open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Narva sünagoog

**Narva sünagoog** oli sünagoog Narvas, mis avati 1870. aastatel (teistel andmetel 1850. aastatel). 

Luba selle ehitamiseks saadi 1877. aastal (teistel andmetel ehitati juutide ostetud hoone sünagoogiks ümber 1876. aastal arhitekt Novitski projekti järgi). Sünagoog ehitati 1884. aastal. Aastatel 1890–1895 oli see suletud. Sünagoog põles Vabadussõja ajal maha.

Oletatavasti sünagoog taastati ja tegutses Teise maailmasõjani. Sünagoog hävis Teise maailmasõja ajal 1944. aastal.

## Viited
Krasnokamski rajoon

**Krasnokamski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Nikolo-Berjozovka.

Rajoonis on 14 külaasundust, kus on kokku 68 asulat.

2016. aastal oli rajoonis 27 626 elanikku. 2010. aasta seisuga olid elanikest 31,3% baškiirid, 26,5% marid, 25,8% tatarlased ja 14,7% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Krasnokamski rajooni koduleht
Näpumäng

**Näpumängud** on sõrmede mängulised harjutused, mille kaudu saab kaasa aidata näiteks sõrmelihaste, mälu, kujutlusvõime ja käe peenmotoorika arengule. Mängud loovad positiivse meeleolu. Laps õpib näpumängude abil jäljendama ning lisatud rütmitekst aitab parandada kõne rütmi ja selgust.
Narva Paju Kool

**Narva Paju Kool** on põhikool Narva kirdeosas Sutthoffi linnaosas aadressil Juhhanovi tänav 3.

Kool alustas õppetööd 1. septembril 1970 nimega **Narva Keskkool nr 10**. 

Alates 1996. aastast on kooli nimi **Narva Paju Kool**.

14. veebruaril 2008 tegi Narva Linnavolikogu otsuse, mille kohaselt 31. augustil 2008 liideti kooliga Narva Paplimäe Kool. Koolis moodustati klassid erivajadustega õpilastele, kes õpivad lihtsustatud õppekava järgi.

2012. aastal muudeti Paju kool põhikooliks.

Kooli õppekeel on vene keel.

Kooli direktor on alates 2003. aastast Ljudmila Smirnova.

## Kooli direktorid
* 1970 – Anelja Varul
* 1988 – Larissa Olenina
* 2003-2021 Ljudmila Smirnova

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
* Особые дети в обычной школе. Готовы ли мы к этому? Viru Prospekt, 27.02.2019
Aleksandra Zabelina

**Aleksandra Zabelina** (vene Александра Ивановна Забелина; 11. märtsil 1937 Moskva – 27. märts 2022) oli vene vehkleja ja vehklemistreener, kolmekordne olümpiavõitja ja üheksakordne maailmameister.

Aleksandra Zabelina võitis kuldmedali floreti naiskonnavõistluses Rooma olümpiamängudel 1960, México olümpiamängudel 1968 ja Müncheni olümpiamängudel 1972. 

Maailmameistriks tuli ta üheksa korda, neist üks kord individuaalselt, kuus korda võitis maailmameistrivõistluste hõbemedali.

Pärast sportlaskarjääri lõppu töötas treenerina, sealhulgas treenis ta olümpiavõitja Marija Mazinat.

## Välislingid
*
Sinine tund

**Sinine tund** on ajavahemik fotograafias, päeval, hämariku ajal hommikul ja õhtul, mil Päike asub allpool horisonti, ligikaudu 4–6 kraadi allpool silmapiiri, ehk tsiviilhämariku ajal. Seetõttu ei jõua maapinna lähedusse otsest päikesevalgust, vaid ainult hajusvalgus, mis omandab sinaka tooni. Päikesevalgus muutub sinakaks sellepärast, et Päikeselt tuleva valguse spektri punasem osa läbib atmosfääri ning lahkub otse avakosmosesse, valguse sinine spektriosa aga hajub atmosfääris ning jõuab Maa pinnani. Õhtusel ajal leiab sinine tund aset videviku lõpus ning sellele eelneb kuldne tund, hommikusel ajal algab videvik sinise tunniga ning sellele järgneb kuldne tund. Erilise valguse tõttu hindavad sinist tundi kõrgelt ka kunstnikud ja fotograafid.

## Fotograafia
Sinise tunni ajal on taevas sügavsinist värvi ning Päikese tõusu või loojumise piirkonnas võib näha erinevaid kollase ja punase toone ja üleminekuid. Üldiselt on linnades sinise tunni ajal hooned ja tänavad valgustatud, seega on see aeg ideaalne linnafotograafia jaoks. Samuti on aeg väga sobilik maastikufotograafia jaoks, kuna taevas on sel ajal palju värvivarjundeid. Kuna sinine tund leiab aset videviku ajal, on see ka hea aeg Kuu pildistamiseks.

## Kultuuriline mõju
Kõnekeelne prantsuse ütlus iseloomustab sinist tundi ajana, mil valitsevad segadus ja salapära, kuna on võimatu päris täpselt öelda, kas on päev või öö. Üle maailma on mitmeid restorane, teatreid ja hotelle, mis saanud nime sinise tunni järgi. On ka olemas naistele mõeldud sama nimega parfüüm firmalt Guerlain (1912). Inglise kultuuris tähendas termin "sinine tund" aega, kui pubid ja muud ametlikud joogikohad olid lõunase ja õhtuse lahtiolekuaja vahel suletud. Nüüd on sinine tund Suurbritannias peaaegu kõikjal kaotatud ning pubid on avatud päev läbi.


Colosseo 2020.jpg|Colosseum sinise tunni ajal
Eiffel Tower and Pont Alexandre III at night.jpg|Sinine tund Pariisis
Braniborská brána.jpg|Brandenburgi värav sinisel tunnil
Seascape after sunset denoised.jpg|Sinine tund Portugalis


## Vaata ka
*Hämarik, koit ja agu, eha ja videvik
*Koidupuna ja ehapuna
*Kuldne tund
*Polaarpäev

## Viited
Ravila vald (1866)

**Ravila vald** (saksa keeles *Me(e)ks*) oli vald Harjumaal Kose kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891, mil see liideti Palvere vallaga.

Valla alal asus Ravila mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Keskvere vald

**Keskvere vald** (saksa keeles *Keskfer*) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890, mil valla alad läksid Martna valla koosseisu.

Valla alal asus Keskvere mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Haeska vald (Martna kihelkond)

**Haeska vald** (saksa keeles *Hasik*) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893, mil valla alad läksid Martna valla koosseisu.

1890 liideti Haeska vallaga Rannamõisa vald.

## Viited

## Välislingid
*
Ravila vald (1899)

**Ravila vald** (aastani 1917 *Nikolai vald*, saksa keeles *Nikolai-Gemeinde*) oli vald Harjumaal Kose kihelkonnas. Vald eksisteeris 1899–1939. Vallamaja asus Vardja külas.

## Viited

## Välislingid
*
Milena Pavlović-Barili

**Milena Pavlović-Barili** (ka **Barilli**; serbia keeles Милена Павловић-Барили; 5. november 1909, Požarevac, Serbia – 6. märts 1945, New York) oli Serbia maalikunstnik ja luuletaja, Serbia modernismi silmapaistvaim naissoost esindaja.

Tema itaallasest isa Bruno Barilli oli mõjukas helilooja ning serblannast ema Danica Pavlovic, Karađorđevićite dünastia järeltulija, õppis kunsti. Milena õppis Belgradis Kuninglikus Kunstikoolis (1922–1926) ja Münchenis (1926–1928).

1930. aastate algul lahkus Pavlović-Barili Serbiast, kuhu enne Teist maailmasõda pöördus tagasi vaid lühikesteks visiitideks. Hispaanias, Roomas, Pariisis ja Londonis viibides suhtles ta Jean Cocteau ja André Bretoniga ning teda mõjutasid paljud Lääne kunstnikud, eriti Giorgio de Chirico. 1939. aastast elast ta New Yorgis, kus suri 1945. aastal ratsaõnnetuse tagajärjel.

Milena Pavlović-Barili loomingu teemad ulatusid portreedest piiblilugude fantaasiarikaste tõlgendusteni. Motiivide seas olid sagedased unenäolised olukorrad, kardinad, inglid, Venuse kujud ja arlekiinid. Paljud tema tööd on muuseumide püsiekspositsioonis Roomas, New Yorgis, Belgradi Kaasaegse Kunsti Muuseumis ning tema kodulinnas Požarevacis, kus kunstniku kunagises sünnikodus paikneb nüüd majamuuseum.


Milena Pavlović-Barili 1977 YU 1713 stamp.jpg|*Autoportree*, 1938
Milena Pavlović-Barili 2009 Serbian stamp.jpg|*Autoportree*, 1939
Milena Pavlović-Barili 1993 YU 2604 stamp.jpg|*Akt peegliga*
Milena Pavlović-Barili Hot Pink with Cool Grey.jpg|*Kuum roosa jaheda halliga*, 1940


## Viited

## Välislingid

*Valik Milena Pavlović-Barili tekste inglise tõlkes
Baltatševo rajoon

**Baltatševo rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Starobaltatševo.

Rajoonis on 15 külaasundust, kus on kokku 79 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 19 217. 2010. aasta seisuga olid elanikest 51,1% baškiirid, 31,2% tatarlased, 12,6% marid,  2,5% venelased ja 2,3% udmurdid.

## Viited

## Välislingid

* Baltatševo rajooni koduleht
Taali vald

**Taali vald** (saksa keeles *Staelenhof*; ka *Paikuse vald*) oli vald Tori kihelkonnas Pärnumaal.

Vallamaja asus Kõrsa külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

1893 liideti Taali vallaga Sindi vald.

1939. aasta vallareformi järel kuulus Taali valla maa-ala valdavas enamuses Paikuse valla koosseisu.

## Viited

## Välislingid
*
Blagoveštšenski rajoon

**Blagoveštšenski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Blagoveštšensk.

Rajoonis on 1 linna-asundus ja 15 külaasundust, kus on kokku 100 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 49 594. 2010. aasta seisuga olid elanikest 61% venelased, 15,6% baškiirid, 13,9% tatarlased ja 6,7% marid.

## Viited

## Välislingid

* Blagoveštšenski rajooni koduleht
Hiiru mõis

**Hiiru mõis** (saksa keeles *Klein-Attel*) oli Atla mõisa kõrvalmõis Juuru kihelkonnas Harjumaal.

Mõis rajati 1686 Atla mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Umbru mõis

**Umbru mõis** (saksa keeles *Ummern*) oli Järlepa mõisa kõrvalmõis Juuru kihelkonnas Harjumaal.

Mõis rajati 1662 Angerja mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Rannamõisa mõis (Keila)

**Rannamõisa mõis** (saksa keeles *Strandhof*) oli rüütlimõis Keila kihelkonnas Harjumaal, tänapäeva Rannamõisa  küla lähedal Harku vallas Harju maakonnas.

Mõisast on teateid alates 1589.

## Viited

## Välislingid
*
*Rannamõisa mõis (Keila khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Jaska mõis

**Jaska mõis** (saksa keeles *Jaskamois*) oli rüütlimõis Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal.

## Ajalugu
Mõisa on mainitud kui Liivimaa ordumeister kinnitas 1470. aastal antud dokumendis, et ta oli vabatalupoeg  Heinike van Jeszkes'ele lääniks andnud 3 adramaad ja veski. Omaniku perekonnanime järgi hakati läänistatud maadele asutatud mõisat nimetama Jeskemois, Jeskamois, Jeska. Mõisast on teateid ka 1592. aastast.

## Viited

## Välislingid
*
Lõhavere mõis

**Lõhavere mõis** (saksa keeles *Lehowa*) oli rüütlimõis Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal.

## Ajalugu
Mõis rajati 17. sajandil.

## Vaata ka
*Lõhavere küla

## Viited

## Välislingid
*
*
Taevere mõis

**Taevere mõis** (saksa keeles *Taifer*) oli riigimõis Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal.

## Ajalugu
Mõis rajati 16. sajandi keskpaiku.

## Viited

## Välislingid
*
Kaarma mõis (Väike-Maarja)

**Kaarma mõis** (saksa keeles *Kaarmann*) oli rüütlimõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal.

Mõisast on teateid alates 1538.

## Viited

## Välislingid
*
Nikolai vald (1891)

**Nikolai vald** (saksa keeles *Nikolai-Gemeinde*; ka **Palvere vald**) oli vald Harjumaal Kose kihelkonnas. Palvere vald eksisteeris 1891–1899 ja 1899 moodustati Nikolai vald (hilisema nimega Ravila vald) erinevates piirides uuesti.

## Viited

## Välislingid
*
Kuimetsa mõis

**Kuimetsa mõis** (saksa keeles *Kuimetz*) oli rüütelkonnamõis Juuru kihelkonnas Harjumaal. Tänapäeval jääb kunagine mõisakoht Rapla valda Rapla maakonnas.

## Ajalugu
Kuimetsa mõisat on esmamainitud 1345. aastal. Mõisahoone ehitati arvatavasti 15. sajandi alguses välja kolmekorruselise tornlinnusena, mille kahte nurka kaunistasid väikesed konsooltornid. Linnus purustati Liivi sõjas 1574. aastal. Veel 1820. aastatel oli tornilinnus täies kõrguses püsti. Tänapäeval on linnusest alles vaid esimene korrus, mis rusukünka alla mattununa meenutab keldrit.

Kuimetsa ja Kaiu alad kuulusid keskajal, hiljemalt 1287. aastast, Tallinna Püha Miikaeli Nunnakloostrile. 1651. aastal läänistas Rootsi kuninganna Kristiina Kuimetsa ja Nabala mõisa Eestimaa rüütelkonnale maanõunike kolleegiumi lauamõisaks, mida kõik hilisemad valitsejad kinnitasid. Rüütelkonna omandusse jäi mõis kuni selle võõrandamiseni 1919. aastal.

18. sajandil püstitati mõisa väike ühekorruseline kivist peahoone, mida 19. sajandi lõpul veidi muudeti. 1905. aasta revolutsiooni aegu mõisahoone põletati, kuid taastati pärast põlemist enam-vähem varasel kujul.

Pärast mõisa võõrandamist kolis mõisahoonesse Kuimetsa algkool. Teise maailmasõja ajal, 1941. aastal põles hoone uuesti, misjärel jäi varemetesse. Nüüdisajal on peahoonest järel vaid väike varemeküngas. Mõisast on alles suur park ja mitu kõrvalhoonet, mis on enamjaolt ümber ehitatud. Mõisa aidas tegutseb Kuimetsa rahvamaja.

## Viited

## Välislingid
*
*
Nõmme mõis (Väike-Maarja)

**Nõmme mõis** (saksa keeles *Nömme*) oli poolmõis (varem rüütlimõis) Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati 1793 Tammiku mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Pandivere mõis

**Pandivere mõis** (saksa keeles *Pantifer*) oli rüütlimõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Pandivere küla lähedal Väike-Maarja vallas  Lääne-Virumaal.

Mõis rajati 1801 Kärsa mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
*
*Pandivere mõis (Väike-Maarja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Moora mõis

**Moora mõis** (saksa keeles *Mohrenhof,* taani keeles *Moori*) oli rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal. Tänapäeval asub see koht Moora küla lähedal Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas.

## Ajalugu

1435 – Hinrich More saab mõisa omanikuks teadmata teel.

1548 – Hinrick More annab vend Bartholomeusele Veiküla 12 adramaad.

1687 – Christoph Adolph Elert on alaealine, et mõisa pärida, teda esindab kasuisa Rudolph Stackelberg.

1688 – mõis võõrandati ning see läks Rootsi riigi halduse alla. Mõisa nimeks sai Moora mõis (Mohrenhof). Tiesenhausen Kathrina Elisabeth abiellus 1712 . aastal Otto Johann von Tisenhauseniga.

1734 – laevakapten Gustav Reinhold Riesenkampff ostis mõisa endale.

1757 – Otto Johann Payküll koos oma venna Adamiga ostis mõisa kaptenilt ja abiellus Katharina Elisabeth Stackelbergiga. 

1771 – Magnus Adolph Rosenbach ostis mõisa ja abiellus Katharina Elisabeth Mohrenschildiga.

1788 – Preisi leitnant ja haagikohtunik Budberg Wilhelm von Budberg saab pandiga mõisa ilma Veikülata. Abiellus 1765. aastal Anna Renate von Bistramiga.

1804 – Karl Magnus Rosenbach ostis mõisa, kui Budbergi pandiaeg lõppes. Abiellus 1796. aastal Vao Helene Elisabeth Baranoffiga.

1831 – parun Alexander Georg von Stackelbergostab ostab mõisa. Abiellus 1833. aastal Woldemar von Patkuli tütre Katharinaga.

1855 – Venevere krahv Gustav Rebinderilt Hanguse ostis Moora mõisa.

1889 – mõisale ehitati viinaköök ja tuuleveski.

1890 – Moora mõisa alad ühendati Laekverega.

1900 – Heinrich Alexander von Stackelberg saab kinkelepinguga mõisa oma isalt. Abiellus 1892. aastal Alexander von Weissi tütre Elisabethiga. 

1919 – mõis võõrandati maareformi seaduse tõttu. Moora mõis läks Eesti Vabariigile.

1924–1931 – Moora mõisa hoone lammutati ja kividest ehitati Laekvere kauplus, koolimaja, meierei ja pritsimaja.

1938 – mõisa maadel oli 34 ostetud talu ja 78 asundustalu. Suurimaks üksuseks oli riigimets 1441 hektarit.

## Tänapäev
Moora mõisast ei ole säilinud ühtegi hoonet ega märkimisväärset jälge. Kõik mõisa ehitised lammutati 1924.–1931. aastal ning materjali taaskasutati kohalike hoonete – nagu Laekvere kauplus, koolimaja, meierei ja pritsimaja – ehitamiseks. Näha on ainult muruväljak.

## Viited

## Välislingid
*
*Moora mõis (Simuna khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Tammiku mõis (Simuna)

**Tammiku mõis** (saksa keeles *Tammik*) oli rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Tammiku küla lähedal Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas.

Mõisast on teateid alates 1526.

## Viited

## Välislingid
*
*
*Tammiku mõis (Simuna khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Ohakvere mõis

**Ohakvere mõis** (saksa keeles *Ahagfer*) oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati 1621 Jõhvi mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Toila mõis

**Toila mõis** (saksa keeles *Toila*) oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Tänapäeval jääb kunagine mõisasüda Jõhvi valla Valaste küla territooriumile. Toila alevik jääb 5 km ida poole.

Mõis rajati 17. sajandil.

Mõis koos selle juures asuva Toila paljandiga on andnud nime Toila kihistule.

## Viited

## Välislingid
*
Voka mõis

**Voka mõis** (saksa keeles aastani 1781 *Fockenhof*, seejärel *Choudleigh*) oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal, tänapäeval jääb kunagine mõisasüda Ida-Viru maakonda Jõhvi valda Voka alevikku. 
## Ajalugu
Voka mõisa kohta on esmakordselt andmeid Kollota nime all 1586. aastast, maavaldus suurusega 7 adramaad. Mõis rajati 16. sajandil.  

1626. aastal ostis Voka mõisa Narva raehärra Johann Fock, mõisa nimeks sai saksa keeles Fockenhof, millest ka eestikeelne nimi Voka. Jõhvi kirikus on senini kroonlühter, mis on aastast 1641 ja annetajaks  oli Narva raehärra ja Voka mõisa omanik Johann Fock. Rootsi valitsusajal kuulus Fockidele: Narva raehärra, Eestimaa maanõunik ja Voka, Konju, Patsu, Idavere, Võivere  ning Repniku mõisa pärushärrale  Rootsi sõjaväe major Johann/Hans Fockile (1575–1640); Rootsi sõjaväe ooberstile ja Nöteborgi komandandile, Voka ja Repniku mõisnik Mårten Fockile (sünd 1614); Rootsi sõjaväe ooberstile, Nöteborgi komandandile Frans Evald Fockile (1657–1738). 1722. aastal redutseeriti Kollota/Voka ja Vaivina major Ewold Marten Fockile. Tema pärijad müüsid mõisa 1747. aastal avalikul müügil parun Adam Friedrich von Stackelbergile.

Ingliskeelse nime sai mõis Kingston-upon-Hulli hertsoginnalt Elizabeth Pierrepontilt (1721–1788), kes 1781. aastal omandas Voka koos Toila ja Oru karjamõisaga ning moodustas nendest maavalduse, mille nimetas oma neiupõlvenime järgi Chudleigh'ks. Tema südameasjaks oli mõisaparkide kujundamine ja kaunistamine.

1917. aastal omandas mõisa Vene Talurahva Põllupank hinnaga 209 142 rubla, 1919. aasta maareformiga läksid kõik kroonu- ja Vene Talurahva Põllupanga mõisad ning metsad Eesti Vabariigi omandiks. Mõisaid ja maid hakkas valitsema Põllutööministeerium.

## Pilte

Voka mõisa valitsejamaja.JPG|Voka mõisa valitsejamaja
Voka mõisa aidad.JPG|Voka mõisa aidad



## Viited

## Välislingid
*
*Voka  mõis (Jõhvi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Pala mõis (Kadrina)

**Pala mõis** (saksa keeles *Pallal*) oli Udriku mõisa kõrvalmõis Kadrina kihelkonnas Virumaal.
## Ajalugu
1516. aastal müüs Ewert Dücker Pala küla Odert Bremenile, 1545. aastal müüs Odert Bremen Pala küla Bartolomäus Taubele ning 1586. aastal valdas küla Hans Taube. 1552. aastal loovutas Jurgen Vitinghoff Harjumaa Saha mõisa alla kuulunud Pala küla Bartolomeus Tuvele ja 1586. aastast kuulus Saha mõis koos Pala külaga Hans Taubele, kuni 1617. aastal abiellus Saha mõisa ja Pala küla pärija Elisabeth Taube Vasta mõisa omaniku Otto Wrangelliga, tuues kaasavarana viimasele mõisa ja küla kaasa.

Mõisast on teateid alates 1628., 1634. aastal müüs Otto Wrangell (surn 1653 Pala oma sugulasele, ooberstleitnant, Tartu asehaldur, Imastu ja Kudina mõisa omanikule Jobst (Justus) Taubele. 1637. aastal müüs Jobst Taube Pala mõisa Reinhold Nierothile (Kodilast), kes sureb 1638 ja tema lesk loovutas mõisa uuesti Jobst Taubele. 1639. aastal müüs Jobst Taube Pala mõisa Tallinna kodanikule Caspar Strahlbornile ning mõis kuulus järgnevalt Strahlbornidele: 1657. aastast kuulus mõis tema pojale Christian Strahlbornile. Mõisa ei redutseeritud. 1716. aastal kuulus mõis Tallinna bürgermeister Christian Strahlborni pärijatele. Vahepeal oli mõis pandimõis, seejärel aga omanikud Christian Strahlborni tütrelapsed.

1767. aastal müüs assessor Adolph von Stackelberg Pala mõisa leitnant Woldemar von Brümmerile. 1773. aastal müüs Jacob Johann von Helwig Pala Reinhold Johann Zoege von Manteuffelile, kes 1781. aastal müüs Pala ja Jõetaguse mõisa haagikohtunik Magnus Adolf von Rosenbachile. 1796. aastal ostis Pala ja Jõetaguse mõisa Virumaa kreisimarssal krahv Gustav Diedrich von Rehbinder (1756–1826), kellele kuulusid ka Viru kreisis Kadrina kihelkonnas Polli, Udriku, Neeruti mõis ja Lääne kreisis Lautna ja Seira ja Vanamõisa mõis. 1826. aastal surnud Gustav Diedrich von Rehbinderi pärija oli tema poeg, haagikohtunik krahv Karl Gustav von Rehbinder (1793–1851), kes päris Jõetaguse, Udriku, Polli, Imastu, Neeruti, Võduvere, Vandu, Pala, Venevere, Luusika ja Käravete mõisa. 1853. aastal päris Jõetaguse, Neeruti, Vandu, Võduvere ja Pala mõisa aga tema poeg krahv Karl Gotthard von Rehbinder (1829–1879). 1885. aastal loovutas Karl Gotthardi lesk, Jõetaguse, Vandu, Neeruti ja Võdivere mõisa oma pojale krahv Karl von Rehbinderile (1861–1900). Krahv Karl Friedrich Woldemar Reinhold von Rehbinderi (surn. 1900) seaduslik pärija on tema ema Anna (Anette), de Faria Gentil (sünd von Uexküll, esimesest abielust krahvinna Rehbinder). 1904. aasta Tallinna ringkonnakohtu määrusega määrati krahv Karl Gotthard von Rehbinderi (kes suri 1878) pärijaks tema vend krahv Reinhold Fabian von Rehbinder (1831–1905). 

Krahv Reinhold Fabian von Rehbinderi vara pärijaks oli 1906. aastal Tallinna ringkonnakohtu määruse alusel tema poeg krahv Heinrich Karl Eduard von Rehbinder (1860–1929), kellele kinnitati Pala, Udriku ja Imastu mõis ning 1906. aastal liideti Kinnistusjaoskonna ülema otsusega Pala kinnistu Udriku mõisa külge.
## Viited

## Välislingid
*
*Pala mõis (Kadrina khk), Kinnistute register
Tõdva-Kõnnu mõis

**Tõdva-Kõnnu mõis** (saksa keeles *Köndes*) oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
*Tõdva-Kõnnu mõis (Kadrina khk), Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register
Iisaku kirikumõis

**Iisaku kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Isaak*) oli kirikumõis Iisaku kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Oonurme mõis

**Oonurme mõis** (saksa keeles *Onorm*) oli Iisaku kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Oonurme külas Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas.

Mõis rajati 17. sajandi lõpul Moora mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
*Oonurme mõis (Iisaku khk), Kinnistute register
Permisküla mõis

**Permisküla mõis** (saksa keeles *Permesküll*) oli Pagari mõisa kõrvalmõis Iisaku kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Permisküla küla lähedal Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas.

## Viited

## Välislingid
*
Pootsiku mõis

**Pootsiku mõis** (saksa keeles *Potzik*) oli Iisaku mõisa kõrvalmõis Iisaku kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Pootsiku küla lähedal Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas.

Mõis rajati 1856 Jõhvi mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
*Pootsiku mõis (Iisaku khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
*Pootsiku mõis, Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid
Rannapungerja mõis

**Rannapungerja mõis** (saksa keeles *Rannapungern*) oli Pagari mõisa kõrvalmõis Virumaal Iisaku kihelkonnas. Nüüdisajal jääb endine mõisasüda Rannapungerja külla Ida-Virumaal Alutaguse vallas.

## Viited

## Välislingid
*
Selli mõis

**Selli mõis**, ka Seli mõis (saksa keeles *Sellie*) oli rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Selli küla lähedal Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas.

Mõis rajati 17. sajandi lõpul Piibe mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Tudulinna mõis

**Tudulinna mõis** (saksa keeles *Tuddolin*) oli rüütlimõis Iisaku kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Tudulinna  aleviku lähedal Alutaguse vallas  Lääne-Virumaal.

Mõis rajati 19. sajandi lõpul Rakvere mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Tärivere mõis

**Tärivere mõis**, ka **Terevere mõis** (saksa keeles *Terrefer*) oli rüütlimõis Iisaku kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Tärivere küla lähedal Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas.

1914. aastal omandas mõisa Konstantin von Rentelnilt, Tallinna Piirituse Vabrikantide Ühisus Rosen ja Co hinnaga 204 000 rubla.

## Viited

## Välislingid
*
Rääsa mõis

**Rääsa mõis**, ka Uando mõis, Oando mõis, Vando mõis (saksa keeles *Räsa*) oli eramõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati 1737 Mäetaguse mõisast eraldatud alast. 

## Viited

## Välislingid
*
*Rääsa mõis (Lüganuse khk), Kinnistute register
Voorepere mõis

**Voorepere mõis** (ka **Voorepera mõis**; saksa keeles *Worroper*) oli rüütlimõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati 17. sajandil.

## Viited

## Välislingid
*
Kaarli mõis (Rakvere)

**Kaarli mõis** (saksa keeles *Alt-Sommerhusen, Alt Sommerhausen*) oli rüütlimõis Rakvere kihelkonnas Virumaal.

Mõisast on teateid alates 1481., kui on mainitud mõisa ja küla Sommerhusen. Mõisaomanikud olid Hastferid. Vennad Carl ja Heinrich Hastfer jagavad isalt Helmold Hastferilt, päranduseks saadud mõisa omavahel ja määrasid piirid kindlaks nii, et Carl sai mõisa Alt-Sommerhusen ehk Kaarli ja vend Heinrich küla, millest kujunes Sõmeru mõis (Neu-Sommerhusen).

## Viited

## Välislingid
*
*Kaarli mõis (Rakvere khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Ubja mõis

**Ubja mõis** (saksa keeles *Ubbia*) oli Kohala mõisa kõrvalmõis Rakvere kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati 1875 Uhtna mõisast eraldatud alast., kui Uhtna mõisnik Nikolai von Weiss 1874. aastal müüs Uhtna poolmõisa Ubja Nicolai von Wrangellile.

## Viited

## Välislingid
*
*
Haansalu mõis

**Haansalu mõis** (saksa keeles *Lilienhof, Ansel, Hansal*) oli Pada mõisa kõrvalmõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati 1557 Vasta mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
*Haansalu mõis (Viru-Nigula khk), Kinnistute register
Samma mõis

**Samma mõis** (saksa keeles *Samm*) oli rüütlimõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal.

Mõisast on teateid alates 1583. aastast.

## Viited

## Välislingid
*
*
*Samma mõis (Viru-Nigula khk), Kinnistute register
Tüükri mõis

**Tüükri mõis** (saksa keeles *Dückern*) oli Kalvi mõisa kõrvalmõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal.

Mõisast on teateid alates 1526.

## Viited

## Välislingid
*
Unukse mõis

**Unukse mõis** (saksa keeles *Unnuks*) oli Vasta mõisa kõrvalmõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati ajavahemikul 1782–1795 Koogu mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
*
Karja tänav (Narva)

**Karja tänav** on tänav Narva vanalinnas. Algab Kraavi tänavalt, ristub Hariduse, Vaeselapse ja Vestervalli tänavaga ning lõpeb tupiktänavana. Tänava pikkus on umbes 410 m.

1905. aasta linnaplaanil oli selle tänava nimi **улица Широкая**, 1912. ja 1927. aasta linnaplaanil **Lai tänav**. 

Pärast Teist maailmasõda kandis tänav nime **Komsomoli tänav** (vene keeles *Комсомольская улица*) Nõukogude Liidu kommunistliku partei noorsoo-organisatsiooni – komsomoli – järgi. 11. mail 1994 ennistati linnavalitsuse otsusega Karja tänava nimi.

Oletatavasti on tänav praeguse nime saanud keskaegse linnamüüri põhjaküljel asunud Karja värava järgi, mille kaudu viis tee linnale kuuluvate karjamaade juurde.

Endise polikliiniku hoones aadressil Karja tänav 3 asub praegu Narva Muusikakool.

## Viited
Oru vald (Lääne-Nigula kihelkond)

**Oru vald** (saksa keeles *Orrenhof*) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1950.

Vallamaja asus Linnamäe külas.

## Ajalugu
Vald moodustati 1866. aastal.

1890 liideti Oru vallaga Auaste, Keedrika, Räägu-Kärbla, Salajõe-Saunja ja Uugla vald.

25. juuni 1891 liideti vallaga varem Uuemõisa koosseisu kuulunud Rannaküla ja Vedra külad. 1895. aastal eraldati valla koosseisust Uugla alla kuuluvad talud (Olli-Uustalu, Olli-Hansu ja Olli-Uuetoa) liideti Taebla vallaga.

1939. aasta vallareformiga eraldati vallast talude heinamaatükkide maa-alad, mis lahusosadena asusid senise Võnnu valla piires.

1945 septembris moodustati Oru vallas Keedika külanõukogu keskusega Keedika külas ja Linnamäe külanõukogu keskusega Oru-Linnamäe alevikus. 1950. aastal Oru vald likvideeriti ja selle alad arvati Haapsalu rajooni koosseisu. 

## Viited

## Välislingid
*
Adila vald

**Adila vald** (saksa keeles *Addila*) oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891, mil see liideti Kirna-Kohatu vallaga.

Valla alal asus Adila mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Maidla vald (täpsustus)

**Maidla vald** on/oli mitme Eesti valla nimi:
*Maidla vald on Ida-Viru maakonnas
*Maidla vald (1939)
*Maidla vald (Hageri kihelkond)
*Maidla vald (Juuru kihelkond)
*Maidla vald (Kullamaa kihelkond)
*Maidla vald (Lüganuse kihelkond)

## Vaata ka
*Maidla mõis
*Maydell
Suursuu-forellahven

**Suursuu-forellahven** ehk **aunas** (*Micropterus salmoides*) on mageveekala, kes kuulub päikesekalalaste sugukonda. Tema looduslik elupaik on Põhja-Ameerika.

Suursuu-forellahven on oliivirohelise värvusega, kuid pärast jääminekut on ta tavaliselt hall. Emased isendid on tavaliselt isastest suuremad. Suursuu-forellahvena suurim dokumenteeritud pikkus on 75 cm ja mitteametlik suurim kaal 11,4 kg. Kala keskmine eluiga on umbes 16 aastat.

Suursuu-forellahvena noorkalad toituvad peamiselt kalamaimudest, vähilistest ja putukatest. Täiskasvanud toituvad väiksematest kaladest, tigudest, vähkidest, konnadest, madudest, salamandritest, vette kukkunud nahkhiirtest, veelindudest ja pisiimetajatest ning isegi alligaatoripoegadest. 

Saagi suurus võib olla kuni 50% kala suurusest. Suursuu-forellahven eelistab elupaiku, kus on palju varjekohti, sest ta jahib oma saaki varitsedes. Täiskasvanud isendid on tavaliselt oma elupaiga tippkiskjad, kuid noorkalad on tihti saagiks teistele loomadele.

Kuna suursuu-forellahven on harrastuskalastajate seas väga hinnatud püügikala, siis on teda asustatud ka mitmesse riiki väljaspool tema loodusliku leviala. Invasiivse liigina võib ta põhjustada mitmete kohalike liikide seisundi halvenemist või isegi väljasuremist. Arvatakse, et suursuu-forellahven on põhjustanud Guatemalas atitláni püti (*Podilymbus gigas*) hävimise, kelle elupaigaks oli Atitláni järv.

## Viited
Riisipere vald

**Riisipere vald** (saksa keeles *Riesenberg*; 1915–1917 *Sergejevi (Sergei) vald*) oli vald Harjumaal Nissi kihelkonnas. Vallamaja asus Nissil.

Vald eksisteeris 1866–1939.

1891 liideti Riisipere vallaga Lehetu, Munalaskme ja Nurme vald.

## Viited

## Välislingid
*
Koigi vald (Ambla kihelkond)

**Koigi vald** (saksa keeles *Koick*) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892.

1892 liideti Koigi vallaga Järvajõe, Karkuse, Kuru, Nõmmküla, Saiakopli ja Uudeküla-Tamsalu vald.

Koigi vald nimetati hiljem Nõmmküla vallaks.

## Viited

## Välislingid
*
Raka vald

**Raka vald** (saksa keeles *Rackamois*) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892.

Valla alal asus Raka mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Karkuse vald

**Karkuse vald** (saksa keeles *Karkus*) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja seejärel liideti Nõmmküla vallaga.

Valla alal asus Karkuse mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kuie vald

**Kuie vald** (saksa keeles *Kui* või *Kuy*) oli vald Järvamaal Järva-Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja seejärel liideti see Võhmuta vallaga.

Vallas tegutses Kuie vallakool.

Valla alal asus Kuie mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Esna vald

**Esna vald** (saksa keeles *Orrisaar*) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas ja Järva maakonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Kareda külas.

1892. aastal liideti Esna vallaga Kodasema, Müüsleri, Viisu, Vodja, Öötla ja 1893 Koordi vald. 1913. aastal on valla koosseisus nimetatud ka Peetri kirikuvald, Küti (Esna kõrvalmõisa)  ja Korba poolmõisa. 

1916. aastal nimetati vald ametlikult ümber Ruzski (Ruusa?) vallaks. 

1917. aastal liideti Esna vallaga Ammuta, Ataste, Köisi.

1939. aasta vallareformiga moodustati senise Esna valla maa-alast, välja arvatud suurem osa Vodja asunduse maa-alast, Kareda vald.

## Viited

## Välislingid
*
Kuksema vald

**Kuksema vald** (saksa keeles *Jürgensberg*) oli vald Järvamaal Järva-Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Valasti külas.

1892 liideti Kuksema vallaga Metstaguse, Pähu ja Roosna-Alliku vald.

## Viited

## Välislingid
*
Monster Energy NASCAR Cup

**Monster Energy NASCAR Cup** (sageli lühendatult lihtsalt **Cup** või **Cup Series**) on kõrgeim USA autospordiorganisatsiooni NASCAR korraldatav võidusõidusari. 

Sarja nimetus tuleneb selle praeguse peasponsori energiajoogifirma Monster nimest. Algul kandis see nimetust **Strictly Stock Series** (1949), seejärel **Grand National Series** (1950–1970). Aastatel 1971–2003 oli sari tuntud **Winston Cupi** sarjana. 2004. aastal sai sarja peasponsoriks telekommunikatsioonifirma Nextel ja sarja nimeks **Nextel Cup**; nimesponsori liitmise järel Sprinti korporatsiooniga 2007. aastal muudeti sarja nimi **Sprint Cupiks**. 2017. aastal sai sarja peasponsoriks energiajoogifirma Monster ning sarja nimeks **Monster Energy Nascar Cup Series**.

Sarja paremusjärjestuse paneb paika punktisüsteem, kus sõitjatele jagatakse punkte etapil saavutatud koha ja juhitud ringide arvu järgi. Sarja 36 etapist koosnev hooaeg jaguneb kaheks osaks. Esimese 26 etapi järel pääseb 16 kõige enam võite ja punkte kogunud sõitjat 10-etapilisele "finaalturniirile", millega selgitatakse meister.

Sarja peamiseks kandepinnaks on USA kaguosa, kus toimuvad pooled meistrivõistluste etappidest. Enamjaolt sõidetakse betoon- või asfaltkattega trekiovaalidel, kuid mõned etapid sõidetakse ka "euroopalikel" ringradadel. Kõik sarja etapid toimuvad tänapäeval USAs, kuigi varem on meistrivõistluste etappe peetud ka Kanadas, millele on lisandunud demonstratsioonsõidud Jaapanis ja Austraalias. Sarja kõige prestiižikamat etappi, Daytona 500 miili sõitu jälgis 2016. aastal Ameerikas 11,4 miljonit televaatajat – kaks korda vähem kui selle hiilgeaegadel 2000. aastate keskel.

Autotootjatest osalevad sarjas Chevrolet, Ford ja Toyota. Kasutatavad tagarattaveolised võidusõiduautod meenutavad väliselt tavalisi sõiduautosid, kuid on ehitatud terasest toruraamile ning peavad kujult vastama standardsele mõõtemallile. Jõuallikana kasutatakse 358-kuuptolliseid (5,86 l) V8-mootoreid, mis alates 2012. aastast on elektroonilise sissepritsega ning võimaldavad tänase ligi 725 hj (541 kW) võimsuse juures saavutada võidusõidurajal kiiruseks ligi 320 km/h.

## Vaata ka
* Nascar Xfinity Series
* Nascar Camping World Truck Series

## Viited
Raul Ainla

**Raul Ainla** (sündinud 13. oktoobril 1969 Tartus) on Eestis tegutsev vandeadvokaat. 

Ta lõpetas 1995. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

1994. aastast töötas Advokaadibüroos Sirje Must juristina ja aastatel 1995–1998 samas büroos advokaadina.

Aastatel 1998–2007 töötas Alvini Advokaadibüroos ja Advokaadibüroos Alvin, Rödl & Partner.

Vandeadvokaadina tegutseb alates 2002. aastast.

2008. aastast Advokaadibüroo Eipre & Partnerid partner.

2024. aastast Ainla Advokaadibüroo asutaja ja omanik.

## Liikmesus
* Üliõpilaskorporatsiooni Sakala liige alates 1991. aastast. 
* Eesti Advokatuuri liige 1995. aastast. 
* Tallinna Jaani koguduse liige.

## Isiklikku
Tema isa Eugen Ainla (1945–1994) oli samuti vandeadvokaat.

## Viited
Verhni Usloni rajoon

**Verhni Usloni rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Verhni Uslon.

Rajoonis on 19 külaasundust, kus on kokku 74 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 16 580. 2010. aasta seisuga olid elanikest 65,8% venelased, 24,9% tatarlased ja 6,9% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Verhni Usloni rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Tihange'i tuumaelektrijaam

**Tihange'i tuumaelektrijaam** on tuumaelektrijaam Belgias Huy linnas.

Jaam valmis aastal 1975. Jaamas on kolm reaktorit koguvõimususega 2,985 MW.   

Jaama ekspluateerimisaega on kahel korral pikendatud. Jaamas on leidnud aset mitu ohtlikku tehnilist intsidenti.  

Tuumajaam asub Maasi jõe paremal kaldal.
Kamskoje Ustje rajoon

**Kamskoje Ustje rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Kamskoje Ustje.

Rajoonis on 17 külaasundust, kus on kokku 52 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 15 692. 2010. aasta seisuga olid elanikest 54% tatarlased, 43% venelased ja 2% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Kamskoje Ustje rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Henry Kallaste

**Henry Kallaste** (sündinud 21. mail 1961) on Eesti pedagoog ja poliitik. Ta on Vinni-Pajusti Gümnaasiumi direktor. 

## Haridus
Kallaste lõpetas 1978. aastal Johann Köleri nimelise Viljandi 4. Keskkooli ja 1984 Tartu Riikliku Ülikooli füüsiku-füüsikaõpetajana.

## Töökohad
Kallaste on olnud Viljandi 2. Keskkooli füüsikaõpetaja, Tartu Riikliku Ülikooli eksperimentaalfüüsika kateedri insener ning Viljandi noortevangla kasvataja ja direktor.

Lisaks on Kallaste töötanud Vaeküla Kooli (1993–1997), Tapa Vene Gümnaasiumi (1997–2011), Kunda Ühisgümnaasiumi (2011–2013) ja Narva Kreenholmi Gümnaasiumi (18. märts 2014 – 27. mai 2014) direktorina. 

Tapa Vene Gümnaasiumi direktori ametikohalt lahkus Kallaste 2011. aasta juunist vastuolude tõttu Tapa vallavalitsusega, asudes üsna varsti pärast seda tööle Kunda Ühisgümnaasiumi direktorina. 2013. aasta suvel lahkus Kallaste Kunda Ühisgümnaasiumi direktori ametikohalt. Kunda linnapea sõnul võttis Kallaste koolile kohustusi, mille täitmiseks raha polnud. Narva Kreenholmi Gümnaasiumi direktori ametis sai Kallaste olla vaid napilt üle kahe kuu, kui ta vallandati põhjusel, et riigieksamite turvaümbrik polevat nõuetekohaselt suletud olnud, samuti koolile liisitud kohviautomaadi tõttu. Kallaste ise leidis, et vallandamisel olid poliitilised tagamaad.

Ta asus Vinni-Pajusti Gümnaasiumi direktorina tööle 2014. aasta sügisest.

## Poliitiline tegevus
Kallaste kuulub alates 18. märtsist 2014 Eesti Keskerakonda. Aastatel 2006–2009 kuulus ta Eestimaa Rahvaliitu. Ta kandideeris Rahvaliidu nimekirjas 2007. aastal Riigikokku ja 2009. aasta kohalikel valimistel Rakvere linna volikokku ning sai vastavalt 30 ja 6 häält.

## Vinni-Pajusti Gümnaasiumi säutsuskandaal
2016. aasta märtsis sai Kallaste osaliseks Vinni-Pajusti Gümnaasiumi säutsuskandaalis, kui andis käskkirja ühele 12. klassi õpilasele "ebaõpilasliku käitumise" eest, mille põhjuseks viimase kirjutatud säuts Twitteris, kus õpilane oli kooli nimetanud "Vinni-Porno Gümnaasiumiks" seoses eelnevalt koolis lavastatud näidendiga. Ühtlasi nõuti õpilaselt säutsu kustutamist Twitterist. Kallaste põhjendas otsust väitega, et õpilane "läks oma naljaga üle piiri". Hilisemas intervjuus Generaadiole rõhutas Kallaste, et õpilane olevat oma säutsuga kahjustanud kooli mainet ning solvanud näidendi lavastanud õpetajat ja selles osalenud õpilasi. Ühtlasi eitas ta meedias levinud väiteid, et õpilast oli ähvardatud koolist väljaviskamisega ja sunnitud kõigi gümnaasiumiklasside ees vabandust paluma.

## Isiklikku
Kallaste on ema poolt valgevene päritolu. Ta on abielus ja tal on kaks tütart.

## Viited
Atnja rajoon

**Atnja rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Bolšaja Atnja.

Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 47 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 13 215. 2010. aasta seisuga olid elanikest  98,6% tatarlased ja 0,7% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Atnja rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Ramon Tremosa

**Ramon Tremosa i Balcells** (sündinud 30. juunil 1965 Barcelonas) on katalaani rahvusest Hispaania poliitik (Convergència Democràtica de Catalunya). Ta oli aastatel 2009– 2019 Euroopa Parlamendi liige.

Ta lõpetas Barcelona ülikooli majandusteaduskonna. Aastal 1999 kaitses ta samas ülikoolis majandusteaduste doktori kraadi. Seejärel töötas kuni europarlamenti valimiseni Barcelona ülikoolis majandusteaduskonnas õppejõuna. Lisaks on ta töötanud Kataloonia valitsuses sotsiaalkindlustuse ministeeriumis.

Aastal 2009 valiti ta Euroopa Parlamendi liikmeks. Europarlamendis kuulus ta Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni.
Drybin

**Drybin** (poola keeles *Drybin*, valgevene-eesti transkriptsioonis **Drõbin**) on alev Valgevenes Mahiloŭ oblastis, Drybini rajooni ja Michiejeŭka külanõukogu halduskeskus. Alev asub Pronja jõe kaldal Mahiloŭ linnast 64 kilomeetri kaugusel, merepinnast 175 meetri kõrgusel.

Haridust annavad keskkool ja laste kunstikool. Alevis on kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Drybinis on toiduainetetööstus. Alevis on ajaloo- ja etnograafiamuuseum. Selle lähistel on paar kiviaegset asulakohta ja üks kurgaan.

## Ajalugu
Drybinit mainitakse esimest korda aastal 1569. Administratiivselt kuulus see Mstsisłavi vojevoodkonda. Aastal 1633 mainis küla oma testamendis Lew Sapieha. valdusse. Uputuse ajal võitsid aastal 1660 küla lähistel Rzeczpospolita väed maale tunginud vene vägesid. Põhjasõja järel olid aastal 1708 külas laagris Vene väed.

Poola jagamisel läks Drybin aastal 1772 Venemaa koosseisu. Seal kuulus alev algselt Valgevene ja hiljem Mogiljovi kubermangu. Aastal 1784 sai asulast Ciechanowieckite mõisa keskus. Toona olid seal veski ja õigeusu kirik. Aastal 1830 rajati sinna viinavabrik. XIX sajandil elas alevis palju kingseppasid, kes lõid oma salakeele «катрушніцкі лемезень». Aastal 1903 asutati seal tuletõrjeühistu. Aastal 1909 olid 40% asula elanikest juudid.

Aastal 1924 hakkas Drybin kuuluma Valgevene NSV koosseisu. kus sellest sai rajoonikeskus. Peagi Drybini rajoon aga kaotati. Teise maailmasõja ajal rajati Drybinisse surmalaager, kus hukkus 2500 inimest. Ametlikult sai Drybinist alev alles aastal 1997, mil Tšornobõli katastroofi tõttu asustati külasse ja selle ümbruskonda ümber hulgaliselt inimesi.

## Viited

## Välislingid

*Alev Valgevene fotoentsüklopeedias
Rasna

**Rasna** (poola keeles *Raśna*) on agrolinnake (endine linn ja alev) Valgevenes Mahiloŭ oblastis Drybini rajoonis, Rasna külanõukogu halduskeskus. Rasna asub Drybinist 15 kilomeetri kaugusel.

Rasnas on keskkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Agrolinnakeses on puidutööstus. Vaatamisväärsusteks on viinavabrik, katoliku kirik aastast 1818, õigeusu kirik (1887–1891) ja XIX sajandil valminud mõisakompleks. Geograaf Vadzim Žučkieviči arvates on asula nime saanud huulheina (расьлінa) järgi.

## Ajalugu

On avaldatud arvamust, et Rasnat mainiti esimest korda kirjalikult XIV sajandil kui linna, kus ööbisid Ivan Kalita väed, ent see Rasna asus tõenäoliselt siiski Tveri lähistel. 

Rasnat mainitakse kindlamalt aastal 1430, mil see läks Švitrigaila valdusse. Aastast 1499 sai sellest Zasławskite valdus. XVI sajandi alguses oli Rasna linn, mis seoses territoriaal-administratiivse reformiga hakkas kuuluma Mstsisłavi vojevoodkonda. See langes korduvalt (1535, 1580, 1654, 1663 ja 1665) rüüsteretkede ohvriks ja nii rajati aastal 1667 selle juurde kindlus. Aastal 1753 finantseerisid Pacid sinna jesuiitide misjonipunkti rajamist, ühtlasi rajati sinna katoliku kirik.

Poola jagamisel läks Rasna aastal 1772 Venemaa koosseisu, kus sellest sai alev. Seal kuulus alev algselt Valgevene ja hiljem Mogiljovi kubermangu. Aastal 1773 peatati seal jesuiitide tegevus. Pacidele kuuluv linn läks aastal 1848 Jeljaševitšide ja aastast 1870 Spitkovide valdusse. Aastal 1830 ehitati sinna õigeusu kirik, mille juures hakkas tegutsema kool. Aastast 1882 on teada, et Rasnas tegutsesid vesiveski, kruubiveski, õlivabrik, pood ja kõrts. Aastal 1889 oli seal 818 elanikku, neist 616 olid juudid. Aastal 1897 olid alevis õigeusu ja katoliku kirik ning sünagoog, seal tegutses kolm juutide palvemaja. Alevis oli vesiveski, seal töötasid ka kaks kruubivabrikut, mida panid käima hobused. Poode oli toona 39, kõrtse 2. Aastal 1890 rajati sinna viinavabrik. Alevi lähistel oli samanimeline karjamõis, kus asusid telliselööv ja viinavabrik. Rasnat läbis postimaantee, seal asuval postkontoril oli ka telegraafiühendus. Aastaks 1909 oli üks Rasna tänavatest sillutatud.

Aastal 1924 hakkas Rasna kuuluma Valgevene NSV koosseisu. kus sellest sai rajoonikeskus. Peagi Rasna rajoon aga kaotati. Aastal 1925 oli seal 1438 elanikku. 27. septembril 1938 sai Rasnast küla. Aastaks 1985 oli sinna jäänud 651 elanikku. Tšornobõli katastroofi tõttu asustati külasse ja selle ümbruskonda ümber hulgaliselt inimesi, nii et aastal 2001 oli seal 1008 elanikku.

## Pilte

Расна. Маштаб гаспадарчай дзейнасці Спытковых уражвае і сёння.jpg|Jäänused Rasna mõisakompleksist
Фото путешествия по Беларуси 382.jpg|Katoliku kiriku varemed
Расна. Касцёл Святога Казіміра (01).jpg|Katoliku kirik väljastpoolt
Цяжка прыдумаць больш маляўнічае месца.jpg|Rasna vesiveski


## Viited

## Välislingid

*Agrolinnake Valgevene fotoentsüklopeedias
Tiiu Viirand

**Tiiu Viirand** (sünninimi **Tiiu Kaevando**; abielus 1963–1969 **Tiiu Kangilaski**; sündinud 16. juunil 1939 Tallinnas) on eesti toimetaja ja tõlkija.

Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1958–1963 Tartu Riiklikus Ülikoolis, mille lõpetas eesti filoloogina.

Aastatel 1963–1965 töötas ta Abja Keskkoolis eesti keele, kirjanduse ning ajalooõpetajana. 1965. aastast on ta olnud kirjastuse Kunst toimetaja.

## Teosed
*1971–1992 "Laste kunstikalender" (algselt "Koolilapse 12 kuud"). Kunst. Tallinn
*1982 "Kunstiraamat noortele". Kunst. Tallinn 1982, 2. trükk 1984
*1986 "Läheme Kunstimuuseumi" [raamat Eesti NSV Riiklikust Kunstimuuseumist]. Kunst. Tallinn 1986
*1994 "Rõõm pildist. 44 meistriteost eesti maalikunstist = *The joy of a picture*". Kunst. Tallinn 1994
*2006 "Eestimaa. Ranniku teejuht". Kunst. Tallinn 2006
*2009 "Tallinn". Kunst. Tallinn 2009
*2016 "Tallinna temaatiline taskuentsüklopeedia. Illustreeritud ülevaade Tallinna 84 asumist". TEA Kirjastus. Tallinn 2016
### Toimetisi
*1973 Märt Laarman. "12 reproduktsiooni". Koostaja Jüri Hain. Kunst. Tallinn 1973
*1999 "Geeniuse päevik / Salvador Dalí". Prantsuse keelest tõlkinud ja kommenteerinud Sirje Keevallik. Kunst. Tallinn 1999
*2003 "Eestimaa linnuste teejuht. 7 teekonda – 60 linnust = *Guide to castles in Estonia. 7 trips – 60 castles*. Koostaja Mart Helme. Kunst. Tallinn 2003
*2007 J. M. G. Le Clézio. "Diego ja Frida. Mehhiko kuulsa kunstnikepaari Diego Rivera ja Frida Kahlo elu ja armastuse lugu". Prantsuse keelest tõlkinud Sirje Keevallik. Kunst. Tallinn 2007
### Tõlkeid
*1994 Emmanuel Le Roy Ladurie. "Montaillou, prantsuse küla 1294–1324". Kunst. Tallinn 1994
*2012 Renzo Barsotti. "Loomad meie ümber". Tõlge itaalia keelest. Koolibri. Tallinn 2012

## Isiklikku
Tema esimene abikaasa oli aastatel 1963–1969 kunstiajaloolane Jaak Kangilaski.

## Kirjandus
*Eneken Helme. "Viirand, Tiiu, kunstiajaloolane". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 590
Gabrielius Landsbergis

**Gabrielius Landsbergis** (sündinud 7. jaanuaril 1982 Vilniuses) on Leedu poliitik. Ta kuulub erakonda Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid. Ta on alates 11. detsembrist 2020 kuni 11. detsembrini 2024 Leedu välisminister. Ta oli 2014–2019 Euroopa Parlamendi liige.

Ta lõpetas aastal 2003 Vilniuse Ülikooli ajalooteaduskonna ajaloo erialal bakalaureusena.

## Isiklikku
Gabrielius Landsbergis on abielus Austėja Landsbergienėga, neil on kaks poega ja kaks tütart. Tema isa Vytautas V. Landsbergis on filmilavastaja, näitleja ja laulja, vanaisa Vytautas Landsbergis on poliitik, pianist ja muusikateadlane.
Aru mõis (Viru-Jaagupi)

**Aru mõis** (saksa keeles *Arro*) oli Rägavere mõisa kõrvalmõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Voore mõis (Viru-Jaagupi)

**Voore mõis** (saksa keeles *Forel*) oli rüütlimõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal.

Mõisast on teateid alates 1450.

Mõis kuulus Axel Friedrich Woldemar von Taube'le (1856–1917), Türi V. Taube ja Co puupapi- ja paberivabriku direktorile. 

## Viited

## Välislingid
*
*
Hardu mõis

**Hardu mõis** (saksa keeles *Hardo*) oli poolmõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati ajavahemikul 1765–1774 Seljaküla mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*