open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Erik Maasik

**Erik Maasik** (sündinud 22. detsembril 1942 Tartus) on Eesti pikamaajooksja. 

## Haridus
Erik Maasik lõpetas 1962 Tallinna 18. Keskkooli ja 1970 TPedI kehalise kasvatuse teaduskonna. 

## Sportlaskarjäär
Hakkas sportima koolis Raul Uulmani õhutusel, harrastas Nõmme SK-s David Klassi käe all suusatamist ning Dünamos Olav Karikose juhendamisel kesk- ja pikamaajooksu. Tulnud aastatel 1964–1976 kesk- ja pikamaajooksus 13 korda Eesti meistriks (sh 1 korra teatejooksus ja 2 korda sisevõistlustel) ning võitnud 14 hõbemedalit (sh 2 teatejooksus ja 1 sisevõistlustel) ja 3 pronksmedalit. Võitnud medaleid Dünamo üleliidulistel meistrivõistlustel. Püstitas 1968. aastal 3000 meetri takistusjooksus Eesti rekordi 8.52,8.

Meistersportlane kergejõustikus (1968) ja laskesuusatamises (1964). Võistelnud 36 korda Eesti kergejõustikukoondises. Töötanud 1969–1988 NSV Liidu piirivalves spordiroodu ülema kohusetäitjana, 1988–1990 Dünamo suusakoolis laskesuusatamistreenerina ja hiljem Tallinna Järveotsa Gümnaasiumi ujula instruktori-metoodikuna. 

Kuulunud Eesti Triatloniliidu juhatusse.

## Isiklikud rekordid
* 800 m – 1.54,9 (1974)
* 1000 m – 2.27,5 (1968) (Eesti edetabelis 58.)
* 1500 m – 3.47,2 (1968) (Eesti edetabelis 30.)
* 3000 m – 8.08,6 (1976) (Eesti edetabelis 11.)
* 5000 m – 13.53,8 (1974) (Eesti edetabelis 11.)
* 10 000 m – 29.02,2 (1974) (Eesti edetabelis 8.)
* 3000 m takistusjooks – 8.47,0 (1971) (Eesti edetabelis 8.)

Kohad kõigi aegade Eesti edetabelis seisuga 15.10 2016.  

Pikkus ja võistluskaal 180 cm, 69 kg.  

## Välislingid
* Erik Maasik ESBL
* Erik Maasik – tulemused sport24.ee
* Eesti kõigi aegade edetabelid ekjl.ee
Lõbus ajaviide

**Lõbus ajawiide** *: Rahwalehe kaasanne* oli meelelahutus- ja huumoriajaleht, mis ilmus aastatel 1906–1907 Viljandis ajalehe Rahwaleht lisana.Väljaandja oli Ado Tõllasepp. Ajalehte trükiti Viljandis August Tõllasepa trükikojas. Ajaleht ilmus kord kuus.

## Viited

## Välislingid
* Lõbus ajawiide : Rahwalehe kaasanne (Viljandi : 1906-1909) Digaris
Korporatsioon Ugala maja

**Korporatsioon Ugala maja** on Korporatsioon Ugala staap ja vaimne keskpunkt Tartus aadressiga Kuperjanovi tänav 16. 

Kuni oma maja valmimiseni üüris Ugala alates 1920. aastast endist korporatsioon Curonia konvendihoonet Tähe tänaval, mis hävis teises maailmasõjas.

Korporatsioon Ugala maja on ainus Eesti ajal üliõpilasorganisatsiooni jaoks projekteeritud maja. Maja on funktsionalistlikus stiilis, püstitatud vilistlase Arnold Matteuse projekti järgi 1939. aastal endise Whishaw' linakontori laoplatsile. Hoone sisemisel kujundamisel on lähtutud põhimõttest, et see ei pea sisaldama ainult joominguteks kohandatud ruume ja mööbel ei pea olema ainult selline, mis rapiirilööke talub. See on kohandatud liikmete kõigekülgseile harrastusile nende enesearendamisel ja oma harmoonilisusega peab sisendama neisse indu ja töötahet. 

Eesti NSV ajal kuulus maja Tartu kunstikoolile. Otsuse tagastada maja korporatsioon Ugala vilistlaskogule tegi Tartu linnavalitsus 17. novembril 1994 ja 1997. aastal koliti sisse.    

## Viited

## Kirjandus
*Eesti arhitektuur 4. Tallinn, Valgus, 1999. Lk 32

## Välislingid
*
Midtown Manhattan

**Midtown Manhattan** on Manhattani saare ja samas ka samanimelise linnaosa tihedalt kõrghoonestatud keskne osa. Võrreldes kesklinnaga ehk Lower Manhattaniga on see New Yorgi peamine kesklinn. Kahe kesklinna piiriks on tunduvalt madalama hoonestusega tänav 14th Street; Upper West Side'i ja Upper East Side'i linnaosa ning Central Park haljasala piiritleb 59th Street.

Midtown Manhattan on maailma suurim ärikeskus, kus asuvad kõige kallimad ja tihedama asustusega kinnisvaraarendused. Fifth Avenue äärsed krundid on maailma kõrgeimate üürihindadega, keskmiselt 32 000 dollarit/m². Kui Lower Manhattan on peamine rahanduskeskus, siis Midtown Manhattan on Ameerika Ühendriikide suurim kaubandus-, meelelahutus- ja meediakeskus. Midtown Manhattanil kõrguvad ka linna kõige märgilisema tähendusega ehitised, nagu Empire State Building, Chrysler Building ja ÜRO peakorter. Seal asuvad maailmakuulsad kaubanduspiirkonnad Rockefeller Center, Broadway ja Times Square.

Suurem osa New Yorgi pilvelõhkujatest, hõlmates kõrgemaid hotelle ja elamuid, asub Midtown Manhattani linnaosas. Piirkond on tuntud ka turistilõksuna, seal elab palju õppureid ja väliskülalisi. Puiesteel Avenue of the Americas asuvad neljast kolme USA peamise telejaama peakontorid.

## Naabruskonnad

*Midtown
*Columbus Circle
*Sutton Place
*Rockefeller Center
*Diamond District
*Theater District
*Turtle Bay
*Tudor City
*Little Brazil
*Times Square
*Hudson Yards
*Hell's Kitchen
*Garment District
*Herald Square
*Koreatown
*Murray Hill
*Tenderloin
*Madison Square
----
*Flower District
*Brookdale
*Kips Bay
*Rose Hill
*NoMad
*Waterside Plaza
*Gas House District
*Chelsea
*Flatiron District
*Gramercy Park
*Stuyvesant Square
*Union Square
*Meatpacking District

## Linnapilt

## Viited

## Vaata ka

*Manhattani pööripäev
*West Side
*East Side
*Upper Manhattan
*24th Street
Bolšoje Soldatskoje rajoon

**Bolšoje Soldatskoje rajoon** (vene keeles *Большесолдатский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti keskosas. Rajooni keskus on Bolšoje Soldatskoje küla.

Rajoon piirneb põhjas Kurtšatovi rajooniga, kirdes Oktjabrski rajooniga, idas Medvenka rajooniga, kagus Obojani rajooniga, lõunas Belaja rajooniga, läänes Sudža rajooniga ja kirdes Lgovi rajooniga.

Rajooni pindala on 800 km². Elanike arv oli 2012. aastal 12 320, 2007. aastal 13 289 ja 2002. aastal 14 636.

Bolšoje Soldatskoje rajoonis on 64 asulat, mis kuuluvad seitsme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Sudža jõgi.

## Viited
Alšėnai vald

**Alšėnai vald** (leedu keeles *Alšėnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaunase rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 57 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3464 inimest. Valla keskus on Mastaičiai küla, vallamaja asub aadressil Žiedo g. 2. Vallavanem on Jolanta Stasiukonienė.

## Viited
Bubiai (Batniava)

**Bubiai** on küla Leedus  Kaunase rajoonis, Batniava valla halduskeskus. Külas on põhikool, postkontor ja kultuurimaja.

Küla on esimest korda mainitud aastal 1616, mil seal asus Kaunase ja Raseiniai vahelisel teel postijaam. Nõukogude ajal oli küla aiandusliku suunitlusega sovhoosi keskasulaks.

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Brjantsevi-nimeline Noorsooteater

**Brjantsevi-nimeline Noorsooteater** (vene keeles Театр юных зрителей имени А. А. Брянцева) on noorsooteater Peterburis. Teater asutati 1922 ja on sellega üks maailma esimesi noorsoole mõeldud repertuaari ette kandev elukutseliste näitlejate teater. 

Nõukogude ajal kandis teater nime **Leningradi Noorsooteater** (vene keeles Ленинградский театр юных зрителей). Aastast 1980 kannab teater selle asutaja Aleksandr Brjantsevi nime.

## Välislingid
*Teatri koduleht
Kluoniškiai

**Kluoniškiai** on küla Leedus Kaunase rajoonis, Žapyškise valla halduskeskus. Külas on põhikool, raamatukogu, postkontor ja kultuurimaja. Külas asuvad puidutöötlusettevõtted Simile ja Saegewerk und Patenfertigung Paul Maag. Kluoniškiai asub Kaunasest 17 kilomeetri kaugusel Nemunase jõe vasakul kaldal.

1941. aastal hukkasid Saksa okupatsiooniväed küla kohal 280 inimest. 1942. valmis sealne katoliku kirik, mis ehitati kihelkonnakirikuks, asendamaks Zapyškise vana kirikut. 1967. aastal ehitati külla ka uus Zapyškise kooli hoone.

## Tuntud elanikke
* Antanas Sutkus – leedu fotograaf
* Andrius Vištelis-Višteliauskas – leedu luuletaja
* Motiejus Eimaitis – Knygnešystė tegelane
* Jurgis Žitinevičius – Knygnešystė tegelane

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt (Video teine pool)
Sieversi kanal

**Sieversi kanal** (ka **Sieverski kanal**; vene keeles Сиверсов канал) on laevatatav kanal Novgorodi oblastis Novgorodi rajoonis. Kanal ühendab Msta jõge Volhovi jõega. Kanali pikkus on 10 km. 

Kanal ehitati aastatel 1798–1803 Novgorodi kuberneri Jacob Johann von Sieversi eestvõttel. Tema järgi sai kanal ka nime.
Mastaičiai

**Mastaičiai** on küla Leedus  Kaunase rajoonis, Alšėnai valla halduskeskus. Külas on põhikool (tänapäeval Garliava Adomas Mitkase nimelise põhikooli filiaal) ja postkontor. Mastaičiai asub Kaunasest 5 kilomeetri kaugusel Via Baltica ääres.

Aastal 1923 oli Mastaičiais 163 elanikku. Aastal 1990 rajati külla Kaunase kõrgem põllumajanduskool. Hiljem liideti see kool Kaunase kolleegiumiga ja sellest sai kolleegiumi maaparandusteaduskond. Aastal 1991 valmis sealne 25 meetri pikkune kuue rajaga bassein.  Aastal 2013  kolis maaparandusteaduskond Kaunasesse, selle ruumides alustas tööd Leedu politseikool.

Mastaičiai. Pagrindinė gatvė.JPG|Mastaičiai
Mastaičių pagrindinė mokykla.JPG|Koolimaja
Mastaičiai. Policijos mokykla.JPG|Politseikool


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Saḩar Delījānī

**Saḩar Delījānī** (pärsia keeles سحر دلیجانی; sündinud 18. septembril 1983 Teheranis) on Iraani päritolu ingliskeelne kirjanik. Ta õppis California Ülikoolis Berkeleys ja elab praegu Itaalias Torinos. Tema esimene ilmunud raamat "Children of the Jacaranda Tree" (2013) on tõlgitud 28 keelde.

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht (inglise, pärsia ja itaalia keeles)
* Sahar Delijani Interview
Noreikiškės

**Noreikiškės** on küla Leedus  Kaunase rajoonis, Ringaudai valla halduskeskus. Külas on Aleksandras Stulginskise Ülikooli katsemajand, seal asub ka endise Noreikiškėse mõisa hoonetekompleks.

## Ajalugu

Sealset mõisat on esmamainitud 1897. aastal. Küla moodustati aastail 1926–1927, mil seoses põllumajandusreformiga mõisa maadest osa talumeestele jagati. Asula hakkas kasvama 1964. aastal, kui sinna viidi üle Leedu Põllumajanduse Akadeemia, nüüdne Aleksandras Stulginskise Ülikool (üleviimisotsus oli tehtud juba 1959. aastal, ent alles 1964. aastal valmisid kooli õppehooned). 1986. aastaks oli külas juba 4024 elanikku.

Akademija alev moodustati küla tihedamini asustatud osast 1999. aastal. 2001. aastal oli külas üksnes 383 elanikku. 2007. aastal toimusid seal põllumeeste maailmameistrivõistlused.

Noreikiškės, III tvenkinys.JPG|Paisjärv
Noreikiškės, ASU bandymų stotis.JPG|Katsemajandi hooned
Noreikiškių dvaras. Butai.JPG|Noreikiškėse mõis

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Ameerika paps

**"Ameerika paps"** (inglise **"American Dad!"**) on Ameerika Ühendriikide täiskasvanute joonisfilmiseriaal. Sarja autorid on Seth McFarlane, Mike Barker ja Matt Weitzman, kes lõid selle Fox Broadcasting Company jaoks.
Oktjabrski rajoon (Kurski oblast)

**Oktjabrski rajoon** (vene keeles *Октябрьский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti keskosas. Rajooni keskus on Prjamitsõno alev.

Rajoon piirneb põhjas Fateži rajooniga, idas Kurski rajooniga, lõunas Medvenka rajooniga, edelas Bolšoje Soldatskoje rajooniga ja läänes Kurtšatovi rajooniga.

Rajooni pindala on 628 km². Elanike arv oli 2012. aastal 23 188, 2007. aastal 23 763 ja 2002. aastal 23 877.

Oktjabrski rajoonis on 93 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Prjamitsõno) ja kümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Seim, Bolšaja Kuritsa ja Vorožba.

## Viited
Tartu Teerajajate allee

**Tartu Teerajajate allee** on Tasku keskuse Riia tänava poolsel küljel looklev jalajälgede allee, mis väärtustab Tartu arengusse panuse andnud inimesi ning innustab teisi nende jälgedesse astuma.

2010. aastal alguse saanud alleel on skulptor Bruno Kadaku poolt pronksi valatud jalajäljed. Tartu Teerajajate alleed täiendatakse igal sügisel. Uued teerajajad selguvad žürii abil ja rahvahääletuse tulemusena. 

Senised teerajajad on:

*2010  Tartu vaim, Andres Metspalu, Herta Elviste, Hannes Kaljujärv
*2011  Andrei Sõritsa, Jaan Kirsipuu, Tiiu Sild, Hillar Palamets 
*2012  Tanel Laisaar ja Marget Savisaar, Tiia Toomet
*2013  Rutt Hinrikus, Mart Noorma
*2014  Ülo Niinemets, Sirje Eomõis, Evald Rooma
*2015  Joel Luhamets, Aivar Tommingas
*2016  Mika Keränen, Rasmus Mägi
*2017  Janika Mölder, Mati Karmin
*2018 Andres Dvinjaninov, Peeter Volkonski
*2019 Teater Vanemuine, Undel Kokk, Andres Kuusik
*2020 Maire Breede, Airi Liiva 
*2021 Julia Beljajeva, Mart Ustav
*2022 Tarmo Noop ja Katrin Õunap 
*2023 Hele Everaus ja Krista Aru 
*2024 Ene-Margit Tiit, Kregor Zirk ja Euroopa kultuuripealinn Tartu 
*2025 Andrus Ansip ja Urmo Aava

## Viited
Kazliškiai

**Kazliškiai** (poola keeles *Koźliszki*) on Kaunase linnaosa, mis asub linna edelaosas Aleksotase valla territooriumil. Varem on see kandnud ka nime **Juodelyne**. Kazliškiai piirneb idas Birutė linnaosaga ja põhjas Aleksotasega. Seal asub aastal 2008 endise lihakombinaadi territooriumile rajatud õppekeskus tehnopark Technopolis. Kazliškiai alad ühendati kaunasega XX sajandi keskpaigas, linnaosale nime andnud Kazliškiai ehk Kazliškėse küla linnaga liitmata alad jäävad Ringaudai valda.

Aadressil Senosios Obels g. 18 kasvab looduskaitsealune metsõunapuu, mille kõrgus on kaheksa meetrit, ja ümbermõõt 2,85 meetrit. Puu on ligikaudu 360 aastat vana, tegemist on Leedu vanima õunapuuga.

## Asumid

Linnaosas eristatakse viit asumit. Linnaosa lääneosas asub Armaniškiai ehk Armoniškiai asum.

Kaunase ja Garliava vahelise tee ääres paikneb varasema Juliške küla kohale tekkinud Julijanava asum. Aastal 1894 rajati sinna Kaunase kindluse II fort. Seal asub keskkool. Julijanava terioloogilisel kaitsealal elavad veelendlane, pruun-suurkõrv ja pargi-nahkhiir.

Linnaosa lõunapiiril asub Narsiečiai asum, mis kujunes samanimelise küla Kaunasega liidetud aladele. Linnaga liitmata osa külast asub Alšėnai vallas.

Linnaosa lõunapiiril asub ka Naugardiškė asum. Seal asus nõukogude ajal Mitšurini nimelise sovhoostehnikumi keskasula. Sealne haljastus kujundati aastal 2001 ümber 2,3 hektari suuruseks Naugardiškė pargiks.

Alšėnai vallas asuva Tirkiliškiai küla Kaunasega liidetud osa moodustab Tirkiliškiai asumi. Sinna jääb Tirkiliškiai mõisa hoonetekompleks.

Senoji_obelis_kieme.JPG|Kazliškiai õunapuu aastal 2012
Naugardiškė._Prie_parko.JPG|Naugardiškė
Armaniškiai,_Armoniškių_g.JPG|Armaniškiai
JulijanavosVM.jpg|Julijanava keskkool
Narsiečiai._Vyčio_Kryžiaus_ir_K._Dlksnio_g._sankira.JPG|Narsiečiai
Parko_tvenkinys_Naugardiškėje.JPG|Naugardiškė park
Tirkiliškiai.JPG|Tirkiliškiai


## Viited
Ringaudai

**Ringaudai** on küla Leedus Kaunase rajoonis Ringaudai vallas. Külas on põhikool, raamatukogu ja kultuurikeskus.

## Ajalugu

Ringaudai on vana kohanimi. Seda on seostatud Mindaugase võimaliku isa või esivanema vürst Ringaudasega. XIX sajandil asus seal Ringvaldiškise karjamõis, mille juures elas 118 inimest. Aastal 1922 jagati Marvelė mõisa maad rahvale.

Asula hakkas kasvama 1964. aastal, kui Noreikiškėsesse viidi üle Leedu Põllumajanduse Akadeemia, nüüdne Aleksandras Stulginskise Ülikool. Ringaudai kujunes seejärel ülikoolile alluva 5000 hektari suuruse õppemajandi keskasulaks. Samuti rajati sel ajal sinna lähedusse Kaunase Kazliškiai linnaosa. 1987. aastaks oli külas juba 1294 elanikku.

## Tuntud elanikke

* Tadas Ivanauskas – Leedu zooloog
* Šarūnas Vasiliauskas – Leedu korvpallur
* Liudas Vailionis – Leedu botaanik

## Viited

## Välislingid

*Küla koduleht (*leedu keeles*)
*Küla portaalis vietoves.Lt
Belaja rajoon

**Belaja rajoon** (vene keeles *Беловский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Belaja sloboda.

Rajoon piirneb põhjas Bolšoje Soldatskoje rajooniga, idas Obojani rajooniga, lõunas Belgorodi oblastiga ja Sumõ oblastiga (Ukraina) ning läänes Sudža rajooniga.

Rajooni pindala on 950 km². Elanike arv oli 2012. aastal 17&nbsp;178, 2007. aastal 19&nbsp;272 ja 2002. aastal 22&nbsp;182.

Belaja rajoonis on 51 asulat, mis kuuluvad neljateistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Psjol ja Ilek.

## Viited
Delījān

**Delījān** (pärsia keeles دليجان) on linn Iraanis Markazī provintsis, Delījāni maakonna keskus.

## Viited

## Välislingid
Zolotuhhino rajoon

**Zolotuhhino rajoon** (vene keeles *Золотухинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Zolotuhhino alev.

Rajoon piirneb põhjas Orjoli oblastiga, idas Štšigrõ rajooniga, lõunas Kurski rajooniga, läänes Fateži rajooniga ja loodes Ponõri rajooniga.

Rajooni pindala on 1150 km². Elanike arv oli 2012. aastal 22 622, 2007. aastal 23 942 ja 2002. aastal 26 800.

Zolotuhhino rajoonis on 137 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Zolotuhhino) ja üheksa külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Snova ja Tuskar.

## Viited
Fateži rajoon

**Fateži rajoon** (vene keeles *Фатежский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Fateži linn.

Rajoon piirneb põhjas Orjoli oblastiga, kirdes Ponõri rajooniga, idas Zolotuhhino rajooniga, kagus Kurski rajooniga, lõunas Oktjabrski rajooniga, edelas Kurtšatovi rajooniga, läänes Konõšovka rajooniga ja loodes Železnogorski rajooniga.

Rajooni pindala on 1300 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 217, 2007. aastal 21 433 ja 2002. aastal 23 194.

Fateži rajoonis on 193 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Fateži linna) ja kümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Svapa, Krassavka, Usoža ja Ruda.

## Viited
Andrejs Rastorgujevs

**Andrejs Rastorgujevs** (sündinud 27. mail 1988 Alūksnes) on Läti laskesuusataja.

## [[Maailma karikavõistlused laskesuusatamises|Maailma karikasari]]
Andrejs Rastorgujevs on esikolmikusse jõudnud ühe korra.

#### Maailma karikasarjas saadud kohad

## Viited

## Välislingid
*Andrejs Rastorgujevs IBU lehel
Xədicə İsmayılova

**Khadija Rovshan qizi Ismailova** (aserbaidžaani keeles: Xədicə İsmayılova; sündinud 27. mail 1976) on aserbaidžaani ajakirjanik ja tõlkija. 

Aastal 1997 lõpetas ta Aserbaidžaani Riikliku Ülikooli. 

On juhtinud telesaadet "İşdən Sonra". Töötab Vabadusraadios – Raadio Vaba Euroopas. 

Ismailova on aserbaidžaani keelde tõlkinud Saḩar Delījānī romaani "Children of the Jacaranda Tree".

## Viited

## Välislingid
Kalle Onno

**Kalle Onno** (7. aprill 1927 Tallinn – 31. mai 2016 Stockholm) oli aktiivne rootsieestlaste ühiskonnategelane.  

Ta oli Siim Saare ja Sven Tillu Hansoni kõrval ESTO 80 juhtiv tegelane ning koos samade meestega Estivalide algatajaks 1982. aastal. 

Laiemalt sai Kalle Onno Rootsis tuntuks mälestussamba Vabaduse värav projektijuhina. 

2002. aastal pälvis ta Valgetähe V klassi teenetemärgi.

## Viited
Guitar Hero

**"Guitar Hero"** on muusikaline videomäng, mille töötas välja Harmonix ja avaldas RedOctane videomängukonsoolile PlayStation 2. See on "Guitar Hero" mängude sarja esimene osa.

"Guitar Hero" anti välja 8. novembril 2005 Põhja-Ameerikas, 7. aprillil 2006 Euroopas ja 15. juunil 2006 Austraalias. Mängu väljatöötamine oli Harmonixi ja RedOctane'i koostöö tulemus, et tuua "Guitar Freaksi" sarnane mäng ka Ameerikasse.

Mäng sisaldab kitarrikujulist mängupulti, mida mängija kasutab rokkmuusika mängimiseks. Mängu käik sarnaneb videomängu "Guitar Freaks" omaga, kus mängija vajutab mängupuldil nuppe, et pihta saada ekraanil liikuvatele nootidele. Mäng sisaldab kaverlugusid 30 populaarsest rokkloost, mis ulatuvad viide aastakümnesse. "Guitar Hero" tõusis suureks hitiks, pälvis kriitikute heakskiidu ja võitis palju auhindu suurimatelt videomängude publikatsioonidelt. Lisaks valiti see 21. sajandi esimese aastakümne üheks mõjukamaks mänguks. Mängu edu algatas ainumüügiõiguse, mis teenis üle 2 miljardi dollari. Mängule hakati välja andma järgesid, edasiarendusi ja muid mänguga seotud tooteid.
Villem Jauram

**Villem Jauram** (kuni 1938 ka **Villem Jõuram**; 25. mai 1890 Laiuse vald, Tartumaa – detsember 1972 Tartu) oli eesti advokaat.

Ta õppis 1910–1915 ja 1920–1921 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, Üliõpilasselts Ühendus liige.

Ta osales Vene kodusõjas Koltšaki sõjaväes. Eraadvokaat, alates 1937 vandeadvokaat Tartus. 

Teise maailmasõja ajal oli Omakaitses, arreteeritud Nõukogude Liidu okupatsioonivõimude poolt 1945–1946. Hiljem oli ettevõtete juriskonsult. 

Maetud Tartu Maarja kalmistule.

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Birutė

**Birutė** (poola keeles **Biruta**; valgevene keeles **Biruta** (*Бірута*); umbes 1318 &ndash; oletatavasti 1382) oli kuralaste preestrinna ja Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriigi suurvürsti Kęstutise teine abikaasa, Leedu suurvürstide Vytautas Suure ja Žygimantas Kęstutaitise ema.

Birutė elukäigu tkohta on vähe teada. Oletatavasti sündis ta Palanga lähistel. Kroonikate kohaselt oli ta paganlik preestrinna, keda Kęstutis kosimas käis. Birutė keeldus abielust, ent vürst viis seejärel väevõimuga Trakaisse, kus nad abiellusid. Oletatavasti soovis ta selle abieluga tugevdada oma mõjuvõimu paganlikel Žemaitija aladel. Birutėst sai vürsti teine naine.

1350. aasta paiku sündis neil poeg, hilisem Leedu suurvürst Vytautas Suur, hiljem aga Žygimantas Kęstutaitis. Kokku sündis neil vähemalt kümme last, enne Vytautast veel Patrikejus ja Butautas, seejärel Tautvilas, Vaidotas, Vaišvilas, pärast Žygimantas Kęstutaitist veel ka Miklausė Marija, Ona Danutė ja Rimgailė.

Birutė surma asjaolud on lahtised. Pärast seda, kui Jogaila tema abikaasa vahistas, suundus ta Bresti, kus ühe kroonika kohaselt ta olevat aastal 1382 uputatud (eeldatavasti vastuseks Vytautase põgenemisele Kreva lossist). Siiski eitas žemaitide delegatsioon Konstanzi kirikukogul kümme aastat pärast neid sündmusi Birutė tapmist. Teise versiooni kohaselt olevat Birutė pärast oma abikaasa suma naasnud Palangasse, kus olevat tegutsenud preestrinnana kuni oma surmani aastal 1389. Selle versiooni kohaselt olevat ta maetud tänapäeva Palanga mõisa juurde kuuluva botaanikaaia aladele, täpsemalt Birutė künkale.

Birutė eeldatav matusepaik kujunes paganlikuks pühapaigaks. Arheoloogilistel kaevamistel on leitud jälgi sealsest hiiepaigast ja observatooriumist. Väidetavalt olevat selle külastamine toonud inimestele head õnne. 1508. aastal püstitas katoliku kirik kultusega võitlemiseks künkale puitkabeli, mis pühitseti pühale Jürile.

1869. aastal rajati rahvusromantiliselt meelestatud leedulaste eestvedamisel künkale uus telliskivikabel.

## Viited
Konõšovka rajoon

**Konõšovka rajoon** (vene keeles *Конышёвский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Konõšovka alev.

Rajoon piirneb põhjas Dmitrijevi rajooniga, kirdes Železnogorski rajooniga, läänes Fateži rajooniga, kagus Kurtšatovi rajooniga, lõunas Lgovi rajooniga ja läänes Homutovka rajooniga.

Rajooni pindala on 1135 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 217, 2007. aastal 21 433 ja 2002. aastal 23 194.

Konõšovka rajoonis on 90 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Konõšovka) ja üheksa külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Svapa, Plotavka, Prut, Belitška, Vablja, Tšmatša, Žigajevka, Kotlevka ja Ruda.

## Viited
Lõvikoerake

**Lõvikoerake** on Prantsusmaalt pärinev koeratõug.

Tõug on suhteliselt haruldane, näiteks 1973. aastal oli registreeritud vaid 65 seda tõugu looma.

"Koer on väga südamlik, kuulab hästi peremehe sõna, on tähelepanelik ja vastuvõtlik, käitub sundimatult igas olukorras. Suudab käsu peale olla rahulik ja tagasihoidlik. Oma otsekohese ja õrna pilguga püüab aru saada, mida temalt oodatakse." Iseloomult heatujuline, suhtlemisaldis, elavaloomuline ja taibukas.


Löwchen dog (Basil Smile).jpg|
Gyp 2012.jpg|
LowchenExpression.jpg|
Sissi vomHanshäger Fliederberg.jpg|
Lowchen at 2019 American Kennel Club National Championship.jpg|


## Viited

## Välislingid

* Lõvikoerake koer.ee saidil
Iwo Jima

**Iwo Jima** (jaapani 硫黄島 Iō-tō, "väävlisaar") on saar Ogasawara saarestikus Kazan-rettō saarerühmas Vaikses ookeanis.

Saare pindala on 29,86 km² ja see asub 1200 km Tōkyōst lõuna pool. Saare kõrgeim tipp on 170 m kõrgune Suribachi vulkaan.

1877. aastal võttis Jaapan saare oma valdusse, kuid Iwo Jima oli 1889. aastani asustamata. 1943. aastal elas saarel 1018 inimest.

Teise maailmasõja ajal toimus saarel Iwo Jima lahing USA ja Jaapani vägede vahel. 23. veebruaril 1945 pildistas Associated Pressi fotograaf Joe Rosenthali foto, mis kujutas kuut Ameerika sõdurit saarel asuvale Suribachi mäele USA lippu heiskamas. Foto on üks tuntumaid sõjafotosid ja tänapäeval on see osa ameeriklaste kollektiivest mälust.

USA okupeeris saart 1968. aastani, mil see tagastati Jaapanile.

Tänapäeval on saar Jaapani kaitsejõudude valduses. Seal asub umbes 400 sõjaväelast.

## Vaata ka
*Kirjad Iwo Jimalt

## Viited
Dmitrijevi rajoon

**Dmitrijevi rajoon** (vene keeles *Дмитриевский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Dmitrijev-Lgovski linn.

Rajoon piirneb põhjas Orjoli oblastiga, idas Železnogorski rajooniga, kagus Konõšovka rajooniga ja edelas Homutovka rajoonis.

Rajooni pindala on 1270 km². Elanike arv oli 2012. aastal 17 173, 2007. aastal 18 758 ja 2002. aastal 22 420.

Dmitrijevi rajoonis on 124 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Dmitrijev-Lgovski linn) ja seitsme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Svapa ja Haraseja.

## Viited
Marissa Nasution

**Marissa Nasution** (sündinud 8. veebruaril 1986 Jakartas) on Indoneesia näitleja, telesaatejuht ja modell. Ta on  telekanalis .

## Osaline filmograafia
* *[[Namaku Dick]]* (2008) kui Tiara
* *[[Mupeng]]* (2008) kui Rebecca
* *[[Cintaku selamanya]]* (2008)
* *[[Janda kembang]]* (2009) kui Ibu Fadli
* *[[Get Married 2]]* (2009) kui Vivi
* *The Police* (2009) kui Anita
* *Cowok bikin pusing* (2011) kui Angela
* *[[99 Cahaya di Langit Eropa]]* (2013) kui Maarja
* *[[Epen Cupen the Movie]]* (2015)

## Viited

## Välislingid

* 
* Marissa Nasution (KapanLagi.com)
Železnogorski rajoon

**Železnogorski rajoon** (vene keeles *Железногорский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Železnogorski linn (ei kuulu rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Orjoli oblastiga, kagus Fateži rajooniga, lõunas Konõšovka rajooniga ja läänes Dmitrijevi rajooniga.

Rajooni pindala on 991 km². Elanike arv oli 2012. aastal 16 377, 2007. aastal 16 757 ja 2002. aastal 18 192.

Železnogorski rajoonis on 111 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Magnitnõi) ja seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Svapa, Usoža ja Tšern.

## Viited
Laura Maasik

**Laura Maasik** (sündinud 5. oktoobril 1993) on Eesti kergejõustiklane. 

Laura Maasik lõpetas 2012. aastal Tallinna Reaalkooli ja 2015. aastal Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna *cum laude*.

Sportima hakkas Laura Maasik kergejõustiklastest vanemate Epp Maasiku ja Erik Maasiku õhutusel Nõmme KJK-s ema treeningurühmas. Ta on võitnud 2008–2021 Eesti meistrivõistlustel eri vanuseklassides 49 medalit, sh 15 kulda. Täiskasvanute klassis on ta võitnud Eesti meistrivõistlustel 16 medalit, sh 5 kulla. Esindas Eestit 2013 suveuniversiaadil Kaasanis, kus saavutas kaugushüppes 21. koha. Osales 2012. aastal Euroopa klubide juunioride kergejõustiku karikavõistlustel A-grupis, kus saavutas kolmikhüppes 2. koha ja 400 m tõkkejooksus 3. koha. 2021. aasta Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel saavutas esiliigas 8. koha 3000 m takistusjooksus.

Püstitas 2021. aastal 2000 m takistusjooksus Eesti rekordi ajaga 6.32.96.

Võite rahvajooksudelt: Südasuve Maraton 21 km 2016, Ümber Harku järve jooks 2018, Haapsalu maanteejooks 2019, Saaremaa kolme päeva jooks 2020. 

Ta oli Guinnessi rekordina kinnitatud 2018 suvel programmi "Eesti Vabariik 100" raames korraldatud 100 x 10 km teatejooksu võistkonna liige.

Haridus- ja teadusministeeriumi korraldatud üliõpilaste teadustööde riiklikul konkursil tunnustati Laura Maasikut bakalaureusetöö "Seotud kliendigruppi iseloomustavate näitajate seos ettevõtete maksejõuetuks muutumisega" eest teise preemiaga ühiskonnateaduste ja kultuuri valdkonnas.

## Isiklikud rekordid
* 800 m jooks – 2.14,67 (2021) 
*1500 m jooks – 4.28.96 (2021)
*3000 m jooks – 9.33.81 (2021)
*5000 m jooks – 16.54.45 (2021)
*10 000 m jooks – 35.21.94 (2020)
*10 km maanteejooks – 35.20 (2020)
* poolmaraton – 1.18.38 (2020) 
* maratonijooks – 3.05.13 (2019) 
* 400 m tõkkejooks – 1.03,09 (2012) 
*2000 m takistusjooks – 6.32.96 (2021)
*3000 m takistusjooks – 10.13.55 (2021)
* kaugushüpe – 5.99 (2012) 
* kolmikhüpe – 12.62 (2012) 
## Viited

## Välislingid
* 
* Athlete: Laura Maasik european-athletics.org
* Profile of Laura Maasik all-athletics.com
* Laura Maasiku tulemused sport24.ee
* Laura Maasik Sportos www.sportos.eu
* Laura Maasik tulemused marathon100.com
* Kergejõustikuneidudele Euroopast hõbemedal rakverespordikeskus.ee
* Seotud kliendigruppi iseloomustavate näitajate seos ettevõtete maksejõuetuks muutumisega : bakalaureusetöö digar.ee
Ado Tõllasepp

**Ado Tõllasepp** (kasutusel ka **Aadu Tõllasepp**; 9. juuli 1869 Viljandimaa, Vana-Võidu vald, Kangilaski – 28. september 1943 Austria, Viin) oli Viljandi raamatukaupmees ning majandus- ja seltskonnategelane.

Alghariduse omandas Vana-Võidu valla- ja Viljandi kihelkonnakoolis, hiljem täiendas end eratundides. Õppis Tartus dr. Hermanni juures raamatu- ja kirjastusäri. 1889. aastal asutas Viljandisse esimese eesti raamatukaupluse *H. J. Leokese* nime all, Veski ja Harjutuse *(nüüd Jakobsoni ja Koidu)* tänava nurgale Hentsoni majja. Tegutsemise algaastail töötas ta koos Hans Leokesega, kes oli tema õemees, hiljem läksid nende teed lahku. 1896. aastal avas ta Viljandis oma raamatu- ja kirjutustarvete äri, trükikoja ja laenuraamatukogu. 

1896. aastal kutsuti ta Viljandis avatud Postimehe abitalituse juhatajaks. 1905. aasta lõpul asutas ta ajalehe Rahvaleht, mille toimetajateks kutsus põllutööinstruktor Ado Johansoni ja kaubandusteadlase Hermann Namsingu. Rahvaleht hakkas pärast 1909. aastal Sakalaga ühinemist ilmuma edasi Sakala nime all. 1906-1907 andis ta välja ajalehte Lõbus ajaviide ja 1908. aastal huumoriajakirja Mulk. 

1918. aastal müüs oma trükikoja Johan Nurmbergile ja läks elama Tallinna. Ta oli üks 1920. aastal Viljandis loodud likööri- ja veinitehaste Alko asutajaid.

Ta kirjastas kooli- ja muid raamatuid.

Ta oli Viljandi linavabriku ja OÜ Radixi asutaja ja juhatuseliige.

## Viited
August Norman

**August Norman** (30. juuli 1894 Pühajärve vald, Tartumaa – 24. märts 1963 New Mexico) oli eesti arst.

Ta õppis 1918. aastal Tartu Ülikooli loodus- ja arstiteaduskonnas, osales Vabadussõjas 1. jalaväepolgu koosseisus velskri ja reamehena. 1920. aastal õppis ta Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonnas, aastatel 1920–1927 arstiteaduskonnas (lõpetas). Ta oli Korporatsioon Sakala liige.

Alates 1927. aastast töötas ta sisehaiguste- ja naistearstina Pärnus. Ta oli 1931. aastast Pärnu vabatahtliku tuletõrjeühingu liige. Norman kuulus Kaitseliidu Pärnu malevasse, Pärnu garnisoni ohvitseride kogu reservohvitseride sektsiooni ja Pärnu eesti arstide seltsi. 

1944. aastal põgenes ta Nõukogude okupatsiooni eest Saksamaale, oli DP-laagris arst.
J. G. Quintel

**James Garland "J. G." Quintel **(sündinud 13. septembril 1982) on USA animaator. 

Ta on Cartoon Networki sarja "Regular Show" looja, kus ta luges sisse ka Mordecai ja High Five Ghosti teksti. 

Tema teine suurem projekt on kanali TBS seriaal "Close Enough". 

Varem oli ta "The Marvelous Misadventures of Flapjacki" loominguline juht (seriaal, mida näidati televisioonis 2008–2010) ja "Camp Lazlo" sarja stsenarist aastatel 2008–2010.
Inglise-Sansibari sõda

**Inglise-Sansibari sõda** toimus 27. augustil 1896 Suurbritannia ja Sansibari sultanaadi vahel. Sõda kestis ainult umbes 38 minutit, millega on see ajaloo kõige lühem sõda.

Sõja vahetuks põhjuseks oli britimeelse sultani Hamad ibn Thuwaini ibn Saidi surm 25. augustil 1896 ja Khalid ibn Barghashi tõus troonile. Briti võimud soovisid järgmise sultanina näha Hammud ibn Muhammad ibn Saidi, kes suhtus Briti huvidesse soosivamalt. Vastavalt 1886. aastal sõlmitud lepingule võis troonipüüdleja sultaniriigi troonile tõusta Briti konsuli loal, kuid Khalid ei olnud seda nõuet täitnud. Suurbritannia võttis seda kui sõja ajendit ja esitas Khalidele ultimaatumi, nõudes tema vägede eemaldumist ja palee vabastamist. Vastuseks kutsus Khalid paleevalvurid relvile ja barrikadeeris end paleesse.

Ultimaatum aegus 27. augustil kohaliku aja järgi kell üheksa. Selleks ajaks oli sadamasse kogunenud kolm Suurbritannia ristlejat, kaks suurtükilaeva, 150 mereväelast ja 900 kohalikku Sansibari sõjameest. Briti vägedesid juhtis kontradmiral Harry Rawson ja Sansibari sõjameestest koosnevat väge brigaadikindral Lloyd Mathews. Paleed kaitses umbes 2800 sõdurit, kellest suurem osa oli värvatud kohaliku elanikkonna hulgast, kuid leidus ka sultani paleevalvureid ning mitu sada sultani teenijat ja orja. Kaitsjatel oli mitu suurtükki ja kuulipildujat, mis seati palee ette Briti laevade vastu. Pommitamine algas kell 09.02. Mõni aeg hiljem oli palee tules ja kaitsev suurtükivägi reast välja viidud. Merel toimunud võitluses uputasid britid Sansibari kuningliku jahtlaeva HHS Glasgow ja veel kaks väiksemat alust. Palee lipp võeti maha kell 9.40 ja pommitamine lõppes.

Sultani väed kandsid umbes 500 ohvrit, samas kui ainult üks Briti sõdur sai vigastada. Sultan Khalid leidis varju Saksa konsulaadis, misjärel põgenes Saksa Ida-Aafrikasse (tänapäeva Tansaania mandriosa). Britid asetasid kiiresti nukuriigi juhina võimule sultan Hammudi. Sõda tähistas Sansibari sultanaadi lõppu iseseisva riigina ja tugeva Briti mõjuvõimu algust.

## Välislingid
* "Huvitav video: Kümme lühimat sõda maailma ajaloos". Forte. 6. jaanuar 2015
Millane Fernandez

**Millane Fernandez** (sündinud 23. juulil 1986 Jakartas) on Indoneesia päritolu laulja, näitleja ja telesaatejuht. Aastal 1999 asus ta elama Saksamaale. Dieter Bohlen oli tema esimene produtsent.

## Diskograafia
* 2001 – "Boom Boom"
* 2001 – "I Miss You" (Dam Dubi Dam)
* 2004 – "What a Good Man"
* 2005 – "Superstar" (Peacebeats & The Independent Creators)
* 2005 – "From Dusk Till Dawn" (Peacebeats & The Independent Creators)
* 2005 – "Friends" (Peacebeats & The Independent Creators)
* 2005 – "Cold Winter" (Peacebeats & The Independent Creators)
* 2011 – "You Broke My Heart" (Aquarius Musikindo)

## Filmograafia
* "Terowongan Casablanca" (2007)
* "Rudy Habibie" (2016)

## Välislingid
* Profil bei Aquarius Musikindo
Arnold Sirkel

**Arnold Sirkel **(11. jaanuar 1912 Õisu – 9. jaanuar 1996 Göteborg) oli eesti karikaturist ja teatritegelane.

Õppis Viljandi Maakonnagümnaasiumis. Aastatel 1927–1929 õppis trükikunsti Sakala trükikojas ja tegutses seal trükkalina. 1930. aastal tuli Tallinna tööle Roman Tavasti väärtmetallasjade ja märkide tehasesse lihvijana. 1944. aastal mobiliseeriti ta (arvatavasti Eesti 1. piirikaitse tagavararügemendi koosseisu). Selle aasta ajalehtedes (Sakala, Eesti Sõna, Järva Teataja jt) on teateid tema osalusest selle rügemendi meelelahutustrupi etendustes näitlejana sketšides.

1944. aasta sügisel põgenes ta Nõukogude okupatsiooni eest Rootsi. Töötas Boråsis ja hiljem Göteborgis SAAB-i autofirmas. Tegutses näitlejana ja lavastajana Boråsi Eesti Seltsis ning oli 1950. aastatest Göteborgi Eesti Seltsi näiteringi juhataja. Boråsis lavastas ta Enn Vaiguri näidendi "Kraavihallid" (1947), Göteborgis Hugo Raudsepa "Mikumärdi" (1957), Marcel Pagnoli "Kauged rannad" (1958), August Mälgu "Õitsev meri" (1960), Oskar Lutsu "Tagahoovis" (oma dramatiseeringus, 1962), Arvo Mägi "Tuhat krooni" (1963), "Eedeni aias" (1965) ja "Kuulujutud" (1971); taas Enn Vaiguri "Kraavihallid" (1972), Hugo Raudsepa "Vedelvorst" (1977) jt. Mängis ise sageli peaosi ja korraldas lisaks sõnalis-muusikalisi õhtuid.

Alates 1944. aastast avaldati tema karikatuure Rootsi ja pagulas-Eesti ajakirjanduses. Ta allkirjastas neid algul nimega A. Sirkel, hiljem kasutas pseudonüümi SIR, vahel ka Pelle. Ta oli Rootsis ilmunud Eesti Päevalehe ja Dagens Nyheteri üks põhikarikaturiste. Tegi koostööd kirjaniku, ajakirjaniku ja kultuuripoliitiku Arvo Mägiga, kes Juhan Timmukuru nime all 1975. aastast alates kirjutas Eesti Päevalehele vestesarja "Vastukarva", varustades sarja pidevalt karikatuuride, šaržide ja muude illustratsioonidega, tegi pealkirju, vinjette jm. 
Tema karikatuure avaldasid ka Välis-Eesti, Oma Maa, Pisuhänd jm väljaanded nii tema elu ajal kui ka pärast surma.

## Välislingid
* Eesti Päevaleht (Stockholm) 11.01.1962 Arnold Sirkel 50 aastane.
* Eesti Päevaleht (Stockholm) 29.02.1996 Arnold Sirkel in memoriam.
* Sakala Kalender 2016. Arnold Sirkel – teatritegelane ja viljakas karikaturist.
Brüsseli grifoon

**Brüsseli grifoon** on Belgiast pärinev koeratõug.

"Tasakaalukas väike koer, tähelepanelik, väärikas, oma isandasse hästi kiindunud, hästi valvas", iseloomult elav ja temperamentne, liikuv ja energiline.

Standardis on tõu ajaloo kohta kirjas: „Kõik kolm tõugu (brüsseli grifoon&#160;– *Griffon  Bruxellois*, belgia  grifoon&#160;– *Griffon  Belge* ja väike  brabandi grifoon&#160;– *Petit Brabançon*) viivad tagasi väikese karmikarvalise koeratüübi juurde, keda kutsuti „Smousje“ ja keda tunti üle aastasadade Brüsseli ümbruskonnas.“


Gryfonik 144.jpg|
Gryfonik brukselski 980.jpg|
Smiley vaderskar.jpg|


## Viited

## Välislingid

* Brüsseli grifoon koer.ee saidil
Asjaolu

**Asjaolu** (saksa keeles *Sachverhalt*, soome keeles *asiaintila*) ehk **asjade seis** ehk **asjaseis** (inglise keeles *state of affairs*), ka **olukord** ehk **situatsioon**, on entiteet, mis vastab propositsioonile *p* ja on olemas (ehk "kehtib") siis ja ainult siis, kui *p* on tõene.

Fakt ehk tõsiasi on kehtiv asjaolu.

Asjaolu kui ontoloogia mõiste on tulnud käibele 19. sajandi lõpus. Asjaolude abil on selgitatud universaalide probleemiga liituvas mõisterealismis, kuidas Bertrand Russelli poolt oletatavad universaalid ehk üldmõisted konkretiseeruvad  partikulaarides.

Asjaolusid on käsitlenud teiste seas Gustav Bergmann, David Malet Armstrong, J. P. Moreland ja Reinhardt Grossmann.
Alice Coltrane

**Alice Coltrane** (neiupõlvenimi Alice McLeod; 27. august 1937 Detroit – 12. jaanuar 2007 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide džässmuusik ja helilooja.

Alice Coltrane oli abielus džässmuusik John Coltrane'iga.

## Diskograafia
*"A Monastic Trio" (1967)
*"Huntington Ashram Monastery" (1969)
*"Ptah, the El Daoud" (1970)
*"Journey in Satchidananda" (1970)
*"Universal Consciousness" (1972)
*"World Galaxy" (1972)
*"Lord of Lords" (1973)
*"John Coltrane: Infinity" (1973)
*"Reflection on Creation and Space (a Five Year View)" (1973)
*"Illuminations" (1974) koos Carlos Santanaga
*"Eternity" (1975)
*"Radha-Krisna Nama Sankirtana" (1976)
*"Transcendence" (1977)
*"Transfiguration" (1978)
*"Turiya Sings" (1982)
*"Divine Songs" (1987)
*"Infinite Chants" (1990)
*"The Music of Alice Coltrane: Astral Meditations" (1999) 
*"Translinear Light" (2004)
*"The Impulse Story" (2006)
Simon Schempp

**Simon Schempp** (sündinud 14. novembril 1988 Mutlangenis) on endine Saksamaa laskesuusataja, neljakordne maailmameister.

2021. aasta jaanuaris teatas ta, et lõpetab tippsportlaskarjääri. 

## [[Maailma karikavõistlused laskesuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Simon Schempp on võitnud 12 maailma karikasarja etappi (seisuga 27. august 2017).

#### Maailma karikasarja etapivõidud

#### Koht maailma karikasarja üldarvestuses

## Viited



## Välislingid
* Simon Schempp IBU kodulehel
Viktor Dragunski

**Viktor Dragunski** (vene keeles Виктор Юзефович Драгунский; 1. detsember (mõnede allikate järgi 30. november) 1913 New York – 6. mai 1972 Moskva) oli juudi rahvusest venekeelne lastekirjanik.

Viktor Dragunski sündis Ameerika Ühendriikides Venemaa Keisririigist pärit juudi immigrantide perekonnas. 1914. aastal, vahetult enne Esimese maailmasõja algust, pöördus perekond Gomelisse tagasi. Viktor Dragunski isa suri Venemaa kodusõja ajal tüüfusesse, tema kasuisa, punane komissar Ippolit Voitsehhovitš hukkus 1920. aastal. 

1925. aastal asus Viktor Dragunski koos ema ja teise kasuisaga, juudi teatri näitleja Mihhail Rubiniga elama Moskvasse. Varsti seejärel läks Rubin teatriga külalisetendustele ja ei tulnud enam tagasi. Tema edasine saatus on teadmata. Kooli lõpetamise järel töötas Dragunski treialina tehases Samototška ja seejärel oli alates 1930. aastast sadulsepa õpilane vabrikus Sport-Turizm. Pärast Kirjanduse ja teatri töökoja lõpetamist asus Dragunski tööle Transporditeatris. Noorte talentide ülevaatusel esinemise järel kutsuti ta tööle Satiiriteatrisse. Teise maailmasõja ajal oli ta algul maakaitseväes ja seejärel esines rinde kontsertbrigaadis. 1945. aastal sai Viktor Dragunskist Filminäitlejate Teatristuudio näitleja. Aastatel 1948–1958 oli ta kirjandus- ja teatriparoodiaansambli Sinjaja Ptitška juhataja.

Kirjanduslikku tegevust alustas Viktor Dragunski 1940. aastatel, kui kirjutas följetone ja estraadipalade tekste. 1961. aastal ilmus ta esimene Deniska lugude raamat "Он живой и светится" ('Ta on elus ja helendab'). Järgnesid "Расскажите мне про Сингапур" ('Rääkige mulle Singapurist', 1961), "Человек с голубым лицом" ('Sinaka näoga mees', 1963), "Девочка на шаре" ('Tüdruk pallil', 1964), "Ста­рый мореход" ('Vana merehunt', 1964), "Денискины рассказы" ('Deniska jutud', 1966) ja "По­хититель собак" ('Koertevaras', 1966).

Eesti keeles on 1977. aastal ilmunud valik Viktor Dragunski lastejutte pealkirjaga "Deniska jutud".

## Viited
Solvaja

**Solvaja** oli huumoriühenduse Aara reklaami- ja naljaleht, mis ilmus Tallinnas 27. novembril 1989. 

Toimetajad olid Vladislav Koržets ja Priit Aimla ning kunstnik Rein Lauks. Esimene number jäi ka viimaseks.

## Viited
Välismaa karikaturistide loend

Siin on loetletud välismaiseid karikaturiste

'''Ameerika'''

* Winsor McCay

**[[Columbia]]**

* Omar Rayo

**[[Island]]**

* Sigurdur Örn Brynjolfsson

**[[Itaalia]]**

* Giovannino Guareschi

**[[Kuuba]]**

* Eduardo Abela

**[[Prantsusmaa]]**

*Bernard Velhac
*Honoré Daumier
*Georges Wolinski
*Jean Cabut
*Jean Effel
*Philippe Honoré
*Stéphane Charbonnier

**[[Rootsi]]**

*Albert Engström
*Laurent Sourisseau
*Lars Vilks

**[[Saksamaa]]**

* Claus Arnold
* Isidor Popper

**[[Suurbritannia]]**

* Thomas Rowlandson

**[[Taani]]**

* Herluf Bidstrup
**[[Tšehhi]]**

* Miroslav Bartak

**[[Venemaa]]**

*Boriss Jefimov
*Konstantin Rudakov
*Kukrõniksid
*Mihhail Zlatkovski
Shashmaqam

**Šašmakam** (tadžiki keeles *шашмақом*) on Buhhaara päritolu muusikažanr Tadžikistanis ja Usbekistanis. Šašmakom on UNESCO vaimne kultuuripärand.

## Viited


## Kirjandus
* 
* Донишномаи шашмақом = The shashmaqom encyclopedia / Академияи илмҳои Ҷумҳурии Тоҷикистон, Институти таърих, бостоншиносӣ ва мардумшиносӣ, ЮНЕСКО, Комиссияи миллии Ҷумҳурии Тоҷикистон, Маркази байналмилалии таҳқиқи мусиқии мардумони Ховар (Борбад) ; муҳаррири : Аскаралӣ Раҷабов. - Душанбе : Контраст, 2009. - 422 с. : ил. - ISBN 99947-49-13-3
MAC Cosmetics

**MAC Cosmetics** (stiliseeritud M·A·C, lühend ingliskeelsetest sõnadest Make-up Art Cosmetics) on kosmeetikatootja, mille asutasid Frank Toskan ja Frank Angelo 1984. aastal Torontos, Kanadas. Ettevõtte peakorter asub New Yorgis.

1994. aastal omandas Estée Lauder Companies MAC Cosmeticsis 51% osaluse, saades ettevõtte enamusomanikuks. 1998. aastal omandas Estée Lauder Companies ka ülejäänud aktsiad, mille tulemusel sai MAC-ist korporatsiooni täielikult kuuluv tütarettevõte.

MAC Cosmetics on tuntud professionaalse meigibrändina, mille tooteid kasutavad nii meigikunstnikud, ilutööstuse professionaalid kui ka lai tarbijaskond.

Ettevõtte tunnuslause on “All Ages, All Races, All Sexes”, rõhutades brändi kaasavat ja mitmekesist suunitlust.

## Välislingid
* 
* https://www.maccosmetics.com
Heatherette

**Heatherette** oli ameerika moebränd New Yorgist, mille lõid 1999. aastal Richie Rich ja Traver Rains.

## Nimi
Moemärgi nimi oli tuletatud ühe ooperilaulja eesnimest Heather ja Grace Jonesi laulust “Warm Leatherette”.

## Tegevus
Rich ja Rains alustasid ettevõtmist T-särkide ja nahktoodete kujundamisest. Rich kandis ühte enda loodud nahktagi ööklubis, jäädes silma tuntud moepoe omanikule Patricia Fieldile. Tema esitas seejärel tellimuse 20 tagile, lisaks palus ta stiliseerida ekraanivõtteid teleseriaalile “Sex and the City”.

Tuntusega kujunes ettevõtmisest edukas moebränd, mille kliendid ja reklaaminäod olid tihti maailmakuulsad. New Yorgi moenädalal osaleti kokku 16 korda, kollektsioone esitati lisaks Los Angeleses, Miamis, Méxicos, Moskvas, Kyōtos ja Tōkyōs. Heatherette'il oli moestuudio Empire State Buildingis. Ettevõte lõpetas äritegevuse 2008. aastal. MAC Cosmeticsiga tehti vahetult enne seda koostööd loosungi all “Heatherette for MAC”.

## Vaata ka
*Susanne Bartsch
*Patricia Field
Cazwell

**Luke Caswell** (sündinud 27. juunil 1979), ka **Cazwell**, on ameerika geiräppar ja laulukirjutaja. 

Ta on paljude muusikavideote ja singlite kõrval andnud välja kolm stuudioalbumit: “Get Into It” (2006), “Watch My Mouth” (2009) ja “Hard 2 B Fresh” (2014). Sealhulgas on ta koostööd teinud Amanda Lepore'iga.

## Välislingid
*
Kamāl Khojandī

**Kamāl Khojandī** (tadžiki keeles Камоли Хуҷандӣ, pärsia keeles کمال خجندی&lrm; 1318/1321-1401) oli Pärsia sufiluuletaja. Ta sündis Hudžandis (praegune Sugdi vilajeti keskus Tadžikistanis), õppis Samarkandis ja Taškendis ning elas ja suri Tabrīzis (praegune Ida-Aserbaidžaani provintsi pealinn Iraanis).

## Välislingid
* KAMĀL ḴOJANDI // 
* Камоли Хуҷандӣ. *[https://vk.com/video-93632799_171414638?list=8df1469a6db3b18c9f Гуфт, ки ҳар ду]* (laulab Tahmina Nijozova)
David LaChapelle

**David LaChapelle** (sündinud 11. märtsil 1963) on ameerika fotograaf, režissöör ja kunstnik.

Tema fotokunst sisaldab sageli viiteid kunstiajaloole ja edastab mõnikord ka sotsiaalseid sõnumeid. Tema fotograafilist stiili on kirjeldatud kui "hüperrelistlikku ja kavalalt õõnestuslikku", aga ka kui "pop-sürreaalset kitš". LaChapelle'i on kutsutud fotograafia Felliniks. Ta on töötanud paljude rahvusvaheliste väljaannete jaoks ning tema töid on eksponeeritud muuseumides ja kommertsgaleriides üle maailma. Paljude kuulsuste seas, keda LaChapelle on pildistanud, oli üheks tema muusaks Amanda Lepore.

## Välislingid
*
Patricia Field

**Patricia Field** (sündinud 12. veebruaril 1942. aastal New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide armeenia-kreeka päritolu kostüümikunstnik, stilist ja moelooja. Muuhulgas oli ta laialt tuntud elustiilikaupluse omanik Lower Manhattanil Bowery tänavas, kust alustas oma karjääri ka *performance*-esineja Amanda Lepore. Fieldi rõivaid on kantud paljudes filmides ja teleseriaalides, nagu “*[[Seks ja linn|Sex and the City]]*”.

## Välislingid
Life Ball

**Life Ball** on Viini raekojaplatsil korra aastas, mais või juunis, toimuv suurim heategevusüritus Euroopas. Paljude prominentide ja patroonide osalusega pidulik ball toetab HIVi nakatunud või AIDSi haigestunud inimesi. Üritust korraldab mittetulunduslik organisatsioon AIDS LIFE, mis asutati 1992. aastal Gery Keszleri ja Torgom Petrosiani poolt.

Austria-Ungari eelviimase keisri Franz Joseph I sajanda surma-aasta tõttu 2016. aastal balli ei toimunud, kuid jätkus järgmisel aastal enda tavapärases asukohas.

## AIDS LIFE

AIDS LIFE toetab abiorganisatsioone, mis on pühendunud HIV-positiivsete või AIDSi-haigete inimeste aitamisele. Rahaliste vahendite eraldamise eest vastutav meeskond uurib põhjalikult iga projekti jaoks laekunud avaldust. Lisaks on AIDS LIFE'i selge eesmärk tõsta üldsuse teadlikkust antud epiteemia teemal, et inimesed teaksid tunnetada sellest tulenevat ohtu.

## Vaata ka
*Susanne Bartsch
*Love Parade

## Välislingid
* 
* Life Balli ametlik koduleht
Äss (täpsustus)

**Äss** võib tähendada mitut asja:
*Äss on mängukaart.

## Sport
*Tennises nimetatakse ässaks otse servilt saadud punkti (ilma, et vastane palli puutuks).
*Võrkpallis nimetatakse ässaks otse servilt saadud punkti (pall lendab vastase väljakualasse ilma vastase puuteta või kui vastase esimesest pallipuutest lendab pall auti).
*Korvpallis tähendab äss ebaõnnestunud pealeviset (pall ei puuduta korvilauda ega korvirõngast).
*...
Oktjabrski rajoon

**Oktjabrski rajoon** on mitme koha nimi.

Venemaa:
* Oktjabrski rajoon (Amuuri oblast)
* Oktjabrski rajoon (Juudi autonoomne oblast)
* Oktjabrski rajoon (Kalmõkkia)
* Oktjabrski rajoon (Kostroma oblast)
* Oktjabrski rajoon (Kurski oblast)
* Oktjabrski rajoon (Permi krai)
* Oktjabrski rajoon (Primorje krai)
* Oktjabrski rajoon (Rostovi oblast)
* Oktjabrski rajoon (Udmurtia)
* Oktjabrski rajoon (Volgogradi oblast)

Valgevene:
* Akciabrski rajoon (vene *Oktjabrski rajoon*)
* Kastryčnicki rajoon (vene *Oktjabrski rajoon*), rajoon Minski linnas
* Kastryčnicki rajoon (Hrodna) (vene *Oktjabrski rajoon*), rajoon Hrodna linnas
* Kastryčnicki rajoon (Viciebsk) (vene *Oktjabrski rajoon*), rajoon Viciebski linnas