open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dollarimärk

**Dollarimärk** (**$**) on dollari sümbolina kasutatav märk.

## Päritolu

Dollarimärgi päritolu kohta on käibel mitu versiooni. Kõige tunnustatum on ehk järgmine seletus, mille annab Bureau of Engraving and Printing. Nimelt on dollarimärk pärit Mehhiko või Hispaania "P"-dest peesode kohta. Peesod ehk Hispaania dollarid võrdusid 8 reaaliga. Hispaania dollar oli hõbemünt pealdisega "P7". Sõnas 'peesod' (*pesos*; lühend *P's*) hakati S-tähte kirjutama P-tähe peale. Niisugune pealekirjutamine on säilinud vanades käsikirjades. Lõpuks jäi P-tähest ainult püstkriips.

Teise versiooni järgi pärineb dollarimärk Saksa taalritelt, mida hakati vermima 1519. aastal Böömimaal. Sõna "dollar" pärinebki saksakeelsest sõnast "*thaler"* ('taaler'). Nende müntide aversil kujutati ristilöödud Kristust, reversil ristilöödud madu. Mao peast ühel pool olid tähed NU, teisel pool number 21. See vihjab Piibli 4. Moosese raamatu (ladina keeles *Numericus*) 21. peatükile.

Selles peatükis räägitakse, kuidas juudid hakkasid mässama neid juhtinud Moosese ja Jahve vastu, sest nad kartsid jäädagi kõrbe surema. Karistuseks saatis Jahve mürkmadusid, kelle hammustuse tagajärjel paljud surid. Juudid tunnistasid pattu ja palusid andeks. Jahve käskis Moosesel naelutada üks madu pika lati otsa. Igaüks, kes seda madu vaatas, paranes. Seda imettegevat madu kujutatigi taalril, ainult latt asendati ristiga, et rõhutada sarnasust imeväelise Kristusega, kes risti löödi.

Et risti rõhtkriips S-kujulisest maost halvasti eristus, on see ajapikku kadunud.

Kolmanda versiooni järgi on peeso ja dollari tähis pärit keskaegsest lühendist *lb* (*libra* 'nael') ühe või kahe põikkriipsuga ülal. See, mis praegu tundub S-tähena, koosneb b-tähe ümarusest all ning põikkriipsu(de)st ülal. Kolmanda versiooni järgi on S-täht jäänus numbrist 8 (Hispaania dollari väärtus oli 8 reaali).

Seda sümbolit olevat laialdaselt kasutama hakatud juba enne seda, kui Ameerika Ühendriigid hakkasid 1785 USA dollarit rahaühikuna kasutama.

Valuutakotid, mida USA rahapaja väljastas, kandsid sarnast üksteise peale asetatud tähtedest U- ja S-märki, mis sarnanes varasema märgiga. USA dollarit hakati tähistama kahe püstkriipsuga dollarimärgiga. Kaht püstkriipsu on tõlgendatud ka Heraklese sammastena. Kui mindi üle kullakatteta rahale, hakati kasutama ühe püstkriipsuga dollarimärki.

7-bitises ASCII-märgistikus on dollarimärk ainuke rahaühiku sümbol (koodiga 36). 8-bitises ASCIIs on ka teisi rahaühikute sümboleid.

## Kasutamine programmeerimises

Dollarimärki kasutatakse ka muutuja tunnusena mõningates programmeerimiskeeltes, nagu näiteks BASICul põhinevad keeled VBA, Qbasic ja Visual Basic), Perl, PHP ja Bash. See kirjutatakse muutujanime ette või taha.

## Vaata ka
*Dollar
*USA dollar
*Rahaühikute sümbolid

## Kirjandus
* Dollarimärgi ajalugu HarperCollins.com-is
Sõlm

**Sõlm** on kinnitus- või kindlustusmeetod lineaarset materjali, nagu köis, sidudes või põimides. Põimitis võib koosneda ühest või mitmest jupist köiest, paelast, nöörist, rihmast või isegi ketist seotuna iseenda või mõne objekti külge.

## Erinevaid sõlmi
### Aasa moodustavad sõlmed
*Austria juhisõlm
*Paali- ehk surmasõlm
*Vahemehe sõlm
*Ülekäeaas ehk juhisõlm
*Ülekäeaas koos tõmbeaasaga

### Sõlmed köite ühendamiseks

*Kangru- ehk kalurisõlm
*Kahekordne kangru- ehk kalurisõlm
*Rehvi- ehk meremehesõlm
* Soodisõlm

### Haaravad sõlmed
* Haarav sõlm ehk prusik
*Klemheist
*Jääpurikasõlm

### Sõlmed lintidel

### Julgestus/laskumissõlmed
* Gardasõlm
* Seasõrg ehk vebling
* UIAA sõlm ehk Itaalia ehk tuletõrjuja sõlm

### Muud sõlmed
* Haagisõlm
* Ülekäe- ehk lihtsõlm
* Isteaas
* Malspiigisõlm
* Paalisõlm
* Paalsteek
* Rinnaside
* Sõlmed lintidel
* Topeltpaalsteek
* Topisõlm
* Vargasõlm
* Köie puhtimine

## Vaata ka

* Sõlmkiri
* Topoloogia
* Sõlmeteooria

## Kirjandus
* Pawson, D. 2005. *Sõlmed* ISBN 9985-62-335-5
* Soles, C. 2004. *The Outdoor Knots Book (Mountaineers Outdoor Basics)* ISBN 0-89886-962-5
* Raleigh, D. 1998. *Knots & Ropes for Climbers* ISBN 0-8117-2871-4
* Luebben, C. 1998. *How to Climb: Knots for Climbers* ISBN 0-934641-58-7
* Künnap, J. *Sõlmed ja pleisid*. 2016. ISBN 9789949388738
Almukantaraat

**Almukantaraat** ehk **asimutaalring** ehk **almukantaar** on horisondiga paralleelne, kujuteldav ringjoon taevakeha või Maa pinnal. See tähendab, et mingi punkti almukantaraat on sellest punktist igas suunas võrdsel kaugusel olev joon ehk lühidalt samakaugusjoon.
Geograafide loend

*See loend loetleb [[geograaf]]e*. 

## A
*Anto Aasa
*Hardo Aasmäe
*Kiira Aaviksoo
*Robert Abolin
*Rein Ahas
*Al-Bīrūnī
*Abū al-Ḩasan ‘Alī al-Mas‘ūdī
*Anaximandros
*Helve Anton
*Aristoteles
*Ivar Arold
*Madis Aruja

## B
*Karl Ernst von Baer
*Lev Berg
*Aleksei Bjalõnitski-Birulja
*Paul Vidal de la Blache
*William Bunge

## C
*James Cook
*Denis Cosgrove
*Jan Czerski

## D
*Alexander Dalrymple
*William Dampier

## E
*Jaan Eilart
*Eratosthenes
*Eudoxos Knidosest

## F
*John Forrest

## G
*Adam Christian Gaspari
*Johannes Gabriel Granö
*Olavi Granö

## H
*Hermann Haack
*Endel Hang
*Vootele Hansen
*Richard Hartshorne
*David Harvey
*Karl Haushofer
*Hekataios
*Herodotos 
*Thor Heyerdahl
*Hipparchos Nikaiast
*Ernst Reinhold Hoffmann 
*Alexander von Humboldt
*James Hutton
*Torsten Hägerstrand

## I
*Muḩammad al-Idrīsī
*Eduard Imhof
*Eerik Inari
*Walter Isard

## J
*Peter Jackson
*Jüri Jagomägi
*Jussi S. Jauhiainen
*Arvo Järvet

## K
*Vello Kaavere
*Edgar Kant
*Andrei Kapitsa
*Jakob Kents
*Muḩammad ibn Mūsā al-Khwārizmī
*Wladimir Köppen
*Jaromír Korčák (1895–1989)
*Ain Kull
*Ott Kurs
*Mart Külvik

## L
*Ants Laasi
*Jaks Lankots
*Kadri Leetmaa
*Väino Lepasepp
*Aldo Luud
*Friedrich Benjamin von Lütke

## M
*Eva Maaring
*Halford John Mackinder
*Thomas Malthus
*Ann Marksoo
*Eduard Markus
*Fra Mauro
*Andrus Meiner
*Ludwig August Mellin
*Gerardus Mercator
*Laine Merikalju
*Andrija Mohorovičić
*Johnathan R. Moravek
*Ivan Mušketov
*Sulev Mäeltsemees

## N
*Osvald Nilson
*Salme Nõmmik

## O
*Elve Ojavere
*Evald Oldekop
*Adam Olearius
*Kenneth Olwig
*Abraham Ortelius

## P
*Taavi Pae
*Hannes Palang
*Peter Simon Pallas
*Vello Park
*Anton Parts
*Pomponius Mela 
*Poseidonius 
*Uudo Pragi
*Klaudios Ptolemaios
*Karl Pärna
*Peeter Päts

## R
*Garri Raagmaa
*Ants Raik
*Urve Ratas
*Friedrich Ratzel
*Taimo Rea 
*Kalle Remm
*Carl Ritter
*Arthur H. Robinson
*Boriss Rodoman
*Jüri Roosaare
*Antti Roose
*Jaan Rumma
*Tiit Rummo
*Aarend-Mihkel Rõuk 
*Robert Rägastik

## S
*Heldur Sander
*Heno Sarv
*Carl Sauer
*Otto Schlüter
*Otto Schmidt
*Leopold von Schrenck
*Georgi Sedov
*Pjotr Semjonov-Tjan-Šanski
*Boriss Sreznevski
*Strabon

## Š
*Juli Šokalski

## T
*Tiit Tammaru
*August Tammekann
*Erki Tammiksaar
*Gavriil Tanfiljev
*Leo Tiik
*John Trusscott
*Yi-Fu Tuan
*Andres Tõnisson

## V
*Mart Vabar 
*Endel Varep
*Lev Vassiljev
*Ain Vellak
*Andrei Vilkitski
*Aleksandr Vojeikov

## W
*Alfred Wegener
*Richard Wendt
*Alexander Wilbrecht
9 eKr

**9. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Tiberius Claudius Nero Drusus Senior ja Titus Quinctius Crispinus Sulpicianus.
*Roomlased vallutasid Pannoonia.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Nero Claudius Drusus, Vana-Rooma kindral (õnnetus)
Sforza dünastia

**Sforza dünastia** oli Milano dünastia, kelle esindajad valitsesid Milano hertsogitena aastail 1450–1535 (vaheaegadega) suuremat osa Lombardiast. Sforzade ajal sai Milanost tähtis kultuurikeskus.

Sforza aadlisuguvõsa põlvneb kondotjeer Muzio Attendolost, keda hüüti *Sforza*, mis tähendab 'vägivallaga võitja'.

### Sforza dünastiast Milano valitsejad
*1450–1466 Francesco I Sforza
*1466–1476 Galeazzo Maria Sforza (Francesco I poeg)
*1476–1494 Giovanni Galeazzo Sforza (Galeazzo Maria poeg)
*1494–1499, 1500 Ludovico Maria Sforza ehk Ludovico Il Moro (Francesco I poeg; tõugati troonilt; suri 1508; järgnes Prantsuse võim 1499–1500 ja 1500–1512)
*1512–1515 Massimiliano Sforza (Ludovico Maria poeg; tõugati troonilt; suri 1530; järgnes Prantsuse võim 1515–1521)
*1521–1535 Francesco II Sforza (Massimiliano vend)

Kondotjeer Francesco I Sforza sai 1450 Milano hertsogiks, vallutas 1464 Genova, Korsika ja Bari.

Hertsogid Galeazzo Maria Sforza ja Ludovico Il Moro Sforza jätkasid sõdadega Milano valduste laiendamist. 

Giovanni Galeazzo Sforza tütar Bona Sforza (1494–1557) oli abielus Poola kuninga (1506–1548) Zygmunt I-i abikaasa ja Poola kuninganna. 

Rahvaülestõus sundis Lodovicot 1499 Milanost lahkuma, kuid tema pojad Massimiliano Sforza ja Francesco II Sforza taastasid 1521–1525 Sforzade võimu.

Francesco II surma (1535) järel läks Milano Hispaania valdusse.
Barbara Radziwiłłówna

**Barbara Radziwiłłówna** (leedu keeles **Barbora Radvilaitė**; 6. detsember 1520 Vilnius – 8. mai 1551 Kraków) oli Zygmunt II Augusti abikaasa ja Poola kuninganna alates temaga abiellumisest 1550 kuni oma surmani.

Barbara isa Jerzy Radziwiłł oli kastellaan ehk Poola senaator, vojevood ja alates 1531 kuni oma surmani 1541 Leedu Suurvürstiriigi hetman. Tema ema oli Barbara Koła.

Kaasaegsete kirjelduste põhjal oli Barbara üks kauneimaid naisi Euroopas. Ta oli oma aja kohta üsna pikk: 162 cm, sale ja kauni kehaga, heledate juuste ja ühtlaste valgete hammastega. Lisaks huvitus Barbara moest ja kosmeetikast, kasutas lõhnaõlisid ja puudrit.

Barbara oli saanud hea hariduse. Ta rääkis ja oskas kirjutada leedu, vanavalgevene ja poola keeles ning tõenäoliselt ka ladina keeles.

Barbara abiellus 16-aastaselt, 18. mail 1537 Navahrudaki ja hilisema Trakai vojevoodi Stanislovas Goštautasega. Abikaasa suri 18. detsembril 1542 umbes 35-aastaselt.

Barbara alustas suhet Poola kroonprintsi Zygmunt Augustiga. Mees oli 1542 abiellunud Austria Elisabethiga, kellel pärast pulmi lõi välja epilepsia. Elisabethi tervis läks järjest halvemaks ja 1545 suri ta 19-aastaselt epilepsiahoo tagajärjel.

1547 Barbara ja Zygmunt abiellusid. 1. aprillil 1548 suri kuningas Zygmunt I ning Zygmunt August sai Poola kuningaks ja ühtlasi Leedu suurvürstiks. See suurendas märgatavalt Radziwiłłide suguvõsa mõjukust nii Poolas kui Leedus.

Barbara ja Zygmunti abielule olid paljud aadlikud tugevalt vastu. Zygmunt ei hoolinud võimalikest tagajärgedest ja abiellus Barbaraga sellegipoolest: nähtavasti armastas ta Barbarat tõeliselt. Kuninga ema Bona Sforza ei sallinud Barbarat ja organiseeris abielu vastu vandenõusid. Poola seim nõudis kuningalt lahutust, aga Zygmunt keeldus. Lõpuks, 7. detsembril 1550 krooniti Barbara kuningannaks.

Viis kuud hiljem, 8. mail 1551 Barbara suri. Tema surm oli kuningale tõsine kaotus ja tekkis kahtlus, et kuninga ema, kes pärines Sforzade soost, kus mürgi kasutamine rivaalide kõrvaldamiseks oli tavaline, oli Barbara mürgitanud. Siiski ei ole seda tõestada suudetud.

Zygmunti ja tema ema suhted muutusid väga halvaks. Bona Sforza kolis Masooviasse ja elas seal 8 aastat, siis pöördus oma sünnimaale Itaaliasse tagasi ja suri aasta hiljem. Hispaania kuningas Felipe II laskis Bona Sforza mürgitada, sest ei tahtnud tagasi maksta temalt võetud suurt laenu.

Zygmunt abiellus 1553 kolmandat korda, oma esimese naise õega. Ühestki tema abielust lapsi ei sündinud.

Barbara Radziwiłłówna elu ja saatus on inspireerinud paljusid, alates 19. sajandi maalidest üle 20. sajandi filmide ja teleseriaali kuni blogini. Vilniuse kesklinnas on tema üleelusuurune skulptuur. Vilniuse vanalinna lääneväraval asuv neitsi Maarja maal on väidetavalt maalitud tema järgi.
Vjatka jõgi

**Vjatka jõgi** (vene *Вятка*, mari *Ильна-вӱд*, *Виче*, tatari *Nokrat*, tšuvaši *Веткӗ*) on jõgi Euroopa idaosas Venemaa Udmurtias, Kirovi oblastis ja Tatarstanis. Pikkus 1314 km.

Algab Ülem-Kama kõrgustikult. Suubub paremalt Kamasse. Jõe ääres on Kirovi, Kotelnitši, Sovetski ja Sosnovka linn.

Suuremad lisajõed on Kobra, Letka, Velikaja, Moloma, Pižma, Tšeptsa, Bõstritsa, Voja ja Kilmez.
Mini jõgi (Fujian)

**Min** (hiina 闽江 (Min Jiang)) on jõgi Kagu-Hiinas Fujiani provintsis. 

Jõgi saab alguse Wuyi mägedest provintsi loodeosas. Sealt voolab ta kagusuunas läbi mägise maastiku ja edasi Fujiani provintsi keskosa, olles selle tähtsaim veekogu.

Min suubub Taiwani väina Fuzhou lahte. Kaldal asub Fuzhou, Fujiani provintsi halduskeskus ja oluline sadamalinn.

Jõe pikkus on 577 km, valgla pindala 60 800 km².

## Viited
Maluku saared

**Maluku saared** (ka *Molukid*, *Moluki saared*, *Vürtsisaared*) on Malai saarestiku osa Sulawesi, Mindanao ja Uus-Guinea vahel. 

Suuremad Maluku saared on Halmahera ja Seram, olulised on ka Ternate, Tidore, Ambon ja Banda saared (Banda Besar).

Saared kuuluvad Indoneesiale ning on jagatud Maluku ja Põhja-Maluku provintsi vahel.

Maluku saartelt pärinesid paljud keskajal läbi India Euroopasse veetud vürtsid.
Marajó

**Marajó** [maraž'oo] on saar Lõuna-Ameerikas Amazonase suudmes. Saar jääb Pará osariiki Brasiilias.

Kirdes piirneb saar Atlandi ookeaniga. Loodest piirab teda Amazonase jõgi. Lõunas on Pará jõgi ja Marajó laht, läänes Brevese jõgi. 

Saare pindala on umbes 40 100 km².

Saarel elab umbes 250 000 inimest.
Essen

**Essen** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Ruhri linnastus. Essen on rahvaarvult Saksamaa suuruselt kuues linn. Linn asub Reini-Herne'i kanali ja Ruhri jõe vahel jäädes Saksamaa pealinnast Berliinist 540 kilomeetrit läände ja Belgia pealinnast Brüsselist 230 kilomeetrit kirdesse.

## Ajalugu

Essen on asutatud 845. aastal, kuid oli sajandeid väike põllumajanduslinn. Söe- ja rauamaagi kaevandamisega 19. sajandi alguses algas linna kasv.

Perioodil 1923-1925 okupeeris linna Prantsusmaa. Linn sai Teises maailmasõjas Saksamaa sõjatööstuse keskusena tugevat kannatada.

## Rahvastik

Linna elanike arv oli 2021. aastal 579 432. 16% elanikest on välismaalased. 

Perioodil 1959-1969 elas linnas rohkem kui 700 000 inimest. Elanike arv langes alla 600 000 aastal 2000. Perioodil 2014-2024 ei ole linna elanike arv oluliselt muutunud. 

## Vaatamisväärsused

* Alfred Kruppi projekteeritud Villa Hügel ja Zeche und Kokerei Zollverein.
* 1986. aastal suletud Bauhaus-stiilis söekaevandus (UNESCO maailmapärandi nimistus)
* Esseni raekoda (Saksamaa kõrgeim, 106 m)

## Viited

## Välislingid

*Esseni koduleht
Visconti

**Visconti** on itaalia aadlisuguvõsa, kelle esindajad valitsesid Milanos vaheaegadega 1277–1447. Visconti suguvõsa esindajad kandsid alates 1378. aastast Milano hertsogi tiitlit.

## Visconti dünastia Milanos

*1277–1294 Ottone Visconti
*1294–1302 ja 1311–1322 Matteo I Visconti
*1322–1327 Galeazzo I Visconti (Matteo I poeg)
*1329–1339 Azzone Visconti (Galeazzo I poeg)
*1339–1349 Luchino Visconti (Matteo I poeg)
*1349–1354 Giovanni Visconti (Luchino vend)
*1354–1355 Matteo II Visconti (Giovanni vennapoeg)
*1354–1378 Galeazzo II Visconti (Matteo II vend)
*1354–1385 Bernabò Visconti (Galeazzo II vend)
*1378–1402 Gian Galeazzo Visconti (Galeazzo II poeg)
*1402–1412 Giovanni Maria Visconti (Giovanni Galeazzo poeg)
*1412–1447 Filippo Maria Visconti (Giovanni Maria poeg)

Viscontid said 11. sajandi alguses vikonditiitli (sellest ka nende nimi). 1262 nimetas paavst Otteone Visconti Milano peapiiskopiks. 1277 võitis Otteone Desio lahingus gvelfid ja pani aluse Milanos Viscontide sinjoriiale.

Matteo I kindlustas oma võimu Saksa kuninga toel ja laiendas oma mõjuala Põhja-Itaalias, kuid sattus vastuollu paavstiga. Tema valitsusajal kuulusid Viscontidele lisaks Milanole juba ka Alessandria, Asti, Como, Navara, Vercelli, Bergamo, Brescia, Pavia ja Cremona.

Gian Galeazzo Visconti sai 1395 Milano hertsogi ja 1397 Lombardia hertsogi tiitli; tema valdusse kuulus suurem osa Põhja-Itaaliast.

Pärast seda, kui Filippo Maria 1447 meesjärglasteta suri, hakkasid Milanos valitsema Sforzad.
Per Banér

**Per Gustafsson Banér** (ka Peter (Peder) Baner; 28. juuni 1588 Djursholmi loss, Rootsi kuningriik – 13. juuli 1644 Stockholm, Rootsi kuningriik) oli Rootsi riigitegelane.

Ta oli riiginõuniku, marssali, Djursholmi ja Ekenäsi lossi härra, Läänemaa Virtsu mõisaomaniku Gustaf Axelsson Banéri (1547–1600) ja Stegeholmi ja Västerviki krahvinna Christina Svantesdotter Sture (1559–1619) poeg, Riia kuberneri Svante Banéri (1583–1628), riigimarssal Axel Banéri (1594–1642) ja feldmarssal Johan Banéri (1596–1641) vend.

1611 sai temast kuningas Gustav II Adolfi kammerhärra, 1617 riigikammernõunik ja 1621 kuningliku majesteedi sõjakomissar Liivimaal. 22. augustist 1622 oli Tallinna ja kogu Eestimaa maaisand ning samal aastal Jelgavas ka Poola-Rootsi kaheaastase vaherahu sõlmimise komissar.

1624 oli ta täieõiguslik Tallinna ja Eestimaa kuberner; sai 1625 riiginõunikuks, 1626 kantseleinõunikuks ning oli 1627. aastast Ölandi ja Östergötlandi laaman.

Per Banér päästis Kalmari sõja ajal Gustav II Adolfi elu, kui see oma hobusega läbi jää vajus. Seetõttu oli ta 1617 toimunud Gustav II Adolfi kroonimispidustuste aukülaline ning löödi samas ka rüütliks.

20. detsembril 1651 said tema järeltulijad vabahärratiili ja immatrikuleeriti vabahärrasuguvõsa nr 22 all Rootsi rüütelkonda.

## Perekond
1615. aastal abiellus ta Hebla Flemingiga (surnud 1639), kes oli Viki (Wijk) ja Lemlahdensaari Kuitia (Qvidja, Qwidia) mõisniku vabahärra Claes Flemingi (1535–1597) ja vabaproua Ebba Gustavsdotter Stenbocki (surnud 1614) tütar, riigimarssali ja Torpa vabahärra Gustav Olofsson Stenbocki (1504–1571) tütretütar. Abielust sündisid:
*Ebba (sündinud 1616); 
*Kerstin (1617–1674); 
*Gustaf Persson Banér (1618–1689), Läänemaa Varbla (Werpel) mõisaomanik, sõjanõunik, riiginõunik (1651), feldmarssal (1658), Skåne, Hallandi ja Blekinge kindralkuberner (1664);
*Margareta (1619–1680), Biby mõisniku, riiginõuniku ja admirali Claes Nilsson Stiernsköldi (sündinud 1617–1676) kolmas abikaasa;
*Claes Pedersson Banér (1620–1675), Ekenäsi mõisnik, maavanem, riigijäägermeister (1664), Cronebergi vabapreili Ebba Sparre (1630–1666) abikaasa; riiginõuniku, Tartu õuekohtu (1631) ja Göta õuekohtu (1646) presidendi ja vabahärra Per Sparre (1592–1647) väimees;
*Nils, vallalisena surnud rittmeister, Kuitia (Qidia; Qvidja), Läänemaa Varbla (Werpel) ja Virtsu mõisaomanik;
*Johan, 1642. aasta Leipzigi lahingus (ka teine Breitenfeldi lahing) hukkunud kapten;
*Svante (surnud 1658), Eknäsi ja Tuna mõisnik, hukkus Karl X Gustavi teise Taani sõja Kopenhaageni piiramisel.

### Sugupuu

## Viited

## Kirjandus

*Nordisk familjebok, 1904, veerg 833–835 (rootsi keeles)
*Svenskt biografiskt handlexikon, 1906, lk 60–61 (rootsi keeles)
Vltava

**Vltava** [v'ltava] (saksa keeles *Moldau*) on jõgi Kesk-Euroopas.

Jõe lähe asub Šumavas. Voolab algul kagusse, siis aga põhja läbi Tšehhi. Läbib palju kärestikke kuni Prahani. Prahast alates on jõgi laevatatav ja suubub Mělníkis vasakult Elbesse (Tšehhis *Labe*). 

Suurust arvestades on Elbe küll Vltava lisajõgi, ent  kuna Saksamaal kutsutakse seda jõge Elbeks, siis peetakse Vltavat Elbe lisajõeks. 

Vltava on Tšehhi pikim jõgi (430 km). Vltava valgla katab 28 000 km².

Suuremad lisajõed on Malše, Lužnice, Otava, Sázava ja Berounka.

## Vaata ka
*Jõed maailmas

## Välislingid
Mindanao

**Mindanao** on Filipiinide suuruselt teine saar Luzoni järel.

Mindanao on maailmas suuruselt 19. saar. Rahvaarvult on ta maailma 8. saar.

Saare pindala 94 630 km². Saar on mägine. Apo vulkaan (kõrgus 2954 m) on saare ning ühtlasi ka Filipiinide kõrgeim tipp.

Saart ümbritsevad läänest Sulu meri, idast Filipiini meri ja lõunast Sulawesi meri.

Kõigist Filipiini saartest on Mindanaol kõige mitmekesisemad maastikud: kõrged sakilised mäed, peaaegu isoleeritud vulkaanitipud, kõrged platood, ürgmetsad ja laiad soised tasandikud.

## Ajalugu

Mindanao on nimetatud maguindanaode hõimu järgi, kes enne eurooplaste saabumist oli saare suurim ja võimsaim hõim.

Mindanao on olnud asustatud kümneid tuhandeid aastaid. Eelajaloolisel ajal saabusid saarele negriitod, umbes 1500 eKr austroneeslased.

13. sajandil levis piirkonda islam ja rajati Filipiini sultanaadid, näiteks Maguindanao ja Sulu sultanaat. Siiski oli eurooplaste saabumise ajaks islamisse pöördunud ainult osa saare elanikest. Enamik inimesi saare põhja- ja idaosas järgisid oma rahvuslikke religioone, kuni eurooplased nad lõpuks ristiusustasid. Tänapäeval on saare elanikkonnast 63% kristlased ja 32% muslimid.

16. ja 17. sajandi vahetusel toimus Mindanao elanikel esimene kokkupuude hispaanlastega, kes saare vallutasid.

## Provintsid

Saare territoorium on jagatud viieks piirkonnaks, mis koosnevad järgmistest provintsidest:
* Zamboanga Peninsula piirkond: Põhja-Zamboanga, Põhja-Zamboanga, Zamboanga Sibugay
* Põhja-Mindanao piirkond: Bukidnon, Camiguin, Ida-Misamis, Lääne-Misamis, Põhja-Lanao
* Davao piirkond: Compostela Valley, Ida-Davao, Lõuna-Davao, Põhja-Davao 
* Soccsksargeni piirkond: Cotabato, Lõuna-Cotabato, Sultan Kudarat, Sarangani
* Caraga piirkond: Dinagat Islands, Lõuna-Agusan, Lõuna-Surigao, Põhja-Agusan Põhja-Surigao
Kirov

**Kirov** (vene keeles Киров; aastani 1934 **Vjatka**, aastani 1780 **Hlõnov**) on linn Venemaa Euroopa-osas. See on Kirovi oblasti keskus. Elanike arv 448 500 (2005). Asub Vjatka jõe ääres.

Linn nimetati ümber 1934. aastal tapetud ÜK(b)P Leningradi oblastikomitee I sekretäri Sergei Kirovi mälestuseks Kiroviks. 

Linn jaguneb neljaks rajooniks: Lenini, Oktoobri, Pervomaiski ja Novovjatski rajoon.

1989. aastal liideti Kiroviga Novovjatski linn, tänapäeval Kirovi Novovjatski rajoon. 
Kirovi linna haldusalas on kaheksa linnaümbruse valda (*сельский округ*). Suuremad asulad on Ljangassovo (umbes 13 000 elanikku) ja Radužnõi alev (umbes 10 000 elanikku). 

Kirovi Pobedilovo lennujaam asub Ljangassovos.

## Ajalugu
12.-13. sajandil oli Hlõnov üks Põhja-Venemaa piirkonnas asuvaid demokraatliku riigikorraga vabariike koos Novgorodi ja Pihkva vabariigiga, kus võimu teostasid rahvaesindajate poolt veetše ning riigijuhiks oli valitav vürst. Hlõnovi vabariik kaotas oma sõltumatuse ja osalise iseseisvuse 15. sajandil pärast Moskva suurvürstide korraldatud ekspansiooni Põhja-Venemaale ning Moskva suurvürstiriigi võimu kehtestamist. 

## Viited

## Välislingid

*Linnavalitsuse koduleht
Gustaf Otto Stenbock

Krahv **Gustaf Otto Stenbock** (7. september 1614 Torpa, Småland – 24. september 1685 Stockholm) oli Rootsi admiral, väejuht ja riigimees. 

## Teenistuskäik
* 1637 Kronobergi rügemendi juht 
* 31. juuli 1643 jalaväe kindralmajor
* 15. jaanuar 1647 kindralleitnant
* 30. märts 1648 jalaväekindral
* 27. märts 1651  krahv
* 10. aprill 1652 riiginõunik
* 31. mai 1652 Liivimaa ja Riia kuberner
* 18. jaanuar 1653 sõjanõunik 
* 4. juuni 1653 Ingeri laaman
* 14. aprill 1655 riigikahurmeister 
* 28. juuni 1656 feldmarssal 
* 1658 Roskilde rahu tulemusena Skåne, Hallandi ja Blekinge ehk Skånelandi kindralkuberner 
* 8. juuni 1664 - 1675 riigiadmiral (mereminister)
* 1666 - 1684 Lundi ülikooli kantsler 
Ta oli ka alaealise kuninga Karl XI eestkostevalitsuse liige (vöörmünder).

## Perekond
22. juulil 1645 abiellus krahv Stenbock Stockholmis Brita Horn af Åminnega (suri 1653), kes oli riiginõuniku ja Åminne vabahärra Klas Kristersson Horn (1587–1651) ja vabaproua Sigrid Oxenstierna (1590–1644) tütar, Krister Horni (1622–1692) ja Bengt Horni (1623–1678) õde, Bengt Oxenstierna (1591–1643) õetütar ja Gabriel Oxenstierna (1586–1656) poolõe tütar. Abielust sündisid:

*Gustaf Stenbock (1646–1672), abiellus 1670 vabapreili Ingeborg Bielkega 
*Beata Stenbock (suri 1648) 
*Sigrid Stenbock (suri 1648) 
*Christina Catharina Stenbock (1649–1719), abiellus 1665 Eestimaa kuberner Anders Torstensoniga.
*Magdalena Catharina Stenbock (1652–1676), abiellus 1673 Gustaf Mauritz Lewenhauptiga (1651–1700)
*Carl Otto Stenbock (1653–1697), abiellus 1681 vabapreili Margaretha de Soopiga Limingost, Soomest.
*Margareta Stenbock

11. juunil 1658 abiellus Gustaf Otto Göteborgis feldmarssal Jakob De la Gardie (1583–1652) tütre Christina Catharina De la Gardiega (1632–1704), kes oli Kolga *(Kolck)*, Kiiu *(Kida)*, Kõnnu *(Könda)* ja Loo *(Neuenhof)* mõisa pärija ja 1656. aastal lesestunud abielust Gustaf Adolf Lewenhauptiga.

Abielu tulemusena omandasid Stenbockid Kolga mõisa.

Abielust sündisid:

*Brigitta Stenbock (1660–1682)
*Beata Margareta Stenbock (1661–1735), abiellus 1680 krahv Gustaf Douglasega (1648–1705), Eestimaa kuberneri Gustav Otto Douglase ema.
*Erik Gustaf Stenbock (1662–1722), abiellus Johanna Eleonora De la Gardiega (1661–1708) 
*Jakob Stenbock
*Magnus Stenbock (1663–1717), Rootsi väejuht, Stenbocki maja rajaja Jakob Pontus Stenbocki (1744–1824) vanaisa.
*Hedvig Eleonora Stenbock (1664–1729), abiellus 1684 vabahärra Lorentz Creutziga (1646–1698).
*Charlotta Maria Stenbock (1667–1740), 1686 abiellus krahv Axel Johan Lewenhauptiga (1660–1717).

## Esivanemad

## Viited

## Välislingid

*Stenbockide sugupuu
*Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, 1929
*Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, 1930
*Gustaf Otto Stenbocki perekond
*Braunschweig-Lüneburg perekond
Ilmjärv

**Ilmjärv**, enamasti eesti keeles tuntud ka Ilmeni järve nime all, (vene keeles *Ильмень*, *Ilmen*, vanavene keeles *Илмерь*, *Ilmer*; soome keeles *Ilmajärvi*) on järv Venemaal.

Ilmjärve veepinna tase, seejuures ka sügavus ja pindala kõiguvad tugevalt (660–2200 km²). Keskmine tase on 18 meetrit üle merepinna. Suurim sügavus ulatub 10 meetrini, pindala on kuni 2100 km2. Välja voolab Volhovi jõgi, sissevoolavatest jõgedest on tähtsamad Lovat, Msta, Pola ja Šelon.
Volhovi jõgi

**Volhovi jõgi** (vene *Волхов*, soome Olhavajoki) on jõgi Euroopas. Pikkus 224 km.

Algab Ilmjärvest. Ülemjooksul voolab aeglaselt. Läbib lähte lähedal Novgorodi. Alamjooksul laskub Balti klindilt, moodustades kärestikke. Kärestikest allavoolu voolab rahulikult, jõekaldal on Kiriši, Volhovi ja Novaja Ladoga linn. Suubub Laadoga järve. Jõe järgi on nimetuse saanud ordoviitsiumi Volhovi lade.
Menorca

**Menorca** [men'orka] on Hispaaniale kuuluv saar Vahemeres, idapoolseim Baleaari saartest. 

Saare pindala on 668 km². Saare suurim kõrgus 358 meetrit (El Toro mägi). Seal elab umbes 88 000 inimest. 

Saare idarannikul on Maó laht, mis on kitsas, aga sügav ja hästi varjatud, see on üks parimaid sadamakohti Vahemeres.

## Ajalugu

Menorca on tuntud megaliitide poolest, mis arvatakse pärinevat ajast 3000–1200 eKr. Neid on sadu ja nende seas on nii hauakambreid, T-kujulisi kiviskulptuure kui kivist kaitserajatisi. Arvatakse, et neid on mõjutanud teised tollased Vahemere maade kultuurid, näiteks Minose kultuur Kreetal.

Kirjalikes allikates on Menorcat esimest korda mainitud 6. sajandil eKr . Baleaarid koosnevad ühest suurest ja ühest väikesest saarest ning sellest tulenesid saarte ladinakeelsed nimed *Maiorica* ja *Minorica*. Siit pärinevad saarte tänapäevased nimed Mallorca ja Menorca. 

Saare vallutasid foiniiklased, hiljem kartaagolased. Aastatel 123–122 eKr läksid saared Rooma riigile. Pärast Augustuse maadejaotust kuulusid nad Hispania Tarraconensise provintsi. Pärast Diocletianuse ja Constantinose riigireforme moodustasid Baleaarid ja Pitiuusid 369 uue provintsi Insulae Baleares. 5. sajandil tungisid saarele vandaalid. Aastatel 534–768 kuulusid Baleaarid Bütsantsile, seejärel vallutasid need araablased. 

903. aastal liideti Menorca Manūrqah' nime all Córdoba kalifaadiga. 1231 vallutasid kristlased Mallorca, misjärel Menorcast sai sõltumatu islamiriik. 17. jaanuaril 1287 vallutas Aragóni kuningas Alfonso III ka Menorca ja 17. jaanuari tähistatakse Menorcal rahvuspühana. Araablased, kes keeldusid kristlusesse pöördumast, müüdi orjadeks.

Menorca kuulus Majorca kuningriiki, mis oli Aragoni sõltlasriik. 1344 liidendas Aragon selle endaga, seejärel sai osaks Hispaaniast. 1708 vallutas Hispaania pärilussõjas saare Suurbritannia. 1802 sõlmitud Amiensi lepinguga sai Hispaania saare tagasi.

Sealt pärineb majonees.

## Viited


## Välislingid

* Menorca Facebook Page
* Menorca koduleht (hispaania, katalaani, inglise ja saksa keeles)
Antipood

**Antipood** on punkt, mis asub diametraalselt Maa vastasküljel. Punkti ja selle antipoodi ühendav sirge läbib maaellipsoidi geomeetrilist keskpunkti. 

Ümbermaailmareisiks loetakse muude tingimuste kõrval ka antipoodide läbimist.

## Galerii

Pilt:Antipodes equirectangular.svg | 
Pilt:Antipodes LAEA.png | 
Pilt:Antipodes LAEA inverted.png |


## Välislingid
Michigani järv

**Michigani järv** on järv Põhja-Ameerikas.

Ühendatud Mackinaci väina kaudu Huroni järvega. 

Lõunarannal on Chicago linn.

## Vaata ka
*Indiana Dunes National Lakeshore
Nils Bielke (1644–1716)

**Nils Turesson  Bielke** (7. veebruar 1644 Stockholm – 26. november 1716 Rootsi) oli Rootsi väejuht, diplomaat, riigimees (Rootsi riiginõukogu liige) ja Salestadi krahv.

Järgmisel aastal pärast isa surma, 1649 tegi kuninganna Kristiina Nils Bielke Korppo (rootsikeelse nimega Korpo) krahviks. Korppo on väike saar Soome edelarannikul.

Ta astus 1660. aastatel Rootsi sõjaväkke ja ühtlasi Rootsi õukonda. Ta paistis silma Skåne sõjas (1675–1679) organisaatorina ja juhatas 1676 Lundi lahingus ratsaväerügementi, sai 1678 kindralleitnandiks, 1679–1681 ja 1684–1687 oli ta Rootsi saadik Prantsusmaal, 1687 sai ta krahvitiitli ja immatrikuleeriti 1689 Bielke nime all Rootsi rüütelkonda krahvisuguvõsana nr 29. Samal aastal määrati ta Eestimaa kindralkuberneriks, kuid asus juba samal aastal ametisse Pommeri kindralkubernerina ja töötas sellena 1698. aastani. 1690 ülendati ta feldmarssaliks.

Bielke osales Leopold I vägede koosseisus Suures Türgi sõjas ja sai selle eest Saksa-Rooma riigi riigikrahvi tiitli.

Bielke oli vastu Karl XI katsetele kehtestada Rootsis absoluutne monarhia ja mõisate reduktsioonile. Pommeri kindralkubernerina takistas ta reduktsiooni Pommeris ja pidas Rootsi valitsuse teadmata läbirääkimisi Prantsusmaaga, püüdes muuta Rootsi poliitikat Prantsuse-meelsemaks. See sai avalikuks ja Bielke kaotas kindralkuberneri koha. 1705 mõisteti ta selle eest koguni surma, kuid surmanuhtlust ei viidud täide ja 1715 anti talle armu.

1697 kirjutas Bielke raamatu käsikirja, mis pidi andma tema enda poegadele nõuandeid, mida oli tarvis edukaks karjääriks riukaliku isevalitseja juures.

## Perekond
Nils Bielke vanemad olid riiginõunik ja Salestadi vabahärra Ture Nilsson Bielke (1606–1648) ja Djursholmist pärit Christina Anna Banér (u 1625–1652). Tema ema oli Riia asehalduri, riiginõunik Svante Gustafsson Banéri (1584–1628) tütar. Õde Ingeborg Bielke (surnud 1671) oli 1670. aastast abielus krahv Gustaf Stenbockiga (1646–1672), kes oli krahv Gustaf Otto Stenbocki poeg.

Nils Bielke abiellus 1669 krahvitar Eva Horniga (1653–1740), kes oli Pori krahvi välimarssali Gustaf Horni (1592–1657) ja tema teise naise, Sigrid Bielke (1620–1679) tütar – poegi Gustaf Hornil polnud. Abielust sündisid
*Eva (1677–1715), 1695. aastast Visingborgi krahv Abraham Brahe (1669–1728) abikaasa;
*Sigrid Catharina (1681–1765), 1706. aastast krahv Johan Göran Flemingi (1679–1747) abikaasa;
*Carl Gustaf (1683–1754), ratsaväe kindralmajor, Västernorrlandi, Gävleborgi ja Jämtlandi lääni maavanem;
*krahv Ture Gabriel (1684–1763), sõjaväelane (kindralmajor) ja riigimees, riiginõunik, Rootsi riiginõukogu liige;
*Christina Anna (1687–1742), 1705. aastast Morlanda krahv Carl Gustaf Mörneri (1658–1721) abikaasa;
*Ulrika Ebba (1688–1716), 1707. aastast krahv Friedrich Wilhelm von Sparri abikaasa.

Teised lapsed Gustaf (1672–1672), Ture (1674–1674), Adam (1679–1679) ja Sofia Charlotta (1693–1696) surid kõik noorelt.

## Viited

## Välislingid
*Nils Bielke, www.adelsvapen.com
Náxose saar

**Náxos** (Vana-Kreeka kontekstis **Naxos**, kreeka keeles ja vanakreeka keeles Νάξος; itaalia keeles *Nasso*) on Kreekale kuuluv saar Egeuse meres, suurim Küklaadidest. 

Pindala on 428 km². 

Saare kõrgeim mägi 1003 m kõrgune Zéfs, mis on ka Küklaadide kõrgeim mägi. 

Naxosel jättis Theseus Ariadne maha.
Mälaren

**Mälaren** ehk Mälari järv on järv Rootsis.

Järve pindala on 1190 km². Tegu on suuruselt Rootsi kolmanda järvega Vänerni ja Vätterni järel. Suurim sügavus on 66 meetrit.

Järves on palju saari ja lahtesid. 

Stockholmi kohal Gamla Stani juures voolavad Mälarenist välja kaks lühikest jõge - Norrström ja Söderström. Kõrge veeseisu korral meres voolab merevesi Saltsjönist järve. Keskmine veetase järves on vaid 30 cm üle merepinna.

## Viited

## Välislingid
Newfoundland

**Newfoundland** on Atlandi ookeani saar Põhja-Ameerika ranniku lähedal. Kuulub Kanadale ja on osa Newfoundlandi ja Labradori provintsist.

Idas, kirdes ja lõunas külgneb ookeani avaosaga, edelas Caboti väinaga, läänes Saint Lawrence'i lahega ja loodes Belle Isle'i väinaga. Saare pindala on 111 390 km&sup2;. Saarel on madalaid mägesid, kõrgusega kuni 814 meetrit. Rannikul on palju lahtesid ja poolsaari.

Newfoundland on pindalalt maailma 16. ja Kanada 3. saar.

2006. aasta rahvaloenduse järgi elas saarel 479 105 inimest.

Saare suurim asula on Saint John's.

## Koloniaalajalugu
5. augustil 1583 võttis Humphrey Gilbert Newfoundlandi Inglismaa kuningriigi valdusse esimese ülemerekolooniana. Ent asulaid hakati sinna rajama alles 1610. aastal, kui saarele moodustati esimene asundus (ja lähiaastatel veel mitu). Erinevalt tavalistest kroonikolooniatest olid Newfoundlandil, mille kuberner omas kogu koloonia maad. Valduskolooniad võisid tegutseda aktsiaseltsi põhimõttel ja nende põhiline eesmärk oli omanikele kasumi teenimine. Nõnda sarnanesid need Inglismaa maamõisatega. Aastatel 1610–1728 oli saarel rida omanikkubernere, kellest nii mõnigi polnud saart oma silmaga näinudki. Selgus, et kirja teel võis juhtida küll teises Inglismaa otsas olevaid mõisaid, ent mitte ookeanitaguseid valdusi, ja see pärssis saare arengut. Osa kolooniaid müüdi riigile, osa läks pankrotti. Lõpuks moodustati nende asemele nii-öelda harilik, kroonikoloonia.
1655. aastal rajasid oma asulad saarele ka prantslased. Kasutades inglise kolooniate nõrkust, võtsid nad peatselt enamiku saarest enda kontrolli alla. Nende keskuseks oli Pleasance, tänapäeval Placentia. Kuningas Williami sõja ajal 1689–1697 vallutasid prantslased peaaegu kogu saare, ent Ryswicki rahuga taastati Ameerikas *status quo*. Järgnenud Kuninganna Anne'i sõjas 1702–1713 said prantslased lüüa ja vastavalt Utrechti rahule pidid Newfoundlandilt lahkuma.
Arteesia kaev

**Arteesia kaev** on kaev, mille vesi iseenesest maapinnale tõuseb. 

Selle nähtuse tekkepõhjuseks on asjaolu, et kaevu toitev veelade on kohati kaevu ülaosast kõrgemal. Seetõttu tõuseb vesi ühendatud anumate printsiibi tõttu iseenesest pinnale. Nähtusele on nime andnud Artois' provints. Arteesia kaeve leidub ka Eestis.

## Vaata ka
*Arteesia allikas
*Nõiakaev
Naxos (täpsustus)

**Naxos** võib olla:

* Küklaadide hulka kuuluv Kreeka saar **[[Náxose saar]]**
* muistne kreeka koloonia Sitsiilias **[[Naxos (Sitsiilia)|Naxos]]**, tänapäeva Giardini-Naxos
***[[Naxos (Kreeta)|Naxos]]**, vanaaja linn Kreetal
* heliplaadifirma **[[Naxos (ettevõte)|Naxos]]** Hongkongist

## Vaata ka
*Náxos (täpsustus)
Sava

**Sava** [s'aava] on jõgi Euroopa kaguosas.

Jõe lähe asub Alpides Sava Dolinka ja Sava Bohinjka ühinemiskohas. Voolab kagu ja ida suunas, läbides Ljubljanat ja Zagrebi. 940-kilomeetri pikkune jõgi suubub Belgradi kohal paremalt Doonausse.

## Vaata ka
*Püha Sava katedraal
Neuchâteli järv

**Neuchâteli järv** (sks. k. Neuenburgersee) on  järv Euroopa keskel Šveitsi loodeosas pealinnast Bernist 30–40 km lääne pool. 

Järve pindala on 218 km2, pikkus kirde-edela suunal 38,5 km, ruumala 14 km3 ning suurim sügavus 153 meetrit. Veetase on 429 meetrit üle merepinna. Järve valgla katab umbes 2670 km2. 

Neuchâteli järv on suurim täielikult Šveitsi piires paiknev järv. 

Suurim linn järve kaldal on samuti Neuchâtel. 

Kirde pool on samas orundis jätkuks Bieli järv.

## Vaata ka
Novaja Zemlja

**Novaja Zemlja** (vene Новая Земля 'Uus Maa') on Venemaale kuuluv saarestik Põhja-Jäämeres. Halduslikult kuulub saarestik Arhangelski oblasti koosseisu.

Novaja Zemlja koosneb kahest suuremast saarest (Põhja- ja Lõunasaar), mille vahel on kitsas väin Matotškin Šar, ja hulgast pisikestest saartest. Lõunas eraldab teda Vaigatši saarest 50 km laiune väin Kara Värav. Saarestikust itta jääb Kara meri ja läände Barentsi meri.

Saarestiku pindala on umbes 83 000 km². Põhjast lõunasse on saarestiku pikkus 925 km. Lõunasaare laius on kuni 143 km, Põhjasaare laius kuni 123 km. Saared on mägised, olles Uurali mäestiku jätkuks.

Kliima on arktiline. Talv on pikk ja külm, kuni –40 °C, tuule kiirus ulatub kuni 40–50 m/s. Kõige soojema kuu, augusti keskmine temperatuur on –2,5 °C põhjas kuni +6,5 °C lõunas.

Umbes poole Põhjasaarest, 20 000 km², hõlmavad liustikud. Pidev jääkilp on 400 km pikkune, 70–75 km laiune ja üle 300 meetri paks. See on Venemaa suurim jääkilp. Mitmel pool ulatub liustik mereni. Sealt laskuvad merre jäämäed.

Enamiku Lõunasaarest hõlmab arktiline tundra.

Saarestikus on palju järvekesi. Päikesekiirte käes võib saarestiku lõunaosas järvevesi soojeneda kuni +18 °C-ni.

Novaja Zemlja elanikkonna enamiku moodustavad sõjaväelased: saartel on Venemaa tuumapolügoon. Suur osa saartest on radioaktiivselt saastatud: alates 1950. aastatest lõhati seal Nõukogude tuumapomme ja 1961. aastal maailma suurim vesinikupomm. Pärast tuumakatsetuste keelustamist atmosfääris lõhati pomme maa-alustes šahtides.

## Novaja Zemlja saared
*Gorbovõ saared
**Berhi saar
**Litšutini saar
**Bolšoi Zajatšii saar
**Malõi Zajatšii saar
*Viljami saar
*Vrangeli saar
*Šelbahi saar
*Jermolajevi saar
*Tševkunovi saar
*Medvedka saar
*Galahhovi saared
*Dalni saar
*Promõslovõi saar
*Šapka saar
*Lagernõi saar
*Dvoinoi saar
*Belenki saar
*Sõroi saar
*Pahtussovi saar
*Glumjannoi saar
*Kurgani saar
*Ploski saar
*Tsivolki saar
*Kruglõi saar
*Luda-Nedostupnaja saar
*Pasõnoki saar

## Vaata ka
* Novaja Zemlja efekt

## Välislingid
Bengt Skytte

**Bengt Skytte af Duderhof** (30. september 1614 Stockholm – 23. juuli 1683 Stockholm) oli Rootsi riigitegelane ja diplomaat, Duderhofi vabahärra, Grönsjö ja Marby isand. 

Tema isa oli Liivimaa kindralkuberner ja Tartu Ülikooli rajaja Johan Skytte, vend Tartu Ülikooli esimene rektor Jakob Skytte.

## Teenistus
*1633 kuninganna Kristiina kammerhärra
*1637 assessor
*1640 kammernõunik
*1646–1649 Uppsala lääni asehaldur ja 1647–1649 Stockholmi lääni asehaldur
*1647. aasta Rootsi riigipäeva maamarssal
*1648 riiginõunik ja 3. oktoobrist Tartu ülikooli kantsler
*30. juuni 1655 – 1656 Liivimaa sõjavägede saadik, Eestimaa kuberner
*1663 Wismari tribunali (*Höga tribunalet i Wismar*) president ja saadik Saksamaal.

## Tunnustus
* Rootsi Amarante orden

## Perekond
8. detsembril 1636 abiellus ta Christina Sparrega (1619–1659), kes oli Östergötlandi lääni asehalduri, Häringe mõisniku Carl Eriksson Sparre (1595–1632) ja Margaretha Axelsdotter Natt och Dagi (1597–1623) tütar. 

Esimesest abielust sündisid:
* Carolus Skytte af Duderhof (1639–1640) maetud Arnö kirikusse.
* Maria Skytte af Duderhof (surnud 1703), 1667. aastast riigitallimeistri ja Ingeri kindralkuberneri krahv Gustaf Adam Banéri (1624–1681) abikaasa.
* Hedvig Skytte af Duderhof, (surnud 1668). 

1670. aastatel abiellus ta Eva Mörneriga. 

## Viited

## Välislingid
* Bengt Skytte korraldused Eesti Ajalooarhiivi fondides
* Nordisk familjebok 1890, lk. 1365-1366  (rootsi keeles)
* Svenskt biografiskt handlexikon, 1906, lk. 473-474 (rootsi keeles)
Göran Boije

**Göran Nilsson Boije** (**Göran Boye**, **Jöran Boye af Gennäs och Kulla**, **Georg Boije**, **Yrjö Boije** u. 1540 – 7. detsember 1617) oli soome päritolu Rootsi väepealik. 

Ta määrati 1574. aastal Tallinna linnuse pealikuks ning ülendati 1576. aastal Soomes paiknevate vägede feldmarssaliks. 1577. aasta 1. juulist Eestimaa asehaldur ja 29. oktoobrist Tallinna linnuse, Tallinna linna, Toompea ja Tallinna linnuselääni asehaldur. Osales Liivi sõjas, kus 21. oktoobril 1578 võitis Poola vojevood Andrzej Sapiehaga Võnnu lahingus venelaste väge ja 1581 vallutas Paide linnuse. 

Göran Boije oli Eestimaa asehalduri ametis, Rootsi kuninga (1568–1592) Johan III poolt 1577–1579, 1582–1583, Rootsi kuninga (1592–1599) Zygmunt III Waza poolt kindralasehaldurina  nimetatuna aastatel 1592–1600 kuninglik kindralasehaldud (saksa k. *Kön. Generall Stadhaltter des Fürstenthumbs Ehsten*) Rootsi Eestimaa hertsogkonnas ning Poola-Rootsi kuninga Zygmunt III Waza kindralasehaldur ning Södermanlandi hertsogi Karli sõjas.

1600. aastal läksid  kindralasehaldur Göran Boije, Tallinn ja Eestimaa aadel Karli poole üle. 

Ta oli ka Österlandi (Lõuna-Soome) *[[laaman (amet)|laaman]]* aastatel 1583–1599 ja laaman ka Rootsi riigihoidja ja kuninga (1604–1611) Karl IX poolt nimetatuna aastatel  1602–1617.

1595. aastal oli ta Eestimaa ja Tallinna asehaldurina ka üks, Moskva Suurvürstiriigi ja Rootsi kuningriigi vahelise Täyssinä rahu sõlmimise saadikutest. 1602. aastal ülendati ta riiginõunikuks.

Talle kuulusid Soome Uusimaa Gennäsi ja 1581. aastal doneeritud Kulla mõis Pyhtää vallas.

## Perekond
Göran Boije pärines 15. sajandil Rootsi asunud Böömimaa suguvõsast. Tema vanemad olid Soome Uusimaa Pohja vallast (rootsi *Pojo*) Gennäsi külast pärit Soome asehaldur Nils Boije ja Brita Kristersdotter Horn (surn.1580). Tema ema oli Raseborgi ja Turu linnusefoogt Krister Klasson Horni (surn. 1520) ja Ingeborg Siggesdotter Sparre af Rossviki tütar ning Åminne ehk Joensuu mõisa vabahärra (1561) admiral Klas Kristersson Horni (1518–1566) õde.

Göran Boije oli abielus Högsjögårdi mõisast pärit Anna Göransdotteriga. Hiljem abiellus ta Magdalena Skadhega.

Tal oli kaks poega:
*Karl Boije (surn.1614), Gennäsi härra, oli abielus Anna von Tiesenhauseniga;
*Claes Boije (surn.1618), Gennäsi ja Kulla härra, aadlilipkonna leitnant, Rootsi Ingeri Nöteborgi asehaldur (29. juuli 1613), oli abielus Anna Flemingiga, kes oli Louhisaari (rootsi *Villnäs*) härra, asehaldur Lars Hermansson Flemingi (surnud 1602) ja Anna Horn af Kanckase tütar, väejuht Henrik Klasson Horni tütretütar.

1629. aastal immatrikuleeriti tema pojad Carl ja Claes nr 16 all Rootsi rüütelkonda., tituleerimata aadlisuguvõsana Boije af Gennäs.

Tema sugulastest Johan Gustav Boije (1665–1737) poeg, Rootsi kuningriigi Soome  Uusimaa maakonna Gennäsi vabahärra ja Rootsi sõjaväelane (ooberstleitnant) Karl Gustaf Boije (1697–1769) oli Kehtna ja Henrik Georg Boije af Gennäs Järvamaal Varangu mõisnik.

1747. aastal immatrikuleeriti üks tema suguvõsa Varangu haru ka Liivimaa rüütelkonda aadlimatriklisse nr 59 Boye nime all. 

## Viited
Inn

**Inn** on jõgi Euroopas.

Jõe lähe asub Alpides. Ülemjooksul voolab see läbi Engadini, keskjooksul läbi Tirooli ning alamjooksul Baieri kiltmaal. Suubub Passaus paremalt Doonausse. 

Inni pikkus on 517 km, valgla pindala 25 700 km².

Suuremad jõeäärsed linnad on Braunau, Kufstein ja Innsbruck. 

Tähtsaim parempoolne lisajõgi on Salzach.

## Viited

## Välislingid
*
Njassa järv

**Njassa** (jao *njassa* 'järv') ehk **Malawi järv** on järv Ida-Aafrika riftivööndis.

Välja voolab Shire jõgi. Njassa järv kuulub Aafrika riftivööndi järvede hulka, olles tekkinud murrangualale. Sellest tuleneb ka järve suur sügavus. Tulevikus (geoloogilises ajaskaalas) saab Njassa järvest uue tekkiva ookeani osa.

## Välislingid
 
* "Kõikuv veepind tegi Njassa järve kalastiku kirevaks" ERR Novaator, 14. detsember 2015
Boora

**Boora** (Horvaadi keeles: *bura*, Sloveeni keeles: *burja*, Bulgaaria keeles: *буран*, Türgi keeles: *poyraz*) on külm mägedest laskuv katabaatiline tuul Aadria ja Musta mere kirderannikul.

## Vaata ka
* Boreas
* Hüperborea
* Bora Bora
Friedrich von Löwen (1654–1744)

**Friedrich von Löwen** (vene Фридрих фон Левен (Левей); 5. juuli 1654 Koluvere mõis – 9. juuli 1744 Tallinn) oli Eestimaa poliitik. 

Friedrich von Löwen oli sõjaväelane, Prantsusmaa ja  Rootsi armees (major) Põhjasõjas, misjärel astus Venemaa sõjateenistusse. 

Löwen oli 1696–1721 Eestimaa maanõunik, Põhjasõja järel kindralkuberneride Menšikovi ja Apraksini asetäitjana Eestimaa asekuberner 1711 – 14. august 1730, Eestimaa kuberner 1728–1736. 

Ta oli Eestimaa Koluvere, Seira, Vanamõisa ja Lautna mõisnik.

## Perekond
Friedrich von Löwen sündis Georg Johann von Löweni ja Barbara Dorothea von Ferseni pojana. 

Friedrich von Löwen abiellus 15. juunil 1679 Tallinnas Christina Elisabeth von Nierothiga, kes oli Magnus Nierothi (maetud 1671) ja Helena Horni tütar, ning lesestunud abielust Albu ja Luunja (kuni 1674) mõisniku Adam Bernhard Schrapferiga. Abikaasa poolvend oli Rootsi vabahärra ja Venemaa poliitik Magnus Wilhelm von Nieroth (1663–1740) ja abikaasa ema Helena Horn oli Rootsi riigitegelase  Henrik Karlsson Horni tütar. Abielust sündisid:

*Friedrich von Löwen (1680–1710)
*Barbara Helena von Löwen (sündinud 1681), abiellus 1699 Lautna mõisnik Rutger Otto von Derfeldeniga (surnud 1734).
*Jürgen Johann von Löwen (sündinud 1684), Rootsi kapten
*Margarethe Wilhelmine von Löwen (1685–1710), abiellus Kloostri mõisnik Christopher von Derfeldeniga (surnud 1750).
*Magnus Wilhelm von Löwen (sündinud 1688)
*Christina Charlotte von Löwen (sündinud 1689)
*Sophia Eleonora von Löwen
*Gustav Reinhold von Löwen (1690–1766), Holsteini (Peeter III) kindralmajor ja Eestimaa rüütelkonna peamees

### Sugupuu

## Viited
Bengt Klasson Horn

**Bengt Klasson Horn af Åminne** (10. november 1623 Vikhus – 7. veebruar 1678 Riia) oli Rootsi poliitik ja väejuht, vabahärra. 

Bengt Horni vanemad olid riiginõunik ja Åminne vabahärra Klas Kristersson Horn (1587–1651) ning Sigrid Oxenstierna (1590–1644), kelle vend Bengt Oxenstierna (1591–1643) ja poolvend Gabriel Oxenstierna (1586–1656) olid kõrgetel ametikohtadel Eesti, Liivi- ja Ingerimaal. Tema vend Krister Klasson Horn (1622–1692) oli samuti riigitegelane, vanaisa Krister Klasson Horn (1554–1612) oli Rootsi saadik Täyssinä rahu sõlmimisel ja vanavanaisa Klas Kristersson Horn (1518–1566) Viiburi asehaldur ja admiral, kes sai 1561. aastal Åminne ehk Joensuu mõisa vabahärra tiitli.

Bengt Horn õppis Upsala (1636) ja Tartu ülikoolis (1638), reisis Hollandisse, Itaaliasse ja Rooma, kust naasis 1646. aastal.

1647. aastal määrati Horn Blå rügemendi kapteniks, 1653 ülendati ooberstiks ja 1656 kindralmajoriks. 1654. aastast Hallandi kuberner. 1656. aastast oli ta Eestimaa kuberner, 1660 sai riiginõunikuks ja juhtis 1661. aastal Rootsi delegatsiooni Kärde rahu sõlmimisel. 

Aastatel 1672–1674 oli Horn Eestimaa kindralkuberner, 1674 Svea õuekohtu president ja 1677 ülendati feldmarssaliks.

Åminne vabahärrale Bengt Hornile kuulusid Ekebyholmi loss Norrtäljes, Koivaliina (Adsel), Mustiala (Tammela), Viki (Wijk), Edshammari (Edsshammer), Ridö (Ryda), Djursö (Diurssöö), Frössviki (Frösswyck) ja teised mõisad. 

## Perekond
Horn abiellus 20. novembril 1652 Stockholmi lossis vabapreili Margareta Sparrega (1631–1660), kes oli maamarssal Lars Eriksson Sparre (1590–1644) ja Märta Banéri (1593–1638) tütar.

16. septembril 1662 abiellus ta Stockholmis vabapreili Ingeborg Banériga (1641–1675), kes oli riiginõunik Axel Gustafsson Banéri (1594–1642) ja tema kolmanda abikaasa Carin Nilsdotter Bielke tütar. Abielust sündis
*Ture Sigismund Horn (1674–1724), Hallandi garnisonirügemendi (Horni rügement, rootsi k. *Garnisonsregementet i Halland*) ülem

Tema kolmas abikaasa oli 11. oktoobrist 1677 vabapreili Margareta Bielke (1653–1726), kes oli Tartu õuekohtu presidendi Gustaf Bielke (1618–1661) ja Maria Elisabet Sparre (1623–1662) tütar.

## Viited

## Välislingid
*Bengt Horni korraldused Eesti Ajalooarhiivi fondides
*Sugupuu
*Elulugu Nordisk familjebok, 1883, lk 1508-1509
*Elulugu Svenskt biografiskt handlexikon, 1906, lk 514-515
Kirjavahemärgid

**Kirjavahemärgid** ehk **vahemärgid** on kirja märgid, mida kasutatakse lause kirjapildi struktureerimiseks.

Kirjavahemärgid täidavad kirjalikus kõnes umbes sama rolli nagu kõne- ja hingamisrütm, intonatsioon ja pausid suulises kõnes, mida pole võimalik kirjalikku teksti üle kanda.

Kirjavahemärkide kasutamist ja kirjavahemärkide süsteemi nimetatakse interpunktsiooniks.

## Vaata ka
* Kirjavahemärkide loend
1696

**1696. aasta** (**MDCXCVI**) oli 17. sajandi 96. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Kestis suur nälg. Nagu 1695. aastalgi sadas suvi läbi vihma ja saak ikaldus. Sügisesel lõikusel saadi neljandik või viiendik kevadel külvatud viljast.
*31. märts (vkj 21. märts) – kehtestati Liivimaa majandusreglement, mis muu hulgas reguleeris kroonumõisate rentnike ja talupoegade suhteid. 
*21. november (vkj 11. november) – Toolse lähedal jooksis karile Pärsia armeenlaste kaubalaev "St. Johannes".

## Sündinud

*5. märts – Giovanni Battista Tiepolo, Itaalia maalikunstnik
*7. detsember – Peter August Friedrich von Holstein-Beck, Eestimaa kindralkuberner

## Surnud

* 3. märts – Jacob Johann Hastfer, Rootsi riigitegelane.
* 17. juuni – Jan III, Poola kuningas

## Viited