open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gorlice

**Gorlice** on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas, Gorlice maakonna halduskeskus. Gorlice asub Nowy Sączist umbes 33 km idas ja Krakówist ligikaudu 100 km idakagus.

Gorlice on sai linnaõigused tõenäoliselt 1354. aastal. Alates 15. sajandist oli Gorlice riidetööstuse keskus, 17. sajandist peamiselt linatööstuse keskus. Aastatel 1772–1918 oli linn Austria-Ungari võimu all. 18. sajandi lõpust alates oli Gorlices suur juudi kogukond. 19. sajandil oli linn hassiidide keskus (1939. aastal elas linnas 5000 juuti, umbes 40% elanikest). 19. sajandi teisel poolel oli Gorlice Poola naftatööstuse häll, 1885. aastal ehitati Gorlice lähedale naftatöötlemistehas (üks vanimaid maailmas) ja puurmasinate tehas. Raudteeühenduse sai linn 1885. aastal. Esimese maailmasõja ajal Vene rinde läbimurde koht (Gorlice operatsioon 2. mai – 30. juuni 1915), mis algatas Keskriikide pealetungi idarindel.

## Galerii

Gorlicki Ratusz.jpg
Gorlice, widok na centrum (HB1).jpg
Gorlice, 3 Maja.jpg
Gorlicki Rynek z wieży ratuszowej.jpg


## Viited
710. aastad eKr

## Sündmused ja suundumused
*719 eKr – Huan Wang (Zhou dünastiast) sai Hiina valitsejaks.
*718 eKr – Gyges sai Lüüdia valitsejaks.
*717 eKr – Assüüria kuningas Sargon II vallutas hetiidide Carchemishi kindluse.
*715 eKr – Rooma teiseks kuningaks sai Numa Pompilius.
*713 eKr – Numa Pompiliuse kalendrireform.
*712 eKr – Numa Pompilius lõi *[[pontifex maximus]]* ametikoha.

## Tähtsad inimesed
*...

## Surnud
*716 eKr – 5. või 7. juuli – Romulus
*715 eKr või 716 eKr – Aahas, Juuda kuningas
Messerschmitt Me 163 Komet

**Messerschmitt Me 163 Komet** oli Saksamaal Teise maailmasõja ajal arendamisel olnud rakettmootoriga püüdurhävitaja.

Seda Alexander Lippischi projekteeritud rakettlennukit katsetati ka lahingutegevuses. Me 163 oli esimene inimese juhitud lennuk, mis saavutas kiiruse 1000 km/h. Saksa katselendur Heini Dittmar saavutas 1944. aasta juuli alguses Me-163-l kiiruse 1130 km/h. See oli lennukite mitteametlik kiirusrekord, mis ületati turboreaktiivmootoriga  lennukite rekordite kategoorias alles peaaegu kümme aastat hiljem. Ehitati üle 300 Me-163. Lennuk ei õigustanud end, see ei sobinud ebaefektiivsuse ja ohtlike, segunemisel isesüttivate kütusekomponentide (kaalult 3 osa vesinikülihapendit (nn *T-Stoff*) ja üks osa segust, mis koosnes 57% metanoolist, 30% hüdrasiinist ja 13% veest (nn *C-Stoff*)) tõttu. Kokku hävitati Me-163-ga 16 liitlasvägede lennukit, neist enamik neljamootorilised pommituslennukid. Lisaks õhulahingutes langenud lenduritele said paljud Me-163 piloodid surma katsetustel ja õppelendudel.

## Lennuki tehnilised andmed

;
Wieliczka

**Wieliczka** on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas, Wieliczka maakonna ja Wieliczka valla halduskeskus. Wieliczka asub Krakówi kesklinnast umbes 12 km kagus.

Wieliczkat on ürikutes esimest korda mainitud 12. sajandi algupoolel, linnaõigused sai 1290. aastal.

Linnas asub 13. sajandil rajatud Wieliczka soolakaevandus.

Wieliczka ja Bochnia kuninglikud soolakaevandused kuuluvad alates 1978. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Galerii

Wieliczka Rynek 04.16 087.JPG
Wieliczka magistrat tomasz2706.JPG
Urzad Skarbowy Wieliczka.jpg


## Viited
Trzebinia

**Trzebinia** on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Chrzanówi maakonnas, Trzebinia valla halduskeskus. Trzebinia asub Chrzanówist vahetult kirdes, Krakówi kesklinnast umbes 38 km läänekirdes.

Ürikutes on Trzebiniat esimest korda mainitud 1319. aastal, linnaõigused sai 1817. aastal.

Aastatel 1815–1846 kuulus Trzebinia Krakówi Vabariigi koosseisu.

## Galerii

Market Square in Trzebinia 2012..jpg
Trzebinia rynek.JPG
Trzebinia Pod zegarem.JPG


## Viited
Peru

**Peru** võib tähendada järgmist:
*Peru (kalandus), vitstest punutud mõrd
*Peru (Indiana)
*Peru (perekonnanimi)

## Vaata ka
*Peru kool

## Välislingid
* Peru, EKSS 2009
Valerjan

**Valerjan** (vene keeles Валерьян) on venepärane mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3435. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Valerjan 6 mehel.

## Nime tuntud kandjaid
*Valerjan Kuibõšev
*...

## Viited

## Välislingid
*
Gordei

**Gordei** (vene keeles *Гордей*) on venepärane mehenimi.

2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 969. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Gordei 42 mehel.

## Nime tuntud kandjaid
*Gordei Levtšenko

## Viited

## Välislingid
*
Donat

**Donat** (vene keeles Донат) on ladina päritolu (Donatus) mehenimi, mis on kasutusel Poolas ja Venemaal. Mugandatud kujul ka Leedus (Donatas).

2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1236. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Donat 27 mehel.

## Nime tuntud kandjaid
*Donat Masing
*...

## Viited

## Välislingid
*
Julian

**Julian** on mehenimi.

2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 908. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Julian 48 mehel.

## Nime tuntud kandjaid
*Julian Draxler
*Julian Semjonov
*...

## Viited

## Välislingid
*
Luka

**Luka** võib tähendada järgmist:
*Luka (laul), Suzanne Vega laul
*Luka (Leningradi oblast), asula Leningradi oblastis
*Luka (Pihkva oblast), asula Pihkva oblastis
*Luka (eesnimi)
Jērcēni (Valka piirkond)

**Jērcēni** on küla (*mazciems*) Lätis Valka piirkonnas Vijciemsi vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Valkast 32,6 ja Riiast 148,2 km kaugusele. Külast voolab läbi Vija jõgi.

## Viited
Dzidrumi

**Dzidrumi** on endine küla Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla jäi vallakeskusest Hopast 2 km ja Riiast 177 km kaugusele.

Küla lähedalt läks mööda maantee P19. Tänapäeval on selle alad Uskani külaga liidetud.
Jaši

**Jaši** on endine küla Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla jäi vallakeskusest Hopast 1 km ja Riiast 178 km kaugusele.

Külast läks läbi maantee P19.
Lādezers

**Lādezers** (nõukogude perioodil **Ausmas**) on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Limbaži vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 11 ja Riiast 75 km kaugusele Lāde järve kagukaldale. 

Lādezers tekkis Teise maailmasõja järel Lāde mõisa lähistele kui kolhoosi Komunārs (hiljem "Lādezers") keskasula. Külas on raamatukogu, postkontor ja põhikool. Seal tegutseb puidutööstus. Külas asuvad Lādezersi ja Ausmase bussipeatus.

Külast läheb läbi maantee P9. Lādezers jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. Seal kasvav Empagi kask ümbermõõduga 3,16 meetrit on looduskaitse all.

Asulas asub natsismiohvrite hukkamispaigas mälestusmärk.

## Elanikkond


* 299 (1989)
* 359 (2000)
* 138 (2007)

* 351 (2011)
* 293 (2021)
* 282 (2025)


## Viited
Lāde

**Lāde** (varem ka *Šķērstiņi*) on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Limbaži vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 9,5 ja Riiast 73 km kaugusele.

Külas on postkontor ja raamatukogu,  mis asuvad endise Lāde kooli majas. Asula on kujunenud endise Lāde mõisa maadele Lāde vallamaja juurde. Külas asuvad Lādes skola ja Jaunlādes muiža bussipeatus.

Küla jääb  Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

## Elanikkond


* 33 (1965)
* 66 (1989)
* 47 (2000)
* 37 (2011)

* 41 (2017)
* 31 (2021)
* 34 (2025)


## Vaata ka
*Lāde raudteepeatus

## Viited
Kaijciems

**Kaijciems** on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Limbaži vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 13 ja Riiast 85 km kaugusele. Külas asub Sārumi järv.

Kaijciemsis on postkontor, järve kaldal on puhkebaas.  Külas asub Kaijciemsi bussipeatus. Külla jääb ka Sārumi mõisa hoonetekompleks. Kaijciems jääb osaliselt Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

## Elanikkond


* 65 (1967)
* 38 (1989)

* 85 (2000)
* 138 (2007)


## Viited
Avaveemõrd

**Avaveemõrd** on mõrd, mille suu kõrgus on üle 3&nbsp;m. Mõrra suu kõrguseks loetakse mõrra suus kere külge ühendatud tiiva või kariaia rakendatud osa pikkust. Avaveemõrd on lõkspüünis, mida kasutatakse vees sügavusega rohkem kui 3&nbsp;m.

## Vaata ka
*mõrd 
*rivimõrd
*ääremõrd
*jõemõrd
*mõrrajada

## Viited

## Välislingid
*Lõkspüünised
Jordanów

**Jordanów** on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Sucha maakonnas. Linn asub Skawa jõe ääres. Jordanów asub Sucha Beskidzkast umbes 17 km kagus ja Krakówi kesklinnast umbes 47 km lõunas.

Jordanów on asutatud 1564. aastal. Linn on saanud nime selle asutaja aadlik Spytek Jordani järgi. 1581. aastal anti Jordanówile õigus aastalaatu korraldada.

Aastatel 1975–1998 kuulus Jordanów Nowy Sączi vojevoodkonnas.

## Viited
Tiegaži

**Tiegaži** (vanasti ka **Tiegažu muiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Katvari vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 90 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Pociemsist 7,5, piirkonna keskusest Limbažist 8 ja Riiast 97 km kaugusele.

Tiegaži on tekkinud endise Tiegaži mõisa keskuse juurde. Nõukogude perioodil asus seal Katvari sovhoosi keskasula. Külas asub Tiegaži bussipeatus.

Tiegaži mõisa allee pärnad, Tiegaži mõisa allee saar ja Tiegaži tammesalu esimene tamm on looduskaitse all.

Külast läheb läbi maantee P13.

Aastal 2007 oli külas 145 elanikku.

## Vaata ka
*Tiegaži mõis

## Viited
Vārzas

**Vārzas** (ka **Vārza** või **Duntes 96**) on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 32 ja Riiast 64 km kaugusele.

Asula koosneb  neljast osast. Algselt koosnes see kolmest osast: Kursīši, Dunte 96 ja vana rannaküla Lauči. Dunte 96 on endise Vārzase rannaküla maadele rajatud suur VEF-i aianduskooperatiiv. Hiljem liideti sellega veel endise Ārņi küla alad. Külas asuvad bussipeatused Vārzas, Jaunkursīši, Kursīši ja Kursīši 2 ning kaks nimetut bussipeatust.

Küla üks vaatamisväärsusi on mere kaldal asuv rändrahn (läti keeles *Lauču jūrakmens*). Selle lähistel asuvad kämping ja võõrastemaja. Looduskaitse all on lisaks Lauči rändrahnule veel männid ümbermõõtudega 3,85 meetrit ja 2,95 meetrit, kuivanud hõbepappel,  kaks sangleppa, Jaunpriedese mänd ja Priedese männid. Küla põhjaosa asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

## Elanikkond


* 87 (1989)
* 75 (2000)
* 109 (2011)

* 114 (2015)
* 339(2021)
* 496 (2025)


## Viited
Mütofest

**Mütofest** ehk **Muistse Maailma Pidu** on Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kassinurme linnuses toimuv festival. Festivali keskseks teemaks on viikingitega seonduv.

Esimene Mütofest toimus 2006.

## Viited

## Välislingid
*https://menu.err.ee/266622/nadalavahetusel-toimub-jarjekordne-mutofest
Nowe Brzesko

**Nowe Brzesko** on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Proszowice maakonnas, Nowe Brzesko valla halduskeskus. Linn asub Visla jõe vasakul kaldal, Proszowicest umbes 10 km kagus.

Nowe Brzesko sai linnaõigused 1279. aastal ja kaotas need 1870. Uuesti sai Nowe Brzesko linnaõigused 1. jaanuaril 2011.

## Viited
Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet

**Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet** (lühend: **eu-LISA**) on Euroopa Liidu amet, mille ülesandeks on Euroopa Liidu suurte infosüsteemide ja sidetaristu operatiivjuhtimine. eu-LISA loodi 2011. aastal, et hallata teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja asüülitaotlejate sõrmejälgede infosüsteemi Eurodac.

## Ülesanded
Peale olemasolevate infosüsteemide haldamise on eu-LISA ülesandeks on ka uute infosüsteemide väljatöötamine, ülesehitamine ja käitamine, sealhulgas riiki sisenemise ja riigist väljumise süsteem, reisiinfo ja reisilubade süsteem ning karistusregistrite infosüsteem.

## Juhtimine
eu-LISA tegutseb haldus- ja juhtimisraamistiku alusel, mis hõlmab haldusnõukogu, mitut nõuanderühma ja tegevdirektorit. Haldusnõukokku kuuluvad Euroopa Liidu liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni esindajad. Alates 1. oktoobrist 2025 on ameti tegevdirektor Tillmann Keber.

## Asukoht
eu-LISA peakontor asub Eestis Tallinnas. Esialgu tegutses eu-LISA Tallinna kesklinnas Euroopa Majas. 19. septembril 2018 avati Lennusadama lähedal aadressil  Vesilennuki tänav 5 eu-LISA uus peahoone. Hoone projekteerisid Üllar Ambos, Jaan Kuusemets, Pille Noole, Ioannis Lykouras ja Erko Luhaaru (DAGOpen OÜ, LÜNK arhitektid OÜ), sisekujunduse autorid on Margit Teikari ja Tuuli Trei (Stuudio TEMA OÜ).

Ameti arendamise ja operatiivjuhtimisega seotud ülesandeid täidetakse Prant­susmaal Strasbourgis asuvas tehnilises keskuses ning varuasukoht, mis on võimeline tagama suuremahulise IT-süsteemi käideldavuse süsteemi tõrke korral, on Austrias Sankt Johann im Pongaus.

## Viited

## Välislingid
* eu-LISA veebisait
* Eesti lükkas tagasi Prantsuse pakkumise IT-agentuuri kohta, 20. mai 2010
Agarabi keel

**Agarabi keel** on paapua keel, mis kuulub Kainantu-Goroka keelte Kainantu rühma.

Seda räägivad agarabid Eastern Highlandsi provintsis. Kõnelejate arv oli 2000. aastal umbes 27 000.

Lähim sugulaskeel on gadsupi keel.

## Viited

## Välislingid

*https://pnglanguages.sil.org/resources/archives/23736
Nowy Wiśnicz

**Nowy Wiśnicz** on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Bochnia maakonnas, Nowy Wiśniczi valla halduskeskus. Nowy Wiśnicz asub Bochniast umbes 6 ja pool km lõunas ning Krakówi kesklinnast ligikaudu 41 km idakagus.

Nowy Wiśniczit on ürikutes esimest korda mainitud 13. sajandil. Linnaõigused sai 1616. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal. Uuesti sai Nowy Wiśnicz linnaõigused 1994. aastal.

Linnas asub 14. sajandi lõpul rajatud Nowy Wiśniczi loss, mis omandas praeguse kuju 17. sajandil.

## Galerii

Nowy Wiśnicz a1.jpg
Nowy Wiśnicz z powietrza.jpg
Budynek Liceum Sztuk Plastycznych 01.JPG
Zespół kościoła parafialnego p.w. Wniebowzięcia NMP 06.JPG


## Viited
Ryglice

**Ryglice** on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Tarnówi maakonnas, Ryglice valla halduskeskus. Ryglice asub Tarnówist umbes 18 km kagus.

Ryglicet on ürikutes esimest korda mainitud 1301. aastal. Ryglice sai linnaõigused 1824. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal. Uuesti sai Ryglice linnaõigused 2001. aastal.

## Galerii

Ryglice fontanna.jpg
Ryglice palac 3.jpg
Ryglice kościół PC11.jpg


## Viited
Ivanka Rainova

**Ivanka Rainova** (ka Yvanka B. Raynova, Ivanka Bogomilova Rainova; bulgaaria keeles Иванка Б. Райнова; sündinud 16. oktoobril 1959 Sofias, Bulgaarias) on Bulgaaria filosoof, feminist, toimetaja, tõlkija ja kirjastaja. Ta on Bulgaaria Teaduste Akadeemia Ühiskonna- ja Teadmusuuringute Instituudi tänapäeva filosoofia professor ja Viini Aksioloogiauuringute Instituudi direktor.

Rainova on olnud tegev Lääne ja kontinentaalfilosoofia, fenomenoloogia, hermeneutika, filosoofilise antropoloogia, aksioloogia, väärtusteooria, feministliku filosoofia, soouuringute, kultuuridevahelise filosoofia, religiooniuuringute ja tõlkeuuringute vallas ning uurinud Jean-Paul Sartre'i Paul Ricoeuri filosoofiat. Ta on tõlkinud bulgaaria keelde Sartre'i teose "Olemine ja eimiski" ja Ricoeuri raamatu "Tõlgenduste konflikt". Ta on mitme raamatusarja ja ajakirja peatoimetaja, sh kirjastuse Peter Lang sari "Philosophie, Phänomenologie und Hermeneutik der Werte" ("Filosoofia, fenomenoloogia ja väärtushermeneutika") ja ajakiri Labyrinth: An International Journal of Philosophy, Value Theory and Sociocultural Hermeneutics. Samuti on Raimnva Austria kirjastuse Axia Academic Publishers programmidirektor.

## Teoseid
* *Sein, Sinn und Werte. Phänomenologische und hermeneutische Perspektiven des europäischen Denkens*. Peter Lang: Frankfurt am Main, 2017: ISBN 978-3-631-70591-9
* *Between the Said and the Unsaid. In Conversation with Paul Ricoeur*. vol.1. Peter Lang: Frankfurt am Main, 2009: ISBN 978-3-631-52452-7
* *Etre et être-libre: Deux passions des philosophies phénoménologiques*. Peter Lang: Frankfurt am Main, 2010: ISBN 978-3-631-59686-9
* *Feministische Philosophie in europäischem Kontext. Gender Debatten zwischen "Ost" und "West".* Wien, Köln, Weimar: Böhlau. 2010: ISBN 978-3-205-78495-1
* *Philosophy at the End of the 20th Century* (Filosofiata v kraia na XX vek) Pleven: EA, 1995: ISBN 954-450-035-9
* *Jean-Paul Sartre, the Philosopher without God* (Zhan-Pol Sartr, filosofyt bez Bog). Pleven: EA, 1995: ISBN 954-450-036-7
* *From Husserl to Ricoeur: The phenomenological approach to Human Being* (Ot Huserl do Rikior: Fenomenologicheskiat podhod kym choveka). Sofia: Sofia University Press, 1993: ISBN 954-07-0168-6
* *From Existential Philosophy to Post-Personalism* (Ot ekzistencialnata filoSofia kym postpersonalizma). Sofia: Apis 90, 1992: ISBN 954-514-003-8

## Välislingid
* Ivanka Rainova akadeemiline koduleht
* Ivanka Rainova, Austria ajakirjanduskongress
* Ivanka Rainova, FemTech
* Ivanka Rainova, Peter Lang Publishers
* "Quo vadis?", Ivanka Rainova intervjuu Paul Ricoeuriga, Labyrinth, vol. 2 (Winter 2000)
Fedor von Bock

**Moritz Albrecht Franz Friedrich Fedor von Bock** (3. detsember 1880 - 4. mai 1945)  oli Saksa kindralfeldmarssal, kes teenis Saksa sõjaväes Teise maailmasõja ajal. Bock oli 1939. aastal Väegrupp Nordi ülem Poola invasiooni ajal, 1940. aastal juhtis ta Väegrupp B Prantsuse invasioonis. Hiljem juhtis ta Väegrupp Mittet Nõukogude Liidu ründamisel 1941. aastal; tema viimane juhitud armee oli Väegrupp Süd 1942. aastal.

Bock juhtis operatsiooni Taifuun, täielikult ebaõnnestunud katse vallutada Moskva 1941. aasta sügisel ja talvel. Wehrmachti rünnakut aeglustas tugev vastupanu Možaiski ümbruses, samuti "rasputitsa", vihma ja muda hooaeg Kesk-Venemaal. Nõukogude vasturünnak sundis peagi Saksa armee taganema ja Bock vabastati seejärel Adolf Hitleri käsul ametikohast.

Olles monarhist, ei olnud Bock poliitikaga seotud. Samas ei tahtnud ta ka Adolf Hitleri kukutamist ega kritiseerinud kunagi tsiviilelanike kohtlemist SS-i ja tema enda vägede poolt. Bockil oli ka sõnaõigust, privileeg mille Hitler laiendas talle ainult seetõttu, et ta oli lahingutes olnud edukas. 

Bock koos teise abikaasa ja kasulapsega tapeti 4. mail 1945 pikeeriva Briti hävitaja poolt, kui nad sõitsid autoga Hamburgi.

## Viited

* Afflerbach, Holger (1996). *Falkenhayn: Politisches Denken und Handeln im Kaiserreich*. Munich: Oldenbourg.
* 
* 
* Gerbet, Klaus and Johnston, David. *Generalfeldmarschall Fedor von Bock: The War Diary 1939–1945*. Schiffer Publishing. 1 January 2000
* 
* Horner, D. M., Jukes, Geoffrey. *The Second World War: The Eastern Front 1941–1945*. Osprey Publishing (25 July 2002)
* 
* Mitcham, Samuel W. (2009). *The Men of Barbarossa: Commanders of the German Invasion of Russia, 1941*. Philadelphia: Casemate.
* 
*
Kellukalaadsed

**Kellukalaadsed** (*Campanulales *) on õistaimede selts Cronquisti süsteemi järgi. APG II süsteem seda ei tunnista.
Kikkapuulaadsed

**Kikkapuulaadsed** (*Celastrales*) on õistaimede selts.

## Sugukonnad
*kikkapuulised (*Celastraceae*)
**[[Lepidobotryaceae]]*
Palmilaadsed

**Palmilaadsed** (*Arecales*) on õistaimede selts.

Seltsi on arvatud kaks sugukonda: palmilised (*Arecaceae*) ja habepuulised (*Dasypogonaceae*).
Pandanilaadsed

**Pandanilaadsed** (*Pandanales*) on õistaimede selts.

## Sugukondi
**[[Cyclanthaceae]]*
**[[Pandanaceae]]*
**[[Stemonaceae]]*
**[[Triuridaceae]]*
**[[Velloziaceae]]*
Kontpuulaadsed

**Kontpuulaadsed** (*Cornales*) on õistaimede selts.

## Sugukondi
*kontpuulised (*Cornaceae*)
*hortensialised (*Hydrangeaceae*)
Pipralaadsed

**Pipralaadsed** (*Piperales*) on õistaimede selts.

## Sugukondi
*pipralised (*Piperaceae*)
*tobiväädilised (*Aristolochiaceae*)
Uniohakalaadsed

**Uniohakalaadsed** (*Dipsacales*) on õistaimede selts.

## Sugukondi
*uniohakalised (*Dipsacaceae*)
*harakkuljuselised (*Linnaeaceae*)
*muskuslillelised (*Adoxaceae*)
Radłów

**Radłów** on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Tarnówi maakonnas, Radłówi valla halduskeskus. Radłów asub Tarnówist umbes 12 km loodes.

Radłówit on ürikutes esimest korda mainitud 1080. aastal. Kirik ehitati 1337. aastal. Linnaõigused sai Radłów 2010. aastal.

## Galerii

Church in Radlow.JPG
Radłów. Pałac z parkiem2.jpg
Radłów. Budynek plebanii1.jpg
Radłów pomnik.jpg


## Viited
Prootealaadsed

**Prootealaadsed** (*Proteales*) on õistaimede selts.

Eestis ei kasva sellesse seltsi kuuluvaid pärismaiseid taimeliike.

## Sugukondi
*prootealised (*Proteaceae*)
*lootoselised (*Nelumbonaceae*)
Tähtaniisipuulaadsed

**Tähtaniisipuulaadsed** (*Austrobaileyales*) on õistaimede selts.

Eestis ei kasva sellesse seltsi kuuluvaid pärismaiseid taimeliike.

## Sugukondi
*tähtaniisipuulised (*Illiciaceae*)
Julia Sommer

**Julia Sommer** (sündinud 22. detsembril 1987) on Eesti poliitik.

16. novembril 2018 valiti Julia Sommer Eestimaa Ühendatud Vasakpartei ajutiseks juhiks ja detsembri algul toimunud erakonna kongressil erakonna esimeheks.

2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Eestimaa Ühendatud Vasakpartei esinumbrina valimisringkonnas nr 4. Ta kogus 83 häält ja ei osutunud valituks.

2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris Julia Sommer Eestimaa Ühendatud Vasakpartei ainsa kandidaadina. Ta kogus 221 häält ja ei osutunud valituks.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Eestimaa Ühendatud Vasakpartei nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 1477 häält ning ei osutunud valituks.

## Viited
Ziemeļblāzma

**Ziemeļblāzma** on mitme Läti asja nimi:
*Ziemeļblāzma küla, Limbaži piirkonnas
*Ziemeļblāzma, kultuurikeskus Rēzeknes
*...

## Vaata ka
*Ziemeļblāzma raudteejaam
Ziemeļblāzma küla

**Ziemeļblāzma** on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 32 ja Riiast 56 km kaugusele. Ziemeļblāzma piirneb Saulkrasti piirkonnas asuva Zvejniekciemsi külaga.

Külas on kaks poodi. Seal asub Ziemeļblāzma bussipeatus.

## Elanikkond


* 33 (2000)
* 89 (2011)
* 94 (2015)

* 316 (2021)
* 454 (2025)


## Viited
Kara-Dag

**Kara-Dag** (ukraina Кара-Даг, vene Кара-Даг, krimmitatari *Qara dağ*) on vulkaanilise päritoluga mäemassiiv Krimmis Musta mererannikul. Suurim kõrgus on 577 meetrit, massiivi pikkus on kaheksa kilomeetrit, pindala 22 kruutkilomeetrit. Mäe krimmitatarikeelne nimi tähendab tõlkes musta mäge.

Massiivi jalamil asub Koktebeli linn. 

Aastal 1881 oletas Krimmi uurija A. Prozorovski-Golitsõn esimesena, et massiiv on vulkaanilise päritoluga. Aastal 1885 koostas Aleksandr Lagorio massiivi geoloogilise kaardi. XX sajandi algul lõi neuropatoloog Terenti Vjazemski mäe jalamile bioloogiajaama, mille baasil rajati sinna aastal 1979 looduskaitseala pindalaga 2874,2 hektarit.

Massiiv koosneb kolmest kõrgemast osast. Krimmitatarlased eristavad Qoba Töpe, Süyrü Qaya, Gâvur Baği ja Gâvur Çeşme ahelikke, slaavi traditsioonis eristatakse loodepoolset Väikest Kara-Dagi, mereäärset Rannikuahelikku ja kõrgeimat Püha mäge. Rannikuäärset osa liigendavat erosiooni teel kujunenud kaljud, millest paljudel on oma nimed.  

Kara-Dagi loonud vulkaan tegutses Juura keskel. Massiiv koosneb andesiidist, basaldist. Mineraalidest leidub seal kvartsi, kaltsedoni, opaale, ahhaati, jaspist, karneoole, ametüste, tsitriini ja oonüksit. Sagedased on ka tseoliidid.

Aastal 1927 rajati mäe nõlvadele karjäär, kus kaevandati vääriskive. Hiljem kaevandati seal ehituskive, ent kohalike elanike nõudmisel need karjäärid suleti. 2012 anti luba massiivi Koktebeli poole jäävas ja looduskaitseala koosseisu mitte kuuluvas osas andesiidikarjääri rajamiseks. 


Karadag7.jpg|Vaade Kara-Dagile merelt
Карадаг,Золотые ворота, Крым 2008 - panoramio.jpg|Kuldne Värav
"Пряничный конь" - panoramio.jpg|Kargav Hobune
KaraDag01.JPG|Kuradipöial
Карадаг, Крым 2008 - panoramio (10).jpg|Vaade Kara-Dagilt
Карадаг, Крым 2008 - panoramio (17).jpg|Kara-Dagi rannik
Карадаг4.JPG|Kara-Dag ja Must meri
Скала Парус в бухте Барахте ))). Карадаг. Коктебель. Феодосийский р-н. Крым. Россия. Сентябрь 2015 - panoramio.jpg|Puri
Стена Лагорио. Карадаг. Коктебель. Феодосийский р-н. Крым. Россия. Сентябрь 2015 - panoramio.jpg|Lagorio sein
Хребет Хопа-Тебе. Карадаг. Коктебель. Феодосийский р-н. Крым. Россия. Сентябрь 2015 - panoramio.jpg|Qoba Töpe

 
## Viited
Skultes muiža

**Skultes muiža** (ka **Skultesmuiža**) on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas.

Külast läheb läbi maantee P53. Küla on kujunenud endise Skulte mõisa keskuse juurde. Külas on raamatukogu. Seal asub Gaiļi bussipeatus.

Looduskaitse all on Lääne elupuu, Skulte tammed, Gaiļi tamm, veel viis tamme, pärn, vaher ja saar. Küla põhjaosa asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

## Elanikkond


* 55 (1989)
* 82 (2000)
* 82 (2011)

* 64 (2015)
* 67 (2021)
* 62 (2025)


## Viited
Katvari

**Katvari** on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Katvari vallas. 

Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 7 ja Riiast 80 km kaugusele. Katvaris asub erivajadustega laste internaatkool. Külas on raamatukogu, mis tegutseb koolihoones. Asulas on Katvaru skola bussipeatus.

Asulasse jääb endise Katvari mõisa hoonetekompleks. Häärberi kamin ja kolme toa laed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Küla asub Katvari järve kaldal. Katvari lehis, Katvari mõisa tamm, Katvari pärnad  ja veel kolm tamme on looduskaitse all.

Külast läheb läbi maantee V125.
## Elanikkond


* 211 (1966)
* 70 (1989)

* 68 (2000)
* 30 (2007)


## Vaata ka
*Katvari raudteepeatus

## Viited
Priedes

**Priedes** on mitme Läti asula nimi:
*Priedes (Limbaži piirkond)
*Priedes (Saulkrasti piirkond)
*Priedes (Valmiera vald)
Priedes (Limbaži piirkond)

**Priedes** on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Katvari vallas.

Küla asub valla lääneosas. Külas on kruusakarjäär. 

Priedeses kasvav  Īvanti tamm ümbermõõduga 4 meetrit on looduskaitse all.
## Elanikkond


* 107 (1970)
* 129 (1979)
* 131 (1989)
* 81 (2000)

* 59 (2011)
* 66 (2016)
* 69 (2021)
* 66 (2025)


## Viited
Nabe küla

**Nabe** on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Limbaži vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 10 ja Riiast 63 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee V129. Seal asub Nabe bussipeatus. Nabe küla asub  Vitrupe kaldal.

Külas asub Nabe mõis. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all 14. sajandil ehitatud Nabe lossi torn, ja Nabe keskaegne vasallilinnus. Regionaalse kaitse all on Nabe mõisa hoonetekompleks (sealhulgas  mõisa häärber, viinavabrik, kuur, ait, elumaja ja tootmishoone).

Nabe jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. Kaitse all on saar ümbermõõduga 3,86 meetrit, hõberemmelgad ümbermõõtudega 4,8 ja 5 meetrit, kaks tamme ning Nabe Siberi seedermänni tukk

Aastal 2007 oli külas 35 elanikku.

## Viited
Dauguļi

**Dauguļi** on mitme Läti asula nimi:
*Dauguļi (Kocēni piirkond)
*...

## Vaata ka
*Dauguļi mõis
*Dauguļi raudteejaam
Tartu Kaubandusliku Hariduse Edendamise Selts

**Tartu (Jurjewi) Kaubandusliku Hariduse Edendamise Selts** *(Юрьевское общество распространения коммерческого образования)* oli haridusselts, mis tegutses Tartus aastatel 1911–1918.

Seltsi põhikiri kinnitati 26. aprillil 1912. Seltsi eesmärgiks oli kaubandus- ja tööstusettevõtete teenistujate hulgas kaubandusalaste teadmiste levitamine.

Seltsil oli õigus avada kaubandusliku suunitlusega õppeasutusi, korraldada temaatilisi kursusi jm. Seltsi kõrgeim organ oli peakoosolek, jooksvat tegevust juhtis eestseisus. Tegevus hõlmas peamiselt Tartu linna ja mõnda Liivimaa kubermangu Eesti ala linna (Viljandi, Valga). Selts oli tegev Tartu kommertskooli (hiljem Tartu reaal- ja kommertskooli) ja Tartu tehnikagümnaasiumi asutamisel.

## Viited
Dauguļi (Kocēni piirkond)

**Dauguļi** on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Dikļi vallas. Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Dikļist 10, piirkonna keskusest Kocēnist 18 ning Riiast 97 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee P11. Seal asub põhiharidust andev Dauguļi eriinternaatkool. Külas on bussipeatused Dauguļu pasts (Dauguļi postkontor) ja Dauguļi.

Külas kasvavad kaks tamme ja Dauguļi mõisa lehised (esimesel ümbermõõt 4,5 meetrit, teisel 3,1 meetrit) on looduskaitse all. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

Küla asub endise Dauguļi mõisa alal. Dauguļit on esmamainitud 1529. aastal kui Lielstraupe mõisale kuuluvat küla. 1949. aastani asus seal Dauguļi valla keskus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.

## Elanikkond


* 151 (1970)
* 179 (1979)
* 250 (1989)
* 196 (2000)

* 129 (2011)
* 156 (2016)
* 149 (2021)
* 139 (2025)


## Viited
Simeon (Zinkevõtš)

**Simeon** (ukraina keeles Симеон; kodanikunimega Олег Анатолійович Зінкевич *Oleg Anatoljovõtš Zinkevõtš*; sündinud 5. mail 1979 Leningradis Vene NFSV-s) on Ukraina Õigeusu Kiriku Dnipro ja Krõvõi Rigi piiskop. Ta juhib UÕK Dnipro piiskopkonda.
Jaunburtnieku skola

**Jaunburtnieku skola** või **Jaunburtnieku pamatskola** (vanasti **Zaltiņi**, tõlkes *Jaunburtnieki kool* või *Jaunburtnieki põhikool*) on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Bērzaine vallas. Küla jääb endisest piirkonnakeskusest Kocēnist 21 ja Riiast 122 km kaugusele.

Küla on nime saanud seal asuva Jaunburtnieki kooli järgi. Kooli ja vana vallamaja juurde on asula ka tekkinud. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.

Külas kasvav Jaunburtnieki kooli pappel ümbermõõduga 5,42 meetrit ja Jaunburtnieki kooli tamm ümbermõõduga 4,9 meetrit on looduskaitse all. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

Külast läheb läbi maantee V193. Seal on Jaunburtnieku skola bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas  ligikaudu 30 elanikku.

## Viited
Vākšēni

**Vākšēni** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Bērzaine vallas. Küla jääb endisest piirkonnakeskusest Kocēnist 22 ja Riiast 122 km kaugusele. Külast voolab läbi Briede jõgi.

Külast läheb läbi maantee V112. Seal on Vākšēni bussipeatus. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.

## Elanikkond


* 35 (1989)
* 65 (2000)

* 52 (2011)
* 35 (2021)


## Viited
Brandeļi

**Brandeļi** on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Kocēni vallas. 

Külast voolab läbi Jumara jõgi. Karītēni pärn, Kalmītese tamm ja künnapuu ümbermõõduga 4,02 meetrit on looduskaitse all.

Külast läheb läbi maantee A3. Seal on Valmiera VTU bussipeatus.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.

## Elanikkond


* 153 (1970)
* 247 (1979)
* 315 (1989)
* 219 (2000)

* 207 (2015)
* 206 (2021)
* 208 (2025)


## Viited
Viestura laukums

**Viestura laukums** või **Viesturi** on endine küla (*lielciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Burtniekist 25 ja Riiast 110 km kaugusele.

Küla tekkis pärast II maailmasõda. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Tänapäeval on liidetud Valmiermuiža külaga.

Küla asus maantee A3 lähistel. Endise küla aladel on Viesturskola bussipeatus.

Külas asus valla raamatukogu.

## Viited
Rūpnieki (Burtnieki piirkond)

**Rūpnieki** on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. 

Külast läheb läbi maantee A3. Seal on Slaunese bussipeatus.

Külas kasvavad kaks tamme, pärn ja Lielķīši tamm (ümbermõõt 4,01 meetrit) on looduskaitse all.

2015. aastal oli külas 154 elanikku, 2016. aastal 161 ja 2021. aastal 151 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

## Elanikkond


* 147 (1979)
* 159 (1989)
* 195 (2000)
* 143 (2011)

* 161 (2016)
* 151 (2021)
* 162 (2025)


## Viited
Rencēnmuiža

**Rencēnmuiža** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Rencēni vallas. Küla jääb endisest piirkonnakeskusest Burtniekist 16 ja Riiast 120 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee V112. Seal on Rencēnmuiža bussipeatus. 

Rencēnmuiža on tekkinud endise Rencēni mõisa keskuse juurde. Regionaalse kaitse all on mõisa valge ait, mõisavalitseja maja, viinaköök, uus häärber,  vana härrastemaja ja pargikompleks.

Looduskaitse all on Rencēnmuiža tammeallee, Euroopa lehis ümbermõõduga 3,22 meetrit, Tilikase tamm ümbermõõduga 5,45 meetrit, tamm, saar ja vaher. Rencēnmuiža jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
## Elanikkond


* 87 (1969)
* 20 (1989)

* 20 (2000)
* 20 (2007)


## Viited
Wojnicz

**Wojnicz** on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Tarnówi maakonnas, Wojniczi valla halduskeskus. Linn asub Dunajeci jõe ääres, Tarnówi kesklinnast ligikaudu 12 km lääneedelas.

Linnaõigused sai Wojnicz 1278. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal. Uuesti sai Wojnicz linnaõigused 2007. aastal.

## Galerii

Wojnicz2.JPG
Jagiellonska St, Wojnicz.JPG
Crossing near Market Square.JPG


## Viited
Nazar (eesnimi)

**Nazar** (vene keeles Назар) on mehenimi.

2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 898. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Nazar 49 mehel.

Kristlastele tähendab nimi "Naatsaretist pärinev" (heebrea keeles on linnanimi Natzrat).

## Nime tuntud kandjaid
*Nazar Beloussov, Eesti advokaat
*...

## Viited

## Välislingid
*
Platon (eesnimi)

**Platon** on venepärane mehenimi.

2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 472. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Platon 174 mehel.

## Nime tuntud kandjaid
*Platon Lebedev
*Platon Zubov
*...

## Viited

## Välislingid
*
Rodion

**Rodion** (vene Родион) on slaavipärane mehenimi.

2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Rodion 247 mehel. Rodion oli populaarsuselt 429. mehenimi.

2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 426. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Rodion 214 mehel.

## Nime tuntud kandjaid
*Rodion Denissov
*Rodion Gataullin
*Rodion Malinovski
*...

## Viited

## Välislingid
*
Ķempēni

**Ķempēni** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Ēvele vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

Küla asub endise Ķempēni mõisa alal. Seal asub Žagatase bussipeatus. Külas kasvav hobukastan ümbermõõduga 3,46 m on looduskaitse all. Ķempēni jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

## Viited
Lizdēni

**Lizdēni** on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Rencēni vallas. Külast voolab läbi Buļļupe jõgi.

Külast läheb läbi maantee V231. Seal on Lizdēni bussipeatus. Külas on raamatukogu.

Küla asub endise Lizdēni mõisa alal. 1907. aastal rõngastas mõisnik Harald von Loudon seal sinikael-pardi; tegemist oli esimese lindude rõngastamisega toonase Venemaa aladel. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

Looduskaitse all on Lizdēni pärn ümbermõõduga 6,88 meetrit, kaks raagremmelgat ja Lizdēni lehiseallee. Lizdēni jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

## Elanikkond


* 80 (1967)
* 330 (1989)
* 246 (2000)
* 193 (2011)

* 207 (2015)
* 183 (2021)
* 177 (2025)


## Viited
Svjatoslav

**Svjatoslav** võib tähendada järgmist:
*Svjatoslav (eesnimi)
**Svjatoslav I (942–972)
**Svjatoslav II (1027–1076)
**Svjatoslav III (?–1194)
Stanislav (eesnimi)

**Stanislav** (poola keeles Stanisław, tšehhi keeles Stanislav, vene keeles Станислав) on slaavipärane mehenimi.

2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 100. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Stanislav 1711 mehel.

## Nime tuntud kandjaid
*Stanislav Grof
*Stanislav Kitto
*Stanislav Stepaškin
*...

## Viited

## Välislingid
*
Sevastjan

**Sevastjan** on mehenimi.

2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1944. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Sevastjan 13 mehel.

## Nime tuntud kandjaid
*Sevastjan (Fomin), Venemaa õigeusu vaimulik (1884–1966)
*...

## Vaata ka
*Sebastian

## Viited

## Välislingid
*
Tihhon (eesnimi)

**Tihhon** kreekapärane mehenimi.

2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1370. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Tihhon 23 mehel.

## Nime tuntud kandjaid
*Tihhon (Moskva patriarh)
*Tihhon (Ševkunov)
*Tihhon Hrennikov oli vene helilooja
*Tihhon Rabotnov (1904–2000) oli vene botaanik ja fütotsönoloog
*Tihhon Šišov (1983–) on Eesti jalgpallur
*Tihhon Tammes (1975–) on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku ülempreester ja teoloog

## Viited

## Välislingid
*
Skała

**Skała** on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Krakówi maakonnas, Skała valla halduskeskus. Skała asub Krakówist ligi 20 km põhja pool.

Skałat on ürikutes esimest korda mainitud 1230. aastal. Linnaõigused sai Skała 1270. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal. Uuesti sai Skała linnaõigused 1987. aastal.

## Galerii


Skala kosciol 20080412 2882.jpg
Skała - fotopolska.eu (234118).jpg
Skała - fotopolska.eu (234124).jpg
Skała - fotopolska.eu (234119).jpg


## Viited
Zator

**Zator** on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Oświęcimi maakonnas. Zator asub Oświęcimist umbes 17 km idas ja Krakówi kesklinnast umbes 38 km idas Skawa jõe ääres.

Zator sai linnaõigused 1292. aastal, kuid kaotas need 1896. aastal. Uuesti sai Zator linnaõigused 1934. aastal.

## Viited
Faddei

**Faddei** (vene Фаддей) on venepärane mehenimi. See on venepärane variant nimest Thadeus.

2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2827. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Faddei 7 mehel.

## Nime tuntud kandjaid
*Faddei Bulgarin
*Fabian Gottlieb von Bellingshausen (Faddei Faddejevitš Bellinsgausen)
*...

## Viited

## Välislingid
*
Fjodor

**Fjodor** (vene keeles Фёдор) on venepärane mehenimi.

2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 317. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Fjodor 366 mehel.

## Nime tuntud kandjaid
*Fjodor Apraksin
*Fjodor Dostojevski
*Fjodor Šaljapin

## Viited

## Välislingid
*
Trifon

**Trifon** on mehenimi.

2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3949. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Trifon 5 mehel.

## Nime tuntud kandjaid
*Trifon Ivanov, Bulgaaria jalgpallur
*Trifon Korobeinikov, vene rändur
*Trifón Poch López, Hispaania korvpallitreener
*Trifon Trifonov, Bulgaaria muusik

## Viited

## Välislingid
*
Trofim

**Trofim** kreekapärane mehenimi.

2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2057. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Trofim 12 mehel.

## Nime tuntud kandjaid
*Trofim Lõssenko, ukraina päritolu nõukogude põllumajandusteadlane ja bioloog
*Trofim Lomakin, vene tõstja

## Viited

## Välislingid
*
Justin

**Justin** on mehenimi.

2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2003. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Justin 12 mehel.

## Nime tuntud kandjaid
*Justin Ahomadegbé
*Justin Bieber
*Justin Bijlow
*Justin Braun
*Justin Gatlin
*Justin Kluivert
*Justin Petrone
*Justin Sane
*Justin Timberlake
*Justin Trudeau
*...

## Viited

## Välislingid
*
Jaroslav

**Jaroslav** (vene ja ukraina keeles Ярослав) on slaavipärane mehenimi.

Nimi on levinud Venemaal, Valgevenes, Ukrainas, Tšehhis, Slovakkias ja Poolas (Jarosław).

2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 282. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Jaroslav 455 mehel.

Tšehhi Vabariigis oli Jaroslav 1999. aastal sageduselt 5. mehenimi, seda kandis 230 915 meest. 2016. aastal oli sellenimelisi 172785 ja sageduselt oli see langenud 8. kohale. 

## Nime tuntud kandjaid
*Jaroslav Drobný
*Jaroslav Hašek
*Jaroslav Rõbakov
*Jaroslav Seifert
*Jaroslav Tark
*Jarosław Jakszto
*...

## Viited

## Välislingid
*
Jakov

**Jakov** on mehenimi. See on variant nimest Jakob.

2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 563. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Jakov 127 mehel.

## Nime tuntud kandjaid
*Jakov Fak
*Jakov Sannikov
*Jakov Smuškevitš
*Jakov Sverdlov
*...

## Viited

## Välislingid
*
Nathalie Delon

**Nathalie Delon** (sünninimega **Francine Canovas**; 1. august 1941 Oujda Maroko – 21. jaanuar 2021 Pariisis) oli prantsuse filminäitleja ja modell.

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1964–1968 abielus näitleja Alain Deloniga, nende poeg Anthony Delon on samuti näitleja.
Eesti Post (ajaleht, 1950)

**Eesti Post** oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1950–1975 Rootsis ning vahendas uudiseid kodueestlaste ja pagulaseestlaste (eelkõige Rootsis elavate) kohta. 

Ajalehe Saksamaalt ületoomisel olid toimetajad Herman Puusepp ja Jüri Remmelgas. 1962. aastal hakkas ilmuma nimega Meie Post. 

Ilmus paar aastat Osvald Viirsoo toimetusel, 1965. aastast on toimetaja Edgar Pärli. Eesti Postina jätkas ilmumist Malmös, väljaandja oli siis Ants-Michael Uesson, pikemat aega oli toimetaja Albert Kivikas, hiljem Osvald Viirsoo. 

Aastatel 1950–1962 ilmus ajaleht Stockholmis ja 1963–1975 Malmös.

## Viited

## Välislingid
*
Marina

**Marina** võib tähendada järgmist:
*Marina küla, Pärnu maakonna küla
*Marina (eesnimi)
*Marina (seriaal)
*Marina (laev), Eesti laev
*Marina (California), linn USAs Californias
*Marina (Rocco Granata laul)
Wilhelm Ritter von Leeb

**Wilhelm Josef Franz Ritter von Leeb** (5. september 1876 – 29. aprill 1956) oli Teise maailmasõja ajal Saksa sõjaväelane ja sõjakurjategija. Leeb oli I maailmasõjas väga autasustatud ohvitser ja talle anti Max Josephi rist, mis andis talle aadli tiitli. Prantsusmaa invasioonis juhtis ta Väegrupp C ning tema teene oli Maginot' liinist läbimurre.

Operatsiooni Barbarossa - Nõukogude Liidu ründamisel - juhtis Leeb väegruppi Nord, mis läks läbi Balti riikide Leningradi (tänapäeva Peterburi) suunas, alustades kohale jõudes linna piiramist. Leebi juhitud üksused sooritasid sõjakuritegusid tsiviilelanikkonna vastu ja tegid tihedat koostööd SS-Einsatzgruppenitega, nende peamine ülesanne oli juutidest elanike mõrvamine osana holokaustist.

Leeb oli kasusaaja Adolf Hitleri altkäemaksu skeemist vanemate Wehrmachti ohvitseride jaoks, kes said 1941. aastal salajased, mitteametlikud kingitused 250 000 Reichsmarkist ja 1943. aastal 638 000 riigimarga väärtuses pärandvara. Nürnbergi protsessis mõisteti ta süüdi ja tal tuli kolm aastat viibida vanglas.

## Viited
* 
*  Originally published as: 
* 
*
EELK Saksamaa Praostkonna Ajaleht

**EELK Saksamaa Praostkonna Ajaleht** on aastast 2003 Spangenbergis-Landefeldis ilmuv Saksamaa praostkonna häälekandja. Lehte on toimetanud Michael Schümers ja Kristel Neitsov. Leht ilmub 1-3 korda aastas.

## Viited

## Välislingid
*
Moritz Leitner

**Moritz Georg Leitner** (sündinud 8. detsembril 1992 Münchenis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Šveitsi kõrgliiga klubis FC Zürich.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis TSV 1860 München, mille noorteakadeemiaga liitus ta 1998. aastal. Hooajal 2010–11	debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Saksamaa esiliigas. Seejärel mängis ta Saksamaa klubides Dortmundi Borussia, Augsburg ja Stuttgart ning Itaalia kõrgliiga klubis Rooma Lazio.

2018. aasta jaanuaris suundus ta Augsburgist laenule Norwich Citysse. 2018. aasta juunis sõlmis ta 	Norwich Cityga nelja-aastase lepingu.

2021. aasta augustis sõlmis Leitner üheaastase lepingu FC Zürichiga.

Leitner on kuulunud Austria ja Saksamaa noortekoondistesse.

## Saavutused
;Dortmundi Borussia
*Bundesliga: 2011–12
*DFB-Pokal: 2011–12
*UEFA Meistrite Liiga: teine koht 2012–13
;Norwich City
*EFL Championship: 2018–19

## Viited
Maków Podhalański

**Maków Podhalański** on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Sucha maakonnas, Maków Podhalański valla halduskeskus. Linn asub Skawa jõe ääres Makowski Beskiidide eelmäestikus, Krakówi kesklinnast umbes 42 km edelas.

Asulat on ürikutes mainitud juba 14. sajandil, linnaõigused sai 1840. aastal. Kuni 1930. aastani oli linna nimi **Maków**.

## Galerii

Maków Podhalanski church.jpg
Skawa w Makowie Podhalańskim.JPG


## Viited
Mooruspuulised

**Mooruspuulised** (*Moraceae*) on õistaimede sugukond roosilaadsete seltsist.

Eestis ei kasva sellesse sugukonda kuuluvaid pärismaiseid taimeliike.

## Perekondi
**Artocarpus* – leivapuu
**Brosimum* – tummipuu
**Dorstenia* – dorsteenia
**Ficus* – viigipuu 
**Maclura* – makluura
**Morus* – mooruspuu
Mungalillelised

**Mungalillelised** (*Tropaeolaceae*) on õistaimede sugukond kapsalaadsete seltsist.

Eestis ei kasva sellesse sugukonda kuuluvaid pärismaiseid taimeliike.

## Perekondi
**Tropaeolum* – mungalill
Mürdilised

**Mürdilised** (*Myrtaceae*) on õistaimede sugukond mürdilaadsete seltsist.

Sugukonda kuulub umbes 130 perekonda ligi 6000 liigiga.

Eestis ei kasva sellesse sugukonda kuuluvaid pärismaiseid taimeliike.

## Perekondi
**Eucalyptus* – eukalüpt
**Feijoa* – feihoapuu
**Metrosideros* – raudmürt (metrosiideros)
**Myrtus* – mürt
**Pimenta* – pimendipuu
**Psidium* – guajaavipuu 
**Syzygium* – nelgipuu
Prootealised

**Prootealised** (*Proteaceae*) on õistaimede sugukond prootealaadsete seltsist.

Eestis ei kasva sellesse sugukonda kuuluvaid pärismaiseid taimeliike.

## Perekondi
**Banksia* – banksia
**Cardwellia* – siidipuu
**Conospermum* – suitsupõõsas
**Gevuina* – pähkliprootea
**Grevillea* – grevillea
**Hakea* – haakea
**Hicksbeachia* – palmprootea
**Lasjia* – põhjamakadaamia
**Leucadendron* – valgepuu
**Leucospermum* – nõelakera
**Lomatia* – vanurpõõsas
**Macadamia* – makadaamia
**Mimetes* – miimipõõsas
**Orothamnus* – mägiprootea
**Panopsis* – pitspuu
**Persoonia* – persoonia
**Protea* – prootea
**Stirlingia* – sinikrohvik
**Telopea* – teloopea

## Välislingid
*
Timm Klose

**Timm Klose** (sündinud 9. mail 1988 Frankfurdis) on endine Šveitsi jalgpallur (keskkaitsja).

Ta sündis Saksamaal Saksa isa ja Šveitsi ema pojana. Viieaastasena kolis ta oma ema kodulinna Baseli Šveitsis. Noorena mängis Klose BSC Old Boysi ja FC Baseli noortemeeskondades.

2009. aastal liitus ta Šveitsi esiliiga klubiga Thun, kellega tõusis hooajal 2009–10 Šveitsi kõrgliigasse. Seejärel mängis ta Saksamaa kõrgliigaklubides, aastatel 2011–2013 1. FC Nürnbergis ja 2013–2016 VfL Wolfsburgis.

2016. aasta jaanuaris liitus ta Inglismaa kõrgliigasse kuuluva Norwich Cityga, kellega sõlmis kolme ja poole aasta pikkuse lepingu. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas 2. aprillil 2016 liigamängus Newcastle Unitedi vastu. Aastatel 2016–2019 mängis ta Norwich Cityga kolm hooaega Inglismaa esiliigas. Hooajal 2018–19 võideti esiliiga ja tõusti tagasi kõrgliigasse. 2019. aasta mais sõlmis ta klubiga uue kolmeaastase lepingu. Hooajal 2020/21 oli ta Norwich Cityst laenul Šveitsi kõrgliigaklubis FC Basel. Tema klubikarjääri viimaseks klubiks jäi Inglismaa esiliigaklubi Bristol City, kus ta mängis hooajal 2022/23.

Šveitsi jalgpallikoondises tegi Klose debüüdi 10. augustil 2011 sõprusmängus Liechtensteini vastu. Šveitsi koondises mängis ta aastatel 2011–2018 kokku 18 korda. 2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Šveitsi olümpiameeskonda.

## Saavutused
;FC Thun
*Swiss Challenge League: 2009–10
;VfL Wolfsburg
*DFB-Pokal: 2014–15
*DFL-Supercup: 2015
;Norwich City
*EFL Championship: 2018–19

## Viited
Pukspuulised

**Pukspuulised** (*Buxaceae*) on õistaimede sugukond pukapuulaadsete seltsist.

Perekonda kuulub kuus perekonda umbes 123 liigiga.

## Perekonnad
**Buxus* – pukspuu
**[[Didymeles]]*
**[[Haptanthus]]*
**Pachysandra* – puksrohi
**Sarcococca* – puksmari
**[[Styloceras]]*
Vesilehelised

**Vesilehelised** (*Hydrophyllaceae*) on õistaimede alamsugukond *[[Boraginales]]* seltsist. Cronquisti süsteemi järgi käsitleti seda eraldi sugukonnana.
Liudsamblikulaadsed

**Liudsamblikulaadsed** (*Lecanorales*) on kottseente selts. 

## Sugukondi
**[[Cladoniaceae]]
**Lecanoraceae
**[[Megalariaceae]]
**Micareaceae
**[[Mycoblastaceae]]
**Parmeliaceae
**[[Psoraceae]]
**Ramalinaceae
**[[Squamarinaceae]]
**Stereocaulaceae
*''Tephromelataceae
Tanuseenelaadsed

**Tanuseenelaadsed** (*Phallales*) on kandseente selts.

## Sugukondi
**[[Clathraceae]]*
**Phallaceae* – tanuseenelised
Ljubljana linnus

**Ljubljana linnus** (sloveeni keeles *Ljubljanski grad*, saksa keeles *Laibacher Schloss*, ladina keeles *Castrum Leibach*) on keskaegne linnusekompleks Sloveenia pealinna Ljubljana südalinna kohal linnamäel (Grajski grič).

Ljubljana üks põhilisemaid vaatamisväärsuseid on kujutatud nii linna vapil kui ka lipul koos linna sümboli rohelise draakoniga.

## Ajalugu

## Vaata ka
*Medvedgrad
David Bassiladze

**David Bassiladze** (vene keeles *Давид Дианозович Басиладзе*) oli NSV Liidu arhitekt.

Ta oli Nõukogude Liidu arhitektide liidu liige.

Tema projekteeritud on raadiokeskus Guineal Conakrys (1961)  ning Tallinna teletorn (ehitati 1975–1980).

## Viited
Szczawnica

**Szczawnica** on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Targi maakonnas, Szczawnica valla halduskeskus.

Linn asub Dunajeci jõe kaldal Sądecki Beskiidide eelmäestikus, Slovakkia piiri ääres, Nowy Targist ligi 27 km edelas.

Szczawnica on kuurortlinn, seal asuvad mineraalvee allikad.

Ürikutes on Szczawnicat esimest korda mainitud 1413. aastal. Szczawnica hakkas kuurordiks kujunema alates 19. sajandi keskpaigast. Linnaõigused sai Szczawnica 1962. aastal.

## Galerii

Szczawnica a2.jpg
Szczawnica a4.jpg
Szczawnica P10-1.jpg
Szczawnica, ul. Zdrojowa 2-4.jpg


## Viited
Begoonialised

**Begoonialised** (*Begoniaceae *) on õistaimede sugukond kõrvitsalaadsete seltsist.

Eestis ei kasva sellesse sugukonda kuuluvaid pärismaiseid taimeliike.

## Perekondi
*begoonia (*Begonia*)
Künnapa oja

**Künnapa oja** (ka *Saiga oja*) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Oe oja vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 10 km, valgla pindala 11,6 km², langus 30,5 m ja lang 3,05 m/km. Oja saab alguse 72,5 m kõrgusel Riiassaare külas ning suubub Ülde ja Kuhjavere küla piiril 42 m kõrgusel vasakult poolt Oe ojasse 6 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
* 
*