open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Võrgendivaablane

**Võrgendivaablane** (*Acantholyda*) on võrgendivaablaste sugukonda kuuluv perekond kiletiivalisi putukaid.

## Eesti liigid
**Acantholyda erythrocephala* – sinine võrgendivaablane
**Acantholyda flaviceps*
**Acantholyda hieroglyphica*
**Acantholyda posticalis* – nõmme-võrgendivaablane
Viktoria Hain

**Viktoria Elisabeth Hain** (neiuna **Zahharjan** (ka Sacharjan ja Sakarjanz); 9. märts 1911 Thbilisi – 2. aprill 1986) oli eesti inglise keele õpetaja.

Ta sündis Thbilisis eestlannast võõrkeeleõpetaja Hilda Sellingu ja armeenlasest ajakirjaniku Petros Zahharjani tütrena. Pärast isa surma asus ta koos emaga aastal 1924 Eestisse. 

Ta lõpetas aastal 1928 Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi. Aastatel 1928–1932 (lõpetas) õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas inglise filoloogiat. Oli 1931–1932 Kristliku Naisüliõpilaste Ühingu esinaine. Ta täiendas end USA-s ja Inglismaal. 

14. oktoobril 1943 arreteeriti ta SD poolt ja ta oli Patarei vanglas Saksa okupatsiooni lõpuni.

Aastal 1949 küüditati ta Siberisse. Ta viibis Novosibirski oblastis Suzuni rajoonis ja Irkutski oblastis Nižneudinski rajoonis. Siberist vabanes ta 17. märtsil 1956. Seejärel töötas ta ERKIs inglise keele õpetajana. Lisaks tegutses ta ka tõlkijana (tõlkis eesti keelest inglise keelde).

Viktoria Hain suri 2. aprillil 1986 ja ta maeti 6. aprillil 1986 Rahumäe kalmistule.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Rudolf Hain, nende poeg Jüri Hain oli kunstiteadlane.

## Viited

## Kirjandus
* Sirp ja Vasar. 11. aprill 1986. Lk 15 (In memoriam)

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Tauragė rajoon

**Tauragė rajoon** on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus endise Tauragė maakonna aladel. Rajooni pindala on 1179 km². 2014. aasta seisuga elas seal 41 877 inimest.

Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Batakiai, Gaurė, Lauksargiai, Mažonai, Skaudvilė, Tauragė ja Žygaičiai vald. Eraldi haldusüksuse moodustab Tauragė linnavald.

Halduskeskus on Tauragė linn. Teised suuremad asulad on Skaudvilė linn, Batakiai, Gaurė, Pagramantise ja Žygaičiai alev. 2011. aasta seisuga olid elanikest 98,22% leedulased, 0,8% venelased, 0,2% ukrainlased, 0,11% sakslased, o,11% valgevenelased, 0,06% poolakad ja 0,51% oli teistest rahvustest.

Rajooni suurim jõgi on Jūra. Teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Šunija, Akmena, Šešuvis ja Ežeruona. Rajooni põhjaosa asub Žemaidi kõrgustikul (kõrgeim koht 158 m), lõunaosa asub Karšuva madalikul. Seal asub Jūra jõe kaldal ka rajooni madalaim koht (7 m). 

Osa Tauragė rajooni territoorium jääb Pagramantise regionaalparki, osa aga Viešvilė looduskaitsealale.


LauksargiųBažn.JPG|Lauksargiai
ViewofMazonai.JPG|Mažonai
AdakavoPensionatas.JPG|Adakavas
Butkeliai.JPG|Butkeliai
GeniųAtodanga.JPG|Geniai paljand


## Viited

## Välislingid

* Rajooni koduleht (*leedu keeles*)
Starobin

**Starobin** on alev Valgevenes Minski oblastis Salihorski rajoonis. Alev on Starobini külanõukogu halduskeskuseks. Starobin asub Sluči jõe kaldal.

Starobinis on gümnaasium, muusikakool, kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Alevis tegeletakse metsandusega ja töödeldakse puitu, tähtsaim tegevusala on aga turbabriketi valmistamine. Suurim vaatamisväärsus on õigeusu kirik 1859. aastast.

Starobinis on sündinud nõukogude näitleja Galina Makarova.

## Ajalugu

Asulat on esmamainitud XVI sajandil. Starobin oli toona osa Słucki vürstiriigist, mis kuulus Olelkowiczitele, seejärel aga Radziwillidele. 1654. aastal sai asula õiguse iga nädal turg avada, samuti võis seal neli korda aastas laata pidada. Alev sai Starobinist 1680. aastal, toona kuulus see Navahrudaki vojevoodkonda.

Poola jagamisel läks Starobin 1793. aastal Venemaa koosseisu. Seal kuulus Starobin Minski kubermangu. Alev läks koos ümbruskonna asulatega XIX sajandi alguses Wittgensteinide valdusse, hiljem aga Hohenlohedele. 1886. aastal oli alevis kaks õigeusu kirikut ja kaks poodi, üks tavaline ja kolm juutide kooli, õllevabrik.

1919. aastal hakkas Starobin kuuluma Valgevene NSV koosseisu.

## Pilte


Pilt:Old Jewish cemetery Starobin 02 (2).jpg|Juudi kalmistu
Pilt:Starobin.jpg|Starobin
Pilt:Starobin2.jpg|Starobini briketivabrik


## Välislingid

* Alevi juutide ajalugu (*inglise keeles*)
* Starobin Valgevene fotoentsüklopeedias
Rootsi Eestlaste Esinduse esinduskogu liikmete loend

**Rootsi Eestlaste Esinduse esinduskogu liikmete loend** on tähestikuline loend Rootsis asunud Eesti pagulaskonna üldvalimistel valitud esindajaist. Rootsi Eestlaste Esindus tegutses aastail 1956–1993, seejärel asutati Rootsi Eestlaste Liit. 

Loend sisaldab praegu esinduskogu liikmed kuni 1986. aastani.
Irboska nulk

**Irboska nulk** (ka *Truba nulk*) on üks kaheteistkümnest Setumaa nulgast.  

Irboska nulga külad: Kuusinitsa, Saltanuva, Pokolduva, Koväslova, Saptja, Vohina, Koss'olka, Ungavitsa, Sagor'a, Truba, Parkanuva, Podles'a, Trõnnõ, Makarova, Raakva, Sokoluva, Mahnova, Kagarinna, Podkora. 

## Kirjandust
*Hõrna Aare, "Setomaa nulga' - aolugu ja vahtsõ' võimalusõ'", Setomaa nr. 187, 04.05.2009.
Čyrvonaja Słabada

**Čyrvonaja Słabada** (kasutusel on ka nimekujud **Tšõrvonaja Slabada** ja **Krasnaja Slabada** (*Красная Слабада*), vana nimega **Vyzna**) on alev Valgevenes Minski oblastis Salihorski rajoonis. Alev on Čyrvonaja Słabada külanõukogu halduskeskus.

Alevis tegeletakse metsandusega ja töödeldakse puitu, seal on ka toiduainetööstus. Alevi lähedal asuvas veehoidlas kasvatatakse kala (latikat, haugi, karpkala). Suurimaks vaatamisväärsuseks on XIX sajandi lõpus ja XX sajandi alguses ehitatud mõisakompleks.

## Ajalugu

Asulat on esimest korda mainitud XVI sajandil. Toona kandis see nime Vyzna (*Вызна*) ja oli toona osa Słucki vürstiriigist, mis kuulus Olelkowiczitele, aastast 1612 aga Radziwillidele. Toona oli Vyzna juba alev. XVIII sajandil ehitati sinna katoliku kabel.

Poola jagamisel läks Vyzna aastal 1793 Venemaa koosseisu. Seal kuulus Vyzna Minski kubermangu. Alev läks koos ümbruskonna asulatega XIX sajandi alguses Wittgensteinide valdusse, hiljem aga kuulus Hohenlohedele. XIX sajandi lõpus oli seal kaks sünagoogi ja viis poodi.

1918. aastal hakkas Vyzna kuuluma Valgevene Rahvavabariiki. Aastal 1920 toimus linnas ülestõus seal võimul olnud bolševike vastu. Selles osalejad soovisid uuesti asutada Valgevene Rahvavabariigi. Halvasti relvastatud ülestõusu surus Punaarmee detsembriks julmalt maha. Aastal 1923 nimetati Vyzna ümber Čyrvonaja Słabadaks.

## Tuntud elanikke

*Bronisław Zaleski – poola kunstnik
*Mihhail Zapol – Nõukogude arhitekt
*Mikałaj Čadovič – Valgevene ulmekirjanik

## Välislingid
* Alev Poola geograafilises sõnastikus (*poola keeles*)
Kasakova (Oudova rajoon)

**Kasakova** (vene keeles *Kazakovets*) on küla Venemaal Pihkva oblasti Oudova rajooni Samolva vallas. 20. sajandi alguse haldusjaotuse järgi oli see Peterburi kubermangus Oudova maakonnas Rämeda vallas.

Pärimuse järgi läksid esimesed eesti asukad Suure Põhjasõja ajal sinna sõjapakku. 1918. aastal oli seal 7 külast (nende seas ka Kasakova) koosnev asundus, kus kokku elas umbes 2000 eestlast ja mille keskus oli Luuküla.

Asunduse (ka Kasakova küla) kirik ja kalmistu olid Luukülas, mis enne 1920. aastat oli tollase Mehikoorma abikoguduse (tänapäeval Mehikoorma kogudus) kaudu oli Räpina kihelkonna koosseisus.

Kasakova külas ei ole praegu alalisi elanikke.

## Viited

## Kirjandus
* August Nigol. Luuküla. - Eesti asundused ja asupaigad Wenemaal. Tartu 1918. Lk 18
* "Räpina". - Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti II. Tartu 1926. Lk 350
* Ilmar Arens. Samolva eestlased. Üks vanemaid eesti asustuskomplekse Peipsi taga. - Eesti Pildileht 2/ 1944
* Ilmar Arens. Peipsitagused eestlased. Fakte, dokumente ja mälestuspilte Ida-Peipsimaa uurimusilt 1943-1944. Tartu 1994
* Maie Ojamaa. Ingeri tütar. Luigelaul. Ilmamaa. Tartu 2014. Lk 29-34, 122-132
Colleen McCullough

**Colleen McCullough** (1. juuni 1937 Uus-Lõuna-Wales Wellington – 29. jaanuar 2015 Norfolki saar Burnt Pine) oli Austraalia kirjanik.

Colleen McCullough oli eelkõige tuntud romaani "The Thorn Birds" järgi. Eesti keeles ilmus teos pealkirjaga "Ogalinnud" 1994. aastal kirjastuses Eesti Raamat ja 1999 kirjastuses Ersen. Teose eestindas Urmas Rattus.

Eesti keeles on veel ilmunud "Sündsusetu kirg" (tõlkinud Vilma Jürisalu, Ersen 1999), "Tim" (tõlkinud Juhan Habicht, Ersen 2000) ja "Usk kolmandasse aastatuhandesse" (tõlkinud Liina Pukk, Ersen 2002).

Pärast "Ogalinde" kirjutas McCullough oma suurteose: seitse mahukat (ligi 1000-leheküljelist) romaani Julius Caesari elust ja aegadest. "Rooma meistrite" sarja valmimiseks kulus tal peaaegu 30 aastat, alates 1980. aastate algusest kuni viimase osa ilmumiseni 2007. aastal. Ettevalmistustöö oli üüratu: ta töötas läbi mitu tuhat raamatut ja monograafiat Rooma ajaloo ja tsivilisatsiooni kohta, joonistas linnade ja lahinguväljade kaarte, uuris maailma muuseumides tolle ajastu kangelaste skulptuure ja nende selgitustekste, konsulteeris kümmekonna ülikooli ekspertidega ning pani kirja kõik teadaolevad faktid oma teema ja tema ajastu kohta.

Tema teoste menu ja äriedu võimaldas tal loobuda senisest arstitööst ja elada oma unistuste elu. 1970. aastate lõpus, pärast Londonis ja Connecticutis viibimist, asus ta elama Austraalia lähistel asuvale Norfolki saarele, kus ta tutvus Ric Robinsoniga. Nad abiellusid 1984. aastal.
Sompa tee

**Sompa tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis.
 
Sompa tee algab Kloostrimetsa teelt, on põhja-lõunasuunaline ja umbes 1 kilomeeter pikk. Sompa teelt algavad Merikanni tänav, Täpiku tänav, Lumiku tänav, Päevakoera tänav ja Öölase tänav. Sompa tee lõpeb umbtänavana ja kõik hargnevad tänavad on umbtänavad, Lepiku asumi teistele tänavatele sealt ei pääse.

Sompa tee on hoonestatud valdavalt eramutega. Säilinud on osa 19. sajandi teise poole ja 20. sajandi esimese poole hoonestust, mida on tihendatud 1990. aastate lõpus ja 2000. aastate alguses kehtestatud detailplaneeringute alusel ehitatud elamutega. Sompa tee vanim hoone on Sompa tee 6 elamu 1860. aastast. Sompa tee lõpus on ka üks kahekorruseline korterelamu (arhitektid Mattias Agabus, Eero Endjärv ja Illimar Truverk).

Sompa tee ja Metsakalmistu vahel, Kalmistu kraavi ääres kulgeb üks Pirita linnaosa haljaskoridoridest, mis linnaosa üldplaneeringu järgi tuleb säilitada.

Sompa teel asub Kloostrimetsa puukool. Kinnistutel Sompa tee 8 ja Sompa tee 33 asuvaid aedu on tõstetud esile kui kõige liigirikkama puittaimede koguga aedu Tallinnas.

Sompa tee on nime saanud 19. septembril 1958 endise Sompa talu järgi. 

## Viited
Salihorski rajoon

**Salihorski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 2499 km². 2009. aasta seisuga elas seal 136 145 inimest.

Rajoon moodustati 1965. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Akciabari, Chorastava, Čyrvonaja Słabada, Čyževičy, Damanavičy, Doŭhaje, Hocki, Kapacevičy, Krasnadvorcy ja Zaževičy külanõukogu.

Halduskeskus on Salihorski linn. Teised suuremad asulad on Starobini ja Čyrvonaja Słabada alev.

Rajoonil on aastast 2010 oma telekanal. Salihorski rajoonis on ka oma raadiokanal. Ilmuvad lehed *Інфа-Кур'ер* (antakse välja Słuckis), *Лидер-Пресс*, *Шахцёр* ja *Калійшчык Салігорска*.


Salihorsk (Soligorsk) Kaliy-2 p3.jpg|Kaalisoola töötlev tehas
Zazhevichy 2008 02.jpg|Zaževičy.
Кар'ер 2-га рудаўпраўлення Салігорскі раён.JPG|Kaevandus nr 2
Salihorsk (Soligorsk) otvaly.jpg|Salihorski rajooni maastik


Rajooni tähtsamad jõed on Sluč ja Morač. Rajooni territoorium asub Polesje madalikul. Kõrgused jäävad valdavalt vahemikku 135–150 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Kastryčniku küla juures (182 meetrit). Rajoonis asuvad suured kaalisoola ja kivisoola lademed.

2009. aasta seisuga olid elanikest 88,87% valgevenelased, 7,08% venelased, 1% ukrainlased ja 3,05% oli teistest rahvustest. 62,54% elanike emakeel oli valgevene keel, 32,39% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 27,64%, vene keelt aga 64,08% elanikke.

## Viited

## Välislingid

*Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Koolina nulk

**Koolina nulk** (ka *Kepinulk, Heljakeste nulk*) on üks kaheteistkümnest Setumaa nulgast.  

Koolina nulga külad: Palo, Treiali, Jõksi, Puista, Ulaskova, Tsirgu, Lepä, Serga, Tepija, Meremäe, Hilläkeste, Palandõ, Ostrova, Tobrova, Uusvada, Tsergondõ, Vinski, Kitsõ, Poksa, Keerba, Kuksina, Pliia, Paloveere, Teterüvä.

## Kirjandust
*Hõrna Aare, "Setomaa nulga' - aolugu ja vahtsõ' võimalusõ'", Setomaa nr. 187, 04.05.2009.
*
Mokornulk

**Mokornulk** on üks kaheteistkümnest Setumaa nulgast. Mokornulk piirneb põhjas Piusa jõe, idas Obinitsa oja ja läänes Korsapalo rabaga.

Mokornulga koosseisu on arvatud 19 küla, mis asuvad tänapäeval Eestis, Võru maakonna Setomaa valla territooriumil: Antkruva, Hilana, Härmä, Ignasõ, Juusa, Kiksova, Klistina, Kõõru, Lindsi, Martsina, Miku,  Navikõ, Obinitsa, Rokina, Savioja, Talka, Tedre, Tääglova, Vasla.

Nulga keskuseks on Obinitsa ja suuremateks pühadeks paasapäev ja mihklipäev. Nulga nimi esineb kohaliku lauluansambli Mokornulga leelokoori  nimes.

## Viited

## Kirjandust
*Hõrna Aare, "Setomaa nulga' - aolugu ja vahtsõ' võimalusõ'", Setomaa nr. 187, 04.05.2009.
Michel Teló

**Michel Teló** (sündinud 21. jaanuaril 1981 Medianeiras) on Brasiilia laulja.

Tema singel "Ai Se Eu Te Pego" tõusis mitme riigi (nt Hispaania, Portugali, Tšiili, Hollandi, Itaalia, Prantsusmaa ja Argentina) muusikaedetabelite tippu. Raadio 2 Aastahiti 2012. aasta muusikaküsitlusel valiti laul 20. kohale.

## Stuudioalbumid
*"Balada Sertaneja" (2009)

## Kontsertalbumid
* "Michel Teló – Ao Vivo" (2010)
* "Michel na Balada" (2011)
* "Sunset" (2013)

## Välislingid

*Koduleht
Poloda nulk

**Poloda nulk** on üks kaheteistkümnest Setumaa nulgast, nulkadest kõige suurem.

Poloda nulga külad: Võõpsu, Pedäjäalostõ, Varõsmäe, Haudjasaarõ, Käre, Mäeussaia, Laosina, Liivakülä (Liiva-Laossina), Töganitsa, Rainova, Rääsolaanõ, Mikitämäe, Kotelniki, Puugnitsa, Soelaanõ, Suurõ-Usinitsa, Väiko-Usinitsa, Igrisõ, Kito, Selise, Järvepää, Ts'olgo, Suurõ-Rõsna, Karisilla, Ton'a, Lobotka, Õrsava, Suurõ-Treski, Väiko-Treski, Suurõ-Nedsäjä, Väiko-Nedsäjä.

## Kirjandust
*Hõrna Aare, "Setomaa nulga' - aolugu ja vahtsõ' võimalusõ'", Setomaa nr. 187, 04.05.2009.
Raakva nulk

**Raakva nulk** on üks kaheteistkümnest Setumaa nulgast. Raakva nulk piirneb lõunas Piusa jõe ja läänes Piirojaga. Viimane on olnud ajalooline piir Setumaa ja Vana-Võrumaa vahel. Üldiselt tasase maaga Raakva nulk on künklikum lõuna- ja lääneosas.

Raakva nulga koosseisu on arvatud 9 praegust ja endist küla, mis asusid enne Setomaa valla moodustamist 2017. aasta haldusreformiga Eesti Põlva maakonnas ja Värska vallas: Helbi, Matsuri, Porski, Säpina, Vaartsi, Vammustõ, Vedernika, Voropi, Koidula. Nulga keskuseks võib pidada Matsurit, kus on olnud ka külakool.

Raakva nulgas Matsuri külas on sündinud setu lauluema Miku Ode.

## Kirjandust
*Hõrna Aare, "Setomaa nulga' - aolugu ja vahtsõ' võimalusõ'", Setomaa nr 187, 4.05.2009.
Saatserinna nulk

**Saatserinna nulk** on üks kaheteistkümnest Setumaa nulgast. Nulga keskus on Saatse (ka *Satserina* ehk *Saatserinna*).

Saatserinna nulga külad: Perdagu, Tsütski, Lädinä, Patvinna, Pitsinä, Tupina, Vedernika, Litvinna, Saabolda, Kundrusõ, Voronka, Kotelnika, Suränkä, Samarinna, Rääptsüvä.

## Kirjandust
*Hõrna Aare, "Setomaa nulga' - aolugu ja vahtsõ' võimalusõ'", Setomaa nr. 187, 04.05.2009.
Saurova nulk

**Saurova nulk** on üks 12 Setumaa nulgast.  

Saurova nulga külad on Vas'lamäe, Kolovinna, Korski (sama nimega küla kuulub ka Üle-Pelska nulka), Krabilova, Lääpä, Nudretsova, Sabelinna, Molniga, Saurova, Sorokinna, Suurõ- ja Väiko-Puravitsa.

## Kirjandus
*Hõrna Aare. "Setomaa nulga' - aolugu ja vahtsõ' võimalusõ'". Setomaa nr 187, 4. mai 2009
Raamat (ajaleht)

**Raamat** on Eesti Kirjastuste Liidu ajaleht. 

Leht ilmub alates detsembrist 2005 sagedusega kord kuus ajalehe Postimees kaasandena.

Ajaleht käaitleb Eestis väljaantavaid raamatuid, sisaldades retsensioone, raamatututvustusi, artikleid autorite kohta ja intervjuusid. 

## Välislingid
*Ajalehe koduleht
Seeritsä nulk

**Seeritsä nulk** on üks kaheteistkümnest Setumaa nulgast. Seda on veel tuntud nimega Keera nulk või Leega nulk. Viimast nimekuju on kasutatud just nulga lõuna- ja edelaosa nimena.

Seeritsä nulga külad: Kuurakõsõ, Lõkova, Olohkuva, Tserondõ, Ugareva, Kaatsova, Vil'o, Potalova, Jaaska, Radaja, Sandra, Keera, Jugo, Riiskova, Paltsova, Labõritsa, Pööni, Alaotsa, Kol'o. Nulka kuulus ka veel Kurvitsa küla. Praeguseks on küla hävinud.

## Kirjandust
*Hõrna Aare, "Setomaa nulga' - aolugu ja vahtsõ' võimalusõ'", Setomaa nr. 187, 04.05.2009.
Spinnventiil

**Spinnventiil** on hiiglasliku magnettakistuse või tunnelmagnettakistuse efektil põhinev kihtstruktuur, mille elektritakistus sõltub struktuuri magnetilisest korrastusest. Antiferromagnetiline korrastus on suurema takistusega kui ferromagnetiline korrastatus. Oluline on ühe ferromagnetilise kihi mõjutamise võimalus, sellest ka nimetus ventiil või klapp (inglise *spinn valve*).

## Vaata ka
* Spinnventiiliga magnetotakistuslik muutmälu
Seitse

**Seitse** (tähis araabia numbrina **7**, Rooma numbrina **VII**) on naturaalarv, mis otseselt eelneb arvule 8 ja otseselt järgneb arvule 6.

Seitse järgarvuna märgitakse araabia numbriga 7 koos punktiga (7.) või Rooma numbriga VII.
Tsätski nulk

**Tsätski nulk** on üks kaheteistkümnest Setumaa nulgast. Tsätski nulk piirneb põhjas Värska ja Kulje lahega ning lõunas Piusa jõega. Nulgale on iseloomulik tasane ja liivane pinnas, mille iseloomustav näide on Lutepää liivik.

Tsätski nulk on pindalalt Poloda nulga järel suuruselt teine Setumaa nulk. Tsätski nulga koosseisu on arvatud 24 küla, millest 15 asuvad tänapäeval Eesti territooriumil Võru maakonna Setomaa valla koosseisus: Korela, Kolossova, Kostkova, Kremessova, Lutepää, Määsovitsa, Podmotsa, Popovitsa, Rääptsova, Sesniki, Säpina, Velna, Verhulitsa, Väike-Rõsna ja Värska. 9 küla paiknevad tänapäeval Venemaal, Pihkva oblastis, Petseri rajoonis: Jaastrova, Jaamistõ, Jatsmanni, Lõpolja, Pullukina, Põrstõ, Serednä ja Võõlastõ.

Tsätski nulga suurim asula ja keskus on Värska ning olulisemad pühad on kevadine ja sügisene jüripäev, mille tähistamiseks peetakse Värskas traditsiooniliselt kirmast.

## Välislingid
*Hõrna Aare, "Setomaa nulga' - aolugu ja vahtsõ' võimalusõ'", Setomaa nr 187, 4. mai 2009
Vaaksaarõ nulk

**Vaaksaarõ nulk** on üks kaheteistkümnest Setumaa nulgast.  

Vaaksaarõ nulga külad: Miikse, Solovja, Kiislova, Pelsi, Vaaksaarõ, Sulbi, Olehkova, Kuigõ, Vasildõ, Marinova, Krantsova, Moona, Sirgova, Looska, Varõstõ, Pankjavitsa.

## Kirjandust
*Hõrna Aare, "Setomaa nulga' - aolugu ja vahtsõ' võimalusõ'", Setomaa nr. 187, 04.05.2009.
Üle-Pelska nulk

**Üle-Pelska nulk** on üks kaheteistkümnest Setumaa nulgast.  

Üle-Pelska nulga külad: Suurõ-Tsäältsüvä, Väiko-Tsäältsüvä, Võmmorski, Jaanimäe, Simaski, Tuplova, Kiiova, Polovina, Kusnetsova, Tessova, Meldova, Helbi, Kropkova, Ermakova, Veretinna, Kaamenitsa, Triginä, Tiirhanna, Küllätüvä, Kraoski, Masluva, Tsumba, Pultsuva, Taeluva.

## Kirjandust
*Hõrna Aare, "Setomaa nulga' - aolugu ja vahtsõ' võimalusõ'", Setomaa nr. 187, 04.05.2009.
Stakiai

**Stakiai** on alev Leedus Jurbarkase rajoonis Raudonė vallas. Alev asub Mituva jõe kaldal.

Alevis on põhikool, raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsuseks on 1812. aastal püstitatud katoliku kirik. Asula sai aleviks 1972. aastal.

Alevi vana nimi oli *Pamituvys*. Asulat on esmamainitud 1370. aastal *Pomedy* nime all. Kuulus Norviłłide suguvõsale.  1750. aastal püstitati sinna kabel. Stakiai nime kannab aastast 1914. 

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Liivakari

**Liivakari** on väike saar Kopli lahes.

Liivakari paikneb Kakumäe poolsaare põhjaosa rannikumadalikul, 150–300 meetri kaugusel rannajoonest. Kari pindala on 1 hektar, rannajoone pikkus 740 meetrit.  

Liivakari on valdavalt liivane piklik seljandik, märkimisväärne taimestik puudub.

Administratiivselt kuulub Tallinna Haabersti linnaosa Kakumäe asumi koosseisu.

## Viited

## Välislingid
* 
*Liivakari Maa-ameti geoportaalis
Eurovisiooni noorte muusikute konkurss

**Eurovisiooni noorte muusikute konkurss** on Euroopa noorte (kuni 18-aastaste) muusikute võistlus, mis toimub iga kahe aasta tagant. Võistlust korraldab Euroopa Ringhäälingute Liit (EBU). Esimene võistlus oli 1982. aastal.

## Eesti osalemine Eurovisiooni noorte muusikute konkursil
Eesti osales esimest korda võistlusel 1994. aastal.

## Vaata ka
*Laste Eurovisiooni lauluvõistlus
Šimkaičiai

**Šimkaičiai** on alev Leedus Jurbarkase rajoonis, Šimkaičiai valla halduskeskus. Alev asub Vidauja jõe kaldal.

Alevis on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1932 püstitatud katoliku kirik.

Aastal 1771 püstitati Šimkaičiaisse kabel, aastal 1932 ehitati selle asemele kirik. Aastal 1953 varjas end alevi lähedal metsas Leedu metsavendade juht ja riigi neljas president Jonas Žemaitis-Vytautas. Alev aastast 1972. 

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Kivikari

**Kivikari** on väike saar Kopli lahes.

Kivikari paikneb Kakumäe poolsaare põhjaosa rannikumadalikul, umbes 250 meetri kaugusel rannajoonest. Pindala on umbes 0,7 ha.  

Kari on valdavalt kivine, märkimisväärne taimestik puudub.

Administratiivselt kuulub Tallinna Haabersti linnaosa Kakumäe asumi koosseisu.

## Viited
Mobiilne krematoorium

**Mobiilne krematoorium** ehk **mobiilne tuhastusahi** ehk **mobiilne koolnupõletamisahi** (ka **mobiilne põletusahi**) on surnud loomakorjuste hävitamiseks ja surnud inimeste tuhastamiseks toodetud spetsiaalne eriotstarbeline liikuv sõiduk, mis on tuhastuse läbi viimiseks varustatud vastava surnupõletusahjuga. 

## [[Sõda Donbassis]]
2014. aasta sügisel teatas ühenduse "Last 200 Ukrainast Venemaale" asutaja, murmansklanna Jelena Vassiljeva väljaandele "Tsensor.net" antud intervjuus, et VF relvajõududele on eraldatud 6 mobiilset krematooriumit. Rostovi oblastis, Ukraina piiri lähistel, olevat ühte sellist näinud vähemalt kaks tunnistajat.

2015. jaanuaris teatas Ukraina Julgeolekuteenistuse juht Valentõn Nalõvaitšenko telekanalile "Kanal 5" antud intervjuus, et Donetski oblastisse on saabunud 7 sõjaväelist mobiilset krematooriumit.

## Viited

## Välislingid
* Väike-Maarjas katsetati uut mobiilset korjusepõletit, ERR, 13. märts 2015
* Mobiilne seapõleti läks maksma 239 000 eurot, Kolmapäev, 21. jaanuar 2015, veebiversioon (vaadatud 30.01.2015)
* SBU juhi väitel põletatakse Ukrainas hukkunud Vene sõdureid liikuvates krematooriumides, Delfi, 29. jaanuar 2015, veebiversioon (vaadatud 30.01.2015)                      
* Vene sõduritele anti üle mobiilsed krematooriumid, 9. september 2014, veebiversioon (vaadatud 30.01.2015)
* Venemaa kasutab mobiilseid krematooriume surnud sõdurite põletamiseks (3:00), CNN, 26. mai 2015 (vaadatud 27.05.2015) (*inglise keeles*)
Raudsild

**Raudsild** oli sild Tartus Emajõel. See asendas 1993–2007 Vabadussilda.

Raudsilla detailid pärinesid Dvigateli endisest sõjatehasest ja silla monteerimise lõpetas sillaehitusfirma K-Most 3. juunil 1993. Sild oli tervikuna terasest ja musta värvi. Sild ehitati ainult jalakäijatele sellepärast, et tollal oli Tartu Linnavalitsusel piiratud rahalised ressursid.

Sild eemaldati 2007. aastal seoses uue silla (Vabadussild) ehitusega ja ladustati Emajõe kaldale Supilinna piirkonnas. Eemaldatud sild kaalus 92 tonni, selle pikkus oli 86,3 meetrit ja laius 5,5 meetrit. Algselt kaaluti selle paigaldamist Marja ja Lubja tänava vahele Supilinna.

## Viited
Riiklik Arheoloogiamuuseum

Riiklikud arheoloogiamuuseumid:
* Riiklik Arheoloogiamuuseum Amsterdamis
* Riiklik Arheoloogiamuuseum Ateenas
* Riiklik Arheoloogiamuuseum Cagliaris
* Riiklik Arheoloogiamuuseum Firenzes
* Riiklik Arheoloogiamuuseum Madridis
* Riiklik Arheoloogiamuuseum Napolis
Asta Riivald

**Asta Riivald** (aastani 1940 **Asta Jurich**; 19. veebruar 1917 Tallinn – 16. detsember 2014 Morgantown, USA) oli eesti pianist.

Ta alustas klaveriõpinguid 6-aastaselt, astus 1929. aastal Tallinna Konservatooriumisse Theodor Lemba klaveriklassi algkursusele ja lõpetas konservatooriumi 1937. aastal (Theodor Lemba klassis) helikunstniku diplomi ja kutsetunnistusega. Aastatel 1938–1939 täiendas ta ennast Pariisi Konservatooriumi (*Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Paris*'is) Magda Tagliaferro juures; ta innustus seal uuemast Euroopa muusikast. Seejärel jätkas ta õpinguid Tallinna Konservatooriumis muusikapedagoogika ja oreli erialal (Artur Kapi klassis).

Ta töötas teatris Estonia ooperi- ja Rahel Olbrei balletilavastuste repetiitorina ning Made Pätsi laulustuudios klaverisaatjana.

Emigreerus märtsis 1941 Saksamaale. Aastatel 1944–1946 oli peamiselt abikaasa Heinz Riivaldi klaverisaatjana ja aastast 1946 töötas Geislingeni Geislingeni põgenikelaagris, kus oli paljude solistide, sealhulgas Hubert Aumere ja Carmen Prii klaverisaatja ning sealses eestlaste koolis inglise keele õpetaja. Aastal 1950 siirdus ta koos abikaasa ja lastega USA-sse, kus ta algul elas New Jerseys Seabrooki aedviljatööstuse territooriumil ning töötas raamatupidajana ja pianistina, andes ühtlasi klaveritunde. Hiljem oli ta klaverisaatja USA idaranniku linnades. Aastatel 1959–2003 elas ta Lakewoodis, töötas 26 aastat kardioloogi juures ning oli Lakewoodi Eesti Ühingus solistide klaverisaatja ja segakoori juht, ühtlasi ka Lakewoodi Püha Vaimu koguduse organist.
Riiklik Arheoloogiamuuseum (Ateena)

**Riiklik Arheoloogiamuuseum** (Εθνικό Αρχαιολογικό Μουσείο) on arheoloogiamuuseum Kreeka pealinnas Ateenas ja suurim muuseum kogu Kreekas. Muuseumis on üle 11 000 eksponaadi neoliitikumist hilisantiikajani. Muuseum asutati 1829. aastal Kreeka kuberneri Ioánnis Kapodístriasi poolt. Praeguse muuseumihoone ehitus algas 1866. aastal ja lõppes 1889. aastal.

## Eksponaadid

File:Athen 2011-05-02zx.jpg|"Aphrodite, Paan ja Eros"
File:MaskOfAgamemnon.jpg|"Agamemnoni kuldmask"
File:Nestorbecher Mykene (Nationalmuseum Athen).JPG|"Nestori karikas"
File:Athens athena model.jpg|Daidala
File:Antikythera statue front.jpg|Antikythera Ephebe


## Välislingid
*Koduleht
Emmanuel Mayuka

**Emmanuel Mayuka** (sündinud 21. novembril 1990 Kabwes) on Sambia jalgpallur, kes mängib ründajana Sambia kõrgliiga klubis NAPSA Stars.

Klubikarjääri jooksul on ta mänginud muuhulgas Inglismaa kõrgliiga klubis Southampton ja Prantsusmaa kõrgliiga klubis Sochaux.

Mayuka tegi debüüdi Sambia rahvuskoondises 2007. aasta Lõuna-Aafrika meeskonda COSAFA Cup'i meistrivõistlustel mängus Mosambiigi vastu. Ta on mänginud viitel Aafrika karikavõistlustel. 2012 tuli ta meeskonnaga Aafrika meistriks.
Vadžgirys

**Vadžgirys** on alev Leedus Jurbarkase rajoonis Šimkaičiai vallas. Alev asub Bebirva jõe kaldal.

Alevis on põhikool ja  raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1924 püstitatud katoliku kirik.

Aastal 1595 mainiti sealset mõisa. Aastal 1676 ehitati selle juurde kabel. Aastal 1790 ehitati kabeli asemele kirik, praegune kirik valmis aastal 1924. Alev aastast 1972.

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Eržvilkas

**Eržvilkas** on alev Leedus Jurbarkase rajoonis, Eržvilkase valla halduskeskus. Alev asub Šaltuona jõe kaldal. Eržvilkase vana saksakeelne nimekuju oli *Erschwilken*, vene keeles olid kasutusel aga vormid Эржвилки ja Эрджвилокъ.

Alevis on gümnaasium ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1855 püstitatud katoliku kirik, alevi keskus on valdavalt püstitatud XX sajandi alguses.

## Ajalugu

Alevis asub linnamägi, mis oli asustatud IX-XIII sajandil. Hiljem ehitati selle asemele väike linnus. XVI sajandil on esimest korda mainitud linnuse juures asuvat asulat, mis kandis toona nime Pašaltuonis. Aastal 1584 ehitati sinna esimene kirik. Asula kuulus aastani 1842 Žemaitija piiskoppidele.

Aastal 1740 on esimest korda mainitud Eržvilkase alevit. XVIII sajandi alguses rajas piiskop Steponas Jonas Giedraitis sinna mõisa. Aastal 1847 põles asula maha.

Aastal 1934 ehitati alevi juurde jõele väike hüdroelektrijaam. Nõukogude ajal ehitati sinna väike piimatööstus, ka oli alev kohaliku kolhoosi keskuseks.

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Olly Murs

**Oliver Stanley Murs** (esinejanimega **Olly Murs**; sündinud 14. mail 1984 Withamis Essexis Inglismaal) on inglise laulja, muusik ja saatejuht.

Murs osales 2009. aastal saates "The X Factor" ja võitis seal teise koha. 27. augustil 2010 tuli tal välja debüütsingel "Please Don't Let Me Go", mis jõudis Suurbritannia edetabelites esikohale. Samal aastal novembris ilmus tal omanimeline esikalbum, mida müüdi üle poole miljoni eksemplari. Plaadil olid veel singlid "Thinking of Me", "Heart on My Sleeve" ja "Busy". 

25. novembril 2011 ilmus Mursi teine album "In Case You Didn't Know", mis samuti tõusis Suurbritannia edetabelites esikohale. Plaadilt ilmus kolm singlit: "Heart Skips a Beat", "Dance with Me Tonight" ja "Oh My Goodness". 

Olly Mursi kolmas album "Right Place Right Time" tuli välja 26. novembril 2012. Albumi esimene singel kandis pealkirja "Troublemaker" ja see tõusis taas Suurbritannia edetabelites esikohale.

20. augustil 2013 esines Olly Murs erikülalisena Tallinnas toimunud Robbie Williamsi albumi turnee "Take The Crown – Stadium Tour 2013" kontserdil.

Aastal 2013 ilmus tal biograafia "Happy Days".

Olly Mursi neljas stuudioalbum "Never Been Better" ilmus 21. novembril 2014. Albumi esimene singel "Wrapped Up" valmis koostöös Travie McCoy'ga ja singel "Up" koostöös Demi Lovatoga. Album tõusis Suurbritannia edetabelites esikohale.

## Stuudioalbumid
* "Olly Murs" (2010)
* "In Case You Didn't Know" (2011)
* "Right Place Right Time" (2012)
* "Never Been Better" (2014)
* "24 Hrs" (2016)

## Välislingid

* Koduleht
* "Robbie soojendaja Olly Murs oli Eesti kaunitaridest sillas", Postimees.ee, 21. august 2013
511 paremat fotot Marsist

**"511 paremat fotot Marsist"** on 1968. aastal valminud Tallinnfilmi dokumentaalfilm.

## Sisu
Varjatud kaameraga on filmitud vanemaid inimesi kohvikus Pärl ja noori kohvikus Moskva. Tekstiks loetakse astronoomilist kirjandust planeedi Marss kohta ja Artur Alliksaare luulet. Muusikaliseks kujunduseks on kasutatud kohvikus Moskva filmitud stseenide taustaks ansambli The Beatles muusikat, kohvikus Pärl filmitud stseenide taustaks aga mängutoosimuusikat.

## Välislingid
*Film Eesti filmi andmebaasis
May-Britt Moser

**May-Britt Moser** (sündinud 4. jaanuaril 1963 Fosnavågis) on Norra neuroteadlane ja Trondheimis asuva Norra Teaduste ja Tehnoloogia Ülikooli juurde loodud Kavli Süsteemide Neurobioloogia Instituudi direktor. 

May-Britt Moser jagas koos abikaasa Edvard Moseri ja Suurbritannia neuroteadlase John O'Keefe'iga 2014. aasta Nobeli füsioloogia- ja meditsiiniauhinda imetajate ajus ruumitaju vahendavate närvirakkude avastamise eest. May-Britt Moser on 1996. aastast Norra Teaduste ja Tehnoloogia Ülikooli psühholoogia ja neurobioloogia professor.

Moser sai koos oma abikaasaga tuntuks imetajate koha ja ruumitaju vahendavate neurobioloogiliste mehhanismide uurimisega. Moserite labor leidis näriliste entorinaalsest ajukoorest närvirakud, mis on tundlikud ruumilise keskkonna teatud omadustele ja vahendavad imetajates ruumitaju. Sealhulgas kirjeldasid nad esimest korda nii võrerakke (ingl *grid cells*) kui ka piirderakke (ingl *border cells*). Võrerakud on tundlikud loomade teatud ruumipiirkondades viibimisel, aktiveerudes, kui loom läbib vastava raku "aktiivsusvälja" (ingl *firing field,* vahel ka *place field*). Piirderakud on närvirakud, mis aktiveeruvad, kui loom puutub keskkonnas kokku mingi füüsilise barjääriga.

Moser sai psühholoogias kraadi 1990. aastal Oslo Ülikoolis. 1995. aastal kaitses ta professor Per Anderseni juhendamisel samas ülikoolis doktoriväitekirja ja sai teadusdoktori kraadi (PhD). Moser oli järeldoktorant Richard Morrise laboris Edinburghi ülikoolis 1994–1996 ja külalisteadur John O'Keefe'i laboris University College Londonis. Edvard ja May-Britt Moser naasid Norrasse 1996. aastal, kus nad asutasid oma labori Norra Teaduste ja Tehnoloogia Ülikooli juures.

## Tunnustus
*2005 – valiti Norra Teaduste Akadeemia liikmeks
*2010 – valiti Norra Tehnikateaduste Akadeemia liikmeks
*2011 – valiti Academia Europaea liikmeks
*2014 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2015 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
*2015 – valiti USA Rahvusliku Meditsiiniakadeemia välisliikmeks
*2016 – valiti Leopoldina välisliikmeks
*2017 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks

## Viited

## Välislingid
Velise mõisa kalmistu

**Velise mõisa** omanike poolt on rajatud mitu **kalmistut**:

* Velise mõisa Maydellide kalmistu, Vigala kihelkonnas Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Päärdu külas Vigala vallas Rapla maakonnas
* Velise mõisa Wetter-Rosenthalide kalmistu, Vigala kihelkonnas Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Velisemõisa külas Märjamaa vallas Rapla maakonnas
Viešvilė

**Viešvilė** (saksa keeles *Wischwill*) on alev Leedus Jurbarkase rajoonis, Viešvilė valla halduskeskus. Alev asub Väike-Leedus Nemunase jõe kaldal.

Alevis on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1863 püstitatud katoliku kirik ja aastal 1902 valminud kohtumaja, kus aastast 1956 asub lastekodu. Alevi lähedal asub Viešvilė looduskaitseala.

## Ajalugu

Viešvilė asulat on esimest korda mainitud aastal 1542, aastal 1546 sealset mõisa. Aastal 1553 ehitati sinna katoliku kirik, aga aastal 1568 luteri kirik. Aastast 1578 on teada, et selle piirkonna rahvas käis veel hiites ohverdamas. Aastal 1609 loodi katoliku kiriku juurde kihelkond.

XVII sajandil rajati kohalikule jõekesele pais ja ehitati sinna veski. Viešvilė kujunes XVIII sajandil kohalikuks tööstuskeskuseks, kus töötasid saekaater ja paberivabrik, seal töödeldi ka messingit. Veski kuulus Riedelite perele, selle ümbruse tööstuspiirkond kandis nime *Riedelsberg*. Alevis tegutsesid ka meierei, juustuvabrik, kolm sepikoda, mitu tislerite ja tõllasseppade töökoda.

Aastal 1902 valmis läbi alevi viiv Tilsiti ja Smalininkai vaheline kitsarööpmeline raudtee, mis tegutses aastani 1942. Alevis oli kaks raudteejaama - *Wischwill West* ja *Wischwill Ost*. XX sajandi alguses oli alevis 1400 elanikku. Kahe maailmasõja vahelisel perioodil kuulus alev Memeli piirkonda.

## Pilte

ŽuvitakisViešvilė.JPG|Kalatrepp Viešvilės
Viešvilės bažnyčia.jpg|Viešvilė kirik
RybníkGulbinųTvenkViešvilė.JPG| Paisjärv
Viesviles Teismo rumai.jpg|Viešvilė


## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
*Vanad pildid alevi kohta
Irboska vald (Petseri rajoon)

**Irboska vald** (vene keeles *Изборская волость*)  oli vald Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Aprillis 2015 liideti vald Petseri linnaasundusega.

2010. aastal oli valla elanike arv 1172. Vallas oli 53 küla. Valla keskus oli Irboska küla.

Pihkva oblastis Petseri rajooni Irboska valda kuulusid külad: Avdašovo, Belkovo, Bodogovo, Borševitsõ, Brod, Vastsõ, Velje, Verhnij Krupsk (Ülem-Krupsk, Mäe-Krupska k.), Volkovo, Vjazmovo (Vjasmovo), Goristnitsa,  Gusinets (Kuusinitsa küla), Davõdovo, Dubnik, Dubrovka, Zabrodje (Sabrodje), Zaputje (Saptja), Zamogilje (Samogilje), Zehnovo (Sehnovo, Sehnova), Zuevo (Sujeva), Izborsk (Irboska), Kamenka, Kovjazlovo (Koväzlovo), Kolosovka, Koltsovo, Konetški, Kostino, Kosõgino, Kotja Gora, Kräkovo, Kurkovo, Lopotovo, Malõ (Mõla küla), Mihalevo (Mihaleva), Motovilovo, Motõlino, Nižnij Krupsk (Alam-Krupsk), Novaja, Petrovsk, Poddubje, Pokolodovo (Pokolduva), Põžovo, Rešetovo, Rogovo, Saltanovo (Sultanovo), Slizovo (Sliisovo),  Tereb, Tretjakovo, Turok.

## Vaata ka
*Irboska vald (Petserimaa)

## Viited
Riigi infosüsteemi haldussüsteem

**Riigi infosüsteemi haldussüsteemi** (lühend **RIHA**) on riigi infosüsteemi kataloog. Ühtlasi on see menetlus- ning halduskeskkond, mille kaudu tagatakse riigi infosüsteemi terviklik ja tasakaalustatud areng. RIHA tagab riigi infosüsteemi haldamise läbipaistvuse ning aitab planeerida riigi infohaldust. 

Õiguslikust vaatest on RIHA põhimõtete kogu ja oluline riiklik register. RIHA reguleerib Avaliku teabe seadus ja eriregulatsioon. RIHA on kohustuslik avaliku ülesannet täitvatele isikutele. 

## Eesmärk
RIHA eesmärk on riigi infosüsteemi haldamise läbipaistvuse tagamine, riigi infohalduse planeerimine, riigi, kohaliku omavalitsuse üksuse ja avalikke ülesandeid täitvate eraõiguslike isikute andmekogude koosvõime toetamine ning andmekogude nõuetele vastavuse kontrollifunktsiooni võimaldamine.

## Põhimõtted
 RIHA põhimõtted on:
#  seaduslikkuse põhimõte – riigi infosüsteemi kuuluvas andmekogus töödeldakse andmeid avaliku ülesande täitmise käigus seaduses, selle alusel antud õigusaktis või rahvusvahelises lepingus ettenähtud kohustuse täitmiseks;
#  ühtsuse põhimõte – riigi infosüsteemi kuuluvad andmekogud peavad olema omavahel ühildatavad ning olema võimelised koostoimimiseks, andmevahetuseks ja andmete kontrolliks;
#  põhiandmete kasutamise põhimõte – andmed kogutakse võimalikult autentsest allikast ning koondatakse andmekogusse, mis on vastavate andmete suhtes ühtseks allikaks kõikidele riigi infosüsteemi kuuluvatele andmekogudele nende seadusekohaste ülesannete täitmisel;
#  jälgitavuse põhimõte – kõik pöördumised andmekogu poole ja vastused kasutajale talletatakse (infosüsteemide andmevahetuskihiga liitunud infosüsteemide korral turvaserverite turvalogides). Andmete olemasolu andmekogus ja nende töötlemise fakti peab olema võimalik tuvastada ja taastada;
#  kaasaegse infotehnoloogia kasutamise põhimõte – riigi infosüsteemi kuuluva andmekogu haldamisel kasutatakse maksimaalselt ära kaasaegse infotehnoloogia võimalused. Andmeid töödeldakse digitaalselt;
#  andmevahetuse teenusekesksuse põhimõte – andmevahetus (ristkasutus) erinevate andmekogude ja töötlejate vahel realiseeritakse andmeteenuste põhjal;
#  tehnilise ja organisatsioonilise optimaalsuse põhimõte – andmekogu asutatakse ja selle muutmine toimub, pidades silmas riigi infosüsteemi haldamise põhimõtteid ja lähtudes valdkonna heast tavast ning majandus- ja kommunikatsiooniministri poolt kehtestatud, riigi IT koosvõime raamistikest.

## Kataloog
RIHA annab teavet:
* millised infosüsteemid ja andmekogud moodustavad riigi infosüsteemi;
* milliseid andmeid ja millistes infosüsteemides kogutakse ning töödeldakse;
* kes on infosüsteemide ja andmekogude vastutavad töötlejad ja kontaktisikud;
* millistel õiguslikel alustel andmekogusid peetakse ja andmeid töödeldakse;
* infosüsteemide koosvõimet kindlustavatest, taaskasutatavatest komponentidest (XML varad).

## Viited

## Välislingid
* RIHA infosüsteem
* RIHA juhendid, videod ja iseõppematerjalid
Majandusvöönd

**Majandusvöönd** on territoriaalmerega piirnev rannariigile kuuluv merevöönd, mille laius võib olla kuni 200 meremiili territoriaalmere lähtejoonest.

Majandusvööndis kehtivad vaba laevasõidu õigus ja ülelennuõigus ning allveekaablite ja torujuhtmete paigaldamise vabadus. Rannariigil on majandusvööndis eesõigus mere elusvarule ning ainuõigus kasutada merepõhjas lasuvaid loodusrikkusi ja rajada tehissaari.

Majandusvöönd on reguleeritud ÜRO Mereõiguse konventsiooniga (UNCLOS).

## Kirjandus
*Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Mereõiguse konventsioon (UNCLOS). Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium. Veeteede Amet. ISBN 978-9949-403-52-3
*Heiki Lindpere. Kaasaegne rahvusvaheline mereõigus. Tallinn, 2003. ISBN 9985-57-525-3
Ajaloolis-kriitiline meetod

**Ajaloolis-kriitiline meetod** tähistab 18. sajandil tekkinud teaduslikku uurimismeetodit piibli analüüsimiseks.

Jean Alphonse Turretin sõnastas 1728. aastal põhimõtte, et usundite pühi kirju tuleb seletada sama moodi kui teisi raamatuid, järgides teaduslikku metoodilist skepsist ja maksimaalse erapooletuse põhimõtet.

## Välislingid
*Jaan Lahe, Urmas Nõmmik: "Lühike sissejuhatus ajaloolis-kriitilisse meetodisse" Kirik & Teoloogia, 28. veebruar 2014
John O'Keefe

**John O'Keefe** (sündinud 18. novembril 1939) on Ameerika-Briti neuroteadlane ja University College Londoni professor. John O'Keefe jagas koos Norra neuroteadlaste May-Britt ja Edvard Moseriga 2014. aasta Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinda imetajate ajus ruumitaju vahendavate närvirakkude avastamise eest.

John O'Keefe sündis 1939. aastal New Yorgis Ameerika Ühendriikides Iiri päritolu sisserändajate perekonnas. Ta sai kolledžist City College of New York bakalaureusekraadi ja jätkas õpinguid McGilli ülikoolis Kanadas. 1964. aastal sai ta McGilli ülikooli psühholoogiateaduskonnas magistrikraadi ning 1967. aastal Dr. Ronald Melzacki juhendamisel teadusdoktori kraadi (PhD). O'Keefe jätkas oma teadustööd järeldoktorandina University College Londonis 1967. aastal, kus temast sai 1987. aastal professor. John O'Keefe on nii Ühendkuningriigi kui ka Ameerika Ühendriikide kodanik.

John O'Keefe sai tuntuks imetajate ajus ruumitaju vahendavate närvirakkude avastamisega. Koos oma õpilase Jonathan Dostrovskyga viisid nad läbi närvirakkude aktiivsuse mõõtmisi vabalt ringiliikuvates rottides keskendudes hipokampuse nimelisele ajuregioonile. Oma katsete käigus avastasid nad närvirakud, mis laenglevad juhul kui katseloom viibib kindlas ruumipiirkonnas . Hiljem hakati sellise aktiivsusega närvirakke nimetama koharakkudeks (ingl. k. *place cells*) ning ruumi regioone, kus vastav koharakk on aktiivne, nimetatakse kohaväljaks (ingl. k. *place field*). Oma katsete põhjal järeldas John O'Keefe, et hipokampuses peitub ruumitaju vahendav "kognitiivne kaart" ümbritsevast keskkonnast, mida loomad kasutavad keskkonnas orienteerumiseks. Need katsed kinnitasid Ameerika Ühendriikide eksperimentaalpsühholoogi Edward Tolmani poolt paarkümmend aastat varem välja käidud kognitiivse kaardi hüpoteesi. See avastus viis hiljem mitme sellise ruumitaju vahendava neurobioloogilise mehhanismi avastamisele nagu pea-suuna rakud, võrerakud ja piirderakud subikulumi ja entorinaalse korteksi nimelistest ajupiirkondadest.

## Tunnustus

*1992 – valiti Londoni Kuningliku Selts liikmeks
*1998 – valiti Suurbritannia Meditsiiniteaduste Akadeemia liikmeks
*2008 – Gruberi neuroteaduse auhind
*2014 – Kavli auhind
*2015 – valiti Academia Europaea liikmeks
*2016 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks

## Viited

## Välislingid
Regionaalpark

**Regionaalpark** on kohaliku omavalitsuse tasandil kaitstav loodusala, kus on erilisi teadusliku, kasvatusliku ja puhkealaväärtusega loodusobjekte (ökosüsteeme ja maastikke), ajaloo- ja kultuuripärandit. Regionaalpark võib koosneda mitmest osast, kui see ületab kohalike omavalitsuste piire, või paikneda ühe kohaliku omavalitsuse territooriumil.

Kaitstakse ühe või mitme ökosüsteemi terviklikkust, vältides ala laialdast majanduslikku kasutamist ja üleasustamist. Regionaalpark koosneb täiesti kaitstud aladest ehk loodusreservaatidest, loodust tutvustavaist piirkondadest (näiteks õpperajad) ja puhkepiirkondadest.

Regionaalparke on Kanadas, USA-s, Prantsusmaal, Itaalias, Uus-Meremaal ja Leedus.
Maia Kivisaar

**Maia Kivisaar** (sündinud 2. juunil 1960) on eesti mikrobioloog ja geneetik.

## Hariduskäik
Kivisaar lõpetas 1978. aastal Vändra Keskkooli ja 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal. 

Ta kaitses 1992. aastal Tartu Ülikoolis doktoritööd molekulaarbioloogia erialal. Doktoritöö teema oli "Studies on phenol degradation genes of Pseudomonas sp. strain". 1994. aastal lõpetas Kivisaar EMBO lühiajalise järeldoktorantuuri Uppsala Ülikoolis.

## Töökäik
2008. aastast on Kivisaar Tartu Ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonna molekulaar- ja rakubioloogia instituudi geneetika õppetooli professor.

Ta on Tartu Ülikooli senati ja Tartu Ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonna nõukogu liige. Lisaks on ta ajakirjade "Applied and Environmental Microbiology" ja "Central European Journal of Biology" toimetaja.

## Teadustöö põhisuunad
Bio- ja keskkonnateadused, geneetika, mikrobioloogia, bakterioloogia, viroloogia ja mükoloogia (stressivastus ja mutageneesimehhanismid bakterites).

## Tunnustus
*1992  riiklik teaduspreemia kollektiivi liikmena. Kollektiivi juht Ain Heinaru. "Biodegradatsiooniplasmiidide molekulaar-geneetiline uurimine ja baktertüvede kasutamine praktikas"
*2005  riiklik teaduspreemia uurimuste tsükli "Bakterigenoomi mutagenees-adaptatsioonimehhanism keskkonna stressi tingimustes" eest
*2010 Tartu Ülikooli aumärk
*2020 Tartu Ülikooli medal

## Viited


## Kirjandus
*2000 – "Kivisaar, Maia". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. I kd, A – Ki. Tallinn 2000. Lk 660

## Välislingid
*
Inna Taarna

**Inna Taarna-Länts** (kuni 1939 **Inna Trankmann**; 20. august 1926 – 30. jaanuar 2015) oli eesti näitleja ja teatripedagoog.

Ta lõpetas aastal 1949 Eesti Riikliku Teatriinstituudi.

Lavategevust alustas ta aastal 1943 Jaroslavlis Eesti NSV Riiklikes Kunstiansamblites. Aastatel 1949–1976 oli ta Eesti Draamateatri näitleja.

Aastatel 1973–1988 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi režiikateedris õppejõud.

Ta oli ka teatrilooliste raamatute autor.

## Tunnustus
*Eesti Näitlejate Liidu auliige
*2004 Priit Põldroosi nimeline auhind

## Isiklikku
Tema ema oli tantsija, koreograaf ja tantsupedagoog Nadežda Taarna, isa Nõukogude Liidu spioon Nikolai Trankmann. 

Aastatel 1948–1958 oli ta abielus näitleja Jüri Järvetiga, hiljem Kaarel Karmiga.

## Välislingid
*Suri näitlejanna ja teatripedagoog Inna Taarna
*
Putini suudlus

**"Putini suudlus"** (taani keeles "Putins kys") on 2012. aasta 18. jaanuaril Taani kinodes esilinastunud dokumentaalfilm väidetavalt Kremli algatatud ja toetatud noorteühenduse Naši endise aktivisti Maša Drokova üleelamistest.

Film esilinastus venekeelsena BBC World Newsi kanalil 50 minuti pikkusena 2015. aasta 31. jaanuaril.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik veebileht  *(vene keeles)*
Sergio Mattarella

**Sergio Mattarella** (sündinud 23. juulil 1941 Palermos) on itaalia jurist ja poliitik, 2015. aastast Itaalia president. 

Ta lõpetas 1964. aastal õigusteaduse alal Rooma ülikooli La Sapienza. 1965. aastast õpetas ta konstitutsiooniõigust Palermo ülikoolis. 1967. aastal võeti ta Palermo advokaatide kolleegiumi liikmeks. Alates 2011. aastast oli ta üks viieteistkümnest Itaalia põhiseaduskohtu (*Corte costituzionale della Repubblica Italiana*) kohtunikust. 

Ta valiti 31. jaanuaril 2015 neljandas valimisvoorus 665 poolthäälega Itaalia 12. presidendiks. 

29. jaanuaril 2022 valiti ta kaheksandas valimisvoorus 759 häälega veel üheks ametiajaks Itaalia presidendiks. 
2022. aasta jaanuaris jõudis Itaalia uue presidendi valimine pärast seitset parlamendivooru ummikseisu ja 29. jaanuaril esitati Sergio Mattarella ametikohale uuesti kandidaadiks. 80-aastane Mattarella, kelle ametiaeg lõppes 3. veebruaril, plaanis pensionile jääda, kuid parlamendiliikmed ja peaminister Mario Draghi (kes oli olnud üks presidendikandidaatidest) palusid tal ametis püsida kuni sobiva kandidaadi leidmiseni. Kaheksandas hääletusvoorus valitigi ametisolev president teiseks ametiajaks 759 valijamehe häälega (võiduks vajalik miinimum oli 505) 983 hääletaja hulgast.

## Tunnustus
* 2018 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa Bernardo Mattarella (1905–1971) oli Itaalia poliitik, vend Piersanti Mattarella (1935–1980) oli Itaalia poliitik ja Sitsiilia kuberner, tapeti Cosa Nostra poolt.

Sergio Mattarella oli abielus Palermo ülikooli endise rektori, Rooma ajaloo professori Lauro Chiazzese tütre Marisaga (surnud 2012). Sergio vend Piersanti oli abielus Marisa õe Irmaga. Üks Sergio ja Marisa kolmest lapsest, George Bernard, on Siena ülikooli professor ja on samuti tegev riigiametis.

## Viited
Tõnis Mihkelson

**Tõnis Mihkelson** (21. veebruar vkj / 5. märts 1887 Kobruvere küla, Vastemõisa vald, Suure-Jaani kihelkond – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti arhitekt.

Ta läks 1904. aastal Moskvasse. Õppis aastast 1905 Moskva Maali-, Raid- ja Ehituskunstikoolis, lõpetas selle 1916. Aastatel 1917–1920 töötas ta Moskva Postiametis ehitustööde juhatajana. 

1920. aasta suve lõpust elas ta Eestis, oli aastatel 1921–1930 Haridusministeeriumi arhitekt.

1944. aastal põgenes ta Saksa sõjalaeval koos abikaasaga Eestist. Pärast seda temast teateid pole, ent arvatakse, et laev uppus.

## Töid
1920. aastatel valmis tal rida koolimajade (Petseri Ühisgümnaasium, Harjumaal Keila, Loksa ja Raplamaal Kehtna koolimajad) projekte.
*1936–1938 Mustamäe supelasutus
*1938 Rakvere supelasutus
*1938 Korterelamu Tallinnas, Gonsiori tn 25
*1939 Aegviidu supelasutuse hooned

## Isiklikku
Tema abikaasa Elsa Stasch (poolapäraselt Staś) oli sündinud Moskvas, kuid tema vanemad olid pärit Jelgavast Kuramaa kubermangust. 

Nad abiellusid Moskvas 31. juulil 1920.

## Viited

## Kirjandus
*Mart Kalm. "Mihkelson, Tõnis, arhitekt". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 313
* Maakoolimajad 1920–40, Eesti 20. sajandi (1870-1991) väärtusliku arhitektuuri kaardistamine ja analüüs. Sandra Mälk Tallinn 2012,  lk 54jj

## Välislingid
*Tõnis Mihkelson Urmas Haua sugupuu kodulehel