open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
TCB Band

**TCB Band** (TCB – *Taking Care Of Business*) oli Elvis Presley sõude taustabänd aastatel 1969–1977.

Bändi pani kokku Elvis ise.

1997. aastal tuli bänd uuesti kokku ning on sellest alates andnud Elvis Presley austuskontserte.

## Koosseis
* James Burton (soolokitarr)
* John Wilkinson (rütmikitarr)
* Ronnie Tutt (trummid)
* Glen D. Hardin (klaver)
* Jerry Scheff (bass)
* Duke Bardwell (bass)
* Tony Brown (klaver)
* David Briggs (süntesaator)
* Emory Gordy (bass)
* Bob Lanning (trummid)
* Larry Muhoberac (klaver)
* Bobby Ogdin (süntesaator)
* Larry Londin (trummid)
* Shane Kiester (klaver)
* Jerome Munroe (trummid)

Põhikoosseisu kuulusid James Burton, John Wilkinson, Ronnie Tutt, Glen D. Hardin ja Jerry Scheff. Ülejäänud asendasid puuduvaid liikmeid. Vaid James Burton ja John Wilkinson osalesid igal "Elvis Presley Show'l" alates esimesest sõust 31. juulil 1969 kuni viimaseni 26. juunil 1977.
Pasodoobel

**Pasodoobel** ehk ***pasodoble*** (hispaania keeles 'topeltsamm') on Ladina-Ameerika tantsude hulka arvatav hispaaniapärane tants, mida tantsitakse tavaliselt teatud kindlate muusikapalade järgi. Sõjaka iseloomuga marsitaktis muusika sarnaneb härjavõitluse sissejuhatuseks mängitavaga ning tants ise kujutab endast toreero (meestantsija) liikumist tema käes oleva punase keebiga, keda etendab naistantsija. Tantsu esimene osa kujutab härjavõitleja saabumist areenile, teine osa võitluse algust, viimane osa toreero võidutsemist. Pasodooblile on iseloomulikud muusika rütmi katkestavad kõrgpunktid, mil tantsupaar võtab sisse mõne huvitava poosi. 

Pasodoobel tekkis ja sai populaarseks Prantsusmaal 1920.–1930. aastatel ning on praegu võistlustantsuvõistlustel Ladina-Ameerika tantsude seas eelviimane. Tempo on u 62 takti minutis. Seltskonnatantsuna on pasodoobel vähe levinud.
Memphis Mafia

**Memphis Mafia** oli hüüdnimi teatud grupile, mis koosnes inimestest, kes ümbritsesid Elvis Presleyt aastatel 1956–1977.

Läbi aegade inimesed vahetusid, kuid põhiosa püsis: Joe Esposito, Charlie Hodge, Red West, Sonny West, Jerry Schilling, Billy Smith, Lamar Fike, George Klein, Marty Lacker, Alan Fortas, Dave Hebler, Larry Geller, Patty Perry jt.

Nende ülesanne oli tagada kõik kuninga vajadused – kes hoolitses turvamise eest, kes oli autojuht, kelle kanda jäi mõni muu valdkond, kes oli lihtsalt sõber jne –, kuid peamine eesmärk oli siiski vaid ümbritseda Elvist nii päeval kui ka ööl ning alati valvel olla.

Nime "Memphis Mafia", mille asjaosalised meeleldi omaks võtsid, kuid kes ise end sel viisil kunagi ei nimetanud, pani neile ajakirjandus.
Axel Heiberg

**Axel Heiberg** (16. märts 1848 – 4. september 1932) oli Norra ettevõtja ja poliitik. 

Ta rahastas ekspeditsiooni, mille käigus avastati Põhja-Jäämeres Axel Heibergi saar.
Miikse

**Miikse** (ka **Meeksi**, **Miiksi** või **Megusitsa**) küla asub Setomaa vallas Võru maakonnas.

Küla kuulub Vaaksaarõ nulka.

Külas asub Miikse Ristija Johannese kirik, Jaanikivi, küla läbib Miikse oja.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.

## Vaata ka
*Miikse oja
*Miikse surnuaed
*Miikse Jaanikivi tsässon
*Jaanikivi

## Viited
Graceland

**Graceland** on 14 aakri suurune valdus Memphises Tennessee osariigis aadressiga 3734 Elvis Presley Boulevard (teistel andmetel 3764 Elvis Presley Boulevard).

Gracelandi valdus rajati algselt Ameerika Ühendriikide kodusõja (1861–1865) ajal farmiks ajalehe Memphis Daily Appeal kirjastaja S. E. Toofi poolt. Nime valdusele pani ta oma tütre või mõne teise Grace'i-nimelise sugulase järgi. Gracelandi-nimeline mõisahoone on ehitatud 1939. aastal dr Thomas ja Ruth Moore'i poolt. Ruth Moore oli S. E. Toofi sugulane. Hoone oli kasutusel kirikuna, kui dr Thomase ja Ruth Moore'i tütar Ruth Marie selle 1957. aasta märtsis 102 500 dollari eest Elvis Presleyle müüs. Alates sellest ajast on see olnud Elvis Presley kodu.

1977. aasta 16. augustil suri Elvis Gracelandi hoone sissekäigu kohal asuvas vannitoas. Esialgu maeti ta küll Forest Hilli kalmistule oma ema kõrvale, kuid 2. oktoobril maeti nende mõlema surnukehad Gracelandi valduses asuvasse meditatsiooniaeda. Kahe aasta pärast, 1979. aastal, maeti sinna ka pärast oma surma Elvise isa Vernon ning 1980. aastal vanaema Minnie Mae. Elvise testamendi kohaselt kuulub Graceland praegu Elvise tütrele, Lisa Marie Presleyle.

1982. aasta 7. juunist avas Elvise eksabikaasa Priscilla Presley Gracelandi turistidele, et kompenseerida hoone ülalpidamise kulutusi. Valduse ümbruskonda on lisandunud veel mitmeid atraktsioone, sealhulgas Elvise kaks lennukit, automuuseum ja palju muud. Vaid hoone teisele korrusele turiste ei lubata, sest see on alati olnud Elvise privaatne elupaik.

Graceland on Valge Maja järel Ameerika Ühendriikide kõige külastatavam hoone 700 000 külastajaga aastas.
Axel Heibergi saar

**Axel Heibergi saar** on saar Põhja-Jäämeres Kanada Arktika saarestikus. Pindalaga 43 000 ruutkilomeetrit on see Kanada 7. ja maailma 31. saar.
Saar on mägine, kõrgus kuni 2211 meetrit (Outlooki mägi). Kuulub Kanadale. Saar on asustamata.
ISO 9001:2000

**ISO 9001:2000** on kvaliteedijuhtimise standard aastast 2000. ISO 9001:2000 on tarbijakeskne, protsessipõhine ning paneb rõhu mõõtmise ja protsessi kvaliteedile. 

## Vaata ka

* ISO
* EFQM kvaliteedimudel
* Tasakaalustatud tulemuskaart
* Kuue sigma meetod
Hilda Leesmann

**Hilda-Elfriede Leesmann** (abielludes **Rosenberg**; 16. detsember 1891 – 1. veebruar 1928 Nièvre, Prantsusmaa) oli eesti balletiõpetaja ja pianist, Alfred Rosenbergi esimene abikaasa.

Hilda Leesmanni isa oli kalatööstur Joosep Leesmann, kelle hea varanduslik seis võimaldas oma lastele hea hariduse anda. 1910. aastal läks Hilda Leesmann Pariisi plastilist tantsu õppima. Umbes sel ajal tutvus ta ühel rongireisil Alfred Rosenbergiga, kellele Hilda silmaring sügavat muljet avaldas. Tunnetades iseenda silmaringi piiratust, luges Rosenberg Hilda suunamisel läbi hulga ilukirjanduslikke ja filosoofilisi teoseid. Hilda Leesmann ja Alfred Rosenberg abiellusid 10. märtsil 1915 Riias.

1917. aastal lõid Hilda Rosenbergil Peterburis välja tuberkuloosi alged ning arstide soovitusel sõitis ta sama aasta suvel Krimmi tervislikumasse kliimasse tervist kosutama. Abikaasa sõitis talle sinna kolmeks kuuks järele, kuid pidi siis diplomitöö ja eksamite tõttu tagasi Moskvasse pöörduma. Uuesti saadi kokku 1918. aastal Tallinnas, kust Alfred Rosenberg aasta lõpus ilma abikaasata koos lahkuvate Saksa vägedega Saksamaale lahkus.

Vabadussõja järel sõitis Hilda Rosenberg ravile Šveitsis Arosas asuvasse kuurorti ja seejärel sanatooriumi Saksamaale. Vahepeal oli Alfred Rosenberg teinud kiiret karjääri natsiparteis ning abikaasade suhted jahenesid. 1923. aasta juulis lahutasid Rosenbergid abielu, kusjuures Müncheni magistraadikohtus esines Hilda Rosenberg hagejana ja Alfred Rosenberg kostjana.

Hilda Leesmann suri 1. veebruaril 1928 Prantsusmaal Nièvre'is. Matused toimusid Tallinnas Kaarli kirikus sama aasta 8. märtsil ning ta maeti Tallinna Vana-Kaarli kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Heili Reinart. "Natside ühe olulisima ideoloogi Alfred Rosenbergi esimene naine, tallinlanna Hilda, jättis mehe Hitleri-vaimustuse tõttu maha". Postimees, 17. juuli 2018
Ben Affleck

**Benjamin Affleck **(sündinud 15. augustil 1972 Berkeleys California osariigis) on USA filminäitleja, režissöör ja stsenarist.

Tema tuntumate rollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Päevavargad", "Hea Will Hunting", "Armageddon", "Armunud Shakespeare", "Dogma", "Pearl Harbor" ja "Hollywoodland".

Tema lavastatud filmidest on tuntuim Dennis Lehane‎'i samanimelisele romaanile tuginev "Kui lapsuke kaob" (2007).

Ta kirjutas stsenaariumi filmidele "Hea Will Hunting" (1997) ja "Kui lapsuke kaob".

## Tunnustus

1997 valminud filmiga "Hea Will Hunting" võitis Affleck Oscari parima originaalstsenaariumi kategoorias ja Kuldgloobuse stsenaariumi kategoorias. Neid auhindu jagas ta stsenaariumi kaasautori Matt Damoniga.

1998 mängis Affleck filmis "Armageddon" ning nimetati selle rolli eest parima ulmefilmi auhinna Saturn kandidaadiks kõrvalosatäitja kategoorias ja halvima filmi auhinna Kuldne Vaarikas kandidaadiks ekraanipaari kategoorias koos Liv Tyleriga. Ta ei võitnud neid auhindu.

Samal aastal mängis ta filmis "Armunud Shakespeare" näitlejat Edward Alleyni. Ta pälvis selle filmiga Ekraaninäitlejate gildi auhinna näitetrupi kategoorias.

2001 mängis Affleck filmis "Pearl Harbor". Ta nimetati selle filmi eest Kuldse Vaarika kandidaadiks näitleja kategoorias ning koos Kate Beckinsale'i ja Josh Hartnettiga ekraanipaari kategoorias. Ta ei võitnud neid auhindu.

2003 mängis Affleck filmides "Daredevil – kartmatu tasuja", "Gigli" ja "Tasu" ning pälvis nende kolme rolli eest kokku Kuldse Vaarika näitleja kategoorias. Koos oma ekraanipartneri Jennifer Lopezega filmist "Gigli" pälvis ta teisegi Kuldse Vaarika, nimelt ekraanipaari kategoorias.

2004 mängis Affleck filmides "Kuidas jõulude ajal ellu jääda" ja "Jersey tüdruk" ning nimetati nende rollide eest Kuldse Vaarika kandidaadiks näitleja kategoorias ning koos Liv Tyleri ja Jennifer Lopezega "Jersey tüdrukust" teisegi Kuldse Vaarika kandidaadiks ekraanipaari kategoorias. Ta ei saanud neid auhindu.

2001–2005 oli Affleck telesarja "Project Greenlight" üks kaasprodutsente. See telesari valis tuhandete algajate filmitegijate seast igal hooajal kõige andekama ja aitas nende soovitud filmi valmis teha. See telesari nimetati 2002, 2004 ja 2005 televisiooniauhinna Emmy kandidaadiks tõsielusarja kategoorias, aga ei võitnud ühelgi aastal.

2006 mängis Affleck filmis "Hollywoodland" George Reevesit Kuldgloobuse ja Saturni kandidaadiks kõrvalosatäitja kategoorias ning võitis Saturni. Selle rolli eest pälvis ta ka Volpi karika ehk Veneetsia filmifestivali parima näitleja auhinna.

## Filmid

## Välislingid

* 
*
Kolonel Tom Parker

**Kolonel Tom Parker** (kodanikunimega **Thomas Andrew Parker**, sünninimega **Andreas Cornelius van Kuijk**; 26. juuni 1909 Breda, Holland – 21. jaanuar 1997 Las Vegas, Nevada osariik) oli USA meelelahutusimpressaario. Tuntud kui Elvis Presley mänedžer.

Tom Parker sündis 1909. aastal Adam van Kuijki ja Maria van Kuijki viienda lapsena. 17-aastaselt läks ta illegaalse immigrandina Ameerika Ühendriikidesse, kus teenis elatist tsirkuses ja pärast seda oli neli aastat armees. Seejärel pöördus ta jälle tsirkuseelu poole. Oma nime oli ta Thomas Andrew Parkeriks muutnud.

"Enne muusikabisnisesse tulekut pidas ta ponitsirkuses viineriputkat.
Kord arutasid tsirkuse omanikud kaua, kas poleks mõistlik lasta pileti hind veerandi dollari peale. Parker tegi aga sootuks teistsuguse ettepaneku: "Tõstame hoopis dollarini ja kes pärast rahul pole, saab poole rahast tagasi!"
Teine kord ajas Parker tsirkusesse viivatele teedele lehmakarja. Teed olid nõnda pasased, et tsirkusest lahkuvad pealtvaatajad pidid kasutama Parkeri poni. Ja muidugi mitte tasuta. See võiks pakkuda mõtteainet ärimeestele, kes murravad pead selle üle, kuidas publikult suurt sissepääsumaksu koorida – miks mitte rakendada ka väljapääsumaksu!"  Samas võib seda laadi lood aga kahtluse alla seada, sest mõningatel andmetel olevat need vaid kõlakad, mida "kolonel" kasutas, et kontrollida inimeste kergeusklikkust.

1940. aastatel töötas ta ka koerapüüdjana ja pidas isegi lemmikloomasurnuaeda.

1939. aasta lõpus sai Parkerist Gene Austini, 1944. aastal Eddy Arnoldi ja 1955. aastal Hank Snow' mänedžer. Samuti hakkas kirjutama Elvis Presleyt Hank Snow' soojendusesinejaks. Oktoobris 1955 sai Parkerist Elvise nõuandja ning 1956. aastal mänedžer ja oli seda kuni Elvise surmani 16. augustil 1977.

Palju on laidetud ja sama palju kiidetud Parkeri tööd Elvise mänedžerina. Talle on ette heidetud, et ta kantis Elvise tuludest 50% endale ja kasutas Elvise turundamiseks häbiväärseid nippe, kuid samas peab tunnistama, et ilma Parkerita poleks ehk Elvisest ajaloolist suurkuju saanud.

Pärast Elvise surma oli ta elu lõpuni Barron Hiltoni personaalne meelelahutuskonsultant. Talle pakuti küll tööd mitme artisti mänedžerina, kuid ta keeldus alati, öeldes, et "on vaid Elvis ja "kolonel"". Ta suri 21. jaanuaril 1997 Hiltoni hotellis Las Vegases. 

Tiitli "kolonel" oli Tom Parker saanud nooruses tuletõrje päästetöödel üles näidatud vapruse eest. 

## Viited
Hugh Laurie

**James Hugh Calum Laurie** (sündinud 11. juunil 1959 Oxfordis) on inglise filminäitleja, koomik, stsenarist ja muusik.

Neljast lapsest noorimana on tal kuus aastat vanem vend ja kaks õde. Ta ema Patricia suri, kui Laurie oli 29-aastane. Tema isa Ran Laurie oli arst, kes võitis 1948. aasta Londoni olümpiamängudel kuldmedali roolijata kahepaadil.

Ka Hugh oli koolis ja ülikoolis sõudja. Ta kuulub ka ühte maailma vanimasse sõudeklubisse Leander Club. 1977. aastal tuli ta Suurbritannia noortemeistriks roolijaga kahepaadil ja osales juunioride maailmameistrivõistlustel. 1980 osales ta Cambridge'i ja Oxfordi vahelisel sõudevõistlusel Cambridge'i paatkonnas (Oxford võitis).

Euroopas on Hugh Laurie tuntud eeskätt mitme tegelaskuju mängijana telesarjas "Blackadder", kus peaosa mängis Rowan Atkinson, ja Woosteri osatäitmisega telesarjas "Jeeves ja Wooster". Koos Stephen Fryga komöödiaduos Fry ja Laurie kirjutas ja näitles ta sketšisarjas "Tükike Fry'd & Lauriet". Rahvusvaheliselt tuntuks sai ta dr. Gregory House'i osatäitjana USA telesarjas "Dr. House". Selles rollis rääkis ta USA aktsendiga, sest sinna sooviti palgata ameeriklast. Sarja teleprodutsent Bryan Singer oli üllatunud, kui sai teada, et Laurie ei olegi ameeriklane, vaid inglane.

Ühegi teise osa eest ei ole ta olnud filmiauhindadele nomineeritud, kuid osa eest "Dr. House'is" on ta selle au pälvinud palju kordi. Emmy nominent on ta olnud 2005 ja 2007–2010 (ei võitnud), Kuldgloobuse nominent 2005–2010 (võitis 2006 ja 2007), Ekraaninäitlejate Gildi auhinna nominent 2006–2010 (võitis 2007 ja 2009), televisioonikriitikute assotsiatsiooni auhinna nominent 2005–2007 (võitis 2005 ja 2006).

Laurie oskab mängida klaverit, kitarri, trumme, akordioni ja saksofoni. Muusikaannet on ta ka mitmes filmis ja sarjas demonstreerinud. Ta on Los Angeleses tegutseva heategevusliku rokkansambli Band From TV laulusolist ja klahvpillimängija. Pärast seda, kui Meat Loaf esines ühes "Dr. House'i" osas külalisena, mängis Laurie ühel Meat Loafi albumil klaverit. 2010. aasta suvel teatati, et Laurie annab 2011. aasta sügisel välja koguni oma bluusialbumi ja on selleks sõlminud lepingu Warner Brothersiga.

2011. aastal valis ettevõte L'Oreal Hugh Laurie oma meestetoodete reklaaminäoks.

## Filmid

## Viited

## Välislingid

*
Moka

**Moka** on mitme koha nimi:

* **[[Moka (Käina)|Moka]]** on küla Hiiumaa vallas Hiiu maakonnas
* **[[Moka (Märjamaa)|Moka]]** on küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas

**[[Mokakohv|Moka]]** on ka teatud kohviliik.
Kazbek

**Kazbek** (gruusia keeles მყინვარწვერი 'Mkinvartsveri', osseedi *Урсхох*, vene *Казбек*) on mägi Suur-Kaukasuses, Gruusia kõrguselt kolmas mäetipp, asub Põhja-Osseetia piiri lähedal. Kazbek on kustunud kihtvulkaan, mis viimati purskas umbes 750 eKr.

Kazbeki kõrgus merepinnast on 5047 m.

Esimest korda tõusti tippu 1868. aastal. Eesti esimese alpinaadi juhiks oli Peeter Varep ja selle käigus tõusis 18 alpinisti Kazbeki tippu 29.–30. juulil 1957.

Mäe jalamilt kulgeb Darieli kuru kaudu Gruusia sõjatee.

Legendi järgi oli Kazbeki külge aheldatud Prometheus (Gruusia versioonis Amirani).
San Diego

**San Diego** on linn Ameerika Ühendriikides California osariigi lõunaosas Vaikse ookeani rannikul umbes 190 km Los Angelesest lõunas Ameerika Ühendriikide – Mehhiko piiri lähedal, San Diego maakonna halduskeskus ja suurim linn.

San Diegos San Ysidro linnaosas asub üks maailma kõige suuremaid piiriületuskohti. 2005. aastal ületas sealtkaudu piiri 17 miljonit sõidukit ja 50 miljonit inimest.

San Diego rahvusvaheline lennujaam on kõige tihedama liiklusega ühe lennureaga lennujaam Ameerika Ühendriikides.

## Ajalugu
Enne eurooplaste saabumist elasid selles piirkonnas kumiaid. Linn asutati 16. juulil 1769. San Diego sai linnaõigused 27. märtsil 1850.

San Diego on saanud nime katoliku kiriku pühaku Diego de Alcalá järgi.

## Rahvastik
Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 1 386 932. 2010. aastal oli elanikke 1 307 402. San Diego linnastus elab üle kolme miljoni inimese. San Diego on elanike arvult USA kaheksas ja osariigi teine linn.

## Haridus ja teadus
San Diegos asub California Ülikooli süsteemi kuuluv California Ülikool San Diegos. Selle üks divisjone on uurimiskeskus Scripps Institution of Oceanography.

## Majandus
San Diego on telekommunikatsiooni- ja biotehnoloogiatööstuse keskus.

## Vaatamisväärsused
San Diegos Balboa pargis asub 1916. aastal avatud San Diego loomaaed, kus on ligi 650 liiki loomi ja mis on üks USA enim külastatavaid loomaaedu. San Diego vanalinn on ajaloomälestis. Balboa pargis asub ka mitu muuseumi.

Kesklinnas asub kuulus gaasilampide kvartal, hiigelsuur konverentsikeskus ning mereäärne promenaad otse ajalooliste purjelaevade muuseumi kõrval.


Pilt:San Diego Old town 2006 01.jpg|Vanalinn
Pilt:San Diego Old town 2006 02.jpg|Vanalinn
Pilt:San Diego botanical.jpg|Botaanikaaed
Pilt:San Diego Convention Center 2006.jpg|Konverentsikeskus
Pilt:Starofindia.jpg|Ajalooline Star of India



## Sport
Linnas tegutseb pesapalliklubi San Diego Padres. Aastatel 1961–2016 tegutses linnas Ameerika jalgpalliklubi San Diego Chargers, mis on kolinud nüüdseks Los Angelesse ja kannab nime Los Angeles Chargers. Linnas on baseerunud lisaks kaks NBA korvpalliklubi: aastatel 1967–1971 San Diego Rockets (praegune Houston Rockets) ja 1978–1984 San Diego Clippers (praegune Los Angeles Clippers).

## Viited

## Välislingid

*San Diego koduleht
*San Diego turismileht
Christina Aguilera

**Christina María Aguilera** (sündinud 18. detsembril 1980 New Yorgis) on USA poplaulja ja laulukirjutaja. Ta on viimase aastakümne üks menukamaid naislauljaid: tema albumeid on müüdud üle 25 miljoni eksemplari.

Aastal 1999 avaldatud debüütalbum "Christina Aguilera" oli edukas ja võitis 2000. aastal Grammy auhinna aasta debütandi kategoorias. Tema hispaaniakeelne album "Mi Reflejo" võitis 2001. aastal hispaaniakeelse muusika Latin Grammy parima vokaalalbumi kategoorias.

## Elulugu

Christina sündis Jimi ja Shelly Aguilera viielapselises peres. Tema ema, elukutseline muusik, on pärit Iirimaalt. Christina isa, kes pärines Ecuadorist, oli sõjaväelane. Tema vennad on Michael ja Casey ning õed Stephanie ja Rachel.

Tema vanemad lahutasid, kui Christina oli 5-aastane, mistõttu kolis Christina koos emaga Pennsylvaniasse.

8-aastaselt osales ta telesaates "Star Search". Tuntuks sai ta 14-aastaselt, kui osales koos jaapani tähe Keizo Nakanishiga videos "All I Wanna Do".

Aastal 1998 sõlmis ta plaadilepingu RCA Recordsiga. Järgmisel aastal avaldas ta debüütalbumi "Christina Aguilera".

## Diskograafia
### Albumid
*1999 "Christina Aguilera"
*2000 "Mi Reflejo"
*2000 "My Kind Of Christmas"
*2001 "Just Be Free"
*2002 "Stripped"
*2006 "Back To Basics"
*2008 "Keeps Gettin' Better - A Decade Of Hits"
*2009 "Light & Darkness"
*2012 "Lotus"
*2018 "Liberation"

### Singlid
*1995 "All I Wanna Do" (koos Keizo Nakanishiga)
*1998 "Reflection"
*1999 "Genie in a Bottle"
*2000 "What a Girl Wants"
*2000 "Come on Over Baby (All I Want Is You)"
*2000 "Si No Te Hubiera Conocido" (koos Luis Fonsiga)
*2001 "Nobody Wants to Be Lonely" (koos Ricky Martiniga)
*2001 "Lady Marmalade" (koos P!nki, Lil' Kimi ja Myaga)
*2002 "What's Going On" (& MTV All-Star Collaboration)
*2002 "Dirrty" (& Redman)
*2002 "Beautiful"
*2003 "Fighter"
*2003 "Can't Hold Us Down" (& Lil' Kim)
*2004 "Car Wash" (& Missy Elliott)
*2004 "Tilt Ya Head Back" (koos Nellyga)
*2005 "A Song For You" (koos Herbie Hancockiga)
*2006 "Somos Novios (It's Impossible)" (koos Andrea Bocelliga)
*2006 "Ain't No Other Man"
*2006 "Tell Me" (koos P. Diddyga)
*2006 "Hurt"
*2007 "Candyman"
*2007 "Slow Down Baby"
*2007 "Oh Mother"
*2008 "Keeps Gettin' Better"
*2010 "Not Myself Tonight"
*2010 "Woohoo" (koos Nicki Minajiga)
*2010 "You Lost Me"
*2010 "I Hate Boys"
*2010 "Express"
*2010 "Show Me How You Burlesque"
*2011 "Moves like Jagger" (koos Maroon 5-ga)
*2012 "Your Body"
*2012 "Just a Fool" (& Blake Shelton)
*2013 "Feel This Moment" (koos Pitbulliga)
*2013 "Hoy Tengo Ganas de Ti" (koos Alejandro Fernándezega)
*2013 "Say Something" (& A Great Big World)
*2013 "We Remain"
*2018 "Acclerate" (koos Ty Dolla $igniga & 2 Chainziga)
*2018 "Fall in Line" (koos Demi Lovatoga)
*2018 "Like I Do"
*2019 "Fall on Me" (& A Great Big World)

## Isiklikku

19. novembril 2005 abiellus ta muusikamänedžeri Jordan Bratmaniga. 4. juunil, oma abikaasa sünnipäeval, avaldas Aguilera, et on rase. 12. jaanuaril 2008 sündis poeg Max Liron Bratman.

Christina on 160 cm pikk. Tema silmad on sinised, juuksed blondid.

Tema hüüdnimed on Chrissy, X-Tina ja Baby Jane.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Aleksandr Kaleri

**Aleksandr Jurjevitš Kaleri** (sündinud 13. mail 1956 Jūrmalas Lätis) on Venemaa kosmonaut.

Ta on osalenud kolmel pikal kosmoselennul Miri pardal (1992, 1996–1997 ja 2000) ning viibinud kosmoses kokku 769 päeva 6 tundi ja 37 minutit. 

Kaleri töötas aastatel 2003–2004 ja 2010–2011 Rahvusvahelises Kosmosejaamas.
Riho Ühtegi

**Riho Ühtegi** (sündinud 15. veebruaril 1964) on Eesti sõjaväelane, auastmelt kindralmajor, kes oli alates 19. juulist 2019 kuni 15. detsembrini 2023 Kaitseliidu ülem. 

## Teenistuskäik
Ta on teeninud Kaitsejõudude Peastaabi informatsiooniosakonna (J2) ülemana, Eesti kaitseväe Luurepataljoni ülemana (26. veebruarini 2007) ja Eesti kontingendi ülemana Afganistanis.

Ühtegi eestvedamisel taastati Kaitseliidu Tartumaa malev.

1. augustil 2011 asus kolonelleitnant Riho Ühtegi teenima Eesti kaitseatašeena Gruusias. Alates 2012. aasta lõpust oli ta Kaitseväe erioperatsioonide väejuhatuse ülem. 

Kaitseväe juhataja kindralmajor Martin Herem esitas Riho Ühtegi mais 2019 kandidaadiks Kaitseliidu ülema ametisse. Valitsus kinnitas Ühtegi sellesse ametisse 13. juunil 2019 ja ta võttis Kaitseliidu juhtimise Meelis Kiililt üle 19. juulil 2019. Ühtegi ametiaeg Kaitseliidu ülemana lõppes 15. detsembril 2023. 

## Auastmed

## Tunnustus
* 1997 Kotkaristi IV klassi teenetemärk
* 2024 Kotkaristi II klassi teenetemärk 
* Kaitseväe eriteenete rist
* Kaitseväe teenetemärk 
* mälestusmedal "10 aastat taastatud kaitseväge" 
* Kaitsejõudude Peastaabi teeneterist
* Maaväe ohvitseri kuldrist 
*Kaitseliidu Valgeristi III klass
* Kaitseliidu teenetemedali I klass
* Kaitseliidu teenetemedali eriklass
* Kaitseliidu teenetemärk II klass
* Erna Seltsi I klassi teenetemärk
* Kaitseliidu Tartu maleva teenetemärk
* Rahvusvahelistes sõjalistes operatsioonides osalenu medal
* Kaitseministeeriumi kuld-rinnamärk

## Viited

## Välislingid

* Elulugu Eesti kaitseväe kodulehel 
* "‘They Will Die in Tallinn’: Estonia Girds for War With Russia" Politico, 10. juuli 2018
* "Valitsus nimetas Kaitseliidu ülemaks kolonel Riho Ühtegi" Kaitseliit, 13.06.2019
Kotšetšum

**Kotšetšum** (vene *Кочечум*) on jõgi Aasias. Algab Putorana mägismaalt. Seejärel voolab Kesk-Siberi kiltmaal valdavalt kagusse. Alamjooksul pöördub edelasse. Suubub paremalt Alam-Tunguskasse.

Pikkus 733 km, valgla 96 400 km&sup2;.
Kaitseliidu Tartumaa malev

**Kaitseliidu Tartumaa malev** oli Kaitseliidu malev enne teist maailmasõda. 

Kaitseliidu taastamisel loodi Tartumaa malev Riho Ühtegi algatusel Elvas, hiljem ühendati Tartu malevaga ning organiseeriti Elva rühmaks (praeguseks on sellest saanud Elva üksikkompanii).

## Tartumaa maleva pealikud
* Jaan Unt (1925–1931)
* Peeter Asmus (1932–1939)
Z̄āgrose mäed

**Z̄āgros** (pärsia رشته‌كوه‌های زاگرس (Reshteh Kūhhā-ye Z̄āgros), kurdi *Çîyayên Zagrosê*) on mäestik Aasia edelaosas. Kulgeb Iraani mägismaa edelaosas loode-kagu suunas. Kõrgeim tipp 4548 m (Zardkūh). Piirneb kirdes Dasht-e Kavīriga ja edelas Mesopotaamiaga.
Malév

**Malév** (*Magyar Légiközlekedési Vállalat*) oli Ungari rahvuslik lennufirma. 

3. veebruaril 2012 kell 6.00 peatas Malév oma lennud, sest Ungari valitsus lõpetas lennufirma finantseerimise.

## Lennukipark
2012. aasta seisuga oli Malévil 22 reisilennu

Lisaks kasutas Malév Boening 747 lennukeid.




## Viited

## Välislingid

* Malévi koduleht (Arhiiv)
* Ungari lennukompanii lõpetas töö, e24.ee, 3.02.2012
Kalle Eller

**Kalle Istvan Eller** (7. mai 1940 – 10. jaanuar 2023) oli Eesti sõjaväelane (kolonel) ja kultuuritegelane, maausuline.

## Haridus
1964–1970 õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis, inglise ja eesti filoloogia erialal. 

## Töökäik
*1970–1973 töötas õpetajana eri koolides, sh Ahja, Kodasoo, Sihva koolis
*1973–1988 Karula metskonna metsnik
*1986–1988 EELK Usuteaduse Instituudi eesti keele lektor
*1989–1991 Kaitseliidu ohvitser
*1990. aasta juulis andis Heinrich Mark talle koloneli auastme
*17. veebruarist kuni 10. novembrini 1990 Kaitseliidu ülem
*1992–1994 Riigikogu riigikaitsekomisjoni nõunik

## Uurimis- ja tegevusvaldkonnad
*Taluarhitektuur
*Keelealane tegevus Võru Instituudi juures

## Kirjutisi
*Osalenud Tartu omakirjastuslike almanahhide koostamisel ja väljaandmisel: "Marm" (1968), "Õitsev Tuul" (1969), "Kamikadze" (1970), "Jumala Tuul" (1972).
*Laiema tähelepanu pälvis essee "Maarahvast", mis ilmus osade kaupa ajalehes Põllumajanduse Akadeemia (27. jaanuaril, 9., 17. ja 24. veebruaril 1972, nr 4–7). Sellele järgnes ulatuslik mõttevahetus samas lehes ja avalikkuses. 
**"Maarahvast" ilmus taas ajakirjas Vikerkaar (1990, nr 3, lk 72).
**Koguteoses "Maarahva elujõud" II (Tartu, Elmatar 1998, lk 199–216). 
*Regivärsiline poeem "Teomees Tõnu" (1972)
*Luuletused ajakirjas Mana (1978 ja 1980)
*Lühiesseed ja kirjutised keele, kultuuri ja poliitika teemadel omakirjastuslikes väljaannetes ("Vigilia", Tartu 1972–1978; kogumik "Keel", Tartu 1978) ning Võru Keele ja Kultuuri Fondi ja Võru Instituudi väljaannetes
*Valik maakeelseid nimesid (koos Tõnn Sarvega):
**200 maakeelset nime. Kultuur ja Elu 1987, nr 9, lk 21–22
**500 maakeelset nime. Noortekalender 1990, lk 140–145
**Kogumikus "Head nimevalimist!" 1991. Toim E. Simson. Tallinn
*Kirjutis "Maarahvast" kogumikus "Maarahva elujõud II. Müüdid ja tegelikkus", Elmatar 1998. ISBN 9985-832-68-X
*Võro-seto language. (Inglise keeles) Võru Instituut 1999. ISBN 9985-9149-5-3
*Minu mets ehk Kuidas jääda rikkaks. (Koos Rein Kuresoo ja Ahto Ojaga.) Eestimaa Looduse Fond 1999. ISBN 9985-60-624-8
*Bärsärk. Luuletusi Eesti Vabariigi aastaist 1967– . Ilmamaa 2001 ISBN 9985-878-78-7
*Kakskümmend aastat: võit või kaotus? Nädaline, 16. veebruar 2010
* Maarahvast
* Valik maakeelseid nimesid
* Meie rahvas on olemas kristliku Õhtumaa kiuste. Päikesetuul XI 10216 (2003). Intervjuu Peeter Liiviga
* Kalle Elleri mälestuseks on nimetatud tema leiutatud luulevorm kellerii.

## Ühiskondlik tegevus
*Eesti Muinsuskaitse Selts (1987, asutajaliige)
*Kaitseliit
*Rahvuslik Kaitsealgatuskeskus
*Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (9. juuni 1990 – 21. november 1992, asutajaliige).
*Taarausuliste ja Maausuliste Maavalla Koda (asutajaliige)
*Võru Selts
*Võro Keele ja Kultuuri Fond (asutajaliige)
*Eesti Regionaal- ja Vähemuskeelte Liit (juhatuse liige)

## Tunnustus
*26.05.2018 – Kaitseliidu Valgeristi 1. klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
* Riho Ühtegi. Nimed, mida pole raiutud marmortahvlitele. Kaitse Kodu!, 2007, nr 7, lk 21–24
* Suri Kaitseliidu endine ülem Kalle Istvan Eller

## Välislingid

* 
* Tõnn Sarv. Mälestusi Kalle Ellerist. - "Vikerkaar", 2023.
SuperSeaCat

**SuperSeaCat** oli Tallinna-Helsingi liinil tegutsenud kiirlaevafirma.

See firma oli pikka aega kontserni Sea Containers omanduses, kuid müüdi 2008. aasta kevadel Kreeka laevafirmale Aegean Speed Lines.

Nime SuperSeaCat (tõlgituna inglise keelest: 'merekass') on SeaContainers kasutanud alates aastast 1997 ühekerelistel kiirlaevadel. 

Silja Line tõi Tallinna-Helsingi laevaliinile kiirlaevad 2000. aasta kevadel. 2006. aastal ostis Tallink Silja Line'i Sea Containers Ltd-lt. Tehingust jäid välja nii SuperSeaCat kiirlaevad kui ka Silja Line endised laevad Finnjet ja Silja Opera (praegune Opera). 

Juulis 2006 asutati ettevõte Sea Containers Finland Oy (alates 2008 Superseacat Oy), et kiirlaevade liiklus Tallinna-Helsingi liinil saaks jätkuda. Teenus toimis SuperSeaCati kaubamärgi all.

24. augustiks 2007 oli firma laevadega sõitnud 5 miljonit reisijat.

Kontsernis Sea Containers on firma tegutsemisaja jooksul olnud neli SuperSeaCat kiirlaeva: SuperSeaCat One; SuperSeaCat Two; SuperSeaCat Three ja SuperSeaCat Four. Kaks viimast viis praegune omanik Kreekasse pärast liikluse lõppu Tallinna–Helsingi liinil.

Laevafirma Superseacat Oy lõpetas Tallinna–Helsingi liini tööshoidmise 14. oktoobril 2008, viidates majandusraskustele. 20. oktoobril 2008 kuulutas Helsingi ringkonnakohus välja ettevõtte pankroti. 

2009. aastast peale tegutsevad mõlemad laevad Kreeka lipu all, uued nimed on SpeedRunner III ja SpeedRunner IV. Laevade tegevust saab reaalajas jälgida kodulehel marinetraffic.com. Otsingus võib laevad leida IMO numbrite järgi: SpeedRunner III - 240932000 ja SpeedRunner IV - 240931000. 

## Laevastik

SuperSeaCat parvlaevad võtavad peale nii reisijaid kui ka autosid.

SuperSeaCati kiirlaevad ehitati Itaalia laevatehases Fincantieri, laevade värvilahenduse autor on Pininfarina. Laevadel on V-kujuline kere, mis oli tolleaegsetest tiiburitest ja katamaraanidest vastupidavam, tekitas vähem vibratsiooni ja väiksemaid laineid. SuperSeaCati kiirlaevade keskmine sõidukiirus on 38 sõlme, mida suudetakse säilitada ka täislastiga 340 tonni. Need laevad võivad peale võtta 700 reisijat ja 150 autot.

Mõlema laeva vööri külgedel on kujutatud Pärsia kasse, mis sümboliseerivad Sea Containersi kauaaegse omaniku James Sherwoodi koduloomi. Kassid olid erineva värvilahendusega: SuperSeaCat Threel on hõbehall ja SuperSeaCat Fouril oranž Pärsia kass, nende nimed on vastavalt Be-Bop ja Bagpuss.

## Välislingid

* SuperSeaCat on Fakta om Fartyg (Rootsi keeles)
* Helsingi liini sulgenud SuperSeaCati töötajad vaevlevad teadmatuses, Ärileht, 16. oktoober 2008
*  Superseacat läks pankrotti, Postimees 21. oktoober 2008
Arusta

**Arusta** on küla Harju maakonnas Kiili vallas. 

Külas asub stratotüüpne Nõmmeküla paemurd.

## Viited
Kurevere (Kiili)

**Kurevere** on küla Harju maakonnas Kiili vallas. 

Taani hindamisraamatus oli küla nimeks *Kurkeuerae*.

Posti sihtnumber on 75405.

## Vaata ka
*Kurevere karstiala
*Kurevere jõgi

## Viited
Luige

**Luige** on mitme koha nimi: 
***[[Luige (Kiili)|Luige]]** on alevik Kiili vallas Harju maakonnas
***[[Luige (Põltsamaa)|Luige]]** on küla Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas

***Luige** on Põltsamaa valla Uuevälja küla nimevariant
***Luige** on ka Petserimaal ning praegu Vene Föderatsiooni territooriumile jääva **[[Lebedõ]]** küla eestikeelne nimi

***[[Luige (perekonnanimi)|Luige]]** on perekonnanimi:
**Armas Luige (1910–1991) oli eesti ehitusinsener
Luige (Põltsamaa)

**Luige** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.

## Viited
Aidu (Lüganuse)

**Aidu** on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. 

2011. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud. 

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. 

## Vaata ka
*Aidu karjäär
*Aidu mõis (*Aitz*)
*Aidu püramiid

## Viited
Aidu-Nõmme

**Aidu-Nõmme** on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. 

## Viited
Aidu

**Aidu** on mitme koha nimi:

* **[[Aidu (Lüganuse)|Aidu]]** on küla Lüganuse vallas Ida-Viru maakonnas
* **[[Aidu (Viljandi)|Aidu]]** on küla Viljandi vallas Viljandi maakonnas
* **[[Aidu (Põltsamaa)|Aidu]]** on küla Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas

* **[[Aidu järv]]** asub Viljandimaal
* **[[Aidu soo]]** asub Jõgevamaal
* **[[Aidu looduskaitseala]]** asub Jõgevamaal

* **[[Aidu mõis (Paistu)|Aidu mõis]]** (*Aidenhof*), mõis Paistu kihelkonnas
* **[[Aidu mõis (Lüganuse)|Aidu mõis]]** (*Aitz*), mõis Lüganuse kihelkonnas (praeguses Lüganuse vallas)

* **[[Aidu vald]]** eksisteeris aastail 1866–1937 Viljandimaal
202

**202. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned: 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad - **[[200. aastad]]** - 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad

Aastad: 197 198 199 200 201 - 202 - 203 204 205 206 207

----

## Sündmused
* Septimius Severus naasis Rooma pärast viieaastast eemalolekut.
* Roomas keelati kristlusse pöördumine ja kristlik propaganda.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
Hirmuse

**Hirmuse** on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Hirmuse on nime saanud seal asunid Hirmuse mõisa () järgi.

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. 

## Vaata ka
*Sonda–Mustvee raudteeliin

## Viited
Koolma (Lüganuse)

**Koolma** (18. sajandi kaartidel *Kolma*) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

2000. ja 2011. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud. 

Küla läbib Purtse jõgi.

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. 

Koolma küla lähedal Lääne-Virumaal Vinni vallas paikneb endine Jõepere küla.

## Viited
Aruvälja (Lüganuse)

**Aruvälja** (18. sajandi kaartidel *Arruwälli*) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Küla juures on Ojamaa jõgi (18. sajandi kaartidel *Aidu Suur Jöggi*).

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. 

## Viited
Alec Baldwin

**Alexander Rae Baldwin III **(sündinud 3. aprillil 1958 New Yorgis) on filmiauhinnale Oscar nomineeritud ja Kuldgloobusega pärjatud USA näitleja.

Tema tuntumate filmirollide seas on osatäitmised filmides  "Mardikamahl", "Jaht punasele oktoobrile", "Aviaator – valguses ja varjus", "Pearl Harbor" ja "Kahe tule vahel".

Oktoobris 2021 tulistas ta filmi "Rust" võtetel kogemata surnuks operaator Halyna Hutchinsi.

## Filmograafia

### Rollid telesarjades
*"Sõbrad" (Parker, 2 osa, 2002)
*"Nip/Tuck" (Dr. Barett Moore, 1 osa, 2004)
*"Las Vegas" (Jack Keller, 2 osa, 2004)
*"Simpsonid" (Caleb Thron, 1 osa, 2005)
*"Will & Grace" (Malcolm, 6 osa, 2005)
*"30 Rock" (Jack Donaghy, 2006-)

## Eraelu
Alec Baldwin oli aastatel 1993–2002 abielus näitleja Kim Basingeriga, kellega tal on tütar Ireland Eliesse (sündinud 1995).

## Välislingid
* 
*Alec Baldwini ajaveeb
Maidla (Lüganuse)

**Maidla** on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. 

## Vaata ka
*Viktor Kingissepa nimeline kolhoos
*Maidla Kool

## Viited
Mehide

**Mehide** on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Mehidest jookseb läbi Mehide oja.

Mehide külast itta jääb Oandu küla, mida läbib Purtse jõgi (ka Oandu jõgi).

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. 

## Vaata ka
* Mehide männid

## Viited
Oandu (Lüganuse)

**Oandu** (18. sajandi kaartidel *Oando*) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Küla läbib Purtse jõgi (ka *Oandu jõgi*).

Oandust ja Mehidest lähevad külateed läände Sirtsi külasse. 18. sajandi kaartide järgi on Oandus olnud kõrts.

## Viited
Ojamaa küla

**Ojamaa** on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Läbi küla voolab Ojamaa jõgi.

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. 

## Viited
Piilse

**Piilse** on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Küla läbib Purtse jõgi.

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. 

Sealne  7909 puurauk on Oandu lademe laiendatud stratotüübiks. Küla järgi on nime saanud Rakvere lademe Piilse kihistik. Sealne Oandu ehk Purtse jõe kaldapaljand on ka kihistiku stratotüüp.

## Viited
Rebu küla

**Rebu** on Ida-Virumaal Lüganuse vallas asuv küla.

Kohanimekäändeks on Rebusse, mitte Rebule.

Rebule lähimad külad on edelas Oandu, läänes Mehide, põhjas Aruküla ja idas Rääsa.

18. sajandi kaartidel oli Rebu ja Rääsa küla juures Virunurme juurest lähtuv oja.

Küla mainiti 1551 ja 1844 kujul *Rebbo*, 1665 kujul *Rebba* ja 1796 kujul *Röbbe*. 1726 märgiti hajataludena *Räbo Jürri* ja *Räbo Maddi* talusid. 1732 nimetati Rääsa küla all talupoegi *Räwo Jurri* ja *Räwo Maddis*, kes on arvatavasti needsamad isikud kes 6 aastat varem. Küla asus Lüganuse kihelkonnas ning ta on kuulunud Maidla ja Mäetaguse mõisa alla.

Häälikuliselt vastab külanimele sõna "rebu", mis tähendas vanasti rebast. Ent oletatud on sedagi, et nime algkuju oli ä-line. Sel juhul oleks algkujuks sõna "räbu", mis vanasti tähendas puru.

Eesti 2000. aasta rahvaloenduse järgi oli Rebul 8 elanikku. Küla kuulus Maidla valda kuni selle likvideerimiseni 2013. aastal.

## Viited
Lipu

**Lipu** (18. sajandi kaartidel *Lippo*) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Lipu küla juures on Ojamaa jõgi ja Lipu raba. Lipu külast on külatee Virunurme külasse.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 4 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud. 

## Viited
Lümatu (Lüganuse)

**Lümatu** (18. sajandi kaartidel *Limato*) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Lümatust voolab läbi Mehide oja.

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. 

## Vaata ka
*Sonda–Mustvee raudteeliin
*Lümatu raudteejaam

## Viited

## Välislingid
* Evar Saar. ''Lümanda'', ''Lümandu'' ja ''Lümatu''. – Keel ja Kirjandus 2012, nr 1, lk 48–54. https://doi.org/10.54013/kk650a5
Sirtsi

**Sirtsi** on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

18. sajandi kaartidel on Tagama (*Taggama*) ja Mehide (*Mehhede*) küla vahel Sirtsi kõrts.
Endisest Tagama külast voolab läbi Hirmuse jõgi.

## Vaata ka
*Sirtsi looduskaitseala
*Sirtsi soo
*Sirtsi rändrahn
*Sonda–Mustvee raudteeliin

## Viited
Soonurme

**Soonurme** (18. sajandi kaartidel *Sonurm*) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Sirtsi soo kirdeserval asunud küla nimi oli välja kujunenud juba 13. sajandil. Küla on kuulunud Hirmuse ja Maidla mõisa alla. 19. sajandil oli külas ka samanimeline karjamõis. Soonurme idaosas teisel pool Hirmuse jõge asunud vabatküla hüüti Hiielinnaks või Hiiemäeks, rahvapäraselt Kämäraks, vanemates allikates ka Hiirelinnaks. Soonurmega liideti 1977. aastal endise Hirmuse raudteepeatuse ümber tekkinud Hirmuse asundus.
Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. 

## Viited
Tarumaa

**Tarumaa** (18. sajandi kaartidel *Tarroma*) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. 

## Viited
Uniküla (Lüganuse)

:*See artikkel on külast Lüganuse vallas; teiste samanimeliste kohta vaata artiklit [[Uniküla]].*
----

**Uniküla** (18. sajandi kaartidel *Unnikül*) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Küla läbib Purtse jõgi. Jõel on olnud vesiveski.

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. 

## Viited
Mõisaküla (Põltsamaa)

**Mõisaküla** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.

## Viited
Nabala

**Nabala** on küla Harju maakonnas Kiili vallas. Küla järgi on nime saanud ordoviitsiumi Nabala lade.

## Vaata ka
*Nabala lubjakivimaardla
*Nabala karstiala
*Nabala mõis
*Nabala-Tuhala looduskaitseala

## Viited
Paekna

**Paekna** on küla Harju maakonnas Kiili vallas.

Küla järgi on nime saanud Paekna kihistu.

## Vaata ka
*Lähtse–Paekna tee 
*Paekna järv
*Paekna paemurd

## Viited
Piissoo

**Piissoo** on küla Harju maakonnas Kiili vallas. 

Küla läbib Tõdva–Nabala tee.

24. augustil 1941 toimus Nabala ja Piissoo küla piiril lahing saksa ja nõukogude armee vahel.

## Viited
Sookaera

**Sookaera** on küla Harju maakonnas Kiili vallas. Külas asus Nabala mõisa Peebu karjamõis.

Külas asub Paekna paemurd. 

## Viited
Sõmeru (Kiili)

**Sõmeru** on küla Harju maakonnas Kiili vallas. 

Posti sihtnumber on 75411.

2000. aastal elas külas 37 inimest.

## Viited
Vaela

**Vaela** on küla Harju maakonnas Kiili vallas. Küla asub mõlemal pool Tallinna ringteed 2 km Kiili alevist loodes ja 12 km Tallinnast kagus.

1977. aastal liideti Vaela külaga Saire küla.

Varem on kasutatud ka Väela nimekuju.

## Vaata ka
* Sausti–Kiili tee

## Viited

## Välislingid
* Vaela külaselts
* Vaela Külakoda
Mufulira

**Mufulira** on linn Sambias Copperbelti provintsis. Linn on üks Sambia suuremaid vasetootmiskeskusi.

Sambias on tuntud linna edukas jalgpallimeeskond Mufulira Wanderer. Mufuliras sündis Sambia kolmas president Levy Mwanawasa.
Sambia Ülikool

**Sambia Ülikool** on Sambia suurim ülikool. Asutati 1964 ja alustas tegevust 17. märtsil 1966. Ülikoolis õpib umbes 6000 üliõpilast.

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Mõhn

**Mõhn** on liustiku sulamisvee setetest koosnev üldjuhul ümar **kuhjepinnavorm**. Eestis kõige levinum mõhnatüüp on küngasmõhn, mis on kujult enamasti ümara või ovaalse kujuga 5–25 m kõrge küngas nõlvakaldega 5–25°. Samuti leidub mõhnu, mis on kühmu-, kupli-, künnise-, seljaku- või vallikujulised. Mõhnad võivad olla ka tasase lavaja laega, moodustades harilikult kõrgeid hajali asetsevaid lavamõhnu, mis on Eestis levinumad Kirde-Eestis.

Mõhnasid kujundavate setete ja tekkeloo alusel eristatakse Eestis **liustikujõetekkelisi** (fluviogltasiaalseid) ehk fluviomõhnu ja **jääjärvetekkelisi** (limnoglatsiaalseid) ehk limnomõhnu. Kuna setete ladestumise protsessid võisid jää sulamisel tihti muutuda, siis eristatakse eraldi ka **segamõhnu**, mis koosnevad nii jääjärve- kui ka liustikujõgede setetest. Kõigil mõhnadel võib olla kas lausaline või laigutine moreenkate, sel juhul nimetatakse neid **moreenkattega mõhnadeks**. Moreenkattega mõhnastikud on tekkinud enamasti Kagu-Eesti kuhjeliste kõrgustike – Haanja, Otepää ja Karula – kõrgemates osades.

Eesti kõrgeima tipuga Suur Munamägi on tekkelt moreenkünnisel lasuv **mõhn**.

## Tekkeviis
### Jääjõetekkeline
Jääjõetekkelised mõhnad on tavaliselt veidi piklikuma kujuga ning on moodustunud lõhederohke jääserva ja surnud jää pankade vahelistes avatud lõhedes või passiivse jää tunnelites jääsulamisvete kuhjatud setteist. Jääjõetekkelised mõhnad koosnevad peamiselt põimjaskihilisest liivast ja peenkruusast, mille vahel võib kohati olla väheses ulatuses rõhtkihilist tolmjaid liivu.  

### Jääjärvetekkeline
Üldiselt ümara kujuga jääjärvelised mõhnad on kujunenud taanduva liustiku jääpankade vahelistes ajutiste järvede setetest. Samuti võivad jääjärveliste mõhnade setted pärineda liustiku pealsete või siseste järvede setetest, mis pärast ümbritseva jää sulamist jäid muust pinnasest kõrgemate küngastena maa peale. Jääjärvelised mõhnad koosnevad tihti rõhtsatest jääst väljasulanud moreeni peenematest osistest: liiva- ja aleuriidikihtidest.

## Mõhnastikud
Eestis leidub mõhnasid peamiselt Lõuna-Eesti kõrgustike kõrgemas keskosas, samuti mitmel pool liustiku servamoodustiste vööndites, kus nad esinevad sageli korrapäratutes rühmades ehk **mõhnastikes**. Eesti mõhnastikud on üsna väikesed, nende pindala on enamasti alla 10 km², kuid võivad ulatuda kuni 20 km². Mõhnadevahelised nõod kujutavad endast enamasti kauem püsinud suuremate jääpankade asemeid, sest need ei lasknud sinna setteid ladestuda. Osa madalamates kohtades asunud jääpanku mattus ka setete alla ja sulas seal alles aastasadade jooksul. Selliseid glatsiokarstilisi lohke nimetatakse söllideks (ehk **sulglohkudeks**). Mõhnastikule iseloomulik künklik-nõoline reljeef võis kujuneda ka jääserva ette kuhjunud jõgede deltadest pärast nende setetesse mattunud jääpankade sulamist.

## Vaata ka
*oos
*sandur
*voor
*sulglohk
*moreenküngas

## Viited
Mopti

**Mopti** on linn Malis Nigeri jõe kallastel. Kohalikud kutsuvad linna Mali Veneetsiaks, kuna linn asub kolmel saarel: Uuslinn, Vanalinn ja Bani.

Saared on juba pikka aega olnud asustatud, kuid linn tekkis alles 19. sajandil Massina impeeriumi osana. Hiljem Prantsuse kolonisatsiooni aegu kasvas linn Mali suurimaks ja tähtsaimaks sadamalinnaks.

Mopti on populaarne turistide hulgas. Linnas asuvad peale jõesadama veel lennuväli ja Mopti Suur mošee.

Mopti on Mali suuruselt neljas linn. Seal elab 115 000 inimest (1999), peamiselt bambarad, bozod, dogonid, songaid ja fulbed.
Kayes

**Kayes** on linn Lääne-Malis Senegali jõe ääres. Kayes on samanimelise regiooni keskus.

Kayesi linna kutsutakse Aafrika küpsetusahjuks, kuna seal on alati erakordselt kuum. Linn on surutud rauarikaste mägede vahele, mistõttu seal on tavaliselt tuulevaikne ja väga palav. Aasta keskmine õhutemperatuur on 35 °C, kuid kuumimatel kuudel – aprillis ja mais – ulatub keskmine õhutemperatuur 40 °C-ni.

Aastal 1892 sai Kayesi linn Prantsuse Sudaani pealinnaks. Seda kuni 17. oktoobrini 1899, mil uueks pealinnaks sai Bamako.
Linnas on rahvusvaheline lennuväli, seda läbib Dakari–Nigeri raudtee.

Linn asub maa-alal, mis on rikas kulla ja raua poolest.
Murrutuslava

**Murrutuslava** on merelainete abradeeriva tegevuse läbi tekkinud pangaesine tasane peaaegu horisontaalne või mere suunas kaldu olev platvorm.

Murrutuslava teke näeb üldjoontes välja järgmine. Lained abradeerivad pankade jalameid, moodustades sinna murrutuskulpaid. Toetuseta jäänud panga ülaosa variseb alla ning peenestatakse ja kantakse lainete poolt minema. Pank taganeb maa suunas ning merepinnast madalamale tekib enam-vähem tasane platvorm. 

Vastavalt sellele, kas meri tungib peale (transgressioon) või taganeb (regressioon), satuvad ka endised murrutuslavad sügavamale merre, kuhu lained enam ei ulatu või siis hoopis merepinnast kõrgemale, kus neid nimetatakse rannaterrassideks. Rannaterrasside uurimine võimaldab määrata merepinna kõrguse muutumise kiirust.
Murrutus

**Murrutus** ehk **lainekulutus** ehk **rannakulutus** ehk **rannaabrasioon** on merelainete ja nende poolt kantud kivimilise materjali teostatud abrasioon.

Murrutuse läbi tekivad näiteks pangad, murrutuskulpad ja murrutuslava.
Murrutuskulbas

**Murrutuskulbas** ehk **kulbas** (inglise *notch*) on merelainete murrutuse läbi tekkinud süvend panga jalamil. 

Kulbaste sügavus on reeglina 1...5 meetrit. Murrutuskulpa areng viib selle lae ehk toetuseta jäänud pangaosa sissevarisemiseni. Kulbaste arengut soodustab murenemine, mida kiirendab mitmesuguste organismide elutegevus. Enamasti tekivad murrutuskulpad lubjakivisse.
Patrick Dempsey

**Patrick Galen Dempsey** (sündinud 13. jaanuaril 1966 Lewistonis Maine'i osariigis) on USA filminäitleja.

Ta on tuntud eeskätt Derek Shepherdi osatäitjana USA telesarjas "Grey anatoomia" ning filmidest "Karje 3" ja "Armas kodu Alabamas". Eesti televaataja teab teda ka filmist "Pruudipoiss" (2008).

Patrick Dempsey oli 2001. aastal nomineeritud Emmy auhinnale osatäitmise eest (külalisena) draamasarjas "Once and Again" ja 2007. aastal Kuldgloobusele osatäitmise eest sarjas "Grey anatoomia".

## Filmikarjäär
Patrick Dempsey filmikarjäär sai alguse 1980. aastatel, mil ta mängis filmides "Armastust ei saa osta" ja "Loverboy".

1990. aastatel näitles ta peamiselt teleseriaalides, millest tuntumad on "Will ja Grace" ning "Once and Again".

## Välislingid
* 
*Patrick Dempsey biograafia ABC kodulehel
Katherine Heigl

**Katherine Marie Heigl **(sündinud 24. novembril 1978 Washingtonis) on USA filminäitleja ja endine modell.

Tema isa Paul oli raamatupidaja ja ärijuht, ema Nancy oli personalijuht. Tal oli vanem õde ja kaks vanemat venda. 1986 sai tema vanem vend Jason liiklusõnnetuses surma: tema klassikaaslased viskasid ta sõitvast veoautost välja.

Alates 1987 töötas Heigl modellina ja alates 1992 filminäitlejana. Ta ei lõpetanud keskkooli, vaid keskendus selle asemel oma filmikarjäärile.

1994 mängis ta filmis "My Father the Hero" ja nimetati selle eest Noore näitleja auhinna kandidaadiks naisnäitleja kategoorias. Ta ei võitnud seda auhinda.

1999–2002 mängis ta telesarjas "Roswell" tulnuka ja inimese segu Isabel Evansit. Selle rolliga nimetati ta Saturni auhinna kandidaadiks parima naiskõrvalosatäitja kategoorias televisioonis ja Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks naisnäitleja kategoorias televisioonis. Ta ei võitnud kumbagi.

2007 mängis ta filmis "Kõht ette". Selle rolli eest nimetati ta Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks komöödianäitlejanna kategoorias. Ta ei võitnud seda auhinda.

2009 mängis ta filmis "Inetu tõde". Selle rolli eest nimetati ta Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks suvefilmi naisnäitleja kategoorias. Ta ei võitnud seda auhinda.

2005–2010 mängis ta telesarjas "Grey anatoomia" doktor Isobel Stevensit. Selle rolli eest nimetati ta 2007 Emmy kandidaadiks naiskõrvalosatäitja kategoorias draamaseriaalis, 2007 ja 2008 Kuldgloobuse kandidaadiks naiskõrvalosatäitja kategoorias televisioonis või filmisarjas ning teismeliste valiku auhinna kandidaadiks seriaalinäitlejanna kategoorias. Ta võitis neist Emmy.

## Filmid

## Seriaalid

## Isiklikku
Ta on abielus laulja Josh Kelleyga ja neil on kaks adopteeritud last.

## Viited

## Välislingid

* 
* Katherine Heigl Online
Kate Winslet

**Kate Elizabeth Winslet** (sündinud 5. oktoobril 1975 Berkshire'i krahvkonnas Readingis) on filmiauhinna Oscar pälvinud inglise filminäitleja.

Tema tuntumad filmirollid on tehtud filmides "Mõistus ja tunded", "Titanic", "Iris", "Karge meele igavene sära", "Avastades Eikunagimaad", "Väikesed lapsed", "Mässajate tänav" ja "Ettelugeja".

## Filmograafia

## Välislingid
*