open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pärnu FC Levadia

**Pärnu FC Levadia** oli 2000–2002 tegutsenud Eesti jalgpalliklubi, mille kodulinn oli Pärnu. 2002 ühines Pärnu JK Vaprusega.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

ImageSize  = width:300 height:60
PlotArea   = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis   = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period     = from:01/07/1999 till:01/07/2002
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2000
Colors =
  id:ML  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:EL  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:ELB value:rgb(0.9,0.7,0.2)
  id:II  value:rgb(0.9,0.5,0.0)
  id:III value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:IV  value:rgb(0.8,0.6,0.3)
  id:V   value:rgb(0.8,0.5,0.1)
PlotData   =
 bar:Position width:15 color:white align:center
 from:01/07/1999 till:01/07/2000 shift:(1,-4) text:1
 from:01/07/2000 till:01/07/2001 shift:(1,-4) text:1
 from:01/07/2001 till:01/07/2002 shift:(1,-4) text:8

 from:01/07/1999 till:01/07/2000 color:II  shift:(0,13) text:"II liiga"
 from:01/07/2000 till:01/07/2001 color:EL  shift:(0,13) text:"Esiliiga"
 from:01/07/2001 till:01/07/2002 color:ML  shift:(0,13) text:"Meistriliiga"


## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend

## Viited

## Välislingid
*FC Pärnu Levadia EJL-i kodulehel
Oktoobrirevolutsiooni saar

**Oktoobrirevolutsiooni saar** (vene остров Октябрьской Революции) on saar Põhja-Jäämeres, Severnaja Zemlja saarestiku suurim saar.

Saarest läände jääb Kara meri ja itta jääb Laptevite meri. Punaarmee väin eraldab teda Pioneeri saarest ja Komsomoletsi saarest ning Šokalski väin Bolševiku saarest. 

Oktoobrirevolutsiooni saare pindala on 14&nbsp;170 km². Ta on pindalalt 56. saar maailmas.

Saare kõrgus ulatub 963 meetrini (Karpinski mägi). See on ka Severnaja Zemlja kõige kõrgem tipp.

Üle poole saarest on kaetud jääga. Saarel on Vavilovi liustik, Albanovi liustik, Russanovi liustik, Karpinski liustik, Universitetski liustik jt liustikud. Jäävaba ala on külmakõrb. 

On mitu jõge: Bolšaja, Ušakovka, Ozjornaja. Need on peaaegu aasta ringi jääga kaetud.

Saare avastasid Georgi Ušakov ja Nikolai Urvantsev 1930–1932 kestnud ekspeditsiooni käigus ja nimetasid selle Oktoobrirevolutsiooni järgi.
Komsomolets

**Komsomolets** (vene keeles 'kommunistlik noor') on antud nimeks mitmele objektile: 

***[[Komsomoletsi saar]]** Põhja-Jäämeres
***[[K-278 Komsomolets]]**, allveelaev
***[[T-20 Komsomolets]]**, soomustatud traktor
Mäesuusatamine 1972. aasta taliolümpiamängudel

**Mäesuusatamine [[1972. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 5.–13. veebruarini Jaapanis Sapporos. Ühtlasi olid need ka **22.**maailmameistrivõistlused mäesuusatamises. OM-i arvestuses jagati välja 6 komplekti medaleid (kolm ala (slaalom, suurslaalom ja kiirlaskumine) nii meestele kui ka naistele). Lisaks oli maailmameistrivõistluste arvestuses kavas Alpi kahevõistlus.

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]




Finaal: 13. veebruar
Osavõtjaid: 72
Olümpiavõitja 1968: Jean-Claude Killy, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 10. veebruar
Osavõtjaid: 73
Olümpiavõitja 1968: Jean-Claude Killy, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 7. veebruar
Osavõtjaid: 55
Olümpiavõitja 1968: Jean-Claude Killy, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 13. veebruar
Osavõtjaid:
Maailmameister 1970: Bill Kidd, USA
Ametlikud tulemused
Alpi kahevõistluses võisteldi ainult MM-tiitlile.


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 11. veebruar
Osavõtjaid: 42
Olümpiavõitja 1968: Marielle Goitschel, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 8. veebruar
Osavõtjaid: 42
Olümpiavõitja 1968: Nancy Greene, Kanada
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 5. veebruar
Osavõtjaid: 41
Olümpiavõitja 1968: Olga Pall, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 11. veebruar
Osavõtjaid:
Maailmameister 1970: Michèle Jacot, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused
Alpi kahevõistluses võisteldi ainult MM-tiitlile.


## Medalid OM-i arvestuses






## Medalid MM-i arvestuses






## Välislingid
* OM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
* MM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Tobey Maguire

**Tobias Vincent "Tobey" Maguire** (sündinud 27. juunil 1975) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja filmiprodutsent. Ta alustas oma karjääri kõrvalosades, enne kui saavutas rahvusvahelise tunnustuse ja kriitikute kiituse Ämblikmehe rolli eest Sam Raimi 2002. aasta filmis "Ämblikmees". Maguire kordas rolli kahes järjes, "Ämblikmees 2" (2004) ja "Ämblikmees 3" (2007). Ta naasis selle rolli juurde filmis "Ämblikmees: Pole koduteed" (2021). 

## Varajane elu
Tobey Maguire sündis Santa Monicas Wendy Browni ja Vincent Maguire’i perre. Tema vanemad olid tema sünni ajal noored ja vallalised, olles vastavalt 18- ja 20-aastased. Kuigi nad abiellusid peagi pärast poja sündi, lõppes nende abielu lahutusega, kui laps oli kolmeaastane. Maguire on hiljem kirjeldanud oma lapsepõlve keerulise ja üksildasena; olukorda raskendas ka asjaolu, et tema isa mõisteti 1993. aastal süüdi pangaröövis. Ta kasvas üles majanduslikult keerulistes tingimustes, veetes suure osa lapsepõlvest erinevate sugulaste juures ning sageli elukohta vahetades.

Lapsepõlves tundis Maguire huvi kokanduse vastu ning kaalus kuuendas klassis kodunduse õppimist. Tema ema motiveeris teda aga draamatundi valima, pakkudes selle eest rahalist tasu, millega ta nõustus. Sage koolivahetus mõjutas tema emotsionaalset heaolu ning pärast järjekordset ümberkolimist katkestas ta esimesel keskkooliaastal õpingud ega naasnud enam kooli. Seejärel otsustas ta pühenduda näitlejakarjäärile. Noorukieas tuli tal lisaks toime tulla ka narkootikumide kuritarvitamise ja alkoholiprobleemidega.

## Isiklikku

2001. aastal alustas Tobey Maguire suhet oma filmi „Ämblikmees“ kaasnäitleja Kirsten Dunstiga, kuid paar läks juba järgmisel aastal lahku, jäädes siiski sõpradeks. 2003. aastal kohtus Maguire ehtekunstnik Jennifer Meyeriga, kellega ta kihlus 2006. aastal. Nad abiellusid 3. septembril 2007 Hawaiil Kailua-Konas. 18. oktoobril 2016 teatas paar oma lahkuminekust pärast üheksa aastat kestnud abielu. 2020. aastal esitas Meyer pärast nelja-aastast lahuselu lahutuse avalduse ning sama aasta jooksul viidi lahutus ka ametlikult lõpule. Neil on kaks last: 2006. aastal sündinud tütar ja 2009. aastal sündinud poeg.

2018. aastal alustas Maguire suhet modell Tatiana Dietemaniga, kuid kolm aastat hiljem mindi lahku.
Mäesuusatamine 1976. aasta taliolümpiamängudel

**Mäesuusatamine [[1976. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 5.–14. veebruarini Innsbruckis Austrias. Ühtlasi olid need ka **24.** maailmameistrivõistlused mäesuusatamises. OM-i arvestuses jagati välja 6 komplekti medaleid (kolm ala (slaalom, suurslaalom ja kiirlaskumine) nii meestele kui ka naistele). Lisaks oli veel maailmameistrivõistluste arvestuses kavas Alpi kahevõistlus.

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]




Finaal: 14. veebruar
Osavõtjaid: 93
Olümpiavõitja 1972: Francisco Fernández Ochoa, Hispaania
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 10. veebruar
Osavõtjaid: 96
Olümpiavõitja 1972: Gustav Thöni, Itaalia
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 5. veebruar
Osavõtjaid: 74
Olümpiavõitja 1972: Bernhard Russi, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 14. veebruar
Osavõtjaid:
Maailmameister 1974: Franz Klammer, Austria
Ametlikud tulemused
Alpi kahevõistluses võisteldi ainult MM-tiitlile.


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 11. veebruar
Osavõtjaid: 40
Olümpiavõitja 1972: Barbara Ann Cochran, USA
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 13. veebruar
Osavõtjaid: 45
Olümpiavõitja 1972: Marie-Theres Nadig, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 8. veebruar
Osavõtjaid: 38
Olümpiavõitja 1972: Marie-Theres Nadig, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 11. veebruar
Osavõtjaid:
Maailmameister 1974: Fabienne Serrat, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused
Alpi kahevõistluses võisteldi ainult MM-tiitlile.


## Medalid OM-i arvestuses






## Medalid MM-i arvestuses






## Välislingid

* OM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
* MM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Punaarmee väin

**Punaarmee väin** (vene пролив Красной Армии) on väin Põhja-Jäämeres, mis eraldab Oktoobrirevolutsiooni saart Pioneeri saarest ja Komsomoletsi saarest ning ühendab Kara ja Laptevite merd. 

Väina pikkus on umbes 110 km, laius 10 kuni 18 km. Sügavus kuni 460 m. Mägine järsk rannik on kaetud liustikega. Väin on aasta läbi kaetud jääga. 

Väinas on mitu saart: Matštovõi, Kaštanki, Võsoki, Otkrõtõi, Izvesnjakovõje saared, Kommunari saar, Sedovi saared jt.

Väinale anti nimi Punaarmee auks.
David Caruso

**David Stephen Caruso** (sündinud 7. jaanuaril 1956) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja produtsent.

Ta sündis itaalia päritolu isa Charlesi ja iiri päritolu ema Joani pojana. Teda kasvatati katoliiklasena ning ta omandas alg-, põhi- ja keskhariduse kirikukoolides.

Esimese filmirolli sai ta 1980. aastal. 1980. aastatel mängis ta üksnes episoodilisi rolle. Suur osa nendest olid politseinikud.

Esimese suure rolli sai ta 1993 politseisarjas NYPD Blue, kus ta mängis politseinikku John Kellyt. See roll tegi Caruso lõpuks kuulsaks.

1995. aastal lahkus ta sarjast ja mängis mõnes mängufilmis peaosa. Kriitikud võtsid tema töö hästi vastu, kuid rahaliselt olid need edutud. Ka telesarjad, milles ta pärast seda mängis, ei saavutanud edu.

Alates 2002. aastast mängib ta kriminaalsarjas "" Horatio Caine'i.

Teisest abielust (1983–1989) Rachel Ticotiniga on tal tütar Greta (sündinud 1986). Liza Marqueziga, kellega ta pole abielus olnud, on tal poeg Marquez Anthony (sündinud 2005) ja tütar Paloma Raquel (sündinud 2007).
Kildu järv

**Kildu järv** (ka *Kildu veskijärv, Kildu paisjärv*) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Põhja-Sakala vallas Kildu külas endise Kildu Põhikooli lähistel.

Järve pindala on 2,4 ha, pikkus 370 m, laius 80 m, kaldajoone pikkus 1483 m ja kõrgus merepinnast 57,5 m. Valgala pindala on 28 km². Järv on paisutatud Lemmjõele.

Kildu järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid

*
*
Andreas Bjerre

**Soren Andreas Bjerre** (21. oktoober 1879 Göteborg – 22. november 1925 Thyringe) oli rootsi õigusteadlane ja psühholoog.

Ta õppis aastatel 1897–1900 Uppsala ülikoolis filosoofiat, 1900–1904 Lundi ülikoolis õigusteadust ning jätkas oma õpinguid Berliini ülikoolis 1906 aastani kriminaalõiguse sotsioloogilise koolkonna rajajaprofessor F. von Liszti juures.

Ta oli aastatel 1919–1925 Tartu Ülikooli Õigusteaduskonna kriminaalõiguse professor. Samuti nõustas ta Eesti Vabariigi kriminaalseadustiku eelnõu koostajaid. Lisaks vahendas ta Eesti valitsuse ja õiguskaitseorganite koostööd Põhjamaade vastavate struktuuridega, kaasamaks Eestit Põhjamaade ühtse seadusandluse piirkonda. 

Bjerre oli nn mõistva psühholoogia (*verstehende Psychologie*) esindaja. Ta uuris selle meetoditega tapjate ja varaste hingeelu. 

Tema avaldatud monograafia "Zur Psychologie des Mordes" mõrva psühholoogiast mõjutab veel tänapäevani eriala uuringuid ja seda loetakse õiguspsühholoogia klassikasse kuuluvaks. 

## Viited
Pierre de Ronsard

**Pierre de Ronsard** (11. september 1524 – detsember 1585) oli prantsuse luuletaja.

Tema eluajal kutsuti teda poeetide vürstiks ja vürstide poeediks (*Prince des poètes et poète des princes*) 

Alghariduse sai ta kodus. Üheksa-aastaselt saadeti ta õppima Pariisi Collège de Navarre'i. 

1. jaanuaril 1537 abiellus Prantsusmaa printsess Madeleine de Valois Šotimaa kuninga James V-ga ja Ronsard läks printsessi kaaskonnas Šotimaale. Juba juulis Madeleine suri. Ronsard veetis mõne aja Inglismaal, enne kui naasis 1540 Prantsusmaale ja asus Orléansi hertsogi teenistusse. Hertsogi kaaskonnas sai ta reisida Flandriasse ja taas Šotimaale.

Ronsardi paljulubava diplomaadikarjääri lõpetas kurdiksjäämine. Selle asemel pühendus ta seitsmeks aastaks õpingutele ja hakkas kirjutama. Ta asutas kirjandusliku rühmituse Plejaad, mis koosnes seitsmest omal ajal tuntud kirjanikust, luuletajast ja dramaturgist.

Kirjanikuna sai ta otsekohe väga kuulsaks, sealhulgas kuningakojas. Kuningate soosingut ei vähendanud ka tollased sagedased monarhide vahetumised.

See oma korda kutsus esile hugenottide pahameele, kes tema pihta paskville kirjutasid, kujutades teda libertiini ja ateistina ning püüdes teda tülli ajada Plejaadi teiste liikmetega.

Pärast Charles IX surma 1574 Ronsard siiski lahkus Pariisist oma kodulinna Vendôme'i, kus elas üsna tagasihoidlikult. Tema tervis muutus järjest halvemaks, kuid talle kirjutasid sellegipoolest tähtsad isikud, näiteks Elizabeth I, Mary Stuart vanglast ja Torquato Tasso.

Tema järgi on nimetatud asteroid 10139 Ronsard.

## Teosed eesti keeles
* "Kes soovib näha, kuidas minu vallutaja", "Ood kallimale", "Aeg tõusta, kullake, nüüd päiksetõusu eel", "Kuis armastuse võimed näivad imedena!", "Sa sule kolmeks päevaks, Corydon, mu maja", "On linnad, alevid mul nõnda vastikud", "Laul Olivier de Magnyle Püha Augustinuse värsside puhul", "Kui näen sind üksipäini istumas", "Kui vanaks saate kord ja õhtul küünlavalgel", tõlkinud Johannes Semper – raamatus: J. Semper, "Luulerännakud" II, Eesti Raamat, Tallinn 1976, lk 59–71
* Samad Semperi tõlked + 2 Ain Kaalepi tõlgitud sonetti "Oo käskijanna, otsa rahulise" ja "Nüüd, kus nii maa kui taeva täidab rahe" – Renessansi kirjanduse antoloogia, Eesti Raamat, Tallinn 1984, lk 300–307 ja kommentaarid lk 672–673
* "Sonett Helene'ile" – kogumikus "Armastus on metsik roos meis: maailma rahvaste armastusluulet", valinud ja tõlkinud Ingvar Luhaäär, Eesti Luuleliit, Tallinn 2007, lk 85

## Viited

## Välislingid
*Vapp
Rahumäe raudteejaam

Tallinnas Rahumäel on ajaloo jooksul asunud kaks raudteejaama:
***[[Rahumäe raudteepeatus]]** laiarööpmelise raudtee ääres
****[[Rahumäe jaamahoone]]** sama peatuse kõrval
***[[Rahumäe raudteejaam (kitsarööpmeline raudtee)|Rahumäe raudteejaam]]** kitsarööpmelise raudtee ääres
Artur Laats

**Artur Johannes Laats** VR I/3 (26. august 1892 Põlgaste vald, Võrumaa – 15. juuni 1942 Solikamsk, Venemaa (hukati)) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).

## Elukäik
Lõpetas 1912. aastal Võru linnakooli ning õppis seejärel Tallinnas pedagoogikakursustel. Esimese maailmasõja puhkedes mobiliseeriti. 1915. aastal lõpetas Gattšina lipnikkude kooli ja ülendati ohvitseriks. 

1. Eesti polgu loomisel tuli esimeste hulgas sinna üle ja määrati õppekomando ülema abiks. Oli samal ajal eestikeelseid oskussõnu väljatöötanud komitee sekretär.  

## Teenistuskäik
* 22. oktoober 1919 – Rahumäe vangilaagri ülem, üle viidud 7. Jalaväepolku
* 26. november 1924 – teenis Piirivalve Valitsuses Pärnu jaoskonna ülemana, ülendatud majoriks
* 21. veebruar 1933 – teenis Kaitsevägede Staabis, ülendatud kolonelleitnandiks
* 1. juuli 1934 – määratud Lääne-Saare kaitseringkonna ülema kohusetäitjaks
* 11. september 1934 – määratud 10. Üksiku Jalaväepataljoni ülemaks
* 16. oktoober 1936 – määratud 3. Diviisi staabi ülema kohusetäitjaks
* 17. veebruar 1939 – ülendatud koloneliks
* 8. november 1939 – määratud 7. Jalaväerügemendi ülemaks.

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
Haljasala

**Haljasala** on linna roheala, mis koosneb erineva suurusega looduslikest ja poollooduslikest kooslustest, nagu metsatukad, sood, heinamaad, istandikud ja hekid. Haljasala toimib kultuurmaastikus kompensatsioonialana, biokeemilise barjäärina, liikide migratsiooniteena ja rekreatsioonialana.

Asulate haljasalad hõlmavad avamaakattega alasid, nagu aiad, pargid, puiesteed ja kalmistud. Need on keskkonnakaitses olulised. Haljasalasid võib jagada kvartalisisesteks ja kvartalivahelisteks aladeks, rõhutades esteetilisi ja ökonoomseid kaalutlusi.

Haljasalasid liigitatakse taimestiku kõrguse järgi madalhaljastuseks (nt müürid ja põõsad), kõrghaljastuseks (nt puud) ning sega- ja seinahaljastuseks (nt vertikaalne haljastus). Haljasvööndid ümbritsevad äri- ja tööstusettevõtteid, sidudes looduslikke ja poollooduslikke alasid ning pakkudes kompensatsiooni kultuurmaastikuga.

Haljasalad on puhkamiseks loodud alad, mida arendavad linnaelanikud või mis on aja jooksul kujunenud avalikkusele kasutamiseks. Taimkate on tähtis, sest "haljastamine"  tähendab ala roheliseks ehk taimestikurohkeks muutmist. Avaliku haljasala mõiste hõlmab alasid, mida kasutavad linnaelanikud. Ala määratlemine võib olla juriidiliselt ebaselge, kuid see täidab olulist puhkefunktsiooni.

Euroopa säästva arengu seiremetoodika defineerib avaliku haljasala parkideks, aedadeks ja haljasaladeks, mille kasutamine on ette nähtud ainult jalakäijatele ja jalgratturitele. See hõlmab ka vabaõhu- ja spordirajatisi. Haljasaladel on tähtis osa linnakeskkonnas, sest need mõjutavad linnaelanike heaolu.

Haljasalade väärtus ei ole üksnes dekoratiivne, vaid need loovad esteetilisemat ja tervislikumat linnakeskkonda. Haljasalad täidavad mitmeid funktsioone, sealhulgas esteetilisi, bioloogilisi ja sotsiaalseid rolle. Need on vajalikud kõigis linna tsoonides.

Haljasalade funktsioonid hõlmavad maastikulisi ja ökoloogilisi funktsioone, rekreatsiooni, kergliiklust, kultuuriloolisi ja kliimaaspekte. Seega on haljasaladel mitmekülgne tähtsus, sest need mõjutavad linna elukeskkonna mitmekesisust, inimeste tervist ja üldist heaolu.

## Vaata ka
*haljasvöönd
*rohetaristu

## Viited
Ants Matsalo

**Ants Matsalo** VR II/3 (kuni 1935. aastani **Hans Matson**, 1935–1939 **Hans Matsalo**, 16. märts (vkj)/ 28. märts 1895 Kolube talu, Turvaküla, Aidu vald, Paistu kihelkond, Viljandimaa – 2. veebruar 1945 Siblagi vangilaager, Mariinsk, Kemerovo oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).

## Teenistuskäik
* 11. veebruar 1920 – teenis 2. Jalaväepolgus, ülendatud kapteniks
* 19. veebruar 1926 – teenis Kindralstaabis, ülendatud majoriks
*15.jaanuar 1928 – nimetatud 1. Jalaväerügemendi I pataljoni ülemaks
* 18. veebruar 1931 – teenis 1. Jalaväerügemendis I pataljoni ülemana, ülendatud kolonelleitnandiks
*1. juuli 1932 – nimetatud  Sakala Üksiku Jalaväepataljoni ülemaks
* 18. veebruar 1938 – teenis 1. Diviisi staabis, ülendatud koloneliks
* 8. november 1939 – 1. Diviisi staabi ülem, üle viidud 3. Diviisi staabi ülemaks 

Arreteeriti NKVD poolt 18. juunil 1941 Tallinnas.

## Kirjandus
*Ants Matsalo artiklis - Jaak Pihlak. Viljandi linn ja Vabadusristi vennad. // Viljandi Muuseumi toimetised I. Viljandi 2010. Lk 122-123

## Välislingid
*Eesti ohvitseride andmekogu
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Tara

**Aed** ehk **tara** on piirdeehitis, mis märgistab mingi territooriumi piire või piirab loomade või inimeste liikumist mingil maa-alal.

**Aed** ehk **tara** on piirdeehitis, mis märgistab mingi territooriumi piire või piirab loomade või inimeste liikumist mingil maa-alal.

Tara võib olla ehitatud kivist (kiviaed), puust (lippaed, plankaed), metallist (võrkaed) jm.

Tara võib piirata aeda (**aiapiire**), õue, karjamaad, aedikut, teed, kinnisasja jm.

## Vaata ka
*Aiamulk
*Hekk
*Kiviaed
*Müür
*Punutud elustara
*Palissaad
Puhvermahtuvus

**Puhvermahtuvus** on tugeva happe või aluse moolide arv, mille lisamisel 1 liitrile puhverlahusele selle pH muutub ühe ühiku võrra.

## Vaata ka
*Puhverdusvõime
Kiil (lauseliige)

**Kiil** on lauses esinev sõna või fraas, mis on lausega seotud üksnes sisulisel tasandil ega mõjuta seda grammatiliselt.

Iga kiilu võib käsitada **kiillausena**. Struktuurilt on kiilud üsna tihti vaeglaused.

Kiilu abil võib väljendada näiteks suhtumist (*Järgmisel korral*', ma loodan,** seda enam ei juhtu'') või kellegi poole pöördumist (''Kuhu sa, **Peeter**, lähed?'').

== Kiilu eraldavad kirjavahemärgid ==

Kiil on lauses mõlemalt poolt kas [[sulud|sulgude]], [[mõttekriips]]ude või [[koma]]dega eraldatud.

*Sulud eraldavad kiilu tugevamini kui komad. Neid kasutatakse siis, kui tahetakse edasi anda hääldusjuhiseid, viiteid või muud täpsustavat. Nt ''[[René Descartes|Descartes]] **(loe: dekart)** oli suurim 17. sajandi filosoof.''

*Mõttekriipsud on samuti komadest tugevamad eraldajad. Neid kasutatakse siis, kui lauses on komad juba olemas. Nii on kiilu parem ülejäänud lausest eristada. 
Nt ''Hambaarst rõhutas **– näol tõsine ilme –**, et hammaste eest peab hoolitsema nagu heade sõprade eest.''

*Komad on nõrgimad eraldajad. Neid kasutatakse siis, kui on vaja edasi anda emotsiooni, muljet, hüüatust vms.
Nt ''Sellega on neil**, tõsi küll,*' viimasel ajal hirmus kiire olnud*.

## Välislingid
* Kiillause kirjavahemärgid Eesti keele käsiraamat
Saksamaa Eurovisiooni lauluvõistlusel

**[[Saksamaa]]** on osalenud **[[Eurovisiooni lauluvõistlus]]el** alates võistluse algusest 1956. aastast, puududes vaid 1996. aasta võistluselt. Sellega on Saksamaa kõige enam Eurovisiooni lauluvõistlusel osalenud riik. Talle järgnevad Prantsusmaa ja Suurbritannia.

Olenemata suurest osaluste arvust, on Saksamaa võitnud lauluvõistluse vaid kahel korral. 1982. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas riiki 17-aastane abiturient Nicole Hohloch, kes oma maailmakuulsa lauluga "Ein bißchen Frieden" tõi kodumaale võidu. 2010. aastal võitis lauluvõistluse mõned päevad enne selle toimumist 19-aastaseks saanud Lena Meyer-Landrut lauluga "Satellite".

Saksamaa koos Suurbritannia, Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaaniaga kuuluvad "Suurde viisikusse". Need on riigid, mis kvalifitseeruvad igal aastal automaatselt lauluvõistluse finaali olenemata tulemustest. Sellise süsteemi põhjuseks on nelja suurriigi suur vaatajate hulk ning raha, mida suurriigid Eurovisiooni kassase maksavad.

Eurovisiooni lauluvõistluse poolfinaale kandis üle NDR ja finaali ADRi esimene kanal Das Erste.

2009. aastal esimest korda ei korraldatud Saksamaal riiklikku eelvooru. Selle põhjuseks oli vähene huvi ning langevad reitingud. Saksamaad esindav laul valiti ARD poolt välja ilma eelvooruta. Valituks sai Alex Christensen ja Oscar Loya lauluga "Miss Kiss Kiss Bang". Moskvas toimunud lauluvõistlusel oli koos nendega laval ka maailmakuulus burleskiartist Dita von Teese. Saksamaa pidi leppima 20. kohaga.

2010. aastal palus ARD endisel esindajal ja laulukirjutajal Stefan Raabil teha nendega koostööd, et leida Saksamaa esindaja. Raab kirjutas laulu ning korraldati talendiotsing "Unser Star für Oslo", mille võitis Lena Meyer-Landrut, kes 246 punktiga võitis ka kogu Eurovisiooni lauluvõistluse Oslos. Sellega läks Saksamaale ajaloo teine Eurovisiooni lauluvõistluse võit. Laulja Lena Meyer-Landrut esindas Saksamaad ka aasta hiljem lauluga "Taken by a Stranger", mis saavutas 10. koha.

## Osalejad

## Hääletamise ajalugu (1975–2016 finaalid)
Saksamaa on *andnud* kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:

Saksamaa on *saanud* kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt:

## Korraldatud võistlused

## Viited

## Välislingid
* NDR – Eurovision
* Eurovisioon.ee – Saksamaa
Rakukest

**Rakukest** on rakumembraanist väljaspool olev kest. 

Rakukest esineb taimerakkudel, seenerakkudel, arhedel ja enamikul bakteritel, loomarakkudel aga enamasti puudub. Rakukest annab rakule tugevuse ja kindla kuju.

Rakukesta materjal on taimedel enamasti tselluloos, hemitselluloos ja ligniin, seentel kitiin, bakteritel peptidoglükaan ehk mureiin.

## Taimede rakukesta ehitus

Rakukest koosneb kolmest kihist, moodustades küllalt tugeva rakuümbrise, mis suudab vastu seista osmootsele rõhule. Rakukestade paksus kõigub 0,1 kuni mõne mikromeetrini ja nende ehitus annab taimele tugevuse.

Maal levinud taimsest materjalist moodustavad põhimassi kolm biopolümeeri, mis on põhilised rakukesta ehitusmaterjalid. Need on tselluloos, ligniin ja hemitselluloos, vastavalt keskmiselt 33, 30 ja 20 protsenti biomassist. Puidus on nende sisaldus vastavalt 40–50%, 20–30% ja 20–30%. Erinevalt tselluloosist ja hemitselluloosist, mis on polüsahhariidid, on ligniin oluliselt varieeruva struktuuriga polümeer, milles prevaleerivad aromaatsed (benseeni) tsüklid. Ligniin seondub keemiliselt hemitselluloosiga (polüsahhariididega), seega aitab tugevdada rakukesta ja kogu taime. Lisaks nimetatud põhikomponentidele on rakukestades mitmeid ühendeid, mis modifitseerivad selle tugevust ja läbilaskvust.

Puitumine on polüsahhariidide ja ligniini ladestumine taime raku seintesse, mille tulemusena muutub taime vars jäigaks.

## Vaata ka
*taimerakk

## Kirjandus
* Iben Sørensen, David Domozych, William G.T. Willats. Plant Physiol. 153(2): 366–372. 
* How Have Plant Cell Walls Evolved?, 29. aprill 2010, doi: 10.1104/pp.110.154427, PMCID: PMC2879805
Rudolf Vakmann

**Rudolf Vakmann** (vene keeles *Рудольф Иоганнович Вакман*; 5. mai 1894 Saidapere, Kehtna vald, Harjumaa – 11. november 1937 Leningrad, NSV Liit) oli eesti päritolu Nõukogude poliitikategelane.

## Elulugu
Vakmann oli erialalt elektrimontöör.

Ta oli VSDT(b)P liige 1913. aastast, VSDT(b)P Tallinna Komitee eesti sektsiooni juhataja  1917. aastal, Eestimaa kubermangu saadik 1917. aastal valitud Ülevenemaalises Asutavas Kogus "maata- ning väiketalupoegade Täitevkomitee" poolt. Aastast 1918 EKP Keskkomitee liige  ning Kommunistliku Internatsionaali Eesti sektsiooni liige.

## Tegevus [[Eesti Vabadussõda|Eesti Vabadussõja]] ajal
18. septembril 1918 lõpetas Vakmann koos teiste eesti kommunistlike komandöridega (Jaan Anvelt, Jaan Sihver, Davõdov, A. Krik, Paul Leevald, Harald Tummeltau, J. Pruun, W. Neumann) suurtükiväekooli. Nad asusid looma Punaarmee Eesti kütivägede  1. Tallinna kütipolgu juurde 1. eesti kommunistlikku kergesuurtükiväe divisjoni, mille komandöriks sai Arno, komissariks sai Rudolf Vakmann. Oktoobris siirdus divisjoni 1. patarei koos Tallinna kütipolgu 2. pataljoniga Idarindele ning võitlustes Eesti Vabadussõjas Vakmann ei osalenud.

## 1. detsembri riigipöördekatse
1924. aastal tegid Nõukogude Venemaal asunud EKP Keskkomitee liikmed koostöös Kominterniga ettevalmistusi relvastatud ülestõusuks Eestis. Mässuplaani koostajateks olid Jaan Anvelt ja Karl Rimm. Mässuplaan nägi ette pealöögi andmise Tallinnas ning seejärel võimuhaaramised Tartus, Narvas, Pärnus, Viljandis, Rakveres, Kundas ja Kohilas. Mässu üldjuht oli Jaan Anvelt. 

Venemaalt mobiliseeriti seal asunud eesti päritolu kommuniste ning anti nad Kominterni Eesti Sektsiooni ja Eesti sektsiooni välisbüroo sekretäri Vakmanni käsutusse. Tema organiseeris ka mässajate toimetamise Jamburgi ja Pihkva piirilõigus üle piiri. 

Päast 1924. aastat oli ta Petrogradis asuva ÜK(b)P Leningradi oblastikomitee juures asuva Parteiaktiivi Massihariduse Instituudi poliitökonoomia kateedri juhataja (*зав. кафедрой политэкономии Института массового заочного обучения партактива при обкоме ВКП(б)*) ja 1930. aastail J. Marchlewski nimelise Lääne Vähemusrahvuste Kommunistliku Ülikooli eesti sektoris poliitökonoomia õppejõud.

## Vahistamine ja surm
Vakmann vahistati 6. september 1937, mõisteti süüdi NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi ja Prokuratuuri komisjoni otsuse alusel 4. november 1937, Vene SFNV KrK § 58-1a alusel, maha lastud 11. november 1937 Leningradis.

## Mälestuse jäädvustamine
Kauka tänav Tallinnas kandis aastatel 1959–1991 Rudolf Vakmanni nime.

Rudolf Vakmanni nime sai Leedu NSVs Klaipeda laevaehitustehases 1973. aastal ehitatud kalalaev. 

## Isiklikku
1. detsembri mässu ajal pidas patrull Tondi sõjakooli juures kinni linnast tulnud sõiduauto. Kaks autos olnuist olid Rudolf Vakmanni vennad Richard ja Erich. Moodustatud sõjaväljakohus mõistis tabatud riigipöörajad surma, mis viidi sama päeva hilisõhtul täide. 

Vakmanni esimene abikaasa Linda Salm, kes töötas Leningradi Konservatooriumis laulu- ja muusikaõpetajana, vahistati 1937. aastal samuti rahvavaenlasena, mõisteti süüdi ning saadeti asumisele Siberisse.

## Viited

## Välislingid
*
Šalakuša külaasundus

**Šalakuša külaasundus** (vene keeles *Шалакушское сельское поселение*) on 3. järgu haldusüksus ja esimese astme omavalitsusüksus (munitsipaalmoodustis) Venemaal Arhangelski oblastis Njandoma rajoonis.

2011. aasta alguses oli elanike arv 4100.

Halduskeskus on Šalakuša alevik. 

## Viited
Suur-Begitševi saar

**Suur-Begitševi saar** (vene остров Большой Бегичев) on Venemaale kuuluv saar Sahha vabariigis Laptevite meres Hatanga lahe suus. 

Saare pikkus 61 km, laius 57 km, pindala 1800 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 201 meetrit.

Saar on kaetud tundrataimestikuga. Saarel elavad polaarrebased ja põhjapõdrad, rannikul morsad. 

Suur-Begitševi saarest 7 km kaugusel lääne pool asub Väike-Begitševi saar, mille pindala on 15 km². Sahha ja Krasnojarski krai piir läheb nende vahelt läbi, nii et Väike-Begitševi saar kuulub Krasnojarski kraisse.

Mõlemad saared on nimetatud Nikifor Begitševi järgi, kes need saared 1923–1924 avastas ja neid uuris.
Taani Eurovisiooni lauluvõistlusel

**[[Taani]]** on osalenud **[[Eurovisiooni lauluvõistlus]]el** aastatel 1957–1966 ja taas 1978. aastast kuni tänapäevani. Riik on võitnud lauluvõistluse kolmel korral ja saavutanud koha esikolmikus seitsmel korral. Taani ei osalenud võistlusel aastatel 1967–1977, kuna DR toonane direktor arvas, et lauluvõistlusele minevat raha saab ka "mõistlikumalt kasutada". 

1950. aastad läksid hästi. Taani debüüt õnnestus suurepäraselt, kui saavutati kolmas koht. 

1960. aastate algus läks vägagi edukalt, kui jõuti mitu korda esikümnesse. 1963. aastal võitis Taani esimest korda, kui riiki esindas Grethe & Jørgen Ingmann lauluga "Dansevise". 

Taanit saatis suur edu 1980. aastatel: 1984., 1986., 1987. ja 1989. aastal saavutas Taani head kohad. Kuid 1982. ja 1983. aastal saadi ühed kehvemad kohad Taani Eurovisiooni-ajaloos, ka 1990. aastad oli taanlastele kasinad. Taanlased eemaldati võistlusest kolmel korral (1994, 1996, 1998) ja osalemise korral nad enamasti lõpetasid tabeli teises pooles, välja arvatud aastatel 1990, 1995 ja 1999. 

Teine võit tuli siis, kui riiki esindas Olsen Brothers lauluga "Fly on the Wings of Love". 

Sestpeale on taanlastel lauluvõistlusel läinud nii hästi kui ka halvasti. 2001. aastal, kui võistluse korraldas Taani ise, saavutati pingelises heitluses teine koht, jäädes alla Eestile. Pärast kaheaastast edu pidi Taani leppima Tallinnas toimunud lauluvõistlusel viimase kohaga, mistõttu Taani diskvalifitseeriti 2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistluselt. Taas esines Taani edukalt 2005. aastal, mil Taani pääses esikümnesse, olles 9. kohal. Järgmisel kahel aastal jäid Taani tulemused tagasihoidlikuks. 2008. ja 2009. aastal kvalifitseeruti taas finaali. Kuid esikümnesse finaalis ei pääsenud riik kummalgi korral.  

2010. aastatel on Taanil hästi läinud. Riik jõudis 2010. ja 2011. aastal esiviisikusse. 2013. aastal tuli Taanile kolmas võit, kui riiki esindas Emmelie de Forest lauluga "Only Teardrops". 2014. ja 2018. aastal jäi Taani üheksandaks, kuid 2015. ja 2016. aastal ei pääsenud Taani finaali. 

## Osalemised

## Hääletamise ajalugu (1978–2015 finaalid)
Taani on *andnud* kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:

Taani on *saanud* kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt:

## Korraldatud Eurovisiooni lauluvõistlused

## Viited

## Välislingid
* DR – Eurovisioon
* eurovision.tv – Taani
* Eurovisioon.ee – Taani
Madis Aruja

**Madis Aruja** (16. jaanuar 1936 Kuigatsi – 12. märts 1995 Tallinn) oli eesti looduskaitsetegelane, geograaf ja orienteeruja.

## Haridus
Ta lõpetas 1954. aastal Jõgeva Keskkooli ja 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geograafia eriala.

## Töö
1963. aastast töötas looduskaitse ja kalakaitse valdkonnas. Aastatel 1963–1981 töötas Eesti NSV Metsamajanduse ja Looduskaitse Ministeeriumi Looduskaitse Valitsuses, 1963-1967 vaneminspektor, 1967. aastast Looduskaitse Valitsuse juhataja asetäitja. 

1980. aastal oli Madis Aruja üks 40 kirjale allakirjutajatest. Selle tõttu kaotas ta töökoha Looduskaitse Valitsuses. Aastatel 1982–1992 töötas Eesti Põllumajandusprojektis looduskaitse peaspetsialistina.

## Sporditulemused
Aastatel 1959–1970 võitis orienteerumise Eesti meistrivõistlustel 10 kulda (8 orienteerumisjooksus ja 2 suusaorienteerumises), 5 hõbedat ja 2 pronksi.

1960. aastal tuli esimeseks Eesti meistriks suusaorienteerumises.

Meistersportlane orienteerumises (1968).

## Publikatsioone
*Käitumisest looduses. Tallinn: Eesti Raamat, 1981 (koostaja)
*Eesti NSV looduse kaitsest. Tallinn: Perioodika, 1983
*Pilte looduskaitsealadelt. Fotoalbum. Tallinn: Eesti Raamat, 1983 (teksti autor)

## Tunnustus
*1960, 1962, 1964 Eesti parim orienteeruja 
*1994 Eerik Kumari looduskaitsepreemia

## Viited

## Välislingid
*
Afgaan

"**Afgaan**" on mitmetähenduslik sõna:
***afgaanid** ehk **[[puštud]]**, rahvas Afganistanis
***afgaanid**, Afganistani elanikud
***[[afgaan (tuul)|afgaan]]**, Amudarja ülemjooksul puhuv tuul
***[[Afgaan (romaan)]]**, 2006. aastal ilmunud Frederick Forsythi romaan

## Vaata ka
***[[afgaani]]**, Afganistani rahaühik
Bakteriofaagid

**Bakteriofaagid** ehk **bakteriviirused** ehk **faagid** on bakterite viirused. 

Mõõtmetelt jäävad nad vahemikku 8–100 nm. Nad on enamasti oluliselt suuremad kui muud viirused.

Bakteriofaagid sisaldavad valgulisi ühendeid (nukleoproteiide), mis erinevad bakteri valkudest. Nad on võimelised omastama toitekeskkonnast lämmastikku ja mõningaid fosforiühendeid.

Bakteriofaagid jagunevad kahte rühma:
***[[virulentsed faagid]]** – põhjustavad bakteriraku lüüsumist.
***mõõdukad** ehk **[[tempereeritud faagid]]** – algselt on bakteri genoomis soikeseisundis ning hiljem aktiviseeruvad.

Antibiootikumiresistentsuse põhjustatud hädad on tekitanud huvi bakteriofaagide kasutamiseks antibiootikumidele resistentsete bakterite tapmiseks (faagiteraapia).

## Vaata ka
* faagiteraapia

## Kirjandus
* Ülar Allas: "Faagiteraapia: unustatud tulevikumeditsiin". Akadeemia, nr 5, 2018. Lk 865–893

## Välislingid

* "Geneetiliselt muundatud viirus päästis teismelise tapva bakteri käest" ERR Novaator, 10. mai 2019  
* The Deadliest Being on Planet Earth – The Bacteriophage Kurzgesagt – In a Nutshell (YouTube)
Septembri keskmine õhutemperatuur

**Septembri keskmine õhutemperatuur** on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel. 

Septembri jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine temperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga.

## Tabel
Tabelis on toodud septembri keskmine õhutemperatuur aastatel 1981–2010 maailma eri paikades.

## Viited
Koidula (laev)

**Koidula** on Eestis projekteeritud ja ehitatud parvlaev, mis alates 2009. aasta juunist peab ühendust Laaksaare ja Piirissaare sadama vahel.

Laeva omanik on Eesti riik, käitusfirma AS Kihnu Veeteed. Projekteeris OÜ MEC Insenerilahendused, ehitas OÜ Reval Shipbuilding.

Laeva pikkus on 32 meetrit, laius 7 meetrit, kiirus kuni 10 sõlme. Alus mahutab 50 reisijat ja kuus sõiduautot. Kaptenid (seisuga 2016) on Aare Heinmets ja Uno Raudsik .

## Viited

## Välislingid
*Laeva tehnilised andmed Kihnu Veeteede kodulehel
*Koidula Reval Shipbuildingi kodulehel
*Laaksaare-Piirissaare
*Kobraste langetatud oksarisu viis Koidula rivist
*Koidula sõidab jälle
Dinara Assanova

**Dinara Assanova** (vene keeles Динара Кулдашевна Асанова; 24. oktoober 1942 Frunze, Kirgiisi NSV – 4. aprill 1985, Murmansk, Vene NFSV) oli kirgiisi rahvusest Nõukogude Liidu filmilavastaja.

1968. aastal lõpetas ta Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi filmilavastajana, diplomitöö kaitses 1970. aastal.

## Välislingid
*
Šveits Eurovisiooni lauluvõistlusel

**[[Šveits]]** on osalenud **[[Eurovisiooni lauluvõistlus]]el** alates esimesest lauluvõistlusest, mis toimus 1956. aastal. Šveits oli esimese lauluvõistluse korraldaja. Riiki esindas Lys Assia, kes lauluga "Refrain" ka lauluvõistluse võitis. Lys Assia esindas Šveitsi ka järgneval kahel aastal, saavutades lisaks 8. ja 2. koha. 

1988. aastal Dublinis toimunud lauluvõistlusel esindas Šveitsi Kanada laulja Céline Dion. Dion esitas lauluvõistlusel prantsuskeelse laulu "Ne partez pas sans moi", millega ta tõi Šveitsile ajaloo teise ja senini viimase võidu. 

1958. aastal Lys Assia, 1963. aastal Esther Ofarim ja 1986. Daniela Simons on viinud Šveitsi kolmel korral teisele kohale. 

1961. aastal Franca Di Reinzo, 1982. aastal Arlette Zola ja 1993. aastal Annie Cotton viisid Šveitsi kolmandale kohale. 

Pärast 1988 aasta võitu on Šveitsi pidanud enamasti leppima tagasihoidlike kohtadega. Riik on jõudnud esikümnesse vaid kolmel korral: 1991, 1993 ja 2005. aastal.

Alates 2004. aastast, mil hakati korraldama poolfinaale on Šveits osalenud finaalis vaid kahel korral. 2005. aastal kutsuti riiki esindama Kesk-Euroopas kuulsust kogunud Eesti ansambel Vanilla Ninja. Lauluga "Cool Vibes" viis Vanilla Ninja Šveitsi finaali ning saavutas seal 8. koha. See oli parim koht. Lõpetamine esikümnes andis Šveitsile õiguse osaleda 2006. aasta võistluse finaalis läbimata eelnevat poolfinaali. 2019. aastal esitas riiki  Luca Hänni lauluga "She Got Me" mis saavutas 4. koha mis on parim tulemus aastast 1993. 

2007. aastal esindas riiki väljaspool Šveitsi tuntud DJ BoBo, kes lauluga "Vampires Are Alive" oli enne võistlust üks favoriite. Kuid Helsingis toimunud poolfinaalis pidi Šveits leppima kõigest 20. kohaga. 

Šveits on pidanud leppima lauluvõistlusel viiel korral viimase kohaga. Neist neljal korral on lõpetatud 0 punktiga. Olenemata pidevatest halbadest tulemustest ja Šveitsi ringhäälingule pealsuruvatest soovitustest eemalduda võistlusest pole SRG SSR seda teinud. Ringhääling väidab, et Eurovisioonil osalemine on odavam, kui mõni muu meelelahutusprogramm. 

Šveitsil on neli riigikeelt: romaani, prantsuse, saksa ja itaalia. Lauluvõistluse ajaloo jooksul on riiki esindanud 23 prantsus-, 12 saksa- , 9 itaalia-, 6 inglis- ja 1 romaanikeelne laul. 

Šveits on puudunud lauluvõistlusest neljal korral. Eelneva aasta halva tulemuse tõttu on Šveits pidanud olema pealtvaataja rollis 1995, 1999, 2001 ja 2003. aasta võistlustel. 

## Osavõtt

## Hääletamise ajalugu (1975–2016 finaalid)
Šveits on *andnud* kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:

Šveits on *saanud* kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt:

## Korraldatud Eurovisiooni lauluvõistlused

## Välislingid
* eurovision.tv – Šveits 
* Eurovisioon.ee – Šveits
Surnud 1. juunil

''Siin loetletakse 1. juunil surnud tuntud inimesi.

*719 – Anastasios II, kukutatud Bütsantsi keiser
*1795 – John De Hart, USA jurist ja riigimees
*1815 – Louis-Alexandre Berthier, Prantsusmaa riigitegelane ja sõjaväelane
*1841 – Nicolas Appert, prantsuse leiutaja
*1868 – James Buchanan, USA 15. president
*1902 – Alexander Oskar von Stryk, Liivimaa mõisnik
*1921 – Isak Saba, saami õpetaja ja poliitik
*1925 – Thomas R. Marshall, Ameerika Ühendriikide 28. asepresident
*1941 – Hans Berger, saksa neuroloog
*1942 – Adolf Orgna, Eesti sõjaväelane 
* 1942 – Jonas Vileišis, Leedu jurist, poliitik ja diplomaat
*1951 – Ludvig Oskar, eesti kunstnik
*1952 – John Dewey, Ameerika Ühendriikide filosoof, psühholoog ja haridustegelane (92)
*1954 – Martin Andersen Nexø, taani kirjanik
*1960 – Paula Hitler, Adolf Hitleri noorem õde 
*1962 – Josef Ospelt, Liechtensteini poliitik ja jurist
*1964 – Jakob Mikiver, eesti kellassepp ja rahvaluulekoguja 
* 1964 – Jaan Ivand, eesti insener
*1978 – Rudolf Lepvalts, eesti maalikunstnik
* 1978 – Nadežda Taarna, Eesti tantsija, koreograaf ja tantsupedagoog
*1983 – Anna Seghers, Saksa kirjanik 
*1986 – Aksel Kersna, eesti sportlane, treener, pedagoog ja koolijuht
*1989 – Rem Blum, juudi päritolu Eesti filosoof
*1990 – Erich Tali, eesti skulptor
*1991 – Uno Raimond Pilvre, Eesti füüsik ja pedagoog
*1997 – Nikolai Tihhonov, Nõukogude Liidu riigitegelane
*2003 – Valter Raudsalu, eesti jurist ja Eesti NSV riigitegelane
*2004 – Linda-Elisabeth Tuimann, eesti raadioajakirjanik ja tõlkija
*2005 – Geoffrey Toone, iiri näitleja (94)
* 2005 – Heinz von zur Mühlen, ajaloolane (89; sündis 26. detsembril 1914 Tallinnas, suri Münchenis)
* 2005 – Josephine Clay Ford, filantroop (81)
* 2005 – George Mikan, USA korvpallur (80) 
*2006 – Perry Bass, USA naftatööstur ja filantroop (91)
* 2006 – Allan Prior, briti telestsenarist (84)
* 2006 – Rocío Jurado, hispaania laulja ja näitlejanna (61, kõhunäärme vähk)
* 2006 – Anton Seelos, austria mäesuusataja 
*2007 – Ernest Hofstetter, Šveitsi mägironija (95)
* 2007 – Jan Beneš, tšehhi kirjanik ja stsenarist (71, enesetapp)
* 2007 – Mait Miljan, eesti majandusteadlane (67)
* 2007 – Karl Evald Johansson, norra näitleja ja stsenarist (58, vähk)
* 2007 – Tony Thompson, USA neegerlaulja, ansambli Hi-Five solist (31, narkootikumide üledoos)
*2008 – Yves Saint Laurent, prantsuse moelooja
* 2008 – Tommy Lapid, Iisraeli poliitik ja ajakirjanik, justiitsminister aastatel 2003–2004 (76, vähk) 
*2009 – Vladislav Spirjakov, vene hokimängija (16, kopsupõletik)
*2010 – Andrei Voznessenski, vene luuletaja ja proosakirjanik (77)
*2011 – Tõnu Keskküla, Eesti Maaülikooli maaehituse professor (72)
*2012 – Kiira Kahn, eesti ajakirjanik (80)
*2014 – Ann B. Davis, USA näitleja (88)
* 2014 – Felix Mandre, eesti pianist, helilooja ja orkestrijuht (86)
* 2014 – Valentin Mankin, Nõukogude Liidu purjesportlane (75)
* 2014 – Hugo White, Briti mereväelane ja riigiametnik (74)
* 2014 – Joseph Olita, Keenia näitleja (70)
*2015 – Nicholas Liverpool, Dominica poliitik
*2025 – Leidi Veskis, eesti tõlkija

## Viited
Kammerkoor Head Ööd, Vend

**Kammerkoor Head Ööd, Vend** on kammerkoor Eestis, mille asutaja ja peadirigent on helilooja ja koorijuht Pärt Uusberg.

Koor sai alguse William Shakespeare'i ainetel loodud Uku Uusbergi diplomilavastusest ("Head ööd, vend") 2008. aasta märtsis. Lavastaja palus oma vennal Pärt Uusbergil kokku kutsuda koor, mis laulaks Knut Nystedti seades laulu "Immortal Bach". Lauljad kogunesid ja pärast viimast etendust sügisel 2008 otsustati koorina tegutsemist jätkata.

Koori tuumiku moodustavad aastaid Rapla Riinimanda koorides Urve Uusbergi juhendamisel koos laulnud noored, samuti laulusõbrad Eesti Koolinoorte Segakoorist ja muusikat õppivad üliõpilased. Suure osa koori repertuaarist moodustab Pärt Uusbergi omalooming.

Koor on andnud hulganisti kontserte Rapla, Tallinna, Tartu ja teistes Eesti kirikutes ning Gotlandil Visby St. Mary Toomkirikus. 2014. aastal oli koor Vaasa koorifestivali üks peaesinejatest.

Koor on Eesti Kammerkooride Liidu liige.

## Osalemine teatrilavastustes
Lisaks Uku Uusbergi diplomilavastusele ("Head ööd, vend") on kammerkoor Head Ööd, Vend osalenud Teatri NO99 lavastustes "Pea vahetus" ja "Ühtne Eesti suurkogu". Koor oli kaastegev ka Tõnis Mäe koolioratooriumis "Tarkus". 2015. aasta alguses valmis koostöös Eesti Tantsuagentuuriga kontsert-lavastus "Eesti pildid".

## Saavutused

* 2009 – XVII segakooride võistulaulmine "Tuljak", I koht B-kategoorias
* 2009 – XI rahvusvaheline koorifestival "Tallinn 2009", III koht kammerkooride kategoorias
* 2010 – VIII Pärnu Rahvusvaheline Koorifestival, kulddiplom
* 2011 – XVIII segakooride võistulaulmine "Tuljak", II koht A-kategoorias
* 2012 – XII Eesti Kammerkooride Festival, A-kategooria II koht ja pääs *Grand Prix*' vooru
* 2013 – 52. rahvusvaheline koorikonkurss "Seghizzi", VI koht ja hõbemedal XX sajandi muusika kategoorias, hõbemedal kaasaegse muusika kategoorias ning V koht ja kuldmedal gospel- jazz- ja folgikategoorias
* 2013 – XIII rahvusvaheline koorifestival "Tallinn 2013", I koht kammerkooride kategoorias, II koht kaasaegse muusika kategoorias ning *Grand Prix*
* 2013 – XIX segakooride võistulaulmine "Tuljak", I koht A-kategoorias ja Tuljaku rändkarikas

## Helisalvestised
* 2009 "Siis vaikivad kõik mõtted"
* 2013 "Õhtul"
* 2016 "Õhtu ilu" (koos orkestri Collegium Consonantega)

## Tunnustus
*2013 Aasta koor
* 2013 Eesti Kooriühingu aasta kooriplaat ("Õhtul")
* 2021 Aasta koor

## Viited

## Välislingid
* Kammerkoori Head Ööd, Vend veebisait
* Kammerkoori Head Ööd, Vend Facebooki sait
Punktihulk

**Punktihulk** on matemaatikas hulk, mille elementideks on punktid.

Geomeetrias, eriti elementaargeomeetrias, nimetatakse punktihulki ka **[[kujund]]iteks**.
Jugapuu (perekond)

**Jugapuu** (*Taxus*) on jugapuuliste sugukonda kuuluv väikeste igihaljaste okaspuude ja -põõsaste perekond. 

Jugapuud on suhteliselt aeglase kasvuga, kuid enamasti pikaealised. Eri liikide tüve pikkus ulatub 1 meetrist 40 meetrini, tüve ümbermõõt kuni 4 m. Puukoor on enamasti punakas.

Jugapuud on mürgised. Mürgised on eelkõige okkad ja seemned.

## Taksonoomia
Maailmas eristatakse ligikaudu 7 liiki jugapuid. Need eristuvad oma vähekattuvate areaalide poolest, kuid on morfoloogiliste tunnuste osas võrdlemisi sarnased. Väga palju on aga jugapuude aretatud vorme ehk kultivare.

Eestis kasvab siia perekonda kuuluv harilik jugapuu (*Taxus baccata*).

## Liike
**Taxus baccata* – harilik jugapuu
**Taxus brevifolia * – lühiokkaline jugapuu
**Taxus canadensis * – kanada jugapuu
**Taxus chinensis * – hiina jugapuu
**Taxus cuspidata * – ida-jugapuu (teravaokkaline jugapuu) 
**Taxus floridana * – florida jugapuu
**Taxus fuana * – tiibeti jugapuu
**Taxus ×media * – värd-jugapuu (keskmine jugapuu) 
**Taxus sumatrana * – sumatra jugapuu 
**Taxus wallichiana* – himaalaja jugapuu
Tants aurukatla ümber

**"Tants aurukatla ümber"** on 1971. aastal ilmunud Mats Traadi romaan, mis tugineb eesti talupojaromaani traditsioonile. Esimest korda ilmus romaan ajakirja Looming kahes numbris aastal 1970. 

Romaanis on viis peatükki, kus valgustatakse "tantsus" läbi viis ajahetke, mis esindavad eesti maaelu. Romaanis valitseb argine õhkkond. Kuid samal ajal ei puudu pidulikud toonid. Igas "tantsus" juhtub ka naljakaid hetki. Kaunis või kurb põimub tihti koomilisega.

Romaan on tõlgitud kümnesse keelde.

"Tantsu aurukatla ümber" lavastas Voldemar Panso Draamateatris 1973. aastal. Lavastus püsis mängukavas lühikest aega ning avalikke retsensioone-arvustusi oli vähe. 

Filmi "Tants aurukatla ümber" lavastas Peeter Simm 1987. Selles on viiele novellile-tantsule kirjutatud juurde ka kuues, mille tegevusaeg on talvel 1987. Kaheseerialine film esilinastus aprillis 1988. 

## Viited
Kupar

**Kupar** (*capsula*) on taimede hulgaseemneline kuivvili, mille seemned võivad asuda ühes või mitmes pesas; üks levinumaid viljatüüpe. Kupar on tekkinud kahest või rohkemast emaka viljalehest.  
Seemned pääsevad viljast välja tekkivate avade või lõhede kaudu (vilja pakatamise teel).

Kupart esineb näiteks mailaseliste (harilik sealõuarohi jpt), magunalistel (unimagun jpt) ja nelgiliste sugukonna liikidel.


Pilt:Hyosciamus niger fruits.jpg|Koera-pöörirohu kuprad
Pilt:Datura stramonium Bieluń dziędzierzawa Seed 01.jpg|Ogaõuna kupar
Liibanon Eurovisiooni lauluvõistlusel

**[[Liibanon]]** ei ole kunagi osalenud **[[Eurovisiooni lauluvõistlus]]el**. Liibanoni rahvusringhääling Télé Liban pidi minema 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusele Aline Lahoudi esitatava lauluga "Quand tout s'enfuit", kuid jäi võitlusest eemale Liibanoni seaduste tõttu, mis keelavad Iisraeli sisu ülekandmist televisioonis. 

## Eelvalik
2004. aasta oktoobris teatas Télé Liban, et Liibanon teeb oma debüüdi 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis. Novembris avalikustati, et Liibanoni sõidab esindama Aline Lahoud ning 2005. aasta veebruaris kinnitati, et tema esituses kõlab prantsuskeelne laul "Quand tot s'enfuit", mille heliloojad on Jad Rahbani ja Romeo Lahoud. 

## Eemalejäämine
2004. aasta detsembris teatas Télé Liban, et majanduslikud raskused sunnivad riiki eemale jääma. Viis päeva hiljem teatas EBU, et jõudis Liibanoni rahvusliku ringhäälinguga kokkuleppele ja Liibanon lisati osalejate ametlikku nimekirja. 

Märtsi alguses ei lisanud Liibanoni rahvuslik Eurovisiooni veebisait osalevate riikide nimekirja Iisraeli. EBU palus Télé Libanil parandada see puudus 24 tunni jooksul või ootab riiki ees diskvalifitseerimine võistluselt. Leheküljelt kustutati seejärel kogu osalejate sektsioon ja asendati lingiga Eurovisiooni ametlikule leheküljele. 

Hiljem samal kuul küsis EBU Télé Libanilt kinnitust, kas nad näitavad kogu võistlust, sealhulgas Iisraeli laulu, ilma katkestusteta. Télé Liban ei saanud garanteerida selle nõudmise täitmist, sest Liibanonis on keelatud näidata Iisraeli-sisulisi ülekandeid. 18. märtsil 2005 teatas Liibanon oma eemalejäämisest Eurovisiooni lauluvõistlusest. Kuna Télé Liban loobus peaaegu kolm kuud pärast tähtaega, kaotas ringhääling trahviks oma osalustasu ja sai kolmeaastase osalemiskeelu.
Porkkala

* **[[Porkkala neem|Porkkala]]** on kaljuneem Soomes
* **[[Porkkala saarestik|Porkkala]]** on saarestik Soomes
* **[[Porkkala (küla)|Porkkala]]** on küla Soomes
***[[Porkkala sõjamerebaas]]** oli NSV Liidu Balti laevastiku sõjaväebaas Soome territooriumil