open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gaudeamus

"**Gaudeamus**" (ladina keeles 'rõõmustagem') ehk "**Gaudeamus igitur"** on üliõpilashümniks kujunenud ladinakeelne joogilaul, mis pärineb 18. sajandist, algselt aga ladina käsikirjast 1287. aastast.

Laulu esmatrükk ilmus 1730. aastal Saksamaal. Tänapäevased sõnad lõi Christian Wilhelm Kindleben 1781, tekst ilmus samal aastal esimeses Saksamaal ilmunud üliõpilaslaulikus (laulu sõnad olid ilmunud 1730. aastal); muusika pärineb 1794. aastast. Helilooja pole kindlalt teada, viisi on "Gaudeamus" saanud saksa laulult "Brüder, laßt uns lustig sein".

"Gaudeamus" kujunes akadeemilise kogukonna hümniks 19. sajandi teisel poolel.

Laulu järgi on nime saanud meeskoor Gaudeamus ning üliõpilaste laulu- ja tantsupidu Gaudeamus.

## Viited

## Kirjandus

*Varje Sootak. "Gaudeamuse" tee tudengite joogilaulust pidulikuks akadeemiliseks hümniks. – *[[Universitas Tartuensis]]*, 2012, nr 8, lk. 38–41.

## Välislingid

* Eesti üliõpilaskond tervitab presidenti ("Gaudeamuse" laulmine)
Isa ja poeg

"**Isa ja poeg**" on Eesti skulptori Ülo Õuna skulptuur Tartus Küüni tänaval. Teos sümboliseerib eri põlvkondade suhet, kus lapsed üha vanematest üle kasvavad.

Tartust pärit Õun modelleeris "Isa ja poja" 1977. aastal. Kunstiajaloolase Enriko Talvistu väitel kujutab skulptuur Õuna ennast ja tema imikueas poega Kristianit; sama kinnitas Ülo Õuna lesk Inara Õun. Võrdlus tekitas skulptuuri esmaesitlusel 1977. aastal Tallinna Kunstihoones furoori.

Skulptuur valati pronksi kümme aastat hiljem, 1987. aastal Tallinna kunstiametnike tellimusel. 1990. aastate alguses jäi see seisma Ars Monumentaali hoovi. 2001. aasta sügisel otsustas teose osta Tartu linnavalitsus. Tartus taheti see algul paigaldada Toomemäe nõlvale Inglisilla kõrval. Jõuti valmistada ka graniitaluse detailid, kuid siis selgus, et Toomele võib paigaldada vaid ülikooliga seotud monumente.

Skulptuur avati lastekaitsepäeval, 1. juunil 2004. See seisab Keskpargi veeres pärnaalleel, näoga Raekoja platsi poole.

"See on minu meelest fantastiline töö, nagu kogu Õuna looming," on kinnitanud skulptor Ahti Seppet. Tartu Kunstimuuseumi peavarahoidja Tiiu Talvistu iseloomustas teost järgmiselt: "See on üks õige skulptuur! Enamik, mis seni püsti on pandud, on *bullshit*. Me oleme ridamisi saanud koledaid skulptuure, mille tipp on Kalevipoeg – anakronism juba 1930. aastail."

## Viited

## Välislingid
* Jüri Saar "Isa ja poeg paljastuvad Küüni tänaval homme keskpäeval" Postimees, 31. mai 2004
* Enriko Talvistu "Puhtalt dekoratiivsed Isa ja Poeg" Postimees, 9. september 2010
Jalgrattalasila

**Jalgrattalasila** ehk **jalgrattahoidik** on konstruktsioon, mille külge saab parkida ja lukustada jalgrattaid.

See võib olla eraldiseisev, kinnitatud maapinnale või mõne kinnisobjekti, näiteks hoone külge. Siseruumides kasutatakse jalgrattahoidikut tavaliselt eraotstarbeks, väljas on jalgrattalasila sageli üldkasutatavad. 

Tihti on jalgrattahoidikud uppis U, laine- või restikujulised, kuid need võivad olla ka dekoratiivsed. Kõige kindlamad on jalgrattahoidikud, mille külge saab kinnitada nii ratta kui ka raami.

## Välislingid
Roo tänav

**Roo tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Tänav algab Mulla tänavalt, ristub Härjapea ja Timuti tänavaga ning lõpeb Kolde puiesteel. Roo tänav on ligikaudu 660 meetri pikkune.

## Galerii

File:Härjapea 19-Roo 18 2013-06-02.JPG|Härjapea tänav 19 // Roo tänav 18
Pilt:Härjapea 28-Roo 20 2013-06-02.JPG|Elamu Härjapea ja Roo tänava ristmikul, Härjapea tänav 28 // Roo 20
File:Tallinn - Roo 22 - 2009 - panoramio.jpg|Roo tänav 22

## Ajalugu
Tänava varasem nimi oli alates 1910. aastast **Alberti tänav** (saksa keeles *Albert-Strasse*, vene keeles *Альбертская улица*). Selle nime sai tänav maa-ala tükeldaja ja tänava rajaja Albert Koba eesnimest. 1939. aastal sooviti tänava nime vahetada Alari tänavaks, kuid 25. mail 1939 sai tänav siiski praeguse nime **Roo tänav**.

Aastatel 1915–1970 elas Roo tänav 27 helilooja Evald Vain.
Aastatel 1933–1951 elas Roo tänaval kirjanik Aimée Beekman.

Roo (tollal Alberti) 3 avati 1923. aastal Tallinna kino Säde, 1927. aastal kandis kino Ilo ning hiljemalt 1930. aastal nime Lux. Arvatavasti 1930. aastate algul lõpetas kino tegevuse.

Roo tänav 21A tegutses Tallinna II Toidukaubastu kauplus Moldaavia filiaal nr 5

## Viited

## Välislingid
*Alberti tänava majaomanikud 1913
London Aquatics Centre

**Londoni Veekeskus** (*London Aquatics Centre*) on veespordikeskus Londoni olümpiapargis Stratfordis.  

Veekeskuse projekteeris Pritzkeri auhinnaga pärjatud arhitekt Zaha Hadid. See valmis 2011. aastal.

Veekeskuses toimusid 2012. aasta suveolümpiamängude võistlused ujumises, vettehüpetes, kujundujumises ja veepallis. Samuti peeti seal 2012. aasta paraolümpiamängud.

Olümpiamängude järel vähendati hoone suurust.
Jääaja Keskus

**Jääaja Keskus** on Tartumaal Saadjärve kaldal Äksi alevikus tegutsev jääaja muuseum, keskkonnaharidus- ja külastuskeskus. 

## Ekspositsioon
Muuseumi ekspositsioon keskendub jääajale, selle mõjudele Eesti tänapäeval, näiteks maastikule ja elustikule, ning tuleviku kliimamuutustele. Samas võivad külastajad tutvuda ka universumi ajalooga alates Suurest Paugust ning jälgida veemolekuli rännakut universumis. 

Üks silmapaistvamaid eksponaate on mammutikuju, mille skelett valmis Tartu Ülikooli geoloogiamuuseumis oleva ja Krasnojarski kraist pärineva mammutikolba põhjal, see kaeti aga Indiast pärit hobusejõhviga. Topised ja mulaažid valmistas Studio Viridis.

## Rajamine
Keskuse tegevjuht ja idee autor on bioloogiaõpetaja Asta Tuusti. Muuseum avati 10. juulil 2012, pooleteise nädalaga oli keskust külastanud üle 5000 inimese. Asukoha valikut mõjutas asjaolu, et Äksi asub Vooremaal, mille maastikuvorme on jääaeg ulatuslikult kujundanud.

## Viited

## Välislingid
* Jääaja Keskuse koduleht
* "Äksi alevikku kerkiv Jääaja Keskus sai nurgakivi" Tartu Valla Kuukiri, 11/2011
* Rein Sikk "Linnas tammub ringi mammut" Eesti Päevaleht 14.12.2011
* Rein Raudvere "Tänavu jääb jääaeg Tartumaal saabumata" Maaleht, 15. detsember 2011
* Katre Tatrik "Äksis algab ametlikult jääaeg" Postimees, 9. juuli 2012
* "Äksis avas uksed Jääaja Keskus" Postimees, 11. juuli 2012
* "Jääajamuuseum naudib publikutulva" Postimees, 18. juuli 2012
* "Voorika ja Äksel seljatasid konkurendid" Postimees, 26. november 2012
Londoni olümpiapark

**Londoni olümpiapark** on 2012. aasta suveolümpiamängudeks rajatud maa-ala Stratfordis Londonis. 

Sinna ehitati sportlaste tarbeks olümpiaküla ja mitu võistluspaika, nagu näiteks olümpiastaadion ja veekeskus. Olümpiaparki ehitati ka 115 meetri kõrgune India päritolu briti arhitekti Anish Kapoori projekteeritud vaatetorn ArcelorMittal Orbit. Tornis on kaks vaateplatvormi ja restoran. Torni ehitus läks maksma 22,7 miljonit naela, millest maailma suurim terasetehas ArcelorMittal maksis 19,6 miljonit naela. Pärast olümpiamänge kannab park nime **Queen Elizabeth Olympic Park**.

## Olümpiapargis asuvad spordiobjektid
* Veekeskus 
* Basketball Arena 
* Copper Box 
* Velodroom 
* Olümpiastaadion 
* Riverbank Arena 
* Water Polo Arena
1. Mai tänav

**1. Mai tänav** on mitme tänava nimi. Tegu on algselt tõlkenimega. Tänapäeval ei soovitata Eestis enam seda tüüpi nimesid panna ja neid on alles mõni üksik. Kuupäevadega nimedest on tänapäeval alles veel 26. Juuli tänav Narvas.

## Praegune nimi
*1. Mai tänav Järvakandis
*1. Mai tänav Kallastel
*1. Mai tänav Narvas
## Endine nimi
*Raatuse tänav Tartus
## Vaata ka
*1. Mai puiestee Tapal
Vennad Paalbergid

Vennad **Peeter** ja **Priit Paalberg** on Eesti kurjategijad, kes said kurikuulsaks, kui nad arreteeriti kahe alaealise röövimise ja vägistamise eest. Neid kahtlustati ka veel mitmete hääletajate kadumise taga olekus , aga seda ei suudetud tõestada. 2002. aastal mõistis kohus mõlemad vägistamise eest 11 aastaks vangi. 

## Kuriteod

Riikliku süüdistuse kohaselt sundisid vennad kahte 16-aastast tüdrukut endaga kaasa tulema ja viisid nad autoga metsatallu. Metsatalus neiud vägistati. Tüdrukud pääsesid põgenema, kui mehed tööle läksid ja informeerisid politseid. Harju- ja Raplamaa kriminaalpolitseinikud ja politsei eriüksus seadsid üles 8 tundi kestnud varitsuse. Kui Paalbergid politseid nägid, üritasid nad autoga põgeneda, aga politsei tulistas õhku hoiatuslaske ja lasid läbi autokummi. 

Kuriteopaik vapustas ka paljunäinud politseinikke ja kohus andis loa vendade vahistamiseks.

## Kohus

Mõlemad vennad olid kriminaalkorras karistatud, sealhulgas ka vägistamise eest. Kohtus nõudis prokurör mõlemale vennale 15-aastast vanglakaristust. Mõlemad eitasid süüd . Kohus mõistis nad alaealiste grupilises vägistamise, relvaga toime pandud röövimise, vägivallaga toime pandud avaliku varguse ja ebaseadusliku vabadusevõtmise eest 11 aastaks vangi . 

Kohus keeldus neid korduvalt ennetähtaegselt vabastamast ja nad vabanesid vanglast pärast karistusaja kandmist 2012. aasta aprillis .

## Viited
SomaFM

**SomaFM** on reklaamivaba internetiraadio, mis mängib mitmesuguseid alternatiivse suunaga muusikastiile.

SomaFM-i asutas Rusty Hodges 2000. aastal. Tema sõnum oli lihtne: "It all began because there was nothing good to listen to on the radio..." ("Kõik sai alguse, sest raadiost ei olnud midagi head kuulata").

Põhipunker asub San Franciscos. 

Kuulaja saab valida pea 20 kanali vahel, leidub nii ambienti kui ka uuema suuna dubstepi, valida on veel Groove Salad (downtempo chill), Lush (peamiselt naisvokaalid ja meeldiv pehme taust), Beat Blender (deep-house ja downtempo chill, nt. Bullitnuts, The Verbrilli Sound, Baby Mammoth, Thievery Corporation, Boards of Canada, Royksopps jne), Mission Control (raadioside kosmosejuhtimiskeskusega, taustaks ambient) ja Sf 10-33 (politsei ja pääste raadioside miksitud ambient saundidega).

SomaFM-i statistika näitab, et kuulajaid on olnud 200 riigist. Eestist on seda raadiot kuulatud vähemalt 36 551 korda, mis on kuulamise edetabelis umbes poole peal. Rusty räägib, et põhiline mainstream muusika oli vägagi ülekaalus ja polnud enam midagi kuulata, ta lisab veel, et oli vaja leida alternatiiv ja selles suunas ka edasi arenetud, esimesed kanalid eetris Drone Zone, Groove Salad ja kolmandaks Secret Agent.

Rustyle on abiks mitmed Dj'd ja muud rahvast veel sinna juurde, kes aitavad kujundada somaFM-i mainet pluss teisi kanaleid käigus hoida 24/7. Siinkohal tasub kindlasti ära märkida Merini panus, kes on soma skinni aidanud kujundada ja ka muid projekte välja joonistanud: sama ka pealehel Lone DJ turntabeliga mängimas! Groove Salad nt (Tycho, Kruder & Dorfmeister, Fila Brazila, Dhzian and Kamien, Afterlife, Zero Seven, Nightmares On Wax, Shantel, Groove Armada jpm.) on kogunud kõige rohkem kuulajaid, mis tähendab numbrites, et kolm-neli tuhat lehekülastajat alati onlines. Groove Salad - *No stress music* võid käima tõmmata ka targa mobiiliga.

SomaFM on iseseisev, kuulajate poolt ülevalpidamist vajav raadiojaam, mis ei allu korporatsioonidele.

## Välislingid
*SomaFM-i veebisait
Sverre Sørsdal

**Sverre Sørsdal** (5. august 1900 Hamar – 21. märts 1996 Gjøviki vald) oli Norra poksija.

Sørsdal oli kokku kahekordne Norra meister poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) aastatel 1920 ja 1924.

Sørsdal sai poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Edward Eaganile (USA) ning 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Thyge Petersenile (Taani) ja saades 3. koha kohtumises loobumisvõidu Carlo Saraudilt (Itaalia). Ta sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel 4. koha, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Nils Rammile (Rootsi) ja andes poolfinaalis saadud vigastuse tõttu 3. koha kohtumises loobumisvõidu Michael Michaelsenile (Taani).

## Viited

## Välislingid
*
Gyula Horn

**Gyula János Horn** (5. juuli 1932 Budapest – 19. juuni 2013) oli Ungari poliitik, kes oli Ungari Vabariigi peaminister 15. juulist 1994 kuni 6. juulini 1998.

## Tunnustus
* Karl Suure auhind 1990
Neolamprologus brichardi

***Neolamprologus brichardi*** on kardkiriahvena perekonda kirevahvenlaste sugukonda kuuluv kalaliik.

Ta on tihti kasutatav akvaariumikalana. 

Akvaristid on teda eesti keeles nimetanud **Burundi printsessiks**.
Saltatriculi

**Saltatriculi** (ladina keeles 'tantsijakesed') on 2001. aastast tegutsev Tartu vanatantsuansambel, mis esitab peamiselt 15.–18. sajandi tantse.

Ansamblisse kuulub tosinkond tantsijat. Kasutatakse ajaloolist koreograafiat, ajastukohaseid kostüüme ja elavat muusikat. Ansambli juht Külli Kressa rekonstrueerib tantse originaaltekstidest (Thoinot Arbeau, Antonius Arena, Guglielmo Ebreo ja Domenico da Piacenza, Fabritio Caroso, Cesare Negri, Livio Lupi da Caravaggio, John Playford).

Saltatriculi tantsudele on muusikat teinud ansamblid Triskele, Ellerino, Vaikuse Muusika, Grupeto, Fiori, üksikesinejatena Anneli Kuusk, Helena Uleksin, Helena Valpeteris jt. Kostüüme on õmmelnud trupi liikmed.

Saltatriculi on esinenud mitmel varajase muusika festivalil, paljudel hansapäevadel ja stiiliüritustel ning on korraldanud vanatantsude õpitube.


Saltatriculi_muuseumiööl_2015_01.jpg|Saltatriculi muuseumiööl 2015 Tartu toomkiriku varemetes
Saltatriculi_muuseumiööl_2015_02.jpg|Saltatriculi muuseumiööl 2015 Tartu toomkiriku varemetes
Saltatriculi_muuseumiööl_2015_03.jpg|Saltatriculi muuseumiööl 2015 Tartu toomkiriku varemetes
Saltatriculi_muuseumiööl_2015_04.jpg|Saltatriculi muuseumiööl 2015 Tartu toomkiriku varemetes
Saltatriculi_muuseumiööl_2015_05.jpg|Saltatriculi muuseumiööl 2015 Tartu toomkiriku varemetes
Saltatriculi_muuseumiööl_2015_06.jpg|Saltatriculi muuseumiööl 2015 Tartu toomkiriku varemetes
Saltatriculi_-_Orlando_furioso_01.jpg|Võlur Atlante Saltatriculi lavastuses "Raevunud Orlando"
Saltatriculi_-_Orlando_furioso_04.jpg|Angelica Saltatriculi lavastuses "Raevunud Orlando"
Saltatriculi_-_Orlando_furioso_06.jpg|Frankide ja saratseenide lahing lavastuses "Raevunud Orlando"


## Välislingid

* Saltatriculi koduleht
* Saltatriculi - Franchoise Nouvelle, YouTube
* Saltatriculi - Celeste Giglio, YouTube
* Raimu Hanson "Vanad tantsud kütkestavad galantsusega" Postimees, 12.03.2002
* Maris Marko "Rakveres tantsitakse "Raevunud Orlandot"" Kuulutaja, 10. aprill 2015
* Vanatatantsutrupp Saltatriculi annab pühapäeval ainukordse etenduse "Raevunud Orlando" ERR, 05.08.2015
* Kairi Janson Tantsuansambel Saltatriculi kui musternäide ajastutruudusest (intervjuu Külli Kressaga enne Pärnu 2016. aasta hansapäevi)
* Delta. TÜ-s tähistatakse Gustav Adolfi päeva vanatantsuetendusega. Külli Kressa Klassikaraadio, 6. november 2019
Xianting

**Xianting** (hiina keeles 仙婷 *Xiāntíng*, inglise keeles *Princess Elaine*) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302MK, IV seeria) Hiina Vabariigi jõereisilaev, mis on ehitatud Elbewerft Boizenburg GmbH laevatehases Boizenburgis Saksamaal 1991. aasta detsembris. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff 129 meetrit.

Laev tehasenumbriga 306 ehitati Elbewerft Boizenburgi laevatehases (end VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau) ühinenud Saksamaal 1991. aastal nime *Aleksandr Grin* all Volga-Doni Laevakompaniile. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist puudus reformaatorist šokiterapeudil Jegor Gaidaril huvi seeria nelja viimase laeva, sealhulgas oma vanaisa nime kandva laeva *[[Xianna|Arkadi Gaidar]]* eest maksta, ning see müüdi Hiina Laevakompaniile Regal China Cruises. 1994. aastal nimetati jõereisilaev *Aleksandr Grin* ümber *Xiantingiks*. Alust kasutatakse Jangtse jõel USA, Kanada, Suurbritannia ja Taiwani turistide jaoks ning selle kodusadam on Nantong.

Yangtze River Map.png
Princess Elaine Cruise ship pan China Tour - Yangzi River Cruise May 13, 2006.jpg


## Vaata ka
* Xianni
* Xianna
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Projekt 302: Joonised lk 1–3, tehnilised andmed lk 4–10, nimekiri ja pildid lk 11–16 ja ''Vladimir Võsotski'' ümberehitamine lk 17 (PDF, laevaehitusinseneri Jevgeni L. Smirnovi raamatukogu) (vene keeles)
Pebre tänav

**Pebre tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Tänav algab Heina tänavalt ja lõpeb Õle tänaval. Pebre tänav on ligikaudu 140 meetri pikkune.

Tänava esialgne nimi (aastast 1911) oli **Olga tänav** (saksa keeles *Olgastrasse*, vene keeles *Олгинская улица*). 25. mail 1939 sai tänava nimeks **Sõnajala tänav**. Praeguse nime sai Pebre tänav 25. septembril 1959.

## Viited
Nabra tänav

**Nabra tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Tänav algab Heina tänavalt ja lõpeb Õle tänaval. Nabra tänav on ligikaudu 130 meetri pikkune.

Tänava nimi oli alates 1910. aastast **Sambla tänav** (saksa keeles *Moosstrasse*, vene keeles *Моховая улица*). Nabra tänav sai praeguse nime 25. septembril 1959.

## Viited
Eesti jalgpalli 2011/2012. aasta karikavõistlused

**Eesti jalgpalli 2011/2012. aasta karikavõistlused** võitis Tallinna FC Levadia.

## 1/64-finaalid
Loosimine toimus 15. juunil 2011. Sulgudes võistkonna liiga tase. 

|-
!colspan="3" align="center"|6. juuli 2011

|-
!colspan="3" align="center"|9. juuli 2011

|-
!colspan="3" align="center"|12. juuli 2011

|-
!colspan="3" align="center"|19. juuli 2011

|-
!colspan="3" align="center"|20. juuli 2011

|-
!colspan="3" align="center"|26. juuli 2011

|-
!colspan="3" align="center"|27. juuli 2011

|-
!colspan="3" align="center"|31. juuli 2011

|}
;
*1 FC Kose loobus.
*2 Tulemus tühistatud kuna JK Luunja meeskonnas mängis keelatud mängija.

### Vabapääsmed
Otse teise vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata:
* **[[Meistriliiga]]** (1): JK Sillamäe Kalev, Paide Linnameeskond, Tartu JK Tammeka
* **[[Esiliiga]]** (2): Tallinna FC Flora II, Kiviõli Tamme Auto, Tallinna JK Legion, Tallinna FC Puuma
* **[[II liiga]]** (3): Türi Ganvix JK, Tartu SK 10 Premium, Rakvere JK Tarvas, Nõmme JK Kalju II, Paide Kumake, Sörve JK
* **[[III liiga]]** (4): Kärdla LM, Saaremaa JK, Tallinna SK Mercury, Navi Vutiselts, Rapla JK Atli, Võru JK, JK Kaitseliit Kalev II, Tallinna JK Visadus, Tallinna JK Piraaja, Pärnu FC Metropool, Põlva FC Lootos
* **[[IV liiga]]** (5): Vastseliina FC Aspen, Tallinna FC Soccernet, SK Tääksi, Ambla Vallameeskond, Kristiine JK, Tallinna FC Eston Villa, JK Loo, FCF Tallinna Ülikool, Tallinna FC Pokkeriprod, Tabasalu Palliklubi II, Tartu Quattromed, Saku Sporting, JK Leisi, Tallinna JK Suema Cargobus

## 1/32-finaalid
Loosimine toimus 21. juuli 2011.

|-
!colspan="3" align="center"|2. august 2011

|-
!colspan="3" align="center"|3. august 2011

|-
!colspan="3" align="center"|4. august 2011

|-
!colspan="3" align="center"|10. august 2011

|-
!colspan="3" align="center"|11. august 2011

|-
!colspan="3" align="center"|16. august 2011

|-
!colspan="3" align="center"|17. august 2011

|}
;
*3 Tulemus tühistatud kuna JK Kaitseliit Kalev II meeskonnas mängis keelatud mängija.
*4 Saku Sporting loobus.
*5 Tabasalu Palliklubi loobus.

## 1/16-finaalid
Loosimine toimus 4. august 2011.

|-
!colspan="3" align="center"|30. august 2011

|-
!colspan="3" align="center"|31. august 2011

|-
!colspan="3" align="center"|7. september 2011

|-
!colspan="3" align="center"|14. september 2011

|-
!colspan="3" align="center"|5. oktoober 2011

|}

## 1/8-finaalid
Loosimine toimus 6. september 2011.

|-
!colspan="3" align="center"|21. september 2011

|-
!colspan="3" align="center"|4. oktoober 2011

|-
!colspan="3" align="center"|5. oktoober 2011

|-
!colspan="3" align="center"|8. oktoober 2011

|-
!colspan="3" align="center"|9. oktoober 2011

|-
!colspan="3" align="center"|1. november 2011

|-
!colspan="3" align="center"|2. november 2011

|}

## Veerandfinaalid
Loosimine toimus 8. märtsil 2012.

## Poolfinaalid
Loosimine toimus 26. aprillil 2012.

## Finaal

## Parimad väravakütid

## Viited
Ilmjärve Jumalailmumise kirik

**Ilmjärve Jumalailmumise kirik** on õigeusu kirik Valga maakonnas Otepää vallas Ilmjärve külas.

Kirikut kasutab EAÕK Tallinna peapiiskopkonna Ilmjärve Jumalailmumise kogudus. 

Esimene õigeusu kirik ehitati Ilmjärvele aastal 1848. Puidust hoone jäi aga kogudusele kitsaks ning selle asemele projekteeriti sinna uus kirik. Projekti tegi Riia arhitekt Jānis Frīdrihs Baumanis.

Maa- ja telliskivist kirik ehitati Ilmjärve kroonumõisa maale 1873. aastal. See on ristikujuline ja viie torniga. Kirikul on kaks suurt 1873. aastal keiser Aleksander II poolt kingitud kella. 

Kirik on 1999. aastast arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all.

## Viited

## Välislingid
* 
*Ajalooline teenistus Ilmjärve kirikus eoc.ee
Lineaaralgebra

**Lineaaralgebra** on matemaatika osa, milles algebra meetoditega uuritakse eeskätt lõplikumõõtmelisi vektorruume.

Lineaaralgebra meetodeid rakendatakse enamikus matemaatika osades, kvantfüüsikas jm.

## Viited
Metateooria

**Metateooria** on filosoofias ja loogikas teooria, mis uurib mingi teise teooria (nimetatakse metateooria objektteooriaks) struktuuri, meetodeid ja omadusi. 

**Kitsamas mõttes** uurib metateooria teaduslikus teoorias kasutatavaid loogikavahendeid.

## Vaata ka
*Metakeel

## Viited
Majandusmatemaatika

**Majandusmatemaatika** on majandusteaduses ja majandusülesannete lahendamisel rakendatav matemaatika. 

Majandusmatemaatikas leiab kasutust näiteks matemaatiline planeerimine, võrkplaneerimine, massteeninduse teooria, mänguteooria, optimaalse juhtimise teooria, positiivsete maatriksite teooria, matemaatiline statistika.

## Vaata ka
*Majandusstatistika
*Matemaatiline majandusteadus

## Viited
Modaalne loogika

**Modaalne loogika** ehk **modaalloogika** on formaalse loogika haru, mis uurib modaalsuste (algselt aleetiliste modaalsuste: paratamatu, võimalik jne) vahelisi loogilisi suhteid. 

1920. aastatel hakkas modaalloogika arenema sümbolloogika raamistikus, kasutades peale lause- ja predikaatarvutuse operatsioonide modaalseid operaatoreid. Peamiseks uurimismeetodiks kujunes esialgu aksiomatiseerimine.

## Vaata ka
*Deontiline loogika

## Viited
Mitteparameetriline statistika

**Mitteparameetriline statistika** ehk **jaotusvaba statistika** on matemaatilise statistika valdkond, kus ei eeldata, et uuritavatel tunnustel on normaaljaotus vm teadaolevat tüüpi jaotus.

Mitteparameetrilise statistika peamõisteid on Spearmani korrelatsioonikordaja ja χ²-kriteerium.

## Viited
Jaotus

Sõnal "**jaotus**" on mitu tähendust.

***[[Jaotus (majandus)|Jaotus]]** on majanduses tootmist, vahetust ja tarbimist siduv taastootmisfaas.
***[[Jaotus (matemaatika)|Jaotus]]** on matemaatikas tõenäosusmõõt juhusliku suuruse väärtushulgal.
*Jaotussuhe on keeleteaduses suhteseoste hulk, milles väljendit saab kasutada.
*...

## Kasutatud allikad
*EE 4. köide, 1989.
Jaotus (matemaatika)

**Jaotus** on eeskiri tõenäosusteoorias ja statistikas, mis seab juhusliku suuruse iga väärtusega x_i vastavusse selle väärtuse omandamise tõenäosuse P(x_i). Jaotust saab esitada tabelina, graafikuna ning tõenäosus- või jaotusfunktsioonina.

Jaotused jagunevad üldiselt kaheks:

* diskreetsed jaotused, näiteks binoomjaotus või Poissoni jaotus;
* pidevad jaotused, näiteks normaaljaotus.

## Vaata ka
*Empiiriline jaotus

## Viited
Juhuslik protsess

**Juhuslik protsess** ehk **stohhastiline protsess** on protsess, mille kulg sõltub juhusest ja mille puhul on vähemalt põhimõtteliselt võimalik leida seda juhuslikkust kirjeldavad jaotused.

Juhuslik protsess on näiteks gaasimolekuli liikumine õhus (Browni liikumine) või bakterite koloonia juurdekasv. Juhuslikke protsesse uuritakse paljudes valdkondades, sealhulgas bioloogias, keemias, ökoloogias, neuroteaduses, füüsikas, digitaalses pilditöötluses, signaalitöötluses, automaatikas, informatsiooniteoorias, informaatikas ja telekommunikatsioonis. Näivalt suvalised muutused finantsturgudel on ajendanud juhuslike protsesside mudelite kasutamist ka rahanduses.

## Viited
Joonlaud

**Joonlaud** on sirglõikude joonestamise ja nende pikkuste mõõtmise töövahend, mille ühel küljel on harilikult sentimeeter- ja millimeeterjaotised (ühtlane skaala).  Joonlauda kasutatakse geomeetrias, joonestamises (inseneerias ja ehituses).

### Tüübid

Joonlaudu valmistatakse enamasti puidust, plastikust ja metallist. Joonlauad võivad olla ühes tükis või kokkukäivad (vt tollipulk). Joonlaua standardpikkused on 12 cm, 15 cm, 20 cm, 30 cm, 1 m. Pikemaid mõõtmisi võimaldavad mõõdulindid. Joonlaua kuju on enamasti sirge või kolmnurkne. Joonlaud võib asetseda ka malli või mõne muu mõõteriista küljes.

## Viited

## Vaata ka

*Märkenöör
Bagvali keel

**Bagvali keel** ehk **bagvalali keel** (vananenud nimetus *kvanada keel*) on Dagestanis Ahvahhi rajoonis ja Tsumada rajoonis kõneldav keel, mida räägivad põhiliselt bagvalid. 

See kuulub andi keelte hulka. Lähim sugulaskeel on tindi keel.

Kõnelejaid on umbes 4500. 

ISO 639-3 keelekood on **kva**.

## Välislingid
*Sissekanne andmebaasis Ethnologue
*Venemaa Euroopa-osa keelekaart, bagvali keel on nr 6
Kevin De Bruyne

**Kevin de Bruyne** (; sündinud 28. juunil 1991 Drongenis) on Belgia jalgpallur. 

Ta mängib poolkaitsjana Inglismaa kõrgliiga klubis Manchester City ja Belgia jalgpallikoondises.

Varem on ta mänginud sellistes klubides nagu Genk, Chelsea, Bremeni Werder ja Wolfsburg.

2015. aastal valiti ta Belgia aasta sportlaseks.

## Klubikarjäär
De Bruyne alustas elukutselise jalgpalluri karjääri 2008. aastal Belgia klubis Genk.

2008–09 hooajal võitis ta klubiga Belgia karika ja tuli 2010–11 hooajal Belgia kõrgliiga meistriks.

2012. aastal liitus ta Inglismaa klubiga Chelsea.

Hooaja 2012–13 mängis De Bruyne laenul Bundesliga klubis Bremeni Werder, kus ta valiti liiga parimaks noormängijaks.

2014. aastal ostis belglase VfL Wolfsburg, kus ta võitis esimesel hooajal Saksamaa karika ja valiti Bundesliga hooajal parimaks mängijaks.

2015. aasta Saksamaa superkarika turniiril aitas De Bruyne oma koduklubil alistada Müncheni Bayerni penaltiseerias.

2015. aasta suvel liitus De Bruyne Inglismaa kõrgliiga klubiga Manchester City, kus kohe esimesel hooajal võitis klubiga Football League Cupi, kui finaalis alistati lisaajal Liverpool.

2016. aasta sügisel lõi ta UEFA Meistrite Liiga grupifaasis värava karistuslöögist Hispaania klubile Barcelona, kui inglased võitsid kodus 3:1. 2016–17 Premier League'i hooajal jagas De Bruyne 16 resultatiivset söötu, mis oli terve liiga parim näitaja.

Hooajal 2017–2018 tuli ta Manchester Cityga Inglismaa meistriks. Samal hooajal valiti ta Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu. 2018–19 tuli ta Manchester Cityga teist korda Inglismaa meistriks.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Belgia jalgpallikoondises tegi De Bruyne 11. augustil 2010 Soome vastu.

2014. aasta maailmameistrivõistlustel lõi ta kaheksandikfinaalis 1. juulil värava USA vastu, kui Belgia võitis lisaajal 2:1.

2018. aasta maailmameistrivõistluste veerandfinaalis lõi ta värava Brasiilia vastu.

Samuti on ta koondises mänginud 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
### Klubid
;Genk
*Belgia meister: 2010–11
*Belgia karikas: 2008–09
*Belgia superkarikas: 2011
;VfL Wolfsburg
*DFB-Pokal: 2014–15
*Saksamaa superkarikas: 2015
;Manchester City
*Premier League: 2017–18, 2018–19
*FA Cup: 2018–19
*Football League Cup/EFL Cup: 2015–16, 2017–18, 2018–19, 2019–20

## Viited

## Välislingid
Aberdeen (Hongkong)

**Aberdeen** (hiina keeles 香港仔 (*Xiānggǎngzǎi*)) on asula Hiinas Hongkongis Hongkongi saarel lõunarannikul Lõunaringkonnas. Elanike arv on umbes 60 000. Aberdeeni ja Ap Lei Chau vahel on Aberdeeni sadam. Laiemas mõttes hõlmab Aberdeen ka Wong Chuk Hangi ja Ap Lei Chau.

Asula nimi oli algselt **Hong Kong**. Kui välismaalased 19. sajandi alguses küla lähedal randusid, pidasid nad seda kogu saare nimeks. Aastal 1845 sai Aberdeen nime Suurbritannia sõja ja kolooniate riigisekretäri George Hamilton-Gordoni, neljanda Aberdeeni krahvi järgi.
Georges Pompidou

**Georges Jean Raymond Pompidou** [ʒɔʀʒ pɔ̃piˈdu] (5. juuli 1911 – 2. aprill 1974) oli Prantsusmaa poliitik, president ja Andorra kaasvürst aastatel 1969–1974.

Ta õppis mainekas Lycée Louis-le-Grandis koos mitme hilisema riigitegelasega (nt Léopold Sédar Senghor ja Aimé Césaire).

Georges Pompidou järgi on nimetatud Pompidou keskus Pariisis.

## Välislingid
Aberdeeni krahvkond

**Aberdeeni krahvkond** (inglise keeles *County of Aberdeen*, šoti keeles *Coontie o Aiberdeen*, gaeli keeles *Siorrachd Obar Dheathain*) ehk **Aberdeenshire** on ajalooline krahvkond Šotimaal, praegune registreerimiskrahvkond. Ilma Aberdeeni linnata moodustab ta ka leitnantkonnaala.

Kuni 1975. aastani oli  Aberdeenshire üks Šotimaa krahvkondadest, mida 1890. aastast valitses krahvkonnanõukogu. Krahvkonna piirid panid paika piirivolinikud, kes määrati vastavalt Local Government (Scotland) Actile (1889), mis rajas krahvkonnanõukogu. 

Krahvkond piirnes Kincardineshire'iga, Anguse krahvkonnaga ja Perthshire'iga lõunas, Inverness-shire'iga ja Banffshire'iga läänes ning Põhjamerega põhjas ja idas. Rannajoone pikkus oli 65 miili (105 km).

Krahvkonna pindala oli 5112 km² (1951). Keskus oli Aberdeen. Elanike arv oli 133 871 (1811), 312 177 (1911) ja 137 962 (1971). 

Aastal 1975 Local Government (Scotland) Act 1973 Šotimaa kohaliku halduse kaheastmeliseks piirkondade ja ringkondade süsteemiks. Aberdeenshire koos Aberdeeni linna, Banffshire'i, Kincardineshire'i ja suurema osa  Moray krahvkonnaga Grampiani piirkonnaks. Endine krahvkond jaotati City of Aberdeeni ringkonna, Banff and Buchani ringkonna, Gordoni ringkonna ning Kincardine and Deeside'i ringkonna vahel. 

Aastal 1996 reorganiseeriti Šotimaa kohaliku halduse süsteem veel kord ning moodustati üheastmeline omavalitsuste süsteem. Aberdeenshire'i nime sai Aberdeenshire'i omavalitsus, millel on teised piirid kui ajaloolisel Aberdeeni krahvkonnal.
George Hamilton-Gordon, neljas Aberdeeni krahv

**George Hamilton-Gordon, neljas Aberdeeni krahv** (28. jaanuar 1784 Edinburgh – 14. detsember 1860 London; 1791–1801 **lord Haddo**) oli Suurbritannia poliitik ja maaomanik, toori, konservatiiv ja peeliit, Suurbritannia peaminister aastatel 1852–1855.
George Hamilton-Gordon

**George Hamilton-Gordon** oli mitme Briti aadliku nimi:

* **[[George Hamilton-Gordon, neljas  Aberdeeni krahv]]**, peaminister (1784–1860)
* **[[George Hamilton-Gordon, viies Aberdeeni krahv]]** (1816–1864)
* **[[George Hamilton-Gordon, kuues Aberdeeni krahv]]** (1841–1870)
* **[[John Hamilton-Gordon, esimene Aberdeeni ja Temairi markii|John Campbell Hamilton-Gordon, seitsmes Aberdeeni krahv]]** (1847–1934) (ülendati 1916 Aberdeeni ja Temairi markiiks)
Aberdiini-anguse veis

**Aberdiini-anguse veis** on veisetõug. Sellest tõust veiseid kasvatatakse tavaliselt lihaveistena loomaliha saamiseks.  Nad on aretatud Šotimaa Aberdeeni krahvkonna ja Anguse krahvkonna veistest.

## Ajalugu
Aberdiin-anguse tõug aretati 19. sajandi alguses Põhja-Šotimaal Aberdeenshire'i ja Anguse maakonnast pärit kohalikust tõust (musta värvi ja sarvedeta). Tõu aretas Hugh Watson, kes valis oma karja vaid parimaid musta värvi ja nudisid (sarvedeta) isendeid. Umbes 50 aastaga arenes tõug üheks levinumaks lihaveisetõuks kogu maailmas. Kiire arengu üheks põhjuseks võib pidada 1878. aastal Pariisis maailmanäitusel saavutatud esikohta.

## Välimus
Aberdiin-anguse tõugu veised on keskmise suurusega, pika kerega, sarvedeta, lihaselised ja suhteliselt kõrged loomad. Veiseid kasutatakse palju ristamisel, et liha kvaliteeti ja ammlehmade piimakust parandada. Neid kasutatakse ka geeni doonoritena, et saada sarvedeta isendeid, kuna nudi geen antakse edasi domineeriva tunnusena. Loomad on suhteliselt kerge poegimisega, neil on head emaomadused ja viljakustunnused. Aberdiin-angus on tuntud ka lihakeha parandajana. Loomad on värvuselt mustad, kuid esineb ka punast, ning udara piirkonnas võib esineda valget värvust. Vasikad sünnivad väiksena, nende kehakaal on 22–28 kg. Lehmvasikad kaaluvad umbes 22–25 kg ja pullvasikad 25–28 kg. Veis kasvab kiiresti ja juba kuue kuuga on loom ema piimaga toites kuni 180 kg. Kui vasikad ema piimast ilma jäävad, võivad kaaluda nad kuni 230 kg. Võttes päevas 1 kg juurde, võivad nad kolme aasta pärast kaaluda 430 kg kuni pool tonni. 

## Veise liha
Lihaskiudude vahel asuv rasv (valge rasv) muudab liha mahlaseks, pehmeks ja maitsvaks. Liha võib olla marmorjas või ka helepunase värvusega. Kõik need omadused tagavad, et aberdiin-angus on üks esimesi valikuid nii lihunike, restoranide kui ka perenaiste hulgas kogu maailmas.

## Kasvatamine
Aberdiin-angus saab hakkama väga erinevates keskkonna ja klimaatilistes tingimustes. Veis ei vaja intensiivset söötmist, sest on väga hea karjamaa rohu tarbija ja sööda suhtes vähenõudlik. Ühe täiskasvanud veise kohta peab olema vähemalt 1 ha looduslikku karjamaad või 0,5 ha kultuurkarjamaad. Lisaks tuleb arvestada sündinud vasikate jaoks 0,2 ha karjamaad.

Esimesed aberdiin-anguse veise pullid – King 95168 ja Joker 95175 – jõudsid Eestisse 1994. aastal Taanist. 2018. aasta novembri seisuga on Eestis 7428 aberdiin-anguse ammlehma.

## Viited
Mitmevalentne loogika

**Mitmevalentne loogika** ehk **polüvalentne loogika** on matemaatilise loogika haru, mis käsitleb rohkem kui kahest tõeväärtusest (s.o tõene ja väär) koosnevaid tõeväärtuste süsteeme. 

Mitmevalentsetest loogikasüsteemidest on lihtsaim kolmevalentne loogika, kus erinevaid tõeväärtusi on kolm: nt tõene, väär ja määramata.

## Vaata ka
*Hägusloogika
*Kahevalentne loogika

## Viited
Aberg (spordiselts)

**Aberg** oli eesti spordiselts.

Seltsi rajasid 19. oktoobril 1901 Aleksei Palm, Friedrich Anton Palm, August Lagastik ja Oskar Asso raskejõustikuringina (**Tartu Spordiring**) vendade Palmide elukohas Aleksandri 69. Selle esimees oli Aleksei Palm.

20. septembril 1907 registreeriti spordiring nimega **Jurjevi Jõukarastuse Selts "Aberg"**.

4. oktoobrist 1919 tegutses selts Kalevi nime all (Tartu spordiselts Kalev).
Hüperboloid

**Hüperboloid** on pind, mille võrrand ristkoordinaatides on 

: {x^2 \over a^2} + {y^2 \over b^2} - {z^2 \over c^2}= 1 &nbsp; (**[[ühekatteline hüperboloid]]**)

või

: -{x^2 \over a^2} - {y^2 \over b^2} + {z^2 \over c^2}= 1 &nbsp; (**[[kahekatteline hüperboloid]]**).
Concepcióni provints

**Concepcióni provints** on provints Tšiilis Bío-Bío piirkonnas. Provintsi keskus on Concepción.

## Vaata ka
* Gran Concepción
* Florida
* Santa Juana

## Viited
Esiliiga 1992

**Esiliiga 1992** oli Eesti jalgpalli tugevuselt teise liiga Esiliiga 1992. aasta hooaeg. 

## Finaalturniirid
### 1.–4. koha mängud

1Meeskonnad mängisid ainult kahe vastasega teisest eelvooru tsoonist. Sama eelvooru tsooni meeskondade omavahelised tulemused ja punktid kanti finaalvooru üle.

### 5.–8. koha mängud


1Meeskonnad mängisid ainult kahe vastasega teisest eelvooru tsoonist. Sama eelvooru tsooni meeskondade omavahelised tulemused ja punktid kanti finaalvooru üle.
2Mõlemad klubid säilitasid koha esiliigas 1992/93, kuna Tallinna Tempo ja Tallinna Metallist loobusid.


## Eelturniirid
### 1. tsoon

### 2. tsoon

## Vaata ka
*Meistriliiga 1992
*II liiga 1992
Aberoti

**Aberoti** ehk **Tammiku-Haberisti** oli küla Jõhvi kihelkonnas, tänapäeval asuvad küla maad Ida-Virumaal Jõhvi valla Pajualuse küla alal.

Küla kaotati ametlikult 1977. aastal.

1959. aastal elas Aberoti külas 70 inimest, 1970. aastal 52.

## Vaata ka
*Aberoti tee

## Viited
Normaaljaotus

**Normaaljaotuseks** (ka **Gaussi jaotuseks**) nimetatakse matemaatikas pideva juhusliku suuruse X jaotust, mida iseloomustab tihedusfunktsioon
:
f(x) = \frac{1}{\sigma\sqrt{2\pi}} e^{ -\frac{1}{2}\left(\frac{x-\mu}{\sigma}\right)^2}
kus
*\mu on keskväärtus, mis iseloomustab kõige suurema tõenäosusega esinevat suurust (normaaljaotusel sama väärtusega ka aritmeetiline keskmine, mediaan ja mood);
*\sigma on standardhälve, mis iseloomustab, kui palju juhuslikud suurused keskväärtusest erinevad. Normaaljaotuse tihedusfunktsiooni nimetatakse ka **Gaussi funktsiooniks** ja selle graafikut **Gaussi kõveraks**.

Normaaljaotuse eriline tähtsus tuleneb tsentraalsest piirteoreemist, mille kohaselt suure arvu sõltumatute muutujate liitmisel, on nõrkadel eeldustel saadud jaotus ligilähedaselt normaaljaotus.

Paljude mõõtmistulemuste hälbeid keskmisest saab loodus-, majandus- ja tehnikateadustes kas täpselt või väga heas lähenduses kirjeldada normaaljaotuse (bioloogias sageli logaritmilise normaaljaotuse) abil. See on nii eeskätt olukordades, kus paljud faktorid mõjuvad üksteisest sõltumatult eri suundades.

## Näiteid

Normaaljaotusega juhusikke suurusi kasutatakse näiteks järgmiste nähtuste kirjeldamisel:
*juhuslikud mõõtevead 
* juhuslikud hälbed etteantud mõõtmest detailide valmistamisel
* Browni liikumine.

Kindlustusmatemaatikas sobib normaaljaotus kahjuandmete modelleerimiseks keskmise suurusega kahjude korral.

Mõõtetehnikas kasutatakse sageli normaaljaotust, mis kirjeldab mõõtevigade hajumist.

## Standardhälve

Standardhälve \sigma kirjeldab normaaljaotuse laiust. Normaaljaotuse poollaius on umbes  2,4-kordne (täpselt 2 \sqrt{2 \ln 2}-kordne) standardhälve. Ligilähedaselt kehtib:
* hälbe vahemikus \pm \sigma keskväärtusest paikneb  68,27% kõigist mõõtetulemustest;
* hälbe vahemikus \pm 2\sigma keskväärtusest paikneb  95,45% kõigist mõõtetulemustest;
* hälbe vahemikus \pm 3\sigma keskväärtusest paikneb  99,73% kõigist mõõtetulemustest;
Ja ümberpöördult saab antud tõenäosuste jaoks leida maksimaalsed hälbed keskväärtusest:
* 50%-l kõigist mõõtetulemustest on hälve keskmisest kuni   0{,}675\sigma;
* 90%-l kõigist mõõtetulemustest on hälve keskmisest kuni   1{,}645\sigma;
* 95%-l kõigist mõõtetulemustest on hälve keskmisest kuni   1{,}960\sigma;
* 99%-l kõigist mõõtetulemustest on hälve keskmisest kuni   2{,}576\sigma.

Nii saab peale keskmise ka standardhälbele lihtsa tähenduse omistada.

## Vaata ka

* Poissoni jaotus
* Binoomjaotus

## Viited
Värska Vesi

Värska vesi on pudelisse villitud vesi. Selle nimelist vett turustab kolm ettevõtet: **Värska Vesi AS, Verska Mineraalvee OÜ ja A. Le Coq AS** 

**Värska Vesi AS** on Värskas asuv Eesti aktsiaselts, kus villitakse ja turustatakse mineraal- ja joogivett . 

Mineraalvett hakati Värskas villima 1973. aastal. Värska Vesi AS loodi 1. juunil 1993.

Ettevõtte põhilised kaubamärgid on Värska Originaal, Värska Light, Värska Sidrunimaitseline Joogivesi, Värska Pohlamaitseline Joogivesi, Värska Joogivesi ja Värska Pluss.

2015. aastal teenis ettevõte 7,1-miljonise müügitulu juures 423 224 eurot kasumit.

Ettevõttes töötab 65 inimest.

**Verska Mineraalvee OÜ** on Värskas asuv Eesti osaühing, kus villitakse ja turustatakse mineraalvett Värska Mineraal.

**A. Le Coq AS** turustab puurkaevuvett Värska nime all millele on lisatud mineraalaineid ja ei pärine Värskast. Värska on soolaka maitsega karboniseeritud mineraliseeritud vesi ja esimene Eesti lauavesi aastast 1968. A. Le Coq registreeris Värska kaubamärgina 1977. aastal.

## Viited
Hyvinkää tulistamine

**Hyvinkää tulistamine** oli 26. mail 2012 kella 01.53 ajal Hyvinkääl aset leidnud tulistamine, milles hukkus kaks ja sai vigastada seitse inimest.

## Tulistamine

Kella 2 ajal öösel avas 18-aastane Hyvinkää elanik Eero Samuli Hiltunen Hyvinkää kesklinnas Uudenmaankatul madala ärihoone katuselt tule tänaval kõndinud inimeste pihta. Üks 18-aastane neiu sai kohe surma, sama vana noormees suri hiljem haiglas. Lisaks sai seitse inimest vigastada. Kõige raskemalt sai viga 23-aastane naispolitseinik, kes oli tulistamise ajal praktikal ja sai kuuli kõhtu, kui oli politseiautost väljunud .

Politsei sõnul polnud alguses laske kuulda, sest kasutati summutit, mistõttu ei mõistnud inimesed, et tulistatakse. Kui tulistaja vahetas relva sellise vastu, millel summutit polnud, kuuldi ka laske ja kutsuti kohale politsei. Uurijate arvates polnud Hiltunen kuritegu kuigi kaua ette planeerinud. 

## Kahtlustatav

Politsei arreteeris tulistamises kahtlustatava sama päeva hommikul. Tulistajaks osutus 18-aastane Eero Samuli Hiltunen, kellel polnud varasemaid õigusrikkumisi. Relvaluba mehel polnud  ning relvad oli ta võtnud vanemate relvakapist. Kuigi Soome seaduste kohaselt peab relvakapp olema lukustatud ja võtmed asuma ka pereliikmetele kättesaamatus kohas, oli Hiltunen võtmed üles leidnud ja võtnud kapist kolm relva, millest kasutas kahte.

Hiltunen võttis ülekuulamisel tulistamise omaks, aga ei öelnud, miks ta tulistama hakkas. Hyvinkää ringkonnakohus lubas mehe vahi alla võtta ja talle esitati kahtlustus kahes mõrvas ja seitsmes mõrvakatses.

## Reaktsioone

Soome president Sauli Niinistö, siseminister Päivi Räsänen ja rahandusminister Jutta Urpilainen avaldasid kaastunnet ohvrite perekondadele. 

Eesti riigipea Toomas Hendrik Ilves avaldas kaastunnet Soomele ja ohvrite perekondadele. 

Tragöödia tõttu jäeti ära kõik nädalavahetusele planeeritud Soome pesapalliliiga kohtumised.

## Viited
Aberratsioon (optika)

**Aberratsioon** (ladina keele sõnast  *aberratio* kõrvalekaldumine) on optikasüsteemides (läätsed, prismad) tekkiva optilise kujutise moonutus. Eristatakse kromaatilist aberratsiooni ja geomeetrilisi ehk monokromaatilisi aberratsioone.

## Kromaatiline aberratsioon

Läätsesüsteemides oleneb klaasi murdumisnäitaja valguse lainepikkusest. (dispersioon). Valge valgus koosneb teatavasti eri lainepikkusega (värvusega) komponentidest. Seetõttu olenevad kiirte lõikumiskaugused ja vastavad suurendused värvusest. Selle tagajärjel on kujutistel terava ülemineku asemel värviline või ebaterav äär. Niisuguse äärise laius kasvab pildi äärte poole. 

Kromaatilise aberratsiooni ärahoidmiseks süsteemi korrigeeritakse. Kromaatilise aberratsiooni puudumist korrigeeritud süsteemis nimetatakse akromatismiks. Vastav akromaatiline lääts – akromaat – koosneb lihtsamal juhul kahest kokkuliimitud lihtläätsest. Akromaadi edasiarendus on apokromaat, milles kromaatiline aberratsioon puudub kolme värvuse (nt rohelise, punase, sinise) puhul täiesti ja on teiste värvuste korral väga väike.

Peeglisüsteemides kromaatilist aberratsiooni ei esine.

## Geomeetrilised aberratsioonid

Geomeetrilised aberratsioonid iseloomustavad optikasüsteemi ebatäiuslikkusi, mis avalduvad monokromaatilises (ühevärvilises, ühe lainepikkusega) valguses. Need moonutused tekivad nii läätse- kui ka peeglisüsteemides.

Ideaalses, moonutusvabas süsteemis koonduvad kõik eseme punktist lähtuvad kiired pärast süsteemi läbimist kujutise tasandis ühte punkti ning kujutis on esemega geomeetriliselt sarnane. Reaalsetes süsteemides esineb mitut liiki  geomeetrilisi ehk monokromaatilisi aberratsioone: 

* **Sfääriline aberratsioon** tekib sellest, et optilise teljega paralleelselt langevad kiired ei lõiku süsteemi läbimise järel samal kaugusel. Seetõttu nad ei koondu ühte punkti, vaid moodustavad väikese ringikujulise laigu. 
* **[[Astigmatism]]** seisab selles, et terav fookustamine toimub kahes omavahel ristuvas tasandis eri kaugustel. Seetõttu on punkti kujutis ellips.
* **Kooma** puhul on kujutis väike ebasümmeetriline laik, mille suurus on võrdeline punkti kaugusega süsteemi optilisest teljest.
* **Pildivälja kõverus** avaldub selles, et eseme kujutis ei ole tasapinnaline, vaid veidi painutatud. Kiirte lõikepunkti asend optilisel teljel sõltub sel juhul pildi kõrgusest; seega mida kaugemal on pildipunkt optilisest teljest, seda enam on pildipunkt telje sihiss nihutatud (objektiivis enamasti sissepoole).
* **[[Distorsioon]]i** korral on kujutis küll terav (teiste aberratsioonide puudumisel), kuid ei ole esemega päris sarnane (ristkülik nt padja- või tünnikujuline).

## Viited
Hugo-Herbert Artma

**Hugo-Herbert Artma** (21. august 1931 Pärnu – 14. aprill 2004 Pärnu) oli eesti sõudja, sõudetreener ja sporditegelane.

Ta lõpetas 1950. aastal Pärnu 1. Keskkooli ning õppis Taškendi Kehakultuuriinstituudis ja Tallinna Pedagoogilises Instituudis.

Sõudetreeninguid alustas 1945. aastal Pärnu Spartakis Arnold Ebroki juhendamisel. 

1954. aastal tuli Eesti (roolijaga neljapaadil) ja aastatel 1963–1964 Usbekistani meistriks. 

Aastatel 1961–1973 töötas ta sõudetreenerina: 1961–1962 Pärnu Kalevis, 1962–1968 Usbekistanis ja 1968–1973 Tallinna Kõrgema Spordimeisterlikkuse Koolis. Ta oli ka sõudespordikohtunik (tal oli aastast 1963 üleliiduline kategooria), ta osales kohtunikuna aastal 1973 sõudmise Euroopa meistrivõistlustel. 

Ta oli aastatel 1953–1956 ja 1959–1962 Sõudespordiföderatsiooni esimees ja 1989–2003 Sõudeliidu kohtunikekogu esimees. 

Aastatel 1963–1968 tegutses Usbekistani ja 1970–1976 Eesti sõudekoondise peatreenerina. 

Ta oli aastatel 1962–1968 NSV Liidu, 1965–1969 Usbekistani ja 1962–1978 Eesti Sõudespordiföderatsiooni liige; aastatel 1953–1962 ja 1979–1989 oli ta Sõudespordiföderatsiooni presiidiumi aseesimees. Aastatel 1989–1992 oli ta Sõudeliidu juhatuse liige. 1955. aastal oli ta ka spordiühingu Spartak Eesti Vabariikliku Nõukogu esimees, 1955–1958 Spartaki juhatuse liige ning 1951–1958 Pärnu Spartaki juhatuse liige.

Tema artikleid on ilmunud ajakirjas Kehakultuur, ajalehtedes Spordileht ja Pärnu Postimees. Aastatel 1993–2003 oli ta ajakirja Eesti Sõudja peatoimetaja.

## Isiklikku
Ta oli sõudja ja sõudetreeneri Aita Artma abikaasa. Nende tütar Piret Artma on olnud sõudekohtunik ja poeg Toomas Artma on võitnud aastatel 1986–1989 aerutamise Eesti meistrivõistlustel medaleid.

## Teoseid
* 2000 "*Pärnu Ülejõe Algkool 1850–1958"* (koostaja)
* 2001 "*Pärnu Ülejõe Algkool 1850–1958. Teine osa"* (koostaja)
* 2001 "*Eesti sõudespordi ajalugu"* (koostaja)
* 2004 "*Pärnu – Eesti sõudespordi kants"*
* 2005 "*Minu kool. Esimene osa. Mäss gümnaasiumis"*

## Tunnustus
* 2000 Johann Voldemar Jannseni nimeline auhind

## Välislingid
*
Kromaatiline aberratsioon

**Kromaatiline aberratsioon** ehk **värviaberratsioon** on aberratsioon, mida põhjustab optikasüsteemis dispersioon: valguse murdumisnäitaja sõltuvus lainepikkusest, kusjuures väiksema lainepikkusega (näiteks sinine) valguskiir murdub rohkem kui suurema lainepikkusega (punane) valgus. 

## Kromaatilise aberratsiooni tüübid
Kromaatiline aberratsioon avaldub läätse optilise telje suunaliselt ja ka selle telje risttasandis  – fokaaltasandis.
***Teljesuunalist ehk aksiaalset aberratsiooni** põhjustab see, et valge valguse eri värvusega kiired lõikuvad optilise teljega eri punktides. Seetõttu paikneb sinise kiire fookus läätsele lähemal kui punasel kiirel. Aksiaalne aberratsioon avaldub tugevamalt pikafookuselistel läätsedel.
***Põiksuunaline ehk lateraalne aberratsioon** tekib sellest, et eseme kujutise suurus sõltub fookuskaugusest. Seetõttu annavad sinised (suurema nurga all murduvad) kiired kujutise, mis asetseb fokaaltasandil läätsele pisut lähemal ja on seega veidi väiksem kui punane kujutis. See moonutus puudub kujutise keskel ja suureneb optilisest teljest eemaldumisel. Lateraalne aberratsioon avaldub tugevamalt lühifookuselistel läätsedel.

Mõlemat tüüpi aberratsioon vähendavad kujutise teravust ja tekitavad kujutisele värvilisi kontuure ja laike, mida esemel pole.

## Kromaatilise aberratsiooni korrigeerimine
Optilises süsteemis kasutatakse erineva murdumisnäitajatega läätsede kombinatsiooni, mis murravad eri värvustega kiiri nii, et need lõikuvad süsteemi optilise telje ühes punktis.

Liitläätse, mis viib kokku kahe (näiteks sinise ja kollase) kiire fookused, nimetatakse akromaadiks.

Läätsesüsteem, mille optilisel teljel lõikuvad ühes punktis kolme värvusega kiired, on apokromaat. Niisugune objektiiv koosneb mitmest erineva murdumisnäitajaga läätsest ja see korrigeerib peale pikisuunalise aberratsiooni oluliselt ka põiksuunalist aberratsiooni.

Superakromaat on objektiiv, mis ühitab nelja värvuse fookused. Selles puudub mõlemat tüüpi kromaatiline aberratsioon peaaegu täiest.

Teljesuunaline aberratsioon väheneb objektiivi ava vähendamisel, põiksuunalist aberratsiooni mõjutab apertuur vähem.

Digitaalfotograafias saab objektiivi põhjustatud põiksuunalist aberratsiooni korrigeerida kaamera pildiprotsessoris värvikanalite sobiva skalerimisega.


Aberracioncromatica.jpg|Ülemine foto on tehtud kvaliteetse objektiiviga. Alumine pilt on tehtud lainurkobjektiiviga; sellel on ilmne kromaatiline aberratsioon
Chromatic aberration.jpg|Kromaatiline aberratsioon ilmneb kontrastsete äärte laialivalgumisena eriti foto servade juures (väljalõige foto serva juurest) 
Chromatic abberation.jpg|Kromaatilise aberratsiooni näide


## Vaata ka
* Aberratsioon (optika)
* Lääts