus, mida ei ole võimalik kätte saada suukaudselt toiduga (põhjuseks põletused, trauma, sepsis ja vähk);
* toitainetevarud on vähenenud ja kaal on kiiresti langenud.

NG sondiga toitmiseks tilgutatakse toitesegu sondi või kasutatakse toitmispumpa, mis võimaldab ühtlast tilkumiskiirust.

### NG sondiga mao tühjendamine
Nasogastraalsondiga tühjendatakse magu, kui ilmneb oksendamine, patsiendi magu on opereeritud või söögitoru on vigastatud.

### NG sondiga ravimite manustamine
Suu kaudu manustatavad ravimid antakse toitmissondi kaudu, kui patsient ei ole võimeline neid neelama. Tabletid peenestatakse ja lahustatakse vees.

## Ohud ja tüsistused
Peamised nasogastraalsondiga kaasnevad ohud ja tüsistused:

* sondi ummistumine;
* limaskestade kahjustus;
* aspiratsioon;
* *Dumping*-sündroom;
* soolestiku spasmid;
* kõhulahtisus;
* kõhukinnisus;
* oksendamine;
* kõrge vererõhk;
* asoteemia;
* vedelikupeetus ja tursed;
* ninaõõne vigastus ja verejooks;
* lamatised.

## Nasogastraalsondi puudused
Nasogastraalsondiga saab manustada patsiendile ainult vedelat toitu. Sond võib tekitada valuaistingut neelus ja põletikku nina kõrvalurgetes. Sondi kasutamist peab vältima, kui söögitorus on laialdased vigastused.

## Viited
Kodusoomukas

**Kodusoomukas** (*Thermobia domestica*) on väike harjashännaliste seltsi kuuluv putukas, kellel on majasoomukaga sarnased elukombed.

Eestis leitud ühel korral, 2005. aastal.

## Välimus
Kodusoomukas on 12 mm pikkune, majasoomukast veidi kogukam, värvuselt pruunikashall, tiivutu ja pikkade tundlatega putukas. Tagakeha tipul paikneb kolm pikka ja kaks lühikest jätket. Emane kodusoomukas on isasest suurem. 

## Levila
Kodusoomukas on pärit Lähis-Idast, Kesk-Aasiast ja Egiptuse idaosast. Tänapäeval on kodusoomukas olemas kõigil mandritel välja arvatud Antarktikas. 

Kodusoomukas elab niisketes ja rohkeid varjevõimalusi pakkuvates elupaikades. Kodusoomukas vajab veidi kuivemat, kuid siiski niisket ja soojemat elupaika, sellepärast pole ta nii laialdaselt levinud. Eestisse on kodusoomukas ilmselt sattunud koos kasutatud riietega. 

## Elutsükkel
Emane soomukas muneb elu jooksul kuni sada muna, korraga üks kuni kolm. Vast munetud munad on pehmed ja valkjad. Olenevalt temperatuurist kooruvad munadest vastsed 3–6 nädala jooksul. Järglaste kasvukiirus sõltub keskkonna temperatuurist. Ideaalsetes oludes saab munast koorunud vastsest täiskasvanud soomukas 43 päevaga, kuid mõnel juhul kulub selleks isegi kuni kolm aastat.

Kodusoomukas kestub elu jooksul keskmiselt 50 ja isegi rohkem korda, jättes elupaika kuivanud vastsekestad, mis määrivad riideid. Põrandal puruks hõõrutud kestatükid võivad sissehingamisel tekitada ka allergiat. Kodusoomukad elavad kuni 3,5 aastat.

Kodusoomukad on vilkad ning väldivad valgust. Päeval peituvad nad pragudesse ja õõnsustesse, kust ilmuvad välja hämaruses. Kodusoomukad liiguvad võimalikult varjatult ning kiiresti, aeg-ajalt peatudes ja otsekui arutledes, millises suunas edasi liikuda. Valmikud ja vastsed söövad mitmesugust orgaanikat, proteiini- ja valgurikast toitu: paberit, fotosid, karusnahka, orgaanilist mustust ning ka suhkrut. Soomukad võivad nälgida mitu kuud kuni aasta

Kodusoomukad munevad ka jahedas, 15–19-kraadise temperatuuri juures, ja paljunevad väga kiiresti niisketes oludes. Soojas ja normaalse niiskusega korterites need kahjurid ei elutse. Kahjustavad riideid, kuivtoitu.

## Majanduslik tähtsus
Kodusoomukaid peetakse kahjuriteks, kuid nende tekitatud kahju on tavaliselt väike. Ta on põhiliselt vaid köögi, raamatukogu ja kaubanduspindade pisikahjur. Peale allergilise reaktsiooni võimaluse kodusoomukas inimestele otseselt muid terviseprobleeme ei põhjusta.

## Vaata ka
* majasoomukas
* paberisoomukas

## Viited

## Välislingid
*
Viskenuga

**Viskenoad** on noad, mis on spetsiaalselt projekteeritud ja kaalutud nii, et neid saaks tõhusalt visata. Need sarnanevad väga tavaliste nugadega.   

Viskenuge kasutavad mitmed kultuurid üle maailma ning niisuguste erinevate taktikate väljatöötamiseks on välja töötatud erinevad kuju ja vormid. 

Viskenoad on samuti kasutusel spordis. 

## Kesk-Aafrika

Viskenoad nägid kasutust Kesk-Aafrikas.  Kuna viskenuge kasutati üle väga suure piirkonna, kujunesid neile mitmed nimed, nagu **Kulbeda**, **Pinga** ja **Trombash**.  Nendel relvadel oli mitmed rauast terad ja neid kasutati sõjaks ja jahipidamiseks.  Soovitatud maksimaalseks efektiivseks vahemikuks oli umbes 50 meetrit.  Relv tundub olevat pärit Sudaani keskosast kuskil 1000 pKr, kust see lõuna suunas levis.  Siiski on välja pakutud, et sama relva kujutatakse Liibüa seina skulptuurides, mis on pärit umbes 1350 eKr.  

Eurooplased kogusid laialdaselt viskenuge, mistõttu paljudel Euroopa ja Ameerika muuseumidel on ulatuslikud kogud.  Kollektsionäärid ei suutnud siiski plaatide päritolu või nende kasutamist registreerida.  Selle tulemusena on viskenugade ajalugu ja kasutamine halvasti mõistetav.  Edasine probleem on see, et etnograafide poolt paigaldatud viskenoad kinnitati erinevatele objektidele, mis ei sobinud teistesse relva kategooriatesse, isegi kui neid ei loobitud.  

## Lääne traditsioon
Erinevalt teistest noatüüpidest on harilikud noad tavaliselt valmistatud ühest terasest või muust materjalist. Nuga koosneb kahest osast: tera, mis on noa teritatud pool ja käepide, mis ei ole teritatud. Käepideme eesmärk on võimaldada kasutajal nuga ohutult käsitseda ja tasakaalustada tera kaalu. 

Nuge on kahte tüüpi, tasakaalustatud noad ja tasakaalustamata noad. Tasakaalustatud nuga on valmistatud nii, et raskuskese asub noa keskel. Selline tasakaalustatud nuga järgib lennus peaaegu ringikujulist trajektoori. Tasakaalustamata noa puhul ei vasta raskuskese geomeetrilisele keskmisele. Kui noa käepide on raskem, on käepideme ringid ja tera ringid erineva läbimõõduga, muutes trajektoori vähem prognoositavaks. Tasakaalustamata noad visatakse tavaliselt kergema otsa käes hoides. On ka reguleeritavate kaaludega noad, mis võivad libiseda tera pikkusele. Nii võib see toimida nii tasakaalustatud kui ka tasakaalustamata noana, sõltuvalt kaalu asendist. Tasakaalustatud noad on üldiselt eelistatud tasakaalustamata nugadele kahel põhjusel: tasakaalustatud nuge saab nii käepidemest kui ka terast visata ja lihtsam on vahetada ühest tasakaalustatud noast teise.  

Viskenoa kaal ja viskamiskiirus määravad löögi võimsuse. Kergemaid nuge saab visata suhteliselt kergesti, kuid nad ei pruugi sihtmärki tugevalt tabada, mille tulemuseks on noa tagasi põrkamine. Rasked viskenoad on oma lennus stabiilsemad ja põhjustavad sihtmärgile rohkem kahju, kuid nende täpseks viskamiseks on vaja rohkem jõudu. 

## Vaata ka
* Ballistiline nuga 

## Viited


## Välislingid
* Nugade viskamise käsiraamat: faktid ja viskamisnugade ülevaated 
* Nimekiri kommerts- ja käsitööviimistest
Kehra tervisekeskus

**Kehra tervisekeskus** on tervisekeskus Harju maakonnas Kehra linnas aadressil F. R. Kreutzwaldi tänav 7. Keskust haldab Kehra Tervisekeskus OÜ.

Maja valmis 1985. Tollal nimetati seda *Kehra ambulatooriumiks*. Maja projekteeris Urve Rukki. 

Maja renoveeriti 2017.

## Viited

## Välislingid
*Keskusest Anija valla kodulehel
Turbliss

**Turbliss** OÜ on Eesti turbakosmeetika ettevõte, mis kasutab oma toodetel kaubamärki Turbliss. 

Ettevõtte toodete unikaalsus seisneb ürgloodusest pärit kosmeetilises turbas ja puhtas rabavees. 

Turblissi asutasid 3. juulil 2014 Margit Naptal, Sirli Mangus ja Jane Pappel. Tooteid müüakse ka Itaalias, Soomes, Suurbritannias, Saksamaal ja Kreekas.

## Ajalugu

Uuringute käigus tehti kindlaks, et turbal on mõju nahastruktuuri parandamisel. Tehti koostööd teadlaste ja Tallinna Ülikooli Loodusteaduste Instituudiga ning peagi valmis nende esimene looduslik turbamask. Edasi liiguti eri nahatüüpide maskide suunas ja otsiti kvaliteetseid koostisosi, millega turba toimet veel võimendada. Uuringud ja eeltöö kestsid umbes poolteist aastat, enne kui tootega turule tuldi.

## Kaevandus

Turvast kaevandatakse siiani enda kätega, sest raviturba kiht on õhuke ning masinad lahjendaksid humiinained ära. Tootjad on kaardistanud Eestis neli rabapiirkonda. Kõik kaevekohad asuvad Eesti keskjoonest lõuna pool. Kaevandamine toimub ainult nendes täpsetes kohtades, kus on saadud pinnaseproovide kaudu suure humiiniainesisaldusega tulemused. Turba kaevandamisel avatakse väikeses mahus pinnase ja ˈasetatakse sobiva turbakihi anumatesse, milleks on suured puhtad tünnid. Need toimetatakse ATV abil treilerini. Kokku kaevandatakse umbes 5 korda aastas. Praegu kulub ettevõttel umbes kaks tonni turvast. 

## Tooted

Turblissi turbamaskides kasutatakse ainult kosmeetilist, balneoloogilist ehk raviturvast. Raviturvas on 5000–8000 aastat vana. Raviturvas mõjub tõhusalt tänapäeval laialt levinud nahamurede korral, nagu näiteks akne ja psoriaas. Humiinhape neutraliseerib näiteks hüaluronidaasi ensüümide tööd, mis pikendab nahas loomuliku hüaluroonhappe eluiga. Üheskoos teadlaste ja rabameistritega töötasid nad välja süsteemi, mille abil raviturba asukohti kaardistada, turvast kaevandada, analüüsida, töödelda ja muuta funktsionaalseks tooteks. Peale turba kasutatakse kodumaise toorainena rabavett. Turblissil on 16 toodet, milleks on näomaskid, juuksemaskid, kehamaskid, toonikud, näo- ja kehaõlid jm.

Ettevõtte eesmärk on väärtustada Eesti turvast. Osa tootmisest, mis puudutab raviturba kaevandamist ja sorteerimist, jääb alati käsitööks. Muid protsesse kiirendatakse mehhaniseerimisega. 

## Müügikohad

Turblissi toodete müügikohtadeks on Ökopood, Kaubamaja, I.L.U, Pillerkaar, Mimesis, TradeHouse, Eesti Rahva Muuseum, Rosalind, Saaremaa Kaubamaja, Võru Kaubamaja, Tallinn Design House, Loverte, Mia24, Nordica, Rakvere Turutare, Eerin, Lillerand ja Mahemarket.

## Tunnustus
* Rahvusvaheline Beauty Shortlist Editor’s Choise tunnustus
* Anne & Stiili Ilulemmik – näohooldustoodete kategooria võitja

## Välislingid
* http://www.turbliss.eu Kasutatud 23.03.2019
* http://www.astri.ee Kasutatud 23.03.2019
Kevin Renno

**Kevin Renno** (sündinud 28. veebruaril 1986) on eesti kikk- ja taipoksija ning spordiürituste korraldaja. Tema hüüdnimi on **The Pitbull**.

__TOC__
## Haridus
Kevin Renno on lõpetanud Õismäe Humanitaargümnaasiumi.

## Sport ja spordiedendus
Renno hakkas kikkpoksi treenima aastatel 2003–2005 Sander Saadi juhendamisel ja 2005. aastast taipoksi ehk Muay Thaid Dane Pulberti juhendamisel. 

2007. ja 2009. aastal tuli ta taipoksis Euroopa meistriks. 2010. aastal võitis ta Rahvusvahelise Kikkpoksiliidu (ISKA) MM-il taipoksis kuldmedali ja oriental’i stiilis hõbemedali ning Maailma Kikkpoksiamatööride Liidu (WPKA) MM-il taipoksis kuldmedali.

2003. ja 2007. aastal tuli taipoksis Eesti meistriks.

Kevin Renno on 2006. aastast Tallinna Taipoksi Klubi treener ja 2008. aastast Eesti Muay Thai Liidu president. 2016. aastast on ta Võitlusspordi Akadeemia juhatuse liige.

2019. aasta 16. veebruaril korraldas Renno Tallinna Tondiraba jäähallis Eesti lahtiste võitluskunstide mängude raames võitlusspordigala “The League”, kus toimus kaheksa mehe turniir, kus võistlesid Balti- ja Põhjamaade kikkpoksijad. 

### Heategevuskampaania "Stopp kiusamisele!"
Võitlusspordigala “The League” oli suurperedele tasuta, kuid lisaks koguti sellega raha heategevuskampaaniale “Stopp kiusamisele!”, mis on Kevin Renno Võitlusspordi akadeemia algatatud ettevõtmine. Kampaanias löövad kaasa lauljad Ott Lepland, Artjom Savitski ja Sissi Benita, DJ Andres Puusepp, räppar Cool D ning Tallinna Volikogu esimees Mihhail Kõlvart.

Renno on kampaaniaga "Stopp kiusamisele!" käinud mitmes koolis, näiteks Õismäe Gümnaasiumis, Pääsküla Gümnaasiumis ja Gaia koolis. 

## Saavutused
**Harrastajana**
* ISKA maailmameister taipoksis 2010
* WPKA maailmameister kikkpoksis 2010

**Elukutselisena**
* WKA Euroopa meister taipoksis
* WFCA Baltimaade meister taipoksis
* WFC Euroopa meister kikkpoksis
* WFC maailmameister kikkpoksis
* WPMF maailmameister taipoksis

## Viited
Megaminks

**Megaminks** (inglise keeles *megaminx*) on korrapärase dodekaeedri kujuga mehaaniline pusle, mis sarnaneb Rubiku kuubikuga.

## Kirjeldus

Megaminksil on 12 tahku, millest igal ühel on 11 välja, neist 5 servades, 5 nurkades ja 1 keskel. Megaminksil on 50 liikuvat osa (20 ääretükki ja 30 nurgatükki). Kõikidel tahkudel on üks värv, mis määrab selle tahu värvi lahendatud olekus. Ääretükkidel on kaks värvi ja nurgatükkidel on kolm värvi. Pusle keskmised tükid pöörlevad ega liigu paigast, aga ääre- ja nurgatükke saab liigutada erinevaid külgi keerates. Selle tõttu on megaminksil 1,007 × 10⁶⁸ kombinatsiooni. Eesmärk on keerata segatud megaminksi külgi nii, et igal küljel oleks ainult ühte värvi tükid. Megaminks sarnaneb mehhanismilt Rubiku kuubikuga.

Megaminksi on kaht varianti: üks 12 värviga, teine 6 värviga, kusjuures vastaskülgedel on sama värv. 12 värviga megaminksid on ainukesed, mida lubatakse kasutada Maailma Kuubikuassotsiatsiooni võistlustel.

## Ajalugu

Esimene megaminksi taoline pusle (ungari supernoova) valmistati 1982. aastal ja selle leiutajaks oli Szlivka Ferenc. Samal aastal valmis natuke teistsuguse disainiga megaminks, mille autoriks oli Christoph Bandelow ja mida hakkas tootma Meffert.

Ametlikel võistlustel lahendati megaminksi esimest korda 2003. aasta maailmameistrivõistlustel. Eesti võistlustel lahendati megaminksi esimest korda 2010. aasta Eesti meistrivõistlustel.

Seisuga 30. mai 2019 oli megaminksi lahendatud 89 riigis ja 2940 võistlusel ning seda on teinud 14 517 inimest.

## Rekordid

Seisuga 26. märts 2026 olid megaminksi lahendamise maailmarekordid:

* 21,99 sekundit (üksik aeg; Timofei Tarasenko võistlusel Tashkent Open 2025)
* 24,38 sekundit (keskmine aeg; Timofei Tarasenko võistlusel Tashkent Open 2025)

Samal ajal olid Eesti rekordid megaminksi lahendamises:

* 38,65 sekundit (üksik aeg; Oliver Pällo võistlusel WCA European Championship 2024)
* 47,46 sekundit (keskmine aeg; Oliver Pällo võistlusel Helsinki 2024)

## Viited
Rapoisi keel

**Rapoisi keel** on paapua keelte Põhja-Bougainville'i keelkonda hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Paapua Uus-Guineas Bougainville'i saare põhjaosas. 

Kõnelejate arv oli 1998. aastal ligikaudu 3500.

## Viited

## Välislingid
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/rapo1238
Aarne Paal

**Aarne Paal** (9. oktoober 1938 Tallinn – 15. detsember 1977 Tallinn) oli Eesti sõudja. 

Lõpetas 1957. aastal Tapa Keskkooli ja 1962. aastal tööstuse elektrifitseerimise erialal Tallinna Polütehnilise Instituudi. Töötas 1962–1977 Eesti Projektis grupijuhina.

## Sportlasena
Sportima hakkas ta Tapa Keskkoolis Henn Sepa juhendamisel, harrastas kergejõustikku, jalgrattasporti ja suusatamist. 

Sõudmist õpetas talle Tallinnas Jevgeni Fridolin ja Tartus Jüri Kurul. 
### Saavutused
*1969 EM-il roolijata kahepaadil 7. koht
*1971 NSV Liidu rahvaste spartakiaadil hõbemedal
*Võitis NSV Liidu meistrivõistlustel 1961 ja 1968 roolijata kahepaadil ning 1966 roolijata ja 1967 roolijaga neljapaadil pronksmedal
*Tuli 11 korral Eesti NSV meistriks:
**1960–1962, 1966, 1968 ja 1971 roolijata
**1968 roolijaga kahepaadil
**1971 roolijata neljapaadil
**1967 roolijaga neljapaadil
**1965 ja 1970 kaheksapaadil

## Tunnustus
*1964 NSV Liidu meistersportlane

## Viited

## Välislingid
*Eesti spordi biograafilne leksikon
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Juhan Paalo

**Juhan Paalo** (sündinud 23. novembril 1947 Pärnus) on Eesti sõudja. 185 cm, 86 kg.

Lõpetas 1962 Pärnu 8-klassilise kooli.  

Sõudmistreeninguid alustas 1963 Asta Oidermanni õpilasena, hiljem treenis ka Mihkel Leppiku, Jüri Kuruli ja Matti Killingu juhendamisel.

## Saavutused
*Võitis roolijata neljapaadil 1967 ja 1978 NSV Liidu meistrivõistlustel ning 1971 NSV Liidu rahvaste spartakiaadil hõbemedali
*Tuli 1978 NSV Liidu karikavõistlustel esikohale.
*Tulnud 36 korral Eesti meistriks: 
**1973–74, 1978, 1981 ja 1994 roolijata ning 1980–81 roolijaga kahepaadil,
**1966–68, 1970, 1976, 1978–79, 1981 ja 1994 roolijata
**1966, 1968, 1970, 1976 ja 1979–81 roolijaga neljapaadil,
**1974 ja 1978 paarisaerulisel neljapaadil
**1974–80, 1983, 1985, 1992 ja 1994 kaheksapaadil. 
*Meistersportlane (1967). 
*Aastast 1992 on osalenud veteranide sõudmises ja saanud maailma sõudeveteranide regatil 6 võitu.
 
Osalenud ka Eesti jäähoki- ja jalgpallimeistrivõistlustel. Töötas a-st 1975 Pärnu KEK-is ja hiljem AS-is Renet.

B: Eesti sõudespordi ajalugu. [Koostanud H-H. Artma] Tln, 2001, lk 151–153; H-H. Artma. Pärnu – Eesti sõudespordi kants. Pärnu 2004, lk 211–213.

## Isiklikku
Tütar Gina Paalo (13. XII 1977) on tulnud 1994, 1996, 1997, 2003 ja 2004 Pärnu naiskonnas Eesti jalgpallimeistriks.

## Viited
Aino-Eliise Pajusalu

**Aino-Eliise Pajusalu-Milodan** (17. juuli 1941 Pärnu – 27. oktoober 2020) oli Eesti sõudja ja spordipedagoog, Raimo Pajusalu ja Kaisa Pajusalu vanatädi. 

Lõpetas 1958 Pärnu Töölisnoorte Keskkooli ja 1965 Leningradis Lesgafti-nimelise Kehakultuuri Instituudi.

Hakkas sportima 1953 Pärnu 2. keskkoolis, harrastas korvpalli ja kergejõustikku, sõudmistreeninguid alustas 1954 Pärnu Spartakis Mihkel Leppiku juhendamisel. 

Töötanud 1969–1999 Peterburi tehnikaülikooli kehalise kasvatuse õppejõuna (a-st 1995 dotsent).

Avaldanud artikli Eesti Sõudjas (2003).

## Saavutused
* Leningradi Spartaki liikmena tuli paarisaerulisel roolijaga neljapaadil NL-i koondises 3 korda (1961–63) Euroopa meistriks ja võitis EM-il 2 hõbedat (1964–65)
* Tuli 1960–66 7 korral NL-i meistriks ja võitis 1967 mv-tel hõbeda. 
* Oli 1957 paarisaerulisel kahepaadil ja 1958 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil NL-i noortemeister. 
* Tulnud 3 korral ka Eesti meistriks: 
**1957–58 paarisaerulisel kahepaadil ja 1957 kaheksapaadil. 
* Meistersportlane (1958), 
* NL-i tnl meistersportlane (1963). 

T: Pärnu – Eesti sõudespordi kants (2004, autoreid). 

B: Eesti sõudespordi ajalugu. [Koostanud H-H. Artma] Tln, 2001, lk 143–148.

## Viited
Kadri Joa

**Kadri Joa** (aastani 1986 **Kadri Palm**, aastatel 1986–1989 **Kadri Saul**; sündinud 23. veebruaril 1965 Tartus) on eesti sõudja.

Alustas 8-aastaselt Voldemar Hünersoni juures ujumistreeninguid ja 10-aastaselt Inge Pindi juhendamisel sõudetreeninguid, hiljem oli tema treener Matti Killing. 

Lõpetas 1982 Tartu 2. Keskkooli ja 1988 Tallinna Meditsiinikooli. Töötanud Tartu Kalevis instruktorina ja KSMK-s masseerijana, 1988–1990 Tallinna Tõnismäe apteegis farmatseudina, 1990–1995 ETV tehnilise toimetajana, 1995–1997 advokaadibüroos ning hiljem AS-i Novo Nordisk Eesti filiaali büroojuhina ja Maltal sukeldumisinstruktorina. 

180 cm, 75 kg. 

## Saavutused
*paarisaerulisel roolijaga neljapaadil 1983 juunioride MM-il NL-i koondises 4. koha, 
*tuli 1985 NL-i aü-te meistriks. 
*Võitis NL-i noortemeistrivõistlustel paarisaerulisel roolijaga neljapaadil 1982 kulla ja 1983 hõbeda ning paarisaerulisel kahepaadil 1983 pronksi.
*Tulnud 7 korral Eesti meistriks: 
**1984–85 paarisaerulisel kahepaadil, 
**1985 roolijaga neljapaadil ja paarisaerulisel neljapaadil, 
**1984 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil
**1984–85 kaheksapaadil. 
*Meistersportlane (1985). 

## Isiklikku

Ta on Lembit ja Asta Palmi tütar, tema õed on Mari Järvelaid, Reet Palm-Killing ja ihtüoloog Anu Palm.

## Viited
Raivo Parts

**Raivo Parts** (sündinud 11. novembril 1963 Pärnus) on Eesti sõudja. 196 cm, 99 kg. 

Lõpetas 1981 Pärnu õhtukooli. 

Aastast 2001 OÜ Reiu Puhkekeskus juhataja ja juhatuse liige.

Hakkas sportima 1972. Sõudetreeninguid alustas 1975 Tiit Reimanni õpilasena, hiljem juhendasid teda ka Kaido Siim ja Matti Killing.

## Tulemused
*Võitis 1981 kaheksapaadil juunioride MM-il ja 1983 neljapaadil NL-i juunioride mv-tel hõbeda.
*1984 kahepaadil Moskva regati võitjaid. 
*Tulnud 16 korral Eesti meistriks: 
**1982–83 roolijata kahepaadil, 
**1982–84 roolijaga kahepaadil, 
**1980 ja 1983–84 roolijata neljapaadil, 
**1982–85 roolijaga neljapaadil 
**1983–86 kaheksapaadil. 
*Meistersportlane (1979)

## Viited
Arvi Peet

**Arvi Peet** (sündinud 24. augustil 1962 Pärnus) on Eesti sõudja. 

Lõpetas 1981 Pärnu õhtukooli. 

Aastast 1996 OÜ Magnaat juhataja ja juhatuse liige.

Sõudetreeninguid alustas 1978 Taivo Killingu juhendamisel. 195 cm, 95 kg. 
*Võitis 1986 NL-i mv-tel roolijata neljapaadil pronksi. 
*Tulnud 16 korral Eesti meistriks: 
**1982–83 roolijata kahepaadil, 
**1982–84 roolijaga kahepaadil, 
**1980 ja 1983–84 roolijata neljapaadil, 
**1982–85 roolijaga neljapaadil
**1981 ja 1983–85 kaheksapaadil. 
*Meistersportlane (1982). 
Aastast 2008 osalenud veteranide sõudmises. 

## Viited
Kirjandusauhind

**Kirjandusauhind** on auhind, mida antakse kellelegi tähelepanuväärse kirjandusteose või kirjandustegevuse eest. Enamasti määratakse auhind kirjanikule.

## Vaata ka
*Kirjandusauhindade loend

## Kirjandus
*Maarja Kangro. *Minu auhinnad*, Nähtamatu Ahv 2018.
Aado Pind

**Aado Pind** (17. jaanuar 1942 Kambja vald, Tartumaa – 23. märts 1969 Tartu) oli eesti sõudja ja spordipedagoog. 

Lõpetas 1959. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) kehakultuuriteaduskonna.

Töötas 1964–1969 TRÜ veespordikateedris õpetajana ja oli 1965–1969 Eesti NSV sõudekoondise peatreener.

## Sportlasena
Harrastas Erna ja Herbert Abeli juhendamisel suusatamist ning Erich Seileri käe all sõudmist. 
*Võitis 1967 NSV Liidu meistrivõistlustel paarisaerulisel kahepaadil pronksi. 
*Tuli 4 korral (1963, 1966–1968) paarisaerulisel kahepaadil Eesti NSV meistriks. 
*Võitis 1961 Eesti NSV meistrivõistlustel pronksi mäesuusatamise slaalomis. 

## Tunnustus
*NSV Liidu meistersportlane suusatamises (1964) ja sõudmises (1967). 

## Isiklikku
Tema abikaasa oli sõudja ja sõudetreener Inge Pind.
 
## Viited

## Kirjandus
*"Aado Pind" (nekroloog). TRÜ. Tartu Riiklik Ülikool nr 10, 28. märts 1969. Lk 4

## Välislingid
*
*Haud Tartu Aleksander Nevski kalmistul
Inge Pind

**Inge Pind** (aastani 1966 **Inge Pruuli**; sündinud 29. septembril 1945 Tartus) on eesti sõudja ja sõudetreener. 

Ta lõ­petas 1963 Tartu 7. Keskkooli ja aastal 1967 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Ujumistreeninguid alustas 1959. aastal Dünamos Voldemar Hünersoni õpilasena ja sõudmistreeninguid Kalevis Jüri Kuruli juhendamisel. 

## Tulemused
175 cm, 67 kg.
*1965 – NSV Liidu Ametiühingute meistrivõistlustel neljapaadil hõbemedal
*1961–1963 3 korral roolijaga neljapaadil NSV Liidu noortemeister
*Tulnud 9 korral Eesti meistriks: 
**1963–1966, 1971 ja 1975 roolijaga neljapaadil
**1964, 1971 ja 1975 kaheksapaadil. 
*1965 – meistersportlane

## Treeneri ja õpetajana
Töötanud 1966–1971 TRÜ kehakultuuriteaduskonna veespordikateedris õpetajana ning 1971–1985 Tartu Kalevi Laste Spordikoolis ja KSMK-s sõudetreenerina. 
*Õpilasi: Vilve Alt, Anne Freimuth, Piret Kalmet, Anne Kask, Malle Ojokas, Kadri Palm, Mari Järvelaid, Reet Palm-Killing, Jaan Rattassepp, Marju Saks, Hanno Tünder. 
*Kuulunud 1971–1983 Sõudespordiföderatsiooni presiidiumi.

Aastatel 1985–2011 töötas Tartu Kivilinna Gümnaasiumis kehalise kasvatuse õpetajana. Tegutsenud joogaõpetajana. 

## Isiklikku
Inge Pind oli aastatel 1966–1969 abielus sõudja ja treeneri Aado Pindiga (1942–1969).

## Tunnustus
* 1975 – Eesti NSV teeneline treener 
* 1978 – Kalevi auliige

## Viited

## Kirjandus
* Eesti sõudespordi ajalugu. [Koostanud H-H. Artma] Tallinn, 2001, lk 262–266.

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is