open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zurab Nogaideli valitsus

**Zurab Nogaideli valitsus** oli Gruusia valitsus 2005. aasta 17. veebruarist kuni 2007. aasta 16. novembrini.

16. novembril 2007 astus peaminister Nogaideli tervislikel põhjustel tagasi. Kuni järgmise peaministri (Lado Gurgenidze) ametisseasumiseni 22. novembril oli peaministri kohusetäitja Giorgi Baramidze.

## Koosseis 2005. aasta veebruari seisuga
***Peaminister** Zurab Nogaideli 
***1. Asepeaminister** Kote Kemularia 
***2. Asepeaminister** Vano Merabišvili 
***Põllumajandusminister** Niko Simonišvili 
***Kultuuriminister** Giorgi Gabašvili 
***Kaitseminister** Irakli Okruašvili 
***Majanduse ja infrastruktuuri minister** Alexi Alexišvili 
***Haridus- ja teadusminister** Alekhsandre Lomaia 
***Energeetikaminister** Nika Gilauri 
***Keskkonnaminister** Giorgi Papuašvili 
***Rahandusminister** Valeri Tšetšelašvili 
***Välissuhete minister** Gela Bežuašvili 
***Tervise ja Sotsiaalhoolduse minister** Lado Tšipašvili 
***Justiitsminister** Kote Kemularia 
***Politsei-ja avaliku korra minister** Vano Merabišvili 
***Põgenike minister** Eter Astemirova 
***Euroopa Integratsiooni riigiminister** Giorgi Baramidže 
***Separatsitlike konfliktide riigiminister** Goga Khaindrava 
***Väike- ja keskastme äride riigiminister** Kakha Bendukidže 
***Rahvusliku Ühtsuse riigiminister** Zinaida Bestajeva 
***Rahvusliku Julgeolekunõukogu sekretär** Gela Bežuašvili

## Vaata ka
*Lado Gurgenidze valitsus
Uusromantism (levimuusika)

**Uusromantism** levimuusikas on 1980. aastatel pungile järgnenud romantilisem suund. Uusromantikute süntpopil põhinevat stiili on nimetatud ka *futu*'ks ja *new wave*'iks.

## Uusromantilisi bände

*A Flock Of Seagulls 
*ABC 
*Adam And The Ants 
*Après Demain 
*Blancmange 
*Classix Nouveaux 
*Culture Club
*Depeche Mode 
*Duran Duran 
*Eurythmics 
*Fad Gadget
*Fiat Lux
*The Flowers Of Romance 
*Human League 
*Japan 
*John Foxx
*Kajagoogoo 
*Lime 
*Modern English 
*Naked Eyes 
*Orchestral Manoeuvres In The Dark 
*Organ 
*Payolas 
*Twins
*Simple Minds 
*Soft Cell 
*Spandau Ballet 
*Spoons 

*Strange Advance 
*Talk Talk 
*Tears For Fears 
*Ultravox 
*Vennaskond 
*Visage

## Vaata ka
* Uusromantism
Otsene tegevus

**Otsene tegevus** tuntud ingliskeelse nimetuse järgi kui **Direct Action** on tegevus, mida ei määra ükski võim, ükski riik, mida tehakse mitte teatava kohustuse täitmiseks, mitte õiguse saamiseks teatud saadustele, vaid vabatahtlik tegevus, tegevus väljaspool normi, tegevus, mida tehakse tasule lootmata. Kuna otsese tegevuse esemeline tulemus ja ühiskondlikud tagajärjed on ühtlasi isiksuse rikkuseks ja eneseteostuse vahendiks, esineb otsene tegevus ise ka kõrgeima hüvitusena.

## Välislingid

* ACTivist Magazine
* Civil Disobedience Manual from ACT-UP/NY
* Ruckus
* direct-action.info
* Greenpeace encourages its activists to use Non-Violent Direct Action
ABC (ansambel)

**ABC** on inglise uusromantiline ansambel. Bändi populaarsemad lood on jäänud 1980. aastatesse. 

Ansambli rajasid 1980 Sheffieldis Martin Fry, Mark White ja Stephen Singleton. Bänd läks laiali 1990. aastal, kuid alates 1997. aastast kasutab Martin Fry bändi nime taas.

Ansambli eelkäija oli post-punk-ansambel Vice Versa. ABC sai mõjutusi punkmuusikast ja 1970. aastate toretsevat popmuusikast.

Ansambel paistis silma jaheda ülesastumisega. ABC katsetas eri stiile New Wave'i aja poliitpopist disco funki, electro ja house'ini. Iseloomulikud olid rikkalikult orkestreeritud süntesaatorikõlad ja Martin Fry kirglik croonerlik laul. 

Debüütalbumi "The Lexicon of Love" produtsent oli Trevor Horn. Selle singlid "The Look of Love" ja "Poison Arrow" jõudsid Briti singlite edetabeli etteotsa ning USA-s 24. kohale. See jäi nende menukaimaks albumiks. 

Hiljem olid menukad singlid "Be Near Me" albumilt "How To Be A...Zillionaire!" (1985) ning "When Smokey Sings" (soulilaul albumilt "Alphabet City").

## Algne koosseis

*Martin Fry (laul / laulusõnade autor)
*Mark White (kitarr)
*Stephen Singleton (süntesaator, saksofon)
*Mark Lickley (bass)
*David Robinson (trummid)

## Diskograafia
### Albumid
*"The Lexicon of Love" (1982) (UK nr 1)
*"Beauty Stab" (1983)
*"How To Be A...Zillionaire!" (1985)
*"Alphabet City" (1987) (UK nr 7)
*"Up" (1989)
*"Abracadabra (ABC)" (1991)
*"Skyscraping" (1997)
*"Traffic" (2008)
*"The Lexicon of Love II" (2016)

### Kogumikud
	 	
*"*Absolutely*" (1990)
*"*The Remix Collection*" (1993)
	
*"*The Best of ABC: The Millennium Collection*" (2000)
	 	
*"*Hello! An Introduction To ABC*" (2001)
	
*"*Look of Love: The Very Best of ABC*" (2001)

## Välislingid
*Ansambli koduleht
Elfikelder

**Elfikelder** on pseudonüümseid netikommentaatoreid ühendav 2001. aastal loodud internetiportaal. Sellel on avalik osa ja eraldi suletud osa liikmetele, 2005. aastal oli portaalil sadakond liiget ja seda tutvustati kui "mängulist internetikeskkonda Eestis, mis töötab ühiskondlikel alustel".

Nimi "Elfikelder" viitab kommentaariumi seosele Delfi portaaliga, olles selle "keldriks", so paiknedes selle vundamendis, ning seosele elfide aruka haldjarassiga nii nagu tuntud Tolkieni teostest. Elfi on kujutatud ka portaali logol, mis samal ajal tsiteerib kirja "Delfi".  Elfikeldri liikmetest moodustati segakoor, mis kandis nime Kellerkoor.

## Põhimõtted

Elfikelder loodi Delfi ja Mega portaalides ("megadelfis") kommenteerinuid ühendava eliitkommentaariumina, mis toimib klubiliste printsiipide alusel ja selle liikmeks saab kutse alusel. Tegemist on kommentaatorite endi n-ö "puhta" kommentaariumiga, kus pearõhk pole mitte artiklite avaldamisel vms, vaid just kommenteerimisel, sj kõikvõimalike internetiväljaannete kommenteerimisel. Tavalisest internetifoorumist erineb Elfikelder eelkõige oma suunitluse ja tehnilise lahenduse poolest, mis kasutab ära kõikvõimalikke virtuaalse identiteedi võimalusi. Elfikelder oli avamise ajal 2001. aasta varakevadel oletatavasti üks ainulaadseid maailmas (nt 4chan avati alles 2003. aastal) ning on märgiks Eesti kommenteerimiskultuuri tasemest, Elfikeldri loomise üks eesmärke oli vaba ja sõltumatu kommenteerimisruumi ning kommentaaride säilimise tagamine kommentaatoritele, lisaks eksperimenteeriti tehniliste lahendustega kommentaaride automaatseks ristpostitamiseks eri internetiportaalidesse.

Elfikelder esitab silmapaistvatele kommentaatoritele kutseid klubisse. Elfikeldri üheks printsiibiks on reaalse ja virtuaalse identiteedi eraldamine, liikmeteks on pigem virtuaalsed isikud kui reaalsed füüsilised isikud, keda nimetatakse "peremeesloomadeks". Taunitakse virtuaalse isiku identiteedi seostamist reaalse isikuga ilma virtuaalse isiku loata. Enamikule Elfikeldri liikmetele ehk elfidele on või on olnud kommenteerimine sõltuvuseks ja nad on pidanud oma kommenteerimist piirama.

## Vaata ka
*Rate
*Mega (portaal)
*Delfi (portaal)
*Netikommentaar
*Kellerkoor

## Viited

## Välislingid
* Elfikelder
Kellerkoor

**Kellerkoor** oli Eestis tegutsev ühiskondlik segakoor. Koor sai alguse internetikeskkonnast Elfikelder, kuid liikmeskond ei piirdunud vaid sealsete liikmetega. Kellerkoor laulis paljude rahvaste laule, enamasti originaalkeeltes.

Koor on selle nime all esinemise lõpetanud, kuna reorganiseeriti ansambliks Catena.

## Viited
Gorgod

**Gorgod** olid vanakreeka mütoloogias koletised, Phorkyse ja Keto tütred **Euryale, Sthenno** ja **Medusa**. Kaks esimest neist olid surematud, ainult Medusa oli surelik. Nad elasid Okeanose taga kaugel läänes.

Gorgode tunnusteks peeti lõustaks virildunud näojooni, madusid juuste asemel ja õudset möirgamist. Igaüks, kes neid vaatas, muutus otsekohe kiviks. Kunstnikud kujutasid neid sageli, keel suust väljas.

Perseus lubas Polydektesele tuua Medusa pea. Jumalate abiga ta seda suutiski. Hermes andis talle erilise mõõga, millega oli võimalik Medusa nahka läbi raiuda, Athena kilbi, mis peegeldas nagu peegel. Hüperborealased andsid Perseusele tiivulised sandaalid nagu Hermesel, koti, mis iga asja jaoks paraja suurusega oli, ja nähtamatuks tegeva mütsi, et gorgod ei näeks Perseust taga ajada. Gorgode peegelpildi vaatamine kiviks ei muutnud; niisiis jälgis Perseus gorgosid kilbi kaudu. Athena näitas, milline kolmest gorgost on Medusa, ja juhtis Perseuse kätt löögi ajal. Tasuks võttis Athena hiljem Medusa pea ja kilbi tagasi ja kinnitas Medusa pea amuletiks oma aigisele.

Medusa peata kehast kargas välja Pegasos.

Perseuse ainus tütar kandis nime Gorgophone ehk 'gorgohäälne'.

Odysseus kohtas Medusat oma reisil allmaailma: nagu teised surelikud, läks Medusagi pärast surma manalasse. Allmaailmas ei muutnud Medusa nägemine kedagi kiviks.

## Gorgod kunstis

Gorgosid, eriti Medusat kujutati juba antiikajal reljeefidel ja seinamaalidel, sealhulgas Pompejis. Neid kujutati ustel, seintel, müntidel, kilpidel, rinnaplaatidel ja hauakividel ohutistena, kaitseks kurja vastu ja vaenlaste hirmutamiseks. Gorgo pea kujutist nimetatakse **gorgoneioniks**.

Maalil on gorgot kujutanud Michelangelo da Caravaggio ja Arnold Böcklin, skulptuuris Pheidias, Antonio Canova, Benvenuto Cellini ja Salvador Dalí. Kahe viimase skulptuurid Perseusest Medusa peaga on püstitatud vastavalt Firenzes ja Marbellas.
Mari keel

**Mari keel** (niidumari *марий йылме*; mäemari *мары йӹлмӹ*) on maride kõneldav soome-ugri keelte hulka kuuluv volga-soome keel.

2002. aastal oli kõnelejaid 488 000.

Mari keeles on neli suuremat murret: mäemari (Volgast lõunas), loodemari (Kirovi oblastis ja Nižni Novgorodi oblastis), niidumari (Volgast põhjas ja läänes; mari keele kõnelejate enamus) ja idamurre. Kirjakeeli on kaks – mäemari ja niidumari. Mõlemad kirjakeeled on Marimaal ametikeelteks.

Mari keele kujunemisala arvatakse asuvat tänasest Marimaast lääne pool.

Esimesed kirjakeele mälestised 18. sajandist. Mõlemad mari kirjakeeled kasutavad praegu kohandatud kirillitsat. Niidumari tähestikus on lisaks vene tähestiku tähtedele tähed Ҥ, Ӧ ja Ӱ. Mäemari tähestikus on Ӓ, Ӧ, Ӱ ja Ӹ.

## Niidumari tähestik

## Mäemari tähestik

## Loodemari tähestik

## Grammatika

### Arvsõnad

### Isikulised asesõnad

### Küsisõnad

Niidumari küsisõnad: **мо** "mis", **кӧ** "kes", **кузе** "kuidas", **мочол(о)**, **мыняр(е)** "kui palju", **кушто** "kus", **кушко** "kuhu", **кунам** "millal", **могай** "milline", **молан** "miks".

Mäemari küsisõnad: **ма** "mis", **кӱ** "kes", **кыце** "kuidas", **маняр** "kui palju", **кышты** "kus", **кышкы** "kuhu", **кынам** "millal", **махань** "milline", **малын** "miks".

## Vaata ka
*Marid
*Marimaa

## Välislingid

* Mäemari ja niidumari tähestik
* Eesti-mari sõnaraamat
* Ersa, komi, mari, mokša ja udmurdi nimede kirjutamine eesti tekstis
* Soome-ugri sõnaraamatud
* Ethnologue.com '''niidumari keel'''est
* Ethnologue.com '''mäemari keel'''est

;Meedias
* Sven-Erik Soosaar: "EKI keelekool: hindamatu väärtusega esivanemate keel" arvamus.postimees.ee, 12. mai 2017
Ismene

**Ismene** oli müütilise Teeba kuninga Oidipuse ja tema ema Iokaste tütar, Antigone, Polyneikese ja Eteoklese õde.

Ismene esineb tegelasena Sophoklese tragöödias "Antigone". Kui Antigone tahab kuningas Kreoni käsu vastaselt matta oma venda Polyneikest, teatab ta sellest ka Ismenele. Ismene vaidleb õele vastu ja arvab, et seadusele ja kuningale ei sobi vastu hakata. Kui Antigone lõpuks venna matab ja kuningas ta selle eest elusalt müürib, siis teatab Ismene, et ta aitas oma õde ja nõuab ka endale sarnast saatust.
Suur Victoria kõrb

**Suur Victoria kõrb** (inglise keeles *Great Victoria Desert*) on kõrb Austraalias. Piirneb põhjas Gibsoni kõrbega, lõunas Nullarbori tasandikuga. Valdavalt liivakõrb.
Süüria kõrb

**Süüria kõrb** (araabia البادية الشام (*al-Bādiyat ash-Shām*)) on kõrb Edela-Aasias. See piirneb läänes Antiliibanoni mägede ja Jordani jõe ning Surnumere idakalda kõrgustikega, kirdes Eufratiga ja lõunas Araabia poolsaarega.
Sunda saared

**Sunda saared** (indoneesia *Kepulauan Sunda*, malai *Pulau-Pulau Sunda*) on saarestik Kagu-Aasias, osa Malai saarestikust. 

Selle osad on Suured Sunda saared:
*Kalimantan
*Madura
*Sumatra
*Sulawesi 
*Jaava ja 

Väikesed Sunda saared (suuremad):
*Bali
*Flores
*Komodo
*Lombok
*Roti saar
*Savu
*Solor
*Sumbawa
*Sumba
*Timor
*Barat Daya saared
*Tanimbari saared

Saared jagunevad poliitiliselt Indoneesia, Brunei, Ida-Timori ja Malaisia vahel.
Kaart

**Kaart** on maapinna (või üldisemas tähenduses ka mõne muu taevakeha pinna) üldistatud, vähendatud ja leppemärkidega seletatud mõõtkavaline kujutis, mis näitab, kuidas objektid üksteise suhtes paiknevad.

Kuna Maa pind on kumer, tuleb tasapinnalise kaardi valmistamisel kasutada kaardiprojektsioone.

Kaardistatava ala ja kaardi suuruse erinevusi iseloomustab mõõtkava, mis näitab, mitu korda on tegelikku maastikku kaardil kujutamiseks vähendatud. Mõõtkava järgi liigitatakse kaardid suure-, keskmise ja väikesemõõtkavalisteks.

Kaardid jagunevad sisu poolest üldgeograafilisteks, temaatilisteks, erikaartideks ja turismikaartideks. Üldgeograafilisel kaardil on enamasti kujutatud objekte ja nähtusi, mis on maastikul viibijale tegelikult jälgitavad (näiteks veekogud, asulad, reljeef, teed jm). Üksikasjalikke üldgeograafilisi kaarte nimetatakse topograafilisteks kaartideks. Temaatilistel kaartidel kujutatakse mingit kindlat objektide klassi või nähtust ja enamasti ei ole need maastikul viibides reaalselt jälgitavad (näiteks klimatoloogia-, kultuuri- või rahvastikuteemalised). Erikaardid on näiteks merekaart ja orienteerumiskaart.

Kaarte saab liigitada ka otstarbe või ülesande järgi, näiteks teaduslikud, katastri-, propaganda-, teatme-, õppe-, mere-, lennu-, teede-, turismi- või muud kaardid.

Kaardile esitatavad nõuded: ajalis-ruumilisus, abstraktsus, sisu vastavus tegelikkusele, valikulisus, sünteetilisus, ühemõttelisus, katkematus, piltlikkus, ülevaatlikkus, täielikkus.

Objektide tähistamiseks kaardil kasutatakse leppemärke, kusjuures püütakse lähtuda kas väljakujunenud tavadest või loogilisest seosest leppemärgi ja tegeliku objekti vahel. Leppemärkide selgitused on keerulisemate kaartide puhul esitatud kaardi legendis.

Tänapäeval kasutatakse oma asukoha määramiseks lisaks kaardile ka GPS-i ehk globaalset asukohamääramise süsteemi.

Kaartidega tegelevat teadusharu nimetatakse kartograafiaks.

## Vaata ka
*plaan
*Eesti Kaardikeskus
*maailma poliitiline kaart
*kaardi üldistamine
*interaktiivne kaart
*piltkaart
*mullastikukaart
*ühistranspordi kaart
Batkeni oblast

**Batkeni oblast** on 1. järgu haldusüksus Kõrgõzstanis. Ta on riigi oblastitest edelapoolseim. Piirneb välisriikidest Usbekistani ja Tadžikistaniga.

Oblasti põhjaosa asub Fergana orus, lõunaosa ulatub Alai ja Turkestani ahelikku.

Oblastis tegutseb Dugoba alpilaager.
Džalal-Abadi oblast

**Džalal-Abadi oblast** on 1. järgu haldusüksus Kõrgõzstanis.

## Asulad
### Linnad
*Džalal-Abad
*Kara-Köl
*Kerben
*Kotškor-Ata
*Kök-Džanggak
*Majlõ-Suu
*Taš-Kömür

### Muud asulad
*Bazar-Korgon
*Gul'ma
*Jeriš
*Kara-Suu
*Toktogul
Narõni oblast

**Narõni oblast** on 1. järgu haldusüksus Kõrgõzstanis.

Nõukogude ajal oli see Tjan-Šani oblast.
Tšüj oblast

**Tšüj oblast** on 1. järgu haldusüksus Kõrgõzstanis. Oblasti keskuseks on riigi pealinn Biškek, aastail 2003–2006 oli keskuseks Tokmok.

## Vaata ka
*Tšüj jõgi
*Kegetö
Phorkys ja Keto

**Phorkys** ja **Keto** olid Pontose ja Gaia ehk Mere ja Maa lapsed. Neil oli 7 last, kõik tütred, ja mitte ühtki lapselast: 3 graiat ehk halli naist, kes olid sündimisest saadik vanad ning kellel oli kolme peale üks silm ja üks hammas, kolm gorgot ja Skylla. Nende lasteks on teisigi koletisi peetud.

Nende vend Nereus ja õde Doris olid samuti omavahel abielus, aga sellest abielust ei sündinud koletisi, vaid hoopis 50 nereiidi.
Graiad

**Graiad** ehk **hallid naised** (kreeka keeles vanaeided) olid Phorkyse ja Keto tütred. Nende nimed olid **Deino, Enyo** ja **Pemphredo**. Neil oli kolme peale üks silm ja üks hammas ning nad olid sündimisest peale vanad, kuigi punapõsised. Silma kandsid nad keset otsaesist nagu kükloobid. Nad elasid Okeanose kaljupangal.

Perseus varastas nende silma ega andnud enne tagasi, kui oli neilt saanud abi võitlemiseks Medusa vastu.
Elementaarne arvuteooria

**Elementaarne arvuteooria** on arvuteooria haru, mis koondab elementaarmatemaatika vahenditega lahendatavaid arvuteooria probleeme. See ei tähenda, et elementaarse arvuteooria meetodid ja tulemused ise oleksid lihtsad.

* kongruentside teooria
* ahelmurdude teooria
* täisarvude jaguvus
* suurim ühiskordne, Eukleidese algoritm
* Fermat' väike teoreem
* Euleri teoreem
* Gaussi seadus
* Hiina jäägiteoreem
* Fibonacci arvud
* Pythagorase arvud
Modus ponens

***Modus ponens*** (lühend MP; lad *modus ponendo ponens*) on tingimusloogikas kasutatav keeleline järeldusreegel, mis põhineb jaatusel. MP reegel väidab, et kui ülesandes pakutud eeldused vastavad tõele, siis on ka järeldus tõene. 

## ''Modus ponens''<nowiki/>'i reegel
MP lausetes kehtib järgmine eelduste ja järelduste vaheline kooskõla:

:**Eeldus:** Kui A, siis B.
:
:**Eeldus:** A kehtib.
:**Järeldus:** B kehtib.

## Näide
Järgnev näide demonstreerib *modus ponens*'il põhineva loogikaülesande korrektset käiku:

:**Eeldus:** Kui öötaevas on pilvitu, siis on Suurt Vankrit näha.
:
:**Eeldus:** Öötaevas on pilvitu.
:**Järeldus:** Suurt Vankrit on näha.

## Vaata ka
* *[[modus tollens]]*

## Viited
Õsõk-Köli oblast

**Õsõkköli oblast** on 1. järgu haldusüksus Kõrgõzstanis. Oblast on nime saanud Õsõk-Köli järve järgi.

Varem meil tuntud venekeelse nimekujuga Issõk-Kuli oblast. Oblastikeskuse vana nimi oli Prževalsk.
Assotsiatiivsus

**Assotsiatiivsus** ehk **ühenduvus** on binaarse algebralise tehte omadus: tehet * nimetatakse assotsiatiivseks, kui iga *x*, *y* ja *z* korral (*x* * *y*) * *z* = *x* * (*y* * *z*). Sellise omadusega tehet nimetatakse **assotsiatiivseks tehteks**. Mõiste on üldistatav ka n-aarse tehte juhule.

Assotsiatiivsuse mõiste on üldistatav ka osalistele tehetele.

Termini võttis kasutusele William Rowan Hamilton 1853. aastal.

## Näited
* Reaalarvude liitmine on assotsiatiivne tehe: mis tahes reaalarvude *a*, *b* ja *c* korral *(a + b) + c = a + (b + c)*.
* Reaalarvude korrutamine on assotsiatiivne tehe: mis tahes reaalarvude *a*, *b* ja *c* korral *(a &times; b) &times; c = a &times; (b &times; c)*.
* Reaalarvude lahutamine ei ole assotsiatiivne. Näiteks *(1 – 2) – 3 = –4*, aga *1 – (2 – 3) = 2*.

## Vaata ka
* kommutatiivsus
* distributiivsus
* transitiivsus
* idempotentsus
* alternatiivsus
Värska vald

**Värska vald** oli vald Põlva maakonnas enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal. 

Haldusreformiga sai Värska vallast Setomaa valla osa koos Meremäe valla, Mikitamäe valla ja Misso valla Luhamaa nulgaga. Kui Värska vald kuulus Põlva maakonda, siis Setomaa vald kuulub Võru maakonda. Maakondliku kuuluvuse määramise eel korraldati liidetavates valdades ja Luhamaa nulgas rahvaküsitlus, millest osavõtnute enamus pooldas Setomaa valla kuulumist Võru maakonda. 

Viimane Värska vallavanem oli Raul Kudre.

## Asustus

Värska vallas oli üks alevik (Värska) ja 34 küla.

Külad: Koidula, Kolodavitsa, Kolossova, Korela, Kostkova, Kremessova, Kundruse, Litvina, Lobotka, Lutepää, Matsuri, Määsovitsa, Nedsaja, Pattina, Perdaku, Podmotsa, Popovitsa, Rääptsova, Saabolda, Saatse, Samarina, Sesniki, Säpina, Tonja, Treski, Ulitina, Vaartsi, Vedernika, Velna, Verhulitsa, Voropi, Võpolsova, Väike-Rõsna, Õrsava.

## Viited

## Välislingid

*Arved Breidaks: Värskasse rajatakse Peipsi järvistu sadamate lõppjaam. Lõunaeestlane.ee 19. aprill 2017
Veriora vald

**Veriora vald** oli vald Põlva maakonnas.

Vald paiknes endiste Räpina, Põlva ja Rõuge kihelkonna maa-alal.

Nõukogude perioodil tegutses hilisema valla alal Veriora külanõukogu.

Veriora valla omavalitsuslik staatus kehtestati 4. juunist 1992.

28. detsembril 2016 kinnitasid Meeksi, Veriora ja Räpina valla volikogu ühinemislepingu. 17. oktoobril 2017 tekkis valdade ühinemisel uus omavalitsusüksus – Räpina vald, mis on ühinenud omavalitsusüksuste õigusjärglane.

### Vallavanemad
*1993–2005 Peeter Sibul
*2005–2017 Enel Liin

## Asustus

Veriora vallas oli 1 alevik (Veriora) ja 29 küla.

### Külad

Haavapää, Himmiste, Jõevaara, Jõeveere, Kikka, Kirmsi, Koolma, Koolmajärve, Kullamäe, Kunksilla, Laho, Leevi, Lihtensteini, Mõtsavaara, Männisalu, Nohipalo, Pahtpää, Sarvemäe, Soohara, Süvahavva, Timo, Vareste, Verioramõisa, Viira, Viluste, Vinso, Võika, Väike-Veerksu, Vändra.


Ilumetsa raudteepeatus.JPG|Ilumetsa raudteepeatus
Leevi kalmistu 4212, 3.JPG|Leevi kalmistu
Nohipalu Valgjärv.jpg|Nohipalu Valgjärv
Meenikunno raba laukad.jpg|Meenikunno raba
Veriora mõisavalitseja maja lõunast.JPG|Veriora mõisavalitseja maja


## Viited

## Välislingid
Kanepi vald (1991)

**Kanepi vald** oli vald Põlva maakonnas.

Kanepi viimane vallavanem oli Urmas Hallap.

## Ajalugu

Kanepi vald moodustati 1991. aasta 19. detsembril.

2016. aastal sõlmisid Valgjärve, Kõlleste ja Kanepi vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende kolme valla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Kanepi vald.

## Asustus

Vallas oli üks alevik (Kanepi) ja 21 küla.

### Külad

Erastvere, Heisri, Hino, Hurmi, Jõgehara, Jõksi, Kaagna, Kaagvere, Karste, Koigera, Kooraste, Lauri, Magari, Närapää, Peetrimõisa, Piigandi, Põlgaste, Rebaste, Soodoma, Sõreste, Varbuse.

## Viited
Kõlleste vald

**Kõlleste vald** oli vald Põlva maakonnas.

2016. aastal sõlmisid Kõlleste vald, Kanepi vald ja Valgjärve vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende kolme valla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Kanepi vald.

## Vallavanemad
* Mait Kiristaja 1991–1993
* Roland Lepp 1993–2002
* Andrus Seeme 2002–2017

## Asustus
Kõlleste valla territooriumil oli 12 küla: Häätaru, Ihamaru, Karaski, Karilatsi, Krootuse, Palutaja, Piigaste, Prangli, Tuulemäe, Tõdu, Veski ja Voorepalu

## Ajalugu
Kõlleste vald moodustati 1991. aasta 26. septembril.

## Viited
Laheda vald

**Laheda vald** oli vald Põlva maakonnas.

Valla keskus asus Tilsi külas.

Laheda vallavanem aastatel 1990–2017 oli Sirje Tobreluts.

20. sajandi alguses kuulusid hilisema Laheda valla ala Aleksandri valla koosseisu.

1945. aastal moodustati nendel aladel Mustajõe külanõukogu.

6. detsembril 1990 kinnitati Laheda valla omavalitsuslik staatus.

22. oktoobrist 2017 ühines Laheda vald Ahja, Mooste, Põlva ja Vastse-Kuuste vallaga ning ühinemise teel moodustus uus omavalitsusüksus – Põlva vald.

## Asustus

Vallas oli 11 küla: Himma, Joosu, Lahe, Mustajõe, Naruski, Pragi, Roosi, Suurküla, Tilsi, Vardja ja Vana-Koiola.

## Viited
Mikitamäe vald

**Mikitamäe vald** oli vald Põlva maakonnas Setumaal.

## Ajalugu
Haldusreformiga sai Mikitamäe vallast Setomaa valla osa koos Meremäe valla, Värska valla ja Misso valla Luhamaa nulgaga. Kui Mikitamäe vald kuulus Põlva maakonda, siis Setomaa vald kuulub Võru maakonda. Maakondliku kuuluvuse määramise eel korraldati liidetavates valdades ja Luhamaa nulgas rahvaküsitlus, millest osavõtnute enamus pooldas Setomaa valla kuulumist Võru maakonda. Mikitamäe Vallavolikogu ei nõustunud vabatahtlikult Setomaa vallaga liituma ja vaidlustas sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks.

Viimane Mikitamäe vallavanem oli Aare Poolak. Enne teda olid vallavanemateks näiteks Inara Luigas, Sulo Nurmeots, Aleksander Bachmann, Toivo Paap ja Ülo Mängel.

## Külad

Vallas oli 18 küla: Audjassaare, Beresje, Igrise, Järvepää, Kahkva, Karisilla, Laossina, Lüübnitsa, Mikitamäe, Niitsiku, Puugnitsa, Rõsna, Rääsolaane, Selise, Toomasmäe, Usinitsa, Varesmäe, Võõpsu.

## Loodus
Kaitsealadest asus Mikitamäel suur osa Lüübnitsa hoiuala ja Mädajõe hoiuala. Samuti ka väike siil Tonja-Värska kaitsealast ja Rebasmäe hoiualast.

Valla kirdeosa piirnes Pihkva järvega. Täpsemalt asusid seal Beresje laht, Lüübnitsa laht, Kulkna kurk ja Värska laht. Territooriumile jäi üks saar – Salusaar.


Paneelmaja mikitamäel.jpg|Mikitamäe küla
Lüübnitsa.JPG|Lüübnitsa küla
Lüübnitsa hoiuala Lüübnitsa vaatetornist.JPG|Lüübnitsa hoiuala
Puugnitsa, kääbas nr 11135.JPG|Kääbas Puugnitsa kääbastikus
Mädajõgi.JPG|Mädajõe hoiuala


## Viited
Victor Fleming

**Victor Fleming** (23. veebruar 1883 La Canada, California – 6. jaanuar 1949 Cottonwood, Arizona) oli USA filmirežissöör.

## Filme
*"The Virginian" (1929)
*"Red Dust" (1932)
*"Bombshell" (1933)
*"Treasure Island" (1934)
*"Tuulest viidud" (1939)
*"The Wizard of Oz" (1939)
*"Dr Jekyll ja Mr Hyde" (1941)
*"Joan of Arc" (1948)
Mooste vald

**Mooste vald** oli vald Põlva maakonna põhja osas, jagades piiri Ahja, Põlva ja Räpina valla ning Tartu maakonnaga.

## Ajalugu

Vald loodi 1820. aastal pärast pärisorjuse kaotamist, kandes tollal nime Moisekatsi-Mooste. Alates 1931. aastast kandis vald Mooste nime.
1945. aastal moodustati Mooste valla territooriumil Mooste külanõukogu. 12. detsembril 1991 anti Mooste vallale taas omavalitsuslik staatus. 22. oktoobrist 2017 ühines Mooste vald Ahja valla, Laheda valla, Põlva valla ja Vastse-Kuuste vallaga ning ühinemise teel moodustus uus omavalitsusüksus – Põlva vald.

Mooste vallavanemad on olnud:
*Elsa Madikainen 1991–1992
*Tõnis Sütt
*Agu Puniste
*Elmar Varik
*Ülo Needo 1996–2017

## Asustus

Mooste vallas oli 2017. aasta seisuga üks alevik (Mooste) ja 14 küla.

### Külad

Jaanimõisa, Kaaru, Kadaja, Kanassaare, Kastmekoja, Kauksi, Laho, Rasina, Savimäe, Suurmetsa, Säkna, Säässaare, Terepi, Viisli.

## Viited
Orava vald

**Orava vald** oli 2017. aastani üks 13-st Põlva maakonna vallast. Valla keskus oli Orava küla. Valla pindala oli 17 567,4 ha.

Orava vallavanem oli Riina Sabalisk.

Vallas oli kokku 30 küla: Hanikase, Jantra, Kahkva, Kakusuu, Kamnitsa, Kliima, Korgõmõisa, Kõivsaare, Kõliküla, Kõvera, Lepassaare, Liinamäe, Luuska, Madi, Marga, Orava, Oro, Piusa, Praakmani, Päka, Pääväkese, Rebasmäe, Riihora, Rõssa, Soe, Soena, Suuremetsa, Tamme, Tuderna, Vivva. Domineerival kohal olid isiklikud majapidamised.

Oraval oli valla ainuke kool (Orava Põhikool, avati 1. septembril 1997), lasteaed, üks raamatukogu ja perearstikeskus. Valla kultuurimaja ja teine raamatukogu olid Hanikases.

## Loodus
Orava vald oli looduslikult mitmekesine. Vallas oli neli järve: Orava, Solda, Mustjärv ja Kõvera järv. Valla üheks piiriks on Järvepää järv. Peale selle oli kaks jõge: Piusa jõgi ja Mädajõgi ning kolm oja: Rebasmäe, Tuderna ja Kamnitsa oja.

Orava valla territooriumile jäi osa Orava ja Ilumetsa metskonnast. Riigi metsamaad oli vallas 9142,9 ha. Vallas olevaid metsi on nimetatud Eesti ühtedeks ilusamateks ning neid iseloomustavat suur tootlikkus ja mitmekesisus nii liigiliselt koosseisult kui ka paiknevuselt. Metsa oli ligikaudu 10 000 ha, põllumaa all oli ligikaudu 7000 ha. Elanikkonna põhiline tegevus oli põllu- ja metsamajandus.

Valla tähtsaim maavara oli Piusas leiduv kvartsliiv. Eesti maavarade komisjon on kinnitanud aktiivseks tarbevaruks 1 816 000 m³.

Vallas oli kolm looduskaitseala kogupindalaga 34,7 ha: Ilumetsa meteoriidikraatrid 2,5 ha, Rebasmäe allikas 1,2 ha ja Piusa koopad 31 ha. Viimane oli üks turistide põhikülastusobjekte Kagu-Eestis.

## Ajalugu
Suuremetsa külanõukogule anti valla staatus 26. märtsil 1992, 30. aprillil nimetati vald ümber Orava vallaks. 2017. aasta haldusreformiga kaotati Orava vald.

## Pildid

Orava vallavalitsuse maja.JPG|Orava vallamaja
Orava kool.JPG|Orava koolimaja
Ilumetsa Põrguhaud 2013 08.jpg|Põrguhaud, suurim Ilumetsa meteoriidikraatrite seas
Rebasmäe allikas 2015-05-23.JPG|Rebasmäe allikas
PiusaKoopad.jpg|Piusa koopad
Piusa raudteejaamahoone.JPG|Piusa raudteejaama hoone


## Viited

## Välislingid

*Orava valla koduleht
Põlva vald (1991)

**Põlva vald** oli vald Põlva maakonna keskosas 1991–2017. aastatel.

Vallakeskus asus aastatel 1991–2013 Mammaste külas, 2013–2017 Põlva linnas.

## Ajalugu
Põlva vald moodustati Põlva külanõukogu territooriumile ja sai omavalitsusliku staatuse 10. oktoobril 1991. Kuni 2013. aastani ümbritses Põlva vald niinimetatud rõngasvallana Põlva linna. 2013. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimiste järel ühinesid senine Põlva vald ja Põlva linn 26. oktoobril 2013 uueks ühinenud omavalitsusüksuseks. 2017. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimiste järel ühinesid 22. oktoobrist 2017 Vastse-Kuuste vald, Ahja vald, Laheda vald, Põlva vald ja Mooste vald ning ühinemise teel moodustus uus omavalitsusüksus – Põlva vald.

**Põlva vallavanemad**
*1993–1999 Tarmo Tamm. 
*1999–2012 Arne Tilk
*2012–2013 Mati Meeliste
*2013–2017 Georg Pelisaar (2015 umbusaldusavaldus).

## Asustus 2017. aastal
### Linn
Põlva

### Külad
Vallas oli 28 küla:

Aarna - Adiste - Andre - Eoste - Himmaste - Holvandi - Kiisa - Kiuma - Kähri - Lutsu - Mammaste - Meemaste - Metste - Miiaste - Nooritsmetsa - Orajõe - Partsi - Peri - Puskaru - Puuri - Rosma - Soesaare - Taevaskoja - Tromsi - Tännassilma - Uibujärve - Valgesoo - Vanaküla

## Viited
Räpina vald (1991)

**Räpina vald** oli vald Põlva maakonnas.

## Ajalugu

Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi 21. novembri 1991 seadlusega kinnitati Alaküla valla omavalitsuslik staatus, millega likvideeriti Alaküla külanõukogu. Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi 12. detsembri 1991 seadlusega nimetati Alaküla vald ümber Räpina vallaks.

28. detsembril 2016 kinnitasid Meeksi, Veriora ja Räpina valla volikogud ühinemislepingu. 17. oktoobril 2017 tekkis valdade ühinemisel uus omavalitsusüksus – Räpina vald, mis on ühinenud omavalitsusüksuste õigusjärglane.

## Vallavanemad

Räpina vallavanemad olid:
*Inge Hirmo 1993–2005
*Teet Helm 2005–2016
*Kaido Palu 2016–2017

## Asustus

Räpina vallas on Räpina linn, Võõpsu alevik ja 26 küla.

### Külad

Jaanikeste, Kassilaane, Kõnnu, Köstrimäe, Leevaku, Linte, Mägiotsa, Meelva, Naha, Nulga, Pindi, Pääsna, Raadama, Rahumäe, Raigla, Ristipalo, Ruusa, Saareküla, Sillapää, Sülgoja, Suure-Veerksu, Toolamaa, Tooste, Tsirksi, Võiardi, Võuküla.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Valgjärve vald

**Valgjärve vald** oli vald Põlva maakonnas.

Valgjärve viimane vallavanem on Kaido Kõiv.

Valgjärve vallas asus Ööbikujärv.

## Ajalugu
Valgjärve vald moodustati 1991. aasta 19. detsembril.

2016. aastal sõlmisid Valgjärve, Kõlleste ja Kanepi vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende kolme valla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Kanepi vald.

## Asustus
Vallas oli 16 küla: Abissaare, Aiaste, Hauka, Kooli, Krüüdneri, Maaritsa, Mügra, Pikajärve, Pikareinu, Puugi, Saverna, Sirvaste, Sulaoja, Tiido, Valgjärve, Vissi.

## Viited
Vastse-Kuuste vald

**Vastse-Kuuste vald** oli vald Põlva maakonnas.

Vastse-Kuuste vald sai omavalitsusliku staatuse 23. oktoobril 1990 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi otsusega.

22. oktoobrist 2017 ühines Vastse-Kuuste vald Ahja, Laheda, Põlva ja Mooste vallaga ning ühinemise teel moodustus uus omavalitsusüksus – Põlva vald.

Vastse-Kuuste vallavanem aastatel 1990–1993 oli Hele Oidermaa, aastatel 1993–2017 Lennart Liba.

## Asustus
Vallas oli Vastse-Kuuste alevik ja 10 küla: Karilatsi, Kiidjärve, Koorvere, Leevijõe, Logina, Lootvina, Padari, Popsiküla, Valgemetsa, Vooreküla.

## Pilte

Valgesoo raba 2010 01.jpg|Valgesoo raba talvel
Kiidjärve vesiveski.jpg|Kiidjärve vesiveski
VastseKuustePerroon.jpg|Vastse-Kuuste raudteejaama perroon
Vastse-Kuuste Tartu-Petseri raudtee ehitus 1930.jpg|Tartu–Petseri raudtee ehitus 1930. aastal


## Viited

## Välislingid
Pierre de Fermat

**Pierre de Fermat** [pjɛːʀ dəfɛʀˈma] (17. august 1601, Beaumont-de-Lomagne &ndash; 12. jaanuar 1665, Castres) oli prantsuse matemaatik. Elukutse poolest oli Fermat jurist.

Fermat oli üks arvuteooria, analüütilise geomeetria ja (koos Blaise Pascaliga) tõenäosusteooria rajajaid. Enamik tema töid avaldati postuumselt.

## Elulugu
Fermat sündis jõuka nahakaupmehe pojana, tema noorpõlvest pole palju teada. Hariduse sai ta Toulouse'i ja Orléansi ülikoolides. 1631. aastal ostis Fermat endale Toulouse'i parlamendi nõuniku ametikoha.

Matemaatikaga tegeles Fermat juristitööst vabal ajal. Fermat ei ajanud taga kuulsust ning tema eluajal avaldati temalt vaid üks oluline käsikiri, seegi initsiaalide M.P.E.A.S., mitte Fermat' nime all. Fermat pidas kirjavahetust paljude silmapaistvate matemaatikutega. Tal oli tavaks esitada oma tulemusi tükkhaaval või tõestusteta, teatades näiteks, et tõestust ta ei saada, kuna see on liiga pikk. Fermat' kuulsaim selline avaldus, kritseldatud Diophantose teose äärele, puudutas nn Fermat' suurt teoreemi, mis suudeti tõestada alles kolm ja pool sajandit hiljem. Mitmed tulemused leiti alles pärast Fermat' surma juhuslikelt paberilehtedelt, enamasti tõestuseta.

## Vaata ka
* Fermat' väike teoreem
* Fermat' printsiip
* Fermat' arvud
* Pelli võrrand
Laskmine 1952. aasta suveolümpiamängudel

**[[Laskmine]] [[1952. aasta suveolümpiamängud]]el** Helsingis

## [[Vabapüss]]

3x40 lasku 300 meetrilt
Maailmarekord: **[[Elmar Kivistik]] ([[Eesti]])** 1124 (1937).
Olümpiarekord: Emil Grünig (Šveits) 1120 (1948).
32 võistlejat.


KohtVõistlejaRiikPüstiPõlveltLamadesKokku
1.Anatoli BogdanovNSV Liit3593763881123 OR
2.Robert BürchlerŠveits350381 MR3891120
3.Lev VainšteinNSV Liit3553763781109
4.Auguste HollensteinŠveits3543703841108
5.Vilho YlönenSoome3513773791107
6.Robert SandagerUSA3493713841104
7.Holger ErbénRootsi3473763791102
8.Walther FröstellRootsi3353753891099


## [[Väikepüss]]

40 lasku lamades 50 meetrilt
Maailmarekord: T. Mänttäri 400.
Olmpiarekord: H.C. de Lisle 398.
58 võistlejat.


KohtVõistlejaRiikPüstiSisekümneid
1.Iosif SirbuRumeenia40033 MR OR
2.Boriss AndrejevNSV Liit40028
3.Arthur JacksonUSA39928
4.Gilmour BoaKanada39928
5.Erich SpörerSaksamaa39925
6.Otto HorberŠveits39829
7.Kullervo LeskinenSoome39828
8.Severino MoreiraBrasiilia39822


## Väikepüss

3x40 lasku 50 meetrilt
Maailmarekord: K. Steigelmann 1167.
44 võistlejat.


KohtVõistlejaRiikPüstiPõlveltLamadesKokku
1.Erling KongshaugNorra3803873971164 OR
2.Vilho YlönenSoome373394 MR3791107
3.Boriss AndrejevNSV Liit376387400 MR1163
4.Ernest HuberŠveits3753903971162
5.Pjotr AvilovNSV Liit3823853951162
6.Iosif SirbuRumeenia378383400 MR1161
7.Uno BergRootsi(Eesti)3743883961158
8.Kullervo LeskinenSoome3693903981157


## [[Vabapüstol]]

60 lasku 50 meetrilt
Maailma- ja olümpiarekord: Torsten Ullmann (Rootsi) 559.
48 võistlejat.


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Huelet BennerUSA553
2.Angel León de GozaloHispaania550
3.Ambrus BaloghUngari549
4.Konstantin MartazovNSV Liit546
5.Lev VainšteinNSV Liit546
6.Torsten UllmannRootsi543
7.Klaus LahtiSoome541
8.Beat RhynerŠveits539


## [[Olümpiakiirlaskmine]]

60 lasku 25 meetrilt
Maailma- ja olümpiarekord: Károly Takács (Ungari) 580 (1948).
53 võistlejat.


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Károly TakácsUngari579
2.Szilárd KunUngari578
3.Gheorghe LichiardopolRumeenia578
4.Carlos Diaz Sáenz ValienteArgentina577
5.Pentti LinnasvuoSoome577
6.Panait CalcãiRumeenia575
7.William McMillanUSA575
8.Vassili FrolovNSV Liit573


## [[Hirvelaskmine]]

50 üksik- ja 25 paarislasku
Maailmarekord: Rolf Bergersen 398.
14 võistlejat.


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.John LarsenNorra413 MR OR
2.Per Olof SköldbergRootsi409
3.Tauno MäkiSoome407
4.Rolf BergersenNorra399
5.Thorleif KockgårdRootsi397
6.Yrjö MiettinenSoome392
7.Pjotr NikolajevNSV Liit385
8.Vladimir SevrjuginNSV Liit383


## [[Kaevikrajalaskmine]]

200 märki
40 võistlejat.


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.George GénéreuxKanada192
2.Knut HolmqvistRootsi191
3.Hans LiljedahlRootsi190
4.František ČapekTšehhoslovakkia188
5.Konrad HuberSoome188
6.Ioannis KoutsisKreeka187
7.Galliano RossiniItaalia187
8.Italo BelliniItaalia186
Poks 1952. aasta suveolümpiamängudel

**[[Poks]] [[1952. aasta suveolümpiamängud]]el** Helsingis.

## Val Barkeri karikas
Val Barkeri karika parima tehnikaga poksijale sai poolraskekaalu (kuni 81 kg) kuldmedali- ja olümpiavõitja Norvel Lee (USA).

## [[Kärbeskaal (poks)|Kärbeskaal]] (kuni 51 kg)
28 võistlejat

## [[Kukk-kaal (poks)|Kukk-kaal]] (kuni 54 kg)
23 võistlejat

## [[Sulgkaal (poks)|Sulgkaal]] (kuni 57 kg)
30 võistlejat

## [[Kergekaal (poks)|Kergekaal]] (kuni 60 kg)
27 võistlejat

## [[I kergekeskkaal (poks)|I kergekeskkaal]] (kuni 63,5 kg)
28 võistlejat

## [[II kergekeskkaal (poks)|II kergekeskkaal]] (kuni 67 kg)
29 võistlejat

## [[I keskkaal (poks)|I keskkaal]] (kuni 71 kg)
23 võistlejat

## [[II keskkaal (poks)|II keskkaal]] (kuni 75 kg)
23 võistlejat

## [[Poolraskekaal (poks)|Poolraskekaal]] (kuni 81 kg)
18 võistlejat

## [[Raskekaal (poks)|Raskekaal]] (üle 81 kg)
22 võistlejat
Jens Fink-Jensen

**Jens Fink-Jensen** (sündinud 19. detsembril 1956 Kopenhaagenis) on taani kirjanik, fotograaf ja helilooja.

Jens Fink-Jensen on lõpetanud 1976. aastal võõrkeelte kallakuga Herlufsholmi erakooli, seejärel läbinud sõjaväeteenistuse ja ohvitseriväljaõppe Taani Kuninglikus Vahtkonnas. 1986. aastal lõpetas ta Kopenhaageni Kunstiakadeemia arhitektuuriinstituudi arhitekti kvalifikatsiooniga (MAA, *cand.arch.*) ja 1997. aastal sama akadeemia multimeediadisaini alal. 

Fink-Jensen debüteeris ilukirjanduses novelliga "Juuni 1995", mis ilmus päevalehes Dagladet Information 1975. aastal, ning luuletajana mais 1976, kui neli tema luuletust ilmus ajalehes Hvedekorn. 

Tema esimene luulekogu oli 1981. aastal ilmunud "Verden i et øje" ("Maailm silmas"). Proosaraamatudebüüt oli 1986. aastal, kui ilmus novellikogu "Bæsterne" ("Elajad"). 1994. aastal ilmus tema esimene lasteraamat "Jonas og konkylien" ("Joonas ja merekarp").

1980. aastatel pani Jens Fink-Jensen koos teistega aluse postmodernistlikule luuleliikumisele firserdigtere, mis kogunes väljaande Hvedekorn toimetaja Poul Borumi ümber, ning organiseeris Kopenhaagenis teiste hulgas koos luuletaja Michael Strungega põlvkonnamanifesti "NÅ!!80" (Noo!!80).

Fink-Jensen esineb poeetiliste multimeediaetenduste ja luuleõhtutega, näitab enda pildistatud diapositiive ja esitab oma süntesaatorikompositsioone keskkoolides ja festivalidel, esinedes enamasti koos klahvpillimängija Fredrik Mellqvisti ja saksofonist Jens Severiniga.

Fink-Jensen on esinenud fotonäitustega "Sydens Skibe" ("Lõunamaa laevad") ja "Beijing Ansigt" ("Pekingi nägu"), luule-fotonäitusega "OrdBilleder" ("Sõnapildid") ja heli-diapositiivide etendusega "Øje på verden – om bøgernes råstof" ("Pilk maailmal – raamatute toormaterjalist").

1999. aastal ilmus Madridis Jens Fink-Jenseni luulekogu "Nær afstanden" ("Kauguse lähedal") araabiakeelne tõlge (tõlkija Jamal Jumas). Üksikud luuletused olid varem ilmunud päevalehes Al-Quds Al-Arabi (London 1996) ja ajalehes Nizwa (Omaani Sultanaat 1999).

## Isiklikku
Tema ajalooprofessorist vend Morten Fink-Jensen (sündinud 1969) on mitme ajalooteemalise aimeraamatu autor. 

## Raamatud
*"Verden i et øje" ("Maailma silmas"), luule, 1981
*"Sorgrejser" ("Reisid kurbuses"), luule, 1982
*"Dans under galgen" ("Tants võllapuu all"), luule, 1983
*"Bæsterne" ("Elajad"), novellid, 1986
*"Nær afstanden" ("Kauguse lähedal"), luule, 1988 (tõlge araabia keelde 1999)
*"Jonas og konkylien" ("Joonas ja merekarp"), lasteraamat, 1994 (illustreerinud Mads Stage)
*"Forvandlingshavet" ("Muutuste meri"), luule, 1995
*"Jonas og himmelteltet" ("Joonas ja taevatelk"), lasteraamat, 1998 (illustreerinud Mads Stage)
*"Alt er en åbning" ("Kõik on avatus"), luule, 2002
*"Syd for mit hjerte. 100 udvalgte kærlighedsdigte", luule, 2005

## Välislingid
*Jens Fink-Jenseni koduleht
Polarisatsioonimikroskoop

**Polarisatsioonimikroskoop** ehk **petrograafiline mikroskoop** on valgusmikroskoop, mida kasutatakse valgust polariseerivate objektide mikroskoopiliseks uurimiseks. Polarisatsioonimikroskoopi kasutatakse peamiselt kivimite ja mineraalide uurimiseks, kuid tal on rakendusi ka bioloogias ja keemias.

## Polarisatsioonimikroskoop geoloogias
Polarisatsioonimikroskoopi kasutatakse kivimitest ja mineraalidest valmistatud õhikute uurimiseks polariseeritud valguses. Polarisatsioonimikroskoopi kasutatakse mineraloogias ja petrograafias. Võrreldes laiemalt levinud ja peamiselt bioloogias kasutatavate valgusmikroskoopidega on polarisatsioonimikroskoobil mõned olulised erinevused. Esiteks saab polarisatsioonimikroskoobiga, nagu nimigi ütleb, valgust polariseerida. Selleks on mikroskoobil kaks polaroidi või niikolit ehk Nicoli läätse, mida nimetatakse polarisaatoriks ja analüsaatoriks. Polarisaator asub õhiku all, analüsaator aga selle kohal. Teiseks erinevuseks on see, et mikroskoobi aluslauda peab saama vabalt pöörata kogu täisringi ulatuses. See on vajalik selleks, et määrata pleokroismi, kustumisnurka jms. Polarisaator ja analüsaator peavad vaatluste teostamiseks asuma üksteise suhtes risti. Analüsaator on tuubusest kergelt eemaldatav, et vaadata õhikut ühe polaroidi poolt polariseeritud valguses. Seda tehakse näiteks selleks, et määrata mineraali pleokroismi või murdumisnäitaja rühma.

### Ortoskoopiliste vaatlustega määratavad mineraalide tunnused
*mineraali värvus, kui on olemas
*murdumisnäitaja rühm (Becke joone ja šagräänpinna alusel)
*pleokroismi olemasolu ja selle skeem
*idiomorfism ehk kuju täiuslikkus
*lõhenevus, mida tuleb eristada lõhelisusest
*Pikenduse märk, mis näitab optilise indikaatriksi orienteeritust mineraalis
*kustumisnurk (nurk lõhenevuse vertikaalsuuna ja mineraali kustumisasendi vahel ristniikoleis)
*kaksikmurdumine (esineb anisotroopseis kristallides, määratakse kompensaatori ja Michel-Lévy nomogrammi abil)
*terade homogeensus (suletiste, gaasimullide jms. sisaldus mineraalis)
*terade mõõtmed (enamasti uuritava mineraali tera pikkus sajandikmillimeetrites)
*terade hulk (protsent vaateväljast)

Mõistagi saab nende tunnuste alusel määrata ka mineraali ennast. Selleks polarisatsioonimikroskoopi kasutataksegi, et oleks võimalik üheselt määrata kivimeid ja mineraale, mis käsipalades tihti võimatuks osutub.

## Välislingid
*Pilte kivimitest ja mineraalidest mikroskoobi all.
Radikalism

**Radikalism** ehk *käremeelsus* on ühiskondlik-poliitiline ideoloogia suund, mis nõuab põhjalikke  ümberkorraldusi. Tekkis 18. sajandil Lääne-Euroopas ning oli seoses valgustusajastu ja Prantsuse revolutsiooni ideedega. 18. ja 19. sajandil peegeldas kodanluse suhtumist feodaal-absolutistlikusse ühiskonnakorda.

Radikaalideks nimetasid end ka Inglismaal parlamenti valitud Briti kaubandusametiühingute liikmed aastatel 1874 kuni 1892. Inglise radikaalid said oma ideed põhiliselt filosoofiliste radikaalide nagu  John Stuart Milli töödest, kus tegude õigsust mõõdeti suurima heolu mõõduga suuremale hulgale rahvale.

Mandri-Euroopas nagu Prantsusmaal, Itaalias ja Hispaanias arenes radikaalsus ideoloogiana 19. sajandil vabariiklaste toetuseks. 20. sajandil kandus radikaalsus seoses sotsialismi populaarsuse tõusuga  üle vasakpoolsesse poliitikasse. 20. sajandi radikaalsed parteid kaitsesid tööliste, väikekodanluse ja osaliselt haritlaskonna huve. Mõjukaim on olnud Prantsusmaal tegutsev **Vabariiklik Radikaalide ja Radikaalsotsialistide Partei** (asutatud 1869).

## Tähtsamaid radikaale

*Charles Fox
*John Stuart Mill
*Jüri Vilms
Ruvuvu

**Ruvuvu** (keskjooksul Burundis **Ruvubu**, ülemjooksul **Ruvironza**) on jõgi Aafrikas. Algab Tanganjika järve idakalda mägedest. Voolab ülemjooksul itta, alamjooksul põhja. Ühinedes Nyabarongoga, moodustab Kagera. Jõe pikkus on 300 km.
Taklimakan

**Taklimakan** (uiguuri ته‌كلىماكان) on kõrb Sise-Aasias Hiina RV lääneosas Tarimi nõos.

Piirneb põhjas Tarimi jõega, loodes ja läänes Yarkandi jõega, edelas, lõunas ja kagus Kunluniga. Valdavalt liivakõrb.
Montmartre

**Montmartre** on Pariisi linnaosa, mis oli kaua lihtsalt linnaäärne küla. 1860. aastal lisati see Pariisile 18. *arrondissement*'ina" ja ka veel siis oli tegu täieliku aguliga. Eriti künka põhjakülg oli täiesti söötis ja metsistunud maa, nii et seda kutsuti *maquis* – läbipääsmatuid tihnikuid moodustanud makjataimestiku pärast. Künka lõunanõlvale ehitati samal ajal Sacré-Cœuri kirikut, mistõttu seal olid lood pisut paremad. 

Kohalikud elanikud olid vaesed, naised töötasid peamiselt pesunaiste, õmblejannade või pärlite niidi otsa ajajatena. Tänaval ei olnud mingi haruldus kohata kitsi, kanu ja lehmi, kes põõsaid närisid, ning ülejäänud pariislased pidasid kohta nii ekstsentriliseks, et jõukad kodanlased käisid õhtuti salkadena (ja isegi perekondadega) vaatamas – lihtsalt selleks, et saaks pead raputada ja põlastada. 

Kurikuulsust teenis Montmartre Pariisi kommuuniga, mis kindlustas end just nimelt sellel künkal. Ülestõusnuid oli umbes 20 000, neile astus vastu 130 000 Versailles' valitsuse pooldajat. Järgnenud nädalat kutsutakse tihti veriseks, sest ülestõusnutest tapeti karistusaktsioonides tuhandeid, 4586 inimest küüditati ja 4606 sai vanglakaristuse.

19. sajandil rajati linnaossa ka Montmartre'i kalmistu, mis on tänapäeval suuruselt kolmas Pariisi kalmistu.

Kohvikuid ja kabareesid hakkas Montmartre'ile koonduma eeskätt pärast 1881. aastat. Sel aastal avas Rodolphe Salis oma kabaree Le Chat Noir ning kuna see muutus väga populaarseks, avati seejärel arvukalt sarnaseid asutusi. Suurt vahet tuleks teha kabaree ja tavalise kohviku vahel. Kabaree lisanimi oli "artistique" – ehk siis eesti keelde panduna "kunstnike kabaree" – kus oli eeskava, konferansjee ja toimus n-ö kultuurne jooming. Kohvik oli korralikum asutus – seetõttu kolisidki kunstnikud kohvikutest kabareedesse üle (varem käisid kunstnikud – eriti impressionistid – koos kohvikutes): nad leidsid, et kohvikuaura on liiga intelligentne ja haritud, aga kabarees saab ka mõnu tunda ja vabam olla. Meelelahutuskeskuseks jäi Montmartre esimese maailmasõjani, seejärel nihkus kese Montparnasse'ile vasakkaldal.

Tänapäeval on Montmartre aga siiski populaarne külastuskoht – lisaks kaunile Sacré-Cœuri kirikule võib seal näha ajaloolisi kohvikuid/kabareesid, Tertre'i väljakul siiani töötavaid kunstnikke, ilusat vaadet Pariisile (eriti nostalgiline on tuledes Pariis). Ja siis on muidugi veel loendamatu hulk sekspoode, pornokinosid jms, mis kokkuvõttes annabki linnaosale oma näo.
Vettehüpped 1952. aasta suveolümpiamängudel

## Mehed
### [[Hoolauahüpped]]
36 võistlejat

### [[Tornihüpped]]
31 võistlejat

## Naised
### Hoolauahüpped
15 võistlejat

### Tornihüpped
15 võistlejat
Halliste vald

**Halliste vald** oli vald Viljandi maakonnas.

2017. aasta haldusreformi käigus liitus see Mõisaküla linna ning Abja ja Karksi vallaga uueks Mulgi vallaks.

## Ajalugu
Halliste valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.

## Asustus

Halliste vallas oli 2 alevikku: Halliste ja Õisu ning 23 küla:

Ereste, Hõbemäe, Kaarli, Kalvre, Kulla, Maru, Mulgi, Mõõnaste, Naistevalla, Niguli, Pornuse, Päidre, Päigiste, Raja, Rimmu, Saksaküla, Sammaste, Tilla, Toosi, Uue-Kariste, Vabamatsi, Vana-Kariste ja Ülemõisa.

## Vallavanemad
Halliste vallavanemad on olnud Väino Kangur (1991–2002) ja Andres Rõigas (2002–2013). Alates 2013. aastast oli vallavanem Ene Maaten.

## Viited
Viiratsi vald

**Viiratsi vald** oli vald Viljandi maakonnas.

## Ajalugu
Viiratsi vald moodustati 1992. aasta 7. mail.

Viiratsi vallas oli üks alevik (Viiratsi) ja 21 küla: Jõeküla, Kibeküla, Kuudeküla, Loime, Mäeltküla, Mähma, Rebaste, Ridaküla, Ruudiküla, Saareküla, Surva, Tusti, Tõnuküla, Tänassilma, Uusna, Valma, Vana-Võidu, Vanavälja, Vardja, Vasara, Verilaske.

2013. aastal moodustati Viljandi vald, kuhu liitus ka Viiratsi vald.

## Viited

## Välislingid
*Viiratsi valla koduleht
Vastemõisa vald

**Vastemõisa vald** oli vald Viljandi maakonnas.

Valla keskus oli Vastemõisa. Valda kuulus veel kaheksa küla: Ilbaku, Ivaski, Kildu, Kobruvere, Lemmakõnnu, Metsküla, Paelama ja Sandra.

Alates oktoobrist 2005 liideti vald Suure-Jaani vallaga.

## Viited