open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Brasiilia suursaatkond Tallinnas

**Brasiilia suursaatkond Tallinnas** on Brasiilia diplomaatiline esindus (suursaatkond)  Tallinnas. Suursaatkond avati suvel 2011. 

## Vaata ka
*Eesti suursaatkond Brasílias
*Brasiilia suursaadik Eestis

## Viited
Bulgaaria suursaatkond Tallinnas

**Bulgaaria suursaatkond Tallinnas** oli Bulgaaria diplomaatiline esindus (suursaatkond) Tallinnas. Suursaatkond tegutses 2008–2011. Tänapäeval katab Bulgaaria Eestit oma Helsingis asuvast suursaatkonnast. 

Ka Eestil oli oma suursaatkond Bulgaarias Sofias. See tegutses 2006–2012.

## Vaata ka
*Eesti suursaatkond Sofias
*Bulgaaria suursaadik Eestis

## Viited
Dörverden

**Dörverden** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Verdeni kreisis. Valla pindala on 83,29&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 8964 inimest. Vald asub Weseri paremkaldal, umbes 8&nbsp;km Verdenist lõunas ja 40&nbsp;km Bremenist kagus.

Dörverden kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Verdeni piiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik piiskopkond Verdeni vürstkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris vürstkonna üürike Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti vürstkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal – liidendas vürstkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Dörverdenist, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa .

## Viited

## Välislingid

* www.doerverden.de
St Francis Bay

**St Francis Bay** (afrikaani keeles **St. Francisbaai**) on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Kouga vallas. St Francis Bay asub India ookeani rannikul.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli St Francis Bay elanikest mustanahalisi aafriklasi 51,23%, valgeid 26,07%, värvilisi 21,71%, India või Aasia päritolu inimesi 0,22% ja teisi 0,77%. Koosa keelt pidas emakeeleks 39,39% inimesi, afrikaani keelt 32,72%, inglise keelt 21,71%, suulu keelt 1,22% ja sotho keelt 1,00%.

11. novembril 2012 hävis St Francis Bays tulekahjus 76 maja.

## Galerii

South Africa-St Francis-canals01.jpg
St Francisbaai.JPG


## Viited
Valgevene suursaatkond Tallinnas

**Valgevene suursaatkond Tallinnas** on Valgevene diplomaatiline esindus (suursaatkond)  Tallinnas, Magdaleena tänav 3b. 

Suursaatkond avati 2010. Enne seda tegutses Tallinnas Valgevene peakonsulaat. 

Valgevenes Minskis on Eesti suursaatkond.

## Vaata ka
*Eesti suursaatkond Minskis
*Valgevene suursaadik Eestis

## Viited
Taani suursaatkond Tallinnas

**Taani suursaatkond Tallinnas** on Taani diplomaatiline esindus (suursaatkond)  Tallinnas. Suursaatkond asub aadressil Wismari tänav 5.

Tegutseb ka Eesti suursaatkond Kopenhaagenis.

Enne teist maailmasõda asus Taani Kuningriigi saatkond Helsingis, Tallinnas tegutses konsulaat ja aastatel 1918–1929 konsul Jens Christian Johansen aadressil Uus tänav 14.

## Vaata ka
*Eesti suursaatkond Kopenhaagenis
*Taani suursaadik Eestis

## Viited
Kirchlinteln

**Kirchlinteln** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Verdeni kreisis. Valla pindala on 174,17&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 9990 inimest. Selle keskne küla asub umbes 6&nbsp;km Verdenist idas ja 40&nbsp;km Bremenist kagus. Seda ümbritseb Lintelni geest (ka *Verdeni nõmm*) kus on valdavalt metsad, künkad, nõmm ja väikesed külad. Viimastel aastakümnetel on paljud inimesed otsustanud ehitada oma kodu Kirchlintelnisse või osta selles piirkonnas vanu maju maalilise maastiku ja selle asukoha tõttu Bremeni ja Hannoveri lähedal.

Kirchlinteln kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Verdeni piiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik piiskopkond Verdeni vürstkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Kirchlintelnist, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.

## Valla allüksuste struktuur

Neil küladel on vanemad.

## Viited

## Välislingid

* www.kirchlinteln.de
Hiina suursaatkond Tallinnas

**Hiina suursaatkond Tallinnas** on Hiina diplomaatiline esindus (suursaatkond)  Tallinnas. 

Suursaatkond avati 1992.  ja asub aadressil Narva maantee 98, Juhkentali tänav 21 asub Hiina Rahvavabariigi Suursaatkonna Majandus- ja kommertsbüroo.

Tegutseb ka Eesti suursaatkond Pekingis.

## Vaata ka
*Eesti suursaatkond Pekingis
*Hiina suursaadik Eestis

## Viited
Hispaania suursaatkond Tallinnas

**Hispaania suursaatkond Tallinnas** on Hispaania diplomaatiline esindus (suursaatkond)  Tallinnas, Liivalaia tänav 13. Suursaatkond avati märtsis 2004.

Tegutseb ka Eesti suursaatkond Madridis.

Enne teist maailmasõda asus Hispaania saatkond Helsingis, Tallinnas tegutses konsulaat ja konsul R. Karik Kinga tänav 3-1.

## Vaata ka
*Eesti suursaatkond Madridis
*Hispaania suursaadik Eestis

## Viited
Portugali suursaatkond Tallinnas

**Portugali suursaatkond Tallinnas** oli Portugali diplomaatiline esindus (suursaatkond) Tallinnas. See tegutses 2006-2012. Tänapäeval katab Portugal Eestit oma Helsingis asuvast suursaatkonnast.

Tegutseb ka Eesti suursaatkond Lissabonis.

## Vaata ka
*Eesti suursaatkond Lissabonis
*Portugali suursaadik Eestis

## Viited
Põhja-Makedoonia Suursaatkond Tallinnas

**Põhja-Makedoonia suursaatkond Tallinnas** on Põhja-Makedoonia diplomaatiline esindus (suursaatkond) Tallinnas. Suursaatkond avati 2010. Enne seda tegutses Tallinnas aastast 2007 madalam diplomaatiline esindus.

Eestil pole oma suursaatkonda Põhja-Makedoonias. Suursaadik resideerib Budapestis.

## Vaata ka
*Põhja-Makedoonia suursaadik Eestis

## Viited
Tomer Hemed

**Tomer Hemed** (heebrea keeles תומר חמד‎; sündinud 2. mail 1987 Kiryat Tiv'onis) on Iisraeli jalgpallur, kes mängib ründajana Austraalia kõrgliiga klubis Western Sydney Wanderers ja Iisraeli jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri 2005. aastal Maccabi Haifas. 2011. aastal liitus ta Hispaania kõrgliiga klubiga Mallorca. Hooajal 2014–15 mängis ta teises Hispaania kõrgliiga klubis, Almería.

2015. aastal suundus Hemed Inglismaale, mängides esmalt Brighton & Hove Albionis. Hooajal 2015–16 lõi ta klubi meeskonnas Inglismaa esiliigas 17 väravat ja järgmisel hooajal 13 väravat. Hooajal 2016–17 kindlustas ta Brighton & Hove Albioniga pääsu kõrgliigasse. 2017. aasta novembris sõlmis ta klubiga uue lepingu. Hooajal 2017–18 ei suutnud ta enam eelmiste hooaegade saavutusi korrata ja piirdus Premier League'is vaid kahe väravaga. 2018. aasta augustis suundus ta üheks hooajaks laenule Inglismaa esiliiga klubisse Queens Park Rangers. Hooajal 2019–20 mängis ta Inglismaa esiliigas Charlton Athleticus, kuid ei löönud sel hooajal ühtegi väravat.

2020. aasta novembris sõlmis ta lepingu Austraalia kõrgliiga klubiga Wellington Phoenix. Hooajal 2020–21 lõi ta Austraalia kõrgliigas 11 väravat. 2021. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Western Sydney Wanderersiga.

Debdüüdi Iisraeli jalgpallikoondises tegi ta 4. juunil 2011 sõprusmängus Läti vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 6. septembril 2011 EM-i valikmängus Horvaatia vastu.
Suurbritannia suursaatkond Tallinnas

**Suurbritannia suursaatkond Tallinnas** (ka **Briti suursaatkond Tallinnas**) on Suurbritannia diplomaatiline esindus (suursaatkond) Tallinnas. Suursaatkond asub aadressil Wismari tänav 6.

Tegutseb ka Eesti suursaatkond Londonis.

Enne teist maailmasõda asus Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi saatkond Helsingis, Tallinnas tegutsesid konsulaat ja peakonsul Vivian H. Bosanquet, James Edmond Peter Leslie Henry Montgomery Grove, Wilfred Hansford Gallienne (1935–1940).

Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi saadikud (inglise keeles *Envoy Extraordinary and Minister Plenipotentiary to the Republics of Estonia, Latvia and Lithuania*) Eestis, Lätis ja Leedus: Ernest Wilton (1921–1922), Tudor Vaughan (1922–1927), Joseph Addison (1928–1930), Hughe Knatchbull-Hugessen (1930–1934), Edmund Monson (1935–1937), Charles William Orde (1938–1940), Wilfred Hansford Gallienne (1940)

## Vaata ka
*Eesti suursaatkond Londonis
*Suurbritannia suursaadik Eestis

## Viited
Läti suursaatkond Tallinnas

**Läti suursaatkond Tallinnas** on Läti diplomaatiline esindus (suursaatkond)  Tallinnas. Suursaatkond asub aadressil Tõnismägi 10.

Enne teist maailmasõda asus Läti saatkond Tallinnas Suur-Tatari tänav 32 ja seejärel samuti Tõnismägi 10 hoones.
## Saadikud
* 1918–1919 Jānis Ramans (diplomaatiline esindaja)
* 1919–1920 Markus Gailītis (diplomaatiline esindaja)
* 1920–1921 Jānis Stalbovs (saatkonna ajutine juht)
* 1921–1930 Jānis Seskis
* 1930–1933 Kārlis Reinholds Zariņš
* 1933–1935 Roberts Liepiņš
* 1935–1938 Edgars Krieviņš
* 1938–1940 Vilis Šūmanis

## Suursaadikud
* 1992–1995 Anna Žīgure (resideeris Helsingis)
* 1995–1997 Andris Piebalgs
* 1998–2001 Gints Jegermanis
* 2002–2005 Edgars Skuja
* 2005–2007 Rihards Muciņš
* 2008–2013 Kārlis Eihenbaums
* 2013–2017 Juris Bone
* 2017– Raimonds Jansons

## Vaata ka
*Eesti suursaatkond Riias
*Läti suursaadik Eestis

## Viited

## Välislingid
*Suursaatkonna koduleht
Kreeka suursaatkond Tallinnas

**Kreeka suursaatkond Tallinnas** on Kreeka diplomaatiline esindus (suursaatkond) Tallinnas, Harju tänav 6. Suursaatkond avati veebruaris 2005.

Tegutseb ka Eesti suursaatkond Ateenas.
 
Enne teist maailmasõda asus Tallinnas Kreeka saatkond kindral-konsul Jüri Parik, Merepuiestee 17.

## Vaata ka
*Eesti suursaatkond Ateenas
*Kreeka suursaadik Eestis

## Viited
Kanada suursaatkond Riias

**Kanada suursaatkond Riias** on Kanada diplomaatiline esindus (suursaatkond) Lätis. Suursaatkonnal on esindus Tallinnas aadressil Toom-Kooli tänav 13 (Vigala maja).

## Vaata ka
*Eesti suursaatkond Ottawas
*Kanada suursaadik Eestis

## Viited
Jaapani suursaatkond Tallinnas

**Jaapani suursaatkond Tallinnas** on Jaapan diplomaatiline esindus (suursaatkond) Tallinnas. Suursaatkond avati 1993.

Saatkonnas resideerib Jaapani suursaadik Eestis.

Tegutseb ka Eesti suursaatkond Tōkyōs.

## Viited

## Välislingid

* Jaapani Suursaatkond Eestis
Itaalia suursaatkond Tallinnas

**Itaalia suursaatkond Tallinnas** on Itaalia diplomaatiline esindus (suursaatkond) Tallinnas. Suursaatkond asub aadressil Vene tänav 2.

Tegutseb ka Eesti suursaatkond Roomas.

Enne teist maailmasõda asus Itaalia saatkond Tallinnas Jaan Poska tänav 8, saadik Eestis krahv Gianfranco Viganotti-Giusti.

## Vaata ka
*Eesti suursaatkond Roomas
*Itaalia suursaadik Eestis

## Viited
Iirimaa suursaatkond Tallinnas

**Iirimaa suursaatkond Tallinnas** on Iirimaa diplomaatiline esindus (suursaatkond) Tallinnas. Suursaatkond asub aadressil Rävala puiestee 5.

Tegutseb ka Eesti suursaatkond Dublinis.

## Vaata ka
*Eesti suursaatkond Dublinis
*Iirimaa suursaadik Eestis

## Viited
Türgi suursaatkond Tallinnas

**Türgi suursaatkond Tallinnas** on Türgi diplomaatiline esindus (suursaatkond) Tallinnas. Suursaatkond avati oktoobris 2001.

Tegutseb ka Eesti suursaatkond Ankaras.

## Vaata ka
*Eesti suursaatkond Ankaras
*Türgi suursaadik Eestis

## Viited
Tšehhi suursaatkond Tallinnas

**Tšehhi suursaatkond Tallinnas** on Tšehhi diplomaatiline esindus (suursaatkond) Tallinnas,  Lahe tänav 4. Suursaatkond avati mais 2000.

Tegutseb ka Eesti suursaatkond Prahas.

Enne teist maailmasõda asus Tšehhoslovakkia saatkond Varssavis, Tallinnas Estonia puiestee 15 asus konsulaat.

## Vaata ka
*Eesti suursaatkond Prahas
*Tšehhi suursaadik Eestis

## Viited
Matt Grimes

**Matthew Jacob Grimes** (sündinud 15. juulil 1995 Exeteris) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa esiliiga klubis Swansea City.

Ta on mänginud Inglismaa jalgpalli kõigil neljal astmel. Ta alustas klubikarjääri kodulinnas Exeter Citys. Hooajal 2013–14 tegi ta klubi põhimeeskonnas debüüdi League Twos. 2014. aastal valiti ta Exeter City klubi aasta mängijaks ja hooajal 2014–15 League Two hooaja sümboolsesse koosseisu.

2015. aasta jaanuaris liitus ta Inglismaa kõrgliigas mängiva Swansea Cityga. Üleminekusumma oli umbes 1,75 miljonit naelsterlingit. See oli Exeter City läbi aegade suurim müük. Kahel esimesel hooajal sai ta Swansea Citys väga vähe mänguaega. Hooaja 2015–16 teisel poolel mängis ta laenul esiliiga klubis Blackburn Rovers, hooajal 2016–17 esiliigas Leeds Unitedis ja hooajal 2017–18 League One'i klubis Northampton Town. Hooajal 2018–19 naasis ta Swansea City juurde. 2019. aastal valiti ta Swansea City aasta mängijaks.

## Viited
Ottersberg

**Ottersberg** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Verdeni kreisis. Valla pindala on 99,07&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 12 818 inimest. Vald asub umbes 20&nbsp;km Verdenist põhjas ja 28&nbsp;km Bremenist idas.

Ottersberg asub liivarannal, mis on liustikumoreeni osa Wümme orus. Talvel on madalad alad sageli nädalaid vee all ja moodustavad väärtusliku rahvusvahelise tähtsusega lindude varjupaiga. Ottersberg asub maanteel A 1 Bremeni ja Hamburgi vahel. Bremeni-Hamburgi raudteeliin läbis algselt küla lõunaosa. Pärast Teist maailmasõda arenes jaama ümbruse piirkond raudteest lõunasse. Jaama kutsutakse Ottersberg (Hannover), kuna see asub ajaloolisel Hannoveri maal.

## Ajalugu

Ottersberg kuulus ilmalikus mõttes 1180. aastal loodud Bremeni peapiiskopkonda. Kuid vaimulikus mõttes kuulus Ottersberg Verdeni piiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.

## Kultuur

Kunstnik Otto Modersohn (1865–1943) elas Ottersbergis ja on maetud Quelkhorni kirikuaeda.

Juudi kalmistu asub Otterstedti ja Ottersbergi tee ääres, seal on 27 juudi hauakivi Ottersbergi piirkonnast, kes surid aastatel 1835–1920. Kalmistu on kaitsealune kultuurisäile.

## Viited

## Välislingid

* www.flecken-ottersberg.de
* Freie-Rudolf-Steiner-Schule
* Hochschule für Künste im Sozialen Ottersberg
Oyten

**Oyten** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Verdeni kreisis. Valla pindala on 63,44&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 15 649 inimest. Vald asub umbes 20&nbsp;km Verdenist loodes ja 15&nbsp;km Bremenist idas.

Oyten kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Oytenist, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.

## Viited

## Välislingid

* www.oyten.de
Thedinghauseni ühisvald

**Thedinghausen** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Verdeni kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 152,3&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 15 173  inimest. Selle keskus on Thedinghausen. 1972. aastani olid ühendatud vallad Braunschweigi kreisi eksklaav.

Samtgemeinde Thedinghausen koosneb järgmistest valdadest:

# Blender 
# Emtinghausen
# Riede 
# Thedinghausen
Rumeenia suursaatkond Tallinnas

**Rumeenia suursaatkond Tallinnas** on Rumeenia diplomaatiline esindus (suursaatkond) Tallinnas.

Esimest korda avati Rumeenia Kuningriigi suursaatkond Tallinnas 1935. aastal, enne seda esindas Rumeeniat Eestis Varssavis ja seejärel Helsingis asuv suursaadik ja Tallinnas asus konsulaat Merepuiestee 17. 

Rumeenia suursaadik alates 1935. aastast kuni veebruarini 1939 oli Gheorghe Davidescu. Siis kattis Eestit edasi Helsingis asuv suursaatkond.

Uuesti avati suursaatkond Tallinnas 2016. aastal.

Tegutseb ka Eesti suursaatkond Bukarestis.

## Vaata ka
*Eesti suursaatkond Bukarestis
*Rumeenia suursaadik Eestis

## Viited
Gruusia suursaatkond Tallinnas

**Gruusia suursaatkond Tallinnas** on Gruusia diplomaatiline esindus (suursaatkond) Tallinnas. Suursaatkond aprillis 2007.

Tegutseb ka Eesti suursaatkond Thbilisis.

## Vaata ka
*Eesti suursaatkond Thibilis
*Gruusia suursaadik Eestis

## Viited
Blenderi vald

**Blender** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Verdeni kreisis. Valla pindala on 38,28&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 2879 inimest.

## Viited
Thedinghauseni vald

**Thedinghausen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Verdeni kreisis. Valla pindala on 65,69&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 8027 inimest. Vald asub Weseri vasakkaldal, umbes 15&nbsp;km Verdenist läänes ja 20&nbsp;km Bremenist kagus.

## Viited

## Välislingid

* www.thedinghausen.de
Tõlvlehik

**Tõlvlehik** (*Spathiphyllum*) on toataim, mis kuulub võhaliste (*Araceae*) sugukonda ning on looduslikult levinud Costa Ricas, Panamas, Colombias ja Venezuelas.

Taime nimetus olevat tulnud sellest, et tema valged õied meenutavad valget vaherahulippu. Ladinakeelne nimi tuleneb kahest kreekakeelsest sõnast: *spathe* (*σπάθη*), mis viitab modifitseeritud lehele, mida sageli nimetatakse ka braktiks, ja sõnast *füllum* (*φύλλον*), mis tähendab lehte.

## Ajalugu
Tõlvlehikul pole pikka ajalugu, aga taim toodi Euroopasse aastal 1870 ning see oli ilmselt toataimede hulgas, mida Victoria ajastu inimesed kodustasid.

## Iseloomustus
Need on püsililled, mille suured lehed on 12–65&nbsp;cm pikad ja 3–25&nbsp;cm laiad. Õisi toodetakse spadiksis, mida ümbritseb 10–30&nbsp;cm pikkune, valge, kollakas või rohekas *spathe*.

## Kasvukoht
* Valgus: poolvari, kaudne valgus
* Mullatüüp: turbapõhine segu perliidi, liiva või koorega
* Mulla pH: 5,8–6,5
* Temperatuur: 18–26 kraadi

## Hooldus
Suvel, kui arenevad õiepungad, väetatakse ettevaatlikult. Kevadel võib tõlvlehiku uude huumus- või toataimede mulda ümber istutada. Kuni augustini antakse regulaarselt lahjat väetise lahust, kuid tuleb jälgida, et mullapall ei oleks väetamisel kuiv. Pott ei tohi olla liiga suur. Paljundamine õnnestub jagamise teel või seemnetega.

## Toksilisus
Tõlvlehik on kergelt toksiline inimestele ja loomadele, kui see on alla neelatud. Tõlvlehik ei ole nagu liilia, see kuulub *Liliacea* perekonda. Liiliad on rohkem toksilised kassidele ja koertele. Tõlvlehik koosneb lahustumatu kaltsiumoksalaadi kristallidest, mis ärritavad nahka, ning tekitab suus kõrvetavat tunnet, iiveldust ja raskendab neelamist.

## Liigid
**Spathiphyllum atrovirens*
**Spathiphyllum bariense*
**Spathiphyllum blandum*
**Spathiphyllum brevirostre*
**Spathiphyllum cannifolium*
**Spathiphyllum cochlearispathum*
**Spathiphyllum commutatum*
**Spathiphyllum cuspidatum*
**Spathiphyllum floribundum*
**Spathiphyllum friedrichsthalii*
**Spathiphyllum fulvovirens*
**Spathiphyllum gardneri*
**Spathiphyllum grandifolium*
**Spathiphyllum jejunum*
**Spathiphyllum juninense*
**Spathiphyllum kalbreyeri*
**Spathiphyllum kochii*
**Spathiphyllum laeve*
**Spathiphyllum lechlerianum*
**Spathiphyllum maguirei*
**Spathiphyllum mawarinumae*
**Spathiphyllum monachinoi*
**Spathiphyllum montanum*
**Spathiphyllum neblinae*
**Spathiphyllum ortgiesii*
**Spathiphyllum patini*
**Spathiphyllum perezii*
**Spathiphyllum phryniifolium*
**Spathiphyllum quindiuense*
**Spathiphyllum silvicola*
**Spathiphyllum solomonense*
**Spathiphyllum wallisii*
**Spathiphyllum wendlandii*

## Eestis müüdavad liigid
* Õiekas tõlvlehik *(S. floribundum)*
* Wallise tõlvlehik *(S. wallisii)*

## Viited
Wesermarschi kreis

**Wesermarsch** on kreis *(Landkreis)* Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Naabriteks on (idast ja päripäeva) Cuxhaveni ja Osterholzi kreisid, Bremeni linn Bremeni liidumaal, kreisivaba linn Delmenhorst, Oldenburgi kreis ja kreisivaba linn Oldenburg ning Ammerlandi ja Frieslandi kreis. Kreisi pindala on 821,87&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 89 022 inimest.

## Asukoht

Kreis paikneb Weseri läänekaldal Bremeni ja jõesuu vahel. Mitu jõge läbib kreisi läänest itta, suurim neist on Hunte, mis voolab enne Wesermarschi jõudmist läbi Oldenburgi. Põhjas ümbritsevad Weseri suue ja Jade abajas (Põhjamere laht) Butjadingeni poolsaart. Seal paikneb kreisi suurim linn Nordenham, asudes Weseri suudmes Bremerhaveni vastas.

## Ajalugu

Kreis loodi 1933. aastal, kui liideti Butjadingeni, Brake ja Elsflethi *[[Amt]]id* ning osi Delmenhorsti ja Vareli *Amtidest*.

## Linnad ja vallad

## Viited

## Välislingid

* Kreisi koduleht
Sloveenia suursaadik Eestis

**Sloveenia suursaadik Eestis** on Sloveenia volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Varssavis.

## Suursaadikud
*...
*alates novembrist 2018 Božena Forštnarič Boroje

## Vaata ka
*Eesti suursaadik Sloveenias

## Viited
Slovakkia suursaadik Eestis

**Slovakkia suursaadik Eestis** on Slovakkia volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Helsingis.

## Suursaadikud
*...
*alates 2014 Tibor Králik

## Vaata ka
*Eesti suursaadik Slovakkias

## Viited
Serbia suursaadik Eestis

**Serbia suursaadik Eestis** on Serbia volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Helsingis.

## Suursaadikud
*...
*Saša Obradović

## Vaata ka
*Eesti suursaadik Serbias

## Viited
Eveeni keel

**Eveeni keel** on tunguusi keel, mida kõnelevad eveenid Venemaal Sahhas, Magadani oblastis, Tšuktšimaal ja Habarovski krais. Eveenide koguarv oli Venemaal 2010. aastal 21 830, kuid eveeni keele kõnelejaid oli vaid 5656. Paljud eveenid on läinud üle vene keelele, Sahhas ka jakuudi keelele. Eveeni keel on ohustatud, emakeelena omandab seda vaid väike arv lapsi ning keele kõnelejate arv väheneb.
Kõnelejate keeleoskus halveneb ja huvi emakeele vastu on väike.

## Murded
Eveeni keel jaguneb erinevate käsitluste järgi kahte või kolme murderühma – lääne-, (kesk-) ja idamurdeks, mis jagunevad 20 murdeks ja paljudeks murrakuteks.

## Kiri
19. sajandi keskel tõlgiti eveeni keelde Matteuse evangeelium ning ilmus ka eveenikeelne aabits. Neis väljaannetes kasutati mugandatud kirillitsat. Eveeni keelt kirjutati 1932–1936 ladina kirjas, 1937. aastal asendati see kirillitsal põhineva tähestikuga, kuid ladina kirja kasutati kuni 1939. aastani.
1952. aastal lisati tähestikku tähed ӈ, ө ja ӫ.
*Eveeni tähestik*

## Grammatika

### Fonoloogia
Eveeni keeles on 18 täishäälikut (9 pikka ja 9 lühikest) ning 18 kaashäälikut.

### Morfoloogia
Eveeni on aglutinatiivne. Eveeni keeles on 13 käänet. Eristatakse ainsust ja mitmust ning esimest, teist ja kolmandat isikut. Keeles puuduvad eesliited, käändeid märgitakse järelliidetega. Morfoloogiliselt ülesehituselt sarnaneb eveeni keel mongoli keelega. Eveeni keelele on omane SOV-tüüpi sõnajärg.

## Viited

## Välislingid

*https://www.ethnologue.com/language/eve
Belgia suursaatkond Tallinnas

**Belgia suursaatkond Tallinnas** oli Belgia diplomaatiline esindus (suursaatkond) Tallinnas aastatel 2005–2015. 

Tänapäeval katab Belgia Eestit oma Helsingis asuvast suursaatkonnast. 

Tallinnas tegutseb Belgia Kuningriigi Aukonsulaat Sakala tänav 10/Kentmanni tänav 4 ja aukonsul Erik Sakkov.

Tegutseb ka Eesti suursaatkond Brüsselis.

Enne teist maailmasõda asus Belgia saatkond Riias, Tallinnas tegutses konsulaat ja konsul Michel Edouard Nicaise aadressil Tina tänav 18 ja Jüri Vilmsi tänav 11.

## Vaata ka
*Eesti suursaatkond Brüsselis
*Belgia suursaadik Eestis
*Eesti esindus Euroopa Liidu juures

## Viited
Tadžikistani suursaadik Eestis

**Tadžikistani suursaadik Eestis** on Tadžikistani volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Minskis.

## Suursaadikud
*alates oktoobrist 2012 Kozidavlat Koimdotov

## Vaata ka
*Eesti suursaadik Tadžikistanis

## Viited
Montenegro suursaadik Eestis

**Montenegro suursaadik Eestis** on Montenegro volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Varssavis.

## Suursaadikud
*...
*alates 2016 Ljiljana Tošković

## Vaata ka
*Eesti suursaadik Montenegros

## Viited
Mehhiko suursaadik Eestis

**Mehhiko suursaadik Eestis** on Mehhiko volitatud suursaadik Eestis. Mehhiko on suursaadikuid Eestisse määranud alates 1992. aastast, suursaadik resideerib Helsingis. Praegune suursaadik Enrique Rojo Stein on ametis 2023. aasta augustist.

## Suursaadikud

## Vaata ka
*Eesti-Mehhiko suhted
*Eesti suursaadik Mehhikos
*Mehhiko suursaatkond Helsingis

## Viited
Malta suursaadik Eestis

**Malta suursaadik Eestis** on Malta volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Vallettas.

## Suursaadikud
*1996 William Spiter
*1997-2000 ajutine asjur John Busuttil
*2000-2002 Eric Gerada-Azzopardi
*2002-2007 Mark Miceli-Farrugia
*2008-2013 Laurence Grech
*alates novembrist 2013 Charles L. Mifsud

## Vaata ka
*Eesti suursaadik Maltas

## Viited
Egiptuse suursaadik Eestis

**Egiptuse suursaadik Eestis** on Egiptuse volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Helsingis.

## Suursaadikud
*...
*alates märtsist 2017 Sherif Yehia Refaat
*alates 2021 Haitham Salah Kamel Ibrahim

## Vaata ka
*Eesti suursaadik Egiptuses

## Viited
Maroko suursaadik Eestis

**Maroko suursaadik Eestis** on Maroko volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Helsingis.

## Suursaadikud
*...
*alates maist 2015 Mohammed Ariad

## Vaata ka
*Eesti suursaadik Marokos

## Viited
Hollandi suursaadik Eestis

**Hollandi suursaadik Eestis** on Hollandi volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Hollandi suursaatkonnas Tallinnas.

## Suursaadikud
Hollandi suursaadikud Eestis alates 1922. aastast:

* 1922 – Willem van Rappard (resideeris Kopenhaagenis)
* 1937 – Chevalier H.W.G.M. Huyssen van Kattendyke (resideeris Kopenhaagenis)
* 1939 – L.P.J. de Decker (resideeris Riias)
* 1991 – Egbert Frederik Jacobs (resideeris Helsingis)
* 1993 – Bartholomeus de Bruyn Ouboter (resideeris Helsingis)
* 1997 – Jacobus van der Velden (resideeris Helsingis)
* 2001 – Joanna van Vliet
* 2005 – Hans Glaubitz
* 2006 – Henk van der Zwan
* 2010 – Maurits Jochems
* 2013 – Jos Schellaars
* 2016 – Karen van Stegeren
* 2020 – Özlem Canel
* 2024 – Sander van der Sluis

## Vaata ka
*Hollandi Suursaatkond Tallinnas
*Eesti suursaadik Hollandis

## Viited
Horvaatia suursaadik Eestis

**Horvaatia suursaadik Eestis** on Horvaatia volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Helsingis.

## Suursaadikud
*...
*alates 2012 Krešimir Kopčić

## Vaata ka
*Eesti suursaadik Horvaatias

## Viited
Indoneesia suursaadik Eestis

**Indoneesia suursaadik Eestis** on Indoneesia volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Helsingis.

## Suursaadikud

## Vaata ka
*Eesti-Indoneesia suhted
*Eesti suursaadik Indoneesias
*Indoneesia suursaatkond Helsingis

## Viited
Iraani suursaadik Eestis

**Iraani suursaadik Eestis** on Iraani volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Helsingis.

## Suursaadikud
*...
*alates 2015 Kambiz Jalali

## Vaata ka
*Eesti suursaadik Iraanis

## Viited
Kasahstani suursaadik Eestis

**Kasahstani suursaadik Eestis** on Kasahstani volitatud suursaadik Eestis.

2019. aastani täitis Eestiga seotud ülesandeid Helsingis resideeriv Kasahstani suursaadik Soomes. Esimene Tallinnas resideeriv suursaadik Nurlan Seitimov andis volikirja üle 5. veebruaril 2020. 

## Suursaadikute loend

## Vaata ka
* Eesti suursaadik Kasahstanis
* Eesti-Kasahstani suhted
* Kasahstani suursaatkond Tallinnas

## Viited
Küprose suursaadik Eestis

**Küprose suursaadik Eestis** on Küprose volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Helsingis.

## Suursaadikud
*...
*alates veebruarist 2015 Evangelos Savva

## Vaata ka
*Eesti suursaadik Küproses

## Viited
Liibanoni suursaadik Eestis

**Liibanoni suursaadik Eestis** on Liibanoni volitatud suursaadik Eestis.

2004–2007 oli suursaadikuks Massoud Maalouf. Ta resideeris Varssavis. Hiljem pole Liibanon Eestisse oma suursaadikut määranud.

## Vaata ka
*Eesti suursaadik Liibanonis

## Viited
Luksemburgi suursaadik Eestis

**Luksemburgi suursaadik Eestis** on Luksemburgi volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Prahas.

## Suursaadikud
*...
*alates detsembrist 2017 Gérard Philipps

## Vaata ka
*Eesti suursaadik Luksemburgis

## Viited
Lõuna-Korea suursaadik Eestis

**Lõuna-Korea suursaadik Eestis** on Lõuna-Korea volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Helsingis. Alates 2024. aastast on Korea suursaadik ka Eestis.

## Suursaadikud
*...
*alates jaanuarist 2017 Kim Soo-gwon
*alates 2024. aastast T.E. Hr ILEUNG KIM

## Vaata ka
*Eesti suursaadik Lõuna-Koreas

## Viited
Kariibi mere saarte kunst

**Kariibi mere saarte kunst** on kunst, mida on ajalooliselt loodud või luuakse tänapäeval Kariibi mere saartel.

## Kariibi mere saarte kunst enne Ameerika avastamist
Pärast Ameerika avastamist ning Aafrika orjade sissetoomist suri suurem osa Kariibi mere saarte põlisasukatest nii kiiresti välja, et nende traditsiooniline kunst läks peaaegu täielikult kaduma. Hispaanlaste allikate kohaselt tegid elanikud näiteks nikerdusi, sulgedest esemeid ning tekstiilitööd. Säilinud on vaid paar puidunikerdust, väike hulk merekarbi- ja luunikerdusi ning küllaltki palju kivikujukesi. Inimesi või loomi meenutavad kolme tipuga kujukesed kujutavad vaime (*zemi*). Nende poolest on eriti tuntud tainod, kes arvatakse olevat kunstilises arengus kõige kaugemale jõudnud. Veel on leitud inim- ja loomapeaga uhmreid ning ovaalseid kive, mis võivad olla seotud Mehhiko ja Guatemala yugodega. Pole teada, millises ulatuses käis suhtlus saartel ning mandril elavate rahvaste vahel ning kummad kumbi enam mõjutasid. Inimpeade lai esinemine näitab, et kultuurid tegelesid surelikkuse teemaga. Antillidelt on palju leitud ka nn komakive, mille funktsioon pole teada. Jälgi väljasurnud rahvaste kunstist võib ilmselt näha ka tänapäevaste mandril elavate aravakkide, kariibide ning teiste rahvaste kangakudumises.

## Kariibi mere saarte kunst pärast Ameerika avastamist

## Kariibi mere saarte kunst tänapäeval

## Viited
Jordaania suursaadik Eestis

**Jordaania suursaadik Eestis** on Jordaania volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Haagis.

## Suursaadikud
*...
*alates oktoobrist 2014 Ahmad Mufleh

## Vaata ka
*Eesti suursaadik Jordaanias

## Viited
Kurt Rudolph

**Kurt Rudolph** (3. aprill 1929 Dresden – 13. mai 2020 Düsseldorf) oli Saksa usundiloolane. Tema peamine uurimisteema oli gnostitsism.

## Elulugu
Rudolph sündis Dresdenis ning õppis aastatel 1948–1953 Greifswaldi ja Leipzigi ülikoolis teoloogiat, usundilugu ja semitistikat. 1956. aastal kaitses ta Leipzigi ülikooli usuteaduskonnas doktoritöö mandalastest ning 1957. aastal teise doktoritöö sama ülikooli filosoofiateaduskonnas samal teemal, kuna Leipzigi ülikooli filosoofiateaduskond ei aktsepteerinud usuteaduskonnas kaitstud tööd. Mandalasi käsitles ka tema 1961. aasta Leipzigi ülikooli filosoofiateaduskonnas kaitstud habilitatsioonitöö. 1961–1983 oli ta usundiloo professor Leipzigi ülikoolis, 1984–1986 Santa Barbara (California) ülikoolis ja 1986–1994 Marburgi ülikoolis. Siirdus emerituuri 1994. aastal ning elas elu lõpuni Düsseldorfis.

## Teosed
### Teaduskirjutised
* *DieMandäer I – DasMandäerproblem. *Vandenhoek 1960.
* *DieMandäer II – Der Kult. *Vandenhoek 1961.
* *Theogonie, Kosmogonie und Anthropogonie in denmandäischenSchriften* Vandenhoeck 1965. ISBN 3-525-53182-6
* *DieGnosis – Wesen und GeschichteeinerspätantikenReligion* Leipzig 1977, (4. trükk. Vandenhoeck 2005). ISBN 978-3-525-52110-6
* *Gnosis und SpätantikeReligionsgeschichte* (kogutud artiklid, Brill 1997). ISBN 90-04-10625-1

### Tõlked eesti keeles
* *Gnoosis. Ühe hilisantiikse usundi olemus ja ajalugu*. Tlk Jaan Lahe, Jana Lahe ja Marju Lepajõe. TLÜ kirjastus 2014.

## Kirjutised tema kohta
* Jaan Lahe: Kurt Rudolph ja tema tööd 20. sajandi ja 21. sajandi alguse gnoosise-uurimise kontekstis. Teoses: *Gnoosis. Ühe hilisantiikse usundi olemus ja ajalugu*, lk 393–444.
* Jaan Lahe. Gnoosis kui eksistentsiaalne allegooria. Kurt Rudolphi raamat. "Gnoosis. Ühe hilisantiikse usundi olemus ja ajalugu". – Kirik & Teoloogia, 6. veebruar 2015 http://kjt.ee/2015/02/gnoosis-kui-eksistentsiaalne-allegooria-kurt-rudolphi-raamat-gnoosis-uhe-hilisantiikaegse-usundi-olemus-ja-ajalugu/.
* Jaan Lahe. Laudatio: Kurt Rudolph 85: Tugev inimene on suurem oma ajast ja oludest. – Kirik & Teoloogia, 4. aprill 2014 http://kjt.ee/2014/04/laudatio-kurt-rudolph-85-tugev-inimene-on-suurem-oma-ajast-ja-oludest/.

## Seosed Eestiga
Ta on kinkinud raamatuid oma isiklikust teaduslikust raamatukogust EELK Usuteaduse Instituudi raamatukogule ja Tallinna Ülikooli raamatukogule.

Kurt Rudolph oli üks Jaan Lahe gnoosist käsitleva doktoritöö juhendajatest.
Kõrrekoorel

**Kõrrekoorel ehk ketaskoorel** on vananenud nimetus taldrikäke, ketasäke, mullaharimisriist, mille tööseadiseks on ühele teljele paigalda­tud sfäärketastest koosnev kettapatarei, mis kahele laagrile toetatuna saab pöörelda ümber oma telje.

## Ehitus ja omadused

Kettapatarei telg paikneb randaali liikumissihi suhtes nurgi, sfäärketaste nõgusküljed on randaali liikumise suunas (ette­poole). Ainult sellises asendis tungivad sfäärkettad mulda ning kobestavad ja segavad seda (atakknurk). Randaalil on kaks või mitu (kahe- või mitmejäljeline randaal) piki­telje suhtes sümmeetriliselt (kahepoolne randaal) või eba­sümmeetriliselt (ühepoolne randaal) paigutatud ning teine­teise järel liikuvat sektsiooni, igasühes üks või mitu kettapatareid. Olenevalt randaali massist ühe sfäärketta kohta eristatakse kergeid (15–40 kg), raskeid (40–­100 kg) ja üliraskeid (100–500 kg) randaale. Kergeid randaale kasutatakse põllul ja aias (põllu- ja aiarandaal), neil on sileda lõikeser­vaga kettad. Rasked ja ülirasked randaalid on soo- või uudismaarandaalid, nende kettad on sälkservalised. 
Majanduslikus mõttes on kõrrekoorel väga hea aja ning põllutööde maksumuse optimeerija, kuna masinaga saab mullaharimistööd teha kiiremini ja odavamalt. Masin peab siiski olema haagitud piisava võimsusega traktorile, kuid kompenseerib selle oma suure tootlikkusega. Meeles tuleb pidada, et töö kõrrekooreliga on soovitatav teha 24 tunni jooksul pärast saagi koristust ning maksimaalne ooteaeg kombainimise järel ei tohiks ületada üht nädalat.

Kõrrekoorimine on otsene mehaaniline tõrjevõte paljude erinevate teraviljakahjurite nagu viljakukkede, kõrsvilja-maakirbu,  lehetäide, nälkjate, eriti aga kõrrevaablase vastu.

Pindmine harimine on eriti oluline Põhja- ja Ida-Eestis, kus viljaka pinnase sügavus pole kuigi suur ning põllumuld sisaldab palju kiviklibu. 

## Vaata ka
*Randaal

## Viited
Baure keel

**Baure keel** (teise nimega ***bauré*** või ***maure***, hispaaniapäraselt ***chiquimitica*** või ***chiquimiti*** keel) on Boliivias räägitav aravaki keelkonna peaaegu väljasurnud keel, mida oskab vaid paar vanemat inimest. Keel on polüsünteetiline ning küllaltki vaba sõnajärjega.

## Nimi
Sõna *baure* (alternatiivsed kirjapildid *maure* ja *bauré*), millega baure hõim ennast kutsub, tähistab ka keelt. Ajalooliselt on hispaanlased hõimu kutsunud ka nimetustega *chiquimitica* ning *chiquimiti*. Kahte baure hõimu alarühma kutsutakse hispaania keeles *joaquiniano* ning *carmelitano* ning need nimetused on laienenud ka vastavate rühmade murretele.

## Sõnade näiteid
* Üks - *Ponosh*
* Kaks - *Apinosh*
* Kolm - *Mponosh*
* Mees - *Hir*
* Naine - *Eton*
* Päike - *Ses*
* Kuu - *Kiher*
* Vesi - *In*
* Tuli - *Yaki*

## Viited

## Välislingid

*Põhjalik andmebaas baure keelest
Adam Johann von Krusensterni väljak

**Adam Johann von Krusensterni väljak** on väljak Põhja-Tallinnas Kalamajas, Staapli, Peetri ja Allveelaeva tänava ristumiskohas Noblessneri sadamas.

Meresõitja Adam Johann von Krusensterni nimi anti uuele väljakule 14. mail 2014.

## Mälestustähis

19. septembril 2014 paigutati väljakule Adam Johann von Krusensterni bareljeef (autor on skulptor Aime Kuulbusch-Mölder).

## Vaata ka
*Noblessneri sadam

## Viited
Artur Ávila

**Artur Ávila Cordeiro de Melo** (sündinud 29. juunil 1979 Rio de Janeiros Brasiilias) on brasiilia ja Prantsuse matemaatik, Brasiilia Teaduste Akadeemia liige; esimene ladinaameeriklasest Fieldsi medali kavaler (2014).

Ta lõpetas Rio de Janeiro Föderaalse Ülikooli ja sai 2001. aastal Rio de Janeiro asuvast Puhta ja Rakendusliku Matemaatika Riiklikust Instituudist (IMPA) doktorikraadi (doktoritöö "Bifurcations of unimodal maps: the topological and metric picture"; juhendaja Welington de Melo). 

Seejärel siirdus Prantsusmaale, kus töötas mitmes uurimisasutuses, sealhulgas Pariisis asuvas Teadusuuringute Keskuses (CNRS), kus edutati 2008. aastal uurimisdirektoriks. 2018. aastast on ta Zürichi Ülikooli matemaatikainstituudi professor. Ühtlasi on Ávila 2009. aastast IMPA erakorraline teadur. Tema töögraafiku kohaselt viibib ta pool aastat Euroopas ja seejärel pool aastat Rio de Janeiros.

Teadlasena on Ávila peamised uurimissuunad matemaatikas dünaamilised süsteemid ja spektraalteooria. 2014. aastal Seoulis toimunud Rahvusvahelise Matemaatikute Kongressi (IMC) avatseremoonial anti kätte Fieldsi medalid, sealhulgas Ávilale, kes sai medali "suure panuse eest dünaamiliste süsteemide teooriasse, mis on muutnud selle allharu nägu tänu ideele kasutada renormalisatsiooni ühendava põhimõttena".

Ávilal on nii Brasiilia kui ka Prantsusmaa kodakondsus.

## Tunnustus

*2006 – Prantsuse Teadusuuringute Keskuse CNRS-i pronksmedal kategoorias "Matemaatika, füüsika, geoteadused ja astronoomia"
*2009 – Prantsuse Teaduste Akadeemia Jacques Herbrandi auhind 
*2013 – The World Academy of Science'i TWAS-i auhind kategoorias "Matemaatika"
*2013 – valiti Brasiilia Teaduste Akadeemia täisliikmeks
*2014 – Fieldsi medal

## Viited

## Välislingid
*
*Artur Ávila koduleht
Kündmine

**Kündmine ehk künd** on mullaharimisviis, mille käigus pööratakse muld ümber. Kündmist kasutatakse, et mulda külvamiseks või istutamiseks ette valmistada.

Kündmise peamine eesmärk on mulla pinnale tuua värskeid toitaineid, samal ajal kui maetakse umbrohu ja eelmiste põllukultuuride jääke, mis seal lagunevad. Mullaharimine kindlustab taimede arenguks vajaliku keskkonna loomise läbi oluliste tingimuste muutmise nagu õhustamine, mulle temperatuur, mulla niiskus, mulla struktuur, umbrohtude tõrjumine, toitainete olemasolu ja taimede tervis. Õige mullaharimise süsteemi valikul tuleb arvestada ka sellega, et kõik tööd saaksid tehtud õigeaegselt. Vajalikud tingimused taimede arenguks tuleb saavutada võimalikult väikese energia-, aja-  ja investeeringute kuluga.

Tänapäeval kasutatakse kündmiseks peamiselt hõlmatra. Varem on kasutatud ka hark-, konks-, kulp- ja vannasatra. Künnisügavus sõltub mulla huumushorisondi tüsedusest.

## Kündmise positiivne mõju
* Taimejäänused ja muu orgaaniline aine saab korralikult maetud.
* Vähem umbrohtu ja võõrtaimi, mis vähendab herbitsiidide kasutamise vajadust.
* Väiksem seenhaigustesse nakatumise risk, kuna uued taimed ei puutu kokku eelmise saagi nakatunud taimejäänustega, mistõttu on väheneb ka fungitsiidide kasutamise vajadus.
* Kevadel maa kuivab ja soojeneb kiiremini.
* Parem toitainete kasutamine.
* Puhas seemnesäng võimaldab kasutada odavamaid külvikuid.
* Kündmine kindlustab saagikust ja on ses mõttes tootlik.

## Kündmise negatiivne mõju
*Kündmise tagajärjel toimuv mulla õhustamine intensiivistab orgaanilise aine lagundmist ja tulemusena viib huumuse vähenemiseni mullas. 
*Kündmise tulemusel muutub muld paljudele mullas elavatele liikidele sobimatuks, väheneb elurikkus. 

## Vaata ka

*künnivõistlus
*Eesti Künniselts
*pinnase mineraliseerimine

## Viited
Heino Jaakula

**Heino Jaakula** (7. oktoober 1931 – 1. veebruar 2019) oli Eesti merendustegelane. Ta on muu hulgas olnud Estonia katastroofi uurinud Laevahuku Uurimise Ühiskomisjoni liige.

Ta lõpetas 1950. aastal Tallinna 2. Keskkooli hõbemedaliga ja 1956. aastal kiitusega Tallinna Polütehnilise Instituudi laevaehituse erialal.

## Tunnustus

* 1998 Valgetähe medaliklassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
Eesti Superkarikas 2016

**Eesti Superkarikas 2016** oli 21. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas Sportland Arenal, ning mängisid Meistriliiga 2015 võitja Tallinna FC Flora ja Eesti karikas 2015 võitja Nõmme Kalju FC.

## Mängu eel
Nõmme Kalju FC on seni olnud osaline vaid ühes superkarikafinaalis - seda kolm aastat tagasi, kui FC Levadia vastu mindi värske liigavõidu järel.

FC Flora jaoks on seevastu superkarikafinaal küllaltki tuttav hooaja alustamise meetod - viimasest seitsmest aastast viiel on üheks superkarikafinalistiks olnud just Flora, kes on ühtlasi võistluse ajaloo kõige edukam meeskond kaheksa võiduga. Lisaks on finaali jõutud veel kolmel korral.

## Mäng
### Kokkuvõte
Flora läks kohtumist juhtima 19. minutil, kui täpne oli Joseph Saliste.

Valitsev Eesti meister pani oma paremuse maksma teisel poolajal. 51. minutil kahekordistas Flora edu Rauno Sappinen ning 85. minutil oli täpne Albert Prosa.

Mängust tegi ülekande ERR.

### Detailid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2016
*Eesti karikas 2015/16

## Viited

## Välislingid
*Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Georg Niedermeier

**Georg Niedermeier** (sündinud 26. veebruaril 1986 Münchenis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Austraalia kõrgliiga klubis Melbourne Victory.

Enne 2018. aastal Melbourne Victoryga liitumist mängis ta Saksamaa klubides. Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Müncheni Bayern, mille akadeemiaga liitus ta 1995. aastal. Ta mängis mitu hooaega Müncheni Bayerni duubelmeeskonnas, kuid esindusmeeskonnas tal debüüti teha ei õnnestunud. 2009. aasta jaanuaris liitus ta VfB Stuttgardiga ning ta mängis Stuttgardiga Saksamaa kõrgliigas kokku kaheksa hooaega. 2016. aasta augustis liitus ta SC Freiburgiga, mille rivistusse kuulus kaks hooaega.
Ohustatud keel

**Ohustatud keeleks** nimetatakse keelt, millel on oht lähimas tulevikus (umbes ühe-kahe põlvkonna  jooksul) välja surra. Keel sureb välja viimase emakeelse kõnelejaga koos.

Keelte elujõulisust hinnatakse EGIDSi skaala järgi. Ohustatuks peetakse skaalal kategooriate 6b kuni 10 keeli.

Ohustatud tasemel keelt 6b kõnelevad küll kõik põlvkonnad, kuid fertiilses eas põlvkonnast annavad vaid vähesed lastele keelt edasi. Keelevahetuse olukorras (kategooria 7) kasutavad fertiilses eas ja vanemad inimesed keelt küll omavahel, aga seda ei anta edasi lastele. Väljasurevat keelt (8a) räägib ainult vanavanemate põlvkond. Vaevalt allesolevat keelt (8b) räägib ainult vanavanemate põlvkond või veelgi vanema põlvkonna liikmed, kellel pea-aegu puudub võimalus keelt omavahel kasutada. Uinunud keele (9) kohta on teadmine kogukonna mälus olemas, kuid see on pigem teadmine pärimusest ning tegelik keeleoskus piirdub identiteeti rõhutavate stampväljenditega. Hääbunud keelt (10) ei kasutata enam keegi ning keegi ei seosta ka oma etnilist enam selle keelega.

UNESCO arvestab keele ohustatuse määra hindamiseks järgmisi kriteeriume: 
# keele edasikandmine põlvkonnalt põlvkonnale
# absoluutne kõnelejate arv
# kõnelejate osakaal rahvaarvust
# keele kasutusvaldkondade muutused
# kohanemine uute valdkondade ja meediumitega
# emakeelsete materjalide kättesaadavus hariduse ja kirjaoskuse arendamiseks
# valitsuse ja institutsioonide keelehoiak ja -poliitika, sh keele ametlik staatus ja kasutus
# kogukonna suhtumine keelde
# keele kirjelduse maht ja kvaliteet

## Viited
In This Momenti diskograafia

Ameerika heavy metali bänd In This Moment on välja andnud kuus stuudioalbumit, ühe kontsertalbumi, ühe kogumikalbumi, seitseteist singlit ja kuusteist muusikavideot.

## Albumid

### Stuudioalbumid

### Kontsertalbumid

### Kogumikalbumid

## Singlid

## Muusikavideod
Irnerius

**Irnerius** (ka Guarnerius, Wernerius; u 1050 – u 1125) oli Saksa-Rooma riigi jurist. Teda peetakse glossaatorite koolkonna rajajaks ja Rooma õigusõpetuse taaselustajaks keskajal. Ta õpetas õigusteadust Bologna Ülikoolis Itaalias. Teda kutsuti ka nimega Lucerna Iuris, mis tähendab ladina keeles õiguse valgustajat.

## Elulugu
Irnerius sündis u 1050. aastal Bolognas. Kuigi teda peetakse üheks kuulsamaks keskaja juristiks, on tema elust ja kirjutistest vähe teada. U 20-aastaselt hakkas ta õpetama didaktikat ja retoorikat Bologna Ülikoolis. Krahvinna Matilde di Canossa veenmisel hakkas ta pühenduma õigusteadusele, juhindudes seejuures keiser Justinianuse "Corpus iuris civilisest". 

Irnerius alustas õigusteaduse õpetamist Roomas, kuid suundus hiljem Bolognasse tagasi ja asutas 1084. aastal Bolognasse õigusteaduse õppimiseks uue kooli. Kuigi allikad väidavad, et enne Irneriust oli Bolognas õigusteadust õpetanud ka jurist Pepo, siis Irneriuse panust hinnatakse palju olulisemaks, kuna tema algatusel hakkas õigusteaduse õpetamine Bolognas kiirelt arenema ja levima üle terve Euroopa. Irneriuse algatusel tekkis uus meetod: selgitada Rooma õigust glosside kaudu. Glosse kirjutas Irnerius algselt seaduse tekstide vahele, kuid kuna need muutusid aina mahukamaks, otsustas ta neid edaspidi kirjutada lehe äärtesse. Sellega lõi ta marginaalide e äärmiste glosside kirjutamise traditsiooni, mis tuli üldkasutusse hilisemate glossaatorite töös. Irneriuse surmakuupäev pole kindel, kuid on kindlaks tehtud, et ta suri enne 1140. aastat. 

## Teosed
Irneriuse olulisim säilinud kirjutis on "Summa codicis". See töö on tähtis, kuna seda peetakse keskaja esimeseks süstemaatiliseks Rooma jurisprudentsi kogumikuks. Teost on hiljem toimetanud Herman Fitting, pealkirjaga "Summa codicis des Irnerius, mit einer einleitung" (Berliin, 1894). Teine teos, mida tavaliselt omistatakse Irneriusele, on "Quaestiones de juris subtilitatibus". Ka seda teost on hiljem täiendanud Fitting. Ülejäänud Irneriuse tehtud juriidilised tööd ja teosed on olemas vaid fragmentide näol ning osa teoste puhul ei ole võimalik tema autorlust kindlaks teha.

## Tähtsus
Irnerius oli üks esimesi glossaatoreid, kes tegi Rooma seadustele glossidega märkimisväärseid täiendusi. See oli raske ülesanne, kuna "Digestides" puudus tänapäevane süsteemsus ja enamasti paiknesid sisuliselt kokkukuuluvad tekstid kodifikatsiooni eri osades. Ta suutis glossidega anda hea ülevaate "Corpus iuris civilise" e "Justinianuse koodeksi" sisu kohta, mis omakorda aitas tema ajal leida lahendusi praktilistele õigusküsimustele. Irneriuse eluajast alates hakkasid arenema Lääneliku õigustraditsiooni tunnused. Irneriuse kuulsaimad õpilased olid Bulgarus, Martinus Gosia, Iacobus ja Hugo de Porta Ravennate. Bulgarust peetakse kõige kuulsamaks teise põlvkonna Bologna glossaatoriks. Glossaatorite koolkonnale järgnes 14.–15. sajandil postglossaatorite koolkond.
 
## Viited
ST

**ST** võib tähendada järgmist:
*"Summa Theologica" ("Teoloogia summa"), Aquino Thomase teos
*...

**St** võib tähendada järgmist:
*stooks, kinemaatilise viskoossuse ühik CGS-süsteemis
*...
Tartu Naisühingu Kutsekool

**Tartu Naisühingu Kutsekool** (1919–1942) oli käsitöökool, mis alustas tegevust 1919. aasta veebruaris Alma Johansoni juhtimisel.

Esialgu oli koolis kaks osakonda: kudumine ja naiskäsitöö ning ainsaks õpetajaks Alma Johanson. Juba sama aasta sügisel täienes kool raamatuköitmise ja papitöö töökoja sisseseadega ning osalise sisseseadega keraamikaosakonna jaoks.
Esimene keraamikaõppejõud oli Juuli Suits (1919–1925), seejärel tema õpilane Beatrice Uusman-Uusmaa.
1923. aastal lisandus nahatöö osakond. Valmistati käekotte, rahataskuid, suitsutopse jne.

1927–1941 oli keraamika osakonna õpetaja Hilda Tover, kelle käe all valmistati Riigi Kunstitööstuskooliga sarnast laadi keraamikat. Toodangut müüdi Naisühingu enda kaupluses (asus raekoja taga), OÜ Kodukäsitöö poodides ja iga-aastasel kooli näitusmüügil.

Kool asus aadressil Kaluri 12.

1940. aastal likvideeriti Eraõppeasutiste likvideerimise seaduse põhjal seni sihtasutusena tegutsenud kool ning asendati Tartu Linnavalitsuse poolt ülalpeetava **Tartu Naiskutsekooliga**, millel oli kolmeaastase õppeajaga rõivaõmblemise, kangakudumise ja keraamika osakond ning kaheaastase õppeajaga tikanduse osakond.

Selle kooli keraamika töökojas on aastatel 1940–1941 õppinud näiteks skulptor Maire Männik.

## Viited
TD

**TD** võib tähendada järgmist:
*Tangerine Dream, Saksamaa ansambel
*Tšaadi kahetäheline maakood standardi ISO 3166 järgi
**.td, Tšaadi tippdomeen
*Trinidad ja Tobago NATO kahetäheline maakood
*Turbo Debugger, Borlandi silur, oli kasutusel peamiselt Turbo Pascali ja Turbo C juures
*, HTML-i element, mis tähistab tabeli lahtrit
*Turbo Dambase, kabe (peamiselt rahvusvahelise kabe) andmebaasiprogramm

**Td** võib tähendada järgmist:
*mõõtühiku taunsend sümbol