open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mõõtelatt

**Mõõtelatt** ehk **nivelliirlatt** (ingl *level staff*) on mõõteriist, mida koos nivelleerimisinstrumendiga kasutatakse mõõdistamisel punktidevaheliste kõrguste ja nende erinevuste määramiseks, näiteks ehitusel.

Mõõtmine on peaaegu iga ehitusvormi kavandamise ja teostamise juurde kuuluv nõue. Selle peamised kasutusalad tänapäeval on transpordi, ehituse, maa jaotamise ja side valdkonnas.

## Ajalugu
Varaseim registreeritud mõõtelati kasutamine pärineb Vana-Egiptusest, kus maamõõtjad kasutasid Niiluse tulvavee kõrguse mõõtmiseks puidust latte. Puulatte kasutati ka kauguste mõõtmiseks. Juba aegade alguses, sh Vana-Egiptuses 3100 eKr,  oli mõõdistamine hädavajalik, ilma milleta oleks palju teadusavastusi jäänud tegemata.

Tänapäevasele mõõdistusele pandi alus 18. sajandi lõpus. Geodeetide üks tähelepanuväärsemaid saavutusi oli meetermõõdustiku põhiühikute loomine. Sel eesmärgil mõõtsid prantsuse insenerid Jean Delambre ja Pierre Méchain 1790. aastatel meridiaani Barcelonast Hispaanias Dunkerque'ini Prantsusmaal.

## Mõõtelati tüübid

Mõõtelatil loetakse mõõteväärtused läbi nivelleerimisinstrumendi. Mõõtelatte on kolme tüüpi: kokkupandav, teleskoop- ja monoliitne mõõtelatt.

* Monoliitne mõõtelatt on täispikkusega latt, mille peale on märgitud jaotused teatud mõõtühikutes. Seda mõõtelatti on keeruline hoiustada ja transportida.

* Kokkupandav latil on keskel hinged, mis võimaldab latti transportimiseks kokku voltida.
* Teleskooplatil on liigend, mis võimaldab latti täispikkuses pikendada ja transportimise jaoks lühendada.

### Mõõtelati materjal

Mõõtelatt on tehtud puidust või alumiiniumist. See võib olla nii ühes tükis kui ka osadena, et seda saaks paremini transportida ja hoiustada. Lisaks saab latti erinevates tööolukordades pikendada. Mõõtelatt võib olla märgistatud ühelt või mõlemalt poolt. Lati peal on jaotused, et näidata mõõtmisi erinevates ühikutes, näiteks jalgades, tollides või sentimeetrites.

## Mõõtelati lugemine

Mõõtelatti kasutatakse koos seadmega, mis mõõdab kõrguste vahet kahe punkti vahel. Seade seatakse üles ühes punktis ja latti hoitakse vertikaalselt teises punktis. Geodeet, kes mõõdab, loeb mõõtmed lati pealt, kuhu vaatejoon seadmest vaadates ristub.

Mõõtelatil on mõõtmed tavaliselt nummerdatud detsimeetrites. Numbrite vahel on kas ruutude muster või E-kuju. Kõik ruudud, jooned ning tühikud on täpselt ühe sentimeetri pikkused. Tavaliselt mõõdetakse näidud millimeetri täpsusega.

## Välislingid
*https://www.britannica.com/technology/surveying
*https://readcivil.com/types-of-levelling-staff-used-in-surveying
*https://civilunlimited.com/levelling-staff-everything-you-need-to-know-about
*Wolf, R., P., Ghiliani, C., D. (1997). Elementary Surveying. Land Surveyors Pubns. 782 p.
Kuulsuse narrid (film)

**"Kuuluse narrid"** on Eesti mängufilm Eduard Bornhöhe samanimelise jutustuse ainetel.

## Algmaterjal
Filmi aluseks on Bornhöhe  1892. aastal ilmunud satiirilise jutukogu "Tallinna narrid ja narrikesed" esimene osa "Kuulsuse narrid", milles kirjeldatakse kahe saamatu, kuid kõrgelennuliste unistustega mehe, leiutaja Jaan Tatika ning luuletaja Saalomon Vesipruuli toimetamisi ja ettevõtmisi 19. sajandi lõpu Tallinnas. Mõlemad tegelased on saanud eesti kultuuris arhetüüpseteks, neid kasutatakse sageli võrdkujudena.

## Sisu
Mängufilm viib vaataja aega, kus eestlaste rahvuslik iseteadvus oli alles tärkamas. Komöödiafilmi peategelasteks on mehed, kelles pakitseb soov oma rahvale midagi igavikulist kinkida – olgu selleks siis õhus lendav imemasin või maakeeli kirja pandud väärtkirjandus.

Kolkakülast saabub provintsilinna Saalomon Vesipruul, kes pärast mitmeid põrumisi erinevates ametites otsustab edu saavutada vabakutselise kirjanikuna. Ta rendib endale väikese toakese. Paraku pole Vesipruuli kirjanduslikud kavatsused määratud teostuma, sest uude ametisse sisse elades tutvub ta oma naabri – looduseuurija ja leiutaja Jaan Tatikaga. Saatuse tahtel ei sünni tutvusest suurt ja südamlikku sõprust, otse vastupidi – tekib vastastikune vihkamine. Olukorda teeb keerulisemaks seegi, et Saalomon näeb korteriperenaises muusat, kuid ka Jaan Tatikal on Agnesega omad plaanid. Perenaisele on silma visanud ka liiakasuvõtjast Värdi, kellel on kahtlaselt tihti Agnese juurde asja. Agneselgi on omad soovid ja unistused – tuleb leida armastus, kes suudaks olla isaks tema väänkaelast pojale.

"Kuulsuse narrid" on ehe komöödia, mille peategelaste saamatusele ja unistustele saab nii kaasa elada kui ka kaasa tunda. Nende julgus katsetada ja ebaõnnestuda on hämmastav, kuid nad on veendunud, et utoopilistest ideedest võib sündida midagi suurt. Ent utoopiliste ideaalide teostumine võib takerduda kõige maisematesse asjadesse ja – mis parata – ka ande ja vaimse taseme puudumisse. 

Mängufilmi treiler.

## Osatäitjad
* Saalomon Vesipruul – Karl Robert Saaremäe
* Jaan Tatikas – Veiko Porkanen
* Agnes – Maiken Pius
* Ferdinand – Ott Sepp
* Gerda – Saara Nüganen
* Helmi – Marian Heinat
* Amalie – Loviise Kapper
* Kaltsakas Üks – Argo Aadli
* Kaltsakas Kaks – Vallo Kirs
* Kaltsakas Kolm – Margo Mitt
* Kõrtsmik – Margus Jaanovits
* Kõrtslane - Jan Gebruk
* Poemüüja – Guido Kangur
* Reklaamiagent – Ott Raidmets
* Sandarm – Tiit Sukk
* Toimetaja – Jüri Lumiste

## Vaata ka
*Kuulsuse narrid – jutustus
*Kuulsuse narrid – telelavastus

## Viited

## Välislingid
*"Kuulsuse narrid" andmebaasis IMDb.
* Linnavalitsus otsustas toetada filmi "Kuulsuse narrid" võtteid Viljandis. RingFM, 15. märts 2021.
*Arvustus. "Kuulsuse narrid" kui lastefilm täiskasvanutele. err.ee, 12. jaanuar 2023.
*Esilinastub komöödiamängufilm "Kuulsuse narrid". eestielu.goodnews.ee, 9. jaanuar 2023.
*Loe seda, mida Sa filmis ei näinud. raamatukava.wordpress.com, 31. jaanuar 2023.
Rihm (mehaaniline)

**Mehaaniline rihm** on painduvast materjalist silmus, mida kasutatakse kahe või enama pöörleva võlli mehaaniliseks ühendamiseks, enamasti paralleelselt. Rihmasid võib kasutada liikumisallikana, energia edastamiseks või suhtelise liikumise jälgimiseks. Kahe rihmaratta süsteemis saab rihm ajada maha rihmarattaid kas normaalselt ühes suunas (paralleelsete võllide korral) või risti (veetava võlli suund on juhi suhtes vastupidine). Rihmülekande puhul saab ka muuta mehaanilise rihma pöörlemiskiirust, kui kasutatakse erineva suurusega rihmarattaid.

## Jõuülekanne
Rihm on odavaim tööriist jõuülekandeks võllide vahel, mis ei pruugi olla telje suunas joondatud. Jõuülekanne saavutatakse sihipäraselt disainitud rihmade ja rihmarataste abil, mille laialdane kasutus on toonud kaasa palju variatsioone. Rihmülekanded töötavad sujuvalt ja vähese müraga ning jõu ja võimsuse muutumisel tagavad löögi summutamise. Rihmülekande miinuseks on see, et see edastab vähem võimsust kui hammasrattad või kettülekanne, aga selle tehnoloogilised täiustused võimaldavad rihmade kasutamist süsteemides, kus varem kasutati ainult kettülekannet või käiku.

## Rihmülekannete tüübid
### Lahtine rihmülekanne

See on kõige lihtsam rihmülekande tüüp, kus kaks või enam rihmaratast on ühendatud nende ümber mähitud rihmaga. Kui veovõllile antakse toidet, pöörab see veoratast. Rihm liigub koos sellega ja pöörab üht või mitut ajamiratast. Lahtist rihmülekannet kasutatakse, kui võllid on paralleelsed ja pöörlevad samas suunas.
### Kinnine rihmülekanne
Seda tüüpi ülekannet kasutatakse siis, kui kaks rihmaratast on paralleelsed ning peavad pöörlema ​​vastassuunas või nõuavad jõuülekandeks suuremat pöördenurka. Kinnise rihmülekande puhul paikneb rihm risti, seega meenutab rihma kuju numbrit 8. Kahe rihmaratta vahel puutub rihm endaga kokku ja hõõrdumine põhjustab rihma kulumise. Seda saab leevendada, asetades rihmarattad maksimaalsele lubatud kaugusele ja käivitades süsteemi aeglasel kiirusel.

### Poolkinnine rihmülekanne
Olukordades, kus pöörlevad võllid on õige nurga all, saab kasutada poolkinnist ehk veerandpöördega rihmülekannet. Veerandpöördega rihmülekannete puhul läheb rihm pärast veerandpöörde tegemist ümber kahe risti asetseva võlli. Et rihm paigal püsiks, peab rihmaratta laius olema vähemalt 40% laiem kui rihma ristlõige. Mõnel juhul kasutatakse rihma paremaks jälgimiseks ja mahalibisemise vältimiseks juhirattaid.

## Allikad
* Siim Sild (08.02.2022). Drives & Types of Belts . Fractory 
* Belt Drives. Mrosupply
* What Is Belt Drive?- Types And Materials Of Belt. Engineeringchoice
Sailly-sur-la-Lys

**Sailly-sur-la-Lys** (lääneflaami: *Zelleken*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Sailly-sur-la-Lys on suur põllumajandus- ja kergetööstusküla, asub umbes 14 km Béthune'ist kirdes ja 19 km Lille'ist lääneloodes, teede D945 ja D66 ristumiskoha ümbruses. Valla lääne- ja põhjapiiri moodustab suuresti Lysi jõgi.

## Vaatamisväärsused

* St. Vaasti kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega külast uuesti üles ehitatud.
* Sõjakalmistud.
* 16. sajandi praostla; vanim hoone linnas.

Praostla on kindlustatud hoone, mis asub kihelkonnakalmistu ääres Lysi lähedal. See hõlmab vangla ja kohtute jäänuseid. Ehitist täiendab neitsi Maarjale pühitsetud kabel. Väravat, mis purustati 16. sajandil ja taastati 1612. aastal, kaitsevad kaks akendega torni. Enne Prantsuse revolutsiooni esindas praost Saint-Vaasti abti kõigis tsiviil- ja kohtuasjades.

Sailly-sur-la-Lysi sõpruslinn on Carnforth Inglismaal.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Saint-Floris

**Saint-Floris** (lääneflaami: *Sint-Floris*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Saint-Floris on väike põllumajandusküla, mis asub u. 14 km Béthune'ist põhjas ja 48 km Lille'ist läänes, maantee D186 ääres. Kanaliseeritud Lysi jõgi voolab läbi valla, moodustades osa piirist Nordi departemanguga.

## Vaatamisväärsused

* St. Florent'i kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega külast uuesti üles ehitatud.
* Sõjakalmistu.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Böömimaa rekatoliseerimine

**Böömimaa rekatoliseerimine** oli periood Böömimaal aastail 1620–1711, mille jooksul taotleti protestantide minemist uuesti katoliku kiriku  alla (Böömimaa vastureformatsioon). Rekatoliseerimine oli oluline periood, mis mõjutas Böömimaa usuelu kogu 17. sajandi vältel ja osal 18. sajandist.

## Ajaloost
Böömimaal algas rekatoliseerimine kohe pärast 1547. aastal alanud Habsburgide-vastase ülestõusu lüüasaamist Valgemäe lahingus 1620. aastal, mis lõpetas Böömimaa reformatsiooniliikumise ja Praha kui pealinna juhtrolli Püha Rooma keisririigis. Uuendatud konstitutsioon määras saksa keele teiseks riigikeeleks tšehhi keele kõrval, peale saksa keele oli eliidi hulgas teiseks oluliseks suhtluskeeleks ladina keel. Rahvuslikust liikumisest kantud populaarsetes ilukirjandusteostes on rekatoliseerimisprotsessi ja jesuiite iseloomustatud ühekülgselt halvana. Siiski edendasid jesuiidid süsteemselt haridust ja ehitasid üles paljud laiali paisatud kirikukihelkonnad. Teisest küljest ei saa salata protestantide tagakiusamist, mille määr erines piirkonniti.

Põhja-Böömimaal toimus rekatoliseerimine leebel viisil, misjonivormis ja katoliku kirik võeti leplikult omaks. Ida-Böömimaal oli olukord mõnevõrra keerulisem, sest seal oli protestantlus sügavalt juurdunud ja elanikkond oli usuvahetuse vastu. Selle tulemusena oli sealses vastureformatsioonis rohkem vägivalda.

Määrimaa oli protestantliku aristokraatia tugipunkt ja pakkus mittekatoliiklikule elanikkonnale mingil määral kaitset. Sileesias tolereeriti ka protestante, kuna mittekatoliiklaste osakaal oli seal märkimisväärne ja Habsburgide monarhia võim piiratum.

## Viited
Eesti erakondade reitingud enne 2027. aasta valimisi

**Siinsetes loeteludes** on kokku võetud arvamusküsitluste tulemused 2023. ja 2027. aasta Riigikogu valimiste vahelisel ajal.

## Erakonnaeelistused

Arv tabelis näitab, mitu protsenti erakonnaeelistusega vastajatest valiks just seda parteid. Suurima toetusega partei tulemus on esitatud värvilisel taustal. Valimiskünnist (vähemalt 5%) ületavate parteide tulemus on paksus kirjas. Küsitlusfirmadest Turu-uuringute AS küsitleb inimesi võrdselt nii veebis kui ka telefoni teel, Kantar Emor umbes 2/3 veebis ja 1/3 telefoni teel ja Norstat peamiselt telefoni teel, osaliselt ka veebis.

### Eelistused haridusrühmades
;Alg- või põhiharidus

;Kutse-, kesk- või keskeriharidus

;Kõrgharidus

### Eelistused rahvusrühmades
;Eestlased

;Mitte-eestlased

### Eelistused sugude kaupa
;Mehed

;Naised

### Eelistused vanuserühmades
;18–24-aastased

;25–34-aastased

;35–49-aastased

;50–64-aastased

;65–74-aastased

;75-aastased ja vanemad

## Vaata ka
*Valimistevaheliste arvamusküsitluste tulemused aastatel 2019–2023

## Viited
2027. aasta Riigikogu valimised

**2027. aasta Riigikogu valimised** on XVI Riigikogu korralised valimised, mis korraldatakse 2027. aastal.

## Erakondade toetuse arvamusküsitlused

## Viited
Valgevene Suur Teater

**Valgevene Akadeemiline Riiklik Suur Ooperi- ja Balletiteater** (valgevene keeles Нацыянальны акадэмічны Вялікі тэатр оперы і балета; valgevene ladinas *Nacyjanalny akademičny Vialiki teatr opiery i baleta*), ka **Valgevene Suur Teater** on Minskis asuv Valgevene ainus ooperiteater ja üks kahest muusikateatrist, ühtlasi suurim teater Valgevenes.

1930. aastal loodi kuulsa Vene ooperilaulja Anton Bonatšitši juhtimisel tegevust Valgevene ooperi- ja balletikool. 1933. aastal alustas esimese Valgevene kutselise teatrina tegevust ooperi- ja balletiteater. Esimese tükina tuli 25. mail 1933 ettekandele Georges Bizet' ooper "Carmen", mille nimirollis mängis Larissa Aleksandrovskaja.  Etendused toimusid esimestel aastatel Valgevene draamateatri laval. 1940. aastal anti teatrile austav nimetus "suur". Akadeemiliseks sai teater 1964. ja rahvusteatriks 2009. aastal.

## Teatrihoone
Aastatel 1933–1939 ehitati Minskis Valgevene arhitekt Iosif Lanhbardi projekti järgi konstruktivistlikus stiilis ooperimaja, mille avamine toimus 10. märtsil 1939. Esimesena tuli uues teatrihoones ettekandele Valgevene helilooja Jaŭhien Cikocki ooper "Mihas Podgornõi". Teises maailmasõjas kannatada saanud teatrihoone taastati aastatel 1945–1948. Hiljem on hoones teostatud restaureerimis- (1967) ja rekonstrueerimistöid (1978, 2009).

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Ameerika suurnokk-vint

**Ameerika suurnokk-vint** (*Hesperiphona vespertina*) on linnuliik vintlaste sugukonnast. Elutseb Põhja-Ameerikas.
TARK LAUT

“**TARK LAUT**” on lihaveiste lauda projekt loomade pidamiseks optimaalse mikrokliimaga hoones.

**Projekti kirjeldus** 

Hoone on projekteeritud kasutama maksimaalselt päevavalgust. “TARK LAUT” lihtsustab loomapidajatele allapanu vahetamist ja sõnnikukäitlemist ning loomade toitmist ja jootmist. Lisaks kasutab hoone loomade metaboliseeruvat energiat temperatuuri ning õhuringluse abil. Päikeseenergiat rakendatakse kogu tootlikkuse väärtuses ning aastaringse plusskraadides sisetemperatuuri tagab minimaalne lisaküte. Projekt võimaldab veisekasvatajatel kasutada hoonet suvel lisandväärtusega kõrvalsaaduste kasvatamiseks ja/või heina kuivatamiseks. Hoones saab temperatuuri tõsta üle 60 kraadi, mis koos UV-kiirgusega võimaldab ruume desinfitseerida. Kogu ehitises vajaminev elektri- ja soojusenergia on võimalik toota autonoomselt. Projekt on loodud Tartu Ülikooli ja Koivakonnu mahefarmi koostöös.  

**Lisavõimalused** 

Päikesepatareid katusel püüavad suvel kuni 80 protsenti päikesekiirgusest. Projekti soojusregulatsioon on läbi mõeldud, hoidmaks hoones sees loomale sobivat temperatuuri madala energiakuluga. Loomale sobivate tingimuste hoidmiseks, söötmiseks, jootmiseks ja valgustuseks kulub 700 kWh. Uue põlvkonna lauda eesmärk on teha lihtsamaks nii laudas elava looma kui ka looma pidaja elu.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Wacław Niżyński

**Wacław Niżyński**, ka **Vatslav Nižinski**, ka *Vaslav Nijinski*, ka *Vaslav Nijinsky* (vene keeles Вацлав Фомич Нижинский *Vatslav Fomitš Nižinski*; poola keeles *Wacław Niżyński*; 12. märts (vkj 28. veebruar) 1889 Kiiev, Kiievi kubermang – 8. aprill 1950 London) oli poola päritolu Keiserliku Venemaa balletitantsija ja koreograaf. 

Ta oli balletitantsija ja koreograaf Bronisława Niżyńska vend.

## Maria teatris
1905. aastal 16-aastaselt pääses Niżyński, toona alles balletikooli õpilane, tantsima Maria teatri lavale. Hiljem, juba Maria teatri esitantsijana oli ta lavapartneriks kõigile tolleaegsetele priimabaleriinidele (Matilda Kšessinskaja, Olga Preobrženskaja, Anna Pavlova, Tamara Karsavina).

## Djagilevi trupis
Niżyński edukas tantsijakarjäär jätkus 1909. aastal Sergei Djagilevi balletitrupis Ballets Russes. 1916. aastal tantsis ta koos trupiga New Yorgis Metropolitan House'i laval. Viimaseks turneeks jäi tal esinemised Lõuna-Ameerikas, viimane lavaesinemine oli septembris 1917 Montevideos. 

## Inglismaal
Alates 1947. aastast elas Niżyński abikaasaga Inglismaal Virginia Water'is. Ta suri aprillis 1950 Londoni kliinikus. Maeti Londonis. 1953. aastal maeti ümber Pariisi Montmartre'i kalmistule.

## Tunnustus
*1909 –  Ordre des Palmes académiquesi komandöriklassi orden (üheaegselt Anna Pavlova ja Mihhail Fokiniga)

## Mälestuse jäädvustamine
Maurice Béjart lavastas 1971. aastal balleti "Nijinski, clown de Dieu" ("Niżyński, jumalik kloun") Pierre Henry ja Pjotr Tšaikovski muusikaga.

## Välislingid
Hudson Fasching

**Hudson Fasching** (sündinud 28. juulil 1995 Milwaukees Wisconsini osariigis) on USA jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis New York Islanders ründajana paremäärel.

Aastatel 2013–2016 mängis ta Minnesota Ülikooli jäähokimeeskonnas.

2013. aastal valis Los Angeles Kings ta NHL-i ''draft''is 118. valikuna. 2014. aasta märtsis kaubeldi tema mängijaõigused Buffalo Sabresile. Sabresiga sõlmis Fasching lepingu 2016. aasta märtsis. NHL-is tegi ta debüüdi sama aasta 26. märtsil mängus Winnipeg Jetsi vastu ja lõi selles mängus ka värava. See jäi aga tema ainsaks väravaks Sabresi meeskonnas. Järgmisel kahel hooajal mängis ta põhiliselt American Hockey League'is (AHL) Sabresi tütarklubis Rochester Americans.

2018. aasta juunis kaubeldi Fasching Sabresist Arizona Coyotesi. Coyotesi meeskonnas kogus ta 16 mängus, kuid ei saanud neis kirja mitte ühtegi resultatiivsuspunkti. Ülejäänud ajal mängis ta AHL-is Coyotesi tütarklubis Tucson Roadrunners, kus tema resultatiivseim hooaeg oli 2021/22 (14+23).

2022. aasta augustis sõlmis ta üheaastase lepingu New York Islandersiga. Islandersi meeskonnas lõi ta esimese värava 2022. aasta detsembris; see oli üldse tema teiseks väravaks NHL-is – eelmisest väravast oli möödunud üle kuue aasta ja kaheksa kuu.

2013. aastal võitis Fasching USA kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistrivõistlustel hõbemedali. USA jäähokikoondise koosseisus osales ta 2016. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Viited

## Välislingid
* Hudson Fasching NHL.com lehel
* Hudson Fasching hockeydb.com lehel
* "Islanders’ Hudson Fasching proving to be a bright spot as losses mount". theathletic.com. 17.1.2023.
Võrumaa Jahimeeste Selts

**MTÜ Võrumaa Jahimeeste Selts** on Võrumaa jahimehi koondav mittetulundusühing, mis loodi 1. aprillil 1967 oma eelkäija Võru Jahindusklubi „Jõud“ baasil.

Algselt kuulus Vana-Võrumaa piires paiknenud jahikollektiivi ridadesse 1013 liiget ning hoolduspiirkonna suuruseks mõõdeti 450 380 hektarit.

Käesoleval ajal koondab Võrumaa Jahimeeste Selts 22 liikmesorganisatsiooni ehk jahipiirkonda.

2011. aasta seisuga kuulus seltsi liikmeskonda 720 tegevjahimeest.

Seltsi hallata on kokku 219 000 ha jahimaad.
Elina Tzengko

**Elina Tzengko** (kreeka keeles Ελίνα Τζένγκο, albaania keeles *Elina Xhengo*; sündinud 2. septembril 2002) on Kreeka kergejõustiklane, odaviskaja.

2021. aastal tuli ta Tallinnas toimunud Euroopa U20 meistrivõistlustel odaviskes tulemusega 61.18 Euroopa kuni 20-aastaste meistriks. Samal aastal Nairobis peetavatel juunioride maailmameistrivõistlustel võitis ta tulemusega 59.60 hõbemedali.

2022. aasta Euroopa meistrivõistlustel Münchenis võitis ta isikliku rekordiga 65.81 kuldmedali.

2023. aastal Soomes Espoos toimunud Euroopa U23 meistrivõistlustel võitis ta odaviskes tulemusega 60.73 kuldmedali. Hõbemedali võitis tulemusega 57.62 Gedly Tugi ja pronksmedali tulemusega 56.67 Anni-Linnea Alanen.

Tema isiklik rekord odaviskes on 65.81.

## Isiklikku
Tema mõlemad vanemad on Albaania immigrandid. 22. juunil 2018 sai Elina Tzengko Kreeka kodakondsuse.

Ta õpib Thessaloníki Aristotelese Ülikoolis.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Loode-Pirkanmaa piirkond

**Loode-Pirkanmaa piirkond** on majanduspiirkond Soomes Pirkanmaa maakonnas.

## Vallad

* Ikaalineni linn
* Kihniö
* Parkano linn
Jana Zinkevõtš

**Jana  Vadõmivna Zinkevõtš** (ukraina keeles Яна Вадимівна Зінкевич, sündinud 2. juulil 1995 Rivnes) on Ukraina parlamendiliige ja sõjaväe veteran.

## Elulugu
Zinkevõtš sündis 1995. aastal Rivnes. Ta omandas hariduse  ja meditsiinilise väljaõppe Dnipro Riiklikus Meditsiiniülikoolis.
Donbassi sõja ajal oli Zinkevõtš Hospitallerite meditsiinipataljoni ülem, päästes teadete kohaselt umbes 200 sõdurit. Ta sai 2015. aasta detsembris autoõnnetuses raskelt vigastada ja jäi halvatuks ning kasutab seetõttu ratastooli. Talle on omistatud Ukraina teenetemärk. 2022. aastal kuulus ta BBC 100 naise hulka.

Zinkevõtš valiti 2019. aasta Ukraina parlamendivalimistel Euroopa solidaarsuse partei esindajaks (Ukraina Ülemraada 9. kokkukutsumisel). Ta paigutati erakonna valimisnimekirjas 7. kohale.

## Viited
Tampere piirkond

**Tampere piirkond** on majanduspiirkond Soomes Pirkanmaa maakonnas.

Piirkond hõlmab Tampere linna ja ümbritsevaid alasid, mis on tihedalt mõjutatud Tampere poolt.

Piirkonnas elab 422 000 inimest, mis teeb sellest teise kõige rahvarohkema majanduspiirkonna Suur-Helsingi järel.
## Vallad

* Hämeenkyrö
* Kangasala linn
* Kuhmoinen
* Lempäälä
* Nokia linn
* Orivesi linn
* Pirkkala
* Pälkäne
* Tampere linn
* Vesilahti
* Ylöjärvi linn
Saint-Hilaire-Cottes

**Saint-Hilaire-Cottes** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Saint-Hilaire-Cottes asub u. 16 km Béthune'ist loodes ja 60 km Lille'ist läänes, teede D943 ja D91 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* St. Hilaire'i kirik, pärineb 16. sajandist.
* St. Omeri kirik Cottes'is, pärineb 15. sajandist.
* Sõjahauad.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Saint-Venant

**Saint-Venant** (lääneflaami: *Papingem*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Saint-Venant asub u. 14 km Béthune'ist loodes ja 42 km Lille'ist läänes, teede D186 ja D916 ristumiskoha ümbruses, Lysi jõe kallastel.

## Vaatamisväärsused

* St. Venanti kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega külast uuesti üles ehitatud.
* *Hotel de Ville* (raekoda), pärineb 18. sajandist.
* Kalmistu.
* Sõjamälestusmärk.
* *Manoir de La Peylouse'i* aiad.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Ainus, mis jääb, on BEAT

**"Ainus, mis jääb, on BEAT"** on ansambli Kosmikud 2008. aastal välja antud album.

## Lood

# Ainus, mis jääb, on BEAT – 3:21
# Lahkumine – 4:32
# Õieaeg – 5:22
# Lydia Koidula haud – 3:34
# Mis must saab – 4:10
# Traagika – 3:49
# Seitse – 4:30
# Seanss – 4:14
# Meister – 4:43
# Valss – 3:23

## Koosseis
*Meelis Hainsoo (Hainz) – laul
*Andres (Aleksander) Vana – kitarr
*Raivo Rätte (Kõmmari) – bass
*Kristo Rajasaare – trummid
Sumqayıtçayı

**Sumqayıtçayı** on jõgi Aserbaidžaani idaosas.

Sumqayıtçayı algab Suur-Kaukasuse mägede kagunõlvalt, voolab itta ja suubub Sumqayıtis Kaspia merre.

Jõe pikkus on 182 km ja valgala pindala 1800 km².

Sumqayıtçayı jõega ristub Samuri–Abşeroni kanal, mis toob vett Abşeroni poolsaarele.

Jõe vett kasutatakse niisutuseks.

## Välislingid
Mihhail Fokin

**Mihhail Fokin**, ka **Michel Fokine** (vene keeles Михаил Михайлович Фокин *Mihhail Mihhailovitš Fokin*; 23. aprill (vkj 11. aprill) 1880 Peterburi – 22. august 1942 New York) oli vene ja Ameerika Ühendriikide balletitantsija, balletipedagoog, koreograaf ja ballettmeister. 

Pärast Peterburi keiserliku teatrikooli lõpetamist 1898. aastal võeti Fokin Maria teatri balletitrupi tantsijaks, kus ta mõne aja möödudes edutati solistiks. 1902. aastal näitas ta end ka balletipedagoogina ja 1905. aastal koreograafina. 

1909. aastal alustas Fokin koostööd antreprenöör Sergei Djagileviga. Djagilevi trupiga Ballets Russes toimusid Fokini balletilavastuste esietendused: 1910. aastal "Tulilind" ja "Šeherezade", 1911. aastal "Le Spectre de la rose", "Narcissus" ja "Petruška" ning 1912. aastal "Tamara" ja "Daphnis ja Chloé".

1914. aastal naasis Fokin Maria teatrisse, kus töötas ballettmeistrina. 

## Emigratsioonis
Pärast oktoobripööret emigreerus Fokin perega Rootsi, hiljem siirdus sealt Ameerika Ühendriikidesse. 1921. aastal avas ta New Yorgis balletikooli ja 1924. aastal asutas seal oma balletitrupi, millega esines Metropolitan House'is. 1932. aastal sai Fokin USA kodakondsuse. 

1939. aastal lavastas ta balleti "Paganini" Sergei Rahmaninovi muusikaga. Fokini "Sülfiid" oli American Ballet Theatre' esimene balletilavastus (1940).

## Tunnustus
*1909 –  Ordre des Palmes académiquesi komandöriklassi orden (üheaegselt Anna Pavlova ja Wacław Niżyńskiga)

## Kajastamine filmis
*1983. aastal linastunud Emil Loteanu filmis "Anna Pavlova" mängis Mihhail Fokini osas Sergei Šakurov.

## Välislingid
Vaudricourt (Pas-de-Calais)

**Vaudricourt** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vaudricourt asub umbes 3,2 km Béthune'ist lõunas ja 40 km Lille'ist edelas, teede D186 ja D171 ristumiskoha ümbruses, Autoroute A26 liiklussõlme 6 juures.

## Vaatamisväärsused

* Notre-Dame'i kirik, pärineb 13. sajandist.
* 19. sajandi loss.
* Sõjamälestusmärk.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Vendin-lès-Béthune

**Vendin-lès-Béthune** (pikardi: *Vindin-lès-Betheune*; lääneflaami: *Wenden*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Endine söekaevanduspiirkond Vendin-lès-Béthune asub 3,2 km Béthune'ist loodes ja 39 km Lille'ist edelas, teede D180 ja D181e ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* St. Vaasti kirik, pärineb 19. sajandist.
* Sõjamälestusmärk.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Anett Kulbin

**Anett Kulbin** (sündinud 3. septembril 1993), esinejanimega **Anett**, on eesti laulja ja laulukirjutaja.

## Haridus
Kulbin alustas viiuliõpingud kaheksa-aastaselt ja lauluõpinguid kaheteistaastaselt. Pärast põhikooli õppis Heino Elleri Muusikakoolis rütmimuusika laulu, hiljem õppis ühe aasta laulmist ka Londonis.

Kulbin on õppinud ka Estonian Business Schoolis loomemajanduse erialal.

## Muusikaline tegevus
Kulbin kuulus ansamblisse Wilhelm ning osales sellega 2014. ja 2015. aastal Eesti Laulu konkursil. Pärast Wilhelmi tegevuse lõppemist 2016. aastal jätkas ta karjääri sooloartistina.

2016. aastal osales Kulbin Eesti Laulul lauluga "Strong", 2020. aastal lauluga "Write about me" (ansamblis Anett x Fredi) ja 2023. aastal lauluga "You need to move on" (ansamblis Anett x Fredi).

## Muusikaauhinnad
* 2021 Eesti Muusikaauhinnad – aasta naisartist, aasta popartist
* 2023 Eesti Muusikaauhinnad – aasta souli/funki/R&B-artist

## Diskograafia
* "All over again" (EP, 2019)
* "Morning after" (2020)
* "Late to the party" (2022)
* "Glass Half Full" (singel, 2025)

## Muu
Tema ja ta endise kursusekaaslase Indrek Jõe ettevõte Nobenaps tegeleb maheviina hulgimüügiga.

2020. aastal andis Kulbin koos mänedžer Liisi Voolaiuga välja taaskasutuspõhimõtet järgiva kaheksast jakist koosneva rõivakollektsiooni, kus iga jaki nimeks on ühe albumil “Morning after” ilmunud laulu pealkiri.

## Isiklikku
Anett Kulbini vend on Jan Kulbin.

## Viited
Gotthard Heinrich von Bistram

**Gotthard Heinrich von Bistram** (? – 1728/1729) oli Rootsi ohvitser, kes osales Põhjasõjas ning oli kapten Läänemaa jalaväerügemendis.  

## Elulugu ja osalus Põhjasõjas
Gotthard Heinrich von Bistrami täpne sünniaeg pole teada, kuid ilmselt sündis ta 1660. aastate paiku. Tema vanemad olid Dietrich Fabian von Bistram ja Anna Margaretha von Budberg. 

Sõjaväeteenistust alustas ta Rootsi vägedes, mis ilmselt asusid 1680. aastatel Hollandis. Seal teenides sai Bistram leitnandiks. 

Põhjasõja algul, 1701. aastal oli ta Läänemaa jalaväerügemendis kapten. Sama aasta oktoobris/novembris saadeti Bistram rügemendiülema Ferseni poolt välja, et maamiilitsasse mitte ilmunud mehed kätte saada ja väeossa viia. Lisaks oli ta ülesandeks leida ka kõlblikke mehi rügemendi koosseisust väljalangenute asendamiseks. Bistram kandis enda ülesandest Eestimaa kindralkubermangu valitsusele ette ning palus sellega abi.   

Gotthard Heinrich von Bistram suri 1729. aasta paiku Jaunborne mõisas. 

## Isiklik elu
Gotthard Heinrich von Bistram abiellus kolm korda: Gertrude Louise von Tornauw, Sophia Gertrud von Brunnowi ja Benigna von Vietinghoffiga. 

Nendest abieludest sündis vaid üks laps: Gotthard Ernst von Bistram (1730–1762). 

## Viited
Tuhat ja üks ööd (Shanon)

**"Tuhat ja üks ööd"** on Shanoni 2012. aastal välja antud album.

## Lood
# Tuhat ja üks ööd – 3:45
# Libahunt – 4:03
# Linnahalli kail – 3:29
# Kukub täht – 3:41
# Jäätunud jäljed – 3:38
# Tahan murda selle jää – 3:05
# Eksinud hing – 3:40
# Murtud – 3:19
# Tulin, et jääda su juurde sel ööl – 4:47
# Mina ei loobu – 4:02

## Koosseis
* Taavi Immato – laul, kitarr
* Janek Harik – kitarr 
* Henry Hinno – trummid 
* Arno Karis – bass
Magnus Reinhold von Ungern-Sternberg

**Magnus Reinhold von Ungern-Sternberg** oli Rootsi sõjaväelane ja ooberstleitnant, kes osales Põhjasõjas. 

## Elulugu ja osalus Põhjasõjas
Põhjasõja alguseks asus ta teenima Lieweni Liivimaa 2. jalaväepataljoni, kus sai 1700. aasta 12. juunil kapteniks. 1703. aasta 17. augustil ülendati ta majoriks. Selle rügemendi (2. jalaväepataljon nimetati 1703. aastal ümber rügemendiks) koosseisus osales ta 1708. aastal Vinni lahingus.

Peale lahingu kaotust juhatas ta ühte ratsasalka, mis venelaste haardest pääses. 

13. juunil 1710 ülendati Magnus Reinhold von Ungern-Sternberg ooberstleitnandiks.

## Viited
Turzovka

**Turzovka** (ungari keeles *Turzófalva*, poola keeles *Turzówka*) on linn Slovakkias Žilina maakonnas Čadca ringkonnas. Turzovka asub Kysuca jõe ääres Beskiidide nõlvadel, Tšehhi piirist 8 km kaugusel.

Turzovka paikneb merepinnast 460–875 meetri kõrgusel.

Turzovkat on esmamainitud 1598. aastal, linnaõigused sai 1968. aastal.

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Turzovka elanikest slovakke 92,55%, mustlasi 0,68% ja tšehhe 0,59%. 5,77% elanike rahvus oli teadmata.  

Turzovka on katoliiklik palverännu sihtkoht. Väidetavalt olevat jumalaema Maarja 1958. aastal end siin ilmutanud karjusele Matúš Lašutile.

## Rahvastik

## Sõpruslinnad
* Frýdlant nad Ostravicí, Tšehhi
* Győrújbarát, Ungari
* Kęty, Poola

## Viited
Dumontinia

***Dumontinia*** on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.

## Liike
**Dumontinia tuberosa* – suur mügarliudik, mügarseen

## Välislingid
*
Pčinja

**Pčinja** on jõgi Lõuna-Serbias ja Põhja-Makedoonia põhjaosas, Vardari vasakpoolne lisajõgi. Kuulub Egeuse mere vesikonda.  

Jõe pikkus on 135 km (Serbias 52 km) ja valgala pindala 3140 km² (Serbias 1247 km² ja Põhja-Makedoonias 1893 km²).

Jõe ääres asub Prohor Pčinjski klooster.

## Viited

## Välislingid
Šahy

**Šahy** (kuni 1927. aastani **Ipoľské Šiahy**, ungari keeles *Ipolyság*, saksa keeles *Eipelschlag*) on linn Slovakkias Nitra maakonnas Levice ringkonnas. Šahy asub Ipeľi nõos, Ungari piirist vähem kui kahe kilomeetri kaugusel.

Linna läbib rahvusvaheline maantee E77.

Asulat on esmamainitud 1237. aastal. Premonstraatide ordu rajas sinna kloostri 1238. aastal. Linnaõigused sai Šahy 1405. aastal. 1920. aastal läks linn Trianoni rahulepingi tulemusel Tšehhoslovakkiale. Müncheni kokkuleppe kohasel anti linn 1938. aastal Ungarile. 1945. aasta augustis sai Tšehhoslovakkia Šahy tagasi.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Šahy elanikest ungarlasi 57,27%, slovakke 36,29%, mustlasi 0,37% ja tšehhe 0,22%. Rahvus oli teadmata 5,39%-l elanikest.

## Sõpruslinnad
* Héhalom, Ungari
* Vác, Ungari
* Veresegyház, Ungari

## Viited
Vermelles

**Vermelles** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vermelles asub 9,7 km Béthune'ist kagus ja 32 km Lille'ist edelas, teede D39, D75 ja D943 ristumiskoha ümbruses, Surgeoni jõe kallastel.

## Kivisöe kaevandamine

Vermelles oli teine kaevanduskoht, mida *[[Compagnie des mines de Béthune]]* kasutas. Kaevanduse 3 väljakaevamine Vermelles'is algas 1857. aasta jaanuaris, jõuti karmi, järsu kaldega söelademeni 147 m sügavusel. Kaevandamine algas 1860. aasta juulis. Õhukompressorid paigaldati kaevandusse 3 1877. aastal. See osutus ettevõtte kõige tootlikumaks kaevanduseks, kokku 1 525 000 tonni. Kaevanduse 4 väljakaevamine Vermelles'is algas 1865. aasta oktoobris, jõuti kivisöeni 149 m sügavusel. Kaevandamine algas 1867. aastal. Kaevandus 4 jäeti 1876. aastal maha, kuna väga ebakorrapärane maardla 250 m sügavusel tundus kasutuskõlbmatu. Võrreldes teiste kaevandustega oli palju kaevandusgaasi. Kaevandus 4 taasavati 1911. aastal ja kaevandamine jätkus 387 m sügavusel. Peašaht ulatus 389 m sügavuseni.

Esimese maailmasõja ajal (1914–18) peatati sakslased Vermelles'ist vahetult ida pool. Kaevandus 4 saadi kätte 1914. aasta detsembris. Barrikaadid ehitati juba 1916. aastal piki kaevanduskompleksi peatelge, et seda saaks kaitsta, võimaldades samal ajal ventilatsiooni ja meeste läbipääsu. Vermelles'i kaevandused 3 ja 4 eraldati ülejäänud kaevandustest veekindlate ustega. Pärast sõda avati 1925. aastal šahtist 4 põhja pool 301 m sügav šaht 4bis ventilatsiooniks. Kaevandus 4 suleti 1965. aastal ja kaevandus 3 suleti 1977. aastal.

## Vaatamisväärsused

* St. Pierre'i kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega külast uuesti üles ehitatud.
* Sõjamälestusmärgid.
* Tänapäevane Notre-Dame'i kirik.
* Sõjakalmistud.

## Sõpruslinn

* Glauchau Saksamaal.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Verquigneul

**Verquigneul** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Verquin

**Verquin** (lääneflaami: *Werkin*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Endine söekaevanduslinn Verquin asub umbes 4,8 km Béthune'i keskusest lõunas ja 39 km Lille'ist edelas, teede D941, D937 ja D72 ristumiskoha ümbruses. Valda läbib Autoroute A26.

## Vaatamisväärsused

* St. Amé kirik, pärineb 16. sajandist
* Sõjamälestusmärk
* Sõjakalmistu

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Vieille-Chapelle

**Vieille-Chapelle** (lääneflaami: *Oedekapelle*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vieille-Chapelle asub u. 11 km Béthune'ist kirdes ja 24 km Lille'ist läänes, teede D182 ja D172 ristumiskoha ümbruses. Läbi valla voolab Lawe jõgi.

## Vaatamisväärsused

* Keskaegse linnuse varemed.
* Notre-Dame'i kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega külast uuesti üles ehitatud.
* Sõjamälestusmärk.
* Sõjakalmistud.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Violaines

**Violaines** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Endine söekaevanduspiirkond Violaines asub u. 11 km Béthune'ist idas ja 27 km Lille'ist edelas, teede D167 ja D947 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* St. Vaasti kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega külast uuesti üles ehitatud.
* Sõjamälestusmärk.
* Sõjakalmistu.

## Sõpruslinn

* Schwerte-Wandhofen Saksamaal

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Westrehem

**Westrehem** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Westrehem asub u. 19 km Béthune'ist läänes ja 55 km Lille'ist edelas, teede D90e2 ja D94 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* Püha Joosepi kirik, pärineb 19. sajandist.
* Sõjamälestusmärk.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Nové Zámky

**Nové Zámky** (ungari keeles *Érsekújvár*, saksa keeles *Neuhäusl*, *Neuhäusel*) on linn Slovakkias Nitra maakonnas, Nové Zámky ringkonna halduskeskus.

## Geograafiline asend
Nové Zámky asub Nitra jõe ääres, Ungari piirist 26 km kaugusel ja Nitrast ligikaudu 36 km lõunas.

## Ajalugu
Nové Zámky asutamiseks peetakse esimese kindluse ehitamist 1545. aastal. Teine ja moodsam renessanss-stiilis kindlus ehitati aastatel 1573–1580. Nové Zámky kindlus kujunes olulisimaks osmanitürklaste vastaseks tugipunktiks Lääne-Slovakkias. 1663. aasta septembris õnnestus Osmanite riigi vägedel kindlus vallutada, kuid 1685. aasta augustis võideti see neilt tagasi. Linnaõigused sai Nové Zámky 1691. aastal. Raudteeühenduse sai linn 1850. aastal.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nové Zámky elanikest slovakke 70,24%, ungarlasi 21,44% ja tšehhe 0,55%. Rahvus oli teadmata 6,81%-l elanikest. 

## Sõpruslinnad
* Fonyód, Ungari
* Sevnica, Sloveenia
* Tábor, Tšehhi
* Znojmo, Tšehhi

## Viited
Zemfira Meftahətdinova

**Zemfira Meftahətdinova** (sündinud 28. mail 1963 Bakuus) on endine Aserbaidžaani jahilaskur, olümpiavõitja ja kahekordne maailmameister.

Ta on Aserbaidžaani esimene olümpiavõitja.

Zemfira Meftahətdinova on rahvuselt tatarlane.

Zemfira Meftahətdinova kuulus aastatel 1986–1992 NSV Liidu/SRÜ koondisse ja 1993. aastast Aserbaidžaani koondisse.

2000. aasta Sydney olümpiamängudel tuli ta jahilaskmises kaarrajal olümpiavõitjaks (tulemus 73+25 tabamust). 2004. aasta Ateena olümpiamängudel võitis kaarrajal pronksmedali (tulemus 71+22 tabamust). 2008 Pekingi olümpiamängudel sai ta kaarrajal 15. koha (63 tabamust).

Zemfira Meftahətdinova on püstitanud kuus maailmarekordit ja kaks olümpiarekordit.

Teda on tunnustatud Aserbaidžaani Progressi medaliga (Tərəqqi, 1995 ja 2004) ja Kuulsuse ordeniga (Şöhrət, 2000).

## Viited

## Välislingid
*
Witternesse

**Witternesse** (lääneflaami: *Witernes*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Witternesse asub umbes 24 km Béthune'ist läänes ja 58 km Lille'ist edelas, teede D186e ja D186 ristumiskoha ümbruses. Valda läbib Autoroute A26.

## Vaatamisväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 17. sajandist.
* Vesiveski.
* 17. sajandi abiklooster, nüüd elamu.
* Häärber ja muuseum La Besvre.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Dojrani järv

**Dojrani järv** (makedoonia keeles *Дојранско Езеро*, kreeka keeles *Λίμνη Δοϊράνη*) on madal eutroofne järv Põhja-Makedoonia ja Kreeka piiril.

Dojrani järv asub 148 meetrit üle merepinna. 

Järvest põhja poole jääb Belasica mägi, lõunasse Doïráni küla Kreekas. Esimese maailmasõja ajal oli järve lõunakaldal Makedoonia rindejoon ja siin peeti mitmeid suuri lahinguid (vaata Doirani lahing). Langenute mälestuseks on küla lähedale järve kaldale kõrgendikule püstitatud memoriaal 2171 hukkunu nimega. Samuti on siin kaks sõjaväekalmistut. 

Järve pindala on 43,1 km². Sellest 27,3 km² kuulub Põhja-Makedooniale ja 15,8 km² Kreekale. Sellega on järv Ohridi ja Prespa järve järel suuruselt kolmas Põhja-Makedoonia järv. 

Järve suurim sügavus on 10 meetrit.

Valdavad kalaliigid on karpkala, forell, ahven, angerjas. Kaldataimestikus on palju pilliroogu.

## Viited

## Välislingid
2022. aasta Schleswig-Holsteini parlamendivalimised

**2022. aasta Schleswig-Holsteini parlamendivalimised** toimusid 8. mail 2022 Schleswig-Holsteini liidumaa 20. Maapäeva (Landtag) valimiseks. Valimiste eel oli võimul Daniel Güntheri (CDU) juhitud nn. Jamaica-koalitsioon (CDU, Rohelised, FDP).

Maapäeva 69 liiget valiti segasüsteemiga: 35 otsevalimistega (esimesed hääled) kohalikes ringkondades ja 34 nimekirjadest (teised hääled) proportsionaalselt. Valimiskünniseks oli 5%, mis ei kehti taani ja friisi rahvusvähemusi esindavale Lõuna-Schleswigi Valijateliidule (SSW).

Valimised olid ka testvalimiseks liidukantsler Olaf Scholzi (SPD) juhitud valitsuse (SPD, rohelised, FDP) tegevusele.

Valimisõiguslikke kodanikke Schleswig-Holsteinis oli 2 314 417, valimas käis 1 396 747 ehk 60,35%.

CDU esines valimistel väga hästi, absoluutenamusest jäi puudu ainult üks koht. Kasuks tuli peaminister Daniel Güntheri isiklik populaarsus (76% rahuloluhinnanguga oli ta Saksa liidumaade kõige populaarseim peaminister) ja eelistatud peaministrikandidaadiks ka opositsioonivalijate seas, lisaks ka kriitika liidukantsler Olaf Scholzi (SPD) valitsuse tegevuse üle, eriti valitsuse reaktsioon Venemaa sissetungile Ukrainasse. Parempopulistlik AfD langes Maapäevast välja.

CDU saanuks jätkata valitsust, moodustades koalitsiooni ükskõik millise muu parteiga. Günther alustas koalitsioonikõnelusi ametisoleva Jamaica-koalitsiooni jätkamiseks. Koalitsioonikõnelused aga ebaõnnestusid, kuna ei Rohelised ega FDP ei soovinud jätkata kolmeparteikoalitsiooni, kui enamuse saavutamiseks piisas kahest. Seepeale alustas CDU koalitsioonikõnelusi rohelistega. 22. juunil teatati koalitsioonileppe õnnestumisest, millega anti viis ministrikohta CDUle ja kolm rohelistele. 27. juunil kiitsid mõlemad parteid koalitsioonileppe heaks, 29. juunil valis Maapäev Güntheri peaministriks, saades 47 häält 66st.

## Viited
Trebišov

**Trebišov** (ungari keeles *Tőketerebes*, saksa keeles *Trebischau*) on linn Slovakkias Košice maakonnas, Trebišovi ringkonna halduskeskus.

Linna läbib Užhorod–Košice raudteeliin.

## Geograafiline asend
Trebišov asub riigi idaosas, Ungari piirist 15 km ja Ukraina piirist 33 km kaugusel, Košicest ligikaudu 35 km idakagus.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1254. aastal. Linnaõigused sai Trebišov 1439. aastal.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Trebišovi elanikest slovakke 76,83, mustlasi 8,42%, ukrainlasi 0,95%, tšehhe 0,28%, ukrainlasi 0,21% ja russiine 0,17%. Rahvus oli teadmata 12,74%-l elanikest.

## Sõpruslinnad
* Hodonín, Tšehhi
* Jasło, Poola

## Viited
Kartveli keeled

**Kartveli keeled** ehk **Lõuna-Kaukaasia keeled** on Kaukaasia keelte haru, mida kõneldakse Kaukaasias. Nende hulka kuuluvad gruusia, megreli, svani ja lazi keel. Kartveli keelkonnal pole seost ühegi teise maailma keelkonnaga. Räägituim on gruusia keel, mis on ka kartveli keelte kõnelejaskonna *lingua franca*. Enamasti kasutatakse gruusia kirja, svani keele puhul lisamärkidega.

Gruusia, megreli ning svani keelt räägitakse peamiselt Gruusias. Gruusia keele judeo-gruusia dialekti räägitakse Iisraelis. Lazi keelt räägitakse Türgis.

## Klassifikatsioon

* Gruusia-Sani haru
** Gruusia rühm
*** Gruusia keel
**** Gruusia keele dialektid
** Sani rühm
*** Lazi keel
*** Megreli keel
* Svani haru
** Svani keel
*** Ülem- ja alamsvani murre

## Viited
LIVE (The Sun)

**"LIVE"** on ansambli The Sun kontsertalbum, mis sisaldab CD ja DVD. Lood on salvestatud 2006 aasta Õllesummeril ning Ultra Go Live’il. Album ilmus 2006. aasta novembris.

## Lood

### CD

# Intro
# Kolmanda päeva mees
# Milles on asi?
# Käigu pealt
# Tüdrukune
# Welcome to Estonia
# Tead sa?
# Ameerika III
# Lootusetus
# Tahan elada
# Lõhu ring
# Neljapäev
# Teema on maas
# Võta aega
# Nii siis jääbki
# Sõnad läinud
# Nagu merelaine
# Kuu on päike

### DVD

# Kolmanda päeva mees
# Milles on asi?
# Käigu pealt
# Tüdrukune
# Welcome to Estonia
# Tead sa?
# Ameerika III
# Lootusetus
# Tahan elada
# Lõhu ring
# Teema on maas
# Sõnad läinud
# Nagu merelaine
# Hopelessness You (video)
# Neljapäev (Tele 2 Ultra Go Live! 2006)
# Nii siis jääbki (Tele 2 Ultra Go Live! 2006)
# Mina pean sambat tantsida saama (Singer Vinger 20!: Õllesummer 2006)
# Võta aega (Tele 2 Ultra Go Live! 2006)
# Kuu on päike (Eesti Muusikaauhinnad 2006)
# Jälg (ETV Live)
# Kuu on päike (Tele 2 Ultra Go Live! 2006)
MA NÄEN SIND

"MA NÄEN SIND" on ansambli The Sun album. Plaat anti välja 2015. aasta juunis.

## Lood

# Võit nagu valatud
# Ootab veel palju ilusaid maid
# Hingedemüüja
# Kohvile ei jää
# Tormid ja tõusuveed
# Päevast päeva
# Õnne valem
# Mees
# Liidan miinuseid
# Salatee
# Vale mees (5 in 1)
# Viimane lugu
Heiligenbrunn

**Heiligenbrunn** ([ˌhaɪ̯lɪɡn̩ˈbʁʊn]) on vald (*Gemeinde*) Austrias Burgenlandi liidumaal Güssingi ringkonnas. See on tuntud kui Uhudleri veini keskus ja ajalooline *Kellerviertel* ehk veinikeldrikvartal, kus vein tehti.

Heiligenbrunni valda kuuluvad Deutsch Bielingi, Hagensdorf im Burgenlandi, Luisingi ja Reinersdorfi külad ning Heiligenbrunn ise. Vald asub Ungari piiril ning piirneb lõunas ja idas Vasi komitaadiga, põhjas Moschendorfi ja Stremiga ning läänes Großmürbischiga.

Vallas on *[[Naturschutzgebiet]]*, mis koosneb kahest Hagensdorf im Burgenlandi ja Luisingi lähedal asuvast heinamaast, mida tuntakse *Schachblumenwiesena*, ehk püvililleniiduna. Nendel niitudel kasvab Austria suurim kirju püvilille populatsioon.

## Etümoloogia

Nimi Heiligenbrunn tuleneb saksakeelsetest sõnadest *Heilig* (püha) ja *Brunnen* (purskkaev või kaev), mis viitab lähedalasuvale allikale *Ulrichsquelle*, mis on selles piirkonnas olnud sajandeid oluline palverännakute sihtkoht.

## Ajalugu

Natsi-Saksamaa annekteeris piirkonna koos ülejäänud Austriaga Anšlussi ajal ja see liideti Fürstenfeldi kreisiga. 1. aprillil 1945 jõudis ida poolt Ungarist piirkonda Punaarmee ja sundis Wehrmachti 12. aprillil Güssingisse taanduma.

1947. ja 1954. aastal ehitati kihelkonnakirik pärast suuri sõjakahjustusi ja pikselöögist tingitud kahjustusi uuesti üles.

Otse endise raudse eesriide ääres asuv linn oli sihtkoht Ungari migrantidele, kes üritasid ületada Austria piiri. Seetõttu kindlustati 1957. aasta mais Ungari piiriala okastraadi, puidust vahitornide ja maamiinidega. 1960. aasta novembris üritas kolmest ungari poisist koosnev rühm Burgenlandi Hagensdorfi põgeneda, kuid kaks neist said maamiinide poolt vigastada, üks neist tõsiselt. Kaks poistest põgenesid Austriasse, kuid kolmas jäi kadunuks ja uurimise kohaselt viisid Ungari sõdurid ta tagasi Ungarisse. 1962. aasta augustis sai Luisingi piirkonnas maamiini tõttu viga Ungari kodanik, kes viidi Güssingi haiglasse.

## Tuntud inimesi

Michael Somogyi, Ameerika biokeemik, kes on tuntud oma diabeedialase töö poolest.

## Viited
Marija Juozapaitytė

**Marija Juozapaitytė-Kelbauskienė** (9. aprill (vkj 27. märts) 1912 Peterburi – 22. veebruar 1992 Vilnius) oli leedu balletitantsija. 

Juozapaitytė õppis mitmes balletistuudios, sealhulgas Kaunases Jurgis Kiakštasi käe all ja 1934. aastal Pariisis Matilda Kšessinskaja juures. 

Alates 1929. aastast töötas ta Kaunases Riigiteatris. 1935. aastate keskel gastroleeris ta Monte Carlos, Londonis (1935), Tallinnas (1934) ja Riias (1937). Aastatel 1944–1959 oli ta Leedu Ooperi- ja Balletiteatri solist.

## Tunnustus
*1953 – Leedu NSV rahvakunstnik
Jurgis Kiakštas

**Jurgis Kėkštas**, ka **Jurgis Kiakštas** (vene keeles Георгий Кякшт *Georgi Kjakšt*; 7. veebruar (vkj 26. jaanuar) 1873 Kovno, Kovno kubermang – 22. märts 1936 Kaunas) oli leedu balletitantsija, ballettmeister ja balletipedagoog.

Pärast Peterburi keiserliku teatrikooli lõpetamist oli Kiakštas Maria teatri balletitantsija, aastatel 1891–1910 solist. Ühe hooaja (1903/1904) töötas ta koos õe Lydia Kyashtiga Moskva Suures Teatris.

Aastatel 1909–1911 tegi Kiakštas kaasa antreprenöör Sergei Djagilevi trupis Ballets Russes. Pärast 1911. aastat Venemaale ta enam ei naasnud.

1919. aastal asus Kiakštas iseseisvunud Leetu, kus avas tantsustuudio. 1920.–1930. aastatel töötas ta ballettmeistrina: 1920. aastate alguses Viini Riigiooperis, 1925. aastast Buenos-Airese ooperiteatris Teatro Colón ja 1930. aastast Kaunase muusikateatris.

Tema õpilasi oli Marija Juozapaitytė.
Lydia Kyasht

** Lydia Kyasht** (vene keeles Лидия Кякшт *Lidija Kjakšt*; 25. märts (vkj 13. märts) 1885 Peterburi – 22. märts 1959 London) oli leedu päritolu Keiserliku Venemaa ning Briti balletitantsija ja balletipedagoog.

Pärast Peterburi keiserliku teatrikooli lõpetamist oli Kyasht aastatel 1902–1908 Maria teatris balletitantsija. Ühe hooaja (1903/1904) töötas ta koos venna Jurgis Kiakštasiga Moskva Suures Teatris. 

1908. aastal siirdus ta Londonisse. Aastatel 1912–1913 tegi kaasa antreprenöör Sergei Djagilevi trupis Ballets Russes. Ta gastroleeris sageli, sealhulgas Venemaal (1911, 1916, 1917), Ameerika Ühendriikides ja Itaalias. Kyashti lavakarjäär jätkus Briti teatrites kuni 1933. aastani. Hiljem tegutses ta balletipedagoogina.

## Välislingid
Struma jõgi

**Struma** (kreeka keeles *Strymónas* *(Στρυμόνας)*) on jõgi Balkanil.

Struma algab Bulgaariast Vitoša mäe lõunanõlvalt ja suubub Egeuse merre Strymónase lahte.

Jõe pikkus on 415 km, millest Bulgaarias 290 km ja valgala pindala umbes 17 300 km².

Jõe ääres asuvad Pernik, Radomir, Kyustendil, Blagoevgrad, Sandanski, Petrič, Sidirókastron ja Sérres.

## Viited

## Välislingid