open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vojeikovi-nimeline Geofüüsika Peaobservatoorium

**Vojeikovi-nimeline Geofüüsika Peaobservatoorium** (vene keeles Главная геофизическая обсерватория имени А. И. Воейкова) on Venemaal Peterburis tegutsev teadusasutus (observatoorium). 

Observatoorium asutati 1849. aastal ja on Venemaa vanim meteoroloogia. Observatoorium tegutseb muu hulgas klimatoloogia, dünaamilise meteoroloogia, aeroloogia, aktinomeetria valdkonnas.

Enne 1949. aastat kandis observatoorium nime **Geofüüsika Peaobservatoorium** ja seejärel praegust nime vene klimatoloogi Aleksandr Vojeikovi järgi.

## Välislingid
*Observatooriumi koduleht
LETA

**LETA** (lühend lätikeelsest nimetusest **Latvijas Telegrāfa Aģentūra**) on Läti riiklik uudisteagentuur. See on üks olulisemaid Läti uudisteagentuure, mis vahendab Lätis toimuvat maailmale. 

LETA asutati 1919 nimega Latopress ja seejärel nimetati ümber LETA-ks. Pärast 1940. aasta Nõukogude okupatsiooni nimetati LETA ümber Läti Telegraafiagentuuriks (lühend LTA, vene Латвийское телеграфное агентство) ja sai uudisteagentuuri TASS allüksuseks. LETA sai uuesti iseseisvaks 1991.

LETA üks omanikke on AS Eesti Meedia.

## Vaata ka
* AS Eesti Meedia koduleht

## Välislingid
*LETA koduleht
Jērcēni vald

**Jērcēni vald** (läti keeles *Jērcēnu pagasts*) on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Strenči ja Seda linnaga, Plāņi, Valmiera, Rencēni ja Ēvele vallaga ning Valka piirkonna Härgmäe ja Valka vallaga.

Valla pindala on 149 km². 2016. aasta seisuga elas seal 432 inimest. Valla keskus on Jērcēni küla. Vallavanem on Kārlis Kārkliņš.

## Ajalugu

Vald moodustati aastal 1894, mil liideti Jaunjērcēni, Vecjērcēni ja Ķeiži mõisavallad. Aastal 1935 oli valla pindala 92,9 km² ja elanikke oli seal 1140. 1945. aastal jagati vald Jērcēni ja Ķeiži külanõukoguks, aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1954 liideti Jērcēni külanõukoguga likvideeritav Ķeiži külanõukogu, aastal 1977 aga likvideeritav Ēvele külanõukogu. Aastal 1981 liideti osa külanõukogu maid Rencēni külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu taas vallaks. Aastal 1992 eraldus sellest Ēvele vald. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Strenči piirkonda. Aastal 2010 liideti vallaga Seda linna ümbruses asuvad ja seni linnale allunud inimtühjad alad.

## Loodus

Valla põhiosa jääb Põhja-Vidzeme tasandikule, asudes Burtnieki lademe liivakividel, savil ja aleuroliidil. Valla lääneosas asub arvukalt voori, mis ulatuvad 55–65 m üle merepinna. Valla idaosas on arvukalt rabasid, kus toodetakse turvast. Suurimad rabad on Mežstrenči raba (2435,15 ha), Cālīši raba (2429,45 ha) ja Gorēni raba (2405,39 ha). Madalsoodest on suurimad Muižnieku soo (2408,43 ha) ja Jērcēni soo (2406,56 ha). Valla suuremad jõed on selle lõunapiiril voolav Koiva jõgi oma lisajõgede Krāčupe ja Stakļupītega, samuti ka valla põhjapiiril voolav Säde jõgi oma lisajõe Purgailega.

## Kaitstavad objektid

Looduskaitse all on Jērcēni kivi, Kaņepesi tamm ja Daudzžuburi kask. Valla idaosa asub Seda soo hoiualal, lõunaosa aga Ziemeļgauja kaitstaval maastikul, vald asub osaliselt ka Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal. Kaņepesi tamm on hiiepaigana ka regionaalse kaitse all olev muinsusmälestis. Regionaalse kaitse all on veel Liepiņase muinaskalmed.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 408 lätlast, 20 venelast, 17 valgevenelast, 1 ukrainlane ja 8 poolakat.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Varem kuulus valla külade hulka ka Jēņi 23 elanikuga aastal 2000.

## Viited
Plāņi vald

**Plāņi vald** (läti keeles *Plāņu pagasts*) on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Strenči ja Seda linna ning Jērcēni ja Trikāta vallaga, Valka piirkonna Vijciemsi ja Valka vallaga ning Smiltene piirkonna Bilska ja Smiltene vallaga.

Valla pindala on 2199 km². 2016. aasta seisuga elas seal 594 inimest. Valla keskus on Plāņi küla. Vallavanem on Gunita Kainaize.

## Ajalugu

Aastal 1935 oli valla pindala 45,8 km² ja elanikke oli seal 619. 1945. aastal moodustati vallas Plāņi külanõukogu, mis aastal 1947 likvideeriti, ent kui aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult, siis moodustati see külanõukogu taas. Aastal 1965 liideti Plāņi külanõukoguga Smiltene külanõukogu sovhoosi Plāņi alad. Aastal 1975 liideti osa külanõukogu maadest Smiltene külanõukoguga, ent sai maad juurde Trikāta külanõukogult. Aastal 1979 liideti osa külanõukogu maid Trikāta külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu taas vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Strenči piirkonda.

## Loodus

Valla põhiosa jääb Põhja-Vidzeme tasandikule. Kõrgeim koht ulatub 88,4 meetrit üle merepinna. Valla suuremad jõed on Koiva jõgi oma lisajõe Vijaga. Plāņi valda jääb Rāmnieki liivakivipaljand.

## Kaitstavad objektid

Valla aladel asub arvukalt muinaskalmeid. Alksnīši, Elvanči, Gulbīši ja Maskati muinaskalmed on regionaalsete arheoloogiamälestistena kaitse all. Riikliku kaitse all on  Gulbīši ohvrikivi. Looduskaitse all on Vējaslota männid, Grubuļpriede, Kaķi mänd, Dori kuusega kask, Vecrāmnieki jalakas, Vecrāmnieki mänd, Vīņaudi vaher, Vecknipi pärnad, Zvejnieki tarnamaa tamm, Jaunķiguļi tamm, Leimaņi tamm, Jaunennese tamm, Bērziņi mänd, Goperise kask, Knieri pärn, Daižase pärn, Brieži pärn, Zebiņi pärn, Esīte saar, Spēlnieki pärn, Šķetrase kasega tamm, Šķetrase mänd, Ratnieki pärn, Jurjānsi mälestustamm, Prauliņši mälestustamm, Pūkase pärn, Pūkase vaher, Pūkase tamm, Silgaiļi tamm, Breķeļi tamm, Skujiņase tamm, Pautiņi tamm, Ruķi tamm, Atvari ebatsuuga, Atvari mänd, Daibe mänd, Pagastiņi pärnad, Elvanči pärn, Daibese tamm, Zvejnieki männid, Buļļise sooviku nõialuuaga mänd, Laktiņi männid, Vēžulīča mänd, Vēži lahe tamm, Rāmnieki liivakivipaljand, Vecmājase pahaga mänd ja Čurmase elupuu. Valla põhjaosa asub Seda soo hoiualal, keskosa aga Ziemeļgauja kaitstaval maastikul, vald asub osaliselt ka Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 417 lätlast, 144 venelast, 7 valgevenelast, 6 ukrainlast, 3 poolakat ja 5 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Nikolai ratsaväekool

**Nikolai ratsaväekool** (vene keeles Николаевское кавалерийское училище) oli aastatel 1823–1923 tegutsenud keskastme sõjakool (vene keeles среднее военное училище). 

Kool asutati 1823. aastal Peterburis ja kooli võeti vaid aadlisuguvõsadest pärit noormehi. Kooli lõpetanud võisid saada kaadriratsaväelasteks.

Kool lõpetas tegevuse oktoobris 1917. 1921. aastal asutati kool uuesti Gelibolu linnas (tänapäeval Türgi alal), ent mõne aja pärast evakueeriti see Bela Crkva linna (tänapäeval Serbia alal), kus kool eksisteeris aastani 1923.

## Sõjakooli kasvandikke
*Carl Gustaf Emil Mannerheim (lõpetas 1899)
*Alexander von Kaulbars
*...
Plāņi

**Plāņi** on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonnas, Plāņi valla halduskeskus. Küla asub Vija jõe kaldal merepinnast 55 meetri kõrgusel, Riiast 148 ja endisest piirkonnakeskusest Strenčist 17 kilomeetri kaugusel.

Plāņis asub üks kahest Plāņi valla avalikust raamatukogust. Külas on Plāņi bussipeatus. 

Plāņit on kirjalikult esmamainitud 1676. aastal. Toona rajasid Oxenstiernad Plāņi, Strēli ja Sēpuri talu juurde uue mõisa. Küla kujunes mõisasüdame ümber. Aastail 2009–2021 kuulus küla Strenči piirkonda.
## Elanikkond


* 94 (1970)
* 149 (1979)
* 124 (1989)
* 171 (2000)

* 150 (2011)
* 129 (2016)
* 113 (2021)
* 105 (2025)


## Viited
Apollo (perekond)

**Apollo** (*Parnassius*) on perekond liblikalisi sugukonnast ratsulibliklased.

Perekonda kuulub ligi 50 liiki.

## Eesti liigid
**Parnassius mnemosyne* – mustlaik-apollo   
**Parnassius apollo* – punalaik-apollo – elas Eestis veel vähemalt 19. sajandil

## Viited

* Parnassius - Wikispecies
Balti Laevastiku Draamateater

**Balti Laevastiku Draamateater** (vene keeles Драматический театр Балтийского флота) on Balti laevastiku teater, mis tegutseb Venemaal Kroonlinnas.

Teater asutati 1930. aastal Kroonlinnas. Teater kandis tollal nime *Punalipulise Balti Mere Laevastiku teater*.

1940. aastal (24.augustist) kolis teater Kroonlinnast Tallinna. 1941. aastal, sõja puhkemise järel viidi teater Leningradi. Aastatel 1945–1947 tegutses teater taas Tallinnas. 1947. aastal kolis teater Läti NSV-sse Liepājasse. 1992. aastal kolis teater tagasi Kroonlinna.

## Teatri tuntud näitlejaid
*Leonid Golovko
*Jevgenija Tserebilko
*Valentin Arhipenko

## Viited

## Välislingid
*Teatri koduleht sotsiaalvõrgustikus VK
Jērcēni

**Jērcēni** on küla (*vidējciems*) Lätis Valmiera piirkonnas, Jērcēni valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 62 meetri kõrgusel, Riiast 124 ja endisest piirkonnakeskusest Strenčist 7 kilomeetri kaugusel.

Külas on rahvamaja, raamatukogu, postkontor ja apteek. Külas tegutseb puitmaterjaliga kauplev SIA "KR Jērcēni". Seal asub Jaunjērcēni bussipeatus. Külas asub Läti jämeduselt teine puu Kaņepesi põlistamm, millel kõrgust 17 meetrit ja mille ümbermõõt on 9,4 meetrit.

Küla kujunes endise Jērcēni mõisa (*Wolfahrtslinde*) juurde. 1560. aastal rajati sinna Ēvele mõisa karjamõis. 1562. aasta 10. juunil läänistas Poola kuningas Zygmunt II August Volmari linnuse ülemaks tõusnud Bernhard von Hoewelnile tänutäheks truuduse eest ulatuslikud maavaldused Volmarist Valga poole jäävas Évele (Wohlfahrt) kihelkonnas. Nende seas olid ka Jērcēni maad, mis toona kandsid nime *Gercenhof,* ja Jaunjērcēni maad. Hoewelnid asusid elama Jērcēni ja kasvatasid seal lambaid, seega andis rahvasuu tema elamisele nime Jeru māja (*Jääramaja*). Rootsi ajal läks küla Oxenstiernade valdusse. 

Vahepeal Palmstrauchide valduses olnud küla oli XIX sajandi alguses Jarmerstedtide valdusse, kes jagasid selle pooleks, rajades sinna Vecjērcēni ja Jaunjērcēni mõisa. Esimese neist ostsid Torklused, seejärel läks see Brömsenite valdusse ja 1852. aastal ostis selle H. Horvici nimeline arst. Teine mõis läks abielu teel Meckidele, seejärel Torklustele, Engelhardtidele, Loudonidele ja Bergidele. 1859. aastal ostsid mõisa Krüdenerid, kelle valdusse see jäi kuni võõrandamiseni. Nõukogude ajal oli küla kolhoosi „Ļeņina dzirkstele” keskasulaks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Strenči piirkonda. Varem loeti mõlema mõisa ümbruskonda ühiseks asulaks, kuid praeguseks on Vecjērcēni mõisa ümbruskond eraldatud iseseisvaks Vecjērcēni külaks.

Viis Jaunjērcēni mõisa pargis kasvavat pärna, üks tamm ja üks remmelgas on looduskaitse all. Jērcēni jääb  Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. Küla piiril kasvav Kaņepesi põlistamm on nii looduskaitse all kui ka hiiepaigana muinsuskaitse all.

## Elanikkond


* 43 (1970)
* 104 (1979)
* 257 (1989)
* 238 (2000)

* 164 (2011)
* 155 (2016)
* 120 (2021)
* 126 (2025)


## Viited
Toronto Peetri kirik

**Toronto Peetri kirik** on Kanadas Torontos tegutsev Kanada eestlaste luteri kirik.

Kirikut kasutab Toronto Peetri kogudus.
Yuli-Yoel Edelstein

**Yuli-Yoel Edelstein** (heebrea keeles יולי-יואל אדלשטיין, vene keeles Юлий Юрьевич Эдельштейн; sündinud 5. augustil 1958 Tšernivtsis) on Iisraeli poliitik. Ta oli aastatel 2013–2020 Knesseti spiiker.

Ta sündis aastal 1958 Tšernivtsis. Keskkooli lõpetas ta Kostromas. Seejärel õppis Kostroma Pedagoogilises Instituudis ja 1978. aastal astus Moskva Pedagoogilisse Instituuti.

## Isiklikku
Tema isa Georgi Edelstein on õigeusu vaimulik Kostroma oblastis ja endine dissident, vend Mihhail Edelstein on Vene kirjandusteadlane ja kriitik.
Esko Seppänen

**Esko Olavi Seppänen** (15. veebruar 1946 Oulu Soome – 6. detsember 2025) oli Soome poliitik, kes kuulus algul Soome Kommunistlikku Parteisse ja hiljem Vasakliitu.

Seppänen lõpetas 1969. aastal Helsingi Kaubanduskõrgkooli ökonomistina ja sai 1971. samas kõrgkoolis majandusteaduste kandidaadi kraadi.  Aastatel 1970–1987 töötas ta ajakirjanikuna Yleisradios. Pärast seda oli ta Eduskunna liige ning aastatel 1996–2009 Euroopa Parlamendi liige.

## Teoseid
*Esko Seppänen "Soome: Ida ja Lääne vahel", Eesti Raamat 1987
Tomski ülikool

**Tomski Riiklik Ülikool** (vene keeles Томский государственный университет) on riiklik ülikool Venemaal Tomski oblastis Tomski linnas. Ülikool asutati 1878. aastal ja on seetõttu Venemaa Aasia-osa vanim ülikool.

Ülikoolil on läbi ajaloo olnud mitmeid nimesid. Aastast 2013 kannab see vene keeles nime Национальный исследовательский Томский государственный университет (lühend ТГУ; võimalik tõlge 'Rahvuslik Uurimise Tomski Riiklik Ülikool').

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Linköpingi Ülikool

**Linköpingi Ülikool** (rootsi keeles *Linköpings universitet*) on ülikool Rootsis Linköpingis.

Ülikool asutati 1975. 

Seisuga 2015 töötas ülikoolis umbes 4000 inimest ja nendest üle poole õppejõud.

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Gans (aadlisuguvõsa)

**Gans** oli 16. sajandil alguse saanud Saaremaa aadlisuguvõsa. 

Gansi suguvõsa liikmed olid Kantsi (Ganzenhof, Muhu saarel) mõisnikud. Kantsi oli Ganside käes 1534-1654, siis sai selle Muhu koguduse pastor Lazarus Otgersi kaasavaraks. Hiljem oli Kantsi riigimõis, redutseeriti 1691.

1534 andis Johann Westphalen ühe maatüki Muhu saarel oma väimehele Peter Gansile, kellele see läänistati ordumeistri poolt, koos ühe saarega Väikeses väinas ja „Meckenen”iga.

## Suguvõsa põlvnemine
Genealoogiliselt on teada järgmiste isikute põlvnemine:
: I Jürgen Gans sai 1610 Taani valitsuselt 7 adramaad Muhu saarel, mis pärast Kantsi mõisaks nimetati (Ganzenhof), oli elus veel 1622
:: II poeg Jürgen, surnud enne 1670, Kantsi mõisnik 1645, tema pärijad müüsid Kantsi superintendent Johann Stegmannile, abikaasa Dorothea Knorring
::: III.1 tütar Barbara, abikaasa Valentin Reichardt, Nenu (Nenno) mõisnik 1645, surnud enne 1690; 1566 läks Nenu küla Valentin Reichardtile, kelle pärijate käes oli kuni 1730 (Pöide kihelkond, nagu Reina/Saltack?)
::: III. 2 tütar, abikaasa Lazarus Otgers, Muhu koguduse õpetaja

Lindi mõisnik Audru kihelkonnas Roloff Gans (1569) võib ka siia kuuluda. Abikaasa von Linten (Vana-Pärnu foogti Hans Lynnteni tütar), poeg Benedictus Gans, Lindi mõisnik, tütar Helena, abielus Gossen von Linteniga, Seli mõisnikuga, oma ema vennaga)

## Kasutatud allikad
*http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000345,00495.html?prozent=
Kakogawa

**Kakogawa** (jaapani 加古川) on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris. Asub Kōbest läänes.

Linn asutati praegusel kujul 15. juunil 1950 mitme omavalitsuse liitmise teel. 

Linnas asub Kakurin-ji templikompleks.

## Viited

## Välislingid

*http://www.city.kakogawa.lg.jp/
Jakob Bernhard von Gahlen

**Jakob Bernhard von Gahlen** (1678–1710), Kaali mõisnik.

1697. aastal oli ta Carl Gustaf Skytte jalaväerügemendis seersant. 1703 Osten-Sackeni Saaremaa maamiilitsapataljoni kapten, suri katku.

Vanemad Friedrich von Gahlen (1647–1702) maanõunik, Kaali mõisnik, ja Gerdruta Elisabeth von Wedberg (surnud 1697).

Abikaasa alates 23. juunist/4. juulist 1703 Kangruseljal Apollonia von Redkenhof, suri 1710 katku.

Tütar Elisabeth Beata von Gahlen (surnud Kaalis 19/30. novembril 1734), Kaali pärija, abiellus Anton von Vietinghoffiga (1686–1758), nende poeg, Saaremaa konsistooriumi assessor Friedrich von Vietinghoff (1728–1808) oli Kaali mõisnik.
## Viited

## Välislingid
*Essen, Nicolai von: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, Tartu 1935,
Otto von Gahlen

**Otto von Gahlen** (1666–7/18. detsember 1727 Kaali), Kaali mõisnik.

Ta oli Rootsi kolonelleitnant, 1708-1722 Venemaal sõjavangis. 

Osten-Sackeni maamiilitsa pataljoni kapten 1703, kapten 1706, 28. septembril (rootsi kalender?) Liesna jõel vangi võetud, pöördus tagasi 1722, 5/17. juunil 1722 kolonelleitnandina erru lastud. 10/21. mail 1710 määras Saaremaa maapealik Kaali mõisa temale, kuna kõik tema vennad olid ilma meessoost pärijateta surnud. Annetas Püha kirikule punasest kalevist altarikatte oma Siberi vangistusest pääsemise mälestuseks. Tema lesk mõrvati päise päeva ajal ühe sakslase, David Schwarcki poolt. 

Vanemad Friedrich von Gahlen (1647–1702) maanõunik, Kaali mõisnik ja Gerdruta Elisabeth von Wedberg (surnud 1697).

Abikaasa Ursula Gerdruta von Berg (surnud Kaalis 26. novembril/7. detsembril 1729), mõrvatud.

Ta oli viimane meessoost Gahlen.
Hans Derfeld

**Hans Derfeld** (**Hans Derfelt**), Tartu kodanik ja suurgildi liige 16. sajandil.

Esineb 1547. aastast (laupäeval pärast palmipuudepüha) kuni 10. juunini 1553 allikates kolmel korral, võib olla Derfeldenite suguvõsa esiisa.

## Välislingid
*Liivimaa
*Saaremaa
Ellamaa raba (Kehtna vald)

**Ellamaa raba** on Raplamaal Kehtna vallas asuv raba. 

Raba on koos lähedal asuva Mukri sooga võetud kaitse alla (Mukri maastikukaitseala).
Võidu tänav (Rakvere)

**Võidu tänav** on tänav Rakveres, pikkusega 1889 meetrit. 

Läänes piirneb tänav Südalinna ja Lilleküla linnaosaga, idas Kurikaküla ja Kukeküla linnaosaga.

## Hoonestus
Aadressil Võidu tänav 4 asus Rakvere Ringkonnakohus. 

Aadressil Võidu tänav 67 asuvad Rakvere Reaalgümnaasium ja Rakvere kunstmurustaadion. Tänava äärde on rajatud nii korrus- kui ka pereelamuid, samuti ärihooneid. 

## Ajalugu
Varem kandis lõik linna põhjaosas asuvast raudtee ülesõidukohast Tallinna tänavani nime Vaksali tänav ning sealt lõuna poole jäi Aleksandri tänav. Kahest tänavast moodustati Võidu tänav 27. aprillil 1939.

Võidu tänav 19 asus kino "Union" (hilisema nimega "Lembitu") hoone.

1934. aastal valmis aadressil Võidu 67 puidust Rakvere katoliku kirik. Kogudus aeti 1950. aastast hoonest välja ja seda kasutati edaspidi internaadi ja elamuna ning kirikuhoone lammutati viimaks 1973. aastal.

Eesti NSV ajal nimetati 1. juunil 1950 Võidu tänav Johannes Lauristini tänavaks ja aastatel 1950–1991 kandis tänav Johannes Lauristini nime.

## Viited
Voorimehe tänav (Pärnu)

**Voorimehe tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav algab Tallinna maanteelt ja suundub loodesse. Tänav ristub Kana, Mihkli, Mari, Kadri tänava, Voorimehe põigu, Jaani, Nurme, Lubja, Hobuse tänavaga ja lõppeb Rõugu ja Lille tänava kohtumiskohas.

## Ajalugu
Tänava ajalooline saksakeelne nimi on *Fuhrmannstraße*.

## Pildigalerii

Voorimehe, Pärnu.jpg|Voorimehe algus
Voorimehe, Pärnu 2.jpg|Voorimehe, tänava lõpust
Voorimehe 15b, Pärnu.jpg|Voorimehe 15b
Vaksali tänav (Viljandi)

**Vaksali tänav** on tänav Viljandis.

Tänav saab alguse Vabaduse platsilt, ristub Kaalu, Hariduse, Vana-Vaksali, Paala tee, Köstri, Kalevi, Riia maantee, Itaalia, Tehnika, Vene, Pärnu maantee ja Vabriku tänavaga ning lõpeb Viljandi raudteejaama juures.
Tänava pikkus on 1651 m.

Tänava lõik algusest kuni Pärnu maanteeni on osa Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maanteest.

Vaksali 4 asub Martin Kleini monument.
 
Vaksali tänaval asuvad
*Viljandi Spordihoone, Vaksali tänav 4
*teater Ugala, Vaksali tänav 7
*Maxima X kauplus, Vaksali 11
*Viljandi Leinamaja, Vaksali 14
*Viljandi raudteejaam, Vaksali tänav 44.

## Galerii

Viljandi teater Ugala.jpg|Ugala teatrihoone Vaksali tänav 7
House in Viljandi 1.JPG|Elamu Vaksali tänav 12
Old house in Viljandi.JPG|Elamu Vaksali tänav 22
Viljandi raudteejaam 2.jpg|Viljandi raudteejaama peahoone Vaksali tänav 44
Kõrvalhooned.JPG|Viljandi raudteejaama kõrvalhooned Vaksali tänav 44
House_in_Viljandi_4.JPG|Elamu Vaksali tänav 46
Klinke aed, Vaksali tn 4, Viljandi, u 1890.jpg|Klinke aed, Vaksali tänav 4, umbes 1890

## Ajalugu
Vaksali tänavat (tollal maanteed) on linnaplaanidel näha alates 18. sajandi lõpust. 1865. aastal kandis tänav Pärnu tänava nime. Praeguse nime sai tänav aastal 1924. 

Tallinna tänava ja Vaksali tänava (ajalooliselt Riia-Pärnu tee) vaheline maa-ala kuulus ajalooliselt Viljandi mõisale. Keskaegse Viljandi linna eeslinn võis asuda tõenäoliselt Tallinna tee ja Pauluse kiriku vahel. Frantsisklaste mungaordu Antoniuse vendade kabel koos eestlaste kalmistuga on oletuste järgi asunud selles piirkonnas, linnast lääne poole üle Tallinna tänava jäävaid maid kasutas mõis põldude ja heinamaana.

Vaksali tänav 4 asus Viljandis Klinke postijaam, mille rajas ja avas 1. detsembril 1859 sakslane Friedrich-Wilhelm Klinke. Postijaama alumisel korrusel töötas trahter, ülakorrusel olid numbritoad ning ka hästikorrastatud aed ja aiamaja. Klinke aed oli 20. sajandi algul Viljandis ka suvekontsertide korraldamise paik. 1903. aastast töötas Klinke aiamajas ministeeriumikool.

18. sajandi lõpus hakkas Viljandi mõis teeäärseid krunte müüma, Tallinna ja Vaksali tn ristmiku krundi ostis vene ortodoksi kogudus ja ehitas sinna 1847. aastal ajutise puidust Moskva patriarhaadi alla kuuluva apostliku õigeusukiriku Eelkäija Ristija Johannese auks. Kogudus asutati 1846. aastal. Algne kirik, mis asus Vaksali tänava alguses, lammutati 1959. aastal. 1967. aastal eraldati Riigipanga Viljandi osakonnale pangahoone ehituskrunt ning tühjale krundile, Vaksali tn 2 ehitati 1967. aastal tüüpprojekti järgi modernistlik T-kujulise põhiplaaniga kahekorruseline keldrikorrusega pangahoone. 1995. aastal sai kinnistu omanikuks Eesti Ühispank, kes renoveeris olemasoleva pangahoone oma Viljandi piirkonnakontoriks.

1910. aastal avati Vaksali tänaval Kantremaa kaheklassiline ministeeriumikool, mis nimetati 1918. aastal Viljandi Linna 3. Algkooliks.

## Viited
Vaikne tänav (Elva)

**Vaikne tänav** on tänav Elvas.

Tänav saab alguse Jaan Kärneri tänavalt, kust suundub kõigepealt lõunasse ja lõpuks edelasse. Tänavaga ristuvad Lootuse ja Puiestee tänav.

Tänav sai nime 1940. 19.07.1950 nimetati ümber Eduard Vilde tänavaks. 24. jaanuaril 1989 nimetati Eduard Vilde tänav tagasi Vaikseks tänavaks ja senine Vaikne tänav Nuti tänavaks.  

Aadressil Vaikne 39 asub Elva kalmistu.
Vambola tänav (Tartu)

**Vambola tänav** on tänav Tartus Tammelinna linnaosas.

Tänav algab Väike kaare tänavalt, suundub lääne-edelasse ja lõppeb Ludvig Puusepa tänaval. Tänava pikkus on umbes 190 meetrit.

Tänav sai nime 24. septembril 1923.
Vaksali tänav (Paide)

**Vaksali tänav** on tänav Paides.

Tänav saab alguse Pärnu tänavalt ja kulgeb lõunakagusse kuni Paide raudteejaamahooneni ja Jaama tänavani.

Tänav sai nime 1915.
Uus-Sadama tänav (Haapsalu)

**Uus-Sadama tänav** on tänav Haapsalus.

Tänav saab alguse Sadama tänavalt ja ristub Kaluri tänava, Holmi kalda, Väike-Viigi ja Lahe tänavaga.

Tänav sai nime 1934.
Tiigi tänav (Narva)

**Tiigi tänav** on tänav Narvas Kadastiku järve lõunaküljel. Tänav saab alguse Elektrijaama teelt ja suundub ida poole.

Tänav sai praeguse nime 27. septembril 1995, enne seda kandis see nime **Industrialnaja**.

## Viited
Suur-Sadama tänav

**Suur-Sadama tänav** on tänav Kuressaares.

Tänav saab alguse Suur-Põllu tänavalt ja suundub edelasse. Umbes 80 meetri pärast keerab tänav lääneloodesse (endises sihis kulgeb edasi Väike-Sadama tänav) ning siis umbes 40 meetri pärast uuesti edelasse (lääneloode poole kulgeb edasi Väike-Põllu tänav). Tänav ristub Suur-Põllu, Veski, Haigla, Töö tänava ja Suur-Sadama põiguga, pöörab siis lõunasse (edelasse läheb edasi Mere tänav), ületab Abaja tänava ning lõppeb Kuressaare jahisadama lähedal Tori tänavaga ristudes.

Tänav sai nime 1999. Kuni 29.10..1940 Konsul Oskar Vildenbergi tänav, alates 19.12.1940 Töö tänav.
Suur-Jõekalda tänav

**Suur-Jõekalda tänav** on tänav Pärnus Ülejõe ja Rääma linnaosas Pärnu jõe paremkaldal.

Tänav ristub Tallinna maantee ja Aru tänavaga.

Tänava pikkus on ligikaudu 468 meetrit.

## Ajalugu
Tänav sai praeguse nime 1987. aastal. Varasemad nimed on *Jõekalda tänav* ja saksakeelne *Rawassaarsches Flußufer* (eesti keeles *Rawassaare Jõekalda*).

## Pildigalerii

Parkla Suur-Jõekalda 10 ees.jpg|Parkla, Suur-Jõekalda 10 (roheline maja) ees
Suur-Jõekalda 10a,Pärnu.jpg|Suur-Jõekalda 10a
Siimu sild, vana sadam, Pärnu.jpg|7-korruseline maja Pärnu jõe ääres, Suur-Jõekalda 2/1
Kalev Annom

**Kalev Annom** (sündinud 21. märtsil 1952 Võrus) on eesti ajakirjanik.

Annom on majandusajakirjanik. Aastatel 1973–1988 töötas ta ajalehes Töörahva Elu ja 1988. aastast Võru Teatajas. Alates 20. maist 1992 on ta AS Võru Teataja juhatuse  liige.

Maist 1992 kuni jaanuarini 2010 ja uuesti alates märtsist 2010 on ta Võrumaa Teataja (varasema nimega Võru Teataja) peatoimetaja.
Aasta matkategelane

**Aasta matkategelane** on Eesti Matkaliidu (EML) aunimetus matkamise valdkonnas alates 1994. aastast.

Aasta matkategelase valimised toimuvad iga-aastasel matkajuhtide päevadel EML tegevliikmesorganisatsioonide esindajate poolt salajase hääletamise teel. Valimiste tulemuste kohta koostab häältelugemiskomisjon protokolli, mis tehakse teatavaks matkajuhtide päevadel ja mille kinnitab EML juhatus.
 
## Aunimetuse saanud
Põhiallikas: 
*1994 –	Toivo Kaselaid	
*1995 –	Pavel Rambak
*1996 –	Ingrid Kuligina		
*1997 –	Guido Leibur	
*1998 –	Pavel Rambak
*1999 –	Valdo Kangur
*2000 –	Valdo Kangur	
*2001 –	Levo Tohva
*2002 –	Anneli Mere
*2003 –	Tõivo Sarmet
*2004 –	Levo Tohva
*2005 –	Ivar Vilde
*2006 –	Jüri Kõiv
*2007 –	Levo Tohva
*2008 –	Jüri Kõiv
*2009 –	Katrin Pärnpuu
*2010 –	Raivo Plumer
*2011 –	Ingrid Kuligina	
*2012 –	Meelis Maidla	
*2013 –	Raivo Plumer	
*2014 –	Marilin Pehka
*2015 –	Kristjan-Erik Suurväli
*2016 – Margus Mändmets
*2017 – Üllar Põld
*2018 – Ingrid Kuligina
*2019 – Andres Karu
*2021 – Merle Ralmann
*2022 – Katrin Merisalu
*2023 – Erle Tüür
*2024 – Paula Solvak
*2025 – Raadiosaade "Jäljed Gloobusel"

## Vaata ka
*Aasta matkaja

## Viited
Kjartan Fløgstad

**Kjartan Fløgstad** (sündinud 4. juunil 1944 Norras Rogalandis Saudas) on uusnorra keeles kirjutav norra kirjanik. 

Fløgstad on õppinud Bergeni ülikoolis kirjandus- ja keeleteadust ning töötanud seejärel tööstustöölise ja meremehena. Tema esikteos on 1968. aastal ilmunud luulekogu "Valfart". Proosakirjanikuna debüteeris Fløgstad 1970. aastal, kui ilmus tema teos "Den hemmelige jubel".

Fløgstad läbimurdeteos oli töölisklassi elust rääkiv romaan "Dalen Portland", mis ilmus 1977. aastal. 1980. aastal ilmunud romaani "Fyr og flamme" peetakse üheks olulisemaks teoseks norra kirjanduses. Romaan räägib kolme põlvkonna näitel Norra tööstustööliste elust 19. sajandil.

Autori loomingut iseloomustab "segu rahvalikkusest ja intellektuaalsusest, teooriad kõrgest ja madalast, dogmavabadus ja sõltumatus, aristokraatlik vasakpoolsus, ja mis veel tähtsam, sõnamäng", ütleb Karl Ove Knausgård.

Eesti keeles on Fløgstad'lt ilmunud novell "Aken sadama poole" (tõlkinud Arvo Alas) samanimelises novellikogus (LR 6/7 1988).

## Tunnustus
* 1978 – Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind
* 1997 – Doblougi preemia

## Viited
Klikker

**Klikker** on elektrooniline nutivahend, mis võimaldab loengupidajal saada kuulajatelt loengu ajal kohest tagasisidet. Klikker on pult, millel on numbrite ja tähtedega märgistatud nupud. Loengupidaja esitab auditooriumile slaidil oleva küsimuse ja annab numbrite või tähtedega tähistatud vastusevariandid. Kuulaja otsustab, milline vastusevariant on õige või tema arvates kõige sobilikum, ja vajutab puldil vastavat numbrit või tähte. Pärast vastamist tekib slaidile diagramm, mis näitab, kuidas kuulajate vastused jagunesid. 

Klikkereid on hea kasutada arvuka kuulajaskonna puhul, sest see annab kuulajatele võimaluse loengus aktiivselt osaleda, sealjuures jäävad vastajad anonüümseks. Loengupidaja saab vastavalt vastuste diagrammile mõne olulise teema üle seletada. Klikkerite idee tõi Eestisse Inglismaal õppinud informaatikatudeng Kristjan Korjus.

## Viited
Riddarholmeni kirik

**Riddarholmeni kirik** (ka **Riddarholmi kirik**; rootsi keeles *Riddarholmskyrkan*) on kirik Rootsis Stockholmis Riddarholmeni saarel, Stockholmi kuningalossi kõrval. See kirik on ainus Stockholmis säilinud keskaegne kloostrikirik. Kuni 1950. aastani säilis traditsioon matta kirikusse kõik Rootsi kuningad: alates Gustav II Adolfist ja lõpetades Gustaf V-ga.

## Ajaloost
Kiriku vanimad osad on säilinud 13. sajandi lõpust. Algselt oli ehitis osa frantsisklaste kloostrist, mis asutati 1270. aastatel kuningas Magnus Aidaluku valitsusajal. Kirik ise valmis ajavahemikus aastail 1280–1300. Kloostri muud hooned lammutati 17. sajandil. 1807. aastal läks laiali kiriku kogudus ja kirik jäi kasutusse üksnes haua- ja mälestuskirikuna.

## Arhitektuur
Kolmelööviline kloostrikirikule iseloomulikult pika kooriruumiga gooti kirik on ehitatud punasest tellisest. Kiriku küljes on hilisemaid renessanssvormides matusekabeleid, mis on algsel kujul säilinud. Tänapäeval näha olev ažuurne tornikiiver on valurauast ja pärineb 1835. aastast, kui see püstitati varasema, Johan III ajal flaami arhitekti Willem Boy kavandatud renessansskiivri asemele.

Kiriku sisustuse moodustavad peamiselt hauatähised, seinte sokliosas on säilinud jälgi keskaegsetest seinamaalingutest.

## Viited
Aasta matkaja

**Aasta matkaja** on Eesti Matkaliidu (EML) aunimetus parimatele matkajatele. Aasta matkajat on valitud alates 1994. aastast.

Aasta matkaja valivad EMLi tegevliikmesorganisatsioonide esindajad salajasel hääletusel iga-aastastel matkajuhtide päevadel. Valimistulemuste kohta koostab häältelugemiskomisjon protokolli, mis tehakse teatavaks matkajuhtide päevadel ja mille kinnitab EMLi juhatus.
 
Aastatel 1986–1990 valiti **Eesti populaarseimat matkajat** ja 1991–1993 **aasta parimat matkasportlast**. 

## Aunimetuse saanud 1994. aastast
Põhiallikas: 
### Aasta matkaja
*1994 –	Edgar Haavik	
*1995 –	Tõivo Sarmet	
*1996 –	Guido Leibur	
*1997 –	Tõivo Sarmet
*1998 –	Helme Suuk
*1999 –	Tõivo Sarmet
*2000 –	Valdek Udris
*2001 –	Raivo Plumer
*2002 –	Tõivo Sarmet
*2003 –	Alar Sikk
*2004 –	Rain Lond ja Marko Kalve
*2005 –	Guido Leibur
*2006 –	Priit Joosu
*2007 –	Alar Sikk
*2008 –	Tõivo Sarmet
*2009 –	Heiki Hanso
*2010 –	Mikk Suursild
*2011 –	Raimo Laosma		
*2012 –	Timo Palo	
*2013 –	Villu Zirnask			
*2014 –	Priit Kuusk		
*2015 –	telesaate "Piire ületades" matkarühm
*2016 – 4 x 4 Reisid (automatkajate seltskond)
*2017 – Heini Räämet
*2018 – Andras Kaasik
*2019 – Katrin Merisalu
*2021 – Marie Saame
*2022 – Marie Saame
*2023 – Liisi Preedin

## Aunimetuse saanud enne 1994. aastat
Põhiallikas: 
### Eesti populaarseim matkaja
*1986 –	Mait Teesalu	
*1987 –	Guido Leibur	
*1988 –	Enn Käiss	
*1989 –	Tõivo Sarmet	
*1990 –	Tõivo Sarmet	

### Eesti parim matkasportlane
*1991 –	Tõivo Sarmet		
*1992 –	Valdo Kangur	
*1993 –	Rein Lepik	

## Vaata ka
*Aasta matkategelane

## Viited
Kordetamine

**Kordetamine** on hobuse treenimisviis, kus hobune on kinnitatud pika nööri külge ja täidab maas oleva ja nööri käes hoidva inimese käsklusi. Kordetamine on oluline nii noore hobuse kui ka kogenud looma treenimisviis, mis võimaldab õpetada hobust kuulama ja täitma häälkäsklusi ja jälgima kordetaja kehakeelt, aitab hobust harjuda sadulaga ja suulisega. Tavaliselt õpetatakse kordetamisel hobust tegema kõiki harjutusi, mida hiljem nõutakse ratsanikku kandvalt hobuselt.
Suurvürst Gediminase orden

**Suurvürst Gediminase orden** (leedu keeles *Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordinas*) on Leedu riiklik autasu (orden). 

## Ajaloost
Orden asutati 1928. Ordenit ei antud välja Leedu NSV ajal. Pärast Leedu iseseisvumist 1991. aastal hakati ordenit jälle välja andma.

Orden on nimetatud Leedu suurvürsti Gediminase järgi ning sellega autasustatakse Leedu kodanikke silmapaistva tegevuse eest tsiviil- ja avalikes ametites. Selle ordeniga võib austada ka välisriikide kodanikke. Ordenil on kujutatud Gediminase sambaid, mis on üheks Leedu rahvussümboliks.

## Ordeni järgud
Suurvürst Gediminase ordenil on 5 järku:

## Kavalere
* 2025 Ursula von der Leyen 
* 2023 Denõss Šmõhal
*Valerija Novodvorskaja (2008) 
*Ljudmila Aleksejeva (2008) 
*Ivars Godmanis (2008) 
*Javier Solana (2005) 
*Michael Clemmesen 
*Tarmo Kõuts (2004) 
*Kristiina Ojuland (2004)
*Marko Mihkelson (2004)
*Anders Fogh Rasmussen (2004) 
*Kōichirō Matsuura (2001) 
*Aleksandra Juozapėnaitė-Eesmaa (1999) 
*Regimantas Adomaitis (1997) 
*Irena Veisaitė (1995) 
*George Soros
*Mstislav Rostropovitš
*Juan Antonio Samaranch
*Edvard Beneš

## Ordeni sümboolika

Image:1st Class Order of the Lithuanian Grand Duke Gediminas.jpg|Suurrist
Image:2nd Class Order of the Lithuanian Grand Duke Gediminas.jpg|Komandöri Suurrist
Image:3rd Class Order of the Lithuanian Grand Duke Gediminas.jpg|Komandöririst
Image:4th Class Order of the Lithuanian Grand Duke Gediminas.jpg|Ohvitseririst
Image:5th Class Order of the Lithuanian Grand Duke Gediminas.jpg|Rüütlirist
Image:Order of the Lithuanian Grand Duke Gediminas - medal.gif|Medal


## Viited
Musta Kotka orden

**Musta Kotka orden** (saksa keeles *Schwarzer Adlerorden*) oli Preisi kuningriigi ja alates 1918. aastast on Preisi kuningliku perekonna kõrgeim autasu (orden). 

Ordeni asutas 18. jaanuaril 1701 Preisi kuningas Friedrich I. 

Ordenil on 1 klass. Ordeni märk on sinise emailiga Malta rist, mida kantakse keti või oranži suurpaela küljes koos rinnaskantava suure kuldtähega.

## Kavalere
*Aleksandr III
*Alexander von Benckendorff
*Katariina II
*Nikolai I
*Nikolai II
Väike õuduste pood

**"Väike õuduste pood"** (inglise "The Little Shop of Horrors") on USA 1960. aasta õudusfilm. Filmi režissöör ja produtsent on Roger William Corman ning stsenarist Charles B. Griffith. Filmi tootis Santa Clara Productions.
Põhjatähe orden

**Põhjatähe orden** (rootsi keeles *Nordstjärneorden*) on Rootsi autasu (orden), mida antakse tsiviilteenete eest.

Ordeni asutas 1748 Rootsi kuningas Fredrik I.

Aastast 1975 antakse ordenit välja vaid välismaalastele, kel on olulisi teeneid välissuhete arendamisel Rootsiga, ja Rootsi kuningliku perekonna liikmetele. 

Alates 1. jaanuarist 2023 antakse ordenit taas välja nii Rootsi kui ka välismaa kodanikele. 

## Klassid
Ordenil on viis klassi ja üks medaliklass.

* Komandöri suurrist
* I klassi komandöririst
* Komandöririst 
* I klassi rüütlirist
* Rüütlirist

## Kavalere
*Yoko Alender
*Toomas Asser
*Ene Ergma
*Sirje Helme
*Alexander von Benckendorff
*Paul-Eerik Rummo
*Anders Anton von Stiernman
*Eino Tamm
*Henrik Salum

## Kirjandus
*Gritzner, Maximilian. *Handbuch der Ritter- und Verdienstorden aller Kulturstaaten der Welt innerhalb des XIX. Jahrhunderts*. Auf Grund amtlicher und anderer zuverlässiger Quellen zusammengestellt. Leipzig: Verlagsbuchhandlung von J. J. Weber, 1893. Lk 476-479 https://archive.org/details/handbuchderritt00gritgoog/page/476.

## Välislingid
*Swedish Royal Court: Orders and medals. The Order of the Polar Star
Pöörise tänav

**Pöörise tänav** on tänav Tallinnas Mustamäel Kadaka asumis. Tänav on ligi 200 m pikkune.

Pöörise tänav sai nime 30. mail 2012.

## Viited
Rahvusvaheline Automaatjuhtimise Föderatsioon

**Rahvusvaheline Automaatjuhtimise Föderatsioon** (inglise *International Federation of Automatic Control*, lühend IFAC) on rahvusvaheline föderatsioon, mis hõlmab 52 rahvuslikku automaatjuhtimise komiteed (sh Eesti Rahvuslik Automaatjuhtimise Komiteed).

IFAC asutati 1957.

## Vaata ka
*Eesti Rahvuslik Automaatjuhtimise Komitee

## Välislingid
*IFACi koduleht
Kalka lahing

**Kalka lahing** () oli võitlus, kus ühel pool sõdisid Mongolite riigi väed Džebe ja Subutai juhtimisel ja teisel pool Vene vürstiriikide koalitsiooni ja nende liitlaste polovetside väed. Koalitsioonivägesid juhtisid Galiitsia-Volõõnia vürst Mstislav Mstislavitš (Julge) ja Kiievi suurvürst Mstislav III. Lahing toimus 31. mail 1223 Kalka jõe kallastel, tänapäeva Donetski oblasti territooriumil, Ukrainas ja see lõppes mongolite võiduga.

Pärast mongolite invasiooni Kesk-Aasiasse ja sellele järgnenud Horezmi Impeeriumi kokkuvarisemist tungisid mongoli väed Džebe ja Subutai juhtimisel edasi lääne poole. Džebe kirjutas mongolite valitsejale, Tšingis-khaanile, paludes luba, et jätkata oma vallutusi veel mõni aasta ja pärast seda ühineda Kaukaasia kaudu peavägedega. Tšingis-khaani vastust oodates tungisid mongolid Gruusiasse, kus nad laastasid maad ja haavasid raskelt nende kuningat Lasha Giorgi. Tšingis-khaan andis loa edasisteks vallutusteks ja mongolid liikusid läbi Kaukaasia, lüües Gruusia-Armeenia ühisvägesid ja seejärel ka polovetse. Polovetside khaan Köten põgenes mongolite eest oma väimehe, Galiitsia vürst Mstislav Julge juurde ja kutsus ta appi, et võidelda koos mongolite vastu. Mstislav Julge kutsus sõjakäigule ka Kiievi suurvürsti Mstislav III ja teised vene vürstid.

Teada on, et arvuliselt ületasid vene väed mongolite oma kordades, kuid neil puudus ühtne juhtimine ja ka võitlejate lahingukogemuse poolest jäid nad vastasele alla. Esimesel kokkupõrkel lõid vene ühendväed mongolite järelväge. Mitu päeva jälitas vene vägi mongoleid, kes teesklesid põgenemist, selle tulemusena hajusid vene vürstide družiinad laiali. Taandunud kuni Kalka jõeni, peatusid mongolid ja võtsid sisse lahingupositsioonid. Vürstid pidasid nõu, kuid ühist sõjaplaani kokku ei lepitud ega ühist juhti ei määratud. Jälitajate juhtgrupp, Mstislav Julge ja tema polovetsidest liitlased, ründasid  mongoleid, kuid nad löödi tagasi. Polovetsid põgenesid ja venelaste rindejoon lagunes. Järgnenud segaduses said mitmed vürstid lüüa ning Kiievi Mstislav, kes ei jõudnudki lahingusse sekkuda, jäi kindlustatud laagrisse. Kiievlased kaitsesid end laagris kolm päeva ja andsid lõpuks alla, kui piirajad olid lubanud suurvürstil koos oma meestega turvaliselt lahkuda. Kui kiievlased olid alistunud, tapsid mongolid Kiievi Mstislavi ja tema mehed. Mstislav Julge ja Köten põgenesid ja mongolid suundusid tagasi Aasiasse, kus nad ühinesid Tšingis-khaani põhijõududega. Kummagi poole inimkaotused pole teada. Vene leetopissid hukkunute arvu ei teata. Ainuke arvuline hinnang, "enam kui 100 000", pärineb Läti Henrikult, kuigi see oli tõenäoliselt üle hinnatud.

## Viited

## Allikad
* Richard Gabriel, Subotai The Valiant: Genghis Khan's Greatest General. Praeger Publishers 2004
* Leo de Hartog, Genghis Khan: Conqueror of the World. I.B.Tauris, 1989
* Каргалов В. В. Внешнеполитические факторы развития феодальной Руси.  М.: Высшая школа, 1967
* David Nicolle, Viacheslav Shpakovsky, Kalka River 1223: Genghiz Khan's Mongols Invade Russia, Oxford: Osprey publishing, 2001
* Henriku Liivimaa kroonika XXVI, 1. Tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel, Tallinn, 1982
Kanada Kuninglik Selts

**Kanada Kuninglik Selts** (inglise *Royal Society of Canada*, lühend RSC) on Kanadas tegutsev riiklik organisatsioon (teaduste akadeemia), millel on Kanadas juhtiv roll teaduse ja hariduse toetamisel ja nendega seotu uurimisel.

RSC kuulub umbes 2000 akadeemikut (koos välisriikide ja auakadeemikutega).

RSC asutati 1882 John Douglas Sutherland Campbelli eestvõttel.

## Välislingid
*RSC koduleht
Rahvuslik Teaduste Akadeemia

**Riiklik Teaduste Akadeemia** (inglise keeles *National Academy of Sciences*, lühend **NAS**) on Ameerika Ühendriikide juhtiv teadusorganisatsioon (teaduste akadeemia).

NAS moodustati 3. märtsil 1863.

Tänapäeval on NAS-is umbes 2200 tegevakadeemikut ja üle 400 välisriigi akadeemiku.

## Eestlastest või Eesti päritolu liikmeid
* Svante Pääbo
* Alar Toomre
* Endel Tulving
* ...

## Vaata ka
* Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia
* Ameerika Filosoofiaselts

## Välislingid
* NASi koduleht
Turkish Airlinesi lend 6491

**Turkish Airlinesi lend 6491** (TK6491/THY6491) oli MyCargo Airlinesi ja Turkish Airlinesi vahendatud lend, mis pidi Hongkongist Biškeki kaudu Istanbuli jõudma. 16. jaanuaril 2017 juhtus lennukiga Boeing 747-412F Manasi rahvusvahelises lennujaamas maandumisel õnnetus. Vähemalt 38 inimest sai surma, neljast pardal olnud meeskonnaliikmest ei pääsenud eluga mitte keegi.

## Viited
Ricardo Piglia

**Ricardo Emilio Piglia Renzi** (24. november 1941 – 6. jaanuar 2017) oli Argentina kirjanik.

Eesti keeles tema teoseid seni ilmunud ei ole.

2001. aastal lavastas Marcelo Piñeyro tema teose "Plata Quemada" põhjal samanimelise filmi (inglise keeles "Burnt Money"). Film võitis mitu rahvusvahelist filmiauhinda.

## Tunnustus
* 2011 Rómulo Gallegose auhind
Carl Gustav von Wahl

**Carl Gustav von Wahl** (28. august 1766 Pangodi – 29. juuli 1825 Põltsamaa) oli Liivimaa mõisaomanik.

Pärast kooliaega Tartus õppis ta aastatel 1785–1788 oma isa kõrvalt mõisavalitsemist Nēķina mõisas, kus isa oli sel ajal rentnik. 
Edaspidi oli Carl Gustav von Wahl ka ise mitme mõisa rentnik. 1804. aastast kuni surmani rentis ta Põltsamaa mõisa, lossi selle omanikelt Bobrinskitelt ning hiljem Gagarinitelt alates 1804. aastast kuni oma surmani. Sel ajal olevat ta oma tegevusega kogunud rohkelt usaldust ja tuntust. Ühtlasi oli ta pikka aega Põltsamaa kihelkonnakiriku eestseisja.

Ta oli ka mitme mõisa omanik. 1811. aastal omandas ta pandilepinguga Kavastu mõisa ja ostis selle 1818. aastal, samal aastal ostis ka Pajusi, 1821 Kaave ja 1824 Tapiku mõisa. Kaave mõisa müüs ta hiljem maha.

## Järglased
Carl Gustav von Wahl oli abielus kaks korda ja kahe abikaasaga sai Carl Gustav kokku 14 last. Esimene naine Henriette, sünd Edwards (1782–1810), suri pärast kuuenda lapse sündi, teine abikaasa, Martha, sünd Bates (1792–1865), sai kaheksa last. Lisaks oma perekonnale, hoolitses ta ka õe viie orvuks jäänud lapse eest. 
*Otto Alexander Karl von Wahl (1803–1844), Kavastu mõisa pärushärra
*Eleonore Maria (1804–1845)
*Eduard von Wahl (1805–1857)
*Karl Georg von Wahl (1806–1876)
*Alexei von Wahl (1808–1866)
*Henriette Emilie (1810–1826)
*Wilhelm Gustav von Wahl (1812–1890)
*Alexander (1814–1817)
*Auguste Elisabeth (1815–)
*Georg Heinrich (1817–1820)
*Marie (1818–1820)
*Dorothea (1819) 
*Gottlieb Christian Otto von Wahl
*Sophie Juliane (1824–1917)

Tema kahest abielust sündinud 14 lapsest hargnesid mitmed Wahlide liinid: Kavastu, Pajusi-Tapiku, Tapiku, Lustivere, Päinurme, Sürgavere ja Maramaa-Anne.

## Viited

## Kirjandus
*Ena von Harpe. Carl Gustav v. Wahl. – Erlebtes Livland: Die Familie v. Wahl 1795–1993. Weißenhorn 1995, lk 35–43.
Korporatsioon Nevania

**Nevania** oli Peterburis 1847. aastal asutatud baltisaksa üliõpilaskorporatsioon. Selle liikmed olid Peterburi kõrgkoolides õppinud peamiselt sakslastest üliõpilased.

Suurem osa liikmetest pärines Venemaa keisririigi Läänemere kubermangudest (Eestimaa, Liivimaa, Kuramaa), vähem oli liikmeskonnas mujalt pärit üliõpilasi, sealhulgas oli ka üks Belgiast pärit tudeng.

Nevania suleti 1917. aastal.

## Viited

## Kirjandus
**"Album Nevanorum 1847–1908"*. Koostanud Erich Hesse. 2. trükk. Tartu 1909. 232 lk
Saarimaa Ülikool

**Saarimaa Ülikool** (saksa *Universität des Saarlandes*) on ülikool Saksamaal Saarimaa liidumaal Saarbrückeni ja Homburgi linnas; ühtlasi ainus selle liidumaa ülikool.

Ülikooli asutasid Prantsusmaa võimud 1948. aastal Homburgi linnas (enne 1957. aastat ei kuulunud see linn Saksamaa Liitvabariiki). 

Tänapäeval õpib ülikoolis umbes 15 000 üliõpilast.

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Subutai

**Subutai**, ka **Sübedei** (klassikalises mongoolia keeles: Sübügätäi või Sübü'ätäi, uuemas mongoolia keeles: Сүбээдэй, *Sübedei* 1175–1248) oli mongoli väejuht ja üks peamisi Tšingis-khaani, Ugedei-khaani ja Batu-khaani strateege. 

Tema ettevalmistused sõjakäikudeks olid põhjalikud, alustades spioonide saatmisest vaenlase maale kuni soodsa lahingupaiga valikuni vahetult enne kokkupõrget.

Subutai hindas alistatud rahvaste insenere ja nende saavutusi sõjatehnikas. Ta kasutas insenere ja nende loodud vahendeid (piiramismasinad, katapuldid) oma sõjakäikudel. Tänu ülevõetud oskustele ja ratsaväe kiirele manööverdamisvõimele alistasid mongolid Hiinast Euroopasse ulatuva territooriumi. Subutai oli osaline Hiina, Horezmi, polovetside, alaanide, Gruusia ja mitme Vene vürstiriigi alistamisel ning tema juhtimisel võideti Euroopas Poola, Ungari ja Saksa ordu. 

## Viited
Doris Bures

**Doris Bures** (sündinud 3. augustil 1962) on Austria poliitik, alates 2. septembrist 2014 Austria Rahvusnõukogu president (parlamendi spiiker). 

Ta oli alates 8. juulist 2016 kuni 26. jaanuarini 2017 koos Karlheinz Kopfi ja Norbert Hoferiga Austria presidendi kohusetäitja. Ta kuulub Austria Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse ja on juhtinud mitut ministeeriumi. 

8. juulil 2016 sai eelmise presidendi Heinz Fischeri ametiaeg läbi ning kolm Rahvusnõukogu presidenti võtsid tema kohustused üle. 
4. detsembril 2016 valiti uueks presidendiks Alexander Van der Bellen, kes vannutati ametisse 26. jaanuaril 2017.
Smolnõi instituut

**Smolnõi instituut** (vene keeles *Смольный институт*) on Venemaal Peterburis asuv klassitsistlik hoone. Hoone on arvele võetud kultuurimälestisena. Hoone on tuntud eeskätt seoses 1917. aasta oktoobrirevolutsiooniga, kui seal asus bolševike staap ja revolutsiooni järel ka riigi valitsus.

Hoone ehitati mitte hiljem kui 1806. aastal Giacomo Antonio Domenico Quarenghi projekti järgi. Enne 1917. aastat kasutas hoonet õppeasutus Õilsate Aadlineiude Smolnõi Instituut (vene keeles *Смольный институт благородных девиц*). Selle õppeasutuse järgi kutsutakse hoonet Smolnõi instituudiks.

Tänapäeval on hoone Peterburi kuberneri residents. Hoones on ka muuseum.

## Välislingid
Reseedalised

**Reseedalised** (*Resedaceae*) on õistaimede sugukond kapsalaadsete (*Brassicales*) seltsist.

Sugukonda kuulub ligikaudu 8 perekonda kokku umbes 100 liigiga. 

Eestis on esindatud perekond reseeda (*Reseda*).
Fenno-Ugria Noored

**Fenno-Ugria Noored** (ka **FUN**) oli Eestis tegutsev soome-ugri teemadest huvitatud noorte seltsing, mis asutati 2013. aastal. Üheks Fenno-Ugria Noorte ülesandeks oli tagada soome-ugri liikumise järjepidevus Eestis. Selleks korraldati soome-ugri noorteprojekte ja kultuuriüritusi ning tehti koostööd erinevate soome-ugri organisatsioonidega nii Eestis (näiteks Fenno-Ugria Asutusega) kui ka teistes riikides. 2019. aasta lõpus asutas seltsing oma tegevuste toetamiseks mittetulundusühingu Hõimulõimed. 

Seltsing oli rahvusvahelise Soome-Ugri Rahvaste Noorte Assotsiatsiooni MAFUN liige.

## Tegevused
Fenno-Ugria Noorte olulisemate tegevuste hulka kuulusid:

* MAFUN-i kongressi korraldamine Tartus 2015. aastal;
* Kaasalöömine 34. Rahvusvahelise soome-ugri üliõpilaste konverentsi IFUSCO korraldamisel Tartus 2018. aastal;
* Soome-ugri koomiksite rändnäituse tõlkimine ja levitamine Eestis alates 2019. aastast.

### Ansambel Kännu Peal Käbi

Fenno-Ugria Noorte liikmed olid tegevad ka ansamblina Kännu Peal Käbi, mille repertuaaris on laulud soome-ugri keeltes. Ansambel salvestas 2018. aasta kevadel kolm Heinike Heinsoo eesti keelest vadjandatud laulu ning on üles astunud vadja kultuuri tutvustavatel üritustel. 2019. aasta lõpus lisandus vadjakeelsete laulude repertuaari Heinike Heinsoo tõlgitud versioon jõululaulust "Püha öö" (vadja keeles "Pühä üü") ning 2020. aasta aprillis töötlus vadja rahvalaulust "Tulkaa, tüttäred, tulõllõ". 

2018. aasta sügisel tegi Kännu Peal Käbi komikeelse versiooni ansambel Ummamuudu loost "Kõnõtraat (tõlke pealkiri "Сёрникутан"). Lugu leidis vastukaja ka Komi Vabariigis, kus seda mainis kohalik uudistekanal Ö-net.

Ansambel Kännu Peal Käbi esines 2018. aasta hõimupäevade Tartu peakontserdil Eesti Rahva Muuseumis valdavalt läänemeresoome rahvalaulude kavaga. Ansambel on esinenud ka Tartus (2018) ja Viinis (2019) toimunud rahvusvahelistel soome-ugri üliõpilaste konverentsidel IFUSCO.

## Viited

## Välislingid
* Fenno-Ugria Noored Facebookis
* Fenno-Ugria Noored Instagramis
* Fenno-Ugria Noored / Hõimulõimed blogi
Ülerahu

**Ülerahu** on Lääne maakonda Haapsalu linna territooriumile jääv 0,48 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 434 meetrit.

Rahu jääb Väinamere hoiuala Väinamere saarte sihtkaitsevööndisse.

Saare koordinaadid on .

## Vaata ka
*Alarahu

## Välislingid
*
Väike Pihlakare

**Väike Pihlakare** on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Salinõmme küla alal Soonlepa lahes Hiiumaa laidude maastikukaitseala koosseisus asuv 0,23 hektari suurune saar (kare). Saare rannajoone pikkus on 211 meetrit.

Väikesest Pihlakarest 100 meetrit kagus asub Suur Pihlakare. Saar ise asub 400 meetri kaugusel Salinõmme poolsaarest. Saar on liivase pinnamoega.

Kare koordinaadid on .

## Välislingid
*
Väike Härjamaa

**Väike Härjamaa** (ka *Väike-Härjamaa*) on 0,62 hektari suurune saar Väinameres, halduslikult Lääne maakonnas Haapsalu linnas Matsalu rahvuspargi alal. Saare rannajoone pikkus on 454 meetrit. Väikese Härjamaa kõrval 500 meetrit läänes on Suur Härjamaa.

Saare koordinaadid on .

## Välislingid
*
Küll-laid

**Küll-laid** on Pärnu maakonnas Kihnu vallas Kihnu väinas asuv 0,59 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 414 meetrit.

Küll-laid asub 50 meetrit Küllisäärest lõunas, laiust 150 meetrit põhja pool asub Tallukrava saar.

Laid on pikliku kujuga, seal kasvab rohttaimestikku ja võsa.

Laid kuulub Kihnu laidude looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

Laiu koordinaadid on .

## Välislingid
*
Nurmeniidi nina

**Nurmeniidi nina** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Rahuste külas asuv maanina. Nurmeniidi nina piirab Kaunispe rand. 

Nurmeniidi nina ja Pärtlinina vahele jääb Pärtli lõpe.
Pakri neem

**Pakri neem** on Harju maakonnas Paldiskis Pakri poolsaare tipus asuv neem. 

Neemel asub Pakri pank. Neeme lähedal asub Pakri juga.


Vaade Pakri neemele.jpg|Vaade Pakri neemele (september 2006)
Pakri neem 3 - OlariPilnik.jpg|Pakri neem 2023. aastal
Möldri nina

**Möldri nina** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Möldri külas asuv maanina. 

Maanina koordinaadid on .
Merise nina

**Merise nina** (ka *Merise neem*) on Saare maakonnas Saaremaa vallas asuv maanina. 

Maanina koordinaadid on .