open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tiit Randveer

**Tiit Randveer** (sündinud 26. juunil 1951 Keilas) on eesti zooloog (terioloog) ja jahindusteadlane.

## Elulugu
Tiit Randveer on zootehniku poeg.

Lõpetas 1969 Väike-Maarja Keskkooli ja 1974 Tartu Ülikooli; bioloogiakandidaat (1989, Moskva A. N. Severtsovi nimeline Evolutsioonilise Morfoloogia ja Ökoloogia Instituut), väitekirjas käsitles eesti metskitsepopulatsiooni  iseärasusi ja majanduslikku kasutamist. Oli 1974–77 Mahtra Rohelise Vööndi Metsamajandi vanemjääger, 1977–96 Eesti Metsamajanduse ja Looduskaitse Teadusliku Uurimise Instituudis: vaneminsener, nooremteadur, teadur ja aastast 1989 vanemteadur, 1993–95 EPMÜ dotsent, 1996– vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: ulukite bioloogia – metskitse ökoloogia, hirvlaste, peamiselt põdra mõju metsaökosüsteemidele.

## Teoseid
* Косуля в Эстонии. // Управление популяциями диких копытных животных. М., 1985
* Рождаемость и смертность в Эстонском поселении косули. // TÜ Toim 955 (1992)
* Damage Caused by moose (Alces alces) by bark stripping of Picea abies (kaasautor R. Heikkilä). // Scand. J. of Forest Res. (1995) 11.

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 405.
*
Aasa Randvere

**Aasa Randvere** (aastani 1957 **Aasa Koemets**, 2. september 1931 Võru – 11. september 2019) oli eesti arstiteadlane, terapeut ja kardioloog.

## Elulugu
Aasa Randvere oli sõjaväelase tütar ja Toomas Randvere abikaasa.

Ta lõpetas Tartu 3. Keskkooli ja 1958 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1971, TÜ), väitekiri " К оценке качества медицинской помощи больным инфaрктом миокарда". Oli 1958–1961 Kohtla-Järve Haigla terapeut, 1961–1965 Tallinna Balti Raudtee Haigla terapeut ja osakonnajuhataja,, 1965–1968 Harjumäe Haigla teraapiaosakonna juhataja, 1968–1980 Tallinna peaterapeut, 1980–1986 Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi kardiokirurgia osakonna vanemteadur, 1986–1994 Mustamäe Haigla kardioloog ja aastani 2003 Sotsiaalkindlustusameti arstliku ekspertiisi osakonna ekspert. Täiendas end korduvalt Moskvas NSV Liidu Arstide Kesktäiendusinstituudis, Kiievi Kardioloogia Instituudis, 1990 Stockholmis Karolinska Instituudi kardioloogia kliinikus. On olnud Vabariikliku Terapeutide Seltsi ja Kardioloogide Seltsi juhatuse liige, 1978–1986 Tallinna Terapeutide Seltsi juhatuse esimees.

Aasa Randvere on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: südamelihase infarkt – arstiabi mitmed aspektid. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
* 2007 Eesti Arstide Liidu aumärk

## Viited

## Teoseid
* Elektrolüütide tasakaaluhäirest kardiovaskulaarse puudulikkuse ravimisel (kaasautor N. Elštein). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1963) 4
* Материалы к вопросу внезапной смерти от ишемической болезни сердца. // IV сьезд терапевтов Эст. ССР. Тrt, (1967)
* О качестве амбулаторной медицинской помощи до и после инфаркта миокарда. // Актуал. вопр. внутрен. мед. Тln, (1970)
* Ангиографические исследования и факторы риска у женщин с инфарктом миокарда (kaasautor). // TÜ Toim 717 (1985)
* Отдаленный прогноз больных инфарктом миокарда послe проведения интакоронарного тромболиза (kaasautor) // Актуал. пробл. cердеч.-сосуд. xир. М, (1986).

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 143
* Nõukogude Eesti Tervishoid (1971) 3, 213–214
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 941–942.
*
Silvia Rang

**Silvia Rang** (aastani 1951 **Silvia Tarvis**; 21. juuni 1928 Tallinn – 10. september 2015) oli eesti keemik.

## Elulugu
Silvia Rang oli teenistuja tütar ja Heino Rangi abikaasa, Toomas Rangi ema.

Lõpetas 1946 Tallinna 3. Keskkooli ja 1952 Tallinna Polütehnilise Instituudi; keemiakandidaat (1962, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Об индивидуальном составе эстонского сланцевого бензина". Töötas Eesti Teaduste Akadeemia Keemia Instituudis: 1952–1962 nooremteadur, 1963–1986 vanemteadur, 1986–1992 labori juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: orgaanilise ühendite füüsikalis-keemiliste omaduste ja struktuuri uurimine gaasikromatograafia,  ja massispektromeetria abil, segude analüüs. Nõukogude Eesti preemia (kollektiivis) (1972). 165 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Инфракрасные спектры и масс-спектры непредельных углеводородов (kaasautor). Tallinn, 1977
* Газохроматографические характеристики непредельных углеводородов (kaasautor). Tallinn, 1988
* Retention and Thermodynamics of Solution of n-Alkenes on OV-IOI (kaasautor).// J. Chromatogr. (1987) 406.

## Kirjandus
* Eesti NSV TA Keemia Instituudi teaduskaader 1947–1972, 19.
*
Heino Rang

**Heino Rang** (14. august 1927 Tallinn – 27. august 2006 Tallinn) oli eesti keemik.

## Elulugu
Heino Rang oli teenistuja poeg ning Silvia Rangi abikaasa ja Toomas Rangi isa.

Lõpetas 1946 Tallinna 2. Keskkooli ja 1951 Tallinna Polütehnilise Instituudi; keemiakandidaat (1965, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Исследование возможности получения пестицидов на основе сланцевой смолы". 

1955. aastast Eesti NSV TA Keemia Instituudi teadur, 1966–1989 vanemteadur, 1989–2006 juhtivteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: lõhnaainete ja taimekaitsevahendite sünteesimise teaduslike aluste väljatöötamine. Eesti NSV riiklik preemia (1982) (kollektiivis). 42 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Synthesis and fragrant characteristics of I-phenyldimethylhexene I-oxy and I-oxo derivatives (kaasautor). // Proc. Est Acad. Sci. Chem. 41 (1992) 3
* Synthesis of novel I-aroxy-3-methyl-5-(mono-, di- and trioxaalkyl)-2-pentenes (kaasautor). // Proc. Est Acad. Sci. Chem. 41 (1992) 4
* Synthesis and fragrant characteristics of methylpentenol 5-oxa-derivtives (kaasautor). // Proc. Est Acad. Sci. Chem. 42 (1993) 2.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti NSV TA Keemia Instituudi teaduskaader 1947-1972, 19.
*
Eero Rannak

**Eero Rannak** (aastani 1937 **Erich Ritsland** alias **Erich Ritsbek**, eesnimi muudetud 9. veebruaril ja perekonnanimi 22. veebruaril 1937; 7. detsember 1907 Räpina vald, Võrumaa – 31. oktoober 1972 Tartu) oli eesti keemik.

## Elulugu
Eero Rannak oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1926 Räpina Gümnaasiumi ja 1933 Tartu Ülikooli keemia osakonna *cum laude*; keemiamagister (1939, TTÜ), keemiakandidaat (ümber atesteeritud 1949), väitekiri "Kalorimeetrilisi katseid tselluloosi hüdrolüüsi kohta". 

Oli 1933–1935 tööline Tartu ja Tallinna värvimisvabrikutes. 1934–1936 TÜ keemilise tehnoloogia labori vanemassistent, 1936–1941 TTÜ keemilise tehnoloogia labori assistent, 1941–1943 teadur Ida Söeuurimise Instituudi Sverdlovski ravimite katsetehases ja 1943–1944 NSV Liidu Teaduste Akadeemia Uurali filiaali vedelkütuste laboris, 1944–1956 TTÜ keemiatööstuse protsesside ja aparaatide kateedri juhataja, dotsent; 1947–1949 ka teadusliku uurimise sektori juhataja, 1955–1968 TÜ kaubandusökonoomika kateedri dotsent, 1968–1972 TÜ kaubatundmise ja kaubanduse organiseerimise kateedri dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: keemilise tehnoloogia probleemid, tselluloosi hüdrolüüs, fosforiidi töötlemine, kiudainete värvimine ja pleegitamine, toiduainete keemia ja tervisliku toitumise probleemid, kütteainete kasutamise ökonoomsus. Üle 60 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Kalorimeetrilisi katseid tselluloosi hüdrolüüsi kohta. // TTÜ Toimetised 1939, A-10: Kiudained, nende pleegitamine ja värvimine. Tartu, 1947
* Toiduained ja tervis. Tallinn, 1956, 2. trükk 1961
* О методике определения пищевой ценности продуктов. // Tallinna Polütehnilise Instituudi Toimetised А-68 (1955)
* К обоснованиию технологии переработки пищевого сырья. // Tallinna Polütehnilise Instituudi Toimetised. А-88 (1957)
* Karies und Zähne, ihre Verbreitung und Ätiologie. // Looduseuurijate Seltsi aastaraamat 1969
* Toiduainete keemilise koostise ja toiteväärtuse tabelid. Tartu, 1970, 2. trükk 1973.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II 448
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 375
* Keemiakandidaat dotsent Eero Rannaku tööde personaalbibliograafia. Tartu, 1987
* Tallinna Tehnikum. Tallinna Tehnikaülikool. Õppe- ja abijõud. 1918–1944. Tallinn, 1993
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 280, 500.
*
Leo Rannamägi

**Leo Rannamägi** (aastani 1936 **Leo Strandberg**; 7. juuli 1929 Tartu – 18. aprill 2022) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Leo Rannamägi on töölise poeg.

Ta lõpetas 1948 Tallinna 1. Keskkooli kuldmedaliga, aastal 1953 Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusinsenerina ja 1965 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi aspirantuuri. Olnud aastatel 1961–1966 Silikaltsiidi Teadusliku Uurimise ja Projekteerimise Üleliidulise Instituudi sektorijuhataja ja osakonnajuhataja ning 1966–1991 Autoklaavse Silikaatbetooni Teadusliku Uurimise Instituudi labori ja osakonna juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: silikaatbetoonide füüsikalis-mehaanilised omadused (eriti pikaaegse deformeerumise alal ning kõrgete temperatuuride tingimustes), ehituskonstruktsioonide tulekindlus. Võtnud vahetult osa silikaatbetooni tootmise ja kasutamise evitamisest paljudes endise NSV Liidu regioonides. 38 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
*1962 Eesti NSV teeneline ehitaja

## Teoseid
* О деформативности силикатного бетона при длительном нагружении. // Сб. Тр. НИПИ Силикатбетон. 1. Тлн, (1967)
* Зависимость ползучести тяжелого силикатного бетона в нагретом состоянии от продолжительности предшествующего нагружению нагревания (kaasautor) // Сб. Тр. НИПИ Силикатбетон. 8. Тлн, (1974)
* Огнестойкость силикатбетонных несущих панелей внутрнних стен зданий (kaasautor). // Сб. Научн. тр. ВНИИПО "Огнестойкость строительных конструкций". М., 1983
* Результаты исследования ползучести силикатного бетона в нагретом состоянии. // Сб. Tр НИПИ Силикатбетон. 11. Тлн, (1977)
* Исследование огнестойкости составных несущих конструкций ячеистобетонных блок-комнат. // Сб. тр. НИПИ Силикатбетон. 14. Тлн, (1980).

## Viited

## Kirjandus
*
Erich Rannat

**Erich Rannat** (15. september 1928 Haapsalu – 3. september 2012) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Erich Rannat oli ehitustöölise poeg.

Lõpetas 1945 Haapsalu Tööstuskeskkooli, 1950 Tallinna Elektromehaanika Tehnikumi ja 1963 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) mehaanikateaduskonna masinaehitustehnoloogia, metallilõikepinkide ja instrumentide erialal; tehnikakandidaat (1972, TPI), väitekiri "Влияние малых пластических деформации на предел выносливости металлов при ассиметрических циклах нагружения растяжения-сжатия". 

Oli 1947–1950 Tallinna Kesktelegraafi tehnik, 1956–1957 valutehase Pioneer peamehaanik, 1957–1958 Tallinna Ekskavaatoritehase meister. 1960–1967 Tallinna Polütehnilise Instituudi masinaehitustehnoloogia kateedri laborijuhataja, 1967–1975 masinatööstuse automatiseerimise kateedri vanemõpetaja, 1976–1992 peenmehaanika kateedri ja 1992–1995 aparaadiehituse instituudi dotsent. Aastast 1995 oli Tallinna Tehnikakõrgkooli, ühtlasi aastast 2002 Eesti Mereakadeemia dotsent. Õpetanud metallilõikepinkide elektriseadmete, mehaaniliste suuruste elektrilise mõõtmise, andurite ning aparaatide detailide ja elementide kursusi.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: metallide väsimusnähtused. 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Исследование усталости металлов методом внутреннего трения (kaasautor). // Tallinna Polütehnilise Instituudi Toimetised 347 (1973)
* Некоторый анализ дислокационных теорий усталостного разрушения (kaasautor). // Tallinna Polütehnilise Instituudi Toimetised 381 (1975)
* Возможности кодирования конструктивной информации о шаговых двигателей. // Tallinna Polütehnilise Instituudi Toimetised 667 (1988).

## Viited

## Kirjandus
* Mehaanikainseneride koolitus 1918–1998. Tallinn, 1998, 86, 88–89, 116, 185.
*
Evi Rannap

**Evi Rannap** (1958. aastani **Evi Kask**, 27. detsember 1932 Peningi vald, Harjumaa – 25. oktoober 2018) oli eesti infoteadlane, kes pani aluse infoteaduse arengule Eestis. 

## Elulugu
Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna Õpetajate Instituudi, 1956. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi matemaatikaõpetaja kutsega, 1964–1968 oli Tartu Riikliku Ülikooli kaugõppeaspirant. Tehnikateaduste kandidaadi kraadi sai ta 1973. aastal Moskvas Nõukogude Liidu Teaduste Akadeemia juures väitekirjaga "Leiutisi kirjeldava infokeele süsteemkäsitluses".

Rannap oli aastatel 1960–1973 Eesti Teadus- ja Tehnikainformatsiooni Instituudi osakonnajuhataja ja teadusdirektor, 1973–1984 TPedI raamatukogunduse ja bibliograafia kateedri juhataja (1978. aastast dotsent), 1984–1992 samas dotsent ja 1993–1997 TPÜ infoteaduse õppetooli professor, 1997. aastast emeriitprofessor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: dokumentaalsed otsisüsteemid ja infokeeled, raamatukogunduse osa infosüsteemis, teadus- ja erialaraamatukogude osa infovajaduse rahuldamisel, Eesti trükis infolevi süsteemis, teadusinfo levi ja tarbimise probleemid. Õppejõuna õpetas ta infoteaduse aluseid, infoanalüüsi, infotegevust ja teenindust, infokeeli.

Ta avaldas vähemalt 66 teaduspublikatsiooni.
 
### Liikmesus
Evi Rannapi tegevus eriala arendamist mõjutavates ühiskondlikes kogudes oli märkimisväärne: aastatel 1984–1988 oli ta Eesti NSV Kultuuriministeeriumi Riikliku Raamatukogukomisjoni liige, seejärel 1988. aastal taasasutatud Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu juhatuse esimene esimees, Eesti Rahvusraamatukogu nõukogu ja Eesti Informaatikanõukogu liige, aastatel 1993–1995 kultuuri- ja haridusministeeriumi raamatukoguhoidjate koolitusnõukogu esimees ning 1991–1995 Rahvusvahelise Raamatukoguühingute ja -institutsioonide Liidu (IFLA) hariduse ja täiendusõppe sektsiooni alalise komitee liige. Evi Rannap juhtis aastaid ka ERÜ koolituse toimkonda, 1996. aastal valiti ta ERÜ auliikmeks.

## Tunnustus
*1987 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*2001 – Valgetähe medaliklassi teenetemärk

## Teoseid
* Проблемы создания ИПС патентной информации. Tallinn, 1971
* Подготовка синтезированной информации в научно/информационной деятельности. Vilnius, 1988
* Infopoliitikast Eestis. // ERÜ aastaraamat: 1992. Tallinn, (1993)
* Infoteaduse arengust Eestis. // Infolevi ja -tarbimine. Tallinn, 1998.

## Isiklikku
Evi Rannap oli käsitöölise tütar. Tema abikaasa oli kirjanik Jaan Rannap.

## Viited

## Kirjandus
* Vesmes, I. Meie kateeder. // Raamatukogu (1983), 21–23, I
* Riet, E. Evi Rannap – 60. // Raamatukogu 4 (1992), 24.
*
Kalev Rannat

**Kalev Rannat** (sündinud 22. oktoobril 1958 Tallinnas) on eesti geofüüsik.

## Elulugu
Lõpetas 1977. aastal Tallinna 21. Keskkooli ja 1982. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi elektroonikainsenerina; füüsikamagister (1994, Tartu Ülikool), väitekiri "Nõrgalt mittelineaarsete Rossby lainete interaktsioon 2-kihilises ookeanis"; Ph.D. (füüsika, 2007, Tartu Ülikool), väitekiri "Long weakly nonlinear waves in geophysical applications". 

Oli 1982–1989 Küberneetika Instituudi mikroprotsessortehnika sektori insener ja vaneminsener, konstruktor, 1989–1990 Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi nooremteadur, 1990–1992 Eesti TA Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudi nooremteadur, 1992–2002 Eesti Mereinstituudi merefüüsika sektori teadur, 2002–2005 TTÜ Meresüsteemide Instituudi teadur, aastast 2005 TTÜ Küberneetika Instituudi teadur, aastast 2008 automaatika instituudi erakorraline vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: nõrgalt mittelineaarsete Rossby lainete interaktsiooni teooria kihilises meres, sünoptiliste liikumiste modelleerimine, keerukate mõõtesüsteemide autokalibreerimise metoodika, mere vahekihi numbriline modelleerimine ning topeltdifusioonist tingitud efektid, pinnalainete mõõtmine ja modelleerimine, GPS-tomograafia rakendused geofüüsikas, integreeritud infosüsteemid ja nende kalibreerimine.

## Teoseid
* A numerical method for solving the kinetic equation for Rossby waves in two-layer ocean (kaasautor T. Soomere). // Oceanology 32 (1991)
* An experimental study of wind waves and ship wakes in Tallinn Bay (kaasautor T. Soomere). // Proc. Est. Acad. Sci. Eng. 9 (2003) 3
* Natural and anthropogenic wave forcing in the Tallinn Bay, Baltic Sea, in Coastal Eng. 2003 (kaasautor). // WIT Press, Southampton, Boston, 2003
* Simulation of the tropospheric water vapor distribution monitoring (kaasautorid P. Miidla, P. Uba). // Proc. I3M International Mediterranean Modelling Multiconf., EMSS 2005, Marseille, France, October 20–22, 2005
* Trends and extremes of wave fields in the north-eastern part of the Baltic Proper. // Oceanologia 48 (2006) 5.

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Kai Ranne

**Kai Ranne** (aastani 1964 **Kai Rosenberg**, 3. juuni 1942 Tartu – 10. juuli 1993 Tartu) oli eesti keemik ja zootehnikateadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1965 TÜ keemikuna ja 1971 EPA aspirantuuri; põllumajanduskandidaat (1974, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "О содержании иода в кормах Юго-Восточной Эстонии и о подкормке животных иодом ". Oli 1964–68 EPA põllumajandusloomade söötmise kateedri vanemlaborant, 1971–75 nooremteadur, 1976–77 assistent ja vaneminsener, 1977–79 peainsener-keemik, 1979–93 Eesti NSV Varumisministeeriumi Vabariikliku Jõusööda Kesklabori osakonnajuhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: loomasööda keemilise koostis ja mineraalained söödalisandina. Toimetanud kogumikke loomakasvatuse alalt.

## Viited

## Teoseid
* Определение калия при помощи дипикриламина дифференциално-фотометрическим методом (kaasautor). // TÜ Toim 235 (1969)
* К вопросу об истории изучения минерального питания у сельскохозяйственных животных (kaasautor Ü. Oll). // EPA teaduslike tööde kogumik 126 (1980)
* К вопросу об истории изучения витаминного питания животных (100 лет со дня защиты докторской диссертации Н. И. Лунина в Тартуском университете) (kaasautor Ü. Oll). // EPA teaduslike tööde kogumik 135 (1985).

## Kirjandus
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 176.
*
Üllar Rannik

**Üllar Rannik** (sündinud 5. oktoobril 1968 Valgas) on eesti füüsik ja atmosfäärifüüsik.

## Elulugu
Üllar Rannik on agronoomi ja mehhanisaatori poeg.

Lõpetas  Otepää Keskkooli ja 1992 TÜ füüsikaosakonna; magister (1994, TÜ), väitekiri "Pilvkatte mõjust lühilainelisele kiirgusväljale ja selle ajalisest muutlikkusest", Ph.D. (1998, Helsingi Ülikool), väitekiri "Turbulent atmosphere: Vertical fluxes above a forest and particle growth". Oli 1994–2004 Helsingi Ülikooli füüsika osakonna aerosooli ja keskkonnafüüsika labori teadur, dotsent aastast 2000.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: maalähedase atmosfääri füüsika, mikrometereoloogia, turbulentsed vood maa ja atmosfääri vahel, voogude mõõtmise tehnika. Soome Aerosooliassotsiatsiooni aukiri teoreetilise töö eest aerosooliteaduses (1998). Soome Teaduste Akadeemia uurimisrühma "Atmosfääri koostise ja kliimamuutuse füüsika, keemia ja bioloogia" ning Põhjamaade uurimisrühma "Biosfääri-aerosooli-pilvede-kliima vastasmõjutused" liige 2002.–2004. a. Üle 60 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Autoregressive filtering versus linear detrending in estimation of fluxes by the eddy covariance method (kaasautor T. Vesala) // Boundary-Layer Meteorol., 91 (1999)
* Respiration as the main determinant of carbon balance in European forests (kaasautor). // Nature, 404 (2000)
* Effects of the continental boundary layer evolution, convection, turbulence and entrainment, on aerosol formation ( (kaasautor). // Tellus, 53B (2001)
* Interpretation of aerosol particle fluxes over a pine forest: Dry deposition and random errors (kaasautor).// J. Geophys Res., 108, D17 (2003)
* Effect of thinning on surface fluxes in a boreal forest (kaasautor).// Global Biogeochem. Cycles, 19, (2005)

## Viited

## Välislingid

*
Miia Rannikmäe

**Miia Rannikmäe** (kuni 1978 **Miia Tammeorg**; sündinud 4. oktoobril 1951 Tartus) on eesti keemik.

## Elukäik
Lõpetanud 1970. aastal Tartu 5. Keskkooli, 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonnas ja 1980. aastal TRÜ aspirantuuri.

MA (pedagoogika, 1996, Tartu Ülikool), väitekiri "Keemiamõisted õpilase kognitiivses tegevuses". PhD (bioloogia- ja maateaduste haridus, 2001, Tartu Ülikool), väitekiri "Operationalisation of Scientific and Technological Literacy in the Teaching of Science".

Oli 1975–1977 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna stažöör-uurija, 1981–1982 assistent, 1982–1987 kõrgkoolipedagoogika labori vanemteadur, 1987–1989 teadur, 1989–1995 filosoofiateaduskonna pedagoogika osakonna teadur, 1995–1997 Tartu Bakalaureuse Kooli juhataja, 1996–2000 Tartu Tamme Gümnaasiumi keemia õpetaja, 1996–2001 molekulaar- ja rakubioloogia instituudi loodusteaduste didaktika teadur, 2001–2003 erakorraline vanemteadur, 2003–2007 vanemteadur, 2008– professor, 2003 ka külalisuurija Iowa Ülikoolis USA-s.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kognitiivne õppimine loodusteadustes, loodusteaduslikud mõisted õpilaste kognitiivses tegevuses, loodusteadusliku hariduse relevantsus ja selle mõju inimressursside suurendamisele teadusega seotud erialadel, loodusteaduse ja tehnoloogia alase kirjaoskuse kujundamise teoreetilised alused ja rakendatavus. Eesti Keemiaõpetajate Liidu tegevsekretär (aastast 1992). Ligi 90 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Factors Illustrating Science Teachers Longitudional Change Towards STL Teaching. // Sci. Education Int. 12 (2001) 3
* Science Teachers Change Towards STL Teaching. // J. Balt. Sci. Education 2 (2002) 1
* Increasing the relevance of science education – student preferences for different types of teaching scenarios. Increasing relevance of science education (kaasautor Moonika Teppo). // J. Balt. Sci. Education 2 (2003) 4
* Can we make science relevant for students? (kaasautor Anne Laius) // J. Sci. Education 5 (2004) 2
* The Influence of STL Teaching and Science Teachers teamwork on Change of Student Creativity (kaasautor). // J. Balt. Sci. Education 2 (2004) 6
* Nature of Science Education for Enhancing Scientific Literacy (kaasautor Jack Holbrook). // Int J of Sci Education 29 (2007) 11

## Tunnustus
*2006 Tartu Ülikooli medal
*2011 Tartu Ülikooli aumärk
*2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"
*2022 Tartu Ülikooli suur medal 

## Isiklikku
Tema isa oli professor Johannes Tammeorg.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri). Lk 143-144

## Välislingid
*
*
Maret (eesnimi)

**Maret** on naisenimi.

2012. aasta lõpu seisuga elas Eestis Rahvastikuregistri andmetel 1799 Maretit.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Maret 1702 naisel. Maret on Eestis populaarsuselt 106. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Maret vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 37,27 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 30,27. Maret on keskmiselt 59 aasta vanune (mediaanvanus on 61). 

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Maret 1 inimesel.

## Nime kandjaid
* Maret Altnurme
* Maret Ani
* Maret Ehlvest
* Maret Einasto
* Maret Järv
* Maret Kalviste
* Maret Kark
* Maret Kask
* Maret Kernumees
* Maret Kolsar
* Maret Kuke
* Maret Käbin
* Maret Maasalu
* Maret Maide
* Maret Maripuu
* Maret Merisaar
* Maret Mursa
* Maret Oja
* Maret Olvet
* Maret Pank
* Maret Purde
* Maret Saar
* Maret Sarapu
* Maret Simmo
* Maret Suits
* Maret Sõmer
* Maret Tark
* Maret Vaher

## Viited
III üldtantsupidu

**III üldtantsupidu** toimus Tallinnas Kadrioru staadionil 27. juunil 1947. See kandis ametlikku nime "Rahvakunstiõhtu". Toimus üks etendus. 

Suur probleem enne pidu oli rahvariiete puudus. 1947. aasta tantsupeoga seotud legendidest on üks tuntumaid see, kuidas Ullo Toomi tegi kahepäevase hobureisi Tallinnast Keilasse villaveskisse. Toomil õnnestunud hankida kaks tonni villa 200 tantsupaari jaoks.

Peole registreerus 218 rühma 3221 tantsijaga. Tegelikult osales tantsupeol 840 tantsijat.

Esimest korda leelotas peo avatuks näitleja-leelotaja Laine Mesikäpp, kes jäi pidude laulikuks 1990. aastani. Eeslauljana esines peol ka 70-aastane setu rahvalaulik Anne Vabarna. 

Kokku esitati rahvakunstiõhtul 12 tantsu. Kõik tantsud olid eesti rahvatantsud. Ainsaks seatud tantsuks oli Anna Raudkatsi “Tuljak”. Staadionikujundeid ei tehtud, vaid tantsiti väikestes ringides või suures üleväljaringis.

Pidu jälgis hinnanguliselt paarkümmend tuhat vaatajat.

## Lavastusmeeskond
* Üldjuht – August Saukas
* Rahvatantsude juht – Ullo Toomi
* Rahvapillimuusika juht – Juhan Zeiger
* Jõu- ja osavusmängude juht – Reet Lohuaru
* Erialane konsultant – Eduard Visnapuu
* Lavastaja – Eino (Heino) Uuli

## Etendused
* 27. juuni kell 19.30

## Rahvakunstiõhtu kava
*Avasõna – [[Johannes Semper]]*
*Kõne – [[Nigol Andresen]]*
*[[NSV Liit|NSV Liidu]] ja [[ENSV]] hümn (esitavad kõik koorid)*

**Huige – [[Laine Mesikäpp]]**

**1. Kõik koorid**

SEGAKOOR
*"Laulik" (muusika Evald Aav)
*"Kuku sa, kägu" (muusika Verner Nerep)

NAISKOOR
* "Laulu eestvõtja" (muusika Mart Saar)
* "Naabri-Mari" (muusika Enn Võrk)

MEESKOOR
* "Ihkasime ikkest lahti" (muusika Mart Saar)
* "Jaan läeb jaanitulele" (muusika Riho Päts)

**2. Leelotaja – [[Muia Veetamm]]**

**3. Rahvapilliorkester**
* "Runoviisid (muusika Johannes Zeiger)
* "Fantaasia" (muusika Johannes Zeiger)

**4. Tantsude I osa**
* "Tilut-tilut"
* "Oige ja vasemba"
* "Eideratas"
* "Jooksupolka"

**5. Leelotaja – [[Anne Vabarna]]**

**6. Naiskoor**
* "Kiigelaul" (muusika Mihkel Lüdig)
* "Vokiratas" (muusika Gustav Ernesaks)
* "Pill oll' helle" (muusika Riho Päts)

**7. Kannel – [[Joosep Kotkas]]

**8. Torupill – P. Piilpärk**

**9. Leelotaja – Laine Mesikäpp**

**10. Jõu- ja osavusmängud**
* "Vägikaika-vedamine"
* "Rebasepüüdmine"
* "Loogamäng"
* "Veerekakk"

**11. Segakoor**
* "Üles, üles, hellad vennad" (muusika [[Artur Kapp]])
* "Saaremaa" (muusika Verner Nerep)
* "Lõppeks" (muusika Mart Saar)

**12. Rahvapilliorkester**
* "Nukumäng" (muusika Juhan Zeiger)
* "Tõrvikute rongkäik" (muusika Juhan Zeiger)

**13. Tantsude II osa**
* "Targa rehealune"
* "Kingsepa-polka"
* "Neljäpuari"
* "Viru polka"

**14. Meeskoor**
* "Mis viga minu vellel" (muusika [[Hugo Leppnurm]])
* "Sööge, langud" (muusika Riho Päts)
* "Virulase tants" (muusika [[Tuudur Vettik]])

**15. Tantsude III osa*'
* "Mustjala kõrge"
* "Lepalind"
* "[[Kaerajaan|Kaera-Jaan]]"
* "Tuljak"

*Lõppsõna – Johannes Semper''

## Viited


## Kirjandus
* 75 aastat Eesti tantsupidusid. Koostajad Lille-Astra Arraste, Ilma Adamson, Anneli Ammas, Ülle Feršel, Kadri Tiis, Juris Žigurs ja Kadri Valner. Kirjastus Varrak, Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts. Tallinn 2009
Indrikoteerium

**Indrikoteerium**  (*Paraceratherium*, sünonüümid *Indricotherium* ja *Baluchitherium*) on kabjaliste seltsi kuuluv väljasurnud perekond imetajaid.

Indrikoteeriumid elasid oligotseeni perioodil Euraasias.

Liikus väikeste karjadena.

## Kehaehitus
Indrikoteeriumid on suurimad kunagi elanud maismaaimetajad. Ainuüksi ta kolju oli 1,3 m pikkune.
Indricotherium oli 7,4 m pikkune. Ebatavaliselt suur sarvedeta ninasarvik.

## Toitumine
Indricotherium sõi puulehti, mida ta ulatus haarama kuni 4,8 m kõrguselt.

## Liigid
Eristatud on 5 kuni 9 liiki indrikoteeriume. 

## Viited
Pallada

**Pallada** on Kreeka jumalanna Athena lisanimi *Pallas* vene keeles. See on olnud mitme Venemaa laeva nimi:

***[[Pallada (fregatt)]]** on Venemaa Keisririigi fregatt
***[[Pallada (1899)]]** oli Venemaa Keisririigi Pallada-klassi soomusristleja
***[[Pallada (soomusristleja)]]** oli Venemaa Keisririigi Bajan-klassi soomusristleja
***[[Pallada (õppefregatt)]]** on kolmemastiline Venemaa purjekas 
***[[Pallada (jaht)]]**

## Vaata ka
* Pallas (täpsustus)

## Viited
U-26

**U-26** võib tähistada järgmisi Saksa allveelaevu:

***[[SM U-26]]** oli U23 tüüpi allveelaev, mis valmis 1913. aastal ja teenis Esimeses maailmasõjas. Uppus arvatavasti 1915. aasta augustis.
***[[SM UB-26]]** oli UV II tüüpi allveelaev, mis valmis 1915. aastal ja lasti põhja 5. aprillil 1916. Prantslased tõstsid laeva uuesti üles ja võtsid teenistusse Roland Morillot' nime all.
***[[SM UC-26]]** oli US II tüüpi allveelaev, mis valmis 1916. aastal ja uputati HMS Milne poolt 8. augustil 1917.
***[[U-26 (1936)]]** oli IA tüüpi allveelaev Teise maailmasõja ajal, uputati 1. juulil 1940.
***[[U-26 (S175)]]** oli tüüp 206 allveelaev, mis teenis Bundesmarines aastatel 1974–2005. Pärast teenistuse lõppu laev lammutati.
Aspirantuur

**Aspirantuur** on kraadiõppe vorm, mis on olnud kasutusel Nõukogude Liidus, Venemaal ja mujal.

Aspirantuuris olijal ehk **aspirandil** on võimalus saada stipendiumi ning tal on rida soodustusi teadustöö tegemiseks. Aspirantuuri jooksul valmistatakse ette väitekiri.
Lennart Raudsepp

**Lennart Raudsepp** (16. oktoober 1967 Põlva vald, Põlvamaa – 24. aprill 2021) oli eesti spordifüsioloog.

## Elulugu
Lõpetas 1986 Tallinna Spordiinternaatkooli ja 1992 TÜ kehakultuuriteaduskonna. Sporditeaduste magister (1994, TÜ), väitekiri "Liigutusvilumuste kinemaatilise struktuuri iseärasused ja seosed kehaliste võimetega 8-aastastel lastel", Ph.D. (1996, TÜ), väitekiri "Physical activity, somatic characteristics, fitness and motor skill development in prepubertal children". 

Oli 1993–1994 TÜ spordipedagoogika instituudi assistent ja 1994–1996 lektor, 1997–2004 spordipedagoogika ja treeninguõpetuse instituudi dotsent, 2004–2021 professor, ühtlasi 1997–2004 spordipedagoogika instituudi juhataja ja 1998–2004 spordi sotsiaalteaduste õppetooli hoidja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: laste ja noorukite kehaline aktiivsus ja selle determinandid, kehaline enesehinnang ja motivatsioon spordis ja kehalises tegevuses, sportlaste võistluseelne emotsionaalne seisund. 45 teaduspublikatsiooni.
## Tunnustus
2012 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Teoseid
* Motoorne areng (kaasautor Atko-Meeme Viru). Tartu, 1997
* Achievement goal orientations, beliefs about sport success and sport emotions as related to moderate to vigorous physical activity of adolescents (kaasautor R. Viira). // Psychology and Health 15 (2000) 5
* Stability of Physical self-perceptions during early adolescence (kaasautorid K. Kais, A. Hannus). // Pediatric Exercise Science 16 (2004) 2
* Cognitive and somatic anxiety and self-confidence in athletic performance of beach volleyball ( kaasautor K. Kais). // Perceptual and Motor Skills 98 (2004) 2 The Relationship between socio-economic status, parental support and adolescent physical activity. // Acta Paediatrica 95 (2006) 1.

## Välislingid
* 
* Professor Lennart Raudsepp Terevisioonis 30. märts 2012
Üllar Rammul

**Üllar Rammul** (sündinud 13. märtsil 1967 Põlvas) on eesti bioloog.

## Elulugu
Üllar Rammul on õpetaja poeg.

Lõpetas 1985 Põlva Keskkooli ja 1992 Tartu Ülikooli bioloogiaosakonna; bioloogiamagister (1995, TÜ), väitekiri "Mittelendavate maismaaimetajate levikut mõjutavatest teguritest Eesti meresaartel". Täiendas end 1993 Helsingi ja 1999 Umeå Ülikoolis. Oli 1993–1995 Pirita Keskkooli õpetaja, 1996–1998 Oulu Ülikoolis teadur. 1993–1999 Tallinna Pedagoogikaülikooli assistent, aastast 2000 Tallinna Loomaaia teenistuse juhataja, aastast 2005 Tallinna Tehnikaülikooli geenitehnoloogia instituudi assistent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: Eesti meresaarte teriofauna; rohusööjate (peamiselt pisinäriliste) populatsioonidünaamika lähisarktilises elupaigakompleksis (Põhja-Norras) ja Eestis, rõhuasetusega talveökoloogiale; rohusööja-taim suhted; toidu ja abiootiliste tingimuste mõju leethiirte ja uruhiirte dünaamikale lähisarktilises elupaigakompleksis, rõhuasetusega talveökoloogiale; uruhiirte-taimestiku suhted kiskjatevabas taiga pinnahorisondi süsteemis. 10 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Maismaaimetajate liigirikkusest saartel. Eesti saarte ja rannikualade loodus. XVI Eesti looduseuurijate päeva ettekannete kokkuvõtted. Tartu, 1991
* Population fluctuations of voles in North Fennoscandian tundra: contrasting dynamics in adjacent areas with different habitat composition (kaasautor). // Oikos (1999) 86
* Maismaaloomastik. – Alasti maailm. Kolga lahe saared. Tallinn, 2002.

## Kirjandus
*  

## Välislingid
*
Rūdolfs Blaumanis

**Rūdolfs Kārlis Leonīds Blaumanis** (1. jaanuar 1863 Ērgļi – 4. september 1908 Punkaharju, Soome) oli läti kirjanik ja ajakirjanik. Teda peetakse üheks läti silmapaistvamaks proosakirjanikuks, kirjandusliku realismi meistriks. Ta sai tuntuks külaeluaineliste jutustustega. 

Blaumanis õppis 1875–1881 Riias saksa kaubanduskoolis ja tema esimene kirjanduslik töö ilmus 1881 saksa keeles ajalehes Zeitung für Stadt und Land. Pärast isa surma 1894 elas Blaumanis nii oma isakodus kui ka korteris Riias. Riia korteris asub tänapäeval Blaumanise majamuuseum. 1902 kolis Blaumanis Peterburi, kus ta töötas ajakirjaniku ja toimetajana läti ajalehes Pēterburgas Avīzes (Peterburi Sõnumid), toimetades ka selle satiirilisa *Purva malā*. Pärast kodumaale tulekut 1904 tegi ta kaastööd ajalehele Latvija. 

1907. aastal haigestus Blaumanis tuberkuloosi ja suri järgmisel aastal Soomes Takaharju sanatooriumis.

Blaumanise teoseid on tõlgitud inglise, saksa, leedu, soome, vene, ukraina, ungari ja eesti keelde. Jutukogu "Õlest katuse all" ilmus eesti keeles juba 1892. aastal.

Riias on Blaumanise mälestussammas ja Ērgļis on tema majamuuseum.

1955. aastal valmis tema jutustuste ainetel mängufilm "Kevadised hallad", 1966. aastal mängufilm "Edgars ja Kristine" ja 1971. aastal mängufilm "Nāves ēnā" (Surma varjus).

## Teoseid
*"Raudupiete" 1889, eesti keeles "Raudupi perenaine" 1892 
*"Salna pavasarī" 1898, eesti keeles "Kevadised hallad" samanimelises jutu- ja novellikogus 1960
*"Nāves ēnā", 1899, eesti keeles "Surma varjus" 1928
*"Pazudušais dēls" (näidend), 1893, eesti keeles "Kadunud poeg", "Ärakaranud poeg", 1902, (Eesti laval 1967)
*"Skroderdienas Silmačos" (näidend), 1902, eesti keeles "Rätsepad Sillamatsil", 1938 (Eesti laval 1925 ja 1977)
*"Indrāni", (näidend) 1904, eesti keeles "Hävitatud isatalu", 1929 (Eesti laval 1923 ja 1941)

## Välislingid
*Valik Blaumanise teoste täistekste
*Janis Rozentālsi ja Rūdolfs Blaumanise majamuuseum
Jakob Hurda tänav

**Jakob Hurda tänav** on tänav Tartus Tähtvere linnaosas.

See algab Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänavalt ja lõpeb Vaksali tänaval, tänava pikkus on 790 meetrit.

Tänav sai Jakob Hurda nime Tartu linnavolikogu otsusega 24. oktoobrist 1932.

21. aprillist 1950 kuni 2. märtsini 1989 oli selle tänava nimi **Eduard Vilde tänav**.

J.Hurda tänav 9 majas elas palju aastaid Uku Masing.

Majas J.Hurda 2 elas aastatel 1931–1966 Anton Starkopf.
Jakob Hurda tänav (täpsustus)

*Jakob Hurda tänav on tänav Tartus
*Jakob Hurda tänav on tänav Põlvas
*Jakob Hurda tänav on tänav Otepääl
*Jakob Hurda tee on tänav Himmastes

## Vaata ka
*Hurda
Honoré Fabri

**Honoré Fabri** (ladinapäraselt **Honoratus Fabrius**) (1607 Ainis, Prantsusmaal – 8. märts 1688 Roomas) oli Prantsuse jesuiidi teoloog, matemaatik ja füüsik.

## Elulugu

1626. aastal liitus Fabri Avignonis Jesuiitide orduga. Kaheksa aasta vältel õpetas ta filosoofiat ning kuus aastat matemaatikas jesuiitide kolleegiumis Lyonis, kus tema ümber kogunes ohtralt õpilasi: nende hulka kuulusid näiteks Pierre Mousnier, Francois de Raynaud, Jean-Dominique Cassini ja Philippe de La Hire. Seejärel kutsuti Fabri Rooma, kus temast sai teoloog paavstliku penitentsiaariumi juures (*Sacra Paenitentiaria*, üks kolmest Rooma kuuria tribunalist) Vatikanis. Sellesse ametisse jäi ta 30 aastaks.

## Teosed
Prantsuse jesuiidi ajaloolane Carlos Sommervogel loetleb 31 Fabri avaldatud tööd ja 14 käsikirja Lyoni raamatukogus.

Fabri tähtsamate tööde hulka kuuluvad:
* "Pithanophilus, seu dialogus vel opusculum de opinione probabili..." (Rooma, 1659). Seda kirjutist ründas Vatikani raamatukogu prefekt Stephanus Gradius oma kirjatöös "Disputatio de opinione probabili" (Rooma, 1678; Mechlin, 1679). 
* "Honorati Fabri, Societatis Jesu, apolgeticus doctrinæ moralis ejusdem Societatis" (Lyon, 1670; Köln, 1672). 11 dialoogist koosnev teos käsitleb probabilismi, selgitades selle olemust ja lükates ümber vastuväiteid. Kölni väljaanne oli märgatavalt mahukam, kuid ei pälvinud kiriku heakskiitu. Varsti pärast ilmumist lisati see keelatud raamatute nimekirja.
* "Una fides unius Ecclesiæ Romanæ contra indifferentes hujus sæculi tribus librus facili methodo asserto" (Dillingen, 1657).
* "Summula theologica in quâ quæstiones omnes alicujus momenti, quæ a Scholasticus agitari solent, breviter discutiuntur ac definiuntur" (Lyon, 1669). Selle kirjutise aluspõhimõtted erinevad suuresti Aristotelese omadest.
* "Euphiander seu vir ingeniosus", (Lyon, 1669; Viin, 1731; Budapest, 1749; Ofen, 1763).

Enamik Fabri ülejäänud töödest käsitlevad filosoofiat, matemaatikat, füüsikat, astronoomiat ja isegi zooloogiat. Teoses inimese kohta väitis ta end olevat avastanud vereringe juba enne William Harveyt. Küsimust uurinud teadusloolane Auguste Bellynck jõudis siiski järeldusele, et parimal juhul võis Fabri teha avastuse Harveyst sõltumatult. Temalt ilmus mitu artiklit Londoni Kuningliku Seltsi toimetistes.

## Viited

## Kirjandus
* Carlos Sommervogel "Bibl. de la C. de J." (Brüsser ja Pariis, 1892), III, 511-521
* Hugo von Hurter "Nomenclator Literarius" (Innsbruck, 1893), kd II, 598-600
* Carla Rita Palmerino "Fabri, Honoré (c. 1608-1688)" Rmt: "Dictionary of Seventeenth Century French Philosophers" (toim. Luc Foisneau) London, New York: Thoemmes-Continuum, 2008, vol. I, 453-460

## Välislingid
* Honoré Fabri, "Catholic Encyclopedia" (1911)
* "Honoré Fabri, S.J. (1607 to 1688) and his post-calculus geometry"
* MacTutor page
* Galileo Project page
Mähuste järv

**Mähuste järv** (ka *Mäuste järv*) on oligotroofne järv Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Järve kaldajoone pikkus on 1112 meetrit. 

Järv kuulub Harju alamvesikonda.
Stephen Halaiko

**Stephen Michael Halaiko** (27. detsember 1908 Auburn, Cayuga maakond, New Yorgi osariik – 6. veebruar 2001 Orange Park, Clay maakond, Florida osariik) oli USA poksija.

Halaiko sai kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Carlo Orlandile (Itaalia).

Halaiko poksis septembrist 1929 kuni veebruarini 1943 elukutselisena. Ta pidas kokku 129 kohtumist, millest võitis 80 (neist 21 nokaudiga) ja kaotas 38 kohtumist (neist 11 nokaudiga) ning 11 kohtumist lõppes viigiga.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Minu esimene raamat (raamatusari)

**"Minu esimene raamat"** oli lasteraamatute sari, mida andis välja Eesti Riiklik Kirjastus 1950. ja 1960. aastail. Pärast Eesti Riikliku Kirjastuse lahutamist kaheks kirjastuseks jätkas sarja mõnda aega kirjastus Eesti Raamat. Kokku 41 trükist, mitmed samalt autorilt (Raud, Tigane, Parijõgi jt, välisautorid) ning üks kordustrükk: Vilde "Minu esimesed "triibulised" (1956 ja 1964).

## Sarjas ilmunud
*Kaskneem, Aleks 1956. Miks ja kuidas.
*Kitzberg, August 1956. Kaks juttu.
*Žitkov, B. 1956. Elevandist.
*Ušinski, K. 1956. Lugusid koduloomadest.
*Vilde, Eduard 1956. Minu esimesed "triibulised".
*Bianki, Vitali 1957. Tihase kalender.
*Kraszewski, Józef Ignacy 1957. Sõnajalaõis.
*Parijõgi, Jüri 1957. Kui isa kinkis raamatuid.
*Jemeljanov, Boriss 1958. Joosu-taat.
*Mänd, Heljo 1958. Tarkus tuleb tasapisi. 
*Nossov, Nikolai 1958. Elav kaabu.
*Parijõgi, Jüri 1958. Rein ja Anna mängivad poodi. 
*Tigane, Leida. 1958. Peremees ja sulane. 
*Skrebitski, G. 1959. Valgete lindude saar. 
*Parve, Ralf 1959. Koolis ja kooliteel.
*Tigane, Leida 1959. Lugu kahest laisast varesest.
*Raud, Eno. 1959. Suur-Tõll. 
*Raud, Eno. 1960. Kalevipoja teekond maailma otsa.
*Raud, Eno. 1960. Kalevipoeg ja Sarviktraat.
*Gaidar, Arkadi 1960. Tšuk ja Gek.
*Pavlova, Niina 1960. Elav helmeke.
*Gorki, Maksim 1961. Muinasjutte.
*Kononov, A. 1961. Onn.
*Sütiste, Juhan 1961. Kalamehed.
*Jakobson, August 1962. Muinasjutte.
*Raud, Eno. 1962. Kilplased
*Tšidžavadže, O. 1962. Hai hammas.
*Goljavkin, Viktor 1963. Linn meres.
*Jurmin, Georgi 1963. Millest laulavad saag ja kirves.
*Skrebitski, G. 1963. Neli kunstnikku.
*Tigane, Aino. 1963. Eeskuju ja tagakuju.
*Kesamaa, Manivald 1963. Kes meil käivad.
*Bianki, Vitali 1964. Jutud.
*Gülnazarjan, Hažak 1964. Tublid matkajad.
*Vilde, Eduard 1964. Minu esimesed "triibulised".
*Tšarušin, Jevgeni. 1964. Suurtest ja väikestest.
*Tampi, Parvati. 1965. Gita läheb kooli.
*Pukk, Holger. 1966. Tähekandja.
*Peterson-Särgava, Ernst 1967. Ennemuistsed jutud Reinuvaderist Rebasest.
*German, Vassili 1967. Lõbusad tutvused.
*Rammo, Helju. 1968. Üks omamoodi poiss.
John Daley

**John Lawrence Daley** (26. august 1909 Newton, Middlesexi maakond, Massachusettsi osariik – 7. veebruar 1963 El Paso, El Paso maakond, Texase osariik) oli USA poksija.

Daley sai kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Vittorio Tamagninile (Itaalia).

Daley poksis veebruarist kuni augustini 1929 elukutselisena. Ta pidas kokku 4 kohtumist, millest võitis 3 kohtumist ja kaotas 1 (selle nokaudiga) kohtumise.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Tahte triumf

**"Tahte triumf"** (saksa keeles "Triumph des Willens") on 1935. aastal valminud Saksamaa propagandistlik dokumentaalfilm, mille lavastaja, produtsent, monteerija ja üks stsenariste oli Leni Riefenstahl.

## Sisu
Filmis kujutatakse 4.–10. septembrini 1934 Nürnbergis toimunud Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei kongressi, kus osales üle 700 000 rahvussotsialistide toetaja, ning sel puhul korraldatud suurejoonelisi pidustusi. Film algab tolleaegse Saksamaa riigipea Adolf Hitleri saabumisega kongressile lennukiga.
Freddie Frinton

**Freddie Frinton** (sünninimi **Frederick Bittiner Coo**; 17. jaanuar 1909 Grimsby, Lincolnshire – 16. oktoober 1968 London) oli inglise koomik.

Suurima tuntuse saavutas ta sketšis "Õhtusöök ühele" (1963), kus ta mängis miss Sophie teenrit Jamesi.

## Välislingid
*
Hümnoodia

**Hümnoodia** ehk **hümnilaulmine** on laulmine vabalt loodud tekstidel. Pidulikud proosa- või vabavärsilised tekstid matkisid algselt kreeka ülistuslaule. Paralleelselt tunti ka stroofilisi lauluvorme. 

3.–4. sajandil sai Süürias valdavaks stroofiline hümn (*madrâshâ*), mille tuntuim autor on Ephraem Edessast (306–373). See laulutüüp oli eeskujuks ka lääne kirikule. Hilarius Poitiers'st ja Milano piiskop Ambrosius panid aluse ladinakeelsele stroofilisele hümnile, mis on käibel tänapäevani.

## Vaata ka
*Psalmoodia
Leo Rannit

**Leo Rannit** (aastani 1937 **Leo Raudberg**, 17. september 1905 Pihkva – 11. november 1996 Concord West, New South Wales, Austraalia) oli Eesti keemik ja sõjaväelane (kapten).

## Elulugu
Lõpetas 1924 Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumi ja 1927 Sõjakooli. Õppis 1933–36 TÜ keemiaosakonnas, lõpetas 1937 Tallinna Tehnikainstituudi. Oli 1937–39 lektor Sõjakoolis ja 1938–44 õppeülesande täitja TTÜ-s. 1941 arvati TTÜ aspirantuuri professor  juhendamisel. 

Põgenes 1944 Saksamaale, kus asutas  eesti gümnaasiumi ja oli seal ka õpetaja. Siirdus 1949 Austraaliasse, kus 1952 sai tööd tehnilise ametnikuna Sydney Tehnikaülikoolis. Hiljem töötas samas õppeasutuses, mille nimeks oli saanud Uus-Lõuna-Walesi Ülikool, keemiku ja õppejõuna spektraalanalüüsi alal.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: polümeeride keemia. Oli Austraalia Kuningliku Keemiainstituudi liige. Eesti Üliõpilaste Seltsi Austraalia Koondise abiesimees 1959–60 ja laekur 1964–65, 1970–71.

## Viited

## Teoseid
* Lõhkeainete omadused ja tootmine. Tallinn, 1940.

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 137
* TTÜ õppe- ja abijõud 1918–44. Tallinn, 1993, 52
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 91
* Rannit, Leo. Meie Kodu. 45, 1996, 20. XI.
*
Lembit Rannu

**Lembit Rannu** (28. märts 1921 Jõhvi – 1. märts 2001) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Lembit Rannu oli töölise poeg.

Lõpetas 1952 Tallinna 1. Töölisnoorte Keskkooli ja 1957 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) elektriinsenerina; tehnikakandidaat (1971, Leningradi M. Kalinini nimeline Polütehniline Instituut), väitekiri "Исследование индукторов линейных индукционных машин с плоскими обмотками". 1957–1960 insener ja nooremteadur, 1960–1962 Masinaehituse Valitsuse Teadusliku Uurimise Instituudi vaneminsener ja vanemteadur, 1962–1981 TPI-s õpetaja ja 1976–1981 dotsent.

## Teadustöö
Uurinud elektrimasinaid (induktsioonimasinad). 24 teaduspublikatsiooni, 5 autoritunnistust.

## Viited

## Kirjandus
* Ühe instituudi lugu, 233.
*
Heino Raotma

**Heino Raotma** (19. märts 1929 Viljandi – 9. august 1979 Göteborg, Rootsi) oli eesti arstiteadlane ja psühhiaater.

## Elulugu
Lõpetas 1965 Malmös eksternina keskkooli, 1972 Göteborgi Ülikooli arstiteaduskonna; meditsiinidoktor (1978, Göteborgi Ülikool), väitekiri "The Combination of Tryptophan and Ekectroconvulsive Therapy in the Treatment of Depression". Aastast 1978 Göteborgi Ülikooli psühhiaatriadotsent. Sahlgrenska Haigla psühhiaatria kliiniku arst.  liige. Uurinud depressiooni ravi ja psühhofarmakonide toimet. Üle 15 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Clinical and morphological studies of gigant hypertrophic gastritis (Menerier`s disease) (kaasautor). // Acta Med. Scand. 194 (1974) 4
* Comparison of unilateral dominant and non-dominant. ECT on verbal and non-verbal memory (kaasautor). // Acta Psychiatr. Scand. 53 (1976) 2
* Comparative clinical evaluation of lofepramine and imipramine. Psychiatric aspects (kaasautor). // Acta Psychiatr. Scand. 55 (1977) 1
* Memory impairment after convulsive therapy. Influence of age and number of treatments (kaasautor G. d`Elia). // Arch. Psychiatr. Nervenkr. 223 (1977) 3
* Evaluation of the combination of tryptophan and ECT in the treatment of depression. I. Clinical analysis (kaasautorid G. d`Elia, J. Lehmann). // Acta Psychiatr. Scand. 56 (1977) 4
* L-tryptophan and S-hydroxytryptophan in the treatment of depression. A review (kaasautorid G. d`Elia, L. Hanson). // Acta Psychiatr. Scand. 57 (1978) 3
* Influence of tpyptophan on memory in depressive patients treated with unilateral ECT (kaasautorid G. d`Elia, J. Lehmann). // Acta Psychiatr. Scand. 57 (1978) 3
* Bimodal distribution of serum tryptophan level (kaasautorid G. d`Elia, J. Lehmann). // Acta Psychiatr. Scand. 60 (1979) 1.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 99.
*
Arno Ratas

**Arno Ratas** (sündinud 17. mail 1952 Viljandis) on Eesti füüsik.

## Elulugu
Ta lõpetas 1970. aastal Nõo Keskkooli ja 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna. Oli aastatel 1975–1977 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Füüsika Instituudi insener, 1977–1992 Tartu Riikliku Ülikooli analüütilise keemia kateedri vanemteadur ja teadur, 1994–1999 Ulila Põhikooli õpetaja, 2000–2002 Eesti Põllumajandusülikooli Agrobiokeskuse tehnoloog, aastast 2002 Tartu Rakendusliku Kolledži (varasema nimega Tartu Kutseõppekeskus) õpetaja, aastast 2004 Tartu Ülikooli doktorant.
## Teadustöö
Uurimisvaldkond: luminofooride keemia ja füüsika, termoluminestsentsdosimeetrid, luminofoorid. 2 NSV Liidu autoritunnistust.

## Teoseid
*Edge luminescence of excitons in MgO crystals in vacuum ultraviolet region of spectrum (kaasautor). // JETP Letters 22 (1975) 2
*Edge luminescence of excitons in ionic-crystals (kaasautor). // J. of Luminescence 11 (1976) 3–4

## Viited

## Välislingid
*
*