open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ungarlased

**Ungarlased** ehk **madjarid** (ungari keeles *magyarok*) on Euroopas elav rahvas, Ungari põhirahvas ja suurim soome-ugri rahvas. 

Ungarlaste üldarv maailmas on 13,2–14,5 miljonit. Osa traditsioonilisest ungarlaste asualast jääb tänapäeval Ungari naaberriikide territooriumile, mistõttu elab kuni 3,5 miljonit ungarlast vähemusrahvusena Ungari naaberriikides.

Ungarlased kõnelevad peamiselt soome-ugri keelte ugri rühma kuuluvat ungari keelt. Ungarlaste lähim sugulasrahvas keele kaudu on ugri keeli rääkivad handid ja mansid.

Usundilt on ungarlased valdavalt katoliiklased, märkimisväärselt on ka kalviniste ja vähesemal määral luterlasi. 2022. aasta seisuga ei järginud 27% Ungari rahvast ühtegi usku.
## Ajalugu

Ungarlaste rahvas sai alguse Lääne-Siberis elanud ugri ja turgi rahvaste segunemisest. 5. sajandiks pKr olid nad asunud liikunud edelasse ja elasid Kaspia mere läheduses. 830. aastaks olid nad Doni jõe ääres ja 896. aastaks olid ungarlased ületanud Karpaadid ning jõudnud oma praegustele asualadele.

Pärast Kesk-Doonau madaliku vallutamist rajasid ungarlaste eelkäijad oma riigi ja segunesid seal varem elanud avaari, gepiidi ja slaavi rahvastega. Kesk- ja uusajal lisandusid Ungari kultuuri mõjud kuningriigi vallutanud türgi ja saksa (eriti austria) kultuuriruumist. Ungarlased said autonoomia Austrias 1867. aastal ja täieliku iseseisvuse sai Ungari riik taas 1918. aastal.

## Hajala

Ungaris moodustavad ungarlased 9,6 miljonit elanikust (2022. aasta seisuga) 94% riigi rahvastikust.  Rumeenias (peamiselt Transilvaanias, umbes 1,5 miljonit), Slovakkias (umbes 0,5 miljonit), Ukrainas (peamiselt Taga-Karpaatias), Serbias (Vojvodinas) ja vähemal määral Horvaatias.

### Eestis

2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 380 ungarlast (208 meest ja 172 naist). Neist 279 emakeel oli ungari keel ja 103 olid Eesti kodanikud. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 165 ungarlast, neist Tallinnas 63.

## Vaata ka
* Seekelid
* Tšaangod

## Välislingid

## Viited
Aktuaar

**Aktuaar** on kindlustusmatemaatik.

Igal Eesti kindlustusseltsil peab olema vastutav aktuaar.

Eesti aktuaarid on ühinenud Eesti Aktuaaride Liitu.

## Välislingid
* Eesti Aktuaaride Liidu koduleht
Kulter

**Kulter** loodi iseseisva klubina Eesti Muinsuskaitse Seltsi juurde 11. septembril 1989. Nimi on tuletatud sõnapaarist "kultuur ja tervis".

Klubi eesmärk oli taastada Eesti Kaitseliit ning turvata Eesti Muinsuskaitse Seltsi ja teisi suuremaid rahvaüritusi nagu president Konstantin Pätsi säilmete ümbermatmine ja Eesti Kongressi valimised, samuti ruume nagu Eesti Komitee kontor ja telemaja. Klubi kuulus kollektiivselt Kodukaitsesse ja oli Kaitseliidu taasasutaja Järvakandis (17.02.1990). Kulter korraldas uute liikmete värbamiseks perepäevi. Klubi esimees Ülo Lomp käis asutustes ja ülikoolides esinemas loengutega, et kutsuda inimesi ühinema loodava Kaitseliidu ja Kulteriga. 

Kulteri liikmed tegelesid regulaarselt enesekaitsetreeningutega Tallinna 8. Keskkoolis, kus klubi korraldas 16.-17. juunil 1990 esimese Eesti Kaitseliidu kokkutuleku ning tähistas sellega võidupäeva. Kutsutud olid nii Kodukaitse kui ka Kaitseliidu liikmed. Eesmärgiks oli Kaitseliidu ja Kodukaitse vaheliste vastuolude silumine. Esimesel päeval olid spordivõistlused ja pidulik õhtu, teisel päeval oli konverents. Kohal olid Kodukaitse juhid eesotsas Andrus Ööveliga. Kaitseliidu poolt olid kohal mitme malevkonna esindajad.

Kulteri liige oli ka Lembit Kolgi juhitud karatekool Lembitu.

Kulter oli abiks 2005. aastal avaldatud raamatu "Eesti Vabadussõda koolipoiste silmade läbi" kirjastamisel ja levitamisel.
James Macpherson

**James Macpherson** (gaeli keeles **Seumas MacMhuirich** või **Seumas Mac a' Phearsain**; 27. oktoober 1736 – 17. veebruar 1796) oli šoti kirjanik ja poliitik, keda tuntakse peamiselt tema kirjutatud "Ossiani laulude" järgi. 

## Vaata ka
* Ossian

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:James Macpherson]] seisuga 31.07.2011.*
SSID

**SSID** (*Service Set IDentifier*)  on võrgunimi(mestiident) traadita võrgus(IEEE 802.11), mida peavad kasutama kõik antud võrgus tegutsevad seadmed. SSID kujutab endast 32-baidist tõstutundlikku tekstijada, mis tavaliselt sisaldab seadme valmistanud firma nime. SSID nimi lisatakse kõigile antud võrgus liikuvatele andmepakettidele, vt NAT.
Tõstutundlikkus

**Tõstutundlikkus** on kirjutatud sõnade tähenduse muutus sõltuvalt suur- ja väiketähtede kasutamisest. Nii on näiteks *[[Gauss]]* isikunimi, *[[gauss]]* aga magnetilise induktsiooni mõõtühik.

Inimkeelte tõstutundlikkus erineb sõltuvalt kasutatavast kirjast. Mõnes kirjasüsteemis tõstutundlikkus puudub, kuna ei eristata suur- ja väiketähti (näiteks hieroglüüfkiri ja kiilkiri).

Ehkki tõstutundlikud kirjaviisid aitavad ka inimkeeltes kirjutatud tekste selgemaks muuta, on tõstutundlikkus muutunud märksa tähtsamaks arvutiajastul, kuna tõstutundlikkus võimaldab sama tähemärkide hulgaga edastada rohkem informatsiooni. Teisalt suurendab tõstutundlikkus ohtu, et inimene teeb teksti arvutisse sisestades vea.

Arvutites kasutatakse tõstutundlikku teksti:
* Kasutajanimedes
* Paroolides
* Failinimedes
* Arvutikäskudes
* Vorminduskäskudes

Mõned arvutikeeled on tõstutundlikud (Java, C++, C#, C, Ruby ja XML). Teised on mitte-tõstutundlikud, nagu BASIC (erandiks on BBC BASIC), SQL, HTML ja Pascal.
Led Zeppelin II

**"Led Zeppelin II"** on ansambli Led Zeppelin teine stuudioalbum. See ilmus 1969. aasta oktoobris.

## Lood
### A-pool
# "Whole Lotta Love"   	John Bonham/Willie Dixon/John Paul Jones/Jimmy Page/Robert Plant (5:34)
# "What Is and What Should Never Be"   	Page/Plant (4:47)
# "The Lemon Song"   	Bonham/Burnett/Jones/Page/Plant (6:20)
# "Thank You"   	Page/Plant (4:47)

### B-pool
# "Heartbreaker"   	Bonham/Jones/Page/Plant (4:15)
# "Living Loving Maid (She's Just a Woman)"   	Page/Plant (2:40)
# "Ramble On"   	Page/Plant (4:35)
# "Moby Dick"   	Bonham/Jones/Page (4:25)
# "Bring It On Home"   	Page/Plant/Dixon (4:19)
Igavene haud

**"Igavene haud"** ("Into Eternity") on taani režissööri Michael Madseni 2010. aastal valminud dokumentaalfilm Olkiluoto tuumaelektrijaama juurde rajatavast tuumajäätmete hoidlast Soomes Rauma linna lähedal Olkiluoto saarel.

Onkalo tuumajäätmete hoidla on umbes 500 m sügavusel asuv maa-alune hoidla. Film võtab erilise tähelepanu alla küsimuse, kuidas tuleks see ohtlik paik tähistada, et tähis oleks arusaadav saja tuhande aasta jooksul (ükski keel teatavasti nii kaua ei kesta).

Film on tuumajaama suhtes kriitiline ja aus.

## Välislingid
*
*Film ise vaadatavana.
In situ looduskaitse

***In situ ***(ladina keeles 
*in situ*, kohapeal)** looduskaitse** ehk **looduskaitse looduses** (inglise keeles *in-situ conservation*) elurikkuse komponentide (ka liikide) kaitse nende looduslikes esinemiskohtades (ka kooslustes).

## Vaata ka
*''ex situ'' looduskaitse
*looduskaitse

## Viited
Ex situ looduskaitse

**''Ex situ'' looduskaitse** (inglise keeles *ex-situ conservation*) on elurikkuse komponentide (ka liikide) kaitse väljaspool nende looduslikku esinemiskohta. 

Kaitsealuseid liike hoitakse sel puhul näiteks looma- või botaanikaaedades. 

*Ex situ* looduskaitse vastand on ''in situ'' looduskaitse.

## Vaata ka
*''in situ'' looduskaitse
*looduskaitse

## Viited
Karielan Šana

**Karielan Šana** (vene keeles *Карельское слово*) on tverikarjalaste rahvuslik-kultuurilise autonoomia ajaleht. 

Ajaleht hakkas ilmuma aastal 1996, ta ilmub 2 korda aastas tiraažiga 500 eksemplari ja teda trükitakse Tveri oblasti trükikojas. Ajalehe toimetajaks on Ljudmila Gromova.

Ajaleht ilmub tverikarjala keeles, aga ka vene ja soome keeles.

Ajalehe põhimõtteks on avaldada artikleid karjalaste ajaloost, rahvaluulealaseid uurimusi ja karjalakeelseid kirjandusteoseid.

Rubriigid:
* Kodu-uurijate klubi
* Meie karjala keele tunnid

## Välislingid
*http://tverinkarielat.ru/catalogue/id/88
*http://www.tverlib.ru/karel/sana/sana.htm
Eesti looduse infosüsteem

**Eesti looduse infosüsteem** (lühend **EELIS**) on alates 1999. aastast peetav andmebaas, mis on ette nähtud Eesti kaitstavate alade ja liikide kohta info kogumiseks, hoidmiseks ja üldsusele kättesaadavaks tegemiseks. 

EELIS-es on toodud näiteks kõik Eestis kaitstavad alad ja nende kaitsekorralduskavad, kaitstavad üksikobjektid, kaitstavad liigid.

EELIS-e andmeid hoitakse (2011. aasta seisuga) Postgre andmebaasis ja ruumiandmeid hallatakse tarkvara MapX abil.

## Viited

## Välislingid
*EELIS-e veebileht
Sortside saladused

**"Sortside saladused"**, alates 5. köitest **"Sortside saladusi"** on raamatusari (allikapublikatsioon), mis tutvustab kommunistide kuritegusid okupeeritud Eestis 1941. aastal Venemaal toimunud ülekuulamiste protokollide põhjal. 

Raamatute autor/koostaja on Mart Arold, kirjanikunimega ka Leo Levala. 

Raamatud on kirjastatud Tartu kirjastuses Tungal ja ilmunud aastatel 1993–2001.

## Köited
*I Kautla koletiste pihtimusi
*II Valgamaa punased tapatööl
*III Tartu punased kutsetööl
*IV Pärnumaa kommunistid kutsetööl
*V Tartumaa kommunistid kutsetööl
*VI Võrumaa ja Setumaa kommunistid kutsetööl
*VII Viljandimaa kommunistid kutsetööl
*VIII Järvamaa kommunistid kutsetööl
*IX Virumaa kommunistid kutsetööl I
*X Virumaa kommunistid kutsetööl II
*XI Tallinn-Harju kommunistid kutsetööl
*XII Läänemaa ja saarte kommunistid kutsetööl

## Välislingid
* Eesti Rahvusbibliograafia: Sortside saladused. I, Kautla koletiste pihtimusi / allikpublikatsiooni koostanud L. Levala; eessõna: H. Lindmäe
Spikker

**Spikker** (slängis **puks**)on kirjalik abivahend töö kergendamiseks, milles on informatsioon lühidalt välja toodud. Spikker võib olla ka lühendatud kasutusjuhend. Õppeasutustes on spikrite kasutamine üldiselt keelatud, kuid osades õppeainetes võib see vahel olla lubatud.

Spikker on laensõna saksakeelsest samatähenduslikust sõnast *spicken* (salaja maha kirjutama).

Spikril on 21. sajandi alguses ka uuem avaliku abivahendi tähendus, näiteks arvuti või teleri kuvaril kiirkasutusjuhend.

## Pilte

Fail:Spicker trinkflasche.jpg|Mahlapakki peidetud spikker
Fail:Cheating.JPG|Pihku peidetud spikker
Fail:Spickzettel im Kugelschreiber.JPG|Pastakasse peidetud spikker
Fail:PL cheat list.jpg|Spikreid


## Vaata ka

* kasutusjuhend
* akadeemiline petturlus

## Viited
1926. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

**Eesti-Soome esimene maavõistlus poksis** toimus 17. detsembril 1926 Helsingis Remanderi maja valges saalis (Aleksanterinkatu 16). Soome võitis 5:3.

Kärbeskaal (kuni 112 naela ehk 50,8 kg): Ernst Sonntag (Soome) – Anatoli Luts (Eesti) 3 – 0

Kukk-kaal (kuni 118 naela ehk 53,5 kg): August Leiger (Eesti) – Eino Nikkanen (Soome) 3 – 0

Sulgkaal (kuni 126 naela ehk 57,2 kg): Johannes Viikberg (Eesti) – Ossian Borg (Soome) 3 – 0

Kergekaal (kuni 135 naela ehk 61,2 kg): Nils Strömberg (Soome) – Artur Maasik (Eesti) 3 – 0

Kergekeskkaal (kuni 147 naela ehk 66,7 kg): Ragnar Hagelberg (Soome) – Valter Palm (Eesti) 3 – 0

Keskkaal (kuni 160 naela ehk 72,6 kg): Anatoli Koschkin (Soome) – Heinrich Kuuskmann (Eesti) DQ 3 

Poolraskekaal (kuni 175 naela ehk 79,4 kg): Torsten Ström (Soome) – Kustav Stolzen (Eesti) RSC 1 

Raskekaal (üle 175 naela ehk 79,4 kg): Karl Tender (Eesti) – Holger Westerberg (Soome) 
3 – 0

## Vaata ka
*Eesti-Soome maavõistlused poksis
1927. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

**[[Eesti]]–[[Soome]] 1927. aasta [[Eesti–Soome maavõistlused poksis|maavõistlus]] [[poks]]is** toimus 25. novembril Tallinnas tollases Grand Marina kinos (hävinenud; selle kohal on Vene Kultuurikeskus, praeguse aadressiga Mere pst 5). Eesti võitis tulemusega 5:3. 

*Kärbeskaal (kuni 112 naela ehk 50,8 kg): Ernst Sonntag (FIN) – Richard Jann (EST) 3 – 0

*Kukk-kaal (kuni 118 naela ehk 53,5 kg): Anatoli Luts (EST) – Runar Dickman (FIN) 3 – 0

*Sulgkaal (kuni 126 naela ehk 57,2 kg): Johannes Viikberg (EST) – Sulo Tirinen (FIN) 2 – 1

*Kergekaal (kuni 135 naela ehk 61,2 kg): Walfrid Resch (FIN) – Artur Maasik (EST) 3 – 0

*Kergekeskkaal (kuni 147 naela ehk 66,7 kg): Valter Palm (EST) – Georg Stjärnstedt (FIN) 3 – 0

*Keskkaal (kuni 160 naela ehk 72,6 kg): Roman Kuura (EST) – Väinö Ekström (FIN) 2 – 1

*Poolraskekaal (kuni 175 naela ehk 79,4 kg): Holger Westerberg (FIN) – Heinrich Kuuskmann (EST) 3 – 0

*Raskekaal (üle 175 naela ehk 79,4 kg): Karl Tender (EST) – Juho Åhman (FIN) RSC 3

## Vaata ka
*Eesti-Soome maavõistlused poksis
Peeter Tammearu

**Peeter Tammearu** (sündinud 31. juulil 1964 Pärnus) on eesti näitleja ja lavastaja.

Ta on lõpetanud 1986. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (12. lend). 

Kuni 1994. aastani töötas Peeter Tammearu Ugala teatris näitleja, lavastaja ja kirjandusala juhatajana, aastatel 1996–2002 töötas ta Tallinna Linnateatris. 

2002. aastast oli Tammearu Ugala teatri peanäitejuht ja aastatel 2003–2009 teatri direktor. Kuni 2010. aastani töötas ta Ugalas näitlejana.

Alates 2019. aastast on ta Endla teatri näitleja.

Peeter Tammearu lugenud eestikeelseid dublaažitekste animafilmidele (nt "Shrek") kui telekanalites näidatud mängufilmidele. 2012. aastal mängis ta kriminaal-telesarja "Kättemaksukontor" mõnes osas. 

## Rolle filmides ja sarjades
* 2004 "Sigade revolutsioon" – Malvik, Erki isa
* 2005 "August 1991" – Mart Siimann
* 2012 "Kättemaksukontor" – 7. hooaeg, 11.–12. osa (Bill Smith)
* 2012 "Deemonid" – Alfred
* 2013 "Kertu" – Jüri, Kertu isa
* 2015 "1944"
* 2019 "Tõde ja õigus" – Aaseme Aadu
* 2021 "Sandra saab tööd" – professor Tamm
* 2024 "Biwa järve 8 nägu" – Timofei
* 2025 "Ühemõõtmeline mees" – politseiülem

## Tunnustus
* 1985 – Voldemar Panso nimeline auhind
* 1994 – Ants Lauteri nimeline auhind
* 1996 – Eesti Teatriliidu meespeaosatäitja auhind
* 1999 – Suure Vankri auhind
* 2003 – Karl Adra nimeline auhind
* 2005 – Salme Reegi nimeline auhind
* 2015 – stipendium "Ela ja sära"
* 2018 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2023 – Raadioteatri näitlejaauhind

## Isiklikku
Peeter Tammearu abikaasa on Triinu Meriste. Neil on pojad Tobias ja Pärtel.

## Viited
ELL

**ELL** võib tähendada järgmist:
*Eesti Laevaomanike Liit
*Eesti Lauljate Liit
*Eesti Lavastajate Liit
*Eesti Leiutajate Liit
*Eesti Leivaliit
*Eesti Lihaliit
*Eesti Liisinguühingute Liit
*Eesti Lilleliit
*Eesti Linnaliit
*Eesti Linnade Liit
*Eestimaa Loomakaitse Liit

**Ell** võib tähendada järgmist:
*Ell (eesnimi)

## Vaata ka
*ELKL
Nomenklatuurikoodeks

**Nomenklatuurikoodeks** (inglise keeles *nomenclature code* või *code of nomenclature*) on bioloogiliste taksonite nimetamist reguleeriv ja taksonite süstematiseerimist korraldav reeglistik, mis on välja töötatud mitme suure organismirühma jaoks. 

Eraldi nomenklatuurikoodeksid on järgmistel suurrühmadel:
*loomadel – loomade rahvusvaheline nomenklatuurikoodeks (International Code of Zoological Nomenclature (ICZN));
*taimedel (sh seened ja tsüanobakterid) – taimede ja seente rahvusvaheline nomenklatuurikoodeks (International Code of Botanical Nomenclature (ICBN));
*kultuurtaimedel – kultuurtaimede rahvusvaheline nomenklatuurikoodeks (International Code of Nomenclature for Cultivated Plants, Cultivated Plant Code, ICNCP));
*taimeassotsiatsioonidel – taimeassotsiatsioonide rahvusvaheline nomenklatuurikoodeks (International Code of Phytosociological Nomenclature);
*bakteritel – bakterite rahvusvaheline nomenklatuurikoodeks (International Code of Nomenclature of Bacteria (ICNB));
*viirustel – viiruste taksonoomia rahvusvaheline komitee (International Committee on Taxonomy of Viruses (ICTV)).

Nomenklatuurikoodeks ei käi rahvuskeelsete teaduslike taksoninimetuste kohta.

## Vaata ka
*eestikeelsed liiginimed
Hải Phòng

**Hải Phòng** on keskalluvusega linn Vietnami põhjaosas Hồng Hà deltas.

Linna geograafilised koordinaadid on .

2009. aasta rahvaloenduse andmetel elas Hải Phòngis 1 884 685 inimest, mis teeb sellest elanike arvult Vietnami kolmanda linna.

Hải Phòng on Vietnami põhjaosa tähtsaim sadamalinn ja oluline tööstus-, kaubandus- ja transpordikeskus. Linn on ka tähtis värav Hạ Longi lahe ja Cát Bà saarestiku külastamiseks ning seetõttu populaarne turismisihtkoht.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Dániel Gyurta

**Dániel Gyurta** (sündinud 4. mail 1989 Budapestis) on ungari ujuja, mitmekordne maailma- ja Euroopa meister 200 meetri rinnuliujumises.

Ta tuli maailmameistriks 2009. aastal Roomas ja 2011. aastal Shanghais ning Euroopa meistriks 2010. aastal Budapestis. Ta võitis hõbemedali Ateena olümpiamängudel. Aastatel 2006, 2007 ja 2009 tuli ta ka lühiraja Euroopa meistriks.
Soo-kuuskjalg

**Soo-kuuskjalg** (*Pedicularis palustris*) on mailaseliste sugukonda kuuskjala perekonda kuuluv rohttaim.

Soo-kuuskjalg on kaheaastane taim, mis kasvab 1½–4 dm kõrgeks. Tal on sirge ja püstine vars. Lehed paiknevad vastastikku, on kuni 8 cm pikad ja lühikese leherootsuga.

Õied on roosad kuni lillad ja koondunud tähka. Ülemine kroonleht on kaardus kolmehõlmalise alumise õielehe kohal. Lill õitseb juunis ja juulis. Vili on ümar või munajas kupar.

Eestis on soo-kuuskjalg tavaline.

Tal on teada alamliigid
**P. palustris* subsp. *palustris*
**P. palustris* subsp. *opisantha*

## Välislingid
*
Risto Lumi

**Risto Lumi** (sündinud 17. mail 1971 Tallinnas) on Eesti sõjaväelane (aastast 2016 kolonel). 

Aastail 2006–2008 teenis Lumi kaitsejõudude peastaabi luureosakonna (J2) ülemana ja 2008. aastast 31. juulini 2011 Eesti kaitseatašeena Gruusias. 

Risto Lumi on õppinud Soome Riigikaitsekõrgkoolis jalaväeohvitseri baaskursusel, pataljoniülema kursusel, vanemstaabiohvitseride kursusel ja kindralstaabiohvitseri kursusel, tal on sõjateaduste magistri kraad. 

Ajateenistuse läbis Risto Lumi Eesti piirivalves ning on teeninud eri ametikohtadel Kalevi Üksik-jalaväepataljonis, kaitsejõudude peastaabi luureosakonnas, Üksik-Vahipataljonis, Kaitseväe Ühendatud Õppeasutustes, maaväe staabis ja kaitsejõudude peastaabis. 

Risto Lumi pälvis 24. veebruaril 2005 Kotkaristi V klassi teenetemärgi. Sel ajal oli tal veel majori auaste.

## Viited
Jahutusradiaator

**Jahutusradiaator** on soojusvaheti, mille ülesanne on jahutatavalt objektilt eralduva soojuse ärajuhtimine. Jahutusradiaatoritest on tuntumad automootorite ja elektroonikakomponentide radiaatorid.

## Vaata ka
*Soojusvaheti
*Radiaator
Biogeograafiline rajoneerimine

**Biogeograafiline rajoneerimine** ehk **biogeograafiline rajoonimine** on Maa territooriumi või akvatooriumi liigestamine elustiku oluliste erinevuste alusel. Levinumad uuritavad rühmad on taimed (floora) ja loomad (fauna) ja vastavad liigestamised on fütogeograafiline ja zoogeograafiline rajoneerimine.

Biogeograafilise rajoneerimise üksused (nii floora kui ka fauna puhul) on tõusvas järjestuses: rajoonid ehk valdkonnad (sarnaste elementaarfloorade ja -faunadega alad), piirkonnad (nt endeemsed liigid), regioonid (nt erinevad perekonnad), riikkonnad (nt erinevad sugukonnad).

Kõiki floristilisi üksusi nimetatakse koos fütohooriendiks.

## Vaata ka
*loodusvöönd

## Viited
Eesti NSV – Soome sõpruskohtumised poksis

**[[Eesti NSV]] ja [[Soome]] sõpruskohtumisi [[poks]]is** peeti aastatel 1958–1969 ning uuesti aastatel 1989 ja 1991.

## [[1958]]
1958. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 16. novembril Lappeenrannas Maneežis. Soome võitis 6:4.

## [[1959]]
1959. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 27. detsembril Tallinnas Kadrioru tennisehallis. Eesti NSV võitis 7:3.

## [[1960]]
1960. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 25. novembril Helsingis toonases Messuhallis. Eesti NSV võitis 6:4.

## [[1961]]
1961. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 23. novembril Tallinnas Kadrioru tennisehallis. Eesti NSV võitis 7:3.

## [[1962]]
1962. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 3. detsembril Helsingis toonases Messuhallis. Soome võitis 7:3.

## [[1963]]
1963. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 16. novembril Tallinnas Kalevi spordihallis. Eesti NSV võitis 7:3.

## [[1964]]
1964. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis jäi ära, kuna tavapärane kohtumise aeg viidi aasta lõpust üle järgmise aasta algusse.

## [[1965]]
1965. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 15. jaanuaril Helsingis, toonase nimega Messuhallis. Eesti NSV võitis 6:4.

## [[1966]]
1966. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 9. mail Tallinnas Kalevi spordihallis. Eesti NSV võitis 6:4.

## [[1967]]
1967. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis jäi ära.

## [[1968]]
1968. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 19. jaanuaril Helsingis, toonase nimega Messuhallis. Eesti NSV võitis 5:5, sest viigilise tulemuse juures oli otsustav raskekaalu võit.

## [[1969]]
1969. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 17. jaanuaril Helsingis. Eesti NSV võitis 6:4.

1969. aasta täiendav Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 16. detsembril Tallinnas Kadrioru tennisehallis. Eesti NSV võitis 6:4.

## [[1989]]
1989. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 11. detsembril Helsingis. Eesti NSV võitis 7:4.

## [[1991]]
1991. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 17. märtsil Helsingis, Helsingi Spordimajas. Soome võitis 6:6, sest viigilise tulemuse juures oli otsustav üliraskekaalu võit.

Vormiliselt oli tegu juba Eesti Vabariigiga, aga see polnud veel sisuline muudatus. Paljud dokumendid olid veel ametlikult vormistamata ja seetõttu on see kohtumine paigutatud Eesti NSV – Soome sõpruskohtumiste alla.

## Vaata ka
* Eesti-Soome maavõistlused poksis
Vilma Jürisalu

**Vilma Jürisalu** (sündinud Eero; 1. august 1928 Varja küla – 27. oktoober 2010) oli eesti tõlkija ja toimetaja.

Ta lõpetas 1946. aastal Rakvere Gümnaasiumi. 1951. aastal lõpetas Jürisalu saksa filoloogina Tartu Riikliku Ülikooli ja kuus aastat hiljem sai ta kaugõppe õppinult inglise filoloogi diplomi. 

Jürisalu esimene töökoht oli Eesti Raadio, kust ta ka 1985. aastal pensionile läks. Jürisalu sai kirjandussaadete vastutavaks toimetajaks juba 1953. aastal. Eesti Raadio arhiivis moodustab tema osalusega saadete nimestik 20 lehekülge. 

Ta tõlkis peamiselt saksa ja inglise keelest, näiteks Jane Austeni, Saul Bellow', John le Carré, Agatha Christie, William Faulkneri, Henry Jamesi, Rudyard Kiplingi, Thomas Manni, William Somerset Maughami, Iris Murdochi, Herta Mülleri, John Steinbecki ja Stefan Zweigi teoseid. 

## Isiklikku
Tema abikaasa oli helilooja Heino Jürisalu.

## Viited

## Välislingid
*Rein Veidemann, Tõlkimine algab ja lõpeb lugemisega, Postimees, 18. detsember 2004
*Martin Viirand, Suri kirjandusinimene Vilma Jürisalu, Eesti Päevaleht, 5. november 2010
Soomukalised

**Soomukalised** (*Orobanchaceae*) on sugukond iminõgeselaadsete seltsist. Varasemates süsteemides kuulusid paljud selle sugukonna perekonnad sugukonda mailaselised.

Maailmas kuulub sellesse sugukonda umbes 90 perekonda üle 2000 liigiga.

Enamik liike on parasiitsed või poolparasiitsed teiste taimede juurtel.

## Perekonnad
Eestis esindatud perekondadest kuuluvad sellesse sugukonda
**Euphrasia* – silmarohi,
**Melampyrum* – härghein,
**Odontites* – kamaras,
**Orobanche* – soomukas,
**Pedicularis* – kuuskjalg,
**Rhinanthus* – robirohi.

;Teisi perekondi
* *Castilleja* – kastilleeja
**Cistanche* – kõrbesoomukas

## Välislingid
*Soomukalised (*Orobanchaceae*) ITIS andmebaasis ''www.itis.gov''
Kirde tänav

**Kirde tänav** on tänav mitmes asulas:
***[[Kirde tänav (Elva)|Kirde tänav]]** Elvas
***[[Kirde tänav (Kuressaare)|Kirde tänav]]** Kuressaares
***[[Kirde tänav (Tallinn)|Kirde tänav]]** Tallinnas
***[[Kirde tänav (Tartu)|Kirde tänav]]** Tartus
Kirde tänav (Tartu)

**Kirde tänav** on tänav Tartus Tammelinnas.

Kirde-edelasuunaline tänav algab Kesk kaare tänavalt ja lõpeb Suur kaare tänaval. Tänav on 180 meetrit pikk. Tänav sai nime 14.oktoobril 1949.
Andres Asser

**Andres Asser** (29. juuni 1960 – 27. juuli 2011) oli eesti ettevõtja.

1990. aastate keskel oli ta muuhulgas AS-i Tartu Televisioon tegevdirektor.

Aastatel 2001–2011 oli ta Tartu Tervishoiu Kõrgkooli haldusdirektor.
Harry Potter ja surma vägised: osa 2

**"Harry Potter ja surma vägised: osa 2"** on 2011. aastal linastunud Harry Potteri filmisarja viimane film, mis on valminud samanimelise romaani põhjal, mille on kirjutanud inglise kirjanik J. K. Rowling. Filmi režissöör on David Yates, kes lavastas ka kolm eelmist filmi. Stsenaariumi kirjutas Steve Kloves ning produtsentideks olid David Heyman, David Barron ja Rowling. Film filmiti 2D-formaadis, kuid nähes "Avatari" edu, otsustati monteerimise käigus see 3D-formaati teisendada. Filmi muusika on kirjutanud prantsuse helilooja Alexandre Desplat. 

Film jätkab Harry Potteri teekonna jälgimist, kui ta üritab leida ja hävitada varikätke. Filmi peaosi mängivad Daniel Radcliffe (Harry Potter), Rupert Grint (Ron Weasley) ja Emma Watson (Hermione Granger). Nende kõrval teevad kaasa veel Ralph Fiennes (Lord Voldemort), Helena Bonham Carter (Bellatrix Lestrange) ja Alan Rickman (Severus Snape).

Avanädalavahetusel teenis film rekordiliselt 483,2 miljonit dollarit. 31. juuli seisuga on film kokku teeninud 1 328 111 219 dollarit, mis tähistab kaheksandat kohta enim teeninud filmide nimistus. "Surma vägised: osa 2" on kinoajaloo üheksas film, mis on ületanud miljardi dollari piiri ja seda kõigest 19 päevaga.

Eestis on film teeninud 24. juuli seisuga 263 040 dollarit, millega see paikneb 2011. aasta filmide nimistus seitsmendal kohal.

2012. aastal kandideerib linateos kolmele Oscarile. 

## Näitlejad
* Daniel Radcliffe – Harry Potter
* Rupert Grint – Ron Weasley
* Emma Watson – Hermione Granger
* Helena Bonham Carter – Bellatrix Lestrange
* Jim Broadbent – Horace Slughorn
* Robbie Coltrane – Rubeus Hagrid
* Warwick Davis – Filius Flitwick
* Ralph Fiennes – Lord Voldemort
* Michael Gambon – Albus Dumbledore
* John Hurt – Ollivander
* Jason Isaacs – Lucius Malfoy
* Gary Oldman – Sirius Black
* Alan Rickman – Severus Snape
* Maggie Smith – Minerva McGonagall
* David Thewlis – Remus Lupin
* Emma Thompson – Sybill Trelawney
* Julie Walters – Molly Weasley

## Rekordid
Filmi on saatnud ülemaailmselt tohutu edu. Näiteks 2012. aastal hoidis Harry Potter ja surma vägised: osa 2 järgnevaid U.S.A./Kanada piletitulu rekordeid (summad USA dollarites):

Film hoiab samuti järgnevaid rahvusvahelisi rekordeid (summad USA dollarites): 

## Auhinnad

## Viited

## Välislingid
* 
* Harry Potter ja surma vägised, osa 2. Blogi lyhiyhendused, 30. juuli 2011
Itis

**Itis** (soome keeles *Kauppakeskus Itis*, varem *Itäkeskus*) on kaubanduskeskus Helsingi idaosas Itäkeskuse asumis. See avati 1984. aasta sügisel.

See on Põhjamaade suurim täielikult hoones asuv kaubanduskeskus. Seal on 9,63 ha rendipinda, millel asub ligi 240 kauplemiskohta, sealhulgas umbes 30 söögikohta. Parkimiskohti on 3000. Kõige suuremad kauplused Itäkeskuses on Stockmannil, Anttilal ja H&M-il.

Kaubanduskeskus on avatud tööpäeviti kell 10–20, laupäeviti kell 10–18 ja pühapäeviti kell 12–18.

Kaubanduskeskus jaguneb nelja ossa: Pasaasi ('passaaž'), Pikku-Bulevardi ('väike puiestee'), Bulevardi ('puiestee') ja Piazza ('väljak'). Kaubanduskeskusel on 5 korrust. Poed ja teised äriteenused on peamiselt kahel alumisel korrusel. Ülejäänud korrustel on põhiliselt parkla ja kontoriruumid.

Kaubanduskeskuses on ka Itäkeskuse metroojaam, kus liin hargneb Mellunmäe ja Vuosaari haruks.

Itise kaubanduskeskus valmis kolmes järgus. Selle vanim osa, mis kannab tänapäeval nime Pasaasi, valmis 1984 koos metroojaamaga. Selle arhitekt oli Erkki Kairamo. Esialgu kandis see kaubanduskeskus nime Itämarket, selle pindala oli 2,2 ha ja seal oli 41 kauplust. Äri läks väga edukalt ning 1992. aasta septembris valmis juurdeehitis, kuhu mahtus veel 160 kauplust. Seda osa tuntakse praegu nimedega Bulevardi ja Pikku-Bulevardi. 2001 valmis järgmine juurdeehitis, Piazza.

Kaubanduskeskuse käive oli 2005. aastal 427 miljonit eurot ja 2006. aastal 439 miljonit eurot. Kasumit tõi ta 2006. aastal 22 miljonit eurot.

Esialgu kuulus kaubanduskeskus ettevõttele Sponda Oyj. 2002 müüs ta selle Hollandi ettevõttele Wereldhave NV.

## Välislingid
*http://www.itis.fi/
Parasiittaim

**Parasiittaim** ehk **taimparasiit** ehk **nugitaim** on taim, kes saab kõik või osa süsiniktoidust teistelt organismidelt. 

Parasiittaimed on näiteks soomukad, võrmid, käopäkk, puuvõõrik.

## Vaata ka
*Parasitism
Ribosüüm

**Ribosüüm** on ribonukleiinhape, millel on katalüütilised omadused.

Ribosüümid on ensüümid, mis aga ei koosne polüpeptiididest, nagu enamik ensüüme, vaid polünukleotiididest.

Ribosüümide avastamine 1982. aastal näitas, et RNA võib olla nii geneetiline materjal (nagu DNA) kui ka bioloogiline katalüsaator (nagu ensüümid), ning toetas RNA maailma hüpoteesi, mille järgi RNA võis mängida olulist rolli prebiootiliste süsteemide isereplitseerumisel.
Kultuurimälestis

**Kultuurimälestis**  on kultuuripärandisse kuuluv ajaloolise, teadusliku, kunstilise, arhitektuurse, usundiloolise või muu kultuurilise väärtusega objekt, mida peetakse vajalikuks säilitada tulevastele põlvkondadele.

Eestis on kultuurimälestis muinsuskaitseseaduse järgi riigi kaitse all olev kinnis- või vallasmälestis või selle osa või asjade kogum või terviklik ehitiste rühm, millel on ajalooline, arheoloogiline, etnograafiline, linnaehituslik, arhitektuuriline, kunstiline, teaduslik, usundilooline või muu kultuuriväärtus, mille tõttu see on muinsuskaitseseaduses sätestatud korras tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Kultuurimälestiste liigitus Eestis
*Ajaloomälestised
*Ehitismälestised
*Arheoloogiamälestised
*Kunstimälestised
*Tööstus- ja tehnikamälestised
*Veealused mälestised

## Vaata ka
*Kategooria:Eesti kultuurimälestised
* Veneetsia harta
*

## Välislingid
*Muinsuskaitseseaduse kehtiv redaktsioon
*Kultuurimälestiseks tunnistamine Muinsuskaitseameti koduleht
*Tallinna objektide kultuurimälestiseks tunnistamise määrus. Kultuuri- ja haridusministri 19. juuli 1995. a. määrus nr. 19/2
* Kultuurimälestiste riiklik register
Kaja Sildna

**Kaja Sildna** (sündinud 1. augustil 1943) on eesti ooperilaulja ja teatrinäitleja, kooriartist. 

## Isiklikku
Abikaasa Rein Sildna mängib sümfooniaorkestris trompetit, tütar Helen Sildna korraldab kontserte. Kaja Sildna on Elsa Maasiku õetütar.

## Viited
Olkiluoto

**Olkiluoto** on rannikulähedane saar Põhjalahes Soome edelaosas Rauma lähedal Eurajoki jõe suudmes.

Saar on umbes 2,5 km lai ja 6 km pikk. Saart ühendab mandriga sild.

Saarel asub Olkiluoto tuumaelektrijaam. Selle kaks esimest reaktorit ühendati elektrivõrku septembris 1978 ja veebruaris 1980. Kolmandat reaktorit hakati ehitama 2005. aastal, kuid valmimistähtaega on juba aastaid edasi lükatud. 2019. aasta märtsis said Olkiluoto 1 ja  Olkiluoto 2 kuni 2038. aasta lõpuni kehtiva riikliku kasutusloa. Praeguse kava järgi hakkab tuumaelektrijaama uusim osa elektrit tootma 2020. aasta alguses. 

Lisaks on saarel tuuleelektrijaam ja sadam.

## Viited
565

**565. aasta**

## Sündmused
*15. november – Bütsantsi keisriks sai Justinus II.
*Langobardide kuningaks sai Audoini järel Alboin.
*Legendi järgi nähti esmakordselt järvekoletis Nessiet.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Belisarius, Bütsantsi väejuht
*14. november – Justinianus I, Bütsantsi keiser
Eduard Rozovski

**Eduard Rozovski** (vene keeles Эдуард Александрович Розовский; 14. detsember 1926 Leningrad – 26. juuli 2011) oli vene filmioperaator. 

1950. aastal lõpetas Ülevenemaalise Riikliku Kinematograafia Ülikooli (VGIKi) operaatori erialal, 1955. aastani töötas operaatorina Lennautšfilmis. Seejärel töötas ta Lenfilmis.

Kokku on Eduard Rozovski teinud operaatoritööd 78 mängufilmis. Nende seas on tuntud:
*"Amfiibinimene" (1962)
*"Ergav kõrbepäike" (1969)
*"Silva" (1981)
*"Balzaminovi pulm" (1989) jpt
Vaksali park

**Vaksali park** (rahvakeeles tuntud ka kui **Karu park**) on park Tartu kesklinnas, Jaan Tõnissoni tänava ja Julius Kuperjanovi tänava vahel.

Pargi suurus on 1,9 hektarit.

Pargi kavandas maastikuarhitekt Nora Tammoja 1954. aastal sõjas hävinenud hoonestuse asemele.

Praeguseks liivaga täidetud purskkaevu keskel seisab graniitskulptuur Karu. Kuju lõi Ole Ehelaid 1957. aastal.

2012. aastal rajati parki laste mänguväljak.

## Pilte

Pilt:Karu skulptuur Vaksali pargis Tartus, lähivaade, 1. november 2011.jpg|Karuskulptuur Vaksali pargis, lähivaade, november 2011
File:Vaksali park Tartus, J. Tõnissoni ja J. Kuperjanovi tänava vahel, vaade raudteejaama poolt karuskulptuuri suunas, 22. september 2012.jpg|Pargivaade raudteejaama poolt karuskulptuuri suunas, september 2012
Pilt:Vaksali park, Tartu.JPG|Mai 2014
Vaksali park.jpg|Vaksali park varahommikul
Vaksali park 2022.jpg|Julius Kuperjanovi tänava poolne pargiäär
Altai keeled

**Altai keeled** on keelterühm, kuhu arvatakse turgi, mongoli ja tunguusi-mandžu keeled. Kas altai keeled moodustavad keelkonna või on nende sarnasused tekkinud keelekontaktide tulemusel, selles osas ei ole keeleteadlaste seas üksmeelt.

## Loetelu
*Turgi keeled, sealhulgas:
**oguusi keeled, näiteks türgi, türkmeeni, gagauusi, krimmitatari
**uiguuri keeled, näiteks usbeki, uiguuri
**kõptšaki keeled, näiteks baškiiri, karaiimi, karakalpaki, karatšai-balkaari, kasahhi, kirgiisi, kumõki, nogai, tatari
**siberi keeled
***põhjasiberi keeled, näiteks dolgaani, jakuudi
***lõunasiberi keeled, näiteks altai, hakassi, tõva
**tšuvaši keel
*mongoli keeled
*tunguusi-mandžu keeled

Mõnikord loetakse altai keelte hulka ka korea ja jaapani keel koos Ryūkyū keeltega.

## Seostatavus
19. ja 20. sajandil on altai keeli kokku rühmitatud uurali keeltega, nimetades neid kahte keelkonda koos uurali-altai keelteks ja turaani keelteks.

### Vaata ka
*Turanism
Victor de Persigny

**Jean-Gilbert Victor Fialin**, **Persigny** hertsog (11. jaanuar 1808 Saint-Germain-Lespinasse – 12. jaanuar 1872 Nice) oli Prantsusmaa poliitik.

Ta liitus Napoleon III-ga ja osales 1836. ja 1840. aasta mässudes. Aastail 1852–1854 ja 1860–1863 oli ta siseminister, aastail 1854–1860 Prantsusmaa suursaadik Londonis.

Napoleon III on tema kohta öelnud: "Kuidas võikski oodata, et keisririik funktsioneerib ladusalt? Keisrinna on legitimist, Morny on orleanist, minu nõbu Napoleon on vabariiklane, mind ennast tembeldatakse sotsialistiks, üksnes Persigny on bonapartist, aga tema on peast segi."

## Viited
Södra Bergnäsi kirik

**Södra Bergnäsi kirik** asub Bergnäsuddeni külas Arjeplogi vallas Rootsis.

Kirik on puidust ja ehitati aastatel 1903–1904.

## Pildid

Pilt:SBergnäsk-2006-08-15-altargång.JPG|Vaade altari suunas.
Pilt:SBergnäsk-2006-08-15-Orgelläktare.JPG|Orel.
Pilt:SBergnäsk-2006-08-15-Predikstol dopfunt.JPG|Kantsel.
Pilt:SBergnäsk-2006-08-15-takdrake.JPG|Nikerdis kiriku peaukse kohal.
Arch Linux

**Arch Linux** on sõltumatult arendatav Linuxi distributsioon, vaba ja avatud lähtekoodiga operatsioonisüsteem, mis toetab Arch Linuxi kasutajate kogukonna ühistööd.

Arch Linuxi koostamisel on silmas peetud lihtsust, elegantsi, programmikoodi korrektsust ja minimalismi. Lihtsus on Archi järgi "ilma igasugu mittevajalike lisanditena, täiendusteta või keerukuseta" ja on defineeritud tarkvara arendaja vaatenurgast.

Arch Linux erineb sellistest suurtest distributsioonidest nagu Ubuntu ja Fedora selle poolest, et ta ei avalda varem välja kuulutatud päeval uusi versioone. Selle asemel kasutab ta jooksva uuendamise süsteemi, mille korral uusi tarkvarapakette võidakse lisada kasvõi iga päev. Seetõttu piisab igapäevastest versiooniuuendustest, et omada kõige moodsamat versiooni. See välistab vajaduse aeg-ajalt uuem versioon installeerida. Mõned kogukonna liikmed on isegi uhked selle üle, kui kaua aega nad pole uut versiooni installinud.

Sellegipoolest on nii mõnelegi versioonile antud oma nimi. Need on tulnud ebakorrapäraselt, näiteks 2002. aastal oli 4 nimega versiooni, 2006. aastal mitte ühtki. Esimene versioon kandis Homerose järgi nime Homer ja see avaldati 11. märtsil 2002. Alates 2009. aastast versioonidele enam nimesid ei anta, vaid selle asemel eristatakse neid aasta ja kuu abil.

Arch Linux on inspireeritud CRUXist, ka minimalistlikust distributsioonist. Arch Linuxi projekti alustas Judd Vinet 2002. aasta märtsil, olles projekti juht 2007. aasta oktoobrini. Pärast seda juhib projekti Aaron Griffin.
Sanatooriumi park

**Sanatooriumi park** on mitme pargi nimi:
***[[Sanatooriumi park (Tallinn)|Sanatooriumi park]]** Tallinnas, Nõmmel
***[[Sanatooriumi park (Tartu)|Sanatooriumi park]]** Tartus

## Vaata ka
*Pühajärve sanatooriumi park
*Taagepera sanatooriumi park
Sanatooriumi tänav (Tartu)

**Sanatooriumi tänav** on umbes 850 meetri pikkune tänav Tartus.

Tänav lähtub Riia tänava ja Raja tänava ristist ning suundub Viljandi maanteeni. 
Tänav ristub Ehitaja tänavaga ja Nooruse tänavaga paremalt ning Tervise tänavaga, Aroonia tänavaga ja Palsami tänavaga vasakult.

Tänava äärde jääb Sanatooriumi park.
Mtež

**Mtež** (eesti keeles ka **Vantuse**) on küla Venemaal Pihkva oblastis Pihkva rajoonis, Serjodka vallas. Asub Lämmijärve ääres kitsal neemel.
Aed (1923)

**Aed** oli kord kuus avaldatav ajakiri, mis ilmus aastatel 1923–1940 ja 1989–1997.

1923–1932 ilmus Aed Tartus, ülejäänud aja Tallinnas. Selle täispealkiri oli 1923–1930 Aed: Aianduse-Mesinduse kuukiri, 1931 Aed: Aiandus–Mesinduse ajakiri ja 1932–1935 Aed: Aianduse ja mesinduse ajakiri. Esimese aastakäigu esimene number ilmus mais 1923, 18. aastakäigu 11. number novembris 1940. 1941. aastast asendas Aia ajakiri Aed ja Mesila, uuesti jätkas Aed ilmumist 1989. aastast ning selle viimane number ilmus 1997. aastal.

## Esimene ilmumisperiood, 1923–1940
1.–4. number 1923. aastal ilmusid Julius Nurmbergi väljaandel, 5. numbrist 1923 sai väljaandjaks kuni Tartu Aianduse ja Mesinduse Selts. TAMS lõpetas kirjastamise 1930. aastal, 1931. aastast 1940. aastani jätkas väljaandjana Eesti Aiandus-Mesinduse Keskselts. 1923–1932 trükkis Aeda Postimehe kirjastus Tartus, 1933–1934 kirjastus Minis Narvas. 1935. aasta numbrid 1–3 trükkis Estotrükk Tallinnas, 4. numbrist 1935 kuni 2. numbrini 1936 Mattieseni kirjastus Tartus, 3. numbrist 1936 kuni 1938. aastani J. Roosileht Tallinnas ning 1939–1940 Tallinna Eesti kirjastusühisus.

Ajakirja peatoimetajad olid August Mätlik (1931–1938 nr 4, 1939 nr 9 – 1940), Karl Hinno (1938 nr 5 – 1939) ja M. Kasari (1940 nr 11); vastutavad toimetajad Aleksander Lange(1923–1930), A. Mätlik (1931–1937, 1940 nr 1–10), K. Hinno (1938–1939) ja M. Kasari (1940 nr 11); tegevtoimetajad A. Lange ja Mart Reinik (1923–1930), K. Hinno (1931–1933, 1936 nr 5 – 1938 nr 4) ning Eerik Lepp (1940).

Aia iga aastakäiguga kaasnes register. Samuti ilmusid ajakirja lisad: J. G. Spuhl-Rotalia "Pomoloogia õpperaamat. 2. jagu. Pirnisordid. 34 tähtsama pirnisordi pomoloogiline kirjeldus" (5. ak. 1927) ; "Maatulunduslikud oskussõnad. 3. Aianduse oskussõnad" Äratrükk kuukirja "Agronoomiast" nr 7, 1926 (4. ak. 1926, nr 9 juures) ; "Maarja-Magdaleena aiaühisuse põhikiri" (4. ak. 1926, nr 11 juures); Hinno, K. "Mahlad ja mahlajoogid" (18. ak., 1940).

## Teine ilmumisperiood, 1989–1997
Detsembris 1989 hakkas Aed taas ilmuma. 1989–1990 oli selle täisnimi Aed: EV Toiduainetetööstuse Ministeeriumi väljaanne ning 1991. aastal Aed: EV Toiduainetetööstuse KTB reklaamiosakonna väljaanne.

1989–1990 kirjastas ajakirja Eesti Vabariigi Toiduainetetööstuse Ministeerium, 1991. aastal Eesti Vabariigi Toiduainetetööstuse Konstrueerimis- ja Tehnoloogiabüroo reklaamiosakond. Aia viimane number ilmus detsembris 1997.
Lillemägi

**Lillemägi** (ka **Lille mägi**) on park Tartus. Park asub Riia tänava, Kalevi tänava, Lille tänava ja Tähe tänava vahel. 

Keskajal asus Lillemäel  (saksa k. *Blumenberg*) Püha Antoniuse kalmistu. Kalmistu juures oli kabel, mida on esimest korda kirjalikult mainitud 1432. aastal. 1613. aasta revisjoni andmetel oli kabel hävinud, kuid kalmistut kasutati kuni 1773. aastani, mil keelustati linnasurnuaedadesse matmine.

Samas lähedal teisel pool Riia maanteed Vanemuise teatrihoone ümbruses asus keskajal ka Püha Anna kalmistu. Sealset mäge kutsuti ka Sõnnikumäeks ning selle vastas asuvat Lille mäge Surnute mäeks. 1769. aastal valmistatud krundiplaanil on tänava põhjapoolsele küljele kirjutatud: *Todten Berg* (Surnute mägi). Surnute mäe asemel hakati seda kohta nimetama Lille mäeks umbes 18. sajandi algul.

Mäge on ajaloos kutsutud ka Tõnisemäeks või Tõnismäeks (Tõnis on Antoniuse eestipärane variant). Uno Hermanni andmetel nimi püsis veel 18. sajandil aga hiljem, kui Riia ja Lille tänava äärde ehitati hooned ning kalmistu kadus aedade alla, jäi ka mäe nimi käibelt.

Arheoloogilisi uuringuid on tehtud 1987. ja 1991. aastal mäe lõunajalamil, kuhu ehitati Tartu Ringkonnakohtu hoone.

## Vaata ka
* Püha Antoniuse kalmistu

## Viited
Holmi park

**Holmi park** on park Tartus. 

Park on nime saanud Holmi saare järgi, mis asus Emajões praeguse Holmi pargi kohal.

Park asub Emajõe vasakul kaldal, Atlantise maja juures Kaarsilla ja Rahu silla vahel.

Pargi kõrval, Kaarsilla ja Vabadussilla vahel asub Ülejõe park.

Holmi pargis Emajõe kaldapealsel asub skulptuurigrupp 100 000. tartlase sünni tähistamiseks.

## Vaata ka
*Emajõe rohekoridor
*Henningi plats
*Koolujõgi
Kuningaplats

**Kuningaplats** on väike park Tartus Jakobi tänava ääres, Tartu Ülikooli peahoone taga.

Platsile on nime andnud Kuningaplatsi keskel asuv Tartu ülikooli rajaja Gustav II Adolfi monument.
Forseliuse park

**Forseliuse park** on park Tartus.

Park asub Tähe tänava ääres. Pargi suurus on 1,9 hektarit. Pargi vastas asub Tartu Forseliuse Kool.

Pargi kohal ja ümbruses asus ajalooliselt Piiskopi mõis (*Bischofshof*).

Tartu linnapea, kindral Aleksander Tõnisson laskis 1934. aastal Forseliuse seminari 250. aastapäeva auks sinna mälestuskivi püstitada.

Forseliuse pargis asuvad kaheharulised harilikud pärnad, mille tüveümbermõõt on üle kolme meetri. Vanim pärn pärineb Forseliuse seminari ajast.

## Viited
Teine Venemaa

**Teine Venemaa** (vene keeles: Другая Россия) on 2006. aastal Venemaal loodud poliitiline organisatsioon. 

Organisatsiooni liidrid on Eduard Limonov ja Garri Kasparov.

Justiitsministeerium lükkas 2011. aasta jaanuaris tagasi organisatsiooni avalduse parteina registreerimiseks, kuna selle põhikiri olevat mõnes punktis vastuolus seadusega. Augustis lükkas kohus tagasi liikumise apellatsiooni.

## Viited

## Välislingid
*Teine Venemaa (vene keeles)
*Teine Venemaa (inglise keeles)
Suveaed (Tartu)

**Suveaed** on park Tartus.

Park asub Vanemuise tänava, Ülikooli tänava, Kitsa tänava ja Struve tänava vahel.

Varem oli Suveaias tantsupõrand, kus korraldati vabaõhu tantsuõhtuid.
Suveaed (Peterburi)

**Suveaed** (vene keeles *Летний сад*) on park Peterburis. See asub saarel Fontanka, Moika ja Luigekanali vahel.

Suveaias asub Peeter I Suvepalee.

Suveaia kujundamine kavandati 1704. aastal ja lõpetati põhiosas 1719. aastal. Jalgteid ääristasid 100 allegoorilist marmorskulptuuri. 20. sajandi lõpus viidi 90 säilinud skulptuuri siseruumidesse ja asendati pargis koopiatega. Vaatamisväärsuseks olid ka purskkaevud, millest osa lammutati pärast seda, kui 1777. aastal üleujutus purskkaevude masinavärgi rikkus. Aastatel 1771–1784 eraldati park avalikust promenaadist kunstiliselt kujundatud raudtaraga.

## Välislingid
Žanna Prohhorenko

**Žanna Prohhorenko** (vene keeles Жанна (õieti Жаннета) Трофимовна Прохоренко) (11. mai 1940 Poltava – 1. august 2011 Moskva) oli vene teatri- ja filminäitleja, Vene NFSV rahvakunstnik (1988).

Žanna Prohhorenko filminäitleja karjääri algus kujunes edukaks, ta mängis filmis "Ballaad sõdurist" (1959) Šurat ja filmis "Aga kui see on armastus?" (1961) Ksenija Zavjalovat. Ent hiljem Prohhorenko filmides suuremaid rolle enam ei saanud, ta mängis kõrvalosi ja hiljem episoodilisi rolle. 

1964. aastal lõpetas ta Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Ülikooli.

## Viited
Pirogovi park

**Pirogovi park** ehk **Pirogovi plats** on park Tartus.

Park asub Toomemäe nõlva all Ülikooli tänava ja Lossi tänava ääres Teise maailmasõja järel tasandatud varemete kohal. Varem asus seal muuhulgas kohvik ja kino "Central".

Pargis asub Nikolai Pirogovi monument.

Pirogovi park on traditsiooniline Tartu üliõpilaste ja punkarite õllejoomiskoht. Kuna üldjuhul on avalikus kohas alkoholitarbimine keelatud, on sellel teemal kestnud aastaid avalik debatt. Lahendusena on viimastel aastatel Tartu linnavolikogu määrusega lubatud tarvitada Pirogovi Toome nõlva aluse jalgtee ja Ülikooli tänava vahelist tähistatud haljasala suviti (15. märtsist kuni 15. oktoobrini) piknikukohana, kus võib pruukida kuni 6 mahuprotsendiga (k.a) alkohoolseid jooke.

## Viited
Raadi park

**Raadi park** on suur park Tartu linna kirdeosas, Raadi järve edelakaldal. Park kujunes Raadi mõisa pargina.

Park piirneb kirdes Raadi järve ja loodes Narva maanteega. Pargi kagu- ja edelaservas asub endine Raadi kruusakarjäär.   

Raadi park võeti looduskaitse alla Tartu Linna TSN Täitevkomitee 4.10.1957 otsusega nr 306 (dendropargi osa) ja Tartu Linna RSN Täitevkomitee 29.07.1986 otsusega nr 186 (pargi osa).

Pargis kasvab mitmeid haruldasi ja eksootilisi puid (Raadi dendropark). 

Raadi park koos mõisa peahoone varemega on arvatud ehitismälestiseks.

Järve lõunaküljel asus II maailmasõjas hukkunute memoriaalkompleks, mis avati 29. detsembril 1975 ja likvideeriti 2022. aasta septembris.

Pargi mõisapargi osa on müüriga piiratud ja ööseks suletav. Selles korraldab Eesti Rahva Muuseum üritusi ja vabaõhunäitusi, koostöös Tartu Kunstimuuseumiga on avatud ka skulptuuripark.

## Pildid

Raadi mõisa park 2008-10-17.JPG
Raadi mõisa park.jpg
Raadimoiss park - panoramio.jpg
Raadi11.jpg


## Viited

## Välislingid
* Raadi pargist Tartu turismiinfo lehel (Internet Archive)
* "Skulptuuripark Raadil", Tartmus
Kassitoome

**Kassitoome** on park Tartu kesklinnas.

Kassitoome asub Näituse tänava, Baeri tänava ja Oru tänava vahel. Baeri tänav eraldab seda Toomemäest.

Pargile on iseloomulik vaheldusrikas reljeef: osalt asub see Rootsi-aegsetel kaitseehitistel, kuid parki jääb ka nn **Kassitoome auk** ehk **Kassiorg** ehk **Toomeorg**, kunagine savi- ja liivakarjäär. Vastandina Toomele kulgevad Kassitoome rajad loogeliselt, avades vahelduvaid vaateid eri tasandeilt. Kassitoome kuulub Tartu vanalinna muinsuskaitsealasse.

Arhitektuuriliselt piiravad Kassitoomet Näituse tänava poolt Uus Anatoomikum ja Veski tänava poolt majade tagaküljed, millest kerkivad esile hilisklassitsistlik Karl Ernst von Baeri maja ning 1888. aastal rajatud historitsistlik tellishoone, kus Nõukogude ajal tegutses Eesti Põllumajanduse Akadeemia klubi. Oru tänava äärde jääb endine Tartu linnamuuseumi hoone, Toome-poolses küljes domineerib aga gooti stiilis toomkiriku fassaad, mille kahe torni tipus on tänapäeval vaateplatvorm.

Pargis paikneb kaks monumenti: Näituse tänava ääres Uue Anatoomikumi vastas seisab ülikooli rektori, füsioloog Alexander Schmidti monument, teises servas üle Oru tänava jääval kõrgendikul aga skulptuurigrupp "Vjatško ja Meelis Tartu kaitsel", mis kujutab Enn Kippeli noorsoojutustuse "Meelis" tegelasi Tartu lahingus 1224. aastal.

Suviti on Kassitoome pargis korraldatud kontserte ja vabaõhulavastusi, näiteks "Lembitu" (lavastajad Ants Viir ja Uno Pant). Talvel on künklik Kassitoome populaarne kelgutajate seas.

1869. aasta juunis toimus Kassitoomel, Toomkiriku valli jalamil esimese eesti üldlaulupeo kiriklik avamine, millel osales kuni 12 000 inimest. Hiljem rajati sinna Tartu ülikooli tenniseväljakud.

## Pildid

Pilt:Vaade Kassitoome augule Tartus, 20. september 2011.jpg|Vaade Kassitoome augule, 2011
Pilt:Skulptuurigrupp 'Meelis ja Vjatško Tartu kaitsel' Tartus Kassitoomel, profiil, 20. september 2011.jpg|Skulptuurigrupp "Meelis ja Vjatško Tartu kaitsel", 2011
Pilt:Pargirada ja pink Tartu Toomemäel, 30. september 2011.jpg|Kassitoomele paigaldatud kiikpingid
Pilt:Kuulutusetulp Tartus Kassitoome pargis Oru ja Baeri tänava nurgal, vaade Baeri tänavalt, 30. september 2011.jpg|Kuulutustulp Oru ja Baeri tänava nurgal


## Viited

## Välislingid
* Sergei Scharbe Kaks ajaloolist fotot Kassitoomest
* Jorma Piir "Kuidas sündis Kassitoome", töö Tartu legendide konkursilt
* Dorpat.ru: Кошкина горка (Kassitoome)
Tähtvere park

**Tähtvere park** on park Tartus.

Park asub Tähtvere linnaosas, Kreutzwaldi tänava ja Laulupeo puiestee vahel.

Pargi suurus on 7,2 ha.