open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jalgpallitreener

**Jalgpallitreener** on isik, kes vastutab jalgpalliklubi või riigi jalgpallikoondise funktsioneerimise eest. Klubi puhul annab jalgpallitreener oma tegevusest aru klubi presidendile. 

Jalgpallitreeneri ülesannete seas võib olla:
*valida matšiks mängijad
*töötada välja mängustrateegia, andes juhiseid ka väljaku kõrval mängu ajal
*osta, müüa, vahetada mängijaid
*...
Megastar

**Megastar** on Tallinki kiire parvlaev, mis ehitati Soomes Meyer Turku laevatehases ja valmis jaanuaris 2017. Megastar on kavandatud sõiduks Tallinna–Helsingi liinil ja kasutab kütusena nii veeldatud maagaasi kui ka diislikütust.

Megastari nimi valiti välja suure osavõtuga nimekonkursil, laeva ristiema on Tarja Halonen. Laeva kiil pandi 9. veebruaril 2016 ja laev veesati sama aasta 15. juulil. Tehas andis laeva Tallinkile üle 24. jaanuaril 2017. 

Megastar on 212 m pikk ja 30,6 m lai. Laeva maksumus oli 230 miljonit eurot. Megastaril on suurim laevakauplus Läänemerel, mis ulatub kahele tekile, ning seitse restorani, baari ja kohvikut.

## Ehitus
Tallinki uue kiire parvlaeva ehitus algas 4. augustil 2015 ja kiil pandi 9. veebruaril 2016. 1. juulil 2016 toimus nimepanekutseremoonia, laev sai nime *Megastar* ristiemalt Tarja Halonenilt. Laev veesati 15. juulil.

## Tehnilised andmed
Megastari jõuallikaks on kolm 12-silindrilist Wärtsilä 12V50DF ja kaks 6-silindrilist Wärtsilä 6L50DF neljataktilist generaatorit. Laeva masinad suudavad töötada diislikütusega, kuid peamise kütusena on kavandatud kasutada maagaasi, mida veeldatud kujul tarnib AS Eesti Gaas. Gaasi kasutamise korral väheneb nii vääveldioksiidi kui ka lämmastikoksiidide sisaldus laeva heitgaasides.

Veeldatud gaasi säilitatakse kahes 300 m³ mahutavusega krüotehnilises tankis, mis asuvad laevakeres allpool peatekki. Laeva jõuallikas on diiselelektriline, mis tähendab, et mehaaniliselt ühendatud kaksikvõllide asemel moodustavad peamasinad elektrijaama, mis toodab elektrit kõigile elektritarbijaile, alates käituritest kuni kajutiteni. Selline lahendus võimaldab masinaid käivitada ja seisata energiavajaduses sõltuvalt ning sääste sellega kütust. Megastari kiirus on 27 sõlme.

## Välislingid
*Megastar Tallinki kodulehel
*Megastar Meyer Turku kodulehel
*Megastari valmimine ja ettevalmistused esmareisiks
Radioisotoopgeneraator

**Radioisotoopgeneraator** ehk **RTG** on generaator, mis muudab radioaktiivse materjali lagunemisel tekkiva soojuse Seebecki efekti abil elektriks. RTGl ei ole liikuvaid osi.

RTGsid kasutatakse peamiselt satelliitides ja kosmosesondides, kuid näiteks Nõukogude Liit kasutas neid ka polaarjoone tagustel aladel asuvates tuletornides. RTGsid kasutatakse tavaliselt siis, kui vajatakse pikemaajaliselt paarsada vatti võimsust ning kütuseelementide, akude või tavaliste elektrigeneraatorite kasutamine on väga kallis ja kus päikesepaneelide kasutamine pole võimalik.

## Viited
Vaike Org-Tammur

**Vaike Org** (aastast 1981 **Tammur**; 30. aprill 1935 Viljandi – 23. märts 2006 Tallinn) oli eesti teatri- ja filmindustegelane ning toimetaja. 

Ta lõpetas 1953. aastal Viljandi I Keskkooli ja 1958 Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal. 

Ta oli aastatel 1958–1970Eesti Draamateatri kirjandusala juhataja, 1970–1990 Eesti NSV Kinokomitee mängufilmide subtiitrite tõlkija ja toimetaja ning 1990–2006 Riigikogu kantselei stenogrammitalituse toimetaja.

## Liikmesus
*1962 Eesti Teatriliidu liige

## Isiklikku
Tema isa oli Eesti Vabariigi kaadriohvitser, kes hukati 1941. aastal, misjärel lapse kasvatajaks ja koolitajaks sai Karl Ader. 

Alates 1981. aastast oli ta abielus Ilmar Tammuriga.

## Kirjandus
*Ain Jürisson. Draamateatri raamat. Teatrist ja teatriperest aegade voolus. Tallinn 2010
*Eesti teatri biograafiline leksikon, 2014 (Kalju Haan)
Kahar nurmikas

**Kahar nurmikas** (*Poa remota*) on kõrreliste sugukonda nurmika perekonda kuuluv rohttaimeliik.

## Kirjeldus
Kahara nurmika pööris on laiuv, 12–30 cm pikk, pikkade karedate harudega. Pähikud on 3–4,5 mm pikkused. Välissõklal on paljas. Keeleke on kuni 3 mm pikk, teritunud tipuga. Lehed on tipus paadikujuliselt ahenenud, 5–15 mm laiad. Alumised lehetuped on kaherealiselt lapikud, kuni 1 cm laiad ja karedad. Taimed on 60–100 cm kõrgused ja pika roomava risoomiga, õitsevad juunis–juulis. 

## Kasvukoht
Kahar nurmikas kasvab niisketes leht- ja segametsades ning kaldavõsastikes.

## Levik
Eestis paiguti.

## Viited

## Välislingid
* 

Kahar nurmikas e-taimemäärajas
Ligunurmikas

**Ligunurmikas** (*Poa subcaerulea*) on kõrreliste sugukonda nurmika perekonda kuuluv rohttaimeliik.

## Kirjeldus
Ligunurmika pööris on püramiidjas, enamasti paariti asetsevate harudega. Pähikud on 4–6 mm pikkused, lillakad. Keeleke on kuni 1–2,5 mm pikkune ja tömbi tipuga. Lehed on tipus paadikujuliselt ahenenud. Ülemine leht 1–2 cm pikkune. Taimed on madalakasvulised, 7–20 cm kõrgused, kaarjalt tõusvate kõrtega. Taimed õitsevad juunis-juulis. 

## Kasvukoht
Ligunurmikas kasvab niisketel liivastel või soostunud kohtadel elamute ümbruses, rannikupiirkonnas.

## Levik
Hajusalt üle Eesti.

## Viited

## Välislingid
* 

*Ligunurmikas e-taimemäärajas
OBOS-ligaen

**OBOS-ligaen** (norra OBOS-ligaen) on Norra jalgpalli tugevuselt teine liiga. Liiga asutati 1948.

## Nimed
*1948–1951 1. divisjon
*1951–1962 Landsdelsserien
*1963–1990 2. divisjon
*1991–2004 1. divisjon
*2005–2013 Adeccoligaen
*2014 1. divisjon
*alates 2015 OBOS-ligaen

## Liigas mänginud Eesti jalgpallurid
*Karl Palatu – Sogndal Fotball (2000. aastad)
*Kristen Viikmäe – Oslo Vålerenga (2000. aastad)
*..

## Välislingid
*Liiga koduleht
Superettan

**Superettan** on Rootsi klubijalgpalli tugevuselt teine liiga. Liiga asutati 2000. aastal.

## Klubid
2025. aastal mängivad liigas järgmised klubid:

## Välislingid
*Liiga koduleht
Tennis olümpiamängudel

**[[Tennis]]** kuulus **[[suveolümpiamängud]]e** programmi alates esimestest kaasaegsetest olümpiamängudest 1896. aastal Ateenas, kuid jäeti pärast 1924. aasta suveolümpiamänge Rahvusvaheline Tenniseföderatsioon ja Rahvusvahelise Olümpiakomitee vaheliste vaidluste tõttu amatöörmängijate määratlemise vaidluste tõttu. Pärast kahte esinemist demonstratsioonispordina 1968. ja 1984. aastal (U-21 vanusepiiranguga) naasis see täieliku olümpiaalana 1988. aasta suveolümpiamängudel, mis olid avatud kõigile mängijatele, olenemata nende vanusest ja staatusest, ning seda on mängitud sellest ajast alates kõigil suveolümpiamängudel. Tennises antakse olümpiamängudel välja viis medalikomplekti.

1896, 1900, 1904, 1988 ja 1992. aastal jagasid poolfinaali kaotajad pronksmedalid. Kõigil muudel aastatel korraldati pronksmedali play-off-matš.

Varem sai olümpiamängude tulemuste eest edetabelipunkte, mille ATP ja WTA lisasid oma mängijatele selle kalendriaasta iga-aastaste üksikmängude summale. See toimus 2004. aasta Ateenast kuni 2012. aasta Londoni mängudeni. Eelnevate ja 2016. aasta olümpiamängudel Rio de Janeiro turniiri eest ei antud punkte. Kuigi olümpia edetabelipunkte ei võrdsustatud suure slämmi turniiridel antavate punktidega, on olümpiaturniiride tähtsus pärast nende taaskehtestamist suurenenud, kuna mõned mängijad, kriitikud ja spordihuvilised peavad olümpiakulla võitmist sama prestiižseks kui suure slämmi turniiri võitmist. 

Serena Williams ja Venus Williams on kumbki võitnud rekordiliselt neli kuldmedalit, kolm neist naispaarismängus. Nad on ainsad mängijad, kes võidavad sama olümpiavõistluse kolmel korral. Kathleen McKane Godfree (üks kuld, kaks hõbedat ja kaks pronksi) ja Venus Williams (neli kulda, üks hõbe) on kõigi aegade rekordiomanikud tennises kõigi olümpiamedalite arvestuses. Andy Murray on ainus mängija, kes on võitnud kaks meeste üksikmängu kuldmedalit, ja ainus üksikmängija, kes on säilitanud olümpiatiitli. Gigi Fernández ja Mary Joe Fernández ning Serena ja Venus Williams saavutasid sama tulemuse naiste paarismängudes vastavalt 1992. ja 1996. ning 2008. ja 2012. aastal.

Väidetavalt on mängija, kes võidab olümpiakulla ja kõik samal aastal toimunud neli suure slämmi turniiri, võitnud kuldse slämmi. Alates 1988. aastast on Steffi Graf selle saavutuse ainus mängija. 

Kõige edukam riik on olnud USA: 21 kuld-, 6 hõbe- ja 12 pronksmedalit.

## Eesti tennisistid olümpiamängudel
Eesti tennisistid on olümpiamängudel olnud kahel korral: 2004 ja 2008, seejuures mõlemal aastal Kaia Kanepi ja Maret Ani.

## Olümpiamängude kokkuvõte

## Edukamad tennisistid
### Mehed

### Naised

## Medalid
Vehklemise maailmameistrivõistlused

**Vehklemise maailmameistrivõistlused** (inglise World Fencing Championships) on maailmameistrivõistlused vehklemises, mida korraldab Rahvusvaheline Vehklemise Föderatsioon (prantsuse Fédération Internationale d'Escrime). Esimesed võistlused toimusid 1921. aastal Pariisis. 

Võistlusi peetakse kolme relvaga: epee, floreti ja espadroniga.

2016. aasta seisuga on kõige edukam riik olnud Itaalia: kokku 328 medalit, millest 110 on kuldmedalid. Eesti on riikide arvestuses 14. kohal oma 14 medaliga (4 kuld-, 5 hõbe- ja 5 pronksmedalit).

## Vaata ka
*Vehklemise Euroopa meistrivõistlused
*Eesti meistrivõistlused vehklemises
*2015. aasta vehklemise maailmameistrivõistlused
Vehklemise Euroopa meistrivõistlused

**Vehklemise Euroopa meistrivõistlused** (inglise European Fencing Championships) on Euroopa meistrivõistlused vehklemises, mida korraldab Euroopa Vehklemise Konföderatsioon (inglise European Fencing Confederation). Võistlusi on peetud igal aastal alates 1981. 

Võistlusi peetakse kolme relvaga: epeega, rapiiriga ja *sabre* (inglise *sabre* või *saber*). Võistlustel on kolm vanusekategooriat: täiskasvanud, juuniorid ja kadetid (inglise *senior, junior, cadet*).

Seisuga 2017 on kõige edukam riik olnud Itaalia: kokku 167 medalit, millest 63 on kuldmedalid. Eesti on riikide arvestuses 11. kohal oma 16 medaliga (2 kuld-, 7 hõbe- ja 7 pronksmedalit).

## Vaata ka
*2017. aasta vehklemise Euroopa meistrivõistlused
*2018. aasta vehklemise Euroopa meistrivõistlused
*Vehklemise maailmameistrivõistlused
*Eesti meistrivõistlused vehklemises

## Välislingid
*Euroopea Vehklemise Konföderatsiooni koduleht
Euroopa meistrivõistlused poksis

**Euroopa meistrivõistlused poksis** (inglise *European Amateur Boxing Championships*) on Euroopa meistrivõistlused poksis, mida korraldab Euroopa Poksi Konföderatsioon (inglise *European Boxing Confederation*). Võistlusi on peetud ebaregulaarselt, ent enamasti kord kahe aasta tagant.

Esimest korda peeti Euroopa sportlaste üle arvestust ja selgitati Euroopa meistreid 1924. aasta Pariisi suveolümpiamängude poksivõistlusel. Esimene eraldi võistlus toimusid 5.–7. maini 1925 Stockholmis (Rootsis). 45. meistrivõistlus toimus 2024. aastal Belgradis (Serbias). 

Esimesed Euroopa meistrivõistlused naiste poksis toimusid 2001. aastal.

## Vaata ka
*6. Euroopa meistrivõistlused poksis
*Maailmameistrivõistlused poksis
*Eesti meistrivõistlused poksis
FBK Kaunas

**FBK Kaunas** (leedu Kauno futbolo beisbolo klubas) oli Leedus Kaunases tegutsenud jalgpalli- ja korvpalliklubi. Klubi tegutses 1993–2012.

Klubi asutati 1960. aastal nime all Banga. 1993. aastal nimetati klubi ümber FBK Kaunaseks. 

Klubi kodustaadion oli S. Dariuse ja S. Girėnase staadion.

Klubi tuli mitu korda Leedu meistriks jalgpallis: 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2006, 2007.

## Statistika ja loendid

## Viited
ND Gorica

**ND Gorica** (sloveeniakeelse täisnimega Nogometno društvo Gorica) on Sloveenias Nova Goricas tegutsev jalgpalliklubi. 

Klubi on neli korda tulnud Sloveenia meistriks jalgpallis: 1995/96, 2003/04, 2004/05, 2005/06.

Klubi asutati 1947.

1990. aastatel kandis klubi ka nime ND HIT Gorica.

## Välislingid
*Klubi koduleht
Vejle Boldklub

**Vejle Boldklub** (taanikeelne nimi) on Taanis Vejle linnas tegutsev jalgpalliklubi. 

Klubi on viis korda tulnud Taani meistriks jalgpallis: 1958, 1971, 1972, 1978, 1984.

Klubi asutati 1891.

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad
*Urmas Rooba (2006–2007)

## Välislingid
*Klubi koduleht
Mihkel Piperal

**Mihkel Piperal** VR I/3 (24. juuli 1890 Päärdu küla, Päärdu vald, Läänemaa – 6. juuli 1953 Lowell, Massachusetts, Ameerika Ühendriigid) oli Eesti sõjaväeametnik. Soomusrongide divisjoni intendant Vabadussõjas. 

## Elulugu
Mihkel Piperal sündis 1890. aastal Läänemaal, Päärdu vallas, Päärdu külas. 

Õppis 1899–1903 vallakoolis, 1903–1909 Tallinna Katariina II linnakoolis ja samas pedagoogilistel kursustel.

Töötas 1910–1914 Valtu vallakooli õpetajana ning kohaliku telliskivivabriku kontoriametniku ja töödejuhatajana. 

Oli 1911–1914 Rapla tarvitajate ühisuse juhatuse esimees.

Õppis 1918–1919 Tallinna tehnilistel kursustel ja maalikunstnik professor Ants Laikmaa juures.

### Esimeses maailmasõjas
Oli Esimese maailmasõja ajal augustist 1914 23. diviisi laatsareti vanemkirjutaja. 

Veebruarist 1917 19. Siberi kütidiviisi intendantuuri asjaajaja. Ja augustist 1917 diviisi intendantuuri toitluslao valitseja. 

Oktoobrist 1917 7. Siberi kütipolgu intendantuuris. Sõjaväeametnik veebruarist 1917.

### Eesti Vabadussõjas
Vabadussõjas alates 29. novembrist 1918 vabatahtlikult laiarööpmelise soomusrongi nr 1 majandusülem ja Soomusrongide divisjoni intendant (varustusülem).

Augustist 1919 soomusrongide intendandivalitsuses ning detsembrist 1919 sõjaväe varustusvalitsuse noorem käsundusametnik. 

Jaanuarist 1920 sõjaväe varustusvalitsuse majandusjaoskonna ülem. Septembris 1920 vabastati teenistusest.

### Eesti Vabariigis
Oli peale sõjaväeteenistusest vabastamist 1920–1923 võõrastemaja-restorani pidaja. 

Seejärel 1923–1940 OÜ Esto-Muusika direktor. 

Üleriigilise muusikakaupmeeste ühingu ja Tallinna ümbruse talupidajate ühingu esimees. 

Kindlustusseltsi Põhja Kotkas juhatuse liige. Kaitseliidu Tallinna maleva ja VRVÜ Tallinna osakonna liige. 

### Okupeeritud Eestis ja välismaal
Suveni 1941 varjas end Pärnus, kus töötas kalurina. 

Septembris 1944 põgenes Saksamaale, kust 1949. aastal siirdus edasi USA-sse.

Bostoni Eesti Seltsi abiesimees.

Suri 6. juulil 1953 Massachusettsi osariigis Bostoni eeslinnas Lowellis. Maetud Lowelli Edsoni kalmistule. 

## Kirjandus
*Jaak Pihlak, Mati Strauss, Ain Krillo, "Eesti Vabaduse Risti kavalerid". Viljandi, Vabadussõja Ajaloo Selts, Viljandi Muuseum, 2016.
Maasike Maasik

**Maasike Maasik** (sündinud 26. jaanuaril 1945) on eesti tekstiilikunstnik.

## Elukäik
Ta lõpetas 1963. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1968. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi. Aastatel 1973–1977 oli ta Moskva Kõrgema Tarbe- ja Tööstuskunsti Kooli aspirant.

Aastatel 1968–1971 töötas ta Kreenholmi manufaktuuri kunstnikuna. 1971. aastal asus tööle Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi õppejõuna, 1989. aastast dotsent, aastatel 1986–1994 oli tekstiilikateedri juhataja.

Ta on loonud dekoratiivkangaid ja klassikalises gobeläänitehnikas suuri põimevaipu.

## Kirjutisi
*Sigrid Huik, Maasike Maasik, Aet Ollisaar, Tiina Puhkan. "Eesti tekstiilikunst 1915-2015". Eesti Tekstiilikunstnike Liit. 2015. ISBN 9789949385751

## Tunnustus
*1987 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane
*2009 – aasta tekstiilikunstnik
*2014 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Monika Järje, Malle Jürgensoni ja Krista Leplandiga; näituse „ornaMENTAALNE“ eest)

## Isiklikku
Tema ema oli sisearhitekt Olga Maasik (1917–1995), õde sisearhitekt Aet Maasik, vend kaugsõidukapten Jaak Maasik (1939–2015).

## Viited

## Välislingid
*Karin Paulus. Maasike Maasik – aasta tekstiilikunstnik. Eesti Ekspress, 3. aprill 2010
Eva Liivak

**Eva Liivak** (6. juuni 1980 – 9. juuli 2008) oli eesti alpinist.

Ta hukkus Alpides 9. juulil 2008 laskumisel Aiguille du Chardonnet' tipult.

Liivak hakkas mägironimisega tegelema 1999. aastal. Samal aastal astus ta alpiklubi Firn liikmeks. Ta viljeles edukalt tehnilist alpinismi, kaljuronimist ja jääronimist. 

Ta käis ronimas alpiklubi Firn korraldatud klubireisidega Alpides: 1999. aastal Monte Rosa piirkonnas, 2005. aastal Berni Alpides ja 2008. aastal Aiguille du Touri piirkonnas ning 2000. ja 2001. aastal Kaukasuses Ullu-Tau alpilaagri piirkonnas. 

## Edukad tipputõusud
*1999 – Mont Blanc (4808 m), PD raskuskategooria
*2000 – Gumatši (3805 m)
*2000 – Tju-Tju (4360 m)
*2001 – Elbrus (5642 m), 2B
*2005 – Jungfrau (4158 m), PD
*2007 – Kazbek (5033 m), 2B 
*2007 – Ortsveri (4365 m), 2B
*2008 – Aiguille du Tour (3542 m)

## Maratonijooks
Lisaks alpinismile harrastas ta maratonijooksu ja on võistelnud sellel alal ka väljaspool Eestit (Stockholmis ja Edinburghis).

## Tunnustus
Ta on 7 korral tunnistatud Alpiklubi Firn hooaja parimate konkurssidel parima naisalpinisti vääriliseks: 
*2003 – Firni parim naine jääronimises
*2004 – Firni parim naine jää- ja kaljuronimises
*2005 – Firni parim naine jää- ja kaljuronimises
*2007 – Firni parim naine alpinismi tehnilises klassis
*2008 – Firni parim naine alpinismi tehnilises klassis (postuumselt)

## Hukkumine
2008. aasta juulis oli Alpiklubi Firn alpinistide grupp Andres Hiiemäe juhtimisel tegemas tõusu Mont Blanci mäemassiivil Aiguille du Chardonnet'le (3824 m), marsruudi raskuskategooria AD. Kõik, sealhulgas Liivak, jõudsid tippu. Laskuti tavamarsruuti mööda. Ilm oli selge ja suurepärane, kohati puhus harjal mõõdukas tuul. Harjalt tuli sooritada laskumine mööda tugeva jääkoorikuga kaetud umbes 40-kraadist lumenõlva umbes 200 m. Grupi ohutuse huvides otsustati mitte liikuda seongus. Liiguti nõlval umbes 5–15-meetriste vahedega. Antud lumelõigu alumises osas, kui laskumisköiteni oli jäänud olid vast paarkümmend meetrit, kaotas Liivak tasakaalu ning hakkas libisema. Tal ei õnnestunud pidurdusasendit sisse võtta ning mõne hetkega kasvas kiirus suureks. Järgmisel hetkel põrkus ta vastu kivi, mistõttu hakkas rulluma ega saanud ennast enam pidama. Hetk hiljem libises ta üle kaljuserva ning maandus alla liustikule. Grupijuht organiseeris kiiresti päästekopteri. Päästjad jõudsid Liivakuni paarikümne minuti jooksul, kuid Liivak oli juba surnud.

## Viited

## Välislingid

*I memoriam – Eva Liivak. firn.ee
*Eva. Pildid Firni pildivaramust. firn.ee
*Alpinistid: Eva Liivak hukkus kaaslaste hulljulguse tõttu. 14.07.2008. epl.delfi.ee
*[Eesti (nais)alpinismi ajalugu: Eva Liivaku mälestuseks](http://kaja.ekstreem.ee/post/Eesti-(nais)alpinismi-ajalugu-Eva-Liivaku-malestuseks). 11.07.2008. kaja.ekstreem.ee
*Eva Liivak. sportos.eu
Ferencváros

**Ferencváros** ehk **Budapesti IX ringkond** (ungari keeles *Budapest IX. kerülete*) on Budapesti haldusjaotuslik ringkond, mis asub Pesti kesksest Belváros-Lipótvárosi ringkonnast lõunas, Doonau vasakkaldal.

## Vaata ka
* Budapest

## Viited
Ferencváros (jalgpalliklubi)

**Ferencváros** (ungarikeelse täisnimega Ferencvárosi Torna Club, lühemalt Ferencvárosi TC) on Ungaris Budapestis Ferencvárosi rajoonis tegutsev jalgpalliklubi. See mängib riigi kõrgliigas Nemzeti bajnokság I. Klubi on asutatud 1899. aastal.

Ferencváros on tulnud Ungari meistriks 33 korda, millega on see riigi edukaim jalgpalliklubi. Lisaks on 24 korda võidetud Ungari karikas, mille poolest ollakse samuti edukaim klubi. Hooajal 1964–65 võitis Ferencváros Messilinnade karika. 1975. aastal kaotati UEFA karikavõitjate karika finaalis Kiievi Dinamole.

Hooajal 2020–21 osales Ferencváros esimest korda pärast 25 aastat taas UEFA Meistrite Liiga alagrupiturniiril.

Klubi koduväljak on Groupama Arena.

## Praegune koosseis
*Seisuga 20. juuli 2021*

## Saavutused
*Nemzeti Bajnokság I
****Võidud** (34): 12: 1903, 1905, 1906–07, 1908–09, 1909–10, 1910–11, 1911–12, 1912–13, 1925–26, 1926–27, 1927–28, 1931–32, 1933–34, 1937–38, 1939–40, 1940–41, 1948–49, 1962–63, 1964, 1967, 1968, 1975–76, 1980–81, 1991–92, 1994–95, 1995–96, 2000–01, 2003–04, 2015–16, 2018–19, 2019–20, 2020–21, 2021/22, 2022/23
*Nemzeti Bajnokság II
****Võidud** (1): 2008–09
*Magyar Kupa
****Võidud** (24): 13: 1912–13, 1921–22, 1926–27, 1927–28, 1932–33, 1934–35, 1941–42, 1942–43, 1943–44, 1955–58, 1971–72, 1973–74, 1975–76, 1977–78, 1990–91, 1992–93, 1993–94, 1994–95, 2002–03, 2003–04, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2021/22
*Szuperkupa
****Võidud** (6): 1993, 1994, 1995, 2004, 2015, 2016
*Ligakupa
****Võidud** (2): 2012–13, 2014–15
*Messilinnade karikas
****Võidud** (1): 1964–65
**Teised kohad (1): 1967–68
*UEFA karikavõitjate karikas
**Teised kohad (1): 1974–75

## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht
2017. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**2017. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused** on **49**. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises. Need toimusid Austrias Hochfilzenis 9.–19. veebruarini.

Lisaks Hochfilzenile kandideeris maailmameistrivõistluste korraldajaks ka Rootsi linn Östersund, kuid IBU kongressil sai häältega 27:20 maailmameistrivõistluste korraldajaõigused Hochfilzen. Hochfilzenis on maailmameistrivõistlusi varem peetud kolmel korral: 1978., 1998. ja 2005. aastal.

## Ajakava

## Tulemused

### Mehed

#### Sprint 10 km




Kuupäev: 11. veebruar
Osavõtjaid: 102 võistlejat
Riike: 32
Maailmameister 2016:  Martin Fourcade
Ametlikud tulemused


#### Jälitussõit 12,5 km



Kuupäev: 12. veebruar
Osavõtjaid: 58 võistlejat
Riike: 24
Maailmameister 2016:  Martin Fourcade
Ametlikud tulemused


#### Individuaaldistants 20 km




Kuupäev: 16. veebruar
Osavõtjaid: 101 võistlejat
Riike: 21
Maailmameister 2016:  Martin Fourcade
Ametlikud tulemused


#### Meeskonnavõistlus 4x7,5 km



Kuupäev: 18. veebruar
Osavõtjaid: 26 võistkonda
Maailmameister 2016: Ole Einar BjørndalenTarjei BøJohannes Thingnes BøEmil Hegle Svendsen
Ametlikud tulemused


#### Ühisstart 15 km



Kuupäev: 19. veebruar
Osavõtjaid: 30 võistlejat
Riike: 13
Maailmameister 2016:  Johannes Thingnes Bø
Ametlikud tulemused


### Naised

#### Sprint 7,5 km



Kuupäev: 10. veebruar
Osavõtjaid: ... võistlejat
Riike: 32
Maailmameister 2016:  Tiril Eckhoff
Ametlikud tulemused


#### Jälitussõit 10 km



Kuupäev: 11. veebruar
Osavõtjaid: 58 võistlejat
Riike: 23
Maailmameister 2016:  Laura Dahlmeier
Ametlikud tulemused


#### Individuaaldistants 15 km



Kuupäev: 15. veebruar
Osavõtjaid: 99 võistlejat
Riike: 31
Maailmameister 2016:  Marie Dorin Haber
Ametlikud tulemused


#### Naiskonnavõistlus 4x6 km




Kuupäev: 17. veebruar
Osavõtjaid: 23 võistkonda
Maailmameister 2016:  
Ametlikud tulemused


#### Ühisstart 12,5 km




Kuupäev: 19. veebruar
Osavõtjaid: 30 võistlejat
Maailmameister 2016:  Marie Dorin Habert
Ametlikud tulemused


### Segateatevõistlus 2x6+2x7,5 km




Kuupäev: 9. veebruar
Osavõtjaid: 25 võistkonda
Maailmameister 2016:  
Ametlikud tulemused


### Medalid
 Korraldajariik
73 (Tallinna bussiliin)

**73** on Tallinna bussiliin, mis sõidab Vana-Lõuna tänavalt kuni Kopli liinideni Kopli asumis.

Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub iga päev. Väljumised toimuvad 15-30 minuti tagant

## Peatused
;Vana-Lõuna – Kopli liinid

Kitseküla - Varre - Õilme - Veerenni (Veerenni tänav) - Kosmos - Vabaduse väljak - Viru - Mere puiestee - Linnahall - Kalarand - Lennusadam - Noblessneri - Miinisadam - Erika - Karjamaa - Tööstuse - Maleva - Neeme - Kopli liinid

;Kopli liinid - Vana-Lõuna

Kopli liinid - Neeme - Maleva - Tööstuse - Karjamaa - Erika - Miinisadam - Noblessneri - Lennusadam - Kalarand - Linnahall - Mere puiestee - Viru - Vabaduse väljak - Kosmos - Liivalaia - Veerenni - Õilme - Varre - Kitseküla

## Ajalugu
Bussiliin alustas tööd 1. mail 2016. Kuni 31. jaanuarini 2020 kulges bussiliin kuni Tööstuse peatuseni (Tööstuse tänav Sitsi mäel), kus toimus tagasipööre. Alates 1. veebruarist 2020 hakkas aga bussiliin kulgema tagasiteel mööda Kopli ja Erika tänavat ning lisandus kaks uut peatust: Angerja ja Väike-Erika.

1. veebruarist 2021 pikendati bussiliini kuni Kopli liinideni (Sepa tänav), millega lisandus kolm peatust: Maleva, Neeme ja Kopli liinid. Tagasiteel hakkas buss kulgema jälle mööda Tööstuse tänavat ning Angerja ja Väike-Erika peatust enam ei läbita.

Alates 1. maist 2022 algab liin Kitseküla peatusest. Liinile lisati peatused Kitseküla, Varre ja Õilme.

## Viited

## Välislingid
* Tallinna 73. liini sõiduplaan
Odense Boldklub

**Odense Boldklub** (taanikeelne nimi) on Taanis Odense linnas tegutsev jalgpalliklubi. See on asutatud 1887. aastal. 

Klubi on tulnud Taani meistriks jalgpallis kolm korda: 1977, 1982, 1989. Taani jalgpallikarika on ta võitnud viiel korral: 1983, 1991, 1993, 2002, 2007. 

9. detsembril 1994 alistas klubi Madridi Real 2:0. Mängu peeti üheks suuremaks sündmuseks Taani jalgpallis.

2023. aastast on klubi peatreener Søren Krogh.

## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht
Mall Kalve

**Mall Kalve** (aastani 1975 **Mall Attemann**; 5. november 1952 Tallinn – 27. jaanuar 2017) oli eesti iluvõimleja, treener ja sporditegelane.

Ta lõpetas 1971. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1978. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise erialal. Hiljem täiendas end võimlemisrühmajuhtide kursustel.

Ta alustas iluvõimlemistreeninguid 8-aastaselt Kalevi Laste ja Noorte Spordikoolis Ilse Mikko (snd 27. novembril 1924) juhendamisel. 

Ta võitis NSV Liidu meistrivõistlustel iluvõimlemise rühmakavaga 1969. aastal kuld- ja 1970. aastal hõbemedali. Aastal 1977 tuli rõngaharjutuses Eesti NSV meistriks, mitmevõistluses sai Eesti NSV meistrivõistlustel 1974. aastal hõbemedali. 

Ta tegutses ka kohtunikuna, 1996. aastast rahvusvahelise kategooria kohtunikuna. 

Ta oli Eesti Iluvõimlemisföderatsiooni presiidiumi liige ja aastatel 1995–2003 Eesti Võimlemisliidu asepresident. Aastast 1999 kuulus ta rühmvõimlemise rahvusvahelisse tehnilisse komisjoni. 

1980. aastatel töötas ta Kalevi spordiklubis treenerina, aastast 1990 oli võimlemisklubi Piruett juhataja ja peatreener. Tal oli aastast 2004 võimlemistreeneri 7. kutsetase. 

## Tunnustus
* 1969 – NSV Liidu meistersportlane
* 2000 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (pikaajaline tulemuslik töö võimlemise arendamisel)
* 2001 – Kalevi auliige
* 2006 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2015 – EOK aasta spordihing

## Viited

## Kirjandus
*"*In memoriam* Mall Kalve 5. XI 1952 – 27. I 2017". Nekroloog. Postimees, 31. jaanuar 2017. Lk 26

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Kalmar FF

**Kalmar FF** (rootsikeelse täisnimega **Kalmar Fotbollförening**) on Rootsis Kalmari linnas tegutsev jalgpalliklubi. See mängib Rootsi kõrgliigas Allsvenskan.

Klubi on asutatud 15. juunil 1910. Rootsi kõrgliigas mängis Kalmar esimest korda 1949. aastal.

Kalmar on tulnud Rootsi meistriks korra, 2008. aastal. Rootsi karikavõistlused on võidetud aastatel 1981, 1987 ja 2007. 2009. aastal võideti Rootsi superkarikafinaalis IFK Göteborgi tulemusega 1:0.

## Praegune koosseis
*Seisuga 29. märts 2022*

 

## Saavutused
*Allsvenskan:
****Võidud** (1): 2008
*Superettan:
****Võidud** (2): 2001, 2003
*Division 1 Södra:
****Võidud** (1): 1998
*Svenska Cupen:
****Võidud** (3): 1980–81, 1986–87, 2007
*Svenska Supercupen:
****Võidud** (1): 2009

## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht
Pallacanestro Varese

**Pallacanestro Varese** (itaaliakeelne nimi) on Itaalias Varese linnas tegutsev korvpalliklubi. 

Klubi on kümme korda tulnud Itaalia meistriks korvpallis: 1961, 1964, 1969, 1970, 1971, 1973, 1974, 1977, 1978, 1999.

Klubi asutati 1946.

2010. aastast mängib klubis Kristjan Kangur. 2011–2013 mängis seal Janar Talts.

## Välislingid
*Klubi koduleht
Tups-vahulill

**Tups-vahulill** (*Polygala comosa*) on vahulilleliste sugukonda vahulille perekonda kuuluv taimeliik.

## Kirjeldus
Tups-vahulille õierao alusel olev kandeleht ulatub enne õitsemist õiest üle. Õite puhkemisel kandelehed varisevad. Õied on tups-vahulillel purpurvioletsed, harva valged või roosad, 5–6 mm pikad. Sisemised tupplehed vilja pikkused või pisut pikemad. Taimed kasvavad 10–30 cm kõrguseks, õitsevad maist–augustini. 

## Kasvukoht
Tups-vahulill kasvab kuivadel niitudel, puisniitudel, teeservades.

## Levik
Eestis paiguti, saartel harva.

## Sarnased liigid
*Aas-vahulill

## Galerii

Pilt:Polygala comosa sl1.jpg|Tups-vahulille õis
Pilt:Polygala comosa sl3.jpg|Tups-vahulille vili
Pilt:Polygala comosa Heinberg 02.jpg|Tups-vahulill
Pilt:Hrádek (58).jpg|Tups-vahulill


## Viited

## Välislingid
* 

Tups-vahulill e-taimemäärajas
61 (Tallinna bussiliin)

**61 on** Tallinna bussiliin, mis sõidab Kotermaa bussipeatuselt Järve haigla juurde. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS. Ning liiklus toimub iga päeviti. Väljumised 20-60 minuti tagant

## Peatused
**Kotermaa  > Järve haigla** 
* Kotermaa
* Jalami
* Astangu
* Harku-Kadaka
* Järveotsa kool
* Järveotsa tee
* Väike-Õismäe
* Kullerkupu
* Nurmenuku
* Meistri
* Autobussikoondis
* Lakiotsa
* A. H. Tammsaare tee
* Lehola
* Tervise
* Lastehaigla
* Retke tee
* Tuisu
* Energia
* Järve haigla

**Järve haigla  > Kotermaa** 
* Järve haigla
* Energia
* Tuisu
* Retke tee
* Lastehaigla
* Tervise
* Lehola
* A. H. Tammsaare tee
* Karjavälja
* Lakiotsa
* Autobussikoondis
* Meistri
* Nurmenuku
* Kullerkupu
* Väike-Õismäe
* Järveotsa tee
* Järveotsa kool
* Harku-Kadaka
* Astangu
* Jalami
* Kotermaa
Aas-vahulill

**Aas-vahulill** (*Polygala vulgaris*) on vahulilleliste sugukonda vahulille perekonda kuuluv taimeliik.

## Kirjeldus
Aas-vahulille varrelehed on kitsassüstjad, 2–4 mm laiad ja 10–20 mm pikad. Õierao alusel olev kandeleht ainult õierao pikkune. Õied on aas-vahulillel helesinised, harva valged või roosad, 6–8 mm pikad. Sisemised tupplehed viljast 1–2 mm pikemad. Taimed kasvavad 10–25 cm kõrguseks, õitsevad juunis–juulis. 

## Kasvukoht
Aas-vahulill kasvab niitudel ja puisniitudel.

## Levik
Eestis paiguti, saartel harva.

Üldlevinud Euroopas, Aasias Jaapanini, USA-s Oregonis ja Michiganis.

## Sarnased liigid
Tups-vahulill

## Galerii

Pilt:Polygala vulgaris (habitus).jpg|Aas-vahulill
Pilt:Polygala vulgaris kras.jpg|Aas-vahulill
Pilt:Polygala vulgaris 1.jpg|Aas-vahulill


## Viited

## Välislingid
* 
*Aas-vahulill e-taimemäärajas
*Herba
Ludwig VI (Pfalz)

Pfalzi kuurvürst **Ludwig VI** (4. juuli 1539 Simmern – 22. oktoober 1583 Heidelberg) oli kuurvürst Wittelsbachide Pfalz-Simmerni harust. Ta oli Friedrich III ja Marie von Brandenburg-Kulmbachi esikpoeg.

## Elulugu
Prantsuse keele õppimiseks külastas noor prints Ludwig aastal 1554 Burgundia ülikooli. Pfalzi kuurvürstkonna eeldatava pärijana osales ta ka valitsusasjades Pfalzi kuurvürsti Ottheinrichi õukonnas. Aastast 1563 oli ta Oberpfalzi kuberner.

Erinevalt oma isast andis ta eelistuse luterlusele kalvinismi ees, tõrjudes kalvinistid Heidelbergi ülikoolist välja. Kalvinistlikud teoloogid leidsid kaitset Ludwigi venna, vürst Johann Kasimiri õukonnas Neustadt an der Weinstrasses ja asutasid "Casimirianum Neustadti". Kölni sõja ajal oli Ludwig VI ainus luterlik riigivürst, kes asus Kölni kuurvürsti ja peapiiskopi Gebhard I von Waldburgi poolele. Riigi luterliku ümberkorraldamisega võttis Ludwig vastu uue kohtuseaduse, politseiseaduse ja aastal 1582 suure riigi põhiseaduse.

## Perekond ja lapsed
Ludwig VI oli kaks korda abielus. Esiteks abiellus ta 8. juulil 1560 Elisabeth von Hesseniga. Nad said järgmised lapsed:
# Anna Maria (24. juuli 1561 – 29. juuli 1589)
# Elisabeth (15. juuni 1562 – 2. november 1562)
# Dorothea Elisabeth (12. jaanuar 1565 – 7. märts 1565)
# Dorothea (4. august 1566 – 10. märts 1568)
# Friedrich Philipp (19. oktoober 1567 – 14. november 1568)
# Johann Friedrich (17. veebruar 1569 – 20. märts 1569)
# Ludwig (30. detsember 1570 – 7. mai 1571)
# Katharina (aprill 1572 – 16. oktoober 1586)
# Christine (6. jaanuar 1573 – 21. juuli 1619)
# Friedrich (5. märts 1574 – 9. september 1610)
# Philipp (4. mai 1575 – 9 august 1575)
# Elisabeth (24. november 1576 – 10. aprill 1577)

Hiljem abiellus ta 12. juulil 1583 krahvinna Anna von Ostfrieslandiga, kuid nad ei saanud lapsi.
Mosjøen

**Mosjøen** (lõunasaami *Mussere*) on linn Norras Nordlandi maakonnas Vefsni vallas, mis asub 170 kilomeetrit põhjapolaarjoonest lõunas. 2016. aasta 1. jaanuari seisuga oli Mosjøeni linnas 9820 elanikku.

Linnaõigused sai 1875. aastal. Mosjøeni suurim tööandja on Alcoa alumiiniumitehas.

Mosjøenist on pärit suusahüppaja Anette Sagen.

## Viited
64 eKr

**64. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Iulius Caesar ja Gaius Marcius Figulus.

## Sündinud
*Marcus Valerius Messalla Corvinus

## Surnud
*Antiochos XIII
65 eKr

**65. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Aurelius Cotta ja Lucius Manlius Torquatus.
*Julius Caesar pidas ediiliametit.

## Sündinud
*Horatius

## Surnud
*...
Viljandi – Suure-Jaani tee

**Viljandi–Suure-Jaani tee** (registrinumbriga 24124) on kõrvalmaantee Viljandi maakonnas. Tee pikkus on 22,515 km.

Tee saab alguse Mustivere külas Imavere–Viljandi–Karksi-Nuia maantee 48. kilomeetril, läbib Mustivere, Savikoti, Vastemõisa, Kobruvere, Epra ja Nuutre külasid  ja Suure-Jaani linna ning lõppeb Lõhavere külas Mudiste – Suure-Jaani – Vändra maantee 8. kilomeetril.

Suure-Jaani linnas kannab tee nimesid J. Köleri tänav ja Tallinna tänav.
## Viited
Palsampappel

**Palsampappel** ehk **palsamipappel** (*Populus balsamifera*) on pajuliste sugukonna papli perekonda kuuluv lehtpuuliik. Eestisse on palsampappel pargipuuna sisse toodud 18. sajandil.

## Kirjeldus
Palsampappel on Põhja-Ameerika üks põhjapoolsema levikuga lehtpuid. Kasvab boreaalse vööndi mäestikes kui ka tasandikel kogu kontinendi ulatuses.
 
Palsampappel on vastupidav, kiirekasvuline ja lühiealine puu. Ta elab harva vanemaks kui 200 aastat. Lehed on ümara alusega ja pikalt ahenevad, pealt tumerohelised, alt rohekasvalged ja veidi kleepuvad. 

## Paljunemine
Paljuneb seemnetega, kuid enamasti vegetatiivselt. Palsampappel on kahekojaline puu, see tähendab, et ühel puuisendil on ainult emasõied ja teisel ainult isasõied. Palsamipappel kasvab üksikult või väikeste saludena. Ühe salu puud on tavaliselt ühest soost, kuna on hakanud kasvama ühe ja sama algpuu juurevõsudest.

## Levik
Levinud Põhja-Ameerika põhjaosas, Eestis introdutseerituna parkides, metsakultuurides, hajusalt metsistunult.

## Ökoloogia
Paljud loomad kasutavad palsampapli oksi toiduks. Lehtedest toituvad mitmete liblikaliste röövikud.

## Kasutamine
Pehmet heledat puitu kasutatakse ehituses.

## Vaata ka
*haavik
*triploidne haab
*hübriidhaab
*pappel

## Viited

## Välislingid
*
Mongoolia liivahiir

**Mongoolia liivahiir** (*Meriones unguiculatus*) on hiirlaste sugukonda liivahiirlaste alamsugukonda kuuluv näriline. 

Mongoolia liivahiir (ka kõrbehiir) muutus eriti populaarseks lemmikloomaks 20. sajandi teisel poolel. Sageli kasutatakse neid ka katseloomadena. Liivahiiri hakati USA-sse importima, kui avastati, et nad on head koduloomad. 
Mongoolia liivahiir on kõige tuntum liik liivahiirlaste sugukonnast ja on kõige tavalisem liivahiir, keda peetakse lemmikloomana. Ta on harilikust hiirest suurem – keha on umbes 12 cm pikk (saba on enam-vähem sama pikk). Emased kaaluvad keskmiselt 50–55 grammi ja isased 60 grammi. Mongoolia liivahiir on Uus-Meremaal keelatud liik. 

## Päritolu
Liivahiired on pärit Mongoolia kõrbetest, kus neil arenesid välja pikad jalad hüppamiseks ja kiskjate eest põgenemiseks, hambad tugevate seemnete purustamiseks ja oskus vett kokku hoida, et kuumades tingimustes ellu jääda. Neil ei ole looduses eriti palju vaenlasi, sest nad on pärit paigast, kus elab väga vähe loomaliike. Kuuma eest põgenemiseks kaevavad nad liiva alla sügavad tunnelid.

## Looduses
Liivahiirte looduslik elukeskkond on kuiv ning öösiti võib minna üsna külmaks. Seepärast peavad nad säilitama vedelikku, mistõttu toodavad liivahiired vähe uriini ja higi. Soojust talletavad nad tänu oma jässaka keha, karvase saba ja pisikeste kõrvadele hästi. Nende loomulik elukeskkond on Aafrika, Aasia ja Kesk-Ida liivakõrbed. Looduses elavad liivahiired nende enda poolt ehitatud maa-alustes keerulistes tunnelites, mille sügavus on 3 meetrit ning millest nad väljuvad ainult toidu otsimiseks. Urud koosnevad leidlikest tunnelite ja koobaste süsteemist, kus iga osa täidab kindlat funktsiooni. Elatakse paarikümnest isendist koosnevates gruppides, kus ainult üks isas- ja üks emasloom regulaarselt paarituvad. Liivahiired on väga territoriaalsed. 

## Välimus
Liivahiired kaaluvad keskmiselt 80–100 g. Saba pikkus erineb liigiti. Saba mängib suurt rolli tasakaalu hoidmisel. Nende kaitsereaktsioon on nagu sisalikel: nad hülgavad oma saba, kui see neid takistab, ja ka siis, kui neid rünnatakse. Erinevalt hiirtest ja rottidest on neil saba karvane. Neil on väikesed väliskõrvad, aga sisekõrvad on päris suured, seetõttu kuulevad nad hästi madalaid helisid. Liivahiired suhtlevad peamiselt lõhna abil ja häälitsevad minimaalselt. 

## Käitumine
Liivahiired on sotsiaalsed loomad, kes elavad looduses rühmadena. Nad toetuvad oma lõhnatajule, et identifitseerida teisi klanni liikmeid. Seega on tähtis kasutada "lahutatud puuride meetodit’" ja eri puuride liivahiiri üksteisele tutvustada. On teada, et liivahiired võivad sageli rünnata ja tappa võõra lõhnaga isendeid.

## Viited
Lauri Drubinš

**Lauri Drubinš** (sündinud 28. veebruaril 1987 Valgas) on Eesti poliitik ja munitsipaalametnik, Eesti Reformierakonna liige, Valga vallavolikogu esimees.

## Haridus

Lauri Drubinš on käinud Valgas lasteaias Buratino ning õppinud aastatel 1994–2003 Valga Põhikoolis ja 2003–2006 Valga Gümnaasiumis.

Aastatel 2006–2008 õppis ta Tartu Kutsehariduskeskuses rekreatsioonikorraldust. Seejärel õppis ta Viljandi Ühendatud Kutsekeskkoolis ja alates 2010. aastast Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemias huvijuhiks-loovtegevuse õpetajaks.

Alates 2021. aastast õpib ta Tallinna Ülikoolis haldus- ja ärikorraldust.

## Töökäik

Karjääri alustas Drubinš veel kooliajal raadiojaamas Ruut FM, kus ta juhtis saateid aastatel 2003–2011. Aastatel 2008–2012, pärast kutsehariduse omandamist, oli ta Valga Kultuuri- ja Huvialakeskuse koosseisu kuulnud Valga Avatud Noortekeskuse noorsootööjuht. Ühtlasi oli ta aastatel 2011–2013 Valgamaa Kutseõppekeskuse avalike suhete juht ja huvijuht.

2011. aastal asutas ta firma Sebra Sõbrad, mis tegeleb ürituste korraldamise, juhtimise ja jäädvustamisega. Drubinš on alates sellest ajast Sebra Sõbrad OÜ juhatuse liige.

Aastatel 2013–2017 oli ta Valga aselinnapea, vastutades noorsootöö, hariduse, kultuuri ja spordi valdkonna eest. 24. detsembrist 2019 kuni 2021. aasta novembrini oli ta Tõrva abivallavanem, vastutades samuti kultuuri, spordi, noorsootöö ja hariduse valdkonna eest. 

Aastatel 2017–2021 oli Lauri Dubrinš Valga vallavolikogu I koosseisu liige ja juhtis kaks aastat selle hariduskomisjoni tööd. Alates 26. aprillist 2021 on ta Valga vallavolikogu esimees. 

2014. aastal astus seni parteitu Drubinš Eesti Reformierakonda. 2021. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris Eesti Reformierakonna Valga nimekirja esinumbrina Valga vallavanema kohale. 20. oktoobril 2022 valis Eesti Reformierakonna Valga piirkond Drubinši piirkonna juhiks.

## Liikmesus
*MTÜ Valgamaa Noorsootöökeskus TANKLA, asutajaliige, juhatuse esimees 2010-2012
*MTÜ Carma Motoklubi, asepresident, juhatuse liige 2008-...
*Kaitseliidu Valgamaa Maleva Valga üksikkompanii liige alates 2016. aastast
*Eesti Mootorrattaspordi Föderatsiooni mootorrataste mäkketõuskomisjoni esimees 2012-...
*Rahvatantsurühm Pastlapoolikud liige alates 2009
*Eesti Reformierakonna liige alates 2014 aastast

## Isiklikku
Lauri Drubinši hobid on mootorrattasõit , sealhulgas mootorrataste mäkketõusuvõistlustel osalemine, harrastussport, auto- ja motospordi ürituste korraldamine, rahvatants.

## Viited
Nikolai Slitšenko

**Nikolai Aleksejevitš Slitšenko** (vene keeles Николай Алексеевич Сличенко; 27. detsember 1934 Belgorod, NSV Liit – 2. juuli 2021 Moskva, Venemaa) oli vene laulja, teatri- ja filminäitleja, lavastaja. NSV Liidu rahvakunstnik (1981), NSV Liidu riiklik preemia (1987). 

Slitšenko oli rahvuselt roma. Ta oli Teater Romen kunstiline juht aastatel 1977–2021.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht (*vene keeles*)
Sinisaba

**Sinisaba** (*Tarsiger cyanurus*) on värvuliste seltsi kärbsenäplaste sugukonda kuuluv väike lind. 

## Välimus
Emased sinisabad on oliivpruuni selja ja tumesinise sabaga, lisaks on neil väike valge silmarõngas. Isaslindudel on erinevalt emastest nii selg kui ka saba tumesinised. Mõlemal sugupoolel on aprikoositooni hajutatud piiridega laik külgedel, hall rinnavööt ning valge kurgualune ja kõht.

## Elupaik
Sinisaba võib suvisel pesitsusajal kohata okas- või segametsades. Peamiselt asustab lind samblikurikkaid puutumatuid kuusikuid, kus leidub küllaldaselt mahalangenud puid. Sinisabasid on nähtud ka jõgede kallaste lähedal olevate paljandite juures. Siberis on linde kohatud aga järskudel mäenõlvadel, kus kasvavad kuused ja siberi nulud.

## Pesitsemine
Pesitsemisperiood kestab juunist augustini. Pesapaik asub maapinnal, puujuurte või okste vahel, aga ka veidi kõrgemal kändude või mahalangenud puude õõnsustes. Pesa karkass, mis on sügava tassi kujuline, koosneb samblast, rohust ja puujuurtest ning vooderduseks kasutatakse pehmemaid kõrsi, karvu, vahel ka männiokkaid ja muud pehmet materjali. Kurnas on 5–7 muna, mille haudumisega tegeleb 12–15 päeva ainult emane lind. Tibud lahkuvad pesast 15 päeva pärast koorumist.

## Toitumine
Sinisaba toitub peamiselt putukatest ning väljaspool sigimisperioodi ka taimede viljadest ja seemnetest. Ta toitub madalatel puudel ja põõsastel, aga ka maapinnal. Putukaid püüab maapinnal hüpates või puuoksal istudes ja lühikesi õhusööste tehes nagu kärbsenäpid.

## Levik ja ränne
Sinisaba on levinud peamiselt erinevates okasmetsades Euraasias, kus tema levila ulatub alates Soomest läbi Siberi Kamtšatka ja Jaapanini. Talviti võib leida sinisaba Aasias: Indias, Himaalajas, Taiwanil ja Indohiina poolsaarel. Levik toimub sinisabal Soome kaudu, mõni üksik isend on ka vahel mõnda teise Euroopa riiki ära eksinud (peamiselt Suurbritanniasse). Leidub ka väheseid isendeid, keda on kohatud Põhja-Ameerikas, peamiselt Lääne-Alaskal. Pikamaarändajateks on lääne palearktilised populatsioonid. Sügisene ränne algab septembri alguses, kulgedes Põhja-Aasiast läbi Kesk-Aasia mägede lõunasse läbi Mongoolia ja Hiina. Tagasi hakatakse rändama aprilli algusest ja kuu keskpaigaks jõuavad nad Lõuna-Siberisse.

Eestis on sinisaba viimastel aastatel üha sagedasem eksikülaline.

## Viited

## Välislingid
*
Suki kraav

**Suki kraav** on kraav Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kraavi pikkus on 2,5 km, langus 23,5 m ja lang 9,4 m/km. Kraav saab alguse 88,5 m kõrgusel Mustivere külast ja suubub Pinska külas 65 m kõrgusel paremalt poolt Kavaku ojasse. Kraav kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

Kraavi on suunatud Oksa biotiikidest lähtuv heitvesi.

## Viited

## Välislingid
*
*
Arcus-pilv

**''Arcus''-pilv** (ladina keeles *cumulonimbus arcus*) on madal pilvemoodustis. 

*Arcus*-pilvi on kahte tüüpi: rullpilv ja riiulpilv.

Rullpilv on riiulpilvest märksa haruldasem.

## Viited

## Välislingid

*Arcus cloud. metoffice.gov.uk
Rullpilv

**Rullpilv** (inglise keeles *roll cloud*) on madal pilvemoodustis, mida käsitletakse tavaliselt arcus-pilve erimina.

Erinevalt teisest *arcus*-pilve tüübist – riiulpilvest – on rullpilv emapilvest (milleks on sageli rünksajupilv) täielikult eraldatud, meenutades pikka maapinnaga horisontaalselt paiknevat toru või rulli, mis võib ulatuda horisondist horisondini.

Erinevalt riiulpilvest võib rullpilv tekkida ka iseseisvalt. Kõige tuntumaks selliseks on Austraalia põhjaosas tekkiv "hommikuhiilgus" (*Morning Glory cloud*). Selle teke on seotud rannikualade ja seal tekkivate briisidega.

Kui rullpilv tekib seoses rünksajupilvedega, siis on selle põhjuseks laskuvad õhuvoolud, mille põrkel aluspinnaga võib tekkida õhulaine. Selle harjal tekibki veeauru kondenseerumisel rullpilv, mille üleminekuga võib kaasneda tugev tuulepuhang – pagi. Äike on sel juhul nõrk ja vahel seda ei järgnegi.

## Viited

## Välislingid

*13 ominous photos and videos of roll clouds. mnn.com
*Morning glory clouds over Australia. "Hommikuhiilgus" Austraalia taevas. apod.nasa.gov
Riiulpilv

**Riiulpilv** (inglise keeles *shelf cloud*) on  madal kiilukujuline pilvemoodustis, üks arcus-pilve tüüpe.

Võrreldes teist tüüpi *arcus*-pilvega  – rullpilvega – esineb riiulpilve taevas märksa sagedamini.

Ta on kinnistunud emapilve külge, milleks on tavaliselt rünksajupilv. Kui selline pilvemoodustis oleks emapilvest eraldi, moodustaks ta teist tüüpi *arcus*-pilve erimi (rullpilve).

Riiulpilv tekib rünksajupilve laskuvate õhuvoolude ees. Sellise arcus-pilve üleminekuga kaasneb tuul, mis on vahel väga tugev ja äkiline puhang (pagi), samuti tugev hoovihm ja suur õhutemperatuuri langus. Tihti järgneb riiulpilvele äike.

## Viited

## Välislingid

*The Best Shelf Cloud Photos. weather.com
Insenerieetika

**Insenerieetika** on rakenduseetika haru, mis analüüsib insenerpraktikas ette tulevaid eetilisi ja moraalseid probleeme ning õpetab eetikanorme rakendama inseneritegevuses. Inseneri eetilist tegevust reguleerib inseneri eetikakoodeks. 

Esimesed insenerieetika koodeksid koostati USA-s 20. sajandi alguses. Eesti Inseneride Liidu eetikakoodeks võeti vastu EIL üldkogul 31. mail 1996.

Insenerieetika on õpetus insenerialaga tegelevate isikute (inseneride, juhtide, tehnikute, juristide) ning organisatsioonide kõlbelisusest, õpetus tehnika arenguga seotud vastutusest ja eetilistest küsimustest, ideaalidest ja väärtustest. 

## Kirjandus
*Laanemäe, Aare, Insenerieetika, Tallinn: TTÜ kirjastus, 2003. 149 lk.

## Välislingid
*USA NSPE eetikakoodeks
Roti-rebasesaba

**Roti-rebasesaba** ehk **põld-rebasesaba** (*Alopecurus myosuroides*) on kõrreliste sugukonda rebasesaba perekonda kuuluv üheaastane rohttaim. Eestis on roti-rebasesaba võõrliik, esmaleid 1905. aastal.

## Kirjeldus
Pööristähk mõlemast otsast ahenev, valkjasroheline või lillakirju. Lehed on 3–5 mm laiad ja kõrgete roodudega. Lehetuped ja kõrs karedad. 4–5 mm pikkused paljad piklikovaalsed pähikud 1-või 2-kaupa raokestel.  Libled kitsa tiivulise andruga ja teritunud sirge tipuga. Ohe 5–8 mm pikkune, põlvjas ja pähikust kaugele väljaulatuv. Taim kasvab 10 kuni 50 cm kõrguseks.

## Kasvukoht
Eestis seni leitud raudteedelt.

## Levik
Eestis harva.

## Galerii

Pilt:Alopecurus myosuroides seeds almy 004 php.jpg|Roti-rebasesaba terised
Pilt:Alopecurus myosuroides seeds almy 003 lvd.jpg|Roti-rebasesaba
Pilt:Alopecurus myosuroides0.jpg|Roti-rebasesaba mõlemas otsas ahenev pööristähk


## Viited

## Välislingid
*
Eesti Köitekunstnike Ühendus

**Eesti Köitekunstnike Ühendus** on 1996. aastal asutatud mittetulundusühing.

Ühenduse liikmed on professionaalsed tarbekunstnikud. Ühendus korraldab alates 1995. aastast Tallinnas iga viie aasta tagant rahvusvahelist köitekunstinäitust Scripta manent. Ühendus korraldab ka väiksemaid näitusi kodu- ja välismaal, organiseerib kursuseid, õpikodasid ja seminare, tutvustab eesti köitekunsti, sõlmib kontakte kolleegidega, otsib ja jagab erialast teavet, kirjastab raamatuid.

## Liikmed
2025. aasta seisuga kuulub ühendusse 20 köitekunstnikku: Veronika Alu (alates 1999), Tiia Eikholm, Rene Haljasmäe (al 1996),  Riina Kermik, Sirje Kriisa (al 1996), Rünno Kulver (al 2019), Kert Lokotar-Reimann (al 2021), Kaia Lukats, Lennart-Jaak Mänd (al 1996), Krete Pajo, Kadri Paloveer, Helga Roht-Poznanki, Maarja Roolaht (al 2019), Tähti Roostalu (al 2017), Dorel Sabre (al 2022), Ella Summatavet (al 1996), Signe Taremaa (al 2017), Tulvi-Hanneli Turo (al 2000), Irmeli Jaanson ja Tiiu Vijar (al 1996).

*In Memoriam:* Marje Kask (1942–2016), Naima Suude (1932–2024), Luule Maar (1938–2024),  Źanna Źuravel (1960–2025) .

## Viited
Põlvjas rebasesaba

**Põlvjas rebasesaba** (*Alopecurus geniculatus*) on kõrreliste sugukonda rebasesaba perekonda kuuluv üheaastane rohttaim.

## Kirjeldus
Põlcjas rebasesaba on hõredapuhmikuline väikseid mättaid moodustav hallikas- või sinakasroheline taim. Ülemise kõrrelehe laba on 2–3 korda tupest lühem. Pööristähk on ühtlaselt ruljas. Välissõkal on väga lühikarvane. Keeleke on 2–4 mm pikkune. Ohe on peen, umbes 4 mm pikkune, põlvjas, pähikust märgatavalt väljaulatuv, kinnitub sõkla selja alusele. Tolmukad on kollased, hiljem kohvipruunid. Taim kasvab 10–20, harva kuni 45 cm kõrguseks.

## Kasvukoht
Põlvjas rebasesaba kasvab niisketel niitudel, veekogude kallastel, umbrohuna teraviljas.

## Levik
Eestis levinud hajusalt.

## Galerii

Pilt:Geknikte vossenstaart tongetje (Alopecurus geniculatus ligula).jpg|Põlvja rebasesaba keeleke
Pilt:Wały wiślane w Brześcach 1.jpg|Põlvjas rebasesaba on sinaka värvusega kõrreline
Pilt:Alopecurus geniculatus drawing 3.png|Põlvja rebasesaba joonis


## Viited

## Välislingid
* 
* Põlvjas rebasesaba e-taimemäärajas
Ohe

**Ohe** on harjasjas moodustis paljude kõrreliste välissõkalde või harva liblede tipus allpool selgmisel ehk alumisel küljel.
Libled

**Libled** on kaks nahkjat lehekest kõrreliste pähiku alusel, harvem on neid 3 või 4 või nad puuduvad üldse.
Põisik

**Põisik** on tarnadel emakat, hiljem vilja ümbritsev põie- või pudelitaoline moodustis, mille tipust ulatuvad välja emakasuudmed.

## Vaata ka
*õis