open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Āraiši kihelkond

**Āraiši kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Arrasch*, läti keeles *Āraišu draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Rootsi Liivimaal ja Võnnu kreisis.

## Ajalugu

1225. aasta paiku ehitati Āraišisse esimene kirik, mis asus praegusega võrreldes järve vastaskaldal. Algselt oli see Võnnu kihelkonna välikirik. 

Āraiši kihelkonda on esmamainitud 1445. aastal. 1634. aastal moodustati see uuesti, kuid liideti hiljem Võnnu kihelkonnaga. 1772. aastal eraldati see viimasest lõplikult omaette kihelkonnaks. Esimese kihelkonnakiriku ehitamise aeg ei ole teada, kuid Liivi sõja ajal 1577. aastal see laastati. See ehitati uuesti üles, kuid langes taas hävingu ohvriks. 1675. aastal ehitati uus kirik. Hilisem Āraiši kivikirik pärineb aastast 1879. Patronaadiõigus kuulus kirikukonvendile.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Āraiši kihelkonna kihelkonnakoolis 36 õpilast.

## Āraiši kihelkonna mõisad
* Āraiši (*Pastorat Arrasch*) kirikumõis
* Drabeši (*Drobbusch*, ka *Bergenhof*) rüütlimõis
* Ieriķi (*Ramotzky*, varem *Erichshof*) rüütlimõis
* Inti (*Inte*) riigimõis
* Kārļi (*Karlsruhe*) rüütlimõis
* Kārļukalni (*Karlsberg*) väikemõis
* Katrinmuiža (*Katharinenberg*) poolmõis
* Rāmuļi (*Ramelshof*, varem *Doctormoise*) rüütlimõis
* Rencēni (*Lubbert-Renzen*) rüütlimõis
* Rucka (*Rutzky*) rüütlimõis
* Spāre (*Sparenhof*, ka *Samsky*) rüütlimõis


BM09164Am.jpg|Āraiši kirik 1804. aastal. Johann Christoph Brotze kogu
BM10104Am.jpg|Āraiši kirik ja kirikumõis


## Vaata ka
* Āraiši järvelinnus

## Viited

## Kirjandus
* *Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 37.
* Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. *Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland*. Riga: bei Deubner, 1826. Lk 256-257 http://books.google.ee/books?id=MwsZAAAAYAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA256,M1.
* Büsching, Anton Friedrich. *Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765*. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 374 http://books.google.ee/books?id=tG8OAAAAQAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA374,M1.
* Hagemeister, Heinrich von. *Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 185-189 http://books.google.ee/books?id=KqRKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA153,M1.
* Hupel, August Wilhelm. *Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland*. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 153-155 http://books.google.ee/books?id=86lKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA153,M1.
* Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Rapanui keel

**Rapanui keel** on Polüneesia keelkonna  Ida-Polüneesia rühma kuuluv austroneesia keel. Rapanui keelt räägitakse Tšiilile kuuluval Lihavõttesaarel (tuntud ka kui Rapanui saar), mille rahvaarv on natuke alla 4000. Umbes 3700 inimest Tšiilis ja Lihavõttesaarel peab end rapanuiks. Viimastel andmetel räägib rapanui keelt vabalt umbes 800 inimest. Tänapäeval räägivad paljud täiskasvanud rapanuid hispaania keelt. Kasutatakse ladina kirja.

Keele kood rahvusvahelise standardi ISO 639-3 järgi on **rap**. Keele staatus on 6b, mis tähendab seda, et keel on ohustatud seisundis. Sõnajärje tüüp on VSO.

## Foneetika
### Kaashäälikud

### Täishäälikud
 

## Morfoloogia
Silbid saavad olla ainult kas konsonant vokaal või lihtsalt vokaal. Sõnalõpulisi konsonante ei esine.

## Süntaks
Lauseliikmete järjekord on öeldis-alus-sihitis (VSO). Rapanui keeles kasutatakse laialdaselt reduplikatsiooni, näiteks värvuste tähistamiseks **'  – udu > **' – tumehall. Jah/ei-küsimustele vastatakse intonatsiooni abil. Vorm jääb samasuguseks nagu väide.

## Näide
He hakahu koe i te rama – pane tõrvik põlema

## Arvsõnad
*1- (ka) tahi,
*2- (ka) rua,
*3-(ka) toru,
*4-(ka) ha, 
*5-(ka) rima,
*6-(ka) ono, 
*7-(ka) hitu, 
*8- (ka) va´u/varu, 
*9- (ka) iva, 
*10-(ka) aŋahuru

## Viited
Rauna kihelkond

**Rauna kihelkond** (saksa keeles *Kirchpiel Ronneburg*, läti keeles *Raunas draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis.

Rauna piiskopilinnus oli Riia peapiiskopi lätlaste alade residentslinnus. Seega on sealne kihelkond ka üks vanemaid Lätis. Kihelkonda mainitakse esmakordselt aastal 1467. Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Rauna kihelkonnas kihelkonnakool, kus oli 32 õpilast. Kahes vallakoolis oli kokku 43 õpilast.

## Rauna kihelkonna mõisad
* Baižkalni (*Friedrichshof*) rüütlimõis
* Branti (*Horstenhof*) rüütlimõis
* Jaunrauna (*Ronneburg-Neuhof*) rüütlimõis, fideikomiss
* Launkalne (*Launkaln*) rüütlimõis
* Lejzvejnieki (*Gresten*) rüütlimõis, hiljem Roze kõrvalmõis
* Līze (*Lissenhof*) rüütlimõis
* Mārsnēni (*Marzenhof*) riigimõis
* Rauna (*Pastorat Ronneburg*) kirikumõis
* Rauna (*Schloß Ronneburg*) rüütlimõis
* Roze (*Lubar*) rüütlimõis
* Starti (*Stürzenhof*) riigimõis
* Veselauska (tänapäeval *Veselava*) (*Wesselshof*) rüütlimõis

## Vaata ka
* Rauna piiskopilinnus

## Kirjandus
* 
* 
* 
*
Tao keel

**Tao keelt** (hiina keeles 達悟語) ehk **jami keelt** (雅美) räägivad taod Taiwanis Taiwani saarest  46 km kagusse jääval Orhideesaarel. See on ainus Taiwani põlisrahva keel, mis ei kuulu Taiwani keelte hulka, vaid on üks Põhja-Filipiini keelte hulka kuuluvatest Batanese keeltest.

### Arvsõnad

*1* ása

*2* dóa

*3* tílo

*4* ápat

*5* líma

*6* ánem

*7* píto

*8* wáo

*9* síam

*10* póo

### Üldinfo
Tao keel kuulub väljasuremisohus olevate keelte hulka. Kasutusel on ladina tähestik,tähestikus on 24 tähte (4 täishäälikut:*a,e,i,o* ning 20 kaashäälikut). Sõnajärg esineb kujul tegusõna→nimisõna→ülejäänud lauseliikmed. Esineb hulgaliselt sõnalisi sarnasusi tagalogi keelega,samuti on palju laensõnu jaapani keelest.

### Sarnasused tagalogi keelega

### Laensõnad jaapani keelest

### Keelenäited
* *Kókay, kaminan kong.*Meeldiv tutvuda.
* *Ikong mo sazangan?* Mida sa osta tahad?
* *Kongoen mo?* Mida sa teha tahad?
* *Àkokay, kagagan mo o ito?* Tere,kas see on sinu sõber? 

## Viited

* http://yamiproject.cs.pu.edu.tw
* http://en.wikipedia.org/wiki/Yami_language
Joke keel

**Joke keel** on paapua keel, mis kuulub Alam-Mamberamo keelkonda. Seda keelt kõneleb vaid umbes 200 inimest. Keele staatus on 6b (ohustatud). 

Joke keel on halvasti dokumenteeritud keel, mida räägitakse Paapua maakonna põhjaosas Indoneesias. Algul räägiti seda keelt ainsas külas sisemaal, kuid hiljuti asustas valitsus kolmandiku elanikkonnast rannikule Mantarbori külla.
Seda keelt kasutatakse Indoneesias Paapua maakonna põhjaosas Ida-Waremboris Mamberomo jõe idarannikul Mantarbori külas. Alles hiljuti on keel jõudnud sisemaalt suuresti ka rannikule.

### Keel

Umbes kolmandik joke keele sõnavarast on suguluses varembori keelega. Need kaks keelt on grammatiliselt väga sarnased, sarnased on ka nende morfoloogilised ebareeglipärasused, mis näitab, et keeled on omavahel suguluses. 
Ebatavaline ühe paapua keele kohta on joke keelel nagu ka varembori keelel eessõnade kasutamine ja alusest-verbist-sihitisest koosnev sõnajärg, milles alus on esimesel, verb teisel ja sihitis kolmandal kohal. Neil verbidel on aluse eesliited ning võib-olla ka üks või enam sihitise järelliidet. Verbi liited on järgmised:

### Häälikud

Täishäälikud / a e i o u /

### Arvsõnad

#oschénu
#kaiámba
#biméssi 
#biméngsi
#baóngsi

### Keelenäide

Eβu eɾaβupiaβiɾanakumambao – 'ma olen saagopuu sinu jaoks juba kirvega maha raiunud'

Sellel veebilehel saab kuulata joke keele näidet:
Keelenäide

## Viited
Hano keel

**Hano keel** (inglise keeles Hano; Raga; Bwatvenua; Lamalanga; North Raga; Vunmarama) on Austroneesia hõimkonda kuuluv keel, mida kõneldakse Vanuatus Pentecosti saare põhjaosas. Väljarände tulemusel on keele rääkijate kogukonnad ka Maewo saarel, Port Vilas ja Luganville'is. Kõnelejate arv on ligikaudu 6500 ja kirjutamisel kasutatakse ladina kirja.

## Foneetika
Hano keele konsonandid on b, d, g, h, k, l, m, n, ng, ngg, (need on nina kaudu rõhutatud g'ga) r, s, t, v, w. Kasutusel on ka konsonandid bw, mw, ja vw. 

Hano keeles esineb konsonantide nasaliseerimine, (b -> mb ja d ->nd) siis, kui sõnas varem esinev kaashäälik on nasaalne. Seetõttu hääldatakse "mabu" (puhkamine) [mambu].

Hano keeles on viis täishäälikut: a, e, i, o, u.

## Grammatika
Tavapäraselt on kasutusel sõnajärg SVO (subjekt-verb-objekt).

### Isikulised asesõnad
**inau* mina
**ginggo* sina
**kea* tema
**gidaru* meie (mina sinuga)
**kamaru* meie (mina ja keegi veel)
**kimiru* teie (kaks)
**gida* meie (mina teiega)
**kamai* meie (mina ja teised)
**kimiu* teie (mitmus)
**kera* nemad

### Nimisõnad
Mitmuse märkimiseks lisatakse nimisõna ette *ira*.
**manu* - lind
**ira manu* - linnud

Tegusõna on võimalik muuta nimisõnaks lisades sufiksi *-ana*.
**bwalo* - kaklema
**bwaloana* - kaklus

### Kuuluvus
Kuuluvust näitab omistusliide ehk possesiivsufiks.
**iha* - nimi
**ihaku* - minu nimi
**ihamwa* - sinu nimi
**ihana* - tema nimi
**ihan ratahigi* - pealiku nimi

Kuuluvuse määramiseks kasutatakse ka eesliiteid.
**no-* üldist kuuluvust näitav (*NOnggu tanga* - minu korv)
**bila-* asjade jaoks, mille eest tuleb hoolitseda; viljasaak, kariloomad. (*BILAda boe* - meie siga)
**ga-* söödavad toidud (*GAm bweta* - sinu taro)
**ma-* see, mis on joodav (*MAra wai* - nende vesi)

## Väljendeid
*Head päeva - *Rantavuha / Rani*
*Head õhtut - *Bontavuha / Bongi*
*Kuidas läheb? - *Kun hanigi?*
*Suur tänu - *Tabeana*
*Kas tõesti? - *Mwasigi?*
*Jah - *Ue*
*Ei - *Sigai*
*Mis su nimi on? - *Ihamwa be ihei?*
*Mu nimi on... - *Ihaku be...*
*Ma olen pärit...  - *Inau ata... / Inau nin...*
*Kuhu sa lähed? - *Go men van hala behe?*
*Kust sa pärit oled? - *Gon mai hala behe?*
*Tule siia! - *Mai teti!*
*Mine ära! - *Van dagai!*
*Mulle meeldiks... - *Nam doron...*
*Ta räägib meie keelt! - *Mwa av la nonda!*
*Kuidas palun? - *Hanigi?*
*Ma ei tea - *Nam lenga*

## Arvsõnad
#tea/gaituvwa
#(gai)rua
#(gai)tolu
#(gai)vasi
#(gai)lima
#(gai)ono
#(gai)bitu
#(gai)vwelu
#(gai)sivo
#hangvulu

## Viited
Roviana keel

**Roviana keel** (inglise keeles ka Robiana; Ruviana; Rubiana) on keel, mida kõneldakse täpsemalt Saalomoni Saarte Lääneprovintsis, põhjas New-Georgia keskosas, Roviana ja Vonavona laguunide lähedal. Keel kuulub austroneesia keelte hulka. 

Kõnelejate arvuks peetakse 1999. aasta seisuga 9870 inimest, kes kõnelevad seda keelt emakeelena. Teise keelena kõneleb roviana keelt 1987. aasta seisuga 16 000 inimest, kes on praeguseks üle 30 aasta vanad ning kes asuvad põhiliselt Saalomoni Saarte Lääneprovintsis, Bukas, Bougainville'is ja Paapua Uus-Guineas. **Roviana** keeles on kasutusel ladina kirjaviis ja tähestik.

## Keele struktuuri andmed
**Konsonandid roviana keeles**:

bilabiaalsed: ***p, b, v, m, r***

dentaalsed: ***t, d, s, z, n, l***

velaarsed: ***k, q, g, ng***

kõrisulghäälik: ***h*** 

Näiteks ***z*** hääldub nagu ingliskeelses sõnas *zebra*. 

**Vokaalid roviana keeles**:

kõrged: ***i*** ja ***u***

keskmised: ***e*** ja ***o***

madalad: ***a*** 

 
**Roviana** keeles esineb viis diftongi: ***/ei/, /ai/, /ae/, /au/*** ja ***/oi/***

Suurem osa morfeeme koosneb kahest või kolmest silbist.

**Roviana** keeles on nii määramata kui määratud artiklid.

Määramata artikkel on ***na***.

Näiteks: ***na nana buka*** – tema raamat

***na*** võib vahetada ka ***sa*** vastu.

Näiteks: ***sa hore*** – see kanuu

Artikleid ***na*** ja ***sa*** võib kasutada ka mitmuslike nimisõnade puhul:

***na tie habahuala-di*** – vaene rahvas

Määratud artikkel on ***sa***

Näiteks: ***sa dia vetu*** – nende maja

Sõnarõhk **roviana** keeles pole kontrastiivne. 

Sõnajärjeks **roviana** keeles on VSO ehk siis verb, subjekt, objekt.

## Keelenäited

Alljärgnevas tabelis on kujutatud keelenäiteid roviana keeles.

 

## Arvsõnad

Alljärgnevas tabelis on näidatud arvsõnad üks kuni kümme nii eesti kui ka roviana keeles.

 

## Muud huvitavat keele kohta

Võrdlust kasutatakse ainult positiivsete lausete puhul.
Näiteks: ***leana hokora*** – parim ja ***leana sisigiti*** – kõige parem 

**Roviana** keeles on väga vähe eessõnu ja selle keele vokaalid kõlavad sarnaselt itaalia keele omadega. 

**Roviana** keeles kasutatakse ka sõnakordusi, mis viitavad kas mitmusele, sagedusele või intensiivsusele. Näiteks sõna ***busa*** (tegema jooni või triipe) ja samast sõnast ***busabusa*** (mis näitab siis selle tegevuse intensiivsust). 

## Viited

## Välislingid
* Roviana keele helinäiteid YouTube'is 
* Roviana keele helinäiteid Global Recordings Networki lehel .
Ganda keel

**Luganda keel** või **Ganda (Oluganda)** on üks Uganda suurimaid keeli, mida räägib üle 16 miljoni inimese. Seda kõneldakse peamiselt kagus, Buganda provintsis, Victoria järve loodekaldal kuni Kyoga järveni ja Tansaania piiril. See keel kuulub Bantu harusse Nigeri-Kongo keelkonda.

Luganda keelt räägib Buganda regioonis pea seitse miljonit inimest, see on Uganda üks räägitavamaid keeli, olles teisel kohal inglise keele järel ja suahiili keele ees. 

Luganda keel ilmus kirjateksti 19. sajandi teisel poolel. Esimene luganda grammatika avaldati 1882, seejärel hakati avaldama ka muid tekste, millest põhiosa olid kirjutanud misjonärid. Mitut erinevat luganda õigekirjasüsteemi hakati arendama pärast seda. 

## Arvsõnad 1–10 luganda keeles

üks – emu

kaks – bbiri

kolm – ssatu

neli – nnya

viis – ttaano

kuus – mukaaga

seitse – musanvu

kaheksa – munaana

üheksa – mwenda

kümme – kkumi

Tüpoloogiliselt on luganda keel aglutineeriv koos alus-tegusõna-sihitis sõnajärjega.

## Fonoloogia

Peamiseks tunnuseks luganda fonoloogias on selle kaksikkonsonandid ja eristatav täishäälikute pikkus. Keele kõnelejad üldiselt nimetavad konsonandi geminatsiooni ja vokaali pikenemist kahe ilmingu samaks efektiks, mida nad kutsuvad lihtsustavalt „kahekordistav“ ja „rõhutav“.

Luganda keel on ka tonaalne keel; silbi helikõrguse muutumine võib muuta ka sõna tähendust. Näiteks sõna "kabaka" tähendab kuningat siis, kui kõigil kolmel silbil on sama helikõrgus. Kui esimene silp oleks kõrgem, oleks selle sõna tähendus „väikene püüab“.

## Luganda täishäälikud

i e a o u

Kõigil viiel täishäälikul on kaks vormi; pikk ja lühike. Pärast kahte konsonanti on kõik häälikud pikad. Enne prenasaalset konsonanti on kõik häälikud pikad. Enne omadussõna on kõik häälikud lühikesed. Hääliku kvaliteet ei sõltu selle pikkusest.

## Tonaalsus

Luganda on tonaalne keel, mis koosneb kolmest toonist: kõrge, madal ja langev. Langev võib esineda ainult sõna viimases silbis. Kõrged ja madalad võivad esineda igas kohas.

## Grammatilised kategooriad

Luganda keeles on olemas nimisõnad, omadussõnad, tegusõnad, määrsõnad ja omastavad sõnad.

## Ortograafia

Luganda õigekiri, mis on standardiseeritud alates 1947, kasutab ladina tähestikku, lisatud on üks uus täht ŋ ja graaf ny (mida käsitletakse ühe tähena). Sellel on väga kõrge häälikult-tähele muutus, üks täht tavaliselt esindab ühte häälikut ja vastupidi.

Erinevus liht- ja tegusõnade vahel on alati selge, lihtsõnad on kirjutatud ainsuses ja tegusõnad mitmuses. Erinevus lühikeste ja pikkade täishäälikute vahel on arusaadav hääldusest, lühikesed täishäälikud on alati kirjutatud ainsuses ja pikad on kirjutatud siis mitmuses, kui nende pikkust ei saa tuletada kontekstist. Rõhk ja toon ei ole häälduses esindatud.

## Tähestik

Tavaline luganda tähestik koosneb 24 tähest.

18 konsonanti: b, p, v, f, m, d, t, l, r, n, z, s, j, c, g, k, ŋ, ny

5 täishäälikut: a, e, i, o, u

2 poolvokaali: w, y

## Keelenäide koos tõlkega

"Saagenda era ssaakuba ssimu." – “Ma ei läinud ega teinud seda telefonikõnet.”

## Viited
Kanava (Vinnõtsja oblast)

**Kanava** (ukraina keeles Канава) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis. Asub Lõuna-Bugi kaldal. Elanike arv on 160. Pindala on 1,63 km².


Дороговказ на в'їзді до села.JPG|
В центрі Канави.JPG|
Джерело молодості Святої Ангеліни.jpg|
Краєвид на канавські пороги.JPG|
Рафтинг на канавських порогах.jpg|
Могила царського ад'ютанта Романа Кушніренка.JPG|
Наполеонівська дорога.JPG|
Пором через Південний Буг в Канаві.JPG|
На фестивалі "Мамина піч" в Канаві.JPG|
Вид із Забужки на Канаву.JPG|
Вид на Південний Буг з канавської скелі.JPG|
Садиба "Родинне гніздо".JPG|
Інтер’єр садиби «Родинне гніздо».jpg|
Микола Янченко на сцені в Канаві.JPG|
Komo keel (Sudaan)

**Komo keel** kuulub Niiluse-Sahara hõimkonnas koma keelkonda.Komo keelt kõneletakse Ida-Sudaanis ja Lääne-Etioopias.

Kõnelejate arv varieerub eri allikate põhjal 4500-st (1975) kuni 18 500-ni (1979).

## Fonoloogia
Komo keeles on palju vokaale (üle seitsme) ja kõik klusiilid (k, p, t, g, b, d). Esindatud on kõik tavalised konsonandi tüübid (huulhäälikud, hõõrdhäälikud, ninahäälikud, külghäälikud).

## Nominaalkategooriad
Mitmust väljendatakse prefiksiga. Asesõnades eristatakse sugu ainult ainsuse kolmanda pöörde isikus. 

## Süntaks
Komo keel on SVO-sõnajärjega keel (subjekt-verb-objekt). Lausejärjes eelneb agent patsiendile. Nimisõnale järgneb lausejärjes omastava käände tunnus, samamoodi järgneb nimisõnale omadussõna ja demonstratiiv. Eitusmorfeem eelneb verbile.

## Kirjaviis
Kasutatakse ladina tähti. Tulevikus plaanitakse Etioopias kirjaviisi edasi arendada. 

## Keelenäide
Komo keeles eristatakse ainsust, kaksust ja mitmust. Kaksus ehk duaal on grammatiline arv, mis viitab kahele entiteedile või näitab kaht subjekti. Komo keeles eristatakse kaksust ja mitmust hääletooniga. 



## Arvsõnad

## Viited

## Välislingid
* https://www.youtube.com/watch?v=32zFxwtfhx4
Mizo keel

**Mizo keelt** kõneleb emakeelena mizo rahvas Mizorami osariigis Indias, osariigis Myanmaris ja Bangladeshis, Chittagongi mäe piirkonnas.
2001. a. seisuga oli Mizo keele kõnelejaid kokku 687 750, neist 675 000 Indias 

## Keele struktuuri andmed
Mizo keeles on 25 häälikut  :

a, aw, b, ch, d, e, f, g, ng, h, i, j, k, l, m, n, o, p, r, s, t, u, v, z

Hiljem lisati pikkadele täishäälikutele tsirkumfleks ^   :

â, ê, î, ô, û

Tsirkumfleksid ei olevat suutnud täielikult kirjapildis siiski mizo keele omapärasid edasi anda ja seetõttu võeti Mizorami kohalikus ajalehes Vanglaini kasutusele ka rõhud ja täpid, rõhutamaks toone ja intonatsioone: á, à, ä, é, è, ë, í, ì, ï, ó, ò, ú, ù, ü 

### Hääldus
Täishäälikud jagunevad üksikvokaalideks, diftongideks (ehk kakskikvokaalideks) ja ka triftongideks (ehk kolmikvokaalideks)

Kolmikvokaalid mizo keeles on *iai*, *iau*, *uai*, *uau*.

Kaashäälikud jagunevad klusiilideks, afrikaatideks, frikatiivideks, nasaalideks ja liikvidadeks.

Mizo keel on toonikeel, kus helikõrgus ja hääldus muudavad sõnade tähendust vastavalt. 

### Toonid ja intonatsioon
Järgnevalt on toodud kaheksa tooni ja intonatsiooni, mida saab täishäälikuga esitada. Näites on täishäälikuks *a* sõnakombinatsioonis *p-a-n-g*:
Pikk kõrge toon: *páng*
Pikk madal toon: *pàng*
Maksimaalne toon: *pâng*
Hetkeline toon: *päng*
Lühike tõusev toon: *pǎng*
Lühike kukkuv toon: *pȧng*
Lühike keskmine toon: *pang*
Lühike madal toon: *pạng*

### Lauseehitus
Laused ehitatakse mizo keeles üles järjekorras alus - sihitis - öeldis.

### Arvsõnad
Arvud ühest kümneni mizo keeles on:
üks - (Pa)khat
kaks - (Pa)hnih
kolm - (Pa)thum
neli - (Pa)li
viis - (Pa)ngá
kuus - (Pa)ruk
seitse - (Pa)sarih
kaheksa - (Pa)riat
üheksa - (Pa)kua
kümme - Sàwm

### Keelenäited

*mi-sual in a man doon* - kurjategija saab su kätte

*lhim tak in a-n om* - nad elasid õnnelikult

*kho-pui a´ a peem* - ta kolis linna

## Muu info
Olemas on ka mizokeelne piibel

## Viited
Üürnik (täpsustus)

**[[Üürnik]]** on juriidiline või füüsiline isik, kes võtab üürile kinnisvara.

"**Üürnik**" on ka mitme filmi eestikeelne pealkiri:
*"Üürnik" ("The Lodger") on Alfred Hitchcocki film aastast 1927
*"Üürnik" ("Le locataire") on Roman Polański film aastast 1976
*"Üürnik" ("The Lodger") on David Ondaatje film aastast 2009. Film on Hitchcocki filmi uustöötlus.
*"Üürnik" ("The Resident") on Antti Jokineni film aastast 2011.

"**Üürnik**" oli Kaire Vilgatsi ja ansambli Köök esitatud laul lauluvõistlusel Eesti Laul 2009.
Ants Laikmaa preemia

**Ants Laikmaa preemia** on Ants Laikmaa mälestuseks õpilastele antav kunstipreemia. Preemiat annab Läänemaa maavalitsus alates 1991. aastast kord aastas. Preemia laureaat valitakse välja preemiakomisjonile esitatud tööde hulgast.

## Preemia laureaadid
*1991 – Paul Teesalu
*1992 – Paul Teesalu
*1993 – Kerstin Hallik
*1994 – Moonika Teemus
*1995 – Evelyn Zeeman, Aivar Weide
*1996 – Indrek Rand
*1997 – Kristi Lents
*1998 – Piret Bergmann
*2000 – jäi välja andmata
*2001 – Liina Prank
Hydrelaps

***Hydrelaps*** on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon
Perekonda *Hydrelaps* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik:
* *[[Hydrelaps darwiniensis]]* BOULENGER, 1896. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne WoRMS-is

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Hydrelaps darwiniensis]] seisuga 26.11.2013.*
Masterdamine

**Masterdamine** on üks muusikaproduktsiooni etappe, mille tulemusena miksitud materjal salvestatakse tiražeerimise aluseks olevale andmekandjale ehk masterile. 

Masterdamisel on kolm etappi: 

## Miksitud materjali järeltöötlemine
Miksitud materjali järeltöötlemise käigus
*parandatakse väiksemaid vigu (kaotatakse krõpse, köhatusi, krabinaid) 
*kasutatakse mürafiltreid, et kaotada surinaid ja sisinaid (*noise reduction) 
*korrigeeritakse [[stereopilt|stereopildi]] laiust
*lisatakse [[ruumikaja]] (*ambience reverb*)
*[[ekvaliseerimine|ekvaliseeritakse]] (*equalize*) audio träkkide vahel 
*korrigeeritakse üldist [[helitugevus]]t (*volume*) 
*vähendatakse ootamatute helitugevuse tippude kõrgust (*peak limit*) 
*laiendatakse dünaamilist skaalat (*dynamic expansion*) 
*kitsendatakse dünaamilist skaalat (*dynamic compression*)

==Eelmasterdamine==
Eelmasterdamine (i.k *premastering*) on masterdamise etapp, mille käigus sisestatakse ja kontrollitakse [[träkk]]ide nimetusi ja indekseid, määratletakse träkkidevaheliste pauside kestused ja sisestatakse nõutavad toote informatsioonikoodid [[ISRC]] ja [[EAN]]. Eelmasterdamise tulemuseks on premaster-CD, mis vastab audio CD Punase raamatu standardile (*Red-Book-Standard'') (vt Vikerkaareraamatud).

## Matriitsi valmistamine
Vinüülplaatidel valmistati matriitsina n-ö negatiivne vorm. CD-de tiražeerimisel on matriitsiks klaasmaster.
Hoonimine

**Hoonimine** on viimistlusmeetod, mis võimaldab saada suure täpsusega siledaid, spetsiifilise mikroprofiiliga silindrilisi sisepindu. Niisugune profiil on vajalik näiteks õlikihi hoidmiseks hõõrdepinnal, näiteks mootori silindril. Abrasiivlõikuriks on pöörlevasse hoonpeasse kinnitatud luisud.
Roman Putin

**Roman Putin** (vene keeles  Роман Игоревич Путин; sündinud 10. novembril 1977 Nõukogude Liidus Vene NFSV-s Rjazanis) on vene ettevõtja ja avaliku elu tegelane, Venemaa *[[taekwondo]]* föderatsiooni president.

President Vladimir Putini nõopoeg Roman Putin on tiiviklennukeid tootva MRT-AVIA kaasomanik.

## Viited

## Välislingid

*Taekwon-Do ITF föderatsiooni Vene osakond
*MRT Avia ametlik koduleht
9,5-millimeetrine film

**9,5-millimeetrine film** on vanim kitsasfilmi formaat.

Formaadi võttis 1922. aastal kasutusele Pathé firma, et valmistada odavaid filmikoopiaid kodukasutajatele, kuid hiljem leiutati ka vastav kaamera.

Erinevalt teistest filmiformaatidest on 9,5-millimeetrisel filmil perforatsiooniaugud filmi keskel kaadrite vahel, mitte äärtes. Niisugune paigutus võimaldab filmilindi laiust paremini kasutada (9,5-millimeetrise filmi kaader on peaaegu sama lai kui 16-millimeetrisel filmil), kuid kaasneb suurem kriimustuste oht.

Filmi laius valiti selline, sest 35-millimeetrisest filmist saab pärast perforeeritud äärte eemaldamist valmistada kolm 9,5-millimeetrist filmilinti.     

Pärast Teist maailmasõda 9,5-millimeetrise filmi populaarsus vähenes 1960. aastail miinimumini odavama, kuid tunduvalt halvema pildikvaliteediga 8-millimeetrise filmi konkurentsi tõttu ning seda jäid kasutama vaid vähesed entusiastid. Väike pühendunud 9,5-millimeetrise filmi kogukond eksisteerib tänaseni (2023).

## Välislingid
*https://arhiiv.err.ee/vaata/8-mm-elu-12-192012
*https://obsoletemedia.org/9-5mm-film/
Merimadu

**Merimadu** (*Hydrophis*) on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon
Merimadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Hydrophis atriceps]]* Günther, 1864 
* *[[Hydrophis belcheri]]* (Gray, 1849)
* *[[Hydrophis bituberculatus]]* (Peters, 1872)
* *[[Hydrophis brooki]]* Günther, 1872
* *[[Hydrophis caerulescens]]* (Shaw, 1802)
* *[[Hydrophis cantoris]]* (Günther, 1864)
* *[[Hydrophis coggeri]]* Kharin, 1984
* *[[Hydrophis curtus]]* (Shaw, 1802)
* *Hydrophis cyanocinctus* (Daudin, 1803) – vöödiline merimadu
* *[[Hydrophis czeblukovi]]* Kharin, 1984
* *[[Hydrophis donaldi]]* Ukuwela, Sanders & Fry, 2012
* *Hydrophis elegans* (Gray, 1842) – elegantne merimadu
* *[[Hydrophis fasciatus]]* (Schneider, 1799)
* *[[Hydrophis gracilis]]* (Shaw, 1802)
* *[[Hydrophis hardwickii]]* Gray, 1834
* *[[Hydrophis hendersoni]]* (Boulenger, 1903)
* *[[Hydrophis inornatus]]* Gray, 1849
* *[[Hydrophis jerdonii]]* Gray, 1849
* *[[Hydrophis kingii]]* (Boulenger, 1896)
* *[[Hydrophis klossi]]* Boulenger, 1912
* *[[Hydrophis laboutei]]* (Rasmussen & Ineich, 2000)
* *[[Hydrophis lamberti]]* (Smith, 1917)
* *[[Hydrophis lapemoides]]* (Gray, 1849)
* *[[Hydrophis macdowelli]]* Kharin, 1983
* *[[Hydrophis major]]* (Shaw, 1802)
* *[[Hydrophis mamillaris]]* (Daudin, 1803)
* *[[Hydrophis melanocephalus]]* (Gray, 1849)
* *[[Hydrophis melanosoma]]* Günther, 1864
* *[[Hydrophis nigrocinctus]]* (Daudin, 1803)
* *[[Hydrophis obscurus]]* Daudin, 1803
* *[[Hydrophis ornatus]]* (Gray, 1842)
* *[[Hydrophis pachycercos]]* Fischer, 1855
* *[[Hydrophis pacificus]]* (Boulenger, 1896)
* *[[Hydrophis parviceps]]* Smith, 1935
* *[[Hydrophis peronii]]* (Duméril, 1853)
* *[[Hydrophis platurus]]* (Linnaeus, 1766)
* *[[Hydrophis schistosus]]* (Daudin, 1803)
* *[[Hydrophis semperi]]* (Garman, 1881) – luzoni merimadu
* *[[Hydrophis sibauensis]]* (Rasmussen, Auliya & Böhme, 2001)
* *Hydrophis spiralis* (Shaw, 1802) – spiraalne merimadu
* *[[Hydrophis stokesii]]* (Gray, 1846)
* *[[Hydrophis stricticollis]]* (Günther, 1864)
* *[[Hydrophis torquatus]]* (Günther, 1864)
* *[[Hydrophis viperinus]]* (Schmidt, 1852)
* *[[Hydrophis vorisi]]* Kharin, 1984
* *[[Hydrophis zweifeli]]* Kharin, 1985.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
*Sissekanne WoRMS-is
*P. Gopalakrishnakone, *[http://books.google.ee/books?id=i2yTrfdnnq8C&pg=PA178&dq=Ephalophis&hl=et&sa=X&ei=8oWTUvOLDOn_ygOj-oKwDA&redir_esc=y#v=onepage&q=Ephalophis&f=false Sea Snake Toxinology]*, lk 179-181, 1994, Singapore University Press, ISBN 9971 69 1930, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 25.11.2013) (*inglise keeles*) 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Hydrophis]] seisuga 26.11.2013.*
Superfiniš

**Superfiniš** on viimistlusmeetod, mille puhul nagu hoonimiselgi kasutatakse lõikuritene luiske, kuid hoonimisest erinevalt saab lisaks silindrilistele sisepindadele töödelda ka silindrilisi ja koonilisi välispindu ning tasapindu.
Tangeriin

**Tangeriin** on tangeriinipuu vili.

Tangeriinid on väiksemad ja lapikumad kui apelsinid. Vilja maitset peetakse mitte nii hapukaks ja pigem magusamaks kui apelsinil. Tangeriinid on õhukese ja kergesti eemaldatava koorega.

Tangeriine süüakse sõrmede vahelt iseseisva suupistena või lisatakse salatitele, magustoitudele ja muudele roogadele.

Tangeriinid on head C-vitamiini, foolhappe ja beetakaroteeni allikad.
Plankimine

**Plankimine** on abrasiivviimistlusprotsess, mille puhul abrasiivosakesed on surutud töödeldava pinna ja suhteliselt pehmest materjalist (malm, vask) plankuri vahele. Meetodit kasutatakse tavaliselt suure täpsusega tasapinnalisuse saavutamiseks.
Foia-foia keel

**Foia-foia** keel (foia foia, foyafoya, foiafoia) on Üld-Uus-Guinea hõimkonda Paapua lahe keelte hulka kuuluv Paapua keel, mida räägitakse Paapua Uus-Guinea Lääneprovintsi kaguosas Bamu jõe harujõe kaldal Bibisa külas. Foia-foia sugulaskeelteks on minanibai, mubami, hoyahoya ja hoia hoia keeled. Foia-foia keele kõnelejaid on 2006. aasta seisuga 196 inimest ning keel kuulub ohustatud keelte hulka.

Foia-foia keele ISO 639-3 kood on **ffi**.
 
## Foneetika
Keeles on 6 vokaali (a, i, e, u, o, ã) ja 15 konsonanti (p, b,&nbsp;m, n, Φ, f, t, d, n, s, l, k, g, ' , h). Konsonantidest on foia foia keeles olemas näiteks bilabiaalne plosiiv [ p ], [ b ], nasaalsed [m ] ja [ n ], plosiivid [ t ], [d ], frikatiivid [ ɸ ], [ f ], [ s ] ja [ h ] ning velaarid [ k ], [g ]. Silbimustrina on kasutusel v-vc . Keele prosoodia kasutab kõiki kolme võimalikku foneetilist dimensiooni: nii kestust, rõhku kui ka põhitooni.

## Kiri
Foia-foia keeles puuduvad kirjapandud dokumendid, ainus teadaolev kirjalik tekst selles keeles on keeleteadlase loodud ladina kirjal põhinev tähestik ning keelenäited.

## Keelenäited
**Konsonantide** hääldus ja näidissõnad: 
*p – papato, u'pau
*d – dabua dabua, kolosaido
*b – boitone, ɡabo
*n – nida, pane
*m – mabumono
*s – sino, kouso towomu
*l – lika, kabelewa
*ɸ – futi, nekaedefinimo
*k – kahalie, sikoli
*f – fawo, malefu
*g – gabo, sologa
*t – tokemo
*ʔ – gi'a
*h – hiwio, behige

**Vokaalide** hääldus koos näitesõnadega: 
*i – ibisa, kiɡio, duliɡi
*e – edikawibuo, fetu, behe
*a – abiai, fawo, kowia
*u – usu, sokulu, awu
*o – otoɡabo, elokito, bowo
*ɑ – āɡesa, eatā

### Keelenäide koos eestikeelse tõlkega
- Naho dakunbinimo no monokakiawo damo iti makudobaomo boniomono dauba dokaiwolemiomo tulama sa. (Eelmisel laupäeval käisin ma koos oma naisega kalal.)

- No menikenobaomo obosa nikenobao namo sabade siwio papato gamiso, ama nane pane maobamomo ebi ame gamise gilubo ekaiamo, gilubo tene benikadibenimo mani mono. (Me võtsime kanuu ja sõitsime mööda jõge allavoolu.)

## Viited
Smiltene kihelkond

**Smiltene kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Smilten*, läti keeles *Smiltenes draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Võnnu ja Valga kreisis.

## Ajalugu
Smiltene kihelkond tekkis ilmselt juba XIII sajandil. Allikais on seda esmamainitud 1430. aastal. Aastal 1613 ühendati see ajutiselt Trikāta kihelkonnaga, seejärel allus kihelkond lühikest aega (aastani 1648) Rauna kihelkonnale; sealsed pastorid olid ametlikult Rauna kihelkonna abiõpetajad. Kihelkond kuulus kuni 1783. aastani Võnnu kreisi. Venemaa keisrinna Katariina II otsusega 3. juulil 1783. aastal moodustati Riia ja Võnnu kreisi osadest Riia asehaldurkonna Valga kreis, mille koosseisu kihelkond liideti. Pärast asehalduskorra kaotamist kuulus kihelkond 1796−1888 Võnnu-Valga kaksikkreisi koosseisu, seejärel taas Valga kreisi.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli kihelkonnas üks kihelkonnakool, kus oli 40 õpilast, vallakoole ei olnud.

## Smiltene kihelkonna mõisad
* Bānūži (*Bahnus*) rüütlimõis
* Biksēja (*Wilkenpahlen*) rüütlimõis
* Blome (*Blumenhof*, varem *Stammer*) riigimõis
* Cērtene (*Zehrten*) rüütlimõis
* Ikšele (*Uexküllshof*, varem *Ninigal* ja *Ninigallshof*) rüütlimõis
* Jaunbilska (*Neu-Bilskenhof*) rüütlimõis
* Pāpiņase (*Papenhof*) rüütlimõis
* Rauda (*Raudenhof*) rüütlimõis
* Smiltene (*Smilten Pastorat*) kirikumõis
* Smiltene (*Schloß Smilten*) rüütlimõis
* Zeltiņi (*Selting*) rüütlimõis
* Vecbilska (*Alt-Bilskenhof*) rüütlimõis


BM06107Am.jpg|Cērtene mõis 1795. aastal. Johann Christoph Brotze kogust


## Vaata ka
* Smiltene piiskopilinnus

## Viited

## Kirjandus
* 
* 
*
Iirimaa rahvastik

2016. aasta rahvaloenduse andmetel oli Iirimaa rahvaarv 4 761 865.

Iirimaa rahvaarv oli 2013. aasta seisuga hinnanguliselt 4 775 982 inimest. Selle näitaja järgi oli Iirimaa 120. kohal maailmas.

Laste osatähtsus Iirimaa rahvastikus on suur (21,4%), vanurite osatähtsus on keskmine (12,1%).

## Kodakondsus

## Viited

## Välislingid
*Iirimaa statistikaameti rahavastikustatistika
Dzērbene kihelkond

**Dzērbene kihelkond** (ka *Dzērbene-Drusti kihelkond*; saksa keeles *Kirchspiel Serben*, ka *Kirchspiel Serben-Drostenhof*, läti keeles *Dzērbenes draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis.

Aastal 1357 püstitatud Dzērbene piiskopilinnuse juures pidi olema ka kabel. Aastal 1439 mainitakse sealset kirikut.

Kihelkonna kohta on teateid aastast 1555, mil see Rauna kihelkonnaga liideti. Rauna filiaaliks jäi Dzērbene aastani 1688.

Aastal 1782 sai Drusti kirikust Dzērbene kihelkonna abikirik. 

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Dzērbene-Drusti kihelkonnas kaks kihelkonnakooli, kus oli kokku 52 õpilast. Viies vallakoolis oli kokku 35 õpilast.

## Dzērbene kihelkonna mõisad
* Auļi (*Aula*) rüütlimõis
* Dzērbene (*Pastorat Serben*) kirikumõis
* Dzērbene (*Schloß Serben*) rüütlimõis
* Gusti (*Gränhof*) rüütlimõis
* Nēķini (*Nötkenshof*, ka *Gerslau*) rüütlimõis

## Kirjandus
* 
* 
* 
*
Kalsnava kihelkond

**Kalsnava kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Kalzenau*, läti keeles *Kalsnavas draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis.

Kalsnava kihelkonnale panid aluse Tiesenhausenid, kellele kuulus ka Bērzaune vasallilinnus. Neile kuuluva Kalsnava vasallilinnuse juurde rajati ka kirik, mis aastal 1643 maha põles. Aastal 1671 lisandus abikirik Vietalvas. XIX sajandil pöördus suur osa kihelkonna rahvast õigeusku.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Kalsnava ja Vietalva kihelkonnas kaks kihelkonnakooli, kus oli 24 õpilast.

Aastail 1908–1918 oli sealse koguduse õpetajaks Andrievs Niedra.

Kirikuhoone sai kannatada, kui küla piirkonnas Punaarmee 1944. aastal läbimurdelahinguid pidas. Kirik on osaliselt taastatud, kuid sealne kogudus käib koos Jaunkalsnava kultuurimajas. 

## Kalsnava kihelkonna mõisad
*Jaunkalsnava (*Neu-Kalzenau*) rüütlimõis
*Kalsnava (*Pastorat Kalzenau*) kirikumõis
*Veckalsnava (*Schloß Alt-Kalzenau*) rüütlimõis

## Viited

## Kirjandus
*
*
*
*
Meriami keel

**Meriami keel** on Paapua Ida-Fly-taguse keelerühma keel. Samasse rühma kuuluvad veel näiteks vipi keel ja bine keel. Alternatiivsed nimetused on Ida-Torres, Mer, Meriam Mir, Mir, Miriam, Miriam-Mir.
Meriami keel on ainus Paapua keel, mida räägitakse Austraalias.
Täpsemalt räägitakse keelt Queenslandi osariigis, Ida-Torrese väina saartel ja Darnley saarel.

Meriami keel on ohustatud keel, sest kõnelejaid on 2006. aastal toimunud loenduse tulemuste põhjal vaid 210.

## Keele struktuur
### Fonoloogia
Eesvokaalid:               a, e, ì, i

Tagavokaalid:              ò, o, ù, u 

Diftongid:                 ai, ei, òi, ui, au, eu, ìu, iu, ou, ui

Frikatiivid:               s, z

Klusiilid:                 b, d, g, k, p, t

Lateraalid:                l

Nasaalid:                  m, n

Poolvokaalid:              w, y

Värihäälikud:              r 

Meriami keeles on rõhk konstratiivne ning võib esineda esimeses või teises silbis. Näiteks *tábo* (madu) and *tabó* (kael).

Häälikut *a* saab hääldada kahel viisil – [a] ja [ə]. [a] esineb rõhulistes silpides ja kinnistes rõhuta silpides. [ə] esineb tavaliselt silpides enne rõhku ja vahel lahtites rõhuta silpides.

Meriami keelele on omane verbi asetus lauses pärast alust. Morfoloogiliselt on meriami keel aglutineeriv keel.

### Arvsõnad

üks - *netat*

kaks - *neisi*

kolm - *neisi-netat*

neli - *neisi-neisi*

viis - *neisi-neisi-netat*

kuus - *neisi-neisi-neisi*

seitse - *neisi-neisi-neisi-netat*

kaheksa - *neisi-neisi-neisi-neisi*

üheksa - *neisi-neisi-neisi-neisi-netat*

kümme - *neisi-neisi-neisi-neisi-neisi*
## Keelenäited

*Nako ma nali?* – Kuidas sul läheb?

*Debe idim!* – Tere hommikust!

*Debe gerger!* – Tere päevast!

*Debe ki!* – Tere õhtust!

*Aka nade ki ardirare? Ge au?* – Kuhu me selle paneme? Sinna?

*Mena igardare!* – Jätkake selle kandmist! 

## Kirjaviis

Ladina kirjaviis 

## Huvitavat

Meriami keelel puuduvad hetkel dialektid. Kunagi oli Erubi ja Ugari saartel olemas oma murre, kuid nüüdseks on erinevused kadunud.

Viimaseid muutusi keeles on sõna *debelang* (hea maitse, kena) lõpu muutus *lang*>*lag*.

## Viited
Berkut

**Berkut** on olnud mitme asja nimi:

***[[Berkut (skafander)|Berkut]]**, skafander
***[[Berkut (Ukraina)|Berkut]]**, Ukraina miilitsa eriüksus
Jastreb

**Jastreb** on mitme asja ja koha nimi:
***[[Jastreb (skafander)|Jastreb]]**, skafander
***[[Soko J-21 Jastreb]]**, Jugoslaavia ründelennuk
***[[Jastreb (Montenegro)|Jastreb]]**, asula Montenegros
***[[Jastreb (Bulgaaria)|Jastreb]]**, asula Bulgaarias
*...
Mihkel Tiitus

**Mihkel Tiitus** VR I/3 (9/21. september 1889 Kihelkonna, Saaremaa – 31. august 1934 Hudiksvall) oli eesti meremees, kaugesõidukapten.

Ta lõpetas Kuressaare (cum laude) ja Liibavi merekooli kaugesõidukapteni kutsega.

Meresõitu alustas 16-aastaselt, pärast Kuressaare merekooli lõpetamist oli reisiaurikute Konstantin ja Osilia tüürimees, pärast Liibavi merekooli lõpetamist Isabella kapten. Esimeses maailmasõjas teenis Mihkel Tiitus miinilootsina, sai Georgi risti.

Vabadussõjas pidas ta Isabella kaptenina ühendust Eesti välissaatkondadega, osales Kaitseliidus, oli miiniloots.

Pärast Vabadussõja lõppu oli Mihkel Tiitus Sekstanti ja Loodi kapten, kaugesõidus Sakala 1. tüürimees, tüürimees Balti päästeseltsi ja Tallinna Laevaühisuse laevadel, sooritas 1. järgu raadiotelegrafisti kutseeksami.

1933. aasta algul määrati ta kapteniks mootorlaevale Virumaa, kus teenis kuni surmani.

Mihkel Tiitus osales Eesti laevajuhatajate seltsis ja paljudes teistes organisatsioonides.

## Kirjandus
* A. T. Kapten M. Tiitus †. Vaba Maa, 5. september 1934, nr. 208, lk. 4.
Satelliitnavigatsioon

**Satelliitnavigatsioon** on raadionavigatsioon, mille korral navigatsioonisignaali edastavad raadiomajakad paiknevad ümber Maa tiirlevatel tehiskaaslastel ‒ satelliitidel.

Satelliitnavigatsiooni levinuim kasutusala on navigeerimine ‒ vee-, õhu- või kosmosesõiduki või mõne muu liikuri täpse aja, kursi ja asukoha määramine. Peale selle rakendatakse satelliitnavigatsioonisüsteemi muudeski teaduse ja tehnika valdkondades, näiteks:
*geodeesias ‒ maapinna punktide koordinaatide täpseks määramiseks;
*kartograafias ‒ geograafiliste kaartide koostamiseks;
*tektoonikas ‒ maakoore laamade liikumise mõõtmiseks;
*logistikas ‒ toodete ja kaubasaadetiste asukoha kindlaks tegemiseks.

Esimene satelliitnavigatsioonisüsteem loodi 1967. aastal USAs mereväe tarbeks. Alates 1995. aastast on üldkasutuses Ameerika Ühendriikide ülemaailmne asukoha määramise süsteem GPS. Alates 2011, aastast on globaalselt kasutatav ka Vene Föderatsiooni süsteem GLONASS, 2020. aastal on kavas täisvalmiduses käiku anda Euroopa Liidu ülemaailmne süsteem Galileo ja Hiina Rahvavabariigi BeiDou.

Mitmes riigis (India, Jaapan, Prantsusmaa) on kasutusel piirkondliku ulatusega satelliitnavigatsioonisüsteemid.

## Vaata ka
* Ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem
* GPS
* GLONASS
* Galileo
* BeiDou

## Välislingid
* Ülevaade satelliitsidesüsteemidest: Navigatsioonisüsteemid
Hildigund Neubert

**Hildigund Neubert** (neiupõlvenimega **Falcke**; sündinud 1960 Quedlinburgis) on saksa laulja ja endine Saksa Demokraatliku Vabariigi teisitimõtleja. Aastatel 2003–2013 oli ta Saksa DV riikliku julgeoleku ministeeriumi dokumentide Tüüringi liidumaa volinik.

Neubert on luterlik-evangeelse pastori tütar. Ta käis polütehnilises gümnaasiumis (*Erweiterte Oberschule*) ja astus pärast selle lõpetamist 1979. aastal Weimaris asuvasse Franz Liszti kõrgemasse muusikakooli, kus õppis laulmist. Weimaris sai ta tuttavaks oma tulevase abikaasa Ehrhart Neubertiga, kes oli seal kõrgkooli pastor. 1984–1987 laulis ta Weimari rahvusteatri kooris.

See muusik, kes on ka nelja täiskasvanud lapse ema, kuulus Saksamaa Demokraatlikus Vabariigis teisitimõtlejate ringkondadesse ning oli ühiskondlikult aktiivne Weimari Evangeelse Üliõpilaskoguduse Rahuringis ja nn konsiliaarses protsessis.

Perestroika ajal kuulus Neubert 1989. aastast opositsioonierakonda Demokraatliku Pöörde Rohelised (Gründern des Demokratischen Aufbruches). 1996. aastal astus ta Kristlik-Demokraatlikku Liitu.

1997–2003 töötas Neubert kodanikuühenduses Bürgerbüro e.V., mille eesmärgiks on Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei diktatuuri tagajärjel tekkinud kahju uurimine, korvamine ja teadvustamine ühiskonnas. Ta oli 2003. aastast kuni 2013. aasta oktoobrini Saksa DV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi dokumentide Tüüringi liidumaa volinik. Seaduse kohaselt ei olnud järgmine ametiperiood enam võimalik. Tema ametist lahkumise tseremoonial toonitas maapäeva president Birgit Diezel, et oleme Neubertsile tänu võlgu selle eest, et Tüüringi on esimene liidumaa, kus kehtestati Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei diktatuuri ohvritele eripension. „Olete ka kangekaelselt seisnud hüvitusfondi loomise eest Saksa Demokraatliku Vabariigi laste- ja noortekodude süsteemi ohvrite toetamiseks,” ütles Diezel.

Alates 2011. aastast on Neubert Konrad Adenaueri Fondi juhatuse liige ja asepresident.

Neubert on alates 2013. aasta novembrist Tüüringi liidumaa riigikantselei riigisekretär ja vastutab seal Euroopa Liitu puudutavate küsimuste eest. Saksamaa 2013. aasta valimistel kandideeris ta Kristlik-Demokraatliku Liidu Tüüringi liidumaa valimisnimekirjas ja jäi liidupäevast napilt välja – ta on esimene asendusliikmete nimekirjas.
2006 sai Hildigund Neubert Saksamaa Liitvabariigi Teeneteordeni.
Dinan

**Dinan** [di'nan] on linn ja vald Loode-Prantsusmaal Bretagne'is Côtes-d'Armori departemangus Dinani ringkonnas.

Ehkki Dinan asub Rance'i jõe ääres, paikneb suurem osa linnast mitte jõeorus, vaid jõe kohal mäel. Jõekaldal asub Dinani sadam. Pikka aega oli Dinani sild kõige põhjapoolsem koht jõeületuseks, kuid 1960. aastatel rajati jõesuudmesse loodeteelektrijaam, mille 750 m pikkune tamm võimaldab samuti jõge ületada.

## Sõpruslinnad
*  Dinant, Saksamaa
*  Quebec, Kanada
*  Lugo, Hispaania
*  Exmouth, Suurbritannia

## Viited
Sovetiseerimine

**Sovetiseerimine** (vene keeles *cоветизация*, inglise keeles *sovietization*) oli NSV Liidu keskvõimu ideoloogia elluviimine.

Uno Mereste arvates on sovetiseerimine nähtus, mille puhul NSV Liidu okupatsiooni või ideoloogilise mõju alla sattunud riigi majanduskord muudetakse järk-järgult sarnaseks NSV Liidu majanduskorraga.

Michael Lemke on sovetiseerimist seletanud nii: "Mõiste "sovetiseerimine" /---/ tähistab Nõukogude mudeli ülekandmise ja ülevõtmise struktuurilisi, institutsioonilisi ja kultuurilis-vaimseid protsesse, mille eesmärk on mittenõukogude ühiskondade sarnastamine Nõukogude Liidu ühiskondlike ja poliitiliste oludega."

Olaf Mertelsmanni arvates tähistab sovetiseerimise mõiste Nõukogude valitsemis- ja ühiskonnakorralduse mudeli elementide ülevõtmis-, ülekandmis- ja pealesundimisprotsessi keerulist kogumit, mis hõlmavad nii ühiskonna, majanduse kui ka riigi institutsioonilisi ja struktuurilisi muudatusi, samuti kultuuri- ja vaimuelu, aga ka igapäevaelu ümberkorraldamist. Sovetiseerimine algab vägivallafaasiga, millele järgneb saavutatu kinnistamise ja süvendamise ajajärk.

Sovetiseerimise mõiste võtsid kasutusele bolševikud oktoobripöörde ja sellele järgnenud kodusõja käigus.

## Viited
Airai osariik

**Airai osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Belaus. Ta asub Babelthuapi saare lõunarannikul.

Airai osariigi pindala on 44 km². See on rahvaarvult teine osariik, elanike arv oli 2005. aastal 2723. Osariigi halduskeskus on Airai.

Airai osariigis paikneb riigi tähtsaim, Roman Tmetuchli rahvusvaheline lennujaam, ning Korori-Babelthuapi sild ühendab saart Korori saarega.
Nogai keel

**Nogai keel** (nogai keeles *ногай тили*) on altai keelkonda turgi keelte rühma kuuluv keel.

Nogai keelt kasutavad Venemaal, peamiselt Dagestanis elavad nogaid. Emakeelena rääkivaid inimesi on umbes 87 000.

Kirjasüsteemina kasutatakse kirillitsat.

## Foneetika
Nogai keeles on 8 täishäälikut. *(а, е, ы, i, о, ö, у, ÿ)*  

## Leksikon

Mõned sõnad nogai keeles: 

* йан – hing; йÿрек – süda; бас – pea *

### Arvsõnad nogai keeles

## Morfoloogilised kategooriad
**Tegusõna tunnused:** макъ, с, в, гъы. Kesksõna oleviku tunnus: атагъан. Näiteks: баратагъан – see, kes tuleb, ning tulev

**Tuleviku moodustamine:** (а)йакъ. Näiteks: келейек – see, kes tuleb (tulevikus)

**Süntaks:** tendents analüütilisteks liitlauseteks. http://www.kavkazweb.net/forum/topic/26508-nogaiskii-iazyk/ Vt ajaleht** Nogai keeles**: http://sh-tavisi.etnosmi.ru/one_stat.php?id=7369 

## Lisateave
Enne 1928. aastat kirjutati nogai keelt araabia tähtedega.

ڮ ۇ ۋ پ ںُ چ ژ گ

1928. aastal tähestikku muudeti ja võeti kasutusele ladina tähed ning samuti omapärased nogai keele tähed. Uue tähestiku autor oli keskkooliõpetaja A. Sh. Dzhanibekov. Ajaloo jooksul on tähestikku muudetud veel mitu korda ja aastal 1950 läbi viidud uus reform on jäänud tänapäevani nogai keeles püsima. Nüüd on nogai tähestikus peaaegu samasugused tähed nagu vene keeles ja mõned on laenatud ka teistest keeltest.

### Keelesuhted
Nogai keel kuulub turgi keelte kõptšaki ehk looderühma ja moodustab koos karakalpaki ja kasahhi keelega kõptšaki-nogai alarühma.

Keel on säilitanud arhailisi kõptšaki jooni. Keelt on vähe uuritud. N. Baskakovi järgi jaguneb nogai keel 3 murderühmaks:
* karanogai (turgi keeltes kara „must”) murre, mida räägitakse Dagestanis Nogai rajoonis Kuma jõgikonna alamjooksul ning Kuma ja Tereki alamjooksu vahelisel alal Dagestani põhjaosas;
* pärisnogai murre, mida räägitakse Stavropoli krai Atšikulaki ja Neftekumski rajoonis, kahe nimetatud murde kõnelejad moodustavad rohtlanogaide rühma;
* aknogai murre (turgi keeltes „valge”; turgi rahvastel on hõimude jagamine mustadeks, valgeteks jne. tavaline: must on tähistanud põhjakaart, valge läänt) Kubani ja selle lisajõgede ääres Karatšai-Tšerkessis, Mineralnõje Vodõ Kangõ auuli nogaid (13 200 kõnelejat).

## Viited

* http://www.ethnologue.com/country_index.asp
* http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/b/bd/Nogay_Horde.svg 
* http://www.kavkazweb.net/forum/topic/26508-nogaiskii-iazyk/
* http://sh-tavisi.etnosmi.ru/one_stat.php?id=7369
* http://www.nommevalitsus.org/index.php?option=com_content&view=article&id=7489&Itemid=288&lang=en
* Beauty of Nogai Culture. Laul nogai keeles.
Piiri väljendav kohamäärus

**Piiri väljendav kohamäärus** ehk **piiri märkiv määrus** ehk **terminatiivne määrus** on latiivse ehk sihti väljendava kohamääruse erijuhtum.

Piiri väljendav kohamäärus vastab küsimusele *kustsaadik* ning kuulub sageli suunduvat tegevust või ulatumist väljendavate tegusõnade vabade laiendite hulka. S.t et piiri väljendav kohamäärus sõltub lauses sageli tegusõnast, mis väljendab suunduvat tegevust või ulatumist.

=Eesti keel=
## Piiri väljendava kohamääruse vorm
Piiri väljendavaks kohamääruseks võib lauses olla
* nimisõna rajavas käändes, millega võib kaasneda intensiivistav eessõna *kuni*: *Ta õppis (kuni) *'hommikuni***.
* [[kaassõnafraas]], mille [[fraasi peasõna|peasõna]] on [[kaassõna]] ''saadik'' või ''saati'' ja [[fraasi laiendosa|laiendosa]] [[seestütlev kääne|seestütlevas käändes]] [[nimisõna]]: ''Vihma oli sadanud '''õhtust saati***.
*  määrsõna *kustsaadik*, *kuhumaale*, *siiani*, *sinnani*, *siitsaadik*, *siimaale*, *sinnamaale*: **''Siitsaadik** pead sa üksi edasi minema*; *Mul on **siiani** raske selle kaotusega leppida*.

==Viited==
*'Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993'''. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, lk 76.
Heimath

**Heimath** (pikemalt: **Die Heimath**) oli aastatel 1882–1885 Tallinnas ja Riias ilmunud ajaleht. Ajaleht ilmus Harry Jannseni toimetusel. Algul ilmus ajaleht päeva-, hiljem nädalalehena. Lehe eesmärke oli lähendada baltisakslasi eestlastele ja lätlastele.

## Viited