open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
3. sajand

**3. sajand** ehk **III sajand** **pKr** ehk **m.a.j.** on kristliku ajaarvamise kolmas sajand, mis algas 1. jaanuaril 201 ja lõppes 31. detsembril 300.

## Sündmused

*...

## Inimesed
*Apollonios Rhodoselt
*Caracalla
*Diocletianus
*Septimius Severus

## Avastused, leiutised ja uuendused

*...

## Kümnendid ja aastad

200. aastad: 201, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 209

210. aastad: 210, 211, 212, 213, 214, 215, 216, 217, 218, 219

220. aastad: 220, 221, 222, 223, 224, 225, 226, 227, 228, 229

230. aastad: 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 237, 238, 239

240. aastad: 240, 241, 242, 243, 244, 245, 246, 247, 248, 249

250. aastad: 250, 251, 252, 253, 254, 255, 256, 257, 258, 259

260. aastad: 260, 261, 262, 263, 264, 265, 266, 267, 268, 269

270. aastad: 270, 271, 272, 273, 274, 275, 276, 277, 278, 279

280. aastad: 280, 281, 282, 283, 284, 285, 286, 287, 288, 289

290. aastad: 290, 291, 292, 293, 294, 295, 296, 297, 298, 299

300
Sulamite loend

*Siin on loetletud [[sulam]]eid.*

__NOTOC__
## A

*adamant –  Vana-Kreeka teras
*alfol – lehtalumiinium
*alniko –  magnetsulam (Fe, Al, Ni, Co)
*alpaka – nikli, vase ja raua sulam (uushõbe)
*alsifer –  rauasulam
*alumell –  niklisulam
*amalgaam – elavhõbeda sulam
*argentaan – uushõbeda liik
*austeniit – terase ja malmi struktuuriosa

## B

*babiit – plii või tina ja antimoni sulam
*beiniit – 
*britannium
*bulatt – kõva mõõgateras

## D

*damask – sitke teras
*doreehõbe – kulda sisaldav hõbe
*duraal – duralumiiniumisulam
*duralumiinium – alumiiniumisulam

## E

*elinvar – raua, nikli, kroomi ja süsiniku sulam
*elektron – kulla ja hõbeda sulam
*elektron – magneesiumisulam
*everduur – happekindel sulam

## F

*fekraal – kuumuspüsiv rauasulam
*ferrotseerium

## G

*galmei – tsingimaak

## I

*invar – raua ja nikli sulam
*inox – roostevaba teras

## K
*korintium ehk Korintose pronks – vasesulam
*kromaal – rauasulam
*kromansiil – kroomi, mangaani ja räni sisaldav konstruktsiooniteras   
*kromell – niklisulam
*konstantaan – vase ja nikli sulam

## L

*ledeburiit – raua ja süsiniku sulam
*ligatuur –

## M

*magniko – kõvamagnetmaterjal
*malm – raua ja süsiniku sulam
*melhior –  vase ja nikli sulam
*messing – vase ja tsingi sulam (valgevask)
*monel – nikli, raua, vasesulam

## N

*nikeliin – vasesulam
*nikroom –  nikli ja kroomi sulam
*nimonik – niklisulam

## O

*oreiid – kullakarva messing

## P

*permalloi – nikli ja raua sulam 
*permendüür – rauast, koobaltist ja vanaadiumist koosne pehmemagentmaterjal 
*permenorm – rauast, niklist ja mangaanist koosnev magnetmaterjal 
*perminvar – pehmemagentmaterjal 
*platiniit – nikli ja raua sulam
*pobediit –  volframkarbiidi ja koobalti kõvasulam   
*pronks – vase ja tina sulam
*punapronks - vase ja tina sulam tsingilisandiga

## R

*reotaan – takistussulam
*resistiin – vase, mangaani ja raua sulam

## S

*sendast –  rauasulam
*silkroom – räni- ja kroomisisaldusega teras
*silumiin – ränirikas alumiiniumisulam
*sorbiit – 
*sormait – süsinikku ja kroomi sisaldav valurauasulam    
*stelliit – koobalti, volframi ja kroomi sulam

## T

*teras – raua ja süsiniku sulam 
*tombak – vase ja tsingi sulam 
*troostiit –  
*tšugaal – suure alumiiniumisisaldusega malm

## U

*uushõbe

## V
*valge kuld – kulla ja pallaadiumi sulam
1700

**1700. aasta** (**MDCC**) oli 17. sajandi 100. aasta.

## Sündmused maailmas

* 22. veebruar (vkj 12. veebruaril) – Saksimaa kuurvürstiriigi väed ründasid ootamatult Riiat. Seda loetakse Põhjasõja alguseks.
* 1. november – Hispaania kuningas Carlos II surma järel puhkes Hispaania pärilussõda.

* Johann Sebastian Bach alustas õpinguid Lüneburgis

*...

## Sündmused [[Eesti]]s
*12. september – Venelased alustavad Narva piiramist.
*27. november (vkj 16. november) – Põhjasõda: Narva poole liikuv rootslaste eelvägi sundis venelaste Šeremetevi ratsaväe taanduma. Pärimus pajatab, et kiire edu taganud eesti talupoeg Stephan Raabe, kes rootslased venelaste selja taha juhatas.
* 30. november (vkj 19. november) – Põhjasõda: Narva lahingus purustas Rootsi sõjavägi Karl XII juhtimisel vene väed.

## Sündinud

*9. veebruar – Daniel Bernoulli, Šveitsi matemaatik ja loodusteadlane
*15. november – Georg Friedrich Schmahl, Saksa orelimeister
*26. mai – Nikolaus Ludwig von Zinzendorf, herrnhuti vennastekoguduse looja

## Surnud

* ...

## Viited
1766

**1766. aasta** (**MDCCLXVI**) oli 18. sajandi 66. aasta.

## Sündmused maailmas
* 22. mai – Türgis İstanbuli lähedal toimunud 7,1-magnituudilises maavärinas hukkus vähemalt 4000 inimest.
*5. detsember – Londonis asuv oksjonimaja Christie's viis läbi oma esimese enampakkumise.

## Sündmused Eestis
* Põltsamaal hakkas ilmuma kohaliku arsti Peter Ernst Wilde arstiteaduslik ajakiri "Lühhike öppetus, mis sees monned head rohhud täeda antakse".
* Peter Ernst Wilde asutas Põltsamaale maa-apteegi, mis oli esimene omataoline Eesti alal.

## Sündinud
* 13. veebruar – Thomas Robert Malthus, inglise demograaf ja majandusteadlane
* 23. märts – Pierre Antoine Poiteau, prantsuse botaanik ja aednik
* 22. aprill – Madame de Staël, prantsuse keeles kirjutanud Šveitsi kirjanik
* 17. juuni – Gustav Ernst von Stackelberg, Eestimaa päritolu Venemaa diplomaat
* 28. juuni – Gotthard Wilhelm von Budberg-Bönninghausen, baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane
* 6. juuli – Alexander Wilson, šoti päritolu Ameerika luuletaja, ornitoloog ja illustraator
* 8. juuli – Dominique Jean Larrey, prantsuse kirurg ja sõjaväearst
* 3. august – Kurt Sprengel, saksa arstiteadlane, botaanik ja meditsiiniajaloolane
* 6. august – William Hyde Wollaston, inglise keemik ja füüsik
* 4. september – Louis-Vincent-Joseph Le Blond de Saint-Hilaire, Prantsuse kindral
* 6. september – John Dalton, inglise keemik ja füüsik
* 23. oktoober – Emmanuel de Grouchy, Prantsuse sõjaväelane
* 2. november – Josef Radetzky, Austria väejuht
* 10. november – Georg Friedrich von Fölkersahm, baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane
* 18. november – Johann Philipp Palm, saksa raamatukaupmees
* 10. detsember – Samuel Frederick Gray, Briti botaanik ja farmakoloog
* 12. detsember – Nikolai Karamzin, vene ajaloolane ja kirjanik
* 29. detsember – Charles Macintosh, šoti keemik

## Surnud
* 1. jaanuar – James Francis Edward Stuart,  trooninõudleja Inglise, Šoti ja Iiri troonile
* 5. veebruar – Leopold Joseph von Daun, Thiano prints, Austria feldmarssal ning väejuht
* 23. veebruar – Stanisław Leszczyński, Poola kuningas ja Leedu suurvürst
* 15. aprill – Robert Whytt, šoti arst ja neurofüsioloog
* 5. mai – Jean Astruc, prantsuse arst
* 17. juuli – Gustav Reinhold von Löwen, baltisaksa sõjaväelane ja poliitik, parun
* 3. november – Thomas Abbt, saksa kirjamees ja filosoof

## Viited
1767

**1767. aasta** (**MDCCLXVII**) oli 18. sajandi 67. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
*10. august  (vkj 30. juuli) – Moskvas arutas komisjon Katariina II Venemaa seadustekogu projekti, mis muu hulgas nägi ette Balti kubermangude poliitilise korralduse erinevuse (vt Balti erikord) kaotamise Venemaast. Balti saadikud püüdsid teha kõik, et projekti ei rakendataks Eesti- ja Liivimaa suhtes.
* **Oktoobris** läks Kolga juures karile Lübecki laev, mida kohalikud talupojad mõisniku heakskiidul riisusid.
* ...

## Sündinud
* 5. jaanuar – Jean-Baptiste Say, prantsuse majandusteadlane ja ärimees
* 29. jaanuar – Anne-Louis Girodet de Roussy-Trioson, prantsuse kunstnik
* 1. veebruar – Karl Christoph von Lieven, Venemaa sõjaväelane ja poliitik
* 19. veebruar – Józef Peszka, poola maalikunstnik
* 15. märts – Andrew Jackson, Ameerika Ühendriikide 7. president
* 19. märts – Georg Ludwig Pilar von Pilchau, Venemaa keisririigi sõjaväelane
* 25. märts – Joachim Murat, Prantsusmaa sõjaväelane
* 24. aprill – Johann Elias Lorenz Schatz, Läti ja Eesti vaimulik
* 13. mai – João VI, Portugali kuningas
* 22. juuni – Wilhelm von Humboldt, saksa keeleteadlane, filosoof, riigimees ja diplomaat
* 27. juuni – Alexis Bouvard, prantsuse astronoom
* 5. juuli – Georg Friedrich Parrot, šoti-prantsuse päritolu Eestis ja Venemaal tegutsenud füüsik
* 11. juuli – John Quincy Adams, Ameerika Ühendriikide 6. president
* 8. september – August Wilhelm Schlegel, saksa kirjandusteadlane, tõlkija, kirjanik, indoloog ja filosoof
* 17. september – Friedrich von Löwis of Menar, šoti juurtega baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane ja poliitik
* 2. november – Edward Augustus, Kenti ja Strathearni hertsog
* 26. november – Platon Zubov, Venemaa riigitegelane
* 13. detsember – August Eberhard Müller, saksa helilooja, organist ja dirigent

## Surnud
* 25. juuni – Georg Philipp Telemann, saksa helilooja
* 17. juuli – Norbert Grund, tšehhi maalikunstnik
* 1. september – Johann Gottfried Arndt, baltisakslasest filoloog, pedagoog ja ajalooharrastaja
* 16. oktoober – Burchard Christoph von Münnich, saksa päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane ja sõjaväelane

## Viited
Füüsikaliste suuruste loend

Loendis on sagedamini kasutatavate füüsikaliste suuruste ja nende ühikute nimetused ja tähised. Elektrotehnilised suurused on detailsemalt esitatud Elektrotehniliste suuruste ja mõõtühikute loendis.''

## Põhisuurused
Tabelis on SI põhiühikutele vastavad Rahvusvahelise suuruste süsteemi ISQ füüsikalised suurused, nende mõõtühikud ja dimensioonid.

## Valik tuletatud suuruseid

## Vaata ka
*Rahvusvaheline suuruste süsteem
*SI-süsteem
*SI-süsteemi põhiühikud
*Elektrotehniliste suuruste ja mõõtühikute loend
* Füüsikakonstandid

## Välislingid
* Suuruste ja ühikute tähistest
* Le systeme international dunites SI
1697

**1697. aasta** (**MDCXCVII**) oli 17. sajandi 97. aasta.

## Sündmused maailmas

* Hispaanlased vallutasid viimase iseseisva maia linnriigi, Petén Itzá järve ääres asuva itsa riigi pealinna Tayasali.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Venemaa tsaar Peeter I ja tema kaaskond alustab ulatuslikku välisreisi Euroopasse. Peatutakse ka Vastseliina linnuses.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 5. aprill – Karl XI, Rootsi kuningas

## Viited
13. sajand

**13. sajand** ehk **XIII sajand** **pKr** ehk **m.a.j.**  on kristliku ajaarvamise kolmeteistkümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 1201 ja lõppes 31. detsembril 1300.

## Sündmused
*...

## Sündmused Eestis

## Inimesed
*Piiskop Albert
*Aleksander Nevski
*Läti Henrik
*Kaupo
*Lembitu
*Valdemar II

*Batu-khaan
*Bonifatius VIII
*Friedrich II
*Dominicus
*Franciscus Assisist
*Hubilai
*Innocentius III
*Louis IX Püha
*Otakar II
*Philippe II Auguste
*Philippe IV Ilus
*Rudolf I von Habsburg
*Thomas Aquinost
*Tšingis-khaan

## Avastused, leiutised ja uuendused

*...

## Kümnendid ja aastad

1200. aastad: 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207, 1208, 1209

1210. aastad: 1210, 1211, 1212, 1213, 1214, 1215, 1216, 1217, 1218, 1219

1220. aastad: 1220, 1221, 1222, 1223, 1224, 1225, 1226, 1227, 1228, 1229

1230. aastad: 1230, 1231, 1232, 1233, 1234, 1235, 1236, 1237, 1238, 1239

1240. aastad: 1240, 1241, 1242, 1243, 1244, 1245, 1246, 1247, 1248, 1249

1250. aastad: 1250, 1251, 1252, 1253, 1254, 1255, 1256, 1257, 1258, 1259

1260. aastad: 1260, 1261, 1262, 1263, 1264, 1265, 1266, 1267, 1268, 1269

1270. aastad: 1270, 1271, 1272, 1273, 1274, 1275, 1276, 1277, 1278, 1279

1280. aastad: 1280, 1281, 1282, 1283, 1284, 1285, 1286, 1287, 1288, 1289

1290. aastad: 1290, 1291, 1292, 1293, 1294, 1295, 1296, 1297, 1298, 1299

1300
1698

**1698. aasta** (**MDCXCVIII**) oli 17. sajandi 98. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Tartu Jaani koguduse abiõpetaja Daniel Eberhard koostas esimese kohaliku biograafilise leksikoni "Dorpatum in Livonia Literatum Anno MDCXCVIII".
* ...

## Sündinud

* George Browne, Liivimaa ja Eestimaa kindralkuberner (suri 1792)

## Surnud

* ...

## Viited
1699

**1699. aasta** (**MDCXCIX**) oli 17. sajandi 99. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* 7. september (vkj 28. august) – Tartu ülikool viidi Pärnusse.
* Tartu maakohtus toimus nõiaprotsess, kus nõidumises süüdistatuna mõisteti surma nõid Tattra Santi Michel. See oli teadaolevalt viimane Eesti alal nõiaprotsessis surmamõistetu, kellel surmanuhtlus ka täide viidi.
* ...

## Sündinud
*17. august – Bernard de Jussieu, prantsuse botaanik ja loodusteadlane
*10. detsember – Christian VI, Taani ja Norra kuningas 
* Erich Johann von Vietinghoff (surnud 1761), baltisaksa poliitik

## Surnud

* ...

## Viited
Sutlej

**Sutlej** (inglise *Sutlej*, tiibeti གླང་ཆེན་ཁ་འབབ (Langqên Kanbab), hindi सतलज (Satlaj), urdu ستلج (Satlaj)) on jõgi Lõuna-Aasias. Algab Kailase mägedest, seejärel murrab läbi Himaalaja. Tasandikule laskunult voolab valdavalt edelasse. Ühinedes Trimabi jõega, moodustab Panjnadi jõe. Sutlej jõgi on 1450 kilomeetri pikkune ja läbib Indiat, Hiinat ja Pakistani.
Belt

**Belt** esineb paljude Taani väinade nimedes.

*Suur-Belt on väin Fyni saare ja Sjællandi saare vahel.
*Väike-Belt on väin Fyni saare ja Jüüti poolsaare vahel.
Habomai saared

**Habomai saared** (vene *Хабомай*, jaapani 歯舞群島) on saarterühm Väike-Kuriilides Šikotani ja Hokkaidō vahel.

Habomai saartest suuremad on:
*Polonski saar (jaapani *Taraku-jima*)
*Zeljonõi saar (jaapani *Shibotsu-jima*)
*Juri saar (jaapani *Yuri-tō*)
*Tanfiljevi saar (jaapani *Suishō-tō*)
*Anutšini saar (jaapani *Akiyuri-tō*)

Saarte kogupindala on 104 km&sup2;. 

Nad kuuluvad 1945. aastast *[[de facto]]* Venemaale (algul Nõukogude Liidule), kuid on siiani Venemaa ja Jaapani piirivaidluste objektiks. 

## Vaata ka

*Iturup 
*Kunašir
*Šikotan
Nikolai Agnivtsev

**Nikolai** Jakovlevitš **Agnivtsev** (vene keeles Николай Яковлевич Агнивцев; 20. aprill (vana kalendri järgi 8. aprill) 1888 Moskva – 29. oktoober 1932 Moskva) oli vene luuletaja. 

Õppis Peterburi ülikoolis. Töötas Peterburis näitlejana. Suhtles boheemlastega. Peterburis hakkas ka luuletusi kirjutama. 

Tema luuletused olid elegantsed, humoristlikud ja laululised.  

Aastal 1921 oli Agnivtsev sunnitud emigreeruma. Välismaal olles andis välja ka raamatuid. Tolleaegsed luuletused on täis igatsust Peterburi järele. Lõpuks läks ta Nõukogude Liitu tagasi.   

Agnivtsevi luuletusi on viisistanud teiste seas Sergei Prokofjev, Aleksandr Vertinski ja Sergei Nikitin. 

Tema raamatuid pärast tema surma taastrükkidena välja ei antud. Üksikud luuletused ilmusid antoloogiates. Neid levitati samizdatis.   

## Raamatud
*1923 – "*Блистательный Санкт-Петербург*" ("Hiilgav Peterburi"), Berliin (tekst) 

## Välislingid
*Luuletused vene keeles - veel - veel - "Poeedi surm"
Iturup

**Iturup** (vene keeles Итуруп, jaapani keeles 択捉島 Etorofu-tō) on suurim Kuriilide saar.

Iturup on kirde-edela suunas välja venitatud. Saarest loodesse jääb Ohhoota meri ja kagusse Vaikse ookeani see osa, mida meredeks ei jaotata. Iturupist kirdes asub Urup, millest teda eraldab Vriesi väin, kagus Kunašir.

Iturupi pindala on 3185,65&nbsp;km². Saar on mägine, kõige kõrgem on 1634 m kõrgune vulkaan Stokap Bogatõri mäeahelikus, mis asub saare kagurannikul, kuid saare enda suhtes keskel.

Saare suurim asula on Kurilski linn (elanikke 1500). Suuruselt teine asula on Burevestnik, mis asub Kurilskist edelas. Kokku elas Iturupil 2007. aasta seisuga 6387 inimest.

Iturupil on mereline kliima. Aasta keskmine temperatuur on +4,9&nbsp;°C. Kõige soojemad kuud on august (+13,6&nbsp;°C) ja september (+12,8&nbsp;°C), kõige jahedamad veebruar (–3,7&nbsp;°C) ja märts (–2,3&nbsp;°C). Keskmine õhuniiskus on 74,7% ja keskmine tuule kiirus 6,9&nbsp;m/s.

Alates 1945 kuulub Iturup Venemaale. Halduslikult kuulub ta Sahhalini oblastisse. Jaapan peab Iturupi endale kuuluvaks.

## Viited

## Välislingid
*Serdjukov: väed Lõuna-Kuriilidel paigutatakse kahele saarele, 26.02.2011
Georgi Adamovitš

**Georgi** Viktorovitš **Adamovitš** (vene keeles Георгий Викторович Адамович; 19. aprill vana kalendri järgi 7. aprill) 1892 või 1894 Moskva – 21. veebruar 1972 Nice) oli vene luuletaja, kriitik ja tõlkija. 

Adamovitš sündis Moskvas sõjaväelase perekonnas. 

Lõpetas Peterburi ülikooli ajaloo-filoloogiateaduskonna. 

Ta oli akmeismi pooldaja ning Lev Gumiljovi õpilane. Tema esimene luulekogu "Pilved" pälvis Gumiljovi heakskiidu. 

1924 läks ta emigratsiooni. Ta kirjutas kriitikat ja esseesid, mida avaldati muuhulgas ajakirjas Zveno. Alates 1928 kirjutas ta iga nädal kirjandusülevaate ajalehele Poslednije novosti. 

Teise maailmasõja alates astus ta  septembris 1939 vabatahtlikuna Prantsuse sõjaväkke, mida ta pidas oma moraalseks kohuseks. Pärast Prantsusmaa  kaotust ta interneeriti. 

Pärast sõda uskus ta mõnda aega Nõukogude Liidu uuenemisse ning 1940. aastate lõpus avaldati tema artikleid Nõukogude-sõbralikes väljaannetes. 

Adamovitš oli oma loomingu vastu väga nõudlik ning avaldas elu jooksul vähem kui 140 luuletust. Samuti ilmus temalt luuletõlkeid, põhiliselt Petrogradi kirjastuses "Vsemirnaja literatura", aga ka proosatõlkeid (Albert Camus' "Võõras"). 

## Teosed
*"*Облака*" ("Pilved"; 1916; luulekogu)
*"*Чистилище*" ("Puhastustuli"; 1922; luulekogu)
*"*На Западе*" ("Läänes"; 1939; luulekogu)
*"*Teine kodumaa*" (1947; prantsuse keeles; Nõukogude Liidu kohta)
*"*Одиночество и свобода*" ("Üksindus ja vabadus"; New York 1955; Peterburi 2002; kriitikakogumik 1920. ja 1930. aastatel väljaannetes Poslednije Novosti, Sovremennõje Zapiski, Russkije Novosti ja Novoje russkoje slovo avaldatud artiklitest) 
*"*Комментарии*" ("Kommentaarid"; 1967; kokkuvõttev kriitikaraamat)
*"*Единство*" ("Ühtsus"; 1967; USA; kokkuvõttev luulekogu)

## Välislingid
*Luuletusi vene keeles
*Mälestused: Minu kohtumised Aldanoviga (vene keeles)
Beringi väin

**Beringi väin** (vene keeles Берингов пролив, inglise keeles *Bering Strait*) ühendab Vaikset ookeani (Beringi merd) Põhja-Jäämerega (Tšuktši merega) ja eraldab Aasiat (Tšuktši poolsaart) Põhja-Ameerikast (Alaska poolsaarest). 

Väina laius on 85 kilomeetrit. Väina keskel asuvad Diomidi saared – Little Diomede'i ja Ratmanovi saar. Väina sügavus on valdavalt 30–50 meetrit. Talvel on väin jääga kaetud, nii et väin on ületatav. Väidetavalt on väina siiski plaanipäraselt jalgsi ületatud vaid korra.

Väina läbib kuupäevaraja.

Jääaegadel, kui suur osa maakera veest oli seotud mandrijäässe, oli maailmamere tase kuni sadakond meetrit tänapäevasest madalam. Kogu Beringi mere põhjaosa ja Tšuktši meri oli kuiv maa. Seda laialdast ala nimetatakse Beringiaks. Ürginimesed asustasid mööda Beringiat minnes Põhja-Ameerika. Sündmuse täpne dateering on vaieldav ja see võis toimuda mitme lainena, kuid mitte hiljem kui 10 000 aastat tagasi, kui pärast viimase jääaja lõppu tõusis maailmamere tase praegusele.

## Viited
Genji monogatari

"**Genji monogatari**" (jaapani keeles 源氏物語 'Lugu Genjist', 'Prints Genji lugu') on jaapani kirjanduse klassikaline teos, Heiani perioodil (täpsemini arvatavasti 11. sajandi alguses) Murasaki Shikibu kirjutatud õukonnaromaan.

"Genji lugu" on nimetatud maailma esimeseks romaaniks, esimeseks kaasaegseks romaaniks, esimeseks psühholoogiliseks romaaniks ja esimeseks klassikaliseks romaaniks. Ühtlasi pakub romaan ainulaadset kirjeldust elust õukonnas Heiani perioodil.

"Genji lool" on tänapäeva romaanidega palju ühisjooni. On peategelane ning suur hulk (umbes nelisada) eri tähtsusega kõrvaltegelast. Kogu sündmustik toimub peategelase elu jooksul ja osalt pärast seda. Teoses puudub selge narratiiv: sündmused lihtsalt juhtuvad nagu elus ikka ja tegelaskujud küll arenevad, aga peamiselt vanemaks saades.

Niihästi lugejatele kui tõlkijatele valmistab raskusi asjaolu, et enamikku tegelastest ei nimetata nimepidi. Selle asemel pöördutakse nende poole nende ametinimetuse (näiteks Vasakpoolne Minister), aunimetuse (näiteks Tema Ekstsellents) või sugulussuhete kaudu (näiteks Troonipärija). See nimetus võib aja jooksul muutuda. Sellist stiili kasutati Heiani perioodi õukonnas, kus peeti vastuvõetamatult familiaarseks ja jämedaks mainida kellegi nime. Tänapäevased tõlkijad on rohkemal või vähemal määral kasutanud mitmesuguseid hüüdnimesid, et tegelasi parem ära tunda oleks.

Raamatu peatükid 1-41 jälgivad Genji Hikaru, keisri poja, elu Heiani perioodi keiserlikus õukonnas ja 42-54 kirjeldavad sündmusi pärast Genji surma, sh tema ametlike ja mitteametlike järeltulijate saatust.

"Lugu Genjist" on üks olulisimaid vanema jaapani kirjanduse teoseid, mis väljendab *[[mono no aware]]* esteetilist printsiipi.
Aare liustik

**Aare liustik** (saksa keeles *die Aargletscher* 'Aare liustikud') on liustike rühm Berni Alpide idaosas Finsteraarhorni ümbruses.

Tegemist on nelja tohutu jääjõega, mis laskuvad Finsteraarhorni grupi liustikulohkudest Hasli oru tagaossa. Ülem-Aare liustiku (*Oberaargletscher*) äravool moodustab Aare jõe, mis pärast lühikest joolsu võtab endasse Alam-Aare liustiku (*Unteraargletscher*) äravoolu. Alam-Aare liustik tekib, kui ühinevad kaks kõrgemal asetsevat jääjõge *Lauteraargletscher* ja *Finsteraargletscher*, mis laskuvad Schreckhorni ümbruse kõrgorgudest ja mida lahutab kaljuhari *Lauteraarhörner*. Finsteraargletscher möödub Finsteraarhorni jalamist.

Aare liustiku vastu on tekkinud suurem huvi pärast Josef Hugi (1827) ja Louis Agassize  (1840) loodusteaduslikku uurimistööd. Mõlemat huvitas eelkõige liustiku voolukiirus.  Onn, mille  Josef Hugi Aare liustikule uurimisjaamaks püsti pani, muutis aastatel 1827–1830 oma asukohta 100&nbsp;m võrra, 1836. aastaks 724&nbsp;m võrra ja 1842. aastaks 1428&nbsp;m võrra.
Šogun

**Šogun** (jaapani keeles 将軍 *shōgun*) oli feodaalse Jaapani sisuline valitseja alates 12. sajandist kuni Meiji restauratsioonini. Tiitel ise tähendab kindralit ning oli esialgselt keiserliku armee ülemjuhataja nimetus.

Šogunaat kui sõjaline administratiivsüsteem tekkis 1185. aastal ja oli tuntud *bakufu* nime all, võttes tegeliku võimu Kyōtos asuvalt keisri õukonnalt. Tokugawa Ieyasu ühendas 1603. aastal kogu Jaapani Tokugawa šogunaadi võimu alla, mis valitses Jaapanit kuni 1868. aasta Meiji restauratsioonini.

## Šoguneid
* Uesugi Kenshin
Daimjo

**Daimjo** (jaapani keeles 大名 *daimyō*) oli kõrgeim kohalik valitseja feodaalses Jaapanis (11.–19. sajandil).

Pärast keisrivõimu nõrgenemist ja Jaapani langemist kodusõdade keerisesse Sengoku ajastul lagunes riigi administratiivne ühtsus ning Jaapan hakkas koosnema sadadest väiksematest daimjode poolt valitsetud võimupiirkondadest. Seoses Jaapani lõpliku ühendamisega 1603. aastal Tokugawa Ieyasu poolt allutati kõik daimjod šogunile. See süsteem kestis kuni Meiji restauratsioonini 1868. aastal.
Edo

**Edo** oli Jaapani pealinna Tōkyō nimi kuni 1868. aastani.

Edo sai Jaapani faktiliseks pealinnaks pärast Tokugawa šogunaadi tõusu võimule 1603. aastal, mil see asendas Kyōto, mis jäi keisri õukonna asukohaks. Pärast 1868. aasta Meiji restauratsiooni, millega taastati keisrivõim, nimetati Edo ümber.

Tokugawa šogunaadi valitsusaega 1603–1868 tuntakse ka Edo perioodina.
Jaapani kirjandus

**Jaapani kirjandus** on jaapani keeles kirjutatud kirjandus.

## Žanreid

*tanka
**[[sedoka]]*
**[[nagauta]]*
**[[imayo]]*
**[[monogatari]]*
**[[nikki]]*
**[[zuihitsu]]*
**[[gunki]]
**kyōgen*
**otogi-zōshi*
**kana-zōshi*
**nō*
*[[gunraku]]
*[[kabuki]]
**ukiyo-zōshi*
*[[haiku]]
**shintaishi*
**yomihon''

## Kirjanikke

*Kōbō Abe
*Ueda Akinari 
*Ryūnosuke Akutagawa
*Hiro Arikawa
*Ariwara no Narihira
*Matsuo Bashō
*Osamu Dazai
*Shūsaku Endō
*Sadakazu Fujii
*Yasuo Fujitomi
*Fujiwara no Kintō
*Fujiwara no Teika
*Fumiko Hayashi
*Keigo Higashino 
*Seihaku Irako
*Yasuo Irisawa
*Ise
*Kakinomoto no Hitomaro
*Kazuo Ishiguro
*Shintarō Ishihara
*Yasunari Kawabata
*Toshikazu Kawaguchi
*Hiromi Kawakami
*Mieko Kawakami
*Genki Kawamura
*Natsuo Kirino
*Takeshi Kitano
*Kobayashi Issa
*Ki no Tsurayuki
*Yayoi Kusama
*Seichō Matsumoto
*Yukio Mishima 
*Haruki Murakami
*Ryū Murakami
*Murasaki Shikibu
*Tarō Naka
*Makoto Oda
*Kenzaburō Ōe
*Yōko Ogawa
*Makoto Ōoka
*Ōshikōchi no Mitsune
*Junko Ōyama
*Saigyō
*Sei Shōnagon
*Tōson Shimazaki
*Kazuko Shiraishi
*Natsume Sōseki
*Durian Sukegawa
*Suzumi Suzuki
*Ryūichi Tamura
*Shuntarō Tanikawa
*Junichiro Tanizaki
*Yōko Tawada
*Yūko Tsushima
*Hyakken Uchida 
*Banana Yoshimoto
*Hiroshi Yoshino
*Minoru Yoshioka
*Miri Yū
*Asako Yuzuki

## Teoseid
*"Genji Monogatari"
*"Iroha"

## Vaata ka
*Kolmkümmend kuus luulepühakut
*Burai-ha
Šveitsi mägede loend

**Šveitsi mägede loend** loetleb Šveitsi mägesid. 

Sulgudes on antud kanton, kus mägi asub, ja kõrgus merepinnast meetrites.

*Aletschhorn (Valais; 4195)
*Blümlisalp (Bern; 3661)
*Calanda (Graubünden; 2806)
*Churfirsten (Sankt Gallen; 2306)
*Domi mägi (Valais;  4545)
*Eiger (Bern;  3970)
*Finsteraarhorn (Bern, Valais;  4274)
*Grand Combin  (Bern;  4314)
*Gonzen (Sankt Gallen;  1830)
*Jungfrau (Bern, Valais;   4158)
*Matterhorn (Valais;   4478)
*Monte Rosa (Valais;   4634 (Dufourspitze, Šveitsi kõrgeim tipp); teised tipud Dunantspitze (4632 m), Grenzgipfel (4618 m) ja Nordend 4609 m)  
*Mönchi mägi (Bern, (Wallis;   4099) 
*Nieseni mägi (Bern;   2362)
*Pilatus (Luzern; 2132)
*Piz Badile (Graubünden, Ticino; 3305)
*Piz Bernina (Graubünden;  4049)
*Piz Beverin (Graubünden; 2998)
*Piz Palü (Graubünden; 3901)
*Rheinwaldhorn (Graubünden, Ticino;  3402)
*Rigi (Luzern;  1797)
*Säntis (Appenzell Ausserrhoden, Appenzell Innerrhoden, Sankt Gallen; 2503)
*Tödi (Glarus, Graubünden; 3614)
*Tritthorn (Sankt Gotthard) (Graubünden, Ticino, Valais, Uri; 3002)
*Silvrettahorn (Graubünden, ?; 3244)
*Stockhorn (Bern;   2190)
*Täschhorn (Valais;   4491)
*Weisshorn (Valais;   4506)
*Wetterhorn (Bern;   3701)
*Wildstrubel (Bern, Valais;    3243)
Tähtkujude loend

**Tähtkujude loend** loetleb tähtkujusid, mille on määranud Rahvusvaheline Astronoomiaunioon. Neid on 88.
Meiringen

**Meiringen** on vald (*Gemeinde*) ja asula Šveitsis Berni kantonis Interlaken-Oberhasli ringkonnas Hasli orus. 2009. aasta lõpuni oli Oberhasli ringkonna keskus. 

Elanike arv on umbes 4800. 

Tuntud on Meiringeni lähedal asuvad vaatamisväärsused: Aare kuristik Aare jõel ja Reichenbachi joad (*Reichenbachfälle*), kuhu professor Moriarty olevat mais 1891 tõuganud Sherlock Holmesi (Arthur Conan Doyle'i loodud tegelaskuju). Sherlock Holmes jäi aga ellu ning kasutas juhust, et lavastada enda surm. 

Reichenbachi jugade juures meenutab seda väljamõeldud sündmust mälestustahvel. Peale selle on Meiringenis 1991. aastast  Sherlock Holmesi muuseum ja peatänaval asub Sherlock Holmesi mälestussammas. Londoni Sherlock Holmesi selts (*Sherlock Holmes Society of London*) korraldab regulaarseid Meiringeni-reise, millest osavõtjad mängivad ajaloolistes kostüümides läbi Sherlock Holmesi seiklused.

## Välislingid
*http://www.meiringen.ch/
Aare kuristik

**Aare kuristik** ehk **Aare jõe kuristik**, ka **Meiringeni kuristik** (saksa keeles *Aareschlucht*) on kuristik Šveitsis *[[Berner Oberland]]is* Aare jõel.

Lubjakivi-kaljumassiivi Innertkircheni ja Meiringeni vahel takistas Aare jõe äravoolu Grimseli kuru piirkonnast. Sulamisvesi jääaegse Aare liustiku all uuristas sellesse kaljumassiivi 7 põiki- ja pikilõhet. Tänapäevane Aare kuristik on nendest lõhedest kõige noorem.

Aare kuristik on 1400 meetrit pikk ja kõige kitsamas kohas 1 meeter lai. Kõige kõrgem külgsein kõrgub 180&nbsp;m kõrgusel Aare jõe kohal. Jõgi voolab läbi kuristiku kord aeglaselt ja rahulikult, kord kiiresti ja maruliselt. Keskmine kiirus on 12&nbsp;km/h.

Aastal 1888 tehti kuristik purde abil ligipääsetavaks. 1912 lisandus õhtune valgustus.

Kuristik on aprilli algusest kuni 1. novembrini iga päev avatud ning seda saab ületada mööda purdeid ja väiksemaid tunneleid.

Kuristiku juurde pääseb 5&nbsp;km pikkusel Meiringeni–Innertkircheni liinil sõitva rongiga. Väljuda tuleb peatuses Aareschlucht-West või Aareschlucht-Ost, mis asuvad vastavalt kuristikust läänes ja idas.
Observatooriumite loend

*Siin on loetletud [[Astronoomia|astronoomiliste]] [[vaatlus]]tega tegelevaid [[observatoorium]]e.*

## A
*Ameerika Ühendriikide Mereväeobservatoorium

## B
*Bjurakani observatoorium
*BTA-6

## J
* James Licki observatoorium

## K
*Kitt Peaki observatoorium
*Königsbergi observatoorium

## M
*Mount Wilsoni observatoorium

## O
*Ondřejovi Observatoorium

## R
*Rundetårn

## S
*Şamaxı astrofüüsikaobservatoorium
*Stjerneborg

## T
*Tartu Observatoorium
*Tartu Tähetorn
*Tallinna Tähetorn

## U
*Uraniborg
Berni Alpid

**Berni Alpid** (saksa keeles *Berner Alpen*) on Šveitsis asuv Alpide osa, mis läbib Berni kantoni lõunaosa (*[[Berner Oberland]]*) ning Wallise kantoni põhjaosa (*[[Lötschental]]*), Aletschi ala (*[[Aletschgebiet]]*) ja Goms). 

Lõunas piirnevad nad Rhône'i oruga, põhjas Mittellandiga. 

Kõrgeim tipp on Finsteraarhorn (4273 m).

Teisi tuntud mäetippe Berni Alpides: 
* Eiger
* Jungfrau
* Mönchi mägi
* Bietschhorn
* Aletschhorn
* Schilthorn

Alates 2002. aastast kuuluvad suured osad Berni Alpide keskosast UNESCO maailmapärandi nimekirja (Jungfrau-Aletsch-Bietschhorn).
Brienz

**Brienz** on vald ja asula Šveitsis Berni kantonis Interlakeni maakonnas Brienzi järve põhjakaldal Brienzer Rothorni (2350 m) jalamil. 

Valla pindala on 47,9 km². 

Elanike arv on 2956 (2000).

Sihtnumber on 3175.

## Majandus
Tähtsad on turism ja puunikerdamine. Brienzis asub kantoni nikerdamis- ja viiulimeisterdamiskool (rajatud 1862), mis on asjatundjate seas tuntud ja hinnatud. 

## Ajalugu
Brienzi alal on hiljemalt 7. sajandist olnud alemannide asula.

Brienzi mainiti kirjalikult esimest korda 1146. Pärast mitmeid ajaloo keerdkäike sai Brienzist 1528 Berni kantoni osa.

## Vaatamisväärsused
* Esimese maailmasõja ajal rajatud järvepromenaad kulgeb piki küla järve lõpuni. See jääb liiklusest eemale ning selle ääres on ilusad lillepeenrad ja puuderühmad. 
*Auruvedur viib raudteega (*[[Brienz-Rothorn-Bahn]]*) Brienzer Rothorni tippu.
* Ballenbergi vabaõhumuuseum (*[[Freilichtmuseum Ballenberg]]*) tutvustab maakultuuri. 
* puunikerdused
* Jugadega mägioja Giessbach Euroopa vanima köisraudteega 

## Viited
Kabuki

**Kabuki** (歌舞伎) ehk **kabukiteater** on koos nooteatriga (能)) üks kolmest traditsioonilise Jaapani teatri vormist. 

Kabuki ajalugu ulatub tagasi 17. sajandi alguse Kyotosse, kui see oli üksnes naiste esitatav tantsuline vaatemäng. Moraalikaalutlustel (probleemiks oli prostitutsioon) keelati 1628. aastal naistel kabukietendustel esinemine, kuid kuna kabuki oli juba saavutanud suure populaarsuse, tõi keeld kaasa  üksnes selle, et naissoost näitlejad asendati meestega. Šogunaadi meelehärmiks ei toonud see muutus aga kaasa mingit arvestatavat paranemist moraalis – ka meessoost kabukinäitlejad olid tihti seotud prostitutsiooniga ja etendustega kaasnes sageli kähmlusi. Šogunaadi edasiste jõupingutuste tulemusena arenes välja rafineeritum stiil, mis on aluseks kabuki nüüdisaegsele kujule. 

Kabukinäitlejad on tänapäevani mehed. Naiste rolle mängivad üksnes sellele spetsialiseerunud meesnäitlejad (*onnagata*), kes on kabukimaailma vaieldamatud staarid.
Teetseremoonia

**Teetseremoonia** on tee valmistamise ja joomise rituaal. Selle all mõeldakse tavaliselt jaapani teetseremooniat (茶の湯 *chanoyu* või 茶道 *chadō*, *sadō*), kuigi traditsiooniline teetseremoonia on olemas ka näiteks Hiinas ja Koreas. 

Jaapanis on teetseremoonia traditsioon arendatud täiuslikuks.

*Chanoyu* on üle 800 aasta vana. Teejoomine aitas buda munkadel pikkadel mediteerimistel virgena püsida. Ajapikku kujunes välja tee valmistamise, pakkumise ja joomise rituaal, mis lõpuks saavutas omaette kunsti taseme. On olemas hulk teetseremoonia koolkondi, millest kõige kuulsam on *Urasenke* koolkond peakorteriga Kyōtos. 

Õige teetseremoonia viiakse läbi spetsiaalselt selleks ehitatud teemajas (茶室 *chashitsu*), mis on ümbritsetud väikese jaapani aiaga (露地 *roji*). Teemajja sisenetakse madala ukseava kaudu, jalanõud jäetakse välja. Istutakse õlgmatil (畳 *tatami*). Teemaja juurde kuulub lahutamatult *tokonoma* (床の間) - seinaorv pintslikirja (書道 *shodō*) või tušimaaliga (水墨画 *suiboku-ga*) ja lihtsa lilleseadega (茶花 *chabana*). Tseremooniaks kasutatakse mõru rohelist teed (抹茶 *macha*), mis on pulbriks jahvatatud. *Chanoyu*s on iga liigutus täpselt reguleeritud. Teetseremoonia meister peab hästi tundma ka arhitektuuri, lilleseadekunsti, keraamikat, kalligraafiat, ajalugu ja religiooni. Täismahus teetseremoonia võtab aega umbes neli tundi. 
Jaapani teetseremooniat on tugevalt mõjutanud zen-budism ja ajaloolistest isikutest Sen no Rikyū (千利休, 1522-1591). 


Pilt:KoudaijiIhoan.jpg
Pilt:Meimeian08n4592.jpg
Pilt:Ro and Kama.jpg
Pilt:Three piece matcha set.jpg


## Vaata ka

* kohvitseremoonia

## Kirjandus
*Okakura Kakuzō. *Teeraamat*. Tallinn: Penikoorem, 2003. 
**Tea in Japan. Essays on the History of Chanoyu*. Edited by Paul Varley and Kumakura Isao. University of Hawaii Press, 1989. ISBN 0-8248-1218-2
*Sasaki Sanmi. *Chado. The Way of Tea. A Japanese Tea Master's Almanac.* Translated from the Japanese by Shaun McCabe and Iwasaki Satoko. Foreword by Sen Sôshitsu XV Grand Tea Master of Urasenke School. Tuttle Publishing, 2002. ISBN 0-8048-3716-3

## Välislingid
*Murai Yasuhiko. "The Development of Chanoyu: Before Rikyū."
Jōmoni ajastu

**Jōmoni ajastu** [džoomoni ajastu] (jaapani keeles 縄文時代, *jōmon jidai*) on Jaapani ajaloo ajastu umbes 13. aastatuhandest eKr kuni umbes aastani 300 eKr. 

Sõna *jōmon* märgib nöörornamenti, mis on iseloomulik arheoloogilisele Jōmoni kultuurile: savinõudele ja -kujudele tekitati ornament pulga abil, mille ümber olid mähitud nöörid. 

## Välislingid
*
Liustike loend

See loend loetleb liustikke.

## A
*Aare liustik
*Aletschi liustik

## B
*Blåmannsisen

## E
*Eyjafjallajökull 

## F
*Fedtšenko liustik
*Foxi liustik
*Franz Josefi liustik

## G
*Gangotri liustik
*Gihtsejiegŋa

## J
*Jostedalsbreen

## O
*Øksfjordjøkelen

## P
*Perito Moreno liustik

## R
*Rhône'i liustik

## S

*Siacheni liustik
*Steingletscher

## V
*Vatnajökull
Kurude loend

*Siin on loetletud [[mäekuru]]sid.*

## B
*Brenneri mäekuru

## D
*Dukla mäekuru

## F
*Furka kuru

## G
*Grimseli kuru

## J
*Jaunpass

## K
*Kodori mäekuru

## L
*Lukmanieri mäekuru

## S
*Sankt Gotthardi kuru
*Semmeringi kuru
*Susteni kuru
*Sölki kuru
1558

**1558. aasta** (**MDLVIII**) oli 16. sajandi 58. aasta.

## Sündmused maailmas
*7. jaanuar – Prantsusmaa väed Guise'i hertsogi juhtimisel vallutasid Calais', Inglismaa viimase valduse mandril.
*2. veebruar – Saksamaal asutati Jena ülikool.
*24. aprill – Šotimaa kuninganna Mary I abiellus Prantsuse kuninga François II-ga.
* 13. juuli – Gravelinesi lahing: Prantsusmaal lõid Hispaania väed Prantsusmaa vägesid.
* 26. juuli – Gebhard von Mansfeld sai Kölni peapiiskopiks.
*17. november – algas Elizabethi ajastu: kuninganna Mary I suri ning kuningannaks sai tema poolõde Elizabeth.
* Tubakas jõudis Prantsusmaale.
* Juan Rodríguez Suárez rajas Venezuelas Mérida linna.
* Prantsusmaal Blois's tulid kokku generaalstaadid.   

## Sündmused Eestis
* 22. jaanuar – algas Liivi sõda (1558–1583), Vene-Liivi sõda: Vene väed alustasid kolmenädalast rüüsteretke, tungides Vastseliina ja Vasknarva kaudu Tartu piiskopkonna territooriumile ning Alutagusele.
* 1. aprill – Vene väed alustasid Narva piiramist. Narva alistus Vene vägedele 11. mail.
* 6. juuni – Liivi sõda: Vene väed vallutasid Vasknarva.
* 30. juuni – Liivi sõda: Vene väed vallutasid Vastseliina.
* 8. juuli – algas Tartu piiramine. Tartu alistus Vene vägedele 18. juulil.
* Augustis piirati Paidet, kuid Moskva tsaaririigi väed ei suutnud Paide ordulinnust vallutada.
* August – Vene väed vallutasid Toolse, Rakvere, Porkuni ja Laiuse ning jõudsid Tallinnani.|

## Sündinud
* Thomas Kyd, inglise näitekirjanik (ristiti 6. novembril)
* Robert Greene, inglise kirjanik
* Chidiock Tichborne, inglise luuletaja ja vandenõulane
* Hendrick Goltzius, maalikunstnik
* Olivier van Noort, maadeavastaja

## Surnud
* 25. veebruar – Austria Eleonore, Portugali kuninga Manuel I (1518–1521) ja Prantsuse kuninga François I naine (alates 1530)
* 24. märts – Anna van Buren, Oranje Willemi abikaasa
* 18. aprill – Hürrem Sultan, Suleiman Toreda abikaasa
* 20. aprill – Johannes Bugenhagen, saksa usureformaator
* 21. september – Karl V, Saksa-Rooma keiser
* 18. oktoober – Ungari Maria, Felipe I ja Juana la Loca tütar
* 21. oktoober – Julius Caesar Scaliger, humanist
* 17. november – Mary I, Inglismaa kuninganna
* 17. november – Reginald Pole, viimane katoliiklik Canterbury peapiiskop
Pastapliiats

**Pastapliiats** ehk **pastakas** on sulepeataoline kirjutusvahend, milles tindi asemel kasutatakse õhu eest kaitstud trükivärvipastat.

Pastapliiatsi patenteeris 1888. aastal ameeriklane John Loud (1844–1916). Tema eesmärk oli valmistada vahend, millega kirjutada sellistele karedatele pindadele nagu puidule või nahale. Selle eesmärgi ta täitis, kuid tema pliiats oli liiga kare, et sellega tähti kirjutada. Seetõttu ei hakatud tema pastapliiatsit tootma ja selle patent aegus lõpuks.

20. sajandil hakkasid mitmedki pastapliiatsit leiutama ja esitati palju patenditaotlusi. Ärilises mõttes ebaõnnestus see neil kõigil. Tinti hoiti pesas, milles olevas augus keerles kuulike. Kui kuulike oli pesas liiga tihedalt kinni või kui tint oli liiga paks, siis ei ulatunud tint paberile. Kui kuulike oli pesas liiga lõdvalt või kui tint oli liiga vedel, siis kas pastapliiats lekkis või tint ei kuivanud kiiresti ja määris. Tindireservuaarile avaldati survet kolvi, vedru, kapillaarjõu või raskusjõu abil.

Ungarlane László Bíró leiutas tänapäevase pastapliiatsi 1938. aastal Ungaris ja patenteeris selle 1943. aastal Argentinas. Esimese patenditaotluse esitas ta juba 15. juunil 1938 Suurbritannias. Bíró oli ajalehe toimetaja ja täheldas, et ajalehtede trükkimisel kasutatavad tindid kuivavad kiiresti, jätavad paberi kuivaks ega määri, ja püüdis pastapliiatsis kasutada analoogilise koostisega tinti.

## [[Guinnessi rekordite raamat|Guinnessi rekordid]]

Maailma kõige suurema töötava pastapliiatsi on valmistanud Indias Acharya Makunuri Srinivasa 2011. aastal. See oli 5,5 m pikk ja kaalus 37,23 kg.

Maailma kõige levinum pastapliiats on Bic Cristal. Seda hakati tootma 1950. aastal ja 2006. aasta septembris müüdi 100 miljardes eksemplar. Keskmiselt müüakse igas sekundis 57 Bic Cristali pastapliiatsit ja seegi on suurem kiirus kui teistel mudelitel.

## Vaata ka
* Pinal
* Fisheri kosmosepastakas

## Viited
Alinda-tüüpi asteroidid

**Alinda-tüüpi asteroidid** on asteroidide rühm, millel orbiidi pikem pooltelg on umbes 2,5 astronoomilist ühikut ning orbiidi ekstsentrilisus on umbes 0,4...0,65.

Nad on saanud nime asteroidi 887 Alinda järgi, mille avastas Max Wolf 1918. aastal.

Alinda-tüüpi asteroide hoiab selles piirkonnas orbitaalresonants 1:3 Jupiteriga, millest tuleneb resonants 4:1 Maaga. Sellise resonantsiga taevakehal suurendavad gravitatsioonilised vastasmõjud Jupiteriga pidevalt orbiidi ekstsentrilisust, kuni too lõpuks möödub lähedalt mõnest siseplaneedist, mis resonantsi rikub.

Mõningate Alinda-tüüpi asteroidide periheel on väga lähedal Maa orbiidile, mistõttu nad resonantsist 4:1 tulenevalt mööduvad lähedalt Maast peaaegu täpselt iga nelja aasta tagant.

Sellest tuleneb muuhulgas, et kui mõni Alinda-tüüpi asteroid satub Maast lähedalt möödumise ajal olema vaatlemiseks ebasoodsas asendis (näiteks väikesel eemaldumusel (nurkkaugusel) Päikesest), siis selline  olukord võib jätkuda aastakümneid.  Näiteks ei ole 2004. aasta seisuga Alinda-tüüpi asteroide  (3360) 1981 VA ja 1915 Quetzálcoatl vaadeldud 1985. aastast saadik ning asteroidi 2608 Seneca ei ole vaadeldud 1994. aastast saadik.

Allpool on ära toodud mõned Alinda-tüüpi asteroidid:
Apollo-tüüpi asteroidid

**Apollo-tüüpi asteroidid** on asteroidid, mille orbiidi pikem pooltelg ületab 1 astronoomilise ühiku ja mille periheel on alla 1,017 astronoomilise ühiku (Maa afeeli). See on Maa-lähedaste asteroidide rühm, mis on saanud nime esimesena avastatud seda tüüpi asteroidi 1862 Apollo järgi.

Maa-lähedastel asteroididel on orbiidi pikem pooltelg suurem kui Maal. Mõningatel Apollo-tüüpi asteroididel on siiski ekstsentrilised orbiidid, mis lõikuvad Maa orbiidiga, mistõttu nad on Maale potentsiaalseks ohuks. Mida lähedasem on nende orbiidi pikem pooltelg Maa omale, seda väiksem peab orbiidi ekstsentrilisus olema, et orbiidid lõikuksid. Apollo-tüüpi asteroidide orbiidi ekstsentrilisus on tavaliselt üle 0,5.

Asteroidide vööst Marsi ja Jupiteri vahel võivad asteroidid Jupiteri põhjustatud gravitatsiooniliste häirituste tõttu üle minna Apollo-tüüpi orbiitidele. 

Peale 1862 Apollo on tuntumad Apollo-tüüpi asteroidid 2102 Adonis ja 69230 Hermes, mis 1937. aastal möödus Maast 1,5 korda kaugemalt kui Maa ja Kuu vaheline kaugus.

1990. aastal teati 63 Apollo-tüüpi asteroidi, 1999 juba 415, 2003. aasta novembris 1190. See arv kahekordistub umbes iga kahe aasta tagant. 

Kõige suurem teadaolev Apollo-tüüpi asteroid on 1866 Sisyphus, mille läbimõõt on umbes 10 km.

Tuntumate Apollo-tüüpi asteroidide seas on: 

## Vaata ka
* Amor-tüüpi asteroidid
* Aten-tüüpi asteroidid

## Välislingid
* Apollo-tüüpi asteroidide loend
Kuristike loend

**Kuristike loend** loetleb kuristikke.

## A
*Aare kuristik

## B
*Boami kuristik

## P
*Porta Westfalica

## R
*Raudvärav

## S
*Sanxia kuristik
Energia jäävuse seadus

**Energia jäävuse seadus** on olulisemaid jäävusseadusi füüsikas, mis väidab, et isoleeritud süsteemi energia on ajas muutumatu suurus (energia on jääv). Sellest seadusest järeldub, et energia ei teki ega kao, ta võib vaid muunduda ühest liigist teise ning kanduda ühelt kehalt teisele.

## Mehaanika

## Termodünaamika

Termodünaamikas väljendub energia jäävuse seadus termodünaamika esimeses seaduses: energia, mille süsteem saab väljastpoolt, peab võrduma süsteemi siseenergia muudu ja süsteemist väljuva energia summaga (termodünaamika esimene seadus). Energia jäävuse seadus keelab I tüüpi igiliikuri konstrueerimise.

## Erirelatiivsusteooria
Erirelatiivsusteoorias seotakse (seisu)energia ja (seisu)massi jäävuse seadus üheks. Seda väljendab massi ja energia ekvivalentsus kujul
:E\! = m\!c^2, 
kus E on energia, m mass ja c on valguse kiirus vaakumis. Massi ja energia ekvivalentsuse tõttu avastati, et mass võib muutuda energiaks ja vastupidi.

## Kvantfüüsika
Kvantmehaanikas on energia proportsionaalne lainefunktsiooni ajalise tuletisega. Asjaolu, et aja operaator ja ajalise tuletise võtmise operaator ei kommuteeru, põhjustab matemaatiliselt järgmise määramatuse relatsiooni: mida pikema aja jooksul süsteemi on võimalik jälgida, seda täpsemalt võib määrata süsteemi energia. Vastupidi: mida lühema aja jooksul meil süsteemi on võimalik jälgida (näiteks süsteem on ebastabiilne ja laguneb lühikese aja jooksul), seda halvemini on määratud süsteemi energia. Täpsemalt öeldes: energia ja aeg moodustavad Fourier' paari.

## Vaata ka
* Impulsi jäävuse seadus
* Termodünaamika teine seadus
* Termodünaamika kolmas seadus
Termodünaamika esimene seadus

**Termodünaamika esimene seadus** on sisuliselt energia jäävuse seadus.

See on edasiarendus mehaanilise energia jäävusest võttes arvesse ka kehade siseenergia ning soojuse kui energiaülekandevormi olemasolu. (Näiteks hõõrdumise esinemisel on mehaanilise energia jäävus rikutud, kuna osa mehaanilisest energiast muundub siseenergiaks – soojuseks.)

Termodünaamika esimese seaduse võib sõnastada ka järgmiselt: "Igiliikuri (*perpetuum mobile*) ehitamine on võimatu." See tähendab, et ei ole võimalik ehitada masinat (seadet), mis teeks tööd ilma väliskeskkonnast saadava soojuseta (energiata).

Termodünaamika esimene seadus sätestab, et keha siseenergia (*U*) saab muutuda tänu soojushulgale (*Q*), mis saadakse väliskeskkonnast ning tööle (*A*), mida süsteem teeb välisjõudude vastu:

: \Delta U=Q-A,

kus *Q* on soojushulk, mille keha saab väliskeskkonnalt ning *A* on töö, mida keha teeb välisjõudude vastu (juhul kui keha annab soojust ära, siis on *Q* negatiivne; kui välisjõud teevad tööd, siis on *A* positiivne).

: \Delta U=-Q+A,

Kõige lihtsam töö vorm on mehaaniline töö. Näiteks gaas teeb paisumisel tööd

: A=p \Delta V,

kus *p* on gaasi rõhk ning *&Delta;V* on ruumala muut. Võimalikud on ka muud töö vormid (nt. elektriline: aku laadimine-tühjenemine).

Diferentsiaalkujul saab esimese seaduse esitada järgmiselt:

: dU = dQ - p \cdot dV

Kui teha lihtsustus ning vaadelda sama protsessi ühe mooli ühekraadise muutuse kohta, siis saab termodünaamika I seaduse esitada kujul:

: C_p = C_V + R (*C<sub>p</sub>*–- moolsoojus isobaarilises protsessis, *C<sub>V</sub>* – moolsoojus isohoorilises protsessis, *R* – universaalne gaasikonstant)

Universaalne gaasikonstant näitab tööd, mida teeb üks mool ideaalgaasi, paisudes isobaariliselt nii palju, et tema temperatuur tõuseb ühe kraadi võrra.

## Vaata ka
*Energia jäävuse seadus
*Termodünaamika teine seadus
*Termodünaamika kolmas seadus
*Energiabilanss
Termodünaamika teine seadus

**Termodünaamika teine seadus** käsitleb  looduslike protsesside mittepööratavust. Tal on hulk omavahel ekvivalentseid sõnastusi. 

Clausiuse sõnastus:

Isoleeritud süsteemis kulgevad kõik protsessid entroopia kasvu suunas.

Clausiuse sõnastus (teine variant):

Soojus ei saa iseenesest üle minna külmalt kehalt kuumemale, st ei ole võimalik niisugune protsess, mille ainsaks tulemuseks on soojuse ülekandumine külmemalt kehalt kuumemale.

Thomsoni (lord Kelvini) sõnastus:

Ei ole võimalik ehitada perioodiliselt töötavat masinat, mis muudaks pidevalt soojust tööks ainult ühe keha jahtumise arvel, nii et ümbritsevates kehades ei esineks mingeid muutusi (st kogu soojust ei ole võimalik täielikult konverteerida tööks).

Ostwaldi sõnastus:

 Teist liiki ''perpetuum mobile'' on võimatu.

Termodünaamika teine seadus väljendab termodünaamiliste protsesside statistilist iseloomu ja on aluseks nii entroopia kui ka temperatuuri mõiste defineerimisel termodünaamikas.

## Kirjandus
* "Energia, Entroopia, Elukeskkond", autor Karl Rebane. 2021, Tartu. ISBN 9789916405086

## Vaata ka
*Termodünaamika esimene seadus
*Termodünaamika kolmas seadus
Termodünaamika kolmas seadus

**Termodünaamika kolmas seadus** väidab, et absoluutsel nulltemperatuuril võrdub entroopia nulliga.

Aine, mille entroopia absoluutsel nulltemperatuuril võrdub nulliga, peab olema täiusliku kristallstruktuuriga. 

Seega on entroopial erinevalt entalpiast olemas nullpunkt, millest on võimalik arvutada erinevate ainete entroopiate absoluutväärtusi vastaval temperatuuril. 

## Vaata ka
*Termodünaamika esimene seadus
*Termodünaamika teine seadus
1202

**1202. aasta** (**MCCII**) oli 13. sajandi 2. aasta.

## Sündmused maailmas
### Neljas ristisõda
* 10.–24. november: Zara piiramine: Montferrat' krahvi Bonifazio juhtimisel piiravad ja vallutavad ristisõdijad Dalmaatsias asuva Zara (tänapäeval Zadar). Hoolimata paavsti keelust linna rünnata ning juhtivate linnakodanike püüetes demonstreerida oma katoliku usku, rüüstatakse linna põhjalikult.
* Talv - Paavst Innocentius III paneb Zarat piiranud ristisõdijate väe koos veneetslastega kirikuvande alla.

### Euroopas
* Riia piiskop Albert asutab Liivimaa ristisõja edendamiseks Mõõgavendade ordu.
* Taani väed Lundi peapiiskopi Anders Suneseni ja tema venna juhtimisel teevad Põhjala ristisõdade raames sõjakäigu Soome.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* veebruar/märts - Kunigunde von Staufen, Böömimaa konsortkuninganna
* juuli - Bonifazio II Hiiglane, Thessaloníki kuningas

## Surnud
* 9. jaanuar – Birger Brosa, Rootsi jarl
* 9. märts – Sverre Sigurdsson, Norra kuningas
* 12. november – Knud VI, Taani kuningas

## Viited
1203

**1203. aasta** (**MCCIII**) oli 13. sajandi 3. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* Abū Yaḥyā Zakariyyāʾ ibn Muḥammad ibn Maḥmūd al-Qazwīnī, Pärsia jurist, astronoom, geograaf
* Bi Bi Monajemeh Nishaburi, Pärsia astronoom
* Eva Marshal, Walesi-Normanni aadlidaam
* Mindaugas, Leedu kuningas
* Vasilko Romanovitš, Kiievi suurvürst (v-o 1199?)
* ...

## Surnud
* 21. jaanuar - Agnes II, Quedlingburgi kloostri vürstinna-abtiss
* 4. november - Dirk VII, Hollandi krahv
* Hedwig von Ballenstedt, Meißeni markkrahvinna
* ...
1204

**1204. aasta** (**MCCIV**) oli 13. sajandi 4. aasta.

## Sündmused maailmas
* Neljanda ristisõja käigus vallutati ja purustati Bütsantsi pealinn Konstantinoopol.
* Ristisõdijad rajasid Bütsantsi aladele Ladina keisririigi.

## Sündmused [[Eesti]]s
*...

## Sündinud
* 14. aprill - Enrique I, Kastiilia kuningas
* märts või aprill - Haakon IV, Norra kuningas
* Heinrich Raspe, Tüüringi maakrahv

## Surnud
* Alexios IV Angelos, Bütsantsi keiser
* Alexios V Dukas Murzuphlos, Bütsantsi keiser
1206

**1206. aasta** (**MCCVI**) oli 13. sajandi 6. aasta.

## Sündmused maailmas

* Temütšin kuulutati Tšingis-khaaniks.
* Toimus Sattesele piiramine.

## Sündmused [[Eesti]]s

* Taanlased tungisid kuningas Valdemar II juhtimisel Saaremaale, kuid peagi lahkusid sealt (Taani sõjakäik Saaremaale).
* Liivlaste aladel kehtestus Riia piiskopi ja ristisõdijate võim.

## Sündinud

* Béla IV, Ungari kuningas

## Surnud

* 4. juuni – Ako, liivlaste vanem
* 4. juuni – Champagne'i Adèle, Prantsusmaa kuninganna
* november – Olof Lambatunga, Uppsala peapiiskop
* Al-Jazarī, moslemi polühistor