open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pelle Miljoona

**Pelle Miljoona** (õieti **Petri Samuli Tiili**; sündinud 10. veebruaril 1955 Haminas) on soome punk- ja rokkmuusik ja kirjanik, üks soome pungi teerajajaid 1970. aastate lõpus.

Pelle Miljoona on esinenud alates 1977. aastast, mil ta asutas bändi Pelle Miljoona & N.U.S.. Lisaks laulmisele mängib ta ka kitarri, trumme ja suupilli.

Hariduselt on ta õpetaja.

Pelle on ise enamiku oma lugude autor. Osale algusaegade hittidest (muuhulgas "Moottoritie on kuuma", "Tahdon rakastella sinua" ja "Juokse villi lapsi") on viisi kirjutanud Ari Taskinen.

Pelle Miljoona on kirjutanud ka üheksa romaani, autobiograafia ja kaks luulekogu.

Poris asub tema järgi nimetatud tee, Pelle Miljoonan tie.

## Diskograafia
### Albumid
* Pelle Miljoona & N.U.S. – "Pelle Miljoona & N.U.S." (1978)
* Pelle Miljoona & 1980 – "Pelko ja viha" (1979)
* Pelle Miljoona & 1980 – "Viimeinen syksy" (1979)
* Pelle Miljoona & 1980 – "Näyttämökuvia" (1980, live)
* Pelle Miljoona Oy – "Moottoritie on kuuma" (1980)
* Pelle Miljoona & Avoimet Ovet – "Rakkaudesta elämään" (1981)
* Pelle Miljoona Oy – "Matkalla tuntemattomaan" (1981)
* Pelle Miljoona Oy – "Radio Kebab" (1982)
* Pelle Miljoona – "Laulava idiootti" (1983)
* Pelle Miljoona – "Jos..." (1984)
* Miljoonaliiga – "Enkeltenkaupungissa..." (1985)
* Pelle Miljoona & Linnunlaulu – "Tule kotiin Johnny" (1987)
* Pelle Miljoona & Linnunlaulu – "Sadepäivän ihmisiä" (1989)
* Pelle Miljoona – "Rauhan aika" (1990)
* Pelle Miljoona – "Kaikki muuttuu" (1992)
* Rockers – "Si Si Live" (1992, live)
* Pelle Miljoona & Rockers – "ABC" (1993)
* Pelle Miljoona & Rockers – "OK!" (1994)
* Pelle Miljoona & Rockers – "Landella" (1995)
* Pelle Miljoona & Rockers – "Juuret" (1996)
* Pelle Miljoona & Rockers – "Kolmen tuulen pesä" (1998)
* Pelle Miljoona & Rockers – "Brooklyn - Dakar" (1999)
* Pelle Miljoona & Rockers – "Tee itselles elämä" (2001)
* Pelle Miljoona & Ylivoima – "Todistaja" (2002)
* Pelle Miljoona & Rockers – "Setä Samulin sirkus" (2004)
* Pelle Miljoona & Rockers – "Arambol" (2006)
* Suspenders – "Time Is Limited" (2007) (trummalina)
* Pelle Miljoona Unabomber – "Unabomber!" (2007)
* Pelle Miljoona Unabomber – "Dharmapummi" (2009)

### Kogumikud
* "Meillä menee lujaa" (1980, singlid)
* "Nämä päivät, nämä yöt" (1982, singlid)
* "Lauluja rakastamisen vaikeudesta" (1989)
* "Stoori – vuodet 1978–82" (1995)
* "Kaikki hitin ainekset 1992–96" (1997)
* "Villi lapsi" (2002)
* "Tähtivaeltaja" (2003)
* "Vallankumous kulttuuriin" (2004)
* "Tää on kapinaa!" (2005)
* "Olen kaunis – kaikki laulut 1978–1980" (4CD, 2008)

### DVD-d
* "Elä" (2005)
* "Dokumentti Pelle Haminast – Pelle Miljoona & Polla Rules Live" (2007)

## Teosed
* "Buddha blues" (1985)
* "Unimies" (1992)
* "Bändi hukassa" (1994)
* "Missä rastamies nukkuu" (1995)
* "Bonneville" (1997)
* "X – hän palaa" (1999)
* "Hamaca" (2000)
* "Alla tähden onnellisen" (2002)
* "Pyhiinvaeltajat" (2006)
* "Villarica" (ilmub 2008)
* "Elossa ja potkii" (2004, autobiograafia)
* "Pelkistettyä todellisuutta" (1978, luule)
* "Kulkurin kyynel" (1981, luule)

## Välislingid
* Fännileht
* Pelle Miljoona tuleb missiooniga ülevalt Elu24.ee, 11. september 2009
Kamtšatka poolsaar

**Kamtšatka poolsaar** on poolsaar Euraasia mandri kirdeosas Venemaal.

Kamtšatka rannikut ümbritsevad Ohhoota meri läänest ja Vaikse ookeani Beringi meri idast. Kamtšatka poolsaar moodustab koos Komandorisaarte ja poolsaare mandriosaga Kamtšatka krai territooriumi.

Poolsaare pindala on umbes 270 000 km², pikkus kirdest edelasse 1200 km, suurim laius 450 km Kronotski neeme juures. Seda ühendab ülejäänud Euraasiaga 93 km laiune maakitsus  Parapolski Doli kohal.

Poolsaare lõunatipus olevalt Lopatka neemelt jätkub edela suunas Kuriili saareahelik, mis kuulub Sahhalini oblastisse. 

Poolsaare idarannikul on palju lahtesid: lõuna poolt põhja poole Avatša, Kronoki, Kamtšatka, Ozernoi, Karaga, Korfi ja Oljutori laht. Kamtšatka looderannikul tungivad sügavale mandrisse Šelihhovi ja Penžina laht. 

Poolsaare läänerannik on tasane ja isegi soine, aga muidu on poolsaar mägine. Selle lääneosas kulgeb Kesk-Kamtšatka mäestik ja idaosas Ida-Kamtšatka mäestik. Nende vahel asub Kesk-Kamtšatka madalik, millel voolab poolsaare suurim, Kamtšatka jõgi. Kirdest ulatuvad poolsaarele kuni 1059 m kõrgune Penžina ahelik ja Korjaki mägismaa. 

Kamtšatkal on palju tegevvulkaane. Ida-Kamtšatka mäestikus asuvad 4688 m kõrgune Kljutševskaja Sopka, 3521 m kõrgune Kronotskaja Sopka, 3456 m kõrgune Korjaki Sopka ja 3307 m kõrgune Šivelutš. Kesk-Kamtšatka mäestikus asub 3607 m kõrgune Itšinskaja Sopka. 

## Ajalugu

Kamtšatka poolsaare põliselanikud on korjakid, eveenid (põhjaosas), itelmeenid (keskosas) ja ainud (lõunaosas). Tänapäeval on üle 80% elanikest venelased.

Ametlikult jõudsid esimestena eurooplastest Kamtšatkale jakuudi ja anadõri kasakad 18. sajandi algul. Nähtavasti polnud nad siiski päris esimesed, on olemas rahvajutte ja Georg Wilhelm Stelleri viited venelastele, kes olevat viibinud Kamtšatkal juba 17. sajandil, aga nendest on teada liiga vähe, et midagi kindlat väita.

Paljud sellest ajast pärinevad dokumendid on hävinud, sest nad olid kirjutatud kasetohule ja neid hoiti Ust-Bolšeretskis niiskes kohas.

1729 avastas Vitus Bering Kamtšatka idarannikul olevad Avatša ja Kamtšatka lahe.

1740. aastatel täheldas Steller Kamtšatkat külastades, et poolsaarel on neli asulat: Alam-Kamtšatkal, Ülem-Kamtšatkal, Kihhi jõel ehk Suurjõel (tänapäeva Ust-Bolšeretsk) ning Peetri ja Pauli (tänapäeva Avatša) lahes (tänapäeva Petropavlovsk-Kamtšatski). Tegelikult oli tollal veel viieski asula Tigili jõel (tänapäeva Tigil).

## Viited

## Kirjandus
*Olev Remsu, Inge ja Epp, kaks pruuti. Teekond Kamtšatka, Tänapäev, 2014
Nina Åström

**Nina Susann Åström** (sündinud 1962) on soome gospellaulja.

Ta esindas lauluga "A Little Bit" Soomet 2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis, kus saavutas 18 punktiga 18. koha.

## Diskograafia
* Person 2 Person (1992)
* A Matter of Time (1993)
* Moods (1995)
* A Friend (1999)
* A Little Bit of Love (2000)
* Vierelle jäät (suom. versio albumista A Friend) (2000)
* Merry Christmas Jesus (2001)
* Real Life (2003)
* Landscape of My Soul (2007)
* The Way We Are (2010)
* Avoin taivas (2012)
* Minun aarteeni (2014)
* Joulun Kuningas (2014)
* Takaisin kotiin (2016)
* Rauhaa ja rohkeutta (2018)

## Välislingid

*Nina Åströmi koduleht inglise keeles
1956. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**Eurovisiooni lauluvõistlus 1956** oli esimene Eurovisiooni lauluvõistlus, mis toimus Šveitsis Luganos neljapäevaõhtul 24. mail. Esimene kontsert viidi läbi põhiliselt raadiosaatena, kuigi stuudios olid ka kaamerad, et näidata võistlusest pilti vähestele eurooplastele, kel oli televiisor. Erinevalt järgmistest aastatest sai iga riik osaleda võistlusel kahe lauluga, lubatud olid ainult sooloartistid. 

Korraldajate tungiv soov oli, et osalevad riigid korraldaksid riikliku eelvooru. Austria, Taani ja Suurbritannia diskvalifitseeriti, sest nad registreerusid võistlusele pärast ametliku tähtaega. 

Kõik osalejad saatsid Luganosse kaks žüriiliiget. Luksemburg lubas aga Luksemburgi eest hääletada Šveitsi žüriil. Tulemusi pole kunagi avalikustatud. 

Kuigi toona ei olnud Euroopas televisioon veel populaarne, siis võistlust küll näidati televisioonis ja lindistati, kuid peale Lys Assia võiduesituse ei ole videosalvestisi üritusest säilinud. Helisalvestis on olemas (sellest on küll umbes 20 minutit puudu). 

Lauluvõistluse võitis Šveitsi lauljatar Lys Assia lauluga "Refrain". 

Sellel võistlusel oli palju elemente, mida hilisematel võistlustel enam kunagi polnud: kaks laulu ühelt riigilt; salajane hääletamine; žürii võib hääletada teise riigi eest; žürii võib hääletada oma riigi poolt; võitja saab ainult Grand Prix ehk peaauhinna; ainult üks meessoost õhtujuht. 

## Finaali tulemused
EDC

**EDC** on mitmetähenduslik lühend, mis võib tähendada:

; organisatsioonid
*Euroopa Kabekonföderatsioon (inglise keeles European Draugths Confederation)
*Estonian Dryland Cup (Eesti kuivamaaalade karikasari) - Eesti esimene veokoeraspordi võistlussari

; keemia
*1,2-dikloroetaan ehk etüleendikloriid (EDC)
Kõlapulgad

**Kõlapulgad** (hispaania keeles *claves* < hisp k *clave* 'alus, põhi' < lad k *clavis* 'võti') on muusikainstrument, löökpill, mis kuulub ebamäärase helikõrgusega puust idiofonide hulka. Kõlapulgad on puidust valmistatud pulgad, mille heli tekib pulki kokku lüües või hõõrudes.

Kõlapulgad on laialdaselt levinud ladinaameerika muusikas (eriti tantsumuusikas), kuid arvatakse pärinevat Kuubalt. Samas on sarnased instrumendid tuntud teisteski regioonides kuni Austraalia pärismaise muusikani välja.

## Kuula ka

## Vaata ka

*Puuplokk
*Kastanjetid
Kõlapulk

**Kõlapulk** on väike puidust pulk poogenkeelpillide kõlakastis. See ühendab kõlakasti pealmist ja alumist lauda omavahel, toetades pilli ja parandades kõlakvaliteeti.
Metallofon

**Metallofon** on igasugune löökpill, mis koosneb raamile kinnitatud metallist plaadikestest ja mida mängitakse nuiade või pulkadega lüües.

## Metallofone

* Kellamäng
* Tšelesta
* Vibrafon
Kamtšatka (täpsustus)

**Kamtšatka** on piirkond ja jõgi Euraasia kirdeosas Venemaa Kaug-Idas. 

Kamtšatka all võidakse mõista:
*Kamtšatka poolsaar Venemaal;
*Kamtšatka krai, mille koosseisu kuuluvad Kamtšatka poolsaar, Komandori saared ja Euraasia mandriosa poolsaare lähedal;
*Kamtšatka jõgi - suurim jõgi Kamtšatka poolsaarel;
*Kamtšatka oblast - endine Venemaa haldusüksus, mis liidus Korjaki autonoomse ringkonnaga ja moodustas Kamtšatka krai.
Kamtšatka jõgi

**Kamtšatka jõgi** on jõgi Euraasia mandri kirdeosas ja ühtlasi Kamtšatka poolsaare suurim jõgi. Jõgi suubub Vaikse ookeani Beringi mere Kamtšatka lahte. Jõe pikkus on 758 km, valgla pindala 55 900 km&sup2;. 

Kamtšatka jõkke suubub palju lisajõgesid, suuremad neist on Kensol, Andrianovka, Županka, Kozõrjovka; Kitilgina, Urts. 

Jõgi saab alguse Kamtšatka poolsaare keskmäestikust, sealt kuni Pravaja jõe liitumise kohani nimetatakse jõge **Ozjornaja Kamtšatkaks**. 

Kamtšatka jõe suudmes asub Ust-Kamtšatski alevik.
Kamtšatka laht

**Kamtšatka laht** on Vaikse ookeani laht Euraasia kirdeosas Kamtšatka poolsaare idarannikul. 

Lahe pikkus on 74 km, laius umbes 148 km, sügavus kuni 2000 m. Looded kuni 2 m. Rannik on madal. Lahte suubub Kamtšatka jõgi. 

Kamtšatka lahe rannikul asub Ust-Kamtšatski alev.
Maila Rästas

**Maila Rästas** (sünninimi **Liivoja**; 8. aprill 1937 – 19. aprill 2008) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1955. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1961. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (1. lend).

Aastatel 1961–1992 töötas Maila Rästas Eesti Draamateatris, kus tema tähtrollide seas olid näiteks Tiina Anton Hansen Tammsaare näidendis "Inimene ja inimene", Nataša Anton Tšehhovi "Kolmes ões" ja Magda Jaan Kruusvalli "Pilvede värvides".

## Tunnustus
*1986 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
*"Päevatee suvekülaline. Maila Rästas" Eesti Raadio 2004
*"Suri näitleja Maila Rästas" Õhtuleht, 21. aprill 2008
*"Maila Rästas (8. IV 1937 – 19. IV 2008) in memoriam" Eesti Ekspress, 24. aprill 2008
Ust-Kamtšatsk

**Ust-Kamtšatsk** (vene *Усть-Камчатск*) on tööstusalevik (1951–2008 alev) ja sadam Venemaal, Kamtšatka krai Ust-Kamtšatski rajooni halduskeskus. Asub Kamtšatka poolsaare idarannikul Kamtšatka jõe suudmes. Ust-Kamtšatsk asub Kamtšatka lahe kaldal Kljutševskaja Sopka vulkaanist 50 km kaugusel. 

Rahvaarv oli 2020. aasta seisuga 3374 inimest (2007 - 4400 inimest).

Asustati 1731. aastal nimega **Ust-Primorski**.
Hyderabad

**Hyderabad** on linn Indias, Telangana ja Andhra Pradeshi osariigi ühine pealinn. See on Telangana osariigi suurim linn ja Indias suuruselt neljas linn. 

Pärast Telangana osariigi moodustamist 2014. aastal on Hyderabad veel kuni kümme aastat Andhra Pradeshi osariigi pealinn.

Linna asutas 1590. aastal Muḩammad Qulī Quţb Shāh.
Dimenhüdrinaat

**Dimenhüdrinaat** on 8-kloroteofülliini ja difenhüdramiini kombinatsioon, mida mitmes riigis kasutatakse iivelduse, oksendamise ja peapöörituse puhul. Suures koguses tarbituna võib sel olla hallutsinogeenne toime. 

Dimenhüdrinaadi summaarne keemiline valem on C24H28ClN5O3. 

Dimenhüdrinaat on toimeaine mitmetes ravimites, millest tuntuimad on **Dramamine** (tootja McNeil Laboratories), **Gravol** (tootja Church and Dwight), **Vertirosan** (tootja Sigmapharm Arzneimittel), **Neo-Emedyl** (tootja Montavit) ja **Reisetabletten** (tootja Ratiopharm). Nendes preparaatides on dimenhüdrinaadile lisatud mitmeid abiaineid; mõnes neist on mõju tugevdamiseks dimenhüdrinaadiga võrdses koguses ka kofeiini. Peamiselt on need saadaval tablettide kujul, kuid ka vedeliku ja küünaldena. 

Lisaks humaanmeditsiinile kasutatakse dimenhüdrinaati oksendamisvastase preparaadi ja rahustina ka veterinaarmeditsiinis koduloomade ravimisel.

Eestis, Lätis ja Leedus dimenhüdrinaati sisaldavaid preparaate ei müüda. Enamikus Euroopa riikides, Ameerika Ühendriikides ja Kanadas on vähemalt osa dimenhüdrinaati sisaldavaid preparaate saadaval käsimüügiravimina. Dimenhüdrinaadi koostisosa difenhüdramiin on kasutusel ravimina ja Eestis tuntud eelkõige Dimedroli nime all.

Dimenhüdrinaadi 300–1400 mg annused võivad inimesel esile kutsuda nägemis- ja kuulmishallutsinatsioone, mistõttu dimenhüdraati tarvitatakse ka mõnuainena.
Hyesan

**Hyesan** (korea keeles 혜산시, hanja: 惠山市) on linn Põhja-Koreas  Ryanggangi provintsis. Asub Hiina piiri ja Yalu jõe ääres.

Elanike arv on 110 000 (2000).

## Viited
Lys Assia

**Lys Assia** (sünninimi **Rosa Mina Schärer**; 3. märts 1924 Rupperswil – 24. märts 2018 Zollikon) oli Šveitsi laulja, esimene Eurovisiooni lauluvõistluse võitja.

Ta võitis 1956. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse lauluga "Refrain". Samal Eurovisioonil esitas ta teisegi laulu, "Das alte Karussell".

Ta esindas Šveitsi veel ka 1957. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "L'enfant que j'étais", millega sai kaheksanda koha, ning 1958. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Giorgio", millega sai teise koha.

## Diskograafia
*"Oh Mein Papa"
*"Ein kleiner goldner Ring"
*"Refrain"
*"Das Alte Karussell"
*"Holland Mädel"
*"Jolie Jacqueline"
*"L'enfant que j'étais"
*"Giorgio"
*"Die Glocken Hell Erklingen"
*"Golodrina"

## Filmograafia
*"Ein Mann Vergißt Die Liebe" (1955)
*"Schlager Parade"
1970. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1970. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 15. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 21. märtsil 1970 Amsterdamis Hollandis. Selle võitis Iirimaa.

Kuna eelmise aasta lauluvõistlus lõppes viigiga Hispaania, Hollandi, Prantsusmaa ja Suurbritannia vahel, ning nendest riikidest oli Suurbritannia juba korraldanud 1968. aasta lauluvõistluse ning Hispaania 1969. aasta oma, otsustati Prantsusmaa ja Hollandi vahel korraldusõigus kulli ja kirja viskamise abil. Peale jäi Holland.

Sellel aastal kukkus osalejate arv järsult - kui eelmisel aastal osales 16 riiki, siis sellel aastal, protestiks eelmise aasta võistluse viigi vastu, keeldusid võistlusel osalemast Soome, Rootsi, Norra ja Portugal. Ka Austria, mis ei osalenud juba 1969. aasta võistlusel, ei naasnud just sellel põhjusel võistlusele. See on ainus lauluvõistlus peale 1956. aastat, milles ükski P­õhjamaa ei osalenud.

## Finaali tulemused
Polonees

**Polonees** on 3/4 taktimõõdus ballitants, mis oli eriti populaarne 18. sajandil.

Polonees oli algselt poola rahvatants. See on ülimalt väärika ja piduliku iseloomuga ning mõõduka tempoga tants. Rõhk langeb takti esimesele löögile.

## Vaata ka
*Polonees – iseseisev muusikateos
1990. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1990. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 35. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 5. mail 1990 Jugoslaavias Zagrebis. Selle võitis Itaalia.

## Finaali tulemused
Edward Smith

**Edward John Smith** (27. jaanuar 1850 Hanley, Staffordshire, Inglismaa – 15. aprill 1912 Atlandi ookean) oli Titanicu kapten.

## Välislingid
*
Ādilābādi ringkond

**Ādilābādi ringkond** on 2. järgu haldusüksus Indias Telangana osariigis. See asub osariigi põhjaosas ning piirneb põhjas, idas ja läänes Maharashtra osariigiga.

Ringkond moodustati 1905. aastal. 2014. aastani kuulus see Andhra Pradeshi osariiki.

## Viited
Schönfeldi vald (Saksimaa)

**Schönfeldi vald** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi.

## Vallaosad
Schönfeld, Kraußnitz, Liega, Linz, Böhla bei Ortrand

## Viited
Tauscha vald

**Tauscha vald** on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi.

2016. aastal liideti ta Thiendorfi vallaga.

## Endised vallaosad
Tauscha-Anbau, Dobra, Kleinnaundorf, Würschnitz ja Zschorna.
Weißig am Raschützi vald

**Weißig am Raschützi vald** oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi. 1. jaanuaril 2012 liideti Lampertswalde vallaga.

## Vallaosad
Weißig, Blochwitz, Brößnitz ja Oelsnitz-Niegeroda
Wildenhaini vald

**Wildenhaini vald** oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi. 1. oktoobril 2009 liideti Großenhaini linnaga.

## Vallaosad
Bauda, Colmnitz, Walda-Kleinthiemig ja Wildenhain.

## Viited
Yalu

**Yalu** (varem ka *Jalu*; hiina keeles 鸭绿江 *Yālù Jiāng*, korea keeles 암록강 *Amnok-kang*) on jõgi Ida-Aasias, Korea ja Hiina piirijõgi.

Yalu algab Changbai Shani mägedes asuva Korea kõrgeima mäe, 2744 m kõrguse vulkaani Paektu-sani jalamilt, voolab peamiselt edelasse ja suubub Kollase mere Korea lahte . Jõgi on 790 km pikk ja tema valgla ulatub üle 30 000 km².

Yalu on maailma piirijõgede seas eriline sellega, et ta voolab piirijõena kogu ulatuses, allikast suudmeni. Ülemjooksul voolab ta lõunasse ja kagusse. Kaksiklinnas Hyesanis (Põhja-Korea Yanggangi provintsi keskus, üle 100 000 elaniku) ja Changbais (Hiina, üle 10 000 elaniku) pöördub ta läände ja hiljem loodesse. Seal suubub temasse suurim vasakpoolne ehk Korea lisajõgi Changju. Yalu eraldab Koreas olevat Nangnimi mägismaad ja Hiinas olevaid Lao Lingi mägesid. Hiina kaldal olevas Linjiangi linnas pöördub jõgi edelasse ning läbib Koreas oleva Chasongi ja Manp'o ning Hiinas oleva Ji'ani (üle 50 000 elaniku) linna. Korea linnast Ch'osanist pisut allavoolu suubub jõkke suurim parempoolne ehk Hiina lisajõgi Hun Jiang. Alamjooksul on jõe Korea kaldal veel Sakchu ja Sup'ungi linn ning Uiju, mille vastaskaldal suubub Yalusse Ai He jõgi. Yalu suudmes asub teine kaksiklinn, Hiinas olev Dandong ja Koreas olev Sinŭiju (Põhja-P'yŏngani provintsi keskus), kummaski üle poole miljoni elaniku. 

Jõe kaldal kulgeb maantee Hiina poolel üksnes Changbai ja Linjiangi vahel, aga Korea poolel Hyesani ja Linjiangi vahel ning Chasongist allapoole kuni suudmeni. Jõge ületab neli raudteesilda: Linjiangis, Ji'anis, Sup'ungis ja Dandongis. 

Jõgi on oluline hüdroenergia allikas. Jõel asub Sinŭiju lähedal 100 m kõrgune ja 850 m pikkune Sup'ung Rodongjagu tamm.

Strateegiliselt tähtsa asendi tõttu toimus jõe suudmes mitu lahingut Jaapani-Hiina ja Vene-Jaapani sõja ajal.

## Yalu eesti kultuuris

Vene-Jaapani sõjas osales ka palju eestlasi. Yalu ääres toimunud lahinguid mäletatakse siiamaale eesti rahvaliku laulu "Vene riigi säädus" kaudu (tekstist on palju variante):
:"Kus Jalu jõgi voolas, seal surma nägime,
:sealt paljajalu joostes me jalga lasime." 

## Viited
Aleksandr Jakovlev

**Aleksandr Jakovlev** (vene keeles Александр Николаевич Яковлев; 2. detsember 1923 Koroljovi küla, Jaroslavli kubermang, Venemaa – 18. oktoober 2005 Moskva, Venemaa) oli vene päritolu NSV Liidu poliitik.

Ta oli aastatel 1973–1983 Nõukogude Liidu suursaadik Kanadas.

Aleksandr Jakovlev oli NLKP KK Poliitbüroo liige ja NLKP KK sekretär. 

Aleksandr Jakovlev püüdis läänemaailma demokraatia kogemusi sobitada Nõukogude Liidu ühiskonda. Perestroika ja glasnosti aegadel oli Jakovlev üks järjekindlamaid Mihhail Gorbatšovi reformipoliitika toetajaid, avalikustamispoliitika eestvedajaid ning Boriss Jeltsini liitlane augustiputši ajal.

NSV Liidu rahvasaadikute II kongressil oli ta üks Molotovi-Ribbentropi pakti avalikustajaid.

Endise suursaadikuna Kanadas oli Jakovlev Gorbatšovi peamine nõuandja peasekretäri viiel kohtumisel USA presidendi Ronald Reaganiga. 

## Tunnustus
* 2003 Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk

## Teosed
* *Омут памяти. От Столыпина до Путина, 12*. Вагриус, Москва, 2001 ("Mälu sügavik. Stolõpinist Putinini")
* *Сумерки. Материк, Москва*, 2003

## Välislingid
* "Vaba sõna arhitekt sõdib edasi" Enn Anupõld, Maaleht
* Kas külm sõda hakkas sulama hoopis Kanadas?, Marje Aksli, Eesti Päevaleht
Zabeltitzi vald

**Zabeltitzi vald** oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi. 2010 liideti Großenhaini linnaga.

## Vallaosad
Görzig, Krauschütz, Nasseböhla, Skäßchen, Skaup, Strauch, Stroga, Treugeböhla, Uebigau ja Zabeltitz.

## Välislingid
* www.zabeltitz.de
Sulev Vare

**Sulev Vare** (sündinud 25. mail 1962 Kuressaares) on Eesti majandustegelane, 

Ta on olnud Eesti Reformierakonna liige 1998–2017.

## Haridus
Sulev Vare on lõpetanud Haapsalu 1. Keskkooli (1980), Tallinna 19. Tehnikakooli (1981) ning Tallinna Tehnikaülikooli tööstuse planeerimise erialal (1985).

## Töökäik
*1985–1987 Lääne Kaluri ökonomist 
*1987–1992 Lääne Kaluri elektroonikatsehhi juhataja asetäitja
*1992–1993 Leiburi tsehhijuhataja 
*1993–1995 Haapsalu Leivatehase direktor
*1995–1999 Haapsalu aselinnapea 
*1999–2004 Keskkonnaministeeriumi kantsler
*2004–2007 Lääne maavanem
*2007– 2010 KMG Ehituse juhataja
*2009–2010 Rotermann Eesti juhatuse liige
*2010–2020 Keskkonnaamet regiooni juhataja
*2021–2022 Keskkonnaameti kliima- ja välisõhubüroo juhataja
*2022– Haapsalu Linna Spordibaasid OÜ juhatuse liige

## Tunnustus
*2007 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Välislingid
* Tutvustus Äripäeva veebis (PDF)
* Tutvustus Lääne Maavalitsuse lehel
Aarhusi Ülikool

**Aarhusi Ülikool** (taani keeles *Aarhus Universitet*) on Aarhusis asuv ülikool, mis asutati 1927. aastal. Kõrgkoolide pingerea järgi oli kool 2008. aastal THE-QS World University Rankings 81. ja põhjamaistest ülikoolidest kolmas ning 2007. aastal maailmas 126. kohal.

Shanghai *Academic Ranking of World Universities* pingereas oli see 17 000 ülikooli seas 2008 aastal 93. ülikool maailmas.

Ülikooli hoone kuulub Taani kultuurikaanonisse.

## Viited

## Välislingid

*Aarhusi Ülikooli koduleht
Saksi Šveitsi kreis

**Saksi Šveitsi kreis** oli kreis Saksimaa kaguosas.

## Kreisi omavalitsusüksused
(Elanike arv 31. detsember 2006)

Linnad:

Vallad:
Stollbergi kreis

**Stollberg** oli kreis Saksimaa edelaosas. 2008. aastast on osa Maagimäestiku kreisist.

## Kreisi omavalitsusüksused
(Elanike arv 31. detsember 2006)

Linnad:
# Lugau (7518)
# Oelsnitz (12 479)
# Stollberg (12 391)
# Thalheim (7344)
# Zwönitz (11 623)

Vallad:
# Auerbach (2897)
# Burkhardtsdorf (6824)
# Erlbach-Kirchberg (1809)
# Gornsdorf (2238)
# Hohndorf (3953)
# Hormersdorf (1605)
# Jahnsdorf (5963)
# Neukirchen (7295)
# Niederdorf (1352)
# Niederwürschnitz (2968)
Torgau-Oschatzi kreis

**Torgau-Oschatz** oli kreis Saksimaa põhjaosas. 2008. aastal liideti see Delitzschi kreisiga ja moodustus Nordsachseni kreis.

## Kreisi omavalitsusüksused
(Elanike arv 31. detsembril 2006)

Linnad:
# Belgern (5075)
# Dahlen (4979)
# Dommitzsch (2976)
# Mügeln (4700)
# Oschatz (16 012)
# Schildau (3732)
# Torgau (18 340)

Vallad:
Euroopa tumemesilane

**Euroopa tumemesilane** (lad *Apis mellifera mellifera*) on üks kahest Euroopa meemesilase alamliigist.

Euroopa tumemesilane jaguneb rassidesse, millest olulisemad on järgmised:
*Tume rass (lad *Apis mellifera mellifera mellifera*) on Euroopa meemesilaste rass, kellele on omapärased suur talvekindlus, väike vargustung, rahutus ja tigedus. Tumeda rassi esindajad on mõõtmetelt suuremad ja neile on iseloomulikuks must kitiinkest ja kolm kitsast kollakaspruuni hõredat karvavööti. Sellesse põhirassi kuulus ka Eesti tumemesilaste asurkond. Tumeda rassi klassifitseeris 1758. aastal Karl von Linné.
*Põhja rass (lad *Apis mellifera mellifera lehzeni*) on meemesilaste rass, kes on väga vastupidav ja hästitalvituv. Nende värvus on pruunikasmust. Tänapäeval on seda rassi säilinud vaid üksikutes kohtades Skandinaavia poolsaarel.
*Itaalia rass (lad *Apis mellifera mellifera ligustica*) on keskmise suurusega kolme laia kollase või kollakashalli karvavöödiga kollane mesilane. Itaalia rassi tõuomadusteks võib pidada rahulikkust, pikka haugmeperioodi, sülelemiskainust ja suurt vargustungi. Itaalia rassi klassifitseeris 1806. aastal Maximilian Spinola.
*Kraini rass (lad *Apis mellifera mellifera carnica*) on keskmise suurusega ja kolme valkjashalli karvavöödiga hall meemesilane. Kraini rass on hea lennu- ja ehitusvõime, keskpärase talvekindluse ja sülelemistungiga ning kiire kevadise arenguga rahulik mesilasrass. Algselt levis Kraini rass  peamiselt Balkani maades ja Austrias, kuid tugeva aretustööga on Kraini rass levinud maailmas kõikjale. Selle klassifitseeris Pollmann 1879. aastal.
*Kaukaasia rass (lad *Apis mellifera mellifera caucasica*) on küllaltki töökas hallikat värvi ja pikkade suistega mesilasrass. Halli karvastiku tõttu on seda rassi kutsutud ka kaukaasia halliks mägimesilaseks. Rass on Eesti oludesse vähesobiv suure vargustungi ja madala talvekindluse tõttu. Rassi klassifitseeris 1889. aastal Pollmann.

Tõuaretuse kaudu on eri rassidest aretatud mitu tõugu, näiteks Buckfasti mesilasetõug, mille aretas Karl Kehrle (1898–1996).

## Vaata ka
*mesindus
*mesilaste haigused
*mesilaste kahjurid
*pere kokkukukkumise sündroom

## Välislingid

* Mesinik, mesinduse infoleht, nr 2, (76), lk 7–8, aprill 2013, veebiversioon (vaadatud 3.10.2014)
Maie Remmel

**Maie Remmel** (aastatel 1969–1976 **Maie Valt**; sündinud 20. mail 1940 Tallinnas) on eesti bioloog, teadusajaloolane ja kultuuriloolane, pedagoogikateoreetik ja luuletaja.

Ta on uurinud Karl Ernst von Baeri pärandit. Tema algatusel asutati raamatusari "Folia Baeriana", tal on olulisi teeneid Baeri-uurimise intensiivistumisel Eestis, sealhulgas Baeri muuseumi rajamisel Tartusse. Ta algatas eesti teadusfilosoofias Baeri ja Darwini paradigmade vastandlikkuse uurimise.

## Elulugu
Maie Remmel on talupidaja tütar.

1958. aastal lõpetas ta Tallinna 7. Keskkooli. Ta õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis 1958–1960 eesti filoloogiat, 1960–1965 arstiteadust ja lõpetas 1969 bioloogina. 1974. aastal kaitses ta Moskvas NSVL TA MI juures bioloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Бэр и дарвинизм (анализ некоторых аспектов дискуссии между К. Бэром и представителями раннего дарвинизма)" ("Baer ja darvinism: Baeri ja varase darvinismi esindajate vahelise diskussiooni mõningate aspektide analüüs"). Esitanud eelkaitsmisele doktoriväitekirja teadusajaloo alalt (1991) "Глубинные информационные модели науки" ("Teaduse süvainfomudelid").

1970–1975 oli ta ZBI teadur, 1975–1976 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Teaduslikus Raamatukogus vanembibliograaf ja toimetaja, 1976–1979 MI nooremteadur, 1979–1981 vanemteadur, 1982–1991 Ajaloo Instituudi vanemteadur, hiljem ajutine lepinguline töötaja.

## Teadustöö
Maie Remmeli põhilised uurimisvaldkonnad on olnud Karl Ernst von Baeri paradigmaatiline panus bioloogiasse, materialistliku maailmapildi teke Karjala kaljujoonistes, Tartu Ülikooli osa 19. sajandi teadusrevolutsioonis ning teaduse ja hariduse arengu filosoofilised teemad. Ta on rakendanud esimesena Eestis teadusmeetrilise siseanalüüsi meetodit ning esitanud üldhariduse reformikava teadusmetodoloogilised alused.

## Teoseid
Ta on avaldanud üle 50 teaduspublikatsiooni ja luulekogusid.
### Teadus ja kultuurilugu
*Maie Valt. "K. E. von Baer ja darvinism: etüüd arenguideede draamast bioloogias". Tallinn: Valgus, 1977
*Maie Remmel. "Mõistatuslik Muinas-Eesti". Tallinn: Argo, 2007
**Andres Adamson. Rahvusliku eneseteadvuse kosutuseks. Maie Remmeli raamatu "Mõistatuslik Muinas-Eesti" reklaamtutvustus. Raamat (Eesti Kirjastuste Liidu ajaleht) nr 4 (16)/ 2007. Lk 4 
*Maie Remmel. Teaduslikust uurimisprogrammist „Baer ja Darwin“. *[[Schola biotheoretica]]* 43: 2017. Lk 13–79
### Õppevahendid
*Auli Remmel, Maie Remmel. "Kuubiaabits". Tallinn: Eesti NSV Riiklik Hariduskomitee, 1989
*Auli Remmel, Maie Remmel. "Õpetlikke õhtulugusid Mirrikesele ja Mihklile ehk Kriipsliaabits". Järelsõna: Peeter Tulviste. Tallinn : Haridustöötajate Koolituskeskus, 1994
### Luulekogud
*"Laulud laugudetagused". Tallinn: Eesti Raamat, 1982
*"Polüfooniline karneval". Tallinn: Eesti Raamat, 1985
*"Äng ja arm". Tallinn 2001

## Tunnustus
*1992 – Karl Ernst von Baeri preemia

## Viited

## Kirjandus
*"Eesti kooli biograafiline leksikon". Tallinn 1996. Lk 462
*"Eesti entsüklopeedia" kd 14. Tallinn 2000. Lk 425
*Kalevi Kull. "Maie Remmeli kirjutisi". // *[[Schola Biotheoretica]]* 43. 2017. Lk 80–84

## Välislingid
*
*
*Maie Remmel Mari Tarandi luulesaates, loeb Mari Lill
Hallitus

**Hallitus** on rahvalik nimetus hallitusseente palja silmaga nähtava osa kohta, mis kasvab sobival orgaanilisel ainel.

Seente lenduvad eosed võivad sisaldada mükotoksiine ning põhjustada ärritusi, allergiat ja teisi terviseprobleeme. Hallituse esinemine on aga märk bioloogilisest lagunemisest, mis viitab materjali muutunud omadustele (riknenud toit, kahjustunud vara). 

Tavalisemad ruumiõhus ja pindadel esinevad hallitusseened kuuluvad perekondadesse: 

**Aspergillus* – kerahallik,
**[[Cladosporium]]* ja
**Penicillium* – pintselhallik.

Üldiselt on hallitus mürgine, kui vahel harva võib see olla ka söödav (vaata nt sinihallitusjuust).

## Vaata ka
* Hallitusseened

## Viited
Ene Kaups

**Ene Kaups** (sündinud 13. veebruaril 1963 Kärdlas) on Eesti poliitik.

## Haridus
Ene Kaups on lõpetanud 1981. aastal Kärdla Keskkooli, 1985. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna ja 1999. aastal Estonian Business Schooli rahvusvaheline ärijuhtimise erialal.

## Töökäik ja tegevus ühingutes
Kaups on töötanud Hiiumaa Tarbijate Ühistus pearaamatupidaja asetäitjana, peaökonomistina, rahandusdirektorina ja kaubandusjuhina 1985–2003 ning SA Tuuru konsultandina 2003–2005.

Ta on ASi Eesti Loots nõukogu liige ning Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsiooni Hiiumaa klubi liige.

## Poliitiline tegevus
Ene Kaups oli Kärdla Linnavolikogu liige 1999–2005, Kärdla linnapea 2005–2007 ning ta on XI Riigikogu liige. Ta on Eesti Reformierakonna liige alates 1997. Kaups kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel. Ta sai 307 häält ja valituks ei osutunud.
Väiku-Palkna järv

**Väiku-Palkna järv** (ka *Väike-Palkna järv*, läti keeles *Mazais Baltiņš*) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Luutsniku külast 3 km edelas Pillardi külas, Eesti-Läti piiril. Järv on Rõuge Suurjärve (38 m) järel sügavuselt Eestis teisel kohal (32 m), keskmiselt sügavuselt (14 m) esimene. Teistel andmetel on järve keskmine sügavus 11,2 m. Läti järvede hulgas ei mahu Väiku-Palkna järv sügavuselt 20 esimese hulka.

Järve pindala on 4,8 ha ja limnoloogiliselt tüpiseeritakse see pehmeveeliste eutroofsete järvede hulka.

Järve Eestisse jääv osa jääb Väike-Palkna maastikukaitseala piiresse, järve Lätisse jääv osa jääb Korneti-Peļļi hoiuala piiresse.

## Vaata ka
*Suur-Palkna järv

## Viited
Alan Shepard

**Alan Bartlett Shepard** (18. november 1923 Derry, New Hampshire – 21. juuli 1998 Pebble Beach, California) oli Ameerika Ühendriikide mereväe kontradmiral ja NASA astronaut. Ta oli Juri Gagarini järel teine inimene, kes lendas kosmosesse. Apollo 14 komandörina oli Shepard viies inimene, kes astus Kuu pinnale.

Alan Shepard lõpetas 1944. aastal Ameerika Ühendriikide Mereväeakadeemia. Teise maailmasõja ajal teenis ta Vaiksel ookeanil hävitajal USS Cogswell. Seejärel läbis ta lennukoolituse ja sai piloodipaberid aastal 1947. Pärast katselenduri kutse omandamist aastal 1950 teenis ta katselendurina.

Alan Shepard osales ühena paljudest 1959. aastal korraldatud Ameerika Ühendriikide esimeste astronautide valimisel. 9. aprillil 1959 valis NASA ta seitsme esimese astronaudi hulka. 

5. mail 1961 sai Alan Shepardist esimene ameeriklane kosmoses. Juri Gagarin jõudis temast vaid 23 päeva võrra ette. Shepardi lend ballistilisel trajektooril kosmoselaeva Freedom 7 pardal kestis veidi üle 15 minuti. Erinevalt Gagarinist osales ta ka ise kosmoselaeva juhtimisel.

Aastal 1964 diagnoositi Shepardil Ménière'i tõbi ning tal tuli kosmoseprogrammist kõrvale jääda. Temast sai NASA astronaudibüroo juht ning ta vastutas astronautide väljaõppe eest ja abistas missioonide planeerimist.

1969. aastal, pärast kõrvaoperatsiooni, andsid arstid talle uuesti lennuloa ning esialgu määrati ta Apollo 13 komandöriks. Kuna Shepardile jäi ettevalmistusteks liiga vähe aega, otsustati Apollo 13 ja Apollo 14 meeskonnad omavahel ära vahetada. 47-aastaselt lennul osaledes sai temast vanim Apollo programmis osalenud ja Kuu pinnale astunud astronaut. Lisaks on ta ainus Mercury Seveni liige, kes astus Kuu pinnale.

Kokku veetis ta kosmoses 216 tundi ja 57 minutit.

Alan Shepard tegeles äriga juba astronaudina ning osales ka hiljem paljude ettevõtete juhtimises. Koos Jay Barbree and Howard Benedictiga andis ta 1994. aastal välja raamatu "Moon Shot: The Inside Story of America's Race to the Moon".

Alan Shepard suri 74-aastaselt leukeemiasse.

## Viited

## Välislingid
Boriss Parsadanjan

**Boriss Parsadanjan** (ka **Boriss Parsadanov**; 14. mai 1925 Kislovodsk – 14. mai 1997 Tallinn) oli armeenia päritolu Eesti helilooja.

## Haridus
Boriss Parsadanjan lõpetas Gnessinite-nimelise Muusikakooli Moskvas viiuli erialal 1950 ning Tallinna Riikliku Konservatooriumi Heino Elleri kompositsiooniklassi 1959.

## Töökäik
Parsadanjan oli Eesti Raadio Sümfooniaorkestri viiuldaja 1953–1968, Moskvas Kesktelevisiooni muusikasaadete peatoimetaja asetäitja 1968–1970, EKP Keskkomitee kultuuriosakonna instruktor 1970–1973, Eesti Heliloojate Liidu konsultant 1973–1975 ning Eesti NSV Riikliku Filharmoonia kunstiline juht 1975–1986.

Boriss Parsadanjan suri 14. mai 1997 Tallinnas ja ta maeti 20. mai 1997 Metsakalmistule.

## Teoseid
* "Sassuuni Davith", eepiline poeem sümfooniaorkestrile, 1949
* 1. sümfoonia (pühendatud Bakuu 26 komissari mälestusele), 1958
* 2. sümfoonia, 1962
* keelpillikvartett, 1974
* sonaat viiulile ja tšellole, 1975
* kontsert flöödile ja kammerorkestrile, 1977
* 6. sümfoonia (kontsertsümfoonia sooloviiuliga),1978
* 7. sümfoonia, 1980
* 8. sümfoonia ("Eesti sümfoonia"), 1982
* 11. sümfoonia, 1987

## Tunnustus
* Eesti NSV teeneline kunstitegelane 1967
* Eesti NSV muusika aastapreemia 1973, 1979 ja 1982
* Eesti NSV rahvakunstnik 1984

## Isiklikku
Ta oli abielus Virve Kiplega.

## Viited

## Välislingid
* Boriss Parsadanjan Eesti Muusika Infokeskuses
1992. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1992. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 37. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 9. mail 1992 Malmös Rootsis. Selle võitis Iirimaa.
## Finaali tulemused
Pahad tüdrukud

"**Pahad tüdrukud**" on aastatel 1999–2006 valminud Suurbritannia draamasari, mida näitas telekanal ITV

Eestis on sarja "Pahad tüdrukud" näidanud Kanal 2 ja Kanal 11.

"Pahad tüdrukud" räägib Suurbritannias asuvast fiktiivsest naistevanglast, ja selle vangide ja vanglaametnike elust ning inimsuhetest.

## Välislingid
*Ametlik koduleht
1978. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1978. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 23. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 22. aprillil 1978 Prantsusmaal Pariisis. Selle võitis Iisrael.

## Finaali tulemused
1995. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1995. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 40. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 13. mail 1995 Iirimaal Dublinis. Selle võitis Norra.

## Finaali tulemused

*Roheline - osalenud riigid
*Kollane - varem (kuid mitte 1995. aastal) osalenud riigid
Kõrkja-roolind

**Kõrkja-roolind** (*Acrocephalus schoenobaenus*) on roolindlaste sugukonda roolinnu perekonda kuuluv lind.

## Levila

Kõrkja-roolind pesitseb enamikus Euroopas, ka Lääne- ja Kesk-Aasias, samuti Lääne-Siberis. Ta talvitub Ida- ja Kesk-Aafrikas. Eestis on ta arvukas: pesitsusaegset arvukust hinnatakse 150 000–250 000 paarile.

## Välimus

Kõrkja-roolind on väike kirju lind. Tema ülapool on pruunikas mustpruunide pikilaikudega, mis kaovad nimmepiirkonnas. Keha alapool on savikollane, küljed on tumedamad. Lagipeal koonduvad mustad tähnid tavaliselt neljaks pikitriibuks. Linnu tunnuseks on silma kohal nokast kuklani kulgev pikk ja lai ookrivärvi kulmutriip. Hoo- ja tüürsuled on pruunid, aga nende tipp on hallikas ja välislaba ääris punakaspruun.

Linnu üldpikkus on 13 cm või 15 cm. Tema tiiva pikkus on umbes 7 cm ja kaal 11–15 g. Isaseid linde on emastest väga keeruline eristada.

## Eluviis

Kõrkja-roolind on insektivoor ehk toitub putukatest, harvem sööb marju ja muud.

Pesapaika ilmub kõrkja-roolind üsna hilja, levila keskosas alles mais. Tänu oma peidulisele eluviisile torkavad nad harva silma. Neid võib suvel kohata seal, kus pilliroo- ja hundipajutihnikud vee läheduses laiuvad.

Nende kohalviibimise reedab isaslindude laul, mida võib kuulda kogu ööpäev läbi, aga eriti intensiivselt laulavad linnud koidikul. Laul on meloodiline ning sisaldab palju mitmekesiseid kriiksuvaid ja kääksuvaid helisid ja vilesid, mis on osalt võetud teiste lindude laulust.

Kõrkja-roolind ehitab pesa tavaliselt vee lähedale ja vahel koguni otse vee kohale. Pesa asetseb rohttaimede varte või põõsaokste vahel maapinna lähedal, aga kui vee kohal, siis natuke kõrgemal.

## Viited

## Välislingid
*
1980. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1980. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 25. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 5. aprill 1980 Haagis Hollandis. Selle võitis Iirimaa.

## Finaali tulemused
Rütm (muusika)

**Rütm** (kreeka sõnast *rhythmos* 'vool, järgnevus') on muusikas helikestuse või helivältuse väärtustega määratud ajavahemike järgnevuse muster. 

Rütm võib olla näiteks:
* kaootiline, vt kaos;
* juhuslik, vt juhuslikkus;
* vaba, vt *[[rubato]]* (itaalia k *rubato* – röövitud, riisutud, paljaksvarastatud).
* modaalne, vt modaalrütmika;
* mensuraalne ehk mõõdetud, vt mensuraalnotatsioon;
* meetriline (kreeka keeles *metron* – mõõt), vt meetrum ehk aktsenteeritud (ladina keeles *accentus* – rõhk), vt aktsent;

Meetrilise rütmiga muusika kuulamisel tajume, et teost läbib mingi keskne vältus, mille suhtes organiseeruvad ülejäänud vältused. Teost läbiva tugivältuse (pulsi) tunnetamine muusikas on seotud inimorganismis peituvate korduvate protsessidega (südame tuksumine (pulss) ja hingamine). Meetrilise muusika jälgimisel tajume, et teose tugivältustest (pulsilöökidest) ühed tõusevad esile rõhulisematena kui teised, s.t tugivältused grupeeruvad. Rõhuliste ja rõhutute pulsialade vaheldumine on tavaliselt korrapärane. Niisugust rõhuliste ja rõhutute alade perioodilist kordumist nimetatakse meetrumiks.
Meetrum

**Meetrum** ehk **aktsentmeetrum** on muusikas rõhuliste ja rõhutute löökide suhe.

Muusikas esinevate helivältuste mitmekesisusele vaatamata on mõnikord võimalik tajuda, et muusikat läbib mingi keskne helivältus, mille suhtes ülejäänud helivältused organiseeruvad. Keskse helivältuse tajumine võib olla seotud inimese organismis toimuvate perioodiliste protsessidega nagu näiteks südame tuksumine või hingamine. Muusika edasisel tajumisel võivad osad keskse helivältusega seotud ajapunktid tõusta esile rõhulisematena kui teised, st kesksed helivältused rühmituvad löökidena. Rõhuliste ja rõhutute löökide vaheldumine loob meetrumi.

Muusika ülesmärkimine noodikirjas võib toimuda kooskõlas meetrumiga. Partituuris kirja pandud takti esimene löök on tavaliselt rõhuline ja muud löögid rõhutud. Taktimõõt võib järgida meetrumit. Liittakti puhul võivad taktis esineda ka kõrvalrõhud. 

Parema visuaalse ülevaatlikkuse huvides võib rütmi kirjapanemisel arvestada meetrumiga. 

Meetrum võib olla korrapärane või korrapäratu. Korrapärase meetrumi põhiliikideks on 2- ja 3-osaline meetrum.

Pearõhu nihutamine või ärajätmine tekitab sünkoobi. Rõhutute taktiosade rõhutamine (*[[off-beat]]*) on iseloomulik rokkmuusikale. 

## Lihtmeetrum
*2-osaline meetrum koosneb ühest rõhulisest ja ühest rõhutust osast, vastates kahesilbilisele värsijalale, mida nimetatakse trohheuseks.
*3-osaline meetrum koosneb ühest rõhulisest ja kahest rõhutust osast, vastates kolmesilbilisele värsijalale, mida nimetatakse daktüliks.

## Liitmeetrum
Lihtmeetrumite korrapärasel järgnemisel moodustub liitmeetrum.

### Samaliigilised liitmeetrumid
*2-järguline 4-osaline liitmeetrum = 2-osaline + 2 osaline (näiteks 4/4 taktimõõdus, selle vananenud tähis on **C**)
*2-järguline 6-osaline liitmeetrum = 3-osaline + 3-osaline (6/8, 6/4)
*3-järguline 9-osaline liitmeetrum = 3 + 3 + 3 (9/8 taktimõõdus)
*4-järguline 12-osaline liitmeetrum = 3 + 3 + 3 + 3 (12/8 taktimõõdus)

### Eriliigilised liitmeetrumid ehk segameetrumid
*2-järguline 5-osaline meetrum
** 2-osaline + 3-osaline (5/4 taktimõõdus)
** 3-osaline + 2-osaline (5/4 taktimõõdus)

## Vaata ka
*Taktimõõt
*Rütm
Eeltakt

**Eeltakt** (inglise keeles *pickup measure*, saksa keeles *Auftakt*) on muusikateose alguses olev meetrumi rõhutult osalt algav mittetäielik takt, mis valmistab ette esimese takti alguses asuvat meetrumi rõhulist osa.

Eeltakt on võrreldav värsiga, mille värsijalaks on jamb (koosneb rõhutust ja rõhulisest silbist) või amfibrahh (koosneb rõhutust, rõhulisest ja rõhutust silbist). 

## Viited
Taktijoon

**Taktijoon** on muusika noodikirja märk, mis eraldab takte või nende osi.

 Punktiirjoon jaotab pikemaid takte parema loetavuse huvides osadeks.
 Kahekordne taktijoon võib eraldada muusikavormi lõike.

 Lõpujoon märgitakse heliteose või selle osa lõppu.

## Vaata ka
*Kordamismärgid
Sünkoop

**Sünkoop** on muusikas meetrumiga konfliktis rütm, mis tekib aktsendi nihkumisel rõhuliselt löögilt rõhutule.

Meetrumi ühele osale langev vältus võib jaguneda omakorda kaheks, neljaks või kaheksaks noodiks. Nendest rõhulisemana tunneme esimest, kolmandat, viiendat ja seitsmendat, vähem rõhulisena teist, neljandat, kuuendat ja kaheksandat. Sünkoop tekib sellise vähemrõhulise meetrumi ühendamisel järgneva meetrumi rõhulise osaga. 

Ka pausi esinemine rõhulisel taktiosal tekitab sünkoobiga võrdse efekti. Sünkoop moodustub meetrumirõhu ja nn vältusrõhu vastandamisest.
Nahkehistöö

**Nahkehistöö** ehk **nahakunst** on käsitöö või tarbekunsti haru, milles valmistatakse nahast kunstiteoseid või tarbeesemeid.

Tüüpilised nahakunstiteosed on näiteks kotid, karbid, käevõrud, kaelaehted, kõrvarõngad, vööd ja raamatukaaned. Nahakunstil on suur ühisosa raamatu- ja ehtekunstiga.

Nahkehistöös kasutatakse mitut päritolu nahku: lamba-, kodukitse-, sea-, lehma- ja ussinahka. Olulisel kohal on ka mitmesugused liimid ja värvid. Levinumad tehnikad on õmblemine, värvimine, parkimine ja liimimine.

Ehkki nahakunst on väga vana ja kuulub peaaegu kõigi rahvaste käsitöötraditsiooni, on see tehnikate arenedes palju muutunud. Eesti tänapäevase nahkehistöö rajajaks peetakse Eduard Taskat, kes oli 1916–1924 Riigi Kunsttööstuskooli nahatöökoja juhataja ning rajas 1923. aastal Tallinna oma nahaõppetöökoja. Tuntud Eesti nahakunstnike sekka kuuluvad näiteks Adele Reindorff, Adamson-Eric, Endel Valk-Falk, Elo Järv.

Eestis saab nahkehistööd õppida akadeemilise kõrgharidusena bakalaureuse- ja magistritasemel Eesti Kunstiakadeemia nahakunsti osakonnas (asutatud 1917) ja rakenduskõrgharidusena Tartu Kõrgema Kunstikooli nahadisaini osakonnas (spetsialiseerumisega disainile või restaureerimisele). Eesti nahakunstnikud on koondunud Eesti Nahakunstnike Liitu.

Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumil on ulatuslik nahakunstikogu.

## Vaata ka
* Nahakunstnike loend
*Köitekunstnike loend 

## Viited

## Kirjandus
* Ene Heimvell "Eesti rahvuslik nahakunst 1918–1940 Tallinna Linnamuuseumi kogudes" Tallinn: Tallinna Linnamuuseum, 2008

## Välislingid
* Eesti Nahakunstnike Liit
* Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi nahakunstikogu
* Rahvusvaheline köitekunstinäitus "Scripta manent" Tallinnas
* Kaja Roomets "Ave Hamatvalejev: "Nahakunst nõuab püsivust ja kannatlikkust."" Õhtuleht, 15. mai 2003 (intervjuu)
Rütm

**Rütm** (kreeka keeles ῥυθμός, *rhythmos*) on nähtuste korduvuse muster. Rütm on nähtuste selline järgnemine, kus reeglipäraselt vahelduvad tugevad ja nõrgad (rõhutatud ja rõhuta) või muul moel vastandlikud või erinevad elemendid. Rütm on iseloomulik tsüklilistele protsessidele.

## Vaata ka
*rütm (muusika)
*prosoodia
Hannes Rumm

**Hannes Rumm** (sündinud 11. novembril 1968 Rakveres) on endine Eesti ajakirjanik, poliitik ja Riigikogu liige. 

## Haridus
Hannes Rumm on lõpetanud Rakvere 1. Keskkooli 1987. ja Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal 1994. aastal.

## Töökäik ja tegevus ühingutes

Rumm on töötanud Eesti Aja toimetajana aastatel 1991–1992, Postimehe reporterina 1992–1993, Hommikulehe toimetuse juhatajana 1993–1995, Eesti Ekspressi toimetajana 1995, Eesti Päevalehe toimetajana 1991, toimetuse juhatajana ja peatoimetaja asetäitjana 1995–2001, Riigikantselei Euroopa Liidu infosekretariaadi juhatajana 2001–2004, OÜ Media Focus juhatajana 2004–2007 ning Eesti Olümpiakomitee nõunikuna 2004–2007.

Kuni 31. augustini 2016 oli Hannes Rumm Euroopa Komisjoni Eesti esinduse juht. 2017. aasta juunist 2018. aasta novembrini oli ta Välisministeeriumis strateegilise kommunikatsiooni nõunik.

Ta on olnud MTÜ Eesti Doonorite Seltsi juhatuse liige, MTÜ Eesti Euroopa Liikumine nõukogu liige, Eesti Rahvusraamatukogu nõukogu liige, OÜ Media Focus omanik ning Tartu Ülikooli Sihtasutuse usalduskogu liige.

## Joobes juhtimine
2018. aasta novembri keskel jäi Hannes Rumm – tollal välisminister Sven Mikseri nõunik – vahele tugevas joobes juhtimisega. Politseisse tulnud pealtnägija teade kirjeldas tõsist asja: Tallinn-Narva maanteel vänderdab auto, käib vahepeal teelt väljas, siis jälle teel tagasi, autojuht rüüpab isegi roolis olles õlut. Jaoskonnas tuvastati juhil (kelleks osutus Hannes Rumm) kriminaalne joove ehk vähemalt 1,5 promilli. 22.novembril tegi Põhja ringkonnaprokuratuuri abiprokurör Alan Rüütel otsuse, et Rumm peab läbima rehabilitatsiooniprogrammi koolituse „Korralik juht”. Kuna Rummil polnud varasemaid rikkumisi, isegi väiksemat kiiruseületamist, raskematest rääkimata, siis seetõttu karmimat karistust ei määratud. Selle koolituse on Rumm tänaseks ka läbinud.

## Poliitiline tegevus
Hannes Rumm oli Tallinna Linnavolikogu liige 2005–2007 ning XI Riigikogu liige. Ta on 2002. aastast Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige.

### E-posti lekke skandaal
2011. aasta lõpus puhkes skandaal, kui Keskerakonna valdusest leiti Hannes Rummu erakirjavahetus, mille väidetavalt oli sinna ebaseaduslikult viinud Ivor Onksion.

## Raadiosaade
Ta tegi pikka aega koos Anvar Samostiga Raadio 2 saadet "Olukorrast riigis". Alates 11. septembrist 2016 kuni 4. juunini 2017 tegi ta Vikerraadios koos Samostiga saadet "Samost ja Rumm".

## Tunnustus
* Valgetähe IV klassi teenetemärk, 2004

## Isiklikku
Hannes Rummu abikaasa on Maris Jesse. Neil on kaks tütart.

## Viited

## Välislingid
* Hannes Rummu blogi (2006–2013)
* Hannes Rumm: intressipuhkus ja Eesti uhkus. Postimees, 14. jaanuar 2009
1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 38. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 15. mail 1993 Dublinis Iirimaal. Selle võitis Iirimaa.

## Finaali tulemused
Uhaku karstiala

**Uhaku karstiala** asub Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas, jäädes Purtse ja Erra jõe vahele. 

Karstialal neeldub Erra jõgi, voolates salajõena Purtse jõe oru aladele, kus allikatena avaneb. Maa-aluse jõe vooluhulk on kuni 1300 l/s, allikate koguvooluhulk 300 l/s. 

Erra jõe sängis on hulgaliselt karstilehtreid, neist suurim on Suurhaud. Suurvee korral, kui Suurhaud "ajab üle" moodustub  1,5-meetrine Uhaku juga, mis mööda Erra jõe sängi suubub Purtse jõkke.

Karstiala kaitseks loodi 1959. aastal **Uhaku karstikaitseala** (pindala 33 ha).

## Viited
1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 39. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 30. aprill 1994 Dublinis Iirimaal. Selle võitis Iirimaa esindajad Paul Harrington ja Charlie McGettigan lauluga "Rock 'n' Roll Kids" 226 punktiga.

Sellel aastal debüteeris seitse uut riiki: Eesti, Leedu, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Ungari ja Venemaa. Eestit esindas Silvi Vrait lauluga "Nagu merelaine". Ta sai 24. koha 2 punktiga.

## Finaali tulemused
Zwickau kreis

**Zwickau kreis** on kreis Saksimaa edelaosas. See moodustati 1. augustil 2008 Zwickau maakreisi, Chemnitzi kreisi ja Zwickau linna liitmisel.

## Kreisi omavalitsusüksused
(Elanike arv seisuga 31. detsember 2018)

Linnad:

Vallad:

## Viited
Väike väin

**Väike väin** on väin Eesti lääneosas. See eraldab Muhu saart Saaremaast. 

Väina laius on 2–4 kilomeetrit, sügavus enamasti alla 3 meetri. Väinas asub arvukalt väikseid laide ja karesid. 

Üle väina on ehitatud Väinatamm, mida mööda kulgeb ainus maanteeühendus Muhu ja Saaremaa vahel.

## Vaata ka
*Suur väin