open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Osta.ee

**Osta.ee** on Eesti suurim online kauplemiskeskkond, mis alustas eraisikute kasutatud esemete oksjonikeskkonnana. Tänaseks tegutseb keskkonnas ka üle 800 e-poe ning umbes 2/3 tehingutest on just ettevõtjate müügid. Lehte külastab igal nädalal umbes 200 000 inimest kes kokku vaatavad osta.ee lehekülgi nädalas üle 10 miljoni korra. Firma enesetutvustuse järgi on külastusi "igal tööpäeval üle 800 000". 

Registreeritud ning autenditud kasutajaid on 2015. aasta novembri seisuga üle 284 000 ning igas kuus lisatakse keskkonda rohkem kui miljon uut müügipakkumist.

## Omanikud
Saiti haldas kuni 2015. aastani Consolidated Auctions (CA), mille asutas 1999. aastal Rain Lõhmus. 2001 müüdi kolmandik ettevõttest Lattelekomile. 2003. aastal ostis CV Keskus Lattelekomilt osaluse tagasi ja avas täiesti uue oksjonikeskkonna. Reorganiseerimiste järel on firma omanikuks saanud OÜ Moonfish Media, kellele kuulub ka kinnisvarakeskkond kv.ee. Moonfish Media omanik on omakorda Hollandi firma MIH Allegro BV. 2010. aastal kontrollisid Moonfish Mediat Eesti ärimehed Raivo Hein ja Erko Kundla ning LHV Pank. Toona kuulusid firmale ka kinnisvaraportaali kv.ee haldav ettevõte Diginet OÜ ja kuulutusteportaali Hydra.ee majandav Astarte Invest OÜ.

## Majandusnäitajad
2010. aastal sai OÜ Consolidated Auctions puhaskasumit 4,2 miljonit Eesti krooni - kolm korda rohkem kui 2009. aastal. Müügitulu kerkis 17 protsenti, 11 miljoni kroonini. Firmas töötas keskmiselt kuus inimest, programmeerimistööd ja muud tugiteenused osteti sisse. 2009. aastal oli ettevõtte käive 9,43 miljonit krooni ja kasum 1,3 miljonit krooni, 2008. aastal müügitulu 10,31 miljonit ja puhaskasum 5,37 miljonit krooni.

## Internetiväline tegevus
Reklaami eesmärgil on Osta.ee korraldanud ka internetiväliseid laatu.

## Turvalisus
Sarnaselt teiste ostu-müügiportaalidega on ka Osta.ee-s esinenud pettureid. Pettuste vastu võitlemiseks on portaalis rakendatud turvameetmeid alates elektroonsetest ostu-müügilepingutest ja lõpetades deposiitkontodega, kust müüja saab raha kätte alles päras ostja kinnitust kauba kättesaamise kohta. Kasutaja peab autentima ennast Eesti isikukoodi alusel ID-kaardiga või internetipanga kaudu, erinevalt portaali algusaegadest ei saa autentimata kasutajad ka foorumis küsimusi esitada.

Nn Nigeeria kirjade taolised pakkumised üldjuhul eemaldatakse, ostjatel soovitatakse enesekaitseks kasutada deposiitmakseid. Portaali kasutustingimustes on kehtestatud leppetrahvid oksjonitingimuste rikkumise eest, sh juhuks, kui üks osapooltest esitab pretensiooni katkenud oksjoniga seotud kulude kohta.

## Kurioosumid
Aeg-ajalt on Osta.ee pälvinud ajakirjanduse tähelepanu, kui oksjonitel on müüdud ebatavalisi kaupu või teenuseid, näiteks inimkolpa, kasepuust arvutituge, jalgu, võlanõudeid või kohtinguid. 2010. aasta detsembris tekitas furoori pakkumine osta ära Tallinna-lähedane lumehang. Hang läks müügiks 400 Eesti krooni eest.

## Vaata ka
*soov.ee

## Viited

## Välislingid
*Osta.ee
Põhjamaade ristilipud

**Põhjamaade ristilippudeks** nimetatakse rühma riigilippusid, mille ühiseks tunnuseks on niinimetatud **Põhjamaade rist** või **Skandinaavia rist** – rist, mille vertikaalne riba on nihutatud lipu keskmest lipuvardapoolsele küljele. Sellise ristiga on kõik Skandinaavia maade lipud.

Kuigi selle ristiga lippudel on erinevad tõlgendused, on risti üheks lähtekohaks kõikidel lippudel ka kristlik rist.

## Ajaloost
Sarnane lipukujundus on tingitud Põhja-Euroopa pikaajalisest ühisest, paralleelselt kulgenud ajaloolisest ja poliitilisest arengust. Ristilipu traditsioon sai alguse Taani lipust 13. sajandi esimesel poolel.
 
Dannebrogil ilmunud põhikuju kasutati ka hilisemas Kalmari unioonis (ajaloolist Kalmari uniooni lippu pole säilinud, ent selle kujundus on rekonstrueeritud Erik VII käsu järgi, mille kohaselt pidi ta ülevise olema punase ristiga kuldsel väljal nagu on riigilipp (*It røt Kaars udi it gult Felt, som er Rigens Banner*). Islandi ja Norra lipud tekkisid nende maade Taaniga seotuse järkjärgulise lagunemise käigus; esimene kolme värviga ristilipp oli Norra lipp.

Tänapäeval peetakse ühist horisontaalset risti ka ühise Põhjamaade väärtusruumi väljenduseks.

Sarnast ristiga lipukujundust on kasutanud riigid ja haldusüksused ka väljaspool Skandinaaviat. Näiteks on kirivööst Põhjamaade ristiga Setumaa lipp, samuti ingerlaste ja vepslaste rahvuslipud, Suurbritannias Shetlandi ja Orkney saarte lipud.

Eesti riigilipuks on samuti juba 1919. aastal, aga ka hiljem soovitatud Soome ja teiste Põhjamaade riigilippude eeskujul kujundatud sini-must-valge ristiga lippu, rõhutamaks Eesti ühist identiteeti Põhjamaadega.

## Lipu kirjeldamise tava
Nn skandinaavia ristiga lippudel märgitakse proportsioonid horisontaalselt ja vertikaalselt eraldi kõikide värvide kohta lipul. Näiteks Soome lipu proportsioonid on horisontaalselt 5:3:10 (5 ühikut valget, 3 ühikut sinist, 10 ühikut valget) ja vertikaalselt 4:3:4 (4 ühikut valget, 3 ühikut sinist, 4 ühikut valget).

## Näited
### Põhjamaade nõukogu liikmesmaad

Pilt:Flag of Denmark.svg|Taani lipp
Pilt:Flag of Finland.svg|Soome lipp
Pilt:Flag of Iceland.svg|Islandi lipp
Pilt:Flag of Norway.svg|Norra lipp
Pilt:Flag of Sweden.svg|Rootsi lipp

### Autonoomsed territooriumid

Pilt:Flag of the Faroe Islands.svg|Fääri saarte lipp
Pilt:Flag_of_Åland.svg|Ahvenamaa lipp

### Soome-ugri rahvad Venemaal

Pilt:Ingrian people.svg|Ingeri lipp
Pilt:Flag of Vepsia.svg|Vepsa lipp
Pilt:Flag of Karel.svg|Karjala rahvuslipp

### Regionaalsed lipud Põhjamaades

Pilt:Skånska flaggan.svg|Skåne lipp
Flag of Bohuslän.svg|Bohusläni lipp
Flag of Denmark Bornholm.svg|Bornholmi mitteametlik lipp


### Mujal

Flag of Setomaa.svg|thumb|Setumaa lipp
Pilt:Flag of et-Parnu.svg|Pärnu lipp
Pilt:2007 Flag of Orkney.svg|Orkney saarte lipp
Pilt:Bandera de Mizoram.svg|Mizoram lipp


## Viited

## Välislingid
*
Otepää lipp

**Otepää lipp** on Eesti haldusüksuse Otepää valla lipp.

Lipp kinnitati samal ajal vapiga – 24. juulil 1992.

## Lipu kirjeldus
Otepää lipul on kolm laidu – üleval valge (3/7 lipu laiusest), keskel must (1/7 laiusest) ja all kollane (3/7 laiusest) ning keskel on Otepää vapp. Lipp on nii Otepää linna kui ka valla lipp. Proportsioonid 7:11. Normaalmõõtmed 105x165 cm.

Otepää valla moodustamisel Pühajärve valla baasil 1999. aastal jäeti valla sümboolikaks Otepää linna vapp ja Otepää linna lipp.

## Lipu kasutamise kord

Lipu kasutamise sätestab Otepää valla põhimäärus.

Otepää lipp heisatakse:
# alaliselt vallavolikogu ja vallavalitsuse haldushoonetel
# ajutiselt linna ja valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel avalikel üritustel

Lipp heisatakse tavaliselt hoonepeasissekäigu juurde. Teiste lippude kõrval heisatakse lipp teiste maakondade ja valdade (välja arvatud Valga) lippudest paremale ning Eesti ja teiste riikide lippudest vasakule.

## Vaata ka
*Pühajärve valla lipp
*Otepää vapp

## Välislingid
* Otepää valla sümboolika
Liputeadus

**Liputeadus** ehk **veksilloloogia** on teadus, mis tegeleb lippude uurimisega.

Sõna "veksilloloogia" tuleb ladina sõnast *[[vexillum]]* (teatud tüüpi lipp, mida kasutasid Vana-Rooma leegionärid), ja järelliitest "-loogia" (millegi uurimine).

Peamine liputeaduseteemaline andmekogu internetis on andmebaas Flags of the World.

## Mõisteid
ahtrilipp - baneer - flüügel - gonfalon - güüs - kaubalaevade lipp - kuningalipp - lahingulipp - laid - lehvis - lipukangas - lipumast - pennon - plagu - rahvuslipp - riigilipp - Skandinaavia rist - standart - sõjalaevastiku lipp - sõjalipp - vardaehis - vimpel - väeosa lipp - väli

## Vaata ka
*Liputeaduse sümbolid

## Välislingid
* The Flag Institute (aegunud link)
* Lipusõnastik
* Venemaa liputeaduse ja heraldika keskuse koduleht (vene keeles)
* Flags Forum (aegunud link)
Oktoober 2005

**Oktoober [[2005]]**, kroonika

## [[1. oktoober]]
*Kell 9.55 kohaliku aja järgi (3.55 maailmaaja järgi) startis Kasahstanilt Baikonuri kosmodroomilt raketil Sojuz rahvusvahelisse kosmosejaama 60-aastane USA kosmoseturist Gregory Olsen. Raketis saatsid teda William McArthur ja Valeri Tokarev. Üheksa minuti pärast jõudis rakett orbiidile.
*Kümned tuhanded inimesed osalesid Pekingis Taevase Rahu väljakul meeleavaldusel, millega tähistati Rahvuspäeva (Hiina Kommunistliku Partei asutamise 56. aastapäeva).
*2005. aasta Bali plahvatused: Indoneesias Bali saare turismipiirkonnas toimus peaaegu korraga mitu plahvatust. Üks plahvatus toimus Jimbarani supelrannas. Teine plahvatus toimus Kuta kesklinnas. Vähemalt 9 inimest sai surma, vähemalt 30 inimest surma või haavata.

## [[7. oktoober]]
* Tallinnas Kreutzwaldi tänav 4 hoovist tulistati majast väljunud ja tänavale liikunud Tiit Ottise suunas neli lasku. Ottis ei saanud vigastada, kuid üks lask tabas tänaval Vene gümnaasiumi poole läinud koolitüdrukut Veronika Darit oimukohta.

## [[8. oktoober]]
* Kashmiris aset leidnud 7,6-palline maavärin surmas kümneid tuhandeid inimesi.

## [[9. oktoober]]
*2005. aasta Poola presidendivalimised: Poolas toimus presidendivalimiste esimene voor. Donald Tusk (Kodanike Platvorm) sai 36,3% ja Lech Kaczyński (Õigus ja Õiglus) 33,1% häältest. Teine voor oli määratud 23. oktoobrile.

## [[11. oktoober]]
* Tallinnas Mustamäe Haiglas suri Veronika Dari teadvusele tulemata.

## [[12. oktoober]]
* Brigaadikindral Ghāzī Kana‘ān (Ghazi Kanaan), Süüria siseminister ja endine Süüria sõjaväeluure ülem Liibanonis, tegi Süüria uudisteagentuuri teatel oma kabinetis enesetapu.

## [[16. oktoober]]
* Eestis toimusid kohaliku omavalitsuse volikogu valimised.

## [[19. oktoober]]
* Iraagis algas kohtupidamine Şaddām Husayni ja tema kaaslaste üle.

## [[20. oktoober]]
* Iraagis rööviti Şaddām Husayni kaaskohtualuse Awad Hamed al-Bandari advokaat Sadoun Nasouaf al-Janavi, kes leiti hiljem tapetuna.

## [[24. oktoober]]
*Maret Ani tõusis esimese Eesti naistennisistina WTA edetabelis esisajasse – 99. kohale.

## [[29. oktoober]]

* Tallinnas pandi nurgakivi Vabadussambale, tseremoonia käigus tähistati tulevase mälestussamba asukoht.

## Viited
Otepää vapp

**Otepää valla vapp** on Valga maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Otepää valla vapp.

Otepää valla moodustamisel Pühajärve valla baasil 1999. aastal jäeti valla sümboolikaks Otepää linna vapp ja Otepää linna lipp.

Vapp on kinnitatud 24. juulil 1992.

## Vapi kirjeldus
Mustal kilbil kuldse rebitud servaga karupea kujutis.

1940. aastal valminud Vabariigi Presidendi otsuse kavandis on antud järgmise, praegusest vapist erineva Otepää linna vapi kirjeldus: *Otepää linna vapiks on kilbi mustavärvilise välja südamikus kuldne karupea, vaatega ette.* Ettepaneku kujutada Otepää vapil karu pead tegi alevivanem Julius Niklus.

## Põhjendus

## Vapi kasutamise kord
Vapi kasutamist sätestab Otepää valla põhimäärus. Selle järgi võib vappi kasutada:
# vallavolikogu, vallavalitsuse, valla asutuste, samuti äriühingute, mille aktsiate või osakute ainuomanikuks on Otepää vald, pitsatitel ja dokumendi blankettidel
# Otepää pidulikel ürikutel, autasudel, meenetel, samuti punktis 1 nimetatud valla asutuste ümbrikel, sümboolikal ja muudel ametlikel trükistel
# vallavolikogu ja vallavalitsuse haldushoonetel ja valla piiritähistel

Ülejäänud juhtudel võib vappi kasutada ainult vallavalitsuse loal. 

## Vaata ka
*Otepää valla lipp
*Valga maakond

## Viited


## Välislingid
*Otepää valla sümboolika valla kodulehel
*Otepää valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Karl Paks

**Karl III Paks** (umbes 830 – 13. jaanuar 888) oli 876–887 Alemannia ja Reetia kuningas, 882–887 Ida-Frangi kuningas (*Karl der Dicke*), Frangi keiser 879–887 (**Karl III**) ja Lääne-Frangi kuningas 884–887 (*Charles le Gros*). Ta oli viimane valitseja, kes sai hakkama Frangi impeeriumi ühtsuse (välja arvatud Alam-Burgundia) ajutise taastamisega. Ta oli Ludwig Sakslase poeg.

Karl III sai rohkem tänu õnnele kui isikuomadustele Frangi impeeriumi ühtsuse küll taastatud, kuid ta osutus saamatuks monarhiks. Ilmselt põdes ta epilepsiat ning võib-olla ka muid haigusi, mis tegid ta letargiliseks ja osavõtmatuks. Tema katsed peatada viikingite ja araablaste röövretki kukkusid läbi ning tema vennapoeg Arnulf haaras 887. aastal Ida-Frangi riigis võimu. Karl ei teinud midagi, et seda vältida või oma võimu taastada, ning taandus Neidingeni, kus ta järgmise aasta alguses suri. Sellega oli Karl Suure loodud impeeriumil ka lõpp. Järgmised Frangi keisrid olid vaid Itaalia kohalikud võimumehed (välja arvatud Arnulf), kelle reaalne mõju oli väike.
Turkestani ahelik

**Turkestani ahelik** on mäeahelik Aasias, Usbekistani, Tadžikistani ja Kõrgõzstani alal. Ta on osa Pamiiri-Alai mäestikust. 

Turkestani ahelik kulgeb ligi 340 km pikkuselt ida-lääne sihis Alai ahelikust idas kuni Samarqandi oaasini läänes. Jääb Fergana orust ja Näljastepist lõunasse. 

Kõrgus äärmises idaosas kuni 5621 meetrit; ilma idaosa arvestamata kuni 5509 meetrit.

Aheliku geograafilised koordinaadid on .
Neitsisaared

**Neitsisaared** (inglise keeles *Virgin Islands*) on saared Lääne-Indias, osa Väikestest Antillidest, Puerto Rico saarest idas. Pindala: 497 km&sup2;. Saared on künklikud, kõrgus kuni 543 meetrit. 
Saarteahelikku kuulub umbes 100 saart.

Saared on jagatud Suurbritannia (Briti Neitsisaared) ja USA (Ühendriikide Neitsisaared, Puerto Rico) vahel. 

Nimetatud on nad 11 000 neitsi järgi, kes tapeti legendi järgi koos Püha Ursulaga.

Neitsisaared asuvad Kariibi mere ja Atlandi ookeani vahel.

Kirdepoolsed saared moodustavad piiratud omavalitsusega Briti Neitsisaarte kroonikoloonia (*British Virgin Islands*; 1987. aastal 13 000 elanikku, neist 4000 Tortolal asuvas halduskeskuses Road Townis), edelapoolsed kuuluvad liidendamata territooriumina USA-le (*Virgin Islands of the United States*; 1987. aastal 108 000 elanikku, neist umbes 53 000 Saint Thomasel asuvas halduskeskuses Charlotte Amalies ja selle eeslinnades).

Neitsisaared koosnevad peamiselt lubjakivist, osalt kristalsetest ja vulkaanilistest kivimitest; suurim kõrgus 543 meetrit. Valitseb troopiline passaatkliima, on orkaane (eriti hilissuvel). Umbes 90% rahvastikust on mustanahalised ja mulatid. Põhitegevusala on turismimajandus (ligi 1,5 miljonit turisti aastas). Peale selle pannakse Neitsisaartel importdetailidest kokku kelli ja elektroonikatööstuskaupu, valmistatakse ehteid, ravimeid, villaseid esemeid ja rummi, kasvatatakse suhkruroogu, banaane ja troopilisi vilju, peetakse koduloomi, püütakse kala. Saint Croix' saarel töödeldakse üle Atlandi toodud toornaftat ja boksiiti.

## Ajalugu

Saarteaheliku avastas aastal 1493 Christopher Kolumbus, kes nimetas selle Püha Ursula ja tema kaaskonna auks Üheteistkümneks Tuhandeks Neitsiks ehk lühendatult Neitsiteks (hisp *Las Virgines*). Kariibi põlisrahvastiku tõrjus kõrvale koloniseerimine, see algas 1625 inglaste ja prantslaste tulekuga Saint Croix' (Santa Cruzi) saarele; hiljem oli see saar ka hispaanlaste ja Malta ordu valduses. Tortola oli 17. sajandi keskel hollandi piraatide redupaik, aastal 1666 ilmusid sinna inglise plantaatorid, aastal 1762 kuulutasid nad saare Briti kolooniaks. 

Aastal 1627 omandas Saint Thomase Taani Lääne-India Kompanii, aastal 1683 osteti Saint John ja aastal 1733 Saint Crix. 1754. aastast olid need saared Taani Lääne-India koloonia (taani keeles *Danskt Vestindien*). 1917. aastal müüdi see Ameerika Ühendriikidele.
Selts (bioloogia)

**Selts** (ladina *ordo*) on bioloogilises taksonoomias klassist väiksem üksus, mis jaguneb sugukondadeks. Taimesüstemaatikas kasutatakse ka seltsist väiksemat üksust – alamseltsi, loomasüstemaatikas aga lisaks eelmainitule ülemseltsi, mis on seltsist kõrgem üksus, kuid klassist väiksem.

Eestikeelses terminoloogias moodustatakse seltside nimed taimede ja seente puhul lõpuliitega **-laadsed** (näiteks magunalaadsed) ja loomade puhul liitega **-lised** (näiteks kabjalised).

Ladinakeelses terminoloogias on seltside nimed taimede puhul lõpuliitega *-ales* (näiteks *[[Rosales]]*), lindude ja roomajate puhul lõpuliitega *-formes* (näiteks *[[Charadriiformes]]*).
Klass (bioloogia)

**Klass** (ladina keeles: *classis*) on bioloogilises taksonoomias hõimkonnast väiksem üksus, mis jaguneb seltsideks, mõnikord ka alamklassideks.
Näiteks: klass imetajad, putukad jne.
Barguzini jõgi

**Barguzin** (vene *Баргузин*; burjaadi *Баргажан гол*) on jõgi Venemaal Burjaatias. 

Barguzin algab Ikati ahelikult. Ülemjooksul mägijõgi. Keskjooksul voolab rahulikult laias orus (Barguzini nõgu) valdavalt edelasse. Alamjooksul kärestikuline. Suubub Baikali järve Barguzini lahte.

Pikkus 480 km, valgla 21 100 km&sup2;. Toitub peamiselt sademeteveest. 

Laevatatav kuni 249 km suudmest ülesvoolu, regulaarselt 226 km.
Uba ahelik

**Uba ahelik** (kasahhi *Уба жотасы*) on mäestik Aasias Kasahstanis. Ta on osa Altaist. 

Uba ahelik kulgeb Altai edelaosas ida-lääne sihis. 

Kõrgus kuni 1962 meetrit.
Kuningas

**Kuningas** (või **kuninganna**) on riigipea nimetus enamikus monarhistliku korraga riikides. Tänapäeva maailmas omavad kuningad sageli vaid esindusfunktsiooni ning sümboolset võimu. Reeglina on kuningatiitel sünnijärgne, harvemini on kuningas valitav.

Sõna *kuningas* tuleneb muinasgermaani sõnast **kuningaz*, algse tähendusega sugukonna, kogukonna, hõimu, rahva juht. Samast pärinevad vanaskandinaavia *konungr*, taani *konge*, saksa *könig*, alamsaksa *könnig*, hollandi *koning*, norra *konge*, rootsi *kung* ja *konung*, soome *kuningas*. Retkejuhte kutsuti merekuningaiks.

Otsene seos kuningaga on leedu *kunigaikštis*el (suurvürst, *Magnus Princeps*, samuti *kunigu kunigas* või *didysis kunigas*), samas lihtsalt *kunigas* tähendab tänapäeva leedu keeles katoliku preestrit, kuningat kutsutakse aga *karalius*.

Kuningast tuleneb ka läti *kungs* 'isand', 'härra', 'peremees'. Kuningat kutsutakse *karalis*, vürsti *kņazs*.

Muinas-Eestis kutsuti kuningaks (Läti Henriku *princeps* 'esimene') isandate-*senioride* seisusest valitud juhti. 

Kuningat kõnetatakse kõnetlusvormeliga *Tema Majesteet*.

Tänapäeva kuningatiitlid on (lühendatud kujul)

*Bahreini kuningas
*Belgia kuningas
*Bhutani kuningas
*Hispaania kuningas
*Jordaania kuningas
*Kambodža kuningas
*Lesotho kuningas
*Malaisia kuningas
*Madalmaade kuningas
*Maroko kuningas
*Norra kuningas
*Rootsi kuningas
*Saudi Araabia kuningas
*Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kuningas
*Svaasimaa kuningas
*Taani kuningas 
*Tai kuningas
*Tonga kuningas

## Vaata ka
*kuningate loend
*sõjakuningas
*väikekuningas
*sakraalkuningas
*keiser
*ertshertsog

## Kirjandus
*Theodor Mayer (toim). *Das Königtum. Seine geistigen und rechtlichen Grundlagen* (Vorträge und Forschungen 3), Jan Thorbecke Verlag, Lindau/Konstanz 1956.
*Franz-Reiner Erkens (toim). *Das frühmittelalterliche Königtum. Ideelle und religiöse Grundlagen*, de Gruyter: Berlin 2005.

## Välislingid
Kuninganna

**Kuninganna** on kuningriigi naissoost valitseja või kuninga abikaasa:
***[[Valitsev kuninganna]]** on naissoost isik, kes on pärinud trooni ja omab kuningriigis reaalset võimu.
***[[Kuninganna (kuninga abikaasa)]]** on valitseva kuninga abikaasa, kes reeglina ise võimu ei oma.
***[[Leskkuninganna]]** on kuninga lesk.

**[[Kuninganna (putukas)|Kuninganna]]** on ühiseluliste putukate ema, koloonia rajaja, sealhulgas **[[mesilasema]]**.

Sõnal on ka muid tähendusi: 
***[[Kuninganna (film)|Kuninganna]]**, 2006. aasta film
***[[Kuningnna (laul)|Kuninganna]]**, Fixi laul
Ugami ahelik

**Ugami ahelik** (kasahhi *Угам жотасы*, usbeki *Ugom *) on mäeahelik Aasias Usbekistanis ja Kasahstanis, Tian Shani lääneosas. 

Ugami ahelik kulgeb kirde-edela sihis ligikaudu 100 km pikkuselt. 

Kõrgus kuni 4238 meetrit.
Väike-Hingan

**Väike-Hingan** (Hiinas *Xiao Hinggan Ling*;  (hiina 小兴安岭 (Xiao Xing'an Ling), vene keeles Малый Хинган) on mäestik Aasias Mandžuurias (Hiinas ja Venemaal). 

Mäestiku pikkus loodest kirdesse on umbes 500–600 km. Kõrgus kuni 1429 m (Pingding Shan).

Saab alguse teda Changbai mägismaast lahutava Songhua jõe äärest kulgeb Amuuri paremkaldal loode-kagu sihis läbi Hiina Heilongjiangi provintsi Heihe Shi'sse. Ainult mõned lõunapoolsed harud küündivad 1500 m kanti, põhja pool jääb mäestik tunduvalt laugemaks. Teiselt poolt piirab mäestiku Hiina-osa Nun Jiangi org. Jõge piiravad veel Songliao tasandik ja Sanjiangi tasandik. 

Idas jätkub mäestik teisel pool Amuuri piki Juudi autonoomse oblasti piiri Amuuri oblasti ja Habarovski kraiga. Seal jääb kõrgus alla 1200 m ning Väike-Hingan läheb põhjas üle Bureja mäestikuks.  

Väike-Hingani taimkate moodustab ülemineku Changbai mägismaa segalehtmetsa ja  loodes paikneva Suur-Hingani taiga (lehise- ja kasemets) vahel. Väike-Hingani metsad on Birari orotšonide traditsiooniline jahiala.
Valgamaa lipp

**Valgamaa lipp** on Eestis asuva Valga maakonna  lipp.

Lipp on registreeritud 17. septembril 1996.

## Lipu kirjeldus
Valga maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust, millest ülemine laid on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Valgamaa vapp.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm.

## Vaata ka
* Valgamaa vapp

## Välislingid
* Valga maakonna lipp ja vapp maakonna ametlikul lehel
Jude Wanniski

**Jude Thaddeus Wanniski** (17. juuni  1936 Pottsville – 29. august 2005 Morristown) oli USA majandusteadlane, ajakirjanik ja konservatiivne kommentaator. 

## Elulugu
Wanniski lõpetas California Ülikooli Los Angeleses bakalaureusekraadiga politoloogias ja magistrikraadiga ajakirjanduses. 

Aastatel 1972–1978 oli ta ajalehe *[[The Wall Street Journal]]* asetoimetaja.  

Aastal 1976 võttis Wanniski kasutusele termini *[[supply-side economics]]*, et eristada taasärkavat klassikalist majandusteooriat valdavast keinsianismist ja monetarismist (*[[demand-side economics]]*).   

Tema raamat "*The Way The World Works*" (1978) aitas kaasa klassikalise majandusteooria taassünnile. *[[National Review]]* arvas selle raamatu 20. sajandi saja mõjukama raamatu hulka.  Seal rääkis ta oma avastusest, et USA Senasti hääletused Smooti-Hawley tariifiakti üle langesid päevapealt kokku 1929. aasta musta neljapäevaga.   

Wanniski oli 1978–1981 Ronald Reagani nõuandja ning kavandas tema esimese ametiaja maksukärped. 

Aastal 1978 asutas Wanniski ettevõtte Polyconomics, mis tegeleb investeerimisnõustamisega poliitilise ja majandusteadusliku analüüsi alusel. Aastal 1997 rajas ta veebiõppekeskuse *[[Supply Side University]]*. 

Aastal 1998 püüdis Wanniski kaasa aidata dialoogile Louis Farrakhani ja nende vahel, kes nimetasid Farrakhani antisemiidiks. Ta korraldas Farrakhani intervjueerimise reporter Jeffrey Goldbergi poold, kes oli teinud kaastööd juudi nädalalehele *[[The Forward]]* ja ajalehele *[[New York Times]]*. Et seda pikka intervjuud kuskil ei avaldatud, otsustas Wanniski panna selle üleskirjutuse üles oma veebisaidile seoses senaator Joseph Liebermani ühe memoga.

2003. aasta alguses vastustas Wanniski häälekalt kavatsetavat sõda Iraagis, mille tõttu ta muutus mõnevõrra kontroversiaalseks tegelaseks.  Peale selle toetas ta 27. oktoobril 2004 avalikult demokraatide presidendikandidaati John Kerryt, öeldes: "hr  Bush on muutunud imperialistiks – inimeseks, kelle otsused ülemjuhatajana on teinud maailma ohtlikumaks kohaks."  

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Ajutine valitsus

**Ajutine valitsus** on riigi elu korraldamiseks moodustatud täidesaatev võimuorgan, millel (veel) ei ole rahvaesinduse mandaati. 

Ajutisi valitsusi moodustatakse enamasti üleminekuaegadel, sõdadest või revolutsioonidest põhjustatud sündmuste järel. Ajutise valitsuse ülesandeks on riigi elu jooksev korraldamine ja võimu- ning õigusliku vaakumi vältimine. Pärast rahva poolt demokraatlikel valimiste tulemusena moodustatud esinduskogu kokkutulemist ja uuele valitsusele mandaadi andmist annab ajutine valitsus oma võimu üle uuele valitsusele. 

## Eesti Ajutine Valitsus

Eesti Ajutine Valitsus oli Eesti Vabariigi täidesaatva võimu organ 24. veebruarist 1918. a kuni 8. maini 1919. a.

## Venemaa Ajutine Valitsus

Venemaa Ajutine Valitsus moodustati Venemaa Riigiduuma poolt pärast Veebruarirevolutsiooni 1917. aastal. Selle eesotsas olid 
* 23. märtsist kuni 21. juulini 1917 vürst Georgi Lvov ja 
* 21. juulist kuni 8. novembrini 1917 Aleksandr Kerenski.

Venemaa Ajutine valitsus pidi oma võimu üle andma Ülevenemaalise Asutava Kogu poolt moodustatavale valitsusele. 

Mõni nädal enne Ülevenemaalise Asutava Kogu valimisi kukutas Lev Trotski juhitud bolševike rühmitus Oktoobrirevolutsiooni käigus Venemaa Ajutise valitsuse ning moodustas uue valitsuse (Rahvakomissaride Nõukogu) eesotsas Vladimir Leniniga. Ülevenemaaline Asutav Kogu saadeti laiali.

## Vaata ka

*Läti Ajutine Valitsus
*Pagulasvalitsus
Valedetektor

**Valedetektor** ehk **polügraaf** on seade, millega mõõdetakse inimesel mitut füsioloogilist näitajat (vererõhku, südame löögisagedust, hingamissagedust ja naha elektrijuhtivust), samal ajal kui talle esitatakse küsimusi. Eesmärgiks on välja selgitada, kas inimene valetab.

Valedetektoriseanss algab tavaliselt eelvestlusega, mille käigus luuakse küsitleja ja küsitletava vaheline side ning saadakse eelinfot kontrollküsimuste jaoks. Seejärel selgitab küsitleja valedetektori kasutamise eesmärki, rõhutades, et selle abil on võimalik välja selgitada valetamist ning et tähtis on vastata ausalt. Järgneb sageli "*stim test*": küsitletaval palutakse meelega valetada, mille järel küsitleja teatab, et valedetektor tabas vale ära. Seejärel algab testküsitlus.

Mõned küsimused on neutraalsed ("Kas te olete 35-aastane?"), mõned on kontrollküsimused, millele vastates enamik inimesi valetab ("Kas te olete kunagi raha varastanud?"). Ülejäänud küsimused on need, mis küsitlejat tegelikult huvitavad. Eri tüüpi küsimusi esitatakse vaheldumisi. Valedetektoritest loetakse edukalt läbituks, kui füsioloogilised reaktsioonid on tõenäolist valetamist eeldavate küsimuste korral suuremad kui asjakohaste küsimuste korral. Kui see nii ei ole, siis püüab küsitleja panna küsitletavat panna üles tunnistama pärast testi ("Teie olukord läheb ainult hullemaks, kui me seda asja selgeks ei räägi"). Ka ülestunnistuse saamine on testi eesmärk.

Valedektoritestide usaldusväärsus on olnud ägeda vaidluse objektiks. Mõned väidavad, et test on 70 kuni 90 protsendil juhtudest usaldatav, kriitikute arvates aga ei ole tegu mitte testiga, vaid küsitlemistehnikaga, mida põhimõtteliselt pole võimalik standardiseerida ning mille usaldatavust pole võimalik kindlaks teha.  Valedetektori ebausaldatavuse tõenduseks on mainitud, et selle abil ei ole õnnestunud paljastada spioone, näiteks Aldrich Amesi.

On kirjeldatud mitmeid meetodeid valedetektoritesti edukaks läbimiseks. Nendest kõige tähtsam on mitte üles tunnistada. Samuti võib mitme meetodi abil suurendada füsioloogilisi reaktsioone kontrollküsimuste ajal. Kui Amesilt küsiti, kuidas tal õnnestus valedetektoritest edukalt läbi teha, siis ta vastas, et oma Nõukogude partnerite nõuandel ta lihtsalt lõdvestus.

## Viited
Aach (täpsustus)

**Aach** on mitme koha nimi Saksamaal:

*Aach im Hegau on linn Hegaus
*Aach bei Trier on asula ja vald Trieri linna juures
*Aach im Allgäu on asula Lõuna-Švaabimaal
Ernst Raudne

**Ernst Raudne** (1377 – 10. juuni 1424) oli 1386&ndash;1406 üks Habsburgide soost Austria hertsogitest, seejärel kuni surmani Steiermargi, Kärnteni ja Kraini valitseja. Ta oli esimene valitseja, kes kasutas Rudolf IV poolt leiutatud ertshertsogi tiitlit. Ta oli keiser Friedrich III isa, kes oli ta poeg teisest abielust Masoovia Cymburgisega, kellega tal oli üheksa last. Lapsena oli ta Albrecht III regentvalitsuse kaitse all, täiskasvanuna oli ta ise aga üks noore Albrecht V regentidest. Oma valdused jättis ta poegadele Friedrich V-le ja Albrecht VI-le.

Hüüdnime "Raudne" sai ta tegelikult alles pärast surma.
Wilhelm (Austria)

**Wilhelm von Habsburg** (umbes 1370 – 15. juuli 1406) oli Austria hertsog ning Steiermargi, Kärnteni ja Kraini valitseja. Koos vend Leopold IV-ga oli ta ka Tirooli ja Austria regent. 

Tal polnud järglasi, mistõttu pärandusid need valdused pärast tema surma tema nooremale vennale Ernst Raudsele, kes on ka kõigi järgnevate Habsburgist valitsejate esivanem (pärast 1457. aastat, kui suri viimane Habsburgide Alberti liini esindaja Ladislaus Postumus).

## Vaata ka
*Austria hertsogkond
Albrecht VI (Austria)

**Albrecht VI** (1418–1463) oli Habsburgist Austria hertsog ning Steiermargi, Kraini ja Kärnteni kaasvalitseja koos oma vanema venna Friedrich V-ga. Ta soovid olid aga suuremad ja nii püüdis ta 1462 oma keisrist venda Steiermargis Grazi kindluses piirates sundida oma valdusi temale loovutama. Kuid tema muidu halva õnnega vend pidas siiski vastu ning vaid aasta hiljem Albrecht suri, misjärel vendade ühisvaldused läksid Friedrichile.
Louis XVII

**Louis XVII** (sündinud **Louis-Charles**; 27. märts 1785 – 8. juuni 1795) oli monarhistide jaoks Prantsusmaa ja Navarra kuningas aastatel 1793–1795. Tegelikku võimu polnud tal korrakski. 

Tema vanemad olid Louis XVI ja Marie-Antoinette. Ta oli Normandia hertsog, pärast oma vanema venna Louis Josephi surma 4. juunil 1789 dofään ja 3. septembrist 1791 kuni monarhia kaotamiseni 21. septembril 1792 kuninglik prints.

Kuningapaari laste kasvatajaks määrati Gabrielle de Polastron, Polignaci hertsoginna, kes oli kuningakojas väga mõjukas ja keda peeti kuninganna Marie-Antoimette'i parimaks sõbrannaks.

Louis XVII ammeks valiti Agathe de Rambaud. Alain Decaux kirjutas: 

Louis XVII oli monarhistide silmis Bourboni dünastia juht pärast oma isa, kuningas Louis XVI hukkamist. Pärast vabariigi väljakuulutamist anti ta 3. juulil 1793 kingsepa õpipoisiks. Sel ajal nimetati teda Louis Capet'ks dünastia rajaja Hugh Capet' järgi. See oli mõeldud osalt solvamisena, sest kuningad ei kasutanud perekonnanimesid. Ka tema isa poole pöördusid revolutsionäärid Louis Capet' nimega.

Ta suri kümneaastaselt tuberkuloosi: ärahirmutatuna, pimedas ruumis, täis kirpe ja lutikaid, olemata aasta otsa riideid vahetanud. Tema väljaheiteid ei viidud välja ja kambris oli väljakannatamatu hais. Tema õe Marie-Thérèse'i hinnangul olid tema vaimsed võimed pöördumatult kahjustatud.

Monarhistide jaoks sai Prantsusmaa kuningaks tema onu Louis XVIII, Louis XVI vend. Kui Louis XVIII 1814 ka tegelikult võimule sai, võttis ta austusest vennapoja vastu endale just selle järjekorranumbri. Samuti toimis Napoleon III, kes respekteeris nii reaalselt mitte valitsenud Napoleon I poega Napoleon II-na.

Pärast monarhia taastamist hakkas eriti Euroopas, kuid ka mujal maailmas välja ilmuma inimesi, kes nimetasid iseennast imekombel pääsenud dofääniks. Kõige tuntum pretendent oli Karl Wilhelm Naundorff, kuid kokku oli neid sadakond. Poliitilist mõju polnud neist ühelgi, erinevalt näiteks Vale-Dmitritest, kes tegutsesid kakssada aastat varem.

## Viited
Leopold I (Austria hertsog)

**Leopold I** (1290&ndash;1326) oli Habsburgide soost Austria kaasvalitseja (hertsog) 1308–1326. Ta oli Albrecht I poeg.

Kuna Leopold I vend Friedrich Ilus tegeles rohkem keisritrooni nõudlemisega, siis jäi Austria valitsemine tema hooleks. Ta püüdis alistada Šveitsi kantoneid, kuid sai 1315 Morgarteni lahingus lüüa. See lahing tagas Šveitsile ka iseseisvuse. Habsburgide alad Šveitsis jäid siiski veel dünastia kätte. Leopold püüdis toetada ka oma venna saamist keisriks ning hiljem tema vabastamist.

Aastal 1326 suri Leopold ootamatult.
Zita (Austria-Ungari)

**Zita** (täisnimega *Zita Maria delle Grazie Adelgonda Micaela Raffaela Gabriella Giuseppina Antonia Luisa Agnese de Bourbon*; 9. mai 1892– 14. märts 1989) oli Parma printsess, viimase Austria-Ungari valitseja Karl I abikaasa (Austria keisrinna ja Ungari kuninganna) ning pikaaegse Habsburgide suguvõsa pea Otto von Habsburgi ema. 1922–1930 oli ta Habsburgide tegelik perepea.

Zita oli Parma hertsogi Roberto I ja tema teise abikaasa Maria Antonia tütar. 

Zita oli Karliga abielus alates 1911. aastast ning pärast tolle surma 1922. aastal lesk kokku 67 aastat. Aastal 1982 lubati tal taas Austriasse tulla pärast 60-aastast eksiili. Ta suri 96-aastaselt ning maeti keiserlikku hauakabelisse Viinis.
Askold (täpsustus)

**[[Askold]]** oli Kiievi vürst 9. sajandil.

***[[Askold (eesnimi)|Askold]]** on ka selle vürsti nimest tulenev eesnimi.
***[[Askold (ristleja)|Askold]]** oli Vene ristleja.
Karl VII (Saksa-Rooma keiser)

**Karl VII Wittelsbach** (6. august 1697 Brüssel – 20. jaanuar 1745 München) oli Baieri kuurvürst (**Karl Albrecht**) alates 1726 ning Saksa-Rooma keiser alates 1742 kuni surmani. 

Ta oli üks Habsburgide oponente ning kui keiser Karl VI suri, keeldus ta pragmaatilist sanktsiooni tunnustamast ning põhjustas koos Friedrich Suurega Austria pärilussõja. Et Habsburgide dünastia meesliin oli lõppenud, siis puudus Saksa-Rooma troonile ka seaduslik pretendent ning kuurvürstid keeldusid Maria Theresia meest Franz Stephanit keisriks valimast. Selle asemel valisid nad keisriks Baieri valitseja, kes oli end juba kuulutanud ka Böömi kuningaks, kuna oli vallutanud koos Friedrich II-ga Praha. Karlile andis täiendava põhjuse trooni küsida see, et tema naine Marie Amalie oli Leopold I lapselaps. 24. jaanuaril 1742 kroonis Karli vend Klemens August, kes oli Kölni peapiiskop ja kuurvürst, Karli isiklikult Saksa-Rooma keisriks. Samas hoidsid aga Austria väed enda käes enamikku Baierit, nii et tegelikult oli Karl VII keiser ilma riigita. Tema kohta käis ka toonane anekdoot, et varem oli Karl käitunud deviisi järgi: "*Caesar aut nihil*" ("Keiser või mitte midagi!"), kuid keisriks saades oli ta nii keiser kui ka mitte midagi. Pärast tema surma läks keisritroon ikkagi Franz Stephanile ning hiljem Habsburgidele-Lotringitele.
Franz I (Saksa-Rooma keiser)

**Franz I Stephan** (François Stephane Lotringi dünastiast; 8. detsember 1708 Nancy – 18. august 1765 Innsbruck) oli Saksa-Rooma keiser 1745–1765, Lotringi (Lorraine'i) hertsog (**François III Stephane**) 1729–1737, Toscana suurhertsog 1737–1765, Austria ertshertsogkonna kaasvalitseja 1740–1765. 

Franz I Stephan oli Maria Theresia abikaasa ning üks Habsburg-Lotringi dünastiale alusepanijaist. 

Ta taastas Austria valitseja monopoli Saksa-Rooma troonile, kuigi ise ta selle valitsemisest osa ei võtnudki.

Franz I Stephani järglased:
* suurvürstinna Austria Marie Elisabeth (1737–1740)
* suurvürstinna Austria Marie Anna (1738–1789)
* suurvürstinna Austria Marie Karoline (1740–1741)
* Joseph II (1741–1790) Püha Rooma riigi keiser 1765–1790                
* suurvürstinna Austria Marie Christine (1742–1798)
* suurvürstinna Austria Marie Elisabeth (1743–1808)
* suurvürst Austria Karl Joseph (1745–1761)
* suurvürstinna Austria Maria Amalie (1746–1804)
* Leopold II  (1747–1792) Püha Rooma riigi keiser  1790–1792, Toscana suurhertsog
* suurvürstinna Austria Karoline (1748)
* suurvürstinna Austria Johanna (1750–1762)
* suurvürstinna Austria Josepha (1751–1767)
* suurvürstinna Austria Maria Karoline (1752–1814)
* suurvürstinna Austria Ferdinand (1754–1806)  
* suurvürstinna Austria Marie Antoinette (1755 – 16. oktoober 1793 Pariis (giljotineeriti pärast Prantsuse revolutsiooni), oli abielus Prantsuse kuninga Louis XVI-ga (1774–1793).
* suurvürst Austria Maximilian (1756–1801)
Seepia

**Seepia** ehk **tindikala** (*Sepia*) on peajalgsete klassi kuuluv limuste perekond seepialaste sugukonnast. 

Tindikalaks nimetatakse seepiat sellepärast, et ta kaitseb ennast vaenlaste eest tindinäärme nõrega, mille ta paiskab hädaohu korral välja. Tint omandab seepiale sarnase kuju ja peibutab vaenlast, ja selle hajumine muudab vee sogaseks.

Tuntuim seepia on harilik seepia (*Sepia officinalis*). 

Seepia on ööloom, kes toitub kaladest ja väikestest vähilaadsetest. Seepia on osav jahimees ja põgeneb oskuslikult oma vaenlaste eest.  Päeval varjab ta end pragudes ning muudab pidevalt oma keha värvust, et keskkonnaga ühte sulada.

## Süstemaatika
WoRMS-i andmeil (2023. aasta juuli seisuga) kuulus perekonda umbes 60 liiki.

## Viited

## Vaata ka
* Seepia (värvaine)
* Seepiaefekt
* Seepiapruun

## Välislingid
Joseph II

**Joseph II** (13. märts 1741 Schönbrunni loss, Viin – 20. veebruar 1790 Viin) oli esimene Habsburgi-Lotringi soost Saksa-Rooma keiser ja Austria ertshertsog. Tema vanemad olid Franz I Stephan ja Maria Theresia. Ise sai ta tuntuks kui üks edukamaid valgustatud monarhe.

Pärast oma isa surma sai Josephist järgmine Saksa-Rooma keiser. See tiitel tolleks ajaks küll erilist tähtsust enam ei omanud, kuid samal aastal (1765) sai temast ka Austria asevalitseja koos tema ema Maria Theresiaga. Ta polnud kuigi rahul oma ema tema arvates liiga ettevaatlike ja piiratud reformidega ning nii asus ta Austria tegelikuks valitsejaks saades 1780. aastal teostama ilmselt radikaalseimaid reforme, mida kunagi üks monarhi läbi viinud. Joseph kaotas pärisorjuse, allutas kiriku riigile, deklareeris usuvabadusi ning andis rahvale niivõrd palju kodanikuvabadusi, et see võimaldas tal Prantsuse revolutsiooni algul välja antud isiku- ja kodanikuvabaduste deklaratsiooni nimetada tema seaduste plagiaadiks. Joseph valitses ilmselt tõelise valgustatud monarhi ideaali vääriliselt, kuid enamik toonasest eliidist tema vaimustust valgustusideede osas ei jaganud ning ka lihtrahvas ei mõistnud neid. Tugevalt pahandatud oli ka katoliku kirik. Kuigi juba ta ema ajal oli ametlikuks asjaajamiskeeleks saksa keel, tõid Josephi reformid kaasa tugeva tsentraliseerituse ja saksapärastamise. Joseph deklareeris, et tahab Austriast teha täielikult saksa riigi ("Ma olen Saksa keiser, kes peab valitsema Saksa riiki!"), mille peale algasid mitmel pool vastuhakud. Lõuna- ehk Austria Madalamaad (hilisem Belgia) kuulutasid end 1790. aasta jaanuaris koguni iseseisvaks. Joseph jõudis veel deklareerida, et Madalmaad on ta tapnud, enne kui ta veebruaris tõepoolest suri.

Joseph austas väga Preisimaa valgustatud monarhi Friedrich Suurt, kuid poliitiline tegelikkus viis nad tihti rivaalidena üksteise vastu. Joseph soovis saada samasuguseks väejuhiks kui Friedrich, kuid tema Türgi-vastane sõjakäik kukkus läbi ning keiser pääses sealt vaevu eluga. Kuid reformide ulatuse osas Josephile valgustatud monarhide seas vastast ei olnud.

## Viited
Konradin

**Konradin** (tegelikult **Konrad von Hohenstaufen**; 25. märts 1252 – 29. oktoober 1268) oli viimane Hohenstaufenite dünastia esindaja, Saksa kuninga Konrad IV poeg. 

Ta oli Švaabimaa hertsog ning ametlikult ka Sitsiilia kuningas. Hüüdnime Konradin (Konradike) pälvis ta itaallastelt, kui püüdis 15-aastase sõjapealikuna võita tagasi Anjou hertsogi Charles I kätte langenud valdusi Lõuna-Itaalias, kus tema vastu olid nii paavst kui ka prantslased. Ta reedeti, vangistati ning hukati Napolis turuplatsil 1268. aasta oktoobris. 

Konradini surmaga lõppes ka lootus, et Hohenstaufenid suudavad Saksa-Rooma riigis interregnumi lõpetada ning korra taastada. Nende dünastia lõppes igaveseks, kuid ühest Konradini vasallist Rudolf von Habsburgist sai siiski uus Saksa kuningas, kes suutis korra impeeriumis enam-vähem taastada.

Karl Ristikivi on Konradini elust kirjutanud raamatu "Põlev lipp" (1961).
Konrad IV (Saksa kuningas)

**Konrad IV** (25. aprill 1227 – 21. mai 1254) oli Saksa ja Sitsiilia kuningas 1250–1254, Friedrich II poeg. 

Püüdis jätkata oma isa poliitikat, kuid paavstivõim suutis ta tunduvalt edukamalt üle mängida. 1254. aastal ta ilmselt mürgitati ning Saksa-Rooma riik sattus kaosesse, üheselt tunnustatud valitseja puudus kuni 1273. aastani. 

Konradi poeg Konradin oli viimane Hohenstaufen, pärast tema hukkamist oli Saksamaa kunagise võimsaima dünastiaga lõpp.
Sisend/väljund

Sisend/väljund lühendiga **I/O** (inglise keeles *Input/Output*) on arvuti alamsüsteem, mis võimaldab suhtlust arvuti ja sisend-väljundseadmete, teiste arvutite ningarvutivõrkude vahel.

Sisendseadmed (klaviatuur, hiir, mikrofon) on seadmed, mis võimaldavad kasutajal sisestada andmeid arvutisse. Väljundseadmed (kõlar, kuvar, kõrvaklapid) on seadmed, mis võimaldavad arvutil saata kasutajale informatsiooni. Samuti on seadmed, mis võimaldavad sisendit ja väljundit, näiteks mälupulk võipuuteekraan.

## I/O liides

I/O süsteemiga saab arvutiprotsessor vastu võtta ja saata informatsiooni või signaale, kasutades I/O liidest. See on vajalik, kuna tihti on protsessori ja välisseadmete vahel erinevusi, mida tuleb lahendada.

Need erinevused on:
* Protsessoril ja välisseadmel võib olla erinev töörežiim
* Välisseadmeteandmeedastuskiirus on väiksem kui protsessoril
* Protsessori ja mälu andme formaat võib erineda välisseadmete omast

**I/O liides** suudab:
* Tegeleda protsessori ja välisseadmete suhtlusega.
* Teha kindlaks, et protsessori ja välisseadme vähel on standardiseeritud protokollid ja formaadid.
* Tegeledaadresseerimisega, sünkroonimisega ja andmeedastuse üksikasjadega, mis lubab protsessoril kergemalt tegeleda lihtsamate I/O-seadmetega.
* Avastada vigu ja neid parandada
* Käsitleda katkestusi
* Kasutada puhvreid, et andmeid ajutiselt salvestada

## I/O meetodid

**Programmeeritud I/O** on meetod, kus protsessor tegeleb iga I/O andmeedastusega. See meetod on kõige lihtsam, kuid aeglane, kuna protsessor peab pidevalt tegelema I/O seadmega.

**Katkestusel põhinev I/O** on meetod, kus protsessor tegeleb I/O seadmega, ainult siis, kui I/O seade on valmis andmeedastuseks. Selle meetodiga saab protsessor tegelda teiste toimingutega.

**Otsemällupöördus (DMA)** on meetod, kus protsessor peab ainult alustama andmeedastust ja DMA kontroller tegeleb edasise tööga. See meetod on efektiivne, kuna vajab vähest protsessori tööd.

## Välislingid
*Introduction to Input-Output Interface. geeksforgeeks. Vaadatud 7. mai 2024.
*I/O Interface in Computer Architecture. VCMOS. Vaadatud 7. mai 2024.
*What Is I/O (Input/Output)?. builtin. Vaadatud 7. mai 2024.
*Computer Architecture: Input/Output Organisation. studytonight. Vaadatud 7. mai 2024
Windows 1.0

**Windows 1.01** oli Microsofti esimene graafiline kasutajaliides personaalarvutiplatvormile. 

See anti välja 20. novembril 1985. Versiooni 1.0 ei avalikustatud tõsise programmeerimisvea tõttu.
Windows 3.x

**Microsoft Windows 3.x** on Microsofti tootepere 16-bitiseid graafilisi kasutajaliideseid MS-DOS ühilduvatele DOS-operatsioonisüsteemidele (MS-DOS, IBM PC-DOS, Digital Research DR-DOS), mis ilmusid ajavahemikul 1990–1994. 

Windows 3.0 oli esimene õnnestunum Windowsi versioon. Esimestel MS Windowsidel puudus TCP/IP võrgutugi. Pärast MS-Windowsi winsocki (*Windows Sockets API*) defineerimist kasutati Interneti-ühenduseks **[[Trumpet Winsock]]i** jaosvara, mille autor oli Peter Tattam Tasmaania Ülikoolist.
Hiir

**Hiir** (*Mus*) on näriliste seltsi hiirlaste sugukonda kuuluv loomade perekond.

Perekonda kuulub 39 liiki. Neist levinuim on koduhiir (*Mus musculus*), kes on ka ainus selle perekonna Eestis elav liik.
 
## Teisi liike
**[[Mus setulosus]]*
Friedrich II

**Friedrich II**-nimelisi valitsejaid on olnud mitu:
***[[Friedrich II (Švaabimaa)|Friedrich II]] Hohenstaufen** (1090–1147) oli Švaabimaa hertsog
***[[Friedrich II (Saksa-Rooma keiser)|Friedrich II]] Hohenstaufen** (1194–1250) oli Saksa-Rooma riigi valitseja 1212–1250
***[[Friedrich II (Austria)|Friedrich II]]** oli Austria hertsog 1230-1246 
***[[Friedrich II (Preisimaa)|Friedrich II Suur]]** (1713–1786) oli Preisimaa kuningas 1740–1786
***[[Friedrich II (Brandenburg)|Friedrich II]]**, Brandenburgi markkrahv 1440–1471
***[[Friedrich II (Brandenburg-Ansbach)|Friedrich II]]**, Brandenburg-Ansbachi markkrahv 1486–1515
***[[Friedrich II (Braunschweig-Lüneburg)|Friedrich II]]**, Braunschweig-Lüneburgi hertsog
***[[Friedrich II (Hessen-Kassel)|Friedrich II]]**, Hessen-Kasseli maakrahv 1760–1785
*'''Friedrich II''', Anhalti krahv 1904–1918
*Friedrich II (Pfalz)

## Vaata ka
*Frederik II oli Taani kuningas 1559–1588

*Friedrich I
*Friedrich III
*Friedrich IV
*Friedrich V
*Friedrich VI
*Friedrich VII
Nõukogude Liidu lipp

**Nõukogude Liidu lipp** oli Nõukogude Sotsialistlistlike Vabariikide Liidu lipp, mida kasutati 1923–1991.

Esimene Nõukogude Liidu lipp võeti kasutusele 30. detsembril 1922. See kujutas endast punast kangast, mille keskel oli riigivapp. Lipul olid ebatavalised proportsioonid 1:4. 6. juulil 1923 kinnitati see NSV Liidu konstitutsiooniga ametlikuks lipuks. Sama aasta 12. novembril viidi lipu mõõtmed vahekorda 1:2, vapp aga asendati kuldse sirbi ja vasaraga ning nende kohale paigutati kuldse äärisega punane viisnurk. Sellise lipu kinnitasid ka 1924. ja 1936. aasta konstitutsioon ning selline oli ta kuni 1991. aastani, mil Nõukogude Liit lagunes.

Pilt:Flag of the Soviet Union (1923).svg|Nõukogude Liidu lipp 1923
Pilt:Flag of the Soviet Union 1923.svg|Nõukogude Liidu lipp 1923–1955
Pilt:Flag of the Soviet Union (1955-1980).svg|Nõukogude Liidu lipp 1955–1980
Pilt:Flag of the Soviet Union.svg| Nõukogude Liidu lipp 1980–1991


## Vaata ka

*Nõukogude Liidu vapp
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised Rootsis

**2004. aasta [[Euroopa Parlamendi valimised|Euroopa Parlamendi valimistel]] Rootsis** esinesid juhtivad sotsiaaldemokraadid suhteliselt kesiselt, aga kõik Rootsi parlamendierakonnad kaotasid hääli Rootsi euroskeptilisele Juuninimekirjale. 

## Valimissüsteem
Rootsi eurovalimistel kasutati 4% valimiskünnist ja modifitseeritud Sainte-Läguë jagajat (1.4,3,5, jne.). Kehtis avatud nimekirja süsteem. Rootsi riiki käsitleti valimistel ühe ringkonnana.

## Tulemus

**Kokku:** kehtivaid hääli: 2 537 573, kohti: 19. 37,2% oli valimisaktiivsus.

## Märkus
Pärast valimisi lahkus Liberaalse Rahvapartei nimekirjas valitud Maria Carlshmare Liberaalsest Rahvaparteist ja astus Feministlikku Initsiatiivi. Juuninimekirjas valitud Lars Wohlin lahkus sealt ja liitus Kristlike Demokraatidega.
DNS

**DNS** võib olla:
* informaatikas: 
** lühend nimest Domain Name System (domeeninimede süsteem) – internetiteenus, mis tõlgib domeeninimed IP-aadressideks
** lühend nimest Domain Name Server – üks server domeeninimede süsteemis
* spordis lühend ingliskeelsest väljendist *Did Not Start* ("ei alustanud")
* keskaegne lühend sõnast *dominus*
* 3,5-dinitrosalitsüülhappe tähis
Kirgiisi NSV lipp

**Kirgiisi NSV lipp** oli NSV Liidu haldusüksuse Kirgiisi NSV lipp.

Esimene lipp võeti kasutusele 23. märtsil 1937. Plagu oli punane ja selle vardapoolsesse ülanurka oli kirjutatud kuldsete tähtedega kirgiisi ja vene keeles "Kirgiisi NSV". 1940. aastal, kui kirgiisi kirjakeeles mindi üle kirillitsale, muudeti ka lipul kirgiisikeelset teksti.

22. detsembril 1952 sai Kirgiisi NSV uue lipu. Lipp oli punane kangas, mille vardapoolses ülanurgas olid kuldsed sirp ja vasar, nende kohal aga kuldse äärisega punane viisnurkne täht. Lipu keskosas olid kolm horisontaalset laidu (sinine, valge, sinine). Valge laid moodustas 1:20 lipu kõrgusest. Sinine sümboliseeris mägijärvede vett, valge triip aga mäetippude igilund.

Kirgiisi NSV kasutas seda lippu kuni 1991. aastani (Kõrgõzstan 3. märtsini 1992).

## Vaata ka
*Kirgiisi NSV vapp
*Kõrgõzstani lipp
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised Taanis

**[[2004]]. aasta [[Euroopa Parlamendi valimised|Euroopa Parlamendi valimistel]] Taanis** saavutasid opositsioonilised sotsiaaldemokraadid suure võidu, peamiselt euroskeptiliste parteide arvel.

## Valimissüsteem
Taanis tehti valimiste eel erakondadevahelisi valimisliite:
*Sotsiaaldemokraadid ja Sotsialistlik Rahvapartei
*Sotsiaalliberaalne Partei ja Kristlikud Demokraadid
*Konservatiivne Rahvapartei ja Venstre
*Juuni Liikumine ja Euroopa Liidu vastane Rahvaliikumine

Taani Rahvapartei osales valimistel iseseisvalt. Algselt arvutati välja tulemused valimisliitude kaupa ja siis jaotati valimisliidu saadud kohad D'Hondti meetodil valimisliidus osalenud erakondade vahel. Erakonna nimekirjast selgitati valituks osutunud kandidaadid avatud nimekirja põhimõttel. Euroopa Liidu vastane Rahvaliikumine sai sellega võrreldes otse partei enda tugevuspõhimõttel valimisreegliga ühe mandaadi võrra kasu Konservatiivse Rahvapartei arvelt.

## Tulemus

**Kokku:** kehtivaid hääli: 1 894 346, kohti: 14.

**Valijaskond:** 4 012 663
**Valimiskasti lastud sedelite arv:** 1 921 541 ehk 47,8%
**Kehtivate sedelite arv**: 1 894 346 ehk 98,6%
**Kehtetuid sedeleid:** 27 195 ehk 1,4%

## Märkus
Pärast EP valimisi liitus Sotsialistliku Vasakpartei saadik Roheliste / Euroopa Vabaliidu grupiga (on seal vaatlejaliikme staatus).