open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Euroopa madude loend

**[[Euroopa]]s** elavad looduses järgmised **[[maod]]**:
**Coronella austriaca* (harilik silenastik)
**Coronella girondica* (lõuna-silenastik)
**[[Dolichophis caspius]]* (*Coluber caspius*, koldkõht-vilbasnastik)
**[[Dolichophis jugularis]]* (*Coluber jugularis*, koldkõht-vilbasnastik)
**Eirenis modestus* (vagur eirenis, vagur eireenis)
**Elaphe dione* (mustriline roninastik)
**Elaphe longissima* (eskulaabi roninastik)
**Elaphe quatuorlineata* (nelitiip-roninastik, neljatriibuline roninastik)
**Elaphe scalaris* (trepi-roninastik)  
**Elaphe situla* (leopard-roninastik)
**Eryx jaculus* (lääne-liivaboa)
**[[Gloydius halys]]*
**Hemorrhois algirus* (*Coluber algirus*, alžeeria vilbasnastik)
**Hemorrhois hippocrepis* (*Coluber hippocrepis*, hoburaud-vilbasnastik)
**Hemorrhois nummifer* (*Coluber nummifer*, erivärvuseline vilbasnastik)
**Hierophis gemonensis* (*Coluber gemonensis*, balkani vilbasnastik)
**Hierophis viridiflavus* (*Coluber viridiflavus*, rohekas vilbasnastik)
**[[Macroprotodon brevis]]*
**Macroprotodon cucullatus* (kapuutsnastik)
**Macrovipera lebetina* (gürsa)
**Macrovipera schweizeri* (*Vipera schweizeri*, milose rästik)
**Malpolon monspessulanus* (harilik sisalikumadu)
**Natrix maura* (rästiknastik)
**Natrix natrix* (harilik nastik)
**Natrix tessellata* (veenastik)
**Platyceps collaris* (*Coluber collaris*, punakas vilbasnastik)
**Platyceps najadum* (*Coluber najadum*, oliivjas vilbasnastik)
**Telescopus fallax* (kassmadu)
**Typhlops vermicularis* (vagelpimemadu)
**Vipera ammodytes* (nokisrästik)
**Vipera aspis* (aspisrästik)
**Vipera berus* (harilik rästik)
**Vipera latastei*, *Vipera latasti* (tömpnina-rästik)
**[[Vipera renardi]]*
**Vipera seoanei* (*[[Seoane rästik]]*)
**[[Vipera ursinii]]* (stepirästik)
**Vipera xanthina* (armeenia rästik)
**Zamenis lineatus* (*Elaphe lineata*,  itaalia roninastik)

## Välislingid
* George Albert Boulenger, (1858-1937),  "The snakes of Europe", London, Methuen & Co., Ltd (1913), OpenLibrary raamatu veebiversioon (vaadatud 12.11.2013) (inglise keeles)
Merimadulased

**Merimadulased** (*Hydrophiinae*) on mürknastiklaste sugukonna alamsugukond.

Nad elavad Vaikses ookeanis ja India ookeanis ning puuduvad Põhja-Jäämeres, Atlandi ookeanis ja Vahemeres. Nad on tekkinud ja levinud alles pärast seda, kui 3 miljonit aastat tagasi Põhja-Ameerika manner ja Lõuna-Ameerika manner ühinesid. Nad ei saa liikuda Vaiksest ookeanist ja India ookeanist Atlandi ookeani, sest Hoorni neeme ja Hea Lootuse neeme juures on vesi liiga külm. Nad ei saa kasutada ka Suessi kanalit ega Panama kanalit, sest Punane meri on liiga soolane ja Panama kanalis on magevesi. 

Enamik merimadulasi elab ranna ääres madalas vees, ainult üksikud liigid on suure levilaga, näiteks kahevärviline pelamiid.

## Klassifikatsioon

Merimadulaste alamsugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:
**[[Aipysurus]]* Lacépède, 1804
**[[Emydocephalus]]* Krefft, 1869
**[[Ephalophis]]* Smith, 1931
**[[Hydrelaps]]* Boulenger, 1896
**Hydrophis* Latreille, 1801 – merimadu
**[[Kolpophis]]* Smith, 1926
**[[Parahydrophis]]* Burger & Natsuno, 1974
**[[Thalassophis]]* Schmidt, 1852.

## Vaata ka
*mürgiaparaat

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBios
*
*Sissekanne WoRMS-is
*Harold Heatwole, "Sea Snakes", Australian Natural History Series, A UNSW Press, 1999, ISBN 086840776 3, veebiversioon (vaadatud 25.11.2103) *(inglise keeles)*
*HYDROPHIIDAE, toimetajad Harold Heatwole & Harold G. Cogger, FAUNA of AUSTRALIA Volume 2A, 36. FAMILY HYDROPHIIDAE, AGPS Canberra, 1993, ISBN 978 0 644 32429 8, veebiversioon (vaadatud 30.04.2014) (inglise keeles)
* Arne Redsted Rasmussen, John C. Murphy, Medy Ompi, J. Whitfield Gibbons, ja Peter Uetz, Marine Reptiles, PLoS One. 2011; 6(11): e27373., 8. november 2011., doi: 10.1371/journal.pone.0027373, PMCID: PMC3210815, veebiversioon (vaadatud 16.08.2014) (inglise keeles)
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Hydrophiinae]] seisuga 25.11.2013.*
Lena Einhorn

**Lena Einhorn** (sündinud 19. mail 1954 Stockholmi lähedal) on rootsi arst, viroloog ja rakubioloog, kellest on saanud kirjanik ja filmirežissöör.

Ta on sündinud poola-juudi päritolu arstide Nina ja Jerzy Einhorni peres, isa oli ka poliitik (kristlik demokraat). Ka vend Stefan Einhorn on arst, arstiteadlane ja kirjanik.

Tema dokumentaalteos, oma emast ja Varssavi getost rääkiv "Nina teekond", sai 2005. aastal olulisima Rootsi kirjandusauhinna Augustipreemia (*Augustpriset*) ning selle põhjal tehtud film sai Rootsi filmiauhinna Kuldpõrnikas nii parima filmina kui ka parima stsenaariumi eest.

Tema esimene romaan "Siri" on August Strindbergi ainetel.
Kääbusmadulased

**Kääbusmadulased** (***Calamariinae***) on madude  alamsugukond. Nad elavad peamiselt Aasias.  
 
## Nomenklatuur ja süstemaatika

* *Calamaria* – kääbusmadu Boie, 1827
* *[[Calamorhabdium]]* – Boettger, 1898
* *[[Collorhabdium]]* – Smedley, 1932
* *[[Etheridgeum]]* – Wallach, 1988
* *[[Macrocalamus]]* – Günther, 1864
* *[[Pseudorabdion]]* – Jan, 1862
* *[[Rabdion]]* – Duméril, 1853

## Viited
Ivo Sillamaa

**Ivo Sillamaa** (2. november 1955 – 14. juuli 2023) oli eesti pianist ja klavessinist. 

Sillamaa lõpetas 1974 klaverierialal Tallinna Muusikakeskkooli (õpetaja Ruuta Taras) ja 1979 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Bruno Luki klass), täiendas end 1979–1981 Moskva konservatooriumi assistentuur-stažuuris (juhendaja Vera Gornostajeva). 

Töötas aastatel 1981–1990 ja 2005–2022 Rahvusooper Estonias pianist-repetiitorina, 1981–1993 Tallinna Muusikakeskkoolis ja 1990–1993 Eesti Muusikaakadeemias klaveriõppejõuna. 

Oli aastast 1993 ansambli Hortus Musicus klavessinist-organist ning esines sellega paljudes välisriikides, sealhulgas mainekatel festivalidel (nt Pro musica antiqua Regensburgis ja Tage alter Musik Herne’is, Svjatoslav Richteri festival Moskvas, Osterfestival Innsbruckis, Wartburgi festival Eisenachis, Internationales Oleg Kagan Musikfest Kreuthis ja Moskvas). 

1974. aastal alustas Ivo Sillamaa soolopianisti karjääri, soleerides Beethoveni, Brahmsi, Chopini ja Mozarti klaverikontsertide ettekandel Neeme Järvi, Eri Klasi, Peeter Lilje, Andres Mustoneni ja Paul Mägi juhatusel. 

Sillamaa tegi organisti ja klaverisaatjana koostööd Hendrik Krummi ja Margarita Voitesega, andis kontserte Nõukogude Liidu tähtsamates kontserdisaalides. Esines organisti ja klavessinistina ka ansamblis Eesti Barokksolistid. Pikaajalises koostöös Andres Mustoneni, Neeme Punderi ja Peeter Klaasiga valmisid kontserdisarjad (nt Suur muusikaakadeemia), mille kavas olid kõik Bachi, Beethoveni, Mozarti, Vivaldi ja Händeli viiulisonaadid, Bachi flöödisonaadid ja mitme teise baroki suurmeistri kammermuusika.

## Tunnustus

* 1973 – II koht Eesti NSV pianistide konkursil 
* 1976 – II koht NSVL liiduvabariikide vahelisel konkursil 
* 2015 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (pikaajaline ja mitmekülgne muusikategevus)

## Isiklikku
Ta oli harfimängija Zvenislava Sillamaa ja automaatikaprofessor Hanno Sillamaa poeg. 

Tema ja Kaari Sillamaa tütar on Janika Sillamaa, poeg Virgo Sillamaa.

## Viited
Priit Maide

**Priit Maide** (sündinud 8. aprillil 1963) on eesti ettevõtja.

Ta lõpetas 1981. aastal Tallinna 2. Keskkooli.

Maide on kirjastuse Varrak juhatuse esimees.

## Tunnustus
* 2022 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Pere
Tema ema Maret Maide oli kirjastuse Varrak asutaja.

## Viited


## Välislingid
* Tööst Varrakus
Konstantin Remtšugov

**Konstantin Vadimovitš Remtšugov** (vene keeles Константин Вадимович Ремчуков; sündinud 21. novembril 1954 Rostovi oblastis) on Venemaa ajakirjanik, ettevõtja ja endine poliitik.

Ta on 2005. aastast ajalehe Nezavissimaja Gazeta omanik, ühtlasi 2007. aastast ajalehe peadirektor ja peatoimetaja.

Remtšugov on 2012. aastast Moskva Linna Ühiskondliku Koja liige, alates 2016. aastast esimees. Ühtlasi on ta 2006. aastast Venemaa Välisministeeriumi Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi hoolekogu liige. Ta on ka Moskva Suure Teatri hoolekogu tegevkomitee liige (2001–2009 esimees). 

1999. aastal kandideeris Remtšugov Paremjõudude Liidu (SPS) nimekirja koosseisus Riigiduumasse. Riigiduuma saadik oli ta  aastail 1999–2003. Duumas valiti ta loodusressursside komitee aseesimeheks.

## Haridus- ja töökäik
Remtšugov lõpetas 1978. aastal Moskvas Patrice Lumumba nimelise Rahvaste Sõpruse Ülikooli majanduse erialal. Pärast ülikooli lõpetamist tegeles ta teadustööga. Tema uurimisvaldkond oli arengumaade majandus. Ta kaitses 1984. aastal Moskvas majanduskandidaadi kraadi väitekirjaga "Размещение производительных сил и проблемы регионального планирования в Пакистане".

Aastatel 1986–1987 oli ta stažeerimisel Ameerika Ühendriikides Pennsylvania Ülikoolis. Aastatel 1999–2009 oli ta Venemaa Rahvaste Sõpruse Ülikooli  majandusteaduskonna makroökonoomika kateedri professor.

Aastatel 2004–2005 oli ta Venemaa majandusarengu ja kaubanduse ministri abi.

Ajavahemikus 1993–2009 on Remtšugov olnud mitme ajakirja kolumnist.

## Isiklikku
Remtšugov on abielus Jelena Remtšugovaga. Neil on kolm last: Maksim (sündinud 1976), Nikolai (1986) ja Varvara (1990).

## Tunnustus
*on valitud Venemaa Kunstide Akadeemia auliikmeks

## Viited

## Välislingid
Marta tänav (Tallinn)

**Marta tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. 

Marta tänav algab Tondi tänavalt, ristub Magdaleena ja Asula tänavaga ning lõpeb Jalgpalli tänaval Lilleküla staadioni juures. Kuni 2019. aasta aprillini oli Marta tänav idakagu-lääneloodesuunaline ja ligikaudu 210 meetri pikkune, lõppedes Asula tänaval Tallinna-Keila raudtee ääres. Seejärel pikendati tänavat senise Kauba tänava raudteega paralleelse lõunakagu-põhjaloodesuunalise lõigu võrra kuni Jalgpalli tänavani, kujunedes tervikuna 1,2 kilomeetri pikkuseks.

Marta tänaval asub Liivi sõjas 11. septembril 1560 Jeruusalemma mäe lahingus hukkunud Tallinna suurkaupmehe Blasius Hochgrewe mälestusmärk, mis on Tallinna vanim üksikisikule püstitatud mälestusmärk.

Marta tänav sai selle nime 15. veebruaril 1933. Marta tänav on nime saanud Magdaleena tänava mõjul. Varem on tänav kandnud ka nime **Magdaleena põik** (vene keeles *Магдалиненский переулок*).

1939. aastal nime Tallinna linnavolikogu Marta tänava **Mare tänavaks**.

1950.–1990. aastatel jätkus tänava otsast raudteeülekäik tänase Tedre ja Kotka tänava rismikule.

## Viited
AM

**AM**, **Am**, **am** või **a.m.** võib tähendada:

***AM** või **a.m.** on lühend ladinakeelsetest sõnadest *[[ante meridiem]]* (enne lõunat).
***A.M.** on lühend ladinakeelsetest sõnadest *[[anno mundi]]* ('maailma aastal'), mis tähistab ajaarvamist aastates alates maailma loomisest Piibli järgi.
***AM** on amplituudmodulatsioon.
***[[AM ringhääling]]** on amplituudmodulatsiooni kasutav ringhääling.
***AM** on Armeenia kahetäheline maakood vastavalt standardile ISO 3166.
***[[.am]]** on Armeenia tippdomeen.
***AM** võib olla ajaloomuuseum ning ka näiteks Eesti NSV Riiklik Ajaloomuuseum või Eesti Ajaloomuuseum.
***"[[AM (Arctic Monkeys'e album)|AM]]"** on ansambli Arctic Monkeys album.
***Am** on ameriitsiumi keemiline sümbol.
***Am** on Aamose raamat.
***[[Am (kliimatüüp)|Am]]** on Köppeni kliimaklassifikatsioonis üks kliimatüüpidest.
***Am** on muusikas rahvusvaheline a-molli tähis.
***am** on amhara keele kood standardi ISO 639-1 järgi.
***am** on atomeeter ehk 10-18 meetrit.
Mängur

**Mängur** võib viidata mitmele artiklile

* Mängur ehk mängija on keegi, kes mängib hobikorras või tööna videomänge
* Mängur öeldakse ka hasartmängude sõltlase kohta

Mängur võib viidata ka mitmele teosele:
*"Mängur" (originaalpealkiri "Игрок") on Fjodor Dostojevski romaan.
*"Mängur" (originaalpealkiri "The Hustler") on Robert Rosseni 1962. aasta film Paul Newmaniga peaosas.
*"Mängur" (originaalpealkiri "The Player") on Robert Altmani 1992. aasta film Tim Robbinsiga peaosas.
*"Suur panustaja" (eesti keeles kasutatud ka pealkirja "Mängur"; originaalpealkiri "Stuey") on A.W. Vidmeri 2003. aasta film Stu Ungarist
*"Mängur" (originaalpealkiri "Gamer") on Mark Neveldine'i ja Brian Taylori 2009. aasta *action*-film.
*"Mängur" (originaalpealkiri "Игрок") on Sergei Prokofjevi ooper.
Délfor Dicásolo

**Délfor Amaranto Dicásolo** (25. aprill 1920 – 13. september 2013) oli Argentina näitleja.

## Välislingid
*
Mängureeglid

*"Mängureeglid" ("La règle du jeu") on Jean Renoir' film aastast 1939.
*"Mängureeglid" ("Varsity Blues") on Brian Robbinsi komöödiafilm aastast 1999, peaosades mängivad James Van Der Beek ja Amy Smart.
Bo McCalebb

**Lester Bo McCalebb** (makedoonia Лестер „Бо“ Мекејлеб; sündinud 4. mail 1985 New Orleansis) on afroameerika päritolu Põhja-Makedoonia korvpallur. 2010. aastal sai temast naturalisatsiooni teel Makedoonia kodanik ja sellest ajast kuulub ta Makedoonia korvpallikoondisse. Ta on tagamängija.

Ta on 183 cm pikk ja kaalub 82 kg.

## Klubid
*New Orleans Privateers (2004–2008)
*Mersin Büyükşehir Belediyesi S.K. (2008–2009)
*KK Partizan Belgrade (2009–2010)
*Montepaschi Siena (2010–2012)
*Fenerbahçe Ülker (2012–2013)
VNO

**VNO** on lühend:
***[[Vilniuse rahvusvaheline lennujaam|Vilniuse rahvusvahelise lennujaama]]** IATA kood
***[[Jacobsoni elund]]i** ehk **vomeronasaalelundi** lühend
Bret McKenzie

**Bret Peter Tarrant McKenzie** (sündinud 29. juunil 1976) on Uus-Meremaa muusik ja produtsent, kes on pälvinud Oscari. 

Ta on võitnud ka Grammy auhinna muusikalise komöödiaga "Flight of the Conchords", kus ta osales koos Jemaine Clementiga. McKenzie töötas ka muusikalise järelevaatajana 2011. aastal linastunud filmis "Muppetid" ja võitis 2012. aastal Oscari parima filmilaulu ("Man or Muppet") eest.

## Isiklikku
Bret McKenzie on abielus Uus-Meremaa publitsisti Hannah Clarkeiga ning neil on kaks last: tütar Vita (sündinud 2009. aastal) ja poeg Leo (sündinud 2011. aastal).

## Viited

## Välislingid
*Bret McKenzie - IMDb
*Bret McKenzie and Kermit the Frog sing "Life's a Heppy Song" - YouTube
Monte Vista

**Monte Vista** on linn USA-s Colorado osariigis, Rio Grande maakonna suurim linn. 

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Monte Vista linnas 4529 inimest, 1715 leibkonda ja 1212 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 925,5 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 1854 (keskmine tihedus 378,7/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli: 
*valgeid 63,08%
*mustanahalisi 0,38%
*põlisameeriklasi 1,61% 
*aasialasi 0,29% 
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,04% 
*teistest rassidest 31,82% 
*kahest või enam rassist 2,78%  

## Välislingid
*Monte Vista koduleht
Shine

*"Sära" ("Shine") on Scott Hicksi draamafilm aastast 1996; Geoffrey Rush pälvis meespeaosatäitja Oscari.

*"Shine" on Cyndi Lauperi 2004. aasta album.

*"Shine" on *reggae*-ansambli Aswad laul aastast 1994
*"Shine" on De Toppersi esitatud laul 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel
*"Shine" on Sopho Nižaradze esitatud laul 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel
*"Shine" on Tolmachevy Sistersi esitatud laul 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel
*"Shine" on Briti ansambli Years & Years laul albumilt "Communion"
*"Shine" on Briti ansambli Motörhead laul albumilt "Another Perfect Day"
Eugene Jeter

**Eugene "Pooh" Jeter III** (ukraina Юджин Джетер; sündinud 1. detsembril 1983) on afroameerika päritolu Ukraina korvpallur. 2013. aastal sai temast naturalisatsiooni teel Ukraina kodanik ja sellest ajast kuulub ta Ukraina korvpallikoondisse. Ta on tagamängija.

Ta on 180 cm pikk ja kaalub 80 kg.

## Klubid

*Colorado 14ers (2006-2007)
*BC Kiev (2007-2008)
*ViveMenorca (2008-2009)
*Unicaja Málaga (2009)
*Hapoel Jerusalem (2009-2010)
*Sacramento Kings (2010-2011)
*FIATC Joventut (2011-2012)
*Shandong Flaming Bulls (2012-2013)
*BC Kyiv (2013-)
Kodu tänav

**Kodu tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis. Kodu tänav algab Oa tänavalt, ristub Puhke, Tare, Vaikse ja Kauna tänavaga ning lõpeb Õilme tänaval.

Kodu tänav on peaaegu põhja-lõunasuunaline ja ligikaudu 340 meetri pikkune.

Kodu tänav sai nime 27. veebruaril 1924. Tänav on rajatud riikliku ehituslaenuga püstitatud kooperatiivelamute alale. Kodu tänav sai nime "Õpetajate Kodu" ehitusühingu järgi.

Kodu tänava ääres, Tare ja Vaikse tänava vahelisel lõigul, asub Kodu park.

## Viited
Aadu Kolk

**Aadu Kolk** (3. august 1937 Põltsamaa – 23. august 2013) oli eesti veterinaararst ja Eesti Maaülikooli õppejõud.

Ta sündis 1937. aastal Põltsamaal loomaarsti pojana. Ta lõpetas aastal 1955 Rakvere 1. Keskkooli ja aastal 1960 Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna loomaarsti diplomiga. Aastatel 1963–1966 viibis ta Eesti Põllumajanduse Akadeemias aspirantuuris ja kaitses aastal 1969 Moskvas veterinaariakandidaadi väitekirja.

Pärast EPA lõpetamist töötas ta lühikest aega Kingissepa lihakombinaadis tehnoloogi ja tootmisala juhatajana ning aastatel 1961–1963 Harju rajooni "Sotsialismi tee" kolhoosis veterinaararstina.

1966. aastal sai temast Eesti Põllumajanduse Akadeemia nooremteadur, 1967. aastal vanemteadur. 1975. aastal valiti ta liha- piimatehnoloogia kateedri dotsendi kohusetäitjaks, 1980. aastal sama kateedri dotsendiks, kellena töötas 1999. aastani; lisaks oli ta aastatel 1996–1999 toiduhügieeni õppetooli ja aastatel 1996–2002 toiduhügieeni labori juhataja; samuti tegutses ta aastatel 1980–1994 teaduskonna dekaanina. Valiti taasasutatud Eesti Loomaarstide Ühingu esimesse ja teise juhatusse .

Ta õpetas peamiselt toiduainete hügieeni, lihatoodete kvaliteeti ja tootmishügieeni, kuid ka kohtuveterinaariat ja teadustöö aluseid. Ta avaldas üle 40 kirjatöö veterinaarsanitaarekspertiisi, lihasaaduste tehnoloogia ja optimaalse planeerimise vallas. Ta leiutas seadme tapasigade märgistamiseks ja seadme veiste elektriga uimastamiseks.

## Tunnustus
* 2006 Eesti Loomaarstide Ühingu elutööpreemia .

## Isiklikku
Tema isa Jüri Kolk oli samuti loomaarst, nagu ka ta noorem poeg Andres Kolk (kes praegu töötab siiski Euroopa Liidu juures), vanem poeg Rein Kolk on arst.

## Viited

## Välislingid
* *In memoriam* Aadu Kolk. Postimees, 13. september 2013
Provints (Prantsusmaa)

Prantsusmaa kuningriik oli **provintsideks** jagatud 4. märtsini 1790, mil departemangude süsteemi loomine provintsid asendas. Prantsusmaa provintsid olid umbes samad kui Inglismaa ajaloolised krahvkonnad. Nad said oma lõpliku kuju paljude sajandite jooksul, kui mitukümmend pooliseseisvat lääni ja endist sõltumatut maad liidendati Prantsuse kuningliku domeeniga. Juhusliku viisi tõttu, milles provintsid kujunesid, olid igal ühel omad feodaaltraditsioonid, seadused, maksusüsteemid, kohtud jne, ja süsteem kujutas takistust kogu maa tõhusale haldamisele Pariisist. Prantsuse revolutsiooni algaastatel, püüdega tsentraliseerida kogu maa haldust ja kaotada Prantsuse aadli mõju maa üle, kaotati provintside süsteemi tervik ja asendati departemangude süsteemiga, mis on veel täna kasutusel.

Mõnel juhul kasutavad mitmed tänapäeva piirkonnad või departemangud ajalooliste provintside nimesid ja nende piirid võivad jämedalt kattuda sama territooriumiga.

## Endiste Prantsusmaa provintside loend

Järgnev loetelu kajastab suuri Prantsusmaa provintse nende eksistentsi lõpetamise ajal Prantsuse revolutsiooni ajal. Sulgudes on pealinnad. **Paksus kirjas** linnanimed tähistavad, et linnas asus *[[parlement]]* või *conseils souverains* (suveräänne nõukogu), mis oli õigus- ja kohtuorgan. Mõnel juhul kogunes õigusorgan pealinnast erinevas linnas. Mõned provintsid, mis liidendati hiljem revolutsiooni ajal Prantsusmaasse, ei olnud ametlikult Prantsusmaa kuningriigi osad.

# Île-de-France (**[[Pariis]]**)
# Berry (Bourges)
# Orléanais (Orléans)
# Normandia (**[[Rouen]]**)
# Languedoc (**[[Toulouse]]**)
# Lyonnais (Lyon)
# Dauphiné (**[[Grenoble]]**)
# Champagne (Troyes)
# Aunis (La Rochelle)
# Saintonge (Saintes)
# Poitou (Poitiers)
# Guyenne ja Gascogne (**[[Bordeaux]]**)
# Burgundia (**[[Dijon]]**)
# Picardie (Amiens)
# Anjou (Angers)
# Provence (**[[Aix-en-Provence]]**)
# Angoumois (Angoulême)
# Bourbonnais (Moulins)
# Marche (Guéret)
# Bretagne (**[[Rennes]]**)
# Maine (Le Mans)
# Touraine (Tours)
# Limousin (Limoges)
# Foix (Foix)
# Auvergne (Clermont-Ferrand)
# Béarn (**[[Pau]]**)
# Alsace (Strasbourg, suveräänne nõukogu **[[Colmar]]is**)
# Artois (Arras)
# Roussillon (**[[Perpignan]]**)
# Flandria ja Hainaut (Lille, *parlement* **[[Douai]]s**)
# Franche-Comté (**[[Besançon]]**)
# Lorraine (**[[Nancy]]**)
# Korsika (kaardilt väljas, Ajaccio, suveräänne nõukogu **[[Bastia]]s**)
# Nivernais (Nevers)
# Comtat Venaissin, paavsti lään (Avignon)
# Vaba riigilinn Mulhouse
# Savoia, Sardiinia lään
# Nice (Nice), Sardiinia lään
# Montbéliard (Montbéliard), Württembergi lään
# Trois-Évêchés (pole kujutatud) (**[[Metzi piiskopkond|Metz]]**, Toul ja Verdun).

## Prantsusmaa provintside, piirkondade, departemangude ja linnade vapid

Prantsuse vappide galerii tutvustab Prantsusmaa provintside, piirkondade ja departemangude ja mõningate linnade vappe. Neid kasutatakse ajalooliste ja tänapäevaste piirkondade ja linnade visuaalseks tuvastamiseks Prantsusmaal.

## Prantsusmaa provintsid

## Prantsusmaa piirkonnad

## Prantsusmaa departemangud

## Linnad

## Vaata ka

* Ancien Régime
* Prantsusmaa vappide galerii
* Vapp
* Heraldika
Vabriku tänav

**Vabriku tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Vabriku tänav algab Kotzebue tänava ja Kopli tänava ristmikult, ristub Valgevase, Malmi, Linda, Graniidi, Salme ja Kungla tänavaga ning lõpeb Volta tänaval. Vabriku tänav on ligikaudu 750 meetri pikkune.

Vabriku tänav 18 asub Kalamaja Põhikool.

## Tänava nimed ja ajalugu
Tänava vanim nimi oli *Kleine Ziegelkoppelsche Strasse* (**Väike–Telliskopli tänav**), kuna tänav kulges rööbiti endise Telliskopli tänavaga (praegu Kopli tänav). 1882. aastal nimetati tänav Vabriku tänavaks (saksa keeles *Fabrikstrasse*, vene keeles *Фабричная улица*) 1878. aastal seal asutatud vendadele Neidorfidele kuulunud malmivabriku järgi. 

22. mail 1964 pandi tänavale nimeks **Ivan Rabtšinski tänav** 1917. aasta Eestimaa Sõja-Revolutsioonikomitee esimeheks olnud Ivan Rabtšinski (1879–1950) järgi. Praeguse nime sai tänav tagasi 3. augustil 1990.

Vabriku tänav 2 asus Eesti NSV ajal Tallinna II Toidukaubastu kauplus Volta filiaalkauplus Vabriku

Vabriku tänav 6 tegutses Eesti NSV Masinaehituse, Kerge- ja Kohaliku Tööstuse Rahvakomissariaadi vasevalutehas „Oktoobritäht".

File:TLA 1465 1 8947 Vabriku tn 10 asuvale 9 Algkooli majale 1930ndad fotogr Raul Levroit Kivi.jpg|Vabriku tn 10 asunud Tallinna 9. Algkooli maja
File:TLA 1465 1 620 Kino Skala Vabriku tänaval 18 04 1939 fotogr E Brockner.jpg|Vabriku tänav 18 asunud kino Skala hoone
File:Vabriku - panoramio (2).jpg|Vabriku tänava ja Graniidi tänava 28 nurgahoone 


## Viited
Jüri kalmistu

**Jüri kalmistu** on kalmistu Rae vallas Jüri alevikus.

Kalmistu on rajatud hiljemalt 19. sajandil ning asub Jüri kirikust loodes.

Kalmistu pindala on 4,94 hektarit. Tuntud inimestest on sinna maetud kodu-uurija Oskar Raudmets, kohaliku elu edendaja, rahvapärimuse koguja Jaan Saalverk, muusik Raul Sepper ja mälumängur Aare Sirel. 


Jüri kalmistu.jpg|
Jüri kalmistu1.jpg|
Jüri kalmistu2.jpg|
Jüri kalmistu3.jpg|


## Viited

## Välislingid
*
Pärisrästiklased

**Pärisrästiklased** (*Viperinae*) madude alamsugukond. Pärisrästiklaste puhul ei ole loomadele ohtlik mitte mao haardesse sattumine, vaid *märg hammustus*. Eestis kuulub teadaolevalt sellesse alamsugukonda vaid üks liik – harilik rästik.

## Klassifikatsioon
Pärisrästiklaste alamsugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:
**Atheris* Cope, 1862 – puurästik
**Bitis* Gray, 1842 – aafrikarästik
**[[Causus]]* Wagler, 1830
**Cerastes* Laurenti, 1768 – sarvikrästik
**[[Daboia]]* Gray, 1840 
* *Echis* Merrem, 1820 – eefa
* *Eristicophis* Alcock, 1896 – vaidlusrästik
* *[[Macrovipera]]* Reuss, 1927
* *[[Montatheris]]* Broadley 1996
* *[[Montivipera]]* Nilson, Tuniyev, Andrén, Orlov, Joger & Herrmann, 1999
* *[[Proatheris]]* Broadley 1996
* *Pseudocerastes* Boulenger, 1896 – ebasarvikrästik
* *Vipera* Laurenti, 1768 – rästik.

## Termolokatsioonielund
Pärisrästiklastel termolokatsioonielund puudub. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*
*Loomade elu, 5. kd, Kahepaiksed ja roomajad. Tallinn, *Valgus*, 1985.
*Peter Lenk, Svetlana Kalyabina, Michael Wink, Ulrich Joger, *[http://www.uni-heidelberg.de/institute/fak14/ipmb/phazb/pubwink/2001/8.%202001.pdf Evolutionary Relationships among the True Vipers (Reptilia: Viperidae) Inferred from Mitochondrial DNA Sequences]*, Molecular Phylogenetics and Evolution, Vol 19. No 1, lk 94–104, 2001, veebiversioon (vaadatud 14.12.2013) (*inglise keeles*) 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Viperinae]] seisuga 14.12.2013.*
Jorge Pedreros

**Jorge Arnaldo Pedreros Avilés** (8. august 1942 Santiago – 14. september 2013 Santiago) oli Tšiili näitleja, muusikaprodutsent, muusik ja koomik.

## Välislingid
*
Gerald Lee juunior

**Gerald Raymond Lee** juunior (sündinud 23. novembril 1987 Uusikaupunkis) on soome korvpallur, kes mängib Rumeenia klubis CSU Asesoft Ploiești.

Ta on 208 cm pikk ja kaalub 113 kg. Tema isa on ameerika korvpallur Gerald Lee seenior, kes mängis Soome klubides.

2006. aastast mängib ta ka Soome korvpallikoondises.

## Välislingid
*Gerald Lee Legadue kodulehel
Riho-Jaak Sarand

**Riho-Jaak Sarand** (29. aprill 1937 Tallinn – 2. juuli 2012) oli eesti põllumajandusteadlane ja biotehnoloog.

## Haridus
Ta lõpetas 1955 Õisu Tehnoloogilise Piimandustehnikumi ja 1960 Vologda Piimatööstuse Instituudi insener-tehnoloogi kutsega. 1962–66 oli ta Leningradi Külmutus- ja Piimatööstuse Instituudi (Ленинградский институт холодильной и молочной промышленности) kaugõppeaspirant. 1969 kaitses ta Vologda Piimatööstuse Instituudis tehnikakandidaadi kraadi väitekirjaga "Исследование технологических процессов производства сыров с ускоренным созреванием".

## Karjäär
*1960–1964 Pärnu Piimakombinaadi Vändra eksperimentaallabori vaneminsener
*1964–1966 Eesti NSV RMN Toiduainetetööstuse Valitsuse konstrueerimis- ja tehnoloogiabüroo tehnoloogiaosakonna juhataja
*1966–1973 Eesti NSV Liha- ja Piimatööstuse Ministeeriumi konstrueerimis- ja tehnoloogiabüroo piimatehnoloogia osakonna juhataja
*1973–1974 Üleliidulise Piimatööstuse TUI Leningradi osakonna direktor
*1974–1979 EMMI mikrobioloogialabori noorem- ja vanemteadur
**1979–1982 söötade tehnoloogia sektori teadur
**1982–1988 sektorijuhataja
**1988–2002 mikrobioloogialabori juhataja
*2002–2004 Põllumajandusuuringute Keskuse (Sakus) taimetervise ja mikrobioloogialabori mikrobioloogia sektori juhataja, seejärel E-Piima nõustaja piima tootmise küsimustes.

## Teadustöö
Ta on uurinud piimatoodete biotehnoloogilisi protsesse ja mulla mikrobioloogilisi protsesse , samuti bioloogiliste silojuuretiste keemiliste konservantide mõju sileerimisprotsessile. Ta on loonud uusi silokonservante, täiustanud mügarbakterpreparaate ning biopreparaatide tootmise ja kasutamise tehnoloogiaid.

## Liikmesus
* Üleliidulise Mikrobioloogia Seltsi Eesti osakonna aseesimees
* alates 1989 – Akadeemiline Põllumajanduse Selts

## Teoseid
Ta on avaldanud üle 110 teaduspublikatsiooni, ta on 11 leiutise autorite seas.
*Piimanduse käsiraamat (kaasautor). Tallinn 1971, 2. trükk 2001
*Rohusöödad – nende tootmine ja kasutamine (kaasautorid R. Toomre, H. Older). Tallinn 1993
*Piimakarja pidaja ja konsulendi käsiraamat (kaasautor). Saku 1997
*Tehnoloogiliste parameetrite mõju pallisilo kvaliteedile (kaasautorid P. Lättemäe, U. Tamm). // Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi Toimetised 6 (1998)
*Närbsilo ja piima kvaliteet (kaasautorid T. Kiisk, U. Tamm). // Tõuloomakasvatus (1999) 2
**Lactobacillus Sp*. – juustude paisumise põhjustaja (kaasautorid T. Leisner, T. Kiisk). // Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi Toimetised 12 (2000)
**Fusarium fungi* as a potential toxicants on cereals and grain feed grown in Estonia during 1973–2001 (kaasautorid H. Lõiveke, H. Laitamm). // Agronomy Res. 1 (2003), lk 2
*"*Paenibacillus polymyxa* mõjust kartuli viljelemisel" (kaasautor). // Agronoomia 2005. Tartu 2005

## Isiklikku
Tema isa oli ärijuht ja tema tütar on Inga Sarand.

## Viited

## Kirjandus
*"Eesti entsüklopeedia" 14. kd. Lk 651
*"Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006". Saku 2006. Lk 59
*Richard Toomre. "Rohumaaviljeluse teadustöö areng ja selle uurijad Eestis". Tallinn 1991. Lk 152–153

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Del Norte

**Del Norte** on linn USA-s Colorado osariigis, Rio Grande maakonna halduskeskus. 

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Del Norte linnas 1705 inimest, 657 leibkonda ja 446 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 774,5 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 736 (keskmine tihedus 334,3/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli: 
*valgeid 66,86%
*mustanahalisi 0,12%
*põlisameeriklasi 1,06% 
*aasialasi 0,41% 
*teistest rassidest 27,68% 
*kahest või enam rassist 3,87%
Salme tänav (Tallinn)

**Salme tänav ** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Salme tänav algab Kopli tänavalt, ristub Vabriku, Tõllu, Kalevi, Tööstuse ja Soo tänavaga ning lõpeb Uus-Kalamaja tänaval.
## Hoonestus
* Salme 12 asub Salme Kultuurikeskus.
*Salme 15, insener Karl Treumanni projekti järgi 1932. aastal valminud korterelamu. Ehitismälestis nr 8217
* Salme 17, 1932. aastal ehitatud Eugen Habermanni ja Herbert Johansoni projekteeritud Tallinna tüüpi maja.  Ehitismälestis nr 8218
*Salme 19, 1932. aastal ehitatud Eugen Habermanni ja Herbert Johansoni projekteeritud Tallinna tüüpi maja.  Ehitismälestis nr 8219
* Salme 21, 1930. aastal ehitatud Eugen Habermanni ja Herbert Johansoni projekteeritud Tallinna tüüpi maja.  Ehitismälestis nr 8220
## Tänava nimed ja ajalugu
Alates 1907. aastast oli tänava nimi **Sõja tänav** ja **Ülem-Sõja tänav** (saksa keeles *Militärstrasse*, *Obere Militärstrasse*; vene keeles *Военная улица*, *Верхне-Военная улица*). Tõenäoliselt tekkis see tänava nimi Kalamaja kalmistu kõrval asetsenud sõjaväe lasketiiru ja õppeväljaku mõjul. Praeguse nime sai Salme tänav 16. oktoobril 1951.


Fail:Jaan Tombi nim. kultuuripalee 91.jpg|Salme 12, Salme Kultuurikeskus
Elamu Salme tn 15, Kalamaja, Tallinn.JPG|Salme 15
Elamu Salme tn 17 vaade 2, Kalamaja, Tallinn.JPG|Salme 17
Elamu Salme tn 19, Kalamaja, Tallinn.JPG|Salme 19
Elamu Salme tn 21, Kalamaja, Tallinn.JPG|Salme 21 


## Viited
La Jara

**La Jara** on linn USA-s Colorado osariigis Conejose maakonnas. 

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli La Jara linnas 877 inimest, 313 leibkonda ja 230 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 967,5 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 345 (keskmine tihedus 380,6/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli: 
*valgeid 67,27%
*mustanahalisi 0,11%
*põlisameeriklasi 2,85% 
*teistest rassidest 27,02% 
*kahest või enam rassist 2,74%

## Viited
Tõllu tänav

**Tõllu tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tõllu tänav algab Graniidi tänavalt, ristub Salme tänavaga ja lõpeb Kungla tänaval. 

Tõllu tänav on enam-vähem kagu-loodesuunaline ja ligikaudu 290 meetri pikkune.

## Tänava nimi ja ajalugu
Tänav sai nime 27. veebruaril 1924 müütilise Saaremaa vägimehe Suure Tõllu järgi. Selle tänavaga liideti 17. oktoobril 1928 endine **Katla tänav**, mis asus praeguse Salme ja Kungla tänava vahel.


Tallinn, elamu Tõllu 10, 1920. -1930 (2).jpg|Tõllu 10
Tallinn, elamu Tõllu 12, 1920. -1930 (1).jpg|Tõllu 12
Tallinn, elamu Tõllu 14-Kungla 18 (1).jpg|Tõllu 14-Kungla 18


## Viited
Saguache

**Saguache** on linn USA-s Colorado osariigis, Saguache'i maakonna halduskeskus ja elanike arvult teine linn. 

Sõna *Saguache* tähendab juti keeles "sinine Maa" või "vesi sinisel Maal". Sõna sarnaneb häälduselt sõnaga *[[Saguaarokaktus|Saguaro]]* (kaktus). Hispaania keeles on see tavaliselt kirjutatud *Saguache*, samas kui inglise keeles tihiti *Sawatch*.

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Saguache'i linnas 578 inimest, 262 leibkonda ja 160 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 587,3 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 328 (keskmine tihedus 333,3/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 79,93%
*põlisameeriklasi 2,60% 
*aasialasi 0,17% 
*teistest rassidest 13,15% 
*kahest või enam rassist 4,15%
Graniidi tänav

**Graniidi tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Graniidi tänav algab Soo tänavalt, ristub Tööstuse, Kalevi ja Vabriku tänavaga ning lõpeb Kopli tänaval.

Graniidi tänav on peaaegu kirde–edelasuunaline ja ligikaudu 590 meetri pikkune.

## Tänava ajalugu
Graniidi tänav (saksa keeles *Granitstrasse*, vene keeles *Гранитная улица*) kannab praegust nime 1904. aastast. Tänav sai nime selle ääres, Vabriku ja Kalevi tänava vahelisel maa-alal paiknenud sillutuskivide laos säilitatud Soomest imporditud graniitparkettkivide ja killustiku saamiseks vajalike graniidirahnude järgi.

Tänav on rajatud mitmes järgus. 1883. aastal ehitati praeguse Soo ja Tööstuse tänava vaheline osa koos Vabriku tänava poole ulatuva tupikuga. 1899. aastal ehitati Vabriku ja Kopli tänava vaheline osa ning alles 1920. aastatel hoonestati Vabriku ja Kalevi tänava vaheline ülejäänud osa.

## Viited
Linda tänav (Tallinn)

**Linda tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Linda tänav algab Vabriku tänavalt ja lõpeb Kalevi tänaval. 

Linda tänav on edela–kirdesuunaline ja ligikaudu 200 meetri pikkune.

Linda tänav sai nime 16. detsembril 1931. Varem moodustas see tänav osa Kalevi tänavast.


Linda 5, Tallinn.JPG|Elamu Linda 5 (1927)


Ka Liiviku tänav Nõmmel on aastatel 1926–1959 periooditi kandnud nime Linda tänav.

## Viited
Theodor Eicke

**Theodor Eicke** (17. oktoober 1892 – 26. veebruar 1943) oli Saksamaa sõjaväelane, üks võtmeisikuid koonduslaagrite rajamisel. 

Hukkus kolmanda Harkovi lahingu käigus Lozova linna lähistel.
Lozova

**Lozova** on linn Ukrainas Harkivi oblastis, Lozova rajooni halduskeskus. 

27. augustil 2008 linn evakueeriti sõjaväelaos puhkenud tulekahju tõttu.
Volta tänav

**Volta tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Volta tänav algab Kopli tänavalt, ristub Vabriku tänavaga ja lõpeb Tööstuse tänaval.

Volta tänav on edela–kirdesuunaline ja ligi 530 meetri pikkune. Elumajadega on hoonestatud ainult tänava kagupoolne külg, loodepoolsel küljel paiknevad endise Volta tehase hooned.

2022. aastal avati endise Volta tehase territooriumil,  Volta kvartalis,  Uus-Volta ja Mootori tänavad.

## Hoonestus
* Volta 1 - Tallinna Masinatehase (TMT) administratiivhoone.
* Volta 1a - TMT autoremonditöökoda.
* Volta 1b - TMT garaaź-ladu.
* Volta 1c - TMT tootmishoone, garaaź-ladu.
* Volta 1d - TMT 1937. aastal ehitatud laohooned.
* Volta 1e - TMT 1939. ja 1974. aastal ehitatud tootmishooned.
* Volta 2 - 1907. aastal ehitatud maja.
* Volta 3 - Volta tehase 1966. aastal ehitatud teenindushoone. Volta 3 asus 1940. aastal riigistamise järel moodustatud tekstiilkäitis „Juuni Voit”.
* Volta 5 - Volta tehase tootmishoone.
* Volta 7 - Volta tehase katlamaja.
* Volta 9 - Volta tehase 1962. aastal ehitatud tootmishoone.
* Volta 10 - arvatavasti 1930. aastatel ehitatud maja.
* Volta 11 - Volta tehase 1962. aastal ehitatud tootmishoone.
* Volta 12 - 1932. aastal ehitatud maja.
* Volta 13 - Volta tehase tootmishoone.
* Volta 14 - 1930. aastate alguses ehitatud maja.
* Volta 16 - 1930. aastate alguses ehitatud maja.
* Volta 18 - 1930. aastate alguses ehitatud maja.
* Volta 20 - 1930. aastate alguses ehitatud maja.
* Volta 22 - 1933. aastal ehitatud maja.
* Volta 24 - 1932. aastal ehitatud maja.
* Volta 26 - 1930. aastal ehitatud maja.
* Volta 28 - 1930. aastate alguses ehitatud maja.
* Volta 30 - 1930. aastate alguses ehitatud maja.
* Volta 32 - 1939. aastal ehitatud maja.
* Volta 34 - 1934. aastal ehitatud maja.
* Volta 34a - alajaam.

## Ajalugu
Volta tänav (saksa keeles *Volta Strasse*, vene keeles *Вольтаская улица*) on nime saanud 1900. aastal selle tänava ääres asunud, 1899. aastal asutatud Volta tehase järgi.

## Viited
Vassili Gontšarov

**Vassili Vladimirovitš Gontšarov** (Васи́лий Влади́мирович Гончаро́в; sündinud 21. märtsil 1984 Rostovis Doni ääres) on vene muusik. Tuntud ka pseudonüümiga **Vasja Oblomov**.

Vassili Gontšarov lõpetas Rostovi Riikliku Ülikooli ajaloo erialal. Teise kõrgharidusena on ta omandanud juriidilise hariduse. 

Alates 1999. aastast on Gontšarov ansambli Tšeboza solist. Ta on tegutsenud ka muusikaprodutsendina, muuhulgas produtseerinud 2008. aastal Vjatšeslav Butussovi ühte albumit ja 2009. aastal Mihhail Bojarski jaoks kirjutatud Viktor Reznikovi laulu. Kuid kuulsaks sai Gontšarov Vasja Oblomovina.

## Projekt "Vasja Oblomov"
Vassili Gontšarov laadis üles 2010. aasta mais Internetti pseudonüümi Vasja Oblomov all animeeritud video "Magadan", mis sai kiiresti internetiavarustel populaarseks. "Magadan" on sarkasmiga rüütatud lugu, mis naerab välja popkultuuri Venemaal. Videoklipp sai nii kuulsaks, et selle autorit kutsuti telekanalitesse, "Naše Radio" aga lasi selle eetrisse. 

Veel samal aasta (2010) sügisel ilmusid Internetis Vasja Oblomovi muusikavideod "Kes tahab saada militsionääriks?" ja "Millest algab kodumaa" ("С чего начинается Родина"). Detsembris 2010 esilinastus Timur Bekmambetovi mängufilm "Jõulupuud". Laulust "Magadan" sai filmi *soundtrack*. "Magadan" jõudis 2010. aasta 20 parima laulu hulka, mis pääsesid aastavahetuse "riigi tähtsaimale kontserdile" "Aasta laul 2010" telekanalil Rossija. 

Vasja Oblomov on üks vähestest vene muusikutest, kes 2011. aasta detsembris opositsiooni korraldatud miitingutel esinema olid nõus. 21. detsembri miitingul "Ausate valimiste poolt" Sahharovi prospektil esitas Oblomov laulu "Millest algab kodumaa". (Vaata )

Märtsis 2013 kaasati Vasja Oblomov telekanali "Dožd" projekti "Господин хороший". Poliitilise satiiri žanris esitasid näitleja Mihhail Jefremov ja muusik Vasja Oblomov Dmitri Bõkovi kirjutatud värsse põletavatel päevateemadel. Projekt suleti rahapuudusel juulis 2013.

## Oblomov–Sobtšak–Parfjonov

Veebruaris 2012 toimus muusikavideo "Превед, Медвед!" (tuntud ka kui "Пока, Медвед!") esiettekanne telekanalis Dožd. Klippi vaatas internetis esimese päevaga üle miljoni vaataja. Koosräpp-stiilis esineva trio moodustasid endine seltskonnalõvi Ksenija Sobtšak, tuntud teleajakirjanik Leonid Parfjonov ja noormuusik Vasja Oblomov.

## Tunnustus
Vasja Oblomov pälvis 2011. aastal muusikaauhinna Stepihunt kategoorias "Internet".

Oblomov sai Stepihundi ka järgmisel aastal (2012), seekord koos Ksenija Sobtšaki ja Leonid Parfjonoviga kategoorias "Нечто" ("Miski") muusikalise kompositsiooni «Превед, Медвед!» esitamise eest.

2013. aasta märtsis sai Vasja Oblomov ajakirja Maxim auhinna "Kuldne Jokker" kategoorias "Muusika".

## Välislingid

*Вася Обломов Vasja Oblomovi koduleht ( vene keeles)
*Вася Обломов - Официальный канал Vasja Oblomov videokanal YouTube’is ( vene keeles)
*Вася Обломов - Нашествие 2011 Esinemine muusikafestivalil Tveri oblastis ( vene keeles)
Kalju tänav (Tallinn)

**Kalju tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Kalju tänav algab Soo tänavalt ja lõpeb Tööstuse tänaval.

Kalju tänav on ligikaudu 170 meetri pikkune.

Aadressil Kalju tänav 1 paikneb Tallinna Kalju baptistikoguduse kirik.

## Tänava nimed ja ajalugu
Tänav rajati 1870. aastal algul umbtänavana, hiljem pikendati seda praeguse Tööstuse tänavani. Alates 1907. aastast oli tänava nimi **Uus-Kalamaja põiktänav** (saksa keeles *Neue Fischermay–Querstrasse*, vene keeles Ново–Фишермайский переулок). Praeguse nime sai Kalju tänav 17. jaanuaril 1923.

## Viited
Sartana

**Sartana** on alev Ukrainas Donetski oblastis Mariupoli linna Illitšivskõi rajooni koosseisus. 

Läbi alevi voolab Kalmiuse jõgi.

Elanikke 2013. aasta seisuga 9887.

Donbassi sõja ajal, 2014. aasta 14. oktoobril mitmelasuliste raketiheitjate Grad läbi hukkunud matuserongkäigus osalenud rahulike elanike mälestuseks kuulutati 15. oktoober Mariupolis leinapäevaks.

2015. aasta 16. augusti ööl vastu 17. augustit langes asula valitsusvastaste relvajõudude suurtükiväe rünnaku alla. Hukkus kaks tsiviilisikut, 6 sai haavata. Üks haavatasaanu suri järgmisel päeval haiglas.


%D0%A6%D0%B5%D1%80%D0%BA%D0%B2%D0%B0_%D0%B2_%D0%A1%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B0%D0%BD%D1%96.jpg|Sartana kirik


## Viited

## Välislingid

### [[Sõda Donbassis|Donbassi sõja]] meediakajastus
* 14. oktoober 2014. Ukrajinska Pravda. Боевики ГРАДами обстреляли пригород Мариуполя, есть погибшие (*vene keeles*)
* 14. oktoober 2014. Liga Novosti. При обстреле пригорода Мариуполя погибли 7 мирных жителей (*vene keeles*)
* 14. oktoober 2014. Infovastupanu. Под Мариуполем снаряд попал в похоронную процессию - погибли 5 человек,10 ранены (*vene keeles*)
* 16. oktoober 2014. Liga Novosti. В зоне АТО за сутки погибли 3 украинских военных, 9 ранены (*vene keeles*)
* 5. veebruar 2015, 10:05. UNIAN. Террористы ночью обстреляли Сартану в Мариуполе, сообщается о 15 прямых попаданиях в дома (*vene keeles*)
* 6. veebruar 2015, 13:58. UNIAN. Боевики выпустили по поселку Сартана почти 40 снарядов из "Градов" - штаб АТО (*vene keeles*)
* 14. veebruar 2015, 22:00. Infovastupanu. От обстрелов террористов в Сартане погиб мирный житель, разрушены дома. ФОТО (*vene keeles*)
Rutulid

**Rutulid** (varem eesti keeles *rutuulid*) on rahvas Dagestanis. Kõnelevad Dagestani keelkonna Kagu-Dagestani keelte lesgi-samuri rühma kuuluvat rutuli keelt. Rutulid on lesgide lähedane sugulasrahvas. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 35 240 rutulit, neist Dagestanis 27 849 (1,0% elanikest). Ametlikke andmeid Aserbaidžaanis elavate rutulide arvu kohta ei ole, kuid hinnanguliselt elab seal 900 rutulit.

Rutulite asualad paiknevad Dagestani lõunaosas. Traditsiooniliselt on rutulite põhitegevusalaks olnud karjakasvatus, maaharimisega on hakatud tegelema hiljem.

Kuni 8. sajandini olid rutulid kristlased. Araabia vallutuse tagajärjel pöörati nad islami usku. Rutulite tavades ja kommetes on säilinud paganluse elemente.

Oma kirjakeelt rutulitel ei ole; 1992. aastast on hakatud seda taaslooma. Asjaajamine ja kooliharidus on venekeelsed.

## Viited

## Välislingid
* '''rutulia.com''' — Rutul rahvusliku kodulehel
* Rutulid Vene Impeeriumi rahvaste punases raamatus
Cavalier King Charlesi spanjel

**Cavalier King Charlesi spanjel** on koeratõug.

See on väike spanjelitõug, mis on pärit Suurbritanniast. Ameerika Ühendriikides on see tõug alates 2000. aastatest populaarsust kogunud ja oli 2013. aastal populaarsuselt 18. tõug.

Koera karvastik on siidine, selle värvus võib olla neljas kombinatsioonis: pruun-valge, must-valge-pruun, must-pruun või pruun.


Cavalier King Charles Spaniels (2821585840).jpg|Must-valge-pruun karvastik
Cavalier King Charles Spaniel (1491375362).jpg|Must-pruun karvastik
Ch Jewelcroft's Going Concern CGN CD RA - Ruby Cavalier King Charles Spaniel.jpg|Pruun karvastik


## Välislingid
* Tõututvustus
Walther Funk

**Walther Immanuel Funk** (18. august 1890 – 31. mai 1960) oli Saksa ajakirjanik ja poliitik. Ta oli Saksamaa majandusminister 5. veebruarist 1938 kuni 1. maini 1945.

Funk sündis kaupmehe perekonnas Danzkehmenis Ida-Preisimaal (tänapäeval Sosnovka Kaliningradi oblastis). Õppis õigusteadust, majandust ja filosoofiat Berliini Humboldti Ülikoolis ja Leipzigi Ülikoolis. Esimese maailmasõja puhkedes mobiliseeriti ta jalaväkke, kuid 1916 arvati reservi kui teenistuseks kõlbmatu. Pärast sõda töötas Funk ajakirjanikuna.

1920 abiellus Luise Schmidt-Siebeniga.

1924 sai paremtsentristliku finantsajalehe Berliner Börsen-Zeitung toimetajaks. Natsionalistlike ja antimarksistlike vaadete tõttu lahkus suvel 1931 ajalehest, astus Natsionaalsotsialistlikku Saksa Töölisparteisse ning sai lähedaseks Gregor Strasseriga, kes korraldas Funkile kohtumise Hitleriga. Osaliselt majandushuvi tõttu valiti ta juulis 1932 Reichstagi saadikuks ning detsembris 1932 sai majanduspoliitika komitee juhatajaks. Kui natsionaalsotsialistlik partei tuli Saksamaal võimule, astus Funk Reichstagist tagasi ja asus Kolmanda Reichi valitsuse pressiülema ametikohale.

Märtsis 1933 nimetati ta riigisekretäriks (*Staatssekretär*) avaliku propaganda ministeeriumis (*Reichsministerium für Volksaufklärung* *und Propaganda*). Veebruaris 1938 sai ta Hjalmar Schachti asemel Saksamaa majandusministriks (*Reichswirtschaftsminister*). Schacht vallandati vastuolude tõttu Hermann Göringiga.

Jaanuaris 1939 nimetati Funk Saksa riigipanga presidendiks.

Pärast sõda mõisteti Funki üle vaatamata ta kehvale tervisele Nürnbergis kohut. Teda süüdistati inimsusvastastes kuritegudes ja talle mõisteti 20 aasta pikkune vanglakaristus, mida ta asus kandma Spandau vanglas. 16. mail 1957 vabastati ta kehva tervise tõttu vanglast.

Walther Funk suri kolm aastat hiljem Düsseldorfis diabeeti.
Kolmas Harkivi lahing

**Kolmas Harkovi lahing** oli lahingute seeria punaarmee ja Saksa Lõuna väegrupi vahel Harkivi ümbruses 19. veebruar – 15. märts 1943. Lahingute tulemusena hävitas Saksamaa 52 punaarmee diviisi ning sai tagasi kontrolli Harkivi ja Belgorodi linna üle.

## Eellugu
Kui Saksa 6. armee piirati ümber Stalingradi all teostas punaarmee mitmeid rünnakuid väegrupp Süd vastu. Need kulmineerusid 2. jaanuaril 1943 kui Nõukogude väed alustasid operatsioone Täht ja Gallop, milega jaanuaris ja veebruari algul 1943 murti sisse Saksamaa kaitseliinidesse ja vallutati Harkiv, Belgorod ja Kursk aga ka Vorošilovgrad ja Izjum. Punaarmee võidud panid neid ennast üle hindama ning pärast 6. armee kapituleerumist 2. veebruaril laiendati rünnakut nii väegrupp Süd kui ka väegrupp Mitte vastu.

## Lahing
19. veebruaril alustas marssal Erich von Manstein vasturünnakut Harkivi piirkonnas, kasutades värskeid SS tankiüksusi ja kahte tankiarmeed.
Viimaste kuude võitlustest väsinud punaarmee oli sunnitud taganema. 11. märtsil 1943 sisenesid Saksa väed Harkivisse ning algas neli päeva kestnud linnalahing mille käigus punaarmee kaotas 15. märtsil täielikult kontrolli linna üle. Kaks päeva hiljem langes Saksa vägede kätte Belgorod.

## Tulemus
Saksamaa võiduga lõppenud Kolmas Harkivi lahing oli üks viimastest Kolmanda Riigi võitudest idarindel. Mitmed sõjaajaloo eksperdid on avaldanud arvamust, et Kolmanda Harkivi lahinguga pikendas Saksamaa sõja kestust umbes kuue kuu võrra.

## Vaata ka
*Prohhorovka lahing, 12. juulil 1943
*Kurski lahing,  (4. juuli 1943 – 23. august 1943)
Operatsioon Täht

**Operatsioon Täht** oli punaarmee pealetungioperatsioon Teises maailmasõjas idarindel veebruaris 1943. 

Operatsiooni tulemusena vallutas Punaarmee Voroneži rinne Harkivi ja Kurski. Kuigi operatsioon oli Punaarmeele edukas, hinnati oma jõude üle, mis võimaldas Saksamaa Armeegrupil Süd asuda veebruari teisel poolel vastupealetungile.

## Vaata ka
* Operatsioon Gallop
* Kolmas Harkivi lahing