open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kuningas ja mina (muusikal)

**"Kuningas ja mina"** on helilooja Richard Rodgersi ja libretist Oscar Hammersteini muusikal 1951. aastast. 

Muusikal põhineb Margaret Landoni romaanil "Anna and the King of Siam" ("Anna ja Siiami kuningas").

Muusikal esietendus Eestis 28. novembril 1998 Tallinna Linnahallis. 

Teose lavastas Ivo Eensalu, dirigent oli Erki Pehk, kunstnikud Kersti Rattus ja Krista Tool ja liikumisjuht Dmitri Harchenko. Produtsendid olid Mikk Purre, Anne Veesaar ja Tarvo Krall (Smithbridge Productions).

Näitlesid Katrin Karisma, Marko Matvere, Tõnu Kark, Silvi Vrait, Mart Sander ja teised. Kaasa tegid ka ETV laulustuudio lapsed, Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli õpilased ja Estonia balletitantsijad.
Lähte Ühisgümnaasium

**Lähte Ühisgümnaasium** on gümnaasium Tartu maakonnas Tartu vallas Lähte alevikus aadressil Õpetaja tänav 8. Kooli valdaja on Tartu Vallavalitsus. Kooli direktor on Martin Pent. Õppimas on seal ~500 õpilast. 

Koolil on kolm korpust: peahoone ehk A-korpus, keeltehoone ehk B-korpus ja algklassidehoone ehk C-korpus. Algklassidehoones tegutsevad ka Tartu Valla Muusikakool Lähte osakond ja Lähte Ühisraamatukogu. 

Kooli gümnaasiumis on neli õppesuunda: meedia-, spordi-, tehnoloogia- ja loodussuund. 

Koolil on oma spordisaal, jääväljak ja õpilaskodu. Spordihallis tegutseb samuti Tartu Valla Spordikool.

## Välislingid
*Kooli koduleht
Jevgeni Švarts

**Jevgeni Lvovitš Švarts** (vene keeles Евгений Львович Шварц; 9./21. oktoober 1896 Kaasan – 15. jaanuar 1958 Leningrad) oli vene näitekirjanik ja stsenarist. Ta kirjutas 25 näidendit ja stsenaariumid kolmele filmile.

Ta sündis arsti perekonnas. Tema isa oli juut, ema venelanna.

## Näidendeid
*"Punamütsike"
*"Lumekuninganna"
*"Nõiutud vennad"
*"Vari"
*"Draakon"
*"Tavaline ime"
*"Šura ja Marusja seiklused"
Mees La Manchast

**"Mees La Manchast"** (originaalpealkirjaga "Man of La Mancha") on 1964. aastal loodud muusikal, mille autorid on Dale Wasserman (käsikiri), Joe Darion (laulusõnad) ja Mitch Leigh (muusika).

1964. aastal valminud muusikal on kohandus Dale Wassermani 1959. aasta mittemuusikalisest telelavastust "I, Don Quixote" ('mina, don Quijote'), mis sai omakorda inspiratsiooni Miguel de Cervantese romaanist "Don Quijote".

## Lavastused Eestis
Muusikali on lavastatud ka Eestis. 1971. aastal laulis Estonias nimiosa Georg Ots, lavastas Sulev Nõmmik. 

2005. aastal lavastas selle Tallinna Linnahallis Ivo Eensalu ja peaosas oli Jassi Zahharov.

2012. aastal lavastas selle rahvusteatris Estonia Neeme Kuningas, dirigeeris Jüri Alperten ja peaosa laulis René Soom.
Chess

**"Chess"** (eesti keeles 'male') on 1984 loodud muusikal, mille muusika autorid on Benny Andersson ja Björn Ulvaeus (mõlemad tollal ABBA liikmed), libreto kirjutas Tim Rice.

Muusikal esietendus 1986. aastal Londonis West Endis – Prince Edward Theatre's, kus seda mängiti 1209 korda – ja 1988. aastal New Yorgis Broadwayl.

Muusikali tegevus toimub külma sõja ajal, läbivaks teemaks on malematš USA ja Nõukogude Liidu male suurmeistri vahel. Matši ajal toimub kahe suurmeistri vahel peale võitluse malelaual ka võitlus naise pärast, kes kurameerib ühe suurmeistriga, ent armub hoopis teise.

Muusikal sisaldab kümneid laule, millest on hiljem saanud üleilmsed hitid; tuntumate muusikanumbrite seas on näiteks laulud "I know him so well", "One Night in Bangkok" jm.

## "Chess" Eesti lavadel
Eestis on muusikali lavastatud Vanemuise teatris rootsi lavastaja Georg Malviuse käe all. See esietendus 2. juunil 2006, peaosi mängisid-laulsid Koit Toome, Gerli Padar ja Janika Sillamaa, dirigeeris Tarmo Leinatamm. Malviuse lavastuses oli temaatilist raskuskeset pisut muudetud: kunagi väga aktuaalsed olnud külma sõja aspektid olid kõrvale jäetud ning keskendutud armastusele ja armukadedusele. Esile on tõstetud ka Jüri Naela loodud koreograafia erilisust. 

## Viited
Elias Magnus Fries

**Elias Magnus Fries** (15. august 1794 Femsjö (tänapäeval Hylte vallas) – 8. veebruar 1878 Uppsala) oli rootsi mükoloog ja botaanik.

Ta oli pastori poeg.

Fries õppis Lundi Ülikoolis. 1814. aastal lõpetas ta ülikooli doktorikraadiga ja määrati 1824. aastal botaanikaprofessoriks. Friesi peetakse üheks kaasaegse seente süstematiseerimise rajajaks koos Christiaan Hendrik Persooniga. Ta määras seeni eoste värvi ja hiljem sealhulgas ka mikroskoobi abil eoste kinnitusstruktuuri alusel.

Ta oli Uppsala ülikooli rektor, Rootsi Akadeemia liige (1847. aastast) ja Kuningliku Teaduste Akadeemia liige (1821. aastast).

Tema tähtsamad tööd olid kolmeköiteline "Systema mycologicum" (1821–1832), "Elenchus fungorum" (1828), kaheköiteline "Monographia hymenomycetum Sueciae" (1857 ja 1863) ja "Hymenomycetes Europaei" (1874).

Friesi kirjeldatud taksonitele lisatakse autorilühend **Fr.**.

## Viited
Ristija Johannese kirik

**Ristija Johannese kirik** on mitme Ristija Johannesele pühitsetud kiriku nimi

## [[Eesti]]
* Harju-Jaani Ristija Johannese kirik
* Järva-Jaani Ristija Johannese kirik
* Kalli Ristija Johannese kirik
* Kolga-Jaani Ristija Johannese kirik
* Kärdla Püha Ristija Johannese kirik
* Lüganuse Ristija Johannese kirik
* Meeksi Ristija Johannese kirik
* Narva Ristija Johannese kirik
* Tallinna Nõmme Ristija Johannese kirik
* Tapa Ristija Johannese kirik
* Tõhela Ristija Johannese kirik
* Velise Ristija Johannese kirik
* Viljandi Ristija Johannese kirik

## [[Suurbritannia|Ühendkuningriik]]
* Ristija Johannese kirik Inglismaal Wighti saarel Newportis
* Ristija Johannese kirik Inglismaal Wighti saarel Nitonis
* Ristija Johannese kirik Inglismaal Wighti saarel Northwoodis
* Ristija Johannese kirik Inglismaal Wighti saarel Yaverlandis

## Vaata ka
* Jaani kirik
Peri vald

**Peri vald** (saksa keeles *Perrist*) oli vald Võrumaal ja Võru maakonnas. Vallamaja asus tänapäeva Peri küla aladel.

Peri vald moodustati 1866. aastal.

1939. aasta vallareformiga liideti Koiola vald, Kioma vald, Põlgaste valla Puskaru küla ja Peri vald (välja arvatud Viira asundus ja osa Saarjärve asundusest, mis liideti Leevi vallaga) ning moodustati Põlva vald.

### Vallavanemad
*1896 Johan Rigast
*1910(?)–1912 W. Tamm
*1924–? W. Tamm
*Jaan Keerberg
*1932–1939 Richard Viiard

## Viited
Johan Kurvits

**Johan Kurvits** (1872 – 9. aprill 1926) oli eesti omavalitsustegelane.

Aastatel 1924–1926 oli ta Koiola vallavanem.

Ta on maetud Põlva kalmistule.

## Viited
Pastacas

**Pastacas** on Eesti ühemeheansambel, mille moodustab Ramo Teder.

## Diskograafia
*2005 "Must orav"
*2005 "Kohalik ja kohatu"
*2007 "Kohalik ja kohatu"
*2016 "Pohlad"

## Vaata ka
*Puuluup

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
*Eesti lood: Pastacas, Esmaeeter: 10.02.2010
Osariik (Venezuela)

**Osariik** on peamine Venezuela 1. järgu haldusüksuse liik. Lisaks 23 osariigile on Pealinnaringkond ja Liidusõltkonnad.

## Ajalugu
Enne kodusõda aastatel 1859–1863 jagunes Venezuela provintsideks. Pärast seda toimus kuni 1900. aastateni osariikide jaotuses palju territoriaalseid muudatusi, sealt edasi kuni 1990. aastateni püsisid osariigid muutumatutena. 1990. aastatel loodi kolm uut osariiki.

## Osariigid
Leslie Da Bass

**Leslie Da Bass** on Eesti rokkansambel. 

Koosseis:
* Leslie Laasner – vokaal, pillid
*Romet Pott – kitarr
*Sander Mölder – klahvpillid
*Ranno Paukson – trummid

## Diskograafia
*2004 "Touch"
*2008 "Nights By Open Windows"
*2009 "Eesti Pops"
*2010 "Minu kuningriik"
*2013 "Times New Roman"
*2015 "Direktor"
*2018 "Koridorid"
*2020 "20 L"
*2022 "Constructions / Illusions"
*2023 "Tähtsad Ninad (Original Motion Picture Soundtrack)"
*2023 "Ni9htingale"

## Viited

## Välislingid
* Ansamblist muusika.ee andmebaasis
* EMA2016: Leslie Da Bass - Ladvaõun Michelle
Noorkuu (ansambel)

**Noorkuu** on 1996. aastal asutatud Eesti vokaalansambel, mis algul tegutses nime **Rumal Noorkuu** all. Kuni 1999. aasta augustini musitseeriti triona, kuhu kuulusid Rein Kahro, Martti Meumers ja Henrik Raave. 

Noorkuu viljeleb peamiselt *[[a cappella]]* laulu. Enamik ansambli liikmeist on muusikat õppinud Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis. 

## Koosseis
* Martti Meumers – vokaal (bariton)
* Rein Kahro – vokaal (tenor)
* Märt Murrik – vokaal (bariton)
* Remi Teras – vokaal (bass)

### Varasemad liikmed
* Ilmar Madison – vokaal (tenor; ansamblis kuni 2017)
* Virgo Tulit (29.02.1980–04.08.2012) – vokaal (bariton)
* Valmar Saar – vokaal (bass; ansamblis kuni 2003)
* Henrik Raave – vokaal (bariton; ansamblis kuni 1999)
* Jakko Maltis – vokaal (tenor; ansamblis 2017–2024)

## Diskograafia
* 2000 "Rumal Noorkuu"
* 2000 "Meile meeldib"
* 2001 "Sünnipäevakassett" ja "Sünnipäevaplaat"
* 2003 "Jõulud a cappellas"
* 2005 "Vocapella"
* 2006 "Noorkuu 10 1996-2006"
* 2008 "Live 2008"
* 2009 "Lapsepõlve laulud"
* 2011 "Jõul"
* 2012 "Piiratud... ilusad hetked meie elus on piiratud..."

## Viited

## Välislingid
* Noorkuu koduleht
* Ansambli albumid andmebaasis ESTER
Ultramelanhool

**Ultramelanhool** on 2001. aastal asutatud Eesti ansambel.

Koosseis:
*Robert Kurvitz - vokaal
*Martin Harak - kitarr
*Meelis Niine - bass
*Raoul Kurvitz - löökriistad

## Diskograafia
* 2004 "Must apelsin"
* 2008 "Materjal"
* ...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee kodulehel
Nightlight Duo

**Nightlight Duo** (ka **NightLight Duo**) oli Eesti ansambel (duett), mis tegutses aastail 2001–2006.

Ansamblis laulsid Tatjana Mihhailova ja Ly Lumiste. 2006. aastal pani mänedžer Gunnar Loho kokku sama nime all tegutsema hakanud dueti uue koosseisu, kuhu kuulusid Rita Liiver ja Elise Mängel.

## Diskograafia

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Def Räädu

**Def Räädu** on 1999. aastal asutatud Eesti ansambel.

## Koosseis
### Põhiliikmed
* Arian Levin
* Remi Prual (DJ Gee)

### Peamised koostööpartnerid
* Päär Pärenson (J.O.C.)
* Andri Prual (Stupid F)
* Kristo Kulver (Dice Rudy)
* Heigo Teder (Mr. President)
* Viivika Lõhelaid (Viivu)

* Dagne Eskor (Spija)

### Kaasatud muusikud
* ...
* Tony Kolesnik – kitarr
* Kristo Roots – kitarr
* Raivo Prooso – basskitarr
* Rainer Kapmann – trummid
* Madis Zilmer – trummid
* Raun Juurikas – klahvpillid
* Reigo Ahven – trummid
* ...

## Diskograafia

### Albumid
* 2001 "Café Liquid Deluxe"
* 2004 "Planet Duckrabbit"
* 2006 "Succiety"
* 2009 "Ahvid & Klahvid"

### Remiksalbumid
* 2007 "Succiety²"
* 2012 "Ahvid & Klahvid 2.0"

### Singlid
* 2001 "Don't Acquiesce In Evidence"
* 2002 "Freedom"
* 2003 "Eesti"
* 2005 "Def Räädu Teema / Las Ma Ütlen"
* 2005 "Mis Värk On?"
* 2007 "Hea Uus Ilm"
* 2008 "Tantsusaalide Ülemus"
* 2017 "Bashmentaliteet"

### Lood kogumikel
* 1999 "Higha Collection 2"
* 2000 "Jet Set 2: Airport Lounge"
* 2000 "Electroliday: Days Off. Nights Out. Lights Down."
* 2003 "Higha Collection 3"
* 2004 "Vibratsioon Vol. 3"
* 2005 "Muda 2005: Colour Guide To Estonian Electronic Music"
* 2007 "Talvehitt 2007"
* 2007 "Higha Collection 6"
* 2007 "Puhas Kuld"
* 2007 "I Slept With Georg Vol.2"
* 2012 "Higha Collection 7"
* 2016 "Higha Collection 9"

## Videod
* 2005 "Las Ma Ütlen"
* 2006 "Mis Värk On"
* 2008 "Vaatenurga Turist" &mdash; filmitud Paldiskis ja Laokülas
* 2009 "Nupumees"
* 2009 "Viru Vanne"
* 2009 "Kaubaralliauto"
* 2009 "Mis Värk On? (Sugar Creek Remix)"
* 2011 "Meeskonnamäng"
* 2012 "Kolmas Sort"
* 2017 "Bashmentaliteet"

## Esinemised
Def Räädu on koos erinevate koostööpartneritega andnud sadu kontserte üle Eesti ja ka väljaspool Eestit.

Olulisemad esinemised
* 24.02.2009 Eesti Vabariigi aastapäeva presidendi vastuvõtul Jõhvis
* 17.06.2011 Rabarock
* ...

## Auhinnad ja auhinnanominatsioonid
* 2004 Rakvere linna tegija tiitel
* 2005 Eesti Muusikaauhinnad – aasta hiphop/r’n’b artist nominent
* 2007 Eesti Muusikaauhinnad – aasta hiphop/r’n’b artist nominent
* 2010 Eesti Muusikaauhinnad – aasta hiphop/r’n’b artist nominent

## Sümboolika

### Partjänes
...

## Viited


## Välislingid
Männikjärv

**Männikjärv** on järv Jõgeva vallas Tooma külas. Järve pindala on 17,4 ha.

Järve järgi on nime saanud Männikjärve raba.

## Viited
Värska laht

**Värska laht** (ka Värska orglaht) on laht Võru maakonnas; laht on ühenduses Pihkva järvega Pihkva järv. Lahe pindala on 257,4 ha.

## Viited
Kaljo Itra

**Kaljo Itra** (20. juuni 1938 – 4. september 2010) oli eesti karikaturist ja tõlkija. 

Vigalast pärit Kaljo Itra on tõlkinud meditsiiniteemalisi raamatuid ning andnud välja fotoalbumeid.

1970. aastatel oli ta Eesti NSV Riikliku Kirjastuskomitee peatoimetaja, 1980. aastatel oli kirjastuse Perioodika raamatukirjastamisgrupi peatoimetaja asetäitja. 

Vabal ajal joonistas karikatuure, mida avaldati ajakirjas Pikker ja mujalgi. Tema karikatuuridest tehti multifilm "Jalakäijad" ja avaldati karikatuuriraamat.

## Karikatuuriraamat
* "Mõttemuiged : Усмешки мысли", (48 lk, 1969) EKP Keskkomitee Kirjastus, Kujundaja, illustraator: Heinz Valk ja Kaljo Itra

## Tõlkeraamatud
* Tatjana Gorbunova – "Neeru- ja kuseteehaiguste ravimine taimede abil", vene keelest tõlkinud Kaljo Itra (Tallinn, 1997. 159 lk), ISBN 9789949154456
* Tatjana Gorbunova – "Ravimine taimedega : käsiraamat kõigile", vene keelest tõlkinud Kaljo Itra (Tallinn, 1993. 455 lk), ISBN 9985788281 (köites)
* Tatjana Gorbunova – "Ravimine taimedega", vene keelest tõlkinud Kaljo Itra (Tallinn, 439 lk, 1995, 1997, 200 ja 2003), ISBN 9985603605 (köites)
* Tatjana Gorbunova – "Ravimtaimeatlas : praktiline ravimtaimemääraja kõigile", käsikirjast tõlkinud Kaljo Itra – (Tallinna Raamatutrükikoda – 348 lk (1996 ja 2008)), ISBN 9985602110 ja ISBN 9789949157082 (köites)
* Tatjana Gorbunova – "Seedeelundite haiguste ravimine taimede abil", vene keelest tõlkinud Kaljo Itra – (Tallinna Raamatutrükikoda, 1999. 208 lk), ISBN 9985607058 (köites)

## Fotoalbumid
* Itra Kaljo – "Eesti" [*tõlge soome keelde E. Püvi*] – (40 lk, 1974)
* Itra Kaljo – "Estland" foto: A. Alla ... et al.] – (40 lk, 1974)
* Itra Kaljo – "Estland" [*tõlge saksa keelde Maimu Roolaht*] – (40 lk, 1974)
* Itra Kaljo – "Estland" [*tõlkinud I. Safonova*] – (40 lk, 1974)
* Itra Kaljo – "Estonia" [*tõlge inglise keelde Ursula Põks*] – (40 lk, 1974)
* Itra Kaljo – "Estonio" [*[[esperanto]] keelde tõlkinud Helve Leis*] – (40 lk, 1974)
* Gustav German ja Kaljo Itra – "Eestimaa etüüdid", (176 lk, 1986)

## Filmid
* 1973 "Raamaturiik", Dokumentaalfilm, Stsenarist 	 
* 1971 "Jalakäijad", Animafilm, Kunstnik 

## Viited

## Välislingid
Fotode Infosüsteem – foto Kaljo Itrast
Väike-Nõuni järv

**Väike-Nõuni järv** on järv Otepää vallas Nõuni külas; üks Päidla järvestiku järvi. Järve pindala on 6,1 ha.

Järve läänekaldal on kalmistu (Kitka kalmemägi).

Järve äärest läheb mööda Tatra–Otepää–Sangaste maantee.

## Viited
Räbi järv

**Räbi järv** on järv Otepää vallas Räbi külas; kuulub Päidla järvestikku. Järve pindala on 9,5 ha.

## Viited
Kollane Allveelaev G

**Kollane Allveelaev G** oli eesti ansambel. See asutati 1989. aastal.

## Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
*Ivo Linna – laul, kitarr
*Jaak Joala – laul, basskitarr, kitarr
*Meelis Punder – laul, basskitarr
*Aarne Saluveer – laul, klahvpillid
*Jaan Karp – laul, trummid
*Agu Tammeorg – laul, kitarr
*Tiit Kõrvits – kitarr, laul
*Karl Madis – laul
*Harry Kõrvits – trummid
*Jorma Puusaag – kitarr 2
*Antti Kammiste – klahvpillid 2
*Jakko Maltis – klahvpillid 2
*Mikko Maltis – kitarr 2
*Toomas Vanem – kitarr 2
*Kaire Vilgats – taustalaulja
*Dagmar Oja – taustalaulja

## Diskograafia
*1991 "Tagasi paradiisis – Kuldsed kuuekümnendad" 
*1992 "Tagasi paradiisis.2"
*1997 "Kuldsed kuuekümnendad – Läbi lillede" 
*2010 "Sa oled mul peos" 

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Nii ma jälle läen

"**Nii ma jälle läen**" on ansambli Terminaator laul ja ühtlasi singel. Laul on pärit nende albumilt "Nagu esimene kord".
Päidla Mudajärv

**Päidla Mudajärv** on järv Otepää vallas Nõuni külas; kuulub Päidla järvestikku. Järve pindala on 1,2 ha.

## Viited
Tarbagatai rajoon

**Tarbagatai rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Burjaatia Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Tarbagatai.

Rajoon jaguneb 10 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 23 asulat.

## Viited

## Välislingid
Maria Teresa de Filippis

**Maria Teresa de Filippis** (11. november 1926 Napoli – 8. jaanuar 2016 Scanzorosciate) oli itaalia võidusõitja.

Ta oli esimene naispiloot, kes osales Vormel 1 etapil. 

Aastal 1958 kuulus Maserati võistkonda ja tegi kokku kaasa kolmel etapil. Tema parimaks tulemuseks jäi Belgias välja sõidetud kümnes koht.
Liisa Koppel

**Liisa Koppel** (28. märts 2003 – 4. oktoober 2021) oli eesti lapsnäitleja.

Ta õppis Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumis.

Ta tantsis rahvatantsurühmas Kajakas, õppis muusikakoolis klaverit ja tegeles laulmisega.

## Filmirolle
* Emilia – filmis "Väikelinna detektiivid ja Valge Daami saladus" (2013)
* Marta – filmis "Vehkleja" (2015)
* Vaheklipid Eesti Laul 2015 finaalis – klipp "Alasti tõde"

## Viited

## Kirjandus
*"Liisa Koppel avas filmimaailma telgitaguseid noore näitleja silme läbi". ERR menu, 12. aprill 2015
*Kaarel Kressa. „Vehkleja” Marta: tahan saada näitlejaks. Kui ei õnnestu, siis loomaarstiks. LP, Eesti Päevaleht, 9. jaanuar 2016
*"Tambet Tuisk, Hilje Murel ja Piret Kalda meenutavad vara surnud noort filmipartnerit Liisa Koppelit: tal olid kõik näitlejale omased jooned". Õhtuleht, 6. oktoober 2021
*Kerttu Jänese. "Tütre kaotanud ema: olen nõus jagama oma kogemust lootuses, et ehk aitab see mõnda last päästa". Eesti Ekspress, 1. juuni 2022
*"Liisa Koppeli ema: kaotasin sügisel oma lapse suitsiidile". Eesti Ekspress, Ohtuleht.ee; 1. juuni 2022

## Välislingid
*''Internet Movie Database''
*"Alasti tõde" Youtube'is 
*Haud Uulu kalmistul
Kolberg (film)

"**Kolberg**" on 1945. aastal esilinastunud Saksa propagandafilm. Film valmis aastatel 1943–1944 ning pidi sümboliseerima võitlust ülekaaluka vastase vastu. Filmi aluseks olid 1807. aasta sündmused Kolbergi linna all, kui Napoleoni väed seda piirasid. "Kolberg" toodeti värvifilmina.
Roman Kuura mälestusvõistlused

**Roman Kuura mälestusvõistlused** olid Eesti poksija Roman Kuura mälestuseks 1962–1974 Pärnus peetud poksivõistlused.

## Võitjad
### 1962
### 1963
### 1964
*Koit Joor (raskekaalus)
*...

## Kirjandus
*Heinrich Kurvet. "Poksisektsiooni tööst". Pärnu Kommunist nr 26, 1. märts 1962. Lk 4
Tartu Õpetajate Selts

**Tartu Õpetajate Selts** oli Tartus tegutsenud haridusselts.

20.–22. aprillil 1917 korraldas selts rahvahariduse kongress, millest võttis osa üle 300 õpetaja.

Seltsil oli Tartus oma kool: Tartu Õpetajate Seltsi Kaubanduskool.

## Vaata ka
*Tartu Õpetajate Vastastikuse Abiandmise Selts
Rootsi Raadio

**Rootsi Raadio** (rootsi keeles *Sveriges Radio AB*) on Rootsi ringhäälinguasutus, avalik-õiguslik piiratud vastutusega äriühing, mida rahastatakse raadiomaksust laekuva rahaga. 

Asutus asutati 1. jaanuaril 1925.

Rootsi Raadiol on olnud eestikeelsete saadete toimetus.

## Viited

## Välislingid
*Rootsi Raadio koduleht
Saaremaa Merekultuuri Selts

**Saaremaa Merekultuuri Selts** on Saaremaa merehuvilisi ühendav organisatsioon.

Selts asutati 1994. 

Seltsi eestvõttel korraldatakse Kuressaare merepäevi.

Seltsil on oma 1996. aastast Lääne-Saaremaal tegutsev tütarselts: Salava.

## Viited

## Kirjandus
*Mere kütkes. 20 aastat Saaremaa Merekultuuri Seltsi. Saaremaa Merekultuuri Seltsi toimetised. Kuressaare, 2014. ISBN 9789949380466

## Välislingid
*
Sulev Tamm

**Sulev Tamm** (19. veebruar 1935 Tammessaare küla, Avinurme vald, Avinurme kihelkond, Tartumaa – 7. märts 1962 Tallinn) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1954. aastal Mustvee 1. Keskkooli ja õppis 1954. aastal Tartu Riiklikus Ülikoolis ajaloo-keeleteaduskonnas bibliograafiat. 1961. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (1. lend).

Pärast lõpetamist töötas ta Rakvere Teatris, oli ka Viljandi Kultuurharidustöö Kooli kõnekultuuri õpetaja.

Sulev Tamm suri verevähki. Ta on maetud Avinurme kalmistule.

## Looming
### Teatris
*1962 Jan Masievič "Barba" (brigadir Mart Gaitar)
### Filmis
*1960 "Vihmas ja päikeses" (kõrvalosa)

## Kirjandus
*"Sulev Tamm". Nekroloog. Sirp ja Vasar, 16. märts 1962. Lk 7

## Välislingid
*"Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunsti kateedri I lend: näitleja Sulev Tamm". Foto: Valdur-Peeter Vahi, 1961. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA 412.0.202826
*Haud Avinurme kalmistul
Audentese SG/Noortekoondis

**[[Audentese SG/Noortekoondis]]** (ka **TSIK**, **Audentese Spordigümnaasium**, **G4S Noorteliiga**) on Eesti korvpalliklubi, mis mängib alates 2019. aastast Saku I liigas. Enne seda mängiti mitu aastat Korvpalli Meistriliigas. **[[Audentese SG/Noortekoondis]]** teeb koostööd Audentese erakooli ja Audentese Spordigümnaasiumiga.  

2020. aastast on klubi peatreener Aivar Kuusmaa. Audentese Spordigümnaasiumi korvpalliklubi kasvandikke on jõudnud Eesti meeste rahvuskoondisse. 

## Välislingid
*G4S Noorteliiga esindusvõistkond basket.ee
Tverai vald

**Tverai vald** (leedu keeles *Tverų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Rietavase omavalitsuse territooriumil.

Valla pindala on 142 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1305 inimest. Valla keskuseks on Tverai alev (2011. aastal 558 elanikku), vallamaja aadress on Žemaičių a. 8. Vallavanem on Antanas Zalepūgas.


Lopaiciu_piliakalnis1._2007-06-12.jpg|Lopaičiai linnamägi
Dalgu_senkapiai.JPG|Dalgai
Tverai2.JPG|Tverai
Lopaiciai._2007-06-12.jpg|Lopaičiai


 
## Viited
Tartu maavanem

**Tartu maavanem** oli Tartu maavalitsuse juht (maavanem) kuni 2017. aasta haldusreformini.
## Tartu maakonnavalitsuse esimehed
: 1917, Juhan Ostrat, Tartu maakonnakomissar, Venemaa Ajutise Valitsuse Eestimaa kubermangukomissari alluvuses
* 1917 – 1918 (vaheaegadega) Johan Jans, Tartu maakonnavalitsuse esimees
* 11. november 1918 – 19. detsember 1918 Johan Jans, Tartu maakonnavalitsuse esimees

*1921 – 1925 Peeter Riives (Riwes), Tartu maakonnavalitsuse esimees 
*1925 – 1927 Ernst Saar Tartu maakonnavalitsuse esimees
*
:Maakonnaomavalitsused likvideeriti Eestis 1934. aasta põhiseadusega, senised maavanemad jäid ametisse ajutiste maavalitsuste esimeestena. 1. mail 1938 jõustunud maakonnaseaduse järgi oli maavanem maakonnaomavalitsuse juht ja ühtlasi keskvalitsuse esindaja maakonnas.
*1938 Heinrich Lauri,  Tartu maavanem
*–1940 Hans Miller
*1940, Priidu Tänava
...
*1941–  August Eslas,  Saksa okupatsiooniaegne  Eesti Omavalitsuse  Tartu maavanem
* 1943–1944 Bernard Mändre,  Saksa okupatsiooniaegne  Eesti Omavalitsuse  Tartu maavanem

## Tartu maavanemad
*...
*Robert Närska (1989–1992), Tartu maavanem
*Kalju Koha (1992–1993)
*Jaan Õunapuu (1993–2003)
**Eha Pärn* (kohusetäitja, 2003–2004)
*Eha Pärn (2004–2005)
**[[Tõnu Vesi]]* (maavanema ülesannetes, 2005–2006)
*Esta Tamm (2006–2011)
**Tõnu Vesi* (kohusetäitja, 2011)
*Reno Laidre (2011–2017)

## Viited
Tartu linnaarhitekt

**Tartu linnaarhitekt** on Tartu linnavalitsuse teenistuses olev arhitekt.

Tartu linnaarhitekti nimetati 17.–19. sajandil linna ehitusmeistriks ja Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi ajal linna peaarhitektiks.

Tartu ülikoolil on olnud oma arhitekt: Tartu ülikooli arhitekt.

## Linnaarhitektid

## Allikad
* Mart Siilivask. Tartu arhitektuur 1830–1918. Historitsism ja juugend. Tartu, 2006.
* Tartu Linnavalitsuse personaliteenistus
* Martti Preemi CV
Riia Suurgild

**Riia Suurgild** (saksa keeles *Die Große Gilde zu Riga, St. Marien-Gilde*) oli Riia kaupmeeste ja teiste kõrgemast seisusest kodanike organisatsioon (gild). Gild asutati  ja tegutses aastani 1939.
Mõõgaorden

**Rootsi Mõõgaorden** (rootsi keeles *Svärdsorden*) on Rootsi autasu (orden), mida hakkas 23. veebruarist 1748 välja andma Rootsi kuningas Fredrik I. Samast kuupäevast hakkas kuningas välja andma ka Rootsi Serafimi ordenit ja Rootsi Põhjatähe ordenit. Aastatel 1975–2022 ordenit välja ei antud.

## Ordeni eestlastest kavalerid
*Aleksander Tõnisson (1932)
*Richard Maasing
*Gustav Jonson (1. klass)
*Eustaatius Miido (1. klass)
*Aksel Kristian (1. klass)
*Aleksander Jaakson (2. klass)
*Johan Masik
*Bruno Aleksander Linneberg
*Kurt Arved Linneberg
*Kurt Mollin (1927)

## Viited

## Kirjandus
*Gritzner, Maximilian. *Handbuch der Ritter- und Verdienstorden aller Kulturstaaten der Welt innerhalb des XIX. Jahrhunderts*. Auf Grund amtlicher und anderer zuverlässiger Quellen zusammengestellt. Leipzig: Verlagsbuchhandlung von J. J. Weber, 1893. Lk 472-479.

## Välislingid
*Swedish Royal Court: Orders and medals. The Order of the Sword
Tartu Suurgild

**Tartu Suurgild** oli Tartu kaupmehi ja teisi tähtsamaid Tartu linnakodanikke ühendav seisuslik organisatsioon (Tartu Püha Maria suurggild) saksa keeles *Dorpater St. Marien (Große) Gilde*. Tartu Suurgild tegutses hoones Kompanii tänav 2

Tartu Püha Maria suurgildile kuulus ka 1905. aastast Tartu Pank. Pank tegeles hoiustamise, arvete avamise, vekslite diskonteerimise, pandi alusel laenude andmise, väärtpaberite ostu-müügi ning raha, väärtpaberite ja väärisesemete deponeerimisega.

## Suurgildi vanemad
*...
*1698 Claus Kropp
*1698 Abraham Moresin
*...
*1840, Alexander Gottfried Ehorn

## Vaata ka
*Tallinna Suurgild
*Riia Suurgild
*Tartu Väikegild ehk Antoniuse gild, mis ühendas: pagareid (saksa k. *bäcker*), lihunikke (*knochenhauer*), rätseppasid (*schneider*), köösnereid (*kürschner*), müürseppi (*maurer*), puuseppasi (*tischler*), pottseppasi (*töpfer*), lukkseppasi (*schlosser*), seppasi (*schmiede*), maalreid (*maler*), sadulseppasi (*sattler*), ratasseppasi (*stellmacher*), mööblitislereid, treialeid (*drechsler*), puuseppasi (*zimmerleute*), kübarameistreid (*hutmacher*), klaasimeistreid (*glaser*), kullaseppasi ja hõbedaseppasi (*Gold- und Silber-Arbeiter*), raamatuköitjaid (*buchbinder*), kingseppasi (*schuhmacher*)

## Viited
En Avant de Guingamp

**En Avant de Guingamp** on Guingampis tegutsev Prantsusmaa jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas.

Guingampi kodustaadioniks on 18 126 pealtvaatajat mahutav Stade du Roudourou.

Aastatel 2009 ja 2014 on klubi võitnud Prantsusmaa jalgpallikarika. 1996. aastal võitis klubi UEFA Intertoto karika.

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
* foot.dk arhiiv
Muhhoršibiri rajoon

**Muhhoršibiri rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Burjaatia Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Muhhoršibir.

2015. aastal oli rajooni elanike arv 23 850, neist 19,7% burjaadid, 77,1% venelased, 1,4% tatarlased ja 1,8% teiste rahvuste esindajaid.

Rajoon jaguneb 16 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 29 asulat.

## Viited

## Välislingid
Lotte

**Koeratüdruk Lotte** on Janno Põldma ja Heiki Ernitsa loodud tegelaskuju, punapäine koeratüdruk, kes elab Leiutajatekülas, ning ka kaubamärk. 

Lotte kujunemisest rääkides viitavad autorid lapsepõlvele, Nukuteatri näidendile "Koera pulm", Edgar Valteri sõbralikule joonistamisstiilile ja jahikoer Ramsesele. Koeratüdruk Lotte on peategelane filmides "Lotte reis lõunamaale" (2000), "Leiutajateküla Lotte" (2006), "Lotte ja kuukivi saladus" (2011) ning "Lotte ja kadunud lohed" (2019).

Lotte fantaasiarikaste seikluste tekstid on kirjutanud Andrus Kivirähk.

## Viited
Suure-Jaani Peeter-Pauli kirik

**Suure-Jaani Pühade apostlite Peetruse ja Pauluse kirik** on õigeusu kirik Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Suure-Jaanis. Kirik on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Kirik asub aadressil J. Köleri tänav 38b.

Selle puidust eelkäija ehitati 1848. aastal Olustvere mõisa lähedale Papiorgu, ent see oli kiiruga ehitatud ja vajas seetõttu hiljem pidevalt remonti. Aastatel 1906–1908 ehitati selle asemele uus kirik Suure-Jaani asulasse.

2018. aastal alustati pühakoja restaureerimist ja 2019. aasta suvest toimuvad regulaarsed jumalateenistused. Jumalateenistusi toimetab preester Roman (Roland) Tõnisson. 

Kogudus on taasasutatud 2024.aasta jaanuaris. 

## Viited

## Välislingid
*Koguduse koduleht sotsiaalmeedias

*
Peeli jõgi

**Peeli jõgi** (ka *Piili jõgi*) on jõgi Võru maakonnas, Vaidva jõe lisajõgi. Peeli jõgi suubub Vaidva jõkke 7,7 km kauguselt Vaidva jõe suudmest. Peeli jõe pikkus on 17,3 km ja valgla pindala 122,9 km².

## Viited
Maeru oja

**Maeru oja** on oja Harju maakonnas; Vasalemma jõe lisajõgi. Maeru oja suubub Vasalemma jõkke 12,7 km kauguselt Vasalemma jõe suudmest. Oja pikkus on 12 km. Valgala on 41,2  km². Oja lisajõgi on Lehola oja..

## Viited
Koila peakraav

**Koila peakraav** on peakraav Lääne-Viru maakonnas; Pedja jõe lisajõgi. Peakraav suubub Pedja jõkke 83 km kauguselt Pedja jõe suudmest. Peakraavi pikkus on 9 km.

## Viited
Sääsküla oja

**Sääsküla oja** on oja Järva maakonnas; Ambla jõe lisajõgi. Oja suubub Ambla jõkke 14,7 km kauguselt Ambla jõe suudmest. Oja pikkus on 18 km. Valgala on 57,4 km².

## Viited
Soontaga oja

**Soontaga oja** on oja Valga maakonnas; Väikese Emajõe lisajõgi. Oja suubub Väikesesse Emajõkke 9,3 km kauguselt Väikese Emajõe suudmest. Oja pikkus on 10 km. Oja valgla on 16,8 km².

## Viited
Kalli jõgi

**Kalli jõgi** (ka *Peravalla jõgi, Akali jõgi, Anna jõgi*) on jõgi Tartu maakonnas, Emajõe lisajõgi. Jõgi saab alguse Liispõllu külast, voolab läbi Kalli järve ja suubub Peipsiääre vallas Praaga külas Emajõkke. Jõe pikkus on 21,8 km ja valgla pindala 105,4 km².

## Vaata ka
* Kalli oja

## Viited
Arussaare jõgi

**Arussaare jõgi** (ka *Retla jõgi*) on jõgi Järva ja Viljandi maakonnas, Navesti jõe parempoolne lisajõgi. Arussaare jõgi saab alguse 63,5 m kõrgusel Kabala külas ja suubub 40,5 m kõrgusel paremalt poolt Navesti jõkke 66,5 km kaugusel selle suudmest. Jõe pikkus on 17,5 km, valgla 32,3 km²., langus on 23 m ja lang 1,32 m/km.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Ärmä jõgi

**Ärmä jõgi** (ka *Ärma jõgi*) on jõgi Sakala kõrgustiku idaservas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Tänassilma jõe suurim lisajõgi.

Jõe pikkus on 42,1 km (koos lisaharudega 47,5 km), valgla suurus 197 km², langus 69,5 m ja lang 1,66 m/km. Jõgi saab alguse 110 m kõrgusel Pahuvere külas ja suubub Vana-Võidu, Uusna ja Taari küla piiril 40,5 m kõrgusel paremalt poolt Tänassilma jõkke 26,5 km kaugusel suudmest. Ärmä jõgi on Tänassilma jõe tähtsaim lisajõgi, selle valgla moodustab 44% Tänassilma jõe valglast (448,7 km²). Ärmä jõgi kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Jõele on paisutatud kaks järve, Hansuveske järv ja Annuse paisjärv.

Umbes 1 km enne suuet on üle jõe ehitatud Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee Nuia sild.

## Lisajõed
*Sulgudes suubumine vasakult või paremalt – lisajõe suudme kaugus peajõe suudmest.*

* Änilase oja (vasakult – 27,3 km)
* Virastuoja (vasakult – 23 km)
* Tossu oja (paremalt – 20 km)
* Lõo oja (vasakult – 18 km)
* Mustapali oja (vasakult – 16,3 km)
* Pali oja (vasakult – 6,5 km)
* Verilaske oja (vasakult – 2,6 km)

## Viited

## Välislingid
* 
*
Rebasmäe oja

**Rebasmäe oja** on oja Põlva- ja Võru maakonnas. Oja saab alguse Nohipalu Mustjärvest ja suubub Mädajõkke. Oja pikkus on 11 km ja valgala on 66,3 km².

Oja kaldal avaneb Rebasmäe allikas.

## Viited
Lehola oja

**Lehola oja** on oja Harju maakonnas; Maeru oja lisaoja. Jõgi saab alguse Ohtu soost. Oja pikkus on 4,4 km ja valgala on 16,4 km²

## Viited
Otu oja

**Otu oja** (ka *Tuulna oja*) on oja Harju maakonnas, Treppoja lisaoja. Oja pikkus on 9,1 km ja valgla on 26,5 km².


Tuulnaoja.jpg


Üle oja läheb Klooga jaama teel olev Kibiste sild.

## Viited

## Välislingid
*
Lammas all paremas nurgas

**"Lammas all paremas nurgas"** on Eesti 1992. aasta mängufilm. Filmi lavastaja on Lembit Ulfsak. Filmi tootis Tallinnfilm.

## Osatäitjad
*Tõnu Kark – Ahven
*Margus Alver – Tom
*Kaur Sinissaar – Harri
*Dan Põldroos – Filip
*Ain Lutsepp – Hubi
*Kalju Orro – Volts
*Aarne Üksküla – Krahv ja professor Mets
*Maria Klenskaja – Tomi ema
*Juhan Ulfsak – Tomi vend
*Nele Ruubel – Helena
*Ülle Kaljuste – Harri ema
*Helene Vannari – Juula
*Anu Lamp – proua Murumägi
*Piret Kalda – muuseumitöötaja
*Silvia Laidla – naaber
*Ivo Eensalu – viie tütre isa
*Maria Ulfsak – tütar
*Kärt Kross – tütar
*Kadri Kalm – tütar
*Andre Lipand – tütar
*Johanna Ulfsak – tütar
*Lembit Ulfsak – Harri isa
*Robert Gutman – politseinik
*Salme Reek – vanaproua
*Leida Rammo – vanaproua

## Viited

## Välislingid
*
Kohtumine tundmatuga

"**Kohtumine tundmatuga**" on 2005. aasta Eesti telemängufilm. Filmi režissöör on Jaak Kilmi. Filmi tootis Eesti Televisioon.

## Osatäitjad
*Tiit Sukk – Mati Tilba (hiljem Mati Talvik)
*Raivo E. Tamm – Valdo Pant
*Peeter Oja – marslane Tipp
*Ülle Kaljuste – tädi Ruth
*Maria Avdjuško – Piret, Mati naine
*Lembit Ulfsak – marslane Täpp
*Andrus Vaarik – Karl Vaino
*Heino Torga – ETV juht Leopold Piip
*Rainer Rehkli – Artur Tilba (hiljem Artur Talvik)
*Kalju Orro – Hardi Tiidus

## Tunnustus
Eesti Filmiajakirjanike Ühing valis selle Eesti aasta filmiks.

## Viited

## Välislingid
*
Tabamata ime (film)

"**Tabamata ime**" on 2006. aasta Eesti mängufilm. Filmi režissöörid on Andres Maimik, Jaak Kilmi, Arbo Tammiksaar ja Rainer Sarnet. 

Film on valminud Eduard Vilde samanimelise draamateose ainetel.

## Viited

## Välislingid
*
Tants aurukatla ümber (film)

"**Tants aurukatla ümber**" on kahejaoline 1987. aasta Eesti telemängufilm,mis põhineb Mats Traadi samanimelisel romaanil. Filmi režissöör on Peeter Simm, osades Heino Mandri, Uve Urbla, Rudolf Allabert, Paul Poom, Laine Mägi, Liina Tennossaar, Kärt Kross, Inga-Kai Puskar, Jüri Järvet, Jüri Järvet noorem, Arvo Kukumägi, Kaljo Kiisk, Tarvo Varres, Ita Ever, Sulev Luik jt. Filmi tootis Eesti Telefilm.

## Viited

## Välislingid
*
Tulivesi

**"Tulivesi"** on 1994. aasta Eesti mängufilm. Filmi režissöör on Hardi Volmer. Filmi tootsid Faama Film ja Tallinnfilm.

Sündmustik keerleb 1920. aastate Eesti-Soome illegaalse piirituseveo ümber.

## Osatäitjad

*Epp Eespäev – Hilda, Eriku pruut;  armukolnurgas ka Aleksiga
*Erik Ruus – Eerik Engström, piiritusekaubitseja
*Jaan Tätte – Aleks, süvaaateline ohvitser,  vabadussõdalane
*Ain Lutsepp – Nyman, piiritusekuningas
*Lembit Ulfsak – Tui, siseminister
*Tõnu Kark – Julius, piiritusekaubitseja
*Raivo Mets – Mart
*Eduard Toman – Einari
*Marko Matvere – Pilli-Villu, pillimees
*Eve Kivi – Lulu, halastajaõde
*Arvo Kukumägi – Türgi Joss, joodikust külanarr

*Janika Piibemaa – Tui sekretär
*Enn Kraam – Eeriku isa
*Tõnu Aav – piirivalveülem Soomes
*Rudolf Allabert – piiritusekuningas
*Martin Padar – Eesti piirivalvur
*Jorma Böök – Soome piirivalvur
*Herardo Kontreras – kojamees
*Robert Gutman – Albert, Nymani ihukaitsja
*Harry Rattus – Nymani III ihukaitsja
*Toomas Hussar – tudeng
*Luule Komissarov – piiritusekuninganna
*Paul Laasik – restoranikülaline
*Maret Mursa – restoranikülaline
*Egon Nuter – Soome eskordi ohvitser
*Peeter Oja – piiritusekuningas
*Rein Oja – ihukaitsja
*Salme Reek – kupeldaja
*Ago Roo – piiritusekuningas
*Heino Torga – piiritusekuningas
*Ivo Uukkivi – Soome eskordi autojuht
*Andrus Vaarik – külamees
*Olav Ehala – pianist restoranis


## Tunnustus
Eesti Filmiajakirjanike Ühing valis selle Eesti aasta filmiks.

## Viited

## Välislingid
*
Lindpriid (film)

"**Lindpriid**" on 1971. aasta neljaosaline Eesti telemängufilm. Filmi režissöör on Vladimir Karasjov. Filmi tootis Eesti Telefilm.

Film põhineb Eessaare Aadu romaanil "Linnupriid".

Film ei saanud Eesti Telefilmi ega Eestimaa Kommunistliku Partei juhtkonna käest esitusluba, film pandi 1971. aastal riiulile ja kästi mõne aja pärast hävitada. Kolleegide abiga õnnestus "Lindpriid" päästa ning 18-aastase hilinemisega jõudis see ka publikuni.

## Viited

## Välislingid
*
*Olev Remsu. Retroretsensioon. Eesti Marienbad, ERR kultuuriportaal 30.03.2020
Libahunt (film)

"**Libahunt**" on 1968. aasta Eesti mängufilm. Filmi režissöör on Leida Laius. Filmi tootis Tallinnfilm.
Film on tehtud August Kitzbergi samanimelise näidendi ainetel.

## Osatäitjad
*Ene Rämmeld – Tiina
*Malle Klaassen – Mari
*Evald Hermaküla – Margus
*Arnold Sikkel – Tammaru peremees
*Evi Rauer – Tammaru perenaine
*Elsa Ratassepp – vanaema
*Doris Kareva – väike Tiina
*Külli Song – väike Mari
*Rein Valter – väike Margus
*Leonhard Merzin – ogar Jass
*Voldemar Paavel – sulane Jaanus
*Siina Üksküla – Tiina ema
*Paul Kilgas – sillakohtunik
*Valter Soosõrv – kirikuõpetaja

## Viited

## Välislingid
*
Eduard Kotšergin

**Eduard Kotšergin** (vene keeles Эдуард Степанович Кочергин; sündinud 22. septembril 1937 Leningradis) on poola-vene segaperekonnast pärit Vene teatrikunstnik ja kirjanik.

Ta sündis aastal 1937 Leningradis poolatarist ema ja venelasest isa pojana. Tema vanemad represseeriti, Eduard anti lastekodusse. Teise maailmasõja alguses evakueeriti lastekodu Siberisse. Pärast sõda hakkas ta suviti juhuslike rongidega seigeldes Siberist Leningradi poole liikuma, viibides talviti Venemaa lastekodudes. Aastaks  jõudis ta sõjaväerongiga Vologdast Eestisse. Eestist saadeti ta NKVD poolt Leningradi ema juurde, kes oli vahepeal vanglast vabanenud. Ta lõpetas aastal 1960 Ostrovski-nimelise Leningradi Teatriinstituudi (Nikolai Akimovi õpilasena).

Ta on töötanud Väikeses Ooperi- ja Balletiteatris. Aastatel 1963–1966 oli ta Leningradi draama- ja komöödiateatri peakunstnik. Aastatel 1966–1972 oli ta Komissarževskaja-nimelise draamateatri peakunstnik. Aastast 1972 on ta Gorki-nimelise draamateatri peakunstnik (aastal 1992 muudeti teater Georgi Tovstonogovi nimeliseks).

## Viited

## Kirjandus
* Ангелова кукла. Рассказы рисовального человека. СПб.: Изд-во Ивана Лимбаха, 2003 (переизд.: 2007, 2008); СПб.: Вита Нова, 2011 (переизд. 2013)
* Крещенные крестами. СПб.: Вита Нова, 2009 (переизд. 2011); Ka eesti keeles: Trellidega ristitud: põlve otsas üles kirjutatud märkmed. Vene keelest tõlkinud Ilona Martson. Tartu: Petrone Print, 2015.
* Записки Планшетной крысы. СПб.: Вита Нова, 2013
* Завирухи Шишова переулка. Василеостровские притчи. СПб.: Вита Нова, 2015
Matti Killing

**Matti Killing** (sündinud 17. märtsil 1948 Pärnus) on eesti sõudetreener ja endine sõudja.

Ta on 1966. aastal lõpetanud Pärnu 4. Keskkooli, ta on õppinud Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonnas.

## Sportlaskarjäär
Ta hakkas sportima 1955. aastal Pärnu Spordikoolis iluuisutamistreener Ella Toomsalu ja tennisetreener Jaan Kuuda hoolealusena, aastast 1960 asus Juhan Miti juhendamisel harrastama sõudmist. 
*Tulnud 1965. ja 1966. aastal Eesti noortemeistriks
*ajavahemikul 1965–1974 saanud Eesti täiskasvanute meistrivõistlustel 1 hõbeda ja 4 pronksi (M8+, M4+, M2x)

## Treenerina

Töötanud sõudetreenerina Pärnus: 1967–1975 Dünamos ja aastast 1976 Kalevis (7. kutsetase, 2006). Ajavahemikul 1976–1991 oli ka ametiühingute üleliidulise koondise treener, alates 2015. aastast olnud Eesti Sõudeliidu täiskasvanute koondise peatreener.

Tema juhendatavad on olnud Raul Arnemann, Marek Avamere, Tõnu Endrekson, Harri Hiiesalu, Piret Jamnes, Andrei Jämsä, Toomas Kasearu, Alo Kuslap, Jaan Laos, Roman Lutoškin, Toomas Ollesk, Reet Palm, Kadri Palm, Raivo Parts, Arvi Peet, Allar Raja, Alvar Räägel, Kaspar Taimsoo, Rauno Talisoo, Priit Tasane ja Paul Valliveere.

Ta on avaldanud ajakirjades Kehakultuur ja Eesti Sõudja sõudmisteemalisi artikleid. Aastast 1995 töötanud Pärnu Spordiseltsis Kalev esimehena. Olnud 2010–2013 Eesti Spordiseltsi Kalev juhatuse ja aastast 2014 volikogu liige.

## Tunnustus
*1983 Eesti NSV teeneline treener
*1987 Kalevi auliige
* 2012 Pärnu teenetemärk (pikaajalise ning eduka töö eest sõudetreenerina ning õpilaste väärtuskasvatuse kujundajana)
*2013 Eesti Vabariigi spordipreemia (tulemusliku töö eest treenerina sõudmise paarisaerulise neljapaadi meeskonna ettevalmistamisel 2012. aasta Euroopa meistrivõistlusteks ja Londoni olümpiamängudeks)
*2016 aasta treener
*2016 Püha Piiskop Platoni ordeni III järk
*2016 Pärnumaa vapimärk (spordijuht, sõudetreener)
*2017 Eesti Vabariigi spordipreemia (tulemusliku töö eest treenerina Eesti paarisaerulise neljapaadi meeskonna ettevalmistamisel 2016. aasta Euroopa meistrivõistlusteks sõudmises ja Rio de Janeiro olümpiamängudeks)
*2018 Valgetähe III klassi teenetemärk
*2022 Pärnu vapimärk (pikaajalise silmapaistva treeneritöö eest)

## Isiklikku
Tema poeg Fred Killing on tulnud sõudmises aastatel 1990–1991 roolijana 3 korda Eesti meistriks. Tema vend Taivo Killing on sõudja ja sõudetreener. Abikaasa Reet Palm-Killing on sõudja ja sõudetreener.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti sõudespordi ajalugu. [Koostanud H-H. Artma] Tln, 2001, lk 252–253; H-H. Artma. Pärnu – Eesti sõudespordi kants. Pärnu, 2004, lk 137–139; Kalev. Läbi sajandi. Viies osa. Liidrid. [Koostanud J. Maidlo] Tln, 2012, lk 236–238.

## Välislingid
* Biograafia ESBLis
Alfonso Ribeiro

**Alfonso Lincoln Ribeiro** (sündinud 21. septembril 1971 New Yorgis Riverdale Bronxi linnaosas) on Ameerika näitleja, telerežissöör, tantsija ja telemängude saatejuht.
Viljandi Eesti Põllumeeste Selts

**Viljandi Eesti Põllumeeste Selts** oli Viljandis tegutsenud põllumeesteselts (viimati MTÜ, kustutati 19. juunil 2012).

Selts asutati 1871. aastal. Seltsi presidentide hulgas olid Carl Robert Jakobson (1876–1882), Viktor Karl Paul von Helmersen (1895–1898), Joosep Kapp ja Jüri Jaakson.

VEPS hakkas aastast 1883 pidama igal aastal augusti lõpul põllumajandusnäitusi, VEPSi krundile püstitati statsionaarsed näituserajatised, mis saavutasid suure populaarsuse kogu maakonnas ja üle selle piiridegi.

1914. aastal avati Viljandi Põllumeeste Seltsi algatusel Viljandimaa  Pilistvere kihelkonna Kõo mõisas esimene põllutöökool Eestis.

Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi hoone asub Viljandis aadressil Carl Robert Jakobsoni tänav 42/42a ja hoone on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Viited

## Välislingid
*Seltsi medal
EELK teeneterist

**EELK teeneterist** on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku välja antav teenetemärk. Peale teeneteristi annab EELK välja veel kahte teenetemärki: EELK kuldristi ja EELK teeneteristi tunnustusmärki.

Vastavalt EELK kirikuseadustikule antakse teeneterist "vaimulikule või ilmiktöötegijale, kes on ustavalt teeninud kogudust või mõnel EELK tegevusalal osutanud märkimisväärseid teeneid. Teeneterist võidakse anda ka isikule, kes ei ole EELK teenistuses, kuid on osutanud EELK-le märkimisväärseid teeneid."

Teeneteristi statuudi kinnitab EELK Konsistoorium.

EELK teeneteristil on kolm järku.

## Viited
Go Group

**AS Go Group** on Eesti kapitalil põhinev kontsern, mis loodi aastal 2005.

Aastal 2025 tõusis Go Group Prudentia ja Nasdaq Tallinna koostatud Eesti väärtuslikumate ettevõtete TOP 101 edetabelis 29. kohale, olles aasta suurimate tõusjate hulgas.

2026. aasta 1. jaanuari seisuga on Go Groupi kontserni omakapitali maht 173 miljonit eurot. Tegevuse finantseerimisel kasutatakse lisaks laene ja liisinguid ning allutatud laene ja võlakirju kokku 96,5 miljoni euro ulatuses. Kontserni bilansimaht on 312 miljonit ning tegevusmaht 135 miljonit eurot 2025. aasta kohta.

Go Groupi tegevjuht on Jüri Etverk. Ettevõtte omanikud on Jüri Etverk, Marcel Vichmann ja Tiit Pruuli.

Go Groupi kontserni tegevuse viis põhisuunda on ühistransport, raudtee, riigikaitse, kinnisvara ja turism. Go Groupi kuuluvates ettevõtetes töötab kokku üle 1200 inimese.

## Ettevõtte tutvustus
Go Groupi kontserni kuuluvad ettevõtted jagunevad ärisuundade järgi:

#### 1. Ühistransport
Go Bus on Eesti suurim eraomandis olev bussifirma ja ühtlasi suurim avalike bussiliinide teenindaja. Lisaks teostab ettevõte kommerts- ja tellimusvedusid. Tartus pakub Ringtee ristmiku piirkonnas tankimisvõimalust Go Oil ning taksoteenust osutab Pärnus ja Tartus Forus kaubamärgi all Go Takso.

#### 2. Turism
Reisibüroo Go Travel  teenindab nii puhkusereisijaid kui ka ärikliente ning tegutseb sissetuleva turismi partnerina rahvusvahelistele reisikorraldajatele. Majutusteenust pakub Tallinna kesklinnas asuv Go Hotel Shnelli.

#### 3. Kinnisvara
Kinnisvarahalduse ja -valitsemisega tegeleb Go Property, spetsialiseerudes peamiselt transpordi- ja tootmiskinnisvara arendamisele, millest tuntuim on Balti jaam.  Ettevõte rendib välja 100 000 m2 erineva otstarbega kinnisvara, mille hulka kuuluvad tootmishooned, laod, lao- ja parkimisplatsid, kontorid, äripinnad jne. Portfellis veel ca 100 000 m2 lähiaastatel käivituvaid arendusprojekte, millest tuntuim on Rävala kvartal Tallinnas.

#### 4. Riigikaitse
Go Craft on Eesti kaitseväe partner, arendades, remontides ning ehitades ümber soomustehnikat ja valmistab ning paigaldab veokite pealisehitisi. Ettevõtte omab Eesti ainsat sõjarelvade käitlemisloaga tootmishoonet erasektoris. Go Craft teeb koostööd mitmete kaitsesektori ja masinatööstuse ettevõtetega üle maailma.

**5. Raudtee**

Kontserni tegevus hõlmab raudteesektorit tervikuna. Edelaraudtee arendab ja haldab raudtee infrastruktuuri Tallinnast Viljandisse ning Pärnusse. Go Track ehitab raudteed, raudtee liiklusjuhtimissüsteeme ja kontaktvõrku. Go Rail teostab raudteel kaubavedu ning arendab, remondib ja hooldab raudteeveeremit ning veeremikomponente. Go Forward on ekspedeerimispartner kaubavedajatele.

## Vaata ka
* Go reisiraamat

## Viited

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
Vaivara kirik

**Vaivara Maarja kirik** oli Vaivara kihelkonnakirik, mida kasutas Vaivara Maarja kogudus. 

Vaivara kihelkonna algne puust kirik põletati 1657. aastal Vene-Rootsi sõjas. Uus ristikujuline puukirik ehitati 1744. aastal.

Uue kivikiriku ehitus algas 1775. aastal, ehitati Laagna ja Vaivara mõisniku Karl von Sieversi kulul. Vaivara Maarja kirik pühitseti 10. juulil 1776. Kirikus oli 425 istekohta.

Kirik hävis Nõukogude–Saksa sõja lahingute käigus. 1941. aastal sai kannatada kiriku torn, purunes katus ja osaliselt lagi. 1944. aasta Sinimägede lahingu ajal lasi kiriku puruks Nõukogude suurtükivägi, sest kiriku tornis oli Saksa vaatluspost. Kirik põles seest tühjaks koos kogu kirikusisustuse ja muu varaga, mis oli sinna toodud. Koolijuhataja August Martin oli lasknud kiriku käärkambrisse viia ka kooli mööblit, hinnalisemaid õppevahendeid, kooli ja valla dokumente jms.

Kirikust ega ka ümbritsenud Vaivara kirikumõisast pole säilinud ühtegi ehitusosa, sest 1950. aastatel lammuttai lõplikult kiriku ja kirikumõisa jäänused. Kiriku asukohta on püstitatud mälestuskivi.

## Vaata ka
*Kirikuküla (Vaivara)
*Vaivara kirikumõis
*Vaivara vana kalmistu

## Viited

## Kirjandus
*"Vaivara". // Eesti evangeeliumi luteriusu kirikud. Koostajad Bruno Ederma, Asta Jaik. Konstantin Jaiki Kirjastus. Tartu 1939. Lk 84
*Virve Orav. "Vaivara kirikuküla". // Matkateed Narva lähistel ehk Vaivara radadel. Olion. Tallinn 1991. Lk 39–41
*"Vaivara kirik". // Ida-Virumaa pärandkultuurist. Narva 2010. Lk 176–177

## Välislingid
*"Vaivara kirik (Vaivara Maarja kirik)". Foto: Jaan Kristin, umbes 1910. aastate I pool.	Eesti Ajaloomuuseum, AM N 5642:203
*"Vaivara kiriku altar". Iisaku Kihelkonna Muuseum, IM F 2424:5
*"Vaivara kiriku sisevaade". Iisaku Kihelkonna Muuseum, IM F 2425:28
*Kristjan Luhamets. Koguduse lugu. Vaivara. e-kirik.eelk.ee, 10. november 2022
Leisi Püha Olga kirik

**Leisi Püha Olga kirik** on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Saaremaal Saaremaa vallas Leisi alevikus.

Leisi viiekuplilise õigeusu kiriku projekteeris tüüpprojekti järgi Riia arhitekt Heinrich Scheel. Püha Apostlisarnase (ka Vürstinna) Olga kirik ehitati Leisi aastatel 1871–1872 ja pühitseti Riia ja Miitavi ülempiiskop Veniamini (Karelin) poolt püha Olga auks 11. juulil 1873.

Kirikus on mitmeid kultuurimälestisena arvele võetud kunstiteoseid.

Pühakoda kasutab EAÕK Leisi Püha Olga kogudus.

## Ajaloost
Saaremaal Karja kihelkonnas siirdus 1848. aasta kevadeks õigeusku 1465 inimest ja neile loodi 1847. aastal Karja-Piila ja 1850. aastal Leisi kogudus. Kuni kiriku valmimiseni toimusid jumalateenistused Leisi mõisa vanas viinaköögis. Pärsama mõisa vanas tõllakuuris toimusid teenistused aastatel 1857–1863. Leisis kohandati pühakojaks 1863. aastal mõisa küün ja teenistused jätkusid seal kuni kiriku pühitsemiseni 11. juulil 1873.


Leisi Püha Olga kirik 05.jpg
Leisi Püha Olga kirik 07.jpg
Leisi Püha Olga kirik 08.jpg
Leisi Püha Olga kirik 09.jpg

## Vaata ka
* Leisi vald
* Leisi mõis
* Pärsama
* Piila Peaingel Miikaeli kirik

## Viited

## Kirjandus
* "Koguteos Saaremaa II köide". TTÜ Kuressaare Kolledž. Kirjastus Koolibri Tallinn, 2007; lk 924–926
* Jaanus Plaat. "Saaremaa kirikud, usuliikumised ja prohvetid 18.–20. sajandil". Eesti Rahva Muuseum. Tartu, 2003; lk 136–140; lk 288–289
* Martin Toon. "EAÕK Kuressaare Püha Nikolai koguduse ajalugu". Kuressaare, 1997. AS Terbo, Tallinn, 1997; lk 4–5; lk 69.
* Jaanus Plaat, Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011; lk 418–421
Muja rajoon

**Muja rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Burjaatia Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Taksimo.

Rajoon jaguneb 3 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 8 asulat.

## Viited

## Välislingid