open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bürokratism

**Bürokratism** ehk **bürokraatlik valitsuskultuur** (mesogrupp) märgib ühiskonnakorda, milles riigi bürokraatlik aparaat on koondanud võimutäiuse enda kätte (maksutulud, teadmised, seadusloome ja karistuspoliitika) ning allutab kõigi teiste isikute ja gruppide elukorralduse oma huvidele. Bürokratism on kahedimensioonilises ühiskonnakorralduse mudelis üks neljast sotsiaalsest korrast. Bürokraatia saavutab oma ülemvõimu, apelleerides hädas või puuduses olevate inimeste abistamise vajadusele.

Bürokratism tekib, kui ametnikud riigi haldussüsteemi ära kasutades koondavad võimu enda kätte ja hakkavad kas otse või kaudselt kogukonna või ühiskonna esindusorganit ära kasutades kehtestama seadusi enda huvidest lähtudes. Seetõttu on bürokratismi tunnuseks õigusaktide arvu kiire kasv ning karistuspoliitika, mis on suunatud ametnike poolt kehtestatud õiguskorra rikkujate karistamisele, kuid mis jätab tegelike kuritegude ohvrid ilma nii kaitsest kui ka kompensatsioonist. Teiseks tunnuseks on maksukoormuse kasv, mis on tingitud ühelt poolt riigieelarvest töötasu saavate ametnike arvu kasvust ja teiselt poolt sunnist, maksta üha suuremas koguses raha nendele, kes ise oma elu ja toimetulekuga hakkama ei saa. Kõik see on võimalik, kui tootmises minnakse üle plaanimajandusele ning raha asendatakse tšekkidega, millega kindlustatakse, et iga inimene saab soetada enesele vajaliku koguse eluks tarvilikke kaupu.

Bürokratistliku maailmavaate pooldaja tunnuseks on arusaam, et inimeste toimetuleku ja heaolu eest vastutab riik, s.t selle bürokraatlik aparaat.

## Vaata ka

* Bürokraatia
* Individualism
* Elitarism
* Kooperativism
* Personalism
* Sotsiaalne kord

## Viited
Ebafolklorism (EP)

**"Ebafolklorism"** on Eriti Kurva Muusika Ansambli ja Riikliku Akadeemilise Meeskoori koostöös 2005. aastal ilmunud EP-album, mille ansambel ise CD-R plaadil välja andis. EP ilmus kolm aastat pärast ansambli samanimelist albumit "Ebafolklorism" ning EP neljast loost kolm pärinevadki sellelt albumilt. Neljas lugu, avalugu "Ilus elu", on aga 1999. aastal ilmunud albumilt "Haua plaadi lood 1991-1999".

EP neli lugu salvestati stuudios 25. veebruaril 2005. Kontsertidelt sai koos EP-plaadiga osta ka samal aastal valminud nime "Aega ei ole" kandvat väikest fotode ning laulutekstidega reisikirjeldust, mis sisaldab hulga pilte aastast 1993, mil ansambel käis oma ühel esimesel turneel (Poolas, Saksamaal ja Prantsusmaal), kus esineti põhiliselt tänavamuusikutena.

Vähemalt EP ilmumise aegu Tartus toimunud kontserdil müüdud ilma karbi ja ümbriseta plaatidel erineb kettal olev lugude nimekiri tegelikust. Kui plaadi enda peal on kirjas lugude järjekord "Ilus elu", "Meie aknad", "Kus sa käisid" ja "Seltskonna mäng", siis tegelikult on plaadi peal lood "Ilus elu" ja "Kus sa käisid" omavahel kohad vahetanud.

## Lugude nimekiri
# "Kus sa käisid" (muusika: S. Soop, EKMA / sõnad: rahvalaul, S. Kuntu). Albumilt "Ebafolklorism".
# "Meie aknad" (muusika: EKMA / sõnad: S. Kuntu). Albumilt "Ebafolklorism".
# "Ilus elu" (muusika: EKMA / sõnad: S. Kuntu). Albumilt "Haua plaadi lood 1991-1999".
# "Seltskonna mäng" (muusika: L. Peterson, EKMA). Albumilt "Ebafolklorism".

## Viited
Kuklane

**Kuklane** (*Formica*) on peamisi sipelgate perekondi. Perekond kuulub sugukonda sipelglased

Perekonnas on kirjeldatud ligi 300 liiki.

## Eesti liigid
**Formica aquilonia* – laanekuklane
**Formica cinerea* – hallkuklane ehk sametkuklane
**Formica cunicularia* – tuhmjas kuklane
**Formica exsecta* – kusikuklane ehk niidukuklane
**Formica forsslundi*
**Formica fusca* – raudkuklane
**Formica lugubris* – karukuklane
**Formica nemoralis*
**Formica nigricans* – veerekuklane
**Formica picea* rabakuklane
**Formica polyctena* – palukuklane
**Formica pratensis* – liivakuklane ehk salukuklane
**Formica pressilabris* – põhjakuklane
**Formica rufa* – arukuklane ehk metsakuklane
**Formica rufibarbis* – liivikukuklane
**Formica sanguinea* – röövkuklane
**Formica truncorum* – kännukuklane
**Formica uralensis* – mustpea-kuklane
Veronika Einberg

**Veronika Einberg** (sündinud 11. mail 1966) on eesti tõlkija.

1991. aastal lõpetas Einberg Tartu ülikooli vene filoloogia erialal. 

Ta on eesti keelde tõlkinud üle poolesaja teose, peamiselt vene keelest, vähemal määral inglise keelest. 

## Tõlkeid

**[[Boriss Akunin]]** 
*Achilleuse surm : Tänapäev, 2004. 
*Altõnn-tolobass : Tänapäev, 2007. 
*F. M. : Tänapäev, 2010. 
*Klassiväline lektüür : Tänapäev, 2009. 
*Kroonimine : Tänapäev, 2005. 
*Maailm on lava : Tänapäev, 2011. 
*Must linn : Tänapäev, 2013. 
*Nefriitpalvehelmed : Tänapäev, 2008. 
*Pistrik ja Pääsuke : Tänapäev, 2011. 
*Planeet Vesi : Tänapäev, 2015. 
*Spiooniromaan : Tänapäev, 2012. 
*Surma kallike : Tänapäev, 2005. 
*Teemantvanker : Tänapäev, 2006. 
*Türgi gambiit : Tänapäev, 2003. 

**[[Svjatlana Aleksijevitš]]**
*Pruugitud aeg : (punainimese lõpp) : Tänapäev, 2014.

**[[Darja Dontsova]]**
*Inetu pardipoja hobi : Ersen, 2005. 
*Lendas üle kalkunipesa : Ersen, 2003. 
*Maniküür laibale : Ersen, 2004. 
*Minu mehe naine : Ersen, 2003. 
*Mittesalajased toimikud : Ersen, 2005. 
*Märtsikassi tuluõhtu : Ersen, 2005. 
*Pikaküüneline daam : Ersen, 2005. 
*Pilet lendavale vaibale : Ersen, 2008. 
*Pokkeripartii haiga : Ersen, 2005.
*Rahakas kärnkonn : Ersen, 2004. 
*Siirupine madu : Ersen, 2005. 
*Sulnis kaabakas / Ersen, 2005. 
*Õhtusöök inimsööja juures : Ersen, 2006. 

**[[Andrei Ivanov (kirjanik)|Andrei Ivanov]]**
*Bizarre : Varrak, 2014. 
*Hanumani teekond Lollandile : Varrak, 2012. 
*Harbini ööliblikad : Varrak, 2013. 
*Kuutõbise pihtimus : Varrak, 2015. 

**[[Mihhail Jelizarov]]**
*Raamatuhoidja : Varrak, 2012. 

**[[Nadežda Katajeva-Valk]]**
*Seal, kus ma sündisin : Dialoog, 2016. 

**[[Juri Lotman]]**. 
*Suurilma lõunasöögid : pealinnaelu panoraamid 19. sajandi Peterburist  : Tänapäev, 2015

**[[Aleksandra Marinina]]** 
*Laske timukal tegutseda : Ersen, 2006. 
*Meeste mängud : Ersen, 2007. 
*Patuillusioon : Ersen, 2006. 
*Surma helge pale : Ersen, 2007. 

**[[Aleksei Pehhov]]** 
*Džanga varjudega : Varrak, 2012. 
*Varjude tuisk : Varrak, 2013. 
*Varjus hiilija : Varrak, 2010. 

**[[Dina Rubina]]** 
*Päikeselisel tänavapoolel : Tänapäev, 2008. 
*Cordoba valge tuvi : Tänapäev, 2017 

**[[Pavel Sanajev]]**
*Matke mind põrandaliistu taha : Tänapäev, 2014. 

**[[Marina Stepnova]]** 
*Itaalia õppetunnid : Tänapäev, 2015. 
*Lazari naised : Tänapäev, 2012. 

**[[Mihhail Šiškin]]** 
*Kiri sinule : Varrak, 2013. 

**[[Ljudmila Ulitskaja]]** 
*Medeia ja tema lapsed  : Tänapäev, 2009. 

**[[Jevgeni Vodolazkin]]** 
*Lavr : romaan müstilisest ravitsejast : Kunst, 2014. 
**Polina Borodina**

* Mets, Kellerteater, 2023. 

## Tunnustus

* 2013 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (ilukirjanduslik tõlge võõrkeelest eesti keelde: Boriss Akunini “Must linn”, Andrei Ivanovi “Harbini ööliblikad” ja Mihhail Šiškini “Kiri sinule” vene keelest)

## Isiklikku
Tema vend oli egüptoloog Sergei Stadnikov.
Axel Brun

**Axel Brun** (sünninimi **Axel-Helmuth Brun**, ka **Helmut Aksel Brun**) (5. veebruar 1930 Österby – 13. september 2020 Rootsi) oli eestirootslasest maadleja ja maadluskohtunik.

Axel Brun lõpetas Eestis Pürksi algkooli. 1944. aastal põgenes ta Rootsi, hiljem töötas Stockholmis lukksepana.

## Spordiga seotud tegevus
### Maadlejana
Ta tuli 1952. aastal nii Kreeka-Rooma maadluses kui ka vabamaadluses Stockholmi meistriks.

### Kohtunikuna
Axel Brun kuulus 1952. aastast Stockholmi klubi Djurgårdens IF juhtkonda. Klubi 1974. aasta aastakoosolekul määrati klubi maadlussektori tollasele laekurile Brunile kuldmedal teenete eest. Tema olulisust sealsetes maadlusringkondades näitab ka see, et maadlusklubi ajaloo lühiülevaates on viie tähelepanuväärsema nime seas lisaks olümpiamängude medalistile, teisele eestirootslasele Edvin Vesterbyle, ära toodud ka Axel Bruni nimi. Klubi andis Brunile 50. sünnipäeva puhul teenetemärgi Hõbedane Hobuseraud (*Silverhästskon*), mis on määratud ka kahele Rootsi kuningale.

1965. aastal sai Brunist Rahvusvahelise Maadlusliidu kõrgema kategooria maadluskohtunik. Kohtunikuna võttis ta osa 1976., 1980., 1984. ja 1988. aasta olümpiamängudest. Lisaks osales ta 14 korda maailmameistrivõistlustel ning 21 korda täiskasvanute ja noorte Euroopa meistrivõistlustel.

1975. aastal sai ta Rootsi Maadluskohtunike Liidult (*Svenska Brottningsdomarförbundet*) suure maadluskohtuniku märgi (*Stora brottningsdomarmärket*). Talle antud märk oli ajaloo esimene ning kannab seega järjekorranumbrit 1.

2011. aastal sai ta neljadel olümpiamängudel tegutsenud maadluskohtunikuna Nelja Linna medali (*Fyrstadsmedalj*).

## Viited
Uladivka

**Uladivka** (ukraina keeles Уладівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 2127.
Sainte-Geneviève-des-Bois' kalmistu

**Sainte-Geneviève-des-Bois' kalmistu** (prantsuse keeles *cimetière communal de Sainte-Geneviève-des-Bois*, vene keeles *кладбище Сент-Женевьев-де-Буа*) on õigeusu surnuaed Prantsusmaal Île-de-France'i piirkonnas Essonne'i departemangus Sainte-Geneviève-des-Bois' linnakeses 23,5 kilomeetri kaugusel Pariisist. Kalmistule on maetud paljud vene päritolu kultuuritegelased.

Vene päritolu inimesi hakati sellele kalmistule regulaarselt matma aastast 1929.

Aastatel 1938–1939 ehitati kalmistule 15.-16. sajandi Pihkva arhitektuurikoolkonna stiilis Jumalaema Uinumise (Uspenski) kirik (Albert Benois projekti järgi); kirik pühitseti sisse 14. oktoobril 1939.

## Tuntud isikuid, kes on Sainte-Geneviève-des-Bois' kalmistule maetud
* Andrei Amalrik, vene ajaloolane, publitsist, dramaturg ja dissident
* Sergei Bulgakov, vene õigeusu vaimulik, teoloog ja filosoof
* Ivan Bunin, vene kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat
* Gaito Gazdanov, vene kirjanik
* Aleksandr Galitš, juudi päritolu vene luuletaja, dramaturg ja laulja
* Zinaida Hippius, vene luuletaja, näitekirjanik, toimetaja, prosaist, kirjanduskriitik ja filosoof
* Grigori Jelissejev, vene ettevõtja
* Feliks Jussupov, vürst, üks Grigori Rasputini mõrva organiseerijatest
* Alexander von Kaulbars, baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane (ratsaväekindral)
* Vladimir Kokovtsov, Venemaa keisririigi poliitik
* Mathilda Kšesinskaja, vene baleriin ja balletipedagoog
* Nikolai Losski, vene filosoof
* Georgi Lvov, Venemaa riigitegelane ja Ajutise Valitsuse esimene juht
* Dmitri Merežkovski, vene proosakirjanik, luuletaja, ajaloolane ja usufilosoof
* Viktor Nekrassov, vene kirjanik
* Rudolf Nurejev, tatari päritolu Nõukogude ja Suurbritannia balletiartist
* Andrei Tarkovski, vene filmilavastaja
* Andrei Vladimirovitš, Venemaa suurvürst
Katelok

**Katelok** (ka *ätel*) on peamiselt välitingimustes kasutamiseks valmistatud kompaktne söögi- ja toiduvalmistamisnõu. 

Katelok on tavaliselt kahepoolne, sügava kaanega ja riputussangaga. Sügavat kaant on võimalik kasutada näiteks joogikruusina ja sang võimaldab kandmist või lahtise tule kohale riputamist. Kateloki juurde võib kuuluda spetsiaalne või sobitatud priimuse komplekt. Samuti peavad kasutajal kaasas olema söögiriistad.

Katelokki kasutavad peamiselt sõjaväelased ja matkajad, kes kannavad seda endaga kaasas seljakotis või jalaväerakmete taskus.
Hemerophis

***Hemerophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Hemerophis* arvatakse roomajate andmebaasis üks maoliik:
* *[[Hemerophis socotrae]]* (Günther, 1881). 

## Levila
Need maod on endeemsed Jeemenis Sokotra saarel.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-is
Hierophis

***Hierophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Hierophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Hierophis andreanus]]* (Werner, 1917)
* *[[Hierophis cypriensis]]* (Schätti, 1985)
* *[[Hierophis gemonensis]]* (Laurenti, 1768)
* *[[Hierophis spinalis]]* (Peters, 1866)
* *[[Hierophis viridiflavus]]* (Lacépède, 1789). 

### Väljasurnud maod
*†*[[Hierophis arcuatus]]* H.Meyer, 1845
*†*[[Hierophis cadurci]]* Rage, 1974
*†*[[Hierophis caspioides]]* Szyndlar & Schleich, 1993
*†*[[Hierophis dolnicensis]]* Szyndlar, 1987
*†*[[Hierophis freybergi]]* G.Brunner, 1954
*†*[[Hierophis hungaricus]]* Bolkay, 1913
*†*[[Hierophis poucheti]]* Rochebrune, 1880
*†*[[Hierophis robertmertensi]]* Mlynarski, 1964.

## Levila
Need maod on levinud Euroopas ja Aasias. 

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne uBIO-s
*Sissekanne saidil Wikispecies
* Van Wallach, Kenneth L. Williams, Jeff Boundy, Snakes of the World: A Catalogue of Living and Extinct Species, 22. aprill 2014, lk 331–332, CRC Press.

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Hierophis]] seisuga 16.01.2014.*
Chattogrami jaotis

**Chattogram jaotis** (varem ka Chittagongi jaotis; bengali চট্টগ্রাম বিভাগ, *Caṭṭagrām bibhāg*) on 1. järgu haldusüksus (jaotis) Kagu-Bangladeshis. Piirneb idas Indiaga ja kagus Myanmariga.

Jaotise keskus on Chattogram.

Jaguneb 11 ringkonnaks.
Tallinna Keskraamatukogu muusika- ja filmisaal

**Muusika- ja filmisaal** on Tallinna Keskraamatukogu teenindussaal, mis asub raamatukogu peahoones eestikeelse kirjanduse osakonnas aadressil Estonia puiestee 8. Tegemist on endise Tallinna Keskraamatukogu muusikaosakonnaga. Osakond alustas tööd koos raamatukogu peahoone taasavamisega 29. jaanuaril 2002. 

Saali kogutakse muusikaalast kirjandust ja perioodikat, noote ning heli- ja videosalvestisi.Koju saab laenata raamatuid, muusikainstrumente, noote, ajakirju, helisalvestisi (mille müügilejõudmisest Eestis on möödunud 4 kuud) ning laenutuslitsentsiga videoid. Otsinguid abistab e-kasutajakoolitus.

Kohapeal on võimalik kasutada WiFi-t.

Muusika- ja filmisaalis on mitmeid võimalusi muusikamaailma avastamiseks. Noodikirjutusprogrammi FINALE abil saab käsikirjalised noodid digitaalseteks vormistada. Lugejate kasutuses on arvutid, mis on varustatud muusikaloomise programmiga Cubase LE AI Elements 10.5 ja MIDI-klaviatuuriga M-AUDIO Oxygen49. Soovijad saavad katsetada erinevaid kõlavärve, luua ja salvestada omaloomingulisi heliteoseid. Samuti saab luua fonogramme või improviseerida MIDI-klaviatuuril.

Osakonnas on järgmised e-teenused:
*E-kontserdisaal Tallinna Keskraamatukogu muusika- ja filmisaalis
*E-noodikogu Tallinna Keskraamatukogu muusika- ja filmisaalis 
*E-näitused Tallinna Keskraamatukogu muusika- ja filmisaalis

Tallinna Keskraamatukogu kuulub Eesti Muusikakogude Ühendusse.

Tallinna Keskraamatukogu saalides, osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart.

## Viide

## Kirjandus
* Kaie Viigipuu. Tallinna Keskraamatukogu muusikaosakond 2002–2007. – Tallinna Keskraamatukogu 1907–2007. Tallinn 2007. Lk 241–242.

## Välislingid
*Muusika- ja filmisaal Tallinna Keskraamatukogu kodulehel
*Tallinna Keskraamatukogu muusika- ja filmisaal Facebookis
Võla-Jaruzki

**Võla-Jaruzki** (ukraina keeles Вила-Ярузькі) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšernivtsi rajoonis. Elanike arv on 514. Pindala on 2,463 km².
Valdu Reekna

**Valdu Reekna** (a-ni 1937 **Valter Kreekman(n)**; 5. detsember 1911 – 15. august 1983 Tallinn) oli eesti raamatukogundustegelane.

## Hariduskäik
*1932 Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasium

## Töökäik
*1954–1957 Tallinna Keskraamatukogu direktor
*1959–1961 Kultuuriala Töötajate Ametiühingu Vabariiklik Komitee (esimees)

## Viited

## Välislingid
*Eesti raamatukogunduse biograafiline andmebaas
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Kleisti

**Kleisti**  on asum Lätis, Riia linna Kurzeme rajooni osa pindalaga 18,730 km². Asub Spilve luhal Rītabuļļist ja Bolderājast lõunas, Imantast põhjas ja  Spilvest läänes. Asumit eraldab Rītabuļļist Buļļupe. 215 elanikku (2010).

Suur osa asumist asub soisel ja madalal (0–2 meetrit üle merepinna) Spilve luhal. Kõrgeim koht ulatub küll 27 meetrit üle merepinna. Asumi põhjaosas asuvad Bolderāja-Priedaine luited. Ala kuivendamiseks on läbi aegade rajatud mitmeid kraave, nende seas on ka Hapakase kraav.

Enne Riia linnaga liitmist asus piirkonnas mitu mõisa, millest märkimisväärseim oli Kleisti mõis. Aastal 1873 ehitati Riia–Bolderāja vaheline raudtee, mis on praegu asumi idapiiriks. Pärast Läti iseseisvumist liideti piirkond Riiaga (1924). Piirkond jäi küll hoonestamata, alles XX sajandi teisel poolel rajati Kleistisse Läti Teaduste Akadeemia mikrobioloogia ja viroloogia instituut, praegu asub seal ka Läti biomeditsiini keskus.

Kleisti, Kurzeme District, Riga, Latvia - panoramio (3).jpg|Bolderāja-Priedaine luited
Kleistu iela, Rīga - panoramio.jpg|Kleistu iela
Ул. Апакшгравья Apakšgravja str. - panoramio.jpg|Apakšgravja iela
Лестница на Бомбовую гору Bumbukalns - panoramio (1).jpg|Bumbukalns


## Välislingid

*Kleisti koduleht (*läti keeles*)
Stalingradi rinne

**Stalingradi rinne** (vene keeles *Сталинградский фронт*) oli Teises maailmasõjas Idarindel võidelnud Nõukogude Liidu Punaarmee väekoondis.

## Ajalugu
Stalingradi rinne formeeriti 12. juulil 1942 STAVKA reservis olnud 62., 63. ja 64. armeest, Kagurinde 21. armeest ning 8. õhuarmeest. Erinevatel aegadel allusid rindele 28., 38., 57., 66., 24. armee, 1., 2. kaardiväearmee, 5. löögiarmee, 1. ja 2. tankiarmee ning 16. õhuarmee. 

17. juulist alates oli rinne lahingkontaktis Stalingradi poole tungivate sakslastega. Alanud Stalingradi lahingus kandsid selle rinde väed põhiraskust. 7. augustil jaotati vahepeal 800 kilomeetri pikkuseks veninud kaitseliin Stalingradi ja uuesti formeeritud Kagurinde vahel ära. 

28. septembril otsustas STAVKA Stalingradi rinde ümber nimetada Doni rindeks ja senise Edelarinde Stalingradi rindeks. Rinde koosseisu jäid 28., 51., 57., 62., ja 64. armee ning 8. õhuarmee. Detsembri jooksul lisandusid veel 5. löögiarmee ja 2. kaardiväearmee. 

Alates 20. novembrist osales Stalingradi rinne operatsioonis Uranus, mille käigus piirati koostöös Doni ja Edelarinde üksustega ümber Stalingradis asuvad Saksa väed. 12.–30. detsembrini lõid Stalingradi rinde väed tagasi Saksa vägede rünnakud ümberpiiratud üksuste vabastamiseks. 

1. jaanuaril 1943 nimetati Stalingradi rinne ümber Lõunarindeks.

## Ülemjuhatajad
*Marssal Semjon Timošenko (juuli 1942)
*Kindralleitnant Vasili Gordov (juuli–august 1942)
*Kindralpolkovnik Andrei Jerjomenko (august–detsember 1942)
Helgi Peeba

**Helgi Peeba** (aastani 1961 **Helgi Jaanson**; 8. juuli 1932 Tallinn – 13. veebruar 2013 Tallinn) oli eesti ujuja, raamatukogundustegelane ja bibliograaf. 

Ujumist hakkas ta harrastama 1947. aastal Eduard Takkeri õpilasena, hiljem jätkas Friedel Raudsepa juhendamisel. Tuli 1950–1953. aastal 5 korda vaba-, külili- ja teateujumises Eesti NSV meistriks ning püstitas 6 Eesti NSV rekordit. 

## Hariduskäik
* 1940–1947 Tallinna Kivimäe Põhikool
* 1947–1951 Tallinna 20. Keskkool
* 1956–1961 N. K. Krupskaja nimeline Leningradi Riiklik Raamatukogunduse Instituut

## Töökäik
*1951–1996 Tallinna Keskraamatukogu (raamatukoguhoidja, bibliograaf, vanemmetoodik), sealhulgas
**1973–1986 ja 1989–1996 direktori asetäitja
**1986–1989 direktor

## Teosed
* "Tallinna Keskraamatukogu 1907–1995". Koostanud Hans Jürman ja Helgi Peeba. Tallinn 1995.

## Artiklid
* "Mitmekülgsest ja regulaarsest lugemisest". – Lugemisest Eesti NSVs. Tallinn 1979.

## Tunnustus
* 1986 Raamatukogutöötaja teenetemedal 
* 1989 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Välislingid
* Helgi Peeba Eesti spordi biograafilises leksikonis
* Helgi Peeba Eesti raamatukogunduse biograafilises andmebaasis
Põll

**Põll** on vööle seotud rõivas, mis katab keha esikülge.
 
## Kandmine
Ajalooliselt on põllesid kandnud peamiselt naised, nii tööd tehes või peol olles. Läänemeresoome naiste riietusse kuulus põll hiljemalt alates 12. sajandist. Põlle sai pruut pulmade ajal põlletamisel ning ta ei tohtinud sellest enam loobuda. Alates 19. sajandi teisest poolest kandsid põlle pidulikel juhtudel ka täiskasvanud tüdrukud. Samal ajal levis põll ka setude hulgas, kelle rõivastuses seda, nagu venelastelgi, varem polnud.

## Valmistamine
Materjali ja kaunistuste poolest olid eesti põlled väga variatsioonirikkad. Põll tehti harilikult ühest riidelaiast, mis kroogiti värvli külge või tõmmati krookesse ülaääre paelaga. Linane või takune argipõll oli kaunistuseta. Pidulik põll õmmeldi valgest linasest või värvilisest villasest riidest. Põll kaunistati pilu, pitsi või tikandi ja narmastega. Lõuna-Eestis kaunistati põlli punaste koetriipudega. 

## Vaata ka

*külvipõll
*põlletamine
*põlle lappimine
*klaarpõll
*kiutpõll
*pruudipõll
*puusapõll

## Viited
Iļģuciems

**Iļģuciems** () on asum Lätis, Riia linna Kurzeme rajooni osa pindalaga 2,442 km². Asub Dzirciemsist põhjas, Imantast idas ja Spilvest lõunas. 24 893 elanikku (2010).

## Ajalugu
Iļģuciemsi aladel asusid 1226. aastast Püha Mäe konvendi maad, need eraldas kloostrile Wilhelm Modenast. Neil maadel asus võõrastemaja, mida teati kui *Heiligen Geist Hof*, alamsaksa keeles *hiligen geest hove*. Hiljem muutus see nimetus lätipärasemaks *Hiligzeem*iks, seejärel *Ilgezeem*iks ja lõpuks sai piirkond tänapäevase nime.

17. sajandist kuulusid need maad Baltā mõisale, lisaks ehitati sinna veel Nordecki mõisa peahoone. 1786. aastal arvati need maad Riia linna koosseisu. 

18. sajandil rajati asumi maadele mitmeid vabrikuid ja Iļģuciems hakkas kujunema tööstuspiirkonnaks. Esimene neist oli Loderi manufaktuur, mis rajati juba 1794. aastal. Järgnesid Schmidti masinatehas 1845. aastal ja aktsiaselts Tekstiil. Hiljem lisandus veel Iļģuciemsi klaasivabrik ja mitmed teised ettevõtted.  Aastal 1892 sai alguse Iļģuciemsi turg. Teine Riias Daugavat ületav sild raudteesilla järel ühendas asumi ülejäänud linnaga. 

20. sajandi alguses hakkas asumisse käima tramm. 1926. aastal valmis sealse tsemendivabriku teenindamiseks mõeldud raudtee, millel avati Iļģuciemsi raudteejaam, Nõukogude ajal ehitati selle ümbrusse veel teisigi tööstusettevõtteid. Juba 1930. aastatel ehitasid ettevõtjad Iļģuciemsi aladele tüüpprojekti põhjal valminud tööliselamuid, aga 1950. aastatel hakkasid sinna kerkima paneelelamud. Asumi tähtsaim park on Nordecki mõisa park.

Iļģuciemsis on elanud Raimonds Pauls.

Lidonu street, Riga.JPG|Lidoņu iela
Buļļu iela, Iļģuciems Riga.JPG|Buļļu iela
Skujenes iela, Iļģuciems, Rīga.JPG|Skujenes iela
Cementa iela, Iļģuciems, Rīga.JPG|Cementa iela
Bēnes iela, Iļģuciems, Latvija.JPG|Bēnes iela


## Välislingid

*Iļģuciemsi koduleht (*läti keeles*)
*Asum portaalis Cita riga (*läti keeles*)
Kleisti mõis

**Kleisti mõis** (läti keeles *Kleistu muiža *) oli poolmõis Lätis Riia linnas Kleisti asumis; selle peahoone aadress oli Kleistu ielā 37. Omaaegse haldusjaotuse järgi asus mõis Riia kreisi Piņķi kihelkonnas. Saksa keeles *Kleistenhof* või *Kleissenhof*, vanasti ka *Schultzenhof*, *Lambertshof*, *Lila Bergs Hoff*.

Kleisti mõisa on esimest korda mainitud aastal 1638, mil Gotthard Kettler andis selle Mathias Brahderile. Hilisemad omanikud olid Bergid, von Schultzenid ja Thielaud, aastast 1750 Andreaed või Andreaid, nende järel Vegesackid. Nende külalisena elas aastal 1768 mõisas Johann Christoph Brotze. Vegesackidele kuulus mõis 1880. aastateni, seejärel kuulus see Schultzedele. 

Erinevalt teistest mõisatest, mis asusid Riia linna territooriumil Daugava jõe lõunapoolsel kaldal, ei olnud Kleisti suvemõis vaene, kuigi maad olid mõisal viletsad. Kleisti mõisas kasvatati karja, oli ka lindla. Pärast Läti iseseisvumist kuulus mõis piimatootja Otto Īvānsile, aga 1930. aastatel pidi ta tootmisest loobuma.

Kleisti mõisa hoonetest on säilinud XVIII sajandi teisel poolel ehitatud klassitsistlikus stiilis härrastemaja ja mõisavalitseja maja.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Igors Kovaļenko

**Igors Kovaļenko** (ukraina keeles Ігор Вікторович Коваленко *Igor Viktorovõtš Kovalenko*; sündinud 29. detsembril 1988 Novomoskovskis Ukraina NSV-s) on ukraina päritolu Läti maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2011). 

Kovaļenko võitis 2006. aastal Ukraina noorte meistrivõistlustel U18-vanuseastmes pronksmedali ja 2012. aastal Ukraina võistkondlikel meistrivõistlustel kuldmedali. Suurmeistriks sai ta 22-aastaselt 2011. aastal. Kolm aastat varem oli ta saanud FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. 

2013. aastast esindab Kovaļenko rahvusvahelistel malevõistlustel Lätit. Ta on tulnud kahel korral Läti malemeistriks (2013, 2014).

2016. aastal Gjakovës võitis ta Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali. Juunis 2018 tuli ta Palangas FIDE Balti tsooniturniiril neljandaks. 2019. aastal võitis Kovaļenko Riia Tehnikaülikooli rahvusvahelise turniiri.

Ta on esinenud Läti võistkonna koosseisus kolmel maleolümpial (2014–2018). Seejuures 2014. ja 2016. aastal mängis ta teisel laual (esimesel laual mängis Aleksejs Širovs), 2018. aastal Bathumi olümpial mängis esimesel laual.

## Kiirmale
Ta võitis ka Tallinnas Viru hotellis jaanuaris 2014 toimunud kiirmaleturniiri "Meenutades Paul Kerest".

## Viited

## Välislingid
Paprika (perekond)

**Paprika** (*Capsicum*) on maavitsaliste sugukonda kuuluv taimede perekond. 

## Klassifikatsioon
Paprika perekonna süstemaatika pole päris selge. 

Levinuimad paprikaliigid on:
* *Capsicum baccatum* L. – maripaprika 
* *Capsicum annuum* L. – harilik paprika
* *Capsicum chinense* Jacq. – kariibi paprika
* *Capsicum frutescens* L. – kibe paprika
* *[[Capsicum pubescens]]* Ruiz & Pavon. 

#### Klassifikatsioon andmebaasis NCBI
Ameerika Ühendriikide Rahvusliku Meditsiiniraamatukogu andmebaasis *[[National Center for Biotechnology Information]]* klassifitseeritakse paprika perekonda järgmised liigid ja sordid: 
* *Capsicum annuum* – harilik paprika
** liigitamata *[[Capsicum annuum var. annuum]]*
** liigitamata *[[Capsicum annuum var. glabriusculum]]*
* *[[Capsicum annuum × Capsicum chinense]]*
* *[[Capsicum annuum × Capsicum frutescens]]*
* *Capsicum baccatum* – maripaprika
** liigitamata *[[Capsicum baccatum var. baccatum]]*
** liigitamata *[[Capsicum baccatum var. pendulum]]*
** liigitamata *[[Capsicum baccatum var. praetermissum]]*
** liigitamata *[[Capsicum baccatum var. umbilicatum]]*
* *[[Capsicum buforum]]*
* *[[Capsicum campylopodium]]* 
* *[[Capsicum cardenasii]]*
* *[[Capsicum ceratocalyx]]*
* *[[Capsicum chacoense]]*
* *Capsicum chinense* – kariibi paprika
* *[[Capsicum ciliatum]]*
* *[[Capsicum coccineum]]*
* *[[Capsicum eximium]]*
** liigitamata *[[Capsicum eximium var. tomentosum]]*
* *[[Capsicum flexuosum]]*
* *[[Capsicum friburgense]]*
* *Capsicum frutescens* – kibe paprika
* *[[Capsicum galapagoense]]*
* *[[Capsicum geminifolium]]*
* *[[Capsicum hunzikerianum]]*
* *[[Capsicum lanceolatum]]*
* *[[Capsicum lycianthoides]]*
* *[[Capsicum minutiflorum]]*
* *[[Capsicum parvifolium]]*
* *[[Capsicum pereirae]]*
* *[[Capsicum pubescens]]*
* *[[Capsicum recurvatum]]*
* *[[Capsicum rhomboideum]]*
* *[[Capsicum schottianum]]*
* *[[Capsicum tovarii]]*
* *[[Capsicum villosum]]*

#### Klassifikatsioon teabevaramus ITIS
Teabevaramus *[[Integrated Taxonomic Information System]]* klassifitseeritakse paprika perekonda järgmised taimeliigid:
* *Capsicum annuum* L. – harilik paprika
* *Capsicum baccatum* L. – maripaprika 
* *Capsicum chinense* Jacq. – kariibi paprika
* *[[Capsicum pubescens]]* Ruiz & Pav.

### Muud
Paprika lähimateks sugulasteks on füüsal, haldjatrompet, inglitrompet, juustumari, kartulipõõsas, koerapöörirohi, kuldkarikas, ogaõun, taralõng, tubakas jt. 

## Vaata ka
* Paprika
* Pipar
* Tšillipipar

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne GRIN-is
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Capsicum]] seisuga 16.01.2014.*
Gerli Nõmm

**Gerli Nõmm** (sündinud 5. oktoobril 1985 Tallinnas) on eesti režissöör ja stsenarist.

Nõmm töötab kultuuriuudiste toimetaja-saatejuhina Eesti Televisioonis alates 2012. aastast. Ta on lõpetanud Balti Filmi- ja Meediakooli audiovisuaalse meedia erialal ning teinud lühifilme ja telesaateid nii režissööri kui ka operaatorina.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Eesti Filmi Andmebaasis
Baltā mõis

**Baltā mõis** (saksa keeles *Weissenhof*, vanasti ka *Haltermanns Höfchen*, läti keeles *Baltā muiža*, ka *Mellera muiža* või *Dāla muiža*) oli mõis Lätis Riia linnas Iļģuciemsi asumis. Mõisa peahoone asus Baltā iela ümbruskonnas.

Baltā mõisa maad eraldati Krēmeri mõisast XVII sajandil. 1767. aastast oli selle omanik Hermann Dahl. XVII sajandil püstitasid Dahlid mõisa barokse peahoone, aga peagi ostis mõisa Hermann Friedrich Möller. XIX sajandil oli mõisa agronoomiks lätlane Aleksandrs Rēze, kelle juures armastasid koguneda noorlätlased, näiteks Krišjānis Valdemārs ja Bernhards Dīriķis. XIX sajandi lõpus omandasid mõisa Buxhoevedenid. 1920. aastatel omandasid mõisa vennad Universid. 

Mõisa juures oli ka väike park, kus asus suguvõsa kalmistu *Osolkalns*. Ühest pargis asunud alleest on kujunenud tänapäevane Baltā iela.

Pärast Läti iseseisvumist rajati mõisa maadele elamupiirkonnad **Balto I** ja **Balto II**. Mõisa hooned hävisid 1944. aastal (selle omanikud Universid põletasid need Nõukogude vägede lähenemisel maha), tänapäeval asuvad mõisakompleksi kohal paneelelamud.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Nordecki mõis

**Nordecki mõis** (läti keeles *Nordeķu muiža*, ka *Grāves muiža*, *Fridriha muiža*, *Fogela muiža* või *Reima muiža*; saksa keeles *Nordeckshof*) oli mõis Lätis Riia linnas Iļģuciemsi asumis. Mõisa peahoone asub aadressil Buļļu ielā 16.

Nordecki mõis rajati XVI sajandil, esimest korda on seda mainitud aastal 1576, mil seda rüüstasid rootsi päritolu piraadid. Varaseim nimetus oli *Grāves muiža*. Hilisemad omanikud on olnud Witted. XVII sajandil sai mõisa omanikuks, 1690. aastal Rootsi kuninga poolt aadeldatud   Riia bürgermeister Hermann Witte von Nordeck, Nordeckide kätte jäi mõis aastani 1769. Aastal 1783 omandasid mõisa taas Graved, kes ostsid selle von Grottedelt. Seejärel olid mõisa omanikeks Vogelid, aastast 1852 Dubeltid ja aastast 1857 Blumenbachid. Aastatel 1866–1940 kuulus mõis Reimide perele.

Mõisa puidust peahoone ehitati XVII ja XIX sajandi vahetusel. Säilinud on veel kaks mõisakompleksi kuulunud hoonet, mis on ehitatud hilisemal ajal. Üks neist on aastal 1910 püstitatud uus elumaja, mis oli kasutusel ka katlamajana, teine pargis asuv kivist paviljon.

Mõisal on läbi aegade olnud mitmeid kõrvalhooneid. Mõisakompleks sai alguse XVII sajandil. Aastal 1797 rajati mõisa juurde paberivabrik, mis tegutses aastani 1808. Aastal 1852 oli mõisakompleksis 17 hoonet, mõisale kuulus ka kaks kõrtsi. Aastal 1879 ehitati mõisa juurde heebrea palvemaja, aastal 1909 veetorn. Aastal 1968 kavandati Buļļu ielā laiendamist, sellega seoses lammutati suurem osa mõisale kuulunud hoonetest, mis olid selleks ajaks halvas seisukorras.

Mõisa juures oli ka väike, 3,6 hektari suurune Inglise park, mis on Iļģuciemsi tähtsaim haljasala. Pargis kasvavad suured tammed, läänepärnad, Serbia kuused, vahtrad, Siberi seedermännid ja mägimännid.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Mäetaguse vald (Jõhvi kihelkond)

**Mäetaguse vald** (saksa keeles *Gemeinde Mehntack*) oli vald Jõhvi kihelkonnas  Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1866–1939. Vallamaja asus Aru külas.

Vald moodustati 1866. aastal. 1894. aastal eraldati endised Ereda ja Kiikla vallad, mis liideti Kohtla vallaga, ning Mäetaguse valla ülejäänud külad jaotati naabervaldade vahel. Mäetaguse vald likvideeriti, kuid loodi 1894. aasta lõpul uuesti väiksema vallana. 1913. aastal liideti vallaga Väike-Pungerja küla.

Vallas sündisid Heino Arumäe ja Meinhard Leetmaa.

1939. aasta vallareformiga läks osa Mäetaguse vallast (Härjaoja nr. 25, Vahemetsa nr. 26, Vana-Roostoja nr. 27, Uue-Roostoja nr. 28, Nissipõllu nr. 29, Lõppe nr. 30, Uue-Lõppe nr. 31, Suuremurru nr. 32, Mädasoo nr. 102 talude, Riigi tagavaramaa lit. E, Lõppe metsavahikoha, Iisaku küla talu nr. 15 lahus-heinamaatüki maa-alad ning Iisaku metsandiku osa maa-ala) uue Iisaku valla koosseisu, osa (Ereda mõisa järgi olevate talude nr. A-66, A-67, A-69–A-71, A-74–A-77, A-80 ja A-83–A-86 juurdelõigete maa-alad) Kohtla valla koosseisu.

## Vaata ka
*Mäetaguse vald (1939)
## Viited

## Välislingid
*
*
Capo Testa

**Capo Testa** ("Pea neem") on poolsaar Itaalias Põhja-Sardiinias, Gallura ajaloolis-geograafilises piirkonnas. Mõne kilomeetri kaugusel Santa Teresa Gallura keskasulast läänes, Bonifacio väina lõunakaldal asuv Capo Testa on Asinara lahe kirdepoolseim punkt. Algselt oli tegemist saarega, mis hiljem kunstliku maakitsuse kaudu Sardiinia saarega ühendati.

Umbes kümne kilomeetri pikkuse rannajoonega Capo Testa oli Rooma ajal tähtis nii oma strateegilise asendi kui graniidi poolest, mis pärast kaevandamist Rooma veeti.

Poolsaarel asub tuletorn.

## Bibliograafia
* Francesco Floris (a cura di), *[http://www.sardegnacultura.it/documenti/7_81_20071203170239.pdf Grande Enciclopedia della Sardegna]*, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.
* Angela Antona, *Il complesso nuragico di Lu Brandali e i monumenti archeologici di Santa Teresa Gallura*, Sassari, Delfino editore, 2005. ISBN 88-7138-384-2

## Galerii

CapoTesta-pjt6.jpg|Tuletorn
CapoTesta-pjt2.jpg|
CapoTesta-pjt3.jpg
CapoTesta-pjt4.jpg
CapoTesta-pjt5.jpg
CapoTesta_Faro.jpg|Vaade poolsaarele ja tuletornile
Stavkõ (Pištšanka rajoon)

**Stavkõ** (ukraina keeles Ставки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pištšanka rajoonis. Elanike arv on 805. Pindala on 1,629 km².
Baas (matemaatika)

Vektorruumi  elementide hulka  {e1, e2, ... , en} nimetatakse selle vektorruumi **baasiks** parajasti siis, kui
# see hulk on lineaarselt sõltumatu
# ja selle vektorruumi iga element on avaldatav selle hulga elementide algebralise summana.

## Vaata ka
*Ristbaas
Lineaarne sõltumatus

**Lineaarne sõltumatus** on lineaaralgebras vektorruumi elementide  \vec{v}_1, \vec{v}_2,\dots, \vec{v}_n niisugune sõltuvus, kui vektorvõrrandil a_1  \vec{v}_1 + a_2  \vec{v}_2 + \dotsb  + a_n  \vec{v}_n = \vec{0} on parajasti üks lahend a_1=a_2=\dotsb=a_n=0.

## Vaata ka
*Lineaarne sõltuvus
Ristbaas

**Ristbaas** on baas, mille korral skalaarkorrutis kahest suvalisest baasi elemendist ei ja ej on:
* 1, kui i=j
* 0, kui i≠j

## Vaata ka
*Ristreeper
Ristreeper

**Ristreeper** on hulk {O,e1,e2,...,en}, kus O on koordinaatide alguspunkt ning {e1,e2,...,en} on mingisugune ristbaas.

## Vaata ka
*Reeper (matemaatika)
Baasiteisendusmaatriks

Olgu V vektorruum. Olgu A={O,u1,u2,...,un} ja B={Q,v1,v2,...,vn} ristreeperid V-s. Olgu antud mingi punkt P, mille koordinaadid A suhtes on P(x1,x2,...,xn) ja B suhtes P(x1',x2',...,xn'). Olgu X = (x1,x2,...,xn,1)T ja X' = (x1',x2',...,xn',1)T maatriksid (ülaindeks T näitab maatriksi transponeerimist). **Baasiteisendusmaatriks** ristreeperilt A ristreeperile B on maatriks C, mille korral  X = C*X'
Reeper (matemaatika)

**Reeper** on hulk {O,e1,e2,...,en}, kus O on koordinaatide alguspunkt ning {e1,e2,...,en} on mingisugune baas.

## Vaata ka
*Ristreeper
Tarmo Pihlap (1981)

**"Tarmo Pihlap"** on 1981. aastal ilmunud Tarmo Pihlapi .

Selle andis välja plaadifirma Meloodia.

Salvestatud 1981 Eesti Raadios.

Ümbervõtte helirežissöör: Enn Tomson

Toimetaja: Aime Kons

Kunstnik: Villu Järmut

Laulab Tarmo Pihlap

Ansamblid Fix (1), Admiral (2, 3), Palderjan (4)

## Laulud
# "Unistaja metsateel" / Uno Naissoo & Heldur Karmo – 2.34
# "Emajõgi" / Populaarne laul & Kustas Kikerpuu – 2.38
# "Küll oleks hea" / Kustas Kikerpuu – 3.58
# "Hommik" / A. Prems" & Kustas Kikerpuu – 2.01

## Välislingid
*http://erb.nlib.ee/?kid=20912316&oid=e45cc880
Ortogonaalne maatriks

Maatriks C on **ortogonaalne maatriks**, kui tema pöördmaatriks ühtib tema transponeeritud maatriksiga. Ehk CT = C-1  C on ortogonaalne maatriks.
Tarmo Pihlap (1985)

**"Tarmo Pihlap"** on 1985. aastal ilmunud Tarmo Pihlapi LP.

Selle andis välja plaadifirma Meloodia.

Instrumentaalansambel Tarmo Pihlapi juhatusel.

Ümbervõtte helirežissöör: Priit Kuulberg

Toimetaja: Madis Salum

Kunstnik: E.Väli

Foto: Tiit Koha

Tarmo Pihlap on lõpetanud Tartu Lastemuusikakooli viiuli erialal. Praegu õpib ta laulu Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli viimasel kursusel. Ta on mänginud ja laulnud koos ansamblitega Laine, Fix, Palderjan, Apelsin. Samuti koos estraadiorkestrite ja ansamblitega (Peeter Sauli, Kustas Kikerpuu ja Aleksander Rjabovi juhatusel).
Lugu „Tuul” musitseerib Tarmo Pihlap koos Gunnar Grapsiga. Loos mängib Gunnar Graps suupilli ja laulab.

## Laulud
# "Hoolimatu arm" / Rahvaviis & Vello Salumets - 3.12
# "Oled puudu vaid sa" / Bob McDill & Vello Salumets - 3.29
# "Viibi veel" / L. Batholomew & Vello Salumets - 4.10
# "Tuul" / J. Souther & Vello Salumets - 2.46

## Välislingid
*http://erb.nlib.ee/?kid=20902049&oid=b634cf0e
Tarmo Pihlap (1993)

**"Tarmo Pihlap"** on 1993. aastal ilmunud Tarmo Pihlapi helikassett.

Selle andis välja Arlim.

Helikassett (34:29) Stereo.

## Laulud
# "Vana vokk"  / Billy Hill, sõnad Otto Roots
# "Õhtulaul" / Friedrich Webel, sõnad Otto Roots
# "Hällilaul" / traditsionaal, sõnad E. Kumar
# "Penni serenaad"  / Melle Weersma, sõnad Erich Remmelgas
# "Sõduri truudus"  / muusika Robert Norrby, sõnad Erik Axel Karlfeldt,  Sergius Lipp
# "Kevadet ootama jään" / muusika ja sõnad Tarmo Pihlap
# "Kaugel, kaugel, kus on minu kodu"  / traditsionaal, sõnad H. Suurkask
# "Läänemere lained"  / Simon Krannig
# "Ema süda" / Robert Theodor Hansen, sõnad Lydia Koidula
# "Vaikne kena kohakene" / Ferdinand Mühlhausen, sõnad Martin Körber
# "Vana frakk"  / Domenico Modugno, sõnad Otto Roots

## Välislingid
*Albumi info Eesti Rahvusbibliograafia veebilehel
Classics

**"Classics"** on Tarmo Pihlapi 2008. aastal ilmunud kogumikalbum.

Albumil on 23 laulu, kogupikkusega 72 minutit 55 sekundit.

Selle andis välja Records 2000.

Kunstnik Raivo Tihanov

## Lood
# Amarillo (Ralf Zuckermann & LL Dance remix) / Neil Sedaka, sõnad Kustas Kikerpuu
# Alice (Ralf Zuckermann & LL Dance remix) / Nicky Chinn, Mike Chapman, sõnad Vello Salumets
# Metsateel / Cesare Andrea Bixio, sõnad E. Kumari
# Alpi lauluke (Ralf Zuckermann & LL Dance remix) / Tirooli rahvalik viis, sõnad Otto Roots
# Vanaisa kell (Ralf Zuckermann & LL Dance remix) / Henry Clay Work, sõnad Vello Salumets
# Paigale ei jää aeg / Emmylou Harris, sõnad Reet Linna
# Las Vegas / Mitch Murray, Peter Callander, sõnad Vello Salumets
# Sind leida võin / George baker, sõnad Vello Salumets, Tarmo Pihlap
# Parim aastaaeg on käes / S.Stevens, sõnade autor on teadmata
# Meremehe armastus / Uno Naissoo, sõnad Juhan Saar
# Järve keskel / T.Warnick, sõnad Otto Roots
# Valged roosid / Fred Spielman, Janice Torre, sõnad Valli Ojavere
# Aeg kaob, rõõmud jäävad / George Baker, sõnad Vello Salumets
# Maagiline kuu / Maria Grever, sõnad Heldur Karmo
# Koju läen / Roy Orbison, Will Jennings, J.D. Souther, sõnad Kustas Kikerpuu
# Ütle mul / Domeniquez, sõnad Heldur Karmo
# Kalakii kalakoo / Mario Capuano, Giosy Capuano, sõnad Tiiu Varik
# Miks sa vaatad täis igatsust teele / Vene rahvuslik viis, sõnad Heldur Karmo
# Kallim / O.S. Blandermer, sõnad Vello Salumets
# Vana kuunar / Uno Naissoo, sõnad Heldur Karmo
# Mustlane / Jara Beneš, sõnad Heldur Jõgioja
# That's Amore / Harry Warren, sõnad Jack Brooks
# Jansa megamix

## Välislingid
*http://erb.nlib.ee/?kid=24132986&oid=6c5a4907
Tšorni Oslavõ

**Tšorni Oslavõ** (ukraina keeles Чорні Ослави) on küla Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis Nadvirna rajoonis.
Kibe paprika

**Kibe paprika** ehk **kirbik** ehk **kajenni paprika** (*Capsicum frutescens*) on maavitsaliste sugukonna paprika perekonda kuuluv taimeliik. Vili on koonusjas (munajas) paljuseemneline ebamari, mida ekslikult nimetatakse kaunaks.

## Klassifikatsioon
Kibe paprika on liigitatud Cronquisti ja APG III süsteemis maavitsalaadsete seltsi maavitsaliste sugukonda.

### Sordid
Kibeda paprika levinumad kultivarid on 
**Capsicum frutescens* var 'Kambuzi'
**Capsicum frutescens* var 'Malagueta'
**Capsicum frutescens* var 'Piri piri'
**Capsicum frutescens* var 'Tabasco'
**Capsicum frutescens* var 'Tjabe Rawit'
**Capsicum frutescens* var 'Siling labuyo'.

## Nimetus
Kajenni paprika on nime saanud Prantsuse Guajaanale kuuluva Cayenne'i linna järgi.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne GRIN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Capsicum frutescens]] seisuga 15.01.2014.*
Voldemar Reidla

**Voldemar Reidla** (14. märts 1907 – 8. oktoober 1988 Tallinn) oli eesti raamatukogundustegelane.

Ta oli aastail 1951–1953 Tallinna Keskraamatukogu direktor.

Ta suri 8. oktoobril 1988 Tallinnas ja ta maeti 14. oktoobril 1988 Metsakalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Voldemar Reidla Eesti raamatukogunduse biograafilises andmebaasis
Anne Skrõpnik

**Anne Skrõpnik** (aastani 1966 **Anne Lass**; 20. oktoober 1940 Tallinn – 10. aprill 2006 Tallinn) oli eesti raamatukogundustegelane ja bibliograaf, aastatel 1990–1998 Tallinna Keskraamatukogu direktor. 

## Hariduskäik
*1947–1954 Tallinna 21. Keskkool
*1954–1957 Tallinna Kultuurharidusala Kool (raamatukoguhoidja-bibliograaf)
*1959–1965 N. K. Krupskaja nimeline Leningradi Riiklik Raamatukogunduse Instituut (raamatukogundus ja bibliograafia)

## Töökäik
*1957–1962 ja 1968–2004 Tallinna Keskraamatukogu, sealhulgas
**1957–1962 raamatukoguhoidja
**1971–1986 kataloogimisosakonna juhataja
**1986–1989 direktori asetäitja
**1990–1998 direktor

## Tunnustus
*1987 – Eesti NSV Kultuuriministeeriumi aukiri
*1989 – Raamatukogutöötaja teenetemedal

## Isiklikku
Tema vend oli balletitantsija Jüri Lass.

## Välislingid
*Anne Skrõpnik Eesti raamatukogunduse biograafilises andmebaasis
*Haud Jüri kalmistul
Ilus elu

**"Ilus elu"** on Eriti Kurva Muusika Ansambli ja Eesti Rahvusmeeskoori koostöös 2009. aastal ilmunud album. 

CD-R-plaadil välja antud album ilmus plaadifirma U.L.A. Jazz kaudu ning sealsed lood on varem ilmunud albumitel "Haua plaadi lood 1991-1999" ja "Ebafolklorism".

Plaati esitleti 2009. aastal kolmandal kevadfestivalil "Maikellukese päevad", millele oli varem aluse pannud Sven Kuntu. Kontsertetendus "Ilus elu" toimus 29. mail Kultuurikatlas ning seal astusid Kuntu asendajatena lauljatena üles ka solistid Peeter Volkonski, Tõnis Mägi, Meelis Hainsoo ja Ardo Ran Varres.

## Lugude nimekiri
# "Ilus elu"
# "Karussell kivisel rannal"
# "Meie aknad"
# "Istume aknal"
# "Le corbeau et le renard"
# "Ringimäng"
# "Chanson"
# "Kus sa käisid"
# "Kerkokell"
# "Andke andeks mu daamid"
# "21. sajandi paine"

## Viited

## Välislingid
* Maris Meiessaar. Sven Kuntu ansambel andis oma viimase kontserdi – arvustus. Eesti Päevaleht. 1. juuni 2009
Rahvuslik Trükimuuseum

**Rahvuslik Trükimuuseum** (inglise keeles *National Print Museum*) on Iirimaa pealinnas Dublinis tegutsev muuseum, mis kogub, dokumenteerib, säilitab, näitab, tõlgendab ja pakub juurdepääsu materjalidele trükikunsti kohta ning toetab sellega seotud oskuste säilitamist ja arengut Iirimaal. 

1996. aastal avatud muuseum jutustab trükitööstuse kujunemise loo.

Muuseum on pälvinud täieliku akrediteeringu Iirimaa Pärandinõukogu (Heritage Council) muuseumistandardite programmist. Püsiekspositsioonis on esinduslik valik varustust ja esemeid trükikunsti sajanditevanusest ajaloost. Huvitavamate esemete seas on Gutenbergi trükipressi koopia (laenatud teleseriaali "Tudorid" butafooriast) ja Iirimaa iseseisvusdeklaratsiooni originaal 1916. aastast (oli deponeeritud muuseumi 2016. aastani) koos sama tüüpi Wharfedale'i trükimasinaga, millel originaal trükiti. 

Rahvuslik Trükimuuseum korraldab giidiga ekskursioone, näitusi, töötube, loenguid ja eriüritusi.

## Viited

## Välislingid
* Rahvusliku trükimuuseumi koduleht
Liffey

**Liffey** (iiri keeles *An Life*) on jõgi Iirimaal, mis voolab läbi Iiri Vabariigi pealinna Dublini kesklinna. Selle suuremad harujõed on Dodder, Poddle ja Camac. Jõgi annab suure osa Dublini joogiveest ning pakub lähikonna elanikele lõõgastusvõimalusi. Selle pikkus on umbes 125 km, lähte kõrgus merepinnast umbes 500 m (suurem osa jõest jääb 0–30 m üle merepinna) ning keskmine vooluhulk 13,8 m3/s (3,7 augustis, 29,8 detsembris).

Suures osas on Liffey laevatatav. Dublini jaoks on see olnud tähtis kaubatee juba alates viikingiajast. Shannoni jõega ühendavad Liffeyt Grand Canal ja Royal Canal.

## Nimi
Jõe varasem nimi oli *An Ruirthech* ("kiire jooksja"). Sõna *Liphe* (või *Life*) viitas algselt tasandikule, mida jõgi läbib, kuid kandus ajapikku üle jõele endale. Inglise keeles tunti seda ka Anna Liffey nime all, mis tuleneb tõenäoliselt iirikeelsest fraasist *Abhainn na Life* ehk 'Liffey jõgi'.

## Jõestik
Liffey saab alguse Liffey Headi soos Kippure'i ja Tonduffi vahel Wicklow' mägedes, moodustudes paljudest ojadest. See kulgeb umbes 125 km pikkuselt läbi Wicklow', Kildare'i ja Dublini krahvkonna ning suubub Iiri merre Dublini lahe keskel, kus selle suue jääb joonele Baily majaka ja Muglini kaljude vahel.

Jõgi ületab Wicklow' ja Kildare'i krahvkonna piiri Poulaphouca lähedal ja jõuab Kildare'ist Dublini krahvkonda Leixlipis. Suurem osa Liffeyst jääb Kildare'i.

## Viited

## Välislingid
* Upper Liffey River Guide
Dzirciems

**Dzirciems** on asum Lätis, Riia linna Kurzeme rajooni osa pindalaga 2,44 km². Asub Iļģuciemsist lõunas, Imantast idas ning Ķīpsalast läänes. 12 856 elanikku (2010). 

Dzirciemsi asumi madalamad osad ulatuvad Daugava ääres vaevu üle merepinna. Samas asub asumis Riia kõige kõrgem punkt – 28 meetri kõrgune Dzegužkalns samanimelises pargis.

Dzirciemsi vanim maaomanik oli Riia Püha Jüri hospidal. Aastaks 1692 oli asumisse kerkinud 102 maja. XVII sajandil asustasid seda ala põhiliselt lätlased. Dzirciemsi aladele rajati aastal 1667 kool, kus aastal 1689 õppisid ainult läti lapsed.

XVIII sajandi lõpus asus sinna elama Preisi konsul ja kaupmees Helmund, kellele kuuluv firma Helmund & Sohn rajas asumisse esimese vabriku. Jānis Šteinhauers rajas asumisse Hollandi tuuliku ja paberivabriku, mis oli esimene paberivabrik Riia linnas. Aktiivsemalt hakati asumisse tööstusettevõtteid rajama siiski XIX sajandi teisel poolel. Tekkisid turbiine, aniliinvärvi, parketti ja lakki tootvad ettevõtted. Aastal 1863 valmis õlletehas Iļģuciems, mis oli esimene õlletehas Lätimaal. 1870. aastal valmis teise õlletehasena Tanheizers ja 1930. aastal kolmandana Aldaris. Aastal 1945 need õlletehased liideti.

Dzirciemsi aladel asusid ka Dresdeni mõis ja Gerstenmeieri mõis.

Aastal 1893 kavandas Georg Kuphaldt Dzegužkalnsi ümber pargi, mis valmis lõplikult aastaks 1911. Parki ehivad lava ja kohvik-paviljonid.

Daugava haru Zundi-äärsed maad kuulusid XIX sajandi lõpus rikkale puiduga kaubitsevale Georg Wilhelm Schröderile. Aastal 1902 ehitas ta sinna tolle aja kohta moodsad elumajad. Põhiosa hoonetest on aga kerkinud Nõukogude võimu ajal Dzirciemsi tänava ümber. Selle tänava järgi on asum ka nime saanud.

Dzirciemsis asub Riia Stradiņši Ülikooli aastal 1987 rajatud hoonetekompleks.

Attēls026.jpg|Dzirciems
Skats no dzeguzkalna ziemā - mikroskops - Panoramio.jpg|Vaade Dzegužkalnsilt
Rīgas laku un krāsu rūpnīca 01.JPG|Endise laki- ja värvitehase hoone
Bullu street in Riga, Latvia.JPG|Buļļu iela
Embutes iela Rīga.JPG|Embutes iela
Dzeguzu street in Riga, Latvia.JPG|Dzegužu iela


## Välislingid

*Dzirciemsi koduleht (*läti keeles*)