Tegusõna pöördelised vormid

**Tegusõna pöördeline vorm** ehk **finiitvorm** ehk **finiitne vorm** on tegusõna vorm, mis võib esineda lauses iseseisvalt öeldisena ja milles avalduvad tegusõna morfoloogilised kategooriad. Finiitne verbivorm on lause tuum(sõna) – lause esindaja, millest olenevad lause kui terviku omadused ja mis võib ka üksi lausena  toimida, näiteks nagu *Mängib* või *Tulen*.

## Eesti keel
Näiteks lauses *Ma hüppasin üle müüri* on sõnavorm *hüppasin* 
* tegusõna pöördeline vorm (finiitvorm), 
* öeldis,

ja väljendab 
* pöördekategooriast ainsuse 1. pööret,
* tegumoekategooriast isikulist tegumoodi,
* ajakategooriast lihtminevikku,
* kõneviisikategooriast kindlat kõneviisi,
* kõneliigikategooriast jaatavat kõnet.
### Finiitsed lihtvormid
Pöördelised verbivormid võivad olla ühesõnalised ehk lihtvormid: *Ta *'elas** korteris''.
Finiitsetes lihtvormides avalduvad [[Pööre (keeleteadus)|pöörde]]-, [[Tegumood|tegumoe]]- ja [[kõneviis]]ikategooria ning osa ajakategooria liikmeid.

Sõnavormis on [[tunnus (keeleteadus)|tunnuste]] üldine järjestus selline: [[tüvi (keeleteadus)|tüvi]] + tegumood + aeg + kõneviis + pööre. Finiitsed lihtvormid on näiteks ''ela/**t**/**i*** (tüvi + tegumood + aeg), ''ela/'''si'''/'''me*** (tüvi + aeg + pööre).

Ajatunnus võib teatud tüüpi sõnades  tüvega ühte sulada: *tuli/*'me*** ([[Tüvi (keeleteadus)|tüvi]]-aeg + pööre).

Kõige keerulisem tegusõna lihtvorm saab eesti keeles sisaldada aja-, kõneviisi- ja pöördetunnust: ''ela/'''nu'''/'''ksi'''/'''me***.

### Finiitsed liitvormid
Mitmesõnalisi pöördelisi verbivorme nimetatakse liit- ehk analüütilisteks vormideks. Liitvormid on 
* verbi täis- ja ennemineviku vormid, mis koosnevad abiverbi *olema* pöördelisest vormist, mis väljendab aega, kõneviisi ja pööret, ja põhiverbi mineviku kesksõnast, mis väljendab tegumoodi: *Ta *'on/ oli elanud** korteris.'' ***On/ oli elatud*' korteris*. *Ta **oleks elanud** korteris*
* kõik [[eitav kõneliik|eitava kõneliigi]] vormid. Need koosnevad *eitussõnast* *ei*; *ära*, *ärge*, *ärgu*, *ärgem ~ ärme* ja põhiverbist: *Ta **ei ela** korteris*. ***Ära ela** korteris.* *Ta **ei ole** korteris **elanud**.* Eitusvormid koosnevad kahest või kolmest sõnast, olenevalt sellest, kas vastav jaatusvorm on liht- või liitvorm: *ei elavat, ärge elage, ei elanud, ei olevat elanud, ei olnud elanud, ei ole elatud*.

=== Perifrastiline verb ===

[[Perifrastiline verb]] on sõnade ühend, mis koosneb tegusõnast ja  
* [[Tegusõna käändelised vormid|infiniitverbist]] või
* [[käändsõna]]st või
* [[määrsõna]]st.  
Lausemalli ei määra mitte tegusõna, vaid ühend tervikuna. 
Perifrastilised verbid on lauses [[Ahelverb|ahel]]-, [[Ühendverb|ühend]]- või [[väljendverb]]id. 
**'Ahelverbi** tuum on tegusõna käändeline vorm, millele lisanduv tegusõna pöördeline vorm väljendab situatsiooni [[modaalsus]]t, [[Aspekt (keeleteadus)|aspekti]], kausatiivsust või viisi: ''Te **võite** minna. Nad **peavad** rääkima. Me **hakkame** astuma.'' 
***Ühendverbi** tuum on tegusõna, millele lisandub [[määrsõna]]: ***Tee*' uks **lahti**. Nad hakkavad nüüd **ära minema**. Ma võin sellele ka verega **alla kirjutada**.*
**'Väljendverbi** tuumaks on käändsõna. Koos sellele lisanduva tegusõnaga moodustavad nad tähendusterviku: ''Minu ees ei ole vaja head **nägu teha**. **Lase** parem kohe siit **jalga**. Sa **ära** küll **araks löö**!''
**Kaksikverbi** moodustab liikumist väljendav [[tegusõna]] koos mõne muu tegusõnaga: ''Ta **jookseb toob** ise poest piima. Ma **lähen annan** talle raha. **Tule tee*' kassile pai.  *
''

## Vaata ka
*tegusõna käändelised vormid

## Viited

## Kirjandus
*Eesti keele käsiraamat.  Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2007.
*Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut
*Mati Erelt 2013. Eesti keele lauseõpetus. Sissejuhatus. Öeldis. Tartu Ülikooli Eesti Keele Osakonna preprindid 4, Tartu.