open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tallinna linnavolinike loend (1921)

**Tallinna linnavolinike loend (1921)** on 26.–27. veebruaril 1921 Tallinnas valitud Tallinna Linnavolikogu linnavolinike loetelu. 

Tulemused avaldatud Riigi Teatajas nr. 23 8. aprillil 1921.

## Tallinna Majaomanikkude nimekirja järele nr. 1
#Jaan Masing
#Voldemar Lender
#Karl Lüüs
#Alfred Maurer
#Juhan Mürk
#Robert Gutmann
#Johan Kesküll
#Hans Saat
#Otto Niggol

## [[Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei|Eesti Sotsialdemokraatline Tööliste Partei]] nimekirja järele nr. 2
#Mihkel Martna
#Karl Virma
#Johannes Pikkov
#Mait Püümann

## [[Eesti Tööerakond|Eesti Tööerakonna]] nimekirja järele nr. 3
#Anton Uesson
#Rudolf Paabo
#Jüri Annusson
#Aleksander Veidermann
#Aleksander Dreverk
#Ants Piip
#Jaan Tomp
#Tõnis Kalbus
#Paul Öpik
#Tõnu Loik
#Paul Pedusaar
#Jaan Martens
#Otto Kiesel
#Theodor Käärik
#Aleksander Lukk
#Anna Tellmann
#Nikolai Talts
#Jaan Kross

## Vigastatud Sõjameeste ühisuse nimekirja järele nr. 4
#Mihkel Vaarmann

## Tallinna Kaupmeeste rühma nimekirja järele nr. 5
#Mait Sõerde

## [[Kristlik Rahvaerakond|Kristliku Rahvaerakonna]] nimekirja järele nr. 6
#Nikolai Kann
#Artur Perna
#Leopold Raudkepp
#Eduard Paimal
#Karl Erma
#Johann Klonmann
#Artur Hüüs
#Johan Reintam
#Hans Kubu
#Artur Sommer

## [[Eesti Rahvaerakond|Eesti Rahvaerakonna]] nimekirja järele nr. 7
#Aadu Birk
#August Keisermann
#Jakob Vestholm
#Aleksander Bürger
#Johann Lepa
#Jüri Oras

## “Üürniku” seltsi nimekirja järele nr. 9
#Eugen Friedolin
#Konstantin Lehtmets
#Harry Kullerkupp
#Paul Sepp
#Mihail Krents
#Hilda Torupill
#Aleksander Pormann
#Juhan Depmann
#Juhan Leps

## Kommunistlikkude tööliste nimekirja järele nr. 10
#Johannes Vanja
#Paul Raudsepp
#Arnold Sommerling
#Mihkel Kalm
#Johannes Samra
#Jaan Kurgema
#Jüri Rooberg
#Jüri Liivas
#Jaan Truumann
#Eduard Ambos
#Eduard Sandström
#Julius Sahk
#Tõnis Mets
#Sergei Andrejev
#Karl Kuusk
#Johan Tantshindrek
#Karl Ellis
#Johannes Viän
#Paula Järv
#Johannes Promis
#Jaan Leeto
#Karl Tammik
#Adolf Leevald
#Peeter Simson
#Elfriede Schmidt
#Tõnis Kumm
#Johanna Hannus
#Gustav Saum

## [[Eesti Iseseisev Sotsialistlik Tööliste Partei|Eesti Iseseisva Sotsialistliku Tööliste Partei]] nimekirja järele nr. 11
#Erich Jonas
#Hermann Norrak
#Paul Abramson
#Hans Hamburg

## [[Saksa-Balti Erakond|Saksa-Balti erakonna]] nimekirja järele nr. 13
#Harry Koch
#Gerhard Kress
#Ernst Siebert
#Werner Obst
#Aleksander Jürgens
#Axel de Vries
#Otto Haller
#Eugen Wilde
#Ernst Stakelberg
#Leontine Hippius
#Martin Luther
## Viited

## Välislingid
*Valimised Tallinnas 1921. a: kommunistide suurvõit (aga nad pandi seejärel vangi)
Tallinna uus juudi kalmistu

**Uus juudi kalmistu** (ka **Rahumäe juudi kalmistu**) on kalmistu Tallinnas, praeguse aadressiga Rahumäe tee 5 Nõmme linnaosas. Kalmistu jaguneb vanaks ja uueks osaks ning selle kogupindala on umbes 4 ha.

## Ajalugu
Vana juudi kalmistu rajati 18. sajandi lõpus praeguse Magasini tänava äärde. Pinnasevee taseme tõustes võeti päevakorda matmiste lõpetamine ja uue kalmistu rajamine Tallinna piirile Rahumäele (tänapäeval Nõmme linnaosas). Vana kalmistu likvideeriti pärast Teist maailmasõda 1963. aastal.  

1909. aastal rajatigi Rahumäe tee äärde uus juudi kalmistu. Kalmistu avati 1911. aastal. 1922. aastal valmisid kabel, valvurimaja, sepisaed ja värav. 1980. aastatel laiendati kalmistut itta. Kuni nõukogude võimu alguseni maeti juute ilma kirstudeta, siis hakati matma juba kirstudes.
## Kabel
 
Uue juudi kalmistu puust kabel on valminud 1910. aastatel. Kuulub kultuurimälestiste nimekirja 1995. aastast.

## Mälestusmärgid

*1941. aastal küüditatute mälestuskivi
*Natsismiohvrite mälestusmärk. Ligi 2 meetri kõrgune, ülalt lõpetamata paekivipüramiid (1970)

## Huvitavat
*Valvurimaja. Viktor Kingissepa konspiratiivkorter 1920. aastatel
*Hermann Abramsoni kalmul idamaade templi motiividega betoonsammas
*Moissei Tšimbalovi kalmul skulptuurne graniitsammas
*Lussja Weineri haual graniidist kalmukujundus ja tekst

## Vaata ka
*Rahumäe kalmistu
*Tallinna vana juudi kalmistu

## Viited

## Kirjandus
*Karl Laane. "Tallinna kalmistud". Maalehe Raamat. Tallinn 2002. Lk 179-182
*Tiiu Kuhi, Frank Adamek. "Rahumäe juudi kalmistu". // Tallinna kalmistud - rahva pärand - *The cemeteries of Tallinn. The people's legacy*. Grenader. Tallinn 2012. Lk 96-103

## Välislingid
Trondheimi Rosenborg

**Trondheimi Rosenborg** (*Rosenborg BK*) on Norra linna Trondheimi jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas Eliteserien.

Klubi on tulnud 26 korral Norra meistriks ja on sellega Norra edukaim. Aastatel 1992–2014 tuldi meistriks 13 korda järjest. Kümme neist võideti, kui klubi peatreeneriks oli Nils Arne Eggen. Lisaks on 11 korda võidetud Norra karikas. Rosenborg on jõudnud Norra klubidest enim kordi UEFA Meistrite Liiga alagrupimängudele. Hooajal 1996–1997 jõuti Meistrite Liigas veerandfinaali.

Klubi kodustaadion on Lerkendal Stadion, mis mahutab 21 421 pealtvaatajat.

## Saavutused
*Norra meister
****26 korda**: 1967, 1969, 1971, 1985, 1988, 1990, 1992, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2006, 2009, 2010, 2015, 2016, 2017, 2018
*Norra karikas:
****12 korda**: 1960, 1964, 1971, 1988, 1990, 1992, 1995, 1999, 2003, 2015, 2016, 2018
*Superfinalen / Mesterfinalen:
****3 korda**: 2010, 2017, 2018
## Mängijad
### Praegune koosseis
*Seisuga 18. märts 2024*

### Endiseid mängijaid

*  Odd Iversen (1965–1969, 1973–1975, 1980–1982)
*  Gøran Sørloth (1985–1989)
*  Harald Brattbakk (1990–1991, 1994–1997, 2001–2006)
*  Jan-Derek Sørensen (1998–2000)
*  Árni Gautur Arason (1998–2003)
*  John Carew (1999–2000)
*  Frode Johnsen (2000–2006)
*  Alexander Tettey (2003–2009, 2021)
*  Mikael Dorsin (2004–2007, 2008–2016)
*  Alejandro Lago (2005–2011)
*  Lars Hirschfeld (2006–2007)
*  Didier Ya Konan (2006–2009)
*  Besart Berisha (2008)

*  Anthony Annan (2009–2010)
*  Pål André Helland (2009–2010, 2013–2021)
*  Mushaga Bakenga (2009–2012, 2016–2017)
*  Jonas Svensson (2009–2017)
*  Fredrik Midtsjø (2010–2017)
*  Peter Ankersen (2012)
*  Cristian Gamboa (2012–2014)
*  Mix Diskerud (2012–2014)
*  Stefan Strandberg (2012–2015)
*  Tore Reginiussen (2012–2020)
*  Tobias Mikkelsen (2013–2015)
*  Alexander Sørloth (2013–2015)
*  Alexander Søderlund (2013–2015, 2018–2020)
*  Jørgen Skjelvik (2013–2017)

*  Mike Jensen (2013–2020)
*  Hólmar Örn Eyjólfsson (2014–2017, 2020–2021)
*  Matthías Vilhjálmsson (2015–2019)
*  Anders Konradsen (2015–2021)
*  André Hansen (2015–2023)
*  Pavel Londak (2016)
*  Elbasan Rashani (2016–2017)
*  Christian Gytkjær (2016–2017)
*  Alex Gersbach (2016–2018)
*  Milan Jevtović (2017)
*  Nicklas Bendtner (2017–2019)
*  Samuel Adegbenro (2017–2020)
*  Even Hovland (2018–2021)

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Märtsiaasta

**Märtsiaasta** ehk **Maarja-aasta** on minevikus kasutusel olnud kalendriaasta, mis algab 25. märtsil, Maarja kuulutamise päeval ehk paastumaarjapäeval.

Märts oli Vana-Roomas aastani 154 eKr aasta esimene kuu. 525. aastal lõi Dionysius Exiguus süsteemi *[[Anno Domini]]*, mis järk-järgult levis kogu kristlikus maailmas. Ka selles süsteemis arvestati aasta algust Maarja kuulutuse (eostumise) ehk Jeesuse Kristuse lihaks saamise arvatavast päevast alates.

Kõige kauem kasutasid märtsiaastat paavstid. Katoliku kiriku mõjul kasutasid maarja-aastat ka Liivimaa ristiusustajad. Henriku Liivimaa kroonika kronoloogia tekitas seetõttu varasemate uurijate seas palju arusaamatusi, mis lahenesid siis, kui ajaloolane August Heinrich Hansen 1853. aastal näitas, et kroonikas pole kasutusel mitte jaanuari-, vaid märtsiaasta.
Samuel Pufendorf

**Samuel Pufendorf** (alates 1684 *Samuel von Pufendorf*; 8. jaanuar 1632 Dorfchemnitz, Saksimaa – 13. oktoober 1694 Berliin) oli saksa filosoof, ajaloolane, majandusteadlane ja poliitik. Alates 1694. aastast vabahärra.

Ta sündis pastor Elias Pufendorfi perekonnas ning esialgu kavatses isa ka temast vaimulikku teha. Ta õppiski Leipzigi ülikoolis teoloogiat, kuid peagi loobus ta sellest juura kasuks. Peagi tutvus ta ka Hugo Grotiuse, René Descartesi ja Thomas Hobbesi ideedega ja huvitus tugevalt loomuõiguse ning rahvusvaheliste suhete problemaatikast.

Pärast magistrikraadi saamist asus ta 1658. aastal tööle Kopenhaagenisse Rootsi aadliku Coyet' perekonna juures. Samal aastal puhkes aga Rootsi-Taani sõda ning ka Pufendorf vangistati. Vangis olles luges ta aga palju Grotiuse ja Hobbesi teoseid ning kirjutas oma esimese olulisema kirjatöö, "Elementa jurisprudentiae universalis libri duo", mis ilmus trükis 1661. aastal.

Seejärel töötas vangist vabanenud Pufendorf Heidelbergi ülikoolis, kus tema jaoks loodi maailma esimene loomu- ja rahvaste õiguste professuur. 1670. aastal läks ta tööle Lundi ülikooli, kus jätkas viljakat õpetlastegevust. 1672. aastal ilmus tema peateos "De jure naturae et gentium libri octo"' ning 1675. aastal selle lühendatud töötlus "De officio hominis et civis". Seal käsitles ta peamiselt rahvusvahelisi suhteid ja õiglase sõja teooriat. 1677. aastal määrati ta Rootsi riigihistoriograafiks.

1688. aastal asus Pufendorf ka Brandenburgi kuurvürsti Friedrich Wilhelmi teenistusse, kuid too suri peagi tema poeg Friedrich III täitis siiski isa lubaduse ja tegi temast ka Preisimaa riigihistoriograafi. Samas jätkus Pufendorfi karjäär ka Rootsis, kus ta 1694 ka vabahärra tiitli sai. Ent mõne aja pärast sai ta insuldi ja suri mõned kuud pärast seda.

Pufendorf oli oma aja silmapaistvamaid poliitilisi filosoofe, kuid tema tähtsust on tihti alahinnatud, sest ta oli vastuolus mitmete teiste filosoofide, sealhulgas Gottfried Leibniziga.

### Pufendorf loomuõigusest ja õiglasest sõjast

Oma loomuõiguseteooria loomisel lähtus Pufendorf Grotiuse ja Hobbesi vaadetest. Siiski ei nõustunud ta lõpuni kummagagi, sest pidas loomuõiguses algse autoriteedi andjaks Jumalat, kelle seadused ei lase sellel muutuda kõikide sõjaks kõigi vastu (nagu Hobbesi seisukoht oli). Siiski ei suuda inimesed enesesäilitamise soovist ja hirmust teiste ees loomuseisundis väga hästi koos eksisteerida (*imbecillitas* – 'võimetus elada sotsiaalset elu'), mistõttu nad peavad ametisse seadma suverääni, kes kehtestaks ühised seadused ja rakendaks karistusõigust. Õiglaseks sõjaks luges Pufendorf kaitsesõda, samuti karistussõda, kuid ainult juhul, kui karistus toimub konkreetselt karistajale tehtud kahju eest. Ennetavat sõda ja karistussõda loomuõiguse rikkumise eest pidas ta taunitavateks, sest need suurendaks lihtsalt inimkannatusi. Tema seisukohti selles osas oli tuntavalt mõjutanud Kolmekümneaastane sõda.

## Välislingid
* Inimese ja kodaniku õigustest (inglise keeles)
Rakvere romaan

**"Rakvere romaan"** on 1982. aastal ilmunud Jaan Krossi ajalooline romaan Rakvere võitlusest 1302. aastal saadud linnaõiguste eest 18. sajandil, kui Tiesenhausenite aadlisuguvõsa tahab linna maa endale võtta.

## Tõlked

## Viited
Storby

**Storby** on küla Soomes Ahvenamaal, Eckerö valla keskus. See asub Maarianhaminast umbes 35 km läänes. Geograafilised koordinaadid on 60°13' N, 19°34' E.

3 km kaugusel Storbyst on Eckerö laht. Sandvikeni lahe ääres Storby lähedal on supelrand.

Storbys asub Eckerö posti- ja tollimaja, mis kunagi oli Venemaa keisririigi kõige läänepoolsem asutus. Hoones on ka Ahvenamaa Jahi- ja Kalamuuseum (*Ålands Jakt- och Fiskemuseum*) ning *Hembygdsgården Labbas*, kuhu kuuluvad Pangamuuseum (*Bankmuseum*) ja Postijaomuuseum (*Postrotemuseet*). 

Storbys on maailma suurim meiupuu. Selle juures toimub jaanipidu.

Storbys on parvlaevasadam, mille kaudu Eckerö Linjeni parvlaev käib Rootsis asuva Grisslehamni vahet.
Godby

**Godby** on küla Soomes Ahvenamaal, Finströmi valla keskus. Asub Maarianhaminast 16 km kaugusel.

Külas elab 900 inimest. Seal on haigla ja tervisekeskus, keskkool, spordihoone, ujula.

Godbys toimus 1918. aasta veebruaris Soome kodusõja Godby lahing.

## Viited
Degerby

**Degerby** on küla Soomes Ahvenamaal, Föglö valla keskus.

Külas on pood, postkontor, kaks panka ja muid teenindusettevõtteid.

Enne Maarianhamina rajamist (1861) oli Degerby Ahvenamaa keskus. Kuni 1920. aastateni jäi ta Ahvenamaa suurima elanike arvuga külaks.
Maarja aasta

**Maarja aasta** oli periood 28. november 2007 kuni 27. november 2008, mille katoliku kiriku organisatsiooni Opus Dei prelaat Javier Echevarría pühendas Jumalaemale ja organisatsiooni 80. aastapäevale.
Gustav Beermann

**Gustav Heinrich Beermann** (7. mai (vkj) / 29. mai 1832 Vaimõisa, Märjamaa kihelkond, Läänemaa – 17. jaanuar 1917) oli Põltsamaa kihelkonna kooliõpetaja ja kirikute ehitusmeister (Tallinna Kaarli kirik, Tartu Peetri kirik, Narva Peetri kirik), kes juhatas veel mitme kiriku remonti.

## Isiklikku
Ta oli tolleaegsete Vaimõisa mõisa omanike Wilckenite ristipoeg.

Ta oli abielus Caroline Julianaga (sündinud Jürgens) (5. aprill (vkj) / 17. aprill 1835 Haapsalu – 1905), kellega sündisid lapsed: 
*1. Emilie Rosalie Beermann (16. detsember 1860 Pilistvere – 12. jaanuar 1896), kooliõpetaja, valmistas 1884. EÜS-ile eesti esimese sinimustvalge lipu, abiellus Sürgavere mõisavalitseja Jaan Lillakuga; sai nime Vaimõisa mõisapreili ja isa ristiema Emilie von Wilckeni järgi
*2. Christoph Wilhelm Beermann (1864–1939)
*3. Carl Gustav Beermann (13. november 1866 Põltsamaa – 7. juuli 1882)
*4. Elisabeth Maria Beermann (5. august 1886 Põltsamaa – 10. märts 1946 Göttingen)
*5. Gustav Johannes Beermann, (2. august 1870 – 10. aprill 1945)
*6. Caroline Aleksandra Beermann (18. november 1875 Põltsamaa – 1955 Göttingen), kooliõpetaja, laul: 1895, abikaasa oli sõjakooli matemaatika ja füüsika õppejõud kindralmajor Michael Irtel von Brendorff (–1921 Istanbul)
*7. Johannes Immanuel Beermann (4. aprill 1878 Põltsamaa – 23. jaanuar 1958) 
*8. Magdaleena Juliana Beermann (1881–1884)

## Viited

## Kirjandus
*Heino Joosti. "Gustav Beermanni radadel". Põltsamaa 2001
Gabe Saporta

**Gabriel Eduardo Saporta** (sündinud 11. oktoobril 1979) oli punkansambli Midtown laulja, basskitarrist ja laulusõnade autor. Nüüdseks on bänd laiali läinud ning Saporta on laulja bändis Cobra Starship.
Västergeta

**Västergeta** on küla Soomes Ahvenamaal, Geta valla keskus.

Västergetast idas asub Östergeta.

## Viited

## Välislingid
*Kiriku fotod
Päikesekell

**Päikesekell** ehk **päevakell **ehk **gnoomon** on kell, millega mõõdetakse aega Päikese järgi. Päikesekell näitab päikeseaega, mis vastab sellele kohale, kus kell asub tõelisel päikeseajal. 

Päikesekell koosneb horisontaalsest, vahel ka vertikaalsest numbrilauast ja sellele päikesevarju heitvast poolusele suunatud vardast või kiilust. 

Ekvatoriaalse päikesekella numbrilaud moodustab osutiga nurga 90-φ, kus φ on kella asukoha geograafiline laius.

Hiinas tunti päikesekella juba III aastatuhandel eKr.
Helffreich

**Helffreich** (ka **Helfferich, Helffrich**; vene: *Гельфрейх*) on Doonau-äärsest Württembergist pärit aadlisuguvõsa.

Aastal 1569 keiser Maximilian II poolt Prahas aadliseisusse tõstetud Christoph Helfferichi suguvõsa immatrikuleeriti Rootsi rüütelkonda 1680. aastal aadlisuguvõsana nr. 911, 1734. aastal Liivimaa rüütelkonda suguvõsana nr. 57 ja 1746. aastal Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse suguvõsana nr. 90.

Eestimaal kuulus Helffreichidele erinevatel aegadel Vihula (*Viol*), Purila (*Purgel*), Piiumetsa (*Piometz*), Atla (*Attel*), Kädva (*Kedwa*), Aru (*Arro*), Koigi (*Koik*), Lohu (*Loal*), Röa (*Röa*), Oru (*Orrenhof*), Aruküla (*Arroküll*), Mahtra (*Machters*), Rohu (*Rocht*), Määri (*Meyris*), Kärsa (*Kersel*), Koordi (*Kirrisaar*), Rava (*Rawaküll*), Luusika (*Lusik*), Ahula (*Affel*) ja Ärina (*Errinal*) mõis. 

Liivimaal  Kärsu (*Kersel*) ja *Helfreichshof*-i mõis.  

## Suguvõsa liikmeid
*Bernhard Johann von Helffreich (surn. 1784), Venemaa keisririigi sõjaväelane (major), Purila, Atla ja Kädva mõisnik
**Friedrich Gustav Julius von Helffreich (1757–1845), Venemaa keisririigi sõjaväelane (major), Kädva ja Purila mõisnik
***Frommhold Bernhard von Helffreich (1787–1871), Eestimaa rüütelkonna sekretär
****Karl *Fromhold* Bernhard *von Helffreich*, Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik), Purila ja Kädva mõisnik
****Konstantin Wilhelm von Helffreich (1813–1875), Piiumetsa mõisnik
**Karl August von Helffreich (1759–1827), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant) (vene: *Карл Борисович Гельфрейх*)
**Bernhard Johann von Helffreich (1767–1834), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kapten) (vene: *Егор Борисович Гельфрейх*)
**Gotthard August von Helffreich (1776–1843), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant) (vene: *Богдан Борисович Гельфрейх*)
***Boris Otto Melchior von Helffreich	(1824–1868), Oru mõisnik, meeskohtu assessor, haagikohtunik
***Alexander Georg von Helffreich (1826–1908), Venemaa keisririigi sõjaväelane (jalaväekindral), Lohu, Röa mõisnik
*Gotthard Johann von Helffreich (1752–1807), Vihula, Rava ja Ärina mõisnik 
**Karl Georg von Helffreich (1788–1865), Venemaa keisririigi sõjaväelane (ratsaväekindral) (vene: *Егор Иванович Гельфрейх*)

*Konstantin Wilhelm von Helffreich (1813–1874), Aruküla, Piiumetsa ja Mahtra mõisnik

## Vaata ka
* Johann Helffrich (sünd. 16. sajandil), Leipzigist pärit Saksa kirjanik (saksa wiki: Johann Helffrich)
## Viited

## Välislingid
*Suguvõsa Eestimaa rüütelkonna genealoogilises käsiraamatus, 1930
* Helffreichide aadlivapid Eesti Ajalooarhiivis 
*Baltisches Wappenbuch - Suguvõsa vapp 
*Perekond Helffreichi arhiiv 1738-1925, Fond nr. 67 Eesti Ajaloomuuseumis
*Svenska Riddarhuset (rootsi keeles)
* Helffreich  (taani keeles)
David Desrosiers

**David Philippe Desrosiers** (sündinud 29. augustil 1980) on Kanada muusik. Ta oli aastatel 2000–2020 ansambli Simple Plan taustalaulja ja basskitarrist.

Esimeseks arvestatavaks ansambliks tema muusikuteel sai Reset: kui bändi laulja Pierre Bouvier lahkus, sai koha endale Desrosiers. Tal õnnestus seal püsida vaid kuus kuud, mille käigus ei lindistatud ühtegi lugu. Peagi sai temast ansambli Simple Plan taustalaulja ja basskitarrist, ehkki Desrosiers oli unistanud hoopis trummarikarjäärist. 

10. juulil 2020 teatas Desrosiers bändist lahkumisest pärast sotsiaalmeedias esitatud seksuaalse väärkohtlemise süüdistusi. 

## Vaata ka
*Simple Plan

## Viited

## Välislingid
*Simple Plani koduleht
Meriveiselised

**Meriveiselised** ehk **sireenilised ** (*Sirenia*) on taimtoiduliste vee-eluliste imetajate selts. Nad asustavad jõgesid, estuaare, rannikualasid ja merelisi sooalasid.

Meriveiseliste nimi tuleneb sarnasusest veisega, kes on samuti aeglane ja rahulik herbivoor.

Meriveiseliste lähimad sugulased on londilised.

## Morfoloogia
Meriveiselistel on mitmeid vee-eluks kohastumusi: nende esijäsemed on muundunud loibadeks, tagajäsemed on peaaegu täielikult redutseerunud, tagajäsemete luulised rudimendid asuvad sügaval nahaaluses lihaskoes. Saba on muutunud sabauimeks. 

Meriveiseliste keha meenutab mõneti hüljeste oma.

## Süstemaatika
Meriveiseliste seltsis on kaks retsentset sugukonda: dugonglased ja lamantiinlased, vastavalt 1 ja 3 retsentse liigiga.

*Dugonglased (*Dugongidae*)
**Dugong (*Dugong*)
***Dugong (*Dugong dugon*)
**†*[[Hydrodamalis]]*
***†Stelleri meriõhv (*Hydrodamalis gigas*)
*Lamantiinlased (*Trichechidae*)
**Lamantiin (*Trichechus*)
***Lamantiin (*Trichechus senegalensis*)
***Manaati (*Trichechus manatus*)
***Jõemanaati (*Trichechus inunguis*)
*†*[[Prorastomidae]]*
*†*[[Protosirenidae]]*
Varem eristati ka meriõhvlaste (*Hydrodamalidae*) sugukonda (välja surnud; nüüd dugonglaste alamsugukond *Hydrodamalinae*).
Sirenia

**Sirenia** on *[[gothic metal]]* bänd Stavangerist Norras.

## Liikmed
### Praegused liikmed
* Morten Veland – vokaal, kitarr, basskitarr, klahvpillid
* Ailyn – vokaal
* Jonathan A. Perez – trummid
* Michael S. Krumins – kitarr

### Endised liikmed
* Henriette Bordvik – vokaal (2002–2005)
* Kristian Gundersen – vokaal, kitarr (2001–2004)
* Monika Pedersen – vokaal (2006–2007)
* Bjørnar Landa – kitarr (2002–2007)

## Diskograafia
### Albumid
* *[[At Sixes and Sevens]]* (2002)
* *[[An Elixir for Existence]]* (2004)
* *[[Sirenian Shores]]* (EP) (2004)
* *[[Nine Destinies and a Downfall]]* (2007)
* *[[The 13th Floor]]* (2009)
* *The Enigma of Life* (2011)
**Perils of the Deep Blue* (2013)
* *Dim Days of Dolor* (2016)

### Singlid
* My Mind's Eye

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* MySpace
Klemetsby

**Klemetsby** on küla Soomes Ahvenamaal, Lumparlandi valla keskus. Klemetsby on 35 km kaugusel Maarianhaminast.

Külas asuvad pank, kirik, postimaja ja kool.
Kiusvaalalised

**Kiusvaalalised** (*Mysticeti*) on alamselts veeimetajaid, kes on arvatud vaalaliste seltsi. Kiusvaalalistel on erinevalt hammasvaalalistest (*Odontoceti*) hammaste asemel kiusaparaat, millega nad toitu veest filtreerivad. Alamseltsi arvatakse neli perekonda ja 14 liiki.

Nüüdisajal elavatel kiusvaalalistel on hambad üksnes varajases looteeas.

Kiusvaalaliste rühma kuulub ka maakera suurim loom sinivaal.

## Sugukonnad
*Silevaallased (*Balaenidae*)
*Vaguvaallased (*Balaenopteridae*)
*Hallvaallased (*Eschrichtiidae*)
*Väikevaallased (*Neobalaenidae*)
**[[Janjucetidae]]*†

## Viited
Suundorienteerumine

Suundorienteerumine on orienteerumise liik, kus kontrollpunktid tuleb läbida etteantud järjekorras. Paremusjärjestus selgitatakse raja läbimise kiiruse järgi.

Suundorienteerumine on orienteerumisjooksus, rattaorienteerumises ja suusaorienteerumises valdav võistlusformaat, nii et sageli jäetakse täpsustamata, et võistlus toimub suundorienteerumisena. Suundorienteerumise levinud alternatiivid on valikorienteerumine ja märkeorienteerumine.

## Viited
Mayday Parade

**Mayday Parade** on bänd USA Florida osariigis Tallahassees, mis moodustati ansamblite Kid Named Chicago ja Definig Moment endistest liikmetest. 

10. juulil 2007 andis Mayday Parade plaadifirma Fearless Recordsi kaudu välja oma debüütalbumi "A Lesson in Romantics". Nende EP-d "Tales Told by Dead Friends" on ostetud 20 000 eksemplari. 

## Diskograafia
* A Lesson in Romantics (2007)
* Anywhere but Here (2009)
* Mayday Parade (2011)
* Monsters in the Closet (2013)
* Black Lines (2015)
* Sunnyland (2018)
Patagoonia merilõvi

**Patagoonia merilõvi** (*Otaria flavescens*; varem ka *Otaria byronia*) on loivaliste alamseltsi kuuluv kõrvukhülglane, merilõvi perekonna ainuliik. 

Merilõvi nimetus tuleneb sellest, et isastel isendeil on kaelal ja rinnaosas lõvi laka taoline moodustis.

Patagoonia merilõvi levila on Tšiili, Peruu, Uruguay ja Argentina rannikuveed.

## Toitumine
Patagoonia merilõvi on suurepärane ujuja, ta on väga väle ning suudab kalu ja kalmaare tabada ise täiskiirusel ujudes.

## Paljunemine
Sigimisperioodil kaitseb isasloom raevukalt oma rannapiirkonda, sellele alale kogub ta oma haaremi, kus võib olla kuni 30 emast. Isase valib aga endale välja emasloom. 

Paaritumine toimub vees. Tiinus kestab 10 kuud. Korraga sünnib tal üks poeg, keda ema imetab 7-8 kuud. Ema ja poeg tunnevad teineteist hääle ja lõhna järgi.

## Iseloomustus
Patagoonia merilõvid on värvuselt oranžikad. Isased on emastest ligi kaks korda suuremad. Täiskasvanud isaste tüvepikkus ulatub üle 2,73 m ja kehakaal kuni 350 kg; emastel vastavalt 1,8–2 m ja 150 kg ringis.

## Pilte

Fail:Sea lions of Ballestas Islands.jpg|Peruu Ballestase saarte merilõvid
Fail:California sea lion colony in La Jolla (70538).webm|Video California merilõvikolooniast La Jollas


## Viited
Emulgaator

**Emulgaator** on pindaktiive aine, mis põhjustab kahe või enama segunematu koostisfaasi (homogeenset) emulsiooni.

Lihtsustatult võib öelda, et emulgaatorid aitavad kahel eri vedelal ainel seguneda.
Fueled by Ramen

**Fueled By Ramen** on 1996. aastal John Janicki ja Vinnie Forello loodud plaadifirma, mis kuulub Atlantic Recordsi alla. 

## Artistid
### Praegused artistid
* The Academy Is...
* A Rocket to the Moon
* The Cab
* Cobra Starship
* Cute Is What We Aim For
* Fall Out Boy
* Forgive Durden
* The Friday Night Boys
* Gym Class Heroes
* The Hush Sound
* Lifetime
* Panic at the Disco
* Paramore
* Phantom Planet
* Powerspace
* This Providence
* VersaEmerge
* Twenty One Pilots
* Grandson

### Endised artistid
* The Æffect
* The A.K.A.s (Are Everywhere!)
* Animal Chin
* Ann Beretta
* Apocalypse Hoboken
* Autopilot Off
* Bigwig
* Blueline Medic
* Cadillac Blindside
* The Causey Way
* Days Away
* Discount
* The Hippos
* Foundation
* Frodus
* Fun Size
* Home Grown
* The Impossibles
* Jersey
* Jimmy Eat World
* Kane Hodder
* Kissing Chaos
* Less Than Jake
* Limp
* Mid Carson July
* October Fall
* Punchline
* The Pietasters
* Pollen
* Recover
* Roy
* Slick Shoes
* Slowreader
* The Stereo
* Teen Idols
* Whippersnapper
* Yellowcard
Henrik Raave

**Henrik Raave** (sündinud 21. jaanuaril 1979 Tartus) on eesti ärijuht, turundaja, ürituste korraldaja.

## Tööd ja tegemised

• Lääneranna valla volikogu liige (al. sügis 2025)

• Valimisliit Terve Vald – kampaaniameister (sügis 2025)

• MAFF’i kontserdite korraldaja (sügis 2024, 2025)

• Werderholmi brändi looja (2024–2025)

• Jõgeva Valla Kultuuri teatriprojektide turundaja – „Firmapidu“, „Kleit, mina ja Milling” (2023 sügis – 2024 kevad)

• Virtsu Rannahoone – asutaja ja sündmuste korraldaja (suved 2023, 2024, 2025)

• Teeme Ära Talgupäeva eestvedaja ja kõneisik (mai 2023, 2024, 2025)

• Must Events (2017– ) – sündmuste korraldaja (galad, jõulupeod, juubelid, suvepäevad); Nõo Lihatööstusega tehtud töö eest Hõbemuna

• Must Concerts (2017–2019) – kontsertide turundaja (Ultima Thule, Daniel Levi, Stig Rästa), kontserdid Haven Kakumäel

• Must OÜ (2017–2019) – reklaamiagentuuri juht (brändid, kujundused, trükised, kodulehed, sotsiaalmeedia, reklaamid)

• Bolt / Taxify (2015–2016) – Eesti äri juht

• City Motors AS (Renault ja Dacia) juhataja (2009–2015)

• Eesti Ekspress turundusjuht (2007–2009)

• City Motors AS (Renault) turundusjuht (2002–2007)

• Saksa Auto AS (Wolksvagen) müügikonsultant (2000-2002)

• Fixtrum OÜ (Hyundai) müügikonsultant (1999-2000)

## Muusika
1990. aastate teises pooles osalenud mitmes ansamblis: Up'n Down, 6-Pack ja Rumal Noorkuu (praegune Noorkuu). Osalenud Eurovisiooni Eesti eelvoorus.

1999. aastal taandus teadlikult muusikast, sai kahe poja isaks ja tegi karjääri turundusvaldkonnas. 

2008. aasta kevadel pöördus ta tagasi vana armastuse – muusika juurde. Esimene singel "Reaalsus" ilmus mais 2008 ja teine singel "Täna on hea" augustis 2008.

2023 esines Up'n Down Retrobest festivalil.

## Diskograafia
### Soolosinglid
* "Ookean laeb mind täis" (2022)
* "Manitsus" (2012)
* "Siis süsi" (2011)
* "Iga päev" (2009)
* "Täna on hea" (2008)
* "Reaalsus" (2008)

### Stuudioalbumid
;Up 'n Down (1994–1996)
* "Naeratus" (1996)
:Koosseis: Henrik Raave, Meelis Niinepuu, Hanna-Liina Võsa

;6-Pack (1997–1998)
* "6-Pack" (1998)
:Koosseis: Rein Kahro, Henrik Raave, Andrus Raissaar, Märt Tarn

;Rumal Noorkuu (1996–1999) (praegune Noorkuu)
* "Võrratu öö" (1997)
* "Võib-olla" (1999)
:Koosseis: Rein Kahro, Henrik Raave, Martti Meumers

## Isiklikku
Abikaasa Triin Raave.
Tema vanaisa oli Kalev Raave, ema on Heli Vahing, isa Raivo J. Raave ja onu Riho Raave ning tädid Rita Raave ja Anneli Raave-Sepp.

Tal on bakalaureusekraad ettevõtluse ja ärijuhtimise erialal Estonian Business Schoolist.

Elas 1999-2023. Tenerifel.

Ta kolis 2023. aastal Virtsu alevikku.

## Viited

## Välislingid
* Ilmub Triin Raave raamat "Tenerifel tegelikult". Oktoober 2022
* Ilmub Henrik Raave kolmas singel "Iga päev". Õhtuleht 26. märts 2009
* Pärnumaa tänas kultuuritegijaid: „Viru laulik ja Koidula“, Kidise Tiigimuusika kultuur.err.ee 2. jaanuar 2014
* Up'n Down tuleb juubeliks taas kokku ja teeb kunagisest diskohitist rokk-konservi menu.err.ee 10. mai 2014
Cute Is What We Aim For

**Cute Is What We Aim For** on rokkansambel Buffalost. See moodustati 2005. aastal. Tal on leping plaadifirmaga Fueled by Ramen. 

Debüütalbum "The Same Old Blood Rush with a New Touch" anti välja 2006. aastal ja teine album "Rotation" 24. juunil 2008.
Junus-bek Jevkurov

**Junus-bek Jevkurov** (*Юнус-Бек Баматгиреевич Евкуров*, sündinud 23. juulil 1963 Tarskojes, Prigorodnõi rajoonis Põhja-Osseetias) on Inguššia sõjaväelane ja poliitik, 30. oktoobrist 2008 kuni 26. juunini 2019 Inguši Vabariigi juht, alates 8. juulist 2019 Venemaa kaitseministri asetäitja. 

Jevkurov teenis õhudessantvägedes ja juhtis 1999. aastal NATO vägesid ennetavat Priština lennuvälja hõivamist Venemaa rahuvalvejõudude poolt, 2000. aastal võttis osa sõjategevusest Tšetšeenias ja teenis välja Venemaa kangelase aunimetuse.

2004. aastal määrati Jevkurov Volga-Uurali sõjaväeringkonna luurevalitsuse asejuhatajaks.

Seoses Inguššia presidendi ametikohale asumisega anti seni polkovniku paguneid kandnud Jevkurovile 2008. aastal kindralmajori auaste.

2021. aastal andis Venemaa president Vladimir Putin talle kindralpolkovniku auastme.

Venemaa Föderatsiooni president andis 9. detsembri 2024. aasta dekreediga nr 1060 armeekindrali auastme.

22. juunil 2009 sai Jevkurov autopommiplahvatuses raskelt vigastada ja toimetati ravile Moskvasse. 22. augustil naasis ta pärast ravikuuri Nazrani ja teatas, et on valmis tööd jätkama. Lahkus ametist juunis 2019 pärast mitu päeva kestnud protestimeeleavaldusi.

## Tunnustus
*2009 – Rahvusvaheline auhind "Usk ja ustavus"

## Viited

## Välislingid
* Евкуров, Юнус-Бек Lentapedias.
* Jevkurovi blogi
Brasiilia jiu-jitsu

**Brasiilia ''jiu-jitsu*** [] on [[jūjutsu|*jujutsu*<nowiki/>'st]] pärinev [[võitlussport]], kus keskendutakse eelkõige [[maasvõitlus]]ele. Pearõhk on domineeriva asendi saavutamisel ning vastase alistamisel läbi liigeselukkude või kägistuste. Löögid ei ole lubatud.

Spordialale panid aluse [[Brasiilia]]s [[1920]]. aastatel vennad [[Carlos Gracie]] ja [[Hélio Gracie]], lähtudes [[Mitsuyo Maeda]]lt õpitud [[Judo|judotehnikatest]].

BJJ maaletoojaks Eestis võib pidada Priit Mihkelsoni. Eestis alustasid BJJ treeninguid Indrek Reiland ja Jorgen Matsi 2003. aasta sügisel Tartus.

2025. aastal toimuvad Eestis Brasiilia *jiu-jitsu* treeninguid spordiklubides: Estum jiu-jitsu (kasvanud välja klubist 3D treening), Brazilian Top Team (Kevin Renno Võitlusspordi Akadeemia juures), Võimla (Tartus), Alistamise Akadeemia (Tartus), BJJ Hapsal (Haapsalus), Node Grappling (Tallinnas), Invicta (Pärnus), Hilti BJJ Pärnu, TapaGym ja Tokon.

Treeningud toimuvad ka lastele ja noortele.

== Liisi Vaht ==
Eesti edukaim jijtsikas on Liisi Vaht (must vöö), kes on saanud no-gi MM-il hõbemedali, no-gi Euroopa meistrivõistluste kuldmedali.

2017. aastal USA-s Dallases peetud NAGA ([[North American Grappling Association]]) maailmameistrivõistlustel Brasiilia *jiu-jitsu*<nowiki/>'s tuli Liisi Vaht kahekordseks maailmameistriks (nii kimonoga kui ka no-gi arvestuses).

2019. aastal võitis Liisi Vaht Rootsis Stockholmis põhjamaade meistrivõistlustel Brasiilia *jiu-jitsu*<nowiki/>'s (Nordic BJJ Open) naiste pruunide ja mustade vööde arvestuses avatud kaalu kuldmedali ja krooniti põhjamaade absoluutseks meistriks.

== Brasiilia *jiu-jitsu*<nowiki/>'s musta vööd omavad eestlased ==

* Martin Aedma (15.08.2010 John Kavanagh, FX Jiu Jitsu, Soome)
* Priit Mihkelson (01.12.2012 Matt Thornton, 3D Treening)
* Robert Tomingas (21.09.2014 Pedro Duarte, Hilti BJJ Pärnu)
* Ronald Stimmer (24.05.2017 Priit Mihkelson, 3D Treening)
* Harto Vallimägi (24.05.2017 Priit Mihkelson, 3D Treening)
* Mardo Männimägi (29.05.2017 Priit Mihkelson, 3D Treening)
* Harry-Anton Talvik (16.12.2017 Martin Aedma, Võimla)
* Marek Merisalu (22.05.2018 Mikko Rouvali, Hardknocks Training Centre)
* Jorgen Matsi (09.05.2019 Martin Aedma, Võimla)
* Andrei (Andy) Manzolo (05.06.2019 Amaury Bitetti & Roberto Almeida, Bitetti Team / Predators MMA)
* Kristjan Mäe (07.02.2020 Sammy Hämäläinen, GB Gym Helsingi, Soome)
* Liisi Vaht (28.07.2021, Priit Mihkelson, Estum jiu-jitsu). Esimene Brasiilia *jiu-jitsu'' musta vööd kandev naine Eestis.
* Tõll Simson (25.06.2022, Martin Aedma)
* Tom Mäenurm (21.12.2022, Priit Mihkelson)
* Tarmo Jüristo (21.10.2023, Sergio De Andrade Cabral, Brazilian Top Team Estonia)

## Viited

## Välislingid

* Eestis Brasiilia jiu-jitsu Liit
Armand Levandi

**Armand Levandi** (sündinud 22. juunil 1992) on Eesti tennisist ja tennisetreener.

## Sportlaskarjäär
Tema treenerid on olnud Oskar Saarne, Ain Suurthal, Rene Busch. 

Levandi kõrgeim reiting: Eesti meeste 12. (25. oktoober 2010). Ta on üksik-, paaris- ja segapaarismängus ühtekokku kuuekordne Eesti noorte meister.

Saavutused:

**2009**

* 2009 Eesti noorte Meister paarismängus P18
* 2009 Eesti noorte Meistrivõistlused üksikmängus III koht P18
* 2009 Eesti täiskasvanute karikavõistlused paarismängus III koht
* 2009 Eesti noorte karikavõistlused üksikmängus poolfinalist P18
* 2009 Eesti noorte karikavõistlused paarismängus võitja P18

**2008**

* 2008 Eesti noorte Meister üksikmängus P16
* 2008 Eesti noorte Meister paarismängus P16
* 2008 Eesti noorte Meister segapaarismängus U16
* 2008 Eesti noorte Meister paarismängus P18
* 2008 Eesti noorte Meistrivõistlused üksikmängus II koht P18
* 2008 Eesti noorte Meistrivõistlused segapaarismängus II koht U18
* 2008 august ETA16 Wilson Viljandi Open, Estonia, 3.kat finalist
* 2008 märts Eesti karikavõistlused täiskasvanutele paarismängus võitja

**2007**

* 2007 Eesti noorte Meistrivõistlused üksikmängus III koht P16
* 2007 Eesti noorte Meister paarismängus P16
* 2007 Eesti noorte Meistrivõistlused paarismängus II koht P18

## Isiklikku
Armand Levandi on Allar Levandi ja Anna Levandi poeg.

Tema vend on iluuisutaja Arlet Levandi.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Energiabilanss

**Energiabilanss** on süsteemi energiavoogude summa. 

Kui süsteemi siseenergia ei muutu, siis on süsteemi siseneva ja süsteemist väljuva energiavoo võrdsuse korral süsteemi temperatuur muutumatu ning energiabilanss null. Energiabilansi arvutamisel tuleb seejuures arvesse võtta kõik energialiigid. 

Energiabilansi võib koostada ka ainult ühe energialiigi kohta; sel juhul räägitakse näiteks elektribilansist, kiirgusbilansist, soojusbilansist jne.

## Vaata ka
*Termodünaamika esimene seadus
*Energia
*Avatud süsteem
Albert Repson

**Albert Repson** (vene keeles *Альберт Густавович Репсон*; 4. november 1921; Moloma küla, Nikolski maakond, Põhja-Dvina kubermang (endine Vologda kubermang), Nõukogude Venemaa; praegu Oparino linnapiirkond, Oparino rajoon, Kirovi oblast, Venemaa – 22. august 1995 Tallinn) oli NSV Liidu sõjaväelane (major) ja Eesti NSV tööstustegelane.

1939. aastal kolis perekond Krasnodari kraisse Otradnaja rajooni Novo-Estonovskoje külla, kus Albert lõpetas külakooli. Seejärel jõudis ta õppida kaks aastat Armaviri Toiduainetööstuse Tehnikumis, kui Nõukogude–Saksa sõja alguses 1941. aastal mobiliseeriti ta Punaarmeesse. Ta suunati tööpataljonidesse, kus ta osales kaitseehitiste rajamisel Ukraina NSV-s Rivne oblastis ja Põhja-Kaukaasias.

1942. saadeti ta formeeritavasse Eesti korpusse. 1943 lõpetas ta Podolski Jalaväekooli ja sai leitnandi auastme. Juhtis jalaväeroodu, mis osales praeguse Pihkva ja Leningradi oblasti vallutamises Saksa vägede käest.

925. Laskurpolgu 1. pataljoni Repsoni rood osales Laskurkorpuse koosseisus 29. septembril 1944 Suure Väina dessandis Muhu saarele.  

Katkend tema teenete kirjeldusest NSV Liidu kangelase nimetuse saamise taotluses: 

NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi otsusega 24. märtsist 1945 "ülemjuhatuse ülesannete eeskujuliku täitmise ja ülesnäidatud mehisuse ning kangelaslikkuse eest võitluses Saksa fašistlike röövvallutajatega" anti leitnant Albert Repsonile Nõukogude Liidu kangelase nimetus, Lenini orden ja Kuldtähe medal nr 4555. 

Pärast ravi osales veel Kuramaa lahingutes.

*1945. aastal astus NLKP-sse
*1949 lõpetas õhtukeskkooli ja EKP Vabariikliku Parteikooli
*1960 lõpetas Kuibõševi-nimelise Moskva Üleliidulise Kaugõppe Ehitusinseneride Instituudi
*Töötas Tallinna Paberivabriku direktori asetäitjana
*Aastatel 1955–1960 oli Kunda Tsemenditehase direktor
*Aastatel 1960–1977  oli Tallinna Ehituskeraamika Tehase direktor

## Tunnustus
*Lenini orden
*Kuldtähe medal
*Isamaasõja ordeni I järk
*1950 orden "Austuse märk"
*1954 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*Tallinna linna aukodanik (1978)

## Viited

## Välislingid
*Герои Страны. Репсон Альберт Густавович
*Герои Отечества. Репсон Альберт Густанович
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Kumlinge

**Kumlinge** on küla Soomes Ahvenamaal Kumlinge saarel, Kumlinge valla kirikuküla.

Külas elab umbes 200 inimest. Seal asuvad kauplus, apteek, pangakontor ja kool.

Ühelööviline kirik on ehitatud 15. sajandil ja pühitsetud Annale.

Külast kagus asub lennuväli.
Finström

**Finström** on küla Soomes Ahvenamaal, Finströmi valla kirikuküla.

Finströmis asub Finströmi kirik, valla keskus on aga Godby.
Sottunga

**Sottunga** on küla Soomes Ahvenamaal Sottunga vallas.

Seal asub kauplus, panga- ja postkontor, põhikool kümmekonna õpilasega, helikopteri maandumispaik hädajuhtude tarbeks.

Sottunga Maarja-Magdaleena kirik on väikseim puukirik Soomes. Kirik on selles kohas olnud 1661. aastast, praegust kirikut hakati ehitama 1728. aastal, kui eelmine kirikuhoone oli tulekahjus hävinud.
Askola

**Askola** on küla Soomes Ida-Uusimaa maakonnas, Askola valla kirikuküla.

Külas on kirik, algkool ja raamatukogu. Askola kirik valmis 1799. aastal.
Lapinjärvi

**Lapinjärvi** on küla Soomes Ida-Uusimaa maakonnas, Lapinjärvi valla kirikuküla.

See on valla küladest rahvarohkeim, 2009. aastal elas seal 781 inimest.

Külas on kaks kõrvutiasetsevat puukirikut. Suuremat neist kutsutakse ajaloolistel põhjustel rootsi kirikuks ja väiksemat soome kirikuks, kuid praegu ei ole nende kasutamisel keelel tähtsust. Kirikud on ehitatud 1744. aastal ning rootsi kirik mahutab umbes 600 ja soome kirik umbes 150 inimest. Kirikute läheduses asuv kellatorn ehitati 1827. aastal. Kirikute lähedal asub ka vana kalmistu. Uus kalmistu asub küla teisel poolel umbes poole kilomeetri kaugusel kirikutest.

Külas on kaks algkooli, üks neist soome- ja teine rootsikeelne.


Pilt:Lapinjärven kartta Kirkonkylä.jpg|Kirikuküla asukoht vallas
Pilt:Kapellby skola Lapinjärvi.JPG|Rootsikeelne algkool
Pilt:Lapinjärven kirkonkylän suomenkielinen ala-aste.JPG|Soomekeelne algkool
Pilt:Church of Lapinjarvi.jpg|Rootsi kirik
Pilt:Lapinjärven suomalainen kirkko.JPG|Soome kirik
Pilt:Bell tower of Lapinjarvi in Finland.jpg|Kellatorn
Pilt:Hautausmaa Lapinjärvi.JPG|Vana kalmistu
Pilt:Hautausmaa uusi Lapinjärvi.JPG|Uus kalmistu
Myrskylä

**Myrskylä** on asula Soomes Uusimaa maakonnas, Myrskylä valla kirikuküla.

Külas on vallamaja raamatukoguga, tervisekeskus ja apteek, kirik, kohvik ja restoran.
Sipoo

**Sipoo** on küla Soomes Uusimaa maakonnas, Sipoo valla kirikuküla.

Külas asub Sipoo vana kirik ehk Püha Sigfridi kirik, mis on 1450. aastatel ehitatud maakivist kirik. 19. sajandil hakkas see aga koguduse jaoks väikseks jääma ning kardeti ka hoone lagunemist. Uus punastest tellistest kirik valmis 1885. aastal. Missarüüd ja kirikukellad saadi vanast kirikust. Esimene orel hangiti 1890. aastal. 1892. aastal sai kirik altarimaali. Praegune orel on aastast 1951.


Pilt:Sipoo Old Church 2009.JPG|Vana kirik
Pilt:Sibbo nya kyrka1.JPG|Uus kirik
Hyrynsalmi

**Hyrynsalmi** on küla Soomes Kainuu maakonnas, Hyrynsalmi valla kirikuküla.

Vallamaja on ehitatud 1984. aastal, seal asub ka raamatukogu.

## Kirik

Puukirik on ehitatud 1786. aastal, selle põhiplaan on ristikujuline, keskel asub kaheksanurkne kellatorn. Kuna kiriku ehituskonstruktsioonid ei kannatanud välja kellade kaalu nende helistamisel, ehitati kiriku kõrvale 1840. aastal eraldi kellatorn. Kirik mahutab 700 inimest. See on üks vähestest Hyrynsalmi ehitistest, mis pääses tervena sakslaste hävitustööst Lapi sõja lahingutes.
Avaliku elu tegelane

**Avaliku elu tegelane** on õigusteaduse mõistes inimene, kes on kas avaliku võimu teostaja või suudab mõjutada poliitikat, äri või ühiskondlikke valikuid.  Avaliku elu tegelase tegevus on avalik, kuid seda üksipäini avaliku elu tegelasena. Näiteks kui inimene avab võimuesindajana teed, silda või kooli, siis sellisena näitab ta end tahtlikult avalikkusele, aga kui ta metsas seeni korjab, siis ta ei ole avalikus rollis. Ka tema pereliikmed ei esinda teda tema igapäevatöös.

Avaliku elu tegelane võib olla kuulsus (inglise keeles *celebrity*), prominent või staar, kuid ei pea seda olema. Iga kuulus inimene ei ole automaatselt avaliku elu tegelane juriidilises mõttes.

## Andmete avaldamine
Kõikide inimeste, kaasa arvatud avaliku elu tegelaste isikuandmete töötlemisel ja avaldamisel tuleb lähtuda isikuandmete kaitse seadusest. Isikuandmed loetakse avalikustatuks juhul, kui nende põhjal on võimalik isik tuvastada; selle täpsemad tingimused võivad sõltuda juhtumist.. Kui keegi on avalikustanud inimese isiklikke andmeid, siis isikuandmete kaitse seadus lubab igal inimesel nõuda oma andmete avalikustamise lõpetamist ilma edasise põhjenduseta. Inimesel on õigus oma andmeid ise avaldada ja samuti õigus nõuda avalikustamise lõpetamist, välja arvatud juhul, kui avalikustamist põhjendab ajakirjanduse õigus käsitleda teemat seoses avaliku huviga või kui mõni haldusorgan avaldab kellegi nime seadusega ettenähtud korras.

Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklis 10 tagatud ajakirjandusvabadus tähendab, et ajakirjandus peab saama avaldada infot, mis aitab kaasa debatile demokraatlikus ühiskonnas, näiteks kui see puudutab poliitikute ülesannete täitmist. Kui info puudutab üksnes avalikkuse uudishimu rahuldamist kellegi eraelu detailide suhtes, mis ei ole seotud tema avalike ülesannete täitmisega, ei aita see kaasa ühiskondlikule debatile. Sel juhul on teabe avaldamise taga majandushuvid, mis ei kaalu üles inimese huvi eraelu puutumatusele.

Avaliku teabe seadus reguleerib teabekandjale jäädvustatud ja dokumenteeritud teavet, mis on saadud või loodud seaduses või selle alusel antud õigusaktides sätestatud avalikke ülesandeid täites, ning selle käsitlemist riigiasutustes. Eesti Vabariigi põhiseaduse § 26 ütleb, et igaühel on õigus perekonna- ja eraelu puutumatusele. Riigiasutused, kohalikud omavalitsused ja nende ametiisikud ei tohi kellegi perekonna- ega eraellu sekkuda muidu kui seaduses sätestatud juhtudel ja korras tervise, kõlbluse, avaliku korra või teiste inimeste õiguste ja vabaduste kaitseks, kuriteo tõkestamiseks või kurjategija tabamiseks.

## Vaata ka
* Avaliku teabe seadus
* Isikuandmete kaitse seadus
* Staar
* Prominent

## Viited

## Välislingid
*Avaliku teabe seadus
Prominent

**Prominent** on mingil põhjusel silmapaistev ehk tuntud ehk kuulus inimene, kellele meedia tihtipeale osutab tähelepanu. Sellised silmapaistvad ja esileküündivad isiksused on sageli tippnäitlejas, -lauljad, -kirjanikud, -kunstnikud, -sportlased, poliitikud, televisioonis sageli esinevad arvamusliidrid jt. Kuulus võib olla nii positiivses mõttes (parim näitleja) kui ka negatiivses mõttes (jõhker kurjategija), viimasel juhul on tegu kurikuulsusega.

Inimese tuntus on erineva ulatuse, suuruse ja põhjustega. Paljud inimesed saavad tuntuks seoses keskmisest paremate tulemustega oma tööalal, kuid see võib anda neile kuulsuse vaid spetsialistide kinnises ringkonnas. Näiteks on paljud teadlased tuntud akadeemilistes ringkondades, kuid mitte laiemalt rahva hulgas. Paljud riigiametnikud on saanud tuntuks, kuna nad on avaliku elu tegelased ja seaduse järgi kohustatud oma tegevusest avalikkust informeerima.

Näitlejad, sportlased, muusikud, kunstnikud ja kirjanikud on tuntud siis, kui nad saavutavad oma töös silmapaistvaid tulemusi, kuid seoses oma töö meelelahutusliku loomusega on nad tuntud laiemalt kui vaid vastavast muusikastiilist või spordialast huvitatute hulgas.

Seoses televisiooni leviku ja arenguga on kuulsusteks saanud inimesed, kelle töö on olla televisiooni saatejuht või diktor või on lihtsalt esinenud mõnes televisioonisaates või -uudistes.

Paljud inimesed on saanud kuulsaks, kuna ka nende vanemad, abikaasad või teised lähemad sugulased on kuulsad. Selline kuulsus võib olla seotud ka väga rikas olemisega. Näiteks Paris Hiltoni kuulsus sai alguse sellest, et ta on Hilton Hotelsi omanike suguvõsast.

Vahel võib mõni inimene olla kuulus, ilma et üldsus teakski, millisel alal ta midagi erilist on saavutanud või miks üldse kuulsaks saanud, kuid kollane ajakirjandus on nad kuulsaks kirjutanud ja rääkinud. Kuulsaid inimesi, kelle eraelust meedia tihti räägib ja kirjutab, võib tabada ka avalik hukkamõist ning neid hakatakse nimetama tühisteks kuulsusteks või libastaarideks.

## Kuulsusest sotsioloogias
Pierre Bourdieu on leidnud, et kuulsus on üks sümboolse võimu komponentidest. Tänu oma sümboolsele olemusele (sümbolsüsteemid: keel, kunst, religioon, teadus) on sümboolse võimu näol tegu võimuga, mida saab rakendada vaid siis, kui seda tunnustatakse nende poolt, kellele seda rakendatakse. See omakorda sõltub lausuja isikust ehk sellest, kui palju on lausuja endale kogunud sümboolset kapitali. Kui kedagi peetakse jumalaks, siis on tema sõnal loomulikult eriline kaal ja tema korraldustele allutakse, ent ainult niikaua, kui alluvad tunnustavad tema jumalikkust. Seetõttu hoolitsevad kõnelejad oma sümboolse kapitali akumuleerimise eest, kogudes autoriteeti, au ja kuulsust, mis tagab sõnadele kaalu ehk nende sümboolse võimu.

## Kuulsusest eetilistes õpetustes
Enamik religioone peab kuulsuse taotlemist taunitavaks.

## Vaata ka
*Staar
*Avaliku elu tegelane

## Viited
Paltamo

**Paltamo** (varem **Kiehimä**) on küla Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas, Paltamo valla kirikuküla.

Paltamo asub Kiehimänjoe suudmes Oulujärve kaldal.

## Raudteejaam
Paltamos on 1926. aastal avatud raudteepeatus Oulu–Kontiomäki raudteel. Kõik Iisalmi–Kajaani–Oulu suunal sõitvad reisirongid peatuvad Paltamos. Raudteepeatuses on üks perrooniga rada, lisaks kaks haruteed ja üks rada kaubarongide laadimiseks. Puidust jaamahoones ei toimu piletimüüki ega ole muid töötajaid.

## Kirik
Paltamo koguduse vana kirik asub Paltaniemi külas. Praegusse kirikukülla hakati kirikut kavandama 19. sajandi lõpul. Ehitama saadi hakata alles 1939. aasta suvel ning Talvesõda lükkas nurgakivi paneku 1941. aastasse. Jätkusõda takistas ehitust veelgi. Kirik pühitseti lõpuks 4. augustil 1946. Valgeks krohvitud telliskirik on tüübilt kolmelööviline kodakirik.
Joanna Ellmann

**Joanna Ellmann** (sündinud 11. juulil 1988 Tallinnas) on eesti luuletaja. 

Ta õppis aastatel 1995–2007 Tallinna Pääsküla Keskkoolis&nbsp;/ Tallinna Pääsküla Gümnaasiumis. On õppinud Tartu Ülikoolis kirjandust ja kultuuriteadusi.

Alates aastast 2003 on ta ansambli Ultramelanhool mänedžer.  

## Looming
Ta kirjutab sümbolistlikku, müstilise varjundiga luulet. 

Tema luuledebüüt "Liivaterade lend" ilmus sügisel 2008 ning teine kogu "Kõrbenud galaktikad" sügisel 2009. Kolmas kogu "Kriipimisi kookonist" ilmus 2010 sügisel, neljas luulekogu "Sulgunud ruum" kevadel 2015 , viies kogu "Olemise maa" suvel 2017, proosapoeem "Kõrbest" 2018, luulekogu "Peegeldused tundmatust" 2020. On avaldanud luulet ka ajakirjades Looming, Vikerkaar ja Värske Rõhk, samuti Müürilehes.

## Arvustusi
*Merilyn Merisalu. "Sõbranna tõi noore autori sahtlist välja". Tartu Ülikooli ajaleht, 14. november 2008
*Maarja Kangro. ülevaade Eesti luulest aastal 2008. Looming 3/2009
*Laura-Madleen Vaarik "Ja liivateri lendas..." arvustus., Värske Rõhk 1/2009
*Maia Tammjärv. "*Fantasy*-luule (aga mitte ainult)". arvustus, Värske Rõhk 1/2010
*luulekogust "Kõrbenud galaktikad" lugemissoovituste blogis
*Marite H. Butkaite. "Impressionistlik teisipäevane portree luuletajast". Müürileht, sügis 2010, nr 12

## Isiklikku
Tema isa oli luuletaja Andres Allan ja tema lell on kunstnik Raoul Kurvitz. 

## Välislingid
*Joanna Ellmanni blogi
*Pilt