open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kawe kelder

**Kawe kelder** oli Tallinnas aadressil Pärnu maantee 22 asunud Eesti Politsei Tallinna-Harju Prefektuuri ja hiljem Eesti NSV SARK-i Tallinna Miilitsavalitsuse kinnipidamisasutus (arestimaja), šokolaadivabriku Kawe endine laohoone. 

Kawe keldri hoone kelder ja fassaadid olid tunnistatud ajaloomälestiseks aastatel 1995–2002. 2002. aastal lõpetati kultuuriminister Margus Allikmaa käskkirjaga Kawe keldri "kultuurimälestiseks olemine, kuna ümberehituste tulemusena on asi kaotanud mälestise tunnused maapealse osa interjöörides ning nende tunnuste piisavalt autentne taastamine pole võimalik".

## Ajalugu
1924. aastal arhitekt Artur Perna projekti järgi ehitatud kolmekorruseline büroohoone oli kuni 1939. aastani šokolaadivabriku Kawe laohoone Pärnu maanteel, mis pärast Eesti politsei käsutusse andmist ehitati ümber arestimajaks. Hoone keldris oli 14 kinnipidamiskambrit.

Nõukogude okupatsiooni ajal Eestis aastatel 1940–1941 kasutati hoonet Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi ja Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi organite poolt kinnipeetud isikute ajutise kinnipidamiskohana.

Pärnu maantee hoonet kasutati kinnipidamiskohana ka Saksa okupatsiooni ajal Eestis aastatel 1941–1944, kinnipidamiskoha ülemaks oli eestiaegne konstaabel ja Kalevi spordiseltsi tõstja Alfred Mäll.

Hoone ehitati põhjalikult ümber 1990. aastatel, mille tulemusel säilis peamiselt ainult maja väliskest. Hoones asutati 1989. aasta algul NSV Liidu-Soome ühisettevõtte Finest Hotel Groupi filiaalina Cross Development, millest sai Eesti Ekspressi ametlik väljaandja. Samas majas sündis mõni aasta hiljem ka Hansapank.

1993. aastal tagastati hoone šokolaadi- ja kommivabriku Kawe asutanud Karl Vellneri (1894–1984) ja Kolla Vellneri (1889–1961) järglasele, Karl Vellneri Ameerika Ühendriikides elanud pojapojale Karl Gert Vellnerile.

## Mälestuse jäädvustamine
25. märtsil 1990 avas ühing Memento hoone seinal 1949. aasta küüditamise 41. aastapäeva tähistamiseks mälestustahvli.

## Vaata ka
*Kawe kelder (laul)

## Viited

## Välislingid
*Mare Kask, Jaan Tamm. Majad täis õudusi. Kultuur ja Elu
*Erik Müürsepp. Kawe keldri kohale plaanitakse ärihooneid. Eesti Päevaleht, 27. aprill 2009
*Vangla müüride vahel
*“Pärnu mnt 20, Pärnu mnt 22, Pärnu mnt 22a, Pärnu mnt 24, Roosikrantsi tn 7a, Roosikrantsi tn 11a kinnistute ja lähiala detailplaneeringu koostamise algatamine”. Tallinna Linnavalitsuse korraldus 1. aprill 2009 nr 510-k
*Sven Harjo, Kawe piinakeldri kohale kerkib moodne ärimaja. Õhtuleht, 20. jaanuar 2012
Eesti Meediaorganisatsioonide Liit

**Eesti Meediaorganisatsioonide Liit** on mittetulundusorganisatsioon, mis koondab Eesti trükimeedia ettevõtete esindusorganisatsioone.

Liit loodi 2011. aasta juunis. Selle liikmed on Eesti Ajalehtede Liit, Eesti Ajakirjade Liit ja Eesti Meediaagentuuride Liit.

Ühe esimese projektina kuulutas Eesti Meediaorganisatsioonide Liit välja kava korraldada Eesti lugejaskonna uuring, mis annaks tervikliku ülevaate Eesti trükiajakirjanduse lugemistrendidest. Uuringu teostaja 2012–2016 valiti konkursil, mille tähtaeg oli 1. oktoober 2011.

## Viited
Sotsiaaltöö (ajakiri)

**Ajakiri Sotsiaaltöö** on Eesti sotsiaaltöö ja -poliitika erialaajakiri. Ajakirja annavad välja Tervise Arengu Instituut ja Sotsiaalministeerium. Ajakiri asutati 1997. aastal.

Artiklid ilmuvad jooksvalt ajakirja veebis, neli korda aastas ilmuvad veebiajakirja numbrid. Kuni 2024. aasta lõpuni ilmus ajakiri ka paberil.

Lisaks ilmub üks kord kuus Sotsiaaltöö elektrooniline uudiskiri, mis vahendab teavet värskete ajakirjaartiklite, valdkonnauudiste ja -sündmuste kohta.

Ajakiri haldab ka Tervise Arengu Instituudi kodulehel asuvat sotsiaalvaldkonna sündmuste ja -koolituste kalendrit.

Sotsiaaltöö vastutav toimetaja on Regina Lind.

Aeg-ajalt ilmub ajakirjas eelretsenseeritud artikleid sotsiaaltööst ja sotsiaalpoliitikast (klassifitseeritakse Eesti Teadusinfosüsteemi klassifikaatori järgi 1.3 taseme artikliteks).

## Ajakirja tellimine
Ajakirja elektroonilise versiooni saab tellida koos Sotsiaaltöö uudiskirjaga.

## Autorid
Artiklite autorid on sotsiaalvaldkonna praktikud ja nende koostööpartnerid, poliitikakujundajad, eksperdid, teadlased, üliõpilased, teenusetarbijad ja teised sotsiaaltöö huvilised.

## Kolleegium
Ajakirjal on valdkonna asjatundjatest koosnev alaline toimetuse kolleegium. 2024. aastal on Sotsiaaltöö kolleegium 14-liikmeline.

## Viited

## Välislingid
* ajakirja Sotsiaaltöö veeb
* Sotsiaaltöö sündmuste kalender
* Ajakirja Sotsiaaltöö Facebooki leht
Emil Čuprenski

**Emil Todorov Čuprenski** (bulgaaria keeles *Емил Тодоров Чупренски*; 14. september 1960 Sofia – 30. mai 2025) oli Bulgaaria poksija.

Čuprenski oli kergekaalus (kuni 60 kg) vähemalt kolmekordne Bulgaaria meister aastatel 1981, 1987 ja 1989.

Čuprenski osales kergekaalus (kuni 60 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Romallis Ellisele (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

Čuprenski sai kergekaalus (kuni 60 kg) 4. maailmameistrivõistlustel (Reno, 1986) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Engels Pedrozale (Venezuela).

Čuprenski võitis kergekaalus (kuni 60 kg) 25. Euroopa meistrivõistlustel (Varna, 1983) ning 26. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1985) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta sai 27. Euroopa meistrivõistlustel (Torino, 1987) hõbemedali, kaotades finaalis Orzubek Nazarovile (NSV Liit).

## Viited

## Välislingid
*
Johann Mühlegg

**Johann Mühlegg** (sündinud 8. novembril 1970) on saksa päritolu Hispaania murdmaasuusataja. 

Ta esindas esialgu Saksamaad, alates Hispaania kodakondsuse saamisest 1999. aastal esindas Hispaaniat. 

Osales 1992, 1994 ja 1998. aasta taliolümpiamängudel Saksamaa võistkonna koosseisus. 

2001. aastal maailmameistrivõistlustel Lahtis sai kuld- ja hõbemedali. 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys jäi ta vahele dopingu kasutamisega ja tema võidud kolmel distantsil tühistati.
Väino Maala

**Väino Maala** (1. juunil 1914 – 21. märts 1987 Aakre) oli eesti kandlemeister.

Ta õppis aastatel 1947–1951 Valga Lastemuusikakoolis laulmist ja trombooni. Ta oli külapillimees ja orkestrijuht.

Ta oli pillimeister, kes konstrueeris esimesena maailmas kromaatilise kandle, s.t. kandle, millega saab mängida kõikides helistikes ilma seda vahepeal häälestamata. 

Ta tegi elu jooksul väga palju erinevaid pille ja ka erinevat tüüpi kandleid. Lõpplihvi sai kromaatiline kannel alles 1952 (siis sai see valmis Tallinna Klaverivabrikus), kuigi pilli tüüp oli valminud varem.

Ta elas Valgamaal Aakres.

## Viited

## Välislingid
*http://www.valgark.ee/isik/index.php?id=568
Tallinna Ärijuhtimise Kolledž

**Tallinna Ärijuhtimise Kolledž** (vene keeles *Таллиннский Колледж Управления бизнесом*) oli Eesti venekeelne rakenduskõrgkool.

Kolledž alustas tööd 1991. aastal, õpetades keeli, väike- ja keskmist ettevõtlust. 2011. aasta seisuga oli kolledžis on üks teaduskond – ärijuhtimine –, milles on üks samanimeline õppekava ja seitse osakonda: bisnis ja rakenduslikud keeled, logistika, raamatupidamine ja rahandus, rahvusvaheline bisnis, kinnisvara, rahvusvaheline turism, strateegiline ja informatsiooniline ärijuhtimine ning reklaam ja selle arvutidisain. Teaduskonna dekaan oli Olga Russak, kõrgkooli rektor Violetta Sokolenko.

Tallinna Ärijuhtimise Kolledži hoone asus Tallinnas Kivimurru tänaval. Kõrgkooli tegevus oli suunatud peamiselt venekeelsetele üliõpilastele., õppekeel on vene keel.

2010. aastal ei läbinud Tallinna Ärijuhtimise Kolledži ainus õppekava ümberhindamist. Kõrghariduse kvaliteediagentuuri negatiivse hindamistulemuse põhjusena toodi muu hulgas välja miinimumilähedane rahvusvaheline suhtlus. 2011. aastal detsembris lõpetas kool tegevuse.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Vabatahtliku Tegevuse Arenduskeskus

**Vabatahtliku Tegevuse Arenduskeskus** (VTA) on Eesti mittetulundusühing, mis vahendab vabatahtliku töö pakkumisi, soodustab vabatahtlike kaasamist ja arendab Eestis vabatahtlike kaasamiseks soodsat keskkonda.

VTA korraldab ühendustele vabatahtlike kaasamise ja juhtimise koolitusi, tutvustab ettevõtetele vabatahtliku tegevuse võimalusi ja põhimõtteid, korraldab Euroopa Vabatahtliku Tegevuse aasta avafoorumi, toimetab ja haldab vabatahtlike veebiportaali Vabatahtlike Värav, arendab ühenduste vabatahtliku tegevuse võrgustikku, tunnustab igal aastal tublimaid vabatahtlikke jms. Koostöös siseministeeriumiga koostas VTA vabatahtliku passi, milles pannakse vabatahtliku töö kogemused.

VTA liikmed on MTÜ Pimedate Ööde Filmifestival, MTÜ Ökomeedia ja Viljandimaa Vabatahtlike Keskus. Arenduskeskus on Euroopa Vabatahtlike Keskuse ja Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liidu liige.

Vabatahtliku Tegevuse Arenduskeskus tegutseb Tartus, aadressil Rüütli 4. Keskuse juhataja on Tuulike Männi.

## Vaata ka
*Aasta vabatahtlik

## Välislingid
* Vabatahtliku Tegevuse Arenduskeskuse koduleht
* Vabatahtlike Värav
* Teele Tammeorg, "Pass muudab vabatahtlikud tööandja jaoks nähtavaks", Eesti Päevaleht, 24. juuli 2009
* Tunnustatakse selle aasta tublimaid vabatahtlikke - Postimees, 6. detsember 2009
Rahvaraamatukogu

**Rahvaraamatukogu** (ka *avalik raamatukogu*) on tasuta üldkasutatav raamatukogu.

Rahvaraamatukogu põhiülesanne on mingi asula või piirkonna elanike teenindamine ning selle tegevust rahastatakse tavaliselt kohaliku omavalitsuse ja/või riigi eelarvest. Taolisel raamatukogul on universaalne kogu, mis püüab vastata laia elanikkonna infovajadustele ega keskendu süvitsi ühelegi konkreetsele teemavaldkonnale.

## Rahvaraamatukogud Eestis

Eestis reguleerib rahvaraamatukogude tegevust 1998. aastal vastu võetud rahvaraamatukogu seadus.

Seaduse kohaselt on rahvaraamatukogu munitsipaalraamatukogu, mis kogub, säilitab ja teeb lugejale kättesaadavaks temale vajalikud trükised, auvised ja teised teavikud ning avalikud andmebaasid. Rahvaraamatukogu eesmärk on tagada elanikele vaba ja piiramatu juurdepääs informatsioonile, teadmistele, inimmõtte saavutustele ning kultuurile, toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist.

Igas kuni 10 000 elanikuga linnas peab olema vähemalt üks rahvaraamatukogu, suuremates linnades üks rahvaraamatukogu 15 000 elaniku kohta. Maapiirkondades on ette nähtud üks rahvaraamatukogu 500 inimese kohta.

Eesti rahvaraamatukogud tegutsevad kohalike omavalitsuste haldusalas, kuid neid finantseeritakse nii kohaliku omavalitsuse kui ka riigi eelarvest. Riigieelarvest kaetakse vaid teavikute soetamise, riiklike programmide elluviimise ja internetiühenduse tagamisega seotud kulud, muus osas vastutab eelarve eest kohalik omavalitsus.

Riiklikul tasandil koordineerib rahvaraamatukogude rahastamist ja nende tegevusega seotud poliitilis-õiguslikke küsimusi kultuuriministeerium.

Rahvaraamatukogu alaliigid on Eestis maakonnaraamatukogu ja keskraamatukogu.

## Välislingid

* Rahvaraamatukogu seadus Riigi Teatajas
Norman Ramsey

**Norman Foster Ramsey** (27. august 1915 Washington – 4. november 2011 Wayland) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.

Tema ema oli saksa päritolu matemaatik ja isa sõjaväelane. Norman Ramsey lõpetas 15-aastaselt keskkooli ning asus Columbia ülikoolis esialgu inseneriteadust õppima, peagi aga vahetas eriala ning lõpetas ülikooli 1935. aastal matemaatikuna. Seejärel õppis ta Cambridge'i ülikoolis füüsikat ja sai bakalaureusekraadi.

1930. aastate lõpus töötas Ramsey Columbia ülikoolis koos tuumamagnetresonantsi avastanud Isidor Isaac Rabiga. 1940. aastal sai ta Columbia ülikoolist doktorikraadi füüsika alal.

Teise maailmasõja ajal juhtis Ramsey MIT kiirguslaboris töörühma, kes töötas välja esimese magnetroni 3&nbsp;cm lainepikkusega kiirguse saamiseks ning sellega seotud radarisüsteemi. 1943. aastast juhtis ta uurimisrühma Los Alamose laboris Manhattani projekti juures. Pärast sõda pöördus ta Columbia ülikooli tagasi. 1947. aastal siirdus ta Harvardi Ülikooli, kus õpetas järgmised 40 aastat. 1949. aastal leiutas ta eraldiseisvate võnkuvate väljade meetodi (Ramsey meetodi), millel rajaneb erakordselt suure lahutusvõimega tuumamagnetresonantsspektroskoopia ja mis tegi võimalikuks väga täpsete aatomkellade loomise. 1966. aastal sai ta Higginsi füüsikaprofessoriks.

Hiljem töötas ta koos oma üliõpilastega välja veelgi täpsemate kellade loomiseni viinud vesinikmaseri.

Ramsey oli üks Brookhaveni labori asutajaid ja Brookhaveni füüsikaosakonna esimene juhataja 1946. Aastatel 1958–1959 oli ta NATO peasekretäri teadusnõunik. Ta oli Ameerika füüsikaseltsi president 1978–1979.

## Tunnustus
*1958 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks 
*1988 – Oerstedi medal
*1989 – Nobeli füüsikaauhind

## Viited

## Välislingid
* Norman Ramsey Nobeli auhinna lehel
Wayland

**Wayland** on linn Ameerika Ühendriikides Massachusettsi osariigis Middlesexi maakonnas, Bostonist umbes 25 km lääne pool.

Wayland asub Sudbury jõe ääres. Linna geograafilised koordinaadid on .

2010. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 12 994 inimest.

Waylandi kohale tekkis asula aastal 1639.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Lauri Sutela

**Lauri Johannes Sutela** (aastani 1929 **Lauri Schroderus**; 11. oktoober 1918 Äänekoski – 8. november 2011 Helsingi) oli Soome sõjaväelane, kindral.

Lauri Sutela sai 1939. aastal Soome Kadetikoolist ohvitserihariduse ja osales seejärel Talvesõjas ja Jätkusõjas.

1950. aastatel juhtis ta Soome sõjaväeluure loomist.

15. aprillist 1974 kuni 11. oktoobrini 1983 oli ta Soome kaitseväe juhataja. Ta oli sõjajärgse aja Soome kõige kauem ametis olnud kaitseväe juhataja. 1970. aastate teisel poolel hoidis ta oma vastuseisuga ära sõjalise koostöö lepingud ja ühised õppused Nõukogude Liiduga.

## Viited

## Kirjandus
* Matti Lukkari. "Lauri Sutela. Puolustusvoimain komentaja", ISBN 9511129554

## Välislingid
* Matti Lukkari. Lauri Sutela. Puolustusvoimain komentaja
* Kenraali Lauri Sutela lähes kidnapattiin Neuvostoliitossa
Royal Caribbean Cruises Ltd.

**Royal Caribbean Cruises Ltd.** on rahvusvaheline ettevõte, mis on registreeritud Monrovias (Libeerias), kuid ettevõtte peakontor asub Miamis (Florida osariigis) USAs. 

Royal Caribbean Cruises Ltd. on üks maailma suuremaid ristlusettevõtteid ning sellele kuuluvad tütarettevõtted Celebrity Cruises, Royal Caribbean International, Pullmantur Cruises (koos sellele kuuluva lennufirmaga Pullmantur Air), Azamara Club Cruises ja CDF Croisières de France. Lisaks kuulub ettevõttele 50 protsenti TUI Cruisese aktsiaid.

## Ettevõtte ja brändi ajalugu

Royal Caribbean Cruises Ltd. asutati 1997. aastal alates 1968. aastast tegutsenud Royal Caribbean Cruise Line'i ja ostetud Celebrity Cruisese (asutatud 1988) baasil. Mõlemad brändid jäid pärast kokkusulamist alles, kuid Royal Caribbean Cruise Line nimetati ümber Royal Caribbean Internationaliks ja Royal Caribbean Cruises Ltd. sai kahe tütarettevõtte emaettevõtteks.

Royal Caribbean Cruises Ltd. kolmandaks brändiks sai Island Cruises, mis on ühisettevõte Briti First Choice Holidaysiga. Ühisettevõtte asutamine tagas pääsu Suurbritannia ja Brasiilia turule.

Royal Caribbean Cruises Ltd. ostis novembris 2006 Madridis Pullmantur Cruisese uute ristlusliinide asutamiseks. Mais 2007 asutati Celebrity Cruisese tütarettevõttena Azamara Club Cruises. Mais 2008 asutati prantsuskeelsete klientide teenindamiseks CDF Croisières de France. 2009. aastal alustas tegevust saksakeelsetele klientidele orienteeritud Royal Caribbean Cuisese ja TUI Travel PLC ühisettevõte TUI Cruises.

## Ettevõtte struktuur
* Azamara Club Cruises
* CDF Croisières de France
* Celebrity Cruises
* Pullmantur Cruises
* Royal Caribbean International
* TUI Cruises

## Ettevõtte ristluslaevad
***[[Royal Caribbean International]]** – Adventure of the Seas, Allure of the Seas, Brilliance of the Seas, Enchantment of the Seas, Explorer of the Seas, Freedom of the Seas, Grandeur of the Seas, Independence of the Seas, Jewel of the Seas, Liberty of the Seas, Majesty of the Seas, Mariner of the Seas, Monarch of the Seas, Navigator of the Seas, Oasis of the Seas, Radiance of the Seas, Rhapsody of the Seas, Serenade of the Seas, Splendour of the Seas, Vision of the Seas, Voyager of the Seas.
***[[Celebrity Cruises]]** – Celebrity Century, Celebrity Constellation, Celebrity Eclipse, Celebrity Equinox, Celebrity Infinity, Celebrity Millennium, Celebrity Solstice, Celebrity Silhouette, Celebrity Summit, Celebrity Xpedition.
***[[Pullmantur Cruises]]** – Empress, Ocean Dream, Pacific Dream, Sovereign, Zenith, Horizon
***[[Azamara Club Cruises]]** – Azamara Journey, Azamara Quest.
***[[CDF Croisières de France]]** – Bleu de France.

### Ühisettevõte koos [[TUI AG]]ga
***[[TUI Cruises]]** – Mein Schiff 1, Mein Schiff 2, Mein Schiff 3, Mein Schiff 4, Mein Schiff 5, Mein Schiff 6

### Endised brändid

*Island Cruises (50 protsenti aktsiaid aastail 2000–2008)

## Muud ettevõtted Royal Caribbean Cruises Ltd. omanduses
*Air Pullmantur

## Viited

## Välislingid
* rclinvestor.com
* www.royalcaribbean.com
Mandanid

**Mandanid** (endanimetus *Núú'etaare*, varem *Numá'kaaki*) on tasandikuindiaanlaste hulka kuuluv rahvas Põhja-Ameerikas. Mandanid on üks kolmest liitunud hõimust, kes elavad USA Põhja-Dakota osariigis Fort Bertholdi reservaadis. 

Enne piisonite hävitamist 19. sajandi lõpus elasid mandanid suurtes kindlustatud külades, kus tegelesid maaharimise ja piisonijahiga.
Pealause

**Pealause** on põimlause osa, mis on seda täpsustava kõrvallausega alistusseoses: *Ma jooksin staadionil* (pealause), MILLAL?: *kui Mari mulle helistas* (kõrvallause).

Kui pealause saab  esineda iseseisva lausena, siis kõrvallause iseseisva lausena esineda ei saa, vrd *Ma jooksin* ja *kui Mari mulle helistas*.

Pealauset saab sisaldada ainult liitlause: *Paistab*, MIS?: *et lund ei saja veel*.

Lihtlause pealauset sisaldada ei saa, sest väljendab ühte tegevust, seisundit või olukorda: *Lund ei saja veel*.

## Korrelaat
Korrelaat on lauseelement, mis täidab asendusfunktsiooni. Korrelaat võib olla sõnavorm või fraas, millega kõrvallause sidend või kõrvallause tervikuna on viiteseoses. Korrelaadi kasutust põimlauses iseloomustab fokuseerimine, esiletõstmine tavaliselt tugevama esiletõsterõhu abil: *Tulime siia selleks, et asjad koos üle vaadata.*

### Korrelaadi sõnaliik
Korrelaat võib olla 
* asesõna: *mingi, keegi, kumbki, mina, see, niisugune*
* asemäärsõna: *kuhu, seal, siit, seetõttu, kusjuures*.

### Korrelaat lauses
* kuulub kõrvallause koosseisu: *Ma hilinesin sellepärast, et auto läks katki.*
* on omaette element
** pealause alguses: *See on imelik, et ta hiljaks jääb.*
** pealause lõpus: *Imelik on see, et ta hiljaks jääb.*
** pealause keskel, kui sellele järgneb 
***partikkel või määrsõna: *Sa mõtle ikka sellele ka, et ta võib hiljaks jääda.*
*** verb või ühendverbi osa: *Seda kindlam see oli, et ta hiljaks jääb.*

## Pealauset ja kõrvallauset eraldab koma
Pealause eraldatakse kõrvallausest alati komaga. Kõrvallause võib olla nii pealause ees, järel kui ka sees:

* *Nukk, mis näeb väga vana välja* (kõrvallause), *on minu lemmik.
* *Kui ma täna postkasti vaatasin* (kõrvallause), *oli see tühi.*
* *Uksest sisenes direktor, kelle meeleolu näis pahur* (kõrvallause)*.*
* *Kui rikkust tahad,* (kõrvallause) *pead palju vaeva nägema ja edu saavutama.''

## Viited
David Tua

**David Tua** (õieti **Mafaufau Tavita Lio Mafaufau Sanerivi Talimatasi**; sündinud 21. novembril 1972 Upola saarel Samoas) on Uus-Meremaa poksija, rahvuselt samoalane. 

Ta oli 10-aastane, kui tema vanemad läksid Uus-Meremaale. Ta hakkas seal tegelema poksiga ja on edaspidi esindanud Uus-Meremaad, ehkki tal on ka Samoa kodakondsus.

## Harrastajana
Ta oli 15-aastane, kui temast sai 1988. aastal raskekaalus (kuni 91 kg) Uus-Meremaa meister. Ta on harrastajana pidanud kokku 89 kohtumist, millest on võitnud 84 (neist 72 nokaudiga) ja kaotanud 5 kohtumist

Ta sai raskekaalus (kuni 91 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis oma kohtumise hilisemale hõbemedalivõitjale David Izonriteile (Nigeeria) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. 

Ta sai raskekaalus (kuni 91 kg) 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991) pronksmedali, kaotades poolfinaalis oma kohtumise hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Félix Savónile (Kuuba) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

## Elukutselisena
Ta poksis detsembrist 1992 kuni septembrini 2007 ning uuesti oktoobrist 2009 kuni novembrini 2013 elukutselisena. Ta on pidanud kokku 59 kohtumist, millest on võitnud 52 (neist 43 nokaudiga), kaotanud 5 ja viigistanud 2 kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*David Tua lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
*David Tua koduleht. Inglise keeles
Kontsentreeritud hajutamine

**Kontsentreeritud hajutamine** (inglise keeles *concentrated decentralization*) on linnade ja rahvastiku kasvuga seotud probleemide käsitlemise strateegia. 

Kontsentreeritud hajutamise eesmärke on leida suurlinna ja teiste linnade arengu vahel tasakaal, hajutades arengutegevusi väiksematesse linnadesse ja keskustesse.

Kontsentreeritud hajutamine võimaldab tõhustada asumite loodusvarakasutust ning vähendada liiklusest ja maakasutusest tulenevaid keskkonnaprobleeme.

## Vaata ka
*Arukas kasv
*Ruumiline planeerimine

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 09.11.2011)
100-eurone rahatäht

**100-eurone rahatäht** on euroalal sularahana käibel 2002. aastast.

Teise, Europa-seeria 100-eurone tuli käibele 28. mail 2019.

Rahatäht on populaarsuselt kolmas, moodustades ringluses olevatest euro rahatähtedest 13%. Algselt oli rahatäht populaarsuselt viies, kuid 2010. aastal tõusis 5-eurose ees neljandaks ja augustis 2016 10-eurose ees kolmandaks.

## Kujundus
100-eurose paberraha mõõtmed on 147 × 82 mm ning see on rohelist värvi. Eri rahatähtedel on neile omane kunstistiil ning nendel kujutatakse sildu, aknaid või väravaid. 100-eurosel on kujutatud barokkstiili. Rahatähe on kujundanud Robert Kalina, kes tahtis algul kujutada reaalseid objekte (nagu Veneetsias asuvat Rialto silda), kuid see polnud poliitilistel põhjustel võimalik.

Kõikidel euro rahatähtedel on olemas vääring. 100-eurosel on selleks Euroopa Liidu lipp, selle tähed ja riikide ülemterritooriumite kujutised, Euroopa Keskpanga presidendi Jean-Claude Trichet' allkiri, Euroopa Keskpanga initsiaalid Euroopa Liidu keeltes ja hulk turvaelemente.

## Turvaelemendid
100-eurost rahatähte kaitsevad hologrammiriba, EURioni tähtkuju, vesimärgid, mikrotrükk, ultravioletne värv, reljeeftrükk, turvaniit, tuhm pind, perforatsioonid, läbipaistev number, muutuv värv, vöötkoodid ja seerianumber. Trükimasina kood asub paremas servas.

## Viited
Tasuta kasutaja probleem

**Tasuta kasutaja probleem** ehk **jänest-sõitja-probleem** (inglise keeles *free-rider problem* või *free-rider effect*) on teenuse, toote või ühiskasutatava loodusvara kättesaadavuse vähenemine või hinna suurenemine seetõttu, et mõned kasutavad seda selle eest maksmata või tarbides rohkem kui kokku lepitud. 

Tasuta kasutaja probleem avaldub nt siis, kui üks kalur püüab rohkem kui varem kokku lepitud kalapüügikvoot võimaldab, ja ülepüügist tekkinud kahju maksavad siis kinni kõik kalurid. Kui aga paljud või kõik kalurid ületaksid kvoodi, siis võib kogu süsteem kokku kukkuda.

## Vaata ka
*Ühisomand
*Globaalne ühisomand
*Vangide dilemma
*Ökoloogiline dumping

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 09.11.2011)
Tasakaalustusmaks

**Tasakaalustusmaks** (inglise keeles *compensatory tax* või *compensatory charge*) on hüvitis nendele, kes mingi muutuse või poliitika tõttu kahju kannatavad. 

Tasakaalustusmaksu makstakse näiteks sellele riigile, kes ladestab doonorriigi ohtlikke jäätmeid, kuid ebaeetilisuse tõttu on selline ökoloogiline dumping taunitav.

## Vaata ka
*Keskkonnatasu

## Viited
200-eurone rahatäht

**200-eurone rahatäht** on euroalal alates 2002. aastast sularahana käibiv rahatäht.

Teise seeria rahatäht tuli kasutusele 28. mail 2019.

## Kujundus
200-eurose mõõtmed on 153 × 82 mm ja rahatähe põhivärv on kollakaspruun.

Kõigil rahatähtedel kujutatakse sildu, aknaid või väravaid kindlas kunstistiilis. 200-eurosel on kasutatud raud- ja klaasarhitektuuri stiili. Rahatähe esikülje kujundaja Robert Kalina tahtis esialgu kujutada rahatähel reaalseid objekte, näiteks Veneetsias asuvat Rialto silda, kuid poliitilistel põhjustel pidi ta kujutama väljamõeldud objekte. 

Nagu kõikidel europangatähtedel, on ka 200-eurosel rahatähel
* rahatähe nimiväärtus;
* Euroopa Liidu lipp;
* Euroopa Keskpanga esimese presidendi Willem F. Duisenbergi, teise presidendi Jean-Claude Trichet' või kolmanda presidendi Mario Draghi allkiri (nende allkirjad on võrdselt kehtivad);
* Euroopa Keskpanga initsiaalid Euroopa Liidu ametlikes keeltes;
* Euroopa Liidu riikide ülemereterritooriumide kujutised;
* Euroopa Liidu lipul olevad 12 tähte;
* turvaelemendid.

## Turvaelemendid

200-eurost rahatähte kaitsevad hologrammiriba, EURioni konstellatsioon, vesimärgid, mikrotrükk, ultravioletne värv, reljeefne trükk, turvaniit, tuhm pind, perforatsioonid, läbipaistev number, värvust muutev nimiväärtus, vöötkoodid ja seerianumber. Trükiplaadi kood asub rahatähel (kellaosuti liikumise suunas) seitsmenda Euroopa tähe kohal.

## Kasutamine
200-eurone rahatäht oli euroalal euro kasutuselevõtul jaanuaris 2002 populaarsuselt 500-eurose ees tagantpoolt teine, kuid juba aprillis 2002 oli rahatäht kõige ebapopulaarsem: 2012. aastal oli 200-euroseid euroalal käibel ainult 178 838 200. Pärast 500-eurose trükkimise lõpetamist 2014. aastal suurenes 200-euroste arv järsult 2019. aastal, ja 2020. aastal tõusis 200-eurone populaarsuselt uuesti tagantpoolt teiseks, moodustades kõikidest euro rahatähtedest umbes 2%.

## Viited
Aleksandra Pahmutova

**Aleksandra Pahmutova** (vene keeles Александра Николаевна Пахмутова, sündinud 9. novembril 1929) on  vene helilooja, enam kui 400 laulu autor. 

Alates 1956. aastast oli ta abielus luuletaja ja laulukirjutaja Nikolai Dobronravoviga.

## Tunnustus
* Leninliku komsomoli preemia laureaat (1967)
* kaks Tööpunalipu ordenit (1967, 1971)
* Vene NFSV teeneline kunstitegelane (1971)
* kaks NSV Liidu riiklikku preemiat (1975, 1982)
* kaks Lenini ordenit (1979, 1990)
* NSV Liidu rahvakunstnik (1984)
* Rahvaste Sõpruse orden (1986)
*Sotsialistliku töö kangelane (1990)
* kolm ordenit Teenete eest Isamaa ees (1999, 2009, 2014) 
*Rahvusvaheline auhind "Usk ja ustavus" (2004)
* Püha apostli Andreas Esmakutsutu orden (Venemaa Föderatsioon) (2019) 
* Venemaa Föderatsiooni töökangelane (2024)
Öpiku-Oorti pilv

**Öpiku-Oorti pilv** on hüpoteetiline komeetidest koosnev sfääriline pilv, mis on umbes 50 000 astronoomilise ühiku (aü) kaugusel Päikesest.

Teiste tähtede mõju Päikesesüsteemi keskmest kaugel asuvatele kehadele uurinud Eesti astronoom Ernst Öpik postuleeris hüpoteetilise komeetide reservuaari olemasolu 1932. aastal, kuid ta polnud kuigi aktiivne publitseerija ja laiemalt teatakse seda hollandi astronoomi Jan Oorti teate järgi 1950. aastast. Seepärast nimetatakse komeedipilve Eestis valdavalt Öpiku-Oorti pilveks ja väliskirjanduses enamasti Oorti pilveks.

Juba 20. sajandi algul täheldati, et komeedid jagunevad kahte rühma. Ühed on suhteliselt lühikese tiirlemisperioodiga ja nende orbiit on umbes Päikesesüsteemi ekliptika tasandil. Teised on väga pika tiirlemisperioodiga (eelmisel sajandil peeti neid vahel koguni hüperboolse orbiidiga komeetideks) ja nad lähenevad Päikesele mitte tingimata ekliptika tasandilt, vaid ükskõik millisest suunast.

Öpiku hüpoteesil oli kaks probleemi, mida ta ei selgitanud. Esiteks muutub pika perioodiga komeetide orbiit miljonite ja miljardite aastate jooksul ebastabiilseks. Taevakehade dünaamika põhjal selline komeet lõpuks kas põrkab kokku päikese või mõne planeediga, heidetakse häirituse mõjul päikesesüsteemist välja või mõni mööduv täht haarab ta enda mõjusfääri.

Teiseks koosnevad komeedid sageli kergesti lenduvatest ainetest. Kui komeet sageli päikesele läheneb, siis päikese elektromagnetkiirguse ja päikesetuule mõjul lähevad need ained keema ja eralduvad komeedist, kuni komeet kas laguneb või moodustub koorik, mis takistab gaaside lahkumist komeedist.

Oort selgitas, et päikesele lähenevad pika perioodiga komeedid pole seda teinud kunagi varem pärast protoplanetaarketta lagunemist 4½ miljardit aastat tagasi ja nad pole tekkinud oma praegustel orbiitidel. On võimalik, et Öpiku-Oorti pilve kehad tekkisid päikesele märksa lähemal, aga liikusid planeetide gravitatsiooni mõjul kaugemale.

Oort uuris ka pika perioodiga komeetide efemeriide ehk asukohatabeleid ja täheldas, et suur osa neist on põhiliselt umbes 20 000 aü kaugusel päikesest. Sellest kerakujulisest piirkonnast pärinevadki tema hinnangul pika perioodiga komeedid ja nende jaotus seal on isotroopne. Ta oletas ka, et suhteliselt haruldased komeedid, mille tiirlemisperiood on umbes 10 000 aastat, on juba planeetide mõjul oma orbiiti vähemalt korra muutnud.

Öpiku-Oorti pilve ei saa tänapäevaste vahenditega vaadelda. Seda uuritakse pilvest päikese lähedale tulevate komeetide kaudu.

## Viited
Keskkonnaesteetika

**Keskkonnaesteetika** (inglise *environmental aesthetics*) on esteetika haru, mis tegeleb keskkonnateadvuse ja -kogemuse esteetiliste aspektidega.

Keskkonnaesteetika uurib, miks ja milline looduskeskkond inimestele meeldib. Keskkonnaesteetilised eelistused on olemuslikult seotud väärtustega. 

Inimese võimet näha looduses esteetilisi väärtusi saab arendada kunstihariduse kaudu.

## Vaata ka
*keskkonnaeetika
*maastikumaal
*loodusfoto

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. (Vaadatud 09.11.2011)
Mihhail Tal

**Mihhail Tal** (läti keeles Mihails Tāls, vene keeles Михаил Нехемьевич Таль, 9. november 1936, Riia – 28. juuni 1992, Moskva) oli Läti nõukogude maletaja, suurmeister (1957), 8. male maailmameister (1960–1961).

Ta oli NSV Liidu teeneline meistersportlane (1960), kuuekordne NSV Liidu maletšempion (1957, 1958, 1967, 1972, 1974, 1978), Läti maletšempion (1953, 1965), ning kuulus 8 korda NSV Liidu võistkonda, mis võitis maleolümpia. 

Mihhail Tal oli ka ajakirjanik, ajakirja Male ("Шахматы") peatoimetaja (1960–1970).

## Välislingid

* Biograafiline artikkel Tali kohta vaadatud 2012-08-05
* Arvustus – CD-raamat Tali kohta vaadatud 2012-08-05
* Kasparov intervjuu Tali kohta vaadatud 2012-08-05
Jean Despeaux

**Jean Sylvain Despeaux** (22. oktoober 1915 Pariis – 25. mai 1989 Pariis) oli Prantsusmaa poksija.

Despeaux võitis keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks.

## Elukutselisena
Despeaux poksis veebruarist 1939 kuni jaanuarini 1946 elukutselisena. Ta pidas kokku 15 kohtumist, millest võitis 6 (neist 1 nokaudiga) ja kaotas 7 (neist 2 nokaudiga) ning 2 kohtumist jäi viiki. Ta oli elukutselisena Prantsusmaa meister keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) vaheaegadega aastatel 1941, 1942 ja 1944.

Despeaux näitles 1940. aastatel mitmes peamiselt poksiteemalises filmis.

## Viited

## Välislingid
* 
* 
*Jean Despeaux lehel ''IMDb''. Inglise keeles
Munateadus

**Munateadus** ehk **ooloogia** on ornitoloogia haru, mis uurib linnumune: kuju, suurust, massi, värvust ja värvikirja.

Eesti tuntuim linnumunade kogu asub Loodusmuuseumis.

## Viited
Servílio de Oliveira

**Servílio de Oliveira** (sündinud 6. mail 1948 São Paulos) on Brasiilia poksitreener ja endine poksija.

De Oliveira sai kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Ricardo Delgadole (Mehhiko).

De Oliveira oli esimene ja on seni ainuke Brasiilia poksija, kes on võitnud olümpiamedali.

De Oliveira poksis juulist 1969 kuni juulini 1977 elukutselisena. Ta osales kokku 17 kohtumisel ning võitis need kõik (neist 9 nokaudiga). Ta on hiljem tegutsenud poksitreenerina.

## Viited

## Välislingid

*
*
Triiksärk

**Triiksärk** on pidulik päevasärk. Triiksärgil on kannaga krae, varrukad (lühikesed või pikad) ning nööbid särgi esiküljel ja mansettidel.

Triiksärk on suhteliselt formaalne riietusese, mida kantakse sageli koos ülikonna ja lipsuga, kuid igapäevariietuses ka ilma nendeta või pelgalt pintsakuga. See on üldlevinud kontoritöötajate seas. Tänapäeval ei ole triiksärk enam üheselt meesterõivas, kuigi endiselt kannavad neid peamiselt mehed.

Kõige sagedamini kasutatakse triiksärgi materjalina puuvilla ja polüestrit.

Varem on triiksärkidel kasutatud külgenööbitavat kraed, mansette ja rinnaesist (maniskit), mida eraldi tärgeldati.

Naiste triiksärki nimetatakse särkpluusiks. Naiste pikkade varrukatega kleiti, millel on kasutatud triiksärgile omaseid detaile – kraed, kätiseid ja nööpkinnist –, nimetatakse särkpluuskleidiks.
## Vaata ka
* Särkpluus
Speedlink

**Speedlink** on kaubamärk, mis kuulub Saksamaa ettevõttele **Jöllenbeck GmbH**. Selle Euroopa kaubamärgi all toodetakse arvuti-, heli- ja videomängude tarvikuid . Speedlink asutati aastal 1998.  

Firma on järjest kasvanud ning tänapäeval võib ettevõtte tooteid leida rohkem kui 40 riigist  . Speedlink on oma ajaloo jooksul müünud üle 10 miljoni helisüsteemi ja üle 15 miljoni mängutarviku . Aastal 2010 kasvas Speedlinki toodete müük 6% võrra . Speedlinki tooted kuuluvad madalasse hinnaklassi ja sihtrühmaks on tavakasutaja, kuid Speedlinki tootevalikus on ka tooteid tõsistele mänguritele   ning kontoritarvikuid (veebikonverentside  ja esitlustarvikuid nagu laserkaardikepid jt) ettevõtetele.

Eestis on eksklusiivne Speedlinki toodete maaletooja Nordic Digital AS.

## Ajalugu
Speedlinki tooteid valmistab ettevõte Jöllenbeck GmbH  . Jöllenbeck GmbH asutati aastal 1974 ja selle üle 200 töötajaga peakontor asub Saksamaal .

## Tooted ja innovatiivsus

Jöllenbeck GmbH on üks Euroopa juhtivaid tootjaid kontori- ja meelelahutusseadmete vallas. Brändi Speedlink tooteportfell sisaldab helisüsteeme, kõrvaklappe, arvutihiiri, hiirematte, klaviatuure, mängudraiverid, juhtkange ja muid arvutite ja mänguseadmete lisaseadmeid.

Speedlinki brändi tooted jagunevad omakorda kontori- ja meelelahutusseadmete tarvikuteks.  Kolm põhilist tootekategooriat on järgmised :
*arvutitarvikud
**klaviatuurid ja hiired
**veebikaamerad
**arvutikotid
**eritarvikud
*heli
**kõlarid
**kõrvaklapid
**helikaardid
*mängutarvikud
**tõsistele arvutimänguritele
**igapäevased arvutimängude tarvikud
**konsoolidega mängud

Speedlinki toodete valik on lai ning sisaldab laua- ja sülearvutite tarvikuid. Peale arvutikasutajate on Speedlinki oluline sihtrühm mängurid ehk selle brändi all toodetakse mängutarvikuid  nii arvutimängude kui ka konsoolipõhiste mängude jaoks . Tarvikuid leiab XBox 360™'ile  , Nintendo®'le (Nintendo DS ja Wii™), PlayStation® 2, 3  ja PSP'le     . Näiteid tootevalikust võib näha allolevas tabelis.

Speedlink on pakkunud uuenduslikke lahendusi, näiteks USB toitega kõlarid , kompaktsed sülearvuti mikrofonid , puutetundlikud hiired   , 5.1 heliga kõrvaklappe      ning 2.1-   ja 5.1-  helisüsteemiga kõlareid.

Speedlinki tarvikud katavad erinevaid valdkondi. Näiteks on Speedlink toonud välja Playstation Move tarvikud  . Wii tarvikute valikus on lisavarustust puldile, sh. golfikepid, tennisereketid ja püstolid  . Speedlinkil on mängukonsoolide pultide laadimisaluseid kõikidele levinud platvormidele: PlayStationile , Wiile   ja ka XBox 360-le .

## Viited

## Välislingid

* Speedlink veebileht
* Speedlink Photopointi blogis Photopointi ajaveeb
* Lauri Veerde "Speedlink toob välja PlayStation Move lisatarvikud" Photopointi ajaveeb, 26. august 2010
* Lauri Veerde "Speedlink`ilt multifunktsionaalne mängupüstol Wii konsoolile" Photopointi ajaveeb, 17. november 2009
* Lauri Veerde "Karbist välja: Speedlink`i juhtmevaba akulaadija Wii pultidele" Photopointi ajaveeb, 25. september 2009
* Lauri Veerde "Nutikas lahendus PlayStation 3 mängujutuajamiste jaoks" Photopointi ajaveeb, 23. jaanuar 2009
Townsendi lahendus

**Townsendi lahendus** (ka **pimelahendus**, **vaiklahendus**) on gaasi ionisatsiooni protsess, kus väike hulk vabu elektrone, mida kiirendatakse välise tugeva elektrivälja poolt, põhjustab gaasikeskkonnas elektrivoolu laengukandjate laviinitaolise paljunemise läbi. Lahenduse teke sõltub elektronide kontsentratsioonist ja välise elektrivälja tugevusest; kui vabu elektrone jääb vähemaks või elektriväli nõrgeneb, siis lahendus katkeb. Protsessile on iseloomulik väga väike voolutugevus: tavalises gaasiga täidetud torus jääb lahenduse vool vahemikku 10&minus;18 *A* kuni 10&minus;5 A, kusjuures lahendusele rakendatav pinge jääb peaaegu konstantseks. Voolutugevuse edasisel suurendamisel jõuame huumlahenduse ja kaarlahenduse piirkondadesse, mille puhul gaasi ioniseerimine toimub samuti laviinpaljunemise teel.

Townsendi lahendus on nimetatud J. S. Townsendii järgi ja seda teatakse ka "Townsendi laviini" nime all. Briti füüsik John Townsend avaldas vastava teooria (*The Theory of Ionisation of Gases by Collision*) 1910. aastal.

## Rakendusi
* Townsendi lahendust kasutatakse Geigeri loenduris ioniseeriva kiirguse detekteerimisel. Geigeri loenduri mõõtetorus kasutatakse Townsendi lahendust suure energiaga radioaktiivse kiirguse detekteerimisel. Gaasikeskkonda jõudnud kiirgus ioniseerib selles mõne aatomi või molekuli ja kui väline elektriväli on piisavalt tugev tekib gaasis laviinläbilöök. Kiiresti liikuvad elektronid tekitavad põrgetel uusi vabu elektrone, mis kõik kiirenevad elektriväljas ja põhjustavad laengukandjate hulga kiire kasvu. Gaasikeskkonda läbinud ja anoodile jõudnud osakeste tekitatud elektrivoolu on võimalik võimendada ja mõõta. 

* Laviinpaljunemise tõttu Townsendi lahenduses kasutatakse seda efekti vaakumfotoandurites, et võimendada fotoefekti tekitatud voolu.  

* Townsendi lahenduse tekkimispinge gaasis on oluline, kuna see määrab ära gaaslahenduse süttimise pinge igapäevastes rakendustes näiteks huumlambi korral või plasmateleri ekraanis.

## Vaata ka
*Gaaslahendus
*Fotoelektriline efekt
*Pascheni seadus
*Townsend (ühik)
*Kaarlahendus
*Laviinläbilöök
*Townsendi teine koefitsient
Priya Cooper

**Priya Naree Cooper** (sündinud 2. oktoobril 1974) on Austraalia invasportlane, maailmameister ujumises, kes on võitnud üheksa paraolümpiamängude kuldmedalit ja pälvinud korduvalt maailmameistritiitli ning püstitanud maailmarekordeid.

Cooper osales 1992., 1996. ja 2000. aasta paraolümpial ujumises. Kahel korral oli ta üks Austraalia paraolümpiavõistkonna kaptenitest, sealhulgas 2000. aasta paraolümpiamängudel Sydneys. Tema saavutuste tunnustusena valiti ta kandma Austraalia lippu 1992. ja 1996. aasta suveparaolümpial.

Priya Cooper on kannatanud tserebraalparalüüsi all ning veedab suure osa ajast ratastoolis. Ta õppis ülikoolis tervishoiu juhtimist. Pärast paraolümpiakarjääri lõpetamist alustas Cooper karjääri spordikommentaatorina, kajastades muuhulgas 2002. aastal Briti Rahvaste Ühenduse mänge (Commonwealth Games).
Nõukogude Venemaa valitsusjuhtide loend

**Nõukogude Venemaa valitsusjuhtide loend** loetleb iseseisva enamliku Nõukogude Venemaa ja hilisema Nõukogude Liidu liiduvabariigi Vene NFSV (1937. aastani Vene SFNV) valitsusjuhte. Vene NFSV valitsust nimetati aastatel 1917–1946 rahvakomissaride nõukoguks ja 1946–1991 ministrite nõukoguks. Nõukogude Venemaa valitsuste juhte nimetati nõukogu esimeheks.

## Vaata ka
*Vene NFSV Rahvakomissaride Nõukogu
*NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimees

## Viited
Takao Sakurai

**Takao Sakurai** (jaapanipäraselt **桜井 孝雄** * Sakurai Takao*; 6. mai 1941 Sawara (tänapäeval Katori), Chiba prefektuur, Jaapan – 10. jaanuar 2012) oli Jaapani poksija.

Sakurai võitis kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali. Sellega oli ta esimene Jaapani poksija, kes on tulnud olümpiavõitjaks.

Sakurai poksis juunist 1965 kuni novembrini 1970 elukutselisena. Ta osales kokku 32 kohtumisel ning võitis neist 30 (neist 4 nokaudiga) ja kaotas 2 (neist 1 nokaudiga) kohtumist. 

Ta tegutses hiljem poksitreenerina ning asutas Tōkyōs ka oma poksikooli.

## Viited

## Välislingid
* 
*Takao Sakurai lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
*Takao Sakurai poksikooli koduleht. Jaapani keeles
Roger Michelot

**Roger Michelot** (8. juuni 1912 Saint-Dizier' vald, Haute-Marne'i departemang, Champagne-Ardenne, Prantsusmaa – 19. märts 1993 Toulon) oli Prantsusmaa poksija.

Michelot võitis poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1936. aasta olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks. 

Ta osales ka keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1932. aasta olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Amado Azarile (Argentina) ning 3. koha kohtumise Ernest Peirce'ile (Lõuna-Aafrika Liit).

## Elukutselisena
Michelot poksis veebruarist 1942 kuni novembrini 1943 elukutselisena. Ta pidas kokku 14 kohtumist, millest võitis 11 (neist 3 nokaudiga) ja kaotas 2 kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki. 

## Viited

## Välislingid
* 
*Roger Michelot lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Taassünni päev

**Taassünni päev** on riiklik tähtpäev, mida tähistatakse 16. novembril.

16. novembril 1988 võttis Eesti NSV Ülemnõukogu vastu deklaratsiooni Eesti NSV suveräänsusest. Ühtlasi võttis Eesti NSV Ülemnõukogu vastu sellekohase põhiseaduse muudatuse Eesti NSV õigusaktide ülimuslikkusest NSV Liidu seaduste suhtes. 

NSV Liidu Ülemnõukogu tunnistas mõlemad mittevastavaks NSV Liidu konstitutsiooni ja NSV Liidu seadustega".

Taassünni päev ei ole lipupäev.

## Viited
Striimerid

**Striimer** on gaaslahendusvahemikus ühelt elektroodilt teisele liikuv plasmakerake, mille liikumisest jääb gaasi nõrgalt elektrit juhtiv kanal. Laviiniläbilöögi ja striimeri põhiline erinevus on elektronide juurdekasvu kiiruses, homogeenses väljas peab elektron tagama vähemalt 108 elektroni tekke. Selliste laviinide korral hakkab positiivsete ioonide tekitatud ruumlaeng omama juba sama suurt mõju kui väline elektriväli.

## Tekkemehhanism

Katoodile suunatud (anoodi poolt) striimeri korral on põhiliseks ergastajaks kõrge energiaga footonid, mis kiiratakse laviinis ergastunud aatomite poolt. Kõrge energiaga footonid põhjustavad laviini lähedal fotoionisatsiooni protsessi, mille tulemusel tekivad sekundaarlaviinid, mis liiguvad esmase laviini suunas. Sekundaarlaviinid liiguvad esmase laviini poolt tingitud positiivse ruumlaengu suunas ning sõltuvalt ruumlaengu suurusest ja välisest väljast tekib sekundaarlaviini ja esmase laviini ioonidest kvaasineutraalne plasma. Kvaasineutraalses plasmas on positiivseid ja negatiivseid laenguid ühepalju ning summaarne laeng on võrdne nulliga. Aatomite ergastamise tõttu plasmas tekib pidevalt footoneid sekundaarlaviine ja striimeri protsess on ennast alalhoidev, kuni püsib väline elektriväli. Striimeri stabiilseks levikuks peab väline elektrivälja tugevus ületama teatud väärtuse, mis on õhus 4–5,5 kV/cm.

## Vaata ka

*Plasma
*Pascheni seadus
*Townsendi lahendus
Orgaanilised happed

**Orgaanilised happed** on orgaanilised ühendid, mis ilmutavad happelisi omadusi.

Tuntumad orgaanilised happed on karboksüülhapped, mille happelisus on seotud karboksüülrühmaga –COOH. Sulfoonhapped, mis sisaldavad –S(O)2OH rühma on üldiselt veelgi tugevamad happed.

On veel rida orgaanilisi ühendeid, mis ilmutavad nõrgalt happelisi omadusi. Näiteks –OH ja –SH rühmi sisaldavad ühendid nagu alkoholid, tioolid, enoolid, fenoolid jt.

Orgaanilised happed kuuluvad valdavalt nõrkade hapete hulka ja on põhiliselt vees lahustumatud, välja arvatud madala molekulkaaluga happed nagu sipelghape ja piimhape.

Paljud orgaanilised happed omavad bioloogilist aktiivsust: auksiinid, heteroauksiinid.

Orgaanilised happed kuuluvad taimedes biosünteesi kaudu primaarse ainevahetuse juurde, osaledes glükoosi oksüdatiivsel lagundamisel (ATP tootmisel) ja paljudes teistes elutähtsates rakuprotsessides, nii näiteks osaleb õunhape fotosünteesis, proprioonhape klorofülli sünteesis jne.

Orgaanilised happed on õunhape, proprioonhape, fumaarhape, merivaikhape jpt.

Orgaaniliste hapete (nt askorbiinhappe, nikotiinhappe jm) farmakoloogilist aktiivsust uurib ka farmakognoosia.

## Viited

## Kirjandus
*Ain Raal, "Farmakognoosia: Õpik kõrgkoolidele", 2010, Tartu Ülikooli Kirjastus, ISBN 978-9949-194-12-4.
Oks

**Oks** on taimede (eriti puittaimede) külgpungast arenenud, harilikult puitunud varreharu. Viljapuude oksa nimetatakse **[[viljaoks]]aks**. 

Kui oks haruneb otse tüvest, siis nimetatakse seda esimese järgu oksaks, kui aga juba tüve oksast, siis teise, kolmanda jne järgu oksaks. 

Tüve ülaosa koos okstega moodustab puittaimede võra. 

Metsamaterjalis olevad oksad on puidurikked.

## Vaata ka

*võra
*võsu

## Viited
Porfüriinid

**Porfüriinid** on tsüklilised orgaanilised ühendid, porfiini asendusderivaadid, milles on kuni kaheksa kindlas asendis vesinikuaatomit asendunud orgaaniliste rühmadega .

Mitmed metalloporfüriinid (nt heem, hemoglobiin) mängivad olulist rolli organismide talitluses. Veres, punastes verelibledes on hemoglobiin, mis sisaldab sellist molekuli (keskmes asub raua aatom). Sama molekul on taimede rakkudes paikneva klorofülli talitluslikult tähtis osa. Klorofüllis on heme grupi keskmes magneesium.

## Viited
Paigatruudus

**Paigatruudus** ehk **filopatria** (kreeka keelest, 'koduarmastus') on paljudele loomadele (nt lindudele, kaladele jt) iseloomulik omadus elutseda püsivalt oma sünnipaigas või tulla sinna pärast rännet tagasi.

Eristatakse:
*sünnipaigatruudust – tullakse tagasi paika, kus sünniti, näiteks sinikael-pardid;
*pesapaigatruudust – pidevalt samas kohas ja tavaliselt samas pesas pesitsemine, ka talvitumine, näiteks harilik rästik.

Üks sugupool võib olla paigatruum kui teine, nii näiteks on emaste imetajate kalduvus paigatruuduseks tõenäolisem kui isastel.

## Vaata ka
*Populatsioonigeneetika

## Viited

## Kirjandus
*M. Allaby, 1992. "*The Concise Oxford Dictionary of Zoology*". 354 lk. ISBN 0-19-286093-3
*M. Allaby, 2003. "*A Dictionary of Ecology (Oxford)*". 289 lk. ISBN 0-19-925469-9
Raja tänav (Tallinn)

**Raja tänav** on tänav Tallinnas Nõmme ja Mustamäe linnaosas. See kulgeb läbi Vana-Mustamäe, Mustamäe ja Kadaka asumi.

Raja tänav algab Nõmmelt Alliksoo tänavast. See ristub Üliõpilaste tee (paremalt), Trummi (vasakult), Soone (vasakult) ja Mäepealse tänavaga (vasakult) ning lõpeb Akadeemia teel.

Esimesed teated tänava nime kohta on aastast 1922 (vene *Рубежная ул.*; saksa *Scheide Straße*). Tänav on nime saanud selle järgi, et asus endise Nõmme linna piiril ehk rajal.

Raja tänaval sõidab Tallinna bussiliin number 23 ja 24. Seal asuvad bussipeatused Trummi, kus bussid peatuvad mõlemal suunal, ja Raja, kus buss peatub mõlemal suunal.

## Asutused Raja tänaval
* Eesti Infotehnoloogia Kolledž. Raja 4C
* Tallinna Tehnikaülikooli Üliõpilasküla (ühiselamu). Raja 4D
* Tallinna Tehnikaülikooli ühiselamu (koos Academic Hosteliga, Akadeemia tee 11). Raja 8
* Eesti Kunstiakadeemia skulptuuri osakond. Raja 11a
* Tallinna Tehnikaülikooli Infotehnoloogia Teaduskond (Informaatikainstituut, Automaatika Instituut, IT Täiendõppekeskus ja Arvutiteaduse Instituut). Raja 15

## Viited
Anton Anni

**Anton Anni** VR II/3 (27. aprill 1880 Võisiku vald, Viljandimaa – 5. november 1929 Võru) oli Eesti politseinik.

Ta lõpetas Vene allohvitseride kursused, osales Hiina mässu mahasurumises 1900–1901, Vene-Jaapani sõjas ja Esimeses maailmasõjas.

Vabadussõjas osales ta 7. jalaväerügemendi jalaluurajate komando ja kompaniiülemana. Ülendati alamleitnandist leitnandiks 16. juulil 1919. Vabadusrist 15. septembril 1920.

20. juunist 1920 kuni sama aasta novembrini oli Anton Anni Petserimaa politseiülem.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Retke tee

**Retke tee** on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Mustamäe ja Kristiine linnaosas Järve asumis.

Retke tee algab Tervise tänavast ja lõpeb A. H. Tammsaare teel.

Tänava nimi võeti kasutusele 1970. aastal.

## Asutused Retke teel
* Tallinna Kiirabi. Retke tee 1
* Tallinna Kiirabi Muuseum. Retke tee 1
* Lepistiku Lasteaed-Algkool. Retke tee 4
* Liibela Iluuisutamisklubi. Retke tee 30

## Viited

## Välislingid
Palsam

**Palsam** on peamiselt troopikas või lähistroopikas kasvava mõne puuliigi koores või noores puidus sisalduv, eeskätt eeterlikest õlidest ja vaikudest koosnev meeldivalõhnaline, seistes tihenev taimemahl.

Palsameid kasutatakse näiteks meditsiinis ja parfümeerias. Ravitoime poolest on eriti tuntud Peruu palsam ja Toluu palsam.

## Vaata ka
*Kanada palsam
*mürr
*palsamnulg
*tärpentin

## Viited