open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Petter Adolf Karsten

**Petter Adolf Karsten** (16. veebruar 1834 – 22. märts 1917) oli Soome mükoloog, keda on nimetatud ka "Soome mükoloogia isaks".

Ta andis nime umbes 200 seeneperekonnale ja 2000 liigile.

Tema järgi on nimetatud seeneperekonnad *[[Karstenia]]* ja *[[Karsteniomyces]]*.

Ta nimetas seeneperekonna *Onnia* (jänesepäss) oma poja Onni Alexander Karsteni (1868–1958) järgi.
Clas Bjerkander

**Clas Bjerkander** (23. september 1735, Skara – 1. august 1795) oli Rootsi meteroloog, botaanik ja entomoloog.

1778. aastal valiti ta Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks.

Tema järgi on nimetatud seente perekond *Bjerkandera* (suitsik).
Kari Korhonen

**Kari Korhonen** (24. juuli 1943, Sotkamo vald) on Soome mükoloog ja metsapatoloog.

Ta lõpetas 1968. aastal Helsingi Ülikooli bioloogia erialal. 1973. aastast töötas ta Soome Metsauuringute Instituudis, kus keskendus metsapatogeenidele.

Tema auks on nimetatud seened Korhoneni limanutt ja *[[Entoloma korhonenii]]*.
Margherita fort

**Margherita fort** on fort  Kuchingis Sarawakis Malaisias. Fort on oluline maamärk ja turismisihtkoht ning on Sarawaki ajaloo oluline tähis. 

## Ajalugu
Fordi ehitas aastatel 1879–1880 Charles Brooke, Sarawaki teine radža. Fort on nime saanud Brooke'i naise Margaret Alice Lili de Windti järgi.

Fort ehitati Sarawaki jõe vasakule kaldale avanevale künkale tolleaegse kiiresti laieneva Kuchingi kesklinna vastas jõe paremal kaldal. Fordi esikülje (loodekülje) vastas on Sarawaki parlamendihoone ja tagakülg (kagukülg) avaneb Sarawaki jõele.

Fordis paiknes Brooke'ide moodustatud sõjaväeüksus (inglise keeles *Sarawak Rangers*).

Teise maailmasõja Jaapani okupatsiooni ajal oli fordis vangla, sisehoovis lasti maha vange.

Pärst sõda läks see Briti koloniaalvõimude ja hiljem Sarawaki osariigi võimude käsutusse.

Alates 1971. aastast oli fordis politseimuuseum. 

2000. aastate keskel anti see üle Sarawaki osariigi valitsusele, kes alustas korrastus- ja ümberehitustöödega. Nüüd on fort Kuchingi üks tuntumaid turismisihtkohti. Fordi põhihoones asub nüüd Brooke'i galerii, mis tutvustab Sarawaki ajalugu Brooke'i dünastia ajal. 

## Kirjeldus
Fordi loodeküljel on kolmekorruselise hoone, milel põhjanurgal on neljakorruseline torn. Torni lael on tänapäeval vaateplatvorm. 

Põhihoone ja ringmüür olid varustatud nii suurtüki- kui ka püssilaskeavadega. Suurtükilaskeavad on esimese korruse tasandil, püssilaskeavad on kaitsekäigul teise korruse tasandil.

## Brooke'i galerii
2016. aastal avati fordi põhihoones Brooke'i galerii (inglise keeles *The Brooke Gallery*), mis tutvustab Brooke'i perekonna lugu nende ajast Valgete Radžadena. Galerii on loodud koostöös Sarawaki osariigi muuseumide osakonna, turismi, kultuuri ja pärandi osakonna ning Brooke'i sihtasutuse vahel. Galerii avamist toetasid vabatahtlikud Sarawakist, Ühendkuningriigist ja Austraaliast.

## Viited

## Välislingid

*Brooke'i galerii Brooke'i sihtasutuse kodulehel. Inglise keeles, vaadatud 1. veebruaril 2026
Favre'i pilvik

**Favre'i pilvik** (*Russula favrei*) on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv laialt levinud söögiseen.

Seen sai nime Šveitsi loodusuurija Jules Favre'i järgi.

## Välislingid
*
Jules Favre

**Jules Favre** (6. november 1882 Le Locle – 22. jaanuar 1959 Genf) oli Šveitsi zooloog, mükoloog ja geoloog.

Ta töötas aastatel 1915–1952 kuraatorina Genfi Loodusloomuuseumis.

Tema järgi on nimetatud Favre pilvik ja *[[Pluteus favrei]]*.
Mahidevran Sultan

**Gülbahar Mahidevran Sultan** (osmanitürgi keeles گلبهار ماه‌دوران سلطان) ehk **Gülbahar Hatun** (osmanitürgi keeles کل بھار) (umbes 1500 – 3. veebruar 1580  või 1581]]   Bursa, Osmanite riik) oli Türgi sultani Süleyman I peakonkubiin, Şehzade Mustafa ema.

## Viited
Marinus Anton Donk

**Marinus Anton Donk** (14. august 1908 – 2. september 1972) oli hollandi mükoloog.

Ta sündis Jaava saarel Hollandi India koloonias. 1927. aastast õppis ta bioloogiat Utrechti Ülikoolis, kus kaitses 1933. aastal doktorikraadi. 

Aastatel 1934–1940 töötas ta Jaava saarel õpetajana ja alates 1941. aastast herbaariumi kuraatorina. Teise maailmasõja ajal hoiti teda aastatel 1942–1945 kohalikus Jaapani vangilaagris. Hiljem töötas ta 1947–1955 herbaariumi juhatajana ja 1952. aastast ka Indoneesia Ülikoolis. Aastatel 1956–1972 oli ta Leidenis riikliku herbaariumi mükoloogiaosakonna juhatajana.

1954–1960 oli ta Hollandi kuningliku teaduste akadeemia liige.

1959. aastal asutas ta koos Rudolf Arnold Maas Geesteranusega eelretsenseeritava teadusajakirja Persoonia.

Tema järgi on nime saanud seeneperekond *[[Donkia]]*.
Lundelli pilvik

**Lundelli pilvik** (*Russula intermedia*) on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv söögiseen.

Seen sai nime Rootsi mükoloogi Seth Lundelli järgi.

## Välislingid
*
Seth Lundell

**Seth Lundell** (18. aprill 1892 – 23. september 1966) oli Rootsi mükoloog.

Tema järgi on nimetatud Lundelli taelik.
Juliano Marcon Baltazar

**Juliano Marcon Baltazar** on Brasiilia mükoloog.

Tema järgi on nimetatud seeneperekond *[[Baltazaria]]*.
Phlebia rufa

***Phlebia rufa*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* torikulaadsete seltsi kuuluv seen.

Seen kasvab enamasti lehtpuude lamatüvedel.

## Välislingid
*
Nataša Bokal

**Nataša Bokal** (9. mai 1967 Škofja Loka – 31. jaanuar 2026 Škofja Loka) oli sloveeni mäesuusataja.

Bokal alustas rahvusvahelist karjääri 1990. aastal ning esindas algul endist Jugoslaaviat ja hiljem iseseisvat Sloveeniat. Ta oli esimene naissuusataja, kes esindas Sloveeniat olümpiamängudel.

Olümpiamängudel osales ta kolm korda: 1992. aastal Albertville'is, 1998. aastal Naganos ja 2002. aastal Salt Lake Citys. Tema parim olümpiatulemus oli 7. koht kombineeritud alal 1992. aastal.

1991. aasta maailmameistrivõistlustel Saalbach‑Hinterglemmis võitis Bokal slaalomis hõbemedali.

Lisaks maailmameistrivõistlustele oli ta edukas ka FIS-i maailma karikasarjas, kus ta jõudis mitu korda esikümnesse ja võitis slaalomisõidu Kranjska Goras 1991. aastal.

Bokal lõpetas tipptasemel võistlemise 2003. aastal. Pärast seda töötas ta treenerina.

## Viited

## Välislingid
*
Tagasipöördumise võimaluseta sild

**Tagasipöördumise võimaluseta sild** (inglise: *Bridge of No Return*, korea: *돌아올 수 없는 다리*) on hüüdnimi sillale, mis asub Põhja-Korea ja Lõuna-Korea piiril paiknevas ühises julgeolekualas. Silda kasutati pärast Korea sõja relvarahu kehtestamist sõjavangide vahetuseks. 

Nimi pärineb silla juurde toodud sõjavangidele antud ultimaatumist: nad võisid kas jääda vangistusriiki või ületada silla ja naasta kodumaale. Valik oli alati lõplik ning silla ületamisel, ei lubatud neil enam kunagi tagasi pöörduda. 1968. aastal saatis Põhja-Korea silla kaudu koju USS Pueblo meeskonna.

Ühisesse julgeolekualas paiknevatel USA maaväe sõduritele pakutakse võimalust läbi viia oma edutamise või taasvärbamise tseremoonia Tagasipöördumise võimaluseta silla keskel. Sild on pooleks jagatud sõjaväe demarkatsioonijoonega, mis eraldab Põhja-Korea territooriumi Lõuna-Korea territooriumist. USA või Korea Vabariigi (ROK) tseremoonia ajal on demarkatsioonijoonel kaks valvurit, kes on suunatud läände (Põhja-Korea poole).

## Viited
Haugilised

**Haugilised** (*Esociformes*) on selts kalu kiiruimsete klassist.

Haugilised on aplad röövkalad, kes asustavad Euraasia põhjaosa ja Põhja-Ameerika mageveekogusid. 

## Sugukonnad
Haugiliste seltsi kuulub kaks sugukonda:

* *Esocidae* – hauglased 
* *Umbridae* – koerkalalased
Tursalised

**Tursalised** (*Gadiformes*) on selts kalu kiiruimsete klassist.

Tursalised on valdavalt merekalad, mõned elavad ka riimvees ja vaid luts on mageveekala.

## Sugukonnad
Tursaliste seltsi kuulvad järgmised sugukonnad:

* *[[Bathygadidae]]*
* *Bregmacerotidae* – troopikatursklased 
* *Euclichthyidae* – sõrmuimlutslased
* *Gadidae* – tursklased
* *[[Gaidropsaridae]]*
* *Lotidae* – lutslased
* *Lyconidae*
* *Macrouridae* – pikksabalased
* *Macruronidae*
* *Melanonidae*
* *Merlucciidae* – merluuslased
* *Moridae* – morilased
* *Muraenolepididae* – parkettkalalased
* *Phycidae* – niituimlutslased
* *Ranicipitidae*
* *[[Steindachneriidae]]*
* *Trachyrincidae*
Vaikse ookeani mintai

**Vaikse ookeani mintai** ehk **mintai** ehk **alaska pollak** (*Gadus chalcogrammus*; sünonüüm *Theragra chalcogramma*) on tursa perekonda kuuluv kalaliik, mis on levinud Vaikse ookeani põhjaosas. Neid on vähesel hulgal ka Põhja-Jäämeres, muuhulgas Norra ranniku lähedal. Need kalad on tavaliselt paarikümne sentimeetri pikkused, kuid võivad kasvada kuni 90 sentimeetri pikkuseks. See on maailma üks kõige püütumaid kalu 3 miljoni tonniga aastas, enamus tehakse surimiks või kalapulkadeks.

## Vaata ka

## Viited
Narva triviaalkool

**Narva triviaalkool** ehk **Kuninglik Toomkool** oli kuninganna Kristiina regendivalitsuse määrusega 26. juulil 1642 Narva toomkiriku juures asutatud riiklik kool, kool avati Narvas 1643. aasta alguses.

Kool avati Narva ja Ingerimaa superintendent, Heinrich Stahli eestvedamisel, koolis oli avamisel viis õpetajat (praeceptores), teoloogiaõppejõud, rektor, konrektor ja kaks kolleegi. Narvas oli enne seda tegutsenud ka Narva saksa kogukonna ja koguduse poolt ülalpeetud õpetajad ja  linnakool Narvas, mis järgnevalt oli ajutiselt ühendatud toomkooliga ja ajutiselt iseseisev. Ka Ivangorodi kodanikud olid oma linna asutanud kahe õpetajaga algkool, mida on mainitud allikates aastatel 1644 ja 1649.

Narva rootsi kooli iseärasuseks oli keelte rohkus õppeainetena, mis oli tingitud kohalikust mitmekesisest rahvastikust Ingerimaa kubermangus. Peale saksa ja endastmõistetavalt ladina keele õpetati veel rootsi, soome ja vene keelt. 

## Rektorid
*1645–1652 Petrus Trottonius (circa 1619 –1660)
*1652–1654 Benedict Olai Wegrelius 
*1655 Petrus Jonae Stångh (surn. 1657)
*1663 Martinus Georgii Crispinus
*1666–1674 Petrus Euraedius 
*1675 Karl Gutrath
*1684 Johan Hedbergius 
*1689–1692, Johan Gezelius, rektor ja teoloogia lektor
*1692, Erik Albogius (surn. 1701) 
*1696, Isak Börk 
*1701, Petter Miltopaeus

## Vaata ka
*Tallinna triviaalkool
*Narva linnakool
## Viited

## Kirjandus
*Matthias Akiander. Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift. Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865, s. 91-94 *Svenska skolan i Narwa*
*Kyösti Väänänen, Herdaminne för Ingermanland. I, Lutherska stiftsstyrelsen, församlingarnas prästerskap och skollärare i Ingermanland under svenska tiden s. 125- *Svenska trivialskolan eller Kungliga katedralskolan i Narva*, Svenska litteratursällskapet i Finland, 1987.
*Piret Lotman, Heinrich Stahli pastoraalne tegevus. Rootsi Läänemere provintsides. 17. sajandi esimesel poolel., Kirjastaja: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2010, lk 85-86
Charles Horton Peck

**Charles Horton Peck** (30. märts 1833 – 11. juuli 1917) oli ameerika mükoloog. 

Ta oli aastatel 1867–1915 New Yorgi osariigi botaanik. Selle aja jooksul kirjeldas ta üle 2700 Põhja-Ameerika seeneliigi.

Tema järgi on nimetatud näiteks Pecki kübarnarmik.

## Viited
Iluuisutamine 1998. aasta taliolümpiamängudel

**[[Iluuisutamine]] [[1998. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 8.–20. veebruarini 1998. aastal Jaapanis Nagano Valgel Ringil.
Alates 1994. aastast ei muudetud formaati ega punktisüsteemi. Professionaalidel lubati taas võistelda, kuigi nad pidid selle kavatsuse deklareerima ja osalema ISU poolt heakskiidetud võistlustel. Varem oli ISU-d süüdistatud lääne professionaalide tagasilükkamises, samal ajal kui idabloki riikide toetatud "amatööride" võistlemist lubati.  Enamik tippvõistlejatest olid 1998. aastaks avalikult professionaalid.

Võistlused toimusid järgmistel päevadel:
* Paarissõit: 8.–10. veebruar 1998
* Meeste üksiksõit: 12.–14. veebruar 1998
* Jäätants: 13.–16. veebruar 1998
* Naiste üksiksõit: 18.–20. veebruar 1998
* Gala: 21. veebruar 1998

## Kvalifikatsioon

Uisutajad said võistelda, kui nad esindasid riiki, mis oli nii Rahvusvahelise Olümpiakomitee kui ka Rahvusvahelise Uisuliidu liige. Riiklikud föderatsioonid valisid oma uisutajad vastavalt oma kriteeriumidele.

1997. aasta maailmameistrivõistluste tulemuste põhjal lubas Rahvusvaheline Uisuliit igal riigil esitada ühe kuni kolm osalejat iga distsipliini kohta.

## Tulemused

### Meeste üksiksõit


	

Finaal: 14. veebruar 
Osavõtjaid: 29
Riike: 24
**[[Iluuisutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel#Meeste üksiksõit|Olümpiavõitja 1994]]:** Aleksei Urmanov, 
**[https://www.olympedia.org/results/14168 Ametlikud tulemused]** 


### Naiste üksiksõit


 

Finaal: 20. veebruar 
Osavõtjaid: 28
Riike: 21
**[[Iluuisutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel#Naiste üksiksõit|Olümpiavõitja 1994]]:** Oksana Baiul, 
**[https://www.olympedia.org/results/14189 Ametlikud tulemused]** 


### Paarissõit




Finaal: 10. veebruar 
Osavõtjaid: 40
Riike: 14
**[[Iluuisutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel#Paarissõit|Olümpiavõitja 1994]]:** Jekaterina Gordejeva - Sergei Grinkov, 
**[https://www.olympedia.org/results/14210 Ametlikud tulemused]** 


### Jäätants




Finaal: 16. veebruar 
Osavõtjaid: 48
Riike: 16
**[[Iluuisutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel#Jäätants|Olümpiavõitja 1994]]:** Oksana Grištšuk - Jevgeni Platov, 
**[https://www.olympedia.org/results/14231 Ametlikud tulemused]** 


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Nagano 1998 
|-

## Viited

## Välislingid

* 1998 Winter Olympics Final Results veebileht
Kühmtagel

**Kühmtagel** (*Trametes gibbosa*) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.

Seen kasvab lehtpuudel.

## Välislingid
*
Põhja-kiudpoorik

**Põhja-kiudpoorik** (*Fibroporia norrlandica*) on torikulaadsete seltsi kuuluv liik kandseeni.

Seent on leitud Eestist.

## Välislingid
*
Viljandi linna aukodanik

**Viljandi linna aukodanik** on aunimetus, mis antakse üksikisikule Viljandi linnale osutatud väljapaistvate teenete eest või linnapoolse erilise austuse avaldusena.  

Aukodaniku aunimetus asutati 1930. aastatel ja taastati taasiseseisvumise järel. Enne Eesti okupeerimist 1940. aastal anti aunimetust välja ainult ühel korral (12. veebruaril 1934).  

Statuudi järgi, mis kinnitati 24. septembril 1999, on ettepanekute esitamise õigus Viljandi Linnavolikogule linnavalitsusel, linnavolikogu liikmetel, linnavolikogu komisjonidel ja fraktsioonidel ning 1% valimisõiguslikel linnakodanikel ühise avalduse alusel. Ettepanekute esitamise aeg ei ole määratletud.

Viljandi linna aukodaniku nimetus omistatakse isikule, kelle kandidatuuri poolt hääletab 2/3 volikogu koosseisust.

Viljandi linna aukodanikele antakse Viljandi linna auaadress ja Viljandi linna teenetemärk ning tema nimi kantakse Viljandi linna auraamatusse. Viljandi Linnavalitsus korraldab Viljandi linna aukodaniku fotoportree paigaldamise raekotta.

Kehtetuks tunnistati "Viljandi linna aukodaniku statuut", mis kehtis aastatel 1995–1999.

## Aukodanikud<small></small>
*1934 – Johan Laidoner
*1996 – August Maramaa (postuumselt)
*1998 – Roman Toi


Johan Laidoner 1.jpg|Johan Laidoner
August Maramaa.jpg|August Maramaa


## Viited
Reinhold Joost

**Reinhold Joost** (17. juuli 1922 Viljandi – 15. oktoober 2016 Viljandi) oli eesti muuseumijuht ja koduloolane.

Ta lõpetas Viljandis algkooli. Oli alates juulist 1941 kuni 1946. aasta novembrini Punaarmees. Hiljem töötas kehakultuuri ja spordi valdkonnas. Aastatel 1948–1970 oli ta vehklemise treener ja osales võistlustel.

Ta oli aastatel 1953–1982 Viljandi rajoonidevahelise koduloomuuseumi direktor, 1983–1987 teadur ja 1987–1991 teadusdirektor.

1964. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal.

1950. aastate lõpul avas ta Viljandi rajooni täitevkomitee toetusel Tallinna ekskursioonibüroo Viljandi filiaali, kus toimus giidide ettevalmistamine. Aastatel 1958–1998 oli ta meeskoor Sakala laulja, kroonik ja juhatuse sekretär.

Reinhold Joost suri 2016. aastal 94 aasta vanuses ja maeti Viljandi vanale kalmistule.

## Teosed
*"Viljandi rajoon". Tallinn: Eesti Raamat, 1973 (96 lk)
*"Viljandi". Tallinn: Perioodika, 1984 (47 lk)
*"Viljandi rajoon: turismijuht". Tallinn: Eesti Raamat, 1987 (180 lk)
*"Viljandi kihelkond". Viljandi: R. Joost, 2005 (120 lk)

## Viited
Rein Joost

**Rein Joost** (sündinud 23. märtsil 1940 Põltsamaal) oli eesti aednik. 

Ta on taluniku poeg. Lõpetas 1959 Arkna Aianduskooli ja 1965 Räpina Aiandustehnikumi. Oli 1959–1963 aednik Põltsamaal ja Kuristal, 1963–1964 Tallinna Sööklate, Restoranide ja Kohvikute Trusti agronoom, 1964–1969 Tallinna Aiandussovhoosi osakonnajuhataja, 1969–1993 Pirita Lillekasvatuse Näidissovhoosi vanemagronoom ja osakonnajuhataja.

## Tunnustus
*2003 Valgetähe teenetemärgi V järk

## Kirjandus
*Rein Joosti jagamisrõõmu täis elu rooside keskel, maaleht.delfi.ee, 28.3.2015.
Berkeley maatäht

**Berkeley maatäht** (*Geastrum berkeleyi*) on kandseente liik maatäheliste sugukonnast.

Seene nimi viitab Inglise botaanikule Miles Joseph Berkeley'le.

## Välislingid
*
Miles Joseph Berkeley

**Miles Joseph Berkeley** (1. aprill 1803 – 30. juuli 1889) oli inglise vaimulik ja mükoloog, keda peetakse üheks 19. sajandi olulisemaks mükoloogia rajajaks Suurbritannias. Ta kirjeldas ja süstematiseeris suure hulga seene­liike ning andis olulise panuse taimepatoloogia arengusse.

Tema auks on nimetatud mitmeid taksoneid, sealhulgas seente perekond *[[Berkleasmium]]* ning liik Berkeley maatäht (*Geastrum berkeleyi*). Tema kirjeldatud taksonite juurde märgitakse autorilühend **Berk.**.

Tema tütar Ruth Ellen Berkeley (1845–1914) oli samuti mükoloog ja illustraator, kes aitas kaasa seente teaduslikule kirjeldamisele ning illustreeris mitmeid mükoloogilisi töid.

## Viited
Harry Andreas Kull

**Harry Andreas Kull** (9. detsember 1886 Lasinurme mõis – 19. aprill 1933 Tartu) oli eesti histoloog ja arstiteadlane.

Ta sündis Virumaal mõisavalitseja perekonnas. 1905. aastal lõpetas ta Tartu Aleksandri gümnaasiumi ja 1912. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. 

Esimese maailmasõja ajal töötas rindel ning sattus Saksa sõjavangi, kus töötas edasi vangilaagri arstina ja hiljem Venemaal Punase Risti laatsarettides.

1921. aastast töötas ta Tartu Ülikooli histoloogiainstituudis assistendina. 1924. aastal sai doktorikraadi ning 1925. aastal töötas Rockerfeller Foundationi stipendiaadina USA-s Philadephia osariigis. 1927. aastast oli ta histoloogia ja embrüoloogia korraline professor.

Kull suri 46-aastaselt ja on maetud Tartu Maarja kalmistule. 1936. aastal valmis skulptor Aleksander Elleri loodud hauatähis tema reljeefiga.

## Viited
Maarja Ojamaa

**Maarja Ojamaa** (sünninimi **Maarja Saldre**; sündinud 11. septembril 1983) on eesti semiootik.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli semiootika ja kultuuriteooria erialal (bakalaureus 2007, magister 2009), ja saanud sealtsamast samal erialal doktorikraadi (2015). 

Ta töötab Tartu Ülikooli semiootika osakonnas. Alates veebruarist 2026 on ta kultuurisemiootika professor. 

## Teoseid
*2021 John Hartley, Indrek Ibrus, Maarja Ojamaa, *On the Digital Semiosphere: Culture, Media and Science for the Anthropocene*. New York: Bloomsbury. ISBN 9781501369223

## Tunnustus
*2020 Semiootiline Jälg

## Pere
Tema ema on Külliki Saldre.

## Viited

## Välislingid

*
Tartu Linna Politseivalitsus

**Tartu Linna Politseivalitsus** oli Venemaa keisririigi Liivimaa kubermangu Tartu korrakaitse ja haldusasutus.

Politseivalitsuse koosseisu kuulusid politseimeister, kvartali- ehk rajooniülevaatajad ja nende abid (linnavaht ehk kardavoi), sekretärid, aktuaarius ja kantseleiametnikud. Politseimeistri nimetas ametisse Liivimaa kuberner.

Korravalitsuse ülalpidamiskulud kandis linn, kus politseivalitsus tegutses, kuid nende käsutusse anti patrullteenistuse läbiviimiseks keisririigi kulul ülalpeetav sõjaväestatud kasakakomando, kus oli 12 kasakat. 

Liivimaa kubermangu Eesti aladel asusid ka „Läänemere-kubermangude politsei ümberkorraldamise” seaduse alusel 1888. aastal siseministri abi poolt kinnitatud kreisi politseivalitsused: Tartu kreisis - Tartumaa politseivalitsus jt.
## Pädevus
1806. aastal kehtestati Liivimaa kubermanguvalitsuse eeskirjaga politseile järgmised kohustused: 

*ehitiste järelevalve ja kruntide kättenäitamine ehituste otstarbeks; 
*järelevalve toiduainete hindade üle; hoolekanne; 
*kontroll tsiviil- ja kriminaalkohtute otsuste täitmise üle; 
*tuleohutuse järelevalve; sildade ja teede korrashoiu järelevalve; 
*läbimarssivate sõjaväelaste majutamine; 
*väiksemate kriminaal- ja tsiviilkohtuasjade arutamine (nõude hind ei tohtinud ületada 20 rubla); 
*kurjategijate vahistamine.

## Juhtkond
Asehaldurkorra ajast oli Riia asehaldurkonnas kreisilinnades tähtsamateks linnades politseimeister ja väiksemates linnades linnapealik - gorodnitši. Liivimaa kubermangu kreisilinnas Tartus olid politseimeistrid: 1783–1786 Johann Gottlieb Arvelius (1743–1810), 1786–1796 Carl Gustav von Krüdener (1744–1796), 1796–1808 Johann Friedrich von Sivers (1740–1806), 1808–1816 Georg von Glasenapp (1761–1827).
### Politseimeistrid
*1805–1807, von Schiltsow
*1807, kolleegiumiassessor Kalitin
*1807–1808, rittmeister von Villebois
*1808–1831, major Christoph August Gessinsky  (1755–1831), Tartu politseimeister 
*1840, kaardiväekapten Peter Karl Johann von Güldenstubbe (1795–1876), Tartu politseimeistri kt.
*Nikolai v. Lwow, Tartu politseimeister
*1858–1862, major Alexander von Stolzenwaldt (1795–1864), Tartu politseimeister
*1864–1870, polkovnik Martin von Jannau (1810−1870), Tartu politseimeister
*1870−1898, Eduard Rast,  Jurjevi politseimeister
*A. W. Litvinov, Jurjevi politseimeister
* Sabelin, Jurjevi politseimeister
*Vsevolod Klokatšev (–1926) (Vsevolod Mihailovitch Klokatshew), Jurjevi politseimeister

## Vaata ka
*Tallinna Linna Politseivalitsus
*Eesti politsei (1918–1940),  Tartu linna Politseivalitsus
## Viited

## Välislingid
*Tartu politseivalitsus - EAA.1880
Pruunseelikute skandaal

Pruunseelikute **skandaal** ehk **afäär** ehk **(sõna)sõda** toimus Postimehe, mille peatoimetajaks oli Jaan Tõnisson ja Uudiste, mille peatoimetajaks/asutajaks oli Peeter Speegi vahel. Nimi tuleb Tartu Puškini-nimeline Tütarlaste Gümnaasiumi koolivormist, mis oli pruun kleit. 

1905. aasta **29. jaanuaril** ilmus Postimehe juhtkirjas 1. osa (üheksast) artiklisarjast „Vabaarmastus". Noori tütarlapsi süüdistati vabaarmastuses ja vabameelsuses (eriti kui tüdrukud olid endale poisipead lõiganud). Postimees süüdistas neid "erootiliste õhtute korraldamises Vene üliõpilastega". Kõiges on süüdi naisterahva vabastamise ja vaba-armastuse vool. Viidati haritud naistele, kes puutuvad kokku niinimetatud "võõra ollusega", kes olid idast tulnud revolutsiooniliselt meelestatud üliõpilased. 

Ajalehes Uudised ilmus **8. märtsil** artikkel „Õppiva noorsoo laimamise kohta", mis kaitses tüdrukuid. Sõnavõtt tuli pigem sellepärast, et Postimehes oli ilmunud mitmeid **pilakuulutusi**: „kus on meie linnas pruun seelikute pügamise äri?" mille kirjutas tulevane kaasõde, ning siis vastus sellele „pruunseelikute pügamise äri asuda Aleksandri uulitsal (seal asus Uudiste toimetus) vabaarmastajate vahetalituses”. Postimees kaitses ennast, et kuulutuste eest makstakse ning toimetuse juhtkirjas polnud "pruunseelikute" mõistet kasutatud. 

Skandaal lõppes sellega, et Puškini gümnaasiumist visati mõned õpilased välja. Neid süüdistati vastuhakkus ja vabameelsete mõtete levitamises.
Laulude õhtu "Vana kuub"

**Laulude õhtu "Vana kuub"** on Jaan Tätte ja Marko Matvere kontsertalbum, mis ilmus 2005. aastal.

Album sisaldab 2005. aastal toimunud kontserdi heli- ja videosalvestust CD ja DVD komplektina.

## Laulud

Sõnade ja viiside autor on Jaan Tätte, kui pole märgitud teisiti.

# "Sõprade laul nr. 1"
# "Nüüd ja edaspidi" (viis: ameerika rahvaviis)
# "Minemine" (viis: Marko Matvere)
# "Hümn" (viis: Tõnu Raadik)
# "Sõprade laul nr. 2"
# "Sõprade laul nr. 4"
# "Silveri laul"
# "Vilsandi laul"
# "Malabar" (iiri rahvalaul) *
# "Kuningatütar ja kuningapoeg nr. 2" (viis: soome rahvaviis, sõnad: Marko Matvere)
# "Miljonäär" (viis: Evert Taube)
# "Oskari laul" (viis: Evert Taube)
# "Oja laul"
# "Ankrutross"
# "Sõprade laul nr. 5"
# "Tütre kiri isale" (viis: Evert Taube)
# "Kokku"
# "Ilus hetk"
# "Tangu" (rahvalik viis) *
# "Väike neid" (viis: Evert Taube)
# "Vana kuub" (viis: rahvalik viis, sõnad: Pierre-Jean de Béranger, tõlge: August Sang)
# "Närviline laul"
# "Majakavahi armuhüüd" (viis: Marko Matvere) *
# "Rolling home" (viis: rahvalik viis, sõnad: Marko Matvere)
# "Sõprade laul nr. 3"
# "Tulemine" (viis: rahvalik viis)
# "Unelaul" (rahvalaul) *

* märgitud laulud ei sisaldu heliplaadil

## Viited
Marcel Gley

**Marcel Eugène Émile Gley** (18. jaanuar 1857 Épinal – 24. oktoober 1930 Pariis) oli prantsuse füsioloog.

## Tunnustus
*1926 Eesti Looduseuurijate Seltsi auliige

## Kirjandust
*Sembel, Nicolas 2015. Durkheim, Mauss et la dynamogénie: Le lien Gley (1857–1930). *Durkheimian Studies* 21(1).
Madeline (Lily Alleni laul)

"**Madeline**" on Briti muusiku Lily Alleni laul, mis on tema viienda stuudioalbumi "West End Girl" esimene singel. Laul sai Ühendkuningriigi singlite edetabelis 16. koha. See on tema esimene ametlik singel alates 2017. aastal väljaantud laulust "Trigger Bang".

## Viited


## Välislingid

* Singli "Madeline" muusikavideo veebiportaalis YouTube
Majakavahi armuhüüd

**"Majakavahi armuhüüd"** on Jaan Tätte ja Marko Matvere album, mis ilmus 1995. aastal.

Albumi andis helikassetil välja Tartu Lasteteater. 2000. aastal ilmus album uuesti CD-plaadil.

## Laulud

Sõnade ja viiside autor on Jaan Tätte, kui pole märgitud teisiti.

# "Minemine" (viis: Marko Matvere)
# "Dollarilaul" (viis: Evert Taube)
# "Vilsandi laul"
# "Purjus pea ei tea" (viis: Marko Matvere, sõnad: Ilmar Laaban)
# "Silveri laul"
# "Majakavahi armuhüüd" (viis: Marko Matvere)
# "Kevadelaul nr. 1" (viis: Marko Matvere, Jaan Tätte, sõnad: Henrik Visnapuu)
# "Läbi akna"
# "Üks kuningatütar" (rahvalik laul)
# "Sõprade laul nr. 1"
# "Kui mustavad udud"
# "Kevadelaul nr. 2" (Marko Matvere)
# "Simmanil" (sõnad: Heiti Talvik)
# "Sõprade laul nr. 2"
# "Tangu" (rahvalik laul)
# "Kustund päikese viimased kiired" (rahvalik laul)

## Viited
Mine mine

**"Mine mine"** (ka "Minemine") on Jaan Tätte album, mis ilmus 2001. aastal.

Album võitis 2002. aastal Eesti Muusikaauhinna kategoorias "Aasta etno/folkartist".

## Laulud

Sõnade ja viiside autor on Jaan Tätte, kui pole märgitud teisiti.

# "Minemine" (viis: Marko Matvere)
# "Oja laul"
# "Ma lahkun"
# "Sõprade laul nr. 3"
# "Kevadelaul nr. 2"
# "Kaugel metsades"
# "Sõprade laul nr. 2"
# "Ballaad"
# "Närvid"
# "Vana kuub" (viis: rahvalik viis, sõnad: Pierre-Jean de Béranger, tõlge: August Sang)
# "Öö"
# "Pikk ja sirge"
# "Oliver Truu"
# "Ta tuleb"
# "Vilsandi laul"

## Koosseis

* Jaan Tätte (laul)
* Ann Tenno (laul)
* Are Jaama (kitarr)
* Tõnu Raadik (arranžeering, muud pillid, koor)

## Viited
Olemine (album)

**"Olemine"** on Jaan Tätte ja Marko Matvere album, mis ilmus 2004. aastal.

## Laulud

Sõnade ja viiside autor on Jaan Tätte, kui pole märgitud teisiti.

# "Sõprade laul nr. 5"
# "Ankrutross"
# "Kivilaul"
# "Sõprade laul nr. 4"
# "Hülgeviga" (sõnad: Jaan Tätte, Sandra Heidov)
# "Tütre kiri isale" (viis: Evert Taube)
# "Kevadelaul nr. 3"
# "Kuningatütar ja kuningapoeg nr. 2" (viis: soome rahvalaul, sõnad: Marko Matvere)
# "Miljunäär" 
# "Kavaler" (viis: Evert Taube)
# "Kokku"
# "Ilus hetk"
# "Mees ja naine"
# "Ballaad nr. 2"
# "Lemuuria"
# "Unelaul"

## Koosseis

* Jaan Tätte (laul, kitarr)
* Marko Matvere (laul, kitarr, bandžo, akordion, tinavile)
* Aivar Vassiljev (trummid)
* Ivar Must (klahvpillid)
* Urmas Kõiv (tuuba)

## Viited
Peatus (album)

**"Peatus"** on Jaan Tätte kogumikalbum, mis ilmus 2014. aastal.

Kahest CD-plaadist koosnev album ilmus Tätte 50. sünnipäeva puhuks ning sisaldab suures osas vanemaid lugusid; 4 lugu on uued.

## Laulud

Sõnade ja viiside autor on Jaan Tätte, kui pole märgitud teisiti.

### CD 1

# "Sõprade laul nr. 1"
# "Sõprade laul nr. 2"
# "Sõprade laul nr. 3"
# "Sõprade laul nr. 4"
# "Sõprade laul nr. 5"
# "Sõprade laul nr. 6"
# "Sõprade laul nr. 7"
# "Ballaad nr. 1"
# "Pikk ja sirge mees"
# "Kevade laul nr. 2"
# "Ankrutross"
# "Vana kuub" (viis: rahvalik viis, sõnad: Pierre-Jean de Béranger, tõlge: August Sang)
# "Minemine" (viis: Marko Matvere)
# "Silver Ükssilma laul"
# "Ta tuleb"
# "Hülgeviga" (sõnad: Jaan Tätte, Sandra Heidov)
# "Vilsandi laul"
# "Tõestisündinud lugu ehk Põrra"
# "Tulemine"
# "Ilus hetk"
# "Kokku"
# "Ojalaul"

### CD 2

# "Sina ja jõgi"
# "Emba-kumba"
# "Lahkumine"
# "Tütre kiri" (viis: Evert Taube)
# "Miljuneer" (viis: Evert Taube)
# "Matilda" (viis: rahvalik)
# "Nabarõngas"
# "Evelyn" (viis: Poques)
# "Väikene poiss"
# "Ärkamine"
# "Pai"
# "Põhjanael"
# "Ekvaatoril"
# "Sügisene"
# "Haldjas"
# "Ripsmed"
# "Kevade laul nr. 4"
# "Ballaad nr. 4"
# "Peatus"
# "Hümn" (viis: Tõnu Raadik)
# "Väike neid" (viis: Evert Taube)
# "Tuulevaiksel ööl"

## Viited
Äratund

**"Äratund"** on Jaan Tätte album, mis ilmus 2012. aastal.

Albumil olevad lood valmisid ajal, kui Tätte oli koos Marko Matverega purjekal "Nordea" ümbermaailmareisil. Album pälvis Kuldne Plaat 2013 aasta albumi tiitli.

## Laulud

Sõnade ja viiside autor on Jaan Tätte.

# "Räägi mulle"
# "Pai"
# "Teeots"
# "Vaatan sind"
# "Sõprade laul nr. 7"
# "Ripsmed"
# "Ekvaatoril"
# "Põhjanael"
# "Sügisene"
# "Ärkamine"
# "Äratund"
# "Haldjas"

## Koosseis

* Jaan Tätte (laul, kitarr)
* Cätlin Jaago (flöödid, viled, torupill, lõõtspill, laul)
* Marti Tärn (kotrabass, basskitarr, löökpillid, klahvpillid, laul)
* Paul Daniel (kitarr, mandoliin, laul)
* Silver Sepp (löökpillid, klarnet, laul)
* Jaan Tätte juunior (parmupill)
* Jalmar Vabarna (kitarr)
* keelpillikvartett Prezioso:
*: Hanna-Liis Nahkur, I viiul
*: Mari-Katrina Suss, II viiul
*: Helena Altmanis, vioola
*: Andreas Lend, tšello

## Viited
Griša

"**Griša**" on 1996. aasta Eesti dokumentaalfilm, mille režissöör on Jüri Sillart. 

Film kujutab Eesti filmi- ja teatrilavastajat Grigori Kromanovi  ning annab sissevaate tema isiksusesse, loomingusse ja kultuurilisse pärandisse. 

Dokumentaal rõhutab tema mõlemapoolset kultuurilist identiteeti – vene juured ja eesti kultuuriruum – ning püüab mõista tema keerulist sisemaailma ja loometööd.

1996. aastal pälvis film Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhinna.

## Viited


## Välislingid

* "Griša" ERR Jupiteris
Betooni karboniseerumine

**Betooni karboniseerumine** on betooni poorides toimuv keemiline protsess, mille käigus väliskeskkonna süsinikdioksiid (CO₂) difundeerub betooni ja reageerib tsemendikivi leeliseliste ühenditega. Protsessi tagajärjel väheneb betooni pH ning raudbetoonis võib armatuur kaotada oma kaitsekihi ja hakata korrodeeruma.

Karboniseerumine seob betooni elutsükli jooksul osa atmosfääri süsihappegaasist ning seda käsitletakse ka ehitusmaterjalides toimuva süsiniku sidumisena, kuid konstruktsioonide kestvuse seisukohalt on see üks olulisemaid raudbetooni kahjustusmehhanisme.

## Keemiline taust
Karboniseerumisel reageerib CO₂ betooni poorilahuses olevate leeliseliste ühenditega. Lihtsustatud käsitluses kirjeldatakse peamise reaktsioonina kaltsiumhüdroksiidi muutumist kaltsiumkarbonaadiks:

: Ca(OH)2 + CO2 -> CaCO3 + H2O

Reaktsioonide tulemusel väheneb betooni leelisereserv ja pH langeb. Kui karboniseerumisfront jõuab armatuurini ning konstruktsioonis on piisavalt niiskust ja hapnikku, suureneb armatuuri korrosioonirisk.
## Karboniseerumisfront ja levik
Karboniseerumine algab betoonpinnalt ning liigub ajas sissepoole. Protsessi piiri karboniseerunud ja karboniseerumata tsooni vahel nimetatakse **karboniseerumisfrondiks**. Frondi liikumiskiirust mõjutavad eeskätt:

* betooni poorsus ja tihedus (sh vee-tsemendi suhe ning betooni järelhooldus);
* kattekihi (sarruskaitsekihi) paksus ja pragude olemasolu;
* keskkonna suhteline õhuniiskus, märgumine ja CO₂ konsentratsioon.

## Mõju raudbetoonile
Raudbetooni puhul on karboniseerumise peamine kahjulik tagajärg armatuuri korrosioonikaitse vähenemine. Korrosiooniproduktidepaisumine tekitab betoonis sisepingeid, mis põhjustavad pragunemist ja betoonikihi osalist või täielikku irdumist. Selline murenemine paljastab armatuuri otse väliskeskkonnale, kiirendades kahjustuste süvenemist.

Praktikas käsitletakse karboniseerumist sageli koos muude kestvusprobleemidega, sest kahjustusmehhanismid võivad koosmõjus kiireneda.

## Tuvastamine ja mõõtmine
Levinud meetod karboniseerumissügavuse määramiseks on betooni värskele lõikepinnale **[[fenoolftaleiin]]i** indikaatorlahuse pihustamine: leeliseline betoon värvub, karboniseerunud tsoon jääb värvituks.

## Ennetus ja leevendamine
Karboniseerumisest tulenevaid riske vähendatakse eelkõige projekteerimise ja teostuse kaudu:

* piisava paksusega sarruskaitsekiht ja kvaliteetne madala läbilaskvusega betoon;
* pragude tekke piiramine ning niiskuse kontroll;
* pindkaitsesüsteemid ja õigeaegne hooldus.

## Seos süsiniku sidumisega
Betoon seob oma elutsükli jooksul osa süsihappegaasist, pikaajalise kasutuse korral seob see suurema koguse. Selle tõttu käsitletakse karboniseerumist ka ehitatud keskkonna süsinikubilansi ühe tegurina. 

## Vaata ka

* Betoon
* Raudbetoon
* Korrosioon
* Difusioon
* Fenoolftaleiin
* Poorsus

## Viited

## Välislingid

* 
*
Peatus

**Peatus** ühistranspordiliini ääres paiknev koht, mille juures bussid, trammid, trollid, bussid või muud ühistranspordivahendid plaanipäraselt peatuvad, et sõitjad saaksid peale tulla või maha minna. Vastavalt ühistranspordi liigile räägitakse bussipeatustest, trammipeatustest ja trollipeatustest.
Ismail Sabri Yaakob

**Ismail Sabri Yaakob** (sündinud 18. jaanuaril 1960 Temerlohis) on Malaisia poliitik ja jurist. Ta valiti Malaisia peaministriks 21. augustil 2021, peaministri ametis oli ta kuni 10. oktoobrini 2022. Enne seda oli ta pidanud mitmeid ministriametikohti ja on alates 2004. aastast parlamendi liige.

## Elukäik
Ta sündis aastal 1960 Temerlohis (asub Pahangi osariigi keskosas). Ta õppis õigusteadust Malaia ülikoolis. Aastal 1985 alustas ta oma karjääri juristina. Ta astus poliitikasse Malaisia valitsevas parteis Ühendatud Malaide Rahvusorganisatsioon (UMNO), kust ta valiti parlamenti 2004.

Tema poliitiline karjäär on 2000. aastatel kiiresti edenenud, kuna aastal 2008 valiti ta Abdullah Ahmad Badawi valitsuse Malaisia noorsoo- ja spordiministriks. Järgmisel aastal sai tast Najib Razaki valitsuses Malaisia sisekaubanduse, koostöö ja tarbimise minister. Aastatel 2013–2015 oli ta Malaisia põllumajandus- ja agrotööstusminister ning aastatel 2015–2018 Malaisia regionaal- ja maaelu arengu minister.

UMNO, mis oli Malaisiat valitsenud üle 60 aasta, kaotas 2018. aasta Malaisia üldvalimised korruptsioonisüüdistuste tõttu. Sellest ajast alates on riik olnud poliitiliselt ebastabiilne. Mahathir Mohamadi ajaloolist valimisvõitu varjutasid aga uue valitsuse sisemised konfliktid. Seejärel moodustas Muhyiddin Yassin uue valitsuse, kuhu kuulus ka UMNO. Ismail Sabri poliitiline mõju Muhyiddin Yassini valitsuses kasvas, kuna ta pidas kaitseministrina igapäevaseid pressikonverentse koroonaviiruse pandeemia vastase võitluse kohta. Muhyiddin Yassini valitsuse viimastel päevadel sai tast asepeaminister.

Muhyiddin Yassini valitsus oli sunnitud tagasi astuma, kui kaotas parlamendis 15 UMNO liikme toetuse ja seega ka enamuse. Vähemalt näiliselt oli umbusaldusavalduse põhjuseks ebaõnnestunud koroonapoliitika. Kuningas Abdullah al-Haj nimetas Ismail Sabri Yaakobi peaministriks 20. augustil 2021 ja ta vannutati ametisse järgmisel päeval. Parlamendihääletusel sai ta 222 esindajast 114 toetajat. Ta oli peaministri ametis kuni 10. oktoobrini 2022.

## Isiklikku
Ta on aastast 1986 abielus Muhaini Zainal Abidiniga, neil on kolm poega ja üks tütar. Tema vanem vend on Kamarazaman Yaakob.
Sortaider OÜ

**Sortaider OÜ** on Eesti ettevõte, mis disainib ja toodab jäätmete ja prügi sortimise lahendusi, sealhulgas mitmeosalisi sortimisjaamu ja prügikaste. Ettevõtte tooted on suunatud kasutamiseks haridusasutustes, avalikes hoonetes, kontorites ja vaba aja aladel.

Disainilahendused lähtuvad Põhjamaade minimalistliku disaini traditsioonidest ja väärtustavad kohalikku taastuvat tooret.

## Ajalugu ja tegevus
Sortaider OÜ loodi Eestis 2019 aastal. Ettevõtte tegevus keskendunud peamiselt jäätmete ja prügi sortimise lahenduste arendamisele, mille tooted on mõeldud kasutamiseks nii kodu- kui ka professionaalses keskkonnas.

Ettevõte on osalenud Tallinna Loomeinkubaatori programmis, mis toetab disaini- ja loomemajanduse ettevõtete arengut.  

Sortaideri tooteid on kasutatud mitmetes projektides üle Eesti, sealhulgas: Saaremaa ja Muhu koolides paigaldati sortimisjaamad; Saaremaa koolides said õpilased kasutada uusi sortimisjaamu; Hiiumaa koolides paigaldati kõikidesse klassidesse sortimisjaamad; Vormsi valla koolides paigaldati samuti sortimisjaamad.

2021. aastal pälvis ettevõtte Sortaider Container jätkusuutliku disaini ja innovatsiooni eest rahvusvahelise auhinna Red Dot Design Award.

## Tooted ja disain
Ettevõte kasutab jätkusuutlikult majandatud metsatöötlemise tulemusel saadud FCR sertifitseeritud kasevineeri, mis on taastuv ja vastupidav materjal. Pinnatöötlusena on kasutuses keskkonnasäästliku Rennes Pure Bio viimistlust, millega ei kaasne lenduvaid ohtlike aineid (VOC).  

Tooted on mõeldud jäätmete liigiti kogumise lahendusteks haridusasutustes, kontorites, avalikes hoonetes ja vaba aja aladel eesmärgiga suurendada kasutajate teadlikust. 

## Viited


## Pildikoht
Islami kultuuripärandi muuseum ja koraani õppekeskus

**Islami kultuuripärandi muuseum ja koraani õppekeskus** (tai keeles: พิพิธภัณฑ์มรดกวัฒนธรรมอิสลาม; malai keeles: *Muzium al-Quran Melayu Raya*) on muuseum Yi-ngo maakonnas Narathiwati provintsis Tais. Muuseum keskendub peamiselt Malaisia ajaloole, sealhulgas ka Malaka poolsaare käsikirjadele ja esemetele.

## Ajalugu
Muuseum avati 2010. aastal ja seal on näituseruumid, kus on võimalik vaadelda nii Koraani-, kui ka malai käsikirju ja iidset malai tehnoloogiat (näiteks tööriistad). Muuseumi kogus sisaldub 79 Koraani käsitsi kirjutatud koopiat.

2023. aastal külastas muuseumi Tai peaminister Srettha Thavisin. 

Muuseum avati kõikidele külastajatele 2024. aastal.

## Viited
Margaretha

**Margaretha** (eestipäraselt Margareeta) on naisenimi. Nime on kandnud ka mitmed kuningannad.
* Margaretha on Taani kuninganna Margrete I variantnimi
* ...
Rohtlakurp

**Rohtlakurp** ehk **kaelusledik** (*Pedionomus torquatus*) on rohtlakurplaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Rohtlakurp on 15–19 cm pikk. Isaslind kaalub 40–80 g, emaslind 55–95 g.

Sulestik on peamiselt helepruun. Külgedel ja rinnal on valged ja pruunid täpid. Pea küljed on helekollased. Emaslinnu kael on must valgete täppidega ja tema rinnal on punakaspruun laik. Nokk ja jalad on kollased, emaslinnul eredamat tooni kui isaslinnul.

Udusulis pojad on kollased tumepruunide täppidega.

Rohtlakurp sarnaneb kehakujult põldvuttidega, kuid rohtlakurba nokk on peenem ning kael ja jalad on pikemad.

## Levik
Rohtlakurbad elavad Ida-Austraalia rohtlates.

Rohtlakurbad on paigalinnud. Rõngastatud linnud püütakse järgmisel korral kinni tavaliselt kuni 200 m kaugusel rõngastamiskohast.

## Toitumine
Rohtlakurbad toituvad putukatest ja seemnetest. Putukad moodustavad toidust umbes 40%, kevadel veidi rohkem. Saagiks langevad peamiselt sipelgad ja kuni 15 mm pikkused mardikad, kuid nad söövad ka röövikuid. Suvel toituvad peamiselt kõrreliste, sügisel hanemaltsa seemnetest.

## Pesitsemine
Rohtlakurbad pesitsevad maapinnal rohuga vooderdatud lohus. Pesa on 6–8 cm lai ja 2–4 cm sügav. Pesad on üksteisest tavaliselt 250–400 m kaugusel.

Kurnas on 2–5 muna mõõtmetega 32,8 × 23,6 mm. Mune haub peamiselt isaslind. Haudevältus on 23 päeva. Isaslind hoolitseb poegade eest umbes kaks kuud.

## Viited

## Välislingid
Rohtlakurp (perekond)

**Rohtlakurp** ehk **kaelusledik** (*Pedionomus*) on rohtlakurplaste sugukonda kuuluv lindude perekond.

Perekonna ainus liik on rohtlakurp (*Pedionomus torquatus*).

## Viited
Rohtlakurplased

**Rohtlakurplased** ehk **kaeluslediklased** (*Pedionomidae*) on kurvitsaliste seltsi kuuluv lindude sugukond.

Sugukonna ainus retsentne perekond on rohtlakurp (*Pedionomus*), mille ainus liik on rohtlakurp (*Pedionomus torquatus*).

Sugukonda kuulub ka oligotseeni ajastikul elanud *Oligonomus milleri*.

Rohtlakurp arvati varem kureliste seltsi ledikuliste (*Turnices*) alamseltsi, vahel ka lediklaste sugukonda.

Rohtlakurba lähimad sugulased on kurplased.

## Viited
Lumi saadab meid

**"Lumi saadab meid"** (inglise keeles *Winter in March; 2025*) on *[[stop-motion]]*-tehnikas lühianimafilm, mille autor on Eestis elav Armeenia päritolu režissöör Natalia Mirzoyan. Dokumentaalne film põhineb autori tehtud intervjuudel ja keskendub venelaste emigreerumisele, mis on muutunud eriti aktuaalseks pärast Venemaa täieulatusliku agressiooni algust Ukraina vastu. 

Film esilinastus 2025. aasta mais Cannes'i filmifestivali La Cinefi programmis ja pälvis kolmanda koha (*ex aequo*). Hiljem võitis film Heart of Sarajevo filmifestivalil parima lühifilmi auhinna, kvalifitseerudes seeläbi Oscarile.

2025. aasta märtsis avaldas ajakiri Baltic Film artikli, milles analüüsiti filmi narratiivi, *[[stop-motion]]*-tehnikat ja rahvusvahelist koostööd (lk 16–20)

## Sünopsis
Daša ja Kirill ei suuda enam leppida oma kodumaa tegudega, ning tundes end abituna repressiivse riigi ees, otsustavad nad Venemaalt lahkuda. Nende teekond Gruusiasse kujuneb kui painavaks unenäoks, mille lõpus terendab hirm, et neid piiril lahutatakse.

## Tootmine
Natalia Mirzoyan alustas filmi kallal tööd 2023. aasta märtsis Eesti Kunstiakadeemia animatsiooniosakonnas. Film on ühtlasi tema magistritöö. „Lumi saadab meid“ peatootja on Rebel Frame (Eesti). Kaastootjad on Eesti Kunstiakadeemia animatsiooni osakond, ArtStep-studio (Armeenia), Black Boat Pictures (Prantsusmaa) ja White Boat Pictures (Belgia). Filmi tootmist toetasid Eesti Filmi Instituut, Eesti Kultuurkapital ja Armeenia filmifond.

## Tunnustus
"Lumi saadab meid" pälvis 2025. aastal Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia.
### Festivaliauhinnad

## Viited
Annelies Verlinden

**Annelies Jan Louisa Verlinden** (sündinud 5. septembril 1978 Merksemis) on Belgia poliitik, ta on kristlik-demokraatlikku erakonna Christen-Democratisch en Vlaams liige. Alates 3. veebruarist 2025 on ta Bart De Weveri valitsuses Belgia justiitsminister. Varem oli ta Alexander De Croo valitsuses Belgia sise-, institutsiooniliste reformide ja demokraatliku uuendamise minister.

## Elukäik
Ta sündis aastal 1978 Merksemis (asub Antwerpeni ringkonnas Antwerpeni provintsis). Ta kasvas üles Schotenis. Aastal 1998 sai ta Antwerpeni Püha Ignatiuse Ülikoolist (UFSIA) õigusteaduse bakalaureusekraadi. Ta jätkas õpinguid Leuveni Katoliiklikus Ülikoolis, kus ta omandas aastal 2001 õigusteaduse magistrikraadi. Seejärel õppis ta aasta Euroopa Liidu õigust Université catholique de Louvainis. Aastal 2013 osales ta Harvardi Ülikooli juhtimisprogrammis.

Ta võeti vastu Brüsseli Advokatuuri ja Antwerpeni Kaubanduskoja liikmeks. Ta töötas alates aastast 2002 rahvusvahelises advokaadibüroos DLA Piper, aastal 2014 sai tast büroo kaasjuhtiv partner. Ta on spetsialiseerunud haldusõigusele ja keskkonnaõigusele, eriti taastuvenergiale.

Aastatel 2003 kuni tagasiastumiseni aastal 2012 oli ta Schoteni linnavolikogu liige. Aastatel 2005–2009 oli ta Flaami Kristlike Demokraatide (CD&V) noorteorganisatsiooni aseesimees.

1. oktoobrist 2020 kuni 3. veebruarini 2025 oli ta Belgia sise-, institutsiooniliste reformide ja demokraatliku uuendamise minister (Alexander De Croo valitsuses)

3. veebruarinist 2025 on ta 3. veebruarini 2025 (Bart De Weveri valitsuses).
Anneleen Van Bossuyt

**Anneleen Van Bossuyt** (sündinud 10. jaanuaril 1980 Gentis) on Belgia poliitik, kes on alates 2025. aasta veebruarist olnud Bart De Weveri valitsuses varjupaiga-, rände-, integratsiooni- ja linnapoliitika minister. Varem oli ta jaanuarist 2015 kuni juulini 2019 Euroopa Parlamendi liige Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsiooni kuuluva Uue Flaami Liidu (N-VA) esindajana. Ta asus ametisse Louis Ide'i järeltulijana. Alates 2019. aastast on ta olnud Belgia Esindajatekojas parlamendiliige.

Ta sündis ja kasvas üles Gentis. Ta omandas aastal 2003 Genti Ülikoolis õigusteaduse bakalaureusekraadi ja seejärel lõpetas aastal 2004 Rennesi Ülikoolis Euroopa õiguse magistriõppe. Pärast õpinguid Prantsusmaal naasis ta Genti Ülikooli õigusteaduse lektorina, enne kui töötas *Nieuw-Vlaamse Alliantie*i (N-VA) parlamendifraktsioonis õiguspoliitika nõunikuna.

Ta oli 8. jaanuarist 2015 (asendas sellel kohal Louis Idet) kuni 1. juulini 2019 Euroopa Parlamendi liige.

Ta oli siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni (IMCO) liige, mille esimees ta oli juunist 2017 kuni ametiaja lõpuni. Ta oli ka Ameerika Ühendriikidega suhtlemise delegatsiooni liige.

Ta oli *N-VA* peamine kandidaat 2018. aasta oktoobri Genti kohalikel valimistel ja on sellest ajast alates Genti linnavolikogu liige. Ta oli ka *N-VA* peamine kandidaat 2019. aasta Belgia parlamendivalimistel, kus ta kandideeris Ida-Flandria nimekirjas, ja on sellest ajast Esindajatekoja liige.

## Välislingid
* Anneleen Van Bossuyti kodulehekülg
Reklaamiöö

**Reklaamiöö** oli reklaame tutvustav üritustesari, mida korraldati aastatel 1996–2004.

Esimene reklaamiöö toimus 1996. aasta 13. aprillil kinos Sõprus ja klubis Hollywood. Hiljem on seda peetud ka teistes kohtades.

Üritustesari sisaldas nii eesti kui ka muus keeles reklaame keskööst kuni kella neljani hommikul. Üritus toimus algselt kolmes osas. 

Üritusel on esinenud Mart Juur, Andrus Kivirähk, Emil Rutiku ja Onu Bella.

Reklaamiööd jätkab üritustesari AdÖÖ.

## Viited
AdÖÖ

**AdÖÖ** on reklaame tutvustav üritustesari.

Esimene Adöö toimub 2026. aasta 14. veebruaril kinos Cinamon.

Üritustesari sisaldab nii eesti kui ka muus keeles reklaame kella 23-st 03-ni. Programm toimub kolmes osas.

AdÖÖ korraldaja on kino Cinamon.

## Viited
Siljāņi (Vietalva vald)

**Siljāņi** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Vietalva vallas.

Küla asub valla loodeosas Pērse jõe ääres. Siljāņi asub valla keskusest Vietalvast 14, piirkonna keskusest Aizkrauklest 37 ja Riiast 114 km kaugusel.

Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda.

## Viited
Rebel Frame

Rebel Frame on Eesti filmistuudio, mis toodab dokumentaal- ja animafilme. Stuudio asutati 2015. aastal Sabat Film OÜ nimega ning 2020. aastal nimetati ümber Rebel Frame OÜ-ks. Stuudio asutajateks on dokumentaalfilmide režissöör ja produtsent Kadriann Kibus ning animarežissöör ja stsenarist Sergo Kibus.

## Filmograafia

## Tootmises

## Arenduses
Zaprauskas

**Zaprauskas** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Vietalva vallas.

Küla asub valla keskosas. Zaprauskas asub valla keskusest Vietalvast 4, piirkonna keskusest Aizkrauklest 37,5 ja Riiast 120 km kaugusel. Külas asub Odzienas skola bussipeatus.
Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda.

## Viited
Pehme tagel

**Pehme tagel** (*Trametes pubescens*) on torikulaadsete seltsi torikuliste sugukonda kuuluv seente liik.

## Välislingid
*
Aparēni

**Aparēni** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Vietalva vallas.

Küla asub valla keskosas. Aparēni asub valla keskusest Vietalvast 3, piirkonna keskusest Aizkrauklest 38 ja Riiast 115 km kaugusel.

Lācīši hiidtamm ja veel üks külas kasvav tamm on looduskaitse all.

Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda.

## Viited
William Hertling

**William Hertling** (sündinud 6. jaanuaril 1970 Brooklynis, New Yorgis) on USA teadusulmekirjanik ja programmeerija. Hertling oli üks Tripwire'i asutajaist ja inseneeriadirektor, samuti veebistrateeg ja tarkvaraarendaja Hewlett-Packardis, kus töötades ta registreeris hulga tarkvarapatente võrguprotokollide, printimise ja veebirakenduste vallas.

Alates 2011. aastast on ta avaldanud rea ulmeromaane tehisintellekti ja singulaarsuse teemadel.

## Teoseid
* "Avogadro Corp: The Singularity is Closer than it Appears" (2011)
* "A.I. Apocalypse" (2012)
* "Indie and Small Press Book Marketing" (2012)
* "The Last Firewall" (2013)
* "The Case of the Wilted Broccoli" (2014, lasteraamat)
* "The Turing Exception" (2015)
* "Kill Process" (2016)
* "Kill Switch" (2018)

## Välislingid
* William Hertlingi koduleht
Alunēni

**Alunēni** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Vietalva vallas.

Küla asub valla loodeosas. Alunēni asub valla keskusest Vietalvast 8,5, piirkonna keskusest Aizkrauklest 46 ja Riiast 125 km kaugusel. Külas asub Alunēni bussipeatus.

Alunēni hiidtamm on looduskaitse all.

Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda.

## Viited
Vana Villemi Pubi

**Vana Villemi Pubi** on pubi Tallinnas.

Vana Villemi Pubi asustati aastal 1995. Algseks asukohaks kuulus Tartu maantee 52. Aastast 2013 on aadress Tartu mnt 50.

## Viited