open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hanno Ojalo

**Hanno Ojalo** (sündinud 1. juulil 1961) on sõjaajalooalaste raamatute autor ja kirjastaja.  

1983. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna ökonomistina.

Ta oli aastatel 2004–2013 Eesti Akadeemilise Sõjaajaloo Seltsi esimees. 

Ta on paljude sõjaajalugu käsitlevate raamatute autor või kaasautor.

## Teoseid
*"Varjud meres", Grenader 2007, ISBN 9789949422548
*"Saaremaa sõjatules. Sügis 1917", Saaremaa Muuseum 2008, ISBN 9789949158898
*"Rapa Nui", Olion 2009, ISBN 9949666258
*"1939: Kui me valinuks sõja", Grenader 2010, ISBN 9789949448456
*"Tagasi sõjatulle", Olion 2010, ISBN 9789985666364
*"Kui eestlased Riiat vallutasid", Kunst 2012, ISBN 9789949486199
*"Kuramaa 1945: Eesti laskurkorpuse viimane lahing", Grenader 2014, ISBN 9789949512478
*"Punakütid: Eesti punakaartlaste ja punaste küttide sõjatee 1917-1920", Argo 2014, ISBN 9789949527328
*"Leegion 1942-1945: pikk teekond Heidelaagrist Prahani: kriitiline ülevaade ühest kuulsast eesti väeosast", Ammukaar 2015, ISBN 9789949383931
*"Laskurkorpuse kojutulek: Nevelist Sõrveni 1943-1944, Grenader 2015, ISBN 9789949512720
*"Pooleteistkümnes maailmasõda" (koos Mati Õunaga), Grenader 2015, ISBN 9789949512638
*"Eesti sõduri murepäevad. Territoriaalkorpus 1940-1941", Ammukaar 2015, ISBN 9789949386710
*"101 Eesti laeva" (koos Mati Õunaga). Varrak, 2015, ISBN 9789985327555
*"Sileesiast Tšehhi põrgusse" 1945, Ammukaar 2016, ISBN 9789949976805
*"Võidukad eestlased. Eestlaste võidukad lahingud viikingiajast tänapäevani." Koos Mati Õunaga. Ajakirjade Kirjastus 2016, ISBN 9789949392186
*"Sinimägede legend: kuidas võitles Eesti Diviis", Ammukaar 2017, ISBN 9789949976867
*"Sõdalase tee. Pataljon Narva 1943-1944", Ammukaar 2017, ISBN 9789949976881
*"Luftwaffe maapealsed võitlused", Ammukaar, Sentinel 2017, ISBN 9789949992935
*"Allveesõda Läänemerel 1914-1945", Ammukaar 2018, ISBN 9789949724109
*"Tallinn põleb ! 9. märts 1944", Ammukaar 2018, ISBN 9789949724123
*"Laskurkorpus 1942-1945. Pikk teekond Velikije Lukist Kuramaani", Ammukaar 2018, ISBN 9789949724147
*"Saksa aeg Eestis 1941-1944", Paradiis 2018, ISBN 9789949997664
*"Noor leegion. Kuidas loodi Eesti leegion", Ammukaar 2019, ISBN 9789949733606
*"Saaremaa Teises maailmasõjas: 1939-1945", Ammukaar 2019, ISBN 9789949733651

## Välislingid
*Vahur Koorits. Kui Eesti valinuks 1939. aastal sõja, elanuks me rahvademokraatlikus riigis. Postimees, 12. august 2010
Boom

**Boom** võib tähendada järgmist.

*Boom – vald ja asula Belgias
*Boom – Amsterdami raamatukirjastus Belgias
* Boom – Andrea Zaccariello film (1999)
* Boom – Kaizad Gustadi film (2003)
Melody Klaver

**Melody Zoë Klaver** (sündinud 9. septembril 1990 Amsterdamis) on hollandi filminäitleja.

Osatäitmise eest Martin Koolhoveni filmis "Oorlogswinter" sai ta 2009. aastal Rembrandti auhinna Hollandi parima naisfilminäitlejana.

## Rollid filmides

* Diep (2005) - Heleen
* Langer Licht (2006) - Kiki
* Afblijven (2006) - Debby
* Doors (2007, lühifilm) - The girl
* Oorlogswinter (2008) - Erica
* Life is beautiful (2009) - tundmatu
* Schemer (2010) - Frauk

## Välislingid

* Melody Klaver andmebaasis IMDb
Marili Toome

**Marili Toome** (neiupõlvenimi **Marili Sokk**; sündinud 23. septembril 1975) on eesti kunstnik, filmilavastaja, animaator, nukujuht ja teatrikunstnik.
Kondenseerunud tsüklitega molekulid

**Kondenseerunud tsüklitega molekulid** ehk **kondenseerunud tsüklid** (*fused rings*) on polütsüklilised ühendid, mida iseloomustab tsüklitele ühiste aatomite esinemine molekulis. Tavaliselt on tegemist vähemalt bitsüklilise orgaanilise molekuliga, mille tsüklitel on üks, kaks või enam ühist süsinikuaatomit.

Kondenseerunud tsüklid võivad olla kolme tüüpi:
*tsüklitel on üks ühine C-aatom; nimetatakse neid **spiroühenditeks** (näiteks spiro[2.2]pentaan);
*tsüklitel on kaks ühist C-aatomit, s.t üks ühine C-C side; nimetatakse neid **sulandtsüklilisteks ühenditeks** (näiteks dekaliin, pentaleen ja naftaleen);
*tsüklitel on kolm või enam ühist C-aatomit, s.t ühine süsinikuahel; nimetatakse neid sildstruktuuriga tsükliteks ehk **sildtsüklilisteks ühenditeks** (näiteks norbornaan ja pineen).

Tsüklilistel ühenditel on stereoisomeeria tihedalt seotud geomeetrilise isomeeria (*cis-, trans-*) ja kiraalsusega. Kondenseerunud tsüklid saavad olla alitsüklilised, heterotsüklilised või aromaatsed ühendid. Tsüklitega võivad olla seotud asendusrühmad või kõrvalahelad. Süsiniku kunstlikult saadud allotroobid nagu grafeen ja fullereen on maksimaalselt kondenseerunud tsüklite piirjuhud. 
## Vaata ka
*Tsüklilised ühendid
Kadri Leetmaa

**Kadri Leetmaa** (neiupõlvenimega **Kadri Org**; sündinud 20. augustil 1975) on Eesti geograaf (spetsialiseerunud inimgeograafiale) ja poliitik.

## Haridus
Ta õppis aastatel 1993–1997 Tartu Ülikoolis geograafiat bakalaureuseõppes ja 1997–2005 inimgeograafiat magistriõppes. 2003–2005 oli ta külalisüliõpilane Trieri Ülikoolis Saksamaal. 2005–2008 õppis ta inimgeograafiat Tartu Ülikoolis doktoriõppes. 2005. aastal kaitses ta magistritöö "Eeslinnastumine Tallinna linnaregioonis sotsialismijärgsel perioodil" (juhendaja Tiit Tammaru), 2008. aastal doktoritöö "Residential suburbanisation in the Tallinn metropolitan area" ("Rahvastiku eeslinnastumine Tallinna linnaregioonis", juhendaja Tiit Tammaru).

## Töö ja teadustegevus
Aastatel 1996–2001 töötas ta Haanja Looduspargis maakasutuse planeerimise spetsialistina (poole kohaga), 2001–2002 Harju maavalitsuses peaspetsialistina. 2005–2007 oli ta assistent Euroopa Parlamendi eesti kirjaliku tõlke osakonnas.

2005–2008 oli Tartu Ülikooli ökoloogia- ja maateaduste instituudi geograafia osakonnas doktorant-teadur ja alates 2009. aastast on ta samas inimgeograafia teadur.

## Töid
*"Eeslinnastumine Tallinna linnaregioonis sotsialismijärgsel perioodil". Magistritöö, 2005
*"Tallinn lahkub Harjumaale". EPL, 1. mai 2002
*"Kas Tartu linn mahub kolme kasti?". Postimees, 1. märts 2010
*"Planeerimise neljas mõõde". Tartu Postimees/sotsdem.ee, 5. mai 2011
*"Kvaliteetne linnakeskkond ja valglinnastumine". Videoloeng (44 min), areng.ee

## Poliitiline tegevus
Ta kuulub Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.

Ta on Tartu linnavolikogu arengu- ja planeerimiskomisjoni liige alates 2009. aastast ning Elva linnavolikogu arengukomisjoni liige alates 2011. aastast.

Alates 16. jaanuarist 2022 on ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna Tartu piirkonna esimees.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 415 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
* 1997 üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi III preemia bakalaureuseõppe astmes
* 2005 üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi III preemia magistriõppe astmes, ühiskonnateaduste ja kultuuri aastapreemia
* 2008 üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi I preemia doktoriõppe üliõpilaste kategoorias ühiskonnateaduste ja kultuuri valdkonnas
* 2025 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid

*
Väliskulu

**Väliskulu** (inglise *external cost*) on ühe inimrühma tegevuse välismõju tõttu tekkinud kulu teisele inimrühmale, mida esimene rühm arvestab ja kompenseerib vaid osaliselt. 

Väliskulu kui negatiivse keskkonnamõjuga tekitatud kahju jaguneb kaheks komponendiks: toote hinnas maksu või keskkonnatasuna majanduslikult arvestatud väliskuluks ja arvestamata väliskuluks. Arvestamata väliskulu jaguneb rahas mõõdetavaks ja rahas mõõdetamatuks.

## Vaata ka
*Välismõju

## Viited
Charles Mingus

**Charles Mingus Jr.** (22. aprill 1922 – 5. jaanuar 1979) oli kõrgelt hinnatud ja oluliselt džässmuusikat mõjutanud mustanahaline USA džässmuusik, kontrabassimängija, helilooja, ansamblijuht, eksperimenteerija ja muusikaõpetaja.  

Ta oli õppinud trombooni ja tšellot, kuid loobus tšellomängija karjäärist kontrabassi kasuks, kuna mustanahalistel polnud võimalust tol ajal klassikalises muusikas läbi lüüa. Mingus sai mitmekülgse loomingu eest mitmeid mainekaid muusikaauhindu.  

1993. aastal avaldas USA Kongressi raamatukogu soovi arhiivida kõik Mingusest säilinud dokumendid – noodid, salvestised, kirjavahetuse ja fotod –, mida asjaosalised kirjeldasid kui "kõige olulisemat džässiajaloo käsikirjakogu". 

Tema arendatud vormiga, tihti massiivseid sümfoonilisi kõlasid sisaldavat *[[hardbop]]*-stiilis muusikat peetakse üheks *[[free jazz]]*'i teerajajaks. Mingus kirjutas muusikat, mis sisaldab kuumi ja hingestatud *[[bebop]]*'i ja *hardbop*'i meelolusid ja tugevat gospelmuusika vaimsust, mille ta ühendas *[[third stream]]*'i, *free jazz*'i ja klassikalise muusika elementidega. Ehkki Mingus ise vältis oma heliloomingu liigitamist, lõi ta isikupärast muusikat, mis sulatab klassikalise muusika traditsioone unikaalse eksperimentaalse džässiga. Muuhulgas väitis ta, et tema peamisteks mõjutajad on Duke Ellington ja kirik. Minguse tuntuim ansambel oli sekstett koos Dannie Richmondi, Jaki Byardi, Eric Dolphy, Johnny Colesi ja Clifford Jordaniga.

1970. aastate keskpaigaks põdes Mingus amüotroofilist lateraalskleroosi, mis hävitas ta suurepärase pillimängutehnika sedavõrd, et elu lõpupoolel ei saanud ta enam pilli mängida. 
Mingus oli väga viljakas looja, temalt ilmus kümne aasta jooksul 30 albumit. Osa džässiajaloolasi peab tema parimaks kompositsiooniks "Epitaphi", mis on kirjutatud 30-liikmelisele orkestrile. Teos on 4235 takti pikk ja kestab umbes 2 tundi, see on teadaolevalt ajaloo pikim džässikompositsioon. Teose esmaesituseni jõuti ligi kümme aastat pärast helilooja surma.
Enda sõnul pidas ta oma loomingust parimaks *[[third stream]]*'i vaimus kirjutatud lugusid ning 1972. aastal ilmunud albumit "Let My Children Hear Music", mille lugude jaoks oli ta kasutanud suurt džässorkestrit ning erinevaid arranžeerijaid ja dirigente.

Charles Mingus suri 56-aastaselt Mehhikos Cuernavacas, kuhu ta oli sõitnud end ravima. Minguse tuhk on puistatud Gangese jõkke Indias.
Oftalmoloogia

**Oftalmoloogia** ehk **silmaarstiteadus** on teadus ja meditsiiniline eriala, mis tegeleb silmahaiguste, silma anatoomia ja füsioloogia uurimise ning raviga.

Teadusliku oftalmoloogia kujunemisel 19. sajandil olid olulised Albrecht von Gräfe, Franciscus Cornelius Donders ja Hermann von Helmholtz, keda peetakse selle eriala peamisteks alusepanijateks.

## Kirjandus
* K. Matti Saari, *Oftalmoloogia*. Ilmumisaasta 2019. Tõlkinud Kuldar Kaljurand. Tartu Ülikooli Kirjastus. ISBN 9789949031597
Varihind

**Varihind** on majandusmatemaatilise mudeli koefitsient, mis iseloomustab mingi toote, hüve või majandusharu väärtuse muutumist olenevalt mudeli sihifunktsiooni ja piirangute muutumisest.

Varihindade abil on teoreetiliselt võimalik prognoosida tooterühmade hindade dünaamikat olenevalt näiteks keskkonnakaitse piirangutest tingimusel, et mudel peegeldab adekvaatselt tootjate ja tarbijate käitumist ning teisi hindade kujunemist mõjutavaid tegureid. Tegelikult ei ole see tingimus mitte kunagi täidetud ja varihindu saab kasutada seepärast vaid prognoosimise üsna algelise abivahendina.

## Viited
Ero Liivik

**Ero Liivik** on eesti jurist, kes on kirjutanud uurimusi Eesti riigiõigusest ja õiguse sotsioloogiast. 

Ta lõpetas 2000. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, 2017. aastal kaitses doktoritöö "Otsedemokraatia Eestis: õigussotsioloogilisi aspekte."

Ajakirjanduses on ilmunud tema artikleid poliitilistel teemadel, otsedemokraatiast ja omavalitsuskorraldusest.

## Poliitiline tegevus
2011. aastal kandideeris Liivik parteituna Erakonna Eestimaa Rohelised nimekirjas Riigikokku, kuid ei osutunud valituks.
## Viited

## Välislingid
*Eesti artiklite andmebaas

### Artikleid
*Ero Liivik. Presidendi otsevalimist sätestavad eelnõud Riigikogus 1993–2016. Riigikogu Toimetised Nr 39, 2019, lk 71-80.
*Ero Liivik. Local Governments as Providers of Public Order: The Case of Estonia. Varstvoslovje: Journal of Criminal Justice & Security. 2017, Vol. 19 Issue 4, p 385-397.
*[Ero Liivik. Skepsis demokraatia suhtes https://sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/skepsis-demokraatia-suhtes]. Sirp, 21. juuli 2017
*[Ero Liivik. Otsedemokraatia Eestis: õigussotsioloogilisi aspekte https://dspace.ut.ee/handle/10062/55509]. Doktoridissertatsioon. Tartu Ülikool 2017  
*Ero Liivik. Tänavu möödub 25 aastat Eesti õigusteadlase Artur Mägi surmast. Eesti Päevaleht (Rootsi), 10. august 2016
*Ero Liivik. Otsedemokraatia võimalused legitiimse poliitika peateena: miks „targad valitsejad“ ei kuula rahvast?, Vikerkaar nr 9, 2013
*Ero Liivik. Rahvaalgatuse seadustamise menetlus riigikogus 2003-2008, Riigikogu Toimetised 2012 
*Ero Liivik. Referendum in the Estonian Constitution: historical and comparative constitutional aspects // Juridica International. 18. Tartu, 2011, lk 17–26.
*Ero Liivik. Legitimacy through Direct Democracy in the EU Member State: Direct Democratic Initiatives in the Estonian Parliament. Proceedings of the Institute for European Studies, Tallinn University of Technology; Dec 2010, 8, p 82-99.
Keskkonna isepuhastusvõime

**Keskkonna isepuhastusvõime** (inglise *en­viron­mental assimilative capacity*) on ökosüsteemide võime assimileerida ja kahjutustada saastust organismide elutegevuse ning füüsikalis-keemiliste protsesside tulemusena. 

Keskkonna isepuhastusvõime on üks olulisemaid ökosüsteemide omadusi, mida inimtegevuses (nii üksikisiku, ettevõtte kui riigi tasandil) kasutatakse enamasti tasuta.

## Vaata ka
*Isepuhastus
*Ökoloogiline jalajälg
*Ökoloogiline tasakaal

## Viited
Veemajanduskava

**Veemajanduskava** on kava vee kaitse ja kasutuse korraldamiseks vesikonnas, alamvesikonnas või valgalal sõltumata kohalikest, riiklikest või rahvusvahelisest halduspiiridest. 

Veemajanduskava eesmärk on tagada veekogu võimalikult looduslik seisund (täpsemalt määratletud veeklass) ning hoida mere-, pinna- ja põhjavee kvaliteet, hulk ja režiim inimtegevusest võimalikult rikkumatuna.

## Vaata ka
*Veepoliitika raamdirektiiv

## Viited
Ökosüsteemne juhtimiskorraldus

**Ökosüsteemne juhtimiskorraldus** (inglise *eco­system management*) on loodusvarade kasutust ja kaitset siduv majandamisviis, mis seab eesmärgiks toorme ja muude inimest huvitavate väärtuste produtseerimise või kättesaadavaks tegemise tingimusel, et säiliksid ökosüsteemi struktuur ja funktsioonid: nii looduslikud protsessid (nt bioloogilised, hüdroloogilised, biokeemilised, elurikkust kandvad) kui teised ökosüsteemiteenused (nt kliima reguleerimine, õhu puhastamine, saasteainete absorbeerimine ning neutraliseerimine).

## Vaata ka
*loodusvara
*ökosüsteem
*ökosüsteemne käsitlus

## Viited
Vaesus

**Vaesus** on täisväärtusliku elu alalhoidmiseks vajalike piisavate materiaalsete ja ka kultuuriliste vahendite puudus.

## Mõiste
Jagatakse absoluutseks ehk primaarseks vaesuseks ja suhteliseks ehk sekundaarseks vaesuseks. Absoluutne vaesus viitab sellele, et rahuldamata on esmatähtsad vajadused elu alalhoidmiseks – puuduvad toit ja peavari,  raske on maksta ära oma üür või kommunaalkulud. 

Suhteline vaesus tähendab ennekõike seda, et inimene ei suuda endala lubada elustiili, mis vastavas riigis on tavapärane. 

## Jagunemine Eestis
Absoluutne vaesus oli Eestis suurem murekoht 2000. aasta paiku, mil alla selle piiri elas ligi kolmandik elanikkonnast. 2020-aastateks oli absoluutses vaesuses inimesi Eestis paar protsenti.

2019. aastal elas Eestis suhtelises vaesuses 20,7% ja absoluutses vaesuses 2,3% elanikkonnast. 

2020. aastal elas absoluutses vaesuses 2,2% ja suhtelises vaesuses 20,6% Eesti elanikkonnast. Seega elas Eestis 2020. aastal ligi 28 700 inimest absoluutses vaesuses (kuusissetulek oli väiksem kui 220 eurot) ning suhtelises vaesuses ligi 270 800 inimest (kuusissetulek oli väiksem kui 631 eurot). 

2020. aastal elas Eestis suhtelises vaesuses 17% lastest (see erineb piirkonniti: Ida-Virumaal elab suhtelises vaesuses 30% ja Valgamaal iga teine laps). Iga teine pensionär Eestis on vaesusriskis, üksi elavatest pensionäridest on vaesusriskis 80%. Kõige suurem oli suhtelise vaesuse määr 2020. aastal Ida-Virumaal (31,4%), Võrumaal (30%) ja Valgamaal (29,3%). Kõige madalam Harjumaal (16,5%), Tartumaal (18,8%) ja Lääne-Virumaal (19,5%). 

Absoluutse vaesuse määr oli kõige kõrgem Lõuna-Eestis (2,5%) ja kõige madalam Lääne-Eestis (1,4%).

2023. aastal oli absoluutse vaesuse piir allpool sissetulekut 338 eurot kuus ja suhtelise vaesuse piir 876 eurot kuus.

## Vaata ka
*Korruptsioon
*Laste vaesus
*Suhteline vaesus
*Vaesusindeks
*Vaesuse tsükkel
*Ebavõrdsus

## Viited
 

## Välislingid

* Andrus Kivirähk, Vaeste tagasitulek, epl.delfi.ee, 4. märts 2016
Vaesuse tsükkel

**Vaesuse tsükkel** (inglise *cycle of poverty*) on iseenesest võimenduv vaesuse ja sotsiaalse heidiklikkuse tsükkel, mis kandub edasi põlvkonnalt põlvkonnale. 

Vaesuse tsükkel näitab kvalifitseerimata tööjõu, madala sissetuleku, halbade elamisolude ja kehvade haridusvõimaluste seost. 

## Vaata ka
*Vaesus
*Vaesusindeks

## Viited
Waregemi vald

**Waregem** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Kortrijki haldusringkonnas. Valla keskasula on 1999. aastal linnaõigused saanud Waregem.

Leie jõe orus paiknev Waregem asub Kortrijki ja Genti vahel. Waregemi lähistel suubub Leie jõkke Mandeli jõgi.

## Ajalugu
Metsane piirkond Leie jõe kallastel oli asustatud juba esimestel sajanditel meie aja järgi.

## Asulad
Waregemi haldusalasse kuuluvad järgmised osavallad ja piirkonnad:


Waregem - Sint-Jozefskerk 1.jpg|Waregem
Desselgem - Sint-Martinuskerk 2.jpg|Desselgem
Sint-Eloois-Vijve Sint-Eligius kerk.JPG|Sint-Eloois-Vijve
Kasteel Casier.JPG|Casieri loss


## Sõpruslinnad
*  – Freiamt
*  – Ngarama
*  – Szekszard
*  – Jerez
*  – Pardubice
*  – Golegã

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi, prantsuse, inglise ja saksa keeles)
* Grand steeple-chase annuel (hollandi, prantsuse, inglise ja saksa keeles)
Torgu vald (Jämaja kihelkond)

**Torgu vald** (saksa keeles *Torkenhof*) oli vald Jämaja kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Laadla küla alal.

1939. aasta valdade reformi käigus sai Torgu vallast uus Torgu vald, välja arvatud Rahuste küla piirkond, mis läks Salme valla koosseisu.

Vallas on sündinud poliitik Johannes Perens, mälumängur Robert Helde, helilooja ja luuletaja Olev Sau.

## Viited
Kangasteljed

**Kangasteljed** ehk **kangaspuud** ehk **kangasjalad** (ka *teljed*, *maateljed, lihtteljed*; Lõuna-Eestis ka: *peeled, *Võru murdes* peele (mitmus)*) on seade kanga kudumiseks käsitsi.

Kangastelgedele veetakse lõimelõngad ning nendesse kootakse lõnghaaval koelõngad.

## Vaata ka

*Suga
Pjotr Koševoi

**Pjotr Kirillovitš Koševoi** (vene keeles Пётр Кириллович Кошевой, ukraina keeles Петро Кирилович Кошовий; 21. (8.) detsember 1904 – 30. august 1976) oli NSV Liidu sõjaväelane, Nõukogude Liidu marssal.

## Elukäik
Pjotr Koševoi sündis Hersoni kubermangus Aleksandria linnas, põlvnedes talupoegade perekonnast.

1920. aastal liitus Koševoi Punaarmeega, võttes osa Vene kodusõjast. 1927. aastal astus Koševoi ratsaväe kooli, kus teenis peamiselt juhtivatel ametikohtadel staabis. 1939. aastal lõpetas Frunze-nimelise sõjaväeakadeemia.

Enne 1941. aasta suvel puhkenud sõda NSV Liidu ja Saksamaa vahel, töötas diviisis staabiülemana, olles auastmelt polkovnik. Kuni 1943. aasta septembrini oli Koševoi laskurdiviisi ülem, pärast seda juhtis aga laskurkorpust ning viis läbi mitmeid sõjalisi manöövreid, paistes eriti silma lahingutes Sevastopoli ja Königsbergi pärast. Sõja lõpuks oli ta välja teeninud kindralleitnandi auastme. Vahetult pärast sõja lõppu peetud võiduparaadil esindas ta Punasel väljakul 3. Valgevene rinde üht esinduspolku.

Sõjajärgsel ajal oli mitmel ametikohal armees: armee komandör (1946–1955), Ida-Saksamaal asunud Nõukogude väegrupi ülemjuhataja esimene asetäitja (1955–1957), Siberi sõjaväeringkonna vägede juhataja (1957–1960), Kiievi sõjaväeringkonna juhataja (1960–1965) ning viimaks Ida-Saksamaal asetseva Nõukogude väegrupi ülemjuhataja (1965–1969).

1968. aastal Tšehhoslovakkias aset leidnud sündmuste käigus osales ka Koševoi juhitud 20. kaardiväe armee, mis suutis hõivata mitmeid objekte Prahas.

Oktoobris 1969 taandati Koševoi Ida-Saksamaal asetsenud Nõukogude vägede ülema ametipostilt ja asendati marssal Viktor Kulikoviga. Kuni oma surmani oli Koševoi kindralinspektori nominaalsel ametikohal NSV Liidu Kaitseministeeriumis.

Pjotr Kirillovitš Koševoi suri 30. augustil 1976 Moskvas ning on maetud Novodevitšje kalmistule.

Pjotr Koševoi oli kommunistliku partei liige 1925. aastast, NLKP Keskkomitee liige 1961–1971 ning NSV Liidu Ülemnõukogu saadik 1966–1974.

## Auastmed

## Tunnustus
* Nõukogude Liidu kangelane, kahekordne aunimetuse saaja (16. mai 1944, 9. aprill 1945)
* Lenini orden, viiekordne kavaler (17. detsember 1941, 16. mai 1944, 30. aprill 1945, 9. detsember 1964, 22. veebruar 1968)
* Oktoobrirevolutsiooni orden (4. detsember 1974)
* Punalipu orden, kolmekordne kavaler (3. november 1944, 15. november 1950, 21. veebruar 1969)
* Suvorovi orden, 2. klass (31. märts 1943)
* Kutuzovi orden, 2. klass, kahekordne kavaler (17. september 1943, 4. juuli 1944)
* Bogdan Hmelnitski orden, 1. klass (5. mai 1945)
* medal Vladimir Iljitš Lenini 100. sünniaastapäeva tähistamiseks
* medal "Leningradi kaitsmise eest"
* medal "Stalingradi kaitsmise eest"
* medal "Võidu eest Saksamaa üle Suures Isamaasõjas 1941–1945"
* juubelimedal "20 aastat võidust Suures Isamaasõjas 1941–1945"
* juubelimedal "30 aastat võidust Suures Isamaasõjas 1941–1945"
*medal "Königsbergi vallutamise eest"
* juubelimedal "30 aastat NSV Liidu relvajõude"
* juubelimedal "40 aastat NSV Liidu relvajõude"
* juubelimedal "50 aastat NSV Liidu relvajõude"
* medal "Leningradi 250. aastapäev"

## Viited
Harelbeke vald

**Harelbeke** on peamiselt hollandikeelse elanikkonnaga vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Kortrijki haldusringkonnas. Valla keskasula on 1985. aastal linnaõigused saanud Harelbeke.

## Asulad
Harelbeke haldusalasse kuuluvad järgmised osavallad ja piirkonnad:


Stasegem - Sint-Augustinuskerk 2.jpg|Stasegem
Bavikhove Sint-Amanduskerk - 10.JPG|Bavikhove
Hulste Holvoets kapel -1.JPG|Hulste


## Sõpruslinnad
*  – Kinheim 
*  – Eenhana

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi, prantsuse, inglise ja saksa keeles)
243 Ida

**243 Ida** on läbimõõdult 59,8x25,4x18,6 kilomeetri suurune asteroid, mis tiirleb Marsi ja Jupiteri vahel. Selle leidis Johann Palisa 1884. aastal.

Ida keskmine kaugus Päikesest on 2,86 AU ja see kuulub Koronise rühma.

Idal on ka 1,4 km läbimõõduga kuu Dactyl. See leiti 1994. aastal kosmosesond Galileo tehtud fotodelt. Galileo möödus Idast 2390 km kauguselt 28. augustil 1993.

## Viited
34 eKr

**Aasta 34 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 720 *[[ab urbe condita]]*.

## Sündmused
*Marcus Antonius vallutas Armeenia ja vangistas selle kuninga Artavasdes II. 
## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Loodusvarade nappus

**Loodusvarade nappus** (inglise *resource scarcity*) on olukord, milles nõudlus mingi loodusvara järele ületab kestvalt pakkumist.

Loodusvarade nappus saab olla kas **suhteline**, kui nõudlus ja pakkumine ajapikku tasakaalustuvad, või **absoluutne**, kui nõudlus ja pakkumine ei saa põhimõtteliselt tasakaalustuda. 

## Vaata ka
*Loodusvara lubatava kasutuse määr
*Loodusvara säästev hind
*Säästev kasutus

## Viited
Bergi loss

**Bergi loss** (letseburgi keeles *Schlass Bierg*, prantsuse keeles *Château de Berg*, saksa keeles *Schloss Berg*), tuntud ka kui **Colmar-Berg**, on Luksemburgi suurhertsogi peamine residents. Loss asub Kesk-Luksemburgis Colmar-Bergis, riigi kahe kõige olulisema jõe, Atterti ja Alzette'i ühinemiskohas. 

## Ajalugu
Berg(he) senjööri on kirjalikult esmamainitud 1311. aastal.

Suurhertsogid omandasid kinnistu esmakordselt 1845. aastal. 1906. aastal lasi Guillaume IV vana lossi lammutada ning selle asemele valmis 1911. aastaks uus Bergi loss, millest sai suurhertsogite peamine residents.

Teise maailmasõja järel loss restaureeriti ning 1964. aastast on see taas Luksemburgi suurhertsorgi residents.

## Sünnid
Bergi lossis on sündinud kolm Luksemburgi suurhertsogi:
* suurhertsoginna Marie-Adélaïde (sündis 1894; valitses 1912–1919)
* suurhertsoginna Charlotte (sündis 1896; valitses 1919–1964)
* suurhertsog Jean (sündis 1921; valitses 1964–2000)

Suurhertsog Henri on sündinud Betzdorfi lossis Ida-Luksemburgis ja Guillaume on sündinud Luxembourgis.

## Kirjandus
* Anonym, 1912. Schloss Colmar-Berg. *Der Profanbau* H. 5: 111-132. Leipzig.
* Fränz Frising, 1965. Schloss Berg im Wandel der Zeiten. S. 9-24 in: Colmar-Berg : was einst war und sich immer neu gestaltet. Luxemburg.
* Jean-Pierre Koltz, 1978. Schloss Berg an der Attert. *Heimat und Mission* Jg. 52, n° 1/2: 4-6. Clairefontaine.
* Krantz, Robert & Norbert Quintus, 1984. Das alte Luxemburg heute : ein kultureller Wegweiser von der Romanik zum Barock 800-1800 (Burgen, Schlösser, Kirchen, Friedhöfe, Dörfer). [layout Sonja Muller ; couv. Marcel Schroeder] Luxembourg : RTL Édition, 271 p.

## Välislingid

* Lossi ajalugu (prantsuse keeles)
* Fotod
Moonutav stiimul

**Moonutav stiimul** (inglise *perversive incentive*) on stiimul, mille rakendamise tulemused on keskkonnale kahjulikud või tekitavad sotsiaalset ebavõrdsust. Näiteks võivad töötute suured sotsiaaltoetused kaotada huvi tööd otsida. 

## Viited
Metsade Sertifitseerimise Kinnitamise Programm

**Metsade Sertifitseerimise Kinnitamise Programm** (inglise Programme for the Endorsement of Forest Certification schemes, lühendatult **PEFC**) on sõltumatu, mittetulunduslik valitsusväline organisatsioon, mis loodi 1999. aastal ja mis edendab säästvat metsandust sõltumatu kolmanda osapoole keskkonnasertifitseerimise kaudu. 

## Viited

## Välislingid
*PEFC veebileht (vaadatud 04.10.2012)
Nõudluse ohjamine

**Nõudluse ohjamine** (inglise *demand side management*, lühendatult **DSM**) on loodusvarakasutuse ja keskkonnamõju vähendamine teatud toote või teenuse tarbimisnõudluse kaudu; loob eeliseid toodetele või tegevustele, mille puhul loodusvarakasutus ja keskkonnamõju on väiksemad. 

Nõudlust on vaja ohjata või vähendada siis, kui tarbimise kasv ületab tehnoloogiliste uuendustega saavutatud ressursitarbimise või saastamise vähendamise. Näiteks kuna efektiivsematest mootoritest ja kvaliteetsematest kütustest hoolimata on sõiduautode heitkogused suurenenud, sest sõiduautode läbisõit on kasvanud kiiremini, siis on vaja mitmekülgseid meetmeid, mis vähendaksid inimeste sõltuvust autost ja sõitmisvajadust. 

## Viited
Saksi vald (Kadrina kihelkond)

**Saksi vald** oli vald Kadrina ja Ambla kihelkonnas. Vallamaja asus Saksi külas.

Vallas on sündinud keemik Ants Laur.

1939. aasta valdade reformi käigus läks Lehtse valla koosseisu Saksi, Sauna, Priima, Kaarli-Piilu, Uus-Piilu, Lokuta, Vahakulmu küla ja osa Induniidu külast; Kaarli ja Lokso asundus ning suurem osa Saksi asunduse maa-alast. Aruküla (liidetud hiljem Pariisi külaga), Kiku, Pariisi, Nõmme (liidetud hiljem Salda külaga) ja Metsapere küla (liidetud hiljem Pariisi külaga) ning Saksi asunduse Kuriste nr A-8 talu maa-ala läks Undla valla koosseisu, Kadapiku küla ja osa Induniidu külast läks Assamalla valla koosseisu.

## Viited
Hulste

**Hulste** on hollandikeelne osavald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Harelbeke vallas.

Kuni valdade liitmiseni 1977. aastal oli Hulste omaette vald.


Hulste Holvoets kapel -1.JPG|Kabel


## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Stasegem

**Stasegem** on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Kortrijki ringkonnas Harelbeke vallas.

Lõunas asuvast Harelbeke keskusest eraldab Stasegemi De Gaversi looduskaitseala ja Harelbeke-Stasegemi tööstuspiirkond.

## Välislingid
Laimjala vald (Pöide kihelkond)

**Laimjala vald** (saksa keeles *Laimjall*) oli vald Pöide kihelkonnas. Vallamaja asus Laimjala külas.

Vallas on sündinud endine Eesti president Arnold Rüütel, keeleteadlane Johannes Aavik, politseinik Sergei Herm ja kommunist Aleksander Ellam.

1939. aasta valdade reformiga moodustati uus Laimjala vald.

## Viited
Evensk

**Evensk** on alev Venemaa Kaug-Ida föderaalringkonnas Magadani oblasti idaosas, Severo-Evenski rajooni keskus.

2014. aastal elas seal 1603 inimest. 

Evensk asub Gižiga lahe kaldal. Asulast 1 km kaugusel loodes asub lennujaam.

## Viited
Piiriülene saaste

**Piiriülene saaste** (inglise *transboundary pollution*) on saastus, mis ühe riigi allikast kandub teise tuule, vooluvete, merehoovuste kaudu.

## Viited
Populatsiooniplahvatus

**Populatsiooniplahvatus** (ka **hulgipaljunemine**) on isendite arvu tavatult kiire kasv populatsioonis. Tinglikult on populatsiooniplahvatusena käsitatav ka **[[rahvastikuplahvatus]]**.

Ilmneb eriti liikidel, mille isendid on väikesed, lühiealised ja sigivad soodsa ilmastiku ning toidukülluse puhul rohkesti. Kahjurite populatsiooniplahvatusega kaasneb rüüste – kultuurtaimede raske kahjustus või häving (nt rändtirtsu või kartulimardika populatsiooniplahvatuse puhul). 

## Viited
Marika Blossfeldt

**Marika Blossfeldt** (sündinud 1. mail 1958 Tallinnas) on eesti tantsija ja koreograaf.

Tema vanemad kolisid Lääne-Saksamaale, kui Marika oli 1,5-aastane. Ta kasvas üles Düsseldorfi lähedal. Ta õppis aasta aega Rootsis Boråsi Tekstiiliinstituudis disaini, aastatel 1978–1984 Berliini Kunstiülikoolis maalimist, pühendudes paralleelselt kaasaegsele lavatantsule.

Aastal 1980 kolis ta New Yorki, kus ta tegeles moderntantsu ja koreograafiaga, olles lavastaja. Aastal 1983 äratas tähelepanu lavastusega "Mitte müts, vaid juuksed", kus ta kasutas nii slaide, filmi kui ka soolotantse, taustaks Leegajuse regilaulud. Aastatel 1994–1995 õppis ta New Yorgis kundalini jooga õpetajaks.

Aastatel 1994–1997 oli ta New Yorgi eesti päevade peakorraldaja; aastal 1996 korraldas ta New Yorgi La Mama teatris eesti kultuurifestivali.

Aastal 1995 ostis ta Läänemaal Hanila vallas Rame külas Polli talu; aastal 1998 asutas ta *MTÜ Polli Talu Loominguline Keskus*, kus korraldab rahvusvahelisi seminare ja festivale. Suviti elab ta Eestis, talviti New Yorgis, aeg-ajalt Beaconis.

2009. aastal ilmus temalt kokaraamat "Looduslik toit. Täisväärtuslik elu". 

2014. aastal ilmus temalt kokaraamat "Looduslik toit. Ehe ja tervendav".

## Isiklikku
Võrkpallur Eduard Blossfeldt oli tema onu.

## Viited

## Välislingid
*
*Koduleht
*Meelis Kapstas, TUNDELISELT ÜHEST TEATRIPIIBLIST, Teater. Muusika. Kino, detsember 2000
*Saatekülaline saates "Hallo, Kosmos!" Raadio 2-s 23. septembril 2012 (hüpikaken; alates umbes 37. minutist)
* AINULT ALKEEMIAS! Marika Blossfeldti hüva nõu: organismi sügispuhastus loomulikul ja isuärataval viisil I, 13. oktoober 2014, veebiversioon (vaadatud 13.10.2014)
Oxford University Press

**Oxford University Press** on Oxfordi Ülikooli juures tegutsev kirjastus. See on suurim ülikoolikirjastus maailmas.

Ülikool alustas trükiste kirjastamist 1480. aasta paiku ning kasvas piiblite, palveraamatute ja teadustööde peamiseks avaldajaks. Kirjastus asutati 1586. aastal. 

19. sajandi lõpus alustas kirjastus projekti, millest sai Oxford English Dictionary. Kirjastus on välja andnud lasteraamatuid, õpikuid, muusikateoseid, ajakirju, ilukirjandusklassika sarja ja palju muud. Toodangu suurenedes on liigutud rahvusvahelisele turule ja avatud kontoreid ka väljaspool Suurbritanniat, esimene neist loodi New Yorgis 1896. aastal. Arvutiajastu saabumise ja karmide äritingimuste tõttu sulges kirjastus 1989. aastal oma trükikoja ning 2004. aastal paberitööstuse. Trükkimine ja köitmine ostetakse nüüd sisse.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Ian Curtis

**Ian Kevin Curtis** (15. juuli 1956 – 18. mai 1980) oli inglise muusik, post-punk ansambli Joy Division solist ja laulusõnade autor. Ta oli tuntud bassbaritonis lauluhääle, neurootilise lavalise liikumise ja kõledate, ängistavate tekstide poolest. 

Ian Curtis tegi enesetapu 23-aastaselt, õhtul enne Joy Divisioni esimest kavandatud kontserditurneed Ühendriikides ja Kanadas. Pärast tema surma moodustasid ülejäänud bändi liikmed, Peter Hook, Bernard Sumner ja Stephen Morris, uue ansambli nimega New Order.

2007. aastal valmis Ian Curtisest eluloofilm "Enesekaotus" ("Control"), mis põhineb suuresti tema abikaasa Deborah Curtise mälestustel.
Tractatus theologico-politicus

**"Tractatus Theologico-Politicus"** ("Teoloogilis-poliitiline traktaat") on Hollandi juudi päritolu filosoofi Baruch Spinoza 1670. aastal ilmunud filosoofiline traktaat teoloogia ja poliitika teemadel, üks varauusaegse filosoofia poleemilisemaid tekste. Traktaat esitas ennetavaid argumente Spinoza hilisema peateose "Eetika" kaitseks, mis ilmus 1677 ja millele Spinoza arvas saavat osaks karmi kriitika.

## Avaldamine
Traktaat avaldati anonüümselt 1670. aastal, selle kirjastas Jan Rieuwertsz Amsterdamis. Et kaitsta autorit ja kirjastajat tagakiusamise eest, oli tiitellehel väljaandmiskohana kirjas Hamburg ja kirjastajana Henricus Kunraht. Tekst oli uusladina keeles, mitte igapäevases hollandi keeles, et vältida Hollandi ilmalike võimude tsensuuri.

## Filosoofilised mõjud
Kaks "Tractatus Theologico-Politicusele" enim mõju avaldanud filosoofi olid Moses Maimonides ja Thomas Hobbes. Ehkki mõlema vaated esinevad kogu tekstis, mõjutas Maimonides eriti tugevalt Spinoza vaateid religioonile ja Hobbes teksti viimaseid, poliitilisi peatükke.

## Välislingid
* "Tractatus Theologico-Politicus" inglise keeles (tõlkija Robert Harvey Monro Elwes)
* "Tractatus Theologico-Politicus" ladina keeles
Tractatus Politicus

**"Tractatus Politicus"** ("Poliitiline traktaat") on Hollandi juudi päritolu filosoofi Baruch Spinoza 1675. aastal kirjutatud ja 1677. aastal postuumselt ilmunud traktaat poliitilise filosoofia teemal. Selle alapealkiri on "In quo demonstratur, quomodo Societas, ubi Imperium Monarchicum locum habet, sicut et ea, ubi Optimi imperant, debet institui, ne in Tyrannidem labatur, et ut Pax, Libertasque civium inviolata maneat" ("Milles demonstreeritakse, et ühiskond, olgu see monarhia või oligarhia, võib olla parim valitsusvorm ja mitte langeda türanniasse ning kodanike rahu ja vabadust ei tohi rikkuda").

"Poliitilises traktaadis" on üksteist peatükki: 1. "Sissejuhatus", 2. "Loomuseadusest" (see viitab Spinoza traktaadile "Tractatus Theologico-Politicus"), 3. "Kõrgeimate võimude õigusest", 4. "Kõrgeimate võimude ülesandest", 5. "Parimast ülevõimust", 6.-7. "Monarhiast", 8.-10. "Aristokraatiast", 11. "Demokraatiast".  
 
Nagu Aristoteles oma "Poliitikas", analüüsib ka Spinoza järjest iga valitsusvormi - monarhiat, aristokraatiat ja demokraatiat -, kinnitamata, milline neist on parim. Erinevalt Aristotelesest väitis Spinoza siiski viimases peatükis demokraatia kohta, et see on mitte "enamuse valitsus", vaid kõigi vabadus loomuseaduse kohaselt. Ehkki ta väidab, et naised ei ole võimetelt meestega võrdsed, ning hoiatab amatsoonide tekke eest, arvab Spinoza siiski, et ühiskonda võiksid valitseda mõlemad sood koos.

5. peatüki 4. lõigus iseloomustab Spinoza rahu mõistet nii: "Rahu pole mitte pelgalt sõja puudumine, vaid see on hüve, mis sünnib loomujõust." Sama peatüki 7. lõigus viitab ta Niccolò Machiavellile, väites, et vürst "peaks kehtestama ja hoidma võimu, kuid mil viisil, jääb lahtiseks".

## Välislingid
*"Tractatus Politicus" inglise tõlkes
*"Tractatus Politicus" ladina keeles Vikitekstides
Hermann Johann Heitzig

**Hermann Johann Heitzig** (9. august / 19. august 1682 Tallinn – 25. september / 6. oktoober 1740 Kose) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 2. juulil 1703) Kieli ja (immatrikuleeriti 13. juulil 1705) Jena ülikoolis. Ordineeriti 14. detsembril / 25. detsembril 1710 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1710–1740 (kutsuti 4. novembril / 15. novembril) Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja; Eestimaa konsistooriumi erakorraliseks assessoriks sai 15. märtsil / 26. märtsil 1715; Ida-Harju praostkonna abipraostiks sai 3. augustil / 14. augustil 1721, praostiks aastal 1740.

Heitzig oli aastal 1721 ilmunud eestikeelse kodu- ja kirikuraamatu üks autoreid. Ta aitas Heinrich Gutsleffil eesti keelde tõlkida Johann Anastasius Freylinghausen vagadusteost "Jummala Nou...". Ta oli pietistlike tõekspidamistega, pooldas August Hermann Francke õpetust ja oli tema ideede toetaja Eestimaal.

## Isiklikku
Tema tütre Hedwig Dorothea abikaasa Samuel Nauhausen oli Nissi ja Kadrina Katariina koguduse õpetaja.

## Viited
Voldemar Pahkla

**Voldemar Pahkla** (14. juuni 1920 Kenni, Lelle vald, Pärnumaa – 18. september 2012) oli eesti näitleja.

1937. aastal lõpetas ta Vändra progümnaasiumi.

1944 veebruarist augustini teenis Eesti vabatahtlikuna Soome armee 200. jalaväerügemendis, osales tõrjelahingutes Viiburi lahe ääres ja Vuoksil. 1944 augustis tuli tagasi Eestisse. 1945 mais mobiliseeriti Punaarmeesse, vabanes 1947.

Näitlejaks õppis ta pärast sõda Eesti Riiklikus Teatriinstituudis ja lõpetas 1951. aastal selle õppeasutuse viimase, kolmanda lennu. Juba õpingute kõrvalt hakkas ta alates 1947. aastast mängima noorsooteatri lavastustes. Pärast kooli lõpetamist asus tööle Kuressaare teatrisse, kus töötas kuni selle likvideerimiseni 1960. aastate alguses.

Tema edasine näitlejakarjäär kulges Rakvere Teatris, kus Pahkla töötas aastatel 1952–1984.

Viimastel eluaastatel elas endine näitleja Lääne-Virumaal Haljala vallas Essu külas. Ta on maetud Haljala surnuaiale.

## Tuntud rolle

*"Äripäev" (1957) – Joosep Toots
*"Kõrboja peremees" (1970) – Kõrboja Rein
*"Paunvere" (1974) – härra Ärak
*"Mikumärdi" (1976) – Jüri Tomusk
*"Neetud talu" (1981) – Pähni Jaak
*"Rakvere romanss" (1982) – Adam Simson
## Viited
Paul Johann Knieper

**Paul Johann Knieper** (ka **Paul Johann Kniper**; 1690 Tallinn – 11. detsember/22. detsember 1750 Jõhvi) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastal 1707 Tallinna Gümnaasiumis, seejärel (immatrikuleeriti 13. oktoobril/24. oktoobril 1709) Tartu Ülikoolis. Ordineeriti 14. veebruaril/25. veebruaril 1711 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1711–1750 Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja, 1726. aastal oli ta Atsalama mõisnik, pantis mõisa 1748. aastal Eestimaa maanõunik ja Eestimaa rüütelkonna peamees Otto Magnus von Stackelbergile, kes 1750 ostis mõisa 6 000 rubla eest pärusomandiks.

Aastatel 1744–1750 oli ta veel  Iisaku koguduse õpetaja; sai 1. veebruaril/12. veebruaril 1734 Viru ja Alutaguse praostkonna praostiks ja 8. veebruaril/19. veebruaril 1734 Eestimaa konsistooriumi assessoriks. Ta pooldas vaimulikku kirikujuhti; korraldas ametivõimude nõudmisel hernhuutlikus Kadrinas ja Amblas juurdlust.

## Isiklikku
Tema isa Thomas Knieper oli samuti Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja, emapoolne vanaisa Johannes Knieper oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. Tema abikaasa Gerdrutha Elisabethi isa Johannes Aulinus oli Tallinna Mihkli koguduse ja Harju-Madise koguduse õpetaja.

## Viited
Peter Hook

**Peter Hook** (sündinud 13. veebruaril 1956) on inglise basskitarrist.

Peter Hook asutas 1970. aastate keskel koos Bernard Sumneriga *[[post-punk]]*'i ansambli Joy Division. Pärast bändi solisti Ian Curtise enesetappu sai nimeks New Order ja Hook mängis seal bassi kuni bändist lahkumiseni aastal 2007.

## Välislingid
* Koduleht
Kaevutee

**"Kaevutee"** oli Eesti Televisiooni päevakajaline draamasari aastatel 1988–1989. Kutselistest näitlejatest osales Malle Pärn, teised olid harrastusnäitlejad.

Draamasarja režissöörid olid Hillar Peep, Igor Kurve. Stsenaristid olid Aune Past, Enno Selirand, Ott Kool, Eve Rohtla ja Igor Kurve.

"Kaevuteed" filmiti Harju maakonnas Raasiku vallas Arukülas. Esimene saade oli eetris 1987. aasta 25. septembril.

## Viited
Sirje Keva

**Sirje Keva** (28. jaanuar 1947 – 30. september 2012) oli eesti nahakunstnik.

Ta omandas kõrghariduse aastatel 1968–1973 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis nahkehistöö erialal. Ülikooli lõpetamise järel asus ta tööle kunstnikuna naha- ja jalatsikombinaadis Kommunaar, 1976. aastast kuni surmani tegutses vabakutselisena. Alates 1974. aastast on tema töid eksponeeritud näitustel Eestis ja välismaal.

1984. aastast oli Sirje Keva Eesti Kunstnike Liidu liige.

Tema loomingu põhiosa moodustavad soojades looduslikes värvides ja etnograafilise koega nahkehistööd, ta on valmistanud nahast ehteid ja tegelenud köitekunstiga.
Tõrva FC Warrior

**Tõrva JK** on Eesti jalgpalliklubi, mis peab kodumänge Karksi-Nuia Gümnaasiumi staadionil. Jalgpalliklubi sponsor on kohvik Läti Saatkond. 

## Mängijad
21. mai 2013 seisuga

### Tõrva JK varasemad liigahooajad
Llobregati jõgi

**Llobregat** on jõgi Hispaanias, Kataloonia pikkuselt teine jõgi.

Jõgi saab alguse Castellar de n'Hugist 1259 m kõrguselt Serra del Cadí mäelt. Suubub Vahemerre Barcelona lähedal El Prat de Llobregatis. 

Jõe kogupikkus on 175 km ja valgala pindala 4948 km. 

Ei ole laevatatav.
Lev Dodin

**Lev Abramovitš Dodin** (sündinud 14. mail 1944 Stalinskis, Kemerovo oblastis) on vene teatrilavastaja ja -pedagoog.

Ta oli 1983. aastast Peterburi Väikese Draamateatri pealavastaja. 2003. aastast on ta sama teatri direktor ja kunstiline juht.
Sergei Fedotov

**Sergei Pavlovitš Fedotov** (sündinud 11. jaanuaril 1961 Permis) on Venemaa teatrilavastaja.

Ta on Permi teatri "U Mosta" asutaja ja kunstiline juht.
Sergei Fedotov (täpsustus)

**Sergei Fedotov** on mitme tuntud inimese nimi:
* **[[Sergei Fedotov]]**, Venemaa teatrilavastaja (1961–)
* **[[Sergei Aleksandrovitš Fedotov (1931)]]**, Venemaa vulkanoloog ja seismoloog (1931–2019)
* **[[Sergei Aleksandrovitš Fedotov (1986)]]**, Venemaa jalgpallur (1986–)
* **[[Sergei Vladimirovitš Fedotov]]**, Venemaa jalgpallur (1981–)

## Vaata ka
***[[Sergey Fedotov]]**, Venemaa jooksja (1972–)
Oeren

**Oeren** on hollandikeelne osavald ja küla Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Veurne ringkonnas Alveringemi vallas.

Hajusasustusega Oeren oli enne 1971. aastat omaette vald.

Oerenit on kirjasõnas esmamainitud 1056. aastal, 1231. aastal mainiti kohta Hearingi nime all ning alates 1313. aastast on kasutusel praegune nimi Oeren.


Pilt:Oeren - Sint-Apolloniakerk 1.jpg|Sint-Apolloniakerk (1808)
Pilt:Oeren - Belgian Military Cemetery 1.jpg|Belgia sõjaväekalmistu(I maailmasõda)
Sint-Rijkers

**Sint-Rijkers** on hollandikeelne osavald ja küla Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Veurne haldusringkonnas Alveringemi vallas.

Hajusasustusega Sint-Rijkers on alates 1971. aastast Alveringemi osavald.

Sint-Rijkersit on kirjasõnas esmamainitud juba 11. sajandil.
Stavele

**Stavele** on hollandikeelne osavald ja küla Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Veurne ringkonnas Alveringemi vallas.

Yseri ääres asuv Stavele on alates 1977. aastast Alveringemi osavald.

Stavelet on kirjasõnas esmamainitud juba 1110. aastal (*Stafala*).


Pilt:Eversambos-1-stavele.jpg|
Pilt:Kanovaren-ijzer-stavele.JPG|
Pilt:Kermis in Stavele.jpg|
Pilt:|
Barbara Ann Scott

**Barbara Ann Scott** (9. mai 1928 Ottawa – 30. september 2012) oli Kanada iluuisutaja.

Barbara Ann Scott võitis 1948. aastal Sankt Moritzis toimunud taliolümpiamängudel naiste üksiksõidus kuldmedali. Samal aastal võitis ta kuldmedali ka maailmameistrivõistlustel ja Euroopa meistrivõistlustel. 

Aastal 1947 võitis ta kuldmedalid nii maailmameistrivõistlustel kui ka Euroopa meistrivõistlustel (tollal võisid Euroopa meistrivõistlustel osaleda ka teiste maailmaosade sportlased).

Aastatel 1944–1946 ja 1948 oli ta neljakordne Kanada meister iluuisutamises.
Mihhail Vladislavlev

**Mihhail Vladislavlev** (sündinud 17. novembril 1957) on Eesti insener ja ajakirjanik.

Ta on õppinud Tallinna Polütehnilises Instituudis elektriinseneriks. Aspirantuuri ajal tegi uurimistööd TPI laboris ja töötas hiljemgi aastaid põhikohaga TPI-s/TTÜ-s.

Tema raadioajakirjanikutee algas mittekoosseisulisena Eesti Raadios, kui ta juhtis saadet “Noor leninlane”. Seejärel oli ta inseneritöö kõrvalt pikka aega raadios Tallinn saatejuht ja lühemat aega raadio 100 FM peatoimetaja. 

Laiemalt tuntuks on ta aga saanud teleajakirjanikuna: mitmes Eesti telekanalis näidatud telesaate "Subboteja" kaassaatejuhina Aleksander Zukermani kõrval. Saatesarja alustati 1996. aastal Kanal 2-s keeleõppe- ja kultuuri tutvustava sarjana, kuid peagi kasvas see suurepäraseks ühiskonna lõimumise saatesarjaks, mis oli suunatud eeskätt Eesti muukeelsele elanikkonnale, kuid mida vaatasid meelsasti paljud eestlasedki.

Koos Aleksander Zukermaniga on nad alates 2008. aastast pidanud Vene Draamateatris restorani Subboteja.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Põhja-Tallinna linnaosas Keskerakonna nimekirjas, sai 190 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
* 2000 Koosmeele auhind (koos Aleksandr Zukermaniga)
* 2011 Tallinna teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Raul Sulbi, Vladislavlev: eestlastel on vaid üks moodus identiteeti säilitada, Postimees, 20. oktoober 2011
Aleksandr Zukerman

**Aleksandr Zukerman** (sündinud 22. augustil 1952 Luhanskis) on Eesti teleajakirjanik.

Ta oli telesaate "Subboteja" kaassaatejuht koos Mihhail Vladislavleviga.

Ta õppis Moskva Kultuuriinstituudis lavastajaks.

1992. aastal hakkas Zukerman tegutsema Deutsche Welle erikorrespondendina.

## Tunnustus
* 2000 Koosmeele auhind (koos Mihhail Vladislavleviga)
* 2011 Tallinna teenetemärk

## Välislingid
*Erik Kalda, Телезвезда Александр Цукерман разрушает стереотипы, Severnoje Poberežje, 5. aprill 2003
*Riina Luik, Aleksandr Zukerman: Eestis on kaks tõde, Postimees, 12. august 2006
*Urmas Vahe, Aleksandr Zukerman: miks küll eestlased nii väga parteisid armastavad? Õhtuleht, 17. september 2011
*Taavi Pukk, Nädala juubilar Aleksandr Zukerman 60, Kesknädal, 22. august 2012
Wopele

**Wopele** oli Eestimaa vasallisuguvõsa keskajal.

Suguvõsaga seostatud kohanimi ja oletatav pärusvaldus on Oblu küla (Taani hindamisraamatus Wopal) Harjumaal, kuid nende seos pole dokumentaalselt tõestatud. Juba 1310. aastal, mil Jacobus Parembeke müüs selle Tallinna tsistertslaste kloostrile, ei kuulunud küla enam Wopele'tele.

Domina Beke de Wopele oli 1322. aastal Tallinnas maja pandiomanik. 

Paul Johanseni arvates võivad suguvõsasse kuuluda veel Hans Wepele (Paide kodanik 1421. aastal) ja Helmolt Wevel (maja- ja põlluomanik Paides 1531. aastal).

## Kirjandus
* Paul Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Reval, Kopenhagen 1933. S. 926.
Ariselle

**Ariselle** oli Eestimaa keskaegne vasallisuguvõsa. 

Perekond on nime saanud Aresi küla järgi.

1318. aastal läänistati Koldingis "Heinrich v. Arussel" (nime algne kirjutusviis ei ole säilinud, vaid pärineb saksakeelsest regestist). 1333. aastal on Tallinnas mainitud Henricus Ariselle.

## Kirjandus
* Paul Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Reval, Kopenhagen 1933. S. 839–840.
Andes

**Andes** oli Eestimaa keskaegne vasallisuguvõsa.

13. märtsil 1345 on mainitud Hanes Andese pojad , kes olid Rosenite järelvasallid Viru-Jaagupi kihelkonnas.

## Kirjandus
* Paul Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Reval, Kopenhagen 1933. S. 839.
Leisele

**Leisele** (vanemas kirjapildis *Leysele*) on hollandikeelne osavald ja küla Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Veurne ringkonnas Alveringemi vallas.

Prantsusmaa piiri ääres asuv Leisele on alates 1977. aastast Alveringemi osavald.

Hilis-gooti stiilis Sint Martinuskerk püstitati umbes aastal 1500. Pärast tulekahjusid (1583, 1908) on kirik selle praegusel kujul taastatud aastatel 1909–1910.


Pilt:Leisele - Sint Martinuskerk.jpg|Sint Martinuskerk (umbes 1500)
Pilt:Leisele Stalijzermolen2.jpg|Puidust pukktuulik (1808)
Pilt:'t hof van inghels te leisele.jpg|
Pilt:Leisele - Hoeve Inghels.jpg|


## Välislingid