open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eksogeensed protsessid

**Eksogeensed protsessid** on geoloogilised protsessid, mille liikumapanevaks jõuks on Päikeseenergia.

Eksogeensete protsesside toimel reljeef tasandub. Sellele töötavad vastu endogeensed protsessid, mis tekitavad reeglina järsemaid pinnavorme. 

Eksogeensed protsessid võib jagada kolme rühma:

*Murenemine, mis jaotub omakorda keemiliseks murenemiseks ehk porsumiseks ja füüsikaliseks murenemiseks ehk rabenemiseks. Murenemine on kivimeid purustavate protsesside kogum. Näiteks vesi, mis on kogunenud kiviprakku, paisub külmudes ja seega murendab kivimit. Murenemine peenestab kivimeid ja teeb sellega võimalikuks nende transpordi ehk ärakande.

*Kulutus ehk denudatsioon  on murenemisproduktide ümberpaigutumine ja vahetu kivimite lõhkumine selle käigus. Näiteks Soome skäärrannik koosneb mandrijää poolt kulutatud aluspõhjalistest kivimitest. 

*Settimine ehk akumulatsioon on murenemisproduktide kuhjumine. Kuhjevormid on näiteks moreenist koosnevad oosid. Moreen on murenemisproduktiks, mida on mandrijää poolt edasi kantud.

Eksogeensed protsesse võib jagada ka üksiku reljeefi kujundava teguri alusel:

*voolava vee ehk fluviaalsed protsessid
*tuuletekkelised ehk eoolsed protsessid
*merelised ehk mariinsed (ka järvelised ehk limnilised) protsessid
*mäestiku- ja mandriliustiku ehk glatsiaalsed protsessid
*liustiku sulamisvete ehk glatsiofluviaalsed ning glatsiolakustrilised protsessid 
*igikeltsatekkelised ehk krüogeensed protsessid
*organogeensed protsessid
*antropogeensed ehk tehnogeensed ehk inimtekkelised protsessid.

## Vaata ka
*Reljeef
*Endogeensed protsessid
Reljeefitüüp

**Reljeefitüüp** on teatud alal levivate, tekkeloolt sarnaste pinnavormide kogum.

Reljeefitüübiks võib olla näiteks luitestik, oosistik, mõhnastik jne.
Pinnavorm

**Pinnavorm** ehk **reljeefivorm** on mis tahes looduslik või inimtekkeline maapinna või merepõhja osa, mis erineb ümbritsevast alast kõrguse, siseehituse ja tekkeloo poolest.

Pinnavormid on näiteks jõeorg, voor ja sandur, kuid ka näiteks tuhamägi. Pinnavormi suurus ei ole piiratud. Pinnavormide hulgas on nii Himaalaja mäestik (megavormid) kui ka väikesed vihmauurded (nanovorm).

## Liigitus kuju järgi
Kuju järgi liigitatakse pinnavormid positiivseteks, neutraalseteks ja negatiivseteks. Positiivsed pinnavormid on ümbritsevast alast kõrgemad ja negatiivsed madalamad.

## Liigitus suuruse järgi
Pinnavormide suuruse järgi eristatakse:

*planetaarseid pinnavorme &ndash; näiteks ookeanide keskahelikud või mandrid koos mandrilava ehk šelfiga.
*megavorme &ndash; mäestikusüsteemid (näiteks Andid), suured tasandikud, näiteks Lääne-Siberi madalik (sajad tuhanded ruutkilomeetrid);
*makrovorme &ndash; Otepää kõrgustik ja muud tuhandete ruutkilomeetrite suurused vormid;
*mesovorme &ndash; voorestikud ja muud kuni 10&nbsp;km² suurusega alad;
*mikrovorme &ndash; väiksemad ebatasasused, näiteks astangud eespool mainitud pinnavormidel;
*nanovorme &ndash; vihmauurded, kartulivaod jms.

## Liigestustihedus ja -sügavus
Teatud ala pinnamoe ehk reljeefi iseloomustamiseks kasutatakse liigestustiheduse ja liigestussügavuse mõistet.

Liigestustihedus on positiivsete pinnavormide hulk teatud alal: mida rohkem neid on, seda liigestatum (suurema liigestustihedusega) on reljeef. Näiteks Karula kõrgendik on suhteliselt suure liigestustihedusega pinnavorm.

Liigestussügavus on teatud maa-ala kõrguste vahe negatiivsete pinnavormide põhjast positiivsete pinnavormide tippu. Mida suurem vahe, seda suurema liigestussügavusega on reljeef.

## Pinnavormide kaardistamine
Pinnavorme kujutavat kaarti nimetatakse topograafiliseks kaardiks.

## Pinnavormide teke
Pinnavorme kujunevad geoloogiliste sise- ehk endogeensete jõudude ja geoloogiliste välisjõudude ehk eksogeensete jõudude, kosmiliste ja bioloogiliste tegurite ning inimtegevuse mõjul.

Eksogeensete jõudude toimel tekkinud pinnavormid liigitatakse kuhjelisteks ja kulutuslikeks.

Tekketeguri alusel saab pinnavormid liigitada järgmisteks rühmadeks:
*tektoonilised
*vulkaanilised
*struktuursed
*vooluveelised
*tuuletekkelised
*merelised
*liustikutekkelised
*liustikujõelised
*igikeltsatekkelised
*karstitekkelised
*gravitatsioonilised
*biogeensed
*inimtekkelised

## Vaata ka
*reljeefitüüp

## Viited
Ibeeria mäed

**Ibeeria mäed** on mäestik Lõuna-Euroopas Hispaanias. 

Ibeeria mäed piiravad kirdest Meseta kiltmaad, eraldades Kastiiliat Aragónist.

Ibeeria mägede kõrgeim tipp ulatub 2313 meetrini.
Indrek Pertelson

**Indrek Pertelson** (sündinud 21. aprillil 1971) on Eesti judoka (judomaadleja) ja ettevõtja.

Ta on olnud Haabersti Perespordikeskuse (Arigato spordiklubi) juhatuse esimees ja spordiklubi Condor omanik.

Pärast Arigato spordiklubi pankrotti lahkus Pertelson Eestist ja tegutses Venemaal Tjumeni oblasti judokeskuses.

## Saavutused

* 1990 juunioride maailmameistrivõistluste pronksmedal 
* 1990 ja 1991 juunioride Euroopa meister
* 1996 **Euroopa meister** 
* 1997 Euroopa meistrivõistluste pronksmedal
* 1998 Euroopa meistrivõistluste pronksmedal
* 1999 maailmameistrivõistluste hõbemedal üle 100 kg Birminghamis ja Euroopa meistrivõistluste pronksmedal
* 2000 olümpiamängude pronksmedal üle 100 kg Sydneys
* 2003 maailmameistrivõistluste hõbemedal avatud kaalukategoorias Osakas
* 2004 olümpiamängude pronksmedal üle 100 kg Ateenas

## Tunnustus
* 2001 – Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk
* 2005 – Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk
* 2005 – Eesti Vabariigi spordipreemia (pronksmedali võitmise eest judos 2004. aasta Ateena olümpiamängudel)
* 2005 – Püha Piiskop Platoni ordeni III järk

## Isiklikku
Indrek on 193 cm pikk ja kaalub 113 kg.

Ta on õigeusuline.

## Viited

## Kirjandus
* Ivo Parbus "Indrek Pertelson: kojujõudmine (vestlused judokaga)", Revelex, Tallinn 2005

## Välislingid
* Indrek Pertelson - ohver või ülbik? / ajakiri Naised 22. august 2008
* Eiris Teeveere. Ärimees Indrek Pertelson upub võlgadesse Õhtuleht, 20. jaanuar 2009
* Dannar Leitmaa. Indrek Pertelson: mind lihtsalt tehti süüdlaseks EPL, 2. veebruar 2009
* Urmas Jaagant. Pertelson: 2 miljoni varguse kahtlus on vale EPL.ee, 9. aprill 2009
* Kuidas Pertelson Eesti rikastelt raha välja tinistas Eesti Ekspress, 21. mai 2009
* Pertelson sai kahtlustuse kolmes majanduskuriteos, EPL, 10. jaanuar 2010
*
Ida Urbel

**Ida Urbel** (16. detsember 1900 Viljandi – 4. oktoober 1983 Tartu) oli ballettmeister ja lavastaja.

Aastatel 1923–1926 õppis ta Gerd Neggo tantsustuudios. Hiljem täiendas end Pariisis. 

Aastail 1929–1935 töötas ta Ugalas tantsujuhina. 1935–1974 oli ta Vanemuise ballettmeister. 

Urbel on lavastanud ka oopereid ja operette. 

Urbeli auks asutati Tartus 1994. aastal temanimeline tantsukool – Ida Tantsukool.

## Lavastusi
*1943 Eduard Tubin "Kratt"
*1946 Sergei Prokofjev "Romeo ja Julia"
*1950 Eugen Kapp "Kalevipoeg"
*1952 Reinhold Glier "Vaskratsanik"
*1958 Lydia Auster "Tiina"
*1959 Edvard Grieg "Peer Gynt"
*1967 Ülo Vinter "Kevade"
*1969 Georges Bizet "Carmen"
*1970 Sergei Prokofjev "Õnnemängija"

## Tunnustus
*1951 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
*1965 Eesti NSV rahvakunstnik
*1970 Nõukogude Eesti preemia

## Viited

## Kirjandus
* Helga Aumere, "Ida Urbel". Eesti Teatriliit, sari Eesti teatriteed. Eesti Raamat, Tallinn 1989, 152 lk
Araks

**Araks** on jõgi Aasias. Algab Armeenia mägismaalt. Voolab valdavalt itta. Keskjooksul läbib Ararati tasandiku, seejärel laskub kuristikesse. Alamjooksul voolab Kura-Araksi madalikul, suubub paremalt Kurasse.

Jõe pikkus on 1515 km ja valgla pindala 188 000 km&sup2;.

Eesti keeles on kasutusel Araksi vene keele vahendatud nimekuju. Jõe kaldail elavate rahvaste keeltes on ta: 
*türgi *Aras nehri*
*armeenia Արաքս (Arakhs)
*pärsia ارس، رود (Rūd-e Aras)
*aserbaidžaani *Araz*
*talõši *Ərəzi*
Jotunheimen

**Jotunheimen** ('hiiglaste kodu') on Skandinaavia mäestiku kõrgeim osa, mis asub Norras Innlandeti maakonna ning Vestlandi maakonna piiril, Oslost umbes 350 km põhja pool. Mäestikku ümbritseb Jotunheimeni rahvuspark ning mägesid katab tihe radadevõrk. 

Mäeahelikus asuvad Norra kõrgeimad tipud, mis ulatuvad kõik üle 2300 meetri. Kõrgeim koht on liustik Galdhøpiggeni mäe tipus. Selle kõrgus on umbes 2470 meetrit, olenevalt ilmast. 

Jøtunheimeni piirkonnale andis 1862. aastal nime norra kirjanik Aasmund Olavsson Vinje, keda inspireerisid selleks metsik maastik ja norra mütoloogia. Selles piirkonnas oli väidetavalt trollide (*jotun*ite) kodu. Jøtunheimenist sai hiljem Jotunheimen.

## Viited
Pico

**Pico** on üks Assoori saartest. 

Saare pindala on 433 km&sup2;. Saar on mägine ja vulkaaniline, kõrgus kuni 2351 meetrit. Kuulub Portugalile.
Gangnihessou

**Gangnihessou**, ehk *Ganye Hessou*, oli traditsiooni järgi esimene "Dahomee kaheteistkümnest kuningast". 

## Põlvnemine
Rahvapärimuse põhjal pärines Gangnihessou dünastiast, mille liikmed olid 16. sajandil tulnud Tadost Moro jõel (kuulub tänapäeval Togole) Alladasse ja saanud seal Suure Ardra kuningateks. Ta oli üks neljast vennast. Üks neist oli Suure Ardra kuningas ja pärast tema surma jagati talle kuulunud maa-ala tema kolme venna vahel. Sel moel saigi Suure Ardra ja Väikese Ardra vahel asunud Dahomee iseseisvaks, ehkki see polnud algselt suurem kui Abomey platoo.

## Kuningas
Väidetavasti oli Ganye Hessou kuningas 1620. aasta paiku. Oletatavasti kukutati ta tema venna Dakodonou poolt, kui ta reisis ringi oma kuningriigis. Tema sümboliteks olid isane gangnihessou-lind, trumm ja jahikaigas koos viskepulgaga. (Lind tähistas tema nime.)

## Ajalugu
Ajalooliselt pole päris kindel, kas Gangnihessou tõepoolest kuningas oligi. Võib ka olla, et ta oli tähtis juht, kes  korraldas ühiskondlikke asju oma nõuannete läbi, samas kui tema vend Dakodonou oli esimene, kes võttis endale kuningatiitli. Igatahes on selge, et omal ajal peeti Dakodonoud kuningaks.

## Suur Ardra
Kui jälgida rahvajutte võimalikult täpselt, viitab vendade arv tegelikult Gangnihessoule kui sellele vennale, kes oli Suure Ardra kuningana kõigi kolme maa ülemkuningas. On tõepoolest lugusid, mis teda sellisena ka nimetavad. Neis on Dogbagrigenu see vend, kes saab Dahomee ja Dakodonou on Dogbagrigenu poeg.
Juura mäed

**Juura** (prantsuse *Jura*) on mäestik Euroopas. See kulgeb edela-kirde suunas Reinist Rhône'ini. Mõlemad moodustavad mäestiku otsast läbi murdes kärestikke, Rein ka joa. Juura mägede suurim kõrgus on 1719 meetrit.

Juura mäed on andnud nime Juura kronostratigraafilisele üksusele.

## Vaata ka
*Alpid
*Švaabi Juura
*Frangi Juura

## Välislingid
Kantaabria mäed

**Kantaabria mäed** (hispaania *Cordillera Cantábrica*) on mäestik Pürenee poolsaare põhjaosas Hispaanias.

Kantaabria mäed kulgevad mööda Biskaia lahe lõunarannikut ida-lääne suunas ja piirnevad lõunas Meseta kiltmaaga.

Kantaabria mägede kõrgeim tipp on Torre de Cerredo, mille kõrgus ulatub 2648 meetrini.
Karakoram

**Karakoram** (varem ka *Karakorum*) on mäestik Aasias, India, Pakistani ja Hiina piiril. Kulgeb Induse paremal kaldal loode-kagu sihis. Kõrgus kuni 8611 meetrit.

Mäestikus on neli üle 8000 meetri kõrgust mäge:
* K2 (8611 m)
* Gasherbrum I (8068 m)
* Broad Peak (8047 m)
* Gasherbrum II (8035 m)

## Vaata ka
*Karakorami 10 kõrgemat seitsmetuhandelist
*Karakorami kuuetuhandelisi
*Siacheni liustik
São Jorge

**São Jorge** on üks Assoori saartest. 

Saare pindala 238 km&sup2;. Saar on mägine, kõrgus kuni 1066 meetrit. Kuulub Portugalile.
Qanıx

**Qanıx** (aserbaidžaani keeles; gruusia keeles ალაზანი (Alazani)) on jõgi Aasias Taga-Kaukaasias.

Algab Suur-Kaukasuse edelanõlvult, ülemjooksul on ta tüüpiline mägijõgi. Mägedest laskunud, voolab mööda Kahhethi tasandikku kakku. Alamjooksul pöördub lõunasse ja suubub vasakult Kurasse, täpsemalt Kural asuvasse Mingəçeviri veehoidlasse.

Jõe pikkus on 351 km, valgla pindala 10 800 km².

Jõe vett kasutatakse niisutuseks ning tema org on tähtis viinamarjade kasvatamise piirkond.

## Välislingid
Karpaadid

**Karpaadid** on mäed Euroopas. Kulgevad kaares Bratislavast Raudväravani Doonaul.

Karpaatide loodeosa kulgeb edela-kirde suunas. Seejärel pöörduvad mäed ida-lääne suunda, nende põhjapoolse osa nimeks on Beskiidid. Karpaatide kirdeosa kulgeb loode-kagu ja põhja-lõuna suunas; seejärel pöörduvad mäed järsult ida-läänesuunaliseks ja Raudvärava juures taas kirde-edelasihiliseks.

Karpaatide kõrgus on kuni 2655 meetrit (Gerlachovský štít).

Mäestik on tekkinud kerkemurrangule, mille  lasuv tiib kannab nime Sise-Karpaadid ja on lamava tiiva ehk Välis-Karpaatide suhtes kerkinud.

## Vaata ka
*Lääne-Karpaadid
*Ida-Karpaadid
*Tatrad
*Transilvaania Alpid
*Lääne-Transilvaania mäed
*Transilvaania platoo
Ernst Bergmann

**Ernst Gustav Benjamin von Bergmann** (16. detsember 1836 Riia – 25. märts 1907 Wiesbaden) oli baltisaksa kirurg, aseptika rajaja.

Ernst von Bergmann oli Ruhja pastori Richard von Bergmanni (1805–1878) ja Bertha Krügeri (1816–1877) poeg.

Ta lõpetas erakooli, õppis 1854–1859 Tartu Ülikoolis ja sai 1860 samas doktorikraadi. Ta oli 1863–1864 Tartus eradotsent, 1864–1871 dotsent, 1871–1878 professor, kirurgiakateedri juhataja ja I kirurgiakliiniku direktor. Ta läks 1878 kirurgiaprofessoriks Würzburgi Ülikooli ja sealt 1882 Berliini Charitésse. Ta oli Preisi-Austria (Balkanil, 1866), Saksa-Prantsuse (1870–1871) ja Vene-Türgi sõjas (1877–1878) välikirurg.

Bergmann oli üks esimesi aseptika rakendajaid haavaravis, hakates steriliseerima kirurgiainstrumente. Ta avaldas 1870. aastal uurimuse leeprast ja selle ravist Liivimaal. Tema uurimistöö pani aluse leprosooriumide avamisele. Rahvusvahelise tuntuse tõid talle koljuvigastusi ja ajuhaigusi käsitlevad uurimused. Ta tegeles palju aastaid pahaloomuliste kasvajatega, mille tulemusena avaldas teose "Die gegenwärtigen Forschungen über den Ursprung des Krebses". Arstiteaduses on tuntud Bergmanni sündroom (valu kadumine kaksteistsõrmikuhaavandi korral pärast verejooksu algamist) ja Bergmanni meetod (hüdrotseele kirurgilises ravis).

Tema teeneks loetakse ka Tartu Toome kliiniku juurdeehitise rajamist (avati septembris 1875). Tänu soodsatele tingimustele sai uues haavakliinikus käsitleda operatiivkirurgiat mitte ainult üliõpilastega, vaid ka sõjaväearstidega, keda sageli saadeti Tartusse täiendkoolitustele.

Ta oli mitme käsiraamatu ja kirurgiaajakirja (*Archiv für Klinische Chirurgie, Centralblatt für Chirurgie*) toimetaja ja kaastööline.

Ta oli üks kolmest arstist, kes oli ravinud Friedrich III-l kõrivähki, enne kui too 1888. aastal sellesse suri.

1902. aastal nimetati ta Tartu Ülikooli auliikmeks. 

## Mälestuse jäädvustamine

Bergmannile on püstitatud ausammas Tartus Toomemäel (Ernst Bergmanni monument).

Tema järgi on nimetatud Ernst von Bergmanni meditsiinikeskus Potsdamis ja Münchenis asuv Bundeswehri sõjaväehaigla Ernst-von-Bergmann-Kaserne, suuruselt teine hoone Pentagoni järel, mida USA sõjavägi on kunagi kasutanud.

Tema tegelaskuju esineb ühe olulise tegelasena 18-jaolise saksa seriaali "Charité" (2017–2021) esimese hooaja jagudes, kus teda kehastab näitleja Matthias Brenner. Eestis näitas seriaali alates 2021. aastast ETV.

## Isiklikku
Esimest korda abiellus ta 16. märtsil 1866 Tartus Tartu Ülikooli meditsiiniprofessori Georg von Adelmanni tütre Hildegard Adelmanniga (17. juuli 1846 – 30. mai 1868). Teist korda abiellus Bergmann 24. aprillil 1871 Karlsruhes Pauline Asbrand genannt von Porbeckiga (3. august 1842 – 17. juuli 1917). Nende poeg Gustav von Bergmann (1878–1955) oli sisehaiguste arst.

## Viited

## Välislingid
* Teoseid
* Ilo Käbin. Kas Eesti teadlased ennetasid Louis Pasteuri? - Horisont, 1997: 8
Kaukasus

**Kaukasus** on mäestik Euraasias. Osa geograafe peab Suur-Kaukasuse peaahelikku Euroopa ja Aasia maailmajao piiriks.

Mäestiku põhjaosa, Suur-Kaukasus, kulgeb loode-kagu suunas Musta mere ja Kaspia mere vahel. Suur-Kaukasuse pikkus on üle 1100 kilomeetri.

Lõunaosa, Väike-Kaukasus, kulgeb kaarekujuliselt: lääneosas edela-kirde suunas, keskosas lääne-ida suunas (seal on see Lihhi aheliku kaudu ühendatud Suur-Kaukasusega) ning idaosas loode-kagu suunas. Lõunas piirneb Armeenia mägismaaga.

Läänest saabuvate niiskete õhumasside mõjul asub lumepiir Suur-Kaukasuse lääneosas märgatavalt madalamal kui idapoolsetes piirkondades. Väike-Kaukasus on Musta mere niiskusest enam isoleeritud ja sealne lumikate on seetõttu oluliselt tagasihoidlikum.

Kaukasuse kõrgeim mägi on Elbrus Suur-Kaukasuses, mille kõrgus on 5642 meetrit.

Kaukasuse piirkond jaguneb Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia, Iraani, Venemaa ja Türgi vahel.

## Viited
Iori

**Iori** (gruusia იორი) on jõgi Aasias Taga-Kaukaasias. 

Lähtub Suur-Kaukasuse edelanõlvult. Seejärel pöördub kagu suunas ja voolab läbi Iori kiltmaa. Suubub Mingəçeviri veehoidlasse. Enne veehoidla rajamist suubus paremalt Alazanisse tolle Kurasse suubumise koha lähedal.

Pikkus eri andmetel 320 või 357 km, valgla 4620 km&sup2;.
Graciosa

*See artikkel on saarest Assoori saarestikus; samanimelise saare kohta [[Kanaari saared|Kanaari saarestikus]] vaata [[Graciosa (Kanaari saared)]].*
----
**Graciosa** on üks Assoori saartest. 

Pindala 60 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 404 meetrit. Kuulub Portugalile.
Kesk-Kordiljeerid

**Kesk-Kordiljeerid** on mäestik Euroopas. See kulgeb Meseta kiltmaal ida-lääne sihis ning eraldab Vana- ja Uus-Kastiiliat. Kõrgus kuni 2592 meetrit.
Kesk-Kordiljeerid (Colombia)

**Kesk-Kordiljeerid** on osa Andidest. Nad kulgevad põhja-lõuna suunas, piirnevad idas Magdalena ja läänes Cauca jõe oruga. Kõrgus kuni 5750 meetrit. Leidub vulkaane.
Mantra

**Mantra** (sanskriti keeles मन्त्र; tiibeti keeles *sngags*; hiina keeles *zhou*, 眞⾔ *zhenyan*; jaapani keeles *ju*, *shingon*) on hinduismi ja mahajaana budismi meditatsioonil ja üldse vaimses praktikas kasutatav heliline vormel. 

Sõna "mantra" tuleneb sanskriti verbijuurest *man * (‘mõtlema’). Mantraid kasutatakse ka mõtlemise kaitse või mälu toena. 

Mantra kui teatav heli, hääl, sõna või silp või nende rida on kasutusel paljudes idamaistes religioossetes praktikates ja vaimsetes tehnikates, teadvusseisundi muutmiseks või suunamiseks, loitsimiseks, nõidumiseks jne.

Mantrate olulisust vadžrajaanas näitab vadžrajaana sünonüümina kasutatav nimetus mantrajaana (sanskriti keeles *mantrayāna* ‘mantrasõiduk’).

Tuntumaid hinduistlikke mantraid on "om" ja vadžrajaanas "om mani padme hum".

Transtsendentaalses meditatsioonis kasutatakse õpetaja poolt antud isiklikku mantrat. 

Krišnaismis kasutatakse Hare Krišna mantrat.

Mantraid reeglina ei tõlgita. 

Hinduismis peetakse oluliseks mantra hääldamise algupärast puhtust, budismis hääldatakse mantraid vastavalt hääldaja keele omapärale.

Mantra võib olla tähenduseta puhas heli või vibratsioon (nagu "om"), aga ka tähendusrikas mõte või väljend. Erinevalt palvest ei sisalda mantra pöördumist kõrgemate vägede poole ega millegi soovimist või tahtmist.

Mantrat võidakse kuuldavalt hääldada või sosistada, aga ka retsiteerida, laulda, seda erilisel viisil kuuldavale tuues, samuti kuuldamatult meenutades või lastes mõttes kõlada. Mantra võib olla kasutusel ka kirjutatud kujul. 

## Vaata ka

* Yantra
* Mandala

## Viited

## Välislingid

* Mantra "Ida mõtteloo leksikonis"
Trampoliinvõimlemine 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Batuudihüpped]] 2004. aasta suveolümpiamängudel** toimusid 20. ja 21. augustil.

Batuudihüpped olid esimest korda olümpiamängude kavas 2000 Sydneys.

## Medalialad

Ateenas võisteldi vaid individuaalhüpetes. Nii mehi kui naisi lasti võistlema 16.

## Võistluspaik

Batuut seati üles samas sisehallis, kus peeti ka riistvõimlemise võistlused. Pealtvaatajaid mahtus halli 17 500.
Jahilaskmine 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Jahilaskmine]] [[2004. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 14.–22. augustil.

## Ajalugu
Esimest korda oli jahilaskmine olümpiamängude kavas 1900. aastal Pariisis. Algul lasti antiikmängude eeskujul (kreeklased austasid sel moel oma jumalaid) märki elusate tuvide pihta, kuid see jäi ka viimaseks korraks, kui olümpiamängudel kasutati elavaid märklaudu.

## Võistlusalad
Nii mehed kui naised võistlesid kaevikrajal (lisaks klassikalisele võistlusele veel ka paarismärkide laskmises) ja kaarrajal. Võistlusalasid oli 7 (4 meestele ja 3 naistele).

## Võistluspaik
Olümpia laskmiskeskus paiknes Ateena kaguosas Markopouloses. Pealtvaatajaid mahtus võistlusi jälgima 2093.

## Eestlaste osalemine
Teist olümpiat järjest esindas Eesti laskureid kaarrajalaskur Andrei Inešin, kes teenis rahvusvaheliselt alaliidult wild-cardi.

## Tulemused
### Mehed

### Naised
Iluvõimlemine 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[Iluvõimlemine]] 2004. aasta suveolümpiamängudel** toimus 26.–29. augustini.

## Ajalugu

Täieõiguslikuks olümpiaalaks sai iluvõimlemine 1984. aastal Los Angelese OM-ist peale, ehkki rühmvõimlemine oli kavas juba 1952 Helsingis ja 1956 Melbourne'is.

## Medalialad

Ateena olümpiamängudel oli kavas vaid individuaalne mitmevõistlus ja üks rühmaharjutus. Üksikaladel ei võisteldud.

## Võistluspaik

Iluvõimlejad võistlesid Ateena põhjaosas paiknevas Galatsi olümpiahallis, kuhu mahtus 6400 pealtvaatajat.

## Tulemused

### Naised
Tennis 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[2004. aasta suveolümpiamängud]]e [[tennis]]evõistlused** toimus 15.–22. augustil.

## Medalialad
Tennises jagati välja neli medalikomplekti – meeste üksik- ja paarismängus ning naiste üksik- ja paarismängus. Mängudel osales 172 tennisisti.

## Võistluspaik
Kõik mängud peeti Olympic Tennis Centeri nime kandvas kompleksis kõvakattega väljakutel. Kompleks koosnes 10 väljakust: keskväljak (8000 istekohta), esimene väljak (4000), teine väljak (2000) ja väljakud 3–9 (à 200).

## Eestlaste osalemine
Ateena tenniseväljakutel asusid võistlustulle Kaia Kanepi ja Maret Ani. Koos mängisid nad paarismängus ning Kanepi osales ka üksikmängus.

## Tulemused
...
Valeri Brumel

**Valeri Brumel** (vene keeles *Валерий Николаевич Брумель*) (14. mai või 14. aprill 1942 – 26. jaanuar 2003) oli NSV Liidu kergejõustiklane (kõrgushüppaja). Olümpiavõitja (1964).

Brumel osales kahtedel olümpiamängudel ja tuli 1964. aasta olümpiamängudel Tokyos olümpiavõitjaks. 1960. aasta suveolümpiamängudel Roomas sai ta hõbemedali.

1962. aasta Euroopa meistrivõistlustel Belgradis tuli ta tulemusega 2.16 Euroopa meistriks. Aastatel 1961–1963 tunnistati Brumel maailma parimaks sportlaseks.

Valeri Brumel püstitas kokku kuus maailmarekordit. 1963. aastal püstitatud maailmarekord 2.28 püsis 1971. aastani.

3. oktoobril 1965 sai ta liiklusõnnetuse tagajärjel ohtliku jalaluumurru. Talle tehti kokku 29 operatsiooni. Tervenenult alustas ta uuesti treeninguid. 1970. aastal hüppas ta pärast pikka taastumist avariist ja tugevaid treeninguid 2.09.

Brumel on arvatud IAAFi kuulsuste halli liikmeks.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1960 Rooma
hõbemedal **2.16**
* 1964 Tokyo
**olümpiavõitja** **2.18**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

*1962 Belgrad
**Euroopa meister** **2.16**

## Viited
Kõrbete loend

**''Kõrbete loend** loetleb maailma kõrbeid''.
__NOTOC__ 
## A
*Aktala
*Araabia kõrb
*Araali Karakum
*Atacama

## B
*Badain Jaran
*Baršakum
*Bestas
*Betbakdala

## D
*Dasht-e Kavīr
*Dasht-e Lūt
*Dra‘a Hamada

## G
*Gibsoni kõrb
*Gobi

## H
*Ḩaḑramawt
*Al-Hijārah’ kõrb

## J
*Juuda kõrb

## K
*Kalahari kõrb
*Karakum (Balkaš)
*Karakum (Türkmenistan)
*Kõzõlkum

## L
*Liibüa kõrb
*Lökkum

## M
*Mojave kõrb
*Mojõnkumi kõrb (Lõuna-Kasahstan)
*Mõngtöbe kõrb

## N
*An-Nafūd
*Namibi kõrb
*Narõnkum
*Negev
*Nuubia kõrb
*Näljastepp

## O
*Ogaden

## P
*Patagoonia kõrb

## Q
*Qaidam

## R
*Ar-Rub‘ al-Khālī

## S
*Sahara
*Sami kõrb
*Sarõjesikatõrau kõrb
*Ash-Shāmīyah’ kõrb
*Sonora kõrb
*Suur Idaerg
*Suur Liivakõrb
*Suur Lääneerg
*Suur nõgu
*Suur Victoria kõrb
*Süüria kõrb

## Z
*Ẕin

## Ž
*Žalkum

## T
*Tajsojgani kõrb
*Taklimakan
*Tanami kõrb
*Taukum
*Thar

## Ü
*Ülken Borsõki kõrb
Giórgos Seféris

**Giórgos** **Seféris** (ka *Yiórgos Sepherēs*, *Jorgos Seferis*; kreeka keeles Γιώργος Σεφέρης; tegelikult **Seferiádis**; kreeka keeles Σεφεριάδης; 13. märts 1900 Smyrna – 20. september 1971 Ateena) oli Kreeka luuletaja ja diplomaat, Nobeli kirjandusauhinna laureaat 1963.

1918–1925 õppis Seferis Pariisis Sorbonne'i ülikoolis õigusteadust. Vahepealse aja jooksul, 1922 sõdisid Kreeka ja Türgi omavahel, Kreeka sai lüüa ja kaotas Smyrna. Paljud kreeklased, sealhulgas Seferise pere, põgenesid Väike-Aasiast ja Seferis ei külastanud oma sünnilinna enne 1950. aastat.

1925 tuli Seferis Ateenasse ja võeti juba järgmisel aastal tööle välisministeeriumi. Nii algas tema pikk ja edukas diplomaadikarjäär. Ta töötas 1931–1934 Suurbritannias Kreeka saatkonnas ja 1936–1938 Albaanias konsulina. Teise maailmasõja ajal okupeeris Saksamaa Kreeka ning sel ajal tegutses Seferis Kreeka eksiilvalitsuses Kreetal, Egiptuses, Lõuna-Aafrikas ja Itaalias. Ateenasse tuli ta tagasi alles 1944. Ta jätkas tööd välisministeeriumis, töötades diplomaadina Ankaras 1948–1950 ja Londonis 1951–53. 1953–1956 oli ta Kreeka saadik Liibanonis, Süürias, Jordaanias ja Iraagis ja 1957–1961 suursaadik Suurbritannias. Seejärel läks ta erru.

Seferis sai palju tiitleid ja autasusid. Ta oli nelja ülikooli audoktor: 1960 Cambridge'i ülikooli, 1964 Oxfordi ülikooli ja Saloniki ülikooli ning 1965 Princetoni ülikooli audoktor.

1967 tuli Kreekas võimule natsionalistlik ja paremäärmuslik kolonelide diktatuur. Pärast seda, kui kahe aasta jooksul oli režiim lõpetanud poliitilised vabadused, sealhulgas sõna- ja trükivabaduse, kehtestanud tsensuuri ning hakanud poliitilistel põhjustel inimesi vangistama ja piinama, astus Seferis selle vastu. 28. märtsil 1969 tegi ta BBC-le avalduse, mille koopiad saatis igale ajalehele Ateenas. Ta kutsus üles valitsevat režiimi lõpetama.

Seferis ei elanud 1974. aastani, et näha kolonelide diktatuuri langust. Ta suri juba 1971. Tema matused kujunesid suureks meeleavalduseks: tema sarga järel käisid Ateena tänavail tohutud rahvamassid, kes laulsid Mikis Teodorakise laulu Seferise luuletusele "Lahtiütlemine", mis tollal oli keelatud nagu paljud teisedki Seferise teosed. Seferis oli saanud vastupanu sümboliks.

Kui Ateenas toimusid 2004. aasta suveolümpiamängud, siis tsiteerisid mitmed esitajad olümpiamängude avatseremoonial tema luulet.

## Teosed eesti keeles
* "Hr. Stratis Thalassinos kirjeldab inimest" (poeem). Tõlge ja järelsõna: Kerttu Veldi – Akadeemia 1995, nr. 6, lk. 1263–1271
* "Astyanax", "J. S.-i laadis", "Asine kuningas", "Helena". Tõlge ja järelsõna: Kaarina Rein – Vikerkaar 2012, nr. 10–11, lk. 46–57
*"Lahtiütlemine". Tõlkinud Indrek Hirv ja Kaarina Rein – Vikerkaar 2017, nr. 9, lk. 69
*"Müütiline jutustus". "Logiraamat III". Tõlge ja järelsõna: Kaarina Rein – Loomingu Raamatukogu 2019, nr. 19.–20.

## Kirjandus
* Astrid Kurismaa, "Seferise elutee" – Looming 1971, nr. 11, lk. 1753
Kujundujumine

**Kujundujumine** ehk **sünkroonujumine** (inglise keeles *artistic swimming*, varem *synchronised swimming*) on ujumist, tantsu ja võimlemist ühendav veespordiala.

Kujundujumist hakati võistlusspordina harrastama 1950. aastatel. Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon (FINA) tunnustas uut ala 1952. aastal. 

Esimene ametlik jõuproov, USA meistrivõistlused, peeti 1955. aastal. Kui 1973. aastal peeti Belgradis ujumisalade esimesed maailmameistrivõistlused, oli kavas ka kujundujumine.

Olümpiakavva jõudis kujundujumine sooloesinejate ja paaride esituses 1984. aastal Los Angeleses, 1996. aasta Atlanta olümpiamängudel oli kavas vaid kaheksa ujuja rühmaharjutus, alates 2000. aasta Sydney olümpiamängudest on paaride võistlus taas mängude kavas.

Aastatel 1973–1994 võitsid kõik tiitlivõistlused kõigis kolmes kategoorias vaid kas USA või Kanada kujundujujad. Järgnenud aastatel on domineerinud venelannad, ühe kuldmedali on saanud ka Prantsuse ja Jaapani kujundujujad.

Kujundujumine on iluvõimlemise kõrval olnud üks kahest spordialast, milles olümpiamängudel võistlevad vaid naised.

## Vaata ka
*Kujundujumine 2004. aasta suveolümpiamängudel
*Kujundujumine 2008. aasta suveolümpiamängudel
*Kujundujumine 2012. aasta suveolümpiamängudel

## Välislingid
* Stephen Wade. For the first time in the Olympics, men will compete in artistic swimming, formerly called synchro. Associated Press. 17. juuli 2023
Uuskreeka kirjandus

**Uuskreeka kirjandus** on uuskreeka keeles kirjutatud kirjandus. 

## Uuskreeka kirjanikke
*Odysséas Elýtis
*Níkos Kavvadías 
*Ménis Koumantaréas
*Dimítris P. Kraniótis
*Kostís Palamás
*Pantelís Prevelákis
*Giórgos Seféris
*Álki Zéi

## Välislingid
*Telesilla Grant, Uuskreeka kirjanduse arenguteedest Looming nr.5/1935
*Kaarina Rein, "Mütoloogia, ajalugu, kaasaeg: uuskreeka kirjandus eesti keeles Kalle Kasemaa vahendusel" – Looming 2008, nr 1, lk 104–116
*Magdalini Thoma; Kaarina Rein, "Eesti lugu ja luule kreeka keeles" – Looming 2018, nr 11, lk 1579–1585
*Kaarina Rein, "Solaarne metafüüsika 200aastases Kreekas" – Sirp 16.04.2021, nr 15 (3837), lk 14−15, https://www.sirp.ee/s1-artiklid/c7-kirjandus/solaarne-metafuusika-200aastases-kreekas/
Kujundujumine 2004. aasta suveolümpiamängudel

**[[2004. aasta suveolümpiamängud]]e võistlused [[kujundujumine|kujundujumises]]** toimusid 23.–27. augustil. 

## Medalialad
Paare osales 16, naiskondi lubati võistlema kaheksa.

## Võistluspaik
Kujundujujad võistlesid Maroussis paiknevas olümpiaveespordikeskuses, erinevalt pärisujujatest katuse all paiknevas basseinis. Pealtvaatajaid mahtus võistlust jälgima 5000.

## Tulemused
### Duetid
Finaal:25. august

### Naiskonnavõistlus

Finaal:27. august
Eesti sihktiivaliste süstemaatiline nimestik

**Eesti sihktiivaliste süstemaatiline nimestik** esitab Eestis elavate sihktiivaliste taksonite nimestiku.

Nimestik tugineb Zinaida Albrechti raamatule "Eesti sihktiivalised" (Tartu 1963) ning Veljo Runneli artiklile "Eesti sihktiivalised ja nende laulud" (Eesti Loodus 8/2017), kasutades uuemat taksonoomiat ning jättes välja Albrechti raamatus toodud kaheldava esinemisega liigid, kelle kohta tõendusmaterjal puudub (Runnel, 2017). Praegu on nimestikus 43 liiki.

## [[Selts (bioloogia)|Selts]]: [[Sihktiivalised|SIHKTIIVALISED]] (''ORTHOPTERA'')
### [[Alamselts|Alamselts]]: [[ritsikalised]] (''Ensifera'')

*Sugukond: ritsiklased (*Tettigoniidae*)
**Männiritsikas (*Barbitistes constrictus*)
**Sooritsikas (*Conocephalus dorsalis*)
**Pikktiib-sooritsikas (*Conocephalus fuscus*)
**Tammeritsikas (*Meconema thalassinum*)
**Roheline lauluritsikas (*Tettigonia viridissima*)
**Harilik lauluritsikas (*Tettigonia cantans*)
**Harilik niiduritsikas (*Metrioptera brachyptera*)
**Ääris-niiduritsikas (*Metrioptera roeselii*)
**Kahkjas niiduritsikas (*Bicolorana bicolor*)
**Heinaritsikas (*Decticus verrucivorus*)
**Võsaritsikas (*Pholidoptera griseoaptera*)
**Harilik sirpritsikas (*Phaneroptera falcata*)
**Kasvuhooneritsikas (*Tachycines asynamorus*)

*Sugukond: kilklased (*Gryllidae*)
**Toakilk (*Acheta domestica*)

*Sugukond: kaerasorilased (*Gryllotalpidae*)
**Kaerasori (*Gryllotalpa gryllotalpa*)

### [[Alamselts|Alamselts]]: [[tirtsulised]] (''Caelifera'')

*Sugukond: sirtslased (*Tetrigidae*)
**Ahassirts (*Tetrix subulata*)
**Peenetundlane sirts (*Tetrix tenuicornis*)
**Täpiksirts (*Tetrix bipunctata*)

*Sugukond: tirtslased (*Acrididae*)
**Sinisäär-tirts (*Podisma pedestris*)
**Põhjatirts (*Melanoplus frigidus*)
**Kuldtirts (*Chrysochraon dispar*)
**Lühitiib-tirts (*Euthystira brachyptera*)
**Luhatirts (*Stethophyma grossum*)
**Suur jooniktirts (*Stenobothrus lineatus*)
**Väike jooniktirts (*Stenobothrus stigmaticus*)
**Harilik niidutirts (*Omocestus viridulus*)
**Punakõhtne niidutirts (*Omocestus haemorrhoidalis*)
**Tähniktirts (*Myrmeleotettix maculatus*)
**Tõlbtirts (*Gomphocerippus rufus*)
**Pruun rohutirts (*Chorthippus apricarius*)
**Punajalg-rohutirts (*Chorthippus pullus*)
**Kahevärviline rohutirts (*Chorthippus brunneus*)
**Harilik rohutirts (*Chorthippus biguttulus*)
**Väike rohutirts (*Chorthippus mollis*)
**Niidu-rohutirts (*Chorthippus dorsatus*)
**Sale rohutirts (*Chorthippus albomarginatus*)
**Soo-rohutirts (*Pseudochorthippus montanus*)
**Lühitiib-rohutirts (*Pseudochorthippus parallelus*)
**Käristaja (*Psophus stridulus*)
**Rändtirts (*Locusta migratoria*)
**Nõmmetirts (*Bryodemella tuberculata*)
**Liivatirts (*Sphingonotus caerulans*)
**Sinitiib-tirts (*Oedipoda caerulescens*)

## Vaata ka
*Eesti putukad

## Kirjandus
*Runnel, Veljo 2017. Eesti sihktiivalised ja nende laulud. *Eesti Loodus* 8: 12–23.
Kenenisa Bekele

**Kenenisa Bekele** (sündinud 13. juunil 1982 Bek'ojīs) on Etioopia jooksja (5000 m, 10 000 m ja murdmaajooks).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]

* 2004  Ateenas 
**  **olümpiavõitja** 10 000 m jooksus **27.05,10** 
**  hõbemedal 5000 m jooksus **13.14,59**
* 2008  Pekingis 
**  **olümpiavõitja** 10 000 m jooksus **27.01,17**
**  **olümpiavõitja** 5000 m jooksus **12.57,82**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlused]]
*2003  Saint-Denis's
** **maailmameister** 10 000 m jooksus **26.49,57** 
** hõbemedal 5000 m jooksus **12.53,12** 
*2005  Helsingis 
**  **maailmameister** 10 000 m jooksus **27.08,33**

*2007  Ōsakas 
**  **maailmameister** 10 000 m jooksus **27.05,90**

*2009  Berliinis 
**  **maailmameister** 10 000 m jooksus **26.45,11**
**  **maailmameister** 5000 m jooksus **13.17,09**

### [[Krossijooksu maailmameistrivõistlused]]

2001 juunioride **maailmameister**
2002** maailmameister** pikk distants
2002 **maailmameister** lühike distants
2003 **maailmameister** pikk distants
2003 **maailmameister** lühike distants
2004 **maailmameister** pikk distants
2004** maailmameister** lühike distants
2004** maailmameister** meeskondlik pikk distants
2004** maailmameister** meeskondlik lühike distants

## Maailmarekordid

3000 m juunioride rekord **7:30.67** 24. august 2001 Brüssel
5000 m **12.37,35** 31. mai 2004 Hengelo
10 000 m **26.20,31** 8. juuni 2004 Ostrava
10 000 m **26.17,53** 26. august 2005 Brüssel

## Isiklikku

Kenenisa Bekele on 166 cm pikk ja kaalub 55 kg.

## Välislingid
*
Guillaume Apollinaire

**Guillaume Apollinaire** [gi'jom apoli'neer] (; 26. august 1880 Rooma – 9. november 1918 Pariis) oli luuletaja, proosakirjanik ja kunstikriitik.

Guillaume-Albert Dulcigni sünnidokumentides on märge: ema ja isa on teadmata. Kuu aega pärast sündi pandi talle ristimisel nimeks hoopis Wilhelm Albert Wladimir Apollinaris de Kostrowitzky ning lapse võttis omaks tema poola-itaalia päritolu ema. 

Lapsepõlve veetis Apollinaire Itaalias ja Lõuna-Prantsusmaal. 1901–1902 töötas ta Saksamaal. Tagasi Pariisis, pidas ta pangaametniku ja ajakirjaniku ametit ning suhtles laia kirjanike- ja kunstnikeringiga, tema sõprade hulgas olid näiteks Maurice de Vlaminck, Pablo Picasso ja André Derain. Kunstikriitikuna kaitses Apollinaire avalikkuse ees avangardistlikku kunsti ning tal olid head kontaktid itaalia futuristidega. 1911. aastal kahtlustati Apollinaire'i alusetult seotuses vargusega Louvre’is, kuid vabastati pärast mõnepäevast aresti. 

1913. aastal ilmus luulekogu "Alkoholid". 1914 astus Apollinaire sõjaväkke. 1916 sai Apollinaire haavata ja peaaegu samal ajal ilmus "Mõrvatud poeet", novellikogu, mille nimilugu esitab mütologiseerivalt autori eluloo. Sõna "sürrealism", mis hiljem märgib tervet kirjandussuunda, kasutas Apollinaire iseloomustamaks oma näidendit "Teiresiase nisad", mis kanti ette 1917. aastal. 1918 ilmus "Kalligrammid", ideogrammiliste luuletuste kogumik. Apollinaire'i ümber hakkasid koonduma noored luuletajad nagu André Breton ja Louis Aragon, kellest hiljem kujunes välja sürrealistide tuumik. Pärast Apollinaire'i surma anti välja tema lõpetamata romaan, Pariisi-kroonika ning hulganisti avaldamata ja seni vaid ajakirjanduses avaldatud luuletusi. Ilmusid Apollinaire'i kunstikriitilised tööd, kirjad ja filmistsenaarium. 

Apollinaire'i looming on ositi sümbolistlik (kasutatud sümbolid, üldine tonaalsus), kuid ta tunnistas end olevat väsinud "vanast maailmast" ning otsis "uut ja humanistlikku luulet", mis laseks ülistada elu kõigis selle ilmingutes. Tulemuseks oligi see, mida ta nimetas "kalligrammiks" ning mida oleks ehk kõige täpsem iseloomustada kubistliku maali analoogiana.

## Eesti keeles
*"Tõsilood. Valik anekdoote." *Akadeemia* 10, 2011, lk 1834–1858 (tõlkinud Andres Raudsepp)
*"Vöönd" (poeem). Paul-Eerik Rummo tõlge Triinu Tamme toortõlke põhjal. Tõlkesse on töödeldult kaasatud Jaan Krossi tõlgitud katkeid 1962. aastast. *Akadeemia* nr 1, 2012, lk 19–27. (tõlkinud Paul-Eerik Rummo)
*"Künkad". *Mana* 2-3,1960, lk. 96-98; "Kingud"; "Oma luulet ja võõrast":1990, lk. 209+211-216. (tõlkinud Ilmar Laaban)
*"Rändaja" / "Rongkäik" / "Sügiskrookused". Paul-Eerik Rummo tõlge Triinu Tamme toortõlke põhjal. *Looming* nr 8, 2020
*"Ilus punapea". "Vikerkaar" nr 12, 2024 (tõlkinud Paul-Eerik Rummo ja Triinu Tamm)
Ladina kvartal

**Ladina kvartal** (prantsuse keeles *Quartier latin*) on Seine'i jõest Luxembourgi aiani ulatuv Pariisi 5. linnaosa, kus asuvad paljud nimekad õppeasutused: Henri IV ja Louis le Grand'i lütseum, Collège de France, Sorbonne. Nimi tuleb sellest, et kuni 1789. aastani toimus õppetöö ladina keeles ning õpilased-õpetajad rääkisid ladina keelt ka väljaspool kooli suheldes. 

Ladina kvartali keskmeks on Saint-Micheli bulvar oma raamatupoodide ja kohvikutega. Alates 1960. aastatest toimunud ülikooli detsentraliseerimine on pagendanud üliõpilased äärelinnadesse (Orsay, Nanterre jt). Mais 1968 oli Ladina kvartal Pariisi üliõpilasrahutuste keskmeks.

Ladina kvartalis asuvad Panteon, l'Hôtel de Cluny (keskaja muuseum), Luxembourgi palee (Senat) ja Luxembourgi aed, Lutetia areenid jne.

## Välislingid
*
Kunlun

**Kunlun** (hiina 昆仑, tiibeti ཁུ་ནུ་རི་རྒྱུད (Kunu Rigyü)) on üks ulatuslikumaid mäestikke Aasias. 

Kulgeb valdavalt Hiina läänealadel ida-lääne suunas ligi 3000 km. Piirneb põhjas Tarimi ja Qaidami nõoga ning lõunas Tiibeti kiltmaaga. 

Kunlunis asuvad üks seitsmetuhandeline ja üle 200 kuuetuhandelist mäetippu.

## Kunluni mäetipud kõrgusega üle 6500 m
*Liushi Shan (7167 m), Xinjiang • Tiibet
*Ulugh Muztagh (6973 m), Xinjiang • Tiibet
*Bukadabang Feng (6860 m), Xinjiang
*Yurung Shan I (6778 m), Xinjiang • Tiibet
*Yurung Shan II (6767 m), Xinjiang • Tiibet
*Kotaklik Shan (6580 m), Xinjiang

## Eesti alpinistid Kunlunis
2010. aastal toimus Eesti Kunluni mägiekspeditsioon. Selle käigus tõusid ekspeditsiooni liikmed kuuetuhandelise Lazio tippu uut marsruudi mööda.

## Vaata ka
*Kaxgari mäeahelik
1250. aastad

**1250. aastad** on aastad 1250–1259.

Sajandid: 12. sajand - **[[13. sajand]]** - 14. sajand

Kümnendid: 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 

Aastad: 1250 1251 1252 1253 1254 1255 1256 1257 1258 1259

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*...

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*...
Frédéric Passy

**Frédéric Paul Passy** [freder'ik pass'ii] (20. mai 1822 Pariis – 12. juuni 1912) oli Prantsusmaa poliitika- ja majandustegelane, Nobeli rahuauhinna laureaat 1901.
1375

**1375. aasta** (**MCCCLXXV**) oli 14. sajandi 75. aasta.
## Sündmused maailmas
* 2. märts: Leedu suurvürst Algirdas läks oma kolme poja ja vägedega sõjakäigule Düüna piirkonda. Ordu alasid sügava lume tõttu rüüstada ei suudetud.
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* 24. oktoober – Valdemar Atterdag, Taani kuningas
* 21. detsember – Giovanni Boccaccio, Itaalia õpetlane ja kirjanik
1313

**1313. aasta** (**MCCCXIII**) oli 14. sajandi 13. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
*15. mai – Liivimaa kodusõda: Läänemaal Voose külas kogunesid Tallinna ja Saare-Lääne piiskopid, Taani Eestimaa asehaldur, Saare-Lääne piiskopkonna vasallid jt, et saata manitsuskiri vaenujalal olevale Riia linnale ja Liivi ordule.
* ...

## Sündinud

*juuni/juuli – Giovanni Boccaccio, Itaalia õpetlane ja kirjanik

## Surnud

* ...

## Viited
James Shabazz

**James Shabazz** (sünninimi **James Warden**; **James 67X**; 20. detsember 1931 – 21. november 2014) oli  afroameeriklasest USA usutegelane, organisatsiooni *[[Nation of Islam]]* liige, kes oli Malcolm X-i lähedane abiline.

James Shabazz oli Malcolm X-i mõrva ajal kohal. Tema tunnistuse kohaselt ei viibinud selles mõrvas süüdi mõistetud Norman 3X Butler ja Thomas 15X Johnson saalis, kus mõrv aset leidis.

Ta on kirjutanud sissejuhatuse Robert Vernoni raamatule *The Black Ghetto* (1969).  

Organisatsiooni Muslim Mosque Inc. esindajana võib teda näha TV-dokumentaalfilmis *[[Malcolm X: Make It Plain]]* (1994).
Nobeli rahuauhind

**Nobeli rahuauhind** on üks viiest Alfred Nobeli asutatud auhinnast.

Erinevalt teistest auhindadest, mis antakse üle Stockholmis, antakse see üle Oslos. Auhinna saaja otsustab Norra parlamendi valitud komitee. Põhjus, miks see auhind otsustatakse nimelt Norras, on asjaolu, et Alfred Nobeli surma ajal olid Rootsi ja Norra personaalunioonis ning Norra parlament tegeles üksnes sisepoliitikaga. Nii tahtis Nobel tagada, et see auhind jagataks sõltumatult riikide välispoliitikast.

## Laureaadid

## Vaata ka
* UNESCO rahupreemia
* Vestfaali rahu auhind

## Viited
Poolestusaeg

**Poolestusaeg** on aine lagunemise (eeskätt radioaktiivse, kuid ka keemilise lagunemise) kiirust iseloomustav suurus. See näitab, kui pika ajavahemiku möödumisel muutub aine kogus poole väiksemaks.

Mida suurem on poolestusaeg, seda kauem aine säilib. Stabiilsete isotoopide poolestusaeg radioaktiivsel lagunemisel loetakse lõpmata suureks.

## Poolestusaeg radioaktiivsel lagunemisel

Radioaktiivse isotoobi poolestusaeg loetakse konstantseks. See vastab olukorrale, kus aatomid eksisteerivad nii-öelda omapead, olemata kontaktis teiste aatomitega. Kui koondunud aine kogus on väike, siis vastab see hästi tegelikkusele. Kui koondunud aine kogus ületab kriitilise massi, siis laguneb aine plahvatades. Seda nimetatakse tuumaplahvatuseks (poolestusaeg on 0).

Radioaktiivsete isotoopide poolestusaeg võib olla üsnagi pikk. Kõige pikema poolestusajaga on samaarium-148 (7&times;1015 aastat, mis ületab universumi vanuse). Ent paljude isotoopide poolestusaeg on kõigest sekundi murdosa.

Poolestusaja tähis on  T_{1/2}.

Aatomi keskmine oodatav eluiga \tau = T_{1/2} / \ln(2)\approx 1,443T_{1/2}.

Tõenäosust, et aatom laguneb ajaühiku jooksul, nimetatakse radioaktiivse lagunemise konstandiks ja tähistatakse \lambda. Seejuures \lambda = 1 / \tau.

## Poolestusaeg keemilisel lagunemisel

Keemilistes reaktsioonides ei ole keemilise lagunemise kiirust iseloomustav poolestusaeg konstantne, sest keemilise reaktsiooni kiirust mõjutavad temperatuur, ainete puhtus ja peenestatus, katalüsaatorite juuresolu jm asjaolud.

## Vaata ka
*Bioloogiline poolestusaeg
*Efektiivne poolestusaeg
*Radioaktiivse lagunemise seadus
Andijoni vilajett

**Andijoni** [andidžoni] **vilajett** on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Asub Fergana orus. Nõukogude ajal toli see **Andižani oblast**.

## Haldusjaotus

Andijoni vilajett jaguneb 14 rajooniks ja 2 rajooni õigusega linnaks:

## Viited
Jaht

**Jaht** võib olla:
* veesõiduk
* loomade ja lindude küttimine
* loomade ja lindude pildistamine
* jahinduse haru
* spordiharu
* jahiks võib nimetada ka röövloomade jahipidamisviisi saakloomade varitsemisel ja püüdmisel, (vt ka kisklus) 

*"Jaht" (originaalpealkirjaga "Jagten", ingliskeelse pealkirjaga "The Hunt") on Taani 2012. aasta film, režissöör Thomas Vinterberg, peaosas Mads Mikkelsen

## Vaata ka
Selgrootud

*Invertebrata*

**Selgrootud** (*Invertebrata*, harva eesti keeles ka ehk evertebraadid või invertebraadid) on rühm loomi. Sinna kuuluvad kõik loomariigi esindajad, kes ei kuulu selgroogsete alamhõimkonda. 

Termin ei oma praegu enam süstemaatilist tähendust, vaid on kasutusel pigem mugavuse mõttes, kokkuvõtliku mõistena. Samuti kasutatakse vastavate zooloogia harude kokkuvõtlikku nimetust "selgrootute zooloogia", näiteks kursuse nimetusena ülikoolides.

Mõiste 'selgrootud' võttis aastal 1801 esimest korda kasutusele Jean Baptiste de Lamarck. 

## Vaata ka
*selgroogsed
Fergana vilajett

**Fergana vilajett** on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Asub Fergana orus. Nõukogude ajal oli see *Fergana oblast*.

Vilajeti suuremad linnad on Fergana (223 100 elanikku, 2004) Qo‘qon (Kokand, 216 100) ja Marg‘ilon 150 000.

## Haldusjaotus

Fergana vilajett jaguneb 15 rajooniks ja 4 rajooni õigusega linnaks:
Namangani vilajett

**Namangani vilajett** on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Asub Fergana orus. 

Vilajeti suuremad linnad Namangan (442 300 elanikku, 2004), Chust (64 500) ja Chartak (49 500).

## Haldusjaotus

Vilajett jaguneb 11 rajooniks ja 1 rajooni õigustega linnaks:
Jizzaxi vilajett

**Jizzaxi vilajett** [džiss'ahhi] on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Nõukogude ajal oli see *Džizaki oblast*. Piirneb põhjas Kasahstaniga ja lõunas Tadžikistaniga.

## Haldusjaotus

Vilajett jaguneb 12 rajooniks (*tuman*) ja üheks rajooni õigustega linnaks (Jizzax).

## Viited

## Välislingid

*Vilajeti koduleht
Vākhān

**Vākhān** (vene keeles Βахандарья (*Vahhandarja*)) on jõgi Aasias Afganistanis ning osalt Tadžikistanis Mägi-Badahšanis, Pandži vasakpoolne allikjõgi. 

Jõe pikkus on 220 km. 

Jõgi algab Pamiiri lõunaosa ja Hindukuši piirilt Afganistani kirdetipu juurest Badakhshāni provintsis Vākhāni koridoris umbes 3680 km kõrgusel kahe suurema mägioja ühinedes; samast orust saab alguse Murgap, mis voolab teisele poole. 

Seal voolab ta algul edelasse, siis läände. 

Seejärel ühineb ta Hindukuši ja Pamiiri piiril 8726 m kõrgusest Karl Marxi mäetipust kagus Tadžikistani piiril Langari lähedal 2799 m kõrgusel Pomiri jõega, moodustades Pandži jõe.

Tadžikistanis Afganistani piiri lähedal asuv Langar, kuhu on rajatud hüdroelektrijaam, paikneb kitsas orus Hindukuši ja Pamiiri vahel.
Maagimäestik

**Maagimäestik** (saksa keeles *Erzgebirge*, tšehhi *Krušné hory*) on mäestik Kesk-Euroopas, mis kulgeb edela-kirde suunas Tšehhi ja Saksamaa (täpsemalt Saksimaa) piiril. 12. – 20. sajandini oli mäestik Saksi- ja Böömimaa looduslikuks piiriks.

Mäestiku loodenõlvad on lauged, kagunõlvad aga järsud. Kõrgeimateks tippudeks on Klínoveci mägi (saksapäraselt *Kellberg*; kõrgus 1244 meetrit) ja Fichtelbergi mägi (1215 meetrit). Fichtelberg oli enne Saksamaa taasühinemist Saksa DV kõrgeim punkt (Saksamaal üldse on selleks Zugspitze Baieri liidumaal).

Piirkond mängis olulist rolli pronksiajal metallimaagi allikana ja keskajal metallurgia kujunemisel käsitööst suuremahulisemaks tööstuseks.

2019. aastal kanti mäestik UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Viited

## Välislingid
* 
* Artikkel Maagimäestikust *[[Encyclopædia Britannica]]s* (inglise keeles)
Terceira

**Terceira** on üks Assoori saartest. Pindala 397 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 1023 meetrit. Kuulub Portugalile.

Terceira on Assoori saartest suurimaid. Sellel elab 56&nbsp;000 inimest. 

Saarel paikneb Assooride ajalooline pealinn Angra do Heroísmo.
Maladeta

**Maladeta** (varasem nimi *Maladetta*) on 3312 m kõrge mägi Euroopas. Asub Püreneede keskosas peamiselt Hispaania alal (Aragónis ja Kataloonias) ning selle järgi on saanud nime Maladeta mäemassiiv.

Massiivi kõrgus on kuni 3404 meetrit (Aneto tipp) ja sellisena on ta Püreneede kõrgeim osa. Varem peeti Maladetat massiivi kõrgeimaks tipuks ja nii oli selle järgi nimetatud kogu mäemassiiv. Esimesel tipputõusul 28. septembril 1817 tuvastasid aga Jean Jacques Friedrich Wilhelm Parrot ja Pierre Barrauga, et seni Maladeta varju jäänud Aneto on veel kõrgem.

Varem olid püüdnud tippu tõusta ka Louis Ramond de Carbonnières 1787. aastal, Ferrieres 1801. aastal ja Louis Cordier 1802. aastal.

Maladeta lõunanõlvadelt saab alguse mitu Ebro vasakpoolset lisajõge ning põhjanõlvult lähtub Garonne.
Kärestikuslaalom

**Kärestikuslaalom** on aerutamise ala, mis seisneb kanuu või süstaga mööda kärestikku laskumises. Paat tuleb juhtida läbi 1 m laiuste "väravate". Võistluste käigus tuleb sõita ka vastuvoolu ja vooluga risti ning surfata lainetel.  

Kärestikuslaalom oli esimest korda olümpiakavas 1972 Müncheni mängudel. Tookord võistlesid mehed ühe- ja kahekanuul ning naised ühesüstal. Järgnes 20-aastane vaheaeg, kuid alates 1992. aasta Barcelona olümpiast on see ala taas kavas. 1996 Atlantas lisandus kolmele medalialale veel neljas, meeste ühesüst.