open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Narva Rootsi-Soome Mihkli kirik

**Narva Püha Miikaeli kirik** ehk **Narva Püha Mihkli kirik** ehk **Narva Rootsi-Soome Mihkli kirik** ( soome k. *Narvan Suomalais-Ruotsalaisen P. Mikailin Kirko*, saksa k. *Evangelisch-Lutherische schwedische und finnische St. Michaelis Kirche in Narwa*) oli rootsi-soome luterlik kirik Narvas aastatel 1805–1944. 

Narva 1610. aasta tulekahjus hävis eesti koguduse algne puitkirik. Uus kirik valmis 1616. aastal ja uues kirikus oli koos eesti kogudusega ka Narva soome kogudus. 1649. aasta Narva linnakaardil on märgitud kolm luteri kirikut - saksa, rootsi ja soome koguduse kirik. Soome-eesti koguduse puukirik hävis 1659. aastal Narva tulekahjus, Rootsi koguduse ja saksa koguduse Narva Jeruusalemma Johannese kirik said linnatulekahjus kannatada.  

Alates 1671. aastast ehitati  põhjapoolsesse eeslinna uus Soome kirik, mis samuti 1684. aastal maha põles; Erik Dahlbergi 1683. aastal projekteeritud  soome-eesti koguduse uus kirik uues linnaosas valmis 1687. aastal, mis   hävis 1704. aastal.

Kolmas, puust tehtud ristikujuline kirik ehitati  1727. aastal Narva uuslinnas, mis põles 9. augustil 1773 ja selle asemele ehitati Narva vanalinna põhjapiirile kivikirik asukohaga Gloria bastionil, aadressil Lese 6 (praegusest Vestervalli tänavast lõuna pool). Ehitis valmis 1805. aastal.
1898. aastal avati kiriku juures seek, kus täielikus pansionis elas 12 mõlemast soost koguduseliiget.

Kirikut kasutas Rootsi-Soome Püha Miikaeli kogudus ja Eesti Vabariigi ajal Narva Soome-Rootsi Mihkli kogudus. Eesti Vabariigi algul liideti Narva kirikud, sh ka Narva Rootsi-Soome Mihkli kiriku Soome-Rootsi Mihkli kogudus, Alutaguse praostkonnaga Narva-Alutaguse praostkonnaks.

Kirik hävis 1944. aasta märtsipommitamise käigus. Kiriku varemed lammutati 1950. aastatel.
## Kogudus

## Viited

*
Nõmme Baptistikogudus

**Nõmme Baptistikogudus** on Tallinnas Nõmmel tegutsev baptistikogudus. Kogudus kuulub Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liitu. 

Kogudus rajati 1893. 
Koguduse palvemaja asub aadressil Puuvilja 4. 

2013 oli koguduses 153 liiget.

## Vaata ka
*Nõmme Vabaduse Baptistikogudus

## Viited

## Kirjandus
*Taavo Lige, Anneli Vinkel jt. 120 aastat muudetud elusid - Nõmme Baptistikogudus. In: Nõmme kirikud ja kogudused. Tallinn, Nõmme Linnaosa Valitsus, 2013. Lk 11-30.
Zuzana Hejnová

**Zuzana Hejnová** (sündinud 19. detsembril 1986 Liberecis) on Tšehhi kergejõustiklane, kes võistleb peamiselt 400 meetri tõkkejooksus.

Ta tuli esimese sportlasena 400 meetri tõkkejooksus järjest kaks korda maailmameistriks.

Tema isiklik rekord 400 meetri tõkkejooksus on 52,83, mis on joostud 15. augustil 2013 Moskvas maailmameistrivõistlustel.

2013. aastal valiti ta Euroopa aasta naiskergejõustiklaseks ja Tšehhi aasta sportlaseks. Tšehhi aasta sportlaseks valiti ta ka 2015. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Kallivere (Ingeri)

**Kallivere** (vene keeles *Калливере*, soome keeles *Kallivieri*) on küla Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Kuzjomkino vallas. 
## Ajalugu
Küla kuulus maailmasõdade vahelisel ajal Eesti kontrolli alla (Viru Ingeri),  Viru maakonna Narva-taguse Vaivara kihelkonna Narva valda ja Viru maakonna Narva valda.  Vabariigi algusaastatel olid maakonnad jagatud kuni 1926. aastani lisaks valdadele ka kihelkondadeks, kuid ametliku jaotusena kirikukihelkondi seejärel enam ei eksisteerinud. 

Külas asus Kallivere kirik.
Kallivere kirik

**Kallivere kirik** oli luteri kirik Eesti Ingeris Kalliveres. 

Kiriku projekti tegi arhitekt Nikolai Ševeljov 1930. aastal. 

Hoonele pandi nurgakivi 16. mail 1931, hoone pühitseti sisse 25. oktoobril 1931. 

Hoone pole tänapäevani säilinud, kiriku kohal asub tänapäeval eramu.

## Viited

## Välislingid

*Villu Jürjo: "80 aastat Kallivere kiriku ehitamisest" Eesti Kirik, 30. november 2011
*Kallivere abikirik arhitektuurid.blogspot.com.ee, 24. veebruar 2012
Yarisley Silva

**Yarisley Silva Rodríguez** (sündinud 1. juunil 1987 San Luisis) on Kuuba kergejõustiklane, teivashüppaja.

2012. aasta Londoni olümpiamängudel võitis ta tulemusega 4.75 hõbemedali. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel Moskvas võitis ta tulemusega 4.82 pronksmedali. 2014. aastal tuli ta sisemaailmameistriks.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta kuldmedali tulemusega 4.90.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis võitis ta pronksmedali tulemusega 4.65.

Tema isiklik rekord teivashüppes on **4.91**, mis on püstitatud 2. augustil 2015 Saksamaal Beckumis.

## Välislingid
*
1959. aasta Prantsusmaa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**1959. aasta [[Prantsusmaa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Châtellerault's 1959. aasta septembris. Turniiri võitis oma esimesel Euroopa visiidil olnud senegaallane Baba Sy. Tollal oli Senegal veel Prantsusmaa asumaa, kuid juba järgmisel aastal iseseisvus ja enam Baba Sy nendel võistlustel osaleda ei saanud.
Austraalia föderaalpolitsei

**Austraalia föderaalpolitsei** on 19. oktoobril 1979 moodustatud Austraalia föderaalne agentuur, mille ülesanneteks on uurida föderaalkuritegusid, nõustada Austraalia valitsust julgeoleku küsimustes ja lahendada Austraaliaga seotud rahvusvahelisi kuritegusid.
Kullamaa Vabadussõja mälestussammas

**Kullamaa Vabadussõja mälestussammas** on Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Kullamaa külas asuv Vabadussõja mälestussammas. 

Sammas ehitati Kullamaa Seltskondlike Organisatsioonide Liidu eestvõttel. Samba raius välja kiviraidur Mihkel Munk ja see avati 11. juulil 1926. Sammas õhiti 1945. aastal. See taastati Kullamaa Muinsuskaitse Seltsi eestvõttel ja avati taas 30. septembril 1989.

## Viited

## Välislingid
*
Lembit Aadusoo

**Lembit Aadusoo** (nime eestistamiseni **Lembit Adoson**; 2. august 1932, Tartu – 14. oktoober 2012, Tartu) oli eesti tehnikateadlane.

Ta töötas 1951. aastast Eesti Maaülikoolis, 1994. aastast dotsendina, uurides peamiselt vahetatavust, standardiseerimist ja tehnilisi mõõtmisi. Ta kirjutas teadustöid metallograafiast, sisepõlemismootorite soojusvoogude ümberjaotamisest, metallilõikepinkide ja masinate töökindlusest ja remondist jms, avaldades üle 20 teaduspublikatsiooni.

Lembit Aadusoo isa oli Karl August Aadusoo, ema Ella Aadusoo (neiupõlvenimega Toss). Ta abiellus 1960. aastal, tema tütar on ajaloolane Aive Küng.

## Teoseid
* Remonditööd: remonditöökojajuhataja käsiraamat. (kaasautor) Tallinn, 1983

## Viited

## Kirjandus
* "Eesti teaduse biograafiline leksikon", I kd, lk 13–14
Tallinna toomkiriku rootsi kogudus

**Tallinna toomkiriku rootsi kogudus** oli Tallinna toomkirikus tegutsenud kogudus, mis teenindas Tallinna rootsikeelset elanikkonda. Kogudus eksisteeris Tallinnas Rootsi ajast kuni 1710. aastani.

Tallinna Toomkirikus oli Rootsi ajal ametis üks saksa koguduse ja üks rootsi koguduse kirikuõpetaja ja tegutses ka Tallinna toomkiriku soome-eesti kogudus. Pärast 1684. aasta Toompea tulekahju järel toimusid Tallinna toomkiriku soome-eesti, rootsi ja saksa koguduse jumalateenistused Tõnismäe Kaarli kirikus, rootsi ja soome-eesti kogudus hakkaski käima Kaarli kirikus ja pärast toomkiriku taastamist jäigi eesti kogudus pärast 1692. aastat Tallinna Kaarli kiriku Tallinna Kaarli kogudusse.

## Koguduse vaimulikud
*1574– , Martin Severini Winter,  Tallinna toomkiriku rootsi koguduse pastor
*1560–1563, Olaus Andreae Suecus, rootsi koguduse pastor, 
*1591–1595, Sigfrid Aronus Forsius, rootsi koguduse pastor 
*1597– , Nils Gaza, rootsi koguduse pastor 
* 1634–1641, Johann Haquinus Forselius, Tallinna Toomkoguduse abiõpetaja, arvatavasti ka rootsi-eesti koguduse pastor, Tallinna Toomkoolis
*1639–1653, Petter Turdinus (Petrus Turdinus) (1609–1653), rootsi koguduse pastor ja kuningliku Eestimaa konsistooriumi assessor
*Olof (Olaus) Bergius (surnud 1670), Tallinna toomkiriku rootsi koguduse pastor ja Eestimaa konsistooriumi assessor
*1659–1669, Peter Aulinus,  rootsi koguduse erakorraline pastor 
*1667–1674, Jakob Forladius  (surn. 1674), rootsi koguduse pastor
*1674–1675, Andreas Benedicti Hasselquist (Andreas Bengtsohn Hasselquist) (1646–1700), leseaasta asenduspastor
*1675–1693, Abraham Ruth (surn. 1693), rootsi koguduse pastor
*1696– Gabriel Gabrielsson Herlin,   rootsi koguduse pastor 
**1707–1710, Isaac Hasselblatt, Tallinna Toomkiriku rootsi koguduse abipastor
*–1710, Carl Raab, Tallinna Toomkiriku rootsi koguduse pastor
**1710–1712, Laurentius/Lars Naezenius (Nezenius) (surn. 1716), rootsi koguduse adjunktpastor

## Vaata ka
*Tallinna Püha Neitsi Maarja Piiskoplik Toomkogudus,  alates 1927. aastast
*Tallinna toomkiriku saksa kogudus
*Tallinna toomkiriku rootsi koguduse vaimulikud
## Viited
Vormsi Kiriku Fond

**Vormsi Kiriku Fond** oli 1989–2007 tegutsenud fond, mis loodi eesmärgiga toetada Vormsi kiriku restaureerimist. Fond asutati 17. jaanuaril 1989 Stockholmis. 

Fondi abiga õnnistati 29. juulil 1990 Vormsi kirik taas sisse. 

Fond toetas ka kiriku ja  hooldust ning iga kahe aasta tagant olavipäeva tähistamist.

Fondi viimaseks ülesandeks sai 2006. aasta sügisel kiriku esemete viimine ja deponeerimine Tallinna Rootsi-Mihkli kiriku juures asuvas Eestirootslaste Kirikumuuseumis.

Vormsi Püha Olavi kogudus on kiriku remondi rahastamiseks loonud uue fondi MTÜ Vormsi Püha Olavi Kiriku Fond. Selle kaudu on kõigil, kes hoolivad Vormsi saare põlise pühakoja püsimisest, võimalik anda annetusega oma panus. Täpsem info on koguduse kodulehel.

## Viited
Johann Robertus von Geldern

**Johann(es) Robert(us) von Geldern** (umbes 1515 – 29. mai 1572 Tallinn) oli Tallinna vaimulik.

1550. aastal sai ta Tallinna Oleviste koguduse abivaimulikuks. 1551. aastal ordineeriti ta Oleviste koguduse diakoniks, 1561. aastal sealsamas pastoriks. Aastatel 1561–1572 oli ta Tallinna superintendent.  

1565. aasta mais kinnitas Rootsi kuningas Erik XIV baltisakslasest Johannes Robertus von Gelderni esimeseks Liivimaa (Eestimaa) luterlikuks ordinaariuseks (ordinarius – valitsev piiskop), kellest sai esimene Uppsalas ordineeritud Eestimaa piiskop. 

## Isiklikku
Tema poeg, kes oli Tallinna vaimulik, kandis isaga sama nime (Johann Robertus von Geldern noorem). Tütar Margarethe oli abielus Tallinna Pühavaimu kiriku koguduse pastori Balthasar Russowiga.

## Viited
Dzintars Rasnačs

**Dzintars Rasnačs** (sündinud 17. juulil 1963 Jūrmalas) on läti jurist ja Rahvusliku Liidu "Kõik Läti eest!" – "Isamaale ja Vabadusele/LNNK" poliitik; ta oli 21. detsembrist 1995 kuni 26. novembrini 1998 Läti justiitsminister. Ta oli uuesti Läti justiitsminister alates 5. novembrist 2014 kuni 23. jaanuarini 2019.

Ta omandas põhihariduse Riia 24. Keskkoolis. Seejärel õppis ta Riia Polütehnikumis, mille lõpetas aastal 1982. Seejärel oli ta ajateenistuses Nõukogude armees. Aastal 1990 lõpetas ta Läti Ülikooli õigusteaduskonna.

## Viited
Piirsalu kirik

**Piirsalu kirik** on Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Piirsalu külas asuv kirik. 

Kiriku ehitus algas 1859. aastal Piirsalu mõisniku Arthur von zur Mühleni eestvõttel ja valmis 1863. Enne seda oli Piirsalus puukirik, mis asus praeguse Piirsalu kalmistu kohal. Aastani 1926 oli Piirsalu kirik Kullamaa kiriku abikirikuks. 

Kirikut kasutab EELK Piirsalu kogudus, mille hooldajaõpetaja on Kari Tynkkynen ja juhatuse esimees Maie Hinno. Korralised jumalateenistused toimuvad Piirsalu kirikus iga kuu 1. ja 3. pühapäeval algusega kell 13.00.

Kirikus on mitmeid kultuurimälestisteks arvatud objekte.

## Viited

## Välislingid
*Piirsalu kirikust ja kogudusest Piirsalu küla kodulehel
Gabriel Elvering

**Gabriel Elvering** (aadlikuna **Elffring**, ka **Elfring**; 21. detsember 1625 Tallinn – 18. juuli 1670) oli Eestimaa vaimulik.

Ta õppis Königsbergi, Wittenbergi, Leipzigi, Strasbourgi, Giesseni ja Tartu ülikoolis.

1652. aastal sai ta Tartu Ülikooli usuteaduskonna teoloogiaprofessoriks (1652–1663).  Hansuga aadliseisusse ja ühes sellega sai nime Elffring..

Aastast 1654 oli ta Tartu Ülikooli kuninglik bibliotekaar. (1654–1656), kui Rootsi kuningas otsustas 1654. aastal anda talle kuningliku bibliotekaari aunimetuse.

1656. aastal 1656–1658 Vene-Rootsi sõja ajal põgenes ta Tartust Tallinna, kus sai 1656/1658. aastast Oleviste koguduse pastoriks. Aastatel 1658–1670 oli ta Tallinna superintendent. Aastatel 1659, 1660, 1663 oli ta Tallinn tegutsenud Academia Gustaviana prorektor.

1665. aastal ostis ta 2000 riigitaalri eest Kehra mõisa Harju-Jaani kihelkonnas. 

Gabriel Elvering oli maetud Oleviste kirikusse, hiljem maeti ta ümber Kopli kalmistule.
## Isiklikku
Tema isa oli Harjumaa Keila kihelkonna Tuula mõisnik, Rootsi Eestimaa provintsivalitsuse sekretär, keda tol ajal nimetati riigisekretäriks, Hans Hansson Elvering. (u 1570–1625), Toompea lossifoogt (1620) ja lossifoogtikohtu eesistuja. Vend Hans Elvering, aadeldati 1652. aastal kui Hans Elfring, kuid ei introdutseeritud Rootsi rüütelkonda. Gabriel Elveringi poeg Gabriel Elvering oli Tallinna linnusekohtu assessor (1680), kes aadeldati 3. aprillil 1690, kuid ei introdutseeritud Rootsi rüütelkonda.

## Viited
Justus Blanckenhagen

**Justus Blanckenhagen** (ka **Justus Blankenhagen**; 28. märts 1657 Tallinn – 3. oktoober 1713 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.

1682. aastal sai ta Kullamaa koguduse pastoriks, ent juba samal aastal kutsuti ta Tallinna toomkiriku saksa koguduse pastor-adjunktiks. ja oli ka Eestimaa konsistooriumi vaimulik assessor. 

Aastatel 1692–1693 oli ta Johannese koguduse pastor Haapsalus ja Ranna-Lääne praostkonna  praost. 1693. aastast  Oleviste koguduse pastor,  1701–1710 Tallinna toomkiriku ülempastor ja pärast Tallinna piiramist ja kapitulatsioonilepet Tallinna superintendent 19. november 1710–1713

## Isiklikku
Tema vanaisa oli vaimulik Simon Blanckenhagen., Tallinna Püha Vaimu koguduse ja ka Tallinna Uue Seegi pastor.

## Viited
Nils Gaza

**Nils (Nicolaus) Gaza (Gåza)** (umbes 1560 Rootsi – 1638 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.

1597 sai ta Tallinna toomkiriku rootsi koguduse pastoriks. 

1602 kinnitas (suusõnaliselt) Rootsi kuningas Karl XI ta Eestimaa superintendendiks, ent ametlikult tal seda tiitlit polnud. Superintendendi tiitli kinnitas 1626 Rootsi kuningas Gustav II Adolf. 

## Viited
Johann Andreas Helwig

**Johann Andreas Hel(l)wig** (26. jaanuar 1668 Berliin – 7. detsember 1719 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.

Tema isa oli Eestimaa ja Tallinna piiskop 1677–1684 Jacob Helwig. 

Johann Andreas Helwig tuli juulis 1677 koos isaga Tallinna. Ta õppis Riia lütseumis. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 6. detsembril 1686) Greifswaldi ülikoolis, Rostocki ülikoolis (immatrikuleeriti oktoobris 1688, pidas dispuudi aastal 1691), seejärel (immatrikuleeriti 31. oktoobril 1691) Wittenbergi ülikoolis, kus pidas aastal 1692 kolm ja aastal 1693 ühe disputatsiooni; sai 28. aprillil 1692 magistriks. Viibis aastatel 1693–1694 Uppsalas. Ordineeriti 19. juunil 1695 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1695–1696 Tallinna toomkiriku saksa koguduse abiõpetaja ja piiskopi praost-adjunktiks.. Sai 27. oktoobril 1696 Narva Johannese koguduse abiõpetajaks, introdutseeriti 18. juulil 1697 õpetajaks, sai 1699/11. märtsil 1701 Narva Johannese kiriku ülempastoriks; aastal 1697 sai tast Narva konsistooriumi assessor ja aastal 1703 sai tast Narva konsistooriumi eesistuja-dekaan. Aastal 1708 viisid venelased ta Narva elanike küüditamisel ta Vologdasse vangi, ta oli seal vangistatute vaimulik. Vabastati vangistusest aastal 1713, oli seejärel aastatel 1714–1719 Tallinna Oleviste koguduse ülempraost ja Tallinna superintendent.

## Isiklikku
Tema isa Jacob Helwig oli Eestimaa ja Tallinna piiskop, vend Johann Joachim Helwig oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja, poeg Christian Gottfried Helwig oli Helme Maarja koguduse õpetaja.

## Looming
* *Disp. de nomine missae in honorem sanctorum celebratae.* Rostock, 1691
* *Disp. pro gradu magistri, de panibusfacierum.* Wittenberg, 1692
* *Disp. de panibus facierum.* Wittenberg, 1692
* *Disp. de nomine Jehovah patribus ignato ex Exod. VI. 3.* Wittenberg, 1692
* *Disp. de Simone Mago, primo Novi Testamenti heresiarcha.* Wittenberg, 1693
* Saksakeelne jutluseraamat *Spruch-Büchlein, darinnen die Reim-Gebetlein und Sprüche auf alle Sonnund Fest-Tage des ganzen Jahres enthalten, welche in hiesiger teutschen Schule der zarten Jugend pflegen beygebracht xu werden...* Narva, 1703

## Viited
Vladimir Tutškevitš

**Vladimir Tutškevitš** (vene keeles Владимир Максимович Тучкевич; 29. detsember 1904  Bessaraabia kubermang – 24. juuli 1997 Peterburi) oli ukraina päritolu Venemaa füüsik.

1928. aastal lõpetas Vladimir Tutškevitš Dragomanovi-nimelise Kiievi Rahvahariduse Instituudi füüsika-matemaatikateaduskonna. Alates 1936. aastast töötas ta Leningradi Füüsika-Tehnikainstituudis. Tema teaduslik uurimissuund oli seotud pooljuhtide füüsikaga ja pooljuhtseadmete loomisega. 1939. aastal kaitses ta teaduste kandidaadi, 1956. aastal doktoriväitekirja. Tema juhtimisel töötati välja Nõukogude Liidus esimesed räni- ja germaaniumdioodid ning -trioodid.

Aastatel 1967–1986 oli ta NSVL TA Joffe-nimelise Füüsika-Tehnikainstituudi direktor. Alates 1987. aastast töötas Tutškevitš NSVL Teaduste Akadeemia presiidiumi nõunikuna ja  ühtlasi Kalinini-nimelise Leningradi Polütehnilise Instituudi kateedrijuhatajana.

## Tunnustus
*1966 – Lenini preemia tehnika valdkonnas (kollektiivi koosseisus)
*1968 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks (energeetika füüsikalis-tehniliste probleemide osakond)
*1970 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemikuks
*1982 – Eesti NSV Teaduste Akadeemia mälestusmedal 
*1984 – sotsialistliku töö kangelane
Johann Lange (superintendent)

**Johann Lange** (? Bremen Saksamaa – 1. august 1531 Tallinn) oli Eestimaa ja Liivimaa vaimulik.

Johann Lange oli pärit Saksamaalt Stade linnast ja tuli  1523. aastal Tallinna Niguliste kiriku koguduse kirikuõpetajaks.

Ta oli üks protestantliku reformatsiooni läbiviijaid Eestimaal ja Liivimaal. 

Aastatel 1524–1531 oli ta Tallinna luterlik ülempastor.

Arvatavasti 1525. aasta aprillis andis Johann Lange üle Tallinna raele jumalateenistuse kava, milles nähti ette, et kogu jumalateenistus tuleb pidada saksa keeles, Niguliste kiriku juures tuleb üks kool asutada, et lapsi saaks paremini õpetada, ning mittesakslastele (s. o. eestlastele) tuleb määrata üks kirik, et nad saaksid end kristlikult harida.   1525. aasta 19. mail andis Tallinna raad nõusoleku, et luterliku jumalateenistuse keeleks on saksa keel, Oleviste kiriku juurde asutada kool, eestlastele määrati jumalateenistuste pidamiseks aga Püha Katariina kloostrikirik

Ta suri 1531. aastal Tallinnas katku, koos  kahe juhtiva vaimuliku – luteriusu jutlustajate Zacharias Hasse ja Hinrich Bockholdtiga. 

## Viited
Zacharias Hasse

**Zacharias (Sacharias) Has(s)e** (umbes 1470 – 1531 Tallinna) oli Eestimaa vaimulik, üks esimesi luteri usku läinud vaimulikke. 

Ta sündis umbes 1470. aastal arvatavasti Preisimaal.

Tõenäoliselt oli ta 1522. aasta lõpust või 1523. aastast Oleviste koguduse kaplan. Tallinnas olid usupuhastus  algatajateks 1523. aastal Saksamaalt Stade linnast päritolev munk Johann Lange, kes tuli Tallinna Niguliste kiriku kirikuõpetajaks ja Preisimaalt pärinev munk Zacharias Hasse, kes samal ajal saabus Tallinna Oleviste kiriku abiõpetajaks-jutlustajaks. Kolmanda evangeelse usu kuulutajana mainitakse Tallinnas 1524, aastal Pühavaimu kiriku õpetajat Herman Marsowi, kes enne oli jutlustanud Tartus, kust piiskop Johann Blankenfeld ta lahkuma oli sundinud.

1524. aastal oli ta Tallinna Oleviste kirikukihelkonna pastor.   Hasse valiti Oleviste koguduse poolt, vastu Oleviste kiriku patrooni Püha Mihkli kloostri soovi, Oleviste peaõpetajaks.

Koos pastorite Johann Lange ja Herman Marsowiga koostas ta Tallinna esimese evangeelse kirikukorralduse.

Ta suri 1531. aastal Tallinnas katku koos  kahe juhtiva vaimuliku – luteriusu jutlustajate Johann Lange ja Hinrich Bockholdtiga. 

## Viited
Christian Taylor

**Christian Taylor** (sündinud 18. juunil 1990 Fayetteville'is Georgias) on USA kergejõustiklane (kolmikhüppaja), kahekordne olümpiavõitja ja kolmekordne maailmameister.

2011. aasta maailmameistrivõistlustel Daegus võitis ta kuldmedali kõigi aegade viienda tulemusega 17.96 m. Ta sai 21-aastaselt noorimaks maailmameistriks kolmikhüppes. 2012. aasta Londoni olümpiamängudel võitis ta kuldmedali 17.81-ga. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel Moskvas oli ta 17.20ga neljas.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta kuldmedali kõigi aegade teise tulemusega 18.21 m.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros tuli ta 17.86-ga kolmikhüppes teist korda olümpiavõitjaks.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis tuli ta kolmandat korda maailmameistriks, võites kuldmedali tulemusega 17.68.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas tuli Taylor neljandat korda maailmameistriks.

Aastatel 2012–2017 on ta kolmikhüppes tulnud kuuel korral järjest Teemantliiga üldvõitjaks.

## Isiklikud rekordid
;Sees

;Väljas

Allikas: IAAF

## Välislingid

*
Köisi tuuleveski

**Köisi tuuleveski** on Järva maakonnas Järva vallas Köisi külas asuv varemetes Hollandi tüüpi tuuleveski. Veski on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. 

Veskist on säilinud põhikehand, sisustus ja originaaldetaile. Veski on ehitatud 1800. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Imavere Ühispiimatalitus

**Imavere Ühispiimatalitus** (ka *Imavere meierei*) oli Järva maakonnas Järva vallas Imavere külas 1908. aastal asutatud ühispiimatalitus (ühismeierei).

Imavere meierei oli Eesti suurim meierei, kus iga päev töödeldi 25 tonni piima, millest toodetud või eksporditi Euroopasse. Ühistu lõpetas tegevuse 1975 aastal.

Endisaegse piimatalituse ühes hoones asub 1976. aastast ja tänapäeval Eesti Piimandusmuuseum. 

Imavere meierei hoone, Hans Rebase tee 1 on võetud ka arvele kultuurimälestisena.

## Viited

## Kirjandus
*Mai Kukk. Imavere Ühispiimatalitus ning muuseum kui meierei järglane. Eesti Piimandusmuuseum. 2000. 26 lk
Koeru saksa erakool

**Koeru saksa erakool** oli Koerus Järva-Jaani tee ääres paiknenud erakool.

Kooli asutas 1907 kohalik baltisaksa mõisnikkude organisatsioon Saksa Ühing Eestis (saksa *Deutscher Verein in Estland*). Kool oli mõeldud saksa soost ja jõukamate talupoegade lastele.

Koolis on õppinud Eduard Viiralt (1911–1913).

Koeru saksa erakooli hoone on tänapäeval tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Viited
Mala Rostivka

**Mala Rostivka** (ukraina keeles Мала Ростівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 276. Pindala on 1,337 km².
Liivimaa superintendent

**Liivimaa superintendent** oli 1622–1919 (1675–1919) **Liivimaa kindralsuperintendent** (harvem nimetatud **Liivimaa ülemsuperintendent**)) Liivimaa kõrgeim luterlik vaimulik juht (superintendent).

Liivimaa superintendent oli Liivimaa Evangeeliumi Luteriusu Konsistooriumi asepresident.

## Liivimaa superintendendid
}
| 
|-
| 
| Zacharias Klingius
| 
| Academia Gustaviana prokantsler
|-
| 
| Andreas Virginius
| 
| Kohusetäitja
|-
| 
| Walter Averdunck
| 
| Kohusetäitja
|-
| 
| Johannes Gezelius vanem
| 
| 
|-
| 
| Georg Preuss (Preis)
| 
| Academia Gustaviana prokantsler
|}

## Superintendent Pärnu- ja Tartumaal

## Superintendent Lõuna-Liivimaal

## Liivimaa kindralsuperintendendid
*1675–1700 Johann Fischer, kuningliku Liivimaa ülemkonsistooriumi president, Tartu ülikooli prokantsler .
*1700–1701 Jacob Lange
*1701–1706 Nicolaus Olai Bergius
*1707–1710 Gabriel Skragge
*1711–1736 Heinrich Bruiningk
*1736–1744 Jakob Benjamin Fischer (1684–1744), Liivimaa kindralsuperintendent
*1745–1769 Jakob Andreas Zimmermann (1705–1770), Liivimaa kindralsuperintendent ja Liivimaa ülemkonsistooriumi president
*1771–1777 Jacob Lange
*1777–1779 Christian Adolf Dingelstädt (kohusetäitja)
*1779–1798 Christian David Lenz, Liivimaa kindralsuperintendent ja Liivimaa ülemkonsistooriumi vaimulik eesistuja
*1799–1803 Johann Danckwart
*1803–1827 Karl Gottlob Sonntag
*1828–1833 Karl Ernst von Berg
*1834–1855 Gustav Reinhold von Klot 
*1855–1864 Carl ''Ferdinand'' Maximilian Anton Walter
*1864–1865 Paul Gustav Carlblom (kohusetäitja)
*1865–1881 Arnold Friedrich Christiani,  Liivimaa kindralsuperintendent ja Liivimaa Evangeeliumi Luteriusu Konsistooriumi viitsepresident
*1881–1888 Heinrich Otto Reinhold Girgensohn
*1889–1900 Friedrich August Wilhelm Hollmann
*1901–1906 Gustav Axel Conrad Oehrn, Liivimaa kindralsuperintendent ja Liivimaa konsistooriumi asepresident
*1907–1919 Theophil Gaehtgens
*1916–1919 Peter Harald Poelchau  (1870–1919) (kohusetäitja)

## Viited

## Kirjandus
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843
Galitš

**Galitš** on linn Venemaal Kostroma oblastis. Linn on Galitši rajooni keskus, kuid ei kuulu rajooni.

Galitš on endise Kirde-Venemaa Moskva suurvürstiriigi Galitši vürstiriigi (1246–1453) osastisvürsti Galitši vürsti residents. Asub Merjamaal.

Elanike arv on 2015. aasta andmetel 16 900.

## Viited
Eestimaa superintendent

**Eestimaa superintendent** oli aastatel 1622–1919 (aastast 1638 **Eestimaa kindralsuperintendent**) Eestimaa kõrgeim vaimulik juht (superintendent). Ta juhtis Eestimaa Evangeeliumi Luteriusu konsistooriumi.
### Eestimaa kirikupea
Rootsi ajal oli Eestimaal oli kuni 1710. aastani ametis Eestimaa piiskop.
*Peter Folling, 1565, Eestimaa ja Tallinna piiskop (esimene Rootsi-aegne luterlik piiskop Eestimaal)
*Johann Robertus von Geldern, 1565–1572, Eestimaa piiskop
*1572–1582 oli ametikoht vakantne 
*Mikael Agricola, 1583–1586 Tallinna piiskop
*David Dubberch, 1586–1603 Tallinna piiskopi ülesannetes
*Joachim Jhering, 1638–1657, Eestimaa ja Tallinna piiskop
*Andreas Virginius, 1658–1664, Eestimaa ja Tallinna piiskop
*Johann Jacob Pfeiff, 1665–1676, Eestimaa ja Tallinna piiskop
*Jakob Helwig, 1677–1684, Eestimaa ja Tallinna piiskop
*Johann Heinrich Gerth, 1684–1693, Eestimaa ja Tallinna piiskop
*Joachim Salemann, 1693–1701, Eestimaa ja Tallinna piiskop
*Jacob Lang, 1701–1710, Eestimaa ja Tallinna piiskop

### Eestimaa kindralsuperintendendid

Eestimaa ülemsuperintendent (saksa k. *Estländischer General-Superintendent*, vene k. *Эстляндский генерал-суперинтендент*) oli VELK Konsistooriumi kirikuringkonna ülem- e juhtivvaimulik, kellele kuulus oma ringkonnas järelevalveõigus vaimulike üle, kirikuvisitatsiooni-, ordinatsiooni- ja muud õigused. Võimupiiridelt ja ülesannetelt vastas superintendent piiskopile, erinevalt piiskopist nimetas aga superintendendi ametisse riigivalitseja ja teda ei pühitsetud ametisse. Eestimaa konsistooriumi ülemsuperintendent oli ühtlasi Tallinna Toomkiriku pastor. Ülemsuperintendendi ülesanne oli jälgida vaimuliku ametkonna määruste täitmist, teostada järelevalvet piirkonna kiriklike asjade üle; valvata, et pastorite õpetus oleks kooskõlas pühakirjaga ning pastorite käitumine ja ametitegevus oleks vastav kirikuseadusele; kord kuue aasta jooksul visiteerida kõiki praostkondi. 
*1833–1834 Arnold Friedrich Johann Knüpffer
*1834–1862 Carl Christian Friedrich Rein
*1863–1887 Ernst Wilhelm Woldemar Schultz
*1888–1904 Magnus Heinrich Ferdinand Leopold Hörschelmann
*1904–1918 Daniel Burchard Lemm
*1918–1919 Wilhelm Kentmann

## Vaata ka
*Liivimaa superintendent
*Saaremaa superintendent

## Viited
Camden (täpsustus)

**Camden** on mitmetähenduslik sõna:

* Camden, Londoni linnaosa
* Camden, linn USA Alabama osariigis
* Camden, linn USA Arkansase osariigis
* Camden, linn USA Delaware'i osariigis
* Camden, küla USA Illinoisi osariigis
* Camden, linn USA Indiana osariigis
* Camden, linn USA Lõuna-Carolina osariigis
* Camden, linn USA Maine'i osariigis
* Camden, küla USA Michigani osariigis
* Camden, linn USA Missouri osariigis
* Camden, linn USA New Jersey osariigis
* Camden, asula USA Ohio osariigis
* Camden, asula USA Põhja-Carolina osariigis
* Camden, linn USA Tennessee osariigis
* Camden, linn Austraalia Uus-Lõuna-Walesi osariigis
* Camden Town, Londoni paikkond
* Camden, perekonnanimi

## Vaata ka
* Camdeni maakond
* Camdeni vald
Johannes Rudbeckius noorem

**Johannes Rudbeckius** (3. märts 1623 Rootsi – 22. mai 1667 Falun, Rootsi) oli Rootsi vaimulik, kes tegutses ka Eesti alal.

Johannes Rudbeckiuse isa oli Johannes Rudbeckius (1581–1646), Rootsi kiriku- ja haridustegelane, Västeråsi piiskop, kelle 1627. aastal kuningas  Gustav II Adolf saatis Eestimaale kohalikku kirikuelu reformima.

Johannes Rudbeckius noorem oli usuõpetuse doktor (1652–1654) Uppsalas.

Aastatel 1655–1657 oli Johannes Rudbeckius, Rootsi Liivimaa sõjaväe ülemvälipastor. Ingerimaal.

1657. aastal oli ta Narva toomkiriku Johannese rootsi koguduse pastor ja Narva triviaalkooli usuõpetuse lektor. 

1658. aastal sai ta Ingerimaa superintendendiks. 

Hiljem (1663) oli pastor Falunis ja usuõpetuse doktor (1667) Uppsalas.

## Viited
Johann Robertus von Geldern noorem

**Johann Robertus von Geldern** (1555 Tallinn – 29. märts 1603) oli Eesti vaimulik.

Tema isa oli Tallinna superintendent Johann Robertus von Geldern.

Aastatel 1584–1586 oli ta Tallinna toomkooli õpetaja.

1594. aastast oli ta Tallinna Pühavaimu koguduse praost-adjunkt, 1599. aastast diakon ja 1601. aastast praost.

Georg Müller nimetas ta Pühavaimu koguduses oma printsipiaaliks.

Johann von Geldern suri 29. märtsil 1603. aastal Tallinnas katku.

## Viited
August Krogius

**August Krogius** (18. märts 1871 – 1933) oli psühholoog.

Ta õppis Tartu Ülikoolis arstiteadust aastail 1893–1898. 

Aastail 1898–1900 töötas ta Tartu Ülikooli närvi- ja hingehaiguste kliinikumi juures assistendina. 

## Temast
*Maslov, Krill S. 2014. *V svete nezrimogo: zhizn' i sud'ba A. A. Krogiusa*. Tallinn: Izdatel'stvo Tallinnskogo universiteta.
Johann Massien

**Johann Massien** (? – 1549 Tallinn) oli Tallinna vaimulik, kelle olemasolu pole täielikult tõestatud. Pole kindel, kas tema perekonnanimi oli Massien. Samuti pole kindel, kas ta polnud mitte sama isik, kui samal ajal tegutsenud Tallinna Pühavaimu koguduse kaplan Johann (perekonnanimi teadmata).

1524. aastal oli ta Niguliste koguduse luterlik jutlustaja. 

Arbusowi andmetel võis ta olla ka Niguliste koguduse kaplan.

## Viited
Peter von Halle

**Peter (Petrus) von Halle** (allikates ka perekonnanimi **de Hallis**; umbes 1500 Saksamaa – 1549 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.

1539. aastal sai ta Tallinna Jaani seegi kiriku pühapäevajutlustajaks ja ühtlasi ka Pühavaimu koguduse teisipäevaste ja neljapäevaste õhtuteenistuste pastor. Samal aastal ordineeriti ta Oleviste koguduse pastoriks ja sellel kohal oli ta surmani. Ta suri pärast 7. augustit 1549 Tallinnas katku.

## Viited
Thomas Harder-Mündrick

**T(h)omas Harder-Mündrick** (perenimi ka *Harder, Mündrick, Mönnick*; umbes 1495 Rootsi – 1565 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Tõenäoliselt oli ta aastast 1537 Oleviste kihelkonna köster. Aastast 1540 oli ta Pühavaimu koguduses eesti ja rootsi keeles jutlustaja. Aastani 1543 oli ta ka Kalamajas Gerdruthi koguduses eesti keeles jutlustaja. 

1549. aastal on teda mainitud Tallinna Uue seegi diakonina. 

## Viited
Marcus Pape

**Marcus Pape** (allikas ka **Papius**; umbes 1505 Tartu – 24. august 1549 Tallinn) oli Eesti vaimulik. 

1541. aastal oli ta Oleviste kihelkonna vaimulik, olles arvatavasti Pühavaimu koguduse ja Kalamaja Gerdruthi koguduse pastor.

1549. aastal on ta preestrilaeka asutamisel märgitud kui Oleviste koguduse vaimulik.

## Viited
Nicolaus Glossenus

**Nicolaus Conradus Glossenus** (allikates ka **Closen(us), Colosseno**; umbes 1500 Hamburg Saksamaa – pärast 1546 Saksamaa) oli Tallinna vaimulik.

1530. aastatel kutsus Tallinna raad ta Tallinna superintendendiks. Tallinna jõudis ta 1533. aastal. 

1533–1539 oli ta Tallinna superintendent.

Tõenäoliselt rajas ta Tallinna vaeste koolipoiste ja linnastipendiaatide institutsiooni.

1539. aastal tagandas Tallinna raad Glossenuse ametist ja ta lahkus Tallinnast.

## Viited
Joachim Salemann noorem

**Joachim Salemann** (8. juuni 1664 Tallinn – 9. oktoober 1710) oli Eestimaa vaimulik.

Tema vaimulikust isa kandis sama nime: Joachim Salemann.

1694. aastal ordineeriti ta Tallinna toomkiriku saksa koguduse diakoniks. Aastast 1695 oli ta Ambla Maarja koguduse pastor.

1710. aastal, katku ajal Tallinnas, nimetati ta Tallinna Niguliste koguduse abipastoriks.

Joachim Salemann suri  9. oktoobril 1710. aastal Tallinnas katku.

## Viited
Arnold von Husen

**Arnold von Husen** (umbes 1650 Tartu – november 1616) oli Liivimaa ja Tallinna vaimulik.

Tema isa oli Georg Wilhard Husen, kes oli ka Saaremaa maanõunik. 

Aastatel 1592–1599 oli ta Tartu Jaani koguduse pastor. 

Arvatavasti 1603. aastal sai ta Tallinna Pühavaimu koguduse pastoriks 1603–1616.

## Viited
Andrej Babiš

**Andrej Babiš** (sündinud 2. septembril 1954 Bratislavas) on slovaki rahvusest Tšehhi poliitik, alates 13. detsembrist 2017 kuni 28. novembrini 2021 ja uuesti alates 15. detsembrist 2025 Tšehhi peaminister. 

Ta oli 2014. aasta 29. jaanuarist kuni 2017. aasta 24. maini Tšehhi rahandusminister.

Teda peetakse üheks kõige populaarsemaks Tšehhi poliitikuks.

Ta sündis Bratislavas. Tema isa Štefan Babiš oli Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei töötaja ja diplomaat, mistõttu suure osa lapsepõlvest veetis ta välismaal. Ta lõpetas Bratislava Majandusülikooli (slovaki keeles *Ekonomická univerzita v Bratislave*), spetsialiseerudes rahvusvahelisele kaubandusele. 

Vaid kuu aega pärast peaministriks saamist, 16. jaanuaril 2018 kaotas Babiši vähemusvalitsus häältega 78:117 parlamendis toimunud usaldushääletuse ja astus järgmisel päeval tagasi. Babiš jäi valitsusjuhi kohusetäitjaks kuni uue valitsuse moodustamiseni. President Miloš Zeman tegi talle ülesandeks ka uue valitsuse moodustamise, mis peale raskeid valitsusläbirääkimisi astus ametisse 27. juunil 2018.

## Viited

## Välislingid
*
Vöörmünder

**Vöörmünder** oli kõige laiemas tähenduses vananenud nimetus eestkostja kohta. Enamasti tähistati Eestis ja Lätis selle nimetusega ilmikust kirikuametnikku, kes keskajal võis olla nii kirikueestseisja kui ka tolle abilise ülesannetes, uusajal oli aga eestseisja abiline. 19. sajandil nimetati Liivimaa kubermangus vöörmündriks ka vallaametnikku.

Keskaegsel Vana-Liivimaal nimetati vöörmündriteks ehk kirikuvöörmündriteks (saksa *Vormünder* või *Kirchenvormünder*, alamsaksa *vormundere*) enamasti ka kirikueestseisjaid (lisaks kasutati ka mitmeid vähem levinud nimetusi), sarnaselt Põhja-Saksamaaga. Maal olid nendeks enamasti aadlikud ning linnades kas raehärrad või teised auväärsed kodanikud. Sellistel vöörmündritel olid talupoegadest abilised, keda nimetati toona samuti vöörmündriteks ning kes pärinesid enamasti külavanemate ja kubjaste seast. 

Uusajal hakati eestseisjaid ja vöörmündreid mõisteliselt eristama ning viimasega tähistati enamasti talupoegadest eestseisja ja pastori abilisi. 

Aastatel 1820–1863 olid Liivimaa kubermangu valdades ametis valla- ehk kogukonnavöörmündrid, kes täitsid vallakogukonna esindus- ja haldusülesandeid.

## Viited
Petrus Bünemann

**Petrus** (ka Peter) **Bünemann** (allikates ka **Buneman**; umbes 1555 Liivimaa – umbes 1597 Juuru) oli Eestimaa vaimulik.

Umbes 1590. aastal sai ta Hageri koguduse pastoriks ja 1597. aastal Juuru koguduse pastoriks.

## Viited
Sergei Šubenkov

**Sergei Vladimirovitš Šubenkov** (vene keeles Серге́й Владимирович Шубенков; sündinud 4. oktoobril 1990 Barnaulis) on Venemaa kergejõustiklane, kelle põhialaks on 110 meetri tõkkejooks.

Ta on 110 m tõkkejooksus maailmameister ja kahekordne Euroopa meister ning 60 m tõkkejooksus Euroopa sisemeister.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta kuldmedali rahvusrekordiga 12,98.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis võitis ta neutraalse sportlasena võisteldes hõbemedali ajaga 13,14.

2017. aastal tuli ta 110 meetri tõkkejooksus Teemantliiga üldvõitjaks.

Tema isiklik ja ühtlasi rahvusrekord 110 meetri tõkkejooksus on 2. juuli 2018 Ungaris Székesfehérváris püstitatud **12,92.**

## Viited

## Välislingid
*
Joachim Salemann (täpsustus)

Nime "**Joachim Salemann**" on kandnud mitu Eestis tegutsenud inimest:
*Joachim Salemann (1629–1701), Eestimaa vaimulik (piiskop)
*Joachim Salemann (1664–1710), eelmise poeg, Eestimaa vaimulik
*Joachim Salemann (1692–1768),  Läänemaa Mihkli koguduse pastor
*Joachim Johann Salemann (1723–1768), eelmise poeg, vaimulik, 
*Joachim Christopher Salemann (1724–1772), vaimulik, Tallinna Niguliste koguduse pastor
## Viited
Aries Merritt

**Aries Merritt** (sündinud 24. juulil 1985 Chicagos) on USA kergejõustiklane, kes võistleb peamiselt 110 meetri tõkkejooksus.

Ta on 110 meetri tõkkejooksus kehtiva maailmarekordi **12,80** omanik.

2012. aasta Londoni olümpiamängudel võitis ta 110 meetri tõkkejooksus tulemusega 12,92 kuldmedali.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta pronksmedali tulemusega 13,04.

## Välislingid
*
Lexington

**Lexington** on linn Ameerika Ühendriikides Kentucky osariigis, Fayette'i maakonna halduskeskus.

Linn hõlmab kogu Fayette'i maakonna ja selle elanike arv 2014. aastal oli 314 488. Elanike arvult on see osariigi teine linn.

Linn asutati 1775. aastal ning on nime saanud USA Massachusettsi osariigis oleva linna järgi. 1832 sai linnaõigused. 1970. aastal ühinesid Fayette'i maakond ja Lexingtoni linn.

Lexingtonis asuvad 1780 asutatud Transylvania ülikool ja 1865 asutatud Kentucky ülikool.

## Välislingid
* Linna koduleht
Ashton Eaton

**Ashton James Eaton** (sündinud 21. jaanuaril 1988 Portlandis) on USA endine kergejõustiklane (kümnevõistleja).

Tema nimel on seitsmevõistluse (**6645** punkti) maailmarekord.

2012. aasta Londoni olümpiamängudel võitis ta kümnevõistluses punktisummaga 8869 kuldmedali.

2013. aasta maailmameistrivõistlustel Moskvas võitis ta kuldmedali punktisummaga 8809.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis tuli maailmameistriks uue maailmarekordiga 9045 punkti. Tema nimel oli ka eelmine maailmarekord 9039 punkti, mille ta püstitas 23. juunil 2012 Eugene'is.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros tuli ta kümnevõistluses teist korda olümpiavõitjaks, kogudes 8893 punkti, millega kordas punkti pealt Roman Šebrle 2004. aasta tulemust.

Ta on seitsmevõistluses kolmekordne sisemaailmameister.

Eaton teatas karjääri lõpetamisest 2017. aasta jaanuaris.

## Isiklikud rekordid
;Väljas
* 100 meetrit: 10,21 (2012)
* 200 meetrit: 20,76 (2013)
* 400 meetrit: 45,00 (2015)
* 1500 meetrit: 4.14,48 (2012)
* 110 meetri tõkkejooks: 13,35 (2011)
* 400 meetri tõkkejooks: 48,69 (2014)
* Kõrgushüpe: 2.11 (2012)
* Teivashüpe: 5.40 (2015)
* Kaugushüpe: 8.23 (2012)
* Kuulitõuge: 15,40 (2013)
* Kettaheide: 47,36 (2011)
* Odavise: 66,64 (2013)
* **Kümnevõistlus: 9045 (2015)**

;Sees
* 60 meetrit: 6,66 (2011)
* 400 meetrit: 47,80 (2010)
* 800 meetrit: 1.55,90 (2011)
* 1000 meetrit: 2.32,67 (2010)
* 60 meetri tõkkejooks: 7,51 (2015)
* Kõrgushüpe: 2.11 (2010)
* Teivashüpe: 5.40 (2016)
* Kaugushüpe: 8.16 (2012)
* Kuulitõuge: 15.05 (2014)
* **Seitsmevõislus: 6645 (2012)**

## Välislingid
*
Kaalepi pelgupaik

**Kaalepi pelgupaik** (ka *Kaalepi linnamägi*) on Järva maakonnas Järva vallas Vetepere külas Lõhmu soo keskel asuv muistne pelgupaik. Pelgupaik on geoloogiliselt liivane soosaar. Arvatavasti kasutasid kohalikud elanikud seda endisajal redupaigana, kui piirkonnas oli ohtlik aeg.

## Viited

## Välislingid
*
Tianna Bartoletta

**Tianna Bartoletta **(neiupõlvenimega Madison; sündinud 30. augustil 1985 Elyrias Ohio osariigis) on USA kergejõustiklane (kaugushüppaja ja sprinter). Ta on kahekordne olümpiavõitja.

Ta on kaugushüppes kahekordne maailmameister (2005 ja 2015).

2012. aasta Londoni olümpiamängudel aitas ta USA naiskonnal 4×100 meetri teatejooksus püstitada maailmarekordi 40,82.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros tuli ta kaugushüppes olümpiavõitjaks isikliku rekordiga 7.17. Tema eelmine isiklik rekord kaugushüppes oli 7.14, mille ta püstitas 2015. aastal Pekingis maailmameistriks tulles.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis võitis ta kaugushüppes pronksmedali tulemusega 6.97.

Tema isiklik rekord 100 meetri jooksus on 10,78, mis on joostud 3. juulil 2016 Eugene'is.

## Välislingid

*
Soosaar

**Soosaar** ehk **võhmas** on soos olev kõrgem koht, kus sageli kasvavad võsa ja puud.

Eesti ajaloos on soosaartele ehitatud kindlustatud asulaid (näiteks Maalinna soosaarde Soontagana linnus) või on neid kasutatud pelgupaikadena (näiteks Ohtu linnamägi).

## Viited
Viis miinust

**"Viis miinust"** on korvpalliviskemäng, kus mängijad üritavad kordamööda vabalt valitud positsioonidelt tabada korvi. Kui see kellelgi õnnestub, siis peab järgmine mängija viskama samast kohast. Eksimuse korral saab ta miinuse. Mäng kestab kokkuleppeliselt seni, kuni üks mängijatest kogub viis miinust või kuni kõik mängijad peale ühe on kogunud viis miinust.

## Reeglid
### Mängijate arv
"Viit miinust" saab mängida minimaalselt kahe mängijaga, kuid mängijate arv ei ole piiratud. Optimaalseim mängijate arv on 2–4.

### Mängijate viskejärjekord
Mängijate viskejärjekorra osas kindlaid reegleid ei ole. Kui mängijad viskejärjekorras kokkuleppele ei jõua, siis alustab mängu noorem mängija.

### Mängu käik
Esimesena viskejärjekorras olev mängija A valib omal vabal valikul korvpalliväljakult viskepositsiooni ning sooritab sealt viske. 
* Kui mängija A tabas, siis sooritab mängija B samast kohast viske. 
** Kui mängija B viskab mööda, teenib ta miinuse. Viskekord läheb seejärel edasi mängijale A (kui mängitakse kahekesi) või järgmisele viskejärjekorras olevale mängijale, kes valib uue viskepositsiooni. 
** Kui aga mängija B viskab sisse, siis sooritab kolme või enama mängija korral viske järgmisena viskejärjekorras olev mängija, kes peab viskama samast kohast. Kui mängijaid on kaks, siis läheb viskekord üle tagasi mängijale A, kes saab valida uue viskepositsiooni.
* Kui mängija A ei tabanud, siis läheb viskejärjekord mängija B kätte, kes valib uue viskepositsiooni. Keegi miinust ei saa.

### "Supi" erireegel
Näide kahe mängija korral. Kui mängija A viskab konkreetselt viskepositsioonilt sisse ning tema järel viskab samalt viskepositsioonilt sisse ka mängija B, siis peab mängija A viskama tema enda valitud positsioonilt veel ühe korra. Eksimise korral teenib mängija A miinuse. Tabamise korral läheb mängukord üle mängijale B, kes valib uue viskekoha.

### Võitja väljaselgitamine
Mängu kaotab mängija, kes on teeninud esimesena viis miinust. Mäng käib kas esimese väljalangemiseni või senikaua, kuni kõik mängijad peale ühe on kogunud viis miinust.

### Näidismäng

Mängus osalevad mängijad Mart, Karl ja Villu. Mängijad lepivad kokku, et viskejärjekord on: Mart – Karl – Villu.

# Mart valib viskekohaks vabaviskejoone ja tabab.
# Karl peab viskama samast viskekohast. Karl eksib vabaviskel ja teenib miinuse.
# Mängukord läheb Villu kätte, kes viskab kolmese ehk tabab.
# Mart peab viskama samuti kolmese. Mart tabab.
# Mängukord läheb Karli kätte, kes peab samuti viskama kolmest. Ka Karli tabab!
# "Supi" erireegli korral peaks uuesti kolmest viskama ka Villu. Kui aga erireeglit ei kasutata, siis võib Villu valida uue viskepositsiooni.

## Vaata ka
*Viis miinust (rulamäng)

## Välislingid
* http://epl.delfi.ee/news/melu/lapsepolve-suutud-ja-muretud-mangud?id=50985370
Allan Kiil

**Allan Kiil** (4. august 1963 Tallinn – 15. juuni 2021) oli eesti ärijuht, poliitik, ujuja ja sporditegelane.

Ta lõpetas aastal 1982 Tallinna Spordiinternaatkooli ja aastal 1991 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna.

Ta oli aastatel 1989–1991 Eesti Eriolümpia spordidirektor ning 1991–2013 Eesti Paraolümpiakomitee peasekretär. Kiil oli 2000–2014 Harjumaa Spordiliidu juhatuse esimees, kuulus 1998–2001 Eesti Ujumisliidu juhatusse. Ta oli 1990–1991 Kalevi ujumiskoolis treener. 

Kiil oli aastatel 1997–2013 Harku vallavolikogu liige ja 1997–2007 volikogu esimees. Ta oli 1998. aastast Rahvaerakonna Mõõdukad liige. 2003. aastal astus Kiil Reformierakonda, kust ta 4. septembril 2015 välja heideti .

Ta oli 2004–2015 AS-i Tallinna Sadam juhatuse liige.

2015. aastast oli ta MTÜ Triton Klubi juhatuse liige.

## Altkäemaksu süüdistus
28. augustil 2015 võeti Kiili koos Tallinna Sadama juhatuse esimehe Ain Kaljurannaga vahi alla kahtlustatuna altkäemaksu võtmises miljonite eurode ulatuses. Harju maakohus otsustas 28. oktoobril 2020 Kiili üle kohtupidamise lõpetada, kuna ta oli parandamatult haigestunud. 2024. aastal leidis Harju maakohus, et Kaljurand võttis altkäemaksu, aga kuna see toimus erasektoris ja on sellisena teise astme kuritegu, on kuritegu aegunud. Allan Kiil oli vahepeal surnud.

## Tunnustus
*2010 Harjumaa teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* ESBL: Allan Kiil
1832. aasta Venemaa evangeelse luterliku kiriku seadus

**Venemaa evangeelse luterliku kiriku seadus** oli 1832 Venemaa keisririigis vastu võetud usuküsimusi korraldav seadus. 

28. detsembril 1832 kinnitas keiser Nikolai I Venemaa evangeelse luterliku kiriku seaduse koos selle juurde kuuluvate vaimulikkonnale ja kirikuasutustele suunatud instruktsioonidega, millega kõik varasemad luterlikku kirikukorraldust reguleerinud seadused ja korraldused kuulutati kehtetuks. 

Praostkondade pastorid valisid endi keskelt kaks kandidaati, kellest ühe kinnitas Venemaa Keisririigi Siseministeerium kohaliku konsistooriumi ettepanekul praostiks. Praost allus otseselt kubermangu ülemsuperintendendile. Ametissemääratud praosti kohustuseks oli edastada praostkonna pastoritele kõrgemalt tulnud ettekirjutusi, koguda pastorite aruandeid, külastada vähemalt kord aastas praostkonna kirikuid ja saata igal aastal ülemsuperintendendile enda ja pastorite teenistuskirjad. Kirikuseaduse kohaselt oli nii Eesti- kui ka Liivimaa jaotatud kaheksasse praostkonda.

Eesti keelde tõlkis seaduse Riia Jakobi kiriku koguduse õpetaja Otto August von Jannau.

## Viited

## Välislingid
*Instruction für die Geistlichkeit und die Behörden der Evangelisch-Lutherischen Kirche in Russland. 1832,
Paide raekoda

**Paide raekoda** on hoone Järva maakonnas Paides aadressil Keskväljak 14. See on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Hoones on tegutsenud perekonnaseisuosakond ja pank ning alates 1913. aastast kuni tänapäevani Paide Linnavalitsus. Arvatakse, et juba keskajal võis samal kohal asuda linna raekoda.

19. sajandi I veerandil ehitatud ehitis oli algul ühekorruseline kivist elumaja, mis kuulus kaupmees Hoffmannile. 1908. aastal ostis hoone karskusselts "Idu" ja 1913. aastal sai hoone omanikuks Paide linn.

1920. aastatel toimus hoone suur ümberehitus ja raekoda sai enda tänapäevase välimuse ja muutus tundmatuseni. Olulisemaks muutuseks oli teise korruse juurde ehitamine. Raekoda asub Paide jaoks ajalooliselt väga olulises paigas, nüüdse keskväljaku, varasema turuplatsi ääres.

Tänapäeval on tegu linna esindusruumidega, kus toimuvad vastuvõtud, kontserdid ja ka pulmad.

## Arhitektuur
Enne ümberehitust oli tegu lihtsa, klassitsistliku hoonega, millel oli kõrge poolkelpkatus ja esifassaadi vasakus ääres asuv pisut eenduv trepikoda. Arhitektuurilahenduslikult meenutas hoone pisut isegi Paide magasiaita. 1925. aasta ümberehitus teostati mõnedel andmetel tollase linnapea Purfeldti projekti alusel. Hoonel on tagasihoidlik juugendlik välimus.

Hoone esinduslikkust rõhutab väljakupoolse fassaadi kesksel katusest välja ulatuv, pisut torni meenutav vintskap, mis on kaunistatud nii Paide vapi, ümarakna, hammaslõikekarniisi kui ka kahe poolsambaga. Poolsammaste motiiv kordub ka kahe kolmnurkfrontooniga portaali juures. Katusel on uukaknad. Teisekorruse aknad on vaheldumisi petikakendega.

Paide raekoda renoveeriti 2008. aastal. Raekoja sisekujunduse on teinud Annes Arro ja Hanna Karits. 2008. aastal oli hoone sisearhitektuur nomineeritud Eesti Sisearhitektide Liidu aastapreemiale.

## Olulisus

25. veebruaril 1918 loeti Paide keskväljakul rahvale ette Eesti Vabariigi iseseisvusmanifest. Selle meenutuseks asub Paide raekoja seinal mälestustahvel. Samuti on linna koolinoortel traditsioon iseseisvusmanifesti igal aastal Eesti vabariigi aastapäevale järgneval päeval (25. veebruaril) raekoja ees ette lugeda.

## Viited

## Välislingid

*
Pakri Hansu Jüri

**Pakri Hansu Jüri** (? – ?) oli Harju-Madise kihelkonnast pärit eesti soost õpilane.

Ta käis 1686 Bengt Gottfried Forseliuse eestvedamisel koos kaasõpilase Ignatsi Jaaguga oma teadmisi demonstreerimas Rootsi kuningas Karl XI-le, kuid erinevalt Ignatsi Jaagust, kes tegutses hiljem mitmes paigas kooliõpetajana ja köstrina, pole Pakri Hansu Jüri edasise elukäigu kohta palju teada.

## Viited