open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lianne Saage-Vahur

**Lianne Saage-Vahur** (11. jaanuar 1965 – 30. jaanuar 2024) oli eesti keele ja kirjanduse õpetaja. 

Ta õppis Reola 8-klassilises Koolis ja Tartu 8. Keskkoolis. Tema kirjandusõpetajad olid Karmen Aso ja Vello Saage. 

Tartu Riiklikus Ülikoolis õppis ta eesti keele ja kirjanduse õpetajaks ning ta suunati tööle Jõgeva 1. Keskkooli. 

Emakeele ja kirjanduse õpetajana käivitas ta 1990. aastal Jõgeva 1. Keskkoolis kooliteatri Liblikapüüdja. Ta oli selle juht ja lavastaja. Tema õpilased on olnud Tiit Sukk, Alo Kõrve, Hele Kõrve, Martin Algus, Heigo Teder, Martin Kõiv ja mitmed teised. 

Ta oli Betti Alveri luulepäevade "Tähetund" idee autor ja korraldaja, esimesed luulepäevad toimusid 1993. aastal.

## Tunnustus
*1998 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (kooliteatrite suvekoolide ja Betti Alveri päevade korraldamine)
*2002 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
*2008 Jõgevamaa Hõberist
*2015 Jõgeva vapimärk

## Viited
Jaama vald

**Jaama vald** (saksa keeles *Jama*) oli vald Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Jaama vald Raadi vallaga.

Valla alal asus Jaama mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kolu vald

**Kolu vald** oli mitme Eesti valla nimi:
*Kolu vald oli Järvamaal Türi kihelkonnas
*Kolu vald oli Virumaal Kadrina kihelkonnas
*Kolu-Pala vald oli Virumaal Kadrina kihelkonnas
Kuivajõe vald (Kose kihelkond)

**Kuivajõe vald** oli vald Harjumaal Kose kihelkonnas.

Vald eksisteeris 1866–1939. 1866–1891 kandis vald nime **Kose-Uuemõisa vald** (saksa keeles *Neuenhof*), siis nimetati see ümber **Vladimiri vallaks** (saksa keeles *Wladimir-Gemeinde*) ja 1917 **Kuivajõe vallaks**. Vallamaja asus tänapäeva Kuivajõe küla aladel.

1. jaanuaril 1925 eraldati Kuivajõe vallast Tuhala vald, mis jagati 1. aprillil 1939 Kuivajõe valla ja Rae valla vahel.

1939. aasta vallareformi järel moodustati selle valla baasil Kuivajõe vald, mis eksisteeris kuni aastani 1950.

## Viited

## Välislingid
*
Cheonggyecheon

**Cheonggyecheon** on jõgi, mis läbib Lõuna-Korea pealinna Seouli. See algab Seouli ärirajoonist ja voolab ida suunas. Ida pool muutuvad jõe kaldad avaramaks.

## Ajalugu

Algselt oli Cheonggyecheoni jõgi oja, mis voolas hooti, harva nirises kuivadel kuudel ja ajas üle kallaste suvisel vihmaperioodil. 1958. aastal ehitati oja kohale sõidutee, et varjata saastunud oja. 1976. aastal ehitatud kiirteeviadukt peatas oja voolu täielikult. 

1990. aastatel üritas akadeemikutest ja inseneridest koosnev rühm oja taasavada. 

2002. aastal teatas endine ehitusinsener ja endine Lõuna-Korea president Lee Myung-bak, kes kunagi sulges kiirtee ehitusega oja, oma presidendikampaanias, et oja võiks taastada.
2003. aastal alustati oja taastamist 239 miljoni eurose taastusprojektiga, kus lõhuti kiirteeviadukt ja eemaldati maantee. Hani jõest 120 000 tonni vett päevas tõmbavad pumbajaamad tegid oja voolu pidevaks ning seetõttu nimetatakse oja jõeks. Taastusprojektis säilitati ühes kohas kunagise maantee betoontoendid.

## Asurkond

Cheonggyecheoni jões elavad karpkalad ja kalu jahtivad haigrud.

## Mõju keskkonnale

Uuringute alusel saab väita, et Cheonggyecheoni jõel on Seouli vihmastel suveperioodidel jahutav toime.

## Välislingid
* How Urban Parks Are Bringing Nature Close to Home
Metsanduse Teadusliku Uurimise Laboratoorium

**Metsanduse Teadusliku Uurimise Laboratoorium** oli metsanduslik teadusasutus Eesti NSV-s, Eesti Metsainstituudi eelkäija.

## Ajaloost

Ülo Tamm (EMI teadussekretär 1977–1982) meenutab, kuidas 1960. aastate alguses tekkis Nõukogude Liidus suund lähendada teaduslike uurimistööde temaatikat praktikale. Muidugi tuli sama teha ka Eesti metsanduses ning ENSV MN Metsamajanduse ja Looduskaitse Peavalitsuse alluvusse asutati 1963. aastal Metsanduse Teadusliku Uurimise Laboratoorium (juhataja Ivar Etverk).  

Ülo Tamme teadustöö oli juba varem keskendunud paplitele ("Paplid, nende kultuurid ja haigused Eesti NSV-s", kaitstud 1965. a). 1966. aastal Metsanduse Teadusliku Uurimise Laboratooriumis koostatud teadusliku uurimistöö põhjaliku eestikeelse plaani üks kolmest põhiteemast, "Majanduslikult väärtuslike puuliikide selektsioon"  jäi Ülo Tamme arendada. Alateema oli haava ja paplite selektsioon. Kuna selgus, et paplid Eesti metsadesse ei sobi, asuti haaba täpsemalt uurima. Haava geneetika ja kromosoomide määramiseks oli tollase metoodika kohaselt vaja noori lehti või arenevat sigimikku. Ülo Tamm: 

*"Omaette katsumuseks kujunes üle 30-meetrise kõrgusega ja umbes 1-meetrise läbimõõduga puude otsast pungade-võrsete kättesaamine. Otsustasin selleks otstarbeks kasutada jahipüssi ja võrsed võrast alla tulistada. Tegin metsas "kõva sõda", sest võrsed jäid kooreribaga kinni ja ei tahtnud kuidagi alla kukkuda. Suure paugutamise peale ilmus peagi kohale [[metsavaht]], kellele tegi tõsist heameelt, et tegemist ei olnud salakütiga, vaid kiindunud teadustöötajaga."*

Materjal saadi siiski kätte lähedalasuva peenema kuuse langetamisega haava najale. Kuuske pidi sai üles ronida ja võrseid koguda.

Laboratoorium likvideeriti 1969. aastal ning asutati Eesti Metsainstituut.

## Viited
Kukruse vald

**Kukruse vald** (saksa keeles *Kuckers*) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1883–1891 ja siis liideti Kukruse vald Järve vallaga.

Valla alal asus Kukruse mõis.

## Vaata ka
*Kukruse-Peeri vald (1866–1883)

## Viited

## Välislingid
*
Ühe suve akvarellid (film)

"**Ühe suve akvarellid**" on 1966. aasta Eesti telemängufilm. Filmi režissöör on Virve Aruoja. Filmi tootis Eesti Telefilm.

Film on tehtud Lilli Prometi samanimelise jutustuse ainetel.

## Osatäitjad
*Aarne Üksküla – Luigi
*Albina Kausi – Matilde
*Helgi Ilo – Heidi
*Katrin Välbe – Juula
*Eldor Valter – kinomehaanik Petersell

## Viited

## Välislingid
*
*Ühe suve akvarellid ERR videoarhiivis.
Kuldvärava riiklik puhkeala

**Kuldvärava riiklik puhkeala** (inglise *Golden Gate National Recreation Area*) on 32&nbsp;376 ha suurune USA riiklik puhkeala, mida ümbritseb ökoloogiliselt ja ajalooliselt tähtis maastik.

Kuldvärava riiklik puhkeala loodi 1972. aastal. Aastas külastab seda umbes 15 miljonit inimest. Puhkeala ulatub üle San Francisco lahe suudme, hõlmab mitme kilomeetri pikkust rannajoont, kõrguvaid pankrannikuid, sekvoiasid ja endiste sõjarajatiste varemeid. Puhkeala koosseisu kuulub Alcatrazi saar, kus asus Alcatrazi föderaalvangla.

Kuldvärava riikliku puhkeala juhataja on Chris Lehnertz.

## Viited
Jeemeni Demokraatlik Vabariik

**Jeemeni Demokraatlik Vabariik** (araabia keeles: جمهورية اليمن الديمقراطية‎‎; *Jumhūrīyat al-Yaman ad-Dīmuqrāṭīyah*) kuulutati välja 21. mail 1994 seoses 4. mail puhkenud relvastatud konfliktiga, mis kasvas üle Jeemeni kodusõjaks.

Riigi pealinn oli Aden, riiki juhtisid president Ali Salem al Beidh ja peaminister Haidar Abu Bakr al-Attas. Riik ei saanud kunagi rahvusvahelist tunnustust, seda hoolimata sellest, et Saudi Araabiaga saavutati kiirelt soojenevad suhted. Peale Jeemeni Sotsialistliku Partei juhtfiguuride, nagu näiteks al-Beidh ja Attas, olid riigi ladvikus ka persoonid Lõuna-Jeemeni lähiajaloost, näiteks Abdallah al-Asnaj, kes oli Jeemeni DRV aegadel seisnud visalt sotsialistide ainuvõimu vastu.

Jeemenist lahkulöömisega algasid nädalatepikkused sisekonfliktid, mis kestsid 7. juulini 1994. Kodusõda lõppes, kui Jeemeni DV pidepunktid Adenis ja Al Mukallas valitsusvägede kätte langesid ning Jeemeni DV liideti taas Jeemeni koosseisu.

## Vaata ka
* Jeemeni Rahvademokraatlik Vabariik
Kuldvärava park

**Golden Gate'i park** on USA California osariigi San Francisco linnas asuv 412 ha suurune avalik linnapark.

 
Golden Gate'i park piirneb ookeani ääres Golden Gate'i riikliku puhkealaga.

## Viited
Güelli park

**Güelli park** (inglise *Park Güell*; katalaani *Parc Güell*) on park Barcelonas Carmeli mäel. Park on saanud nime Kataloonia töösturi Eusebi Güelli järgi. Kuna park on inspireeritud Inglise pargiarhitektuurist, siis on ka pargi originaalnimi inglis-, mitte katalaanikeelne. 

Park ehitati rikastele mõeldud elurajoonina aastatel 1900–1914, kuid kinnisvaraäri ei õnnestunud ning nii läks piirkond Barcelona linna omandusse ja avati rahvale aastal 1926. Pargi kujundas Antoni Gaudí, kes ka ise ostis oma säästude eest 1904. aastal piirkonda maja (arhitekt Francesc Berenguer i Mestres) ning elas seal aastatel 1906–1926. Tänapäeval asub selles majas Gaudí majamuuseum (*Casa Museu Gaudí*).

Pargis on draakonitrepid, mosaiikskulptuurid ja sambad. Pargi mitteametlik maskott on värviline salamander, *el drac* (draakon), nagu rahvas seda kutsub. Sammastelt avaneb vaade Barcelonale ja Vahemerele.
Strawberry Hill

**Strawberry Hill** on mitme koha nimi.

*Strawberry Hill, piirkond Londonis
**Strawberry Hilli raudteejaam, sealne raudteejaam
*Strawberry Hill, küngas San Franciscos Kuldvärava pargi keskele rajatud Stow' tehisjärve saarel.
St. James's Park

**St. James's Park** on  23-hektariline park Londonis Westminsteri linnaosas.

## Ajalugu

Algselt oli pargi asemel soo. Hiljem ehitati sinna pidalitõbila.

1532. aastal sai alast kuninga valdus, kui Inglismaa ja Iirimaa kuningas Henry VIII võttis ala hirvede jahtimiseks kaitse alla.

1660. aastal avas Inglismaa ja Šotimaa kuningas Charles II ala kui avaliku pargi londonlastele.

## Viited
Englischer Garten

**Englischer Garten** ('Inglise aed') on Saksamaa Baieri liidumaa pealinnas Münchenis asuv avalik park.

Alates 1970. aastatest päevitab selle pargi muruplatsidel märkimisväärselt palju nudiste.

Pargis on Hiina pagood, Jaapani teemaja ja kaks 9500 istekohaga õlleaeda.

## Viited
Sileesia park

**Sileesia park** (poola *Park Śląski*, 2012. aastani *Wojewódzki Park Kultury i Wypoczynku im. gen. Jerzego Ziętka* (*WPKiW*) 'kindral Jerzy Zięteki nimeline vojevoodkonna kultuuri- ja puhkepark) on park Poolas Sileesias Chorzówis. Park piirneb Katowicega. Pargi pindala on 620 ha, mis on umbes 30% Chorzówi territooriumist; park on umbes kaks korda suurem kui New Yorgi Central Park. Park rajati 1950.–1960. aastatel kohaliku poliitiku Jerzy Zięteki algatusel tollasele tühermaale.

Pargis on Śląski staadion, Sileesia loomaaed (koos dinosauruste oruga), Sileesia planetaarium ja observatoorium, Sileesia lõbustuspark, roosiaed (7 ha, 385 roosisorti), GKS Katowice staadion, Katowice näituseväljakud (*[[Międzynarodowe Targi Katowickie]]*), tenniseväljakud, veespordikeskus, Ülem-Sileesia etnograafiamuuseum (*[[Górnośląski Park Etnograficzny]]*) jpm.
Baltischer Kulturhistorischen Bilder-Atlas

"**Baltischer Kulturhistorischen Bilder-Atlas**" ('Balti kultuurilooline pildiatlas') on 1886 Tartus ilmunud raamat (atlas), mille andis välja Friedrich Amelung.

Atlases on kaasaegseid ja varasemaidki linnavaateid Tartu, Tallinna, Narva, Mitau (Jelgava) ja Libau (Liepaja) kohta.

1993 ilmus Eestis kirjastuselt Investeek atlase kordustrükk, mille toimetas, tõlkis ja kommenteeris Mart Aru.

## Viited

## Välislingid
Pacifica

**Pacifica** on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis San Mateo maakonnas Vaikse ookeani ääres.

## Ajalugu

1970. aastatel külma sõja ajal asus Pacificas okastraataiaga ümbritsetud ja valvekoertega kaitstav raketibaas.

## Viited
Eesti-, Liiwi- ja Kuramaa ajalugu

"**Eesti-, Liiwi- ja Kuramaa ajalugu**" (1. trüki pealkiri "*Eesti, Liiwi ja Kuura maa ajalugu*") on 1877 Tartus ilmunud Matthias Johann Eiseni koostatud ja välja antud raamat.

1877 ilmunud raamatus on 152 lehekülge. 1913 ilmus teosest 2. täiendatud trükk, milles on 176 lehekülge.

## Viited

## Välislingid

*
Indiana Dunes National Lakeshore

**Indiana Dunes National Lakeshore** on USA Indiana osariigi loodeosas asuv Michigani järve kallas, mis on U.S. National Lakeshore kaitstavate järvekallaste nimekirjas. Kallast haldab rahvuspargi teenistus.

Kaldal leidub liivaluiteid. Kallas ulatub Michigani järve äärsetest terasetehastest Indiana osariigi loodeosas kuni rannaribani Lake'i maakonna Gary linnas.

## Viited
Pürksi vald

**Pürksi vald** (saksa keeles *Birkas*) oli vald Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890(?).

Valla alal asus Pürksi, Niibi ja Vööla mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Rabivere vald

**Rabivere vald** (saksa keeles *Rabbifer*) oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Rabivere vald Hageri vallaga.

Valla alal asus Rabivere mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Presidio of San Francisco

**Presidio of San Francisco** on park USA-s San Franciscos San Francisco poolsaare tipus endisel sõjaväelinnaku alal.

218 aastat oli selles strateegilise tähtsas kohas sõjaväebaas, mis kuulus Hispaaniale, Mehhikole ja alates 1846. aastast USA-le. 

1989. aastal loobus riik 603 ha suurusest sõjaväelinnakust. Aastal 1994 anti see üle National Park Service'ile. Pargil on oma juhatus. Park kuulub Kuldvärava riikliku puhkeala alla. 

Park teenib suurema osa tulust (2015. aastal 90 miljonit eurot) endiste sõjaväelaste eluruumide, haigla ja haldushoonete väljarentimisest elanikele ja ettevõtetele. Väljarenditud hoonetes töötab umbes 4000 ja elab üle 3500 inimese. Sõjaväebaasi endise juhtkonna hoones elamine maksab ligi 11 000 eurot kuus. Renditulu suunab pargi juhatus taastamis- ja haldustöödele. Märgala taastamiseks on juhatusel kavas lammutada väikese ajaloolise tähtsusega hooned. Suurem osa endistest sõjaväehoonetest on ajaloolise väärtusega ehitised.

## Viited
Pühajõe vald

**Pühajõe vald** (saksa keeles *Pühhajöggi*) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1867–1891 ja siis liideti Pühajõe vald Voka vallaga.

Valla alal asus Pühajõe mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Jeemeni kodusõda (1994)

**Jeemeni kodusõda** toimus 1994. aasta maist juulini. Kodusõja osapooled olid Jeemeni põhjaosas baseerunud keskvalitsusväed, kes pooldasid ühtset Jeemeni riiki, ning sotsialistlikud Lõuna-Jeemeni separatistid ja nende toetajad, kes soovisid iseseisvust. Sõjategevus päädis lõunajeemenlaste kaotusega, Jeemeni taasliitmisega ja paljude Jeemeni Sotsialistliku Partei juhtide eksiiliminekuga.
Seto Infoselts

**Seto Infoselts** on Eestis setu keele ja kultuuri arendamiseks loodud mittetulundusühing. Seto Infoselts on liidergrupi Piiriveere Liider asutajaliige. Seto Infoseltsi olulised tegevused on kodulehtede valmistamine, internetiturundus ja projektijuhtimine. Alates 2020.aastast korraldab selts e-kaubamaja Seto Kaubamaja tegevust.

## Ajalugu
Seto Infoseltsi asutasid 3. juunil 2003 Rein Järvelill ja Eve Järvelill. Seltsi esimene juhataja oli Eve Järvelill.
Seto Infoseltsil on olnud kaks juhatajat:
*2003–2007 Eve Järvelill
*2007–   Rein Järvelill

## Projektid
Seto Infoseltsi ettevõtlusprojektiks on netikaubamaja Seto Kaubamaja tegevuse korraldamine.
Seto Infoselts on tegelenud mitmete projektidega:
#Projekt **Laserdisain**: Eesmärgiks oli tutvustada huvilistele laserdisaini võimalusi oma toodete kujundamisel ja reklaamimisel. Laserdisaini töötuba toimus iganädalase kahetunnise praktilise ringitööna kõigile huvilistele. Laserdisaini koduks oli Meremäe noortekeskus.
#Projekt **Infodisain**: Projektiga saadi sihtasutuse Vaata Maailma korraldatud projektist Nutilabor  Meremäe koolilastele kolm robotit koos lisakomplektidega ning sülearvutid robotite programmeerimiseks ning viidi läbi robootika ring Meremäe koolis.
#Projekt **Setopeedia**: Projektiga loodi Meremäe valla vaatamisväärsustest ja olulistest objektidest 50 Vikipeedia artiklit eesti ja inglise keeles ning kanti artiklis mainitud objektid Google'i kaardile koos lisainformatsiooniga.
#Projekt **Internetis nähtavaks!**: Projekti eesmärgi saavutamiseks osutas Seto Infoselts 12 kuu jooksul Setumaa ettevõtjatele, organisatsioonidele ja mittetulundusühingutele konsultatsiooni ja IT alast teenust, et luua või korrastada olemasolevad ettevõtete veebilehed, teostada veebilehe sisuanalüüs ja anda soovitused, optimeerida otsingumootorite jaoks veebilehed, leida parim lahendus domeenihalduseks ja meilivahetuseks, luua veebilehe monitooringu süsteem, planeerida ja ellu viia internetiturundust, siduda veebilehed sotsiaalmeediaga, anda soovitusi veebilehe sisuhalduse osas, pakkuda veebilehe ja firmagraafika alast kujundusteenust. Kokku loodi 12 kodulehte.

## Viited

## Välislingid
*Seto Infoselts
*Seto Kaubamaja
*Seto Kaubamaja Facebookis
Tempelhofi park

**Tempelhofi park** (saksa keeles *Tempelhofer Feld*) on 300 hektari suurune park Saksamaa pealinnas Berliinis Tempelhof-Schönebergi ja Neuköllni linnajagudes.

Tarastatud park on moodustatud endisest lennujaamast (*Flughafen Berlin-Tempelhof*), kus asub kolossaalne angaar-terminalehitis. 1200 meetri pikkuse kaarkatusega terminali ühes osas elasid tuhanded Saksamaale rännanud pagulased.

## Ajalugu

2008. aastal suleti Berliini Tempelhofi lennujaam. Paar aastat hiljem avati lennujaama alal park. 

2014. aastal tegid linnaplaneerijad otsuse hakata viiendikule pargi alast elumaju ja ettevõtteid rajama. Kuna elanikud selle vastu protestisid, korraldati rahvaküsitlus, mille tulemusena keelati peaaegu kogu tulevane arendustegevus pargis.

## Vaata ka
*Tiergarten

## Viited

## Välislingid
Raigu vald

**Raigu vald** (saksa keeles *Raick*) oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Raigu vald Kapu vallaga.

Valla alal asus Raigu mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Loorvõrk

**Loorvõrk** on kahe teiba vahele tõmmatud peenekoeline nailonvõrk.

Loorvõrke kasutavad lindude püüdmiseks ornitoloogid ja kütid.

## Viited
Paluküla järv

**Paluküla järv** (ka **Paluküla paisjärv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas Viljandi maakonnas Mulgi vallas Morna ja Tuhalaane külas.

Järve pindala on 2,3 ha, valgla suurus 59 km² ja kõrgus merepinnast 83,5 m. Järv on paisutatud Vidva ojale, sinna suubub ka Tuhalaane oja. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

Paluküla järv on viimane Tuhalaane oja alamjooksul asuvatest järjestikustest paisjärvedest (sellele eelnevad Mäejärv ja Vahejärv).

## Viited

## Välislingid
*
*
Raeküla vald

**Raeküla vald** (saksa keeles *Raeküll*) oli vald Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Raeküla vald Porkuni vallaga.

Valla alal asus Raeküla mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Madis Habakuk

**Madis Habakuk** (28. detsember 1938 Avinurme – 2. september 2016) oli eesti majandusteadlane.

Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna Mäetehnikumi ja 1966 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna masinaehituse ökonoomika ja organiseerimise erialal, juhendaja Raoul Üksvärav. Ta stažeeris aastatel 1970–1971 Varssavi Kõrgemas Statistika ja Planeerimise Instituudis ning täiendas end San Francisco ja Yorki ülikooli suvekoolides.

1988. aastal asutas ta koos USA professori Marshall Fitzgeraldi ja Kanadas elanud Ilmar Martensiga Eesti esimese äriharidust andva erakõrgkooli Eesti Kõrgema Kommertskooli.

## Liikmesus
MTÜ Tallinna Direktorite Klubi liige, EBS Grupi juhatuse esimees

## Tunnustus
* 2014 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Suri Estonian Business Schooli asutaja professor Madis Habakuk
* Habakuk, Madis (Eesti Entsüklopeedias)
* 2010, Ingrid Polis, Eda Pihu, Sirje Märss, Külli Saar, EBS: Madis Habakuke personaalnimestik. Nimestikus on lühike elulookirjeldus ja kokku 205 kirjet, millest Madis Habakuke poolt on avaldatud 134 publikatsiooni, sh 9 monograafiat, 28 teadus- ja arendusprojektiaruannet, 67 artiklit, 30 ettekannet.
* Autori otsing ESTER-is
* ERR-i arhiiv: Tähelaev: Madis Habakuk 15. september 2013
Rannamõisa vald

**Rannamõisa vald** (saksa keeles *Vogelsang*) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Rannamõisa vald Haeska vallaga.

Valla alal asus Rannamõisa mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Reopä vald

**Reopä vald** (saksa keeles *Reop*) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Reopä vald Piirsalu vallaga.

Valla alal asus Reopä mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Paluküla Vahejärv

**Vahejärv** (ka *Paluküla Vahejärv*) on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Tuhalaane külas.

Järve pindala on 1,6 ha, kõrgus merepinnast 84 m ja selles asub üks saar pindalaga 0,02 ha. Järv on paisutatud Tuhalaane ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda ning on avalikult kasutatav veekogu.

Vahejärv on Tuhalaane oja alamjooksul järjest asuvatest paisjärvedest keskmine, eelnev järv on Mäejärv ja järgnev Paluküla järv.

## Viited

## Välislingid
*
*
Paluküla Mäejärv

**Mäejärv** (ka **Paluküla Mäejärv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Tuhalaane külas.

Järve pindala on 2,2 ha, kõrgus merepinnast 84 m ja see on paisutatud Tuhalaane ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

Mäejärv on esimene Tuhalaane oja alamjooksul asuvatest järjestikustest paisjärvedest, järgnevad järved on Vahejärv ja Paluküla järv.

## Viited

## Välislingid
*
*
Signaalkrabi

**Signaalkrabi** (*Uca pugilator*) on *[[Uca]]* perekonda kuuluv krabi.

## Välimus
Emasel signaalkrabil on kaks ühesuguse suurusega sõrga. Isasel signaalkrabil on üks väike ja üks suur sõrg.

## Elupaik
Signaalkrabid elavad troopilise ja mõõduka kliimaga eulitoraalides.

## Paljunemine
Emane signaalkrabi valib isase signaalkrabi elukoha, sõra viipe köitvuse ja suuruse järgi. Sõra suurus on emasel signaalkrabil valiku tegemisel kõige olulisem aspekt. Emane signaalkrabi vaatab kõikide potentsiaalsete isaste signaalkrabide elupaigad üle ja siis teeb viimase otsuse sõra järgi.

Signaalkrabid paarituvad rannaäärsetes urgudes. Pärast paaritumist jääb emane signaalkrabi urgu koos munadega. Isane signaalkrabi läheb pärast paaritumist uusi emaseid signaalkrabisid otsima, et uuesti paarituda. Mõne nädala pärast väljub urust tiine emane veepiirile munema.

## Käitumine
Signaalkrabi üle sõra liikuv õhk kuuma liiva kohal jahutab krabi.

Isane signaalkrabi kasutab suuremat sõrga konkurentide ja vaenlastega võitlemiseks.

## Välislingid
* Male Crabs Claw Their Way to Successful Seductions
Roodi-Vahenurme vald

**Roodi-Vahenurme vald** (saksa keeles *Sallentack mit Wahhenorm*) oli vald Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Roodi-Vahenurme vald Halinga vallaga.

Valla alal asus Roodi ja Vahenurme mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Pikru paisjärv

**Pikru paisjärv** on paisjärv Sakala kõrgustiku idaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kuressaare ja Pikru küla piiril.

Järve pindala on 4 ha, keskmine sügavus 1,75 m, kõrgus merepinnast 49,5 m, vee maht 117 000 m³ ja kaldajoone pikkus 2,042 km. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Roosna vald

**Roosna vald** (saksa keeles *Rosenhof*) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Roosna vald Taebla vallaga.

Valla alal asus Roosna mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Restu vald

**Restu vald** (saksa keeles *Rösthof*) oli vald Tartumaal Sangaste kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1894 ja siis liideti Restu vald Sangaste vallaga.

Valla alal asus Restu mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Terminibaas

**Terminibaas** on terminite andmebaas, enamasti mitmekeelne. Terminibaas annab oskussõna tähenduse, definitsiooni, kasutusnäiteid, kasutusvaldkonna, allikad ja tõlked teistesse keeltesse (mitmekeelse terminibaasi puhul).

## Terminibaase

*IATE -  Euroopa Liidu institutsioonide ja ametite ühine terminibaas
*ESTERM - Eesti Keele Instituudi mitmekeelne terminibaas
*MILITERM - sõjanduse, julgeoleku- ja kaitsepoliitika terminibaas
*TERMEKI - avalike terminibaaside loomise platvorm
*Keeleveeb - sõnastike ja tekstikorpuste kogu
*MULTITRAN - vene keelel põhinev andmebaas-sõnastik (inglise - vene - inglise, teised keelepaarid on ka olemas, kuid andmeid on seal vähe). Andmebaas on koostatud tõlkijate poolt ja täieneb pidevalt. Andmebaas võimaldab registreeritud kasutajal uusi termineid lisada, et sõnastikku täiendada. Andmebaasis on võimalik mõistete tähendusi eristada kategooriate järgi. 

Oskussõnavara, selgitusi, näiteid ja masintõlget pakuvad ka veebisõnastikud, näiteks Glosbe .

## Vaata ka
*mõiste
*oskuskeel
*terminoloogia

## Viited

## Välislingid
Silvia Urgas

**Silvia Urgas** (sündinud 19. septembril 1992 Haapsalus) on eesti jurist, luuletaja ja kriitik.

Ta on lõpetanud 2015. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna bakalaureuseõppes ja 2017. aastal sotsiaalteaduste valdkonna magistriõppes.

Ta töötab 2025. aasta augusti seisuga nõunikuna advokaadibüroos Tegos.

## Looming
Urgas on avaldanud luulet, kriitikat ja artikleid väljaannetes Postimees, Sirp, Müürileht, Eesti Ekspress, Delfi, ERR Kultuur, Mood ja N WIND ning esinenud kirjandusfestivalidel Prima Vista ja HeadRead.

### Raamatuid
*Luulekogu "Siht/koht" (Elusamus, 2015)

## Tunnustus
*2012 – Tartu kirjandusfestivali Prima Vista kirjanduspreemia Esimene Samm (ajakirjas Värske Rõhk ilmunud lühijutt "Lugu Koit Toomest, millel pole Koit Toomega vähimatki pistmist")
*2016 – Betti Alveri kirjandusauhind (luulekogu "Siht/koht")
*2026 – Friedebert Tuglase novelliauhind (novell "Eestimaa puit")

### Auhinnanominatsioonid
*2014 – PEN International New Voices Awardi nominent

## Viited

## Välislingid

* Silvia Urgas. Arvustus. Ühed varastavad kleepse, teised kaotavad diplomeid ERR Kultuur, 8. veebruar 2019
* Eesti kirjandus 2015 Vikerkaar 4/2016
* Sveta Grigorjeva. Väike tark tüdruk taskus Sirp 4. märts 2016
* Kas Y- ja Z-põlvkond teavad, kes on Paul McCartney? Postimees 5. märts 2016
* 2015. aasta – presidentidest paavstini Postimees 23. detsember 2015
* Sihtkohting. Intervjuu Silvia Urgasega Värske Rõhk
* Vabriku tänav Vabriku tänav - Linnafestival UIT
Kutsiku veehoidla

**Kutsiku veehoidla** ehk **Kutsiku paisjärv** on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Polli külas.

Järve pindala on 0,1 ha, keskmine sügavus 2 m, kaldajoone pikkus 111 m, kõrgus merepinnast 57 m ja valgla suurus 9,6 km². Järv on paisutatud Kutsiku ojale, mööda paisu tammi kulgeb Karksi-Nuia – Halliste tee. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Aino Aaspõllu

**Aino Aaspõllu** (10. detsember 1941 – 31. märts 2024) oli dendroloog, Eesti Dendroloogia Seltsi president. 

Aino Aaspõllu on tutvustanud reisidel aedu ja taimi, nõustanud ja osalenud avalikes aruteludes. 

## Viited

## Välislingid
* Aiatark. Haruldusi Aino Aaspõllu aias.
* Aiatark. Aino Aaspõllu reisid.
* Maahommik. Aia elu: Aiataimede katted. Aino Aaspõllu.
Ruila vald

**Ruila vald** (saksa keeles *Ruil*) oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Ruila vald Kirna-Kohatu vallaga.

Valla alal asus Ruila mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Räägu-Kärbla vald

**Räägu-Kärbla vald** (saksa keeles *Hohenheim-Kerwel*) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Räägu-Kärbla vald Oru vallaga. Enne seda eraldati 1876 Räägu-Kärbla vallast Lääne-Nigula kirikuvald.

Valla alal asus Räägu, Kärbla ja Lääne-Nigula kirikumõis (enne 1876).

## Viited

## Välislingid
*
Saare-Tahu vald

**Saare-Tahu vald** (saksa keeles *Lückholm-Schotanäs*) oli vald Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1872 ja siis eraldati nad omaette valdadeks: Saare vallaks ja Tahu vallaks.

Valla alal asus Saare ja Tahu mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Saastna vald

**Saastna vald** (saksa keeles *Sastama*) oli vald Läänemaal Karuse kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Saastna vald Massu vallaga.

Valla alal asus Saastna mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Saduküla vald

**Saduküla vald** (saksa keeles *Saddoküll*) oli vald Tartumaal Kursi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Saduküla vald Puurmani vallaga.

Valla alal asus Saduküla mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Uno Kaldmäe

**Uno Kaldmäe** (sündinud 21. jaanuaril 1956) on eesti majandustegelane.

1974. aastal lõpetas ta Räpina Keskkooli.

Ta on AS Lõuna Pagarid, OÜ Remdal ja OÜ Mikrotaim juhatuse liige.

Ta on Eesti Leivaliidu president ja Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja nõukogu liige.

## Tunnustus
* 2012 Põlvamaa teenetemärk
* 2025 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Vana daami visiit

**"Vana daami visiit"** ("Der Besuch der alten Dame") on Friedrich Dürrenmatti 1956. aastal valminud tragikomöödia kolmes vaatuses. 

Lavastus räägib laostunud linnakesest ja sinna naasvast jõukast daamist, kes pakub linnale raha tingimusel, et hukataks tema lapse isa Alfred III, kes kunagi isakohustustest kõrvale hiilis. 

Esietendus, milles peaosa mängis Therese Giehse, toimus 29. jaanuaril 1956 Zürichis. Näidend oli üle maailma menukas ja tõi Dürrenmattile finantsilise sõltumatuse. 

Roman Baskin on teinud selle põhjal filmi "Vana daami visiit" Ita Everiga peaosas.

## Viited
Saiakopli vald

**Saiakopli vald** (saksa keeles *Neuhof*) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Saiakopli vald Koigi vallaga.

Valla alal asus Saiakopli mõis.

## Vaata ka
*Saiakopli küla

## Viited

## Välislingid
*
Saka vald

**Saka vald** (saksa keeles *Sackhof*) oli vald Virumaal Lüganuse kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Saka vald Järve vallaga.

Valla alal asus Saka mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Salutaguse vald

**Salutaguse vald** (saksa keeles *Sallentack*) oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Salutaguse vald Kohila vallaga.

Valla alal asus Salutaguse mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Sinialliku oja

**Sinialliku oja** (ka **Mädaoja**) on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Raudna jõe vasakpoolne lisajõgi.

## Kirjeldus
Sinialliku oja pikkus on 14,9 km, valgla pindala 56,1 km², langus 70 m ja lang 4,7 m/km. Oja saab alguse 101 m kõrguselt Kassi külast ja suubub Raudna ürgorus Vardi, Matapera ja Sinialliku küla piiril 31 m kõrgusel vasakult poolt Raudna jõkke 54,6 km kaugusel selle suudmest. Aidu külas voolab oja läbi Aidu järve ja Saimre paisjärve ning Loodi külas läbi Loodi paisjärve. Oja alamjooks voolab Loodi-Sinialliku ürgorus. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Looduskaitse
Pärast Aidu järve läbimist voolab oja Loodi looduspargi territooriumil.

## Vaata ka
*Aidu järv
*Saimre paisjärv
*Sinialliku ürgorg

## Viited

## Välislingid
*
*
Mädaoja

**Mädaoja** on mitme Viljandi maakonna oja rööpnimetus:

* **[[Sinialliku oja]]**, oja Viljandi vallas, Raudna jõe vasakpoolne lisajõgi
* **[[Tääksi oja]]**, oja Põhja-Sakala ja Viljandi valdades, Navesti jõe vasakpoolne lisajõgi
Aidu järv

**Aidu järv** (ka **Loodi Suurjärv**) on looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Aidu külas.

Järve pindala on 5,7 ha, pikkus 540 m, laius 130 m, kõrgus merepinnast 82,5 m, sügavus kuni 10 m ja kaldajoone pikkus 1,227 km. Järv on pikliku kujuga, põhjaloode-lõunakagu suunaline ja sellest voolab läbi Sinialliku oja. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonna Pärnu alamvesikonda ja on avalikult kasutatav veekogu.

Järv asub Aidu külas, järve läänekallas Sultsi külas. Järvest möödub 600 m kaugusel idas Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee.

Järv on glatsiaalse tekkega, kuid tänapäevaks juba tugevasti soostunud ja seda piirab enamasti õõtsik. Järve läänekallas on kaetud metsaga, idakaldal on karjamaad ja põllud. Järv on sügavaim põhjaosas.

Järve vesi on hele ja selge, taimestik rohke. Järve kalastik on võrdlemisi liigirikas, järves leidub ahvenat, särge, haugi, latikat, linaskit ja viidikat.

## Vaata ka
*Sinialliku oja

## Viited

## Välislingid
*
*
Seidla vald

**Seidla vald** (saksa keeles *Seydel*) oli vald Järvamaal Järva-Madise kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1894 ja siis liideti Seidla vald Albu vallaga.

Valla alal asus mitmeid mõisaid, sh Seidla ja Ageri mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Saimre paisjärv

**Saimre paisjärv** on kaitsealune paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Aidu külas.

Järve pindala on 1,3 ha, kõrgus merepinnast 74,5 m ja see on paisutatud Sinialliku ojale. Järv kuulub kaitse alla Loodi looduspargi koosseisus. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Seira vald

**Seira vald** (saksa keeles *Seyer*) oli vald Läänemaal Kirbla kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Seira vald Vanamõisa vallaga.

Valla alal asus Seira mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Seljaküla vald

**Seljaküla vald** (saksa keeles *Sellenküll*) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Seljaküla vald Vidruka vallaga.

Valla alal asus Seljaküla mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Sompa vald

**Sompa vald** (saksa keeles *Sompäh*) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Sompa vald Jõhvi vallaga.

Valla alal asus Sompa mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Sooru vald

**Sooru vald** (saksa keeles *Soorhof*) oli vald Valga maakonnas Luke kihelkonnas. Vallamaja asus Sooru külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Eesti Vabadussõja ajal 1919. aastal suvel deklareeris Eesti ühepoolselt, et 13 segarahvastikuga Läti valda liidetaks Eestiga: Vana-Laitsna (Veclaicene) Võru maakonnaga, Ööbiku (Ipiķi), Laatre (Mõisaküla), Araveste (Arakste), Metsküla (Lode) ja Heinaste (Ainaži) Pärnu maakonnaga ning Valga, Paju vald, Sooru vald, Luke (Lūgaži), Hoomuli (Omuli), Pödeli (Pedele) ja Härgmäe (Ērģeme) kavandatava Eesti Valga maakonnaga.

Eesti siiski loobus 1920. aastal Eesti ja Läti piirikõneluste tulemusena Eesti-Läti piiri määramisel valdavast osast nimetatud valdadest, kuid Luke alalt tulid Eestile Valga maakonna Paju ja Sooru  piirkond ning Karula valla läänenurk.

1. jaanuarist 1926 liideti senine Valga maakonna Luke kihelkonna Paju vald Sooru vallaga,  peale selle osa, mis Valga linna administratiivppiirkonna laiendamise seadusega Valga linna administratiivpiirkonda üle viidi.

Valla alal asus Sooru mõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati senise Sooru valla Paju asunduse ja Läti piiri ääres oleva riigimetsa maa-aladest ja senise Kaagjärve valla maa-alast; senise Tõlliste valla maa-aladest; senise Laanemetsa valla  maa-aladest; senise Karula valla maa-aladest Kaagjärve vald.

Senise Sooru valla maa-alast, välja arvatud Paju asunduse ja Läti piiri ääres asuva riigimetsa maa-alad ja senise Tõlliste valla maa-alast; b) senise Laatre valla maa-alast; d) senise Sangaste valla maa-aladest; e) senise Karula valla  maa-aladest; f) senise Keeni valla  maa-alast Tõlliste vald.
## Viited

## Välislingid
*
1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ujumises

**1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused [[ujumine (spordiala)|ujumises]] **toimusid 22.–25. aprillil Moskvas, teateujumised ja 1500 m ujumine 26.–30. augustil Kiievis. 

## Tulemused

### Vabaujumine

### Rinnuliujumine

### Liblikujumine

### Seliliujumine

### Küliliujumine

### Teateujumine

## Viited
1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused suusatamises

**1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused [[suusatamine|suusatamises]] **toimusid murdmaa osas Zlatoustis 11.–15. märtsil, suusahüpetes ja kahevõistluses 4.–7. märtsil Kirovis.

## Murdmaasuusatamine
Osalejaid oli meeste distantsidel 18 km – 176, 30 km – 154, 50 km – 85, meeskondi 18, patrullsuusatamises 13. Naisi osales 5 km – 115, 10 km – 105, naiskondi 19.

### Tulemused

### Patrullsuusatamine

## Suusahüpped ja kahevõistlus

Suusahüppevõistlusel oli 120, kahevõistluses 74 osavõtjat.
### Tulemused

## Viited
Százhalombatta

**Százhalombatta** on linn Ungaris Pesti komitaadis Érdi kreisis. Asub Budapestist 27 km edelas Doonau läänekaldal.

Linn on nime saanud rohkem kui 100 kurgaani järgi, mis pärinevad Hallstatti kultuuri ajast. Suurem osa neist asuvad arheoloogiapargis, kus on rekonstrueeritud raua- ja pronksiaegseid ehitisi.

Linnas asub Imre Makoveczi projekteeritud katoliku kirik.

## Viited

## Välislingid

*http://www.szazhalombatta.hu/
Berliini Tempelhofi lennujaam

**Berliini Tempelhofi lennujaam** oli lennujaam Berliinis Tempelhof-Schönebergi linnarajoonis. Lennujaam avati 1923. aastal olles üks esimesi Saksamaal. Kuni sulgemiseni 2008. aastal oli Tempelhofi lennujaam üks kolmest rahvusvahelisest lennujaamast Berliinis Tegeli ja Schönefeldi kõrval.

Pärast sulgemist on lennujaama ala kasutatud erinevatel eesmärkidel, lennuväli on seejuures alates 2010. aastast rahvale avatud Tempelhofi pargi nime all tuntud vaba aja veetmise ala.

## Viited

## Välislingid
*Tempelhofi lennujaam Berlin.de portaalis
Aviv

**Aviv** (variantnimi **AVIV**) oli Eesti kirjastus, mis andis välja juudi kirjandust. Kirjastuse asutas 1991 Elhonen Saks. Kirjastus tegutses 1990. aastatel.

## Raamatuid
*1992. Isaac Bashevis Singer "Ori", Jidiši keelest tõlkinud Kalle Kasemaa
*1992. Michal Snunit "Hingelind", Heebrea keelest tõlkinud Kristiina Ross
*1993. Šmuel Josef Agnon "Jutustusi", Heebrea keelest tõlkinud Kalle Kasemaa ja Uku Masing
*1994. Šolom Aleihhem "Marienbad", Jidiši keelest tõlkinud Anna Verschik

## Viited
Draakon & Kuu

**Draakon & Kuu** on aastast 2001 tegutsev Eesti kirjastus. Kirjastus annab välja eeskätt välismaiste kirjanike lasteraamatuid.

Kirjastuse esimene raamat oli Shel Silversteini "Helde puu".

## Viited

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
Journal on Baltic Security

**Journal on Baltic Security** on aastast 2015 ilmuv Baltimaade julgeolekuteemaline ajakiri. Ajakirja annab välja Balti Kaitsekolledž. Ajakirja peatoimetaja on Asta Maskaliūnaitė.

Ajakiri ilmub kaks korda aastas.

Ajakirja eelkäija oli **Baltic Security and Defence Review** (ilmus 2006–2014) ja omakorda selle eelkäija Baltic defence review (ilmus 1999–2004).

## Viited

## Välislingid
*Ajakiri Balti Kaitsekolledži veebilehel
Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus

**Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus** (lühend **EKM Teaduskirjastus**) on Eesti Kirjandusmuuseumi (EKM) juures tegutsev kirjastus. 

Kirjastuse asutasid 2007. aastal Eesti Kultuuriloo ja Folkloristika Keskuse ja Eesti Kirjandusmuuseumi teadussarjade toimetajad, et koondada ühtse kirjastamisstrateegia alla 20. sajandi algusest ilmuvad teadusväljaanded ja populariseeriv kirjastamine. 

Kirjastus kirjastab eelretsenseeritavat eesti ja rahvusvahelist erialast teaduskirjandust, samuti teaduslikke sariväljaandeid ja teadusajakirju. 
Eestis esimesena hakkasid 1996. aastal ilmuma avatud täistekstiga teadusajakirjad Mäetagused ja Folklore. 

Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus on Eesti Kirjastuste Liidu liige ning kuulub muu hulgas organisatsiooni CrossRef.

Kirjastusel on oma nõukogu ja rahvusvaheline kolleegium, kirjastamisnõukogu tegevust juhib Eesti Kirjandusmuuseumi direktor.

## Kirjastuse kirjastatavaid ajakirju
*Mäetagused
*Folklore. Electronic Journal of Folklore (FEFJF)
*Incantatio. An International Journal on Charms, Charmers and Charming
*Journal of Ethnology and Folkloristics (koostöös Tartu Ülikooli ja Eesti Rahva Muuseumiga)
*Journal of Methis. Studia humaniora Estonica (koostöös Tartu Ülikooliga)
*Journal of the Baltic Institute of Folklore (1996–2000, koostöös mitteformaalse Balti folkloristide ühendusega Balti Folkloori Instituut)

## Kirjastuse kirjastatavaid raamatusarju ja muid jätkväljaandeid
*"Arhiivraamatukogu varamu"
*"Ars Musicae Popularis"
*"Eesti asundused"
*"Eesti Rahvaluule Arhiivi toimetused (Commentationes Archivi Traditionum Popularium Estoniae)"
*"EKLA töid kirjandusest ja kultuuriloost"
*"Helisalvestusi Eesti Rahvaluule Arhiivist (Recordings from the Estonian Folklore Archives; Звукозаписи Эстонского Фольклорного Архива)"
*""
*"Monumenta Estoniae Antiquae I. Eesti vanad rahvalaulud / Estonum carmina popularia: Vana Kannel"
*"Monumenta Estoniae Antiquae II. Eesti muistendid / Estonian legends"
*"Monumenta Estoniae Antiquae IV. Eesti mõistatused = Aenigmata Estonica"
*"Monumenta Estoniae Antiquae V. Eesti muinasjutud"
*"Paar sammukest: Eesti Kirjandusmuuseumi aastaraamat"
*"Pro Folkloristica"
*"Reetor"
*"Sator"
*"Tänapäeva folkloorist – Contemporary Folklore"
*"Töid etnomusikoloogia alalt"

## Viited

## Välislingid
*Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus
*Ajakirja Mäetagused koduleht
*Ajakirja Folklore. Electronic Journal of Folklore (FEFJF) koduleht
*Ajakirja Incantatio. An International Journal on Charms, Charmers and Charming koduleht
*Ajakirja Sator koduleht
*Ajakirja Journal of the Baltic Institute of Folklore koduleht
Arthur Vierendeel

**Arthur Vierendeel** (10. aprill 1852 Leuven – 8. november 1940 Uccle) oli Belgia ehitusinsener ja ülikooli õppejõud, Vierendeeli sõrestiku leiutaja.

Ta sai magistrikraadi 1874. aastal ehituse ja mäenduse alal Leuveni katoliiklikus ülikoolis. Töötas insenerina La Louvière'is paiknevas metallitoodete firmas Nicaise et Delcuve. 1889. aastal valiti ta Leuveni katoliikliku ülikooli ehituskonstruktsioonide ja tugevusõpetuse professoriks (emiriteerus 1936. aastal).

## Vierendeeli sillad

1895. aastal leiutas ta sõrestiku tüübi, millel puudusid diagonaalsed jäigastavad elemendid. Hiljem nimetati see tüüp tema järgi Vierendeeli sõrestikuks. Vierendeeli leiutatud tarindus leidis rakendust Belgias, sealhulgas Belgia raudtee-ehituses (sillaehituses).

1897. aastal maailmanäitusel Brüsselis ehitas ta oma kulul 31,5-meetrise avaga silla.

Esimene sild, mis tema projekti järgi ehitati, oli 1902. aastal Avelgemi rajatud sild üle Schelde jõe.

## Esteetiliste kaalutluste esiletõstmine

Hiljem on ta avaldanud kirjutisi terase kasutamisest arhitektuuris ja insenerehitistes ning esteetika ja puhta inseneriteaduse (*pure engineering*) vahekorrast, öeldes, et metalltarindite dimensioonimisel tuleks eelkõige lähtuda esteetilistest kaalutlustest ja alles seejärel peaks kasutama matemaatilisi valemeid.

## Teosed
*1889 – 8-osaline käsiraamat "Cours de stabilité des constructions" ('Tarindi stabiilsuse kursus')

## Vaata ka
*Vierendeeli sõrestik

## Viited

## Välislingid
Vierendeeli sild

**Vierendeeli sild** on sild, mille peakandjaks on Vierendeeli sõrestik. 

Arthur Vierendeeli järgi nime saanud sillatüüpi on ehitatud peamiselt väljaspool Belgiat, sest selliste sildade metallikulu on suur ja nende inseneriarvutused enne arvutite kasutuselevõttu olid tülikad. Sellegipoolest neid ehitati ka Belgias, vahel olid sellise tarinduse valiku põhjuseks esteetilisted kaalutlused. 

Esimene sild, mis Vierendeeli projekti järgi ehitati, oli 1902. aastal Avelgemi rajatud 42-meetrise sildeavaga Waterhoeki sild üle Schelde jõe. Sild sai kannatada mõlemas maailmasõjas. 1947. aastal võeti vastu otsus sild taastada kaarsillana. 

Hilisemal ajal tema kavandatud sildadest on paljud säilinud ja rekonstrueeritud, sealhulgas tänaseni kasutusel olevad raudteesillad: 1922. aastal Ida-Flandrias ehitatud Grammene ja 1942. aastal Brüsselisse rajatud Laekeni raudteesild.

Hiljem on Vierendeeli sildu projekteerinud ka omal ajal tema käe all Leuveni katoliiklikus ülikoolis õppinud insenerid. 

## Väljaspool Belgiat
Vierendeeli sildu on ehitatud mitmes välisriigis: Saksamaal, Hispaanias, Suurbritannias, Prantsusmaal, Jaapanis, Kongo DV-s ja USA-s. 

Los Angelese eeslinnas Glendale'is rajati 1937. aastal kolm üheavalist 29-meetrise sildega Vierendeeli silda.  

1997. aastal avati kahekorruseline 750 meetri pikkune Kap Shui Muni sild Hongkongis. Tarinduselt vantsild, kuid alumise korruse, mis on mõeldud nii auto- kui ka rööbastranspordile, tarinduses kasutati Vierendeeli sõrestiku lahendust.

## Viited

## Välislingid
Grammene raudteesild

**Grammene raudteesild** (prantsuse *Pont Vierendeel de Grammene*)  on raudteesild üle Leie jõe Grammene külas Deinze vallas Ida-Flandrias. See on tarinduselt Vierendeeli sild.

Sild on üheavaline ja tehtud terasest. Sillafermi kokkupanekul on kasutatud neetühendust. 

Sild ehitati 1922. aastal. 

## Taastamine ja rekonstrueerimine
Teises maailmasõjas sai sild kahel korral kannatada. Mõlemal korral sild taastati.

1990. aastate algul plaaniti sild asendada, kuid avaliku arvamuse vastuseisu tõttu sellest loobuti.

Sild rekonstrueeriti 1994. ja 2014.aastal.

## Viited
Rein Pärn (maratoonar)

**Rein Pärn** (25. juuni 1940 – 9. aprill 2021) oli Eesti harrastussportlane, maratonijooksja. 

Rein Pärn jooksis esimese maratoni 1989. aastal, see oli Tallinna 1. maraton. 2016. aasta suvel oli Rein Pärn jooksnud 315 maratoni, mis oli siis Eesti spordi ajaloos rekord. 

Pärn avastas enda jaoks maratonid 1980. aastatel. Kokku jõudis maratonimaestroks kutsutud Pärn läbida 641 maratoni ning viimastel hooaegadel jooksis ta isegi enam kui sada maratoni aastas.

## Viited

## Välislingid
*Vikerhommik. Taavi Libe, intervjuu: Kell 9.30 tuleb külla 75-aastane Rein Pärn, kes on Eesti rekordmaratoonar.
*Mariel Gregor. 74-aastane Eesti maratoonar jooksis Iisakul oma 236. maratoni. Postimees, 23. juuli 2014.
Laekeni raudteesild

**Laekeni raudteesild** (prantsuse *Pont Vierendeel de Laeken*) on raudteesild üle Willebroeki kanali Laekenis Brüsselis. Sild on tarinduselt Vierendeeli sild.

Sild on üheavaline, tehtud terasest ja ehitatud 1942. aastal. 

Silla sildeava on 53,8 m ja laius 11,7 m.

## Viited

## Välislingid
Vierendeeli sõrestik

**Vierendeeli sõrestik**, ka **virendeelferm**, on sõrestiku tüüp, mida iseloomustab diagonaalsete jäigastavate elementide puudumine. Seetõttu on sellistel fermidel kolmnurksete avade asemel nelinurksed avad. Tavasõrestiku sõlmed loetakse liigendsõlmedeks, Vierendeeli sõrestiku sõlmed aga jäikadeks sõlmedeks.  

Sõrestik on saanud nimetuse Arthur Vierendeeli järgi. Sellise tarindusega sildu nimetatakse Vierendeeli sillaks.

## Vierendeeli sõrestiku kasutus hoonete karkassis
Vierendeeli sõrestikku kasutas oma projektides USA ehitusinsener August Komendant – Pennsylvania ülikooli Richardsi meditsiiniuuringute laborite (ehitatud 1957–1965) ja Salki Bioloogiliste Uuringute Instituudi (San Diegos; ehitatud 1959–1965) projekteerimisel.

## Viited

## Välislingid
*Vierendeel girder and fram
Balmazújváros

**Balmazújváros** on linn Ungari idaosas Hajdú-Bihari komitaadis, Balmazújvárosi kreisi keskus. Asub 23 km Debrecenist lääne pool.

Linna läbib Debreceni–Füzesabonyi raudtee.

## Viited

## Välislingid
*http://www.balmazujvaros.hu/
Teet Helm

**Teet Helm** (sündinud 8. detsembril 1949) on eesti omavalitsustegelane.

1970.–1990. aastatel on ta töötanud Räpina metsamajandis ja EPT Põlva Rajoonikoondises ning olnud Räpina Tuletõrjeühingu esimees.

Aastatel 1995–1997 oli ta Räpina linnavolikogu esimees.

11.02.2002–21.03.2003 oli ta asendusliikmena IX Riigikogu liige, kuuludes maaelu komisjoni ja Reformierakonna fraktsiooni.

Aastatel 2005–2016 oli ta Räpina vallavanem ja 2016–2017 Võnnu vallavanem.

Ta on Eesti Reformierakonna liige.

## Tunnustus
*2015 Põlvamaa teenetemärk
*2025 Põlvamaa vapimärk

## Viited
Sulev Punning

**Sulev Punning** (sündinud 26. mail 1933 Laane külas Rasina vallas) on eesti koolijuht ja omavalitsustegelane.

1954. aastal lõpetas ta Ahja Keskkooli ja asus tööle Karaski 7-klassilise Kooli vanempioneerijuhina.

1962. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi keskkooli matemaatika ja füüsika õpetaja eriala.

Aastatel 1962–1989 oli ta Karaski 8-klassilise Kooli direktor, aastatel 1989–2005 Karaski kooli õigusjärglase, Krootuse Põhikooli direktor.

Aastatel 1999–2009 oli ta Kõlleste vallavolikogu esimees.

## Tunnustus
*1966 orden "Austuse märk"
*1998 aasta õpetaja
*2006 Põlvamaa teenetemärk

## Viited
Andja-Paasküla

**Andja-Paasküla** oli küla Virumaal tänapäeva Andja küla alal. Kuulus Viru-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, kui see liideti Andja külaga.

Küla on mainitud 1796 (Paaskül) ja 1922 on teada nimetus **Andja-Paasküla**. Kuulus 1939. aastani Varangu valda, 1939–1950 Kunda valda.  Hiljem oli Vihula külanõukogu ja Kunda külanõukogu koosseisus. 

## Vaata ka
*Paasküla

## Viited
Arukse (Põltsamaa vald)

**Arukse** oli küla tänapäeva Pauastvere küla alal.  Küla kaotati 1977, mil see liideti Pauastvere külaga.

Küla on esimest korda mainitud 1797 (Arrokas). Kuulus Põltsamaa kihelkonda, 1939. aastani Kurista valda, seejärel 1950. aastani Põltsamaa valda.

## Viited
Kasevere

**Kasevere** oli küla Tartumaal Laiuse kihelkonnas Laiuse voore jalamil tänapäeva Raaduvere küla alal.  Küla kaotati 1977, mil see liideti Raaduvere külaga.

Küla on mainitud esimest korda 1599 (Kasiwer, Kaziwer). Kuulus kuni 1950. aastani Laiuse valda. 

## Viited
Purdeküla

**Purdeküla** on paikkond (varem küla staatuses nimega **Purde**) Valga maakonnas Tõrva vallas Puide küla loodeosas. Külana eksisteeris see 1920. ja 1930. aastatel. 

Purdeküla on mainitud 1684 ja 1731 (Purde Külla) ja enne seda oli seal Helme mõisa lahustükk. Kuni 1939. aastani kuulus Purde küla Helme valda, seejärel läks Hummuli valla koosseisu.

## Viited