open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Koorküla järvestik

**Koorküla järvestik** on järvede piirkond Sakala kõrgustiku lõunaserval Õhne ja Väikese Emajõe veelahkmel. Umbes 50 ruutkilomeetrisel maa-alal asub mõnikümmend järve, millest tuntuimad on Koorküla Valgjärv (44,1 ha), sügavuselt (26,8 m) Eesti järvedest viies. Selle järve lähedal asub sügavuselt Eesti kolmas järv – Udsu järv (30,25 m), pindalaga (6,2 ha). 

300 meetrit lõuna poole jääb Kiiskjärv, 500 meetrit ida poole Laanemetsa järv. Edasi tulevad Kadastiku ehk Katai järv (7,2 ha), Virtsjärv (9,2 ha) ja Nihu järv (6,5 ha). Eemale jääb Jääva järv. Mõni kilomeetrit edasi minnes võib leida Vilgjärve ehk Usseaiaaluse, Niiduotsa ja Pikri järve.

## Välislingid
*"Koorküla järvestik mäletab muistset aega" Eesti Päevaleht, 13. august 2002
Karl Ruut

**Karl Ruut** (25. veebruar 1862 Koorküla – 23. märts 1929 Tõrva) oli eesti kooliõpetaja, rahvaluulekoguja ja kodu-uurija.

Karl Ruut oli aastatel 1881–1884 Helme kihelkonnakoolis ja 1884–1929 Koorküla algkoolis õpetaja.

Ta on avaldanud kirjutisi ajakirjanduses ja komponeerinud mõned laulud. Tema teeneks tuleb lugeda ka eesti rahvakooli ajaloo uurimise algatamist.

## Viited
Jumestuskunstnik

**Jumestuskunstnik** (inglise keeles *beauty make-up artist*, vene keeles *визажист*) kujundab jumestuse abil inimeste välimust. Tavaliselt on tema ülesanne tuua esile inimese isikupära, kuid ka korrigeerida iluvead; samuti võib jumestuskunstnik aidata inimese välimust muuta. 

Kuna jumestuskunstnik kavandab ja teeb jumestust, peab ta tundma tänapäevaseid jumestustooteid ja -tehnikaid ning moesuundi. Tihti korraldavad jumestuskunstnikud näitlikke esitlusi ja koolitusi, tutvustavad jumestustooteid ning nõustavad kliente. 

Paljud jumestuskunstnikud töötavad teatris, televisioonis, filmis, ajakirjades, reklaamis ja moetööstuses. Samas kasutavad jumestuskunstnike teenuseid sageli pruudid, poliitikud ja teised inimesed, kes valmistuvad pidulikeks puhkudeks, kus nende välimusele pööratakse suurt tähelepanu.

## Eestis esindatud jumestustoodete ja -kosmeetikafirmasid
ARTDECO, Juvena, Shiseido, Kanebo, De Klie, Kenzoki, Max Factor, Rimmel, Revlon, Sampar, Maybelline, Yves Rocher, Clinique, Lumene, Isadora, Elizabeth Arden, Methode Jeanne Piaubert, La Prairie, Dior, Givenchy, Chanel, Yves Saint Laurent, Clarins, Darphin, Lancaster, Guerlain, Lancôme, Manhattan, The Body Shop, Biotherm, Armani, Estée Lauder Inc., Nivea, Pupa, Gosh, Carita, Collistar, Eisenberg, Avon Products, Bourjois, L'Oréal, Sisley, Jane Iredale, Kryolan, Cinema Secrets, Joe Blasco, Make Up Store, M∙A∙C 

## Välislingid

* Jumestuskunstniku ametikirjeldus kutsevalikuportaalis rajaleidja.ee
Tatjana Muravjova

**Tatjana Muravjova** (sündinud 13. jaanuaril 1949 Tallinnas) on Eesti poliitik.

## Haridus
Tatjana Muravjova on lõpetanud Tallinna 23. Keskkooli 1966  ning Venemaa G. V. Plehhanovi nimelise Majandusakadeemia majanduse erialal 1970.

## Töökäik ja tegevus ühingutes
Muravjova on töötanud Riikliku Plaanikomitee Arvutuskeskuse osakonnajuhatajana 1970–1987, Eesti Hoiupanga juhatuse liikmena 1987–1993, RASi Eesti Loto personalidirektorina 1993–1997 ning Balti Kindlustuse ASis projektijuhina 1997–1999.

Ta on E-Arsenali nõukogu liige, ASi Tallinna Lennujaam nõukogu liige, Eesti Tagatisfondi nõukogu liige ning naisteklubi AGORA liige.

## Poliitiline tegevus
Tatjana Muravjova oli Tallinna Haabersti linnaosa vanem 1999–2004 ning Tallinna abilinnapea 2004–2005. Ta oli Tallinna Linnavolikogu liige 1993–1996, X Riigikogu liige (2005–2007) ning XI Riigikogu liige (2007–2011). Muravjova on Eesti Reformierakonna liige alates 2002, ta on Reformierakonna juhatuse liige.
Kurbus

**Kurbus** on emotsionaalne valu. Kurbusega seostuvad millegi või kellegi kaotus, meeleheide, pettumus, abitus. 

Kurb inimene on tavaliselt vaikne, võib olla uimane ja eemalduda teistest inimestest. Tugeva kurbuse väljundiks on depressioon. Tihti väljendatakse kurbust nutuga.

Kurbus kuulub Paul Ekmani kirjeldatud kuue põhiemotsiooni hulka. Sinna kuuluvad veel rõõm, viha, üllatus, hirm ja vastikus.

Kurbus on normaalne inimese tundmus. Kurbust on kogenud kõik inimesed. Inimene reageerib kurbusega ebameeldivatele sündmustele – töökohalt koondamine, lapse haigestumine, esivanema surm, tulevikuplaanide nurjumine.

Kurbust on võimalik täheldada peale inimese ka teistel kõrgematel imetajatel: koeral pärast peremehe surma, täkul pärast kastreerimist.

Kurbusel on oma ratsionaalne tähendus: kurbuse olemasolu käivitab liigikaaslasel liigikaitse instinkti ja juhib tähelepanu asjaolule, et liigikaaslane vajab abi või toetust.

Kurbuse ajaline kestus on oluline kriteerium, mille järgi saab otsustada kurbuse käes kannatava inimese abivajaduse üle. Kuid see ajaline kestus sõltub suuresti kultuurilistest oludest. On kultuure, kus abikaasa surmajärgset kurbust peetakse kuu aja jooksul normaalseks. Kuid on ka kultuure, kus lähedase surm on juba järgmisel päeval unustatud.

## Lapsepõlv

Kurbus on lapsepõlves tavaline tunne. Mõnes peres on kas teadlik või alateadlik reegel, et kurbus ei ole "lubatud", kuid Robin Skynner leidis, et see võib põhjustada probleeme, kuna kurbuse "välja jätmine" võib inimesed muuta pealiskaudseks ja maniakaalseks. Lastearst T. Berry Brazelton leidis, et kurbuse tunnetamine teeb perekonnas tõsiste probleemide lahendamise lihtsamaks.

Kurbus on osa lapse arengu protsessist, mil ta eraldub algsest sümbioosist emaga ja saab iseseisvamaks. Iga kord kui laps emast natuke rohkem eraldub, peab ta õppima kuidas väikese kaotusega hakkama saada. Kui ema ei luba seda väikest stressi, mis sellega kaasneb, ei õpi laps kunagi enda kurbusega hakkamasaamist. Brazelton väidab, et liiga palju lapse lõbustamist vähendab lapse jaoks kurbuse emotsiooni;Selma Fraiberg soovitas, et on oluline austada lapse õigust kogeda kaotust täielikult ja sügavalt.

Margaret Mahler nägi samuti kurbuse tundmise võimes emotsionaalset saavutust, mis kaitseb inimest näiteks rahutu hüperaktiivsuse eest. D. W. Winnicott nägi kurbuse nutus psühholoogilist põhjust hilisematele väärtuslike muusikakogemuste tundmisele.

## Viited
Lucia

**Lucia** sündis 3. sajandil. Ta kasvas üles rikkas Sitsiilia peres. Pärast seda, kui talle ilmutas end Sitsiilia märter Agatha, otsustas tüdruk end pühendada kristlusele ja neitsilikule elule. Legendi järgi olevat Lucia oma silmad välja torganud ja saatnud need kandikul ühele oma austajatest, kellele tema silmade ilu oli lummavalt mõjunud. Tüdruku vankumatu usk rabas austajat niivõrd, et ta astus ka ise ristiusku. Lucia sai aga nägemise palvetamise ajal imekombel tagasi.

Oma varanduse jagas Lucia vaestele ning keeldus abiellumast. Solvunud peigmees andis oma pruudi Rooma võimudele üles ja kaebas, et Lucia on kristlane. Karistuseks saadeti tüdruk lõbumajja. Sinna tuli ta tirida härgadega, kuna Lucia keeldus kategooriliselt ise käimast. Ime läbi jäi ta bordellis puhtaks ja puutumatuks. Seejärel püüti Luciat põletada, kuid leegid ei hakanud talle külge. Ka keev õli ei teinud neiule viga. Lõpuks kisti tal hambad suust, lõigati ära rinnad (nagu pühal Agathalgi) ja mõõgaga torgati läbi tema kõri. Püha Lucia suri imperaator Diocletianuse ajal märtrina Sürakuusas 304. aastal.

Lucia nimi tuleneb ladinakeelsest sõnast *lux*, mis tähendab "valgus". Piltlikult öelduna tähendab nimi Lucia "valgusekandjat" või ka "päevavalgel sündinut". Oma "valgusekandja" rolli täitis märterneitsi Lucia eelkõige sellega, et temast sai kristlane, hiljem pimedate ning silmahaiguste käes kannatavate inimeste kaitsepühak. Lucia kultus oli keskajal laialt levinud. Praegu on 13. detsembril tähistatav luutsinapäev ehk Lucia mälestuspäev tuntuim Itaalias ja Rootsis.
Jörgen Brink

**Per <u>Jörgen</u> Brink** (sündinud 10. märtsil 1974 Hälsinglandi maakonnas Delsbos) on endine Rootsi murdmaa- ja laskesuusataja.

Brink on suusatanud maailma karikasarjas alates 1995. aastast, kui ta osales 8. jaanuaril Östersundi etapil 30 km vabastiilis ja sai 55. koha. Maailma karikasarja esimese ja seni ainsa etapivõidu sai ta 12. jaanuaril 2003 Otepää etapil. Brink sõidab kõiki distantse sprindist kuni 50 km. 2012. aastal võitis Tartu maratoni.

2007.–2008. aasta hooajal osales Brink laskesuusatamise MK-etappidel, kus ta parimaks kohaks jäi Hantõ-Mansiiskis saadud 40. koht.

## Saavutused

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2003  Val di Fiemmes
**  pronksmedal 2×10 km tagaajamisvõistlusel
**  pronksmedal 50 km vabastiilis
**  pronksmedal 4×10 km teatesõidus

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas
* 3. koht: 2003

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Jörgen Brink on maailma karikasarja etappidel osalenud 106 korda (seisuga 28. märts 2015) ja jõudnud poodiumile viis korda, millest üks kord on olnud kõige kõrgemal astmel.

## Välislingid

* 
* Jörgen Brink IBU kodulehel 
* Jörgen Brinki koduleht
Tikste ürgorg

**Tikste ürgorg** ehk **Tikste org** on mandriliustikutekkeline ürgorg Tõrva linna lääneserval Tikste oja kesk- ja alamjooksul.

Järsuveereline, kohati lausa kuristikuline ürgorg saab alguse Helme kirikumõisa alt ja suubub Tõrva linna keskuse kohal linna läbivasse Õhne jõe ürgorgu.  Ürgoru pikkus on umbes 2,5&nbsp;km ja laius 150–250 meetrit. Pokardi oja (riikliku registri nr 147, valgala 11,4 km3) ürgoru lääneserval asub endine Helme Sanatoorne Internaatkool, mille ehitamisel peeti silmas just tollast oru looduskaunist ja saastevaba õhkkonda.

Oru serval asub niinimetatud Pokardi loss (ehitatud 1870), mille omanik oli teiste hulgas haridusminister kindralmajor Aleksander Jaakson (1892 - 1942). 2017. aasta seisuga on lossi omanikuks Küprose päritolu ärimees Nicos Kounnas.

Pokardi oja ja ürgorg on korrastamata, ojas on palju langenud puid ja prahti, vaated devonipaljanditele avamata ja varjutatud võsaga. Minevikus on Tikste veski paisjärv ja Pokardi oja olnud saastunud endise Helme Sanatoorse Internaatkooli heitveega.
   
Ürgorus kulgevad teerajad läbi parkmetsa, ületavad korduvalt moreenkünkaid ja oru põhjas looklevat oja, mööduvad devoni liivakivipaljanditest ja mitmest allikastest, millest suurimat nimetatakse rahvasuus Silmaallikaks selle väidetavate raviomaduste tõttu.

Orus voolaval Pokardi ojal on kaks tehislikku paisjärve, millest esimene (Pokardi paisjärv) asub oja keskjooksul ja teine (Tikste järv) alamjooksul. Piki Pokardi oja vasakkallast kulges linlaste kirikutee ja kunagi oli Pokardi paisjärve kallas kohalike seas populaarne mai- ja jaanitule toimumispaik.

## Elustik

Ojas ja paisjärvedes elutsesid kunagi arvukad jõeforelli ja ojasilmu asurkonnad, mis inimtegevuse tulemusel on nüüdseks tõenäoliselt täielikult kadunud. Orus ja seda katvas metsas elutsevad rebased, jänesed, tuhkrud, nirgid, oravad, vesirotid ja koprad. Oru põhja ja veeri katab kõrge kuusik, milles on üksikuid lagendikke. Oru lõunaosas on toominga-, sarapuu- ja halli lepa tihnikuid. Lisaks kasvab orus mitut liiki sõnajalgu.

Pokardi oja ürgorg kuulub alates 2005. aastast maastikukaitsealale (Tikste maastikukaitseala) (umbes 30 ha). 2010. aastal toimus talgute näol orus "Teeme ära" üritus, mille käigus puhastati org prügist ja üleliigsest võsast .

## Vaata ka
*Tikste paljand

## Viited
Lüllemäe sanglepp

**Lüllemäe sanglepp** (ka **Must lepp**) on looduskaitsealune puu Valga maakonnas Valga vallas Lüllemäel Köstri järve kaldal.

Sanglepp kasvab Köstri järvest 5 meetri kaugusel. Lepp on jämeda tüvega, selle võra on lai, meenutab sammast. Puu kõrgus on 17 meetrit, ümbermõõt 2,85 meetrit.
Erik Salumäe

**Erik Salumäe** (sündinud 5. mail 1970 Kuressaares) on Eesti jurist ja poliitik, endine Riigikogu ja Reformierakonna liige.

## Haridus
Erik Salumäe on lõpetanud 1988. aastal kuldmedaliga Johann Köleri nimelise Viljandi 4. Keskkooli ja 1994. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

## Töökäik ja tegevus ühingutes
Salumäe on töötanud Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Konsistooriumis juristina, kantseleiülemana 1991–1992 ja kantslerina 1993–1995, Riigikogu põhiseaduskomisjoni nõunik-sekretariaadi juhatajana 1995–1999, OÜ Infobüroo Firmus juhatuse liikmena 2002–2003, rahvastikuministri nõunikuna 2003–2005 ja justiitsministri nõunikuna 1999–2002, 2005–2007.

Salumäe oli Eesti Muinsuskaitse Seltsi Asutava Kogu liige 1987. Ta on SA Eesti Draamateater nõukogu liige, Taustainfo OÜ juhatuse liige, OÜ Infobüroo Firmus osanik, SA Hooliv Eesti juhatuse liige, Õismäe Humanitaargümnaasiumi SA nõukogu liige, Rooma-Katoliku Kiriku Tallinna Peeter-Pauli koguduse liige, Eesti Üliõpilaste Seltsi liige ja Eesti Akadeemilise Õigusteaduse Seltsi liige.

## Poliitiline tegevus
Erik Salumäe oli Eesti Kongressi liige 1990–1992, Tallinna Linnavolikogu liige 2001–2002 ja XI Riigikogu (2007–2011) liige. Ta oli Eesti Liberaaldemokraatliku Partei liige 1990–1992 ja 1997–2017 Eesti Reformierakonna liige.

Erik Salumäed on korduvalt segi aetud Erika Salumäega. Tegelikult pole nad sugulased ega kuulu ka samasse erakonda.

## Isiklikku

Tema ema Anne-Mai Salumäe on koorijuht, isa Ivar-Jaak Salumäe on kirikuõpetaja, õde Ene Salumäe on kirikumuusik, organist ja koorijuht. Vaimulikud olid ka tema vanaisa Eduard Salumäe, tädimees Endel Kuulpak ja on onud piiskop Tiit Salumäe, Mart Salumäe ja tädipoeg Peeter Paenurm. Tema poeg on lavastaja Erik Richard Salumäe.

## Viited

## Välislingid
* Tutvustus Reformierakonna lehel
Sõjakommunism

**Sõjakommunism** oli Nõukogude riigi majanduspoliitika kodusõja ajal 1918–1921. Kõigi töötasu peaaegu võrdustati, välja arvatud juhtivatel töötajatel. Talupojad pidid kogu vilja, mida nad valitsuse arvates ei vajanud, ära andma. Pärast kodusõja lõppu asendati sõjakommunism uue majanduspoliitika NEP-iga.
Uus majanduspoliitika

**Uus majanduspoliitika** (ka **NEP** – lühend venekeelsest väljendist *новая экономическая политика*) oli Nõukogude Venemaa ja Nõukogude Liidu majanduspoliitika, mille pakkusid 1921. aastal välja Lenin ja Trotski. Et bolševikud ja Venemaa kodusõda olid Venemaa majanduse hävitanud, pidi Nõukogude Venemaa tegema majanduspoliitikas reformi; otsustati minna üle NEP-ile. 

Uue poliitika eesmärk oli tugevdada töölisklassi ja talurahva liitu ning suurendada töötajate huvi majanduse edendamise vastu. Selle saavutamiseks asendati toiduainete loovutamise kohustus toitlusmaksuga ning lubati ajutiselt erakaubandust.

## NEP-i meetmed

*Mindi tagasi rahalis-kaubanduslikele suhetele 
**talupoegade toiduainete andmise kohustus asendati toitlusmaksuga, talupoeg võis ülejääke vabalt turustada 
*taastati eraettevõtlus (peamiselt loodi väikeettevõtteid ja kooperatiive) 
*kasutati ka riigikapitalismi vorme (sündikaadid – isemajandavad ettevõtted) 
*väliskapitali kaasamine ettevõtlusesse (Saksa, Ameerika ja Inglise kapital, kuid poliitilistel põhjustel jäi väliskapitali osakaal väga väikeseks) 
*rahareform (uus raha tšervoonets seoti kullastandardiga, see lõi eeldused sotsiaalsete olude ja majanduse stabiliseerimiseks) 

## NEP-i lõpp

Aastal 1925, pärast Lenini surma, oli NEP-i peamine toetaja Nikolai Buhharin. NEP-i lõpetas 1929. aastal Jossif Stalin, kes algselt oli NEP-i toetanud, et vastanduda Lev Trotskile. Selle asemel pöörati peatähelepanu kollektiviseerimisele, kuna oli suur teraviljakriis ja industraliseerimine vajas viisaastakuplaani täitmiseks ressursse. Stalin väitis, et viljakriis oli tingitud NEP-ist, kus inimesed müüsid oma saaki kõrge hinnaga. Teine põhjendus viljakriisile oli pigem tuntud läänes ja põhjendas seda rasketööstuse eelisarendamisega, mis tekitas tarbekaupade kriisi ja inimesed, kel polnud võimalik neid osta, paigutasid oma raha viljatagavaradesse. 

Nepi vastaseks oli ka bolševike vasakpoolne opositsioon, kes leidis, et NEP on kapitalismi detailidega ja vähendab riigi kontrolli võimalusi. Nad leidsid, et NEP on kommunismi põhimõtete reetmine ja omab pikaajalist majanduslikku negatiivset efekti tulevikus. Kommunistid pidasid NEP-iga tekkinud kaubitsejaid tööliste klassivaenlasteks. 

Et Lenin pooldas NEP-i, siis on arvatud, et kui ta poleks surnud, oleks NEP jätkunud ja kollektiviseerimine ära jäänud või oleks seda teistmoodi tehtud. Lenin on ka NEP-i kohta öelnud: "Me teeme ühe sammu tagasi selleks, et pärast teha kaks sammu edasi", mis tähendas, et NEP oleks võinud muutuda ka millekski muuks, kui majandusolukord on paranenud. 

Lenini järeltulija Stalin tutvustas täielikku plaanimajandust, kogu majanduse renatsionaliseerimist ja 1920. aastate lõpus kiire industrialiseerimise poliitikat. Põllumajanduse kollektiviseerimine oli Stalini tuntuim ja hävitavaim osa lõplikus eemaldumises NEP-ist. On arutatud, kas industrialiseerimine oleks olnud ka ilma selleta võimalik, kui oleks rohkem makse küsitud. Nagu tehti Jaapanis Meiji ajal, Bismarcki Saksamaal ja pärast Teist maailmasõda Lõuna-Koreas ja Taiwanil.
Esna allikad

**Esna allikad** (ka: *Esna pargi allikad*) on rühm tõusu- ja langeallikaid, mis asuvad Järva maakonnas Paide linna ja Järva valla territooriumil. 

See koosneb umbes kümnest suhteliselt veerikkast alalisest allikast ja mõnekümnest ajutiselt, ainult suurvee ajal, moodustuvast allikast.

Allikatest saab alguse Esna jõgi. 

Allikate alal elab arvukalt linde.

1981. aastal loodi allikate kaitseks **Esna allikate kaitseala**.
Lagle

**Lagle** (*Branta*) on partlaste sugukonda kuuluv perekond veelinde. 

Nende levila hõlmab Palearktise riikkonna põhjapoolsemad rannikualad ja suure osa Põhja-Ameerikast. Talvel rändavad nad lõunapoolsematele rannaaladele, paikselt elavad ka Hawaii saartel. Edukalt on neid introdutseeritud ka Uus-Meremaale. 

## Eestis nähtud liigid
*mustlagle *Branta bernicla*
*kanada lagle *Branta canadensis*
*eskimo lagle *Branta hutchinsii*
*valgepõsk-lagle *Branta leucopsis* – Eestis lagledest kõige tavalisem
*punakael-lagle *Branta ruficollis*

## Teisi lagle perekonna liike
**[[Branta sandvicensis]]*
Aegviidu Siniallikad

**Aegviidu Siniallikad** on tõusuveeallikate rühm, mis asub Lääne-Virumaal Tapa vallas, jäädes Kõrvemaa maastikukaitseala territooriumile. Siniallikad asuvad Kauksi-Aegviidu-Penijõe matkaraja ääres. 

Siniallikad toovad vee maapinnale oosidevahelises nõos, kus asub allikajärvik. 

Suurvee ajal ulatub nende üldvooluhulk kuni 100 m/l, veevaesel ajal umbes 10 l/s. 

## Viited
Aravete allikad

**Aravete allikad** on karstiallikate rühm, mis asub Järva maakonnas Järva vallas Aravete aleviku lähistel Pandivere kõrgustiku loodeosas. 

Allikarühm tuleb maapinnale Sääsküla oja ülemjooksualal, selle pikkus piki jõge on umbes 300 meetrit. Suurvee ajal ulatub allikate üldvooluhulk kuni 900 l/s. 

Aravete allikad kuuluvad looduskaitse alla.

## Välislingid
*
Henry Kõrvits

**Henry Kõrvits** (sündinud 30. detsembril 1974) on eesti räppar, meediajuht ja turundaja. Tema kui räppari esinejanimed on **Genka** ja **Oleg Kosjugin**.

Räppimist alustas Genka 1996. aastal, DJ ameti võttis enda peale Paul Oja. Varsti liitus nendega Revo, kellega nad moodustasid bändi Toe Tag. Esimene kontsert anti juba 1996. aasta oktoobris, mitmes linnas esineti hiphopiüritustel.

1997. aastal andsid nad välja plaadi "The Real Kuhnja Homophobes". Järgmisel aastal liitusid Revo ja Genka hiphopansambliga A-Rühm, kuhu kuulusid veel Cool D, Kozy ja DJ Critikal, ning Toe Tagi tegevus jäi pooleli. 2001. aastal räppis Genka koos Droopyga sisse Eesti hiphopihiti "Tallinn", mida mängiti paljudes raadiokanalites ja muusikasaadetes. Samal aastal tuli Toe Tag tagasi ja korraldas Eestis ringreisi.

2004. aastal andis Toe Tag välja albumi "Legendaarne". Sellel on 18 lugu, millest hittideks said "Deja Vu", "Legendaarne" ja "Pankrot". Lugu "Legendaarne" pälvis 2004. aasta Raadio 2 aastahiti valimisel teise koha Nexuse "Hingetuna" järel. Üritusel peksis Genka Nexuse mänedžeri Peter Rossi.

2005. aastal jõudis Genka, Revo ja Paul Oja lugu "Pankrot" Eesti muusikaedetabelitesse, seda mängiti isegi Euroopa MTV-s.

2006. aastal andis A-Rühm välja albumi "Leegion", kus on 23 lugu. Lisaks A-Rühma lugudele tegi G-Enka plaadil mitu soololugu. A-Rühma plaadilt jõudis "Palmisaar" Raadio 2 aastahiti valimisel kolmandaks. "Palmisaarele" filmiti video Indias ja "Tugitooligangsterile" Inglismaal.

Genka ja Paul Oja asutasid plaadifirma Legendaarne Records. Seal on välja antud näiteks Metsakutsu, s'Poomi, Põhjamaade Hirmu ja Winny Puhhi helisalvestisi.

A-Rühm esines soojendusansamblina 30. juulil 2007 Tallinna laululaval räppar 50 Centi kontserdil.

Hooajal 2011/2012 juhtis Kõrvits TV3-s saadet "See pole lastesaade". Ta on mänginud filmitriloogias "Klassikokkutulek" (2016, 2018 ja 2019).

Henry Kõrvits oli aastatel 2012–2013 Raadio 2 peatoimetaja. Ta on töötanud kuus aastat Saku Õlletehase turundusosakonnas (Saku Rocki tootejuhina).

## Isiklikku
Henry Kõrvitsa isa on muusik ja näitleja Harry Kõrvits ning vanaisa oli helilooja ja muusikateadlane Harri Kõrvits. Henry ema on endine näitleja Viiu Kõrvits. Henry vend on Robert Kõrvits.  

Ta on 2015. aastast abielus Maris Kõrvitsaga. Paaril on kolm last: tütar Tuule Teele (sündinud 2010) ning pojad Karl Villem ja Georg Aksel.

## Diskograafia
* "Oleg Kosjugini lugu" (2010)
* "Genka / Paul Oja" (2014)
* "Oleg" (2021)
* "Oleg Kosjugin X" (2021)
* "Doom" (2023)

## Viited

## Välislingid
* 
* MySpace
* Toe Tag
* A-Rühm
* Legendaarne plaadifirma
* Legendaarne raadio
Turvatelefon

**Turvatelefon** on mobiil-, tava- või satelliittelefon, mis krüpteerib kõne keerulise tarkvaraga ning vähendab selle pealtkuulamisvõimalust. Turvakõne puhul muudetakse heli esmalt infoks, pakitakse ja krüpteeritakse ja lähetatakse andmesidekõnena teise turvatelefoni, kus see dekrüpteeritakse, pakitakse lahti ning muudetakse inimesele arusaadavaks jutuks.

## Kirjandus
*"Eestis müüakse pealtkuulamiskindlaid mobiiltelefone", Ärileht, 23.01.08
*"Cryptophone: pealtkuulajate peavalu", Äripäev, 13.12.07

## Välislingid
*Cryptophone
*Qtek-i turvatelefonid Eestis
*"Qtek-i turvatelefoni tutvustus", Terevisioon
Blackout (Britney Spearsi album)

**"Blackout"** on USA popmuusiku Britney Spearsi viies stuudioalbum. Album avaldati 27. oktoobril 2007 Austraalias, 29. oktoobril Suurbritannias ning 30. oktoobril Ameerikas ja mujal maailmas. 2007. aasta lõpu seisuga oli albumit müüdud kaks miljonit eksemplari.

## Laulude nimekiri

;Boonuslood

## Väljaandmata lood
* "Mmm Papi" (produtsent Nicole Morier)  (Euroopa ja lisaväljaande boonuslugu Spearsi kuuendal stuudioalbumil "Circus")
* "Rock Me In" (produtsendid Greg Kurstin, Nicole Morier) (Euroopa ja lisaväljaande boonuslugu Spearsi kuuendal stuudioalbumil "Circus")
* "Follow My Fingers" (produtsent Nicole Morier)
* "This Kiss" (produtsent Nicole Morier)
* "Whiplash" (produtsent Nicole Morier)

## Singlid
* "Gimme More" on esimene singel "Blackouti" plaadilt. Britney Spears esines selle looga 9. septembril 2007 MTV videomuusikaauhindade tseremoonial. Gimme More on teine singel, mis on nii edukas olnud pärast tema "...Baby One More Time" singlit.
* "Piece of Me" on teine singel albumilt. Laulule filmiti video 27. novembril 2007 Los Angelese restoranis ja ööklubis Social Hollywood. 
* "Break the Ice" on kolmas singel albumilt. Laul lasti Ameerika raadiotesse juba 3. märtsil 2008. Sellele laulule tehti animeeritud video ja see on esimene animeeritud video Britneylt.
* "Radar" on albumi neljas reklaamsingel. Singel on kättesaadav ainult digitaalse laadimisega. CD-singlit ei lastud välja, kuna Britney oli hakanud salvestama uut materjali. Lugu esineb tema uuel albumil "Circus" ülemaailmse boonusloona. 

## Viited
Jacques Revel

**Jacques Revel** (25. juuli 1942 Avignon – 13. märts 2026) oli prantsuse ajaloolane, üks silmapaistvamaid Annaalide koolkonna noorema põlvkonna esindajaid.

Revel õppis ajalugu École Normale Supérieure's ja Sorbonne'i ülikoolis ning sai 1978. aastal École des Hautes Études en Sciences Socialesi professoriks. Aastatel 1995–2004 oli ta selle rektor. Alates 1975. aastast on ta ka ajakirja Annales toimetaja, alates 1981 üks peatoimetajaid.

Uurimisteemadelt oli Revel keskendunud varauusaegsele Euroopale. Ta on teinud palju koostööd teiste ajaloolastega, luues ka uue üldkäsitluse Prantsusmaa ajaloost (see ilmus aastatel 1988–1991). Reveli võib pidada üheks kõige teadlikumaks mikroajaloo metoodika rakendajaks oma uurimistöödes, mille üks silmapaistvamaid tulemusi, raamat "Mässu loogika" on ka eesti keeles ilmunud. Revel tegeleb ka ajalooteooriaga.

## Eesti keeles ilmunud teos
**Mässu loogika: lasteröövide afäär Pariisis 1750*. Koos Arlette Farge'iga. Tallinn: Varrak, 2005. ISBN 9985310330

## Välislingid
*Reveli lühielulugu New Yorgi ülikooli veebiportaalis
Crips

**Crips** on Ameerika Ühendriikides asuv tänavajõuk, mis koosneb peamiselt afroameeriklastest.

Cripside jõuk sai avalikkusele tuntumaks 1969. aastal. Jõugu moodustamise eestvedajateks olid Raymond Washingtoni ja Stanley Tookie Williams III.

Aastate jooksul on tänavajõuk muutunud üheks suuremaks ja jõulisemaks jõuguks Ameerika Ühendriikides, milles on üle 30 000 liikme. Jõuk on tuntud eelkõige mõrvade, röövide, narkoveo ja tänavakakluste poolest. Cripsi liikmed kannavad tavaliselt siniseid särke, pükse, pearätte ja jalavarje. Cripsi suurim rivaal on teine suur tänavajõuk Bloods.

## Tuntud Cripsi liikmeid
*Bad Azz
*Battlecat
*B.G. Knocc Out (Nutty Blocc Compton Crip)
*Big Syke
*Brotha Lynch Hung
*C-Bo
*CJ Mac
*Coolio
*Daz Dillinger
*Dirty Red
*Dresta (Nutty Blocc Compton Crip)
*Eazy-E (Kelly Park Compton Crip)
*Goldie Loc
*Ice-T
*Jayo Felony (Rollin 40s Crip)
*Kokane
*Doggystyleeee
*Kurupt
*Lil' 1/2 Dead
*Lil Eazy-E
*MC Eiht
*MC Ren
*Richie Rich
*Snoop Dogg (Rollin 20s Crip)
*Spider Loc
*Swoop G 
*The Dove Shack
*The Twinz
*xZmiTh
*Tray Deee
*Tweedy Bird Loc
*WC (Neighborhood 111 Crip)
*Xzibit
*Blueface
2008. aasta Itaalia parlamendivalimised

**2008. aasta Itaalia parlamendivalimised** olid 13. ja 14. aprillil 2008 toimunud ennetähtaegsed Itaalia parlamendivalimised. Valimised olid ennetähtaegsed, sest Romano Prodi vasaktsentristlik valitsus kaotas 6. veebruaril umbusaldushääletuse.

Romano Prodi juhitav koalitsioon sai lüüa ja uue valitsuse moodustas paremtsentristide liider Silvio Berlusconi.
Bloods

**Bloods**, ka **Original Blood Family (OBF)**, on Ameerika Ühendriikide tänavajõuk, mis asub suuremates Ameerika linnades, eriti aga Los Angeleses.  

Jõuk on aktiivne 1972. aasta suvest, mil see esimest korda avalikuks sai. Tänavajõuk koosneb peamiselt afroameeriklastest. Jõugu sümboliks on punast värvi särkide, pükste, pearättide ja jalavarjude kandmine. Bloodsi jõuk on tuntud üle Ameerika Ühendriikide ja juba vähesel määral ka Euroopas. 

Bloodsi jõuk on tuntud eelkõige mõrvade, röövimiste, narkoveo ja tänavakakluste poolest. 

## Tuntud Bloodsi liikmeid

* B-Real (89th Street Family)
* DJ Quik (Tree Top Pirus)
* Suge Knight (Mob Pirus)
* The Game (Cedar Block Pirus)
* Damu Ridas (Mafia Lanes)
* Mack 10 (Queen Street Bloods)
* Kenert  (9 trey bloods)
* Karmee (Black Wall Street)
* YoungBloodZ (United Blood Nation)
* M.O.P (United Blood Nations)
* G-BLOCK (United Blood Nation)
* Volagona (United Blood Nation)

## Välislingid
* http://www.streetgangs.com/
Tombak

**Tombak** on vase ja tsingi sulam. Tsingi sisaldus selles on kuni 30%; põhimõtteliselt on tegu vähese tsingisisaldusega valgevase ehk messinguga.
Superunknown

**Superunknown** on USA hevibändi Soundgarden neljas stuudioalbum, mis ilmus 1994.

## Lood
#"Let Me Drown" (Chris Cornell) – 3:51
#"My Wave" (Cornell, Kim Thayil) – 5:12
#"Fell on Black Days" (Cornell) – 4:42
#"Mailman" (Matt Cameron, Cornell) – 4:25
#"Superunknown" (Cornell, Thayil) – 5:06
#"Head Down" (Ben Shepherd) – 6:08
#"Black Hole Sun" (Cornell) – 5:18
#"Spoonman" (Cornell) – 4:06
#"Limo Wreck" (Cameron, Cornell, Thayil) – 5:47
#"The Day I Tried to Live" (Cornell) – 5:19
#"Kickstand" (Cornell, Thayil) – 1:34
#"Fresh Tendrils" (Cameron, Cornell) – 4:16
#"4th of July" (Cornell) – 5:08
#"Half" (Shepherd) – 2:14
#"Like Suicide" (Cornell) – 7:01
#"She Likes Surprises" (Cornell) – 3:17
Üügu allikad

**Üügu allikad** on rühm langeallikaid Muhu saarel Kallaste külas. 

Allikad avanevad Üügu panga jalamilt ja voolavad ühtse ojana lähedalasuvasse – umbes 60–70 meetrit – merre.  

Allikad asuvad Üügu maastikukaitsealal.

## Välislingid
*
Vetiku allikad

**Vetiku allikad** (ka: **Vanajärve allikad**, **Vetiku Söeoru allikad**) on rühm allikaid, mis asuvad Lääne-Virumaal Vinni vallas. 

Allikad asuvad orus, moodustades paisjärve, mida kutsutakse Vanajärveks, ja oja. 

Allikate summaarne vooluhulk on veerohkel ajal mitusada liitrit sekundis. 

Vanajärve ääres pesitseb arvukalt linde.

Allikad on võetud kaitse alla, moodustatud on **Vetiku allikate kaitseala**.
Olümpiaad (võistlus)

**Olümpiaad** on õpilastele või üliõpilastele mõeldud mitmevooruline teadmiste võistlus kindlas aines.

## Riiklikud olümpiaadid Eestis

Eestis koosneb olümpiaad tavaliselt koolivoorust, piirkondlikust voorust ja vabariiklikust voorust. Mitmete olümpiaadide puhul moodustatakse vabariikliku vooru võitjatest võistkond, kes esindab Eestit rahvusvahelisel olümpiaadil.

2007/2008 õppeaastal korraldati Eestis kooliõpilastele olümpiaade järgmistes ainetes:
*Ajalugu
*Bioloogia
*Eesti keel võõrkeelena
*Emakeel  
*Filosoofia
*Füüsika
*Geograafia
*Informaatika
*Inglise keel
*Keemia
*Lingvistika
*Loodusteadused
*Majandus
*Matemaatika
*Muusikaõpetus
*Saksa keel
*Soome keel
*Tööõpetus
*Vene keel emakeelena
*Vene keel võõrkeelena

## Vaata ka
*Rahvusvaheline füüsikaolümpiaad
*Rahvusvaheline teadusolümpiaad (inglise keeles *[[:en:International Science Olympiad|International Science Olympiad]]*)
*Euroopa Liidu loodusteaduste olümpiaad (inglise keeles *[[:en:European Union Science Olympiad|European Union Science Olympiad]]*)

## Kirjandus
*Viire Sepp, doktoritöö: "Estonian Olympiads: Their psycho-educational function in supporting talented students", 2008, ISBN 9789985405499 PFD (kokkuvõte)  http://www.horisont.ee/node/845

## Välislingid
*Eesti koolinoorte olümpiaadid
Käina laht

**Käina laht** on madal laht Hiiumaa kaguosas Hiiumaa vallas. 

Selle pindala on 9 km2 ja suurim sügavus umbes 1 meeter. 

Lahte eraldab Väinamerest Kassari saar. 

Lahes on arvukalt saari ja roostikke. 

Käina laht koos Hiiumaa saartega on arvatud Ramsari alade hulka (17. juuni 1997).

Käina lahes asub riiklik Käina meremudamaardla.


Käina Bay 3.jpg|Männaklaid.
Käina Bay 6.jpg|Ühendus merega Orjakul. Merepoolne osa
Käina Bay 7.jpg|Vaade Orjaku ühendustunneli pealt lahe suunas
Käina Bay 8.jpg|Vaade Orjaku ühendustunneli pealt mere suunas


## Vaata ka
*Käina lahe – Kassari maastikukaitseala
Ööri lõpp

**Ööri lõpp** (ka *Ariste laht*) on laht Saare maakonnas Saaremaa vallas, Sõrve poolsaare looderannikul.

Lahte loetakse Kaugatoma lahe kirdesopiks. Lahe lõunarannikul asub Kaugatuma pank.

Lahe veepeegli pindala on umbes 11 km². Lahte voolab Salme jõgi.

## Viited

## Välislingid
*Ariste laht Eesti entsüklopeedia, koos fotodega
Seritsa lahing

**Seritsa lahing** (vene: Битва на реке Серице) oli 26. augustil 1501 Liivimaa-Moskva sõjas peetud lahing Liivimaa ja venelaste väe vahel, mille esimesed võitsid.

Lahing toimus sõja alguses, kui ordumeister Wolter von Plettenberg oli väega Pihkvamaale tunginud. Tema sissetungi kiirustasid tõkestama ülekaalukad Pihkva ja Moskva väeüksused, kuid Irboska juures Seritsa jõe lähedal õnnestus paremini organiseeritud Liivimaa vägedel venelaste väekorraldus segi ajada ning nad põgenema sundida, kusjuures liivimaalastele jäid sõjasaagiks ka venelaste tulirelvad. Mõlema poole kaotused olid tõenäoliselt üpris väikesed. Olulisemaid tagajärgi sellel lahingul siiski polnud, sest Leedu-poolse abita jäänud Plettenberg ei suutnud ainult oma vägedega Pihkvat piirama asuda. Vähem kui kuu pärast lahingu toimumist pöördusid Liivimaa väed koju tagasi.

## Kirjandust
*Nikolai Aleksejevitš Polevoi (1796-1846): Istorija Russkovo Naroda (5. osa) (*История Русского Народа*), Moskva, 1833, lk. 640

## Välislingid
*Сирице (Русско-ливонская война, 1500—1503)
Kihelkonna laht

**Kihelkonna laht** asub Saaremaa lääneosas Saaremaa vallas Tagamõisa poolsaare ja Vilsandi saare vahel. Lahe lõunaosas on väiksem Kiirassaare laht ja kaguosas kitsas Abaja laht, idakaldal Jaagarahu sadam.

Laht jääb Vilsandi rahvuspargi territooriumile.
Mardihansu laht

**Mardihansu laht** on laht Hiiumaa läänerannikul. 

Lahe sügavus jääb enamikus alla 10 meetri.

Lahte suubub Vanajõgi. 

Suur osa Mardihansu lahest jääb Tihu maastikukaitseala territooriumile.

## Välislingid
*
Jausa laht

**Jausa laht** on laht Hiiumaa kaguosas, Väinamere siselaht.

Lahte suubuvad Luguse jõgi ja Jausa oja. 

Lahe põhjaosas asub Orjaku sadam.

## Vaata ka
*Jausa küla
Butõrka

**"Butõrka"** on kinnipidamisasutus Moskvas. Nime on see saanud umbes 1 km põhjaloodes asuva Butõrki piiripunkti (vene keeles *zastava*) järgi.

"Butõrka" on üks tuntumaid vanglaid Venemaal. Praegune nimetus on "Moskva eeluurimisvangla nr 2", vene keeles *СИЗО № 2 г. Москвы*.

## Ajalugu
Moskva haldus- ja tollipiirina toiminud Kammerkolleegiumi vallis oli Butõrki piiripunkt. Sellest umbes 1 km lõunakagusse ehitati 1771. aastal husaaripolgu kasarmud, mida samuti nimetati Butõrki kasarmuteks. Seal oli ka pihttaraga ümbritsetud vangistuskoht (vene keeles *ostrog*). Kompleksi keskele rajati 1782. aastal Jumalaema Kaitsmise kirik arhitekt Matvei Kazakovi projekti järgi. See kirik on tänapäeval uuesti tegutsev.

Aastatel 1784–1794 ehitati kasarmu- ja vangistuskompleks ümber suureks vanglaks samuti Kazakovi projekti järgi.

## Kinnipeetuid
Veel kasarmu aegu oli seal aastatel 1774–1775 ühe torni (tollal Lõunatorn; tänapäeval Pugatšovi torn) keldris vangis kuni oma hukkamiseni Jemeljan Pugatšov.

Revolutsiooni eelsest ajast NKVD päevini pruugiti Butõrkat juurdluse läbiteinute transiitvanglana.

Tuntumate "Butõrka" vangide hulgas on olnud ka Feliks Dzeržinski, Vladimir Gussinski, Vladimir Majakovski, Aleksandr Solženitsõn, Johan Laidoner ja Georg Meri.

## Eesti NSV-st pärit surmamõistetute hukkamiskoht
Aastatel 1950–1956 kasutati "Butõrkat" Eesti NSV-s surmamõistetute hukkamiskohana. Septembris 1956 lõpetati hukatavate Moskvasse saatmine ning alates 12. septembrist 1956 hukati taas Keskvanglas Tallinnas.

Eesti NSV-st pärit surmamõistetute ja Moskvas hukatute koguarv pole teada. Aastatel 1954–1956 hukati "Butõrkas" 18 Eesti NSV-s kriminaalkuritegusid sooritanud ja seal surmamõistetud inimest.
### "Butõrkas" hukatuid
*Leo Audova, hukati 15. juunil 1954

## Viited

## Välislingid
Möödakarvapai

**Möödakarvapai** on ansambel Dagö viies album, mis ilmus 2008. aasta aprillis.

## Laulud
# "Möödakarvapai" - 4:01
# "Tartu (feat J. Karjalainen)" - 6:04
# "Veider" - 3:57
# "Vao" - 4:10
# "Välismaal" - 6:07
# "Ääremail" - 3:48
# "Härra Ahven" - 3:07
# "Anu maal ja" - 3:23
# "Imal toomingas ja üllas kuu" - 2:20
# "Järgmisel hommikul" - 5:57
# "Eraelu" - 2:40

## Välislingid
*
Astuuria lipp

**Astuuria lipp** on Hispaania autonoomse piirkonna Astuuria lipp.

Astuuria autonoomiastatuut (3.1) ütleb: "Astuuria Vürstiriigi lipp on traditsiooniline nelinurkne lipp kollase Võiduristiga sinisel põhjal." Lipul on sinine (Pantone 109) põhi. Keskmest masti pool on kollane (kuldne; Pantone 829) rist, mille põikiharude all on tähed alfa ja oomega (alfa ja oomega, algus ja ots). Alfa on suurtäht, oomega on väiketäht. Oomega on kujutatud väiketähena, järgides kõige vanemaid maale (näiteks Oviedo kirikus San Julián de los Prados). Proportsioonid on 2:3.

Sinine on neitsi Maarja värv. Võidurist on vana Astuuria sümbol.

Eriti pidulikel puhkudel kasutatakse siidlippu kullast ja vääriskividega võiduristiga. Tavalistel puhkudel kasutatakse tugevast peenvillast või sünteetilisest riidest lippu, millele võidurist on trükitud või peale pandud. Lipuversioonil, mida kasutatakse siseruumides, on rist keskel.

Lipp pärineb Hispaania iseseisvussõja ajast, mil Astuuria Vürstiriigi Üldkogu kuulutas välja suveräänsuse ja lõi sõjaväe sissetungijate vastu.

Lipu kohta käiv seadus 4/1990 võeti vastu 19. detsembril 1990.


Flag of Asturias (indoor).svg|Lipu variant, millel rist on keskel. Seda kasutatakse hoone sees
Royal flag of Ramiro I of Asturies.svg|Astuuria kuninga Ramiro I kuninglik lipp


## Vaata ka
* Asturina

## Välislingid
* Ley 4/1990, de 19 de diciembre, de la Bandera del Principado de Asturias (*hispaania keeles*)
* Astuuria lipust
* Astuuria ajaloolised lipud (*hispaania keeles*)
Võidurist

**Võidurist** (*Cruz de la Victoria*) ehk **Pelayo rist** on rist, mida legendi järgi kandis tulevane Astuuria kuningas Pelayo otsustavas Covadonga lahingus mauride vastu 722. Sellest lahingust sai alguse rekonkista.

Võidurist on tehtud tammepuust. See on kujult ladina rist, mille otsad on kolmeharulised. Keskel on relikviaar. 908. aastal laskis kuningas Alfonso III Suur Frangi riigi kullasseppadel risti katta kulla ja kalliskividega (*[[crux gemmata]]*). See oli annetus Oviedo San Salvadori katedraalile. Risti tagaküljel on sest ajast ladinakeelne kiri "HOC SIGNO TVETVR PIVS. HOC SIGNO VINCITVR INMICVS" ("Selle ristiga kaitstakse vaga. Selle ristiga võidetakse vaenlast"). Algselt kuulusid võiduristi juurde risti põikpuult rippuvad alfa- ja oomegakujulised pendiliad, mis hiljem on kaotsi läinud, kuid ei puudu risti koopiatelt ja kujutistelt heraldikas. Risti hoitakse Oviedo katedraali kabelis Cámara Santa.

Cruz de la victoria de Asturias.JPG|Kabelis eksponeeritud võidurist
Congas de Onis.JPG|Stiliseeritud võiduristi kujutis rippumas Cangas de Onísi Rooma-aegselt sillalt


## Heraldikas

Risti stiliseeritud kujutis, mida tuntakse ka **Astuuria risti** nime all, on Astuuria lipul ja Astuuria vapil, samuti mõne väiksema omavalitsusüksuse vappidel.

Astuuria kuningriigi vapil oli võidurist, mille kohal oli pealdis "HOC SIGNO TUETUR PIUS" ja all pealdis "HOC SIGNO VINCITUR INIMICUS".  

Flag of Asturias.svg|Astuuria lipp
Escudo de Asturias.svg|Astuuria vapp
Emblema del Reino de Asturias.svg|Astuuria kuningriigi sümbol
Escudo de Allande.svg|Allande vapp
Gozon flag.svg|Gozóni lipp
Escudo de Gozón.svg|Gozóni vapp


## Vaata ka
*Inglite rist
* Peñalba rist

## Välislingid
*Sissekanne turismisaidil, foto (*hispaania keeles*)
Peet Sauer

**Peet Sauer** (15. november 1857 Hiiessaare, Hiiumaa – 1924) oli ühe 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi alguse Eesti usuliikumise, priilaste, juhte. 

Ta oli priilaste liikumise rajaja Hiiumaal 1881. aastal. Hiljem võtsid tema töö osaliselt üle baptistid, kes heitsid ta Haapsalu baptistide juhi Adam Reinhold Schiewe otsusega endi keskelt 1884. aastal välja. Kogudusest lahkunud eesotsas Saueriga moodustasid uue koguduse, mille järeltulija on tänini tegutsev Palade Priikogudus. 

1897. aastal jõudis liikumine tema eestvedamisel Saaremaale. 

1906. aastal hankis Sauer tsaarivõimudelt ametliku tegutsemisloa. 

Eesti Vabariigi loomise järel moodustasid priikogudused Eesti Jeesuse Kristuse Evangeeliumi Koguduste Ühenduse, mis 1936. aastal nimetati ümber Evangeeliumi Priiusuühingute Liiduks.
1999. aasta Austria parlamendivalimised

**[[1999]]. aasta [[Austria]] parlamendi[[valimised]]** toimusid 3. oktoobril. Nii tollase Austria liidukantsleri Viktor Klima juhitud Sotsiaaldemokraatlik Partei kui ka Wolfgang Schüsseli juhitud Rahvapartei kaotasid hääli. Sotsiaaldemokraadid said tugeva kaotuse osaliseks, kuid neil õnnestus jääda tugevamaks parteiks. Rahvapartei seevastu kukkus esimest korda oma ajaloos kolmandale kohale. Teisele kohale tõusis paremäärmuslik Austria Vabadusepartei Jörg Haideri juhtimisel. Neljandaks jäid rohelised. Liberaalne Foorum kaotas oma esindatuse parlamendis.

## Valimistulemus

Pärast valimisi vahetas SPÖ-ÖVPi valitsuse välja ÖVP-FPÖ koalitsioon, liidukantsleriks sai Wolfgang Schüssel. See põhjustas rahvusvahelise meelepaha Euroopa Liidus. Meelepaha põhjuseks oli see, et valitsusse kuulusid paremäärmuslased. Euroopa Liit rakendas Austria valitsuse vastu "sanktsioone", näiteks keeldudes kätt surumast Schüsseli valitsuse liikmetega. Euroopa Liit lõpetas need sanktsioonid 2000. aasta suvel, nähes, et neist pole kasu.
Priit Kolsar

**Priit Kolsar** (räpparinimega **Cool D**; sündinud 23. oktoobril 1976 Tartus) on Eesti räppar ja muusik.

Tal tekkis lähem huvi hiphopi vastu, kui ta töötas Tartu Raadios, kus ta mängis räpilugusid ja edastas räpiuudiseid. Vahepeal mängis trumme Rocki bändis. Huvi hiphopi vastu oli aga endine ja varsti tekkis tal juba soov ise midagi kirjutama hakata. Esimese albumi, "O`Culo", andis Cool D välja 1995. aastal. Kogumik oli esimene hiphopi esindaja Eestis.

1998. loodi koos DJ Critikali, Kozy, G-Enka ja Revoga uus Eesti räpparite bänd A-Rühm. Esimeselt A-Rühma plaadilt sai väga tuntuks lugu "Popmuusik".

Cool D on välja andnud kokku 9 albumit, viimane aastast 2012. Lisaks oma soolokarjäärile on Cool D teinud lugusid koos G-Enka ja paljude teiste eesti räpparitega. Cool D lugudele "Pole sinu asi" ja "Eestlased" on filmitud ka videod.

A-Rühma kolmas album "Leegion" anti välja samuti 2006. aastal. Selle albumi kahele loole tehti välismaal ka video. "Palmisaar" filmiti Indias ja "Tugitooli gangsteri" video Inglismaal.

30. juulil 2007, kui Tallinnas esines Ameerika Ühendriikide tuntud räppar 50 Cent, oli A-Rühm selle soojendaja.

## Diskograafia

* 1995 – "O'culo"
* 1996 – "Sõnumid pimedusest" 
* 1998 – "Saaga läheb edasi"
* 1999 – "Pahade planeet"
* 2001 – "Räpased riimid"
* 2004 – "Seenioride vabakava"
* 2005 – "Tütar üksi kodus"
* 2009 – "Cool FM"
* 2012 – "Tumeaine"
* 2024 – "Mõnuaine"

### Singlid
* 2004 – "Pole sinu asi"
* 2005 – "Eestlased"
* 2005 – "Tasa"
* 2005 – "Tütar üksi kodus osa 6 (sextrett)"
* 2006 – "Aitäh elu eest"
* 2006 – "Tahan sind hetkeks"
* 2006 – "Ma olen räpane"
* 2007 – "Juua täis peaga"
* 2009 – "Suveläpatis"
* 2012 – "Pessimistlik"
* 2020 – "Äkilised vanad pässid"
* 2021  - "Kus mu papp on"
* 2022 – "Eesti Despacito"
* 2022 – "Üks veel" - A-RÜHM
* 2022 – "Reede" - A-RÜHM
* 2023 – "Sama kuumad" - A-RÜHM
* 2024 – "Playlist"

### DVD
* 2006 – "Legaalselt eetris"

## Välislingid
*
*
* "Cool D: kõige raskem periood ongi praegu" ERR menu, 30. aprill 2024
Ott Lumi

**Ott Lumi** (sündinud 1. detsembril 1978 Tallinnas) on eesti suhtekorraldaja ja politoloog, endine poliitik. 

## Haridus
Lumi on lõpetanud 1996. aastal Tallinna Saksa Gümnaasiumi ja õppinud Tallinna Pedagoogikaülikoolis, kus oli ka üliõpilasesinduse juht. 2005. aastal kaitses ta Tallinna Ülikoolis magistritöö ja sai magistrikraadi haldusjuhtimise erialal; 2022. aastal kaitses sealsamas doktoritöö "Eesti demokraatlike institutsioonide jätkusuutlikkuse allikad ja võimalikud kriisifaktorid – tõlgendused järeldemokraatia ja institutsionalismi teooriate prisma läbi" (juhendajad Georg Sootla ja Leif Kalev) ning sai doktorikraadi riigi- ja poliitikateadustes. 

## Töö ja poliitika
### Tegevus poliitikuna
Poliitikasse läks ta 1996. aastal. 2001. aastal, kui asutati Res Publica erakond, oli ta üks selle asutajaid. Algul oli ta „äraostmatute” varjus, kuid mängis olulist rolli erakonna ülesehitamisel. 2002. aastal oli Lumi Res Publica Tallinna piirkonna projektijuht, 2002–2003 oli ta erakonna poliitiline sekretär. 2003. aastal töötas ta peaminister Juhan Partsi sisenõunikuna. 

Lumi oli aastatel 2003–2005 Res Publica peasekretär ning 2006–2007 Isamaa ja Res Publica Liidu kaaspeasekretär. 2007. aasta valimistel valiti Lumi XI Riigikogu koosseisu, kuid ta lahkus 2009. aastal parlamendist ja 1. jaanuaril 2010 IRL-ist, suundudes ettevõtlusse. 

### Tegevus Tallinna Ülikoolis
Pärast Tallinna Pedagoogikaülikooli ümberkorraldamist valiti ta Tallinna Ülikooli Kuratooriumi liikmeks. Aastatel 2008–2015 oli ta Tallinna Ülikoolis avaliku poliitika lektor, hiljem külalislektor. Aastatel 2014–2017 juhtis Lumi Tallinna Ülikooli Arengufondi nõukogu. Ta on Tallinna Ülikooli Kirjastuse Biblioteca Politica väljaannete teaduskolleegiumi liige.

### Suhtekorraldustöö
2009. aastast töötab Lumi suhtekorraldajana. Ta oli valitsussuhete ettevõtte Meta Advisory Group üks kaasasutajaid ja partner, 2025. aasta seisuga nõustab ta seal valitsussuhete ja korporatiivkommunikatsiooni projekte. 

### Liikmesus
Aastatel 2012–2014 kuulus ta Eesti Turunduskommunikatsiooni Agentuuride Liidu juhatusse ja 2012–2016 Eesti Korvpalliliidu juhatusse. Ta on olnud ka Eesti Lastevanemate Liidu liige.

## Tunnustus
* 2019 – Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane  
* 2023 – Tartu Ülikooli Tänutäht

## Viited
Nortt

__NOTOC__
**Nortt** on 1995. aastal algust teinud Taani ühemehe black/doom metal bänd.

## Diskograafia
### Albumid
* Gudsforladt (2004)
* Ligfærd (2006)
* Galgenfrist (2008)
### EPd
* *Hedengang* (2002)
### Demod
* *Nattetale* (1997)
* *Døden...* (1998)
* *Graven* (1999)
### Albumid koos teiste ansamblitega
* Xasthur (2004)

## Viited
* Nortt ''Encyclopaedia Metallum''is
Nomenklatuur

**[[Nomenklatuur (eliit)|Nomenklatuur]]** oli eliitgrupp inimesi Nõukogude Liidus.

Nomenklatuur on võõrsõna, mis tähendab nimekirja või klassifikatsiooni.

***[[IUPACi nomenklatuur]]** on keemiliste ainete nimetuste süsteem. 
***[[Bionomenklatuur]]**
****[[Binaarne nomenklatuur]]** on ladinakeelsete liiginimede nimetamine kahesõnaliste väljendite (**binaarsete  nimetuste**) abil
***[[Keemianomenklatuur]]** on keemilise aine struktuuri ja nimetust siduvate reeglite kogu.
***[[Astronoomiline nomenklatuur]]**
* Nõukogude ajal nimetati kaubanduslikuks nomenklatuuriks müügilolevate kaupade liigitust (näiteks "tarbekaupade nomenklatuur").
*NLKP parteiline nomenklatuur, NSV Liidus ja Eesti NSV-shttps://www.ra.ee/wp-content/uploads/2017/03/H2m2l2inenMariliis_Eestimaa_Kommunistliku_Partei_TUNA2011_1.pdf
## Vaata ka
*Nomenklatuurikoodeksid
The Singles 81-85

*Albumi tegelik nimi on "The Singles 81>85", kuid tehnilistel põhjustel ei saa pealkirja õigesti näidata.*

**The Singles 81>85** on Depeche Mode'i 1985. aastal ilmunud kogumik.

## Lood
#Dreaming Of Me
#New Life
#Just Can't Get Enough
#See You
#Leave In Silence
#Get The Balance Right
#Love In Itself
#People Are People
#Master And Servant
#Blasphemous Rumours
#Somebody
#Shake The Disease
#It's Called A Heart
Oliver Sykes

**Oliver Scott Sykes** (sündinud 20. novembril 1986 Sheffieldis) on inglise laulja ja laulukirjutaja, tuntud kui rokkansambli Bring Me the Horizon juhtiv vokalist. Ta asutas ka rõivafirma Drop Dead Clothing ja lõi graafilise romaani.
Lauri Kink

**Lauri Kink** (sündinud 25. oktoobril 1976 Viljandis) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1999. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitlejana (2. lend). 

Aastatel 2000–2014 töötas ta Endla teatris näitlejana. Seejärel on ta tegutsenud vabakutselise näitlejana. 

Lauri Kink on mänginud filmis "Stiilipidu" ja ETV kriminaalsarjas "Ohtlik lend". TV3 telesarjas "Kättemaksukontor" kehastab ta Paavel Lusti.

2017. aastal lõpetas ta Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskooli sepa eriala.

## Viited
Harilik ädalalill

**Harilik ädalalill** (*Parnassia palustris*) on kivirikuliste  sugukonda ädalalille perekonda kuuluv rohttaim. 

Taim on kuni 35 cm kõrge palja püstise ühe või mitme varrega. Südajasmunajad lehed pikkade vartega paiknevad madalas kodarikus. Üks lehtedest on varreümbrine. 

Varre tipus üks valge tumedama soonestusega õis. 5 valget tolmukat rohekate soontega. Tavaliste tolmukate vahel on 5 näärmelist kõlutolmukat, millel sigimiku juures on nektarinäärmed ning jätkutipus meetilkade sarnased näärmed, mis meelitavad tolmeldajaid. Õitseb nagu nimigi viitab ädalal, ehk siis kui teised niidutaimed on enamuses õitsemise juba lõpetanud. 

Kasvab nii kuivadel kui mõõdukalt niisketel niitudel, soostunud niitudel ja teistel soistel aladel. 

Eestis tavaline. 

## Pildid

Parnassia palustris - Niitvälja bog2.jpg|Niitvälja soos
Ädalalill (Parnassia palustris).JPG|Nederma puisniidul


## Välislingid

* 

*Ädalalill
Emumäe maastikukaitseala

**Emumäe maastikukaitseala** on kaitseala Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas Pandivere kõrgustiku lõunaserval. Selle pindala on 536 hektarit.

Maastikukaitseala moodustati 1978. aastal, et kaitsta Pandivere kõrgustiku servamoodustisi.

Kaitseala territooriumile jääb Emumäe kõrgeim tipp.

## Välislingid
*Maastikukaitseala kaitse-eeskiri
Jalase maastikukaitseala

**Jalase maastikukaitseala** on kaitseala Raplamaal Märjamaa ja Rapla vallas. Selle pindala on 2729 hektarit. 

Maastikukaitsealal kaitstakse eriti soo-, loo- ja metsakooslusi, kaitsealuseid liike, geoloogilisi üksikobjekte ja Jalase eriilmelist külamaastikku. Kaitsealale jääb kolm  metsise mänguala.

Kaitseala ajalugu ulatub 1937. aastasse, mil erilise tähelepanu alla võeti Lipstu nõmm, 1964. aastal kaasati lisaks eelnevale ka Sõbessoo ehk Jalase järv, 1988. aastal ka Iietse künnapuu. Praegune staatus ja piirid aastast 2003. Kaitseala läbivad Kõrvetaguse peakraav, Jalase peakraav ja Kabala oja.

Kaitsealasse kuuluvad järgmised vööndid:
*Abrumetsa sihtkaitsevöönd (359 ha)
*Jalase piiranguvöönd (891,2 ha)
*Kõrvetaguse sihtkaitsevöönd (419,3 ha)
*Lipstu nõmme sihtkaitsevöönd (91,2 ha)
*Oodava sihtkaitsevöönd (272,3 ha)
*Sõbesoo sihtkaitsevöönd (695,7)

Kaitseala geograafilised koordinaadid on 58°58'42" N 24°35'49" E.

Jalase maastikukaitseala keskkonnaregistri kood on KLO1000157.

## Välislingid
*Maastikukaitseala kaitse-eeskiri
*Keskkonnaregister