open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vivian Motzfeldt

**Vivian Motzfeldt** (sündinud 10. juunil 1972 Upernaviarsukis) on Gröönimaa pedagoog ja poliitik, ta on erakonna Siumut liige (12. märtsist 2025 on ta erakonna esimees). Ta on 25. septembrist 2023 Gröönimaa iseseisvus- ja välisminister.

Ta sündis aastal 1972 Upernaviarsukis (asub Kujalleqi omavalitsuses). Seitsmeaastaselt kolis ta Qaqortoqi internaatkooli. Igal jõulul läks ta koos õdede-vendadega tagasi oma kodulinna Upernaviarsuki, mis on Lõuna-Gröönimaa põllumajanduse eksperimentaalkeskus. Ta veetis jõule oma lapsepõlvekodus kuni 17. eluaastani, mil ta läks vahetusõpingute raames Ameerika Ühendriikidesse. Ta naasis Gröönimaale, et õppida Nuukis Ilinniarfissuaqis (Gröönimaa Seminaris) õpetajaks. Aastatel 1998–2000 õppis ta Gröönimaa ülikoolis, kus ta õppis Gröönimaa kultuuri- ja sotsiaalajalugu. Seejärel töötas ta õpetajana, kuni aastani 2007 Nuukis ja seejärel aastatel 2010–2014 Qaqortoqis.

Ta oli 3. oktoobrist 2018 kuni 29. novembrini 2020 Gröönimaa parlamendi (*Inatsisartut*'i) spiiker.

20. aprillil 2022 kuni 25. septembrini 2023 oli ta Gröönimaa välis-, tööstus- ja kaubandusminister.

25. septembrist 2023 on ta Gröönimaa iseseisvus- ja välisminister.
Lääne-tuppnokk

**Lääne-tuppnokk** ehk **suur-tuppnokk** (*Chionis albus*) on tuppnoklaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Lääne-tuppnokk on 34–41 cm pikk. Tiibade siruulatus on 75–80 cm. Kaalub 460–780 g.

Sulestik on valge. Nokk ja sulgedeta nägu on lihakarva. Nokaots on pruun. Sõõrmete kohal on katteplaadid. Jalad on hallid.

## Levik
Pesitsevad Antarktika poolsaarel, Lõuna-Shetlandi ja Lõuna-Orkney saartel ning Lõuna-Georgias. Talvitavad Patagoonias ja Falklandi saartel.

Elavad rannikul. Falklandi saartel võib neid kohata inimasustuse lähedal.

## Toitumine
Toituvad peamiselt koorikloomadest, kaladest ja kalmaaridest, mida varastavad pingviinidelt, kuid ka lindude, sealhulgas liigikaaslaste, munadest ja poegadest, vetikatest, selgrootutest, raibetest ning prügist.

## Pesitsemine
Kurnas on 2–3 muna, mida hauvad mõlemad vanemad 28–32 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 50–60 päeva vanuselt.

## Viited

## Välislingid
Uusmaa

**Uusmaa** on eesti perekonnanimi.

Pähkla mõisas Kaarma kihelkonnas ja Kaarmise mõisas Kärla kihelkonnas Saaremaal pandud perekonnanimi Uusma on sellest üksikjuhtudel eristamatu, kuid tänapäeval loetakse neid kaheks eri perekonnanimeks.

Nimede eestistamisel määrati Uusmaa uueks perekonnanimeks isikuile, kelle senine perekonnanimi oli Gutmann, Huusmann, Jussmann, Neudach, Partveo, Paulberg, Tomson, Trantmann, Ulmann, Umann, Umberg, Uulmann, Uusman, Uusnik, Uusperg ja Uutmann. 2026. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Uusmaa Eestis 100 mees- ja 112 naissoost isikul. 

*Milvi Visnapuu (endine Milvi Uusmaa, sündinud 1946), eesti käsipallitreener ja spordipedagoog
Mehikas

**Mehikas** on eesti perekonnanimi.

Seda perekonnanime (vanas kirjaviisis Mehhikas) on pandud Lihula mõisavallas Lihula kihelkonnas Läänemaal. 2026. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Mehikas Eestis 8 mees- ja 13 naissoost isikul.

*Jaanus Mehikas (sündinud 1983), eesti näitleja ja kaitseliitlane
Pediaíos

**Pediaíos** (kreeka keeles Πεδιαίος) on Küprose saare pikim jõgi. 

Jõe pikkus on umbes 100 kilomeetrit.

Jõgi algab Tróodose mäestikust, voolab läbi Mesaoría tasandiku ja läbib Nikosia linna enne kui suubub Famagusta lahte Vahemeres.

Pediaíos on oluline põllumajanduse seisukohalt, kuna selle vett kasutatakse kastmiseks ning jõeoru muld on viljakas. Jõe vool on peamiselt hooajaline, olles veerohkem talvel ja kevadel sademete tõttu.

Jõe kallastel asuvad ajaloolised sildade jäänused ja väikesed külad. Pediaíos on tähtis looduskeskkonna ja veevarustuse jaoks ning on peamine mageveeallikas Kesk-Küprose piirkonnas.

## Viited
Tamarisk

**Tamarisk** (*Tamarix*) on nelgilaadsete seltsi kuuluv taimede perekond. 

## Liike
**Tamarix chinensis* – hiina tamarisk
**Tamarix gallica* – prantsuse tamarisk
**Tamarix hispida* – karvane tamarisk
**Tamarix parviflora* – väikeseõiene tamarisk
**Tamarix ramosissima* – harilik tamarisk
**Tamarix senegalensis* – mannatamarisk
**Tamarix tetrandra* – neljatolmukaline tamarisk

## Välislingid
*
Tróodose regiooni maalitud kirikud

**Tróodose regiooni maalitud kirikud** on bütsantsiaegsed kirikud ja kloostrid Küprose Tróodose mäestikus, mis on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse. Need on tuntud hästi säilinud freskode ja seinamaalide poolest, mis kujutavad Piibli stseene, pühakuid ning liturgilisi sündmusi. 

Kirikud ehitati valdavalt 11.–16. sajandil. 

## Viited
Soome Muinasmälestiste Ühing

**Soome Muinasmälestiste Ühing** (soome keeles *Suomen muinaismuistoyhdistys*) on 1870. aastal asutatud Soome teadusselts. 

Ühing asutati hilisema Soome riigiarheoloogi Johannes Reinhold Aspelini algatusel, et edendada Soome maa ja rahva ning hõimurahvaste minevikku käsitlevat arheoloogilist, etnograafilist, kunstiajaloolist ja kultuuriloolist uurimistööd ning levitada teadmist Soome muististe kohta ja aidata kaasa nende kaitmisele. 

Ühingu esimene esimees oli Zacharias Topelius.
Maylands

**Maylands** on asula Austraalias, Lääne-Austraalia osariigi pealinna Perthi eeslinn, mis paikneb Perthi kesklinnast umbes 4,5 kilomeetrit (2,8 miili) kirdes Swani jõe põhjakaldal.

Maylands sai alguse 1830. aastatel, kuid hakkas kiirelt arenema alles 1890. aastatel. 1896. aastast pärineb esimene teada asula praegusest nimest, mille täpne päritolu on teadmata. Halduslikult kuulub Maylands Bayswateri linna koosseisu (1998. aastani oli see põhiosas Stirlingi linna haldusalas). Selle naabereeslinnad on Mount Lawley, Ida-Perth ja Bayswater. Raudteeliin Maylandsi ja Perthi vahele ehitati 1880. aastatel, raudteejaam renoveeriti põhjalikult 2000. aastal. Hiljuti valmis Swani kaldal kulgev kergliiklustee, mis ühendab Maylandsit teiste eeslinnadega.

Praeguse eeslinna aladel tegutsesid varem Maylands Brickworksi tellisetehast teenindanud savikaevandused, mille kohal nüüd on golfiväljak ja elurajoon. 1960. aastate alguseni asus Maylandsis Perthi peamine lennujaam. Kui lennujaam koliti Perthi kesklinnale lähemale, rajati vanasse lennujaama Lääne-Austraalia politsei väljaõppekeskus.

Tänapäeval kihab Maylandsis vilgas kultuurielu. Asulas tegutsevad Lääne-Austraalia Balletikeskus ja Lääne-Austraalia Noorte Džässorkester. Haridusasutustest paiknevad Maylandsis Lääne-Austraalia haridusministeeriumi instrumentaalmuusikakool ja Maylandsi Poolsaare Algkool.
Indrek Mägi

**Indrek Mägi** (sündinud 18.12.1991 Väike-Maarjas) on Eesti krossisõitja.

Indrek Mägi tulemusi läbi aastate - 

2004 Eesti Meister 85cc ja B masinaklassis, Eesti Meister talikrossis 85cc ( Yamamoto RC, Yamaha )

2009 Eesti Meistrivõistluste hõbe motokrossis MX2 masinaklassis ( Yamamoto RC, Yamaha )

2011 Eesti Meister motokrossis MX1 masinaklassis ( Saku Motoklubi, Kawasaki )

2012 Eesti Meistrivõistluste hõbe motokrossis MX1 masinaklassis ( Saku Motoklubi, Kawasaki )

2013 Eesti Meistrivõistluste pronks motokrossis MX1 masinaklassis ( Saku Motoklubi, Kawasaki )

2014 Pärnu "Kuningas"

2015 Läti Meister motokrossis MX2 masinaklassis ( Mägi Racing, Kawasaki )

2016 Läti Meistrivõisluste hõbe motokrossis MX2 masinaklassis ( Mägi Racing, Kawasaki )

2019 Eesti Meistrivõistluste hõbe motokrossis MX1 masinaklassis, Balti Meistrivõistluste hõbe motokrossis MX1 masinaklassis, Läti Meistrivõistluste pronks motokrossis MX1 masinaklassis, Eesti karikavõitja motokrossis, Soome Meistrivõistluste pronks motokrossis MX1 masinaklassis.

2021 Soome Meister motokrossis MX1 masinaklassis ( KRT Racing Finland, Kawasaki ), Läti Meistrivõistluste pronks motokrossis MX1 masinaklassis ( Mägi Racing Team )

2022 Rootsi Meistrivõistluste pronks motokrossis MX1 masinaklassis ( AbsoluteMX Kawasaki Sweden )
Rebecca Shoichet

**Rebecca Shoichet** (sündinud 16. veebruaril 1975 Kanadas Ontarios  Frontenaci maakonnas Sydenhamis) on Ameerika Ühendriikide häälenäitleja.

## Välislingid
*
Eesti müts

**Eesti müts** (ka “tanumüts”, “harimüts”) on varrastel kootud tütarlaste ja naiste müts. Mütse kanti Eestis 1930. aastatel. Pärast teist maailmasõda muutus Eesti müts väliseestlaste seas oluliseks identiteedikandjaks. Eesti mütsi mitmekülgne kogu asub ERMi Heimtali muuseumis. 

## Kuju, mustrid ja värvid
Eesti müts koosneb kolmest osast: esipaneel, kukal ja krae. Esipaneel katab kõrvu ja pealage, lapik kuklaosa pea tagumist poolt ning kraeosa kaela. Mütsi kuju on inspireeritud kabimütsist. Kabimüts on kõval pappalusel siidkattega kabjakujuline naiste müts, mida kanti Lääne-Eestis ja Saaremaal kuni 19. sajandi lõpuni. Eesti mütsi kukalt ääristab mütsihari, mis imiteerib kabimütsi vormi. Kraeosa on kootud soonikus. Kraeosa sees olevatest augukestest jookseb läbi mütsinöör, millega müts lõua alla kinni seotakse. Mütsinööriks on näpunöör ehk sõrmede peal lõngast punutud ilupael.  

Eesti mütsi mustrid on inspireeritud kirivöö mustritest. Enamasti on mütsid mitmevärvilised ja kirevad. Kirivöö mustrid ja nende variatsioonid asetsevad mütsi esipaneelil, kaunistades kõrvadel ja pealael olevat ala. Kirivöö mustri üks motiiv asetseb harilikult ka mütsi kuklas. 

## Eesti müts välismaal
Eestis said mütsid populaarseks teise maailmasõja eel. Kootud mütsid võeti 1940. aastatel välismaale põgenedes kaasa. Väliseestlased väärtustasid kodumaalt kaasa võetud pärandit ning hoidsid võõrsil olles Eesti mütsi traditsiooni elus, näiteks kandsid selliseid mütse paljud Stockholmi eesti algkooli õpilased. Eesti müts on kajastunud väliseesti käsitööajakirjades, kus leidub ka kudumisjuhendeid. 

## Eesti mütsi tõlgendus tänapäevases disainis
Tartu Kõrgema Kunstikooli Pallas vilistlane Marite Rikkas uuris Eesti mütsi lõputöö raames ning disainis Eesti mütsist inspireeritud kollektsiooni “HARIKIRI”. Rikkas kujundas omanäolised ja ainulaadsed mütsid, töötles välja lõiked ning värvis lõngad. Disainiprotsessi raames kohandas ta Eesti mütsi lõike silmuskudumismasinal kootavaks. Rikkase mütsid on isikupärased selle poolest, et mütsi ääri katavad sakilised servad. Kirivöö mustri asemel lõi Rikkas oma mustri, kuhu kuuluvad motiivid lindudest ja marjadest. Linnumotiivid ammutas ta raamatust “Muhu linnud”. Mütsidel olevad linnud sümboliseerivad mustri autori jaoks kergust, mängulisust ja vabadust ning ümbritsevad kandjat mõttelise linnulauluga. 

## Viited
Maksutovi teleskoop

**Maksutovi teleskoop** on katadioptriline teleskoop, millel on sfääriline peapeegel, ning kumernõgus korrektsioonilääts, ehk menisk. Selle teleskoobi leiutas 1941. aastal Albert Bouwers Hollandis, ja hiljem samal aastal sõltumatult nõukogude optik Dmitri Maksutov. See optiline süsteem oli Bernhard Schmidti optilise süsteemi edasiarendus. 1957. aastal asendas ameerika optikainsener John F. Gregory sekundaarpeegli hõbetatud ringiga korrektsiooniläätsel. Selle teleskoobi korrektsioonilääts on raskem kui Schmidti korrektsioonilääts, mistõttu Maksutovi süsteemiga on põhiliselt väiksemad teleskoobid.

## Vaata ka

## Viited
2026. aasta Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises

**2026. aasta [[Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises]]** toimusid 13.–18. jaanuarini Inglismaal Sheffieldis Sheffield Arenal. See oli viies kord, kui Ühendkuningriik võõrustas Euroopa meistrivõistlusi pärast 1933. aastat Londonis, 1939. aastat samuti Londonis (kuid ainult naiste võistlusel), 1989. aastal Birminghamis ja 2012. aastal Sheffieldis toimunud meistrivõistlusi.

Võistlus määras iga uisuliidu osalemiskvoodid 2027. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Medaleid jagati meeste üksiksõidus, naiste üksiksõidus, paarissõidus ja jäätantsus.

Meeste üksiksõidus võitis Gruusiast pärit Nika Egadze oma esimese Euroopa meistrivõistluste tiitli. Naiste üksiksõidus võitis Eesti iluuisutaja Niina Petrõkina oma teise järjestikuse Euroopa meistrivõistluste tiitli. Gruusiat esindanud Anastasiia Metelkina ja Luka Berulava võitsid oma esimesed Euroopa meistrivõistluste tiitlid paarissõidus. Jäätantsu võistluse võitsid Prantsusmaad esindanud Laurence Fournier Beaudry ja Guillaume Cizeron.

## Võistluse taust
Euroopa meistrivõitlused iluuisutamises on Rahvusvahelise Uisuliidu (ISU) egiidi all toimuv iga-aastane iluuisutamisvõistlus. See on maailma vanim iluuisutamise meistrivõistlus. Esimesed Euroopa meistrivõistlused peeti 1891. aastal Saksamaal Hamburgis. Võistelda tohivad ainult Euroopa ISU liikmesriikide uisutajad. Euroopa-välistest riikidest pärit uisutajad võistlevad iluuisutamise nelja kontinendi meistrivõistlustel. 2026. aasta Euroopa meistrivõistlused toimuvad 13.–18. jaanuarini Ühendkuningriigis Inglismaal Sheffieldis, Sheffield Arenal.

## Kvalifikatsioon
2026. aasta Euroopa meistrivõistlustele lubatud osalejate arv iga riigi kohta põhines 2025. aasta Euroopa meistrivõistluste tulemustel. Allolevad riigid said võistlusele saata rohkem kui ühe uisutaja või paari. Venemaa ja Valgevene uisutajatel on alates 2022. aasta Venemaa sissetungist Ukrainasse keelatud võistlustel osalemine.

## Võistluskava

## Tulemused

### Naiste üksiksõit


{| 

Finaal: 16. jaanuar
Osavõtjaid: 38
Riike: 28
**[[2025. aasta_Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises#Naiste üksiksõit|Euroopa meister 2025]]:** Niina Petrõkina, 
**Ametlikud tulemused:** Lühikava - Vabakava - Lõpptulemus


### Meeste üksiksõit

{| 

Finaal: 17. jaanuar
Osavõtjaid: 29
Riike: 19
**[[2025. aasta_Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises#Meeste üksiksõit|Euroopa meister 2025]]:** Lukas Britschgi, 
**Ametlikud tulemused:** Lühikava - Vabakava - Lõpptulemus


### Paarissõit


{| 	

Finaal: 15. jaanuarOsavõtjaid: 17 paari
Riike: 14
**[[2025. aasta_Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises#Paarissõit|Euroopa meister 2025]]:** Minerva Fabienne Hase ja Nikita Volodin
**Ametlikud tulemused:** Lühikava - Vabakava - Lõpptulemus


### Jäätants


{| 

Finaal: 17. jaanuar 
Osavõtjaid: 28 paari
Riike: 21
**[[2025. aasta_Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises#Jäätants|Euroopa meister 2025]]:** Charlène Guignard ja Marco Fabbri
**Ametlikud tulemused:** Rütmitants - Vabatants - Lõpptulemus


## Medalitabel
*  Korraldajariik (Suurbritannia)

## Viited

## Välislingid

* EM-i ametlik koduleht
* Sissekanded ja tulemused
Korje

**Korje** (inglise *picking up*) laiemas tähenduses on kasutatud toodete ja pakendite (taara, kaubaalused, tagastatavad konteinerid jne) tagastamine jaotusorganisatsioonile taasringluseks või tootjale taaskasutuseks. Samuti on korje kasutamata toodete (tarneviga, müümata tooted, defektsed tooted, tagastusõigusega toode) tagastamine tarnijale. Korje kitsamas tähenduses on pakendite organiseeritud kogumine, vedu ja käitlemine. 

Jaotusahelat planeerides tuleks püüelda selle poole, et pakendikasutus väheneks ja jaotuse tagasisuunaliste vedudega tuuakse ära pakkejäätmed, kaubaalused jms. Korje eesmärgiks on kuluefektiivsuse saavutamine tooraine- ja energiasäästu kaudu ning tootele lisaväärtuse andmine. Korje tähtis funktsioon on jäätmete kogumine ja käitlemine. Jäätmete kogumine ja vedu on väga olulised ka logistika toimimise seisukohalt, sest logistikasüsteemides töötatakse enamasti välja optimaalsed võimalused jäätmete kogumiseks ja äraveoks. 

Korje kaudu on võimalik saavutada tõhusust järgmiselt:

* toote eluea pikendamine;
* pakkematerjalide, pakendite, kaubaaluste ja tagastatavate konteinerite korduvkasutamine utiliseeritud materjalide ümbertöötlemine ja tooraine taaskasutus;
* korje veokulude vähendamine (lastiruumi efektiivne kasutamine, optimaalsed veomarsruudid jne) ;
* jäätmekäitluse vajaduse vähendamine.

## Viited
Ida-tuppnokk

**Ida-tuppnokk** ehk **väike-tuppnokk** (*Chionis minor*) on tuppnoklaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Ida-tuppnokk on 38–41 cm pikk. Tiibade siruulatus on 74–79 cm. Kaalub 450–760 g. Isaslind on 15% suurem kui emaslind.

Sulestik on valge. Nokk ja sulgedeta nägu on mustad.

## Alamliigid ja levik
Liigil on neli alamliiki:
**C. m. crozettensis* Sharpe, 1896 – Crozet' saartel
**C. m. marionensis* Reichenow, 1908 – Prints Edwardi saartel
**C. m. minor* Hartlaub, 1841 – Kerguelenil
**C. m. nasicornis* Reichenow, 1904 – Heardi saarel ja McDonaldi saartel

Elavad rannikul lindude kolooniates ja loivaliste lesilates, rabades ning aasadel. Suvel tavaliselt kalju- ja tuttpingviinide kolooniates, talvel kuningpingviinide juures.

## Toitumine
Toituvad peamiselt koorikloomadest, kaladest ja kalmaaridest, mida varastavad pingviinidelt, kuid ka lindude munadest ja poegadest, vetikatest, selgrootutest, raibetest ning prügist.

## Pesitsemine
Pesitsevad kolooniates koos teiste merelindudega. Kurnas on 2–3 muna. Haudevältus on 27–33 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 55–60-päevaselt.

## Viited

## Välislingid
SpaceX Crew-11

**SpaceX Crew-11** oli NASA Erameeskondade programmi 11. lend ja Crew Dragoni kosmoselaeva 19. mehitatud lend.

Missiooni viis Rahvusvahelisse kosmosejaama (ISS) neli meeskonnaliiget: NASA astronaudid Zena Cardmani ja Michael Fincke, JAXA astronaut Kimiya Yui ning Roskosmose kosmonaut Oleg Platonovi. Missioon startis 1. augustil 2025 ja dokkis ISS-iga järgmisel päeval. 

8. jaanuaril 2026 teatas NASA, et missioon lõpeb plaanitust umbes kuu aega varem meeskonnaliikmega seotud avalikustamata "meditsiinilise olukorra" tõttu. See oli esimene kord kosmosejaama ajaloos kui missioon lõpetati meeskonnaliikme terviseprobleemi tõttu plaanitust varem. Terviseprobleemi ega meeskonnaliikme nime NASA ei avaldanud.

## Meeskond

## Viited
Zena Cardman

**Zena Maria Cardman** (sündinud 26. oktoobril 1987) on Ameerika Ühendriikide geobioloog ja NASA astronaut.

Cardman omandas bakalaureusekraadi bioloogia erialal Põhja-Carolina Ülikoolist Chapel Hillis, kus tema peaerialaks oli bioloogia, kõrvalerialadeks keemia ja okeanograafia. Cardmani teadustöö viis ta kaugetesse paikadesse välitöödele Arktikast Antarktikani ning hõlmas mitmeid avamereekspeditsioone teaduslaevadel. Ta osales ka NASA teadusuuringutel Briti Columbias, Idahos ja Hawaiil. Astronaudiks valimise ajal 2017. aasta juunis oli Cardman Riikliku Teadusfondi (National Science Foundation) kraadiõppe teadusstipendiaat ning geoteaduste doktorant Pennsylvania Osariigi Ülikoolis.

31. jaanuar 2024 teatas NASA, et Cardman on määratud missioonile SpaceX Crew-9. CST-100 Starlineri katselennul tekkinud probleemide tõttu eemaldati Cardman ja Stephanie Wilson missioonilt, et vabastada kohad Rahvusvahelisest kosmosejaamast tagasilendu ootavatele astronautidele. 27. märtsil 2025 määrati Cardman SpaceX Crew-11 komandöriks ning lendas kosmosesse 1. augustil 2025. Ta naasis Maale 15. jaanuaril 2026.

## Viited
Miles Teller

**Miles Teller** (sündinud 20. veebruaril 1987) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Ta tegi täispika filmi debüüdi sõltumatus draamafilmis "Rabbit Hole" (2010) ning saavutas laiema tuntuse rollidega noortefilmis "The Spectacular Now" (2013) ja filmisarjas "Divergen*t"* (2014–2016). Tema läbimurderolliks kujunes osatäitmine draamafilmis "Whiplash" (2014), mis tõi talle kriitikute tunnustuse.

Seejärel mängis Teller superkangelase filmis "Fantastic Four" (2015) ning biograafilises filmis "War Dogs" (2016). 2022. aastal kehastas ta peaosa märulifilmis "Top Gun: Maverick". Televisioonis on ta mänginud peaosi Amazon Prime Video krimidraamas "Too Old to Die Young" (2019) ning Paramount+ minisarjas "The Offer" (2022).

## Viited


## Välislingid

*
Brandi Carlile

**Brandi Marie Carlile** (sündinud 1. juunil 1981) on Ameerika Ühendriikide laulja-laulukirjutaja ja produtsent. Tema looming hõlmab mitmeid muusikastiile, sealhulgas folkrokk, alternatiivne kantri, Americana ja klassikaline rokk. Oma karjääri jooksul on ta pälvinud üksteist Grammy ja kaks Emmy auhinda ning olnud nomineeritud ka Oscarile. 

2025. aasta seisuga on Carlile andnud välja kaheksa stuudioalbumit. Tema debüütalbum "Brandi Carlile" (2005) sai kriitikutelt positiivset tagasisidet. Carlile saavutas laialdast tuntust 2007. aastal singliga „The Story“ tema samanimeliselt albumilt. Hiljem andis ta välja albumid "Give Up the Ghost" (2009), "Bear Creek" (2012), "The Firewatcher’s Daughter" (2015), "By the Way, I Forgive You" (2018), "In These Silent Days" (2021) ja "Returning to Myself" (2025).

## Viited


## Välislingid

* Ametlik veebileht
Marion Leppik

**Marion Leppik** (aastani 1997 **Marion Tali**; sündinud 18. juunil 1973 Tallinnas) on eesti kultuurikorraldaja ja kommunikatsioonijuht. 

Ta on lõpetanud J. Westholmi Keskkooli muusikaklassi (1991), ETV režiiassistentide kursused (1995) ning Tartu Ülikooli kirjanduse ja kultuuriteaduse bakalaureuseõppe teatriteaduse erialal (2009) ja Balti Filmi- ja Meediakooli filmirežii ja montaaži kõrvalerialal (2007) ning TÜ kultuurikorralduse magistriõppe (2017). 

Töötanud Vanalinnastuudio rekvisiitorina (1991-1992), Eesti Noorsooteatri sekretäri ja reklaamitoimetajana (1993-1994) ning Tallinna Linnateatri riietajana (1994-1996), kirjandustoimetajana (1996-2002) ja avalike suhete juhina (2002-2005), Tallinna Linnakantselei avalike suhete teenistuse teabeosakonna peaspetsialistina (2006-2009), Eesti Keskkonnateabe Keskuse trükiste toimetajana (2010-2013), Eesti Teatriliidu organisatsioonisekretäri ja teabejuhina (2014-2017) ning Rahvusooper Estonia ooperiosakonna assistendina (2017-2020).

Alates 2020. aastast töötab Rahvusooper Estonia kommunikatsioonijuhina, olles ühtlasi publikuajakirja Estoonlane peatoimetaja ning rahvusooperi repertuaarinõukogu liige.

## Viited
52. sajand eKr

**52. sajand eKr** algas 5200. aastal eKr ja lõppes 5101. aastal eKr. See oli osa 6. aastatuhandest eKr.

## Ajastud

*atlantiline kliimastaadium, holotseeni kliimaoptimum:
**AT1 (6050–5050 eKr): holotseeni temperatuurioptimum.
*neoliitiline subpluviaal (7500–3900 eKr, nõrgemal kujul kuni 35. sajandini eKr) tõi Põhja-Aafrikasse niiske kliima ja muutis Sahara roheliseks.
*varaneoliitikum Kesk-Euroopas.

## Kultuurid

*Põhja-Aafrika:
**algas Ténéré kultuur (5200–2500 eKr) Ténéré kõrbes Gobero leiukohaga.
*Mesopotaamia ja Lähis-Ida:
**Ḩasūnah' kultuur (5800–5000 eKr) – hilisfaas
**Halafi kultuur (5500–5000 eKr, ka 5200–4500 eKr) – keskfaas
**Sāmarrā' kultuur (5500–4800 eKr) – keskfaas
**‘Ubaydi ajajärk (5500–3500 eKr) – ‘Ubayd I
**Eridu (alates 53. sajandist eKr) – Eridu XVI ja Eridu XVII
**Byblos – hilisneoliitikum (5300–4500 eKr)

*Türgi:
**Hacılar Höyük (7030–4800 eKr) – kiht II
**‘Amūq (alates 60. sajandist eKr) – ‘Amūq C
**Mersin (alates 54. sajandist eKr) – Mersin 22–20

*Hiina:
**Laoguantai kultuur (6000–3000 eKr), Kollase jõe ülemjooks
**Chengbeixi kultuur (5800–4700 eKr) Hubei provintsis
**Dadiwani kultuur (5800–3000 eKr), Kollase jõe ülemjooks
**Beixini kultuur (5400–4400 eKr)
**Qingliangangi kultuur (5400–4400 eKr)
**algas Hemudu kultuur (5200–4500 eKr; uuema dateeringu järgi 5000–3300 eKr), Zhejiangi provints
*Korea:
**varajane Jeulmuni ajastu (6000–3500 eKr)
*Jaapan:
**Jōmoni ajastu (10 000 – 300 eKr) – Jōmoni ajastu algus, Jōmon II (8000–4000 eKr)
*Kasahstan ja Ida-Euroopa (Venemaa, Ukraina):
**Bugi-Dnestri kultuur (6500–5000 eKr)
*Kirde-Euroopa:
**lohkkeraamika kultuur (4200–2000 eKr; dateering radiosüsinikumeetodil 5600–2300 eKr)
**Narva kultuur (5300–1750 eKr)
**Memeli kultuur ehk Nemunase kultuur (7000–3000 eKr)
*Kagu-Euroopa:
**Vinča kultuur (5400–4500 eKr; ka Doonau tsivilisatsioon) Serbias, Lääne-Rumeenias, Ungari lõunaosas ja Bosnia idaosas

*Kesk-Euroopa:
**paelkeraamika kultuur (5600–4100 eKr) Prantsusmaal, Belgias, Saksamaal, Austrias, Tšehhis, Poolas, Slovakkias, Ungaris, Rumeenias ja Ukrainas
**Swifterbanti kultuur (5000–3400 eKr) Hollandis, Belgias ja Alam-Saksi (Hollandi dateeringu järgi 5700–4100 eKr)
*Põhja-Ameerika ja Mesoameerika:
**Põhja-Ameerika arhailine periood
*Lõuna-Ameerika:
**Chinchorro kultuur (7020–1500 eKr) Põhja-Tšiilis ja Lõuna-Peruus
**keskmine Tšiili keraamikaeelne kultuur (7000–4000 eKr) Tšiili põhjaosas; alamastmed Alto Barranco ja Alto Aguada Vaikse ookeani rannikul ning Rinconada sisemaal
*Las Vegase kultuur Ecuadoris (8000–4600 eKr)
Kupanitsa kihelkond

**Kupanitsa kihelkond** oli  ajalooline Ingerimaa kirikukihelkond, territoriaalne luteriusu Ingerimaa kiriku halduspiirkond Ingerimaal.

Kupanitsa  kihelkonnakirik, Kupanitsa Ristija Johannese kirik  asus 	Kupanitsa (vene k. Gubanitsõ) külas. 
Kupanitsa  (rootsi k. Gubanits,  saksa k. *Gubanitz*) kihelkonna luterlikku kogukonda Ingerimaal on mainitud Kupanitsas esimest korda Rootsi suurvõimu ajastul,  aastal 1647. Luterlik Kupanitsa Ristija Johannese kogudus (soome k. Kupanitsan luterilainen seurakunta) moodustati aastal 1656. Kihelkonnas oli maavaldaja, Rootsi aadlik Claes von Werdenhoff (surn. 1683), kes annetas kirikule ja kirikuteenistujale maa ning kellele kuulus 1674. aastast patronaadiõigus kiriku üle.

Esimene puukirik ehitati aastal 1704. Aastal 1743 alustati teise puukiriku ehitamist, kirik pühitseti aastal 1748. Kolmas kivikirik pühitseti 1861. aastal.

Kirikukihelkond kuulus Lääne-Ingerimaa praostkonda,  Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku VELK Peterburi konsistooriumiringkonnas. Venemaa keisririigi ajal kuulus Kupanitsa kihelkond Peterburi kubermangu Peterhofi maakonda. 

1859. aastal oli  Kupanitsa koguduses 4 190 ja 1865. aastal 4 202, 1917. aastal 6 342  ja 1928. aastal 6 310 inimest.

Kupanitsa kihelkonnalkoguduse juurde kuulus ka soomlaste palvemaja (1883) Kaskovo külas.

## Kihelkonna külad
Kupanitsa kirikukihelkonda kuulusid Ingeri külad: Ärttölä, Hakuli, Homutta, Hylkysi, Hynnänautio, Jormonia, Kanasko, Kantokylä, Karstala, Kemppaala, Kivanitsa, Klopitsa, Kolotitsa, Kolpovitsa, Korkka, Koroskovitsa, Korpela, Korpikylä, Koskova, Kottina I, Kottina II, Kuivila, Kupanitsa, Laakanova, Laskovitsa, Lemusa, Markkova, Minkkova, Muratta, Niiskovitsa, Nikoditsan Grebla, Olkkova, Oravankylä, Orponia, Oseritsa, Osnakka, Pekkola, Pieni Kikkeri, Pieni Ontuksi, Piesala, Priiskova, Pulliala, Puolakkala, Putina, Raakelitsa, Rampala, Rapala, Riihikaivo, Rokovitsa, Roksova, Röllä, Ronkkovitsa, Ruttenitsa, Saahkonja, Sääpinä, Saappola, Seltsa, Seropitsa, Smolkkova, Solkkova, Sumina, Suomen Pekunitsa, Suomen Teskova, Suuri Kikkeri, Suuri Ontuksi, Torosova, Tuomarinautio, Uusi Hylkysi, Uusi Kemppaala, Vesikkola, Volkova, Volosova

## Viited

## Kirjandus
*Busch, Eduard Heinrich von. Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. St. Petersburg: Comissionsverlag von G. Haessel, 1862, –99
*Matthias Akiander.  Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift. Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865.,  16. Gubanits. s. 144–146
## Välislingid
*Kupanitsan seurakunnan arkisto 1918-1937, Digihakemisto
73. ekspeditsioon

**73. ekspeditsioon** oli Rahvusvahelise Kosmosejaama (ISS) 73. alaline meeskond. 

Ekspeditsioon algas 19. aprillil 2025 kosmoselaeva Sojuz MS-26 lahkumisega, mille järel võttis ISSi komandöri ülesanded üle JAXA astronaut Takuya Onishi, ning lõppes 9. detsembril 2025 kosmoselaeva Sojuz MS-27 lahkumisega. 

Ekspeditsiooni jooksul jätkati ulatuslikku teadustööd kosmosejaamas mitmes valdkonnas, sealhulgas bioloogias, inimese füsioloogias, füüsikas ja materjaliteaduses. Lisaks tegeles meeskond kosmosejaama süsteemide hooldamise ja uuendamisega.

## Meeskond

## Viited
Nõu (perekonnanimi)

**Nõu** on eesti perekonnanimi.

2026. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Nõu 238 inimesel: 107 mehel ja 131 naisel. Perekonnanimede levikult oli Nõu meeste puhul 741. ja naiste puhul 625. kohal. Levinuim oli see Saare maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 10,5.

## Nime kandjaid
* Enn Nõu, eesti kirjanik ja arstiteadlane (1933–)
* Helga Nõu, eesti kirjanik (1934–)
* Joosep Nõu, eesti põllumajandusteadlane ja haridustegelane (1906–1999)
* Kerli Nõu, eesti ajakirjanik (1983–)
* Madis Nõu, eesti keemik (1897–1944)
* Raimo Nõu, eesti sporditegelane ja -ajakirjanik (1979–)

## Viited
August Litter

**August Litter** (25. detsember (vkj 13. detsember) 1894 Puurmani mõis – 16. aprill 1971 Viljandi) oli Eesti NSV kohaliku võimu tegelane.

Ta osales esimeses maailmasõjas (algul Saksa rindel, seejärel  1915. aastast Venemaa Keiserlikus Õhuväes motoristina Petrogradis), Vene kodusõjas (Ukraina rindel) ja Nõukogude-Poola sõjas (Tööliste ja Talupoegade Punaõhuväes hävituslennukite lennusalga vanemmotoristina).
 
Enne 1941. aastat töötas Litter Leningradis garaažiülemana. Suures Isamaasõjas oli ta laskurdiviisi autoteeninduse ülema abi (1941–1943) ja poliitjuhi asetäitja (1944–1945). Pälvis Punatähe ja Punalipu ordeni.

## Okupeeritud Eestis kohaliku võimu tegelasena
1945. aastal suunati Litter Punaarmee poolt taasokupeeritud Eestisse administratiivtööle. Ta oli aastatel 1945–1948 Viljandi Maakonna TSN Täitevkomitee ja 1948–1951 Viljandi Linna TSN Täitevkomitee esimees. 1951. aastal suunati ta Viljandi masina-traktorijaama direktoriks, kus ta töötas kuni pensionile jäämiseni 1960. aastal.

August Litter suri 1971. aastal ja maeti Viljandi vanale kalmistule.

## Viited
Alexander Skarsgård

**Alexander Johan Hjalmar Skarsgård** (sündinud 25. augustil 1976) on Rootsi näitleja. Näitleja Stellan Skarsgårdi pojana alustas ta näitlejakarjääri seitsmeaastaselt, kuid tegi 13-aastaselt näitlemises pausi. Pärast teenistust Rootsi mereväes hakkas Skarsgård taas näitlema ning tegi kaasa Ameerika Ühendriikide komöödiafilmis "Zoolander" (2001). Ta kehastas Brad Colberti lühisarjas "Generation Kill" (2008) ning saavutas rahvusvahelise läbimurde vampiir Eric Northmani rolliga telesarjas "True Blood" (2008–2014).

## Välislingid

*
Moloskovitsa kihelkond

**Moloskovitsa kihelkond** oli ajalooline Ingerimaa kirikukihelkond, territoriaalne luteriusu Ingerimaa kiriku halduspiirkond Ingerimaal.

Kihelkonnakirik, Moloskovitsa kirik asus Moloskovitsa (vene k. Moloskovitsõ külas). 
Moloskovitsa (rootsi k. Moloskowits) kogudus moodustati Rootsi suurvõimu ajastul, 1630. aastail, 1630. aastatel Saksamaalt sisserännanud asunike poolt. Moloskovitsa 400 inimest mahutav vanim Ingerimaa luteri kogudusekirik lääne-Ingerimaal ehitati 1632. aastal paekivist ja kutsuti "Valgeks kirikuks" (soome keeles Valkeakirkko). 

Saksa, hiljem rootsi-soome luterlik kirikukihelkond hõlmas alasi Vrudskoj pogostis ja ka Jastrobinskoj pogostis, Jama läänis ja hõlmas ka Koporje lääni osi, arvatavasti Gregoriovskoj ja Oserskoj pogostis

19. sajandil kuulus Moloskovitsa kihelkonnakogudusse Novasolkka (1759–1834) ja Unaditsa kogudused abikirikutega, mis hiljem eraldusid.

Moloskovitsa (saksa k. *Moloskovitz*, vene k. *Moloskovitsõ*) kogudus kuulus Venemaa keisririigis Peterburi kubermangus Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Lääne-Ingerimaa praostkonda ning Moloskovitsa kirikukihelkond asus kubermangu Jamburgi ja Peterhofi maakondades.

1859. aastal kuulus Moloskovitsa kihelkonnakogudusse 2825 inimest, 1865. aastal 2469 inimest ja 1874. aastast hakati pidama ka eestikeelseid jumalateenistusi. 1907. aastal kuulus kogudusse 2300 soomlast, 2000 eestlast ja 50 sakslast, 1917. aastal 2537 inimest, kelle seas oli 2500 eestlast.

Moloskovitsa kihelkonnakoguduse juurde kuulus ka Simititsa soome abikirik, mis suleti 1930. aastatel.

## Kihelkonna külad
Moloskovitsa kirikukihelkonda kuulusid Ingeri külad: Arokylä; Besseda; Bryhkovitsa; Bujanitz; Golbowitz; Goroska; Himmaisi; Hotinitsa; Iljussa; Jaamanautio; Jablonitz; Kadakylä; Knäsä, Nääsä; Kolozitsy; Konohovitsa; Koritsa; Korkka; Kotina; Kräkova; Kurski; Kutrina; Läälina; Lahisi; Lessovitsa; Lonskoi; Lopets; Mäkikylä; Mertovitsa; Metana; Molkovitsa Uusi; Molkovitsa Vanha; Moloskovitsa; Morosova; Morssina; Muurowitz; Nedoblitz; Niirovitsa; Noseritz; Orava; Oseritsa; Ostrogowitz; Ovenitsa; Peletz; Peltola; Piesovitsa; Podobia; Polovitsa; Raaditsa; Raanitsa; Rekkowa; Rokottina; Rollakka; Ropitsa; Ruskollitz; Ruskovitsa; Sääklitsä; Sääkylä; Sagoritz; Serenkovitz; Seropitsa; Simetsa; Smerdovitsa; Suikuvitsa; Sumsk; Terpilitsa; Toikana; Tomoska; Treskovitsa; Tschirkovitz; Tuuhkova; Uusikylä; Vedenia; Vernitsa; Viirusi; Viroküla; Voislava; Volpi; Vruuda

## Viited

## Kirjandus
*Busch, Eduard Heinrich von. Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. St. Petersburg: Comissionsverlag von G. Haessel, 1862, –100
*Matthias Akiander. Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift. Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865., 17. Moloskowits. s. 146–147
## Välislingid
*Moloskovitsan seurakunnan arkisto 1910-1936, Digihakemisto
Cardi B

**Belcalis Marlenis Almánzar** (sündinud 11. oktoobril 1992), esinejanimega **Cardi B**, on Ameerika Ühendriikide räppar. Ta on tuntud autentse avaliku kuvandi ja otsekoheste laulutekstide poolest. Ta sai tuntuks tehes sisu sotsiaalmeediaplatvormidel Vine ja Instagram ning osaledes VH1 saates "Love & Hip Hop: New York". Ta andis aastatel 2016–2017 välja kaks mixtape’i.

## Välislingid

* Ametlik veebileht
*
Kimiya Yui

**Kimiya Yui** (jaapani keeles *油井 亀美也*; sündinud 30. jaanuaril 1970) on Jaapani astronaut Jaapani Kosmoseuurimise Agentuuris (JAXA) ning endine Jaapani enesekaitseväe hävituslendur. 

Nagano prefektuurist pärit Yui astus pärast Jaapani Riigikaitseakadeemia lõpetamist 1992. aastal Jaapani õhuomakaitsejõudude teenistusse. Ta on lennanud katselendurina hävituslennukiga F-15 Eagle ning töötas alates detsembrist 2008 õhuomakaitsejõudude staabi kaitseplaneerimise osakonnas, kui ta valiti 2009. aastal koos Takuya Onishiga astronaudikandidaadiks.

Yui on esimene Jaapani astronaut, kellel on sõjaväeline taust, ning ta oli sunnitud kaitseväest lahkuma Jaapani valitsuse ajaloolise poliitika tõttu, mis eristab teadusvaldkonna sõjaväest. Yui oli aastatel 2014.-2015. 44. ja 45. ekspeditsiooni liige. 2025.-2026. aastal oli ta 73. ja 74. ekspeditsiooni liige.

## Viited
Kattila kihelkond

**Kattila kihelkond** oli ajalooline Ingerimaa kirikukihelkond, territoriaalne luteriusu Ingerimaa kiriku halduspiirkond Ingerimaal.

Kihelkonnakirik, Kattila kirik (1759) (Кирха Святого Иоанна) asus Kattila (vene k. Kotlõ) külas. 
Kattila (rootsi k. Kattila) kirikukihelkonda Toldoskoj ja Ida-Kargali pogostis Koporje läänis on esmamainitud Rootsi suurvõimu ajastul Vadjamaal Rootsi Ingeris 1624. aastal.

Põhjasõja järel liideti Kattila, Soikkola ja Kaprio kihelkonnakogudused.

Kirikukihelkond kuulus Lääne-Ingerimaa praostkonda, Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku VELK Peterburi konsistooriumiringkonnas. Venemaa keisririigi ajal kuulus Kattila kihelkond Peterburi kubermangu Jamburgi maakonda. 

1859. aastal kuulus Kattila-Soikkola-Novasolkka ühendatud kogudusse 1 763 inimest, 1917. aastal 1 635 inimest.

## Kihelkonna külad
Kattila kirikukihelkonda kuulusid Ingeri külad: Ahokylä, Ala-Luzitsa, Baabina (Jarvakaiskylä), Kasikko, Kattila, Korovaisi, Korvettula, Kruuppina, Matautio, Matikylä, Monasteri, Pieni Ruudja, Pieni Valkovitsa, Pihlaala, Pontila, Pummola, Raanala (Lempola), Rasi, Sauvokkala, Suuri Valkovitsa, Velikina, Viertävä, Ylä-Luzitsa

## Viited

## Kirjandus
*Busch, Eduard Heinrich von. Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. St. Petersburg: Comissionsverlag von G. Haessel, 1862, 
*Matthias Akiander, Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift. Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865.s. 147–148. 18. Kattila, Nowasolkka och Soikkina.
## Välislingid
*Kattilan-Soikkolan-Novasolkan seurakuntien arkisto 1910-1933, Digihakemisto
Ramy Youssef

**Ramy Youssef** (sündinud 26. märtsil 1991) on Ameerika Ühendriikide püstijalakoomik, näitleja ja stsenarist. Ta on tuntud Ramy Hassani rolliga Hulu komöödiasarjas "Ramy" (2019–2022), mille eest pälvis 2020. aastal muusikali või komöödiasarja parima meesnäitleja Kuldgloobuse ning Peabody auhinna. Ta oli nomineeritud ka kahele Primetime Emmy auhinnale parima komöödiasarja režissööri ja parima meespeaosatäitja komöödiasarja kategoorias.

## Viited


## Välislingid
*
Karl Latserus

**Karl Latserus** (23. august (vkj 10. august) 1903 Ronkovitsõ, Peterburi kubermang (teistel andmetel oli sünnikuupäevaks 10. august) – 16. juuli 1966 Viljandi) oli Eesti NSV kohaliku võimu tegelane.

Ta sündis talupidaja Jaak Latseruse peres. 1928. aastal lõpetas ta Pihkva Põllumajandustehnikumi. 1932. aastal astus ta Puškini-nimelisse Põllumajandusinstituuti, kuid lahkus kolmandalt kursuselt ja jätkas erialasel tööl. Aastatel 1936–1943 töötas ta vanemagronoomina Pihkva, Leningradi ja Vologda oblastis.

Aastatel 1943–1945 osales ta Suures Isamaasõjas. 1945. aastal Latserus demobiliseeriti ja suunati tööle Viljandimaale ühe puukooli direktoriks. 1946. aastal võeti ta ÜK(b)P liikmeks. 1949. aastal edutati ta Viljandi maakonna (1950. aastast rajooni) täitevkomitee põllumajandusosakonna peaagronoomiks.

1952. aasta augustis sai Latserusest Tartu Oblasti TSN Täitevkomitee põllumajandusvalitsuse juhataja. Pärast oblastite likvideerimist kinnitati ta 1953. aasta juulis Tartu Rajooni TSN Täitevkomitee põllumajandusvalitsuse juhataja ametikohale.

## Taas Viljandimaal
17. augustil 1954 kinnitati ta Viljandi Rajooni TSN Täitevkomitee esimeheks. Venemaa eestlane Latserus leidis, et kirikutornid kui võõra ideoloogia sümbolid tuleb hävitada. Ta käskis rajooni peaarhitektil Valdur Malmrel koostada Viljandi Pauluse ja Jaani kiriku tornide mahatõmbamise projekt. Kui Latserus mõni päev hiljem uuesti selle teema juurde naasis, oli peaarhitektil väljavabandav vastus olemas – ilma Nõukogude armee kirjaliku nõusolekuta seda teha ei saa, sest kirikutornid on triangulatsiooni süsteemi orientiirid. Rohkem Latserus tornide lammutamisest ei rääkinud.

19. augustil 1961 kinnitas EKP Viljandi Rajoonikomitee büroo Karl Latseruse lahkumisavalduse ja vabastas ta esimehe ametikohalt seoses halva tervisliku seisukorraga ja pensionile minekuga. Pensioni ajal töötas ta õpetajana Viljandi kultuurhariduse koolis, laulis meeskooris Sakala ja oli lektor Ühingus Teadus.

Ta suri 1966. aastal ja maeti Viljandi vanale kalmistule.

## Viited
Hilda Arsenjeva

**Hilda Arsenjeva** (sünninimi **Hilda Marie Einmann**; 16. jaanuar (vkj 4. jaanuar) 1896 Rääma vald – 10. veebruar 1986 Pärnu) oli Eesti NSV riigiametnik ja kohaliku võimu tegelane.

1913. aastal asus ta elama Venemaale. 1921. aastal astus VK(b)P liikmeks. Ta oli aastatel 1922–1924 OGPU operatiivvoliniku abi Tomskis. Hiljem, 1939–1940,  oli tööliste saadikute linnanõukogu aseesimees Ordžonikidzes.

1940. aastal suunati Arsenjeva okupeeritud Eestisse. Ta oli aastatel 1940–1941 EK(b)P Keskkomitee instruktor. Suures Isamaasõjas töötas ta Nõukogude Liidu tagalas ENSV Rahvakomissaride Nõukogu volinikuna.
Pärast taasokupeerimist 1944. aastal määrati ta Tallinnas ENSV Metsatööstuse Rahvakomissariaadi kaadriteosakonna ülemaks.

1945. aastal suunati Arsenejeva tööle Pärnusse, kus ta oli aastatel 1945–1952 Pärnu Rajooni TSN Täitevkomitee aseesimees ja 1952–1953 EK(b)P Pärnu Oblastikomitee finantsmajanduse sektori juhataja.

## Viljandi linnajuhiks
Märtsis 1955 suunati ta tööle Viljandisse. 10. märtsil valiti ta Viljandi Linna Töörahva Saadikute Nõukogu istungil täitevkomitee esimeheks. 21. aprillil toimunud istungil arutati miks Arsenjeva pole tööle asunud. Leiti, et korteri puudumine pole vabandav põhjus, miks ta pole tööle ilmunud. 26. mail peetud istungil teatas rajooni täitevkomitee esimees Karl  Latserus: "Oleme teinud vea, et valisime Arsenjeva esimeheks, ta ei väärinud meie usaldust," ja tegi ettepaneku Arsenjeva ametist vabastada. Kõik kohalolnud 32 saadikut olid ettepaneku poolt.

Personaalpensionär Hilda Arsenjeva suri 1986. aastal 90 aasta vanuses. Ta maeti Pärnu Alevi kalmistule.

## Viited
Soikkola kihelkond

**Soikkola kihelkond** oli  ajalooline Ingerimaa kirikukihelkond, territoriaalne luteriusu Ingerimaa kiriku halduspiirkond Ingerimaal.

Soikkola kirik (1740)   asus Soikkola (vene k. Soikino) külas, 1910. aastal ehitatud uus kogudusekirik asus Zaozerje külas. 
Soikkola (rootsi k. Soikina, Soikkina) kirikukihelkond ja kogudus (soome k. Soikkolan luterilainen seurakunta) on moodustati Rootsi suurvõimu ajastul Vadjamaal Ingerimaa kubermangu Koporje lääni Lääne-Kargali pogostis 1620ndatel aastatel.

Põhjasõja järel liideti  Kattila, Soikkola ja Kaprio kihelkonnakogudused ning neil oli ühine kirikuõpetaja. 

1740. aastal liideti Kattila ja Soikkola kogudused, Kattila–Soikkola koguduseks ja 1834. aastal Kattila–Soikkola–Novasolkka kihelkondade koguduseks. 

Kirikukihelkond kuulus Lääne-Ingerimaa praostkonda,  Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku VELK Peterburi konsistooriumiringkonnas. Venemaa keisririigi ajal kuulus Kattila kihelkond Peterburi kubermangu  Jamburgi maakonda. 

1859. aastal kuulus Kattila–Soikkola–Novasolkka ühendatud kogudusse 1 763 inimest,  1917. aastal 1 635 inimest.

## Kihelkonna külad
Soikkola kirikukihelkonda kuulusid Ingeri külad: Hamala, Harkkola, Järvenperä, Kirkonmäki, Kolkanpää, Koskina, Koskisenkylä, Loka (Loas), Loukkula, Mäkkylä, Mättäsi, Metsäkylä, Otsave, Oussinmäki, Pätsinä, Peipiä, Pieni Somero, Repola, Röllölä, Ruutsia, Saarove, Säätinä, Suija, Suuri Somero, Tannikontu, Tarinaisi, Uusi Harkkola, Uusikylä, Vääräoja, Venakontsa, Viistina, Voloitsa

## Viited

## Kirjandus
*Busch, Eduard Heinrich von. Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. St. Petersburg: Comissionsverlag von G. Haessel, 1862, 
*Matthias Akiander. Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift. Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865.s. 147–148 18. Kattila, Nowasolkka och Soikkina.
## Välislingid
*Kattilan-Soikkolan-Novasolkan seurakuntien arkisto 1910-1933, Digihakemisto
Novasolkka kihelkond

**Novasolkka kihelkond** oli  ajalooline Ingerimaa kirikukihelkond, territoriaalne luteriusu Ingerimaa kiriku halduspiirkond Ingerimaal.

Novasolkka kirik (1703)   asus Novasolkka (vene k. Novosjolki) külas. 
Novasolkka (rootsi k. Nowasolkka) kirikukihelkond ja kogudus moodustati Rootsi suurvõimu ajastul Rootsi Ingeri Jama lääni Opolje ja Jastrobinskoj pogostis 1670. aastal. Kihelkonnakogudusel oli ka kabel Poritsas (Poritz, vene k. Poretstje) Luga (Laukaa) jõekäärus.

1759. aastal ehitati uus kirik, kihelkond liideti Moloskovitsa kihelkonnakogudusega.

1834. aastal liideti Novasolkka kihelkonnakogudus,  Kattila–Soikkola kihelkonnakogudusega Kattila–Soikkola–Novasolkka (saksa k. *Kattila–Soikina–Nowasolka*) kihelkondade koguduseks. 

Kirikukihelkond kuulus Lääne-Ingerimaa praostkonda,  Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku VELK Peterburi konsistooriumiringkonnas. Venemaa keisririigi ajal kuulus Novasolkka kihelkond Peterburi kubermangu  Jamburgi maakonda. 

1859. aastal kuulus Kattila–Soikkola–Novasolkka ühendatud kogudusse 1 763 inimest,  1917. aastal 1 635 inimest.

## Kihelkonna külad
Novasolkka kirikukihelkonda kuulusid Ingeri külad: Hovinkylä, Jamskovitsa, Juhkamo, Kerstova, Kikkeritsa, Killi, Kuutta, Läylikkä, Malli, Manelja, Mustapää, Novasolkka, Novesi, Prömpeli, Pustoperä, Saappolja, Sakoritsa, Skulmanni, Tikanpesä, Torma, Valja.

## Viited

## Kirjandus
*Busch, Eduard Heinrich von. Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. St. Petersburg: Comissionsverlag von G. Haessel, 1862, 
*Matthias Akiander. Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift. Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865.s. 147–148 18. Kattila, Nowasolkka och Soikkina.
## Välislingid
*Kattilan-Soikkolan-Novasolkan seurakuntien arkisto 1910-1933, Digihakemisto
Järvi Lipasti

**Järvi Lipasti** (neiupõlvenimi **Kokla**; sündinud 1968 Lõpe külas Hiiumaal) on eesti filoloog ja kultuuritegelane. Ta on uurinud hiiu murdekeelt ja tegelenud Eesti-Soome kultuurisuhete korraldamisega.

## Haridus
Ta lõpetas 1983. aastal Palade 8-klassilise kooli ja 1986. aastal Kärdla Keskkooli. 1991. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli filoloogiateaduskonna eesti keele ja kirjanduse erialal. Tema diplomitöö teema oli "Koduloomade nimetused Pühalepa murrakus". 2008. aastal sai ta koolikorralduse magistrikraadi Tartu Ülikooli haridusteaduskonnast. Tema magistritöö teema oli "Soome Instituut soome keele õpetajate täienduskoolitajana".

## Töökäik
* 1991–1994 Tartu Ülikooli eesti keele kateedri vanemlaborant
* 1994–2011 Soome Instituudi Tartu osakonna kultuurisekretär
* 2011–2025 Tuglase Selts, koolitus- ja lõimumisjuht
* alates 2025 Haridus- ja Teadusministeerium, keelepoliitika osakond, peaekspert

## Tunnustus
*2016 Pühalepa triip
*2016 Aino Kallase preemia
*2018 Hiiumaa kultuurkapitali aastapreemia
*2018 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2018 August Sanga nimeline luuletõlke auhind Heli Laaksoneni luuletuse "Pallaad" tõlke eest
*2022 Hiiumaa aasta koolitaja

## Viited
Helen McEntee

**Helen McEntee** (sündinud 8. juunil 1986 Navanis) on Iirimaa poliitik, ta on erakonna Fine Gael liige. Ta on 18. novembrist 2025 Iirimaa välis- ja kaubandusminister ning kaitseminister.

Ta sündis aastal 1986 Navanis (asub Meathi krahvkonnas). Navanis lõpetas ta keskkooli. Ta omandas *Dublin City University*s kraadi majanduse, politoloogia ja õiguse alal ning *Griffithi Kolledž*is ajakirjanduse ja meediakommunikatsiooni magistrikraadi. Ta asus Leinster House'is tööle aastal 2010 oma isa Shane McEntee isikliku assistendina (kuni isa surmani 21. detsembril 2012). 27. märtsil 2013 toimunud lisavalimistel valiti ta isa asemel Dáil Éireanni liikmeks.

Ta oli 27. juunist 2020 kuni 27. aprillini, 1. novembrist 2021 kuni 25. novembrini 2022 ja 1. juunist 2023 kuni 23. jaanuarini 2025 Iirimaa justiitsminister. 23. jaanuarist 2025 kuni 18. novembrini 2025 oli ta Iirimaa haridus- ja noorsoominister. 18. novembrist 2025 on ta Iirimaa välis- ja kaubandusminister ning kaitseminister.

## Isiklikku
Ta on aastast 2017 abielus Paul Hickeyga, neil on kaks last.
Annely

**Annely** on naisenimi.

2026. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Annely 785 naisel. Annely oli populaarsuselt 230. naisenimi. Annely oli keskmiselt 49 aasta vanune (mediaanvanus oli 51). Kõige populaarsem oli eesnimi Annely vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 18,94.

## Nime kandjaid
* Annely Adermann, eesti teleajakirjanik
* Annely Akkermann, eesti poliitik
* Annely Kuningas, eesti koorijuht ja muusikapedagoog
* Annely Köster, eesti kunstipedagoog ja haridusjuht
* Annely Levandi, eesti sõudja
* Annely Ojastu, eesti parasportlane
* Annely Peebo, eesti laulja

## Vaata ka
*Anneli

## Viited
Edinburgh of the Seven Seas

**Edinburgh of the Seven Seas** on asula Suurbritannia meretagusel alal Saint Helenal, Ascensionil ja Tristan da Cunhal Lõuna-Atlandi ookeanis, Tristan da Cunha halduskeskus, Tristan da Cunha saare ainus asula.

2023. aasta seisuga elas seal 246 inimest.

Asulas on 1967. aastal ehitatud Calshoti sadam, Tristan da Cunha kuberneri ametihoone, anglikaani ja katoliku kirikud, kool, haigla, postkontor, kohvik, baar ja muuseum. Hooned on üldiselt ühekorruselised.

## Ajalugu
Selle asutas 1816. aastal seersant William Glass pärast seda, kui Ühendkuningriik saare annekteeris. Kuni II ilmasõja lõpuni peeti saarel sõjaväelist garnisoni, mille algne eesmärk oli valvata, et prantslased ei püüaks vabastada Saint Helenale pagendatud Napoleoni. 

10. oktoobril evakueeriti saarel vulkaanipurske tõttu kõik asula 264 inimest Suurbritanniasse Calshoti, neist suurem osa naasis kaks aastat hiljem.

## Ilmastu

## Viited
Sarah Toscano

**Sarah Toscano** (sündinud 9. jaanuaril 2006 Vigevanos) on Itaalia laulja- laulukirjutaja.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
* 2025 – *Met Gala*

### EP
* 2022 – *Riflesso*
* 2024 – *Sarah*

## Tour
* 2024 – *Sarah Live Summer 2024*
* 2025 – *Sarah Toscano Summer tour 2025*
* 2025 – *Sarah Toscano Live 2025*
* 2026 – *Met Gala tour 2026*

## Lauluüritustel osalemine
* Area Sanremo
** 2022 – Pole valitud Sanremo Giovani jaoks
* Sanremo Festival (Rai 1)
** 2025 – 17. koht "Meistrite" kategoorias *Amarcord*'iga

## Välislingid

* 
* 
* 
* 
*
Tegelaskujud romaanis "Tõde ja õigus"

Tegelaskujud romaanisarjas "Tõde ja õigus" räägib lähemalt A. H. Tammsaare "Tõe ja õiguse" tegelastest.

Romaanisarja peategelased on teiste hulgas Andres, Pearu, Indrek ja Krõõt.

Kõrvaltegelaste hulka kuulub nt Lambasihver.