open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ment

**"Ment"** oli Eestis toodetud komöödiasari, mis läks TV3-s esmakordselt eetrisse 10. septembril 2012. 

Sarja stsenarist on Martin Algus, režissöör Ergo Kuld. 

Sarja tunnuslaulu "Võta isiklikult" esitab Jaan Pehk. 

## Sisu ülevaade
Humoorikas võtmes "Ment" (mendiks hüüdsid vene kriminaalkurjategijad Nõukogude aja slängis miilitsatöötajaid) räägib ühe tavalise politseiniku argielust. 

Sari käivitub ajast, mil ametikõrgendust lootnud ja selles kindel olnud Rein Paabel alias Ment (Ago Anderson) saab teada, et tema asemel läheb paremale ametikohale hoopis tema kauaaegne patrullipartner, keda ta kunagi kõrgelt hinnanud pole. Asi muutub eriti kriitiliseks siis, kui kohale jõuab ka Reinu uus partner, kelleks osutub vigast eesti keelt rääkiv vene naine Relika Solnoskova (Anna Jankelevitš). Lisaks pingetele ametipostil pole Mendi elu ka kodus lillepidu – naine Renate näägutab, poeg on mõttetu teismeline ning korter viletsavõitu. Kogu selle muserdava olukorra pöörab aga põnevalt helgemaks üks uskumatult keerukas kriminaalasi, mida asub salaja uurima ka Ment.

Vaatamata sellele, et tegu on komöödiasarjaga, näidatakse kõike politseisse puutuvat usutavalt ja suhtutakse politseinike töösse suure lugupidamisega. Huumor koorub tihti välja just vastandlikest olukordadest, millesse sarja peategelased satuvad – siiras soov abistada võib vahel põrgata inimeste eelarvamuste ja mõistmatuse vastu. "Ment" pakub situatsioonikoomikat ja head nalja ning vaatab argisekeldusi läbi huumoriprisma.

## Osatäitjad

# Ago Anderson – Rein Paabel (Ment)
# Anna Jankelevitš – Relika Solnoškova
# Egon Nuter – Eduard Kitzbzerg
# Külli Reinumägi – Renate Paabel
# Meelis Rämmeld – Hans-Kristjan Siig
# Marika Barabanštšikova – Marta Esko
# Martin Algus – Urmas Viil
# Mart Aas - Kuuno
# Vallo Kirs – Tiit Paju
# Jaanus Mehikas – Margo Sile
# Tõnis Niinemets – Kaido
# Enelin Kanger – Christin Õis
# Leida Rammo 
# Charlekas

## Hooajad

### 1. hooaeg, sügis 2012

### 2. hooaeg, kevad 2013

### 3. hooaeg, sügis 2013

## Viited
Natricidae

***Natricidae*** on madude sugukond. 

## Klassifikatsioon

Sugukonda *Natricidae* liigitatakse roomajate andmebaasis järgmised  maoperekonnad:

* *[[Adelophis]]* Dugès, 1879
* *[[Afronatrix]]* Rossman & Eberle, 1977
* *[[Amphiesma]]* Duméril, Bibron & Duméril, 1854
* *[[Amphiesmoides]]* Malnate, 1961
* *[[Anoplohydrus]]* Werner, 1909
* *[[Aspidura]]* Wagler, 1830
* *[[Atretium]]* Cope, 1861
* *[[Balanophis]]* Smith, 1938
* *[[Clonophis]]* Cope, 1889
* *[[Haldea]]* Baird & Girard, 1853
* *[[Hebius]]* Thompson, 1913
* *[[Herpetoreas]]* Günther, 1860
* *[[Hologerrhum]]* Günther, 1858
* *[[Hydrablabes]]* Boulenger, 1891
* *[[Hydraethiops]]* Günther, 1872
* *[[Iguanognathus]]* Boulenger, 1898
* *[[Liodytes]]* Cope, 1885
* *[[Limnophis]]* Günther, 1865
* *[[Lycognathophis]]* Boulenger, 1893
* *[[Macropisthodon]]* Boulenger, 1893
* *[[Natriciteres]]* Loveridge, 1953
* *Natrix* Laurenti, 1768 (nastik) 
* *[[Nerodia]]* Baird & Girard, 1853
* *[[Opisthotropis]]* Günther, 1872
* *[[Parahelicops]]* Bourret, 1934
* *[[Pararhabdophis]]* Bourret, 1934 
* *[[Paratapinophis]]* Angel, 1929
* *[[Regina (perekond)|Regina]]* Baird & Girard, 1853
* *[[Rhabdophis]]* (tiigernastik) Fitzinger, 1843
* *[[Sinonatrix]]* Rossman & Eberle, 1977
* *[[Storeria]]* Baird & Girard, 1853
* *Thamnophis* Fitzinger, 1843 (tripimadu) 
* *[[Trachischium]]* Günther, 1858
* *[[Tropidoclonion]]* Cope, 1860
* *[[Tropidonophis]]* Jan, 1863
* *[[Virginia (perekond)|Virginia]]* Baird & Girard, 1853
* *[[Xenochrophis]]* Günther, 1864.

## Viited

## Välislingid
Pseudoxenodontidae

***Pseudoxenodontidae***  on madude sugukond. 

## Klassifikatsioon
Sugukonda *Pseudoxenodontidae* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:
* *[[Plagiopholis]]* Boulenger, 1893
* *[[Pseudoxenodon]]* Boulenger, 1890.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pseudoxenodontidae]] seisuga 01.02.2014.*
Ungaliophiinae

***Ungaliophiinae*** on madude alamsugukond. 

## Klassifikatsioon
Alamsugukonda *Ungaliophiinae*  klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:
**[[Exiliboa]]* Bogert, 1968
**[[Ungaliophis]]* Müller, 1880. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ReptileDB-s
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Ungaliophiinae]] seisuga 22.12.2013.*
Peetri aedlinn

**Peetri aedlinn** oli 20. sajandi alguses Peeter Suure Merekindluse ametnikele asutatud asum (slobodaa).

1912. aastal rajati Peeter Suure Merekindluse ametnikele aedlinn, kuid suur osa kavandatud suvilaid jäi alanud maailmasõja tõttu ehitamata ning hooned valmisid alles 1920.–1930. aastatel, aastaringseks elamiseks. 

Tänu aedlinna algsele planeeringule kujunes tänapäeva Pääskülas Kadaka puiestee äärde jäävatel kinnistutel suhteliselt regulaarne tänavatevõrk ja sellele alale iseloomulik suurte kinnistutega linnastruktuur. 

Aedlinnaku esmastest hoonetest on säilinud algselt ohvitseride klubina ja Peetri aedlinna rajamist kureerinud ülevaataja elamuna kasutatud torniga juugendvilla (vt Peetri aedlinna kõrgemate ametnike elamu), praeguse aadressiga Pärnu maantee 492 Nõmme asumis.

Ka Peeter Suure Merekindluse kindlusraudtee kitsarööpmeline raudtee Pääsküla raudteejaam loodi suurelt jaolt just tulevase aedlinna suvitajate jaoks. 

Pääskülas asus ka PSM Maarinde II kaitsesektori Pääsküla kaitsepositsioon ja 1913. aastal ehitatud Pääsküla kaitsepositsiooni komandandi elamu (tänapäeval Külvi tänav 14).

1923. liideti aedlinn Nõmmega (tänapäeval jääb aedlinna piirkond Särje ja Sisaski tänava ning Harku kallaku vahele).

## Vaata ka
*Laagri, mille asukad olid seotud Peeter Suure Merekindluse Pääsküla maarindepositsiooni ehitusega. Vangilaagri juurde kujunes Tallinna–Paldiski raudteel mitteametlik nõudepeatus, mida hakati kutsuma Laagriks. 

## Viited
Assaku viadukt

**Assaku viadukt** (silla number: 38) on viadukt Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee 9. kilomeetril Assaku alevikus. Viaduktiga ületab maantee Järveküla–Jüri teed.

Esimese 1989. aastal ehitatud viadukti pikkus oli 40 meetrit. Sõidutee laius sillal oli 22 meetrit. 

Aastatel 2015–2016 toimunud rekonstrueerimistöö käigus esimene viadukt lammutati, kuna selle kandevõime polnud piisav ning gabariidid viadukti all olid liiga väikesed.

Uue 2016. aastal ehitatud viadukti pikkus on 25,6 meetrit ja laius on 31 meetrit.

Viaduktist 50 m läänes asub Assaku Nõiakivi.

## Viited
Veljo Teder

**Veljo Teder**, (kuni 1936. aastani **Voldemar Roman Bruno Teder**; 22. veebruar 1904 Pärnu – 28. jaanuar 1945 Wolfsgrund, Oppelni ligidal, Saksamaa (nüüd Poola)) oli Eesti (kapten) ja Saksamaa (*[[Hauptsturmführer]]*) sõjaväelane. 

Teenis 6. Üksikus Jalaväepataljonis Pärnus. 

Teda on autasustatud Vabariigi Presidendi käsundusohvitseri rinnamärgiga.

Langedes oli ta pataljoniülema kohusetäitja, alludes Alfons Rebasele.

## Isiklikku

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
August Vainlo

**August Vainlo** (26. oktoober 1907 – 14. august 1973 Tallinn) oli Eesti kapten.

## Isiklikku
Ta abikaasa ja 4-aastane poeg surid 9. märtsi pommitamisel oma maja keldris (Koidu tänaval).

## Välislingid
*
Koloniaallaevastik (Battlestar Galactica)

**Koloniaallaevastik** oli Koboli kaheteistkümne koloonia sõjalaevastik, mis koosnes umbes 120 *Battlestar*´ist ja palju rohkematest toetuslaevadest. *Battlestar*´id olid jaotatud gruppideks, mida tähistati lühendiga BSG (näiteks Galactica oli BSG-75, ehk 75. *battlestar* grupi liige). 

## Nimekiri sarjas nimetatud battlestar´idest

* Galactica
* Pegasus
* Columbia (seda nime kandis vähemalt kaks lahingulaeva)
 
* Triton
* Mercury
* Solaria
* Athena
* Archeron
* Yashuman
* Vortex 
* Uned 
* Erasmus 
* Night Flight 

* Atlantia
Admiral Nagala lipulaev. Nagala juhtis laevastikku pärast seda, kui laevastiku peakorter Piconil oli esimeses rünnakulaines hävitatud. Atlantia ise hävis koos meeskonnaga lahingus Virgoni kohal, kuna see oli ühendatud CNP-programmiga. Koos Atlantiaga hävitati veel viis suurt laeva ja teadmata arv toetuslaevu. Pärast admiral Nagala hukkumist võttis laevastiku juhtimise üle Galactica komandör Adama.

* Valkyrie
## Häving
Koloniaallaevastik hävis pea täielikult Cylonite üllatusrünnakus. Nimelt olid laevad ühendatud *Command Navigation Program (CNP)* programmiga, millesse oli sisse ehitatud tagauksed, mille abil Cylonid omandasid kontrolli sõjalaevade üle. Kui Koloniaallaevastiku sõjalaevad üritasid alustada kaitselahinguid ja rünnata vaenlase laevu, siis anti Cylonite poolt laevade arvutitele käsk ennast välja lülitada. Selle tulemusl lülitusid laevade kõik süsteemid (sealhulgas ka relvad ja peatoide) välja, jättes nad kaitsetuks. Pärast seda ründasid Cylonid kaitsetuid laevu ja hävitasid need. Niimoodi hävitati peaaegu kogu laevastik, sest lahingusse tormavate laevade meeskondadele ei tulnud pähegi mõte, et CNP programm on surmaoht. Kui laev oli juba välja lülitatud, ei jätkunud meeskonnal enam aega, et rikked kõrvaldada ja kogu meeskond hukkus koos oma laevaga. Hävinud laevade meeskondadest suutis eluga pääseda ainult üks liige: *Triton*il teeninud Alex Quartararo (hüüdnimega Crashdown).

Katastroofist pääses ainult kaks sõjalaeva: *Galactica*, mis polnud komandör Adama käsul CNP programmiga ühendatud ja pääses seetõttu CNP-katastroofist ja *Pegasus*, mille CNP programm oli rünnaku hetkel välja lülitatud. Sõja elas üle ainult *Galactica*, *Pegasus* hävitati New Caprica kohal lahingus.
Lea Michele

**Lea Michele Sarfati** (sündinud 29. augustil 1986 New Yorgis Bronxis) on Ameerika Ühendriikide laulja ja näitleja. 

Ta on tuntud eelkõige Rachel Berry osatäitjana Fox Broadcasting Company telesarjas "Glee". 

Michele alustas näitleja- ja lauljakarjääri lapsena Broadway muusikalis "Hüljatud", kus ta mängis 1995–1996 noort Cosette'i. Sellele järgnesid osatäitmised muusikalides "Ragtime" (1998–1999), "Viiuldaja katusel" (Sphrintze, Chava, 2004–2005) ja "Kevadine ärkamine" (Wendla, 2006–2008).

Filminäitlejana debüteeris Lea Michele 2011. aasta filmis "Vana-aastaõhtu" ("New Year's Eve"), kus ta mängis Elise'i.

## Viited

## Välislingid

*
Serjoga

**Serjoga**, õieti **Sergei Parhomenko** (vene keeles **Серёга** ehk **Сергей Васильевич Пархоменко**; valgevene keeles **Сярога** ehk **Сяргей Васільевіч Пархоменка**; sündinud 8. oktoobril 1976 Gomelis) on Valgevene räppar, muusikaprodutsent ja näitleja. 

Tema esitatavat muusikastiili on kutsutud "sportlikeks tšastuškadeks".

Eestlastele on tema loomingust ilmselt tuntuim pala "Чёрный бумер" (eestikeelne tähendus 'must bemm'), mis pärineb tema 2004. aastal Ukrainas ja Valgevenes ilmunud debüütalbumilt "Мой двор: свадьбы & похороны" ('Minu hoov: pulmad ja matused'). Selle laulu kaver pealkirjaga "Tormituuled" on ansambli Nexus repertuaaris.
Sergei Parhomenko

**Sergei Parhomenko** (vene keeles Сергей Борисович Пархоменко; sündinud 13. märtsil 1964 Moskvas) on Venemaa ajakirjanik ja kirjastaja.
Tšastuška

**Tšastuška** (vene keeles частушка) on kiiretempoline nelikvärssides vene rahvalaul. Tšastuška tekkis omaette žanrina 19. sajandi lõpus, kuid populaarseks sai ta pärast nõukogude võimu kehtestamist. Enamik tšastuškasid on kas terava poliitilise sisuga või seksuaalse suunitlusega ning nende sõnad sisaldavad väga palju slängi.

## Välislingid
*Tšastuškade tekstid vene keeles
Aleksandr Barkov (1995)

**Aleksandr Barkov** (vene keeles **Александр Александрович Барков**; sündinud 2. septembril 1995 Tamperes) on vene päritolu Soome jäähokimängija. Ta mängib NHL-i klubis Florida Panthers keskründajana. Ta on klubi meeskonna kapten.

Ta alustas jäähoki mängimist Soome liiga klubis Tappara. Soome kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2011/12.

2013. aastal valis Florida Panthers ta NHL-i ''draft''is teise valikuna. Alates hooajast 2013/14 on ta kuulunud Panthersi põhikoosseisu.

2024. aastal võitis Barkov Panthersiga klubi ajaloo esimese Stanley karika.

2018. ja 2023. aastal osales Barkov NHL-i tähtede mängul. 2019. aastal pälvis ta Lady Byng Memorial Trophy ning 2021. ja 2024. aastal Frank J. Selke Trophy.

Barkovile kuulub mitu Panthersi klubisisest rekordit, sealhulgas enim mänge klubis pidanud mängija (737), enim väravaid löönud mängija (266), enim väravasööte andnud mängija (445) ja enim punkte teeninud mängija (711).

Barkov võitis Soome jäähokikoondise koosseisus 2014. aasta taliolümpiamängudel pronksmedali ja 2016. aasta maailmameistrivõistlustel hõbemedali.

Barkov valiti 2024. aasta Soome aasta sportlaseks.

## Isiklikku
Tema isa Aleksandr Barkov on endine vene hokimängija ja treener.

## Statistika

## Välislingid
*Aleksandr Barkov – Eliteprospects
*Aleksandr Barkov hockeydb.com lehel
Nail Jakupov

**Nail Railovitš Jakupov** (vene keeles Наиль Раилович Якупов; sündis 6. oktoobril 1993 Nižnekamskis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib KHL-i klubis Omski Avangard ründajana paremäärel.

Aastal 2012 valiti ta esimesena NHL-i *draft*is. Ta mängis seejärel neli hooaega Edmonton Oilers. Hooajal 2016-17 mängis ta St. Louis Bluesis ja hooajal 2017–18 Colorado Avalanche'is.

2018. aastal liitus ta KHL-i klubiga Peterburi SKA. 2020. aasta mais siirdus ta Habarovski Amuri. 2020. aasta oktoobris liitus ta Avangardiga.

Ta on rahvuselt tatarlane.

## Välislingid
* Nail Jakupov NHL.com lehel
* Nail Jakupov KHL.ru lehel
* Nail Jakupov hockeydb.com lehel
Tehumardi vennaskalmistu

**Tehumardi vennaskalmistu** oli Saaremaal Saaremaa vallas Tehumardi külas asunud Teises maailmasõjas hukkunute vennaskalmistu, mis oli ajaloomälestis kui "II maailmasõjas hukkunute ühishaud". 

Endise vennaskalmistu lähedal asub Tehumardi öölahingu mälestuseks püstitatud mõõgakujuline Tehumardi mälestussammas, mis avati septembris 1967 (autorid Riho Kuld, Allan Murdmaa, Matti Varik).

## Ajalugu
Vennaskalmistu rajati 1975. aastal. Sellel paiknesid 90 betoonist alusel dolomiidist valmistatud rombikujulist plaati, millel olid välja tahutud langenu nimi ning sisseraiutud viisnurk.  

2024. aastal rahuldas sõjahaudade komisjon Saaremaa valla esitatud taotluse Tehumardi memoriaalkompleksi kuuluvate sõjahaudade avamiseks ning oletatavate säilmete ümbermatmiseks. Saaremaa vallavalitsuse seisukoht oli: likvideerida 90 viisnurkadega hauakivi ning haudade avamisel leitavad võimalikud säilmed matta ümber Vananõmme kalmistule. 2024. aasta juuli alguses teostati sõjahaudade avamine ning selgus, et mingit ühishauda ei leidu ja Tehumardil maetutega on arvatavasti tegemist hoopis ühe hilisema punaarmee sanitaarväeosa matmispaigaga. Vennaskalmistu alalt leiti veel hilisemalt teostatud ümbermatmisi, kus haudades paiknesid segamini inimluud. Nende ümbermatmiste kohta puuduvad igasugused dokumendid.

## Viited

## Välislingid
*
Urmas Heinaste

**Urmas Heinaste** (sündinud 30. juulil 1961) on eesti keemik ja õpetaja.  

## Haridus
Ta lõpetas 1979. aastal Nõo Keskkooli ja 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna. Ta sai 2011. aastal Tallinna Tehnikaülikoolis magistrikraadi tööga "Infotehnoloogia erialaainete õpetamine Võrumaa Kutsehariduskeskuses" (juhendaja Tiia Rüütmann).

## Töökäik
*1979–1984 Tartu Riiklik Ülikool, füüsika-keemiateaduskond, laborant
*1988–1989 Tartu 16. Keskkool, füüsikaõpetaja
*1998–1999 Tartu Waldorfgümnaasium, füüsikaõpetaja
*1999–2004 Tartu Kutsehariduskeskus, informaatikaõpetaja
*2009–2013 Võrumaa Kutsehariduskeskus, infotehnoloogia kutseõpetaja
*2013–2014 Tartu Ülikool, sotsiaal- ja haridusteaduskond, haridusteaduste instituut, tehnoloogiahariduse spetsialist
*2014–2019 Tartu Annelinna Gümnaasium, informaatikaõpetaja, uurimistööde juhendaja-koordinaator
*2018-2023 Tartu Herbert Masingu Kool, haridustehnoloog, õpetaja
*2023-2024 Tartu Tamme Kool, tehnoloogiaõpetaja
*2025-.. Kohtla-Järve Iidla Põhikool, tehnoloogiaõpetaja

## Liikmesus
*2010 Eesti Tehnoloogiakasvatuse Liit, juhatuse liige
*2012 Eesti Informaatikaõpetajate Selts, Eesti Majandus- ja Ettevõtlusõpetajate Selts 
*2012 Eesti Õpetajate Ühenduste Koostöökoda, juhatuse liige
*2013 Eesti Keemiaõpetajate Liit
*2013 Eesti Õpetajate Liit, kutsekomisjoni liige
*2020 Eesti Tulevikuerakond, juhatuse liige 2021

2015. aastal kandideeris Vabaerakonna nimekirjas Riigikokku, kuid ei osutunud valituks. 

## Viited

## Välislingid
* ETIS
* Eesti Vabaerakonna Nädalakiri
* #õpsonmõrd ehk kes kaitseb õpetajat küberruumis?
* Õpetajate leht: Naera-naera … detsembris sa enam ei naera!
* Go-Lab — ülemaailmsed internetipõhised uurimusliku õppe laboratooriumid loodusteaduste õppimiseks koolis
Parhomenko

**Parhomenko** on Ukraina perekonnanimi, kuid seda kannavad ka inimesed mujal.

*Aleksandr Parhomenko (ukrainapäraselt Oleksandr Parhomenko; 1886–1921) oli vene revolutsionäär. Ta osales ka Vene kodusõjas.
*Eduard Parhomenko (sündinud 1966) on Eesti filosoof
*Sergei Parhomenko (sündinud 1964) on Venemaa ajakirjanik 
*Serjoga (õieti Sergei Parhomenko; sündinud 1976) on Venemaa räppmuusik

*Parhomenko on küla Luhanski oblastis, mis on saanud nime revolutsionääri järgi.
*"Parhomenko" on Vsevolod Ivanovi romaan Aleksandr Parhomenkost
*"Aleksandr Parhomenko" ("Александр Пархоменко") on 1942 aastal linastunud Nõukogude Liidu film Ivanovi romaani alustel.
*1857 Parhomenko on 1971. aastal avastatud asteroid

## Vaata ka
*Parhomenka, valgevene perekonnanimi
Aleksandr Barkov

**Aleksandr Barkov** (vene keeles *Александр Эдгардович Барков*; sündinud 17. aprillil 1965 Novosibirskis) on endine vene jäähokimängija ja praegune hokitreener.

Ta oli aastatel 2010–2011 Magnitogorski Metallurgi vanemtreener ja peatreener. Aastatel 2012—2013 oli ta Kaasani AK Barsi abitreener ja 2014–2015 Habarovski Amuri abitreener. Alates 2020. aastast on ta olnud Togliatti Lada peatreener.

## Isiklikku
Tema poeg Aleksandr Barkov on Soome jäähokimängija, mängib aastast 2013 NHL-i klubis Florida Panthers keskründajana.
Liivaboalased

**Liivaboalased** (*Erycinae*) on mürgita madude alamsugukond. 

## Klassifikatsioon

Liivaboalaste alamsugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis liivaboa (*Eryx*) perekond. 

Kivistised:
* † *[[Bransateryx]]* Hoffstetter & Rage, 1972
* † *[[Calamagras]]* Cope, 1873
* † *[[Ogmophis]]* Cope, 1885.

Varem arvati liivaboalaste alamsugukonda ka perekonnad:
* *Calabaria* Gray, 1858 – kalabariia 
* *Charina*  Gray, 1849 – kummiboa  
* *[[Lichanura]]* Cope, 1861.

## Viited

## Välislingid

*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Erycinae]] seisuga 18.11.2013.*
Checotah

**Checotah** on linn Ameerika Ühendriikides Oklahoma osariigis McIntoshi maakonnas.

Linn on rajatud 1888. aastal.

Checotah's on sündinud kantrilaulja Carrie Underwood.

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Checotah' linnas 3481 inimest.

Rahvastiku tihedus oli 150,3 in/km&sup2;.

Rassiline koosseis oli:
* valgeid 67,91%
* mustanahalisi 6,92%
* põlisameeriklasi 15,91%
* aasialasi 0,23%
* Vaikse ookeani saarte rassist 0,09%
* teistest rassidest 0,40%
* kahest või enam rassist 8,53%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 1,29%.

## Välislingid
* Checotah' koduleht
McIntoshi maakond (Oklahoma)

**McIntoshi maakond** (*McIntosh County*) on maakond USA-s Oklahoma osariigis.

Maakonna halduskeskus on Eufaula.

Maakonna pindala on 1844 km². Veepindala on 238 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 20 252. Aastal 2000 oli elanikke 19 456.

## Naabermaakonnad
* Muskogee maakond (põhjas ja idas)
* Haskelli maakond (kagus)
* Pittsburgi maakond (lõunas)
* Hughesi maakond (edelas)
* Okfuskee maakond (läänes)
* Okmulgee maakond (loodes)

## Ajalugu
McIntoshi maakond moodustati 1907. aastal. Maakond on nime saanud mõjuka maskogi perekonna järgi.

## Rahvastik
### Linnad ja alevid
* Checotah
* Eufaula
* Hanna
* Hitchita
* Rentiesville
* Stidham

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
McIntoshi maakonnas oli 19 456 inimest, 8085 leibkonda ja 5863 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 31 in/km².

Elamuühikuid (*housing units*) oli 12 640 (keskmine tihedus 20/km²).

Rassiline koosseis oli järgmine:
* valgeid 72,59%
* mustanahalisi 4,06%
* põlisameeriklasi 16,20%
* aasialasi 0,14%
* Vaikse ookeani saarte rassist 0,03%
* teistest rassidest 0,35%
* kahest või enam rassist 6,63%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 1,27%.

8085 leibkonna seas oli
* 25,60% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi;
* 56,60% koos elavaid abielupaare;
* 10,40% neid, kus oli ilma abikaasata naine;
* 29,70% neid, mis ei olnud perekonnad.

* 26,70% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja
* 14,50% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene.

Leibkonnas oli keskmiselt 2,37 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,84 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii:
* 22,60% alla 18-aastasi;
* 6,40% 18–24-aastasi;
* 22,30% 25–44-aastasi;
* 26,90% 45–64-aastasi;
* 21,80% üle 65-aastasi.

Ea mediaan oli 44 aastat.

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 91,70 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 89,30 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 25 964 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 31 990 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 27 998 dollarit, naistel 19 030 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 16 140 dollarit.

18,20% elanikkonnast ja 13,50% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 24,80% alla 18-aastasi ja 13,30% üle 65-aastasi.

## Viited
McIntoshi maakond

**McIntoshi maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* **[[McIntoshi maakond (Georgia)|McIntoshi maakond]]** Georgias
* **[[McIntoshi maakond (Oklahoma)|McIntoshi maakond]]** Oklahomas
* **[[McIntoshi maakond (Põhja-Dakota)|McIntoshi maakond]]** Põhja-Dakotas
Melanie Arrak

**Melanie Arrak** (aastani 1958 **Melanie Soosuu**; 12. oktoober 1923 Tartu – 26. september 2013) oli eesti maalikunstnik.

Ta lõpetas aastal 1945 Tartu Õpetajate Seminari. Seejärel astus ta Tartu Riiklikku Kunstiinstituuti, kuid lõpetas aastal 1953 ERKI Tartu osakonna, kus tema õppejõududeks olid Elmar Kits, Johannes Võerahansu, Alfred Kongo ja Gustav Raud.

Ta töötas aastatel 1952–1955 Tartus joonistusõpetajana, 1955–1961 kunstnikuna Tartu kammivabrikus ja 1961–1965 Tartu Riiklikus Ülikoolis. Ülikoolis töötamise ajal avaldus temas täppisjoonistaja ja illustraator, mis kajastus ka väljaandes "Eesti NSV floora" I–XI (1960–1979). Seejärel tegutses ta vabakunstnikuna. Ta oli aastast 1969 Eesti Kunstnike Liidu liige ja aastast 2000 kunstiühingu Pallas liige.

Aastatel 1960–1967 pidas ta koos abikaasa Erich Arrakuga ateljeekooli, nende õpilasteks olid teiste seas maalijad Piibe Arrak, Eevart Arrak ja Jüri Marran.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli maalikunstnik Erich Arrak.

## Kirjandus
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Nahakunstnik

**Nahakunstnik** on nahkehistööga tegelev kunstnik.  

Nahakunstnikuks saab Eestis kõrghariduse tasemel õppida Eesti Kunstiakadeemias ja Tartu Kõrgemas Kunstikoolis ning kutsehariduse tasemel mitmes kutsekoolis.

Eestis koondab kutselisi nahakunstnikke Eesti Nahakunstnike Liit.

## Vaata ka
*Nahakunstnike loend

## Välislingid
*Nahakunstnikud Eesti kunsti andmebaasis
Dove Creek

**Dove Creek** on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Dolorese maakonna halduskeskus ja suurim linn.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 735. Aastal 2000 oli 698.
Lõkke tänav

**Lõkke tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tõnismäe ja Uue Maailma asumis. Lõkke tänav algab Endla tänavalt ja lõpeb Toom-Kuninga tänaval.

Lõkke tänav on ligikaudu 120 meetri pikkune.

## Tänava nimed ja ajalugu
Aastail 1879–1880 oli tänava nimi **Bienerti tänav** (saksa keeles *Bienert-Strasse*, vene keeles *Бинертская улица*) sealse suure maa-ala omaniku, apteeker Friedrich Ernst Bienerti järgi. 1882. aastal pandi sellele tänavale maa-ala hilisema omaniku Tallinna raehärra Eugen Eduard Erbe järgi nimeks **Erbe tänav** (saksa keeles *Erbe-Strasse*, vene keeles *Эрбеская улица*).

Praeguse nime sai Lõkke tänav 7. juulil 1954. Nime valikut mõjutas lähedal asunud Pioneeride tänav (praegu Toom-Kuninga tänav).

## Viited
Colubrinae

***Colubrinae*** on madude  alamsugukond.
 
## Klassifikatsioon

Alamsugukonda *Colubrinae* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad: 

**** *[[Aeluroglena]]*
*****Ahaetulla* (pronksmadu)
*****[[Aprosdoketophis]]*
*****[[Archelaphe]]*
*****[[Argyrogena]]*
*****[[Arizona (perekond)|Arizona]]*
*****[[Bamanophis]]*
*****[[Bogertophis]]*
*****Boiga* (boiga)
*****[[Cemophora]]*
*****[[Chapinophis]]*
*****[[Chilomeniscus]]*
*****[[Chionactis]]*
*****Chironius* (metsamadu)
*****Chrysopelea* (puumadu)
*****[[Coelognathus]]*
*****Coluber* (vilbasnastik)
*****[[Colubroelaps]]*
*****[[Conopsis]]*
*****Coronella* (silenastik)
*****[[Crotaphopeltis]]*
*****[[Cyclophiops]]*
*****Dasypeltis* (munamadu)
*****Dendrelaphis* (puunastik)
*****[[Dendrophidion]]*
*****[[Dipsadoboa]]*
*****[[Dispholidus]]*
*****[[Dolichophis]]*
*****Drymarchon* (goferinastik)
*****[[Drymobius]]*
*****[[Drymoluber]]*
*****[[Dryocalamus]]*
*****[[Dryophiops]]*
*****Eirenis* (eireenis)
*****[[Elachistodon]]*
*****Elaphe* (roninastik)
*****[[Euprepiophis]]*
*****[[Ficimia]]*
*****[[Geagras]]*
*****[[Gonyophis]]*
*****[[Gonyosoma]]*
*****[[Gyalopion]]*
*****[[Hapsidophrys]]*
*****[[Hemerophis]]*
*****[[Hemorrhois]]*
*****[[Hierophis]]*
*****Lampropeltis* (kuningmadu)
*****[[Leptodrymus]]*
*****Leptophis* (peenmadu)
*****[[Lepturophis]]*
*****[[Limnophis]]*
*****[[Liopeltis]]*
*****Lycodon* (kihvmadu)
*****Lytorhynchus* (teravkoonnastik)
*****[[Macroprotodon]]*
*****[[Mastigodryas]]*
*****[[Meizodon]]*
*****Oligodon* (vähehammasmadu)
*****[[Oocatochus]]*
*****[[Opheodrys]]*
*****[[Oreocryptophis]]*
*****[[Orientocoluber]]*
*****[[Orthriophis]]*
*****Oxybelis* (teravpeamadu)
*****[[Pantherophis]]*
*****[[Philothamnus]]*
*****[[Phyllorhynchus]]*
*****[[Pituophis]]*
*****[[Platyceps]]*
*****[[Pliocercus]]*
*****[[Pseudelaphe]]*
*****[[Pseudoficimia]]*
*****[[Pseustes]]*
*****Ptyas* (suursilmmadu) 
*****[[Rhamnophis]]*
*****[[Rhinechis]]*
*****[[Rhinobothryum]]*
*****[[Rhinocheilus]]*
*****Rhynchocalamus* (sulgkärssmadu)
*****[[Salvadora (perekond)|Salvadora]]*
*****[[Scaphiophis]]*
**** *[[Scolecophis]]*
*****[[Senticolis]]*
*****[[Simophis]]*
*****[[Sonora (perekond)|Sonora]]*
*****[[Spalerosophis]]*
*****Spilotes* (kanasööjamadu)
*****[[Stegonotus]]*
*****[[Stenorrhina]]*
*****[[Symphimus]]*
*****[[Sympholis]]*
*****[[Tantilla]]*
*****[[Tantillita]]*
*****Telescopus* (kassmadu)
*****Thelotornis* (liaanimadu)
*****[[Thrasops]]*
*****[[Toxicodryas]]*
*****[[Trimorphodon]]*
*****[[Xenelaphis]]*
*****[[Xyelodontophis]]*
*****[[Zamenis]]*

## Viited

## Välislingid

*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Colubrinae]] seisuga 16.12.2013.*
Scaphiodontophiinae

***Scaphiodontophiinae*** on madude  alamsugukond.

## Klassifikatsioon
Alamsugukonda *Scaphiodontophiinae*  klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoperekond:
**[[Scaphiodontophis]]* Taylor & Smith, 1943. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ReptileDB-s 

*Selles artiklis on kasutatud hollandikeelset artiklit [[:nl:Scaphiodontophiinae]] seisuga 01.02.2014.*
Seagripp Eestis

Eestis on seagripp esinenud 2009. aastal.

Eestis on tervisekaitseinspektsiooni nakkushaiguste laboris registreeritud 774 uue gripi haigusjuhtu. Kinnitamata andmeil oli kodusel ravil hulk gripi põdejaid kellele jäeti labori uuringud tegemata. 
Kokku on Eestis uude grippi surnud 21 inimest.

## Välislingid
Vitālijs Orlovs

**Vitālijs Orlovs** (sündinud 30. mail 1964 Jēkabpilsis) on Läti arst ja poliitik. Ta on rahvuselt karjalane. Ta kuulub parteisse Koosmeel ja ühendusse Koosmeele Keskus.

Ta lõpetas 1993. aastal Riia Meditsiiniinstituudi neuroloogina.

2002. aastal valiti ta Inimõiguste Eest Ühtses Lätis nimekirjas seimi liikmeks. 2006., 2010., 2011. ja 2014. aasta parlamendivalimistel valiti ta seimi liikmeks Koosmeele Keskuse nimekirjas. 2018. aasta parlamendivalimistel valiti ta taas seimi liikmeks.

## Välislingid
*Vitālijs Orlovs Läti Seimi kodulehel
Heinrich Donatus

**Heinrich Donatus** (**Heinrich Donatus Philipp Umberto Prinz und Landgraf von Hessen**; sündinud 17. oktoobril 1966 Kielis) on alates 23. maist 2013 Hesseni kuurvürstliku ja suurhertsogliku perekonna pea.

Ta on maakrahv Moritzi (1926–2013) ja viimase abikaasa, Sayn-Wittgenstein-Berleburgi printsessi Tatiana (sündinud 1940) vanem poeg.

25. aprillil 2003 Wiesbadenis (kiriklik laulatus) ja 17. mail Kronbergis abiellus ta Faber-Castelli krahvinna Floria-Franziskaga (sündinud 14. oktoobril 1974 Düsseldorfis), kellega tal on üks tütar ja kaks poega:

* printsess **Paulina** Elisabeth Adelheid Tatiana Suzanne (sündinud 26. märtsil 2007 Frankfurdis);

* prints **Moritz** Ludwig Georg Wolf (sündinud 26. märtsil 2007 Frankfurdis);

* prints **August** (sündinud 24. augustil 2012).
Hobuseraua tänav

**Hobuseraua tänav** on tänav Tartus Vana-Ihastes.

Tänav algab Ihaste teelt.

## Vaata ka
*Hobuseraua tee
Hiiu vald

**Hiiu vald** oli vald Hiiu maakonnas aastatel 2013–2017. 2017. aasta haldusreformiga moodustati kogu Hiiumaad hõlmav Hiiumaa vald.

Vald tekkis 2013 aastal Kärdla linna ja Kõrgessaare valla ühinemisel Hiiu Vallavolikogu valimistulemuste väljakuulutamise päeval. Pühalepa vald eraldas Kärdla linna ülejäänud Hiiu vallast. 20. detsembril 2016 kirjutasid Hiiu vald ja Käina vald alla ühinemislepingule, millega loodi Hiiumaa vald. Hiljem sundliideti tulevase vallaga kõik ülejäänud Hiiumaa maakonna ja saare vallad.

Hiiu vallal oli nelja aasta jooksul kaks vallavanemat: Georg Linkov ja Reili Rand.

## Asustus
Hiiu vallas asusid Kärdla linn, Kõrgessaare alevik ja 58 küla:

Heigi, Heiste, Heistesoo, Hirmuste, Hüti, Isabella, Jõeranna, Jõesuu, Kalana, Kaleste, Kanapeeksi, Kauste, Kidaste, Kiduspe, Kiivera, Kodeste, Koidma, Kopa, Kurisu, Kõpu, Laasi, Lauka, Lehtma, Leigri, Lilbi, Luidja, Malvaste, Mangu, Mardihansu, Meelste, Metsaküla, Mudaste, Mägipe, Napi, Nõmme, Ogandi, Ojaküla, Otste, Palli, Paope, Pihla, Poama, Puski, Reigi, Risti, Rootsi, Sigala, Suurepsi, Suureranna,  Sülluste, Tahkuna, Tammistu, Tiharu, Viita, Viitasoo, Vilima, Villamaa, Ülendi.

## Vaata ka
* Kõrgessaare vald
* Kärdla

## Viited
Varsa tänav

**Varsa tänav** on tänav Tartus Vana-Ihastes.

Varsa tänav algab Hipodroomi tänavalt ja suundub algul üldjoones läände, ristub siis Salutähe tänavaga (paremalt) ning jaguneb pärast seda kaheks haruks, põhja ja lõunasse. Põhja suunas lõpeb umbtänavana, lõunas kulgeb kuni Hobuseraua tänavani. Tänava mõlema haru pikkus on kokku 560 meetrit.
Urmas Ingver

**Urmas Ingver** (11. juuni 1961 Tallinn – 3. oktoober 2013) oli eesti põllumajandustegelane.

Ta lõpetas aastal 1984 Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina.

Ta oli Jõgeva Tootjate Liidu esimees ja ettevõtja ning põllumeeste eestkõneleja, kes kuulus põllumajandusministrit nõustavasse Põllumajanduse ja Maaelu Arengu Nõukogusse ning mitmetesse töögruppidesse, kus kujundati Eesti maaelu ja põllumajanduse arengusuundi.

Ta oli 15. aprillist 1996 Eestimaa Rahvaliidu / Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige. Ta kandideeris Jõgeva vallavolikogu liikmeks aastatel 1996 (valimisliidus "Rahvuslik koostöö", sai 25 häält, ei valitud), 1999 (valimisliidus Vald, sai 80 häält, valiti vallavolikogu liikmeks) ja 2002. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel (Eestimaa Rahvaliidu nimekirjas, sai 17 häält, ei valitud). Samuti kandideeris ta 1999. aasta Riigikogu valimistel riigikokku (Eesti Maarahva Erakonna nimekirjas), sai 346 häält ega osutunud valituks.

## Viited

## Välislingid
* Lahkus Urmas Ingver
Edward Moss

**Edward Moss** (sündinud 11. juulil 1977 Californias) on Ameerika Ühendriikide näitleja, koomik ja Michael Jacksoni järeleaimaja. Jacksoni järeleaimajana on ta kõige tuntum ning on temana esinenud ka filmides ja telesaadetes.

## Välislingid
*
Bīriņi mõis

**Bīriņi mõis** (saksa keeles *Koltzen*, läti keeles *Bīriņu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Krimulda kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Limbaži piirkonnas Vidriži vallas Bīriņis.

## Ajalugu
Esimest korda mainitud aastal 1568. Rajati liivlaste alale *Koldeselli* või *Koldselli* külla. Esimene omanik oli Tomas von Embden. 1574–1601 oli mõis Johannes Büringi valduses, sellest ka lätikeelne nimi Bīriņi. Mõis kuulus mõnda aega Reiteritele ja Flügelnitele, seejärel oli mõisa omanik parun Karl Friedrich von Mengden, pärast teda aga krahv Ludwig August Mellin. Viimased omanikud olid Pistohlkorsid. 1925–1994 oli peahoones sanatoorium, tänapäeval asub seal hotell.

## Mõisaansambel

Mõisa peahoone on uusgooti stiilis uhke ehitis, tuntud ka kui Bīriņi loss (*Bīriņu Pils*). Arhitekt on Friedrich Wilhelm Hess. Peahoone ehitati aastail 1857–1860 August von Pistohlkorsi tellimusel. Loss on kahekorruseline, nelja torniga nurkades, keskel on kolmekorruseline risaliit. 20. sajandi algul ehitati hoone Rudolf Heinrich Zirkwitzi projekti järgi ümber, sealjuures kaotas hoone fassaad veidi oma toretsevast välimusest. Hoone on arhitektuurimälestisena muinsuskaitse all. Riikliku kaitse ll on ka kolme toa interjöör.

Säilinud on mitmed mõisakompleksi kuulunud kõrvalhooned nagu tallid, veetorn, vesiveski. Mõisakompleksi juurde kuulub ka Pistohlkorside rahula. Mõisakompleks tervikuna on arhitektuurimälestis. Regionaalse kaitse all on kabelis asuv Mellinite hauatähis.

Peahoone ümber on mitu parki. Vanim neist kannab nime **Priežkalna parks** ja Mellin hakkas seda rajama 1819. aastal. Seda parki ehivad rauast väravad. Uuem on **Mežaparks** või **Emīlijas parks** ja selle rajas 19. sajandi lõpul August von Pistohlkors. Kolmas park on **Ainavu parks** tallide ümber. Selle pargi juurde kuuluvad linnuaed ja armunute tamm. Neljas park on lossi ja järve vahel asuv **Regulārais parks**, millele avaneb hea vaade lossi rõdult. Bīriņi mõisa pargid on muinsuskaitse all. Looduskaitse all on kaks laialehist pärna, alleel asuv tamm, Bīriņi must mänd, Armunute tamm, Bīriņi lossipargi tamm, Bīriņi pargi paju, Bīriņi pargi remmelgas, Bīriņi pargi tammed, Bīriņi pargi pärn, Kapeņi pärn, Dore tamm ja Divstari pärn.

## Viited

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Odense Ülikool

**Odense Ülikool** on ülikool Taanis Odense linnas.

Ülikool on rajatud aastal 1966. Alates 1998. aastast on see osa Lõuna-Taani Ülikoolist, moodustades selle ülikooli suurima osa ehk linnaku.
Lõuna-Taani Ülikool

**Lõuna-Taani Ülikool** on Taanis asuv ülikool, mis koosneb mitmest ülikoolilinnakust mitmes linnas.

Ülikool moodustati aastal 1998, mil liideti Odense Ülikool ja mitu kõrgkooli.
Heinaste mõis

**Heinaste mõis** ehk **Ainaži mõis** (saksa keeles *Haynasch*, läti keeles *Ainažu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Salatsi kihelkonnas. Praegu asub mõisasüda Lätis Limbaži piirkonnas Heinastes. Peahoone aadress on Kr. Valdemāra iela 43. Hoone ehitati 19. sajandil. 

## Ajalugu
Heinaste mõis rajati aastal 1800, mil ümbruskonna maad eraldati panditud  Uue-Salatsi mõisa maadest. Mõis müüdi 70 500 taalri eest kapten Bergile. Mõisa hilisemateks omanikeks oli Meyendorffide suguvõsa. Aastal 1868 ostsid kaks kalapüügiga jõukaks saanud venda toonaselt omanikult krahv Mellinilt 68 000 rubla eest mõisa ära, peahoone võeti kasutusele Heinaste merekooli jaoks.

Mõisa maade saatus on erinev. Osa maadest müüdi Vana-Salatsi mõisale, ülejäänud osa ostis aastal 1879 Oskar von Stryk.

Heinaste mõisa endistel maadel asub Häädemeeste valla Piiri küla.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 1/8 adramaad, sellele allus 33 mees- ja 58 naishinge. Aastal 1757 oli mõisa suurus 1 ja 1/8, aastal 1823 aga 9/10 adramaad. Aastal 1836 oli adramaid 2 ja 27/60, aastal 1881 aga 7 ja 34/60, lisaks 2 ja 27/60 mõisale kuuluvate talude valduses.

## Mõisaansambel
Häärber oli tagasihoidlik puidust ehitis, mis põles maha 1944. aasta septembris. Aastal 1966 ehitati selle asemele Ainaži algkooli hoone.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Luha tänav (Tallinn)

**Luha tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis. Luha tänav algab Koidu tänavalt, ristub Kesk-Ameerika, Väike-Ameerika, Kristiina, Virmalise, Planeedi ja Uue-Maailma tänavaga ning lõpeb Pärnu maanteel.

Luha tänav on oma põhiosas peaaegu loode-kagusuunaline, veidi enne Planeedi tänavaga ristumist pöördub aga itta. Luha tänav on ligikaudu 670 meetri pikkune.

## Tänava nimed ja ajalugu

Luha tänav on kujunenud mitmest eri nimega lõigust. Koidu ja Väike-Ameerika tänava vaheline osa oli **Uus-Alimanni tänav** (saksa keeles *Neue Alimann-Strasse*, vene keeles *Ново-Алиманская улица*), mis 23. jaanuaril 1923 sai uueks nimeks **Ämariku tänav**. Lõik Väike-Ameerika tänavast praeguse Kesk-Luha tänavani oli **Kesk-Luha tänav** (saksa keeles *Mittlere Wiesenstrasse*, vene keeles *Средне-Луговая улица*). Praeguse Virmalise tänava (endise Rulkoviuse tänava) ja Pärnu maantee vaheline osa oli **Alam-Luha tänav** (saksa keeles *Untere Wiesenstrasse*, vene keeles *Нижне-Луговая улица*). 1925. aastal rajati nende tänavate vahele ühendav lõik ning 27. augustil 1927 nimetati tänav Luha tänavaks. Luha tänav on saanud nime Kristiine heinamaa järgi.

## Galerii

File:EU-EE-Tallinn-Kesklinn-Uus Maailm-Koidu and Luha.JPG|Koidu, Planeedi ja Luha tänava ristmik
File:EU-EE-Tallinn-Kesklinn-Uus Maailm-Luha and Väike Ameerika.JPG|Luha ja Väike-Ameerika tänava ristmik
File:EU-EE-Tallinn-Kesklinn-Uus Maailm-Luha 1 and 3.JPG|Luha 1 ja 3
File:EU-EE-Tallinn-Kesklinn-Uus Maailm-Luha 7.JPG|Luha 7
File:EU-EE-Tallinn-Kesklinn-Uus Maailm-Luha 9.JPG|Luha 9
File:Луха 9, Таллин. Старый дом 2013.jpg|Luha 9, 2013. aastal
File:EU-EE-Tallinn-Kesklinn-Uus Maailm-Luha street.JPG|
File:EU-EE-Tallinn-Kesklinn-Uus Maailm-Luha 16.JPG|Luha tänav 16
File:Luha Street-2018-View.jpg|Luha tänav 18
File:Lilleküla hotell.jpg|Luha tänav 18b, Lilleküla Hotell
File:EU-EE-Tallinn-Kesklinn-Uus Maailm-Luha 35A.JPG|Luha tänav 35A


## Vaata ka
*Tallinn Seaport Hotel

## Viited
Sierra Club

**Sierra Club** on vanim ja suurim looduskaitseorganisatsioon Ameerika Ühendriikides.

Selle asutas 1892. aastal San Franciscos šoti päritolu looduskaitseaktivist John Muir, kellest sai organisatsiooni esimene president.

Tänapäeval teeb organisatsioon peamiselt lobitööd rohelise poliitika edendamiseks. Lisaks korraldatakse huvitegevusi ja üritusi, näiteks mägironimist.

Organisatsioonil on üle kahe miljoni liikme.

## Välislingid
*Koduleht
Sint Maarten (täpsustus)

**Sint Maarten** on mitme koha nimi:

* Sint Maarten, Madalmaade Kuningriigi maa
* Saint-Martini saar, saar Kariibi meres
* Sint Maarteni küla, küla Hollandis
Aparallactinae

***Aparallactinae*** on madude alamsugukond. Tänapäeval peetakse kõigi alamsugukonda liigitatud madude hammustust mürgiseks. 

## Klassifikatsioon
*Aparallactinae* alamsugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:
* *[[Amblyodipsas]]* Peters, 1857
* *[[Aparallactus]]* Smith, 1849
* *[[Brachyophis]]* Mocquard, 1888
* *[[Chilorhinophis]]* Werner, 1907
* *[[Hypoptophis]]* Boulenger, 1908
* *[[Macrelaps]]* Boulenger, 1896
* *[[Micrelaps]]* Boettger, 1880
* *[[Polemon (perekond)|Polemon]]* Jan, 1858
* *[[Xenocalamus]]* Günther, 1868.

*Incertae sedis*: * *[[Elapotinus]]* Jan, 1862

## Levila
Nad elavad Sahara-taguses Aafrikas.

## Kirjeldus
Alamsugukonda liigitatud madude pikkus on 20–110 cm.
Nende hulgas leidub nii munejaid kui ka elussünnitajaid, kuid pesakonnad on väiksevõitu, ligikaudu 10 muna või 10 poega. 
 
## Viited

## Välislingid
*George R. Zug, Laurie J. Vitt, Janalee P. Caldwell, *[http://books.google.ee/books?id=qdpxsIPm8kkC&pg=PA522&dq=Aparallactinae&hl=et&sa=X&ei=p8dPUrqoHIi10QX50oD4BQ&redir_esc=y#v=onepage&q=Aparallactinae&f=false Herpetology: An Introductory Biology of Amphibians and Reptiles]*, 2 ed, lk 523, 2001, ISBN 0 12 782622 X, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 05.10.2013) (inglise keeles)
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Aparallactinae]] seisuga 13.12.2013.*
Jüri Marran

**Jüri Marran** (12. veebruar 1937 Tartu – 19. aprill 2021 Elva) oli eesti pedagoog ja maalikunstnik.

Ta sündis aastal 1937 Tartus Tartu Ülikooli füüsikaõppejõu perekonnas. Ta lõpetas aastal 1956 Tartu 5. Keskkooli ja aastal 1961 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta ühe aasta Kingissepa Keskkoolis füüsikaõpetajana, aastast 1962 pidas ta sama ametit Tartu õhtukeskkoolis. 

Kunstihariduse omandas ta aastatel 1962–1967 Melanie ja Erich Arraku ateljeekoolis. Ta on viljelenud värviküllast lille- ja figuurimaali, portreed ja abstraktset kompositsiooni. Samuti on ta teinud raamatuillustratsioone (Karl August Hindrey "Aovalged aknad", 1995) ja kavandanud lavakostüüme ("Hingede öö", 1995, "Vanemuine"). Lisaks on ta loonud keskkooli füüsika õppevahendiks sarja slaide.

## Pere
Tema ema oli matemaatikaõpetaja Tartu 10. 8-klassilises koolis.

## Kirjandus
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996

## Välislingid
* Anti Liiv. Jüri Marran 75. Lühikeseks jäänud õpetajatöö Saaremaal, Saarte Hääl, 27.02.2012
*Pildigalerii
Loo tänav

**Loo tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lille allasumis. 

Loo tänav algab Kibuvitsa tänavalt ja lõpeb Mooni tänaval. Loo tänav on ligikaudu 150 meetri pikkune.

## Tänava nimi
27. augustil 1930 pandi tänavale nimi **Nelgi tänav**. 25. septembril 1959 sai tänav uueks nimeks **Liivanelgi tänav**. Praeguse nime sai Loo tänav 22. aprillil 1960. Nimi on valitud seal varem asunud heinamaa tõttu (loog – "mahaniidetud hein").

## Viited
Erich Arrak

**Erich Arrak** (24. august 1925 Mõrgi – 26. märts 1997) oli eesti maalikunstnik.

Ta lõpetas aastal 1939 Väimela algkooli, õppis aastatel 1939–1944 Väimela põllunduskeskkoolis ja Võru tööstustehnikumis. Seejärel õppis ta aastatel 1945–1947 Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis ja aastatel 1952–1954 ERKI Tartu osakonnas.

Ta töötas aastani 1951 Võrus teatris "Kannel" ja Lõuna-Eesti Teatris dekoraatorina. Aastatel 1952–1954 oli ta Tartu Kunstimuuseumis restauraatoriks. Aastatel 1960–1967 pidas ta koos abikaasa Melanie Arrakuga ateljeekooli, nende õpilasteks olid teiste seas maalijad Piibe Arrak, Eevart Arrak ja Jüri Marran.

Ta on loonud osalt dekoratiivsusse kalduvaid maastikumaale. Portreedes on ta jäädvustanud peamiselt haritlasi ja loovisiksusi.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli maalikunstnik Melanie Arrak, vend Eevart Arrak.

## Kirjandus
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Pinnaserästiklased

**Pinnaserästiklased** (*Atractaspidinae*) on madude alamsugukond. 

## Klassifikatsioon

*2001. klassifitseerisid Zug jt pinnaserästiklasi *Atractaspididae* sugukonnana.

Pinnaserästiklaste alamsugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:
**Atractaspis*  Smith, 1849 (pinnaserästik) 
**[[Homoroselaps]]* Jan, 1858.

## Levila

Nad elavad Sahara-taguses Aafrikas. 

### Kokkupuuted inimestega

Inimestega kohtuvad need maod harva. Tänapäeval peetakse kõigi pinnaserästiklaste hammustust mürgiseks.

## Kirjeldus

Alamsugukonda liigitatud madude pikkus on 50–100 cm. Kõik emasloomad on suguküpsuse saavutanuna munejad.

Nad on kõik kaevuva eluviisiga. Kui neid välja kaevatakse, siis hammustavad nad esimesel võimalusel.

## Viited
Mēri mõis

**Mēri mõis** (saksa keeles *Mehrhof*, läti keeles *Mēru muiža*, ka *Mēra muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Palsmane kihelkonnas. Praegu asub see Lätis Smiltene piirkonnas Bilska vallas Mēri külas.

## Ajalugu

Mõis oli varem Zoeckelli suguvõsale kuulunud Palsmane mõisa osa. 1743. aastal eraldati see iseseisvaks rüütlimõisaks ja selle omanikuks sai Heinrich Johann von Zoeckell (1695−1766). Aastal 1781 eraldati sellest Rauza mõis. Heinrichi järeltulijad valdasid mõisa 1902. aastani. Seejärel omandas valduse Riiast pärit Jakob August Häcker (1863−?).

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 1/8 adramaad, sellele allus 189 mees- ja 262 naishinge.

Aastal 1758 oli mõisa suurus 1 ja 3/8 adramaad. Aastal 1823  oli selle suurus 7 ja 1/10 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal  sama adramaade arv, aastal 1881 oli neid aga 2 ja 51/80, lisaks allus mõisale 9 ja 3/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Mõisamaade võõrandamisel oli selle pindala 1464 hektarit.

## Karjamõisad
Mõisa koosseisus oli Latase (*Charlottenberg*) ja Vijspuķe (*Wiegehof*) karjamõis; mõlemaid on mainitud 1816. aastal. 1778. aastal kuulus mõisale ka Rauza karjamõis, kuid 1781. aastal see eraldati ja sellest sai iseseisev rüütlimõis.

## Mõisaansambel
### Häärber ja kõrvalhooned

Mõisakompleks ehitati välja XIX sajandi lõpul. Erinevad kõrvalhooned (tallid, tõllakuurid, laudad, küün) moodustavad ühtse ansambli. Peahoone valmis aastail 1903–1906, selle lasi rajada toonane omanik Jakob August Häcker (1863−?). Hoone on kahe tiibhoonega, neist ühe juures asub ka nelinurkne torn. Majas asus Birzuļi põhikool, hoone ehitati kooli vajadusteks ümber aastal 1926. Aastal 2009 kool suleti, ent aastal 2011 rajati hoonesse Smiltene piirkonna muuseum.

### Park
Peahoone juures on 12 hektari suurune terrassidel asuv park tiikide süsteemi ja saartega, mis rajati samuti XIX sajandi teisel poolel. Pargis on suur tamm, mis on võra suuruselt Baltimaade suurim.

## Pildid

Pilt:Mēru muiža - manor - panoramio.jpg|Peahoone 2012. aastal
File:Mēri mõisa peahoone 2018. aastal (2).jpg|Peahoone 2018. aastal
File:Mēri mõisa katus.jpg|Mõisa katus
File:Mēri mõisa ümaraken.jpg|Ümaraken
File:Mēri mõisa ukselink.jpg|Ukselink


## Viited

## Kirjandus
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885. Lk 388 http://193.40.4.3/bitstream/handle/10062/33742/est_a_388_th_2_ocr.pdf?sequence=2&isAllowed=y.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate saidil; fotod (*läti keeles*)
Raido Keskküla

**Raido Keskküla** (sündinud 20. juunil 1970 Kohtla-Järvel) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1988. aastal Avinurme Keskkooli ja 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri (15. lend).

Ta töötas aastatel 1992–2004 Endla teatris näitlejana. Lisaks on ta olnud Päikeseraadio saatejuht ja diktor.

## Rolle
* 1991 Vlastimil Hála / Jan Rychlík "Limonaadi Joe" (Buffalo Bill)
* 1992 Brian Friel "Lõikuspeo tantsud" (Michel)
* 1992 Mika Waltari "Käbi kukub" (Emil)
* 1994 György Spiró "Kelm" (Damse)
* 1995 Staffan Göthe "Koeratopis" (Morgan Cervieng)
* 1996 Oskar Luts / Voldemar Panso "Kevade" (Kiir)
* 1996 Michael Baran "Mutanttüdruk" (Alex Varis)
* 1997 Marc Camoletti "Boeing, Boeing!" (Robert)

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000
Suure-Jaani kalmistu

**Suure-Jaani kalmistu** on kalmistu Suure-Jaanis.

Kalmistule on maetud teiste seas kultuuritegelased Hans, Joosep, Villem ja Artur Kapp, Johann Köler, Aleksander Mälton, Albert Pettinen, Jaan Joandi, Julius Vaks ja Mart Saar. Samuti vaimulik Georg Alfred Rosenberg ja põllumajandustegelane ning poliitik Ado Johanson. Mart Saare, Johann Köleri ja Artur Kapi hauad on arvatud ajaloomälestisteks.

Punastest tellistest väravad rajati 1880. aastal.

Kaheksatahulise põhiplaaniga kabel valmis 1912. aastal. Selle projekti koostas Riia Polütehnilise Instituudi arhitektuuriprofessor Wilhelm Gustav August von Stryk ning hoone ehitas Jaan Ots.

Kalmistu lõunanurgas asub terroriohvrite ühishaud, kuhu on maetud viis aastatel 1941 ja 1945 tapetud inimest.


Suure-Jaani kalmistu 2018.jpg|Perekond Kappide hauaplatsid
Aleksander Mältoni haud.JPG|Aleksander Mältoni haud
Suure-Jaani kalmistu.JPG|Kalmistu kabel


## Viited

## Välislingid

*
Liivamadulased

**Liivamadulased** (*Psammophiinae*) on madude alamsugukond. 

## Klassifikatsioon
Liivamadulaste alamsugukonda klassifitseeritakse järgmised maoperekonnad:
* *[[Dipsina]]* Jan, 1862
* *[[Hemirhagerrhis]]* Boettger, 1893
* *Malpolon* Fitzinger, 1826   – sisalikumadu
* *[[Mimophis]]* Günther, 1868
* *Psammophis* Fitzinger, 1826  liivamadu 
* *[[Psammophylax]]* Fitzinger, 1843
* *[[Rhagerhis]]* Peters, 1862
* *[[Rhamphiophis]]* Peters, 1854

## Välislingid

*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Psammophiinae]] seisuga 11.03.2014.*
Pseudaspidinae

***Pseudaspidinae*** on madude alamsugukond. 

## Klassifikatsioon
*Pseudaspidinae* alamsugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad: 
* *[[Pseudaspis]]* Fitzinger, 1843
* *[[Pythonodipsas]]* Günther, 1868

## Viited