open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Palu tänav

**Palu tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Palu tänav algab Päikese puiesteelt, ristub Toome puiesteega ja lõpeb Pärja tänaval. Palu tänav on enam-vähem ida–läänesuunaline ja ligikaudu 265 meetri pikkune.

Palu tänav asub endise Peetri aedlinna maa-alal. Tänava esialgne nimi oli **Apteekri tänav** (vene keeles *Аптекарская улица*). 13. novembril 1925 pandi tänavale nimeks **Oru tänav** (saksa keeles *Talstrasse*, vene keeles *Долинная*). Lühikest aega (1940–1941) oli see **Kännu tänav**. Praegust nime kannab Palu tänav alates 25. septembrist 1959.

## Viited
Genfi protokoll

**Lämmatavate, mürk- või muude gaaside ja bakterioloogiliste relvade sõja ajal kasutamise keelustamise protokoll** ehk **Genfi protokoll** on rahvusvaheline leping, millega keelustatakse keemiliste ja bioloogiliste relvade kasutamine rahvusvahelistes relvastatud konfliktides.

Genfi protokoll on täienduseks 1899. ja 1907. aasta Haagi konventsioonidele.

Leping allkirjastati Genfis 17. juunil 1925 ja seda tegid 38 riiki, nende seas kõik Baltimaad ja Põhjamaad.

Leping jõustus 8. veebruaril 1928. Selleks ajaks oli lepingu ratifitseerinud kolm riiki: Prantsusmaa 10. mail 1926, Libeeria 17. juunil 1927 ja Venezuela 8. veebruaril 1928.

Eesti oli Genfi protokolli üks esialgsetest allkirjastajatest 17. juunil 1925. Ent Eesti ratifitseeris protokolli alles 28. augustil 1931. Sedagi tegi ta reservatsiooniga: Eesti pidas lepingut kehtivaks ainult nende riikide suhtes, kes on samuti Genfi protokolli ratifitseerinud või vähemalt alla kirjutanud. Võrdluseks: Soome ratifitseeris Genfi protokolli 26. juunil 1929, Läti 3. juunil 1931 ja Leedu 15. juunil 1933, kõik ilma reservatsioonideta. Nõukogude Liit ratifitseeris Genfi protokolli viienda riigina maailmas 5. aprillil 1928, ent samasuguse erandiga kui Eesti.

Eesti loobus reservatsioonist 1999, lubades seega mitte kellegi vastu keemilisi ega bioloogilisi relvi kasutada. Nõukogude Liidu õigusjärglane Venemaa võttis samasuguse otsuse vastu 2001.

## Vaata ka
* Massihävitusrelv 
* Bioloogiliste relvade konventsioon
* Keemiarelvade keelustamise konventsioon

## Viited

## Välislingid
* Tekst Riigi Teatajas
Enn Vaigur

**Enn Vaigur** (aastani 1936 **Heinrich Lilienberg**; 12. detsember / 25. detsember 1910 Ämari – 21. august 1988 Türi) oli eesti näitekirjanik.

Ta õppis 1920. aastani Ämari külakoolis, aastatel 1920–1924 Padise algkoolis ja 1924–1926 Viljandimaal Vana-Võidu põllutöökoolis.

Ta töötas kontoriametnikuna, kaubanduse alal ja aastatel 1932–1934 ehitustöölisena Harjumaal Põllkülas ja Tallinnas. Aastatel 1935–1938 töötas ta elukutselise näitekirjanikuna Kloostri vallas ja 1938. aastast Tallinnas. 1940. aastast töötas ta arveametnikuna Tallinna II liiklustrustis. 

Teise maailmasõja ajal oli ta tööpataljonis ja kuulus Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite koosseisu. 1943. aastal mõisteti ta poliitilise süüdistusega kümneks aastaks vangi; kandis oma karistuse Kasahstani laagrites ja oli aastatel 1953–1954 samas asumisel.

Pärast vabanemist asus ta elama Türile, kus elas surmani. Enn Vaigur suri 21. augustil 1988 Türil ja maeti Türi Kõrgessaare kalmistule.

## Looming
Üks tema populaarsemaid näidendeid on 1935. aastal trükis ilmunud ja samal aastal Draamateatris lavastatud "Kraavihallid".
Coniophanes

***Coniophanes*** on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon
Perekonda *Coniophanes* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Coniophanes alvarezi]]* Campbell, 1989
* *[[Coniophanes andresensis]]* Bailey, 1937
* *[[Coniophanes bipunctatus]]* (Günther, 1858)
* *[[Coniophanes dromiciformis]]* (Peters, 1863)
* *[[Coniophanes fissidens]]* (Günther, 1858)
* *[[Coniophanes imperialis]]* (Baird, 1859)
* *[[Coniophanes joanae]]* Myers, 1966
* *[[Coniophanes lateritius]]* Cope, 1862
* *[[Coniophanes longinquus]]* Cadle, 1989
* *[[Coniophanes melanocephalus]]* (Peters, 1869)
* *[[Coniophanes meridanus]]* Schmidt & Andrews, 1936
* *[[Coniophanes michoacanensis]]* Flores-Villela & Smith, 2009
* *[[Coniophanes piceivittis]]* Cope, 1869
* *[[Coniophanes quinquevittatus]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Coniophanes sarae]]* Ponce-Campos & Smith, 2001
* *[[Coniophanes schmidti]]* Bailey, 1937
* *[[Coniophanes taylori]]* Hall, 1951.

## Levila

Neid võib kohata Peruus ja Ameerika Ühendriikide lõunaosas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Coniophanes]] seisuga 05.04.2014.*
Deimos

**Deimos** on Marsi kaaslane, mis on väiksem ja Marsist kaugem kui planeedi teine kaaslane Phobos.

Deimose keskmine läbimõõt on 12,4&nbsp;km. Ta teeb ühe tiiru ümber Marsi 30,3 tunniga.

Deimose nimi tuleb vanakreeka mütoloogiast, kus Deimos (Δείμος) oli Phobose kaksikvend, kes kehastas õudust ja ahastust.
 
Deimose avastas 12. augustil 1877 Ameerika Ühendriikide Mereväeobservatooriumis Asaph Hall.

## Füüsikaline iseloomustus
Nagu ka teisel Marsi kuul Phobosel sarnanevad Deimose spekter, albeedo ja tihedus C- ja D- tüüpi asteroidide vastavate näitajatega. Sarnaselt teiste sellise suurusega kehadega pole Deimos kerakujuline. Tema mõõtmed on 15 × 12,2 × 11&nbsp;km, mis vastab 0,65-kordsele Phobose mahule. Deimos koosneb süsinikurikkast kivimist nagu ka C-tüüpi asteroidid ja süsinikkondriidid. Deimose kraatritega keatud pinnas on Phobose omast tunduvalt siledam, sest tema kraatrid on osaliselt täitunud regoliidiga. Regoliit on väga poorne ning selle tihedus on vaid 1,471 g/cm³.

Deimose paokiirus on 5,6&nbsp;m/s ning tähesuurus 12,45.

## Orbiidi iseloomustus

Deimose orbiit on enam-vähem ringikujuline ning asub Marsi ekvaatoriga peaaegu ühel tasapinnal. Deimos võib olla Jupiteri kihutatud asteroid, mille Marss enda orbiiti püüdis, kuigi seda hüpoteesi on vaidlustatud. Mõlemal kuul on väga ringitaolised orbiidid, mis asuvad Marsi ekvaatoriga peaaegu täpselt ühel tasapinnal, kuigi juhul, kui Marss püüdis asteroidid enda orbiiti, peaks see olema väga elliptiline ning ekvaatori suhtes kallutatud.

Marsilt vaadates on Deimose nurkläbimõõt maksimaalselt 2,5 minutit, mis moodustab kaheteistkümnendiku Kuu läbimõõdust Maalt vaadatuna.

Vastupidi idas loojuvale Phobosele loojub Deimos läänes. Phobos loojub idas seetõttu, et ta tiirleb kiiremini, kui Marss pöörleb.

Kuna Deimose orbiit asub Marsile suhteliselt lähedal ning pole peaaegu üldse ekvaatori suhtes kaldus, ei ole ta alates 82.7° laiuskraadist vaadeldav.

## Nimetatud geoloogilised objektid
Deimosel leidub vaid kaks nimega geoloogilist objekti. Kraatrid Swift ja Voltaire said nimed kirjanike järgi, kes arutlesid Marsi kuude olemasolu üle enne, kui need avastati.

## Päikese eest läbiminek

Marsilt vaadates varjutab Deimos regulaarselt Päikest. Ta on liiga väike, et põhjustada täielikku päikesevarjutust, ning paistab musta täpina, mis liigub üle Päikese. Selle nurkläbimõõt on 2,5 korda suurem Veenuse läbimõõdust, kui ta Maalt vaadatuna Päikese eest möödub. 2004. aasta 4. märtsil pildistas Deimost Mars Rover ning 13. märtsil pildistas seda Mars Rover Spirit.

## Päritolu
Deimose ega Phobose päritolu pole kindlalt teada ning senipakutud hüpoteesid on vastuolulised. Põhiline hüpotees väidab, et nad said kuudeks aretsiooni teel või sattusid Marsi gravitatsiooni mõjusfääri.

## Vaata ka
* Marsi-missioonide loend

## Viited

## Välislingid
*
Clelia

***Clelia*** on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon
Perekonda *Clelia* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Clelia clelia]]* (Daudin, 1803)
* *[[Clelia equatoriana]]* (Amaral, 1924)
* *[[Clelia errabunda]]* Underwood, 1993
* *[[Clelia hussami]]* Morato, Franco & Sanches, 2003
* *[[Clelia langeri]]* Reichle & Embert, 2005
* *[[Clelia plumbea]]* (Wied, 1820)
* *[[Clelia scytalina]]* (Cope, 1867).

## Levila

Neid võib kohata Mehhikos ja Argentinas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Clelia (genre)]] seisuga 05.04.2014.*
Venus

**Venus** on vanarooma mütoloogias armastuse, ilu, seksi, viljakuse ja külluse jumalanna.

Venuse kultuseviisid vastasid Aphrodite kultuseviisidele; peale selle oli ta **Venus genetrix**, rooma rahva esiema, *mater Aeneadum*, sest ta oli Aineiase ema. Aineias olevat pärast Trooja vallutamist põgenenud Itaaliasse. Eriti Juliuste sugukond, kes pidas oma esiisaks Venuse pojapoega Iulus, austas Venust oma esiemana. Sellepärast rajas Julius Caesar Venus genetrixile Rooma foorumile aastal 46 eKr luksusliku templi, mille juures peeti igal aastal 11-päevaseid mänge saturnaale. Ka Gaius Octavius (Augustus) seostas end Venusega: Primaporta Augustuse kuju jalamil on kujutatud Venuse atribuutlooma delfiini. Venusele kui kogu rooma rahva esivanemale ja Romale oli pühitsetud ka Hadrianuse aastal 135 valminud luksuslik kaksiktempel Colosseumi lähistel (hilisema nimega *[[templum Urbis]]*), mis on praegu varemetes.

Roomlased on võtnud Venuse müüdi ja kujutamise üle vanakreeka mütoloogiast, kus seda jumalannat kutsuti Aphroditeks.

## Vaata ka
Oolepu talu kalmistu

**Oolepu talu kalmistu** on kalmistu Paistu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Viisuküla külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas.

Kalmistu rajati Oolepu talu maadele, sellele maetud inimeste üldarv ei ole teada.

## Kalmistule maetuid
*1930 - Jaan Ritson (1875-1930)
*1943 - Mari Ritson (1869-1943)
*1945 - Epp Allmann (1867-1945)
*1946 - Ann Ritson (1871-1946)

## Kirjandus
*Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 39

## Välislingid
*
Roomajate andmebaas

**Roomajate andmebaas** (inglise keeles **The Reptile Database**; Reptile DB) on teaduslik veebiandmebaas, kuhu kogutakse taksonoomilist informatsiooni kõigi tänapäeval elavate roomajate seltsi liigitatud loomade, nagu kilpkonnaliste, maoliste, sisalikuliste, krokodilliliste, tuataarade ja taanduriliste kohta.

Roomajate andmebaas keskendub liikide taksonoomiale ja 2014. aasta jaanuari seisuga sisaldab andmeid rohkem kui 9900 liigi kohta (sealhulgas ~2800 alamliiki).
   
Roomajate andmebaasi jaoks kogutakse ja töödeldakse ning säilitatakse mitmesugust teaduslikku informatsiooni nagu roomajate ladinakeelsed teaduslikud nimetused ja tavanimetused, sünonüümid, levila, liigid ja alamliigid, kirjanduslikud allikad, autorid, aasta, etümoloogia, fotod ja muud taksonoomiliselt olulist informatsiooni.

Roomajate andmebaasi taksonoomiline informatsioon sisaldub ka andmebaasides Catalogue of Life ja Encyclopedia of Life.

Uute avastatud liikide lisamiseks roomajate veebiandmebaasi võib mõnikord kuluda mitu kuud.

## Maolised

Maoliste klassifikatsioonil on roomajate andmebaasis lähtutud peamiselt järgmistest allikatest
:
*R. Alexander Pyron, Frank T. Burbrink, Guarino R. Colli, Adrian Nieto Montes de Oca, Laurie J. Vitt, Caitlin A. Kuczynski, John J. Wiens, (2010) "The phylogeny of advanced snakes (Colubroidea), with discovery of a new subfamily and comparison of support methods for likelihood trees.", Mol. Phylogenet. Evol. (2010), doi:10.1016/j.ympev.2010.11.006;
*Lee, Michael S. Y.; Andrew F. Hugall, Robin Lawson & John D. Scanlon (2007) Phylogeny of snakes (Serpentes): combining morphological and molecular data in likelihood, Bayesian and parsimony analyses. Systematics and Biodiversity 5 (4): 371–389;
*Vidal, N., Delmas, A.S., David, P., Cruaud, C., Couloux, A., Hedges, S.B. (2007). "The phylogeny and classification of caenophidian snakes inferred from seven nuclear protein-coding genes.", Comptes Rendus Biologies 330: 182-187;
*Nicolas Vidal, Anne-Sophie Delmas ja S. Blair Hedges, (2007), The higher-level relationships of alethinophidian snakes inferred from seven nuclear and mitochondrial genes. In: Henderson, R.W., Powell, R., (eds). "Biology of the Boas and Pythons", Eagle Mountain Publ., Eagle Montain, Utah. pp.&nbsp;27–33.

## Ajaloolist
Roomajate andmebaas (tollase nimetusega EMBL Reptile Database) loodi 1995. aastal Peter Uetzi ja Thure Etzoldi poolt. 2006 oli andmebaas The Institute of Genomic Research (TIGR) instituudi juures ja toimis lühikest aega TIGR-roomajate andmebaasina (TIGR Reptile Database). Aastast 2010 asuvad roomajate andmebaasi serverid Tšehhis ning seda haldavad Peter Uetz ja Jirí Hošek (Tšehhi programmeerija).

## Vaata ka
*roomajate loend

## Viited

## Välislingid
*The EMBL/EBI Reptile Database, veebiversioon (vaadatud 05.04.2014) (*inglise keeles*)
*Roomajate andmebaasi avaleht
*Roomajate andmebaasi otsinguleht

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Reptile Database]] seisuga 05.04.2014.*
Noureddine Morceli

**Noureddine Morceli** (sündinud 28. veebruaril 1970 Ténésis) on Alžeeria endine keskmaajooksja, olümpiavõitja ja kolmekordne maailmameister.

Morceli karjääri tippaeg jäi aastatesse 1991–1996. Spordiga hakkas ta tegelema vanema venna Abderrahmane Morceli eeskujul ja treenimisel. Vend võistles 1980. aasta suveolümpiamängudel, tema tippmark oli 3.36,26 (1977). Noureddine Morceli pälvis tähelepanu 1988. aasta juunioride maailmameistrivõistluste hõbedaga. 1991., 1993. ja 1995. aastal tuli ta maailmameistriks 1500 m jooksus. Morceli parimaks tulemuseks 1500 m jooksus on jäänud 3.27,37 (12. juuli 1995, Nice). 1996. aasta olümpiamängudel võitis Morceli 1500 m jooksu ajaga 3.35,78. 

Morceli on püstitanud maailmarekordi 1500 m, 2000 m ja 3000 m jooksus ning alistanud esimesena 1 miili jooksus 3.45 piiri, olles inglase Steve Crami senisest maailmarekordist 3.46,32 parem 1,93 sekundi võrra.

Morceli on valitud kahel korral (1993, 1994) maailma aasta parimaks kergejõustiklaseks. Samuti on ta arvatud IAAF-i kuulsuste halli liikmeks.

## Välislingid
*
Crisantophis

***Crisantophis*** on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon
Perekonda *Crisantophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Crisantophis nevermanni]]* (Dunn, 1937).

## Levila

Neid võib kohata Guatemalas, Hondurases, El Salvadoris, Nicaraguas ja Costa Ricas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Crisantophis nevermanni]] seisuga 05.04.2014.*
Lohuaru talu kalmistu

**Lohuaru talu kalmistu** on kalmistu Paistu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tömbi külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas.

Kalmistu rajas 1936. aastal Lohuaru talu maadele taluperemees Andres Pärtma. Viimane matus oli 2000. aastal, kalmistule on kokku maetud kolm lahkunut.

## Maetuid
*1946 – Andres Pärtma (17. september 1857 – 29. märts 1946)
*1950 – Tarmo Vainola (17. juuli 1949 – 21. märts 1950), Andrese lapselaps
*2000 – Jaan Simso (26. märts 1945 – 4. mai 2000)

## Kirjandus
*"Tahab asutada perekonna matmispaika". // Postimees 22. aprill 1936, lk 4
*Taavi Pae. "Audemäe talu kalmistu". - Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 39

## Välislingid
*
Abajas – mere verine saladus

**"Abajas – mere verine saladus"** (inglise *The Cove*) on 2009. aastal valminud Ameerika Ühendriikide dokumentaalfilm, mille režissöör on Louie Psihoyos. 

Film käsitleb delfiinipüügitavasid Jaapanis ja seab nende mitmeid aspekte küsimuse alla. 2010. aastal võitis film parima dokumentaalfilmi Oscari. Filmi eesmärk on lõpetada delfiinide massiline tapmine, muuta Jaapani kalastamistavasid ning harida selles valdkonnas avalikkust. Filmi jutustatakse läbi looduskaitsja vaatenurga.

Dokumentaalfilmi autorit on süüdistatud üledramatiseerimises ning veriste stseenide loomise tarvis vette värvi lisamises.

## Viited


## Välislingid
* Koduleht
* 
*
Paju talu kalmistu

**Paju talu kalmistu** on kalmistu Viljandi kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Vasara külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas. 

Kalmistu rajati 1913. aastal Paju talu maadele ja selle omanik oli perekond Pajur. Viimased teadaolevad matused toimusid 1997. aastal. Kalmistule maetute üldarv ei ole teada.

## Kalmistule maetuid
*1997 – Theodor Piir (1917–1997)
*1997 – Aino Piir (1922–1997)

## Kirjandus
*"Uusnast. Luba. Paju talu omanikule J. Pajurile on luba antud oma talu maa pääle oma perekonna tarwis oma surnuaeda asutada". Sakala, 20. veebruar 1913 (vkj). Lk 4
*Taavi Pae. "Pajori perekonnakalmistu". // Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 41
*"Perekond Pajori kalmistu Vasara külas". // Meil ei ole siin jäädavat linna. Viljandi linna ja kihelkonna kalmistute lugu. Koostaja Janis Tobereluts. Viljandi Muuseumi Toimetised 10. Viljandi 2024. Lk 47–48

## Välislingid
*
Simmi talu kalmistu

**Simmi talu kalmistu** on kalmistu Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kivilõppe külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas.

Kalmistu rajati Simmi talu maadele 1946 Ants Simmi soovil, omanik on perekond Simm. Kalmistul on 2022. seisuga kaks kirstumatust ning kolm urnimatust.

## Kalmistule maetuid
*1946 – Ants Simm (9. oktoober 1877 – 14. märts 1946), näitleja, lavastaja, diplomaat ja ajakirjanik
**1950. aastal on paigaldatud mälestuskivi Ants Simmi abikaasale Linda Simmile (1882–1950, maetud Tallinna Metsakalmistule)
*Marta Laksberg, Simmide majakondne
*2011. aastal on paigaldatud mälestuskivi Jaan Simmile (urn asub Thirlmere'i kalmistul Austraalias)
*2013 – Anneliis Simmi urnimatus (1920–2013, surnud Torontos Kanadas)
*2017 – Aulemb Simmi (1938 Tartu – 2016 Pärnu) urnimatus
*2019 – Mart Simmi (1954 Tallinn – 2018 Austraalia) urnimatus

## Viited

## Kirjandus
*Taavi Pae. "Simmi perekonnakalmistu". - Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 41

## Välislingid
*
*Silver Säga. Vendi Simme ja nende kodutalu pole unustatud. – Sakala, 16. august 2007
Diana Krull

**Diana Krull** (26. juuli 1930 Tallinn – 24. september 2013 Stockholm) oli eesti ja Rootsi helilooja ja foneetikateadlane.

## Eluloolist
Tallinnas sündinud Diana Krull põgenes 1944. aastal koos perega Saksamaale ja siirdus sealt edasi Rootsi. Ta õppis klaverit Eduard Tubina, Gottfried Booni ja Karl Birger Blomdahli juures ning hakkas 1955. aastal katsetama kompositsiooniga.

Teenides ülalpidamist klaveriõpetajana, hakkas Diana Krull huvituma keeleteadusest. Ta õppis Stockholmi Ülikoolis hispaania, inglise, saksa, eesti, prantsuse ja vene keelt ning lingvistikat ja foneetikat, hiljem täiendas end katalaani ja heebrea keeles. 1988. aastal kaitses doktoriväitekirja foneetikast. Alates 1982. aastast töötas Diana Krull Stockholmi Ülikooli lingvistika instituudi teadlasena ning nimetati 2012. aastal emeriitprofessoriks.

Diana Krull kuulus Eesti Naisüliõpilaste Seltsi, oli sihtasutuse Eesti Keele ja Kirjanduse Instituut juhatuse liige, Mensa klubi liige ning alates 1990. aastast Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis kirjatoimetaja.

## Teoseid
*Kvartett kahele viiulile, klarnetile ja tšellole 1955
*Kvartett flöödile, klarnetile, fagotile ja klaverile 1957
*Varianter-sonaat sooloviiulile 1958

## Viited
Kaiduni meteoriit

**Kaiduni meteoriit** on meteoriit, mis kukkus 3. detsembril 1980 Jeemenisse, Al-Khuraybah' küla lähedal asunud Nõukogude sõjaväebaasi. 

Algul nähti taevas loodest kagu suunas lendavat tulekuuli ning hiljem leiti väikesest impaktkraatrist umbes 2 kg kaaluv kivi.

## Koostis
Meteoriidi koostises on palju mineraale ning selle päritolu pole päris selge. Suures osas on ta koostiselt sarnane CR2-tüüpi süsinikkondriitidega, kuid sarnaneb osalt ka muud tüüpi süsinikkondriitidega (tüübid C1, CM1 ja C3). Ligikaudu 60 mineraalist, mida selles meteoriidis leidub, pole mitut siiani kuskilt mujalt loodusest leitud, näiteks florenskiiti (keemilise valemiga FeTiP).

## Päritolu
Märtsis 2004 pakuti välja, et see meteoriit võiks olla pärit Marsi kaaslaselt Phoboselt. 

## Vaata ka
*Meteoriit
*Phobos

## Viited
Eufooria

**Eufooria** on intensiivne kõrgenenud meeleolu, millega sageli kaasneb kõrgenenud enesehinnang. Eufooria on ülev meeleolu, milles kogetakse intensiivset heaolu-, õnne- ja rõõmutunnet. 

Eufooria võib olla normaalne või patoloogiline nähtus. Normaalse nähtusena esineb ta harva ja on enamasti lühiajaline. 

Eufooriat võivad põhjustada positiivseid emotsioone esilekutsuvad tegevused ja sündmused, näiteks armastus, seks, sport (eriti kestvusspordialad, näiteks pikamaajooks), spordivõidud, muusika kuulamine, olulistest meeldivatest sündmustest teadasaamine. Eufooria võib tekkida usuliste või vaimsete rituaalide ajal või meditatsiooni käigus. Eufooriat võivad põhjustada psüühikat mõjutavad ained, näiteks alkohol, kokaiin, amfetamiinitüüpi stimulandid, opiaadid, kanep), mõned psüühikahäired (näiteks bipolaarne häire, tsüklotüümia, mõned dementsuse ja deliiriumi vormid) ning mõned ajuhaigused ja -kahjustused. 

Biokeemiliselt on eufooria seotud aju dopamiini- ja opioidiretseptorite aktivatsiooniga.

## Vaata ka
*Maania
*Ekstaas

## Viited
Eneseteadvus

**Eneseteadvuseks** nimetatakse psühholoogias teadlikkust enese psüühikast ja kehast.

Ajuteadlased oletavad, et eneseteadvus tekib peaajus mitme ajukoore osa ja koorealuse struktuuri  koostöös. 

Inimese teadlikkus oma kehast sõltub nägemisperspektiivi ja kehaliste aistingute õigesti ajastatud kooskõlast ja on nende muutmise teel manipuleeritav: näiteks võib inimesel tekitada tunde, et tema teadvus asub hoopis mannekeeni või teise inimese kehas.

## Viited
Murchisoni meteoriit

**Murchisoni meteoriit** on meteoriit, mis kukkus 1969. aasta 28. septembril Austraalias Victoria osariigis asuva Murchisoni küla lähedale.  

Täpsemalt oli tegu meteoriidisajuga ning hiljem on sealt leitud kokku sadakond kilogrammi meteoriiditükke. Suure kogumassi, orgaaniliste ainete sisalduse ja asjaolu tõttu, et meteoriidi kukkumine oli jälgitav, on see üks kõige põghalikumalt uuritud meteoriite. 

Murchisoni meteoriit kuulub süsinikkondriitide gruppi CM ja petroloogilisse tüüpi 2, mis tähendab, et Murchisoni meteoriiti moodustaval kivimil oli taevakehal, millelt see pärineb, palju kokkupuudet veega. Murchisoni meteoriidist on leitud aminohappeid, süsivesikuid, fullereene, alkohole ja muid orgaanilisi ühendeid.
MDMA

**Metüleendioksümetamfetamiin** ehk **MDMA** (3,4-metüleen-dioksü-N-metüülamfetamiin) on amfetamiini derivaat ja psühhoaktiivne aine, millel on stimulandi ja nõrga psühhedeelikumi omadused ja empaatiatunnet soodustav mõju.

Metüleendioksümetamfetamiin kuulub paljudes riikides, sealhulgas Eestis, narkootiliste ja psühhotroopsete ainete I nimekirja.

### Toime

Suu kaudu võetud MDMA toime algab 20–60 minutit pärast sissevõtmist ja kestab 3–5 tundi, järelmõju kuni 24 tundi ja pohmelus kuni 72 tundi. MDMA võib tekitada eufooriat ja lähedustunnet teiste inimestega, suurenenud soovi teiste inimestega suhelda, neid puudutada ja kallistada. MDMA tõstab energiataset, vähendab väsimustunnet, und ja söögiisu, võib vähendada ärevust ja anda kerge psühhedeelse efekti (nt meeletajude intensiivistumine).

Katsed rottidega näitasid, et pärast MDMA manustamist suurenes veres märgatavalt oksütotsiini sisaldus.

### Uimasti farmakoloogiline koostis

Enamikus riikides, sealhulgas Eestis, on MDMA tarvitamine ebaseaduslik.
MDMA illegaalse uimastina on rahva seas tuntud nimetusega *[[ecstasy]]* (lühendid "E", "X" ja "XTC"). Biokeemiliste analüüside põhjal sisaldasid *[[ecstasy]]* tabletid 1980. ja 1990. aastatel peaaegu alati MDMA-d.

Aastatel 1999–2005 laboratoorselt testitud *[[ecstasy]]* tablettidest 39% sisaldasid toimeainena MDMA-d ja 15% olid segud MDMAst ja teistest ainetest.

Selle nime all ebaseaduslikus käibes olevad tabletid ja kapslid sisaldavad sageli lisaks MDMA-le või selle asemel teisi aineid, millest osad võivad olla ohtlikult mürgised. Ka pulbri kujul leviv MDMA (kasutajate seas tuntud kui "Molly") ei pruugi vastupidi kasutajate seas levinud eelarvamusele kuigi puhas olla.

### Ohtlikkus

Öistel tantsupidudel MDMA tarvitajaid ohustavad mitmesugustest lisanditest ja aseainetest tingitud kõrvaltoimed, näiteks võivad nad tunda üleväsimust ja ülekuumenemist, neid võib tabada hüponatreemia ja veekaotus, samuti veekaotuse ja ülekuumenemise vältimiseks ette võetud ülemäärasest veejoomisest tingitud elektrolüütide kontsentratsiooni häire (veemürgitus). Pärast tarvitamist võib esineda meeleolu langust, väsimust ja pohmelust, mis võivad kesta mitmeid päevi. On andmeid MDMA tarvitamise võimaliku neurotoksilisuse kohta. MDMA kahjustavad mõjud mälule, unele, vaimsele tervisele ja serotoniinisüsteemile on teadlastevahelise vaidluse objektiks
.

MDMA võib anda ohtlikke koostoimeid serotoniinisüsteemi mõjutavate ravimite ja uimastitega, nt serotoniini tagasihaarde inhibiitoritega (SSRI) (mille hulka kuuluvad enamus levinud antidepressante) ja monoamiini oksüdaasi inhibiitoritega (MAOI) (nt ayahuascas sisalduvad harmiin ja harmaliin; mõned antidepressandid, nt moklobemiid) .

### Kasutamine psühhoteraapias

Psühhoteraapias on katsetatud MDMA kasutamist abistava vahendina. Käimas on kliinilised katsetused MDMA kasutamiseks traumajärgse stressihäire ja ärevuse ravis.

## Viited

## Välislingid
*Garland A. Campbell, Mitchell H. Rosner, The Agony of Ecstasy: MDMA (3,4-Methylenedioxymethamphetamine) and the Kidney, August 2008, doi:10.2215/CJN.02080508CJASN November 2008vol. 3 no. 6 1852-1860, Veebiversioon (vaadatud 07.04.2014) (*inglise keeles*)
Taari talu kalmistu

**Taari talu kalmistu** on kalmistu Kambja kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Aardla külas Kastre vallas Tartu maakonnas. 

Kalmistu rajati Taari talu maadele (tänapäeval asub see Joosepi talu maadel) ja selle omanik oli perekond Ivane. Kalmistule on arvatavasti maetud 2 inimest.

## Kirjandus
*Taavi Pae. "Taari talu kalmistu". - Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 45

## Välislingid
*
Ekossees

**Ekossees** (prantsuse keeles *écossaise* 'šoti (tants)') on šoti päritolu rahvatants. See kuulub kontratantsude hulka.

Ekossees oli populaarne Suurbritannias ja Prantsusmaal 18. sajandi lõpul ja 19. sajandi alguses.

Tavaliselt tantsitakse seda 2/4 taktimõõdus.
Ilvese tänav

**Ilvese tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Ilvese tänav algab Raba tänavalt, ristub Naaritsa tänavaga ja lõpeb ristudes Rebase tänavaga. Ilvese tänav on põhiosas ida–läänesuunaline ning lõpuosas lõuna–põhjasuunaline. Ilvese tänav on ligikaudu 570 meetri pikkune.

Ilvese tänav sai nime 27. jaanuaril 1956. Peale Nõmme liitmist muudeti endine Sõnajala tänav Ilveseks.

## Viited
Rõõmu tänav

**Rõõmu tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Rõõmu tänav algab Vabaduse puiesteelt ja lõpeb Rännaku puiesteel. Rõõmu tänav on põhjakirde-lõunakagusuunaline ning ligikaudu 360 meetri pikkune.

Tänava varasem nimi oli **Lepiku tänav**. Praeguse nime sai Rõõmu tänav 8. novembril 1927.

## Viited
Kumalase tänav

**Kumalase tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Kumalase tänav algab Vikerkaare tänavalt ja lõpeb Rännaku puiesteel. Kumalase tänav on idakirde-lääneedelasuunaline ja ligikaudu 190 meetri pikkune.

Kumalase tänav sai nime 22. veebruaril 1955.

## Viited
Mäeotsa talu kalmistu

**Mäeotsa talu kalmistu** on kalmistu Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tääksi külas Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas.

Kalmistut hakati rajama 1932. aastal Mäeotsa nr 60 talu maadele, kuid ametlik luba saadi alles 26. märtsil 1935. aastal. Omanik oli taluperemees Peet Sepp. Viimane matus toimus 18. märtsil 2006, üldse on kalmistule maetud vähemalt 11 inimest.

## Viited

## Kirjandus
*Taavi Pae. "Metsküla talu kalmistu". - Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 41–42

## Välislingid
*
Kandle tänav

**Kandle tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. Kandle tänav algab Vabaduse puiesteelt, ristub Taara ja Vanemuise tänavaga ning lõpeb Ilmarise tänaval. Kandle tänav on põhjaloode-lõunakagusuunaline ning ligikaudu 565 meetri pikkune.

Kandle tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on saanud nime sealkandis asuva Lauliku tänava varasema nime Kreutzwaldi tänava mõjul (lauluisa kannel).

## Viited
Heili Sibrits

**Heili Sibrits** (õieti **Heili Sibrits-Bondarenko**; sündinud 5. juunil 1977 Kohtla-Järvel) on eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas 1995. aastal Kohtla-Järve 1. Keskkooli ning 2016. aastal Tartu Ülikooli kirjanduse ja kultuuriteaduste eriala teatriteaduse bakalaureuseõppe.

Töötanud ajakirjanduses 1995. aastast, 2005. aastast Postimehes, sealhulgas aastatel 2005–2010 Arteri ja B-osa juhina, 2010. aastast kultuuritoimetuse juhataja ja teatritoimetajana. 

## Muu tegevus
*1994–1997 naistebändi Marie Curie basskitarrist
*2004 "Õnne 13" 
*2006 näitleja seriaalis "Ohtlik lend" (ajakirjanik)
*2011 näitleja filmis "Kormoranid ehk Nahkpükse ei pesta" (Julia tütar)

## Viited
Heino (Holland)

**Heino** on küla Hollandis Overijsseli provintsis Raalte vallas. 

Elanike arv oli 2008. aasta veebruaris 6459.

Küla läbib Zwolle-Enschede raudtee, millel on ka Heino raudteejaam. Samuti pääseb Heinosse maanteelt N35.

2001. aastani eksisteeris omaette **Heino vald**, siis liideti see Raalte vallaga.

Heino on maaliline küla, kus asub arvukalt härrastemaju. Heinost edelas, teispool raudteed ja Olst-Wijhe omavalitsuse piiri seisab Nijenhuisi loss. Selles asub silmapaistev De Fundatie kunstimuuseum, mille ekspositsioonis on Constant Permeke, Van Goghi jt teoseid. Lossi ümber paikneb kaunis skulptuuriaed Ossip Zadkine jt skulptorite kujudega.

Augusti kolmandal nädalal toimuvad külas Heino Pumbapäevad ('Pompdagen'), mis said nime küla pumbakaevu järgi. Nende kõrgpunkt on Daggie Old Heino, kus kaubeldakse käsitöö ja muude kaupadega ning esinevad rahvamuusikud. Pumbapäevade aegu voolab Heinosse tuhandeid külastajaid.

## Silmapaistvaid heinolasi
* Johannes ter Pelkwijk (sündinud 26. augustil 1769), riigimees
* Arnold Adolf Bentinck van Nijenhuis (17. aprill 1798), minister, diplomaat ja saadik
* Petrus Drabbe (4. juuni 1887), misjonär
* Albert Jan Maat (8. veebruar 1953), välispoliitik
* Sophie Nijman (16. aprill 1986), kiiruisutaja
* Joran Pot (20. jaanuar 1989), profijalgpallur meeskondades FC Twente, RBC Roosendaal, FC Zwolle ja Go Ahead Eagles
* Ines Roessink (20. märts 1992), jalgpallur

## Viited

## Välislingid

* J. Kuyper, Gemeente Atlas van Nederland, 1865-1870, "Heino" Endise omavalitsuse kaart ligikaudu 1868. aastast
Lellepi talu kalmistu

**Lellepi talu kalmistu** on kalmistu Kõpu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Metsküla külas Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. 

Kalmistu rajas 1934. aastal Lellepi talu maadele taluperemees Jaak Tepper, kalmistu pühitseti 9. detsembril 1934. Esimesena maetigi 1935. aastal uuele kalmistule Jaak Tepper ise, viimane teadaolev matus oli 2011. aastal. Kalmistule on teadaolevalt maetud 9 inimest.

Kalmistul asub ka II maailmasõjas langenud Nõukogude sõjameeste mälestusmärk, millel praegu puudub mälestustahvel. Kas sinna on kedagi ka maetud, ei ole teada. Kalmistule maetud inimeste koguarv ei ole seega teada.

## Kalmistule maetuid
*1935 – Jaak Tepper (1860–1935), taluperemees
*1937 – Anu Tepper (1859–1937), Jaagu abikaasa
*1947 – Jaan Saul (1877–1947)
*1963 – Juuli Saul (1888–1963)
*2011 – Aime Tepper (1937–2011)

## Viited

## Kirjandus
*"Suure-Kõpus asutati erakalmistu". Wiljandimaalt. Siseriigist. // Vaba Maa, 11. detsember 1934. Lk 6
*Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 42

## Välislingid
*
Hämariku tänav

**Hämariku tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Hämariku tänav algab Vabaduse puiesteelt, ristub Valguse ja Aate tänavaga ning lõpeb Lootuse puiesteel. Hämariku tänav on põhjaloode-lõunakagusuunaline ning ligi 370 meetri pikkune.

Tänava esialgne nimi oli alates 8. novembrist 1927 **Koidu tänav**. Lühikest aega oli aastatel 1940–1941 tänava nimi **Sirge tänav**. 13. juunil 1958 muudeti Koidu tänav nime kordumise tõttu Hämariku tänavaks. Hämariku tänav on nime saanud varasema Koidu tänava mõjul.

## Viited
Puhma tänav

**Puhma tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Puhma tänav algab Haava tänavalt ja lõpeb Õie tänaval. Puhma tänav on peaaegu põhjakirde-lõunaedelasuunaline ning ligikaudu 165 meetri pikkune.

## Tänava nimi ja ajalugu
Tänava esialgne nimi oli **Tamara tänav** (vene keeles *Тамаринская улица*). 8. novembril 1927 pandi tänavale nimeks **Lehe tänav**. Aastatel 1940–1941 oli see **Kõivu tänav**. Praeguse nime sai Puhma tänav 25. septembril 1959. Puhma tänav on saanud nime varasema Lehe tänava mõjul.

## Viited
Krimmi ANSV

**Krimmi ANSV**  oli autonoomne nõukogude sotsialistlik vabariik Vene SFNV ja Vene NFSV koosseisus aastatel 1921–1945.

## Vaata ka
* Krimm
* Tauria Nõukogude Sotsialistlik Vabariik
Krimmi oblast

**Krimmi oblast**  oli haldusüksus Vene NFSV koosseisus 1945–1954 ning Ukraina NSV koosseisus 1954–1991.

## Vaata ka
* Krimm
Heino

**Heino** (täisnimega **Heinz Georg Kramm**; sündinud 13. detsembril 1938) on Saksa šlaagri- ja folklaulja. Tema plaate on müüdud kokku üle 50 miljoni eksemplari ning ta on üks Saksamaa ajaloo edukamaid muusikuid.

Heino on tuntud oma baritoni ning heledate juuste ja tumedate päikeseprillide kombinatsiooni poolest (prille kannab ta eksoftalmoosi tõttu). Ta elab Bad Münstereifeli linnas, kus 2012. aasta juunini kuulus talle ka kohvik. Tema muusikahuvi algas siis, kui ema oli talle 1948. aastal kinkinud akordioni, ehkki see oli tema perekonna jaoks üle jõu käiv kulutus.

## Viited

## Välislingid

*Heino koduleht
* http://www.horreursmusicales.fr/
Paiste tänav

**Paiste tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis. Paiste tänav algab Hiiu tänavalt ja lõpeb Pargi tänaval. Paiste tänav on idakirde-lääneedelasuunaline ja ligikaudu 315 meetri pikkune.

Paiste tänav sai nime 8. novembril 1927.

## Viited
Tanel Linnas

**Tanel Linnas** (sündinud 14. jaanuaril 1979 on eesti leiutaja. 

Ta lõpetas aastal 1997 Hugo Treffneri Gümnaasiumi.

Ta on Presidendi Mõttekoja liige.

## Viited

## Välislingid
*Vilja Kohler. Tanel Linnas, leiutaja, Eesti, tartu.postimees.ee, 6. mai 2011
*Leiutajateküla Tanel – mees nagu orkester, naine24.postimees.ee, 20. märts 2013
* Eesti ainus leiutaja: minu tavaline tööpäev? Mul pole ühtegi tavalist päeva!
Rannikutramm

**Rannikutramm** (hollandi keeles *De Kusttram*) on Belgias populaarne tramm, mis sõidab piki riigi rannikut Lääne-Flandria provintsis kulgeval liinil, ühendades omavahel sealsed linnad ja asulad Prantsuse piiri äärse De Panne ja Hollandi piiri lähedal asetseva Knokke-Heisti vahelisel alal. 

Trammiliini kogupikkus on 67&nbsp;km, ühtlasi on see kõige pikem trammiliin kogu maailmas ja üks vähestest siiani toimivatest linnadevahelistest trammiliinidest maailmas. Sõit liini ühest otsast teise võtab aega 2 tundi ja 21 minutit. Trammiliin on kogu ulatuses elektrifitseeritud ja trammid töötavad 600 V alalispingel. Rööbastee laius on 1000&nbsp;mm (3 jalga ja 3 3⁄8 tolli).

Rannikutramm e rannatramm on eriti populaarne turistide ja Belgia puhkajate seas.
 
## Ajalugu

Trammiliini esimene lõik Oostende ja Nieuwpoorti vahel võeti kasutusele 1885. Tolleaegne trammitee kulges praegusega võrreldes kaugemal sisemaal, kuid lühike liinilõik Oostende ja Nieuwpoorti kesklinna vahel on kasutusel tänapäevani. Kogu trammiliini väljaehitamine käis järk-järgult. 
Algselt korraldas trammiliiklust firma NBVD (National Neighbourhood Railway Company). 1991. aastal jagunes trammiliiklust opereerinud transpordifirma NMVB/SNCV kaheks regionaalseks – Valloonia ja Flandria firmaks ning praegu teenindab seda liini Flandria transpordifirma De Lijn.

## Marsruudi kirjeldus

Rannikutramm sõidab valdavalt piki rannajoont, pakkudes kauneid vaateid Põhjamerele ja siin-seal esinevale luitemaastikule. Tramm teeb 67&nbsp;km pikkusel marsruudil 67 peatust. Trammide sõiduintervall suvisel turismi kõrghooajal, mil rannikutrammi kasutab üle 15 miljoni reisija, on 10 minutit. Talvekuudel on sõiduintervall 20 minutit. Trammisõit on tehtud reisijaile järjest mugavamaks, sest trammide keskmises osas on kasutusel madalapõhjaline vagun. Ka on firma juurde ostnud ja liinile pannud uusi madalapõhjalisi tramme. Kuna enamikus vanades trammides asub mootor ja trammijuhi kabiin vaid ühes otsavagunis, siis tuleb trammijuhil lõpp-peatusse jõudes tramm ringikujulisel teel ümber pöörata. Seevastu uutel trammidel on mootor ja juhtimisseade kummaski otsavagunis ning uksed avanevad ja sulguvad vaguni mõlemal küljel.

Kanalite lüüside juures Oostendes ja Zeebrugges hargneb trammitee kaheks, võimaldades teha vajadusel ümbersõitu. See väldib viivitusi trammiliikluse sõiduplaanis juhul, kui maanteesild, mida mööda trammiliin kulgeb, on parasjagu laevade läbisõiduajaks üles tõstetud.

## Viited

## Välislingid

* UrbanRail.net page
Lisanärv

**Lisanärv** ehk **XI peaajunärv** ehk **üheteistkümnes kraniaalnärv** (ladina keeles *nervus accessorius [XI]*) on paljudel kesknärvisüsteemiga loomadel kraniaalnärvide hulka liigitatud motoorne närv.

## Imetajatel

Koduloomadel algab lisanärv lisanärvi motoorsete tuumadega. Lisanärvi motoorseid tuumasid on kaks: piklikajus asuv motoorne tuum algab koljujuurtega (*radices craniales*) ja seljaaju motoorne tuum algab seljaajujuurtega (*radices spinales*). 

Inimestel väljub lisanärv koljuõõnest kägimulgu kaudu kaelale. XI peaajunärvi kiud lähtuvad piklikajus paiknevate tuumade neuronitest. Lisanärvi kiud paiknevad ka seljaaju ülemistes ja kesksetes segmentides. Motoorsed harud innerveerivad aga rinnaku-rangluunibujätke lihast ja trapetslihast. Tundeharud kulgevad koos uitnärviga pehmesse suulakke, neelu ja kõrisse.  

Lisanärvi areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicass A14.2.01.184: Nervus accessorius [XI]. Lisanärv
Kaldakodu talu kalmistu

**Kaldakodu talu kalmistu** on kalmistu Vaivara kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Vodava külas Narva-Jõesuu linnas Ida-Viru maakonnas. 

Kalmistut hakati rajama oktoobris 1936 Kaldakodu talu (tänapäeval Kodukalda talu) maadele. Omanik oli perekond Hek (Heek). Kalmistule maetud inimeste arv ei ole teada; võimalik, et sinna ongi maetud ainult üks lahkunu.

## Kalmistule maetuid
*1936 või 1937 – Anton Hek (2. juuli 1898 – 18. juuli 1936). Ta maeti 20. juulil 1936 Narva-Jõesuu kalmistule. Millalgi pärast talukalmistu asutamist maeti Hek sinna ümber.

## Viited

## Kirjandus
*"Liinipidaja Hekile erakalmistu". Uus Eesti Narva Uudised. 12. oktoober 1936. Lk 1

## Välislingid
*
Lyn Yvonne Abramson

**Lyn Yvonne Abramson** (sündinud 7. veebruaril 1950 Bensoni linnas Minnesota osariigis) on Ameerika Ühendriikide psühholoogiapedagoog.

Ta on Wisconsini ülikooli psühholoogiaprofessor. Bakalaureusekraadi sai ta 1972. aastal Wisconsini ülikoolist ning doktoriõpingud lõpetas ta aastal 1978 Pennsylvania Ülikoolis.

## Saavutused
Kliinilise psühholoogina on tema peamised uurimisvaldkonnad olnud depressiooni tekkimise soodumuse uurimine ning psühhobioloogilised ja kognitiivsed lähenemised depressioonile, bipolaarsele häirele ja söömishäiretele.

Koos kaasautorite William T. L. Coxi, Patricia Devine'i ja Steven D. Holloniga pakkus ta välja eelarvamuste ja depressiooni kompleksse käsitluse, mis ühendab nii depressiooni kui ka eelarvamuste kognitiivseid teooriaid. Lyn ja tema kaasautorid pakkusid välja, et mitmed depressioonijuhtumid võivad olla põhjustatud kas enda või teiste isikute eelarvamusest. "See eelarvamuste põhjustatud depressioon, mida uurijad kutsuvad "de-eelarvamus" (*deprejudice*), võib toimuda mitmel tasandil. Klassikalisel juhul põhjustab eelarvamus depressiooni sotsiaalsel tasandil (nt põhjustas natsidepoolne eelarvamus juutidel depressiooni), kuid see põhjuslik ahel võib aset leida ka inimestevahelisel tasandil (nt põhjustab ahistaja eelarvamus ahistataval depressiooni) või isegi ka interpersonaalsel tasandil, inimeses endas (nt võivad enda vastu suunatud eelarvamused inimesel depressiooni põhjustada)".

Abramson on koos oma sagedase kaastöölise Lauren Alloyga saanud ühingu Association for Psychological Science auhinna James McKeen Cattell Fellow Award (2008&ndash;2009). Abramsoni nime leiab ka Teadusinformatsiooni Instituudi (*Institute for Scientific Information*) koostatavast sagedasti tsiteeritud uurijate nimekirjast.

## Teoseid
* Abramson, L. Y. (toimetaja). "Social cognition and clinical psychology: A synthesis". New York: Guilford, 1988.

Lisaks on Abramson ka kümnete psühholoogiaalaste raamatute peatükkide kaasautor (teiste hulgas on ta teinud koostööd Martin Seligmaniga).

## Vaata ka
*Depressiivne realism

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
* Professor Lyn Abramsoni andmed ülikooli kodulehel
Konnalaane talu kalmistu

**Konnalaane talu kalmistu** on kalmistu Rõuge kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Plaani külas Rõuge vallas Võru maakonnas.

Kalmistu rajati 1920. aastate teisel poolel Konnalaane (Kunnalaane) A31 talu maadele, selle omanik oli perekond Lüüs, ka enamik maetud on pärit nende sugukonnast. Kalmistule on praegu teadaolevalt maetud 5 inimest, viimati üks tundmatu metsavend 1940-1950. aastate vahetusel.

Kalmistu pindala on umbes 0,04 ha.

## Kalmistule maetuid
*Peeter Lüüs, peremees
*Mari Lüüs, Peetri abikaasa
*Oskar Lüüs, perepoeg

## Kirjandus
*Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 46

## Välislingid
*
Jaanus Tasuja

**Jaanus Tasuja** (enne eestistamist **Gustav-Eduard Lorenz**; 1. märts 1896 Rägavere vald, Virumaa – 19. oktoober 1941 Kirov) oli Eesti poliitik ja põllumees.

Ta oli III, IV ja V Riigikogu liige.
Kaitseväe juhataja

**Kaitseväe juhataja** on Eesti kaitseväe kõrgeim juht. Kaitseväe juhataja allub kaitseministrile, kusjuures kaitseministril ei ole käsuõigust Kaitseväe juhataja üle.

Kaitseväe juhataja ametiaja pikkus on viis aastat, kuid valitsusel on õigus pikendada seda kahe aasta võrra.

## Loend

## Viited
Eduard Dampf

**Eduard Dampf** (10. august 1904 Peterburi – surma aeg ja koht teadmata) oli Nõukogude Liidu poliitvang.

Ta õppis aastail 1924–1925 Tartu Ülikooli arsti- ja 1925–1926 põllumajandusteaduskonnas, Korporatsioon Fraternitas Slavia liige.

1931. aastal läks Eduard Dampf töötuna illegaalselt Nõukogude Liitu, arreteeriti seal ja mõisteti kümneks aastaks sunnitööle, oli Solovkis ja Uhta-Petšoras. 1933. aastal põgenes ta Soome ja naasis seejärel Eestisse.

## Kirjandus
* Põgenik Nõukogude põrgust. Sõnumed, 14. september 1933, nr. 190, lk. 4.

## Välislingid
* TÜ üliõpilased
Rootsi-Poola sõda (1617–1618)

**Rootsi-Poola sõda** oli sõjaline konflikt Rootsi ja Poola vahel aastail 1617–1618. Seda on käsitletud ka 1600–1629 kestnud Rootsi-Poola sõja osana. 

## Eellugu
Poola-Rootsi sõda (1600–1611) oli katkenud 1611. aasta aprillis sõlmitud relvarahuga, mida hiljem pikendati. Rootsi kuningriigi ja Moskva tsaaririigi vahel sõlmitud Stolbovo rahu lõpetas aastatel 1613–1617 toimunud Rootsi vägede osaluse Venemaa pärilussõjas. Poola kuninga Zygmunt III Waza väed jätkuvalt seotud sõjategevusega 1618. aastani, mil rahulepinguga sai Poola endale mõningaid piiriäärseid alasid.

Rootsi kuningas Gustav II Adolf otsustas soodsat olukorda ära kasutada ning rünnata poolakaid Rzeczpospolita vasallriigis Kuramaa hertsogiriigis, kus samal ajal leidsid aset ägedad sisevõitlused ja kohaliku aadli kodusõda, mille üks pool taotles abi ka rootslastelt.

Lisaks oodatavale toetusele Kuramaal lubas Rzeczpospolita valduste Liivimaa kuberner Wolmar Farensbach mängida rootslaste kätte Daugavgriva kindluse ja abistada neid Riia vallutamisel.
## Sõjategevus
1617. aasta juunis saabusid Rootsi väed nelja Rootsi sõjalaevaga Väina jõe suudmesse ning võtsid Farensbachilt üle Väina jõe suudmes asunud Daugavgriva kindluse. 

Juuli lõpul saabus laevadega umbes 2000-meheline Rootsi vägi, kes ei julgenud aga hästi kindlustatud Riia kindlust rünnata, vaid purjetas Pärnu alla ja sundis linna mõnepäevase piiramise järel 11. augustil kapituleeruma. Rootsi väed okupeerisid Liivimaa ranniku Grobinast Pärnuni. 18. augustil vallutati Salatsi ning hilissuvel oli Rootsi vägede kontrolli all peaaegu kogu Liivimaa, välja arvatud Riia linn. 

Farensbackiga peetud läbirääkimiste tulemusel pöördus ta tagasi Poola leeri, viies endaga kaasa ka Daugavgriva ja Kuramaal rootslaste poolt vallutatud kindlused, kuid Rootsi vägede valdusse Pärnu.

Poola väed tegid pärast vägede koondamist Viljandi lähistele, rüüsteretki Paide lähedusse ja Läänemaale ning Rootsi väed ei suutnud nende pidurdamiseks ja rüüsteretkede takistamiseks midagi ette võtta. 

Raske majandusliku olukorra ja toiduainete puuduse tõttu (kuna maa oli suures ulatuses rüüstatud) muutus sõjaväe toitlustamine raskeks ka Poola poolel ning nad tõmbusid Eestimaalt tagasi Liivimaale. 

1618. aasta novembris sõlmiti Rootsi ja Poola vahel kaheks aastaks vaherahu.
Erkki Vesterinen

**Erkki Uolevi Vesterinen** (6. juuni 1940 Joensuu – 28. november 2012 Stockholm) oli Stockholmi Eesti Maja kohviku Einela juhataja (1986–2007).

## Eluloolist
Erkki Vesterinen sündis Joensuus Karjalas, kus ta isa Sakari Vesterinen oli mereväe ülemohvitser ja ema Irma kooliõpetaja. Ta lõpetas keskkooli Tamperes, kuhu perekond oli kolinud, ja astus 19-aastaselt sõjaväkke. Pärast sõjaväeteenistust alustas õpinguid restoranialal ja jätkas koka- ja stjuuardiõpinguid fregatil Matti Kurki. 1960ndail teenis ÜRO rahuvägedes vanemseersandina Küprosel kreeklaste ja türklaste vahelise konflikti piirkonnas.

Seejärel töötas Erkki Vesterinen Stockholmi tuntud restoranides kelnerina, kuni sattus Eesti Majja, mis pakkus talle huvi. Einela juhatajana töötas ta aastail 1986–2007, võõrustades peale igapäevatöö kohvikus ka paljusid üritusi ja pidusid. 2007. aastal otsustas ta pensionile jääda ja kolis Saaremaale, kuid pärast elukaaslase surma kolis tagasi Stockholmi. 2010. aastast elas Eesti Seenioride Kodus Gröndalis. Erkki Vesterinen on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*2006 Maarjamaa Risti V klassi teenetemärk

## Viited
Popivtsi (Pogrebõštše rajoon)

**Popivtsi** (ukraina keeles Попівці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 128. Pindala on 0,142 km².


File:Zhovtneve (Pogrebyschenskyi) 1.jpg|


## Välislingid
Silmaliigutajanärv

**Silmaliigutajanärv** ehk **III peaajunärv** ehk **kolmas kraniaalnärv** ehk **okulomotoornärv** (ladina keeles *nervus oculomotorius [III]*) on paljudel kesknärvisüsteemiga loomadel kraniaalnärvide hulka liigitatud motoorne närvide paar.Kolmas kraniaalnärv sisaldab ka parasümpaatilisi närvikiude, mis kutsuvad esile silmaava ahenemise ja reguleerivad silmaläätse kumerust. 

Silmaliigutajanärvi areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Silmaliigutajanärv lähtub inimestel keskajus paiknevast motoorsest tuumast (*nucleus motorius n oculomotorii*), väljub koljuõõnest ülemise silmakoopalõhe kaudu ning suundub silmakoopasse. Kolmanda kraniaalnärvi motoorsed kiud innerveerivad silmamuna liigutavaid lihaseid: alumist põikilihast, ülalautõsturit ning ülemist, keskmist ja alumist sirglihast. Pupilliahendajat ja ripslihast innerveerivad kolmanda kraniaalnärvi parasümpaatilised kiud.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicass A14.2.01.007: Nervus oculomotorius [III]. Silmaliigutajanärv
*Sissekanne Encyclopaedia Britannicas