open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suvepalee

**Suvepalee** (lihtsustatud hiina: 颐和园; traditsiooniline hiina: 頤和園; pinyin: *Yíhéyuán*) või **Suveloss** on loss Pekingis Hiinas. 

Tervet müriaadi sildu, pagoode, aedu, järvi ja ojasid sisaldavat, 294 hektaril laiuvat keiserlikku residentsi hakati rajama Jini dünastia ajajärgul (1115–1234) ja seda nimetati Selgete Vete aiaks. See on Hiina keiserlikest aedadest suurim. Kaua salajas hoitud rajatis avati laiemale avalikkusele aastal 1924. Seda loetakse hiina aiakunsti üheks tippsaavutuseks. See on üks Pekingi suurimaid turismiatraktsioone. 1998. aastast kuulub suveloss UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Ajalugu

18. sajandi lõpus hakkas palee võtma oma praegust kuju, kuid Teises oopiumisõjas (1860) Briti ja Prantsuse sõdurid hävitasid selle. Keisri ema Cixi ehitas Hiina mereväelt võetud raha eest residentsi üles ja nimetas ümber Suvepaleeks, bokserite ülestõusu ajal (1900) rüüstasid selle taas võõrväed. 

Tänapäeval, täielikult restaureerituna, pakub see Pekingi kesklinnas imelist pelgupaika, kus võib imetleda poekesi, kohvikuid, paate, maagilisi vaateid ja idüllilist mägist maastikku. Enamikku paviljone ühendab omavahel 700 m pikkune ja maalidega kaunistatud katusega jalutustee.

## Vana Suvepalee

Lähedal asub suuresti varemeiks muutunud vana keisripalee, mis oli oma järglasest väga erinev. See polnud kujundatud Hiina klassikalises stiilis, vaid baroki põhimõtete järgi jesuiitlike arhitektide poolt Giuseppe Castiglione juhtimisel. Palee rajati 18. sajandil keiser Qianlongi valitsemisajal, kelle eesmärgiks oli üle trumbata tolleaegsed Prantsuse ja Itaalia lossikompleksid.
Hiroshima rahumemoriaal

**Hiroshima rahumemoriaal** (jaapani *広島平和記念碑, Hiroshima Heiwa Kinenhi*, tuntud ka kui **Genbaku kuppel** *原爆ドーム, Genbaku Dōmu*) on memoriaal Jaapanis Hiroshimas. 

Memoriaaliga mälestatakse 6. augustil 1945 Hiroshimale heidetud tuumapommi ohvreid. See on osa Hiroshima rahu memoriaalpargist ning ainus pommitamiseaegne Hiroshima hoone, mida ei taastatud ega lammutatud. Enne tuumapommi heitmist linnale, asus hoones Hiroshima prefektuuri tööstuse edendamise saal. Kuna plahvatus toimus peaaegu otse hoone kohal, suutis see oma kuju säilitada. Hoone vertikaalsed sambad pidasid vastu peaaegu vertikaalsele allapoole suunatud plahvatuse jõule ning osad betoonist ja tellistest välisseinad jäid terveks. Kõik hoones viibinud inimesed hukkusid. 

Alates 1996. aastast kuulub rahumemoriaal UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Viited
Polaarkoordinaadid

**Polaarkoordinaadid** on kahemõõtmeline koordinaatide süsteem, kus iga tasandi punkt on määratud kaugusega fikseeritud punktist ning nurgaga fikseeritud suunast.

Punkti, mille suhtes kaugusi mõõdetakse, nimetatakse *pooluseks*. Poolusest väljuvat kiirt, mis fikseerib suuna, nimetatakse *'polaarteljeks*. Kaugust poolusest *r* nimetatakse *radiaalkoordinaadiks* ehk *polaarraadiuseks*. Nurka *θ* kohavektori ja polaartelje vahel nimetatakse *nurgakoordinaadiks* ehk *polaarnurgaks* ehk *[[asimuut|asimuudiks]]*.

## Koordinaaditeisendused rist- ja polaarkoordinaatide vahel

Seos polaarkoordinaatide *r* ja *θ* ristkoordinaatide *x* ja *y* vahel on antud trigonomeetriliste funktsioonidega:
:x = r \cos \theta \,
:y = r \sin \theta \,

Ristkoordinaadid *x* ja *y* teisenevad polaarkoordinaatideks *r* ja *θ*, kus *r*&nbsp;≥&nbsp;0 ja *θ* asub poollõigus (−π, π] järgmiselt:

:r = \sqrt{x^2 + y^2} \quad (tuleneb Pythagorase teoreemist), ja
:\theta =
\begin{cases}
\arctan(\frac{y}{x}) & \mbox{if } x > 0\\
\arctan(\frac{y}{x}) + \pi & \mbox{if } x  0\\
-\frac{\pi}{2} & \mbox{if } x = 0 \mbox{ and } y 

Polaarnurga mõneti kohmakas avaldis arvestab sellega, millises tasandi veerandis punkti asub.

## Seos silindriliste ja sfääriliste koordinaatidega
Polaarkoordinaadite vasteks kolmemõõtmelises ruumis võib pidada nii silindrilisi kui ka sfäärilisi koordinaate.

## Vaata ka
* Bipolaarsed koordinaadid

## Viited
Enelin Meiusi

**Enelin Meiusi** (24. mai 1955 – 15. veebruar 2011 Moskva) oli eesti ettevõtja.

Ta töötas Tallinnas Kuku klubis algul kokana, hiljem klubi juhatajana. 1980. aastate lõpus alustas ta moeäri ning asutas koos ärimeestest partneritega modelliagentuuri Andrey Models. 

1994. aasta lõpuks võlgnesid Enelin Meiusi firmad Eesti Moedisain, Enelin, Altrio ja Lagonas Eesti Sotsiaalpangale kokku ligi 12 miljonit Eesti krooni.

Enelin Meiusi lahkus 1995. aastal Eestist ning elas Venemaal, jätnud endast maha ligi 15 miljoni krooni suuruse võla. Teistel andmetel oli võlgade kogumaht 23 miljonit krooni.

2009. aasta märtsis plaanis ta Saarepeedi vallas söögikoha avada.

## Isiklikku
Tema ema on Maimu Kass. 

2010. aasta jaanuariks olid tal amputeeritud mõlemad jalad.

## Viited

## Kirjandus
*Peeter Raidla. "Enelin, tema glamuursed legendid ja skandaalid". Tänapäev. 2014. ISBN 9789949276226

## Välislingid
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Peter Fill

**Peter Fill** (sündinud 12. novembril 1982 Kastelruthis Bolzano provintsis) on Itaalia mäesuusataja. Fill alustas mäesuusatamist juba kolmeaastaselt ja esimesel võistlusel osales kuueaastaselt.

2000. aastal pääses Fill Itaalia B-koondisse ja 2002. aastast kuulub ta põhikoondisse.

Fill sai 2001. aastal juunioride maailmameistrivõistlustel Verbieris pronksmedali suurslaalomis ja 2002. aastal Tarvisios ülisuurslaalomis kuldmedali. 2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos oli ta Alpi kahevõistluses üheksas. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Val-d'Isère'is jäi Fill ülisuurslaalomis 0,99 sekundilise kaotusega Didier Cuche'i järel teiseks. Alpi kahevõistluses oli ta viies. 2011. aasta MM-il Garmisch-Partenkirchenis võitis Fill suures Alpi kahevõistluses pronksmedali ja sai ülisuurslaalomis 9. koha.

Maailma karikasarjas osales Fill esimest korda 7. märtsil 2002 Zauchensees, kus ta sai ülisuurslaalomis 12. koha. Kümne parema hulka jõudis ta esimest korda 15. detsembril 2002 Val-d'Isère'is ülisuurslaalomis, kui sai 6. koha. Esimese poodiumikoha sai ta Wengenis 13. jaanuaril 2006 suures Alpi kahevõistluses, kui oli kolmas. 29. novembril 2008 võitis Fill esimese maailma kariksarja etapi Lake Louise'is kiirlaskumises.

## Saavutused

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2009  Val-d'Isère'is
**  hõbemedal ülisuurslaalomis
* 2011  Garmisch-Partenkirchenis
**  pronksmedal suures Alpi kahevõistluses

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2001  Verbieris
**  pronksmedal suurslaalomis
* 2002  Tarvisios
**  **juunioride maailmameister** ülisuurslaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
* Kiirlaskumise karikas
** **1. koht**: **2016, 2017**
* Alpi kahevõistluse
** **1. koht**: **2018**
Peter Fill on osalenud (seisuga 25. märts 2018) 340 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse 22 korral, neist kolm etappi on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* Peter Filli koduleht
*
Teratogenees

**Teratogenees** ehk **soerdareng** on looteliste väärarengute teke.

Teratogeneesi põhjustavad teratogeenid. Kõik nad on lävimõjuga: ohtlik toime avaldub teatud kogusest.
Rudolf Säre

**Rudolf Säre** (ka **Särre**; 15. veebruar 1909 Tartu – 2. detsember 1982 Tartu) oli Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariaprofessor.

Ta lõpetas aastal 1928 Tartu Reaalgümnaasiumi ja aastal 1934 kiitusega Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna. Oli seejärel loomahistoloogia ja -embrüoloogia kateedri assistent, aastatel 1937–1938 Rootsis ja Taanis stipendiaat (täiendas ennast hobuserautamise ja kabjahaiguste alal). Aastatel 1938–1945 oli Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna õpetatud sepa kohustetäitja (1940–1941 dotsent) ja õppesepikoja juhataja.

## Isiklikku
Tema tütar Helju Vasar (1932–2013) oli psühhiaater, väimees Elmar Vasar oli Tartu Ülikooli füsioloogiaprofessor. Tütrepoeg Eero Vasar on Tartu Ülikooli füsioloogiaprofessor ja Eesti Teaduste Akadeemia liige, tütrepoeg Veiko Vasar oli Tartu Ülikooli psühhiaatriaprofessor, tütrepoeg Olavi Vasar on veresoontekirurg.

## Viited

## Välislingid
*Säre, Rudolf, Eesti entsüklopeedia
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*"100 aastat veterinaariaprofessori Rudolf Säre sünnist" (lk 3)
*Rudolf Säre (1909 - 1982) haud, Tartu kultuuriväärtusega asjade ja -mälestiste register 
*Foto
Jaakobus Alfeuse poeg

**Jaakobus Alfeuse poeg** oli Jeesus Kristuse jünger, keda mainitakse Uues Testamendis, üks kaheteistkümnest apostlist. Ta oli apostel Matteuse vend. Kolmes evangeeliumis on tema nimi apostlite nimekirjas, kuid teisi andmeid tema kohta pole.

Vastavalt Piiblile oli ta maksukoguja ehk tölner, jutlustas Juudamaal. Siis sõitis ta apostel Andreasega Edessasse. Hiljem jutlustas iseseisvalt Gazas ja Elevferopoles (kreeka keeles ἐλευθερόπολις) Lõuna-Palestiinas.

Teiste Jaakobustega segunemise tõttu on tema teed kristluses küllaltki raske jälgida. Tema surmast ja matmisest on olemas mitmeid versioone. Mõne autori teatel suri ta Marmaricas ("juutide kividega maha löödud"), teiste järgi võttis ta vastu märtrisurma teel Egiptusesse, saades risti löödud Ostrakine linnas.

Jaakobust Alfeuse poega ei tohi segamini ajada Jaakobuse, Sebedeuse pojaga ehk Jaakobus Vanemaga, samuti mitte Jeesuse venna Jaakobusega, apostliga 70 seast ja esimese Jeruusalemma piiskopiga, keda kutsutakse nooremaks Jaakobuseks.

Õigeusu kirikus mälestatakse teda Juliuse kalendri järgi 30. juunil ja 9. oktoobril, katoliku kirikus 3. mail, anglikaani kirikus 1. mail.
Elmar Vasar

**Elmar Vasar** (26. veebruar 1926 Mäeküla – 15. juuli 2004) oli Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professor.

Aastal 1944 ta kodulähedase algkooli. Mobiliseeriti aastal 1944 Nõukogude armeesse, kus ta oli aastani 1945. Aastal 1945 jätkas õpinguid Valga 1. Keskkoolis, mille lõpetas aastal 1948 kuldmedaliga. Samal aastal asus ta õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1954.

Ta oli aastatel 1954–1957 farmakoloogia kateedri loenguassistent. Aastast 1957 oli ta füsioloogiakateedri õppejõud. Aastal 1960 kaitses ta meditsiinikandidaadi väitekirja, aastal 1973 meditsiinidoktori väitekirja. Aastatel 1957–1960 oli ta füsioloogia kateedri assistent, aastatel 1961–1967 sama kateedri vanemõpetaja. Aastal 1974 sai ta dotsendiks, aastal 1976 professoriks. Aastatel 1969–1971 oli ta arstiteaduskonna õppeprodekaan ja aastatel 1974–1978 teadusprodekaan. Aastatel 1975–1991 oli ta füsioloogia kateedri juhataja. Aastast 1994 jäi ta emerituuri.

Ta on uurinud organismi reaktiivsust mõjutavaid aineid hüpotermia tekitamise korral, verehüübimist, bioelektrilisi nähtusi, inimese hingamise sõltuvust soost, east ja kehalisest treenitusest ning vereringe kohastumist korduva hingamispeetuse korral ja selle rakendatavust treenituse hindamisel.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli psühhiaater Helju Vasar. Neil oli kolm poega. Poeg Eero Vasar on Tartu Ülikooli füsioloogiaprofessor, detsembrist 2010 Eesti Teaduste Akadeemia liige, poeg Veiko Vasar (1956–2015) oli Tartu Ülikooli psühhiaatriaprofessor, poeg Olavi Vasar on veresoontekirurg.

## Tunnustus
*Isamaasõja II järgu orden
*Lenini juubelimedal
*medal 40 aastat võidust Suures Isamaasõjas

## Viited

## Välislingid
*In memoriam Elmar Vasar
*
Deventer

**Deventer** on Hollandi linn, mis asub IJsseli jõe ääres Overijsseli provintsis.

Deventerit on esmamainitud 877. aastal, hiljem kujunes sellest hansalinn. 2005. aastal liideti linnaga Bathmeni vald.

Linna jalgpalliklubi Go Ahead Eagles mängib hooajal 2016/17 riigi tugevaimas liigas Eredivisie.

Deventer on Tartu sõpruslinn. 

## Viited

## Välislingid
*Deventeri koduleht
Manfred Pranger

**Manfred Pranger** (sündinud 25. jaanuaril 1978 Hall in Tirolis) on Austria mäesuusataja, kelle põhiala on slaalom, milles ta on maailmameister. 

Pranger on osalenud kaks korda olümpiamängudel, kuid ei 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys ega 2010. aasta OM-il Vancouveris ei suutnud ta võistlust lõpetada, sest sõitis rajalt välja.  

Maailmameistrivõistlustel on Pranger saanud slaalomis 5. koha nii 2003. aasta MM-il Sankt Moritzis kui ka 2007. aasta MM-il Åres. 2005. aasta MM-il Bormios oli ta sunnitud teise laskumise rajalt väljasõidu tõttu katkestama. 2009. aasta maailmameistrivõistlustelVal-d'Isère'is sai Pranger esimese suurvõistluste võidu ja tuli slaalomis maailmameistriks.

## Saavutused

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2009  Val-d'Isère'is
**  **maailmameister** slaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Slaalomi karikas
** 3. koht: 2005

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Manfred Pranger on osalenud (seisuga 15. veebruar 2011) 91 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 13 korral, millest 3 korda kõige kõrgemale astmele.

  

## Välislingid

* Manfred Prangeri koduleht
*
Forest Silence

**Forest Silence** on Ungari *[[black metal]]*i bänd, mis moodustati 1996. aastal Szombathelys.

## Koosseis

*Winter – vokaal ja kõik instrumendid

**Endised liikmed**

*Nagy Andreas – kitarr
*Zoltan Schoenberger – trumm

## Diskograafia

**Täispikk album**

*2006 – "Philosophy of Winter"

**Demo**

*1997 – "The 3rd Winter"
*2000 – "Winter Circle"
*2002 – "The Eternal Winter"

**EP**

*2010 – "Winter Ritual"

## Välislingid

*Encyclopaedia Metallum
*Myspace
*Last.fm
Atesteerimine

**Atesteerimine** on hinnangu andmine töötaja teadmistele, oskustele, võimetele, isikuomadustele ja käitumisele lähtuvalt ametikohale esitatavatest nõuetest.

## Vaata ka
*akrediteerimine
*evalveerimine
Glotokronoloogia

**Glotokronoloogia** (vanakreeka γλῶττα "keel" ja χρóνος "aeg") on kahe või rohkema sugulaskeele põhisõnavara võrdlemisel põhinev statistiline meetod ühisest algkeelest lähtuvate tütarkeelte vahelise suhtelise suguluse määra ning tütarkeelteks jagunemisest möödunud aja kindlakstegemiseks. 21. sajandiks on enamik keeleteadlasi glotokronoloogiast kui võrdlev-ajaloolise keeleteaduse meetodist selle ebausaldusväärsuse tõttu loobunud.

Kuigi glotokronoloogiaga rööbiti ja samas tähenduses on kasutatud ka terminit "leksikostatistika", teevad paljud spetsialistid neil siiski vahet: glotokronoloogiat määratletakse kui meetodit, mille peaülesandeks on algkeele tütarkeelteks lahknemisele kindla daatumi omistamine, samas kui leksikostatistikat kasutatakse leksilise materjali statistiliseks manipuleerimiseks muude ajalooliste järelduste tegemiseks, millele konkreetseid daatumeid ilmtingimata ei omistata.

## Viited
Marko Meerits

**Marko Meerits** (sündinud 26. aprillil 1992 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (väravavaht), kes mängib Eesti Meistriliiga klubis Paide Linnameeskond.

## Klubikarjäär

## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Meerits 18. detsembril 2010 sõpruskohtumises Hiina vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Rauno Alliku ja Markus Jürgenson.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 4. detsember 2017*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 7. jaanuar 2018*

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FC Flora:
*Meistriliiga: 2010
*Eesti karikas: 2011, 2013
*Eesti Superkarikas: 2011
;Narva Trans
*Eesti karikas: 2018–19

### Individuaalsed
*Eesti aasta parim noormängija: 2011, 2013

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Veikkausliiga profiil
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Arnold Laasner

**Arnold Laasner** (27. juuni 1906 Tallinn – 29. jaanuar 1964 Gloucester) oli Eesti jalgpallur.

Aastatel 1930–1936 osales 28. Eesti jalgpallikoondise mängus ning lõi kaks väravat. Klubijalgpallis esindas Tallinna VS Sporti.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Välislingid
* Arnold Laasneri koondisemängud
*
Thomas Müller (täpsustus)

**Thomas Müller** on mitme tuntud inimese nimi:
* **[[Thomas Carl Ritter von Müller]]**, saksa jurist (1845–1933)
* **[[Thomas Müller (sõjaväelane)|Thomas Müller]]**, Saksamaa sõjaväelane (1902–?)
* **[[Thomas Müller (helilooja)|Thomas Müller]]**, saksa helilooja (1939)
* **[[Thomas Müller (poliitik)|Thomas Müller]]**, Šveitsi poliitik (1952)
* **[[Thomas Müller (füüsik)|Thomas Müller]]**, saksa füüsik (1953)
* **[[Thomas Müller (graafik)|Thomas Müller]]**, saksa graafik (1959)
* **Thomas Müller** ehk **[[TM Rotschönberg]]**, saksa kunstnik (1961)
* **[[Thomas Müller (kahevõistleja)|Thomas Müller]]**, saksa kahevõistleja (1961)
* **Thomas Müller** ehk **[[Max Müller]]**, saksa muusik (1963)
* **[[Thomas Müller (psühholoog)|Thomas Müller]]**, Austria kriminaalpsühholoog (1964)
* **[[Thomas M. Müller]]**, saksa graafik ja illustraator (1966)
* **[[Thomas Müller]]**, saksa jalgpallur (1989)
* **[[Thomas Müller (informaatik)|Thomas Müller]]**, informaatik

## Vaata ka
*Thomas Müller-Pering
Oskus

**Oskus** on õpitud võime saada soovitud tulemusi. Oskusteks nimetatakse nii üldisi võimeid mingites tegevustes kui ka asjatundlikkust konkreetsel erialal. Näiteks on tööoskustest ajahaldus, meeskonnatöö, enese motiveerimine ja juhtimisoskus üldised, spetsiifilised oskused nagu oskus konstrueerida rõivalõikeid või oskus käsitseda 3D-graafikaprogrammi on kasulikud aga vaid kindlal erialal.

Sageli räägitakse oskustest töö, elukutse ja ametikoha kontekstis. Tänapäeva majandus nõuab inimestelt laia valikut oskusi, kuna tehnoloogia aina laiema kasutussevõtu tulemusel muutub ka töö iseloom. Teisalt on paljudel ametikohtadel tarvis üldoskusi nagu arvutioskus, autojuhtimine ja keeled.

Ehkki oskus on tavaliselt harjutamise ja praktika tulemus, võib see teatud tingimustel olla ka alateadlik. Nii ei teadvustata sageli, kuidas toimib oskus hoida tasakaalu või hinnata värvide omavahelist sobivust. Samas on ka niisuguse oskuse taga sisseharjunud võttestik ja treenitud meeled.

Oskusi rühmitatakse mitmeti. Nii kõneldakse akadeemilistest ja motoorsetest oskustest, keele- ja arvutioskustest, suhtlusoskus(t)est jms. **Tehnilised oskused** (inglise keeles *hard skills)* on spetsiifiliselt õpetatavad oskused, mida saab määratleda ja mõõta, sageli tehnilised või tööga seotud oskused. Näiteks oskused konkreetse programmeerimiskeele kasutamisel, masina käsitsemine, raamatupidamispõhimõtete tundmine, andmeanalüüsi vms. 

Oskused võivad aeguda, kui need on seotud elualadega, mis on ühiskonnast kadunud, või tehnikaga, mida enam ei kasutata. Oskusi on võimalik ka kaotada, kui neid pikka aega ei praktiseerita. Eriti kehtib see teadlikult õpitud oskuste kohta. Siiski arvatakse sageli, et kord õpitud oskuste meenutamine toimub kiiremini ja ladusamalt kui päris uue oskuse omandamine.

## Vaata ka
*Intrapersonaalsed oskused

## Viited

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelseid artikleid [[:en:Skill]] ning [[:en:Skill (labor)]] seisuga 25. august 2011.*
Michael Dawson

**Michael Richard Dawson** (sündinud 18. novembril 1983 Northallertonis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Inglismaa esiliiga klubis Nottingham Forest

Ta alustas jalgpallikarjääri Nottingham Forestis 1997. aastal. Aastatel 2005–2014 mängis klubis Tottenham Hotspur ja 2014–2018 Hull Citys. Premier League'i hooajal 2009–2010 sai ta Tottenham Hotspuri kapteniks.

Debüüdi Inglismaa rahvuskoondises tegi Michael Dawson 11. augustil 2010. Ta kuulus ka Inglismaa koondisse 2010. aasta maailmameistrivõistlustel, aga platsile ei pääsenud ta ei põhikoosseisus ega vahetusest. Ta oli võistlustel ainuke Inglismaa jalgpallur, kes ei olnud varem Inglismaa jalgpallikoondises mänginud.
Lokomobiil

**Lokomobiil** (ladina keeles *locus*: koht ja *mobilis*: liikuv) on paigalseisev, veetav või iseliikuv, otse aurukatlale asetatud auruga töötav jõumasin .

1935. aastal oli Eestis üle tuhande lokomobiili keskmise vanusega 50 aastat (üks 71-aastane). Lokomobiili keskmine hind oli 8000 krooni.

*1782 leiutas James Watt aurumasina   .
*1784 võttis James Watt patendi iseliikuvale lokomobiilile, millel olid juba koos aurukatel, aurumasin ja veomehhanism .
*1895 ostis Sangaste mõisnik krahv Friedrich Berg Eestisse esimese iseliikuva lokomobiili Case Chicago maailmanäituselt .

## Eesti keeles ilmunud kirjutised
**Uuema aja edutegur*. Ülenurme: Eesti Põllumajandusmuuseum, 2002.

## Viited
Airi Hallik-Konnula

**Airi Hallik-Konnula** (sündinud 18. juulil 1975) on eesti ajakirjanik ja poliitik. 

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal 2001. aastal. 

Hallik-Konnula on olnud ajakirja Maakodu toimetaja (2002–2007) ja Pokumaa teemapargi juhataja (2013–2016). 

Ta on kuulunud Rohelise erakonna juhatusse ning oli 2018. aastal üks Elurikkuse Erakonna asutajaid. Ta on seltsingu Roheline Urvaste ja Urvaste seltsimaja eestvedajaid.

## Isiklikku
2000. aasta augustis abiellus ta Margus Konnulaga (Contra). Neil on pojad Herbert (sündinud 2001) ja Verner (sündinud 2003).

## Tunnustus
*2016 – Kodanikupäeva aumärk

## Viited

## Välislingid
*"Kodukandi mured tõid Airi Halliku poliitikasse" Grüüne
Ess-soo

**Ess-soo** on raba, mis asub Antsla ja Võru valla piiril.

Ess-soo kaitse alla võtmisega tegeles alates 2004. aastast seltsing Roheline Urvaste. 2010. aasta detsembris otsustas Urvaste Vallavolikogu võtta Ess-soo kohaliku kaitse alla. 

## Viited

## Välislingid
*Kas Ess-soo jääb alles?, Eesti Loodus 2008/6
*Ess-soo kohalik kaitseala
*Kohus andis õiguse Ess-soo kaitseala loomiseks, ERR, 9. juuli 2013
Marika Korolev-Pihelpuu

**Marika Korolev-Pihelpuu** (kuni 2009. aastani **Marika Korolev**; sündinud 16. veebruaril 1970) on eesti näitleja.

Ta lõpetas aastal 1988 Tallinna 8. Keskkooli ja aastal 1992 Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri 15. lennu. 

Aastatel 1992–2004 töötas näitlejana Vanalinnastuudios, hiljem töötas ka vabakutselisena, kuid liitus seejärel Vana Baskini Teatri trupiga.

## Filmirollid

## Teatrirolle

## Isiklikku
Tal on tütar Annabel (sündinud 1996) ning pojad Raul (sündinud 2004) ja Ramses (sündinud 2017). Marika Korolev on abielus ettevõtja Marek Pihelpuuga.

## Viited

## Välislingid
*Marika Korolev seljatas kohtus oma lapse isa. Kroonika, 12. juuni 2011.
*Marika Korolev sai kohtus lapse isa üle kaks võitu, kuid lahendust ei saabunud. err.ee, 25. märts 2015.
*Marika Korolev-Pihelpuu jaoks on „Õnne 13” kui perekonnaalbum. Eesti Päevaleht, 20. november 2020.
*Marika Korolev ilust ja imetlusväärsetest naistest .... Eesti Naine, 5. aprill 2023.
Roheline Urvaste

**Seltsing Roheline Urvaste** oli looduskaitse ja keskkonnakaitsega tegelev seltsing Urvaste vallas (praeguses Antsla vallas).

Seltsing loodi 3. septembril 2004. Seltsingu eestvedajateks olid Airi Hallik-Konnula ja Helina Kärgenberg.

Seltsingu Roheline Urvaste põhieesmärgiks oli Ess-soo päästmine. Kuid seltsing korraldas ka rabamatkasid, heakorra talguid ning viis ellu mitmeid looduskaitse projekte, näiteks korrastati Keskkonnainvesteeringute Keskuse projekti toel Urvaste valla (praeguse Antsla valla) LK aluste põlispuude ümbrus  ja lisati piksevardad kahele Eesti jämedamale tammele. 

Seltsingusse kuulus 17 liiget. Kuid Ess-soo toetuseks andsid oma toetusallkirja ka paar tuhat inimest üle Eesti. 

Seltsingu Roheline Urvaste tegevus kestis kokku 10 aastat - seltsingu loomisest 2004 aasta septembris kuni Ess-soo maastikukaitseala moodustamiseni 2010 aastal, ametkondade viimaste otsuste tegemiseni 2013 a. ja tänuürituse korraldamiseni 2014 a. 

Seltsing on oma tegevuse lõpetanud, sest vaidlus Ess-soo üle on lõppenud. Kõik osapooled said oma seisukohad öelda ja mitmete kohtuvaidluste tulemusena moodustati Ess-soo maastikukaitseala. Ess-soo looduskaitseline väärtus nii Eesti, kui ka Euroopa mastaabis ning olulisus kohalike elanike jaoks leidis kinnitust. Teema olulisuse teavitamiseks andis seltsing Roheline Urvaste välja vaid üks kord ilmunud teavituslehe Ess-soo SOS. 

Seltsing sai tegutsemisajal tagasisidet, et läbitud vaidlus oli abiks ka teistele looduskaitselistele organisatsioonidele oma kodukoha loodusväärtuste eest seismisel ning antud juhtumi puhul oli oluline ka see, et kohus tunnistas seltsingute kaebeõigust looduskaitse küsimustes (Arhusi konventsioonist lähtuvalt).

2005 aastal osales kohalike omavalitsuste volikogude valimistel valimisliit Roheline Urvaste, kuhu kuulusid ka mõned seltsingu liikmed. Valimisliit Roheline Urvaste sai volikogus 3 kohta. Valimisperioodi jooksul moodustati valimisliidu algatusel majandus- ja keskkonnakomisjon, mis tegeles nendel aastatel aktiivselt Urvaste valla majandus- ja keskkonnaküsimustega.

2018. aastast alates asus RMK taastama Ess-soo vana turbamaardlat. 

## Välislingid
*Rohelise Urvaste ajaveeb.
Jüri Ginter

**Jüri Ginter** (sündinud 26. juunil 1954 Tartus) on eesti sotsioloog.

Ta lõpetas aastal 1972 Tartu 2. Keskkooli ja aastal 1977 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta on tegelenud haridussotsioloogiaga. Ta on Tartu Ülikooli lektor.

Aastatel 1978–1980 oli ta ELKNÜ Võru Rajoonikomitee II sekretär.

Ta oli Eesti Kongressi liige.

Ta on kuulunud Rohelise Erakonna juhatusse.

Ta valiti 2013. aastal valimisliidu Vabakund ridades Tartu linna volikokku.

## Tunnustus

* 2010 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
*
Jaan Krossi kirjandusauhind

**Jaan Krossi kirjandusauhind** on auhind, mida annab välja Eesti Kirjanike Liit.

Jaan Krossi kirjandusauhinna eesmärk on tunnustada silmapaistvaid kirjanduslikke saavutusi valdkondades, mis seostuvad Jaan Krossi mitmekülgse loometegevusega ning milles ilmneb sellele iseloomulik eetiline ja esteetiline nõudlikkus. Auhinnatakse viimase kolme aasta jooksul esmatrükis ilmunud väljapaistva teose eest proosa, luule, draama, esseistika, kultuuriloo või tõlke vallas.

Auhind asutati 2010. aastal. Auhind antakse üle Jaan Krossi sünniaastapäeval, 19. veebruaril. 2018. aastani andis auhinda välja Jaan Krossi Sihtasutus. Pärast seda on auhinna väljaandmist rahastanud Maria Mägi advokaadibüroo.

## Laureaadid
* 2010 – Ain Kaalep, "Muusad ja maastikud. Luuletusi 1945–2008"
* 2011 – Mats Traat, "Õelate lamp"
* 2012 – Jüri Hain, "Raamatulehitseja"
* 2013 – Enn Nõu, "Vabariigi pojad ja tütred"
* 2014 – Juhani Salokannel, romaani "Tõde ja õigus" tõlge soome keelde
* 2015 – Ants Hein, "Õisu: Ühe Liivimaa mõisa ajalugu ja arhitektuur"
* 2016 – auhinda välja ei antud
* 2017 – Paul-Eerik Rummo, "Taevast sajab kõikseaeg kive"
* 2018 – Arvo Valton, "Märjamaa legend" 
* 2019 – auhinda välja ei antud
* 2020 – Viivi Luik, esseed ja artiklite kogumik "Pildi ilu rikkumise paratamatus"
* 2021 – Krista Aru, monograafia "Jaan Tõnisson – rahvajuht ja riigivanem" eest
* 2022 – Jüri Talvet, tõlkeluulekogumike "Valitud tõlkeluulet (1970–2020). I. Hiliskeskajast modernismini" ja "Valitud tõlkeluulet (1970–2020). II. 20. sajandi keskpaigast 21. sajandi alguseni" eest
* 2023 – Katrin Laur, ajaloolise romaani „Tunnistaja“ eest
* 2024 – Rein Veidemann, artiklikogumiku "Järjehoidja" ja romaani "Lunastatud" eest
* 2025 – Sveta Grigorjeva, luulekogu „Frankenstein“ eest
* 2026 – Mart Kuldkepp, raamatu "Põhjamaine Eesti. Rahvusriigi sünd" eest

## Viited
Inese Jaunzeme

**Inese Jaunzeme** (21. mai 1932 Pļaviņas – 13. veebruar 2011) oli läti kergejõustiklane, odaviskaja.

Inese Jaunzeme oli Läti esimene olümpiavõitja. 1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is võitis ta uue olümpiarekordiga **53.86**.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
* 1956  Melbourne'is
**  **olümpiavõitja** odaviskes
1976. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[1976]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **15.** maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 31. jaanuaril Itaalias Anterselvas. Võistluste kavva kuulus üks ala, 10 km sprint, kuna teised alad kuulusid Innsbruckis peetud 1976. aasta taliolümpiamängude programmi. 
 
## Tulemused

### Mehed

#### 10 km sprint




Kuupäev: 31. jaanuar
Osavõtjaid: 55 võistlejat
Riike: 
Maailmameister 1975:  Nikolai Kruglow
  

### Medalid
Thein Sein

**Thein Sein** (birma keeles သိန်းစိန; sündinud 20. aprillil 1945) on Myanmari poliitik, kes oli 30. märtsist 2011 kuni 30. märtsini 2016 Myanmari president. 

Aprillist oktoobrini 2007 oli ta peaministri kohusetäitja ning seejärel 24. oktoobrist kuni presidendiks saamiseni Myanmari peaminister. 

Ta on endine hunta kindral, kes läks erru, et kandideerida valimistel tsiviilisikuna. 

Thein Sein on Ühtse Solidaarsus- ja Arengupartei esimees. Pärast erakonna ülekaalukat võitu rahvusvaheliste vaatlejate poolt ebademokraatlikeks tunnistatud parlamendivalimistel 2010. aasta novembris valis parlament Thein Seini presidendiks. 

2016. aastal ordineeriti Thein Sein budistlikuks mungaks ja ta elab Myomyo kloostris, kusjuures Ashin Nandamalabhivamsast sai endise presidendi vaimne mentor. Neli päeva varem andis ta võimu üle oma mantlipärijale.
Leila Miller

**Leila Miller** (sündinud 26. jaanuaril 1961) on endine Eesti poplaulja.

Ta on õppinud Tallinna Pedagoogilise Instituudis kultuuriteaduskonnas (3 kursust).

Tema esimene hitt oli ansambliga Kontor "Kuulen samme". Hiljem laulis ta ansamblis Karavan.

1984. aasta augustis põgenes ta koos abikaasa Valdo Randperega Nõukogude Eestist Soome kaudu Rootsi. Tütar Kaisa sai vanemate juurde alles hiljem, pärast kaks aastat kestnud asjaajamist NSV Liidu saatkonnaga.

1990. aastate algul naasis ta Eestisse ja tutvus ansambli Meie Mees solisti Aivar Riisaluga. Neil sündis tütar Carmen-Maria. Nende kooselu lõppes 2001. aastal. 

2009. aastast elab Leila Miller Tallinnas. Ta kuulub kolme ettevõtte juhatusse ja on ühes osanik.

## Albumid
*1997 "Hetked" koos Ilona Aasverega, CD
 
## Milleri esitatud laule

*"Ainus soov" (Karavan)
*"Häid jõule kõigile"
*"Jääb vaid au" (Karavan)
*"Kes on läinud peiuga" (Kontor)
*"Kodu"
*"Kodu läte"
*"Kodust ära" (Karavan)
*"Kuulan samme" (Kontor)
*"Mis teha" (Jaak Jürisson, Kontor)
*"Nii nagu meri ja tuul" (Kontor)
*"Oo aeg, miks kiirelt läed"
*"Põlev küünal"
*"Püha järv" (Valdo Randpere)
*"Pühajärv" (Ilona Aasvere)
*"Sina" (Valdo Randpere)
*"Ta vaevub" (Kontor)
*"Talv" (Kontor)
*"Tulehoidja" (Karavan)
*"Turu kantri" (Karl Madis, Karavan)
*"Veel on puudu" (Kontor)
*"Võid andeks anda"
*"Väljas on veebruar"

## Viited

## Välislingid
*Rainer Kerge. Valdo Randpere: "Läheksin kohe Leila Millerile taustaks kitarri mängima!". Õhtuleht.ee. 26. jaanuar 2011
*Oo aeg miks kiirelt läed YouTube'i video
Otepää Talispordimuuseum

**Otepää Talispordimuuseum** on muuseum Otepääl Tehvandi spordikeskuse staadionihoones.

Muuseum avati 9. veebruaril 2011.

Talispordimuuseumi eelkäija, Otepää Suusamuuseum avati 2001. aastal ning tegutses selle nime all 2011. aastani. Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni (FIS) tunnustuse sai muuseum 2003. aastal. Otepää Suusamuuseum oli sel ajal arvatavasti ainuke muuseum maailmas, millel oli FIS'i tunnustus. Suusamuuseum asus Otepää pastoraadis ning seal eksponeeriti suusasportlaste karikaid, medaleid, autasusid, suuski ja eririietust. Võimalik oli vaadata filme Eesti suusaspordi ajaloost ja suusatippude esinemistest laias maailmas. 2005. a. alguses lisandus laskesuusatamise simulaator. Kaasa võis elada lume sünnile ning tutvuda suuskade määrimise saladustega. 2011. aastal sai Otepää Suusamuuseumist Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumi filiaal – Talispordimuuseum, mis asub Tehvandi spordihoones.

## Viited

## Välislingid
Justinas Marcinkevičius

**Justinas Marcinkevičius** (10. märts 1930 – 16. veebruar 2011) oli leedu luuletaja, näitekirjanik ja tõlkija.

Ta lõpetas 1954. aastal Vilniuse Ülikooli leedu keele ja kirjanduse erialal.

Ta kuulus alates 1957. aastast NLKP-sse. 1980. aastate lõpul kuulus ta Sąjūdise initsiatiivgruppi.

Justinas Marcinkevičiuse esimene luulekogu ilmus aastal 1955. Ta tõlkis leedu keelde muu hulgas "Kalevipoja" ja "Kalevala". Ta on tõlkinud ka vene kirjanike Aleksander Puškini ja Sergei Jessenini teoseid. 

Justinas Marcinkevičius oli Leedu Teaduste Akadeemia akadeemik.

Tema surma puhul kuulutati Leedus välja kahepäevane lein.

## Tunnustus
* 2001 Balti Assamblee kirjanduspreemia ("Carmina minora")
*2004 Valgetähe II klassi teenetemärk
*Vytautas Suure orden
*Gediminase orden
*1957, 1969 Leedu NSV riiklik preemia

## Teoseid eesti keeles
* "Mänd, mis naeris", Loomingu Raamatukogu 1963
* "Katedraal", draama 10 laulus Eesti Raamat 1980
* "Mindaugas", Eesti Raamat 1988, ISBN 5450002947
* "Mažvydas", värssdraama Eesti Raamat 1991
* "Carmina minora", Tuum 2003, ISBN 9985802624

## Viited

## Välislingid
* Ilves: Justinas Marcinkevičius oli Eesti rahva hea sõber
* Leedu leinab suurmees Justinas Marcinkeviciust
Malakal

**Malakal** (araabia keeles ملكال *Malakāl*) on linn Lõuna-Sudaanis, Kesk-Ülem-Niiluse osariigi keskus.

Linn asub Valge Niiluse kaldal Sobati jõe suudmest veidi põhja pool.

1993. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 72 000 inimest. World Gazetteeri arvutuslik 2010. aasta elanike arv oli 139 434.

Novembris 2006 toimus linnas Malakali lahing. Aastani 2015 oli ta Ülem-Niiluse osariigi keskus ja aastatel 2015–2017 Eastern Nile'i osariigi keskus.

## Viited

## Välislingid
Agu Kivimägi

**Agu Kivimägi** (sündinud 8. mail 1963) on eesti informaatik.

Kivimägi töötab küberturbe osakonna juhatajana Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskuses. Ta on töötanud ka Eesti E-tervise Sihtasutuse juhina.

Ta on 2005. aastast Erakond Eestimaa Rohelised liige ning on kuulunud partei juhatusse.

Kivimägi kandideeris 2007. aasta Riigikogu valimistel Põhja-Tallinna, Haabersti ja Kristiine valimisringkonnas ning kogus 1072 häält; Riigikogu 2011. aasta valimistel Tallinnas Kesklinnas, Lasnamäel ja Pirital ning sai 33 häält.

## Viited
Antipatros Sidonist

**Antipatros Sidonist** oli Vana-Kreeka poeet 2. sajandi teisel poolel eKr. 

Ta koostas seitsme maailmaime nimekirja, mis on tänini säilinud.
Peeter Saul

**Peeter Saul** (26. jaanuar 1932 Tallinn – 2. juuli 2014 Tallinn) oli eesti dirigent ja pianist.

Aastatel 1957–1961 õppis ta klaverimängu Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Bruno Luki juures. 1970. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpilliorkestrite dirigendina Elmar Peäske juhendamisel.

Aastatel 1964–1998 töötas ta Eesti Raadio Estraadiorkestri dirigendina. Selle kõrvalt dirigeeris sümfooniaorkestreid ja operetietendusi.

## Sportlasena
Sai 1952. aastal Eesti NSV täiskasvanute meistrivõistlustel poksis raskekaalus (kuni 81 kg) 3. koha.

## Poliitiline tegevus
Ta oli alates 1998. aastast Keskerakonna liige.

## Tunnustus
* 1981 – Eesti NSV rahvakunstnik
* 2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Mälestuse jäädvustamine
Alates 14. maist 2019 sõidab Tallinnas temanimeline tramm.

## Isiklikku
Tema ema oli dirigent ja laulupedagoog Linda Saul, isa oli viiuliõpetaja Voldemar Saul ning tema vend oli näitleja ja lavastaja Jaan Saul.

Tema abikaasa oli laulja Heli Lääts. 

## Viited

## Kirjandus
* Margo Pajuste. "Peeter Saul: minu õnn on, et olen kohtunud heade inimestega" Õhtuleht, 26. jaanuar 2007

## Välislingid

* Eesti Ansamblite Andmebaas: Peeter Saul
*Peeter Sauli sporditulemused
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Lae

**Lae** on linn Paapua Uus-Guineas, Morobe provintsi halduskeskus ja riigi suuruselt teine linn. Linn asub Huoni lahe kaldal Markhami jõe suudme lähedal.

Linn rajati 1920. aastatel. 1942 okupeerisid linna jaapanlased ja rajasid sinna sõjaväebaasi. 

Lae lähedal asub Nadzapi lennujaam.
KNVB beker

**Toto KNVB beker** on Hollandi klubijalgpalli väljalangemissüsteemiga karikavõistlused. Esimesed võistlused toimusid 1899. aastal. KNVB beker põhineb Inglismaa FA Cupi süsteemil.

Turniiril osalevad jalgpalliklubid kahest tugevamast Hollandi jalgpalliliigast: Eredivisiest ja Eerste Divisiest. Lisaks võistlevad veel klubid madalamatesi liigadest (Hoofdklasse, Eerste Klasse). Võitja saab õiguse osaleda UEFA Euroopa Liigas.

Hooajal 2021–2022 võitis karika AFC Ajax, kes on ka enim kordi karika võitnud (kokku 20 korda).

KNVB bekeri võitja mängib hooaja alguses valitseva Eredivisie meistriga Johan Cruijffi auhinna peale.

## Võistluse nimi

## Võitjad
* ...
* 1999 – AFC Ajax
* 2000 – Roda JC
* 2001 – Twente
* 2002 – AFC Ajax
* 2003 – FC Utrecht
* 2004 – FC Utrecht
* 2005 – PSV Eindhoven
* 2006 – AFC Ajax
* 2007 – AFC Ajax
* 2008 – Feyenoord
* 2009 – SC Heerenveen
* 2010 – AFC Ajax
* 2011 – Twente
* 2012 – PSV Eindhoven
* 2013 – AZ Alkmaar
* 2014 – PEC Zwolle
* 2015 – FC Groningen
* 2016 – Feyenoord
* 2017 – Vitesse
* 2018 – Feyenoord
* 2019 – AFC Ajax
* 2020 – Võitjat pole - Covid-19
* 2021 – AFC Ajax
* 2022 – PSV Eindhoven
* 2023 –
Judenburgi vapp

**Judenburgi vapp** on Austria Judenburgi linna vapp. 

Linn sai vapi alates 1. juunist 1959 Steiermargi liidumaa valitsuse otsusega 9. veebruarist 1959.

Vapi kirjeldus on järgmine: "Punasel kilbil paremale pööratud valge, juudikübaraga kaetud juudipea."
Busiris

**Busiris** oli vanakreeka mütoloogias Poseidoni poeg ja Egiptuse kuningas.

Kõige põhjalikumalt jutustab Busirisest 5. ja 4. sajandil eKr elanud retoorik ja haridustegelane Isokrates oma teoses "Busiris", mida ta ise nimetas "valejutuks Heraklesest ja Busirisest". Isokrates ei pidanud seda teemat tõsist käsitlust väärivaks ja sellepärast pani selle kirja koomilisel toonil.

Busirise isa oli Poseidon ja ema oli jõejumala Nilose tütar **Anippe**, keda kusagil mujal mütoloogias ei mainita. Busiris rajas vanaegiptuse tsivilisatsiooni koos selle põhiseadusega, mida Isokrates kirjeldas Platoni "Riigi" paroodiana. Busirise käsul ohverdati kõik Egiptusse saabunud välismaalased jumalatele.

Kui Egiptusse saabus Herakles, laskis Busiris temagi vangistada ja tahtis teda ohverdada. Herakles purustas viimasel minutil oma ahelad ja tappis ise Busirise.

Säilinud on Busirist kujutavaid vaasimaale. Need kõik pärinevad Atikast või Magna Graeciast ja on dateeritud 5. sajandi algusse eKr.

Nimi "Busiris" sarnaneb Vana-Egiptuse jumala Osirise nimega. Ka Busirise-legendi ja Osirise-legendide vahel on sarnasusi leitud.

Pseudo-Apollodoros nimetab Busirist üheks Aigyptose 50 pojast. Nagu tema vennadki, oli ta kihlatud ühega danaiididest ja nagu peaaegu kõik ta vennadki, tapeti ta pulmaööl. On päris selge, et tegu polnud sama isiku, vaid nimekaimuga.

2. sajandil pKr elanud kirjaniku Lukianose irooniliselt pealkirjastatud "Tõelises ajaloos" esineb samuti Busirise-nimeline tegelane, kes on kuningas ja ülestõusu juht.

## Viited
Andris Kolbergs

**Andris Kolbergs** (21. detsember 1938 – 5. november 2021) oli läti kirjanik ja filmistsenarist, kes on tänapäeval tuntud eelkõige kriminaalromaanide autorina.

## Elukäik
Kirjanik sündis Jūrmalas meremehe peres. Üldhariduse omandas ta Riias. Aastatel 1966–1968 õppis ta Moskva Polügraafiainstituudis. Kolbergs on töötanud Riia Vagunitehases, VEFis ja huumoriajakirjas Dadzis (1965–1968), kus avaldati ka tema esimesed kirjanduslikud katsetused. 

1970. aastate keskel algas viljakas koostöö Riia filmistuudioga. Esimene kriminaalromaan "Krimināllieta trijām dienām" ilmus 1977. aastal.

Läti taasiseseisvumise järel oli Andris Kolbergs Riia Läti Seltsi esimene esimees (1989), ajakirja Atpūta peatoimetaja (1991–1992) ja Läti Kriminaalkirjanike Assotsiatsiooni (Latvijas Detektīvžanra asociācijas; Латвийской ассоциации писателей детективного жанра) president.

## Teosed eesti keeles
* "Mees, kes jooksis üle tänava" – "Cilvēks, kas skrēja pāri ielai", 1978; eesti keeles: Eesti Raamat, 1984 sarjas "Mirabilia"
* "Riia : Läänemere väärikas emand" – "Rīga : cēlā dāma Baltijas vidū"; eesti keeles: Grenader, 2006 ja 2008

## Viited

## Välislingid
* Andris Kolbergs. Ideju Foruma bibliotēka
Luikede järv

**"Luikede järv"** (vene keeles "Лебединое озеро" *Lebedinoje ozero*) on Pjotr Tšaikovski ballett neljas vaatuses. See on Tšaikovski esimene ballett, millele ta muusika lõi. See on üks kõigi aegade tuntumaid ja hinnatumaid ballette. Kõige sagedamini kasutatakse selle balleti lavastamiseks Marius Petipa ja Lev Ivanovi loodud koreograafiat 1895. aastast.

Algupärane "Luikede järv" esietendus 22. veebruaril 1877 Moskva Suures Teatris. Koreograaf oli Julius Reisinger, kuid ballett ei osutunud menukaks ja pälvis kriitikat.

Pärast Tšaikovski surma parandas algset versiooni itaalia helilooja Riccardo Drigo ning Petipa ja Ivanov lõid uue koreograafia. "Luikede järve" uus, parandatud versioon esietendus 15. jaanuaril 1895 Peterburi Maria Teatris.

## "Luikede järve" kultuurilised kõrvaltähendused
Balletti esitati tihti siis, kui Nõukogude Liidus oli mõni kriis, näiteks riigijuht oli surnud, mistõttu see on omandanud Vene televisioonis osaliselt vastava kõrvaltähenduse. Nii näidati balletti Kesktelevisioonis ka 1991. aasta augustiputši ajal.

## Viited

## Välislingid

* Stseene Eesti Rahvusooperi "Luikede järve" lavastusest – video YouTube'is
Ann Granger

**Patricia Ann Granger** (12. juuli 1939 Portsmouth Inglismaa – 24. september 2025) oli inglise kriminaalromaanide autor. Tema teostes lahendab kuritegusid politseiinspektor Alan Markby. 

Enne kriminaalsete lugudeni jõudmist kirjutas ta aga mõned ajaloolised armastusromaanid, millest esimesed ilmusid pseudonüümi **Ann Hulme** all.

### Eestikeelsed väljaanded
* "Ütle seda mürgikeeli" – *Say It With Poison*, 1991; eesti keeles: Varrak, 2007
* "Mõrvahooaeg" – *A Season For Murder*, 1991; eesti keeles: Varrak, 2007
* "Külmunud muld" – *Cold in the Earth*, 1992; eesti keeles: Varrak, 2007
* "Mõrv meie seas" – *Murder Among Us*, 1992; eesti keeles: Varrak, 2007
* "Kes teisele auku kaevab" – *Where Old Bones Lie*, 1993; eesti keeles: Varrak, 2007
* "Leinalilled" – *Flowers For His Funeral*, 1994; eesti keeles: Varrak, 2008
* "Sobiv paik surmaks" – *A Fine Place For Death*, 1994; eesti keeles: Varrak, 2008
* "Küünal kadunukesele" – *Candle For a Corpse*, 1995; eesti keeles: Varrak, 2008
* "Pärast surma tehtud testament" – *A Word After Dying*, 1996; eesti keeles: Varrak, 2008
* "Surma puudutus" – *A Touch of Mortality*, 1996; eesti keeles: Varrak, 2008
* "Ärata surnud" – *Call the Dead Again*, 1998; eesti keeles: Varrak, 2008
* "Mõrv pereringis" – *Beneath These Stones*, 1999; eesti keeles: Varrak, 2008
* "Mõrva varjud" – *Shades of Murder*, 2000; eesti keeles: Varrak, 2009
* "Väsimatu kurjus" – *A Restless Evil*, 2002; eesti keeles: Varrak, 2009
* "Lõhnab mõrva järele" – *That Way Murder Lies*, 2004; eesti keeles: Varrak, 2009
* "Sopp, saast ja surnud" – *Mud, Muck and Dead Things*, 2009; eesti keeles: Varrak 2011
* "Hukatus, häving ja mõrv" – *Rack, Ruin and Murder*, 2011; eesti keeles: Varrak 2011
* "Surnu vees" – *Dead in the Water*, 2015; eesti keeles: Varrak 2016
* "Kurja juur" – *Rooted in Evil*, 2017; eesti keeles: Varrak 2018
* "Lõpetamata mõrv" – *An Unfinished Murder*, 2018; eesti keeles: Varrak 2019
* "Tagaaetav. Campbell ja Carter lahendavad mõrvalugu" – "A Matter of Murder", eesti keeles: Varrak 2021
* "Surm käib kaasas. Mitchelli ja Markby mõistatus" – "Deadly Company", kuueteistkümnes Mitchelli ja Markby sarja romaan, eesti keeles: Varrak 2024 

## Välislingid

* Ann Granger. Kirjastus Varrak
Vektorkorrutis

**Vektorkorrutis** on binaarne tehe kahe kolmemõõtmelises ruumis  asuva vektori vahel. Tulemiks on vektor, mis on risti mõlema korrutatud vektoriga.

Vektorite \vec x = (x_1, x_2, x_3) ja \vec y = (y_1, y_2, y_3) vektorkorrutis on vektor

:\vec x \times \vec y = \left(x_2 y_3 - x_3 y_2, \ x_3 y_1 - x_1 y_3, \ x_1 y_2 - x_2 y_1\right).

Kui korrutatavad vektorid on kollineaarsed või üks vektoritest on nullvektor, siin on nende vektorite vektorkorrutis nullvektor.

## Vaata ka

* Skalaarkorrutis
Alan Markby

**Alan Markby** on tegelaskuju Ann Grangeri teostes.

Esimene raamat sarjast "Mitchell and Markby" ilmus 1991. aastal. 2024. aastaks on sarjas ilmunud 16 raamatut.

Alan Markby on sarja esimeses raamatus 42-aastane lahutatud politseiinspektor, kes asub lahendama oma kodulinna lähedases külas saladuslikku mõrva.
Ameerika Samoa rahvuspark

**Ameerika Samoa rahvuspark** on rahvuspark, mis asub Vaikses ookeanis USA-le kuuluvatel Ameerika Samoa saartel.

Rahvuspargi pindala on 36 km².

See loodi 1988. aastal.

## Viited
Ameerika öö

**"Ameerika öö"** (prantsuse "La nuit américaine") on François Truffaut' 1973. aastal valminud film.

Film võitis parima võõrkeelse filmi Oscari (1974) ja ajakiri Time nimetas 2005. aastal filmi 100 parima filmi hulka.

## Välislingid
*
Gustav Heinrich Kellner

**Gustav Heinrich Kel(l)ner** (1715 Moskva, Moskva tsaaririik – 20. juuni / 1. juuli 1772 Tallinn, Tallinna kubermang, Venemaa Keisririik) oli Tallinna vaimulik.

Kellner oli Tallinna toomorbudekodu kasvandik, õppis Tallinna toomkoolis. Ta immatrikuleeriti 23. juulil / 4. augustil 1733 Halle ülikooli ja 2. oktoobril / 13. oktoobril 1734 Wittenbergi ülikooli. Ordineeriti 1. novembril / 12. novembril 1738 pastoriks.

Ta oli aastatel 1738–1753 Tallinna Oleviste koguduse abipastor ja 1753–1763 sama koguduse pastor. Oli 12. maist / 23. maist 1742 Tallinna koolide inspektor. Aastast 1757 kandis ta Venemaa riigiametnike teenistusastmete järgi titulaarpraosti nimetust. Aastatel 1764–1772 oli ta Tallinna linna superintendent (sai superintendendiks 5. mail / 16. mail 1764) ja Tallinna Oleviste koguduse õpetaja.

Ta juhtis 1771. aastal ilmunud saksakeelse lauluraamatu trükkiandmist; kirjutas, et raamat on sisuliselt uus võrreldes rootsi aja lõpul ilmunuga.

## Isiklikku
Ta isa Philipp Kellner (sündis u 1680 Liebertwolkwitzis Leipzigi lähedal ja suri 1728 Tartus) oli Tartu linnakodanik 1686, aastatel 1693–1708 Tartu raesekretär, 1708. aastal küüditatud koos perega Tartust Vologdasse, sealt naasnult 1713–1719 taas Tartu raesekretär. Onu David Kellner (1670–1748) oli jurist, maakohtu advokaat, hiljem organist Tallinnas.

Gustav Heinrich Kellner oli kaks korda abielus. Tema esimese abikaasa Christiana Maria isa Georg Günther Tunzelmann oli Tallinna Oleviste koguduse õpetaja. Tema väimees (tütre Justina Elisabethi abikaasa) Johann Adam Andreae oli Nissi, Tarvastu ja Helme Maarja koguduse õpetaja; teine väimees (tütre Margaretha abikaasa) Jacob Johann Höppener oli Jüri koguduse õpetaja.

Poeg David Gotthard Kellner (1748–1773) oli Tallinna Toompea saksa koguduse diakon, 1773, Gustav Heinrich Kellner (1745–1784) oli Tallinna triviaalkooli rektor.

## Viited
Polütetrafluoroetüleen

**Polütetrafluoroetüleen** (**PTFE**, ka **polütetrafluoroeteen**) on sünteetiline tetrafluoroetüleeni polümeer. Eeskätt tuntakse seda esmatootja, USA keemiafirma DuPonti kaubamärgina registreeritud tavakeelse nimetusega "teflon".

Ühend koosneb täielikult süsiniku ja fluori aatomitest. Struktuurilt on see lineaarse ahelaga, tugevalt kristalliline (kuni 90%) polümeer. 

Polütetrafluoroetüleeni avastas 1938. aastal juhuslikult Roy Plunkett, kes töötas USAs New Jersey osariigis tegutsenud ettevõttes Kinetic Chemicals. Otsides uusi klorofluorosüsinikke külmutusseadmete tarbeks, leidis Plunkett, et rõhu all moodustus tetrafluoroetüleenist (C2F4) raua kui katalüsaatori juuresolekul valge libe pulber. See oligi polümeriseeritud tetrafluoroetüleen, mille ettevõte patenteeris 1941. aastal ja registreeris 1945. aastal tefloni nime all. Kuna Kinetic Chemicals oli DuPonti ja General Motorsi ühisettevõte, kuulub kaubamärk tänapäeval DuPontile. 

Ühe esimese juhuna kasutati uut ainet ülireaktiivset uraanheksafluoriidi (UF6) hoidvate ventiilide ja torude katmisel Manhattani projektis. 1954. aastal valmistas prantsuse insener Marc Grégoire esimese teflonkattega panni, milles sai alguse nüüdseks ülemaailmselt tuntud toidunõude kaubamärk Tefal.

## Omadused
Polütetrafluoroetüleen on termoplastne ja hüdrofoobne tihe polümeer, mis on toatemperatuuril valge tahke aine. Sel on kõrge sulamistemperatuur: 327 °C, suurepärane kuumuse- ja ilmastikukindlus, suur roome ja töötemperatuur −200 ... 260 kraadi. Ühend ei põle, on erakordselt sitke, kulumiskindel ja madala tõmbetugevusega (25–36 MPa).

PTFE-l on head dielektrilised omadused.

## Kasutamine
Polütetrafluoroetüleenist tehakse näiteks tihendeid, hermeetikuid, traadi- ja kaabliisolatsiooni (kõrgsagedus), isemäärivad laagreid, keemiaaparatuuri vooderdust, toidunõude- ja nakkumiskindlaid pinnakatteid.

## Vaata ka
* Igavesed kemikaalid

## Viited
Manaus

**Manaus** on sadamalinn Brasiilias, Amazonase osariigi pealinn. Asub Rio Negro jõe ääres 11 km kaugusel selle Amazonasesse suubumise kohast.

## Ajalugu
Linn tekkis 1669. aastal portugallaste rajatud São José do Rio Negro tugiposti juurde. 1787 oli seal 300 elanikku. 1832 sai asula linnaõigused ja praeguse nime. 19. sajandil muutus linn kautšukitootmise ja -kogumise keskuseks.


Pilt:Igreja de São Sebastião, Manaus.jpg
Pilt:Adrianópolis.JPG
Pilt:manaus downtown teatro.JPG
Pilt:Manaus Encontro das aguas 10 2006 103 8x6.jpg
Pilt:Vista de Manaus.JPG
Pilt:MillenniumCenter.jpg
Pilt:Teatro amazonas.jpg
Pilt:Amazonia Arena.jpg


## Viited

## Välislingid

* https://www.manaus.am.gov.br/
Aasiaati saarestik

**Aasiaati saarestik** on saarestik Gröönimaa lääneranniku keskosas Disko lahe lõunaosas. 

Saarestiku suurim saar on Saqqarliup Nunaa, kus püsiasustus puudub, küll aga on seal ööbimiskohad turistidele. Saare läänetipus on mahajäetud asula Manermiut. 

Saqqarliup Nunaast loodes Aasiaati saarel on Aasiaat.

Saqqarliup Nunaast loodes Akunnaaqi saarel on Akunnaaq.

Väikesel Kitsissuarsuiti saarel on Kitsissuarsuit.

Saarestiku kõige läänepoolsem on Vester Ejlandi saar, kus on mahajäetud küla Vester Ejland, mis asub 29 km Aasiaatist kaguläänes.