open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vladimir Politov

**Vladimir Petrovitš Politov** (vene keeles Владимир Петрович Политов; sündinud 6. detsembril 1970 Batagais Verhojanski rajoonis Jakuudi ANSV-s) on Venemaa muusik (laulja ja kitarrist), popansambli Na-Na liige, Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik.

1990. aastal pääses ta konkursi kaudu popansambli Na-Na koosseisu, esialgu basskitarristina, kuid üsna varsti sai ta ansambli lauljaks. Ansambliga on Politov käinud rohkesti esinemas väljaspool Venemaad, sealhulgas Saksamaal, Türgis, USA-s ja Iisraelis. Esinetud on ka Pariisis. Politov on Na-Na põhikoosseisus tänini. Kolm ansambli liiget, sealhulgas Politov, said 2001. aastal Venemaa presidendi seadlusega Venemaa teenelisteks kunstnikeks.

## Päritolu ja haridustee
Vladimir Politov on sündinud Põhja-Jakuutias asuvas Batagai alevis. Tema vanemad olid Batagaisse sattunud suunamisega pärast õppeasutuse lõpetamist; tegelikult oli isa pärit Sverdlovski oblastist ja ema Petropavlovsk-Kamtšatskist. Politov lõpetas Batagai keskkooli ja kohaliku muusikakooli (õppis seal klarnetit ja kitarrimängu). Asus õppima Riia tsiviillennunduse inseneride instituuti, kuid pärast kolmandat kursust jättis instituudi pooleli, sest otsustas pühenduda muusikukarjäärile.

## Tunnustus
*2001 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
Keskkonnadisain

**Keskkonnadisain** on kujunduskunst, mis pakub probleemilahendusi keskkonnateemadel. Keskkonnadisain hoiab ära elukeskkonnale ohtlikke mõjusid ning tegeleb nende kõrvaldamisega. Keskkonnadisain on säästlik ja loodussõbralik. Keskkonnadisaini eesmärk on toota tooteid, mis oma olelusringi jooksul mõjutaksid keskkonda võimalikult vähe.

## Universaalne disain
Keskkonnadisaini saab nimetada ka universaalseks disainiks. Universaalne disain on suunatud kõigile inimestele, sõltumata nende east, kehakujust või võimetest, võttes arvesse kõiki keskkonnaga seotud probleeme ja teemasid.

## Keskkonnadisaini tooted
Selleks, et toode keskkonda võimalikult vähe mõjutaks, on vaja mõelda mitmetele aspektidele, mis 80% tekivad toote disainimisprotsessis. Disainimisprotsessis arutletakse toote materjali üle, mõeldakse loodusvaradele ja toodete tootmisele üldiselt. Samuti pakendamisele, erinevate jääkide ja mürgiste ainete kõrvaldamisele ning toote ringlusele.

## Haridus
Õpilased kes on huvitatud keskkonnadisainist, saavad soovi korral taotleda professionaalset akadeemilist haridust antud valdkonnas. See interdistsiplinaarne valdkond on sageli tugevas seoses kolledžite ja ülikoolide arhitektuuri ja planeerimise osakondadega. 

Keskkonnadisaini kursuste hulka võivad kuuluda kogukonna disaini, valitsuse poliitik, haridusalase arengu, maakasutuse, keskkonnakaitse ja ajaloolise säilimise teemad.

Erinevalt linnaplaneerimis- ja arhitektuuriprogrammidest keskenduvad keskkonna projekteerimise programmid disainipõhimõtetele, mis keskenduvad jätkusuutlikkusele ja madalale ökoloogilisele mõjule. Enamik programme sisaldab lisaks praktilist õpet õppetööde, praktikakohtade või praktikumide kaudu.

Mõned populaarsed keskkonnadisaini ametid on järgmised:
* keskkonnaplaneerija
* arhitektuuritehnik
* keskkonna ja looduskaitsja
* taaskasutav moedisainer

## Keskkonnadisaini õppesuund Eesti Kunstiakadeemias
Eesti kunstiakadeemias saab õppida keskkonnadisainist lähemalt. Keskkonnadisaini eriala kuulub kujunduskunsti õppekavasse ning on mõeldud isikutele, kes soovivad omandada bakalaureuse kraadi töö/pere kõrvalt ning/või kes elavad Eesti kaugemates regioonides.

## Roheline mõtteviis
Roheline mõtteviis tegeleb probleemidega, milleks on:
* jäätmete vähendamine
* sõltumatuse suurendamine taastumatutest loodusvaradest
* reostamine
* suur elektrikulu
* massiline vee kasutamine tootmisel
* topeltpakendamine

## Keskkonnadisainiga tegelevad kuulsad brändid
Järgnevalt mitmed näited kuulsatest brändidest, mis keskkonnadisainiga tegelevad.

* SVILU – kasutab kohapeal toodetud orgaanilisi materjale.
* Freedom of animals - selle brändi tooted näevad välja kui täisnahksed, ometi töötab „Freedom of animals“ taaskasutatud materjalidega, kasutades ka vähest elektrikulu (70% vähem kui paljud teised brändid oma tooteid tootes).
* Kowtow - kasutab 100% orgaanilist puuvilla.
* Kosmeetikabränd Lush - toodab looduslikke šampoone, vannivahtu ja kosmeetikume.
* Numi tea - toodab orgaanilisi teesid.
* Reet Aus - disainer, kes kasutab oma toodete tegemisel jääke ning tema teoste tootmisel hoitakse kokku keskmiselt 75% vett ja 88% elektrit.

## Viited
One Sweet Day

"**One Sweet Day**" on ameerika laulja Mariah Carey ja Boyz II Meni esitatud ballaad.

Selle kirjutasid Carey, Walter Afanasieff, Boyz II Men: Wanya Morris, Shawn Stockman, Nathan Morris ja Michael McCary.

"One Sweet Day" anti algselt välja singlina, hiljem on laulu esitatud paljudel kontsertidel, raadios, Spotifys ja mujal.

"One Sweet Day" on vaadatav-kuulatav YouTube'i muusikavideona.

## Viited

## Välislingid
* Laulu "One Sweet Day" sõnad
* "One Sweet Day" YouTube'i muusikavideo
* March 16, 1996: Mariah Carey, Boyz II Men's 'One Sweet Day' Makes History On Hot 100

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:One Sweet Day]] seisuga 31.08.2017.*
Disaini audit

**Disaini audit** on disaini efektiivsuse uuring. See on disainijuhtimise tööriist, mida ettevõtte disainijuht kasutab hindamismudelina. See aitab mõista ettevõtte disainikasutuse hetkeolukorda ning analüüsida võimalikke arengusuundi ja planeeritavate investeeringute tasuvust.  

Disaini auditi käigus viiakse läbi küsitlus töötajate ja tarbijate seas. Vastuseid analüüsitakse koos uurimisobjektidega ning analüüsi põhjal antakse hinnang ettevõtte disaini tõhususele.

Disaini audit on kokkuvõte ettevõttes kasutusel olevatest elementidest, mida kasutatakse suhtlemiseks klientide ja avalikkusega. Disaini audit visualiseerib mittemateriaalse vara ja omadused.

## Eesmärk

Disaini auditi eesmärk on uurida, mida disaini praktikad võivad teha, et suurendada vastukaja ettevõtte brändile, toodetele ja teenustele ning toetada ettevõtte arengut. Samuti on selle eesmärk uute võimaluste väljaselgitamine.

## Uurimisobjektid

* Turundusplaan 
* Äriplaan 
* Äripraktika 
* Visuaalsed materjalid 
* Brändi maine 
* Toote disain 
* Turu-uuring
* 
## Probleemid

# Mittemateriaalsed omadused ja varad on abstraktsed kontseptsioonid. 
# Mittemateriaalseid väärtusi on märgatud, aga hindamisprotsessist on pealiskaudne arusaam. 
# Ühest universaalsest standardist on ebamäärane nägemus. 

## Võtmeküsimused

### Toode/teenus
* Mis teeb toote klientidele meeldivaks?
* Kuidas saavad kliendid tootest kasu?
* Kas seda toodet on võimalik mujalt leida ja mis teeb selle toote teistest paremaks?
* Kas tooted toovad 10 aasta pärast klientidele kasu?
* Kas on olemas tooteid, mida kasutatakse koos selle tootega?
* Kas see toode võimaldab korduvaid äritehinguid?
* Kas konkurendid pakuvad tooteid, mida antud ettevõte ei paku?
* Kas saadakse tagasisidet toote kohta klientidelt? Mida tagasiside kajastab?
* Kui oleks võimalik, siis mida parandaksid toote juures?
* Kuidas esitatakse esmakordselt toodet avalikkusele?

## Näited
* https://www.slideshare.net/gawinsat/mac-design-audit
* https://www.slideshare.net/AjitJoseMathew/nike-brand-audit-final-ppt
* https://www.slideshare.net/skparyani/coca-cola-brand-audit
* http://www.rahvaylikool.ee/projektid/KYSK
* https://digi.lib.ttu.ee/i/?1612
* Design audit in Harju Elekter Teletehnika. Renewal of telecommunication and server rack cabinet : [master's thesis] = Disainiaudit Harju Elekter Teletehnikas. Telekommunikatsiooniseadmete ja serverikapi uuendus : [magistritöö] / Aivo Arusaar ; sup Tallinn : Tallinn University of Technology : Estonian Academy of Arts, 2014

## Viited
Sarai rajoon

**Sarai rajoon** (vene keeles *Сараевский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Sarai alev.

Rajoon piirneb põhjas Putjatino rajooniga, kirdes Šatski rajooniga, idas ja lõunas Tambovi oblastiga, läänes Uhholovo rajooniga ning loodes Sapožoki rajooniga.

Rajooni pindala on 2117 km². Elanike arv oli 2012. aastal 17 459, 2009. aastal 20 249 ja 2002. aastal 22 725.

Sarai rajoonis on 154 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Sarai alevi) ja kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Para ja Vjorda.

## Viited
Sholef

**Sholef** on Iisraelis valmistatud soomustatud liikursuurtükk.

## Praegused kasutajad
*

## Vaata ka
*AHS Krab
*VCA Palmaria
*DANA
*ZUZANA
*CAESAR
*Rascal
*Nora B-52
*Artillerisystem 08
*MOBAT
*A-222 Bereg
*G6 howitzer
*ATMOS-2000
*Suurtükkide loend
Malts

**Malts** (*Atriplex*) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

## Liike Eestis

**Atriplex calotheca* noollehine malts
**Atriplex hortensis* aedmalts
**Atriplex littoralis* randmalts
**Atriplex patula* harilik malts
**Atriplex prostrata* odalehine malts
**Atriplex sagittata* läikmalts
Metslauk

**Metslauk** (*Allium scorodoprasum*) on taimeliik  amarülliliste sugukonnast laugu  perekonnast.

Taim kasvab Eestis puisniitudel, liivikutel, kadastikes. Metslauk kasvab Eestis paiguti, peamiselt Mandri-Eesti lääneosas ja saartel.

## Viited

## Välislingid
*
Šatski rajoon

**Šatski rajoon** (vene keeles *Шацкий район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Šatski linn.

Rajoon piirneb põhjas Sassovo rajooniga, idas Mordva vabariigiga, kagus Penza oblastiga, lõunas Tambovi oblastiga, edelas Sarai rajooniga, läänes Putjatino rajooniga ja loodes Tšutškovo rajooniga.

Rajooni pindala on 2400 km². Elanike arv oli 2012. aastal 23 640, 2009. aastal 26 510 ja 2002. aastal 30 944.

Šatski rajoonis on 131 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Šatski linna) ja kuueteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Tsna, Võša, Šatša, Vokša, Kermiš ja Aza.

## Viited
Pruun sepsikas

**Pruun sepsikas** (*Schoenus ferrugineus*) on taimeliik  kõrreliste sugukonnast sepsika  perekonnast.

Taim kasvab Eestis lubjarikastes allika- ja madalsoodes. Taim on Lääne- ja Loode-Eestis sage, ent mujal Eestis on harv.

## Viited

## Välislingid
*
Harilik sinihelmikas

**Harilik sinihelmikas** (*Molinia caerulea*) on taimeliik  kõrreliste sugukonnast sinihelmika  perekonnast.

Taim kasvab Eestis näiteks soodes, rabaservadel, kuivendatud aladel. Taim on Eestis sage.

## Viited

## Välislingid
*
Luste

**Luste** (*Bromus*) kõrreliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Liike Eestis:
*varju-püsikluste
*ohtetu luste
*püstluste
*rukkiluste
Kaerand

**Kaerand** (*Helicotrichon*) kõrreliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Eestis kasvab kaks kaerandi liiki:
*arukaerand
*aaskaerand
Kõrkjas

**Kõrkjas** (*Scirpus*) kõrreliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Eestis kasvab kaks kõrkja liiki:
*metskõrkjas
*juurduv kõrkjas
Timut

**Timut** (*Phleum*) kõrreliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Liike Eestis:
*loodtimut
*põldtimut
*mugultimut
Valge nokkhein

**Valge nokkhein** (*Rhynchospora alba*) on taimeliik  kõrreliste sugukonnast nokkheina  perekonnast.

Taim kasvab Eestis rabaälvestes, laukaservadel. Taim on Eestis harilik.

## Viited

## Välislingid
*
Tolmpea

**Tolmpea** (*Cephalanthera*) käpaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Eestis kasvab kaks tolmpea liiki:
*punane tolmpea
*valge tolmpea
Käoking

**Käoking** (*Aconitum*) on tulikaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Eestis kasvab kaks käokinga liiki:
*kollane käoking
*sinine käoking
Käopõll

**Käopõll** (*Listera*) käpaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Eestis kasvab kaks käopõlla liiki:
*suur käopõll
*väike käopõll
Neiuvaip

**Neiuvaip** (*Epipactis*) käpaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Eestis kasvab kolm neiuvaiba liiki:
*laialehine neiuvaip ja selle alamliik väikeselehine neiuvaip
*soo-neiuvaip
*tumepunane neiuvaip
Öövilge

**Öövilge** (*Goodyera*) käpaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Eestis kasvab üks öövilke liik: roomav öövilge.
Võtmehein

**Võtmehein** (*Botrychium*) on taimeperekond maokeeleliste sugukonnast.

Eestis elab kuus liiki:
**Botrychium lanceolatum* – süstjas võtmehein
**Botrychium lunaria* – kuu-võtmehein
**Botrychium matricariifolium* – haruline võtmehein
**Botrychium multifidum* – kummeli-võtmehein
**Botrychium simplex* – liht-võtmehein
**Botrychium virginianum* – virgiinia võtmehein
Raunjalg

**Raunjalg** (*Asplenium*) on taimeperekond raunjalaliste sugukonnast.

Eestis on levinud kolm liiki:
**Asplenium ruta-muraria* – müür-raunjalg
**Asplenium septentrionale* – põhja-raunjalg
**Asplenium trichomanes* – pruun raunjalg
Astelsõnajalg

**Astelsõnajalg** (*Polystichum*) on taimeperekond sõnajalaliste sugukonnast.

Eestis on levinud kaks liiki:
*odajas astelsõnajalg
*Brauni astelsõnajalg
Putjatino rajoon

**Putjatino rajoon** (vene keeles *Путятинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Putjatino küla.

Rajoon piirneb kirdes Tšutškovo rajooniga, idas Šatski rajooniga, lõunas Sarai rajooniga, edelas Sapožoki rajooniga ja loodes Šilovo rajooniga.

Rajooni pindala on 1008 km². Elanike arv oli 2012. aastal 7402, 2009. aastal 7474 ja 2002. aastal 8745.

Putjatino rajoonis on 77 asulat, mis kuuluvad kuue külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Para, Tõrnitsa, Inkaš ja Vorša.

## Viited
Taraenelas

**Taraenelas** (*Spiraea chamaedryfolia*) on taimeliik roosõieliste sugukonnast enela perekonnast.

Taime kasvatatakse dekoratiiv- ja meetaimena.

Taime looduslik levila on Kagu-Euroopa ja Aasia.

## Välislingid
*
Peasalat

**Peasalat** (*Lactuca sativa* var. *capitata*) on korvõieliste sugukonda ja salati perekonda kuuluva üheaastase köögivilja aedsalati teisend.

## Vaata ka
*spargelsalat
Tšutškovo rajoon

**Tšutškovo rajoon** (vene keeles *Чучковский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti idaosas. Rajooni keskus on Tšutškovo alev.

Rajoon piirneb kirdes Pitelino rajooniga, idas Sassovo rajooniga, kagus Šatski rajooniga, edelas Putjatino rajooniga ja loodes Šilovo rajooniga.

Rajooni pindala on 896 km². Elanike arv oli 2012. aastal 8493, 2009. aastal 10 100 ja 2002. aastal 11 244.

Tšutškovo rajoonis on 66 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Tšutškovo alevi) ja viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Alešnja, Pjot, Serednik ja Võnitsa.

## Viited
Rahvusvaheline maailma põlisrahvaste päev

**Rahvusvaheline maailma põlisrahvaste päev** on 9. augustil tähistatav põlisrahvaste õigustele ja kaitsele pühendatud tähtpäev. 

Päev kuulutas välja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee detsembris 1994. See märgib ÜRO põlisrahvaste töörühma esimese kogunemise kuupäeva 9. augustil 1982. 

## Vaata ka
*Põlisrahvaste õiguste deklaratsioon

## Välislingid
*Päevast Mondo maailmaharidus- ja koolituskeskuse lehel
*ÜRO Põlisrahvaste õiguste deklaratsioon
Ålandi koalitsioon

**Ålandi koalitsioon** (rootsi keeles *Åländsk samling* (*ÅS*)) on Ahvenamaa erakondade poolt moodustatud poliitiline koostöökoalitsioon. Soome Eduskunnas Ålandi koalitsioonil on üks mandaat, millele Ahvenamaa erakonnad konkureerivad. Ahvenamaa rahvasaadik esindab Eduskunnas siis alati Ålandi koalitsiooni. Koos Soome Rootsi Rahvaparteiga moodustab ta rootsi saadikurühma.

Ahvenamaa maakonnal on alati üks saadikukoht Soome Eduskunnas sõltumata maakonna elanike arvust ning maakond moodustab ühe ühtse valimisringkonna. Maakonnas tegutsevad Mandri-Soomest erinevad erakonnad, mis osalevad maakonna kohalikel valimistel. Presidendi ja Euroopa Parlamendi valimistel maakonna elanikud valivad samu kandidaate kui teised Soome kodanikud.

Ahvenamaa esindaja Soome Eduskunnas on olnud alates 2015. aastast Mats Löfström, enne teda esindas seal Ahvenamaad Elisabeth Naucler.

Ålandi koalitsioon moodustati 1957. aastal. 1950.–1960. aastatel osalesid koalitsioonis kõik erakonnad, v.a rahvademokraatid (kommunistid). Koalitsioonis oli eraldi osakondi. Näiteks sotsiaaldemokraadid moodustasid koalitsiooni palgatöötajate osakonna, millest kasutati ka nimetust *Åländsk Samling II*. Osakondade alusel arenesid praegused maakonna erakonnad.

## Viited
Führersonderzug

**Führersonderzug** (eesti keeles *juhi erirong*) oli Saksamaa juhi ja riigikantsleri Adolf Hitleri erirong ja liikuv peakorter. 

Rong valmis 1936. aasta keskpaigas. Selle varjunimi oli *"Amerika"*, hiljem *"Brandenburg"*. 

Erirong koosnes auruvedurist ja viieteistkümnest pulmanvagunist. Rongi ees ja taga olid platvormvagunid, millel olid rongi kaitseks nii maa- kui ka õhuohu vastu 20 mm õhutõrjekahurid. 

Hitleril oli oma rongis salavagun nr 10206.  

Hitler ja tema kaaskond sõitsid rongiga Teise Maailmasõja ajal Berliini, Münchenisse ja teistesse kohtadesse, kus paiknesid füüreri peakorterid.    

Hitleri rongireisidel tehti tema reeglipäraste süstimiste ajaks (toimetas peamiselt tema ihuarst Theodor Morell) harilikult peatus.  

## Teisi Saksamaa erironge
Lisaks Hitlerile kasutasid teised Saksamaa riigiametnikud ja sõjaväelased järgmisi erironge:
**Ministerzug*, kasutajad Joachim von Ribbentrop ja Heinrich Himmler
**Sonderzug "Afrika"* (ka *"Braunschweig"*), *[[Oberkommando der Wehrmacht]]* (*OKW*) kasutuses
**Sonderzug "[[Asien]]"* (ka *"Pommern"*), kasutaja Hermann Göring
**Sonderzug "Atlantik"* (ka *"Auerhahn"*) *[[Kriegsmarine]]* juhi käsutuses
**Sonderzug "Atlas"* (ka *"Franken"*) *Wehrmachtführungsstabes* kasutuses
**Sonderzug "Enzian"*, *[[Luftwaffe]]* eriosakonna (*Nachrichtenwesens der Luftwaffe*) käsutuses
**Sonderzug "Ostpreußen"* (*"Sonderzug 4"*), *[[Oberkommando des Heeres]]* (*OKH*) kindralite käsutuses
**Sonderzug "Robinson 1"*, *[[Luftwaffe]]* käsutuses
**Sonderzug "Robinson 2"*, *[[Luftwaffe]]* käsutuses
**Sonderzug "Steiermark"* (*"Heinrich"* ja *"Transport 44"*), kasutaja Heinrich Himmler
**Sonderzug "Westfalen"*, kasutaja Joachim von Ribbentrop
**Sonderzug "Württemberg"*, kasutaja maaväe peastaap (*Generalstabs des Heeres*)

## Viited

## Kirjandus
*David Irving. "The Secret Diaries of Hitler's Doctor". 1983. ISBN 0-02-558250-X 
*Patrick Delaforce. "Hitler. Olulisi fakte". Koolibri. 2010. Tõlkija Andreas Ardus
*Norman Ohler. "Patsient A. Uimastid Kolmandas Reichis". Helios. 2017. ISBN-10: 9949554977
Anatoli Burtsev

**Anatoli Aleksejevitš Burtsev** (jakuudi keeles Анатолий Алексеевич Бурцев; 14. oktoober 1944 Jakutsk Jakuudi ANSV – 22. juuli 2025) oli jakuudi kirjandusteadlane, Sahha teaduste akadeemia liige.
 
Ta oli Ammossovi-nimelise Kirde Föderaalülikooli vene ja välismaa kirjanduse kateedri professor. Aastatel 1987–2013 oli ta ühtlasi kateedrijuhataja. 

Burtsev on avaldanud teadustöid inglise, ameerika, jaapani, vene ja jakuudi kirjanduse alalt. Ta osales paljudel teaduskonverentsidel, sealhulgas Oxfordis, Edinburghis ja Londonis. Tema teadustöö üks olulisemaid saavutusi on jakuudi kirjanduse uue, deideologiseeritud kontseptsiooni väljatöötamine.

## Haridus ja töökäik
Anatoli Burtsev lõpetas 1967. aastal Jakutski Riikliku Ülikooli vene keele ja kirjanduse osakonna ja 1975. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna aspirantuuri erialal "Lääne-Euroopa, Ameerika ja Austraalia maade kirjandus".

Ta kaitses Moskva riiklikus ülikoolis filoloogiakandidaadi väitekirja "Проблема ориентализма и развитие английского рассказа в конце 19 века". 1990. aastal sai ta samas doktorikraadi väitekirjaga "Английский рассказ конца 19 – начала 20 вв.: Проблемы типологии и поэтики".

Alates 1967. aastast töötas ta Kirde föderaalülikoolis. Aastatel 1987–2013 juhatas ta vene ja välismaa kirjanduse kateedrit. Filoloogiateaduskonna dekaanina töötas ta aastatel 1987–1992 ja 2002–2010.

## Tunnustus
*1993 – valiti Sahha (Jakuutia) Vabariigi Teaduste Akadeemia tegevliikmeks (akadeemikuks)
*2002 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline teadustegelane
*2010 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Tširjajevi-nimeline riiklik preemia teaduse ja tehnika valdkonnas

Talle on antud Baikali Riikliku Ülikooli auprofessori aunimetus.

## Viited
Armando Calderón Sol

**Armando Calderón Sol** (24. juuni 1948 San Salvador – 9. oktoober 2017 Houston) oli El Salvadori poliitik. 

Ta oli 1. juunist 1994 kuni 1. juunini 1999 El Salvadori president.
Harilik pihlenelas

**Harilik pihlenelas** (*Sorbaria sorbifolia*) on taimeliik  roosõielised sugukonnast pihlenelase perekonnast.

Taime kasvatatakse Eestis ilupõõsana. Mõnikord taim metsistub.

## Viited

## Välislingid
*
Rasvalasu

**Rasvalasu**, **rasvamägi** või **rasvaklomp** on kanalisatsiooni kogunenud moodustis, milles on hangunud massiks kogunenud rasv, õli, mähkmed, hügieenisidemed, kondoomid, salvrätid jms. 

Kui lasu õigeaegselt ei avastata ega eemaldata, siis võib mass kanalisatsioonisüsteemi täielikult ummistada. On ka projekte jäätmete kasutamiseks biokütusena. 

Rasvamägede (inglise keeles *fatberg*) nimetus pärineb kanalisatsiooni hooldustöötajatelt ja on moodustatud termini "jäämägi" (inglise keeles *iceberg*) eeskujul. 

## Viited
Läänepärn

**Läänepärn** (ka **hollandi pärn**) (*Tilia × europaea*) on hariliku pärna ja suurelehise pärna hübriid.

Läänepärna peetakse pärnade hulgas üheks parimaks dekoratiiv- ja meetaimeks.

## Välislingid

* Läänepärn andmebaasis eElurikkus
Koosdisainimine

**Koosdisainimine** (inglise k. *co-design*, vahel ka *koosloome* eesti k) on väljakujunenud lähenemine loomingulisele praktikale. Koosdisaini alustaladeks on Skandinaavias 1970. aastatel välja töötatud osalusdisaini tehnikad. Koosdisainimist kasutatakse tihti kaasloomise juures oleva terminina.

Koosloome peegeldab traditsiooniliste disainer-kliendisuhete fundamentaalset muutust. Kaasautoreklaamipõhine lähenemine võimaldab paljudele inimestele loominguliselt kaasa aidata probleemide sõnastamisel ja lahendamisel. Selline lähenemisviis läheb kaugemale konsulteerimisest, arendades ja süvendades võrdset koostööd kodanike vahel, kes konkreetset väljakutset lahendavad või üritavad lahendada. Koostöös peamine juhtmõte on see, et kasutajad, kes on oma kogemuse "eksperdid", on projekteerimisprotsessi keskmes.

Seda terminit kasutatakse mitmes valdkonnas, näiteks disaini, arhitektuuri, maastikuarhitektuuri, toote disaini, jätkusuutlikkuse, graafilise disaini ning planeerimise juures.

## Ajalugu
1960. paiku kasvas kogukonnaga arvestamise nõudlus suurema otsuse langetamistel. 1965. aastal Suurbritannias sündis esmakordselt idee, et rahval peaks olema võimalus oma koosloome meetodeid jagada, (Taylor, 1998, lk 86) ent osaliste poolt panustatava töö suurus polnud sugugi võrdne. Koosdisainimine on püüdnud luua platvormi projekteerimisprotsessi aktiivseks osalemiseks lõppkasutajatele.

### Skandinaavia
Koosdisainimine on alguse saanud Skandinaaviast, kus algusaastatel nimetati seda ühisdisainiks (inglise k. *cooperative design).* 

Kui see meetod jõudis Ameerika Ühendriikidesse, otsustati, et *cooperative design* ei ole õige termin, mida kasutada, kuna tegemist ei olnud näost-näkku infovahetusega, siis otsustati kutsuda antud meetodit *participatory design* nime pidi.

Skandinaaviast tulenevad andmed koosdisainimise kohta põlinevad 1970. aastatest, kus tegeleti nn kollektiivse ressursside lähenemisega ning töötati välja strateegiad ja tehnikad, mis mõjutavad töökohtades kasutatavate arvutirakenduste kavandamist ning rakendamist. Norra Raua- ja metallitööliste liidu projekt (NJMF) astus esimese sammu traditsioonilistest teadusuuringutest inimestega töötamise poole, muutes otseselt ühistusse kuuluvate osapoolte tähtsust.

## Viited
Ventspilsi sadam

**Ventspilsi sadam** (läti keeles Ventspils osta) on sadam Lätis Ventspilsis; ühtlasi üks suuremaid Läti sadamaid.

Sadama pindala on 2623,9 ha, sh akvatooriumi pindala 266 ha.

Sadama kogukäive 26,2 mln tonni (2014).

## Välislingid
*Sadama koduleht
Sassovo rajoon

**Sassovo rajoon** (vene keeles *Сасовский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Sassovo linn (ei kuulu rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb kirdes Kadomi rajooniga, idas Mordva vabariigiga, lõunas Šatski rajooniga, läänes Tšutškovo rajooniga ja loodes Pitelino rajooniga.

Rajooni pindala on 1819 km². Elanike arv oli 2020. aastal 15 309, 2012. aastal 18 114, 2009. aastal 18 299 ja 2002. aastal 21 012.

Sassovo rajoonis on 111 asulat, mis kuuluvad viieteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Mokša, Tsna, Alešnja, Leja, Sassovka, Tšjornaja, Pjot, Vjalsa ja Urzeva.

## Viited
Riia autotehas

**Riia autotehas** (läti keeles *Rīgas autobusu fabrika*, lühendatult **RAF**; vene keeles *Рижская автобусная фабрика*, lühendatult РАФ) oli Riias 1949-1998 tegutsenud autotehas. Tehases toodeti RAFi automargiga busse ja mikrobusse.

RAFi esimene toode oli 22-kohaline RAF-251 buss, mis baseerus GAZ 51-l.

1958. aastal hakati tootma väikebussi RAF-997, mis baseerus GAZ-21-l ning mille mootor asus esiistmete vahel.
Lahingutank

**Lahingutank** on tank, mille otstarve on lahinguülesannete täitmine.

Lahingutanki iseloomustab suur tulejõud, tugev soomuskaitse ja efektiivne liikumisvõime.

Lahingutankid on soomusväe peamine jõud, tagades lahingutegevuse käigus lahinguüksustele tõhusa otsetuletoetuse manöövrite ja löökide teostamisel ning kaitsel. Lahingutankide põhiülesanne lahinguväljal on vastase tulepunktide ja soomustehnika hävitamine.

## Iseloomulikud omadused
Tänapäeva lahingutanki põhiomadused on suur tulejõud, tugev soomuskaitse, hea läbivus maastikul ja võime läbida pikki vahemaid. Puuduseks on suur mass ja piiratud enesekaitsevõime jalaväe või soomusjalaväe toetuseta.

## Varustus
Tank on varustatud vaatlusseadmetega, mis võimaldavad jälgida ümbrust nii päeval kui ka öösel erinevates ilmastikutingimustes. Tanki torni pöörde- ja tõstemehhanismid on automaatselt stabiliseeritavad, mis võimaldab sihtida ja tulistada ka liikumisel. Sihtimisparandi kiiret sisestamist laskesüsteemi, lähtudes laskekaugusest, masina liikumiskiirusest ja laskemoona iseärasustest lihtsustab pardaarvuti. Maastikul orienteerumist hõlbustab navigatsioonisüsteem. Väliseks sidepidamiseks on tankides raadiojaamad, pardatelefoniside toimib InterComipõhimõttel. Mitmeid kaasaegseid tanki turbiinmootoreid on võimalik käitada nii diislikütuse (diisli) kui ka bensiiniga. Tulekahju puhuks on tankidele osaliselt sisse ehitatud automaatsed tulekustutussüsteemid. Tanki välispind kaetakse sageli aktiivsoomusega, mis vähendab kumulatiivlaengute plahvatuse mõju. Mõnedele tankitüüpidele on võimalik kinnitada lisaseadmeid (snorkeleid), mille abil saab kandvat ja tasast põhja mööda sõites läbida paari-kolme meetri sügavusi veekogusid.

## Ehitus
Tank koosneb lahinguosast (torn), mootoriosast ja veermikust. Lahinguosas paiknevad relvastus, laskemoon ja meeskond. Meeskond on 3–4-liikmeline (komandör, sihtur, juht, laadur), relvastuseks on 105–125 mm kaliibriga vint- või sileraudne kahur ja 1–2 kuulipildujat. Kahuri laskemoonana kasutatakse põhiliselt kumulatiiv-, kild- ja alakaliibrilisi mürske (noolmürske). Mootor paikneb tavaliselt masina tagaosas. Rahuajal on roomikulülid enamasti kaetud kummipadjakestega, mis säästavad teekatet ja vähendavad roomikute kulumist. Tänapäeva tankide põhimass on keskeltläbi 40–65 tonni, kiirus teel 60–75 km/h. 

## Pildid

Leclerc-IMG 1744.jpg|Leclerc
Merkava-3-latrun-3.jpg|Merkava
USMC-120726-M-KU932-521.jpg|M1 Abrams
Challenger 2 Main Battle Tank patrolling outside Basra, Iraq MOD 45148325.jpg|Challenger 2
SETC Italy (26711386690).jpg|Ariete


## Viited
Asien

**Asien** (eesti keeles 'Aasia') oli natsionaalsotsilaismiaegse Saksamaa riigimehe Hermann Göringi käsutuses olnud erirongi esimene salanimi, millega tema ja tema kaaslased sõitsid Teise maailmasõja ajal.

Salanime "Asien" kandis erirong 1. septembrist 1939 kuni 31. jaanuarini 1943. Göring sõitis selle rongiga Berliini ja oma peakorterisse Jägerhofi (Rastenburg, Ostpreußen) ning ka oktoobris 1940 La Manche'i. 

Rong koosnes 15 vagunist. Göring aga kasutanud Salonwagen 10205-e ja 1940. aastast Salonwagen 10215. 
Asieniga liikus kaasa 14 vagunist, hiljem 22 vagunist, koosnev eelrong, millega liikus Göringi kaaskond ja saatepersonal ja üks vagun sõidukite transportimiseks. 

Kui rongiga parasjagu ei sõidetud, oli Asien harilikult Potsdamis Bahnhof Wildparki raudteejaamas Luftwaffe-juhtstaabi alal.

Alates 1. veebruarist 1943 kandis erirong nime "Pommern 1" ja saaterong nimetati "Pommern 2-ks".

## Märkused
Ühe allika kohaselt paiknes selles rongis ka tema vürstlik garderoob, sealhulgas arvutud univormid, tsiviilülikonnad, nahkvammus, siidist ja brokaadist hommikumantlid. Ka mõõkmõõgad, ülakud ja ordenid ning aumärgid reisisid temaga kõikjale. Rongis oli ka vannituba. Kuniks riigimarssal vanni võttis ja hommikust sõi, tuli rong seisata. Selleks tuli terved rongitee lõigud vahel seisata ja nii seisid tema ihuvajade taga nii transpordirongid, laatsaretirongid kui ka põgenikerongid. 

## Viited

## Välislingid
*Antje Märke ja Benjamin Köckritz, Der Kommandant Führerhauptquartier

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Asien (Zug)]] seisuga 10.10.2017.*
Otto Raud

*Otto Raud (1909–1970), Eesti näitleja
*Otto Raud (1893–1959), Eesti sõjaväelane
*Otto-Sven Raud (sündinud 1932), Eesti purjetaja ja jääpurjetaja
Prototüüpimine

**Prototüüpimine** on süsteemi või toote mudeli loomise toiming, mille eesmärk on mängida läbi võimalikke disaini lahendusvariante ja leida nende hulgast parimad.

Prototüüpe valmistatakse nii visuaalseid kui ka funktsionaalseid. Visuaalne prototüüp kujutab kavandatud disaini suurust ja välimust, kuid mitte funktsionaalsust. Funktsionaalne prototüüp kajastab kavandatud disaini nii funktsiooni kui ka välimust.

## Prototüüpimise tsükkel

Prototüübi valmistamine peab saama osaks projektiplaanist. Prototüüpimine on sama oluline kui iga teine disainiprotsessi osa.

Prototüüpimist käsitletakse justkui eraldi projektina, millel on oma tsükkel:
* Prototüübi eesmärgi määramine
* Prototüübi funktsiooni määramine
* Prototüübi loomine
* Prototüübi hindamine

Tsüklit korratakse kuni funktsionaalsuse ja kasutajaliidese rahulolu saavutamiseni.

## Interaktsioonidisaini prototüüp
Interaktsiooni prototüüpide valmistamise meetodid:
* paberil visandamine 
* virtuaalne prototüüpimine 

## Moedisaini prototüüp
Moedisaini prototüüpide valmistamise meetodid:
* 3D-printimine
* odavamast kangast prototüübi õmblemine

Moedisaini prototüüpide valmistamisel kasutatakse mulaažikangast või lõpptoote materjalist soodsamat kangast, mis kaalult ja tekstuurilt meenutab disainitud eseme riiet.

## Tootedisaini prototüüp
Tootedisaini prototüüpide valmistamise meetodid: 
* CNC freesimine
* 3D-printimine
* stereolitograafia
* laserpaagutamine
* kiirsurvevalu
* täppisvalu

## Prototüübi viimistlemine
Prototüüpide valmistamine sisaldab ka prototüübile välisviimistluse andmise protsessi. Viimistlemine annab võimalusi prototüübi välimus muuta hilisema tootega sarnaseks.

Prototüüpide viimistlusmeetodeid:
* anodeerimine
* liivaprits
* lihvimine ja poleerimine
* värvimine
* printimine

## Viited
Craps

**Craps** on täringumäng, mis on üks populaarsemaid kasiinomänge.

## Ajalugu
Crapsi eelkäija on vana, keeruliste reeglitega Inglise mäng *Hazard*, mille päritolu on teadmata ja arvatakse, et see võib pärineda Ristisõdade ajast, millele hiljem avaldasid oma mõju Prantsuse hasartmängurid.

Mängu tänapäevase versiooni tõi Ameerika Ühendriikidesse New Orleansis sündinud Prantsuse aadlik ja istanduseomanik Bernard de Marigny, kes elas 19. sajandi alguses Inglismaal, mängides seal *Hazardit*. Ta lõi sellest lihtsustatud reeglitega versiooni, mida ta nimetas *crapaud.* Hiljem kasvaski sellest välja craps.

## Mängureeglid
Crapsi mängitakse üldiselt püsti seistes, välja arvatud juhul, kui mängija peab istuma tervislikel põhjustel.

Crapsi mängitakse spetsiaalsel mängulaual, kus on kujutatud panustamisvõimalused, millele mängijad saavad panustada. Laud on vannikujuline, umbes 4 meetrit pikk ja 1.5 meetrit lai.

Mängija(d) teevad panuseid kahe täringu veeretamisel tulevate silmade summale, ning veeretavad kordamööda täringuid.

Mängija, kes veeretab parasjagu täringut, on veeretaja (*shooter*). Veeretajal peab olema tehtud panus kas "Pass Line" või "Don't Pass Bar"ile.

Mängul on kaks faasi - "come out" ja "point". Mänguring algab, kui veeretaja veeretab kahte täringut korraga. Ainult ühe täringu veeretamise korral on vise kehtetu.
* Kui täringute silmade summa on 7 või 11 ("Natural"), võidavad kõik mängijad, kes tegid panused "Pass"ile ja kaotavad need, kes tegid panused "Don't Pass"ile.

* Kui täringute silmade summa on 2 või 3 ("Craps"), kaotavad mängijad, kes tegid panused "Pass"ile ja võidavad mängijad, kes tegid panused "Don't Pass"ile.
* Kui täringute silmade summa on 12 ("Craps"), kaotavad mängijad, kes tegid panused "Pass"ile ja "Don't Pass"ile panuse teinud mängijad on viigis, ning saavad oma panuse tagasi.
Igal juhul on ring lõppenud. Uues ringis veeretab sama veeretaja uuesti.

Kui täringute silmade summa on aga kas 4, 5, 6, 8, 9 või 10, siis läheb mäng teise faasi - "Point" - vastav silmade summa. Krupjee liigutab mängulaual "OFF"-poolel oleva litri vastava Pointi kohale ning pöörab selle ümber "ON"-iks. Kõik tehtud panused jäävad kehtima. Mäng kestab, kuni veeretaja veeretab täringutel kas "Pointi" või seitsme, kõik muud veeretused ei loe ja veeretaja veeretab uuesti. "Pointi" saamiseks ei ole vaja täringutel uuesti veeretada sama kombinatsiooni - kui "Come Out"is veeretas veeretaja täringutel kaheksa (6+2), siis "Pointis" sobivad ka 4+4 ja 5+3.
* Kui täringute silmade summa on "Point", võidavad mängijad, kes tegid panused "Pass"ile ja kaotavad mängijad, kes tegid panused "Don't Pass"ile. Ring on lõppenud, uues ringis veeretab sama veeretaja uuesti.
* Kui täringute silmade summa on 7 ("Sevened Out"), siis "Pass"ile panustanud mängijad kaotavad ja "Don't Pass"ile panustanud mängijad võidavad. Ring on lõppenud, kuid uues ringis antakse täringud üle kellaosuti liikumise suunas järgmisele mängijale.

## Viited
Darija Tomskaja

**Darija Andrejevna Tomskaja** (jakuudi keeles Дария Андреевна Томская; ka 
Даарыйа Томская; vene keeles Дарья Андреевна Томская; 1913 Verhojanski uluss, Jakuudi oblast – 2008) oli jakuudi olonghode pajataja.

Tomskaja suguvõsast on võrsunud mitu olonghode pajatajat (ema, vanaema ja onu). Selline anne oli ka Darijal, kes hakkas olonghosid esitama juba lapsepõlves – kuueaastaselt. Tema lugude esimesed kuulajad olid sugulased ja naabrid. 1939. aastal esitas ta esmakordselt avalikult ja kandis ette Innokenti Potapovi olongho "Eleter Bergen" ("Элэтэр Бэргэн").

1980. aastatel hakkasid NSV Liidu Teaduste Akadeemia Siberi osakonna Jakuudi keele ja kirjanduse instituudi töötajad lindistama ja üles kirjutama Tomskaja esitatud olonghosid ja muinasjutte. Praegu säilitatakse neid digiteeritud kujul Ammossovi-nimelises Kirde Föderaalülikooli Olongho Teadusuurimisinstituudis.

Tomskaja valdas suurepäraselt improvisatsiooni kunsti ja teadis peast enam kui 40 olongho teksti ja sündmustiku põhisisu.

## Viited
Piltjutustus

**Piltjutustus** on piltide sari, kus lisaks piltidele on esitatud lühike sisu selgitav tekst. 

Piltjutustus on filmi- või videoproduktsiooni arenguprotsessis peamine visuaalse kavandamise instrument. 

Piltjutustust kasutatakse laialdaselt filmide, animatsioonfilmide, arvutigraafika ja interaktiivse meedia eelvaatena. 

Piltjutustus koosneb teatud arvust ruutudest, mille sees on illustratsioonid või pildid, mis annavad ülevaate süžeest. Piltjutustusi tehakse lihtsustatud must-valgel või värvilisel kujul.

## Ajalugu

Piltjutustus sai alguse Disney Stuudios 1930. aastatel, kui seda hakati kasutama joonisfilmide eelvaateks. Idee autor oli Webb Smith, kes hakkas selleks, et lugu jutustada, joonistama stseene eraldi paberitele, ning seadis pildid loo kulgemise järjekorda. 1940. aastatel levis piltjutustuste kaasamine märulifilmides, esimene selline film oli "Gone with the Wind". 1980. aastatel kasutati seda tarkvaratoodetes eesmärgiga seletada lihtsamini lahti kujundamisfaasis olevaid veebilehti ja interaktiivset meediat.

Piltjutustuse areng Eestis algas 19. sajandi teisel poolel, kui turul osutusid populaarseks Wilhelm Buschi teosed, kus oli kasutatud täiskasvanutele mõeldud pilte, mida illustreeris tekst. Samalaadsete lasteteoste autor oli Karl August Hindrey. Uuema aja kõige kuulsamate piltjutustuste autor Eestis oli Raivo Järvi. 

## Kasutusalad

Piltjutustus võib olla kasulik erinevates valdkondades.

Kõige populaarsem piltjutustuse kasutusala on filmindus, kus filmikaadrid on joonistustena välja toodud. See aitab filmi- ja telereklaamide tegijatel visualiseerida stseene ja leida potentsiaalseid probleeme enne nende võimalikku teket. Samuti säästab piltjutustuste tegemine raha ja aega, pannes paika filmi umbkaudse tootmismaksumuse. Ka filmide treilerid on üles ehitatud piltjutustuste loogikal.

Samal põhimõttel kasutatakse piltjutustusi ka teatrites lavastajate ja näidendite direktorite poolt.

Piltjutustust kasutatakse tänapäeva ärimaailmas reklaaminduses ja koosolekutel ideede esitluseks. Paljud suured korporatsioonid õpetavad piltjutustuste tehnikat oma töötajatele, sest see on vajalik oskus tooteidee edasiandmiseks kliendile. Ka ajurünnakus on mugav oma ideed piltjutustuse abil selgitada, sest see aitab teistel sind mõista ning ka neil sinu piltjoonistuse abil uusi ideid välja arendada.

## Viited
Kadomi rajoon

**Kadomi rajoon** (vene keeles *Кадомский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti idaosas. Rajooni keskus on Kadomi alev.

Rajoon piirneb kirdes ja idas Mordva vabariigiga, edelas Sassovo rajooniga, läänes Pitelino rajooniga ja loodes Kassimovi rajooniga.

Rajooni pindala on 986 km². Elanike arv oli 2020. aastal 7465, 2012. aastal 8226, 2009. aastal 9217 ja 2002. aastal 10 708.

Kadomi rajoonis on 80 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kadomi alevi) ja nelja külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Mokša, Vad ja Jermiš.

## Viited
Pitelino rajoon

**Pitelino rajoon** (vene keeles *Пителинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Pitelino alev.

Rajoon piirneb põhjas Kassimovi rajooniga, kirdes Jermiši rajooniga, idas Kadomi rajooniga, lõunas Sassovo rajooniga, edelas Tšutškovo rajooniga ja läänes Šilovo rajooniga.

Rajooni pindala on 953 km². Elanike arv oli 2012. aastal 5771, 2009. aastal 6129 ja 2002. aastal 7250.

Pitelino rajoonis on 50 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Pitelino alevi) ja nelja külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Oka, Mokša ja Pjot.

## Viited
Pakendidisain

**Pakendidisain** on disaini alaliik, mille eesmärk on toodet kaitsta ja turundada. 

Reklaamiagentuurid tegutsevad koostöös ettevõtetega, et töötada iga toote jaoks välja efektiivne pakendidisain. Pakendidisain sisaldab toote ümbrise kujundust ja loomist ning kuidas see potentsiaalsetele klientidele välja näeb. Peale turundamise aitab pakend ka säilitada selle sisu.

## Eesmärk
Pakendidisaini eesmärgiks on praktilisus, et kindlustada toote turvalisus. See omadus on eriti oluline esemetele, mis on vedelad või kergesti purunevad. Toode peab olema pakendatud nii, et see peaks vastu nii riiulil seismise kui ka teekonna sinna tehasest jõudmiseni. Enamik hommikuhelbeid on pakendatud õhukesse ja vastupidavasse papp-pakendisse. Tootele on lihtne lisada vajalikku infot (bränd, reklaamid, pakendi sisu kirjeldus) ning lisaks ka lihtne suurtes kogustes väikesele alale ära mahutada. 

Üks peamisi pakendidisaini funktsioone on sisu turundamine. Olenevalt tootest saab ümbrise disain olla lihtne ja otsekohane või värviline ja keerukas. Kui pakend tõmbab inimese tähelepanu ja ärgitab temas emotsiooni, siis on see oma eesmärgi täitnud.

Pakendidisain on toote puhul üks olulisemaid aspekte, mille kallal saaks müügi suurendamiseks vaeva näha. Jaekettide pindala suure konkurentsi tõttu on oluline konkurentidest eristuda.

## Funktsionaalse pakendi loomine
Pakendidisaini olulisusel on tehtud mitmeid uurimistöid, millest on välja tulnud, et lihtsus müüb. Inimestel on vaja saada infot kiiresti ja lihtsalt. Pakendil on oluline välja tuua, mis tootega on tegu. Lisaks hinnatakse kõrgelt ausust ja autentsust. Klienti ei tohi eksitada pakendiga, mis tekitab mulje, nagu sees oleks teistsugune toode, kui seal tegelikult on. Pakend esindab ka firma väärtushinnanguid. Kui ettevõte on rohelise mõtlemisega ja modernne, siis pakend peaks olema taaskasutatav ja innovatiivne. 

## Pakendidisain Eestis

Eesti esimene pakendidisainile spetsialiseerunud ettevõte on KOOR.

## Pakendidisaini näide maailmast

Pakend aitab klientidele ka lugu ja emotsiooni edastada. Hiina kuivteede Master Feng Tengchongi pakend meenutab ajalehte sellest ajastust, kui Hiinas hakati teed kasvatama, mälestades aadlik Master Fengi ja tema Pu'eri tee tutvustamise lugusid. 

## Viited
Visand

**Visand** ehk **skits** (kreeka keeles σχέδιος *schedios*, 'teha ette valmistamata'; inglise keeles *sketch*) on vaba käega tehtud joonistus, mis ei pretendeeri lõpetatusele. 

Visand on umbmääraselt käsitsi tehtud joonistus või kontuur.

Visandit ei peeta tavaliselt lõpetatud tööks, vaid joonistuseks, mida saab pidevalt muuta või hiljem ideede ammutamiseks kasutada.

Visandamine on vahend mõtlemiseks ning erinevate võimaluste uurimiseks, mida saab kasutada vormi loomisel, uurimustulemuste põhjal diagrammide koostamisel või puutepunktide kaardistamisel.

Visandi tegemine on **visandamine**.

## Rakendus
Visandamist kasutavad nii kunstnikud, disainerid, teadlased, matemaatikud, insenerid, ökonomistid kui ka treenerid, et selgitada, anda juhiseid või oma mõtteid paberi peal arendada.

Disainerite jaoks on visandamine üks kiiremaid viise, kuidas oma ideid paberile kanda. Samuti on visandamine hea viis dokumenteerimiseks – vea leidmisel on võimalik pöörduda tagasi eelmisele sammule, et mitte jõuda tagasi protsessi algfaasi.

## Vahendid

Visandamisel kasutatavad joonistusvahendid on kas kuival (nt grafiit, süsi, pastellid) või vedelal kujul (nt akvarell; kandjal: marker, pastapliiats, tint). Enamasti visandatakse *sketchbook*'i, kuid ka teistele materjalidele. 

## Viited
Šilovo rajoon

**Šilovo rajoon** (vene keeles *Шиловский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti keskosas. Rajooni keskus on Šilovo alev.

Rajoon piirneb põhjas Kassimovi rajooniga, kirdes Pitelino rajooniga, idas Tšutškovo rajooniga, kagus Putjatino rajooniga, lõunas Sapožoki rajooniga, edelas Korablino rajooniga, läänes Starožilovo rajooniga ja loodes Spasski rajooniga.

Rajooni pindala on 2390 km². Elanike arv oli 2012. aastal 40 004, 2009. aastal 40 556 ja 2002. aastal 44 197.

Šilovo rajoonis on 108 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Šilovo ja Lesnoi alevite) ning viieteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Oka, Para, Tõrnitsa, Srednik ja Mõštsa.

## Viited
German (Moralin)

**German** (vene keeles Герман; kodanikunimega **Lev Gennadijevitš Moralin**, vene keeles Лев Геннадиевич Моралин; sündinud 24. detsembril 1956 Novo-Jazõkovo külas Arzamassi rajoonis Gorki oblastis) on Vene Õigeusu Kiriku vaimulik (metropoliit), Põhjatähe ordeni kavaler, Sahha (Jakuutia) Vabariigi Vaimsuse Akadeemia liige.

Ta on 2004. aastast Kurski ja Rõlski peapiiskop ning 2012. aastast Kurski ja Rõlski metropoliit. 26. juulist 2012 juhib ta Kurski metropooliat.

Ta juhtis aastatel 1993–2004 Jakutski piiskopkonda. 

## Haridustee
Lev Moralin lõpetas 1975. aastal Arzamassis meditsiinikooli velskrina. Pärast armeeteenistust õppis ta Gorki Riikliku Ülikooli ajaloo-filoloogiateaduskonnas, hiljem lõpetas ta kaugõppes Moskva Vaimuliku Akadeemia. 

2000. aastal lõpetas ta kaugõppes ka Õigeusu Püha Tihhoni Humanitaarülikooli.

## Vaimulik teenistus
1983. aastal astus Moralin kiriku teenistusse. Samal aastal ordineeriti ta diakoniks. 1984. aasta märtsis pühitseti mungaks (munganimega German) ja kaks päeva hiljem ordineeriti ta munkpreestriks. 1987. aastal ülendati ta arhimandriidiks.

1993. aastal valis Vene Õigeusu Kiriku Püha Sinod Germani äsja taasloodud Jakutski ja Viljuiski piiskopkonna (alates 1995. aastast  Jakutski ja Lenski piiskopkond) piiskopiks, kellel tuli territooriumilt suurimas Venemaa piiskopkonnas taasluua kirikuelu praktiliselt nullist, sest 1993. aastaks oli kogu Jakuutia peale vaid üks pühakoda (puukirik Jakutskis). Nädal pärast valimist pühitseti German Moskvas Jelohhovo Jumalailmumise peakirikus  piiskopiks. Hirotoonia viis läbi Moskva ja kogu Venemaa patriarh Aleksius II.

2000. aastal pühitseti German peapiiskopiks.

Germani ametisoleku 11 aasta jooksul avati Jakuutias 24 pühakoda ja palvemaja ning loodi 50 kogudust. 2004. aastal määras Püha Sinod Germani Kurski ja Rõlski peapiiskopiks. 

2012. aasta juulis nimetati German Püha Sinodi otsusega Kurski ja Rõlski metropoliidiks. Nädal hiljem pühitseti ta metropoliidiks..

## Tunnustus
*2001 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Põhjatähe orden

## Viited

## Välislingid
Lube vald

**Lube vald** (läti keeles *Lubes pagasts*) on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Īve, Ārlava, Dundaga ja Roja vallaga.

Valla pindala on 83,4 km². 2016. aasta seisuga elas seal 520 inimest. Valla keskus on Anuži küla, vallavanem on Andris Grīnbergs.

Tähtsaim jõgi on Roja jõgi, teine suurem jõgi on selle lisajõgi Mazroja jõgi.

## Ajalugu

Kuni agraarreformini 1920. aastal jagunesid tänapäeva Lube valla alad Lube (*Lubbesemmen*), Popervāle (*Pappe Arwalen* või ka *Popsch Erwalen*), Lībe, Sārkaste, Griķlībe (*Krickeliben*) ja Mūkalpi mõisa vahel. Neist suurim oli Lube mõis, mille pindala oli 1183 hektarit.

1945. aastal moodustati Ārlava vallas Lube külanõukogu. 1954. aastal liideti sellega osa Lubezere külanõukogu alasid. 1965. aastal liideti osa Lube külanõukogust Valdemārpilsi linna maaterritooriumiga. 1990. aastal muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Talsi piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Bīlavi Kuradilaeva muinaskalmed ja Mušiņase Kuradilaeva muinaskalmed. Looduskaitse all on Lūrmaņi paljandid, osaliselt jääb valda ka Zemgaļi soo hoiuala. Kaitsealuseid põlispuid on vallas üksteist.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 482 lätlast, 3 venelast, 8 valgevenelast ja 3 ukrainlast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes.

Roja, Talsu novads, Latvia.jpg|Roja jõgi
Bīlavu Velna laiva 2004-08-13.jpg|Bīlavi Kuradilaev
Lūrmaņu atsegums pie Rojas upes 2004-08-13.jpg|Lūrmaņi paljand


## Viited

## Välislingid
Linda Liinve

**Linda Liinve** (17. jaanuar 1913 – 20. veebruar 2001) oli eesti raamatukogundustegelane.

Aastatel 1954–1984 oli ta Mustvee raamatukogu juhataja. Ta kirjutas Mustvee raamatukogu käsikirjalise kroonika.

## Tunnustus
*1974 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited
Anuži

**Anuži** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas, Lube valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Talsist 21 ja Riiast 129 kilomeetri kaugusel.

Küla rajati nõukogude ajal Oši mõisa (*Oschen*) ja Anuži talu vahele kohaliku «Cīņa» nimelise kolhoosi keskasulaks, nime sai küla talu järgi. Asula mõisasüdame juurde jääv piirkond kannab Ošciemsi nime, aastal 2006 oli seal 26 elanikku. 

Anužis asuvad lisaks vallavalitsusele veel Lube postkontor, rahvamaja ja raamatukogu.  Külas on Anuži bussipeatus.

Üks Anužis kasvav vaher ja üks pärn on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 88 (1970)
* 153 (1979)
* 266 (1989)
* 276 (2000)

* 228 (2011)
* 225 (2017)
* 200 (2020)
* 191 (2025)


## Viited
Ajdir

**Ajdir** (araabia keeles: أجدير; berberi keeles: ⴰⵊⴷⵉⵔ) on väike linn Marokos Al Hoceima lähedal. 

See oli Rifi Vabariigi pealinn 1922–1926 Abd el-Krimi juhtimisel (surnud 1963).

2014. aastal elas seal 5314 inimest.

## Viited
Plācis

**Plācis** (vanasti ka **Placi**) on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas, Straupe valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Stalbest 3,5 ja Riiast 72 kilomeetri kaugusel maantee A3 ääres.

Külas asub mälestusmärk ümbruskonnas Lätis vabadussõja ajal kohaliku paruni Mannteuffeli juhtimisel tegutsenud jäägritele ja partisanidele. Lisaks vallavalitsusele asuvad seal veel Straupe kultuurimaja ja mitmed poed. Seal on Kraujase ja Plācise bussipeatus. 

Nüüdisaegne asula kujunes nõukogude ajal, mil sinna rajati kohaliku Lenini nimelise kolhoosi keskasula. Varem asusid seal Plačakrogsi kõrts ja Baukalni poolmõisa keskus. 2021. aastani kuulus küla Pārgauja piirkonda.

Küla jääb osaliselt Gauja rahvusparki. Baukalnsi keskaegne kalmistu ja kirikuase on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all.

## Elanike arv


* 156 (1970)
* 223 (1979)
* 185 (1989)
* 198 (2000)

* 179 (2007)
* 136 (2011)
* 120 (2021)
* 132 (2025)


## Viited