open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Victory-klassi transpordilaev

**Victory** laevaklassi kuuluvad laevad oli teise maailmasõja ajal USA-s moodulmeetodil massiliselt toodetud transpordilaevad, mida kasutati peamiselt sõjavarustuse transportimiseks USA sadamatest Inglismaa ja Nõukogude Liidu Barentsi mere sadamatesse laevakonvoide koosseisus aastatel 1943–1945.

1943. aastal leiti USAs, et tuleb hakata valmistama Liberty-klassi laevadest kiiremaid aluseid, mis oleksid saksa allveelaevade torpeedodele raskemini tabatavad. Esimene alus valmis Portlandis 12. jaanuaril 1944. Ajavahemikul 1944–1946 ehitati USA laevaehitustehastes kokku 531 Victory tüüpi laeva. 414 kaubalaeva vedasid USA-st Euroopasse toiduaineid, mootorikütust, relvi, laskemoona ja transpordivahendeid. Ülejäänud 97 olid ehitatud sõjaväe isikkoosseisu transportimiseks.

Victory-klassi laevad olid võrreldes Liberty-laevadega veidi suuremad ja moodsama disainiga. Kolbaurumasina asemel oli alustel auruturbiin, mis võimaldas liikuda neil ookeanil konvoi koosseisus kiiremini ja olla saksa allveelaevade torpeedodele raskemini tabatav.

Esialgne laevakere konstruktsioon võeti üle *Liberty*-lt. Victory alused olid 4,3 m pikemad (139 m) ja 1,8 m laiemad (19,0 m) ja praktiliselt sama süvisega. Kere kuju järgi olid need aga  *Liberty* laevadest selgelt eristatavad, laeva kõrgem vöör ja muudetud kere kuju võimaldasid saavutada suuremat kiirust. 6300 kW võimsusega auruturbiiniga saavutasid laevad kiiruse kuni 17 sõlme (31 km/h). 15 200 t veeväljasurve juures oli aluse kandevõime 10 850 dwt. Viie lastitrümmiga laevas oli tüüpiliselt 62 meeskonnaliiget.

Sõja lõppedes müüdi 170 kaubalaeva laevakompaniidele ja 200 anti üle USA mereväe reservlaevastiku koosseisu. Osa Victory laevadest leidis kasutust ka Korea sõjas, Suessi kriisis 1956. aastal ja Vietnami sõjas. Vietnami sõja varustamiseks võeti uuesti kasutusele riigikaitse reservlaevastikus seisnud 172 Victory-klassi kaubalaeva. 1960–1970 aastatel lõigati tehniliselt vananenud ja amortiseerunud ja alused järgemööda vanarauaks.

## Vaata ka
* Liberty-klassi transpordilaev

## Viited
Teemant (singel)

**"Teemant"** on Getter Jaani, Uku Suviste ja Grete Paia ühine singel. Loo autor on Sven Lõhmus.

## Viited


## Välislingid

* Laulu "Teemant" sõnad Sasslantis.ee
* Laulu "Teemant" video Youtube.com
Isa jälgedes

**"Isa jälgedes"** on Getter Jaani ja Risto Vürsti ühine singel. Loo autorid on Sven Lõhmus ja Risto Vürst.

Risto Vürsti sõnul räägib lugu pojast, kes ootab isa sõjast koju, kuid laiemalt mõeldes võib paralleele leida ka peredes kus üks vanematest on tihti pikalt kodust eemal, kas siis töö asjus või muudel põhjustel.

Muusikavideo idee autor on Getter Jaani ise. Videos nähtud raamatus olevad laulusõnad on sinna kirjutanud kunstnik Mailis Kämbre.

## Viited


## Välislingid

* Laulu "Isa jälgedes" sõnad Sasslantis.ee
* Laulu "Isa jälgedes" video Youtube.com
Rannamaja (singel)

**"Rannamaja"** on Getter Jaani singel, milles teeb kaasa ka Koit Toome. Laulu produtsent ja autor on Sven Lõhmus. 

Pala esmaettekanne toimus 23. mail ETV saate "Perepidu" finaalsaates.

## Viited


## Välislingid

* Laulu "Rannamaja" sõnad Genius.com
* Laulu "Rannamaja" video Youtube.com
* Laulu "Rannamaja" karaoke Youtube.com
Jõuluvalgus (singel)

**"Jõuluvalgus"** on Getter Jaani singel. Loo muusika ja sõnade autor on Sven Lõhmus.

Getter Jaani esitles singlit "Jõuluvalgus" 2012. aasta telesaate "Tantsud jääl" finaalis.

## Viited


## Välislingid

* Laulu "Jõuluvalgus" sõnad Sasslantis.ee
* Laulu "Jõuluvalgus" video Youtube.com
Matias Marttinen

**Matias Oskari Marttinen** (sündinud 25. juunil 1990 Raumas) on Soome poliitik, kes valiti 2019. aasta Soome parlamendivalimistel Satakunta valimisringkonnast Koonderakonna parlamendiliikmeks. Alates 6. maist 2025 on ta Petteri Orpo valitsuses Soome tööminister. Varem on ta olnud rahandusministri majanduspoliitika erinõunik ja Koonderakonna parlamendirühma esimees.

Ta sündis aastal 1990 Raumas. Ta on lõpetanud Turu Ülikooli.

Aastatel 2013–2015 oli ta Rahvusliku Koonderakonna parlamendirühma pressisekretär. Aastatel 2015–2017 töötas ta haridus- ja kultuuriminister Sanni Grahn-Laasoneni erinõunikuna. 2017. aasta suvel kutsus rahandusminister Petteri Orpo ta oma majanduspoliitika erinõunikuks.

Ta on olnud Rauma omavalitsuspoliitikas aktiivne alates 2009. aastast. Aastatel 2009–2012 oli ta volikogu aseesimees ja auditikomisjoni liige. 2012. aasta kohalikel valimistel sai ta 169 häält ja valiti linnavolikokku. Aastatel 2013–2017 oli ta Rauma haridus- ja õppekomitee esimees. Marttinen on alates 2013. aastast olnud Satakunta Liidu maakonnavalitsuse liige.

2017. aasta kohalikel valimistel valiti ta 388 häälega tagasi linnavolikokku. Ta on Koonderakonna volikogu rühma esimees.

Varem on ta olnud Rauma koguduse nõukogu ja juhatuse liige, *Osuuskauppa Keula* esinduskogu liige ja *Länsi-Suomen Osuuspankki* esinduskogu liige.

Ta oli Koonderakonna kandidaat 2011. ja 2015. aasta Soome parlamendivalimistel Satakunta valimisringkonnast. 2011. aasta parlamendivalimistel sai Marttinen 512 häält. 2015. aasta valimistel sai Marttinen 2252 häält. 2019. aasta valimistel valiti ta Satakunta ainsa Koonderakonna esindajana parlamenti 4925 häälega.
Meelelahutajad

**"Meelelahutajad"** on Getter Jaani ja Maia Vahtramäe ühissingel. Loo viisi ja sõnade autor on Sven Lõhmus. Laul on Getter Jaani albumilt "DNA". 

## Viited


## Välislingid

* Laulu "Meelelahutajad" video Youtube.com
* Laulu "Meelelahutajad" sõnad Sasslantis.ee
Grazi koolitulistamine

**Grazi koolitulistamine** oli 2025. aasta 10. juuni hommikul umbes kell 09:57 (CEST, UTC+02:00) Austria Steiermargi liidumaa pealinna Grazi Dreierschützengasse koolis toimunud tulistamine, mille tagajärjel hukkus 11 inimest (koos tulistajaga); veel üks inimene suri hiljem vigastustesse haiglas.

## Tulistamine
Esimesed abikutsed jõudsid politseini täpselt kell 10:00 ning esimene patrull jõudis sündmuskohale 10:06. Neile järgnes lühikese viivitusega COBRA eriüksusrühm. Olukord saadi kontrolli alla 17 minuti jooksul tulistamise algusest. 

Tulistamise ohvrid olid kuus tüdrukut ja kolm poissi vanuses 14–17. Üks õpetaja suri hiljem saadud vigastuste tõttu haiglas.

Üks ohvritest oli Poola kodanik. 

Vigastada sai veel üksteist inimest vanuses 15–26.

Tulistaja tappis ka enda, lastes endale kuuli pähe.

## Tulistaja
Tulistaja oli 21-aastane Austria mees, kes elas koos oma emaga Graz-Umgebung ringkonnas. Vanemad olid lahutatud ja armeenlasest isa ei elanud enam nendega koos. 

Ta oli endine Dreierschützengasse gümnaasiumi õpilane, kuid ta ei olnud kooli lõpetanud. 

Politsei teatas, et nad leidsid hüvastijätukirja, -video ning mittetöötava torupommi. 

Relvad, mida ta kasutas rünnaku läbiviimiseks olid seaduslikult omandatud.

## Viited
Wolfi vulkaan

**Wolfi vulkaan** (hispaania keeles *Volcán Wolf*) on Galápagose saarte kõrgeim tipp. See asub Isabela saarel ja ulatub 1710 m kõrgusele. See on kilpvulkaan, millel on iseloomulik ülespoole pööratud supikausi kuju.

Vulkaan sai nime saksa geoloogi Theodor Wolfi järgi, kes uuris 19. sajandil Galápagose saari. Samuti on Galápagose põhjaosas asuv Wolfi saar nimetatud selle geoloogi järgi.

Vulkaani lähistel elab haruldaste "roosade iguaanide" (*[[Conolophus marthae]]*) populatsioon.

## Viited
Polaroid (singel)

**"Polaroid"** on Shanoni ja Grete Paia ühissingel. Laulu muusika autorid on Janek Harik, Taavi Immato, Silver Haugas ja Grete Paia. Sõnade autoriks on Taavi Immato. Loo on produtseerinud Janek Harik, Taavi Immato, Gevin Niglas, Silver Haugas ja Grete Paia.

Lugu on 2025. aasta "Suvereporteri" tunnuslaul.

## Viited


## Välislingid

* Laulu "Polaroid" sõnad Genius.com
* Laulu "Polaroid" video Youtube.com
Overwatch 2

***Overwatch 2*** on Blizzard Entertainmenti toodetud 2023. aasta FPS-mäng. 2016. aasta tulistamismängu *[[Overwatch]]* järje ja asendajana lisas mäng uusi mängurežiime ja vähendas meeskondade suuruse kuuelt viiele. Mäng on tasuta mängitav Nintendo Switchil, PlayStation 4-l, PlayStation 5-l, Windowsi arvutites, Xbox One'il ja Xbox Series X/S-il ning võimaldab mängida platvormideüleselt. *Overwatch 2* kuulutati välja 2019. aastal, mängu eelversioon ilmus oktoobris 2022 ja ametlikult ilmus mäng augustis 2023. Algselt plaaniti mängu lisada rohkem loopõhiseid koostöörežiime, kuid nende tootmine jäeti 2023. aastal kõrvale, et keskenduda mängija vs. mängija (PvP) poolele. *Overwatch 2* sai kriitikutelt üldiselt positiivseid arvustusi.
Puerto Ayora

**Puerto Ayora** on linn Galápagose saarte keskosas, Santa Cruzi saare lõunakaldal. 

See on Santa Cruzi kantoni keskus ja Galápagose saarte suurim linn. Linn on nimetatud Ecuadori presidendi Isidro Ayora auks.

Puerto Ayora on Galápagose saarte rahvarohkeim linn, kus elas 2022. aastal 12 696 inimest.

## Viited
La Cumbre vulkaan

**La Cumbre** on kilpvulkaan Fernandina saarel, mis on osa Galápagose saartest, Ecuadorist läänes.

La Cumbre on Galápagose saarte kõige aktiivsem vulkaan. See on 1476 meetrit kõrge. Laavavood ookeani võivad häirida ja hävitada piirkonna taimestikku ja loomastikku. Selle kaldeerapõhi on mitu korda kokku varisenud, sageli pärast plahvatuslikke purskeid. 

Kuna Fernandina saarel pole elanikke ning Galápagose saarte lääneosa on hõredalt asustatud, ei märgata ega teatata vulkaanilisest aktiivsusest alati kohe.

## Viited
Püsipunkt

**Püsipunkt** on matemaatikas väärtus, mis mingi antud teisenduse järel ei muutu. Nimelt on funktsioonide puhul püsipunkt element, mida funktsioon seob elemendi endaga. Teisenduse püsipunktid moodustavad ka invariantse hulga.

Formaalselt on väärtus c funktsiooni f püsipunkt juhul, kui c kuulub nii funktsiooni määramispiirkonda kui ka kujutisse, ning f(c) = c. Nimelt ei saa funktsioonil f olla ühtegi püsipunkti, kui selle määramispiirkond ja kujutis ei kattu. Kui f on defineeritud reaalarvude hulgal, siis vastab see graafiliselt kurvile tasandil, ning iga püsipunkt c vastab selle kurvi ja sirge y = x lõikepunktile.

Näiteks kui f on defineeritud reaalarvude hulga puhul kui f(x) = x^2 - 3x + 4, siis on arv 2 funktsiooni f püsipunkt, sest f(2) = 2.

Kõigil funktsioonidel ei ole püsipunkte. Näiteks funktsioonil f(x) = x + 1 ei ole püsipunkte, sest x + 1 ei ole ühegi reaalarvu puhul x-ga võrdne.

## Vaata ka
* Püsipunktikombinaator
* Püsipunktita permutatsioon
Marcin Warchoł

**Marcin Józef Warchoł** (sündinud 13. juulil 1980 Niskos) on Poola jurist ja poliitik, habiliteeritud õigusteaduse doktor, Varssavi Ülikooli dotsent. Aastatel 2015–2019 riigisekretäri asetäitja ja aastatel 2019–2023 justiitsministeeriumi riigisekretär, alates 2019. aastast Seimi liige, 2023. aastal justiitsminister ja peaprokurör Mateusz Morawiecki kolmandas valitsuses.

Ta on lõpetanud Varssavi Ülikooli õigus- ja haldusteaduskonna. Aastal 2009 kaitses ta õigusteaduse doktorikraadi professor Piotr Kruszyński juhendamisel kirjutatud väitekirjaga "Õiguse kuritarvitamine Poola kriminaalmenetluses Poola ja välisriikide kohtupraktika ja doktriini valguses".

Ta oli aastatel 2006–2007 justiitsminister Zbigniew Ziobro abi ja aastatel 2009–2010 inimõiguste voliniku Janusz Kochanowski abi.

Ta on Varssavi Ülikooli Õigus- ja Haldusteaduskonna Kriminaalõiguse Instituudi dotsent. Ius et Lex Sihtasutuse asepresident. 18. novembrist 2015 kuni novembrini 2019 oli ta justiitsministeeriumi riigisekretär (eesti mõistes kantsler)

15. juunil 2019 teatas ta Zbigniew Ziobro juhitava justiitsministeeriumi nimel, et kaebab Jagiełło ülikooli kriminalistid (sealhulgas Włodzimierz Wróbeli, Mikołaj Małecki ja Szymon Tarapata) kohtusse teadusliku ekspertarvamuse avaldamise eest vastuvõetud kriminaalõiguse muudatuste kohta. Hagiavalduse väljakuulutamine kutsus esile avalikkuse ja teadusringkondade kriitilise reaktsiooni. Jarosław Kaczyński takistas ministeeriumil hagi esitamist, kartes kohtus piinlikku olukorda sattuda.

2019. aasta oktoobris toimunud parlamendivalimistel valiti ta Õiguse ja Õigluse nimekirjas (*Solidarna Polska* esindajana) Seimi, saades Rzeszówi ringkonnas 28 495 häält.

2023. aasta oktoobris toimunud parlamendivalimistel valiti ta Õiguse ja Õigluse nimekirjas (*Suveräänse Poola* esindajana) Seimi, saades Rzeszówi ringkonnas 26 750 häält. 27. novembril 2023 määrati ta justiitsministri ametikohale, kust ta 13. detsembril 2023 nn Ühendatud Parempoolsete võimukaotuse tõttu tagandati.

2024. aasta oktoobris, pärast *Suveräänse Poola* liitumist Õiguse ja Õigluse parteiga, valiti ta selle partei täitevkomiteesse.

## Isiklikku
Ta on abielus ja on nelja lapse isa.
Rein Ader

**Rein Ader** (11. august 1938 Tallinn – 3. november 1995 Tallinn) oli eesti poksija.

Ta alustas poksiga 1951. aastal. Poksis Tallinna Spartakis, kus tema treener oli Evald Seepere.

Oli II kergekeskkaalus (kuni 67&nbsp;kg) 1958. aastal Eesti NSV meister ja sai 1959. aastal juba Nõukogude sõjaväes aega teenides 2. koha. 

Tuli Tallinna Kalevi võistlejana I keskkaalus (kuni 71&nbsp;kg) 1960. aastal Tallinna meistriks.

## Viited

## Välislingid
*Rein Adra sporditulemused
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Jerma985

**Jeremy** (sündinud 22. septembril 1985), tuntud internetis kui **Jerma985** või **Jerma**, on Ameerika striimer, YouTuber, tegevuskunstnik  ja häälenäitleja, kes on tuntud oma sürreaalset komöödiat sisaldavate Twitchi otseülekannete poolest. Teda on kirjeldatud kui internetipersooni üle mitme sotsiaalmeediaplatvormi.   

## Viited
Lehisepess

**Lehisepess** (*Fomitopsis officinalis*) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.

Seen Eestis ei esine.

## Välislingid
*
Alžiiri leping

**1975. aasta Alžiiri leping** (ka **Alžiiri deklaratsioon**) oli rahvusvaheline leping, mille allkirjastasid Iraan ja Iraak omavahelisel piiril süvenenud pingete leevendamiseks. Läbirääkimisi vahendas Alžeeria. Vaidlusalused alad olid Iraagi Shatt al-Arabi ümbrus ja Iraani Khuzestan. Lisaks tahtis 1974.–1975. aasta Shatt al-Arabi konfliktis lüüa saanud Iraak, et vastaspool lõpetaks käimasoleva kurdide ülestõusu toetamise. Pärast Iraani revolutsiooni aastal 1979 piiritülid taaslahvatasid ning aastal 1980 taganes Iraak Alžiiri lepingust. Täielikult tühiseks muutus Alžiiri leping septembris 1980, kui Iraak Iraani ründas ja algas Iraani-Iraagi sõda.

## Vaata ka
* Iraani-Iraagi sõda
Mesimagus

**"mesimagus"** on Grete Paia singel. Laulu on produtseerinud Steven Ilves. Laulu autor on Merili Käsper.

Grete sõnul räägib see lugu just nendest hetkedest, kui keegi mõistab sind nii sügavalt, et tundub, nagu tunneks ta sind paremini, kui sina end ise. Singli refräänis on kuulda Singer Vingeri loo "Ära jahtu" partiid.

Laulu muusikavideo on filmitud Grete Paia ja tema abikaasa Joonatan Siimani mesinädalatel Kreekas. Video autoriks on Grete Paia ise.

## Viited


## Välislingid

* Laulu "mesimagus" video Youtube.com
* Laulu "mesimagus" sõnad Musixmatch.com
Kadus käest

**"kadus käest"** on Grete Paia singel.

Singli kohta on Paia öelnud järgmist: “Mõnikord kipume elus illusioone looma ja mälestusi moonutama. Otsid ja igatsed selle mingi kättesaamatuse järgi… Lõpuks, nagu elus ikka, tasub mõningatele asjadele lihtsalt käega lüüa ja minna lasta. Rohkem tuleks püüda praeguste hetkede võlu nautida."

Laulu muusikavideo autoriks on Grete Paia ise. Video kaadreid on filmitud nii Berliinis kui ka Londonis.

## Viited


## Välislingid

* Laulu "kadus käest" video Youtube.com
Wille Rydman

**Wille-Werner Rydman** (sündinud 2. jaanuaril 1986 Helsingis) on Soome poliitik, ta on põlissoomlaste erakonna liige. Ta on aastast 2012 Helsingi linnavolikogu liige ja eduskunna liige alates 2015. aasta Soome parlamendivalimistest (Helsingi valimisringkonnast). Algselt esindas ta Koonderakonda, kuid aastal 2023 läks ta üle põlissoomlaste erakonda. Ta oli 6. juulist 2023 kuni 13. juunini 2025 Soome majandusminister Petteri Orpo valitsuses.

Ta õppis Helsingi Ülikoolis politoloogiat ja tal on politoloogia alane magistrikraad.

Aastatel 2007–2009 töötas ta eduskunna assistendina esmalt Marja Tiura ja seejärel Sampsa Kataja juures. Aastatel 2010–2011 oli ta kaheaastase ametiaja jooksul Koonderakonna noorteorganisatsiooni esimees. Aastatel 2012–2013 töötas ta *Libera-säätiö*'s koordinaatorina ja aastal 2014 konsultandina *Innolink Group Oy*-s ning sügisel 2014 sai tast Rahvusliku Koonderakonna rahvusvaheliste suhete sekretär, millisel ametikohal töötas ta kuni eduskunnaliikmeks valimiseni.

2015. aasta Soome parlamendivalimistel valiti ta 4524 häälega eduskunda ning 2019. aasta Soome parlamendivalimistel valiti ta teiseks ametiajaks 5910 häälega. Ta valiti eduskunna põhiseaduskomisjoni liikmeks ja halduskomisjoni asendusliikmeks.
Rulasõit olümpiamängudel

*[[Rulasõit]]* osales olümpiamängudel esimest korda 2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos. Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK) otsustas 3. augustil 2016. aastal võtta spordiala olümpiaprogrammi.

Rulasõit oli taas lisatud 2024. aasta mängude programmi. ROK-i 139. istungjärgul Pekingis sai rulasport ametlikult Los Angelese 2028. aasta mängude olümpiaalaks.

## Võistluste formaat

Rulavõistlustel on kaks distsipliini: Rennisõit ja tänavasõit.

Rennisõidu võistlusel kasutatakse kuplikujulist kaussi ja erinevaid keerulisi kurve ühendavat rada. Sõit kestab 45 sekundit. Iga sõitja läbib neli sõitu, millest parim läheb lõplikku paremusjärjestusesse arvesse.
Tänavavõistlusel kasutatakse tänavat meenutavat rada koos treppide, äärekivide, nõlvade ja kaldteedega. Võistlus on jagatud kaheks osaks: kaks 45-sekundilist sõitu, millele järgneb viis "parimat trikki", kus rulasõitja peab sooritama triki.
Olümpiaformaadis võistleb kokku 40 meest ja 40 naist, maksimaalselt 20 sõitjat võistluse kohta. Ühel võistlusel osaleb riigi kohta maksimaalselt kolm sportlast. Seega võib ühes riigis olla maksimaalselt 12 rulasportlast (3 naist ja ka 3 meest rennis, 3 meest ja 3 naist tänaval).

## Olümpiamängude kokkuvõte

## Medalid

## Välislingid

*''Rulasõit'' ROK-i veebilehel
Maiko Mathiesen

**Maiko Mathiesen** (sündinud 12. mai 1986 Rakveres) on eesti poliitökoloog ja ühiskonnategelane.

Ta on lõpetanud Rakvere Vabaduse Kooli. Tal on riigiteaduste kraad Tartu Ülikoolist ja poliitökoloogia magister Barcelona Autonoomsest Ülikoolist.

Ta on tasaarengu võimaluste spetsialist ja Tasaarengu Eesti MTÜ juhatuse liige. 2025. aastal vedas ta eest "Elu kasvujärgses Eestis" konverentsi korraldamist.

Ta on *[https://degrowth.org/ Research&Degrowth Internationali],* Eesti Rooma Klubi ja *[https://ecolecon.eu/ ESEE] liige.*

## Kirjutisi
*Maiko Mathiesen 2025. Visand teekonnast kasvujärgse Eestini. *[[Sirp (ajaleht)|Sirp]]* 31. jaanuar.
*Maiko Mathiesen; Mariliis Kõuts; Farištamo Eller 2024. Tasaarengut ei saa peale suruda. *[[Postimees]]* 14. veebr.
*Maiko Mathiesen 2023. Analüüs: loomsete toiduainete maakasutus Eestis. *[https://www.estwatch.ee/ Estwatch]* 26. august.
*Maiko Mathiesen 2020. Renewable energy’s effect on the economy. *[[Tartu Ülikool]]*

## Kirjandus
*Trinokkel 2025. “ELU KASVUJÄRGSES EESTIS” ⟩ Maiko Mathiesen: eesmärk on vältida looduskeskkonna kiiret hävitamist ja sotsiaalse ebavõrdsuse suurenemist. *[[Trinokkel]]* 30. august.
*Robin Liiber 2025. Tasaarengu eestvedaja ennustab, et kollapsini on jäänud üheksa aastat: „Maailmariik on juba kohal!“ *[[Eesti Ekspress]] 25. juuli*
*Karin Veskimäe; Karin Kruup 2024. Maiko Mathiesen: rohepööre on üks julgemaid samme meie poliitikaajaloos, aga ei lahenda keskkonnakriisi. *[[Eesti Päevaleht]]* 26. aprill.

## Välislingid
Ettekanne: Ideoloogiast praktikani. Tasaarengu suvekool 2021.
Kahevõistlus 1924. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kahevõistlus]] [[1924. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus laupäeval, 2. veebruaril 1924. aastal (murdmaasuusatamine) ja esmaspäeval, 4. veebruaril 1924. aastal (suusahüpped). Erinevalt tänasest oli suusahüpe viimaseks võistluseks. Mõlemad alad olid ka individuaalsed medalialad. Võitja Thorleif Haug oli ka murdmaasuusatamise mõlema osavõistluse võitja ning poodiumikoht oli nii 18 km kui 50 km tema oma. Suusahüpped tal nii hästi ei õnnestunud, seal pidi ta leppima neljanda kohaga.

## Tulemused


	

Finaal: 2. ja 4. veebruar 
Osavõtjaid: 30
Ametlikud tulemused


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Chamonix 1924 
|- 

## Välislingid

*Tulemused sports-reference.com veebilehel
Puusepapliitas

## Puusepapliiats
**Puusepapliiats** on ehituses ja puidutöös kasutatav märgistustööriist, millel on lapik ja lai kuju ning tugev südamik. Pliiatsi eriline kuju võimaldab joonistada karedale ja ebaühtlasele pinnale, näiteks puidule, betoonile või tellisele.

### Omadused ja kuju
Puusepapliiatsil on tavaliselt ristkülikukujuline või ovaalne korpus, mis takistab selle veeremist tööpinnalt. Südamik on paksem ja kõvem kui tavalistel pliiatsitel, et kirjutamine oleks võimalik ebatasastele pindadele.

Materjalina kasutatakse sageli puitu, nagu lepp või vaher, kuid harvem ka plastikut. Puusepapliiatsit ei saa teritada tavalise pliiatsiteritajaga – seda teritatakse noaga.

## Kasutusvaldkonnad
Puusepapliiatsit kasutatakse märgistuste tegemiseks enne saagimist, puurimist või lõikamist. Tänu pliiatsi kujule on võimalik tõmmata nii peenemaid kui jämedamaid jooni, sõltuvalt sellest, millist külge kasutatakse.

### Ametid, kus kasutatakse puusepapliiatsit

* Puusepad kasutavad puusepapliiatsit puidule täpsete lõikejoonte ja mõõtude märkimiseks.

* Tislerid, kes valmistavad mööblit ja muid puidust esemeid, kasutavad pliiatsit täpsete joonte ja detailide märgistamiseks.

* Puitmajaehitajad kasutavad puusepapliiatsit puitdetailide märgistamiseks ja paigaldusjoonte tähistamiseks.

* Ehituspuusepad kasutavad pliiatsit ehitusdetailide märgistamiseks ja lõikejoonte tähistamiseks.

* Puidust konstruktsioonide renoveerijad kasutavad puusepapliiatsit kahjustatud alade märgistamiseks ja parandustööde planeerimiseks.

## Rahvapärased nimetused
Tuntud ka kui: 

* **tisleripliiats**, 
* **ehituspliiats**, 
* **laudapliiats**
* **lai pliiats**. 

## Viide

*
Mainakuldnokk

**Mainakuldnokk** ehk **harilik mainakuldnokk** (ka *maina*; *Acridotheres tristis*) on kuldnoklaste sugukonda kuuluv linnuliik. Tegemist on laialt levinud ja hästi kohaneva liigiga, keda peetakse paljudes riikides invasiivseks.

## Välimus
Mainakuldnoka kehal on pruun sulestik, must pea ning silmi ümbritseb säravalt erekollane laik. Ka linnu nokk ja jalad on erkkollased. Kehapikkus on 25–26 cm ja kaal jääb vahemikku 109–138 grammi . Kuldnoka lend on jõuline ja sirgjooneline. Isaslinnu ja emaslinnu välimus on sarnane.

## Levila
Liigi looduslik leviala ulatub Iraanist läbi kogu Lõuna-Aasia, hõlmates Afganistani, India, Pakistani, Bangladeshi, Nepali ja Sri Lanka alasid. Inimtegevuse, sealhulgas tahtliku ja juhusliku introdutseerimise tõttu on mainakuldnokk levinud ka teistesse piirkondadesse, sealhulgas Austraaliasse, Lõuna-Aafrika Vabariiki ning osalt Põhja-Ameerikasse. 

## Elupaik ja pesitsemine
Mainakuldnokk eelistab avatud maastikke ning inimtegevusega seotud alasid, nagu linnakeskkonnad ja põllumajanduspiirkonnad. Pesitseb õõnsustes, sealhulgas puuõõntes ja hoonete pragudes. Sageli liigub paarikaupa.

## Linnulaul
Mainakuldnokad on tuntud oma hea matkimisvõime poolest. Mõned isendid suudavad jäljendada erinevaid helisid, sealhulgas inimkõnet. See omadus on teinud nad populaarseks puurilindudena.

## Toitumine
Mainakuldnokk on kõigesööja. Tema toidulauale kuuluvad toidujäätmed, viljad, köögiviljad, terad, seemned, nektar, õied, linnupojad, linnumunad ning selgrootud ja nende vastsed. Enamasti otsib ta toitu maapinnalt.

## Viited
Air India lend 171

**Air India lend 171** oli rahvusvaheline regulaarlend 12. juunil 2025 Indiast Ahmedabadi linnast Inglismaale Londonisse, mis kukkus alla elurajooni vahetult pärast õhkutõusmist. 

Lennuki pardal oli 242 inimest. Linna politseiülem teatas, et õnnetuspaigalt on leitud 204 surnukeha, kelle seas võib olla nii reisijaid, kui ka maapinnal hukkunuid. 14. juuni alguse seisuga oli pardal ja maapinnal hukkunute arv tõusnud 275-ni. Kokku hukkus pardal ja maapinnal 260 inimest, vigastada sai 68.

## Taust
### Lennuk
Boeing 787-8 Dreamliner on üks moodsamaid reisilennukeid. Dreamliner alustas kommertslende 2011. aastal. Tegemist oli Dreamlineri esimese õnnetusega.

Allakukkunud lennuk lendas esimest korda 2013. aastal ja see anti Air Indiale üle 2014. aasta jaanuaris.

### Reisijad ja meeskond
Lennuki pardal oli 242 inimest, nende seas kaks pilooti ja 10 salongitöötajat. Reisijate seas oli 217 täiskasvanut, 11 last ja kaks imikut. Neist 169 olid India kodanikud, 53 olid britid, seitse portugallased ja üks kanadalane.

## Õnnetus
Air India Boeing 787-8 Dreamliner asus Ahmedabadist Londoni Gatwicki lennujaama poole teele kohaliku aja järgi kell 13.39, side lennukiga kadus vähem kui minut pärast õhkutõusu. Flightradar24 andmetel kadus lennuki signaal 625 jala (190 meetri) kõrgusel.

Meeskond andis lennujuhtimiskeskusele *[[mayday]]*-hädasignaali, kuid pärast seda ei tulnud lennukist enam mingit vastust.

Lennuk kukkus alla elamurajoonis, tabades lennuvälja kõrval asuva B.J meditsiinikolledži ühiselamut, kus asusid parajasti lõunastavad tudengid.

Ainus teadaolev ellujäänu on 40-aastane inglane Ramesh Vishwashkumar, kes istus lennukis istekohal 11A. Ta kommenteeris, et "30 sekundit pärast õhkutõusmist oli vali müra ja siis lennuk kukkus. Kõik juhtus nii kiiresti."

Hukkunute hulgas oli ka endine Gujarati valitsuse minister (2016–2021). 

Prime Minister of Bharat, Shri Narendra Damodardas Modi looks on at the wreckage of the crashed Air India Flight 171.jpg|Lennukirusud
Air India 171 runway CCTV.webm|Lennujaama CCTV salvestis õnnetusest
The wreckage of the crashed Air India Flight 171.jpg|Lennukirusud


## Viited

## Välislingid
* India lennuõnnetuse ainus ellujäänu päästis end lennukist väljahüppamisega. ERR, 12. juuni 2025
McDonnell Douglas DC-8

**DC-8** oli USA lennukitootja McDonnell Douglas Corporation-i toodetud nelja mootoriga reaktiivreisilennuk. 

DC-8 oli tootja esimene reaktiivlennuk, mille esmalend leidis aset 30. mail 1958. Nelja mootoriga lennuk sai sedavõrd populaarseks, et 1970. aasta keskpaigaks oli toodetud erinevaid lennukiversioone rohkem kui 500 tk. Pikamaalendudeks mõeldud mudel DC-8-62 võttis pardale 189 reisijat, 4,3 t kaubalasti, arendas kiirust 950 km/h ja lendas ilma vahepealse tankimiseta 9000 km. Kaugmaalendude versioon DC-8 Super 61 võttis pardale 259 reisijat ja sooritas kontinentidevahelisi lende. Veelgi enamaks oli suuteline ülipikamaalendudeks mõeldud mudel DC-8 Super 62, mis lendas 189 reisijaga 9600 km kaugusele. 

Mudeliseeria versioonide seas olid lisaks reisilennukile kaubalennuk ja konverteeritav lennuk. Reisilennuki baasil arendati välja ka kaubalennuk DC-8 Super 63F, mis oli suuteline tõusma õhku 53 t kaubalastiga. 

DC-8 perekonna lennukeid toodeti 15 aastat, mille kestel valmis neid kokku 556 reaktiivlennukit 28 riigi 48 lennufirma tellimusel. Lennuk püstitas pärast valmimist korraga neli maailmarekordit, saavutades reisilennukitest kõige suurema reisikiiruse, lennukõrguse, lennukauguse ning reisijate ja lasti kogukaalu. 

## Viited
Tõene

**Tõene** on üks tõeväärtustest. 

Seda tähistatakse sageli tähega **T**. Matemaatilises loogikas samastatakse seda sageli arvuga **[[1]]**. 

Kahendsüsteemis tähistab sõna "**tõene**" tihti ka numbrit 1.
Metsakaitse.

**Metsakaitse** on metsanduse valdkond, mis hõlmab metsakahjustuste vältimist või tõrjet metsas tervikuna kui ka üksikkomponentide puhul nagu puud, taimed, loomad ja muld. 

## Metsakaitse ülesanne

**Metsakaitse ülesanne** on fikseerida puude ja metsa kahjustused, selgitada nende põhjused ning rakendada õigeaegseid tõrjemeetmeid. Metsa potentsiaalsed ohud on nii looduslikud, nagu äärmuslik ilmastik, kahjurid, seenhaigused ja metsloomade tekitatud kahjustused kui ka inimtekkelised, nt metsatulekahjud, puude mehaanilised vigastused, keskkonnasaaste ja ebaõige metsamajandus. Tõhus metsakaitse eeldab ohtude tundmist ning kiiret ja teadlikku tegutsemist nende ennetamiseks ja leevendamiseks. 

## Metsakaitse meetodid

Metsade kaitsmiseks kasutatakse peamiselt kahte meetodit: mehaanilist ja keemilist kaitset. 

Mehaaniline kaitse hõlmab füüsilisi meetmeid, mille eesmärk on vähendada haiguste ja kahjurite levikut. Selle hulka kuulub kahjustatud puude raiumine ning umbrohutõrje. Mehaanilised meetodid võivad olla kulukad, kuna nende rakendamine eeldab spetsiaalseid masinaid ja tööjõudu.

Keemiline kaitse põhineb erinevate keemiliste preparaatide, näiteks pestitsiidide, fungitsiidide ja herbitsiidide kasutamisel. Samas võivad keemilised meetodid avaldada negatiivset mõju keskkonnale.
Metsa kaitsemeetodite valikul tuleb arvestada nii nende tõhususe kui ka võimalike keskkonnamõjudega. 

## Metsakaitse Eestis

Metsade kaitset reguleerivad mitmed õigusaktid, sh **Metsaseadus** ja **Looduskaitseseadus**. Eestis on metsade ökoloogilise tasakaalu tagamiseks erineva kaitsetasemega alad ja loodusobjektid. 

Kaitstavad loodusobjektid:
*kaitsealad;
*hoiualad;
*kaitsealused liigid ja kivistised;  
*püsielupaigad;
*kaitstavad looduse üksikobjektid;
*kohaliku omavalitsuse tasandil kaitstavad loodusobjektid.
 
Kaitsealad:
*rahvuspargid;
*looduskaitsealad;
*maastikukaitsealad. 

## Eesti metsakaitse organisatsioonid ja asutused

Eestis keskenduvad metsakaitsele ja säästvale metsamajandusele järgmised asutused:
*Keskkonnaamet;
*Eesti Metsa Abiks MTÜ;
*Eesti metsameister OÜ;
*Päästame Eesti Metsad MTÜ;
*Keskühistu Eramets TÜ.
## Viited
Kahevõistlus 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kahevõistlus]] [[2014. aasta taliolümpiamängud]]el** peeti RusSki Gorki hüppekeskuses. Kolm võistlust toimusid 12.–20. veebruarini 2014. aastal.

Kokku oli sportlastel mängudel võistlemiseks kasutada 55 kvoodikohta. Üht rahvuslikku olümpiakomiteed võis esindada maksimaalselt viis sportlast. Võistlejad said osaleda, kui nad olid kvalifikatsiooniperioodil 2016. aasta juulist kuni 21. jaanuarini 2018 kogunud punkte maailma- või kontinentaalkarikavõistlustel. Olümpiakvootide jaotamise nimekirjas oli 55 parimat, arvestades maksimaalselt nelja punkti iga võistlema kvalifitseeruva riigi kohta.

## Võistluste ajakava

Kõik ajad on kohalikud (UTC+4).

### Normaalmägi + 10 km




Finaal: 12. veebruar 
Osavõtjaid: 46
Riike: 15
Olümpiavõitja 2010: Jason Lamy Chappuis 	 
**[https://medias2.fis-ski.com/pdf/2014/NK/4157/2014NK4157ROF.pdf Ametlikud tulemused]**
Võistlus algas hüppega nn "tavalisel" mäel, mille K-punkt oli 95 meetrit ja kõrgus 106 meetrit. Seejärel teisendati punktide erinevused Gunderseni tabeli järgi sekunditeks-minutiteks, üks miinuspunkt oli väärt neli sekundit. 10 km murdmaasuusasõidus stardtisid sportlased hüppe paremusjärjestuse järgi — 2,5-kilomeetrist ringi läbiti neli korda — ning selle võistluse finiš määras lõpliku paremusjärjestuse.


### Suur mägi + 10 km


 

Finaal: 18. veebruar 
Osavõtjaid: 46
Riike: 15
Olümpiavõitja 2010: Bill Demong 
**[https://medias1.fis-ski.com/pdf/2014/NK/4158/2014NK4158ROF.pdf Ametlikud tulemused]**
Võistlus algas hüppega suurel 140 meetri kõrgusel mäel (K-125). Hüppe stardijärjestus oli maailma edetabeli alusel  pöördvõrdeline. Maailma edetabeli esimene hüppas seega viimasena. Seejärel teisendatai punktide erinevused Gunderseni tabeli järgi sekunditeks-minutiteks, üks punkt oli väärt nelja sekundit. 10 kilomeetri murdmaasuusasõidus startisid sportlased hüppe paremusjärjestuse alusel ja selle võistluse finišis selgus lõpliku paremusjärjestus.


### Meeskonnavõistlus





Kuupäev: 20. veebruar
Osavõtjaid: 9 võistkonda
Olümpiavõitja 2010:    Bernhard Gruber  David Kreiner  Felix GottwaldMario Stecher
**[https://medias3.fis-ski.com/pdf/2014/NK/4159/2014NK4159ROF.pdf Ametlikud tulemused]** 
Esmalt teegi iga sportlane hüppe suurel 140-meetrisel mäel. Seejärel teisendati iga meeskonna punktide vahe Gunderseni tabeli järgi sekunditeks-minutiteks, kusjuures üks punkt oli väärt 1,33 sekundit. Koondised startisid murdmaasuusatamises, mis on 4 × 5 km teatevõistlus, hüppejärjestuse alusel ning selle võistluse finiš määras lõpliku paremusjärjestuse.


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Sotši 2014 
|-
Järelduse jaatamine

**Järelduse jaatamine** on lauseloogikas formaalne arutlusviga, mida on võimalik teha teatud tingimusi hõlmavate eelduste üle arutledes. Viga tehakse siis, kui väidetakse, et kuna konsekvent on tõene, peab olema antetsedent samuti tõene. Viga esineb hüpoteetilise süllogismi vormis:

:: Kui *P*, siis *Q*.
:: *Q*.
:: Seega *P*.

Seda võib esitada ka nii:

: P \rightarrow Q (P puhul Q)
: \therefore Q \rightarrow  P (seega Q puhul P)

Näiteks võib olla tõsi, et katkise lambi puhul muutub tuba pimedaks. Siiski pole tõsi, et pime tuba tähendab, et toas oleks katkine lamp. Toas ei pruugigi ühtegi lampi või muud valgusallikat olla. Lamp võib olla ka välja lülitatud. Teisisõnu võib konsekvendil (pime tuba) olla mitu muud antetsedenti (lampi pole, lamp on välja lülitatud), ning see võib tõene olla ka siis, kui etteantud antetsedent tõene ei ole. 

Taolised arutlusvead on igapäevases mõtlemises ja suhtluses sagedased ning need võivad tuleneda muuhulgas suhtlemishäiretest, loogikast valesti arusaamisest ja suutmatusest arvesse võtta muid põhjuseid. 

Järelduse jaatamist kutsutakse ka piisavuse ja tarvilikkuse segaminiajamiseks. 

## Vaata ka
* Eelduse eitamine
* *[[Modus ponens]]*
* *[[Modus tollens]]*

## Viited
Kahevõistlus 1928. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kahevõistlus]] [[1928. aasta taliolümpiamängud]]el** peeti reedel, 17. veebruaril 1928. aastal (murdmaasuusatamine) ja laupäeval, 18. veebruaril 1928. aastal (suusahüpped). Erinevalt tänasest oli suusahüpe viimaseks võistluseks. Mõlemal alal olid ka eraldi individuaalsed medalivõistlused.

## Tulemused


		

Finaal: 17. ja 18. veebruar 
Osavõtjaid: 35
Riike: 14
Olümpiavõitja 1924: Thorleif Haug, 	
Ametlikud tulemused


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  St. Moritz 1928 
|-

## Välislingid

*Tulemused sports-reference.com veebilehel
Shaţţ al-‘Arabi konflikt

**1974.–1975. aasta Shaţţ al-‘Arabi konflikt** oli peaaegu kaks aastat kestnud relvakonflikt Iraani ja Iraagi vahel. See oli 1936. aastal alanud Shaţţ al-‘Arabi vaidluse eskalatsioon. Poolte vahel tekitas erimeelsusi osaliselt Iraani-Iraagi piiril voolav Shaţţ al-‘Arabii jõgi. Kokkupõrked toimusid 1974. aasta aprillist 1975. aasta märtsini, kokku hukkus üle 1000 inimese. Strateegilises mõttes tuli sellest võitjana välja Iraan. Shatt al-Arabi konflikt lõppes 1975. aasta Alžiiri lepinguga: Iraak loovutas Iraanile alasid ning Iraan lõpetas vastutasuks kurdide mässu toetamise.

## Vaata ka
* Ühisoperatsioon Arvand
* Iraani-Iraagi sõda
* Iraani-Iraagi suhted
* Araabia Liiga ja Iraani suhted
* Iraani revolutsioon
Kahevõistlus 1956. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kahevõistlus]] [[1956. aasta taliolümpiamängud]]el** peeti 29. jaanuarist 31. jaanuarini. Suusahüpped toimusis Trampolino Olimpicol, murdmaasuusatamine aga Stadio della nevel.

Tabeliseis määrati 3 hüppe kombineeritud pikkusega osaleja kohta ja kombineeritud stiilipunktide (2 parimat 3-st) alusel, mille andis välja 5-liikmeline rahvusvaheline kohtunike žurii. Murdmaarajal oli vertikaalne langus 185 m, maksimaalne tõus 150 m ja 420 m. Sportlased sooritasid kolm tavalist mäesuusahüpet, kusjuures madalaim punktisumma langes. Seejärel sõitsid nad 15-kilomeetrisel murdmaasuusarajal, mille aeg arvestati punktideks. Kuldmedaliga autasustati kõrgeima koondpunktide punktisummaga sportlast.

## Tulemused




Finaal: 29.-31. jaanuar 
Osavõtjaid: 36
Riike: 12
Olümpiavõitja 1952: Simon Slåttvik, 	
Ametlikud tulemused


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Cortina d'Ampezzo 1956 
|-

## Välislingid

*Tulemused sports-reference.com veebilehel
Teine Iraagi-Kurdi sõda

**Teine Iraagi-Kurdi sõda** oli sõda Mustafa Barzani juhitud Kurdistani Demokraatliku Partei (KDP) ja Iraagi keskvalitsuse vahel. See algas pärast Kurdistani autonoomiakõneluste luhtumist Iraagi vägede pealetungiga aastatel 1974–1975. 

Esimene Iraagi-Kurdi sõda toimus aastatel 1961–1970, kuid selle lõpetanud 1970. aasta Iraagi-Kurdi autonoomialepingut ei suudetud 1974. aastaks ellu viia. Erinevalt eelnevatest kurdide sõdadest ja mässudest, üritasid nad sellel korral pidada Iraagi vägede vastu sissisõja asemel sümmeetrilist sõda, kuid kuna KDP-l ei olnud kaasaegset ega raskerelvastust, lagunes nende sõjavägi kiiresti. Sõja lõpuks oli KDP sunnitud eksiili minema, kokku hukkus ligi 20 000 inimest.

## Vaata ka
* Lõuna-Kurdistan
* Kaasaegsete Lähis-Ida konfliktide loend

## Viited
Conocybe pubescens

***Conocybe pubescens*** on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv liik seeni.

Seene jalg on peenekarvaline.

## Välislingid
*
Ivo Priiman

**Ivo Priiman** (13. november 1940 Rakvere – 23. august 1989) oli eesti arhitekt.

Ta lõpetas 1959. aastal Tallinna 2. Keskkooli, õppis Tallinna Polütehnilises Instituudis ja lõpetas 1966. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuri erialal.

Priiman oli 1966. aastast Eesti Projekti arhitekt, aastatel 1972–1977 Põlva rajooni peaarhitekt ja 1977. aastast Pärnu rajooni RSN Täitevkomitee ehitus- ja arhitektuuriosakonna juhataja.

## Isiklikku
Tema lapselaps on filmioperaator Eliise Priiman, minia on vehkleja Merle Esken.

## Viited



## Välislingid

* P. Udikas. Missugust maja maale on vaja? Pärnu Kommunist, 26. oktoober 1978
Kahevõistlus 1988. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kahevõistlus]] [[1988. aasta taliolümpiamängud]]el** koosnes kahest võistlusalast, mis peeti 23. veebruarist 28. veebruarini. Suusahüpped toimusid Kanada olümpiapargis, murdmaasuusatamise osa aga Canmore Nordic Centeris.

Calgary mängudel toimus kahevõistluse programmis kaks olulist muudatust. Lisati meeskondlik võistlus, mis tähendas seda et esimest korda jagati kokku rohkem kui üks medalikomplekt. Ka individuaalvõistlus muutis oma formaati, asendades varasematel aastatel kasutatud punktipõhise süsteemi Gunderseni meetodiga, mille puhul suusahüppepunktide kogusummad arvestati ümber sekunditeks-minutiteks jälitussõiduks saadud ajavahedeks. See muudatus tagas, et murdmaasuusatamise esimene võistleja kes üle finišijoone tuli oli võistluse võitja.

Sportlased sooritasid kolm tavalist mäesuusahüpet, kusjuures madalaim punktisumma langes. Hüpetel kogutud koondpunktid määrasid suusatamise stardijärjekorra ja ajad; iga kolm punkti võrdub 20-sekundilise puudujäägiga.

## Tulemused

### Individuaalvõistlus


				 		

Finaal: 27.-28. veebruar 
Osavõtjaid: 43
Riike: 13
Olümpiavõitja 1984: Tom Sandberg, 	
Ametlikud tulemused


### Meeskonnavõistlus


	 			 		
				 	


Kuupäev: 23.-24. veebruar
Osavõtjaid: 10 võistkonda
**[https://www.olympics.com/en/olympic-games/calgary-1988/results/nordic-combined/team-men Ametlikud tulemused]**


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Calgary 1988 
|-

## Välislingid

*Tulemused sports-reference.com veebilehel
Robert Kiisler

**Robert Kiisler** (sündinud 28. juunil 2001 Tartus) on Eesti poliitik.

## Haridus
Ta õppis Hugo Treffneri Gümnaasiumis aastatel 2017–2020. Ta õpib Eesti Kunstiakadeemias arhitektuuri ja linnaplaneerimise erialal.

## Karjäär ja looming
Kiisler on Eesti Arhitektide Liidu noortekogu liige. Ta on osalenud Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriüliõpilaste projektides ja näitustel. Ta on kaasa löönud avalike ruumide ja kogukonnakeskuste loomisel, näiteks EKA ja Tallinna linna ühise loomekeskuse näitusel ning Tartus varjualuse "Nurk" rajamisel.

## Poliitiline tegevus
Robert Kiisler kuulus aastatel 2019–2023 Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda. Ta on olnud Noorte Sotsiaaldemokraatide asepresident. Alates 14. novembrist 2023 on ta Eestimaa Vasakliidu liige ja
vasakpoolsete erakonna strateegiajuht ning on seotud erakonna programmiga, mis keskendub sotsiaalpoliitikale, eluasemetingimuste parandamisele, haridusele, regionaalarengule ja keskkonnapoliitikale.

Kiisler on avaldanud arvamusartikleid ja poliitilisi kommentaare Eesti ajakirjanduses. Tema kirjutised keskenduvad sotsiaal- ja majanduspoliitikale ning kriitikale valitsuse otsuste suhtes:

* James Rock ja Robert Kiisler: valitsus kingib kärbetega EKRE-le valimisvõidu, ERR 05.08.2021 
* Noored Sotsiaaldemokraadid ⟩ Valitsuskoalitsioon on taas kord kriisis, Postimees 30. mai 2022
* Robert Kiisler: mittekodanike valimisõiguse piiramine oleks julgeolekurisk, ERR 19.10.2022
* Robert Kiisler: Iisrael on toime panemas sõjakuritegu, ERR 20.10.2023

## Viited
James Daniel Rock

**James Daniel Rock** (sündinud 28. aprillil 2003) on Eesti lastekirjanik ja noorpoliitik.

## Haridus
Ameerika juurtega James Rock on lõpetanud 2022. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi ning õpib alates 2022. aastast Ameerika Ühendriikides Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis (MIT) majandusteadust ja politoloogiat.

## Kirjanduslik tegevus
James Rock on kirjutanud lasteraamatuid, mis aitavad lastel keeli õppida (kas omal käel või näiteks keelekümblusrühmades) ning valmistavad lapsi ette kooli- või lasteaiaeluks. 

James oli esimesi raamatuid kirjutades alles 14-aastane koolipoiss. Idee sai ta oma raamatukoguhoidjast emalt, kes kurtis, et on väga vähe raamatuid, mida alles veerima õppiv laps suudaks läbi lugeda. Nii otsustas noormees sellised lihtsate tekstide ja muhedate fotodega illustreeritud lasteraamatud oma kooli loovtööna ise kirjutada. Tema loovtöö juhendaja oli Inga Sild. Raamatud andis välja kirjastus Koolibri. 

### Lasteraamatud
* "Mina oskan eesti keelt. Lähen lasteaeda. Я иду в садик. I'm Starting Preschool" (Koolibri, 2022) – kolmekeelne lasteraamat eesti, vene ja inglise keeles, mis toetab muukeelsete laste keeleõpet ja sotsiaalset kohanemist
* "Tommi padi. Mina loen ise" (Koolibri, 2019)
* "Tommi otsib tööd. Mina loen ise" (Koolibri, 2019)

### Tõlked
* "Estonian phrasebook and dictionary = Eesti keel : vestmik ja sõnastik". Koostajad Jelena Sivenkova ja Tiina Tomingas; eesti keelest tõlkinud James Daniel Rock. (Koolibri, 2023)

## Poliitiline tegevus
James Rock on noorpoliitikuna kaasa löönud mitmes Eesti erakonnas. Kõigepealt kuulus ta Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda (04.05.2021–13.11.2023) ja oli Noorte Sotsiaaldemokraatide volikogu juht. Seejärel kuulus ta Eestimaa Ühendatud Vasakparteisse (14.11.2023 – 07.06.2025).

Ta kandideeris 2021. aasta kohalikel valimistel Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas Tallinnas Mustamäel (kandidaat nr 542), kus sai 133 häält, millega osutus valituks linnaosakogusse.

## Tunnustus
James Rock pälvis 2022. aastal riiklikul õpilaste teadustööde konkursil II preemia ja Eesti Teaduste Akadeemia presidendi eriauhinna lootustandva teadlastee alguse eest (töö "Lasteaiaks ettevalmistava raamatu loomine muukeelsetele lastele" eest, juhendaja Liis Reier). Töö käsitles lasteaiaealiste muukeelsete laste toetamist ja keeleõpet vastavate raamatute loomise abil.

## Viited

## Välislingid
* James Rock ja Robert Kiisler: valitsus kingib kärbetega EKRE-le valimisvõidu
Lielvārde vöö

**Lielvārde vöö** (läti keeles *Lielvārdes josta*) on traditsiooniline Läti rahvarõiva element, mis on kuni 3 m pikk ja kuni 10 cm lai punase-valge mustriline linasest niidist ja villasest lõngast vöö, mille keskel või külgedel võib olla ka rohelise, sinise või lilla niidiga täiendusi. Ajalooliselt on see levinud piki muistset Daugava veeteed — Lielvārdē ja selle ümbruse valdades: Jumpravas, Kastrānes, Krapes, Lauberes, Lēdmanes, Madlienas, Meņģeles ja Rembates. Tänapäeval on Lielvārde vöö lisatud Läti kultuurikaanonisse.

## Viited
Sakari Puisto

**Sakari Rainer Puisto** (sündinud 19. detsembril 1976 Tamperes) on Soome füüsik ja poliitik, ta on põlissoomlaste erakonna liige. Ta on eduskunna liige alates 2015. aasta Soome parlamendivalimistest (Pirkanmaa valimisringkonnast). Ta on 13. juunist 2025 Soome majandusminister Petteri Orpo valitsuses.

Ta lõpetas aastal 1995 Tamperes Sampo lütseumi ning pärast ajateenistuse läbimist siirdus Ühendkuningriiki Cambridge'i ülikooli loodusteadusi õppima. Aastal 2004 omandas ta doktorikraadi Cambridge'i ülikoolist, pärast mida töötas Lõuna-Hiinas Shenzhenis ja Hongkongis kohalikes ettevõtetes. Ta on olnud külalisteadlane Cambridge'i ülikoolis.

Ta on kandideerinud 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel (ei valitud) ning 2015. (ei valitud) ja 2019. aasta Soome parlamendivalimistel. 2015. aasta kevadel oli ta valitsuse läbirääkija. Ta on töötanud justiits- ja tööminister Jari Lindströmi eriassistena Töö- ja majandusministeeriumis, kus keskendus eelkõige varjupaigataotlejate kriisile ning lisaks tööhõive- ja majanduspoliitikale ka haridus- ja innovatsioonipoliitikale. Aastal 2019 valiti ta Pirkanmaa valimisringkonnast põlissoomlaste erakonna nimekirjas eduskunna liikmeks.
Kahevõistlus 1932. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kahevõistlus]] [[1932. aasta taliolümpiamängud]]el** võisteldi kolmapäeval, 10. veebruaril 1932. aastal (murdmaasuusatamine 18 km) ja neljapäeval, 11. veebruaril 1932. aastal (suusahüpped). Erinevalt tänasest oli suusahüpe viimaseks võistluseks. Mõlemal üksikalal olid ka eraldi individuaalsed medalivõistlused.

## Tulemused


		

Finaal: 10.-11. veebruar 
Osavõtjaid: 33
Riike: 10
Olümpiavõitja 1928: Johan Grøttumsbråten, 	
Ametlikud tulemused


## Medalitabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Lake Placid 1932 
|-

## Välislingid

*Tulemused sports-reference.com veebilehel
Eesti Väitlusselts

**Eesti Väitlusselts** on mittetulundusühing, mis tegutseb alates 1994. aastast eesmärgiga arendada argumenteeritud ühiskondlikku diskussiooni ja levitada argumenteerimisoskusi haridussüsteemis ning ühiskonnas laiemalt.

## Ajalugu
Eesti Väitlusselts loodi 1994. aastal Avatud Eesti Fondi programmina, mis oli osa George Sorosi algatatud avatud ühiskonna liikumisest. Sellest ajast alates on selts tegelenud väitluse populariseerimisega Eestis, keskendudes eelkõige noorte haridusele ja kriitilise mõtlemise arendamisele.

## Missioon ja tegevusvaldkonnad
Eesti Väitlusselts koondab inimesi, kes usuvad argumenteeritud ühiskondlikku diskussiooni ning püüab tõsta avaliku arutelu kvaliteeti, õpetades inimesi infot kriitiliselt tarbima ja argumenteeritult otsuseid langetama.

Peamised tegevussuunad:

* Haridus: loob eeldused, et iga noor väljuks haridussüsteemist väga hea kriitilise mõtlemise ja argumenteerimisoskusega.
* Ühiskond: tõstab avaliku arutelu kvaliteeti, pakkudes oskusi argumenteeritud diskussiooniks.
* SpeakSmart: 2006. aastal kasvas Eesti Väitlusseltsist välja sotsiaalne ettevõte SpeakSmart, mis õpetab argumenteerimis- ja väitlusoskusi täiskasvanutele.

## MTÜ juhtimine
Alates 2019. aasta novembrist on seltsi tegevjuht ja juhatuse liige Kristin Parts.

Nõukogu pädevusse on delegeeritud kõik üldkoosoleku otsustusõigused. Nõukogu valitakse üldkoosoleku poolt kaheks aastaks. Nõukoja liikmed 2025-2026: Oskar Gross, Andreas Kaju, Enn Metsar, Joosep Tiks, Sigrid Solnik, Reelika Turi ja Polina Volkova.

## Väitlemine Eestis
Väitlemine on argumenteeritud arutelu, kus osalejad kaitsevad loositud seisukohti kindlate reeglite järgi ning kohtunikud hindavad argumentide loogilisust ja esituse soravust. Eesti Väitlusselts on peamine organisatsioon, mis korraldab võistluslikke väitlusi ja arendab väitlusklubisid üle Eesti.

## Mõju ja statistika

* Eesti Väitlusselts on tegutsenud üle 30 aasta.
* Koolitab aastas umbes 1300 õpilast.
* 794 osalejat ühe hooaja turniiridel.
* Seltsi kaudu on avaldatud üle 260 faktikontrolli meedias, aidates tõsta avaliku diskussiooni taset.

## Koostöö ja üritused
Eesti Väitlusselts teeb koostööd erinevate haridusasutuste ja organisatsioonidega ning korraldab regulaarselt väitlusvõistlusi ja koolitusi. Tulevased üritused ja koostööpartnerid on avaldatud seltsi ametlikel kanalitel.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Väitlusseltsi koduleht
* SpeakSmarti koduleht
Kernera

***Kernera*** on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.

## Liike
**Kernera boissieri* – Boissier' kernera
**Kernera saxatilis* – kaljukernera

## Välislingid
*