open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ausad Valimised

**Ausad Valimised** on Eesti mittetulundusühing, mille eesmärk on tagada Eesti Vabariigis vabad ja demokraatlikud valimised, mille tulemuste kujunemine on aus ning vaadeldav. Ühing koondab kohalikke ja rahvusvahelisi valimisvaatlejaid ning esindab neid nende ühiste huvide kaitsel.

Ühingu asutasid 2012. aastal Siret Kotka ja Rein Ruutsoo. Alates veebruarist 2024 kuuluvad ühingu juhatusse Märt Põder, Oudekki Loone ja Heldur-Valdek Seeder.

## 2013. aasta reklaamikampaania
MTÜ korraldas 2013. aasta märtsis ja aprillis Tallinnas reklaamikampaania, mille käigus eksponeeriti linnaruumis järgmise sisuga reklaame: "*Nad võivad su hääle kustutada*", "*Iga e-hääl võib olla oht Eesti iseseisvusele*", "*Nad võivad anda Su hääle, kellele tahavad*". Tarbijakaitseameti hinnangul rikkus MTÜ Ausad Valimised reklaamikampaaniaga reklaamiseadust, mille järgi ei tohi reklaam olla oma sisult alavääristav või halvustav ning muu hulgas alavääristada õiguskuulekat käitumist. Amet määras mittetulundusühingule reklaamiseaduse rikkumise eest 1600 euro suuruse rahatrahvi.

MTÜ vaidlustas Tarbijakaitseameti otsuse Harju Maakohtus. Maakohus jättis Tarbijakaitseameti otsuse sisuliselt jõusse, kuid vähendas rahatrahvi 800 eurole.

Oktoobris 2013 vaidlustas MTÜ Maakohtu otsuse Riigikohtus. 8. jaanuaril 2014 otsustas Riigikohus kassatsioonkaebust menetlusse mitte
võtta.

2014. aastal esitas MTÜ kaebuse Euroopa Inimõiguste Kohtusse. 2016. aasta jaanuaris saatis EIK MTÜ-le ja riigi esindajale teate asja menetlusse võtmisest ning soovitusest MTÜ-l ja riigil kohtuväline sõbralik kokkulepe sõlmida, mille tulemusena võiks riik maksta 9000 eurot MTÜ-le. Kuigi sõbraliku kokkuleppe menetlus oli konfidentsiaalsuse kohustusega kaetud, avaldas MTÜ selle menetluse vahetulemuse meediale. Riigi esindaja vastuses EIK-le kaebaja kuritarvitas konfidentsiaalsuskohustuse rikkumisega kaebeõigust ja ta palus EIK-il jätta kaebus läbi vaatamata. EIK otsustas 27.09.2016, et MTÜ kuritarvitas konfidentsiaalsusnõude rikkumisega kaebeõigust ning tunnistas kaebuse vastuvõetamatuks.

## 2013
2013. aasta oktoobris korraldas Tallinna linnavalitsus koostöös MTÜ-ga Tallinnas foorumi "Saatan valib Internetis".

## 2016
2016. aastal korraldas MTÜ Ausad Valimised koostöös Eesti Keskerakonnaga Tallinnas Rahvarinde Muuseumis konverentsi "Millist presidenti Eesti ootab?".

## 2024
12.02.2024 uue juhatuse ametisse astumisega aktiveeriti MTÜ tegevus uuesti. MTÜ on seadnud prioriteediks koostöös riigiorganite, kodanike ja kodanikuühendustega töötada kõigi seaduses sätestatud hääletamisviiside aususe ja vaadeldavuse arendamisel. Sealjuures eriline tähelepanu aususe ja vaadeldavuse arendamiseks on e-hääletuse suhtes.

## Viited

## Välislingid
* MTÜ Ausad Valimised veebileht
Uromacerina

***Uromacerina*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Uromacerina* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Uromacerina ricardinii]]* (Peracca, 1897). 

## Levila

Need maod on endeemsed Brasiilias. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Uromacerina ricardinii]] seisuga 17.05.2014.*
Usuline tagakiusamine

**Usuline tagakiusamine** on üksikisiku ja/või üksikisikute rühma süstemaatiline väärkohtlemine vastuseks nende usulistele tõekspidamistele ja/või usulisele kuuluvusele või eelnimetatud tõekspidamiste ja/või kuuluvuse puudumisele.

Euroopa Liidu õiguses hõlmab usu mõiste „eelkõige teistlikke, mitteteistlikke ja ateistlikke veendumusi, osalemist üksinda või koos teistega eraviisilistel või avalikel formaalsetel usutalitustel, muudes religioossetes tegevustes või seisukohtade väljendustes või isikliku või ühiskondliku käitumise vormides, mis põhinevad või tulenevad mõnest religioossest uskumusest, või nendest hoidumist“ (Direktiiv 2011/95/EL, artikkel 10, lõige 1, punkt b).

## Viited

## Välislingid
*United Nations - Special Rapporteur of the Commission on Human Rights on freedom of religion or belief
*United States Commission on International Religious Freedom
*http://www.unhchr.ch/huricane/huricane.nsf/view01/5E72D6B7B624AABBC125713700572D09?opendocument
*About.com section on Religious Intolerance
*U.S. State Department 2006 Annual Report on International Religious Freedom
*xTome: News and Information on Religious Freedom
Tartu surmaneedus

**"Tartu surmaneedus"** on 1966. aastal valminud Ameerika Ühendriikide mängufilm.

## Süžee
Grupp arheoloogiaüliõpilasi korraldab teadmatusest tantsupeo iidsel indiaanlaste matmiskohal. Teispoolsusest saabub indiaanipealik Tartu neid karistama. Noored seisavad korraga vastamisi üleloomulike ja ohtlike jõududega.

## Surmaneedus Eestis

Filmi järgi on nimetatud Tartu Surmaneeduse kirjastus.

## Osatäitjad
*Fred Pinero – Ed Tison
*Babette Sherrill – Julie Tison
*Bill Marcus – Billy
*Mayra Gómez Kemp – Cindy
*Sherman Hayes – Johnny 
*Gary Holtz – Tommy 
*Maurice Stewart – Joann 
*Doug Hobart – Tartu
*Frank Weed – Sam Gunter 
*Brad F. Grinter – teadlane

## Viited
Täkkeline villimardikas

**Täkkeline villimardikas** (*Meloe proscarabaeus*) on liik mardikalisi perekonnast villimardikas.

Ta on suur tumesinine lühikeste kattetiibadega putukas, keda võib eriti kohata maikuus rohul kõndimas.

## Välislingid
*
Virumaa Kolmiküritus

**Virumaa Kolmiküritus** oli 2014. aastal (liikumisaastal) Rakvere Maraton MTÜ loodud rahvaspordiürituste sari.

Tegemist oli regulaarset liikumist toetava sarjaga, mille peamiseks eesmärgiks oli luua Lääne-Virumaa inimestele innustav ja abistav tugi enda käima saamisel.

Virumaa Kolmikürituse avaetapp oli Rakvere Kevadjooks, teine etapp oli Rakvere Rattaöö ja finaaletapp Südasuve Maraton.

## Välislingid
* Marko Torm: Sa kas istud õhtuti teleri ees või kasutad oma aega aktiivselt, Delfi Sport, 13.05.2014
* Uus kolmiküritus kutsub algajaid sportima, Raadio Elmar intervjuu Virumaa Kolmikürituse peakorraldaja Marko Tormiga, 09.05.2014
* Uus kolmiküritus paneb virulased sportima, ERR Sport, 20.03.2014
Rakvere Kevadjooks

**Rakvere Kevadjooks** toimus 2014–2015 aastal Rakveres. Selle peamine eesmärk oli läbi liikumise austada emasid ja väärtustada emade rolli ühiskonnas. 

Rakvere Kevadjooksu korraldaja oli MTÜ Rakvere Maraton koostöös Rakvere Linnavalitsuse ja toetajatega.
Rakvere Rattaöö

**Rakvere Rattaöö** oli  2014 ja 2015 aastal Rakvere linnapäevade raames toimunud ja heategevuslikku iseloomu omav tervisespordiüritus. Kogu osavõtutasu annetati piirkondlikuks heategevuseks.

Rakvere Heategevuslikku Rattaööd korraldas MTÜ Rakvere Maraton koostöös Rakvere Karmeli Koguduse, Virumaa Teataja, Rakvere Teatri, Rakvere Linnavalitsuse ja toetajatega.

## Välislingid
* Rakvere Rattaöö kogus heategevuseks üle 3000 euro, Delfi Sport 09.05.2014
* Rakvere Rattaööga abistatakse vägivalla ohvriks langenud naisi ja nende lapsi, 14.05.2014
* Rattaöö korraldajad otsivad heategevuspartnerit, Delfi Sport, 14.04.2014
Korvi kalmistu

**Korvi kalmistu** on kalmistu Harjumaal Harku vallas Tutermaa külas. Kalmistu omanik on Harku vallavalitsus ning see on kasutuses. Korvi kalmistu asub Keila kesklinnast ligikaudu kaks ja pool kilomeetrit idas.

Korvi kalmistu asutati 1927. aastal, sest Keila vana kalmistu oli peaaegu täis maetud. Kalmistu pühitseti 29. juulil 1928, esimene matus oli veidi hiljem. Täpsemalt maeti 6. septembril Keila-poolsele alale 63-aastane Aleksander Talkop.  Kümme päeva hiljem maeti Saue-poolsele alale lapsena surnud Herta Preegel.  

Kalmistu algne suurus oli 2,8458 ha. Praegu on krundi pindala umbes 5,2 ha, millest matuste ala on umbes 1,3 ha. Kalmistule on maetud 1500 inimest. 

Kalmistu on saanud nime selle järgi, et see on rajatud endistele Korvi talu maadele.

Tuntud inimestest on Korvi kalmistule maetud sünoptik Krista Odakivi, tehnikateadlane ja insener Allan Sumbak, geograafiaõpetaja ja koolidirektor Marko Rööpson, Keila puhkpilliorkestrite dirigent Riho Jaanus, insener, kodu-uurija ning publitsist Lembit Teinbas, Keila fotograaf Olav Koska, kodu-uurija Lembit Väljamäe, haigekassaga võidelnud Marge Valdmann, proviisor Vambo Vahar, Keila raamatukoguhoidja Magda Kohava, pedagoog Indrek Sepp ning tuletõrjetegelane Aleksander Tammi. Samuti Keila kirikuteenijad M. ning A. Soom. Seal asub Saue kunagise koolijuhi, karskus- ja kultuuritegelase Priidu Kohava sümboolne haud. 

## Viited

## Kirjandus
* Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002

## Välislingid
* Allar Viivik. "Korvi kalmistul täitub 85 aastat". Harku Valla Teataja, 9. juuni 2013
Komma

**Komma** on muusikas samast helist kahel eri moel tuletatud heli tavaliselt võrdtempereeritud pooltoonist väiksem intervall. 

Komma esineb puhtas häälestuses ja mõnes temperatsioonis. 

Võrdtempereeritud häälestuses komma puudub.   

Tuntumad kommad:

## Välislingid
* Thomas Nicholson; Marc Sabat. ''Fundamental Principles of Just Intonation and Microtonal Composition''
* Comma. – ''Xenharmonic Wiki''
Südasuve Maraton

**Viking Line** **Südasuve Maraton** on tervisespordisündmus linnavälises keskkonnas, mis pakub sobilikke väljakutseid ja elamust. Südasuve Maraton toimub Lääne-Virumaal Võsul aastast 2014.

Südasuve Maratoni korraldaja on MTÜ Rakvere Maraton koostöös Vihula Vallavalitsuse ja toetajatega.

## Rada ja distantsid

7,7 km; 21,1 km; maraton; lastejooksud.

Raja läbimine toimub joostes, kõndides, kepikõndides või sörkides.

## Kajastus
**2016**
* Südasuve maratoni võitsid Indrek Ilumäe ja Klarika Kuusk, Delfi Sport, 23.06.2016
* Viking Line Südasuve Maratonil 2016.a. võistluskavas ka kiire rajaga poolmaraton, marathon100.com 29.03.2016
**2015**
* Südasuve maratonil jätkus dramaatikat lõpuni marathon100.com 11.07.2015 
**2014**
* Marko Torm: Sa kas istud õhtuti tekela ees või kasutad oma aega aktiivselt, Maraton100, 13.05.2014
* Uus kolmiküritus kutsub algajaid sportima, Raadio Elmar intervjuu Virumaa Kolmikürituse peakorraldaja Marko Tormiga, 09.05.2014
* Võsul stardib südasuvel esimene jooksumaraton, Maraton100, 28.04.2014
* Uus kolmiküritus paneb virulased sportima, ERR Sport, 20.03.2014

## Välislingid
*Südasuve Maraton koduleht
*Südasuve Maraton Facebookis
Varajane rooste

**"Varajane rooste"** on 1979. aastal valminud Riia Filmistuudio mängufilm, mille stsenaarium põhineb Elīna Zālīte samanimelisel romaanil.

## Süžee
Filmi tegevus toimub 1930. aastate alguses. Vaene maatüdruk Elza tuleb Riiga. Tükk aega ei õnnestu tal töökohta saada, lõpuks leiab ta endale koha ühes kontoris. Juhuslikult saab ta tuttavaks rikka ettevõtja Ķikulisega. Ķikulis teeb Elzale abieluettepaneku. Elza nõustub, kuna näeb rikka mehega abiellumises võimalust vaesusest pääsemiseks. Abielu aga kujuneb õnnetuks, Elza ja Ķikulise vahel puudub teineteisemõistmine. Elza armub Ķikulise poega Italosse. Film lõpeb traagiliselt – Elza laseb vihahoos Ķikulise maha ja pannakse mõrvarina vangi.

## Osatäitjad
*Rimanta Krilavičiūtė – Elza
*Oļģerts Dunkers – Ķikulis
*Ivars Kalniņš – Italo
*Gunārs Cilinskis – prokurör Straujups
*Aigars Vilims – Jānis
*Ērika Ferda – proua Cimbara
*Dina Kuple – Elza ema
Cadillac CTS

**Cadillac CTS** (*Catera Touring Sedan*) on luksusauto, mida tootis General Motorsi osakond Cadillac aastatel 2002–2019. CTS vahetas välja mudeli Cadillac Catera ning selle järeltulijaks sai Cadillac CT5.

CTS oli esimene mudel, mis kasutas Cadillaci uut disainifilosoofiat "Art and Science", mida iseloomustavad teravad servad ja vertikaalsed tuled. Mudel oli suunatud konkureerima peamiselt Euroopa luksusautodega nagu BMW 5. seeria ja Mercedes-Benz E-klass.
## Põlvkonnad

### Esimene põlvkond (2002–2007)
Esimese põlvkonna CTS ehitati uuele Sigma platvormile ning see oli saadaval ainult sedaanina. See oli esimene Cadillac pärast 1988. aastat, millele pakuti ka manuaalkäigukasti.

Cadillac CTS (1st gen), silver, front.png|1. põlvkonna sedaan


### Teine põlvkond (2008–2013)
Teine põlvkond tõi kaasa olulise hüppe interjööri kvaliteedis ja mudelivaliku laienemise. Lisaks sedaanile tulid müügile ka sportlik kupee ja universaal (Sport Wagon). 

'08 Cadillac CTS.jpg|2. põlvkonna sedaan
2011 Cadillac CTS coupe -- 10-22-2010 1.jpg|2. põlvkonna Coupe
'10 Cadillac CTS Station Wagon -- Front (MIAS '10).jpg|2. põlvkonna universaal (Wagon)


## Kolmas põlvkond (2014–2019)
Kolmanda põlvkonna CTS-i esitleti 2013. aastal New Yorgi autonäitusel. See liikus klassi võrra kõrgemale, muutudes pikemaks ja kergemaks tänu uuele Alpha platvormile.

Mudelile pakuti kolme peamist mootorit:
* 2,0-liitrine rida-4 turbomootor võimsusega 203 kW (276 hj).
* 3,6-liitrine V6: vabalthingav mootor võimsusega 239 kW (325 hj).
* 3,6-liitrine V6 Twin-Turbo (V-Sport): võimsusega 313 kW (426 hj).

Käigukastidest olid kasutusel 6- ja 8-käigulised automaatkäigukastid sõltuvalt mootorist ja veoskeemist.

### CTS-V
Kõigi põlvkondade tipus oli võimas erimudel CTS-V, mis oli loodud võistlema Saksa sport-sedaanidega (nt BMW M5). Kolmanda põlvkonna CTS-V varustati 6,2-liitrise mahtkompressoriga V8-mootoriga (LT4), mis pärines Chevrolet Corvette Z06-lt. See arendas 477 kW (649 hj) ja 855 Nm pöördemomenti, tehes sellest ühe oma aja kiireima sedaani maailmas.


'14 Cadillac CTS Sedan.jpg|3. põlvkonna sedaan
Cadillac CTS-V.jpg|Kolmanda põlvkonna CTS-V


## Viited
BMW 2. seeria kupee

**BMW 2. seeria kupee** on väikeautode klassi kuuluv BMW toodetav mudeliseeria, mis on tootmises alates 2014. aastast, kui BMW otsustas eraldada BMW 1. seeriast kupeed ja kabriolettmudelid ning nimetas need ümber BMW 2. seeriaks. 

## Esimene põlvkond (F22/F23, 2014–tänapäev)
Sarnaselt toonase 1. seeriaga oli tegu tagarattaveoga mudeliga. Saadaval oli kaks keretüüpi: kaheukseline kupee (*coupé*) tähisega F22 ja kaheukseline kabriolett mudelitähisega F23.

Selles on neli istekohta, aga tagaiste sobib pigem lastele. 2. seeria kupee on 4,4 meetrit pikk ja 1,8 meetrit lai ning selle telgede vahe on 2,7 meetrit. Pakiruum mahutab 390 liitrit. Mootorivalikus on viis mootorit: kaks bensiinimootorit (184 ja 326 hj) ja kolm diiselmootorit (143,184 ja 218 hj). 2016. aastal lisandus valikusse ka võimsam versioon M240i, millel 340 hj (250 kW) ning M240i xDrive, mis oli nelikveoline. 

### BMW M2
BMW 2. seeria mudelist ehitati ka M-mudel nimega BMW M2, mille mudelitähiseks sai F87 ning mida esitleti 2016. aastal. M2 oli tagarattaveoga ning see varustati N55 tähistust kandva 272 kW (370 hj) ja 465 N⋅m arendava ühe turboga R6 bensiinimootoriga. Käigukastid olid kas 6-käigulised käsikäigukastid või 7-käigulised topeltsiduriga automaatkäigukastid. Auto tippkiirus oli elektrooniliselt piiratud 250 km/h juures. 

#### BMW M2 Competition
2018. aasta Pekingi autonäitusel esitletud M2 Competition oli M2 30 kW (41 hj) ja 85 N⋅m võimsam edasiarendus, mis oli varustatud topeltturboga. 0-100 km/h kiirendus käsikäigukastiga võtab aega 4,4 sekundit ja 7-käigulisel topeltsiduriga automaatkäigukastiga 4,2 sekundit. Tippkiirus on elektrooniliselt piiratud 250 km/h, aga kui osta juurde M Driveri lisapakett, on tippkiiruseks 280 km/h. 
Fail:BMW M2 (F87) 2979cc registered July 2019.jpg|BMW M2
Fail:DSC06751-BMW M2 Competition.jpg|BMW M2 Competition
Fail:DSC06745-BMW M2 Competition.jpg|BMW M2 Competition


### BMW 2. seeria Active Tourer
Samuti turustatakse ka BMW 2. seeria Active Tourerit ja Gran Tourerit BMW 2. seeria nime all, aga tegu oli teisele platvormile ehitatud esiveolise mahtuniversaaliga.

## Teine põlvkond (F44,  2019–tänapäev)
2019. aasta oktoobris esitles BMW uut 2. seeria Gran Coupé mudelit, mis kasutas sama esiveolist BMW UKL platvormi, mis on ka 2. seeria Active Toureri (F45) ja Gran Toureri (F46) juures kasutusel. 
Fail:BMW F44 IMG 3139.jpg|BMW F44
Fail:BMW F44 M235i IMG 3382.jpg|BMW M235i
Fail:BMW F44 M235i IMG 3385.jpg|BMW M235i
Tropidodipsas

***Tropidodipsas*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Tropidodipsas* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Tropidodipsas annuliferus]]* Boulenger, 1894
* *[[Tropidodipsas fasciata]]* Günther, 1858
* *[[Tropidodipsas fischeri]]* Boulenger, 1894
* *[[Tropidodipsas philippii]]* (Jan, 1863)
* *[[Tropidodipsas repleta]]* Smith, Lemos-Espinal, Hartman & Chiszar, 2005
* *[[Tropidodipsas sartorii]]* Cope, 1863
* *[[Tropidodipsas zweifeli]]* Liner & Wilson, 1970. 

## Levila

Need maod elavad Mehhikos ja Kesk-Ameerikas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCNis
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Tropidodipsas]] seisuga 18.05.2014.*
Trimetopon

***Trimetopon*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Trimetopon* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Trimetopon barbouri]]* Dunn, 1930
* *[[Trimetopon gracile]]* (Günther, 1872)
* *[[Trimetopon pliolepis]]* Cope, 1894
* *[[Trimetopon simile]]* Dunn, 1930
* *[[Trimetopon slevini]]* Dunn, 1940
* *[[Trimetopon viquezi]]* Dunn, 1937. 

## Levila

Need maod elavad Costa Ricas ja Panamas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Trimetopon]] seisuga 18.05.2014.*
Tretanorhinus

***Tretanorhinus*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Tretanorhinus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Tretanorhinus mocquardi]]* Bocourt, 1891
* *[[Tretanorhinus nigroluteus]]* Cope, 1861
* *[[Tretanorhinus taeniatus]]* Boulenger, 1903
* *[[Tretanorhinus variabilis]]* Duméril, Bibron & Duméril, 1854. 

## Levila

Need maod elavad Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerika põhjaosas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Tretanorhinus]] seisuga 18.05.2014.*
Audi TT

**Audi TT** on Audi toodetud kompaktne kaheukseline sportauto, mida valmistati aastatel 1998–2023. Mudel oli saadaval 2+2 istekohaga kupeena ja kaheistmelise rotsterina.

Nimi TT pärineb mootorispordiürituselt *Isle of Man Tourist Trophy* (TT), kus Audi eelkäijad NSU ja DKW olid edukad. Audi TT on tuntud oma eripärase ja geomeetrilise disaini poolest, mis on mõjutanud autotööstust laiemalt.

Autot toodeti kolm põlvkonda ning kõik need jagasid platvormi vastava ajastu Volkswagen Golfiga. Kokku valmistati 25 aasta jooksul 662 762 Audi TT-d.

## TT Mk1 (tüüp 8N; 1998–2006)
Esimene põlvkond avalikustati 1998. aasta septembris ning see põhines neljanda põlvkonna Golfi (PQ34) platvormil. 1999. aasta augustis lisandus valikusse rotster.

Mootorivalikus oli 1,8-liitrine 20 klapiga turbomootor (R4), mis arendas versioonist sõltuvalt 110–176 kW (150–240 hj). Hiljem lisandus 3,2-liitrine VR6-mootor (184 kW / 250 hj), mis oli ühendatud Audi esimese topeltsiduriga käigukastiga (DSG).


Fail:'04-'06 Audi TT.JPG|Audi TT kupee (8N)
Fail:1st Audi TT convertible.jpg|Audi TT Roadster
Fail:Christian Abt DTM(ThKraft).jpg|Audi TT DTM võidusõiduauto


## TT Mk2 (tüüp 8J; 2006–2014)
Teine põlvkond avalikustati 2006. aasta aprillis. See põhines viienda põlvkonna Golfi (PQ35) platvormil ning auto kere valmistati kaalu säästmiseks suures osas alumiiniumist (*Audi Space Frame* tehnoloogia).

2008. aastal lisandus mootorivalikusse 2,0-liitrine diiselmootor (Audi TT 2.0 TDI quattro), mis oli esimene seeriaviisiline diiselmootoriga sportkupee maailmaturul.

### TTS ja TT RS
* Audi TTS: 2008. aastal esitletud mudel kasutas modifitseeritud 2,0-liitrist TFSI mootorit võimsusega 200 kW (272 hj) ja pöördemomendiga 350 Nm.
* Audi TT RS: 2009. aastal esitletud tippmudel, mis kasutas legendaarset 2,5-liitrist 5-silindrilist turbomootorit võimsusega 250 kW (340 hj).


Fail:2006 3.2 V6 S-Tronic Audi TT Mark 2.jpg|Audi TT kupee (8J)
Fail:Audi TT Roadster 2.0 TFSI (8J) – Frontansicht, 21. Juli 2011, Velbert.jpg|Audi TT Roadster
Fail:Audi TT VLN Serie.jpg|Audi TT VLN-sarja võidusõiduauto


## TT Mk3 (tüüp FV/8S; 2014–2023)
Kolmanda põlvkonna TT põhines Volkswageni grupi MQB platvormil. See mudel tõi kaasa Audi virtuaalse näidikutepaneeli (*Audi Virtual Cockpit*), kus kogu info ja navigatsioon kuvati juhi ees olevale ekraanile.

Baasmootoriks oli 1,8-liitrine bensiinimootor võimsusega 132 kW (180 hj). Sportlikul TTS versioonil oli 2,0-liitrine mootor võimsusega 228 kW (310 hj). Võimsaim mudel oli **TT RS**, mille 2,5-liitrine 5-silindriline TFSI mootor arendas 294 kW (400 hj) ja 480 Nm.

Tootmine lõppes 2023. aasta novembris, tähistades Audi TT ajastu lõppu ilma otsese järeltulijata.


Fail:Audi TT Roadster 45 TFSI quattro, Paris Motor Show 2018, IMG 0732.jpg|Audi TT Roadster
Fail:Audi TT 8S 01 -- Geneva Motor Show -- 2014-03-09.jpg|Audi TT kupee


## Viited
Adverbiaalne tajuteooria

**Adverbiaalne tajuteooria** ehk **adverbiaalteooria** on epistemoloogiline positsioon, mille kohaselt  tajutavad kvaliteedid ei kuulu mitte tajutava objekti, vaid tajuelamuse juurde. 

Näiteks kui ma näen punast raamatut, siis võib öelda, et ma tajun punaselt, mitte et punasus on raamatu omadus. Nii saab tajumiskogemust adverbiaalselt (määrsõnade abil) kirjeldada, kuid tegemist on eelkõige teooriaga kogemuse fenomenilisest olemusest, mitte kogemust kirjeldavate lausete semantilise analüüsiga.

## Viited
Põhjuslik tajuteooria

**Põhjuslik ehk kausaalne tajuteooria** on epistemoloogiline seisukoht, et tajumine tähendab viibimist tajutava objektiga õiges põhjuslikus seoses olevas seisundis. Teooria nõrkuseks on, et raske on määratleda, milline see seos peaks täpsemalt olema.

## Viited
Ohtu kalmistu

**Ohtu kalmistu** on kalmistu Keila kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ohtu külas Lääne-Harju vallas.

Ohtu kalmistu asutati 1928. aastal, sest Keila vana kalmistu (kihelkonnakalmistu) oli peaaegu maetud täis ja uusi kalmistuid kavandati just kihelkonnakeskusest eemale. Kalmistu pühitseti 11. mail 1930, esimene matus oli toimunud juba 6. aprillil 1930. Kalmistu algne suurus oli 0,23 ha. 

Kalmistu oli 2000. aastate alguseks peaaegu maetud täis ning 2001. aastal hakati kavandama kalmistu laiendamist. Uue osa I järk valmis 2012. aastal. Praegu on kalmistukrundi kogupindala umbes 1,06 ha, millest uus matmisosa on umbes 0,42 ha. 

Kalmistule on maetud 500 lahkunut, peamiselt külast ja selle lähiümbrusest. Tunnistati aastal 1997 kultuurimälestiseks. Sinna on maetud tuntud inimestest kirjanik Endel Pae (Eduard Krants). Kultuurilooliselt on kaitse all Hans Tui hauatähis. 

## Kirjandus
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002

## Välislingid
* 
*Ohtu kalmistu Eesti kalmistute andmekogus Haudi
*"Ohtu kalmistu laienes". Keila Valla Leht, 18. august 2012
Moonika Parksepp

**Moonika Parksepp** (endine nimi **Batrakova**; sündinud 23. novembril 1983) on Eesti munitsipaalametnik ja -poliitik, Saaremaa abivallavanem alates 27. veebruarist 2026.

Ta lõpetas 2002. aastal Tartu Kivilinna Gümnaasiumi. Aastatel 2007–2008 oli ta Õpilasmaleva nõukogus.

2007–2019 töötas Moonika Batrakova Tallinna Linnakantseleis linnapea (algul Edgar Savisaare, hiljem Taavi Aasa) nõunikuna.

Alates 2019. aasta maist oli ta majandusministri nõunik. 

26. veebruaril 2026 kinnitas Saaremaa vallavolikogu ta Saaremaa Vallavalitsuse liikmeks ja nimetas abivallavanema ametisse alates 27. veebruarist. 

Alates 10. juunist 2003 kuulub ta Eesti Keskerakonda.

## Viited
Valge koer

**"Valge koer"** (prantsuse keeles "Chien blanc") on Romain Gary autobiograafiline romaan. See kirjutati 1969 ja avaldati 20. märtsil 1970.

Romaani järgi on tehtud Samuel Fulleri film "Valge koer" (1982).
Punane udu

"**Punane udu**" (saksa "Roter Nebel") on 1942. aastal toodetud Eesti propagandistlik dokumentaalfilm, mis rääkis Nõukogude okupatsioonist Eestis (1940-1941) ja sellega kaasnenud kaotustest. Filmi läbivaks teemaks on Hitleri Saksamaa rassipoliitika levitamine.

## Viited

## Välislingid
*Filmi täisversioon Youtube'is
Ford Tourneo Courier

**Ford Tourneo Courier** on Fordi väikseim mahtuniversaal. See on kõigest 4,2 meetrit pikk.

Kui tagaistmed alla lasta, siis mahutab Courier kokku 1656 liitrit.

Mootorivalikus on kaks mootorit: 1-liitrine bensiini- (100 hj) ja 1,5-liitrine diiselmootor (75 ja 95 hj). Käigukaste on vaid üks: 5-käiguline manuaal.
Audi A7

**Audi A7** on Audi toodetav sõiduautomudel, mis on kere kujult sportlik neljaukseline luukpära ning mida on toodetud 2010. aastast kaks põlvkonda. Audi A7 on Audi A6 sedaani/universaali kupeevariant, millel on langev katusejoon ja luukpärale omane suur pagasiruumi luuk ning neli aknaraamideta ust. 

Audi A7-st on valminud ka sportlikumad ja võimsamad mudelid Audi S7 ja Audi RS 7.

Mudeli eellaseks loetakse Audi 100 Coupé S.  

## Esimene põlvkond (Type 4G8; 2010-2018)

Tehnilises mõttes oli tegu Audi A6 C7 viieukselise (luukpära) versiooniga ja auto ehitati VW MLB platvormile (Typ 4G), kuigi seda esitleti enne Audi A6 uue põlvkonna turuletulekut. Autot toodeti aastatel 2010–2018.  

Esimene mudeliuuendus tehti 2012. aastal, mil muutus mootorivalik.   

Suurema värskenduse sai A7 2014. aastal. Sellega lisati maatriks-leed-esilaternad, uued tagalaternad ja moodsam internetiühendusega multimeediasüsteem, lisaks vastasid kõik TFSI bensiinimootorid ja TDI diiselmootorid Euro 6 saastenormidele. 
## Teine põlvkond (Type 4K8; 2018–tänapäev)

Teise põlvkonna puhul alates 2018. aastast kasutatakse VW MLBevo põhja (4G9). 

### RS 7
Võimsaima mudeli RS 7 4.0 TFSI quattro esmaesitlus toimus Frankfurdi autonäitusel 2019. aastal. Autol on 4,0-liitrine topeltturboga V8-mootor, millel on 48-voldine kerghübriidlahendus, ning see arendab võimsust 600 hj (441 kW) ja 800 N⋅m. 

## Auhinnad
*2011 – ajakirja Esquire auhind "2011 Esquire Car of the Year"
*2012 – ICOTY auhind "International Car of the Year in 2012"
*2012 – ajakirja AutoWeek auhind "the Best of the Best/Car for 2012"
*2012 – ajakirja Automobile auhind "2012 Automobile of the Year"

## Viited

## Välislingid

*Audi A7 Review
*Audi A7 Sportback driven
*Best Car at CES 2014: Audi A7 Autonomous
*Eine Klasse für sich. Der Audi A7 Sportback (vaadatud 19.05.2014) (*saksa keeles*)
Salitsüülhape

**Salitsüülhape** ehk **2-hüdroksübensoehape** ehk **2-hüdroksübenseenkarboksüülhape** on orgaaniliste hapete (hüdroksübensoehapete) hulka kuuluv orgaaniline ühend, ortomeer. 

Salitsüülhappe soolad ja estrid on salitsülaadid.

## Omadused
Salitsüülhape on värvitu kristalliline ühend. Selle molaarmass on 138,12 g/mol ja happesus (pK<sub>a</sub>) –2,97.

## Leidumine
Salitsüülhapet ja tema derivaate esineb mitut liiki taimedes. Ta esineb oma metüülestri kujul eeterlikes õlides ja fütohormoonina mitmesuguste taimede lehtes, õites ja juurtes.  

Salitsülaadid esinevad looduslikult mitmetes taimedes nagu paju, lamav talihali (*Gaultheria procumbens* L.), kobar-lursslill (*Cimicifuga racemosa* L. Nutt.), paplite koores (*Populus* spp.) suhkrukase (*Betula lenta* L.) koores ja ka mõnedes puuviljades, vürtsides ja mujal toidus. Suurima sisaldusega on apelsinid, vaarikad, aprikoosid, kirsid, konserveeritud tomatid, kaneel, karri, pune, paprika, tüümian ja mesi.

Salitsülaatide sisaldus ja saadavus liikide lõikes on varieeruv ning oleneb kasvukoha mulla- ja ilmaoludest, töötlemisprotsessidest ja preparaatidest. Salitsülaadid salitsiin ja salikortiin metaboliseeritakse soolestiku bakterite poolt saligeniiniks. Salitsiin hüdrolüüsub seedelkulglas ja annab D-glükoosi salitsüülakloholi.

## Funktsioon taimedes
Salitsüülhappel on paljude taimede elus oluline roll, ta käitub endogeense signaalmolekulina vahendades patogeenide rünnaku korral taimerakkudes nii lokaalseid kui ka süsteemseid taimeimmuunsusvastuseid.

Salitsüülhape osaleb ka taime stressi vastusel sellistele abiootilistele stressidele nagu veestress (Borsani jt, 2001), kuumastress (Larkindale ja Knight, 2002; Larkindale jt, 2005), põuastress (Munné-Bosch ja Peñuelas, 2003; Chini jt, 2004), külmastress (Janda jt, 1999; Kang ja Saltveit 2002) ja raskmetallide mürgistus (Metwally jt, 2003; Yang jt, 2003; Freeman jt, 2005), aga ka biootilisele stressile.

Salitsüülhape reguleerib taimes füsioloogilisi ja biokeemilisi protsesse kogu taime eluea vältel. Salitsüülhape on eluks hädavajalik taimehormoon, see reguleerib seemnete idanemist, vegetatiivset kasvu, fotosünteesi, hingamist, termogeneesi, õite ja seemnete moodustumist ning vananemist jpm.

## Mõju organismidele
Salitsüülhape on nõrgalt antiseptilise toimega. 

## Kasutamine
Salitsüülhapet kasutatakse antiseptilise toime tõttu välispidistes salvides. Selle nõrgalt antiseptilistest omadustest tulenevalt kasutatakse seda.  

Salitsüülhappel on oluline tähtsus orgaanilises sünteesis (näiteks aspiriini süntees). 

## Vaata ka
*Karboksüülhapped
*Aspiriin

## Viited
Nelgid

**"Nelgid"** on Vaiko Epliku 2014. aasta juunis ilmunud sooloalbum. 

2014. aasta mais, vaid mõni kuu pärast eelmise stuudioalbumi "Nõgesed" ilmumist, avaldas Eplik uue albumi esimese singli "Juulia".

## Lood
# “Reede avab väravad” 3:36
# “Käis ja naeris” 3:38
# “Juulia” 3:33
# “Mina ja Mr Bean” 3:24
# “Nelgid” 3:45
# “Suu lilli täis” 2:02
# “Kuningal on külm” 4:01
# “Tantsijad” 5:23
# “Suudluste aeg” 4:17
# “Tiitrid” 3:50

## Viited
Antikoagulant

**Antikoagulantideks** nimetatakse vere hüübimist takistavaid aineid.

Looduslikult eritavad antikoagulandina toimivaid aineid ka verd imevate putukate (näiteks puugid, sääsed) süljenäärmed. 
 
## Antikoagulandid ravimina

Meditsiinis kasutatakse antikoagulante vere hüübimisvõimet pidurdavate ravimitena (verevedeldajatena), hüübimisvastase ravi üldeesmärgiks on veresoontes tekkivate trombide ennetamine ja/või lagundamine.

## Vaata ka
*antikoagulantide mürgistus
*atsetüülsalitsüülhape
*varfariin

## Viited

## Välislingid
* Jaana Puhakka, Antikoagulaatiohoidon käsikirja,Kirjoittajat ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Juvenes Print – Tampereen Yliopistopaino Oy, Tampere 2011,ISBN 978-952-245-564-2, veebiversioon (vaadatud 18.10.2014) (soome keeles) 

; Antikoagulandid taimedes 
* Küüslauk: Chung Suk Song, Je Hyun Kim, Ei Sik Kim and Pyung Hee Lee,A Blood Anticoagulant Substance from Garlic (Allium Sativum): I. Its Preparation and Studies on its Anticoagulant Effect, Yonsei Med J. detsember 1963;4(1):17-20., http://dx.doi.org/10.3349/ymj.1963.4.1.17, veebiversioon (vaadatud 18.10.2014) (inglise keeles)
Sotsia

**Sotsia** oli aastatel 2001–2008 toimunud kirjandusfestival Tallinnas.

Esimest korda toimus festival 23.–26. aprillini 2001 Tallinna Pedagoogikaülikooli juures kirjandusnädalana, mille peateemad olid sotsialistlik kultuuripärand ja sotsiaalsus kunstiloomes. Ürituse idee autorid olid Jürgen Rooste ja Wimberg. 

Järgnevatel aastatel oli tegemist juba linnaruumis toimuva festivaliga, kus peeti kirjandusõhtuid, toimus luuleetendusi ja kontserte. Festivali külastajate hulgas oli ka kirjanikke väljastpoolt Eestist. Korraldajana lisandusid Kristel Kiigemägi ja Sirli Ojaste, 2007. aastal ka Andra Teede.

2009. aastal sündis Sotsia kirjandusfestivali ja Põhjamaade luulefestivali ühendamisel uus festival – **Tallinna kirjandusfestival**, mis kannab 2010. aastast nime HeadRead.

## Viited

## Välislingid
*Kirjanduse kevadrünnak. Sotsia. Vastab Jürgen Rooste. Eesti Päevaleht, 5. mai 2006
*Peegel, Mari. Kristel Kiigemägi: Sotsia pageb keele juurde tagasi. Eesti Päevaleht, 15. aprill 2008
*Kirjandusfestival “Sotsia. Futu”. Ajaleht Sirp, 21.04.2006
Teaduse ja religiooni kolleegium

**Teaduse ja religiooni kolleegium** on Tartu Ülikooli usuteaduskonna juurde asutatud teadlaste ühendus, mis tegeleb teaduse ja religiooni kokkupuutepunktide uurimisega.

Kolleegium on asutatud 27. veebruaril 2002, selle asutaja ja juhataja on professor Anne Kull.

## Eesmärgid

Teaduse ja religiooni kolleegiumi eesmärgid on:
*edendada looduse, inimese, ühiskonna uurimist interdistsiplinaarse foorumi loomise kaudu; 
*edendada teaduse ja religiooni dialoogi abil avalikku filosoofiat, ratsionaalset argumentatsiooni ja sotsiaaleetikat õiglase ja jätkusuutliku maailma tarbeks; 
*tutvustada teaduse, religiooni ja sotsiaalteaduste alaseid uurimusi laiemale üldsusele (avalikud loengud, publikatsioonid jmt) faktide, väärtuste ja kõlbeliste hoiakute toomiseks ühisele pinnale;
*aidata religioossetel institutsioonidel ja nende juhtidel teadvustada asjaolu, et nende liikmeskonna maailmavaade on muutunud ja muutuv ning julgustada selliseid religioosseid praktikaid, mis on ühtaegu ustavad oma algvisioonile ja samas usutavad selle valgusel, mida me teame maailmast teaduste abil; 
*viia läbi interdistsiplinaarset teadustööd ja hankida selleks vahendeid.

## Liikmed

Kolleegiumi asutajaliikmed on Jaak Järv, Toomas Jürgenstein, Ken Kalling, Anne Kull, Kalevi Kull, Tõnu Lehtsaar, Jaanus Noormägi, Karl Pajusalu, Jaan Ross, Andres Soosaar, Kalev Tarkpea ja Heiki Valk.

Hiljem on kolleegiumiga nimekatest teadlastest liitunud Meelis Friedenthal, Roland Karo, Enn Kasak, Ain Riistan, Erki Tammiksaar, jpt.

## Tegevus

Alates 2003. aastast korraldab teaduse ja religiooni kolleegium igal aastal Põltsamaa kiriklas teaduse ja religiooni kevadkooli. 

Kolleegiumi liikmed on Tartu Ülikoolis ja ka teistes Eesti kõrgkoolides ette valmistanud ning läbi viinud teaduse ja religiooni seoseid käsitlevaid loengukursusi, nt "Teadus ja religioon", "Meditsiin ja religioon", "Teaduse kui religioosse nähtuse lühilugu", jms.

Aastatel 2004–2007 korraldati gümnasistidele mõeldud esseevõistlusi teaduse ja religiooni teemadel.

Kolleegium on organiseerinud ka mitmeid interdistsiplinaarseid seminare ja konverentse, näiteks 8.–11. novembrini 2007 Tartu Ülikoolis toimunud konverentsi "Teadus, filosoofia, religioon: uusi probleeme".

## Viited

## Välislingid

* Teaduse ja religiooni kolleegiumi veebileht (arhiivikoopia Internet Archive'is)
* Kolleegiumist Tartu Ülikooli usuteaduskonna veebilehel (arhiivikoopia Internet Archive'is)
Spartak (spordiühing)

**Üleliiduline Vabatahtlik Kehakultuuri- ja Spordiselts Spartak** oli 1935–1987 Nõukogude Liidus tegutsenud üleliiduline spordiühing.

Spordiühing on saanud nime Spartacuse (vene keeles *Спартак*; *Spartak*) järgi.

Ühing asutati 1935. aastal Moskvas. See ühendas töönduskooperatsiooni artellide sportlasi. Kui 1960. aastal kaotati NSV Liidus töönduskooperatsiooni artellid, liideti Spartaki sportlased ametiühingute sporditegevuse alla, kuid spordiühing säilis.

Ühing lõpetas tegevuse 1987. aastal. 

## Spartak Eesti NSV-s
Eesti NSV-s tegutses Spartak alates 1940. aastast või märtsist 1941.

Sarnaselt terve NSV Liiduga kaotati 1959. aastal iseseisev Spartaki Eesti NSV organisatsioon ja sportlased liideti ametiühingute spordisüsteemiga. Erinevalt NSV Liidust kaotati terve spordiühing Spartak ning see liideti ametiühingute VSÜ Kaleviga.

## Tunnustus
*1937 Lenini orden

## Viited
Spartakiaad

**Spartakiaad** (Spartacuse järgi) oli Nõukogude Liidus toimunud paljude spordialadega suurvõistlus. 

Esimene spartakiaad toimus 1928. aastal. 

Aastast 1956 toimusid NSV Liidu rahvaste spartakiaadid.

## Viited
Kohtuameti kandidaat

**Kohtuameti kandidaat** (ka: *kohtuameti-kandidaat*) oli ajalooliselt Eestis kohtuniku- ja prokuröriametiks valmistuja. 

Kandidaadiks saamiseks pidi olema lõpetatud ülikooli õigusteaduse osakond. Kandidaate võttis vastu Kohtupalati esimees.

## Viited
Joala

**Joala** on paikkond Narvas.

Esimesed teated kohast pärinevad aastast 1497 (**Joala küla**).

Joalas tegutses Kreenholmi Manufaktuur.

28. novembril 1918 toimus seal Joala lahing.

## Vaata ka
*Joala mõis

## Viited
Loúkas Giórkas

**Loúkas Giórkas** (kreeka keeles Λούκας Γιώρκας; sündinud 18. oktoobril 1986 Larnacas) on Küprose päritolu kreeka laulja.

Ta esindas koos Stereo Mike'iga 2011. aasta Eurovisioonil Kreekat lauluga "Watch My Dance". Finaalkontserdil sai laul 120 punktiga seitsmenda koha.
Amb

**Amb** ehk **vibupüss** ehk **arbalett** ehk **pandpüss** on laskerelv, millega saab lasta ammunooli. Ammu põhiosad on vibu, laad ja vinnastusmehhanism. Amb hoiab vibunööri vinnastatuna kindlalt paigal; päästikust kangi abil saab selle vabaks lasta.

Ajalooliselt mängisid ammud Ida-Aasia ja Euroopa sõjapidamises olulist rolli. Teadaolevalt leiutati ammud esimesel aastatuhandel e.m.a, mitte hiljem kui 7. sajandil e.m.a Vana-Hiinas, ning hiljemalt 1. sajandil m.a.j Kreekas (*gastraphetes*).

Võrreldes tavalise vibuga on ammud täpsemad ja võimsamad, kuid aeglasemad – sõltuvalt amburi osavusest saab ammuga lasta 1–2 noolt minutis.

Ambude erinevused seisnevad peamiselt vinnastamis- ja päästikumehhanismides, korraga laetava või lastava laskemoona koguses ning laadimiskiiruses.

Ammud (*gastraphetes*) või nende eelkäijad Euroopas olid Vana-Kreekas kasutusel juba 5. sajandil eKr. Euroopas kujunes ammu klassikaline vorm välja keskajal.

## Mitmelasuline Vana-Hiina automaatamb
Rohkem kui 2000 aastat tagasi leiutasid hiinlased ka mitmelasulise ammu, säilinud on mitmed eksemplarid sellistest ambudest. Hilisemast ajast on ka säilinud ürikud, kus kujutatakse eritüübilisi ambe alates lihtsatest kuni 2–8-lasulisteni.

Kaheksalasulise Vana-Hiina ammuga sai tulistada kaheksa lasku 8 sekundiga ning oli lihtsa ülesehitusega, koosnedes ainult neljast osast. Laskmiseks oli vaja toetada amb enda kere vastu ja tõmmata vinnastamiskangi, mis ammu vinnastudes lasi noole automaatselt lendu ning võimaldas suure kiiruse noolte laskmisel. Kaheksa noolega puust salv asus kelgu sees (vt kõrvalolevat joonist). Tänu käsitsemislihtsusele sai seda kasutada ka spetsiaalse väljaõppeta talumees. Mitmelasulist ambu võib pidada tõenäoliselt ajaloo esimeseks (pool)automaatrelvaks.

3. sajandil e.m.a. alistasid Qin Shi Huangdi väed rivaalitsevad ja omavahel võitlevad hõimujuhid, kasutades mitmelasulist ambu, mille tõttu Qin Shi Huangdi ühendas Hiina esimest korda ühtseks riigiks ning sai Hiina esimeseks keisriks.

## Viited
Vahakõrvits

**Vahakõrvits** (*Benincasa hispida*) on kõrvitsaliste sugukonna vahakõrvitsa perekonna ainus liik, üheaastane rohttaim. Vahakõrvits kuulub ühte sugukonda kurgi, kõrvitsa ja meloniga.
 
Vahakõrvitsa vilju kasutatakse köögiviljakultuurina ja ravimtaimena. Vahakõrvitsa kõva valge viljaliha on magus ja maitsev. Vilja õõnsuses on hulgaliselt seemneid, mis on samasugused nagu kurgil. Sisaldab C-vitamiini.

Vahakõrvitsa päritolumaa pole veel kindlaks tehtud; arvatakse, et taim pärineb Indohiina poolsaarelt või Indiast.

## Kasutamine
Vahakõrvitsat kasutatakse tihti vokiroogades ja suppides. Enamikus retseptides võib vahakõrvitsaga asendada kabatšokki ja kõrvitsat. Hästi sobib vahakõrvits vürtsikate toitude kõrvale. Söödavad on ka taime noored lehed ja õienupud, samuti seemned, mida praetakse.

Valmistamiseks tuleb valida kõva ja muljumisjälgedeta vili. Suuremaid vahakõrvitsaid müüakse tükeldatult, väiksemaid tervelt. Eemaldada tuleb koor ja seemneid sisaldav kiudjas osa. Viljaliha tuleb lõigata võrdse suurusega tükkideks, sest siis valmib toit ühtlaselt.

## Säilitamine

Vahakõrvits säilib jahedas, kuivana ja otsese päikesevalguse eest kaitstult mitu nädalat. 13–15 kraadi juures säilib vahakõrvits 6 kuud, kui õhuniiskus on 70–75%.

## Toiteväärtus

## Viited

## Välislingid
*Manish A. Rachchh ja Sunita M. Jain, Gastroprotective effect of Benincasa hispida fruit extract, Indian J Pharmacol. 2008 Nov-Dec; 40(6): 271–275., doi:  10.4103/0253-7613.45154, PMCID: PMC3025145, veebiversioon (vaadatud 20.05.2014) (*inglise keeles*)
*Heli Kuusk, Vahakõrvits on rekordsäilija, 05. aprill 2013, veebiversioon (vaadatud 20.05.2014)
Mercedes-Benzi V-klass

**Mercedes-Benzi V-klass** on Mercedes-Benzi väikebuss ja kaubik. Seda müüakse akendeta kaubikuna (Vito), sõitjateveoks kohandatud väikebussina (Vito või Viano) ning seda on toodetud kolm põlvkonda. V-Class/Viano on suur mahtuniversaal, mis toodi turule 1996. aastal. 

1. ja 2. põlvkonda müüdi Eestis ja mõnel pool mujalgi Viano nime all. Esimese põlvkonna mudelit esitleti 1996. aastal ning 2. põlvkonna mudelit 2004. aastal  


Mercedes-Benz V 220 CDI Trend (W 638) – Frontansicht, 12. August 2013, Velbert.jpg | 1. põlvkond
Mercedes-Benz V350 Tx-re.jpg | 2. põlvkond


2014. aastal esitletud 3. põlvkonna Vitol on Mercedes-Benzi S-klassi esituled. Lisavarustuses on ka katuseluuk. Võimalik on valida 6–8 istekoha, kahe teljepikkuse (3,2 ja 3,4 m), kolme kerepikkuse (4,9, 5,1 ja 5,4 m) vahel. Mootor on 2,1-liitrine diiselmootor võimsusega 136, 163 või 190 hj.


Mercedes-Benz V 300 d 4Matic Genf 2019 1Y7A5736.jpg | 3. põlvkond


## Viited
Nissan e-NV200

**Nissan e-NV200** on Nissan NV200 elektriline versioon. See kasutab Nissan Leafi elektriajamit. Mootoriks on 80-kilovatine elektrimootor, mis võimaldab tippkiiruseks 120 km/h. Versioonidest pakutakse nii kaubikut kui ka mahtuniversaali. Laadimine toimub samamoodi kui Leafil: 16-amprisest elektripesast saab aku täis ühe ööga, 32-amprisest nelja tunniga, kiirlaadijast saab 80% akut täis poole tunniga.
Volkswagen Touran

**Volkswagen Touran** on Volkswagen AG kaubamärgi Volkswagen all toodetav ja turustatav väike mahtuniversaal, mida on toodetud kaks põlvkonda. See loodi eesmärgiga täita tühimikku samale platvormile ehitatud Volkswagen Golfi ja suure mahtuniversaali Volkswagen Sharani vahel.    

Touran on saadaval 5- ja 7-kohalisena.   

## Esimene põlvkond (''Typ'' 1T; 2003)

Esimene põlvkond oli ehitatud VW grupi A5 (PQ35) põhjale. See saabus müügile 2003. aastal ja mudeliuuendused tehti 2006. ja 2010. aastal.  


Fail:VW Touran TDI front-1.JPG|Touran I
Fail:2007 VW Touran.JPG|Touran I esimene mudeliuuendus
Fail:Cross touran.JPG|1. põlvkonna CrossTouran
Fail:Volkswagen Touran facelift II (side).JPG|Touran I 2. mudeliuuendus

## Teine põlvkond (''Typ'' 5T; 2015)
2. põlvkond saabus 2015. aastal ning seda esitleti Genfi autonäitusel. 

See sarnaneb välimuselt 7. põlvkonna Volkswagen Golfiga ning on ehitatud Volkswagen grupi MQB-platvormile.

Fail:VW Touran MkIII back view.jpg|Touran II
Fail:VW Touran II Bundespolizei Wien 25 July 2020 JM (2).jpg|Touran II politseiauto

## Välislingid
*Hilinenud, kuid õnnestunud mahtuniversaal Volkswagenilt
*Volkswagen Touran
*Volkswagen Touran, © Volkswagen 2014, veebiversioon (vaadatud 20.05.2014) (*saksa keeles*)
Opel Meriva

**Opel Meriva** on Saksamaa autotootja Opel toodetud väike viieukseline mahtuniversaal (MPV). Meriva oli oma ajastu üks praktilisemaid väikeautosid, pakkudes tänu nutikatele istmelahendustele keskklassi auto ruumikust kompaktsetes mõõtmetes.

## Meriva A (2003–2010)
Esimene põlvkond põhines kolmanda põlvkonna Corsa C platvormil (GM Gamma). Meriva A peamine müügiargument oli **FlexSpace** istmesüsteem, mis võimaldas tagaistmeid liigutada nii piki- kui ka külgsuunas või need täielikult põrandasse klappida, muutes auto kiiresti viiekohalisest reisijateveokist mahukaks kaubaveokiks.

* **Uuendus (2006):** Lisaks kosmeetilistele muudatustele toodi turule tippmudel **Meriva OPC**, mis oli varustatud 1,6-liitrise turbomootoriga (132 kW / 180 hj), tehes sellest ühe väheseid "kuumi" väike-mahtuniversaale turul.


Fail:Opel Meriva 20090215 front.jpg|Meriva A esivaade
Fail:Opel Meriva rear 20071126.jpg|Meriva A tagaosa disain


## Meriva B (2010–2017)
Teine põlvkond oli eelkäijast märgatavalt suurem ja luksuslikum. Erinevalt esimesest põlvkonnast ei olnud see enam puhas Corsa-põhine auto, vaid kasutas elemente suurema Opel Zafira ja Astra veermikust.

Selle põlvkonna iseloomulikuim joon oli **FlexDoors** – tahapoole avanevad tagauksed (nn enesetapu-uksed). Opel põhjendas seda lahendust ergonoomikaga: uksed avanesid pea 90-kraadise nurga all, muutes lasteistmete paigaldamise ja autosse sisenemise märgatavalt mugavamaks. Ohutuse huvides lukustusid uksed automaatselt, kui auto kiirus ületas 4 km/h.


Fail:Opel Meriva (B) – Frontansicht, 12. Juni 2011, Ratingen.jpg|Meriva B
Fail:Opel Meriva FlexDoors 2012.jpg|FlexDoors süsteem avatud asendis
Fail:Opel Meriva B.jpg|Meriva B külgprofiil


## Tootmise lõpetamine
2010. aastate keskel hakkas väike-mahtuniversaalide (B-MPV) turg Euroopas kiiresti hääbuma, kuna kliendid eelistasid üha enam linnamaastureid (SUV). Opel otsustas Meriva tootmise 2017. aastal lõpetada ja asendada selle sarnaste mõõtmetega linnamaasturiga **[[Opel Crossland|Crossland X]]**.

## Viited
Hilary Putnam

**Hilary Whitehall Putnam** (31. juuli 1926 Chicago – 13. märts 2016) oli USA filosoof, matemaatik ja informaatik.

Putnam oli 20. sajandi teise poole analüütilise filosoofia suurkuju. Tema teadustööd olid olulised vaimufilosoofias, keelefilosoofias, matemaatikafilosoofias ja teadusfilosoofias.

Peale filosoofia tegutses ta matemaatika ja informaatika alal. Koos Martin Davisega töötas ta välja Davise-Putnami algoritmi Boole'i avaldise kehtestatavuse probleemi lahendamiseks ja aitas näidata Hilberti kümnenda probleemi lahendamatust.

Putnam oli tuntud selle poolest, et ta suhtus omaenda filosoofilistesse positsioonidesse sama halastamatu kriitikaga kui teiste omadesse. Selle tulemusena omandas ta oma filosoofiliste seisukohtade sagedase muutja maine.

Vaimufilosoofias on Putnam tuntud argumentidega identiteediteooria vastu, mis põhinevad tema hüpoteesil vaimusündmuste mitmesest realiseeritavusest ja tema versioonil funktsionalismist.

Keelefilosoofias arendas ta koos Saul Kripke ja teistega välja osutamise põhjusliku teooria ning sõnastas tähenduse uudse, eksternalistliku  teooria, mis põhineb Teisik-Maa mõtteeksperimendil.

Matemaatikafilosoofias töötasid Putnam ja Willard Van Orman Quine välja Quine'i-Putnami asendamatuseargumendi abstraktsete matemaatiliste objektide olemasolu kasuks. Hiljem näitas ta, et matemaatika pole puhtalt loogikaline, vaid kvaasiempiiriline.

Epistemoloogias on Putnam tuntud mõtteeksperimendi "Aju tõrres" kriitikuna. See eksperiment tundub olevat jõuline argument skeptitsismi kaitseks, kuid Putnam seab kahtluse alla selle koherentsus (filosoofia)e.

Metafüüsikas kaitses Putnam esialgu realismi, kuid lõpuks sai selle üheks kõige häälekamatest kriitikutest, võttes omaks niinimetatud pragmaatilise realismi. Sellegipoolest jäi ta eluaeg truuks teaduslikule realismile, mis laias laastus tähendab seda, et küpsed teaduslikud teooriad kirjeldavad asju ligikaudu niisugustena, nagu need on.

Eesti keeles on ilmunud tema raamat "Kolmekordne lõng: vaim, keha ja maailm" (tõlkinud Tiiu Hallap, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2020, sari "Avatud Eesti raamat").

## Publikatsioonid
*Is Semantics Possible?. – H. Kiefer, M. Munitz (toim). *Languages, Belief and Metaphysics*, *Contemporary Philosophic Thought: The International Philosophy Year Conferences at Brockport*, State University of New York Press, kd 1., 1970. Ümbertrükk: Hilary Putnam. *[[Mind, Language and Reality]]*, *Philosophical Papers*, kd 2, 1975, lk 139–152.
*Explanation and Reference. G. Pearce, P. Maynard (toim). *Conceptual Change*, Dordrecht: Reidel 1973, lk 199–221.  
**[[Mathematics, Matter and Method]]* (*Philosophical Papers*, kd I), Cambridge University Press 1975
**Truth and necessity in mathematics
**What Theories Are Not 
**[[Mind, Language and Reality]]* (*Philosophical Papers*, kd II)
**Is Semantics Possible?
**Explanation and Reference   
**[[Meaning and the Moral Sciences]]*, Routledge Kegan & Paul 1979
**Meaning and Knowledge
**Literature, Science and Reflection
**Reference and Understanding
**Realism and Reason
**[[Reason, Truth and History]]*, Cambridge: Cambridge University Press 1981.
John Locke'i loengud

**John Locke'i loengud** on igal aastal peetavate filosoofiateemaliste loengute seeria Oxfordi Ülikoolis.

Neid peetakse alates aastast 1950 ning nendega meenutatakse John Locke'i panust filosoofiasse.

## Loengupidajad
Uexkülli loengud

**Jakob von Uexkülli loengud** on akadeemiline loengusari, mida korraldavad Tartu Ülikooli semiootika osakond ja Jakob von Uexkülli Keskus.

Loengusari asutati aastal 2014. Sellega meenutatakse Jakob von Uexkülli teaduslikku pärandit.

Esimese loengu pidas inglise kirjandusteadlane Wendy Wheeler.
*Wendy Wheeler – The carrying: Material frames and immaterial meanings. 30. aprill 2014.
*Nils Lindahl Elliot - Observing wildlife in tropical forests: A geosemeiotic approach. 7. november 2018.
*Donald Favareau – Biosemiotic general intelligence. 20. detsember 2023.
*Kobus Marais – Co-constructing the Vredefort Dome?: New materialism, biosemiotics and epistemic translation. 27. november 2024.

## Vaata ka
*Lotmani loengud

## Välislingid
*Jakob von Uexkülli loengud Tartu Ülikooli kodulehel (arhiivikoopia 06.01.2022 seisuga)
*Wendy Wheeleri loeng.
Mordekhay Gur

**Mordekhay Gur** (heebrea keeles: מרדכי גור‎‎; 6. mai 1930 Jeruusalemm, Briti Mandaat Palestiinas – 16. juuli 1995 Tel Aviv, Iisrael) oli Iisraeli sõjaväejuht ja poliitik, kindralleitnant.

Ta sündis aastal 1930 Jeruusalemmas Venemaalt väljarännanute perekonnas. 13-aastaselt astus ta organisatsiooni Hagana liikmeks. Ta võttis osa Iisraeli iseseisvussõjast.

Aastatel 1984–1986 oli ta Iisraeli tervishoiuminister.