open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Surnud 4. juunil

''Siin loetletakse 4. juunil surnud tuntud inimesi.

*1039 – Konrad II, Saksa-Rooma keiser
*1792 – Jakob Michael Reinhold Lenz, baltisaksa päritolu saksa kirjanik
*1798 – Giovanni Giacomo Casanova, itaalia seikleja ja kirjanik
*1801 – Frederick Muhlenberg, USA poliitik
*1809 – Nicolai Abildgaard, taani maalikunstnik ja arhitekt
*1850 – Carl Otto von Madai, saksa õigusteadlane
*1853 – Pavel Katenin, vene luuletaja, näitekirjanik, kirjanduskriitik, tõlkija ja teatritegelane
*1872 – Stanisław Moniuszko, poola helilooja
*1875 – Eduard Mörike, saksa kirjanik
*1876 – Abdülaziz, 32. Türgi sultan
*1887 – Albert-Ernest Carrier-Belleuse, prantsuse skulptor
*1898 – Rosalie Olivecrona, rootsi publitsist ja feminist
*1929 – Aleksander Karro, eesti ajakirjanik
*1937 – Hans Soots, eesti advokaat
*1941 – Wilhelm II, Preisimaa kuningas ja Saksa keiser 
*1942 – Reinhard Heydrich, SS-i kõrge ametnik
* 1942 – Eusebio Ayala, Paraguay president 
*1946 – Jori Ots, eesti näitleja
*1950 – Kazys Grinius, Leedu peaminister
*1957 – Adolf Dietrich, šveitsi kunstnik 
*1961 – Carl Trier Aagaard, taani maalikunstnik
*1963 – August Pähn, eesti vaimulik
*1964 – Algus Raadik, eesti kommunist 
*1967 – Linda Eenpalu, eesti naisliikumistegelane
*1971 – György Lukács, ungari filosoof 
*1973 – Maurice René Fréchet, prantsuse matemaatik
*1979 – Lazar Lagin, juudi päritolu vene nõukogude satiirik ja lastekirjanik
*1982 – Viktor Rikken, eesti keemik
*1985 – Kaul Kadak, eesti eripedagoog, haridusministeeriumi ametnik, metsavend, soomepoiss 
*1986 – Ilme Randalu, eesti põllumajandusteadlane
*1988 – Elmar Reisenberg, eesti jurist
*1989 – ajatolla Rūḩollāh Khomeynī, Iraani usujuht
* 1989 – Kamil Ikramov, usbeki päritolu Vene kirjanik ja stsenarist
*1992 – Elmar Jakobson, eesti arst
*1993 – August Turp, eesti õpetaja ja pikaealine
*1995 – Sergei Kapustin, NSV Liidu hokimängija
*1997 – Vladimir Hütt, Nõukogude Eesti filosoof
*2000 – Lembit Siimaste, eesti ajakirjanik ja komsomolitöötaja
*2001 – Dipendra, Nepali kuningas
*2002 – Fernando Belaúnde Terry, endine Peruu president 
* 2002 – Pjotr Ivašutin, Nõukogude Liidu julgeolekutöötaja ja sõjaväelane
*2005 – Chloe Jones (Melinda Taylor), ameerika modell ja erootikanäitleja 
*2006 – Endel Padrik, eesti näitleja ja raadiodiktor
* 2006 – Alec Bregonzi, briti näitleja 
* 2006 – Raul Indipwo, portugali laulja 
* 2006 – Jorma Palo, soome kirurg ja arstiteadlane  
*2007 – Freddie Scott, USA laulja 
* 2007 – Clete Boyer, endine USA pesapallur  
*2008 – Koit Lääts, eesti keemik   
* 2008 – James Young, USA meedik, presidentide John F. Kennedy ja Lyndon B. Johnsoni arst 
* 2008 – Nikos Sergianópoulos, kreeka näitleja 
*2010 – Enno Karrisoo, eesti käsipallitreener (74)
*2012 – Eduard Hill, Venemaa laulja
*2013 – Heinrich Schneider, eesti jurist
*2014 – Erkki Helamaa, soome arhitekt
*2016 – Antti Hyry, soome kirjanik
*2020 – Marcello Abbado, itaalia helilooja ja pianist 
* 2020 – Peter Rademacher, Ameerika Ühendriikide poksija
*2024 – Ekke Märten Hekles, eesti näitleja
*2025 – Marc Garneau, Kanada poliitik, insener, mereväelane ja astronaut
John Campbell Ross

**John Campbell Ross** (ka **Jack Ross**; 11. märts 1899 – 3. juuni 2009) oli Austraalia vanim mees ja viimane elusolev inimene, kes Esimese maailmasõja ajal teenis Austraalia relvajõududes.

## Välislingid
*Suri Austraalia vanim mees ja viimane Esimese maailmasõja veteran - Postimees, 3. juuni 2009
Tõlvik

**Tõlvik** (*spadix*) on jämenenud ja lihaka peateljega (õieraoga) piklik õisik, mille teljele kinnituvad õied. Tõlviku alusel võib olla putukate ligimeelitamiseks ja õisiku kaitseks eredavärviline kandeleht.


Pilt:Suikermais bloeiende kolf Zea mays.jpg|Maisi tõlvik
Pilt:Typha latifolia bgiu.jpg|Hundinuia tõlvik
Pilt:Starr 080103-1398 Anthurium andraeanum.jpg|Flamingolill

Tõlvik esineb võhalistel, hundinuialistel, kõrrelistel jt. 

Tõlvik on ka sellest õisikust moodustund liitvilikond.
Lasnamäe FC Ajax

**Lasnamäe FC Ajax** on 1993. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi, mille kodulinn on Tallinn.

## Nimi
Aastatel 2003–2004 oli klubi nimeks F.C.A. Estel Tallinn.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

### Eesti jalgpalli karikavõistlused

## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend
*Lasnamäe FC Ajax II
*FC Ajax Veteranid

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
*
BTR-4

**BTR-4** ( *БТР-4 Буцефал*, inglise keeles *BTR-4 Bucephalus*) on Ukrainas valmistatud soomustransportöör.

Selle mootor on toodud tagant ette juhi selja taha ja väljumisluugid on tagaseinas. Mitmed agregaadid on pakutava valikvariandina ka läänes valmistatud. BTR-4 võib omada erinevaid tornimooduleid erineva relvastusega.

## Variandid
***BTR-4** (tornimoodulid:):
**Grom
**BAU-23x2
**Škval
***BTR-4K** – juhtimissoomuk
***BRM-4K** – luuresoomuk
***BREM-4K** – remondi ja evakueerimissoomuk
***MOP-4K** – tuletoetussoomuk
***BTR-4** suurendatud korpusega:
**BTR-4KŠ – staabisoomuk
**BSEM-4K – meditsiinisoomuk
***BTR-4E1** – 2014. aastal esmakordselt tutvustatud versioon
***BTR-4MV1** – 2017. aastal esmakordselt tutvustatud versioon


BTR-4 silhouette.png|BTR-4 Grom
BSEM-4K silhouette.jpg|BSEM-4K
BREM-4K silhouette.jpg|BREM-4K

## Kasutajad
*  


Львівські курсанти опановують броньовану техніку 01.jpg|BTR-4
800 випускників факультету підготовки офіцерів запасу НУОУ склали Військову присягу 02.jpg|BTR-4 2018. aastal 


## Viited

## Vaata ka
* BTR-3
* KTO Rosomak

## Välislingid
* 
*BTR-4 HKBM tehase lehel
*БТР-4МВ1 ЗА СТАНДАРТАМИ НАТО ВІД "ХКБМ ІМ. МОРОЗОВА" ЗАКІНЧИВ ПРОХОДЖЕННЯ ЗАВОДСЬКИХ ВИПРОБУВАНЬ – ВІДЕО - Ukroboronprom, 08.12.2017
* Andriy LYSENKO. BTR-4MV1. REINCARNATION - Defence Express, 26.03.2018 
*"Укроборонпром" возобновил сорванный контракт на 45 БТР - Lb.ua, 24.12.2019
Mirnõi

**Mirnõi** võib tähandada mitut kohta ja isikut, mis enamasti on vene päritoluga:
***[[Mirnõi (polaarjaam)|Mirnõi]]** on polaarjaam.
***[[Mirnõi (Arhangelski oblast)|Mirnõi]]** on linn Arhangelski oblastis.
***[[Mirnõi (Sahha)|Mirnõi]]** on linn Sahhas.
*Mirnõi (perekonnanimi)
**Maksim Mirnõi on valgevene tennisist.
**Aljoša Mirnõi on (arvatavasti) Vene blogija.
Monino lennundusmuuseum

**Monino lennundusmuuseum** (Vene Föderatsiooni Sõja-Õhujõudude keskmuuseum) asub Monino lennuväljal Monino külas Moskvast 40&nbsp;km idas. See on maailma üks suuremaid lennundusmuuseume ja suurim omataoline Venemaal. Ekspositsioonis on näha 173 lennukit ja 127 lennukimootorit. Samuti on muuseumis näha relvi, lennundusinstrumente, kunstiteoseid ja muud lennundusse puutuvat. Muuseumis on näha ka haruldasi fotosid, dokumente, filmikaadreid ja raamatuid.

Muuseum asutati 1958. aastal, aga kuni 2001. aastani oli see rahvale suletud, sest seal hoiti ka salastatud prototüüpe NSV Liidu aegadest.

## Näiteid ekspositsioonist

### Transpordi- ja reisilennukid

Pilt:Lisunov Li-2 Soviet AF Monino 1994.jpg|Lissunov Li-2, aastail 1939–1952 ehitati NSV Liidus peaaegu 5000 seda Douglas DC-3 litsentseeritud koopiat
Pilt:AN-22_Cock.JPG|Antonov An-22
Pilt:TU-114_Cleat.JPG|Tupolev Tu-114
Pilt:Tu-144_Charger.JPG|Tupolev Tu-144



### Paatlennuk

Pilt:Berijew_Be-12_Mail.JPG|Berijev Be-12


### Hävituslennukid

Pilt:La-15.jpg|Lavotškin La-15
Pilt:SU-25_Frogfoot.JPG|Suhhoi Su-25


### Pommitajad

Pilt:SU-100 T4.JPG|Sukhoi T-4
Pilt:Tupolew_Tu-26_Backfire.JPG|Tupolev Tu-22M
Pilt:Myasischev_M-50_Bounder.JPG|Mjasištšev M-50
Pilt:TU-22_Blinder.JPG|Tupolev Tu-22
Pilt:Tupolew_Tu-95_Bear.JPG|Tupolev Tu-95
Pilt:Myasischev_3M_Bison.JPG|Mjasištšev 3M


### Helikopterid

Pilt:MI-12.JPG|Mil Mi-12
Pilt:MIL_MI-26_Halo.JPG|Mil Mi-26
Pilt:Mil_Mi-6_Hook.JPG|Mil Mi-6 
Pilt:Mil_Mi6B_Hook.JPG|Mil Mi-6B
Pilt:Mil_Mi-24A_Hind-A.JPG|Mil Mi-24A
Pilt:Mil_Mi-25_Hind-D.JPG|Mil Mi-25
Pilt:Kamov_Ka-25_Hormon.JPG|Kamov Ka-25
Pilt:Mil_Mi-10_Harke.JPG|Mil Mi-10
Pilt:Jakowlew_Jak-24_Horse.JPG|Jakovlev Jak-24


### Muud lennukid

Pilt:M-141_Cruise_Missile.JPG|Mjasištšev M-141
Pilt:M-17_Experimental.JPG|Mjasištšev M-17
Pilt:MiG-105-11a.JPG|MiG-105
Pilt:Bartini_VVA-14.jpg| Berijev VVA-14


## Välislingid

*Monino muuseumi veebileht (vene keeles)
*Muuseumi leht inglise keeles
Tursunzoda

**Tursunzoda** on linn Tadžikistanis, Tursunzoda rajooni keskus. Asub 60 km Dušanbest läänes Usbekistani piiri lähedal.

1978. aastani oli linna nimi **Regar**, mis tähendab 'linn liival'. Praeguse nime sai linn ja kogu rajoon luuletaja Mirzo Tursunzoda auks. Ainult raudteejaam kannab endiselt Regari nime.

Linna ümbrus on rikkalikult veega varustatud. Vahetult linna servas asuvad Širkenti jõgi läänes ja Karatagi jõgi idas, kaugemal idas on Kofarnihoni jõgi.

Regari küla tekkis põllumajanduspiirkonna keskusena. Sealkandis kasvatati puuvilju, eriti greipi, juurvilju ja puuvilla. 

1960. aastatel rajati lähedusse Vahši jõele Nureki hüdroelektrijaam, mistõttu linna asukoht muutus tööstuse arengu jaoks soodsaks. Linnas asuvad portselani-, tellise- ja kaablitööstus ning puuvillapuhastusettevõtted.

Tursunzodas asuv TALCO alumiiniumitehas on Kesk-Aasia suurim ja üks maailma suurimaid. Tadžikistanis endas ei ole alumiiniumimaaki, nii et tooraine tuleb importida. Tehase ehitus algas 1972 ja pandi tööle 31. märtsil 1975. See on kogu Tadžikistani tähtsaim tööstusettevõte ja tarvitab 40% Tadžikistanis tarbitavast elektrist. 2002. aastal tehtud uurimus näitab, et tehas on põhjustanud piirkonnas tehasest allavoolu fluorireostuse.

Linnas on telejaamad TV-REGAR ja TV-TADAZ, ajalehed Aluminiy Tojikiston ja Regar ning raadiojaam.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Jack Ross

**Jack Ross** on mitme inimese nimi.
*Jack Ross, šoti jalgpallur
*Jack Ross (muusik)
*John Campbell Ross (1899–2009), oma surma ajal oli Austraalia vanim mees ja viimane elus Austraalia Esimese maailmasõja veteran.

## Vaata ka
*John Ross
Surnud 5. juunil

''Siin loetletakse 5. juunil surnud tuntud inimesi.

*1445 – Leonel Power, inglise hiliskeskaja ja vararenessansi helilooja
*1899 – Antonio Luna, Filipiinide apteeker ja kindral
*1906 – Eduard Hartmann, saksa filosoof
*1910 – O. Henry, Ameerika Ühendriikide kirjanik
*1921 – Georges Feydeau, prantsuse näitekirjanik
*1922 – Gustav Boesberg, eesti raskejõustiklane
*1930 – Eric Lemming, rootsi odaviskaja
*1931 – Elijošius Nonevičius, Poola veterinaariateadlane
*1936 – Friedrich Eduard Lezius, Eesti vaimulik ja saksa kirikuajaloolane
*1942 – Jaan Hünerson, Eesti poliitik
* 1942 – Richard Devid, Eesti ärimees 
* 1942 – Gustav Kahu, Eesti kohtunik
* 1942 – Leonhard Pruunmaa, Eesti politseinik
*1944 – Józef Beck, Poola poliitik, diplomaat ja riigiametnik
*1964 – Georg Koort, eesti loomaarst
*1965 – Eleanor Farjeon, Suurbritannia lastekirjanik
*1967 – Alfred Leius, eesti skulptor ja pedagoog
*1970 – Herman Kruusenberg, eesti maadleja
*1975 – Paul Keres, eesti maletaja
*1976 – Kaspar K. Riemschneider, saksa orientalist
* 1976 – Artur Ekbaum, eesti põllumajandustegelane, ühiskonnategelane ja pankur
*1977 – Peeter Veevo, eesti õpetaja ja koorijuht
*1981 – Richard Koolmeister, eesti vaimulik
*1983 – Mark Nerling, saksa ja Eesti vaimulik
*1984 – Jaan Oad, eesti maalikunstnik ja meremees
*1989 – Arvo Vabamäe, eesti lavastaja ja teatrinäitleja
*1991 – Rosalina Abejo, helilooja ja dirigent
*1993 – Linda Konsap, eesti näitleja
*1998 – Edgar Aavik, eesti kunstnik
*2002 – Dee Dee Ramone, USA muusik
*2004 – Ronald Reagan, USA president
* 2004 – Edgar Kõrver, Eesti diplomaat
*2006 – Henri Magne, prantsuse autovõidusõitja (53, autoõnnetus)
* 2006 – Eevi Pärsim, eesti mullamikrobioloog
* 2006 – Ellinor Piipuu, eesti keraamik (92)
*2007 – Edwin Traisman, juudi päritolu USA toiduteadlane, McDonald'si friikartulite ja kartulikrõpsude retsepti autor (91, infarkt)
* 2007 – Povel Ramel, rootsi laulja, helilooja ja pianist (85) 
*2008 – Wilhelmina Hol, hollandi pikaealine (110)
* 2008 – Eugenio Montejo, Venezuela luuletaja ja esseist (70, maovähk)
*2009 – Boriss Pokrovski, vene ooperilavastaja
*2011 – Arnold Vaide, eesti rahvusest Rootsi kergejõustiklane (pikamaajooksja)
*2012 – Ray Bradbury, USA ulmekirjanik
* 2012 – Avo Keerend, eesti graafik
*2014 – Tiiu Oja, eesti ajaloolane ja arhivaar
*2015 – Giacomo Furia, itaalia filminäitleja
* 2015 – Eshel Ben-Jacob, Iisraeli füüsik
*2016 – Jerome Bruner, USA psühholoog
*2017 – Margus Karu, eesti kirjanik
*2021 – Helle Karis, eesti filmilavastaja
*2023 – Astrud Gilberto, Brasiilia laulja ja laulukirjutaja
*2024 – Toomas Agasild, eesti ettevõtja
*2025 – Edgar Lungu, Sambia poliitik
* 2025 – David Huron, Kanada ja Ameerika Ühendriikide muusikateadlane
Ehitajate tee jalakäigusild

**Ehitajate tee jalakäigusild** (ka *Mustamäe suusasild*, *Nõmme suusasild*) on jalakäijatele mõeldud terasraamsild Tallinnas Nõmme linnaosas. Sild paikneb Mustamäe nõlval ja ületab Nõmmelt Mustamäele viiva Ehitajate tee. Silla pikkus on 72 meetrit.

Sild kannab TTÜ deviisi "Mente et Manu" (ladina *mõistuse ja* *käega*).

Silla projekteerisid Johannes Aare ja Valdek Kulbach. See valmis 1986 aastal Tallinna Tehnikaülikooli 50. aastapäevaks.,.

Terasraamsild on ehitatud 3-sildelise (silded 23-30-23 m) kaldtugedega raamina. Profiilterasest käigutee laius on 3 m.

## Viited

## Välislingid
* "Nõmme sillal on uus värvikate" EPL, 11. august 2000
Gary Numan

**Gary Numan** (õieti **Gary Anthony James Webb**; sündinud 8. märtsil 1958) on inglise laulja, helilooja ja instrumentalist. 

Teda peetakse üheks kommertsiaalse elektronmuusika teerajajaks ning teda on nimetatud "süntpopi kuningaks" ("King of Synthpop"). Laialt tuntud on tema 1979. aastal edetabelites figureerinud hitid  "Are 'Friends' Electric?" ja "Cars". 

Tema lugusid on esitanud või töödelnud David Bowie, Nine Inch Nails, Beck, Grant Nicholas, Tricky, Damon Albarn & Matt Sharp, Jarvis Cocker, Queens of the Stone Age, Noel Fielding, Afrika Bambaataa jt.
Surnud 7. juunil

''Siin loetletakse 7. juunil surnud tuntud inimesi.
*1848 – Vissarion Belinski, vene kirjanduskriitik, demokraatlik publitsist ja materialistlik filosoof
*1866 – Seattle, suquamishi ja duwamishi indiaanihõimude juht 
*1929 – Clemens Denhardt, saksa maadeuurija ja koloniaalpoliitik
* 1929 – Georg Heidemann, Eesti arst
*1934 – Pjotr Nekljudov, Venemaa riigitegelane
*1935 – Viktor von Ditmar, Eesti riigikohtunik ja diplomaat
* 1935 – Ivan Mitšurin, vene sordiaretaja
*1953 – Heinrich Ajo, Eesti NSV riigitegelane
*1954 – Alan Turing, Briti matemaatik ja krüptoloog
*1955 – Bruno Taimsalu, Eesti diplomaat
*1958 – Matti Sauramo, soome geoloog
*1961 – Mart Pukits, eesti kunstnik, ajakirjanik ja tõlkija
*1966 – Jean Arp, skulptor, maalikunstnik ja luuletaja
*1967 – Vincas Mykolaitis-Putinas, leedu vaimulik, proosakirjanik, luuletaja ja kirjandusteadlane
* 1967 – Dorothy Parker, Ameerika Ühendriikide proosakirjanik ja luuletaja
*1970 – Edward Morgan Forster, inglise kirjanik
*1980 – Henry Miller, ameerika kirjanik
*1985 – Klaudia Taev, eesti lauluõpetaja
*1991 – Hermann Pauts, eesti majandusteadlane ja kaubandusorganisaator
*1992 – Henno-Allan Sein, eesti laulja
*1995 – Otto Karma, eesti majandusajaloolane
*1996 – Henno Tikko, eesti kirurg
*1997 – Arthur Prysock, USA džässlaulja 
* 1997 – Stanley Schachter, Ameerika Ühendriikide psühholoog
*1999 – Erna Neufeld, eesti keemik ja farmatseut 
*2003 – Helmut Aniko, eesti džässmuusik ja muusikapedagoog 
*2006 – Abū Musʿab az-Zarqāwī, jordaania terrorist (39, hukkus õhurünnakus)
*2007 – Michael Hamburger, juudi päritolu Briti tõlkija ja luuletaja 
*2008 – Dino Risi, itaalia filmilavastaja 
* 2008 – Mustafa Khalil, Egiptuse poliitik 
* 2008 – Rudy Fernandez, Filipiinide filminäitleja ja -produtsent 
*2010 – Omar Rayo, Colombia maalikunstnik, skulptor ja karikaturist 
*2011 – Jorge Semprún, hispaania kirjanik
*2012 – Phillip Tobias, Lõuna-Aafrika Vabariigi paleoantropoloog
* 2012 – Hubert Veldermann, eesti raadioajakirjanik 
*2013 – Virve Orav, eesti koduloolane ja sugupuude koostaja
*2014 – Aleks Raja, eesti tantsupedagoog
* 2014 – Ida Schöpfer, Šveitsi mäesuusataja
*2015 – Christopher Lee, inglise filminäitleja ja muusik
* 2015 – Vassili Župikov, vene jalgpallur ja jalgpallitreener
* 2015 – Tarmo Riga, eesti alpinist ja lennundustöötaja
* 2015 – Jane Riga, eesti alpinist, tõlkija ja giid
* 2015 – Allan Valge, eesti alpinist
*2016 – Jakub Wołąsiewicz, Poola diplomaat
* 2016 – Marita Lindquist, soomerootsi lastekirjanik, luuletaja ja tõlkija 
* 2016 – Urve Kure, eesti maletaja 
* 2016 – Thomas Perkins, USA ärimees 
* 2016 – Amber Gurung, Nepali helilooja, laulja ja laulusõnade autor 
* 2016 – Jakub Wołąsiewicz, Poola diplomaat 
* 2016 – Stephen Keshi, Nigeeria jalgpallur
* 2016 – Sean Rooks, USA korvpallur 
*2022 – Raivo Trass, eesti näitleja ja lavastaja
*2024 – William Anders, Ameerika Ühendriikide õhuväelane, elektriinsener, NASA astronaut ja ärimees
Surnud 8. juunil

''Siin loetletakse 8. juunil surnud tuntud inimesi.

*632 – Muhammad, islami prohvet
*1492 – Elizabeth Woodville, Inglismaa kuninganna, Edward IV abikaasa
*1795 – Louis XVII, Prantsusmaa kuningas
*1845 – Andrew Jackson, Ameerika Ühendriikide seitsmes president, 1829–1837
*1876 – George Sand, prantsuse kirjanik
*1936 – Aleksander Jõgi, Eesti sõjaväelane
*1938 – Johannes Toss, eesti õpetaja ja koolijuht
*1948 – Georg Kold, Põltsamaa linnapea ja linnavanem 
*1951 – Aarno Yrjö-Koskinen, Soome diplomaat ja poliitik
*1952 – Sergei Merkurov, kreeka-armeenia päritolu Nõukogude Liidu skulptor 
*1956 – Marie Laurencin, prantsuse kunstnik
*1958 – Julian Szymański, Poola poliitik ja okultist
*1965 – Reinhold Jürgenson, eesti haridus- ja sporditegelane
*1966 – Joseph Walker, Ameerika Ühendriikide katselendur, eksperimentaalfüüsik ja astronaut
*1967 – Sergei Gorodetski, vene luuletaja
*1968 – Otto Heinze, Venemaa keisririigi ja Eesti (kindralmajor) sõjaväelane
*1970 – Abraham Maslow, ameerika psühholoog
* 1970 – Wayne C. Grover, Ameerika Ühendriikide riigiarhivaar
*1979 – Reinhard Gehlen, Saksamaa sõjaväelane ja Saksamaa Liitvabariigi riigiametnik
*1982 – Kallio Kotkas, Soome spordi- ja ühiskonnategelane
*1987 – Aleksander Kalamees, eesti spordipedagoog
*1991 – Andres Pärl, Eesti loogik ja psühholoog
*1992 – Villem Reimann, eesti helilooja
*1997 – Amos Tutuola, Nigeeria (joruba) kirjanik
*1998 – Sani Abacha, hausa päritolu Nigeeria sõjaväelane ja poliitik
* 1998 – Ellu Puudist, eesti näitleja
* 1998 – Larissa Judina, vene ajakirjanik
*2002 – Mall Sarv, eesti klaverikunstnik ja -õpetaja
*2006 – Peter Smithers, briti poliitik 
* 2006 – Abouna Matta El Meskeen, kopti õigeusu munk ja teoloog 
* 2006 – Jake Copass, USA kauboiluuletaja 
* 2006 – Talcott Seelye, USA diplomaat 
* 2006 – Terry McCann, USA maadleja, olümpiavõitja 1960 
* 2006 – Abu Samhadana, palestiina vastupanuvõitleja 
*2007 – Aden Abdullah Osman Daar, Somaalia esimene president, 1960–1967
* 2007 – Jaan Toomla, eesti kirjastaja ja bibliofiil 
* 2007 – Richard Rorty, USA filosoof ja kirjandusteadlane 
*2008 – Edith Derby Williams, USA ajaloolane, Theodore Roosevelti lapselaps 
* 2008 – Peter Rühmkorf, saksa kirjanik 
*2009 – Omar Bongo, Gaboni poliitik 
*2013 – Willi Sitte, saksa kunstnik 
* 2013 – Therese Raide, eesti pianist ja laulja
*2014 – Naděžda Slabihoudová, tšehhi tõlkija
*2016 – Kahhar Mahkamov, Tadžikistani riigitegelane
*2020 – Pierre Nkurunziza, Burundi poliitik
* 2020 – Heli Susi, saksa keele õpetaja ja tõlkija 
*2022 – Costică Dafinoiu, rumeenia poksija
* 2022 – Paula Rego, portugali kunstnik
*2023 – Malle Salupere, eesti ajaloolane ja vasakpoolne poliitik
*2025 – Vilmos Voigt, ungari semiootik, folklorist ja etnoloog
Johannes Green

**Johannes Green** (Venemaal ka **Ivan Gren**, *Иван Иванович Грен*; 25. detsember 1898 Villevere, Kabala vald, Pilistvere kihelkond, Viljandimaa; praegu Türi vald, Järvamaa – 19. detsember 1960 Moskva, NSV Liit) oli eesti päritolu Nõukogude Liidu sõjaväelane (viitseadmiral).

## Eluloost
Green (kirikukirjade järgi Johannes Grön) õppis Retla ministeeriumikoolis 1910–1914. Asus 1914. aastal õppima Kroonlinna jungadekooli ja teenis 1916. aastast suurtükiväelasena Balti laevastikus, 1918. aastast Tööliste ja Talupoegade Punalaevastikus.

1924. aastal lõpetas laevastiku juhtiva koosseisu kõrgemad kursused ja 1926. aastast juhatas Balti laevastiku suurtükiväge, aastatel 1930–1935 oli Musta mere laevastiku rannakaitseülem, aastatel  1935–1940 Leningradi mereväe uurimisinstituudi ülem. 1940. aastal ülendati kontradmiraliks. 
1943. aasta detsembris edutati Punalaevastiku õppeasutuste suurtükiväe peainspektoriks. 

Green oli Teise maailmasõja ajal, 1941–1942 Leningradi kaitsvat Nõukogude Läänemere-laevastiku meresuurtükiväe ülem, 1942. aastal ülendati viitseadmiraliks ja Balti Laevastiku rannakaitseülemaks ja hiljem kogu Nõukogude sõjalaevastiku suurtükiväe ülem. 

1946. aastal määrati kuulmiskao tõttu Leningradi NSV Liidu mereväe mereväeakadeemia täienduskursuste ülemaks (1946–1959). 

Johannes Green suri 19. septembril 1960 Moskvas ja maeti Novodevitšje kalmistule.

## Isiklikku
Greenile avati 1978. aastal Retla vana kooli seinal mälestustahvel, mis püsib vana koolimaja seinal siiani.

## Mälestusest
Greeni nimi anti 1975. aastal Eesti NSV BMRT (394RM-Lutšegorsk) tüüpi kalapüügilaevale. Laevale pandi 1992. aastal uus nimi Tammsaare. Laeva saatusest ei ole pärast 2003. aastast andmeid.

Kaliningradis alustati 2008. aastal Vene mereväele suure dessantlaeva (vene keeles *Большой десантный корабль*, lühend БДК) ehitamist (Projekt 11711), mille nimeks sai Ivan Gren. Laev anti laevastikule üle 2018. aastal.

## Viited

## Kirjandus
*Vladimir Grinkevitš, Mihhail Korsunski. "Admiral Johannes Green". Eesti Raamat. Tallinn 1981.
*Harri Jõgi, “Eesti soost kindralid. Teatmik”, Kirjastus Sisekaitseakadeemia, 1999, lk 32
Surnud 9. juunil

''Siin loetletakse 9. juunil surnud tuntud inimesi.

*68 – Nero (enesetapp)
*1348 – Ambrogio Lorenzetti, itaalia maalikunstnik
*1361 – Philippe de Vitry, prantsuse helilooja, muusikateoreetik ja luuletaja
*1870 – Charles Dickens, inglise kirjanik
*1879 – Eduard August Osenbrüggen, saksa õigusteadlane
*1927 – Victoria Woodhull, USA sufražett
*1934 – Ján Kvačala, slovaki päritolu teoloog ja pedagoogikateadlane
*1937 – Aleksander Ärma, Pärnu vangla direktor
*1940 – Pēteris Sēja, Läti diplomaat
*1942 – Jaan Lust, Eesti omavalitsustegelane
*1946 – Ananda Mahidol, Tai kuningas
*1961 – Kristjan Kure, Eesti NSV marksistlike ja filoloogiliste ainete õppejõud 
*1962 – Priit Nigula, eesti dirigent
*1968 – Juri Miljutin, vene helilooja 
*1972 – Arthur Robert Hone, inglise keele õppejõud Tartu Riiklikus Ülikoolis
*1974 – Miguel Ángel Asturias, Guatemala kirjanik ja diplomaat  
*1977 – Eduard Peedosk, eesti ärimees ja omavalitsustegelane
*1981 – Asra Loo, eesti klaveripedagoog ja muusikateadlane
*1985 – Elsbet Parek, eesti kunstiajaloolane
*1992 – Raul Uuesoo, eesti energeetikateadlane
*1994 – Jan Tinbergen, hollandi majandusteadlane
*1996 – Salme Reek, eesti näitleja
*1997 – Hugo Soasepp, eesti poksija ning poksitreener, -kohtunik ja -tegelane
* 1997 – Mark Sergejev, juudi päritolu vene kirjanik, tõlkija, kriitik ja koduloolane
* 1997 – Ismael Huerta, Tšiili sõjaväelane (viitseadmiral), poliitik, diplomaat ning ülikooliõppejõud ja -rektor
* 1997 – Hugo Soasepp, eesti poksija ning poksitreener, -kohtunik ja -tegelane
*1998 – Ülo Haldna, eesti keemik 
*1999 – Jan Hendrik Kauri, kirjanik
* 1999 – Heimo Haitto, soome ja ameerika viiulikunstnik ja lapstäht
*2000 – Ernst Jandl, austria proosakirjanik, luuletaja ja tõlkija
*2001 – Savva Kuliš, vene filmilavastaja, stsenarist ja operaator
* 2001 – Rasma Bruzīte, läti skulptor
*2003 – Kató Lomb, Ungari polüglott, tõlk ja tõlkija
*2006 – Patricia Janus, USA luuletaja, kunstnik ja meditsiiniõde (74)
*2006 – Enzo Siciliano, itaalia kirjanik (72)
*2006 – Enno Raidma, eesti keemik
*2006 – Drafi Deutscher, saksa laulja ja helilooja (60, südameatakk) 
*2007 – Rudolf Arnheim, juudi päritolu USA psühholoog ja filmiteoreetik (102)
*2007 – Ousmane Sembène, Senegali filmilavastaja ja stsenarist (84) 
*2008 – Algis Budrys, leedu päritolu USA ulmekirjanik (77, vähk)
*2008 – Karen Asrian, armeenia maletaja (28, südamerabandus)
*2013 – Iain Banks, šoti kirjanik
*2014 – Hella Kink, eesti geoloog
*2015 – Fred Anton Maier, norra kiiruisutaja
*2017 – Adam West, USA näitleja
*2018 – Jüri Rent, eesti koorijuht ja muusikapedagoog
* 2018 – Rudolf Zirk, eesti laulja
*2020 – Jaak Viller, eesti teatritegelane
*2020 – Ain Kaalep, eesti luuletaja, näitekirjanik, kriitik ja tõlkija
*2021 – Gottfried Böhm, saksa arhitekt ja maalikunstnik
*2022 – Matt Zimmerman, Kanada näitleja
* 2022 – Roman Ratušnõi, Ukraina aktivist ja sõjaväelane
*2023 – Helmar Müller, saksa kergejõustiklane
*2025 – Frederick Forsyth, inglise kirjanik ja ajakirjanik
Üügu pank

**Üügu pank** (ka **Anduvälja pank**) on pank ja looduslik pühapaik Muhu vallas Saare maakonnas.

Panga pikkus on umbes 300 meetrit. See jääb Üügu maastikukaitsealale.

Pangal asub püha Silmaallikas.

Üügu panga koobas Soku tuba on varisemisohus.

Alfred Kongo maalis 1968. aastal õlimaali "Motiiv Üügu panga alt".

Pank on siluri Muhu kihistu stratotüüp. Panga läbilõige on väga varieeruv. Üleval moodustab õhukese kihi kihistunud läätsjas dolomiit, selle all on biohermne dolomiit. Veel allpool on keskmisekihiline dolomiit, selle all aga keskmise- ja õhukesekihiline püriiti ja savi vahekihte sisaldav dolomiit. Veel allpool on valkjashall keskmisekihiline dolomiit, mis samuti savikaid vahekihte sisaldab. Ka võib panga alumist osa moodustada domeriit.

## Viited

## Välislingid
* Ain Lember, "Geoloogiadoktor: Üügu panga koobas säilib veel aastasadu", Oma Saar, 18. aprill 2009
* Oliver Rand, "Kaitsealust Üügu panka ähvardab võsastumine", Meie Maa, 4. juuni 2009
* Üügu pank Triptoestonia.com turismiportalis
Rootsiitsitaja

**Rootsiitsitaja** (*Emberiza schoeniclus*) on linnuliik värvuliste seltsist tsiitsitajalaste sugukonnast tsiitsitaja perekonnast.

## Levila
Rootsiitsitaja on mitme alamliigina laialt levinud Euraasias Atlandi ookeani rannikult läbi Siberi ja Hiina kuni Kamtšatka ja Hokkaidōni.

Eestis on rootsiitsitaja ebaühtlaselt levinud harilik haudelind ja haruldane talvituja, kelle pesitsusaegset arvukust on hinnatud 50 000 – 100 000 paarile, ning talvist arvukust 10–100 isendile. 
Rootsiitsitaja saabub Eestisse märtsis, lahkub septembris-oktoobris. Rändel esineb teda tavaliselt üksikult, harva väikeste salkadena.

## Välimus ja käitumine
Üldpikkus 13,5–15,5 cm. Keskmise suurusega tsiitsitaja. Hundsulestikus isaslind kergesti eristatav musta pea ja kurgualuse ning valge kaeluse ja lahuriba järgi. Emaslinnu sulestik on rohkem varieeruv, tavaliselt laia musta lõuariba, pruunikirju põseala ja hallika külgkaelaga. Puhkesulestikus on isas- ja emaslind sarnased. Tihti tegutseb varjamatult, tehes roostiku või põõsastiku kohal lühikesi lende. 
Tüüpiline häälitsus on venitatud *tsiiü*. Kutsehüüd on venitatud *tssii* või *tsiip*. Laul on enamasti aeglane ja koosneb sirtsuvatest silpidest, näiteks *tsri, tsri, tsüri, tsri*. Laul varieerub isenditi. Rootsiitsitaja laulab põõsa väljaulatuval oksal või roovarrel. Lauluperiood kestab kuni juuli keskpaigani. 

Rootsiitsitajaga võrdlemisi sarnane on lapi tsiitsitaja.

## Elupaik
Asustab roostikke, veekogude kallaste ja märgalade põõsastikke (sealhulgas pajustikke), luhtasid.

## Pesitsemine

Emaslind ehitab pesa maapinnale või selle ligi kulu sisse, mätta või põõsa varju. Pesa on poolkerajas ja koosneb väljastpoolt tarna- ja roovartest, vanadest roolehtedest ja muust jämedamast taimsest materjalist, seestpoolt on vooderdatud peenema rohuga. Kurnas on 4–6 muna. Täiskurna leidub mai algul. Munad on valkjad kuni pruunikashallid, kirjatud tumedama mustriga. Pojad väljuvad pesast umbes kahe nädala vanustena.
Eestis pesitseb osa rootsiitsitajaid suve jooksul kaks korda.

## Toitumine
Rootsiitsitaja toidu moodustavad seemned ja taimepungad, putukad ja teised selgrootud.

## Nimetus
Linnuvaatlejate slängis tuntakse teda ka *rootsi itsitaja* nime all.

## Viited

## Välislingid
*
Kuldtsiitsitaja

**Kuldtsiitsitaja** (*Emberiza aureola*) on linnuliik tsiitsitajalaste sugukonnast tsiitsitaja perekonnast. 

## Levila
Kuldtsiitsitaja on levinud Euraasia taigavööndis Soomest läbi Siberi kuni Hiina kirdeosa, Korea, Jaapani põhjaosa, Kuriilide ja Kamtšatkani. Talvitub Aasia kaguosas Indiast ja Lõuna-Hiinast Malai saarestikuni. Soomes on ta väga haruldane ebajärjekindel haudelind, Eestis eksikülaline. Kuldtsiitsitajat nähti linnuvaatlusel Eestis esimest korda 1972. aasta juunis Soome lahes asuval Malusi saarel. 

## Välimus
Üldpikkus 14–15,5 cm.

## Elupaik
Kuldtsiitsitaja asustab lopsaka taimestikuga soiseid niite ja põõsastikke jõelammidel, metsaservi, subalpiinseid põõsasniite. Tema meeliselupaiku on kõrgrohustud, kus kasvab hobuoblika puhmaid.  

## Pesitsemine ja toit
 
Pesa rajab maapinnale puhma varju. Kurnas 4–5 muna. Toiduks on putukad ja seemned.

Saabub mai lõpus-juuni alguses, lahkub augustis.

## Viited

## Välislingid
*
Talvike

**Talvike** (*Emberiza citrinella*) on linnuliik tsiitsitajalaste sugukonnast tsiitsitaja perekonnast.
Rahvapäraseid nimetusi: talvik, talvikene, külmatihane, talitsiitsitaja, tits, jõhvilind. 

## Levila
Talvike on levinud Euraasia parasvöötmes Hispaania põhjaosast, Briti saartest ja Norrast kuni Baikalini ja Mongooliani. Aastal 1862 introdutseeriti talvike Uus-Meremaale, kus ta kohanes hästi ning on muutunud levinud haudelinnuks. 

Eestis on talvike üldlevinud arvukas haudelind. Osa talvikesi rändab talveks lõuna poole, teine osa jääb Eestisse. Talvikese siinset pesitsusaegset arvukust on hinnatud 150 000 – 200 000 paarile, talvist arvukust 100 000 – 400 000 isendile. 

## Välimus
Üldpikkus 15,5–17 cm. Suur tsiitsitaja, varblasest natuke suurem. Kõigis sulestikes on tunnuslik punapruun päranipuala. Isaslinnu tume näomuster varieerub.
Kutsehüüd on lühike järsk *tsik*, ka kõhiseva kõlaga *tselip* või *tsilip*. Hoiatushüüd on *tsii*. Talvikese laul on lühikeste silpide rida, laulu lõpusilp on venitatud ja madalama kõlalisem. Näiteks *tsi-tsi-tsi-tsi-tsi trüü*. Vahel jääb lõpusilp laulmata.
Talvikese laulu kuuleb märtsi keskpaigast kuni juuli keskpaigani, harva sügisel. Laulab puu või põõsa ladvas, traadil, hoone katusel ja mujal väljapaistval kohal.

## Elupaik
Asustab mitmesugust ava- ja pool-avamaastikku. Väldib soid ja märgalasid.

## Pesitsemine
Pesa rajab maapinnale või madalale tiheda okaspõõsa võrasse. Kurnas 4–5 muna. Täiskurni leidub alates aprilli lõpust. Pesitseb kaks korda suve jooksul.

## Toitumine
Suvepoolaastal sööb putukaid ja värskeid võrseid, talvepoolaastal viljateri ja seemneid. Toitu otsib maapinnalt.

## Vaata ka
*Idatalvike

## Viited

## Välislingid

*
Adolf Mützelburg

**Adolf Mützelburg** (3. jaanuar 1831 Frankfurt Oderi ääres – 17. jaanuar 1882 Berliin) oli saksa kirjanik. Põhiliselt kirjutas ta ajaloolisi romaane.
Idatalvike

**Idatalvike** (*Emberiza citrinella erythrogenys*) on talvikese alamliik. Ta on levinud Venemaa lääneoblastitest ja Balkani poolsaare idaosast kuni Kaukasuse, Altai, Baikali ja Mongooliani.

Ta erineb meil tavalisest talvikese nominaatvormist sulestiku heledama värvuse järgi.
 

Idatalvike on Eestis talikülaline novembrist märtsini. Siin täheldati seda alamliiki esmakordselt Saaremaal 20. sajandi teisel kümnendil. 

## Viited
Hangelind

**Hangelind** (*Plectrophenax nivalis*), vana nimetusega **lumetsiitsitaja**, on linnuliik tsiitsitajalaste sugukonnast.

Teda tuntakse ka lumelõokese nime all. Ta on ainus laululind, keda on korduvalt kohatud põhjapoolusel.

## Levila
Hangelind on levinud Euraasia ja Põhja-Ameerika põhjaosas. Eestis on ta harilik läbirändaja ja väikesearvuline talvituja. Sügisene läbiränne kestab septembri lõpust novembri lõpuni, kevadine läbiränne märtsi teisest poolest aprilli lõpuni. Hangelind rändab talveks mererannikule ja põldudele. Hangelind tegutseb rändel salkades, milles harva võib olla sadasid linde. Meil talvituvate hangelindude arvukust hinnatakse 200–1000 isendile.

## Välimus
Üldpikkus 15,5–18 cm. Hundsulestikus hangelinnu isaslind on eksimatult määratav. Hangelind tegutseb peamiselt maapinnal. Suured valged tiivalaigud on lennul hästi näha. Kutsehüüde on mitmeid. Laul on tasane sädin, sarnaneb põldlõokese ja kivitäksi lauluga.

## Elupaik ja pesitsemine
 
Hangelind pesitseb tundravööndis. Tema iseloomulikeks elupaikadeks on kivitundra klibused alad, jõgede ja mereranniku kaldajärsakud ja kaljud. Arktikas pesitseb tihti ka asulates. Hangelind saabub pesapaikadele varakult, olenevalt piirkonnast alates märtsi lõpust kuni maikuu esimese pooleni. Emaslinnud saabuvad isaslindudest palju hiljem, enamasti maikuus. Paarid moodustuvad alles mai lõpul-juuni algul.
Hangelind rajab pesa kivide alla, kaljulõhedesse, harvem nõlvakule mätta või majade jm ehitiste varjulistesse kohtadesse. Tavaliselt 5–6 munaga kurna leidub juunis ja juuli esimesel poolel.
Pojad lahkuvad pesast kahe nädala vanuselt. Suve teisel poolel kujunevad parved. Hangelinnud lahkuvad enamikust pesitsuspiirkondadest septembris.

## Toitumine
Talvel söövad hangelinnud peamiselt rohttaimede seemneid, suvel putukaid.

## Vaata ka
* Lumelind

## Viited

## Välislingid
*
Punapea-tsiitsitaja

**Punapea-tsiitsitaja** (*Emberiza bruniceps*) on linnuliik tsiitsitajalaste sugukonnast tsiitsitaja perekonnast.

Liik on levinud Kasahstanis, Kesk-Aasias, Afganistanis ja Iraanis nii steppides kui kultuurmaastikul, kõrbevööndis ka mägedes . Euroopas pesitseb Volga alamjooksul. Lääne-Euroopas on teda kohatud sageli, kuid viimasel ajal harvem. Kahel korral (mõlemad 1996) on teda kohatud isegi Soomes. Talvitub Indias.

Erekollane sulestik on kombineeritusd niisama ereda pruuni värviga. Selle poolest erinevad isaslinnud hästi teistest tsiitsitajatest, emaslind ja noorlinnud on tagasihoidlikuma välimusega. Emas- ja noorlinnud sarnanevad väga mustpea-tsiitsitajatega, mistõttu neid liike peetakse omavahel eriti lähedasteks. On täheldatud isegi nende liikide ristumist.

Punapea-tsiitsitaja kehapikkus on 15–17 cm ja kaal 25 g.

Punapea-tsiitsitaja teeb pesa põõsa otsa. Sinna muneb ta 3–5 muna, mida haub 10–14 päeva. Poegi toidab ta putukatega, muidu sööb seemneid.

## Viited

## Välislingid
* 

*Heli Salong, Saaremaa koolipoiss sai Eestis pildile uue linnuliigi, Meie Maa, 10. juuli 2012
Uhta linnaringkond

**Uhta linnaringkond** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Komis.

Ringkonda kuulub Uhta linn, 4 alevit ja 3 külanõukogu.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Uhta linnaringkonna elanikest venelasi 75%, komisid 9%, ukrainlasi 6%, valgevenelasi 2% ja tatarlasi 1%.

## Viited

## Välislingid
*http://mo.ukhta.ru/
*http://www.sovetuhta.com/
Vorkuta linnaringkond

**Vorkuta linnaringkond** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Komis.

Ringkonda kuulub Vorkuta linn, 9 alevit ja 2 külanõukogu.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vorkuta linnaringkonna elanikest venelasi 71,6%, ukrainlasi 10,8%, tatarlasi 3,6% ja valgevenelasi 2,1%.

## Viited

## Välislingid
*http://mayor.vorkuta.ru/
Inta linnaringkond

**Inta linnaringkond** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Komis.

Ringkonda kuulub Inta linn, 2 alevit (Kožõm ja Verhnjaja Inta) ja 4 külanõukogu.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Inta linnaringkonna elanikest venelasi 68,2%, komisid 10,6%, ukrainlasi 10,0%, tatarlasi 2,4% ja valgevenelasi 2,1%.

Linnaringkonna alale jääb osa Jugõd Va rahvuspargist.

## Viited

## Välislingid
*Linnaringkonna koduleht
Pähklike

**Pähklike** on õistaimede kuivvili, mille viljasein on nahkjas või puitunud, kusjuures viljasein pole seemnega kokku kasvanud. Pähklike erineb tõelisest pähklist selle poolest, et pähklike on arenenud ühest, pähkel mitmest viljalehest moodustunud sigimikust. 

Pähklike esineb näiteks pärnal ja kibuvitsal.
Jon Sivewright

**Jon Sivewright** (sündinud 22. mail 1965 Fremantle'is) on Austraalia näitleja. Tema kehastatud tegelaskuju on Tony Holden seriaalist "Kodus ja võõrsil", kus Sivewright on mänginud 2005. aastast. 

## Elulugu
Enne näitlejaks saamist töötas Sivewright kaevandustöölisena ning oli 12 aastat tuletõrjuja.  

2003. aastal kolis ta Sydneysse ning astus Surry Hillsis asuvasse näitlejate keskusse (Actors' Centre), kus ta läbis kahe ja poole aastase juunioride kursuse. 

Sivewrighti esimene näitlejatöö seriaalis oli Austraalia telesarjas "Fireflies" 2004. aastal. Seejärel oli tal kõrvalosi mitmes muus seriaalis.

### "Kodus ja võõrsil"
2005. aasta augustis sai Sivewright oma esimese püsirolli teleseriaalis – hakkas mängima Tony Holdenit Austraalia seriaalis "Kodus ja võõrsil". Ta on seal Lucas ja Jack Holdeni isa. Tonyl oli suhe Beth Hunteriga (Clarissa House), kes hukkus liiklusõnnetuses. Nüüd on tema elukaaslane doktor Rachel Armstrong, keda kehastab Amy Mathews.
Ussinski linnaringkond

**Ussinski linnaringkond** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Komis. Piirneb põhjas Neenetsi autonoomse ringkonnaga.

Ringkonda kuulub Ussinski linn, Parma alev ja 6 külanõukogu. Elanike arv oli 51 400 (2007).

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ussinski linnaringkonna elanikest venelasi 54,8%, komisid 14,8%, ukrainlasi 10,2%, tatarlasi 7,3% ja valgevenelasi 1,8%.

## Viited

## Välislingid

*http://www.usinsk.ru/
*  Anastasiia Malenko. Media: Oil reservoir fire kills 1, injures 2 in Russia.  [Meedia: Venemaal hukkus naftamahuti tulekahjus 1 inimene, 2 sai vigastada.] kyivindependent.com, 30. oktoober 2023
Amy Mathews

**Amy Mathews** (sündinud 29. märtsil 1980) on Austraalia näitleja.

Amy kasvas üles Sydneys. Ta õppis Philadelphia koolis The University of the Arts ning läbis kaheaastase näitlemiskursuse Surrey Hillsis Sydneys. 

Mathews on mänginud sellistes Seven Networki seriaalides nagu "Always Greener", "All Saints" ja "Blue Heelers".

2006. aastast mängis ta Austraalia seebiseriaalis "Kodus ja võõrsil" doktor Rachel Armstrongi. 2007. aastal võitis Amy Logie auhinna kõige populaarsema uue naisuustulnukana. 

2007. aastal mängis ta filmis "Gabriel" meditsiiniõde.
Vesinikbromiid

**Vesinikbromiid** (keemiline valem **[[vesinik|H]][[broom|Br]]**) on värvusetu terava lõhnaga gaas. 

Vees lahustudes moodustab vesinikbromiid vesinikbromiidhappe. Ta on õhus suitsev gaas (moodustab õhuniiskusega udutaolise happeaerosooli).

HBr saadakse peamiselt:

• Br₂ aurude ja H₂ reaktsioonil 500–550 °C juures (katalüsaator- platineeritud asbest)

• kõrvalproduktina orgaaniliste broomiühendite sünteesil
Ernest Gellner

**Ernest André Gellner** (9. detsember 1925 Pariis – 5. november 1995 Praha) oli juudi filosoof, sotsioloog ja sotsiaalantropoloog. Ta oli üks tähtsamaid kaasaegse ühiskonna teoreetikuid, kelle mõju ulatus paljudesse teadusvaldkondadesse. Ta oli kriitilise ratsionalismi esindaja. Tuntud on ta modernse identiteedi ja rahvuslusteooria rajajana.

## Elukäik
Ta sündis saksakeelsete Tšehhimaalt pärit juudi emigrantide Rudolfi ja Anna lapsena. Vanemad kolisid peatselt Prahasse tagasi, kus Ernest lõpetas tšehhikeelse algkooli ja ingliskeelse põhikooli. 1939 kolis pere natside eest Inglismaale, Londonist pisut põhjas asuvasse St. Albansisse, kus ta sai keskhariduse.

Praha oli Gellneri jaoks unistuste linn, kuid raudse eesriide tõttu ei saanud ta seal elada. Alles 1993 sai ta Prahasse tagasi kolida. Seal elas ta oma surmani.

Ta oli 1962–1984 London School of Economics and Political Science'i filosoofiaprofessor ja 1984–1993 Cambridge'i Ülikooli sotsiaalantropoloogia professor. Ta oli 1993. aastast George Sorosi rahastatud Kesk-Euroopa Ülikooli õppejõud ja selle natsionalismi uurimiskeskuse direktor. Ta valiti 1974 Briti Akadeemia liikmeks.

Ta oli Anthony D. Smithi õpetaja.

Gellner suri südamerabanduse tagajärjel.

## Teoseid

*"Words and Things" (1959)
*"Thought and Change" (1964)
*"The Devil in Modern Philosophy" (1974)
*"Nations and Nationalism" (1983)

## Teosed eesti keeles
* "Rahvused ja rahvuslus". Tõlkinud Anneli Andresson – Akadeemia 1994, nr 10, lk 2207–38; nr 11, lk 2429–2462; nr 12, lk 2653–86; 1995, nr 1, lk 197–222; nr 2, lk 419–446 ja nr 3, lk 643–670. Toimetaja eessõna: Jaan Isotamm, 1994/10, lk 2209–18. Järelsõna: Eero Loone, "Rahvus. Rahvuslus. Rahvas. Riik. Ühiskond. Kultuur", 1995/3, lk 665–670
* "Religioon ja profaansus". Tõlkinud Märt Väljataga – Vikerkaar 2002, nr 2/3, lk 141–148

## Kirjandus
* Leonidas Donskis, "Ernest Gellner: tsivilisatsioonianalüüs ajalooteooriana" (tõlgitud käsikirjast *Ernest Gellner. Civilization Analysis as a Theory of History*). Tõlkinud Triinu Pakk-Allmann – Akadeemia 1999, nr 5, lk 1031–50 ja nr 6, lk 1228–45; ka L. Donskise raamatus "Armastus, vihkamine ja vastuseis: uurimusi filosoofiast, poliitikast ja kirjandusest", inglise keelest tõlkinud Triinu Pakk-Allmann, Tallinn, 2010, lk 41–88; ISBN 9789985587003
   
## Välislingid
* Ernest Gellner, "Islam" (1. osa) ja (2. osa). Tõlkinud Jan Kaus – Sirp 19. veebruar 1999, lk 18; järg: 26. veebruar
* Raivo Vetik, "Rahvusluse mõtestamisest" (Ernest Gellneri ja Anthony D. Smithi rahvusluse teooriatest). Ingliskeelsest käsikirjast tõlkinud Märt Väljataga – Vikerkaar 2007, nr 3, lk 54–63
Nicolaus Bruhns

**Nicolaus Bruhns** (ka **Nikolaus Bruhns**; 1665 – 29. märts 1697) oli saksa organist, viiuldaja ja helilooja.

## Elu
Nicolaus Bruhns sündis 1665. aastal Schleswig-Holsteinis Schwabstedtis muusikute peres. Tema esimene muusikaõpetaja, isa Paul Bruhns (1640–1689), oli Schwabstedti organist ja viiulimängija. Hiljem õppis Nicolaus Bruhns Dietrich Buxtehude juures, kes pidas Nicolaust oma parimaks õpilaseks. 1689. aastal sai Nicolaus Bruhnsist Husumi linnakiriku organist, kus ta töötas surmani. Nicolaus Bruhns elas vaid 32 aastat.

## Looming
Lühikese elu jooksul sai Nicolaus Bruhnsist tuntud organist, helilooja ja viiulimängija. Ta suutis mängida samaaegselt viiulit ja tallata orelipedaale. Bruhns on tuntud oma vaimulike kantaatide poolest, lisaks on tema loomingust säilinud üks koraalifantaasia ja neli prelüüdi orelile. Viimased koosnevad küll tegelikult prelüüdist ja fuugast, kuid autor on neid nimetanud lihtsalt prelüüdideks. Need on tehniliselt rasked, kuni viiehäälsed polüfoonilised teosed, milles sisalduvad ulatuslikud akordid ja passaažid ning pikad pedaalisoolod. Nicolaus Bruhnsi komponeerimisstiil on omane Põhja-Saksa heliloojatele, sarnaselt kirjutasid ka näiteks Dietrich Buxtehude, Vincent Lübeck ja Johann Adam Reincken. Tema kammeransamblile kirjutatud teostest ei ole tänaseks säilinud ükski.

### Teoste loetelu

**Oreliteosed**
*"Suur" prelüüd e-moll
*"Väike" prelüüd e-moll
*Prelüüd D-duur
*Prelüüdi D-duur fragment
*Prelüüd g-moll
Koraalifantaasia "Nun Komm der Heiden Heiland"

**Kantaadid**
*"Muss nicht der Mensch auf dieser Erden in stetem Streite sein"
*"Ich habe Lust abzuscheiden"
*"O werter heil'ger Geist"
*"Hemmt eure Tränenflut"
*"Ich liege und schlafe"
*"Jauhzet dem Herren, alle Welt"
*"Wohl dem, der den Herren fürchtet"
*"De profundis"
*"Paratum cor meum"
*"Die Zeit meines Abschieds ist vorhanden"
*"Erstanden ist der heilige Christ"
*"Der Herr hat seinen Stuhl im Himmel bereitet"
*"Mein Herz ist bereit"

## Välislingid
*/Werner Icking Music Atchive (WIMA)
Vale-Dmitri

**Vale-Dmitri** nime all tuntakse inimesi, kes nimetasid end Ivan Julma pojaks Dmitri Ivanovitšiks (1582–1591):

***[[Vale-Dmitri I]]**, Moskva tsaaririigi troonipretendent alates 1604. aastast ja tsaar 1605–1606
***[[Vale-Dmitri II]]**, Moskva tsaaririigi troonipretendent 1607–1608
Marmara saar

**Marmara** on saar Marmara meres.

Kuulub Balıkesiri provintsi Marmara ringkonda.

Pindala 117,8 km². See on Marmara mere suurim saar ning Türgi saartest suuruselt teine.

Saarele pääseb İstanbulist parvlaevaga.

## Panoraam
1985. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**1985. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid **28**. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 31. jaanuarist 10. veebruarini Bormios ja Santa Caterinas Itaalias. Võistlustel oli mängus 8 komplekti medaleid (neli ala nii meestele, kui naistele). 

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]




Finaal: 10. veebruar 
Osavõtjaid: 95
Maailmameister 1982: Ingemar Stenmark, Rootsi
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 7. veebruar 
Osavõtjaid: 99
Maailmameister 1982: Steve Mahre, USA
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 3. veebruar 
Osavõtjaid: 61
Maailmameister 1982: Harti Weirather, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 1. ja 5. veebruar
Osavõtjaid: 62
Maailmameister 1982: Michel Vion, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 9. veebruar 
Osavõtjaid: 52
Maailmameister 1982: Erika Hess, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]


  

Finaal: 6. veebruar 
Osavõtjaid: 55
Maailmameister 1982: Erika Hess, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]


  

Finaal: 3. veebruar 
Osavõtjaid: 36
Maailmameister 1982: Gerry Sorensen, Kanada
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]


 

Finaal: 31. jaanuar ja 4. veebruar 
Osavõtjaid: 41
Maailmameister 1982: Erika Hess, Šveits
Ametlikud tulemused


## Medalid






## Välislingid

* MM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
1987. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**1987. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid **29.** maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 27. jaanuarist 8. veebruarini Crans-Montanas Šveitsis. Võistlustel jagati välja 10 komplekti medaleid (viis ala nii meestele, kui naistele). Esimest korda oli MM-võistlustel kavas ülisuurslaalom.

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]




Finaal: 8. veebruar 
Osavõtjaid: 94
Maailmameister 1985: Jonas Nilsson, Rootsi
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 6. veebruar 
Osavõtjaid: 96
Maailmameister 1985: Markus Wasmeier, Saksa FV
Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]




Finaal: 2. veebruar 
Osavõtjaid: 75
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]


 

Finaal: 31. jaanuar 
Osavõtjaid: 53
Maailmameister 1985: Pirmin Zurbriggen, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 31. jaanuar ja 1. veebruar 
Osavõtjaid: 69
Maailmameister 1985: Pirmin Zurbriggen, Šveits
Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 7. veebruar 
Osavõtjaid: 67
Maailmameister 1985: Perrine Pelen, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 5. veebruar 
Osavõtjaid: 66
Maailmameister 1985: Diann Roffe, USA
Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]




Finaal: 3. veebruar 
Osavõtjaid: 53
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 1. veebruar 
Osavõtjaid: 39
Maailmameister 1985: Michela Figini, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 29. ja 31. jaanuar 
Osavõtjaid: 
Maailmameister 1985: Erika Hess, Šveits
Ametlikud tulemused


## Medalid






## Välislingid

* MM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Põldtsiitsitaja

**Põldtsiitsitaja** (*Emberiza hortulana*) on linnuliik tsiitsitajalaste sugukonnast tsiitsitaja perekonnast.

## Levila
Põldtsiitsitaja on levinud Euraasias Hispaania põhjaosast, Prantsusmaast ja Skandinaaviast kuni Mongoolia ja Afganistanini. Ta on rändlind. Talvitub põhiosas Aafrikas.

## Välimus
Üldpikkus 15–16,5 cm. Vanalinnud sarnased, mõlemal kollakas kurgualune ning kollakasroosa rind ja kõhualune. Emaslinnu ja noorlinnu pugualal ja pealael on tume triibustus. 
Kutsehüüd on *vii-üt* ja *jük*. Laul on varieeruv, mahedakõlaline ja tüüpiliselt kõlab kui *trii-trii-trii trütrütrü*. Lauluperiood kestab saabumisest kuni juuli alguseni.

## Elupaik
Asustab kuiva kultuurmaastikku, kus leidub üksikult või rühmadena kasvavaid puid. Eelistab mosaiikset maastikku liivastel ja savikatel pinnastel. 

## Pesitsemine

Pesa ehitab emaslind. Pesa koosneb kõrtest ja peentest taimejuurtest, sisevooderdises on jõhve ja karvu. Kurnas 4–5 muna. Haub peamiselt emaslind. Poegi toidavad mõlemad vanalinnud peamiselt putukate, kuid ka pugus eelnevalt pehmendatud seemnetega. Pojad lahkuvad pesast lennuvõimetutena üle nädala vanustena. Põldtsiitsitaja pesitseb kaks korda suve jooksul. 

## Toitumine
Pesitsusajal sööb valdavalt putukaid, muidu peamiselt umbrohtude seemneid.

## Arvukus Eestis
Põldtsiitsitaja on Eesti faunas suhteliselt uus tulija, teda on siin kohatud alates 19. sajandi lõpust. Esimene pesitsemine tehti kindlaks 1896. aastal Saaremaal. 20. sajandi esimesel kümnendil leidus teda vaid läänesaartel ja mandri läänerannikul. 
1910–1920 asustas põldtsiitsitaja Harjumaa, ja tema levikupilt laienes iseäranis 1930.–1950. aastatel. 
Viimastel aastakümnetel on liigi arvukus tunduvalt vähenenud. 1990. aastate algul hinnati liigi pesitsusaegset arvukust 5000 – 10 000 paarile . Praegune arvukuse hinnang on 200–300 paari.

Põldtsiitsitaja saabub meile aprilli lõpul – mai algul, lahkub augustis-septembris. Rändab üksikult või väikeste salkadena.

Põldtsiitsitaja on Eestis II kaitsekategooria liik.

## Viited

## Välislingid
*