open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Güzäl Sitdikova

**Güzäl Sitdikova** (baškiiri Гүзәл Ситдиҡова, vene Гузаль Ситдыкова; sündinud 10. juunil 1952 Inzeris Beloretski rajoonis Baškortostanis) on baškiiri luuletaja, tõlkija ja ühiskonnategelane, Baškortostani teeneline kultuuritöötaja (2007).

1976–1980 õppis Sitdikova Tšeljabinski riiklikus kultuuriinstituudis. 1989–1995 töötas Beloretski rajoonilehe Ural peatoimetajana. 1991 valiti ta Baškiiri ANSV Ülemnõukogu liikmeks. 1995–2008 oli ta Baškortostani Vabariigi riigikogu Kurultai liige. 2011–2012 oli ta Baškortostani Vabariigi Ühiskondliku Koja liige ja 2004–2011 Baškiiri Naiste Ühingu esinaine.

Sitdikova luuletusi on avaldatud alates 1976. aastast ning esimene luulekogu ilmus 1984. aastal almanahhis "Yäş köstär" ("Йәш көстәр").

Ta on aktiivne osaleja Wikimedia projektides, baškiirikeelse Vikipeedia vabatahtlik toimetaja ning Vikiinkubaatoris olevate baškiiri Vikisõnastiku, Vikitsitaatide ja Vikiraamatukogu arendaja.

## Teoseid
* '"Текетек:шиғри әкиәт" - Kitap, Ufa 1994. ISBN 5-295-01186
* '"Бүрене еңгән бәрәс: шиғри әкиәт" - Kitap, Ufa, 1994. ISBN 5-295-02338-9
* '"Башҡорттарҙың ғаилә тормошо - мәҡәлдәрҙә һәм әйтемдәрҙә" - Ufa, 2002. ISBN 5-901900-03-0
* '"Үҙ Ҡояшым, үҙ Айым: шиғри әкиәт, мәҡәлдәр донъяһы, яҙмышнамә" - Kitap, Ufa 2002. ISBN 5-295-03172-1
* '"Йәннәт баҡсаһы" - Ufa, 2005
* '"Йәш ғаиләгә нәсихәттәр" - Ufa, 2006. ISBN 5-94524-045-1
* '"Күсле ил - көслө ил: күңел сәхифәләре, шиғырҙар". - Kitap, Ufa 2007. ISBN 978-5-295-04224-9
* '"Ҡыштарҙың да бар бит үҙ ҡоштары: шиғырҙар" - Ufa, 2010.
* '"Машина ниңә "дүрт-дүрт", ти: шиғырҙар, әкиәттәр, хикәйәләр" - Kitap, Ufa 2010. ISBN 978-5-295-05113-5

## Välislingid
*Artikkel Baškiiri entsüklopeedias
Hallasääsk

**Hallasääsk** (*Anopheles*) on sääseliste alamseltsi pistesääsklaste sugukonda kuuluv kahetiivaliste perekond. Perekonda liigitatakse umbes 460 liiki.

Hallasääsk levitab malaariat ja lümfisoonte filarioosi. Tuntuimaks malaarialevitajaks on *[[Anopheles gambiae]]*.

## Eesti liigid
**[[Anopheles algeriensis]]* (Theobald, 1903) – alžeeria hallasääsk
**[[Anopheles claviger]]* (Meigen, 1804) – metsa-hallasääsk
**[[Anopheles maculipennis]]* Meigen, 1818 – hallasääsk ehk harilik hallasääsk
**[[Anopheles messeae]]* (Falleroni, 1926)
**[[Anopheles plumbeus]]* (Stephens, 1828) – väike hallasääsk

## Teisi liike

**[[Anopheles arabiensis]]* Patton, 1905
**[[Anopheles atroparvus]]* van Thiel, 1927
**[[Anopheles beklemishevi]]* Stegnii & Kabanova, 1976
**[[Anopheles coustani]]* Laveran, 1900
**[[Anopheles crypticus]]* Coetzee, 1995
**[[Anopheles farauti]]* Laveran, 1902
**[[Anopheles forattinii]]* Wilkerson & Sallum, 1999
**[[Anopheles funestus]]*  Giles, 1900
**[[Anopheles gambiae]]*  Giles, 1902
**[[Anopheles grabhamii]]* Theobald, 1901
**[[Anopheles hailarensis]]* Xu & Luo, 1998
**[[Anopheles halophylus]]* Silva do Nascimento & Lourenço-de-Oliveira, 2002
**[[Anopheles hyrcanus]]* (Pallas, 1771)
**[[Anopheles kosiensis]]* Coetzee, Segerman & Hunt, 1987
**[[Anopheles minimus]]* Theobald, 1901
**[[Anopheles moucheti]]* Evans, 1925
**[[Anopheles nili]]* (Theobald, 1904)
**[[Anopheles ovengensis]]* Awono-Ambene, Simard, Antonio-Nkonkjio & Fontenille, 2004
**[[Anopheles pampanae]]* 
**[[Anopheles peytoni]]* Kulasekera, Harrison & Amerasinghe, 1989
**[[Anopheles quadrimaculatus]]* Say, 1824
**[[Anopheles rennellensis]]* Taylor & Maffi, 1991
**[[Anopheles rivulorum]]* Leeson, 1935
**[[Anopheles stephensi]]* Liston, 1901
**[[Anopheles triannulatus]]* (Neiva & Pinto, 1922)

## Viited
Piibe mõisa kalmistu

**Piibe mõisa kalmistu** on kalmistu Koeru kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Piibe külas Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas. 

Kalmistu rajasid Piibe mõisa tollased omanikud Baerid arvatavasti 1776. aastal, kui veebruaris 1776 suri Heinrich Johann von Baer. Kalmistu jääb kunagisest mõisasüdamest umbes ühe kilomeetri kaugusele lääne-edelasse.

Kalmistu on praegu jäetud maha ja on rüüstatud, säilinud on hauatähiste üksikuid osi. Kalmistule maetud inimeste arv ei ole teada; võimalik, et sinna ongi maetud ainult üks lahkunu. 

## Kalmistule maetuid
*1776 - Heinrich Johann von Baer (1723–1776), Karl Ernst von Baeri vanaisa

## Kirjandus
*Helmut Joonuks. "Põltsamaa jõgi". Eesti Raamat. Tallinn 1971. Lk 34

## Välislingid
*
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Beloretski rajoon

**Beloretski rajoon** on haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Asub Ufast kagu pool.

Rajooni alalt saab alguse Belaja jõgi. Rajooni idapiiril asub Uraltau ahelik ja selle kõrgeim tipp Jamantau. 82% rajooni territooriumist on kaetud metsaga.

Rajoonis on 19 külaasundust ja 1 linna-asundus, kus on kokku 100 asulat.

Rajooni rahvaarv oli 2015. aasta alguses 103 708. 2010. aasta seisuga oli 59,8% elanikest venelased, baškiire oli 30,8% ja tatarlasi 6,8%. 64% rajooni elanikest elab Beloretski linnas.

Rajoonis ilmub baškiirikeelne ajaleht Ural.

## Viited

## Välislingid

* Beloretski rajooni koduleht
Rassolnik

**Rassolnik** on liha- või kalasupp, mille leem on maitsestatud hapukurgiveega. Rassolnik sisaldab veel kartulit, juurvilja, hapukurki, subprodukte ja maitseköögivilja.

Rassolnik on vene rahvustoit. Selle sarnane on Poola hapukurgisupp.

## Viited
Tatrapuder

**Tatrapuder** on keedetud tatratangust valmistatud puder. Tatrapudru lisandina tarvitatakse võid, Venemaal ka hapukoort.

Tatrapuder on levinud Venemaal, Ukrainas, Valgevenes, Poolas ja teistes Ida-Euroopa maades.
The Hunt for Red October

**"The Hunt for Red October"** on mitme teose originaalpealkiri.

* **"[[Punase Oktoobri jälitamine]]"**, Tom Clancy romaan
* **"[[Jaht Punasele Oktoobrile]]"**, Tom Clancy romaani järgi tehtud film
Tim

**Tim** on mehenimi. See võib olla iseseisev nimi või Timothy hüüdnimi.

Eestis oli 2022. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Tim 68 mehel. Tim oli populaarsuselt 796. mehenimi. Tim oli keskmiselt 22 aasta vanune (mediaanvanus oli 21). Kõige populaarsem oli eesnimi Tim vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 1,62.

## Nime kandjaid
*Tim Allen, USA näitleja
*Tim Bendzko, saksa laulja ja laulukirjutaja
*Tim Bergling (Avicii), rootsi DJ ja produtsent
*Tim Berners-Lee, inglise arvutiteadlane
*Tim Burke, USA laskesuusataja
*Tim Burton, USA filmilavastaja, produtsent ja stsenarist
*Tim Cahill, Austraalia jalgpallur
*Tim Duncan, USA korvpallur
*Tim Howard, USA jalgpallur
*Tim Ingold, šoti antropoloog
*Tim Krul, hollandi jalgpallur
*Tim Lobinger, saksa teivashüppaja
*Tim Montgomery, USA jooksja
*Tim Owens, USA laulja
*Tim Rice, muusikalide laulusõnade autor
*Tim Sandlin, USA kirjanik
*Tim Tscharnke, saksa murdmaasuusataja

## Viited
Kulebjaaka

**Kulebjaaka** (vene keeles кулебяка, poola keeles kulebiak) on suur leivapätsikujuline täidisega kinnine pärmitainapirukas. Kulebjaaka on pealt kaunistatud tainaribadega.

Kulebjaaka kuulub vene köögi traditsiooniliste toitude hulka, kuid on tuntud ka Poolas.
Hapukoor

**Hapukoor** on piimatoode, mis saadakse rõõsa koore hapendamisel piimhappebakteritega. Mida suurema rasvasusega on hapukoor, seda tihkem on koore konsistents.

Eestis toodetava hapukoore rasvasisaldus on 10–30 protsenti.

Hapukoort kasutatakse salatites ning lisatakse suppidele, küpsetistele, vormi-, ahju- ja pajaroogadele.

## Viited
Linas Linkevičius

**Linas Antanas Linkevičius** (sündinud 6. jaanuaril 1961 Vilniuses) on Leedu poliitik.

1983. aastal lõpetas ta Kaunase Polütehnilise Instituudi elektriinsenerina.

Ta on Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei liige.

Linkevičius oli Leedu kaitseminister 1993–1996 ja 2000–2004. Ta esindas Leedut NATO juures 2005–2011. Detsembrist 2012 on ta Leedu välisminister.

## Tunnustus
*2005 Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk
Stanisław Dygat

**Stanisław Ludwik Dygat** (5. detsember 1914 Varssavi – 29. jaanuar 1978 Varssavi) oli poola kirjanik.

Stanisław Dygat õppis Varssavi Polütehnilises Instituudis arhitektuuri ja Varssavi ülikoolis filosoofiat.

Kuna Dygat oli ema poolt Prantsusmaa kodanik, siis interneeriti ta Saksa võimude poolt Teise maailmasõja alguses 1939. aastal ja paigutati interneeritud isikute laagrisse Konstanzis Bodeni järve ääres.

1946. aastal debüteeris Dygat autobiograafilise jutustusega "Jezioro Bodeńskie" ("Bodeni järv"). 1958. aastal ilmunud romaan "Podróż" ("Teekond") on ilmunud 1962. aastal eestikeelses tõlkes. Samal aastal ilmus eesti keeles veel ka Dygati novellikogu "Käsualuse kättemaks".

Dygat oli Poola Ühendatud Töölispartei liige, kuid astus sealt 1957. aastal välja protestiks selle vastu, et võimud ei andnud talle luba ajakirja Europa asutamiseks. 1976. aasta jaanuaris oli ta üks, kes kirjutas alla 101 poola intellektuaali protestikirjale konstitutsioonimuudatuste vastu.

## Isiklikku
Stanisław Dygati esimene abikaasa oli näitleja Władysława Nawrocka. Nende tütar Magda Dygat (sünd. 1945) on kirjanik. 

Stanisław Dygati teine abikaasa oli näitleja Kalina Jędrusik.

## Viited
Nils Gyldenstolpe

**Nils Gyldenstolpe** (5. november 1642 Åbo – 4. mai 1709) oli Rootsi diplomaat.

Tema raamatukogust moodustus suur osa Academia Gustavo-Carolina raamatukogust.
Peter Firth

**Peter Macintosh Firth** (sündinud 27. oktoobril 1953 Bradfordis) on Suurbritannia näitleja. 

Tema tuntuim roll on Harry Pearce telesarjas "Spioonid". Firth on mänginud filmides ja telesarjades 1970. aastatest.

## Välislingid

*
Srinivasa Ramanujan

**Srinivasa Ramanujan** (tamili keeles ஸ்ரீனிவாஸ ராமானுஜன் ஐயங்கார்; 22. detsember 1887 – 26. aprill 1920) oli India matemaatik.

Ramanujan elas Briti Indias. Matemaatikast huvitus ta varases nooruses. Ta ei lõpetanud kolledžit, sest keskendus ainult matemaatikale ja teised eksamid jäid tegemata. Sellele vaatamata sai ta töökoha Madrase Ülikoolis.

Ramanujani matemaatikaalased tööd olid niivõrd uudsed, et ta ei leidnud india matemaatikute hulgas mõistmist. 1913. aastal kontakteerus ta kirja teel inglise matemaatiku Godfrey Harold Hardyga Cambridge'i Ülikoolis. Hardy korraldas Ramanujani asumise Cambridge'i. Ramanujan töötas viis aastat (1914–1918) koos Hardy ja John Edensor Littlewoodiga Cambridge'is.

Ramanujanil olid terviseprobleemid kogu elu. Inglismaal ta tervis halvenes. 1919. aastal pöördus ta tagasi Indiasse, kus suri järgmisel aastal 32 aasta vanuselt.

Kuigi Ramanujanil ei olnud formaalset matemaatikaharidust, on ta oluliselt arendanud matemaatilist analüüsi, arvuteooriat, lõpmatute jadade teooriat, ahelmurdude teooriat. Temast sai üks nooremaid Londoni Kuningliku Seltsi liikmeid ja ainuke hindust Cambridge'i Trinity College'i liige.

Ramanujani märkmeid, mis koosnesid ainult valemitest, on uuritud aastakümneid.
Springeri kirjastuses välja antud kolmeköiteline "Ramanujan's notebooks" on olemas Tartu Ülikooli raamatukogus.

## Viited
* Ranganathan, S. R., Ramanujan: the man and the mathematician. Bangalore: Ess Ess, 2009.
* Ramanujan's notebooks. Part 1 (1985), Part 2 (1989), Part 3 (1991). Springer.
Neue Slowenische Kunst

**Neue Slowenische Kunst** (lühend NSK, 'uus sloveenia kunst') on Sloveenias 1984. aastal kolme loomingulise kollektiivi – Laibachi, Irwini ja Scipion Nasice Theatre – loodud kunstirühmitus. Lisaks neile kuulusid NSK-sse grupid nagu Novi kolektivizem ('uus kollektiivsus') ja Oddelek za čisto in praktično filozofijo ('puhta ja rakendusliku filosoofia osakond'). Rühmituse eesmärk oli mõtestada kunsti ja kultuuri seoseid poliitika ja ideoloogiaga.

Algse nime all tegutses NSK kuni 1992. aastani, mil inspireerituna Euroopas aset leidnud poliitilistest muutustest organiseeriti rühmitus ümber NSK Riigiks. NSK Riigi rajajate järgi on see "riik ilma territooriumi ja rahvuspiirideta, n-ö spirituaalne riik".

NSK Riik on korraldanud nn saatkonnaüritusi mitme riigi linnades, teiste hulgas näiteks Moskvas, Gentis, Berliinis ja Sarajevos, ning korraldatud muidki aktsioone.

NSK Riik on rahvusülene ning see ei ole seotud mitte ühegi eksisteeriva riigiga. NSK Riik annab välja oma passi, mille võib saada igaüks, kes tunnistab selle aluspõhimõtteid.

## Viited

## Välislingid

*NSK Riik – koduleht
*The NSK Times
Üheaastane puju

**Üheaastane puju** (*Artemisia annua*) on korvõieliste sugukonna puju perekonda kuuluv üheaastane rohttaim.

## Botaanilised tunnused

Üheaastane puju on 30–100 cm kõrguseks kasvav üheaastane rohttaim. 

Üheaastase puju lehed on püstised, punakad. Õisikute läbimõõt on 2–2,5 cm ja õied on kollase värvusega.

## Levila

Üheaastane puju kasvab Vietnamis, Hiinas, Jaapanis, Põhja-Ameerikas ja Venemaal, tulnukana ka Eestis.

## Saadused
### Ravimtaimena

Droogiks on üheaastase puju lehed ja ürt (*folia et herba Artemisiae annuae*).  

Taimes sisalduv artemisiniin (looduslik) toimib otseselt malaaria plasmoodiumisse. 

Viimasel ajal peetakse tervisele ohtlikuks.

### Hiina meditsiinis

Hiina meditsiinis kasutatakse üheaastast puju (Qing Hao) malaariatekitajavastase vahendina, mis peaks tekitaja suretama.
 
## Viited

## Kirjandus
* Artemisia annua

## Välislingid
*
Dharaharā

**Dharaharā** (nepali keeles धरहरा; tuntud ka kui **Bhimseni torn**) oli üheksakorruseline, 61,88 meetrit kõrge torn Nepalis Katmandus. Selle lasi 1832. aastal ehitada Nepali peaminister Bhimsen Thāpā ja seda kasutati vahitornina. 

Tornis oli 213-astmeline keerdtrepp, selle kaheksandal korrusel asus vaateplatvorm. Torn oli külastajaile avatud alates 2005. aastast.

25. aprillil 2015 hävis enamik tornist maavärina tagajärjel.

## Viited
François' vaas

**François' vaas** [fra(n)ssu'a] (tuntud ka kui **Kleitiase krateer**) on 6. sajandist eKr (u 570–560) pärinev Atika mustafiguuriline voluutkrateer.

Vaas on 66&nbsp;cm kõrge, selle leidis 1844. aastal Chiusi lähedalt Fonte Rotella nekropolilt ühest etruski hauast Alessandro François. Vaas asub Itaalias Firenze riiklikus arheoloogiamuuseumis.

1900. aastal purunes vaas muuseumitöötaja süül 638 tükiks, 1902. aastaks see taastati. 1966. aastal sai vaas kahjustada uputuses, uus rekonstrueerimine lõpetati 1973, selle käigus lisati ka seni puudunud tükke.

Vaasil olev inskriptsioon ütleb, et selle valmistas pottsepp Ergotimos ning maalis Kleitias. Vaasil on kujutatud rohkem kui 200 figuuri ja mitut müüditeemat, neist tuntuimad on Achilleuse ja Theseuse tsükkel.

## Välislingid
Baškortostan Ukõtõusõhõ

**Baškortostan Ukõtõusõhõ** (baškiiri keeles Башҡортостан уҡытыусыһы, 'Baškortostani õpetaja') on Venemaa Föderatsioonis Baškortostanis Ufas ilmuv baškiiri- ja venekeelne teaduslik-pedagoogiline ja metodoloogiline ajakiri. Ajakiri ilmub üks kord kuus.

Ajakiri hakkas ilmuma 1920. aastal Sterlitamakis nimega **Megerif Eštere** (Мэгэриф эштэре, 'Haridusasjad'). 1924. aasta veebruarist ilmus ajakiri Ufas nimega **Belem** (Белем, 'Teadmine'). 1931. aasta oktoobris sai ajakiri nimeks **Kultura Revoljutsijahõ** (Культура революцияхы, 'Kultuurirevolutsioon'). Praeguse nime sai ajakiri 1936. aasta mais.

Aastatel 1941–1952 ajakiri ajutiselt ei ilmunud.

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Raudoja hiiekivi

**Raudoja hiiekivi** on Harju maakonnas Anija vallas Raudoja külas asuv hiiekivi. Kivi asub Kosu ojas. Kivi on kaitse alla võetud arheoloogiamälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
*
Kostivere liukivi

**Kostivere liukivi** on Harju maakonnas Jõelähtme vallas Kostivere alevikus Väikeniidu maaüksusel asuv liukivi. Kivi on arvele võetud arheoloogiamälestisena.

Selliseid kive, millele inimene on kulutanud sisse ümmargused lohud, on kaitseala territooriumil 100 ringis. Lohkude tegemise komme oli meil levinud I a.t. e.Kr ning seda on seotud viljakus- ja sigivusmaagia rituaalidega. Kostivere Liukivi on Rebala muinsuskaitseala kõige suurem väikeselohuline kultuskivi (kõrgus kuni 3,5 m).

Kivil on ühtekokku 6 väikest nõgusat lohku. Kui üldiselt asetsevad lohud kivi peal, siis sellel kivil on pooled lohud külgedel (need lohud ei ole ohvriandide jaoks, sest üks neist paikneb kivi püstjal küljel).

Kivi peal on näha ka liulaskmisrenn. Selliseid niinimetatud liukive on Eestis suhteliselt vähe teada.

Kostivere Liukivil usuti olevat viljatust raviv toime. Selleks tuli õnnetul naisel palja tagumikuga kivilt alla sõita.


Fail:Kostivere liukivi (Aprill 2020).jpg|Kostivere liukivi
Fail:Kostivere liukivi 05.04.2020.jpg|Kostivere liukivi
Fail:Kostivere liukivi 05.04.2020 (eest vaade).jpg|Kostivere liukivi
Fail:Kostivere Liukivi (05.04.2020).jpg|Kostivere liukivi


## Viited

## Välislingid

*
*
Maardu hiiemetsa ohvrikivi

**Maardu hiiemetsa ohvrikivi** on Harju maakonnas Jõelähtme vallas Saha külas asuv ohvrikivi. Kivi on arvele võetud arheoloogiamälestisena. 

Kivi asub Maardu hiiemetsa raiesmikul. 

## Viited

## Välislingid
*
*
Tarmo Jüristo

**Tarmo Jüristo** (sündinud 15. augustil 1971) on eesti kodanikuaktivist ja kolumnist.

Ta lõpetas 1993. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna rahanduse ja krediidi alal ning on töötanud panganduses. 2015. aasta seisuga oli ta Tallinna Ülikooli kultuuriuuringute doktorant. 

2012. aasta novembris oli ta üks avaliku pöördumise "Harta 12" algatajaist.

2016. aasta augustist kuni 2020. aasta detsembrini oli ta mõttekoja Praxis juhatuse esimees. 

2020. aasta sügisel asutas ta sihtasutuse Liberaalne Kodanik (SALK) ning astus sellega seoses tagasi Praxise juhi kohalt. Ta nimetas SALK-i eesmärgina "võidelda ja seista liberaalse maailmavaate ning laiemas mõtte avatud ühiskonna eest" ja ütles, et sihtasutus "luuakse vastukaaluks väga hästi organiseeritud ja rahastatud konservatiivsetele kodanikuühendustele". 

Jüristol on Jaapani võistluskunstis kendos 5. dani järk ning must vöö Brasiilia jiu-jitsus.

## Kirjutisi
*"Kirjandusest, mängust ja mängulisest kirjandusest". Vikerkaar 1–2, 2015
* "Jüristo: valimiskampaania kujuneb agressiivseks ja närviliseks mitmel rindel". ERR, 22. oktoober 2022

## Viited

## Välislingid

*
Levandi

**Levandi** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Levandi 23 mehel ja 19 naisel.

## Nime kandjaid
*Allar Levandi, kahevõistleja 
*Anna Levandi, iluuisutaja
*Annely Levandi, sõudja ja rõivadisainer
*Anti Levandi, sporditegelane
*Arlet Levandi, iluuisutaja
*Armand Levandi, tennisist
*Pirjo Levandi, ooperilaulja (sopran)

## Viited
Lill (perekonnanimi)

**Lill** on perekonnanimi. Nime on pandud ka eestlastele.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lill 684 inimesel: 315 mehel ja 369 naisel. Perekonnanimede levikult on Lill meeste puhul 140. ja naiste puhul 127. kohal. Perekonnanime Lill kandja oli keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus oli 41). Nimi on levinuim Põlva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 14,59.

## Nime kandjaid
*Ado Lill, eesti kunstnik
*Agnes Lill, eesti purjetaja
*Anne Lill, eesti klassikaline filoloog, tõlkija
*Annika Lill, eesti sisearhitekt
*Arvo Lill, eesti endine korvpallur
*Harri Lill, eesti kurlingumängija
*Heiki Lill, eesti poliitik
*Heino Lill, eesti korvpallitreener
*Hellar Lill, eesti riigiametnik
*Irene Lill, eesti tehnikateadlane
*Ivo Lill, eesti klaasikunstnik
*Johann Lill, eesti tõlkija
*Julius Lill, eesti poliitik
*Juuli Lill, eesti ooperilaulja
*Jüri Lill, eesti veemootorisportlane
*Mari Lill, eesti näitleja
*Mari-Liis Lill, eesti näitleja
*Märt-Matis Lill, eesti helilooja
*Paul Lill, eesti sõjaväelane
*Pille Lill, eesti ooperilaulja
*Siim Lill, eesti luuletaja
*...

## Viited
Lippmaa

**Lippmaa** on eesti perekonnanimi. 

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lippmaa 40 mehel ja 32 naisel. Perekonnanimede levikult on Lippmaa meeste puhul 2753. ja naiste puhul 4092. kohal. Perekonnanimi Lippmaa on levinuim Pärnu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,85.

## Nime kandjaid
*Elsa Lippmaa, õpetaja ja naiskodukaitsja
*Endel Lippmaa, füüsik
*Jaak Lippmaa, füüsik
*Jaan Lippmaa, insener ja poliitik
*Teodor Lippmaa, botaanik

## Viited
Lõhmus (perekonnanimi)

**Lõhmus** on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lõhmus 1402 inimesel: 656 mehel ja 746 naisel. Perekonnanimede levikult on Lõhmus meeste puhul 32. ja naiste puhul 31. kohal.  Levinuim on see Saare maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 31,65.

## Nime kandjaid
*Aivo Lõhmus, kirjanik
*Alo Lõhmus, ajakirjanik
*Ants Lõhmus, sõjaväelane
*Ants Lõhmus, füüsik
*Asko Lõhmus, ökoloog
*Jaak Lõhmus, füüsik
*Jaak Lõhmus, stsenarist, režissöör ja filmikriitik
*Kaire Vilgats-Lõhmus, laulja ja näitleja
*Krista Lõhmus, metsateadlane
*Leho Lõhmus, ajaloolane ja muinsuskaitsja
*Lembit Lõhmus, graafik
*Rain Lõhmus, ettevõtja ja pangandustegelane
*Riina Lõhmus, turismiametnik ja ajakirjanik
*Sven Lõhmus, helilooja, produtsent, laulukirjutaja
*Uno Lõhmus, jurist

## Viited
Lõoke

**Lõoke** ehk **lõokene** (*Alauda*) on lõolaste sugukonda kuuluv linnuperekond. 

Eestis elab perekonda kuuluv põldlõoke.
Mark (perekonnanimi)

**Mark** on perekonnanimi. Nime on pandud ka eestlastele.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mark 380 inimesel: 171 mehel ja 209 naisel. Perekonnanimede levikult on Mark meeste puhul 385. kohal ja naiste puhul 319. kohal. Nimi Mark on levinuim Põlva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 11,72.

## Nime kandjaid
*Aksel Mark, eesti poliitik
*Heinrich Mark, eesti poliitik
*Julius Mark, eesti keeleteadlane
*Karin Mark, eesti antropoloog
*Reinhold Mark, eesti majandusteadlane
*Ülar Mark, eesti arhitekt
*...

## Vaata ka
*Mark (eesnimi)
Meri (perekonnanimi)

**Meri** on eesti ja soome perekonnanimi. 

Perekonnanime Meri (kirjutatud ka Merry ja Merri) on antud Rõuge, Karja, Kaarma, Mustjala, Keila, Karuse ja Urvaste kihelkonnas. Nimede eestistamisel on seda nime antud isikutele, kelle perekonnanimi oli varem Mihailov, Murdenkov ja Streblov.

Meri on kantud perekonnanimede kaitseregistrisse Heinrich Meri palvel nr. 23 all.

## Nime kandjaid
*Arnold Meri, Eesti NSV poliitik
*Georg Meri, eesti diplomaat, kirjandusteadlane ja tõlkija
*Helle Meri, eesti näitleja
*Hindrek Meri, eesti riigitegelane
*Josef W. Meri, Ameerika Ühendriikide islamiõpetlane
*Lennart Meri, eesti kirjanik ja poliitik, Eesti president 1992-2001
*Mart Meri,  eesti filoloog ja poliitik
*Otto Meri, eesti ühiskonnategelane
*Sayed Emran Meri, Afganistani sulgpallimängija
*Veijo Meri, soome kirjanik
*...
Mets (perekonnanimi)

**Mets** on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mets 1461 inimesel: 696 mehel ja 765 naisel. Perekonnanimede levikult on Mets 30. kohal. Perekonnanime Mets kandja oli keskmiselt 42 aasta vanune (mediaanvanus oli 41)

## Nime kandjaid
*Arvo Mets, eesti päritolu Venemaa luuletaja
*Hillar Mets, eesti karikaturist, illustraator
* Rein Mets (1942–2011), eesti metallikunstnik
* Rein Mets (1957–2003), eesti pianist
* Rein Mets (1951–), eesti usutegelane ja tantsija
*...

## Viited
Mitt

**Mitt** on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mitt 1031 inimesel: 498 mehel ja 533 naisel. Perekonnanimede levikult on Mitt 63. kohal. Nimi on levinuim Pärnu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 29,11.

## Nime kandjaid
*Aleksander Mitt, eesti kiiruisutaja
*Anatoli Mitt, eesti füüsikapedagoog
*Andrus Mitt, eesti jalgpallur
*Evi Mitt, eesti matemaatikapedagoog
*Märt Mitt, eesti rahvusliku liikumise tegelane
*Tarmo Mitt, eesti rammumees
*...

## Viited

## Välislingid
*
Must (perekonnanimi)

**Must** on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Must 645 inimesel (319 mehel ja 326 naisel).

## Nime kandjaid
*Aadu Must, eesti ajaloolane ja poliitik
*Ann Must, eesti kirjanik ja tõlkija
*Ivar Must, eesti helilooja
*Olev Must, eesti psühholoog
*...

## Viited
Lõoke (perekonnanimi)

**Lõoke** on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Lõoke Eestis 79 mehel ja 91 naisel.

## Nime kandjaid
*Artur Lõoke, sõjaväelane
*Marika Lõoke, arhitekt
*Urmas Lõoke, arhitekt

## Viited
Rebekka Lotman

**Rebekka Lotman** (sündinud 23. aprillil 1978) on eesti kirjandusteadlane, toimetaja ja tõlkija. 

Ta oli aastail 2014–2023 Tallinna Ülikooli Kirjastuse peatoimetaja. Alates 2021. aastast on ta Tartu Ülikooli maailmakirjanduse kaasprofessor.

## Haridus
Ta lõpetas 2004. aastal Tallinna Ülikooli Eesti Humanitaarinstituudi kultuuriteooria ajal ning sai 2009. aastal *[[cum laude]]* magistrikraadi tööga "Indrek Hirve värsikultuur" (juhendaja Ülar Ploom). 2019. aastal sai ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna maailmakirjanduse erialal doktorikraadi väitekirjaga "Eesti sonett".

## Töökäik
Aastail 2004–2005 töötas ta ajalehe Postimees uudistereporterina, 2005–2009 kultuuritoimetuse juhataja ja kirjandustoimetajana. Ta on pidanud loengukursusi Tallinna Ülikoolis. 

Aastatel 2011–2014 oli ta Tallinna Ülikooli Kirjastuse tegevtoimetaja, 1. septembrist 2014 kuni 31. augustini 2023 peatoimetaja. 2020. aastast töötab Tartu Ülikooli kultuuriteaduste instituudis, 2021. aastast maailmakirjanduse kaasprofessorina.

## Tõlkeid eesti keelde
*James Robert Waller, "Tuhat külateed", Tallinn: Varrak, 2010 (koos Valner Valmega; ilmunud ühes köites Lia Rajandi tõlgitud teosega "Madisoni maakonna sillad")
*David Abbott, "Klaverimängija", Tallinn: Varrak, 2011 (koos Valner Valmega)
*Edward Myers, "Jutuvestja", Tallinn: Varrak, 2012 (koos Valner Valmega)
*Julian Lees, "Õnnemängijad", Tallinn: Varrak, 2012 (koos Valner Valmega)
*C. K. Stead, "Risk", Tallinn: Varrak, 2014 (koos Valner Valmega)

## Tunnustus

* 2005 Tallinna Ülikooli teadustööde 1. preemia humanitaarteaduste vallas bakalaureusetöö "Riimid eesti sonetis 1940-1968: semantiline aspekt" eest.
* 2019 Üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi peapreemia väitekirja „Eesti sonett” eest
* 2020 Eesti kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali 2019. aasta auhinna nominent esseistika kategoorias
* 2022 Ajakirja Keel ja Kirjandus aastaauhind kirjandusteaduse valdkonnas artiklile „Noore Jaan Bergmanni poeetika. Luulekunst kui lõbu ja õpetus“ (koos Maria-Kristiina Lotmaniga, Keel ja Kirjandus, 2021, 1-2).
* 2025 Eesti kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali 2024. aasta artikli kategooria laureaat koos Maria-Kristiina Lotmaniga artikliga „Riim eesti poeetilises kultuuris. Teooriad ja praktikad“ (Keel ja Kirjandus, 2024, 7)

## Isiklikku
Rebekka Lotman on Mihhail Lotmani ja Piret Lotmani tütar. Maria-Kristiina Lotman on tema õde. Tema abikaasa on Valner Valme.

## Viited

## Välislingid

*
Mänd (perekonnanimi)

**Mänd** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mänd 882 inimesel: 397 mehel ja 485 naisel. Perekonnanimede levikult on Mänd meeste puhul 99. kohal ja naiste puhul 84. kohal. Perekonnanime Mänd kandja oli keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus oli 40). Perekonnanimi Mänd on levinuim Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 26,15.

Nimede eestistamisel määrati Mänd uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Auder, Audern, Va ja Vanna. Männi-nimelistele määrati uueks perekonnanimeks Lõvi, Männaste ja Männik.  

## Nime kandjaid
*Ahti Mänd, Eesti kodanike komiteede liikumise aktivist
*Heljo Mänd, eesti lastekirjanik
*Marika Mänd, eesti zooloog ja loomaökoloog
*Paul Mänd, eesti skulptor
*Raivo Mänd, eesti zooloog

## Viited
Männik (perekonnanimi)

**Männik** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Männik uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Mänd, Massa, Menniksar, Oinas ja Say. 

1. jaanuari 2025 seisuga oli Eestis perekonnanimi Männik 924 inimsel (440 mehel ja 484 naisel). Perekonnanimede levikult oli Männik meeste puhul 83. ja naiste puhul 81. kohal.

## Nime kandjaid
*Aarne Männik, helilooja
*Aarne Männik, füüsik
*Eduard Männik, kirjanik
*Hans Männik, kirjastustegelane
*Harald Männik, riigitegelane
*Hugo Männik, botaanik
*Jaan Männik, ärijuht ja endine Eesti Panga nõukogu esimees
*Jaanus Männik, poliitik
*Maire Männik, skulptor
*Paul Männik, omavalitsustegelane
*Priit Männik, jurist
*Rein Männik, füüsik
*Sirje Männik, sisearhitekt

## Välislingid
*
Nurmsalu

**Nurmsalu** on eesti perekonnanimi.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Nurmsalu 119 mehel ja 142 naisel. Perekonnanimede levikult on Nurmsalu meeste puhul 647. ja naiste puhul 581. kohal. Nimi on levinuim Järva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 11,66.

## Nime kandjaid
*Kaarel Nurmsalu, eesti suusahüppaja ja kahevõistleja
*Sandra Nurmsalu, eesti laulja ja viiuldaja
*Toomas Nurmsalu, eesti rallisõitja, suusahüppaja ja kahevõistleja
*Margus Nurmsalu, eesti rallisõitja, suusahüppaja ja kahevõistleja

## Viited
Oja (perekonnanimi)

**Oja** on eesti ja soome perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Oja 1891 inimesel: 926 mehel ja 965 naisel. Perekonnanimede levikult on Oja 15. kohal (meeste puhul 15. kohal ja naiste puhul 17. kohal).

## Nime kandjaid
*Aama Elwe-Oja, eesti tõlkija ja kirjanik
*Ahto Oja, eesti keskkonnakaitse ja strateegilise planeerimise spetsialist
*Andres Oja, eesti näitleja
*Andres Oja, eesti trummar
*Arnold Oja, eesti vaimulik
*Arnold Oja (psühholoog), eesti loogik ja psühholoog
*Bruno Oja (pseudonüüm Poolas Bruno O'Ya), eesti-poola filminäitleja ja laulja
*Dagmar Oja, eesti laulja
*Dea Oja, eesti ujuja
*Eduard Oja, eesti helilooja
*Enn Oja, eesti koorijuht
*Enn Oja, eesti merendustegelane
*Eve Oja, eesti matemaatik, Eesti Teaduste Akadeemia akadeemik
*Hannes Oja, eesti alpinist
*Hannes Oja, eesti luuletaja
*Iris Oja, eesti laulja
*Jaak Oja, eesti advokaat
*Juhan Oja, eesti insener
*Juhan Oja, eesti kergejõustiklane
*Kaarel Oja, eesti poliitik
*Kaspar Oja, eesti majandusteadlane
*Ketlin Oja, eesti baleriin
*Kristjan Oja, eesti endine laskesuusataja
*Maret Oja, eesti näitleja
*Maret Oja, muusikaõpetaja
*Martin Oja, eesti filmikriitik
*Olev Oja, eesti koori- ja orkestrijuht ning muusikapedagoog
*Orm Oja, eesti kokk
*Paul Oja, eesti muusik
*Peeter Oja, eesti näitleja
*Peeter Oja (matemaatik), eesti matemaatik
*Pääru Oja, eesti näitleja
*Reet Oja, eesti ajakirjanik
*Rein Oja, eesti näitleja
*Silvi Oja, eesti kirjanik
*Silvia Oja, eesti spordipsühholoog, suusataja, ujuja ja ujumistreener
*Sten Oja, eesti rallikrossisõitja
*Tatjana Oja, Eesti bioloog
*Tõnis Oja, eesti ajakirjanik
*Tõnis Oja, eesti füüsik
*Tõnu Oja, eesti näitleja
*Tõnu Oja (ökoloog), eesti loodusteadlane, ökoloog ja geoinformaatik
*Ursel Oja, eesti muusik
*Verner Oja, eesti jurist
*Vilja Oja, eesti keeleteadlane
*...

## Viited
Olesk

**Olesk** on eesti perekonnanimi.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Olesk 224 mehel ja 248 naisel. Perekonnanimede levikult on Olesk meeste puhul 241. ja naiste puhul 242. kohal. Nimi on levinuim Võru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 27,76.

## Nime kandjaid
*Lui Olesk, eesti riigimees ja ühiskonnategelane
*Olev Olesk, eesti poliitik
*Peeter Olesk, eesti kirjandusteadlane, kriitik, poliitik
*Peeter Olesk (laskesportlane), eesti laskesportlane
*Sirje Olesk, eesti kirjandusteadlane

## Viited
Orav (perekonnanimi)

**Orav** on eesti perekonnanimi. 

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Orav 1001 inimesel: 489 mehel ja 512 naisel. Perekonnanimede levikult oli Orav meeste puhul 65. kohal ja naiste puhul 72. kohal. Perekonnanimi Orav on levinuim Pärnu maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 14,8.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Orav 946 inimesel (456 mehel ja 490 naisel). Perekonnanimede levikult on Orav meeste puhul 74. ja naiste puhul 77. kohal.

## Nime kandjaid
*Aivo Orav, diplomaat
*Aksel Orav, näitleja
*Anne Orav, keemik
*Arnold Orav, ärimees
*August Orav, sõjaväelane
*Endel John Orav, matemaatik ja biostatistik
*Heili Orav, keeleteadlane
*Helen Orav-Kotta, merebioloog
*Ivi Orav, bioloog ja geneetik
*Ivo Orav, muusik ja helilooja
*Maila Orav, keemik
*Marie Orav, maletaja
*Mart Orav, kirjandusloolane ja toimetaja
*Toivo Orav, geneetik
*Villem Orav, ajaloolane, pedagoog ja pedagoogikateadlane
*Õie Orav, filmiteadlane, näitleja, stsenarist ja lavastaja

## Vaata ka
*Ivan Orav, kirjanduslik tegelane

## Viited

## Välislingid
*
Peebo

**Peebo** on eesti perekonnanimi. 

Seisuga 1. jaanuar 2018 oli perekonnanimi Peebo 56 mehel ja 67 naisel.

## Nime kandjaid
*Annely Peebo, eesti ooperilaulja
*Eva Peebo, eesti treener ja spordipedagoog
*Jaak Peebo, eesti keeleteadlane

## Viited
Peetre

**Peetre** on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Peetre Eestis 14 mehel ja 11 naisel.

## Nime kandjaid
*Artur Peetre, õigusteadlane
*Jaak Peetre, matemaatik
*Taavi Peetre, kuulitõukaja

## Viited
Piip (perekonnanimi)

**Piip** on eesti perekonnanimi. 

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Piip 120 inimesel (54 mehel ja 66 naisel). Perekonnanimede levikult on Piip meeste puhul 1890. ja naiste puhul 1665. kohal.

## Nime kandjaid
*Ants Piip, eesti advokaat, diplomaat, poliitik
*Ants Tõnis Piip, eesti okeanograaf
*Boriss Piip, eesti päritolu Venemaa vulkanoloog
*Leopold Piip, Eesti NSV riigitegelane, meediajuht
*...

## Viited
Puhvel

**Puhvel** on eesti perekonnanimi. 

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Puhvel 6 mehel ja 7 naisel.

## Nime kandjaid
*Heino Puhvel, kirjandusteadlane, kriitik ja kirjanik
*Jaan Puhvel, keeleteadlane ja mütoloogiauurija
*Karl Puhvel, metsateadlane
*Madli Puhvel, arstiteadlane ja mikrobioloog
*Martin Puhvel, filoloog

## Viited
Mõntu mõisa kalmistu

**Mõntu mõisa kalmistu** on kalmistu Jämaja kihelkonnas Saaremaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Mõntu külas Saaremaa vallas Saare maakonnas. 

## Ajalugu
Kalmistu rajas Mõntu mõisa tollane omanik Oskar von Ekesparre arvatavasti ajavahemikul 1873. aastast (siis omandasid Ekesparred mõisa) kuni 1880. aastani (siis suri Oskari abikaasa Bertha von Ekesparre, kes maeti 1881. aastal kalmistule püstitatud seal esimene matus). 

1970. aastatel rajati sinna karjäär kruusa kaevamiseks, millega hävitati kalmistut ja kabelit. Kabeli säilinud alusmüüri osale paigaldas Saaremaa Muinsuskaitse Selts 6. septembril 2006 mälestustahvli. 

Kalmistule on teadaolevalt maetud neli või viis lahkunut. Võimalik, et sinna oli keegi maetud juba 1860. aastal.

## Kirjeldus
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 600 meetri kaugusele põhjaloodesse. 

## Kalmistu kabel
Kalmistul paikneb matusekabel, mis püstitati 1881. aastal, et sinna matta Oskari 1880. aastal surnud abikaasa Bertha von Ekesparre. Edaspidi maeti kabelisse veel kolm pereliiget, sh ka Oskar ise. 

Kabelist on praegu säilinud alusmüüri osa.

## Kalmistule maetuid
*1860? – ?
*1880 – Bertha Annette von Ekesparre (sündinud Buxhoevden; 1859–1880), Oskari abikaasa
*1916 – Harry Reinhold Peter Arthur von Ekesparre (1880–1916), nende poeg
*1925 – Oskar von Ekesparre (1839–1925)
*1930 – Ilse Elisabeth Adelheid Bertha von Stackelberg (sündinud Ekesparre; 1879–1930), nende tütar

## Viited

## Kirjandus
*Raul Salumäe. "Sõrves püstitati mälestustahvel Ekesparre kabeli varemeile". Meie Maa, 13. september 2006
*Valdo Praust. "Mõntu mõis (*Mento*)". // Saaremaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2006. Lk 121
*Alo Särg. "Mõntu (*Mento*)". // Saaremaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2007. Lk 91
*Ketlin Sirge. "Eesti mõisakalmistud". // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013

## Välislingid
*
*"Perekond von Ekesparre hauakabel Mõntu mõisa pargis". Arvatavasti 20. sajandi algus. Saaremaa Muuseumi fotokogu, SM F 3770:453 F
*Tõnu Veldre. "Ekesparrede perekonna hauakabeli asukoht Mõntu mõisapargi lähedal". September 2006. Saaremaa Muuseumi fotokogu, SM F 4023:206 F
Orlando paladino

**"Orlando paladino"** on helilooja Joseph Haydni ooper, mis lavastati esmakordselt 1782. aastal. See põhineb Ludovico Ariosto värsseeposel "Orlando furioso".

Libreto autorid on vürst Nikolaus Esterhazy ja Nunziato Porta, selle aluseks on Carlo Francesco Badini koomiline ooper "Le pazzie d’Orlando". "Orlando paladino" žanriks nimetas Porta *dramma
eroicomico* ("heroilis-koomiline draama"); see on segu tõsistest, koomilistest, pastoraalsetest ja maagilistest elementidest nii karakterites, süžees kui ka muusikas.

Muusikaloolane René Jacobs on kirjutanud: "Haydni "Orlando paladino" muusika ületab tema itaalia kolleegide loomingu ning seda võib kõrvutada Mozarti koomiliste ooperitega, kui jätame vaatluse alt välja Mozarti (hilised) da Ponte ooperid."

## Viited

## Välislingid
* Saale Kareda "Reveranss Haydnile: Haydni vabamüürlik ooper Innsbrucki festivali fookuses II" Teater. Muusika. Kino 2/2012, lk 57-63
Jaanika Anderson

**Jaanika Anderson** (aastani 2008 **Jaanika Tiisvend**; sündinud 28. juunil 1978) on eesti klassikaline filoloog ja muuseumitöötaja, aastast 2024 Tartu Ülikooli raamatukogu direktor.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1996. aastal Tartu Miina Härma Gümnaasiumi. Aastatel 1997–2001 õppis klassikalist filoloogiat Tartu Ülikooli bakalaureuseõppes. Aastail 2001–2002 läbis ta Tartu Ülikoolis õpetajakoolituse ladina keele õpetaja erialal, 2002. aastal astus klassikalise filoloogia magistriõppesse. 2002. aasta sügisel viibis ta 2,5 kuud stipendiaadina Göttingeni Ülikooli klassikalise filoloogia seminaris. 2005. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistrikraadi klassikalise filoloogia alal tööga "Rooma poeedid Aulus Gelliuse teoses *Noctes Atticae*: filoloogia ja kirjanduskriitika" (juhendaja Ivo Volt), 2015. aastal doktorikraadi väitekirjaga "Reception of Ancient Art: the Cast Collections of the University of Tartu Art Museum in the Historical, Ideological and Academic Context of Europe (1803–1918)" (juhendajad Kristi Viiding ja Epi Tohvri).

## Töökäik
Aastail 2001–2004 töötas Jaanika Anderson Põlva Talurahvamuuseumis muuseumipedagoogina. 

2004. aastast töötab ta Tartu Ülikooli kunstimuuseumis, aastatel 2014–2018 oli ta muuseumi juhataja ja 2018. aastast on Tartu Ülikooli muuseumi teadusdirektor. 2021.–2023. aastani oli ta Tartu Ülikooli muuseumi direktori kohusetäitja. 

31. mail 2024 valis Tartu Ülikooli senat Andersoni viieks aastaks Tartu Ülikooli raamatukogu direktoriks ametiaja algusega 15. augustil 2024.

## Tunnustus

2015. aastal määrati talle auhind Aasta Tullio 

2015. aastal pälvis ta Tartu Ülikooli Sihtasutuse võõrkeelse väitekirja eestikeelse resümee stipendiumi.

2016. aastal pälvis ta Tartu Ülikooli aumärgi.

## Viited

## Välislingid

*
*Jaanika Anderson, "Reception of Ancient Art: the Cast Collections of the University of Tartu Art Museum in the Historical, Ideological and Academic Context of Europe (1803–1918)" (doktoritöö täistekst)
*Jaanika Anderson. "Vastse-Kuustest maailma avastama: Otto Friedrich von Richter". Meie Vald, 1 juuni 2016
Sofija Gubaidulina

**Sofija Gubaidulina** (, tatari keeles *София Әсгать кызы Гобәйдуллина*, tatari latiniseeringus *Sofia Äsğät qızı Ğöbäydullina*; 24. oktoober 1931 Tšistopol – 13. märts 2025 Appen, Schleswig-Holstein) oli tatari päritolu Venemaa helilooja. 

Gubaidulina lõpetas 1954 Kaasani konservatooriumi klaveri ja kompositsiooni erialal. Ta õppis kompositsiooni edasi Moskva Konservatooriumis Nikolai Peiko juures, hiljem aspirantuuris Vissarion Šebalini juures. 

Gubaidulinat loetakse Alfred Schnittke ja Edison Denissovi kõrval üheks juhtivaks vene uue muusika rajaleidjaks. Läänes sai ta tuntuks eelkõige tänu oma viiulikontserdi "Offertorium" esitustele Gidon Kremeri poolt. 

1992. aastast elas Gubaidulina Saksamaal.

## Tunnustus
* 1987 Prix de Monaco 
* 1989 Vene NFSV teeneline kunstitegelane 
* 1991 Premio Franco Abbiati 
* 1991 Heidelberger Künstlerinnenpreis 
* 1992 Venemaa riiklik preemia 
* 1998 Praemium Imperiale 
* 1999 Léonie Sonningi muusikaauhind 
* 2002 Polar Music Prize
* 2005 valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks 
* 2009 Euroopa kirikumuusika auhind 
* 2010 Sõpruse orden 
* 2022 Vene Föderatsiooni orden Teenete eest kultuuris ja kunstis

## Viited

## Välislingid
*Classical.net: Sofia Gubaidulina
*Hans Sikorski: Sofia Gubaidulina
Hanna Hopko

**Hanna Mõkolajivna Hopko** (ukraina keeles Ганна Миколаївна Гопко, sündinud 4. märtsil 1982 Lvivi oblastis) on Ukraina poliitik.

Tal on doktorikraad sotsiaalkommunikatsioonide erialal.

Ta valiti Ülemraadasse 2014. aastal. Ta oli Ülemraadas välissuhete komitee juht.
Pjotr Anohhin

**Pjotr Kuzmitš Anohhin** (vene *Пётр Кузьмич Анохин*, 14. jaanuar/26. jaanuar 1898 Tsaritsõn – 5. märts 1974 Moskva) oli vene füsioloog.

Ta oli Ivan Pavlovi nimekamaid õpilasi. 
Ta arendas funktsionaalsete süsteemide teooriat, mille kohaselt käitumisakti kirjeldab tagasisidetsükkel.

## Teosed
Anohhin avaldas terve rea raamatuid.
*1935. *Проблема центра и периферии в физиологии нервной деятельности*. Горький.
*1945. *От Декарта до Павлова: Триста лет теории рефлекса*. Москва. 
*1949. *Иван Петрович Павлов: Жизнь, деятельность и научная школа*. Москва. 
*1949. *Проблемы высшей нервной деятельности*. Москва. 
*1955. *Общие принципы компенсации нарушенных функций и их физиологическое обоснование*. Москва. 
*1958. *Внутреннее торможение как проблема физиологии*. Москва. 
*1968. *Биология и нейрофизиология условного рефлекса*. Москва. 
*1971. *Принципиальные вопросы общей теории функциональных систем*. Москва. 
Postuumselt on avaldatud tema (peamiselt hilisemate) tööde kogumikud.
*1975. *Очерки по физиологии функциональных систем*. Москва. 
*1978. *Избранные труды: Философские аспекты теории функциональной системы*. Москва. 
*1979. *Избранные труды: Системные механизмы высшей нервной деятельности*. Москва. 
*1980. *Узловые вопросы теории функциональных систем*. Москва.

## Kirjandus
*Kull, Kalevi 1978. P. K. Anohhini funktsionaalsete süsteemide teooriast. Rmt.: Kumari, Eerik (toim.). *Lindude käitumine*. (Ornitoloogiline kogumik.) Tallinn: Valgus, 19–25.
Genova mark

**Genova mark** või **Ida-Liguuria mark** loodi aastal 961 keiser Otto I poolt. Esialgu kutsuti seda kas *marca Obertenga*, esimese valitseja Oberto I järgi, või *marca Januensis*, esimese pealinna Genova järgi. Selle loomine oli osa Loode-Itaalia üldisest ümberkorraldamisest kolmeks piiriringkonnaks. Ida-Liguuriast sai Montferrat' mark ja sisealadest sai Torino mark. See koosnes Luni, Tortona, Milano ja Genova krahvkondadest. 

Esialgu valitses marki Obertenghi vanem liin, Oberto I järglased. Tiitel *marchio* muutus perekonnas tavaliseks. Alberto Azzo II-st kutsuti *marchio de L(a/o)ngobardia*. Sel ajal kutsuti marki sageli **Milano mark** või **Liguuria mark**. Tema lapselaps Obizzo I sai aastal 1173 esimeseks Este markkrahviks ja talle asutati aastal 1184 keiser Friedrich I Barbarossa poolt "Milano ja Genova markkrahvkond". Sealt alates oli Este tiitel palju tähtsam, eriti seoses Milano kommuuni ja Genova vabariigi kasvuga. 

## Markkrahvid

* Oberto I, 961–u.997
* Adalberto, u.997
* Oberto II, u.997–u.1013
* Alberto Azzo I, u.1013–u.1029
* Alberto Azzo II, u.1029–1097
* Folco I, 1097–u.1146
* Obizzo I, u.1146–1193
Kamienieci rajoon

**Kamienieci rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblastis Valgevenes. Rajoon piirneb läänes Poolaga. Rajooni pindala on 1687 km². 2009. aasta seisuga elas seal 39 143 inimest.

Rajoon moodustati aastal 1940. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Aharodniki, Biełavieski, Dźmitravičy, Kamieniuki, Navickavičy, Pielišča, Rasna, Ratajčycy, Rečyca, Viarchovičy, Vidamla, Vojskaja ja Voŭčyni külanõukogu.

Halduskeskus on Kamienieci linn. Teine suurem asula on Vysokaje linn, huvipakkuvam asula on veel Voŭčyn.


Kamyanets4.JPG|Kamieniec
Vysokaje. Высокае (08.2008).jpg|Vysokaje
Voŭčyn, plabanija (4.08.2008).jpg|Voŭčyn
Vidomlya2.JPG|Vidamla


Rajooni suurim jõgi on Bug, teised tähtsamad jõed on Bugi lisajõed Pulva ja Lasnaja. Rajoon on üldiselt tasane, kõrgused jäävad valdavalt vahemikku 150–170 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht (198 meetrit) asub Vojskaja küla lähistel. Rajooni põhjaosas asub osaliselt Białowieża laane rahvuspark, ka rahvuspargi administratsioon asub Kamienieci rajoonis.

2009. aasta seisuga olid elanikest 83,19% valgevenelased, 6,71% venelased, 7,36% ukrainlased, 1,72% poolakad ja 1,02% oli teistest rahvustest. 43% elanike emakeel oli valgevene keel, 52,07% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 17,6%, vene keelt aga 80,18% elanikke.

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni koduleht
Bojnice linnus

**Bojnice linnus** on linnus Slovakkias Bojnices.

Linnus ehitati algselt 12. sajandil. Aastal 1302 kinkis Ungari ja Böömimaa kuningas Václav III (Ungari kuningana Vencel) linnuse Ungari sõjapealikule Máté Csákile. 15. sajandil oli linnus Mátyás I valduses, kes omakorda kinkis selle 1489. aastal oma abieluvälisest suhtest sündinud pojale János Corvinile. Aastal 1527 läks linnus Thurzo perekonna valdusse, kes tegi seal põhjalikke ümberehitustöid. Linnusest sai mugav renessansselumaja.

Linnuse viimane omanik krahv Ján František Pálffy, kes reisis palju ja oli kirglik kunstikoguja, kujundas 19. sajandil selle ümber Prantsusmaa Loire'i oru gooti linnuseid meenutavaks hoonekompleksiks. 

Linnus on kantud Slovakkia kultuurimälestiste hulka. Vaatamisväärsused on Ján Pálffy marmorhaud krüptis, Nardo di Cione maalitud altarimaal (pärineb 14. sajandi keskpaigast ja on ainuke kunstniku täielikult säilinud teos), 17. sajandil ehitatud kabel, linnust ümbritsev park jpm.

### Galerii

Pilt:Bojnický zámok - Pálfiho hrobka.JPG|Ján Pálffy haud
Pilt:Slovakia Bojnice Castle 2004 hires.jpg|
Pilt:Bojnice altarpiece. 1340-60. Bojnice Castle.jpg|Nardo di Cione altarimaal


## Viited
Šiauliai rajoon

**Šiauliai rajoon** (leedu keeles Šiaulių rajono savivaldybė) on 1. järgu haldusüksus (rajoon) endise Šiauliai maakonna aladel Leedus.

Rajoonis on 11 omavalitsust, selle pindala on 1807 km2 ja elanike arv oli 2014. aastal 42 217 inimest. Halduskeskuseks on Šiauliai, mis aga rajooni koosseisu ei kuulu.

Rajoon moodustati 1953. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Bubiai, Ginkūnai, Gruzdžiai, Kairiai, Kuršėnai, Kužiai, Meškuičiai, Raudėnai, Šakyna ja Šiauliai maavald. Omaette omavalitsuse moodustab veel Kuršėnai linn.

Suurim asula on Kuršėnai (11 593 inimest). Lisaks asuvad rajoonis Bazilionai, Gruzdžiai, Kairiai, Kurtuvėnai, Kužiai, Meškuičiai ja Šakyna alev. 2011. aasta seisuga oli elanikest 96,97% leedulasi, 1,87% venelasi, 0,15% ukrainlasi, 0,12% mustlasi, 0,12% poolakaid, 0,11% valgevenelasi, 0,07% lätlasi, 0,03% sakslasi ja 0,56% oli teistest rahvustest.

Rajooni tähtsamad jõed on põhjaosas voolav Venta jõgi ning selle lisajõed Žižma ja Ringuva, samuti Dubysa ja Svēte. Kõrgeim koht (161 meetrit) asub Blužgalise külas, madalaim koht (82 meetrit) aga Šakyna lähistel.

Šiauliai rajooni territooriumile jäävad osaliselt Venta regionaalpark ja Kurtuvėnai regionaalpark.


VZAL4976.jpg|Šilėnai
Bubiu_piliakalnis_arti.jpg|Bubiai linnamägi
Drąsučiai.JPG|Drąsučiai
Aukstelkesbaznycia3a.jpg|Aukštelkė
20070930Ginkunu_dvaras.JPG|Ginkūnai mõisa peahoone
Raudenai_Siauliu_raj.jpg|Raudėnai kirik
Albino_pušis.JPG|Albinootiline mänd Kurtuvėnai regionaalpargis
Dirvonėnai,_liepų_alėja_2.JPG|Paežeriai pärnaallee
Siauliu-jura2.jpg|Bubiai paisjärv


## Viited

## Välislingid

* Šiauliai rajooni koduleht
Kaupo Känd

**Kaupo Känd** (sündinud 29. septembril 1970) on eesti filosoof ja diplomaat.

Ta on alates jaanuarist 2006 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige.

Känd töötab Haagis Lõuna-Kaukaasia ja Tadžikistani alal OSCE vanemnõunikuna. Ta on töötanud aastaid Euroopa Liidu diplomaadina Thbilisis, sealhulgas Gruusia sõja ajal.

## Publikatsioone
*The clash of radicals and moderates? Välisministeeriumi Aastaraamat 2004
*Poolteist aastat pärast Gruusia (okas)Rooside revolutsiooni, Diplomaatia, september 2005
*Gruusiast kohalolnu pilguga, Välisministeeriumi Aastaraamat 2005
*Rehepapi apoloogia, Eesti Ekspress, 28. aprill 2006
*Abjast pärit Kaupo Känd mõjutab Euroopa Liidu välispoliitikat, Lõuna-Mulgimaa, aprill 2007
*Seaduslik ebavõrdsus, Postimees, 20. veebruar 2008
*Kosovo realismi, nominalismi ja putinismi vahel, Diplomaatia, veebruar 2008 
*Venemaa telos – lääne simulaakrum? Postimees, 18. oktoober 2008
*Sõdida või mitte sõdida? Selles on küsimus! Postimees, 3. juuli 2009
*Diplomaat tutvustab Gruusiat, Sakala, 11. juuni 2010
*Millest unistavad grusiinid? Diplomaatia, märts 2013
*Euraasia Liit – unelm, vimm või tegelikkus? Diplomaatia, aprill 2013
*Vilniuse tippkohtumine – Idapartnerluse lõpp või teine tulemine? Eesti Välispoliitika Instituudi mõttepaber nr 6, detsember 2013
*Pärast sõda tuleb neosõda? Postimees, 24. mai 2014
*Pürrose mängud geopoliitikas, Postimees, 29. august 2014