open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bailleul-aux-Cornailles

**Bailleul-aux-Cornailles** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Küla asub 28 km Arrasist kirdes, teede N39 ja D83 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* St. Pierre'i kirik, pärineb 15. sajandist
* Iidne Bailleuleti abiklooster

## Viited
Bailleul-lès-Pernes

**Bailleul-lès-Pernes** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Küla asub 40 km Arrasist loodes, tee D90 ääres.

## Vaatamisväärsused

* St. Omeri kirik, pärineb 18. sajandist
* Iidse lossi jäljed

## Viited
Helga Lilleorg

**Helga Lilleorg** (24. veebruar 1912 Viljandi – 27. detsember 1997 Tartu) oli eesti laulja (sopran).

Lilleorg lõpetas 1936 Tartu Kõrgema Muusikakooli klaveri‑ ja 1940 lauluerialal (Angelina Mahotina klass). Töötas 1945–67 Vanemuises koorilauljana, solistina ja kontsertmeistrina, tegutses pedagoogina.

## Isiklikku
Tema poeg oli näitleja ja teatriadministraator Tiit Lilleorg.

## Välislingid
* Helga Lilleorg Eesti Entsüklopeedia digiversioonis
Teodors Bļugers

**Teodors Bļugers** (inglispäraselt **Theodor Blueger**; sündinud 15. augustil 1994 Riias) on Läti jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Vancouver Canucks. Varem on ta mänginud klubis Pittsburgh Penguins.

Alates 2009. aastast on Bļugers mänginud Põhja-Ameerika liigades. Aastatel 2012–2016 mängis ta Minnesota State University jäähokimeeskonnas.

2015. aastal valis Pittsburgh Penguins ta NHL-i ''draft''is 52. valikuna. Hooaja 2015–16 lõpus debüteeris ta American Hockey League'is (AHL) Penguinsi noorteklubis Wilkes-Barre/Scranton Penguins. Ka järgmistel hooaegadel mängis ta põhiliselt AHL-is.

NHL-is debüteeris Bļugers 30. jaanuaril 2019 mängus Tampa Bay Lightningi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 1. veebruaril mängus Ottawa Senatorsi vastu.

Läti jäähokikoondise koosseisus osales Bļugers esimest korda maailmameistrivõistlustel 2017. aastal.

## Välislingid
* Teodors Bļugers NHL.com lehel
* Teodors Bļugers hockeydb.com lehel
Sputnik V

**Sputnik V** (Gam-COVID-Vac) on adenoviirusel põhinev kaheosaline vaktsiin SARS-CoV-2 koroonaviiruse vastu. Vaktsiin registreeriti 11. augustil 2020 Venemaa Föderatsiooni tervishoiuministeeriumi poolt (registreerimistunnistuse number LP-006395), tuginedes I / II faasi kliiniliste uuringute tulemustele. Need uurimistulemused avaldati hiljem, 4. septembril 2020 ajakirjas The Lancet. Vaktsiini ohutust on tõestatud ka III faasi uuringute vahetulemustega.

Briti tabloidleht The Sun kirjutab julgeolekuteenistustele viidades, et Venemaa varastas Oxfordi Ülikooli ja AstraZeneca koroonavaktsiini valemi ja kasutas seda oma vaktsiini Sputnik V loomiseks.

2021. aastal teatati, et vastavalt Sputnik V mõlema komponendiga vaktsineeritud 3,8 miljoni venelase andmete analüüsi tulemusele oli selle vaktsiini efektiivsus 97,6%. 

Venemaal on Sputnik V vaktsineerimine elanikele tasuta. Massilist vaktsineerimist Venemaal alustati detsembris 2020.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Heitkeha

**Heitkeha** (*projectile*) on jõuga ruumi paisatud, kineetilise energia abil vabalt pasiivset liikumist jätkav keha, millele mõjuvad gravitatsioon ja õhutakistus.
Heitkehad on üldiselt tulirelvast tulistatud kuulid, mürsud, miinid jne, lendu heidetud kivi, pall, ketas, oda, sõjakirves ja veel.

## Heitkehade kiirused ja energiad
Tornikukk

**Tornikukk** ehk **kirikukukk** on ristiusu kirikute tippu paigaldatud kukekuju. See tähistab tinglikult kutset meeleparandusele. Sageli täidab tornikukk ka tuulelipu otstarvet.

Eestis asuvast 130 kirikust ligi kolmandiku tipus paikneb kukekuju. Enamasti on need kirikud võtnud eeskuju Liivimaal (keskusega Riias) levinud traditsioonist.

## Ajalugu
Mitmed allikad väidavad, et umbes aastal 850 pKr käskis paavst Leo IV paigutada kukekuju algse Püha Peetruse basiilika tippu. Arvatavasti soovis ta mälestada Jeesuse ennustust, mis oli adresseeritud apostel Peetrusele: “Enne kui täna kukk laulab, salgad sina mu kolm korda ära”.

## Viited

## Vaata ka
*Tuulelipp
*Tornikuul
1953. aasta Plzeňi ülestõus

**1953. aasta Plzeňi ülestõus** oli kolm päeva kestnud töölismeeleavaldus Tšehhoslovakkias Plzeňis 31. maist 2. juunini. Meeleavaldused toimusid Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei valuutareformi vastu. Sündmustes sai viga mitusada inimest, ühtegi hukkunut ei olnud.

## Viited
Fükobiliproteiinid

**Fükobiliproteiinid** on peamised valgust püüdvad pigmendid sinivetikate, punavetikate, neelvetikate ja glaukotsüstofüütide fotosünteesi protsessis.  

Fükobiliproteiinid on oma olemuselt antennpigmendid, mis neelavad valgust nähtava valguse spektri rohelises osas, kus klorofülli neeldumine on nõrk. Antennpigmendid kannavad ergastuse üle klorofüll ''a''  (Chl *a*) molekulile. Fükobiliproteiinid koosnevad lineaarsetest tetrapürroolsetest kromofooridest ehk fükobiliinidest, mis on kovalentse väävelsideme abil seotud apoproteiinidega. Fükobiliproteiinid on sinivetikate, punavetikate ja glaukotsüstofüütide valgustpüüdva kompleksi – fükobilisoomi võtmeelementideks.

## Tüübid
Fükobiliproteiine on kolme tüüpi – fükotsüaniin ja fükoerütriin (sinivetikates ja neelvetikates) ning allofükotsüaniin (ainult sinivetikates). Nende pigmentide neeldumismaksimumid jäävad 490–665 nm vahele. Erinevalt klorofüllidest ja karotenoididest on fükobiliproteiinid vesilahustuvad ning paiknevad tülakoidi pinnal, mitte membraani sees nagu esimesed.  Algselt jagati fükobiliproteiinid gruppidesse ainult värvuse järgi: näiteks sinised fükotsüaniinid ("*cyanos*" kr keeles "sinine") neelavad valgust 600 nm juures, sini-rohelised allofükotsüaniinid ("*allo*" kr keeles "muu") neelavad 650 nm juures ja punased fükoerütriinid ("*erythros*" kr keeles "punane") neelavad valgust 550 nm juures. Kaasaegsed teadmised kromofooride mitmekesisusest enam nii lihtsustatud eristusele ei allu ja klassifitseerimiseks on vaja lisaks ka fülogeneetilist informatsiooni. 

Fükobiliproteiinid on lisaks valguse püüdmisele sinivetikatele oluliseks lämmastiku allikaks. Lämmastiku defitsiidis sinivetikad võivad lagundada oma fükobiliproteiinid, et leevendada lämmastiku nälga ja elada üle ebasoodsad keskkonnatingimused. Fükobiliproteiinide lagundamise tagajärjel muutub sinivetika värvus sinakas-rohelisest kollakas-roheliseks.

## Rakendused
Fükobiliproteiinid leiavad kasutust mitmetes fluorestsentsil põhinevates meetodites e.g. läbivoolu tsütomeetria, fluorestsentsmikroskoopia, mis muuhulgas võimaldavad ka sinivetikate hulka määrata. Lisaks bioloogilistele uuringutele rakendatakse ja toodetakse fükobiliproteiine erinevatel eesmärkidel ka farmakoloogias. Tõendatud on nende antioksüdatiivne toime, mistõttu toodetakse neist toidulisandeid. Mitmed *in vitro* uuringud on viidanud, et fükobiliproteiinidel on põletiku-, viiruse- ning kasvajavastased omadused. Toiduainetööstus kasutab fükobiliproteiine loodusliku värvainena fermenteeritud piimatoodetes, jäätistes, karastusjookides ja magustoitudes. Kasutatakase laialdaselt ka kosmeetikatööstuses.

## Tootmine

Üldjuhul toodetakse fükobiliproteiine punavetikate ja sinivetikate masskultiveerimise teel. Kasvatamiseks kasutatakse avatud tiike või suletud fotobioreaktoreid, mis kasutavad ära päikesevalgust. Kõige laiemalt kultiveeritud liik on *[[Arthrospira platensis]]* (*[[Spirulina]]*), kuna seda saab kasvatada avatud tiikides väga aluselistes tingimustes (pH 10,5).

## Viited
Tiiviku tänav

**Tiiviku tänav** on tänav Rakveres, see paikneb linna põhjaosas. Kaugus linna keskväljakust on linnulennult umbes 2 km.

Teliku tänav on 150 meetrit pikk ja 25 meetrit lai ning asub Lennuvälja linnaosas. 

Tänav saab alguse Papiaru tänava ristmikult, kulgeb põhja suunas ja lõpeb Rakvere valla piiril umbtänavana, ristuvaid tänavaid ei ole. Tänav on saanud nime 2020. aastal ja on iseloomulik Lennuvälja linnaosale, kuna seal paikneb lennuvälja maandumisrada.

Tänava-ala ja selle ääres paiknevad krundid on lahendatud Rakvere tööstuspargi detailplaneeringu alusel. Tänava ääres asuvad kaks äri- ja laohoonet, mõned krundid on veel hoonestamata. Tiiviku tänava taristu ehitati välja 2021. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Rakvere võib saada Propelleri tänava. Virumaa Teataja, 13. oktoober 2005.
Ameerika Ühendriikide Armee Sõjaväevalitsus Koreas

**Ameerika Ühendriikide Armee Sõjaväevalitsus Koreas** (inglise keeles *United States Army Military Government in Korea*, **USAMGIK**, korea keeles 재조선미육군사령부군정청) oli Korea poolsaare lõunaosa valitsus aastatel 1945–1948.

Riik oli sellel perioodil mitmel põhjusel suuresti poliitilises ja majanduslikus kaoses. Jaapani okupatsiooni järelmõjud olid endiselt tuntavad nii Korea lõunaosas kui Nõukogude Liidu kontrolli all olevas põhjaosas. Rahvale tekitas meelepaha ka USA sõjaväevalitsuse toetus Jaapani koloniaalvalitsusele, mille valitsejad jäeti pärast Jaapani võimu lõppu Koreasse nõustajateks. Toimuvat ja rahva seas populaarset Korea Rahvavabariiki (KRV) ignoreeriti ja tsenseeriti võimu poolt, lõpuks kaotati see täielikult. Ameerika Ühendriigid toetasid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni valimisi, mis jaotasid Korea kaheks.

Lisaks polnud USA sõjavägi riigi juhtimiseks valmis: ei osatud kohalikku keelt ega tuntud poliitilist maastikku. Selle tõttu destabiliseerisid paljud USA sõjaväe poliitilised otsused riiki veelgi. Riigi stabiliseerimisele ei aidanud kaasa ka Korea põhjaosast (u 400 000) ja välismaalt saabuvad migratsioonilained.

## Vaata ka
* Operatsioon Blacklist Forty
* 1946. aasta septembri Korea üldstreik
* Lõuna-Korea ajalugu
* Põhja-Korea Ajutine Rahvakomitee
* Nõukogude Tsiviilvalitsus
* 1946. aasta kedavülestõus

## Viited

## Välislingid
* Unofficial list of US National Archives documents concerning USAMGIK
* Paramilitary politics under the USAMGIK and the establishment of the ROK, Kim Bong-jin, *Korea Journal* 43 (2), pp.&nbsp;289–322 (2003).
Hubble'i süvavaade

**Hubble'i süvavaade** (*Hubble Deep Field*) on Hubble'i kosmoseteleskoobi foto Suure Vankri tähtkujus asuvast piirkonnast.

Foto katab tähistaevast umbes 2,6 kaaresekundi ehk umbes ühe 24-miljondiku suuruse ala, mis on võrreldav 100 meetri kaugusel asuva tennisepalliga. Pilt koostati 342 Hubble'i fotost, mis pildistati 18.–28. detsember 1995. Kuna pildistatud piirkond oli väike, asuvad ainult mõned üksikud pildil olevad tähed Linnuteel ja peaaegu kõik 3000 pildil nähtavat objekti on galaktikad, millest mõned on noorimad ja kaugeimad teadaolevad galaktikad.

1998. aastal pildistas Hubble'i kosmoseteleskoop sarnaselt ka lõunataeva piirkonda ning selle pildi nimeks sai Hubble'i lõuna süvavaade. Piltide sarnasus tugevdas astronoomide hüpoteesi, et Universum on ühtlase ehitusega ning Maa asub tavalises Universumi piirkonnas. 2006. aastal avaldas NASA foto, mis sai nimeks Hubble'i ülisüvavaade.

## Vaata ka
* Webbi esimene süvavaade

## Viited
Bailleulmont

**Bailleulmont** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Küla asub 13 km Arrasist edelas, teede D1 ja D66 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 18. sajandist
* 13. sajandi lossi varemeis donžoon ja vall, 1947. aastast *[[monument historique]]*

## Viited
Bailleul-Sir-Berthoult

**Bailleul-Sir-Berthoult** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Küla asub 8 km Arrasist kirdes, teede D49 ja D919 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* St. Jean-Baptiste kirik, pärast 1918. aastat koos ülejäänud külaga ümber ehitatud
* Briti kalmistu

## Viited
Bailleulval

** Bailleulval** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Küla asub 14 km Arrasist edelas, tee D1 ääres. Väike jõgi Crinchon voolab läbi valla.

## Vaatamisväärsusi

* St. Martini kirik, pärineb 18. sajandist
* 13. sajandi lossi jäljed
* Briti hauad Esimesest maailmasõjast

## Viited
Bancourt

**Bancourt** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väike küla asub 16 km Arrasist lõunas, teede D7 ja D7E1 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* St. Remi kirik, pärast 1918. aastat koos külaga ümber ehitatud
* Briti kalmistu

## Viited
Kopteri tänav

**Kopteri tänav** on tänav Rakvere põhjaosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennult mõõdetuna on umbes 2,0 km.

Kopteri tänav on 135 meetrit pikk ja 29 meetrit lai ning asub Lennuvälja linnaosas. 

Tänav saab alguse Papiaru tänava ristmikult, kulgeb põhja suunas ja lõpeb Rakvere valla Papiaru küla piiril, kuid jätkub valla territooriumil avaliku kasutusega teena okupatsioonivägede endiste militaarehitisteni. Ristuvaid tänavaid ei ole. Tänav sai nime 2019. aastal ja on iseloomulik Lennuvälja linnaosale, kuna seal paikneb lennuvälja maandumisrada. 

Tänava-ala ja selle kõrval paiknevad krundid on lahendatud Rakvere tööstuspargi detailplaneeringu alusel. Tänava ääres asub kaks kinnistut (Papiaru tn 12 ja Papiaru tn 14), kummalgi paikneb äri-laohoone. Varasem Kopteri tänav paiknes Papiaru tn 12 kinnistul, kuid tõsteti kavandatud ehitusalalt ümber praegusse asukohta. Kopteri tänava taristu on 2021. aastal välja ehitamata.

## Viited

## Välislingid
*Geoportaal
*Rakvere võib saada Propelleri tänava. Virumaa Teataja, 13. oktoober 2005.
Kyle Connor

**Kyle David Connor** (sündinud 9. detsembril 1996 Clinton Township'is Michiganis) on USA jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Winnipeg Jets ründajana vasakäärel.

Aastatel 2012–2015 mängis ta United States Hockey League'i klubis Youngstown Phantoms.

Hooajal 2015–16	mängis ta Michigani Ülikooli jäähokimeeskonnas. Ta oli sel hooajal ülikooliliigas suurim väravakütt (35 väravat) ja resultatiivseim mängija (71 punkti). Samal hooajal valiti ta USA ülikooliliiga hooaja kõige väärtuslikumaks uustulnukaks.

2015. aastal valis Jets ta NHL-i ''draft''is 17. valikuna. Jetsiga sõlmis ta lepingu 2016. aasta aprillis. Suurema osa hooajast 2016–17	mängis ta American Hockey League'i klubis Manitoba Moose. NHL-is lõi ta Jetsi meeskonnas esimese värava 27. oktoobril 2016 mängus Dallas Starsi vastu. Hooajal 2017–18 lõi ta NHL-is 31 väravat. Samal hooajal jõudis ta Jetsiga Läänekonverentsi finaali, kus kaotati Vegas Golden Knightsile. NHL-is on tema seni resultatiivseim hooaeg olnud 2019–20 (38 + 35). 2019–20 põhihooajal oli ta Jetsi suurim väravakütt ja Mark Scheifele kõrval klubi resultatiivseim mängija. 2020–21 põhihooajal oli Connor taas Jetsi suurim värvakütt (26 väravat).

2014. aastal tuli Connor USA kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistriks. USA jäähokikoondise koosseisus osales ta 2016. aasta maailmameistrivõistlustel, kus saavutati neljas koht.

## Välislingid
* Kyle Connor NHL.com lehel
* Kyle Connor hockeydb.com lehel
Malle Laan

**Malle Laan** (9. aprill 1950 Jõhvi – 4. märts 2021) oli eesti arhitekt.

Pärast Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi lõpetamist 1969. aastal asus ta riikliku suunamisega tööle projekteerimisinstituuti Eesti Maaehitusprojekt ehitustehnikuna. 

1972. aasta oktoobris suundus Laan S. M. Kirovi-nimelise kalurikolhoosi projekteerimisbüroosse, kus töötas vanemtehnikuna aastani 1981. Pärast Tallinna Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuri eriala lõpetamist õhtuses teaduskonnas töötas ta samas edasi arhitektina. Karjäär büroos kestis asutuse likvideerimiseni 1992. aastal.

1992. aastal asutas ta koos arhitekt Maris Remiga Arhitektibüroo LAAN & REMI. Nende ühistööna on valminud Vasalemma ambulatoorium, Vasalemma haldushoone rekonstruktsioon (1995) ja ööklubi Othello Mustamäel, Ed. Vilde tee 122 (1995). Koos peeti bürood 26 aastat.

Malle Laan on loonud palju eri stiilis eramuid ja kortermaju, kus esikohal on sisu ja elamisväärsus ning alles seejärel vorm. Laan ei ole projekteerinud ühtegi hoonet nii, et sellest kujuneks temanimeline arhitektuurne monument. Ta on projekteerinud suuri villasid, näiteks Villa Merileid (1437 m², 2009) või Vabaduse pst 23 asuva elamu rekonstruktsioon (1997). Tema üks olulisemaid töid on korterelamu-büroohoone Novira Plaza aadressil Tartu mnt 25 (2006–2015, koostöös arhitektuuribürooga JVR ja stuudioga Truus).

Malle Laan oli muu hulgas ka juugendstiili asjatundja. Selle suurepäraseks näiteks on Kissa häärberi rekonstruktsioon Abja-Vanamõisa külas Viljandimaal (2011–2018).

1992. aastast kuulus ta Eesti Arhitektide Liidu ridadesse.

## Viited
Esimene Korea Vabariik

**Esimene Korea Vabariik** (korea keeles 제1공화국, *Jeil Gonghwaguk*, "esimene vabariik") oli Lõuna-Korea riik aastatel 1948–1960. Esimene Vabariik rajati 15. augustil 1948, kui pärast Jaapani okupatsiooni riiki valitsenud Ameerika Ühendriikide Armee Sõjaväevalitsus võimu üle andis. Lõuna-Koreast sai Korea esimene iseseisev kapitalistlik vabariik. 

Mais 1948 valiti Syngman Rhee riigi esimeseks presidendiks. Seoulis kogunenud Rahvusassamblee võttis juulis 1948 vastu esimese põhiseaduse, millega sai Lõuna-Koreast presidentaalne vabariik.

Esimene Vabariik nõudis suveräänsust kogu Korea poolsaare üle, kuid reaalsuses olid nende võimu all vaid 38. põhjaparalleelist lõunas asuvad alad. Piir muutus veidi pärast Korea sõda. Esimest Vabariiki iseloomustas Rhee autoritarism, korruptsioon, aeglane majanduslik areng, tugev antikommunism ning 1950. aastate lõpus ka kasvav poliitiline ebastabiilsus ja Rhee ebapopulaarsus. Aprillis 1960 toimunud aprillirevolutsioon viis Rhee tagasiastumise ja Teise Vabariigi perioodi alguseni.

## Vaata ka
* Lõuna-Korea
* Lõuna-Korea ajalugu
* Korea ajalugu
Reiu Tüür

**Reiu Tüür** (sündinud 29. juulil 1974 Haapsalus) on eesti kunstnik.

Reiu Tüür on saanud magistrikraadi Eesti Kunstiakadeemias 1998. aastal ja kunstijuhtimise alal Londoni Linnaülikoolis 2001. aastal. Ta on täiendanud end Bologna ülikoolis Itaalias, läbinud Albe Steineri keskuses mosaiigikursuse. 1996. aastal oli ta UNESCO Pariisi keskuse stipendiaat. 

Ta on töötanud Tallinna Kunstihoone juhatajana, Academia Non Grata rektori ja õppejõuna ning Eesti Kunstiakadeemia Pärnu kolledži Academia Grata direktori ja õppejõuna.

Alates 1993. aastast on ta kuulunud ühendusse Kursi koolkond ja alates 1994. aastast Eesti Kunstnike Liitu. Alates 1993. aastast on ta esinenud näitustel paljudes galeriides üle maailma.

## Isiklikku
Reiu Tüüri vennad on muusik ja helilooja Tõnis Tüür, arhitekt Mihkel Tüür ja filmiprodutsent Madis Tüür. Tema õde on arhitekt Maia Tüür. Reiu isa Peeter Tüür on laevamehhaanik ja ema Janne Tüür oli füüsik ning pedagoog.

## Isikunäitused

* 2000. Taevane armastus. Illegaard
* 2018 Dialogai (koos: Majd Kara, Peeter Krosmann). Leedu Meditsiini- ja Farmaatsiaajaloo Muuseum
* 2019 Diapozityvas (koos: Peeter Krosmann). Vilniuse Ülikooli raamatukogu, Leedu
* 2020 12 runo vihmaveele. Tallinna Jaani kirik

## Grupinäitused

* 1996 Kursi koolkond. Legend galerii
* 1999 III Kursi Koolkonna Päevad Tartus. Tartu Kunstimaja
* 2002 Ars Longa. Raatuse galerii
* 2002 IV Kursi Koolkonna Päevad Tartus. Tartu Kunstimaja
* 2004 Kursi Koolkond. Hobusepea galerii
* 2004 Olen olnud Haapsalus. Evald Okase Muuseum
* 2005 V Kursi Koolkonna Päevad. Tartu Kunstimaja
* 2007 Õige valik. Tartu Kunstimaja
* 2008 Armastus 21. sajandil. ArtDepoo
* 2008 Vabaduse väljak. Tallinna Kunstihoone
* 2011 VII Kursi Koolkonna Päevad Tartus. Tartu Kunstimaja
* 2013 Kursi Koolkond veerandsada. Tartu Kunstimaja
* 2018 Kursi Koolkond XXX I. Teater Vanemuine
* 2018 Kursi Koolkond XXX. Tartu Kunstimaja
* 2018 Kursi Koolkond XXX. Teater Ugala
* 2019 Kursi Koolkond XXXI. Jõgeva Kultuurikeskus

## Kureeritud näitused

* 1997. Noored tarbekunsti tipud. Eesti Rahva Muuseum

## Viited
Navi tänav

**Navi tänav** on tänav Rakvere linna põhjaosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennult on 1,4–1,6 km.

Navi tänav on 327 meetrit pikk ja 16 kuni 21 meetrit lai ning asub Lennuvälja linnaosas.

Tänav saab alguse Lennuki tänava ristmikult, kulgeb põhja suunas ja lõpeb Navi tn 11 kinnistu piiril umbtänavana. Lääne poolt ristub tänavaga Varju tänav. 

Tänava nimi on iseloomulik Lennuvälja linnaosale, kuna seal paikneb lennuvälja maandumisrada. Tänava taristu, kõva kattega sõidu- ja kõnniteed on välja ehitatud umbes 130 meetri pikkuselt Varju tänavani. Edasi põhja poole on tänava-ala rajamata, seal paikneb rohumaa.

Tänava alguses asub kaks Nõukogude Liidu aegset korterelamut, mis olid ehitatud okupatsioonivägede sõjaväelastele ja nende perekondadele. Muud tänava-äärsed krundid on hoonestamata, detailplaneeringu näeb ette ehitada sinna korter- ja pereelamud.

## Viited

## Välislingid
* Rakvere võib saada Propelleri tänava. Virumaa Teataja, 13. oktoober 2005.
* Rakvere leidis meremiinidele sobiva koha. Eesti Päevaleht, 14. september 2006.
Hubble'i ülisüvavaade

**Hubble'i ülisüvavaade** (*Hubble Ultra-Deep Field*) on Hubble'i kosmoseteleskoobi foto Ahju tähtkujus asuvast piirkonnast.

Ülisüvavaate väli asub taevas Ahju tähtkujus, Orioni tähtkujust lõunas. Foto koostamiseks tehti kosmoseteleskoobiga kaks fotosessiooni, millest esimene toimus 23. septembrist 28. oktoobrini 2003 ja teine 4. detsembrist 2003 kuni 14. jaanuarini 2004. Hubble'i süvavaade koostati 800 Hubble'i fotost. Pildistatud taevaala suurus oli diagonaalselt umbes 3,4 kaareminutit ehk ligikaudu kümnendik Kuu läbimõõdust. Fotol on umbes 10 000 galaktikat, millest vanimad on üle 13 miljardi aasta vanad.

## Vaata ka
* Hubble'i süvavaade
* Loomise sambad

## Viited
Śramaṇa

**Šramana** (sanskriti: श्रमण *śramaṇa*; pali: समण *samaṇa;* tamili: *samanam*) vaste on erak.

Šramana tähendab "inimest, kes teeb tööd, näeb vaeva või pingutab (mingil eesmärgi nimel)"  või "otsija, kokkuhoidlik askeet". 

Vanaindias viitas šramana mõiste mitmele vaimulike (braahmanite) vastasele askeetlikule liikumisele, mis eraldusid veda aegsest elukorraldusest ja usundist. Šramana traditsioon hõlmas lokaajata, adžiivika, adžnaana, džainismi ja budismi. Šramanate rajatud mõttekunsti ühisnimetja on nāstika. 

## Etümoloogia ja päritolu
Sõna *śramaṇa* üks varasemaid kirjalik kasutusalasid on umbes 7. sajandil e.m.a koostatud *[[Bṛhadāraṇyaka-upaniṣad]]*´i salmis 4.3.22. Loobumise ja erakutaolise elustiili kontseptsiooni leidub vedalikus kirjanduses selliste terminitega seoses nagu *yati, rishi ja śramaṇa*.

Arvatakse, et sõna *śramaṇa* tuleneb verbitüvest *śram*, mis tähendab "pingutama, vaeva nägema või rassima". Šramana liikumine oli vastu brahminismile ja kastisüsteemile ning otsis päästmist taassündide tsüklist (*mokṣa*). Osa šramana traditsioonidest säilitas oma eristuva hinduismi enesetaju, lükates tagasi vedade teadmuse olulisuse, samas kui osa šramana traditsioonist sai hinduismi osaks, kui üks etapp *ashrama dharmas*. Rändajate ja erakute ajaloo algus vanaindias on osaliselt jälgimatu.  

## Allikad
Varju tänav (Rakvere)

**Varju tänav** on tänav Rakvere linna põhjaosas. Kaugus linna keskväljakust on linnulennult 1,3–1,4 km.

Varju tänav on 330 meetrit pikk, algosas 6,5 meetrit ja lõpus 15 meetrit lai ning asub Lennuvälja linnaosas.

Tänav saab alguse Lennuki tänava ristmikult, kulgeb looklevalt kirde suunas ja lõpeb Navi tänava ristmikul. Ristuvaid tänavaid pole. Varju tänava kitsas algosa on killustikkattega, edasi on tänava-ala välja ehitamata ning seal paiknevad rohealad.

Varju tänav eraldab Nõukogude Liidu aegseid korterelamuid, mis olid ehitatud okupatsioonivägede sõjaväelastele ja nende perekondadele, lääne ja põhja pool asuvatest hoonestamata kruntidest (praegu haljasalad), mis on moodustatud detailplaneeringu alusel.

## Viited
Jaan Tammsaar

**Jaan Tammsaar** (sündinud 28. augustil 1949 Tallinnas) on eesti raamatugraafik, illustraator ja kunstiõppejõud.

Ta on lõpetanud 1967. aastal Tallinna 46. Keskkooli ja 1977. aastal graafika erialal Eesti NSV Riikliku Kunstinstituudi.

Töötanud on ta aastatel 1978–1993 ERKI-s õppejõuna  ja alates 1992. aastast kirjastuse Tiritamm kunstilise  juhina.

Ta on 1982. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige.

## Looming
Tammsaar tõi Eesti raamatukujundusse uusi vaatenurki ja tehnilisi lahendusi. Aastakümneid on tema loomingule omane fantaasiarikkad ja humoorikad ning metafooridega täidetud rahvapärimusi kaasavad raamatukujundused, mõnel juhul ka naivistliku ainekäsitlusega.

Tuntumad illustratsioonid on valminud raamatutele "Abhaasi muinasjutte" (1978), Ado Piirikivi "Viisk, põis ja õlekõrs" (1980), Jakob Grimm, Wilhelm Grimm "Muinasjutte" (1981) ja paljud teised. Jaan Tammsaar on animatsioonide "Karsumm" (1980) ja "Vägev vähk ja ahne naine" (1986) stsenarist ja kunstnik.

Venemaa sõjavastane rockmuusik Juri Ševtšuk kasutas Jaan Tammsaare loomingut oma 2023. aastal ilmunud albumi "Hundid lasketiirus" kaanekujunduses.

### Illustreeritud raamatuid
*Abhaasi muinasjutte / [vene keelest] tõlkinud Valli Helde ; pildid joonistanud Jaan Tammsaar. Tallinn : Eesti Raamat, 1979
*Armeenia muinasjutte / [armeenia keelest tõlkinud A. Jaaksoo ; illustreerinud J. Tammsaar]. Tallinn : Eesti Raamat, 1973
*Balkaari muinasjutte / [vene keelest tõlkinud H. Michelson ; illustreerinud J. Tammsaar]. Tallinn : Eesti Raamat, 1981
*Eesli aasta : romaan / Vladimir Beekman ; [illustreerinud Jaan Tammsaar]. Tallinn : Eesti Raamat, 1979
*Jalgrataste talveuni : [luuletused : nooremale koolieale] / Jaan Kaplinski ; illustreerinud Jaan Tammsaar. Tallinn : Eesti Raamat, 1987
*Kalevipoeg / Friedrich Reinhold Kreutzwaldi järgi lastele jutustanud Eno Raud ; illustreerinud Jaan Tammsaar. Tallinn : Tiritamm, 1998. ISBN 9985550560
*Kodused asjad : [jutud] / Tiia Toomet ; illustreerinud Jaan Tammsaar. Tallinn : Eesti raamat, 1987

## Tunnustus
*1982 – Jaan Jenseni raamatugraafika aastapreemia
*2024 – Eesti Kunstnike Liidu auliige

## Isiklikku
Jaan Tammsaare isa oli trükitööline ja eksliibrisekunstnik Aadu Tammsaar.

## Viited
David Amess

Sir **David Anthony Andrew Amess** (26. märts 1952 Plaistow – 15. oktoober 2021 Leigh-on-Sea) oli Suurbritannia poliitik, parlamendi liige 1983–2021 Konservatiivse Partei esindajana.

69-aastane Amess pussitati surnuks 15. oktoobril 2021. Essexi politsei vangistas kuriteos kahtlustatavana ühe 25-aastase mehe kohe sama päeval Belfairsi metodisti kirikus.

Somaali juurtega ja Suurbritannia kodakondsusega kahtlusaluse teo uurimise võttis üle terrorismivastase võitluse üksus.

Amessi jäid leinama abikaasa ja viis last.

## Vaata ka
* 

## Viited
Margus Meinart

**Margus Meinart** (sündinud 2. novembril 1969 Tartus) on eesti kunstnik ja kunstiõpetaja. 

Margus Meinart õppis 1989–1993 Eesti Humanitaarinstituudis, 1991–1996 Konrad Mägi Ateljees, 1994–1995 Norras Nansenskolenis, 2002–2004 Tartu Kõrgemas Kunstikoolis. 2020 omandas Tartu Ülikoolis haridusteaduste magistrikraadi. Töö teemaks oli "Kunstnik-kunstiõpetaja kogemused loomingulise ja pedagoogilise tegevuse ühitamisel Tartu kunstikoolide õpetajate näitel".

Meinart juhatab 2021. aastast Kõrgema Kunstikooli Pallas maaliosakonda.

Ta on Tartu Kunstnike Liidu ja Eesti Maalikunstnike Liidu liige. Samuti on ta Konrad Mägi Ateljee Seltsi liige.


Margus Meinart -- Linn 13.jpg|"Linn 13"
Margus Meinart -- Autoportree.jpg|"Autoportree"


## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* Margus Meinart NOARI kodulehel
* "Margus Meinart: Pallas on minu loomingut ehk liigagi palju mõjutanud" ERR, 21. veebruar 2018
Hetty Green

**Hetty Green** (sünninimega **Henrietta Howland Robinson**, hüüdnimega **Witch of Wall Street**; 21. november 1834 New Bedford – 3. juuli 1916 New York) oli Ameerika Ühendriikide investor ja ettevõtja, keda peetakse Kullatud ajastu üheks jõukamaks ja mõjukamaks naiseks. 

Ta päris märkimisväärse varanduse esmalt oma isalt ja hiljem tädilt, ent kasvatas seda märksa suuremaks tänu oskuslikele investeeringutele. Green tegeles aktiivselt aktsia- ja kinnisvaraturgudel, soetas kriisiaegadel võlakirju ning teenis märkimisväärset tulu ka rahalaenamisega. Teda hinnati terava finantsvaistu ja julge riskitaluvuse pärast – omadused, mis olid 19. sajandi teises pooles naisinvestori puhul erakordsed.

Hetty Greeni isiku ümber liikus palju lugusid tema eripärase ja säästliku eluviisi kohta. On teada, et ta oli valmis tegema kompromisse isegi kõige odavamate igapäevaste ostude puhul, kandis väidetavalt üksnes ühte pidevalt parandatud musta kleiti ning püüdis vältida igasuguseid tarbetuid kulusid. Mõned allikad kirjeldavad, et ta keeldus sageli enda ja oma laste ravimisest, kuna pidas arstiteenuste hindu liialt kõrgeteks. Samuti kolis ta sageli ühest soodsast üürikorterist teise, mis aitas tal maksukoormust vähendada ja oma elu privaatsena hoida.

Oma elu jooksul kogus Green tohutu varanduse, mille ta pärandas pojale Edward Howland Robinson Greenile ja tütrele Harriet Sylvia Ann Howland Green Wilksile. Tema vara tänapäevases väärtuses hinnatakse enam kui kümnele miljardile eurole. Märkimisväärne osa sellest jõudis hiljem tütre testamendi kaudu 63 heategevus- ja haridusasutuseni.

## Viited

## Välislingid
Ajñana

**Adžnaana** (Sanskrit: अज्ञान *ajñāna*) oli äärmuslik kahtlejate (skeptikute) koolkond vanandia filosoofias, mida tähistati nimetusega *nāstika*. See oli <small>Ś</small>ramaṇa liikumise osa ja varajase budismi, džainismi ja adžiivika (*ājīvika*) kooli suur võistleja. Märkmed sellest koolkonnast on säilinud budistlikes ja džainistlikes tekstides.
New Bedford

**New Bedford** on Massachusettsi osariigi Bristoli maakonna suurim linn. See asub Buzzardsi lahe ääres.

## Viited
Eşfahāni provints

**Eşfahāni provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis. Asub riigi keskosas. Provintsi keskus on Eşfahān.

2016. aasta rahvaloenduse andmetel oli provintsi rahvaarv 5 120 850.

Provints jaguneb 24 maakonnaks.
Meelis Liivlaid

**Meelis Liivlaid** (sündinud 11. aprillil 1976) on Eesti jurist ja merekirjanik.

Meelis Liivlaid on lõpetanud Tartu Ülikooli juristina 2005. aastal.

Ta on muu hulgas käsitlenud Käsmu kapteniküla ajalugu ning on 2018. aasta suvel ilmunud raamatu "Kaksteist põlve Käsmus" autor. Meelis Liivlaidi sulest on 2019. aastal ilmunud ka rannarahva ajalugu käsitlevad teosed "Randlase ajaraamat" ja "Rannaküla tark ehk Käss muu".

Meelis Liivlaid on Eesti Ajaloo- ja Ühiskonnaõpetajate Seltsi liige.

## Viited


## Välislingid
* https://teadus.postimees.ee/4372067/kohtukaik-teispool-maakera-ehk-kuidas-eesti-meremehed-oma-laeva-noukogude-voimu-eest-kaitsesid
* https://sirp.ee/s1-artiklid/c6-kunst/ueks-muuseumilugu-nii-nagu-lugu-on/
Fārsi provints

**Fārsi provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis. Asub riigi edelaosas. Provintsi keskus on Shīrāz.

2016. aasta rahvaloenduse andmetel oli provintsi rahvaarv 4 851 274.

Provints jaguneb 36 maakonnaks.

Fārsi provints on pärslaste ajalooline kodumaa. Seal asuvad ahhemeniidide pealinnade Pasargadae ja Persepolise varemed.
1953. aasta Ida-Saksamaa ülestõus

**1953. aasta Ida-Saksamaa ülestõus** (saksa keeles *Volksaufstand vom 17. Juni 1953*) oli Ida-Saksamaal 16.–17. juunil 1953 toimunud ülestõus. Ülestõus sai 16. juunil alguse Ida-Berliini ehitustööliste streigist sovetiseerimise käigus sisse seatud tootmiskvootide vastu. Järgmiseks päevaks olid protestid levinud üle kogu maa umbes 700 asulasse. Laiemalt avaldas üle miljoni inimese meelt valitsuse ja Sotsialistliku Ühtsuspartei vastu. Võimudel ei olnud lihtne ebapopulaarse sovetiseerimispoliitika ja langevate elustandardite vastaseid proteste kontrolli alla saada ning Ida-Saksamaa valitsuse ametissejäämine sattus küsimärgi alla. Lõpuks suruti Ida-Berliini meeleavaldajad Nõukogude väegrupi tankide ja Kasernierte Volkspolizei jõududega vägivaldselt maha. Enam kui 500 muus asulas jätkusid meeleavaldused veel paar päeva pärast seda.

Lääne-Saksamaal tähistati 1953. aasta ülestõusu iga aasta 17. juunil riigipühana kuni Saksamaa taasühinemiseni aastal 1990, kui see asendati Saksa ühtsuse päevaga, mis on 3. oktoobril.

## Vaata ka
* 1956. aasta Poznańi meeleavaldused
* Ungari ülestõus (1956)
* Varssavi Lepingu Organisatsiooni sissetung Tšehhoslovakkiasse
* 1989. aasta Tian'anmeni meeleavaldused
* Ida-Saksamaa esmaspäevameeleavaldused
* Rumeenia revolutsioon

## Viited
Ameerika Ühendriikide põhiseaduse paranduste loend

**Ameerika Ühendriikide põhiseaduse paranduste loendis** on Ameerika Ühendriikide Kongressi poolt Ameerika Ühendriikide põhiseadusesse pärast põhiseaduse jõustumist 4. märtsil 1789 vastu võetud parandused, mis on osariikide poolt ratifitseeritud. 33 vastu võetud parandusest on jõustunud 27. Esimesed kümme parandust on tuntud kui Bill of Rights.

* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse esimene parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse teine parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kolmas parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse neljas parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse viies parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kuues parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse seitsmes parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kaheksas parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse üheksas parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kümnes parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse üheteistkümnes parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kaheteistkümnes parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kolmeteistkümnes parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse neljateistkümnes parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse viieteistkümnes parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kuueteistkümnes parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse seitsmeteistkümnes parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kaheksateistkümnes parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse üheksateistkümnes parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kahekümnes parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kahekümne esimene parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kahekümne teine parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kahekümne kolmas parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kahekümne neljas parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kahekümne viies parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kahekümne kuues parandus
* Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kahekümne seitsmes parandus
Kati Kivitar

**Kati Kivitar** (sündinud 25. mail 1977) on eesti koreograaf ja lavastaja.

Ta on lõpetanud 1995. aastal Tartu 8. Keskkooli, 2000. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli (TPÜ) koreograafia erialal ja 2007. aastal Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia teatrikunsti erialal lavastajana. Ta on õppinud aastatel 2000–2003 TPÜ magistriõppes kultuuriajalugu ja 2006–2008 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli magistriõppes.

Kivitar oli aastatel 1995–1996 Tartu Lasteteatri näitleja, 1996 vabakutseline koreograaf-lavastaja ja liikumisjuht, 1996–1997 TV3 režissööri assistent, 1996–2000 Eesti Tantsuagentuuri algatusmeeskonna liige, tantsija ja koreograaf, 1997–2002 Salong-Teatri lavastuste liikumise ja tantsude seadja, 2006 TheaterMOGULi Balti regiooni produktsiooni konsultant, 2007–2010 vabakutseline lavastaja, 2008–2011 Rakvere Teatri lavastaja, 2010. aastast Rahvusooper Estonia näitejuht, 2011. aastast Tallinna Ülikooli (sh Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia ja kunstide instituudi näitlemise ja dramaturgia) lektor.

Kivitar on loonud koreograafiat ka projektidele nagu Eesti Vabariigi 91. aastapäeva kontsert-vastuvõtt Jõhvi kontserdimajas (koos Üllar Saaremäega) 24. veebruaril 2009 ning rattaballett, koreograafiline etüüd 60 jalgratturile "Otse vaadates ei näe te tihti midagi" Rakveres Arvo Pärdi monumendi "Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas" avamisel helilooja 75. sünnipäeval, 11. septembril 2010.

Kivitar on näidelnud Kanada-Briti telesarjas „Zero Hour” (2005) ja filmis „Nõid” (2006, Mosfilm).

## Tunnustus
* 2014 Eesti Teatriliidu aasta lavastuse auhind (lavastuse "Tannhäuser" lavastusmeeskonna liige)

## Viited
Sudaani Vabariik (1956–1969)

: *Mitte segi ajada [[Sudaan]]iga.*

**Sudaani Vabariik** (araabia keeles جمهورية السودان, *Jumhūrīyat as-Sūdān*) oli aastatel 1956–1969 eksisteerinud iseseisev riik. Riik rajati 1. jaanuaril 1956, kui lõppes Inglise-Egiptuse Sudaani kondoomium, mille raames valitsesid Sudaani ühiselt Egiptus ja Suurbritannia. Enne 1955 oli kondoomiumi all tegutsenud Sudaani autonoomne valitsus Ismail al-Azhari juhtimisel iseseisvusprotsessi ajutiselt seisatanud, kuna loodeti Egiptusega ühineda. Kuigi egiptusemeelne Demokraatlik Unionistlik Partei (NUP) oli 1953. aasta valimised võitnud, otsustas Azhari Egiptusega liitumise plaanid rahva vastumeelsuse tõttu lõpuks katki jätta. Azhari, kes oli varem olnud "Niiluse oru ühtsuse" suur eestkõneleja, hakkas seega hoopis Sudaani iseseisvusvõitlejaks. Sudaani parlament võttis Azhari juhtimisel 19. detsembril 1955 ühehäälselt vastu iseseisvusdeklaratsiooni, mis jõustus 1. jaanuaril 1956. Azhari nõudis võõrvägede lahkumist riigist ning palus Egiptuselt ja Suurbritannialt toetust referendumi korraldamiseks.

## Vaata ka
* Sudaani ajalugu

## Allikad
*Mohamed Hassan Fadlalla, *Short History of Sudan*, iUniverse, 30. aprill 2004, ISBN 0-595-31425-2.
*Mohamed Hassan Fadlalla, *The Problem of Dar Fur*, iUniverse, Inc. (21. juuli 2005), ISBN 978-0-595-36502-9.
Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kahekümne kolmas parandus

**Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kahekümne kolmas parandus** on Ameerika Ühendriikide põhiseaduse muudatus Columbia ringkonna elanike osalemisõigusest Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel .

Parandus võeti vastu Kongressis 17. juunil 1960 ning ratifitseeriti osariikide tasemel 29. märtsil 1961.

## Tekst
### Inglise keeles

### Eesti keeles

## Viited
Milevsko

**Milevsko** (saksa keeles *Mühlhausen*) on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Píseki ringkonnas. Milevsko asub Písekist 22 km kirdes, Táborist umbes 23 km idas ja České Budějovicest ligikaudu 54 km põhjas.

Milevsko asub merepinnast 461 meetri kõrgusel.

Milevskot on esmamainitud 1184. aastal. Premonstrantide klooster rajati Milevskosse 1187. aastal. Alevina on Milevskot on esmamainitud 1327. aastal. Linnaõigused sai Milevsko 15. sajandil.

Milevskos asub masinaehitustehas ZVVZ (*Závody na výrobu vzduchotechnických zařízení*).

## Viited
Semily

**Semily** (saksa keeles *Semil*) on linn Tšehhis Libereci maakonnas, Semily ringkonna halduskeskus. Semily asub Jizera jõe ääres, Liberecist ligikaudu 27 km kagus.

Semilyt on esmamainitud 1352. aastal. Linnaõigused sai Semily 19. sajandi keskel.

## Viited
Kalli-Maia Holland

**Kalli-Maia Holland** (28. märts 1939 – 26. september 2021 Tallinn) oli eesti elektriinsener, ettevõtja ja muinsuskaitsja.

Ta lõpetas 1970. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna elektrisüsteemide ja -võrkude erialal.

Pärast kõrgkooli lõpetamist läks ta tööle Vabariiklikusse Restaureerimisvalitsusse, mille järglasettevõtetes (viimati Eesti Ehitusmälestised) töötas kuni 1988. aastani. 

Seejärel asutas oma projektettevõtte, hilisema ärinimega OÜ Vana Tallinn, milles töötas kuni oma surmani.

## Liikmesus
*1993 – ICOMOSi Eesti komitee

## Tunnustus
*2017 Muinsuskaitseameti elutööpreemia
*ICOMOSi Eesti komitee auliige

## Isiklikku
Tema isa oli sõjaväelane Johannes-Voldemar Holland.

## Viited

## Välislingid
*"Kalli-Maia Holland 28. III 1939 – 26. IX 2021". Sirp, 8. oktoober 2021
*Haud Tallinna Liiva kalmistul
Kuuba revolutsioon

**Kuuba revolutsioon** (hispaania keeles *Revolución cubana*) oli Fidel Castro ja teiste 26. Juuli Liikumise revolutsionääride relvastatud ülestõus Kuuba president Fulgencio Batista sõjaväediktatuuri vastu. Revolutsioon algas juulis 1953 ning kestis vahelduva intensiivsusega kuni Batista kukutamiseni 31. detsembril 1958. Kuubal tähistatakse tänapäeval 1953. aasta 26. juulit revolutsioonipäevana (*Dia de la Revolución*). 26. Juuli Liikumisest kasvas oktoobris 1965 marksist-leninistlik Kuuba Kommunistlik Partei.

Kuuba revolutsioonil olid märkimisväärsed tagajärjed nii riigisiseselt kui rahvusvaheliselt. Drastiliselt halvenesid Ameerika Ühendriikide-Kuuba suhted, mis hakkasid alles 21. sajandi teisel kümnendil paranema. Castro valitsus hakkas kohe pärast võimule saamist viima sisse riigistamispoliitikat, riigistati ka meedia ning poliitilised jõud koondati. Kardinaalselt muutusid nii Kuuba majandus kui ühiskond. Lisaks hakati ajama meditsiinilise internatsionalismi poliitikat ning sekkuti mitmete Aafrika, Ladina-Ameerika, Kagu-Aasia ja Lähis-Ida riikide konfliktidesse. Uue valitsuse esimesel kuuel ametiaastal toimus riigis, eriti Escambray mägedes, mitmeid ülestõuse, mille revolutsioonivalitsus maha surus.

## Viited

## Kirjandus
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Välislingid
* Fidel Castro. *The Nation* via Internet Archive. 30 November 1957.
* "The Cuban Revolution (1952–1958)". Latin American Studies Organization.
* Michael Voss. "Reliving Cuba's Revolution". BBC. 29 December 2008.
* "The History of Socialist Revolution in Cuba (1953–1959)". World History Archives.
* Arthur Brice. "Memories of Boyhood in the Heat of the Cuban Revolution". CNN. 2009.
* "1959 – 2009: Celebrating 50 years of the Cuban Revolution". Cuba Solidarity Campaign.
* Rodríguez, Silvio. "Silvio Rodríguez Sings of the Special Period." In *The Cuba Reader: History, Culture, Politics*, 521-24.
* Rionda, Salvador. "Sugar Mills and Soviets." In *The Cuba Reader: History, Culture, Politics*, 259-60.
Mihkel Kohava

**Mihkel Kohava** (sündinud 17. juunil 1995) on eesti näitleja ja lavastaja.

Ta on lõpetanud 2015. aastal Tallinna Reaalkooli ja 2020. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli lavastajana (29. lend) ning töötanud seejärel vabakutselise lavastaja ja draamaõpetajana.

Aastatel 2015–2016 tegi Kohava kaasa Tartu Üliõpilasteatri lavastustes näitlejana.

## Lavastused

* 2019 "Liiga palju armastust", Anton Tšehhovi novellide põhjal (kaaslavastajad Elise Metsanurk ja Andreas Aadel), Kuressaare Teater Sadamaaidas
* 2020 August Kitzberg, "Tuulte pöörises", NUKU teater
* 2020 "Odüsseia ühele", Homerose eepose põhjal tehnoloogiline kogemuslavastus, ELEKTRON.ART
* 2024 “Trooja tüdrukud”, Vana-Kreeka näidendite põhjal, Väike Vanemuine

## Isiklikku
Tema vanaisa oli metsakorraldaja ja looduskaitsja Priit Kohava, onu on Margus Kohava.

## Viited

## Välislingid

* https://www.elab.ee/inimene/14651/mihkel-kohava/
* https://statistika.teater.ee/stat/actors/show/5626
Anitkabir

**Anitkabir** (türgi keeles *Anıtkabir*) on mausoleum Türgis.

## Ajalugu
Mausoleumi on maetud Mustafa Kemal Atatürk.
Štětí

**Štětí** (saksa keeles *Wegstädtl*) on linn Tšehhis Ústí maakonnas Litoměřice ringkonnas. Štětí asub Elbe (Labe) jõe ääres, Mělníkist 13 km põhjakirdes, Litoměřicest ligi 20 km kagus ja Praha kesklinnast umbes 41 km põhjas.

Štětíy on esmamainitud 1312. aastal, linnaõigused sai 1549. aastal.

Štětís asub 1949. aastal rajatud paberivabrik, mis on suurim paberivabrik Tšehhis.

## Viited
Katrina Kolk

**Katrina Kolk**  (sündinud 5. augustil 1991 Põlvas) on eesti maalikunstnik, illustraator ja kunsti-kultuurigiid

## Haridus
Katrina Kolk õppis Tartus Kõrgemas Kunstikooli Pallas maali- ja maalingute restaureerimise disaini erialal aastadel  2011 - 2015.  Ta on omandanud vabade kunstide magistrikraadi Eesti Kunstiakadeemias aastadel 2015 - 2019. Ta on end täiendanud Castilla–La Mancha ülikoolis Hispaanias ja Porto ülikoolis Portugalis. Lisaks on ta lõpetanud kunstnik-kujundaja illustratsiooni eriala Tartu Kunstikoolis (lõpetanud 2022) ning piirkonna kultuurigiidi eriala Tartu Rakenduslikus Kolledžis.

Alates 2020. aastast on ta Eesti Maalikunstnike ja Tartu Kunstnike Liidu liige.

## Looming
Katrina loomingu kesksel kohal on lõunamaine värvitunnetus.  Ta on mitmekülgne, abstraktne, figuratiivne, värvi- ja stiilitundlik ekspresiivse intuitiivse lähenemisega kunstnik. Katrina loomingut on tugevalt mõjutanud tema enda reisid, sealhulgas on olulise mõjujälje kunstniku loomingusse jätnud Lõuna-Hispaanias kogetu. 
Fail:Katrina Kolk - Strange times in town.jpg
Fail:Katrina Kolk - Lady Mexicana.jpg


## Viited
Hlinsko

**Hlinsko** on linn Tšehhis Pardubice maakonnas Chrudimi ringkonnas. Hlinsko asub Chrudimka jõe kaldal, Chrudimist umbes 22 km ja Pardubicest ligikaudu 31 km lõunas.

Hlinsko asub merepinnast 580 meetri kõrgusel.

Asulat on esmamainitud 1349. aastal. Linnaõigused omandas Hlinsko 1834. aastal. Raudteeühenduse sai Hlinsko 1871. aastal, seejärel algas linnas tööstuse kiire areng.

Linnas asub 1939. aastal asutatud piimakombinaat *Mlékárna Hlinsko*.

## Viited
Emma Eliza Bucknell

**Emma Eliza Bucknell** (neiupõlvenimega **Emma Eliza Ward**; 29. juuli 1853 Guwahati Briti India – 27. juuni 1927 Upper Saranaci järve ääres New Yorgi osariigis) oli multimiljonäri ja filantroobi William Bucknelli kolmas ja viimane abikaasa.

Ta pärines baptistide perekonnast. Bucknell ja tema teenija Albina Bazzani pääsesid 1912. aastal Titanicu laevahukust.

## Vaata ka
*Margaret Brown
Arthur Jackson Brewe

**Arthur Jackson Brewe** (18. august 1866 Galway Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik – 15. aprill 1912 Põhja-Atlandi ookean) oli iiri päritolu Ameerika Ühendriikide ajakirjanik ja arst, kes ei pääsenud Titanicu laevahukust.

Ta oli vahetult enne õnnetust veetnud Emma Eliza Bucknelliga ja Margaret Browniga aega Egiptuse khedivaadis, Itaalia kuningriigis ja Prantsuse kolmandas vabariigis.
August Trankmann

**August Johannes Trankmann** (15. august 1883 Tallinn – 1. mai 1936 Tallinn) oli eesti ettevõtja.

August Johannes Trankman õppis Tallinnas ning töötas Tallinnas ja Venemaal mitmes suuremas laevamaakleri- ja speditsioonikontoris. 1915. aastal asutas Arhangelskis A. J. Trankmann & Ko nime all laevamaakleri ja speditsiooni kontori, kus töötas kuni 1918. aastani, kuni siirdus Tallinna.

1919. aastast jätkas Tallinnas (Pikk 43–8) A. J. Trankmann & Ko firma nime all laevamaakleri ja speditsioonitegevust, olles üks esimesi, kes Eesti vabariigi alguspäevil sellel alal Eestis tegutses. 1924. aastal nimetati August Trankmann Argentina Vabariigi asekonsuliks Eestis.

## Viited

## Välislingid
*Sealpool lahte (Purjejahtide regatil võitis oma klassis esimese auhinna ka ainuke võistlustest osavõttev Eesti jaht – konsul Trankmanni „Dagi", mida juhtis omanik ise. Ta lõi isegi presidendi võimsat ja moodsat jahti, mida juhtis presidendi adjutant.), Uudisleht, nr. 149, 7. august 1934
Heinrich Trankmann

**Heinrich-Aleksander Taarma**  (1936. aastani Trankmann)  VR II/3 (17. detsember (4. vkj) 1900 Narva – 23. juuni 1941 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane, politseinik ja piirivalvur. 

Heinrich Trankmann Narvas, õppis koolis Jõhvis ja Jõhvi ministeeriumikooli ja lõpetas pedagoogikaklassi algkooliõpetaja kutsega.

Eesti Vabadussõjas läks vabatahtlikuna Eesti Vabadussõtta ja teenis algul Kalevi Malevas, hiljem 6. jalaväepolgus.

16. juunil 1919. aastal Suhhotsõi all ja 23. augustil 1919. aastal Võdra küla juures toimunud lahingute eest sai H. Taarma 1. septembril 1920 II liigi 3.järgu Vabadusristi. "Pärast ohvitseride väljalangemist võttis H. Taarma juhtimise üle ja viis lahingud eduka lõpuni ja see tegu pälvis ka vabadusristi isikliku vapruse eest lahingutes". Vabadusristiga kaasas käiva autasutalu sai ta Sompa mõisast ja selle andis ta rendile, hiljem müüs maha ja ostis krundi Jõhvi, kuhu ehitas oma maja. 

Pärast Vabadussõda elas H. Taarma Narvas, kus algul teenis Kaitsepolitseis, hiljem läks teenistusse piirivalvesse ja teenis Narva-Jõesuu ja Toila kordonis. 1934. aastast töötas Valga vagunidepoos pottsepana.

Vahistati 2. jaanuaril 1941 SARKi raudtee julgeoleku poolt ja viidi algul Tallinna, siis Venemaale. Hukati 23. juunil 1941 NSV Liidu kõrgema sõjatribunali otsusega, süüdistatuna osavõtus vabatahtlikuna Eesti Vabadussõjast, teenistuse eest kaitsepolitseis ja kõrgete autasude omamises (peale Vabadusristi oli teda autasustatud Eesti Vabadussõja mälestusmedaliga, Läti Vabariigi mälestusmedali 1928. aastal Landeswehri sõja eest.

## Viited