open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Victoria (Austraalia)

**Victoria** on Austraalia kagupoolseim osariik.

Osariigi pindala on 227 444 km2, millega see on suuruselt Austraalia eelviimane osariik. Victoria osargiis elas detsembris 2022 umbes 6,7 miljonit inimest, millega see on rahvaarvult Uus-Lõuna-Walesi järel teine osariik ja kõige tihedamini asustatud osariik Austraalias. Victoria piirneb põhjas Uus-Lõuna-Walesiga, läänes Lõuna-Austraaliaga, lõunas Bassi väinaga ning Suure Austraalia lahega ja Tasmani merega edelas. Osariik hõlmab mitmesuguseid kliima- ja geograafilisi eripärasid alates selle parasvöötme ranniku- ja keskpiirkondadest kuni Victoria Alpideni kirdes ning poolkuiva loodeosadeni.

Suurem osa Victoria elanikkonnast on koondunud Port Phillipit ümbritsevasse piirkonda ja eelkõige Melbourne'i, Victoria osariigi pealinna ja suurima linna ning ka Austraalia suuruselt teise linna linnastusse, kus elab kolmveerand osariigi elanikkonnast. Osariigis asuvad neli Austraalia 20st suurimast linnast: Melbourne, Geelong, Ballarat ja Bendigo. Rahvastik on kultuuriliselt mitmekesine ning 35,1% elanikest on immigrandid.

Victoria osariigis elab palju aborigeenide hõime, sealhulgas Boonwurrung, Bratauolung, Djadjawurrung, Gunai, Gunditjmara, Taungurung, Wathaurong, Wurundjeri ja Yorta Yorta. Enne Austraalia koloniseerimist räägiti selles piirkonnas enam kui 30 aborigeeni keelt. Aastal 1770 kuulutas James Cook Suurbritannia osaks Austraalia mandri idaranniku. Esimene eurooplaste asundus selles piirkonnas oli 1803. aastal asutatud Sullivan Bay. Suur osa praegusest Victoriast arvati 1836. aastal Uus-Lõuna-Walesi Port Phillipi piirkonda. Kuninganna Victoria auks nimetatud Victoria eraldati Uus-Lõuna-Walesist ja asutati eraldiseisva kroonikolooniana 1851. aastal. Victoria kullapalavik 1850. ja 1860. aastatel suurendas oluliselt Victoria rahvaarvu ja jõukust. Austraalia föderatsiooni loomise ajaks 1901. aastal oli Melbourne'ist saanud Austraalia suurim linn ja föderaalvalitsuse asukoht kuni Canberra sai 1927. aastal riigi pealinnaks.

Victoria osariigil on Austraalia Esindajatekojas 38 kohta ja Austraalia Senatis 12 kohta. Osariigi tasandil koosneb Victoria parlament seadusandlikust assambleest ja seadusandlikust nõukogust. Victoria on jagatud 79 kohaliku omavalitsuse piirkonnaks ja mitmeks inkorporeerimata piirkonnaks, mida riik otseselt haldab.

Victoria majandus on Austraalia osariikide seas suuruselt teine ja väga mitmekesine, kus domineerivad teenindussektorid. Melbourne'is on mitmeid muuseume, kunstigaleriisid ja teatreid.

## Loodus
Osariigi põhja- ja edelaosa hõlmab Murray jõe madalik. Ida- ja lõunaosas Suur Veelahkmeahelik (kõrgus Austraalia Alpides kuni 1986 m).

### Kliima
Valitseb lähistroopiline kliima: sademeid mägedes 750–1250 mm, madalikualal alla 500 mm aastas.

### Taimkate
Metsad katavad 36% territooriumist.

### Loodusvarad
Leidub ja kaevandatakse pruunsütt, Bassi väina põhjast ammutatakse naftat ja maagaasi.

## Majandus
### Põllumajandus
Kasvatatakse nisu, otra, kaera, kartulit, viinamarja, puuvilla, veiseid ja lambaid.

### Tööstus
Osariigis töödeldakse ammutatud naftat.

## Viited

## Välislingid
* Osariigivalitsuse koduleht
Heinlaid

**Heinlaid** on 149 hektari suurune laid Hiiumaa ranniku lähedal, Heltermaast 5 kilomeetrit kagus.

Rahvastikuregistri andmetel elas Heinlaiul 2018. aastal püsivalt kokku kuus inimest. Valitsus arvas 2019. aastal Heinlaiu väikesaarte nimistusse, millel elab püsivalt igakuiselt vähemalt viis elanikku.

## Nimi

Heinlaiu nimi tuleb sellest, et seda on pikka aega heinamaana kasutatud. Laidu on esmamainitud 1620. aastal (*Hainalaidzholm*). August Wilhelm Hupel nimetas 1782 saart *Heinalaid*.

## Asukoht

Heltermaa asub 5 kilomeetrit loodes, Hiiumaa idatipp Sarve poolsaarel 2,5 kilomeetrit läänes, Vormsi 13 kilomeetrit põhjas ja Rohuküla 18 kilomeetrit kirdes-idas. Heltermaa–Rohuküla laevatee möödub laiust 3 kilomeetri kauguselt põhja poolt.

Kaevatsi laid jääb Heinlaiust 2,3 kilomeetrit läände, teised Hiiumaa laiud läände, edelasse ja lõunasse, sealhulgas lähemad saared Rauarahu 0,9 kilomeetrit lõunasse ja Langekare 2,4 kilomeetrit lõunasse. Hõralaid asub 7 kilomeetrit loodes ja Vohilaid 8,3 kilomeetrit loodes.

Väiksemaid rahusid ja karesid leidub ka saarele ligemal.

## Loodus
Heinlaid on Hiiumaa laidudest suurim. Saart katavad valdavalt männik, mis hakkas kasvama 19. sajandi lõpus, ja niidud. Eestis harva esineval männipuisniidul kasvavad näiteks aasnelk, asparhernes ja emaputk.

Saare aluspõhi koosneb Raikküla lademe lubjakivist. Pinnakate on väga õhuke.

Saarel pesitseb merikotkas.

## Inimtegevus

Saart on läbi aegade kasutatud loomade (eelkõige lammaste või veiste) karjamaana ning heinamaana. 18. sajandi ühel aastal saadi poolelt saarelt 130 koormat heinu. Põllud olid Heinlaiul sama sajandi keskel.

Kui avatakse Hiiumaa ja mandri vaheline jäätee, siis enamasti kulgeb see Heinlaiust lõuna poolt, kus tekib kiiremini tugev jää. Kui karm talv kestab piisavalt kaua, viiakse jäätrass laiust põhja poole, kus sügavam ja ühtlasem merepõhi võimaldab tekkida ühtlasemal jääkattel. Sedasi on toimitud nii 2003., 2006. kui ka 2011. aastal.

12. veebruaril 2003 toimus Heinlaiu juures liiklusõnnetus, kus jäätrassil kaotas juhitavuse ning paiskus kummuli sõiduauto.

Aerofoto link Heinlaid 360 °

## Viited
1870

**1870. aasta** (**MDCCCLXX**) oli 19. sajandi 70. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
*7. aprill (vkj 26. märts) – Tartu ülikoolis korraldasid eesti üliõpilased esimese "Kalevipoja" õhtu, millest hiljem kasvas välja Eesti Üliõpilaste Selts.
*14. juuni (vkj 2. juuni) – Luunjas peeti esimene lastelaulupidu.
*6. juuli (vkj 24. juuni) – lauluseltsis Vanemuine toimus esimene eestikeelne teatrietendus (Lydia Koidula "Saaremaa onupoeg").
*3. juuli (vkj 21. juuni) – asutati Tartu Saksa Käsitööliste Selts.
*16. juuli (vkj 4. juuli) – Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi avakoosolek.
*19.-20. juuli (vkj 7.-8. juuli) – algas Helmes ja Tarvastus peetud ärkamisaja tegelaste nõupidamine, Jakob Hurt pidas kõne "Meie koolitatud ja haritud meestest".
* 5. november (vkj 24. oktoober) – avati Balti raudtee.
* 19. detsember (vkj 7. detsember) – asutati Pärnu Eesti Põllumeeste Selts.
*Aaspere mõis hakkas talusid päriseks müüma.
*Valmis sai Tallinna Kaarli kirik.
*Talupoeg Tõnu Walk (Waldmann) ostis Virumaal Sõtke ja Türsamäe mõisa, saades esimeseks eesti soost suurmõisnikuks.

## Sündmused maailmas
* 1870–1871 toimus Prantsuse – Preisimaa (Saksa keisririik) sõda.

## Sündinud
* 22. aprill – Vladimir Lenin, Vene poliitik
* 4. mai – Joosep Liiv, eesti vaimulik
* 1. juuni – Dimitri Dubrovski, eesti vaimulik
* 12. august – Karl Denke, saksa sarimõrvar
* 31. august – Maria Montessori, itaalia arst ja pedagoog
* 22. oktoober – Ivan Bunin, vene kirjanik
* 28. oktoober – Mihhail Goltisson, vene helilooja ja laulja
*21. november – Alexander Berkman, vene päritolu kirjanik ja aktivist 
*21. november – Johannes Sigfrid Edström, Rootsi sporditegelane

## Surnud
* 1. märts – Francisco Solano López, Paraguay president
* 6. juuni – Ferdinand von Wrangell, baltisaksa maadeavastaja
* 9. juuni – Charles Dickens, inglise kirjanik
* 20. juuli – Albrecht von Gräfe, Saksa oftalmoloog
* 23. september – Prosper Mérimée, prantsuse kirjanik ja ajaloolane
* 5. detsember – Alexandre Dumas vanem, prantsuse kirjanik
* 21. detsember – Bernhard Frank, Eesti vaimulik

## Viited
Queensland

**Queensland** on Austraalia kirdepoolseim osariik.

See on pindalalt teine ja rahvaarvult kolmas osariik. Piirneb Põhjaterritooriumi, Lõuna-Austraalia ja Uus-Lõuna-Walesi osariigiga. Idas piirneb osariik Korallimere ja Vaikse ookeaniga. Queenslandist põhjas paikneb Torrese väin, mis eraldab Austraaliat Paapua Uus-Guineast.  

Osariigi pindala on 1 852 642 ruutkilomeetrit, millega see on maailmas suuruselt kuues haldusüksus. Osariik on pindalalt suurem kui enamik maailma riike ning ainult 15 riiki on sellest pindalalt suuremad. Queenslandi suurusest tingitult valitseb seal pinnamoodide ja ilmastikuolude mitmekesisus; seal leidub nii troopilisi vihmametsi, jõgesid, korallrahusid ja mäestikke kui ka kõrbeid ja savanne. 

Queenslandis on üle 5,1 miljoni elaniku, kellest enamik elab rannikul. Osariigi pealinn ja suurim linn on Brisbane, mis on suuruselt riigi kolmas linn. Osariigi elanikkond on paljurahvuseline ja 28,9 protsenti elanikkonnast on immigrandid.

## Suuremad linnad

## Viited

## Välislingid
* Queenslandi koduleht
Uus-Lõuna-Wales

**Uus-Lõuna-Wales** [u'eils] on Austraalia osariik riigi kaguosas Victoria osariigist põhja pool. Ta piirneb põhjas Queenslandi, läänes Lõuna-Austraalia ja lõunas Victoriaga. Ida poole jääb Tasmani meri. Osariigi territooriumi sees on enklaavid Austraalia pealinna ala ja Jervise lahe ala, mis halduslikult on Austraalia pealinna ala koosseisus. 

Uus-Lõuna-Wales on Austraalia kõige suurema rahvaarvuga ja kõige vanem osariik. 1770. aasta 21. augustil kuulutas James Cook Austraalia idaosa Suurbritannia kuningriigile kuuluvaks, nimetades selle Uus-Lõuna-Walesiks. Uus-Lõuna-Wales asutati 1788. aastal ning hõlmas algselt suure osa Austraalia mandrist. 19. sajandi vältel eraldati sellest järjest uusi alasid, et luua Briti asumaad Victoria, Queensland ja Lõuna-Austraalia (mis tollal hõlmas ka praeguse Põhjaterritooriumi). Aastal 1901 toimus nendes asumaades ning Lääne-Austraalias ja Tasmaanias hääletus, millega kiideti heaks sõltumatu riigi Austraalia Liidu (*Commonwealth of Australia*) loomine. 

Uus-Lõuna-Wales on maailmakuulus oma pealinna Sydney maalilise sadama poolest. Sydney on üks kahest Austraalia majanduskeskusest, kuid ka linn, mille elanikud armastavad vabal ajal viibida värskes õhus, küll päevitades ja supeldes, küll ratsutades ja purjetades. Osariigi kolm tähtsamat linna on põhjast lõuna poole Newcastle, Sydney ja Wollongong, mis kõik on mere ääres. Teiste linnade seas on Albury, Broken Hill, Dubbo, Tamworth, Armidale, Lismore, Nowra, Coffs Harbour ja Wagga Wagga.

## Vaata ka
* Uus-Lõuna-Walesi Ülikool

## Viited

## Välislingid
* Uus-Lõuna-Walesi koduleht
Põhjaterritoorium

**Põhjaterritoorium** on üks Austraalia 1. järgu haldusüksustest (territoorium). Territooriumi õiguslik staatus on tänapäeval *de facto* osariigi staatusega väga sarnane, kuigi teoreetiliselt võib Föderaalparlament iga Põhjaterritooriumi seaduse vajadusel tühistada.

Aastail 1825–1863 oli Põhjaterritooriumi ala Uus-Lõuna-Walesi ning 1863–1911 Lõuna-Austraalia koosseisus.

Ala on väga hõredasti asustatud, kuid üsna kireva etnilise koosseisuga. 2006. aastal rääkis 24,1% elanikest kodus mõnda muud keelt peale inglise keele.
 
Kahes suuremas linnas, Darwinis ja Alice Springsis, elab kokku umbes 70% Põhjaterritooriumi elanikest. Suuremad asulad on veel Katherine, Tennant Creek ja Nhulunbuy.

Põhjaterritooriumi kirdeosas asub Arnhemi maa, kus elavad üksnes aborigeenid.

Põhjaterritoorium on rikas maavarade poolest. Seal kaevandatakse uraanimaaki, boksiiti, kulda, naftat ja maagaasi.

Lõunaosas asuvad MacDonnelli mäestik Lääne-MacDonnelli rahvuspargiga ja Uluṟu-Kata-Tjuṯa rahvuspark, mille suurim vaatamisväärsus on maailma suurim monoliit Uluru. Põhjaosas asuvad Kakadu rahvuspark ja Litchfieldi rahvuspark.


Pilt:Uluru, helicopter view, croped.jpg|Uluru on Põhjaterritooriumi tuntuim vaatamisväärsus
Pilt:Ubirr rock art.JPG|Aborigeenide koopamaaling Kakadu rahvuspargis
Pilt:MC Olgas pano.jpg|Kata Tjuta
Pilt:Darwin 6398.jpg|Darwini lennujaam


## Viited

## Välislingid

*Põhjaterritooriumi koduleht
Kaug-Lõuna

**Kaug-Lõuna** on euroopalik looduslik-kultuuriline regioon lõunapoolkeral, mille moodustavad Põhja riikide hulka kuuluvad Austraalia ja Uus-Meremaa. Need maad on endised ümberasumiskolooniad, mille elanikkonna põhiosa moodustavad Briti saartelt väljarännanute järeltulijad.

Varem on Kaug-Lõuna riikide hulka loetud ka Lõuna-Aafrika Vabariiki ning kolme Lõuna-Ameerika riiki: Tšiilit, Argentinat ja Uruguayd.
Austraalia pealinna ala

**Austraalia pealinna ala** on üks Austraalia 1. järgu haldusüksustest. See asub enklaavina Uus-Lõuna-Walesi osariigis.

Uus-Lõuna-Walesi osariik andis uue pealinna rajamiseks ettenähtud ala Austraalia Ühendusele 1. jaanuaril 1911. Samal aastal kuulutati välja linnaplaneerimise konkurss, mille tulemused selgusid 1912. aastal. Ehitus algas ametlikult 20. veebruaril 1913. 1927 kolis Canberrasse Austraalia parlament.

Piirkonna sümbollinnuks on *[[Callocephalon fimbriatum]]* ja taimeks *[[Wahlenbergia gloriosa]]*.

## Viited
Nootamaa

**Nootamaa** on 4,98 hektari suurune saar Saare maakonnas Saaremaa vallas Atla küla alal. Nootamaa on Eesti läänepoolseim saar.

## Nimi
Saart on 1796. aastal esmamainitud kui *Notawa*. 

## Asukoht
Nootamaa asub Läänemeres 1 kilomeeter Loonalaiust edelas, Vilsandi rahvuspargi piires.

Saar kuulus 2014. aastani halduslikult Lümanda valda, pärast seda 2017. aastani Lääne-Saare valda.

Saarel asub Eesti läänepoolseim maismaapunkt.

## Loodus
Saare pindala on 4,98 hektarit.

Saar on valdavalt klibuse pinnasega sirbikujuline atoll, mille idarannast eendub maasäär. Laguun on madal ning kinni kasvamas, sest sinna settib pidevalt adru.

Vanematel rannavallidel kasvab mage sõstar, kadakas, kibuvits ja pihlakas.

## Inimtegevus
Nootamaa on asustamata.

Nootamaa ja selle ümbrus on loodusreservaat.

## Vaata ka
*Uus-Nootamaa

## Viited

## Kirjandus
*Haide-Ene Rebassoo. Laidude raamat, Tallinn 1972
*Lääne-Eesti saared. Karirahu ja Nootamaa (Eesti Televisioon 1992). Film; Karirahu ja Nootamaa suvine loodus Raimo Kangro muusika saatel; režissöör Norma Jõekalda
Vojvodina

**Vojvodina** on autonoomne piirkond Serbia koosseisus.

## Etniline koosseis
Vojvodina etniline koosseis 2002:
*serblasi 1 321 807 (65,05%) 
*ungarlasi 290 207 (14,28%) 
*slovakke 56 637 (2,79%) 
*horvaate 56 546 (2,78%) 
*jugoslaavlasi 49 881 (2,45%) 
*montenegrolasi 35 513 (1,75%) 
*rumeenlasi 30 419 (1,50%)
*määratlemata 55 016 (2,71%)
*lisaks muud, väiksemaarvulised

## Haldusjaotus
Vojvodina jaguneb seitsmeks ringkonnaks:

*Kesk-Banati ringkond 
*Lõuna-Bačka ringkond 
*Lõuna-Banati ringkond 
*Lääne-Bačka ringkond 
*Põhja-Bačka ringkond 
*Põhja-Banati ringkond 
*Sremi ringkond

## Välislingid
*http://www.vojvodina.com/
*Vojvodina administratsioon
Tainod

**Tainod** ehk **''Taíno''-indiaanlased** [ta'iino] olid Haiti saare, Puerto Rico (taino keeles Borikén), Jamaica ning Kuuba idaosa põliselanikud, kes kuulusid aravakkide hulka.

Paljude teadlaste arvates on tainod genotsiidi ja haiguste tagajärjel välja surnud, kuid mõned põliselanike grupid peavad ennast siiani tainodeks.

Kui Christoph Kolumbus 1492 Haiti saarele saabus, oli seal viis tainode kuningriiki, millest igaühte valitses kuningas (*cacique*), kellele anti andamit. Tainod olid sõjajalal kariibidega, kuid said nähtavasti hästi läbi siboneidega.

Hispaanlaste vallutuse ajal elas suuremates tainode asulates umbes 3000 inimest.

## Kultuur ja elulaad

Tüüpilise tainode küla (**yucayeque**) keskel oli tasane õu (**batey**), kus mängiti mänge ja peeti pühasid. Seda õue ümbritsesid majad.

Tainod mängisid tseremoniaalset kummipalliga pallimängu, milles olid võistlevad võistkonnad (10 kuni 30 mängijat võistkonnas). Võitjatele tõi see mäng head saaki ja terveid lapsi.

Ühiskond jagunes neljaks põhiklassiks:

*1) *naboria* 'd (töölised)
*2) *nitaíno* 'd (allpealikud) 
*3) *bohique* 'd (ülikud ja preestrid) 
*4) *cacique* 'd (kuningad)

Tavalised inimesed elasid pikkades ümmargustes majades (*bohío* 'des), mis ehitati puitpostidest, põimitud õlgedest ja palmilehtedest. Sellises majas elas sageli 10–15 perekonda. *Cacique* 'd elasid samalaadse ehitusega nelinurksetes hoonetes, millel olid puidust eeskojad.
Jeff Nuttall

**Jeff Nuttall** (8. juuli 1933 – 4. jaanuar 2004) oli inglise luuletaja, kirjastaja, näitleja, maalikunstnik, skulptor, trompetist, anarhist ja ühiskonna kommenteerija, kes mängis olulist rolli 1960. aastate vastandkultuuris.

Nuttall sündis Lancashire'is Clitheroes ja kasvas üles Herefordshire'is. Teise maailmasõja järgseil aastail õppis ta maali ning 1960. aastate alguses hakkas avaldama luulet. Koos Bob Cobbingiga asutas ta mõjuka kirjastuse Writers Forum Press ja kirjanike töötoa.

Ta suhtles paljude USA Beat Generationi kirjanikega, eriti William Burroughsiga. Tema 1968. aasta raamat *[[Bomb Culture]]* oli üks tolle aja vastandkultuurirevolutsiooni võtmetekste, mis leidis seoseid peahoovuse ühiskondlikele normidele alternatiivide tekkimise ning ähvardava tuumakatastroofi vahel.

Nuttall oli üks häpeningi pioneere Suurbritannias.

Nuttall oli 1975–1976 National Poetry Society esimees. Tol ajal ol see selts lühikest aega koduks British Poetry Revivalile. Ta oli mitme üleriikliku ajalehe luulekriitik ning Poetry Society kandidaat Poeta Laureatuseks, kuid talle eelistati Ted Hughesi.

Nuttall töötas kunstiõpetajana.

Vanemas eas mängis ta mitmes filmis ja esines televisioonis.

2003 ilmus tema Selected Poems (inglise keeles *Valitud luule*).
Etta Moten Barnett

**Etta Moten Barnett** (5. november 1901 – 2. jaanuar 2004) oli afroameerika päritolu USA näitleja ja laulja (kontraalt).

Ta sündis Texase osariigis Weimaris metodisti õpetaja tütrena. 
           
Etta Moten käis seejärel Kansase ülikoolis ning lõpetas selle laulu ja näitekunsti alal. Seejärel asus ta elama New Yorki, kus hakkas laulma koos Eva Jessye kooriga. Ta mängis Broadway lavastuses "Zombie".

31. jaanuaril 1933 sai temast esimene mustanahaline täht, kes on esinenud Valges Majas. 1933 mängis ta kahes muusikafilmis: "Flying Down to Rio" (kus ta laulis laulu "The Carioca") ja "Gold Diggers of 1933".

George Gershwin võttis ta asendama Bessi osatäitjat ooperi "Porgy ja Bessi" lavastuses 1942. aastal. Ta tegi kaasa ka turnee.

Barnett lõpetas esinemise 1952. aastal hääleprobleemide tõttu. Hiljem tegi ta kaasa Neegrinaiste Rahvuslikus Nõukogus. 1950.–1960. aastatel juhtis ta Chicagos raadiosaadet "I Remember When".

## Lavateosed
*"Fast and Furious", muusikaline revüü (1931)
*"Zombie", näidend (1932)
*"Porgy and Bess", ooperi taaslavastus (1942)
*"Lysistrate", Aristophanese komöödia, mustanahaliste osatäitjatega (1946)

## Filmid
*"Flying Down to Rio" (1933)
*"Gold Diggers of 1933" (1933)

## Isiklikku
Esimest korda abiellus ta varakult oma keskkooliaegse õpetaja Curtis Brooksiga. Nad olid abielus kuus aastat ja said kolm tütart, kuid abielu jooksis karile.

1934. aastal abiellus ta Claude Albert Barnettiga, kes juhtis toona Chicagos kirjastust Associated Negro Press. 

Ta suri 102-aastaselt Chicago's Mercy Hospitalis kõhunäärmevähki.
Tauksi

**Tauksi** on asustamata saar Eesti lääneosas Läänemaal Väinameres Puise poolsaarest põhjas ja Sassi poolsaarest loodes. Kuulub Matsalu rahvuspargi Väinamere saarte sihtkaitsevööndisse ja jääb Põgari-Sassi küla territooriumile.

Tauksi pindala on 3,66&nbsp;km²; ta on suuruselt 16. saar Eestis. Vanemate andmete järgi oli saare pindala 2,75&nbsp;km².

Kõrgeim punkt ulatub kuni 2,8 meetrit üle merepinna, merest kerkis 9.–10. sajandil.

Väinamere saarte sihtkaitsevööndis, sealhulgas Tauksil, on inimeste viibimine keelatud, välja arvatud teaduslikeks uurimistöödeks, järelevalve- ja päästetöödeks. Erandina on lubatud järgmised tegevused kaitseala valitseja nõusolekul: jahipidamine mingi, kähriku, rebase, hundi ja metssea arvukuse reguleerimiseks; rajatiste rajamine 15. juulist 1. märtsini.

## Asukoht
Saare geograafilised koordinaadid on .

Tauksi ning kagus asuva Sassi poolsaare vahele jäävad väiksemad rahud (Porgi, Krimmi, Holmirahu, Mardirahu); nende piire on raske määratleda, sest saartel ja nende ümber meres kasvab pilliroog. Tauksist loodes asuvad Koharahu, Suurrahu ja teised rahud, samuti Liialaid ja Sõmeri. Edelasse jäävad Mustarahu ja Paljarahu, kirdesse Ülerahu ja Alarahu. Saare ümber on madal meri.

Tauksi ning ümbruskonna laiud ja rahud (koos Liialaiu ja Sõmeriga) moodustavad ligi 40-st saarest koosneva Tauksi saarterühma.

## Loodus
Tauksil on valdavalt roostikud, ranna- ja puisniidud. Lääne pool on loomännik. Soolakulistel rannaniitudel valitseb tuderluga.

Kasvab ligi 350 liiki soontaimi.

## Ajalugu
Esimest korda mainiti Tauksit 1526 (*Tocsz*).

19. sajandi lõpuni oli Tauksil kõrts. Saarel oli pikka aega kaks talu: Lepametsa ja Amermaa. Ühes neist elas pere veel aastal 1972. Amermaa hooned on säilinud.

Tauksit kasutas heinamaana Haapsalu kirikumõis.

1944. aasta septembris põgeneti saarelt Punaarmee eest Rootsi, vahepeatus tehti enamasti Hiiumaa laidudel. Ka Helmut Maandile, Eesti Vabariigi Valitsuse riigisekretärile, oli Rootsist vastu tellitud kiirpaat Tauksi taha, kuid paadi kokkulepitud ajaks mitteilmumise tõttu lahkus tema Liialaiu kaudu.

27. septembril 2003 läks Tauksi lähedal ümber paat kolme kalamehega, kellest ühel õnnestus Tauksi saarele ujuda. Teised uppusid. Pääsenu süütas märgutuled, mis kasvasid tulekahjuks. Saabunud vihmasaju tõttu jäi enamik saarest tulest puutumata. Mees leiti hiljem alajahtununa.

## Viited

## Kirjandus
*Triin Paakspuu. Sõmeri, Liia ja Tauksi saarte ajaloolisest maakasutusest ja taimkatte muutumisest. – *[[Loodusevaatlusi]]* 1997–1999, lk 20–75.

## Välislingid
* Tauksi 360° aeropanoraam / aerofoto
Kemal el-Sheik

**Kemal el-Sheik** (2. veebruar 1919 – 2. jaanuar 2004) oli Egiptuse filmirežissöör.  

El-Sheiki režissööridebüüt oli film "Maja nr 13", mis põhines tõestisündinud lool hüpnotiseerijast, keda kahtlustati mõrvas. Kokku lavastas ta 35 filmi. Viimases filmis katsetas ta teadusliku fantastikaga, kuid sellel filmil ei olnud kassaedu. 
          
Pärast viimase filmi tegemist oli el-Sheik kõrge ametnik kultuuriministeeriumis ning ta valiti Egiptuse artistide ametiühingu juhiks.  
Egiptuse filmikriitik Tarek Shinawy nimetas el-Sheiki režissööride vürstiks.  

Pärast Kuuepäevast sõda 1967, mille käigus Iisrael hõivas maad Egiptuselt, Süürialt ja Jordaanialt, lavastas el-Sheik mitu poliitilist filmi, mis kajastasid Egiptuse kaotusmeeleolu.                 

Pärast poliitiliste filmide lavastamist el-Sheiki kuulsus kasvas, kuid ta ei tahtnud, et teda peetaks üksnes üheks paremaks poliitiliste filmide tegijaks. Ta hindas oma võimet käsitleda kõige erinevamaid teemasid.           

El-Sheik oli Amira Fayedi abikaasa ning poja ja tütre isa.
Moldova (piirkond)

**Moldova** on ajalooline piirkond Ida-Karpaatide ja Dnestri jõe vahelisel alal, mis tänapäeval jääb Moldova, Rumeenia ja Ukraina aladele. 

Tänapäeval nimetatakse Moldovaks ka Rumeenia regiooni.

## Nimi

Algne ja lühiealine viide piirkonnale oli *Bogdania*, Bogdan I järgi, kes oli üks vürstiriigi asutajaid. Nimed *Moldaavia* ja *Moldova* on tuletatud Moldova jõe nimest; kuid etümoloogia pole teada ja siin on mitu varianti:

* Dimitrie Cantemiri teoses "Descriptio Moldaviae" mainitud legend seob selle Marmaatia vojevoodi Dragoș I tarvajahiga ja tagaaetava tähemärgiga sõnniga. Dragoșt saatis tema emane hagijas *Molda*; kui nad jõudsid tundmatu jõe kaldale, jõudis Molda elajale järele ja see tappis ta. Koera nimi anti jõele ja see laienes riigile.
* vanasaksa *Molde* tähendas "karjääri"
* gooti *Mulda* (𐌼𐌿𐌻𐌳𐌰) tähendas "tolmu", "pori", mis viitab jõele.
* slaavi etümoloogia (-*ova* on üsna tavaline slaavi sufiks), markeerides slaavi omastava vormi lõppu, tähistades omandit, peamiselt naissoost nimisõnadel (s.t "Molda oma").
* maaomanik Alexa Moldaowiczi on 1334. aasta dokumendis mainitud kohaliku bojaarina Bolesław-Jerzy II teenistuses; see tõendab nime kasutamist enne Moldova riigi loomist ja võib olla piirkonna nime allikas.

Mitmes varajases viites on "Moldova" kombineeritud kujul *Moldo-Valahhia* (samal viisil võis Valahhia olla *Hungro-Wallachia*). Osmanitürgi viited Moldovale on *Boğdan Iflak* (tähendab "Bogdani Valahhia") ja *Boğdan* (ja vahetevahel *Kara-Boğdan* – "Must Bogdaania"). Vaata ka nimesid teistes keeltes.

Mõni piirkonna nimi teises keeles: prantsuse: *Moldavie*, saksa: *Moldau*, ungari: *Moldva*, vene: *Молдавия, Moldavija*, türgi: *Boğdan Prensliği*, kreeka: *Μολδαβία*.

## Ajalugu
### Esiajalugu ja antiik

### Varakeskaeg

Moldova asukad olid kristlased. Arheoloogilised tööd paljastasid 5. sajandist pärit kristliku nekropoli jäänused Mihălășenis Botoșani maakonnas. Palvetamiskoht ja hauad olid kristlike omadustega. Palvetamiskoht oli ristkülikukujuline, küljepikkustega 8 ja 7 m. Sarnane nekropol ja palvetamiskoht on leitud Nicolinast Iașis.

Bolohoveene, valahhe, on mainitud Ipatjevi kroonikas 13. sajandist. Kroonika näitab, et see maa piirneb Halõtši, Volõõnia ja Kiievi vürstiriigiga. Arheoloogilised uuringud on kindlaks teinud ka 13. sajandi kindlustatud asulate asukohad selles piirkonnas. Alexandru V. Boldur tegi kindlaks Voscodavie, Voscodavti, Voloscovti, Volcovti, Volosovca ning muud linnad ja külad Nistru/Dnestri ja Nipru/Dnepri jõgede keskjooksude vahel. Bolohoveenid kadusid kroonikatest pärast 1257. aastal Daniil Romanovitši vägedelt lüüasaamist.

13. sajandi alguses esines enamusel piirkonna territooriumil kõrvuti valahhidega võimalik Halõtši slaavi-valahhi vasallriik *[[Brodnikud]]* (1216. aasta paiku on Brodnikuid mainitud Suzdali teenistuses).

Halõtši ja Brodnikute vahelisel piirialal tapeti 11. sajandil viiking *Rodfos* valahhide poolt, kes arvatavasti petsid teda. Aastal 1164 võeti umbes samas piirkonnas valahhi karjaste poolt vangi tulevane Bütsantsi keiser Andronikos I Komnenos.

### Kõrgkeskaeg

## Vaata ka
*Bessaraabia
*Moldova
Ukraina keel

**Ukraina keel** (ukraina keeles *українська мова*) on idaslaavi keelte hulka kuuluv keel. Ukraina keele lähimaks sugulaskeeleks peetakse valgevene keelt.
18. sajandi lõpus arenes seni levinud kirikuslaavi keele kõrval rahvakeel, hilisem ukraina kirjakeel ja kirjandus. 

## Ukraina tähestik
Tabeli esimeses ja teises reas on toodud ukraina tähestiku suur- ja väiketähed, 
kolmandas reas ukraina omaladina (1996) ja neljandas reas eesti transkriptsioon.  
  
&#1040;&#1041;&#1042;&#1043;
&#1168;&#1044;&#1045;
&#1028;&#1046;&#1047;
&#1048;I
&#1031;&#1049;&#1050;&#1051;&#1052;&#1053;&#1054;&#1055;&#1056;&#1057;&#1058;&#1059;&#1060;&#1061;&#1062;&#1063;&#1064;
&#1065;&#1068;
&#1070;&#1071;   
   
&#1072;&#1073;&#1074;&#1075;
&#1169;&#1076;&#1077;
&#1108;&#1078;&#1079;
&#1080;i
&#1111;&#1081;&#1082;&#1083;&#1084;&#1085;&#1086;&#1087;&#1088;&#1089;&#1090;&#1091;&#1092;&#1093;&#1094;&#1095;&#1096;   
&#1097;
&#1100;&#1102;
&#1103;
   
abv
hgd
eie(ye)
zhz
yi
i(yi)i(y)klmnoprstuf
kh
cch
sh
sch
'
iu (yu)
ia (ya)
	
   
a   
b   
v   
h   
g   
d   
e   
je   
ž   
z   
õ   
i   
ji   
i( j )   
k   
l   
m   
n   
o   
p   
r   
s (ss)   
t   
u   
f   
h (hh)   
ts   
tš   
š   
štš  
&nbsp;  
ju   
ja     
	   


## Grammatika
### Isikulised asesõnad

### Küsisõnad
**що** "mis", **хто** "kes", **як** "kuidas", **чому** "miks", **навiщо** "milleks", **скiльки** "kui palju", **де** "kus", **куди** "kuhu", **звiдки** "kust", **коли** "millal", **який** "milline", **котрий** "kumb", **який**, **що за** "missugune".

## Eesti transkriptsioon
Ukraina nimede eesti keeles kirjutamiseks kasutatakse spetsiaalset ukraina-eesti tähetabelit, mille on 1975. aastal kinnitanud õigekeelsuskomisjon ja mida viimati muudeti 2009. aastal. Ingliskeelsetes tekstides esinevaid ukraina nimesid saab EKI nõuandel teisendada eesti transkriptsiooni vastavate asenduste abil. Ukraina tähestiku eesti transkriptsiooni vaata ukraina tähestiku tabelist.

## Vaata ka
*Suržik
*Ukraina kirjandus
*Ukraina keele arengu takistamine

## Viited

## Välislingid

*Eesti-ukraina sõnastik
*Ukraina-eesti transkriptsioon (PDF)
*Keeletoimkonna otsus transkriptsiooni muutmise kohta 20.05.2009 (PDF)
*Ukraina nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
*Vikipeedia ukraina keeles
Karakalpakkia

**Karakalpakkia** on autonoomne vabariik Usbekistani koosseisus. Ta hõlmab läänepoolse kolmandiku Usbekistanist ning piirneb Türkmenistani ja Kasahstaniga. Karakalpakkia põhjapiir kulgeb läbi jõudsalt kuivava Araali mere.

## Haldusjaotus
Jaguneb 15 rajooniks. Vabariigis on 12 linna ja 14 alevit.

## Loodus

Karakalpakkiasse jääb Üstirti platoo idaosa, Kõzõlkumi kõrbe lääneosa ning Amudarja delta.

Karakalpakkia kliima on tugevalt kontinentaalne. Jaanuari keskmine temperatuur on –5&nbsp;°C, juulis 27&nbsp;°C. Sademeid on aastas ainult 100&nbsp;mm.

Ainus jõgi on Amudarja. Kunagi jõge ümbritsenud lammimetsad on enamjaolt maha raiutud ning asendatud põldude ja karjamaadega.

Väljaspool jõge ümbritsevat Horezmi oaasi valitseb kõrb.

### Looduskaitse
Araali järve seisund on katastroofiline. Teda toitnud Amudarjast juhitakse nii palju vett niisutamiseks põldudele, et järve see enam ei jõua. Järve pindala on alates 1960. aastatest vähenenud kolm korda. Näiteks endine sadam Mo‘ynoq (Mojnak) asub nüüd mitu kilomeetrit kaldast eemal.

## Rahvastik
Linnades elab 48% rahvastikust. Karakalpakke on rahvastikust 32%, usbekke 33%, kasahhe 26%.

Karakalpakkia suuremad linnad:
*Nukus (usbeki; karakalpaki Nökis)
*Xo‘jayli (Hoželi)
*Taxiatosh (Tahhia taš)
*Beruniy (Birunij)

## Majandus
### Energeetika
Taxiatoshi elektrijaam.
### Põllumajandus
Ainuvõimalik on niisutuspõllundus. Kasvatatakse puuvilla, riisi, lutserni, puuvilju; loomadest karakullilambaid, veiseid ja kaameleid. Valmistatakse siidi.
### Tööstus
Peamisteks tööstusharudeks on puuvilla puhastamine, puuvillaseemneõli ning puuvillase riide valmistamine, ehitusmaterjalide tootmine ning metallitöötlemine.
### Transport
Amudarja on laevatatav jõgi.

Karakalpakkiat läbib raudtee, mis kulgeb Usbekistanist Kasahstani kaudu Venemaale.

## Ajalugu
Keskajal kuulus Karakalpakkia Horezmi riiki.

Venemaa koosseisu läksid Karakalpakkia alad 1873. aastal. 1925. aastal sai Karakalpakkiast autonoomne oblast Vene SFNV-sse kuulunud Kasahhi ANSV koosseisus. 1932. aastal viidi Karakalpaki autonoomne oblast Kasahhi ANSV koosseisust Karakalpaki ANSV-na Vene SFNV koosseisu. 1936. aastast kuulus Karakalpaki ANSV Usbeki NSV-sse.

## Vaata ka
*Karakalpaki autonoomne oblast
*Karakalpaki ANSV

## Välislingid
*Karakalpakstan (*inglise keeles*)
1866

**1866. aasta** (**MDCCCLXVI**) oli 19. sajandi 66. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
*Talvel ja kevadel esines eelmise, 1865. aasta ikalduse pärast toidu ja loomasööda nappust. Magasiaidad tehti peaaegu tühjaks.
*3. märts (vkj 19. veebruar) – kehtima hakkas vallaseadus, millega lõppes mõisnike kohtu- ja politseivõim vallakogukonna üle.
* Taastati vallakohtute tegevus Eestimaa kubermangus esimese astme kohtuna.
* 17. november (vkj 5. november) – Liivimaa kubermangu mandriosas said kõigist seisustest ristiusklikud õiguse omandada mistahes liikumata vara, sh osta endale ka rüütlimõisaid.
* Tallinnas toimus teine baltisakslaste laulupidu. Laulupeol astus üles ka Jürilt pärit eesti segakoor.
* Ilmus Friedrich Reinhold Kreutzwaldi "Eesti rahva ennemuistsed jutud".
* Ilmus Lydia Koidula "Waino-lilled".
* Asutati Vändra kurttummade kool

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündinud

*24. jaanuar – Jaan Poska, eesti riigimees
*24. veebruar – Hubert Van Innis, belgia vibulaskur
*18. märts – Janis Rozentāls, läti maalikunstnik
*1. aprill – Ferruccio Busoni, itaalia pianist ja helilooja
*5. mai – Ants Laikmaa, Eesti maalikunstnik
*17. mai – Erik Satie, Prantsuse helilooja ja pianist
*3. september – John McTaggart Ellis McTaggart, briti filosoof
*1. detsember – Tannil Kriisa, eesti orelimeister

## Surnud
*9. september – Gottfried Wilhelm Osann, Saksa keemik ja füüsik
*14. november – Miguel I, Portugali endine kuningas

## Viited
1862

**1862. aasta** (**MDCCCLXII**) oli 19. sajandi 62. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 6. juuli (vkj 24. juuni) – ilmus eepose "Kalevipoeg" eestikeelne väljaanne.
*14. august (vkj 2. august) – asutati Tallinna Vabatahtlik Tuletõrje Selts.
* Oktoobris lõpetati Paldiski–Tallinna–Tosno raudteetrassi mahamärkimistööd. 
* ...

## Sündmused maailmas
* 22. september – USA president Abraham Lincoln kuulutas kõik orjad vabaks alates 1. jaanuarist 1863.
* Ameerika Ühendriikides võeti kasutusele lüpsimasin.

## Sündinud
*23. jaanuar – David Hilbert, saksa matemaatik
*21. veebruar – Wolfgang Russow, eesti meremees
*17. märts – Silvio Gesell, saksa majandusteadlane
*28. märts – Aristide Briand, prantsuse poliitik, Nobeli auhinna laureaat
*11. aprill – R. Austin Freeman, inglise arst ja kirjanik
*5. juuni – Allvar Gullstrand, rootsi oftalmoloog, Nobeli auhinna laureaat
*14. juuli – Gustav Klimt, austria maalikunstnik
*21. august – Emilio Salgari, itaalia kirjanik
*22. august – Claude Debussy, prantsuse helilooja
*29. august – Maurice Maeterlinck, belgia kirjanik, Nobeli auhinna laureaat
*11. september – O. Henry, Ameerika Ühendriikide kirjanik
*15. november – Gerhart Hauptmann, saksa kirjanik, Nobeli auhinna laureaat
*26. detsember – Karl Eduard Sööt, eesti luuletaja

## Surnud
* 21. jaanuar – Božena Němcová, tšehhi kirjanik
* 3. aprill – James Clark Ross, inglise maadeavastaja ja meresõitja
* 6. mai – Henry David Thoreau, USA kirjanik ja filosoof
* 21. mai – Alfred Candidus Ferdinand zu Windisch-Graetz, Austria sõjaväelane ja riigivürst

## Viited
1864

**1864. aasta** (**MDCCCLXIV**) oli 19. sajandi 64. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 13. jaanuar (vkj 1. jaanuar) – Johann Voldemar Jannseni eestvõttel hakkas Tartus ilmuma ajaleht Eesti Postimees.
* 2. märts (vkj 19. veebruar) – Tallinnas alustas tegevust Eestimaa Provintsiaalmuuseum, mille kutsus ellu Eestimaa Kirjanduse Ühing; Muuseumi eksponaadid pärinesid samuti selle ühingu kogudest.
*21. märts (vkj 9. märts) – toimus "Balti ajakirjandussõda" ehk äge ühiskondlik-poliitiline diskussioon baltisakslaste ja slavofiilide ning vene liberaalide vahel.
* Augusti keskpaigas koostati kunstnik Johann Köleri eestvõttel Lõuna-Eesti talupoegade suurpalvekirja projekt.
*21. november (vkj 9. november) – Lõuna-Eesti talupoegade delegatsioon esitas Aleksander II-le kollektiivmärgukirja. 
* 5. detsember (vkj 23. november) – tegevust alustas Heinaste Merekool.
*...

## Sündmused maailmas
* Kirjutati alla Genfi konventsioonile.
* 22. august – asutati Rahvusvaheline Punane Rist.

## Sündinud
* 9. veebruar – Miina Härma, eesti helilooja ja koorijuht
* 17. veebruar – Gustav Pihlakas, eesti kirjastaja 
* 3. märts – Mindaugas II, Leedu kuningas
* 15. mai – Vilhelm Hammershøi, taani maalikunstnik
* 18. juuli – Ricarda Huch, saksa ajaloolane ja kirjanik
* 8. september – Jakob von Uexküll, baltisaksa bioloog, loomade käitumise ja tähendusloome uurija
* 15. oktoober – Anna Haava, eesti luuletaja
* 11. november – Maurice Leblanc, prantsuse ajakirjanik ja kirjanik
* 24. november – Henri de Toulouse-Lautrec, prantsuse kunstnik
* 23. detsember – Aino Tamm, eesti laulja ja laulupedagoog

## Surnud

* 18. aprill – Juris Alunāns, läti luuletaja ja keelemees
* 31. august – Barthélemy Prosper Enfantin, prantsuse filosoof ja sotsialist

## Viited
1863

**1863. aasta** (**MDCCCLXIII**) oli 19. sajandi 63. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Aasta alguses esitati Liivimaa kubernerile taotlus, et asutada Eesti Aleksandrikool.
* 23. veebruar (vkj 7. märts) – August von Kotzebue immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonda.
*29. juuni – 2. juuli (vkj 17.–20. juuni) – Riias toimus balti põllumeeste koosolek. Seal arutati põllumajanduse tulevikku ja otsustati hakata korraldama loomade, põllutöösaaduste ja -masinate kesknäitusi.
*21. juuli (vkj 9. juuli) – Venemaa keiser kirjutas alla Balti kubermangude uuele passikorraldusele. Talupojad said sellega märksa suurema liikumisvabaduse, ka väljaspool oma kubermangu.
*Suvel hakkasid tänu kunstnik Johann Köleri tegevusele tihenema suhted Viljandimaa ja Tallinnas elavate eesti haritlaste vahel. Ühiselt koonduti grupiks Peterburi patrioodid.
*25. detsember (vkj 13. detsember) – asutati Narva Vana-aja Uurimise Selts, mis oli ühtlasi vanim Eesti alal olev baltisakslaste kodu-uurimise selts.
*Asutati Eestimaa ja Liivimaa kubermangu statistikakomiteed.
*Eesti linnades elas 64 000 tsiviilelanikku (8,7% Eesti rahvastikust). Üle poole neist elanikest elas kolmes Eesti linnas: Tallinnas (u 21 000), Tartus (14 000) ja Narvas (üle 8000 elaniku).

## Sündmused maailmas
* Genfis asutati Rahvusvaheline Punane Rist.
* 1. jaanuar – Abraham Lincoln kuulutas välja Ameerika Riikide Konföderatsiooni orjade vabastamise (USAs vabastati orjad 1865).
* 21. jaanuar – Adam Opel asutas Opel AG.
* 19. detsember – Frederick Walton patenteeris linoleumi.
* 1.–3. juuli – toimus Gettysburgi lahing.

## Sündinud
*1. jaanuar – Pierre de Coubertin, Kaasaegsete olümpiamängude alusepanija 
*27. märts – Henry Royce, briti autotööstur 
*5. mai – Ole Olsen, Taani filmimees, Nordisk Filmi asutaja
*30. juuli – Henry Ford, ameerika autotööstur 
*8. september – W. W. Jacobs, inglise kirjanik
*27. november – Olha Kobõljanska, ukraina kirjanik ja naisõiguslane
*12. detsember – Edvard Munch, Norra kunstnik

## Surnud
* 17. jaanuar – Horace Vernet, prantsuse maalikunstnik
*26. juuli – Sam Houston, Texase poliitik, Texase Vabariigi esimene president 
*13. august – Eugène Delacroix, prantsuse kunstnik
*20. september – Jacob Grimm, Saksa filoloog ja rahvaluulekoguja
*24. detsember – William Makepeace Thackeray, inglise kirjanik

## Viited
1859

**1859. aasta** (**MDCCCLIX**) oli 19. sajandi 59. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 22. veebruar (vkj 10. veebruar) – karistati Mahtra sõjas osalenud talupoegi. Kadalipust aeti läbi 44 meest, kellest enamik saadeti Siberisse kas sunnitööle (2 meest 20 aastaks) või asumisele.
* Kevadel eksponeeriti Rooma kunstinäitusel Johann Köleri teoseid. See on teadaolevalt esimene eestlasest kunstniku teoste esitlemine välismaal.
* Saksamaalt jõudsid Liivimaa Roela mõisasse esimesed talupojad, kes otsisid sealmail tööd.
* Eestimaa rüütelkonna ja Tallinna kaupmeeste eestvõttel valmis uus Balti raudtee projekt.
* Peterburis alustati eesti Jaani koguduse pastor Johan Friedrich Cornelius Laalandi eestvõttel Jaani kiriku ehitamist. See valmis järgmisel, 1860. aastal.
* Riias hakkas ilmuma liberaalsete baltisaksa literaatide ajakiri Baltische Monatsschrift.
*Karl Ernst von Baeri eestvõttel koostati esimene eesti ala kalakaitseseadus – "Määrused kalapüügi piiramiseks Peipsi ja Pihkva järves".

## Sündmused maailmas
* 24. jaanuar – Valahhia‎ ja Moldaavia on ühendatud nime Rumeenia alla.
* 14. veebruar – Oregonist sai Ameerika Ühendriikide 33. osariik.
* 26. märts – Edmond Modeste Lescarbault nägi väidetavalt Merkuuri ja Päikese vahel senitundmatut planeeti, mis sai nimeks Vulcan.
* 24. juuni – toimus Solferino lahing.
* 11. juuli – Big Ben kellad mängivad esimest korda Londonis.
* 9. august – Ameerika Ühendriikide leiutaja Nathan Ames sai patendi eskalaatoritele.
* 24. november – Prantsuse laevastiku La Gloire ("Glory"), esimene ookeani võimeline raudsõjalaev lastakse vette.

## Sündinud
* 27. jaanuar – Wilhelm II, Saksamaa keiser ja Preisimaa kuningas
* 8. märts – Kenneth Grahame, šoti kirjanik
* 15. mai – Pierre Curie, prantsuse füüsik
* 22. mai – Arthur Conan Doyle, briti kirjanik (Sherlock Holmesi tegelaskuju looja)
*4. august – Knut Hamsun, norra kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1920
*19. november – Mihhail Ippolitov-Ivanov, Vene helilooja ja dirigent

## Surnud
* 6. mai – Alexander von Humboldt, saksa loodusuurija
* 11. juuni – Klemens Wenzel Lothar von Metternich, Austria riigikantsler 1821–1848
* 8. detsember – Thomas de Quincey, inglise kirjanik
* 16. detsember – Wilhelm Grimm, saksa folklorist

## Viited
1858

**1858. aasta** (**MDCCCLVIII**) oli 19. sajandi 58. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
*5. mai (vkj 23. aprill) – kehtima hakkas Eestimaa kubermangu 1856. aasta talurahvaseadus. 
* Maikuus keeldusid talupojad mitmes Harju- ja Virumaa mõisas abiteo tegemisest. Vastupanu surusid maha sõjaväe karistussalgad.
*14. juuni (vkj 2. juuni) – Mahtra sõda.
* 3. juuli (vkj 21. juuni) – Tallinnas Vene turul peksti avalikult (aeti läbi kadalipu) 51 Kurisoo ja Anija mõisa talupoega, sest nad tulid Eestimaa kubermangu valitsusele oma mõisnike peale kaebusi esitama.
* rajati Kuressaare Kõrgem Linna Tütarlastekool.
* ...

## Sündmused maailmas
* 30. märts – Philadelphia leiutaja Hyman Lipman patentis kustutuskummiotsaga pliiatsi.
* 5. august – valmis esimene transatlantiline telegraafikaabel, mis oli töökorras vaid lühikest aega.
*Prantslane Giffard võttis kasutusele injektori.

## Sündinud
*18. märts – Rudolf Diesel, saksa leiutaja (diiselmootor) 
*23. aprill – Max Planck, saksa füüsik, kvantmehaanika leiutaja, Nobeli füüsikaauhind 1918 
*27. oktoober – Theodore Roosevelt, USA 26. president, Nobeli rahuauhind 1906
*10. november – Heinrich XXVII, Reußi noorema liini vürst
*20. november – Selma Lagerlöf, rootsi kirjanik 
*22. detsember – Giacomo Puccini, itaalia helilooja
*31. detsember – Vincas Kudirka, leedu kirjanik

## Surnud
* 5. jaanuar – Josef Radetzky, Austria sõjaväelane
* 22. jaanuar – Ludwig II, Badeni suurhertsog

## Viited
1857

**1857. aasta** (**MDCCCLVII**) oli 19. sajandi 57. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 19/31. jaanuar – Ludwig von Renteln immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonda.
* 12. mai (vkj 30. aprill) – hakati ehitama Kreenholmi Manufaktuuri, mis alustas tööd järgmisel aastal.
* 17. juuni (vkj 5. juuni) – ilmus Perno Postimehe esimene number.
*9.–15. juuli (vkj 27. juuni – 3. juuli) – toimus Tallinnas esimene suur ülemaaline saksa laulupäev.
* 17. juuli (vkj 5. juuli) – Tartus hakkas ilmuma Tartu Maarja koguduse õpetaja Adalbert Hugo Willigerode toimetusel nädalaleht Tallorahwa Postimees.
*Augustis algas Eestimaal X hingerevisjon, mis kestis aprillini.
* 23. september – teel Tallinnast Kroonlinna uppus Venemaa keisririigi Balti mere laevastiku liinilaev Lefort.
*15.–18. oktoober (vkj 3.–6. oktoober) – Tartus Bürgermusse seltsimaja juures toimus Baltimaade esimene suurem põllumajandus- ja käsitöönäitus.

* Tallinn kustutati Venemaa riigi kindluste nimestikust. 
* Hakkas ilmuma Friedrich Reinhold Kreutzwaldi "Kalevipoeg".
* Asutati Viira kool.

## Sündmused maailmas
* 4. märts – Pariisi rahulepinguga lõpetati Briti-Pärsia sõda ning Pärsia šahh tunnustas Afganistani iseseisvust.

## Sündinud
* 4. jaanuar – Émile Cohl, Prantsusmaa kunstnik
* 22. veebruar – Heinrich Hertz, saksa füüsik 
* 22. märts – Paul Doumer, Prantsusmaa president 1931–1932
* 23. märts – Alphonse Osbert, prantsuse kunstnik
* 10. mai (29. aprill) – Sergei Aleksandrovitš, Vene suurvürst, Aleksander II poeg
* 2. juuni – Edward Elgar, briti helilooja
* 28. september – Matthias Johann Eisen, eesti vaimulik

## Surnud
* 11. mai – Eugène-François Vidocq, Prantsusmaa politsei Sûreté asutaja
* 16. juuli – Pierre-Jean de Béranger, prantsuse luuletaja ja laulutekstide kirjutaja

## Viited
Purekkari neem

**Purekkari neem** on Pärispea poolsaarest eenduv neem. Selle ots on Mandri-Eesti põhjapoolseim punkt (59° 40' 31" N). 

Neem on kivine. Selle pikkus on umbes 1,5 kilomeetrit.

Purekkari neem asub Pärispea külas Kuusalu vallas. Ühtlasi jääb ta Lahemaa rahvuspargi alale. Neeme ja poolsaare ühinemiskohas asub Mähüots, neemest itta jääb Mohni saar.

Neemel kasvab mitmesuguseid taimi. Puudest leidub seal mändi (ka selle roomavat vormi), haaba ja pihlakat, põõsastest põhiliselt kibuvitsa.

Seal asub rändrahne, näiteks Purekkari Maasäärekivi.

Purekkari on esmamainitud Mellini atlases 1798. aastal kujul *Purrikarri*. Sama nimekuju kasutati ka 1871. aastal.

Neeme nimeks on liitnimi liigisõnaga "kari". Algselt ta oligi kari ja on ka Mellini atlases saarena kujutatud. Nime algusosa seostas Per Wieselgren sõnaga "purjekas", samas võib võrrelda ka tüvega "puri-", näiteks "purihammas", mis tuleb sõnast "purema".

## Viited
Kaberneeme poolsaar

**Kaberneeme poolsaar** asub Eesti põhjarannikul. Administratiivselt kuulub see Harju maakonda Jõelähtme valda. 

Poolsaarest itta jääb Kolga ja läände Kaberneeme laht. Poolsaare jätkuks on Koipsi ja Rammu saar.

Kaberneeme poolsaar on umbes 2 kilomeetri pikkune ..

Poolsaar on valdavalt liivane, seal domineerivad männikud. Poolsaare idarannikul on liivane supelrand ja Kaberneeme sadam.

Kaberneeme poolsaare lähiveed olid algselt Pirita kloostri munkade kalastuskohad.

Kaberneeme poolsaarel asus NSV Liidu Riikliku Julgeolekukomitee piirivalve Rakvere piirivalvesalga 12. piirivalvekordon ja vaatlustorn.

## Viited

## Välislingid

*360° aeropanoraam / aerofoto
Pärispea poolsaar

**Pärispea poolsaar** on Eestis Soome lahe lõunarannikul Hara ja Eru lahe vahel asuv poolsaar.

See lõpeb põhjas Purekkari neemega. Poolsaare pikkus on üle 12 kilomeetri, laius ligi 4 kilomeetrit. Poolsaarest kirdesuunas asub Mohni saar.

## Asustus
Läänerannas on Loksa linn ning Suurpea küla, kirderannas Pärispea ja Viinistu küla ning idarannas Turbuneeme ja Kasispea küla. Poolsaare sisemaa-osa on asustamata.

## Loodus
Pärispea poolsaar kuulub tervikuna Lahemaa rahvusparki.

Poolsaarel on mitmeid rändrahne, sealhulgas Jaani-Tooma suurkivi, Joomakivi, Mardimiku kivi, Odakivi, Painuva kivi, Sorrukivi ja Tiirukivi.

## Militaarajalugu
Eesti NSV ajal asus Pärispea põhjatipus NSV Liidu piirivalve Rakvere piirivalvesalga 9. piirivalvekordoni vaatlustorn (koordinaadid ) ja Saunalahe ääres Pähknemännikul lasketiir (koordinaadid ), mis asub tänapäeval Pärispea küla territooriumil.

## Viited

## Välislingid
*Pärispea poolsaare 360° aeropanoraam/aerofoto Viinistust
Reisi-kaubalaev

**Reisi-kaubalaev** on kaubalaev, mis lisaks kaubaveole võtab peale ka reisijaid. Reisi-kaubalaevadeks loetakse kaubalaevu, millel on rohkem kui 12 reisijakohta.

Paljud liinireisilaevad veavad tavaliselt ka mingil hulgal kiireloomulisi kaupu, kuid neid ei peeta reisi-kaubalaevadeks.

Reisi-kaubalaevade uppumatuse ja päästevahendite jaoks kehtivad reisilaevadega ühesugused rahvusvahelised nõuded.

## Vaata ka
*Parvlaev
*Ro-pax-laev
Olümpiaharta

**Olümpiaharta** on Rahvusvahelise Olümpiakomitee (ROK) poolt vastu võetud põhialuste, reeglite ja ametlike selgituste kogum. 

Olümpiaharta käsitleb olümpialiikumise organiseerimist js toimimist ning määrab kindlaks olümpiamängude pühitsemise tingimused. Olümpiaharta põhialused fikseeris Pierre de Coubertin ja kinnitas I olümpiakongress 1894. aastal Pariisis. Hiljem on hartat regulaarselt täiendatud.
## Olümpiaharta põhialused

Nüüdisaegse olümpismi põhimõtted visandas Pierre de Coubertin, kelle algatusel peeti 1894. aasta juunis  Pariisis rahvusvaheline atleetikakongress. Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK, inglise keeles IOC) moodustati 23. juunil 1894. 

Olümpism on elufilosoofia, mis ülendab ja ühendab keha, tahte ja vaimu omadused harmooniliseks tervikuks. Seostades sporti kultuuri ja kasvatusega, püüdleb olümpism sellise elulaadi poole, mis rajaneb jõupingutustes leitud rõõmul, heade eeskujude kasvatuslikul väärtusel ja üleüldiste eetiliste põhimõtete austamisel. 

Olümpismi eesmärgiks on seada sport kõikjal inimese harmoonilise arengu teenistusse, et soodustada rahumeelse ühiskonna rajamist, mis kannaks hoolt inimväärikuse säilitamise eest. 

ROK-i poolt juhitav olümpialiikumine kasvab välja nüüdisaegsest olümpismist. 

ROK-i kõrgeima võimu all hõlmab olümpialiikumine organisatsioone, sportlasi ja teisi isikuid, kes on nõus juhinduma Olümpiahartast. Olümpialiikumisse kuulumise kriteeriumiks on ROK-i tunnustus. 

Olümpialiikumise eesmärgiks on anda panus rahumeelse ja parema maailma rajamisse, kasvatades noorsugu spordi kaudu, mida harrastatakse olümpialikus vaimus ja ilma igasuguse diskrimineerimiseta, mis eeldab vastastikust arusaamist sõpruse, solidaarsuse ja ausa mängu vaimus. 

Viie ühendatud rõngaga sümboliseeritud olümpialiikumine on pidev ja universaalne. Tema kõrgpunktiks on maailma sportlaste toomine suurele spordipeole – olümpiamängudele. 

Spordi praktiseerimine on inimõigus. Igal inimesel peab olema võimalus tegeleda spordiga vastavalt oma individuaalsetele vajadustele.

## Välislingid
*Olümpiaharta eestikeelne tekst Eesti Olümpiakomitee kodulehel
Olümpiasümbol

**Olümpiasümbol** ehk **olümpiarõngad** on sümbol, mis koosneb viiest omavahel põimunud rõngast (olümpiarõngast), mida kasutatakse kas ühe- või mitmevärvilisena.

Rõngaste värvid ülalt vasakult on sinine, must ja punane ning alt vasakult kollane ja roheline. Kollane rõngas ühendab sinist ja musta ning roheline musta ja punast rõngast. Kogu kujund on korrapärane trapets, mis sümboliseerib viie maailmajao liitu ning kogu maailma sportlaste kohtumist olümpiamängudel ausas ning sõbralikus võistluses. 

Olümpiasümboli mõtte esitas Pierre de Coubertin 1913. aastal: kuuest värvusest (kaasa arvatud olümpialipu valge põhi) kuulub iga riigi lipuvärvide hulka vähemalt üks.

Olümpiarõngaid tõlgendatakse ka nii, et rõngad vastavad maailmajagudele: sinine sümboliseerib Euroopat, must Aafrikat, punane Ameerikat, kollane Aasiat ja roheline Austraaliat. Tõlgendusi on ka teisi.