open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Travemünde

**Travemünde** on Lübecki linnaosa, see asub Trave jõe suudmes Lübecki sadamaalal. Suurem asustus tekkis Travemünde aladele 12. sajandil, kui Saksimaa hertsog Heinrich Lõvi sinna Trave jõe valvamiseks kindluse ehitas, hiljem tugevdasid seda taanlased. Travemünde sai linnaks 1317, aastal 1329 läks lõplikult Lübecki vabalinna alla. Kindlustusrajatised hävitati aastal 1807.

Travemünde on aastast 1802 olnud merekuurort, seal on Saksamaa suurim Läänemere-äärne parvlaevasadam. Senini säilinud majakas, mis ehitati aastal 1539, on Saksamaa Läänemere kalda äärsetest vanim. Teine turismiatraktsioon on Trave suudmes ankrus seisev muuseumlaev Flying P-Liner Passat.

Igal aastal toimuv Travemünde Nädal (*Travemünder Woche*) on üle kogu Põhja-Euroopa tuntust kogunud purjevõistlus. Seal toimub igal aastal ka liivafestival Sand World.

Travemündes elas 2016. aastal 13 534 inimest.

## Kirjandus
Travemündet kui 19. sajandi kuurortlinna kirjeldas Thomas Mann oma 1901. aastal ilmunud romaanis "Buddenbrookid". Mann kirjeldas Travemündet vabaduse, õnne ja raamatu tegelase Antonie puhul ka armastuse kohana, mis vastandub argielu probleemidele.

## Pildid

Image:Kurhaus hotel, Travemünde.jpg|Hotell Kurhaus, mille projekteeris arhitekt Joseph Christian Lillie
Image:Travemuende-Mole.jpg|Trave suue
Image:Travemünde Casino.jpg|Kasiinohoone, mis on praegu hotell Columbia
Image:Travemünde Railway Station.jpg|Lübeck-Travemünde Strand jaam, mis näitab järgmise Lübeckisse mineva rongi aega
Image:Travemuende-fountain-field.JPG|Raudteejaamast vaid 200 meetri kaugusel asuv purskkaevude plats tähistab promenaadi algust
Image:Travemuende-view-of-the-city-from-river-Trave.JPG|Vaade linnale Trave promenaadilt
Image:Travemuende-Vorderreihe.JPG|Vorderreihe kaubatänav
Image:Travemuende-Bailiwick-Building.JPG|Travemünde vanimaid hooneid, 1551 valminud foogti residents
Image:Travemuende_Boardwalk_Beach.JPG|Vaade paadisillalt, rand ja hotell Columbia (endine kasiinohoone)
Image:Travemuende_Passat_Trave.JPG| Trave jõgi, purjelaev Passat ja linna siluett
Image:Travemuende-St-Lorenz-Church.jpg|Vanad majad ja Lorenzi kiriku torn
Image:Travemuende-cruise-ship-at-promenade.jpg|Kruiisilaev Vorderreihe promenaadi juures


## Inimesed

* Ida Boy-Ed (1952–1928), kirjanik, naisõiguslane; ta kirjutas paljuloetud raamatuid ja ajaleheartikleid
* Friedrich Naumann (1860–1919), liberaalpoliitik ja protestantlik pastor
* Otto Ciliax (1891–1964), admiral teises maailmasõjas, teenis Saksamaa keisririigi, Weimari vabariigi ja Natsi-Saksamaa merevägedes
* Lilo Peters (1913–2001), kunstnik ja skulptor
* Peter Nogly (1947–), jalgpallitreener ja endine jalgpallur
* Rötger Feldmann (1950–), koomiksiautor, lõi tegelase Werner
* Torsten Wohlert (1965–), endine jalgpallur

## Välislingid
* Travemünde
* Ametlik turismileht
* Travemünde panoraamid
* Travemündega seotud fotograafiablogi
* Ajalooline filmilint Travemündest (1919), filmportal.de
Pahmamine

**Pahmamine** (murdes ka *tallutamine*, lõunaeesti murretes ja Hiiumaal *sõtkutamine* ) oli suvivilja peksmine viljaladet ehk pahmast tallates.

Pahmamine oli tuntud mitmel pool Euroopas. Eestis tallas vanemal ajal talurahvas pahmast ise, lauldes ühtlasi vastavaid laule. 19. sajandil oli selline pahmamise viis kasutusel vaid vaesemates piirkondades, kehvemates peredes või väikse viljakoguse korral.

Hiljemalt 18. sajandil teostati pahmamist Eestis hobuste või härgadega. 19. sajandi II poolel võeti pahmamise kõrval Lõuna-Eestis kasutusele hobuse järel veetav reherull. Sajandi lõpul hakkas pahmamist asendama rehepeksumasina töö. 20. sajandi algul pahmati veel vaid lina- ja ristikuseemet.

## Vaata ka
*rabamine
*rehepeks
*tuulamine

## Viited
Putnēnmuiža

**Putnēnmuiža** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Pūre valla loodeosas. Küla jääb valla keskusest Pūrest 8, piirkonna keskusest Tukumsist 28 ja Riiast 90 kilomeetri kaugusele.

Küla on kujunenud endise Putnēni mõisa (*Putnen, Puttnen*) keskuse juurde.

## Viited
Pūres stacija

**Pūres stacija** (tõlkes *Pūre raudteejaam*) on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Pūre valla keskosas. Küla jääb valla keskusest Pūrest 4,1, piirkonna keskusest Tukumsist 23,9 ja Riiast 89,3 kilomeetri kaugusele.

Küla on kujunenud aastal 1904 valminud Moskva–Ventspilsi raudtee äärde Pūre raudteejaama juurde.

## Viited
Daigone

**Daigone** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Pūre valla lääneosas. Küla asub Abava jõe kaldal ja jääb valla keskusest Pūrest 3, piirkonna keskusest Tukumsist 23 ja Riiast 85 kilomeetri kaugusele.

Küla on kujunenud endise Daigone mõisa (*Deguhnen*) keskuse juurde.

## Viited
Tanja Muravskaja

**Tanja Muravskaja** (sündinud 1978 Pärnus) on ukraina juurtega Eesti fotokunstnik.

## Haridus
*1996–2001 õppis ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis ajakirjandust
*2002–2005 õppis Eesti Kunstiakadeemias fotograafiat
*2004–2005 õppis Westminster Universitys Erasmuse programmi raames
*2005–2010 Eesti Kunstiakadeemia, fotograafia, magistrikraad
*2020. aastal osales ta Brüsseli kunstikeskuse WIELS residentuuris

## Tunnustus
*2015 Sadolini kunstipreemia
*2018 Köler Prize (koos Anna Škodenkoga) 
## Viited
Bardo (Poola)

**Bardo** (saksa *Wartha*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Ząbkowice Śląskie maakonnas, Bardo valla halduskeskus. Bardo asub Tšehhi piirist umbes 12 km kaugusel.

Linnust ja asulat on esmamainitud 1096. aastal, linnaõigused sai 1300. aasta ja 1334. aasta vahel. 1945. aastal läks linn Saksamaa koosseisust Poolale ja kaotas linnaõigused. 1969. aastal sai Bardo linnaõigused tagasi.

## Viited
Dzintars

**Dzintars** (ka **Viljete**) on küla (*ciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Pūre vallas Viljetupe jõe kaldal.  

Dzintars on kujunenud endise Pūre mõisa Viljete karjamõisa (*Wileten, Wiljatlen*) keskuse juurde.  Külas asub Dzintarsi bussipeatus.

## Elanike arv


* 107 (1970)
* 228 (1979)
* 248 (1989)
* 184 (2000)
* 145 (2011)

* 173 (2015)
* 163 (2018)
* 135 (2021)
* 128 (2026)


## Viited
Gunnar Havi

**Gunnar Havi** (sündinud 2. oktoobril 1968) on Eesti kolonelleitnant, korvpallur.

Havi alustas teenistust 1992. aastal piirivalves. Muu hulgas on ta olnud Undva, Ruhnu ja Paldiski kordoni ülem.

2003–2014 teenis kolonelleitnant Havi kaitseväes erinevatel ametikohtadel, sealhulgas 2010–2012 Logistikapataljoni ülemana. Ta on käinud ka missioonil Kosovos. Aastast 2014 kuni 2016. aasta augustini oli Havi Kaitseliidu Harju maleva pealik. 8. augustist 2016 kuni 28. septembrini 2021 oli ta Saaremaa maleva pealik.

Gunnar Havi on lõpetanud KVÜÕA keskastme kursuse ja Balti kaitsekolledži, samuti on ta ennast täiendanud erinevatel kursustel Ühendkuningriigis ja Taani Kuningriigis.

## Tunnustus
*2022 Saare maakonna vapimärk

## Viited
Ceyhun Bayramov

**Ceyhun Bayramov** (aserbaidžaani keeles *Ceyhun Əziz oğlu Bayramov*; sündinud 25. juunil 1973 Bakuus) on Aserbaidžaani majandusteadlane ja jurist. Ta oli aastatel 2018–2020 Aserbaidžaani haridusminister, 16. juulist 2020 on ta Aserbaidžaani välisminister.

Ta sündis aastal 1973 Bakuus. Pärast keskkooli lõpetamist asus ta õppima Aserbaidžaani Riikliku Majandusülikooli majandusteaduskonda. Seejärel lõpetas ta Bakuu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

Aastatel 1996–2000 töötas ta Aserbaidžaani maksude ministeeriumis. Aastatel 2000–2002 töötas ta juristina, aastatel 2002–2013 juhtis ta justiitsfirmat "OMNİ".

30. maist 2013 kuni 12. augustini 2013 töötas ta Aserbaidžaani haridusministeeriumis ministeeriumi kantselei direktorina. 12. augustil 2013 määrati ta Aserbaidžaani presidendi İlham Əliyevi korraldusega Aserbaidžaani aseharidusministriks. Seoses haridusministri Mikayıl Cabbarovi üleminekuga teisele tööle määrati ta 23. aprillist 2018 Aserbaidžaani presidendi İlham Əliyevi korraldusega Aserbaidžaani haridusministriks

16. juulil 2020 määrati ta Aserbaidžaani presidendi İlham Əliyevi korraldusega Aserbaidžaani välisministriks.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks last.
Jean Castex

**Jean Castex** (sündinud 25. juunil 1965 Vic-Fezensacis) on Prantsusmaa poliitik, 3. juulist 2020 kuni 16. maini 2022 Prantsusmaa peaminister. 

Ta sündis aastal 1965 Vic-Fezensacis Gersi departemangus. Ta on õppinud Toulouse'i Jean Jaurèsi Ülikoolis. Lisaks on ta õppinud Science Pos ja École nationale d'administrationis.

Castex oli kaksteist aastat Lõuna-Prantsusmaa provintsilinna Pradesi linnapea, kuni president Emmanuel Macron nimetas ta peaministriks pärast Édouard Philippe'i tagasiastumist 3. juulil 2020. 

Ta oli 2020. aasta alguseni Vabariiklaste partei (*Les Républicains*) liige. Oma vaadetelt on ta sotsiaalne konservatiiv. Ta on teeninud koroonaviiruse kriisiga toimetulemise eest kiidusõnu.

22. novembril 2021 osutus Jean Castexil Covid-19 test positiivne ja ta jäi nädalaks isolatsiooni.

## Isiklikku
Ta on abielus Sandra Ribelayguega, neil on neli tütart.

Ta räägib vabalt katalaani keelt ning teda peetakse katalaani identiteedi kaitsjaks Lõuna-Prantsusmaal.
Sławno

**Sławno** (saksa *Schlawe*) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas, Sławno maakonna halduskeskus. Sławno asub Słupskist umbes 25 km lääneedelas Wieprza jõe kaldal.

Asulat on esmamainitud 1186. aastal. Sławno sai linnaõigused 1317. aastal. Kolmekümneaastases sõjas sai linn rängalt kannatada. 1945. aastal läks linn Saksamaa koosseisust Poolale.

## Viited
Voldemar Palitser

**Voldemar Palitser** (15. august 1893 Koložitsa mõis, Jamburgi maakond, Peterburi kubermang – 8. juuli 1939 Narva) oli Eesti politseinik ja majandustegelane.

Voldemar Palitser sündis Jamburgi maakonna Koložitsa mõisa valitseja Hans Palitseri pojana, õppis Tallinna Aleksandri Gümnaasiumis, Narva gümnaasiumis ja aastatel 1914–1916 Peterburi Polütehnikumis, oli EÜS Põhjala liige. Tegutses Petrogradis ka Eesti Hariduse Seltsi koolijuhatajana. Esimese maailmasõja ajal astus Vladimiri sõjakooli, teenis 18. Siberi kütipolgus, lõpetas Oranienburgi ohvitseride kütikooli kuulipildujate kursused ja läks sõja lõpupoolikul lipnikuna rindele Ukrainas.

1918. aasta detsembris liitus leitnant Voldemar Palitser Eesti rahvusväeosa Eesti Ratsaväepolguga. 1918. aasta sügisel nimetati V. Palitser Eesti Politsei Narva linna miilitsaülemaks. 4. veebruarist kuni 14. septembrini 1920 oli ta Tallinna linna miilitsa- ja politseiülem.

Pärast Vabadussõda kolis Palitser Saksamaale ja õppis Frankfurdi ülikoolis majandust, ülikooli lõpetas 1923. aastal. Palitserist sai AS Aivazi osanik, mille juhatuse liige ja direktor ta oli surmani. Ta oli 1934. aastal Nõmme linnavolinik Vabadussõjalaste Rahvaliikumise nimekirjast.

Voldemar Palitser sai raskelt vigastada autoõnnetuses Vaivara vallas Narva lähedal Tallinna–Narva maanteel Põlendiku metsa vahel. Ta toimetati Narva linna haiglasse, kus ta suri.

## Viited

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu, Eesti Sõjamuuseum - Kindral Laidoneri Muuseum. Eesti ohvitserid 1918-1940.
Määru hoiuala

**Määru hoiuala** on hoiuala Järva maakonnas Türi vallas. Hoiuala asutati 2005. aastal lubjavaese pinnasega liigirikaste niitude ning aas-rebasesaba ja ürt-punanupuga niitude kui elupaikade kaitseks, selle pindala on 8,2 hektarit ning see asub Kurla küla maadel.

## Vaata ka
* Pärandkooslus
* Kalevipoja Põrguvärav

## Viited

## Välislingid
*
ERR Jupiter

**ERR Jupiter** on Eesti Rahvusringhäälingu veebikanal, mis avati 22. aprillil 2020.

## Sisu
Kanal koondab aadressile jupiter.err.ee Eesti Rahvusringhäälingute tele- ja raadiokanalite saated, sarjad, filmid, dokumentaalfilmid ning audiosisu kontsertidest kuuldemängudeni. Uute saadete kõrval leiab kanalist ka hulgaliselt ERR-i arhiivipärleid.

Jupiteri sisu on eestikeelne ning kasutajatele tasuta.

Voogedastusteenus töötab nii arvutis, mobiilis kui ka teistes internetiga toestatud seadmetes. Kasutaja ees avanevad video- ja audiolehed, kus valiku teevad mugavaks teemapõhised alajaotused ja soovitused. Ühtlasi annab Jupiter võimaluse samas kohas ja otse kuulata-vaadata kõiki rahvusringhäälingu raadio- ja teleprogramme. 

Lastele mõeldud sisu jõuab jätkuvalt Jupiteri sõsarlehele Lasteekraan.ee, noortele suunatud sisu kodu on Jupiteri alamleht Jupiter IO.

Alates 2022. aasta mais avati ka venekeelne Jupiter+.

## Nimi
Nime leidmiseks korraldati ERR-is nimekonkurss, kuhu laekus 150 pakkumist. Toimetus kaalus mitmeid Eesti telemaastikult tuttavaid nimesid. Esil olid ka näiteks Aatomi või Aatomiku nimi, kuid ülekaalukalt võitis Jupiter.

Kanali nimi viitab omal moel ka Eesti Televisiooni legendaarsele filmisaatele "Jupiter".

## Toimetus
Jupiteri peatoimetaja on Rihhard-Erik Järvi (varem sisuspetsialist). Varem on peatoimetajad olnud Raul Lobanov ja Toomas Luhats.

Toimetajana on Jupiteris töötanud Kaspar Rumm ja disainerina Antoon Johan Vugts.

## Vaata ka
* ERR Novaator
* ERR Menu
* ERR Kultuur
* ERR Sport

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* ERR-i uus veebikanal Jupiter: Mis? Miks? Kellele? ERR.ee, 22. aprill 2020
ERR Lasteekraan

**ERR Lasteekraan** on Eesti Rahvusringhäälingu voogedastusteenus, mis loodi septembris 2015. Kanali algne nimi oli **Lastejaam**. 

Veebikanali avapidu toimus ETV2 otseülekandena 19. septembril. Peol osalesid telesaatest "Lastetuba" tuttavad reporter Timmu, klounid Piip ja Tuut, tsirkusetrupp Folie ning Eesti Televisiooni ja Eesti Raadio laululapsed.

Veebikeskkond koondab lastele mõeldud sisu: järelvaadatavad ja -kuulatavad on Eesti Rahvusringhäälingu kanalite lastesaated ning multifilmid. Keskkonnast leiab ka mitmesuguseid mänge. 

## Vaata ka

* ERR Jupiter 
* ERR Kultuur 
* ERR Menu 
* ERR Novaator 

## Viited

## Välislingid

* Lastetuba ERR Digihoidla
* Lasteekraan.err.ee
Moha (budism)

***Moha*** (paali ja sanskriti keeles; tiibeti keeles གཏི་མུག, timuk; hiina keeles 癡 või 痴 (hääldus pinyinis) chī) on **pettekujutlus**, rumalus, segaduses olek. See on budismis üks peamisi põhjusi, mis hoiab olendeid sansaaras.

Avidyā ehk teadmatus on sellele lähedane mõiste. Konkreetsed teadmatuse objektid on erinevates õpetustes erinevad, nagu ka selle ületamise viisid. 

Koos iha ja vihaga on rumalus või pettekujutlus üks kolmest meelemürgist. Olemiseratta keskel sümboliseerib seda siga. 

Budistlikus kosmoloogias vastab pettekujutlusele õnnetu seisund loomana. 

Asju ja nähtusi nähakse pettekujutluste tõttu moonutatuna. Moonutusi (*vipallāsa*) on kolme liiki: 

* tajumoonutused (*saññā-vipallāsa*), 
* teadvuse moonutused (*citta-vipallāsa*) ja 
* vaatemoonutused (*diṭṭhi-vipallāsa*). 

Moonutuste tõttu võivad tekkida pettekujutlused, et muutuv (*anicca*) on püsiv (*nicca*), kannatus (*dukkha*) on õnn (*sukha*), isetus (*anatta*) on mina (*attā*) ja ebameeldiv (*asubha*) on meeldiv (*subha*). 

Moonutused põhjustavad seeläbi kannatusi. 

## Vaata ka

* Avidya (teadmatus)
* Meeleplekk
* Kolm meelemürki
* Viis takistust
* Skandha (isiksuse moodustajad)

## Viited
Van Stadensrus

**Van Stadensrus** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Xhariepi ringkonnas Naledi vallas. Van Stadensrus asub Lesotho piirist umbes 18 km kaugusel.

Asula rajas M. H. van Staden 1920. aastal talle kuuluva Mooki farmi maadele. Linnaõigused sai Van Stadensrus 1925. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Van Stadenrusi elanikest mustanahalisi aafriklasi 96,6%, valgeid 2,1%, värvilisi 0,6%, India või Aasia päritolu inimesi 0,2% ja teisi 0,5%. Sotho keelt pidas emakeeleks 85,4% inimesi, koosa keelt 5,6%, afrikaani keelt 4,1%, inglise keelt 1,8% ja teisi keeli 3,2%.

## Viited
Powfu

**Isaiah Faber** (sündinud 31. märtsil 1999), tuntud oma esinejanimega **Powfu**, on Kanada laulja, laulukirjutaja, räppar ja muusik. Ta pälvis ülemaailmse tähelepanu lauluga "Death Bed (Coffee for Your Head)", mis jõudis Billboard Hot 100 edetabelis 23. kohale.

## Karjäär
Isaiah Faber avaldas oma laulu "Death Bed (Coffee for Your Head)" 2019. aasta veebruaris. Selles laulus kasutati osi Filipiini-Suurbritannia laulja Beabadoobee debüütsinglist "Coffee". Powfu singel on saanud Spotify lehel üle 400 miljoni esituse ja jõudnud oma kõrgajal Billboard Hot 100 edetabelis 23. kohale pärast seda, kui see kogus populaarsust Hiina lauluvideote jagamise sotsiaalmeediakeskkonna TikTok kaudu, kuhu on postitatud üle 4 miljoni seda laulu kasutava video. Pärast singli taasavaldamist kirjutas Powfu alla plaadilepingule Columbia Recordsiga ja Robots and Humansiga. "Death Bed (Coffee for Your Head)" ilmus EP'l Poems of the Past. EP anti välja 29. mail 2020.

## Diskograafia

### EP-d

* Some Boring Love Stories (2018)
* Some Boring Love Stories, Pt. 2 (2019)
* Some Boring Love Stories, Pt. 3 (2019)
* Some Boring Love Stories, Pt. 4 (2019)
* Poems of the Past (2020)

### Singlid

* Letters in December (koos Rxseboyga) (2019)
* Dead Eyes (koos Promoting Sounds & Ouse!'ga) (2019)
* Hide in Your Blue Eyes (koos Thomas Reidiga) (2019)
* Laying on My Porch While We Watch the World End. (koos Rxseboy ja Slipfunciga) (2020)
* Don't Fall Asleep Yet (koos ENRAga) (2020)
* Death Bed (Coffee for Your Head) (koos Beabadoobeega) (2020)
* I'm Used to It (2020)
* I'll Come Back to You (2020)
* Eyes (koos Lilyungi ja Chrisbeatsiga) (2020)
Plaaniline meditsiiniabi

**Plaaniline meditsiiniabi** ehk plaaniline ravi on tervishoiukorralduslik termin. 

Plaanilise meditsiiniabi saamise aeg on patsiendile ette teada. Vastupidi on erakorralise meditsiiniabiga, mida antakse haigestumise ajal või sellele vahetult järgneval perioodil. Erakorraline abi ei ole ette planeeritud.
Pärnu Saksa Tehnoloogiakool

**Pärnu Saksa Tehnoloogiakool** on erakutseõppeasutus Pärnus aadressil Jalaka tänav 8. Kool tegutseb 2001. aastast ja see on Saksamaa Liitvabariigi sihtasutuse Stiftung Bildung und Handwerk tütarorganisatsioon Eestis. Kool on spetsialiseerunud tehnilikavaldkondadele, koolitades elektrikuid, IT-spetsialiste, raamatupidajaid, kinnisvaramaaklereid.

## Ajalugu
2. juulil 1999 sõlmisid Pärnu linnavalitsuse haridusosakonna asejuhataja, hilisem projektijuht ja direktor Indrek Alekõrs ja Saksamaa Liitvabariigi Königs Wusterhauseni Tehnoloogia- ja Kutsehariduskeskuse juhataja dr Rainer Straube koostöölepingu. Eesmärk oli koostöö Eestimaa ja Saksamaa vahel kutsehariduse valdkonnas. Leping sätestas võimaluse luua saksa õppeasutus Eestis. Järgnev kontseptuaalne töö kestis kuni novembrini 2000. Sellel perioodil loodi põhimõttelised kokkulepped Haridusministeeriumi ja Pärnu linnavalitsusega. Kool avati 1. septembril 2001.

Alates 2016. aastast korraldab kool töökohapõhist õpet, mis tihendab sidemeid ettevõtetega Eestis ja Saksamaal. Selles õppevormis õpitakse kolmandik õppeajast koolis ja kaks kolmandikku töökohal.

## Viited

## Välislingid

* Pärnu Saksa Tehnoloogiakooli veebisait
Biograaf

**Biograaf ehk eluloolane** on inimene, kes kirjutab, jäädvustab, märgib või joonistab üles kellegi eluloo ehk biograafia.

## Viited



## Välislingid

* Inimeste elulood on kirjandusliku ehitusmaterjali ammendamatu karjäär / Alvar Loog, Postimees 11. mai 2018
* Rutt Hinrikus, Tiina Kirss "Elust elulooks. Kuidas kirjutada elulugu – näiteid ja näpunäiteid" (kirjastus Tänapäev, 2010)
Rybnik

**Rybnik** on maakonna õigustega linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas. Rybniku kesklinn asub Tšehhi piirist umbes 19 km kaugusel.

Asulat on esmamainitud 1175. aastal, linnaõigused sai enne 1308. aastat. 19. sajandil arenes linnas hoogsalt tööstus. Raudteeühenduse sai Rybnik 1856. aastal. Rahvahääletuse tulemusel läks linn 1922. aastal Poola koosseisu.

## Viited
Indrek Alekõrs

**Indrek Alekõrs** (sündinud 14. oktoobril 1952 Tallinnas) on Eesti haridustegelane ja koolijuht. 

Ta asutas 1999. aastal Pärnu Saksa Tehnoloogiakooli ning juhib kooli tänapäevani.

## Haridus
*1976 Tallinna Pedagoogiline Instituut, füüsika eriala
*2004–2007 Tartu Ülikool, magistrikraad koolijuhtimise erialal

## Töökäik
*1976–1979 Kasari 8-klassiline Kool, füüsikaõpetaja
*1979–1980 Tallinna Polütehniline Instituut, füüsikalabori juhataja
*1980–1982 Tallinna 4. Keskkool, füüsikaõpetaja
*1982–1985 Pärnu 4. Keskkool, direktor
*1990–1992 Pärnu linnavalitsuse liige, haridusnõunik
*1992–1993 Pärnu Ametikool, direktor
*1993–1995 Pärnu linnavalitsuse haridusosakonna juhataja
*1997–1999 Pärnu linnavalitsuse haridusosakonna juhataja asetäitja
*1999–2000 Sindi Kergetööstuskool, direktor
*alates 1999 Pärnu Saksa Tehnoloogiakool, direktor, juhatuse liige

## Tunnustus
* 2021 Pärnu teenetemärk (Pärnu Saksa Tehnoloogiakooli eduka juhtimise eest)

## Isiklikku
Tema isa oli kirjandusteadlane ja -kriitik Richard Alekõrs, ema oli kunstiajaloolane Linda Alekõrs. Tema vanem poolvend oli ajakirjanik Madis Salum.

## Viited

## Kirjandus
*Ülle Hallik. Indrek Alekõrs – juhtimiskallakuga füüsikaõpetaja. Eesti Päevaleht, 12. detsember 1997
*Kalev Vilgats. Saksa tehnoloogiakooli lugu. Pärnu Postimees, 29. juuni 2019
Friedrich Arnemann

**Friedrich Arnemann** (20. juuni 1895 Riia – 3. juuli 1960 Tallinn) oli sanitaarstatistik, TRÜ arstiteaduskonna assistent aastail 1945–1949. Eesti NSV teeneline arst (1947).

## Viited
Süütu (telesari)

**„Süütu“** on 2018. aasta kevadel Ühendkuningriigis näidatud neljajaoline minitelesari. Belgias näidati sarja 31. märtsist 2020, Eesti Televisioonis 2018. aasta suve alguses ja kordusena suvel 2020.

## Sisu
Abikaasa tapmises süüdistatud ja selle eest eluaegse vangistuse saanud kahe lapse isa David Collins (Lee Ingleby) vabaneb sarja alguses vanglast, olles viibinud vangistuses 7 aastat. Sarja lõpul tunnistab teo üles mõrva tegelik toimepanija.

## Avaldamine meedias
Sarja esimene hooaeg (180 minutit) avaldati DVD-l 21. mail 2018.

## Viited
Valdar Mälk

**Valdar Mälk** (12. veebruar 1898 – 20. september 1970) oli eesti põllumees ja omavalitsustegelane.

Omandanud Pärnu ja Kuressaare merekoolis kaugesõidutüürimehe kutse, osalenud Vabadussõjas. Ta oli Lümanda vallavanem ja Kihelkonna põllumeeste konvendi liige. 

## Isiklikku
Tema vend oli kirjanik August Mälk.
Rudolf Bernakoff

**Rudolf Bernakoff** (18. september 1885 Rõngu vald – 21. oktoober 1959 Tartu) oli eesti arstiteadlane.
Pičas

**Pičas** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas.  

Küla asub valla lõunaosas ja jääb valla keskusest Abavniekist 7,8, piirkonna keskusest Tukumsist 18 ja Riiast 83,4 kilomeetri kaugusele. Pičas asub merepinnast 70 meetri kõrgusel.

Aastal 1820 rajati sinna samanimeline talu. Külana on seda kajastatud esmakordselt esimese maailmasõja aegsetel kaartidel.
## Viited
Sautiņi

**Sautiņi** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas.  

Küla asub valla lõunaosas ja jääb valla keskusest Abavniekist 6,6, piirkonna keskusest Tukumsist 22,9 ning Riiast 88,3 kilomeetri kaugusele. Asulas on Sautiņi bussipeatus.

## Viited
Gerhard Beil

**Gerhard Beil** (28. mai 1926 Leipzig – 19. august 2010 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.

Gerhard Beil oli pärist tisleri perekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta kaubandust. 1943–1945 oli ta Riigi Tööteenistuses. 1944. aasta juulis esitas ta avalduse Natsionaalsotsialistlikku Saksa Töölisparteisse astumiseks, kuid sama aasta oktoobris lükati see tagasi. 1945–1951 töötas ta ehituslukksepana, masinistina, teenistujana ja kaevurina. 1954–1958 töötas ta Kohaliku Majanduse Sekretariaadis referendina, peareferendina ja osakonnajuhatajana. 1957. aastal lõpetas ta Berliini Humboldti Ülikooli majanduse erialal. 1953. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse.

1958–1961 töötas ta Saksa DV kaubandusesinduses Austrias. 1962–1965 oli ta Saksa DV Väliskaubanduse Ministeeriumi Lääne-Euroopa osakonna juhataja. 1965–1968 oli ta Saksa DV väliskaubanduse ministri asetäitja. 1968. aastal omandas ta Potsdamis Saksa DV Riigi ja Õigusteaduste Akadeemias doktorikraadi poliitikateaduste alal. 1968–1977 oli ta Saksa DV Väliskaubanduse Ministeeriumi riigisekretär. 1977–1986 oli ta Saksa DV väliskaubanduse ministri esimene asetäitja.

Gerhard Beil oli alates 1976. aastast Saksamaa Sotsialistliku Ühtsusparei Keskkomitee liikmekandidaat ja aastatel 1981–1989 liige. Aastatel 1986–1990 oli ta Saksa DV väliskaubanduse minister.

## Viited
Narva Kommertskool

**Narva Kommertskool**, ka Narva linna Kommertsgümnaasium, oli Narvas aastatel 1919–1936 tegutsenud üld- ja kaubandusharidust andnud keskkool.

Narva Kommertskool avati 24. aprillil 1919 187 õpilase ja 12 õpetajaga. 

1928. aastal ühendati Narva Kommertskool Narva Ühisgümnaasiumiga ja lõpetas tegevuse 1936. aastal.

Esimene kommertskool avati Narvas juba 1910. aastal. Kaubanduskool oli ühe- või kolmeaastase õppeajaga kutsekool, mille eesmärgiks oli õpilaste ettevalmistamine tööks kaubandus- ja tööstusettevõtetes ning kontoritööks erinevates ametiasutustes. Kooli sisseastumiseks oli vajalik kaheklassilise ministeeriumikooli või kihelkonnakooli lõpetamine. Kommertskooli täieliku kursuse lõpetanud olid võrdsustatud reaalkooli lõpetanutega.

7. detsembril 1922 vastu võetud avalike keskkoolide seaduse põhjal jagunesid keskkoolid humanitaar-, reaal-, kaubandus-, majapidamis-, tehnika-, aiandus-, põllumajandus- ning sotsiaalharusse. Kommertskoolid reorganiseeriti kommertsgümnaasiumideks või muudeks keskkoolideks.

## Viited

## Välislingid
*Narwa kommertskooli saatuse otsustamise puhul Põhja Kodu, 1. juuli 1926
*Narwa linna ühiskommertsgiimnaasiumi juubeli puhul Põhja Kodu, 5. november 1927
Heinrich Tarto

**Heinrich Tarto** (27. november 1897 Narva – 24. mai 1919 Narva) oli Venemaa keisririigi ja Eesti sõjaväelane (alamleitnant).

Heinrich Tarto sündis Narvas 27. novembril 1897, õppis Narva Kommertskoolis ja lõpetas Esimese maailmasõja ajal Vladimiri sõjakooli. 

1918. aastal oli Heinrich Tarto Kaitseliidu Narva maleva organiseerija ja esimesi Narva kaitseliitlasi. Ta määrati Narvas formeeritud 4. jalaväepolku, kus võttis osa sõjategevusest Viru rindel, seejärel teenis 1. diviisi tagavarapataljonis ja 6. jalaväepolgus. Alamleitnant Heinrich Tarto  hukkus Narva all, 24. mail 1919. aastal. 

## Viited

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu. Heinrich Tarto, Eesti Sõjamuuseum - Kindral Laidoneri Muuseum. Eesti ohvitserid 1918-1940.
Bruži

**Bruži** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas.  

Küla asub valla keskosas ja jääb valla keskusest Abavniekist 2,8, piirkonna keskusest Tukumsist 19,1 ning Riiast 84,5 kilomeetri kaugusele. Asulas on Bruži ja Karjersi bussipeatused.

## Viited
Zvejnieki (Jaunsāti vald)

**Zvejnieki** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas.  

Küla asub valla põhjaosas Abava jõe ja Jaunsāti kruusakarjääri moodustunud tiikide vahel. Zvejnieki jääb valla keskusest Abavniekist 2,7, piirkonna keskusest Tukumsist 16,4 ning Riiast 81,8 kilomeetri kaugusele.

## Viited
Aizas

**Aizas** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas.  

Küla asub valla kirdeosas ja jääb valla keskusest Abavniekist 5,2, piirkonna keskusest Tukumsist 13,2 ning Riiast 78,6 kilomeetri kaugusele. Külas asub Aizase bussipeatus.

## Viited
Marie Sepp

**Marie Sepp** (1862–1943), tuntud ka kui **Kõue Marie**, oli eesti rahvalaulik ja rahvaluulekoguja Viljandimaalt Kolga-Jaani kihelkonnast.

Sepp sündis Võrtsjärve põhjakalda paigus Soosaare vallas. Ta isa Hans Kõu oli lähipiirkonnas ainuke mees, kes jõudis pärast 21-aasta pikkust nekrutiteenistust Vene Keisririigi armees tervena koju tagasi. Mõisateenijast ema õpetas Mariele tollastest laulikutest nii kiriklikke kui ilmalikke laule ja lugemist. On teada, et nelja-aastaselt oskas Marie lugeda, misjärel õpetas isa talle kirjutamist. Soosaare vallakoolis paistis ta silma nii oma kirjutamisoskuse kui vaimsete võimete poolest, kuid sai seal kokku käia ainult 11 nädalat.

Leeriskäimise järel töötas ta aastatel 1897–1886 teenijana regilaulik Mari Pärtensi perele kuuluvas Purtsi ehk Eessaare talus Vissuvere külas.

1937. aastal salvestati 17 regilaulu Riigi Ringhäälingus, hiljem saatis Sepp ise Muusikamuuseumile tema kogutud ja üles kirjutatud pärimusmaterjali. regilaulik Mari Pärtensi elulookirjelduse.

Temalt salvestatud lõikuslaulu "Väljad karja käia" ja lüro-eepilist regilaulu "Ema haual" on hiljem esitanud pärimusmuusikaansambel Duo Ruut.

## Viited

## Välislingid
* "Väljad karja käia" Marie Sepa esituses. *Eesti rahvamuusika antoloogia*
* "Ema haual" Marie Sepa esituses. *Eesti rahvamuusika antaloogia*
Ķīši

**Ķīši** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas.  

Küla asub valla idaosas Abava jõe kaldal. Külas asub riikliku sotsiaalhoolekandekeskuse *Zemgale* Ķīši pansionaat, kus elavad psüühikahäiretega inimesed. Küla idaosas asuvad Vecsāti linnus ja asulakoht on muinsusmälestistena riikliku kaitse all..

Külas asub Ķīši bussipeatus.

## Elanikkond


* 135 (1970)
* 256 (1979)
* 212 (1989)
* 207 (2000)

* 200 (2006)
* 201 (2011)
* 136 (2021)


## Viited
Gong Li

**Gong Li** (sündinud 31. detsembril 1965 Jinanis ShanDongis) on ​​Hiina päritolu Singapuri näitleja. Ta on üks tähtsamaid naisnäitlejaid Hiinas. 

Tema tähtsamate tööde hulka kuuluvad "Punane sorgo", "Rippuvad punased laternad", "Qiu Ju kohtuasi", "Ju Dou" jne.
Zaķi (Tume vald)

**Zaķi** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume valla kirdeosas.  

Küla asub  valla keskusest Tumest 8,5, piirkonna keskusest Tukumsist 3 ja Riiast 71,9 kilomeetri kaugusel.  
## Viited
Liepkalni

**Liepkalni** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas. 

Liepkalni rajati suvilapiirkonnana. 

Küla asub valla idaosas ja jääb valla keskusest Tumest 8,6, piirkonna keskusest Tukumsist 3,1 ning Riiast 72 kilomeetri kaugusele.  

Liepkalni lähistel asub looduskaitse all olev Vāgnerise aia dendropark, kus kasvab arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid.

## Viited
Vecmokas

**Vecmokas** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas.  

Küla asub  valla keskusest Tumest 10, piirkonna keskusest Tukumsist 6,5 ja Riiast 73 kilomeetri kaugusel. Asulas on Vecmokase bussipeatus. Vecmokases on ka raamatukogu.

Küla kujunes endise Vecmokase mõisa (*Alt-Mocken*) keskuse juurde. Külast läänes asuv Vecmokase linnamägi on riikliku kaitse all olev muinsusmälestis. Aastal 1942 asus külas juutidele mõeldud koonduslaager, küla lähistel Vecmokase metsas asuvad juutide ühishauad. Vecmokas oli aastani 1949 Vecmokase valla keskuseks.

Vecmokasest algab 1,5 kilomeetri pikkune pärnaallee. Kokku on Vecmokases kolm looduskaitsealust pärna-vahtra alleed kogupikkusega 1,9 kilomeetrit. Lisaks kasvavad Vecmokases looduskaitsealune magus kirsipuu, mänd ja kuusk.

## Viited
Gaiļi

**Gaiļi** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas.  

Küla asub Vašleja jõe kaldal ja jääb valla keskusest Tumest 4,1, piirkonna keskusest Tukumsist 4,8 ning Riiast 68,6 kilomeetri kaugusele. Gaiļit läbib maantee A10.

Külas kasvav Pureņi tamm ümbermõõduga 4,47 meetrit on looduskaitse all.

## Viited
Pant (kalandus)

**Pant** (ka *kolk*) oli eesti etnograafias vöö või lint, millega veeti suurt rannanoota. 

Pant oli tuntud mitmel pool Euroopas, Eestis kasutati teda peamiselt Pärnu piirkonna rannas. 

Pant koosnes üle selja käivast laiast riide-, naha- või pärnakoore ribast ja selle otste vahele kinnitatud puust kolgist. Kolk oli tugeva nööri või köie abil ühendatud nooda veoköiega. Pantidega vedas ühekorraga noota kuni 20 inimest, liiguti piki randa selg ees.   

## Viited

## Välislingid

* Pant ehk kolk. Eesti Meremuuseum
Vilkāja

**Vilkāja** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas.  

Küla asub  valla keskusest Tumest 9,6, piirkonna keskusest Tukumsist 4,4 ja Riiast 76,2 kilomeetri kaugusel.  

Küla kujunes endise Vilkāja mõisa (*Wilkajen*) keskuse juurde.

## Viited
Sēlīši

**Sēlīši** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas.  

Küla asub valla keskosas Vašleja jõe kaldal ning jääb valla keskusest Tumest 5,2, piirkonna keskusest Tukumsist 6,4 ja Riiast 71,8 kilomeetri kaugusele. Sēlīšist möödub maantee A10, millel asub küla juures ka bussipeatus.

## Viited
Sloklejas

**Sloklejas** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas.  

Küla asub valla lääneosas Slocene jõe kaldal ja jääb valla keskusest Tumest 9.4, piirkonna keskusest Tukumsist 10,6 ning Riiast 76 kilomeetri kaugusele. Asulas on Biržjāni bussipeatus.

## Viited
Daibes

**Daibes** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas.  

Küla asub valla lõunaosas Slocene jõe kaldal ja jääb valla keskusest Tumest 3,9, piirkonna keskusest Tukumsist 9,6 ning Riiast 74,9 kilomeetri kaugusele.
## Viited
Pārupe

**Pārupe** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas.  

Pārupe rajati suvilapiirkonnana.

Küla asub Slocene jõe kaldal  maantee A10 lähistel. Pārupe jääb valla keskusest Tumest 4,1, piirkonna keskusest Tukumsist 4,8 ning Riiast 69 kilomeetri kaugusele.

## Viited
Līdums

**Līdums** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas.

Līdums rajati suvilapiirkonnana.

Küla asub Slocene jõe kaldal ja jääb valla keskusest Tumest 4, piirkonna keskusest Tukumsist 5,2 ning Riiast 70,6 kilomeetri kaugusele. Līdumsit läbib maantee A10. Külas suubuvad Slocene jõkke Vašleja jõgi ja Tume kraav.

## Viited
Malk

**Malk** on eesti etnograafias puuvarb, peenem ritv millegi kinnitamiseks või toeks.

Kuhjamalgad (ehk **pandid**) olid heina- või õlekuhjale tippu paigaldatavad ridvad tuule kaitseks. Nendeks valiti 2–8 pikemat kase-, lepa- või pajuoksa, mis seoti latvupidi kokku ja pandi ülevalt kuhjale. Vihma eest kaitses kuhjavarda otsa pandud mätas. 

Malgad pandi ka õlgkatuse harja peale ühesuguste vahedega harja tugevdamiseks. 

**Malk** tähendab ka pikemat kepikujulist löömisvahendit, peenemat kaigast, malakat.

## Viited
Krīvi

**Krīvi** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas.  

Küla asub valla idaosas Tume kraavi kaldal ja jääb valla keskusest Tumest 2,5, piirkonna keskusest Tukumsist 4,2 ning Riiast 69,6 kilomeetri kaugusele. Asulas on Vetslimnīca bussipeatus.
## Viited
Pant (täpsustus)

**Pant** on mitme tähendusega sõna: 
*pant on tagatisvara või piiratud asjaõiguste üks grupp.
***[[Pant (heinategu)|pant]]** on heina- või õlekuhjale paigaldatav oks tuule kaitseks.
***[[Pant (kalandus)|pant]]** on noodapüügi abivahend.
***pant** on pandimängus lunastatav ese.
***pant** on peigmehe poolt pruudile kihlusel antav kink.
***[[Pant (perekonnanimi)|Pant]]** on perekonnanimi Eestis, Indias, Pakistanis, Nepalis.
Garauši

**Garauši** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Degole vallas.  

Küla asub valla põhjaosas Vašleja jõe kaldal ja jääb valla keskusest Vienībast 1,3, piirkonna keskusest Tukumsist 9,7 ning Riiast 71 kilomeetri kaugusele. Seal asub Garauši bussipeatus.

Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4,44 meetrit ja pärn ümbermõõduga 4.04 meetrit on looduskaitse all.

## Viited
Degole

**Degole** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Degole vallas. 

Küla jääb valla keskusest Vienībast 4,9, piirkonna keskusest Tukumsist 11,8 ning Riiast 77,2 kilomeetri kaugusele. Seal asub Degole bussipeatus.

Küla on tekkinud endise Degole mõisa (*Degahlen*) keskuse juurde.

Küla järgi on nimetatud siluri Adavere lademesse kuuluvad Dēgole kihid. 

## Elanike arv


* 88 (1989)
* 59 (2000)
* 35 (2006)

* 51 (2011)
* 36 (2021)
* 25 (2023)


## Viited
Parisnik

**Parisnik** oli varem hangeldaja, sahkerdaja üldine nimetus.

Parisnik oli eeskätt hobusekaupmees, kes rändas laadalt laadale. Eestis olid parisnikud peamiselt venelased (nagu rändkaubitsejad üldse). Sageli kasutasid parisnikud hobusemüügil petuvõtteid, mis olid rahvusvaheliselt kujunenud, sellest ka nimetus (vene keeles on *барышник* 'liigkasuvõtja'; 'sahkerdaja', 'hangeldaja'; see on tulnud vene sõnast *барыш* 'vaheltkasu'). 

Parisnike tegevus lõppes Eestis valdavalt 20. sajandi keskpaiku, kui kadusid hobuselaadad.

Lisaks **hobuseparisnikele** on olnud levinud ka **kalaparisnikud** ja **metsaparisnikud**. 

## Metsaparisnike uus laine
Ebaeetilise metsamüügi kontekstis kasutatakse sõna "metsaparisnik" ülekantud tähenduses kasuahne metsakaupmehe kohta ka tänapäeval. Seda on pruukinud oma artiklites näiteks metsakonsulent Ülle Läll ning ajakirjanik ja suhtekorraldaja Urmas Glase , kunstnik Peeter Laurits , Eesti Rohelised, kultuurilehe Sirp peatoimetaja Kaarel Tarand jt. Seda on mainitud isegi Tartu Ülikooli sotsiaalteaduslike rakendusuuringute keskuse (RAKE) 2018. aasta uuringus "Sihtrühmade ootused metsanduse arengukavale: analüüs metsanduse arengukava alusuuringusse".

Ajalehe Vooremaa ajakirjanik Helve Laasik on väitnud metsaparisnikke iseloomustades: 

## Viited

## Välislingid
* Hobuseparisnikud - ärimehed .... Eesti Naine 24. juuni 2015
* Laadalelled. Eduard Vilde
Narva Linna Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu Täitevkomitee

**Narva Linna Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu Täitevkomitee** oli Narva Linna Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu täitevvõimu organ Narvas aastatel 1917–1918. 
## Narva Linna TSSN Täitevkomitee
1917. aastal kuni Narva linna okupeerimiseni Saksa vägede poolt 4. märtsil 1918, oli Narva linnas peale valitud linnapea Ants Daumani võimul ka Narva Linna TSSN Täitevkomitee, mille esimees oli Arnold Neibut (*Нейбут Арнольд Яковлевич (õige nimi – Арнольд Екабович*), pärast Eesti Töörahva Kommuuni väljakuulutamist 1918. aasta novembrist olid Narvas kohaliku nõukogude võimu esindajad Ants Dauman ja Narva Linna TSSN Täitevkomitee esimees Albert Tiimann.

Peale 28. novembril 1918 alanud Nõukogude Venemaa vägede pealetungi ning Narva vallutamist moodustati Narvas 29. novembril 1918 Eesti Töörahva Kommuun. ETK organiseeris 29. novembrist 1918 kuni 31. jaanuarini 1919 valitsusasutused viies täielikult hõivatud maakonnas (Narva, Tartu, Rakvere, Võru, Valga) ja neljas osaliselt hõivatud maakonnas määrati ajutised valitsusasutused. ETK Nõukogu moodustas 1. detsembril 1918, 1917. aasta detsembris Peterburi kubermangust eraldunud ja Eestimaa kubermanguga liitunud Narva linnast ja eeslinnadest iseseisva haldusüksuse, kuhu kuulus 14 valda  (Järve vald, Jõhvi vald, Iisaku vald, Mäetaguse vald jt) ning millel oli omaette valitsusasutus Narva Töörahva Nõukogu, mida juhatas kommunist Jaan Saks, kuid linnal ja maakonnal oli ühine Virumaa RSN ja Täitevkomitee. 

Narva kohalikuks võimuks kujunes ETK poolt määratud ajutine Narva täitevkomitee (esimees Albert Tiimann), 5. detsembril valiti Narva Tööliste ja Punaväelaste Saadikute Nõukogu ning Narva TPSN TK esimeheks valiti A. Tiimann, Täitevkomitee liikmeteks: O. Klaser, V. Anni (TK sekretäriks), A.Kits, M. Danilov, A. Vilkes jt. Nõukogus moodustati 7 osakonda: rahvamajanduse, administratiiv-, sõjaväe-, sotsiaalkindlustuse, rahvahariduse, üld- ja põllumajanduse osakond.

## VK(b)P Narva komitee
Narvas moodustati lisaks kogu ETK "Nõukogude Eesti" valitsusorganile ka kohalik VK(b)P Narva komitee, kuhu 4. detsember 1918 valiti juhtidena Aleksander Kits ja Aleksander Randmer; liikmetena Aleksandr Balevski jt. VSDT(b)P Narva komitee tegutses Narvas senise karskusühingu "Võitleja" ruumides.

Moodustati ka VK(b)P Ivangorodi rajoonikomitee Narva Kalevi- ja Linavabriku kommunistidest, komitee koosseisu valiti Jaan Viltšak, Ansis Daumanis, Gavriil Derjagin jt ja VK(b)P Kreenholmi rajoonikomitee Narva Kreenholmi kommunistidest, komitee koosseisu valiti Albert Mesilane, Aleksander Kallas, Aleksandr Nikolajev jt.

ETK korraldusel viidi Narvas läbi tööstusettevõtete natsionaliseerimine, mille käigus natsionaliseeriti: Kreenholmi Manufaktuur, Kalevi- ja Linavabrik, malmivabrik, Erikssoni telefonivabrik, metallitehas, mööblivabrik mis allutati ETK Rahvamajanduse Valitsusele.

## Vaata ka
* Narva Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee
*Narva linnapea

## Välislingid
*Narva Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu Täitevkomitee (linnavalitsus) liikmed.
Dārtsmuiža

**Dārtsmuiža** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Irlava vallas.  

Küla asub valla idaosas Dārtsmuiža kraavi kaldal ja jääb valla keskusest Irlavast 6,6, piirkonna keskusest Tukumsist 17,5 ning Riiast 82,9 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Dārte karjamõisa (*Dorotheenhof*) keskuse juurde.

## Viited
Vaski

**Vaski** on küla (*ciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Irlava vallas.

Küla asub valla kaguosas Abava jõe kaldal ja jääb valla keskusest Irlavast 5,7, piirkonna keskusest Tukumsist 17,2 ning Riiast 82,6 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Irlava mõisa (*Irmlau*) keskuse juurde. Külas on raamatukogu.

Külast läänes asuvad regionaalse kaitse all olevad Irlava muinaskalmed, sinna jääb ka Vaski bussipeatus.

## Elanike arv


* 297 (1970)
* 272 (1979)
* 318 (1989)
* 210 (2000)

* 181 (2011)
* 161 (2021)
* 150 (2026)


## Viited
Kalnmuiža (Irlava vald)

**Kalnmuiža** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Irlava vallas.  

Küla asub valla keskosas ja jääb valla keskusest Irlavast 2,8, piirkonna keskusest Tukumsist 18,8 ning Riiast 84,2 kilomeetri kaugusele.

## Viited
Sāti

**Sāti** on küla (*ciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Irlava vallas. 

Küla asub valla põhjaosas Abava jõe kaldal ja jääb valla keskusest Irlavast 4,5, piirkonna keskusest Tukumsist 14 ning Riiast 79,4 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Akmeņmuiža mõisa (*Steinhof*) keskuse juurde.

Sātis asub sild üle Abava jõe, mis oli kavandatud Riia ja Liepaja vahelise raudtee sillaks. Pärast Läti iseseisvumist valiti raudteele aga teine trass ja ilma ühendusteedeta sild jäi kasutuskõlbmatuna seisma.

Külast läänes asuv Sāti luteri kirik, selle piirdemüür, väravad, altar,  kantsel, orel ja oreliprospekt on kultuurimälestistena riikliku kaitse all. Regionaalse kaitse all on kiriku pihipink. Külas asub Sāti bussipeatus.

## Elanike arv


* 160 (1970)
* 220 (1979)
* 155 (1989)
* 345 (2000)

* 306 (2015)
* 287 (2018)
* 277 (2020)
* 259 (2026)



Sātu_veikals.jpg|Sāti pood
Sātu_baznīcas_austrumu_puse,_2024.jpg|Sāti kirik
Sātu_baznīca_un_Tilts_Uz_Nekurieni.jpg|Sāti
Tilts_uz_nekurieni,_2024.jpg|Sild eikuhugi

## Viited
Beck

**Beck Hansen** (sünninimi **Bek David Campbell**; sündinud 8. juulil 1970) on eklektiline ameerika muusik, laulja, helilooja, laulusõnade autor ja plaadiprodutsent. 

Hansen sai tuntuks 1990. aastate alguses isikupärase eksperimentaalse ja lo-fi stiiliga, mis ühendas folki, funki, souli, hiphoppi, elektroonilist, alternatiivset, psühhedeelset ja kantrimuusikat. Ta on 2020. aastaks avaldanud 14 stuudioalbumit (millest neli on ilmunud *indie*-plaadifirmade kaudu), suure hulga singleid ja noodistatud muusikat.
Pētertāle

**Pētertāle** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Irlava vallas.  

Küla asub valla lõunaosas Abava jõe kaldal ja jääb valla keskusest Irlavast 8,5, piirkonna keskusest Tukumsist 20,1 ning Riiast 85,5 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Pētertāle mõisa (*Petertal*) keskuse juurde.

Külast idas asuvad Vaski tiigid (ka Tukumsi tiikide majanduskompleks) pindalaga 240,2 hektarit. Külas asub Pētertāle bussipeatus.

## Viited
Blāzma (Lestene vald)

**Blāzma** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Lestene vallas.  

Küla asub valla lääneosas Abava jõe kaldal ja jääb valla keskusest Lestenest 4,5, piirkonna keskusest Tukumsist 25 ning Riiast 80 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud nõukogude perioodil.

## Viited
Mariņmuiža

**Mariņmuiža** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Lestene vallas.  

Küla asub valla idaosas merepinnast 60 meetri kõrgusel Lestene jõe kaldal. Mariņmuiža jääb valla keskusest Lestenest 1,5, piirkonna keskusest Tukumsist 26 ning Riiast 71 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud  endise Mariņa karjamõisa (*Marienhof*) ja metskonna juurde. Lestene jõel asub paisjärv Mariņmuiža tiik. Külas asub Mariņmuiža bussipeatus.

## Viited
Jeffrey Williams

**Jeffrey Nels Williams** (sündinud 18. jaanuaril 1958) on endine Ameerika Ühendriikide maaväelane ja NASA astronaut.

Williams lõpetas 1980. aastal Ameerika Ühendriikide Sõjaväeakadeemia ja sai maaväe ohvitseriks. Aastatel 1987–1992 töötas ta Johnsoni kosmosekeskuses ning õppis seejärel katselenduriks. Ta lahkus maaväest 2007. aastal koloneli auastmes.

Williams valiti NASA astronaudiks 1996. aastal. Oma esimesel missioonil 2000. aastal oli ta missiooni STS-101 missiooni spetsialist. 2006. aastal oli ta 13. ekspeditsiooni liige. Aastatel 2009–2010 oli ta 21. ekspeditsiooni liige ja 22. ekspeditsiooni komandör. 2016. aastal oli Williams 47. ekspeditsiooni liige ja 48. ekspeditsiooni komandör.

Williams lahkus NASA-st detsembris 2023.

## Viited
Karen Nyberg

**Karen LuJean Nyberg** (sündinud 7. oktoobril 1969) on Ameerika Ühendriikide insener ja endine NASA astronaut.

Nyberg lõpetas 1994. aastal cum laude Põhja-Dakota Ülikooli masinaehituse erialal. Ta jätkas õpinguid Texase Ülikoolis ning sai 1998. aastal masinaehituses doktorikraadi. 2000. aastal valiti ta NASA astronaudiks.

Nybergi esimene missioon oli 2008. aastal toimunud STS-124. 2013. aastal oli ta 36. ja 37. ekspeditsiooni liige.

Nyberg lahkus NASA-st 2020. aastal.

## Viited
Johan Sepp

**Johan Sepp** (5. juuni 1884 Saarde vald, Pärnumaa – 18. august 1953 New York) oli eesti vandeadvokaat ja poliitik. 

Lõpetas 1911 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Advokaat Valgas, alates 1916 Valga linnasekretär, 1917 Valga linnavolikogu liige. Aates 1920 vandeadvokaat Tartus. 

Riigikogu II ja III koosseisu liige Üleriiklise Majaomanikkude Seltside Liidu esindajana, Rahvuskogu I koja liige Majaomanikkude Koja esindajana. 

Eesti kohtuminister 1926–1927 Jaan Teemanti II valitsuses. 

## Isiklikku

Poeg Rein Sepp oli eesti proosakirjanik, luuletaja ja tõlkija, vend oli ajaloolane Hendrik Sepp.

## Allikad

* Johan Sepp, www.geni.com
* L. Vahtre, Eesti Advokatuuri ajalugu 1919-1994 (Tallinn: ILO 2005)
* Valitud ja valitsenud. Koost. J. Toomla (Tallinn: Eesti Rahvusraamatukogu 1999)
* Valga linna kroonika

## Viited
Reet Oja

**Reet Oja** (1977. aastani **Reet Ristlaan**; sündinud 27. juulil 1956) on eesti tele- ja raadioajakirjanik.

Ta lõpetas 1978. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna tööstuse planeerimise erialal.

## Töö Eesti Televisioonis
Alates 1978. aastast töötas veerand sajandit Eesti Televisioonis saatejuhi, toimetaja ja peatoimetaja-produtsendina. Oja tegi peamiselt noorte- ja meelelahutussaateid, algatas ja viis ellu palju suurprojekte, kuid lahkus televisioonist 2001. aastal. Seejärel tuli ta küll veel tagasi, kuid lahkus 2006. aastal lõplikult.

### Looming
Reet Oja tegi algul "Noortestuudio" saatesarju "Oma nägu", "Oma asi" ja "Kontakt". Aastatel 1984–1987 oli ta meelelahutussaate "Kitsas king" toimetaja ning 1988–1992 "Öö TV" autor, peatoimetaja, produtsent ja saatejuht. Aastatel 1991–1996 juhtis ta "Hommiku TV-d" (mille esimene saade läks eetrisse 22. septembril 1991, külalisteks Marju ja Uku Kuut) ja 1998–2001 projekti "Tere hommikust"; 1999–2001 oli saate "Tegijad" toimetaja ja saatejuht, 2000. aastal ajaloosarja "Televisiooni lapsed" autor, saatejuht ja toimetaja ning aastatel 2003–2006 väitlussaate "Unetus" saatejuht. Viimasteks tema kui autori ja saatejuhi tehtud telesaadeteks jäid portreesaated "Tähelaev" (2006–2007; nt "Lavakas 50", 2007; "Martin Veinmann", 2007).

Tema televisioonikarjääri kokkuvõttena läks 15. juulil 2020 eetrisse saade "Eksklusiivintervjuu Reet Ojaga". Selles Eesti Televisiooni aastapäevasaates räägib ta ajakirjanduse võimust, inimlikkuse säilitamisest ning sellest, kes ja miks talle telemajas olulised on olnud.

## Raadiotöö
Raadiosaateid tegi ta 1997. aastast: algul koos Vahur Kersnaga raadiojaamas Raadio Pulss B 3 hommikuprogrammi juhtides, hiljem üksikutes Eesti Raadio saadetes (sealhulgas 21. juuni 1998 saates "Vikerkäär" võib kuulda teda koos teiste telesaatejuhtidega laulmas Alo Mattiiseni ja Vahur Kersna laulu "Ei ole Ime ükski ime") esinedes. Kuku Raadio persoonisaates "Kukul külas" oli ta ise Erki Berendsi intervjueeritav 14. mail 1995. 

## Isiklikku
Tema isa oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane 
Rein Ristlaan.

Tema abikaasa on teatritegelane Rein Oja, neil on pojad Risto ja Raido.

## Viited

## Välislingid
*"Reet Oja ühines Balti ketiga otse töölt: Mati Põldrel oli autos vaba koht". Menu.err.ee, 20. august 2019
*"Reet Oja ajakirjanduse võimust: inimlikkuse säilitamine on mulle väga tähtis". ETV, 15. juuli 2020
Terry Virts

**Terry W. Virts** (sündinud 1. detsembril 1967 Baltimore'is) on endine Ameerika Ühendriikide õhuväe lendur ja NASA astronaut.

Virts sai 1989. aastal Ameerika Ühendriikide Õhuväe Akadeemiast bakalaureusekraadi matemaatikas ning asus teenima õhuväkke. 1997. aastal sai ta Embry–Riddle'i Lennundusülikoolist magistrikraadi lennunduse alal. 2000. aastal valiti Virts NASA astronaudiks.

Virtsi esimene missioon oli 2010. aastal toimunud STS-130. Aastatel 2014-2015 oli ta 42. ekspeditsiooni liige ja 43. ekspeditsiooni komandör.

Virts lahkus NASA-st 2016. aastal.

## Viited
Kwidzyn

**Kwidzyn** (saksa *Marienwerder*) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas, Kwidzyni maakonna halduskeskus. Kwidzyn asub Gdańskist umbes 73 km lõunas.

1233. aastal rajasid ristirüütlid preislaste asula Kwedini kohale oma tugipunkti ja asula, mis sai nimeks Marienwerder. Linnaõigused sai Marienwerder tõenäoliselt 1254. aastal. Aastatel 1285–1587 oli Marienwerder Pomesaania piiskoppide residents. Rahvahääletuse tulemusel jäi linn 1920. aastal Saksamaa koosseisu. Poolale läks linn 1945. aastal.

## Viited