open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eesti Vangistatud Vabadusvõitlejate Abistamiskeskus

**Eesti Vangistatud Vabadusvõitlejate Abistamiskeskus** (EVVA-keskus) oli aastatel 1978–1993 Stockholmis ja mujal tegutsenud organisatsioon, mis jälgis, toetas ja abistas tol ajal okupeeritud Eestis elavaid, tegutsevaid ja vangistatud teisitimõtlejaid, vabadusvõitlejaid ja nende perekondi.

EVVA-keskus koostas ja pidas aastatel 1978–1991 Eesti poliitvangide registrit, avaldas regulaarselt vastavaid nimekirju ja tegi teavitustööd.

Keskuse peakorter oli Stockholmis, tugirühmad (toimkonnad) asusid mitmes linnas Rootsis, Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Austraalias jm.

EVVA-keskuse asutaja ja kauaaegne esimees oli Ants Kippar, pärast tema surma jaanuaris 1987 jätkas juhtimist senine aseesimees Jaak Jüriado kuni EVVA-keskuse tegevuse lõpuni 1993.

Samalaadselt tegutsesid veel mitmed organisatsioonid: Eesti Poliitvangide Hooldustoimkond Rootsis (EPH), mille esimees oli Max Lääts, Ülemaailmne Vabadusvõitlejate Keskus Kanadas, mille esimees oli August Jurs. 

## Eesti Vangistatud Vabadusvõitlejate Abistamiskeskuse üllitatud raamatud
*"Mart Niklus. Jüri Kukk: kaks kes ei alistunud". Stockholm 1983, 208 lk
*"Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis", I kd, kogud 1–7 aastatest 1978–1980. Stockholm 1984, 225 lk 
*"Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis", II kd, kogud 8–13 aastatest 1980–1981. Stockholm 1984, 223–409 lk
*"Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis", III kd, kogud 14–19 aastatest 1982–1984. Stockholm 1986, 411–642 lk
*"Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis", IV kd, kogud 20–25 aastatest 1985–1987. Stockholm 1988, 653–905 lk

## Viited
Karl Soonpää

__NOTOC__
**Karl Johannes Soonpää** VR II/3 (kuni 13. veebruarini 1939 **Karl Johannes Soonberg**; 2. märts 1895 – 15. juuni 1944 Elva lähedal) oli Eesti poliitik ja riigiametnik.

Ta õppis Tartu ülikooli usuteaduskonnas ja põllumajandusteaduskonnas, mille lõpetas 1926. aastal. Kuulus akadeemiliselt EÜS-i.

Karl Soonpää osales poliitikas alates 1926. aastast. Algul esindas ta Asunikke ja seejärel alates 1932. aasta parteiühinemisest Ühinenud Põllumeeste Erakonda. Ta oli III, IV ja V Riigikogu liige, töö- ja hoolekandeminister (9. detsembrist 1927 kuni 4. detsembrini 1928) ja seejärel kuni 9. juulini 1929 põllutööminister.

Karl Soonpää osales Vabadussõjas leitnandina ja sai Vabadusristi.

Alates 26. juulist 1929 oli ta riigikontrolör.

Karl Soonpää kuulus nende väheste kõrgete riigitegelaste hulka, kes pääsesid 1941. aasta juuniküüditamisest. Ta oli 14. juuni varahommikul oma tuttavatelt teada saanud, et Elva raudteejaama on koondatud suur hulk kahtlasi raudteevaguneid. Soonpää võttis kodust jalgratta ja pages, pärastlõunal lahkus talust tema abikaasa Antonie koos lastega. Karl Soonpää varjus koos mõne omakandimehega metsadesse. 22. juunil saadi teada Saksamaa sõjast NSV Liidu vastu ja mehed varjasid end kuni sakslaste tulekuni 1941. aasta juulis. 

Saksa okupatsiooni algul oli Karl Soonpää Tartu maavalitsuse põllumajandusosakonna juhataja, 1942. aastal aga taas kodustel talutöödel. Ta oli Elva valla põllumajandusjuht, Eesti Põllumajandusliidu Elva vallaosakonna juhataja ja Omakaitse rühmaülem.

Karl Soonpää hukkus juunis 1944, kui üritas öösel Elva lähedal metsas koos kahe mehega kinni võtta Nõukogude diversante.

Ta suri 49-aastaselt. Matusetalitus toimus 19. juunil 1944 Elva kalmistul.

## Isiklikku
Karl Soonpää pidas 13. septembrist 1939 kuni 22. juunini 1940 päevikut, mis on oluline ajalooallikas.

Tema vend oli Leo Soonpää.

Tema naine Antonie Soonpää suri 2006. aastal 107-aastaselt. On maetud abikaasa kõrvale, perekonna platsile. 

## Viited

## Kirjandus
**Faatum. Eesti tee hävingule 1939-1940. Riigikontrolör Karl Soonpää päevik Eesti Vabariigi saatuseaastatest 1939-1940. Molotovi-Ribbentropi pakti tagamaad. Dokumente ja materjale.* Koostanud ja kommenteerinud Küllo Arjakas. Tallinn: SE & JS, 2009. 807 lk. ISBN 9789985854907 (köites)

## Artiklid
*Tragöödia Tartumaal 1944 - Postimees, 14. juuni 2008.
*Majandusminister kevadel 1940: «Sööme praegu viimaseid reserve!» - Postimees, 23. mai 2009.

## Välislingid
*
Nikolai Kann

**Nikolai Kann** (26. aprill 1873 Rinsi, Hellamaa vald, Saaremaa – 17. veebruar 1948 Göttingen) oli Eesti haridustegelane ja poliitik.

## Elukäik
Sündis Muhu saarel Hellamaa köster-kooliõpetaja perekonnas. Lõpetanud Hellamaa apostliku õigeusu kihelkonnakool, õppis Kuressaare elementaarkoolis ja Kuressaare Poeglaste Gümnaasiumis. Lõpetas 1901. aastal Peterburi Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna romaani ja germaani keelte alal esimese järgu diplomi ja *cand.* *hist.* kraadiga.

## Töökäik

*Tallinna Aleksandri meesgümnaasiumi prantsuse keele ja Vene tütarlastegümnaasiumi saksa keele õpetaja (1901–1902)
*Riia Aleksandri gümnaasiumi vanade keelte ja ajaloo õpetaja (1902–1906)
*Peterburi V poeglastegümnaasiumi ja Topograafide Sõjakooli saksa keele õpetaja (1906–1910)
*Tallinna kaubanduskooli juhataja ja inspektor (1910–1915)
*Tallinna linna poeglastegümnaasiumi (endise Peetri ja I reaalkooli) direktor (1915–1933)
*Asutava Kogu liige ja hariduskomisjoni esimees (1919–1920)
*Eesti Vabariigi haridusminister Konstantin Pätsi viiendas valitsuses (1933–1936)

## Ühiskondlik tegevus
*Peterburi Eesti Üliõpilaste Seltsi asutajaid
*korp! Fraternitas Estica vilistlane
*Kristliku Rahvaerakonna juhtivaid tegelasi
*Tallinna Issanda Muutmise Peakiriku nõukogu esimees (1915–1927)
*Tallinna Õpetajate Seltsi ja Eesti Õpetajate Liidu juhatuse liige
*Eesti Skautide Maleva peavanem (alates 1921) ja ajakirja Eesti Skaut vastutav toimetaja (1930–1940)

## Tunnustus
* 1921 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk
* 1927 Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk
* 1933 Eesti Punase Risti I järgu II astme teenetemärk
* 1934 Kotkaristi I klassi teenetemärk
* 1934 Skautmasterite Kogu auliige 
* 1935 Soome Valge Roosi Rüütliordu suurrist
* 1935 Püha Laatsaruse Ordu suurrist teenete eest heategevuse alal
* Soome Õpetajate Ühingu auliige

## Isiklikku
Tema vend oli sõjaväelane ja riigikohtunik Peeter Kann ning õe Stepanida (1875–1953) poeg oli ehitusinsener ja tehnikateadlane Leo Tepaks.

## Viited

## Välislingid
*
Õlipastell

**Õlipastell** on pastell, mille sideainena on kasutatud õli ja vaha. Õlipastell võeti kasutusele 1930. aastail Prantsusmaal. Õlipastelli pind jätab pisut märja ja vahaja mulje. Erinevalt pastellist ei vaja töö lõplikuks kinnitamiseks fiksatiiviga katmist.

Õlipastelli võib kasutada mitmel viisil: kasutada ainult pastellpulki, lahustada petrooleumiga, tärpentiniga või teiste lahustitega erinevate sulatatud toonide saamiseks; paksemad kihid võimaldavad saavutada reljeefse efekti, erisuguste efektide saavutamiseks võib pastellipuru noaga pinnale kanda või osaliselt maha kraapida. Aluspinnana võib kasutada erineva faktuuriga toonitud või toonimata pabereid, lõuendit ja muid materjale.
Akrüülvärv

**Akrüülvärv** on sünteetiline emulsioonvärv, mille sideaineks on akrüülpoümeervaik.

## Omadused
Sideaine omaduste tõttu on akrüülvärv värskena vees lahustuv, kuid kuivades muutub elastseks veekindlaks mittekolletuvaks kileks. Omaduste poolest sobib asendama nii õli- kui ka vesivärve ja temperat.

Esimesed akrüülsideainega värvid loodi juba 1950. aastatel ja neid täiustati pidevalt. Laialdaselt hakati akrüülvärve kasutama alates 1960. aastatest. Akrüülvärvi toonid on eredad ja silmatorkavad ning tänu oma keemilisele koostisele on akrüül ka elastne, heade katteomadustega ning mittepleekiv. Värve saab veega lahjendada, kuid ainult enne maalimist. Kuivanud värvi enam veega lahustada pole võimalik. Õhukesed ja keskmise paksusega värvikihid kuivavad 5–30 minutiga ja neid võib kohe pärast kuivamist üle maalida.

## Kasutamine
Maalipinnaks sobib akrüülvärvide puhul peaaegu igasugune pind, mis on rasvavaba, näiteks lõuend, papp, paber, puit, puitkiudplaat, klaas, betoon, kivi, kile, savi, kips ja õhukuiv lubikrohv. Akrüülvärve kasutatakse laialdaselt monumentaal- ja tahvelmaalis ning värvigraafikas.

## Viited
Punarind (perekond)

**Punarind** (*Erithacus*) on lindude perekond rästaslaste sugukonnast.

Kõigil punarindadel on pruun selg ning punane või pruun nägu ja rind, mis kontrasteerub valge või halli alaosaga. Aasia liikidel on emased isastest palju kahvatumad, aga euroopa liigil piirdub emas- ja isaslinnu erinevus üksnes peas ja rinnal oleva punase laigu kuju ja suurusega.

Punarinnad on territoriaalsed linnud, kes ehitavad kena kausikujulise pesa maapinna lohku ja kelle keskmine eluiga on natuke üle aasta. Nad toituvad peamiselt putukatest, ussikestest ja teistest selgrootutest, keda otsivad maapinnalt, hüpates oma tugevatel jalgadel ja sageli peatudes.

## Liigid
Eestis elutseb üks liik: 
*punarind (*Erithacus rubecula*).

Aasias elavad: 
*jaapani punarind (*Erithacus akahige*) 
*mustrind (*Erithacus komadori*).

Viimased kaks arvati veel hiljaaegu ööbiku perekonda ja on võimalik, et liikide jaotus nende kahe lähedase perekonna vahel vajab muutmist.

## Välislingid
* Erithacus (Genus). ZipcodeZoo
Semantiline kunst

**Semantiline kunst** on lüürilisabstraktne suund kunstis, mis ehitab pilditemaatika üles sümboolsetest märkidest, nagu numbrid, tähed jmt.

## Välislingid
*Sirja-Liisa Vahtra retsept Sõna mõju vähendamine
Toksoplasmoos

**Toksoplasmoos** on ainurakse parasiidi *[[Toxoplasma gondii]]* põhjustatud haigus.

## Nakatumine
Kaslaste organismis paljuneb parasiit suguliselt, teistes peremeestes, kelleks on kõik püsisoojased loomad, toimub mittesuguline paljunemine. Parasiite leidub nakatunud loomadelt pärit toores ja vähe küpsetatud lihas ja muudes loomsetes saadustes, eriti veise-, sea-, lamba- ja ulukilihas. Parasiidiga võivad olla saastunud ka korralikult pesemata puu-, köögi- ja juurviljad. Parasiiti *Toxoplasma gondii* võib lühikese aja jooksul leiduda nakatunud kasside väljaheidetes ja pinnases, seega võib nakkuse saada aiatöid tehes ja liivakastis mängides, kui käed enne suuga kokkupuudet ja söömist pesemata jäetakse.

Lapseootel naine võib nakkuse lootele edasi anda, mille tulemuseks võib olla nurisünnitus või tõsise silma- või ajukahjustusega lapse sünd.

## Haigusnähud
Sageli esinevad gripilaadsed haigusnähud, valud ja suurenenud lümfisõlmed. Haigus võib põhjustada tugevaid peavalusid, ühe kehapoole nõrkust, palavikku, krampe ning nägemis- ja koordinatsiooniprobleeme.

## Ravi
Kergematel juhtudel ei ole ravi vajalik, kui aga rasedal naisel diagnoositakse Toxoplasma gondii aktiivne nakkus, peab teda ravima pürimetamiini ja sulfoonamiidi kombinatsiooniga.

## Viited

## Kirjandus
* Ajakiri Lemmik 2013: Toksoplasmadega nakatumist saab ennetada
*
*
*
*
* Lõviosa kassidest on nakatunud inimestele kanduva parasiidiga 15.10.2015
* Veerand Eesti metssigadest on toksoplasmaga kokku puutunud Maaleht 26.09.2015
*
*
*
*
* Olsen A et al. (2019) Seroprevalence of Toxoplasma gondii in domestic pigs, sheep, cattle, wild boars, and moose in the Nordic-Baltic region: A systematic review and meta-analysis Parasite Epidemiology and Control 2019.

## Välislingid
* Toxoplasmosis - Recent advances, Open access book published in September 2012 
* Toxoplasma gondii in the Subarctic and Arctic 
* Feline toxoplasmosis in Finland 
* Free-ranging Eurasian lynx (''Lynx lynx'') as host of ''Toxoplasma gondii'' in Finland  
* Farmed wild boars exposed to ''Toxoplasma gondii'' and ''Trichinella'' spp.  
* Wild and domestic animals as hosts of ''Toxoplasma gondii'' in Finland  
* Uuring: Toxoplasma gondii Eesti kassidel
Koopiatrükk

**Koopiatrükk** on graafikatehnika.

Koopiatrüki tegemiseks kasutatakse värskelt printerist või paljundusmasinast tulnud koopiaid, kus tahm pole veel päris kinni kuivanud. Asetades koopia tahmase poole paberile, millele soovitakse koopiatrükki teha, hõõrutakse atsetooni kastetud lapiga pinda, kuni trükitud pind on üle kantud.

## Välislingid
* Anu Kalm. Koopiatrükk
Tulundusühistu

**Tulundusühistu** on äriühing, mille eesmärk on toetada ja soodustada oma liikmete majanduslikke huve läbi ühise majandustegevuse. Tulundusühistute tegevust reguleerivad tulundusühistuseadus ja äriseadustik. 

Tulundusühistu nimetus ei ole päris korrektne, sest ühistulise ettevõtlusvormi eesmärk ei ole tulu teenimine ning kasumi jagamine, nagu see on äriühingute puhul, vaid liikmete vajaduste rahuldamine. Samas aga katab tulundusühistu oma tegevuskulud majandustegevuse abil, mitte annetuste ja/või liikmemaksude abil, nagu on tavapärane mittetulunduslikele organisatsioonidele. 

Kui ühistu tarbija ja omanik on samad isikud, muutub mõttetuks tarbijalt kõrgema hinna nõudmine lisandväärtuse vormis, sest parimal juhul saab sama isik omanikuna kasumi vormis pisut vähem tagasi sellest summast, mille ta tasus tarbijana. Rahvusvahelises praktikas kasutatakse ühistu puhul määratlust *not-for-profit*, mida eesti keeles võiks määratleda kasumit mitte eesmärgiks seadva ettevõttena. 

## Tulundusühistu asutamine

Tulundusühistu liige ei vastuta isiklikult ühistu kohustuste eest, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti. Kui tulundusühistu põhikirjaga ei ole ette nähtud ühistu liikmete isiklikku vastutust ühistu kohustuste eest, peab osakapital olema vähemalt 2500 eurot. Tulundusühistu vastutab oma kohustuste eest oma varaga. Tulundusühistu liige ei saa olla riik.

Tulundusühistu võtab vastu uusi liikmeid oma põhikirjas sätestatud tegevuspiirkonnas. Juhul kui liikmeks vastuvõtmisest keeldutakse, peab seda taotlejale alati kirjalikult teatama, selleks edastatakse taotlejale ärakiri ühistu juhatuse vastavasisulisest otsusest.

Eestis kehtivad järgnevad tingimused: 
* igal tulundusühistu liikmel alati ainult üks hääl, sõltumata osamaksu suurusest;
* tulundusühistul peab olema vähemalt kaks liiget;
* tulundusühistu osakapital koosneb liikmete osamaksudest;
* tulundusühistut ei saa ümber korraldada osaühinguks ega aktsiaseltsiks.
* tulundusühistu asutamiseks sõlmivad asutajad asutamislepingu ja kinnitavad põhikirja.
* tulundusühistu asutamisleping ja sellega kinnitatud põhikiri peavad olema notariaalselt tõestatud ja neile kirjutavad alla kõik asutajad.

## Vaata ka
* Ühistu
* Tööühistu
* Hoiu-laenuühistu
* Ühistupank
* Majandusdemokraatia

## Viited




## Välislingid
* Eesti Ühistegeline Liit
* Rahvusvaheline Ühistute Liit (ICA)
* Tulundusühistuseadus
* Äriseadustik
Toonmaal

**Toonmaal** on monokromaatiline maalikunsti suund, mida iseloomustab pildi dekoloriseerimine. Maalimisel piirdutakse kitsa värvigammaga, näiteks ainult soojade või külmade toonidega.

Eesti kunstnikest on toonmaali viljelenud näiteks Kaljo Polli, Konstantin Süvalo, Aleksander Vardi.
Krunt (maalikunst)

**Krunt** on ettevalmistuskiht, alusvärv, millega kaetakse maalimiseks kasutava materjali (puit, lõuend vm) pind, et vältida värvi sideaine sisseimbumist ja kahjustusi ning tagada värvide säilimist. 

Enamasti valget värvi, kuid on kasutatud ka värvilist krunti. Vahel nimetatakse krunti ka gessoks.
Alla prima

***Alla prima*** ehk **priimamaal** on otse pinnale maalimine; maalimisviis, kus värv kantakse aluspinnale paksu, pastoosse kihina, ilma alusvärvi ja esialgse visandita. Töö valmib enamasti ühe seansiga.

Seda stiili on viljeldud impressionismis, ekspressionismis ning ka paljudes muudes 19. ja 20. sajandi maalikunsti vooludes.
Paelusstõbi

**Paelusstõvedeks** ehk **tsestodoosideks** (ladina keeles *cestodoses*) nimetatakse paljudel loomadel ja ka inimestel paelusside poolt põhjustatud helmintoose (helmintiaase).

Paelusstõved liigitatakse tekitaja arengujärkude alusel imaginaalseteks ja larvaalseteks.

## Imaginaalsed tsestodoosid

Imaginaalsete ehk valmikutekkeliste tsestodooside (*Cestodoses imaginales*) põhjustajateks peetakse täiskasvanud (imaginaalseid) paelusse.

Imaginaalsed tsestodoosid on difüllobotrioos, anoplotsefalidoosid, moniesioos, davaineoos, raillietinoos, hümenolepididoosid, dipülidioos, tenioosid, multisepsoos, ehhinokokoosid, mesotsestoidoos.

## Larvaalsed tsestodoosid
Larvaalsete tsestodooside tekitajateks on paelusside larvotsüstid. Larvaalsed tsestodoosid on veiste ja sigade lihasetsüstitserkoomid, tenuiollis-tsüstitserkoos, pisiformis-tsüstitserkoos, ajutsönuroos ja larvaalsed ehhinokokoosid.

## Peremeesorganismid
Olenevalt liigist on paelusside peremeesorganismiks harilikult karnivoorsed loomad: inimesed, koerad, kassid, haugid, ahvenad, lutsud, kiisad, hobused, lambad, veised, kanad, kalkunid, rotid, hiired, veelinnud jpt. Vaheperemeesorganismid on teod, sipelgad, mardikad (jooksiklaste, põrniklaste, süsiklaste ja pehmekoorlaste sugukondadest).

### Inimestel

Inimesed nakatuvad paelusstõvega kõikjal maailmas, enim juhtub seda siiski piirkondades, kus pinnas või vesi on saastunud väljaheidetega ning kohalikud inimesed kasutavad toiduks toorest või väheküpsetatud liha ja kala. Paelusstõbe on võimalik saada nakatunud sigade ja veiste toorest või halvasti küpsetatud liha, mageveekalu ja lõhet süües.

Nakkus on levinud Ladina-Ameerikas, Aafrikas, Lähis-Idas ja Kesk-Aasias, Ida-Soomes (1940. aastatel).

### Haigusnähud
Enamik paelussiga nakatunud inimestest ei teagi, et neil on paeluss, kuna puuduvad igasugused haigusnähud. Küll aga võib näha paelussi liikuvat lüli väljaheidetes. Lastel võib esineda kõhulahtisus, väsimus ja nad võivad kurta kõhuvalu.

### Diagnoos
Paelusstõved liigitatakse RHK-10-s helmintiaaside ehk nugiusshaigustena.

### Ohtlikkus
Paelusstõbi lõpeb harva surmaga, kuid võib põhjustada tõsiseid tüsistusi. Larvi tsüstid võivad tungida kõhust teistesse kehaosadesse; silma sattudes põhjustavad need võrkkesta eraldumist, ajusse või seljaajusse sattumisel võivad tekitada peavalusid, krampe, tasakaaluhäireid või ajuturseid.

### Ravi
Paelusstõve raviks on parasiidivastane suukaudu manustatav ravim, üldjuhul Niclosamide. Silma sattunud tsüstid ei pruugi sellele ravimile reageerida ning need tuleb eemaldada kirurgiliselt.

## Vaata ka
* Nookpaelusstõbi

## Viited

## Välislingid
*
Vint (perekond)

**Vint** (*Fringilla*) on lindude perekond vintlaste sugukonnast.

Eestis elavad järgmised perekonda kuuluvad liigid:
* Metsvint *Fringilla coelebs*
* Põhjavint *Fringilla montifringilla*


Fringilla coelebs (Chaffinch-Buchfink).jpg|Metsvint *Fringilla coelebs*
Fringilla montifringilla 3 (Marek Szczepanek).jpg|Põhjavint *Fringilla montifringilla*
Nookpaeluss

**Nookpaeluss** (*Taenia solium*) on paeluslaste sugukonda kuuluv parasiitne lameuss.

Nookpaeluss põhjustab inimesel haigust, mida nimetatakse nookpaelusstõveks ehk teniaasiks.

## Kirjandus
*
*
*
Christl Cranz

**Christl Franziska Antonia Cranz-Borchers** (1. juuli 1914 Brüssel – 28. september 2004 Oberstaufen-Steibis) oli Saksamaa mäesuusataja.

Cranz oli üks edukamaid mäesuusatajaid. Ta tuli aastatel 1934–1939 12 korda maailmameistriks ja 1936. aastal Alpi kahevõistluses olümpiavõitjaks. Lisaks võitis ta kolm hõbemedalit MM-võistlustelt. 

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1936  Garmisch-Partenkirchenis
**  **olümpiavõitja** Alpi kahevõistluses

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1934  Sankt Moritzis
**  **maailmameister** slaalomis
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses
**  hõbemedal kiirlaskumises
* 1935  Mürrenis
**  **maailmameister** kiirlaskumises
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses
**  hõbemedal slaalomis
* 1937  Chamonix's
**  **maailmameister** slaalomis
**  **maailmameister** kiirlaskumises
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses
* 1938  Engelbergis
**  **maailmameister** slaalomis
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses
**  hõbemedal kiirlaskumises
* 1939  Zakopanes
**  **maailmameister** slaalomis
**  **maailmameister** kiirlaskumises
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses

## Välislingid
* Christl Cranz FIS-i kodulehel
* Christl Cranz Alpine Ski Database kodulehel
* Christl Cranzi bibliograafia Deutschen Nationalbibliotheki kodulehel
Turusegment

**Turusegment** on sarnaste vajadustega tarbijarühm, kes reageerib ühesuguselt turundusstiimulitele ja kellel on nõudlus teatud eriomadustega kaubale.

## Vaata ka

* Sihtrühm
Videvik (romaanisari)

**"Videvik"** on Stephenie Meyeri vampiiriromaanide sari. Sarjas on ilmunud romaanid "Videvik" (2005), "Noorkuu" (2006), "Päikesevarjutus" (2007) ja "Koidukuma" (2008). Sarja viienda raamatu "Keskööpäike" kirjutamine jäi autoril 2008. aastal pooleli.

Suurem osa romaanidest on kirjutatud koolitüdruk Isabella Swani (Bella) vaatepunktist, kes isa juurde Forksi väikelinna kolinult armub vampiir Edward Cullenisse. Kavandatud viies romaan pidi kirjeldama esimese osa sündmusi Edward Culleni silmade läbi.

“Videvik” on üks viimaste aastate menukamaid noortesarju. Eesti keeles on sarja avaldanud kirjastus Pegasus (kaks esimest osa ilmusid 2008., kolmas ja neljas osa 2009. aastal) Marge Paali tõlkes.

"Videviku" fänniteoseks on peetud samuti menukiks saanud E. L. Jamesi romaani "Viiskümmend halli varjundit".

## Välislingid
* Sarja koduleht    
* Tõlke koduleht kirjastuses Pegasus
Turustus

**Turustus** ehk **turustamine** on tegevus, millega luuakse toote tootjalt tarbijale edasitoimetamise süsteem.

See hõlmab turustuskanalite valikut ja koordineerimist, toodete transportmist, ladustamist ja kaubavarude juhtimist.
Vint

"**Vint**" on mitmetähenduslik sõna.
* **[[Vintlased]]** (*Fringillidae*) on värvuliste seltsi linnusugukond. 
***[[Vint (perekond)|Vint]]** (*Fringilla*) on vintlaste sugukonna linnuperekond, kuhu kuuluvad näiteks
**Metsvint *Fringilla coelebs*
**Põhjavint *Fringilla montifringilla*.
***[[Vint (perekonnanimi)|Vint]]** on perekonnanimi

* **[[Vintpüss]]** on vintrauaga käsirelv.
* **[[Vintsooned]]** on keermed.
* **[[vint.ee]]** on eesti arvutimängude portaal.
Nookpaelusstõbi

**Nookpaelusstõbi** ehk **taenia solium-teniaas** on nakkushaigus, mida põhjustab sealihas parasiteeriv nookpaeluss. RHK-10-s kodeeritakse nookpaelusstõbe koodiga B68.0.

## Nakatumine
Inimene nakatub, kui ta sööb haigestunud sea (metssea) liha, mis sisaldab vastseid. Nookpaeluss nagu ka nudipaeluss parasiteerib täiskasvanuna ainult inimese peensooles. Enamasti elab sooles korraga üks uss, kuid see võib elada kuni 25 aastat ja kasvada 1–4 (8) meetri pikkuseks. Ta koosneb kuni 1000 lülist, millest igaüks on võimeline tootma 50 000 muna. Lülid erituvad väliskeskkonda väljaheidetega 3–5 kaupa. Ussimunad säilivad eluvõimelisena väliskeskkonnas mitu kuud ning nendega võivad nakatuda nii loomad kui ka erinevalt nudipaelussist ka inimesed. Nakatumisel nookpaelussi munadega tungivad munakestadest vabanenud vastsed läbi sooleseina ning liiguvad lihastesse ja teistesse elunditesse, kus nad kapselduvad ja põhjustavad inimesel tsüstitserkoosi.

## Haigusnähud
Nookpaelusstõbi tavaliselt vaevusi ei põhjusta, kuid vahel võib nakatunud inimene tunda ebamugavust ja valu kõhus, iiveldust, võib tekkida kõhulahtisus ja/või kaalulangus.

## Diagnoosi kinnitamine
Diagnoosi kinnitamiseks otsitakse väljaheidetest mikroskoobi all nookpaelussi mune või segmente.

## Ravi
Nookpaelusstõbe ravitakse antibiootikumiga, tavaliselt piisab ühest annusest.

## Viited
Värv

**Värv** on pigmenti ja sideainet sisaldav vedel, pastataoline või tahke aine, mis pinnale kantuna moodustab füüsikalise või keemilise protsessi tulemusel tahke kelme ning kaunistab pinda ja kaitseb seda kahjustavate tegurite eest.

Pigment annab värvile värvuse ja kattevõime. Sideaine ühendab pigmendiosakesi, tagab nakke pinnaga.

## Vaata ka
*Trükivärv
*Õlivärv
*Veepõhine värv
*Kaseiinvärv
Laiuss

**Harilik laiuss** ehk **laiuss** (*Diphyllobothrium latum*) on laiussiliste sugukonna laiuslaste perekonda kuuluv parasiit.

Laiussi pikkus on tavaliselt üle 10 meetri, ulatudes isegi 20 meetrini. Ussi laius 1–2 cm. Laiuss areneb täiskasvanuks umbes ühe kuu jooksul ja võib peremeesorganismis elada isegi kuni 25 aastat.

Laiuss põhjustab inimesel haigust, mida nimetatakse laiusstõveks ehk difüllobotrioosiks.

## Viited

## Välislingid
*
Logistikasüsteem

**Logistikasüsteem** on logistikafunktsioone (hankimine, tootmine, transportimine, ladustamine, pakendamine jne) täitev ja turu muutustele reageeriv tervik, mille peamisteks eesmärkideks on kaupade ajalis-ruumilise ja väärtuselise kasulikkuse ning tarbijate rahulolu suurendamine.

Logistikasüsteem koosneb lülidest, milleks võivad olla mitmesugused ettevõtted: tootjad, tarnijad, hulgi- ja jaemüüjad, vahendajad, vedajad, börsid, pangad, IT-firmad jne. Sellised ettevõtetevahelised süsteemid on makrologistilised süsteemid. Makrologistilised süsteemid võivad ületada riigipiire ja moodustada isegi terveid maailmaregioone hõlmavaid majanduse infrastruktuure.

Ettevõtte logistikasüsteem on kogum ettevõtte füüsilise logistikaga koordineeritult tegelevaid tootmisüksusi, logistikatoiminguid haldavaid ja nendega seotud allüksusi. Süsteemi olulised elemendid on ka protsessides osalevad töötajad, info- ja juhtimissüsteemid, protsessikirjeldused, tööjuhendid jms. Ühe ettevõtte piires töötavad logistikasüsteemid on mikrologistilised süsteemid.

## Vaata ka
*Tarneahel

## Viited
Tahm

**Tahm** on orgaaniliste ainete mittetäieliku  põlemise peeneteraline (osakeste ümbermõõt 0,01–1 μm) saadus, millest 95–99% moodustab süsinik. Ülejäänud osa moodustab orgaanilises aines sisalduv mittepõlev mineraalne jääk. See on tuhk, mis jääb järele täieliku põlemise puhul.

Tahma kasutatakse kummitööstuses, eriti autokummide valmistamisel, värvitööstuses musta pigmendina jm.

Korstnapühkija puhastab tahmast korstnaid ja lõõre.
 
## Vaata ka
* Kiindrus
* Tuhk
Leevike

**Leevike** (*Pyrrhula pyrrhula*) on linnuliik vintlaste sugukonnast leevikese perekonnas.

## Levik
Leevike elutseb Euroopas ja terves Aasias. Ta on paigalind, kuid paljud põhja pool elavad isendid liiguvad talvel lõuna poole. Leevikeste arvuks Euroopas hinnatakse 15–28 miljonit isendit.
Eestis hinnatakse leevikese pesitsusaegne arvukus 100 000 – 200 000 paarile, talvist arvukust 100 000 – 300 000 isendile.

## Välimus ja tunnused
Leevikesel on tüse keha, lühike kael ja peenikesed jalad.

Leevikesel on selgelt avalduv sooline dimorfism. Mõlemale sugupoolele on tunnuslikud lühike jäme nokk ja must pealagi, tiivavööt ja päranipuala on valged. Isaslinnu puguala, rind ja kõhualune on punased, selg on sinakashall. Jalad on mustjaspruunid. Emaslinnu selg on pruunikashall, puguala, rind ja kõhualune on helepruunid kerge roosaka alatooniga.

Leevikesed on umbes 15–19 cm pikkused. Tiibade siruulatus on umbes 24 cm. Kehakaal on umbes 26 g.

Leevike erineb kõigist teistest värvulistest ümara ja tömbi akrosoomiga spermatosoidi poolest.

## Häälitsused ja laul
Leevikese laul on väga vaikne ning koosneb katkendlikest viledest, kurinatest ja kriiksuvatest helidest.
Lennu ajal esitatav sidehüüd on tasane "bitt-bitt". Kutsehüüd on tasane "djü-djü".

## Elupaigad

Eelistab kuusikuid, kuuse-segametsi ja parke.

## Pesitsemine

Pesa ehitab põõsasse või puu otsa enamasti 120–180 cm kõrgusele. Mais täituvas kurnas on 4–7 muna. Haudumine kestab 12–14 päeva ja haub vaid emaslind, keda isaslind toidab. Pojad viibivad pesas umbes 15 päeva ja neid toidavad mõlemad vanalinnud.

## Toitumine
 
Leevike toitub metsikute rohttaimede seemnetest, viljapuude pungadest ja marjadest.

## Looduskaitse
Leevikest ei loeta ohustatud liigiks.

Aastal 2008 kuulutas Venemaa linnukaitse liit leevikese aasta linnuks.

## Nimi
Leevikese rahvapärased nimetused on krüügitaja, lüübik, tuitsutaja, toompapp, puupapp, puntpaabuke, paap, tomp ja tombak.

## Viited

## Välislingid

* 
* Leevike *Eesti selgroogsed*
1936. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**1936. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid **6**. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 21.-22. veebruarini Innsbruckis Austrias. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid (kolm ala nii meestele, kui naistele). 

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]




Finaal: 22. veebruar 
Osavõtjaid: 39
Maailmameister 1935: Anton Seelos, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 21. veebruar 
Osavõtjaid: 54
Maailmameister 1935: Franz Zingerle, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 21.-22. veebruar 
Osavõtjaid: 54
Maailmameister 1935: Anton Seelos, Austria
Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 22. veebruar 
Osavõtjaid: 39
Maailmameister 1935: Anny Rüegg, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 21. veebruar 
Osavõtjaid: 30
Maailmameister 1935: Christl Cranz, Saksamaa
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 21.-22. veebruar 
Osavõtjaid: 3
Maailmameister 1935: Christl Cranz, Saksamaa
Ametlikud tulemused


## Medalid






## Välislingid
* MM-i tulemused FIS-i kodulehel
Laiusstõbi

**Laiusstõbi** (ladina keeles *diphyllobothriasis*) ehk **difüllobotrioos** on paljudel imetajatel esinev helmintaas (imaginaalne tsestodoos), mille põhjustajaks peetakse mageveekalades elulevaid perekonda *[[Diphyllobothrium]]* liigitatud täiskasvanud laiusse.

## Nakatumine

### Lisaperemehed ja säilitusperemehed

Laiusside munad satuvad haigestunute väljaheitega vette, kus nad satuvad koorikloomade ja kalade organismi.

Laiusside lisa- ja säilitusperemehed on kalad, kes toituvad väiksematest nakatanud veeloomadest.

### Lõpp-peremehed

Inimene nakatub, kui sööb pooltoorest või vähesoolatud mageveekala. Peensooles kinnitub laiuss iminappadega sooleseina külge ning muneb päevas ligi miljon muna, mis väljuvad organismist pärasoole kaudu. Seega on laiussiga nakatunud inimene pidevalt nakkusohtlik. Inimeses võib laiuss elada kuni 25 aastat.

#### Haigusnähud ja patogenees
Tavaliselt ei kaeba laiussiga nakatunud inimene millegi üle. Vahel esineb ebamugavustunne kõhus, iiveldus, oksendamine, kõhulahtisus, kaalulangus, nõrkus ja/või jõuetus.
Harva võib laiuss põhjustada soolesulgust. Sel juhul tekib äge kõhuvalu ning haige vajab operatsiooni.

Laiuss kahjustab peensoole limaskesta, põhjustades atroofiat ja nekroosi.

Et laiuss tarbib hulgaliselt B<sub>12</sub>-vitamiini ja foolhapet, võib ta põhjustada selle vitamiini puudumisest tingitud laiussaneemia.

## Diagnoos

Laiusstõbi on koerte, kasside, ulukkarnivooride, sigade jpt imetajate haigus.
 
### Inimestel

Kehtivas rahvusvahelises haiguste klassifikatsioonis RHK-10-s liigitatakse laiusstõbi alamjaotisesse: B70.0.

#### Labordiagnostika

Diagnoosimiseks tehakse väljaheidete analüüs, tuvastamaks laiussi mune või fragmente.

## Vältimine
* Toorelt soolatud kala (ka kalamari) tuleb enne söömist külmutada temperatuuril –20&nbsp;°C 24 tundi  või hoida 24 tundi –18&nbsp;°C juures;
* kuumutada 55&nbsp;°C juures vähemalt 5 minutit;
* korralikult läbi küpsetada (kalasisesel temperatuuril 60&nbsp;°C-ni);
* 14% soolalahuses hävivad 14 bakterid ööpäeva jooksul;
* 100&nbsp;°C juures hävivad bakterid 30 minutiga.

## Ravi
Raviks kasutatakse tablette: Niclosamidi 1,0 × 2 skeemi järgi ja Praziquanteli 25&nbsp;mg/kg skeemi järgi. Haigus allub hästi ravile, paranemine on täielik.

## Viited
Johanna Mängel

**Johanna Mängel** (sündinud 17. oktoobril 1990) on eesti tšellist ja muusikakriitik. 

Tšelloõpinguid alustas ta kuueaastaselt. Lisaks Eesti ja rahvusvahelistele orkestritele on ta mänginud tšellot ka rokkansamblites nagu Aides, Slide-Fifty ja Vennaskond. 

Mängel on lõpetanud Pirita Majandusgümnaasiumi 2010. aastal. 2014. aastal kaitses ta bakalaureusetöö muusikaajakirjanduse alal Huddersfieldi ülikoolis ja 2020. aastal Tartu Ülikoolis magistritöö kultuurikorralduse alal (*cum laude*).

Johanna Mängel töötab Klassikaraadios toimetajana ning kirjutab Eesti muusikaajakirjanduses muusikaürituste arvustusi. Ta on ka maailma suurim nüüdismuusika konkursi, rahvusvahelise heliloojate rostrumi (International Rostrum of Composers) Eesti-poolne produtsent.

2009. aastal osales ta Eurovisiooni lauluvõistluse eelvoorus Eesti Laul ansambli Urban Symphony koosseisus ja esitas Sven Lõhmuse laulu "Rändajad". 7. märtsil valiti ansambel esindama Eestit 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Moskvas, kus poolfinaalis saavutati 3. ja finaalis 6. koht.

## Tunnustus
* 2024 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali tunnustuspreemia eesti muusika edendamise eest

## Viited

## Välislingid
* Johanna Mängel, EKABL
* Johanna Mängel, "Olla kangrolik, see on kompliment", Sirp, 4. oktoober 2024
* "Klassikaraadio toimetaja Johanna Mängel pälvis kultuurkapitali tunnustuspreemia", ERR, 22. juuli 2024
* Johanna Mängel, "Silky Steps – bänd silmad kinni muigega tantsijatele", Edasi, 21. märts 2024
* Johanna Mängel, "Disko ehk pelgupaik muusikas", Edasi, 8. oktoober 2019
* "Urban Symphony tšellist Johanna Mängel kiidab päevi Venemaa pealinnas ülivõrretes", Õhtuleht, 10. mai 2011
* "Urban Symphony: ilus muusika võib ka hirmuäratav olla", Eesti Päevaleht, 14. veebruar 2009
Mark Kantšukov

**Mark Kantšukov** (sündinud 22. oktoobril 1981) on Eesti majandusteadlane. Tema peamiseks uurimisvaldkonnaks on finantsanalüüs.

## Haridus
Mark Kantšukov alustas 2000. aastal õpinguid Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas ning sai 2004. aastal bakalaureusekraadi (*[[cum laude]]*) ja 2010. aastal magistrikraadi. 2023. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja "Valuation of companies under the distributed profit taxation system" ("Ettevõtete väärtuse hindamine jaotatud kasumi maksustamise süsteemi tingimustes", juhendajad Toomas Haldma ja Priit Sander) ning sai doktorikraadi.

## Ametialane tegevus
Mark Kantšukov on töötanud elamuehitusprojekti disainerina (1998) ja osalenud Eesti Haigekassa perearsti tulu-kulumudeli koostamises (2003).

Aastatel 2004–2007 töötas ta analüütikuna Eesti investeerimispankades, esmalt aktsiaseltsis LHV Financial Advisory Services ja seejärel aktsiaseltsis Suprema Securities.

2006. aastast on Kantšukov Tartu Ülikooli majandusteaduskonna õppejõud. 2006–2007 pidas ta külalislektorina loenguid ka Estonian Business Schoolis.

Aastatel 2006–2009 osales ta Eesti Teadusfondi rahastatud ja Mart Sõra juhitavas projektis "Väike- ja kesksuurusega ettevõtete finantskeskkonna arendamine Eestis: finantsvahenditele juurdepääsu tagamine ja finantsriskide maandamine".

Aastatel 2021–2024 oli ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonna rahanduse nooremlektor ja alates septembrist 2024 töötab sealsamas lektorina.

Mark Kantšukovi peamine uurimisvaldkond on finantsanalüüs. Tema finantssituatsioonide analüüsi käsitlevaid artikleid on ilmunud ajakirjades Raamatupidamisuudised ja Buhgalterskije Novosti.

## Tunnustus
*2002 – Gerhard Treubergi stipendium
*2003 – Raefondi stipendium
*2006 – Flory ja Erik Kalve stipendium
*2007 – Rein Otsasoni stipendium
*2008 – Erich Rannu stipendium

## Välislingid
*
Jelena Hartšenko

**Jelena Hartšenko** (sündinud 23. detsembril 1975) on Eesti majandusteadlane. Ta on uurinud jaepanganduse arengut Eestis ja maailmas.

1993. aastast õppis ta Tallinna Tehnikaülikoolis, kus sai 1998. aastal bakalaureuse- ja 2000. aastal magistrikraadi (magistritöö "Jaepanganduse arenguperspektiivid konsolideeruvas ja internatsionaliseeruvas finantskeskkonnas", juhendaja Enn Listra). Alates 2002. aastast õppis ta sama ülikooli doktoriõppes.

Alates 1998. aastast töötab Jelena Hartšenko Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna statistika ja ökonomeetria õppetooli lektorina.

Ta on osalenud Eesti Teadusfondi rahastatud uurimisprojektides ning avaldanud artikleid Eesti erapankade efektiivsusest, Baltimaade pankade finantsinstrumentide ja finantssektori arengust.

2007. aastal pälvis ta Rein Otsasoni Fondi stipendiumi.

## Välislingid
*
Mari Möldre (muusik)

**Mari Möldre** (sündinud 16. septembril 1992) on eesti arhitekt ja tšellist, kes esindas 2009. aastal ansambli Urban Symphony koosseisus Eestit Eurovisiooni lauluvõistlusel.

## Hariduskäik
Ta alustas tšellomängu juba kuueaastaselt ning õppis seda Tallinna Muusikakeskkoolis , mille lõpetas 2011. aastal. 2021. aastal lõpetas ta magistrikraadiga Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri ja linnaplaneerimise erialal.

## Töökäik
Mari Möldre töötab arhitektina arhitektuuribüroos b210.

## Muusika
2009. aastal osales Mari Möldre ansambli Urban Symphony koosseisus Eurovisiooni lauluvõistluse eelvoorus "Eesti Laul 2009", esitades Sven Lõhmuse laulu "Rändajad". 7. märtsil valiti see laul esindama Eestit 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Moskvas. Laul saavutas poolfinaalis 3. ja finaalis 6. koha. 

Lisaks tšellomängimisele on ta tegelenud laulmise ja klaverimänguga, osalenud mitmesugustes muusikaprojektides ja -kollektiivides. Kontsertesinemised on viinud teda maailma eri paikadesse.

## Kunst
2016. aastal kureeris Mari Möldre Narva Kolledžis toimunud EKA arhitektuuritudengite maketi- ja plakatinäitust “Uus vana linn”, kus oli eksponeeritud ka tema enda töid. 

4. augustil 2016 avati Eesti Maanteemuuseumis Eesti Kunstiakadeemia 4. kursuse arhitektuuritudengite töödest koostatud rändnäitus “Pausid Postiteel”, mille EKA-poolsed kuraatorid olid Martin Melioranski ja Mari Möldre. Väljapanek hõlmas ka Mari Möldre töid. 

Mari Möldre on koos Aet Adra ja Arvi Andersoniga XVIII Veneetsia arhitektuuribiennaalil "The Laboratory of the Future" Eesti paviljoni ekspositsiooni kaaskuraator. Eesti paviljoni väljapanek "Kodupeatus", mis avati 18. mail 2023, on Veneetsia arhitektuuribiennaalil avatud 20. maist 26. novembrini, seejärel pannakse see üles Eestis.

## Viited

## Välislingid
* Tšellist Mari Möldre: saan juba aru, mida ümberringi räägitakse. Õhtuleht, 13. mai 2009
* Urban Symphony tšellist Mari Möldre Moskvas (pilt)
Berthold Maack

**Berthold Maack** (24. märts 1898 Hamburg-Altona – 26. september 1981 Merano, Itaalia) oli Saksamaa sõjaväelane ja 20. märtsist 1945 sõja lõpuni 20. Eesti Relva-SS Diviisi ülem.

## Auastmed
*SS-Sturmführer: 4. detsember 1931;
*SS-Hauptsturmführer, 5. oktoober 1932;
*SS-Obersturmführer, 9. november 1933;
*SS-Obersturmführer, 8. märts 1940, astus Relva-SS teenistusse; 
*SS-Brigadeführer, 13. september 1936;
*SS-Hauptsturmführer, 20. aprill 1940;
*SS-Sturmbannführer, 1. detsember 1940;
*SS-Obersturmbannführer, 9. november 1941;
*SS-Standartenführer, 20. Apr. 1943;
*SS-kindralmajor (*Gen.Maj.d.W-SS*), 20. aprill 1945.
1937. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**1937. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid **7**. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 13.–15. veebruarini Chamonix's Prantsusmaal. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid (kolm ala nii meestele kui ka naistele). 

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]




Finaal: 15. veebruar 
Osavõtjaid: 36
Maailmameister 1936: Rudolph Matt, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 13. veebruar 
Osavõtjaid: 49
Maailmameister 1936: Rudolf Rominger, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 13. ja 15. veebruar
Osavõtjaid: 42
Maailmameister 1936: Rudolf Rominger, Šveits
Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 15. veebruar 
Osavõtjaid: 19
Maailmameister 1936: Gerda Paumgarten, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 13. veebruar 
Osavõtjaid: 19
Maailmameister 1936: Evelyn Pinching, Suurbritannia
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 13. ja 15. veebruar 
Osavõtjaid: 19
Maailmameister 1936: Evelyn Pinching, Suurbritannia
Ametlikud tulemused


## Medalid






## Välislingid
* MM-i tulemused FIS-i kodulehel
Flory ja Erik Kalve stipendium

**Flory ja Erik Kalve stipendium** on Tartu Ülikooli Sihtasutuse stipendium Tartu Ülikooli majandusteaduskonna üliõpilaste ja noorteadlaste teadustegevuse, edasiõppimise ning enesetäiendamise toetamiseks.

Stipendium moodustati 2004. aastal Rootsis elava väliseesti abielupaari Flory ja Erik Kalve poolt sihtasutusele annetatud 689 000 Eesti kroonist. 

Ühekordse väljamakse minimaalne suurus oli 10 000 krooni, pärast euro kasutuselevõttu on konkursid välja kuulutatud 1000 euro suurusele stipendiumile. Kuigi viimati anti stipendium välja 2009. aastal, on konkursse sellele välja kuulutatud ka hiljem (viimati sügisel 2012).

## Stipendiaadid

*2005 – Marit Hinnosaar (10 000 krooni)
*2006 – Mark Kantšukov (20 000 krooni)
*2007 – Taavi Raudsaar (20 000 krooni)
*2009 – Oliver Lukason (20 000 krooni)

## Välislingid

*Stipendiumi veebileht
Marilin Kongo

**Marilin Kongo** (sündinud 20. juulil 1986) on eesti laulja, tantsija ja tantsupedagoog. 

Ta on lõpetanud Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli *pop-jazz*-osakonna laulu erialal ja õppinud Tallinna Ülikoolis muusikateraapiat. 

Kongo võitis juba lapsepõlves auhinnalisi kohti nii laulu- kui ka tantsuvõistlustel. Neiuna laulis ta tütarlasteansamblis No Limits.

2007. aastal osales ta telesaatesarjas "Eesti otsib superstaari", kus jäi napilt finaalist välja.

2006. ja 2009. aastal osales Kongo lauljana Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoorus. 

Ta laulis tausta 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, kus ansambel Urban Symphony esitas Sven Lõhmuse laulu "Rändajad". Laul tuli poolfinaalis 3. ja finaalis 6. kohale. Kongo oli taustalaulja ka 2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Getter Jaani esitatud laulus "Rockefeller Street" ning laulis tausta ka Tanja euroloole "Amazing" (2014).

Tausta on ta laulnud kontsertidel veel paljudele solistidele, aga ka näiteks ansamblile The Sun.  

Laulusolistina on Marilin Kongo esinenud näiteks järgmiste ansamblitega:
* Kongomania (Marilin Kongo – vokaal, Siim Rospu – kitarr, Kristjan Kaasik – kitarr, Riivo Torstenberg – bass, Priit Mägi – trummid; vahel ka Erko Laurima – kitarr);
* Ingeral;
* Marilin Kongo kvartett (Marilin Kongo – vokaal; pillid: kitarr, saksofon, löökpillid);
* FunkiBanana (Marilin Kongo, Norman Salumäe, Petteri Hasa, Madis Muul, Marti Tärn ja Marek Talts).

Alates 2002. aastast on Marilin Kongo kolmanda treenerina juhendanud Sauel tegutsevat laste *show*-truppi Vikerkaar. Selle kollektiivi eelkäijaks olnud laste laulu- ja tantsuansambli asutas 1962. aastal tema vanaema Helgi Tomberg. Vikerkaare üks treenereid on Marilin Kongo ema Elo Marika Kongo ning seal on lapsena mitmekülgse tantsuhariduse saanud ka Marilin ise. 

## Isiklikku
Tema elukaaslane on olnud Hendrik Metstak, neil on pojad Mathias (sündinud 2016) ja Jasper (sündinud 2018).

2021. aastast on tema elukaaslane Petteri Hasa.

## Viited
1938. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**1938. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid **8**. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 5. ja 6. märtsil Engelbergis Šveitsis. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid (kolm ala nii meestele, kui naistele). 

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]




Finaal: 6. märts 
Osavõtjaid: 38
Maailmameister 1937: Émile Allais, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 5. märts 
Osavõtjaid: 47
Maailmameister 1937: Émile Allais, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 5.-6. märts 
Osavõtjaid: 
Maailmameister 1937: Émile Allais, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 6. märts 
Osavõtjaid: 24
Maailmameister 1937: Christl Cranz, Saksamaa
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 5. märts 
Osavõtjaid: 25
Maailmameister 1937: Christl Cranz, Saksamaa
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 5.-6. märts 
Osavõtjaid: 
Maailmameister 1937: Christl Cranz, Saksamaa
Ametlikud tulemused


## Medalid






## Välislingid
* MM-i tulemused FIS-i kodulehel
Mehmet Ali Talat

**Mehmet Ali Talat** (sündinud 6. juulil 1952 Kyrenias) on Põhja-Küprose Türgi Vabariigi poliitik, kes oli 24. aprillist 2005 kuni 23. aprillini 2010 Põhja-Küprose Türgi Vabariigi president.

Mehmet Ali Talat on lõpetanud elektriinsenerina Lähis-Ida Tehnikaülikooli Ankaras. Pärast Küprosele tagasipöördumist osales ta muu hulgas küprosetürklaste ametiühingute ning üliõpilasorganisatsiooni loomisel.

Mehmet Ali Talat on sunniit. Ta kuulub sotsiaaldemokraatlikku Vabariiklikku Türgi Parteisse. Alates 1996. aastast kuni presidendiks saamiseni oli ta partei esimees.

14. detsembril 2003 valiti ta Põhja-Küprose Türgi Vabariigi parlamenti ja moodustas valitsuse, mis astus ametisse 13. jaanuaril 2004. Ta oli Põhja-Küprose peaminister enam kui aasta aega. Enne seda oli ta muu hulgas haridus- ja kultuuriminister.

20. veebruaril 2005 võitis ta presidendivalimised. Temast sai Põhja-Küprose teine president Rauf Denktaşi järel. Siiski jätkas ta peaministrina kuni 17. aprillini 2005, mil ta palus Vabariikliku Türgi Partei aseesimehel Ferdi Sabit Soyeril uue valitsuse moodustada.

18. aprillil 2010 toimunud presidendivalimistel pälvis ta 42,85% valijate toetuse ja kaotas senisele peaministrile Derviş Eroğlule, kes kogus 50,38% häältest.
Athar Abbas

**Athar Abbas** (sündinud 23. juunil 1955) on Pakistani erusõjaväelane (kindralmajor). 2015–2018 oli ta Pakistani suursaadik Ukrainas.
Ta oli alates 2008. aastast ISPRi (avalikkussuhete üksuse) peadirektor.

Ta lõpetas Pakistani Sõjaväeakadeemia 1976. aastal.

## Viited


## Välislingid

*http://www.ispr.gov.pk/front/main.asp?o=t-dg_ispr&id=latest
Clara Petacci

**Clara Petacci** (ka **Claretta Petacci**) (28. veebruar 1912 Rooma – 28. aprill 1945 Giulino di Mezzegra) oli Itaalia peaministri Benito Mussolini armuke.

Clara Petacci sündis Roomas paavst Pius IX ihuarsti Francesco Saverio Petacci ja Giuseppina Persichetti tütrena.

Petacci oli Mussolinist 29 aastat noorem. Clara ja Benito lasti kommunistide poolt maha 28. aprillil 1945 ja nende surnukehad riputati järgmisel päeval rahvale vaatamiseks jalgupidi üles.
Bormio

**Bormio** on asula Itaalias Lombardia maakonnas Sondrio provintsis. Omavalitsusüksuse territooriumil elab 4087 inimest ja selle pindala on 41 km².

Bormio on üks tuntumaid talispordikeskusi. Eelkõige on ta tuntud mäesuusatamiskeskusena. Seal on korraldatud mäesuusatamise maailmameistrivõistlusi 1985 ja 2005. aastal. Maailma karikasarja etappe mäesuusatamises on seal peetud alates 1980. aastatest.

## Viited

## Välislingid
* Bormio koduleht
Pöördosmoos

**Pöördosmoos** on nähtus, kus lahusti liigub läbi poolläbilaskva membraani lahustunud aine väiksema kontsentratsiooni suunas, seega vastupidi osmoosile; see juhtub rakendatava lisarõhu tõttu. Rakendades soolalahusele suuremat rõhku kui osmootne rõhk, saab sundida lahusti molekule üle minema poolläbilaskva membraani puhtasse lahusesse. 

Pöördosmoosi tehnoloogiat kasutatakse tänapäeval laialdaselt joogivee tootmisel mereveest ja veepuhastuses.

## Vaata ka
*Osmoos
*Pöördosmoos toiduainetööstuses