open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1802

**1802. aasta** (**MDCCCII**) oli 19. sajandi 2. aasta.

## Sündmused [[1802. aasta Eestis|Eestis]]
* 3. mai (vkj 21. aprill) – Toimus Tartu Ülikooli taasavamisaktus.
* Kevadel kuulutati välja Liivimaa kubermanguvalitsuse patent, mille kohaselt talurahvas hakkas statsiooni ehk majutusmaksu edaspidi tasuma mitte viljas ja heintes nagu seni, vaid rahas ning riigile makstava pearaha võisid talupojad nüüdsest maksta ise (varem käis see mõisniku kaudu).
* 3. juuni (vkj 22. mai) – Läbisõidul Tartust tutvus Venemaa keiser Aleksander I ülikooliga, keisrile pidas tervituskõne professor ja tulevane rektor Georg Friedrich Parrot.
* **Juunis** esitas Eestimaa maapäeval koos olnud Eestimaa rüütelkond eesotsas Jakob Georg Bergiga kava, mis nägi ette talurahva kaitseks seaduse koostamise.
* 26. juuli (vkj 14. juuli) – Eestimaa rüütelkonna maapäev võttis vastu  talurahvaregulatiivi "Iggaüks...", millega talupoeg sai vallasvarale omandiõiguse ja talukoha põlise kasutamise õiguse jätkusuutlikul talupidamisel. Samuti otsustati asutada valla- ja kihelkonnakohtud.
* 27. oktoober (vkj 15. oktoober) – Aleksander I kinnitas Eestimaa Aadlike Krediitkassa põhikirja.
* 24. detsember (vkj 12. detsember) – Aleksander I kinnitas Tartu Keiserliku Ülikooli põhimääruse. 
*Johann Christoph Petri avaldas kolmeköitelise saksakeelse raamatu "Eestimaa ja eestlased", kus ta tugevalt kritiseeris Balti kubermangudes valitsenud ühiskondlikke olusid.

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündinud
* 11. jaanuar – Vassili Blagoveštšenski, vene publitsist ja pedagoog
* 20. veebruar – Alexander Julius Klünder, baltisaksa päritolu Vene kunstnik
* 26. veebruar – Victor Hugo, prantsuse kirjanik 
* 13. märts – Friedrich Georg von Bunge, baltisaksa õigusteadlane, ajaloolane ja publitsist
* 9. aprill – Elias Lönnrot, soome rahvaluulekoguja ja kirjanik
* 13. aprill – Leopold Fitzinger, Austria zooloog
* 14. mai – Horace Lecoq de Boisbaudran, prantsuse kunstnik ja kunstipedagoog
* 25. mai – Johann Friedrich von Brandt, saksa loodusteadlane
* 23. juuni – Pavel Nahhimov, Venemaa admiral
* 28. juuni – Napoléon Peltzer, saksa tekstiilivabrikant, kes töötas Venemaal
* 24. juuli – Alexandre Dumas vanem, prantsuse kirjanik
* 5. august – Niels Henrik Abel, norra matemaatik
* 25. august – Nikolaus Lenau, Austria luuletaja
* 30. september – Antoine Jérôme Balard, prantsuse keemik
* 7. oktoober – Heinrich Laakmann, Tartus tegutsenud saksa päritolu trükkal, kirjastaja ja raamatukaupmees
* 26. oktoober – Miguel I, Portugali kuningas
* 29. november – Wilhelm Hauff, saksa kirjanik
* 30. november – Friedrich Adolf Trendelenburg, Saksa filosoof ja filoloog
* 15. detsember – János Bolyai, Ungari matemaatik
* 15. detsember – Jean-Daniel Colladon, Šveitsi füüsik ja insener
* 17. detsember – Franz Karl

## Surnud
* 13. august – Peter Vitus von Quasdanovich, Austria sõjaväelane
* 22. august – Franz Ulrich Theodor Aepinus, saksa ja vene füüsik, astronoom, matemaatik
* 24. september – Aleksandr Radištšev, vene filosoof ja kirjanik
* 24. oktoober – Lodovico Manin, viimane Veneetsia doodž
* 17. detsember – Johannes Wiedewelt, taani skulptor
* 27. detsember – Jens Juel, taani maalikunstnik

## Viited
1800

**1800. aasta** (**MDCCC**) oli 18. sajandi 100. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* ...

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündinud
* 7. jaanuar – Moritz Daniel Oppenheim, juudi päritolu saksa kunstnik
* 7. jaanuar – Millard Fillmore, Ameerika Ühendriikide 13. president
* 23. jaanuar – Mihhail Pogodin, Venemaa ajaloolane, publitsist ja kollektsionäär
* 11. veebruar – William Henry Fox Talbot, inglise leidur ja fotograafia pioneer
* 12. veebruar – John Edward Gray, Briti zooloog
* 2. märts – Jevgeni Baratõnski, vene luuletaja
* 18. märts – Francis Lieber, preisi päritolu USA õigusteadlane ja õigusfilosoof
* 15. aprill – James Clark Ross, inglise maadeavastaja ja meresõitja
* 20. aprill – Friedrich Julius von Baltz, baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväeinsener
* 17. mai – Ernst von Bandel, saksa skulptor
* 9. mai – John Brown, Ameerika Ühendriikide abolitsionist
* 28. juuli – Frédérick Lemaître, prantsuse teatrinäitleja
* 31. juuli – Friedrich Wöhler, saksa keemik
* 13. august – Fjodor Jordan, vene kunstnik ja graveerija
* 1. oktoober – Lars Levi Laestadius, saami päritolu Rootsi luterlik pastor ja jutlustaja, botaanik ja usundiuurija
* 5. oktoober – Ivan Pavlovski, Tartu Ülikooli vene keele lektor 
* 25. oktoober – Jacques Paul Migne, prantsuse preester
* 26. oktoober – Helmuth Karl Bernhard von Moltke, Preisimaa sõjaväelane
* 6. november – Eduard Grell, saksa helilooja ja organist
* 18. november – John Nelson Darby, evangelist
* 3. detsember – France Prešeren, Sloveenia rahvuspoeet
* 4. detsember – Emil Aarestrup, taani luuletaja
* 27. detsember – Karl Georg Wilhelm Rosen, baltisaksa päritolu Vene rahvuslik luuletaja
* 28. detsember – Vassili Sadovnikov, vene maalikunstnik
* 29. detsember – Charles Goodyear, Ameerika Ühendriikide keemik

## Surnud
* 16. jaanuar – Peter von Biron, Kuramaa hertsog
* 25. aprill – William Cowper, inglise luuletaja
* 28. aprill – Jevstignei Fomin, vene helilooja
* 7. mai – Jean-Baptiste Vallin de la Mothe, Prantsuse ja Vene arhitekt
* 12. juuni – Balthasar von Campenhausen, baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane
* 20. juuni – Abraham Gotthelf Kästner, saksa matemaatik
* 8. september – Pierre Gaviniès, prantsuse viiuldaja ja helilooja
* 8. oktoober – Salavat Julajev, baškiiri rahvuskangelane
* 8. november – Otto Magnus von Stackelberg, Vene diplomaat, krahv
* 19. november – Yves Marie Audrein, Prantsusmaa poliitik ja vaimulik
Gallium

**Gallium** on keemiline element järjenumbriga 31. Omadustelt on gallium metall.

Tal on kaks stabiilset isotoopi massiarvudega 69 ja 71.

Normaaltingimustel stabiilne vorm on hõbedane tahke aine tihedusega 5,9 g/cm³.

Galliumil on eripärased füüsikalised omadused. Nimelt sulab tahke gallium temperatuuril 29,8 kraadi Celsiust ja tõmbub seejuures umbes 3,1% kokku. Sulagalliumil aga on tugev kalduvus alla jahtuda, mistõttu ta võib toatemperatuuril pikka aega vedelana püsida ja tahke galliumi saamiseks on sageli vaja olemasolev tahke gallium vedela galliumiga kokkupuutesse viia. Kuid gallium võib ka iseenesest tahkuda ja kuna ta tahkudes paisub, on see ohtlik nõudele, kus gallium on. Samuti moodustab gallium paljude metallidega sulameid; see  kahjustab neid metalle.

Elavhõbedaga gallium ei segune. Erinevalt elavhõbedast on galliumil väga kõrge keemistemperatuur: 2204 kraadi Celsiust, mistõttu vedel gallium aurab vähe isegi kõrgel temperatuuril. Erinevalt elavhõbedast märgab gallium hästi klaasi ja portselani, moodustades hea peegelkihi.

Galliumi ühendid arseeniga võimaldavad luua väga heade omadustega pooljuhte, mille elektrilised parameetrid ja temperatuuritaluvus on tunduvalt paremad kui räni (Si) baasil loodud pooljuhtidel. Galliumarseniid (GaAs) on pooljuhtseadiste uuema põlvkonna materjal.


Gallium drops.ogv|Vedela galliumi tilgad ühinevad suuremaks
Gallium beating heart.webm|Galliumi käitumine 20-protsendilises väävelhappes, millele lisatakse kaaliumdikromaati

## Vaata ka
* Galliumarseniid
## Välislingid

* SILMAD LAHTI. Päeva element. Gallium. ERR, 2007
* Gallium Materjalimaailm
Arseen

**Arseen** on keemiline element järjenumbriga 33.

Nimetus on tulnud kreekakeelsest sõnast *arsenikon* 'mehelik, tugev', millega Dioskurides 1. sajandil nimetas auripigmenti selle tugeva mürgisuse pärast. Nimetust mõjutas nähtavasti selle mineraali pärsiakeelne nimetus *zarnik* 'kuldkollane', mis oli teada semi keelte vahendusel (praegu زرنيخ ).

Arseeniühendid on tuntud juba antiikajast. Keemilise elemendina määratles arseeni Antoine Lavoisier aastal 1789.

Arseenil on üks stabiilne isotoop massiarvuga 75.

Omadustelt on arseen poolmetall. 

Ta esineb mitme allotroopse vormina. Normaaltingimustel on stabiilseim hall, rabe tahke aine tihedusega 5,7 g/cm³. Atmosfäärirõhul kuumutamisel arseen ei sula, vaid sublimeerub temperatuuril 614 °C. Kõrgemal rõhul sulab arseen temperatuuril 817 °C.

Arseeniühendeid on palju ja arseeni varud on praktiliselt piiramatud. Lihtainena esineb arseen harva. 

Kõik vees lahustuvad arseeniühendid on inimorganismile mürgised. Tuntuim neist on As4O6 ehk rahvapäraselt arseenik. Surmav kogus inimesele on 0,05–0,1 g. Pikka aega arvati, et Napoleon I suri arseenimürgistusse. Arseeni kasutatakse ka rotimürkide koostises.

Galliumi ühendid arseeniga võimaldavad luua väga heade omadustega pooljuhte, mille elektrilised parameetrid ja temperatuuritaluvus on tunduvalt paremad kui räni (Si) baasil loodud pooljuhtidel. Galliumarseniid (GaAs) on pooljuhtseadiste uuema põlvkonna materjal.

## Vaata ka
*GFAJ-1

## Välislingid
Seleen

**Seleen** on keemiline element järjenumbriga 34, mittemetall.

Tal on 6 stabiilset isotoopi massiarvudega 74, 76, 77, 78, 80 ja 82.

Seleenil on mitu allotroopset vormi. Levinuim neist on hall pooljuhtiv tahke aine tihedusega 4,8 g/cm&sup3;, mis sulab temperatuuril 217 &deg;C ja keeb temperatuuril 684 &deg;C.

## Kirjandus
* Table 1. Species and concentrations of Se in foods and supplements (concentrations of Se species are expressed in terms of concentration of elemental Se) and the methodology used for species identification 

## Välislingid
Rubiidium

**Rubiidium** on keemiline element järjenumbriga 37.

See esineb looduses kahe isotoobina. Rubiidium-85 on stabiilne. Rubiidium-87 on radioaktiivne, poolestusajaga 47 miljardit aastat.

Omadustelt on rubiidium leelismetall. 

Normaaltingimustel on see pehme hõbedane metall tihedusega 1,53 g/cm3, mis sulab temperatuuril 39 °C ja keeb temperatuuril 688 °C.

Keemiliselt on rubiidium väga aktiivne. Reaktsioon õhuhapnikuga põhjustab rubiidiumi iseenesliku süttimise õhu käes.

Rubiidiumi koos tseesiumiga avastasid 1860. aastal saksa keemik Robert Wilhelm Bunsen ja saksa füüsik Gustav Robert Kirchhoff.
Nõmme Rahu kirik

**Nõmme Rahu kirik** (allikates ka **Nõmme Rahukirik**) on kirik Tallinnas Nõmmel, mida kasutab EELK Nõmme Rahu kogudus. See on Nõukogude Venemaa ja Eesti Vabariigi vahel 2. veebruaril 1920 sõlmitud Tartu rahulepingu mälestuskirik.

## Ajalugu
Nõmme Rahu kiriku hoone ehitas Nikolai von Glehn 1901. aastal tööstushooneks, kus tegutses valukoda.

Pärast valukoja pankrotti minekut 1904. aastal anti hoone vennastekogudusele, 1905. aastast on seal peetud luteriusu teenistusi. 1913. aastal kinkis Glehn hoone kogudusele (omand vormistati ümber alles 1927. aastal).

1918. aastal ehitati hoonele juurde torn, 1921. aastal sai kirik elektrivalgustuse ning 1923. aastal ehitati ümber interjöör.

1924. aastal tegi tolleaegne koguduse õpetaja Anton Eilart ettepaneku nimetada kirik Tartu rahu mälestuskirikuks. 30. märtsil 1924 nimetati kirik Rahukirikuks ning kogudus Rahukoguduseks.

1931. aastal ehitati hoone arhitekt Friedrich Wendachi projekti järgi ümber. Ehitati uus kumer lagi ja orelikoor, vahetati põrand. Pappkatus asendati plekk-katusega, lammutati vana koor, koguduse tuba ja kirikus sees olnud käärkamber. Kaguküljele ehitati juurde leerisaal.

Aastatel 1979–1982 tehti kirikus remonti, vahetati välja elektrisüsteem ja paigaldati uus küttesüsteem. 1990. aastal viidi kirikusse Võnnu vennastekoguduse palvemajast orel, mille oli 1844. aastal valmistatud Tartu meister Ernst Kessler.

Kirik tunnistati 1995. aastal ajaloomälestiseks.

2014. aastal rekonstrueeriti hoone küttesüsteem.

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 1249 "Nõmme Rahu kirik"
Harkujärve kogukonnakirik

**Harkujärve kogukonnakirik** (varem **Püha Esimärter Stefanose kirik**, ka **Harkujärve Stefanose kirik**) on EELK kirik Harjumaal Harkujärve külas.

Kiriku aadress on Kiriku tee 2, Harkujärve küla, Harjumaa.

## Ajalugu
See ehitati 1994. aastal. Kiriku arhitekt oli Jaak Kuriks ja ehituse metseen Aino Järvesoo. 

Püha Esimärter Stefanose kirik kuulus alguses Eesti Karismaatilise Episkopaalkiriku Harkujärve Püha Esimärter Stefanose kogudusele (praegu Stefanose kogudus). 2012. aasta jaanuarist peab Stefanose kogudus teenistusi aadressil Koskla tänav 2.

Mais 2014 koostati notariaalne ostu-müügileping MTÜ Harkujärve Kiriku Taastamise Seltsi ja Eesti Karismaatilise Episkopaalkiriku vahel ja sellega läks kirikuhoone Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku käsutusse. 28. septembril 2014 kell 17.00 alanud jumalateenistusel pühitses EELK peapiiskop Andres Põder Harkujärve kogukonnakiriku. Harkujärve kogudus oli kuni 2018. aasta aprilli kirikukogu otsuseni sisuliselt Tallinna Peeteli koguduse tütarkogudus.

Aprillis 2018 kinnitas EELK kirikukogu formeerunud koguduse Harkujärve koguduseks.

## Vaata ka
* Harkujärve kogudus
* Harkujärve
* Tallinna Peeteli kogudus

## Viited

## Välislingid
* MTÜ Harkujärve Kiriku Taastamise Seltsi koduleht
* Fotosid
Põllutööriist

**Põllutööriist** on põlluharimisel kasutatav tööriist.

## Põllutööriistu
*Ader
*Hang
*Hark
*Heinatööriistad
*Heinaniiduk
*Hõlmader
*Kaarutaja
*Kõblas
*Labidas
*Niiduk
*Randaal
*Reha
*Sirp
*Vaalutaja
*Vikat
*Viljaniiduk
*Äke
Sirp

**Sirp** on tööriist teravilja ja rohu (heina) lõikamiseks.
 
Sirp on üks vanemaid lõikusvahendeid, neoliitikumi maaviljeluses kasutati tulekivist teraga sirpe. 
See koosneb eest kitsenevast, kaarjast kõverast terast ning lühikesest puust käepidemest. 
Rohusirbid on lühikesed, kuid väga kõverad.

Muinaskreeklastel oli sirp maaharimise sümbol ning seetõttu ka Demeteri atribuut. 

Sirp ja vasar on talurahva ja proletariaadi liidu sümbol.

## Eesti alad

Pronksiajal Eestis kasutusel olnud sirp oli väike ja suhteliselt sirge teraga. Vanem rauast sirbitüüp, mis võeti kasutusele 1. sajandil pKr, oli 3,5–4,5 cm laiuse kaarja teraga, mille külge oli needitud kõver vars. Sellist kasutati veel 19. sajandil Lääne-Eestis ja saartel. Praegu tuntud vormi omandasid eesti sirbid keskajal. Eestis ja Baltikumis kasutati Vene aladel levinud tüüpi sirpi, millel oli 2,5–3 cm laiune tugevasti kaardus peenehambuline tera ning lühike sirge, sirbirootsu otsa kinnitatud vars. Sirp oli põhiliselt naiste tööriist. 19. sajandi keskpaigani lõigati sirbiga kõiki vilju, hiljem peamiselt rukist. Sajandi lõpus hakkas vikat sirpi viljalõikusel kõrvale tõrjuma.

Võru murdes on selle lõikeriista nimetus *tsirp*, tegusõna sirbiga viljalõikuse kohta oli saarte murdes *õsuma*, lõunaeesti murretes *põimima*.

## Vaata ka
*heinatööriistad
*lõikeriistad
*põllutööriistad
*vikat

## Viited

## Välislingid

*Sirbi pilt EPM-is
Nioobium

**Nioobium** on keemiline element järjenumbriga 41.

Tal on üks stabiilne isotoop massiarvuga 93.

Omadustelt on nioobium metall. Tema tihedus normaaltingimustel on 8,57 g/cm³ ja sulamistemperatuur 2477 Celsiuse kraadi. Nioobium on teist tüüpi ülijuht temperatuuril alla 9.2 K.

## Ajalugu

Nioobiumi avastas Charles Hatchett 1801 kolumbiidimaagis, mille 1750. aastatel esimene Connecticuti kuberner John Winthrop Inglismaale tõi.

Nioobiumi ja talle lähedast tantaali aeti korduvalt segi, kuni 1846. aastal Heinrich Rose ja Jean Charles Galissard de Marignac elemendi uuesti avastasid. Olles Hatchetti tööst teadmatuses, nimetasid nad elemendi tema sarnasuse tõttu tantaaliga nioobiumiks vanakreeka mütoloogia tegelaskuju Niobe järgi, kes oli Tantalose tütar. 1864. aastal sai Christian Blomstrand esimesena puhast nioobiumi nioobiumkloriidi kuumutamisel vesinikus.

Hatchett nimetas elemendi **kolumbiumiks** (Cb), ent Rahvusvaheline Puhta ja Rakenduskeemia Liit (IUPAC) nimetas alles 1950. aastal pärast sajandipikkust vaidlust 41. elemendi nioobiumiks. See oli teatud mõttes kompromiss, sest euroopa nimetuse eelistamisele nioobiumi puhul vastas ameerika nimetuse eelistamine, kus volframi ingliskeelseks nimetuseks võeti "*tungsten*". Kõik ameeriklased ei nõustunud sellega ja tänini nimetavad paljud USA metallurgid ja metallitootjad nioobiumi kolumbiumiks.
1797

**1797. aasta** (**MDCCXCVII**) oli 18. sajandi 97. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Esimest korda kasutati hobuajamiga käitatavat viljapeksumasinat – see tähistas põllumajanduse mehhaniseerimise algust Eestis.
* Eestlasi hakatakse  Vene kroonusse nekrutiks võtma.

## Sündinud
* 9. jaanuar – Ferdinand von Wrangell, baltisaksa maadeavastaja
* 31. jaanuar – Franz Schubert, Austria helilooja
* 6. veebruar – Richard Hawes, Ameerika Ühendriikide poliitik
* 13. märts – Joseph Mazilier, prantsuse balletitantsija, koreograaf ja ballettmeister
* 21. märts – Johann Andreas Wagner, saksa paleontoloog, zooloog ja arheoloog
* 22. märts – Wilhelm I, Preisimaa kuningas ja Saksamaa keiser
* 24. märts – Antonio Rosmini, itaalia filosoof
* 27. märts – Alfred de Vigny, prantsuse kirjanik
* 10. mai – Ernst Sartorius, saksa usuteadlane ja kirikujuht
* 24. mai – Lars Rasch, Norra jurist ja poliitik
* 10. juuni – Wilhelm Küchelbecker, baltisaksa päritolu Vene kirjanik ja dekabrist
* 26. juuni – Šamil, avaari päritolu Põhja-Kaukaasia islamirahvaste poliitiline ja usuline liider
* 17. juuli – Paul Delaroche, prantsuse maalikunstnik
* 3. august – Karl von Hunnius, Eestimaa arst
* 10. august – Carl Gustaf Mannerheim, Soome riigitegelane ja loodusteadlane
* 10. august – Joseph Gerhard Zuccarini, saksa botaanik
* 30. august – Mary Wollstonecraft Shelley, inglise kirjanik
* 28. september – Friedrich von Lütke, saksa päritolu Vene meresõitja, admiral, geograaf, kirjanik, Tallinna sõjakuberner ja Avanduse mõisnik Virumaal
* 4. oktoober – Jeremias Gotthelf, Šveitsi kirjanik ja pastor
* 13. oktoober – Thomas Haynes Bayly, inglise luuletaja ja näitekirjanik
* 26. oktoober – Gottfried Wilhelm Osann, Saksa keemik ja füüsik
* 29. november – Gaetano Donizetti, itaalia helilooja
* 13. detsember – Heinrich Heine, Saksa kirjanik
* 17. detsember – Joseph Henry, Ameerika Ühendriikide füüsik

## Surnud
* 13. jaanuar – Elisabeth Christine von Braunschweig-Wolfenbüttel, Preisimaa kuninganna
* 18. jaanuar – Heinrich Johann Nepomuk von Crantz, Austria arstiteadlane ja botaanik
* 22. veebruar – Karl Friedrich Hieronymus von Münchhausen, Venemaa sõjaväelane
* 26. märts – James Hutton, šoti geoloog
* 27. mai – Gracchus Babeuf, prantsuse revolutsinäär
* 9. juuli – Edmund Burke, Iiri päritolu riigimees, poliitikateoreetik ja filosoof
* 29. august – Joseph Wright, inglise maalikunstnik
* 10. september – Mary Wollstonecraft, inglise kirjanik
* 16. november – Friedrich Wilhelm II, Preisimaa kuningas

## Viited
1796

**1796. aasta** (**MDCCXCVI**) oli 18. sajandi 96. aasta.

## Sündmused maailmas
*2. märts – algas Napoleon Bonaparte'i sissetung Itaaliasse.
*13. aprill – Prantsuse väed Napoleoni juhtimisel võitsid Põhja-Itaalias Millesimo lahingus austerlasi.
*14. mai – Edward Jenner nakatas Inglismaal 8-aasta vanuse James Phippsi veiserõugetesse. Sellega soovis ta katsetada rahvatarkust, mille kohaselt muutis veiserõugete põdemine inimese immuunseks rõugete vastu.
*8. september – Bassano lahing Prantsusmaa ja Austria vahel.
*17. november – Napoleon kindlustas Arcole lahinguga oma tugipunkte Itaalias.
*17. november (vkj 6. november) – Katariina II surma järel sai Venemaa keisriks Paul I (krooniti 5. aprillil 1979).
*15. detsember – algas Prantsusmaa toetatud ülestõus Iirimaal.

*Joseph Montgolfier leiutas vesioina.
*Venemaa Keisririigi koosseisus moodustati Leedu kubermang.
*Inglased vallutasid Tseiloni saare.
*USA presidendiks sai John Adams.
*Tennessee sai USA osariigiks.

## Sündmused [[Eesti]]s
*Ludwig August Mellini Liivimaa kaardil mainiti esimest korda Aegviidut (*Aegwid*)
*moodustati Eestimaa kubermang
* 9. detsember (vkj 28. november) – Paul I taastas balti erikorra.
*Saksamaal ilmus Garlieb Merkeli raamat "Lätlased, eriti Liivimaal, filosoofilise sajandi lõpul", kus Merkel avameelselt kirjeldab Liivimaa talurahva viletsat olukorda.

## Sündinud
*22. jaanuar – Carl Claus, baltisaksa keemik, botaanik ja farmatseut
* 8. veebruar – Barthélemy Prosper Enfantin, prantsuse filosoof ja sotsialist
*23. veebruar – Carl Heinrich Constantin Gehewe, Eesti vaimulik ja haridustegelane
*1. aprill – Johann von Grünewaldt, baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane
* 6. juuli (vkj 25. juuni) – Nikolai I
*23. juuli – Franz Berwald, rootsi helilooja
* 26. juuli – Camille Corot, prantsuse maalikunstnik
*8. oktoober – Magnus von Essen, baltisaksa poliitik
*30. november – Carl Loewe, saksa helilooja, laulja ja dirigent

## Surnud
*17. veebruar – James Macpherson, šoti kirjanik ja poliitik, "Ossiani laulude" autor
*21. juuli – Robert Burns, šoti luuletaja
*14. november – Ferdinand von Freymann, Venemaa sõjaväelane
* 17. november (vkj 6. november) – Katariina II (ka Katariina Suur), Venemaa keisrinna
*11. detsember – Johann Daniel Titius, saksa astronoom, füüsik ja bioloog

## Viited
Heinatööriistad

**Heinatööriistad** on tööriistad, mida kasutati või kasutatakse heina (tavaliselt loomasöödaks) niitmisel, kuivatamisel, kogumisel, transportimisel jm käitlemisel ehk heinatöödel.

Enne mehhaniseerimise levikut olid tavalisemateks heinatööriistadeks vikat, hang ja reha. Vikatiga (vahel ka sirbiga) niideti hein maha. Kuivavat heina ehk loogu pöörati ümber ehk kaarutati reha abil. Reha abil riisuti ka kuiv hein kokku ning pandi kokku rõukudeks, saadudeks või kuhjadeks, kust see hiljem hangu ehk heinaviglaga  vankrile tõsteti, heinaküüni juurde veeti ja sinna hoiule paigutati.

Eestis on leitud nooremast rauaajast pärinevaid heinaniiduvikatite teri.

19. sajandi teisel poolel tulid üldisele kasutusele hobuse veetavad masinad: niidumasin ja looreha.

Kuiva heina ja põhu pressimiseks ning kinnisidumiseks traadi või nööriga kasutatakse heinapressi. Eristatakse kolbheinapresse, mis valmistavad risttahukakujulisi pakke ja rullipresse, mis veeretavad-keeravad heinavaalu silindrilisteks rullideks.

## Viited
1790

**1790. aasta** (**MDCCXC**) oli 18. sajandi 90. aasta.

## Sündmused maailmas
*9.–10. juuli – Vene-Rootsi sõda: Praeguse Kotka linna lähedal merel toimunud Ruotsinsalmi teine merelahing lõppes Rootsi laevastiku suurima võiduga Venemaa laevastiku üle.
* 2. august – Ameerika Ühendriikides toimus riigi esimene rahvaloendus. Elanike arvuks loendati 3 929 214.
* 14. august – Värälä rahuga lõppes Vene-Rootsi sõda.
* 25. september – Sündis Pekingi ooper, kui Neli Suurt Anhui Truppi esitasid Pekingis keiser Qianlongi 80. sünnipäeva puhul Anhui ooperit.
* 30. september – Saksa-Rooma keisriks sai Leopold II.

## Sündmused Eestis
* 17. märts (6. märts vkj) – Kapten Olof Rudolf Cederströmi (1764–1833) juhtimise all olnud väike Rootsi eskaader (fregatid Jarramas ja Ulla Fersen) vallutas Paldiski merekindluse.
* 13. mai (2. mai vkj) – Balti laevastik, Vassili Tšitšagovi juhtimisel, võitis Tallinna merelahingus Rootsi laevastikku. Rootsi laevastik jäi Tallinna reidile laevu parandama kuni 25. maini, mil sai kuningalt käsu sõita Suursaare juurde.
* Lüganuse pastor Otto Wilhelm Masing väitis, et "ei tunne rahva ebausk mingeid piire... Veel praegugi tuuakse ohvreid kuradile, et ta ei saadaks kahju ega toetaks oma abiga kedagi, kes kavatseb kurja teha".

## Sündinud
* 29. märts – John Tyler, USA president
* 16. mai – Juan Lindo, El Salvadori president
* 21. mai – William Cavendish, Briti aadlik ja poliitik
* 17. juuni – Abel P. Upshur, USA poliitik
* 18. juuni – John Eaton, USA poliitik ja diplomaat
* 4. juuli – George Everest, briti maamõõtja ja geograaf
* august – William Wentworth, Austraalia riigimees
* 3. oktoober – John Ross, indiaanipealik
* 21. oktoober – Alphonse de Lamartine, prantsuse poliitik, kirjanik ja luuletaja
* 17. november – August Ferdinand Möbius, saksa matemaatik
* 16. detsember – Léopold I, belglaste kuningas
* 19. detsember – William Edward Parry, Briti maadeuurija
* 23. detsember – Jean-François Champollion, prantsuse orientalist ja keeleteadlane

## Surnud
*17. veebruar – Christfried Ganander, Soome literaat, folklorist ja vaimulik
*20. veebruar – Joseph II, Saksa-Rooma keiser
*17. aprill – Benjamin Franklin, ameerika riigimees ja leiutaja
*17. juuli – Adam Smith, šoti filosoof ja majandusteadlane

## Viited
1794

**1794. aasta** (**MDCCXCIV**) oli 18. sajandi 94. aasta.

## Sündmused maailmas
* 14. märts – Eli Whitney sai patendi puuvillapuhastusmasinale.
* 24. märts – Poola-Leedus algas Tadeusz Kościuszko juhtimisel ülestõus Venemaa ja Preisimaa mõju vastu.
* 4. aprill – Kościuszko ülestõusu toetajad alistasid alistasid Racławice lahingus Vene väed.
* 5. aprill – Giljotineeriti prantsuse revolutsioonijuht Georges Jacques Danton, kes püüdis vähendada enda loodud Revolutsioonitribunali karmust, kuid mõisteti sama organi poolt surma.
* 8. mai – Prantsuse revolutsioonivõimud saatsid giljotiini alla keemik Antoine-Laurent Lavoisier', hapniku avastaja.
* 27. juuli – Maximilien Robespierre'i kukutamine.
* 28. juuli – Prantsusmaal hukati revolutsionäärid Maximilien de Robespierre ja Antoine Saint-Just.
* 20. august – Ameeriklased saavutasid Fallen Timbersi lahingus võidu indiaanlaste liidu ja nende briti liitlaste üle.
* 17.–18. september – Prantsusmaa Esimene Vabariik lõi Sprimonti lahingus Austria Madalmaade vägesid, pannes aluse hilisema Belgia Kuningriigi tekkele ning lõpetas Habsburgide mõjuvõimu piirkonnas.
* 19. november – Ameerika Ühendriikide ja Suurbritannia vahel sõlmiti Jay leping, mis lahendas Ameerika iseseisvussõja lõpetanud Pariisi rahulepinguga lahendamata jäänud küsimused.

## Sündinud
* 13. jaanuar – Prosper Garnot, prantsuse kirurg ja loodusteadlane
* 23. veebruar – August Matthias Hagen, baltisaksa graafik ja maalikunstnik
* 24. veebruar – Antonio López de Santa Anna, Mehhiko poliitik ja sõjaväelane
* 20. märts – René Lesson, prantsuse kirurg ja loodusteadlane
* 11. aprill – Edward Everett, USA poliitik
* 17. aprill – Carl Friedrich Philipp von Martius, saksa botaanik ja maadeuurija
* 23. mai – Ignaz Moscheles, böömi pianist ja helilooja
* 24. mai – William Whewell, inglise teadlane ja filosoof
* 27. mai – Cornelius Vanderbilt, USA filantroop ja ärimagnaat
* 7. juuni – Pjotr Tšaadajev, vene filosoof ja publitsist
* 29. juuli – Thomas Corwin, USA poliitik
* 15. august – Elias Magnus Fries, rootsi botaanik ja mükoloog
* 3. november – William Cullen Bryant, USA luuletaja
* 21. november – Carl Christoph Göbel, Saksa keemik ja farmatseut, Tartu ülikooli professor
* 27. detsember – Alexander Gordon Laing, šoti maadeuurija

## Surnud
* 10. jaanuar – Georg Forster, saksa geograaf, loodusteadlane ja revolutsionäär
* 24. märts – Antoine-François Momoro, prantsuse trükkal, raamatukaupmees ja revolutsionäär
* 5. aprill – Georges Jacques Danton, prantsuse jurist ja poliitik
* 27. aprill – James Bruce, šoti rändur ja reisikirjanik
* 8. mai – Antoine Lavoisier, prantsuse keemik
* 8. juuni – Gottfried August Bürger, saksa luuletaja
* 28. juuli – Maximilien Robespierre, prantsuse revolutsionäär
* 28. juuli – Louis Antoine de Saint-Just, prantsuse revolutsionäär
* 28. november – Cesare Beccaria, itaalia kriminoloog, jurist ja filosoof
1791

**1791. aasta** (**MDCCXCI**) oli 18. sajandi 91. aasta.

## Sündmused maailmas
* 4. märts – Vermont sai Ameerika Ühendriikide 14. osariigiks.
* 3. mai – Poola kuningas Stanisław II kirjutas alla liberaalsele õiguste seadusele, kehtestades riigis põhiseadusliku monarhia. Tegu oli maailma teise kirjaliku konstitutsiooniga.
* 20.–21. juuni – Põgenemine Varennes'i: Prantsuse kuningas Louis XVI ja kuninganna Marie Antoinette püüdsid Pariisist põgeneda, kuid peeti kinni.
* 14. juuli – Inglismaal algasid Priestley mässud, kui Joseph Priestley ja teised usulised teisitimõtlejad Birminghamist välja aeti.
* 17. juuli – Prantsuse revolutsioon: Rahvuskaart tulistas Pariisis Champ de Mars'ile kogunenud rahvahulka, mis olid tulnud allkirjastama palvekirja kuningas Louis XVI tagandamiseks.
* 27. august – Anti välja Pillnitzi deklaratsioon, millega Saksa-Rooma riik ja Preisi kuningriik lubasid tuge kuningas Louis XVI-le Prantsuse revolutsiooni vastu.
* 3. september – Prantsusmaal võeti vastu esimene kirjalik põhiseadus, millega riigist sai konstitutsiooniline monarhia.
* 9. september – Ameerika Ühendriikide uue pealinna ehitamist jälgivad volinikud nimetasid selle esimese presidendi auks Washingtoniks.
* 15. september – Näitekirjanik Olympe de Gouges avaldas "Naiste ja naiskodanike õiguste deklaratsiooni", lootes paljastada Prantsuse revolutsiooni ebaõnnestumised soolise võrdõiguslikkuse tunnustamisel.
* 30. september – Viinis toimus Wolfgang Amadeus Mozarti ooperi "Võluflöödi" esietendus.
* 4. detsember – ilmus maailma vanima pühapäevalehe The Observer esimene number.

## Sündmused Eestis
* Tartus hakkas tegutsema linnakodanike klubi "Bürgermusse".

## Sündinud
*15. jaanuar – Franz Grillparzer, Austria näitekirjanik ja luuletaja
*2. veebruar – William Elford Leach, inglise zooloog ja merebioloog
*10. veebruar – Francesco Hayez, itaalia kunstnik
*15. aprill – Hans Heinrich Falck, Toomgildi oldermann
*23. aprill – James Buchanan, USA 15. president
*27. aprill – Samuel Morse, USA leiutaja
*3. september – John Curtis, inglise entomoloog
*4. september – Jan Svatopluk Presl, Tšehhi loodusteadlane
*5. september – Giacomo Meyerbeer, saksa helilooja
*14. september – Franz Bopp, Saksa keeleteadlane
*22. september – Michael Faraday, inglise füüsik ja keemik
*23. september – Johann Franz Encke, saksa astronoom
*26. september – Théodore Géricault, prantsuse kunstnik ja litograaf
* 25. oktoober – Friedrich Parrot, baltisaksa arstiteadlane ja bioloog
* 6. detsember – José Gutiérrez de la Vega, hispaania kunstnik
* 21. detsember – Giorgio Jan, itaalia loodusteadlane
* 24. detsember – Eugène Scribe, prantsuse näitekirjanik ja libretist

## Surnud
*2. märts – John Wesley, inglise teoloog
*18. oktoober – João de Loureiro, Portugali jesuiidi misjonär ja botaanik
*5. detsember – Wolfgang Amadeus Mozart, austria helilooja

## Viited
1793

**1793. aasta** (**MDCCXCIII**) oli 18. sajandi 93. aasta.

## Sündmused maailmas
* 21. jaanuar – hukati Prantsusmaa kuningas Louis XVI.
* 10. juuni – Pariisis avati esimene avalik loomaaed Jardin des Plantes.
* 10. oktoober – Prantsusmaal kehtestati revolutsioonikalender. Ajaarvamise alguseks loeti Prantsuse vabariigi väljakuulutamist 22. septembril 1792.
* 16. oktoober – hukati Marie Antoinette.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 21. jaanuar – Louis XVI, Prantsuse kuningas (giljotineeriti)
* 13. juuli – Jean-Paul Marat, prantsuse revolutsionäär
* 16. oktoober – Marie-Antoinette, Prantsuse kuninganna (giljotineeriti)
1775

**1775. aasta** (**MDCCLXXV**) oli 18. sajandi 75. aasta.

## Sündmused maailmas
* 23. märts – Patrick Henry nõudis Ameerika kolooniate vabanemist Suurbritannia võimu alt, kuulutades "andke mulle vabadus või andke mulle surm".

* 19. aprill – Ameerika iseseisvussõda algas brittide lüüasaamisega Lexingtoni ja Concordi all.
* 10. mai – väiksearvuline Ameerika patriootide vägi Ethan Alleni ja kolonel Benedict Arnoldi juhtimisel vallutas brittide käest Fort Ticonderoga.
* 10. mai – esimest korda tuli kokku Teine Kontinentaalkongress.
* 17. juuni – Briti väed lõid Ameerika iseseisvussõjas Bunker Hilli lahingus ameeriklaste armeed.
* 5. juuli – Kolmeteistkümne koloonia teine kontinentaalkongress võttis vastu Olive Branch Petitioni lootuses vältida sõda Suurbritanniaga.
* 9. detsember – pärast kaotust Great Bridge'i lahingus olid Briti ametivõimud sunnitud Virginia kolooniast evakueeruma.
* 31. detsember – Ameerika iseseisvussõda: Québeci lahingus tõrjusid britid tagasi kontinentaalarmee rünnaku Québeci vallutamiseks.

## Sündmused Eestis
* 6. juuli (25. juuni) &ndash; 1775. aasta Tartu tulekahju: kaks kolmandikku Tartu linnast hävis tulekahjus.
*Venemaa keisririigis kehtestati 1775. aasta kubermanguseadusega asehalduskord, ümberkorraldused realiseerusid Eestimaal alles 1783. aastal

## Sündinud
* 22. jaanuar – André-Marie Ampère, prantsuse füüsik 
* 27. jaanuar – Friedrich Wilhelm Joseph Schelling, saksa filosoof
* 30. jaanuar – Walter Savage Landor, inglise kirjanik ja luuletaja
* 3. veebruar – Louis-François Lejeune, Prantsuse kindral, kunstnik ja litograaf
* 3. veebruar – Maximilien Sébastien Foy, Prantsuse sõjaväelane ja riigimees
* 21. veebruar – Jean-Baptiste Girard, Prantsuse sõjaväelane
* 28. veebruar – Sophie Tieck, saksa luuletaja ja näitekirjanik
* 11. märts – Pierre Jean François Turpin, prantsuse botaanik ja illustraator
* 23. aprill – J. M. W. Turner, inglise maalikunstnik
* 9. juuni – Georg Grotefend, saksa filoloog ja orientalist
* 16. juuni – Carl Friedrich Ludwig Petersen, baltisaksa luuletaja, õppejõud ja raamatukogundustegelane
* 24. juuli – François Eugène Vidocq, seikleja ja detektiiv
* 25. juuli – Paul von der Pahlen, baltisaksa aadlik ja Vene tsaariarmee ohvitser
* 6. august – Daniel O'Connell, Iirimaa riigimees
* 1. september – Honoré Charles Reille, Prantsuse sõjaväelane
* 13. september – Laura Secord, 1812. aasta sõja kangelane
* 15. oktoober – Bernhard Crusell, rootsi-soome klarnetist, helilooja ja tõlkija
* 24. oktoober – Bahadur Šahh II, India suurmogul
* 19. november – Johann Karl Wilhelm Illiger, saksa zooloog
* 16. detsember – Jane Austen, inglise kirjanik
* 16. detsember – François-Adrien Boieldieu, prantsuse helilooja
* 18. detsember – Carlo Rossi, itaalia päritolu Venemaa arhitekt

## Surnud
* 11. jaanuar – Prithvi Narajan Šahh, Nepali kuningas
* 21. jaanuar – Jemeljan Pugatšov, Venemaa talurahvaülestõusu juht
* 22. märts – Peter August Friedrich von Holstein-Beck, Vene ja Holsteini riigitegelane
1777

**1777. aasta** (**MDCCLXXVII**) oli 18. sajandi 77. aasta.

## Sündmused maailmas
*24. detsember – James Cook avastas Kiritimati.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Tallinnas trükiti Eesti vanim säilinud aabits.

## Sündinud
*2. jaanuar – Christian Daniel Rauch, saksa skulptor
*19. aprill – Karl Wilhelm von Toll, Vene väejuht ja riigitegelane
*30. aprill – Carl Friedrich Gauss, Saksa matemaatik, astronoom, füüsik
*5. mai – Aleksandr Šahhovskoi, vene dramaturg ja teatritegelane
*5. juuli – Arnold Knüpffer, Eestimaa vaimulik, rahvaluule- ja keeleuurija
*23. juuli – Philipp Otto Runge, saksa kunstnik
*14. august – Hans Christian Ørsted, taani füüsik ja keemik
*18. oktoober – Heinrich von Kleist, saksa kirjanik
*23. detsember – Aleksander I, Venemaa keiser
*23. detsember – Suve Jaan, eesti kirjanik

## Surnud
* 18. august – Johann Christian Erxleben, saksa loodusteadlane
* 25. september – Johann Heinrich Lambert, Šveitsi matemaatik, füüsik ja astronoom
* 6. november – Bernard de Jussieu, prantsuse loodusteadlane
1778

**1778. aasta** (**MDCCLXXVIII**) oli 18. sajandi 78. aasta.

## Sündmused maailmas

* 18. jaanuar – kapten James Cook avastas Hawaii saarestiku, mille nimetas Sandwichi saarteks.
* Johann Gottfried Herder avaldas Euroopa rahvaste rahvalaulude antoloogia "Volkslieder" (vt ka jaotist "Sündmused Eestis" allpool).

## Sündmused [[Eesti]]s
* Johann Gottfried Herder avaldas Euroopa rahvaste rahvalaulude antoloogia "Volkslieder", kus koos saksakeelse tõlkega oli sees ka kaheksa eesti rahvalaulu. Herderile vahendas need August Wilhelm Hupel.
* ...

## Sündinud
* 11. jaanuar – Agathon Jean François Fain, Prantsusmaa poliitik ja memuarist
* 4. veebruar – Augustin Pyrame de Candolle, Šveitsi botaanik
* 6. veebruar – Ugo Foscolo, itaalia luuletaja, tõlkija ja kirjanduskriitik
* 25. veebruar – José Francisco de San Martin y Marras, Argentinast pärit El Río de la Plata sõjaväelane ja poliitik
* 13. märts – Vassili Demut-Malinovski, vene skulptor ja õppejõud
* 25. märts – Sophie Blanchard, esimene elukutseline naisaeronaut
* 12. mai – Johann August Zeune, saksa geograafia ja germaani keelte õppejõud
* 3. juuli – Carl Ludvig Engel, Saksa päritolu Soome arhitekt
* 18. juuli – Johann Friedrich Erdmann, saksa arstiteadlane
* 10. august – Carl Gottlieb Rücker, Eesti kartograaf
* 11. august – Friedrich Ludwig Jahn, saksa võimlemispedagoog
* 2. september – Louis Bonaparte, Hollandi kuningas
* 6. september – Herbord Bienemann von Bienenstamm, baltisaksa geograaf, publitsist
* 20. september – Fabian Gottlieb von Bellingshausen, baltisaksa päritolu meresõitja, Venemaa admiral
* 1. november – Gustav IV Adolf, Rootsi kuningas
* 6. detsember – Joseph Louis Gay-Lussac, prantsuse keemik ja füüsik
* 8. detsember – Moritz von Engelhardt, baltisaksa päritolu Eesti geoloog ja mineraloog, Tartu Ülikooli esimene mineraloogiaprofessor
* 17. detsember – Humphry Davy, inglise keemik ja füüsik

## Surnud
*10. jaanuar – Carl von Linné, rootsi loodusteadlane ja arst
*20. veebruar – Laura Bassi, itaalia õpetlane
*5. märts – Thomas Arne, inglise viiuldaja ja teatrihelilooja
*30. mai – Voltaire, prantsuse filosoof, näitekirjanik ja poeet
*2. juuli – Jean-Jacques Rousseau, prantsuse filosoof ja kirjanik
*9. november – Giovanni Battista Piranesi, itaalia joonestaja, graafik, arhitekt ja kunstiteoreetik

## Viited
1779

**1779. aasta** (**MDCCLXXIX**) oli 18. sajandi 79. aasta.

## Sündmused maailmas
* 14. veebruar – Hawaii põliselanikud tapsid Briti maadeavastaja James Cooki.
* 13. mai – Venemaa ja Prantsusmaa vahendusel sõlmisid Austria ja Preisimaa Tescheni rahu, millega lõppes Baieri pärilussõda.
* 16. juuni – Hispaania kuulutas Suurbritanniale sõja, algas Gibraltari piiramine.
* 11. oktoober – Poola aadlik ja sõjaline komandör Casimir Pulaski suri Ameerika iseseisvussõjas saadud haavadesse.

## Sündmused Eestis
* Liivimaa kindralsuperintendendiks sai pietist Christian David Lenz.

## Sündinud
* 5. jaanuar – Stephen Decatur, Ameerika Ühendriikide ohvitser
* 15. märts – William Lamb, Briti poliitik
* 30. aprill – Karl von Bistram, baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane
* 3. mai – Jean Vincent Félix Lamouroux, prantsuse loodusteadlane
* 8. mai – Konstantin Pavlovitš, vene tsesareevitš, keiser Paul I teine poeg
* 28. mai – Thomas Moore, iiri kirjanik
* 15. juuni – Philipp Willigerod, Eesti pedagoog ja ajaloolane
* 4. juuli – Gustav von Ewers, saksa päritolu Eesti ajaloolane, jurist, publitsist ja teadusorganisaator, Tartu Ülikooli rektor
* 15. juuli – Clement Clarke Moore, Ameerika Ühendriikide kirjanik ja kirjandusprofessor
* 1. august – Francis Scott Key, Ameerika Ühendriikide jurist
* 1. august – Lorenz Oken, saksa loodusteadlane
* 7. august – John By, inglise sõjaväeinsener, Rideau kanali ehituse kuraator
* 7. august – Carl Ritter, saksa geograaf
* 20. august – Jöns Jacob Berzelius, rootsi keemik ja mineraloog
* 30. august – Aleksandr Vojeikov, vene luuletaja, tõlkija, kirjanduskriitik ja ajakirjanik
* 8. september – Mustafa IV, sultan
* 16. september – Samuel D. Ingham, Ameerika Ühendriikide poliitik
* 14. november – Adam Oehlenschläger, Taani luuletaja ja näitekirjanik

## Surnud
* 20. jaanuar – David Garrick, inglise näitleja, näitekirjanik ja teatrijuht
* 7. veebruar – William Boyce, inglise organist ja helilooja
* 14. veebruar – James Cook, Briti meresõitja ja maadeavastaja
* 29. juuni – Anton Raphael Mengs, saksa kunstnik
* 11. oktoober – Casimir Pulaski, Poola aadlik ja sõjaväelane
* 16. november – Peter Kalm, soome-rootsi päritolu maadeuurija, botaanik, loodus- ja põllumajandusteadlane
* 6. detsember – Jean Siméon Chardin, prantsuse loodusteadlane

## Viited
1785

**1785. aasta** (**MDCCLXXXV**) oli 18. sajandi 85. aasta.

## Sündmused maailmas
* Prantsuse füüsik Charles Augustin de Coulomb avastas Coulomb'i seaduse, millega on võimalik arvutada kahe elektriliselt laetud keha omavahelist tõuke- või tõmbejõudu.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 9. mai (vkj 28. aprill) – Kuressaares avati Baltimaades ainulaadne viieklassiline kool, kus poisid ja tütarlapsed õppisid koos. Kooli viies klass kujundati kaheastmeliseks: üks valmistas ette ülikooli astujaid, teine sõjaväe karjääri taotlejaid.
* 1. september (vkj 21. august) – Balti kubermangudes hakkas kehtima Venemaa linnaseadus. Vt. Võru
* 12. detsember (vkj 1. detsember) – kindralkuberner avaldas eeskirja, mis keelas panna koolmeistriks "liiderlikke, kõlbmatuid ja täiesti teadmisteta inimesi". Eeskiri nõudis ka koolmeistrite vabastamist talvekuudel mõisatöödest ja kindla õpetamistasu määramist.
* Ilmus esimene Liivi- ja Eestimaa aadressiraamat "Lief- und Ehstländischer Staats- und Adress-Calender".
*Georg Friedrich Velten omandas Aaspere mõisa.
*ikaldus, mis põhjustas  näljahäda aastatel 1786–1787 näljahäda  Eestis

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 24. aprill &ndash; Friedrich, Mecklenburg-Schwerini hertsog

## Teoseid
* Friedrich Schilleri luuletus "Rõõmule". Sellest sai hiljem alus osale Beethoveni 9. sümfooniast, millest omakorda sai Euroopa hümn "Ood rõõmule".

## Viited
1788

**1788. aasta** (**MDCCLXXXVIII**) oli 18. sajandi 88. aasta.

## Sündmused maailmas
*2. jaanuar – Georgia sai Ameerika Ühendriikide neljandaks osariigiks.
*9. jaanuar – Connecticut sai Ameerika Ühendriikide viiendaks osariigiks.

*26. jaanuar – Austraalias maabus 11 laeva (*[[First Fleet]]*) pardal esimesed 756 vangi ning rannikule rajati esimene inglaste püsiasula. Seda päeva tähistatakse Austraalia päevana.
*6. veebruar – Massachusetts sai Ameerika Ühendriikide kuuendaks osariigiks.
*21. märts – suur tulekahju hävitas New Orleansis umbes 1000 hoonet.
*28. aprill – Maryland sai Ameerika Ühendriikide seitsmendaks osariigiks.
*23. mai – Lõuna-Carolina sai Ameerika Ühendriikide seitsmendaks osariigiks.
*7. juuni – Prantsusmaa Grenoble'i linna elanikud loopisid katusekividega kuninga sõdureid. Seda sündmust on mõnikord peetud ka Prantsuse revolutsiooni alguseks.
*21. juuni – ratifitseeriti Ameerika Ühendriikide põhiseadus.
* 21. juuni – New Hampshire sai Ameerika Ühendriikide üheksandaks osariigiks.
* 25. juuni – Virginia sai Ameerika Ühendriikide kümnendaks osariigiks.
* 26. juuli – New Yorgi osariik sai Ameerika Ühendriikide üheteistkümnendaks osariigiks.
* 14. detsember – suri Hispaania kuningas Carlos III, kelle järel asus troonile tema poeg Carlos IV.

## Sündmused Eestis
* Rootsi tegi ettevalmistusi katseks taastada endine võim Läänemerel. See kuuldus innustas eesti talupoegi metsa minema, et hiljem rootslastega ühineda. Tallinna eestlaskond tervitas avalikult rootslaste võimalikku saabumist. Baltisaksa aadel jäi Venemaa võimudele lojaalseks.
*23. mai – Tallinnas moodustati Mustpeade vennaskonna tuletõrjekomando.

## Sündinud
*1. jaanuar – Étienne Cabet, prantsuse filosoof
*22. jaanuar – George Gordon Byron, inglise luuletaja
*5. veebruar – Robert Peel, Suurbritannia peaminister
*5. veebruar – Sarah Goodridge, Ameerika Ühendriikide kunstnik
*22. veebruar – Arthur Schopenhauer, saksa filosoof
*24. veebruar – Johan Christian Dahl, norra maalikunstnik
*10. märts – Joseph Freiherr von Eichendorff, saksa luuletaja, proosa- ja näitekirjanik
*10. mai – Augustin-Jean Fresnel, prantsuse insener ja füüsik
*16. mai – Friedrich Rückert, saksa luuletaja ja orientalist
*2. august – Leopold Gmelin, saksa keemik
*24. oktoober – Sarah Josepha Hale, Ameerika Ühendriikide kirjanik

## Surnud
* 12. jaanuar – Francisco Noronha, hispaania arst ja botaanik
* 8. mai – Giovanni Antonio Scopoli, itaalia loodusteadlane ja arst
* 20. juuli (9. juuli) &ndash; Friedrich Konrad Gadebusch, ajaloolane ja Tartu justiitsbürgermeister
* 2. august – Thomas Gainsborough, inglise maalikunstnik
* 14. detsember – Carlos III, Hispaania kuningas
* 22. detsember – Percivall Pott, inglise kirurg

## Viited
1787

**1787. aasta** (**MDCCLXXXVII**) oli 18. sajandi 87. aasta.

## Sündmused maailmas
*Puhkes järjekordne Vene-Türgi sõda.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Tallinn sai tänavavalgustuse.
* Tallinnas hakati pidama aastalaatu, mis kestsid mitu nädalat.
*1786–1787 näljahäda  Eestis ja ka mujal Venemaa keisririigi kubermangudes (Smolenskis, Moskvas, Tambovis, Voronežis, Rjazanis, Ukrainas jm), seda on loetud koguni kõige raskemaks näljaajaks Venemaa keisririigis 18. sajandil

## Sündinud
* 11. mai – Alfred Candidus Ferdinand zu Windisch-Graetz, Austria sõjaväelane ja riigivürst
* 25. november – Franz Xaver Gruber, austria helilooja ja organist
* 30. detsember – Otto von Kotzebue, baltisaksa päritolu vene geograaf ja meresõitja

## Surnud

* ...

## Viited
1786

**1786. aasta** (**MDCCLXXXVI**) oli 18. sajandi 86. aasta.

## Sündmused maailmas
* 1. mai – Viinis esietendus Mozarti ooper "Figaro pulm".
* 22. mai – Konstantinoopoli piirkonnas toimunud 7,1-magnituudiline maavärin nõudis umbes 4000 inimelu.
* 29. august – Suure maksukoormuse all kannatavad ja hääleõigusest ilma jäänud farmerid Massachusettsi lääneosas alustasid Daniel Shaysi juhtimisel ülestõusu.

## Sündmused Eestis
* Eesti alal juhtunud korduvate sodoomia juhtumite tõttu kirjutab kindralkuberner George Browne karmi kirja Eestimaa konsistooriumile, kus ütleb, et "sääraseid nähtusi võib ette tulla vaid metsrahvaste juures, keda õpetavad üksikud misjonärid".
*23. august (vkj 12. august) – Venemaa andis käsu saata laiali rüütelkondade maanõunike kolleegiumid.
*saagiikaldus Liivi- ja Eestimaal ja 1786–1787 näljahäda Eestis ja ka mujal Venemaa keisririigi kubermangudes (Smolenskis, Moskvas, Tambovis, Voronežis, Rjazanis, Ukrainas jm), seda on loetud koguni kõige raskemaks näljaajaks Venemaa keisririigis 18. sajandil.

## Sündinud
*24. jaanuar – Walter Forward, USA poliitik ja jurist
*26. jaanuar – Benjamin Robert Haydon, briti kunstnik
*2. veebruar – Jacques Philippe Marie Binet, prantsuse matemaatik, füüsik ja astronoom
*24. veebruar – Wilhelm Grimm, saksa folklorist
*26. veebruar – François Arago, prantsuse matemaatik, füüsik, astronoom ja poliitik
*6. mai – Ludwig Börne, saksa ajakirjanik, kirjandus- ja teatrikriitik
*8. mai – John Vianney, prantsuse katoliku preester
*28. mai – Louis McLane, USA jurist ja poliitik
*13. juuni – Winfield Scott, USA sõjaväelane
*24. juuli – Joseph Nicollet, prantsuse geograaf, astronoom ja matemaatik
*17. august – Davy Crockett, USA poliitik ja sõjaväelane
*18. september – Christian VIII, Taani ja Norra kuningas
*29. september – Guadalupe Victoria, Mehhiko kindral ja poliitik
*12. detsember – William L. Marcy, USA poliitik ja jurist
*15. detsember – Edward Coles, USA abolitsionist ja poliitik
*24. detsember – Gregor MacGregor, Šotimaa sõjaväelane ja seikleja

## Surnud
* Jean-Baptiste Charles Bouvet de Lozier, prantsuse laevakapten ja maadeavastaja
* 7. jaanuar – Jean-Étienne Guettard, prantsuse loodusteadlane ja mineraloog
* 5. märts – Pedro III, Portugali kuningas
* 15. mai – Eva Ekeblad, Rootsi krahvinna ja agronoom
* 19. juuni – Nathanael Greene, USA sõjaväelane
* 17. august – Friedrich II, Preisimaa kuningas
*6. oktoober – Antonio Sacchini, Itaalia helilooja

## Viited
1780

**1780. aasta** (**MDCCLXXX**) oli 18. sajandi 80. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Eestimaa maapäev võttis vastu luksuskorraldused eesmärgiga piirata aadlikke üle jõu käivat tarbimist. Muu hulgas keelati samet ja siid, keelati kanda välismaal tehtud kübaraid.
* Riias ilmus August Wilhelm Hupeli "Ehstnische Sprachlehre für beide Hauptdialekteden revalschen und den dörptschen...". See jäi eesti keele õpetuse peamiseks käsiraamatuks kuni 19. sajandi keskpaigani.
* ...

## Sündinud
* 5. mai – Michele Tenore, itaalia botaanik
* 9. mai – William J. Duane, Iirimaal sündinud USA poliitik ja jurist
* 21. mai – Elizabeth Fry, inglise vanglareformija ja heategija
* 12. juuli – Johann Christian Schünmann, Tartu trükkal
* 19. august – Pierre-Jean de Béranger, prantsuse luuletaja ja laulutekstide kirjutaja
* 14. september – Louis Tredern, arst ja embrüoloog
* 20. oktoober – Pauline Bonaparte, Guastalla hertsoginna, Napoleon I õde
* 17. detsember – Richard Mentor Johnson, Ameerika Ühendriikide poliitik
* 26. detsember – Mary Somerville, Šoti teaduskirjanik ja õpetlane

## Surnud
* 18. veebruar – Kristijonas Donelaitis, leedu luuletaja, leedukeelse ilukirjanduse rajaja
* 3. august – Étienne Bonnot de Condillac, prantsuse filosoof ja loogik
* 29. august – Jacques-Germain Soufflot, prantsuse päritolu arhitekt
* 8. september – Jeanne-Marie Leprince de Beaumont, prantsuse pedagoog ja kirjanik
* 29. november – Maria Theresia, Austria ertshertsoginna

## Viited