open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Igarka

**Igarka** on linn Venemaa Krasnojarski krais Turuhhanski rajoonis. Asub Jenissei paremal kaldal.

1929. aastal ehitati linna kohale sadam. Selle juurde tekkinud asula on linn aastast 1931. 

Aastatel 1947–1953 ehitasid GULAGi sunnitöölised raudteed (Objekt nr 503) Igarkast Salehardi Tjumeni oblastis, kuid see ei valminud täielikult ning jäi kasutusele võtmata. Raudtee jäänuseid võib tundras näha tänini.

Linnas on metsakombinaat ja kalatehas ning igikeltsamuuseum.

1989. aastal elas linnas 18 800 inimest, 2007. aastal oli seal 7300 ja 2020. aastal 4319 elanikku.

## Viited
Kaxgar

**Kaxgar** on maakonna õigustega linn Hiinas Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonnas Kaxgari ringkonnas.

77% elanikest on uiguurid, hiinlasi on 22%.

Aastal 1273 külastas linna Marco Polo.

4. augustil 2008 ründasid Kaxgari linna lähistel kaks meest kohaliku aja järgi kell 8.00 hommikul piiripunkti, heites selle pihta kaks granaati ja rünnates seejärel seal viibinud politseinikke nugadega. Rünnakus hukkus kuusteist ja sai vigastada veel kuusteist politseinikku; ründajad õnnestus vahistada.
Karamay

**Karamay** (uiguuri قاراماي شەھرى (K̡aramay Xəh̡ri), hiina 克拉玛依市 (Kèlāmǎyī Shì)) on ringkonna õigustega linn Hiinas Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas.

75% elanikest on hiinlased, lisaks nendele elab linnas veel ka uiguure, kasahhe, mongoleid ja hueisid.

Linna lähedal on naftaleiukohad. Karamay nimi tähendab uiguuri keeles musta õli.

Karamay jaguneb Karamay (keskus), Dushanzi, Baijiantani ja Urho linnarajooniks.

## Välislingid

*Karamay koduleht *(hiina keeles)*
Kesu sookaitseala

**Kesu sookaitseala** (ka **Kesu raba kaitseala**) on uuendamata kaitsekorraldusega kaitseala Rapla maakonnas Märjamaa vallas ning Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa ja Lääneranna vallas. Kaitseala loodi 1992. aastal rabamaastiku kaitseks. 

Kesu sookaitseala pindala on 2148 ha, hõlmates suurema osa Kesu rabast. Valdav osa kaitsealast hõlmab lageraba, edelaosas on ka madalsood (pilliroo ja sepsikaga). 

Kesu raba on oluline regionaalne veesäilitusala, mida 1960. aastatel ohustas turbatööstuse rajamine, kuna on tegemist suurust arvestades ühe turbarikkama sooga Eestis.

## Välislingid
*
Leshani Buddha kuju

**Leshani Buddha kuju** (hiina 乐山大佛) on hiiglaslik kaljust tahutud Buddha kuju Hiinas Sichuani provintsi lõunaosas Leshani linna lähedal, Mini, Dadu ja Qingyi jõe ühinemiskoha juures.

Kuju on 71 m kõrgune ja kujutab istuvat Maitrejat, kellel on käed põlvedel. Kuju vaatab läände 40 km kaugusel asuva püha mäe Emeishani suunas.

Seda alustas hiina munk Haitong 713. aastal.

1996. aastast kuulub see koos Emeishaniga UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Välislingid

*http://whc.unesco.org/en/list/779
Taipei

**Taipei** (ka *Taibei*) on linn Taiwani saare põhjaosas.

Alates Hiina Vabariigi valitsuse evakueerumisest Taiwanile 1949. aastal on Taipei Hiina Vabariigi ajutine pealinn.

Taipeis asub pilvelõhkuja Taipei 101, mis 2007. aastani oli maailma kõrgeim hoone.


Fail:Taipei Skyline 2020.jpg
Fail:TWTC ITB, TICC, Taipei 101 and Aurora Plaza 20180911 night.jpg
Fail:NationalPalace MuseumFrontView.jpg
File:台北市艋舺龍山寺.jpg
File:中正紀念堂 (2006).jpg
File:圓山飯店1.jpg


## Viited


## Välislingid

* Taibei koduleht *(hiina ja inglise keeles)*
Hackfleischverordnung

***Hackfleischverordnung*** (lühend *HflV*) tõlkes 'Hakklihaseadus' on Saksamaal kehtiv eraldi seadus hakkliha ja hakklihatoodete käitlemise kohta. Seaduse eesmärk on tagada vaid värske ja riknemata kauba jõudmine tarbijani, mis hakkliha kui väga kergesti halvaks mineva toiduaine juures on kuuldavasti keerukam kui teiste lihasaaduste puhul.
Vorst

**Vorst** on lihatoode, mis algupäraselt kujutab endast maitsestatud, keedusoolaga soolatud hakkliha- või tangupudruseguga täidetud soolt. Mitut tüüpi vorstis kasutatakse säilitus- ja värvainena nitriteid.   Tänapäeval asendatakse sooled tihti odavamate, mitmesugustest kunstmaterjalidest kestadega. Vorst võib olla ka sarnane taimne toode.

Vorstid jagunevad keeduvorstideks, suitsuvorstideks ja toorvorstideks. Keeduvorste keedetakse või kuumutatakse valmistamise käigus, toorvorstid valmivad pikemat aega kas bakterite toimel (näiteks salaami) või neid kuivatatakse, poolsuitsuvorste ja täissuitsuvorste suitsutatakse. 

Väikesi vorste süüakse kuumas vees soojendatuna või pannil ehk ahjus praetuna (aga samuti grillituna) iseseisva toiduna. Suurema läbimõõduga kõva sisuga vorste tarbitakse viilutatuna, näiteks võileivakattena. Omaette vorstid on pehme, pasteeditaolise määritava sisuga (maksavorst).

Eriti rikkalikult leidub vorstisorte saksa köögis. Keskalamsaksa keelest pärineb ka eesti sõna "vorst".

## Vaata ka

*Bologna vorst
*Doktorivorst
*Frankfurdi vorst
*Grillvorst
*Jahimehevorst
*Kartulivorst
*Keedusink
*Lastevorst
*Lihaleib
*Mortadella
*Piimavorst
*Sardell
*Servelaat
*Sinkvorst
*Sültvorst
*Tanguvorst
*Teevorst
*Verivorst
*Viinerid

## Välislingid
Salaami

**Salaami** on algselt Itaaliast pärinev vorst, mille nimetus viitab vorsti valmistamisel kasutatud soolale. Maailmas tuntakse arvutul hulgal salaamisorte, Itaalia salaami kõrval on tuntud näiteks ka Ungari salaami. 

Salaami valmistamisel kasutatakse erinevaid lihasorte, mis hakitakse, maitsestatakse (õige salaami sisaldab küüslauku) ja topitakse soolde või tänapäeval kunstkesta. Kas looduslikult või tänapäeval kultuurina sisaldab kasutatud hakklihasegu baktereid, mille toimel lihamass käärib ning omandab spetsiifilise lõhna ja maitse. Seejärel vorst kuivatatakse, mille käigus ta võib kattuda söödava valge hallituskorraga. Salaami võib jahedas õhurikkas kohas väga kaua säilida. Algupärane Itaalia salaami sisaldab kindlasti ka hobuse- või eesliliha.
Tšerkassõ

**Tšerkassõ** on linn Ukrainas Dnepril asuva Krementšuki veehoidla paremkaldal, Tšerkassõ oblasti keskus.

Tšerkassõ on asutatud 1286. aastal, linnaõigused sai 1795. aastal.

## Vaata ka
*Tšerkassõ kott, Eesti SS-vabatahtlike soomusgrenaderide pataljon "Narva"

## Välislingid
*Linna koduleht
Kotlet

**Kotlet** on Eestis ühes tähenduses praetud hakklihapäts, mille valmistamisel lisatakse hakklihale soola, maitseaineid, saia, riivsaia, muna, piima jms. See tähendus on vene päritolu, ülejäänud maailmas tähendab kotlet teatud praetud lihatükki veise, lamba või sea kaela-, jala- või nimmelihast (mitte ribidest), kanast või homaarist (täislihast). Kotlet esimeses tähenduses on taignata rissool, sellele vastab vene kotlet ja briti *rissool*.

## Vaata ka
* Rissool
* Kiievi kotlet
* Požarski kotlet
* Kiufta
* Frikadellid
* Eesti köök

## Viited
Sosnowiec

**Sosnowiec** (saksa keeles *Sosnowitz*) on maakonnaõigustega linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas Ülem-Sileesia linnastus.

Asub Przemsza jõe ääres.

## Elanike arv
* 2005 – 228 200
* 2008 – 221 300

## Välislingid

* Sosnowieci koduleht
* Sosnowiec Center Plaza
Mulgipuder

**Mulgipuder** ehk **mulgi puder** on Lõuna-Eestist Mulgimaalt pärit sealihast kõrnetega tangu-kartulipuder, mida peetakse Eesti rahvustoiduks.

UNESCO lisas 2024. aastal mulgipudru söömise ja valmistamise traditsiooni inimkonna vaimse kultuuripärandi esindusnimekirja.

## Valmistamine
Kasutatakse kollast kartulit, mis keedetakse pehmeks, eelnevalt leotatakse ka tangud. Puder sisaldab liha ja sibulat, võidakse lisada ka võid. Liha tükeldatakse ja praetakse eraldi, ülejäänud kamarad pannakse potti koos kartuli ja tangudega keema. Kuni kartul ja tangud keevad, pannakse lihatükid pannile ja praetakse koos sibulaga pruuniks.

Kui kartul ja tangud on pehmeks keenud, segatakse need ühtlaselt pudruks. Segamiseks kasutatakse pudrumändi (4 kuni 7 haruga okaspuu ladvast tehtud riista), mitte mikserit, sest muidu läheb puder kõvaks ja tärklis tükki. Soovitatav on hoiduda kartuli puruks tampimisest. UNESCO artiklis mulgipudru inimkonna vaimsesse kultuuripärandisse kandmise kohta on see oluline nõue välja jäetud.

Hea mulgipudru valmistamiseks kulub ligi poolteist tundi. Kui puder segatud, siis tõstetakse puder ja lihakõrnad söömiseks kaussidesse.

## Viited

## Vaata ka
* Tangupuder
* Kartulipuder
* Eesti köök

## Välislingid
* "Mulgi puder" (ETV 2013)
Tangupuder

**Tangupuder** on toit, mis on valmistatud keedetud odratangudest, millele on lisatud pekikuubikuid ja praetud sibulaid. Tangupudru eriliigid on vorstipuder ja verivorstipuder, samuti mulgipuder.

Laiemas mõttes võib tangupudruks pidada igasugustest tangudest putru, olgu see siis valmistatud peentangust, kaeratangust (kaeratangupuder), tatratangust, nisutangust, maisitangust (vrd. polenta) jne.

## Ajaloost
Lõuna-Eesti murretes oli tangupuder ka *suurmapuder*.

Varasemal ajal keedeti Eestis uhmris tambitud tervetest odrateradest *terarooga*, millele lisati vahel ka herneid ja ube. 19. sajandil keedeti peamiselt tanguputrusid erinevatest tangudest, kuid ka jahuputrusid, leiba pudru kõrvale ei söödud.

Pudru keetmiseks võeti tange ja vett vahekorras 1:3. 19. sajandi teisel poolel keedeti tanguputru juba rasva ja pekitükkidega ning hakati lisama kartuleid (mulgipuder), vahel ka kapsaid, herneid ja ube. 20. sajandi algul lisati keemise lõpus veel piima. Tangupuder oli argipäevatoit, seda söödi tavaliselt kolmapäeviti ja laupäeviti, kuid kohati ka pühapäevahommikul.

## Tavandid
Odratangupuder oli eestlaste tavanditoit. Seda söödi mitmetel kalendritähtpäevadel nagu jõulud, tooma–, tõnise–, küünla– ja vastlapäev, samuti suuremate põllutööde (viljalõikus, sõnnikuvedu jne) lõpetamisel (*lõpepuder*). 

Hingedeajal oli kombeks katta esivanematele toas või saunas laud tangupudruga. Tanguputru pakuti ka pulmades ja matustel (peamiselt surnu valvamisel ja ärasaatmisel), seda võeti kaasa varrudele või katsikule minnes (*titepuder*). 

## Vaata ka

* Hirsipuder
* Jahupuder
* Kaerapuder
* Mulgipuder
* Puder
* Rukkipuder
* Tanguvorst
* Tatrapuder
* Vorstipuder

## Viited

## Kirjandus
* Aliise Moora, "Eesti talurahva vanem toit" (1. osa), Valgus, 1980.
* Aliise Moora, "Tavandi- ja peotoitudest eesti külas", Etnograafiamuuseumi aastaraamat XXIX, 1976.

## Välislingid

* Tangupuder, see harilik.
* Tänapäevane tangupuder. Valmistamisviis.
Taimerasv

**Taimerasv** on toatemperatuuril tahke taimne rasvaine, mida kasutatakse toiduvalmistamisel. Taimerasva eelis on sobivus kasutamiseks kõrge temperatuuri juures praadimisel või fritteerimisel. Laialdaselt kasutatakse taimerasva toiduainetetööstuses, eriti näiteks kondiitritoodete valmistamisel. 

Looduslik taimerasv on palmiõli või kookosõli. Põhiline osa tänapäeval kasutatavast saadakse tööstuslikult. Vastavaks meetodiks on vedelate taimeõlide hüdrogeenimine.

## Vaata ka
* margariin
Hüdrogeenimine

**Hüdrogeenimine** on vesiniku molekuli liitmine keemilise reaktsiooni käigus.

Näide:

CH2=CH2 + H2 → CH3-CH3

alkeen + vesiniku molekul → alkaan.

Toiduainetööstuses kasutatakse hüdrogeenimist vedelate õlide töötlemises kõrge rõhu ja temperatuuri juures vesinikuga. Seejuures saavad küllastumata rasvhapetest küllastunud rasvhapped, mis on toatemperatuuril tahked. 

## Vaata ka
*Dehüdrogeenimine
*Hüdraatimine
*Dehüdraatimine
*Taimerasv
*Margariin
Margariin

**Margariin** on või aseaine. Margariini leiutas prantsuse keemik Hippolyte Mège-Mouriès 1869. aastal, kui vajati eelkõige sõjaväe tarbeks toidurasva, mis oleks kasutatav nagu või, kuid samas odavam ja kauem säiliv. 

Esialgu valmistati margariini puhastatud loomarasvast, mida emulgeeriti veega ja maitsestati. Tänapäeval tehakse margariini reeglina taimerasvast, taimeõlist ja veest, emulgaatoritest ning maitse- ja värvainetest. Margariin võib veel sisaldada piima või piimasaadusi, soola, sünteetilisi vitamiine jne. 

Margariin sobib olenevalt talle antud maitsest kasutada leivamäärdena, toiduvalmistamisel, pagari- ja kondiitritoodete valmistamisel jne. Praadimiseks sobib margariin veesisalduse tõttu halvasti. Tänapäeval toodetakse ka margariini väikese rasvasisaldusega analooge (rasvasisaldus alla 80%), mis sulatades lagunevad veeks ja rasvaks. Neid seadus rangelt võttes margariiniks nimetada ei luba.

## Vaata ka
*või
*võie
Wanda Landowska

**Wanda Aleksandra Landowska** (5. juuli 1879 Varssavi – 16. august 1959 Lakeville) oli poola päritolu klavessinist, pianist ja helilooja. Tal olid tohutud teened klavessiini taaselustamisel.

Klaverit õppis ta alates neljandast eluaastast. Lõpetas Varssavi konservatooriumi Aleksander Michałowski õpilasena. 
1913. aastal avas ta Berliinis maailma esimese klavessiiniklassi. Landowska andis palju kontserte Euroopas ja Ameerikas ning ta oli ajastu tuntuim klavessinist.
Vilt

**Vilt** on kiudainest valmistatav tihe materjal.

Vilt on inimkonna ajaloos olnud väga populaarne kattematerjal. Seda kasutatakse paljudes valdkondades ja mitmesuguste esemete materjalina: tehakse riideid, kaabusid, kübaraid, jalanõusid, elamuid, siseruumide dekoori jne.

Ei ole teada, millal vilt kasutusele võeti. On olemas mitmeid teooriad, kuid üldiselt arvatakse, et ta leiutati umbes 6000 e.m.a. Arvatakse, et tema valmistamine ning kasutamine avastati villa vanumise ja kokku pressumise kaudu aja jooksul. Nii avastati, et kui sellist materjali veel tihendada, saab temast hea soojusisolaator ja vastupidav kattematerjal.

Vildi tegemiseks on vaja lamba- või kaamelivilla. Sellest järeldub, et enne, kui inimene polnud veel kodustanud lammast, oli tõenäoliselt võimatu sellisel hulgal villa koguda, et valmistada sellest vilti. Seega on vildi leiutamine oletatavasti seotud inimese ajaloos momendiga, kus ta lamba kodustas. Sama kehtib ka kaameli puhul, kes oli arvatavasti enne lammast villatootmise tooraine allikaks. Kaamelivill on Aasias olnud hinnas ja au sees läbi aegade.

## Vaata ka
*Vildid
*Viltimine
*Burka
Saue-Mustla

**Saue-Mustla** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pihtla valda ja kandis nime *Mustla*.

## Viited
Karakorum

**Karakorum** (mongoli *Хархорин* (Harhorin)) on ajalooline linn Mongoolias. Oli mongolite impeeriumi pealinn. Rajati Tšingis-khaani poolt 1220. aastal, oli asustatud kuni 16. sajandini. Linna varemed asuvad Orhoni jõe keskjooksul.

Linna lõunaossa rajati 1585. aastal budistlik Erdenedzuu klooster.
Alexander Archipenko

**Alexander Archipenko** (30. mai 1887 – 25. veebruar 1964) oli Ukrainast pärit Ameerika Ühendriikide kujur ja litograaf. 

Kubismist lähtudes lõi ta metallist, pleksklaasist ja muudest materjalidest kompositsioone ning katsetas skulptuuri ja maali sünteesi.

## Tunnustus
*1962 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Töid
*"Poksivõistlus" (1913)
*"Gondoljeer" (1914)
*"Naine lehvikuga" (1914)
Chongqing Shi

**Chongqing Shi** (重庆市 (*Chóngqìng Shì*)) on linnaks nimetatav 1. järgu haldusüksus (*shi*) Hiinas Jialingi jõe ääres.

Chongqingi kesklinna moodustavad kuus linnarajooni, kus elab 6,14 miljonit inimest. Kogu linnas elab 32,05 miljonit inimest (2020. aasta rahvaloendus).

Chongqing Shis Fengjie maakonnas asub Xiaozhai Tiankeng, mis on maailma sügavaim karstilehter.

## Haldusjaotus
Chongqing Shi jaguneb 26 linnarajooniks (区 *qu*), 8 maakonnaks (县 *xian*) ja 4 autonoomseks maakonnaks (自治县 *zìzhixian*). 

## Viited

## Välislingid

* Chongqingi koduleht
Nikolai Marr

**Nikolai Marr** (vene Николай Яковлевич Марр, gruusia ნიკო მარი; 6. jaanuar 1865 (25. detsember 1864 vkj) Khuthaisi (Gruusia) – 20. detsember 1934 Leningrad) oli Gruusia päritolu vene ja nõukogude filoloog, ajaloolane, etnograaf ja arheoloog, Keiserliku Teaduste Akadeemia akadeemik (1912). Hiljem oli ta NSV Liidu akadeemik ja Teaduste Akadeemia asepresident.

Tuntuse saavutas Marr 1910. aastatel kaukaasia keelte uurijana. Ta arendas teooriat "jafetiidi keelte" kohta, mille järgi on kaukaasia, semi-hami ja baski keel arenenud ühisest algkeelest. 1924. aastast väitis ta isegi, et kõigil maailma keeltel on üks algkeel, mis koosnes neljast hüüdsõnast: *sal*, *ber*, *jon* ja *roš*.

Marri hüpoteese kasutati ära Nõukogude Liidus 1920.-30. aastail kestnud kampaanias väiksemate kirjakeelte üleviimiseks ladina alfabeedile. 1950. aastate keskel tunnistati Marri keeleteaduslikud uurimused aga marksismivastasteks, absurdseteks ja keeleteadust pidurdavateks. Maailma keeleteaduses pole need kunagi laialdast tunnustust leidnud.

## Kirjandus
* Paul Ariste, "Akadeemik N. Marr – nõukogude keeleteaduse looja" – Looming 1949, nr 10, lk 1256–60
* Jossif Stalin, "Marksism ja keeleteaduse küsimused" (aastal 1950 Pravdas avaldatud 3 artiklit, mis ilmusid ka ajakirjas Looming, 1950, nr 6, 7, 8). Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1953, 108 lk
* В. М. Алпатов, "История одного мифа: Марр и марризм", Москва: Наука, 1991, 240 lk
* Paul Ariste, "Mälestusi". Toimetanud Mart Orav, Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 2008 (nimeregister)
Suši

**Suši** ehk ***sushi*** (jaapani keeles すし või 寿司, sageli ka 壽司 või 鮨) on Jaapani toit, mida valmistatakse soola, suhkru ja riisiäädikaga maitsestatud spetsiaalsest riisist, lehtedeks pressitud kuivatatud vetikatest ning sobivast lisandist. 

Suširiisi tunnuseks on ovaalsed terad, mis keetmisel pinnatärklise tõttu kergelt kokku kleepuvad, mis muudab riisist pallikeste vormimise lihtsamaks. Sušit serveeritakse vasabipasta, marineeritud ingveri ning sojakastmega. 

Lisandiks sobivad mereannid ning seened.
Tianjin Shi

**Tianjin Shi** (hiina keeles 天津市 (*Tianjin Shi*, toonimärkidega *Tiānjīn Shì*)) on linnaks (*shi*) nimetatav 1. järgu haldusüksus Hiinas. Asub Pekingist kagus Hai He ja Keisrikanali ühinemiskohas.

See jaguneb 16 linnarajooniks (区 *qu*).

Tianjin Shi kesklinna moodustavad kuus linnarajooni, kus elab 3,761 miljonit inimest. Need on Hepingi (和平区 Hèpíng Qū), Hexi (河西区 Héxī Qū), Hebei (河北区 Héběi Qū), Nankai (南开区 Nánkāi Qū), Hedongi (河东区 Hédōng Qū) ja Hongqiao linnarajoon (红桥区 Hōngqiáo Qū).

Tianjini majandus tugineb keemia-, elektroonika-, tekstiili- ja terasetööstusele. Linnas on paljude välisfirmade esindused.

Tianjin on raudteede ja autoteede sõlmpunkt. Peking asub tunnise autosõidu kaugusel. Sadam asub 50&nbsp;km kaugusel kesklinnast Binhai linnarajoonis. 10. augustil 1980 avati linnas esimene lõik Tianjini metroost. Trammiliiklus toimis linnas aastatel 1906–1972, trollibussiliiklus 1951–1997. 2006. aastal pandi tööle 7,86&nbsp;km pikkune rööbasbussiliin.

Linnas on palju kõrgkoole, neist tähtsamad on Tianjini Ülikool, Nankai Ülikool ja Tianjini Tehnikaülikool.

Tianjini järgi on nimetatud asteroid 2209 Tianjin.


天津大剧院全景.jpg|Tianjini kontserdihall
炫彩津门40国泰桥.jpg|Sild üle Hai He jõe
炫彩津门6Tianjin Jinwan Plaza.jpg|Tianjin Jinwan Plaza
China Tianjin 5217474.jpg|Tianjini teletorn


## Välislingid

* Tianjini koduleht (*hiina keeles*)
Kliimavööde

**Kliimavöötmed** on kliima liigituse suurimad üksused. Kliimavöötmed asetsevad vööna ümber Maa paralleelselt ekvaatoriga. 

Maakera on eristunud kliimavöötmeteks tänu Päikese ja Maa asendile üksteise suhtes. Päikesekiirgus langeb Maa eri piirkondadesse erineva nurga all ja soojendab nii neid erinevalt. Sellest ongi tingitult Maa eristumine erinevateks kliimavöötmeteks. 

Põhikliimavöötmete õhuringluse üldine iseloom jääb kogu aasta jooksul muutumatuks.

Põhivöötmed on:
*ekvatoriaalvööde
*troopikavööde
*parasvööde
*polaarvöötmed: arktiline ja antarktiline kliimavööde

Vahekliimavöötmed asuvad põhikliimavöötmete vahel ja nende kliimatingimused muutuvad aasta jooksul. Pool aastat valitsevad vahekliimavöötmes lõunapoolse põhikliimavöötme kliimatingimused ja pool aastat põhjapoolse põhikliimavöötme tingimused. Vahekliimavöötmes toimuvad kliima muutused vastavalt Päikese asendile Maa suhtes. Kui Päike on seniidis põhjapoolkeral, siis nihkuvad kõik põhikliimavöötmed nendest põhja pool asuva vahekliimavöötme peale. Kui Päike on lõunapoolkeral seniidis, siis nihkuvad kõik põhikliimavöötmed nendest lõuna pool asuva vahekliimavöötme peale.  	

Vahevöötmed on:
*lähisekvatoriaalne kliimavööde
*lähistroopiline kliimavööde
*lähispolaarvöötmed: lähisarktiline ja lähisantarktiline kliimavööde

Kliimavöötmete piirid pole päris sirged, neid mõjutavad asend ookeani suhtes, hoovused ja mäestikud.

## Vaata ka
*Alissovi kliimaklassifikatsioon
*Köppeni kliimaklassifikatsioon
Forint

**Forint** on Ungari rahaühik. 

Forint oli Ungaris kasutuses 1867–1892 ja uuesti alates 1946. aastast. 1946 vahetas ta välja pengö, mis hüperinflatsiooni tõttu oma väärtuse kaotas.

ISO 4217 kood on **HUF** ning kasutatav lühend on **Ft**.

Forint sai nime Firenzes alates 1252 vermitud kuldmüntide floriinide järgi. Ungaris võttis kuldmündid kasutusele Károly I 1325.

Pärast forinti kasutuselevõtmist oli nende kurss palju aastaid stabiilne. See aitas suurendada sotsialistliku riigikorra populaarsust. Sotsialistliku riigikorra lagunedes kaasnes sellega taas inflatsioon 1990. aastatel. Kui 1. jaanuaril 1990 maksis 1 naelsterling 100 forintit ja 1 USA dollar 62,5 forintit, siis 1. jaanuaril 2001 jõudis forint oma kõige nõrgema kursini: naelsterling maksis 417,7 ja dollar 279,62 forintit. Hiljem on forint mõlema mainitud valuuta suhtes märgatavalt tugevnenud.

Üks forint jaguneb 100 filleriks (*fillér*), kuid need ei ole alates 1999 enam käibel.

## Mündid

Mündid on väärtuses 5, 10, 20, 50, 100 ja 200 Ft. Kuni 29. veebruarini 2008 olid käibel 1- ja 2-forintilised mündid, mida saab Ungari keskpangas vahetada kuni 28. veebruarini 2013.

## Rahatähed

Paberrahatähed on väärtuses 500, 1000, 2000, 5000, 10 000 ja 20 000 Ft. Kõigi mõõdud on 154×70 mm. Kuni 2009. aasta novembrini oli käibel ka 200-forintine, mida nüüd pangad kuni 16. novembrini 2029 välja vahetavad. Lisaks vahetavad pangad välja 1000-forintiseid, millel puudub hologrammriba, kuni 31. augustini 2027.

## Valuutakursid


Seisuga 1. detsember 2006:
*1 EUR = 255,7 HUF
*1 GBP = 380 HUF   
*1 USD = 192 HUFSeisuga 8. august 2011:
*1 EUR = 274,68 HUF
*1 GBP = 314,61 HUF
*1 USD = 191,60 HUF
Seisuga 11. september 2012:
*1 EUR = 284,57 HUF
*1 GBP = 356,18 HUF
*1 USD = 222,29 HUF
Seisuga 15. juuli 2016:
*1 EUR = 314,7 HUF
*1 GBP = 379,06 HUF
*1 USD = 282,52 HUF


## Välislingid

*Ungari Panga koduleht
*Trükikoja koduleht
Fookuskaugus

**Fookuskaugus** (tähis f ) optilise süsteemi peapunkti ja fookuse vaheline kaugus. Õhukese läätse peapunkti mõõdetakse läätse keskpunktist; sel juhul on fookuskaugus võrdne läätse keskpunkti ja fookuse vahelise kaugusega.

Koondava optikasüsteemi fookuskaugus loetakse positiivseks ja hajutava süsteemi fookuskaugus negatiivseks.

Läätse fookuskaugus sõltub läätse materjalist (murdumisnäitajast) ja läätse pinna kõverusraadiusest. 

Õhukese koondava läätse fookuskauguse saab kergesti otseselt mõõta, kui tekitada läätsega ekraanile kauge valgusallika kujutis ning mõõta ekraani ja läätse keskpunkti vaheline kaugus.

## Vaata ka
* Fookus
* Lääts
Annette Vadim

**Annette Vadim** (sündinud **Annette Strøyberg**; 7. detsember 1936 Fyn – 12. detsember 2005 Kopenhaagen) oli taani näitleja. 

Ta oli prantsuse filmirežissööri Roger Vadimi teine abikaasa. Nad olid abielus aastatel 1958–1960. Paaril sündis tütar Nathalie. 

Annette mängis Vadimi filmis "Ohtlikud armusuhted" (1959).

## Välislingid
*
Ukraina Ülemraada

**Ukraina Ülemraada** ehk **Verhovna Rada** (ukraina keeles *Верховна Рада України*, eesti keeles 'Ukraina Ülemraada') on Ukraina ühekojaline parlament,  millel on 450 liiget.

See valitakse viieks aastaks, kusjuures 225 liiget valitakse otse ühemandaadilistes ringkondades ja 225 võrdeliste valimiste põhimõttel. Ukrainas kehtib 3% valimiskünnis.

## Ülesanded
Ülemraadal rolliks on võtta vastu seaduseid, sh riigieelarve kinnitamine ja konstitutsiooniparandused, ratifitseerida välislepingud, määrata peaminister ja mõned muud ametiisikud, määrata kolmandik Konstitutsioonikohtu koosseisust, valida (eluaegseid) kohtunikke, algatada presidendi tagasikutsumine.

Presidendil on õigus Ülemraada poolt vastu võetud seadused vetostada, Ülemraadal omakorda õigus kahe-kolmandiku saadikute toetusel veto tühistada.

## Juhtimine
Ülemraada esimehe ülesandeks on juhatada istungit, allkirjastada seadused ja saata need presidendile väljakuulutamiseks, allkirjastada ja välja kuulutada parlamentaarsed aktid jne. Esimehel on õigus kokku kutsuda erakorralisi istungeid. Juhul kui presidendi ametikoht mingil põhjusel ennetähtaegselt vabaneb, asub Ülemraada esimees piiratud volitustega riigipea kohusetäitjaks.

### Juhtivad ametikohad

## Koosseisud

1990. aastal toimusid esimesed osaliselt vabad parlamendivalimised. Esimesed iseseisva riigi parlamendivalimised toimusid 1994. aastal. 2014. aasta oktoobris korraldatud parlamendivalimistel jäid Krimmi ja separatistide käes olevate Kagu-Ukraina alade 27 parlamendikohta täitmata.

## Ülemraada reformimise küsimus
### Valimissüsteem
2015. aastal esitasid Ülemraada saadikud seaduseelnõu number 3112-1, mis nägi ette proportsionaalset valimissüsteemi koos avatud valimisnimekirjadega Ülemraada, oblasti nõukogude ja linnanõukogude valimistel. 2017. aasta novembris läbis eelnõu esimese lugemise ning seda toetas 226 saadikut. 11. juuni 2019 võttis ülemraada 230 poolthäälega vastu uue valimisseaduse, mis kehtestas proportsionaalse valimissüsteemi, avatud valimisnimekirjad ja 5% valimiskünnise.

### Komiteed
2019. aasta jaanuaris registreeris kolm saadikut seaduseelnõu, millega moodustataks julgeolekuasutuste järelevalve komitee.

## Vaata ka
*2007. aasta Ukraina parlamendivalimised
*2019. aasta Ukraina parlamendivalimised

## Viited

## Välislingid
*Verhovna Rada koduleht
*Отмена неприкосновенности: ОПОРА назвала пренебрежение регламентом "путем в никуда" - Zn.ua, 03.09.2019
*Рада разблокировала подписание закона об изменениях в регламент - Lb.ua, 24.04.2020
Zaya Pandita

**Zaya Pandita I** (1599–1662) oli košuutide hulka kuuluv oiraadi laama. Temast sai budist 1615. aastal. 

Ta viibis Tiibetis kuni 1639. aastani. Mongooliasse naasnult propageeris ta Tiibeti budismi gelugi koolkonna õpetust oiraatide ja mongolite hulgas. 1645. aastal külastas Zaya Pandita ka Euroopas Volga ääres Astrahani steppides elavaid budiste kalmõkke.

1648. aastal lõi Zaya Pandita *[[Mongoli selge kiri|todo bichig]]*'i (*tod üzüg*) tähestiku, mille kohandas oiraadi keelega. Todo tähestikku kasutavad oiraadid tänapäevani Sise-Mongoolias ja Xinjiangis Hiinas.

## Kirjandus
* *Раднабхадра*. . Серия: Памятники культуры Востока. Издательство: Санкт-Петербург, 1999 г. 176 стр. ISBN 5-85803-095-5. Тираж: 500 экз.
Madalmaade kuningas

**Madalmaade kuningas** (või **kuninganna**) on Madalmaade Kuningriigi riigipea.

Kõik kuningad ja kuningannad alates kuningriigi loomisest on olnud Oranje-Nassau dünastiast.

Riigis on konstitutsiooniline monarhia, seega on riigipea roll ja positsioon määratud põhiseaduses. Tervelt kolmandik põhiseadusest kirjeldab monarhi trooniletõusmise ja sellest lahtiütlemise mehhanisme, monarhi kohustusi ning suhtlemist parlamendiga. Põhiseadus viitab riigipeale kui "kuningale", see on rolli nimetus, kuid riigipea võib olla nii mees kui naine.

## Madalmaade kuningad ja kuningannad
# Willem I 1815–1840 loobus, suri 1843
# Willem II 1840–1849
# Willem III 1849–1890
# Wilhelmina 1890–1948 loobus, suri 1962
# Juliana 1948–1980 loobus, suri 2004
# Beatrix 1980–2013, loobus
# Willem-Alexander, alates 2013
Sojombo kiri

**Sojombo kiri** (mongoli *Соёмбо бичиг*) on kirjasüsteem, mille lõi Mongoolia õpetlane, kunstnik ja buda munk Bogdogegeen Dzanabadzar 1686. aastal. Soyombod saab kasutada ka sanskriti ja tiibeti keele kirjutamiseks. See oli Dzanabadzari poolt mõeldud budistlikke kultuure ühendavaks tähestikuks, mille vahendusel saaksid mongolid enam osa tiibeti- ja sanskritikeelsest budistlikust kirjavarast. Ida pool elavad mongolid kasutasid Sojombo tähestikku ka tseremooniaalses ja dekoratiivfunktsioonis. Sojombo tähestikku kasutati tiibeti- ja sanskritikeelsete tekstide tõlkimisel mongoli keelde, mis oli tähestiku rajamise eesmärgiks Dzanabdzari poolt, kes kasutas seda koos enda õpilastega.

Tähestik on küllalt keeruline, et teda kasutada igapäevaseks tavatasandil kirjutamiseks ja leidis seepärast kasutamist vaid kroonikate kirjapanemisel, samuti on palveveskitesse pandud tekstid tihti kirja pandud Sojombos.

## Sojombo
Sojombo sümbolis sisalduvad järgmised elemendid: 
# Tuli, mis on rikkuse ja edu sümboliks. Kolm tulekeelt kõige tipus tähistavad meie maailmas ja keeles väljenduvat kolme aega – minevik, olevik ja tulevik. Päike ja kuu on taevalaotuse valitsejad keda ühendab tuli kõrgemal teadvuse tasandil. 
# Kaks kolmnurka suunaga alla tähistavad vibunoole teraviku ja suund et võidetakse kõik nii sise- kui välisvaenlased. Kaks ristkülikut sümboliseerivad mongolite ausust ja õiglustunnet hoolimata nende seisusest ja ühiskondlikust positsioonist.
# Kaks kala *[[yin-yang]]*i sümbolis märgivad mehe ja naise printsiipide harmoonilist koostööd. Kommunistide võimuloleku aegadel seletati *[[yin-yang]]*i märki valvsusega rahvavaenlaste suhtes, põhjendades, et kala ei sulge iial silmi ja on alati valves.
# Kaks püstist ristkülikut tähistavad kindlust. Sümboliseerib Mongoolia ja mongolite ühtsust ning ühtsuses peituvat jõudu. Mongolitel on ütlus: "Kahe mehe sõprus on tugevam kivimüürist."

Sojombo tähestik oli esimene Mongoolia tähestik, mis kirjutati paremalt vasakule horisontaalkirjas. Varasemates kirjaviisides oli ainuvaldavaks vertikaalne kirjaviis.

Tähestikus kasutatakse kahte erinevat Sojombo märki tähistamaks teksti algust ja lõppu. Ülemine kolmnurk ja alumine vertikaalasendis ristkülik moodustavad tähemärgi sektori ja pinnajaotuse.

## Vaata ka
*Sojombo
*Mongoolia lipp
Eesti Tööliste Partei

**Eesti Tööliste Partei** oli 1926. aastal Eesti Sotsialistliku Tööliste Partei lõhenemisel kommunistlike vaadetega liikmete lahkumisel tekkinud partei.

Partei juhtorganiks oli Eesti Tööliste Partei Keskkomitee ja ETP KK Poliitbüroo. Eesti Tööliste Partei liider ja ETP Keskkomitee liige oli Ernst Selge ja ETP keskkomitee esimees, Valter Kaaver (1929–1930).

ETP juures tegutsesid  Eesti Tööliste Partei võimlemisrühmad ja Eesti Sotsialistliku Tööliste Partei juures Eesti Sotsialistliku Tööliste Partei võimlemisrühmad. 

## ETP III Riigikogus
III Riigikogu valimistel 1926. aastal sai Eesti Tööliste Partei 30 339 häält, mis oli 5,8% ja andis kuus kohta. Riigikogusse valiti partei saadikud: Rosalie Verner (Tallinna ringkond) 

Detsembris 1926 heideti segaste rahaasjade selgumisel Eesti Tööliste parteist ja Riigikogu fraktsioonist *Demokraatlik Liit* välja Arnold Grimpel.

III Riigikogu valimistel valiti Eesti Tööliste Partei nimekirjast III Riigikogusse (1926–1929), Hans Martinson, Eduard Pesuri, August Sprenk, Theodor Maurer kuid 12. jaanuaril 1929. aastal heideti Eesti tööliste partei III kongressi otsuse põhjal nad ETP-st välja ja Hans Martinson, Eduard Pesur läksid üle Eesti Sotsialistlikusse Töölisparteisse IV (1929–1932) ja V Riigikogus (1932–1937).

Septembris 1930 mõisteti Tallinna-Haapsalu rahukogus süüdistusmaterjali puudumisel kohtulikult õigeks Eesti Tööliste Partei liikmed kirjanik Valter Kaaveri ja Leonhard Kääri kaaslased Harald Kadu ja August Muru. V. Kaaver ja L. Käär põgenesid, kui kuulsid Kadu ja Muru süütegudest.

## ETP IV Riigikogus
IV Riigikogu valimistel 1929. aastal valiti V. Kaaver Eesti Tööliste Partei esindajana IV Riigikogu saadikuks. Kaaver siirdus 1930. aastal Nõukogude Venemaale, kus ta korduvalt arreteerituna suri vangilaagris.

## Partei likvideerumine
Partei lõpetas tegevuse 1930. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Tööliste Partei programm ja taktika. , Tallinn : E.T.P. Keskkomitee, 1927
Mongoli selge kiri

**Mongoli selge kiri** (mongoli keeles тодо бичиг *todo bichig*) on kiri mongoli, kalmõki ja oiraadi keele kirjutamiseks.

Tähestiku koostas 17. sajandil Zaya Pandita, kes oli Dzanabadzari kaasaegne ja rahvuselt kalmõkk.

Selget kirja kasutasid Volga ääres elavad kalmõkid kuni 1924. aastani, mil võimul olnud kommunistid keelustasid selle kasutamise, asendades selle kirillitsaga. See on siiani levinud Hiinas elavate kalmõkkide seas.

## Tähemärgid
Duuma

**Duumaks** nimetatakse 

*kohalikke omavalitsusorganeid Venemaal 
*Venemaa Riigiduumat
*ajaloolist Venemaa Keisririigi riigiorganit Riigiduuma.
Amarbajasgalant hijd

**Amarbajasgalant hijd** (mongoli keeles 'rahuliku rõõmu klooster') on klooster Mongoolias Selenge jõe lähedal.
See on üks tähtsamaid budismi keskusi Mongoolias.

Kloostri ehitamist alustati 1726. aastal (punase hobuse aastal) ja lõpetati 1736. aastal (punase draakoni aastal). Selle ehitasid mandžud Undur Gegeeni Dzanabadzari lugupidamise ja  austuse märgiks. Kogu kompleksi püstitamine läks mandžude riigikassale maksma 100 000 langi hõbedat (3730 kg). 

## Välislingid

*Amarbajasgalant hijdi koduleht *(inglise ja mongoli keeles)*
Hindu (Hiiumaa)

**Hindu** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas Läänemere ääres. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Küla piirneb põhjas Tohvri ja idas Sõru külaga.

## Nimi
Kohanime on esmamainitud 1564. aastal, kui seal elas üksjalg Laße Hint (Hinrich Larson). Nimi tuletub isikunime Heinrich lühivormist Hint. 

## Elanike arv
Küla elanike seas kajastuvad ka Tohvri hooldekodu elanikud, kui nende alaline elukoht on hooldekodu.

## Ajalugu
Küla kuulub ajalooliselt Emmaste mõisa alla. 1564 on mainitud üksjalakohta, mille peremees oli Hinrich Larson. 19. sajandil kujunes taludest küla.

1977–1997 kuulus küla Sõru küla koosseisu.

Külas asub 1. aprillist 1966 Tohvri hooldekodu.

## Taristu
Küla rannikut läbib Liivalauka tee.

## Kultuur
Külas asuvad Sõru alumine tulepaak, Sõru ülemine tuletorn ja Rannapatarei nr 34.

## Viited
Pulkovo Lennukompanii

**Pulkovo Aviation Enterprise**  (ka ***Pulkovo Airlines***; vene *Авиакомпания Пулково*) oli Venemaa lennufirma, mis asutati 1932. Novembris 2006 liideti see Riigi Transpordikompaniiga ning moodustati riiklik lennufirma *Авиакомпания Россия* (Rossiya Airlines).

Pulkovo kodulennujaam oli Peterburi Pulkovo lennujaam. 

Ettevõttel oli 49 lennukit (2006).

## Koodid
Tegutsemise ajal olid kasutusel järgmised koodid:

* IATA: FV
* ICAO: PLK
* Kutsung: PULKOVO

## Vaata ka
*Pulkovo Airlinesi lend 612
Yesterday

**"Yesterday"** on Paul McCartney kirjutatud laul The Beatlesi 1965. aastal ilmunud albumilt "Help!".

Laul ilmus samal aastal singlina USA-s ja jõudis kiiresti Billboardi edetabelis esikohale.

Ajalehe Guardian 1999. aasta küsitluses tunnistati see 20. sajandi populaarseimaks lauluks.

1999. aastal saavutas "Yesterday" esikoha Eestis Raadio Uuno koostatud 2000 muusikateosest koosnevas edetabelis.

Ajakirja Rolling Stone 2004. aastal koostatud 500 kõigi aegade parima laulu edetabelis jõudis lugu 13. kohale.

Laulu on esitanud paljud artistid, teiste hulgas:
*Joan Baez
*Liberace
*Frank Sinatra
*Ray Charles
*Wet Wet Wet
*Plácido Domingo
*Boyz II Men
*David Essex
*Elvis Presley

Loost on tehtud palju töötlusi, arranžeeringuid ja ka paroodiaid. Eesti keeles esitas laulu esmakordselt Tiiu Varik. Paroodiatest on Eestis tuntuim "Eila veel" ansambli Propeller esituses.

## Välislingid
*Laulu sõnad
Girijā Prasād Koīrālā

**Girijā Prasād Koīrālā** (tavaliselt kasutatakse nimekuju *Girija Prasad Koirala*; nepali keeles गिरिजा प्रसाद कोईराला; 1921 India Bihāri osariik, Saharsha maakond, Tadi – 20. märts 2010) oli Nepali poliitik.

30. aprillist 2006 kuni 18. augustini 2008 oli ta peaminister.

Ta oli peaminister ka 26. maist 1991 kuni 30. novembrini 1994, 15. aprillist 1998 kuni 31. maini 1999 ja 22. märtsist 2000 kuni 26. juulini 2001. Ta oli esimene demokraatlikult valitud peaminister pärast 1959. aastat, kui Nepali Kongress eesotsas tema venna Bishweshwar Prasad Koiralaga ülekaalukalt võitis riigi esimesed demokraatlikud valimised. Ta oli ka Nepali Kongressi president ja Seitsme Partei Alliansi juht.

Ta osales poliitikas üle 60 aasta. Ta alustas oma aktivistikarjääri džuuditöötlemisvabriku töölisjuhina oma kodulinnas Birāṭnagaris.

## Sünd ja perekond
Girijā Prasād Koīrālā sündis Indias, kus tema vanemad Krishna Prasad Koirala ja Divya Koirala olid eksiilis. Aastal 1929 naasis perekond Nepali. 

Ka Girijā Prasādi vennad Bishweshwar Prasad Koirala ja Matrika Prasad Koirala on olnud Nepali peaministrid. 

## Poliitiline tegevus
Aastal 1948 asutas Koīrālā Nepali Mazdoori Kongressi, mis hiljem sai nimeks Nepali Ametiühingukongress.

Aastal 1952 sai ta Morangi maakonna Nepali Kongressi presidendiks ning jäi sellele kohale, kuni kuningas Mahendra ta pärast 1960. aasta paleepööret vangistas ja vahistas. 

Kui ta 1967 vabastati, läks ta koos teiste partei juhtide ja kaastöölistega eksiili Indiasse, Nepali naasis ta 1979.    

Aastatel 1975–1991 oli ta Nepali Kongressi peasekretär.

Koirala osales 1990. aasta rahvaliikumises Jana Andolan, mis tegi lõpu Panchayati režiimile ning viis mitmeparteisüsteemi kehtestamisele. 

### Esimene ametiaeg peaministrina (1991–1994)
1991. aastal valiti ta 1990. aasta Nepali rahvarevolutsioonile järgnenud Nepali esimestel mitmeparteilistel demokraatlikel valimistel parlamenti ringkondadest Morang-1 ja Sunsari-5. Nepali Kongress sai 250-kohalises Esindajatekoja 110 kohta. Girijā Prasād Koīrālā valiti Nepali Kongressi juhiks ning kuningas Birendra nimetas ta peaministriks. 

Tema esimesel ametiajal andis parlament seadusi hariduse, ajakirjanduse ja tervishoiu liberaliseerimiseks.   

Valitsus asutas Purwanchali ülikooli ja BP Koirala Terviseteaduste Instituudi Purva arenduspiirkonnas ning väljastas erasektorile litsentse meditsiini- ja tehnikakõrgkoolide asutamiseks mitmele poole riigis. Hiina valitsuse abiga hakati Bharatpuris ehitama BP memoriaal-vähihaiglat.  

## Isiklikku
Ta oli abielus Sushmaga. Neil on tütar Sujata.

## Vaata ka
* Koīrālā
Iseseisev Sotsialistlik Tööliste Partei

**Iseseisev Sotsialistlik Tööliste Partei** (lühend **ISTP**), ka **iseseisvad sotsialistid** oli Eesti Vabariigis tegutsenud partei. 

Rahvakeeles kutsuti partei liikmeid ka **isesotsideks**.

## Partei moodustumine
Partei moodustamise aluseks oli 1917. aastal Eestis moodustatud Eesti Sotsialistide-Revolutsionääride Parteist moodustatud Eesti Iseseiseva Sotsialistliku Tööliste Partei vasak- ja parempoolse tiiva erinevatest poliitilisest suunitlusest tingitud parteisiseste lahkhelide tulemusena toimunud lõhenemine.

EISTP asus Kommunistliku Internatsionaali platvormile (toetas proletariaadi diktatuuri ideed) ja soovis ühineda illegaalse Eestimaa Kommunistliku Parteiga. Viimane polnud sellega nõus, takistas EISTP pääsemist Kominterni ja püüdis haarata enda kätte juhtpositsiooni EISTPs. 

1921. aasta suvel viibis partei esimees Hans Kruus III Kommunistliku Internatsionaali III kongressil Moskvas ja pärast tutvumist Nõukogude Venemaa tegelikkusega loobus H. Kruus 1922. aastal poliitilisest tegevusest, astus välja Riigikogust ja parteist ning pühendus ajaloo uurimisele ja õpetamisele.

1922. aastal Eesti Iseseisev Sotsialistlik Tööliste Partei lõhenes, kuna partei vasak tiib tahtis Kominterniga ühineda, lahkus partei parem tiib ja asutas **Iseseisva Sotsialistliku Tööliste Partei**. 

EISTP-s aga õnnestus kommunistide poolt parteis juhtpositsiooni haaramine 1922. aasta aprillis, kui EISTP muutus EKP käsualuseks ja partei endised juhid heideti parteist välja. 

Iseseiseva Sotsialistliku Tööliste Partei häälekandja oli ajaleht Tööliste Võitlus, mille toimetaja oli Oskar Gustavson.

## ISTP II Riigikogus
II Riigikogu valimistel 1923. aastal sai Iseseisev Sotsialistlik Tööliste Partei 21 704 häält ehk 4,7% häältest ja 5 kohta II Riigikogus.

## Partei likvideerumine
1925. aasta aprillis ühinesid iseseisvad sotsialistid ja Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei ja  moodustasid Eesti Sotsialistliku Tööliste Partei.

## Vaata ka
*Eesti Iseseisev Sotsialistlik Tööliste Partei (EISTP)

## Välislingid
*Mari-Leen Tammela, Kommunistlik töölisterühm I Riigikogus (1920-1923), Ümberpaiknemine isesotside ridades, Riigikogu Toimetised, 19, 2009
Ngawang Namgyal

**''Shabdrung'' Ngawang Namgyal** (1594–1651) oli rahvuselt tiibetlane. Tema ühendas Bhutani riigi. Peamise Bhutani thulkude pärinevusliini rajaja, riigimees ja erakordsetelt andekas arhitekt ning ehitusmeister, kes valitses riiki 35 aastat lõi Bhutanis kahese valitsemissüsteemi (vaimulik ja administratiivne juht), mis kehtib tänaseni.
Ujjain

**Ujjain** on linn Indias Madhya Pradeshis. 

Ujjaini (tõlkes "see, kes allutab uhkusega") juhtis kunagi legendaarne kuningas Vikramaditya, kes oli tuntud oma vapruse ja laitmatu õigluse poolest. Tema kuningakoda väärtustasid üheksa kuulsat õukondlast, keda kutsuti nimega Navaratna ehk "üheksa kalliskivi". Nad olid kõik suured õpetlased eri teadusaladel, kõige säravam neist oli Kālidāsa. Vikramadityat ei saa identifitseerida ühegi ajaloolise kuningaga, samuti ei olda kindlad ka suurima sanskriti poeedi Kālidāsa sünni- ja surmadaatumi osas. Ujjain on kuulus oma Mahakalale pühendatud templi poolest, mis on Indias ainuke selletaoline. 

Sõna Vikramaditya on tuletatud prefiksiga "vi" sõnade *krama* ja *aditya* ees. *Krama* tähendab korda, *aditya* päikest ja liide "vi" kõrvalekaldumist. Seetõttu tähendab Vikramaditya muutust. On märkimisväärne, et Ujjain asub põhja ehk Vähi pöörijoonel. Päike saabub Ujjaini põhjapoolse liikumise kestel, muudab kurssi ja jätkab oma lõunapoolset teekonda. Vikramaditya on selles tõlgenduses päike, kes muudab oma teekonda Ujjainis ning "üheksa kalliskivi" Vikramaditya õukonnas on Päikesesüsteemi üheksa planeeti. 

Sõna Mahakala on loodud sõnade *maha*** (**suur) ja *kala* (aeg) liitmisel. Seetõttu Mahakal tähendab "Suur Aeg". Ujjain oli vanadel aegadel tuntud kui Ujjayini, iidse impeeriumi Avanti pealinn. Ujjayini oli paljude sajandite vältel India tsivilisatsiooni keskus ning kuulus oma observatooriumi ja astronoomiliste vaatluste poolest. Tänaseni on seal säilinud observatoorium, mille ehitas kuulus õpetlane Raja Jai Singh (1686–1743), kes tõlkis sanskriti keelde Ptolemaiose ja Eukleidese teosed. Kuulsad astronoomiaalased tööd "Surya Siddhanta" ja "Panch Siddhanta" on kirjutatud Ujjainis. 

Ujjayini oli tol ajal ekvivalent tänapäevasele Greenwichile, mille baasil sünkrooniti aega üle India ja isegi üle kogu maa – uus päev algas, kui Ujjayinis oli kell 6. Sellest iidsest hommikusest kuupäeva vahetumise süsteemist on meieni jõudnud kuupäeva muutumine keskööl.

Et aega sünkrooniti suures osas vastavalt Ujjaini ajastandardile, oli loomulik nimetada Ujjainist pärit jumalat ajajumalaks endaks ja sealt ka nimi Mahakala ehk "Suur Aeg".

Mahakal Ujjainis on üks kahteistkümnest Jyotirlingast Indias. Tema templit Mahakaleshwari on kirjeldatud mitmetes puranades ja alates Kālidāsast on paljud sanskriti poeedid seda emotsionaalsete terminitega ülistanud. Mahakala kultus on püsiv ka seetõttu, et Ujjain oli Indias aja määramise keskpunkt ja Mahakala oli peamine jumal Ujjainis.

Tänapäevalgi domineerib selle linna elanike elus Mahakala austamine, isegi keset modernset kiirustamiskommet, esindades nii katkematut linki endiste traditsioonidega.

## Välislingid
*http://ujjain.nic.in/
Kimäär

**Kimäär** (vanakreeka *chimaira* 'kits') on vanakreeka mütoloogias olend, kes Hesiodose järgi on "eestpoolt lõvi, tagantpoolt madu, keskelt kits".

Kimäär pole tingimata pandud kokku lõvi peast, mao sabast ja kitse kerest. Kimääri kirjeldatakse näiteks ka kahepealisena, kusjuures eespool on lõvi pea, keskel aga kitsepea, mis sülgab tuld. Kreeka mütoloogias tappis kimääri Pegasose abiga müütiline kangelane Bellerophontes.

Tihti nimetatakse kimääriks ka mis tahes veidratest komponentidest kokku pandud soerdit või asja, sealhulgas kujutlust millestki, mida tegelikult ei eksisteeri.

Kimääriks nimetatakse ka inimest, kellel on mitme inimese geenid (näiteks lapsel on ema poolt päritud nii ema kui ka ema venna geenid), kusjuures eri elundites domineerivad erinevad geenid. Pole teada, kui suur on kimääride osatähtsus inimeste seas, kimääriks olemise saab kindlaks teha vaid mitmete geneetiliste testide abil.

## Viited
Norbert Wiener

**Norbert Wiener** (26. november 1894 Columbia, Missouri – 18. märts 1964 Stockholm, Rootsi) oli USA matemaatik.

Tema uurimused müra, elektroonika, elektrilise kommunikatsiooni ja juhtimissüsteemide alal olid teedrajavad. Tuntud küberneetika rajajana, tagasiside mõiste toojana inseneriteadusesse, kontrolli süsteemidesse, arvutiteadusesse, bioloogiasse, filosoofiasse ja ühiskonnateadustesse.

## Teosed eesti keeles

*Wiener, Norbert 1961. *Küberneetika ehk Juhtimine ja side loomas ning masinas*. (Toimetanud Helmut Riikoja.) Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 244 lk. 
*Wiener, Norbert 1969. *Inimolendite inimlik kasutamine. Küberneetika ja ühiskond*. (Tõlkinud Boris Kabur; eessõna lk 5–11 "Norbert Wiener ja ajastu mõttelaad": Gustav Naan.) Loomingu Raamatukogu 45–47, 160 lk.
*Wiener, Norbert 1969. Aktsiaselts «Jumal ja Golem». [Katkendid ameerika teadlase samanim. raamatust.] *[[Eesti Loodus]]* 3: 178—183.

## Kirjandus

* Juhan Kivi, "Norbert Wiener" – Horisont 1970, nr 5, lk 20–27
* Vahur Mägi, "Küberneetika sünnilugu" – Horisont 1972, nr 5, 6, 7, 8 ja 11 (Norbert Wienerist nr 11, lk 25–28)
* Viktor Pekelis, "Kirev küberneetika". Vene keelest tõlkinud A. Tali. Valgus, Tallinn 1976, lk 11–15, 87–90, 220–224 
* Peeter Müürsepp, "Kuulsaid 20. sajandi matemaatikuid". Valgus, Tallinn 1988, lk 89–105 
* Aivar Kull, "Mees, kes päästis džinni pudelist" (Norbert Wiener 100) – Postimees 28. november 1994

## Välislingid

* Raimu Hanson, "Poliitikud jätavad Wieneri lugemata" (Norbert Wiener 105) – Postimees 26. november 1999 
* Rein Ruutsoo, "Võimu vaimust ja vaimu võimust" (alajaotus "Naani "Võim ja vaim"" – Wieneri ideede mõjust Eestis) – Riigikogu Toimetised 2001
Ober Ost

**Ober Ost** (lühend saksakeelsest terminist *Oberbefehlshabers der gesamten deutschen Streitkräfte im Osten*) oli Saksa keisririigi I maailmasõja aegne sõjaväeline valitsus, mis juhtis suurt osa Saksa keisririigi Saksa maaväe (:de:Deutsches Heer (Deutsches Kaiserreich)) poolt okupeeritud piirkondadest Venemaa keisririigi aladel. 

Okupeeritud territooriumi suurus oli 108 808 km², hallates Eestit, Lätit, Leedut ning osa Venemaad, Valgevenet, Ukrainat ja Poolat (Augustówis ja Suwałkis).

Saksa keisririigi poolt sõjategevuse käigus hõivatud territooriumi haldusasutus rajati 6. juulil 1915. Esimese maailmasõja lõpus, 11. novembril 1918, anti Antanti kontrollkomisjoni poolt Saksa vägedele käsk viibida ainult Baltikumis määramatu aja. 

Saksa sõjaväeline valitsus likvideeriti 26. detsembril 1918 ja Idarinne likvideeriti 21. jaanuaril 1919.

Saksa väeosad liikusid Eestist välja 1918. aastal, Lätist aastatel 1919–1920 ja Leedust 1920. aastal.

## Idarinde ülemkomandörid (Ober Osti ülemad)
*1. november 1914 – 29. august 1916 Paul von Hindenburg
*29. november 1916 – 21. jaanuar 1919 Leopold, Baieri prints

### Piirkondlikud komandörid
*Ülem-väevalitseja kindralooberst, krahv Günther von Kirchbach, 8. armee
*Kuramaa sõjaväevalitsuse juhataja: Alfred von Gossler
*Suurtükiväekindral Konstanz von Heineccius, *Kommandierender General*
*Kindralleitnant vabahärra Adolf von Seckendorff, *Kommandierender General*
*Kindralleitnant Ludwig von Estorff, *Kommandierender General*
*Kindralleitnant von Alten, Riia kuberner
*Kindralleitnant von Balck, Saaremaa kuberner
*Ooberst Buchfinck, *Chef des Generalstabes des Gouverment Riga*
**Oberstleutnant* von Graberg, *Oberquartiermeister*
*Major Franz, *Chef des Generalstabes des Armeeoberkommandos*
*Hauptmann, *Senator* Dr. Neumann, *Gouverment Riga*
*Hauptmann dr. Paul Hopf, *Stadthauptmann von Riga*
**Korvettenkapitän* Otto Boland, *Häfenkapitan der Stadt Riga*

## Saksamaa poolt kontrollitud territoorium

, *[[Saksa okupatsioon Lätis (1915–1918)|Lätis]], [[Saksa okupatsioon Leedus (1915–1918)|Leedus]], [[Saksa okupatsioon Venemaal|Venemaal]], [[Saksa okupatsioon Ukrainas (1914–1918)|Ukrainas]] ja [[Saksa okupatsioon Valgevenes (1915–1918)|Valgevenes]]*.

## Ober Osti riigipoliitika
Ober Ost oli vahevalitsus riikluse arenemisel. Ober Osti ajastul (1915–1918) tekkis kokku 12 riiki.

Tekkimine oli jagunenud 3 põhimõtte alusel: 
*Ise tekkinud (6 riiki)
*Saksamaa tekitatud (5) 
*Vene SFNV tekitatud (4)

3 riiki olid niiöelda 2 iseseisvuspäevaga (I iseseisvus tuli Saksa toetusel, II tuli isetekkimise alusel).

## Vaata ka
*Balti Hertsogiriik
*Ostland