open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Üheidulehelised

**Üheidulehelised** (*Monocotyledoneae* või *Liliopsida*) on katteseemnetaimede ehk õistaimede klass, kel on seemnes ainult üks iduleht.

## Iseloomulikud tunnused
Üheiduleheliste taimede lehed on tavaliselt rööp- või kaarroodsed ja piklikud, hästi arenenud lehetupega. Õis koosneb kolmest osast. Enamasti on nad rohttaimed ning neil on narmasjuurestik.

Üheiduleheliste taimede üheseemnelistel viljadel on tugev viljakest, mis on õhukese seemnekestaga kokku kasvanud. Seemnes on väike idu ja rohkesti toitekudet. Nende teine iduleht on täielikult taandarenenud. Seeme on seemnekestas tugevasti kinni, teris on ühest osast tömp, teisest otsast terav. Teravas osas paikneb idu koos idulehe, iduvarre ja idujuurega.

Üheidulehelistel puudub kambium. Sellepärast nende vars ei muutu jämedamaks, kui taim kasvab. Üheidulehelistele on omane pikk ja peenike, tavaliselt harunemata vars. Juhtsooned paiknevad varres korrapäratult.

## Päritolu
Arvatakse, et üheidulehelised on kaheiduleheliste varases arengustaadiumis tekkinud haru. Nende võimalikud esivanemad olid ürgsed magnoolialised ja vesiroosilised. Igatahes eristusid nad üksteisest kiiresti pärast õistaimede tekkimist, sest vanimad üheiduleheliste kivistised pärinevad varajasest kriidiajastust.

## Paljunemine
Üheiduleheliste seas võib eristada tolmlemise alusel kolm evolutsioonisuunda: 
*loomtolmlemine (orhideelised)
*tuultolmlemine (kõrrelised ja lõikheinalised)
*isetolmlemine (suletud õiekattega veetaimed)

## Arvukus
Rahvusvaheline Looduskaitseliit eristab 59 300 liiki üheidulehelisi. Kõige liigirikkam üheiduleheliste sugukond on käpalised, kuhu kuulub üle 20 000 liigi.

## Kasutamine
Põllumajanduses kasvatatavast biomassist enamuse moodustavad üheidulehelised. Näiteks enamik teravilju on üheidulehelised. Üheidulehelised on ka suhkruroog ja bambus. Teised majanduslikult tähtsad üheiduleheliste sugukonnad on palmilised, banaanilised, ingverilised ja laugulised. Viimasesse kuuluvad sellised sageli kasutatavad köögiviljad nagu sibul ja küüslauk.

Paljusid üheidulehelisi kasvatatakse ilutaimedena. Niisugused on näiteks liilia, nartsiss, iiris, amarüll, orhideed, kellukad ja tulbid.

Kõige kõrgem üheiduleheline on palm *Ceroxylon quindiuense*, mis kasvab Colombias ja kuni 60 m kõrguseks.

## Vaata ka
*Eesti üheiduleheliste süstemaatiline nimestik
*Eesti NSV floora
*kaheidulehelised
Laialehine hundinui

**Laialehine hundinui** ehk **laialeheline hundinui** (*Typha latifolia*) on hundinuialiste sugukonda hundinuia perekonda kuuluv rohttaim.

## Rahvasuus
Rahvapäraseid nimetusi: **hundikurikas**, **hunditubin**, **purikas**, **soetõlv**, **laos**, **tainad**, **soomõõk**, **turunui**

## Kasvukoht
Ta on Eestis väga tavaline liik. Kasvab veekogude soostunud kallastel, võib kasvada ka kaldavees. 

## Kirjeldus
Roomava risoomiga hundinui võib kasvada kuni 2 meetri kõrguseks. Sileda varrega, lehed 1–2 cm laiad. 

Laialehise hundinuia varre tipus asuv õisik on tõlvik ja meenutab välisilmelt nuia. Võimsa tõlviku järgi on teda teiste niiskuslembeste ja veetaimedega raske sassi ajada. Segi võib teda kergemini ajada teise samast perekonnast oleva liigiga — ahtalehise hundinuiaga. Neid saab hõlpsasti eristada emas- ja isasõisiku varrel oleva vahe (3–5 cm) tõttu, mida laialehisel hundinuial ei esine. 

Taim on kahekojaline: tal on nii emas- kui ka isasõied. Emasõied moodustavad paksu tõlviku, isasõied on peenemas tõlvikus ja harilikult heledamad kui emasõied. Pärast õitsemist ja viljastumist isastõlvik tavaliselt langeb maha.

Lisaks sugulisele paljunemisele võib taim levida ka vegetatiivselt, eriti risoomide kaudu.

## Kasutamine
Laialehist hundinuia on inimene kasutanud mitmeks otstarbeks. Näiteks on tema pikkadest lineaalsetest lehtedest punutud korve ja nööre. Taime risoome on tarvitatud toiduks, sest need on toitaineterikkad, sisaldades eriti tärklist.

## Välislingid
*
*Liigikirjeldus TÜ Loodusteadusliku hariduse keskuse interaktiivses õpikeskkonnas; bio.edu.ee
Loire

**Loire** [luaar] on Prantsusmaa pikim jõgi, kui selleks mitte pidada Reini, mille paremale kaldale Prantsusmaa ei ulatu. Jõe pikkus on 1012 km, valgla 117 000 km². Loire on pikkuselt Euroopa viies jõgi.

Loire algab Keskmassiivist, voolab põhja ja pärast Orléansi läände ning suubub Bretagne'i poolsaarest lõuna pool Atlandi ookeani. Suuremad lisajõed on Cher, Indre, Loiret ja Maine'i jõgi. Jõe ääres asuvad Orléans, Tours, Angers ja Nantes.

Antiikajal kutsuti Loire'i *Ligeriks*. Selle nime andsid jõele keldid ja see tähendab setteid. Loire oli ligikaudu Gallia lugdunensise ja Akvitaania provintsi piiriks.

Erinevalt paljudest Euroopa jõgerdest ei ole Loire'il peaaegu üldse paise (1985. aastal rajati Villerest' pais mõni kilomeeter Roanne'ist lõuna poole). Ühest küljest põhjustab see suurvee ajal üleujutusi, teisest küljest on see muutnud Loire'i populaarseks paadiretkede toimumise kohaks.

Loire'i üleujutustest toimusid suurimad 1856, 1866 ja 1910.

Loire'i-äärset kliimat peavad prantslased eriliselt meeldivaks: pehmete talvede ja väikese temperatuurierinevusega. Selle tarbeks on neil väljend *le climat ligérien*.


Loire bei La Charite-116-2008-gje.jpg|La Charité
Pont-canal de Briare-136-2008-gje.jpg|Pont-canal de Briare
Gien-110-Loire-Stadt-2008-gje.jpg|Gien
Loire bei Sully-sur-Loire-116-2008-gje.jpg|Sully-sur-Loire
Blois-134-Loire-2008-gje.jpg|Blois
Loire bei Chaumont-116-Pferde-2008-gje.jpg|Chaumont
Loire bei Bréhémont-116-2008-gje.jpg|Bréhémont
Château de Saumur-116-Stadt-2008-gje.jpg|Saumur
Loire bei Chênehutte-Trèves-Cunault-116-2008-gje.jpg|Chênehutte
Loire bei Le Thoureil-116-Boot-2008-gje.jpg|Le Thoureil
Loire bei Les Ponts-de-Cé-114-2008-gje.jpg|Les Ponts-de-Cé
Ile de Nantes.JPG|Nantes
Saint-Nazaire le pont puis le chantier naval.JPG|Saint-Nazaire


## Viited

## Välislingid
Iide

**Iide** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Torgu valla halduskeskus.

Küla asub Saaremaal Sõrve poolsaarel, endises Jämaja kihelkonnas.

Külas asub Torgu Apostel Johannese kirik. See ehitati Riia arhitekti Heinrich Scheeli tüüpprojekti alusel ja pühitseti 1873. aastal. Hoone on alates 1944. aastast varemetes.

Kiriku ehitamisega arvatavasti samasse aega jääb Torgu kalmistu rajamine. Kalmistu on arvatud ajaloomälestiseks.

Külas asus teises maailmasõjas hukkunute ühishaud, kuhu püstitati 1950. aastal kohalike poolt dolomiidist monument. 2023. aastal toimunud väljakaevamiste käigus leiti 113 punaarmeelase säilmed, kes maeti ümber Saikla-Nõmme kalmistule.

Külas tegutseb Torgu raamatukogu, mis loodi 1919. aastal.

Sileesia sakslasest fotograaf Carl Oswald Bulla (1855–1929) kolmas naine Christine Juliane Keselberg oli pärit Iide külast Nõmme talust. Nad abiellusid 1904. aasta paiku ning lasid ehitada Iide külla kahekorruselise torniga maja. Algul suvemajana mõeldud elamine sai Bullade päriskoduks aastal 1918. Carl Bulla jätkas oma fotoalast tegevust elu lõpuni. 2018. aastal avati hoones Bulla majamuuseum.


The house of Carl Oswald Bulla in Saaremaa.jpg|Bulla maja
Saaremaa Torgu Apostel Johannese 03 EAÕK 1873 2009.11.15MF.jpg|Kirikuvaremed
Vana-Torgu vennashaud.JPG|II maailmasõjas hukkunute ühishaud


## Viited
Runrig

**Runrig** oli šoti ansambel, mille asutasid vennad Rory ja Calum MacDonald 1973. aastal Skye saarel. See tegutses 2018. aastani.

Ansambel sai tuntuks gaelikeelse rokkmuusika ja kultuuri edendajana.

## Liikmed
* Rory MacDonald (laulude autor, basskitarr ja laul)
* Calum MacDonald (laulude autor, löökpillid)
* Malcolm Jones (kitarrid, flöödid, akordion)
* Iain Bayne (trummid)
* Bruce Guthro (laul ja kitarr)
* Brian Hurren (klahvpillid ja laul)

## Albumid
*"Play Gaelic" (1978)
*"Highland Connection" (1979)
*"Recovery" (1981)
*"Heartland" (1985)
*"The Cutter and the Clan" (1987)
*"Once in a Lifetime" (1988)
*"Searchlight" (1989)
*"The Big Wheel" (1991)
*"Amazing Things" (1993)
*"Transmitting Live" (1994)
*"Mara" (1995)
*"Long Distance..Best of" (1996)
*"Beat the Drum" (1998)
*"In Search of Angels" (1999)
*"Live at Celtic Connections" (2000)
*"The Stamping Ground" (2001)
*"Proterra" (2003)
*"Day of Days - Live - the 30th anniversary concert at Stirling Castle" (2004) 

## Välislingid
* Runrigi ametlik koduleht
Anicetus

**Anicetus** (kreeka keeles *Ἀνίκητος* – 'Aniketos' 'vallutamatu') oli 11. paavst. Ta valitses Pius I järel 11 aastat. Ta oli esimene süürlane, kes sai paavstiks.

"Liber Pontificalise" järgi oli Anicetus ametis 9 aastat 3 kuud ja 3 päeva, saades ametisse aastal 167. Tema valitsemisaastad on vaieldavad, kuid tänapäeval tunnustavad kirikuloolased tema ametiajana aastaid 155–167. "Liber Pontificalis" paigutab tema ametisse asumise Hyginuse järel.

"Liber Pontificalise" järgi sündis Anicetus Süürias Homsis (tollases Emesas) ja tema isa nimi oli Johannes.

Tema ajal külastas Roomat Smyrna piiskop Polykarpos, kellega Anicetus arutas kirikuelu probleeme. Neist tõsiseim oli vaidlus ülestõusmispühade tähistamise üle, mida Polykarpos soovis pidada juudi kalendri järgi, kus Kristuse ülestõusmispäev võis langeda teisele nädalapäevale, Anicetus aga rõhutas Kristuse ülestõusmispäevana pühapäeva tähistamist. Kuigi tookord soostus Anicetus andma Väike-Aasiale eristaatuse, teravnes vaidlus ülestõusmispühade tähistamise üle Victor I ajal. Anicetuse palvel pidas Polykarpos Roomas missa.

Anicetus kuulutas montanismi ketserluseks. See oli esimene hukkamõistev otsus, mille paavst langetas ühe usuliikumise kohta.

Anicetuse ajal lahkus Roomast gnostik Valentinus. Anicetus pidi kohtuma Hegesippuse ja Justinusega, kes viibisid tema ajal Roomas. Anicetus keelustas "Liber Pontificalise" järgi preestritel pikkade juuste kandmise. Talle on omistatud ka "Te Deumi" esimese 10 värsi autorsus. Teoloog Adolf von Harnacki väitel oli Anicetuse ajal Rooma koguduse hierarhiline struktuur monarhiline. Võimalik, et see oli Anicetus, mitte Anacletus I, kes tähistas Peetruse haua mälestusmärgiga.

Ta ordineeris 17 presbüterit, 4 diakonit ja 9 piiskoppi.

Anicetus maeti "Liber Pontificalise" järgi Calixtuse katakombidesse. Teda austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on 17. aprill. Alates 1969. aastast ei ole katoliiklased enam kohustatud seda pidama. Teda on austatud ka 16. aprillil ja 20. aprillil.

Tema järeltulijaks sai Soter.

## Kirjandus
*Gustave Bardy: *L'Église Romaine sous le pontificat de saint Anicet*. "Recherches de Science Religieuse" 17, 1927: 496–501.
*Norbert Brox: *Le conflict entre Anicet et Polycarpe*. "Concilium" 71, 1972: 35–42.
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.

## Välislingid
*Artikkel Anicetusest. *(inglise keeles)*
*Anicetuse kiri.
Tulikalised

**Tulikalised** (*Ranunculaceae*) on õistaimede sugukond, mis hõlmab üle 2000 liigi. Paljud neist on laialt levinud külma ja mõõduka kliimaga maades, mõned aga kasvavad troopilistel aladel. 

Tulikalistel on sageli taimkattes tähtis osa, eriti niisketel niitudel ja metsades. Peamiseks eluvormiks on mitmeaastased rohttaimed, mis talvituvad risoomide ja mugulatena, harvem väikesed põõsad või liaanid. Puitunud vartega liigid on sekundaarset päritolu, arvatavasti on nad tekkinud rohtsetest vormidest.

## Üldiseloomustus
Lehed on tavaliselt abilehtedeta, lihtsad, jagused või lõhised, paiknevad vahelduvalt või vastakult. 

Õied on väga mitmesuguse ehitusega. Õite mitmekesisus tuleb sellest, et sugukonnaks ühendatud perekonnad on mitmesugusel arenguastmel. Ühtedel on õite ehituses hulgaviljalistele omaseid primitiivseid tunnuseid: lihtne õiekate, õieosade ebakindel arv ja spiraalne asetus, nektaariumide puudumine (perekond kullerkupp, sinilill, ülane, varsakabi). Teistel on seoses putuktolmlemisega õie ehituses kõrgelt spetsialiseerunud tunnuseid: kannus (kurekell, varesjalg), sügomorfne õiekate (käoking, varesjalg). 

Mõned perekonnad on kohastunud tuultolmlemiseks, neil on õied taandarenenud (ängelhein). Järelikult on perekondade eristamisel õie ehitusel esmajärguline tähtsus. 

Viljad on enamasti koguviljad (koosnevad kukkurviljadest või pähklikestest) või marjad. Tulikalised sisaldavad sageli mürgiseid alkaloide, kariloomad tulikalisi ei söö, mistõttu nad on heina- ja karjamaadel soovimatu komponent. Enamasti on tulikalised dekoratiiv- ja ravimtaimed.

## Eesti liikidega perekonnad
*käoking (*Aconitum*)
**kollane käoking (*Aconitum lycoctonum lasiostomum* või *Aconitum lasiostomum*)

*siumari (*Actaea*)
**salu-siumari (*Actaea spicata*)

*ülane (*Anemone*)
**võsaülane (*Anemone nemorosa*)
**kollane ülane (*Anemone ranunculoides*)
**metsülane (*Anemone sylvestris*)

*kurekell (*Aquilegia*)
**harilik kurekell (*Aquilegia vulgaris*)

*varsakabi (*Caltha*)
**harilik varsakabi (*Caltha palustris*)

*varesjalg (*Consolida*)
**põld-varesjalg (*Consolida regalis*)

*sinilill (*Hepatica*)
**harilik sinilill (*Hepatica nobilis*)

*hiiresaba (*Myosurus*)
**väike hiiresaba (*Myosurus minimus*)

*karukell (*Pulsatilla*)
**aas-karukell (*Pulsatilla pratensis*)

*tulikas (*Ranunculus*)
**kibe tulikas (*Ranunculus acris*)
**metstulikas (*Ranunculus cassubicus*)
**suur tulikas (*Ranunculus lingua*)
**kanakoole (*Ranunculus ficaria*)
**roomav tulikas (*Ranunculus repens*)
**harkjas särjesilm (*Ranunculus peltatus*)
**tume särjesilm (*Ranunculus aquatilis*)
**sõõr-särjesilm (*Ranunculus circinatus*)
**jõgi-särjesilm (*Ranunculus trichophyllus*)

*kullerkupp (*Trollius*)
**kullerkupp (*Trollius europaeus*)

*ängelhein (*Thalictrum*)

## Teisi perekondi
**Adonis* – adoonis
**Clematis* – elulõng
**Delphinium* – kukekannus
**Eranthis* – lumekupp
**Helleborus* – lumeroos

## Viited

## Välislingid
Nantes

**Nantes** [naa(n)t] on linn Prantsusmaal Loire'i jõe ääres, suudmest 55 km kaugusel, Pays de la Loire'i piirkonna ja Loire-Atlantique'i departemangu keskus.

## Ajalugu
Keltide asutatud linna vallutas Julius Caesar 56 eKr ja andis sellele nimeks *Portus Namnetum*.

Nantes oli Bretagne'i hertsogkonna pealinn kuni selle liitmiseni Prantsusmaaga 1532.

18. sajandil oli Nantes orjakaubanduse keskus.

1851. aastal jõudis linna raudtee.

Teise maailmasõja ajal pommitasid Saksa okupatsiooni all olevat Nantesi  Briti ja Ameerika lennukid.

Nantesis on sündinud kirjanik Jules Verne.

## Sport
Linnas tegutseb jalgpalliklubi FC Nantes.

## Kliima
2022. aasta 18. juulil registreeriti Nantes'is 42 °C.

## Haridus
* Audencia Business School
* e-artsup
* École pour l'informatique et les nouvelles technologies
* ISEG Marketing & Communication School
* ISEFAC Bachelor

## Vaata ka
* Nantesi edikt
* Nantesi Ülikool

## Viited
Tallinna 37. Keskkool

**Tallinna 37. Keskkool** oli üldhariduskool, mis asus Tallinnas Mustamäe linnaosas. Koolimaja on ehitatud 1960. aastate lõpus.

Kool asutati 1967. aastal ja suleti 2014. aastal. Tallinna 37. Keskkooli kasutasid pedagoogilise praktika baaskoolina nii Tartu Ülikool kui ka Tallinna Pedagoogiline Instituut. Selles koolis olid spordi ja muusika süvaõppe klassid ning sealt sai täiendust lastekoor Ellerhein.

2014/2015 õppeaastal liideti kool Tallinna Arte Gümnaasiumiga.

## Nimi
*1967–1970 **Tallinna 37. 8-klassiline Kool**
*1970–1981 Tallinna 37. Keskkool
*1981–1990 **Jaan Kreuksi nimeline Tallinna 37. Keskkool**
*1990–2014 Tallinna 37. Keskkool

## Koolijuhid
*1967–1969 Arvo Heining
*1969–1992 Tea-Mai Voit
*1992–1994 Rein Almet
*1994–2014 Sirje Sepp

## Tuntud vilistlasi

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Mustamäe gümnaasium muutub kodutute varjupaigaks - Postimees, 17. veebruar 2010
Putuktolmlemine

**Putuktolmlemine** ehk **entomogaamia** on taimede tolmlemise viis, mis on valdavalt levinud katteseemnetaimedel (8/10 liikidest) ning mille korral õietolmu ülekandumine tolmukailt emakasuudmeile toimub putukate abil.

Putukate juurdemeelitamiseks on taimedel mitmesuguseid kohastumusi: 
* taimel on silmatorkav eredavärviline õis, taime kõrglehed on eredalt värvunud, õied lõhnavad ja neis on nektaariumid;
*õiekate ja tolmukad on putukatele toiduks;
*tolmuterad on kleepuva või haakuva välispinnaga;
* õied meenutavad väliskujult putukaid (kärbesõis);
*või toimivad lõksuna (kaunis kuldking).

Erineva ehitusega õisi tolmeldavad eri liiki putukad:

* mesilased, kimalased – õied on kas lühikese putke-osaga või kannusega või on nektaarium suhteliselt varjatud, nõudes ligipääsuks suuremat jõudu ja osavust (ristikud, enamik huulõielisi: iminõges, liivatee, pune, iisop, mesiohakas). Mõningatel taimeliikidel takistavad arvukad pika niidiga harali tolmukad nõrgemate putukate ligipääsu nektarile (pärn, vaarikas, õunapuu ja mõned eukalüptid). Neid taimi suudavad tolmeldada ka suured liblikad;
* liblikad – pikk õieputk või kannus (sirel, lõhnav kuslapuu, käokeel, nelgid);
* mardikad – palju õietolmu või ka mahlakad, õrnad, maitsvad kroonlehed (kibuvits, magun, naistepuna);
* kärbsed – avatud lamedad õied või raipehais (sarikalised: heinputk, till, raitlill, stapeelia).
Savimineraalid

**Savimineraalid** on mineraalid, mille terasuurus on alla 4 μm.

Enamasti on tegemist hüdraatunud alumiiniumi sisaldavate kihtsilikaatidega. Vähesed erandid on hüdraatunud raua ja alumiiniumi oksiidid, tseoliidid jms. Mõnikord sisaldavad savimineraalid suures koguses rauda, magneesiumi, leelismetalle, leelismuldmetalle või teisi katioone. Savimineraalid koosnevad kuusnurksetest vilkude moodi kihtidest.

Tähtsaimad savimineraalid on smektiit, illiit, kaoliniit, kloriit ja nende segakihilised segud.

Savimineraalide tekivad reeglina päevakivide keemilise murenemise tulemusel. Moonde käigus asenduvad savimineraalid peamiselt vilkudega. Savimineraale tekitavad ka madalatel temperatuuridel toimuvad hüdrotermaalsed protsessid. Savimineraalid on väga levinud peeneteraliste settekivimite hulgas, näiteks savikilda, mudakivimi, aleuroliidi ning peeneteralise moondunud kilda ja fülliidi seas.

Savi on sete, mis koosneb valdavalt kihtstruktuuriga savimineraalidest, nimelt tetra- ja oktaeedrilistest kihtidest. Savisid liigitatakse tavaliselt 1:1- ja 2:1-savideks. 1:1-savidel on tetra- ja oktaeedrilised kihid vaheldumisi ning selle näited on kaoliniit ja serpentiin. 2:1-savidel on oktaeedriline kiht kahe tetraeedrilise kihi vahel ning selle näited on illiit, smektiit, atapulgiit ja kloriit (kloriidil on vahel ka väljaspool oktaeedriline kiht, mida nimetatakse brutsiidiks).

Savimineraalide terasuurus on eriti väike, tavaliselt alla 2 μm. Sellepärast on selle analüüsimiseks vaja erimeetodeid. Kasutatakse röntgendifraktsiooni ja elektrondifraktsiooni ning mitmesuguseid spektroskoopilisi meetodeid, näiteks Mössbaueri spektroskoopia ja infrapunane spektroskoopia. Need meetodid võimaldavad saavutada suurema eraldusvõimega tulemusi kui annaks polarisatsioonimikroskoop, mille kasutamine on petroloogias traditsiooniline.

Savi olemust hakati paremini mõistma 1930. aastatel, kui saviosakeste molekulaarstruktuuri hakati uurima röntgendifraktsiooni abil. Sellel perioodil hakati ühtlustama ka valdkonna termineid.
Mikromeeter

**Mikromeeter** (tähis **µm**) on SI-süsteemi pikkusühik, mis võrdub miljondiku meetriga:
:1 µm = 10–6 m = 0,000001 m = 0,001 mm = 1000 nm.

Enne SI-süsteemi kehtestamist (1960. a) oli mikromeetri nimetus mikron (tähis µ)

## Vaata ka
* Meeter
* Ühikute detsimaaleesliited
1427

**1427. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* 8. november – Tallinna kaupmees Hans Droghe sõimas ja ähvardas Kuressaare kõrtsis Saaremaa piiskoppi (piiskopi kiri Tallinna raele selle kohta 11. novembrist on esimene Kuressaare mainimine kirjalikes allikais).
* Alustas Liivi ordu Vasknarva linnuse ehitamist (taastamist).
* Koluvere lossi (*Schlosse Lode*) märgiti esimest korda ajaloodokumentides.

## Sündinud

* ...
## Surnud

* ...
1987. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**1987. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused** olid **36.** suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 12.–21. veebruarini Oberstdorfis Saksamaal.

1987. aasta Oberstdorfi maailmameistrivõistlused olid esimesed, kus võisteldi eraldi klassika- ja vabastiili suusadistantsidel.

## Tulemused
### [[Murdmaasuusatamine]] mehed
#### 15 km klassikalises stiilis





**Kuupäev: [[15. veebruar]]**
Osavõtjaid: 81
Ametlikud tulemused


#### 30 km klassikalises stiilis





**Kuupäev: [[12. veebruar]]**
Osavõtjaid: 79
Ametlikud tulemused


#### 50 km vabastiilis





**Kuupäev: [[21. veebruar]]**
Osavõtjaid: 67
Ametlikud tulemused


#### 4×10 km teatesõit





**Kuupäev: [[17. veebruar]]**
Osavõtjaid: 18 meeskonda
Ametlikud tulemused
Kõik vahetused sõideti vabastiilis.


### [[Murdmaasuusatamine]] naised

#### 5 km klassikalises stiilis




**Kuupäev: [[16. veebruar]]**
Osavõtjaid: 54
Ametlikud tulemused


#### 10 km klassikalises stiilis




**Kuupäev: [[13. veebruar]]**
Osavõtjaid: 53
Ametlikud tulemused


#### 20 km vabastiilis




**Kuupäev: [[20. veebruar]]**
Osavõtjaid: 56
Ametlikud tulemused


#### 4×5 km teatesõit




**Kuupäev: [[18. veebruar]]**
Osavõtjaid: 12 võistkonda
Ametlikud tulemused

Kõik vahetused sõideti vabastiilis.


### [[Kahevõistlus]]
#### Individuaalvõistlus (3 hüpet + 15 km suusatamist)

* Suusahüpped 13. veebruar 1987 
* 15 km vabastiilis 14. veebruar 1987 
46 võistlejat

Teisena lõpetanud Kerry Lynch (USA) diskvalifitseeriti, sest ta oli kasutanud veredopingut. Ühtlasi ei lubatud tal osaleda ka 1988. aasta taliolümpiamängudel Calgarys.

#### Meeskonnavõistlus

* Suusahüpped 18. veebruar 1987 
* 3x10 km vabastiilis 19. veebruar 1987 
12 võistkonda

### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi

11. veebruar 1987
67 võistlejat

#### Suur mägi

15. veebruar 1987
66 võistlejat

#### Meeskonnavõistlus suurel mäel

17. veebruar 1987
17 võistkonda

## Mitteametlik paremusjärjestus
Kihtsilikaadid

**Kihtsilikaadid** (inglise *phyllosilicates, sheet silicates*) on kihilise struktuuriga silikaatsed mineraalid.

Kihtsilikaadid koosnevad vahelduvaist tetraeedrilistest ja oktaeedrilistest kihtidest. Tetraeedrilise kihi korral on üks katioon koordineeritud nelja aniooni, oktaeedrilise korral aga kuue aniooni poolt.

Tetraeedriline kiht koosneb kahest hapniku ioonide O2– tasandist, mille vahel on katioonid Si4+ või Al3+. Hapnikuioonid on moodustunud tetraeedri tippudes. Oktaeedrilised kihid koosnevad kahest hüdroksiidioonide tasandist OH–, mille vahel on enamasti katioonid Fe2+ või Mg2+, aga vahel ka Fe3+ või Mg3+. Katioonid oktaeedrilistes kihtides on koordineeritud kuue aniooni poolt, mis asuvad oktaeedri tippudes. Kui katioonid on kahevalentsed, on kõik katioonidele mõeldud positsioonid hõivatud, kui aga katioonid on kolmevalentsed, saab laengu tasakaalustamiseks olla hõivatud vaid kaks kolmandikku võimalikest positsioonidest. Esimesel juhul nimetatakse oktaeedrilist kihti **trioktaeedriliseks**, teisel juhul aga **dioktaeedriliseks**.

Tetraeedrilised kihid on seotud oktaeedrilise kihiga ühise O2–/OH– kihi läbi. Kui moodustub struktuur, kus on koos üks tetraeedriline ja üks oktaeedriline kiht, on tekkinud ühendkihis kolm anioonidest moodustunud tasandit ning nende vahel kaks katioonidest moodustunud tasandit. Sellist kihtsilikaadi ehitust nimetatakse TO-struktuuriks. Üksteisele järgnevad TO-struktuuriga kihid (TO–TO) on seotud nõrkade van der Waalsi sidemetega. TO-struktuuriga mineraalid on näiteks kaoliniit ja talk, neist esimene on dioktaeedriline ning teine trioktaeedriline.

Peale TO-struktuuri on olemas ka TOT-struktuur (TOT–TOT). Sellise struktuuriga on vilgud muskoviit ja biotiit, neist esimene dioktaeedriline ning teine trioktaeedriline. TOT-kihtide vahel võib olla lisaks täiendavalt katioone, mille laengu tasakaalustamiseks on osad tetraeedrilise kihi katioonide positsioonid tühjad. On olemas ka struktuur, kus kahe TOT kihi vahel on lisaks veel üks oktaeedriline kiht. Selline on näiteks trioktaeedriline kloriit ning ta struktuur näeks välja umbes järgnev: TOT–O–TOT.

TO-struktuuriga kihtsilikaate nimetatakse ka **1:1** ning TOT-struktuuriga kihtsilikaate **2:1 kihtsilikaatideks**.

TO kihi paksus on 7Å, TOT kihil 9...10Å ning TOT–O kihil 14Å. Seega, kui me suudaksime näiteks biotiiti ideaalselt lõhestada, saaksime 1&nbsp;cm paksusest biotiidi kristallist teoreetiliselt kuni 10 miljonit biotiidi lehekest.

Kihtsilikaate iseloomustab ülitäiuslik ühesuunaline lõhenevus, mis tuleneb kihtidevahelistest nõrkadest Van der Waalsi sidemetest, mida on kerge lõhkuda.

Räni ja hapniku suhe kihtsilikaatides on 2:5.

Kihtsilikaatide hulka kuuluvad enamik savimineraale ning kõik vilgud.
Gulnara Samitova-Galkina

**Gulnara Iskanderovna Samitova-Galkina** (sündinud 9. juulil 1978) on Venemaa kergejõustiklane (1500–5000 m jooksud ja 3000 m takistusjooks).

## Saavutused
### [[Maailmarekord]]id

## Isiklikku
Gulnara Samitova-Galkina on 174 cm pikk ja kaalub 55 kg.
Tallinna metodisti kirik

**Tallinna metodisti kirik** on kirik Tallinnas aadressil Narva mnt 51.

Kiriku ehitust alustati 1994. aastal, mil 28. mail toimus ehituskrundi õnnistamine. Nurgakivi pandi 1. oktoobril 1994 ja kirik õnnistati sisse 10. septembril 2000.

Kiriku projekteerisid arhitektid Vilen Künnapu ja Ain Padrik ning kirik valmis annetustest kogutud raha eest. Hoone motiiviks on Noa laev.

Kirikus tegutsevad EMK Tallinna kogudus ja EMK Teoloogiline Seminar.

## Vaata ka
* Tallinna Veerenni metodisti kirik

## Viited
Kemerovo

**Kemerovo** (vene *Кемерово*) on tööstuslinn Venemaal, Kemerovo oblasti keskus. Linn asub Kuznetski Alatau eelmäestikus, Tomi jõe ääres. Geograafilised koordinaadid on 55°25′N, 86°05′E.

## Ajalugu
19. sajandi keskel oli Kemerovo asukohas mitu venelaste küla, sealhulgas **Štšeglovo** ja Kemerovo. 1907. aastal alustati söekaevandamist ning 1918. aastal sai Štšeglovo küla linnaõigused ja nimetati **Štšeglovski**ks. Linna koosseisu läks ka Kemerovo küla. 1932. aastal nimetati linn Kemerovoks. 1943. aastast on Kemerovo oblasti keskus.

Linn on keemiatööstuse ja masinaehituse keskus. Kemerovo lähedal on palju söekaevandusi (Kuzbass).

Kemerovos asub Kemerovo Riiklik Ülikool ja veel mitu kõrgemat õppeasutust.

Elanike arv on 522 600 (2005), 532 900 (2010).

## Vaata ka
*Kemerovo kaubanduskeskuse tulekahju

## Viited

## Välislingid

*Kemerovo ametlik koduleht
Peeter Süda

**Peeter Süda** (30. jaanuar 1883 Tammiku talu, Viki küla, Kihelkonna vald – 3. august 1920 Tallinn) oli eesti helilooja ja organist. 

Peeter Süda sündis talupoja peres. Tema vanaisa vend oli õpetaja ja koorijuht Peeter Südda. Juba viieaastaselt olevat Peeter proovinud mängida orelil kuulmise järgi kirikulaule.

Aastatel 1902–1911 õppis Peeter Peterburi Konservatooriumis orelit, algul Louis Homiliuse klassis, pärast viimase surma Jacques Samuel Handschini klassis. Ta õppis ka Aleksander Glazunovi, A. Ljadovi ja N. Solovjovi juhendusel kompositsiooni. Peterburis õppides tutvus ta Mart Saarega, kelle õhutusel hakkas käima Eesti Üliõpilaste Seltsi rahvaviiside kogumismatkadel 1905–1911.  

Aastal 1912 asus Peeter Süda elama Tallinna, kus andis põhiliselt eratunde ning esines orelikontsertidega. 1919–1920 töötas ta Tallinna Kõrgemas Muusikakoolis oreli- ja kompositsiooniõppejõuna.

Pärast Peeter Süda surma asutati 1924. aastal Peeter Süda Mälestuste Jäädvustamise Ühing, millest hiljem kasvas välja Muusikamuuseum (praegune Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum).

Tema järgi sai 1923. aastal nime Peeter Süda tänav Tallinnas.

## Looming
Tema looming koosneb suures osas oreliteostest.

; Oreliteosed
*Fuuga f-moll
*"Ave Maria"
*"Basso ostinato"
*Scherzino
*"Gigue a la Bach"
*"Pastoraal"
*Prelüüd
*Fuuga g-moll

; Klaveriteosed
*Fuuga
*Scherzo
*Prelüüdid

; Muud
*"Linakatkuja" (koorilaul)
*"Muremõtted" (soololaul)

## Viited

## Välislingid
*Helilooja ja organist Peeter Süda 125
*Peeter Süda 1883–1920 Meie Maa, 29. jaanuar 2008
Peeter Südda

**Peeter Südda** (ka: **Peeter Süda**; 4. märts 1830 Atla vald, Saaremaa – 8. jaanuar 1893 Kärla vald, Saaremaa) oli eesti köster, õpetaja, koorijuht ja literaat. 

Ta töötas Saaremaal Ansekülas ja Kärlal ning sai tuntuks Suure Tõllu lugude avaldajana teoses "Väikene vana varanduse vakk ehk Saaremaa vägimees Suur Tõll" (1883). 

Peeter Südda oli helilooja Peeter Süda (1883–1920) vanaisa vend.

## Kirjandus
* Eduard Laugaste, "Peeter Südda ja Suure Tõllu lood" – Keel ja Kirjandus 1980, nr. 3, lk. 170–173

## Välislingid
*
Heino Lipp

**Heino Lipp** (21. juunil 1922 Kiviõli – 28. august 2006) oli eesti tippkergejõustiklane (mitmekordne NSV Liidu meister kümnevõistluses ja mitmel muul võistlusalal), treener ja sporditegelane.

## Haridus
Ta lõpetas 1940. aastal Jõhvi Keskkooli ja 1949. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

## Õppejõu ja treenerina
Oli 1946–1951 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) kergejõustikukateedris õppeülesannete täitja ja õppejõud, 1951–1954 Tartu Kalevi spordikooli treener, 1955–1960 taas TRÜ kergejõustikukateedri õppejõud, 1960–1992 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna õppejõud, 1980. a-il kergejõustikukateedri juhataja. On olnud Eesti koondise treener. 

Tema õpilaste seas on olnud Enn Erikson, Heino Sild, Enn Rohula, Ants Savest, Veljo Kuusemäe. 

## Sportlasena

Oma esimese NSV Liidu rekordi püstitas ta 3. juunil 1946 Tartus, kui tõukas kuuli 15,62 m.

Osalenuks Lipp olümpiamängudel, olnuks ta Londoni olümpiamängudel 1948. aastal olnud favoriit, 1952. aastal aga tollase vormi põhjal Helsingi olümpiamängudel vähemalt hõbemedalisoosik.

1948. aastal oli kümnevõistluses maailma edetabeli juht (tulemusega 7780 punkti, 2. kohal oli olümpiavõitja Robert Mathias 7139-ga). 1947. aastal ja 1949. aastal oli teine ning 1947. aastal teine ka kuulitõukes. Poliitilise usaldamatuse tõttu teda rahvusvahelistele võistlustele ei lubatud.

Püstitas aastatel 1947–1951 kuulitõukes 6 Euroopa rekordit (ametlikult kinnitatud 16.93, 1950), 13 NSV Liidu rekordit (10 kuulitõukes, 1 kettaheites ja 2 kümnevõistluses) ning 16 Eesti NSV rekordit (kuul 16.55 – 16.98, ketas 49.41 – 52.18, 110 m tõkkejooks 15,2 – 15,0, kümnevõistlus 6631 – 7780, mis on nüüdisaegse punktitabeli järgi 7072).

## Sporditegelasena
Kuulus Eesti NSV Kergejõustikuföderatsiooni presiidiumi, oli 1966–1970 treenerite nõukogu esimees, 1970–1976 föderatsiooni presiidiumi aseesimees ja Tallinna sektsiooni esimees.

1992. aasta suveolümpiamängude avatseremoonial Barcelonas kandis ta Eesti lippu.

On maetud Tallinna Metsakalmistule, sportlaste kvartalisse. 

## Teoseid
Koostanud ja valmistanud õppevahendeid (kinogramme).
*"Kergejõustik" (kaasautor). Tallinn 1956

## Tunnustus
*1954 – NSV Liidu meistersportlane
*1963 – Kalevi auliige
*1965 – NSV Liidu teeneline meistersportlane
*1991 – EOK auliige
*1992 – Eesti olümpiakoondise lipukandja
*1998 – Valgetähe III klassi teenetemärk
*1999 – Tallinna teenetemärk
*2004 – Paul Kerese ausa mängu auhind "Suur Mõõk"

## Mälestuse jäädvustamine
Tema auks peetakse Maidlas Heino Lipu mälestusvõistlust kuulitõukes. Tema 100. sünniaastapäeval 21. juunil 2022 avati Heino Lipu staadion, mille esmane kasutuselevõtt oli 1970. aastal. Maidla mõisa pargis avati 24. juunil 2022 Heino Lipu pronkskuju.

## Viited

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
*Toomas Alatalu. "Heino Lipp lipukandjaks Barcelonasse". Spordileht nr 38 (4902), 18. märts 1992
*Foto 1992. aasta olümpiamängude avatseremoonialt. Juhan Peegel, 25. juuli 1992
*Artikkel 75. juubeli puhul. Postimees, 21. juuli 1997
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Tuula

**Tuula** on küla Harju maakonnas Saue vallas, Keilast 4 km kagus.

Küla põhjapiiri märgib Keila jõgi, kirdepiiril Maidla jõgi ja idapiiril kulgeb Tallinna–Pärnu–Ikla maantee. Tuula põhjaosas asuvad põllud ja lõunaosas on enam metsamaad. Küla läbib Keila–Ääsmäe tee. Küla edelanurka ulatub Suure-Aru looduskaitseala.

Külas tegutseb Tallinna Hipodroom.

## Ajalugu
Küla on mainitud juba Taani hindamisraamatus 1241. aastal (*Tulalæ*).

Külas asusid Tuula mõis ja Suure-Aru karjamõis.

1839. aastal leiti külast tutulus, mis enam kui sada aastat oli ainuke Eestist leitu. Need olid Skandinaavias vööehetena laialt kasutatud.

## Viited

## Välislingid
*Tuula ja Pällu küla koduleht
Inessa Kravets

**Inessa Kravets** (sündinud 5. oktoobril 1966 Dnipropetrovskis) on Ukraina kergejõustiklane (kaugus- ja kolmikhüppaja). Olümpiavõitja (1996) ja maailmameister (1995).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1992 Barcelona
hõbemedal kaugushüpe **7.12**
* 1996 Atlanta
**olümpiavõitja** kolmikhüpe **15.33**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1995 Göteborg
**maailmameister** kolmikhüpe **15.50 maailmarekord**

### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

* 1991 Sevilla
**sisemaailmameister** kolmikhüpe **14.44**
* 1993 Toronto
**sisemaailmameister** kolmikhüpe **14.47**
3. koht kaugushüpe **6.77**
* 2003 Birmingham
hõbemedal kaugushüpe **6.72**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

* 1994 Helsingi
hõbemedal kaugushüpe **6.99**
pronksmedal kolmikhüpe **14.67** 

### [[Maailmarekord]]id

                                                   

Ala
Tulemus
Aeg
Koht


Kolmikhüpe
**14.95** 
10. juuni 1991 
Moskva 
 

Kolmikhüpe
**15.50** 
10. august 1995 
Göteborg 
 


## Välislingid
* 
Pilte Inessa Kravetsist
*Pilt 1
*pilt 2
Inari järv

**Inari** (soome *Inarijärvi*, põhjasaami *Anárjávri*, Inari saami *Aanaarjävri*, koltasaami *Aanarjäuʹrr*, rootsi *Enare träsk*) on suuruselt Soome kolmas ja Põhja-Euroopa kuues järv. Asub Lapimaal. Pindala on 1043 km&sup2;. Suurem osa Inari järvest on madalaveeline, kuid sügavaim koht on 92 m sügavune. Inari järvest voolab välja Paatsjoki (norra *Pasvikelva*), mis suubub Põhja-Jäämerre. 

Järves on umbes 3000 saart, sealhulgas Äijihsuálui, mis on saami looduslik pühapaik.

Järv on väga kalarikas.

## Viited
Göteborg

**Göteborg** () on Rootsi suuruselt teine tiheasustusega paikkond, Göteborgi valla ja Västra Götalandi lääni keskus. Asub Lõuna-Rootsis Kattegati rannikul Göta jõe suudme lähedal.

Linna asutas 1621. aastal kuningas Gustav II Adolf.

Tiheasustusega paikkonnas elas 2019. aasta alguse seisuga ligi 580 000 inimest ja linnastus üle miljoni elaniku.

Göteborgis asub Göteborgi Ülikool, Chalmersi Tehnikaülikool, suur sadam ja palju merendusasutusi.

## Vaata ka
*Göteborgi Eesti Lasteaed Tilluke
*Göteborgi kogudus
*Göteborgi raamatumess
*Göteborgi lennujaam
*Hisingen
*Scandinavium

## Viited

## Välislingid

* Göteborgi koduleht
Malmö

**Malmö** () on Rootsi suuruselt kolmas tiheasustusega paikkond, Malmö valla ja Skåne lääni keskus. Asub Lõuna-Rootsis ajaloolises Skåne maakonnas Sundi kaldal. Malmö tiheasustusega paikkond asub valdavalt Malmö vallas ning ulatub ka Burlövi ja Lomma valda.

2000. aastal valminud Øresundi sild ühendab Malmöd Kopenhaageniga. Pärast silla valmimist ühendati Malmö ja Kopenhaageni sadama tegevus piiriülese sadamaoperaatori CMP – Copenhagen Malmö Port – abil. Malmö vallale kuulub 23% selle aktsiaid.

## Ajalugu
Malmö on asutatud 12. sajandil Malmhaugi sadamana.

Keskajal oli Malmö Kopenhaageni järel Taani suurim linn. 1644. aastal läks Rootsi valdusse.

## Vaata ka
* Malmöhusi loss
* Turning Torso
* Malmö kõrgkool
* Malmö FF
* Malmö Arena
* Malmö vald

## Viited

## Välislingid
Gotska Sandön

**Gotska Sandön** (rootsi keeles 'Gotlandi liivasaar') on asustamata Rootsi saar Ojamaast põhja pool Läänemeres. Saar on umbes 9 km pikk, 6 km lai ja kogupindalaga umbes 36 km² ning asub 38 km kaugusel lähimast teisest (Fårö) saarest. Halduslikult kuulub saar Ojamaa lääni. 

Saare ajutised asukad elatusid kuni 19. sajandi alguseni peamiselt mereröövist ja madalikule jooksnud laevavrakkide rüüstamisest. Alates 1909. aastast on saarel Gotska Sandöni rahvuspark, mis alates 1963 aastast hõlmab kogu saart ja mida laiendati veelgi 1988. aastal. Praegu elavad saarel ainult majakavaht ja rahvuspargi ametnikud.

Saare loodetipus asub kirik, Gotska Sandöni kabel.  asub Gotska Sandöni kabel koos Fårö kirikuga Fårö kihelkonnas Norra Ojamaa pastoraadis.

Suvisel ajal toimuvad regulaarsed laevareisid Fårö saarelt ja mandrilt Nynäshamnist.

## Loodus
Saar koosneb peamiselt liivast, seal domineerivad rannad, luited ja eriti männimetsad. Kui välja arvata hallhüljeste koloonia, pole saar suuremate loomade poolest kuigi rikas. Imetajatest on siin veel valgejänesed ja nahkhiired. Saarel elab aga palju haruldasi putukaid ja taimi, sealhulgas püstine hiirehernes ja mitmed käpalised.

### Kliima
Vaatamata eraldatusele maismaast, on Gotska Sandöni mereline kliima oma laiuskraadide kohta soe. Skandinaavia poolsaar läänes, Ojamaa lõunas ning idapoolne maismaa Eestis ja Lätis aitavad kaasa soojematele suvedele ja sagedasele talvekülmale, andes saarele palju laiema temperatuurivarieeruvuse, kui on näiteks samamoodi eraldatud Fair Isle saarel, mis asub ühe kraadi võrra põhja pool Šotimaa rannikust veidi kaugemal. Hoolimata laiast temperatuurivahemikust on suvised kuumalained Lõuna-Rootsi kohta jahedad ja talveööd riigi pehmeimad.

Gotska Sandöni kliimale on omane hooajaline nihe: hoolimata vähenevast päikesepaistest on august palju soojem kui juuni, märtsikuu päevad on aga pikemad ja külmemad kui detsembris.


Fail:GotskaSandon SchipkaPass1.jpg|Rada (Schipkapasset) läbi liivaluidete
Fail:GotskaSandon EastSide.jpg|Idarannik tuletornist vaadatuna
Fail:GotskaSandon NorthEastCoast.jpg|Kirderannik


## Viited
Dave Mustaine

**Dave Mustaine** (sündinud David Scott Mustaine'ina 13. septembril 1961 La Mesa linnas California osariigis) on USA *[[heavy metal]]*i kitarrist ja laulja. 

Mustaine'ist sai kitarrist 1970. aastate lõpus. Ta mängis mitmes vähem tuntud bändis, kuni 1981. aasta lõpus kutsusid James Hetfield ja Lars Ulrich ta Metallica juhtkitarristiks. Metallicas oli Mustaine aga vaid kuni 1983. aasta aprillini, sealt sunniti ta lahkuma liigse alkoholitarbimise, uimastiprobleemide ja isiklike vastuolude tõttu.

Mõni aeg hiljem otsustas Mustaine koos bassimängija Dave Ellefsoniga teha bändi, mis sai nimeks Megadeth. Mustaine'i esialgne eesmärk oli saada oma bändiga Metallicast edukamaks ja kuigi see müügiedu mõttes kunagi ei teostunud, sai Megadethist üks tuntumaid *[[thrash metal]]*i bände, keda loetakse *thrash*i "suure neliku" hulka kuuluvaks (lisaks Megadethile ja Metallicale kuuluvad sinna veel Slayer ja Anthrax).

Et Mustaine Megadethile sobivat lauljat ei leidnud, siis hakkas ta ise laulma.

2002. aastal kahjustas Mustaine rängalt oma vasaku käe närve ja pidi seetõttu Megadethi kaheks aastaks laiali saatma. Esialgu ei saanud ta kitarri mängida, kuid aastase intensiivse ravi järel osutus see võimalikuks. 2004. aastal kutsus ta bändi uuesti kokku ning sellest ajast peale on Megadeth lisaks varasemale üheksale andnud välja veel kolm stuudioalbumit.

2010. aastal esines Mustaine koos Megadethiga Eestis Haapsalu piiskopilinnuse hoovil.

## Välislingid
*Dave Mustaine Megadethi kodulehel
Julija Petšonkina

**Julija Petšonkina** (sünninimi **Nossova**; sündinud 21. aprillil 1978 Krasnojarskis) on Venemaa kergejõustiklane (400 m jooksja ja 400 m tõkkejooksja). 

Ta on kahekordne maailmameister (2005).

Septembris 2009 teatas ta, et loobub terviseprobleemide tõttu tippspordist.

## Saavutused

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

2001
*hõbemedal 400 m tõkkejooksus **54,27**
*pronksmedal 4x400 m teatejooksus **3.24,92**
2003
*pronksmedal 400 m tõkkejooksus **53,71**
*hõbemedal 4x400 m teatejooksus **3.22,91**
2005
***maailmameister** 400 m tõkkejooksus **52,90**
***maailmameister** 4x400 m teatejooksus **3.20,95**

### [[Maailmarekord]]

                                                   

Ala
Tulemus
Aeg
Koht


400 m tõkkejooks
**52,34** 
8. august 2003 
Tula 
 


## Isiklikku

Julia Petšonkina on 181 cm pikk ja kaalub 66 kg.

## Viited

## Välislingid
* 
* Pilte Julia Petšonkinast
**Pilt 1
**Pilt 2
**Pilt 3
Antsla valla lipp

**Antsla valla lipp** on Võru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Antsla valla lipp.

Antsla vald moodustati 2017. aastal senise Antsla valla ja Urvaste valla ühinemisel. Ühinemise protsessi käigus pakuti uue omavalitsusüksuse „Antsla vald" sümboolika aluseks võtta endise Urvaste vallas kehtivat sümboolikat. 

## Lipu kirjeldus
Valla lipul on kollasel väljal roheline tamm.

## Põhjendus
Endise Urvaste valla sümboolika keskne kujund oli Tamme-Lauri tamm, mis sai uue moodustatava omavalitsusüksuse Antsla valla sümboolikale. Tamme-Lauri tamme kujutis on tuntud sümbol nii Võrumaal kui ka Eestis tervikuna. Tegemist on Eesti jämedaima ja võimsaima puuga.

## Lipu kasutamise kord
#Valla lipp heisatakse alaliselt vallavalitsuse hoonel kõrvuti riigilipuga.
#Valla lipu võib heisata:
##valla tähtpäevadel ja avalikel üritustel;
##valla ametiasutuse hallatavate asutuste üritustel;
##suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega;
##ettevõtete, asutuste ja ühenduste hoonetel ning elamutel riigilipu heiskamise päevadel, pidulikel sündmustel, samuti perekondlike sündmuste puhul;
##muudel juhtudel vallavalitsuse loal.
#Valla lipu heiskamisel lähtutakse Eesti lipu seadusest.
#Valla lippu tuleb kohelda väärikalt. Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp hävitatakse sündsal viisil.

## Antsla valla endine lipp

Lipp oli kinnitatud Antsla vallavolikogu poolt 21. novembril 2000. Lipu autor on Endel Saarepuu.

Lipuks oli roheline ristkülik, millel on keskosas kaks paralleelset valget horisontaallaidu. Laidude laiused on 2+1+1+1+2 ühikut. Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

## Antsla valla lipu ajalugu
14. septembril 1938 kinnitas Antsla linnavolikogu heaks lipu, millel olid oranž ja sinine värv. 1940. aasta lipukirjelduses aga märgitakse, et Antsla lipu rohelisel põhjal on kaks valget paralleelset horisontaalset riba, kumbki üks seitsmendik üldlaiusest. See lipp esitati ka presidendile kinnitamiseks. Toona jäi see aga kinnitamata. 

Linnalipuna kinnitas riigisekretär lipu 27. mail 1994, kuid 29. juuni 1999. aasta Eesti Vabariigi Valitsuse määrusega moodustati senise Antsla linna ja Antsla valla põhjal uus omavalitsusüksus Antsla vald. Vastavalt Antsla vallavolikogu 21. novembri 2000 otsusele said Antsla valla lipuks ja vapiks endise Antsla linna lipp ja vapp.

## Vaata ka
*Antsla valla vapp
*Võru maakond

## Viited

## Kirjandus
* "Eesti vapid ja lipud 16 sajand - 1940". Olion 1993, lk 57.
Ari'el Sharon

**Ari'el Sharon** (ka: *Arik Sharon*; heebrea keeles אריאל שרון; sünninimi *Ariel Scheinermann*; 26. veebruar 1928 Kfar Malal – 11. jaanuar 2014 Ramat-Gan) oli Iisraeli poliitik ja sõjaväelane.

Ta sündis 26. veebruaril 1928 Kfar Malalis Saaroni tasandikul Palestiinas (tol ajal Suurbritannia poolt Rahvasteliidu mandaadi alusel hallatav territoorium).

Aastatel 2001–2006 oli ta Iisraeli peaminister. Ari'el Sharon oli Kadima partei asutaja ja 2005–2006 selle esimene esimees. Varem oli ta erakonna Likud esimees. Kahel korral on ta olnud Iisraeli kaitseminister.

4. jaanuaril 2006 tabas teda tugev ajuverejooks, mille tagajärjel tekkis aju insult. Sellest alates kuni surmani oli Ari'el Sharon koomas. Peaministri kohuseid täitis kuni Sharoni püsivalt töövõimetuks kuulutamiseni 14. aprillil 2006 Ehud Olmert.

Tema mineviku tõttu sõjaväelase ja poliitikuna on suhtumine temasse eri ringkondades väga erinev. Eriti Iisraelis peavad paljud teda kangelaseks, kellel on Iisraeli riigi ees suured teened. Araabia avalikkus ja mõned inimõiguslaste grupid peavad teda sõjakurjategijaks. Teiselt poolt leiavad tema vastased Iisraeli parempoolsete seas, et ta tegi peaministrina palestiinlastele liiga suuri järeleandmisi.

## Noorpõlv
Sharoni isa Samuil oli Poola-Saksa ja ema Vera Schneeroff Vene päritolu. 

Isa oli just lõpetanud põllumajandusõpingud, kui ta 1921 aktiivse sionistina Punaarmee eest põgenes ja emigreerus praeguse Iisraeli alale. Tema abikaasal jäid seetõttu meditsiiniõpingud lõpetamata, mida ta eluaeg kahetses. Erinevalt paljudest teistest tolleaegsetest sisserändajatest ei olnud ta sotsialist ega jaganud ka oma abikaasa sionistlikke vaateid.  

Perekond ei läinud sotsialistlikku kibutsisse, vaid Kfar Malali mošavisse, kus otsuseid tehti küll kollektiivselt, aga igaühel oli oma maa. Ema poliitilised vaated ning asjaolu, et Sharoni isa õppinud põllumajandusspetsialistina ja kompromissitu inimesena ignoreeris kogukonna otsuseid, muutsid Ari'eli külalaste seas võõraks. 13-aastaselt hakkas Ari'el osalema mošavi valveteenistuses ja õppis Tel Avivis gümnaasiumis. 14-aastaselt (1942) astus ta põrandaalusesse organisatsiooni Hagana, mis oli Iiraeli Kaitsejõudude eelkäija. Silmapaistmatu õpilasena lõpetas ta kooli 17-aastaselt. 

## Sõda
Et tema isa ei pooldanud Palmaẖi aktsioone juudi Suurbritannia ülemvõimuga võitlevate rahvuslik-konservatiivsete rühimituste vastu, siis ei astunud Sharon sellesse eliitüksusse, vaid politseisse. Juba alates 21. detsembrist 1947 oli Hagana mobiliseeritud, ja Sharon osales mitmes aktsioonis. 

Kui algas 1948. aasta Araabia-Iisraeli sõda, oli Sharon rühmaülem jalaväekompaniis, mis kuulus Alexandroni brigaadi. Muuhulgas võitles ta esimeses lahingus Latruni pärast (26. mai 1948), kus ta sai raskelt haavata ja tema rühm hävitati peaaegu täielikult. Hiljem määrati ta luureohvitseriks pataljonis, mis võitles algul põhjas iraaklaste vastu ning hiljem, veidi aega enne sõja lõppu, lõunas egiptlaste vastu.   

## Haigus ja surm
Suri 11. jaanuaril 2014 Sheba Meditsiinikeskuses Ramat Ganis.

## Välislingid
*Suri Iisraeli ekspeaminister Ariel Sharon // DELFI, 11. jaanuar 2014
Kuopio linn

**Kuopio** on linn Soomes Põhja-Savo maakonnas, Ida-Soome lääni suurim linn. Kuopio asub Kallavesi järve ääres. Mõned linnaosad asuvad järve saartel.

Kuopio elanike arv on üle 118 000 (2018), pindala 3165 km², millest 855,8 on veekogud ja mets. Kuopio on Soome rahvaarvult 9. ja Ida-Soome lääni suurim linn. Rahvastiku tihedus on 46,6 inimest ruutkilomeetri kohta, kuid kesklinn on väga tihedalt asustatud (1617,6 in/km²) ja see on Soomes 2. kohal Helsingi järel.

Linna asutas 1653. aastal kuberner Peter Brahe, kuid ametlikult käskis linna asutada 17. novembril 1775 Rootsi kuningas Gustav III.

Kuopio linnaga on halduslikult liidetud Kuopio vald (1969), Riistavee vald (1973) ja Vehmersalmi vald (2005). 2011. aastal ühendati Kuopioga Karttula vald, mis siiski säilitas oma nime ja sümboolika. 1. jaanuaril 2013 liideti Kuopioga Nilsiä, 1. jaanuaril 2015 liideti Maaninka vald ja 1. jaanuaril 2017 Juankoski linn.

Kuopio oli Kuopio lääni pealinn, kuni Kuopio lään ühendati Põhja-Karjala ja Mikkeli lääniga Ida-Soome lääniks ning selle pealinnaks sai Mikkeli.

Linna tänavavõrk on selle poolest eriskummaline, et iga teine tänav on mõeldud üksnes jalakäijatele ja jalgratturitele. Selliseid tänavaid nimetatakse soome keeles "*rännikatu*" ('vihmaveerennitänav'). Nende tänavate ajalugu ulatub aastasse 1776, kui Pehr Kjellman lõi esimese linnaplaani. Asja mõte oli selles, et tollal oli linn ehitatud peamiselt puust ja siis oli lootust, et tulekahju korral ei põle kogu linn maha: suur hulk tänavaid takistab tule levikut.

Kuopio on üks esimesi linnu, kus hakati andma soomekeelset haridust: 1871. aastal asutati seal pimedate kool ja 1887. aastal kaubanduskool. Linnas on 1966. aastal asutatud Kuopio ülikool (1983. aastani Kuopio kõrgkool), mis 2010. aastal ühines koos Joensuu ülikooliga Ida-Soome ülikooliks. See keskendub tervisele, lastes välja rohkem tervishoiutöötajaid kui ükski teine Soome kõrgkool, toidutehnoloogiale ja toitumisteadlastele (kõik Soome toitumisteadlased on lõpetanud ülikooli Kuopios), ohutusele (Kuopios on hädaabiteenuste väljaõppekeskus) ja heaoluelukutsetele.

Kuopios asub Soome õigeusu kiriku peakorter ning seal resideeris kuni 2018. aastani Soome õigeusu kiriku pea Leo (Makkonen). Soome õigeusu kirik allub Konstantinoopoli patriarhaadile. Soome suurimal kirikul, evangeelsel luterlikul kirikul on samuti Kuopio diötsees, mida juhib piiskop.

Kuopio Puijo tornis on korraldatud suusahüpete maailma karika etappe.

Kuopiol on neliteist sõpruslinna: Besançon (Prantsusmaa), Bodø (Norra), Castrop-Rauxel (Saksamaa), Craiova (Rumeenia), Gera (Saksamaa), Györ (Ungari), Jönköping (Rootsi), Minneapolis (USA), Opole (Poola), Pihkva (Venemaa), Pitkäranta (Venemaa), Svendborg (Taani), Trabzon (Türgi) ja Winnipeg (Kanada).

## Vaata ka
* Kuopio toomkirik
* Kuopio Püha Nikolause katedraal

## Viited

## Välislingid

* Kuopio veebileht
Vürst

**Vürst** on Saksamaal hertsogist madalam, Venemaal suurvürstist madalam aadlitiitel, samuti monarhitiitel.  

Vürsti kõnetatakse "Teie Hiilgus".

Tänapäeval on maailmas säilinud kaks suveräänset vürstiriiki - Liechtenstein ja Monaco, vaieldavalt ka Sealand. Ka Andorra kaasvalitsejad (Prantsusmaa president ja Urgelli piiskop) kannavad vürsti tiitlit. 

Teistes keeltes: saksa keeles *Fürst*, ladina keeles *princeps*, inglise keeles *prince*, vene keeles *князь*. 

Et inglise ja prantsuse keeles puudub eraldi termin vürsti kohta, tõlgitakse mõnikord see sõna eesti keelde kui "prints", mille kasutamine eesti keeles riigipea või vürstliku perekonna pea kohta on vale.

## Vaata ka

*Emiir ja admiral