Toyota Supra

**Toyota Supra** (jaapani keeles: トヨタ・スープラ) on Jaapani autotootja Toyota valmistatud tagaveoline sportauto ja GT-auto. Mudelit toodeti esialgu neljas põlvkonnas aastatel 1978–2002 ning pärast 17-aastast pausi naasis see tootmisse 2019. aastal.

Supra on saavutanud kultusauto staatuse tänu oma vastupidavatele mootoritele (eriti neljanda põlvkonna 2JZ-GTE), edukale osalemisele autospordis ja olulisele rollile popkultuuris, olles üks peategelaste autosid filmiseerias "Kiired ja vihased".

Mudeliperekond sai alguse Toyota Celica eriversioonist. Esimesed kaks põlvkonda põhinesid Celica veermikul, mistõttu kandis auto algselt nime **Toyota Celica Supra** (Jaapani siseturul **Toyota Celica XX**). Alates kolmandast põlvkonnast (A70) 1986. aastal sai Suprast iseseisev mudeliperekond.

Auto esimesed neli põlvkonda toodeti Jaapanis Tahara ja Motomachi tehastes. Kõige uuem, viies põlvkond (GR Supra) töötati välja koostöös BMW-ga ning seda pannakse kokku Austrias Grazis asuvas Magna Steyri tehases.

## Esimene põlvkond A40/A50 (1978–1981)

Esimese põlvkonna Supra baseerus teise põlvkonna Toyota Celica liftback-kerel, kuid oli sellest pikem ja laiem. Sõiduki esiosa pikendati märkimisväärselt, et asendada Celica standardne neljasilindriline mootor võimsama reaskuue mootoriga.

Toyota tõi Supra turule peamiselt selleks, et pakkuda konkurentsi tolleaegsele ülipopulaarsele Datsun 280Z-le (Jaapani turul Nissan Fairlady Z).

Mudel oli varustatud 2,0- kuni 2,8-liitriste ridakuus mootoritega ning oli esimene Toyota seeriamudel, mis kasutas kütuse sissepritse süsteemi. Jaapani turul kandis auto nime **Toyota Celica XX**, eksporditurgudel aga **Toyota Celica Supra**.

Järgnevas tabelis on toodud Supra esimese generatsiooni jõuülekanded.

## Teine generatsioon A60 (1981–1985)

Teise põlvkonna puhul muudeti märkimisväärselt Supra ja Celica disaini, et tekitada nende vahel selgem visuaalne erinevus. Supra peamiseks tunnuseks saasid ajastule omased **kokkuklapitavad esituled** (*pop-up headlights*), mis andsid autole agressiivsema ja voolujoonelisema ilme.

Tehniliselt oli A60 suur samm edasi:
* Vedrustus: Supra sai standardvarustusse sõltumatu tagavedrustuse, mille arendamisel tegi Toyota koostööd Lotusega. See parandas oluliselt auto juhitavust võrreldes tavalise Celicaga.
* Mudelivalik:** USA turul jagunes Supra kaheks: luksuslikumaks L-Type (*Luxury*) ja sportlikumaks P-Type (*Performance*), millel olid laiemad koobaslaiendid ja sportistmed.

A60 Suprat saatis märkimisväärne edu ka autospordis. Aastatel 1983–1985 võisteldi mudeliga edukalt Briti ringrajasõidu meistrivõistlustel (**BTCC**), kus roolis oli teiste seas legendaarne Win Percy. Samuti osales auto Ulsteri rallil, näidates oma vastupidavust ja kiirust erinevates tingimustes.

Järgnevas tabelis on teise generatsiooni jõuülekanded.

## Kolmas generatsioon A70 (1986–1993)

Kolmanda põlvkonna Supra valmis 1986. aastal ning sellest sai ametlikult iseseisev mudel. Celica ja Supra arendusteed läksid lahku: kui Celica uue põlvkonna puhul võeti kasutusele autoturul populaarseks saanud esivedu, siis Supra säilitas konservatiivsema ja sportlikuma valiku ehk tagaveo koos võimsate reaskuue mootoritega.

Tehniliselt oli A70 märkimisväärne mitme uuenduse poolest:
* Mudelivalikusse lisandus turboülelaadimisega mootor (7M-GTE), mis tegi Suprast oma aja ühe kiireima Jaapani auto.
* Kasutusele võeti Toyota elektrooniliselt reguleeritav vedrustus (TEMS) ja kolmekanaliline ABS-pidurisüsteem.
* Jaapani siseturul esitleti hiljem legendaarset 1JZ-GTE topeltturboga mootorit, mis pani aluse Supra järgmise põlvkonna edule.

Sarnaselt eelmise põlvkonnaga osales ka A70 aktiivselt autospordis. Toyota Team Europe (TTE) kasutas Suprat Autoralli maailmameistrivõistlustel (WRC) kuni 1988. aastani. Kuigi Supra oli võimas, osutus see rasketes ralliandustes liiga suureks ja raskeks, mistõttu vahetati see peagi välja kergema ja nelikveolise Celica ST165 GT-Fouri vastu.

Järgnevas tabelis on kolmanda generatsiooni jõuülekanded.

## Neljas generatsioon A80 (1993–2002)

Neljanda põlvkonna Supra (A80) tootmine algas ametlikult 1993. aastal. See põlvkond muutis Toyota Supra üheks automaailma legendiks ning seda on korduvalt meelelahutusmaailmas esile tõstetud. Üks tuntuim näide on 2001. aasta kultusfilm "Kiired ja vihased", kus Supra oli üks peategelasi.

Erilise kuulsuse tõi mudelile selle mootoriperekond 2JZ. Eriti just topeltturboga versioon 2JZ-GTE muutus populaarseks tänu oma erakordsele vastupidavusele ja võimekusele taluda suuri koormusi ilma mootori siseosasid välja vahetamata. 

Tänu mootori tugevale malmplokile ja kvaliteetsetele komponentidele on tuunijad suutnud tõsta Supra võimsuse ekstreemsetel juhtudel kuni 1800 hobujõuni (u 1342 kW). Võrdluseks: 2006. aastal ilmunud Bugatti Veyron, mis oli omal ajal maailma kiireim ja võimsaim seeriaauto, arendas 1001 hobujõudu (746 kW).

A80 arendamisel pandi suurt rõhku kaalu säästmisele. Võrreldes eelkäijaga kasutati ohtralt alumiiniumi (kapott, katus, vedrustuse osad) ja isegi tühimikega kiududest vaipu. Hoolimata sellest oli auto varustatud kaasaegse tehnoloogiaga, nagu neljukanaliline ABS-pidurisüsteem ja veojõukontroll.

1990. aastate lõpuks hakkas nõudlus sportkupeede järele maailmaturul langema. Supra müük lõpetati Kanadas 1996. aastal ja USA-s 1998. aastal. Jaapanis jätkati tootmist kuni 2002. aastani, mil karmistunud heitgaasinormid tegid mudeli edasise tootmise kulukaks.
Järgnevas tabelis on neljanda generatsiooni jõuülekanded. 

## Viies generatsioon J29/DB/A90 (2019–...)

Viienda põlvkonna Supra on seeria esimene mudel, mida toodetakse väljaspool Jaapanit. Sõiduk valmis Toyota ja BMW koostöös ning seda pannakse kokku Austrias Magna Steyri tehases. Kuigi disainikeel (inspireeritud Toyota FT-1 kontseptsioonautost) on Toyota looming, põhineb auto tehniline platvorm ja mootorivalik mudelil BMW Z4 (G29).

Koostöö BMW-ga sai alguse Toyota soovist säilitada Suprale omane reaskuue (I6) mootori asetus, mis oli eelmistel põlvkondadel mudeli DNA lahutamatu osa. Kuna Toyotal endal puudus tol hetkel sobiv kaasaegne reaskuue mootori platvorm, otsustati partnerluse kasuks BMW-ga, kellel oli vastav tehnoloogia ja kogemus olemas.

### Mudeli evolutsioon
Viienda põlvkonna areng on olnud pidev:
* **GR Supra 3.0:** Kasutab BMW 3,0-liitrist B58 mootorit, mille võimsust tõsteti 2021. aastal 285 kilovatini (387 hj).
* **GR Supra 2.0:** 2020. aastal lisandus valikusse kergem ja soodsam neljasilindrilise turbomootoriga versioon.
* **käsikäigukasti naasmine:** Vastusena fännide kriitikale tõi Toyota 2023. aasta mudelivärskendusega valikusse spetsiaalselt Suprale kohandatud 6-käigulise käsikäigukasti.
* **GRMN Supra:** 2025/2026. aastaks on valminud piiratud koguses toodetav tippversioon GRMN, mis kasutab veelgi võimsamat mootorit ja on suunatud eeskätt ringrajasõiduks.

Hoolimata tihedast sugulusest BMW-ga, rõhutab Toyota, et Supra veermiku seadistus, roolitunnetus ja tarkvara on Gazoo Racingu inseneride poolt eraldiseisvalt häälestatud, et pakkuda Suprale omast sõidukogemust.

Järgnevas tabelis on viienda generatsiooni jõuülekanded.

## Viited