open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Austria Eleonore

**Austria Eleonore** (15. november 1498 Gent – 25. veebruar 1558) oli Habsburgide dünastia printsess, Portugali kuninga Manuel I (1518–1521) ja Prantsuse kuninga François I abikaasa (alates 1530).

Ta sündis Madalmaades Gentis Burgundia hertsogi Philipp Ilusa ja Kastiilia printsessi Juana tütrena, aga kasvas üles Kastiilias, mille kuningaks ta isa 1504. aastal sai.

Tema isapoolne vanaisa oli Saksa-Rooma keiser Maximilian I. Vanaema, Burgundia pärijanna Maria, oli juba surnud. Emapoolne vanaisa oli Aragóni kuningas Fernando II, vanaema aga Kastiilia kuninganna Isabel I. Tal olid vennad Ferdinand ja Karl ning õed Isabella, Maria ja Katharina.

Esmalt tahtsid sugulased teda naita Inglismaa kuninga Henry VII, Prantsusmaa kuninga Louis XII või François I või Poola kuningaga, ent kui see ebaõnnestus, naitsid ta lõpuks 16. juulil 1518 Portugali kuninga Manuel I-ga, kes oli temast 29 aastat vanem. Neil oli kaks last: Carlos, kes sündis 18. veebruaril 1520 ja suri lapsena, ning Maria, kes sündis 8. juunil 1521, kuid jäi vallaliseks, ehkki oli üks Euroopa rikkamaid printsesse. 13. detsembril 1521 suri Manuel katku.

Daamide rahu põhjal abiellus ta 4. juulil 1530 François I-ga. Sellest abielust ei sündinud lapsi. Prantsuse kuningannana polnud tal mingit poliitilist mõju, kuid ta oli Prantsusmaa ja Saksa-Rooma riigi vaheline kontaktisik. Ta oli Karl V lemmikõde.

Austria Eleonore suri 1558. aastal tagasiteel Badajozist, kus ta püüdis sõlmida rahu oma tütre Mariaga.
Kaido Põldma

**Kaido Põldma** (sündinud 29. mail 1980 Tallinnas) on Eesti muusik ja ansambli Soul Militia liige.

Ta on osalenud Eesti lugude taustalauljana Eurovisiooni lauluvõistlusel (2001, 2013, 2019) ning näidelnud ka muusikalides, näiteks "Tuhkatriinus".

## Isiklikku
Kaido Põldma on 177 cm pikk ja kaalub 84 kg.
 
Ta on abielus Ille Otsaga. Neil on tütar Thalia Põldma (sündinud 22. novembril 2004).
Sergei Morgun

**Sergei Morgun** (sündinud 13. aprillil 1979 Tallinnas) on eesti poisteansambli Soul Militia liige.

Ta töötab tantsukoolis Semiir.

## Isiklikku
Ta mängib korvpalli ja saalihokit.
Nyrok City

**Nyrok City** on 1993. aastal asutatud Tartu punkansambel, mille eestvedajateks on Roll Ja Edy.

## Koosseisud

### 1993–1996

*Kalevi Kaaviste (Edy) – vokaal, kitarr
*Peeter Männiksoo (PasaPets) – vokaal (alates 1994)
*Jaanus Kivaste (Kiwa) – basskitarr
*Roland Sutt (Roll) – trummid
*Pritz  – vokaal(1993–94)
*Pamp – vokaal(1994)

### 1997–1999

*Edy – vokaal, kitarr
*Peeter Pask – vokaal
*Andrus Laansalu (Andreas Walden) –  basskitarr
*Roland Sutt (Roll) – trummid

### 1998–1999

*Edy – vokaal, kitarr
*Peeter Pask – vokaal
*Karlis Kütt (Karlis) – basskitarr
*Roland Sutt (Roll) – trummid

### 2000–2002

*Alan Prosa (Consales)- kitarr
*Peeter Pask – vokaal
*Karlis Kütt (Karlis) – basskitarr
*Roland Sutt (Roll) – trummid

### 2003–2004

*Edy – vokaal, kitarr
*Anton – basskitarr
*Aimar T (aims) – kitarr
*Roland Sutt (Roll) – trummid

### 2005–2006

*Edy – vokaal, kitarr
*Mikk – vokaal, DJ
*Anton – kitarr
*Karlis Kraana – basskitarr, vokaal
*Roland Sutt (Roll) – trummid

### 2006–
*Edy – kitarr,laul
*Anton – kitarr
*Roll – trummid
*Siim – bass

## Diskograafia
### Albumid
*"*Shit, Blood & Flowers*" (1995)
*"*LA HORRO PORRO*" (1996)
*"*[[Nylon]]*" (2006)

## Välislingid

* Nyrok City ametlik koduleht
* Nyrok City *[[Eesti Ansamblite Andmebaas]]is*
Austria Maria

**Austria Maria** (17. september 1505 Brüssel – 18. oktoober 1558 Cigalo) oli Ungari ja Böömimaa kuninga Lajos II abikaasa.

Ta sündis Brüsselis Burgundia hertsogi Philipp Ilusa ja Kastiilia printsessi Juana tütrena. Ta kasvas üles Kastiilias, mille kuningaks tema isa 1505. aastal sai. Tema isapoolne vanaisa oli Saksa-Rooma keiser Maximilian I. Vanaema, Burgundia pärijanna Maria, oli juba surnud. Emapoolne vanaisa oli Aragóni kuningas Fernando II, vanaema aga Kastiilia kuninganna Isabel I. Tal olid vennad Ferdinand ja Karl ning õed Eleonore, Isabella ja Katharina.

Juba enne aastaseks saamist kihlati Maria Ungari ja Böömimaa kuninga Ulászló II vanima pojaga (selleks ajaks polnud Ulászlól veel ühtki poega), aga Maria vend Ferdinand kihlati Ulászló II tütre Annaga (mõlemad sündisid 1503). Ulászló poeg Lajos sündis 1506 ja sai kuningaks oma isa surma järel 1516. Nad abiellusid 13. jaanuaril 1522 Budapestis. Nende ühisportree on säilinud ja kummagi pulmarõivaid saab näha Ungari Rahvusmuuseumis.

Maria oli Ungari ja Böömimaa kuninganna 4 aastat ja 7 kuud, kuni tema abikaasa 29. augustil 1526 Mohácsi lahingus Suleiman Toreda juhitud Türgi vägede vastu lüüa sai ja põgenemisel Doonausse uppus. Lapsi neil ei olnud ja mõlemad troonid päris Lajosi õemees, Maria vend Ferdinand.

Rohkem Maria ei abiellunud, kuid 1530. aastal sai ta siiski uuesti valitsejaks. Tema isa õde Austria Margarete, Madalmaade asehaldur, suri ja Maria vend Karl määras Maria regendiks. Madalmaid valitses ta 1555. aastani, mil Karl määras tema asemele Savoia hertsogi Emanuele Filiberto. Maria suri kolm aastat hiljem Cigalos.
Austria Isabella

**Austria Isabella** (1501–1526) oli Taani kuninga Christian II naine. Ta pärines Habsburgide soost.

Isabella sündis Brüsselis Burgundia hertsogi Philipp Ilusa ja Kastiilia printsessi Juana tütrena. Tema isapoolne vanaisa oli Saksa-Rooma keiser Maximilian I. Vanaema, Burgundia pärijanna Maria, oli juba surnud. Emapoolne vanaisa oli Aragóni kuningas Fernando II, vanaema aga Kastiilia kuninganna Isabel I. Tal olid vennad Ferdinand ja Karl V ning õed Eleonore, Maria ja Katharina.

12. augustil 1515 abiellus ta Taani kuninga Christian II-ga, kes oli temast 20 aastat vanem. Pruut ja peigmees olid abielu sõlmimise ajal eri riikides. Alles järgmisel aastal eskortis Norra peapiiskop ta Kopenhaagenisse. Isabellale anti uueks nimeks Elisabeth.

Esialgu olid kuninga suhted oma naise ja tema perega halvad. Saksa keisrit vihastas, et Dyveke Willums, kes oli olnud kuninga armuke 1507. aastast saadik, ei loovutanud oma kohta teismelisele tüdrukule, kuid Dyveke suri 1517 (kahtlustatakse mürgitamist) ning seejärel paranesid abielupaari suhted märgatavalt. Isabella sünnitas kuus last:
* Christian (1516–1516)
* Hans (21. detsember 1518 – 2. juuli 1532)
* Maximilian (4. juuli 1519 – 4. juuli 1519)
* Filip (4. juuli 1519 – 1520)
* Dorothea (10. november 1520 – 20. september 1580)
* Christina (1521 – 10. detsember 1590)

1523 toimus paleepööre, Christian kukutati ja võimule tuli tolle onu hertsog Frederik I. Frederik pagendas Christiani, ent lubas Isabellal jääda Taani ja maksta talle isegi pensioni. Isabella kirjutas talle vastuse, milles teatas: "*Ubi rex meus, ibi regna mea*" (kus on mu kuningas, seal on mu kuningriik). Ta lahkus koos oma mehega Hollandisse, kus hakkas elama oma tädi, Hollandi asehaduri Austria Margarete juures. Ta suri 24-aastaselt Gentis.
Lajos II

**Lajos II** ehk **Ludvik II** (1. juuli 1506 – 29. august 1526) oli vastavalt Ungari ja Böömimaa kuningas 1516. aastast kuni surmani. Ta kuulus Jagelloonide dünastiasse.

Lajos oli Böömimaa ja Ungari kuninga Ulászló II (Vladislav II) poeg ning pärija. Vastavalt tema isa leppele Habsburgidega pidi ta abielluma Maria von Habsburgiga (lepe oli sõlmitud juba enne tema sündi), kes oli keiser Maximilian I pojatütar, ning tema õde Anna naituma Maria venna Ferdinandiga. 1516. aastal, kui Ulászló suri, sai kümneaastase Lajosi hooldajaks Maximilian, kes ta adopteeris. Kuid juba 1519. aastal keiser suri ning hooldusõigus läks Georg Hohenzollernile. Samuti oli tema regendiks Poola kuningas ja Lajosi onu Zygmunt I Vana.

1522 said topeltabielud teoks ning Lajos kuulutati täisealiseks. Üldiselt polnud ta kuigi osav valitseja ning eelistas aega veeta oma noore naise seltsis priisates või jahil käies. Kui türklased Suleiman Toreda juhatusel Ungarisse tungisid, asus noor kuningas oma vägede eesotsa ning viis nad Mohácsi lahingusse. See lõppes aga ungarlaste purustamisega, misjärel enamik riigist langes türklaste kätte. Lajosil õnnestus eluga pääseda, kuid taandumisel uppus ta Doonau lisajõkke. Tema laip leiti alles kahe kuu pärast.

Pärast Lajosi surma algas Ungaris Ferdinandi ja János Zapolyai vahel võimuvõitlus kuningatiitli pärast, mis hõlbustas veelgi riigi Türgi kätte langemist. Ferdinandist sai Ungari kuningas, kuid ainult selle lääne- ja põhjaosas, enamikku riigist valitses Türgi vasallina Zapolyai.
Surtsey

**Surtsey** on vulkaaniline saar Atlandi ookeanis Islandi saarest lõunas, Vestmannaeyjari saarte lõunapoolseim saar. Saarel asub Islandi riigi lõunapoolseim punkt. Saar on nimetatud skandinaavia tulejumala Surturi järgi ("ey" on saar).

Saar tekkis vulkaanipurske tagajärjel. Enne oli selles kohas 130 meetri sügavune meri, ent pärast mõnda aega kestnud purset jõudis vulkaani koonus 14. novembril 1963 veepinnale. Purse kestis 5. juunini 1967. aastal, kui saar saavutas oma maksimaalse suuruse 2,7 km². Hiljem on saare pindala tuule- ja laineerosiooni tõttu vähenenud. 2005. aastal oli pindala 1,4 km² ja kõrgus 154 m.

Esimesed inimesed saarel olid kolm prantsuse ajakirja "Paris Match" ajakirjanikku, kes jäid 6. detsembril 1963 saarele veerandtunniks ja kuulutasid saare Prantsusmaa territooriumiks. Island teatas otsekohe, et saar kuulub neile, sest tekkis Islandi territoriaalvetes.

28. detsembril 1963 täheldas allveelaev geoloogilist aktiivsust 2,5 kilomeetrit Surtseyst kirdes: seal purskas järgmine veealune vulkaan ja oli jõudnud juba saja meetri kaugusele merepinnast. See sai nimeks Surtla ning tema koonus jõudis 6. jaanuariks 1964 23 meetri sügavusele merepinnast, ent siis purse lakkas ja tänapäeval on Surtla mäe tipp 47 meetri sügavusel.
Ptolemaios I

**Ptolemaios I Soter** (Ptolemaios Lunastaja või Päästja, kreeka *Πτολεμαίος Α' Σωτήρ*; umbes 367 eKr&ndash;283 eKr) oli Aleksander Suure väepealik ja Ptolemaioste dünastia asutaja. Temast sai üks tähtsamaid hellenistlikke monarhe.

Aleksander Suure surma ajal oli Ptolemaios Egiptuse asevalitseja ning erinevalt regendiks määratud väepealik Perdikkasest pooldas tema Aleksandri riigi jagamist väepealike ehk diadohhide vahel. Ta lasi Aleksandri põrmu röövida ja Egiptusse matta ning algatas sellega Diadohhide sõjad, kuna Aleksandri maiseid jäänused Makedooniasse saata tahtnud Perdikkas oli Ptolemaiose käitumise peale sügavalt nördinud ning püüdis Egiptust vallutada. Kuid Perdikkase väepealikud tapsid ta ning tema armeed läksid Ptolemaiose poole üle. Järgnevalt kindlustas Ptolemaios oma võimu Egiptuses, liites sellega ka Kürenaika, ning alistas oma võimule ka Küprose, teisi väiksemaid Vahemere saari ning ka Väike-Aasia lõunaranniku. Samuti alistas ta ajutiselt teisi alasid, näiteks Süüria ja Palestiina.

305 eKr kuulutas Ptolemaios end Egiptuse kuningaks, pannes aluse Ptolemaioste dünastiale ja rajades hellenistliku Egiptuse riigi, mis kestsid kuni aastani 30 eKr, mil Egiptus Rooma riigiga liideti. Ettevaatliku ja kavala poliitikuna silma paistnud Ptolemaios ei ajanud Seleukos I ega Demetrios Poliorketese stiilis poliitikat, millega nood soovisid saada iga hinna eest tugevaimaks hellenistlikuks monarhiks, vaid ta rahuldus Egiptusega ning pühendus kunsti, kirjanduse ja filosoofia soosimisele. Pärast Ptolemaios I troonist loobumist sai Egiptuse kuningaks tema noorem poeg Ptolemaios II Philadelphos. 

Ptolemaios Soter suri 84-aastaselt loomulikku surma.

## Välislingid
* Pärtel Bauman, Riik ja isik Ptolemaioste-aegse Egiptuse majanduselus, Ajalooline Ajakiri nr 2 1924
Hispaania Catarina

**Hispaania Catarina** (14. jaanuar 1507 Tordesillas – 12. jaanuar 1578) oli Portugali kuninga João III abikaasa 1525–1557. 

Ta sündis Burgundia hertsogi Philipp Ilusa ja Kastiilia printsessi Juana tütrena pärast oma isa surma. Tema isapoolne vanaisa oli Saksa-Rooma keiser Maximilian I. Vanaema, Burgundia pärijanna Marie, oli ka surnud. Emapoolne vanaisa oli Aragóni kuningas Fernando II, vanaema aga Kastiilia kuninganna Isabel I. Tal olid vennad Ferdinand ja Karl ning õed Eleonore, Isabella ja Maria.

Tal oli 9 last, kellest ükski ei elanud 18-aastaseks:
*Alfonso (24. veebruar 1526 – 12. aprill 1526)
*María Manuela (15. oktoober 1527 – 12. august 1545), abiellus oma onupoja Felipe II-ga
*Isabel (28. aprill 1529 – 22. mai 1530)
*Beatriz (15. veebruar 1530 – 16. märts 1530)
*Manuel (1. november 1531 – 14. juuni 1537), kuulutatud troonipärijaks 1535
*Felipe (25. mai 1533 – 29. aprill 1539), kuulutatud troonipärijaks 1537
*Dionisio (26. aprill 1535 – 1. jaanuar 1537)
*Juan (3. juuni 1537 – 2. jaanuar 1554), kuulutatud troonipärijaks 1539, abiellus 7. detsembril 1552 , kes pärast Juani surma sünnitas 20. jaanuaril 1554 poja Sebastiáni, kellest sai pärija.
*Antonio (9. märts 1539 – 20. jaanuar 1540)
Luleälven

**Luleälven** (saami *Juleveatnu*) on jõgi Rootsi Lapimaal.

Luleälven algab Skandinaavia mäestikust Norra piiri lähedalt ja voolab valdavalt kagusse. Ta suubub Perämerre Põhjalahes. Ülemjooksul läbib ta Akkajaure veehoidla ja Stora Sjöfalleti rahvuspargi. Tal ei ole suuri lisajõgesid . Suurimad asulad jõe ääres on Vietas, Porjus, Vuollerim, Harads, Boden ja Luleå.

Luleälven on 461 km pikkune. Tema valgla suurus on 25 240 km², millest 695 km² on Norras ja ülejäänu Rootsis.

19. ja 20. sajandil, kui Rootsi valmistus sõjaks Venemaaga, oli Luleälvenile kavandatud suur kaitseliin. Kogu ulatuses ääristasid jõge rohked kaitseehitised. Enamik neist ei ole tänapäeval kasutuses.

Tänapäeval on Luleälven tähtis hüdroenergia allikas. Jõele on rajatud mitu hüdroelektrijaama. Tänapäevalgi on jõel mitu kärestikku. Vanasti kasutati Luleälvenit suures ulatuses palgiparvetamiseks, aga 1980. aastatel see lõppes.

## Viited
30 eKr

**Aasta 30 eKr**

Sajandid: 2. sajand eKr - **[[1. sajand eKr]]** - 1. sajand

Kümnendid: 80. aastad eKr 70. aastad eKr 60. aastad eKr 50. aastad eKr 40. aastad eKr - **[[30. aastad eKr]]** - 20. aastad eKr 10. aastad eKr 0. aastad eKr 0. aastad 10. aastad 

35 eKr 34 eKr 33 eKr 32 eKr 31 eKr - **30 eKr** - 29 eKr 28 eKr 27 eKr 26 eKr 25 eKr 
----
## Sündmused
* Augustus sai Rooma riigi ainuvalitsejaks, Kleopatra ja Marcus Antonius sooritasid enesetapu.
* Egiptus liideti Rooma riigiga

## Sündinud
* ...

## Surnud
* August Caesarion
* 12. august Kleopatra VII
* August Marcus Antonius
Novara

**Novara** on linn Itaalias Piemonte maakonnas, Novara provintsi halduskeskus.

Novara kohal asus Rooma linn *Nubliaria*, mis tähendab "uduga ümbritsetud".

## Vaatamisväärsused

* Kaheksanurkne baptisteerium (osaliselt 5. sajand, 11. sajand; linna vanim ehitis)
* Raekoda (*Broletto*) (15. sajand); praegu asub hoones linnamuuseum koos maaligaleriiga
* Toomkirik (*Duomo*) (1865. aastal arhitekt Alessandro Antonelli poolt klassitsistlikus stiilis ümber ehitatud)
* San Gaudenzio kirik, mille 121 m torni tipus seisab Püha Gaudenziuse kuju

## Viited

## Välislingid

* Novara valla koduleht (*itaalia keeles*)
Ptolemaioste dünastia

**Ptolemaioste dünastia** (ehk **Lagiidid** Ptolemaios I isa Lagose järgi) oli Egiptust 323 (kuningatena alates 305) &ndash; 30 eKr valitsenud hellenistlik valitsejasuguvõsa, mille rajas Aleksander Suure väepealik Ptolemaios Soter.

Ptolemaioste dünastiasse kuulusid:
*Ptolemaios I Soter (umbes 367 &ndash; 283 eKr), Egiptuse satraap alates 323 eKr, kuningas 305&ndash;285 eKr
*Ptolemaios II Philadelphos (309&ndash;246 eKr), Egiptuse kuningas 285&ndash;246 eKr
*Ptolemaios III Euergetes (umbes 284&ndash;222 eKr), kuningas 246&ndash;222 eKr
*Ptolemaios IV Philopator (peale 240 eKr &ndash; 204 eKr), kuningas 222&ndash;204 eKr
*Ptolemaios V Epiphanes (210&ndash;181 või 180 eKr), kuningas 204&ndash;181/180 eKr
*Ptolemaios VI Philometor (umbes 191 &ndash; 145 eKr), kuningas 181/180&ndash;164 eKr ja 163&ndash;145 eKr
*Ptolemaios VII, valitsemisaeg on vaieldav, võimalik, et ta ei saanudki tegelikult kuningaks, oletatavasti oli kuningas 145 eKr. 
*Ptolemaios VIII Euergetes II Physicon (umbes 182 &ndash; 116 eKr), kuningas 170&ndash;163 eKr ja 145&ndash;116 eKr
*Ptolemaios IX Soter II Lathyros, kuningas 116&ndash;110 eKr, 109&ndash;107 eKr ja 88&ndash;81 või 80 eKr
*Ptolemaios X Alexandros I, kuningas 110&ndash;109 eKr ja 107&ndash;88 eKr  
*Berenike III Philopator, valitsev kuninganna 81&ndash;80 eKr
*Ptolemaios XI Alexandros II, kuningas 80 eKr
*Ptolemaios XII Neos Dionysos Auletes (117&ndash;51 eKr), kuningas 80&ndash;58 eKr ja 55&ndash;51 eKr
*Berenike IV, valitsev kuninganna 58–55 eKr
*Kleopatra VII Philopator (69&ndash;30 eKr), valitsev kuninganna 51 eKr&ndash;30 eKr, koos temaga olid (ametlikult) võimul:
**Ptolemaios XIII Theos Philopator (62 või 61 &ndash; 47 eKr), kuningas 51&ndash;47 eKr
**Ptolemaios XIV (umbes 60 &ndash; 44 eKr), kuningas 47&ndash;44 eKr
**Ptolemaios XV Philopator Philometor Caesar (Caesarion) (47 eKr&ndash;30 eKr), kuningas 44&ndash;30 eKr

## Vaata ka
*Ptolemaioste riik

## Välislingid
* Pärtel Bauman, Riik ja isik Ptolemaioste-aegse Egiptuse majanduselus, Ajalooline Ajakiri nr. 2 1924
Gordioni sõlm

**Gordioni sõlm** oli legendaarne puntrasseaetud rihmade kogum, mille olevat teinud Früügia poolmüütiline kuningas Gordias ning mille lahtisõlmija pidavat saavutama võimu kogu Aasia üle.

Legendi järgi olevat Gordioni sõlme puruks raiunud Aleksander Suur, kui ta oma sõjakäigul Pärsia vastu oli seda püüdnud tulutult lahti sõlmida. Seetõttu tähendab väljend *Gordioni sõlme raiuma* mingit keerukat probleemi kiirelt ja efektiivselt lahendama.
Novaja Ladoga

**Novaja Ladoga** on linn Venemaal Leningradi oblasti Volhovi rajoonis.

Asub Volhovi jõe suubumiskohas Laadogasse.

Asutatud 1704, linnaõigused sai 1773. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Linnaplaan
Staraja Russa

**Staraja Russa** on linn Venemaa Novgorodi oblastis, samanimelise rajooni keskus. Asub Polisti jõe ääres 100 km Veliki Novgorodist lõunas.

Linn on teada 11. sajandi 70. aastatest. Kuulus Novgorodi vabariigi koosseisu. 16. sajandil oli linn Vene riigis suuruselt neljas (majapidamiste arvult, pärast Moskvat, Pihkvat ja Veliki Novgorodi). 15.–17. sajandil oli soolatootmise keskus.

1776. aastast oli Staraja Russa Novgorodi kubermangu Staraja Russa maakonna maakonnalinn.

Teises maailmasõjas linn purustati, kuid on hiljem taastatud.

## Viited

## Välislingid

*http://russa.novgorod.ru/
Staraja Ladoga

**Staraja Ladoga** (vene *Старая Ладога* ('vana Ladoga')) on küla Venemaa Leningradi oblasti Volhovi rajoonis.

Asub 12 km kaugusel Volhovi jõe suubumiskohast Laadogasse.

## Ajalugu
Staraja Ladoga (vana nimega Ladoga) oli kuni 10. sajandini tugipunkt kaubateel varjaagide juurest kreeklaste juurde. Ta on vanimaid vene linnu ja teda loetakse Vana-Vene riigi esimeseks pealinnaks. 11.–15. sajandil kuulus ta Novgorodi vabariigi, aastast 1478 Moskva suurvürstiriigi koosseisu.

Linna tähtsust vähendas Arhangelski tõus Moskva riigi mereväravaiks. Sõjalist tähtsust omas Ladoga Põhjasõjani. Peeter I rajas 1703 või 1704 Ladoga asemele Volhovi jõe suudmesse uue linna &ndash; Novaja Ladoga).

## Viited
Balkani mäed

**Balkani mäed** (eesti keeles on mööndav nimekuju *Stara planina*, bulgaaria *Стара планина*) on mäestik Balkani poolsaarel. Mäestik kulgeb valdavalt ida-lääne suunas Serbiast läbi Bulgaaria põhjaosa Musta mereni, kus see lõpeb rannikul. Mäestiku lääneosa pöördub loode suunas.

Balkani mäed moodustavad olulise loodusliku jaotusjoone Bulgaaria põhja- ja lõunaosa vahel ning on andnud nime kogu Balkani poolsaarele. Mäestik on tähtis ka kliima, veestiku ja looduse seisukohalt, sest sealt saavad alguse paljud Bulgaaria suuremad jõed.

Balkani mägede pikkus on umbes 555 km. Mäestiku kõrgeim tipp on Botev (2376 m), mis asub Bulgaaria keskosas. Mäestikus leidub ulatuslikke metsasid, mägikarjamaid ja kaitsealasid, sealhulgas rahvusparke ja looduskaitsealasid.

## Viited
Väikesed Karpaadid

**Väikesed Karpaadid** (slovaki *Malé Karpaty*) on mäestik Slovakkias. Kulgeb 100 km pikkuselt Doonaust Bratislava kohal Valgete Karpaatideni.

Maksimaalne kõrgus 768 m (Záruby).

Väikesed Karpaadid on osa Lääne-Karpaatidest.

Valdavad tamme- ja pöögimetsad, nõlvade madalamatel osadel kasvatatakse viinamarja.

## Välislingid
Kiriši

**Kiriši** on linn Venemaal Leningradi oblastis, Kiriši rajooni keskus. Asub Volhovi jõe kaldal, 115 km Peterburist kagus. Nimi on soome-ugri päritolu (Kirisoo).

Kiriši küla on esmamainitud 1693. aastal. Teise maailmasõja ajal hävis küla lahingutes täielikult. 1960. aastal hakati külla rajama naftatöötlemisetehast ja hiljem soojuselektrijaama. Nende juurde tekkinud asula sai linnaõigused 1965. aastal.

## Elanike arv
* 55 400 (2005)
* 55 000 (2007)
* 54 600 (2009)
* 52 800 (2010. aasta rahvaloendus)

## Viited

## Välislingid
* Kiriši koduleht
Otsetõus

**Otsetõus** ehk **rektastsensioon** (tähis RA või *&alpha;*) on astronoomias taevasfääril paikneva punkti üks koordinaatidest ekvatoriaalses koordinaatide süsteemis. Teine koordinaat on kääne.

## Selgitus

Otsetõusu defineeritakse kui kevadpunkti ja mingi taevakeha käänderingi vahelist taevaekvaatori kaart. Enamasti mõõdetakse otsetõusu tundides, minutites ja sekundites, 360 kraadile taevaekvaatoril on seatud vastavusse 24 tundi. **Otsetõusu tund** võrdub 15 nurgakraadiga, **otsetõusu minut** 15 nurgaminutiga ja **otsetõusu sekund** 15 nurgasekundiga.

Otsetõusu kasutatakse lisaks koordinaatide määramisele ka täheaja määramiseks. Täheaeg on võrdne vaadeldaval ajahetkel kulmineeruva tähe otsetõusuga.

Otsetõusu abil saab määrata tähe asukohta horisondi suhtes ning määrata, kui kaua aega võtab tähel taevasfääri teatavasse punkti jõudmine. Näiteks kui täht otsetõusuga 01h30m00s kulmineerub praegu (e. asub taevameridiaanil), siis täht otsetõusuga 02h50m00s kulmineerub 1 tähetund ja 20 täheminutit hiljem.

## Vaata ka
*kääne (astronoomia)
*taevakoordinaatide süsteem
Alba (Itaalia)

**Alba** on linn Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis.

## Majandus

Maailmakuulus on Alba oma valgete trühvlite (*Tuber magnatum*) poolest. Trühvlihooaeg kestab oktoobrist kuni detsembrini.

Alba on ka tuntud veinikeskus, kus toodetakse *[[barbera]]*, *[[dolcetto]]* ja *[[barbaresco]]* veine.

Albas asub maiustustetootja Ferrero peakontor.

## Ajalugu

Rooma ajal asus seal tõenäoliselt konsul Gnaeus Pompeius Strabo asutatud *Alba Pompeia*.

## Kultuur

Albas sündis 16. sajandi maalikunstnik Macrino.

## Vaatamisväärsused

* Alba toomkirik (*Duomo*) 14. sajandist  

## Viited

## Välislingid

*Alba linna koduleht itaalia keeles
Vabariiklik Partei (täpsustus)

**Vabariiklik Partei** on mitmes riigis. See nimetus võib viidata usule vabariiklikusse riigikorda, pika traditsiooniga vabariikides ka rahvuslusele ja föderaalriikides tsentralismile. Samas ei pruugi partei nimel olla otsest seost tema programmiga.

*Ameerika Ühendriigid: **[[Vabariiklik Partei (USA)]]** on üks kahest peamisest parteist, tänapäeval vaadetelt parempoolsem ja konservatiivsem kui Demokraatlik Partei. Asutatud 1854.
*Eesti: **[[Vabariiklik Partei (Eesti)]]** oli kohalikul ja riiklikul tasandil esindamata euroskeptiline ja parempoolne väikepartei. Tegutses 1999–2012.
*Iirimaa: **[[Fianna Fáil|Fianna Fáil – Vabariiklik Partei]]** on riigi suurim partei, mis esindab rahvuslikult meelestatud parempoolseid valijaid. Asutatud 1926.
*Itaalia: **[[Vabariiklik Partei (Itaalia)]]** on üks vanimaid parteisid riigis, vaadetelt vasakliberaalne. Asutatud 19. sajandi II poolel.
*Tuneesia: **[[Vabariiklik Partei (Tuneesia)]]** on vasakpoolne erakond.
Alba

**Alba** on mitme koha,  asja ja inimese nimi.
* **[[Alba (riietus)|Alba]]** on särgitaoline liturgiline rüü.
* **[[Alba (laul)|Alba]]** on hommikulaul trubaduuride luules.
* **[[ Alba (vanamuusikaansambel)|Alba]]** on vanamuusikaansambel.
* **[[Alba (Itaalia)|Alba]]** on linn Itaalias.
* Alba järv on ajutine karstijärv Läänemaal
* Alba (perekonnanimi)
** Jessica Alba, USA filminäitleja (1981–)
** Eduard Alba (sündis 1920) on olnud Eestis sovhoosidirektor.
Cuneo

**Cuneo** on linn ja vald Itaalias Piemonte maakonnas; Cuneo provintsi halduskeskus. 

Cuneo nimi tuleb sõnast *cumeo* ('kiilukujuline'), kirjeldades linna paiknemist kolmnurksel maatükil kiiluna Gesso ja Stura di Demonte jõe ühinemiskohas. 

Cuneo asutati 12. sajandil vabakommuunina strateegilisele asukohale Piemonte ja Prantsusmaa vahel.

Linna keskmeks on ebatavaliselt suur peaväljak Piazza Galimberti.

Linna on oma näo saanud valdavalt 18. ja 19. sajandil. Tooni annavad laiad rohelised puiesteed. Linna lähedal paikneb haruldase taimestikuga Valle Stura org.

## Viited

## Välislingid
*Cuneo valla ametlik koduleht (*itaalia keeles*)
Evo Morales

**Juan Evo Morales Aima** (sündinud 26. oktoobril 1959 Oruro provintsis) on Boliivia poliitik, kes oli 22. jaanuarist 2006 kuni 10. novembrini 2019 Boliivia president. Ta on aimaraa indiaanlane ja esimene põliselanikust Boliivia juht pärast hispaanlaste konkistat. 2002. aasta presidendivalimistel saavutas ta teise koha.

Evo Morales on kokapõõsakasvatajate liikumise *cocalero* ja sotsialistliku liikumise Movimiento al Socialismo (MAS) juht. Ta taotleb kokapõõsa kasvatamise legaliseerimist.

Morales võitis 2019. aasta presidendivalimised, ent väidetava häälte lugemise reeglite rikkumise tõttu tekkinud meeleavaldustega sunniti ta oma kohast loobuma.

## Tsitaate

*Inimkonna suurim vaenlane on kapitalism. See on see, mis põhjustab selliseid ülestõuse nagu meie oma, protesti süsteemi vastu, neoliberaalse majanduse vastu, mis on röövkapitalismi ilming. Kui kogu maailm ei tunnista reaalsust, kui riik ei taga oma kodanikele minimaalsetki arstiabi, haridust ega toitu, siis rikutakse sellega iga päev põhilisi inimõigusi.
*Meie organisatsiooni ideoloogilised põhimõtted, antiimperialism ja vastuseis neoliberalismile, on selged ja muutumatud, kuid selle liikmetel tuleb see veel reaalsuseks muuta. 

## Välislingid
* Esimene põlisrahva president 22. jaanuar 2006
* Boliivia president Morales pühitseti Tiahuanacos Andide valitsejaks
* Medvedev ja Morales taunisid raketikilpi ja NATO laienemist Postimees, 16. veebruar 2009
* Boliivias toimusid kokkupõrked endise ja praeguse presidendi toetajate vahel *www.bbc.com (Briti inglise). Vaadatud 23. septembril 2024.*
Plastiliin

**Plastiliin** (itaalia keeles *plastilina*) on tehislik kergesti modelleeritav elastne mass.

Plastiliini põhiosaks on vaha või pehme parafiin, millele on lisatud täiendavaid aineid, nagu erinevad kaltsiumisoolad ja alifaatsed karboksüülhapped, savi, jms.

Plastiliini kasutatakse peamiselt kavandite tegemiseks.
Kama

**Kama** on tuntud Eesti toit, mida traditsiooniliselt valmistatakse kamajahu (mida samuti võidakse nimetada kamaks) segamise teel hapupiima, värske piima või petiga, tänapäeval ka keefiri või jogurtiga. Kamajahu (rannikumurdes *talkuna*, setu keeles *tolohkna*, *tolokna*) on herneste ning muude kaunviljade ja teraviljade töötlemise tulemusena saadud jahvatatud segu. Töötlemiseks koostisosad keedetakse pehmeks, segatakse, kuivatatakse ahjus kõvaks ning saadud kuivatatud mass jahvatatakse. Tavalise eestipärase kamajahu kõige iseloomulikumaks koostisosaks on herned. Eri koostisega kamajahudes sisaldub lisaks hernele tavaliselt ka rukist, otra ja kaera, kuid koostisosadeks võivad olla ka näiteks nisu või aeduba.

Hapukoorega segamisel saab kamajahust valmistada kamakäkke.

18. sajandi alguses valmistati Mulgimaal kamajahu kaerast.

Kama nimetatakse sageli üheks eesti rahvustoiduks ning vahel peetakse kama Eestile ainuomaseks. Samas on kamajahuga sarnased toiduained tuntud nii Eesti naabermaades (soome *talkkuna*,  põhjavene *толокно*, rootsi *skrädmjöl*, liivi *kamārok* või *pūtiļ*) kui ka kaugemal (keskaasia rahvaste *[[talkan]]*, tiibeti tsampa). Nende koostis on piirkonniti erinev. Soome *talkkunat* näiteks valmistatakse samamoodi kui eesti kamajahu. Seal on koostisosadeks tavaliselt odrakruubid, herned ja kaeratangud, kuid koostis erineb piirkonniti.

## Vaata ka
*Eesti köök
*Soome köök

## Viited

## Välislingid
Kama (täpsustus)

**Kama** on mitme tähendusega sõna.

*Kama on eesti rahvustoit.
*Kama on linn Jaapanis
*Kama on asula Udmurtias.
*Kama on jõgi Euroopas.
*Kama on lühike Pärsia mõõk
*Kama (perekonnanimi)
**Kaido Kama, Eesti poliitik
*"**Kama**" võib slängis tähendada **[[narkootikum]]i**. 

***Kāma*** ehk **[[kaama]]** on India mõtteviisis erootika ja esteetiline nauding.
Kollektiivne alateadvus

**Kollektiivne alateadvus** ehk **kollektiivne teadvustamatus** on Carl Gustav Jungi õpetuse järgi inimese alateadvuse kõrval teine alateadvuse vorm, mis sisaldab inimsoo minevikust pärit kogemuste jälgi ja mis on kõigil inimestel enam-vähem ühesugune. Selles leidub hulk emotsionaalse värvinguga mõttevorme, arhetüüpe.

## Vaata ka
*Teadvus
*Eelteadvus
*Psühhoanalüüs
*Alateadvus
Fiksatiiv

**Fiksatiiv** on pihustatav sideaine, mis kinnistab aluspaberile tahket värvimaterjali ja kaitseb selle püsimist.

Fiksatiivi kasutatakse näiteks söejoonistuse ja pastellmaali kinnistamiseks.

Kunstipoodides müüakse spetsiaalseid pihustava otsikuga fiksatiive. Fiksatiivi on võimalik ka ise valmistada. Samuti sobib teatud juhtudel juukselakk.

Pihus peab olema väga peen ja joonistust tuleb kinnistada aeglaselt ning kihiti.
Afekt

**Afekt** ehk **afektiivne reaktsioon** ehk **tundepurse** on tunde või emotsiooni kogemus. See on (tavaliselt) lühiajaline ja tormiliselt kulgev inimest tervikuna haarav tundmuseväljendus reaktsioonina mingile olukorrale. See on inimese enda seisukohast nii psühholoogiliselt kui ka füsioloogiliselt äkiline vastureageering. 

Afektiga võib kaasneda pulsi, hingamissageduse ja vererõhu tõus, higistamine, värisemine, pisarad, adrenaliininõristus jm. Need reaktsioonid on iseloomulikud üldisele valmisolekuseisundile ega olene sellest, millise tundmusega on tegu.

Afekti vaadeldakse kas emotsiooni erijuhuna või eristatakse kui lühiajalisemat, tugevamat ja vähem keerukat. Varem on **afektiks** nimetatud ainult patoloogilisi seisundeid.
 
Afekt ei pruugi olla kooskõlas isiku kirjeldusega oma tundmuse kohta.

Afektiivne reaktsioon võib olla erineva iseloomuga:
* positiivne afekt, normaalse afektiivse reaktsioonina näiteks rõõmu väljendumine
* negatiivne afekt, normaalse afektiivse reaktsioonina näiteks raevu, viha, kurbuse, ärevuse, hirmu, ehmatuse väljendumine

## Afektiivse reaktsiooni häired
* apaatia, emotsionaalsed reaktsioonid puuduvad
* hüpopaatia, emotsionaalne reaktsioon on tuimenenud
* afektlabiilsus: reaktsioon pole stiimuliga kooskõlas, emotsionaalne reaktsioon vallandub väga kergelt ja muutub kiiresti
* ambivalentsus, vastandlike emotsioonide koosesinemine vastuseks ühele stiimulile

## Vaata ka
*afektiseisund

## Viited
Saale

**Saale** on jõgi Saksamaal, Elbe vasakpoolne lisajõgi.

Saale algab allikast Fichtelgebirge mägedest Baieri liidumaal 728 meetri kõrgusel üle merepinna ja voolab läbi Tüüringi nõo valdavalt põhja. See on 413 kilomeetrit pikk, millega on pikkuselt Saksamaa üheksas jõgi ja Vltava järel pikkuselt teine Elbe lisajõgi. 

Jõe vooluhulk suudmes on 115 m³/s, millega jagab Elbe lisajõgede seas koos Haveliga teist kohta (samuti Vltava järel). 

Jõe valgla on umbes 24 000 km².

Saale suurimad lisajõed on Weiße Elster paremalt ning Unstrut, Ilm ja Bode vasakult. Suurimad linnad, kust Saale läbi voolab, on Hof (mille läbimise järel jõuab jõgi Tüüringisse), Jena ja Halle. Saale suubub Saksi-Anhaltis Barby linnas 50 meetri kõrgusel üle merepinna Elbesse.

Aastatel 1933–1942 jõge õgvendati ja kanaliseeriti; enne seda oli see 427 km pikk. Samal ajal hakati rajama Leipzigini ulatuvat Elsteri–Saale kanalit, mis aga jäi 1942. aastal pooleli ning on tänini lõpetamata.

Saale on lüüside abil laevatatav 175 km pikkuselt kuni Naumburgini.

Jõel on hüdroelektrijaam.
Frustratsioon

**Frustratsioon** on psüühiline pingeseisund, mis tekib tegevuse sunnitud katkestamisel enne eesmärgi saavutamist, perspektiivituse tunnetamisel.

Eestikeelse vastena on frustratsioonile välja pakutud mõistet  takistusäng.

## Frustratsioon ja agressiivsus
John Dollardi 1939. aastal esitatud frustratsiooniagressiivsuse hüpoteesi kohaselt viib frustratsioon alati agressiivsuseni ja igasugune agressiivsus on frustratsioonist tingitud. Hiljem on leitud, et frustratsioon võib viia ka muu käitumiseni – näiteks tekitab Martin Seligmani mudeli järgi püsiv frustratsioon läbi õpitud abituse depressiooni.

Hilisemad uurimused on näidanud, et frustratsioon tekitab agressiivsust suurema tõenäosusega kahe tingimuse korral: esiteks peab frustratsioon olema tugev; teiseks peab frustratsiooni põhjust tajutama juhusliku või ebaõiglasena, mitte ärateenitud või õiglasena.

## Kirjandus
* Voldemar Pinn, "Frustratsioon" – Looming 1974, nr 4, lk 628–641; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
Inglismaa jalgpallikoondis 1966. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Inglismaa jalgpallikoondis]] [[1966. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|1966. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

## Mängijad

* Gordon Banks
* George Cohen
* Ramon Wilson
* Nobby Stiles
* Jack Charlton
* Alan Ball
* Jimmy Greaves
* Bobby Charlton
* Geoff Hurst
* John Connelly
* Ronald Springett
* Peter Bonetti
* Jimmy Armfield
* Gerry Byrne
* Martin Peters
* Ronald Flowers
* Norman Hunter
* Terence Paine
* Ian Callaghan
* Roger Hunt
* George Eastham

## Treener
*Alf Ramsey

## Vaata ka

* 1966. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
* Inglismaa jalgpallikoondis
Stress

**Stress** on emotsionaalne pingeseisund, mis tekib välis- ja sisekeskkonna ulatuslikul muutumisel, nn üldine kohanemissündroom. Stressi korral häirub hormonaalne tasakaal ning vallanduvad stressihormoonid (näiteks kortisool), mis avaldavad negatiivset mõju kõigile elundkondadele, kõige rohkem südame- ja veresoonkonnale. Stressihormoonid põhjustavad lihasepinge suurenemist, veresoonte ahenemist ja vererõhu tõusu.

Teatud piirides on stress hea ja normaalne nähtus, mis tagab eduka toimimise ja ellujäämise, kuid pikaajaline stress mõjub organismile hävitavalt. Füsioloog Hans Selye jaotaski stressi vastavalt positiivseks eustessiks ja negatiivseks distressiks.

Molekulaarsel tasandil vahendab loomade organismi vastust stressile hüpotalamuse-ajuripatsi-neerupealiste telg.

## Stressi teke
Stress tekib organismi jaoks äärmuslikes tingimustes, milleks võivad olla nii pingeline elukeskkond kui ka üksindus, liiga raske vaimne või kehaline töö, tavapärase elurütmi ootamatu muutus, iseenda või lähedase inimese raske haigus, trauma, mure lähedase inimese pärast, elamine või töötamine sobimatutes kliimaoludes, väsimus ja kurnatus jne.

## Vaata ka
* stressipall
* vähemusstress

## Kirjandus
* Stressi teejuht: kuidas saada lahti liigsest pingest? Eesti Tervisekasvatuse Keskus, 1997. Koostanud Taimi Elenurm, Anu Kasmel, Anti Kidron, Eha Rüütel, Maria Teiverlaur ja Uno Traat, toimetanud Anti Kidron; eessõna kirjutanud Linda Norheim.

## Välislingid
* Toomas Õunap. Enesemassaaž – imerohi stressi vabastamiseks
* Toomas Õunap. Lihtsad tegevused stressi vähendamiseks. Kas sina oskad ennast ise aidata?
* Stressi vähendamise kursused
2005. aasta Poola parlamendivalimised

Poola pidas oma parlamendivalimised 25. septembril 2005. Valiti nii alam- kui ka ülemkoda. Alamkoda valiti proportsionaalse valimissüsteemi põhjal, ülemkoda aga blokivalimiste meetodil.
## Valimistulemused (seim)

## Senati kohtade jaotus
*Õigus ja Õiglus – 49
*Kodanikuplatvorm – 34
*Poola Vabariigi Enesekaitsepartei – 3
*Poola Perede Liiga – 7
*Poola Talurahva Partei – 2
*Sõltumatud – 5
Kokku: 100 kohta


## Sündmused pärast valimisi
Pärast valimisi moodustas vähemusvalitsuse konservatiivne Õiguse ja Õigluse partei, proovides eelnevalt saavutada kokkulepet paremliberaalse Kodanikuplatvormiga.

5. mail 2006 moodustas Õiguse ja Õigluse partei valitsuse koos Poola Perede Liiga ja Poola Vabariigi Enesekaitseparteiga.
Puštud

**Puštud** ehk **afgaanid** (ka **puštunid** ja **patanid**, puštu keeles پښتون paṣ̌tun) on peamiselt Pakistanis ja Afganistanis elav rahvas.

Nende järgi on Afganistan nime saanud ja neid peetakse Afganistani põhirahvaks. Nad moodustavad umbes 40% Afganistani elanikkonnast.

Puštude koguarv on hinnanguliselt 50 miljonit, neist umbes 13,5 miljonit elab Afganistanis ja 35,5 miljonit Pakistanis. Neid elab ka Araabia Ühendemiraatides (338 000), Iraanis (110 000), Suurbritannias (100 000), Kanadas (26 000), Indias (11 000) ja USA-s (8000).

Nad kõnelevad puštu keelt, mis kuulub iraani keelte, täpsemalt idairaani keelte hulka.

Puštude päritolu on teadmata. Arvatavasti elavad nad samas paigas juba aastatuhandeid. 1700–1100 eKr kirjutatud india hümnide püha kogum Rigveda mainib Ida-Afganistanis elavat pakthade hõimu ja Herodotos mainib sedasama hõimu 1. aastatuhandel eKr Ahhemeniidide impeeriumis Arahhoosia satraapias, mis ulatus idas peaaegu Induseni. On oletatud, et need on tänapäeva puštude eellased.

Kuni 19. sajandi lõpuni nimetati puštusid sageli afgaanideks. Esimene teadaolev selle termini mainimine pärineb 3. sajandist Sassaniidide riigi valitsejalt Šapur I-lt kujul *Abgân*. 6. sajandil kasutas india astronoom Varāha Mihira seda nimetust kujul *Avagānā*.

1893 sõlmisid Afganistani tollane emiir Abdurrahman ja Briti India koloniaalvalitsus lepingu, millega määratlesid oma mõjusfääride piiri. See joon sai tollase Briti India välissekretäri Henry Durandi järgi nimeks Durandi liin. Hiljem kujunes see Afganistani ja Pakistani vaheliseks piiriks. Piir jooksis läbi puštude asuala ja sellest ajast on see jagatud kahe riigi vahel. Tänapäeval tunnustab seda piiri Pakistan, aga mitte Afganistan.

Puštud on sajandeid olnud Afganistanis domineeriv etniline rühm. Sel ajal on peaaegu kõik Afganistani valitsejad olnud puštud. Delhi sultanaadi ajal valitsesid puštu päritolu valitsejad kogu Indiat. Ka Talibani liikmeist on enamus puštud.

Enamik puštudest on sunniidid. Afganistani ja Pakistani piiril elab väike kogukond šiiite. Mõnes piirkonnas on näha sufismi kultuurilist mõju, eriti laulus ja tantsus. India filminäitlejate ja -režissööride Kapooride perekond peab end samuti puštudeks, kuigi nad on hindud.
Domodossola

**Domodossola** on linn Itaalias Piemonte maakonnas Verbano-Cusio-Ossola provintsis. Asub Bogna ja Toce jõe ühinemiskohas Ossola orus (sellest ka nimi *Domo d'Ossola*).

Linna nimi on Itaalias laialt tuntud tänu kohaliku foneetilise tähestiku märksõnale "D nagu Domodossola".

## Viited

## Välislingid

* Domodossola linna ametlik koduleht itaalia keeles
14

**14. aasta** pKr 

## Sündmused
* Pärast Augustuse surma sai Rooma keisriks Tiberius.
* Reini-äärsed leegionid mässasid pärast Augustuse surma.
* Germanicus määrati Germaania vägede juhatajaks.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* 19. august – Augustus, Rooma esimene keiser (sündis 63 eKr)
* Julia Caesaris, Augustuse tütar
* Postumus Agrippa, Augustuse lapselaps
376

**376. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad - **[[370. aastad]]** - 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad

Aastad: 371 372 373 374 375 - 376 - 377 378 379 380 381 

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Ermanarich, idagootide kuningas
Eero Aarniste

**Eero Aarniste** (sündinud 18. aprillil 1968) on Eesti riigiametnik. 

Ta on olnud Tallinna Transpordiameti (varem Tallinna Transpordi- ja Keskkonnaameti) linnatranspordi osakonna juhataja.

Praegu on ta Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi teede ja raudteeosakonna veondus- ja liiklustalituse peaspetsialist autode ja autonduse alal. 

## Kirjutis
*Millele peaks tähelepanu pöörama sõidukite registreerimisel? – *[[Tulu (ajakiri)|Tulu]]*, 1999, nr 10, lk 6.

## Välislingid
*Piret Peensoo.  Uus taksoveoeeskiri allutab linna taksojuhid kliendi kontrollile, Eesti Päevaleht, 10. august 2004 (Eero Aarniste kommentaar)  
*Merike Teder. Taksomeetrite töökord aastaid kontrollimata, Eesti Päevaleht, 2. september 2004 (Eero Aarniste kommentaar) 
*Küllike Roosväli. Tulika taksojuhid varastasid igalt kilomeetrilt krooni, Postimees, 16. märts 2005 (Eero Aarniste kommentaar)
Dareios I

**Dareios I Suur** (pärsia داریوش; kreeka *Δαρεῖος*; ladinapäraselt *Darius*; umbes 549 &ndash; november 486 või oktoober 485 eKr) oli Pärsia suurkuningas 521 eKr kuni oma surmani. Tema ajal saavutas Pärsia impeerium oma suurima ulatuse.

Dareios pärines Ahhemeniidide suguvõsast ning oli Kambyses II sugulane. Ta alistas usurpaatori Gaumata, kes väitis end olevat Kyros II poeg ning oli 522 eKr enda kätte haaranud enamiku Pärsia suurriigist. Dareios võitis teda ilmselt oktoobris 521 eKr ja tema võimu tunnustasid peagi kõik Pärsia provintsid. Olles end riigisiseselt kindlustanud, asus ta Pärsiat jõuliselt laiendama, alistades mõne aastaga viimased sõltumatud Väike-Aasia lääneranniku kreeka linnad, sealhulgas ka Mileetose. Lisaks võttis ta ette sõjaretki sküütide ja teiste Mustast merest põhjas elavate hõimude vastu, kuid ei suutnud neid alistada. 512 eKr allutas ta endale aga Traakia, seega ulatusid Pärsia valdused juba Euroopasse.

Kreeka pärimuse kohaselt Dareios jagas riigi kahekümneks administratiivüksuseks – satraapiaks. Kyrose-aegse pealinna Pasargada kõrvale rajati tema valitsusajal uue keskusena Persepolis hiiglasliku eeskätt tseremoniaalset rolli täitva kuningalossiga. Egiptuses viidi lõpule Niilust Punase merega ühendava kanali ehitus.

499 eKr puhkes Väike-Aasia kreeka linnades ülestõus, mida õhutasid ka Joonia mere idakalda linnriigid, eriti Ateena ja Eretria. Seetõttu otsustas Dareios pärast Väike-Aasia ülestõusu mahasurumist ka teisi kreeklasi karistada, kuid tema väimehe Mardoniose juhitud laevastik jäi Athose kaljude lähedal 492 eKr tormi kätte ning 490 eKr võitsid kreeklased pärslasi Maratoni lahingus. Nii kukkus Dareiose sissetung Kreekasse läbi, kuid Väike-Aasia linnad jäid endiselt tema kätte. Dareiose viimastel valitsusaastatel puhkes ülestõus Egiptuses, mistõttu kreeklaste karistamine jäi tema poja Xerxes I ülesandeks.

Dareiose ajast pärineb Behistuni raidkiri, mis on peamisi Pärsia ajaloo autentseid allikaid. See kirjeldab Dareiose võitu mässuliste üle ning toob ära Ahhemeniidide genealoogia.
27 eKr

**Aasta 27 eKr**

Sajandid: 2. sajand eKr - **[[1. sajand eKr]]** - 1. sajand

Kümnendid: 70. aastad eKr 60. aastad eKr 50. aastad eKr 40. aastad eKr 30. aastad eKr - **[[20. aastad eKr]]** - 10. aastad eKr 0. aastad eKr 0. aastad 10. aastad 20. aastad 

32 eKr 31 eKr 30 eKr 29 eKr 28 eKr - **27 eKr** - 26 eKr 25 eKr 24 eKr 23 eKr 22 eKr 
----
## Sündmused
* Augustus pani maha erakorralise võimu ja kuulutas Rooma vabariigi taastatuks, tegelikult kehtestas aga oma isikuvõimu, pannes aluse printsipaadile.
* Augustus lõi seaduse nimega Pax Romana ehk 'rooma rahu.'

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Marcus Terentius Varro, Rooma õpetlane
Idempotentsus

**Idempotentsus** on matemaatikas ja informaatikas teatud tehete ja operatsioonide omadus, mis tähendab, et operatsiooni on võimalik mitu korda rakendada, ilma et tulemus muutuks pärast esimest rakendamist. Mõiste idempotentsusest tuleb jutuks mitmes kohas üldalgebra valdkonnas. 

## Definitsioon
Olgu antud hulk S, millel on defineeritud binaarne tehe *. 

Element x\in S on idempotentne tehte * all, kui kehtib 
:x * x = x,
ning binaarne tehe * on idempotentne, kui kehtib  

:x * x = x kõigi x \in S puhul.

Unaarset tehet ehk ühe muutuja funktsiooni f nimetatakse idempotentseks, kui kehtib samasus

:f(f(x)) = f(x).
## Vaata ka
* Idempotent (idempotentne element)
* Nilpotnensus

## Viited
Kentucky

**Kentucky** [kent'aki] on Ameerika Ühendriikide osariik. Põhjas piirneb Indiana ja Ohio osariigiga, lõunas Tennesseega, loodes Illinois'ga, läänes Missouriga, kirdes Lääne-Virginiaga ning idas Virginiaga.

1792. aastal lõi Kentucky Virginiast lahku ja võeti samal aastal iseseisva osariigina Ühendriikide hulka vastu.

Kentucky suurim linn on Louisville.

## Vaata ka
* 1973. aasta Kentucky hobuste võiduajamine

## Viited

## Välislingid

* Kentucky osariigi koduleht
Pärandkultuur

**Pärandkultuur** on kultuuripärandi üks avaldusmisvorme, mille all mõistetakse inimese loodud kultuuripärandi objekte maastikul.

Pärandkultuuri mõiste on toonud eesti keelde Lembitu Tarang seoses Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) pärandkultuuri objektide kaardistamisega.

Aastail 2005–2011 kaardistati Riigimetsa Majandamise Keskuse eestvõttel Eesti pärandkultuuri, mille raames loendatati ja tähistati ka muid pärandkultuuri objekte: näiteks mahajäetud talukohti, küladevahelisi metsateid, mahajäetud metsavahitalude põliseid õuepuid, keldreid, kiviaedu, turbalõikamise kohti, lubjaahjude varemeid, söemiilide asukohti, tõrvaahjusid, savitööstusi ja potaseahjusid, piimapukkisid, hooneid ja hoonete varemeid, kaevikuid, lubjapõletuskohti, teid, sõjalisi rajatisi. Selle projekti raames koguti ka metsaosade, metsateede, sihtide, kõrgendike, metsaheinamaade ja rabasilmade ajaloolisi rahvapäraseid nimetusi.

Kokku kaardistati 35 006 pärandkultuuri objekti, mis maakondade lõikes jagunesid järgmiselt:

## Vaata ka
*
*Aineline kultuuripärand
*E-Kultuuripärand
*Kultuuripäranditurism
*Kultuuripärandi digitaalse säilitamise nõukogu
*Pärandkooslused
*Pärimuskultuur
*Vaimne kultuuripärand

## Viited

## Kirjandust
*Tarang, Lembitu; Hellström, Kristiina; Kaljuvee, Rein; Kusmin, Jürgen; Neljandik, Triin; Raid, Maire 2007. *Väike pärandkultuuri käsiraamat*. Tartu: Eesti Loodusfoto. [ISBN 978-9985-830-77-2]
*Neljandik, Triin 2007. *Pärandkultuur metsas: Oandu*. [Tallinn]: Riigimetsa Majandamise Keskus, Triip. [ISBN 978-9949-15-614-6]
*Kusmin, Jürgen (koost.) 2007. *Raplamaa pärandkultuurist*. Rapla: Eesti Loodusfoto. [ISBN 978-9985-830-80-2]
*Tarang, Lembitu (koost.) 2007. *Läänemaa pärandkultuurist*. Kullamaa: Eesti Loodusfoto. [ISBN 978-9985-830-81-9]
*Näppo, Elle (koost.) 2008. *Järvamaa pärandkultuurist*. Paide: Eesti Loodusfoto. [ISBN 978-9985-830-93-2]
*Neljandik, Triin (koost.) 2008. *Harjumaa pärandkultuurist*. Tallinn: Eesti Loodusfoto. [ISBN 978-9985-830-94-9]
*Raudoja, Ahto (konsultant) 2010. *Võrumaa pärandkultuurist*. Võru: Eesti Loodusfoto. [ISBN 978-9985-830-99-4]
*Rosenberg, Tiit (konsultant) 2010. *Valgamaa pärandkultuurist*. Valga: Eesti Loodusfoto. [ISBN 978-9985-830-98-7]
*Sandrak, Ott (konsultant) 2010. *Lääne-Virumaa pärandkultuurist*. Rakvere: Eesti Loodusfoto. [ISBN 978-9949-460-02-1]
*Jonuks, Tõnno (konsultant) 2010. *Ida-Virumaa pärandkultuurist*. Narva: Eesti Loodusfoto. [ISBN 978-9949-460-01-4]

## Välislingid
*Kultuuripärandi kaitse ja kaitsetus Kultuuriministeerium, 28. detsember 2016
Tšeboksarõ

**Tšeboksarõ** on linn Venemaal, Tšuvaši Vabariigi pealinn. Linn asub Volga jõe ääres. 

## Ajalugu

Tšeboksarõt on esmamainitud 1469. aastal. 1555. aastast asus seal Moskva suurvürstiriigi kindlus. 1781. aastal sai linnaõigused. 1925. aastast Tšuvaši ANSV pealinn.

## Rahvastik

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tšeboksarõ elanikest tšuvašše natuke üle 60% ja venelasi ligikaudu 1/3.

## Transport

Tšeboksarõ on maanteede sõlmpunkt ja jõesadam. Raudteeühendus Saranskiga. Linnas on 20 autobussi linnaliini ja 18 trollibussiliini. Linna lähedal on rahvusvaheline lennuväli.

## Viited

## Välislingid

* Tšeboksarõ linnavalitsuse koduleht
37

**37. aasta** oli 1. sajandi 37. aasta.

## Sündmused
* Rooma keisriks sai Caligula

## Sündinud
* Nero, Rooma keiser (suri 68)

## Surnud
* Tiberius, Rooma keiser (sündis 42 eKr)
Ahhemeniidid

**Ahhemeniidid** olid Ahhemeniidide riigi rajanud valitsejate suguvõsa, mis legendi järgi sai alguse Achaimenesest ning lõppes 330 eKr, kui Aleksander Suur vallutas Pärsia.

Suguvõsa esiisa Achaimenese arvati olevat juhtinud pärslased Urmia järve ümbruse asualalt hiljem nende järgi nime saanud Pārsā piirkonda (tänapäeval Fārs). Achaimenes on nime *Haxāmaniš* kreekakeelne kuju.

## Valitsejad
*umbes 705 &ndash; umbes 675 eKr Achaemenes 
*umbes 675 &ndash; 640 eKr Teispes 
*640&ndash;600 eKr Kyros I 
*600&ndash;559 eKr Kambyses I  
*559&ndash;529 eKr Kyros II Suur
*529&ndash;522 eKr Kambyses II
*521&ndash;486 eKr Dareios I Suur
*486&ndash;465 eKr Xerxes I
*465&ndash;424 eKr Artaxerxes I
*424 eKr Xerxes II
*424&ndash;423 eKr Sogdianus
*423&ndash;404 eKr Dareios II
*404&ndash;358 eKr Artaxerxes II
*358&ndash;338 eKr Artaxerxes III
*338&ndash;336 eKr Artaxerxes IV
*336&ndash;330 eKr Dareios III