Austraalia pajud

**Austraalia pajud** on Austraalias kasvavad paju perekonna liigid.

Austraalias peetakse paju sissetoodud invasiivseks võõrliigiks.

Suureks probleemiks peetakse tuhkru paju (*Salix cinerea*) soodsat kohanemist Austraalia mulla, veestiku ja kliimaga. Tuhkru paju elunemine on suureks probleemiks Austraalia kagupoolseimas osariigis Victoria ja on muutumas vastuvõetamatuks Uus-Lõuna-Walesis, tema seemneküllane populatsioon on platseerunud ka Sydney ümbruses. 

Milles täpselt pajuprobleem seisneb, oleneb ilmselt pajupopulatsiooni paljunemisvõimest ja/või muudest teguritest. 

* Babüloni paju (*Salix babylonica*) on peaaegu floorasse vastu võetud, kuid roosteseene ja mardikate elutegevus on muutnud liigi vähem elujõuliseks ning tema populatsioon on hõredamaks muutunud; 
* Rabe remmelgas (*Salix fragilis*) on tavalisim pajuliik Austraalias. Kaua arvati, et Austraalias kasvavad üksnes selle liigi isasisendid. Babüloni paju ja rabe remmelgas loovad hübriide. Üks nende hübriididest kannab nime *Salix x pendulina* ja teda on istutatud päris laialt. Need hübriidid on võimelised fertiilseid seemneid looma, ristudes nii omavahel kui tagasi ristudes emma-kumma vanemaga. See on toimunud Hawkesbury ja Grose'i jõe ääres.
* Must remmelgas (*Salix nigra*) on oma levikuga tõsist muret valmistamas. Hiljutised paju istutamised istandustes on tehtud seemiktaimedega, s.t et enamikus istandustes on kasvamas mõlemast soost pajusid. Need levivad mööda Murray lisajõgesid.  
* Tuvastatud on hübriidid *S. nigra* x *fragilis* ja *S. nigra* x *babylonica* ja neid loetakse enim naturaliseerunuteks. Nendel hübriididel on potentsiaali tagasiristamiseks emma-kumma vanemliigiga või ristumiseks teiste hübriididega.
* Hõberemmelgas (*Salix alba*) on Victoria osariigis olnud üsna tavaline juba mõnda aega, kuid alates 1950. aastatest on hõberemmelga ühe varieteedi *S. alba* var. *vitellina* istutamine moodi läinud ka Uus-Lõuna-Walesi osariigis. Emastaimed ristuvad kergesti rabeda remmelgaga, loomaks fertiilset hübriidi *Salix* x *rubens*, too aga võib tagasi ristuda emma-kumma vanemaga ja on võimeline ka fertiilset F2 põlvkonda andma. Need on põhjustanud probleeme Southern Tablelandsis (näiteks Numeralla jõel) ja ka Bega jõel.
**Salix matsudana* x *alba* on Uus-Meremaal aretatud hübriid, misjärel Austraaliasse viidud. Nii emas- kui ka isastaimi istutati valimatult ja neid võib kasvamas leida üsna mitmes paigas. Ühe imporditud klooni urvad koosnevad seejuures nii emas- kui ka isasõitest. Matsuda remmelgas (*S. matsudana*) on babüloni paju lähisugulane ja isaskloonid võivad selle liigiga fertiilselt ristuda. *Salix matsudana* cv. ‘tortuosa’ emastaimed loovad hübriidiga samuti fertiilseid seemneid. Hübriidi *S. matsudana* x *alba* on istutatud laialdaselt ja kasvanud seemikud on põhjustanud Bega jõel tõsiseid probleeme.
* Tšiili remmelgas (*Salix humboldtiana*) on tänapäeval üsna laialt kultiveeritav liik. Tšiili remmelgas on musta remmelga lähisugulane ja teoreetiliselt saaks neid ristata.

; Remmelgad:
**Salix humboldtiana' ‘Pyramidalis’ 
**Salix humboldtiana* ‘Tortuosa’'
**S. x chrysocoma* 
**Salix humboldtiana babylonica*
** *S. babylonica* hübriidid
**S. alba* var. *vitellina*
**Salix nigra* 
**Salix matsudana* x *alba*
**Salix fragilis*
**Salix alba*
**S. x rubens = *S. alba* x *fragilis*.

; Pajud
**Salix viminalis*
**Salix purpurea* 
**Salix cinerea*
** *cinerea* ssp *cinerea* 
** *cinerea* ssp *oleifolia* 
**S. x reichardtii* = *S. cinerea* x *caprea*
**S. x calodendron* = *cinerea x caprea x viminalis* 
**Salix glaucophylloides* 
**Salix aegyptiaca* (sün. *S. medemii*).

## Viited