open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pärnumaa Omavalitsuste Liit

Mittetulundusühing Pärnumaa Omavalitsuste Liit on Pärnumaa kohaliku omavalitsuse üksuste vabatahtlik ühendus. Liidu ametlik nimi on Mittetulundusühing Pärnumaa Omavalitsuste Liit, lühendatult POL. Liidu nime ametlik tõlge inglise keelde on Association of Local Authorities of Pärnu County.

**[[Pärnumaa]] Omavalitsuste Liit** on organisatsioon, mis ühendab Pärnu maakonna omavalitsusi. Liit muu hulgas esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides.

Liidu tegevuse eesmärgid:

* kohaliku omavalitsuse üldisele arengule kaasaaitamine
* ühistegevuse kaudu maakonna ühtlase, tasakaalustatud ja jätkusuutliku arengu toetamine
* maakonna kultuuritraditsioonide säilitamine ja edendamine
* demokraatliku otsustamisprotsessi laiendamine
* maakonna ja oma liikmete esindamine
* koostöö arendamine
* info ja kogemuste vahetamine
* oma liikmete ühiste huvide ja õiguste kaitsmine
* liikmetele seadusega ettenähtud ülesannete paremaks täitmiseks võimaluste loomine
* seaduse või lepinguga liidule pandud kohustuste täitmine.

## Liidu ajalugu
Liit loodi 22. jaanuaril 1992.

Asutajaliikmeteks olid 10 Pärnumaa esmatasandi omavalitsust: Halinga, Häädemeeste, Paikuse, Saarde, Sauga, Surju, Tori ja Uulu vallad ning Pärnu-Jaagupi alev ja Kilingi-Nõmme linn. Esimeses põhikirjas sätestati, et POL on valdade, linnade ja alevi volikogude vabatahtlik ühendus, mille põhieesmärgiks on oma liikmete ühishuvide esindamine ja kaitsmine ning koostöö omavalitsusi puudutavates küsimustes.

POL-i liikmete arv on pidevalt muutunud, Pärnumaa kohalikud omavalitsused pole veel kõik korraga POL-i liikmed olnud. Liikmete arv on aja jooksul muutunud olles vahemikus 6-23 (omavalitsuste arv vähenenud 24-lt 7-ni). 2006. a. astus esmakordselt POL-i liikmeks Pärnu linn, maakonna suurim omavalitsus. 

## Liidu liikmed
Häädemeeste vald

Lääneranna vald

Põhja-Pärnumaa vald

Pärnu linn

Saarde vald

Tori vald

## Liidu komisjonid

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Raplamaa Omavalitsuste Liit

**Raplamaa Omavalitsuste Liit** (lühend ROL) on organisatsioon, mis ühendab Rapla maakonna omavalitsusi. ROL muu hulgas esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides.

ROL on 1991 asutatud Rapla Maakonna Alevi- ja Vallavolikogude Liidu õigusjärglane.

ROLi kuuluvad kõik maakonna 4 omavalitsust.

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Tartumaa Omavalitsuste Liit

**Tartumaa Omavalitsuste Liit**  ühendab kaheksat Tartu maakonna omavalitsust.

Tartumaa Omavalitsuste Liit on Eestis partnerina tunnustatud, koostöövalmis ning lahendustele orienteeritud professionaalne maakondlik koostööorganisatsioon, mille missioon on kaasa aidata maakonna arengule ja omavalitsuste vahelisele koostööle, olles kompetentseks maakonnaüleste teemade eestvedajaks, tasakaalustajaks ja väärikaks Tartumaa identiteedi hoidjaks ning partneriks pikaajalisel strateegilisel planeerimisel maakonnas.

Tartumaa Omavalitsuste Liidu tegevjuht on Sven Tobreluts.

## Viited

## Välislingid
Koduleht
Viljandimaa Omavalitsuste Liit

**Viljandimaa Omavalitsuste Liit** on organisatsioon, mis ühendab Viljandi maakonna omavalitsusi. Liit muu hulgas esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides.

Liit asutati 17. jaanuaril 1992 Viljandi linnas. 

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Eesti Ehitusmaterjalide Tootjate Liit

**Eesti Ehitusmaterjalide Tootjate Liit** (lühend **EETL**) on liit, mis ühendab ehitusmaterjalide tootmise ja müügiga tegelevaid Eesti ettevõtjaid.

Seisuga 2017 on EETLil 62 liiget.

Suurima käibega EETLi liikmed on AS Ruukki Products (terastooted), AS Kunda Nordic Tsement (tsement, killustik), AS Jeld-Wen Eesti (puidust uksed), AS Saint-Gobain Ehitustooted (müüritise ja soojustuse tooted), AS Rudus (betoon, killustik), AS Pipelife Eesti (plastiktorud), AS Saku Metall (metallavatäited).

## Viited

## Välislingid
*EETLi koduleht
Munitsipaalmoodustis

**Munitsipaalmoodustis** (vene keeles муниципальное образование) on rahvastatud territoorium Venemaal, millel teostatakseomavalitsuslikku haldamist. 

2014. aastast näeb Venemaa Föderatsiooni seadus ette võimaluse luua 7 liiki munitsipaalmoodustisi. Üht liiki munitsipaalmoodustised võivad hõlmata teist liiki munitsipaalmoodustisi. 

Territooriumilt suurimad munitsipaalmoodustised asuvad Krasnojarski krais: põhjaosas Taimõri Dolgaani-Neenetsi rajoon (879 900 km²) ja keskosas Evengi rajoon (763 200 km²). 

Elanike arvult suurimad munitsipaalmoodustised on Novosibirski linnaringkond (u 1 603 000 elanikku), Jekaterinburgi linnaringkond (u 1 488 000), Omski linnaringkond (u 1 178 000), Permi linnaringkond (u 1 048 000) ja Volgogradi linnaringkond (u 1 016 000). 

## Munitsipaalmoodustiste liigid
2003. aastal välja antud kohalike omavalitsuste moodustamist käsitleva föderaalseaduse alusel kehtestati viis liiki munitsipaalmoodustisi.
*külaasundus
*linnaasundus
*munitsipaalrajoon
*linnaringkond
*keskalluvusega linnade linnasisene territoorium (linnasisesed munitsipaalmoodustised)

2014. aastal välja antud föderaalseaduse alusel lisaks kehtivale viiele liigile kehtestati kaks liiki munitsipaalmoodustisi.
*linnasisese jaotusega linnaringkond
*linnasisene rajoon

## Munitsipaalmoodustise organid ja ametiisikud
Kohaliku omavalitsuse organiteks on munitsipaalmoodustise esindusorgan ja täidesaatva organina kohalik administratsioon.

Munitsipaalmoodustise juhti nimetatakse munitsipaalmoodustise **peaks** (глава) ja valitakse kas munitsipaalvalimistel või munitsipaalmoodustise esindusorgani poolt esindusorgani enda liikmete seast. Munitsipaalmoodustise pea ei saa tavajuhul ühitada administratsiooni pea ja esindusorgani esimehe kohuseid.

## Viited
Kristuse ristimine (Verrocchio ja Leonardo)

"**Kristuse ristimine**" on itaalia kunstniku Andrea del Verrocchio (umbes 1435–1488) töökojas umbes aastatel 1475–1478 valminud teos, mille autoreiks on Andrea del Verrocchio, Leonardo da Vinci (1452–1519) ja teised.

## Kirjandus
* *Galleria degli Uffizi*, collana *I Grandi Musei del Mondo*, Roma 2003.
* Milena Magnano, *Leonardo*, collana *I Geni dell'arte*, Mondadori Arte, Milano 2007, pag. 46. ISBN 978-88-370-6432-7
* Gloria Fossi, *Uffizi*, Giunti, Firenze 2004, pag. 286. ISBN 88-09-03675-1
* Brown, David Alan (1998). *Leonardo da Vinci: Origins of a Genius*. New Haven: Yale University Press.
Kristuse ristimine (Mantegna)

„**Kristuse ristimine**“ on itaalia kunstniku Andrea Mantegna (1431–1506) teos.

Teos asub Andrea Mantegna matusekabelis Andrease basiilikas Mantovas Itaalias.

## Kirjandus
* Alberta De Nicolò Salmazo, *Mantegna*, Electa, Milano 1997.
* Ettore Camesasca, *Mantegna*, in AA. VV., *Pittori del Rinascimento*, Scala, Firenze 2007. ISBN 888117099X
Irpin

**Irpin** (ukraina keeles Ірпінь, vene keeles Ирпень *Irpen*) on linn Ukrainas Kiievi oblastis. Irpin asub Kiievist vahetult loodes.

## Ajalugu
Asula rajati 1899. aastal. Linnaõigused sai Irpin 1956. aastal. Oblastilise alluvusega linn on alates 1962. aastast.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Irpini elanikest ukrainlasi 87,7%, venelasi 9,9%, valgevenelasi 0,6% ja poolakaid 0,4%.

### Sõjategevus 2022. aastal
2022. aasta 13. märtsil hukkus Irpinis Vene-Ukraina sõja kajastamisel ameerika ajakirjanik Brent Renaud&#91;en&#93;, kes oli esimene idanaabri Ukrainasse sissetungi kajastamisel hukkunud välisajakirjanik. 23. märtsil 2022 teatas linnapea, et 80% linnast on Ukraina relvajõudude kontrolli all. 23. märtsil teatas Ukraina politsei, et taastas linnas enda tegevuse. 28. märtsil 2022 teatas linnapea Oleksandr Markušõn, et linn on okupantidest vabastatud.

## Galerii

Ukrainian soldiers cross a collapsed bridge in Irpin.png|Purustatud sild (2022)


## Vaata ka
* Irpini lahing

## Viited

## Välislingid
* Chris Jewers. 'Retreating' Russian soldiers leave 13 'executed civilians' on highway of death and 'booby trap their bodies': Grim eyewitness accounts suggest MORE Russian war crimes - with claims 300 were killed in one city. *[[Daily Mail]]*, 1. aprill 2022
Noli me tangere (Beato Angelico)

„**Noli me tangere**“ on itaalia kunstniku, püha Beato Angelico (1395–1455) fresko.

Teosel on kujutatud „Noli me tangere“ stseeni Johannese evangeeliumis.

## Kirjandus
* Sir John Pope-Hennessy, *Beato Angelico*, Scala, Firenze 1981.
* Guido Cornini, *Beato Angelico*, Giunti, Firenze 2000 ISBN 88-09-01602-5
Sirje Tobreluts

**Sirje Tobreluts** (sündinud 8. detsembril 1954) on eesti omavalitsustegelane.

1977. aastal lõpetas ta Olustvere sovhoostehnikumi agronoomina. 1982. aastal lõpetas Eesti Põllumajandusakadeemia agronoomina.

Aastatel 1982–1984 oli ta Põlva rajooni majanditevaheline kartulikasvatusagronoom. Aastatel 1985–1990 oli ta Mustajõe külanõukogu Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees ja 1990–2017 Laheda vallavanem. 2017. oktoobris valiti ta Põlva vallavolikogu liikmeks.

Aastatel 1994–1998 oli ta Põlvamaa Omavalitsusliidu juhatuse esimees, 2003–2005 Eesti Maaomavalitsuste Liidu juhatuse ja volikogu liige, 2004–2007 Euroopa Regioonide Komitee liige. 2011. aastast on ta Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi (CLRAE) piirkondlike omavalitsuste koja liige.

Ta on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige.

## Tunnustus
*2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Eesti E-kaubanduse Liit

**Eesti E-kaubanduse Liit** on liit, mis ühendab e-kaubandusega tegelejaid Eestis.

Liidul on üle 500 liiget.

Liit loodi 2008.

Liit korraldab iga-aastast e-ostlemise päeva E-smaspäeva.

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongress

**Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongress** on Euroopa Nõukogu organ, mis esindab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusorganeid.

Kongressi keskne eesmärk on kaitsta Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsusorganite poliitilist, haldus- ja finantsautonoomiat. Kongress tegeleb ka inimõiguste, õigusriigi põhimõtete ja demokraatia kaitsmise ja edendamisega kohalikul tasandil. 

Kongressi plenaaristungid toimuvad Strasbourgis kaks korda aastas (reeglina märtsis ja oktoobris). Kongressil on 648 liiget (324 põhiliiget ja 324 asendusliiget), kes esindavad Euroopa Nõukogu liikmesriikide enam kui 200 000 kohalikku ja piirkondlikku omavalitsusorganit. 

## Viited
Noli me tangere

**Noli me tangere** (vanakreeka keeles μή μου ἅπτου, 'ära puuduta mind') on Johannese evangeeliumi 20. peatüki 17. salmis Jeesuse poolt pärast ülestõusmist Maarja Magdaleenale öeldud fraas ladinakeelses tõlkes.

Teemat on korduvalt kajastatud kunstis. Sellega seostuvad ka mõnede taimede rahvapärased nimetused nagu häbeliku mimoosi ja mõne lemmaltsa perekonda kuuluva liigi ingliskeelne nimi *touch-me-not*.

## Vaata ka
*"Noli me tangere", Tiziani maal
*"Noli me tangere", Correggio maal
*"Noli me tangere", Fra Angelico maal
*"Noli me tangere", Botticelli maal 

## Viited


Capitel de Sta María la Real (Aguilar de Campoo) M.A.N. Inv.50201 01.jpg|XII sajand
Arte bizantina.png|
Noli me tangere - Capella dei Scrovegni - Padua 2016.jpg|1305
Giotto di Bondone - Scenes from the Life of Mary Magdalene - Noli me tangere (detail) - WGA09106.jpg|1296–1329
Duccio di Buoninsegna 025.jpg|1308



Angelico, noli me tangere.jpg|1440–1441
Botticelli, pala delle convertite, predella 01, noli me tangere.jpg|1491–1493
Sarto, Andrea del - Noli me tangere - c. 1510.jpg|1510
Dürer - Noli me tangere.jpg|1511


'Noli me tangere' by Hans Holbein the Younger.jpg|1532
Le Christ en jardinier apparaît aux trois Marie ou Noli Me tangere - Il Bronzino - Musée du Louvre Peintures INV 130 ; MR 79.jpg|1561
Jerónimo Cósida - Noli me tangere.jpg|1570
Christus erscheint Magdalena als Gärtner.jpg|u 1600


Brueghel noli me tangere.jpg|1625
Rembrandt van Rijn - Christ and St Mary Magdalen at the Tomb - Google Art Project.jpg|1638
Noli me tangere - Poussin - Museo del Prado.jpg|1653
Claude Lorrain 025.jpg|1681
Mengs, Noli me tangere - Madrid.jpg|1769
Alexander Ivanov - Christ's Appearance to Mary Magdalene after the Resurrection - Google Art Project.jpg|1835
MaryRecognisesJesus.jpg|


## Välislingid

* Noli me tangere kunstis (valik II aastatuhandel loodud teoseid)
Eesti Elektroonikatööstuse Liit

**Eesti Elektroonikatööstuse Liit** on liit, mis ühendab Eesti elektroonikatööstusega seotud ettevõtteid, teadus- ja haridusasutusi.

Liidu asutasid 3. juunil 2010 kümme elektroonikaettevõtet ja üks õppeasutus.

Liidu tööd juhib juhatus, mille tegevjuht on Arno Kolk.

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Kozienki

**Kozienki** (transkribeerituna **Kozenki**, venepäraselt *Kozenki*) on küla Valgevenes Homieli oblastis Mazyri rajoonis, Kozienki külanõukogu halduskeskus. Asula asub oblasti keskusest Homielist 143 ja Mazyrist 0,4 kilomeetri kaugusel.

Külas on keskkool, spordikool, muusikakool, klubihoone, kultuurimaja, postkontor ja kaks raamatukogu. Seal asub põllumajanduskeemia laboratoorium.

## Ajalugu

Küla on kirjalikes allikates esmamainitud XVIII sajandil: aastal 1724, toona kandis see nime **Kozakienki**. Aastal 1776 rajati selle juurde samanimeline huutor. Küla ja huutor kuulusid Minski vojevoodkonda ja Mazyri maakonda.

Aastal 1793 läks küla teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Kozienki hakkas kuuluma Minski kubermangu ja Mozõri maakonda. Asula hakkas kasvama aastal 1916, mil valmis Žłobini ja Ovrutši vaheline raudtee, millel avati Kozienki raudteejaam (jääb tänapäeval Mazyri piiridesse). 

Aastal 1919 läks Kozienki Valgevene NSV koosseisu. Aastal 1930 asutati külas kolhoos.

Tšornobõli katastroofi järel ehitati külla majad 110 perele, kuhu asustati inimesed radioaktiivse tolmuga saastunud piirkondadest. Uued tänavad hakkasid likvideeritud külade mälestuseks kandma nimesid Bieły Bierah ja Biełabiarežskaja Rudnia.

## Viited
Slovaki hagijas

__NOTOC__
**Slovaki hagijas** on Slovakkiast pärinev koeratõug.

Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas: „Seda tõugu iseloomustab võime tundide kaupa ajada saaki värske jälje või lõhna järgi andes oma tegevusest haukumisega märku. Tänu tema tohutule innukusele kasutatakse teda päritolumaal metssigade ja röövloomade jahil.“

Sama allikas lisab koera käitumise/iseloomu kohta järgmist: „Elava loomuga ning eriti hästi arenenud suunatajuga.“

## Vaata ka
* Slovakkia tšuvatš

## Viited

## Kirjandus
* Desmond Morris: *Dogs*, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3

## Välislingid
* Slovaki hagijas veebisaidil koer.ee
Valter Soosalu

**Valter Soosalu** (sündinud 23. aprillil 1992 Tallinnas) on eesti dirigent, laulja ja instrumentalist.

Valter Soosalu on 2009. aastal loodud progerokiansambli Põhja Konn laulja ja klahvpillimängija. Alates 2020. aastast on ta Tehnikaülikooli Akadeemilise Meeskoori peadirigent. 

## Haridus
Ta on lõpetanud Tallinna Muusikakeskkooli ja Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia bakalaureuseastme koorijuhtimise erialal. 

## Töö ja looming
### Tegevus koorijuhi ja dirigendina
2014. aastal võitis ta VI Eesti noorte koorijuhtide konkursi. Sellesama konkursi finaalis tuli tal juhatada Eesti Rahvusmeeskoori.

Aastatel 2017 kuni 2024 oli Valter Soosalu kammerkoori Kolm Lindu peadirigent ja 2020. aastast Tehnikaülikooli Akadeemilise Meeskoori peadirigent

2023. aastal jõudis tema juhatatud TTÜ Akadeemiline Meeskoor Soosalu enda kirjutatud lauluga „Kel kuube ei ole“ (sõnade autor Vladislav Koržets) Jaak Joala nimelise lauluvõistluse „Uus laul“ finaali.

#### Laulupeod
Alates 2017. aasta noorte laulu- ja tantsupeost on ta dirigeerinud kõikidel laulupidudel.

2019. aasta üldlaulupeol “Minu arm” oli ta segakooride dirigent.

2023. aasta noorte laulupeol oli ta segakooride liigijuht. 

2025. aasta üldlaulupeol oli ta meeskooride liigijuht. Seal tegi ta laulupeodebüüdi ka heliloojana: meeskooride esituses tuli ettekandele tema uudisteos "Me peame looma sillad" (sõnade autor Juhan Viiding).

### Tegevus teatris
2019. aastal dirigeeris Soosalu Vanemuise teatris lastemuusikali "Detektiiv Lotte".

2022. aasta suvel esietendus Käsmus Loone Otsa näidend "Kuninganna ja viinakurat" (lavastaja Jaanus Nuutre), sellegi salapiirituseveost rääkiva lavateose muusika autor on Valter Soosalu.

### Tegevus maailmas uudse pilli tutvustajana
2020. aastal valis USA muusikainstrumentide tootja Marcodi Musical Products Valter Soosalu oma esindusartistiks. Harpedži- (*harpejji*) nimelise pilli töötas välja Ameerika insener Tim Meeks 2007. aastal. Pillis on ühendatud basskitarri, kitarri ja klaveri omadused.
### Sünnipäevakontsert "Valter Soosalu 30"
Noore dirigendi ja helilooja sünnipäeva tähistas esinduslik kontsert Alexela kontserdimajas 17. detsembril 2022. Esinesid Pärnu Linnaorkester, rokkansambel Põhja Konn, Tehnikaülikooli Akadeemiline Meeskoor, progerokki viljelev Soome ansambel Saimaa, Valter's Harpejji Band ja veel mõned sünnipäevalapse lähedased kolleegid – ühtekokku üle saja laulja ja pillimehe. Kavas olid Soosalu lemmikteosed Sven Grünbergi, Miina Härma, Siim Aimla, Tõnis Kõrvitsa, Richard Straussi ja Jean Sibeliuse muusikaloomingust. Kuna kontserdi kava ühisnimetajaks oli rokkmuusika, võis ka raskema muusika teoseid kuulda uues kastmes või rokilikus vormis.

## Isiklikku
Valter Soosalu isa on kõrgharitud muusik, kes on mänginud paljusid puhkpille ja töötanud orkestris. Ema on olnud koorilaulja.

Tal on kaks venda ja üks õde; vend Harald Soosalu on muusik ja muusikapedagoog. 

## Viited

## Välislingid
* ETV saade "Ringvaade". Valter Soosalu tutvustab harpedžit. ERR, 12. märts 2019
* "Delta. Külaline on koorijuht, muusik ja helilooja Valter Soosalu" Klassikaraadio saade, 26. aprill 2022
* "Elamus. Valter Soosalu" Vikerraadio saade, 12. mai 2024
Kärdla linnaraamatukogu

**Kärdla linnaraamatukogu** on raamatukogu Hiiumaa vallas Kärdla kultuurikeskuses.  

Kärdla linnaraamatukogu on maakonnaraamatukogu. Lasteosakonnas toimuvad regulaarselt mitmesugused üritused põhikooli klassidele. Noored leiavad sobiliku kirjanduse noortenurgast. Lugemissaalis saab lugeda ajalehti ja ajakirju, läbi viia üritusi. Vaba WIFI-ühendus võimaldab raamatukogu külastajal kasutada internetti oma sülearvutis või nutitelefonis. Avalike arvutite kaudu saab kasutada e-teenuseid ja mujal asuvaid andmebaase. 

Raamatukogu juhataja on Annely Veevo.

Raamatukogu tegutseb 1871. aastast. Aastatel 2015–2019 tegutses see vallaraamatukoguna (Hiiu Valla Raamatukogu), millel oli kaks haruraamatukogu (Kõrgessaare raamatukogu ja Lauka raamatukogu) ning üks teeninduspunkt (Kõpu teeninduspunkt).

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Lohusuu raamatukogu

**Lohusuu raamatukogu** on raamatukogu Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Lohusuu alevikus. See on Mustvee raamatukogu haruraamatukogu.

Raamatukogu juhataja on Inga Tamm.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Lohusuu valla kodulehel
Narva Keskraamatukogu

**Narva Keskraamatukogu** on keskraamatukogu Narvas aadressil Malmi tänav 8. Raamatukogu direktor on Maritsa Ort.

Raamatukogu ajalugu algab 1897, kui Narvas avati *Narva Maksuta Raamatukogu-Lugemistuba*.

Raamatukogu kolis praegusse asukohta (Malmi tänav 8) 1987.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Eesti Elektritööstuse Liit

**Eesti Elektritööstuse Liit** on liit, mis ühendab Eestis tegutsevaid elektri- ja energeetikatööstuse organisatsioone. Liidu peaeesmärk on seista elektritööstuse kui ka energeetika sektori ühishuvide eest nii Eestis kui Euroopa Liidus.

Liidu asutasid 30. aprillil 2004 AS Eltel Networks, MTÜ Eesti Elektritööde Ettevõtjate Liit, AS Siemens, AS Energoremont, AS Elektriteenused, ABB AS, Eesti Energia AS, AS Narva Elektrijaamad ja OÜ Elektrilevi.

Liitu kuuluvate organisatsioonide töötajate arv küündib kuni 10 000 inimeseni (seisuga 2017).

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
John Pope-Hennessy

Sir **John Wyndham Pope-Hennessy**  (13. detsember 1913 London – 31. oktoober 1994 Firenze ) oli briti kunstiajaloolane, Briti Muuseumi direktor (1974–1976).

## Valitud teosed
* *A Lecture on Nicholas Hilliard*, London, 1949
* *Introduction to Italian Sculpture*. 3 vol. in 5. London, 1955–63
* *[[Donatello]]: Sculptor*. London, 1993
* *Essays on Italian Sculpture*. London, 1968
* *Catalogue of Italian Sculpture in the Victoria and Albert Museum*. 3 vol. London: HMSO, 1964
* ''Italian Paintings in the Robert Lehman Collection'', 1987, The Metropolitan Museum of Art, New York, ISBN 0870994794; full text available online from The Metropolitan Museum of Art Libraries

## Välislingid
Kanepi Seltsimaja

**Kanepi Seltsimaja** (varem *Kanepi Kultuurimaja*) on kultuuriasutus Põlva maakonnas Kanepi vallas Kanepi alevikus.

Tegemist on vanima maarahvamajaga Eestis, maja pärineb 1887. aastast. Seltsimaja ehitas omal jõul Kanepi Laulu Selts. Hoonet laiendati ja ehitati ümber 1924. aastal. Hiljem on hoonet veelgi laiendatud ja maja on ka renoveeritud 2009. aastal. 

Tänapäeval on tegemist kultuuriasutusega, mille peamiseks eesmärgiks on rahvakultuuri ning kohalike traditsioonide säilitamine ja arendamine. Kanepi Seltsimaja ruumides töötavad huviringid, näiteks *line*-tantsu ring, näitering, segakoor, rahvatants.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimaja koduleht
Viru-Nigula valla kultuurikeskus

**Viru-Nigula valla kultuurikeskus** (varem *Kunda linna klubi*) on Lääne-Viru maakonnas Kundas aadressil Lasteaia 4 tegutsev asutus. Klubi haldab Viru-Nigula vallavalitsus. Klubi põhimääruse järgi on selle põhitegevus kultuurilise teenindamise tagamine, huvi- ja seltsitegevuse korraldamine Viru-Nigula vallas. Klubi juhataja oli 2017. aasta seisuga Kristi Onkel.

## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht
Viru-Nigula rahvamaja

**Viru-Nigula rahvamaja** on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Viru-Nigula alevikus. 

Rahvamaja põhitegevuseks on arendada kohalikku huvi- ja seltsitegevust, säilitada rahvuskultuuri traditsioone ning korraldada puhke- ja meelelahutusüritusi.

Rahvamaja kunstiline juht on Ervin Lember.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Viru-Nigula valla kodulehel
Jõhvi Spordikool

**Jõhvi Spordikool** on spordikool Ida-Viru maakonnas Jõhvis aadressil Hariduse tänav 5a. Kooli haldab Jõhvi vallavalitsus. Kooli direktor on Helen Mast.

Koolis on järgmised osakonnad: kergejõustiku-, korvpalli-, sulgpalli-, suusatamise-, ujumise- ja võrkpalliosakond.

Kool asutati 1. jaanuaril 1989.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Kose Spordikool

**Kose Spordikool** oli spordikool Harju maakonnas Kose vallas Kose alevikus. Kool alustas tegevust 1. septembril 1996 ja suleti iseseisva õppeasutusena 1. septembril 2020. Sellest ajast tegutseb spordikool Kose Huvikooli spordiosakonnana.

Kooli juhataja oli Erik Horn.

Koolis oli kolm osakonda: kergejõustiku-, korvpalli- ja ujumiseosakond.

## Viited

## Välislingid
*Spordikoolist Kose Spordimaja kodulehel
Leonhard Johann von Budberg-Bönninghausen

Vabahärra **Leonhard Johann von Budberg-Bönninghausen** (14. märts (vkj) 1727 − maeti 12. september (vkj) 1796 Riia) oli Liivimaa rüütelkonna tegelane ja mõisaomanik.

## Elulugu
Ta oli Liivimaa maamarssali vabahärra Gotthard Wilhelm von Budberg-Bönninghauseni (1685−1749) ja tema abikaasa Margarethe Elisabeth von Lode (1704−1777) poeg. Sai koduhariduse. 1745. aastast õppis Strasbourgi ülikoolis. Pärast õpingute lõppu reisis Saksamaal, Prantsusmaal ja Hollandis. 

Seejärel oli Liivimaa kindralkuberneri sekretär. 1759. aastal sai Liivimaa õuekohtu assessoriks. Samal aastal valiti Liivimaa maamarssaliks, kellena oli tegev kaks ametiaega (kuni 1765. aastani). 1762. aastal osales Moskvas keisrinna Katariina II kroonimisel. 

1767. aastal sai temast Liivimaa Läti distrikti aadlimarssal. Asehalduskorra ajal oli ta Riia asehaldurkonnas  1783−1786 Liivimaa kubermangu aadlimarssal, samal ajal teenisLiivimaa õuekohtu tsiviilkohtupalati presidendina. 1792. aastal sai temast Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi asutajaliige ja tegevliige ning 1796. aastal valiti ta selle organisatsiooni esimeseks presidendiks, kuid suri peagi.

## Vaata ka
*Liivimaa Üldkasulik ja Ökonoomiline Sotsieteet

## Viited

## Kirjandus
*
Reinhold von Berg

**Friedrich Reinhold von Berg** (26. oktoober (vkj) 1736 Erla − 5. jaanuar (vkj) 1809 Ropaži) oli Liivimaa rüütelkonna tegelane ja mõisaomanik.

## Elulugu
### Päritolu ja haridustee
Põlvenes Päri Bergide aadlisuguvõsast. Tema isa oli Liivimaa maamarssal Gotthard Wilhelm von Berg (1682−1756), ema Eva Helene von Helmersen (1695−1756). Tudeeris 1759. aastal Strassburgi ülikoolis. Seejärel reisis ringi Saksamaal ja Itaalias.

### Rüütelkonnategelane
Naasis Liivimaale ja valiti 1772. aastal maanõunikuks, kellena oli ametis 1786. aastani; uuesti oli ta maanõunik aastatel 1797−1798. 1772. aastal sai Liivimaa õuekohtu assessoriks ja Võnnu kreisi ülemkirikueestseisjaks. 1784−1796 oli südametunnistuskohtunik. Teenis välja tõelise riiginõuniku aukraadi.

Ta oli Liivimaa Ērgļi, Ropaži, Pociemsi mõisnik.

## Tegevus Liivimaa sotsieteedis
1792. aastal sai temast Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliige, olles üks asutajaliikmetest. 1796. aastal valiti ta selle presidendiks, kellena oli ametis surmani.

## Isiklikku
Abiellus 1764. aastal vabapreili Katharina Dorothea von Campenhauseniga (1747−1807). Sellest liidus sündis neli poega ja tütar. Teine poeg Balthasar Dietrich von Berg (1766−1838) oli Liivimaa maanõunik, Liivimaa maakrediitseltsi ülemdirektor ja Läänemere provintsidesse ülikooli rajamise komitee liige.

## Vaata ka
*Liivimaa Üldkasulik ja Ökonoomiline Sotsieteet

## Viited

## Kirjandus
*Lenz, Wilhelm. *Deutschebaltisches biographisches Lexikon 1710 - 1960*. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1970. Lk 52.

## Välislingid
*
Jõgeva Spordikeskus

**Jõgeva Spordikeskus** on spordikompleks ja Jõgeva Vallavalitsuse hallatav asutus Jõgeva maakonnas Jõgeval.

Kompleksi kuulub spordimaja Virtus, Jõgeva staadion ja harjutusstaadion, Jõgeva tenniseväljakud ja staadioni hokiväljak, kettagolfipark, jõulinnak, rulapark, tervise- ja suusarada.

## Viited

## Välislingid
*Spordikeskuse koduleht
*
Muusikamatemaatika

**Muusikamatemaatika** (ladina keeles *musica mathematica*, inglise keeles *mathematics of music*) on rakendusmatemaatika haru, milles tegeldakse muusika loomiseks ja analüüsimiseks vajalike matemaatiliste mudelite väljatöötamise ja uurimisega.

Muusika matemaatilise modelleerimise võib jagada kolmeks valdkonnaks:
* heliallikas ja matemaatika, mille puhul tegeldakse muusikainstrumendi füüsikalise ja matemaatilise modelleerimisega;  
* heli ja matemaatika, mille puhul tegeldakse heli matemaatilise modelleerimisega;
* muusikaline struktuur ja matemaatika, mille puhul uuritakse muusika kompositsiooni- ja analüüsimudelite matemaatilist olemust, käsitledes heliteost formaalse grammatika reeglipärase või juhusliku protsessi tulemusena.

Muusikamatemaatika teemad on näiteks
* heli kui füüsikalise nähtuse matemaatiline modelleerimine, sealhulgas spektraalanalüüs ja helisüntees
* heli ruumiakustiline modelleerimine
* heli psühhoakustiline modelleerimine
* heliridade ja häälestuse matemaatiline modelleerimine
* muusikalise struktuuri matemaatiline modelleerimine, sealhulgas muusikaline hulgateooria
* heliloomingu protsessi matemaatiline modelleerimine, sealhulgas algoritmiline komponeerimine
* helilise analoogsignaali digiteerimine

## Ajalugu
1295. aastast pärinevas anonüümses traktaadis "Tractatus duorum monachorum de Hailsprunne Regulae de musica"  (avaldatud väljaandes Mettenleiter, Dominicus 1866: Musikgeschichte der Stadt Regensburg. Regensburg, 61-70, lk 64) on Boethiusele tuginedes öeldud: "Üks on mängida pille... Teine on luua laule... Kolmas on mõlemat põhjendada. See on muusikamatemaatika." ("Unum (sc. genus) est, quod instrumentis agitur ... Aliud, quod fingit carmina ... Tercium, quod utrumque diiudicat. Et hoc est musica mathematica" (cf. Boeth. mus. 1, 34 p. 224, 26)).http://woerterbuchnetz.de/cgi-bin/WBNetz/wbgui_py?sigle=LmL&mode=Vernetzung&hitlist=&patternlist=&lemid=MM00240, http://www.chmtl.indiana.edu/tml/13th/METANO2_TEXT.html
Oja tänav

**Oja tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.

Oja tänav sai nime 30. detsembril 1997. Tänav on saanud nime Tiskre oja järgi.

## Viited
Eesti-Brasiilia suhted

**Eesti-Brasiilia suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Brasiilia vahel. 

Brasiilia tunnustas Eesti iseseisvust 5. detsembril 1921.

Brasiilia tunnustas Eesti taasiseseisvumist 4. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 16. detsembril 1991.

2011 avati Brasiilia Suursaatkond Tallinnas. 2014 avati Eesti Suursaatkond Brasiilias, ent see suleti jaanuaris 2017. Eestil on Brasiilias Rio de Janeiros aukonsulaat.

## Vaata ka
*Brasiilia eestlased

## Viited
Hirotugu Akaike

**Hirotugu Akaike** (jaapani keeles 赤池 弘次 *Akaike Hirotsugu*; 5. november 1927 – 4. august 2009) oli Jaapani statistik, kes töötas informatsiooniteooria valdkonnas. 

Ta formuleeris 1970. aastate alguses Akaike informatsioonikriteeriumi (AIC), millega võrreldakse statistilisi mudeleid. Formaalselt avaldas ta selle 1974. aastal artiklis "A new look at the statistical model identification", kuigi oli sellega juba varem esinenud sümpoosionil ja mitteametlikult oli see sümpoosioni kokkuvõttes ilmunud.

Suure panuse eest statistika ja modelleerimise arengusse ning Akaike informatsioonikriteeriumi väljatöötamise eest anti talle 2006. aastal Kyōto auhind. Google avaldas tema 90. sünniaastapäeva auks 5. novembril 2017 oma otsingumootori avalehel vigurlogo.

## Viited

## Välislingid
* Hirotugu Akaike Memorial Website
* Kyōto auhinna laureaadi kirjeldus
Eesti-Hollandi suhted

**Eesti-Hollandi suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Hollandi vahel. 
Holland tunnustas Eesti Vabariiki *[[de iure]]* 5. märtsil 1921.

Holland tunnustas Eesti taasiseseisvumist 2. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 21. septembril 1991.

Tegutseb Eesti suursaatkond Haagis.

## Vaata ka
*Hollandi eestlased

## Viited
Eesti-Iirimaa suhted

**Eesti-Iirimaa suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Iirimaa vahel. 

Iirimaa tunnustas Eesti Vabariiki 27. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 10. septembril 1991. Iirimaa pole tunnustanud Nõukogude okupatsiooni Eestis.

Tegutseb Eesti Suursaatkond Dublinis. Tegutseb Iirimaa Suursaatkond Tallinnas.

## Vaata ka
*Iirimaa eestlased

## Viited
Linnaasundus

**Linnaasundus** (vene keeles *городское поселение*) on munitsipaalmoodustise liike Venemaal; linn või alev (*посёлок городского типа*), mille territooriumil teostatakse omavalitsuslikku haldamist.

Linnaasundused, mis ei ole saanud linnaringkonna staatust, kuuluvad munitsipaalrajoonide koosseisu.

Linnaasunduste loomine seadustati 2003. aastal välja antud kohalike omavalitsuste moodustamist käsitlevas föderaalseaduses. Looma hakati neid munitsipaalreformi käigus. Seisuga 1. jaanuar 2017 oli Venemaal **1589** linnaasundust.

## Viited
Sambir

**Sambir** (ukraina keeles Самбір, poola keeles *Sambor*, vene keeles Самбор *Sambor*) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Lvivi oblastis, Sambiri rajooni halduskeskus. Kuni 2020. aastani oli linn Sambiri rajooni keskus.

Sambir asub Dnestri jõe paremal kaldal, Lvivist umbes 70 km lääneedelas.

Kirjalikes allikates on Sambori esimest korda mainitud 1241. aastal. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks Sambir 1772. aastal Habsburgide Austria keisririigi võimu alla. Alates 1919. aastast oli linn Poola koosseisus. Teise maailmasõja käigus hõivasid Saksa väed linna 10. septembril 1939. 26. septembril 1939 anti linn vastavalt Molotovi-Ribbentropi pakti salajastele lisaprotokollidele üle Punaarmeele.

1939. aasta novembris annekteeriti Sambir Ukraina NSV-sse kuuluvana Nõukogude Liidu koosseisu.

Nõukogude-Saksa sõjas vallutasid Saksa väed linna 29. juunil 1941. Punaarmee vallutas linna tagasi 7. augustil 1944.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sambiri elanikest ukrainlasi 93,6%, poolakaid 3,3% ja venelasi 2,5%. 

## Viited
Eesti-Portugali suhted

**Eesti-Portugali suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Portugali vahel. 

Portugal tunnustas Eesti Vabariiki *[[de facto]]* 1918 ja *[[de jure]]* 6. veebruaril 1921. 

Portugal pole kunagi tunnustanud Nõukogude okupatsiooni Eestis.

Portugal taastunnustas Eestit 27. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 1. oktoobril 1991.

17. augustist 1998 tegutseb Eesti suursaatkond Lissabonis. Aastatel 2006–2012 tegutses Portugali suursaatkond Tallinnas, pärast 2012. aastat resideerib suursaadik Helsingis.

Eesti suursaadik Portugalis on alates 25. aprillist 2022 Moonika Kase. Portugali suursaadik Eestis on alates 2017. aastast António Costa Moura.

## Vaata ka
*Portugali eestlased

## Viited
Eesti-Itaalia suhted

**Eesti-Itaalia suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Itaalia vahel. 

Itaalia tunnustas Eesti Vabariiki 26. jaanuaril 1921. Eestil oli saatkond Roomas ja Itaalial Tallinnas. Esimesel iseseisvusajal tegutses Eestis Itaalia Kultuuriinstituut.

Itaalia taastunnustas Eestit 27. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 31. augustil 1991.

Tegutseb Itaalia Suursaatkond Tallinnas. Tegutseb Eesti Suursaatkond Roomas.

## Vaata ka
*Itaalia eestlased

## Viited
Eesti-Gruusia suhted

**Eesti-Gruusia suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Gruusia vahel. 

Gruusia tunnustas Eestit 27. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 17. juunil 1992.

Tegutseb Eesti Suursaatkond Thbilisis. Tegutseb ka Gruusia Suursaatkond Tallinnas.

## Viited
Eesti-Usbekistani suhted

**Eesti-Usbekistani suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Usbekistani vahel. 

Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 10. oktoobril 1994.

Tegutseb Eesti suursaadik Usbekistanis, kes resideerib Riias. Usbekistan pole veel määranud oma suursaadikut Eestisse.

## Viited
Eesti-Uruguay suhted

**Eesti-Uruguay suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Uruguay vahel. 

Uruguay tunnustas Eestit, kui see 22. septembril 1921 võeti vastu Rahvasteliitu.

Uruguay pole kunagi tunnustanud Nõukogude okupatsiooni Eestis.

Uruguay taastunnustas Eestit 28. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 30. septembril 1992.

Tegutseb Uruguay suursaadik Eestis, kes on resideerinud Stockholmis ja Helsingis. Tegutseb ka Eesti aukonsul Uruguays, kes resideerib Montevideos.

## Viited
Vambo Käeri

**Vambo Käeri** (sündinud 15. mail 1956 Tallinnas) on eesti teatritegelane.

Vambo Käeri lõpetas 1988. aastal praeguse Peterburi Teatriakadeemia (ЛГИТМиК) teatrijuhi erialal.

Aastatel 1978–1988 oli Eesti Riiklikus Noorsooteatris (praegune Tallinna Linnateater) heliinsener. Seejärel oli Eesti Teatriliidu teatrikooperatiivi Tühi Ruum asutaja ja tegevkorraldaja aastatel 1988–1990.

Aastatel 1990–1993 oli Vambo Käeri Eesti Draamateatri asedirektor.

Ta on olnud Dominiiklaste Kloostri Muuseumi asutaja ja tegevdirektor aastatel 1994–2009. Vambo Käeri on paljude giidietenduste autor ja läbiviija esinejanime "Müntide Vermija" all.

Tööst vabal ajal tegutses Vambo Käeri EÕM-i Harju Ranna rühma komandörina aastatel 1981–1986.
Eesti-Sloveenia suhted

**Eesti-Sloveenia suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Sloveenia vahel. 

Kui Sloveenia iseseisvus 25. juunil 1991, siis tunnustas ta 25. septembril 1991 Eesti Vabariiki. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 11. detsembril 1991.

Tegutseb Eesti suursaadik Sloveenias, kes resideerib Prahas. Tegutseb ka Sloveenia suursaadik Eestis, kes resideerib Varssavis. 27. novembril 2015 avas Sloveenia aukonsulaadi Tallinnas.

## Viited
Tühi Ruum

**Teatrikooperatiiv "Tühi Ruum"** asutati 1988. aastal Juhan Viidingu ja Tõnis Rätsepa heatahtlikul õhutusel ning sellest sai esimene omalaadne teatritegemise kui ettevõtluse vorm tollases Nõukogude Liidus. 

Teatrikooperatiiv "Tühi Ruum" kui esinejaid koondav ühistu asutati Vambo Käeri diplomitööna Peterburi Teatriakadeemias. Teatrikooperatiivi "Tühi Ruum" asutajate seas olid veel David Vseviov ja Ülle Vaarik. Oma tegevusaastatel koondati ja esindati paljusid esinejaid, kollektiive ja ansambleid. Lindistati ja avaldati helikassetil lavakava "ÖÖTÖÖ", korraldati kontserte ja etendusi.
Eesti-Horvaatia suhted

**Eesti-Horvaatia suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Horvaatia vahel. 

Eesti tunnustas Horvaatia Vabariiki 31. detsembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 2. märtsil 1992.

Tegutseb Eesti suursaadik Horvaatias, kes resideerib Prahas. Tegutseb ka Horvaatia suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis.

## Viited
Eesti-Luksemburgi suhted

**Eesti-Luksemburgi suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Luksemburgi vahel. 

Luksemburg tunnustas Eesti Vabariiki 22. veebruaril 1923.

Luksemburg taastunnustas Eestit 27. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted algasid 29. augustil 1991.

Tegutseb Eesti suursaadik Luksemburgis, kes resideerib Brüsselis. Tegutseb ka Luksemburgi suursaadik Eestis, kes resideerib Prahas.

## Vaata ka
*Luksemburgi eestlased

## Viited
Raba-võiliblikas

**Raba-võiliblikas** (*Colias palaeno* (Linnaeus, 1758)) on võiliblika perekonda põualibliklaste sugukonda kuuluv liik liblikalisi.

Tema elupaigaks on rabad.

2017. aasta sügisel esitati raba-võiliblikas üheks Eesti rahvusliblika kandidaadiks.

## Välislingid
*
Eesti-Armeenia suhted

**Eesti-Armeenia suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Armeenia vahel. 

Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 23. augustil 1992.

Tegutseb Eesti suursaadik Armeenias, kes resideerib Thbilisis. Tegutseb ka Armeenia suursaadik Eestis, kes resideerib Vilniuses. 

## Viited
Eesti – Bosnia ja Hertsegoviina suhted

**Eesti – Bosnia ja Hertsegoviina suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel. 

Eesti tunnustas Bosnia ja Hertsegoviinat 1. juunil 1992. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 8. veebruaril 1993.

Tegutseb Eesti suursaadik Bosnia ja Hertsegoviinas, kes resideerib Tallinnas. Tegutseb ka Bosnia ja Hertsegoviina suursaadik Eestis, kes resideerib Stockholmis.

## Viited
Eesti-Iraani suhted

**Eesti-Iraani suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Iraani vahel. 

Iraan (tollal Pärsia) tunnustas Eestit 22. septembril 1921, kui oli Eesti vastuvõtmise poolt Rahvasteliitu.

10. septembril 1991 tunnustas Iraan Eesti taasiseseisvumist. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 18. augustil 1992.

Tegutseb Eesti suursaadik Iraanis, kes resideerib Ankaras. Tegutseb ka Iraani suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis.

## Viited
Eesti-Islandi suhted

**Eesti-Islandi suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Islandi vahel. 

Island (tollal Taaniga personaalunioonis olev kuningriik) tunnustas Eestit *[[de iure]]* 30. jaanuaril 1922.

Eesti aukonsulaat Reykjavikis tegutses kuni 1958. aastani, mil suleti Nõukogude Liidu nõudmisel.

Island taastunnustas Eestit 22. augustil 1991, olles seejuures esimene riik maailmas, kes seda tegi. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 26. augustil 1991.

Tegutseb Eesti suursaadik Islandil, kes resideerib Oslos. Tegutseb ka Islandi suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis.

## Viited
Eesti-Indoneesia suhted

**Eesti-Indoneesia suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Indoneesia vahel. 

Indoneesia tunnustas Eestit 16. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 5. juulil 1993.

Tegutseb Eesti suursaadik Indoneesias, kes resideerib Canberras. Tegutseb ka Indoneesia suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis.

## Viited
Eesti-Jaapani suhted

**Eesti-Jaapani suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Jaapani vahel. 

## Ajalugu

Jaapan tunnustas Eesti Vabariiki 6. märtsil 1919 *[[de facto]]* ja 26. jaanuaril 1921 tunnustas Antanti Ülemnõukogu (sh Jaapan) Eesti Vabariiki *[[de iure]]*. 8. märtsil 1921 tunnustas Jaapan Eesti Vabariiki *de iure* ka eraldi aktiga. 1921. aastal määrati Riiasse ajutine asjur, kes kattis ka Eestit. 1937. aastal akrediteeriti Riias resideeriv Jaapani saadik Shin Sakuma ka Tallinna.

Pärast Eesti Vabariigi taastamist 20. augustil 1991 andis Jaapanist saadetud erivolitustega suursaadik 6. septembril 1991 Tallinnas üle Jaapani valitsuse ametliku läkituse Eesti Vabariigi tunnustamise kohta. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 10. oktoobril 1991.

Aastast 1992 tegutseb Tallinnas Eesti-Jaapani Assotsiatsioon.

24.–25. mail 2007 toimus Jaapani keisri Akihito ja keisrinna Michiko ametlik visiit Eestisse.

## Kultuurisuhted

Kaido Höövelson ehk Baruto on esimene eestlane, kes pääses elukutseliseks sumomaadlejaks Jaapanis. Püsiva põlvevigastuse tõttu pidi ta 11. septembril 2013 sumokarjäärist loobuma.

Jaapani vioolamängija Mari Adachi esines Pärnu muusikafestivalil.

Eesti Saku ja Jaapani Saku on alates 1. maist 2007 sõpruslinnad.

## Diplomaatilised esindused

1. jaanuaril 1993 avati Jaapani Suursaatkond Tallinnas. 4. märtsil 1996 avati Eesti Suursaatkond Tokyos. 

## Viited

## Välislingid
* Eesti Suursaatkond Tokios
* Jaapani Suursaatkond Eestis
Moskva linnapea

**Moskva linnapea** (vene keeles мэр Москвы) on Moskva linna kõrgeim ametiisik, linnapea (meer), kes juhib Moskva Linnavalitsust – linna kõrgeimat täidesaatvat võimuorganit.

Vastavalt Moskva linna põhikirjale valitakse Moskva linnapea Moskva linnaelanikest valijate poolt otsestel ja salajastel valimistel viieeaastaseks ametiajaks. Moskva linnapea peab olema vähemalt 30-aastane Venemaa Föderatsiooni kodanik, kes ei ole samal ajal mõne teise riigi kodanik (võrdluseks: Venemaa presidendi valimistel 35-aastaselt).

## 2013. aasta linnapea valimised
Viimastel, 2013. aastal, toimunud Moskva linnapea valimistel sai ametis olev linnapea Sergei Sobjanin enim hääli (51,37%), edestades ülekaalukalt teiseks jäänud Aleksei Navalnõid, kes sai 27,24% hääli. Üle 50%-ne häältesaak tagas Sobjaninile võidu esimeses voorus.

## Moskva linnapead
*1991–1992 Gavriil Popov (12. juunist 1991 kuni 6. juulini 1992)
*1992–2010 Juri Lužkov 
*2010–2010 Vladimir Ressin (kohusetäitja 28. septembrist 21. oktoobrini)
*alates 2010. aastast Sergei Sobjanin


RIAN_archive_426698_Moscow_Mayor_Gavriil_Popov_speaking_at_a_rally_(cropped).jpg|Gavriil Popov
Yuri_Luzhkov_2010_Moscow_Unesco_01.jpg|Juri Lužkov
2011-10_Wladimir_Iossifowitsch_Ressin_3235.jpg|Vladimir Ressin
Sergey_Sobyanin_5_June_2013.jpeg|Sergei Sobjanin


## Viited

## Välislingid
*Moskva linnapea ametlik koduleht. mos.ru
Eesti-Jordaania suhted

**Eesti-Jordaania suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Jordaania vahel. 

Jordaania tunnustas Eestit 14. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 24. jaanuaril 2001.

Tegutseb Eesti suursaadik Jordaanias, kes resideerib Ateenas. Tegutseb ka Jordaania suursaadik Eestis, kes resideerib Haagis.

## Viited
Eesti-Kasahstani suhted

**Eesti-Kasahstani suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Kasahstan vahel. 

Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 27. mail 1992.

Tegutseb Eesti Suursaatkond Astanas. Tegutseb ka Kasahstani suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis.

## Viited
Eesti-Tuneesia suhted

**Eesti-Tuneesia suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Tuneesia vahel. 

Tuneesia tunnustas Eestit 2. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 29. juunil 1992.

Tegutseb Eesti suursaadik Tuneesias, kes resideerib Pariisis. Tegutseb ka Tuneesia suursaadik Eestis, kes resideerib Varssavis.

## Viited
Eesti-Tadžikistani suhted

**Eesti-Tadžikistani suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Tadžikistani vahel. 

Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 2006.

Tegutseb Eesti suursaadik Tadžikistanis, kes resideerib Astanas. Tegutseb ka Tadžikistani suursaadik Eestis, kes resideerib Minskis.

## Viited
Eesti-Tai suhted

**Eesti-Tai suhted** on kahepoolsed suhted Eesti vabariigi ja Tai kuningriigi vahel. 

Tai tunnustas Eestit 9. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 27. aprillil 1992.

Tegutseb Eesti suursaadik Tais, kes resideerib Canberras. Tegutseb ka Tai suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis.

## Viited
Eesti-Slovakkia suhted

**Eesti-Slovakkia suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Slovakkia vahel. 

Slovakkia (tollal Tšehhoslovakkia osa) tunnustas Eestit 29. detsembril 1921.

Slovakkia (tollal Tšehhoslovakkia osa) tunnustas Eesti taasiseseisvumist 29. augustil 1991.

Kui Slovakkia 1. jaanuaril 1993 iseseisvus, siis Eesti tunnustas uut riiki 15. jaanuaril 1993. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 30. märtsil 1993.

Tegutseb Eesti suursaadik Slovakkias, kes resideerib Viinis. Tegutseb ka Slovakkia suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis.

## Viited
Sihi tänav (Rakvere)

**Sihi tänav** on tänav Rakvere linna loodeosas, Mõisavälja linnaosas.

Tänav saab alguse Ilu puiesteelt. Suundudes lääne suunas, ristub ta Rohu tänavaga ning lõpeb tupikuga maantee viadukti juures.  Tänava pikkus on 171 meetrit.
 
Tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.

## Viited
Kuusiku tänav

**Kuusiku tänav** on tänav Rakvere linna loodeosas Mõisavälja linnaosas. Kaugus on kagu pool asuvast Keskväljakust on linnulennult 1,4 km.

Tänav saab alguse Ilu puiesteelt. Suundudes läände, lõpeb tänav tupikuga riigimaantee viadukti juures. Tänava pikkus on 209 meetrit ja ta on paralleelne Tallinna–Narva raudteeliiniga, mis asub 80 meetrit põhja pool.

Tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles, kui piirkonnas hoogustus ehitustegevus.  

## Viited
Kaja tänav (Rakvere)

**Kaja tänav** on tänav Rakvere linna loodeosas, Mõisavälja linnaosas.

Tänav saab alguse Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänavalt ja suundub poolkaares kirde suunas kuni Oja tänavani. Tänava pikkus on 185 meetrit. 
 
Kaja tänav piirneb lääne-põhja poolt Maidla ojaga. Tänava lõunapoolsel küljel asuvad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.

## Viited
Maidla tänav

**Maidla tänav** on tänav Rakvere linna loodeosas, Mõisavälja linnaosas.

Tänav saab alguse Ilu puiesteelt. Suundudes ida suunas, hargneb tänav kolmeks, millest lõuna- ja idapoolne haru on tupikud Maidla oja ääres. Põhjapoolne haru ristub Mõisavälja tänavaga.  Tänava harude pikkus on kokku 375 meetrit. 
 
Tänava ääres paiknevad ühepereelamud ja korterelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.

## Viited
Endla (perekonnanimi)

**Endla** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Endla perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Einblau, Endemann, Hindrikson, Kulp ja Preema. Albert Endla palvel kanti Endla perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 48 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935).
Mõisavälja tänav

**Mõisavälja tänav** on tänav Rakvere linna loodeosas Mõisavälja linnaosas.

Tänav saab alguse Ilu puiesteelt. Suundudes ida suunas, ristub tänav Maidla tänavaga ning lõpeb Näituse tänava ristmikuga. Tänava pikkus on kokku 172 meetrit.
 
Tänava ääres paiknevad ühepereelamud ja korterelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles. Mõisavälja ja Näituse tänava ristmikul aadressil Näituse 23 paikneb Riigiarhiivi Rakvere osakond.

## Viited
Haavamets (perekonnanimi)

**Haavamets** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Haavamets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Habenicht ja Habenichts (mõlemad Paides). Eduard-Albrecht Haavametsa palvel kanti Haavamets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 229 all (Siseministeeriumi teadaanne 18. maist 1936).
Haavamäe

**Haavamäe** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Haavamäe perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Espenberg. Artur-Alexander Haavamäe palvel kanti Haavamäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 75 all (Siseministeeriumi teadaanne 26. aprillist 1935).

## Vaata ka
*Haavamägi
Haldre

**Haldre** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Haldre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grünthal. Jüri Haldre palvel kanti Haldre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 171 all (Siseministeeriumi teadaanne 7. novembrist 1935).

*Jüri Haldre (1896–1949), eesti arst
Haliste

**Haliste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Haliste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Baumann või Lammas. Pärtel Haliste palvel kanti Haliste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 183 all (Siseministeeriumi teadaanne 10. jaanuarist 1936).

*Pärtel Haliste (1890–1944), eesti klassikaline filoloog
Juta Kubja

**Juta Kubja** (22. aprill 1916 – 1985) oli eesti õpetaja ja koolijuht.

Pärast sõda töötas ta Karinu Mittetäieliku Keskkooli õpetajana.

Aastatel 1951–1960 oli ta Pärnu-Jaagupi Keskkooli direktor, kuni 1970. aastani samas ka eesti keele ja kirjanduse õpetaja.

## Tunnustus
*1968 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1970 Eesti NSV teeneline õpetaja
*1978 Tööveterani medal

## Viited