open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Klaasist loomaaed

***Klaasist loomaaed*** (*The Glass Menagerie*; 1944) on Tennessee Williamsi näidend.

Selle näidendiga sai Tennessee Williams maailmakuulsaks. 1950 teos ekraniseeriti.  

Näidend on nähtavasti kirjutatud autobiograafilistel motiividel.

## Sisu
*Klaasist loomaaia* tegelased on Amanda Wingfield, tema tütar Laura Wingfield ja poeg Tom Wingfield ning Laura eluaegne armastatu Jim O'Connor.

Amanda Wingfield on agressiivne naine, kes peab end Lõuna kaunitariks ja elab peenutsevat elu. Laura on häbelik ja introvertne, mille pärast ta teeb endale suuri etteheiteid. 

Jim O'Connor on keskkoolis populaarne noormees, kelle ümber tüdrukud tiirlevad ja keda kõik armastavad. Jim O'Connor kingib lõpuks Laurale suudluse, kuid jätab ta maha, teatades kihlusest teise naisega. Tom, kes on pere ainus ülalpidaja, lahkub vanematekodust, tundes sealjuures, et ta sellega reedab oma õe, nagu ka isa perekonna maha jättis ja reetis. Näidendis vihjatakse Tomi homoseksuaalsusele. Tomi kutsumus on kunstilooming, kuid ta on sunnitud elatist teenima laos jalanõudega tegeldes.

## Seos autori eluga
Amanda sarnaneb kirjaniku emaga, Laura tema õega ning Tom autori endaga. Williamsi õde oli vaimselt ebastabiilne ja veetis enamiku oma elust hullumajas. Williams jättis oma vaimselt haige õe saatuse hooleks, mille pärast ta end süüdistas. Williams oli homoseksuaalne. Williamsi isa, külm ja jõhker mees, oli kingakaupmees. Williams ise oleks nähtavasti tahtnud olla Jim O'Connori sarnane: ta tundis puudust inimeste armastusest. 

## Retseptsioon Eestis

Näidend ilmus eesti keeles 1976. aastal Jaak Rähesoo tõlkes koos teiste Tennessee Williamsi näidenditega. Uustrükk ilmus  kogumikus "20. sajandi näidendeid" II (2005).

Kaarin Raid  lavastas näidendi 1968. aastal diplomietendusena Moskvas Jermolova-nimelises teatris. 

1988. aastal lavastati näidend Ugala teatris. Laura osa mängis Kiiri Tamm, Tomi osa Arvi Mägi.

1994. aastal lavastas näidendi Eesti Draamateatris oma diplomilavastusena Allan Kress.

2015. aastal lavastas näidendi VAT Teatris Katariina Unt, kellele see oli esimene iseseisev lavastajatöö. Tegemist oli Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli 27. lennu bakalaureuselavastus, kus lisaks Katariina Undile mängisid Ester Kuntu, Karl Laumets ja Risto Vaidla.

Annika Namme on Tallinna Pedagoogikaülikoolis kirjutanud magistritöö *Ühendriikide Lõuna Tennessee Williamsi näidendites*, milles analüüsitakse ka *Klaasist loomaaeda*.

## Kirjandus
* Liidia Tsehhanovskaja, "Tennessee Williams ja plastiline teater" – Looming 1971, nr. 5, lk. 774–782
* Tennessee Williams. *Klaasist loomaaed ja teisi näidendeid*. Tõlkinud ja järelsõna: Jaak Rähesoo. Eesti Raamat,  Tallinn 1976
* Kadi Vanaveski, "Kes see keelab..." ("Klaasist loomaaia" lavastusest Rakvere Teatris, lavastaja Toomas Suuman, esietendus 18. novembril 1989) – TMK 1990, nr. 2, lk. 44–45 
* "20. sajandi näidendeid" II. Koostanud ja järelsõna: Monika Läänesaar; Avita, Tallinn 2005

## Välislingid

* Rimma Kretšetova Kaarin Raidi lavastusest
* Annika Namme magistritööst
* Näidendi analüüs inglise keeles
Deduktiivne loogika

**Deduktiivne loogika** uurib, mille poolest erinevad teistest arutlustest need arutlused, milles järeldus järeldub eeldus(t)est. Järelduse järeldumine eeldustest on üks viis, kuidas eeldused on järeldusele heaks põhjendiks.

Traditsiooniliselt eristatakse deduktiivset loogikat induktiivsest loogikast. Tänapäeval reserveeritakse sõna „loogika“ enamasti deduktiivse loogika tähistamiseks.
1884

**1884. aasta** (**MDCCCLXXXIV**) oli 19. sajandi 84. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 4. juuni (vkj 23. mai) – Eesti Üliõpilaste Seltsi lipu õnnistamine Otepääl – Eesti lipu päev alates 2004. aastast.
* 13. juuli (vkj 1. juuli) – avati vene õppekeelega Narva Tütarlaste Gümnaasium.
* 28. juuli (vkj 16. september) – Tartu Peetri kirik õnnistati sisse.
* Novembris avati Käsmu merekool.
* Ilmuma hakkas ajakiri Oma Maa.
* Umbes 10 eestlasest üliõpilast asutas Peterburi Eesti Üliõpilaste Seltsi.

## Sündmused maailmas
* 3. märts – ajaleht Revalsche Zeitung teatab, et Peterburis on moodi läinud elektrilised lipsunõelad (pisihõõglambid, mida toidetakse taskuskantavast galvaanielementide patareist). Isegi suhteliselt hästi valgustatud Nevskil on noorhärrade lambikesed kaugelt näha.
* 21. juuni – ajaleht Revalsche Zeitung teatab, et New Yorgis on asutatud Electric Girl Lighting Co., mis pakub peoürituste efektseks ja paindlikuks valgustamiseks pimedal ajal tüdrukuid, kelle kätele, peale jm on kinnitatud elektrilambid koguvalgustustugevusega 50–100 küünalt. Lambid saavad toidet kaasaskantavast galvaanielementide patareist. Äri olevat menukas.

## Sündinud
*5. jaanuar – Artur Toom, Vilsandi "linnukuningas"
*29. jaanuar – Juhan Aavik, eesti helilooja ja dirigent
*1. veebruar – Jevgeni Zamjatin, vene kirjanik
*6. veebruar – Marcel Cohen, prantsuse keeleteadlane
*12. veebruar – Johan Laidoner, eesti sõjaväelane ja riigitegelane, kindral
*26. veebruar – Nikolai Maim, eesti õigusteadlane
*28. veebruar – Ants Piip, eesti õigusteadlane ja poliitik
*16. märts – Aleksandr Beljajev, vene kirjanik
*12. aprill – Otto Meyerhof, biokeemik, Nobeli auhinna laureaat 1922
*29. aprill – John Peabody Harrington, Ameerika Ühendriikide keeleteadlane ja antropoloog
*8. mai – Harry S. Truman, USA 33. president 1945–1953
*12. september – Martin Klein, eesti maadleja
*7. august – Nikolai Triik, eesti kunstnik
*3. oktoober – Paul Pinna, eesti näitleja ja lavastaja
*11. oktoober – Eleanor Roosevelt, USA presidendi Franklin Delano Roosevelti abikaasa
*6. detsember – Itzhak Ben Zvi, Iisraeli president 1952–63

## Surnud

* 6. jaanuar – Gregor Mendel, austria munk, geneetika isa
* 19. märts – Elias Lönnrot, soome rahvaluulekoguja ja kirjanik (81)
* 31. juuli – Kiến Phúc, Annami keiser

## Viited
1882

**1882. aasta** (**MDCCCLXXXII**) oli 19. sajandi 82. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Aleksander III määras Liivimaal ja Kuramaal tehtava revisjoni (Manasseini revisjon) juhiks Nikolai Manasseini.
* Jaanuaris pidas Natalie Johanson-Pärna Eesti Kirjameeste Seltsis esimese eesti naisena avaliku kõne.
* 4. jaanuar (vkj 23. detsember) – ilmus Ado Grenzsteini ajalehe Olevik esiknumber.
* 1. aprill (vkj 20. märts) – Liivimaa kubermangus hakkas kehtima trükiasjade peavalitsuse kehtestatud varasemast rangem tsensuurikord.
* Aprillis-mais tegutses Liivimaal Manasseini revisjoni valitsuskomisjon.
* 25. aprill (vkj 13. aprill) – Balti kubermangude väeteenistuskomisjonide asjaajamiskeeleks kehtestati vene keel.
* 15. juuni (vkj 3. juuni) – Jaak Järve väljaandel ilmus ajalehe Virulane esiknumber.
* Suvel oli mitmes mõisas kasutusel hobuveol liikuv heinaniidumasin.
* 9. august – 28. september (vkj 28. juuli – 16. september) – Narvas toimus ülelinnaline tööliste streik.
* 28. september (vkj 15. september) – Rakveres mängiti esimest korda eestikeelset näitemängu Viru Eesti Seltsis Kalevipoeg, Juhan Kunderi kirjutatud “Mulgi mõistus ja tartlaste tarkus”.
* 8. oktoober (vkj 26. september) – avati Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi maja.

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündinud
* 25. jaanuar – Virginia Woolf, inglise kirjanik 
* 30. jaanuar – Franklin Delano Roosevelt, USA riigitegelane 
* 2. veebruar – James Joyce, iiri kirjanik
* 14. märts – Waclaw Sierpinski, Poola matemaatik
* 31. märts – Kornei Tšukovski, vene lastekirjanik, luuletaja ja tõlkija
* 23. mai – Jaan Vahtra, eesti kunstnik
* 24. juuli – Hans Rebane, Eesti diplomaat
* 31. august – Harry Porter, USA kõrgushüppaja
* 9. september – Tõnis Rotberg, Eesti sõjaväelane
* 29. oktoober – Jean Giraudoux, prantsuse kirjanik ja diplomaat
* 9. november – August Oswald Westren-Doll, eesti ja saksa pastor
* 11. detsember – Max Born, juudi päritolu saksa matemaatik ja füüsik
* 12. detsember – Akiba Rubinstein, Poola maletaja
* 16. detsember – Zoltán Kodály, ungari helilooja

## Surnud
*26. veebruar – Moritz Daniel Oppenheim, juudi päritolu saksa kunstnik
*19. märts – Carl Robert Jakobson, eesti ühiskonnategelane
*19. aprill – Charles Darwin, briti naturalist
*29. mai – Vassili Perov, vene maalikunstnik
*25. august – Friedrich Reinhold Kreutzwald, eesti kirjanik ja rahvaluule töötleja
*16. september – August Wilhelm Boström, endine Viljandi bürgermeister

## Viited
1881

**1881. aasta** (**MDCCCLXXXI**) oli 19. sajandi 81. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 27. jaanuar (vkj 15. jaanuar) – Heinrich von Neff immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonda.
* 21.–1. märts (vkj 9.–17. veebruar) – Riias toimus kubermangude põllumajanduskongress, kus osalesid ka eesti põllumeeste seltside saadikud. Saadikute eesotsas oli Carl Robert Jakobson, kes kongressil kaitses eesti väikepõllumeeste majanduslikke huvisid.
* Kevadel alustati Tallinna uue sadama ehitamist; valmis 1885.
*1. juuli (vkj 19. juuni) – 17 eesti seltsi esitas Aleksander III–le kollektiivmärgukirja, kus olid kirjas rahvusliku liikumise radikaalse suuna peamised poliitilised nõudmised.
* 5. juuli (vkj 23. juuni) – asutati Viljandi Kirjanduslik Selts.
* 7. august (vkj 26. juuli) – Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi majale pandi nurgakivi.
* 1. september (vkj 20. august) – avati Tallinna Peetri Reaalkool.
* 9. september (vkj 28. august) – Eesti Kirjameeste Seltsi uueks presidendiks sai Jakob Hurda asemel Carl Robert Jakobson. Juhi vahetus tõi kaasa selle, et seltsist lahkus terve rida rahvusliku ärkamisaja liikumise liidreid.
* 9. september (vkj 28. august) – Võrus asutati muusikaselts "Kannel".
* Narvas toimus Richteri skaala järgi 5–6-palline maavärin.
*Liivimaa ja Eestimaa kubermangus toimus üldine rahvaloendus. Eestlaste arv Eestis oli 893 558.

## Sündmused maailmas
*10. mai – Rumeenias krooniti esimene kuningas Carol I.
*1. september – William Thomson (Lord Kelvin) sedastas Maa energiaallikad ja osutas, et süsi võib otsa saada, mistõttu on vaja dekadentseks peetud tuuleenergiat siiski laiemalt kasutama hakata.

## Sündinud
*10. veebruar – Kenneth McArthur, Lõuna-Aafrika Vabariigi kergejõustiklane
*11. veebruar – Carlo Carrà, itaalia maalikunstnik
*25. märts – Béla Bartók, ungari helilooja
*28. märts – Martin Sheridan, USA kergejõustiklane
*6. aprill – August Maramaa, Viljandi linnapea
*4. mai – Aleksandr Kerenski, vene poliitik
*6. mai – Jaan Ruus, Virumaa rahvaülikooli juhataja
*30. juuli – Smedley Butler, USA merejalaväelane
*11. august – Aleksander Aberg, eesti maadleja
*29. september – Ludwig von Mises, majandusteadlane
*25. oktoober – Pablo Picasso, hispaania kunstnik
*5. november – Roman Nyman, eesti kunstnik
*28. november – Stefan Zweig, austria kirjanik
*?? – Aleksander Schneider, eesti tõstja ja maadleja

## Surnud

*9. veebruar – Fjodor Dostojevski, vene kirjanik
*13. märts – Aleksander II, Vene keiser
*19. september – James A. Garfield, USA 20. president
*17. detsember – Lewis Henry Morgan, USA etnoloog

## Viited
1886

**1886. aasta** (**MDCCCLXXXVI**) oli 19. sajandi 86. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
*Jaanuaris-aprillis alustasid Eestimaa mõisnikud spetsiaalsete laevadega lihaeksporti Tallinnast Londonisse.
*Mais hakati ehitama Tartu-Valga ja Pihkva-Valga-Riia raudteelõik.
* Juunis tegi Venemaa keisri vend Vladimir reisi Eesti- ja Liivimaal ning pärast reisi lõpus ütles ta Tartus, et keiser kavatseb Balti kubermangud tugevamalt siduda Venemaaga.
* 30. juuni – Venemaa siseministri asetäitja kinnitas Kuressaare Eesti Seltsi põhikirja.
* **Juulis** tegi Jakob Hurt ekspeditsiooni Setumaale, et koguda rahvaluulet.
* 31. august – toimus Kuressaare Eesti Seltsi esimene peakoosolek.
* 28. november (vkj 16. november) – Tartus avatakse Karl Ernst von Baeri mälestussammas.
* Tartus hakkas ilmuma ajaleht Postimees.

## Sündmused maailmas
* 23. juuli – Gottlieb Daimler leiutas neljarattalise auto.
* ............

## Sündinud
* 1. jaanuar – Anna Altleis, eesti näitleja
* 11. jaanuar – Oskar Eller, Eesti sõjaväelane ja Vabadussõja kangelane
* 14. jaanuar – Hugh Lofting, briti kirjanik
* 23. veebruar – Anna Raudkats, eesti rahvatantsupedagoog
* 2. märts – Friedebert Tuglas, eesti kirjanik
* 15. aprill – Nikolai Gumiljov, vene luuletaja
* 2. mai – Gottfried Benn, saksa arst, proosakirjanik, esseist ja luuletaja
* 22. juuni – Eduard Ermits, eesti vaimulik
* 6. juuli – Marc Bloch, Prantsusmaa ajaloolane
* 15. juuli – Karl Parts, Eesti sõjaväelane ja Vabadussõja väejuht
* 16. september – Hans Arp, maalikunstnik
* 29. september – Aleksander Pulk, eesti sõjaväelane
* 1. detsember – Rex Stout, USA kirjanik
* 22. detsember – Friedrich Mikkelsaar, eesti haridustegelane
* 24. detsember – Michael Curtiz, filmirežissöör

## Surnud
* 15. mai – Emily Dickinson, ameerika luuletaja
* 6. juuni – Robert Weisse, Tallinna rae eesistuja
* 13. juuni – Ludwig II, Baieri kuningas 
* 13. juuni – Bernhard von Gudden, saksa psühhiaater
* 14. juuni – Aleksandr Ostrovski, vene näitekirjanik
* 29. juuni – Adolphe Monticelli, prantsuse maalikunstnik
* 21. juuli – Karl von Piloty, saksa maalikunstnik
* 31. juuli – Ferenc Liszt, ungari helilooja ja pianist
* 11. august – Lydia Koidula, eesti kirjanik
* 21. oktoober – José Hernández, Argentina kirjanik

## Viited
1885

**1885. aasta** (**MDCCCLXXXV**) oli 19. sajandi 85. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Aprillis-mais valiti Eestimaa kuberneriks range slavofiil vürst Sergei Šahhovskoi ja Liivimaa kuberneriks kindral Mihhail Zinovjev.
* Augustis tagandati ametikohalt Tallinna ja Riia linnapea, kes keeldusid kasutama vene keelt asjaajamiskeelena.
*26. september (vkj 14. september) – ilmus Venemaa Ministrite Komitee asjadevalitsuse ringkiri, mis sätestas Balti kubermangudes venekeelse asjaajamise ja kirjavahetuse.
* Novembris sai Venemaa justiitsministriks Nikolai Manassein, kes pidi kehtestama Vene kohtu- ja politseikorralduse Balti kubermangudes.
* 10. detsember (vkj 28. november) – Eestimaa, Liivimaa ja Kuramaa luteri usu talurahvakoolid ja õpetajate seminarid allusid nüüdsest Venemaa Rahvahariduse Ministeeriumile.
* Ilmuma hakkas "Laulu- ja mängu-leht".
* Ilmus Juhan Kunderi kirjutatud näidend "Kroonu onu".
* Peterburi Jaani kiriku juurde loodi Eesti Kooli Selts.

## Sündmused maailmas
* 5. september – kütusetankuri leiutaja Sylvanus Bowser müüs oma esimese bensiini Indiana osariigis asuva teenindusjaamale.
* Ilmus Émile Zola romaan "Söekaevurid".

## Sündinud

* 25. jaanuar – Christjan Arro, eesti põllumajandustegelane ja poliitik
* 26. jaanuar – Adalbert Lübeck, Arstide Koja esimees
* 7. veebruar – Sinclair Lewis, ameerika kirjanik
* 12. aprill – Robert Delaunay, prantsuse maalikunstnik
* 17. aprill – Karen Blixen, taani kirjanik
* 24. aprill - Helge Kjellin, eesti ja rootsi kunstiteadlane
* 30. mai – Villem Grünthal-Ridala, eesti luuletaja ja tõlkija
* 24. juuni – Aleksander Sipelgas, eesti kirjanik ja tõlkija
* 26. juuli – André Maurois, juudi soost prantsuse kirjanik
* 11. september – David Herbert Lawrence, inglise kirjanik
* 7. oktoober – Niels Bohr, Taani füüsik, Nobeli auhind 1922
* 30. oktoober – Ezra Pound, ameerika luuletaja, muusik, kriitik
* 11. november – George S. Patton, USA sõjaväelane ja väejuht
* 24. november – Theodor Altermann, eesti näitleja ja lavastaja
* 27. november – Liviu Rebreanu, rumeenia kirjanik

## Surnud

* 22. mai – Victor Hugo, prantsuse kirjanik
* 23. juuli – Ulysses S. Grant, USA 18. president

## Viited
1877

**1877. aasta** (**MDCCCLXXVII**) oli 19. sajandi 77. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 4. märts – Tartus Tallinna tänaval avati Eesti esimene psühhiaatriahaigla – kaheksa voodikohaga närvi- ja vaimuhaiguste kliinik.
* 5. märts (vkj 21. veebruar) – Tallinnas avati laulu- ja mänguselts "Lootus".
* 7. aprill (vkj 26. märts) – Baltimaade linnades hakkas kehtima Vene linnaseadus, mille kohaselt valiti nüüd linnavolikogu ja moodustati linnavalitsus, mida juhtis linnapea. Seniste raadide ülesandeks jäi kuni 1889. aastani linnakohtu funktsioon. 
* Vene-Türgi sõda (1877–1878). Suvel võeti Eestist Venemaa sõjaväkke 2300 tagavaraväelast
* Detsembris astus ametisse uus Tallinna linnavolikogu, kus eesti ja vene linnavolinikud jäid ühiselt opositsiooni. See oli esimene kord, kui linnaeestlased said ise osaleda linna ühiskondliku ja avaliku elu korraldamisel.
* Tallinnas asutas Alexander Martin Luther uue auru jõul töötava mööblivabriku (ka: auru-puusärgivabrik).

* ...

## Sündmused maailmas
*Rootsi insener ja tööstur Carl Gustav de Laval leiutas koorelahutaja. Ta patenteeris seadme 1878. aastal.
*12. aprillil kuulutas Aleksander II sõja Osmanite Türgile
* 15. aprillil katsetas Enrico Forlanini veidi üle kolme kilo kaaluvat auru jõul töötavat helikopterit.
* 9. mail kuulutas Rumeenia end sõltumatuks Osmanite riigist.
* 21. novembril teatas Thomas Alva Edison fonograafi leiutamisest. Edison demonstreeris seadet esimest korda 29. novembril.

## Sündinud
* 2. veebruar – Frank Packard, Kanada kirjanik
* 2. juuli – Hermann Hesse, saksa kirjanik
* 1. august – Georg Hackenschmidt, eesti maadleja ja filosoof
* 7. august – Ulrich Salchow, Rootsi iluuisutaja
* 5. oktoober – Artur Lossmann, Eesti sõjaväelane
*19. november – Martin Prikask, eesti usutegelane, Eesti Metodisti Kiriku üks loojaid
*19. november – Cornelius von Rauch, eesti arst
* 22. november – Endre Ady, Ungari luuletaja
* 21. detsember – Jaan Sarv, Eesti matemaatik ja haridustegelane

## Surnud
* 4. jaanuar – Cornelius Vanderbilt, USA filantroop ja ärimagnaat (82)
* 5. jaanuar – Carl Timoleon von Neff, baltisaksa kunstnik
* 4. august – Gustaf, Vasa prints
* 17. august – Alexander von Patkul, baltisaksa sõjaväelane
* 5. september – Pöörane Hobune, lakotade pealik
* 17. september – Pomare IV, Tahiti kuninganna
* 17. september – William Henry Fox Talbot, inglise leidur ja fotograafiapioneer
* 31. detsember – Gustave Courbet, prantsuse maalikunstnik

## Viited
1879

**1879. aasta** (**MDCCCLXXIX**) oli 19. sajandi 79. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Kevadel suleti 8 kuuks ajaleht Sakala, sest seda süüdistati sotsialistlike vaadete kuulutamises.
*30. mai (vkj 18. mai) –  hakkas ilmuma Wilhelm Friedrich Eichhorni toimetatud leht Tallinna Sõber.
*3.-4. juuli (vkj 21.-22. juuni) – Tartus toimus II üldlaulupidu.  
*5. august (vkj 24. juuli) – ilmus Adam Ainti ajalehe Tartu Eesti Seitung esimene number.
*14. detsember (vkj 2. detsember) – kooliõpetaja Gustv Esloni eestvõttel alustas Tallinnas tööd esimene eesti kaubalaevaselts "Linda".
* Lõuna-Eestis ja Saaremaal jagati 17 riigimõisa maad väikekohtadeks. Jagamise tulemusena läks u 60% maad õigeusklikele ja 35% õigeusu kirikutele ja koolidele.
* Juba 1871. a artikliteseeriana avaldatud Jakob Hurda kirjutis "Pildid isamaa sündinud asjust" ilmus raamatuna.
* Ilmus esimene eestikeelne gloobus.

## Sündmused maailmas
* Ilmus esimene lätikeelne romaan, Reinis Kaudzīte ja Matīss Kaudzīte "Maamõõtjate ajad".
* Ilmus Gottlob Frege teos Mõistekiri, mida peetakse tähtsaimaks loogikateoseks pärast Aristotelese Organoni.

## Sündinud
*2. jaanuar – Rudolf Bauer, Ungari kettaheitja
* 12. jaanuar – Anton Uesson, eesti insener ja omavalitsustegelane
* 10. veebruar – Ernst Põdder, kindralmajor (aastast 1918), 1917. aastal Vene armee koosseisus moodustatud eesti rahvusväeosade ja Omakaitse (1917) organiseerijaid, üldjuht sõjas Balti Maakaitseväe (Landeswehr) vastu (1919).
* 30. mai – Konstantin Ramul, eesti psühholoog
* 1. juuni – Freeman Wills Crofts, inglise kirjanik
* 5. juuni – Adolf Wiklund, rootsi helilooja ja dirigent
* 11. oktoober – Gustav Vahar, eesti maadleja
* 25. oktoober – Fritz Haarmann, saksa sarimõrvar
* 19. november – Mait Metsanurk, eesti kirjanik
*7. detsember – Rudolf Friml, Tšehhi päritolu USA helilooja

## Surnud

*17. september – Eugène Emmanuel Viollet-le-Duc, prantsuse arhitekt
*5. november – James Clerk Maxwell, šoti füüsik
*21. november – Benjamin Franklin Mudge, USA geoloog ja paleontoloog

## Viited
Mihheil Khorkhia

**Mihheil Khorkhia** (gruusia **მიხეილ ქორქია**; 10. september 1948 Thbilisi – 9. veebruar 2004) oli Gruusia korvpallur, 1972. aasta olümpiavõitja Nõukogude Liidu võistkonna koosseisus. 
   
Mihheil Khorkhia kasv oli 198 cm. 

Ta mängis kogu oma korvpallurikarjääri jooksul (1965–1979)  Thbilisi Dinamos. 

Mihheil Khorkhia suri südameataki tagajärjel.

## Sportlikud saavutused

*1968 NSV Liidu meister
*1971 Euroopa meister
*1972 olümpiavõitja
*1973 Euroopa meistrivõistluste hõbemedal  
*1975 Euroopa meistrivõistluste hõbemedal
1874

**1874. aasta** (**MDCCCLXXIV**) oli 19. sajandi 74. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
*13. jaanuar (vkj 1. jaanuar) – avalikustati manifest üldisest sõjaväekohustusest, kus oli kirjas, et kõigist seisustest isikutele alates 21. eluaastast määratakse 15-aastane teenistusaeg. Haritud meestel oli teenistusaeg lühem. Noorsõdurid valiti liisutõmbamisega.
*21. jaanuar (vkj 9. jaanuar) – asutati vene õppekeelega Tallinna Tütarlaste Progümnaasium, mis sai täieõiguslikuks gümnaasiumiks 1881. aastal.
*10. august – Carl Robert Jakobson korraldas oma Kurgja talus Eesti esimese künnivõistluse.
*15. november (vkj 3. november) – Narvas alustas tegevust laulu- ja mänguselts Ilmarine.
*Ilmuma hakkas "Eesti Kirjameeste Seltsi aastaraamat". Seda loetakse esimeseks eestikeelseks teaduslikuks perioodikaväljaandeks.

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündinud
*25. jaanuar – William Somerset Maugham, inglise kirjanik
*1. veebruar – Hugo von Hofmannsthal, Austria kirjanik
*3. veebruar – Gertrude Stein, USA kirjanik ja feminist
*23. veebruar – Konstantin Päts, Eesti riigitegelane ja esimene president
*13. märts – Ellery Clark, USA kergejõustiklane
*14. juuli – ‘Abbās II, Egiptuse kediiv
*13. september – Arnold Schönberg, juudi soost austria helilooja

## Surnud

*5. mai – Charles Gleyre, Šveitsi kunstnik
*19. november – Hans Heinrich Falck, Toomgildi oldermann

## Viited
1875

**1875. aasta** (**MDCCCLXXV**) oli 19. sajandi 75. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
*18. aprill (vkj 6. aprill) – asutati Kuressaare aurulaevaselts Osilia.
*10. mai (vkj 28. aprill) – asutati Narva neljaklassiline poeglaste progümnaasium.
*Maikuus alustati Tapa–Tartu raudteeliini ehitust, mida juhtis insener Hermann Claudius Samson von Himmelstiern.
*Juulis asutati laulu- ja mänguselts "Endla".
*Kaupmees Otto Stier asutas Tartus Eesti esimese sõudeklubi Dorpater Ruder-Klub.
*25. august (vkj 13. august) – Tartus pandi tööle saksa eraprogümnaasium.
*10. september (vkj 29. august) – Viljandis pandi tööle Liivimaa Maagümnaasium.
* Detsembris ilmus Jakob Hurda eestvõttel rahvaluulekogu "Vana Kannel" esimene osa.
* ...

## Sündmused maailmas
* 15. märts – ametisse astus USA kardinal John McCloskey.
*10. mai – Venemaal likvideeriti usuordud.

## Sündinud
*7. jaanuar – Thomas J. Hicks, USA kergejõustiklane
* 7. veebruar – Erkki Melartin, soome helilooja
* 21. veebruar – Jeanne Calment, prantsuse ülipikaealine
* 1. aprill – Edgar Wallace, inglise kirjanik
* 15. mai – Paul-Eduard Luiga, eesti põllumajandustegelane ja vallavanem
* 24. mai – Robert Garrett, USA kergejõustiklane
* 6. juuni – Thomas Mann, saksa kirjanik
* 8. juuni – Ernst Enno, eesti luuletaja
* 8. november – Jevgeni Tarle, vene ajaloolane
* 19. november – Mihhail Kalinin, Nõukogude riigitegelane
*19. november – Mart Vels, Eesti õpetaja ja põllumajandustegelane
* 4. detsember – Rainer Maria Rilke, austria proosakirjanik ja luuletaja
* 30. detsember – Hans Pöögelmann, eesti poliitik ja publitsist

## Surnud
* 20. jaanuar – Jean-François Millet, prantsuse maalikunstnik
* 22. veebruar – Camille Corot, prantsuse maalikunstnik
* 4. august – Hans Christian Andersen, taani kirjanik
* 27. juuli – Aleksander Kunileid, eesti helilooja

## Viited
1878

**1878. aasta** (**MDCCCLXXVIII**) oli 19. sajandi 78. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
*Talvest sügiseni ehitasid eesti laevaehitusmeistrid Tobolskis avamere purjelaeva Sibir.
* 1. veebruar (vkj 20. jaanuar) – Eduard von Middendorff immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonda.
* 13. märts (vkj 1. märts) – avati vene õppekeelega Tartu II Õpetajate Seminar.
* 23. märts (vkj 11. märts) – Carl Robert Jakobsoni väljaandel ilmus esimene ajalehe Sakala number.
* Juunis hakkas ilmuma ajakiri Meelejahutaja.
* Juunis algas eesti ärkamisaja suurlõhe Jakob Hurda ja Carl Robert Jakobsoni vahel.
* Eestis Vana-Kuuste mõisas kasutati esimest korda koorelahutajat, mis märgatavalt edendas piimandust.

## Sündmused maailmas
* 14. veebruar – Thomas Alva Edison patenteeris fonograafi.
* 15. oktoober – New Yorgis alustas tööd Edison Electric Light Company.
* Rootsi insener ja tööstur Carl Gustav de Laval patenteeris koorelahutaja, mille oli leiutanud 1877. aastal.
* Bulgaaria lõi lahku Osmanite riigist.
* Kotka sai linnaõigused.

## Sündinud

* 30. jaanuar – A. H. Tammsaare, eesti kirjanik
*1. veebruar – Alfréd Hajós, Ungari ujuja
* 8. veebruar – Martin Buber, juudi filosoof
* 7. märts – Boriss Kustodijev, vene kunstnik
* 22. märts – Michel Théato, Luksemburgis sündinud Prantsusmaa pikamaajooksja
* 1. november – Konrad Mägi, eesti maalikunstnik
* 5. november – Mihhail Artsõbašev, vene prosaist, näitekirjanik ja publitsist
* 7. november – Lise Meitner, austria füüsik
* 13. detsember – Otto Hermann, Eesti dirigent ja helilooja
* 25. detsember – Louis Chevrolet, USA võidusõitja ja autoehitaja
* 31. detsember – Elizabeth Arden (Florence Nightingale Graham), kanada päritolu USA kosmeetik

## Surnud

* ...

## Viited
Plinius Noorem

**Plinius Noorem** (**Gaius Plinius Caecilius Secundus**; umbes 63 Comum (praegu Como) – umbes 113) oli vanarooma riigitegelane, jurist, kirjanik ja teadlane.    

Aastatel 111–113 pKr oli Plinius Noorem Bitüünias ja Pontuses asevalitseja. 

Säilinud on tema kirjavahetus keiser Traianusega, kus ta kirjeldab ka kristlasi. Säilinud on kaks Plinius Noorema kirja Tacitusele, kus ta kirjeldab 79. aasta Vesuuvi vulkaanipurset.
Jääpurjetamine

**Jääpurjetamine** on purjetamine jääl.

Jääpurjetamiseks sobib kõige paremini sile ja lumevaba jää, sest purjekal on all uisud. Kõige rohkem harrastatakse Eestis jääpurjetamist Haapsalu ja Pärnu lähedal merel, kus jääkate püsib ka kõige kauem, samuti Saadjärvel.

Jääpurjekaga võib saavutada suuremaid kiirusi kui purjelauaga, sest pole segavat lainetust, mis tugeva tuulega paratamatult kaasneb.

## Klassid
* DN
* DN Junior
* Ice Optimist
* Rahvusvaheline Monotüüp-XV, ühtsusklass, mille kavandas Eestis Erik von Holst 1932. aastal

## Vaata ka
*1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises
*1957. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises
*1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises
*1959. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises
*1960. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises
*1961. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises
*1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises
*1963. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises
*1956. aasta Eesti meistrivõistlused jääpurjetamises
*1961. aasta Eesti meistrivõistlused jääpurjetamises
*1962. aasta Eesti meistrivõistlused jääpurjetamises
*1963. aasta Eesti meistrivõistlused jääpurjetamises

## Viited

## Välislingid
* Eesti Jahtklubide Liidu koduleht; võistluskalender
* Päevalehe artikkel jääpurjetamise kohta Haapsalus (1931)
* 15. veebruar 2012, Delfi Spordi "Lähivaates" tutvus Pärnu lahel jääpurjetamise telgitagustega, Delfi Sport (sport.delfi.ee)
* Skridskosegling
Antigua ja Barbuda kindralkuberneride loend

**Antigua ja Barbuda kindralkuberneride loend** loetleb Antigua ja Barbuda riigipead esindavad kindralkubernerid.






Alates
Kuni
Nimi
Eluaastad



1981, 1. november
1993, 10. juuni
Wilfred E. Jacobs
(1919–1995)



1993, 10. juuni
2007, 30. juuni
James Carlisle
(1937–)



2007, 17. juuli
2014, 13. august
Louise Lake-Tack
(1944–)



2014, 13. august

Rodney Williams
Kõinastu laid

**Kõinastu laid** (ka **Keinastu**) on 2,66 km² suurune laid Väinameres Väikese väina ja Lõpemere vahel. Laid kuulub Saaremaa valla Kõinastu küla koosseisu.

## Nimi
Laiu ajaloolised nimed olid saksa keeles *Drotzenholm* ja *Insul Keinast*. Rootsi keeles on laidu nimetatud *Drostenholm*.

1592 on mainitud *Keneste* ja 1618 *Keniste* kohanime. 

## Loodus
Madala veetaseme korral on laid umbes 2-kilomeetrise leetseljaku, Kõinastu lee, kaudu ühenduses Muhu kõige läänepoolsema punkti Sääreotsaga Koguva lähedal.

Piki Kõinastu lääneranda kulgeb umbes 1,5 km pikkune ja põhjaosas (Suur pank) kuni 5 meetri kõrgune kruusane Vesiru astang. Laiul leidub paljandeid, palju rändrahne, pikki klibuvalle, kadastikke ja saare idaosas salumetsa.

Kõinastu laiul on 9 maastikutüüpi. Laiu valdavaks maastikutüübiks on abradeeritud moreentasandikud. Laiu kaguosas esineb kamardunud randu ja lääneosas klibust rannavalle. Saare keskosas asunud endised põllumaad on tänapäeval muudetud heinamaaks.

Laiult on leitud 369 liiki taimi, neist 16 on kaitsealused.

Taimekoosluste ja haudelinnustiku (kurvitsaliste pesitsusala) poolest on kõrge looduskaitselise väärtusega saare kaguosas asuv rannaniit ja Kõinastu lee laiud. Saare idaranna ja Kõinastu lee ümbruses paljanduv merepõhi on tähtis haneliste ja kurvitsaliste rändepeatuspaik.

Laid kuulub Kõinastu hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Ajalugu
Keskajal kuulus Kõinastu laid, tol ajal nimega *Drotzenholm*, Maasilinna foogtkonnale. 16. sajandi alguses oli laiul kaks talu ja nimeliselt on esimest laiu elanikku teada 1592. aastast: Keneste Maz.

Hiljem asus saarel väike küla – näiteks 1834. aastal oli viis talu 73 elanikuga. Laiu elanikud said perenimed: Kesküla, Kivihall, Kohal, Lember ja Võrklaev. 1930. aastatel asus Kõinastul 9 kinnistut, lisaks 2 kinnistut Öörikul, mis loeti Kõinastu haldusalasse kuuluvaks. Teise maailmasõja ajal 1. oktoobril 1944 põletati kõik saarel asunud talud. Viimased alalised elanikud lahkusid laiult 1965. Pärast seda on ehitatud sinna suvilaid – aastal 1989 oli neid viis.

Aastal 2007 tegutses saarel üks talumajapidamine. Eesti 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas saarel 4 elanikku, kuid 2017 elas vaid üks elanik.

Laidu on kasutatud mullikate karjamaana.

Alates 2006. aasta talvest töötab saare põhjaosas taas Kõinastu tulepaak, mis mitu aastat oli kasutusel päevamärgina.

## Kõinastu kultuuriloos
Kõinastu laiul on filmitud suur osa filmi "Mehed ei nuta" materjalist.

## Viited

## Välislingid
* 
*Kõinastu laid. Eesti Loodus, 9/2005.
*Kõinastu kaart 1786. Kaartide Infosüsteem, Rahvusarhiiv.
*Koduloolane Ülo Rehepapp Kõinastu elanikest.
Orbiit

**Orbiit** (ladina keeles *orbita* 'rööbas') on kõver, mida mööda looduslik või tehislik taevakeha tiirleb ümber massiivsema keha või kehade süsteemi gravitatsiooniväljas.

Näiteks võib keha tiirelda ümber Galaktika keskme või Maa ja Kuu ühise raskuskeskme. Kahe keha probleemile vastaval juhul on orbiit ringjoon või ellips, muudel juhtudel orbiidid ei sulgu, vaid moodustavad spiraalitaolisi keerde. Kolmandate kehade mõju orbiidi kujunemisele saab enamasti määrata nende põhjustatud häiritusega.

Orbiiti geomeetriliselt iseloomustavad suurusi – pikemat pooltelge, ekstsentrilisust, kallet, sõlmi ja apsiide – nimetatakse orbiidi elementideks.

Tehiskehade orbiite uurib astrodünaamika, looduslike taevakehade omi uurivad taevamehaanika ja stellaardünaamika.

## Geotsentrilised orbiidid

Geotsentrilised orbiidid on orbiidid ümber planeet Maa. Kuigi teoreetiliselt on lõputult palju erinevaid orbiite, on nad jagatud kasulikkuse ja omaduste järgi rühmadeks.

### Maa-lähedased orbiidid

**[[Maa-lähedane orbiit|Maa-lähedased orbiidid]]** on 200–3000&nbsp;km kõrgusel. Maa-lähedastel orbiitidel kaitseb Maa magnetväli tehiskaaslasi kosmilise kiirguse ja päikesetuule eest. Maa lähedal saab teha hea resolutsiooniga pilte, seepärast kasutatakse Maa-lähedasi orbiite kaugseireks ja kosmoseluureks.

Enim kasutatud Maa-lähedane orbiit on polaarorbiit. Polaarorbiidi kalle on 90° lähedal. Polaarorbiidil satelliit lendab üle pooluste ja ekvaatorist risti üle. Satelliidi all maakera pöörleb ja nii on võimalik ilma orbiiti muutmata ära katta kogu maapind.

### Geostatsionaarne orbiit

**[[Geostatsionaarne orbiit]]** on 35 786&nbsp;km kõrgusel asuv 0° kaldega orbiit, millel asuvad tehiskaaslased on Maalt vaadates alati sama koha peal. Satelliidid on ekvaatori kohal ja nende tiirlemisperioodiks on ~24 tundi. Üks geostatsionaarse orbiidi plusse on see, et seal olevate tehiskaaslastega sidepidamiseks ei pea antenni suunda muutma. Orbiiti kasutatakse satelliittelevisiooni edastamiseks ja satelliitsideks.

### Keskmise kõrgusega orbiidid

**[[Keskmised kõrgusega orbiidid]]** asuvad maalähedaste orbiitide ja geostatsionaarse orbiidi vahel, umbes 20 000&nbsp;km kõrgusel. Orbiitidel olevate satelliitide tiirlemisperiood on umbes 12 tundi. Kasutatakse peamiselt satelliitnavigatsiooni satelliitide, näiteks GPS-i, GLONASS-i ja Euroopa Galileo satelliitide jaoks.

## Selenotsentriline orbiit

Selenotsentriline orbiit on ümber Kuu tiirleva keha orbiit. Kuu-lähedased orbiibid, mis on vähem kui 100 kilomeetri kõrgusel, on kõige huvipakkuvamad Kuu pinnase uurimisel. Selenotsentrilistel orbiitidel on probleeme orbiidi püsivusega ning ainult vähesed "jäätunud" orbiidid võimaldavad pikka aega Kuu ümber tiirelda.

## Vaata ka
*Orbiidi kalle
*Orbiidi ekstsentrilisus

## Viited

## Välislingid
* Kaupo Voormansik. Orbitaalmehaanika I
Bangladeshi riigipeade loend

**Bangladeshi riigipeade loend** loetleb iseseisva Bangladeshi riigipead alates riigi eraldumisest Pakistani koosseisust.
Bhutani riigipeade loend

**[[Bhutan]]i riigipeade loend** loetleb riigi kuningad alates 1907. aastast, mil Bhutan faktiliselt iseseisvus Indiast.

## Välislingid
* http://web.archive.org/web/20030827222613/http://www.uq.net.au/~zzhsoszy/states/asia/bhutan.html
Lõuna-Korea riigipeade loend

**[[Lõuna-Korea]] riigipeade loend** sisaldab Korea Vabariigi riigipäid alates Korea lahknemisest Põhja- ja Lõuna-Koreaks 1948. aastal. 

Varasemad Korea riigipead on toodud Korea riigipeade loendis. 

Tabelile järgnevad presidentide koreakeelsed nimekujud *[[hangul]]*is ja *[[hanja]]*s. 

## Presidentide nimekujud ''hangul''is ja ''hanja''s
*Syngman Rhee - 이승만 (李承晩)  [lii sõng man]
*Yun Po Sun - 윤보선 (尹潽善) [jun bo son]
*Park Chung Hee - 박정희 (朴正熙) [bak džong hwi]
*Choi Kyu Hah - 최규하 (崔圭夏) [tšwi gju ha]
*Chun Doo Hwan - 전두환 (全斗煥) [džon du hwan]
*Roh Tae Woo - 노태우 (盧泰愚)  [no tee uu]
*Kim Young Sam - 김영삼 (金泳三) [gim jong sam]
*Kim Dae Jung - 김대중 (金大中) [gim de džung]
*Roh Moo Hyun - 노무현 (盧武鉉) [no mu hjon]
Liibüa riigipeade loend

**Liibüa riigipeade loendis** on kõik Ühendatud Liibüa Kuningriigi ja Liibüa Kuningriigi monarhid, kes on Mu‘ammar al-Qadhdhāfī poolt ametisse nimetatud pärast "Rohelist revolutsiooni" ja riigipead jpärast 2011. aasta kodusõda.
Austria riigipeade loend

**Austria riigipeade loend** sisaldab kahte tabelit, millest esimene toob ära Austria monarhid, teises tabelis on toodud Austria presidendid.
Tuneesia riigipeade loend

**Tuneesia riigipeade loendis** on kõik Tuneesia riigipead alates laialdase autonoomia saavutamisest Türgi impeeriumi koosseisus 1705. aastal. 

Kui Tuneesiast sai 1881. aastal Prantsusmaa protektoraat, säilis riigi laialdane autonoomia. 

1956. aastal valmistas Prantsusmaa ette riigi täielikku iseseisvumist Tuneesia Kuningriigi nime all. Valmistatud olid isegi Tuneesia Kuningriigi nimega vermitud mündid, kuid järgmisel aastal toimus Habib Bourguiba juhtimisel sõjaväeline riigipööre, mis kukutas monarhia ja Tuneesia sai iseseisvaks. Riigi nimeks sai Tuneesia Vabariik.
Henn Mikkin

**Henn Mikkin** (20. jaanuar 1947 – 6. veebruar 2004) oli eesti psühholoog.

Ta lõpetas 1965. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1970. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli. 1977. aastal kaitses ta Moskva Riiklikus Ülikoolis kandidaadiväitekirja.

1970. aastast töötas ta õppejõuna Tartu Riiklikus Ülikoolis, hiljem ka Tartu Ülikooli Pärnu Kolledžis ja Tallinna Pedagoogikaülikoolis.

1990. aastate esimesel poolel töötas Henn Mikkin Tartu Ülikoolis välja sotsiaaltöö eriala õppekava, pöörates erilist tähelepanu kliendikesksele sotsiaaltööle.

1990. aastate alguses osales Henn Mikkin Eesti Vabariigi sotsiaalpoliitika aluste väljatöötamises.

Eraettevõtjana tegutses ta suhtlusoskuste koolitaja, nõustaja ja psühhoterapeudina. Suhtlusoskuste koolituseks töötas ta juba 1970. aastatel välja videotagasisidega suhtlustreeningu meetodi, olles selle meetodi rajaja Nõukogude Liidus. Tema algatusel kinnitati 2003. aasta lõpul suhtlustreeneri riiklik kutsestandard ja loodi Eesti Suhtlemistreenerite Ühing.

2000. aastast oli Henn Mikkin vabakutseline lektor ja konsultant.

## Viited

## Kirjandus
*Ann Seilenthal, Marge Vainre (toim). *Henn Mikkin ja suhtlemistreeningu arengu lugu*, Eesti Suhtlemistreenerite Ühing 2006. ISBN 9789949134390

## Välislingid
*Foto
Kõverlaid

**Kõverlaid** on 30 hektari suurune asustamata laid Väinameres Hiiumaa vallas Salinõmme külas. Saar kuulub Hiiumaa laidude maastikukaitseala Laidelahe sihtkaitsevööndisse.

## Nimi
Laidu on esmamainitud 1770. aastal nimega *Krugholm*. 1798 Ludwig August Mellini "Liivimaa atlases" on laid kui *Köwerlaid* ja *Krugholm*. 

Laid on saanud nime ilmselt oma kõvera kuju ja käärulise rannajoone järgi. 

## Asukoht

Kõverlaiu keskpunkti geograafilised koordinaadid on .

Kõverlaid asub Hiiumaa Sarve poolsaarest 11 kilomeetrit kagus, Ahelaiust 1,5 kilomeetrit kirdes ja Muhu Seaninast 7,5 kilomeetrit põhja pool.

Kõverlaiu idakallast peetakse Hiiu maakonna idapoolseimaks punktiks, tegelikult on veidi kaugemal idas väike Hülgerahu.

Kõverlaiu läänekallast nimetatakse Vähe-Kõveri otsaks ja idakallast Suur-Kõveri otsaks, Muhu poole jääb Lõunarand. Laiu kirdetippu kutsutakse Andrusesääreks.

## Loodus
Saare rannajoon on kääruline.

### Meri
Laidu ümbritsevad kared ja karid. Läänes asuva Ahelaiuni on meri vaid kuni meetri sügavune ning väga kivine, mistõttu sealt on isegi paadiga raske läbi saada. Meres ujub palju hülgeid.

### Kivid
Idapoolses Lõunarannas on järsk mere poolt kuhjatud vall püstise rändrahnuga, läänepoolne Lõunarand on lauge.

Kivid katavad saart vaid rannikul.

### Taimed
Suur-Kõveri otsas kasvavad okaspuud (mänd), keskosas lehtmets (suures osas haavad, ka kased) ja kadakad ning muud põõsad. Lõunaranna läänepoolne kallas on hõredalt pillirooga kaetud.

### Loomad
Harva võib saarele ujuda põder või isegi metssiga, talvel külastab kõiki suuremaid Hiiumaa laide rebane.

## Inimtegevus
Kõverlaiul ei ole kunagi asustust olnud. Sajandeid tagasi võis saar olla kasutuses hiidlaste ja muhulaste heinamaana.

Saarel on lubatud viibida kaitseala valitseja nõusolekuta 1. jaanuarist 10. veebruarini. Kõverlaidu külastatakse harva ning ta torkab silma puutumatu looduse poolest.

## Viited

## Kirjandus
*Haide-Ene Rebassoo. *Laidude raamat*, Tallinn 1972

## Välislingid
* 
*Lühitutvustus, pildid, kaart
Ungari riigipeade loend

**[[Ungari]] riigipeade loend** loetleb Ungari riigipead pärast Austriast eraldumist 1918. aastal. Ungari monarhid on toodud Ungari valitsejate loendis. Personaaluniooni 1526–1867 ja Austria-Ungari kaksikmonarhia (alates aastast 1867) monarhid on toodud Austria-Ungari riigipeade loendis.

## Ungari Kommunistliku Partei esimehed
Libeeria riigipeade loend

**[[Libeeria]] riigipeade loend** loetleb Aafrika vanima vabariigi riigipead alates riigi iseseisvumisest aastal 1847.
George W. Bush

**George Walker Bush**  (**George W. Bush** [džoodž dablju buš] (nime lühivorm, mis eristab teda isast (George H. W. Bushist); sündinud 6. juulil 1946 New Havenis Connecticuti osariigis) on Ameerika Ühendriikide poliitik, kes oli aastatel 1995–2000 46. Texase osariigi kuberner ja aastatel 2001–2009 Ameerika Ühendriikide 43. president. Ta astus presidendiametisse 20. jaanuaril 2001 ning valiti 2004. aastal teiseks ametiajaks, mis lõppes 20. jaanuaril 2009, kui ametisse vannutati Barack Obama.

Bushi isa George H. W. Bush oli USA 41. president. George W. Bush on teine USA president, kes on USA presidendi poeg (esimene oli USA 6. president John Quincy Adams, kes oli USA 2. presidendi John Adamsi poeg). 

Bush kuulutas pärast 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakuid välja terrorismivastase sõja ning käskis sama aasta oktoobris riigi relvajõududel tungida Afganistani, kukutada seal võimult Ţālebān ja tabada Usāmah ibn Lādin. 2003. aasta märtsis sai ta kongressilt mandaadi invasiooniks Iraaki, väites, et viimane oli rikkunud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1441.

George W. Bush oli esimene USA president, kes külastas oma ametiajal Eestit (2006. aastal).

## Isiklikku
George W. Bush abiellus 5. novembril 1977 Laura Bushiga. Neil on kaksikud Barbara ja Jenna.

## Tunnustus
*2005 – Kolme Tähe orden 
*2012 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Kriitika

George W. Bush ignoreeris korduvaid tõsiseid hoiatusi vahetult enne 11. septembri terrorirünnakuid. Arvatakse, et tegutsemise korral oleks saanud terrorirünnaku ära hoida.

Lisaks kritiseeritakse Georg W. Bushi Iraagi põhjendamatus ründamises, kuna enne sõja algust puudusid vettpidavad tõendid massihävitusrelvade olemasolust ja Iraagi toetusest al-Qaedale.

Tema ametiajal halvenes tunduvalt rahvusvaheline avalik arvamus USA suhtes, eriti Ühendkuningriigis, Prantsusmaal, Lõuna-Koreas, Kanadas ja Austraalias, mis taastus alles tema järeltulija, Obama ametiajal. Ühendkuningriigis toimusid tema visiitide ajal tihti meeleavaldused. Täna peavad ajaloolased teda üheks halvimaks riigi presidendiks.

## Viited

## Välislingid

* 
* 
*  George W. Bush: inimestel on õigus tõde teada, Postimees, 12. november 2008
*  Bush õigustas oma otsuseid Postimees, 12. jaanuar 2009
* George W. Bush: Mis ma valesti tegin? Mida õigesti? EPL, 15. jaanuar 2009
* Kadri Liik. Bush kahjustas USA reputatsiooni maailmas EPL, 14. jaanuar 2009
* Hendrik Vosman.  Bush valmistub hommikukohviks Lauraga Postimees, 17. jaanuar 2009
* Heiki Suurkask. Kas eestlastel on põhjust Bushi taga igatsema jääda? EPL, 20. jaanuar 2009
* Aadu Hiietamm. George W. Bush õpib elama pensionärina Õhtuleht, 17. veebruar 2009
Kõrgelaid

**Kõrgelaid** (ka **Kõrglaid**) on laid Hiiumaa vallas Väinameres Hiiumaast kagus. Saar kuulub Hiiumaa laidude maastikukaitseala laidude sihtkaitsevööndisse.

## Nimi
Laidu on esmamainitud 1770. aastal kui *Korgeland*. 1798 Ludwig August Mellini "Liivimaa atlases" on laid kui *Körgelaid*. 

Kõrgelaiu nimi tuleb tema kõrgusest. Laiu kallas on järsk just enamkasutatava sadamakoha juurest.

## Asukoht

Kõrgelaiust kirdes asub Vareslaid, lõunas Hanerahu ning kagus Ankrurahu ja Ahelaid.

## Loodus

Kõrgelaiu pindala on 14,4 hektarit. Väikesele pindalale vaatamata on ta paljude teiste Väinamere saarte kõrval üpris kõrge (kuni 4,4 meetrit merepinnast), mille järgi ta on ka nime saanud. Laiu põhjaosa on kõrge ja 1 hektari ulatuses kaetud metsaga, puuliikidest on seal palju saart. Laiul on 2 hektarit puiskarjamaad. Kõikjal esineb türnpuid, mis on kohati väga jämedad, meenutades Hanerahu olustikku. Saarelt ei puudu ka kadakad.

Haruldasematest taimedest kasvab laiul rand-kirburohi ja samblikest neersamblik.

2005. aastal pesitses laiul kuus paari tõmmuvaeraid.

## Inimtegevus
### Ajalugu
Kõrgelaiul tegutses aastatel 1842–1860 kõrts, mida pidas üks Saarnaki laiu elanik.

2000. aasta suvel olid saarel televisiooni tõsielusarja "Robinsonid" võtted, mille käigus jäädvustati eestlaste, lätlaste ja leedulaste elu eraldatud saarel. Sarja tegijatest maha jäänud praht ja tarbeesemed põhjustasid looduskaitsjate seas pahameelt.

Laiu järgi on nimetatud reisilaev Kõrgelaid.

### Külastamine
Kõrgelaid on armastatumaid Hiiumaa laide, kuid selle külastamise teevad keerukaks saare kaugus mandrist ja maastikukaitseala piirangud.

Kõrgelaiul on lubatud viibida kaitseala valitseja nõusolekuta jääkatte tekkimisest selle lagunemiseni.

## Viited

## Välislingid
* 
*Eesti Televisiooni saade "Osoon": "Rabahani. Geeniprojekt. Kõrgelaiu hülged"
Anguilla vapp

**Anguilla vapp** on Anguilla (Suurbritannia autonoomse meretaguse ala) vapp. See on embleem, mis on kujutatud Anguilla lipul ja on rahvuse traditsiooniline sümbol.

Valgel kilbil on helesinine alaosa, valge välja keskel on kolm oranži delfiini. Kolm delfiini tähistavad sõprust, arukust ja vastupidavust, üheskoos aga ühtsust ja jõudu; nende paiknemine ringikujuliselt kujutab järjepidavust. Valge väli sümboliseerib rahu, sinine laid merd ning võitlust, noorust ja lootust.
Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi vapp

**Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi vapp** on endise tunnustamata Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi riigivapp. 

Vapil on kujutatud tõstetud peaga poollamav hunt. Ta paikneb rahvuslikul ornamendil, mis läheb üle poolkuukujuliseks ringiks, mille alumises osas on üheksa üheksaharulist tähte, mis vastavad tšetšeeni üheksale *[[tukhum]]*.     

## Vaata ka
*Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi lipp
*Tšetšeeni Vabariigi vapp
Stavropoli krai lipp

**Stavropoli krai lipp** on Venemaa haldusüksuse Stavropoli krai lipp.

Ametlikult võeti lipp kasutusele 15. mail 1997.

### Lipu kirjeldus
Stavropoli krai lipuks on kollane kangas, mida läbib valge rist, mille vertikaalne haru on nihutatud varda poole. Väljad on jagatud vertikaalselt 5,5:4,1:5,5 ning horisontaalselt 7,5:4,5:13. Risti keskel on kujutatud värvilist Stavropoli krai vappi, mis moorustab 16/6 lipu laiusest ning 25/5 lipu pikkusest.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

### Sümbolite tähendused
Kollane märgib Stavropoli kraid kui päikeselist regiooni ning tähistab ka kuldseid viljavälju, aga ka kuldset villa, mille töötlemine Stavropoli krais on peamiseks tööstusharuks.

## Vaata ka
*Stavropoli krai vapp

## Välislingid
*Stavropoli krai lipuseadus *(vene keeles)*
*Riiklik sümboolika: Stavropoli krai - Stavropol *(vene keeles)*
Adõgee Vabariigi lipp

**Adõgee Vabariigi lipp** on Venemaa Föderatsiooni koosseisu kuuluva Adõgee Vabariigi lipp.
 
Adõgee Vabariigi tunnusena võeti lipp kasutusele 23. märtsil 1992.

## Lipu kirjeldus
Adõgee lipp on roheline plagu, millel on kaksteist kuldset tähte ja kolm kuldset ristatud noolt. Lipu valmistasid 1830. aastatel adõgee iseseisvuslased, keda toetas Suurbritannia. 

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2. 

## Sümbolite tähendused
Kaksteist tähte sümboliseerivad 12 adõgee hõimu, kolm ristatud noolt nende hõimude ühtsust.

Roheline sümboliseerib elu, igavikku ja ka vabariigi loodust, sest Adõgee Vabariigi pindalast üle 40 protsendi on kaetud metsaga.

Seda lippu kasutas ka Teise maailmasõja ajal Põhja-Kaukaasia Liiga.

## Vaata ka
* Adõgee vapp

## Välislingid
* Adõgee sümboolika Adõgee Vabariigi ametlikul kodulehel *(vene keeles)*
*
Adõgee vapp

**[[Adõgee Vabariik|Adõgee Vabariigi]] vapp** on ringikujuline. Ringi ülaosa raami sisse on kirjutatud "Adõgee Vabariik" nii vene kui ka adõgee keeles. Kahe kirja vahel on viisnurkne täht.

Vapp võeti kasutusele 24. märtsil 1992.

All vasakul on tamme- ja vahtralehed, all paremal aga kuldsed nisupead ja maisitõlvik. Neid kahte poolt ühendavad alt kirillitsa tähed РФ (Российская Федерация – Venemaa Föderatsioon), mille vahele on paigutatud sõnni pea, selle kohal on kujutatud lauda leiva ja soolaga. 

Ringi keskel on lendaval hobusel kujutatud adõgee nardieepose peakangelane Sausrõko. Ratsaniku paremas käes on põlev tõrvik, millega vägilane tõi Jumalalt rahvale heaolu. Päikese kiired paiskavad taevalaotusse kaksteist tähte. Ratsaniku lend hobusel sümboliseerib vabariigi lendu helgesse tulevikku. Küntud põld, laud leiva ja soolaga, viljapead, maisitõlvik ning sõnni pea sümboliseerivad riigi rikkust, mis on saavutatud rahva tööga. Mäed, künnimaa ja vahtralehed iseloomustavad riigi loodust ning on iseloomulikud Kaukaasiale, Kubani ja Laba jõe orule ning viljakale Kubani tasandikule, mis on väga metsarikas. Viieharuline täht vapi ülaosas kujutab ühtsust ja vendlust paljurahvuselises Adõgee Vabariigis. 

## Vaata ka
* Adõgee lipp
Juudi autonoomne oblast

**Juudi autonoomne oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas. Piirneb lõunas ja läänes Hiinaga ja Amuuri jõega.

1928. aastal loodi Biro-Bidžani rahvuspiirkond, mis 1934. aastal nimetati Juudi autonoomseks oblastiks.

## Haldusjaotus
Oblastis on üks rajooni õigustega linn (Birobidžan) ja viis rajooni:
# Birobidžani rajoon
# Leninskoje rajoon
# Oblutšje rajoon
# Oktjabrski rajoon
# Smidovitši rajoon

## Rahvuslik koosseis
2010. aasta rahvaloenduse järgi oli oblastis 176 558 elanikku, kelle seas suuremad rahvusrühmad olid venelased (160 185 ehk 90,7%), ukrainlased (4871 ehk 2,8%) ja juudid (1628 ehk 0,9%). Muid oli 9874 inimest ehk 5,6% oblasti elanikkonnast.

## Viited

## Välislingid

* Oblasti koduleht *(vene, inglise, hiina ja heebrea keeles)*
Juudi autonoomse oblasti lipp

**Juudi autonoomse oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Juudi autonoomse oblasti lipp.

Ametlikult võeti lipp kasutusele 31. juulil 1996.

Lipuks on ristkülikukujuline valge kangas, mida läbib seitse horisontaalset erivärvilist triipu, punane, oranž, kollane, roheline, helesinine, sinine ning violetne. Ühe triibu laius moodustab 1/40 lipu laiusest. Triibud on omavahel eraldatud kitsaste valgete triipudega, iga valge triip moodustab 1/120 lipu laiusest.

Lipul olevad erivärvilised triibud sümboliseerivad vikerkaart.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

## Vaata ka
*Juudi autonoomse oblasti vapp

## Välislingid
*Juudi autonoomse oblasti sümboolika oblasti ametlikul lehel *(vene keeles)*