open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kurmāle

**Kurmāle** (ka **Kormale**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Kurmāle vallas.

Küla asub valla põhjaosas merepinnast 70 meetri kõrgusel samanimelise oja kaldal. Kurmāle jääb valla keskusest Vilgālest 17, piirkonna keskusest Kuldīgast 4,5 ja Riiast 155 kilomeetri kaugusele.

Küla oli üks kuralaste Bandava muinasmaakonna keskustest, mida on esmamainitud 1253. aastal (*Kormalen*). Külast loodes asub muinsuskaitsealune Kurmāle linnamägi.

Tänapäevane küla on tekkinud endise Kurmāle mõisa (*Kurmahlen*) keskuse juurde. 

Küla teenindab Aleja bussipeatus.

## Viited
Jātele

**Jātele** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Kurmāle vallas.

Küla asub valla lääneosas merepinnast 85 meetri kõrgusel. Jātele jääb valla keskusest Vilgālest 4,5, piirkonna keskusest Kuldīgast 17 ja Riiast 152 kilomeetri kaugusele. Külas asub Jāteles muiža bussipeatus.

Küla on tekkinud endise Jātele mõisa (*Jahteln*) keskuse juurde. Mõisakompleks põletati 1905. aasta revolutsiooni käigus maha. 

Jāteles kasvav saar ümbermõõduga 4,54 meetrit ning tammed ümbermõõtudega 4,5 ja 5,24 meetrit on looduskaitse all.

## Viited
Alejas

**Alejas** (vanasti ka **Planīca**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Kurmāle vallas.

Küla asub valla lääneosas merepinnast 90 meetri kõrgusel Vanka jõe kaldal. Alejas jääb valla keskusest Vilgālest 11, piirkonna keskusest Kuldīgast 10 ja Riiast 157 kilomeetri kaugusele. Külas asub Planīcas muiža bussipeatus.

Küla on tekkinud endise Planīca mõisa (*Planetzen*) keskuse juurde. XX sajandi esimesel poolel oli küla saksa asunike asuala keskuses. Sealse valla elanikest olid ligi kolmandik sakslased. Kuni 1960. aastani oli küla algul Planica valla, hiljem aga Planica külanõukogu halduskeskus.

## Viited
Upīškalns

**Upīškalns** (vanasti ka **Smiltnieki**) on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Kurmāle vallas.

Küla asub valla keskosas merepinnast 85 meetri kõrgusel samanimelise oja kaldal. Upīškalns jääb valla keskusest Vilgālest 12, piirkonna keskusest Kuldīgast 4 ja Riiast 154 kilomeetri kaugusele. Küla teenindab Upīškalnsi bussipeatus.

Küla rajati aastal 1988 kui Balti laevastiku sideväeosa sõjaväelinnak. Külas asub 245 meetri kõrgune sidemast.

## Elanike arv


* 100 (1989)
* 50 (2000)
* 53 (2011)

* 56 (2018)
* 62 (2021)
* 55 (2025)


## Viited
Zaļāmuiža

**Zaļāmuiža** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Kurmāle vallas.

Küla asub valla lõunaosas merepinnast 90 meetri kõrgusel samanimelise oja kaldal. Zaļāmuiža jääb valla keskusest Vilgālest 3,8, piirkonna keskusest Kuldīgast 14 ja Riiast 160 kilomeetri kaugusele.

Küla on tekkinud endise Zaļāsmuiža mõisa (*Grünhof*) keskuse juurde. 

Külas asub Vārdupe bussipeatus.

## Viited
Vilgāle järv

**Vilgāle järv** (läti keeles *Vilgāles ezers*, ka **Vilgale järv**) on järv Lätis Kuldīga piirkonna Kurmāle vallas.

Järv asub merepinnast 62,2 meetri kõrgusel madalas ovaalses jääajal tekkinud lohus. Kaldad on üldiselt lauged. Selle kaldal asub Vilgāle küla. Vilgāle järves on üks saar. Järv on eutroofne, selle põhjas ja kallastel leidub järvelupja. 

Järve valgla on 41,5 km². Sellesse suubuvad Jāmaņupe ja veel viis kraavi.

Kaladest elavad järves haug, euroopa mõrukas, roosärg, linask, latikas, koger, karpkala ja ahven. 

## Viited
Jaunā muiža

**Jaunā muiža** (ka **Jaunmuiža** ja **Jaunāmuiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Gudenieki vallas. Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel, valla keskusest Gudeniekist 7, piirkonna keskusest Kuldīgast 32 ja Riiast 177 kilomeetri kaugusel.

Küla kujunes endise Jaunā muiža mõisa (*Neuhof*) juurde.

## Viited
Gudenieku muiža

**Gudenieku muiža** (ka **Gudenieki**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Gudenieki vallas. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel, valla keskusest Gudeniekist 5,6, piirkonna keskusest Kuldīgast 31 ja Riiast 178 kilomeetri kaugusel. Külas asub Gudenieku pagrieziensi bussipeatus. 

Küla kohta on esimesed teated aastast 1386. Tänapäevane asula kujunes endise Gudenieki mõisa (*Gudden*, *Guddeneeken*) juurde. Nõukogude perioodil kandis see nime **Vītoli**.

## Viited
Pāvels Rebenoks

**Pāvels Rebenoks** (4. august 1980 – 20. september 2020 Langstiņi, Garkalne piirkond) oli vene rahvusest Läti jurist ja poliitik.

Ta lõpetas aastal 2003 Läti Mereakadeemia laevajuhtimise erialal ja aastal 2005 Läti Ülikooli õigusteaduskonna.

Aastal 2003 sai tast Läti peaministri Einars Repše vabakutseline nõunik mere- ja sadamaküsimustes. Hiljem määrati ta rahandusminister Valdis Dombrovskise nõunikuks Ventspilsi sadamas. Ta töötas rahandusministeeriumi esindajana Ventspilsi sadama juhatuses kuni 2004. aasta märtsini, kui Einars Repše valitsus kukkus. Ta kandideeris 2005. aastal Riia linnavolikogu valimistel ja 2006. aasta Läti parlamendivalimistel Repše juhitud partei Uus Aeg (Jaunais laiks) nimekirjas.

2018. aasta septembrist kuni 2019. aasta aprillini oli ta AS Olainfarmi nõukogu esimees. 2019. aasta veebruaris sai tast majandusminister Ralfs Nemiro vabakutseline nõunik. Samal kuul sai tast Riia vabasadama ameti juhatuse liige. Juunist juulini 2019 oli ta Latvenergo nõukogu esimees. Veebruaris 2020 valiti ta Riia vabasadama ameti juhatuse aseesimeheks, kuid aprillis teatas ta, et lahkub Riia vabasadama juhatusest, et säilitada juristi staatus.

Ööl vastu 20. septembrit 2020 mõrvati Pāvels Rebenoks oma kodus Langstiņis (asub Riia lähedal, 5,4 km kaugusel Berģist, Garkalne piirkonnas).

## Välislingid
* Lätis tapeti tuntud advokaat ERR 20. september 2020
Optikasüsteem

**Optikasüsteem** ehk **optiline süsteem** on valgust murdvate ja peegeldavate pindadega seadiste kogum esemete kujutiste saamiseks või valguse spektraalseks lahutamiseks. 

Kujutise saamiseks kasutatakse peamiselt läätsedest ja peeglites koosnevaid telgsümmeetrilisi optikasüsteeme. Sümmeetriatelge nimetatakse süsteemi optiliseks peateljeks. Kujutis tekib fokaaltasandil, s.t peatelje risttasandil, mis läbib fookust.

Optikasüsteeme iseloomustavad  lahutusvõime (nt mikroskoobil, teleskoobil), vaatenurk (nt objektiivil), suurendus (nt luubil, binoklil), optiline tugevus (nt prillidel).

Valguse spektraalseks lahutamiseks kasutatakse polarisaatoreid, valgusfiltreid ja spektraalaparaate.
 
Optikasüsteemid kuuluvad optiliste vaatlus- ja mõõteseadmete koosseisu.

## Viited
Kujutis (optika)

**Kujutis** on optikasüsteemis tekkiv eset jäljendav tõeline või näiv valgusmoodustis. Optikariistades tekitavad kujutisi läätsed ja peeglid. Kujutise tekitavad ka väikest ava – apertuuri – läbivad valguskiired (vt pimekamber).
                                    

Tõeline kujutis moodustub punktidest, millesse koonduvad eseme punktidest väljuvad valguskiired, näiv ehk näiline kujutis moodustub nende kiirte pikenduste koondumispunktidest. Kujutis tekib läätse või kõverpeegli fookuses optilist telge läbival risttasandil – fokaaltasandil. 

Kumerläätse ja nõguspeegliga on võimalik saada tõeline kujutis ja sõltuvalt eseme asukohast fookuse suhtes ka näiv kujutis. Nõguslääts ja kumerpeegel tekitavad alati näiva kujutise. Kujutised võivad olla esemest suuremad või vähendatud.

Tasapeegel annab näiva kujutise (kujutis näib asetsevat peegli taga). ja see on sama suur ja peeglist niisama kaugel kui ese.

Valguskiired on suunatud tõelise kujutise poole ja näivast kujutisest eemale. Nii tõeline kujutis kui ka näiv kujutis on silmaga nähtavad, kuid ainult tõelist kujutist saab näha ekraanil või pildistada. Näiva kujutise saab muuta tõeliseks kujutiseks teise optikasüsteemiga.

Läätsede ja kõverpeeglitega optikasüsteemide tekitatud kujutistel on mitmesugused vigu (vt aberratsioon), mida saab vähendada, kuid mitte täiesti kõrvaldada.

## Viited
Apertuur

**Apertuur** (ladina keelest *apertus* 'avatud') on valgust läbilaskev ava optikasüsteemis. Ava suurust väljendab tema efektiivne läbimõõt.

Apertuurinurk on optikasüsteemi läbiva kiirtekimbu äärmiste kiirte vaheline nurk. Poole apertuurinurga *<math>\alpha</math>* siinuse ja esemeruumi keskkonna murdumisnäitaja n  korrutist nimetatakse apertuuriarvuks:
:A_\text{N} = n \cdot \sin \alpha .

## Vaata ka
* Ava (fotograafia)

## Viited
Landsorti süvik

**Landsorti süvik** (rootsi Landsortsdjupet) on Läänemere sügavaim koht. See asub Rootsi rannikul 459 meetri sügavuses, umbes 24&nbsp;km Nynäshamnist kagus. 

Sinna on uputatud 1950. ja 1960. aastatel vanu seadmeid, relvi ning keemia- ja radioaktiivseid jäätmeid. Rootsi kaitsevägi harjutab piirkonnas allveelaevade päästmist.

## Viited
Triibuline heinik

**Triibuline heinik** (*Tricholoma portentosum*) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.

Eestis kasvab liivastes männimetsades.

Seen on söödav värskelt.

## Välislingid
*
Siirmine

**Siirmine** (*siire*, ülekandmine, üleviimine; mitte *siirdamine*, ) on suuremahuline andmete edastus (ülekanne) või suurte väekoondiste transport, üle mitme riigi piiri. Asutuse siseselt kasutatakse "siirmine" (R. Üksvärav; VÕS 1945) teisendsõna "delegeerimine" asemel, mis ülesannete jagamise kõrval tähendab ka volitamist.

Mitte segi ajada bioloogias/meditsiinis kasutatava terminiga - *siirdamine*, mille tähendus on *siird-istutamine, elundite või kudede ümberistutamine*.
Miljard Kilk

**Miljard Kilk** (sündinud 7. märtsil 1957 Tartus) on eesti kunstnik.

Ta lõpetas 1976. aastal Tartu Kunstikooli naha kunstilise kujundamise erialal. Pärast kooli lõpetamist suunati Kilk Vanemuise teatrisse, kus aastatel 1976–1977 töötas dekoraatorina ning aastatel 1979–1981  Tartu Ülikooli Kunstikabineti laborandina. Hiljem töötas peamiselt vabakunstnikuna ning aastani 1995 Tallinnfilmis joonisfilmi lavastuskunstnikuna. Ta oli Priit Pärna multifilmide värvikunstnik. Alates 1983. aastast on Kilk Eesti Kunstnike Liidu liige. 

Maalinud on ta peamiselt hüperrealistlikke linnavaateid ning loonud figuurikompositsioone ja fantastika sugemetega maale. 

Mitmed Kilgi 1970. aastate lõpul Tartu slaidimaalikoolkonna esinumbrina loodud tööd, nagu "Let´s go!", "Köögis" ja "Hotellid" kuuluvad Eesti kunstiklassikasse.

## Isikunäitused

* 1981 Tallinna Kunstisalong
* 1983 Tallinna Kinomaja
* 1985 Tartu kunstimuuseum
* 1987 Tallinna Kinomaja
* 1993 Sammas galerii
* 2005 Vaal Galerii
* 2007 Viinistu Kunstimuuseum
* 2009 Vaal Galerii
* 2022 Eesti Rahva Muuseum

## Tunnustus
* 2022 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Sauvo kirik

**Sauvo kirik**  (soome keeles *Sauvon kirkko*) on kirik Soome edelaosas Päris-Soome maakonnas Sauvo vallas.

Sauvo kirik on valminud aastal 1472. Seal on üle 700 istekoha.

## Viited
Salme Peetson

**Salme Peetson** (29. aprill 1885 Narva – 31. august 1967 Tallinn) oli eesti näitleja.

Tema vanemad olid Kreenholmi Manufaktuuri töölised. Ta lõpetas 1899. aastal Kreenholmi vabriku kooli, töötas algul kangru ja kübarategijana. Aastast 1900 esines Narva karskusseltsi Võitleja näiteringis. 

Aastatel 1909–1937, 1941 ja 1943–1944 oli Estonia teatris opereti- ja draamanäitleja, laulis ka kooris. 

1929. aastal esines filmides "Dollarid" ja "Jüri Rumm".

Aastatel 1945–1959 oli Estonia kostüümilao juhataja.

## Tunnustus
* 1936 Eesti Näitlejate Liidu teenete hõberinnamärk
Alexander Albon

**Alexander Albon Ansusinha** (tai keeles อเล็กซานเดอร์ อัลบอน อังศุสิงห์, sündinud 23. märtsil 1996 Londonis) on tai vormelisõitja, kes esindab Vormel 1 sarjas Williamsit.

Albon tegi Vormel 1 debüüdi 2019 hooajal Toro Rosso meeskonnas. Pärast Ungari Grand Prix-d edendati Albon Red Bull Racingu meeskonda.

2020. hooaja Toscana Grand Prix-l jõudis Albon esimest korda poodiumile lõpetades 3. kohaga. Ühtlasi on  Albon ka esimene Tai võidusõitja, kes jõudnud Vormel 1 sarjas poodiumile.  

## Karjääri tulemused

 Hooaeg alles käimas.

## Vaata ka
*Koduleht

## Viited
Ludženieki

**Ludženieki** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Gudenieki vallas. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel, valla keskusest Gudeniekist 2,5, piirkonna keskusest Kuldīgast 35 ja Riiast 182 kilomeetri kaugusel. Külas asub Vārpa bussipeatus.

## Viited
Basi

**Basi** (ka **Basu muiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Gudenieki vallas. Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel, valla keskusest Gudeniekist 8, piirkonna keskusest Kuldīgast 24 ja Riiast 175 kilomeetri kaugusel. Külas asub Basu skola bussipeatus. 

Küla on esmamainitud 1338. aastal. Tänapäevane asula kujunes endise Basi mõisa (*Bassen*) keskuse juurde. Külas asuv Basi linnamägi on riikliku kaitse all olev arheoloogiamälestis.

Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele. Basi linnamägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

Sama nime kannab ka Birži mõisa juurde tekkinud küla.

## Viited
Basi (Birži)

**Basi** (vanasti ka **Birži**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Gudenieki vallas. Küla asub valla idaosas merepinnast 85 meetri kõrgusel, valla keskusest Gudeniekist 10, piirkonna keskusest Kuldīgast 20 ja Riiast 172 kilomeetri kaugusel.

Basis asuvad Kuldīga põhikooli Basi osakond, rahvamaja ja raamatukogu. 

Küla on esmamainitud 1505. aastal. Tänapäevane asula kujunes endise Birži mõisa (*Birshof*, *Byrszen*) keskuse juurde. Küla oli Basi valla halduskeskuseks, nõukogude perioodil aga Basi kolhoosi keskasulaks.

Looduskaitse all on kaks külas kasvavat pärna.

Sama nime kannab ka Basi mõisa juurde tekkinud küla.

## Elanike arv


* 129 (1970)
* 107 (1979)
* 122 (1989)
* 59 (2000)

* 64 (2011)
* 40 (2021)
* 29 (2025)


## Viited
Birži

**Birži** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Rudbārži vallas. Küla asub valla keskosas, valla keskusest Rudbāržist 1,5 kilomeetrit edelas Kukuļupīte oja ääres. Birži jääb endisest piirkonnakeskusest Skrundast  10,8 ja Riiast 160,7 kilomeetri kaugusele.

Seal kasvav tamm ümbermõõduga 4,15 meetrit on looduskaitse all.

Aastal 2005 oli külas 21 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

## Viited
Villem Seidra

**Villem Seidra** (29. veebruar 1904 Tallinn – 7. oktoober 1974 Tallinn) oli eesti arhitekt. 

Lõpetas 1923. aastal Tallinna Linna 1. Reaalkooli ja 1932. aastal Tallinna Tehnikumi.

## Looming
Projekteerinud kolhoosikeskusi, eramuid, aiamaju jm.
*1935, 1939 Tallinna Pelgulinna rannahoone projekt, ümber- ja juurdeehitusprojekt (kaasautor Anton Soans), hoone on hävinenud
*1936–1937 Kadrioru pargis asuv Lastemuuseum Miiamilla
*1937 Luigetiigi saare planeerimiskavand 

## Kirjandus
*Anne Kaaver. "Seidra, Seideman, Villem, arhitekt". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 470

## Välislingid
*Haud Tallinnas Rahumäe kalmistul
Slipiņciems

**Slipiņciems** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Pelči vallas. Küla asub merepinnast 69 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 6 ja Riiast 152 kilomeetri kaugusel.

## Viited
Tuviheinik

**Tuviheinik** (*Tricholoma columbetta*) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.

Eestis kasvab tuviheinik segametsades. Tema kübar on enamasti justkui määrdunud ja jala allosas on sinakat värvi.

## Välislingid
*
Skrundenieku ciems

**Skrundenieku ciems** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Pelči vallas. Küla asub merepinnast 29 meetri kõrgusel valla idaosas ja jääb piirkonna keskusest Kuldīgast 12 ning Riiast 159 kilomeetri kaugusel.

Külas kasvav tamm ümbermõõduga 6,01 meetrit on looduskaitse all. 

## Viited
Rebuheinik

**Rebuheinik** (*Tricholoma arvernense*) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.

Eestis kasvab rebuheinik liivastes männimetsades.

## Välislingid
*
Hobuheinik

**Hobuheinik** (*Tricholoma equestre*), vanasti roheline heinik, on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.

Eestis kasvab hobuheinik liivastes männimetsades ja luitemännikutes.

Seen on söödav värskelt. Seda on peetud heaks söögiseeneks, kuid Euroopas on registreeritud mõned juhtumid, kus mitmel järjestikusel päeval suurtes kogustes hobuheinikute söömine põhjustas inimestel lihasrakkude lagunemist. Samuti võib seen koos alkoholiga tarbimisel põhjustada mürgistust.

## Viited

## Välislingid
*
Maaheinik

**Maaheinik** (*Tricholoma terreum*) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.

Eestis kasvab maaheinik mändidega.

## Välislingid
*
Valge heinik

**Valge heinik** (*Tricholoma stiparophyllum*) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.

Seen kasvab kaskedega ja on iseloomulikult ebameeldiva lõhnaga.

Seen ei ole söödav.

## Välislingid
*
Kirbe heinik

**Kirbe** või **mõru heinik** (*Tricholoma aestuans*) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.

Eestis kasvab kirbe heinik männimetsades.

Seen ei ole söödav.

## Välislingid
*
Julius Reintam

**Julius Eduard Reintam** (15/27. jaanuar 1888 Kernu vald Harjumaa – 3. juuli 1965 Kernu, Harju rajoon) oli Eesti pedagoog, kirjanik (pseudonüüm **Julius Järve**) ja poliitik.

Julius Eduard Reintam õppis Tallinna 2. linnakoolis pedagoogikakursustel ning töötas õpetajana Vaivara luteri kihelkonnakoolis Virumaal, Narva Eesti Kooliseltsi koolis, aastatel 1909–1911. Oli aastatel 1909–1911 Narva Võitleja seltsi näitejuht. 

Tartus õppimise ajal töötas Julius Reintam ka Vanemuise näitelaval. Ta valiti 1911. aasta veebruarist Endla näitejuhiks, kuid oli Endla näitejuht vaid mõne kuu ning loobus 1911. aasta mais. 

Eesti kooli loomis- ja arenemisaastail oli Julius Reintam Harju maavalitsuses haridusosakonna juhataja aastatel 1918–1927. Töötas Tallinna kroonualgkoolis ja Tallinna linna 5. algkoolis. 

Eesti iseseisvuse algaastail oli Julius Reintam Eesti Maapäeva ja Asutava Kogu liige.

## Välislingid
*
*Julius Reintam'i juubel., Päewaleht, nr. 264, 28. september 1931
Hiirheinik

**Hiirheinik** (*Tricholoma virgatum*) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.

Eestis kasvab hiirheinik kuuse- ja männimetsades.

Seen ei ole söödav.

## Välislingid
*
Habeheinik

**Habeheinik** (*Tricholoma vaccinum*) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.

Eestis kasvab habeheinik kuusemetsades.

## Välislingid
*
Rimzātciems

**Rimzātciems** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Pelči vallas. Küla asub merepinnast 45 meetri kõrgusel valla idaosas ja jääb piirkonna keskusest Kuldīgast 8 ning Riiast 153 kilomeetri kaugusel.

Külas kasvavad Upatase tamm, Ķeiri künnapuu, mänd ümbermõõduga 2,77 meetrit, hõberemmelgas ümbermõõduga 5,3 meetrit ja künnapuu ümbermõõduga 4,22 meetrit on looduskaitse all. 

## Viited
Kaltiķi

**Kaltiķi** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Pelči vallas. Küla asub merepinnast 36 meetri kõrgusel valla kirdeosas ning jääb piirkonna keskusest Kuldīgast 6 ja Riiast 153 kilomeetri kaugusele. Külas asub Kaltiķi bussipeatus.

Asula on kujunenud endise Kaltiķi karjamõisa (*Kalticken*) keskuse juurde.

## Elanike arv


* 195 (1970)
* 130 (1979)
* 43 (1989)

* 77 (2000)
* 27 (2005)


## Viited
Ābele

**Ābele** on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Pelči vallas. 

Küla asub merepinnast 38 meetri kõrgusel valla põhjaosas ning jääb piirkonna keskusest Kuldīgast 4 ja Riiast 151 kilomeetri kaugusele. Ābelet teenindab Ozolsi bussipeatus.

Küla jääb Venta oru hoiualale. 

## Elanike arv


* 140 (1970)
* 229 (1979)
* 327 (1989)
* 26 (2000)

* 141 (2011)
* 157 (2018)
* 165 (2021)
* 172 (2025)


## Viited
Manuel Medrano

**Manuel Alejandro Medrano López** (sündinud 29. oktoobril 1987 Cartagena de Indiasiss Colombias), esinejanimega **Manuel Medrano**, on Colombia poplugude ja ballaadide laulja-laulukirjutaja.
Carl Gustav Jungi „16 assotsiatsiooni“ test

**[[Carl Gustav Jung]] kasutas valedetektorina oma vaba assotsiatsiooni meetodit**. Selle tehnika abil saame aru, mis meid elus takistab ja probleemi kõrvaldada. Kui soovime mõista ennast, mõista oma tundeid ja tegelikke soove, siis saab teha 16 assotsiatsiooni testi.

Meie aju on ehitatud nii, et iga informatsioon on seotud visuaalsete piltidega, lõhnataju, aistingutega kehas ja emotsioonidega. Tänu 16 assotsiatsiooni testile saame aru, mis mõjutab meie alateadlikku meelt ja kuidas me tegelikult sellesse suhtume.

### 16 assotsiatsiooni test
* Mõtteid ja assotsiatsioone paberile pannes hakkab aju meid igal juhul analüüsima. – Isegi kui me ei tegele selle valdkonnaga edasi, millest sõna valisime, tehes testi uuesti mõne aja möödudes on tulemus sootuks teine.

* Esiteks annab see plaani enese kallal töötamiseks. – Saame aru, mida tuleks muuta, mida kasutada ressursina parema tulemuse saavutamiseks. Kui me oleme muutusteks täiesti valmis, siis on efekt suurem.

* Teiseks hakkab toimima transformatsiooniefekt – suhtumise muutumise protsess.

* Inimene ei mõtle mitte sündmusele endale, vaid viimasele mälestusele, mis sellega seostati. – Ja mida rohkem seoseid me märksõna jaoks anname, seda rohkem muutub selle sõnaga aktiveeritav ahel.

Nendest emotsioonidest, mis tekivad assotsiatsioonide loomise käigus, sõltub ahela ja tunnete tulevase emotsionaalse värvi muutumine, mis tekivad selle sõna hilisemal meenutamisel.

* Parema tulemuse saavutamiseks tuleb see sooritada vaikuses ja üksinduses.

Keskenduge ja mõelge sõnale, millega soovite töötada. Näiteks kui on suhteprobleemid, kirjutage sõna „armastus“. Võtke kirjutusvahendid ja koostage tabel vastavalt lisatud näitele (vt tabel 1).

Püüdke mitte mõelda, vaid kirjutage võimalikult kiiresti teemaga esimesena assotsieeruvaid sõnu vasakusse veergu. See võib olla nii sõna kui fraas. Teise veergu tuleb kirjutada 1. ja 2., 3. ja 4. jne sõna ühendav assotsiatsioon. Ühendage omavahel sõnu assotsieerides, kuni alles jääb üks sõna.

Nüüd on olemas võtmesõna – märksõna. Tänu sellele saab probleemi enda jaoks lahti mõelda ja leida tee lahenduseni.
Järgmistel päevadel on tõenäoline, et see märksõna ei lähe peast välja. Mõtlete oma elu üle, otsides enda sees sfääre kuhu see sõna veel sobib, püüdes hakkama saada oma alateadvusega.

## Viited
Iris (laev)

**Iris** on kahvelketš, mis on ehitatud 1945. aastal Soomes Porvoos. Laev ehitati haluveoks, kuid nüüd teeb Eesti vetes ja Eesti lipu all turismireise. 

Iris tõsteti 2008. aastal Sõru sadamas restaureerimistöödeks Alari kõrvale kaldale, kus seisab rahapuudusel kehvas seisukorras tänini.

## Üldandmed
* Pikkus 30 m
* laius 6,4 m
* süvis 2,5 m
* veeväljasurve 130 tonni
* kiirus u 7 sõlme
* purjepinda 226 m²
* peamasin 210 hj Scania TD

## Välislingid
• http://historicships.wiseman.ee/est/iris – Iris Eesti Vanalaevade Ühingu kodulehel
Hval

**Hval** (endise nimega **Vaal**) oli 1902. aastal Vormsil valminud kaljas, mis uppus 21. juulil 2004 teel tagasi sünnimaale Eestisse.

## Ajalugu
21 meetri pikkune ketš Vaal valmis 1902. aastal Vormsil. Algaastail vedas see Eestist Soome ja Rootsi kartuleid ja vilja.

1929. aastal ostis laeva Porvoo laevaomanik Edvin Eklund ja nimetas laeva ümber Hvaliks.

1951. aastal viidi laev Porvoost Turusse, kus sõitis läänesaarestikuvahet, kuni kustutati 1967. aastal Soome kaubalaevade registrist.

1994. aastal oli laev uppumise äärel, kere hakkas lekkima.

Laev osteti eestlaste poolt tagasi ning plaaniti see restaureerimiseks kodumaale toimetada. 20. juuli õhtul 2004 püüti laev omal jõul Helsingist Piritale toimetada, kuid peamasin ütles üles ja Hvali võttis puksiiri traallaev Jette. Kiirlaevadest tekkinud lainetuse mõjul hakkas Hval vett sisse võtma ja pärast südaööd uppus Helsingist 20 km lõunas asuva Harmaja majaka läheduses. Traallaev Jette päästis kõik kolm Hvali pardal olnud meeskonnaliiget. Laev jäi 31 meetri sügavusele merepõhja.

Hval oli teadaolevalt vanim Eestis ehitatud purjelaev ning Hoppeti ja Alari kõrval üks kolmest ainsast tolle ajani säilinud vanast Eestis ehitatud purjelaevast.
Raidstacija

**Raidstacija** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Pelči vallas. Küla asub merepinnast 41 meetri kõrgusel valla kirdeosas ning jääb piirkonna keskusest Kuldīgast 5 ja Riiast 150 kilomeetri kaugusele.

Läti NSV aegadel rajati külla raadiosidetorn ja -mast, nende järgi on küla ka nime saanud. Külas asub Raidstacija bussipeatus.

Külas kasvav raagremmelgas ümbermõõduga 2.28 m on looduskaitse all. Raidstacija jääb Venta oru hoiualale.

## Viited
Kalnmuiža (Rumba vald)

**Kalnmuiža** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Rumba vallas. Küla asub merepinnast 20 meetri kõrgusel Kuldīga linna piiril.

Küla tekkis Kalmuiža mõisa (*Amt-Goldingen*) keskuse juurde. Tänapäeval on suur osa küla varasemast territooriumist Kuldīga koosseisu arvatud.

Osa külast jääb Venta oru hoiualale. Kalnmuižas kasvav saar ümbermõõduga 4.45 m on looduskaitse all.

## Viited
Veldze

**Veldze** (ka **Veldzes ciems**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Rumba vallas. Küla asub Valla keskosas Veldze jõe kaldal, valla keskusest Mežvaldest 3,5, piirkonna keskusest Kuldīgast 6,5 ja Riiast 145 kilomeetri kaugusel. Küla teenindab Veldze bussipeatus.

Varem kandis Veldze nime ka suvilapiirkond, tänapäevane Rumbenieki küla.

## Viited
Lejas (Rumba vald)

**Lejas** (vanasti ka **Griķi**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Rumba vallas. 

Küla asub merepinnast 20 meetri kõrgusel, valla keskusest Mežvaldest 13,5, piirkonna keskusest Kuldīgast 14 ja Riiast 143 kilomeetri kaugusel. Seal asub Lejase bussipeatus.

Küla tekkis endise Griķi mõisa (*Grükken*) keskuse juurde.

## Elanikkond


* 64 (1966)
* 36 (1986)
* 22 (2005)


## Viited
Ķūķciems

**Ķūķciems** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Rumba vallas. Küla asub merepinnast 24 meetri kõrgusel, valla keskusest Mežvaldest 10, piirkonna keskusest Kuldīgast 11 ja Riiast 158 kilomeetri kaugusel.

## Viited
Ķīkciems

**Ķīkciems** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Rumba vallas. Küla asub valla lõunaosas merepinnast 49 meetri kõrgusel, valla keskusest Mežvaldest 14, piirkonna keskusest Kuldīgast 14 ja Riiast 149 kilomeetri kaugusel. Ķīkciems jääb osaliselt Grīdnieki soo hoiualale.

## Viited
Novadnieki

**Novadnieki** (vanasti ka **Bauņi**) on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Rumba vallas. Küla asub valla lõunaosas merepinnast 38 meetri kõrgusel, valla keskusest Mežvaldest 11, piirkonna keskusest Kuldīgast 12 ja Riiast 159 kilomeetri kaugusel. Seal asub Novadnieki bussipeatus. Looduskaitse all on kaks külas kasvavat tamme.

Külas asub Ēdase postkontor.

## Elanike arv


* 85 (2000)
* 73 (2011)
* 73 (2018)

* 68 (2021)
* 77 (2025)


## Viited
Alari Tamm

**Alari Tamm** (23. mai 1950 – 16. september 2020) oli eesti laulja, muusik ja muusikapedagoog.

Ta laulis Gustav Ernesaksa dirigendiks oleku perioodil aastatel 1974–1982 Riiklikus Akadeemilises Meeskooris teist bassi. 

Hariduselt oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi lõpetanud muusikapedagoog ja dirigent. Õpingute kõrvalt töötas restoranis klaverimängijana, meeskooritöö kõrvalt aga käis pilli mängimas Tallinna lokaalides (sh Regati baaris). 
Ta tegutses laulja ja instrumentalistina RAM-is, EFK-s ja Laine dzässkvintetis. Seejärel asus ta ETKVL klubi juhi kohale, misjärel tegutses vabakutselise laulja ja instrumentalistina nii Tallinna varieteedes, restoranides kui laevadel.
Ta oli ansambli (laulu- ja mängukoor) "Üks Lust" (1984–2004) looja ja dirigent. 

"Üks Lust" esitas ärkamisaegset muusikat kuni 2004 aastani. Elu viimastel aastatel tegutses tseremooniamuusikuna ning õpetas noori Haapsalus (vt Eesti Muusika Biograafiline Leksikon, II osa, 2008, Tallinn, lk 368). Eeltoodus pole mainitud Üks Lustiga koos aga ka iseseisvalt tegutsenud instrumentaal-koosseisu Lust Fest, milles tegutsesid tuntud muusikud Ants Nuut, Ants Õnnis, Jaan Arder, Endel Valkenklau, Toomas Veenre jt. Sedagi koosseisu juhatas Alari Tamm.

Hiljem töötas ta Haapsalu muusikakoolis saateõpetajana.

## Viited

## Välislingid
* Jarita Maaria Rintamäki. Endine RAM-i laulja: sellist kõla, mida Ernesaks tekitas, ei suutnud keegi teine teha Eesti Päevaleht / LP, 10. juuni 2019
* https://www.youtube.com/watch?v=jjVGW9WnUnc
* https://arhiiv.err.ee/foto/seeria/uks-lust
* https://arhiiv.err.ee/video/vaata/parem-samal-ajal-uks-lust
* https://ajapaik.ee/photo/852474/uks-lust-meeskvartett/
Viktor Marseillest

**Püha Viktor Marseillest**, ka **püha Victor**, oli kristlik märter. Ta suri umbes aastal 290, teistel andmetel 303. aastal. Teda austatakse pühakuna katoliku ja õigeusu kirikus. Viktori mälestuspäev on 21. juulil. Oletatavasti oli hiliskeskajal Tallinna kaitsepühak.

## Pärimus
Pärimuse järgi oli Viktor Rooma armee ohvitser Marseilles, kes hukati keeldumise pärast ohverdamast Rooma jumalatele. Ta viidi ülekuulamiseks prefektide ette, hiljem keiser Maximianuse ette; teda löödi, piinati piinapingil, lohistati mööda tänavaid ja heideti ta vanglasse, kus ta veenis oma kaasvange, kolme Rooma sõdurit, ristiusku vastu võtma; hiljem hukati ka nemad. Kui Viktorit sunniti suitsetama viirukit Jupiteri kuju ees, lükkas ta kuju jalaga ümber. Keiser andis käsu jahvatada Viktor puruks pöörleva veskikivi all, kuid kivi purunes enne pühaku surma. Seejärel raiuti Viktori pea maha.

## Ikonograafia
Püha Viktorit kujutatakse pühakujudel ja kunstis sageli sõjamehe turvisesse riietatuna, tema atribuudid on veskikivi ja märtri palmioks. Ta võib hoida käes ka mõõka, mis on nii tema martüüriumiriist kui ka tema elukutsele viitav ese.

Tallinna altaritel hoiab Viktor risti kujutisega kilpi.

## Austamine
Pühak Viktori ja tema kolme kaaskannataja Longinuse, Alexanderi ja Feliciani haua kohale ehitas Johannes Cassianus 4. sajandil kloostri, millest hiljem kujunes benediktlaste klooster ja *[[basilica minor]]*. Püha Viktori kloostris (*Abbaye Saint-Victor*) asuv Marseille püha Viktori haud on populaarne palverännusihtkoht.

Viktori kultus levis Marseille'ist, Aixist ja Arles'ist kiiresti üle kogu Prantsusmaa, eriti mõjukas oli Pariisis asuv püha Viktori klooster (*Abbaye Saint-Victor de Paris*). Saksa aladel tunti tema püha vaid  vähestes kohtades, näiteks Metzis ja Trieris.

### Tallinna kaitsepühak
Püha Viktorit on kujutatud kolmel Tallinna hiliskeskaegsel altariretaablil - Niguliste kiriku peaaltaril koguni kolmes kohas, samuti Pühavaimu kiriku altaril ja Mustpeade vennaskonna Maarja altaril. Oletatavasti on püha Viktorit kujutavad skulptuurid ka Niguliste monstrantsil ja Kanuti gildi lauakellal (nn "rüütel taras"). Sellest asjaolust on järeldatud, et püha Viktor oli Tallinna kaitsepühak. Vähemalt kahes Tallinna kirikus oli keskajal püha Viktori altar ja linnas tegutses püha Viktori gild (andmeid aastaist 1500-1525). Et keskaegsete allikate kohaselt  tähistati Tallinnas Viktori mälestuspäeva hoopis 10. oktoobril, võis Marseille Viktori kultus olla segunenud teise Viktori-nimelise pühaku, Xanteni Viktori kultusega.

## Viited

## Välislingid
* A. Mänd. Püha Viktor – Tallinna kaitsepühak? - Kunstiteaduslikke Uurimusi, 2003, lk 9-29
* About Abbaye St Victor. - historyhit.com
Rumbenieki

**Rumbenieki** (vanasti ka **Veldze**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Rumba vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 36 meetri kõrgusel, valla keskusest Mežvaldest 3, piirkonna keskusest Kuldīgast 8 ja Riiast 150 kilomeetri kaugusel.

Küla tekkis Nõukogude perioodil Veldze nime kandva suvilapiirkonnana.

Külas asub mälestusmärk natsirežiimi ohvritele, sealne natsirežiimi poolt hukatute matmispaik on tähistatud mälestustahvliga.

Küla lõunaservas asuvad Riežupe kärestikud ja sealsed paljandid on looduskaitse all. Ka on kaitse all külas kasvav mänd ümbermõõduga 3.07 m.

## Elanike arv


* 54 (2018)
* 64 (2020)
* 77 (2025)


## Viited
Saksamaa kantslerite loend ametiaegade pikkuste järjekorras

Siin on loetletud **Saksamaa kantslereid ametiaja pikkuse järgi** (1867–), arvesse on loetud Saksamaa liitvabariiki ja selle eelkäijaid. Arvutatud on päevade arv ametisse astumise ja sealt lahkumise vahel, kui lugeda kõiki ametis oldud päevi, oleksid kõik numbrid ühe võrra suuremad. Otto von Bismarcki ametiajad Põhja-Saksa Liidu (1867–1871) ja Saksa keisririigi (1871–1890) juhina on loetud üheks. Wilhelm Marxi ja Hermann Mülleri ametiajad polnud küll järjest, kuid nende pikkused on siin tabelis kokku liidetud.

*Ametis oleva kantsleri ametiaja pikkus uuendatud 22. septembril 2020.*
Chad Wolf

**Chad Fredrick Wolf** (sündinud 1976) on Ameerika Ühendriikide valitsusametnik, alates 2019. aastast Ameerika Ühendriikide sisejulgeolekuminister (DHS) ja sisejulgeolekuministeeriumi strateegia, poliitika ja plaanide büroo asesekretär. President Donald Trump teatas 25. augustil 2020, et plaanib määrata Wolfi ametlikult sisejulgeolekuministriks, kuna Government Accountability Office'i väitel on Wolf 2019. aasta novembrist saati olnud ametis seadusevastaselt.

Wolf kuulub Vabariiklikku Parteisse ning on varem töötanud sisejulgeolekuministeeriumis mitmel ametikohal, näiteks Transporditurvalisuse administratsiooni personaliülema ja sisejulgeolekuminister Kirstjen Nielseni personaliülemana. Ta kujundas aastal 2018 Trumpi valitsuse perekondade lahutamise poliitika ning oli juulis 2020 tihedalt seotud föderaaljõudude rakendamisega. Septembris 2020 süüdistati teda selles, et ta olevat keelanud enda töötajatel Venemaa-ohtude raporteerimise.

Aastatel 2005–2016 oli ta lobitöötegija, ta aitas oma klientidel sõlmida lepinguid Transporditurvalisuse administratsiooniga.

## Viited
Ozoli (Renda vald)

**Ozoli** (vanasti ka **Ozolmuiža**) on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Renda vallas.

Küla tekkis endise Ozoli mõisa (*Ohseln*) keskuse juurde. 

Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas tegutsenud partisanidele.

## Elanike arv


* 132 (1970)
* 239 (1979)
* 104 (1989)
* 83 (2000)
* 75 (2011)

* 46 (2015)
* 30 (2018)
* 19 (2020)
* 5 (2021)
* 3 (2025)


## Viited
Jaunmeži

**Jaunmeži** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Renda vallas. Asula jääb valla keskusest Rendast 12, piirkonna keskusest Kuldīgast 14 ja Riiast 142 kilomeetri kaugusele.

Jaunmeži tekkis endise Graudupe mõisa (*Grauduppen*) keskuse, selle Jaunmeži karjamõisa (*Jaunemys*, *Neuhof*) ja Graudupe kooli juurde. Külas asub Jaunmeži bussipeatus.

## Viited
Ezeri

**Ezeri** (vanasti ka **Mežkungmuiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Renda vallas. Küla asub valla kirdeosas Mežmuiža järve kaldal ja jääb valla keskusest Rendast 6,5, piirkonna keskusest Kuldīgast 33 ning Riiast 136 kilomeetri kaugusele. 

Küla tekkis endise Renda jahilossi juurde, hiljem asus seal metsamajand. Külas asuv Mežmuiza ait on riikliku kaitse all olev kultuurimälestis. 

## Viited
Tiezumi

**Tiezumi** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Renda vallas. Küla asub valla põhjaosas Usma järve idakaldal ja jääb valla keskusest Rendast 12, piirkonna keskusest Kuldīgast 38 ning Riiast 139 kilomeetri kaugusele. 

Küla tekkis suvilapiirkonnana endise Muižnieki mõisa (*Mosenek, Muischeneek*) keskuse juurde. Tiezumis asub Lejastiezumi puhkekompleks, sellest põhja pool asub Usma kalmistu.

Tiezumis kasvav künnapuu ümbermõõduga 4 meetrit on looduskaitse all. Külas asuv Goskalnsi asulakoht on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all,  nagu ka külast põhja poole jääv Usma kirik.

## Viited
Rahvusvaheline Transporditöötajate Föderatsioon

**Rahvusvaheline Transporditöötajate Föderatsioon** (inglise keeles *International Transport Workers’ Federation*) **ITF** on üleilmne transporditöötajate ametiühingute liit, millel on tuntav mõju meremeeste õiguste kaitsel.

Liitu kulub 700 ametiühingut 150 riigist kokku ligi 20 miljoni töötajaga. Loodud 1896. aastal kui Rahvusvaheline Laeva-, Doki- ja Sadamatööliste Föderatsioon (*International Federation of Ship, Dock and River Workers*), sai organisatsioon praeguse nime 1898. aastal, kui laienes mittemereliste transpordivaldkondade töötajaid hõlmates. Organisatsiooni peakontor on Londonis.

## ITF ja Eesti
Eesti ametiühingutest kuulus pärast Teist maailmasõda ITFi Eesti Meremeeste Union, misjärel sai 1999. aastal ITFi liikmeks Eesti Meremeeste Sõltumatu Ametiühing. Eestis töötab ITFi inspektor alates 2001. aastast.
Akademik Šokalski (laev, 1946)

**Akademik Šokalski** (vene keeles *Академик Шокальский*, nimetatud Juli Šokalski järgi) oli pärast Teist maailmasõda Soomes sõjakahjutasukuunarina ehitatud 3-mastiline puust purjelaev.

## Ajalugu
Akademik Šokalski ehitati 1946. aastal Soomes Raumas Filip Walter Hollmingi laevatehases sõjakahjude korvamiseks NSV Liidule. Kokku ehitati Soomes sõjakahjudeks 91 puukuunarit.

Akademik Šokalski oli selle tehase ja ka kogu sarja esimene laev, seetõttu on ka tervet selliste sõjakahjutasuna ehitatud puukuunarite klassi nimetatud Akademik Šokalski-klassiks.

Laev lasti vette 15. juunil 1946 ja anti sama aasta lõpupoole NSV Liidule üle. Ta teenis Leningradi kõrgema merekooli (alates 1954. aastast Leningradi admiral O. S. Makarovi nimelise kõrgema mereinsenerikooli, *LVIMU*) õppelaevana.

Ta arvati 1962. aastal õppelaevanimekirjast välja, teistel andmetel kanti maha 1965. aastal. Tema edasine täpne käekäik on teadmata, kuid 1976. aastal olevat ta Tallinnas uputatud uue purjespordikeskuse ehitamisel Pirita jõe suudme uutesse muulidesse.

## Viited
Lance Stroll

**Lance Stroll** (kodanikunimi **Lance Strulovitch**; sündinud 29. oktoobril 1998 Montréalis) on kanada vormelisõitja.

Stroll võitis 2014. aastal Itaalia Vormel 4 sarja ja tuli 2016. aastal FIA Vormel 3 sarja meistriks.

Stroll tegi Vormel 1 debüüdi 2017. aastal Williamsi meeskonnas. Kohe debüüthooajal jõudis ta ka poodiumile, saavutades Aserbaidžaani Grand Prix'l kolmanda koha.

2019. hooajaks sõlmis Stroll lepingu Racing Point meeskonnaga. 

## Tulemused Vormel 1 sarjas
Jaunā muiža (Kabile vald)

**Jaunā muiža** (ka **Jaunāmuiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Kabile vallas. Küla asub merepinnast 95 meetri kõrgusel, valla keskusest Kabilest 1,9, piirkonna keskusest Kuldīgast 27 ja Riiast 121 kilomeetri kaugusel. Jaunā muižas asub Baznīca bussipeatus.

Küla kujunes endise Kabile mõisa karjamõisa (*Neuhof*) ja Kabile kiriku juurde. Küla põhjaservas asub Kabile surnuaed. Kirik on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Tähelepanuväärne ehitis on ka sealse kiriku kõrts.

## Viited
Pusgaldiņi

**Pusgaldiņi** (vanasti ka **Upesmuiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Kabile vallas. Küla asub  valla lääneosas merepinnast 63 meetri kõrgusel Riežupe jõe kaldal. Pusgaldiņi jääb valla keskusest Kabilest 11, piirkonna keskusest Kuldīgast 25 ja Riiast 130 kilomeetri kaugusele.

Küla kujunes endise Upesmuiža mõisa (*Bächhof*) maadele selle metsnikumaja ja vesiveski juurde. XVII sajandil oli seal üks Kuramaa hertsogite rauasulatusahjudest. 

## Viited
Leiši

**Leiši** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Kabile vallas. Küla asub  valla lääneosas Riežupe jõe kaldal. Leiši jääb valla keskusest Kabilest 12, piirkonna keskusest Kuldīgast 27 ja Riiast 135 kilomeetri kaugusele.

Küla kujunes Leiši (Leite) metskonna juurde.

## Viited
Vecā muiža

**Vecā muiža** (ka **Vecāmuiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Kabile vallas. Küla asub merepinnast 100 meetri kõrgusel, valla keskusest Kabilest 2,2, piirkonna keskusest Kuldīgast 29 ja Riiast 119 kilomeetri kaugusel.

Küla kujunes endise Kabile mõisa karjamõisa (*Althof*) juurde.
## Viited
Galamuiža

**Galamuiža** (ka **Gala muiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Kabile vallas. Küla asub merepinnast 100 meetri kõrgusel Valgale jõe kaldal, valla keskusest Kabilest 5,1, piirkonna keskusest Kuldīgast 32 ja Riiast 119 kilomeetri kaugusel. Galamuižas asub Upmaļi bussipeatus.

Küla kujunes endise Kabile mõisa karjamõisa (*Endenhof*) juurde.
## Viited
Dallwitzi pataljon

**Dallwitzi pataljon** (saksa keeles *Luftlandebataillon zur besonderen Verfügung «Dallwitz»*, valgevene keeles "Valgevene dessantpataljon "Dallwitz"": "*Беларускі дэсантны батальён „Дальвіц“")* oli Teise maailmasõja lõpufaasis valgevene vabatahtlikest Saksa Wehrmachti koosseisus moodustatud üksus, mis oli mõeldud sissivõitluseks Punaarmee tagalas.

## Koosseis
Pataljon moodustati Saksa armee luure Abwehri poolt 1944. aasta juulis Ida-Preisimaal Dallwitzi külas Abwehrkommando 203 alluvuses. Liikmed tulid peamiselt Valgevene Kodukaitse (BKA) ja Saksa okupatsiooni-aegsest Valgevene abipolitsei ridadest, samuti Valgevene Noorte Liidust (SBM) ja illegaalsest Valgevene Sõltumatuse Parteist (BNP). Värbamine toimus salaja. 1944. aasta sügiseks oli pataljonis üle 200 inimese, millest moodustati kaks kompaniid: 1. Severnaja (ülem - leitnant Andrei Rudak) ja 2. Južnaja (ülem - leitnant Mihhail Zui). Sõjaväelise väljaõppe eest vastutas major Ivan Gelda, personali moraali eest tema poliitiline assistent major Usevalad Rodzka. Pataljoni propagandaohvitser oli endine "Valgevene Noorte Liidu" juht Mihhail Ganko. 

## Tegevus
1944. aasta novembri alguses paigutati pataljon ümber Walbuschi linna Bydgoszczi (Poola) lähedal, kus jätkati väljaõpet. Hiljem koliti Berliini piirkonda. Sõja lõpul mais 1945 mindi laiali Tšehhimaa territooriumil. Pataljoni ülem major Rodzka siirdus salga eesotsas Białystoki piirkonda, kus arreteeriti juulis 1945 ja 22. mail 1946 mõistis Valgevene Sõjaväeringkonna Sõjatribunal ta surma. Hukati tõenäoliselt 26. mail 1946 Minskis. 

1944. aasta teisel poolel visati Saksa lennukitest Valgevene territooriumile mitu Dahlwitzi salka ja ka üksikuid langevarjureid eesmärgiga viia Punaarmee tagalas ellu sabotaaži, koguda Abwehri jaoks luureteavet ja korraldada nõukogudevastast partisaniliikumist.

Ühte kauaaegsemat diversantide rühma (28 meest) juhtis Gleb Bogdanovitš, mis tegutses Vilniuse piirkonnas 1945. aasta juunini. Seejärel kolis rühm Poolasse, kus tegutses koos põrandaaluse Koduarmeega (*Armija Krajowa*) Poola võimude vastu. Jevgeni Žihhari rühm visati 1944. aasta detsembris Polotski oblastisse ja pidas seal vastu kuni 1954. aasta lõpuni, hävitades partei- ja nõukogude aktiviste, pärast lüüasaamist MGB vägede poolt läksid rühma jäänused Poolasse. Kõige kuulsamat diversantide rühma juhtis Michał Vituška. 1944. aasta novembris maandus ta langevarjuga 27-mehelise üksuse eesotsas Vilniuse piirkonnas. Järgmise kahe aasta jooksul loodi grupi baasil tugev organisatsioon, mille struktuurid olid Leedus, Valgevenes ja Ukrainas, mis on tuntud nimede "Must kass" (*"Чорны кот"*) ja "Valgevene Vabastamisarmee" all.

## Viited
Michael Olunga

**Michael Olunga** (sündinud 26. märtsil 1994 Nairobis) on Keenia jalgpallur, kes mängib ründajana Katari kõrgliiga klubis Al-Duhail ja Keenia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Keenias. 2015. aastal tuli ta Gor Mahias mängides Keenia meistriks. Ta lõi sel hooajal Keenia kõrgliigas 19 väravat, millega oli liigas paremuselt teine väravakütt.

2016. aastal liitus ta Rootsi kõrgliiga klubiga Djurgårdens IF. 2016. aasta hooajal lõi ta Rootsi kõrgliigas 12 väravat. Seejärel siirdus Olunga Hiinasse, liitudes sealse kõrgliiga klubiga Guizhou Zhicheng. Hooajal 2017–2018 mängis ta laenul Hispaania kõrgliiga klubis Girona. 13. jaanuaril 2018 tegi ta mängus Las Palmase vastu kübaratriki. Ta sai sellega läbi aegade esimeseks Girona mängijaks, kes on Hispaania kõrgliigas kübaratriki teinud. See jäi aga tema ainsaks Hispaania kõrgliiga mänguks, kus ta värava lõi.

2018. aasta augustis liitus ta Jaapani esiliigas mänginud Kashiwa Reysoliga. 24. novembril 2019 lõi Olunga Kashiwa 13:1 võiduga lõppenud mängus Kyoto Sanga üle kaheksa väravat. Olunga lõi sel hooajal liigas kokku 27 väravat ja Kashiwa Reysol pääses esiliiga võitjana kõrgliigasse. 2020. aasta hooajal oli Olunga Jaapani kõrgliiga suurim väravakütt (28 väravat). Lisaks valiti ta samal hooajal läbi aegade esimese aafriklasena Jaapani kõrgliiga hooaja väärtuslikumaks mängijaks.

2021. aasta jaanuaris siirdus ta Al-Duhaili.

Keenia jalgpallikoondises tegi Olunga debüüdi 28. märtsil 2015 sõprusmängus Seišellide vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 7. juunil sõprusmängus Lõuna-Sudaani vastu. 2019. aasta Aafrika rahvuste karikavõistluste teises alagrupimängus lõi ta kaks väravat Tansaania vastu.

## Viited
Višļi

**Višļi** (ka **Zemnieki**, vanasti ka **Višļu muiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Kabile vallas. Küla asub merepinnast 95 meetri kõrgusel, valla keskusest Kabilest 9, piirkonna keskusest Kuldīgast 36 ja Riiast 115 kilomeetri kaugusel.

Küla kujunes endise Višļi mõisa  (*Wischeln*) keskuse juurde. Külast põhjas asub Gatviņi kalmistu. Višļis asub Višļi bussipeatus.

## Viited
Kalnansi

**Kalnansi** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Kabile vallas. Küla asub merepinnast 92 meetri kõrgusel, valla keskusest Kabilest 4,8, piirkonna keskusest Kuldīgast 34 ja Riiast 123 kilomeetri kaugusel. Kalnansis asub Kalnāne bussipeatus.

Külas asub Kalnansi kalmistu. Külast läänes asub Kalnansi soo, kus asub Bezdibenise järv.

## Viited
Kāņmuiža

**Kāņmuiža** (ka **Kāņu muiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Kabile vallas. Küla asub merepinnast 98 meetri kõrgusel, valla keskusest Kabilest 7,7, piirkonna keskusest Kuldīgast 35 ja Riiast 120 kilomeetri kaugusel.

Küla on tekkinud endise Zutēni mõisa Kāņi karjamõisa (*Kahnhof, Kannhof*) keskuse juurde.

## Viited
Dūras

**Dūras** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Vārme vallas. Küla asub valla edelaosas ning jääb valla keskusest Vārmest 6,7, piirkonna keskusest Kuldīgast 28 ja Riiast 145 kilomeetri kaugusele. 

Küla tekkis endise Dūrase mõisa (*Duhren*) keskuse juurde. Aastail 1949–1954 oli see Vārme külanõukogu halduskeskuseks.

## Elanike arv


* 60 (1970)
* 148 (1979)
* 39 (1989)

* 60 (2005)
* 55 (2011)


## Viited
Zalkšciems

**Zalkšciems** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Vārme vallas. Küla asub valla loodeosas Venta jõe kaldal ja jääb valla keskusest Vārmest 15, piirkonna keskusest Kuldīgast 19 ning Riiast 156 kilomeetri kaugusele.

Küla tekkis endise Daurāti metskonna juurde. Külas Ventasse suubuval Daurātupe jõel asuvad kalatiigid.
## Viited
Rude (Laidi vald)

**Rude** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Laidi vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 65 meetri kõrgusel. See jääb valla keskusest Laidist 5,5, piirkonna keskusest Kuldīgast 35 ja Riiast 168 kilomeetri kaugusele.

Rude küla kujunes Rude mõisa (*Rudden*) juurde. Külast põhjas asuvad  Dižstrauti muinaskalmed ehk Kalmeküngas on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Seal asub Rude bussipeatus.

Külas kasvav hobukastan, saar, tamm ja pärn on looduskaitse all. 


Rudes muiža.jpg|Rude mõisahoone
Rude Manor - panoramio.jpg|Mõisahoone renoveerimine

## Viited
Kundi

**Kundi** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Snēpele vallas. 

Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel, valla keskusest Snēpelest 5, piirkonna keskusest Kuldīgast 20 ja Riiast 172 kilomeetri kaugusel. Külas asub Kundi bussipeatus.

Küla on tekkinud endise Kundi mõisa (*Kunden*) keskuse juurde.
## Viited
Valtaiķi

**Valtaiķi** on küla Lätis Kuldīga piirkonnas Laidi vallas. Küla asub valla lõunaosas merepinnast 95 meetri kõrgusel, valla keskusest Laidist 12, piirkonna keskusest Kuldīgast 40 ja Riiast 165 kilomeetri kaugusel.

Külas on rahvamaja, raamatukogu ja luteri kirik. Seal asuvad Veikalsi ja Valtaiķi bussipeatused.

Asula kohta pärinevad esimesed teated aastast 1253. Toona asus seal Valtaiķi linnus, mis muutus tõenäoliselt aastal 1583 kasutuskõlbmatuks. Tänapäevane asula on kujunenud Valtaiķi mõisa (*Neuhausen*) keskuse juurde.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Valtaiķi luteri kirik, sealhulgas 15 sealset vitraaži, orel, oreliprospekt, kantsel, rõdu, uksed, altar ja kirikuliste istmed, Riikliku kaitse all on ka külast läände jääv Valtaiķi keskaegne linnus ning kalmistu.

Külas kasvavad harilik hobukastan ja pärn on looduskaitse all. 

## Elanike arv


* 129 (1970)
* 107 (1979)
* 80 (1989)
* 55 (2000)

* 71 (2011)
* 51 (2021)
* 41 (2025)


## Viited
Aleksei Lobanov-Rostovski

**Aleksei Lobanov-Rostovski** on mitme Lobanov-Rostovski vürstisuguvõsa liikme nimi:
*Aleksei Borissovitš Lobanov-Rostovski (1824−1896), Venemaa riigitegelane, Venemaa välisminister
*Aleksei Jakovlevitš Lobanov-Rostovski (1795−1848), kindralleitnant
*Aleksei Nikolajevitš Lobanov-Rostovski (1862−1921), Venemaa riigitegelane
Keramaja

**Keramaja** (nimetatud ka kuppelmajaks) on päikeseenergial majandav poolkerakujuline maja, mis asub Hiiumaal Soonlepa külas. Maja valmis 2011. aastal Tõnis Kasemägi algatusel ja arhitekt Kristel Jaanuse kaasabil. 

## Arhitektuur
Maja koosneb tinglikult kahest osast: kõik maja toimimiseks vajalik asub põhjapoolses kandilises osas (WC-d, duširuum, saun, akuruum jms) ja lõunapoolses sfäärilises osas on avatud planeeringuga eluruumid. Poolkerakujuline osa toetub kahele liimpuitkaarele. 

Kupli osa ehituseks on kasutatud päikesepaneele ja klaasi. Päikesepaneelid ei ole ainult päikeseenergia tootmiseks kasutatavad, vaid täidavad ka fassaadi, tuuletõkkeplaadi ja konstruktsioonielemendi ülesannet. Hoone tootmisvõimsus on 5,5 kW.

Maja on kahekorruseline. Hoone põhjapindala on 60 ruutmeetrit, teine korrus 40 ruutmeetrit.

## Tunnustus
Konkursil "Eesti kaunis kodu" sai keramaja 2014. aastal energiasäästliku kauni kodu auhinna.

## Viited

* https://uudised.tv3.ee/eesti/uudis/2014/09/20/hiiumaal-asub-unikaalne-isemajandav-kuppelmaja (TV3 "Seitsmesed Uudised", 20. september 2014)
* https://arhiiv.err.ee/vaata/osoon-talvematk-korvemaal-keramaja-leethiir/same-series, (ETV "Osoon", 29. detsember 2014)
* https://leht.postimees.ee/3976345/hiiumaa-keramajas-annab-energiat-paike (Postimees, 11. jaanuar 2017)

## Välislingid
* Soonlepa päikeseenergiamajad;