Jevgeni Ossinovski

**Jevgeni Ossinovski** (sündinud 15. märtsil 1986 Kohtla-Järvel) on Eesti poliitik, alates 14. aprillist 2024 kuni 8. detsembrini 2025 Tallinna linnapea. 

Ta on alates 2011. aastast Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige, aastatel 2015–2019 oli selle esimees. Alates 2011. aastast on ta olnud vaheaegadega XII, XIII, XIV ja XV Riigikogu liige. Aastatel 2014–2015 oli ta Eesti haridus- ja teadusminister, aastatel 2015–2018 Eesti tervise- ja tööminister. 14. aprillil 2024 valiti ta Tallinna linnapeaks. 

## Haridus
Jevgeni Ossinovski on õppinud Aseri Keskkoolis ja Tapa Gümnaasiumis, alates 7. klassist Tallinna Reaalkoolis, mille lõpetas 2004. aastal (hõbemedaliga). 2007. aastal lõpetas ta Tartu Ülikoolis filosoofia eriala (bakalaureusetööga "teda enim mõjutanud filosoofist" Nietzschest, *cum laude*). 2009. aastal kaitses ta Warwicki ülikoolis magistritöö ("Ühiskonna konstitueeriv roll: heideggerlik liberalismi kriitika") filosoofia erialal  ja 2010. aastal Londoni Majandus- ja Poliitikateaduste Koolis politoloogia erialal ("Poliitilise võimu legitiimsus Putini Venemaal"), mõlemad kiitusega. 

## Poliitiline tegevus
2010. aasta lõpul kaalus Jevgeni Ossinovski astumist Isamaa ja Res Publica Liitu, arutades seda ka erakonna tolleaegse peasekretäri Ken-Marti Vaheriga, kuid loobus siiski. Äriregistri andmeil astus ta 20. jaanuaril 2011 Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda. 

2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Jevgeni Ossinovski Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas valimisringkonnas nr 7 (Ida-Viru maakond). Ta kogus 1578 häält ja temast sai XII Riigikogu XII noorim liige. Ta oli Riigikogu väliskomisjoni ja Euroopa Liidu asjade komisjoni liige. Ta oli ka vähemusrahvuste saadikute ühenduse, kohalike omavalitsuste ja regionaalpoliitika toetusrühma, säästva energia toetusrühma ning Ida-Virumaa toetusrühma liige. 

2013. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimisel kandideeris Ossinovski Narvas. Ta kogus 2404 häält, mis oli nendel valimistel linna suurim ühele kandidaadile antud häälte arv.

2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kogus ta 2909 häält, mis oli Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas Marju Lauristini ja Ivari Padari järel 3. tulemus.

Haridusministrina sekkus Ossinovski rahandusministeeriumi kavva hakata autojuhtidelt nõudma eesti keele oskust kõrgeimal tasemel (C2), mistõttu keelenõudeid langetati. Sellega seoses tegi Ossinovski (olles sünnijärgne Eesti kodanik) ka ise eesti keeles eksami ning sai 99 punkti 100st.

2014. aasta oktoobris puhkes poliitiline skandaal, mis ajakirjanduse hinnangul viis "Eesti valitsuskriisi äärele", kui Eesti Reformierakonna rahandusminister Jürgen Ligi nimetas tollast haridus- ja teadusministrit Ossinovskit Facebookis avalikult "sisserändaja pojaks roosast erakonnast". Enne seda oli Ossinovski nimetanud Ligi ebaadekvaatseks Napoleoni kompleksiga teismeliseks tatikaks, kes pole küps olema minister, kuid see skandaali ei tekitanud. Ligi väljaütlemise ajendiks sai tema ja Ossinovski varasem debatt Eesti Televisiooni saates "Foorum", kus Ossinovski lausus: "Ma ei ole ka sellega nõus, et me võime veel 23 aastat pärast taasiseseisvumist süüdistada Nõukogude võimu. Me peaks ise ka hakkama vastutama selle eest, mis seisus me täna oleme." Reaktsioonina nõudsid Eesti Keskerakond, Isamaa ja Res Publica Liit, Sotsiaaldemokraatlik Erakond ja president Toomas Hendrik Ilves Ligi lahkumist ministriametist. Sama nädala lõpuks esitas Ligi lahkumisavalduse, uueks rahandusministriks sai novembri algul Maris Lauri. Jevgeni Ossinovski tagasi ei astunud.

30. maist 2015 kuni 9. juunini 2019 oli ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esimees.

18. novembrist 2021 kuni 25. augustini 2023 oli Ossinovski Tallinna linnavolikogu esimees. 

Ossinovski poliitiliseks mentoriks on ajakirjanduses nimetatud Jaak Allikut. Teda on toetanud ka Sven Mikser, kes 2014. aastal ütles: "Oli ilmne, et Ossinovski peab olema valitsuses, sest ta on lihtsalt väga hea."

Tervise- ja tööministrina on Ossinovski tuntust kogunud eelkõige alkoholipoliitika karmistamisega. On väidetud, et see on vähendanud alkoholikahjusid ühiskonnas, kuid samas on see saanud ka palju kriitikat ja suurendanud piirikaubandust. Sellega seoses on välja antud ka viin Ossinovsky Vodka.

2023. aasta Riigikogu valimistel kogus ta valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 2436 häält ja osutus valituks. Astus tagasi Riigikogu liikme kohalt 30.märtsil 2022.

2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kogus ta 990 häält ega osutunud valituks.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kesklinna linnaosas, kogus 3390 häält ning osutus valituks.

## Seisukohavõtte
Jevgeni Ossinovski on toetanud kodakondsuseta Eesti elanikele (nn halli passi omanikele) Eesti kodakondsuse andmist, rõhutades samas, et tema hinnangul oli 1991. aastal õige mitte anda kõigile Eesti kodakondsust.

Tema hinnangul ei ole vene parteidel Eestis tulevikku, kuna vene erakondade poliitikuil "ei ole muud ideoloogiat kui vastandumine eesti rahvuslusele" ning muude vaadete erinevuse tõttu "on neil keeruline sisulise programmiga välja tulla", samas kui vene kogukond Eestis on eripalgeline ja eri huvidega. "Lisaks oleks rahvuspartei ülesehitamine minu arvates vale, sest see põlistaks rahvusrühmade erinevust."

Kui pärast Ossinovski valimist SDE aseesimeheks kommenteeris erakonna tollane esimees Sven Mikser, et näeks Ossinovskit tulevikus ka peaministrina, siis kinnitas Ossinovski Postimehe intervjuus: "Mul ei ole peaministriks saamise ambitsiooni. Arvan, et peaministri amet on suhteliselt elupõletav, mitte väga meeldiv." Ühtlasi osutas ta venelaste alaesindatusele riigiameteis: "Eestis on jäänud tähelepanuta, et avaliku teenistuse kõrgetel positsioonidel vene päritolu inimesi peaaegu pole: ministeeriumide töötajatest alla viie protsendi, riigikantseleis 107st mitte ühtegi."

Ossinovski on kinnitanud, et peab eesti keele ja kultuuri ülimuslikkuse säilimist Eestis poliitilise eesmärgina loomulikuks. "See, et Eesti riik on eesti keele ja kultuuri keskne, on arusaadav fakt." 

## Tunnustus
* 2016 Aasta tervisesõber

## Isiklikku

Jevgeni Ossinovski räägib eesti, vene ja inglise keelt. Priit Pulleritsu küsimusele enesemääratluse kohta vastas ta: "Kui lähen välismaale, olen eestlane. Kui olen Eestis, siis see nii lihtne ei ole. Põhimõtteliselt olen vene päritolu eestlane. Mu hea tuttav kasutab sellist ilusat väljendit, et meil on eesti keelt kõnelevad eestlased ja vene keelt kõnelevad eestlased. Mina olen mõlemat keelt kõnelev eestlane."

Tema isa on transiidiärimees Oleg Ossinovski (Jevgeni on end isa äridest avalikult distantseerinud, kuid möönnud isa rahalist toetust). Jevgenil on 17 aastat noorem vend Mark. Jevgeni Ossinovski emapoolne vanaema on eestlane.

Jevgeni Ossinovski abiellus 2014. aasta suvel. Tema abikaasa on Triinu Ossinovski. Neil on ühine poeg ja tütar. Peres on ka Eesti hagijas Pluto. 

Noorena tuli Ossinovski Lääne-Viru maakonna meistriks males, hobina on ta tegelenud mäesuusatamise ja ujumisega.

Jevgeni Ossinovski on ateist.

## Viited

## Kirjandus
* Toivo Tänavsuu. "Jevgeni Ossinovski: "Unistan Eestist, kus etnilised kleepekad ei mängi mingit rolli"" Eesti Päevaleht, 13. jaanuar 2011 
* Marilin Vikat. Jevgeni Ossinovski - tagasihoidlik miljonäripoeg Kroonika, 15. veebruar 2011
* Priit Pullerits. "Mees, kes teab viha ravi retsepti" Postimees, 27. märts 2011 
* Urmo Soonvald. "Ossinovski: mõistmatuid Keskerakonna valijaid me endale ei ihka" Delfi, 11. detsember 2011 
* Ivo Laev. "Ossinovski nimetab poliitikasse tulemise ajendiks lõimumisprobleemi" ERR, 27. oktoober 2013 
* Priit Pullerits. "Jevgeni Ossinovski, Ansipi mantlipärija?" Postimees, 10. november 2013 
* "Ossinovski: saan sõimata nii venelastelt kui ka eestlastelt" ERR, 25. märts 2014 
* Olev Remsu. "Bütsants ja Eesti. Ligi ja Ossinovski." Kogumik Aja Kirju, Petrone Print, 2016

## Välislingid

* Jevgeni Ossinovski Facebookis