open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Riigikohtu juures asuv distsiplinaarkolleegium

**Riigikohtu juures asuv distsiplinaarkolleegium** on viieteistkümnest kohtunikust koosnev kohtunike omavalitsuskogu Eesti Vabariigis, mis lahendab ametikaaslaste tegevuse peale esitatud distsiplinaarsüüdistust.

Distsiplinaarsüütegu on kohtuniku süüline tegu, mis seisneb ametikohustuste täitmata jätmises või mittekohases täitmises, samuti kohtuniku vääritu tegu.

Distsiplinaarsüüdistuse võib koostada Riigikohtu esimees, õiguskantsler, ringkonnakohtu esimees, kohtu esimees, Riigikohtu üldkogu.

## Koosseis
Distsiplinaarkolleegiumisse kuulub viis riigikohtunikku, viis ringkonnakohtunikku ja viis esimese astme kohtunikku.

Distsiplinaarkolleegiumi esimehe ja teised riigikohtunikest liikmed nimetab Riigikohtu üldkogu kolmeks aastaks, esimese ja teise astme kohtunikest liikmed valib kohtunike täiskogu niisamuti kolmeks aastaks.

Distsiplinaarasja lahendamiseks moodustab kolleegiumi esimees viieliikmelise kohtukoosseisu, kuhu kuulub kolm riigikohtunikust, üks ringkonnakohtunikust ja üks esimese astme kohtu kohtunikust liige.

### alates juuni 2023
*riigikohtunik Paavo Randma (esimees)
*riigikohtunik Kai Kullerkupp
*riigikohtunik Julia Laffranque
*riigikohtunik Saale Laos
*riigikohtunik Ants Kull
*ringkonnakohtunik Indrek Parrest
*ringkonnakohtunik Kersti Kerstna-Vaks
*ringkonnakohtunik Krista Kirspuu
*ringkonnakohtunik Monika Laatsit
*ringkonnakohtunik Erkki Hirsnik
*I astme kohtunik Agle Lauren
*I astme kohtunik Triin Niinemets
*I astme kohtunik Kadri Palm
*I astme kohtunik Fred Fisker
*I astme kohtunik Marika Leimann

### alates veebruar 2020
*riigikohtunik Tambet Tampuu (esimees)
*riigikohtunik Kai Kullerkupp
*riigikohtunik Julia Laffranque
*riigikohtunik Jüri Põld
*riigikohtunik Paavo Randma
*ringkonnakohtunik Maret Altnurme
*ringkonnakohtunik Sten Lind
*ringkonnakohtunik Üllar Roostoja
*ringkonnakohtunik Monika Laatsit
*ringkonnakohtunik Erkki Hirsnik
*I astme kohtunik Rutt Teeveer
*I astme kohtunik Piret Mõistlik
*I astme kohtunik Kadriann Ikkonen
*I astme kohtunik Merit Bobrõšev
*I astme kohtunik Merle Parts

### veebruar 2017 – veebruar 2020
*riigikohtunik Tambet Tampuu (esimees)
*riigikohtunik Malle Seppik
*riigikohtunik Peeter Roosma
*riigikohtunik Jüri Põld
*riigikohtunik Paavo Randma
*ringkonnakohtunik Maret Altnurme
*ringkonnakohtunik Tiina Pappel
*ringkonnakohtunik Ulvi Loonurm
*ringkonnakohtunik Üllar Roostoja
*ringkonnakohtunik Mati Kartau
*I astme kohtunik Rutt Teeveer
*I astme kohtunik Piret Mõistlik
*I astme kohtunik Kadriann Ikkonen
*I astme kohtunik Astrid Asi
*I astme kohtunik Piret Randmaa

## Välislingid
*Tartu Ülikooli digitaalarhiiv (DSpace). Laura Otto, "Kohtunike distsiplinaarvastutus ja distsiplinaarkolleegiumi 2002. kuni 2015. aasta praktika analüüs", magistritöö, 2016.
Pärnu Halduskohus

**Pärnu Halduskohus** oli Eesti Vabariigi esimese astme kohus, mis lahendas avalik-õiguslikus suhtes tekkinud vaidlusi või andis loa haldustoiminguks.

Pärnu administratiivkohus asus aadressil Rüütli tänav 19, Pärnu linn ning tema tööpiirkond oli Pärnu maakond ja Saare maakond. Kohtu lahendeid vaatas apellatsiooni korras läbi Tallinna Ringkonnakohus.

Kohus alustas tegevust 1. jaanuaril 2000, mil sinna oli ettenähtud 3 halduskohtuniku ametikohta. Enne halduskohtute reformi olid maa- ja linnakohtutes eraldi halduskohtunikud, välja arvatud Tallinnas ja Tartus. Pärnu ja Saare Maakohtus oli enne reformi kummaski 1 halduskohtunik.

Pärnu administratiivkohtu esimees oli kohtunik Aivar Koppel.

Pärnu Halduskohus likvideeriti 1. jaanuarist 2006 ning tema tööpiirkonna haldusasjad allusid edaspidiselt Tallinna Halduskohtule.

## Viited
Avaliku teenistuse tippjuhtide valikukomisjon

**Avaliku teenistuse tippjuhtide valiku komisjon** on Riigikantselei juures tegutsev komisjon, mis korraldab avalikke konkursse ministeeriumi kantsleri, asekantsleri, Riigikantselei direktori või valitsusasutuse peadirektori ametikohale.

Tippjuhtide valiku komisjoni esimees on riigisekretär ja selle koosseisu määrab Vabariigi Valitsus. Tippjuhtide valikukomisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad osa komisjoni esimees ja vähemalt pooled liikmetest. Tippjuhtide valiku komisjon võtab otsuse vastu koosolekust osavõtjate häälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab esimehe hääl.

## Koosseis
### märts (2022)
*Eesti riigisekretär Taimar Peterkop (esimees)
*Rahandusministeeriumi kantsler Merike Saks (komisjoni aseesimees)
*Sotsiaalministeeriumi kantsler Maarjo Mändmaa
*Riigimetsa Majandamise Keskuse peadirektor Mikk Marran
*personalijuhtimise tunnustatud ekspert Piret Jamnes
*tippjuhtide kompetentsikeskuse juhataja Maria Kütt
* tippjuhi ametikohale vastava ministeeriumi kantsler

## Viited
Üllar Lanno

**Üllar Lanno** (sündinud 8. jaanuaril 1969) on Eesti riigiametnik ja arst. 

Üllar Lanno on lõpetanud 1993. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna üldarsti kutsega. 

Otseselt arstina töötas ta pärast seda ühe aasta jooksul Mustamäe haiglas (1993–1994) narkoosiarsti residendina. Järgnesid juhtivad ametikohad Tartu Ülikooli Kliinikumis, Põhja-Eesti Regionaalhaiglas, Helsingi Ülikooli keskhaiglas, Hollandi ravimiuuringute kontsernis Stickares ja meditsiinitarvikute ettevõttes Instrumentarium OY. 

Aprillist 1997 kuni juulini 2004 töötas ta Toyota Baltic ASi turundusdirektorina. 

Juulist 2004 kuni jaanuarini 2006 oli ta SA Merimetsa Tervisekeskus juhatuse esimees. Aastatel 2006–2007 juhtis ta Eesti Kohtuarstlikku Ekspertiisibürood ja 2008–2020 Eesti Kohtuekspertiisi Instituuti. 

Tema juhtimisel asutati esmatasandi ja eriarstiabi andev Merimetsa Tervisekeskus ning rajati Eesti Kohtuekspertiisi Instituudi peahoone. 

Alates 1. oktoobrist 2020 kuni 20. septembrini 2021 oli ta Terviseameti peadirektor. 6. septembril 2021 teatas Lanno, et astub suvel 2021 aset leidnud terviseameti ravimite külmlao ülessoojenemise ja ravimite (sh koroonavaktsiinide) hävimise tõttu ametist tagasi.

2022. aasta juunis asus ta tööle Confido Clinic OÜ juhatuse liikmena.

Ennistanud arstikutse, on ta alates 2. juunist 2022 terviseameti tervishoiutöötajate registris registreeritud üldarstina ning töötab ühtlasi (2026. aasta jaanuari seisuga) Merelahe Tervisekeskuse juhatuse esimehe Riin Lanno perearstinimistu juures abiarstina.

29. veebruaril 2024 kinnitas Sihtasutuse Narva Haigla nõukogu Üllar Lanno Narva haigla juhiks.

## Viited

## Välislingid
*"Vilja küsib | Terviseameti juht Üllar Lanno viib homme valitsusse uue meetmete paketi. Kas maski kandmine muutub kohustuslikuks?" Eesti Päevaleht, 1. november 2020
Juhan Sarv

**Juhan Sarv** (sündinud 17. aprillil 1980) on Eesti jurist, riigikohtunik (kriminaalkolleegiumi liige).

1998. aastal lõpetas Sarv Viljandi Carl Robert Jakobsoni Gümnaasiumi ja 2002. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna *[[cum laude]]*. 

2002–2017 töötas Sarv Riigikohtu kriminaalkolleegiumi nõunikuna. Seal oli tema ülesandeks kriminaal- ja väärteoasjades laekuvate kassatsioon- ja määruskaebuste ning teistmisavalduste menetlusse võtmise otsustamise, menetlusse võetud kohtuasjade läbivaatamise ning kohtulahendite projektide ettevalmistamine või muude ülevaadete-analüüside koostamine.

1. juulil 2016 nimetas president Riigikohtu üldkogu ettepanekul Juhan Sarve teise astme kohtunikuks alates 1. augustist 2017. Ta töötas Tartu Ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumis.

2019. aasta suvel kuulutati välja konkurss Riigikohtus. Vabanevale kriminaalkolleegiumi riigikohtuniku ametikohale kandideerisid vandeadvokaat Anti Aasmaa, riigiprokurör Laura Feldmanis, Tallinna Ringkonnakohtu kohtunik Sten Lind, Viru Maakohtu kohtunik Heili Sepp, endine Tartu Ülikooli kriminaalprotsessi dotsent Meris Sillaots ja Tartu Ringkonnakohtunik Juhan Sarv ise. Riigikohtu esimees, olles ära kuulanud kohtute haldamise nõukoja ja Riigikohtu üldkogu arvamuse, esitas Riigikogule Sarve kandidatuuri.

21. novembril 2019 otsustas XIV Riigikogu nimetada Juhan Sarve alates 3. veebruarist 2020 Riigikohtu liikmeks. Selle otsuse poolt oli salajasel hääletusel 67 Riigikogu liiget, vastu oli 3 liiget ning erapooletuid ei leidunud. Ta andis ametivande 30. jaanuaril 2020.

Sarv on panustanud mitmete oluliste eriväljaannete ning teaduspublikatsioonide koostamisse, aga ka karistusseadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku, Eesti Vabariigi põhiseaduse, kohtute seaduse ja põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetluse seaduse kommenteeritud väljaannete üks autoritest. Samuti on ta kirjutanud artikleid kriminaalmenetluses tsiviilhagi lahendamise, maksu- ja ametialaste süütegude ning Riigikohtu kriminaalkolleegiumi praktika teemadel. Juhan Sarv on neil teemadel korraldanud kohtunike, prokuröride ning Maksu- ja Tolliameti ametnike koolitusi.

2020. aasta kohtunike täiskogul valiti ta kohtute haldamise nõukoja asendusliikmeks ning tema volitused kestavad 3 aastat. Vajadusel asendab ta seal riigikohtunikku Ivo Pilvingut.

## Seisukohad-eriarvamused kohtuasjades
*Kohtuasjas nr 5-20-3 "Vabariigi Presidendi taotlus tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks Riigikogus 11. märtsil 2020 vastu võetud "Kogumispensionide seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus (kohustusliku kogumispensioni reform)" jäi ta koos 7 riigikohtunikuga eriarvamusele. Nad leidsid, et presidendi taotlus tulnuks rahuldada.

## Viited

## Välislingid
*"Rahapesu võimaldavat pangatöötajat ei pruugi Eestis eriti midagi ähvardada" Eesti Ekspress, 28. oktoober 2020
Urmas Volens

**Urmas Volens** (24. detsember 1976 – 26. veebruar 2026) oli Eesti jurist, advokaat ja riigikohtunik (tsiviilkolleegiumi liige).

Urmas Volens sai 1999. aastal *[[magna cum laude]]* Tartu Ülikooli Õigusinstituudi *baccalaureus artium*’i kraadi õigusteaduse erialal. Tema õpingud jätkusid Saksamaal, kus ta omandas 2003. aastal Kölni Ülikoolis LLM kraadi (*summa cum laude*), kaitstes väitekirja teemal "Omaniku nõuded asjast saadud kasu väljaandmiseks ja kahju hüvitamiseks". 2011. aastal kaitses Volens Tartu Ülikoolis doktoritöö teemal "Usaldusvastutus kui iseseisev vastutussüsteem ja selle avaldumisvormid".

Volens töötas aastatel 1998–2000 Justiitsministeeriumi eraõiguse osakonnas referendina. Seejärel oli ta Justiitsministeeriumi kohtute osakonna, notariaadi ja registrite talituse nõunik, tegeledes kinnistusraamatu ja teiste kohtute kinnistusosakondades peetavate kohtulike registrite arengustrateegiate kujundamise ning nende registrite tööd reguleerivate õigusaktide väljatöötamisega. Aastatel 2003–2006 oli Volens Justiitsministeeriumi õiguspoliitika osakonna eraõiguse talituse juhataja ja aastatel 2006–2009 Justiitsministeeriumi asekantsler, kus tema vastutusalas oli Vabariigi Valitsuse õiguspoliitika koordineerimise korraldamine ja juhtimine eraõiguse, riigiõiguse ja haldusõiguse valdkonnas, samuti õigusloome metoodika ning õiguse mõjude analüüsi korraldamine ja eelnõude ettevalmistamine.

2010. aastal asus Urmas Volens tööle advokaadibüroo Sorainen nõunikuna.  2016–2020 töötas ta vandeadvokaadina advokaadibüroos NOVE, olles ühtlasi selle büroo kaasasutaja ja partner.

2004. aastast täitis Volens Tartu Ülikoolis õppeülesandeid nii võlaõiguse üld- ja eriosa kui ka ühinguõiguse ning tsiviilkohtumenetluse valdkonnas. Oma teadmisi on ta edasi andnud ka lektorina kohtunike, prokuröride, notarite, kohtutäiturite, kohtunikuabide jt kohtuametnike koolitamisel. Samuti on Volens avaldanud teaduspublikatsioone ning olnud asjaõigusseaduse, võlaõigusseaduse ja tsiviilkohtumenetluse seaduse kommenteeritud väljaannete üks koostajatest.

23. septembril 2020 otsustas XIV Riigikogu nimetada Urmas Volensi alates 1. novembrist 2020 Riigikohtu liikmeks (salajasel hääletusel oli poolt 66 Riigikogu liiget, vastu 19 liiget ja 2 jäi erapooletuks). Ta andis ametivande 19. oktoobril 2020. Riigikohtu üldkogu otsustas vabastada Volensi omal soovil riigikohtuniku ametist alates 19. detsembrist 2025. 

Alates 1. maist 2025 oli Volens Tallinna Ülikooli külalisprofessor. 

## Tunnustus
* 2008 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja III klassi aumärk

## Viited
Francis Walsingham

**Sir Francis Walsingham** (u 1532 – 6. aprill 1590) oli Inglismaa kuninganna Elizabeth I peasekretär 1573. aastast kuni surmani.

Walsingham alustas karjääri õigusteaduses 20-aastaselt. Pühendunud protestandina veetis Walsingham katoliku kuninganna Mary I valitsusaja eksiilis Šveitsis ja Põhja-Itaalias. Ta naasis Inglismaale pärast Mary protestandist õe Elizabethi troonile asumist.

Elizabethi valitsusajal jälgis Walsingham välis-, sise- ja usupoliitikat. 1570. aastate alguses oli ta Inglismaa suursaadik Prantsusmaal. Peasekretärina toetas Walsingham Inglismaa mereväe kasutamist uute kaubateede avamiseks. Ta oli otseselt seotud Inglismaa välispoliitikaga Hispaania, Madalmaade, Šotimaa, Iirimaa ja Prantsusmaa suhtes. Samuti peatas ta mitmed vandenõud Elizabethi vastu, kaasa arvatud Babingtoni vandenõu, millega seoses hukati Šotimaa kuninganna Mary Stuart, kes mõisteti süüdi plaanis Elizabeth tappa ning ise Inglismaa troonile asuda. Stuarti hukkamise kindlustas Walsingham.

Walsingham oli juba 1571. aastast saati halva tervisega. On spekuleeritud, et ta võis põdeda vähki, neerukive, kuseteede infektsiooni või diabeeti. Walsingham suri 6. aprillil 1590. Ta maeti eraviisiliselt järgneval päeval.

## Viited
Buklee

**Buklee** (prantsuse keele sõnast *bouclé* 'rõngas', 'lehv', 'silmus') on labase sidusega reljeefse ebaühtlaselt aasalise pinnaga villane või puuvillane kangas, mis on kootud **bukleelõng**ast, mahulisest ja topilisest säbarast lõngast.

Bukleelõng on kaheastmeline, üks selle keermetest on pehme ja paks silmustega efektlõng, mis on laugjalt korrutatud ümber sirgema mitmekordse tugilõnga. Bukleelõnga miinimumlaius lamestatult on 1,5 mm.

Bukleekangast kasutatakse mantlite, samuti naistejakkide ja jakist ning seelikust koosnevate kostüümide õmblemiseks.

## Viited

## Välislingid
* Buklee kohta Burda kangaleksikonis (saksa keeles)
* Bukleekanga õmblemisest õmblejate nõuande veebilehel the-sewing-partner.com (inglise keeles)
Elurendis

**Elurendis** on mõiste võlaõigusseadusest, kus üks isik kohustub maksma teisele eluaja jooksul perioodiliselt teatud rahasumma või andma üle muid liigitunnustega piiritletud esemeid (elurendis). Eeldatakse, et elurendise maksmine on tasuta.

## Viited
Ülalpidamisleping

**Ülalpidamisleping** on leping, millega kohustub üks isik (ülalpeetav) andma teise isiku (ülalpidaja) omandisse või kasutusse vara või teatud esemed ja ülalpidaja kohustub ülalpeetavat viimase eluaja või muu kokkulepitud aja jooksul ülal pidama ja hooldama.

Ülalpidamisleping peab olema notariaalselt tõestatud.

Ülalpidamislepingut käsitleb võlaõigusseaduse 29. peatükk.
Land Rover

Land Rover on Briti kaubamärk, mis on spetsialiseerunud nelikveoliste maastikusuutlike sõiduautode valmistamisele. Selle omanik on rahvusvaheline autotootja Jaguar Land Rover (JLR), mis kuulub alates 2008. aastast India kontsernile Tata Motors.

2023. aastal teatas JLR uuest strateegiast, millega Land Roveri nimi muudeti pigem n-ö usaldusmärgiks ja kvaliteeditähiseks, samal ajal kui mudeliperekonnad Range Rover, Defender ja Discovery muudeti iseseisvateks brändideks.

## Ajalugu

Land Roveri nime võttis kasutusele 1948. aastal Roveri autofirma. Idee autor oli Maurice Wilks, kes soovis luua Briti vaste sõjaaegsele Jeepile, mis sobiks põllumajandustöödeks ja rasketesse oludesse. Esimene mudel, Land Rover Series I, ehitati alumiiniumist kerega, kuna terasest oli sõjajärgsel perioodil suur puudus.

1970. aastal hakati lihtsamate maastikuautode kõrval tootma luksuslikumat mudelit, mis kandis nime Range Rover. See ühendas maastikusuutlikkuse ja mugavuse, pannes aluse tänapäevasele luksusmaasturite segmendile. 1989. aastal lisandus Discovery, mis täitis tühimiku askeetliku Defenderi (Series-mudelite järeltulija) ja ülikallite Range Roverite vahel.

## Tänapäev ja elektrifitseerimine

Tänapäeval jaguneb Land Roveri pärand kolmeks peamiseks tooteliiniks:
* Range Rover (Range Rover, Sport, Velar, Evoque) – luksus ja kõrgtasemel viimistlus.
* Discovery (Discovery, Discovery Sport) – mitmekülgsus ja perekesksus.
* Defender (90, 110, 130) – vastupidavus ja seiklusvaim.

Vastavalt JLR-i strateegiale "Reimagine" liigub kaubamärk täieliku elektrifitseerimise suunas. 2024. aastal esitleti esimest täiselektrilist Range Roverit ning 2026. aastaks on plaanis pakkuda elektrilist versiooni kõigist mudeliperekondadest.
## Galerii

Fail:Land Rover Celebrates 65 Years Of Technology & Innovation (8837422065).jpg|Land Roverid läbi aegade
Fail:Land Rover 90 im Lavaux.jpg|Land Rover Defender 90
Fail:Land Rover Defender 110 Station Wagon 2016 - left side.jpg|Land Rover Defender 110 (2016)
Fail:2000 Land Rover Discovery.jpg|Land Rover Discovery teine põlvkond
Fail:Land Rover Discovery 4 HSE 2016.jpg|Land Rover Discovery 4
Fail:Range Rover 1X7A8034.jpg|Range Rover Classic
Fail:Land Rover Range Rover Evoque Convertible 2016 - side.jpg|Land Rover Range Rover Evoque Convertible
Fail:2017 Land Rover Range Rover Velar First Edition D3 3.0 Front.jpg|Land Rover Range Rover Velar
Fail:Land Rover Range Rover Autobiography 2016.jpg|Land Rover Range Rover Autobiography (2016)


## Viited
Venemaa keisririigi mereministrite loend

**Venemaa Keisririigi mereministrite loend** on loetelu Venemaa Keisririigi Mereministeeriumi juhtidest alates ministeeriumi loomisest 1802. aastal kuni 1917. aasta Veebruarirevolutsioonini. Aastatel 1802−1815 oli ministri nimetuseks merejõudude minister. 1855−1905 oli ametis ministeeriumi direktor.

## Venemaa keisririigi merejõudude ministrid 1802−1815

## Venemaa keisririigi mereministrid 1815−1917

## Vaata ka
*Venemaa Keisririigi Mereministeerium
Georg II (Pommeri)

**Georg II** (30. jaanuar 1582 – 27. märts 1617) oli mittevalitsev Pommeri hertsog. Ta haldas aastatel 1606-1617 koos oma venna Bogislaw XIV-ga *[[Amt]]* Rügenwaldet.

## Elu

Georg oli Pommerit valitseva Pommeri dünastia viimase põlvkonna liige. Ta oli hertsog Bogislaw XIII ja selle naise Clara noorem poeg. Georg ja tema vennad leppisid pärast isa surma kokku pärandi jagamises. 1. oktoobri 1606. aasta kokkuleppe järgi oli vanem vend Philipp II (1573-1618) Pommeri-Stettini valitsev hertsog, Franz (1577-1620) oli protestantlik Kammini piiskop. Georg koos oma vanema venna Bogislaw XIV-ga (1580-1637) sai *[[Amt]]* Rügenwalde. Noorim vend Ulrich sai esialgu vaid iga-aastase pensioni.

Rügenwaldes tegeles Georg eranditult jahipidamisega ega osalenud riigiasjades. Püssist laskmisel kaotas ta vasakust silmast nägemise.

Hertsog Georg jäi vallaliseks. Ta suri Buckowis ja maeti Szczecini lossikirikusse.

## Vaata ka

* Pommeri hertsogkonnad ja hertsogid
Pikee

**Pikee** (prantsuse keele sõnast *piqué* 'tikitud', 'tepitud') on väikese reljeefse reeglipärase, näiteks pikitriibulise või ruudulise mustriga tugev puuvill- või tehissiidriie, kudumistüübilt topeltkangas, mis koosneb neljast lõngasüsteemist (kaks lõime- ja kaks koelõnga). Alumine lõimelõng tuleb kanga pinnale korrapäraselt väikeste vahede tagant ja jätab mulje läbitepitusest, reljeefseid vagusid tugevdab sissekootud koelõng pealiskanga ja alumise teppimislõime vahel.

## Pildid

Selbstbinder Pikee.jpg|Pikeekangast kikilips
Fumarel piqué polo shirt.jpg|Pikeest polosärk


## Viited
Matlassee

**Matlassee** ehk ***matelassé*** on viiest lõngasüsteemist koosnev reljeefse mustriga topeltkangas, milles aluskangas haarab sageli efektsemast materjalist pealiskangast mustri servadest ja viies lõngasüsteem on mustri täidiseks. Matlasseed võidakse kududa kõikidest looduslikest ja kunstkiududest. Väljanägemiselt meenutab tepitud pinda.

## Viited
UÕK Tšernivtsi piiskopkond

**UÕK Tšernivtsi piiskopkond** (ukraina keeles *Чернівецька єпархія ПЦУ*) on Ukraina Õigeusu Kiriku piiskopkond.
Endel Kaarep

**Endel Kaarep** (kuni 24. augustini 1936 **Endel Matvei**; 20. september 1914 Tambovi kubermang – 20. märts 2018) oli eesti fütopatoloog.
Nooshi Dadgostar

**Mehrnoosh "Nooshi" Dadgostar** (sündinud 20. juunil 1985 Ängelholmis) on Rootsi poliitik. Alates 2020. aasta 31. oktoobrist on ta Vasakpartei juht, alates 2014. aastast Riksdagi liige. 

Tema vanemad tulid poliitpõgenikena Rootsi 1980. aastate alguses Iraanist. Dadgostar kasvas üles Göteborgis. 

Dadgostar on Stockholmi Ülikoolis õigusteadust tudeerinud. 

Enne parlamenti valituks osutumist on ta tegutsenud Botkyrka valla kommunaalpoliitikas. Seejuures paistis ta silma ühiskondlikus omandis olevate üürikorterite erastamise vastase kampaania korraldamise poolest.  

## Viited
Rannakaitsepatarei nr 10b

**Rannakaitsepatarei nr 10b** oli Peeter Suure merekindluse peapositsiooni  rannakaitsesüsteemi kuulunud rannakaitsepatarei Naissaarel, saare põhjaosas Djubbvikini lahe ääres. 

Rannakaitsepatarei nr 10b põhiülesanne oli hoida koostöös Rannakaitsepatarei nr 10a-ga Soome lahe riivistusliini lõunaosa ning Suurupi piirkond tule all. 
## Patareipositsioon
Rannakaitsepatarei ehitati aastatel 1913–1917 ja asus Djubbvikini lahe ääres, rannajoonest oli 200 m kaugusel.

## Rannakaitsepatarei nr 10b

Rannakaitsepatarei koosnes 4 II-305/52 (12"/52) suurtükipaarist ja kahest suurtükialusest soomustornidega mõõtmetega 28x35 m ning nende vahel olevast 15 m kõrgusest komandopunktist koos jõujaamatiivaga, soomustornideni vahemaal (90 m kummagi tornini). Soomustornide betoonalusehitised olid kahekorruselised, kolmanda korruse moodustas pöörlev soomustorn. Betoontornides asusid ka patareide laskemoonavarud.

15 m kõrgune komandopunkt koos jõujaamatiivaga, soomustornid olid omavahel ühendatud 2,8 m kõrguse maa-aluse tunneliga, mis kulges sirgjooneliselt liivavalli all. Pöörlevate soomustornide alusehitised olid kahekorruselised.

Komandotorn on kolmekorruseline, selle vaateplatvormil on mittepöörlev soomuskuppel. Soomuse paksus kupli kaheksa vaatepiluga esiküljel on 10 tolli (25&nbsp;cm), tagaküljel 5–8 tolli ning lae osas 8–10 tolli.

Saare põhjatipu patareide otstarbeks pimedal ajal tule juhtimiseks ehitati aastatel 1913–1914 helgiheitja positsioon ja meeskonnabunker. Betoonpunker kujutab endast ühekorruselist nelinurkset rajatist, mille kolm külge on kaetud täielikult muldvalliga, kirdeküljel on aga muldvallis ava sissepääsuks punkrisse. 

Põhjapoolne torn õhiti 1918. aastal.
## Vaata ka
*Peeter Suure merekindluse peapositsioon#Naissaare rannapatareid
*Naissaare Komandantuur, Eesti merekindlused
## Viited

## Välislingid
* 
*Mahajäetud sõjaväebaasid. Peeter-Suure Rannapatarei nr. 10b, www.facebook.com
Automuseum Dr. Carl Benz

**Automuseum dr Carl Benz** on eraautomuuseum Ladenburgis Baden-Württembergis Saksamaal. 1984. aastal loodud ettevõte keskendub autotööstuse pioneeri Karl Benzi karjäärile ja temaga seotud autotootjate ajaloole. Alates 2005. aastast on muuseum endises tehasehoones, mida 1908. aastast kasutati kaubamärgi "C. Benz Söhne" all autode tootmiseks.

## Välislingid
* Koduleht
Caracol Televisión

**Caracol Televisión** on Colombia tasuta televisioonivõrk, mille omanik on Grupo Valorem. See on üks juhtivaid eratelevõrke Colombias, RCN ja Canal 1 kõrval. Võrk levitab ja toodab üle 5000 programmi ning on eetris enam kui 80 riigis.
Tallinna 2. Tööstuskool

**Tallinna 2. Tööstuskool** oli kutseõppeasutus (tööstuskool) Tallinnas.

Kool asutati nimega **Tallinna II Poeglaste Ametikool** 1939. aastal ning see asus esmalt aadressil Wismari tänav 15, seejärel Kreutzwaldi 25.

1946. aastal asus kool aadressil Pikk tänav 69 ja selleks ajaks oli kooliga liidetud ka Tallinna 3. Tööstuskool. Kooli võeti vastu vähemalt algkooli haridusega mõlemast soost 14-15-aastaseid õpilasi, õppeaeg oli kaks aastat. Välja õpetati treialeid, riista- ja sisseseadete lukkseppasid, elektrimontööre, tislereid, telegraafimehaanikuid.

1949. aastast sai Tööstuskooli nr 2 erialaks laevaremont Hiljem, kuni 1961. aastani asus kool aadressil J. Kreuksi 6 (praeguse Kentmanni tänav 6b asukohal), kool valmistas ette metallitöölisi.

Koolis tegutses kaks näiteringi (juhendajad Hannes Kelder ja Eisenstad). Kooli näiteringist on välja kasvanud ka näitleja Ilmar Mikkor, kes õppis koolis aastatel 1950–1952.

## Viited

## Välislingid
* Postimees 5. jaanuar 2007 – Kentmanni tänava majas kihas vilgas koolielu
Madras (riie)

**Madras** on ebareeglipäraste ruutudega labase sidusega kerge puuvillkangas, kasutatakse suveriiete, taskurättide jm jaoks. Kanga parema ja pahema poole muster peab olema sama värvuse ja sama kujuga.

Kanga nimi tuleb India linna nimest (tänapäeval Chennai), kus toodeti käsitsi kootud originaalkangast. Madrast kooti haprast lühikesekiulisest puuvillast, niiti kedrates jäid sellesse paksemad topid, mis andsid madrasele ainuomase pinnatekstuuri. Varasem madras oli sageli kaetud trükitud või tikitud taimornamentidega, kuid 1800. aastatel ilmus tänapäeval tuntud ruuduline kujundus. Selle kohta on tehtud oletusi, et inspiratsiooni ruudumustriks said kudujad šoti tartanist, kuid pole tõestust.

## Viited

## Välislingid
* D. German. Checkered Past: A Brief History of the Madras Plaid Shirt. - news.orvis.com (blogi)
* S. R. Schneider. Madras Guide – How the Shirt, Pants & Jackets Became Popular. - Gentleman's Gazette, June 21, 2019
Sulev Mets

**Sulev Mets** (26. jaanuar 1930 Saaremaa – 27. aprill 2018) oli eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas 1948. aastal Kuressaare Keskkooli, aastatel 1956–1960 õppis Leningradi Kõrgemas Parteikoolis.

Ajakirjanikuteed alustas Sulev Mets kodukandis Saaremaal. Töötas ajalehtedes Saarte Hääl, Pärnu Kommunist, Töörahva Lipp, Eesti Kommunist, Meie Maa ja Rahva Hääl (vastutav sekretär) nii tehnilistel kui ka loomingulistel ametikohtadel. 

Aastatel 1973–1980 töötas ta Eesti Raadio informatsioonisaadete peatoimetajana.

Pensionieas pöördus tagasi Saaremaale ning oli üks ajalehe Meie Maa taasasutamise eestvedajaid.

## Tunnustus
* 1976 Eesti NSV teeneline ajakirjanik

## Teosed
* Sulev Mets "Aastaringe ajatüvelt", Eesti Keele Sihtasutus, 2011 (Saaremaa-aineline dokumentaalteos)

## Isiklikku
Tema abikaasa Milvi Mets on tekstiiliinsener, poeg Margus Mets on ajakirjanik, tütar Triin Soone on raamatukogundustegelane.

## Viited
Venemaa keisririigi posti- ja telegraafiministrite loend

**Venemaa keisririigi posti- ja telegraafiministrite loend** on loetelu Venemaa Keisririigi Posti- ja Telegraafiministeeriumi juhtidest alates ministeeriumi asutamisest aastal 1865 kuni kaotamiseni aastal 1868 ja taasasutamisest aastal 1880 kuni kaotamiseni 1881. aastal.

## Venemaa keisririigi posti- ja telegraafiministrid 1865−1868

## Venemaa keisririigi posti- ja telegraafiminister 1880−1881

## Vaata ka
*Venemaa Keisririigi Posti- ja Telegfraafiministeerium

## Viited
Śakra

**Śakra** või **Sakka** (sanskriti keeles शक्र *Śakra*, paali keeles *Sakka*) on budistlikus mütoloogias Trāyastriṃśa taeva ja sealsete deevade valitseja.  

**Indra** (sanskritis; hiina keeles 因陀羅 *Yīn tuó luó*; jaapani keeles *Indara*; tiibeti keeles དབང་པོ་ *dbang po*) on Śakra sagedasim sünonüüm ning veedades esineb nimi "Śakra" sageli Indra epiteedina tähendusega "võimas".

Budistlikes tekstides võib ta esineda veel mitmesuguste nimedega: sanskriti keeles *Mahendranīla*, *Sahassākkha* või *Sahasrekṣaṇa*; hiina keeles 娑婆婆 (*Suō pópo*), 千眼 (*Qiān yǎn*) või 天主 (*Tiānzhǔ*); jaapani keeles *Sababa* või *Baba* jne.

Paljude uurijate arvates on Śakra identne veedade jumala Indraga (üks Šakra epiteete on *devānām indra* – ‘jumalate vürst’). Mahajaanas arvatakse, et suure jumalate ja *devaputra*’te väe eesotsas ilmus ta mõnikord inimeste maailma, et kuulata Šākjamuni õpetust ning toetada ja aidata selle järgijaid.

Śakra (paalikeelse nimega *Sakka*) esineb paljudes paali kaanoni tekstides (*Sakka Saṃyutta*, Saṃyutta-nikāya) ning Buddha elu käsitlevates "Sünnilugudes" (*Jātaka*, Khuddaka-nikāya 10), kus tal on sageli oluline roll. 

## Viited
Venemaa keisririigi keiserliku õukonna ja udellide ministrite loend

**Venemaa Keisririigi keiserliku õukonna ja udellide ministrite loend** on loetelu Venemaa Keisririigi Keiserliku Õukonna ja Udellide Ministeeriumi juhtidest alates ministeeriumi loomisest 1826. aastal kuni 1917. aasta Veebruarirevolutsioonini. Aastatel 1852−1856 oli ministeerium jaotatud Keiserliku Õukonna Ministeeriumiks ja Udellide Ministeeriumiks.

## Venemaa keisririigi keiserliku õukonna ja udellide minister 1826−1852

## Venemaa Keisririigi keiserliku õukonna minister 1852−1856

## Venemaa keisririigi udellide minister 1852−1856

## Venemaa keisririigi keiserliku õukonna ja udellide ministrid 1856−1917

## Vaata ka
*Venemaa Keisririigi Keiserliku Õukonna ja Udellide Ministeerium
*Venemaa Keisririigi Udellide Ministeerium
Diana Eerma

**Diana Eerma** (sündinud 27. septembril 1964) on eesti majandusteadlane ja õppejõud. 

Tema peamised uurimisteemad on konkurentsipoliitika, riiklik reguleerimine ja infrastruktuuripoliitika, regionaalpoliitika, riikide empiiriline võrdlevanalüüs ning ülikooli teaduskondade tegevuse sotsiaalse edukuse hindamine.  

## Haridustee

Eerma on lõpetanud 1986. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna *[[cum laude]]* ning 1999. aastal majandus- ja euroteaduskonna magistriõppe. 

2001. aastal sai ta Columbia Ülikoolist New Yorgis rahvusvaheliste suhete magistrikraadi majanduspoliitika juhtimises. 

2014. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas doktoriväitekirja "A Bookkeeping Approach to Social Accounting for a University Faculty: The Case of the University of Tartu" ("Raamatupidamislik käsitlus ülikooli teaduskonna sotsiaaltulemuse arvestuseks Tartu Ülikooli näitel", juhendajad Peter Joachim Friedrich ja Jüri Sepp). 

Eerma on end täiendanud Taani Haldusjuhtide Koolis (1996), Dalhousie Ülikoolis Kanadas (1997), Kesk-Euroopa Ülikoolis Budapestis (2001), Joensuu Ülikoolis Soomes (2003), Sofia Ülikoolis Bulgaarias (2003), NISPAcee’s Bulgaarias (2004) ning Saksamaal Baieri Riigiraamatukogus ja München Bundeswehri Ülikooli Raamatukogus (2013). 

## Töökäik

Diana Eerma töötas aastatel 1986–1988 Elva Tarbijate Ühistu ökonomistina. 1988–1992 oli ta Valga Tarbijate Ühistu plaani- ja ökonoomikaosakonna juhataja ja 1992–1994 peaökonomist. 1994. aastast oli ta Valga Maavalitsuse maaosakonna peaspetsialist ning 1997–1999 välissuhete peaspetsialist. 

2000. aasta juunist novembrini oli Eerma Washingtonis Maailmapanga konsultant. Aastatel 2002–2005 töötas ta Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) regionaalarengu ja turismivaldkonna eksperdina. 

Aastatel 2001–2006 ja 2010–2011 oli ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonna teadur ning aastatel 2007–2008, 2010–2012 töötas ta majanduspoliitika lektorina. 2015. aastast on Diana Eerma Tartu Ülikooli majanduspoliitika dotsent. 

Ta on õpetanud külalisõppejõuna majanduspoliitika ja õigusökonoomika valdkonna ainekursusi Joensuu Ülikoolis Soomes, Deustu Ülikoolis Hispaanias ja Bratislava Majandusülikoolis Slovakkias.  

### Teadusorganisatsiooniline tegevus

Eerma on Eesti Majandusteaduse Seltsi liige. Aastatel 1997–2009 oli ta Team Europe Eesti liige, 2010. aastal oli ta Sihtasutus Archimedese Erasmuse intensiivprogrammide hindamise ekspert. 2016. aastast on ta majandusteaduse ja innovatsiooni doktorikooli juht. 

## Viited

## Välislingid
* Diana Eerma ResearchGate'is
Anneli Kaasa

**Anneli Kaasa** (sündinud 1. märtsil 1975) on eesti sotsiaalteadlane. 

Tema peamised uurimisteemad on kultuurilised erinevused, sotsiaalkapital ja nende mõju majandusnähtustele.   

## Haridustee

Anneli Kaasa on lõpetanud 1996. aastal Tartu Ülikooli (majandusteaduskonnas) *[[cum laude]]*, 1999. aastal sai sealsamas magistrikraadi *cum laude* ning 2004. aastal kaitses doktoriväitekirja teemal "Sissetulekute ebavõrdsuse mõjurite analüüs struktuurse modelleerimise meetodil" (juhendaja Helje Kaldaru). 

## Töökäik

Anneli Kaasa oli 1998–1999 Tartu Ülikooli majandusteooria õppeülesande täitja, 1999–2002 majandusteooria assistent ning 2002–2008 majandusteooria lektor. 

Ta töötas aastatel 2008–2015 majandusteooria dotsendi ja vanemteadurina ning aastatel 2016–2019 majandusteooria dotsendi ja teadurina. Alates 2019. aastast on ta Tartu Ülikooli majandusteaduslike sotsiaal- ja kultuuriuuringute professor. Kaasa õpetatavad ained Tartu Ülikoolis on näiteks kõrgema matemaatika rakendused majandusteaduses ning mikroökonoomika. 

2016. aastast on Kaasa Tartu Ülikooli majandusteaduskonna õppetooli juhataja ning 2019. aastast majandusteaduskonna asejuhataja teaduse alal.  

## Tunnustus
* 2009 – ajakirja Akadeemia kolleegiumi hõbepreemia Socialia alal 
* 2020 – nomineeritud naissoost tippteadlaste portaali AcademiaNet  

## Liikmesus

Kaasa on 2011. aastast Euroopa Sotsiaaluuringu (ESS) Eesti nõukogu liige.  

Ta kuulub üliõpilaskorporatsiooni Indla. 

## Viited


## Välislingid
* Anneli Kaasa Google Scholaris
* Anneli Kaasa ResearchGate'is
* Anneli Kaasa tähtsamad publikatsioonid
Nick Hækkerup

**Nick Hækkerup** (sündinud 3. aprillil 1968 Fredensborgi vallas) on Taani poliitik, ta on sotsiaaldemokraatlik poliitik. Ta oli 27. juunist 2019 kuni 2. maini 2022 Taani justiitsminister.

Ta oli 1. jaanuarist 2007 kuni 13. novembrini 2007 Hillerødi linnapea. 13. novembrist 2007 on ta Folketingi liige. 3. oktoobrist 2011 kuni 9. augustini 2013 oli ta Taani kaitseminister. 9. augustist 2013 kuni 3. veebruarini 2014 oli ta Taani kaubandus- ja euroopa asjade minister. 3. veebruarist 2014 kuni 28. juunini 2015 oli ta Taani tervishoiuminister.

27. juunist 2019 kuni 2. maini 2022 oli ta Taani justiitsminister.

## Isiklikku
Tema onu Hans Hækkerup (1945–2013) oli aastatel 1993–2000 Taani kaitseminister. Tema vanaisa Per Hækkerup (1915–1979) oli mitmes valitsuses ministriks.
Tütarkromatiid

**Tütarkromatiid** ehk **õdekromatiid** on kromosoomi replikatsiooni produkt. Enne raku jagunemist tehakse kromosoomist teine koopia. Mõlema kopeeritud kromosoomi puhul nimetatakse seda tütarkromatiidiks.

## Vaata ka
*kromatiid

## Välislingid
Laim

**Laim** on EV kriminaalkoodeksi järgi teadvalt vale ja teist isikut või isikuid häbistava väljamõeldise levitamine. Vale levitamine võib toimuda suuliselt,  avalduses või anonüümkirjas, trükis või muul teel paljudele isikutele kättesaadavaks tehtud viisil. 

## Viited
Topeltkangas

**Topeltkangas** on üldnimetus kangaste kohta, mille kudumisel kasutatakse ühekorraga kaht lõime ja kaht kude; kudumisel tekib kaks teineteise peal asetsevat omavahel ühendatud kangast. Kaks kangapinda võivad omavahel seotud olla kas ainult servadest, kangakirja kohalt või üksikute siduspistetega (voodriga kangad).

Topeltkangad on *[[calmuc]]*, drapp, topeltdrellkangas, klokee, matlassee, pikee ja kord.

## Omadused
Tavaliselt on topeltkangas venivam kui sama paks ühekordne kangas.

## Viited
Venevisión

**Venevisión** on Venezuela vabalevis telekanal, mille omanik on Grupo Cisneros. See on üks Venezuela suurimaid telekanaleid.

Telekanali ajalugu arvestatakse aastast 1953, kui tööd alustas riigi esimene eraomanduses teleprogrammi edastaja TeleVisa. Diego Cisneros omandas pankrotistunud ettevõtte 1961. aastal.
Freeform

**Freeform** on Ameerika hargmaine rahvusvaheline kaabeltelevisiooni kanal, mille kuulub The Walt Disney Company tütarettevõttele Walt Disney Television. Edastatakse peamiselt teismelistele ja noortele täiskasvanutele, demograafilise sihtrühmana eriti 14–34-aastastele noortele naistele suunatud vabavormis programmi. 

Freeformi programm hõlmab tänapäevaseid võrguväliseid sündikaliseeritud kordusi ja originaalsarju, mängufilme ja televisioonile valmistatud originaalfilme.
Vernadski reegel

**Vernadski reegel** ehk **aatomite biogeense migratsiooni reegel** on seaduspära, mille kohaselt keemiliste elementide ümberpaigutamine maapinnal ja kogu biosfääris toimub kas elusaine vahetul osalusel või keskkonnas, mille geokeemilised iseärasused tulenevad praegusest või Maa geoloogilises ajaloos eksisteerinud elusainest.  

Reegel on nimetatud vene mineraloogi ja geobiokeemiku Vladimir Vernadski järgi.

## Viited
Meru

**Meru** võib tähendada mitmeid asju.

Aafrika vulkaani kohta vaata artiklit
* Meru (vulkaan)

Müütilise mäe kohta vaata artiklit
* Meru mägi
Elisabeth von Uexküll

**Elisabeth von Uexküll** (1. juuni 1835 – 30. detsember 1914) oli Paadrema, Vana-Virtsu ja Uue-Virtsu mõisa omanik aastail 1865–1913. 1913. aastal müüs Elisabeth von Uexküll Vana-Virtsu, Uue-Virtsu (733 tessatiini) ja Paadrema (2756 tessatiini) oma vennapojale Jakob Johann von Uexküllile. 

## Pere
Tema isa oli Jakob Johann Karl von Uexküll (1795–1853) ja ema Karoline Sophie Luise von Rosen (1799–1878). Tema vennad olid Otto Karl Friedrich von Uexküll (1821–1891), Karl Julius von Uexküll (1831–1849), Jakob (James) Johann Woldemar von Uexküll (1823–1885), Bernhard Otto Jakob von Uexküll (1819–1884) ja Alexander Rudolf Karl von Uexküll (1829–1891). 

## Viited
Kurmet Kivipõld

**Kurmet Kivipõld** (sündinud 6. jaanuaril 1961) on eesti majandusteadlane ja Tartu Ülikooli majandusteaduskonna juhtimise kaasprofessor. 

Tema peamised uurimisteemad on ettevõtte majandus ja organisatsiooni käitumine.  

## Haridustee
 
Kivipõld sai 1985. aastal Tallinna Tehnikaülikooli tehnoloogiainseneri eriala magistrikraadi ning 2000. aastal sealsamas ärikorralduse magistrikraadi.  

2011. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis majandusteaduse doktorikraadi teemal "Organizational leadership capability and its evaluation based on the example of Estonia service organizations" ("Organisatsioonilise eestvedamise võimekus ja selle hindamine eesti teenindusorganisatsioonide näitel", juhendaja Maaja Vadi).  

## Töökäik

Kurmet Kivipõld töötas 1980. aastatel Kaubandusinspektsiooni inspektorina, Tallinna Tehnikaülikooli insenerina ja Agrofirma Pandivere laborijuhatajana. 1990. aastatel töötas ta Rakvere Lihakombinaadi teadusdirektori, AS Kera tegevdirektori ning OÜ Pakane arengudirektorina. 2001. aastal oli ta Fleksa Eesti AS projektijuht.  

Ta töötas Lääne-Viru Rakenduskõrgkoolis aastatel 2002–2007 ökonoomika ja strateegilise juhtimise õppejõuna ning 2007–2008 rakendusuuringute koordinaatorina. 

Tartu Ülikoolis töötamist alustas Kivipõld 2006. aastal majandusteaduskonna erakorralise teadurina, 2008–2009 oli ta ettevõttemajanduse instituudi teadur ning 2009–2019 juhtimise lektor. Aastatel 2012–2020 oli ta majandusteaduse magistriõppe programmijuht. Alates 2019. aastast on ta majandusteaduskonna juhtimise kaasprofessor.  

## Teadusorganisatsiooniline tegevus

Kivipõld oli 1992–1994 Eesti Väikeettevõtete Assotsiatsiooni juhatuse liige ning 2003. aastal Rahvusvahelise Noorte Kommertskoja (JCI) Rakvere organisatsiooni president.  

## Viited

## Välislingid

* Kurmet Kivipõld Google Scholar lehekülg

* Kurmet Kivipõld ResearchGate lehekülg
Krista Jaakson

**Krista Jaakson** (sündinud 1. oktoobril 1974) on eesti majandusteadlane ja Tartu Ülikooli juhtimise teadur. 

Tema peamised uurimisteemad on organisatsiooni väärtused, organisatsioonikultuur, indiviidi väärtused ja tööstussuhted.  

## Haridustee
 
Jaakson lõpetas 1993. aastal Tallinna Reaalkooli, 1998. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna ning 1999. aastal sai magistrikraadi Stockholmi Ülikoolist ärijuhtimise erialal (kiitusega). 

2009. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas doktorikraadi teemal "Management by values: the analysis of influencing aspects and its theoretical and practical implications" ("Väärtuspõhist juhtimist mõjutavate aspektide analüüs ning selle teoreetilised ja praktilised järeldused", juhendaja Maaja Vadi).  

## Töökäik

Krista Jaakson oli Eesti Pangas 1999–2000 majanduskoolitusjuht ning 2000–2005 arenduskoordinaator. 2005–2006 oli ta Poliitikauuringute Keskuse PRAXIS külalisuurija ning 2008–2011 Eesti Rakendusuuringute Keskuse CentAR analüütik. 

Ta oli Tartu Ülikooli majandusteaduskonna juhtimise teadur 2012–2017, arendusprodekaan 2013–2014 ning asejuhataja õppe alal 2014–2017. Jaakson oli teadur Vietnami Ton Duc Thang Ülikoolis aastatel 2017–2018. 

Alates 2018. aastast on Krista Jaakson Tartu Ülikooli majandusteaduskonna juhtimise teadur ning juhtimise õppetooli juhataja.  

## Tunnustus

2016, 2019 Tartu Ülikooli ettevõtluse ja tehnoloogia juhtimise magistrantide lemmikõppejõud 

2017 Tartu Ülikooli aumärk 

2019 Emeraldi tunnustus: Baltic Journal of Management toimetuse soovitatud artikkel  

2024 Tartu Ülikooli medal 

## Teadusorganisatsiooniline tegevus

Jaakson oli Eesti Suhtlemistreenerite Ühingu liige 2003–2013 ning asjaajaja 2009–2012. Aastatel 2015–2018 oli ta Eesti Kõrg- ja Kutsehariduse Kvaliteediagentuuri hindamisnõukogu liige ning 2020. aastal doktoritöö hindamiskomisjoni liige Aarhusi Ülikoolis. 

Alates 2003. aastast on ta retsensent mitmetes teadusajakirjades nagu Social Responsibility Journal, Baltic Journal of Management, Journal of Retail and Consumer Services ning Journal of International Business Studies.  

2004. aastast on Jaakson ISSWOV (International Society for the Study of Work and Organizational Values) liige.  

## Viited

## Välislingid

* Krista Jaakson Google Scholar lehekülg

* Krista Jaakson ResearchGate lehekülg
Andres Kuusik

**Andres Kuusik** (sündinud 16. juulil 1975) on eesti majandusteadlane, Tartu Ülikooli majandusteaduskonna turunduse õppetooli juhataja ja TÜ neuroturunduse labori asutaja. Ta on ärifestivali sTARTUp Day ning Delta Majanduskonverentsi ideede autor ja ellukutsuja. 

Tema peamine uurimisteema on tarbijakäitumine (kliendi lojaalsus, ostuotsuse kujunemine ja mõjutamine poekeskkonnas, neuroturundus). 

## Haridustee
 
Kuusiku haridustee sai alguse Viljandi 5. Keskkoolist, mille lõpetas 1993. aastal hõbemedaliga. Õppis 1993–1997 Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas turundust ja välismajandust, oli aastatel 1997–1998 EuroFaculty majandusmagistrant ning 1998–2000 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna välismajanduse õppetooli magistrant. 

2011. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktorikraadi teemal "Segmentation of Repeat Visitors Using Passive Mobile Positioning Data" ("Korduvkülastajate segmenteerimine passiivse mobiilpositsioneerimise abil", juhendajad Urmas Varblane ja Rein Ahas). 

## Töökäik

Andres Kuusik töötas aastatel 1995–1997 AS Raatuse Kaubamajas turundusjuhina. Sealt edasi siirdus 1998. aastal AS Eesti Telefoni, kus töötas aastani 2002 erakliendi turundusosakonna juhatajana ning sealt edasi müügistrateegia osakonna juhatajana. Aastast 2003 Elion Ettevõtted ASis võrguinvesteeringute ja müügivõimaluste planeerimise valdkonnajuhina. 

2007. aastal alustas ta töötamist Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas ettevõttemajanduse instituudi erakorralise teadurina, vahemikus 2008–2013 oli ta turunduse lektor ja teadur ning on aastast 2013 turunduse dotsent. 

On olnud aastatel 2015–2017 Tartu Ülikooli ettevõtlus- ja innovatsioonikeskuse juhataja ning aastatel 2015–2016 Äripäeva Turunduskäsiraamatu peatoimetaja.  

## Tunnustus

*2010 Erich Rannu stipendium
*2011 Rein Otsasoni Fondi stipendium
*2012 Raefondi preemia
*2018 Tartu Ülikooli aumärk
*2019 Tartu teerajaja
*2024 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Andres Kuusik ResearchGate lehekülg
Kertu Lääts

**Kertu Lääts** (sündinud 3. aprillil 1972) on eesti majandusteadlane ja Tartu Ülikooli majandusarvestuse õppetooli juht. 

Tema peamised uurimisteemad on kulu- ja juhtimisarvestus, finantsilise tulemuslikkuse mõõtmine ja hindamine, ettevõtete jätkusuutlikkuse aruanded (*sustainability reporting*), digitaliseerimise mõju majandusarvestusele, arvestusala spetsialisti rolli muutused. 

## Haridustee

Lääts lõpetas 1996. aastal Tartu Ülikooli arvestuse ja turunduse eriala, oli 1996–1997 magistrant Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas ning 1997–1998 Stockholmi Ülikoolis.  

Ta kaitses 2011. aastal Tartu Ülikoolis doktorikraadi teemal "Management Accounting Change in a Dynamic Economic Environment Based on Examples from Business and Public Sector Organization" ("Juhtimisarvestuse areng dünaamilises majanduskeskkonnas äri- ja avalikus sektori organisatsioonide näitel", juhendaja Toomas Haldma).  

## Töökäik
 
Kertu Lääts töötas aastatel 1998–1999 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna majandusarvestuse assistendina, 1999–2012 majandusarvestuse lektorina ning 2012–2020 majandusarvestuse dotsendina. Alates 2019. aastast on ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonna rahanduse ja majandusarvestuse õppetooli juht.  

## Tunnustus

2002 – TÜ majandusteaduskonna toimetiste konkursi parima töö tiitel 

2011 – Emerald Literati Network 2012 Awards for Excellence auhind artikli „Performance measurement patterns in service companies: An empirical study on Estonian service companies“ eest  

## Teadusorganisatsiooniline tegevus

Lääts on alates 1999. aastast European Accounting Associationi, 2000. aastast European Network for Research into Organisations and Accounting Change’i ning 2013. aastast MTÜ Majandusarvestuse Õpetajate Kogu liige. 

## Viited

## Välislingid
* Kertu Lääts Google Scholar lehekülg
* Kertu Lääts ResearchGate lehekülg
Eesti Teaduste Akadeemia Mereteaduste Komisjon

**Eesti Teaduste Akadeemia mereteaduste komisjon** (MTK) on Eesti Teaduste Akadeemia tehnikateaduste osakonna juures tegutsev riigisisene nõustav kogu.

Mereteaduste all mõistab komisjon kõigi merede ja muude suurte veekogude ja nende ökosüsteemi funktsioneerimisega seotud teadusharude kogumit. 

Mereteaduste komisjoni esimees on akadeemik Tarmo Soomere. 

## Välislingid
*Koduleht
Jaan Masso

**Jaan Masso** (sündinud 2. oktoobril 1975) on eesti majandusteadlane.  

Tema peamised uurimisteemad on tööökonoomika, ettevõtete tootlikkus, otsesed välisinvesteeringud, ettevõtete innovaatiline tegevus, teaduse rahastamine avaliku sektori poolt.  

## Haridustee

Masso lõpetas 1998. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna bakalaureuseõppe *[[cum laude]]* ning 2001. aastal sai sealsamas magistrikraadi *cum laude*. 2005. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas doktoritöö teemal "Labour reallocation in transition countries: efficiency, restructuring and institution" ("Tööjõu ümberpaiknemine üleminekuriikides: efektiivsus, restruktureerimine ja institutsioonid"), juhendajad Raul Eamets, Otto Karma. 

## Töökäik

Jaan Masso oli aastatel 1998–2001 Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas õppeülesande täitja ning 1999. aastal Tartu Ülikooli Pärnu Kolledži õppeülesande täitja. Ta oli Tartu Ülikooli majanduse modelleerimise õppetooli teadur aastatel 2001–2006, ökonomeetria teadur 2003–2006, ökonomeetria vanemteadur aastatel 2006–2016 ja rakendusökonomeetria vanemteadur alates 2016. aastast. 

2014. aastast on Masso Tartu Ülikooli matemaatilise majandusteaduse magistriõppe programmijuht ja 2013. aastast majandusteaduskonna majanduse modelleerimise õppetooli juhataja. Masso juhendamisel on kaitstud üle poolesaja magistritöö ning 8 doktoritööd.  

### Teadusorganisatsiooniline tegevus

Masso on olnud mitme erialaühingu liige, näiteks Eesti Majandusteaduse Selts, Euroopa Tööökonomistide Assotsiatsioon (European Association of Labour Economists), Euroopa Võrdlevate Majandusuuringute Assotsiatsiooni liige (European Association for Comparative Economic Studies). Ta on hetkel Balti Majandusteadlaste Assotsiatsiooni (Baltic Economic Association) nõukogu liige Tartu Ülikooli esindajana.  

Ta on olnud retsensent enam kui 25 teaduslikus ajakirjas ning retsenseerinud Eesti, Läti, Leedu, Poola ja Euroopa Komisjoni teadusagentuuridesse esitatud projektitaotlusi. 

Jaan Masso on saanud riigisiseseid ja Euroopa Komisjoni teadusgrante. 

## Tunnustus
* 2001 Haridusministeeriumi teaduspreemia sotsiaalteaduste valdkonnas (teine preemia)
* 2011 Eesti Rahvuskultuuri Fondi Teaduste Akadeemia Fondi noore teadlase stipendium
* 2012 Tartu Ülikooli aumärk
* 2014 "Highly Commended Paper Award" kirjastuselt Emerald
* 2015 Tartu Ülikooli aasta programmijuht
* 2016 Ernst Jaaksoni mälestusfondi stipendium 
* 2023 Tartu Ülikooli medal 

## Viited

## Välislingid
* Jaan Masso Google Scholaris
* Jaan Masso ResearchGate'is