open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Liepāja raudteejaam

**Liepāja raudteejaam** on raudteejaam Lätis Liepājas. Tegemist on lõppjaamaga, kus lõpeb Jelgava–Liepāja raudteelõik. 

Rong sõidab Riiast Liepājasse ja Liepājast Riiga kaks korda nädalas. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ja neilt mahalaadimine. Piletihinnalt kuulub jaam tsoonivälisesse alasse.

Jaam asub Riia keskraudteejaamast 223 km kaugusel. Teid on jaamas 11, ooteplatvorme kaks. Liepāja raudteejaama hoone on kohandatud ka autobussijaamaks.

Jaam rajati 1871. aastal, mil see oli Liibavi–Romno raudtee lõppjaam (hiljem kujunes linnapoolsest osast Läti Raudtee Liepāja–Vaiņode raudteeliin). Jaamahoone projekteeris Paul Max Bertschy ja see valmis samal aastal. Algselt rajati see tühja paika; muid ehitisi ümbruskonnas ei olnud. Alles hiljem hakkasid jaama ümbrusse tekkima tehased ja kahekorruselised puumajad. 1897. aastal rajati jaamast Liepāja sõjasadamasse 600 millimeetri laiune kitsarööpmeline raudtee. 1900. aastal valmis ka Liepāja–Aizpute kitsarööpmeline raudtee. Esimese maailmasõja ajal ehitati sealne raudtee ümber Euroopa standardlaiusele. 1922. aastal valmis Dubeņi–Rucava kitsarööpmeline raudtee, mis kasutas linnas jaamale kuuluvaid ja kasutuseta jäänud sõjasadama kitsarööpmelisi teid. Seejärel jäid jaama haldusalasse vaid normaallaiusega teed. 

1929. aastal valmis Liepājat Riiaga ühendav Vene rööpmelaiusega tee. 1932. aastal valmis 750 mm laiune Liepāja–Alsunga kitsarööpmeline raudtee, mille teid hakkas 1939. aastal kasutama ka Aizpute raudtee. 

Liepāja kaubajaam ja reisijaam olid pikka aega eraldatud, ent tänapäeval on need ühtne raudteejaam. Raudteejaama peamine funktsioon ongi sadama ja metallitööstusettevõtete teenindamine.

Liepāja railway station 1984.jpg|Jaamahoone
Trains 2 - panoramio.jpg|Raudteejaama ala
Train Station - panoramio - ---=XEON=---.jpg|Jaamahoone


## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil; näha on nii reisijaam kui kaubajaam
Dellach

**Dellach** (sloveeni *Dole*) on vald Austria Kärnteni liidumaal Hermagori ringkonnas.

Omavalitsusüksuse ala asub ülemises Gaili orus, naaberomavalitsuste Kötschach-Mautheni (läänes) ja Kirchbachi (idas) vahel. Karni Alpid lõunas moodustavad piiri Paularoga Itaalias. Põhjas kõrgub Reißkofeli mägi (2371 m), Gailtali Alpide kõrgeim tipp Lienzi Dolomiitidest idas.

## Ajalugu

Arheoloogilised leiud Gurina asunduses annavad tunnistust asustusest Hallstatti kultuuri ajal, mil seal elanud keldid sulatasid vaske müntide vermimisest. Sellest sai üks esimesi Rooma linnu tänapäeva Austrias, kui ala oli osa Noricumi provintsist.

Doelachi küla on esmamainitud 1370. aasta dokumendis; nimi on tõenäoliselt tuletatud slaavi *dolinast*: "org". Kirik naabruses asuvas Sankt Danielis on pärit Karolingide aegadest. Pikka aega olid valdused Görzi krahvide käes, kuni need läksid Austria Habsburgidele. Tänapäevane omavalitsus loodi 1850. aastal.


Kirche-hl-nikolaus-dellach-gailtal-2002.jpg|Püha Nikolause kirik
Gail bei Dellach.JPG|Gaili jõgi, vasakul Reißkofeli mägi


## Viited
Gitschtal

**Gitschtal** (sloveeni *Višprijska dolina*) on vald Austrias Kärnteni liidumaal Hermagori ringkonnas.

Vald asub Hermagorist vahetult loodes. Selle peamine oja on Gössering, mis suubub Gaili Hermagorist lõunas. Orusäng on umbes kilomeetrilaiune.

## Viited
Ālande raudteepeatus

**Ālande raudteepeatus** oli raudteepeatus Lätis Liibavi–Romno raudteel ja hiljem Liepāja–Vaiņode raudteeliinil Lõuna-Kuramaa piirkonnas Grobiņa vallas. Peatus asus Liepāja raudteejaamast 7,1 kilomeetri kaugusel.

Peatuse kohal olid kõrvuti Liepāja-Priekule raudteelõik ja Jelgava–Liepāja raudteelõik, ent rajatised asusid üksnes Priekule poole suunduva tee ääres.

Peatus avati aastal 1919 kui *Grobiņa raudteepeatus*. Juba aastal 1920 hakkas see kandma nime *Bāte raudteepeatus*, kuna aastal 1913 olevat selle kohal asunud Bāte peatus. Aastal 1924 peatus suleti. 

Aastal 1922 valmis Dubeņi–Rucava kitsarööpmeline raudtee, mis hiljem hakkas viima ka Liepājasse. Aastal 1934 avati sellel *Alanda raudteepeatus*. Teise maailmasõja järel hakkasid seal peatuma ka Liepājast Vaiņodesse sõitvad rongid, peatus ise hakkas aga kandma tänapäevast nimekuju. Peatus suleti seoses rongiliikluse lõpetamisega sellel liinil aastal 1998.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Kirchbach

**Kirchbach** (sloveeni *Cirkno*) on turulinn Austria Kärnteni liidumaal Hermagori ringkonnas.

See asub ülemises Gaili orus Gailtali Alpide (põhjas) ja Karni Alpide (lõunas) vahel, mis tähistab ka Itaalia piiri.

## Viited
Grobiņa raudteepeatus

**Grobiņa raudteepeatus** oli raudteepeatus Lätis Liibavi–Romno raudteel ja hiljem Liepāja–Vaiņode raudteeliinil Lõuna-Kuramaa piirkonnas Gavieze vallas Dubeņi küla juures.

Grobiņa nime kandis esmalt Gavieze raudteejaam, ent kui avati Liepāja–Aizpute kitsarööpmeline raudtee, siis avati sellel Grobiņa raudteejaam ja endine  Grobiņa nimetati ümber Gaviezeks.

Järgmisena avati Grobiņa raudteepeatus  aastal 1919. Juba aastal 1920 hakkas see kandma nime Bāte raudteepeatus.

Nõukogude perioodil asus Grobiņa raudteepeatus mõnda aega Dubeņi küla juures.

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Fazlur Khan

**Fazlur Rahman Khan** (bengali keeles ফজলুর রহমান খান; 3. aprill 1929 Dhaka Briti Raj – 27. märts 1982 Jiddah Saudi Araabia) oli Bengali-Ameerika ehitusinsener ja arhitekt, kelle algatusel loodi pilvelõhkujate jaoks olulised struktuursed süsteemid. Teda peetakse kõrghoonete "torukujulise disaini isaks", samuti oli ta ka raalprojekteerimise (CAD) teerajaja. Ta oli Willis Toweri ja John Hancock Centeri arhitekt.
Gavieze raudteejaam

**Gavieze raudteejaam** oli raudteejaam Liibavi–Romno raudteel ja hiljem Liepāja–Vaiņode raudteeliinil. Jaam asus Lõuna-Kuramaa piirkonnas Gavieze vallas Gaviezes stacija külas. Jaam asus Riia keskraudteejaamast 167,2 kilomeetri kaugusel.

Jaam avati algselt koos raudteega kui Grobiņa raudteejaam. Kui aastal 1900 avati Liepāja–Aizpute kitsarööpmeline raudtee, siis avati sellenimeline raudteejaam ka seal ja see jaam nimetati aastal 1904 ümber Gaviezeks. Aastal 1919 hakkas jaam kandma nime *Gaviezne raudteejaam*, Gavieze nime sai see tagasi aastal 1927. Jaam suleti seoses rongiliikluse lõpetamisega sellel liinil aastal 1998.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Vracov

**Vracov** (saksa keeles *Wratzow*) on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas Hodoníni ringkonnas. Vracov asub Slovakkia piirist 11 km kaugusel, Hodonínist umbes 15,5 km põhjakirdes ja Brnost ligi 50 km idakagus.

Vracovit on esmamainitud 1201. aastal. Alevi staatuse sai Vracov 1517. aastal ja linnaõigused 1. jaanuaril 1967.

Vracovis on sündinud tšehhi näitleja Josef Somr (1934).

## Viited
Vatt (riietus)

**Vatt** (läänemurdes ja Mulgi murdes *pelts*, lõunaeesti murretes *pihtsärk*) oli etnograafias villane mõnes kohas kuni poole reieni ulatuv hõlmadega meeste *pihtkuub*. Suvel kanti linast vatti, mis oli harikult puusadeni.

## Ajaloost
Oli tuntud Põhja-Euroopas ja ka Baltimaades juba 17. sajandil. Pikk-kuuega sarnaneva pihaosaga vatt muutus eesti rahvarõivaste osaks 18. sajandi lõpul ning kanti seda 19. sajandi II pooleni Kagu-Eestis, Pärnumaal ja saartel. Hiljem asendus ta moodsamate ülerõivastega.

## Tegumood
Üldiselt sarnanesid varasemad meeste vatid nagu naiste kampsunidki pikk-kuue ülaosaga. 19.sajandi keskpaigaks oli vattide õmblemisel omaks võetud mitmeid moerõivastuse jooni. Lääne-Eestis kaunistati vatt pikk-kuue eeskujul punaste kaaruspaelte ja tinanööpidega. Mujal muutus üldiseks madala püstkrae ning ühe või kahe reaga vasknööpidega vatt, mille seljaõmblus lõppes allosas lahtise voldiga (lõhikuga). Lahtise voldi moodustasid kaks järsult laienevat seljatükki (*lipid*), mis katsid üksteist.  Saaremaal võeti poolde reide ulatuvad lippidega vatid (ka *hännaga kampsunid*) kasutusele varem kui mandril. Vati hõlmad kinnitati haakidega  ning peale pandi vöö nagu teistelegi pikkadele ülerõivastele. Saaremaa hilisemad vatid olid lühikesed, vööni ulatuvad, kaarduvate seljaõmblustega *hännata* vatid. Mõnes paigas mandril olid  vattidel hõlmade kaarjad välisnurgad, mahapööratav krae ning ka reväärid. Värvilt sarnanesid vatid oma piirkonna muude ülerõivastega. 

Linnarahva eeskujul võtsid jõukamad talupojad ning mõisametnikud 1860. - 1870. aastatel kasutusele saterkuued. Hilisemaid uuemamoelisi kuubi hakati nimetama pintsakuteks. Sajandi lõpukümnenditel kadusid vatid kasutuselt. 

## Vaata ka
*Kampsun
*Pikk-kuub
*Pintsak
*Saterkuub
*Vest

## Viited

## Kirjandus
* Eesti rahvariiete ajalugu. Ilmari Manninen. 1927, 2009.

## Välislingid
* Meeste vatt. Eesti Rahva Muuseum
* Vatt, meeste. Eesti Rahva Muuseum
* Jüri meeste vatt
* Lihula mehe rahvarõivad
Piknik

**Piknik** (inglise *picnic*) on vaikne ja lõõgastav üritus, ekskursioon või väljasõit, kus osalejad võtavad toitu koos nendega ja jagavad einet vabas õhus.   Piknik hõlmab paljusid tegevusi, näiteks pargis jalutamist, kogumist, värskete toitude valmistamist või kuumtöödeldud toidu soojendamist, tehes pinnasesse augud surnud puidu ja mahakukkunud prügi põletamise teel ning lõpuks süües keedetud toite metsaalusele. 

## Päritolu
Kust sõna „piknik” pärineb, on midagi mõistatuslikku. Prantsuse juur võib tuleneda tegusõnast *piquer* (‘nokitsema’ või ‘korjama’) ja nimisõnast *nique* (’väike kogus’ või ‘ei midagi’); aga see on vaid spekulatsioon. Kindel on aga see, et algselt ei viidanud see millelegi, mida nüüd piknikuna tunneksime. Esmakordselt ilmub *Les Charmans effects des barricades, ou l’amité durable de la compagnie des freres Bachiques de Pique-Nique* (1649), burleskne satiir Fronde tajutud silmakirjalikkusest, mäss Prantsuse absolutismi vastu. Peategelane ‘Pique-Nique’ barrikaadide kangelane; kuid sarnaselt oma sõpradele on ta ka söödik, kelle ülesöömine on teravas vastuolus toidupuudusega, mille põhjustas just tema juhitud mäss. Tema nimi oli seetõttu irooniline ja viitas tõenäoliselt rikkalikule või liiga rikkalikule söögikorrale teiste inimeste arvelt. 

## Mille eest tuleb hoolitseda?
- Varustus, mida tasub loodusesse kaasa võtta; 

- Toit, mida saab valmistada looduses; 

- Pikniku vaba aja veetmise tarvikud;

- Lisariietus ( müts või nokatsmüts, päikeseprillid, jakk või jopp) 

- Esmaabikomplekt ja isikliku hügieeni tooted (antiallergilised tooted, päikese- ja putukakaitsevahendid, kaitsevahendid lõikude ja põletuste korral 

## Tänapäevane piknik
- Lihtsustatud piknik

Piknik selle sõna klassikalises mõistes tähendab väljasõitu loodusesse koos ettevalmistatud toiduga. Pikniku pidamiseks piisab söögist, kattelinast, sõpradest ja loomulikult heast tujust.

Pikniku on võimalik pidada mistahes üldkasutatavas kohas - park, puhkeala või rand.

Oluline on ürituse lõppedes korjata kokku kõik paberid, pakendid ja muu taara ning visata need selleks ettenähtud kohta.

- Šašlõkk ja grillimine

Piknikku on võimalik nautida spetsiaalselt selle jaoks eraldatud kohtades. Need on varustatud pinkide ja laudade näol.

Lõkkeplatsi varikatused söepannide kohal ei tohi olla valmistatud süttivatest materjalidest ning nende ümber ei tohi esineda taimkatet. Samuti on kohustuslik, et läheduses asuks tulekustuti või suur anum veega.

- Puhkamine äärelinnas

Lõkke süütamisel järgige ettevaatusabinõusid. Tehke ruumi lõkke ümber, et tuli ei leviks ja veenduge, et leegi kohale ei jääks puude võrasid. 

Tule levimise korral tuleb see viivitamatult kustutada. Kõige sobivam variant on vesi. Kuid kui seda ei ole, siis on alternatiiviks muld ja liiv. Peamine on lõket mitte kinni matta. See võib jätkata hingitsemist ja kahjustada puude juuri.

## Vaata ka
* Loodusturism
* Puhkus
* Meelelahutus

## Viited
Susta raudteepeatus

**Susta raudteepeatus** oli raudteepeatus Lätis Liibavi-Romno raudteel ja hiljem  Liepāja–Vaiņode raudteeliinil. Peatus asus Lõuna-Kuramaa piirkonnas Gavieze vallas; Riia keskraudteejaamast 160,3 kilomeetri kaugusel.

Peatus avati esimese maailmasõja päevil. Algselt kandis see nime *Lanģi*. 1. juulil 1919 sõitis Liepājast sinna esimene iseseisva Läti rong, mis koosnes Liepājas remonditud vedurist ja kolmest istmetega varustatud platvormvagunist. Tänapäevase nimekuju sai peatus aastal 1927. Jaam suleti seoses rongiliikluse lõpetamisega sellel liinil aastal 1998.

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Dubeņi raudteepeatus

**Dubeņi raudteepeatus** oli raudteepeatus Liibavi–Romno raudteel ja hiljem Liepāja–Vaiņode raudteeliinil Lõuna-Kuramaa piirkonnas Grobiņa vallas. Peatus asus Riia keskraudteejaamast 173,3 kilomeetri kaugusel.

Peatuse kohta pärinevad esimesed teated Esimese maailmasõja aegselt saksa sõjaväekaardilt (*Dubben*). Ametlikult hakkas Läti Raudtee peatust kasutama aastal 1919. 

Aastal 1922 valmis Dubeņi–Rucava kitsarööpmeline raudtee, mis hiljem hakkas viima ka Liepājasse.  Peatus suleti seoses rongiliikluse lõpetamisega sellel liinil aastal 1998.

## Viited

## Välislingid
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Saviliivmullad

**Saviliivmullad** on mullad, mille füüsikalise savi sisaldus on 10–20%. Savimuldasid on kerge harida, kuid nende saviosakeste vähesuse tõttu ei ole nad suutelised moodustama vastupidavaid struktuuriagregaate ja on seepärast enamasti üksikteralise struktuuriga. Üksikteralise struktuuri tõttu on saviliivmullad põuakartlikud, mistõttu tuleks nendel muldadel kasvatada põuda taluvaid taimi.

## Põllumajandus
Eestis moodustavad põllumajanduslikust maast saviliivmullad 31,5%. Olenevalt liiva ja jämeda tolmu vahekorrast, eristatakse saviliivmuldasid: liivakad ja tolmjad. Enamikule kultuurtaimedele on sobivaimad kergema ja keskmise lõimisega mullad - teatud tingimustel saviliivad (lähedasem liivmullale), peamiselt aga kerged ja keskmised liivsavid (lähedasemad savimullale). Neis on piisavalt suuri poore mullaelustikule vajaliku õhu liikumiseks ja piisavalt peenikesi poore vee kinnihoidmiseks. Saviliivmuldadel on hea kasvatada nisu, puuvilla ja kaunvilju. 

## Lõimis
Üks tähtsamaid tunnuseid mulla kvaliteedi üle otsustamisel on mulla lõimis ehk mulla peeneselise osa jaotus saviosakeste esinemise järgi. Praktilises elus vajamineva täpsusega on mulla lõimist võimalik määrata võrdlemisi lihtsalt sõrmeprooviga.

1. Määramiseks piisab vähemast kui peotäiest mullast, mida tuleb segada ja niisutada parasjagu niipalju, et mullaproov veest läikima ei jääks. 

2. Edasi hakkame mulda ühe käe peopesas voolima teise käe nimetissõrmega kõigepealt 3–4 mm läbimõõduga ussikeseks. Kui seda teha ei saa, proovime samast mullast voolida kahe käe vahel kuulikest; kui ka see ei õnnestu, siis on tegemist liivmullaga. 

3. Edasi vaatame, kuidas jääb muld peopessa: 

* kui tompudena, siis on tegu sidusa liivaga, 
* kui üksikute teradena, siis sõreda liivaga. 

4. Kui saame veeretada kuulikese, kuid ussikest mitte, siis on meil peos saviliiv. 

5. Kui saame veeretada ussikese, hakkame seda peopesal umbes 2 cm läbimõõduga rõngaks keerama, ise jälgides, kuidas ta peopesal käitub: 

* kas murdub kohe (siis on see kerge liivsavi) või 
* esialgu mõraneb ja siis murdub (keskmine liivsavi) või 
* saab seda rõngaks keerata, nii et ta ainult mõraneb (raske liivsavi), või 
* saab seda rõngaks keerata ja ta isegi ei mõrane (savimuld).

## Viited
Haiku trepid

**Haiku trepid** (ka **Taevatrepid** või **Haiku redel**) on järsk matkarada Hawaiil O'ahu saarel. 3922 sammust koosnev matkarada kulgeb mööda O'ahu saarel asuvat Koolau mäeahelikku. Sõna “Haiku” ei viita Jaapani luuležanrile, vaid piirkond kannab oma nime hoopis Kahilipuu õie järgi.  

Treppidel matkamine on ebaseaduslik, kuid tänapäeval on olemas ka üks seaduslik ligipääsupunkt tippu. Ainus seaduslik viis Haiku treppidel matkamiseks algab Moanalua oru maanteelt ja siirdub veel sellest rajast vasakule umbes 2,5 miili. Ületada tuleb Koolau mäeahelik ja parkida tuleb teisel pool saart, et alustada matka. See rada on aga palju pikem ja raskem, kui treppidel matkamine oleks. Seaduslikul viisil raja läbimine võtab aega umbkaudu 7–10 tundi.

## Varasem ajalugu
Aastal 1942 alustasid USA merevägi Haiku raadiojaama ehitamist. See oli ülisalajane rajatis, mis oli mõeldud raadiosignaalide edastamiseks kogu Vaikse ookeani piirkonnas tegutsenud mereväe laevadele. Raadiojaama antennide jaoks vajaliku kõrguse saavutamiseks venitas merevägi need üle Haiku oru. Nende paigaldamiseks ehitati puidust redel, mille jäänuseid võib endiselt näha metallist trepiastmete kõrval. 

Raadiojaama ehitus telliti 1943. aastal. Nii võimsa signaali edastamiseks vajas merevägi saatjat, mis oleks suurema võimsusega kui tol ajal vaakumtorude tehnoloogiaga oli võimalik saavutada. Sellepärast otsustasid nad ehitada Alexandersoni generaatori. See on tohutu seade, mis võimaldab genereerida võimsaid madala sagedusega raadiosignaale ja mis vajab väga pikka antenni. 

Kui 1950. aastal mereväe baas suleti, hakkas USA rannavalve seda kasutama OMEGA navigatsioonisüsteemi jaoks. 1950. aastate keskel asendati puidust trepid metallist astmete ja kaldteede osadega – ühe loendusega saadi trepiastmete arvuks 3922. 1987. aastal suleti jaam ja rada üldsusele, kuid mõned matkajad eirasid sissetungimise keeldu ning jätkasid seal ronimist. 

## 21. sajand
Haiku trepid parandati 2003. aastal. Remont läks linnale kokku maksma 875 000 dollarit.

2012. aasta augustis suri Haiku treppidel matkates infarkti tagajärjel kuulus laulja ja koomik Fritz Hasenpusch. 

2014. aastal arreteeriti kuus inimest treppidel ebaseadusliku ronimise eest. Prokuratuuri sõnul toob teise astme kuriteo toimepanek kaasa 1000-dollarilise rahatrahvi. Üks kohalikest elanikest oli paigaldanud ka oma kinnistule lõkse, et takistada matkajatel treppideni jõudmist läbi tema kinnistu. 

2018. aastal teatas linn, et ei plaani treppe avalikuks kasutamiseks avada. 

Veevarustuse nõukogu hääletas 27. aprillil 2020 ühehäälselt Haiku treppide linnale üle andmise poolt, kuna trepid olid vastutus, mis ei olnud kooskõlas nende ameti missiooniga. Linn plaanib raja muuta tasuliseks atraktsiooniks. Linnale anti ülevõtmiseks aega 18 kuud, vastasel juhul lammutatakse trepid. Linn sai Haiku trepid enda kätte 1. juulil 2020.

## Viited
Paplaka raudteejaam

**Paplaka raudteejaam** oli raudteejaam Liibavi–Romno raudteel ja hiljem Liepāja–Vaiņode raudteeliinil. Jaam asus Lõuna-Kuramaa piirkonnas Virga vallas Paplakas stacija külas. Jaam asus Riia keskraudteejaamast 151,6 kilomeetri kaugusel.

Jaam avati aastal 1879 kui **Pleike raudteejaam**. Jaam rajati sinna kui Liepāja sadama rajamiseks vajalike kivide rongile laadimise paik. Paplaka nime hakkas jaam kandma aastal 1919. Praegune jaamahoone valmis aastal 1952. Jaam suleti seoses rongiliikluse lõpetamisega sellel liinil aastal 1998.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Vinci (ettevõte)

**Vinci**, endise nimega *Société Générale d'Entreprises* (SGE), on kontsessioonide ja ehitustegevuse alal suuruselt teine ​​ettevõte, mis annab tööd kogu maailmas 222 397 inimesele. Vinci tegevus on korraldatud 5 ärikeskuse ümber: Vinci Autoroutes, Vinci kontsessioonid, Vinci Énergies, Eurovia ja Vinci Construction. 2019. aastal on ettevõte esindatud enam kui 100 riigis ja selle käive on 2019. aastal 48,053 miljardit eurot.

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
Priekule raudteejaam

**Priekule raudteejaam** oli raudteejaam Lätis Liibavi-Romno raudteel ja hiljem Liepāja–Vaiņode raudteeliinil. Jaam asus Lõuna-Kuramaa piirkonnas Priekule linnas. Jaam asus Riia keskraudteejaamast 145,5 kilomeetri kaugusel.

Jaam avati aastal 1871. Aastaks 1883 oli avatud harutee kohaliku tellisetööstuse juurde. Valmis ka kitsarööpmeline juurdeveotee tellisevabriku omanikule kuulunud turbasoosse. Aastal 1915 avas Saksa sõjavägi jaamast Bajorai raudteejaama viiva uue 74 kilomeetri pikkuse raudteelõigu ja jaam kujunes sõlmjaamaks. Jaam suleti reisiliiklusele seoses rongiliikluse lõpetamisega sellel liinil aastal 1998, kaubarongidele suleti jaam aastal 2003.

Lisaks jaamahoonele on säilinud ramp koos sellel asuva laohoonega ja korterelamuks ümber ehitatud depoo.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Capgemini

**Capgemini** on Prantsuse digitaalteenuste ettevõte, mille lõi Serge Kampf 1967. aastal Grenoble'is Sogeti nime all. See on riigi enim teeninud konsultatsioonifirma ja kuulub kogu maailmas tööstuse kümne parema hulka. Pariisis asuv ettevõte on noteeritud Pariisi börsil CAC 40-s.

## Viited

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
Elkuzeme raudteepeatus

**Elkuzeme raudteepeatus** oli raudteepeatus Lätis Liibavi-Romno raudteel ja hiljem Liepāja–Vaiņode raudteeliinil. Jaam asus Lõuna-Kuramaa piirkonnas Vaiņode vallas. Jaam asus Riia keskraudteejaamast 135,4 kilomeetri kaugusel.

Jaam avati aastal Esimese maailmasõja ajal kui *Augustenhofi raudteepeatus*. Hiljem kandis see nimesid *Augustmuiža raudteepeatus* ja *Augusteni raudteepeatus*. Elkuzeme nime hakkas peatus kandma aastal 1920. Peatus suleti seoses rongiliikluse lõpetamisega sellel liinil aastal 1998.

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Vaiņode raudteejaam

**Vaiņode raudteejaam** oli raudteejaam Lätis Liibavi-Romno raudteel ja hiljem Liepāja–Vaiņode raudteeliinil. Jaam asus Lõuna-Kuramaa piirkonnas Vaiņode vallas Vaiņodes. Jaam asus Riia keskraudteejaamast 128 kilomeetri kaugusel.

Vaiņode raudteejaam avati koos raudteega aastal 1871. Jaam kujunes tähtsamaks jaamaks Esimese maailmasõja ajal, kui Vaiņode lähistele rajati lennuväli. Hiljem asus seal piirijaam. Nõukogude perioodil kujunes sealne lennuväli militaarrlennuväljaks ja sinna rajati taas harutee. Haruteed ei ole säilinud, ent alles on piirijaama hooned. Peatus suleti seoses rongiliikluse lõpetamisega sellel liinil aastal 1998.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Kazbari raudteepeatus

**Kazbari raudteepeatus** oli raudteepeatus Liibavi-Romno raudteel ja hiljem Liepāja–Vaiņode raudteeliinil. Peatus asus Lõuna-Kuramaa piirkonnas Vaiņode vallas.

Sealne jaamahoone valmis veel enne Esimest maailmasõda. Väidetavalt asus seal aastani 1920 Vidmeži või Widmeschi raudteejaam, kuid dokumentaalsed materjalid selle kohta puuduvad. Aastail 1935–1936 asus seal Kazbari nimeline peatus. Aastal 1940 avati seal *Kazbari raudteejaam*, mis oli mõeldud pruunsöe ümberlaadimiseks. Süsi toimetati sinna Nīgrandest mööda selleks otstarbeks rajatud kitsarööpmelist raudteed. Hiljem oli seal taas peatus.

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Pečky

**Pečky** (saksa keeles *Petschek*) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Kolíni ringkonnas. Pečky asub Kolínist umbes 14,5 km lääneloodes ja Praha kesklinnast ligi 44 km idas.

Pečkyt on esmamainitud 1225. aastal. Alevi staatuse sai Pečky 1879. aastal ja linnaõigused 1925. aastal.

## Viited
Arvydas Anušauskas

**Arvydas Anušauskas** (sündinud 29. septembril 1963 Vilniuses) on Leedu ajaloolane ja poliitik. Ta oli alates 11. detsembrist 2020 kuni 25. märtsini 2024 Leedu riigikaitse minister.

Ta lõpetas 1981. aastal Vilniuse 34. Keskkooli ja 1982. aastal Vilniuse 21. tehnikakooli. 1982. aastal astus Vilniuse Ülikooli, mille lõpetas 1989. aastal ajaloolase kvalifikatsiooniga; vahepeal, aastatel 1983–1985 teenis ta Nõukogude armees. 1995. aastal sai ta Vytautas Suure Ülikoolis humanitaarteaduste doktorikraadi (PhD). 1990. aastal, pärast Leedu iseseisvuse väljakuulutamist, asus teenima Leedu riigikaitse vabatahtlikesse jõududesse ja 1995 ülendati reservleitnandiks.

Aastatel 1989–2000 oli ta Leedu ajalooinstituudi teadur ja 1996–1997 Vytautas Suure Ülikooli humanitaarteaduskonna dotsent.  

Aastatel 1998–2007 oli ta Leedu genotsiidi ja vastupanu uurimise keskuse (GRRLC) juhataja. Aastatel 1996–2006 oli ta ühtlasi Vilniuse Pedagoogikaülikooli ajalooteaduskonna dotsent, 2002–2007 Vilniuse Ülikooli rahvusvaheliste suhete ja politoloogia instituudi külalisdotsent ning 2002–2008 Vilniuse ülikooli ajalooteaduskonna dotsent. 

Ta on paljude ajalooraamatute ja 14 dokumentaalfilmi stsenaariumi ning sadakonna leedu, poola, läti, prantsuse ja saksa teaduspublikatsioonis avaldatud uurimuse ja artikli autor. Tema esimene uurimus sõdadevahelistest Leedu luureteenistustest avaldati 1993. aastal.

Ta astus 2007. aastal erakonda Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid. 2008. aastal valiti ta Leedu seimi liikmeks. Ta oli aastatel 2008–2012 riikliku julgeoleku ja kaitsekomisjoni esimees. Hiljem oli ta riikliku julgeoleku ja kaitse komisjoni liige, kriminaalteabe parlamentaarse kontrolli komisjoni aseesimees, vabaduse põhjuste komisjoni liige ja riikliku ajaloolise mälu liige ning paljude parlamendirühmade liige.

11. detsembrist 2020 kuni 25. märtsini 2024 oli ta Leedu riigikaitse minister.

## Tunnustus
* 2013 – Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Ta on 2015. aastast abielus Lina Anušauskienėga, neil on üks laps.

## Viited
Samariddin Saʼdijev

**Samariddin Saʼdijev** (tadžiki keeles Самариддин Саъдиев; vene keeles Самариддин Сагдиев (Саадиев); 10. jaanuar 1918 Samarkand – 29. mai 1983 Dušanbe) oli Tadžikistani näitleja ja telelavastaja, Šuhrat Saʼdijevi isa.

## Tunnustus
*1946 – Medal ""
*1950 – Medal «Vapra töö eest» (vk *медаль «За доблестный труд»*)
* 1957 – Austuse märk
* 1962 – Tadžiki NSV teeneline kunstnik

## Välislingid
*
Unhošť

**Unhošť** (saksa keeles *Unhoscht*) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Kladno ringkonnas. Unhošť asub Kladnost umbes 6,5 km lõunas ja Praha kesklinnast ligikaudu 21 km läänes.

Unhošťi on esmamainitud 1250. aastal. Linnaõigused sai Unhošť reformide käigus ajavahemikus 1783–1790.

Unhošťi vanalinn on alates 1. septembrist 2003 ajalooline linnakaitseala.

## Viited
Chropyně

**Chropyně** (saksa keeles *Chropin*) on linn Tšehhis Zlíni maakonnas Kroměříži ringkonnas. Chropyně asub Kroměřížist ligi 7 km põhjas ja Zlínist umbes 26 km loodes.

Chropynět on esmamainitud 1261. aastal. 1868. aastal rajati Chropyněsse suhkruvabrik, raudteeühenduse sai asula 1869. aastal. Linnaõigused omandas Chropyně 1970. aastal.

Chropyněs on sündinud tšehhi kunstnik Emil Filla (1882–1953).

## Viited
Ohridi raamleping

**Ohridi raamleping** (makedoonia keeles *Охридски рамковен договор*) oli Makedoonia Vabariigi (praeguse nimega Põhja-Makedoonia Vabariik) valitsuse ja Albaania vähemuse esindajate vaheline rahuleping, mis sõlmiti 13. augustil 2001. See lõi seadusliku raamistiku, lõpetades Rahvusliku Vabastusarmee ja Makedoonia julgeolekujõudude vahelise relvastatud konflikti.

Leping sai nime Põhja-Makedoonia ajaloolise linna Ohridi järgi.

## Vaata ka
*2001. aasta Makedoonia ülestõus
Schneider Electric

**Schneider Electric** on Prantsusmaa rahvusvaheline ettevõte Fortune Global 500 edetabelis ning on juhtpositsioonil elektrimajandustoodete, automaatika ja neile ametitele kohandatud lahenduste tootmisel. Selle peakontor asub Hauts-de-Seine'is Rueil-Malmaisonis ja juhtkond on jagatud kolmeks divisjoniks, Rueili peakontor USA-s Bostonis ja üks Hongkongis asutamisel.

Schneider Electric SE kuulub CAC 40 aktsiaturu indeksisse ja *Intercontinental Exchange* (endine NYSE Euronext).

## Viited

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
Pulmad ja matused

**"Pulmad ja matused"** on ansambli Kosmikud 2006. aastal välja antud album. Salvestatud No-Big-Silence'i stuudios 2006. aasta suvel. Lugu "Jeerum" salvestati 2005. aasta talvel.

## Lood

# "Elu mõte" – 4:50
# "Jeerum" – 4:27
# "Sünnipäev (me haiglatuppa tuli)" – 3:46
# "Üliintelligentne" – 3:50
# "Viimane etapp" – 4:29
# "Iga reklaamitahvli taga" – 4:21
# "Maha" –  4:19
# "Lilled" – 5:03
# "Pulmad ja matused" – 3:21
# "Oksad alla" – 5:04

## Koosseis
*Meelis Hainsoo (Hainz) – laul
*Andres (Aleksander) Vana – kitarr
*Raivo Rätte (Kõmmari) – bass
*Kristo Rajasaare – trummid
Liepāja–Vaiņode raudteeliin

**Liepāja–Vaiņode raudteeliin** on endine raudteeliin Lätis, mis ühendas Liepāja linna Vaiņodega. Raudtee pikkus oli 67 kilomeetrit, sellele lisandusid veel haruteed.

Reisiliiklus lõppes liinil aastal 1998. Aastal 2012 võeti Priekulest Liepājani rööpad üles, Priekulest Leedu piiri poole on raudtee lihtsalt hüljatud.

## Peatused Liepāja–Vaiņode raudteeliinil

*  Liepāja
*  Krustojums (Liepāja-Aizpute raudtee lõppjaam)
*  Ālande
*  Dubeņi
*  Grobiņa
*  Gavieze
*  Susta
*  Krogzemji
*  Paplaka
*  Priekule
*  *Gulben*
*  Elkuzeme
*  Vaiņode
*  Kazbari (*Widmeschi*?)

Liini ajaloos on etappe, mis pole dokumenteeritud, seega on osa peatuste ajalugu teadmata.

## Ajalugu
Aastal 1871 rajas Liibavi raudteeühistu raudtee Liepājast Kaišiadoryseni, kus see oli ühendatud Peterburi–Varssavi raudteega. Aastast 1877 läks see Liibavi–Romno raudtee valdusse, mis aastal 1891 läks riiklikusse omandisse. Hiljem haldas liini Läti Raudtee.

Raudtee ehitati I maailmasõja ajal piirkonna hõlvanud Saksa vägede poolt ümber standardrööpmeliseks (1435 mm). Selle raudteelõigu laius säilis 1940. aastateni, et tagada Läti ja Ida-Euroopa vahel paremat reisi- ja kaubaliiklust.

Nõukogude perioodil käis Liepāja ja Vaiņode vahel neli rongi päevas. Liepājast Priekuleni sõitsid Liepāja ja Kaliningradi vahel liiklevad rongid, Riiast Priekuleni aga Riia ja Klaipėda vahel liiklevad rongid. Aastani 1995 kasutas liini ka Riiast Mažeikiai ja Vaiņode kaudu Liepājasse sõitev rong, sellal kui Liepājast Vaiņodeni sõitis kaks rongi päevas. Aastal 1996 hakkas Liepāja ja Vaiņode vahel käima päevas kolm rongi. 

Liiklus liinil lõpetati 24. veebruaril 1998. Algselt oli liini sulgemine kavandatud 19. augustiks 1997. 17. augustil 1997 algasid aga protestimeeleavaldused, mille keskmeks oli Vaiņode, seal barrikadeerisid elanikud ka raudtee. Vaiņode ja Priekule elanikud pakkusid ka välja variandi, et rongid asendataks rööbasbussidega, ent kompromissi ei saavutatud. Transpordiminister Vilis Krištopansi sekkumine tõi kaasa selle, et Läti Raudtee jätkas liini teenindamist esimese novembrini ja 9. oktoobril barrikaadid eemaldati. 1. novembril alustas liini teenindamist AS "Vaiņodes dzelzceļš". 24. veebruaril 1998 lõpetati ikkagi rongiliiklus. Vaiņode elanikud alustasid taas raudteel protestimeeleavaldusi, ent politsei ajas need laiali.

## Viited

## Välislingid

*Liin saidil RailWayz
Trhové Sviny

**Trhové Sviny** (saksa keeles *Schweinitz in Böhmen*) on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas České Budějovice ringkonnas. Trhové Sviny asub Austria piirist 14 km kaugusel, České Budějovicest ligikaudu 19 km lõunakagus.

Linn asub merepinnast 458 meetri kõrgusel.

Trhové Svinyt on esmamainitud 1260. aastal.

Trhové Svinys on sündinud Tšehhoslovakkia poliitik ja jurist Emil Hácha (1872–1945).

Trhové Sviny vanalinn on alates 19. novembrist 1990 ajalooline linnakaitseala.

## Viited
Danone

**Danone** on hargmaine Prantsuse toiduainetööstus, mille peakontor asub Pariisis.

Ettevõte on noteeritud Pariisi börsil Euronextis, kus see on kantud CAC 40 aktsiaturu indeksisse.

Aastate jooksul on ettevõte arenenud nelja valdkonna ümber: värsked piimatooted ja taimsed tooted, pudelivesi, meditsiiniline toitumine ja imikute toitumine.

## Viited


## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
Šluknov

**Šluknov** (saksa keeles *Schluckenau*) on linn Tšehhis Ústí maakonnas Děčíni ringkonnas. 
Šluknov asub Saksamaa piirist natuke rohkem kui 2,5 km kaugusel, Děčínist ligikaudu 31 km põhjakirdes.

Šluknov on Tšehhi Vabariigi kõige põhjapoolsem linn. Linn paikneb merepinnast 347 meetri kõrgusel.

Šluknovit on esmamainitud 1281. aastal, linnaõigused sai 1359. aastal.

Šluknovi vanalinn on alates 10. septembrist 1992 ajalooline linnakaitseala.

## Viited
Týniště nad Orlicí

**Týniště nad Orlicí** (saksa keeles *Tinischt an der Adler*) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas Rychnov nad Kněžnou ringkonnas. Týniště nad Orlicí asub Rychnov nad Kněžnoust ligi 15 km läänes ja Hradec Královést umbes 19 km idakagus.

Asulat on esmamainitud 1361. aastal. Alevi staatuse sai Týniště nad Orlicí 15. sajandi alguses. Raudteeühenduse sai Týniště nad Orlicí 1874. aastal. Linnaõigused omandas Týniště nad Orlicí 1914. aastal.

## Viited
Gröönimaa valitsus

**Gröönimaa valitsus** (grööni *Naalakkersuisut*) on Gröönimaa täidesaatva võimu organ alates 1979. aastast. 

2021. aasta parlamendivalimiste järel moodustasid valitsuse erakonnad Inuit Ataqatigiit (IA) ja Naleraq. Praegune peaminister on alates 2021. aastast Múte Bourup Egede.

#### Valitsuse koosseis alates 2021. aastast

#### 2016–2021
Peaminister Kim Kielsen (Siumut).

#### 2014–2016
Peaminister Kim Kielsen (Siumut).

#### 2013–2014

#### 2009–2013
 
2009–2013 moodustasid valitsuse *Inuit Ataqatigiit* ja *Demokratiit*.

* Peaminister (täidab ka välisministri kohuseid) – Kuupik Kleist (IA)
* Tööstus- ja maavarade minister – Ove Karl Berthelsen (IA)
* Perekonnaminister – Maliina Abelsen (IA)
* Tervishoiuminister – Agathe Fontain (IA)
* Rahandusminister – Palle Christiansen (D) 
* Infrastruktuuri- ja transpordiminister ning asepeaminister – Jens B. Frederiksen (D)
* Kalandus-, jahindus- ja põllumajandusminister – Ane Hansen (IA)
* Kultuuri-, haridus-, teadus- ja kirikuminister – Mimi Karlsen (IA)
* Siseminister – Anthon Frederiksen (K)

#### 2005–2009
2005–2009 oli valitsuse koosseis järgmine:

* Peaminister – Hans Enoksen (S)
* Välisminister, rahandusminister, majandusminister ja Põhjamaade koostöö minister – Per Berthelsen (S)
* Tööstus-, põllumajandus- ja tööturuminister – Siverth K. Heilmann (A)
* Perekonna- ja tervishoiuminister – Arkalo Abelsen (A)
* Infrastruktuuri-, keskkonna- ja maavarade minister – Kim Kielsen (S)
* Kalandus- ja jahindusminister – Finn Karlsen (A)
* Kultuuri-, haridus-, teadus- ja kirikuminister – Tommy Marø (S)

## Viited

## Välislingid
*https://naalakkersuisut.gl/en
Bučovice

**Bučovice** (saksa keeles *Butschowitz*) on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas Vyškovi ringkonnas. Bučovice asub Vyškovist umbes 14 km lõunas ja Brno kesklinnast ligi 30 km idas.

Bučovicet on esmamainitud 1322. aastal ja linnana 1369. aastal.

Linna olulisim vaatamisväärsus on renessanss-stiilis Bučovice loss.
## Viited
Šührat Sa’dijev

**Šührat Samarovitš Saʼdijev** (tadžiki keeles Шӯҳрат Самарович Саъдиев; sündinud 8. novembril 1954 Dušanbes) on Tadžikistani ajaloolane, Samariddin Saʼdijevi poeg.

## Elulugu
Ta lõpetas 1977. aastal Tadžiki NSV Riikliku Ülikooli ajaloo osakonna. Hiljem töötas ta  nimelises Kunstiinstituudis. 1989. aastal sai ta ajalookandidaadi kraadi. Alates 2014. aastast töötab ta Vene-Tadžiki (Slaavi) ülikooli dotsendina. Avaldanud üle 70 teaduspublikatsiooni.

Ta on aktiivne osavõtja Wikimedia projektides, tadžikikeelse Vikipeedia vabatahtlik toimetaja.

## Teosed
* Таджикистан: путь к миру и согласию. - Д., 2002
* Важные страницы из истории таджикского народа. – Д., 2008, 2010
* Курс лекций по истории таджикского народа. – Д., 2012

## Viited

## Kirjandus
* «Российско-Таджикский (славянский) университет» (в одном томе). Энциклопедия./ Главный редактор М.С.Имомов. – Душанбе, 2011. – 386 стр.

## Välislingid

* Состав кафедры: Саъдиев Шухрат Самарович
*
Alex Nedeljkovic

**Alexander Nedeljkovic** (sündinud 7. jaanuaril 1996 Parmas Ohios) on USA jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Pittsburgh Penguins.

Aastatel 2012–2015 mängis ta Ontario Hockey League'i (OHL) klubis Plymouth Whalers. Hooajal 2015/2016 mängis ta samasse liigasse kuuluvates klubides Flint Firebirds ja Niagara IceDogs. Hooajal 2013/2014 pälvis ta OHL-i hooaja parimale väravavahile antava Jim Rutherford Trophy.

2014. aastal valis Carolina Hurricanes ta NHL-i ''draft''is 37. valikuna. 2015. aasta märtsis sõlmis ta Hurricanesiga kolmeaastase lepingu. Hooajal 2016/2017 asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Hurricanesi noorteklubis Charlotte Checkers, kus mängis suurema osa järgmisest neljast hooajast. Hooajal 2018–19 pälvis Nedeljkovic AHL-i hooaja parimale väravavahile antava Aldege "Baz" Bastien Memorial Awardi. Samal hooajal valiti ta liiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2019. aastal võitis ta Checkersiga Calder Cup'i. 2020. aastal valiti ta AHL-i tähtede mängule. 10. märtsil 2018 sai ta mängus Hartford Wolf Packi vastu AHL-i ajaloo kolmeteistkümnendaks väravavahiks, kes on liigas värava löönud.

NHL-is debüteeris Nedeljkovic Hurricanesi meeskonnas 17. jaanuaril 2017 mängus Columbus Blue Jacketsiga ning sekkus mängu Cam Wardi asemele. Esimest korda kuulus ta NHL-is algkoosseisu 23. jaanuaril 2019 mängus Vancouver Canucksi vastu. Hooajal 2020–21 lasi ta endale lüüa keskmiselt 1,90 väravat mängus ja oli selle näitaja poolest sel hooajal parim väravavaht liigas. Lisaks valiti Nedeljkovic sel hooajal uustulnukate sümboolsesse koosseisu (*[[NHL All-Rookie Team|All-Rookie Team]]*).

2021. aasta suvel ei õnnestunud Nedeljkovicil Hurricanesiga uue lepingu tingimustes kokkuleppe saada, mistõttu kaubeldi ta 2021. aasta juulis Detroit Red Wingsi, kellega sõlmis seejärel kaheaastase lepingu.

2023. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Pittsburgh Penguinsiga. Hooajal 2023/24 mängis Nedeljkovic ühe mängu AHL-is Penguinsi tütarklubis Wilkes-Barre/Scranton Penguins ning lõi selles mängus Providence Bruinsi vastu värava. Sellega sai Nedeljkovicist AHL-is esimene väravavaht, kes on löönud AHL-is kaks väravat.

2014. aastal tuli USA 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistriks. 2016. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel võitis ta USA kuni 20-aastaste koondisega pronksmedali.

Ta on Serbia päritolu.

## Viited

## Välislingid
* Alex Nedeljkovic NHL.com lehel
* Alex Nedeljkovic hockeydb.com lehel
Embūte looduspark

**Embūte looduspark** on kaitseala Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Embūte vallas. See asub Lääne-Kuramaa kõrgustikul Lanka jõe ülemjooksul ja Embūte ümbruses.

Kaitseala loodi 1977. aastal, kaitsmaks sealsete jäärakute ja küngaste metsi, Lanka ja Kuiļupe orgude luhtasid ja muid biotoope.

Kultuurimälestistest asuvad kaitsealal riikliku kaitse all Embūte linnamägi, Embūte piiskopilinnus ja hiiepaik Embūte Ohvrimägi.

Kaitseala pindala on 458 ha. Sellest 263,2 hektarit katab mets. Piirkond asub Lääne-Kurzeme kõrgustiku kõrgeimas ja rahutuima reljeefiga piirkonnas. Kaitseala lähistel asub ka selle kõrgeim tipp Krievukalns. Sealse reljeefi kujundas viimane jääaeg ja hilisem keeruka jäärakute süsteemi kujundanud erosioon. Sealne ligi poole kilomeetri pikkuste ja 40–45 meetri sügavuste jäärakute süsteem on Läti alade suurim. Üksikobjektidena on kaitse all Drieki saar, Drieki tamm, Embūte jäärakud, Indulise ja Ārija tamm, Kļaviņase saar, Ohvritamm ja arvukalt nimetuid põlispuid

Geoloogiliselt asub kaitseala Lääne-Kurzeme kõrgustikul, mis on nagu Ida-Kuramaa kõrgustik, Pandivere kõrgustik ja Sakala kõrgustikki jäälahkmeala kulutuskõrgustik. Aluskord asub 1750 meetrit allpool merepinda, seda katab 1,9 kilomeetri paksune pealiskord. Avandumas on seal Juura kontinentaalse tekkega setted (tumehall või valge liiv, must, tumehall või rohekashall savi), kohati ka Triiase tumepruun savi. Kohati on seal ka õhukesi fossiilirohkeid lubjakivi vahekihte, mis sisaldavad rikkalikult ammoniite. Pealiskord on 80–100 meetri paksune.

Kaitseala metsades on valdavad jalakas ja künnapuu. Jäärakutes on valdavad künnapuu ja saar, kõrgemates kohtades tamm, pärn, vaher, kuusk ja haab. Üksikutes kohtades kasvab ka mände. Sealsetel niitudel on suureks probleemiks kobraste tegevus.

Loodusdirektiivi elupaigatüüpidest esinevad seal põhjamaised lamminiidud (7%), nõrglubjalasundit moodustavad allikad (0,002%), Fennoskandia mineraalirikkad allikad ja allikasood (3%), aas-rebasesaba *Alopecurus oratensis* ja ürt-punanupuga *Sanguisorbia officinalis* madalikeniidud (1,35%) ja *Tilio-acerion*-kooslustega rusukallete, nõlvakute ja jäärakute metsad. Viimaste all on 42% kaitseala pindalast.

Kaitstavatest lindudest elavad kaitsealal must-toonekurg, väike-konnakotkas, herilaseviu, rukkirääk, sookurg, valgeselg-kirjurähn, musträhn, täpikhuik, väikehuik, punaselg-õgija. Taimedest kasvavad seal männas-kuutõverohi, kahelehine käokeel, rohekas käokeel, kahkjaspunane sõrmkäpp, kuradi-sõrmkäpp, vahelmine lõokannus, kahar nurmikas, väike ristik, suur näär ja kattekold.

Imetajatest elavad seal mets-karihiir, väike-karihiir, kobras, mäger, saarmas, metskits, põder, punahirv, põhja-nahkhiir, pargi-nahkhiir ja kääbus-nahkhiir. Kaitstavatest kalaliikidest esinevad seal harilik hink, võldas ja vingerjas, kahepaiksetest aga harilik kärnkonn ja harilik lehekonn. Kaitstavatest selgrootutest esinevad seal mustlaik-apollo, pääsusaba, *Osmylus chrysops*, kevadpaabusilm, rüütelöölane ja haavalumik.

## Viited

## Välislingid

* Kaitseala kaart
* Kaitsealast Läti looduskaitseameti kodulehel (*läti keeles*)
Paul Dummett

**Paul Dummett** (sündinud 26. septembril 1991 Newcastle upon Tyne'is) on Inglismaal sündinud Walesi jalgpallur, kes mängib Inglismaa Premier League'i klubis Newcastle United.

Ta liitus Newcastle Unitedi noortekaadeemiaga 2000. aastal. Hooaja 2011–12 lõpus mängis ta Newcastle Unitedist laenul Inglismaa tugevuselt viienda liiga klubis Gateshead. Hooajal 2012–13 oli ta laenul Šotimaa kõrgliiga klubis St Mirren.

Newcastle Unitedi meeskonnas debüteeris Dummett 5. jaanuaril 2013 Inglismaa karikamängus Brighton & Hove Albioni vastu. Inglismaa kõrgliigas tegi ta debüüdi 19. augustil 2013 hooaja esimeses mängus Manchester City vastu. Esimese värava lõi ta Inglismaa kõrgliigas 19. oktoobril 2013 mängus Liverpooli vastu.

Walesi jalgpallikoondises mängis Dummett aastatel 2014–2019 kokku viiel korral.

## Saavutused
;St Mirren
*Scottish League Cup: 2012–13
;Newcastle United
*EFL Championship: 2016–17

## Välislingid
Mikrokiipide puudus

**[[Kiip|Mikrokiipide]] puudus**, ka **[[Pooljuhttehnoloogia|pooljuhtide]] puudus**, on nähtus, kus nõudlus pooljuhtide järele ületab oluliselt pakkumist.

Kuna mikrokiipe kasutatakse igalpool protsessorites, videokaartides, autodes, kodutehnikas jm, siis mõjutab mikrokiipide puudus paljusid tootmissektoreid.

Kiipide puudus tekib siis, kui on toimunud mõni muudatus kas kiipide ehituses või takistab mõni muu tegur piisavat tootmist nõudluse rahuldamiseks. 

## Ajalugu
Tõsine kiibipuuduse juhtum ilmnes 1988. aastal peale seda, kui Ameerika ja Jaapani kiibitootjate pakt vähendas rohkesti tootmist. Uuele tootmismeetodile üleminek võib niisamuti põhjustada kiipide puudust, sest uusi tehaseid ei ehitata piisavalt kiiresti, et rahuldada nõudlust. 

Aastal 1988 tulenes kiipide puudus suurest nõudlusest, Hitatchi tehaste töölised pidid töötama oma suvepuhkuste ajal, selleks et rahuldada suur kiipide nõudlus. Aastal 1994 tekkis kiipide puudus, kuna uus tootmistehnoloogia vajas rangemaid tootmisnõudeid. Seetõttu kanti maha suur hulk tootmisvigadega tooteid. 

Aastal 2011 Jaapanis toimunud maavärina tõttu oli raskusi NAND-mälu ja monitoride tootmisega. Aastal 2012 oli Qualcommil raskusi toota 28nm Snapdragon kiipe, kuna vajalikud tehased puudusid.

## Ülemaailmne kiipide puudus
Ülemaailmne kiipide puudus algas aastal 2020 ning kestab tänapäevani (november 2022). Kiipide puudus ei ole põhjustatud koroonast tulenevatest tootmis- ja logistikapiirangutest. Pandeemia alguses oli tootmine ja logistika osaliselt häritud, kuid see ei omanud pikaajalist mõju.

Arvutite komponentide puudus on osaliselt sellepärast, et arvuteid vajatakse rohkem. Koolitöö on suures osas üle läinud e-õppele ning kus on võimalik, on ka tööd tegema hakkatud kodust. Sellest tulenevalt, et vanad arvutid ei rahuldanud kaugtöö vajadusi, tuli rohkesti uuendada koduarvuteid. Lisaks kasutati arvuteid lihtsalt rohkem. Sellest tulenevalt kasvas arvutite nõudlus. Näiteks leibkonnas, kus lapsed osalevad e-õppel ning vanemad töötavad kodust, on vaja rohkem seadmeid.  Sellest tulenevalt kasvas arvutite müük aastal 2020 4.8 protsenti ning 32 protsenti 2021. aasta esimese kvartali jooksul. Eelnevatel aastatel oli kasv nullilähedane või arvutite ost kahanes. Tänu suurele kasutajate arvu kasvule on pidanud ka teenusepakkujad oma servereid rohkesti laiendama.

Enim on mõjutatud autode tootmine. Mitmed autofirmad on sunnitud kas oma tehased ajutiselt sulgema või piirama tootmist, kuna mikrokiipe ei ole saadaval piisavas koguses. Osaliselt on see planeerimise süü. Autotootjad vähendasid väikese müügilanguse tõttu mikrokiipide tellimusi. Kui müükide arv uuesti kasvas, olid mikrokiipide tootjad juba tootmismahtusid mujale suunanud.

Mikrokiipide puudusele niipea lõppu ei tule. Kuigi kaks põhilist pooljuhtplaatide tootjat Samsung ja TSMC on alustanud uute tehaste rajamist, läheb veel aastaid, et need valmis saaks. Tulenevalt sellest võib mikrokiipide puudus kesta kuni järgmise aasta lõpuni.

## Viited
CompactRIO

**CompactRIO** (ehk **CRIO**) on tööstuslik juhtimissüsteem, mis võimaldab reaalajas I/O seadmeid juhtida ja kontrollida. CompactRIO on National Instrumentsi toode. CRIO võimaldab erinevate süsteemide ja tööstusliinide automatiseerimist.

## Riistvara
CompactRIO süsteem koosneb reaalaja kontrollerist, šassiist ehk korpusest ja I/O moodulitest.

### Šassii
CRIO šassii on korpus, mis ühendab arvutit ja I/O mooduleid. Šassii võib olla ka intrigeeritud kontrolleri külge.

### Kontroller
CRIO kontrollerid on modulaarse ehitusega, mille šassii külge on võimalik ühendada 4–8 moodulit. CRIO kontrollerites on kasutusel reaalajas töötavad ARM-i ja Inteli protsessorid. CRIO arhitektuur on kahetasemeline, reaalajas toimuvad protsessid leiavad aset kas protsessoris või FPGA moodulis. CRIO kontroller võimaldab reaalajas käitada paralleelselt mitmeid programmi plokke, mis on hierarhilises seoses. 

### Moodulid
CompactRIO on varustatud USB ja Gigabit Etherneti portidega. CRIO šassii külge on võimalik ühendada 4–8 eraldiseisvat I/O moodulit. Valikus on 70 National Instrumentsi (NI) C-seeria ümber seadistatava I/O mooduli (ehk RIO), ühilduvad ka teiste tootjate tööstuslikud I/O moodulid. CRIO külge võivad korraga olla ühendatud nii sisend- kui ka väljundmoodulid – see võimaldab süsteemide ja tööstusliinide täielikku automatiseerimist.  

NI C-seeria I/O moodulid toetavad eri tüüpi signaale. Analoog sisend ja väljund moodulid toetavad signaalina pinget ja voolutugevust, lisaks muidki signaale. Digitaalsed I/O moodulid toetavad signaale eri pingete juures, nii vahelduvvoolu kui ka alalisvoolu signaale. 

## Tarkvara
CompactRIO kontrolleritel on peal NI Linux Real-Time'i operatsioonisüsteem. Mille programmeerimiseks on võimalik kasutada LabVIEW'd, mis on graafiline programmeerimise keskkond. LabVIEW-s koostatud programmid kompileeritakse masinkoodiks, mis on NI Linux Real-Time operatsiooni süsteemi jaoks loetav. CompactRIO't on võimalik programmeerida C, C++ ja Java keeltes. Alates 2019 aasta LabVIEW versioonist on võimalik kasutada Pythoni-keelseid koodiosi.   

## Rakendused
CompactRIO leiab rakendust automatiseeritud süsteemides ja tööstusliinidel. CRIO süsteemid võimaldavad osalist automatiseerimist kui tööstuslike asjade interneti (IIoT).

## Viited
Julian Melchiori

**Julian Melchiori** (sündinud 6. detsembril 1991 Richmond Hillis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Saksamaa kõrgliigaklubis Grizzlys Wolfsburg.

Aastatel 2010–2012 mängis ta Ontario Hockey League'i klubides Kitchener Rangers ja Oshawa Generals.

2010. aastal valis Atlanta Thrashers ta NHL-i ''draft''is 87. valikuna. 2012. aasta märtsis sõlmis ta lepingu Kanadasse kolinud klubiga Winnipeg Jets. Ta asus mängima American Hockey League'is (AHL) Jetsi noorteklubis St. John's IceCaps. NHL-is tegi Melchiori debüüdi 27. detsembril 2013 mängus Minnesota Wildi vastu. NHL-is pääses ta Jetsi meeskonnas väljakule veel ka hooaegadel 2015–16 ja 2016–17, kuid suurema osa ajast mängis ta AHL-is.

2020. aasta juulis sõlmis ta lepingu KHL-i klubiga Nižnekamski Neftehimik, kuid tema leping lõpetati, ilma et ta oleks klubi meeskonnas kordagi mänginud. 2020. aasta novembris sõlmis ta üheaastase lepingu Grizzlys Wolfsburgiga.

## Viited

## Välislingid
* Julian Melchiori portaalis NHL.com
* Julian Melchiori portaalis hockeydb.com
Sankt Stefan im Gailtal

**Sankt Stefan im Gailtal** (sloveeni: *Štefan na Zilji*) on vald Austria Kärnteni liidumaal Hermagori ringkonnas.

Sankt Stefan asub Gaili mõlemal kaldal alumises Gaili orus Karni Alpide (lõunas) ja Gailtali Alpide (põhjas) vahel.

## Viited