open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maunderi miinimum

**Maunderi miinimumiks** nimetatakse Päikese aktiivsuse minimaalperioodi aastatel 1645–1715. Tollal tehti esimesi järjepidevaid päikeseplekkide vaatlusi, mille andmetel esines neid harvem kui tavaliselt. 

Maunderi miinimum oli väikese jääaja kõige külmem aeg. See oli ka holotseeni kõige külmem aeg, kui mitte arvestada selle algset temperatuuri tõusu aega. 

Maunderi miinimumile vastab 0. Bondi sündmus, ainuke Bondi sündmus, mida on õnnestunud seostada Päikese aktiivsusega.

## Kirjandus
*
* 1999, Showers, W., Bond, G., The Little Ice Age event in the context of a 1500 year climate oscillator: AGU Spring Meeting, EOS, v. 80 supplement, p. S197.
* Forcing and feedback mechanisms of suborbital-scale climate variability during interglacials. Masanobu Yamamoto. Faculty of Environmental Earth Science, Hokkaido University, Sapporo 060-0810, Japan http://www.google.com/search?q=The+Little+Ice+Age+event+in+the+context+of+a+1500+year+climate+oscillator%3A&ie=utf-8&oe=utf-8&aq=t&rls=org.mozilla:et:official&client=firefox-a#q=The+Little+Ice+Age+event+in+the+context+of+a+1500+year+climate+oscillator:&hl=en&client=firefox-a&hs=ltC&rls=org.mozilla:et:official&prmd=ivb&ei=kunbTOffA46VswaF6dnMCQ&start=10&sa=N&fp=53894057c0dc71cc
Heinrich Johann Paucker

**Heinrich Johann Paucker** (8. august/19. august 1759 Järva-Jaani – 12. aprill/24. aprill 1819 Simuna) oli Eesti vaimulik.

Paucker õppis Tallinna gümnaasiumis. Immatrikuleerus 24. augustil 1776 Leipzigi ülikooli, oli seal kohal septembrini 1777; 29. oktoobril 1777 immatrikuleerus Kieli ülikooli, 16. septembrini 1779 oli kohal. Töötas seejärel Purilas koduõpetajana. Alates 16. märtsist/27. märtsist 1782 töötas Tallinna toomkoolis kolleegina (alamõpetajana). Ordineeriti 19. novembril/30. novembril 1783 õpetajaks.

Oli aastatel 1783–1785 (kutsuti 16. oktoobril/27. oktoobril 1783) Nissi Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1785–1819 oli ta Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja. Jättis aastal 1812 praosti ametikoha vastu võtmata.

Paucker vastas aastal 1788 põhjalikult kindralkuberneri ankeedile kihelkonna kooliolude kohta. Ta nimetas talurahva koolmeistreid: Seppa Juhhani Hindrik, Salla kõrtsmik Hans, "vaba" käsitööline (ilmselt saksa soost) Berend Johann Wiekberg, Rahkla kingsepp Berend Ottensohn, Muuga talupoeg Jani Hans (talvel õppis tema juures 25 õpilast) jt. Käru mõisas oli koolmeistriks vabadikulesk Sameli Marri. Koostas aastal 1798 pastorileskede kassa statuudi, mille konsistoorium kinnitas, ja töötas välja aastal 1804 asutatud Eestimaa pastorileskede kassa statuudi.

## Isiklikku
Tema isa Johann Christoph Paucker oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. Ta oli kolm korda abielus: esimese naise Hedwig Eleonore Christine isa Albert Magnus Haller oli Käina Martini koguduse õpetaja, teise naise Anna Ulrika isa David Christoph Schnabel oli Tallinna toomkoguduse õpetaja. Tema pojad Heinrich Wilhelm Christoph Paucker ja Hugo Richard Paucker (mõlema ema oli Anna Ulrika) olid (nagu ka Hugo Richardi poeg Eduard Peter Heinrich Paucker) Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetajad, poeg Magnus Georg Paucker  oli matemaatik ja astronoom. Tema pojapoeg Hermann Julius Georg von Paucker (Hedwig Eleonore Christine poeg) oli sõjaväeinsener (kindralleitnant 1876), mehaanikateadlane ja Venemaa keisririigi teedeminister.

## Viited

## Välislingid
*
Võrtsjärve Sihtasutus

**Võrtsjärve Sihtasutus** on Eesti sihtasutus, mis koordineerib Võrtsjärvega piirneva seitsme valla (Tarvastu, Viiratsi, Kolga-Jaani, Elva, Rõngu, Põdrala ja Puka) ühistegevust piirkonna arendamiseks. Sihtasutus loodi 3. mail 2000.

Sihtasutuse peamiste eesmärkide seas on:
:"piirkondliku keskkonna- ja turismialase arendustegevuse juhtimine";  
:"arendusprojektide koostamine ning nende elluviimiseks vajalike finantsallikate leidmine"; 
:"Võrtsjärve piirkonda tervikuna puudutavate arengukavade koostamise korraldamine"; 
:"looduskeskkonna säilitamine, kaitsmine ning loodushariduse edendamine".  

Võrtsjärve SA eestvedamisel on paigaldatud piirkonda infotahvleid, antud välja raamat "Ümber Võrtsjärve" ning turismitrükiseid ja infovoldikuid. Välja on töötatud kaubamärk "Võrtsjärv – vaatame tulevikku". Võrtsjärve Sihtasutuse eestvedamisel korraldatakse regulaarseid üritusi, millest populaarseim on jalgrattamatk iga aasta juuli viimasel nädalavahetusel, Tondisaare simman augustis, Võrtsjärve kala- ja käsitöölaat, samuti töötalgud, mille käigus on puhastatud puhkealasid ja matkaradu roost ja võsast ning ehitatud laudteid. 

Alates 2002. aastast on Võrtsjärve Sihtasutus fondi "Global Nature" suurprojekti "Living Lakes" (ohustatud järvede ja märgalade kaitse) koostöövõrgustiku liige.

## Viited
Oleg Ljalin

**Oleg Ljalin** (vene Олег Адольфович Лялин; 24. juuni 1937 – 12. veebruar 1995) oli NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Esimese Peavalitsuse töötaja, kes läks üle Suurbritannia poolele.

Ljalin oli seoses tööülesannetega 1960. aastatel korduvalt Londonit külastanud.

Ta viibis 1971. aastal NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Esimese peavalitsuse saadetuna töölähetuses Suurbritannias Nõukogude Kaubandusesinduse "katte all", kui ta 31. augustil joobes juhtimise eest vahistati. Ta keeldus koostööst politseiga ning tal puudus ka diplomaatiline puutumatus. Nõukogude Kaubandusesindus maksis tema 50 naelsterlingit trahvi, kuid edasi jõudis ta MI5 kätte ning otsustas poolt vahetada. Ljalin paljastas Suurbritannia vastuluurele Ühendkuningriigis tegutsenud NSV Liidu RJK ja NSV Liidu sõjaväeluure (GRU) luureühenduse võrgustiku. 

Ljalinilt saadud informatsiooni alusel saatis Suurbritannia Välisministeerium (*Foreign Office*) Operatsioon Foot (*Operation Foot*) käigus Suurbritanniast välja (kuulutas *[[persona non grata]]*'ks) 105 Nõukogude luureorganite kaastöötajat, mis moodustas 20% NSV Liidu diplomaatide koguarvust Suurbritannias.

MI5 andis Ljalinile uue identiteedi. Samuti anti asüül Ljalini sekretärile, kellega ta hiljem abiellus. Ta elas Inglismaa põhjaosas kuni surmani 1995. aastal.

## Välislingid
* 1971: 'I arrested a KGB superspy' BBC
Akka

**Akka** on: 
*Iisraeli **[[Akko]]** linna varasem eestikeelne nimi
***[[Akka (jumalanna)|Akka]]**, Ukko abikaasa soome mütoloogias
***[[Akka (Sumeri kuningas)|Akka]]**, Sumeri kuningas
Veski tänav (Elva)

**Veski tänav** on tänav Elvas Peedu linnaosas.

## Veski 1
Veski 1 on 1920.–1930. aastatel ehitatud elamu, mis on arhitektuurimälestis.

## Veski 14a
Aadressil 14a asub 19. sajandist pärit Peedu veski ehk Peedu-Nuti vesiveski, mis on arhitektuurimälestis.  

## Veski 16
Veski 16 on 1935 ehitatud elamu, mis  on arhitektuurimälestis. Arhitekt ja ehitaja oli Johannes Ääro. Algselt oli hoonel laastu/sindlikatus, hiljem eterniit ja praegu profiilplekk. Hoonel on kolm korrust. Krundil asuvad veel saun ja kuur.
AMOLED

**AMOLED** (lühend ingl k sõnades *active-matrix organic light-emitting diode*, ’aktiivmaatriksiga orgaaniline valgusdiood’) on Samsungi väljatöötatud OLED-ekraani tehnika, milles kasutatakse ekraani pikslite aktiivset adresseerimissüsteemi. Aktiivelemendina toimib iga pildielemendi all paiknev õhukesekileline väljatransistor (ingl *thin film transistor*, lühend TFT) koos kondensaatoriga, mis tüürsignaaliga saabuvat laengut säilitades hoiab piksli heleduse püsivana seni, kuni järgmises kaadris saabub järjekordne värskendussignaal. Niisiis toimub pikslitele tüürsignaali andmine AMOLED-ekraanis samamoodi kui LCD TFT vedelkristallkuvaris.

AMOLED-ekraane kasutatakse laialdaselt nutitelefonides, samuti muudes kaasaskantavates seadmetes (nutikellad, aktiivsusmonitorid kaamerad, tahvelarvutid). Esimesed AMOLED-telerid tulid müügile 2015. aastal.

Puutetundliku kihiga Super-AMOLED-ekraan võeti Samsungi telefonid es kasutusele 2010. aastal. 

## Ehitus
AMOLED-ekraan koosneb OLED-pikslite maatriksist. OLED-pikslid on paigutatud õhukestele kiletransistoritele (TFT). Üldjuhul tüürib iga piksli laengut kaks TFT-d: üks alustab ja lõpetab kondensaatori laadimist ning teine hoiab piksli voolu püsivana. Sealjuures ei ole vaja suurt voolutugevust erinevalt passiivmaatriksiga OLED-idest.

Kiletransistorid luuakse  polükristallilisest või amorfsest ränist aluspinnal (substraadil). Mõlemal juhul on võimalik toota substraate suhteliselt madalal temperatuuril (alla 150 °C) otse painduvatele pindadele, saades nii painduvad AMOLED-ekraanid.

## Vaata ka
Orgaaniline valgusdiood 

## Viited
Franz von Ackermann

**Franz von Ackermann** (ka **Franz von Akermann**, **Franz Akermann**, **François von Ackermann**, **François von Akermann**; 17. september / 29. september 1801 Valga – 15. märts / 27. märts 1855 Äksi) oli Eesti baltisaksa vaimulik ja kirjamees.

Akermann sai alghariduse koduõpetaja käe all, gümnaasiumi lõpetas Tartus. Tartu ülikoolis õppis ta aastatel 1822–1825 usuteadust ja filoloogiat. Töötas seejärel koduõpetajana Liivimaal ja Kuramaal. Ordineeriti 3. mail / 15. mail 1834 kirikuõpetajaks.

Oli aastatel 1834–1855 Äksi Andrease koguduse kirikuõpetaja, 

Aadeldati koos isa, Christian ''Friedrich von Akerman''iga (1768−1827) 1819. aastal, 1849. aastal kanti Kiievi kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse.

Ackermann on kirjutanud kooliõpikuid, aga ka lugemikke õpilastele ja usuõpetuse õpikuid. Ta tõlkis esimesena Goethet ("Augustana") eesti keelde. Samuti tõlkis ta eesti keelde Augsburgi usutunnistuse ja koostas eesti-saksa sõnaraamatu, oli Õpetatud Eesti Seltsi liige.

## Viited
Maidla

**Maidla** on mitme küla nimi:
* **[[Maidla (Lüganuse)|Maidla]]**, küla Lüganuse vallas Ida-Virumaal
* **[[Maidla (Saue)|Maidla]]**, küla Saue vallas Harjumaal
* **[[Maidla (Rapla)|Maidla]]**, küla Rapla vallas Raplamaal
* **[[Maidla (Märjamaa)|Maidla]]**, küla Märjamaa vallas Raplamaal

## Vaata ka
*Maidla aardeleid
*Maidla jõgi
*Maidla järv
*Maidla mõis
*Maidla soo
*Maidla tee
*Maidla tänav
*Maidla vald
Vahtrepa pank

**Vahtrepa pank** ehk **Kallaste pank** on loode-kagusuunaline pank Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Vahtrepa külas, Hilleste–Hellamaa tee ääres. Pank jääb Kallaste maastikukaitsealale.

Paekallas kerkis merest umbes 2000 aastat tagasi.

Astang on kuni 7,5 meetrit kõrge ja rohkem kui 500 meetri pikkune. Valdavalt lubjakivist koosneva aluspõhja paljandit peetakse eriti suureks, see on 35 meetrit pikk ja kuni 3,5 meetrit kõrge.

Paekalda kaguosas paljandub 28 meetri pikkuselt biohermne lubjakivi, selline paljand on oma ulatuselt Eestis erakordne. Paljandis esineb palju korallide, sammalloomade ja stromatopooride kivistisi.

Kulpad (koopad) esinevad kolmes paekalda lõigus, kõik paekaldalt alla viivast trepist kagus. Neist suurim asub keskmises lõigus; selle laius on 3,2, sügavus 1,5 ja kõrgus 1,3 meetrit.

Kallaste pangaga on seotud mõned Vanapagana muistendid, näiteks olevat paekalda sees olnud Vanapagana sepikoda. Vanapagan olevat ühel päeval külarahvaga riidu läinud ja Vohilaiule kolinud, enne aga sepikoja sissepääsu suure kiviga tõkestanud.

Pank asub Vohilaiust umbes 1,5 km edelas. Umbes 120–140 aasta vanuse männimetsa tõttu laiule tänapäeval vaadet ei avane.

## Välislingid
*
Katari jalgpallikoondis

**Katari jalgpallikoondis** on Katari rahvuskoondis jalgpallis.

Katar on kahekordne Aasia meister, tulles võitjaks 2019. ja 2024. aastal.
Zuzenhausen

**Zuzenhausen** on küla ja vald Saksamaal Baden-Württembergis Rhein-Neckari kreisis. Asub Elsenzi jõe ääres.

Zuzenhausen piirneb Meckesheimi, Eschelbronni, Sinsheimi ja Dielheimiga.

Valla pindala on 1164 hektarit. Sellest 13,4% on elamu- ja liiklusmaa, 60,2% põllumajandusmaa ja 24,6% metsamaa.

Vallas on barokkstiilis Agnestali loss ja 13. sajandist pärineva Zuzenhauseni kindluse varemed.

Külas on 1826 valminud katoliku kirik ja 1831 valminud protestantlik kirik.

Valda läbib Elsenztalbahni elektriraudtee.


Pilt:Zuzenhausen-kirche1.jpg|Protestantlik kirik
Pilt:Zuzenhausen-kirche2.jpg|Katoliiklik kirik
Pilt:Zuzenhausen-schloss.jpg|Agnestali loss
Pilt:Schule Zuzenhausen 02.jpg|Koolimaja
Pilt:Haus in Zuzenhausen 01.jpg|Sõrestikmaja
Pilt:Zuzenhausen-rathaus.jpg|Vallavalitsuse maja
Pilt:Bruecke in Zuzenhausen 01.jpg|Sild üle Elsenzi
Pilt:Brauerei Zuzenhausen 02.jpg|Pruulikoda


## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
Nooremseersant

**Nooremseersant** on kaitseväe madalaim allohvitseri sõjaväeline auaste.

## Eesti Kaitsevägi
Eesti Kaitseväes on nooremseersant auaste kapralist kõrgem ja seersandist madalam. Nooremseersandiks ülendatakse ajateenijad või tegevväelased, kes on sõdurite hulgast välja valitud ja seejärel läbinud positiivselt nooremallohvitseri kursuse.

Reeglina ei leidu kaitseväe koosseisutabelites nooremseersandi ametikohti, vaid see on kaitseväelase arengu- või eel-auaste tavapärasel seersandi ametikohal.
* Ajateenija-nooremseersant on tavaliselt jaoülem või oluline juhikoolitusega spetsialist. 
* Tegevväelane-nooremseersant on tavaliselt tegevväelaste allüksuses jaoülema abi või lahingupaari vanem.

Mereväes vastab nooremseersandile nooremmaat.
Karl Gustav von Staden

**Karl Gustav von Staden**, ka **Carl Gustav von Staaden** (1. november (ukj 12. november) 1700 Tallinn – 1. mai (ukj 12. mai) 1750 Tartu) oli Liivimaa vaimulik ja juhuluuletaja.

## Elulugu
Aastani 1709 sai ta haridust koduõpetaja käe all. Aastatel 1709–1718 õppis ta Tallinna gümnaasiumis. Aastal 1710 haigestus perekond katku, Stadeni vanemad surid, kuid ta ise jäi ellu. Poisi võttis kasvatada ema onupoeg, Tallinna Niguliste koguduse õpetaja Arnold von Husen, kellel endal lapsi ei olnud. Aastal 1717 pidas ta reformatsiooni 200. aastapäeval Tallinna raekojas kõne "De beneficiis a Luthero per reformationem praestitis" ("Lutheri poolt reformatsiooni käigus kordasaadetud heategudest"). Gümnaasiumi lõpetamise puhul (aastal 1718) pidas ta kõne "De peregrinationum necessitate et utilitate" ("Palverännakute tarvilikkusest ja kasulikkusest"). 

Pärast gümnaasiumi lõpetamist immatrikuleerus ta novembris 1718 Halle Ülikooli, kuid õige varsti läks ta üle Jena Ülikooli (immatrikuleerus 17. aprillil 1719). 1721. aastal kirjutas ta ("Karl Kustas Taden, Jummala Moiſtuße Oppeja") Carl Friedrich Löv'i doktoriväitekirjale eestikeelse pühenduse "Sinno waiw nink raske Thö", mis on avaldatud eesti luule antoloogias "Sõnarine". Pärast ülikooli lõpetamist aastal 1722 pöördus ta Liivimaale tagasi ja ordineeriti 2. veebruaril/13. veebruaril 1725 kirikuõpetajaks.

Oli aastatel 1725–1744  Äksi Andrease koguduse õpetaja (introdutseeriti 21. veebruaril/4. märtsil 1725). Aastatel 1744–1750 oli ta Tartu Maarja koguduse õpetaja, olles veel Tartu linnakonsistooriumi assessor.

## Isiklikku
Staden oli kaks korda abielus. Tema teine naine Dorothea (neiuna Vegesack) oli Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja Karl Alstadiuse lesk. Tema väimees (esimesest abielust tütre Katharina mees) Tobias Plaschnig oli Tartu Jaani koguduse ülemõpetaja.

## Vaata ka
*Staden (aadlisuguvõsa)

## Viited

## Välislingid
*
Vladimir Tell

**Vladimir Tell** (27. juuli 1899 Tallinn – 2. märts 1925 Tallinn) oli Eesti jalgpallur.

Ta mängis Eesti jalgpallikoondises 11 kohtumist ning lõi 5 väravat.

Ta osales muu hulgas Eesti jalgpallikoondise esimeses ametlikus mängus, mis peeti 17. oktoobril 1920 Soomega.

24. juunil 1923. Leedu vastu lõi ta Eesti jalgpallikoondise läbi aegade esimese kübaratriki. Mängu 1. minuti värav on Eesti koondise ajaloo kiireim värav. 

1924. aasta kevadel haigestus Tell tiisikusse ning suri 2. märtsil 1925 Tallinnas. 

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited
Ivan Sarailiev

**Ivan Sarailiev** (bulgaaria Иван Саръилиев; 1. juuni 1887 Sofia – 23. mai 1969) oli bulgaaria filosoof ja semiootik, pragmatist.

Ta tegeles Charles Peirce'i filosoofiaga.
Pragmatism

**Pragmatism** on suund filosoofias, mis asetab rõhu praktikale ja tegutsemisele teadmise, väärtuse või tähenduse alusena. Pragmatism on tähendusteoreetiline vaade, mille järgi lausete tähendus ja tõesus tuleneb sellest, kuidas keelekõnelejate kogukond kasutab keelt eesmärkide saavutamiseks. Sellega vastanduvad pragmatistid representatsionistlikule arusaamale, et keel mingis mõttes esitab välist reaalsust.

Kujunes välja 19. sajandi lõpul ja selle peamised esindajad olid Charles Peirce, William James ja John Dewey. Hiljem Peirce mõnevõrra eristas oma positsiooni Jamesi ja Dewey suhtes, nimetades oma vaate pragmatismiks. Pragmatistideks võib pidada veel filosoofe nagu Ludwig Wittgenstein, Richard Rorty, Robert Brandom ja Huw Price. Tänapäeval on pragmatism levinud filosoofiasuund. 

Kunstiesteetikutest on pragmatistidest tuntud Richard Shusterman.

## Vaata ka
*Pragmatistlik tõeteooria
Iraani jalgpallikoondis

**Iraani jalgpallikoondis** on Iraani rahvuskoondis jalgpallis.

## Vaata ka
*Iraani jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
*Iraani jalgpallikoondis 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
*Iraani jalgpallikoondis 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Leopard (täpsustus)

Sõnal "**leopard**" on mitu tähendust.
***[[Leopard]]** on kaslaste hulka kuuluv suur kiskja.
***[[Leopard (heraldika)|Leopard]]** on mõiste heraldikas.
***[[Leopard (film)|Leopard]]** **"**on Luchino Visconti 1963. aasta film.

### Tehnikas
***[[Leopard 1]]** oli külma sõja aegne Saksa tank.
***[[Leopard 2]]** on moodne Saksa tank.
***[[Leopard (auto)|Leopard]]** on Poolas toodetav luksusauto.
***Leopard** on Mac OS X-i versioon 10.5.
***[[Leopard (patrullkaater)|Leopard]]** oli Eesti mereväe 1400 Grif-klassi patrullkaater.

## Vaata ka
*Leopardkass
*Lumeleopard
Eduard Peter Heinrich Paucker

**Eduard Peter Heinrich Paucker** (vkj 12. jaanuar/24. jaanuar 1843 Simuna – 30. jaanuar 1921 Rakvere) oli Eesti vaimulik.

Esimese õpetuse sai kodus, seejärel õppis aastatel 1855–1862 Tallinna toomkoolis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1863–1867. 

Oli prooviaastal Simuna Siimona ja Juuda koguduses (oma isa juures). Ordineeriti 15. septembril/27. septembril 1868 õpetajaks.

Oli aastatel 1868–1872 Simuna Siimona ja Juuda koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1872–1918 (introdutseeriti õpetajaks 3. juulil /15. juulil 1872). Jäi aastal 1918 emerituuri.

Paucker oli Eduard Ahrensi uue eesti kirjaviisi pooldaja, kes kirikukeele uuendajana avaldas ta 1843. aastal eesti keele grammatika ning selle teose tõttu peetakse teda tänapäevase eesti keele ortograafia loojaks.
## Teosed
Ta koostas oma isa alustatud pastorite leksikonile lisaväljaandele: *Ehstlands Kirchen und Prediger seit 1848. In Anschluβ an "Ehstlands Geistlichkeit von Hugo Richard Paucker"*. Reval, 1885.

## Isiklikku
Tema isa Hugo Richard Paucker, onu Heinrich Wilhelm Christoph Paucker ja vanaisa Heinrich Johann Paucker olid Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetajad, vanavanaisa Johann Christoph Paucker oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, teine vanavanaisa (Hugo Richard Pauckeri vanaisa) David Christoph Schnabel oli Tallinna toomkoguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
* 
*
*Vaimulike elulood, EDUARD PETER HEINRICH PAUCKER, eelk.ee
Tübingeni ringkond

**Tübingeni ringkond** on ringkond Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal.

Ringkonnas on kolm piirkonda, kus on üks kreisivaba linn ja kaheksa kreisi:

Kreisides on 255 valda ja linna.
David Christoph Schnabel

**David Christoph Schnabel** (23. mai/3. juuni 1744 Tallinn Tallinna kubermang Venemaa keisririik – 1. märts/12. märts 1773 Tallinn,  Tallinna kubermang Venemaa keisririik) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis Tallinna toomkoolis. Immatrikuleeriti 11. juunil 1763 Leipzigi ülikooli. Pärast ülikooli lõpetamist oli kaks aastat koduõpetajaks Küti mõisas Virumaal. Ordineeriti õpetajaks 9. juulil/20. juulil 1768.

Oli aastatel 1768–1769 Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Oli aastatel 1769–1772 Tallinna toomkiriku toomkoguduse abiõpetaja (kompastor), aastatel 1772–1773 (sai ülempastoriks 25. septembril/6. oktoobril 1772) oli Tallinna toomkoguduse ülempastor. Eestimaa konsistooriumi assessoriks valiti 25. septembril/6. oktoobril 1771. Oli Tallinna Toomorbudekodu juhataja.

Schnabel töötas Eesti Raamatute Kirjastuskassa eestikeelsete väljaannete korrektorina. Aastal 1772 määras Eestimaa provintsiaalkonsistoorium ta vaimulike trükiste tsensoriks.

## Isiklikku
Tema isa Christoph Schnabel oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja, väimees Heinrich Johann Paucker ja tütrepojad Heinrich Wilhelm Christoph Paucker ja Hugo Richard Paucker (mõlema ema oli Anna Ulrika) olid (nagu ka Hugo Richardi poeg Eduard Peter Heinrich Paucker) Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetajad. Tema õemees (õe Catharina Margaretha abikaasa) Anton Heinrich Lücke oli Ambla Maarja koguduse õpetaja.

## Viited
Tšellosonaat nr 1

**Tšellosonaat nr 1** on mitme teose pealkiri:

***"[[Tšellosonaat nr 1 (Beethoven)|Tšellosonaat nr 1]]** F-duur *op.* 51", Ludwig van Beethoveni teos
***"[[Tšellosonaat nr 1 (Brahms)|Tšellosonaat nr 1]]** e-moll *op.* 38", Johannes Brahmsi teos
***"[[Tšellosonaat nr 1 (Garšnek)|Tšellosonaat nr 1]]"**, Anatoli Garšneki teos
***"[[Tšellosonaat nr 1 (Mendelssohn)|Tšellosonaat nr 1]]"**, Felix Mendelssohni teos
***"[[Tšellosonaat nr 1 (Rosenvald)|Tšellosonaat nr 1]]"**, Helmut Rosenvaldi teos

## Vaata ka
* Tšellosonaat nr 2
* Tšellosonaat nr 3
* Tšellosonaat nr 4
Vanemuine (ansambel)

**Vanemuine** oli algselt 2007. aasta septembri lõpus Kanadas asutatud eksperimentaalset, elektroonilist ja *ambient*-muusikat viljelev ansambel, mille koosseisu kuulusid Dave Brown ja T. J. Waldie. Asutamisaastal üritasid nad välja anda oma esimest albumit, kuid lõpuks jäigi see ilmumata ja ansambel lagunes.

2009. aasta mais avaldas Ontario provintsis Windsoris elav Dave Brown ansambli nime all kuue palaga EP "Vanemuine", millel oli mehe soololooming. 2010. aasta oktoobris ilmus tal ka esimene täispikk album "❁ (Fleuron)". Sama aasta novembris ilmus lisaks veel kogumikplaat "Old gold", kuhu oli kogutud aastatel 2007–2009 salvestatud materjali paremik.

Nii EP kui ka mõlemad albumid ilmusid elektroonilisel kujul ja on allalaadimiseks saadaval mitmes failivormingus.
 
## Välislingid
* Vanemuine Bandcampis
* Vanemuine Myspace'is
* Vanemuine SoundCloudis
Bodensee-Ülem-Švaabimaa piirkond

**Bodensee-Ülem-Švaabimaa piirkond** on piirkond Tübingeni ringkonnas, Baden-Württembergi liidumaal, Saksamaal.

Piirkonnas on 3 kreisi:
* Ravensburgi kreis (RV)
* Sigmaringeni kreis (SIG)
* Bodensee kreis (FN)
Doonau-Illeri piirkond

**Doonau-Illeri piirkond** on piirkond Saksamaal Baieri ja Baden-Württembergi liidumaal.

Piirkonna Baden-Württembergi osas on 1 kreisivaba linn ja 2 kreisi:
* Ulm
* Alb-Doonau kreis (UL)
* Biberachi kreis (BC)

Baieri osas on 1 kreisivaba linn ja 3 kreisi:
* Memmingen
* Günzburgi kreis
* Neu-Ulmi kreis
* Alam-Allgäu kreis
Neckar-Albi piirkond

**Neckar-Albi piirkond** on üks kolmest piirkonnast (*Regionalverband*) Tübingeni ringkonnas Baden-Württembergi liidumaal Saksamaal. See on Saksamaa suuruselt kolmas tööstusala.

Selle pindala on 2531 km² ja elanike arv oli 2011. aastal 690 245.

Piirkonda läbib Neckari jõgi.

Piirkonnas on 3 kreisi:
* Reutlingeni kreis (RT)
* Tübingeni kreis (TÜ)
* Zollernalbi kreis (BL)

## Välislingid
*Koduleht
Eesti NSV teeneline arhitekt

**Eesti NSV teeneline arhitekt** oli Eesti NSV-s alates 1967. aastast Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi poolt arhitektidele välja antud aunimetus.

## Eesti NSV teenelised arhitektid
*1967 Voldemar Herkel, Valve Pormeister, Väino Tamm
*1968 Edgar-Johan Kuusik
*1969 Ilmar Laasi, Boris Mirov
*1973 Dmitri Bruns, Henno Sepmann
*1974 Lorenz Haljak
*1976 Peep Jänes
*1977 Vello Asi
*1978 Raine Karp
*1979 Toivo Kallas, Toomas Rein
*1984 Kalvi Aluve, Arnold Matteus, Leila Pärtelpoeg, Teno Velbri, Ell Väärtnõu
*1987 Teddy Böckler, Veljo Kaasik, Kalju Luts, Ain Padrik, Kalju Valdre
*1988 Ado Eigi, Eva Hirvesoo, Nikolai Kusmin, Vilen Künnapu, Irina Raud

## Kirjandus
*"Nõukogude Eesti". Valgus. Tallinn 1978
*Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teatajad 1978–1990
Kallaste pank

**Kallaste panga** all võidakse mõelda 
***[[Kallaste paljand]]it** Kallastel
***[[Vahtrepa pank]]a** Vahtrepa külas
***[[Tiskre pank|Kallaste pank]]a** Harku vallas
Männik

**Männik** ehk **männimets** on mets, kus valdav puu on mänd (Eestis harilik mänd). 

## Männikute liike
*palumännik
*nõmmemännik
*rabamännik
*rabastunud männik

## Männikuid
*Aa männik Lüganuse vallas
*Aruküla männik Arukülas
*Holdre männikud Helme vallas
*Kapa männik Kohilas
*Kiigemäe männik Tartus Ihastes
*Kivimurru männik Torma vallas
*Laiksaare männik Häädemeeste vallas
*Oore männikud Taheva vallas
*Pikassilla palu Põdrala vallas
*Reiu männikud
*Tepripalu männik Nõo vallas
*Vaitka männik Taheva vallas
*Vanamõisa männik Haljala vallas
*Võnsi männik Kuusalu vallas

## Vaata ka
*Männiku
*okasmets
Nike (ettevõte)

**Nike** (hääldus ) on USA ettevõte, mis on spetsialiseerunud spordi- ja vabaajarõivaste ning sporditarvete tootmisele. Sellel alal on ta maailma suurim ettevõte. Nimi Nike on võetud müütilise võidujumalanna järgi.

Nike on Eesti Jalgpalliliidu ametlik varustuspartner aastast 2000.

Nike'i asutasid 1964. aastal Bill Bowerman ja Phil Knight.

Nike Euroopa peakorter asub Hollandis Hilversumis. Nike peakorteris Ameerika Ühendriikides Portlandi linnas töötab 600 tootedisainerit.

1970. aastatel avaldas Nike õhkpatjadega jalatsid.

1988. aastal muutis Nike tootesarjaga Air Max õhkpadjad väliselt nähtavaks.

Nike toodab jalgpalliklubide särke kasutatud plastpudelitest ja väljakukatteid kasutatud spordiketsidest ning arendab spordirakendusi mobiilidele.

Nike jalatseid kopeeritakse ebaseaduslikult algselt kehvema materjaliga. Kopeeritud jalatsid on originaaljalatsitest veidi odavamad. Koopia ja originaaljalatsi eristamine on raske.

Nikele kuulub 20–25% spordijalatsite ja -rõivaste maailmaturust.

2018. aastal oli Nike'i tegevjuhi palk töötajate mediaanpalgast 379 korda suurem.

## Mudelid
Air Force, Air Max, Nike Free, Delta Force, 6.0, Air, Casual, iD, Nike+, Nike Flyknit jne.

### iD
ID on isikliku jalavormiga jalats, mis valmib kuumpressmasinaga 15 minuti jooksul.

### Nike+
Jalatsid sisaldavad treeningu andmeid analüüsivat tajurit.

### Nike Flyknit
Jalatsi pealist kootakse erilise masinaga.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Puistangumets

**Puistangumets** on puistangul kasvav mets. 

Puistangud tekivad Eestis üldjuhul põlevkivi rikastamisel üle jäänud aherainete ladestamisel. Vanematel puistangutel on taimed ise ajapikku kasvama hakanud. Nooremaid puistanguid haljastavad inimesed, istutades sinna põõsaid ja puid. Kasvupinnas on tihti üsna kivine (lubjakivi) ja kuiv. Sellised tingimused sobivad eelkõige harilikule männile ja arukasele. Puistangute metsade kogupindala Eestis on ligi 13 300 ha. Valdava osa – 73,7% – moodustavad nendest männikud, millele järgnevad 14,3%-ga kaasikud. Harvem esineb harilikku kuuske, harilikku haaba, halli leppa jt.

## Viited
Johann Quirinius Metzhold

**Johann Quirinius Metzhold** (ka **Johannes Quirinius Metzhold**; 9. november 1681 Dannheim – 19. mai/30. mai 1737 Kuressaare) oli Eesti vaimulik, notar ja Saaremaa superintendent.

Metzhold sündis Dannheimis (praeguse haldusjaotuse järgi Ilm-Kreisis Tüüringi liidumaal). Immatrikuleerus 7. veebruaril 1704 Jena ülikooli ja 12. märtsil 1707 Academia Gustavo-Carolinasse (Pärnu ülikooli).

Oli aastatel 1710–1737 Kuressaare Laurentiuse koguduse õpetaja, tegutses aastatel 1713–1732 veel notarina. Aastal 1714 sai assessoriks, aastatel 1726–1731 oli Saaremaa praostkonna praost, aastatel 1731–1737 Saaremaa superintendent.

## Isiklikku
Tema vend Heinrich Christian Metzhold oli Saaremaa Jaani koguduse ja Audru Püha Risti koguduse õpetaja.

## Viited
Antonín Panenka

**Antonín Panenka** (sündinud 2. detsembril 1948 Prahas) on endine Tšehhoslovakkia jalgpallikoondise jalgpallur.

## Klubikarjäär

Ründava poolkaitsjana oli Panenka tuntud söötude ja pettelöökide poolest. Ta mängis enamiku karjäärist Bohemians 1905-s, liitudes klubiga juba 1959. aastal. 1981. aastal siirdus Panenka Austria klubisse SK Rapid Wien, kellega võitis kaks Bundesliga tiitlit ja ÖFB-Cupi. 1985. aastal jõudis Rapid UEFA karikavõitjate karikavõistlustel finaali, kus tuli võtta vastu 3:1 kaotus Evertonilt. Panenka osales finaalis vahetusmängijana. Järgmisel aastal liitus Panenka kaheks hooajaks VSE St. Pölteniga, misjärel suundus Austria madalamatesse liigadesse (1987–1989 Slovan Vienna, 1989–1991 ASV Hohenau ja 1991–1993 Kleinwiesendorf).

## Rahvusvaheline karjäär

Panenkast sai rahvusvaheliselt tuntud mängija, kui ta mängis Tšehhoslovakkia jalgpallikoondises 1976. aasta Euroopa meistrivõistlustel, kus Tšehhoslovakkia kohtus finaalis Lääne-Saksamaaga. Pärast lisaaega jäi seisuks 2:2 ja esimest korda Euroopa meistrivõistluste finaalide ajaloos hakati penalteid lööma. Esimesed seitse lööki löödi sisse, kuni Saksamaa neljas penaltilööja Uli Hoeneß lõi palli üle lati. Seisul 4:3 läks Panenka lööma tohutu surve all. Saksa väravavaht Sepp Maier hüppas vasakule, aga Panenka lõi palli väikse kaarega võrgu keskele. Tema võiduvärav on üks jalgpalliajaloo kuulsaimaid. Sellesarnaseid penaltilööke hakati nimetama panenkateks.

Lisaks aitas Panenka Tšehhoslovakkial tulla 1980. aasta Euroopa meistrivõistlustel kolmandaks. 1982. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel lõi Panenka sisse kaks penaltit, kuid need olid ka Tšehhoslovakkia ainsad väravad ja võistkond ei pääsenud alagrupist edasi.

## Treeneritöö
Praegu töötab ta Bohemians 1905 presidendina.
Reeper

**Reeper** (ka repäär) on geodeetiline kõrgusmärk, mis paigaldatakse ehitise vundamenti või pinnasesse.

## Vaata ka
*nivelliir

## Viited
Handi keel

**Handi keel** (varasema nimetusega **ostjaki keel**) on soome-ugri keel, mida kõnelevad Lääne-Siberis elavad handid. 

Seda räägitakse Venemaal Handi-Mansimaal Jamali Neenetsi autonoomses piirkonnas ning Tomski oblastis Aleksandrovskoje ja Kargosoki rajoonis. 

1994. aasta Salmise ja Janhuse uuringu järgi elas Venemaal 12 000 handi keele kõnelejat. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 13 600 handi keele oskajat, kuid 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli neid vaid 9584.

Handi keelt peetakse ohustatud keeleks.

Handi ja mansi keel kuuluvad uurali keelkonna ugri keelte obiugri rühma. Nende lähim sugulaskeel on ungari keel.

Handi keel on tuntud oma murrete rohkuse poolest. Murrete läänerühma kuuluvad Salehardi, Obi ja Irtõši murre. Idarühma kuuluvad Surguti ja Vahhi-Vasjugani murded, mis on omakorda jaotunud kolmeteistkümneks murrakuks. Lisaks on olemas põhjarühm. Kõik murded erinevad üksteisest tunduvalt nii foneetiliselt, morfoloogiliselt kui ka leksikaalselt ja seetõttu ei saa eri murrete kõnelejad üksteisest aru. Seega võiks lääne- ja ida-handi murdeid pidada erinevateks, kuid lähisuguluses olevateks keelteks.

## Kirjakeel
Handi kirjakeel loodi ladina kirja alusel 1930. aastal. 1937. aastal mindi üle kirillitsale. 

Handikeelsetes kirjandusteostes kasutatakse tavaliselt Kazõmi, Šurõškari või Kesk-Obi murret, trükiajakirjanduses, televisioonis ja raadios Kazõmi murret.

2012. aastal ilmus Venemaal ainult üks handikeelne raamat kogutiraažiga 300 eksemplari.

## Grammatika
### Arvsõnad

### Isikulised asesõnad
Allpool toodud tabelis on Surguti murde asesõnad.

### Küsisõnad
Mõned näited Surguti murde küsisõnadest. 

* **мӱвәӆи** – mis
* **қӫяҳи** – kes
* **қӫӆнә** – kuidas
* **қөт** – kus
* **қунтә** – millal

## Vaata ka
*Handi kirjandus

## Viited

## Välislingid

* Handi- ja mansikeelsed ajalehed ning väikesed sõnastikud
* Obi ugri keelte sõnastikud ja vestmikud
Rick Ross

**William Leonard Roberts II** (sündinud 28. jaanuaril 1976 Clarksdale'is Mississippis) on Ameerika Ühendriikide räppar.

## Sooloalbumid
*"Port of Miami" (2006)
*"Trilla" (2008)
*"Deeper Than Rap" (2009)
*"Teflon Don" (2010)
*"God Forgives, I Don't" (2012)
*"Mastermind" (2014)
*"Hood Billionaire" (2014)
*"Black Market" (2015)
*"Rather You Than Me" (2017)
*"Port of Miami 2" (2019)
*"Richer Than I Ever Been" (2021)
Friedrich von Hohenzollern

**Friedrich von Hohenzollern** (ka **Friedrich von Brandenburg-Ansbach**; 17. jaanuar 1497 Ansbach – 20. august 1536 Genova) oli Hohenzollernide dünastia Ansbachi (Franki) haru liige ja katoliiklik vaimulik.

Friedrichi isa oli Brandenburg-Ansbachi markkrahv Friedrich II, ema aga Sophie Poolast, Poola kuninga Kazimierz IV tütar. Tal oli üheksa venda ja seitse õde, ise kuulus ta pere nooremate laste hulka. Seetõttu valiti Friedrichile vaimulikukarjäär ning 1514. aastal asus ta koos endast aasta noorema venna Wilhelmiga õppima Ingolstadti ülikooli. Ta kuulus koos vennaga mõnda aega ka ülikooli rektoraati.

Kui Friedrichi kolmest vennast – Ansbachi markkrahvist Georgist, Preisimaa hertsogist Albrechtist ja hilisemast Riia peapiiskopist Wilhelmist – said 1520. aastatel alanud reformatsiooni ajal veendunud protestandid, siis Friedrich jäi truuks vanale usule. Selles mõjutas teda ilmselt tugevalt tema õpetaja Ingolstadtist, Johannes Eck, kes oli üks veendunumaid luterlusvastaseid teolooge ning kellega Friedrich jäi kirjavahetusse ka pärast ülikooli lõpetamist. 

Friedrichi esimeseks vaimulikuks ametikohaks oli Salzburgi toomhärra oma, kelleks ta oli kuni 1530. aastani. Hiljem sai temast ka Würzburgi toomkapiitli liige (toomhärra), lõpuks toompraost ning 1529. aastal kerkis tema nimi üles ka võimaliku Riia peapiiskopi koadjuutori kandidaadina. Kuid et koadjuutoriplaani taga oli protestandist vend Albrecht, siis sai koadjuutoriks tema teine vend Wilhelm ning Friedrich suri 7 aastat hiljem Würzburgi toompraostina. Tema epitaaf on siiani Würzburgi toomkirikus.

Saksa talurahvasõja ajal (1524–1525) kaitses Friedrich von Hohenzollern komandandina Marienbergi linnust. Tema käsutuses oli 240 kaitsjat, kellest suur osa kuulus mõnda silmapaistvasse aadlisuguvõssa ning leidus ka mitmeid teisi Würzburgi toomkapiitli liikmeid.

## Sugupuu

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem, *Livlands Geistlichkeit*. 1. [1900] ja 4. osa [1913].
* Theodor Sandel: ''Kirchberg an der Jagst - Schicksal einer hohenlohe-fränkischen Stadt Band I''
Eesti NSV rahvakirjanik

**Eesti NSV rahvakirjanik** oli Eesti NSV-s aastal 1941 loodud, kirjanikele välja antud aunimetus.

Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium.

## Eesti NSV rahvakirjanikud
* 1945 Oskar Luts
* 1946 Friedebert Tuglas
* 1947 August Jakobson
* 1954 Anna Haava
* 1957 Karl Ernst Särgava
* 1964 Johannes Semper
* 1965 Aadu Hint, Juhan Smuul
* 1971 Debora Vaarandi
* 1972 Erni Krusten, Paul Kuusberg, Mart Raud
* 1981 Betti Alver
* 1985 Jaan Kross 
* 1989 Eno Raud 

## Vaata ka
*Eesti NSV teeneline kirjanik
*Eesti NSV aunimetused
Gutmani koobas

**Gutmani koobas** on koobas Lätis Sigulda linna piirides Koiva jõe kaldal.

Koobas asub Koiva rahvuspargis. Selle geograafilised koordinaadid on .

See on Baltimaade suurim koobas. Koopa pikkus on 18,8&nbsp;m, pindala 170&nbsp;m² ja ruumala 500&nbsp;m³. Koobas on kuni 10 meetrit kõrge. Selle laius on 12&nbsp;m.

## Viited

## Välislingid
TTG

**TTG** on mitme asutuse lühend:
*Tallinna Tehnikagümnaasium
*Tallinna Täiskasvanute Gümnaasium
*Tartu Täiskasvanute Gümnaasium
*Tartu Tamme Gümnaasium
Aléxandros Lagópoulos

**Aléxandros-Faídon Lagópoulos** (Αλέξανδρος-Φαίδων Λαγόπουλος, sündinud 14. jaanuaril 1939 Kairos) on kreeka semiootik.

## Teoseid
*Lagopoulos, Alexandros Ph.; Boklund-Lagopoulou, Karin 2021. *Theory and Methodology of Semiotis: The Tradition of Ferdinand de Saussure*. (Semiotics, Communication and Cognition 28.) Berlin: De Gruyter Mouton.

## Pere
Tema abikaasa on semiootik Karin Boklund-Lagopoulou.

## Välislingid
*Gregory Paschalidis'e artikkel temast ''Semiotix'''is
*A. Lagopoulos kui Uus-Bulgaaria Ülikooli audoktor
Tuumasõda

**Tuumasõda** on sõda, milles kasutatakse peamiselt tuumarelva.

Seni ainuke sõda, kus kasutati tuumarelva, oli teine maailmasõda, kui Ameerika Ühendriigid kasutasid tuumarelva Jaapani vastu, heites tuumapommid Hiroshimale ja Nagasakile augustis 1945.

## Vaata ka
*massihävitusrelv
Bulusani vulkaan

**Bulusan** on tegev kihtvulkaan Filipiinidel Luzoni saare lõunaosas.

Bulusani vulkaan asub umbes 9 km Bulusani linnast läänes. Ta on kõige lõunapoolsem vulkaan Luzoni saarel. Tema geograafilised koordinaadid on .

Rohkem kui 36 000 aastat tagasi tekkinud 11 km ulatusega kaldeeras paikneb neli koonust. Suurim kraater vulkaani tipus on umbes 300-meetrise läbimõõduga ja 50 meetrit sügav. Kolm väiksemat kraatrit paiknevad vulkaani kagunõlval, neist madalaimas asub kraatrijärv.

Bulusan on üks Filipiinide aktiivsemaid vulkaane. Viimati purskas see veebruaris 2011. Sellele eelnesid 8. novembril 2010 alanud pursked. Eelmine pursete periood oli aastatel 2006–2007.

## Viited

## Välislingid

* Bulusani vulkaan Global Volcanism Program
Ventspilsi piirkond

**Ventspilsi piirkond** (läti keeles *Ventspils novads*) on 1. järgu haldusüksus Lätis Kuramaal.

Piirkonna suuremad jõed on Venta, Abava, Užava, Irbe ja Lūžupe. Suurim järv on Usma järv.

Piirkond moodustati 2009. aastal Ventspilsi rajooni Piltene linnast ja 10 vallast. Piirkonna keskus on Ventspilsi linn, mis ei kuulu piirkonda.

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 oli Ventspilsi piirkonna elanikest lätlasi 89,93%, venelasi 5,00%, ukrainlasi 1,52%, leedulasi 1,00% ja muust rahvusest inimesi 2,56%.

2021. aasta haldusreformi järel säilis piirkond endistes piirides.

## Territoriaalne jaotus

* Piltene
* Ance vald (*Ances pagasts*)
* Jūrkalne vald (*Jūrkalnes pagasts*)
* Piltene vald (*Piltenes pagasts*)
* Pope vald (*Popes pagasts*)
* Puze vald (*Puzes pagasts*)
* Zirase vald (*Ziru pagasts*)
* Zlēkase vald (*Zlēku pagasts*)
* Tārgale vald (*Tārgales pagasts*)
* Ugāle vald (*Ugāles pagasts*)
* Usma vald (*Usmas pagasts*)
* Užava vald (*Užavas pagasts*)
* Vārve vald (*Vārves pagasts*)

## Viited

## Välislingid
* Ventspilsi piirkonna koduleht
Kachchhi laht

**Kachchhi laht** (gudžarati કચ્છનો અખાત) on Araabia mere laht India läänerannikul Gujarāti osariigis. Laht ulatub umbes 180 km pikkuselt kirde suunas sisemaale eraldades Kāthiāwāri poolsaart Kachchhi piirkonnast põhjas.

Lahe suurim sügavus on 122 m.

Suurim linn lahe ääres on Jāmnagar.
Gerard Bond

**Gerard Clark Bond** (20. mai 1940 Altus, Oklahoma – 29. juuni 2005 New York, Bronx, Calvary Hospital) oli USA geoloog. Tema järgi on nime saanud Bondi sündmused.

## Elulugu
Ta sai bakalaureusekraadi ülikoolist Capital University Ohio osariigis Columbuses, kus tema isa Ralph Bond oli geoloogiaprofessor, magistrikraadi Alaska Ülikoolist ja doktorikraadi Wisconsini Ülikoolist.

Seejärel õpetas ta lühikest aega Williams College'is Massachusettsi osariigis Williamstownis ja California Ülikoolis Davises. 1980. aastast töötas ta Columbia Ülikooli juures observatooriumis Lamont-Doherty Earth Observatory (Palisades, New Yorgi osariik). Alates 1993. aastast oli ta seal süvamereproovide hoiupaiga juhataja.

Ta suri vähktõppe.

## Looming
Bond uuris algul mandrite kujunemist ning selle seost merepinna taseme muutustega.

1980. aastatel juhtis ta Hudsoni jõe seismoloogilist uuringut mandrialuse süvageoloogilise ehituse kindlakstegemiseks.

1990. aastatel hakkas ta koguma setteproove Atlandi ookeani põhjaosa põhjast. Koos kaasautoritega tuli ta järeldusele, et Kanada idaosast pärit jäämägede sulamisel on suhteliselt hiljuti tekkinud ebatavalised lubjakivi- ja muud setted.

1993. aastal ilmus ajakirjas Nature Bondi ja kaasautorite artikkel kliimatsüklite kohta. Uurides setetes sisalduvaid raualaigulisi kvartsiterasid, jõudis Bond 1400–1500 aasta tagant aset leidnud kliima soojenemine ja liustike sulamine (Heinrichi sündmused) on toonud kaasa ookeanivee jahenemise mõne kraadi võrra. Ta leidis tõendeid sellest tsüklist kuni 100 000 aasta tagusest ajast. Oma andmeid võrdles ta andmetega Gröönimaa jää kohta.

1990. aastatel lõpus esitas Bond hüpoteesi, mille järgi 1500-aastasi tsükleid põhjustab Päikese aktiivsuse muutumine.

## Publikatsioone
*Gerald Bond jt. A pervasive millennial-scale cycle in North Atlantic Holocene and glacial climates. – *[[Science]]*, 1997, kd 278, lk 1257–1266.

## Tunnustus
*2003 – Maurice Ewingi medal väljapaistvate teenete eest mereteadustes

## Isiklikku
Ta elas viimati Pearl Riveris New Yorgi osariigis.

Ta oli kaks korda abielus. 1992. aastast oli ta abielus oma observatooriumi hoiupaiga hoidja Rusty Lotti Bondiga. 

Temast jäi maha kaks poega ja tütar.

## Välislingid
*Nekroloog New York Timesis
Termohaliinne tsirkulatsioon

**Termohaliinne tsirkulatsioon** ehk **ookeanide suur konveier** on ookeanivee ringlus, mida põhjustavad soojuse ja magevee voogudest tingitud tiheduse gradiendid merepinnal.

Tuule toimel liikuvad pinnahoovused (sealhulgas Golfi hoovus) suunduvad Atlandi ookeani ekvaatoripiirkonnast pooluste poole. Nad jahenevad ning kõrgetel laiuskraadidel vajuvad, moodustades Põhja-Atlandi süvavee. See tihe vesi voolab edasi ookeanibasseinidesse. Suurem osa sellest tõuseb süvaveekerkena Lõuna-Jäämeres, kõige vanemad veed (umbes 1600 aasta pärast) Vaikse ookeani põhjaosas. 

Seetõttu toimub ookeanibasseinide vahel ulatuslik segunemine, mis vähendab nendevahelisi erinevusi ning muudab ookeanid globaalseks süsteemiks. Veemassid transpordivad nii energiat (soojusena) kui ka ainet (tahkiseid ja lahustunud ained) ümber maailma. 

Termohaliinse tsirkulatsiooni seisundil on Maa kliimale suur mõju.

## Kirjandus
*Ivar Murdmaa. Barentsi meri enne ja pärast suurt veeuputust. – *[[Horisont (ajakiri)|Horisont]]*, 1998, nr 2, märts 
*Stefan Rahmstorf. Current climate (pdf). – *[[Nature]]*, 13. jaanuar 2003, kd 421, lk 699.
*Siim Veski. Soojenev kliima võib põhjustada kliimajahenemist. – *[[Eesti Loodus]]*, jaanuar 2005. 
*F. Primeau. Characterizing transport between the surface mixed layer and the ocean interior with a forward and adjoint global ocean transport model. – *[[Journal of Physical Oceanography]]*, 2005, kd 35, lk 545–564. doi:10.1175/JPO2699.1.
*Stefan Rahmstorf. Thermohaline Ocean Circulation (pdf). – S. A. Elias (toim). *Encyclopedia of Quaternary Sciences*, Elsevier: Amsterdam 2006.
Narva jõe kanjoni maastikukaitseala

**Narva jõe kanjoni maastikukaitseala**  on maastikukaitseala, mis kaitseb Narva jõe kanjoni ja joaastanguid. Kaitseala asub Narva linna territooriumil.

## Vaata ka
*Eesti kaitsealade loend

## Välislingid
* 
* Panga maastikukaitseala ja Narva jõe kanjoni maastikukaitseala kaitse-eeskirjade ja välispiiri kirjelduste kinnitamine. Vastu võetud 13.05.1999 nr 155. Riigi Teataja
Bulusan

**Bulusan** on asula Filipiinidel Bicoli piirkonnas Sorsogoni provintsis Bulusani vallas.

Bulusan asub Luzoni saare kaguosas, umbes 9 km Bulusani vulkaanist ida pool. 

2000. aasta rahvaloenduse järgi oli elanike arv 6230. World Gazetteeri järgi oli Bulusani arvutuslik elanike arv 2010. aastal 7205.

## Viited
Okulovka rajoon

**Okulovka rajoon** on haldus- ja omavalitsusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Novgorodi oblasti keskosas. 

Rajoon asub Valdai kõrgustikul. Rajooni idapiiril voolab Msta jõgi. Rajoonis on umbes 80 järve.

Rajoon on jaotatud 7 esmatasandi omavalitsusüksuseks (3 linna- ja 4 külaasundust). Rajoonis on Okulovka linn, 2 alevit (Uglovka ja Kulotino) ja 200 maa-asulat. 

## Viited

## Välislingid
*Rajooni koduleht
Malaja Višera rajoon

**Malaja Višera rajoon** on haldus- ja omavalitsusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Novgorodi oblasti põhjaosas. Piirneb põhjas Leningradi oblastiga.

Rajoon on jaotatud 4 esmatasandi omavalitsusüksuseks (2 linna- ja 2 külaasundust). Rajoonis on Malaja Višera linn ja Bolšaja Višera alev.

## Viited

## Välislingid
*Malaja Višera rajooni koduleht
Sergei Ivanov (täpsustus)

**Sergei Ivanov** on mitme inimese nimi:
*Sergei Borissovitš Ivanov on Venemaa poliitik
*Sergei Ivanov on Eesti poliitik
*Sergei Ivanov on Venemaa jalgrattur
*Sergei Ivanov on Venemaa maletaja
*Sergei Ivanov on Eesti jäähokimängija
*Sergei Ivanov (1864–1910) oli vene maalikunstnik
*Sergei Ivanov (1941–1999) oli vene lastekirjanik 
*Sergei Ivanov oli vene filmioperaator
*Sergei Ivanov (1985–) on Eesti jalgpallur
*Sergei Ivanov (1980–) on Venemaa ärijuht, ALROSA president
*Sergei Ivanov (1965–) on Eesti kergejõustiklane
Gia Kantšeli

**Gia Kantšeli** (gruusia keeles გია ყანჩელი; 10. august 1935 Thbilisi – 2. oktoober 2019 Thbilisi) oli gruusia helilooja.

Ta lõpetas 1963. aastal Thbilisi konservatooriumi kompositsiooni erialal, seejärel tegutses vabakutselise heliloojana ning alates 1971. aastast Thbilisi Šota Rusthaveli teatri muusikadirektorina.

1979. aastast oli ta Gruusia NSV Heliloojate Liidu sekretär.

Aastal 1991 asus ta elama Berliini ning 1995. aastast elas Antwerpenis (Flandria kuningliku filharmoonia orkestri kutsel).

Kantšeli on kirjutanud seitse sümfooniat, ühe ooperi, kammermuusikat, koorimuusikat, teatri- ja filmimuusikat (näiteks filmidele "Mimino", "Kin-dza-dza" ja "Ära nuta"). 

Oma elu viimastel aastatel kannatas ta raske haiguse käes. Ta suri Thbilisis südamepuudulikkuse tagajärjel 2. oktoobril 2019, olles veetnud oma elu viimased kuud haiglas. Ta on maetud Didube panteoni.

## Tunnustus

* Gruusia NSV teeneline kunstitegelane (1972) 
* NSV Liidu riiklik preemia (1976) 
* Gruusia NSV rahvakunstnik (1980)
* Gruusia NSV riiklik preemia (1981) 
* NSV Liidu rahvakunstnik (1988)
* Vene Kinokunsti Akadeemia akadeemik 
* Thbilisi aukodanik (2007) 
* Wolf Foundationi auhind (2008)

## Viited

## Välislingid
* Riina Luik. Gruusia helilooja Gija Kantšeli pole ühegi oma teosega lõpuni rahul Postimees.ee, 12. november 2010
Kandalakša rajoon

**Kandalakša rajoon** on haldusüksus Venemaal Murmanski oblastis, mis läänes piirneb Soomega.

Halduslikult jaguneb Kandalakša rajoon kaheks linna- ja kaheks maa-asunduseks. Suuremad asulad on Kandalakša, Zelenoborski ja Alakurtti. 

Rajoon moodustati Kantalahti ja Kouta vallast 1920. aastate alguses. 1938. aastani kuulus see Karjala ANSV koosseisu.

## Välislingid
*Rajooni koduleht
*http://mun.gov-murman.ru/local/kandalaksha.shtml
Murmaši

**Murmaši** on alev Venemaa Murmanski oblasti Kola rajoonis. Asub 21 km kaugusel Murmanskist Tuloma jõel asuva veehoidla ääres.
Durhami krahvkond

**Durhami krahvkond** on tseremoniaalkrahvkond Inglismaa põhjaosas.

Alates 1. aprillist 2009 jaguneb krahvkonna ala nelja tervikomavalitsuse vahel:

## Viited

## Välislingid

* Krahvkonna koduleht
Keskaegne soe periood

**Keskaegne soe periood** ehk **keskaja soe periood** ehk **keskaegne kliimaoptimum** oli suhteliselt maheda (sooja) kliima periood Atlandi ookeani põhjaosa piirkonnas (ja üldse põhjapoolkeral) umbes aastatel 950–1250. 

Sellele järgnes Põhja-Atlandi piirkonna kliimas järgnes sellele väikese jääajana tuntud külm periood ehk kliimapessimum. 

Temperatuurid olid 9. ja 13. sajandi vahel kogu maailmas umbes 1–2 kraadi võrra või vähem kui 1 kraadi võrra kõrgemad kui väikesel jääajal. Näiteks Atlandi ookeani põhjaosas taandus paakjää põhja poole ja liustikud maismaal kadusid osaliselt. See soojenemine võimaldas näiteks viikingitel asustada Islandi (alates umbes 870. aastast) ja Gröönimaa. Põhja-Jäämeri oli laevatatav. 

Euroopa sooja perioodiga võisid olla seotud ka teised selle aja soojaperioodid maailma muudes osades, sealhulgas Hiinas, Uus-Meremaal. 

11. sajandil koostatud Viimsepäevaraamat (*Domesday Book*) loetleb Lõuna-Inglismaa 46 paika, kus sellal viinamarju kasvatati. Keskaegsel soojal ajal, mis enam-vähem kattus kõrgkeskajaga, olid Gröönimaal, mis on saanud nime sellase roheluse järgi, põllundusest elatuvate viikingite asundused. 

## Kirjandus
* Lamb, H. (1965). "The early medieval warm epoch and its sequel". Palaeogeography, Palaeoclimatology, Palaeoecology 1 : 13–19. doi : 10.1016/0031-0182(65)90004-0 . 
* Crowley, Thomas J.; Lowery, Thomas S. (2000). "How Warm Was the Medieval Warm Period?" . AMBIO: A Journal of the Human Environment 29 (1): 51–4. doi : 10.1579/0044-7447-29.1.51 .        http://ambio.allenpress.com/archive/0044-7447/29/1/pdf/i0044-7447-29-1-51.pdf
That's So Raven

**"That's So Raven"** on USA telesari Disney kanalil.
 
Peategelane on Raven Symone.

## Välislingid
* Koduleht.
Ründaja (jalgpall)

**Ründaja** on jalgpallis mängija, kelle ülesanne on pall väravasse toimetada. Ründajad mängivad harva kaitses, seetõttu löövad nad tavaliselt rohkem väravaid kui teistel positsioonidel mängivad jalgpallurid. Seepärast tuntakse maailmas ründajaid paremini, nad on jalgpallis ka ühed kallimad mängijad.

Mänguajal meeskond kasutab tavaliselt 1–3 ründajat, kõige levinum variant on kaks: üks mängib keskründaja positsioonil, teine aga sügavamal ja lisaks väravate löömisele on tema ülesandeks teravaid sööte anda. Teist ründajat nimetatakse sageli ka ründavaks poolkaitsjaks ja *playmaker*iks.
Ljubõtino rajoon

**Ljubõtino rajoon** on haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Novgorodi oblasti põhjaosas. Piirneb põhjas Leningradi oblastiga.

Rajoonis on 2 külaasundust (*сельское поселение*). Halduskeskus on Ljubõtino alev.

## Viited

## Välislingid
*http://lyubytino.info/
Mošenskoje rajoon

**Mošenskoje rajoon** on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Novgorodi oblasti idaosas. Piirneb lõunas Tveri oblastiga.

Rajoonis on 5 külaasundust (*сельское поселение*). Halduskeskus on Mošenskoje küla.

Rajoonis asub Redrovski maastikukaitseala.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht