Karjala grupeering

**Karjala grupp** **NORD** (karjala keeles *Karjalan ryhmä*, ka Karjala grupeering) oli Venemaalt pärit vähemusrahvaste esindajatest, peamiselt karjalastest koosnev vabatahtlike võitlejate sõjaväeüksus.

Ametlikult moodustati väeüksus 2023. aasta jaanuaris Ukrainas pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse. Poliitiliselt oli väeüksus seotud Karjala Rahvusliku Liikumisega (KRL), mis propageerib Karjala iseseisvumist. Grupp läks laiali selle loomise kolmandal aastapäeval.

## Ajalugu
Karjalameelseid ühendav grupp hakkas kujunema Venemaa-Ukraina sõja alguses. Esimene grupeeringuga liitunud sõdur tuli Ukrainasse riiki kaitsma 2014. aastal. Grupi kujunemine oli tollal mitteametlik. Pärast täiemahulist Venemaa sissetungi Ukrainasse 2022. aastal liitusid Ukraina poolel vabatahtlikena mitmed karjalased ja teiste vene vähemusrahvaste esindajad, mis võimaldas moodustada ametlikuma grupeeringu.

Karjala Grupp asutati ametlikult 2023. aasta alguses, 19. jaanuaril. Tollal sai väeüksuse nimeks Karjala rahvuspataljon (*Karjalan Kansallini Pataljona*). Pataljoni aitasid korraldada Karjala Rahvusliku Liikumise juhtivad liikmed, sealhulgas ka tollane kõneisik Dimitri Kuznetsov. Rahvuspataljoni sihiks sai "koondada noori, kes tahtsid sõdida Venemaa sissetungijate vastu Ukraina sõjaväe koosseisus ja pärast Ukraina võitu saada aluseks Karjala vabastamisele Venemaa okupatsiooni alt". Esialgu värvati vaid karjalasi ja grupeering oli Ukraina Kaitseluure Rahvusvahelise Leegioni koosseisus.

#### Venemaa-Ukraina sõjas
Kuznetsovi väitel kutsus Ukraina relvajõududesse värbav tsiviilraada Karjala vabatahtlikud Türki, kus paljud viibisid mitu kuud ilma, et neil oleks avanenud võimalust pääseda rindele. Rahaliste murede tõttu korraldas ta korjandusi pataljoni toeks nii 2023. aasta veebruaris kui ka Türgis viibides. Samas pole teada, palju korjatud rahast pataljoni toeks läks, sest KRL juhtkond tuvastas hiljem mitmeid Kuznetsovi poolt korraldatud sobinguid ja rikkumisi.

2023. aasta juunis ilmnes Kuznetsovi väitel pataljonil värbamisraskusi ja mitte kõik vabatahtlikud ei liitunud kohe pataljoniga. Seoses sissetungiga Belgorodi oblastisse tekkisid erimeelsused mõnede pataljoni liikmete ja Kuznetsovi tol ajal juhitud Karjala Rahvusliku Vabastusliikumise liikmete vahel, mis põhjustas kahe poole vahelise suhete jahenemise. 2023. aasta teisel poolel võttis tsiviilraada osa vabatahtlikke vastu, rahvuspataljon asus tegutsema Vene Vabatahtlike Vägede koosseisus (ja seega ametlikult Ukraina relvajõududest iseseisvalt).

Karjala grupeeringu tegevuse, struktuuri ega liikumiste kohta Venemaa-Ukraina sõjas oli vähe avalikku infot ja üksus ise palju ei avaldanud. Seetõttu kahtlustati, et tegemist võis olla teabeoperatsiooniga. Arvatavasti ei koosnenud Karjala grupeering 600–800 mehest (mis on tavaline pataljoni suurus).

Suuresti viisid Karjala grupeeringu liikmed läbi luureülesandeid tagalas. 2023. aastas tappis üksus FSB leitnantkoloneli. Jaanuaris 2024 rünnati Venemaa üksusi Uuralis. 2024. aasta märtsis osales grupp sissetungis Belgorodi oblastisse. Sama aasta juulis tegutses grupeering Harkivi läheduses, Venemaa piiril Belgorodi oblasti vastas.

2024. aasta lõpust loeb Venemaa grupeeringut terroristlikuks rühmituseks ja rühmitusega seotud tuvastatud isikuid on üle kuulatud ning kohtu alla antud. Grupi tegevus võis olla ka üheks põhjuseks, miks Venemaal on sõja ajal eriti tugevalt alla surutud soomeugri liikumisi, näiteks keelati ära Karjala Vabariigi karjalakeelne nimetus.

2026. aasta jaanuaris lahkus üksus Vene Vabatahtlike Vägede koosseisust ja oma kolmandal sünniaastapäeval läks grupp laiali. Karjala grupi liikmed suunati teistesse Ukraina maavägede üksustesse.

## Väeüksuse eripärad
Karjala grupeeringu peamised eesmärgid olid võidelda Ukrainas ning kindlustada Karjala vabastamine ja iseseisvus. Gruppi aitas luua Karjala Rahvuslik Liikumine, mis propageerib Karjala iseseisvumist Venemaast, kuid ei ole sõjaline jõud. KNL ja Karjala grupeering tegid koostööd kuni grupi laialiminekuni. Üksuse pressiesindaja Vladislav Nobel-Oleiniku sõnul oli koostöö Vene Vabatahtlike Korpususega tingitud vajadusest, mitte üksuse soovist.

Üksusega liitumiseks pidid vabatahtlikud vastama kindlatele kriteeriumidele. Vabatahtlikul pidi olema hea tervis ega ei tohtinud olla probleeme alkoholi ega narkootikumidega. Samuti olid ootusteks vabatahtlikele soov vabastada Venemaa Karjala võimu alt, ka pärast Venemaa-Ukraina sõda, ning pühendumus põhjamaistele väärtustele. Grupeering põhjendab oma soovi sõjas madalat profiili hoida sihiga pärast sõda Venemaale naasta, et seal uus Karjala armee moodustada ja edasi tegutseda.

Kuna grupeering tegutses sageli luures ja otsis vaenlase üksusi, tegutses see tihti öösel. Grupi varustus oli seetõttu enamasti kerge, et vajadusel kiiresti edasi liikuda või taganeda. Varustuse hulgas olid neil levinud maskeerimisülikond ja öövaatlusseadmed. Lisaks luurele tegutses üksus evakueerimisega.

## Sümboolika

Karjala Grupi sümboolika oli ammutatud traditsioonilistest Karjala ja Põhja-Euroopa embleemidest, heraldikast ja värvidest. Grupi meestel oli sageli varustuses Ida-Karjala lipp ja selle kujutisega embleem. Samuti kasutas grupeeringu eraldusmärk Ida-Karjala lipu värve ja Karjala vapi sümboleid.

Karjala grupeering oli tuntud ka nime Nord ('põhi') all, millega grupp viitas lisaks karjalastele ka teistele selle ridades võitlevatele põhjapoolsetele vähemusrahvastele. Peamiselt oli grupp sihitud kõigile Vene Föderatsiooni soome-ugri ja põhjala rahvastele, kuid vastu võeti ka Nõukogude võimu poolt represseeritud inimeste järglasi.

Grupeering väärtustas Karjala iseseisvusvõitlust 20. sajandi alguses. Karjala grupi patrooniks oli Ukki Väinämöinen, tuntud ka kui Vaseli Levonen, kes oli üks juhtfiguure Karjala ülestõusu ajal. Samuti nimetas grupp oma võitlejaid jäägriteks, nagu tehti seda kunagi Soomes.

## Vaata ka

* Siberi pataljon, mille koosseisus sõdib Ingeri üksus
* Suur-Soome sõdurid

## Viited