open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dmitri Merežkovski

**Dmitri Merežkovski** (vene keeles Дмитрий Сергеевич Мережковский; 2.august/14. august 1865 Peterburi – 7. detsember 1941 Pariis) oli Vene kirjanik, luuletaja, kirjanduskriitik, tõlkija, ajaloolane, religioonifilosoof, ühiskonnategelane. Poetess Zinaida Hippiuse abikaasa.

Ta sündis aastal 1865 Peterburis aadliperekonnas. Ta lõpetas aastal 1888 Peterburi Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna.
Schneebergi raudtee (hammasratasraudtee)

**Schneebergi raudtee** (saksa: *Schneebergbahn*) on üks kolmest endiselt töötavast ratasajamiga raudteest Austrias, mis kulgeb Alam-Austria väikelinnast Puchberg am Schneebergist Schneebergi tipu all asuva platooni. 2076 m kõrgune Schneeberg on Alam-Austria kõrgeim mägi. Teised kaks töötavat ratasajamiga raudteed Austrias on Schafbergbahn (avati 1893. aastal) ja Achenseebahn (avati 1889. aastal).

## Ajalugu

Liini pikkus on 9,85 km ja rööpmelaius 1000 mm ning 1208 m kõrguse erinevuse ületamiseks kasutatakse Abti süsteemi. Seoses turismi esilekerkimisega 19. sajandi teisel poolel kasvas piirkonnas linnaelanike arv, kes otsisid sihtkohti Viini lähedal. Wiener Hausberge ("Viini kohalikud mäed"), Schneebergi ja Raxi piirkond kujunes peagi Viini jõukate elanike ja maaelu armastajate lemmiksuvekuurortiks. Schneebergi raudtee alustas tegevust 1897. aastal. Leo Arnoldi projekteerituna ehitati see aastatel 1895–1897 kahes osas: tavaline ühendusraudtee Wiener Neustadtist Puchbergi ja hammasraudtee Puchbergist mäeplatoole.

## Omandiõigus

Algselt opereeris Arnoldi ettevõte, mille enamusaktsionäriks oli Berliini pangamaja Landau, kuid 1899. aastal võttis selle majandusprobleemide tõttu üle AG der Eisenbahn Wien–Aspang (EWA) (Viini-Aspangi raudteekompanii). 1937. aastast alates haldas seda BBÖ (*Bundesbahn Österreich*): Austria liiduraudtee; tänase ÖBB eelkäija: Austria liiduraudteed), mis oli pärast 1923. aastat iseseisev äriettevõte. Pärast 1940. aastat natsionaliseeriti raudtee täielikult, olukord kestis 1990. aastani, mil ÖBB teatas, et ei suuda olemasolevat teenindustaset säilitada. Seetõttu asutati 1996. aastal iseseisvalt tegutsev ettevõte – *Niederösterreichische Schneebergbahn GmbH* (Alam-Austria Schneebergi raudteekompanii osaühing), mille osalusest 50% kuulub Alam-Austria liidumaale ja ülejäänud 50% ÖBB-le. Kuigi algselt kasutati seda auruveduritega, on alates 1999. aastast töös olnud ka kaasaegsed diiselvedurid. Need tulid Šotimaalt Kilmarnockist Hunslet-Barclayst.
Kaelussiil

**Kaelussiil** (*Erinaceus roumanicus*) on siili perekonda kuuluv loomaliik, üks kahest Eesti siililiigist lisaks harilikule siilile.

Ajalooliselt loeti teda hariliku siili ning hiljem lõunasiili alamliigiks, kuid nüüdseks käsitletakse kaelussiili täieõigusliku eraldi liigina.

Eestis esineb ta Läti piiri lähedal.
Kännu-soomustorik

**Kännu-soomustorik** (*Cerioporus varius*, ka *Polyporus varius*) on torikuliste sugukonda toriku perekonda kuuluv kandseeneliik.

Seen sai eestikeelse nime aastal 2024 komisjoni kaudu, kuhu kuulusid Eesti juhtivad mükoloogid, sh Irja Saar.

## Välislingid
*
Henrik Sedin

**Lars Henrik Sedin** (sündinud 26. septembril 1980 Örnsköldsvikis Rootsis) on Rootsi jäähokijuht ja endine elukutseline jäähokimängija, kes mängis kogu oma 17 hooaega kestnud National Hockey League (NHL) karjääri aastatel 2000–2018 Vancouver Canucksis. 

Lisaks oli ta 2010. aastast kuni pensionile minekuni Canucksi kapten. Rootsis Örnsköldsvikis sündinud ja üles kasvanud Sedin ning tema identne kaksikvend Daniel mängisid koos kogu oma karjääri; paar oli tuntud oma tandemi tõhususe poolest.

## Välislingid
* Henrik Sedin NHL.com lehel
Daniel Sedin

**Erik Daniel Sedin** (sündinud 26. septembril 1980 Örnsköldsvikis Rootsis) on Rootsi jäähoki tegevjuht ja endine elukutseline jäähoki ääremängija, kes mängis kogu oma 17 hooaega kestnud National Hockey League (NHL) karjääri aastatel 2000–2018 Vancouver Canucksis. 

Ta on sündinud ja üles kasvanud Rootsis Örnsköldsvikis. Sedin ja tema identne kaksikvend Henrik on mänginud koos kogu karjääri; paar oli tuntud tõhususe poolest tandemina.

## Välislingid
* Daniel Sedin NHL.com lehel
Nikolai Sviridov

**Nikolai Ivanovitš Sviridov** (vene keeles Николай Иванович Свиридов; 6. juuli 1938 Staraja Veduga – 14. juuni 2023 Voronež) oli Nõukogude Liidu pikamaajooksja. 

Nikolai Sviridov võistles 1968. aasta suveolümpiamängudel ja 1972. aasta suveolümpiamängudel 5000 meetri jooksus ja saavutas vastavalt 7. ja 8. koha. 1968. aasta suveolümpiamängudel saavutas ta 10 000 meetri jooksus 5. koha.
Daniel Ellsberg

**Daniel Ellsberg** (7. aprill 1931 – 16. juuni 2023) oli Ameerika Ühendriikide poliitaktivist ja sõjaväeanalüütik. RAND Corporationis töötades tekitas ta 1971. aastal poliitilise skandaali, kui ta avaldas ajalehtedele The New York Times ja Washington Post nn Pentagoni dokumendid ehk ülisalajase kaitseministeeriumi uurimuse USA valitsuse otsuste kohta seoses Vietnami sõjaga.

1973. aasta jaanuaris esitati Ellsbergile süüdistus 1917. aasta spionaažiseaduse alusel varguses ja vandenõus. Valitsuse väärkäitumise ja tõendite ebaseadusliku kogumise ning Leonard Boudini ja Harvardi õigusteaduskonna professori Charles Nessoni kaitse tõttu mõisteti Ellsberg 1973. aasta mais õigeks.

Ellsberg pälvis 2006. aastal Right Livelihood Awardi. Ta oli tuntud ka selle poolest, et ta sõnastas olulise näite otsustusteoorias – Ellsbergi paradoksi; ulatuslike tuumarelvade ja tuumapoliitika alaste uuringute eest; ning WikiLeaksile, Chelsea Manningule ja Edward Snowdenile toetuse avaldamise eest. Ellsberg pälvis 2018. aasta Olof Palme auhinna tema "sügava humanismi ja erakordse moraalse julguse eest."

## Viited
Badacsonytomaj

**Badacsonytomaj** on linn Ungaris Veszprémi komitaadis Tapolca kreisis. Linn asub Balatoni põhjakaldal, Tapolcast umbes 10,5 km lõunakagus ja Veszprémist ligikaudu 44 km edelas.

Asulat on esmamainitud 1313. aastal. Linnaõigused sai Badacsonytomaj 1. juulil 2004.

## Viited
Modan gāru

**Moodsad tüdrukud** (jaapani keeles モダンガール ehk *modan gāru*) (vahel lühendatuna ***moga***) olid jaapani naised, kes läksid kaasa Jaapanis levima hakanud läänelike moe ja elustiili mõjutustega pärast Esimest maailmasõda. Nimetus tuleneb ingliskeelsete sõnade *modern girl* ('moodne tüdruk') väljendamisest jaapani tähestikus.

Jaapani moodsaid tüdrukuid on võrreldud Ameerika Ühendriikides levinud *flapper*'i subkultuuriga (nn möirgavad kahekümnendad), kui ka saksa *neue Frauen* või prantsuse *garçonnes*' liikumistega. *Modan gāru* märkimisväärsus seisnes tema kontrastsuses võrreldes eelnenud perioodide hoiakute ja riietumisstiilidega. Liikumine oli kui kulminatsioon 20. sajandi alguse uutest ideedest naise rolli ja olemuse kohta nii ühiskonnas kui ka isiklikus elus. Moodne naine kehastas iseseisvust, eneseteostust ja vabadust sotsiaalsetest normidest ning ootustest.

1920. aastate Jaapan püüdles saada arvestatavaks osaks lääne maailmast, mis tõi majanduskasvuga ühes ka lääne kultuuri leviku Jaapanisse. Kahe suuresti erineva kultuuriruumi omavaheline sobitumine oli keeruliseks küsimuseks Jaapanile ning lõi muuhulgas aluse *moga* tekkeks. Eksperimenteerimine võõraste läänelike väärtuste ja väljendustega tõi aga reaktsioonina kaasa ühiskonna tugeva kriitika. Kui meeste moderniseerumine oli juba patriarhaalses ühiskonnas üsna sirgjooneline ja loogiline areng, siis moodsa naise rolli otsingud põrkusid tugevasti ühiskonna konservatiivse taustaga.

Traditsioonilisest vaga koduperenaise rollist välja murdev moodne tüdruk sai süüdistusi moraalituse, kergemeelsuse, häbematuse ja hedonismi kohta. Olemuselt apoliitilise liikumisena ei võidelnud *moga*'d naiste õiguste eest, vaid taotlesid läbi elustiili ja moe valikute sotsiaalset vabadust ning sõltumatust meestest ja traditsioonilistest rollidest.

## Välimus
Enne lääne mõjutustega moe esile kerkimist Taishō ajastul kandsid naised valdavalt vaid aasia kultuuriruumile omast traditsioonilist riietust.

Moodsa tüdruku välimus oli aga täielikult läänelik. *Modan gāru* ei kandnud kimonot ega Jaapanile iseloomulikke soenguid, vaid eelistas lääne stiilis kontsi ja lühikesi kleite ning "poisilikke" soenguid. Sarnaselt *flapper*'itega oli poisipea soeng (*Bob*) väga populaarne moodsate naiste seas, millega käis ka tihti kaasas huulepulga kandmine. Uues esteetikas kajastusid tihti lääne filmitähed.

## Uus ajastu Jaapanis
Moodsast tüdrukust sai kiiresti arenevas Jaapanis läänestumise – ekstravagantsuse ja enesekesksuse sümbol.

Edasiste ajalooliste sündmuste, sõdade ja majanduslanguse tõttu kahanes aga tunduvalt huvi lääne ideede, moe ja meelelahutuse vastu. Teise maailmasõja raskused vähendasid veelgi moodsa tüdruku võimalusi iseseisvaks väljenduseks ning ostlemiseks, mis enne majanduslangust tuginesid sissetuleku ülejäägile. Pärast Teist maailmasõda liikus Jaapani ühiskond tagasi 19. sajandi konservatiivse naise, "hea abikaasa, targa ema" (*ryōsai kenbo*) ideaali juurde.

## Viited
Mürzstegi Alpid

**Mürzstegi Alpid** või **Mürztali Alpid** (saksa: *Mürztaler* või *Mürzsteger Alpen*) on mäestik Ida-Alpides (Põhja-Lubjakivialpides), mis asub Austria Steiermargi liidumaal, väike osa mäestikust asub Alam-Austrias. Kõrgeim tipp on Hohe Veitsch (1981 m) rühma keskosas, samas suurim massiiv on Schneealpe (1903 m) loodes, Raxi lähedal.

Järgmised mäestikud külgnevad Mürzstegi Alpidega: põhja pool Türnitzi Alpid, kirdes Gutensteini Alpid, idas Rax-Schneebergi rühm, kagus Eelalpid Murist ida pool (eriti Fischbachi Alpid) ja läänes Hochschwabi mäed.

## Geoloogia

Mäeahelik on osa Steiermargi-Alam-Austria Lubjakivialpidest ja on eraldatud naaberrühmadest Mürzi oruga (osa tektooniliselt aktiivsest Mur-Mürzi kurrutusest), Mürzi ülemjooksuga (peamine asula: Mürzsteg) ja maanteega üle Steiermargi Seebergi kuru. Geoloogid kirjeldavad seda kui harja ja nõo faatsiest.

Enamik selle kivimitest pärineb triiase perioodist ja hõlmavad wettersteini dolokivi, hallstatti lubjakivi ja mürztali kihte (tumedad, hornsteini-dominantsed lubjakivid ja merglid foraminifeeride, brahhiopoodide ja muude fossiilidega). Mäeaheliku lõunaosa kuulub grauwacke vööndisse (uue paleosoikumi ja alam-triiase kivimid).

## Mägihütid

* Graf-Merani maja (ÖTK, 1836 m üle mere pinna, Hohe Veitschi mägismaal)
* Schneealpe maja (ÖAV, 1788 m üle mere pinna, Schauerkogel/Schneealpe)
* Hinteralmi maja (ÖAV, 1450 m üle mere pinna, Schneealpest põhja pool)                             
* Kutatschi hütt (1700 m üle mere pinna, ÖAV-le kuuluv avatud varjualune Schneealpel)
* Lurgbaueri hütt (eravalduses, 1764 m üle mere pinna, Schneealpe ülemistel nõlvadel)
* Michlbaueri hütt (eravalduses, 1744 m üle mere pinna, Schneealpe ülemistel nõlvadel)
* Tonioni hütt (Loodusesõbrad, 1487 m üle mere pinna, Tonionil)
* Kaarli hütt (eravalduses, 1310 m üle mere pinna, Mürzzuschlagist läänes)
Bucklige Welt (Alam-Austria)

**Bucklige Welt** on piirkond Alam-Austria kaguosas. See on tuntud ka kui "tuhande künka maa" *(Land der 1000 Hügel)*.

*Bucklige Welt* on mägine ala Alpide idaservas. Selle kõrgus on 375-900 m. Selle nimi, mis tähendab umbes nagu "künklik maailm", tuleneb väga suurest arvust küngastest ja mägedest, mida kohalikud tunnevad *Bucklni* nime all.

Edelas piirneb *Bucklige Welt* Wechseli massiiviga ja läänes Semmeringi kuru piirkonnaga. Põhjas laskub see Viini nõkku, kuhu voolab Pitteni jõgi. Idas moodustavad piiri Rosalia mäed, millest lõunas on *Bucklige Welt* vastamisi Oberpullendorfiga Kesk-Burgenlandi lahes. Lõuna pool on Geschriebenstein.
Kőszegi mäed

**Kőszegi mäed** [ˈkøːsɛɡ|], ka **Günsi mäed** (saksa: *Günser Gebirge*, ungari: *Kőszegi-hegység*), on mäestik Alpokalja piirkonnas, Alpide idapoolseimas piirkonnas. Mäestiku ala jaguneb Austria ja Ungari vahel. Selle kõrgeim punkt on Írott-kő (sõna otseses mõttes *kirjutatud kivi*) 884 m.

## Vaata ka

* Ungari geograafia
* Alpokalja
Rétság

**Rétság** on linn Ungaris Nógrádi komitaadis, Rétsági kreisi halduskeskus. Rétság asub Börzsöny mäestiku jalamil, Slovakkia piirist umbes 15 km kaugusel, komitaadikeskusest Salgótarjánist ligikaudu 51 km lääneedelas.

Asulat on esmamainitud 1393. aastal. Linnaõigused sai Rétság 1989. aastal.

## Viited
Guide Michelin

**"Guide Michelin"** on teatmikute sari, mida Prantsuse rehvitootja Michelin avaldab aastast 1900. Teatmikus antakse valitud ettevõtetele kuni kolm Michelini tärni. Tärnide saamine või neist ilma jäämine võib restorani käekäigule laialdast mõju avaldada. Aastal 2022 oli 3 tärni 142 ning 2 tärni 417 restoranil. Aastal 2023 pälvis teise tähe Tallinnas Noblessneri sadamas asuv restoran 180°.

## Vaata ka
* The World's 50 Best Restaurants

## Viited

## Kirjandus
### 20. sajand
*  (+ List of excursions)
* 
* 
* 
* 

### 21. sajand
* **, by  and , 2004. . Follows the 60-odd chefs who have been awarded three stars.
* *The Perfectionist: Life and Death in Haute Cuisine*, by Rudolph Chelminski, 2006. . The story of Bernard Loiseau.
* From behind the wall: Danish Newspaper *Berlingske* Employee 'Awards'

## Välislingid
* Vía Michelin
* Michelin Travel Guides
* Ogushi's 3 Stars Restaurants List of France (Past & Now)
Eelalpid Murist ida pool

**Eelalpid Murist ida pool** (saksa: *Randgebirge östlich der Mur*) on Kesk-Ida-Alpide idapoolseim mäestik. Need hõlmavad Alpide harja idapoolseid eelmäestikke Muri jõe taga ja Kagu-Alpide esimaa.

## Piir ja naaberpiirkonnad

Alpiklubi Ida-Alpide klassifikatsiooni (AVE) järgi on Murist ida poole jäävate Eelalpide piirid järgmised:

* Piir Põhja-Lubjakivialpidega kulgeb kirdes asuvast Wienerwaldist piki Gutensteini Alpide serva, järgides joont Steinfeldi nõost Neunkircheni kaudu Ternitzisse. See jätkub piki Rax-Schneebergi rühma kaguserva, Ternitzist Gloggnitzisse, Schottwieni ja üle Semmeringi kuru Mürzzuschlagi Mürzi orus. Siit kulgeb piir piki Mürzstegi Alpide serva kuni Bruck an der Murini läänes.
* Läänepiir kulgeb piki Lavanttali Alpide serva, mida Muri jõgi eraldab Bruck an der Murist, Grazi kaudu Spielfeldini lõunas.
* Kagupiir on ebamäärane, kuid kulgeb laias laastus piki Alföldi ja Neusiedli järve Bruck an der Leitha kaudu Viini nõkku.

## Alamüksused

Mäestik jaguneb üldiselt järgmisteks piirkondadeks:

* *[[Fischbachi Alpid]]* (Stuhleck, 1783 m)
* *[[Wechsel]]* (Hochwechsel, 1743 m)
* *[[Grazi mägismaa]]* (Hochlantsch, 1720 m)

Lisaks kuuluvad nende hulka järgmised ida- ja kagupoolsed Alpide eelmäestikud:

* *[[Leitha mäed]]* (Sonnenberg, 484 m)
* *[[Rosalia mäed]]* (Heuberg, 748 m)
* *[[Soproni mäed|Soproni või Ödenburgi mäed]]* (Brentenriegel, 606 m)
* *[[Bucklige Welt (Alam-Austria)|Bucklige Welt]]* (Eselberg, 974 m)
* *[[Joglland]]* (Hochwechsel, 1743 m) 
* *[[Kőszegi mäed|Kőszegi või Günsi mäed ]]* (Geschriebenstein, 884 m)
Feistritzi sadul

**Feistritzi sadul** (saksa: *Feistritzsattel*, 1298 m) on kõrge mäekuru Austria Alpides Alam-Austria ja Steiermargi liidumaade vahel.

Kuru kulgeb Wechseli (1743 m) ja Stuhlecki (1784 m) vahelt.

Koos Semmeringi kuruga on see üks kõige olulisemaid Alam-Austria ja Steiermargi vahelisi ühendusteid.

Paljud piirkonna matkarajad muudavad selle matkajate sihtkohaks, eriti lähedal asuvasse Sonnwendsteini. Talvel on piirkond populaarne murdmaasuusatamise koht.
Mitaka

**Mitaka** on linn Jaapanis Tōkyō prefektuuris. Piirneb Tōkyōga (Setagaya ja Suginami ringkonnaga) ning Chōfu Musashino ja Koganei linnaga.

1. mai 2023 seisuga oli	linnas 195 753 elanikku (11 922 inimest ruutkilomeetril).

Mitaka on peamiselt Tōkyō magalapiirkond.

## Viited

## Välislingid

*Mitaka koduleht
Gutensteini Alpid

**Gutensteini Alpid** (saksa: *Gutensteiner Alpen*) on mäestik Kesk-Euroopas Ida-Alpides ja Põhja-Lubjakivialpide kirdepoolseim osa, mille kõrgus ulatub üle 1000 m.

## Topograafia

Gutensteini Alpe eraldavad põhjas Wienerwaldist Gölseni ja Triestingi orud. Idas laskuvad nad Viini nõkku. Nende piiri lõunas asuva Rax-Schneebergi rühmaga moodustab Sierningbachi org Ternitzi ja Puchberg am Schneebergi vahel, sadul Mamauwiese lähedal ning Voisbachi ja Schwarza org. Läänes, alates Seebachi ojast Sankt Aegyd am Neuwalde lähedal, kulgeb piir Türnitzi Alpidega piki Unrecht Traisenit ja Traisenit.

Gutensteini Alpide suurimad kõrgused läänest itta:

* Kloster-Hinteralpe (1311 m) ja Muckenkogel (1248 m)
* Reisalpe (1399 m) ja Hochstaff (1305 m)
* Handlesberg (1370 m) Schwarzau im Gebirge lähedal
* Jochart (1266 m)
* Unterberg (1342 m)
* Katharinenschlag (1222 m) ja Schober (1213 m) Dürre Wandil
* Plackles (1132 m) Hohe Wandil

Ebenwaldi lähedal Kleinzelli vallas asub Alpide põhjapoolseim üle tuhande meetri kõrgune Sengenebenberg (1104 m).

Gutensteini Alpide idaosa poolitab Piestingi jõe org. Teised olulised jõed on Traisen mäestikust läänes, Gölsen ja Triesting põhjas ning Schwarza lõunas.

## Geoloogia

Suurem osa Gutensteini Alpidest koosneb Ida-Alpide kihistu (*Decke*) lubjakividest, eriti gutensteini lubjakivist ning alam- ja kesk-triiase dolokivist. Need suhteliselt jämedateralised kivimid viitavad peaaegu alati olulisele kihistumisele (*Bankung*) ja mitmetele värvilistele kihtidele. Kagus ja loodes leidub kriidiajast pärit konglomeraatkivimit.

Lubjakivikaljus leidub arvukalt koopaid. Neist Ükssarvikukoobas Dreistettenis ja Eisensteini koobas Brunn an der Schneebergbahnis on näitusekoopad, mis on avalikkusele juurdepääsetavad.

Gutensteini dolokivi on oma nime saanud esinemise järgi selles piirkonnas. See võib olla peeneteraline ja jämedateraline ning sisaldada räni- või argilliitseid komponente. Hallikas kuni pruun, tavaliselt kihiline sete tekkis triiase laguunides ja on seotud bunti dolokiviga. Selle väga varieeruvad vormid on levinud läänes kuni Dachsteini mägedeni.

## Maastik ja asustus

Peale Piestingi oru (Gutensteini, Pernitzi, Markt Piestingi vallad) ja Puchbergi nõo on tihedalt asustatud ainult Gutensteini Alpide servaorud ja idaserva tasandikud. Olulised kohad põhjas on Traisen, Hainfeld ja Berndorf, idas Wöllersdorf, Neunkirchen ja Ternitz ning läänes Sankt Aegyd am Neuwalde ja Lilienfeld.

Suurem osa Gutensteini Alpidest on kaetud tiheda metsaga ja seda kasutatakse metsanduses. Kõrgematel kohtadel domineerivad kuusk ja lehis. Madalamal on domineeriv liik pöök, koos männiga kuivematel aladel. Lilienfeldi ringkonnas, mis hõlmab Gutensteini Alpide loodeosa, on Austria kõigist piirkondadest suurim metsade osakaal.

## Turism

Gutensteini Alpid on Viini, Wiener Neustadti ja Sankt Pölteni linnapiirkondade elanike jaoks oluline puhkeala. Eelkõige on idas asuvale Hohe Wandile juurdepääs eri radu ja tõuse pidi ning seal on arvukalt mägikõrtse ja -hütte. Eriti populaarsed on Myra kosk ja Steinwandklammi kuristik (Pernitzi ja Furthi vahel). Lilienfeldi lähedal Muckenkogeli piirkonnas ja Unterbergi kaguosas on suusanõlvad.
Pygmalion

**[[Pygmalion (mütoloogia)|Pygmalion]]** on kreeka mütoloogias skulptor, kes armus oma loomingusse.

## Lavateoseid

* Pigmalion, Jean-Philippe Rameau ooper
* Pygmalion, Jean-Jacques Rousseau melodraama
* Pimmalione, Luigi Cherubini ooper
* Il Pigmalione, Gaetano Donizetti ooper
* Pygmalion, George Bernard Shaw näidend
Tama

**Tama** on linn Jaapanis Tōkyō prefektuuris. Asub Tōkyōst edelas. Tama jõgi moodustab linna põhjapiiri.

1. mai 2023 seisuga oli	linnas 146 505 elanikku.

## Viited

## Välislingid

*Tama koduleht
Toussaint

**Toussaint** on prantsuse perekonnanimi.
## Nime kandjaid
*Ambroise Paul Toussaint Jules Valéry (1871–1945), prantsuse luuletaja
*Jean-Philippe Toussaint (sündinud 1957), Belgia kirjanik
Nagymányok

**Nagymányok** (saksa keeles *Großmanok*) on linn Ungaris Tolna komitaadis Bonyhádi kreisis. Nagymányok asub Bonyhádist umbes 6 km ja Szekszárdist ligikaudu 21 km lääneedelas.

Asulat on esmamainitud 1015. aastal. Kivisöe kaevandamine algas juba 1803. aastal, kuid omandas olulisema rolli alates 1890. aastast.

Nagymányok sai linnaõigused 1. juulil 2009.

## Viited
Saksamaa Liitvabariigi teeneteorden

**Saksamaa Liitvabariigi teeneteorden** (saksa *Verdienstorden der Bundesrepublik Deutschland*) on Saksamaa Liitvabariigi riiklik teenetemärk. Selle asutas 7. septembril 1951 Saksamaa esimene liidupresident Theodor Heuss.
Boucher

**Boucher** on prantsuse perekonnanimi.
## Nime kandjaid
*François Boucher (1703–1770), Prantsusmaa kunstnik
*Reid Boucher (sündinud 1993), USA jäähokimängija
Boulanger

**Boulanger** on prantsuse perekonnanimi.
## Nime kandjaid
*Georges Boulanger (1837–1891), prantsuse kindral ja poliitik
*Nadia Boulanger (1887–1979), prantsuse organist, pedagoog ja helilooja
Fourier

**Fourier** on prantsuse perekonnanimi.
## Nime kandjaid
*Charles Fourier (1772–1837), prantsuse utopistlik sotsialist ja ekstsentriline visionäär
*Joseph Fourier (1768–1830), prantsuse matemaatik ja füüsik
Dubois

**Dubois** on prantsuse perekonnanimi.
## Nime kandjaid
*Léo Dubois (sündinud 1994), Prantsusmaa jalgpallur
*Pierre-Luc Dubois ((sündinud 1998), Kanada jäähokimängija
Dupré

**Dupré** on prantsuse perekonnanimi.
## Nime kandjaid
*John Dupré (sündinud 1952), briti teadusfilosoof
*Marcel Dupré (1886–1971), prantsuse organist, helilooja, muusikaõpetaja, muusikakirjutaja ja toimetaja
Lefevre

**Lefevre** on prantsuse perekonnanimi.
## Nime kandjaid
*Patrick Lefevre (sündinud 1955), endine Belgia jalgrattur
*Rachelle Lefevre (sündinud 1979), Kanada näitleja
Lefebvre

**Lefebvre** on prantsuse perekonnanimi.
## Nime kandjaid
*Marcel Lefebvre (1905–1991), prantsuse vaimulik
*Sébastien Lefebvre (sündinud 1981), prantsuse-kanada muusik
Fabre

**Fabre** on prantsuse perekonnanimi.
## Nime kandjaid
*Jean Henri Fabre (1823–1915), prantsuse teadlane (entomoloog), luuletaja ja kirjanik
*Marius Fabre (1890–1945), prantsuse kabetaja, rahvusvahelise kabe maailmameister 1926 ja 1931
Demecser

**Demecser** on linn Ungaris Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaadis Kemecse kreisis. Demecser asub Slovakkia piirist 25 km kaugusel, Kemecsest umbes 10 km idakirdes ja Nyíregyházast ligikaudu 24 km kirdes. Linna läbib Szolnok–Debrecen–Nyíregyháza–Záhony raudteeliin.

Asulat on esmamainitud 1333. aastal. Demecser sai linnaõigused 2001. aastal.

## Viited
Favré

**Favré** on prantsuse perekonnanimi.
## Nime kandjaid
*Jules Favré (1875–1940), Saaremaa päritolu
*Lucien Favre (sündinud 1957), Šveitsi professionaalne jalgpallijuht ja endine mängija
Couturier

**Couturier** on prantsuse perekonnanimi.
## Nime kandjaid
*Sean Couturier (sündinud 1992), Kanada-USA jäähokimängija, keskründaja
*Stéphane Couturier (sündinud 1957), prantsuse fotograaf
Kravets

**Kravets** on slaavi päritolu perekonnanimi.

## Alternatiivsed vormid
Perekonnanimi: Kravec, Kravetz, Kravietz, Kravitz, Krawiec, Krawietz, Krawitz.

## Etüoloogia
Ukraina keeles on кравець ("rätsep"), valgevene keeles кравец ("rätsep"), slovaki keeles kravec ("rätsep") ja poola keeles krawiec ("rätsep"). 

## Nime kandjaid
*Inessa Kravets, Ukraina kergejõustiklane (1966–)
*Jüri Kravets, eesti allveeujuja  (1950–)
*Marina Kravets, vene näitleja ja laulja (1984–)
*Olena Kravets, ukraina näitleja ja telesaatejuht (1977–)
Põhja konn (nukufilm)

**"Põhja konn"** on 1959. aastal valminud Eesti nukufilm, mille lavastaja on Elbert Tuganov. 

## Sisukirjeldus
Film põhineb Friedrich Reinhold Kreutzwaldi ennemuistse jutu ainetel.

Põhja konn oli hiiglaslik olevus, kellel oli härja keha, konna jalad ja mao saba. Põhja konna keha oli kaetud kivist ja rauast tugevamate soomustega. Põhja konn püüdis kõike enda teel hävitada ning ajas suust välja tuld ja suitsu. Vapper noormees läheb otsima imesõrmust, mis annaks talle üleloomuliku jõu Põhja konna võitmiseks. Ta leiab sõrmuse, võidab targa nõuannete abil selle metsalise ja päästab rahva hukatusest.

## Linastusluba
Filmile väljastati 1959. aastal tähtajatu linastusluba Eesti NSV ja NSV Liidu kinovõrgus igasugusele auditooriumile demonstreerimiseks.

Loaandjate kokkuvõtvas hinnangus tõdetakse, et filmile on leitud originaalne režissööripoolne lahendus, on kasutatud väljendusrikkaid detaile, huvitavalt on tehtud nukkude massistseenid, õnnestunud on stseenid haldjaga ning võitlus Põhja konnaga. Filmi muusika ja helilahendus on väljendusrikas ja õnnestunud. Kunstnik Rein Raamatu dekoratsioonid on hästi edasi andnud filmi emotsionaalset atmosfääri. Ainukeseks ebaõnnestumiseks peetakse nukk-peategelase lahendust. Kõrge hinnang anti ka operaator Aimée Beekmani ja tema assistendi Heino Parsi tööle. Nukufilmil on hea värvijoonis, valguse koloriit ja head panoraamid, mis annavad hästi edasi filmi dramatismi ja emotsionaalsust.

## Filmi tegemisest
Filmi toimetaja Silvia Kiik: "Kui ennemuistse jutu "Põhja konn" järgi hakati filmi tegema, tuli eelkõige mõelda, kuidas luua ekraanil hirmsa metsalise kuju. Otsustati valmistada kummist koletis, mis näeks välja nagu ehtne muinasjutulohe ja mis võiks ka lohe kombel käituda - sabaga vastu maad peksta, suud pärani ajada, keret ja pead pöörata... Ent mida teha, et seesugune lohe tuld ja suitsu sülitaks, nagu stsenaariumis ette oli nähtud? Appi võeti lihtne kavalus, mida nukufilmitegijad oma töös sageli kasutavad - nukke tehti kaks. Üks oli väiksem, sellega filmiti sündmused, kus lohe tervenisti ekraanile ilmus. Teine nukk oli märksa suurem, kuid poolik, ilma saba- ja kehaosata. Poolik nukk mängis neis kaadreis, kus vaataja näeb ainult tuldsülitava lohe pead. Filmivõtte ajal kinnitati lohe avatud suhu küünal, muidugi nii, et seda ekraanil märgata poleks. Filmis katab küünalt lohe keel. Tagantpoolt lükati nuku suhu toru, milles olid kergestisüttivad karukollaeosed. Torusse puhudes sattus eosetolm küünlaleeki ja plahvatas ning filmilindile jäädvustati hetk, mil metsalise "hingeõhk" muutus ehtsaks tulepilveks."

## Vaata ka
*"Põhjakonn", 2007. aasta Eesti animafilm
*Põhja konn, üleloomulik tegelane muinasjutus

## Viited

## Kirjandus
Võsa, K. (koostaja), Kiik, S. (teksti autor). Elavad muinaslood. Stuudio "Tallinnfilm" multifilmiloomingut, ka nukufilmist "Põhja konn". Tallinn: Perioodika 1977, lk 20-21.
Myra kosk (Alam-Austria)

**Myra kosk** (saksa *Myrafälle* või ka *Mirafälle*) asub Austrias Alam-Austria liidumaal Muggendorfi vallas kuristikus (mitte segi ajada Mira joaga (*Mirafall*) 50 km kaugemal läänes Ötschergräbenis). Kuristiku on lõiganud väike Piestingi lisajõgi Myrabach. Myra, nagu ka oja tuntakse, saab alguse Unterbergi jalamil Myralucke allikast, mida toidab maa-alune järv. Kuigi Myra on vaid mõne kilomeetri pikkune, andis see varem energiat paljudele Myra oru veskitele ja saeveskitele.

1899. aastal pandi paika kavad *"selle kose kasutamiseks tööstuslikel eesmärkidel ja seeläbi loodusliku ilu hävitamiseks"*.

1912. aastal ehitas Oskar Edler von Rosthorn Myra kosele väikese pumpelektrijaama, mis tegutses 1974/1975. aastani.

Tegelik kuristik koos kosega on u 600 m pikk; selle kõrguste vahe on 70 m. Kuristik kulgeb põhjast lõunasse ja on loodusmälestisena kaitse all. Kuristiku aluspinnas on lubjakivi. Myrabach langeb mitme kaskaadina läbi kuristiku. Ülemises ja alumises otsas valgub vesi väikesesse tiiki.

Läbi kuristiku viib hästi väljatöötatud ja populaarne matkarada. Selle ehitas 1885. aastal Austria Turismiklubi (*Österreichischer Touristenklub*) Pernitzi haru 19 silla ja 8 tõusuga (avati 9. augustil 1885) ning sellest ajast alates on see nende eest hoolitsenud.

Myra kose sissepääsu juures on kaks mälestustahvlit. Esimene meenutab *"kose avamist ja tõusuteede ehitamist Austria Turismiklubi Pernitzi haru poolt"*. Teine tahvel on pühendatud *"Tema Majesteedi Saksa-Rooma keisri [[Franz II]], Tema Majesteedi keisrinna [[Maria Theresia]] ning nende keiserlike kõrguste kroonprints [[Ferdinand I (Austria)|Ferdinand Karl Leopold Joseph]]i ja ertshertsoginna [[Maria Ludovika Beatrix von Österreich-Este|Maria Ludovika]] külastuse mälestuseks Myra kose juurde 19. septembril 1801, mille annetasid 8. juunil 1902 Austria Turismiklubi ja Enziani Alpiselts."*

Kuristiku üla- ja alaotsas on restoranid. Kuristiku sissepääsu juurde pääseb kergesti jalgsi või autoga (parkla) ja see asub u 300 m Muggendorfi külast põhja pool.

Myra lõpeb varsti pärast koske Pernitzi juures, kus see suubub Piestingisse.

## Postmark

7. detsembril 1977 tõi Österreichische Post oma Austria maastikusarjas välja selleteemalise lõpliku margi väärtusega 20 šillingit.


Pilt:Myrafall1.jpg|Jalgtee Myra kose juures
Pilt:Myrafall2.jpg|Jalgsild üle Myra kose
Pilt:Myrafall3.jpg|Jalgtee Myra kose juures
Pilt:Myrafall.JPG|Jalgsild üle Myra kose
Pilt:2009-08-08 0814 Muggendorf Myra-Faelle Gedenktafel.JPG|Mälestustahvlid Myra kose sissepääsu juures
Rohri sadul

**Rohri sadul** (saksa: *Rohrer Sattel*, 864 m) on kõrge mäekuru Austria Alpides, Alam-Austria liidumaal.

See ühendab Rohr im Gebirge ja Gutensteini ning selle maksimaalne kalle on 84 %. Kurumaantee on *Gutensteinerstraße* (B 21).
Ingrid Neel

**Ingrid Neel** (sündinud 16. juuni 1998 Oyster Bays) on Ameerika Ühendriikide ja Eesti tennisist. Alates aprillist 2023 esindab ta rahvusvahelistel võistlustel Eestit.

Ta on võitnud paarismängus 2 WTA turniiri:
*2021. aasta aprillis koos Elixane Lechemiaga Colombias Copa Colsanitas
*2023. aasta juunis koos Ulrikke Eikeriga Inglismaal Nottinghamis

Paarismängus on ta WTA edetabelis 65. kohal.

## Viited
Piesting

**Piesting** on jõgi Alam-Austria lõunaosas. See on Fischa vasakpoolne lisajõgi.

Piestingi lähted on Kalte Gang, Steinapiesting ja Längapiesting, mis algavad Schneebergist lõuna pool. Need jõed ühinevad Gutensteini Alpides Gutensteini lähedal. Sealt voolab Piesting läbi Markt Piestingi ja Wöllersdorfi ida suunas Viini nõkku.

Pernitzi lähedal suubub Piestingisse lisajõgi Myrabach. Hohe Mandlingi (967 m, põhjas) ja Großer Kitzbergi (771 m, lõunas) vahel murrab Piesting läbi Quarbi, kivise kuristiku, ja voolab edasi ida poole läbi Markt Piestingi ja Wöllersdorfi Viini nõkku. Gramatneusiedli lähedal suubub Piesting Fischasse.

Org *[[Thermenlinie]]st* (Viini nõo termiline joon) läänes Gutensteini Alpides on tuntud kui Piestingi org.
Krüsanteemi orden

**Krüsanteemi orden** (jaapani 菊花章, Kikka-shō) on Jaapani kõrgeim teenetemärk. Teenetemärgi asutas keiser Meiji 27. detsembril 1876.
Valdo Jaaniso

**Valdo Jaaniso** (18. juuni 1933 Tallinn – 12. august 2017 Tartu) oli eesti ehitusinsener ja tehnikateadlane.

## Haridus
Lõpetas 1952. aastal Tallinna 17. keskkooli ja 1958. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (Tehnikaülikooli) ehitusinsenerina. Kaitses 1977. aastal tehnikakandidaadi väitekirja nõrkade pinnaste ehitusmehaanika alal Moskva Ehitusinseneride Instituudis.

## Töökäik
Töötas aastatel 1958–1961 Tartu Linna Ehitusvalitsuses ja Maardu Ehitustrustis, aastatel 1961–1979 projekteerimise instituudis Kommunaalprojekt erinevatel ametikohtadel grupijuhist peakonstruktorini, seejärel Tallinna Tehnikaülikoolis vanemõpetaja, dotsendi ja aseprofessorina ning juhatas geotehnika õppetooli.

## Teadus- ja loometöö
Teadus- ja õppetöö põhisuunad: geotehnika, pinnasemehaanika, vundamendiehitus.

Uuris nõrkade savipinnaste omadusi ja ehitiste vajumist nendel, vundamentide tugevdamist ja restaureerimistööde geotehnilisi aspekte, ehituse ja aluse koostööd arvestades pinnase mittelineaarseid deformatsioone. Üldtuntud hoonetest projekteeris ja katsetas Tartu Ülikooli peahoone ja Kivisilla apteegi vundamentide tugevdamist. Koostas Eesti Vabariigi geotehnilise projekteerimise standardid.

## Teadusorganisatsiooniline töö
Eesti Geotehnika Ühingu asutajaliige, juhatuse liige ja esimees (1991–2017)

Eesti Ehitusinseneride liidu liige al 1992, auliige al 2016

Rahvusvahelise pinnasemehanika ja vundamendiehituse ühingu liige (al. 1992)

## Harrastused ja huvialad
Korvpall. Mängis Tallinna Dünamo ja TPI meeskondades 1951–1957, KAPA liige alates 1980.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli akustikateadlane Malle Jaaniso ja poeg on füüsik Raivo Jaaniso.

## Teoseid ja publitsistikat

* V. Jaaniso. Madalavundamendi arvutus, Tallinn: Ehitame kirjastus, 2014.
* V. Jaaniso. Pinnaseuuringud põhjalikuks! Äripäev, 2013. https://www.aripaev.ee/uudised/2013/09/01/pinnaseuuring-pohjalikuks
* V. Jaaniso. Geotehnika. Kogumikus: T. Masso (Toim.), Ehituskonstruktori käsiraamat, lk 211−260. Tallinn: Ehitame kirjastus. 2012.
* K. Avellan, M. Maanas, V. Jaaniso, Strenghtening the foundation of main building of Tartu University. Proceedings of the 16th International Conference on Soil Mechanics and Geotechnical Engineering, 2747−2751, 2005.
* EVS 1997-1 ja EVS 1997-2. Geotehniline projekteerimine. Tõlkija ja koostaja V. Jaaniso.

## Viited
Siklós

**Siklós** (saksa keeles *Sieglos*, horvaadi keeles *Šikloš*) on linn Ungaris Baranya komitaadis, Siklósi kreisi halduskeskus. Siklós asub Horvaatia piirist umbes 7,5 km kaugusel, Pécsist ligikaudu 25 km lõunas.

Linn olulisim vaatamisväärsus on Siklósi loss, mida on esmamainitud 1294. aastal. Türklased vallutasid lossi 1524. aastal ja hoidsid seda oma valduses kuni 1686. aastani.

Linnaõigused sai Siklós 1977. aastal.

## Sõpruslinnad
* Aiud, Rumeenia
* Donji Miholjac, Horvaatia
* Feldbach, Austria
* Fornovo di Taro, Itaalia
* Moldava nad Bodvou, Slovakkia

## Viited
Nyékládháza

**Nyékládháza** on linn Ungaris Borsod-Abaúj-Zempléni komitaadis Miskolci kreisis. Nyékládháza asub Miskolcist ligikaudu 13 km lõunas.

Nyékládháza moodustati 1932. aastal, kui liideti kaks küla – Mezőnyék ja Ládháza. Mezőnyéki on esmamainitud 1270. aastal ja Ládházat 1293. aastal. Linnaõigused sai Nyékládháza 2003. aastal.

## Viited
Rax-Schneebergi rühm

**Rax-Schneebergi rühm** (saksa: *Rax-Schneeberg-Gruppe*) on mäestik Põhja-Lubjakivialpides, Austria Steiermargi ja Alam-Austria liidumaade piiril.

## Paiknemine

Alpiklubi Ida-Alpide klassifikatsiooni (*Alpenvereinseinteilung der Ostalpen*) järgi on Rax-Schneebergi rühm ümbritsetud järgmiste naabermäerühmade osadega:

* põhjas: Klostertaler Gscheid – Klausgraben – Mamauwiese – Sebastiansbach – Puchberg
* kirdes:_ Sierningi jõe org kuni Ternitzini
* lõunas: Ternitz – Schwarza Gloggnitzi lähedal – Schottwien – Semmering – Mürzzuschlag – Mürz Kapelleni lähedal
* läänes: Altenbergi org – Naßkamm – Naßbach – Schwarza – Voisbach kuni Klostertaler Gscheidini.

## Tipud

Kõrgeim punkt Schneebergi lubjakivimassiivil on *Klosterwappen* (2076 m). Selle lähedalasuv kaksiktipp on tuntud kui *Kaiserstein* (2061 m). Kaks tippu on kõrgeimad mäed Alam-Austria liidumaal. Kaks kõrgeimat tippu Raxi mäemassiivil on *Heukuppe* (2007 m) ja *Scheibwaldhöhe* (1943 m).

Muud tipud on Große Scheibe (1473 m), Tratenkogel (1565 m), Ochnerhöhe (1403 m) ja Kreuzberg (1084 m).

## Kaitsealad

Raxi alpipiirkond koos Schneealpe ja Schneebergiga kuuluvad Esimese Viini mägiallika torujuhtme (*I. Wiener Hochquellenwasserleitung*) jõelätete kaitsealasse (*Quellschutzgebiet*). Schneebergi ja Raxi eraldab Höllentali org ja need on kaks Viini "kohalikku mäge" või ''Hausbergi''.

Schneeberg ja Rax asuvad Kirde-Piirialpides: Hohe Wand-Schneeberg-Raxi Erikaitseala (*FFH-Gebiet Nordöstliche Randalpen: Hohe Wand-Schneeberg-Rax*).

## Schneebergi raudtee

Schneeberg on üle 100 aasta ühendatud Schneebergi raudteega (*Schneebergbahn*), hammasraudteega, mis ronib 1800 m kõrgusele. Kaksiktippu võib orujaamast jõuda ühe kuni kahe tunniga. Jalgtee kulgeb idasuunas üle *Hengsti* või läänesuunas läbi *Fadenwände.*

Raxini viivad rajad Puchberg am Schneebergi mägispaast ja metsikust Höllentali orust lõunasse. Lisaks saab Schneebergile Payerbachist, Prigglitzist ja Reichenaust *[[Gahns]]i* kaudu.
Figueres

**Figueres** on linn Hispaanias Kataloonias Girona provintsis. 

Figueres on tuntud kui Salvador Dalí sünnilinn ja seal asub muuseum Teatre-Museu Gala Salvador Dalí.

Linnas asub 1753. aastal ehitatud Sant Ferrani kindlus.

2022. aasta seisuga oli linnas 47 088 elanikku.

Linnast on pärit ka Narcís Monturiol ja Mónica Naranjo.

## Viited

## Välislingid

*Figueresi linnavalitsuse koduleht
Ferrari (perekonnanimi)

**Ferrari** on itaalia perekonnanimi.
## Nime kandjaid

*Defendente Ferrari (1490–1540), Itaalia maalikunstnik
*Enzo Ferrari (1898–1988), Itaalia võidusõitja ja ettevõtja
*Enzo Ferrari (1942–2025), Itaalia jalgpallur ja jalgpallitreener
Kamptal

**Kamptal** on Austria veini-, turismi-, kultuuri- ja tervisepiirkond *[[Waldviertel]]is* Alam-Austrias. See on nime saanud Kampi jõelt.

Kremsist põhja pool asub Langenlois, mis on Kamptali, Kampi jõe oru peamine viinamarjalinn. Liivakivinõlvad on nii järsud, et alles jääb vaid õhuke kiht pinnast. Kokkupuude päikesega on kõrge. Riisling on nendel järskudel nõlvadel edukas; Doonaule lähemal org laieneb ja kasvatatakse rohkem punaseid viinamarju.

Veel üks silmapaistev linn Kamptalis on Gars am Kamp.

## Märkimisväärsed veinitootjad

* Gobelsburgi loss

## Vaata ka

* *[[Dialog im Kamptal]],* parteitu algatus
Bianchi (perekonnanimi)

**Bianchi** on itaalia perekonnanimi.
## Nime kandjaid
*Francesco Bianchi Ferrara (1447–1510), Itaalia renessansi maalikunstnik
*Jules Bianchi (1989–2015), prantsuse võidusõitja
*Marco Bianchi (sündinud 1990), Itaalia jalgpallur (kaitsja)
*Patrizio Bianchi (sündinud 1952), Itaalia poliitik
Romano

**Romano** on itaalia perekonnanimi.
## Nime kandjaid

*Carlin Romano, USA kriitik ja filosoofiaajaloolane (1953)
*Giulio Romano, itaalia arhitekt ja maalikunstnik (1499–1546)
Kremstal

**Kremstal** on Austria veinipiirkond. Wachaust allavoolu on selle keskuseks Krems. Kliima on veidi soojem, sest org avaneb veidi, võimaldades rohkem punast veini toota, aga muidu on Kremstal üsna sarnane Wachauga.
Colombo (perekonnanimi)

**Colombo** on itaalia perekonnanimi.
## Nime kandjaid

*Emilio Colombo (1920–2013), Itaalia poliitik
*Lorenzo Colombo (autosportlane) (sündinud 2000), Itaalia võidusõitja
Russo

**Russo** on itaalia perekonnanimi.
## Nime kandjaid
*Miguel Ángel Russo (sündinud 1956), endine Argentina jalgpallikoondise poolkaitsja
*Rodrigo Caio Coquette Russo (sündinud 1993),  Brasiilia jalgpallur, keskkaitsja
Graniidi- ja gneisiplatoo

**Graniidi- ja gneisiplatoo** (saksa: *Granit- und Gneisplateau*) on üks viiest peamisest maastikust Austrias. See moodustab Mühlvierteli ja Waldvierteli Ülem-Austria ja Alam-Austria liidumaadel. Geoloogiliselt on see Tšehhi massiivi Austria osa.
Ricci

**Ricci** on itaalia perekonnanimi.
## Nime kandjaid

*Christina Ricci (sündinud 1980), Ameerika Ühendriikide näitleja
*Sebastiano Ricci (1659–1734), Itaalia maalikunstnik
Rossi

**Rossi** on itaalia perekonnanimi.
## Nime kandjaid
*Agustín Rossi (sündinud 1959), Argentina poliitik
*Gino Rossi (poksija) (1908–1987), Itaalia poksija
*Alexander Rossi (sündinud 1991), Ameerika Ühendriikide vormelisõitja
*Carlo Rossi (1775–1849), itaalia päritolu Venemaa arhitekt
*Paolo Rossi (1956–2020), Itaalia jalgpallur
*Daniele De Rossi (sündinud 1983), Itaalia endine jalgpallur
*Marco Rossi (sündinud 1964), Itaalia jalgpallitreener ja endine jalgpallur
*Portia de Rossi (sündinud 1973), Austraalia näitleja
*Sulo Rossi (1912–1944), Soome poksija
*Kim Rossi Stuart (sündinud 1969), itaalia filminäitleja ja -lavastaja
*Properzia de' Rossi (1490–1530), Itaalia renessansiaja naisskulptor
*Valentino Rossi (sündinud 1979), Itaalia motoringrajasõitja
Marino

**Marino** on itaalia perekonnanimi.
## Nime kandjaid
*Giambattista Marino (1569–1625), Itaalia luuletaja
*John Marino (sündinud 1997), USA jäähokimängija
Melnik (perekonnanimi)

**Melnik** on  slaavipärane perekonnanimi. Seda on pandud ka eestlastele.

Eestis oli 2023. aasta 1. jaanuari seisuga perekonnanimi Melnik 211 inimesel (107 mehel ja 104 naisel). Perekonnanimede levikult oli Melnik meeste puhul 749. ja naiste puhul 892. kohal.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus nime Melnik Põltsamaa, Viru-Jaagupi ja Risti kihelkonnas (vastavalt Pajusi, Tudu ja Vihterpalu mõisavallas).

## Nime kandjaid
*Faina Melnik (1945–2016), Ukraina päritolu Nõukogude Liidu kettaheitja, olümpiavõitja
*Marion Melnik (sündinud 1982), eesti ja soome ooperilaulja (sopran)
*Oleg Melnik (1949–2011), Eesti poplaulja
*Priit Melnik (sündinud 1961), eesti alpinist ja arst
*Voldemar Melnik (1887–1949), eesti skulptor ja pedagoog
## Viited
Ševtšenko (perekonnanimi)

**Ševtšenko** on  ukraina  perekonnanimi.
## Nime kandjaid
*Andri Ševtšenko (sündinud 1976), endine Ukraina jalgpallikoondise ründaja
*Janne Ševtšenko (sündinud 1970), eesti ooperilaulja (sopran)
*Juri Ševtšenko (sündinud 1947), vene arstiteadlane, kirurg, vaimulik ja endine tervishoiuminister
*Maksim Ševtšenko (sündinud 1980), Kasahstani ja Venemaa jalgpallur
*Tarass Ševtšenko (1814–1861), ukraina kirjanik ja kunstnik
*Valentõna Ševtšenko (sündinud 1975), Ukraina suusataja
Andersson

**Andersson** on rootsi perekonnanimi.

2014. aastal oli Andersson Rootsis sageduselt 2. perekonnanimi (üle 250 000 nimekandja), Norras ja Soomes oli sellenimelisi isikuid üle 4000.

## Nimest Eestis
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Andersson Eestis kokku 93 isikul: 40 mehel ja 53 naisel. Perekonnanimede levikult oli Andersson meeste puhul 2787. ja naiste puhul 2164. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Andersson vanuserühmas 20–24, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,49. Nimi oli kõige sagedasem Hiiu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 1,02 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Viljandimaal Pilistvere kihelkonna Imavere mõisavallas ja Harjumaal Jõelähtme kihelkonn Viimsi mõisavallas nimeks Andersson.

Nimede eestistamisel vahetati aastatel 1935–1940 nimi Andersson kuueteistkümnel korral uue perekonnanime vastu, milleks olid Aasmäe, Aasvee, Aedmaa, Andersoon, Andressalu, Arula, Järva, Järve, Lohu, Nõmmik, Pind, Saldu, Tänav, Vahter, Vainola ja Valdur.	

## Nime kandjaid
*Benny Andersson, rootsi muusik (1946–) 
*Christoffer Andersson, rootsi jalgpallur (1978–)
*Claes Andersson, Soome poliitik, psühhiaater ja kirjanik (1937–2019)
*Dan Andersson,  rootsi kirjanik ja luuletaja (1888–1920) 
*Daniel Andersson, endine rootsi jalgpallur (1977–)
*Ebba Andersson, rootsi murdmaasuusataja (1997–) 
*Frank Andersson, rootsi maadleja (1956–2018) 
*John Andersson, rootsi poksija (1909–1979)
*Lena Andersson, rootsi romaanikirjanik ja ajakirjanik (1970–) 
*Li Andersson, Soome poliitik (1987–)
*Lina Andersson, rootsi endine murdmaasuusataja (1981–)
*Magdalena Andersson, rootsi poliitik (1983–)
*Mona Andersson, rootsi poliitik (1957–)
*Peter Andersson,  rootsi elektroonilise muusika helilooja ja muusik (1973–) 
*Peter Andersson (sündinud 1991), rootsi jäähokimängija (1991–)
*Rasmus Andersson, rootsi jäähokimängija (1996–) 
*Sten Andersson, rootsi poliitik (1923–2006)

## Viited

## Välislingid
*
Johansson

**Johansson** on rootsi perekonnanimi.
## Nime kandjaid

*Aksel Fredrik Johansson, Soome sõjaväelane (1898–1985)
*Anna Johansson, rootsi poliitik (1971–) 
*Annie Johansson, rootsi poliitik (1983–)
*Carl Edvard Johansson, rootsi insener ja leiutaja (1864–1943) 
*Erik Johansson, endine rootsi jalgpallur (1976–)
*Erik Johansson (Vasa), rootsi riigitegelane ja kõrgaadlik (1470–1520)
*Felix Johansson, eesti ooperi- ja operetilaulja (tenor) (1906–1975) 
*Ingemar Johansson, rootsi poksija (1932–2009)
*Iris Johansson, rootsi konsultant, õpetaja ja kirjanik (1945–) 
*Ivar Johansson, rootsi maadleja (1903–1979) 
*Johan Petter Johansson, rootsi leiutaja ja tööstur (1853–1943)
*Jonatan Johansson, Soome endine jalgpallur (ründaja) (1975–)
*Kjell Johansson, rootsi lauatennisist (1946–2011)
*Lars Johansson, rootsi jäähokimängija (1987–) 
*Linus Johansson, rootsi jäähokimängija (1992–) 
*Marcus Johansson, rootsi jäähokimängija (1990–)
*Mattias Johansson, rootsi jalgpallur (1992–)
*Morgan Johansson, rootsi poliitik (1970–) 
*Roger Johansson, rootsi muusik (1951–)
*Scarlett Johansson, ameerika filminäitleja (1984–) 
*Selfrid Johansson, rootsi poksija (1907–1976) 
*Sven Olof Gunnar Johansson, rootsi jäähokimängija, jalgpallur ja golfimängija (1931–2011)
*Tomas Johansson, endine rootsi maadleja (1962–) 
*Ylva Johansson, rootsi poliitik ja alates (1964–)
Karlsson (perekonnanimi)

**Karlsson** on rootsi perekonnanimi. Patronüümina tähendab Karli poega.

## Nime levikust
Karlsson oli 2014. aastal Rootsis sageduselt 3. perekonnanimi, riigis elas üle 180 000 sellenimelise isiku. Islandil oli Karlsson sageduselt 40. nimi (rohkem kui 1400 isikul). Soomes elas selle nime kandjaid üle 5800 ja Norras üle 2500.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Karlsson Eestis 20 mehel ja 29 naisel. Perekonnanimede levikult oli Karlsson meeste puhul 6244. ja naiste puhul 4566. kohal. Perekonnanime Karlsson kandja oli keskmiselt 49 aasta vanune. Kõige levinum on perekonnanimi Karlsson vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,86.

## Nime kandjaid
*Åke Karlsson, soome poksija (1911–1958)
*Anders Karlsson, Rootsi füüsik (1964–)
*Arvid Carlsson, Rootsi neuroloogiateadlane, 2000. aasta nobelist (1923–2018)
*Bert Karlsson, Rootsi plaadifirma juht ja poliitik (1945–)
*Erik Karlsson, rootsi jäähokimängija (1990–)
*Fred Karlsson, soomerootsi keeleteadlane (1946–)
*Frida Karlsson, rootsi murdmaasuusataja (1999–)
*Henrik Karlsson, rootsi-kasahhi jäähokimängija (1983–)
*Henrik Karlsson Horn, rootsi riigitegelane ja diplomaat (1578–1618) 
*Jonas Karlsson, Rootsi näitleja ja kirjanik (1971–) 
*Niklas Karlsson, Rootsi poliitik (1974–) 
*Nils Karlsson, rootsi murdmaasuusataja (1917–2012)
*Pernilla Karlsson, soomerootsi päritolu (1990–) 
*Peter Karlsson, Rootsi lauatennisist  (1969–) 
*Therese Karlsson, Soome laulja ja näitleja (1972–)
*Tobias Karlsson, rootsi DJ ja produtsent (1992–)
*William Karlsson, rootsi jäähokimängija (1993–) 
 
## Viited
Nilsson

**Nilsson** on rootsi perekonnanimi.

Eestis oli 2023. aasta 1. jaanuari seisuga perekonnanimi Nilsson 39 inimesel (17 mehel ja 22 naisel).

## Nime kandjaid
*Gunnar Nilsson, rootsi poksija (1923–2005)
*Arto Nilsson, Soome poksija (1948–2019) 
*Stina Nilsson, rootsi murdmaasuusataja (sündinud 1993)
*Tommy Nilsson, rootsi rokkmuusik (sündinud 1960) 
*Torsten Nilsson, rootsi poliitik (1905–1997)
*Robert Nilsson, Kanadas sündinud Rootsi jäähokimängija (sündinud 1990)
*Bo Nilsson, rootsi helilooja ja trompetist (1937–2018) 
*Svante Nilsson, rootsi riiginõunik ja riigieestseisja (1460–1512)
*Birgit Nilsson, rootsi ooperilaulja, sopran (1918–2005) 
*Samuel Nilsson, rootsi sõjaväelane (?–1607) 
*Ebba Tove Elsa Nilsson, rootsi laulja ja laulukirjutaja (sündinud 1987)
*Jonah Nilsson, rootsi laulja, helilooja, produtsent ja klahvpillimängija (1987–)
*Anna Jenny Charlotte Nilsson, rootsi poplaulja (sündinud 1974) 

## Viited
Borchardt

**Borchardt** on saksa perekonnanimi.

## Nime kandjaid
*Alice Borchardt (1939–2007), USA kirjanik
*Carl Borchardt (1816–1899), Eestis tegutsenud fotograaf
*Carl Wilhelm Borchardt (1817–1880), saksa matemaatik
*Charles Borchardt (1834–1892), Eestis tegutsenud fotograaf
*Hugo Borchardt (1844–1924), saksa leiutaja ja insener
*Ludwig Borchardt (1863–1938), saksa egüptoloog
Bouchard

**Bouchard** on prantsuse perekonnanimi.

## Nime kandjaid
*Émile Bouchard (1919–2012), Kanada jäähokimängija
*Evan Bouchard (sündinud 1999), Kanada jäähokimängija
Gerard

**Gerard** on mehenimi.

See pärineb germaani algkeelest, kuid paljudes germaani ja romaani keeltes on sellest oma variante. Itaalias, Hispaanias ja Portugalis levinud vasted on Gerardo ja Geraldo. Prantsuspärane nimevorm on Gérard ning Ungaris kasutatakse nime Gellért. Saksamaal ja Hollandis on levinud Gerhardt ning Gerhart ja Gerhard. Nime lühivormidena on Saksamaal kasutusel Gerd, Hollandis Gert ja Geert ning angloameerika maades Gerry ja Jerry.

## Nime kandjaid
*Gerard De Geer, Rootsi geoloog
*Gerard Aafjes, hollandi jalgpallur
*Gerard Denhoff, Rzeczpospolita riigi- ja sõjategelane
*Gerard Beekmans, Hollandi programmeerija
*Gerard Gumbau, Hispaania jalgpallur
*Gerard Joling, Hollandi laulja ja telesaatejuht
*Gerard Kuiper, Hollandi ja USA astronoom, selenograaf ja planetoloog
*Gerard Way, USA laulja
*Gerard Piqué, Hispaania jalgpallur
*Gerard Batliner, Liechtensteini jurist ja poliitik
*Gerard Deulofeu, Hispaania jalgpallur
*Gerard Bond, USA geoloog
*Gerard Moreno, Hispaania jalgpallur
*Gerard, Yorki peapiiskop
Louis-Claude

**Louis-Claude** on mehenimi.

## Nime kandjaid

*Louis-Claude Daquin, prantsuse organist, klavessinist ja helilooja
*Louis Claude Richard, prantsuse botaanik
*Louis-Claude Thirion, prantsuse pianist
Claude

**Claude** on prantsusepärane mehenimi, mis tuleneb ladinakeelsest nimest Claudius.

Seda võidakse vahel kasutada ka naisenimena. Claude esineb ka perekonnanimena.

## Nime kandjaid

*Claude George Bowes-Lyon
*Claude François de Méneval 
*Claude Clerselier
*Claude Duneton
*Claude Goretta
*Claude Gonçalves
*Claude Miller
*Claude Kogan
*Claude Scudamore Emery
*Claude Lelouch
*Claude Dambury
*Claude Nicollier
*Claude Cohen-Tannoudji
*Claude, Aumale'i hertsog
*Claude Pinoteau
*Claude Bessy
*Claude Rains
*Claude Lombard
*Claude Bernard
*Louis Claude Richard
*Claude Lorrain 
*Claude Shannon
*Claude Simon
*Claude Makélélé
*Claude Lévi-Strauss
*Claude Gensac
*Claude Debussy
*Claude Jade
*Claude Berri
*Claude Monet