open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gabriel Sara

**Gabriel Davi Gomes Sara** (sündinud 26. juunil 1999 Joinvilles) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Galatasaray.

Ta alustas klubikarjääri Brasiilia klubis São Paulo, millega liitus 2013. aastal. São Paulo põhimeeskonnas debüteeris ta Brasiilia kõrgliigas 3. detsembril 2017 mängus Bahia vastu. São Paulo põhikoosseisu kuulus Sara alates 2020. aastast.

2022. aasta juulis siirdus ta Inglismaa esiliigaklubisse Norwich City. Inglismaa esiliigas lõi ta esimese värava 8. oktoobril 2022 mängus Preston North Endi vastu. Debüüthooajal lõi Sara Inglismaa esiliigas seitse ja teisel hooajal 13 väravat. 2023. aastal valiti Sara Norwich City aasta mängijaks ja hooajal 2023/24 Inglismaa esiliiga sümboolsesse koosseisu.

2024. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Türgi kõrgliigaklubiga Galatasray.

## Viited
Noizmakaz

**Noizmakaz** oli 1997. aastal loodud hiphopansambel.

Nende tuntumate lugude hulka kuuluvad "Hiphopaeroobika", "Diskokuul", "Monument", "Miski muu ei loe" ja "Valitud mõtted".

## Diskograafia
*"Social Poetry" (2001)
*"Valitud Mõtted" (2005)
*"E-P" (2007)
*"Dekaliiter" (2008)
Jahusõda

**Jahusõda** (prantsuse keeles *Guerre des farines*) olid rahutused aprillis ja mais 1775 Prantsusmaa põhja-, lääne- ja idaosades. Need vallandusid pärast vilja- ja leivahinna tõusu, kuna leib oli rahva jaoks tähtis toiduallikas. Hinnad tõusid kehva ima ja saagi tõttu. Rahutused vaibusid kui kuningas Louis XVI määratud rahandusminister Anne Robert Jacques Turgot hinnad fikseeris ning rahvast saadeti ohjeldama sõjavägi.

Jahusõda peegeldas *[[Ancien régime]]*ʻi laiemaid sotsiaalseid ja poliitilisi muredesid. Hiljem on hakatud jahusõda pidama Prantsuse revolutsiooni üheks eelmänguks.

## Kirjandus
* Cynthia A. Bouton. *The flour war: gender, class, and community in late Ancien Régime French society*. Penn State Press, 1993. , 
* Allan Todd. *Revolutions 1789–1917*.Cambridge University Press. 1998.
* Steven L. Kaplan, Le pain, le peuple, le roi : la bataille du libéralisme sous Louis XV, Paris, Perrin, 1986.
* Vladimir S. Lujblinski, La guerre des farines. Contribution à l'histoire de la lutte des classes en France, à la veille de la Révolution, Grenoble, Presses Universitaires de Grenobles, 1979.
* Louise Tilly, « La révolte frumentaire, forme de conflit politique en France », dans Annales. Économies, sociétés, civilisations, tome 27, n° 3, mai–juin 1972, pp.&nbsp;731–57 (pp.&nbsp;11–33).
* E. P. Thompson, Florence Gauthier, Guy-Robert Ikni, La Guerre du blé au XVIIIe siècle : la critique populaire contre le libéralisme économique au XVIIIe siècle, Montreuil, 1988.
Seitsmes Meel (album)

**"Seitsmes Meel"** on ansambli Seitsmes Meel 1989. aastal ilmunud debüütalbum, mis jäi ühtlasi ansambli ainsaks albumiks. Album ilmus ainult kassetina. Albumilt pärinevad ansambli ühed tuntumad lood "Õpetaja" ja "Tule kui leebe tuul".

## Lood

## Koosseis
* Henry Laks – laul
* Kalle Vilpuu – kitarr
* Imre Eenma – bass
* Toomas Leemets – trummid
* Tõnu Väärtnõu – klahvpillid
Chesapeake'i lahing

**Chesapeake'i lahing** (ka **Virginia neemede lahing** või **neemede lahing**) oli Ameerika iseseisvussõja merelahing, mis leidis aset 5. septembril 1781 Chesapeake'i lahe lähedal. Vastamisi olid Suurbritannia laevastik kontradmiral Thomas Gravesi juhtimisel ja Prantsuse laevastik kontradmiral François Joseph Paul de Grasse'i juhtimisel. Lahing oli strateegiliselt tähtis, kuna brittide lüüasaamine tähendas, et Suurbritannia kuninglik merevägi ei saanud minna appi Yorktowni piiramisse lõksu jäänud Charles Cornwallise vägedele. Prantslased saavutasid merel ülekaalu ja aitasid Prantsuse-Ameerika armeesid abivägede ja suurtükitulega. See oli Yorktowni piiramisel määrava tähtsusega ning aitas kaasa Kolmeteistkümne koloonia iseseisvumisele.

Admiral de Grasse'il oli valik, kas rünnata Briti vägesid Virginias või New Yorgis, ta valis esimese ning jõudis Chesepeake'i augusti lõpus. Admiral Graves sai teada, et de Grasse oli Lääne-Indiast Põhja-Ameerikasse jõudnud ning et Prantsuse admiral de Barras oli saabunud Newportist Rhode Islandilt. Ta oletas, et prantslased koondavad Chesapeake'is jõud. Graves proovis neid ennetada ning seilas Sandy Hookist New Yorgi sadamast 19 liinilaevaga 5. septembri hommikul Chesapeake'i, kuid kohalejõudes olid prantslased seal juba valmis. De Grasse oli kogunud kokku 24 liinilaeva. Pärast tundidepikkust manööverdamist algas kahetunnine lahing, laevastikud laupkokkupõrkesse ei sattunudki. Lahing oli tasavägine, kuigi britid kandsid raskemaid kaotusi. Lahing lõppes päikeseloojanguga. Brittide taktikat Chesapeake'i lahingus on sellest ajast küsimärgi alla seatud.

Järgmised paar päeva seilasid kaks laevastikku pidevas silmkontaktis, kuid de Grasse eelistas britid rannikust eemale meelitada, et teha ruumi de Barrasele, kes varustuse ja abivägedega jõudis. Ta jättis britid maha 13. septembril ning naasis Chesapeake'i, kuhu de Barras oli juba jõudnud. Graves läks tagasi New Yorki, et valmistuda uueks pealetungiks, kuid kui ta 19. oktoobril uuesti liikuma sai, oli Cornwallis juba lüüa saanud.

## Vaata ka
* Ameerika iseseisvussõda

## Kirjandus
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Hummus

**Hummus** ( ) on Lähis-Ida dipikaste, võie või soolane roog, mis on valmistatud keedetud, püreestatud kikerhernestest, segatud tahini, sidrunimahla ja küüslauguga. Lähis-Ida tavapärane garneering sisaldab oliiviõli, mõnda tervet kikerhernest, peterselli ja paprikat.

Esimesena mainiti hummust 13. sajandil kokaraamatus, mille autor oli Alepiini ajaloolane Ibn al-Adim.

Hummust tarbitakse sageli koos pitaga ning on traditsionaalne Lähis-Ida roog.  Läänes toodetakse seda tööstuslikult ja tarbitakse suupistena või eelroana koos kreekerite või köögiviljadega.

## Toiteväärtus
Kikerherned, mis on hummuse põhi koostisosa, sisaldavad suures koguses kiudaineid, valke, vitamiin B6, mangaani ning teisi toitaineid. 

Hummus on hea valguallikas taimetoitlaste jaoks ning sisaldab väheses koguses rasvasid. 

Samuti soovitatakse hummust süüa diabeetikutel, kuna see alandab veresuhkrut ja hoiab kolesterooli kontrolli all. 

## Pakendatud toode
Hummust müüakse sageli toidupoodides, saades viimastel aastatel eriti populaarseks tänu selle tervislikkusele, eriti taimetoitlaste seas.

## Viited
1789. aasta generaalstaadid

**1789. aasta generaalstaadid** (prantsuse keeles *États Généraux de 1789*) Prantsusmaa kuningriigi kolme seisust esindanud esinduskogu, mis kutsuti kokku 1789. aastal. Need olid Prantsusmaa Kuningriigi viimased generaalstaadid.

Generaalstaadid kutsus kokku kuningas Louis XVI ning need lõppesid, kui kolmanda seisuse ehk lihtrahva esindajad koos mõnede saadikutega esimesest ja teisest seisusest osalemast keeldusid. Mässulised saadikud moodustasid Rahvuskogu, millega nad kutsusid vastu kuninga tahet liituma ka esimese ja teise seisuse esindajad. Sellega algas Prantsuse revolutsioon.

## Viited

## Allikad
*
* 
* 
*
*
* 
*
*
*
*
*
Rahvuskogu (Prantsuse revolutsioon)

**Rahvuskogu** (prantsuse keeles *Assemblée nationale*) oli Prantsuse revolutsiooni käigus Prantsusmaal tegutsenud esinduskogu. See tegutses 17. juunist 9. juulini 1789 ning sinna kuulusid generaalstaatide kolmanda seisuse (lihtrahva) esindajad, kellega hiljem liitusid ka mõned esimese ja teise seisuse saadikud. Hiljem sai sellest seadusandlik Rahvuslik Asutav Kogu (*Assemblée nationale constituante*) ning 30. septembril 1791 Seadusandlik Kogu (*Assemblée législative*).

## Viited

## Kirjandus
* Jon Elster. 2020. *France before 1789: The Unraveling of an Absolutist Regime*. Princeton University Press
Kurume

**Kurume** on linn Jaapanis Fukuoka prefektuuris. Asub Kyūshū saare põhjosas.

Kesklinn asub 40 km kaugusel Fukuoka kesklinnast.

Pärast esimest maailmasõda asus linnas Jaapani suurim sõjavangilaager.

2008. aastal sai Kurume tuumiklinna (*chūkakushi*) staatuse.

2020. aastal oli linnas 303 316 elanikku.	

## Viited

## Välislingid

*Kurume koduleht
Bastille vallutamine

**Bastille vallutamine** (prantsuse keeles *Prise de la Bastille*) toimus Pariisis Prantsusmaal 14. juulil 1789 kui revolutsioonilised mässulised jooksid tormi ning hõivasid keskaegse Bastille arsenali, fordi ja poliitvangla. Sissetung õnnestus pärast 94 inimelu nõudnud tundidepikkust lahingut. Kui Bastille alla andis, hukati selle ülem Bernard-René Jourdan de Launay koos mõne teise kaitsjaga. Bastille oli siiani olnud kuningavõimu sümboliks Pariisi kesklinnas. Kuigi seal oli vaid seitse vangi ning plaanid selle lammutamiseks olid juba tehtud, sümboliseeris see mässulistele kuningavõimu kuritarvitamist. Bastille langemine oli üks Prantsuse revolutsiooni tipphetkedest.

Prantsusmaal on 14. juuli ehk nn Bastille päev tänapäeval rahvuspüha. Esimest korda tähistati seda nn Fête de la Fédérationiga selle esimesel aastapäeval 1790.

## Viited

## Kirjandus
* 
* 
* 
* 
* 
*
Inimese ja kodaniku õiguste deklaratsioon

**Inimese ja kodaniku õiguste deklaratsioon** (prantsuse keeles *Déclaration des droits de l'Homme et du citoyen de 1789*) on Prantsusmaa Rahvusliku Asutava Kogu poolt Prantsuse revolutsiooni ajal 1789. aastal vastu võetud inim- ja kodanikuõiguseid käsitlev deklaratsioon. Selle koostamisel võeti eeskuju valgustusajastu mõtlejatest ning sellega võeti kokku Prantsuse revolutsiooni põhimõtted. Sellel on olnud märkimisväärne mõju inim- ja kodanikuõiguste ning demokraatia arengule üle maailma.

Esialgse mustandi koostas Gilbert du Motier de La Fayette Thomas Jeffersoni abiga, lõpliku eelnõu pani kokku Emmanuel-Joseph Sieyès. Selles lähtuti universaalse moraali põhimõttest, st, et inimõigused kehtivad igal pool ja alati. Sellest sai seaduse ees võrdsete kodanike riigi alustala. Seda on mainitud nii Prantsuse neljanda (1946) kui viienda vabariigi (1958) põhiseadustes.

## Vaata ka
* Õiguste deklaratsioon
* Inimõigused Prantsusmaal
* Rights of Man
* Universaalsus (filosoofia)

## Viited

## Kirjandus
* Gérard Conac, Marc Debene, Gérard Teboul, eds, *La Déclaration des droits de l'homme et du citoyen de 1789; histoire, analyse et commentaires*, Economica, Paris, 1993, .
* McLean, Iain. "Thomas Jefferson, John Adams, and the Déclaration des Droits de l'Homme et du Citoyen" in *The Future of Liberal Democracy: Thomas Jefferson and the Contemporary World* (Palgrave Macmillan, 2004)

## Välislingid
* Deklaratsiooni tekst eesti keeles
Karcagi kreis

**Karcagi kreis** (ungari keeles *Karcagi járás*) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadi idaosas. Kreisi halduskeskus on Karcagi linn.

Kreisis on 5 omavalitsust, sealhulgas kolm linna: Karcag, Kenderes ja Kisújszállás.

## Viited
Pillnitzi deklaratsioon

**Pillnitzi deklaratsioon** oli viie lause pikkune deklaratsioon, mille ansid 27. augustil 1791 Pillnitzi lossis Dresdeni lähedal Saksimaal välja Preisimaa kuningas Friedrich Wilhelm II ja Saksa-Rooma keiser (ja kuninganna Marie Antoinette'i vend) Leopold II. Sellega lubati Saksa-Rooma riigi ja Preisi kuningriigi tuge kuningas Louis XVI-le Prantsuse revolutsiooni vastu.

## Deklaratsiooni tekst

## Viited
Bataavia revolutsioon

**Bataavia revolutsioon** (hollandi keeles *De Bataafse Revolutie*) oli revolutsiooniline periood 18. sajandi lõpu Hollandis. Sellega lagunes Hollandi Vabariik ning kuulutati välja Bataavia Vabariik.

Revolutsiooni esimene faas, umbes 1780–1787, on hollandi keeles Patriottentijd ehk patriootide aeg. Nn Patriootide võim kasvas kuni asehaldur Willem V Oranje oli 1785. aastal sunnitud riigist põgenema. Ta palus abi oma õemehelt Preisi kuningalt Friedrich Wilhelm II-lt ning 1787. aastal taastas suhteliselt väike Preisi armee vähese vastupanuga Oranjede võimu.

Kui Prantsuse revolutsioon 1789. aastal puhkes, hakkas patriootide populaarsus taas levima ning 1794.–1795. aasta külma talve ära kasutades ületasid Prantsuse väed koos patriootide salkadega piirijõed. Sellega algas Bataavia revolutsiooni teine faas, mis lõppes 1795. aastal Bataavia Vabariigi väljakuulutamisega. Järgnevat ligi 20-aastast ajajärku (1795–1813) tuntakse ka Bataavia-Prantsuse perioodina, kuigi vaid kolm nendest oli riigis Prantsuse okupatsioon.

## Vaata ka
* Bataavia revolutsioon Amsterdamis

## Kirjandus
* Klein, S.R.E. (1995) Patriots Republikanisme. Politieke cultuur in Nederland (1766–1787).
* Leeb, I.L. (1973) The Ideological Origins of the Batavian Revolution.
* Verweij, G. (1996) Geschiedenis van Nederland. Levensverhaal van zijn bevolking.
Bundesliga hooaeg 2024–2025

**Bundesliga hooaeg 2024–2025** on Saksamaa jalgpalli kõrgliiga Bundesliga 56. hooaeg. Hooaeg algas 23. augustil 2024 ja lõppeb 18. mail 2025.

## Klubid
Liiga hooajal osaleb 18 meeskonda: 16 klubi eelmisest hooajast ja kolm klubi eelmise aasta Saksamaa jalgpalli esiliigast 2. Bundesliga.

Esiliiga võitja FC St. Pauli mängis kõrgliigas viimati hooajal 2010/11, mil jäädi 18. kohale ja langeti kõrgliigast välja. Hooaeg 2024/25 on üldse esimene kord, kui St. Pauli mängib ühel hooajal oma kohalikust rivaalist Hamburger SV kõrgemal liigas.

Esiliiga teine klubi Kieli Holstein mängib Bundesligas esmakordselt, kuid Bundesliga-eelses Saksamaa kõrgliiga Oberliga põhjatsoonis mängis Kiel kuni 1963. aastani, mil loodi Bundesliga ja Kieli Holstein hakkas mängima tugevuselt teises liigas Regionalliga Nord. Kieli Holsteinist saab Bundesliga ajaloo kõige põhjapoolsem klubi. 

St. Pauli ja Kieli Holstein asendavad eelmisel hooajal Bundesligast välja langenud klubisid 1. FC Köln ja Darmstadt 98. Köln mängis Bundesligas järjest viis hooaega ja Darmstadt ühe hooaja.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Rahvuslik Asutav Kogu (Prantsusmaa)

**Rahvuslik Asutav Kogu** (prantsuse keeles *Assemblée nationale constituante*) oli asutav kogu Prantsusmaal, mis arenes 9. juulil 1789 Prantsuse revolutsiooni esimestel päevadel välja Rahvuskogust. See tegutses kuni 30. septembrini 1791 kui see asendati Seadusandliku Koguga.

## Viited

## Kirjandus
* Fitzsimmons, Michael P. *The remaking of France: the National Assembly and the Constitution of 1791* (Cambridge University Press, 2002)
* Hampson, Norman. *Prelude to Terror: The Constituent Assembly and the Failure of Consensus, 1789–1791* (Blackwell, 1988)
* Tackett, Timothy. "Nobles and Third Estate in the revolutionary dynamic of the National Assembly, 1789–1790." *American Historical Review* (1989): 271–301. in JSTOR
* Thompson, Eric. *Popular Sovereignty and the French Constituent Assembly, 1789–91* (Manchester University Press, 1952)
* Whiteman, Jeremy J. "Trade and the Regeneration of France, 1789–91: Liberalism, Protectionism and the Commercial Policy of the National Constituent Assembly." *European History Quarterly* 31.2 (2001): 171–204.
* von Guttner, Darius. *[https://www.academia.edu/9869783/The_French_Revolution The French Revolution]*  https://www.researchgate.net/publication/283319192_The_French_Revolution (2015).
Hallikaspruun torbikseen

**Hallikaspruun torbikseen** (*Craterellus caeruleofuscus*) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.

## Välislingid
* Hallikaspruun torbikseen andmebaasis eElurikkus
Rohe-harisirmik

**Rohe-harisirmik** (*Lepiota grangei*) on šampinjoniliste (*Agaricaceae*) sugukonda, šampinjonilaadsete (*Agaricales*) seltsi kuuluv liik seeni.

## Välislingid
* Rohe-harisirmik andmebaasis eElurikkus
Kristjan Kaljusaar

**Kristjan Kaljusaar** (17. juuli 1990 – 18. oktoober  2023) oli eesti ajaloolane,  Eesti keskaja uurija.

Kristjan Kaljusaar õppis bakalaureusõppes aastatel 2009–2012 Tartu Ülikooli Ajaloo ja arheoloogia instituudis, magistriõppes 2012–2015 Tartu Ülikool, Ajaloo ja arheoloogia instituudis ning alustas doktoriõpet 2016. aastal Tartu Ülikooli Ajaloo ja arheoloogia instituudis.

Teaduskraadid: magistrikraad, 2015, (juh) Anti Selart, Pantvangid ning Läänemere ristiretked, vallutussõjad ja kultuurivahetus 12.-13. sajandil, (Tartu Ülikool, Filosoofiateaduskond, Ajaloo ja arheoloogia instituut). ning alustas doktoriõpet, (juh) Anti Selart, Liivimaa ilmalik aadel 13. sajandil, Tartu Ülikool, Humanitaarteaduste ja kunstide valdkond, ajaloo ja arheoloogia instituudis.

## Publikatsioonid
* Virumaa läänimehed 13. sajandi esimesel poolel. Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat / Annales Litterarum Societatis Esthonicae, 2021, 31−64, 2023
*A North German Prince on a Pilgrimage in Arms: Political Implications of the Livonian Crusade of Albert I, Duke of Saxony. In: Paul Srodecki; Norbert Kersken (Ed.). The Expansion of the Faith Crusading on the Frontiers of Latin Christendom in the High Middle Ages. (131−145). Turnhout: Brepols. (Studies in the Crusades and the Latin East; 14). DOI: 10.1484/M.OUTREMER-EB.5.127518. 2022, kogumikuartikkel
* Exploiting the Conquerors. Socio-political Strategies of Estonian Elites During the Crusades and Christianisation, 1200–1300. In: Selart, Anti (Ed.). Baltic Crusades and Societal Innovation in Medieval Livonia, 1200-1350. (55−89). Leiden: Brill. (The Northern World; 93). DOI: 10.1163/9789004512092_004. 2022, kogumikuartikkel
* Martyrdom on the Field of Battle in Livonia during Thirteenth-Century Holy Wars and Christianization: Popular Belief and the Image of a Catholic Frontier. In: Radosław Kotecki, Carsten Selch Jensen, Stephen Bennett (Ed.). Christianity and War in Medieval East Central Europe and Scandinavia. (245−262). Amsterdam: Amsterdam University Press. ( Beyond Medieval Europe). 2021, kogumikuartikkel
* Läänemaa pantvangid Liivimaa ristisõdades 13. sajandi esimesel veerandil. Läänemaa Muuseumi Toimetised, 19, 23−44. 2016, 
* The lives of hostages and their influence on the conversion and acculturation of Livonia and Prussia during the Baltic Crusades in the 13th Century. In: Marius Ščavinskas; Vasilijus Safronovas (Ed.). Verbum movet, exemplum trahit. The Emerging Christian Community in the Eastern Baltic. Acta Historica Universitatis Klaipedensis, Vol. XXXIII. (23−46). Klaipeda: Klaipeda University. (Acta Historica Universitatis Klaipedensis; 33), 2016

## Viited

## Välislingid
*Kristjan Kaljusaar CV, Estonian Research Information System (ETIS) 
*Kristjan Kaljusaar "Ordud, ordenid ja teenetemärgid", Vaba Akadeemia loeng 16.06.2022
* Kristjan Kaljusaar: «Surm Liivimaal: lahingumärterlus ja Läänemere idaranniku kuvand 13. sajandi ristisõdades», Vaba Akadeemia loeng, 7. mai 2021
Terrorivalitsus

**Terrorivalitsus** (prantsuse keeles *la Terreur*; ka **Mäevabariik**) oli ajajärk Prantsuse revolutsiooni ajal kui pärast Esimese Vabariigi väljakuulutamist hakkasid toimuma veresaunad ja avalikud hukkamised. Tapmised põhjustasid revolutsioonihullus, vaimulikevastasus ja Rahvapäästekomitee süüdistused riigireetmises. Kuigi Rahvuskonvent terrorit ametliku poliitikana vastu ei võtnud, toimus see pigem iseenesest.

Ajaloolaste seas ei ole konsensust terrori täpse algusaja osas. Mõned peavad selle alguseks 10. märtsi või 5. septembrit 1793, kui loodi Revolutsiooniline Tribunal. Teised peavad selle alguseks septembri veresauna 1792. aasta septembris, kolmandad koguni juulit 1789, kui revolutsioon nõudis esimesed inimelud.

Sõna "terror" võttis pärast Robespierre'i kukutamist juulis 1794 kasutusele termidoori reaktsioon, et õigustada oma tegusid ning diskrediteerida Maximilien Robespierre'i. Selleks ajaks oli ligi aasta aja jooksul Prantsusmaal läbi viidud 16 594 surmanuhtlust (neist 2639 Pariisis). Üle 10 000 inimese oli hukatud ilma kohtuta ning 10 000 oli surnud vanglates.

## Vaata ka
* Bals des victimes
* Nantesi uputamine
* Põrgukolonnid
* Revolutsiooniline terror
* Riigiterrorism
* Terrorism Prantsusmaal
* Tricoteuse

## Viited
Louis XVI hukkamine

**Louis XVI hukkamine** leidis aset 21. jaanuaril 1793, kui endine Prantsuse kuningas Louis XVI Prantsuse revolutsiooni käigus Revolutsiooni väljakul Pariisis Prantsusmaal hukati. Neli päeva varem toimus tema üle kohtumõistmine ning 786-liikmeline Rahvuskonvent mõistis ta peaaegu ühehäälselt riigireetmises süüdi (mitte keegi ei hääletanud otsuse vastu, mõned saadikud jätsid hääletamata). Ta hukati giljotiiniga, surmanuhtluse viis läbi timukas Charles Henri Sanson.

Seda hukkamist peetakse tihti nii Prantsusmaa kui ka Euroopa ajaloo pöördepunktiks. Mõnede jaoks sümboliseeris kuninga hukkamine tema endiste alamate poolt tuhandeaastase Prantsusmaa kuningriigi lõppu ja demokraatia algust (kuigi Louis ei jäänud viimaseks Prantsusmaa kuningaks). Teiste, ka mõnede muutuste ja revolutsiooni pooldajate meelest oli see tarbetu verevalamine ning märgistas vägivaldse kaose algust riigis.

Louis' surm andis revolutsionääridele üle riigi innukust juurde ning järgmise paari aasta jooksul jätkati radikaalsete reformidega. Üheksa kuud hiljem hukati samas paigas ka Louis' abikaasa Prantsusmaa kuninganna Marie Antoinette.

## Kirjandus
* Necker, Anne Louise Germaine, *Considerations on the principal events of the French Revolution* (1818)
* Hugo, Victor, *The Memoirs of Victor Hugo* (1899)
* Thompson, J.M., *English Witnesses of the French Revolution* (1938)
Korenevo

**Korenevo** on alev Venemaal Kurski oblastis, Korenevo rajooni keskus. Asub Seimi jõe ääres, 40 km Rõlskist edelas.

2010. aastal oli alevis 6119 elanikku.

## Ajalugu
Korenevot on esmamainitud 1625. aastal. 1869. aastast läbis küla Kurski-Kiievi raudtee. Aleviks sai 1939. aastal.

4. mail 1918 sõlmiti Korenevos vaherahu Saksa keisririigi, Ukraina Riigi ja Vene NFSV vahel.

2024. aasta augusti keskel algas alevi pärast lahing seoses Vene-Ukraina sõja ajal toimunud Ukraina sissetungiga Kurski oblastisse.

## Viited

## Välislingid
*http://pkorenevo.rkursk.ru/
Naiste marss Versailles'sse

**Naiste marss Versailles'sse** (ka **oktoobrimarss**, **oktoobripäevad** või **marss Versailles'sse**) olid rahutused Prantsusmaal 5. oktoobril 1789. See oli Prantsuse revolutsiooni üks esimesi ja märkimisväärsemaid sündmusi. 

Marss sai alguse, kui leivahindade pärast meelt avaldavad naised 5. oktoobri hommikul 1789 Pariisi turuplatsidele kogunema hakkasid. Leiva hinnast alanud rahutused jõudsid kiiresti revolutsiooniliste ideedeni, nõudma hakati liberaalseid reforme ja konstitutsioonilist monarhiat. Turunaistega liitusid tuhanded rahulolematud linnaelanikud. Tungiti linnaarsenali, varastati relvi ning asuti teele Versailles' lossi poole. Lossi piirati ning vägivaldsel teel suudeti oma nõudmised kuningas Louis XVI-le selgeks teha. Järgmisel päeval sundis rahvamass kuningat koos oma abikaasaga Pariisi kaasa tulema. Järgmise paari nädala jooksul kolis Pariisi ka suurem osa Rahvuskogust.

Nende sündmustega lõppes kuninga sõltumatus ning ta oli edaspidi sunnitud võimu jagama. Lõppkokkuvõttes algas sellest Prantsuse aadli allakäik ning lihtrahva (n-ö kolmanda seisuse) õiguste suurenemine. Kuna kuningalossi juurde kogunes siiani suurim hulk rahulolematut lihtrahvast, peetakse seda revolutsiooni tähtsündmuseks.

## Vaata ka
* Toidumäss
* Naiste poolt juhitud ülestõusude loend
* Reine Audu
* Theroigne de Mericourt

## Kirjandus
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
Ants Säde (graafik)

**Ants Säde** (31. juuli 1937 Pärnu – 24. aprill 1997 Tallinn) oli eesti graafik ja raamatukunstnik.

Õppis 1952–1956 Pärnu 2. Keskkoolis ja seejärel ERKI-s, mille lõpetas 1962. aastal.

Töötanud Tallinnas 1962–1963 vabakunstnikuna, 1964–1965 TPedI joonistus-ja graafikakateetri laborandina ning 1966–1991 kirjastuse "Valgus" ja a-st 1991 kirjastuse "Koolibri" peakunstnikuna.

## Looming
Edendas otstarbeka maketi ja kirjalahendusega eriti teadus-, õppe- ja ajakirjanduse kujundust. Tema kujundatud raamatud on äratanud tähelepanu Eesti parimate raamatute võistlusel: Kobo Abe "Luitenaine" (1968), Aimeé Beekmani "Kartulikuljused" (1968), A. Mäemetsa "Estonian Limnology" (1971), Osvald Toominga "Puude taga on mets" (1975), sari "100" ("Sada laeva", "Sada autot" jt, 1975), "Õigekeelsussõnaraamat" (1976), Peeter Toominga "Fotolood" (1980), "Peatu, meenuta!" (1980, Valgevene NSV, Leedu NSV jmt raamatuvõistluse diplom), "Kolmteist kangelast" (1984), "Füüsika VIII" (1992), "Eesti arhitektuur" 1–2 (1993 ja 1996, koos Kersti Tormisega).

Tegi mitmele ajakirjale uue kujunduse ("Eesti Loodus", "Ekraan", "Tehnika ja Tootmine", "Kehakultuur", kõik 1982; "Таллинн", 1984).

Loonud poliitilisi, filmi- ja näituseplakateid (Tuulte pesa, 1979; Soome raamatunäitus, 1980; Balti plakat '84; Puud olid..., 1986; Saja aasta pärast mais, 1987).

Kavandas ka heliplaadiümbriseid. 

Avaldas plakatinäituste ja raamatukunstivõistluste ülevaateid, tegi televisioonis kunstisaateid.

Osales mitme kunstižürii ja -komisjoni tegevuses, tegeles raamatukujunduse võistluse korraldamisega ("25 parimat" Eestis ja mujal Balti riikides).

## Liikmesus
*1970 Eesti Kunstnike Liit
*1993 Eesti Kujundusgraafikute Liit, asutajaliige

## Isiklikku
Tema vend on filmimees Enn Säde.

## Viited

## Kirjandus
*Hilja Jõgi. "Säde, Ants, graafik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 498
*"Ants Säde 31. VII 1937 – 24. IV 1997". Sirp nr 18, 9. mai 1997. Lk 20

## Välislingid
*Haud Vana-Pärnu kalmistul
18. brümääri riigipööre

:*Vaata ka [[Louis Bonaparte'i kaheksateistkümnes brümäär]]*

**18. brümääri riigipööre** (prantsuse keeles *Coup d'État du 18e Brumaire*) oli riigipööre 9. novembril 1799 (ehk revolutsioonikalendri VIII aasta 18. brümääril) Prantsusmaal. Sellega tuli Napoleon Bonaparte võimule Prantsusmaa esimese konsulina ning Direktooriumi asemel tuli võimule Konsulaat. Enamiku ajaloolaste silmis märkis see Prantsuse revolutsiooni lõppu, kuna varsti pärast seda krooniti Napoleon keisriks.

## Allikad
* 
* 
* 
*
Maximilien Robespierre'i kukutamine

**Maximilien Robespierre'i kukutamine** (ehk **9. termidoori riigipööre**) oli riigipööre Prantsusmaal, mis algas revolutsionäär Maximilien Robespierre'i pöördumisega Rahvuskonvendi poole revolutsioonikalendri II aasta 8. termidooril (ehk 26. juulil 1794). Ta arreteeriti ja hukati järgmisel päeval. Oma kõnes Rahvuskonvendi ees rääkis ta sisevaenlastest ja vandenõulastest Rahvuskonvendis ning valitsevates komiteedes. Ta ei nimetanud nimesid ning Rahvuskonvendi saadikud hakkasid kartma, et ta viib konvendis läbi järjekordse puhastuse, nagu oli toimunud terrorivalitsuse ajal.

Järgmisel päeval pinged Rahvuskonvendis kasvasid ning saadik Jean-Lambert Tallienil, ühel neist, keda Robespierre kahtlustas revolutsioonivastasuses, õnnestus parlament Robespierre'i vastu õhutada ning välja anti dekreet tema vahistamiseks. Õhtul hukati Robespierre giljotiiniga Revolutsiooni väljakul Pariisis ehk samas kohas, kus poolteist aastat varem oli hukatud kuningas Louis XVI. Robespierre'i surmale järgnenud termidoori reaktsiooni käigus muutus Prantsuse revolutsioonipoliitika mõõdukamaks.

## Vaata ka
* Termidoori reaktsioon

## Allikad
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
13. vandemjäär

**13. vandemjäär** oli lahing Pariisi tänavatel Prantsusmaal 5. oktoobril 1795 (ehk revolutsioonikalendri IV aasta 13. vandemjääril). Lahingus põrkasid kokku revolutsiooniväed ja rojalistid, selle ajal seati sisse uut valitsust ehk Direktooriumit. Lahingu mahasurumine aitas kaasa revolutsionääride kindrali Napoleon Bonaparte'i karjääri hoogustumisele.

## Viited

## Allikad
*Asprey, Robert B. – *The Rise of Napoleon Bonaparte*, 604 pages, 
*Chandler, David G. – *Campaigns of Napoleon*, 1216 pages, 
*Franceschi, M. Gen (ret.) – The 13 Vendémiaire, republican coronation of Napoleon
*Hibbert, Christopher – *The Days of the French Revolution*, 384 pages, 
* 
*Lacretelle, Jean-Charles-Dominique. "Account of the 1795 Vendémiaire Uprising", *Napoleon: Symbol for an Age, A Brief History with Documents*, ed. Rafe Blaufarb (New York: Bedford/St. Martin's, 2008), 33–35.
*
Touloni piiramine

:*Teiste lahingute kohta vaata artiklit [[Touloni lahing]]  (1707) jt.*

**Touloni piiramine** oli lahing, mis toimus 1793. aasta föderalistide mässude ja esimese koalitsiooni sõja ajal, osa Prantsuse revolutsioonisõdadest. 

See leidis aset Prantsusmaa lõunaosas Touloni linnas, kus Prantsuse Vabariigi väed põrkasid kokku rojalistidega, keda toetasid ka Suurbritannia ja Hispaania. Lahingus paistis strateegilise taibukusega silma noor Napoleon Bonaparte tänu kelle ideedele sunniti linn kapituleeruma ning Hispaania-Briti laevastik taganema. Touloni piiramine oli ka esimene kord kui Suurbritannia merevägi Prantsuse revolutsioonis osales.

## Vaata ka
* Napoleon Bonaparte'i sõjaväeline karjäär

## Viited

## Allikad
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Chandler, David. *The Campaigns of Napoleon*. Simon & Schuster, 1966. 
* 
* Ireland, Bernard. *The Fall of Toulon: The Last Opportunity to Defeat the French Revolution*. Weidenfeld & Nicolson, 2005. 
* 
* 
* Smith, Digby. *The Greenhill Napoleonic Wars Data Book*. Greenhill Books, 1998. 
* 
* Usherwood, Stephen. "The Siege of Toulon, 1793." *History Today* (Jan 1972), Vol. 22 Issue 1, pp 17–24 online.
Prantsuse revolutsioonisõdade Itaalia-kampaaniad

**Prantsuse revolutsioonisõdade Itaalia-kampaaniad** oli rida lahinguid aastatel 1792–1801 peamiselt Põhja-Itaalias, kus Prantsuse Vabariigi revolutsiooniväed põrkasid kokku Austria, Venemaa ja Sardiinia ning teiste Itaalia riikide koalitsiooniga.

Kampaania aastatel 1796–1797 tegi kuulsaks seni üsna tundmatu Napoleon Bonaparte'i, kes juhtis prantslased suurte Austria ja Sardiinia vägede vastu võidule.

## Viited

## Kirjandus
* Clausewitz, Carl von (2018). *Napoleon's 1796 Italian Campaign.* Trans and ed. Nicholas Murray and Christopher Pringle. Lawrence, Kansas: University Press of Kansas. 
* Clausewitz, Carl von (2020). *Napoleon Absent, Coalition Ascendant: The 1799 Campaign in Italy and Switzerland, Volume 1.* Trans and ed. Nicholas Murray and Christopher Pringle. Lawrence, Kansas: University Press of Kansas. 
* Clausewitz, Carl von (2021). *The Coalition Crumbles, Napoleon Returns: The 1799 Campaign in Italy and Switzerland, Volume 2.* Trans and ed. Nicholas Murray and Christopher Pringle. Lawrence, Kansas: University Press of Kansas. 
*
Kunhegyesi kreis

**Kunhegyesi kreis** (ungari keeles *Kunhegyesi járás*) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadi põhjaosas. Kreisi halduskeskus on Kunhegyesi linn.

Kunhegyesi kreisi loode- ja läänepiiriks on Tisza jõgi.

Kreisis on 7 omavalitsust, sealhulgas kaks linna: Kunhegyes ja Abádszalók.

## Viited
Kunszentmártoni kreis

**Kunszentmártoni kreis** (ungari keeles *Kunszentmártoni járás*) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadi lõunaosas. Kreisi halduskeskus on Kunszentmártoni linn.

Kunszentmártoni kreisi loodepiiriks on Tisza jõgi.

Kreisis on 11 omavalitsust, sealhulgas kaks linna: Kunszentmárton ja Tiszaföldvár.

## Viited
Mezőtúri kreis

**Mezőtúri kreis** (ungari keeles *Mezőtúri járás*) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadi kaguosas. Kreisi halduskeskus on Mezőtúri linn.

Kreisis on 5 omavalitsust, sealhulgas kaks linna: Mezőtúr ja Túrkeve.

## Viited
Stangenglas

**Stangenglas** (saksa keeles 'lattklaas', 'keppklaas') on varauusajale iseloomulik kitsas kõrge silindrikujuline joogiklaas, tavaliselt laiema mõigasjalaga. Oli kasutusel 15.–17. sajandil, arvatakse olevat välja arenenud mõõdupeekrist. Klaasitüübi nimetuseks eesti keeles on pakutud kõrge silinderpeeker.

## Pildid

Germany, late 15th century - Tall Beaker with Prunts (Stangenglas) - 1991.15 - Cleveland Museum of Art.tif|Nuppudega *stangenglas*, 15. sajandi lõpp
Beaker (Stangenglas) MET 264517.jpg|Filigraanklaasist *stangenglas*, 16. sajandi lõpp
Beaker (Stangenglas) MET 69226.jpg|Emailmaalinguga *stangenglas*, 1595
Pole glass (Stangenglas) MET 69267.jpg|Graveeringu ja filigraanvarraskaunistusega *stangenglas*, u 1650


## Viited

## Välislingid
* Stangenglas. Glass Dictionary Definition. - Corning Museum of Glass (Nuppudega ''Stangenglas'' Corningi Klaasimuuseumis)
* Pole glass (Stangenglas). -  The Collection. European Sculpture and Decorative Arts. - The Met (17. sajandi böömi Stangenglas Metropolitani Muuseumis)
Volodõmõr Karpenko

**Volodõmõr Karpenko** (*Володимир Володимирович Карпенко*) on Ukraina sõjaväelane. 

## Auastmed
* 2020 - brigaadikindral
* 2024 - kindralmajor

## Viited
Krautstrunk

***Krautstrunk*** (saksa keeles 'kapsajuurikas') on hiliskeskaegne või varauusaegne joogiklaasi tüüp, tassikujuliselt laieneva suu ja kergelt koonusja kujuga peeker, mille külgi kaunistasid klaastilkadest nupud. Rohelisest võsaklaasist *krautstrunk*e tehti Saksamaal 15.–17. sajandil ja tüüpi peetakse röömeri eelkäijaks.

Väga väikesemõõduliste peekrite puhul on oletatud, et need on tehtud mitte jooginõuks, vaid väikeseks säilitusanumaks, näiteks reliikviale.


Wertheim Waldglas cropped.JPG|Kohalikust võsaklaasist *krautstrunk*id Wertheimi klaasimuuseumis
Reliquary Beaker (Krautstrunk) MET cdi2004-365s6.jpg|Pitseeritud *krautstrunk* relikviaarina (MET, 2004.365)


## Viited

## Välislingid
* Beaker (Krautstrunk). -  The Collection. Medieval Art. - The Met
* Beaker (Krautstrunk). -  The Collection. The Cloisters. - The Met
Szolnoki kreis

**Szolnoki kreis** (ungari keeles *Szolnoki járás*) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadi lääneosas. Kreisi halduskeskus on Szolnoki linn.

Szolnoki kreisi läbib Tisza jõgi.

Kreisis on 18 omavalitsust, sealhulgas komitaadi õigustega linn Szolnok ja neli linna: Besenyszög, Martfű, Rákóczifalva ja Újszász.

## Viited
Tiszafüredi kreis

**Tiszafüredi kreis** (ungari keeles *Tiszafüredi járás*) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadi kirdeosas. Kreisi halduskeskus on Tiszafüredi linn.

Tiszafüredi kreisi põhja- ja läänepiiriks on Tisza jõgi.

Kreisis on 7 omavalitsust.

## Viited
Bernieulles

**Bernieulles** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Bernieulles asub u. 13 km Montreuil-sur-Merist põhjas, tee D147 ääres.


Bernieulles mairie.jpg|Vallamaja
62116-Bernieulles-Sols.png


## Viited
Törökszentmiklósi kreis

**Törökszentmiklósi kreis** (ungari keeles *Törökszentmiklósi járás*) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadi keskosas. Kreisi halduskeskus on Törökszentmiklósi linn.

Törökszentmiklósi kreisi põhja- ja loodepiiriks on Tisza jõgi.

Kreisis on 7 omavalitsust, sealhulgas kaks linna: Törökszentmiklós ja Fegyvernek.

## Viited
Beutin

**Beutin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Beutin asub u. 6 km Montreuil-sur-Merist loodes, tee N39 ääres, Canche'i jõe kallastel.


Beutin église2.jpg|Kirik
62124-Beutin-Sols.png


## Viited
Abner Vinícius

**Abner Vinícius da Silva Santos** (tuntud lihtsalt kui **Abner Vinícius**  või **Abner**; sündinud 27. mail 2000 Presidente Prudentes) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Prantsusmaa kõrgliigaklubis Lyon.

Ta kuulus noorena jalgpalliklubidesse Grêmio Desportivo Prudente ja Mogi Mirim Esporte Clube, enne kui liitus 2017. aastal Ponte Pretaga. Ponte Preta põhimeeskonnas debüteeris ta 16. märtsil 2019 São Paulo osariigi meistrivõistlustel mängus Guarani vastu.

2019. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Athletico Paranaense. Alates 2020. aastast kuulus Abner Athletico Paranaense põhikoosseisu. 2021. aastal võitis ta klubiga Copa Sudamericana.

2023. aasta jaanuaris liitus ta Hispaania kõrgliigaklubiga Real Betis.

2024. aasta juulis siirdus ta umbes kaheksa miljoni euro eest Lyoni Olympique'i, kellega sõlmis viieaastase lepingu.

2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril võitis Abner Brasiilia võistkonnaga kuldmedali.

## Saavutused
;Athletico Paranaense
*Campeonato Paranaense: 2020
*Copa Sudamericana: 2021
;Brasiilia U23
*Suveolümpiamängud: 2020

## Viited
La Calotterie

**La Calotterie** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

La Calotterie asub u. 3 km Montreuil-sur-Merist loodes teede D146 ja D149 ristumiskoha ümbruses.

## Visemarest ja Quentovic

La Calotterie' küla lähedal asub Visemarest. Manchesteri ülikooli dr. David Hilli koordineeritud väljakaevamised aastatel 1984–1991 avastasid seal olulise varakeskaegse asula jäänused. Seda peetakse praegu Quentovici või "Quentovicuse" sadama ja kaubandusasula asukohaks, kuigi väljakaevamistel saadud leiud asuvad Étaples'i *Musée de Quentovic'is* (muuseum, mis eelnes koha avastamisele mitu aastat).

## Huviväärsusi

* St. Firmini kirik, pärineb 18. sajandist.
* Kolm lossi lähedal.


la caloterie.JPG|Loss
62196-La Calotterie-Sols.png


## Viited
Campigneulles-les-Grandes

**Campigneulles-les-Grandes** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Campigneulles-les-Grandes asub u. 5 km Montreuil-sur-Merist edelas tee D917 ääres.


Campigneulles-les-Grandes - Eglise.JPG|Kirik
62206-Campigneulles-les-Grandes-Sols.png


## Viited
Colline-Beaumont

**Colline-Beaumont** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Colline-Beaumont asub u. 17 km Montreuil-sur-Merist lõunas teede D141 ja D143 ristumiskoha ümbruses, Authie jõe kallastel, Somme'i departemangu piiril.


Colline-Beaumont église2.jpg|Kirik
62231-Colline-Beaumont-Sols.png


## Viited
Esztergomi kreis

**Esztergomi kreis** (ungari keeles *Esztergomi járás*) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Komárom-Esztergomi komitaadi idaosas. Kreisi halduskeskus on Esztergomi linn.

Esztergomi kreis piirneb põhjas Slovakkiaga.

Kreisis on 24 omavalitsust, sealhulgas viis linna: Esztergom, Dorog, Lábatlan, Nyergesújfalu ja Tát.

## Viited
Kisbéri kreis

**Kisbéri kreis** (ungari keeles *Kisbéri járás*) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Komárom-Esztergomi komitaadi edelaosas. Kreisi halduskeskus on Kisbéri linn.

Kreisis on 18 omavalitsust.

## Viited
Komáromi kreis

**Komáromi kreis** (ungari keeles *Komáromi járás*) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Komárom-Esztergomi komitaadi lääneosas. Kreisi halduskeskus on Komáromi linn.

Komáromi kreis piirneb põhjas Slovakkiaga.

Kreisis on 9 omavalitsust, sealhulgas kolm linna: Komárom, Ács ja Bábolna.

## Viited
Oroszlányi kreis

**Oroszlányi kreis** (ungari keeles *Oroszlányi járás*) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Komárom-Esztergomi komitaadi lõunaosas. Kreisi halduskeskus on Oroszlányi linn.

Kreisis on 6 omavalitsust.

## Viited
Tatabánya kreis

**Tatabánya kreis** (ungari keeles *Tatabányai járás*) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Komárom-Esztergomi komitaadi lõunaosas. Kreisi halduskeskus on Tatabánya linn.

Kreisis on 10 omavalitsust, sealhulgas komitaadi õigustega linn Tatabánya.

## Viited
Soome parlamendivalimised

**Soome parlamendivalimistel** valitakse parlamenti ehk Eduskunda 200 liiget.

Tänapäevasel kujul loodi Eduskund 1906. aastal. Esimesed Eduskunna valimised toimusid 15. ja 16. märtsil 1907. Soome oli esimene maa, kus naised said meestega võrdse aktiivse ja passiivse valimisõiguse. Tõelise võimu sai Eduskund kätte alles pärast veebruarirevolutsiooni 1917. aastal.

Esinduskogu valimisteks jagatakse Soome 15 valimisringkonnaks. Ahvenamaal on Soome Vabariigi põhiseaduse järgi üks koht Soome parlamendis.

Valimised toimuvad iga nelja aasta järel, välja arvatud juhul, kui parlament saadetakse laiali ja korraldatakse uued valimised.

Valimistel saavad hääletada kõik vähemalt 18-aastased Soome kodanikud ja iga valija saab hääletada ainult ühe kandidaadi poolt. Kõik kohad selgitatakse ringkonnas avatud nimekirjadega d'Hondti meetodil.

Viimased parlamendivalimised toimusid 2023. aastal.

## Valimised
* 1907. aasta Soome parlamendivalimised
* 1908. aasta Soome parlamendivalimised
* 1909. aasta Soome parlamendivalimised
* 1910. aasta Soome parlamendivalimised
* 1911. aasta Soome parlamendivalimised
* 1913. aasta Soome parlamendivalimised
* 1916. aasta Soome parlamendivalimised
* 1917. aasta Soome parlamendivalimised
* 1919. aasta Soome parlamendivalimised
* 1922. aasta Soome parlamendivalimised
* 1924. aasta Soome parlamendivalimised
* 1927. aasta Soome parlamendivalimised
* 1929. aasta Soome parlamendivalimised
* 1930. aasta Soome parlamendivalimised
* 1933. aasta Soome parlamendivalimised
* 1936. aasta Soome parlamendivalimised
* 1939. aasta Soome parlamendivalimised
* 1945. aasta Soome parlamendivalimised
* 1948. aasta Soome parlamendivalimised
* 1951. aasta Soome parlamendivalimised
* 1954. aasta Soome parlamendivalimised
* 1958. aasta Soome parlamendivalimised
* 1962. aasta Soome parlamendivalimised
* 1966. aasta Soome parlamendivalimised
* 1970. aasta Soome parlamendivalimised
* 1972. aasta Soome parlamendivalimised
* 1975. aasta Soome parlamendivalimised
* 1979. aasta Soome parlamendivalimised
* 1983. aasta Soome parlamendivalimised
* 1987. aasta Soome parlamendivalimised
* 1991. aasta Soome parlamendivalimised
* 1995. aasta Soome parlamendivalimised
* 1999. aasta Soome parlamendivalimised
* 2003. aasta Soome parlamendivalimised
* 2007. aasta Soome parlamendivalimised
* 2011. aasta Soome parlamendivalimised
* 2015. aasta Soome parlamendivalimised
* 2019. aasta Soome parlamendivalimised
* 2023. aasta Soome parlamendivalimised
* *[[2027. aasta Soome parlamendivalimised]]*

## Vaata ka
* Eduskund
Conchil-le-Temple

**Conchil-le-Temple** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Conchil-le-Temple asub umbes 17 km Montreuil-sur-Merist edelas teede D940E1 ja D143 ristumiskoha ümbruses. Maa- ja metsaala, kus on palju järvi ja loodusradu jalutamiseks ja ratsutamiseks.


Conchil-le-Temple église.jpg|Kirik
62233-Conchil-le-Temple-Sols.png


## Ajalugu

Conchil-le-Temple on sajandite jooksul kandnud eri nimesid, näiteks 845. aastal oli see Concilium, 1406. aastal Conchy-les-Waben ja 1608. aastal Conchie.

Conchil kanti Püha Richariuse kloostri valduste hulka 9. sajandil. Maja, mida tuntakse nimega *Temple-lez-Waben*, oli Templiordu komandopunkt. 1307. aastal võeti kinni kaks siit pärit templirüütlit (Raoul Monteswis ja Eudes of Écuires) ja põletati tuleriidal lähedalasuvas Montreuilis.

Nagu suures osas selles Prantsusmaa piirkonnas, põhjustasid 15. sajandi sõjad suuri laastamisi. Veski, tempel ja paljud hooned hävisid.

Pühale Blasiusele pühitsetud kirik rajati Conchili iidsetel aegadel. 1686. aastal andis Amiensi piiskop kirikule pühaku säilme, mis oli suure austamise objekt. Paljud palverändurid läksid Conchili iga aasta 3. veebruaril ja järgnevatel päevadel, kutsusid püha Blasiust oma kurguvalu ravima.

Väidetavalt on paviljon Wabeni endine vangla. See on ruudukujuline hoone, millel on väga paksud seinad. Maa-alustes osades on endiselt näha suuri metallrõngaid, mida võidi kasutada vangide köitmiseks.

## Huviväärsusi

* 15.–18. sajandi Nativité-de-Notre-Dame'i kirik.

## Viited
Lehe-ebamütsik

**Lehe-ebamütsik** (*Hemimycena cucullata*) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente liik.

## Välislingid
* Lehe-ebamütsik andmebaasis eElurikkus
Tammetõru-pärispitsik

**Tammetõru-pärispitsik** (*Hymenoscyphus fructigenus*) on tiksikulaadsete seltsi kuuluv seente liik.

Seen kasvab tammetõrudel.

## Välislingid
* Tammetõru-pärispitsik andmebaasis eElurikkus
82. üksik ründedessantbrigaad

**82. üksik Bukoviina ründedessantbrigaad** (*82 окрема десантно-штурмова Буковинська бригада Десантно-штурмових військ Збройних Сил України*) on Ukraina dessantvägede väeüksus.

## Ajalugu
2023. aasta seiguga paiknes brigaad Tšernivtsis.

## Viited
Eno Leies

**Eno Leies** (sündinud 30. augustil 1960) on eesti publitsist, kirjanik, režissöör ja muusik. Ta on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli insenerina ning õppinud Tallinna Ülikoolis kehakultuuri.

### Elukäik
Eno Leies sündis Tallinnas lastekirjanik Uno Leiese pojana. Keskhariduse omandas ta Tallinna 36. Keskkoolis (praegune Pirita Majandusgümnaasium) ning õppis seejärel Tallinna Ülikoolis ja Tallinna Tehnikaülikoolis (MA energeetika).

Eesti Televisioonis alustas tööd assistendina ning oli aastatel 1990-1995 erinevates toimetustes režissöör ja stsenarist. Samuti tegi kaastööd erinevatele videofirmadele.

Töötanud AS-is Eesti Telefon vastutava toimetajana ning Pirita Linnaosa Valitsuses ja Põhja-Tallinna Valitsuses avalike suhete nõunikuna.

Aastast 2013 juhib ühemehefirmat Eno Leies Productions OÜ.

### Raamatud

* Vormel-1 ajalugu. Aastad enne I maailmasõda (2004)
* Kukersiit ja konnatahvel (2014, kaasautor)
* Toompea. Teejuht (2020)
* Hunt Kriimsilma üheksa ametit (2022)
* Raekoja plats. Teejuht (2023)

### Valik saatesarju ETV-s
* Tammetõru seiklused (1988-1989, stsenarist)
* Ma armastasn prantsuse keelt (1990, režissöör)
* Travel English (1990-1991, režissöör)
* Minu maailm (1990-1991, režissöör)
* Prantsuse keel - minu arm (1991, režissöör)
* Hej, Sverige! (1992-1994, režissöör)
* Eesli Televisioon (1994, stsenarist, lavastaja)
Sanu Sherpa

**Sanu Sherpa** (sündinud 1975 Sańkhuvāsabhā ringkonnas Koshī provintsis) on Nepali šerpa alpinist. 

Ta ronis 2006. aastal oma esimese kaheksatuhandelise mäe tippu (Cho Oyu). Oktoobris 2019, pärast edukat Dhaulagiri tipputõusu, teatati meedias, et Sanu on kolmanda nepallasena (Mingma Sherpa ja Chhang Dawa Sherpa järel) tõusnud kõigi 14 üle 8000 meetri kõrguste mägede tippu. Kokku kulus tal selleks 13 aastat (2006–2019).

Juulis 2022 ilmus meedias teade, et esimese mägironijana on Sanu Sherpa tõusnud kõigi (14) kaheksatuhandeliste mägede tippu kaks korda.

Juulis 2022 Eberhard Jurgalski juhitud uurimisrühma koostatud aruanne muutis Sanu senised Manaslu tipputõusud ( 2011, 2016) kehtetuks. Sanu Sherpa teatas meediale, et ta pole kunagi teadnud, et tema kaks eelmist Manaslu tippujõudmist polnudki päris tipus. "Seega ma tahan uuesti tippu ronida, seekord päris tippu."

22. septembril 2022 roniski Sanu taas Manaslu tippu. Seekord korrektselt peatippu. Neli päeva hiljem oli ta taas samas tipus. 22. septembril 2022 kandis veebisait 8000ers.com Sanu Sherpa saidi poolt koostatava kõigi kaheksatuhandeliste tippu jõudnute nn "uude nimistusse", kus Sanu paigutati neljandale kohale.

## Viited

## Välislingid
Flammulaster limulatus

***Flammulaster limulatus*** on šampinjonilaadsete seltsi vöödikuliste sugukonda kuuluv seente liik.

## Välislingid
* ''Flammulaster limulatus'' andmebaasis eElurikkus
Tata kreis

**Tata kreis** (ungari keeles *Tatai járás*) on 2. järgu haldusüksus (kreis) Ungaris Komárom-Esztergomi komitaadi põhjaosas. Kreisi halduskeskus on Tata linn.

Tata kreis piirneb põhjas Slovakkiaga.

Kreisis on 10 omavalitsust.

## Viited