open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elektriskeem

**Elektriskeemiks** nimetatakse elektriseadme või tema osa graafilist kujutamist elektritingmärkide abil. Elektriskeemid aitavad elektriseadme koostisosi ja nende osade vahelisi ühendusviise piltlikult ette kujutada. Kui tehniline joonis on tehnika keel, siis elektriskeem on elektrotehnika keel. Elektriskeemide tingmärgid on standarditud.

## Elektriskeemide liigitus

### Struktuuriskeem

Elektriseadmed koosnevad tavaliselt mitmest osast. Elektriseadme koostise ja põhiosade vastastikuse seose piltlikuks näitamiseks koostatakse elektriseadme struktuurskeem. Struktuurkeem on lihtne joonis, millel on kujutatud elektriseadme tähtsamad osad ja nendevahelised seosed.

Struktuurskeemidel kujutatakse elektriseadme osi kastikestena või tingmärkide abil. Kastikeste sisse kirjutatakse elektriseadme elementide nimetused. Elektriseadme osadevahelisi seoseid tähistavatel joontel on soovitatav nooltega näidata seadmes toimuvate protsesside kulgemissuunad.

### Põhimõtteskeem

Põhimõtteskeemidel näidatakse elektriseadme kõikide elementide vastasmõju ja elektrilist seost, nende elementide vastastikust asendit märkimata. Põhimõtteskeemid aitavad uurida elektriseadmete töötamispõhimõtteid ja välja töötada teisi konstruktiivseid dokumente, mida kasutatakse elektriseadmete monteerimisel, remontimisel ja ekspluateerimisel.

Mitmejoonelistel põhimõtteskeemidel tähistatakse igat juhet joonega. Ühejoonelistel skeemidel tähistatakse mis tahes juhtmete hulka ühe joonega, millele tõmmatud kriipsukeste arv näitab juhtmete arvu.

Põhimõtteskeemide iga element tuleb tähistada mingi tähega. Tähti kasutatakse ka elemendi tähenduse märkimiseks, näiteks E – käivitusnupp, S – seiskamisnupp. Kui skeemil on mitu ühesugust elementi, siis lisatakse elemendi tähisele järjekorranumber. Järjekorranumber kirjutatakse tähtsümboli järele, näiteks L1, E3, R5, C4.

### Montaažiskeem

Montaažiskeemid kujutavad endast tööjooniseid, millel on näidatud kõikide elektriseadmete ühendused ja nende asendid antud seadme konstruktiivelementide suhtes.

Montaažiskeemidel peab elementide paigutus andma ettekujutuse nende elementide tõelisest paigutusest elektriseadmes. Seadme konstruktiivelemente kujutatakse kastikestena. Montaažiskeemidel kasutatavad täht- ja numbertähised peavad langema kokku põhimõtteskeemide tähistega.

## Välislingid
* Elektriskeemide tingmärgid
* Elektriskeemide mõistmine – komponendid
Eritakistus

**Eritakistus** ehk elektrieritakistus on füüsikaline suurus, mis iseloomustab teatud kindlast materjalist elektrijuhi võimet avaldada teda läbivale voolule takistust. Eritakistus sõltub aine keemilisest koostisest ja struktuurist ehk aatomite paiknemise viisist. Metallide eritakistus on tingitud elektronide põrkumisest metalli kristallistruuriga (põrkumiste arv sõltub ka temperatuurist), samuti kristallivõre defektidest ja võõrainete aatomite sisaldusest.

Aine (materjali) eritakistust defineeritakse ühikulise pikkuse ja ristlõike pindalaga keha elektritakistusena. SI pikkuse ühik on meeter (m), pindala ühik ruutmeeter (m2) ja takistuse ühik oom (Ω). Seega on aine eritakistus 1&nbsp;m pikkuse ja 1 m2 suuruse ristlõike pindalaga keha takistus oomides. Selle määratluse kohaselt saame ühikuks Ω&nbsp;•&nbsp;m2/m ehk (pärast taandamist) Ω•m, s.o oom-meeter.

Metallide korral kasutatakse sageli eritakistuse ühikut Ω&nbsp;•&nbsp;mm2/m, kusjuures 1&nbsp;Ω&nbsp;•&nbsp;mm2/m = 1•10‒6 Ω•m = 1&nbsp;µΩ•m. Materjali eritakistus võrdub siis sellest materjalist 1&nbsp;m pikkuse ja 1&nbsp;mm2 ristlõikega juhtme takistusega (näiteks vase puhul 0,0178&nbsp;Ω).

## Ainete liigitus eritakistuse ''ρ'' järgi
Eritakistuse alusel liigitatakse aineid juhtideks, pooljuhtideks ja dielektrikuteks:
* juhid: *ρ* &lt; 10−6&nbsp;Ω•m;
* pooljuhid: *ρ* = 10−6…108&nbsp;Ω•m;
* dielektrikud ehk mittejuhid: *ρ* &gt; 108&nbsp;Ω•m.
Liikide piirid on tinglikud ja võivad eri andmeallikates olla teistsugused.

## Ainete eritakistus ja takistuse temperatuuritegur
Ainete eritakistus ja takistuse temperatuuritegur (temperatuuril 20&nbsp;°C)

## Juhtme takistus
Kui on teada juhtme materjali eritakistus \rho, juhtme ristlõike pindala A=\pi\cdot\frac{d^2}{4} (d ‒ ümarjuhtme läbimõõt) ja juhtme pikkus l, saab arvutada juhtme takistuse valemiga
: R=\rho\cdot\frac{l}{A}.

## Erijuhtivus
Eritakistuse pöördsuurus on erijuhtivus, tähis *γ* (gamma) või *σ* (sigma): *γ* = 1/*ρ*, mõõtühik siimens meetri kohta (S/m).

## Viited
Kreeta sõnn

**Kreeta sõnn** oli vanakreeka mütoloogias imekaunis pull, kelle Poseidon kinkis Kreeta kuningale Minosele ja kelle äratoomine oli Heraklese seitsmes vägitöö.

Poseidon kinkis pulli Minosele, et see tolle jumalatele ohverdaks. Ent Minose naisele Pasiphaele hakkas loom meeldima ja ta rääkis mehele augu pähe, et see pulli tõuparanduseks alles jätaks.

Poseidoni kättemaks oli hirmus: et Pasiphae pulli armastas ja selles tõuparandajat nägi, siis pani ta naise pulli armuma, nii et see loomaga suguühtesse astus ning tõi ilmale inimese keha ja härja peaga inimsööja koletise Minotaurose. Lisaks saatis Poseidon pullile hulluse, nii et see rändas mööda saart ja külvas kõikjal hävingut.

Herakles viskas loomale lasso kaela ja kui loom merre jooksis, hüppas talle selga. Ta laskis härjal ujuda Argolída lahte ja ratsutas temal sealt Tirynsisse Eurystheuse juurde.

Eurystheus tahtis ohverdada sõnni Herale, kes aga Heraklest ei sallinud ja palus seda mitte teha, sest sõnni äratoomine oli Heraklese kuulsust veelgi suurendanud. Niisiis ei osanud Eurystheus muud teha kui käskis looma vabaks lasta, nagu ka eelmised loomad, kelle Herakles oli Eurystheusele elusana näha toonud, olid vabaks lastud.

Seejärel hulkus loom mööda Peloponnesost. Teda hüüti **Maratoni sõnniks**. Hull oli ta endistviisi ja kimbutas inimesi, kuni Theseus ta lõpuks surmas.

Zeus tõstis sõnni lõpuks taevasse Sõnni tähtkujuks.
Hügroskoopsus

**Hügroskoopsus** ehk **niiskusimavus** ehk **imamisvõime** on ainete võime õhust või muust gaasist neelata endasse vett.

Ainetele neeldub vett piirpindade molekulaar- ja elektrostaatiliste jõudude toimel. 

Kivimi- ja mullaosakestele tugevasti sorbeerunud vett nimetatakse hügroskoopsusveeks. Taimed seda omastada ei suuda.

## Vaata ka
*Hügroskoopsusvesi
Kontaktor

**Kontaktor** on automaat- või kaugjuhitav lülitusseade, mis on ette nähtud sisse või välja lülitama normaalset talitlusvoolu ja ka ülekoormusvoolu peamiselt elektriajamite ja võimsate valgustusseadmete toiteahelais. 

Kontaktorit, mida kasutatakse elektrimootori lülitamiseks, nimematatakse mõnikord **magnetkäivitiks**. Kontaktorit, mis koormusvoolu liigsel tugevnemisel, näiteks lühise või ülekoormuse korral, vooluahela automaatselt katkestab, nimetatakse ka **kontaktorkaitselülitiks**.

Kontaktori kontakte käitav ajam on enamasti elektromagnetiline. Tinglikult nimetatakse kontaktoriks ka kontaktivabu elektronlüliteid (nt pooljuhtkontaktor, türistorkontaktor). 

## Kontaktori tööpõhimõte
Elektromagnetiline kontaktor koosneb kahest põhiosast:
*magnetsüsteem (elektromagnet magnetahela, mähise ja ankruga);
*kontaktid (kaarekustutuskambrisse paigutatud peakontaktid ja abikontaktid juhtimisahelas).

Elektromagnetiline süsteem võimaldab kontaktorit elektromagneti mähisesse antava vooluga eemalt juhtida – sisse ja välja lülitada.

Kui kontaktori mähist läbib juhtimisahelast saabuv elektrivool, tõmbub ankur südamiku vastu ja käitab kontaktisüsteemi: peavooluahela kontaktid sulguvad ja ühendavad elektritarviti võrku. Magnetsüsteem hoiab kontaktid sisselülitatud asendis niikaua, kui mähist läbib vool. Väljalülitamine toimub juhtimisvoolu katkemisel vedru või liikuva osa raskuse jõul. Nii tagatakse ka alapingekaitse: kui pinge on langenud alla lubatava, lülitub kontaktor välja; nii on välditud oht, et voolukatkestuse korral elektrimootor ootamatult käivituda saaks.

## Vaata ka
*Automaatkaitselüliti
*Relee

## Viited

## Välislingid
*  Kontaktor
Induktor

"**Induktor**" on mitmetähenduslik sõna:

***[[Induktor (generaator)|induktor]]**, käsitsi käivitatav vahelduvvoolu elektrigeneraator
***[[Induktor (mähis)|induktor]]**, elektrimasinas magnetvälja tekitaja
***[[Induktor (elektriahi)|induktor]]**,  induktsioonahju või kuumutusseadme osa, mis tekitab magnetvälja
***[[Induktor (auto)|induktor]]**  on sädelahenduse tekitamise seadis
* Võib tähistada ka **[[induktiivpool]]**i.
Ankur (elektrotehnika)

**Ankur** on elektrimasinas seade, kus indutseeritakse elektromotoorjõud. 

Ankruks võib olla nii rootor kui ka staator.

## Vaata ka

*Induktor (mähis)
Ratingen

**Ratingen** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Mettmanni kreisis. Piirneb läänes  Düsseldorfiga ning põhjas Duisburgi, Mülheimi ja Esseniga.

## Ajalugu

Ratingeni kohal mainitakse asulat 849. aastal. 1276. aastal sai linnaõigused. Keskajast kuulus linn Bergi hertsogitele. Kolmekümneaastase sõja käigus purustati linn peaaegu täielikult. 1815. aastal liideti Viini kongressi otsusel Preisimaaga.

## Välislingid

* Ratingeni koduleht
* Ratingeni infoportaal
Priit Kolbre

**Priit Kolbre** (17. veebruar 1956 Tallinn – 18. juuni 2006 Helsingi) oli Eesti diplomaat.

## Haridus
Kolbre lõpetas 1974. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1979. aastal majandusinsenerina Tallinna Polütehnilise Instituudi (praegu Tallinna Tehnikaülikool). 

Aastal 1986 kaitses ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia juures kandidaadikraadi majandusteaduste alal. 

Aastal 1991 lõpetas Priit Kolbre ka Eesti Diplomaatide Kooli selle esimeses lennus.

## Ametikohad
Enne Välisministeeriumisse tööle minekut oli Priit Kolbre Tallinna Polütehnilises Instituudis (TPI) dotsent ja kateedrijuhataja.

Aastal 1990 asus Kolbre välisminister Lennart Meri kutsel tööle Välisministeeriumisse. Aastatel 1994–1998 oli ta Välisministeeriumi asekantsler välismajanduspoliitika alal. Aastatel 1998–2002 oli ta suursaadik Euroopa Liidu juures. Aastatel 2002–2005 oli ta välisministeeriumi kantsler, samal ajal mitteresideeriv suursaadik Püha Tooli juures. Aastal 2005 akrediteeriti ta suursaadikuks Soome Vabariiki.

## Teened
Kolbre pidas Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) liitumise läbirääkimisi, Euroopa Liiduga ühinemise läbirääkimisi ja Euroopa lepingu läbirääkimisi. 

Kantsleriks sai Kolbre pärast välisminister Kristiina Ojulandi ja eelmise kantsleri Indrek Tarandi vahel tekkinud skandaalset konflikti, mille tagajärjel Tarand lahkus. Välisminister Urmas Paeti sõnul suutis Kolbre kantslerina leevendada Ojulandi ja Välisministeeriumi ametnikkonna vahelisi pingeid.

Suursaadikuna Soomes pälvis Kolbre tähelepanu 1. detsembril 2005. aastal Tuglase seltsis peetud loenguga, milles ta kritiseeris teravalt Soome meediat, mis oli Kolbre arvates ebaõigelt kajastanud Eesti firma Tallink tegevust reovete merre pumpamisel.

## Surm
Priit Kolbre leiti 2006. aasta 19. juunil Helsingi Vantaa lennuvälja parklast käivitatud mootoriga autost surnuna. Lahkamisel leiti, et surma põhjuseks olid ootamatult ilmnenud terviseprobleemid. Tõenäoliselt ütles üles süda.

## Tunnustus
*2001 Riigivapi V klassi teenetemärk

## Välislingid
*Eesti Päevaleht:  Suursaadik Priit Kolbre – Eesti diplomaatia varalahkunud mootor, 22.06.2006
*Postimees: Suri Eesti suursaadik Soomes Priit Kolbre
*Postimees: Suursaadik Kolbre kritiseeris Soome meediat, 02.12.05
Theaitetos (Platoni dialoog)

"**Theaitetos**" on antiikfilosoof Platoni dialoogi vormis kirjutatud filosoofiline teos, mis kuulub üldise arvamuse kohaselt Platoni hiliste dialoogide hulka.

"Theaitetoses" vestleb Sokrates peamiselt noore matemaatikuga, kelle nimi on Theaitetos. Vestluse juures on ka Theaitetose õpetaja Theodoros, kes Theaitetost Sokratesele tutvustab ning omab vestluses abistavat rolli.

Dialoogi sissejuhatuses räägivad omavahel Terpsion ja Eukleides ning esimene palub viimaselt võimalust kuulata vestlust, mille olevat kunagi Theaitetos, Theodoros ja Sokrates omavahel pidanud. Eukleides on vestluse üles kirjutanud ning laseb oma teenijal selle neile ette lugeda.

Vestluse teemaks on küsimus: mis on teadmine? Kogu dialoog tegeleb selle küsimuse arutamisega, kusjuures Sokrates püüab lasta Theaitetosel esitada oma arusaamasid teadmise kohta ega esita enda õpetust sellest, mis teadmine on. Seega võib pidada dialoogi teiste hiliste dialoogide hulgas iseäranis sokraatiliseks.

Theaitetos pakub vastusena sellele küsimusele kolme määratlust: teadmine on taju (*[[aisthēsis]]*), teadmine on tõene arvamus (*[[doxa]]*), teadmine on tõene arvamus koos seletusega (*[[logos]]*). Kõik need määratlused osutuvad aga arutluse käigus järjepanu puudulikeks ning dialoog lõpeb ilma küsimusele vastust leidmata, st aporeetiliselt.

Arutluse raames käsitletakse taju seoses õpetusega sellest, et kõik on liikumises, arvamust seoses eelneva õpetusega, oleva tunnetamise võimalikkuse tingimusi, arvamust seoses mõtlemisega (dianoia) ning vale arvamuse (*pseudēs doxa*) võimalikkust seoses mõtlemisega.  Kirjeldatakse ka *logose* struktuuri.

Dialoog lõpeb Sokratese osutusega, et ta peab nüüd minema kohtuma arhondiga talle esitatud süüdistuse asjus. Järelikult on dialoogi fiktiivne toimumise aeg natuke enne "Apoloogia" toimumist ja dialoog "Euthyphron" peab toimuma vahetult peale "Theaitetost", kuna see toimub teel arhondi juurde.

Dialoogi sisuliseks jätkuks on dialoog "Sofist", mille "toimumises" "Theaitetoses" kokku lepitakse, kusjuures dialoog toimub "Theaitetose" vestlusele järgneval päeval. Dialoogis viidatakse ka "Parmenidesele", mis sisaldab Sokratese noorpõlvekohtumist Parmenidesega. "Sofistile" järgneb omakorda dialoog "Riigimees".

## Kirjandus
* Toomas Lott, "Vahatahvel ja eksitus "Theaitetoses"" – Vikerkaar 2009, nr 10/11, lk 84–92
* Theaeitetose dialoog inglise keeles
Läbilöögitugevus

**Läbilöögitugevus** on dielektriku (isoleeraine) elektrilist tugevust iseloomustav suurus, mis arvuliselt võrdub pingega  U , mille korral ühikulise paksusega dielektrikukihis tekib läbilöök:
:  E = , 
kus  d  on dielektrikukihi paksus.

Läbilöögitugevust  E   väljendatakse enamasti kilovoltides millimeetri kohta.

Isoleermaterjalide läbilöögitugevust kasutatakse seadme lubatava pinge määramiseks.

Läbilöögitugevus pole konstantne suurus, vaid sõltub peale aine eriomaduste ka keskkonnatingimustest. Isoleermaterjalide läbilöögitugevuse määramise metoodika on toodud Euroopa Liidu standardisarjas IEC 60243. 

## Mõnede ainete läbilöögitugevus
*klaas vähemalt 8 kV/mm
*portselan 20 kV/mm
*kvartsklaas 25–40 kV/mm
*polüvinüülkloriid (PVC) 30 kV/mm
*polüstürool 20–55 kV/mm
*polütetrafluoroetüleen (PTFE) 18–105 kV/mm
* vilk kuni 60 kV/mm
*trafoõli (kuivatatud) 5–30 kV/mm
*destilleeritud vesi 65–70 kV/mm
*kuiv õhk (normaalrõhul) vähemalt 1 kV/mm
*kõrgvaakum 20–40 kV/mm (sõltuvalt elektroodide kujust)

## Vaata ka
* Läbilöök

## Viited

## Välislingid
* Materjali elektriline tugevus
Normaalelastsusmoodul

**Normaalelastsusmoodul** ka **Youngi moodul** (tähis *enamasti E*, vahest *Y*) on suurus, mis näitab elastses olekus materjali mingi normaalpinge korral vastupanu normaali suunalisele deformatsioonile. Normaalelastusmoodul see avaldub normaalpinge ja normaalmoonde kaudu kujul:

:
E = \frac{\sigma}{\varepsilon}


kus **<math>\sigma</math>** on normaalpinge, **<math>\varepsilon</math>** on normaalmoone.

Normaalelastsusmoodul iseloomustab materjal jäikust. Jäikus on keha võime avaldada välisjõu deformeerimisele vastupanu keha materjali elastsuspiiri ulatuses. 

: E = \frac{\mbox {normaalpinge}}{\mbox {normaalmoone}} = \frac{\sigma}{\varepsilon}= \frac{F/S}{\Delta l/l_0} = \frac{F l_0} {S \Delta l} 

kus

:F on rakendatud jõud;
:S on pind, millele mõjub koormus;
:Δl on keha pikkuse muutus;
:l0 on keha algne pikkus.

Mõõtühik:
  
:1\;{ \text{N} \over \text{m}^2}=1\;\text{Pa}

## Normaalelastusmoodulite väärtusi

## Vaata ka
*Elastsusmoodul
Teim

**Teim** ehk **teimimine** on standardtingimustel tehtav katse materjali mingi karakteristiku määramiseks. 

Mingi materjali tugevus- ja jäikusarvutusi on võimalik kontrollida ainult teimimisel. Teimimine toimub silindri- või nelinurkse ristlõikega katsekehaga ehk teimikuga. Teimi käigus katsekeha puruneb, seetõttu kutsutakse teimimist mõnikord ka **purustavaks kontrolliks**. 

Eesti kõige täiuslikum teimimislabor asub Tallinna Tehnikaülikoolis.

## Teimide liigid
*tõmbeteim
*surveteim
*paindeteim
*väändeteim
*väsimusteim
*liigpingeteim

## Vaata ka
*katse
Proportsionaalsuspiir

**Proportsionaalsuspiiriks** \sigma_{pr} nimetatakse suurimat pinget, milleni materjal praktiliselt allub Hooke'i seadusele ehk pinge ja moone on proportsionaalsed. Alates proportsionaalsuspiirist kaotab Hooke'i seadus oma kehtivuse. Kui teimi käigus viiakse pinge katsekehas proportsionaalsuspiirini siis tekivad temas esimesed plastsed deformatsioonid, ehk teisisõnu – keha, mis ületab proportsionaalsuspiiri ei taasta enam oma kuju.

## Vaata ka
* elastsuspiir
* voolepiir

## Viited
Bauschingeri efekt

**Bauschingeri efekt** on mõiste tugevusõpetusest, milleks nimetatakse plastse metalli voolavuspinge vähenemist vastassuunalisel plastsel eeldeformeerimisel. Sisuliselt on Bauschingeri efekti puhul tegemist materjali kalestamisega.

## Vaata ka

*kalestamine
Positiivne sisepind

**Positiivne sisepind** on mõiste tugevusõpetusest, milleks nimetatakse pinda, kui ta välisnormaali suund ühtib koordinaattelje positiivse suunaga.

## Vaata ka

*negatiivne sisepind
RheinEnergieStadion

**RheinEnergieStadion**, tuntud ka nimega *Müngersdorfer Stadion*, on jalgpallistaadion Kölnis Nordrhein-Westfaleni liidumaal Saksamaal. Staadion on Bundesligas mängiva 1. FC Kölni kodustaadion, ja see oli ka 2006. aasta maailmameistrivõistluste üheks mängude toimumise kohaks.

Algne Müngersdorfer Stadion valmis 1923. aastal ligi 80 000 pealtvaatajat mahutavaks, olles tollel ajal Saksamaa suurim staadion. 1974. aasta jalgpalli MM-iks oli plaan ehitada täiesti uus staadion, mis aga suurte kulutuste tõttu ei teostunud. Vana staadion otsustati siiski selle aja nõuetele vastavalt uuendada. Ümberehitustööd said valmis 1975. aastal ja selle tulemusena tuli Müngersdorfer Stadionist esimene pealtvaatajate kohal kaetud katusega staadion Saksamaal.

Kui Saksamaa sai uuesti jalgpalli MM-i korraldamisõigused, ei tahtnud Köln jälle ilma jääda võimalusest olla osaline MM-mängudel. Otsustati ehitada uus staadion ilma jooksuradateta ja 51 000 pealtvaataja tarbeks. Ehitus- ja lammutustööd toimusid saksa täpsusega, mis võimaldas 1. FC Kölni mängudel toimuda ka ehitustööde ajal. Uus 2003. aastal valminud staadion läks kokku maksma 117,5 miljonit eurot ja rahastamine toimus RheinEnergie AG-le nimeõiguse rentimise tulemusena.

Rahvusvaheline Olümpiakomitee premeeris staadioni 2005. aastal pronksmedaliga kui ühte maailma parimat spordiareeni.

2006. aasta MM-il mängiti staadionil viis mängu, millest neli olid alagrupimängud ja üks kaheksandikfinaal.

## Välislingid

* Koduleht
* Staadioni tutvustus
* Staadioni juht
Vektoriaalne suurus

**Vektoriaalne suurus** ehk **vektorsuurus** on füüsikaline suurus, mille väljendamiseks on lisaks arvväärtusele vaja näidata ka suund kolmemõõtmelises ruumis (koordinaadistikus). Viimase omaduse poolest erineb vektoriaalne suurus skalaarsest suurusest.

Vektoriaalsed on näiteks kinemaatika suurused kiirus ja kiirendus, dünaamika suurused jõud, impulss ja pöördemoment ning väljatugevuse suurused elektrivälja tugevus ja magnetvälja tugevus.

Vektorsuurusi tähistatakse noolega tähise kohal (\vec v, \vec F) või kasutatakse paksu kirja (\mathbf v, \mathbf F). Kui vektorsuuruse tähis on harilikus kaldkirjas (v, F), siis tähistab see vektori moodulit, s.o suuruse absoluutväärtust (v= |\vec v|, F= |\vec F|).

Vektorsuurust kirjeldatakse sageli ristkoordinaatidega, s.o arvväärtustega, mis määravad vektori suuna ja pikkuse (tasapinnal või ruumis).

## Vaata ka
* Skalaarne suurus
Tangentsiaalpinge

**Tangentsiaalpinge** ehk **nihkepinge** on lõikepinna sihis mõjuv pingekomponent.

Tangentsiaalpinge on vektoriaalne suurus, tähis \vec{\tau}. Kogupinge avaldub normaalpinge  \sigma ja tangentsiaalpinge \tau kaudu valemiga p= \sqrt { \sigma^2 + \tau^2 }. Kogupinget pole aga otstarbekas kehas mõjuvate pingete hindamiseks kasutada, sest paljud materjalid taluvad normaal- ja tangentsiaalpingeid erinevalt, mistõttu vaadeldakse neid eraldi.

Kui normaalpinged püüavad keha üksikuid osakesi lõikepinna normaali sihis lähendada või eemaldada, siis tangentsiaalpinged püüavad neid osakesi lõikepinnas üksteise suhtes nihutada. Seetõttu nimetatakse tangentsiaalpingeid ka nihkepingeteks.

## Vaata ka
*Pinge (mehaanika)
*Normaalpinge
Detmold

**Detmold** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal, Lippe kreisi halduskeskus.

## Ajalugu

Detmoldi on esmamainitud 783. aastal (*Theotmalli*). 1263. aastal sai linnaõigused. 

Detmold oli 1918. aastani Lippe vürstiriigi pealinn.

## Välislingid

* Detmoldi koduleht
19

**19. aasta** pKr 

## Sündmused
* Tiberius ajas egiptlased Roomast välja ja deporteeris 4000 juuti Sitsiiliast

## Sündinud
* Tiberius Gemellus, Tiberiuse pojapoeg 

## Surnud
* Germanicus, rooma kindral
Red Bull Arena (Leipzig)

**Zentralstadion** on staadion Saksamaal Leipzigis. Staadionis peavad osa oma kodumängudest jalgpalliklubid FC Sachsen Leipzig ja 1. FC Lokomotive Leipzig, hooajast 2010/11 kolib sinna ka RB Leipzig, kes kavatseb nimetada staadioni ümber **Red Bull Arena**ks.

Algne staadion avati 1956. aastal ja see oli 100 000 kohaga Saksamaa suurim. Leipzigi linn otsustas 1997. aastal aja nõuetele enam mitte vastanud rajatise asendada väiksema ja kaasaegsemaga. Uus 44 345-kohaline staadion valmis nelja-aastase ehitustöö järel 2004. aastal, seal on peale jalgpallikohtumiste peetud ka kontserte ja jumalateenistusi.

Staadion oli ainus endise Saksa Demokraatliku Vabariigi territooriumil asuv 2006. aasta MM-i mängupaik. Seal peeti neli alagrupimängu ja üks kaheksandikfinaal. 

Staadion on osa spordikompleksist Sportforum Leipzig.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
*Staadioni juht
Max-Morlock-Stadion

**Max-Morlock-Stadion** ehk **Grundig Stadion** ehk **Stadion Nürnberg** ehk **Franken-Stadion** on jalgpallistaadion Saksamaal Nürnbergis, mis valmis 1928.

Enne 1991. aastat tunti staadioni nimega **Städtisches Stadion**. Alates märtsist 2006 on staadioni ametlik nimi *easyCredit-Stadion*, *German bank Norisbank AG*-le nimeõiguse müügi tulemusel. Staadion on Bundesliga klubi 1. FC Nürnbergi kodustaadion.

Bundesliga mängude ajal lubatakse staadioni tribüünidele kuni 46 780 pealtvaatajat (neile on seal 38 980 istekohta ja 7800 seisukohta). Minevikus, kui seisukohti oli rohkem, on tribüünidele ka rohkem rahvast lubatud. Staadioni juures on 15 000 parkimiskohta. VIP-alas on 800 kohta ja VIP-idele on ette nähtud 205 parkimiskohta.

Staadion rajati 1928. aastal.

Staadioni uuendati 2006. aasta jalgpalli MM-i tarbeks aastatel 2003–2005. Staadioni ehitustööd maksid 56 miljonit eurot ja staadion mahutab 47 559 pealtvaatajat.

MM-võistlustel peeti staadionil viis mängu, millest neli olid alagrupi- ja üks kaheksandikfinaali mäng.

## Välislingid

*Koduleht
*Staadioni juht
*Infot ja pilte
Solid Edge

**Solid Edge** on projekteerimistarkvara arvutil mehaanikakoostude ja selle osade modelleerimiseks ning jooniste valmistamiseks. Esimene versioon Solid Edge'ist anti välja 1996. aastal. 2006. aasta juuni seisuga on väljas juba 18. versioon.

## Solid Edge'i keskkonnad

Et paremini jooniseid luua, on Solid Edge eraldatud iseseisvateks keskkondadeks. Iga keskkond on iseseisev, kuid omavahel on nad tihedalt integreeritud, muutes kergeks liikumise nende vahel.

Solid Edge'is on järgmised keskkonnad:

*Koostu keskkond (The Assembly Environments)
*Detaili keskkond (The Part Environment)
*Eskiisikeskkond (The Draft Environment)
*Lehtmetalli keskkond (The Sheet Metall Environment)
*Keevistoote keskkond (The Weldment Environment)
Jai Guru Deva Om

**Jai Guru Deva Om** on tänuavaldus vaimsele õpetajale sanskriti keeles. See lause esineb The Beatlesi laulus "Across the Universe" (1969).

Ansambel The Beatles oli omandanud transtsendentaalse meditatsiooni tehnika india vaimselt õpetajalt, Maharishilt. Guru Dev oli omakorda olnud Maharishi õpetaja. 

Tähe "a" sõna "Dev" lõpus lisas John Lennon, kuna seda oli kergem hääldada. Laulus "Across the Universe" lisati ka püha silp (mantra) "om". 

Väljend "Jai Guru Dev" [džei guru dev] on kasutusel transtsendentaalse meditatsiooni praktiseerijate hulgas. 

Üks tõlge sellele on "Tänan taevalikku õpetajat". 
 
***Jai** tähendab "ma loodan" või "tänan (kedagi)" aga ka "võitu".

***Guru** tähendab õpetajat.

***Dev** tähendab jumalat või taevalikku, antud kontekstis konkreetset õpetajat. 

***Om** või ohm on universumi tasakaal, püha silp või mantra.
Carson City

**Carson City** on linn USA-s, Nevada osariigi pealinn.  

Linn on nime saanud Kit Carsoni järgi. Linn on üks kolmest väljaspool Virginia osariiki asuvast maakonnavabast linnast USA-s. Enne 1969. aastat oli linn ka Ormsby maakonna keskus, kuid siis linn ja maakond liideti ning maakond likvideeriti. 

## Viited

## Välislingid

*http://www.carson-city.nv.us/
*http://www.carson-city.org/
Arretiir

**Arretiir** on seade kantavatel mõõteriistadel, mille abil saab mõõtemehhanismi liikumatult fikseerida, et see kandmisel või transportimisel ei vigastuks.

## Vaata ka

*Mõõteriist
*Mõõtemehhanism
Subjektifilosoofia

**Subjektifilosoofiaks** peetakse filosoofias mõtlemise viisi, mis võtab oma teoreetiliseks aluseks subjekti ja objekti seotud vastanduse. Subjektifilosoofiat seostatakse uusaja filosoofiaga, mis paneb aluse subjekti filosoofilisele käsitlusele.

Ajalooliselt esimeseks ja kõige esinduslikumaks subjektifilosoofiks võib pidada René Descartesi, kes rajab oma metafüüsika subjekti tõendatud teaduskindlusele. Järgnenud filosoofiline traditsioon alates Spinozast ja Kantist kuni Hegelini on käsitletav selle edasiarendusena.

20. sajandi filosoofias saab senine subjekti filosoofiline käsitlus problemaatiliseks Kierkegaardi ja Nietzsche filosoofias, uusaegne subjektikäsitlus põhistatakse uuelt eksistentsi käsitluses, mis on aluseks eksistentsifilosoofiale. Mõtlemise viis, mis võtab subjekti asemel aluseks eksistentsi ning on eelkõige iseloomulik 20. sajandi prantsuse filosoofiale, lähtub suuresti Husserli ja tema õpilase Heideggeri arusaamadest ning arendab neid oma huvides edasi.

## Vaata ka
*Subjektiivsus
*Objektiivsus
*Ratsionalism
*Empirism
*Transtsendentaalfilosoofia
Ennik

**Ennik** on **[[n-korteež|''n''-korteež]]**i või mõne selle erijuhu sünonüüm. 

Sõna "ennik" (vastena inglise sõnale *tuple*) on tuletatud tähe *n* hääldusest *enn* ja liitest *-ik* analoogia põhjal sõnaga "kolmik" selleks, et oleks võimalik rääkida korraga paaridest, kolmikutest, nelikutest jne, spetsifitseerimata arvu (*n* väärtust). 

Üldjuhul võib *n* olla mis tahes naturaalarv alates nullist.  

## Vaata ka
*järjend
*lõplik hulk
Nelson Cuevas

**Nelson** Rafael **Cuevas** Amarilla (sündinud 10. jaanuaril 1980 Asunciónis) on Paraguay jalgpallikoondise endine ründaja.

Cuevase karjäär algas Paraguay madalama liiga klubis Club Atlético Tembetary. 1998. aastal siirdus ta Argentina suurklubisse Club Atlético River Plate. 2004. aastal läks ta Mehhiko kõrgliigaklubisse Club América, kes laenas ta CF Pachucasse, kus ta tuli 2006. aastal Mehhiko meistriks. Selle järel naasis Cuevas Club Américasse.

Paraguay rahvuskoondises debüteeris Nelson Cuevas 29. juunil 1999 Boliivia vastu.
 
2002. aasta maailmameistrivõistlustel lõi Cuevas Paraguay kaks otsustavat väravat viimases alagrupikohtumises Sloveenia vastu. Mäng lõppes 3:1 võiduga ja viis Paraguay edasi kaheksandikfinaali.

Cuevas osales ka 2006. aasta maailmameistrivõistlustel, kus lõi ühe värava viimases alagrupimängus Trindidadi ja Tobago vastu. Mäng lõppes võiduga 2:0.

Cuevas lõpetas koondisekarjääri 2007. aastal Ta mängis koondises 41 korda ja lõi 6 väravat.

## Isiklikku

Nelson Cuevas on 174 cm pikk ja kaalub 69 kg.
Nikola Žigić

**Nikola Žigić** (serbia keeles Никола Жигић; sündinud 25. septembril 1980 Bačka Topolas Vojvodinas) on Serbia jalgpallikoondise endine ründaja.

2007. aastal valiti ta Serbia aasta jalgpalluriks.

## Koondisekarjäär

Žigić valiti kaks korda Serbia ja Montenegro parimaks mängijaks (2003, 2005). Hoolimata heast esinemisest liiga mängudes pääses ta rahvuskoondisse alles 2004. aastal.

2006. aasta maailmameistrivõistluste valikturniiri otsustavas mängus Hispaania meeskonna vastu tegi ta viigivärava ja mäng lõppes 1:1. 

Rahvuskoondises debüteeris Žigić 31. märtsil 2004, kui mängiti Norra meeskonnaga. Kokku mängis ta koondises 57 korda ja lõi 20 väravat.

## Klubid

* TSC Bačka Topola (1998–2001)
* FK Mornar (2001–2002)
* FK Kolubara (2002)
* FK Crvena Zvezda (2002–2006)
* Racing de Santander (2006–2007)
* Valencia CF (2007–2010)
* Birmingham City (2010–2015)

## Isiklikku

Nikola Žigić on 202 cm pikk ja kaalub 96 kg.

## Välislingid
* Nikola Žigić
* Info 2006 MM-i kodulehel
Serbia ja Montenegro jalgpallikoondis

**Serbia ja Montenegro jalgpallikoondis** oli Serbia ja Montenegro rahvuskoondis jalgpallis. 

Koondis on osalenud kahel korral MM-võistluste finaalturniiridel (1998 Jugoslaavia nime all ja 2006).

Koondise põhivormiks oli sinine särk, valged püksid, punased põlvikud, varuvormi moodustasid valge särk, sinised püksid, valged põlvikud.

## Jalgpalliliit
**Aadress:** 35, Terazije, P.O. Box 263 YU-11000 Belgrad 

**President:** Tomislav Karadžić

**[[FIFA]] liige:** 1919

**[[UEFA]] liige:** 1993

## Saavutused
*1960 – **olümpiavõitja** (Jugoslaavia nime all)
*1987 – juunioride MM-i võitja

## Vaata ka
*Serbia ja Montenegro jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
*Serbia jalgpallikoondis
*Montenegro jalgpallikoondis

## Välislingid
*Koduleht
51

**51. aasta**

Sajandid: 1. sajand eKr - **[[1. sajand]]** - 2. sajand

Aastakümned: 0. aastad 10. aastad 20. aastad 30. aastad 40. aastad - **[[50. aastad]]** - 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad 

Aastad:  46 47 48 49 50 - 51 - 52 53 54 55 56

----

## Sündmused

* Caratacus, briti keltide pealik võeti kinni ja viidi Rooma.

## Sündinud

* 24. oktoober – Domitianus, Rooma keiser

## Surnud

*...
Durango osariik

**Durango osariik** on osariik Mehhiko loodeosas. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 1 832 650, millega on see Mehhiko osariikide seas 25. kohal. Osariigi pindala on 123 575 km², millega on see neljandal kohal. Rahvastikutiheduse poolest (14,8 in/km²) on see Mehhikos Baja California Suri osariigi järel tagantpoolt teine.

Osariigi paikneb Mehhiko kiltmaa loodeääres, kus see kohtub Lääne-Sierra Madre mäeahelikuga. Durango osariik on merepiirita ning see piirneb viie osariigiga: Chihuahua, Coahuila, Zacatecase, Nayariti ja Sinaloa osariik.

Osariigi suurim linn on pealinn Victoria de Durango, kus elas 2020. aastal 616 068 inimest ehk ligi kolmandik osariigi rahvastikust. Teised suurimad linnad on veel Gómez Palacio (301 742 elanikku) ja Ciudad Lerdo (96 243 elanikku).

## Ajalugu

Durango sai 22. mail 1824 Mehhiko 17. osariigiks.

## Haldus
Durango osariik on jagatud 39 kohaliku omavalitsuse üksuseks (*municipios*). Iga kolme aasta järel valivad omavalitsuste elanikud munitsipaalpresidendi (*presidente municipal*), kes juhib samal ajal valitud munitsipaalnõukogu (*ayuntamiento*), mis vastutab kõikide avalike teenuste olemasolu eest.
Brandenburg (linn)

**Brandenburg** on kreisivaba linn Saksamaal Brandenburgi liidumaal. Asub Haveli jõe ääres, 70 km Berliinist läänes.

## Ajalugu

948. aastast on Brandenburg piiskopilinn. 983–1150 oli linn slaavlaste valduses.

## Linnaosad

Linna haldusala jaguneb Brandenburgi linnaks ning Gollwitzi, Göttini, Kirchmöseri, Klein Kreutz/Saaringeni, Mahlenzieni, Plaue, Schmerzke ja Wusti linnaosaks.

## Vaata ka

*Brandenburgi värav

## Viited

## Välislingid

*Brandenburgi koduleht
Anaheim Ducks

**Anaheim Ducks** (22. juunini 2006 **The Mighty Ducks of Anaheim**) on elukutseline jäähokimeeskond, mis treenib Ameerika Ühendriikide California osariigis Los Angelese lähistel. Meeskond mängib NHL-i Läänekonverentsis Vaikse ookeani divisjonis.

## Mängijad
*Seisuga 11. detsember 2025*

## Üldist
:Asutatud: 1993
:Koduväljak: Arrowhead Pond of Anaheim ("The Pond").
:Särgid: kodus – must koos kuldse, valge ja oranži triipudega (nagu ka kujutatud meeskonna logol). Logo asetseb särgi keskel. Võõrsil – valge särk koos kuldse, musta ja oranži triibuga. Logo on sama mis kodusärgil.
:Konverentsi meistritiitleid: 1 (2002–03)
:Stanley karika finaale: 1 – 2002–03 (kaotati New Jerseyle 3–4)
:Rivaalid: Los Angeles Kings, San Jose Sharks, Phoenix Coyotes, Dallas Stars, Calgary Flames.
:Maskott: Wild Wing.

## Hooajad
M = mänge, V = võite, K = kaotusi, VK = viike, LK = lisaaja kaotused, Pt = punkte, VV = väravaid löödud, VA = väravaid antud, KM = karistusminuteid*

:<sup>1</sup> Hooaega lühendati [[1994-95 NHL tööseisakule|1994–1995 NHL-i tööseisaku]] tõttu.
:<sup>2</sup> Hooaeg tühistati [[2004-05 NHL tööseisakule|2004–2005 NHL-i tööseisaku]] tõttu.

== Märkimisväärsed mängijad ==
=== Kaptenid ===
*[[Troy Loney]] 1993–94
*[[Randy Ladouceur]] 1994–96
*[[Paul Kariya]] 1996–2003
*[[Teemu Selänne]] 1997–98 (oli kapten Kariya vigastuse ajal)
*[[Steve Rucchin]] 2003–05
*[[Scott Niedermayer]] 2005–2010
*[[Ryan Getzlaf]] (2010–)

== Igavikustatud särginumbrid ==
* *'8**   [[Teemu Selänne]]
* **9**   [[Paul Kariya]]
* **27**   [[Scott Niedermayer]]
* **99*'   [[Wayne Gretzky]] (ei kasutata NHL-is enam kunagi)

=== Esimese ringi drafti valikud ===
* [[1993]]: [[Paul Kariya]] (4)
* [[1994]]: [[Oleg Tverdovsky]] (2)
* [[1995]]: [[Chad Kilger]] (4)
* [[1996]]: [[Ruslan Salei]] (9)
* [[1997]]: [[Mikael Holmqvist]] (18)
* [[1998]]: [[Vitaly Vishnevski]] (5)
* [[1999]]: –
* [[2000]]: [[Alekdei Smirnov]] (12)
* [[2001]]: [[Stanislav Chistov]] (5)
* [[2002]]: [[Joffrey Lupul]] (7)
* [[2003]]: [[Ryan Getzlaf]] (19) & [[Corey Perry]] (28)
* [[2004]]: [[Ladislav Smid]] (9)
* [[2005]]: [[Bobby Ryan]] (2)
* [[2006]]: [[Mark Mitera]] (19)

=== Resultatiivsemad mängijad ===
Need on 10 resultatiivsemat mängijat Ducksi ajaloos. Statistikat uuendatakse pärast iga hooaega.


M = mängud, V = väravad, S = söödud, Pt = punktid*

## Anaheim Ducksi rekordid
*Enim väravaid hooajal: Teemu Selänne, 52 (1997–98)
*Enim sööte hooajal: Paul Kariya, 62 (1998–99)
*Enim punkte hooajal: Teemu Selänne, 109 (1996–97)
*Enim karistusminuteid hooajal: Todd Ewen, 285 (1995–96)
*Enim punkte hooajal kaitsja poolt: Scott Niedermayer, 63 (2005–06)
*Enim punkte hooajal uustulnuka poolt: Chris Kunitz, 41 (2005–06)
*Enim võite hooajal (väravavaht): Jean-Sebastien Giguere, 34 (2002–03)
*Enim nullimänge hooajal (väravavaht): Jean-Sebastien Giguere, 8 (2002–03)

## Saavutused
*Stanley karika võidud (1):
**2006–07
*Konverentsi võidud (2):
**2002–03, 2006–07
*Divisjoni võidud (6):
**2006–07, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17

## Välislingid

* http://nhl.com/ducks (inglise keeles)

## Viited
Provence-Alpes-Côte d'Azur

**Provence-Alpes-Côte d'Azur** on piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa kaguosas Vahemere kaldal. Piirneb idas Itaaliaga.

Piirkond jaguneb järgmisteks departemangudeks: 
#Alpes-de-Haute-Provence
#Alpes-Maritimes
#Bouches-du-Rhône
#Hautes-Alpes
#Var
#Vaucluse.

## Viited

## Välislingid

* Piirkonna koduleht
Valitsusasutus

**Valitsusasutus** on riigi eelarvest finantseeritav asutus, millele seadusega või seaduse alusel on antud põhiülesandeks täidesaatva riigivõimu teostamine.

Eesti valitsusasutused on:
*ministeeriumid ja riigikantselei;
*ametid ja inspektsioonid ning nende kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused;
*muud seadusega ette nähtud valitsusasutused.

Ka maavalitsused olid, enne nende tegevuse lõpetamist, valitsusasutused. 

## Välislingid
* Kehtiv Vabariigi Valitsuse seadus
Rafael Márquez

**Rafael Márquez Álvarez** (sündinud 13. veebruaril 1979 Zamoras) on Mehhiko endine jalgpallur, kaitsja.

Klubikarjääri jooksul mängis ta sellistes tippklubides nagu AS Monaco, Barcelona ja New York Red Bulls.

Márquez tuli Barcelona meeskonnas neli korda Hispaania meistriks ja võitis ka kaks Meistrite Liigat.

## Klubikarjäär

### Algusaastad
Márquez alustas karjääri Mehhiko kõrgliiga klubis Atlas de Guadalajara.

Ta mängis Atlases kolm hooaega, enne kui siirdus Prantsusmaa kõrgliiga klubisse AS Monaco. 

Monacoga tuli Márquez 1999–2000 hooajal Prantsusmaa meistriks ning võitis 2002–03 hooajal Prantsusmaa liigakarika. 

### Barcelona

Hooajal 2003–04 siirdus Márquez Hispaania kõrgliiga klubisse Barcelona.

Barcelonas mängides tuli ta hooaegadel 2004–05 ja 2005–06 Hispaania meistriks ja võitis mõlemal korral ka Hispaania superkarika. Márquez aitas Barcelona võita 2006. aasta Meistrite Liiga finaalmängu. 

2008–09 hooajal võitis ta Kataloonia klubiga nii La Liga, Copa del Rey kui ka Meistrite Liiga.

## Koondisekarjäär
Márquez debüteeris rahvuskoondises 5. veebruaril 1997, kui mängiti Ecuadoriga. 

Mehhiko koondisega on ta võitnud 1999. aasta Konföderatsioonide karika ning 2003. ja 2011. aasta Gold Cupi. 

Tema viimaseks koondisemänguks jäi 2018. aasta maailmameistrivõistluste kaheksandikfinaal Brasiilia vastu.

Ta mängis koondises 146 korda ja lõi 19 väravat.

## Saavutused

### Klubid
; Monaco
* Ligue 1: 1999–2000
* Coupe de la Ligue: 2002–03
* Trophée des champions: 2000
; Barcelona

* La Liga: 2004–05, 2005–06, 2008–09, 2009–10
* Copa del Rey: 2008–09
* Hispaania superkarikas: 2005, 2006, 2009
* UEFA Meistrite Liiga: 2005–06, 2008–09
* Euroopa superkarikas: 2009
* Jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused: 2009
; New York Red Bulls
* MLS-i Idakonverentsi põhihooaeg: 2010
; León
* Liga MX: Apertura 2013, Clausura 2014

### Rahvuskoondis
; Mehhiko jalgpallikoondis
* Konföderatsioonide karikas: 1999
* CONCACAF Gold Cup: 2003, 2011
* CONCACAF Cup: 2015

## Isiklikku

Rafael Márquez on 182 cm pikk ja kaalub 74 kg.

## Viited

## Välislingid
Akvitaania

**Akvitaania** oli piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa edelaosas Biskaia lahe kaldal.

Piirkond jagunes viieks departemanguks: Dordogne, Gironde, Landes, Lot-et-Garonne ja Pyrénées-Atlantiques.

Piirkond hõlmas ka Põhja-Baskimaad.

2016. aastal liideti Akvitaania, Limousini ja Poitou-Charentesi piirkond Uus-Akvitaania piirkonnaks.

## Ajalugu

Akvitaania  (*Gallia Aquitania*) oli Rooma provints, mis ulatus Püreneedest Garonne'i jõeni. Augustus laiendas Akvitaania ala Loire'i jõeni. 4. sajandil jagati Akvitaania kolmeks provintsiks. 

Keskajal oli piirkonnas Frangi, Inglise ja hiljem Prantsuse kuningate ülemvõimu all olnud Akvitaania kuningriik ja Akvitaania hertsogkond, Akvitaania hertsogite võimu all.

File:Map Gallia Tribes Towns.png|Gallia alad aastal 58 eKr
File:Roman Empire 125.png|Rooma impeeriumi provints *Gallia Aquitania* keiser Hadrianuse (117–38), valitsemisajal
File:Europe 533-600.jpg|Akvitaania 6. sajandil Frangi riigis
File:Map France 1030-fr.svg|Akvitaania hertsogkond 11. sajandil
Pilt:France 1154 Eng.jpg|Prantsusmaa kaart aastal 1154
File:France 1154 Eng newAnnotation fullRes 2.jpg|Akvitaania hertsogkond 12. sajandil


## Viited
Ülem-Normandia

**Ülem-Normandia** oli piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa põhjaosas.

Piirkond jagunes kaheks departemanguks: Eure ja Seine-Maritime.

2016. aastal liideti Ülem- ja Alam-Normandia piirkond Normandia piirkonnaks.

## Viited
Alam-Normandia

**Alam-Normandia** oli piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa põhjaosas.

Piirkond jagunes kolmeks departemanguks: Calvados, Manche ja Orne.

2016. aastal liideti Alam- ja Ülem-Normandia piirkond Normandia piirkonnaks.

## Viited
Normandia

**Normandia** (prantsuse *Normandie*) on ajalooline piirkond Prantsusmaa põhjaosas La Manche'i ääres.

10. sajandil moodustati Normandia hertsogkond.

1956. aastal jaotati Normandia kaheks haldusüksuseks: Alam-Normandiaks ja Ülem-Normandiaks. 2016. aastast on nad ühendatud Normandia piirkonnaks, mille pindala on 29 906 km² ja elanike arv 3 327 966. Piirkonna keskused on Rouen ja Caen. Piirkonna prefektuur on Rouenis, nõukogu peakorter Caenis.

Normandia koosseisu on kuulunud ka Kanalisaared.

Suuremad jõed on Seine, Orne, Vire, Eure, Risle, Robec, Touques ja Couesnon.

6. juunil 1944 toimus Normandia dessantoperatsioon, mis kujutas endast teise rinde avamist Saksamaa poolt okupeeritud Euroopas.

## Välislingid
Max Payne

**"Max Payne"** on kolmanda vaate tulistamise tüüpi arvutimäng, mille töötas välja Soome firma Remedy Entertainment, produtseeris 3D Realms ja avaldas Gathering of Developers 2001. aasta juulis. Mängu versioonid Microsoft Xboxi ja Sony PlayStation 2 jaoks avaldas Rockstar Games. Macintoshi versiooni avaldas aastal 2002 MacSoft Põhja-Ameerikas ja Feral Interactive mujal maailmas.

Populaarsele mängule järgnes 2003. aastal "Max Payne 2: The Fall of Max Payne".

## Välislingid
* Max Payne – ametlik lehekülg
* Max Payne – juhendid – ametlik lehekülg
* Max Payne: Payne & Redemption – The Independent Film – ametlik lehekülg
* Max Payne – modid ja juhendid
Pinge (mehaanika)

**Pinge** ehk **mehaaniline pinge** on pideva keskkonna mehaanikas füüsikaline suurus, mis iseloomustab tahkise mõttelisel tasapinnal – lõikepinnal – mõjuva sisejõu intensiivsust. Sisejõu tekkimise põhjuseks on mingi välismõju (mingil viisil mõjuv jõud, temperatuuri muutus). Pinge on kõige üldisem sisejõudu kirjeldav mõiste ja selle kasutusele võtmine tekitas murrangu tugevusõpetuse arengus.

Mehaanilise pinge mõõtühik on paskal (Pa). Tavapärastes rakendustes on tihti huvipakkuvad pinged paskalist mitu suurusjärku suuremad ja seetõttu kasutatakse paskali asemel mega- ja gigapaskalit (MPa ja GPa)

## Liigitus
Mõjuva jõu suuna järgi eristatakse kaht liiki pinget:
* **normaalpinge**, tähis \sigma (sigma), mõjub keha (nt ehitise- või masinaelemendi) lõikepinnale selle normaali sihis (risti pinnaga);
*  **tangentsiaalpinge** ehk **nihkepinge**, tähis \tau (tau), mõjub piki lõikepinda (täpsemalt piki puutepinda ehk keha vaadeldavat punkti läbivat tasandit).

Kui lõikepinnale mõjuv normaaljõud püüab pinda kehast eemaldada, on tegemist **tõmbepingega**, kui normaalpinge surub pinda keha poole, siis **survepingega**.

Ehitustarindites (talades, plaatides, koorikutes) liigitatakse pingeid ka nendega seostuva sisejõu järgi:
***[[pikkepinge]]** (surve- või tõmbepinge) ja **[[paindepinge]]**, mis  on normaalpinged;
* **[[väändepinge]]** ja **[[lõikepinge]]**, mis on tangentsiaalpinged.

Tarindiosades tahtlikult tekitatud mehaaniline pinge on **[[eelpingestus |eelpinge]]**.

## Pingevektor
Keha mingis punktis valitseva pinge olemuse selgitamiseks lõigatakse keha seda punkti läbiva tasandiga mõtteliselt läbi ja  eraldatakse üks pool. Eraldatud poole mõju teisele poolele asendavad sisejõud. Kui keha mingi pinna A lõikepinnaelemendile  \text{d}A mõjub sisejõud  \text{d}\vec F, siis näiteks normaalpinge vektor \vec \sigma = \text{d} \vec F /  \text{d} A.

Pingevektor annab keha vaadeldavas punktis seda punkti läbivate erinevatele lõiketasanditele ka erinevad projektsioonid. Järelikult on pinge alati seotud nii keha punkti kui ka seda punkti läbiva pinnaelemendi orientatsiooniga. Niisiis, igal läbi mingi punkti asetatud lõikepinnal tekivad nii suuruselt kui ka suunalt erinevad pinged. Et selliseid pindu võime läbi ühe punkti panna lõpmatu hulga, siis ei saa rääkida üksnes pingest keha mingis punktis, vaid mõjuvate pingete hulgast (pingeseisundist) ehk pingusest selles punktis.

## Vaata ka
*Pingus

## Viited
Max Payne 2: The Fall of Max Payne

**"Max Payne 2: The Fall of Max Payne"** on Remedy Entertainmenti kolmanda vaate tulistamise tüüpi arvutimäng PC-arvutitele (Windows), Xboxile ja Playstation 2-le. "Max Payne 2" on mängu "Max Payne" jätk. Mängu arvutiversiooni avaldas Rockstar Games 15. oktoobril 2003, konsooliversioonid tulid hiljem.

## Välislingid
* "Max Payne 2" ametlik koduleht
* "Max Payne 2" foorumid
* Wikiquote – "Max Payne'i" tsitaadid
* "Max Payne 2" modid
* Payne Reactor
Pingus

**Pinguseks** nimetatakse tugevusõpetuses mingis punktis esinevate pingete koguhulka, mis esineb seda punkti läbivatel pindadel nende kõikvõimalikes asendites. Pingus näitab keha pingestatust mingis punktis.

Pingus on määratud kolmel suvalisel risttasapinnal mõjuvate pingetega.

## Vaata ka
*pinge
Servojuhtimine

**Servojuhtimine** ehk **järgiv juhtimine** on automaatjuhtimise moodus kahe mehaaniliselt seostamata masina või nende osa asendi või liikumise kooskõlastamiseks. Servojuhtimine võimaldab juhitaval seadmel toimida (järgida) vastavuses juhtiva seadme asendile või olekule. Juhtivaks seadmeks on tavaliselt programmseade, mis määrab juhitava seadme liikumise ajaliselt. Servojuhtimise korral antakse juhtsignaal võrdlevasse seadmesse, kus toimub tema võrdlemine juhitavalt seadmelt tuleva tagasisidesignaalina. (kiirus, jõud, asend). Võrdlev seade määrab erinevuse juhtsignaali ja tagasiside signaali vahel ja selle vahe väärtusest sõltuvalt rakendub täiturajam, mis muudab juhitava seadme olekut nii, et signaalide erinevus läheneks nullile s.o erinevus juhtsignaali väärtuse ja tagasiside signaali väärtuse vahel kaoks.

## Servojuhtimise eesmärk

Servojuhtimise eesmärk on täiturseadme ajami abil saadav tööd sooritav liikumine, mis järgib juhtseadmele tulevaid käske. Käsk täiturile võib oma olemuselt olla mehaaniline, elektriline, hüdrauliline või pneumaatiline. Juhtimisprotsess on pidev, see tähendab, et süsteem reguleerib ise oma tegevust ka siis, kui täiturseadmele mõjub väline häiriv tegur.

## Servojuhtimise kasutamine

Servojuhtimine leiab kasutamist tööstuslikes robotites, teisaldusseadmetes, töötlevatel masinatel jne. Tavaliselt nõutakse servojuhtimise süsteemilt kiiret ja täpset toimimist.

## Vaata ka
*automaatjuhtimine
*servoajam
*servomootor
Prokopjevsk

**Prokopjevsk** on linn Venemaal Kemerovo oblastis. Asub Aba jõe  ääres.

Prokopjevsk moodustati kahe küla liitmise teel 1918. aastal. Linnaõigused sai 1931. aastal.

Prokopjevsk on söekaevanduste ja masinatööstuse keskus.

## Elanike arv
* 218 900 (2005)
* 214 700 (2007)
* 213 200 (2009)

## Viited

## Välislingid

*http://prokopievsk.ru/
Sõmeru valla vapp

**Sõmeru valla vapp** on Lääne-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Sõmeru valla vapp.

Vapp kinnitati 22. aprillil 1993.

Rakvere vald ja Sõmeru vald ühinesid haldusreformi käigus 2017. aastal. Varasem Sõmeru valla vapp võeti kasutusele uue valla vapina.

## Vapi kirjeldus
Sinisel vapikilbil on vertikaalselt paiknev kuldne viljapea kahe kuldse ringi (kuldraha) vahel.

## Põhjendus
Vapikilbi sinine värv viitab Virumaa vapivärvile. Kuldne viljapea sümboliseerib viljakat maad ning paikkonna põhitegevusala – põllumajandust. Kuldrahad osutavad maapõuerikkustele (fosforiit, paas), samuti ümbruskonna aardeleidudele.

## Vaata ka
*Sõmeru valla lipp
*Rakvere valla vapp

## Välislingid
*Sõmeru valla sümboolika valla kodulehel
*Sõmeru valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Remedy Entertainment

**Remedy Entertainment** on Soome arvutimängutootja, mis asutati 1995 ning asub Soomes Espoo linnas.

Firma on tuntud eelkõige arvutimänguseeria Max Payne tootjana. 
14. mail 2010 valmis neil uus õudusmäng Alan Wake.

## Mängud
**[[Death Rally]]* – MS-DOS (1996), Windows (2009)
**[[Max Payne]]* – Windows, PlayStation 2, Xbox, Mac OS, Game Boy Advance (2001)
**[[Max Payne 2: The Fall of Max Payne]]* – Windows, PlayStation 2, Xbox (2003)
**[[Alan Wake]]* – Xbox 360 (2010), Windows (2012)
**[[Quantum Break]]* – Windows, Xbox One (2016)
**[[Control]]* – Windows, Playstation 4, Xbox One (2019)
**[[Alan Wake 2]]* – Windows, Playstation 5, Xbox Series X/S (2023)

## Välislingid
* Remedy ametlik koduleht (*inglise keeles*)
Diomedese hobused

**Diomedese hobused** olid vanakreeka mütoloogias Traakia kuninga Diomedese inimsööjad hobused, kelle äratoomine oli Heraklese kaheksas vägitöö. Argose kuningas Diomedes ei ole selle müüdi tegelane.

Hobuseid oli neli ja nad olid kõik märad. Diomedes toitis neid inimlihaga. Nende nimed olid Dinos, Lampos, Podargos ja Xanthos.

Herakles ajas hobused ära ja jättis nad siis oma abilise Abderose hoolde. Selle asemel sõid hobused Abderose ära. Siis sai Herakles väga vihaseks, tappis Diomedese ja söötis ta oma hobustele. Täis kõht tegi loomad rahulikuks, Herakles sidus neil suud kinni ja toimetas Eurystheuse juurde.

Herakles mattis Abderose auavalduste saatel maha ja haua lähedusse hiljem tekkinud linn nimetati Abderaks.

Ühe legendi järgi käskis Eurystheus hobused, kes olid täiesti rahulikuks muutunud ega söönud enam inimesi, Argosesse vabaks lasta. Teise legendi järgi tahtis ta nad Zeusile ohverdada, ent Zeus ei võtnud ohvrit vastu ja selle asemel saatis hundid, lõvid ja karud neid tapma.

Aleksander Suure hobune Bukephalos väideti põlvnevat Diomedese hobustest.

Zeus tõstis hobused taevasse. Need on Pegasuse alfa, beeta ja gamma ning Andromeeda alfa, mis moodustavad enam-vähem ruudu. Et nad ei looju kunagi, polnud neid võimalik tappa, vaid ainult kinni püüda. Teisest küljest paikneb veelgi lähemal poolusele Lohe, mille Perseus ilusasti maha lõi.