open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Johann Mürkes

**Johannes (Johann) Mürkes** (16/28. juuni 1854 – 30. november / 13. detsember 1905) oli eesti põllumees ja munitsipaalpoliitik.

Mürkes sündis Järvamaal Vahastu mõisa veskirentniku pojana. Pärast isa varast surma pidi ta koos ema ja kolme õega töötama Vahastu mõisas, kus ta oli järgemööda põllutööline, karjane, tallipoiss, kutsar ja piimamees. 18-aastaselt sai Lehmja karjamõisa piimameheks ja siis Anija lähedal asuva Mullikmäe karjamõisa rentnikuks. Tüli tõttu mõisaomaniku pärijatega kaotas soodsa rendilepingu. Seejärel kolis ta Tallinna ja sai Tallinna apteekrite Burchardtite suguvõsa suvemõisa Luisenhofi rentnikuks.     

1898. aastal ostis Johannes Mürkes koos ärimees Karl Nikolai Mendiga pikka aega Burchardtite käes olnud suvemõisa ning alates 1900. aastast oli Kadrioru ja Lasnamäe vahel asunud suvemõis Johannes Mürkese ainuomandis. Johannes Mürkes tegutses Tallinna Põllumeeste Seltsis ja rahvuslikes kultuuriseltsides (Lootus). 1904. aastal valiti ta Tallinna linnavolinikuks.    

Mürkes laskis Tallinnas oma maja juurde püstitada 15 sülla kõrguse lipuvarda. Iga kord, kui Mürkesel oli teada Anija paruni möödasõit, laskis ta lipuvardasse tõmmata 40 küünra pikkuse Vene lipu. Seda sellepärast, et Anija parun oli tundnud äärmist vastikust kõige venepärase, eriti aga vene rahvusvärvide vastu. 

## Kirjandus
* Peeter Järvelaid. Johannes Mürkese helde pärandus Eestile. - Tallinna Lauluväljaku lugu. Koostajad Peeter Järvelaid ja Taavi Pukk. Tallinn: Tallinna Lauluväljak, 2025, lk. 16–26.
* Peeter Järvelaid. Tallinna linnavolinik Johannes Mürkes (1854-1905) ja Tallinna lauluväljak. – Eesti Elu (Toronto), 20. juuni 2025, nr. 24, lk.
* Peeter Järvelaid. Tallinna linnavolinik Johannes Mürkes (1854-1905) ja Tallinna lauluväljak (2). – Eesti Elu (Toronto), 27. juuni 2025, nr. 25, lk. 5 ja 14.
* Peeter Järvelaid. Tallinna linnavolinik Johannes Mürkes (1854-1905) ja Tallinna lauluväljak (3). – Eesti Elu (Toronto), 4. juuli 2025, nr. 26, lk. 5 ja 14.
* Peeter Järvelaid. Tallinna linnavolinik Johannes Mürkes (1854-1905) ja Tallinna lauluväljak (4). – Eesti Elu (Toronto), 11. juuli 2025, nr. 27, lk. 4 ja 13.
* Kai Kiilaspea. Lauluväljaku lugu sai kaante vahele. - Eesti Elu (Toronto), 18. juuli 2025, nr. 28, lk. 6. 
* Alo Särg. Lauluväljak enne laulupidusid. - Tallinna Lauluväljaku lugu. Koostajad Peeter Järvelaid ja Taavi Pukk. Tallinn: Tallinna Lauluväljak, 2025, lk. 7–15.

## Viited
Opus spicatum

***Opus spicatum*** on müürilao tüüp, mida kasutati Vana-Rooma ning Bütsantsi arhitektuuris ja mis jätkus keskajal eelromaanikas ja romaanikas, aga ka hiljem; see kujutas endast telliste, kiviplaatide või tahutud kivide ladumist kalasabamustris.

Sageli kasutati seda ladumisviisi dekoratiivsel eesmärgil, tavaliselt sillutistes ja põrandates, aga ka mustriribadena või täitemustrina seintes. Konstruktsiooniliselt on see nõrgem kui tavaline ladu, kuna viltu asetatud kivid võivad surve all horisontaalsuunas nihkuda. Stabiilsuse suurendamiseks vaheldati seda müüriladu kahes või kolmest kivireast koosneva tavalise horisontaalse müürilaoga.

On oletatud, et üksik *opus spicatum*-mustririba seinas, näiteks kirikute või elumajade puhul, võis algselt kanda tõrjemaagilist otstarvet. Selline tõlgendus võetakse kõne alla juhul, kui kalasabamustris müüriladu on ainult välisseintes või avade, näiteks akende ja uste lähedal.

## Näited
### Rooma arhitektuuris

OpusSpicatumRomaMercatiTraianei.jpg|Tellissillutis Traianuse turuväljakul (*Mercatus Traiani*)
Castra Abusina Fischgrät.jpg|Kalasabamustris kiviladu Rooma piirikindluse Castra Abusina müüris (Baieri)
Herringbone structure, Roman city wall, Exeter (9288639613).jpg|Rooma linnamüüri jäänused Exeteris


### Keskaja arhitektuuris

La Graverie - Eglise Notre-Dame - 06.jpg|13. sajandist pärineva La Graverie Notre-Dame' kiriku sein
100 0085 Prospetto chiesa SS Pietro e Paolo d'Agrò.jpg|Santi Pietro e Paolo d'Agrò läänefassaad
1586 - Milano - Absidi di san Lorenzo - Foto Giovanni Dall'Orto - 18-May-2007.jpg|Milano San Lorenzo apsiid kahe *opus-spicatum*-mustrivöödiga
Romanogotiek Termunten4.jpg|Termunteni nn romanogooti telliskirik
Details Südwestportal Ratzeburger Dom.jpg|Ratzeburgi toomkiriku lõunafassaadi detail


### Mujal

City Walls of Verona 維羅納城牆 - panoramio.jpg|Verona linnamüür
MontelibrettiPalazzoBarberini2.jpg|thumb|Palazzo Barberini detail Montelibrettis
Igherm n'Ougdal, Fischgrätmuster.jpg|Mustririba majal berberite Igherm n'Ougdali külas Atlase mägedes Marokos võib olla tõrjemaagilise otstarbega


## Vaata ka
* *[[opus reticulatum]]*
* *[[opus vittatum]]*

## Viited
Omaani riaal

**Omaani riaal** (araabia keeles ريال) on Omaani rahaühik. Jaguneb 1000 baisaks.

Omaani riaal võeti kasutusele 1970. aastal, mil see vahetas välja Pärsia lahe ruupia. 

ISO 4217 kood on OMR.

2025. aasta septembri seisuga on 1 euro 0,452 Omani riaali ehk 1 riaal = 2,2095 eurot.

## Viited

## Välislingid

*Omaani keskpank
2025. aasta Eesti meeste karikavõistlused võrkpallis

**[[Eesti karikavõistlused võrkpallis|Eesti meeste karikavõistlused võrkpallis]] 2025** (sponsornimega **Aadu Luukase karikas**) oli 78. korda toimunud karikavõistlused Eesti võrkpalliklubidele, mida korraldas Eesti Võrkpalli Liit. Esimene mäng toimus 30. septembris ja karikavõistlused lõppesid suure ja väikese karikafinaaliga 21. detsembril Unibet Arenal. Võistlustest võttis osa 11 Eesti meeste Balti- ja esiliigas osalevat võrkpalliklubi. Tiitlikaitsja oli Pärnu VK. Esmakordselt mängiti välja ka väike karikas.

Pärnu VK suutis kaitsta tiitlit, kui finaalis võideti 3:2 Bigbank Tartut. See oli Pärnu võrkpalliklubile ajaloo neljateistkümnes karikavõit. Väikese karika võitis Tallinna Ülikooli võrkpallimeeskond, kes alistas finaalis 3:0 Eesti Maaülikool/Embachi.

## Võistkonnad
2025. aastal osaleb karikavõistlustel 11 Eesti võrkpalliklubi (5 meistriliiga klubi ja 6 esiliiga klubi).
### Asukohad ja personal

## Turniiri protseduur
### Paaride loosimine
Eesti karikavõistluste loosimine toimus 17. septembril 2025 Unibet Arenal. Kohtadele 1 ja 2 loositi eelmise aasta finalistid Bigbank Tartu ja Pärnu VK. Kohtadele 3 ja 4 loositi Selver x TalTech ja Barrus Võru. Ülejäänud osalejad loositi kohtadele 5–11.

### Edasipääseja selgitamine
# Kaks mängu võitnud võistkond.
# Kui mõlemad võistkonnad saavad ühe võidu, siis arvestatakse võidetud punkte:
#* 3 punkti: mäng võidetud 3:0 või 3:1
#* 2 punkti: mäng võidetud 3:2
#* 1 punkt: mäng kaotatud 2:3
#* 0 punkti: mäng kaotatud 0:3 või 1:3
# Kui võistkonnad on viigis ka selles arvestuses, selgitatakse edasipääseja kuldse geimiga (geim mängitakse 15 punktini).

Karikavõitja selgitatakse ühest finaalmängust.

### Väikese karika süsteem
Veerandfinaali kaotanud võistkonnad jätkavad mängimist väikese karika arvestuses (välja arvatud meistriliiga klubid). Kui meistriliiga klubi(d) kaotab veerandfinaali, siis asendab teda väikese karika turniiril eelringist välja langenud parim(ad) "õnnelik kaotaja".

"Õnneliku kaotaja" määramisel arvestatakse eelringi tulemusi:
# Võitude arv.
# Kui võistkonnad jäävad viiki, siis arvestatakse võidetud punkte:
#* 3 punkti: mäng võidetud 3:0 või 3:1
#* 2 punkti: mäng võidetud 3:2
#* 1 punkt: mäng kaotatud 2:3
#* 0 punkti: mäng kaotatud 0:3 või 1:3
# Üldist geimide suhet.
# Geimi-punktide suhet.

## Turniiritabel
### Põhiturniir
**Eelring**

Allikas: Aadu Luukase karikas 2025 Matches

**Veerandfinaalseeriad**

**Poolfinaalseeriad**

**Finaal**

### Väike karikas

**Poolfinaalseeriad**

**Finaal**

## Lõppjärjestus
### Aadu Luukase karikavõistlused

### Väike karikas

## Statistika

## Viited

## Välislingid
*Dataproject
Newporti prügimäele maetud Bitcoinid

2013. aastal viskas Walesi IT-spetsialist James Howells ekslikult Newportis asuva Walesi Docksway prügilasse sülearvuti kõvaketta, mis sisaldas 8000 Bitcoini privaatvõtit. Seejärel kutsus Howells kokku spetsialistide meeskonna ja leidis võimaluse väljakaevamiste rahastamiseks, kuid Newporti linnavolikogu keeldus loa andmisest, viidates otsingutega seotud kuludele ja keskkonnamõjule. Kui kõvaketas avastatakse, lubab Howells jagada 30% tulust volikogu ja Newporti elanike vahel.

2024. aasta detsembris kaebas Howells omavalitsuse kohtusse 495 miljoni naela eest, kusjuures omavalitsus vaidlustas väite, et seade on ikka veel tema omand. Howells ja tema meeskond usuvad, et andmete taastamine kõvakettalt on endiselt võimalik, samas kui nõukogu jätkab oma skeptiliste seisukohtade väljendamist. Pärast paari kohtuistungit jättis kõrgem kohus 2025. aasta jaanuaris Howellsi nõude rahuldamata, otsustades, et tegemist on edutu juhtumiga.

Kadunud Bitcoinide otsimist on võrreldud digitaalse aardejahiga.

2025. aasta veebruari seisuga oli kadunud Bitcoinide hinnanguliseks väärtuseks 597 miljonit naelsterlingut (751 miljonit USA dollarit).
Ķeiķenieki

**Ķeiķenieki** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Barkava vallas.

Ķeiķenieki asub valla kirdeosas Aiviekste jõe kaldal.

## Viited
Mihhail Nikitin

**Mihhail Aleksandrovitš Nikitin** (Михаил Александрович Никитин; sündinud 10. novembril 1982 Moskvas) on vene bioloog ja teaduse populariseerija. Tema uurimisvaldkond on  molekulaarne fülogeneetika (loomade genoomi evolutsioon). 

Ta lõpetas Moskva ülikooli bioloogiateaduskonna *[[cum laude]]*. Alates 2008. aastast on ta Moskva ülikooli Belozerski-nimelise füüsikalis-keemilise bioloogia teadusinstituudi vanemteadur. 

2019. aasta juulis osales Nikitin protestides opositsiooniliste Moskva linnaduuma kandidaatide kõrvaldamise vastu. Foto, mis näitab, kuidas Rosgvardija teda käsi väänates konvoeerib,  levis laialdaselt meedias.

## Tunnustus
*2014 rahvusvaheline Aleksandr Beljajevi nimeline kirjanduspreemia biogeneesiteemalise artiklite seeria eest ajakirjas Himija i Žizn  

## Isiklikku
19. septembril 2016 abiellus ta ulmekirjanik Jelena Karmalskajaga. 

## Publikatsioone
*Происхождение жизни. От туманности до клетки, М.: Альпина нон-фикшн 2016, ISBN 978-5-91671-584-2. Veebis
*Марков Александр, Штерн Борис, Гельфанд Михаил, Кунин Евгений, Мулкиджанян Армен, Никитин Михаил Александрович. Место жизни во Вселенной, Тровант; «Троицкий вариант — Наука» 2025, ISBN 978-5-89513-582-2.

## Välislingid
*Михаил Никитин: Биология – это, во-первых, собственное здоровье. Но школьная программа это совершенно игнорирует, otr-online.ru
*Вся правда о Мужчинах и женщинах от биолога - почему об этом молчат? Михаил Никитин, Влад Аганов, 16.9.2025.
Valgusfoorikoalitsioon

**Valgusfoorikoalitsiooniks** (saksa keeles *Ampelkoalition*) nimetatakse Saksamaa poliitikas koalitsiooni, mis koosneb kolmest parteist - SPD, FDP ja rohelised. Nimetus tuleneb parteide kasutatavatest värvidest - SPDl punane ja FDPl kollane, mis koos rohelisega moodustavad otsekui valgusfoori.

Valgusfoorikoalitsiooni moodustamine on üldjuhul raske, sest kuigi kõik kolm parteid on sotsiaalselt liberaalsed, siis SPD ja rohelised on rohkem vasakpoolsema suunitlusega, samas kui FDP pooldab laissez-faire majanduspoliitikat ja on tavaliselt olnud koalitsioonis keskparempoolse CDUga. Tavaliselt välistab FDP valgusfoorikoalitsioonis osalemise, näiteks tegi seda parteijuht Guido Westerwelle 2009. aasta valimiste järel.

Liidumaa tasandil on valgusfoorikoalitsioon olnud võimul kolmel liidumaal: Brandenburgis aastail 1990-1994, Bremenis 1991-1995 ja Reinimaa-Pfalzis alates 2016. aastast (ja uuesti peale 2021. aasta valimisi). Koalitsioonikõnelused peale 2001. aasta Berliini ja 2010. aasta Põhja-Reini-Vestfaali valimisi luhtusid.

Föderaaltasandil moodustati valgusfoorikoalitsioon esimest korda peale 2021. aasta valimisi, eesotsas Olaf Scholziga (SPD). Kuid koalitsioon lagunes 2024. aasta novembris, kui FDP rahandusminister Christian Lindner keeldus toetamast 2025. aasta riigieelarve kava, mispeale Scholz vabastas ta ametist ja kaks kolmest ülejäänud FDP ministrist astusid tagasi, mispeale jäi järele SPD-roheliste vähemusvalitsus.

## Vaata ka

* Suur koalitsioon
* Jamaica koalitsioon

## Viited
Hammarskjöld

**Hammarskjöld** on Rootsi päritolu aadlisuguvõsa. 

Per Mikaelsson aadeldati Hammarskiöld nimega poolt 1610. aastal ning immatrikuleeriti Rootsi rüütelkonna aadelkonnamatriklisse tituleerimata aadlisuguvõsana nr 135 all. 

## Viited
Pelle Pohlak

**Pelle Pohlak** (sündinud 31. detsembril 1988 Tallinnas) on Eesti ettevõtja ja poliitik. 

## Elukäik
2004. aastal lõpetanud Oru Põhikooli ja 2007. aastal Kose Gümnaasiumi. 2010. aastal jätkas Pohlak bakalaureuse õpinguid Tallinna Ülikoolis Loodus- ja terviseteaduste instituudis kehakultuuri erialal. 2018. aastal lõpetas ta Tallinna Ülikooli magistriõppes kehakultuuri õpetaja erialal.

## Poliitiline tegevus
2021. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Kose vallavolikogu liikmeks valimisliidus Uus Aeg, kogus 124 häält ja osutus valituks. 

2023. aasta sügisel astus Isamaa erakonda. 2024. aasta jaanuaris valiti Isamaa Harjumaa juhatusse ja üleriigilisse volikokku. 2024. aasta veebruaris valiti Isamaa Harjumaa piirkonna aseesimeheks. 2025. aasta alguses valiti Isamaa Kose piirkonda juhtima. Maist 2024 kuni oktoobrini 2025 oli ta Kose valla maa- ja keskkonnakomisjoni esimees.

2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Kose vallavolikogu liikmeks Isamaa nimekirjas ning osutuks valituks. Pohlak tegutseb muu hulgas valla majandus- ja keskkonnakomisjoni esimehena.

## Sport ja ettevõtlus
Aastatel 2007–2013 mängis Pohlak Eesti Premium liigas jalgpalli ja esindas FC Kuressaaret kõrgliigas 113 korda.  2013–2016 oli FC Flora III meeskonna treener. Võistkond võitles kõikidel aastatel Esiliiga B tasemel püsimajäämise eest. 

2014–2015 oli FC Kuressaare peatreener. Võistkond kukkus teisel aastal Esiliigast välja. 2016 võttis üle FC Flora presidendi ameti ja peab seda tänini. Tema juhtimisel on klubi tulnud viis korda Eesti meistriks ja saanud esimese Eesti klubina Konverentsiliiga alagrupiturniirile. Turniiril mängiti kaks korda viiki Küprose klubi Famagustaga ja võideti serblaste Partizani.

## Isiklikku
Pelle Pohlak on abielus võrkpallur Marie Pohlakuga, neil on kolm last.

## Viited


## Välislingid

* https://fcflora.ee/
* http://www.fckose.ee/

* https://www.facebook.com/pelle.pohlak
Puna-väikehüüp

**Puna-väikehüüp** (*Botaurus cinnamomeus*) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Puna-väikehüüp on 40–41 cm pikk. Kaalub 106 g.

Sulestik on peamiselt punakaspruun, alapool on heledam kui ülapool. Emaslinnu pealagi ja selg on hallikaspruunid. Kurgualune on beež. Isaslinnu kaelal on üks lai tumepruun triip, emaslinnu kaelal on mitu triipu. Nokk ja jalad on kollakasrohelised. Silmad on kollased.

Noorlinnu sulestik on punakaspruun heledate triipudega. Kurgualune on valge tumepruunide triipudega. Udusulis pojad on roosakaspruunid.

## Levik
Levila ulatub Indiast Kirde-Hiinani. Elavad ka Filipiinidel ja Suurtel Sunda saartel.

Elavad riisipõldudel, soodes, padurates ja roostikus. Keralas võib neid kohata ka rannikul, eriti mangroovides. Kalimantanil on neid kohatud 1980 m kõrgusel merepinnast.

## Toitumine
Toituvad kaladest, konnadest, limustest, putukatest ja koorikloomadest. Saagiks langevad kalad on kuni 13 cm pikad.

Toituvad üksikult. Toitu otsides kõnnivad aeglaselt. Peamiselt videvikulise eluviisiga, kuid võivad toituda ka päeval. Kõige aktiivsemad on nad kell 7.00–9.30 ja 18.30–20.00.

## Pesitsemine
Pesitsevad üksikult või kolooniates koos kormoranide, veisehaigrute ja musthüüpidega. Pesa on ehitatud okstest, pilliroost ja kruvipuu lehtedest ning vooderdatud lehtede ja rohuga. Pesa asub 1 m kõrgusel vee kohal, Kagu-Hiinas võivad pesitseda ka maapinnal.

Indias ja Kagu-Aasias pesitsevad juulist augustini, Malaka poolsaarel septembrist detsembrini ja veebruarist juulini, Jaaval oktoobrist juunini. Kurnas on 3–4 valget muna mõõtmetega 33–36,5 × 25,5–26,4 mm. Mune hauvad mõlemad vanemad.

## Viited

## Välislingid
Rootsisoomlased

**Rootsisoomlased** (soome keeles *ruotsinsuomalaiset*) on soome päritolu inimesed ja soome keele kõnelejad Rootsis.

## Mõiste Soomes
Soomes loetakse rootsisoomlasteks kõiki soome päritolu inimesi Rootsis, sõltumata nende sünnikohast või Rootsi tuleku ajast (nende hulgas ka metsasoomlased ja meälased).

## Mõiste Rootsis
Rootsisoomlased (rootsi keeles *sverigefinländare*) võib olla koondnimetus kõikidele Rootsis elavatele isikutele, kes on pärit Soomest, olenemata keelelisest kuuluvusest.

*Sverigefinnar* on üldiselt soomekeelsed, kes on pärit Rootsist ega ole immigreerunud Soomest.

Meälased on Rootsis tunnustatud ametliku vähemusena eraldi soomlastest ja nende puhul enam ei kasutata 'soome'-tüve (rootsi keeles enne *tornedalfinnar*, praegu *tornedalingar*).

## Viited
Eve Annuk

**Eve Annuk** (sündinud 13. mail 1964) on eesti kirjandusteadlane.

2005. aastal kaitses Annuk Tartu Ülikoolis doktoritöö "Ilmi Kolla ja tema aeg: biograafilise lähenemisviisi võimalusi nõukogude aja uurimise kontekstis" (juhendaja Arne Merilai).

Eve Annuk on töötanud pikka aega Eesti Kirjandusmuuseumis ja õppejõuna Tartu Ülikoolis ning on 2007. aastast ajakirja Ariadne Lõng peatoimetaja. Ta on toimetanud kirjandusloolisi kogumikke ja Ilmi Kolla postuumse koondkogu "Kõik mu laulud" (2009). Kirjandusloos on ta uurinud peamiselt Eesti naiskirjanikke ja nende retseptsiooni, kirjutades artikleid Elisabeth Aspest, Ilmi Kollast, Lilli Suburgist jt.

2025. aastal avaldas Annuk artiklikogumiku "Elu kui tekst", mis käsitleb kaht Eesti naiskirjanikku: Lilli Suburgit ja Ilmi Kollat.

## Teoseid
* "Elu kui tekst", Tartu: EKM Teaduskirjastus, 2025, 348 lk, sari "EKLA töid kirjandusest ja kultuuriloost" 12, ISBN 9789916742563

## Välislingid
Owen Barfield

**Arthur Owen Barfield** (9. november 1898 – 14. detsember 1997) oli inglise filosoof ja kirjanik. 

## Teosed

### Eesti keeles
*Barfield, Owen 2024. *Nähtumuste päästmine. Kõneleja tähendus*. (Tõlkija Märt Väljataga.) (Avatud Eesti Raamat.) Tallinn: EKSA.
Taina Ståhl

**Taina Päivikki Ståhl** (sünniperenimi **Laakso**; sündinud 22. märtsil 1960 Turus) on Soome ja Rootsi endine kergejõustiklane (kuulitõukaja  ja kettaheitja).

Ta võitis kuulitõukes 1976. aastal Soome noorte meistrivõistlused ja sai 1977. aastal Soome sisemeistrivõistlustel pronksmedali.

Ta läks 1981. aastal Rootsi. Ta võitis Rootsi meistrivõistlustel kettaheites kuldmedali (1987) ja kaks hõbemedalit (1983 ja 1988), lisaks võistkondlikel meistrivõistlustel kolm kuldmedalit, ühe hõbemedali ja ühe pronksmedali ning hoidis mõnda aega ka Rootsi kettaheite rekordit (isiklik rekord 51,90).

Ta võistles Stockholmi *Spårvägars GoIF*-i nimel ja Rootsi eest kahel Soome-Rootsi kergejõustiku maavõistlusel. 

## Isiklikku
Tema poeg on Rootsi kettaheitja Daniel Ståhl ja tema tütar on Rootsi vasaraheitja Anneli Ståhl.

## Välislingid
**Svenska Mästerskapen i friidrott 1896-2005*. Trångsund: Erik Wiger/TextoGraf Förlag. 2006. ISBN 91-631-9065-6
Kevadpunkti pretsessioon

**Kevadpunkti pretsessioon** ehk **võrdpäevsuste pretsessioon** ehk **telgmine pretsessioon** ehk **Maa telje pretsessioon** on Päikese asendi muutus tähtede suhtes kevadisel pööripäeval, mis tuleneb Maa telje aeglasest pöörlemisest (pretsessioonist). Üheks pöördeks kulub 25722 aastat. Selle aja jooksul läheb Päike kevadisel pööripäeval läbi kõigist 12 Sodiaagi tähtkujust. Iga tähtkuju tähistab ühte ajastut, ühe ajastu pikkus on 2145 aastat. Pööripäevade pretsessioon on tuntud juba tuhandeid aastaid. Praegune ajastu on Kalade ajastu, mõne tõlgenduse järgi üleminek Veevalaja ajastusse.

## Vaata ka
*Maa pöörlemine
*Pretsessioon

## Viited
Kuri konstant

**Kuri konstant** (ing k *evil invariable*) on näitaja, mis kirjeldab eksitavalt mingit negatiivset sotsiaalset protsessi ja selles osalejaid, sest on konstrueeritud varjatud eesmärgil. 

Seda kasutatakse avaliku arvamuse mõjutamiseks, pahatihti hirmutamiseks. Levib sageli ajakirjanduse abil. 

Mõiste võttis kasutusele õiguspsühholoog Jüri Saar 2010. aastal. 

## Mõiste kasutamine
Kuri konstant pseudonäitajana moonutab tegelikkust, tekitab müra ja loob olukorrast vale ettekujutuse. Eestit iseloomustavate kurjade konstantide pideva kasutamise üks eesmärke on luua ja kinnistada üldpilt, mis kujutab jätkusuutmatut, kõiksuguste sotsiaalsete probleemide käes lõputult kannatavat riiki, kahjustades sealjuures riigi mainet ning vähendades ühiskondlikku usaldust. Majandusteadlase Enn Listra hinnangul kahjustab näiteks eksitav vaesuse süvenemise ajakirjanduslik võimendamine Eesti ettevõtluskeskkonda.

Konstantide levitamist võivad alustada varjatud huvigrupid, edasi võib levitada ajakirjandus.

## Näited

### 2010-aastatel

* Vene kodanikke Eestis on 100 000

* Eestis on 10 000 AIDSI haigestunut

* Eestis 500 pedofiili

* 2000–3000 kodutut 

* 130 000 Eestist lahkunud inimest. 

### 2020-aastatel

* Eesti rahvas vaesub kõrgete maksude ja kiire inflatsiooni tõttu

* Ebavõrdsus Eestis pidevalt kasvab ja on väga suur, see on Euroopa suurim. Vahe vaeste ja rikaste vahel paisub pidevalt 

* Eesti on langenud Euroopa suurima vaesusega riikide sekka

* Eesti pered ei saa endale enam toitu lubada, rääkimata muudest hüvedest. Keskklass hääbub

* Regionaalne ebavõrdsus Eestis pidevalt kasvab, regionaalpoliitikat Eestis pole või on see täielikult läbi kukkunud.

## Vaata ka

* statistika
* retoorika
* infosõda

## Viited


## Välislingid
Olukorrast Riigis 08. oktoober 2010
Paralleelne vanemlus

**Paralleelne vanemlus** on vanemluse korraldus, mida kasutatakse pärast vanemate lahkuminekut või lahutust, kui vanematevaheline suhtlus on konfliktne või puudub. Mudeli eesmärk on vähendada lapse kokkupuudet vanemate konfliktidega ja tagada lapse heaolu, võimaldades mõlemal vanemal lapse kasvatamises osaleda. 

## Mõiste
Paralleelne vanemlus erineb koostöövanemlusest, kus vanemad teevad lapse kasvatamisel tihedat koostööd. Paralleelse vanemluse puhul lepitakse kokku lapse hooldus- ja suhtluskorras, kuid igapäevane suhtlus toimub minimaalselt või vahendajate kaudu. Seda peetakse sobivaks lahenduseks olukordades, kus vanematevaheline konflikt on kõrge ja otsene suhtlemine kahjustaks lapse psühholoogilist heaolu.

Paralleelse vanemluse meetodit on kasutatud mitmes riigis pereõiguse praktikas ja soovitatud ka pereterapeutide ning perevahendajate poolt.

## Rakendused ja kasutuspraktika
Paralleelne vanemlus võimaldab mõlemal vanemal lapse kasvatamises osaleda ilma et nad peaksid pidevalt suhtlema. See vähendab lapse kokkupuudet vanemate vahelise konfliktiga ning toetab lapse emotsionaalset stabiilsust ja turvatunnet.

Paralleelset vanemlust on kasutatud mitmete riikide pereõiguse praktikas. Seda soovitatakse olukordades, kus lapsevanemad ei suuda koostöiselt suhelda, kuid lapse huvides on oluline säilitada mõlema vanemaga suhted. Mõnes riigis on paralleelne vanemlus osa kohtumäärustest või pereteraapia sekkumistest.

## Paralleelne vanemlus Eestis
Eestis on paralleelse vanemluse kui mõiste kasutus vähe levinud, kuid mitmed uurimused on käsitlenud lahku läinud vanemate suhtlust ja selle mõju lapse heaolule.

* Vähene koostöö ja vanemate vaheline konflikt takistab lapsel stabiilse ja turvalise keskkonna tagamist .
* Vanematevahelise suhtluse katkemine võib vähendada lapse ja lahus elava vanema sidet ning lapse emotsionaalset toimetulekut .
* Lahkuminekujärgsed pinged mõjutavad lapse psühholoogilist heaolu, eriti olukordades, kus lapse ja vanema kontakt katkeb või muutub harvaks .

Need leiud viitavad, et paralleelne vanemlus võiks Eestis olla üks võimalik praktika konfliktsete lahkuminekute puhul.

## Vaata ka
*lapse heaolu
*vanematevaheline konflikt
*pereteraapia
*perelepitus
*koostöövanemlus
*hooldusõigus
*lahutus
*kärgpere

## Viited
Adra park

**Adra park** on park Põlva vallas Mammaste külas, Põlva linna piiril.

Park on saanud nime seal asuva adrakujulise monumendi järgi. Endel Taniloo loodud monumentaalskulptuur avati 1972. aastal. Varem oli sellel kiri "Au kolhoosi korrale".

## Viited
Ajahn Mun

**Luang Pu Mun Bhuridatto** (tai keeles: มั่น ภูริทตฺโต, RTGS: *Man Phurithatto*; 20. jaanuar 1870 – 11. november 1949) oli Tai munk Isani piirkonnast, kes koos oma mentoriga Ajahn Sao Kantasīlo'ga rajas Tai metsatraditsiooni ehk „Kammaṭṭhāna traditsiooni“, mis levis kogu Tais ja mujal välismaal.
## Viide
Chequers

**Chequers** on härrastemaja (*[[English country house|country house]]*) Inglismaal, Suurbritannia peaministri maaresidents. See ehitati 16. sajandil ning asub Ellesborough' küla lähistel Princes Risborough' ja Wendoveri linnade vahel Buckinghamshire'is Chiltern Hillsi jalamil. Chequers asub Londoni kesklinnast 64 km kaugusel.

Chequers on olnud ametisoleva peaministri maamaja aastast 1921, kui selle kinkis riigile Farehami vikont Lee. Maja on Inglismaa rahvuspärandi nimistus.

## Vaata ka
* Downing Street 10
* Chevening
* Camp David
* Residents

## Kirjandus
* 
* 
* 
*
Masqaţi vanalinn

**[[Masqaţi vanalinn]]** on Omaani pealinna Masqaţi algne osa Omaani lahe rannikul.

## Ülevaade
Linna ümbritsevad mäed ja Omaani laht moodustavad ida- ja põhjaosas loodusliku piiri. Idapoolsed mäed eraldavad vanalinna uuemast põhiosast.

Masqaţi vanalinna ümbritseb lääne- ja lõunaküljest 1625. aastal ehitatud ümartornidega müür. Kuni 20. sajandi keskpaigani suleti linnaväravad kolm tundi pärast hämaruse saabumist. Pärast seda aega pidid tänavatel viibijad kaasas kandma laternat. Lisaks keelati peatänavatel suitsetamine ja ka avalik muusika mängimine.

## Pildid

Thomas Daniell - East View of the Forts Jellali and Merani, Muskat - B1977.14.215 - Yale Center for British Art.jpg|Thomas Danielli maal "Idavaade Al-Jālālī ja Al-Mīrānī fordile Masqaţis" (1793)
City_of_Muscat_in_1876.jpg|Masqaţi vanalinna vaade 1876. aastal
Old_Masqat.jpg|Masqaţi vanalinna vaade mägiteelt
Shiva_temple,_Muscat.jpg|Šiva tempel Masqaţi vanalinnas on üks vanimaid hindu templeid Lähis-Idas


## Vaatamisväärsusi
* Al-‘Alami palee
* As-Sa‘īdīyah' tänav
* Bayt az-Zubayr
*Al-Jālālī fort
*Al-Mīrānī fort
* Masqaţi Värava Muuseum
* Rahvusmuuseum
* Omaani Prantsuse Muuseum

## Viited

## Välislingid

*''Old Muscat''. Rough Guides. Inglise keeles, vaadatud 21. septembril 2025
Tarkus (album)

**Tarkus** on Inglise progressivse roki ansambli Emerson, Lake & Palmer teine stuudio album mis avaldati 1971. aastal. Tarkus sündis vulkaanist, läks võitlema, alistas sõjalennuki ja teise sõjamasina, kuid siis kohtus Manticore'ga (mütoloogiline koletis), kumbki pool ei võitnud ning lõpuks Tarkus põgenes. Selles albumis on palju kasutatud suurt Moogi süntesaatorit.

## Vaata ka

## Viited
Hiina suursaadik Ameerika Ühendriikides

**Hiina suursaadik Ameerika Ühendriikides** (hiina keeles 中华人民共和国 驻美利坚合众国特命全权大使; inglise keeles *Ambassador of China to the United States*) on Hiina Rahvavabariigi ametlik diplomaatiline esindaja Ameerika Ühendriikides. Kuni 1935. aastani vahetasid Ameerika Ühendriigid ja Hiina saadikuid, seejärel suursaadikuid. Aastast 2023 on Hiina suursaadik Ameerika Ühendriikides Xie Feng.

## Loend Hiina suursaadikutest Ameerika Ühendriikides
### Qingi dünastia

### Hiina Vabariik

Aastast 1979 tegutsenud esindajate kohta vaata artiklit Taipei Majanduslik ja Kultuuriline Esindusbüroo Ameerika Ühendriikides.

### Hiina Rahvavabariigi Kontaktbüroo

### Hiina Rahvavabariik

## Viited

## Koduleht
* Koduleht
Ojahüüp

**Ojahüüp** (*Botaurus sturmii*) on haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Ojahüüp on 27–30 cm pikk. Kaalub 142 g.

Ülapool on sinakashall, kurgualune ja rind on helepruunid mustade triipudega. Noka ülapool on must või tumeroheline, alapool kollane. Valjasriba ja silma ümbrus on sinine või kollakasroheline. Isaslinnu silmad on punakaspruunid või tumepunased, emaslinnul kollased. Jalad on kollased.

Noorlinnu sulestik on heledam kui täiskasvanul. Triibud kaelal on peenemad. Nokk on kollakashall. Silmad on oranžikaspunased.

Udusulis pojad on pruunid. Silmad on tumepruunid. Nokk ja jalad on roosad.

## Levik
Elavad Sahara-taguses Aafrikas.

Elavad jõgede, ojade, järvede ja tiikide ääres, padurates, mangroovides, soodes ja riisipõldudel.

## Toitumine
Toituvad peamiselt putukatest ja konnadest, aga ka väikestest kaladest, krabidest, ämblikest ja tigudest.

Toituvad üksi või paarides. Peamiselt öise eluviisiga, kuid võivad toituda ka päeval, eriti pilvise ilmaga. Toitu otsides seisavad paigal või kõnnivad aeglaselt.

## Pesitsemine
Tavaliselt pesitsevad üksikult või väikestes gruppides, vahel koos kold- ja paduhaigrutega. Okstest ehitatud ja rohuga vooderdatud pesa on 23–38 cm lai ja 7 cm sügav. Pesa asub 0,5–4 m kõrgusel vee kohal.

Tavaliselt pesitsevad vihmaperioodil, mõnes piirkonnas kuiva perioodi alguses. Kurnas on 2–5 valget mune mõõtmetega 34 × 28 mm. Haudeperiood kestab 18 päeva.

## Viited

## Välislingid
ByteDance

**ByteDance** (hiina keeles 字节跳动有限公司) on Hiina võrgutehnoloogiaettevõte. Selle peakorter asub Pekingis, lisaks on sellel üksus ByteDance Ltd, mis on registreeritud Kaimanisaartel.

Ettevõtte asutas Zhang Yiming koos kaastöölistega aastal 2012, ByteDance arendas välja sotsiaalmeediarakenduse ja -platvormi TikTok (Douyin). Lisaks on ByteDance arendanud uudisteplatvormi Toutiao, videomontaažiäpi CapCut ja sotsiaalmeediarakenduse Lemon8.

ByteDance on mitmes riigis olnud vastuoluline, kuna selle rakenduste turva-, jälgimis- ja tsensuurimeetmed on tekitanud küsimusi.

## Viited

## Allikad
* 
* 
* 
* 

## Välislingid
* Koduleht
De Geer

**De Geer** on Rootsi, Hollandi ja Soome aadlisuguvõsa.

De Geeri aadlisuguvõsa on üks tuntumaid Rootsis.

## Viited
Xinhua

**Xinhua Uudisteagentuur** (hiina keeles 新华通讯社) on Hiina Rahvavabariigi riiklik uudisteagentuur. See on Riiginõukogu ministeeriumitaseme institutsioon. Xinhua asutati aastal 1931 ning see on riigi suurim meediamaja.

Xinhua levitab uudiseid mitmes keeles ning on nii Hiina valitsuse kui Hiina Kommunistliku Partei häälekandja. Uudisteagentuuri peakontor asub Pekingis valitsuskompleks Zhongnanhai lähedal. Xinhua president (aastast 2022 Fu Hua) on ka Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee liige.

Xinhua levitatavate uudiste toon varieerub vastavalt sellele, kellele konkreetne uudis suunatud on. Agentuuri on kritiseeritud, kuna väidetavalt on see levitanud propagandat ja desinfot. Lisaks on Xinhuad süüdistatud Hiina võimude suhtes kriitiliste inimeste ja liikumiste kritiseerimises.

## Vaata ka
* Massimeedia Hiinas
* Propaganda Hiinas
* China Xinhua News Network Corporation
* China News Service

## Viited

## Koduleht
* Koduleht
9. sümfoonia (Beethoven)

**9. sümfoonia** on koorisümfoonia, mille kirjutas aastatel 1822–1824 saksa helilooja Ludwig van Beethoven. See jäi tema viimaseks sümfooniaks. Sümfoonia esiettekanne oli 7. mail 1824 Viinis. Asjatundjad peavad seda klassikalise muusika meistriteoseks ning muusika ajaloo üheks tippsaavutuseks. Beethoveni 9. sümfoonia on üks maailma enimesitatud sümfooniaid.

Üheksas sümfoonia oli esimene sümfoonia, kus tuntud helilooja kasutas vokaale. Selle neljas käik ("Ood rõõmule") kasutab nelja soololauljat ning koori. Selle sõnad on pärit Friedrich Schilleri 1785. aastal kirjutatud samanimelisest luuletusest, mida Beethoven 1803. aastal muutis. 20. sajandil võttis "Oodi rõõmule" instrumentaalosa enda hümniks Euroopa Nõukogu (ning hiljem Euroopa Liit) ehk sellest sai Euroopa hümn.

2001. aastal lisas UNESCO 9. sümfoonia käsikirja, mida hoitakse Berliini Riigiraamatukogus, Maailma Mälu Programmi nimekirja. See on selle nimekirja esimene muusikateos.

## Viited

## Kirjandus
*
* 
* Rasmussen, Michelle, "All Men Become Brothers: The Decades-Long Struggle for Beethoven's Ninth Symphony", Schilleri Instituut, June, 2015.
* Taruskin, Richard, "Resisting the Ninth", in his *Text and Act: Essays on Music and Performance* (Oxford University Press, 1995).
*Wegner, Sascha (2018). *Symphonien aus dem Geiste der Vokalmusik : Zur Finalgestaltung in der Symphonik im 18. und frühen 19. Jahrhundert*. Stuttgart: J. B. Metzler.
KrAZ-260

**KrAZ-260** on Nõukogude Liidu sõjaväeveok. See on kolmeteljeline ja kuueveoline. Seda toodeti Ukraina NSV-s KrAZ-i autotehases.

## Kasutajad
* 
* 
* 

### Endised
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Viited
Nosturi

**Nosturi** (soome keelest *Kraana*) oli kultuurikeskus, kontserdimaja ja ööklubi Soomes Helsingi Punavuori linnaosas. See kuulus Elävän musiikin yhdistysele (ELMU).

See asus Hietalahtis Hietalahti laevatehase kõrval vanas kaubaterminalis. Nime sai selle kõrval asunud vana kraana (Hietalahti kraana nr 6) järgi. Aastate jooksul korraldati Nosturis mitmeid populaarseid muusikaüritusi. Hoome oli ELMU kasutuses aastatel 1999–2019. Enne seda tegutses ELMU lähistel asunud Lepakkos.

Nosturis astusid teiste seas üles HIM, Sukekiyo, Children of Bodom, Lordi, Laibach, Bloodhound Gang, CKY, Iconcrash, Anthrax, Motörhead, Papa Roach, DragonForce, Ensiferum, Jenni Vartiainen, Hanoi Rocks ja Turisas.

Nosturi lammutati aastal 2020, kui piirkonda hakati ehitama korterelamuid.

## Viited
9. sümfoonia

**9. sümfoonia** on mitme sümfoonia nimetus:

***[[9. sümfoonia (Beethoven)|9. sümfoonia]]** (Ludwig van Beethoven)
***[[9. sümfoonia (Dvořák)|9. sümfoonia]]** (Antonín Dvořák)

## Vaata ka
*9. sümfoonia needus
Age Poom

**Age Poom** (sündinud 10. detsembril 1979) on eesti geograaf.

Poom lõpetas 1999. aastal Tallinna Mustamäe Gümnaasiumi. 2004. aasta omandas ta Tartu Ülikoolis bakalaureusekraadi keskkonnatehnoloogina. 2010. aastal kaitses ta samas teadusmagistrikraadi teemal „Eesti gümnaasiumiõpilaste ökoloogiline jalajälg“ ja 2017. aastal doktorikraadi teemal „Tarbimisest ja mobiilsusest tuleneva keskkonnakoormuse ruumilised aspektid“.

Poom on Tartu Ülikooli linnakeskkonna kaasprofessor. Tema uurimisvaldkond on inimgeograafia, ta uurib inimeste liikuvust ja tegevusruume füüsilise ja sotsiaalse keskkonna kontekstis.

## Tunnustus

2018 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid

* Age Poom. Tänavaruumi haljastus mõjutab meie liikumisvalikuid ja tervist. Postimees. 15. november 2023
* Age Poom. Tervislik teekond. Vikerraadio. 23. mai 2021
* Inimgeograaf: autostumisest tekkiv õhusaaste koormab eeskätt kergliiklejaid. Novaator. 17. september 2021
Tõnis Karki

**Tõnis Karki** (24. detsember 1963) on eesti mikrobioloog.

Ta lõpetas 1988. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ja kaitses 1996. aastal samas doktorikraadi teemal "Inimese laktofloora kvantitatiivne koostis ja selle määramise metoodika" (juhendaja Akivo Lenzner). 

Alates 2020. aastast on Karki Tartu Ülikooli akadeemiline sekretär. Varem on ta töötanud Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas dotsendi ja vanemteadurina. Aastatel 2007–2019 oli ta Tartu Ülikooli Kliinikumi nõukogu liige ning aastatel 2009–2015 Eesti Kõrghariduse Kvaliteediagentuuri nõukogu liige. 

## Tunnustus

* 2005 Tartu Ülikooli aumärk
* 2016 Tartu Ülikooli medal 

## Viited

## Välislingid
* Intervjuud. Tõnis Karki. Antibiootikumide resistentsus. Vikerraadio. 28. september 2016
Toompraost

**Toompraost** (saksa keeles *Dompropst*) on keskajast pärinev vaimuliku tiitel. Toompraost on toomkiriku ehk katedraali vaimulike juht ning piiskopi asetäitja. Tänapäeval on toompraosti ametikoht kasutusel katoliku ja luteri kirikus. 

## Tiitli ajalugu Vana-Liivimaal
Toompraost oli piiskopi asetäitja. Seepärast osales ta tihti ka diplomaatilistel kohtumistel. 1469. aastal reisis Rooma Saksa-Rooma keiser Friedrich III. Tema kaaskonnas oli koos Tartu piiskop Andreas Peperiga ka tema toompraost Engelbert von Mallinckrodt. 

Toompraostid olid toomkapiitli liikmed. Seetõttu oli paljude jaoks toompraosti ametikoht väga väärtuslik (piiskop Hermann von Buxhövden määras Tartu toompraostiks oma venna Rothmari), tihtipeale sai toompraostidest piiskopi surma järel tema ametijärglane (nt 1424. aastal sai järgmiseks Riia peapiiskopiks toompraost Henning Scharpenberg). 

## Viited


### Kirjandus

* Joala, Vahur. *[http://www.tiigi.ee/Osilia_1_web_compact.pdf Osilia - Osiliensis Episcopatus 1228-1559]*. Kd. 1. 2025. 
* Mäesalu, Mihkel. *[https://core.ac.uk/download/pdf/83597731.pdf Liivimaa ja Püha Rooma keisririik 1199–1486].* Tartu Ülikooli Kirjastus, 2017.
Terje Mäesalu

**Terje Mäesalu** (sündinud 13. augustil 1974) on Eesti ametnik ja andmekaitsespetsialist.

Mäesalu lõpetas 2015. aastal Tartu Ülikoolis hariduskorralduse magistriõppekava ning 2023. aastal samas magistriõppekava „Infotehnoloogia mitteinformaatikutele“.

Mäesalu on alates 2019. aastast Tartu Ülikooli andmekaitse peaspetsialist. Aastatel 2000–2018 töötas ta Haridus- ja Teadusministeeriumis asjaajamise talituse juhatajana.

## Tunnustus

2023 Tartu Ülikooli aumärk 

## Viited

## Välislingid

* Jumala jooksutüdrukud. Külalisena Terje Mäesalu. TV7. 3. oktoober 2021
* Üldhariduskoolide juhtide hinnangud riiklike õigusaktide kohta ja ettepanekud õigusaktide tõhustamiseks. Magistritöö. Tartu Ülikool. Tartu 2015.
Labidas (perekonnanimi)

**Labidas** on eesti perekonnanimi.

Seda perekonnanime on pandud Kabala mõisavallas Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal (Labbidas), Mäeküla mõisavallas Hageri kihelkonnas Harjumaal (Labbidas) ja Roosna mõisavallas Ambla kihelkonnas Järvamaal (Lappidas). 2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Labidas Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

*Juhan Labidas (1897–1977), Eesti sõjaväelane
Tartu Maarja-Magdaleena klooster

**Tartu Maarja-Magdaleena klooster** oli 13. sajandi lõpus Tartus asutatud dominiiklaste ordu klooster. Klooster oli pühendatud püha Maarja-Magdaleenale ning asus tänapäeva Munga tänaval linnamüüri ääres Munga tänavast põhja pool. 

Kloostrikirik oli ristkülikukujuline ning kooriruumita ehitis. Seina tugistasid kontraforsid. Rajatis oli kolmelööviline ning seitsmetraveeline. Kirikust põhja poole jäänud sulushooneid ei ole 17. sajandi linnaplaanidel kujutatud ja olid selleks ajaks tõenäoliselt juba hävinud. 1752. aastal ehitati kloostri kohale vene kirik. Richard Otto kaevas kloostri kiriku asukohta Munga tänava ja vene kiriku vahel 1909. aastal.
 
## Ajalugu
Tartu Maarja-Magdaleena klooster rajati 1298. aasta paiku. Samal aastal mainiti kloostri priorina Danieli, sellel ametikohal oli ta teadaolevalt kuni 1312. aastani. Varem, kuni 1298. aastani, oli ta olnud Riia dominiiklaste prior. Seetõttu toetas Tartu kloostri rajamist peamiselt Riia dominiiklaste klooster.  

Kloostri kaitsepühak oli püha Maarja-Magdaleena. 1400. aasta 14. juulil mainis paavst Bonifatius IX Tartu samanimelise kloostri kaplanit. 

Klooster kuulus dominiiklaste ordu *Teutonia* provintsi, 1303. aastal viidi see aga *Saxonia* provintsi alla. 1486–1517 kuulus klooster Hollandi observantlikule kogudusele. Klooster lõpetas 1525. aastal pildirüüste tõttu tegevuse. Edaspidi tegutses kloostrihoones relvaarsenal.

## Viited


### Kirjandus
* Alttoa, Kaur. "Kloostritest keskaegses Tartus". *[[Ajalooline Ajakiri]]*. 4 (126). 2008.
ÜRO Peaassamblee 80. istungjärk

**ÜRO Peaassamblee 80. istungjärk** on ÜRO Peaassamblee istungjärk, mis algas 9. septembril 2025. ÜRO Peaassamblee president on sakslane Annalena Baerbock.

## Viited
DAF YA-126

**DAF YA-126** on Hollandi sõjaväeveok. Seda tootis DAF aastatel 1951–1959 kokku ligi 3500 tk. Masin oli Hollandi sõjaväes Dodge Power Wagoni järeltulija. Pärast YA-126 tulid kasutusele veokid DAF YA 4440/4442 ja Land Roveri masinad.

## Kasutajad
* 

## Kirjandus
* Dutch Military Vehicles 1978 Unieboek BV. Bussum ISBN 90 269 4543 4
* The Family dick DAF, DAF Militärfahrzeuge 1951-1958. Zaltbommel: Aprilis Publishing, 192 Seiten, ISBN 978-90-5994-146-5
Melissa Jefferson-Wooden

**Melissa Jefferson-Wooden** (neiupõlvenimi **Jefferson**; sündinud 21. veebruaril 2001 Georgetownis, Lõuna-Carolina osariigis) on Ameerika kergejõustiklane sprinter. Ta on valitsev maailmameister 100 meetris ja 200 meetris, olles võitnud tiitlid 2025. aasta maailmameistrivõistlustel. Varem võitis ta 2024. aasta suveolümpiamängudel 100 meetri jooksus pronksmedali. Ta võitis ka 2025. aasta Tokyo kergejõustiku maailmameistrivõistlustel kuldmedali 4 × 100 m teatejooksus.

Ta võitis ka 2024. aasta olümpiamängudel kuldmedalid 4 × 100 meetri teatejooksus, samuti 4×100 m teatejooksus 2022. ja 2023. maailmameistrivõistlustel ning 2024. aasta kergejõustiku teatejooksude maailmameistrivõistlustel.

## Isiklikud rekordid

* 100 m: **10,61** (+0,3 m/s), 14. september 2025  Tokio
** 60 m (Hallis): **7,09**, 12. märts 2022 in Birmingham
* 200 m: **21,68**, 15. september 2025  Tokio
** 200 m (Hallis): **23,34**, 22. jaanuar 2022 in Columbia

## Isiklik elu

Ta abiellus Rolan Wooden II-ga 2025. aasta märtsis Floridas. Tseremoonial oli peiupoiss Isaiah Likely ja pruutneitsi Twanisha “Tee Tee” Terry. Kohal olid ka olümpiavõitjad Sha'Carri Richardson, Kenny Bednarek ja Christian Coleman. Paar elab Floridas.

## Välislingid

*[Melissa Jefferson-Wooden [World Athletics] veebilehel]
*[Melissa Jefferson-Wooden [Ameerika Ühendriikide olümpiakomitee|Ameerika Ühendriikide Olümpia- ja Paraolümpiakomitee] veebilehel]
*[Melissa Jefferson-Wooden [ROK]-i veebilehel]
Markus Ian Monak

Markus Ian Monak (sündinud 28. juulil 2000 Tallinnas) on Eesti tantsija, koreograaf-lavastaja ja produtsent. Ta on Ian Dance Company asutaja ning tegutseb vabakutselisena koreograafia, tantsuhuvihariduse ja loovjuhtimise valdkonnas.

## Elu ja haridus
Markus Ian Monak õpib hetkel koreograafia erialal Balti filmi-, meedia- ja kunstide instituudis (BFM). Lisaks on ta lõpetanud **Mather Dance Company** tantsuprogrammi Anaheimis, Californias. Ta on end täiendanud ka **CLI Conservatory** programmis Massachusettsis ning osalenud erinevatel tantsuintensiividel üle Euroopa. Tema erialaseks huviks on nüüdistants, koreograafia ja esituskunstide integreerimine lavaproduktsioonidesse.

## Töö

### Ian Dance Company
2018. aastal asutas Monak Tallinnas **Ian Dance Company**, mille eesmärk on koolitada uut põlvkonda professionaalseid tantsijaid ja koreograafe. Kompanii repertuaari kuuluvad konkursitantsud, muusikavideod, televisiooni- ja lavaprojektid. Ian Dance Company on treeninud üle saja tantsija, kellest osa on jätkanud õpinguid või asunud tööle professionaalidena.

Ian Dance Company lavastused **„randmest tilgub valgust: hoia mind sealt“** (2022, koostöös Pääsu-Liis Kensiga) ning **„what happens if you pass by: ma tean, et ma tulen kord jälle“** (2024) saavutasid korduvaid välja­müüke ja tunnustust.

### ERBODY Agency
Lisaks tegutseb Monak loovjuhi ja talendihaldurina, olles loojaks agentuurile **Erbody Agency**, mille tegevusvaldkond hõlmab nii koreograafiat kui ka tantsuvaldkonna puudutavate produktsioonide korraldamist.

## Isiklik elu
Markus Ian Monaki ema on produtsent Meeli Pärna ning vend tantsija ja koreograaf Mark Monak.
Tallinna sadama peakomandör

**Tallinna sadama peakomandör** (vene keeles *главный командир Ревелъскаго порта*) oli aastatel 1722−1858 Tallinna sõjasadama ülem.

## Ajalugu
Tallinna sadama peakomandöri kui olulise sadama ülema ametikoht loodi 1722. aasta mereväereglemendiga, kuid peakomandöri esialgu ametisse ei nimetatud (see ametikoht täideti alates 1726. aastast). Alates 1838. aastast oli peakomandör ühtlasi Tallinna sõjakuberneriks (see korraldus jäi kehtima 1854. aastani); ametikohad olid ühendatud ka aastatel 1813−1825, mil sõjakuberneriks ja sadama peakomandöriks oli admiral Aleksei Spiridov. 1860. aastal kehtestatud muudatusega kaotas Tallinn peasadama staatuse ja sellest sai teise kategooria sõjasadam. Tallinna sadama peakomandöri ametikoht kaotati, sadama ülemaks sai nüüd sadamakomandör.

## Sadama peakomandörid 1722−1860

## Vaata ka
*Sadama peakomandör
*Tallinna sõjakuberner
*Tallinna sõjasadam

## Viited

## Kirjandus
*Веселаго, Ф. Ф. *Aлфавитный указатель 12-ти частей Общаго морского списка*. Санкт-Петербург: Типография Морского Министерства, 1900. Lk 126−127 https://dlib.rsl.ru/viewer/01006631974#?page=136.
Ecuadori-Peruu sõda

**Ecuadori-Peruu sõda** (ka **teine Ecuadori-Peruu sõda** või **41. aasta sõda** (hispaania keeles *Guerra del 41*)) oli sõda 5.–31. juulil 1941 Ecuadori ja Peruu vahel. See oli esimene kolmest nende kahe riigi vahel toimunud sõjast 20. sajandil.

Sõja ajal okupeeris Peruu Ecuadori lääneosa El Oro provintsi ja osa Loja provintsist. Kuigi Ecuadori-Peruu sõda toimus teise maailmasõja ajal, ei olnud see ilmasõjaga seotud, kumbki riik ei kuulunud ei Liitlaste ega Teljeriikide sekka.

Osapooled allkirjastasid relvarahu 31. juulil 1941. Järgmise aasta 29. jaanuaril allkirjastasid Ecuador ja Peruu Rio protokolli misjärel Peruu väed lahkusid Ecuadorist. Piiritüli sellega aga ei lõppenud ning vaen kahe naaberriigi vahel kestis kuni 1995. aasta Ecuadori-Peruu piirisõja ning Brasilia presidendi lepingu allkirjastamiseni oktoobris 1998.

## Vaata ka
* Ecuadori-Peruu territoriaalvaidlus
* Paquisha sõda
* Ecuadori-Peruu piirisõda

## Viited

## Kirjandus
*
*
*
Vz. 58

**Vz. 58** on Tšehhoslovakkia ründevintpüss. See kasutab moona 7.62×39mm. See võeti kasutusele 1950. aastate lõpus, Tšehhoslovakkias asendati vz. 58-ga poolautomaatvintpüss vz. 52 ja püstolkuulipilduja Sa 23.

Kuigi vz. 58 näeb välja sarnane Nõukogude Liidu relvale AK-47, on see ehituselt teistsugune. Samas kasutavad vz. 58 ja AK-47 sama laskemoona.

## Kasutajad
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Endised
*  Afganistan
* 
*  Biafra
* 
* 
* 

### Mitte-riigid
*  Ajutine Iiri Vabariiklik Armee
*  Iraagi ja Levandi Islamiriik
*  Kareni Rahvuslik Liit
*  Lõuna-Sudaani Demokraatlik Liikumine
*  Pešmerga
*  Rwanda Vabastamise Demokraatlikud Jõud
*  Ulsteri Vabatahtlike Jõud

## Vaata ka
* AKM
* Ründevintpüsside loend
* URZ AP
* vz. 52 (vintpüss)

## Kirjandus
*
Astri Aas-Hansen

**Astri Aas-Hansen** (sündinud 16. detsembril 1970) on Norra poliitik ja jurist; ta on sotsiaaldemokraatliku Norra Töölispartei (Ap). Ta on Norra justiits- ja avaliku julgeoleku minister 4. veebruarist 2025. aasta veebruarist. Aastatel 2007–2013 töötas ta riigisekretärina.

Ta on pärit Lillesandist. Ta õppis õigusteadust Oslo ülikoolis. Aastatel 1995–2002 töötas ta Norra parlamendi Stortingi Tööpartei parlamendirühma nõunikuna. Seejärel asus ta tööle juristina.

Oktoobrist 2005 kuni veebruarini 2007 töötas ta Norra justiits- ja politseiministeeriumis minister Knut Storbergeti poliitilise nõunikuna. 9. veebruaril 2007 määrati ta Jens Stoltenbergi teise valitsuse riigisekretäriks. Sellisena jätkas ta tööd algselt Knut Storbergeti ja alates 2011. aasta novembrist Grete Faremo alluvuses. Tema ametiajal riigisekretärina viidi läbi 2011. aasta Norra terrorirünnakute uurimine. Seejärel jätkas ta tööd juristina.

Kevadel 2017 asus ta tööle Oslo ringkonnakohtus kohtunikuna. Aastal 2019 sai tast EOS-utvalgeti, Stortingi Norra luureteenistuste järelevalveorgani, aseesimees, aastal 2021 sai tast organi esimees. Aastatel 2020–2022 oli ta ka koroonakomisjoni liige, mis vastutas COVID-19 pandeemiaga seotud haldusmeetmete hindamise eest.

4. veebruaril 2025 määrati ta Jonas Gahr Støre valitsuses Norra justiits- ja avaliku julgeoleku ministriks. Tema eelkäija oli Keskpartei poliitik Emilie Enger Mehl, kes astus ametist tagasi seoses Keskpartei lahkumisega valitsusest.