open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Troop

**Troop** on **kõnekujund**, sõnade mäng, retooriline võte või väljend, mis seisneb tähenduse ülekandes. Troop on keeleline kujundusvõte, mille abil luuakse piltlik kujund või mingi väljendi asemel kasutatakse mittesünonüümseid sõnu. Mitte segi ajada tropoloogilise lugemisega, mis on vanade tekstide eksegeesi tüüp (nt võrdum).

Kõnekujund annab tekstile või kõnele juurde ilmekust ja vaheldusrikkust. Kõnekujundeid on nimetatud ka stiilikujunditeks ja retoorilisteks figuurideks. Kõnekujuneid kasutatakse laialdaselt kirjandusteostes (mitte akadeemilistes), luules ja igapäevastes kõnedes. 

Kõnekujundite  hulka kuuluvad metafoor, metonüümia, iroonia jms. Kõnekujundite määratlemine on oluline tänapäeva kirjanduskriitikas, eriti teksti dekonstrueerimisel. Michel Foucault püüdis leida mingil ajastul valitsevaid kõnekujundeid/troope, mis olid tal episteemi osad.

Sõna "troop" on tulnud vanakreeka keelest τρόπος (*tropos*), mis tähendab pööret, suunda, teed, mis omakorda on seotud tegusõnaga τρέπειν (*trepein*), mis tähendab pööramist, suunamist, muutmist.

## Levinumad kõnekujundid
* Epiteet – kaunistav või kirjeldav täiendsõna, mis väljendab põhisõna omadust. Epiteet võib olla nii omadussõnaline, nimisõnaline, tegusõnaline, määrsõnaline.
Näiteks: *imekaunid silmad, emake-maa, hõiskav laas, muretult istuv mehehakatis*.

* Võrdlus – nähtuste võrdlemine sarnasuse alusel, võrdlemisel kasutatakse abisõnadena nagu, kui, otsekui, sarnane, taoline jne. 
Näiteks: *salapärane nagu öö, kaunis kui roos*.

* Metafoor – analoogiapõhine ilma vormitunnuseta võrdlus, kusjuures kahte mõistet või nähtust võrreldakse mitteloogiliste seoste alusel, et tekiks uus kujutlus.
Näiteks: *päike – sinitaeva silm*.

* Personifikatsioon ehk isikustamine – võte, kus elutule asjale omistatakse inimlikud omadused ja käitumine.
Näiteks: *taevas nutab murepisaraid*.

* Metonüümia – ümbernimetus, kus üks sõna asendatakse teisega sugulasseoste või sarnasuse alusel. 
Näiteks: *kätt alla panema*.

* Oksüümoron – stiilikujund, kus ühendatakse pealtnäha ühendamatud mõisted. 
Näiteks: *hirmus ilus, magus valu, elav laip*.

* Eufemism – ilustav või ümberütlev väljend ebasündsa või ebameeldiva asemel. 
Näiteks: *hukkus rünnaku tagajärjel, kivi kotti!*

## Viited
Antropoff

**Antropoff** (vene keeles *Антропов*), varem **Antropov**) oli Venemaa aadlisuguvõsa. Suguvõsa kustus meesliinis 2002. aastal.

## Ajalugu
Antropovite kohta on teateid XVIII sajandist, mil Nikita Antropov oli mõisaomanik Novgorodi kubermangus. 

## Antropoffid rüütelkonna matriklis
Eestimaa ülemmaakohtu sekretäri Alexander von Antropoff (1801−1863) immatrikuleeriti 28. veebruaril (ukj 12. märtsil) 1841 Eestimaa rüütelkonna matriklisse (nr 138).

## Suguvõsa liikmeid
### Antropov
*Nikolai Nikititš Antropov (1735−1810), polkovnik, tõeline riiginõunik
*Nikolai Nikolajevitš Antropov (1767−1837), kindralmajor

### Antropoff
*Alexander von Antropoff (1801–1863), Eestimaa ülemmaakohtu sekretär, Pikavere mõisnik
*Roman von Antropoff (1836−1926), õigusteaduse kandidaat, Eestimaa ülemmaakohtu advokaat, raeadvokaat, Tallinna linnavolinik, Eestimaa rüütelkonna ökonoomiasekretär, Toompea lossifoogt, mõisaomanik
*Roman Andreas von Antropoff (1867−1953), keemiakandidaat, Tallinna linnavolinik, Saku ja Jõhvi õlletehase direktor, mõisaomanik
*Andreas von Antropoff (1878−1956), loodusteaduse doktor, Riia Polütehnikumi anorgaanilise keemia dotsent, Bonni ülikooli füüsikalise keemia korraline professor

## Antropoffi suguvõsa mõisavaldused
*Eestimaa:
**Maidla (*Wredenhagen*) (1863−1871), Metsamõisa (*Karlsbrunn*) (1879−1900, poolmõis), Pikavere (*Pickfer*) (1836−1889), Sillamäe (*Sillamäggi*) (oli 1919, poolmõis), Üksnurme (*Uxnurm*) (1900−1919)

## Viited

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 225.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 1-3 https://personen.digitale-sammlungen.de//baltlex/Blatt_bsb00000601,00010.html?prozent=.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Neue Folge. Bd I. Hamburg: 2011. Lk 1-9.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd I. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1972. Lk 101.

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Rein Põllumaa

**Rein Põllumaa** (30. juuli 1930 Tartu – 25. detsember 1990 Tallinn) oli eesti arst ja poliitik.

Ta sündis teadlaste (Johannes Reinhold Põlluman ja Salme Põllumann) perekonnas, kuid kaotas varakult vanemad ja kasvas üles günekoloogist onu Arnold Põllumaa perekonnas. Ta õppis Jakob Westholmi Gümnaasiumis ja kui kasuisa 1942. aastal Saksa okupatsioonivõimude poolt Tallinnast Viljandisse saadeti, jätkas ta õpinguid Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumis (hilisemas Viljandi 2. Keskkoolis).

Rein Põllumaa keskkooliaegse lektüüri hulka kuulus Schopenhauer. Ta võttis osa koolipoiste Nõukogude okupatsioonivõimu vastase organisatsiooni tegevusest ja arreteeriti 16. aprillil 1949 Viljandis. 24. juunil 1949 mõistis tribunal talle § 58-1a ja § 58-11 järgi 25+5 aastat. Karistust kandis ta Karagandõ oblastis Karlagis. Vangilaagrist vabanes 25. novembril 1955.

1956. aastal lõpetas ta Viljandi Töölisnoorte Keskkooli ja 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstina. Üliõpilasena võttis ta osa Üliõpilaste Teadusliku Ühingu neuroloogiaringi tööst ja pälvis üleliidulistel üliõpilaste teadustööde võistlusel tööga "Kusepõie reflektoorse talituse muutused ja selle tsüstomeetriline uurimine pea- ja seljaaju traumadega haigetel" kuldmedali.

Aastatel 1962–1964 töötas ta neuroloogina Põlva Rajooni Keskhaiglas. Aastatel 1964–1983 oli ta Tartu Linna Polikliiniku neuroloogiaosakonna juhataja ja 1980. aastast ka Tartu linna peaneuroloog. 1969. aastal sai ta meditsiinikandidaadi kraadi väitekirjaga "Цистометрические исследования моторики и тонуса мочевого пузыря у больных с повреждением спинного и головного мозга" (*"Kusepõie motoorika ja toonuse tsüstomeetrilised uuringud pea- ja seljaaju haigetel"*). Seejärel tutvus ta põhjalikult Idamaade kultuuri ja Hiina nõelravitehnikaga; tema initsiatiivil avati 1977. aastal Tartu Linna Polikliinikus nõelravi kabinet. 1983. aastast töötas ta Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudis vanemteadurina ja 1987. aastast Tallinnas hilisemas Eesti Südamekeskuses neuroloogi, teaduri ja vanemteadurina.

Ta oli Eesti Looduseuurijate Seltsi, Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi ning Eesti Neuroloogide, Neurokirurgide ja Psühhiaatrite Seltsi liige. 1980. aastal kirjutas ta alla 40 kirjale. Ta lõi kaasa fosforiidisõjas. Tallinnas elades astus ta õigusvastaselt represseeritute ühingu Memento liikmeks. Ta oli ka ERSP liige ja valiti Eesti Kongressi saadikuks.

Rein Põllumaa suri 25. detsembril 1990 Tallinnas ja maeti 4. jaanuaril 1991 Metsakalmistule.

Ta oli abielus Tiiu-Ruth Kaalepiga (metsandusteadlase Juhan Kaalepi tütar, kirjanik Ain Kaalepi õde), nende tütar Lee Põllumaa on bioloog ja poeg Uku Põllumaa on arhitekt.

## Viited
Harri Henn

**Harri Henn** (28. aprill 1942 Tartu – 25. veebruar 2016) oli Eesti poliitik, kõrgharidusega noorsootöötaja, riigikaitseõpetaja, erusõjaväelane (kapten) ja Tallinna linna munitsipaalpolitseinik.

Harri Henn oli Kaitseliidu 29. märtsil 1990 asutatud Tamme rühma aktiivne looja ja Tamme malevkonna pealik. Eesti Vabariigi Valitsuse korraldusega nr. 344-k määratud Kaitseliidu Tartu Maleva pealikuks. Esimene Tartu ja Tartumaa ühendatud malevate pealik. 

Henn osales Tartu Memento algatusel toimunud Tartu Lenini ausamba teisaldamisel 23. augustil 1990 koos Kaitseliidu Tamme malevkonnaga.

Tema teeneteks peetakse taasiseseisvumisele aktiivset kaasaaitamist ja Eesti Vabariigi kodanikuks olemisele registreerimisel ning julgustamist koondumisele taastatava Kaitseliidu liikmeteks astumisel, tegutsemist Rahvarindes, Muinsuskaitses, MRP-AEG-s, ERSP-s, liikumises GENF-49. 
Ta oli Eesti Kongressi liige ja Haaslava valla esimese volikogu liige. 

Eesti Vabariigi eksiilvalitsus andis talle kui meeskonnajuhile ja organiseerijale kapteni auastme (ohvitseritunnistusele nr 16 on alla kirjutanud Heinrich Mark, kes oli peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis ja Jüri Toomepuu, kes oli valitsuse sõjaminister). 
15. septembrist 1992 15. aprillini 1993 oli ta niinimetatud Nõmme valitsuse sõjaminister ja välisminister.

2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Eesti Keskerakonna nimekirjas Tallinna Linnavolikokku. Keskerakonda astus ta mais 2011.

2001. aastast surmani oli ta Tallinna Munitsipaalpolitsei vaneminspektor.

## Tunnustus
* 1992 Eesti Kodanike Komiteede mälestusmärk registreerijaile tehtud töö eest 
* Kaitseministeeriumi II klassi teeneterist
* Kaitseliidu Valgeristi II klassi teenetemärk
* Vabadussõja mälestusrist

## Viited

## Välislingid
* Mupolasest vabadusvõitleja astus Keskerakonda
* Pöördumine Eesti Vabariigi 1938. a. tuginevale valitsusele
* Vabariigi Presidendi käskkiri
* Harri Henn armastab "Schmeisserit". Eesti Ekspress, 16. oktoober 1992
* Harri Henn ja kolm isamaavannet. Liivimaa Kuller, 22. oktoober 1992
* Foto
* Riho Ühtegi. Nimed, mida pole raiutud marmortahvlile. Kaitse Kodu!, nr 7 (75/521) 2007, lk 22–23.
Richard Tammemägi

**Richard Tammemägi** (14. detsember 1906 Kuigatsi, Valgamaa – 14. november 1942 Gattšina) oli Eesti ja Saksa sõjaväelane (kapten).

Richard Tammemägi teenis Auto-Tankirügemendis, 1933. aastal ülendati ta leitnandiks.

Õppis aastast 1934 ja lõpetas 1937. aastal Kõrgema Sõjakooli juhtimise ja staabiteenistuse ala ja oli samast aastast Vabadussõja Ajaloo Komitee Töökomisjoni kaastööline.

1940. aastal ülendati ta kapteniks, kapten Richard Tammemägi  töötas Sõjavägede staabis. 

Eesti sõjaväe kujundamisel Punaarmee 22. Eesti Territoriaalseks Laskurkorpuseks, jätkas teenistust 108. luurepataljonis.

1941. aasta suvel lahkus ta 182. Eesti Laskurdiviisi luurepataljonist, organiseeris Kuigatsi valla omakaitse ja oli selle ülem. 2. augustil 1941 määras major Friedrich Kurg oma käskkirjaga ta Omakaitse staabiülemaks. Augusti lõpus formeeriti Tammemäe juhtimisel 182. Eesti julgestusgrupp. 1942. aasta oktoobris organiseeriti julgestusgrupp ümber 659. Idapataljoniks, mille ülem oli Tammemägi kuni surmani sama aasta novembris. 

14. novembril 1942 sõitsid lumetormis Saksa soomusrongi alla ja hukkusid pataljoniülem Richard Tammemägi ja dresiinijuht, raskelt said vigastada saksa sideohvitser R. Link ja kapral Luik, tervelt pääses aga leitnant U. Põld.

Richard Tammemägi on maetud Gattšina Saksa kangelaskalmistule.

## Viited

## Välislingid
*  Sõjamuuseumi ohvitseride andmekogu
Ernst Bauming

**Ernst Eduard Bauming** (22. jaanuar 1905 Tallinn – 25. aprill 1975 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

## Välislingid
*Foto
Valdo Matela

**Valdo Matela** (kuni 1935. aastani **Valter Martinson**; 29. september 1907 – 9. juuli 1941 Vene NFSV) oli Eesti ja Nõukogude Liidu sõjaväelane (kapten).

Ta oli 3. Tankitõrjekompanii ülem.

1940. aasta augustist oli Punaarmee 22. Eesti Territoriaalse Laskurkorpuse 15. tankitõrjedivisjoni komandör (kapteni auastmes).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Erich Möldre

**Erich Möldre** (kuni 1935. aastani **Erich Mõlter**; 14. veebruar 1899 Tallinn – 12. september 1963 Nõmme) oli Eesti ja Nõukogude Liidu sõjaväelane (major, 1940).
Johannes Koort

**Johannes Koort** (26. detsember 1900 Mäksa vald, Tartumaa – 16. august 1976 London) oli Eesti sõjaväelane (major).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Limassol

**Limassol** (kreeka keeles Λεμεσός) on suuruselt teine linn Küprose saare lõunarannikul. See on Limassoli ringkonna halduskeskus ja Küprose suurim omavalitsusüksus pindala ja elanike arvu poolest.

Linn on Vahemere suurim transiidisadam ning mängib olulist rolli nii kaubanduses kui logistikas. Lisaks on Limassol tähtis turismi-, tööstus- ja teeninduskeskus, kus on palju hotelle, konverentsikeskusi, meelelahutus- ja ostuvõimalusi.

Limassolis asub ka Küprose Tehnikaülikool (kreeka keeles Τεχνολογικό Πανεπιστήμιο Κύπρου), mis avati 2004. aastal ja pakub kõrgharidust ning teadustööd peamiselt tehnika ja inseneriteaduste valdkonnas.

## Viited

## Välislingid
Ernst Õunapuu

**Ernst Ferdinand Õunapuu** (22. jaanuar 1909 Tallinn – 29. juuni 1942 Norilsk) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Sõjavägede Ülemjuhataja adjutant.

## Välislingid
*Kirje ohvitseride andmekogus
Karl Tuvikene

**Karl Tuvikene** (2. september 1897 Kaagjärve vald, Võrumaa – 3. veebruar 1942 Gorki oblast) oli Eesti sõjaväelane (major).

Ta osales Vabadussõjas ja 1924. aasta 1. detsembri riigipöördekatse mahasurumisel. 

1939. aastal ülendati ta majoriks.

27. juunil 1941 ta arreteeriti NKVD poolt ning mõisteti 10 aastaks Kirovi oblastisse Vjatlagi.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Rudolf Treial

**Rudolf Treial** (15. november 1904 Pala küla, Tartumaa – 26. jaanuar 1978 Toronto) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1940).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Arnold Poolus

**Arnold Voldemar Poolus** (kuni 1935. aastani **Arnold Voldemar Polus**; 28. september 1908 – 23. juuni 1993 Tallinn) oli Eesti (leitnant) ja Nõukogude Liidu (kaadriväepolkovnik)  sõjaväelane.

Arnold Voldemar Polus teenis Eesti kaitseväes 1. Suurtükiväegrupis nooremleitnandi ja 1. diviisi suurtükiväes leitnandi auastmes.

Teises maailmasõja teenis Arnold Poolus 8. Eesti laskurkorpuses 249. Eesti Laskurdiviisi 779. suurtükiväepolgu ja komandöri asetäitjana, 7. Eesti Laskurdiviisi 23. suurtükiväepolgu divisjoni ja polgukomandörina ning oli 1945. aastal 249. eesti laskurdiviisi ülema asetäitja ja diviisi suurtükiväe ülem.

Pärast Teist maailmasõda töötas ta Tallinnas, Tallinna Suusavabriku "Dünamo" direktorina.

## Isiklikku
Arnold Pooluse poeg oli Jüri Poolus (sünd 11.02.1941), Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee ohvitser.
## Viited

## Välislingid
* 
*Arnold Poolus, Saaremaa Muuseum SM F 2956:32 F
*Поолус Арнолд Юрьевич, pamyat-naroda.ru
Nõmme ujula

**Nõmme ujula** on spordirajatis Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Spordihoone asub Vabaduse puiestee ja Vikerkaare tänava nurgal, aadressil Vabaduse puiestee 156. Ujula lähedal on Tallinna Pääsküla Gümnaasium. 

Hoone projekteeris Hirvesoo Arhitektibüroo OÜ ja ehitas Facio Ehitus OÜ.

Kahekorruselist siseujulat haldab Tallinna Spordihall. Ujula avati külastajatele 10. juulil 2002. Hoone esimesel korrusel on kuuerajaline 25-meetrine bassein ja lastebassein ning tehnilised ruumid, abiruumid ja kohvik. Teisel korrusel on jõu- ja aeroobikasaal.

Nõmme ujula kõrval Vabaduse puiesteel asub bussipeatus "Vikerkaare", kus peatuvad Tallinna bussiliinid 14 (Vana-Pääsküla - Viru keskus) ja 18 (Laagri - Viru keskus).

## Viited

## Artiklid
* EPL: Nõmme ujula rõhub odavale pääsmele. Koolielu
* Test: paremateks osutusid Keila ja Nõmme ujula. / Tarbija24, 22. veebruar 2008 
* Nõmme ujulas püstitati maailmarekord. / Õhtuleht Online, 08. aprill 2009

## Välislingid
* **[https://www.tallinn.ee/et/nommeujula Nõmme ujula koduleht]**
* Pildid: Nõmme ujula raudbetoon karkass. AS Uus Ehitus RC
Paphos

**Paphos** (kreeka keeles Πάφος) on linn Küprose saare edelarannikul, Paphose ringkonna halduskeskus.
 
Linn on kuulus Aphrodite, vanakreeka armastuse ja ilu jumalanna müütilise sünnikoha poolest. 

Paphosel on rikas ajalugu, mis ulatub antiikajast Rooma perioodi, ja linnas on hästi säilinud arheoloogilised mälestised, sealhulgas mosaiigid, kindlustused ja antiikaja varemed. 

Paphos kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Lisaks valiti linn 2017. aastal Euroopa kultuuripealinnaks, tuues esile selle kultuuri- ja turismiväärtust.

Linnast umbes kuue kilomeetri kaugusel asub Paphose rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Küprose lõunaosa ning rahvusvahelisi lennuühendusi.

## Vaata ka
*AE Paphos

## Viited
Aradíppou vald

**Aradíppou** on Küprose omavalitsusüksus Larnaca linna naabruses. 

Loodi 1986 kohalike elanike referendumi tulemusena. Elanike arv on umbes 20 000. 

## Sõpruslinnad
* Thessaloníki Neápoli linnaosa Kreeka (alates 2001. aastast)
* Mourési vald, Kreeka

## Koduleht
*Valla koduleht

## Viited
Famagusta

**Famagusta** (kreeka keeles Αμμόχωστος, türgi keeles Gazimağusa) on linn Küprose saare idarannikul, Famagusta ringkonna halduskeskus.

 
Linn paikneb Famagusta lahe rannikul Gkréko ja Elaía neeme vahel umbes 60 kilomeetrit Nikosiast ida pool. Famagustas asub Küprose saare sügavaim looduslik sadam, mis on läbi ajaloo olnud oluline kaubandus- ja meresõlmpunkt.

Famagusta on tuntud rikkaliku ajaloo ja arhitektuuripärandi poolest. Vanalinnas on hästi säilinud keskaegsed linnamüürid ning mitu gooti stiilis kirikut. Üks tähtsamaid neist on Lala Mustafa Paša mošee, mis ehitati 14. sajandil katoliku katedraalina Püha Nikolausile ning muudeti pärast Osmanite vallutust 1571. aastal moslemite palvelaks ehk mošeeks. 

1571. aastal pärast Küprose vallutamist Osmanite vägede poolt, piirasid osmanid Famagusta linna ligi üheksa kuud, enne kui linn lõpuks alistus. Piiramissõda oli üks pikemaid ja raskemaid Vahemere piirkonna konflikte 16. sajandil ning lõppes linna täieliku Osmanite võimule allutamisega.

Keskajal oli Famagusta üks Vahemere tähtsamaid sadamalinnu, oluline kaubandus- ja merenduskeskus.

Alates 1974. aastast, pärast Türgi sõjalist sekkumist Küprosele, asub Famagusta *[[de facto]]* Põhja-Küprose Türgi Vabariigi kontrolli all, mida tunnustab rahvusvaheliselt üksnes Türgi. Linna lõunaosa, sealhulgas Varósha (Maras) linnaosa, jäi aastakümneteks suletud alaks ning on saanud Küprose konflikti sümboliks.

*[[De jure]]* kuulub Famagusta jätkuvalt Küprose Vabariigi koosseisu ning linna staatust käsitletakse rahvusvahelises õiguses okupeeritud territooriumina.

## Sport
Linnas on tegutsenud jalgpalliklubi Néa Salamís Famagusta FC.

## Viited
Kyrenia

**Kyrenia** (kreeka keeles Κερύνεια, türgi keeles Girne) on linn Küprose saare põhjarannikul, Kyrenia ringkonna halduskeskus.

Kyrenia on tuntud keskaegse sadama ja kindluse poolest, mis on üks saare kõige paremini säilinud arhitektuurimälestisi. Linnal on olnud tähtis roll Vahemere kaubanduses ja merenduses juba antiikajast alates, ning see on ajalooliselt olnud oluline kaupmeeste ja meremeeste keskus.

Alates 1974. aasta Türgi okupatsioonist asub Kyrenia *de facto* Põhja-Küprose Türgi Vabariigi kontrolli all, mida rahvusvaheliselt tunnustab vaid Türgi. Lääne ja rahvusvaheline kogukond käsitleb linna siiski Küprose territooriumina.

## Viited

## Välislingid
Nõmme lipp

**Nõmme lipp** on ajaloolise Nõmme linna ja kaasaegse Tallinna Nõmme linnaosa lipp.

## Ajalugu
Nõmme linnavolikogu kinnitas linna lipu kavandi 1938 aasta 22. märtsil. Ajalooline lipp võeti uuesti kasutusele 1988. aastal Nõmme Heakorra Seltsi initsiatiivil. 29. juunil 1992 seadustati lipu kasutamine.

## Lipu kirjeldus
Nõmme ristkülikukujuline lipp on jagatud horisontaalselt võrdse laiusega neljaks väljaks, koosnedes kahest valgest ja kahest rohelisest triibust. Ülalt esimene triip on valge, järgneb roheline, mis peale kordub sama kombinatsioon uuesti.

## Tõlgendus
1938. aastal vastuvõetud kavandil on lipu värvide sümboolset tähendust kirjeldatud järgmiselt: valge viitab Nõmme tervendavale ja puhtale õhule ning valgusele. Roheline rõhutab Nõmme igavest metsahaljust ja aedlinnalist omapära.

## Vaata ka
*Nõmme linnaosa vapp

## Viited

## Arhiivimaterjalid
* Nõmme linna vapi ja lipu kavand. 1938, ERA.40.1.6522; Riigiarhiiv
* Nõmme linna vapi ja lipu kavanditest. Linnavolikogu koosoleku protokolli ärakiri. Kirjavahetus Eesti Linnade Liiduga, Siseministeeriumi Omavalitsuse Osakonnaga jt. 1934-1938, TLA.49.1.158; Tallinna Linnaarhiiv

## Välislingid
* Nõmme linnaosa sümboolika Riigikantselei lehel
Aadu Toomessalu

**Aadu Toomessalu** (kuni 1936 Aleksei Jakobson; 23. oktoober 1916 Pamma küla, Pärsamaa vald, Saaremaa – 16. oktoober 1990 Laimjala vald) oli eesti etnograaf, Emakeele Seltsi tegevliige ja kauaaegne saarte murde korrespondent.

Toomessalu sündis ja kasvas üles Saaremaal Karja kihelkonnas Pärsamaa vallas Purtsa külas. Ta kasvas isata, vaeses kodus. Teenijatüdrukust ema ei suutnud talle palju kooliharidust anda. Pärast viit klassi koolis oli ta sunnitud enda elatamiseks puusepa ameti selgeks õppima. Suviti käis ta ehitustöödel, sekka tegi ka põllutööd, talvel aga tubast tisleritööd. ajaloo, loodusloo, joonistamise ja käsitöö huvid avaldusid üha enam, kuni ta 1934. aastal hakkas tööst vabal ajal koguma etnograafilist materjali, aasta hiljem ka rahvaluulet. Saaremaa rahvaluule, etnograafia, ja keelemurdega tegelemine tähendas ühtlasi süvenemist oma rahva ellu ja tema minevikku. See töö kütkestas ja Toomessalu saatis Emakeele Seltsile väga palju väärtuslikku murdematerjali, mille ta pani kirja, vormistas kaunilt illustreerinud ja temaatilisteks kogumikeks oma igapäevatöö kõrval.  

Eesti Rahva Muuseumi kirjasaatja alates 1934, teeneline korrespondent 1942, aukorrespondent 1979. 

Toomessalu viljakas etnograafitöö andis suure panuse Saaremaa murde- ja etnograafiaainese kogumisse. 

"Kogunud teatmematerjali Karja, Kaarma ja Pöide kihelkonnast, ...silmapaistvaimad tööd on rikkaliku ehitusalase terminoloogia, fotode ja täpsete joonistega taluehituste kirjeldused."  

## Tunnustus
* Jakob Hurda teeneterist (1989)

## Teoseid
* "Tuulik, kadakas ja leib", Valgus 1969; 

## Uurimusi
* "Vanad jutud", Kaarma, Karja, Püha, Mustjala; ES KT 35 1940 72 lk.
* "Vana-aegsest põllupidamisest", Kaarma; ES KT 36 1941 87 lk.
* "Endisaegsest meeste käsitööst", Kaarma; ES KT 71 1942 170 lk.
* "Muistsetest pidudest ja pühadest", Karja; ES KT 94 1943 192 lk.
* "Muistsed söögid ja joogid", Kaarma; ES KT 96 1943 99 lk.
* "Metsa kasutamisest endistel aegadel", Kaarma; ES KT 36 1944 109 lk.
* "Vana-aegsed ehitused", Kaarma; ES KT 93 1944 264 lk.
* "Tuli ja valgustus minevikus", Karja; ES KT 64 1948 67 lk.
* "Endisaegse eesti elamu sisustis", Pöide; ES KT 65 1949 94 lk.
* "Saun", Kaarma; ES KT 66 1949 58 lk.
* "Sepp", Pöide; ES KT 124 1950 62 lk.

## Viited
La Niña

**La Niña** on El Niño vastasfaas.

La Niña on nähtus, kui Vaikse ookeani idaosa vee pinnatemperatuur muutub keskmisest külmemaks. Lõuna-Ameerika ranniku ilm on sel puhul tavalisest kuivem. La Niña ajal tugevneb muu hulgas orkaanide sagedus ja tugevus Atlandi ookeanil.
Aadumäe raudteepeatus

**Aadumäe** ehk **Adomäe** oli raudteepeatus (pooljaam) praeguses Lääne-Viru maakonnas endisel Sonda–Mustvee raudteel 35 km (36,20 km) kaugusel Sondast Aadumäe soost kohe idas, Peressaare küla läänepiiril, varasema Aadumäe küla juures. 

Aadumäe oli metsaveo sõlmjaam. 200 m kauguselt hargnes 4,5 km pikkune metsaveo harutee. 

Jaamahoone oli palkidest ning oli mõeldud metsaveo korraldamiseks. 

Jaamas oli kaks jaamateed ning ummiktee metsamaterjali laadimiseks.

1940. oli Adomäe Tudulinna vallas Virumaal ja raudteepolitsei Narva jaoskonna Mustvee rajoonis.

Peatus kaotati 1972, kui Sonda–Avinurme raudteelõik suleti.  

## Viited
Aadumäe

**Aadumäe** ehk **Aadomäe** oli küla Simuna kihelkonnas, praeguse Lääne-Viru maakonna Vinni vallas, endises Laekvere külanõukogus.

Aadumäe lähedal asuvad Aadumäe soo ja Aadumäe lendorava püsielupaik.

Lähimad külad on Peressaare 2 km põhjas, Kiissa 6 km kagus ja Ilistvere 8 km edelas. Muudest kohtadest lähemad on Lippoja 2 km lõunas, Kõrveküla 5 km läänes ja Kruusoja 6 km idas.

Aadumäe nimi pärineb tõenäoliselt loodusnimest.

Aadumäed läbis Sonda–Mustvee raudteeliin ja seal asus Aadumäe raudteepeatus 35 km Sondast lõuna pool. Raudtee suleti 1972..

Enne raudtee ehitamist oli Aadumäel metsatööliste maja. Külana on Aadumäed esmamainitud alles 1970. aastal kujul Aadomäe.

Küla kaotati 1977. aastal. Ta ühendati Paasverega.

Adomäe külast läheb Kõrve–Adomäe tee Paasvere-Metsaküla Kõrvekülla ja Oonurme–Aadomäe tee Oonurme külasse.

Geograafilised koordinaadid olid .

## Viited

## Kirjandus
* Peresaares tekkimas juba koolitülid. – *Postimees*, 19. märts 1936
Aafrika-Antarktika ahelik

**Aafrika-Antarktika ahelik** on ida-läänesuunaline veealune mäeahelik, osa ookeani keskahelikust  Atlandi ookeani lõunaosas Nõelaneeme nõo (põhjas) ja Aafrika-Antarktika nõo (lõunas) vahel. 

Piirkonnale on iseloomulik kõrge vulkaaniline aktiivsus. 

Aheliku kõrgeim tipp kerkib üle merepinnast ja moodustab Bouvet' saare.

## Viited
Ego (Beyoncé Knowles)

**“Ego”** on Ameerika R&B laulja Beyoncé Knowles'i teine singel albumilt *[[I Am... Sasha Fierce]]*.

## Tracklisting
; „Ego”/„Sweet Dreams” Singles & Dance Mixes
# „Ego” - 3:57
# „Ego (DJ Escape & Johnny Vicious Club Remix)” - 8:22
# „Ego (Slang "Big Ego" Club Remix)” - 6:19 
# „Sweet Dreams” - 3:29
# „Sweet Dreams (OK DAC Club Remix)” - 5:14 
# „Sweet Dreams (Karmatronic Club Remix)” - 6:36

## Edetabelid

## Viited
Aafrika-Antarktika nõgu

**Aafrika-Antarktika nõgu** on veealune nõgu Atlandi ookeani lõunaosas ja Lõuna-Jäämeres lõunapolaarjoonest põhjas, Weddelli merest idas. Põhja poole jääb Aafrika-Antarktika ahelik. 

Nõo pikkus on umbes 6200 km.

## Viited
Youngi plaan

**Youngi plaan** oli aastail 1929–1930 Pariisis Põhja-Ameerika poliitiku Owen D. Youngi (1874–1962) juhatusel koostatud kava Saksamaa reparatsioonimaksude tasumiseks. Kava asendas Dawesi plaani, pehmendades selle tingimusi, maksesummat alandati ja kogusumma maksmine jaotati 57 aastale. 

Saksamaa majandusliku jõuetuse tõttu loobuti reparatsioonimaksude sissenõudmisest 1931. aastal Herbert Clark Hooveri antud moratooriumiga ja lõplikult 1932. aastal Lausanne`i konverentsi otsusega.
Aletschi liustik

**Aletschi liustik** on Alpide kõige pikem liustik. See on hinnanguliselt 23&nbsp;km pikkune ja katab suurema kui 120&nbsp;km² ala Berni Alpides. Liustiku paksuseks hinnatakse umbes 1&nbsp;km. Aletschi liustik moodustub kolmest väiksemast koondunud liustikust.
Aafrika Finantsühendus

**Aafrika Finantsühendus** (*Communauté financière africaine*) on 8 Lääne-Aafrika Majandus- ja Valuutaliitu kuuluva riigi (Benin, Burkina Faso, Elevandiluurannik, Mali, Niger, Senegal) valuutaliidu lepped. 

Nende riikide valuuta on Aafrika Finantsühenduse frank ehk CFA frank BCEAO ehk CFA frank (BCEAO). 

## Vaata ka
*CFA frangi ala
Aadresspartei

**Aadresspartei** (ungari keeles *Felirati párt*) oli üks kahest poliitilisest fraktsioonist 1861. aasta Ungari Rahvuskogus. Aadresspartei esindas mõõdukat suunda, mis pooldas riigi ebaõiglase olukorra kõrvaldamiseks aadressi esitamist kuningale (Austria keisrile), et saavutada Ungari riikluse küsimuses kokkulepe.

Liikumise juht oli Ferenc Deák. Aadresspartei liikmete seas olid ka Zsigmond Kemény, József Eötvös ja Gyula Andrássy.  

Kuigi aadresspartei oli ühepoolseid samme pooldava László Teleki otsusepartei kõrval vähemuses, viidi ellu just aadresspartei kava, mille tulemuseks oli 1867. aastal Austria-Ungari kaksikmonarhia moodustamine.

1865. aasta Rahvuskogus kujunes aadresspartei pooldajatest Deáki partei.
Aafrika Demokraatlik Ühendus

**Aafrika Demokraatlik Ühendus** (*Rassemblement démocratique africain*, lühend **RDA**) oli partei Prantsuse Lääne-Aafrikas ja Prantsuse Ekvatoriaal-Aafrikas. 

See loodi oktoobris 1946 Bamakos, kus 14.–21. oktoobril toimus rahvuslike parteide kongress. Organisatsiooni esimees oli Félix Houphouët (hiljem Houphouët-Boigny)  Elevandiluurannikult. 

Algul tehti koostööd Prantsuse Kommunistliku Parteiga, mis aafriklasi kõige enam toetas. Oktoobris 1950 või 1951, kui kommunistid olid muutunud Prantsuse võimude silmis kahtlasteks, teatas Houphouët-Boigny ametlikult, et koostöö kommunistliku parteiga on lõpetatud. 

Organisatsioon oli Prantsuse Lääne-Aafrika ja Prantsuse Ekvatoriaal-Aafrika maade juhtiv poliitiline esindaja, kuigi tema koostöö tõttu kommunistidega lahkus Senegali Demokraatlik Liit eesotsas Léopold Sédar Senghoriga. 

Organisatsioonis olid lahkhelid selle üle, kas ühineda föderatsiooniks.  Houphouët-Boigny otsustas föderatsiooni ideest loobuda.   

Kui 1960 organisatsiooni töös osalenud maad iseseisvusid, kaotas organisatsioon ühiste huvide esindajana tähtsuse. Iga liikmespartei jätkas tegevust iseseisva organisatsioonina.

## Liikmesparteisid
* Elevandiluuranniku Demokraatlik Partei
* Guinea Demokraatlik Partei
* Senegali Demokraatlik Liit (pärast selle väljaheitmist organisatsioonist Senegali Rahvaliikumine)
* Sudaani Liit – Aafrika Demokraatlik Ühendus (Prantsuse Sudaan)
* Tšaadi Progressiivne Partei 
* Volta Demokraatlik Liit
* Kamerini Rahvaste Liit (heideti 1950 välja, sest ta keeldus lõpetamast koostööd Prantsuse Kommunistliku Parteiga)
* Nigeri Progressiivne Partei
* Kongo Progressiivne Partei

## Juhtivaid tegelasi
* Justin Ahomadegbé-Tomêtin, Sourou-Migan Apithy ja Hubert Maga (Dahomee)
* Félix Houphouët-Boigny (Elevandiluurannik)
* Hamani Diori (Niger)
* Modibo Keïta Prantsuse Sudaan
* Léon M'ba (Gabun)
* Ahmed Sékou Touré (Guinea)
* Maurice Yaméogo (Ülem-Volta)
* Fulbert Youlou (Brazzaville'i Kongo)
Aafrika Huvide Kaitse Demokraatlik Liit

**Aafrika Huvide Kaitse Demokraatlik Liit** (*Union Démocratique pour la Défense des Intérêts Africains*, lühend **UDDIA**) on endine Kongo Vabariigi partei. 

See loodi Fulbert Youlou juhtimisel 29. mail 1956, kui Kongo oli veel Prantsuse Ekvatoriaal-Aafrika osa. Partei pooldas lähedasi suhteid Prantsusmaaga. 

1957. aasta parlamendivalimistel said UDDIA ja Aafrika Sotsialistlik Liikumine kumbki 21 kohta 45-liikmelises seadusandlikus kogus. Aastal 1958 sai UDDIA seadusandlikus kogus enamuse. 1959. aasta valimistel saadi 61 kohast 51, kusjuures sotsialistide juhid olid pärast kahe partei pooldajate veriseid kokkupõrkeid vangistatud.  Kongo iseseisvumise ajal oli partei võimul. Youlou tahtis teha oma partei ainsaks lubatud parteiks, kuid see kutsus esile rahutused ja Youlou režiimi kukutamise 15. augustil 1963.
Wat Phnom

**Wat Phnom** (khmeeri វត្តភ្នំ) on üks tähtsamaid pagoode Kambodža pealinnas Phnom Penhis. 27 meetri kõrgune hoone asub linna põhjaosas Tônlé Sabi jõe lähistel. 

Legendi järgi lasi Wat Phnomi 1373. aastal ehitada jõukas lesestunud proua Penh pärast seda, kui oli üleujutuse tõttu jõekaldale uhutud viis Buddha-kuju leidnud. Hoone loodi tehislikult loodud mäele neile austuse avaldamiseks. 1434. aastal lõi kuningas Ponhea Yat (1405–1476) templi ümbrusse linna ja lasi selle nimetada Phnom Penhiks. Hoonet on rekonstrueeritud aastatel 1434, 1806 ja 1894, viimane suurem uuendamine toimus aastal 1926.

Sajandite jooksul on hoones hoitud paljusid pühasid esemeid. Keskhoonest vasakul asuvas suures stuupas on kuningas Ponhea Yati ja tema perekonna säilmed. Stuupas on ka suur Buddha-kuju, mis pärineb Ângkôri perioodist. Stuupa ja keskhoone (*vihear*i) vahel asub altar hoone loojale, leskproua Penhile, keda kohalikud peavad hea õnne toojaks. Seetõttu külastavad inimesed pagoodi hea õnne ja edu saamiseks eksamitel või äritehingutes. Kui õnne soovija soov on täitunud, on kombeks teha templis mõni annetus. Vietnamlaste jaoks on eriti oluline Preah Chau pühamu, kus asub ka Višnu kuju. Poolel teel mäkke asub kuninglik stuupa, mida hoiavad koos selle kohal kasvavad puud. 

Hoone on Kambodža uusaasta (aprilli keskpaigas) ja religioosse festivali Prachum Benda tähistamise kese Phnom Penhis.

Wat Phnomi populaarsuse tõttu (500–600 välisturisti kuus) soovitakse seni pühapaiga staatuses pagood 2009. aastal arvata Kambodža tähtsamate turismiatraktsioonide sekka.

## Viited

## Vaata ka
* Ajaloost ja pühadest säilmetest (inglise)
* Ajaloost ja mäest, rohkete piltidega (inglise)
Joachim Baumgarten

**Joachim Baumgarten** (19. (29.) juuni 1632, Rootsi – 15. (25.) veebruar 1690, Sooniste (*märkus*: teistel andmetel surnud ajavahemikus 04. (14.) juuni – 18.(28.) juuni 1689)) oli Rootsi sõjaväelane (kapten) ja Eestimaa rüütelkonda kuulunud Baumgartenite aadlisuguvõsa esivanem.

Ta oli krahv Jakob De la Gardiele kuulunud Kolga mõisa mõisavalitseja Harjumaal, Mustpeade vennaskonna liige, 1674. aastast koos Wilhelm Hildebrandtiga Kullamaa kihelkonna Sooniste mõisa pandihärra ja 1677 Sooniste pandi ainuvaldaja.

*Märkus:* Kuupäevad on esitatud vana (vkj) ja uue (ukj) kalendri järgi.

## Perekond
Joachim oli Rootsis Kalmaris kaupmeheks olnud Peter Baumgarti (Bohmgart) poeg, Kalmari raehärra Hans Baumgarti (1641–1691) vend.

Tema vennapoeg Nils Christer von Baumgarten (1674–1727) oli Põhjasõjas 18 lahingus osalenud Rootsi sõjaväelane, kes andis 1715. aastal Rügeni saarel toimunud Stresowi lahingus oma hobuse kuningas Karl XII-le, sai seejärel 1716. aastal Rootsi aadlilipkonna ooberstiks ja immatrikuleeriti 1719. aastal Rootsi rüütelkonda (nr. 1463).

Joachim abiellus Otto Brunderti tütre Sophia Margaretha von Brundertiga († pärast 1707). Abielust sündisid:
*Otto Wilhelm von Baumgarten (25. august / 4. september 1665, Tallinn – nov. või dets. 1710, Tallinn; vangistuses katku); ⚭ Wendeni raehärra (1666;1670) Caspar Städeri († u 1693) ja Maria Elisabeth von Laudoni († pärast 1708) tütre Anna Maria Städeriga († pärast 1720), abielust sündisid kolm poega ja kaks tütart. Oli Sooniste mõisnik. 1688 alustas teenistust Riias Rootsi armee ridades kindralmajor Erich Soopi dragunirügemendis kapten Gustav Gotthard von Helmerseni kompaniis. Tiesenhauseni Liivimaa ratsaväerügemendi kornet, rügemendi kortermeister, leitnant, kes langes 18. (29.) septembril 1710 Tallinnas moskoviitide kätte vangi.
*Gotthard Johan von Baumgarten († pärast 1708), Rootsi armee leitnant; ⚭ Gerdruta Elisabeth Dunt´ga, abielust sündis poeg Carl Gustav (*, † 1701 Tallinnas)
* Anna Margaretha von Baumgarten; ⚭ (1703) Kullamaal Anthony Heinrich Wulffiga († 1708), kes oli Eestimaa aadlilipkonna kornet ja kortermeister ning langes venelaste kätte vangi 16. juunil 1704 vkj Kolck´i lähistel, suri Venemaal. Abielust sündis poeg Otto Reinhold von Wulff (u 1704), kes oli Vene armee porutšik, kaks korda abielus ning 13. lapse isa; ⚭II (1739) Ohtla mõisast pärit Kunigunda Elisabeth von Scheurmanniga.

## Vaata ka
Carl Gustav von Meyer

## Viited
Kannikeseõieline säntpoolia

**Kannikeseõieline säntpoolia** ehk **varjukannike** ehk **aafrika kannike** (*Saintpaulia ionantha*) on gesneerialiste sugukonda säntpoolia perekonda kuuluv taimeliik. 

Taim kasvab looduses Tansaanias Usambara mägedes. Toataimena kasvatatakse selle hübriide teiste sealsete liikidega. 

Taime õied meenutavad kannikese õisi ja esimestel sortidel olid ka kannikese moodi violetsed. Taim ei ole kannikese sugulane.

## Kasvatamine
Säntpoolia ei taha otsese päikese käes olla, ehkki valguse vastu tal pole väga midagi. Samas kannatab ka hämaramas toas pidamist. Vajab niiskust, aga mitte väga märga (kilekotiga ei tasu katta), muidu lähevad juured mädanema. Ei nõua igapäevast tähelepanu.
Kuivanud lehed ja ära õitsenud õied tuleks küünte või kääridega ära lõigata (õied tulevad tihtipeale ka kerge sikutamise peale), et uutele võrsetele kasvamiseks jõudu anda.

Õige kasvatamise puhul õitseb tihtipeale aasta ringi. Ettevaatust väetamisel!
Aafrika-Mauritiuse Ühisorganisatsioon

**Aafrika-Maurituse Ühisorganisatsioon** (*Organization Commune Africaine et Mauritienne*; lühend **OCAM**) oli aastatel 1965–1985 eksisteerinud mitme Aafrika riigi majandus-, sotsiaalse, tehnilise ja kultuurikoostöö organisatsioon, mille eesmärk oli tugevdada riikidevahelist solidaarsust ning nendevahelisi sidemeid, tõsta elatustaset ja koordineerida majanduspoliitikat. Neil oli ühine lennufirma Air Afrique (aastast 1979 organisatsioonist lahus), kaubalaevastik ja sidesüsteem. 

Organisatsiooni peakorter oli algul Yaoundés (Kamerun), hiljem Banguis (Kesk-Aafrika Vabariik).  

Organisatsiooni juhtorganid olid riigipeade ja valitsusjuhtide konverents, ministrite nõukogu ja sekretariaat, mida juhtis peasekretär.

Organisatsioon loodi veebruaris 1965 Nouakchottis (Mauritaania) alates 1961. aastast tegutsenud Aafrika-Malgaši Liidu baasil. 27. juunil 1965 kirjutasid 14 riiki Antananarivos alla organisatsiooni hartale. 

Organisatsiooni nimi oli 1969. aastani **Aafrika-Malagassi Ühisorganisatsioon** (*Organization Commune Africaine et Malegache*), seejärel kuni 1974. aastani **Aafrika-Malagassi ja Mauritiuse Ühisorganisatsioon** (*Organization Commune Africaine Malegache et Mauritienne*). Alates 1974. aastast oli tal lõplik nimi. 

1982. aastal toimus Abidjanis organisatsiooni tippkohtumine.      

23. märtsil 1985 saadeti organisatsioon laiali.

## Liikmed
*Benin (1965–)
*Burkina Faso (1965–)
*Elevandiluurannik (1965–)
*Gabon (1965–1977)
*Kamerun (1965–1973 või 1974)
*Kesk-Aafrika Vabariik (1965–)
*Kongo Rahvavabariik (1965– 1972 või 1973)
*Madagaskar (1965–1973 või 1974)
*Mauritaania (1965)
*Mauritius (1970–)
*Niger (1965–)
*Rwanda (1965–)
*Sair (1965–1972)
*Senegal (1965–)
*Togo (1965–)
*Tšaad (1965–1973 või 1974)

## Viited

## Kirjandus
*Guy Arnold. *A guide to African political & economic development*, 2001, lk 95. Google'i raamat
Strugi Krasnõje

**Strugi Krasnõje** on alev Venemaal Pihkva oblastis, Strugi Krasnõje rajooni keskus. Asub 68 km Pihkvast kirdes.

Asula tekkis 19. sajandi keskel raudtee ehitusega seoses Belaja raudteejaama juurde. 20. sajandi alguses sai asula nimeks **Strugi-Belaja**. 1919 sai küla pärast valgekaartlaste käest vallutamist Punaarmee poolt praeguse nime. Aastal 1958 sai aleviks.

Strugi Krasnõjet läbib Luga-Pihkva raudtee.

Alevis asub 133. üksik kaardiväe seniitraketiväebrigaad. Alevist lõunas asub sõjaväelinnak Vladimirski Lager, kus 2011. aastal oli umbes 2700 elanikku. 

## Välislingid

*http://strugi.ru/
Pant

**Pant** ehk **pandiõigus** on piiratud asjaõigus, mille alusel isikul, kelle kasuks pant on seatud, on õigus pandiga tagatud nõude rahuldamisele panditud vara arvel, kui nõuet ei ole kohaselt täidetud. Eesti õiguses reguleerib pandiõigust asjaõigusseaduse 8. peatükk.

Pandiõigus jaguneb:
*vallaspant
**käsipant
**registerpant
*kinnispant
**hüpoteek
**kohtulik hüpoteek

Pantida saab ka õigusi. Sellisel juhul kohaldatakse pandile käsipandi sätteid.

## Vaata ka
*pandipakend
*pantimine
*pantkiri
*pantvang
*tagatis
Wannsee konverents

**Wannsee konverents** (saksa **Wannseekonferenz**) oli 20. jaanuaril 1942 Berliini äärelinnas Wannsees toimunud viieteistkümne Saksamaa riigi- ja parteiametniku kohtumine, mida juhatas SS-Obergruppenführer Reinhard Heydrich ja mille eesmärgiks oli juudiküsimuse lõplik lahendamine.

Kohtumisel esitles Heydrich plaani juutide ümberasustamiseks Ida-Euroopasse, kus juute oleks kasutatud tööjõuna tee-ehitusprojektides. Seejuures eeldas plaan, et antud protsessi käigus hukkub suur osa juute ning alles jäävad ainult vastupanuvõimelisemad. Samas ei mainita konverentsi protokollis kordagi plaani juutide otseseks tapmiseks, vaid räägitakse ainult evakueerimisest itta.

Konverentsil toodi välja, et Eesti on ainsa Euroopa maana juudivaba.

1965. aastal esitas Joseph Wulf ettepaneku rajada Wannsee konverentsi toimumispaika holokausti memoriaal ja muuseum. Plaan viidi ellu 1992. aastal.

## Välislingid
*Wannsee konverentsi lühiülevaade Deutsches Historisches Museum (saksa keeles)
*Wannsee konverentsi protokoll (Toomas Hiio tõlge saksa keelest)
Volta

**Volta** võib tähendada:
*Volta, Björki album
*Volta tehas Tallinnas
*Volta järv Ghanas
*Volta piirkond Ghanas

Perekonnanimena:

*Alessandro Volta
Aafrika-Malgaši Liit

**Aafrika-Malgaši liit** (*Union Africaine et Malgache*, lühend **UAM**) oli 1961 loodud rahvusvaheline organisatsioon, kuhu kuulus mitu  Aafrika riiki. 

Organisatsiooni rajasid 12. septembril 1961 Antananarivos Prantsuskeelsete Riikide Brazzaville'i Grupi 12 liikmesriiki Antananarivo hartaga. Lepiti kokku hoida tihedaid sidemeid nii omavahel kui ka Prantsusmaaga. Eesmärgiks oli koordineerida seisukohti rahvusvahelistes küsimustes, edendada koostööd majanduse ja kultuuri alal ning pidada ülal ühist kaitseorganisatsiooni.

Organisatsiooni töötas kolme allorganisatsiooni näol: need olid Aafrika-Malgaši Majanduskoostöö Organisatsioon, Aafrika-Malgaši Posti- ja Telekommunikatsiooni Liit ja Aafrika-Malgaši Kaitseliit. Kuni 1963. aastani töötas UAM-i grupp ÜRO juures. 

Koostöö tegi raskeks riikide suur omavaheline erinevus. 

Pärast Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni loomist otsustati märtsis 1964 otsustati jätta poliitilised küsimused selle hooleks ning kujundada organisatsiooniliselt ühtne **Aafrika-Malgaši Majanduskoostöö Liit** (**UAMCE**).

Veebruaris 1965 otsustati asendada see organisatsioon Aafrika-Malagassi Ühisorganisatsiooniga. 

## Liikmesriigid
### Asutajariigid
*Dahomee
*Elevandiluurannik
*Gabon
*Kamerun
*Kesk-Aafrika Vabariik
*Malgaši Vabariik
*Mauritaania
*Niger
*Sair
*Senegal
*Tšaad
*Ülem-Volta

### 1962 liitunud riigid
*Guinea
*Rwanda
*Togo
Aafrika mängud

**Aafrika mängud** on olümpiamängude sarnane spordivõistlus, milles osalevad Aafrika riikide sportlased. Mänge korraldab Aafrika Rahvuslike Olümpiakomiteede Assotsiatsioon. Need toimuvad alates 1965. aastast põhimõtteliselt iga nelja aasta tagant. Mängud on ROK-i poolt tunnustatud. 

## Aafrika mängude loend
*1965. aasta Aafrika mängud Brazzaville'is (Kongo Vabariik), 18. juuli – 25. juuli 1965
*1969. aasta Aafrika mängud Bamakos (Mali); jäid sõjaväelise riigipöörde tõttu ära
*1973. aasta Aafrika mängud Lagoses (Nigeeria), 7. jaanuar – 18. jaanuar 1973
*1978. aasta Aafrika mängud Alžiiris (Alžeeria), 13. juuli – 28. juuli 1978
*1987. aasta Aafrika mängud Nairobis (Keenia), 1. august – 12. august 1987
*1991. aasta Aafrika mängud Kairos (Egiptus), 20. september – 1. oktoober 1991
*1995. aasta Aafrika mängud Harares (Zimbabwe), 3. september – 23. september 1995
*1999. aasta Aafrika mängud Johannesburgis (Lõuna-Aafrika Vabariik), 10. september – 19. september 1999
*2003. aasta Aafrika mängud Abujas (Nigeeria), 5. oktoober – 17. oktoober 2003
*2007. aasta Aafrika mängud Alžiiris (Alžeeria), 11. juuli – 23. juuli 2007
*2011. aasta Aafrika mängud Maputos (Mosambiik), 15. juuli – 27. juuli 2011
*2015. aasta Aafrika mängud Brazzaville'is (Kongo Vabariik) 4. september – 19. september 2015
*2019. aasta Aafrika mängud Rabatis (Maroko) 19. august – 31. august 2019
*2024. aasta Aafrika mängud Accras (Ghana) (8.–23. märts 2024)
*2027. aasta Aafrika mängud Kairos (Egiptus)
*2031. aasta Aafrika mängud Kinshasa (Kongo DV)

## Välislingid
*Taust
*Ülevaade
23 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 23** sõidab Kadaka ja Bussijaama peatuse vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 15-24 minuti tagant

## Liini ajalugu

## Peatuste loend

J. Sütiste tee
Tervise
Lastehaigla
Retke tee
Tüve
Nõmme tee
Räägu
Koolimaja
Hauka
Lilleküla jaam
Taksopark
Koidu
Vabaduse väljak
Estonia kaubamaja - LÕPP PEATUS

### Bussijaam > Kadaka
* **Bussijaam**
* Püssirohu
* Hotell Olümpia
* Estonia
* Vabaduse väljak
* Tõnismägi
* Koidu
* Taksopark
* Lilleküla jaam
* Kotka
* Ööbiku
* Tondi
* Västriku
* Marsi
* Tuisu
* Energia
* Kalmistu
* Rahumäe
* Kõue
* Nõmme
* Üliõpilaste tee
* Trummi
* Raja
* Mustamäe
* **Kadaka**
23A

**Tallinna bussiliin 23A** sõitis Autobussijaama ja Kadaka vahel. Liini teenindas Tallinna Autobussikoondis ning liiklus toimus kõigil päevadel.
## Liini ajalugu

## Peatuste loend

### Autobussijaam > Kadaka
* **Autobussijaam**
* Püssirohu
* Hotell "Olümpia"
* Estonia
* Vabaduse väljak
* Tõnismägi
* Koidu
* Koskla
* Lilleküla jaam
* Kotka
* Ööbiku
* Tondi
* Västriku
* Marsi
* Tuisu
* Energia
* Kalmistu
* Rahumäe
* Kõue
* Nõmme
* Üliõpilaste tee
* Trummi
* Raja
* Mustamäe
* **Kadaka**

### Kadaka > Kaubamaja
* **Kadaka**
* Mustamäe
* Raja
* Trummi
* Üliõpilaste tee
* Nõmme
* Kõue
* Rahumäe
* Kalmistu
* Energia
* Tuisu
* Marsi
* Västriku
* Tondi
* Ööbiku
* Kotka
* Lilleküla jaam
* Taksopark
* Koidu
* Vabaduse väljak
* Estonia
* Hotell "Olümpia"
* Püssirohu
* **Autobussijaam**

## Vaata ka
* Tallinna bussiliin 23
* Tallinna ühistranspordiliinid
Idapiirkond

**Idapiirkond** on haldusüksus mitmes riigis:

* **[[Idapiirkond (Burkina Faso)|Idapiirkond]]** Burkina Fasos
* **[[Idapiirkond (Fidži)|Idapiirkond]]** Fidžil
* **[[Idapiirkond (Ghana)|Idapiirkond]]** Ghanas
* **[[Idapiirkond (Kamerun)|Idapiirkond]]** Kamerunis
* **[[Idapiirkond (Nepal)|Idapiirkond]]** Nepalis
* **[[Idapiirkond (Uganda)|Idapiirkond]]** Ugandas
UNESCO maailma mälu register

**UNESCO maailma mälu register** (inglise *Memory of the World Register*) on UNESCO register, mis sai alguse 1992. aastal käivitatud maailma mälu programmist.

Programmi eesmärk on säilitada maailmaajaloos olulist dokumentaalset pärandit, teha see igaühele kättesaadavaks ning teadvustada ajaloolise mälu tähtsust.

Register loodi aastal 1995 ja esimesed sissekanded tehti 1997. aastal. Registrisse kandmise otsustab rahvusvaheline komisjon, mis kohtub iga kahe aasta tagant. Maailma mälu registrisse on kantud nii arhiive, raamatukogusid kui ka üksikdokumente.
 
Juunis 2013 oli registris 293 kannet.

Eestist on UNESCO maailma mälu registrisse kantud:
*2009 – Balti ketti puudutavad dokumendid (koos Läti ja Leeduga)

## Viited

## Välislingid
* The Memory of the World Register of UNESCO (viimati vaadatud 22. august 2018)
*Safeguarding the documentary heritage of humanity (inglise keeles)
IT-1

**IT-1** (vene keeles: Истребитель танков–1, Istrebitel’ tankov–1, tõlkes 'tankihävitaja-1') oli Nõukogude Liidus külma sõja ajal konstrueeritud raketitank. See põhines T-62-l ning oli ainus raketitank, mis ka seeriatootmisse jõudis ja relvastusse võeti.

## Eellugu
Raketitanke ehitati Nõukogude Liidus 1950. aastate lõpus ja 1960. aastatel. Nikita Hruštšov soosis raketitanke ja eelistas neid rasketankide asemel. Mitme projekti seas sai asja ainult ühest. Leonid Kartsevi juhtimisel konstrueeriti Uurali vagunitehases T-62 põhinev katsetank **objekt 150**. See võeti tootmisse nimega IT-1 ja aastatel 1968–1970 toodeti seda 40–60 masinat. 

## Kirjeldus
Välimuselt meenutas IT-1 tanki, millel puudub suurtükk. Kere ja veermik on samad, mis T-62-l. Relvastuseks oli 15 tankitõrjeraketti Drakon ja üks 7,62 mm kuulipilduja 2000 padruniga. Drakoni lennuulatus oli 4–5 km ja seda juhiti raadio abil. Drakonil esines mitmeid puudusi: sellega sai lasta ainult tanke, näiteks jalaväe vastu oli see kasutu. Lennu ajal vänderdas rakett vertikaaltasandis ja seega oli võimatu tulistada tornini maase kaevunud tanke. Lasta ei saanud ka kuigi lähedale ja tanki ette jäi surnud ala. 

Ehitati ka üks turbiinmootoriga prototüüp IT-1T.
 

## Kasutamine
IT-1 võeti 1968. aastal relvastusse, kuid õppuste käigus selgusid eespool kirjeldatud puudused ja 1970. aastal võeti tank relvastusest maha, kuna ei osutunud praktiliseks. Olemasolevad IT-1-d muudeti soomustatud evakuatsioonimasinateks. Vähemalt üks eksemplar on säilinud Kubinka tankimuuseumis.

## Viited

## Kirjandus
*Mati Õun. *Tankid, mis ei vallutanud Euroopat*. Tallinn Sentinel 2005 ISBN 9985960904
Enn Laansoo

**Enn Laansoo** (sündinud 3. märtsil 1958 Tallinnas) on eesti arhitekt.

1976. aastal lõpetas ta Tallinna 2. Keskkooli. Arhitekti diplomi sai ta 1982. aastal Eesti Riiklikust Kunstiinstituudist.

Aastatel 1987–1988 oli ta ERKI arhitektuuriteaduskonnas vanemõpetaja ning aastatel 1999–2007 Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriteaduskonnas külalisõppejõud.

Aastast 1983 on ta Eesti Arhitektide Liidu liige, aastatel 1987–1990 oli juhatuse liige. Aastatel 1997–2000 oli ta Tallinna Linna Arhitektuurinõukogu liige.

## Välislingid
*http://www.laansoo.ee