open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Csepel

**Csepel** on saar Doonau jõel.

See on Ungari suurim saar. Saare pikkus on 47 km ja pindala 257 km². 

Saar on madal, asub lammil.

Saare põhjaosa jääb Budapesti piiridesse ja moodustab XXI linnarajooni. Samuti asuvad saarel Ráckeve, Szigetszentmiklósi, Szigethalomi ja Tököli linnad. Kokku elab saarel umbes 165 000 inimest.

Saarel asub Lakihegy torn, mis oma 314 meetriga on Ungari kõrgeim rajatis.
Volikiri

**Volikiri** on kirjalikus vormis tehtud või notari poolt tõestatud dokument, mis tõendab esindaja volitusi. Tihti nimetatakse seda ebaõigelt volituseks.
Toronto Estonia segakoor

**Estonia** on 1976. aastal asutatud segakoor, mis tegutseb Kanadas.

## Vaata ka
*Estonia Seltsi Segakoor
*Toronto Eesti Meeskoor
*Toronto Eesti Segakoor

## Välislingid
*Estonia koor tähistab 25-aastast tegevust, *Eesti Elu*, 28. august 2003
Adrianne Curry

**Adrianne Marie Curry** (sündinud 6. augustil 1982) on Ameerika Ühendriikide modell, saate "Ameerika tippmodell" esimese tsükli võitja. 

## Välislingid
*Adrianne Curry ametlik koduleht
McKey Sullivan

**Brittany "McKey" Sullivan** (sündinud 9. septembril 1988) on Ameerika Ühendriikide modell, kes võitis saate "Ameerika supermodellid" 11. hooaja.
Lena Gercke

**Lena Johanna Gercke** (sündinud 29. veebruaril 1988 Saksamaal Marburgis) on saksa modell ja saatejuht. Ta on saate "Germany's Next Topmodel" esimese tsükli võitja.

Ta kasvas üles Cloppenburgis ja käis katoliiklikus gümnaasiumis, mille lõpetas 2007.

Ta on 180 cm pikk, blondeeritud juuste ja siniste silmadega. Tema strateegilised mõõtmed on 90–62–89, jalanumber on 40.

Tema modellikarjäär algas 14. augustil 2004 kiirtoiduketi Burger King palgal. Kohe sai ta lepingu modelliagentuuriga, mis hõlmas foto- ja rõivamodellitööd ning ja tantsuesinemisi.

Ta võitis 29. märtsil 2006 Saksamaa versiooni telesaatest "Ameerika supermodellid", mis kannab nime "Germany's Nest Topmodel". Seda juhtis Heidi Klum. Seejärel sai Gercke mitu uut lepingut, näiteks Microsoftiga Windows Live'i reklaamimiseks, ja poseeris saksa Cosmopolitani 2006. aasta juuninumbri kaanel. Teist korda oli ta Cosmopolitani kaanel märtsis 2007. Ta on poseerinud ka paljude muude saksa ja välismaa ajakirjade kaanel.

Alates 2009. aastast juhib ta telesaadet "Austria’s Next Topmodel". Seda näitab Austria erakanal Puls 4 ja 2011. aastal oli juba selle saate kolmas hooaeg. Külalisesinejana astus ta üles sarja "Germany's Next Topmodel" teisel ja kolmandal hooajal. 

## Isiklikku
Lenal on õde ja kaks poolõde. 

Tema elukaaslane on filmirežissöör Dustin Schöne, neil kaks last.

## Välislingid

*Lena Gercke koduleht
Kuu (kalender)

**Kuu** ehk **kalendrikuu** on aja mõõtühik, mille järgimiseks kasutatakse kalendreid. Üks kuu on ligikaudu sama pikk kui üks Kuu faaside tsükkel. Aastas on 12 kuud ning iga kuu koosneb 28–31 ööpäevast.
Sven Onno

**Sven Onno** (18. veebruar 1932 Tallinn – 13. juuni 1974 Väinameri) oli eesti ornitoloog.

Ta lõpetas aastal 1954 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina, kaitses aastal 1959 bioloogiakandidaadi väitekirja.

Ta töötas aastatel 1954–1974 Zooloogia ja Botaanika Instituudis (seejuures aastatel 1970–1974 vanemteadurina).

Ta algatas kalakajaka populatsioonide pikaajalise uurimise programmi Eestis.

Hukkus 1974. aasta kevadel Puise nina lähedal tormisel merel, kaldale on tema auks püstitatud mälestuskivi.

## Viited
Louise Brooks

**Mary Louise Brooks** (14. november 1906 – 8. august 1985) oli Ameerika Ühendriikide tantsija, modell, sõutüdruk ja tummfilminäitleja.

Louise Brooksi tuntumad osatäitmised olid filmides "Pandora laegas" ("Die Büchse der Pandora", 1929), "Tagebuch einer Verlorenen" (1929) ja "Prix de Beauté" (ka "Miss Europe", 1930).

Brooks mängis peaosa 17 tummfilmis. Elu lõpuaastatel kirjutas ta memuaariraamatu "Lulu in Hollywood" (1982).

## Viited

## Välislingid

*
*Louise Brooks Society. All about the silent film star who played Lulu in Pandora's Box.
*Blogi Louise Brooks Society
*Louise Brooks interview, circa 1960s
*A Louise Brooks interview clip from ''Memories of Berlin: The Twilight of Weimar Culture''
*The Louise Brooks portrait doll by Lenci, 1930
*Louise Brooks. Photo Galleries & Profiles of Silent Movie Stars. Silent Ladies & Gents. (Fotod)
Karl-Theodor zu Guttenberg

**Karl Theodor Maria Nikolaus Johann Jacob Philipp Franz Joseph Sylvester Freiherr von und zu Guttenberg** (sündinud 5. detsembril 1971 Münchenis) on Saksamaa poliitik.

Alates 10. veebruarist 2009 oli ta Saksamaa majandus- ja tehnoloogiaminister. Aastatel 2008–2009 oli ta Baieri Kristlik-Sotsiaalse Liidu (CSU) peasekretär. Aastatel 2002 ja 2005 valiti ta Bundestagi liikmeks. 28. oktoobrist 2009 kuni 1. märtsini 2011 oli ta Saksamaa kaitseminister.

Ta on olnud päevalehe Die Welt toimetaja.

## Suguvõsa

Ta pärineb frangi aadlisuguvõsast. Tema isa on dirigent Enoch zu Guttenberg. Tema vanaisa oli Saksa FV konservatiivne poliitik Karl-Theodor von und zu Guttenberg. Vanaema Rosa Sophie von Arenberg pärineb samuti kõrgaadlist. Vanaisa ja vanavanaonu, katoliiklik monarhist vabahärra Karl Ludwig von und zu Guttenberg osalesid 1944. aastal natsirežiimi vastu suunatud 20. juuli vandenõus ning viimane hukati seetõttu.

Tema emapoolne vanaisa Jakob von und zu Eltz on pärit Eltzide suguvõsast, millel on tihedad sidemed Horvaatiaga. Ta on endine Reinimaa veinimeistrite assotsiatsiooni president ja pärast Horvaatia iseseisvumist osales ta Horvaatia poliitikas.

1973 sündis Karl-Theodori noorem vend Philipp-Franz. Vanemad lahutasid abielu 1977. Ema Christiane von und zu Eltz abiellus Joachim von Ribbentropi poja Adolf von Ribbentropiga. Sellest abielust sündisid Rudolf ja Friedrich von Ribbentrop (1989 ja 1990).

Veebruaris 2000 abiellus Karl-Theodor krahvinna Stephanie von Bismarck-Schönhauseniga (sündinud 1976), kelle vanavanavanaisa oli Otto von Bismarck. Neil on kaks tütart. Neil on mitu elukohta, sealhulgas Baieri liidumaal Kulmbachis olev Guttenbergi loss, mis kuulub nende suguvõsale juba 1482. aastast.

## Välislingid

*Karl-Theodor zu Guttenbergi koduleht
*Valimiskampaania on raske töö
Project Runway

**"Project Runway"** on Ameerika Ühendriikide moedisainiteemaline tõsielusari, mida näitab Lifetime (varem näitas seda Bravo). 

Saatejuht on modell Heidi Klum. Võistlejad kujundavad etteantud aja jooksul riietusesemeid, kasutades piiratud materjale. Võistlejaid hinnatakse igal nädalal.
Lüürasaba

**Lüürasaba** (*Menura*) on perekond värvuliste seltsi kuuluvaid linde.

Lüürasabad elavad Austraalias. Nad on tuntud oma erakordselt imitatsiooniderikka laulu ja lüürakujulise saba poolest.

## Liigid
**Menura alberti* – väike-lüürasaba
**Menura novaehollandiae* – hund-lüürasaba
Jahuti

**Jahuti** (ka '''soojusvaheti''') on mõeldud destillatsioonil või sünteesi käigus tekkivate aurude kondenseerimiseks.

## Laboratoorne jahuti
Kõige lihtsam jahuti – õhkjahuti – on piisavalt pikk (klaas)toru, kuid selle efektiivsus on väike. Ka destillatsioonikolonnid nagu näiteks Vigreux' kolonn (deflegmaator) on õhkjahutid. 

Parem soojusvaheti on vesijahuti, milles ringlev vesi hoiab temperatuuri püsivalt madala. Vesijahuti koosneb torust (sirge, spiraalne, kuulikestega jm), kus liigub kondenseeritav aur, ja veesärgist selle ümber. Ehituslikult võib jahutustoru olla ka keskel ja kondenseeritav aur liigub selle ümber. 

Jahutil on mitu põhitüüpi. Liebigi jahutit kasutatakse nii kaldjahutina destillatsioonil kui ka püstjahutina ehk tagasivoolujahutina. Teisi, nagu kuuljahuti, spiraaljahuti, Dimrothi jahuti, sõrmjahuti jm, kasutatakse püstjahutina kondenseerunud aine tagasivoolutamiseks. 

Fail:Liebig condenser.svg|Lihtsaim jahuti – Liebigi jahuti
Fail:Graham condensers.png|Kahte tüüpi spiraaljahutid ehk Grahami jahutid
Fail:Dimroth condenser.png|Dimrothi jahuti
Fail:Allihn condenser.svg|Kuuljahuti ehk Allihni jahuti
Fail:Chlodnice przeplywowe 1 ubt.svg|Kaks Liebigi ja üks Allihni jahuti
Fail:Cold fingers.svg|Sõrmjahuti
Fail:Vigreux column.jpg|Vigreux' kolonn ehk deflegmaator


## Tööstuslik jahuti
Tööstuslik jahuti ehk kondensaator ehk soojusvaheti on disainitud suure hulga mingi aine auru efektiivseks jahutamiseks ehk kondenseerimiseks. Tehnikas on kondensaator seade auru veeldamiseks aurumasinas, auruturbiinis või külmutusseadmes.

## Vaata ka
*Jahutamine
*Destillatsioon
*Soxhleti ekstraktor

## Kirjandus
* Tõnis Kanger, Marju Laasik (koost). "Orgaanilise keemia praktikum. Laboritehnika". Tallinn, TTÜ Kirjastus 2004, 54 lk.
* Heiki Timotheus, Ants Tuulmets. "Orgaanilise sünteesi praktikumi laboratooriumitehnika". Tartu, 1983.
Suur-punasuru

**Suur-punasuru** (*Deilephila elpenor*) on liblikas surulaste sugukondast.

Suur-punasuru lähim sugulane on väike-punasuru, mis on pisut väiksem ja mitte nii värvikirev.

Minevikus eristati suur-punasuru nelja alamliiki: *D. elpenor elpenor*, *D. elpenor lewisii*, *D. elpenor szechuana* ja *D. elpenor macromera*. Tänapäeval peetakse neist kolme esimest sünonüümideks ja üldiselt nimetatakse seda alamliiki *D. elpenor elpenor*. Viimast alamliiki peetakse siiski eksisteerivaks. See elab Lõuna-Hiinas, Põhja-Indias, Bhutanis ja Birmas.

Põhja suunas elab liik kuni Ouluni.

## Välimus

Suur-punasuru valmiku eestiivad on oliivrohelised ja roosade kirjadega. Tagatiivad on tumeroosad, musta taganurgaga. Tiibade siruulatus on 50–70 mm. Valmik on väga ilusalt värvunud ning kui ta liigub, siis näib ta roheliselt ja punaselt helkivat.

Deilephila elpenor elpenor MHNT CUT 2010 0 229 Vernoux, Ain, France male dorsal.jpg| ♂  	
Deilephila elpenor elpenor MHNT CUT 2010 0 229 Vernoux, Ain, France male ventral.jpg| ♂  △	
Deilephila elpenor MHNT dos.jpg| ♀ 	
Deilephila elpenor MHNT ventre.jpg|  ♀ △	


Valmikuid söövad mõned nahkhiireliigid.

Röövik on varases elustaadiumis roheline, täiskasvanuna enamasti pruun ja 75 mm pikk. Tagakehal on röövikul sarvjas väljakasv. Eesosas on londilaadne kärsak.

Häirimise korral tõmbab röövik kärsaku oma esimese kehasegmendi sisse, mis suureneb, tuues esile kehalülidel asuvad silmalaigud. Niimoodi meenutab röövik oma suure pea ja 4 suure silmlaiguga madu. Muidu jahivad röövikuid linnud, kuid rööviku selline maotaoline asend kohutab nad ära (vähemalt mõnikord). Ei ole teada, kas linnud peavad röövikut päriselt maoks või pelutab neid tuttava saagi üldine muutumine ebahariliku ja ereda mustriga kehaks.

## Eluviis

Suur-punasurusid võib kohata hämaruses sireli, kuslapuu, tõrvalille ja petuunia õitel. Niisuguseid taimi kasvatatakse sageli aedades, nii et suur-punasuru võib kohata isegi linnades.

Röövik toitub peamiselt põdrakanepil, madaratel, soovõhal ja fuksial.

## Välislingid
*
Elle

**Elle** on ülemaailmne naistele mõeldud moeajakiri, mis keskendub ilule, meelelahutusele ja tervisele. Selle asutasid 1945. aastal Prantsusmaal Pierre Lazareff ja tema abikaasa Hélène Gordon.
Sports Illustrated

**Sports Illustrated** on Ameerika Ühendriikide spordiajakiri, mis kuulub Time Warneri konglomeraadile.

Ajakirja hakati välja andma 1954. aastal. Esimesed 12 aastat ei olnud ajakiri kasumlik, kuid uus peatoimetaja André Laguerre muutis selle edukaks. Tema käe all hakkas 1964. aastal ilmuma ka iga-aastane eriväljaanne Sports Illustrated Swimsuit Issue.

2006. aasta seisuga oli ajakirjal üle 3 miljoni tellija ning nädalas luges seda üle 23 miljoni inimese.

## Viited
Kallista

**Kallista** on Melbourne'i äärelinn.

Ta asub 36 km Melbourne'i keskusest kagus. Aastal 2006 oli seal 1032 elanikku.

Kallista on tuntud kui koht, mille lähedal on lüürasabade elupaik.

Kallista varasem nimi oli **South Sassafras**. Nimi muudeti aastal 1925  Kallistaks Kreeka saare Kallista (tähendusega "kõige ilusam") järgi (nüüd kannab see saar nime Thera, asub Kreeta saarest lõunas).

## Viited
Dilämmastikoksiid

**Dilämmastikoksiid** ehk **naerugaas** (valem **N<sub>2</sub>O**) on keemiline ühend, mis toatemperatuuril on värvitu mittesüttiv gaas, millel on meeldiv, kergelt magus lõhn ja maitse. Seda kasutatakse meditsiinis tuimasti ja valuvaigistina.

Naerugaas on tugev osooni lõhustaja atmosfääris. Naerugaas on üks kasvuhoonegaasidest.

Aastal 2020 oli naerugaasi kontsentratsioon atmosfääris 333 ppb. See on tõusnud eelnevatel kümnenditel kiirusega umbes 1 ppb aastas, mil umbes 40% ulatuses on naerugaasi moodustumine olnud inimmõjuline. 

## Välislingid

* "TÜ teadlaste uuring: soodest immitseb naerugaasi" ERR Novaator, 19. märts 2018
Kaxgari ringkond

**Kaxgari ringkond** on 2. järgu haldusüksus (ringkond) Hiinas Xinjiangis. Piirneb läänes Pakistaniga.

2000. aastal oli 89,4% elanikest uiguurid, 9% hiinlased ja 1% tadžikid.

## Haldusjaotus

Jaguneb 1 maakonna õigustega linnaks, 10 maakonnaks ja 1 autonoomseks maakonnaks:

* Kargiliki maakond
* Kaxgar
* Konaxahari maakond
* Markiti maakond
* Maralwexi maakond 
* Payzawati maakond
* Poskami maakond
* Taxkorgani Tadžiki autonoomne maakond
* Yarkanti maakond
* Yengisari maakond
* Yengixahari maakond
*
## Viited

 Yopurga maakond
Päevapaabusilm

**Päevapaabusilm** (*Aglais io*) on koerlibliklaste sugukonda päevapaabusilma perekonda kuuluv liblikaliik.

Päevapaabusilm on saanud teadusliku nimetuse vanakreeka mütoloogia tegelaskujude, jõejumala Inachose, tema tütre Io ja nümfide järgi.

Ta elab Euroopa ja Aasia parasvöötmes.

Päevapaabusilma tiibade siruulatus on 40–55 mm. Tiibade ülakülje põhitoon on kirsipruun . Iga tiiva tipus on valge, sinise ja musta tooniga silmlaik. Tiibade alaküljed on tumehallist mustani. Lennul paistab ta hästi silma tiibade ülapoole kirevuse tõttu .


Paon-du-jour MHNT CUT 2013 3 14 Cahors Dos.jpg|Päevapaabusilm
Paon-du-jour MHNT CUT 2013 3 14 Cahors Ventre.jpg| △ Päevapaabusilm

Eestis, nagu suures osas Euroopast, on päevapaabusilm kõikjal tavaline. Ta lendab augustist septembri alguseni ja pärast talvitumist aprillist juunini enne munemist. Erinevalt paljudest liblikatest talvitub ta valmikuna. Ta muneb kuni 500 muna korraga.

Röövik on kuni 42 mm pikk. Tal on 6 rida jäiku ogasid ja igal kehasegmendil on palju pisikesi valgeid täppe. Ta koorub munast umbes nädal aega pärast munemist ning toitub kõrvenõgestel ja humalatel. Röövikud elavad mitmekaupa. Nukk on nurgeline ja liblika pea on nukus suunatud allapoole.

Täiskasvanud päevapaabusilmad elavad metsadel, põldudel, aasadel, karjamaadel, parkides ja aedades. Nad elavad mägedes kuni 2500 m kõrguseni merepinnast ning toituvad mitmesuguste taimede nektarist, puumahlast ja mädanenud puuviljadest.

Päevapaabusilm on kujutatud "Loomade elu" 3. köite esikaanel koos pääsusaba ja ohakaliblikaga.

## Viited
Elutõde

**Elutõde** oli aastatel 1936–1940 Tallinnas ilmunud õigeusu ajakiri, Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku häälekandja. 

Ajakiri ilmus 2 korda kuus, mõned numbrid lisadega. Väljaandja, pea- ja vastutav toimetaja oli ülempreester Nikolai Päts.
Sergei Hints

**Sergei Hints**, ka **Sergius Hints** (17. detsember 1917 Tallinn – 13. mai 1974 Värska) oli eesti õigeusu preester, aastast 1948 Võru praost. 

Lõpetas 1937 Petseri vaimuliku seminari, pühitseti 1939. aastal diakoniks ja seejärel samal aastal preestriks. 

Teenis aastatel 1939–1942 Mõniste-Ritsiku ja aastatel 1942–1948 Tahkuranna kogudust. Aastast 1948 kuni surmani oli Värska koguduse esipreester ja Võru praost.

1953 ülendati ülempreestriks. 

Aastast 1963 teenis paralleelselt asendusvaimulikuna ka Mõniste-Ritsiku kogudust.

Suri mais 1974 ja maeti Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.

## Kasutatud allikad

*Sõtšov, Andrei. *[http://dspace.utlib.ee/dspace/bitstream/10062/476/5/S6tsov.pdf Eesti õigeusu piiskopkonna halduskorraldus ja vaimulikkond aastail 1945–1953 : magistritöö.]* Tartu : Tartu Ülikool, 2004. Lk 148–149.

## Välislingid
* 
* EAÕK vaimulike andmebaas
* Ametisse pühitsemise laululeht fotoga, 24. september 1939
Tanel Joamets

**Tanel Joamets** (sündinud 14. septembril 1968) on eesti pianist ja pedagoog.

## Haridus
Tanel Joamets on õppinud klaverit Vassili Vesselovi ja Anu Antzoni juures Tartu I Lastemuusikakoolis ja Tartu Muusikakoolis (praegu Heino Elleri Muusikakool) ning professor Valdur Rootsi juures Eesti Muusikaakadeemias. 1998. aastal täiendas end Londonis Guildhalli muusika- ja draamakoolis.

## Pianistikarjäär
1993. ja 1994. aastal võitis preemiad üle-eestilisel Griegi konkursil ja vabariiklikul konkursil. Kahel rahvusvahelisel Skrjabini konkursil Venemaal 1995 ja 2000 jõudis finaali, esimesel pälvis diplomi, teisel tuli laureaadiks. 1996. aastal võitis eripreemia improvisatsiooniansambli Ekstemporistid koosseisus Düsseldorfi Moodsa Kultuuri Konkursil. 2010. aastal pälvis Tanel Joamets Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali interpreedi aastastipendiumi. Tanel Joamets on ka Eesti Interpreetide Liidu 2010. aasta stipendiaat.  

### Kontserdid
Andnud soolokontserte Soomes, Saksamaal, Inglismaal, Austraalias ja Kanadas. Pärast preemiavõitu Moskvas 2000. aastal on esinenud sageli paljudes Venemaa linnades. Kontserdid on ulatunud üle terve Venemaa enam kui 50 linna Murmanskist Kislovodskini, Kaliningradist Kamtšatkani, ka suurlinnadesse nagu Moskva, Kaasan, Rostov, Ufaa, Perm, Jekaterinburg, Omsk, Novosibirsk, Krasnojarsk, Irkutsk, Habarovsk, Vladivostok http://www.emic.ee/?id=435&lang=eng. Ta on esitanud Skrjabini, Rahmaninovi, Mozarti, Raveli, Griegi ja Schnittke klaverikontserte mitme Eesti ja Venemaa orkestriga. Lisaks klassikalisele repertuaarile esineb Joamets tihti ka improviseerijana, nii vabas kui ka džässistiilis. 

Joamets oli 2000–2006 Tartus toimunud festivali IMPROVIZZ kunstiline juht. 

Ta töötab Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias ning Heino Elleri Muusikakoolis, kus õpetab klaveri eriala ja improvisatsiooni.

## Tunnustus
* 2015 Tartumaa kultuuripärl

## Isiklikku
Tema vennad Lasse Joamets ja Andres Joamets on samuti muusikud.

## Viited

## Välislingid
*Tanel Joametsa koduleht
*Tanel Joamets H. Elleri nim. Tartu Muusikakooli veebilehel
*Танел Йоаметс: «В музыке главное – живое прикосновение…» Абакан (Abakani linna nädalaleht), 25. märts 2009 *(vene keeles)*
*Tanel Joamets Eesti Muusika Infokeskuse lehel
*Tanel Joamets Eesti Interpreetide Liidu lehel
Paul von Benckendorff (1853–1921)

Krahv **Paul Leopold Johann Stephan von Benckendorff** (29. märts 1853 Berliin – 28. jaanuar 1921 Narva) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane. 

Sõjaväeteenistusse astus 1871. aastal. Järgmisel aastal ülendati ohvitseriks. Teenis ratsakaardiväes. Võttis osa Vene-Türgi sõjast 1877–1878. Paul von Benckendorffi autasustati 1879 aastal kuldmõõgaga. 1893. aastal ülendati ta polkovnikuks, 1901 kindralmajoriks ja 1907. aastal kindralleitnandiks. 

Suri 28. jaanuaril 1921 Narva haiglas.

## Perekond
Krahv Paul Benckendorff abiellus 1897. aastal vürstitar Maria Dolgorukovaga, kes oli vürst Sergei Dolgorukovi ja krahvinna Maria Apraksina tütar.

### Sugupuu
Viited:

## Vaata ka
*Benckendorff

## Viited

## Välislingid
* Last days at Tsarskoe Selo by Paul Benckendorff
* Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust (XI. 1. 2.)
Siiditee (täpsustus)

* **[[Siiditee]]** oli ajalooline kaubatee, mille nime on ka hiljem kasutatud.
* **[[The Silk Road (seriaal)|The Silk Road]]** oli telekanali NHK tehtud koostöös CCTV-ga dokumentaalseriaal, mis läks eetrisse 7. aprillil 1980.:
** 1980 The Silk Road
** 1983–1984 The Silk Road II
** 1988 The Silk Road of the Sea
* **Silk Road Suite** oli Kitarō muusika NHK dokumentaalseriaalile *The Silk Road*.
* **[[The Silk Road (film)|The Silk Road]]**, 1988. aasta film
* **[[The Silk Road Project]]**, mittetulunduslik organisatsioon
* **[[Silkroad Online]]**, 2005. aastal loodud video- ja arvutimäng.

## Vaata ka
* Silk Way Airlines

## Viited
Adõtša

**Adõtša** (jakuudi Аадыча, vene Адыча) on jõgi Venemaal Sahhas. 

Jõgi algab Tšerski mäestikust ja voolab laias orus loodesse. Suubub paremalt Janasse.

Jõe pikkus on 715 km, valgala pindala 89 800 km², keskmine vooluhulk on 500 m³/s.
Suessi laht

**Suessi laht** on laht Punase mere põhjaosas. 

Laht piirneb läänes Aafrikaga ja idas Aasiaga. Laht on 325 km pikk ja 45 km lai, sügavus on keskmiselt 40 ja maksimaalselt 60 m. Laht jääb täies ulatuses Egiptuse sisevetesse.

Lahe põhjaosas asub Suessi sadam, millest lähtub Suessi kanal. See ühendab Punast merd Vahemerega ja võimaldab märgatavalt lühendada mereteed Euroopast India ookeanile: enam pole vaja sõita ümber terve Aafrika nagu enne kanali valmimist 1869. aastal. Sellest tulenevalt on Suessi laht väga tiheda laevaliiklusega.

Lisaks Suessile on suurimad lahe kaldal olevad asulad põhjast lõunasse lahe idakaldal (Aasias) Abu Zanimah, Abu Rudays, At-Tufr ja Sharm el Sheikh ning läänekaldal (Aafrikas) Ayn Sukhnah, Az-Zafaranah, Ras Gharib, Az-Zaytunah ja Jamsah. Lahe kummalgi kaldal on maantee, mis mainitud asulaid selles järjekorras ühendab.

Suessi lahe on moodustanud suhteliselt noor, kuid praegu passiivne rift umbes 28 miljonit aastat tagasi. Teine rift kulgeb Punase mere põhjatipust põhja, moodustades Al-‘Aqabah' lahe, kuid ei lõpe Al-‘Aqabah' lahe otsas, vaid jätkub mööda Iisraeli ja Jordaania piiri läbi Surnumere ja Kinnereti järve.
Lembit Avesson

**Lembit Avesson** (10. jaanuar 1925 Tallinn – 12. jaanuar 2008 Toronto) oli Kanadas Torontos elanud eesti helilooja ja organist. 

Ta oli hariduse saanud Tallinna Konservatooriumis ja Toronto Kuninglikus Konservatooriumis. Ta asutas koori *Musica Divina Choir* ning oli selle dirigendiks.

Tema õde oli pianist Elsa Avesson (1911–1986) ja vend oli viiuldaja Rudolf Avasalu (1915–1949).

## Teoseid
* Ave Maria. Soprano and piano, op 77
* Neli laulu. Sopran, flööt, viiul ja kitarr, op 74

## Välislingid
* "Lahkus Lembit Avesson" Eesti Elu, 18. jaanuar 2008
Eukleides

**Eukleides** (Εὐκλείδης; ka **Eukleides Aleksandriast**) oli kreeka matemaatik, keda tuntakse ka "geomeetria isana". Ta oli aktiivne hellenistliku ajastu Aleksandrias Ptolemaios I valitsemisajal (323-283 eKr). Tema 13 raamatust koosnev teos "Elemendid" on üks matemaatika ajalugu kõige enam mõjutanud teoseid. See kogumik oli ilmumisajast kuni 20. sajandi alguseni kasutusel matemaatika- ja geomeetriaõpikuna. Selles leidunud põhitõdesid kutsutakse nüüd Eukleidese geomeetriaks. Eukleides oli ka optika alusepanija.

## Vaata ka
*Eukleidiline ruum
*Eukleidese teoreem
*Eukleidese optika

## Välislingid
* http://aleph0.clarku.edu/~djoyce/java/elements/toc.html (ingliskeelne tõlge raamatust Elemendid)
Paralepa ülemine tuletorn

**Paralepa sihi ülemine tuletorn** on tuletorn Lääne maakonnas Haapsalu linnas Kiltsi külas, Haapsalu lahe lõunakaldal.

Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

Musta-valgetriibulise raudbetoontorni kõrgus jalamist on 34 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 38 meetrit.

Tuletorn moodustab sihi Paralepa alumise tuletorniga. Märkide vahekaugus on 802 meetrit ja sihi asimuut on 152,7°.

Valge tuli põleb pimedal ajal aasta läbi, see on näha 8 meremiili kaugusele. Tuli põleb sektori 150,7°–154,7° poole 2 sekundiks ja kustub seejärel on 2 sekundiks.

Tuletorn on ehitatud 1934. aastal.

## Välislingid
*
Deaflympics

**Deaflympics** (varasema nimega **Kurtide Olümpiamängud** ja **Rahvusvahelised Kurtide Mängud**) on ROK-i poolt tunnustatud kurtide sportlaste tippvõistlus. Mänge korraldab algusest peale *Comité International des Sports des Sourds* (CISS, "Kurtide Rahvusvaheline Spordikomitee").

## Ajalugu

Kurtide olümpiamängud toimuvad iga nelja aasta tagant ning on olümpiamängude järel pikima ajalooga suurvõistlus. Pariisis 1924. aastal peetud esimesed mängud olid esimene puudega inimeste rahvusvaheline spordiüritus. Teise maailmasõja ajal oli mängudes vaheaeg. Alates 1949. aastast peetakse ka talimänge. Esimestel mängudel Pariisis osales 145 sportlast üheksast Euroopa riigist. 20. mängud toimusid 2005. aastal Austraalias Melbourne'is, kus osales rohkem kui 3200 sportlast ja ametnikku 67 riigist. 

Mängude ametlik nimetus oli esialgu Rahvusvahelised Kurtide Mängud (kuni 1965). Aastatel 1966–1999 peeti Kurtide Olümpiamänge. Alates 2000. aastast on mängud tuntud praeguse nimega Deaflympics (sageli nimetatakse ekslikult kurtide olümpiamängudeks). 

Osalemiseks peab sportlase paremini kuulva kõrva kuulmiskahjustus olema vähemalt 55 dB. Kuuldeaparaadid, kõrvaimplantaadid jms on keelatud.

## Sport

Programmi kuuluvad järgmised spordialad. 

### Suvealad

#### Individuaalalad
 
* Kergejõustik
* Sulgpall
* Rannavõrkpall
* Bowling
* Jalgrattasport
* Judo
* Karate
* Orienteerumine
* Laskesport
* Ujumine 
* Lauatennis 
* Taekwondo 
* Tennis 
* Vabamaadlus 
* Kreeka-Rooma maadlus

#### Võistkondlikud alad

* Korvpall 
* Jalgpall 
* Võrkpall 

#### Varem kavas olnud alad

* Iluvõimlemine 
* Sukeldumine 
* Käsipall 
* Veepall 

### Talialad

#### Individuaalalad

* Mäesuusatamine 
* Murdmaasuusatamine 
* Lumelaud 

#### Võistkondlikud alad

* Curling 
* Jäähoki 

#### Varem kavas olnud alad

* Kiiruisutamine 
* Suusahüpped

## Korraldajad

Kurtide olümpiamänge on võõrustanud 36 linna 21 riigis, kuid linnad väljaspool Euroopat ja Põhja-Ameerikat vaid kolm korda (Christchurch 1989. aastal, Melbourne 2005. aastal ja Taipei 2009. aastal). Kopenhaagen on ainus linn, kes on võõrustanud kurtide suveolümpiamänge kaks korda (1949. ja 1997. aastal). Oslo korraldas kaks korda talimänge (1953. ja 1987. aastal). 

Järgmised mängud toimuvad 2013. aastal Ateenas ja talimängud 2011. aastal Slovakkias Kõrg-Tatras ning 2015. aastal Kanadas Vancouveris. 
### Suvemängud

### Talimängud

## Välislingid

* Kurtide olümpiamängud ametlik koduleht (*inglise keeles*)
* Kurtide olümpiamängude otseülekannede ja ajakavade programmi ametlik koduleht (*inglise keeles*)
Šantari saared

**Šantari saared** (vene Шантарские острова) on asustamata saarestik Ohhoota mere Uda lahe ja Tuguri lahe suudmes.

Saarestik koosneb 15 saarest kogupindalaga umbes 2400 km². Saared on mägised: suurim kõrgus on 720 m (Vesjolaja mägi Suur-Šantaril). 12 kõige suuremat saart on kõik vähemalt 90 meetrit kõrged.

Saarestikku kuuluvad Suur-Šantar (1790 km²), Feklistovi saar (372 km²), Väike-Šantar (100 km²), Belitši (70 km²), Prokofjevi (40 km²), Kussovi (10 km²), Sahharnaja Golova (6 km²), Južnõi (3 km²), Ptitši (3 km²), Severnõi (1 km²), Sredni (alla 1 km²), Utitši (alla 1 km²) ja Medveži saar (alla 1 km²).

Mandrist eraldavad saari Šantari meri ja Lindholmi väin. Viimane on kõige kitsamas kohas 5 kilomeetrit lai. Šantari mereks nimetatakse Suur-Šantari ja Feklistovi saare ning mandri vahele jäävat ala, kus paikneb enamus ülejäänuid, väikesi Šantari saari.

Saared koosnevad liivakivist ja kildast.

Suurematel saartel kasvavad lehisemetsad, kuusikud ja kääbusseedermännimetsad. Seal elutseb ohustatud linnuliike.

Halduslikult kuuluvad saared Venemaale Habarovski kraisse Tuguri-Tšumikani rajooni.

2010. aastal plaanitakse Šantari saared muuta rahvuspargiks.

## Ajalugu

Šantari saared on küll asustamata, kuid mandril elavad nivhi kalamehed on neid ammuilma tundnud kalapüügikohana.

Muu maailma jaoks avastas need saared vene maadeavastaja Ivan Moskvitin, kes koos rühma kasakatega Amuuri suudmest põhja poole purjetas ja tagasitulekul 1640. aasta aprillis saarteni jõudis. Moskvitin teatas oma avastusest Tomskis asuvale vojevoodile vürst Štšerbatovile. Moskvitini aruande põhjal valmis 1642. aasta märtsis Venemaa esimene Kaug-Ida kaart.

Venelased uurisid saari põhjalikult aastatel 1711–1725.

## Viited
Novoaltaisk

**Novoaltaisk** on linn Venemaal Altai krais, Pervomaiski rajooni halduskeskus. Asub Obi paremal kaldal, 12 km Barnaulist kirdes.

Novoaltaisk rajati 18. sajandil. Linnaõigused sai 1942. aastal.

## Viited

## Välislingid

*Novoaltaiski koduleht *(vene keeles)*
Abrau-Djurso

**Abrau-Djurso** (vene *Абрау-Дюрсо*) on alevik (*село*) Venemaal  Krasnodari krais, mis kuulub Novorossiiski haldusalasse. Asub Abrau järve kaldal 14 km kaugusel Novorossiiski kesklinnast. Enne Kaukaasia sõda olid Abrau ja Djurso kaks adõgeede auuli.

Asulas töötab Abrau-Djurso veinitehas, kus toodetakse klassikalisel meetodil vahuveini Sovetskoje Šampanskoje (2005. aastal 5,8 miljonit pudelit). Tehases on vahuveinimuuseum.

## Välislingid

*Abrau-Djurso veinitehase koduleht
Bao Xishun

**Bao Xishun** (hiina 鲍喜顺 Bào Xǐshùn; sündinud 1951 Sise-Mongoolias) on hiina karjus, kes oli 2009. aastani Guinnessi rekordite raamatu järgi maailma pikim mees (pikkus 2 m 36 cm). 

Ta abiellus 2007. aastal Xia Shujuaniga ja neil sündis 2008. aastal poeg.

## Vaata ka

*Sultan Kösen
*Leonid Stadnõk
*Zhao Liang
Kaklased

**Kaklased** (*Strigidae*) on lindude klassi kakuliste seltsi kuuluv röövlindude sugukond.

Kaklased on üks kahest kakuliste seltsi kuuluvast sugukonnast (teine on loorkaklased). Kaklaste sugukonda kuulub 123 liiki, kes on levinud kogu maailmas peale Antarktika ja mõne ookeanisaare.

Sellesse sugukonda kuulub enamik öökulle. Eesti faunas on kaklasi 11 liiki. Eesti kaklastest on suurim kassikakk, kelle üldpikkus on 62–72 cm ja tiibade siruulatus 150–180. Väikseim on värbkakk, kelle üldpikkus on 17–20 cm ja tiibade siruulatus 40–45 cm. Suuruse erinevusest hoolimata on nad võrdlemisi sarnased .

Kaklasi iseloomustavad jässakas keha, lai ümar pea ja lühike jookse. Keskmise varba küünis on ilma hambulise servata ja keskmine varvas on sisemisest varbast märksa pikem. Paljudel liikidel on kõrvadel suletutid, et paremini kuulda. Kõrvad paiknevad paljudel liikidel ebasümmeetriliselt, eri kõrgusel, et paremini heli asukohta kindlaks määrata. 

Kaklastel väljendub suguline dimorfism nõrgalt. Emaslinnud on isastest pisut suuremad nagu röövlindudel üldiselt, erinevalt enamikust teistest linnurühmadest, kus kipub vastupidi olema. Sulestik on kaitsevärvi ja üldiselt mõlemast soost lindudel ühesugune, mis tuleb sellest, et nad on öölinnud.

Pojad kannavad pärast udusulestikku ja enne täiskasvanud linnu sulestikku veel vahesulestikku. 

Munad on ümmargused. Mune haub emaslind, mõnel liigil mõlemad vanemad. 

Kaklased on üldiselt paigalinnud, vahel hulgu- või rändlinnud . Nad tegutsevad üldiselt öösiti või hämarikus. Vastupidi levinud arvamusele ei näe kaklased täiesti pimedas midagi, seevastu päevavalges näevad nad suurepäraselt.

## Perekonnad

## Viited
Tallinna Aleksander Nevski kalmistu

**Tallinna Aleksander Nevski kalmistu** on 1775. aastal rajatud õigeusuliste kalmistu, mis moodustab tänapäeval ühe osa Tallinna Siselinna kalmistust. Kalmistu on pühitsetud Vene Õigeusu Kirikus pühakuna austatavale suurvürstile Aleksander Nevskile.

Tänapäeval on Aleksander Nevski kalmistu Tallinna vanim kasutatav surnuaed. Kalmistu pindala on 13,01 hektarit ning sinna on maetud mitmed silmapaistvad kiriku-, kultuuri- ja ühiskonnategelased.

Algselt oli kasutusel peamiselt sõjaväekalmistuna, mistõttu leidub seal rohkelt 18.–19. sajandi Venemaa armee ohvitseride haudu.

Aastatel 1856–1944 paiknes kalmistul Tallinna Aleksander Nevski kalmistu kirik, mis hävis 9. märtsil 1944 aset leidnud Tallinna pommitamises Nõukogude Liidu õhuvägede poolt. Säilinud on kiriku juurde kuulunud punastest tellistest kabel.

## Silmapaistvate isikute kalmud

### Kirikutegelased

* Árpád Arder (eesti baptisti vaimulik)
* piiskop Issidor
* piiskop Joann
* piiskop Pavel
* Konstantin Kokla
* Nikolai Päts
* Mihhail Ridiger (Moskva ja kogu Venemaa patriarhi Aleksius II isa)
* Dionissi Samon
* Christofor Vink

### Kirjanikud

* Ott Arder
* Jaan Lõo
* Igor Severjanin
* Arvi Siig

### Muusikud
* Jaan Arder
* Maria Laidoner

### Näitlejad

* Nil Merjanski
* Vladimir Sapožnin

### Sõjaväelased

* Dimitri Lebedev
* Georg Leets
* Aleksandr Manevski
* Aleksei Spiridov
* Aleksei Vandam

### Ühiskonnategelased
* Erast Hiatsintov
* Jaan Poska
* Jaan Raamot
* Sergei Soldatov

## Vaata ka
*Siselinna kalmistu

## Viited

## Kirjandus
*Nii kaob maailma hiilgus... Esmaspäev, 1. juuli 1939, nr. 26, lk. 4.
Aleksander Nevski kalmistu

**Aleksander Nevski kalmistu** nime all on tuntud kaks Eesti õigeusuliste surnuaeda:

***[[Tallinna Aleksander Nevski kalmistu]]**, asutatud 1775, nüüdisajal osa Tallinna Siselinna kalmistust;

***[[Tartu Aleksander Nevski kalmistu]]**, nüüdisajal osa Tartu Pauluse kalmistust.
Emma Leppermann

**'Emma Leppermann**' on ploomisort, mille aretas 1897. aastal aednik W. Leppermann Saksamaal Magdeburgi lähedal Förderstedtis. Sort sai arvatavasti nime aretaja abikaasa järgi.

Puu on keskmise kasvuga. Võra on tihe ja laiuv, oksad suhteliselt jämedad.

Puu hakkab vara kandma (5–6-aastaselt), on suhteliselt külmakindel ja väga viljakas. Puu eelistab viljakat mulda ning talle meeldib lupjamine.

Lehe pikkus on 7–9 cm, laius 6,5–7 cm. Leht on lainja servaga, natuke krobeline ja veidi läikiva pinnaga. Lehetipp on sageli allapoole kaardunud.

Õied asuvad 1–2-kaupa õiepungas. Õis on valge, selle läbimõõt on 27–28 mm.

'Emma Leppermann' on isetolmleja, kuid teda viljastavad hästi ka 'Wilhelmine Späth', 'Varajane sinine' ja 'Edinburghi ploom'.

Vili on ümmargune ning selle otstes on lohud. Piki vilja on näha tihti veidi tumedam otstest sügavam vagu. Vili on keskmine või suur; selle pikkus on umbes 82 ja läbimõõt 34 mm, keskmine kaal 25–30 grammi, kuid võib esineda ka kuni 45 grammiseid ploome. Vilja põhivärvus on kollane, kuid sageli on ta üleni kaetud roosa kattevärvusega. Koore all on punased täpid. Vilja katab õrn vahakirme. Koor on õhuke ja viljaliha küljes kinni. Sirge keskmise pikkusega vars asub sügavas õõnsuses. Vili valmib augustis. Valminud ploomid kipuvad puu otsas mädanema.

Viljaliha on kollane ja tihe; mahlakas ja hapukasmagus. Luuseeme eraldub viljalihast hästi. Seeme on kollane, keskmise suurusega, krobelise pinnaga.

'Emma Leppermann' on hea kompotiploom. Viljaliha peetakse veidi vesiseks.

## Viited

## Välislingid
* Tutvustus (taani keeles)
* Kaire Kenk. Parim kompotiploom on «Emma Leppermann» Õhtuleht, 2. oktoober 2004
Sergei Herm

**Sergei Herm** (29. november 1894 Laimjala vald, Saaremaa – 20. jaanuar 1943 Ussollagi vangilaager, Venemaa) oli Eesti politseinik.

Ta oli 1920–1940 poliitilise politsei autojuht, 21. juunil 1937 sai Riigivapi teenetemärgi II klassi medali (oli sel ajal poliitilise politsei Tallinna komissari autojuht). 

Arreteeriti NKVD poolt 17. juulil 1940, suri Ussollagi vangilaagris Venemaal.
Ernst Hansar

**Ernst Oskar Hansar** (23. november 1899 Roela vald – 27. veebruar 1979 Sydney) oli Eesti politseinik.

Ta õppis Rakvere Gümnaasiumis ja töötas Vabadussõja alguseni Roela mõisas kirjutajana.  

Vabadussõjas võitles ta ratsaväe polgus. Demobiliseeriti 1921. aastal.  

1921. aastast töötas ta Kaitsepolitsei, algul Viru jaoskonna agendina, alates 1934. aastast Petseri kriminaalpolitsei komissarina. Aastatel 1938–1941 õppis Hansar Tartu ülikoolis õigusteadust. Saksa okupatsiooni ajal oli ta 1942–1944 Eesti Julgeolekupolitsei B V osakonna (Eesti kriminaalpolitsei) juhataja. 

Põgenes 1944. aastal Saksamaale, kust siirdus 1947. aastal Inglismaale ja hiljem edasi Austraaliasse.

## Tunnustus
*Valgetähe IV klassi teenetemärk, 1938
Kiviaeg (The Belka)

**"Kiviaeg"** on ansambel The Belka kolmas kauamängiv. Plaadi esmaesitlus oli 14. augustil 2009.

## Lood
#"Carpe Diem" - 2:53 *(tekst: [[Ivo Orav]], musa: [[Ivo Orav]])'
#"Must Kunst" - 4:07 *(tekst: Ivo Orav, musa: Ivo Orav)'
#"Kamps" - 2:49 *(tekst: [[Ivo Orav]], musa: [[Ivo Orav]])'
#"Orjapõlvlane" - 3:02 *(tekst: Ivo Orav, musa: Ivo Orav)'
#"Peied" - 3:33 *(tekst: [[Ivo Orav]], musa: [[Ivo Orav]])'
#"Castor Fiber" - 4:23 *(tekst: Ivo Orav, musa: Ivo Orav)'
#"Pool Poolest" - 3:50 *(tekst: [[Toomas Tilk]], musa: [[Ivo Orav]])'
#"1001 Heategu Ennem Surma" - 5:02 *(tekst: Ivo Orav, musa: Ivo Orav)'
#"Oaas" - 3:58 *(tekst: [[Jüri Kaldmaa]], musa: [[Ivo Orav]])'
#"Tarkmees Taskus" - 3:33 *(tekst: Ivo Orav, musa: Ivo Orav)'
#"Oh, Mind!" - 3:22 *(tekst: [[Ivo Orav]], musa: [[Ivo Orav]])'
#"Tont Seda Teab?" - 4:41 *(tekst: Ivo Orav, musa: Ivo Orav)'
#"Üledoos" - 2:43 *(tekst: [[Mari-Leen Toome]], musa: [[Ivo Orav]])'
#"Üle Jääb Rääkida Tõtt" - 3:46 *(tekst: Tiina Kalder, musa: Ivo Orav)'

## Välislingid
*Intervjuu Belkaga enne "Kiviaeg" esitlust
*"Kiviaeg" esitluskontserdi ''bootleg''
Moritz Brandis

**Moritz Brandis** (ka **Moritz Brandes, Mauritius Brandis**; u 1550 Naumburg – u 1604) oli Eestimaa ülemmaakohtu ja rüütelkonna sekretär, ning kroonik.

## Teosed
*Der erste Theil Lieffländischer Geschichte. Durch Mauritium Brandis, des Fürstenthumbs Ehsten Ritterschaft Secretarium. Anno Domini 1606. *Käsikiri*. 
*Chronik oder älteste Liefländische Geschichte und Collectanea, oder die Ritter-Rechte des Fürstentum Ehsten, zum ersten Male in Druck gegeben mit Anmerkungen von Dr. Carl Julius Albert Paucker (Monumenta Livoniae Antiquae Bd. 3), Riga und Leipzig: Eduard Frantzen 1842. Andmed ESTERis Andmed URRAMis Digitaalselt: (Google Books) DSpace, ETERAsc, New York Public Library, BSB: 

## Viited

## Välislingid
* 
* AISi otsing
*Monumenta Livoniae antiquae : Sammlung von Chroniken, Berichten, Urkunden und andern schriftlichen Denkmalen und Aüfsätzen, welche zur Erläuterung der Geschichte Liv-, Ehst- und Kurlands dienen. 3, Moritz Brandis, Ehstländischen Ritterschafts-Secretairen, Chronik, oder älteste Livländische Geschichte, und Collectanea, oder die Ritter-Rechte des Fürstenthums Ehsten  (Riga, Dorpat, Leipzig: Frantzen, 1842) BSB:
Alglaadur

**Alglaadur** (inglise *bootstrap loader*) on lühike arvutiprogramm, mis laadib tegeliku laaduri ehk programmi, mis omakorda laadib operatsioonisüsteemi või rakenduse. Alglaadur on programm, mis laaditakse baasvahetussüsteemi abil.

Sellest on tuletatud ka verb "*boot*" (eesti k 'buutima' ehk 'käivitama'). Sõna "*boot*" (inglise k "saabas") on lühend sõnast "*bootstrap*", mis tähendab saapasääre tagaserva külge kinnitatud aasa, millest sikutades on hõlbus saabast jalga tõmmata.

## Vaata ka
* Alglaadimine
* Baasvahetussüsteem

## Viited
FahrenHYPE 9/11

**"FahrenHYPE 9/11"** on 2004. aastal valminud dokumentaalfilm, milles kritiseeritakse Michael Moore'i filmi "Fahrenheit 9/11". See sisaldab intervjuusid senaator Zell Milleri, konservatiivse kommentaatori Ann Coulteri ja endise demokraadist New Yorgi linnapea Ed Kochiga.

## Välislingid
* Fahrenhype 9/11 – DVD Trailer – Spike.com 
* Bryan Preston. Turning Up the Heat on Moore – The National Review Online, 20.10.2004
Joseph McCarthy

**Joseph Raymond McCarthy** (14. november 1908 Grand Chute, Wisconsin – 2. mai 1957 Bethesda, Maryland) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, kes sai 1950. aastatel tuntuks külma sõja aegse kommunistide jälitamise kampaania algatajana. Ta kuulus Vabariiklikku Parteisse.

Ta sündis Wisconsini osariigis ja lõpetas 1935. aastal õigusteaduse alal Marquette'i Ülikooli. Aastatel 1942–1945 teenis ta merejalaväes. Teise maailmasõja lõppedes ülendati ta majori auastmesse.

1946. aastal valiti McCarthy Wisconsini osariigi esindajana USA Senatisse. Kommunistide jälitamisele pani ta aluse 1950. aasta veebruaris peetud kõnega, kus teatas, et USA välisministeeriumisse on imbunud 200 kommunisti. Tema eesmärgiks oli kõrvaldada avalikest ametitest isikud, kes olid väidetavalt kommunistid või kommunistidega seotud.

Aastatel 1951–1954 korraldatud avaliku arvamuse küsitlustel oli McCarthy vastaseid alati märksa rohkem kui toetajaid. Kuid McCarthy muutus ajapikku järjest tuntumaks: kui 1951. aasta augustis ei osanud 61% küsitletutest tema suhtes seisukohta võtta, siis 1954. aasta augustis oli selliseid üksnes 13%.

McCarthy toetus hakkas vähenema 1954. aastal pärast sõjaväe-kuulamisi, mis tekitasid ajakirjanduses suurt vastukaja, lisaks sooritas McCarthy üks oponenditest senaator Lester C. Hunt 1954. aastal enesetapu. Selleks ajaks oli McCarthy algatatud kampaania tulemusena ameti kaotanud ligi 2000 valitsusametnikku.

2. detsembril 1954 mõistis USA Senat häältega 67:22 McCarthy ametlikult hukka. Demokraadid mõistsid ta hukka ühel häälel, vabariiklaste hääled jagunesid pooleks. Ainus senaator, kes ei hääletanud, oli John Kennedy, kes oli parajasti haiglas seljaoperatsioonil. McCarthy oli esimene ja kuni 1980. aastani ainus kongresmen ning on tänapäevani ainus senaator, kes on hukka mõistetud. Ta jäi senatisse edasi, kuid ülejäänud kongresmenid lihtsalt eirasid teda ja ta sõnavõtte, niisiis oli see mingis mõttes boikott.

Pärast hukkamõistu oli McCarthy veel kaks ja pool aastat senaator, kuid tema maine oli pöördumatult kahjustunud: ka ajakirjandus ei teinud temast kuigivõrd välja. McCarthy alkoholism, mis juba enne oli märgatav, süvenes veelgi ja ta oli korduvalt ka senatis silmnähtavalt purjus.

McCarthy suri 1957. aastal 48-aastaselt. Ametlikuks surmapõhjuseks nimetati hepatiiti, kuid ajakirjandusele vihjati kohe, et tegelik surmapõhjus olevat maksatsirroos. Tänapäeva biograafid selle seisukohaga üldiselt nõustuvad.

McCarthy tegevus pani aluse mõistele "makartism" (*McCarthyism*), mille kõige laiem tähendus on piisavate tõenditeta süüdistamine.
Röövlind

**Röövlinnud** on röövtoidulised linnud – eelkõige need, kes püüavad elusat loomset saaki lennust.

Röövlindude hulka arvatakse tavaliselt kõik pistrikulised ja kakulised, seega järgmiste sugukondade esindajad:
* *Accipitridae* – haugaslased (sh näiteks kanakull, hiireviu, merikotkas)
* *Pandionidae* – kalakotkaslased
* *Sagittariidae* – kurgkotkaslased
* *Falconidae* – pistriklased (sh kiireimaid lendajaid rabapistrik)
* *Cathartidae* – kondorlased
* *Strigidae* – kaklased (ehk tavalised öökullid)
* *Tytonidae* – loorkaklased

Röövlindude hulka võidakse arvata ka röövtoidulisi kajaklasi, tiirlasi jt. 

## Kirjandus
*Tiit Randla. *Eesti röövlinnud: Kullilised ja kakulised*. Tallinn: Valgus 1976.
Ann Viskar

**Ann Viskar** (31. detsember 1882 Seli vald – 6. märts 1940) oli eesti ajakirjanik (pseudonüüm **Spectatrice**), kirjanik (pseudonüüm **Jaagurein**) ja tõlkija.

Ta töötas korrektorina Päevalehe, Tallinna Teataja, Sotsiaaldemokraadi, Riigi Teataja, Vaba Maa ja Ühiselu juures.

## Kirjandus

* Ann Viskar †. Päevaleht, 8. märts 1940, nr. 65, lk. 5.
Viljo Kekola

**Viljo Kekola** (1. aprill 1901 – 10. oktoober 2009) oli soome ülipikaealine, 2009. aasta algusest kuni oma surmani Soome vanim inimene.

Kekola sai Soome vanimaks inimeseks pärast Aarne Arvose surma 1. jaanuaril 2009. 

Aastatel 1926–1930 töötas Kekola Kanadas kullakaevanduses. Hiljem elas ta Soomes, kus ta kuni 1976. aastani tegeles põlluharimisega. 1997. aastal abiellus ta Eeva Kankaanpääga, kellega koos ta elas Peräseinäjoel.

Pärast Viljo Kekola surma sai Soome vanimaks inimeseks 1901. aastal sündinud Jussi Leskinen, kes suri 28. veebruaril 2010.

## Välislingid
*Uudis Viljo Kekola 108. sünnipäevast
August Ludwig von Schlözer

**August Ludwig von Schlözer** (5. juuli 1735 Gaggstatt, Württemberg – 9. september 1809 Göttingen) oli saksa ajaloolane, publitsist, Göttingeni ülikooli professor, Peterburi Teaduste Akadeemia liige.

Ta kirjutas Üleüldise Põhjamaade ajaloo, mis oli pühendatud põhja rahvaste (skandinaavlased, slaavlased, soome-ugri, balti ja siberi rahvad) esiajaloole.

Tema isa, vanaisa ja vanavanaisa olid protestantlikud vaimulikud. August Ludwig hakkas nende eeskujul 1751 Wittenbergi ülikoolis teoloogiat õppima. 1754 vahetas ta õppeainet ja ülikooli, asudes Göttingeni ülikoolis ajaloo õppima. Pärast õpinguid läks ta 1755 Stockholmi ja töötas seal poolteist aastat saksa koguduse pastori juures koduõpetajana. 1756–1757 õppis ta Uppsala ülikoolis vanapõhja ja gooti keelt, seejärel töötas taas Stockholmis saksa kaupmehe sekretärina. Sel ajal, 1758 kirjutas ta Stockholmis foiniiklastest rootsikeelse "Essee kauplemise ja meresõidu üldajaloost kõige vanemal ajal". See teos koos publikatsiooniga Rootsi ajaloo kohta tegi ta üsna tuntuks. 1759 naasis ta Göttingeni, kus hakkas õppima meditsiini,

1761 läks ta Peterburi historiograafi Gerhardt Friedrich Mülleri koduõpetajaks ja kirjanduslikuks assistendiks. Seal õppis Schlözer vene keelt ja vene ajalugu. 1762 läks ta Mülleriga tülli, kuid krahvi Kirill Razumovski toetusel valiti Venemaa Teaduste Akadeemiasse adjunktiks. 1765 määras Katariina II ta akadeemia täisliikmeks ja Venemaa ajaloo professoriks. 1767 valiti ta Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia täisliikmeks.

## Teosed
*Schwedische Biographie, enthaltend eine Sammlung von Lebensbeschreibungen berühmter Schwedischer Kriegs- und Staatsmänner / herausgegeben von August Ludwig Schlözer. Ersther Theil Altona und Lübeck: David Iversen 1760, Zweyter Theil Leipzig: David Iversen 1768 Andmed ESTERis
*Neuverändertes Russland oder Leben Catharina der Zweyten Kayserinn von Russland. Th. 1 / Aus authentischen Nachrichten beschrieben. Riga und Mietau : bey Johann Friedrich Hartknoch, 1769
*Allgemeine Nordische Geschichte. Aus den neuesten und besten Nordischen Schriftstellern und nach eigenen Untersuchungen beschrieben, und als eine Geographische und Historische Einleitung zu richtigern Kenntniss aller Skandinavischen, Finnischen, Slavischen, Lettischen und sibirischen Völker, besonders in alten und mittleren Zeiten; Herausgegeben von August Ludwig Schloezer. Halle: bey Johannes Justinus Gebauer 1771 Andmed ESTERis
*Geschichte von Littauen, als einem eigenen Grossfürstenthume, bis zum J. 1569. Halle: Johann Jacob Gebauer, 1785 Andmed ESTERis

## Viited

## Kirjandus
*Christian von Schlözer: August Ludwig von Schlözers öffentliches und Privatleben.  Leipzig 1828 1. osa 2. osa Digitaalselt
Halliburton

**Halliburton** () on USA ettevõte, mille tegevusalaks on naftatootmisteenused. Halliburton otsib naftat ja gaasi, haldab geoloogilisi andmeid, hindab puurimisvõimalusi, ehitab puurtorne ja optimeerib tootmist naftavälja kasutustsükli vältel.

Ettevõtte peakorter asub Texases Houstonis Houston Centeris.

Halliburtonis töötab enam kui 50 000 inimest. Ta tegutseb rohkem kui 70 riigis.

Ettevõtte asutas 1919. aastal Erle Halliburton nime all **New Method Oil Well Cementing Company**. 1920 hakkas ettevõte tegutsema Oklahomas gaasimaardlas. 1. märtsil 1921 sai Erle Halliburton patendi naftamaardlast vee eraldamise vahenditele ja meetodile. Nimelt leiutas ta revolutsioonilise tsemendisegisti, mis välistas vajaduse käsitsi tsementi segada, ja mõõtevarda, mida kasutati tsementeerimise täpsuse tagamiseks. 1922. aastaks tegutses ettevõte Texases juba laialdaselt, põhjustades seal naftabuumi. Selleks ajaks kandis ettevõte nime **Halliburton Oil Well Cementing Company** (**HOWCO**).

1926 laienes ta välismaale, hakates Birmas ja Indias müüma naftatootmisseadmeid. Euroopasse laienes ta 1951, asutades tütarettevõtte Halliburton Italiana.

5. juulil 1961, 4 aastat pärast Erle Halliburtoni surma nimetati ettevõte ümber ja ta sai praeguse nime Halliburton Company.

## Viited

## Välislingid

*Halliburtoni koduleht
Dahlak

**Dahlak** on Eritreale kuuluv saarestik Punases meres.

Saarte pindala on umbes 750&nbsp;km2. Saared on madalad, kõrgus kuni 15&nbsp;m. Mandrist eraldab neid Massawa väin.

Saarestik koosneb 2 suurest ja 124 väikesest saarest. Ainult 4 saart on alaliselt asustatud. Enamik inimesi elab suurimal, Dahlak Kebiri saarel.

Kohalikud elanikud räägivad dahliki keelt. See on lähedane tigre ja tigrinja keelele ning on ajalooliselt tigre murre, kuid on viimasest piisavalt palju lahknenud, et lugeda seda iseseisvaks keeleks . Dahliki keele rääkijaid on 2500–3000.

Dahlaki elustik on väga liigirikas nii mereloomade kui merelindude poolest ja see meelitab kohale palju turiste. Turistid pääsevad saarestikule paadiga Massawast, mis asub teisel pool saarestikku mandrist eraldavat väina.

Juba Rooma riigi ajast on tuntud Dahlaki pärlid ja tänapäevani toodavad Dahlaki pärlikasvandused suurel hulgal pärle.

Oletatakse, et saarestiku nimi tuleb araabiakeelsest sõnast "dah'ala", mis tähendab 'põrguväravad'.

Dahlaki elanikud olid esimesed aafriklased, kes pöördusid islamisse. Seda kinnitavad saarelt leitud hauakivid. 7. sajandi alguses tekkis saarestikus sõltumatu moslemi riik, mille hiljem vallutas Jeemen. Vaheldumisi valitsesid saart Medri-Bahri kuningriik ehk Meremaa ja Etioopia, kuni 1517. aastal vallutas selle Osmanite riik. Türklased arvasid Dahlaki Habeshi provintsi, mille keskuseks oli tänapäeva Sudaani sadamalinn Sawakin.

Kui Eritrea sai 1890. aastal Itaalia kolooniaks, läks ka Dahlak Itaaliale. Siiski ei tarvitanud itaallased saari millekski muuks kui saarestiku suuruselt teisel, Nokra saarel oleva vangla jaoks, mida valvasid Itaalia koloniaalväed.

Pärast Teist maailmasõda läks Eritrea ja ühtlasi Dahlak Etioopiale. Etioopia võttis sotsialistliku arengusuuna ja 1970. aastatel loodi Nokra saarele sõpruse märgina Nõukogude mereväebaas.

Etioopia ja Nõukogude Liit lagunesid umbes korraga. Aastal 1990 kaotas Etioopia kontrolli Dahlaki ja 1991 ülejäänud Eritrea üle. Samal aastal suleti mereväebaas. 1993. aastal tunnistati üldiselt Eritrea iseseisvust ja Dahlak sai Eritrea osaks.

## Viited