open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kirikudoktor

**Kirikudoktor** (ladina keeles *doctor ecclesiae*) on tiitel, mida katoliku kirikus on antud isikutele, kellel on olnud kujundav mõju kiriku õpetusele. Tiitel võeti katoliku kirikus tarvitusele 13. sajandil.

8. sajandiks olid läänekiriku teoloogid Hieronymus, Ambrosius, Augustinus ja paavst Gregorius Suur pälvinud austava doktoritiitli. Kirikudoktori tiitli andmise ja austamise reeglid kehtestas 18. sajandil paavst Benedictus XIV. Nimistu on järgnevate sajanditega kasvanud 36 isikuni. Nüüdisajal annab tiitli paavst vastavalt apostlikus konstitutsioonis „Pastor bonus” (1988) kehtestatud korrale, tuginedes Vatikani pühakuks kuulutamise ja usudoktriini kongregatsioonide hinnangule. Tiitlikandja tingimuseks on seatud *orthodoxa doctrina* (usaldusväärne, kuigi mitte ilmeksimatu), *eminens doctrina* (silmapaistev õpetus), *insignis vitae sanctitas* (väga püha elu) ja *ecclesia declaratio* (kirikurahva tunnistus). Mõnel kirikudoktoril võib olla ka eritiitleid, nt *doctor gratiae* (Augustinus), *doctor angelicus* (Thomas Aquinost), *doctor universalis* (Albert Suur) jt.

Õigeusu kirikus seda tiitlit ei kasutata, ehkki seal austatakse samuti oluliste teoloogiliste tekstide autoreid õpetajatena. Varaseimad kolm neist on Johannes Kuldsuu, Basileios Suur ja Gregorios Jumalasõnaõpetaja, kelle kohta kasutati alates 9. sajandist tiitlit "kogu maailma õpetaja" (vanakreeka keeles *οικουμενικός διδάσκαλος*). Neid tuntakse ka kolme püha ülemkarjase ja õpetajana (vanakreeka keeles *Οἱ Τρεῖς Ἱεράρχαι*, vene keeles *Три святителя*), keda austatakse eraldi jumalateenistusega 30. jaanuaril. Võimalikul läänekiriku eeskujul lisandus neile hiljem Athanasios. Teiste õigeusus oluliste õpetajate hulka kuuluvad Gregorios Nyssast, paavst Leo Suur, Maximos Usutunnistaja, Johannes Damaskusest, Siimeon Uusteoloog, Gregorios Palamas, Johannes Klimakos ja Markos Efesosest.

## Kirikudoktorite loetelu

Sulgudes on tiitli andmise aasta.
* Gregorius Suur (1295)
* Ambrosius Milanost (1295)
* Augustinus Hippost (1295)
* Hieronymus (1295)
* Aquino Thomas (1567)
* Johannes Chrysostomos (1568)
* Basilius Caesareast (1568)
* Gregorius Nazianzist (1568)
* Athanasius Aleksandriast (1568)
* Johannes Bonaventura (1588)
* Canterbury Anselm (1720)
* Sevilla Isidorus (1722)
* Petrus Chrysologus (1729)
* Leo Suur (1754)
* Petrus Damianus (1828)
* Bernhard Clairvaux'st (1830)
* Hilarius Poitiers'st (1851)
* Alfonso Liguori (1871)
* François de Sales (1877)
* Kyrillos Aleksandriast (1883)
* Kyrillos Jeruusalemmast (1883)
* Johannes Damaskusest (1890)
* Beda Venerabilis (1899)
* Eefraim Süürlane (1920)
* Petrus Canisius (1925)
* Juan de la Cruz (1926)
* Robert Bellarmin (1931)
* Albertus Magnus (1931)
* Antonius Paduast (1946)
* Lorenzo da Brindisi (1959)
* Teresa Ávilast (1970)
* Siena Katariina (1970)
* Thérèse Lisieux'st (1997)
* Johannes Avilast (2012)
* Bingeni Hildegard (2012)
* Nareki Grigor (2015)
* Irenaeus Lyonist (2022)

## Vaata ka
*kirikuisa

## Viited
Kirikuõpetaja

**Kirikuõpetaja** (vanemas kirjanduses ka *kirik(u)härra*) on pastori mitteametlik nimetus Eesti Evangeelses Luterlikus Kirikus. 

Eesti keel on üks väheseid keeli maailmas, kus kirikuõpetajat ja kooliõpetajat tähistab sama sõna – õpetaja.

## Vaata ka

*Preester
*Vaimulik
*Kiriku õpetaja
Eda Zahharova

**Eda Zahharova** (sündinud 11. augustil 1959 Tallinnas) on eesti laulja (metsosopran) ja laulupedagoog.

## Elulugu
Ta lõpetas 1977. aastal Tallinna 2. Keskkooli, õppis aastatel 1978–1983 G. Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis Henn Eeriku lauluklassis, 1985–1990 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias Tiiu Levaldi ja Tiit Kuusiku lauluklassis, 1990–1992 õppis assistentuur-stažuuris P. I. Tšaikovski nim. Moskva Konservatooriumis Irina Arhipova klassis ning 1992–1993 stažeeris Hannoveri Kõrgemas Muusikakoolis Eva Märtson-Wilsoni lauluklassis. 

Zahharova laulis aastatel 1981–1988 Eesti Raadio segakooris ja 1989–1997 Rahvusooper Estonia ooperikooris, mängis ka soolo-osi. Ta on 1994. aastast Tallinna Ülikooli soololaulu ja hääleseade õppejõud, aastatel 1996–1999 õpetas laulmist Eesti Humanitaarinstituudi näitlejaõppes.

2011. aastal asutas agentuuri Eda Zahharova Music Agency (EZMA) kontsertide korraldamiseks ning noorte lauljate koolitamiseks, 2013. aastal andis G. Verdi nimelises Milano Konservatooriumis meistrikursuse. Ta on esinenud kammerlauljana ja andnud soolokontserte Eestis, Saksamaal, Rootsis ja Soomes, osalenud solistina vokaalsümfooniliste suurvormide ettekannetel, salvestanud Eesti Riikliku Sümfooniaorkestriga Anatoli Garšneki „Viis setu laulu”, repertuaaris on prantsuse, itaalia ja saksa kammermuusika ning eesti muusika (Saar, Mägi, Oja, Tubin). Sulev Nõmmiku sõnul on Zahharova “lavale sündinud”.

Tema õpilaste hulgas on Elina Netšajeva, Andrei Bogach, Jaak Jõekallas, Anu Arendi, Ksenia Rossar.

## Tunnustus

* 1989 Glinka-nimelise noorte vokalistide konkursi diplom
* 1993 Rahvusvahelise Richard Wagneri ühingu stipendium

## Isiklikku
Tema elukaaslane on laulja Ain Orav.

## Viited

## Välislingid
*Merilin Randvee. "Laulmine on mõtlemine", Õpetajate Leht, 7. mai 1999
*EZMA – Eda Zahharova Music Agency
Indri

**Indri** (*Indri indri*) on Madagaskari vihmametsades elav esikloomaline, oma indri perekonna ainus esindaja.

Indri kasvab 60–70 cm pikkuseks. Täisealine indri kaalub tavaliselt 6–7 kg, kuid võib kaaluda ka üle 10 kg.

Nad elavad 2–5-liikmelistes rühmades, mida juhib emane.
Boris Kabur

**Boris Kabur** (aastani 1936 **Boris Baigunov**; 15. september 1917 Tallinn – 28. jaanuar 2002 Tartu) oli eesti kirjanik, tõlkija ja konstruktor-leiutaja.

## Elulugu
Aastatel 1925–1931 õppis ta Tallinna 5. algkoolis ja 1936. aastal lõpetas Tallinna poeglaste kommertsgümnaasiumi. 1942. aastal lõpetas ta magistrina Tartu Riikliku Ülikooli, kus oli õppinud matemaatika-loodusteaduskonnas.

Aastail 1942–1945 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli radioloogiakateedri assistent, 1945–1946 vangis. 1946–1947 töötas Üleliidulises Okeanograafia ja Merekalamajanduse Teadusliku Uurimise Instituudis Moskvas.

1947. aastal ta arreteeriti ja saadeti Siberisse, kus ta viibis kuni 1954. aastani. Koos teiste pagendatud teadlastega töötas ta Üleliidulises Metsatööstuse Ministeeriumi erikonstrueerimisbüroos välja bensiinimootori peal töötava käsisae. Kabur nimetas mootorsaage algul nimega "Taiga", hiljem hakati seda võimukandjate vastuseisu tõttu nimetama "Družbaks". Ta oli vangistatud ka septembris 1943 Saksa võimude poolt Tartus Soome põgenemisele kaasaaitamise eest.

1954. aastal naasis ta Eestisse, kus hakkas vabakutseliseks kirjanikuks. 1966. aastast kuulus ta Kirjanike Liitu.

Kabur valiti ka Idamaade kirjanduse teeneka tõlkijana Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi auliikmeks.

## Looming
Peale ilukirjandusliku loomingu tegeles ta ka tõlkimisega. Ta on tõlkinud muu hulgas Walt Whitmani, Valentin Rasputini ja Nikolai Roerichi teoseid. Ta on eesti keelde tõlkinud ka mitu eepost, näiteks akkadi eepose "Gilgameš", ning koostanud lasteversiooni "Haiavatast".

### Näidendid
*1964 "Rops" 
*1965 "Rops aitab kõiki"
* "Antivalgus"
* "Koopainimesed"

### Muid teoseid
* 1966 "Kosmose rannavetes" (ulmeline noorsoojutustus, pälvis 1973. aastal Poznańis toimunud ulmekirjanike kokkutulekul peaauhinna)

## Tunnustus
*2001 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Kaburi abikaasad olid Salme Kõiv, Vaime Vilgma ja Astrid Kuningas-Reinla.

## Viited

## Välislingid

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Teenuse jõgi

**Teenuse jõgi** on Kasari jõe ülem- ja keskjooksu nimetus kuni Vigala jõega ühinemiseni. Kohalikud nimetavad ülemjooksu ka **Russalu** ja **Sipa jõeks**.

Pikkus 87 kilomeetrit, jõgikonna pindala 846 ruutkilomeetrit ning aasta keskmine vooluhulk on Vigala jõega ühinemiskohas 8 kuupmeetrit sekundis. 

Suuremad vasakpoolsed lisajõed on Vardi jõgi ja Konnaveski oja, Märjamaa peakraav ja Pühaoja ning parempoolsed Ellamaa oja, Urevere oja, Luiste jõgi ja Vaikna peakraav.

Hüdroloog August Loopmann pidas Kasari jõgikonna peajõeks Kasarit koos Vigala jõega. Seega oli tema seisukoha järgi Teenuse jõgi Kasari jõe parempoolne lisajõgi. Põhjenduseks oli see, et enne ühinemist Teenuse jõega on Vigala jõel aasta keskmine vooluhulk 15 kuupmeetrit sekundis (Teenuse jõel 8 kuupmeetrit sekundis).
Jaamaküla

**Jaamaküla** *(ka Jaama)* on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. 
Jaamaküla külavanem on Zoja Kallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Surju valda.

Külas asus Surju raudteejaam.

## Viited
Kalda (Saarde)

**Kalda** on küla Pärnu maakonnas Saarde vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Surju valda.

## Viited
Kõveri

**Kõveri** *(ka Kõveri-Sooküla, Kõveri-Soo)* on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.

Aastal 1923 avati praeguse Kõveri küla territooriumil Timmkanali ääres Riisselja–Orajõe–Ikla raudteel raudteejaam. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Surju valda.

## Viited
Ilvese

**Ilvese** on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Surju valda.

31. juulil 2004 toimus Surju ja Ilvese küla esimene kodukandipäev. Ilvese küla ja Surjut ühendab ka Surju-Ilvese küla Selts. 

## Viited
Rabaküla

**Rabaküla** on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Surju valda.


Rabaküla sild üle Reiu jõe.jpg|Rabaküla sild üle Reiu jõe augustis 2023
Rabaküla sild üle Reiu jõe 3.jpg|Rabaküla sild üle Reiu jõe augustis 2023


## Viited
Ristiküla (Saarde)

**Ristiküla** on küla Pärnu maakonnas Saarde vallas.

Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Surju valda.

Seisuga 1. jaanuar 2009 oli Ristikülas 111 elanikku.
Ristiküla külavanem on Robert Miller.

## Ajalugu
Ristiküla on esimest korda mainitud 1442. aastal (**Ristinkul**). Sealtkaudu kulges ordu ajal Pärnu komtuurkonna ja Karksi foogtkonna vaheline piir, mille märgiks raiuti kivisse rist, millest ka kohanimi.

Reiu jõe paremal kaldal paar kilomeetrit sillast asub Napso kalme ehk Kalmendi aid (15.–18. sajand).

Ristikülas oli raudteejaam Riisselja–Orajõe–Ikla raudteel. Riisseljaga ühendav raudteesild üle Reiu jõe valmis 1922, hävitati sügisel 1944 ja taastati pärast II maailmasõda.   

Aastatel 1935–1937 ehitati Ristikülla historitsistlike detailidega (haritorn) traditsionalistlik kool-rahvamaja, mida nimetati ka Pati-Ristiküla kool-rahvamajaks. Hoone arhitekt oli Pärnus sündinud Erich von Wolffeldt, kes projekteeris Pärnusse mitmeid juugendstiilis ärihooneid ja üürimaju.    

Ristikülas asub selektsionäär Heinrich Albert Kurmi aed, mis on looduskaitse all. Asjahuviline on tegelenud taimefenoloogiaga. Ta on oma aias aretanud külmakindlaid õunasorte, teinud arvukalt ristamisi ja vääristamisi. Aias kasvab haruldasi puid, põõsaid ja lilli.

## Viited
Eassalu

**Eassalu** on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.

Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus Eassalu küla Audru valda.

1866. aastal kuulus küla Võlla valla koosseisu, mis liideti 1939. aastal Audru vallaga. 

Ajalooline nimi Eassalu võib tuleneda sõnadest "ees" ja "salu". Need koos tähendavad raba ees olevat märjemat ala. 

Tänapäevane Eassalu on kujunenud Võlla valla aegse Eassalu küla ja Vanaküla (Eassalu) küla territooriumitest. Küla esmaasustamise aeg pole täpselt teada. 17. sajandi teisel poolel (Rootsi ajal) koostatud kaardil (EAA.308.2.15, leht 1) on tänapäevase küla alal märgitud üheksa talu (seitse ühe grupina Eassalus ja kaks eraldi Vanakülas). See oli tol ajal piirkonna üks kõige tihedamalt asustatud paik. Näiteks naabruses oleva Soomra küla territooriumil oli samal ajal vaid üks talu ning Kihlepa küla alal oli kokku umbes seitse talu. Rootsi-aegse Eassalu tihedam hoonete rühm paiknes Nätsi-Võlla raba kõrgemal kaldal. See tõstatab küsimuse, kas sealne asustus võis alguses tekkida kunagise suure Nätsi-Võlla veekogu kaldale.

## Viited
Metsaääre (Saarde)

**Metsaääre** *(ka Metsaküla)* on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Surju valda.

Kuni 2008. aastani poolitas küla territooriumi Pärnu–Mõisaküla raudteelõik.

## Vaata ka
* Metsaääre looduskaitseala

## Viited
Lindi

**Lindi** on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda.


Audruranna kaupluse varemed.jpg|Audruranna kaupluse varemed, Audruranna tee 26
Audruranna kaupluse varemed 2.jpg|Audruranna kaupluse varemed, Audruranna tee 26
Vaatetorn Lindi külas.jpg|Vaatetorn Lindi külas


## Vaata ka
*Lindi Algkool
*Lindi looduskaitseala
*Lindi soo
*Lindi sadam
*Lindi rahvamaja

## Viited
Marksa

**Marksa** on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda.

Külas asub hiiemägi. 

Küla on kuulunud Tõstamaa kihelkonda. 

## Vaata ka

* Marksa neem

## Viited
Kihlepa

**Kihlepa** on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda.

Küla põhjaosas asuvad Uruste Issanda Taevaminemise kirik ja Uruste kalmistu.

## Vaata ka
*Kihlepa rahvamaja
*Audru külanõukogu
*Uruste tamm

## Viited
Otaniemi

**Otaniemi** (rootsi keeles *Otnäs*) on linnaosa Espoos Soomes. 

Otaniemi asub Helsingi piiri lähedal Leppävaara, Tapiola ja Keilaniemi naabruses.

Seal asub Helsingi Tehnikakõrgkool ja üliõpilaslinnak Teekkarikylä. Mitmed Otaniemi hooned on Alvar Aalto projekteeritud.

Helsingi suveolümpiamängude ajal asus Otaniemis olümpiaküla.

Linnaosa pindala on 5,2 km² ja elanike arv on 3746 (2014).

## Välislingid
*Otaniemi koduleht
Valgeranna

**Valgeranna** on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda.

Küla alal asuvad Villa Andropoff, golfiklubi ning -väljak, seikluspark, Doberani rannamaja ja terviserada. 

## Viited
Vuosaari

**Vuosaari** on linnaosa Helsingi idaosas. See on peamiselt elurajoon, töökohti on linnaosas vaid umbes 4000.

Vuosaari oli varem küla Vantaa vallas. 1966. aastal valmis Vuosaari sild ning Vuosaari liideti Helsingiga.

1998. aastast ulatub Vuosaarisse Helsingi metroo (Rastila ja Vuosaari metroopeatused).

Vuosaari jaguneb järgmisteks asumiteks: Keski-Vuosaari, Porslahti, Kallahti, Meri-Rastila, Rastila, Aurinkolahti, Uutela, Niinisaari, Nordsjö mõis ja Mustavuori.

Vuosaaris asub Vuosaari sadam ja maamärgiline kõrghoone Cirrus.

## Viited

## Välislingid
*http://www.vuosaari.fi/
*http://www.vuosaari.net/
Saulepa

**Saulepa** on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda.

## Viited

## Välislingid
* Saulepa kalurite paadid popsuvad Juheta sadamast merele, parnupostimees.ee, 9. september 2012
Vodja jõgi

**Vodja jõgi** (ka *Aniküla jõgi*) on jõgi Järvamaal, Pärnu jõe vasakpoolne lisajõgi.

Jõe pikkus on 18,6 km ja valgla pindala 79,7 km². Jõe lähe asub Roosna-Allikust 3,5 km kagus Tondisaare soo põhjaservas. Vodja jõgi voolab valdavalt õgvendatud sängis, läbib Mäo ja suubub Paide idaservas Pärnu jõkke 119,8 km kaugusel selle suudmest.

Vodja jõkke suubuvad Vodja peakraav, Lasputre peakraav, Viisumõisa oja, Vodjamõisa oja, Jõekalda kraav.

Püügikaladest esineb jõeforelli ja haugi.

Vodja jõgi on lõheliste elupaigana kaitstav veekogu ja kuulub "Lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaikade nimistusse" Olliküla maantee sillast kuni suubumiseni Pärnu jõkke.

## Vaata ka
* Vodja hüdromeetriajaam

## Viited

## Kirjandus
* "Paide-Wodja jõgi süwendamisele" Järva Teataja, nr. 110, 22. sept. 1931
Reopalu jõgi

**Reopalu jõgi** (ka *Järva jõgi*) on jõgi Järvamaal, Pärnu jõe parempoolne lisajõgi.

Jõe pikkus on 26,8 km ja valgla pindala 142,1 km². Suubub Pärnu jõkke 114 km suudmest.

## Välislingid
*
Việt Cộng

**Việt Cộng** (täisnimi vietnami keeles *Mặt trận Dân tộc Giải phóng miền Nam Việt Nam*, prantsuse keeles *Front National de Liberté*) oli Lõuna-Vietnamis tegutsenud kommunistlik vastupanuorganisatsioon. Organisatsioon asutati 1960. aastal vastukaaluks Lõuna-Vietnami presidendi Ngô Đình Diệmi autoritaarsele poliitikale. Việt Cộng tegutses tihedas koostöös Põhja-Vietnami valitsusega, mida juhtis Hồ Chí Minh.

Việt Cộngi peamine eesmärk oli Vietnami ühendamine kommunistliku juhtimise all. Pinged Lõuna-Vietnami valitsuse, Põhja-Vietnami ja Việt Cộngi vahel kasvasid relvastatud konfliktiks, mida tuntakse Vietnami sõjana.

Việt Cộng osales mitmes suures sõjalises operatsioonis. Tuntuimad neist olid Tếti pealetung 1968. aastal ja Lihavõttepealetung 1972. aastal, mis mängisid olulist rolli sõja käigus ja avaldasid mõju rahvusvahelisele arvamusele.

8. juunil 1969 kuulutati välja Lõuna-Vietnami Vabariigi Ajutine Revolutsiooniline Valitsus (LVVARV), mida peeti Việt Cộngi poliitiliseks esinduseks. Valitsuse juhiks sai Huỳnh Tấn Phát.

1973. aasta Pariisi rahulepingutega, mille allkirjastasid Ameerika Ühendriigid, Põhja-Vietnam ja LVVARV, lepiti kokku USA vägede väljaviimises ja sõjategevuse lõpetamises Lõuna-Vietnamis. Tegelikkuses jätkusid lahingud ning Lõuna-Vietnamis kujunes olukord, kus eksisteerisid kõrvuti Lõuna-Vietnami valitsus ja ajutine revolutsiooniline valitsus.

30. aprillil 1975 vallutasid Põhja-Vietnami väed koos Việt Cộngi üksustega Saigoni, mis tähistas Lõuna-Vietnami kokkuvarisemist. Seejärel moodustati üleminekuvalitsus ning 1976. aastal, Vietnami ametliku ühendamise järel, likvideeriti Việt Cộngi organisatsioon, kuna selle eesmärk oli saavutatud.

## Vaata ka
*Củ Chi tunnelid
Koger

**Koger** ehk **harilik koger** ehk **kuldkoger** (*Carassius carassius*) on karpkalaliste sugukonda kogre perekonda kuuluv kala.

## Elukoht ja levila
 
Koger on mageveekala, kuid teda esineb ka riimvees. Enamasti elab koger madalates tiikides, tugevalt taimestunud järvedes ning aeglase veega jõgedes. Liik talub hapnikuvaest vett, kõrgeid ja madalaid temperatuure ning orgaanilisi saasteaineid. Koger eelistab veekogusid, kus pole teisi kalaliike – seal võib ta muutuda ka väga arvukaks. 

Liik pärineb Euraasiast ning tema looduslik leviala ulatub Kolõma jõe valglast idas Reini jõe valgla ja Ida-Inglismaani läänes. Kokre on viidud ka Itaaliasse ja Prantsusmaale.

## Kirjeldus
Noorkala on värvuselt pronksikarva, kuid tumeneb vananedes. Kogre keha on külgedelt lamendunud, seljauime välisserv on kumer. Hõbekogrest eristab kokre väiksem sabauime väljalõige. Täiskasvanud kogred võivad kasvada 20–30 cm pikkuseks ja kaaluda kuni 1,5 kg, kuid väiksemates veekogudes jäävad kalad sageli alamõõduliseks ja -kaaluliseks, ületades harva 15–20 cm ja 0,5 kg. Kogre pikkusrekord on 64 cm, Eestis on püütud üle 40 cm pikki ja 3 kg raskuseid kalu.

## Toitumine
Koger on lepiskala, kes toitub planktonist, zoobentosest, taimedest ja detriidist. Kuna liik suudab toime tulla väikeveekogudes valitseva hapnikupuudusega, võib ta ohustada nende elustikku. Kogrega asustatud tiigis ei jää elama ükski kahepaikne peale kärnkonna, kelle kullesed on mürgised. Lisaks muutub tiik sogaseks – osalt põhjustab seda kogre toiduotsingutel üles kaevatud muda, teisalt aga zooplanktoni hävinemine, mis toob kaasa veeõitsengu.

## Eluviis
Põuaperioodid ja talve veedab koger veekogu põhjamudasse kaevunult. Seetõttu on liik sarnaselt linaskile võimeline talvituma ka ummuksisse jäänud järvedes. Röövkala ilmumise korral käivitub kogre alarmreaktsioon, mille käigus ujub kala ninaga vastu põhja, et vett sogaseks ajada.

Koger võib elada kuni kümneaastaseks.

## Kudemisperiood
Suguküpsuse saavutab koger osa allikate kohaselt 2–3-aastaselt, teiste järgi 3–5-aastaselt. Emaskala koeb mais-juunis mitu korda, veetaimede külge kleepunud kudust kooruvad 4–8 päeva pärast vastsed.

## Kasutamine
Hapukoores küpsetatud koger (poola keeles *karasie w śmietanie*) on Poola rahvusköögis olulisel kohal. Kalal puudub suurem majanduslik tähtsus.

## Rahvasuus
Rahvasuus on kogre kohta öeldud näiteks *karus, kogerik* ja *kogrets.*

## Vaata ka
*Eesti kalade süstemaatiline nimestik
*hõbekoger

## Viited

## Välislingid
*
Enn Tegova

**Enn Tegova** (sündinud 13. novembril 1946 Tartus) on eesti maalikunstnik.

Aastal 1965 lõpetas ta Tartu 2. Keskkooli, hiljem 1965–1972 õppis Eesti Põllumajanduse Akadeemias loomakasvatusteadust.

Kunstiõpinguid alustas 1963. aastal Tartu Ülikooli kunstikabinetis. Seejärel jätkas õpinguid 1974 Tartu Kunstikoolis, mille lõpetas 1978. 

Kuulus aastatel 1968–1972 legendaarsesse Tartu kunstirühmitusse Visarid, oli üks selle asutajaid. Rühmituse Para 89 liige. 

Aastal 1976–1978 oli ta Kunstnike Liidu Tartu osakonna nõustaja, 1978–2004 Tartu Lastekunstikooli direktor. 

Aastast 1992 kuulub ta Eesti Kunstnike Liitu.

Lõpetas Tartu Kõrgema Kunstikooli maali ja maalingute restaureerimise erialal 2008. aastal.

Loomingus on viljelenud abstraktset õlimaali, installatsiooni, hüperrealistlike mõjutustega maali. Alates kaheksakümnendatest laiemalt tuntud neosürrealistlike, mütoloogiliste mõjutustega teostega. Kasutab oma loomingus tihti segatehnikat. Tegutseb ka *performance*-kunstnikuna ja tegevuskunstiürituste organiseerijana.
Oraveski järv

**Oraveski järv** (ka *Orajärv*) on paisjärv Pärnumaal Kilingi-Nõmmest umbes 2 km läänes.

Järv on ülespaisutatud Humalaste jõe peale ja oli varem kalakasvatus, seal kasvatati karpkala.

Praegu on järv eraomand, see on jaotatud mitme ümberkaudse talu vahel.

Järves on palju veetaimi ja selletõttu hakkab järv kinni kasvama.

Kaladest esineb seal särge, ahvenat, haugi ja linaskit.

## Välislingid
*
Akraasia

**Akraasia** (kreeka keeles άκρασία 'segipaisatus') ehk tahtenõrkuse või taltsutamatuse mõiste põlvneb antiikeetika aruteludest. Ladina vaste, *incontinentia*, puhul näib mõiste haare kitsenduvat sugulisele ja verbaalsele pidamatusele. *Incontinentia* vastandub voorusele mõõdukus. Seega sisu poolest on akraasia puhul tegemist ebamõõdukusega. Akraatiline isik on ebamõõdukas kõnes ja sugulises läbikäimises. 
Ebamõõdukas kõne: ropendamine, lobisemine, siivutuste kõnelemine, väljalobisemine. 
Ebamõõdukus seksuaalsuses ehk kasimatus: seksisõltuvus, pornograafia, liiderdamine, paarisuhete eitamine (perenihilism või promiskuiteet) jne. 

Akraatiline inimene ei ole võimeline sõlmima sügavaid ega püsivaid suhteid – nad on viletsad sõbrad ja truudusetud partnerid. Akraasia kui vooruse eitamine viib tühisusse.

Alates antiigist on tahtenõrkusse kahesugust suhtumist.
Platonil, läbi Sokratese suu, oli akraasia võimatu, kuivõrd kaasteadmise korral, variantide A ja B puhul, kui teatakse, et üks on etem kui teine, pole võimalik valida viletsamat. Halva valiku taga on nõmedus või puudus (inimene võib olla puudulik, näiteks ta võib olla pime või mõne muu tajudefektiga). 

Aristoteles esindab teist suundumust, mille puhul kuulub inimese juurde kalduvus nõrgalt tahta. Stoikutest alates on akraasia küsimus transformeerunud mõistuse ja tunnete (passioonide) vastasseisuks: akraasia kui taltsutamatus on emotsioonide juhtimise ja valdamise küsimus. Selleks tuleb leida vaid retseptuur, teadmiste kogum, mille varal inimliku heaolu saavutamine – tee voorusteni – on distsipliinist ja harjutamisest sõltuv. 
Kristlikus moralismis on akraatilisust muuhulgas seostatud algpatuga ehk pärispatt (*peccatum originale*).

Alates Donald Davidsonist kuulub akraasiatemaatika analüütilise filosoofia baasdiskursusse. 

## Lisalugemist
Kaasaegsest arutelust kultuuriajakiri *Akadeemia* 1/2005:
# Donald Davidson. Kuidas on tahtenõrkus võimalik? 
# Indrek Männiste. Akraasia ja Davidson.
Lemmjõgi

**Lemmjõgi** (alamjooksul ka *Oksa jõgi*) on jõgi Viljandi maakonnas Viljandi ja Põhja-Sakala vallas, Raudna jõe suurim parempoolne lisajõgi.

Jõe pikkus on 48,8 km pikk (koos lisaharudega 54,5 km), valgla suurus 197 km², langus 89 m ja lang 1,85 m/km. Jõgi saab alguse 108 m kõrgusel Vanamõisa külas Madi kivikalme lähedalt ja suubub 19 m kõrgusel Sandra külas Raudna jõkke 7,7 km kaugusel selle suudmest. Jõgi kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Kirjeldus

Lemmjõe ülemjooks asub Sakala kõrgustiku põhjaosas, Vanamõisa külas.

Lähtest voolab jõgi loode suunas läbi Vanamõisa paisjärve, Kobruvere külas Viljandi – Suure-Jaani tee alt ja läbi Kobruvere paisjärve ning Tammeveski järve. Seejärel on jõgi umbes 1 km ulatuses piiriks Kobruvere ja Kildu küla vahel ning seejärel voolab läbi Kildul asuva Kildu järve. Varsti pärast Kildu järve on jõgi u 650 m ulatuses Kildu ja Võlli küla piiriks ning voolab edasi läbi Võlli küla. Võllil pöörab jõgi läände ja pärast Võlli paisjärve läbimist voolab Vastemõisa – Võlli – Suure-Jaani tee alt läbi ning jõuab Vahe-Eesti maastikuvaldkonda, kus jõe säng muutub oluliselt looklevamaks ja lang väiksemaks. Seal voolab jõgi läbi Kibaru küla, kus pöörab edelasse ja jõuab varsti pärast Kibaru luha läbimist Sandra külasse ja sealt alates kuni suudmeni voolab Soomaa rahvuspargis. Sandras voolab jõgi Kildu–Oksa–Tõramaa tee alt läbi ja jõuab Kibaru-Härma luhale. Luha läbib jõgi mitmes sängis ja koondub enne Paelama oja taas ühte sängi. Paelama ojaga ühinemise kohal pöörab jõgi järsult lääne-loodesuunda ja pärast seda aeglaselt lääne-edelasuunda pöörates läbib Kuresoo ja Valgeraba vahelise ala. Enne teist korda Kildu–Oksa–Tõramaa teega ristumist pöörab jõgi järsult loodesse ja pärast tee alt läbi voolamist uuesti lääne-edelasuunda. Alates sellest kohast on jõgi aasta läbi paadiga läbitav. Jõe viimane osa lookleb Kuresoo servas, kus jõe kaldal asuvad Mulgi heinamaa nime kandvad luhad ja Lemmjõe mestavahikordon. Lemmjõgi suubub Raudna jõkke.

Raudna jõe ning Lemmjõe vahel kulgeb Lemmjõe keelemetsa õpperada ning seal asub mitu puhkekohta. Lemmjõel korraldatakse kanuumatku.

## Lisajõed
Lemmjõkke suubuvad Jaanioja (Kalmetu oja), Kabila oja, Liiduvere oja, Paelama oja ja Hüpassaare oja.

## Vesiehitised ja paisjärved
Jõele on ehitatud viis paisjärve: Vanamõisa paisjärv, Kobruvere paisjärv, Tammeveski järv, Kildu järv ja Võlli paisjärv. Võlli külas asus aastast 1893. kuni 20. sajandi keskpaigani vesiveski. Jõe suudmest 1 km kaugusel asus aastatel 1946–1955 Sandra hüdromeetriajaam.

## Viited

## Välislingid

* 
* 
* Soomaa - Twists of river Lemmjõgi
Humalaste jõgi

**Humalaste jõgi** on jõgi Pärnu maakonnas, Reiu jõe parempoolne lisajõgi.

Jõgi on 15,9 km pikk ja 29,4 km² valglaga. Jõe peale on üles paisutatud mitu järve, suuremad neist on Saarde paisjärv,
Nõmme paisjärv ja Oraveski järv.

Kaladest esineb seal ahvenat, lepamaimu ja vähesel määral ka haugi ja jõesilmu.
Jõe peal on ka kopratamme.

## Välislingid
*
Marcus Licinius Crassus

**Marcus Licinius Crassus Dives** (umbes 115 eKr – 53 eKr) oli Vana-Rooma väejuht ja poliitik (optimaat), kes surus maha aastal 74 eKr Spartacuse juhitud orjade mässu. Aastal 60 eKr moodustas ta esimese triumviraadi koos Caesari ja Pompeiusega. Ta oli üks oma aja rikkamaid mehi.

Ta oli konsul 70 eKr ja 55 eKr.

Crassus tapeti 53 eKr Partia sõjaväelaste poolt ebaedukal Partia sõjakäigul, Carrhae lahingus, tema kolbast tehti veinikarikas.

## Vaata ka
*Triumviraat, Esimene triumviraat - Gaius Julius Caesar, Marcus Licinius Crassus ja Gnaeus Pompeius Magnus 59 eKr–53 eKr
Diskursus

**Diskursuse** all mõeldakse sotsiaal- ja humanitaarteadustes ükskõik millist ütluste organiseeritud kogumit. Diskursust organiseerivatest normidest ja tavadest ei ole selle kasutaja üldjuhul teadlik.

Diskursus on (ajalooliselt) ühiskondade, institutsioonide ja organisatsioonide **tähenduse süsteem**. Kogu inimolemine saab tähenduse tavade, normide, süsteemide ja reeglite poolt, mida taastoodetakse ühiskondliku tegevuse kaudu. Arutlemine mingi "ideoloogia" tähenduse süsteemi raamides ongi diskursus.

Algselt on "diskursus" tähendanud formaalset arutlust mingil teemal, näiteks Descartesi "Discours de la méthode" (eesti keeles "Arutlus meetodist"). Keeleteaduses on mõistet kasutatud analüüsiühikuks olevale tekstihulgale (ka selle verbaalsele vastele) viitamiseks. Kaasaegne lõtv kasutus tuleneb strukturalismist, mis propageeris keelt igasuguse kommunikatsiooni mudelina. Teine mõiste piire lõdvendav tegur on asjaolu, et prantsuse keeles on sõnal *discours* arvukalt tähendusi ja konnotatsioone. See kajastub ka prantsuse autorite vastuvõtul teistes keeltes; vrdl Lacani "alateadvuse diskursus", mida võiks tõlkida ka "alateadvuse kõne".

Diskursuse teooriad on üldjuhul mõjutatud Émile Benveniste'i käsitlusest. Enamik neist rõhutab seda, et diskursus on intersubjektiivne nähtus ning et tal on inimkogemust konstitueeriv roll.

## Vaata ka

* Diskursuseanalüüs
* Diskursiivne formatsioon
* Diskursiivsus
Arahnofoobia

**Arahnofoobia** (ka: *arahnefoobia*, *araknofoobia*) on haiglaslik hirm ämblike ees. Seda loetakse maailma kõige enam esinevaks foobiaks. 

Arvatakse, et selle all kannatavad ligi pooled naistest ning neljandik meestest Ameerika Ühendriikides. 

Foobia raskusastmed on väga erinevad.

## Välislingid
*Mart Meriste. Koduloom ämblik, *[[Eesti Loodus]]*
EPA

*Eesti Maaülikool, endise nimega Eesti Põllumajanduse Akadeemia, lühendatult **EPA**
*Eesti Patendiamet
*Euroopa Patendiamet
*Ameerika Ühendriikide Keskkonnakaitseagentuur, inglise keeles *United States Environmental Protection Agency*, lühendatult **EPA** või ka USEPA
*Iirimaa Keskkonnakaitseagentuur (ametlik nimi *Environmental Protection Agency*)
*Eesti Pressifoto Agentuur
*Euroopa Pressifoto Agentuur
Tzvetan Todorov

**Tzvetan Todorov** (bulgaaria keeles Цветан Тодоров; 1. märts 1939 Sofia – 7. veebruar 2017) oli bulgaaria päritolu Prantsuse kirjandus- ja kultuuriteoreetik.

## Tunnustus
*1998 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks.
*2007 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks (kirjanduskriitika sektsioon)

## Isiklikku
Tema abikaasa oli kirjanik Nancy Huston.

## Teoseid
**Littérature et signification*, Paris, Larousse, 1967.
**Grammaire du 'Décaméron*, Mouton 1969
**Introduction à la littérature fantastique*, Seuil 1970
**Théories du symbole*, Paris, Le Seuil, 1977.
*Todorov, Tzvetan 1978. The birth of occidental semiotics. In: Bailey, Richard W.; Matejka, Ladislav; Steiner, Peter (eds.) (1978). *The Sign: Semiotics around the World*. (Michigan Slavic Publications 9.) Ann Arbor: University of Michigan Press, 1–42. 
### Eesti keeles
**Ameerika vallutamine: Teise probleem*. Varrak 2001, ISBN 9985-3-0542-6 (originaal: *La Conquête de l'Amérique, la question de l'autre*, Seuil 1982)

## Viited
Hifikepunye Pohamba

**Hifikepunye Lucas Pohamba** (sündinud 18. augustil 1935) on Namiibia poliitik, ta oli riigi president aastatel 2005–2015. Ta on Namiibias valitseva partei Edela-Aafrika Rahvaorganisatsiooni (SWAPO) liige. 

2004. aasta presidendivalimistel kogus ta 76,4% häältest. Ta võttis võimu üle riigi kauaaegselt presidendilt Sam Nujomalt 21. märtsil 2005. Pohamba on kuulutanud oma valitsemisaja peaeesmärgiks riigis vohava korruptsiooni vastu võitlemise.

2009. aasta valimistel sai ta 75,25% häältest ning valiti ametisse tagasi.

## Varasem elu

Lapsena õppis Pohamba Anglikaani misjonikoolis. 25-aastaselt oli ta üks praeguse võimupartei SWAPO rajaja. Pohamba arreteeriti poliitilise tegevuse pärast, kuid tal õnnestus põgeneda Rodeesiasse (praegune Zimbabwe). Rodeesias ta vangistati uuesti ning toimetati tagasi kodumaale. Ta viibis neli kuud vanglas ja kaks aastat koduarestis. Pärast liikumispiirangute lõppemist läks Pohamba Angola pealinna Luandasse SWAPO esindust rajama. 1990. aastate alguses pärast Namiibia iseseisvumist käis Pohamba paljudes Aafrika riikides oma parteid tutvustamas. 

1990. aastate lõpus sai Pohambast üks SWAPO juhte. Enne presidendiks saamist oli ta rahvusvaheliste suhete, kalanduse, mereressursside ja põllumajandusminister.
Enrique Bolaños

**Enrique José Bolaños Geyer** (13. mail 1928 Masaya – 14. juuni 2021) oli Nicaragua poliitik, Nicaragua president aastatel 2002–2007.

Bolaños, puuvillafirma juht, oli 1980. aastatel valitsenud sandinistide avalik vastane ja ta vangistati seetõttu. Tema suguvõsale kuuluv ettevõtte SAIMSA riigistati.

Bolaños oli oma eelkäija Arnoldo Alemáni asepresident alates 1996. aastast. 4. novembril 2001 toimunud presidendivalimistel võitis ta sandinistide kandidaati Daniel Ortegat ja astus ametisse 10. jaanuaril 2002.

Enrique Bolaños oli Partido Liberal Constitucionalista (PLC) liige, kuid lahkus sealt ning asutas oma partei APRE. Ta juhtis korruptsioonivastast kampaaniat, mille tulemusena PLC juht ja endine president Arnoldo Alemán mõisteti korruptsioonis süüdi ja ta sai 20-aastase vanglakaristuse, mida ta tervislikel põhjustel kannab oma luksusvillas koduarestis. PLC-l oli parlamendis enamus, mis nõrgendas Bolañose võimalusi oma poliitikat täide viia. PLC ja sandinistide toel võeti vastu seadus, mis nõrgendab presidendivõimu, kuid selle jõustumine on edasi lükatud Bolañose ametiaja lõpuni Ameerika Ühendriikide poliitilise surve tõttu.

Enrique Bolañose ametiaeg lõppes 10. jaanuaril 2007, mil ametisse astus 2006. aasta presidendivalimised võitnud Daniel Ortega.
Tandja Mamadou

**Tandja Mamadou** (1938 – 24. november 2020) oli Nigeri poliitik.

Ta oli Nigeri president 22. detsembrist 1999 kuni 18. veebruarini 2010, mil ta kõrvaldati võimult sõjaväelise riigipöördega.
Vader (ansambel)

**Vader** on Poola *[[death metal]]*i ansambel, mis loodi 1983 Olsztynis ja tegutseb tänapäevani.

## Ajalugu

Aastal 1990 andis bänd välja oma kolmanda demo "Morbid Reich", mida müüdi kokku pea 10 tuhat eksemplari; tänu demo edule sõlmiti leping Nottinghamis ja New Yorgis tegutseva plaadiettevõttega Earache Records. 1993 lindistati esimene täispikk debüütalbum "The Ultimate Incantation".

Sideprobleemide tõttu katkestati 1994 leping Earache Recordsiga. Järgmised plaadid ja singlid tulid eri tootjate käe alt. 1995 sõlmiti leping plaadiettevõttega Impact Records, kes aitas toota järgmised albumid "De profundis" (1995), "Future of the Past" (1996) ja "Black to the Blind" (1997).

1998 läks bänd Metal Blade Recordsi alla.

## Liikmed

"Vaderi" liikmed on sageli vahetunud. Üksnes Piotr Wiwczarek on algusest peale bändi koosseisu kuulunud. 1988–2005 kuulus bändi Krzysztof Raczkowski (Docent), kes lahkus bändist heroiinisõltuvuse tõttu ja suri sama aasta augustis. 1997–2008 kuulus bändi Maurycy Stefanowicz (Mauser).

Kokku on bändis läbi aegade olnud 2011. aasta seisuga 20 liiget, kellest 15 on endised liikmed, 5 turneeliiget, kes on bändiga koos olnud ainult mõne turnee ajal, 11 külalisliiget, kes on mingil plaadil mänginud juhtkitarri või laulnud, ja 2 salvestusliiget, kes on mänginud mingil plaadil klahvpille.

## Koosseis (2010)
* Piotr Wiwczarek (Peter) – vokaal, rütmikitarr, soolokitarr
* Wacław Kiełtyka (Vogg) – kitarrist (alates 2008)
* Paweł Jaroszewicz (Paul) – trummar (alates 2008)
* Tomasz Rejek (Reyash) – basskitarrist (alates 2008)

### Endised liikmed
*Konrad Karchut (Simon) – basskitarr
*Jarosław Labieniec (China) – kitarr
*Krzysztof Raczkowski (Doc) – trummid
*Leszek Rakowski (Shambo) – basskitarr
*Zbigniew Wróblewski (Vika) – kitarr
*Robert Struczewski (Astaroth) – basskitarr
*Grzegorz Jackowski (Belial) – trummid
*Piotr Kuzioła (Berial) – kitarr
*Robert Czarneta (Czarny) – vokaal
*Jacek Kalisz (Jackie) – basskitarr
*Dariusz Brzozowski (Daray) – trummid
*Maurycy Stefanowicz (Mauser) – rütmikitarr
*Marcin Nowak (Novy) – basskitarr

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*"The Ultimate Incantation" (1993)
*"De Profundis" (1995)
*"Future of the Past" (1996)
*"Black to the Blind" (1997)
*"Litany" (2000)
*"Revelations" (2002)
*"The Beast" (2004)
*"Impressions in Blood" (2006)
*"Necropolis" (2009)
*"Welcome to the Morbid Reich" (2014)
*"Tibi et Igni" (2014)
* "The Empire" (2016)
* "Solitude in Madness" (2020)

### Singlid/EP'd
*"Sothis" (1994)
*"An Act of Darkness / I.F.Y." (1995)
*"Carnal / Back to the Blind" (1997)
*"Kingdom" (1998)
*"Xeper / North" (2000)
*"Reign Forever World" (2001)
*"Angel of Death" (2002)
*"Blood" (2003)
*"Beware The Beast" (2004)
*"The Art of War" (2005)
*"v.666" (2008)

### Kontsertalbumid
*"The Darkest Age" (1993)
*"Live in Japan" (1998)

### Kogumikud
*"Reborn in Chaos" (1998)

### VHS-videod
*"Vision & Voice" (1998)

### DVD videod
*"More Vision and the Voice" (2002)
*"Night of the Apocalypse" (2004)

### Demoplaadid
*"Live in Decay" (1986)
*"Necrolust" (1989)
*"Morbid Reich" (1990)

## Välislingid

* Vaderi ametlik koduleht
Marutaud

**Marutaud** (ka **hüdrofoobia**) on püsisoojaste loomade ägedakujuline närvisüsteemi kahjustav viirushaigus, mis lõppeb praktiliselt alati haigestunud isendi surmaga. Inimese nakatumisel viirusega nimetatakse haigust marutõveks ehk raabieseks.

Haigusetekitajaks on marutõve viirus (sugukond *[[Rhabdoviridae]]*, perekond *[[Lyssavirus]]*). 

Inimene võib marutõppe nakatuda marutaudi põdeva looma hammustuse tagajärjel. Ravita põhjustab marutõbi alati surmaga lõppevat ajupõletikku.

Eesti on alates 2013. aastast kuulutatud marutaudivabaks riigiks, kuid Aasias ja Aafrikas sureb marutaudi igal aastal kümneid tuhandeid inimesi.

## Klassifikatsioon

RHK-10-e klassifitseerib marutõve jaotises **A82 marutõbi**, mida vajadusel täpsustatakse alamjaotistega. 

**Marutõve rahvusvahelise klassifikatsiooni kohandused RHK-10 alamjaotistena**

### Nakatumine

Haigus levib peamiselt haige loomahammustuse tagajärjel, kui viirusega nakatunud loomasülg sattub haava. Võimalik on, et nakatutakse ka siis, kui haige looma sülg satub silma, ninna, suhu või värskele haavale, kuid tegelikus elus juhtub seda harva. Ohtlik on selline levikuviis eriti seetõttu, et sülg võib olla nakkusohtlik juba 4-10 (15) päeva enne, kui loomal tekivad haigusnähud.

## Veterinaaria

Veterinaarias nimetatakse püsisoojaste loomade ägedakujulist närvisüsteemi kahjustavat viirushaigust, mis lõppeb alati haigestunud isendi surmaga, **marutaudiks**.

## Vaata ka
*bakterid
*vaktsiinsööt

## Viited

## Välislingid
* Veterinaar- ja Toiduamet &mdash; Marutaud
*Põllumajandusministri määrus,"Marutaudi tõrje eeskiri"*, Veebiversioon (vaadatud 4.11.2013) 
* *Marutõbi'', veebiversioon (vaadatud 4.11.2013)
Gattšina rajoon

**Gattšina rajoon** (ka *Gatšina rajoon*, soome keeles *Hatsinan piiri*) on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis.

Rajoonis on kaks linna linna, Gattšina (soome keeles *Hatsina*) ja Kommunar, ning neli alevit, Družnaja Gorka (*Orinansavotta*, *Orinansavota*), Siverski (*Siiverska*), Taitsõ (*Taaitsa*) ja Võritsa (*Viiritsa*).

Rajoon jaguneb kuueks linnaasunduseks ja 11 külaasunduseks (sulgudes nimi soome keeles):

# Družnaja Gorka linnaasundus
# Gattšina linnaasundus
# Kommunari linnaasundus
# Siverski linnaasundus
# Taitsõ linnaasundus
# Võritsa linnaasundus
# Bolšije Kolpanõ külaasundus (*Suuri-Kolppana*)
# Jelizavetino külaasundus (*Jelisavettina*)
# Kobrino külaasundus (*Koprina*)
# Novõi Sveti külaasundus
# Pudomjagi külaasundus (*Patamäki*)
# Pudosti külaasundus (*Puutosti*)
# Roždestveno külaasundus (*Possata*)
# Sjaskelevo külaasundus (*Sääskelä*)
# Susanino külaasundus (*Susanina*)
# Verevo külaasundus (*Verevä*)
# Voiskovitsõ külaasundus (*Voiskovitsa*)

## Viited

## Välislingid

* Rajooni koduleht
Ronneby valla vapp

**Ronneby valla vapp** on Rootsi Blekinge lääni Ronneby valla vapp ja endine Ronneby vapp.

Sinise vapikilbi lõikab diagonaalis vasakult paremale pooleks hõbedane jõgi. Ülemisel väljal on hõbedane kuueharuline täht, alumisel hõbedane noorkuusirp. 

Ronneby kaotas linnaõigused, kui rajati Karlskrona. Aastal 1882 sai Ronneby uuesti linnaks ja 1883 kehtestati vapp. Kui moodustati vald,  valiti linna vapp muutmata kujul uue valla vapiks ning Listerby kehtestamata vapp kadus käibelt. Aastal 1974 registreeriti vapp Patendi- ja Registreerimisametis (*[[Patent- och registreringsverket]]*) 1883. aasta sõnastuses.
Arnold Kasuk

**Arnold Kasuk** (25. veebruar 1908 Tartu – 7. oktoober 1992 Tartu) oli eesti muusik ja näitleja.

1923. aastal lõpetas ta Tartu 15. algkooli. Aastail 1920–1923 õppis Tartu Kõrgemas Muusikakoolis viiulimängu. 

1935–1939 oli Vanemuise koorilaulja ja mängis suveorkestris viiulit.

1939. aastast oli ta Vanemuises draamanäitleja. Ta mängis ka operettides ja ballettides ning esitas rolle kuuldemängudes ("Anna Karenina", 1953, "Tabamata ime", 1954, "Niccolo Paganini", 1960, "Kaugel kodusadamast", 1962). 

## Filmirollid
* "Valgus Koordis" (1951) – Kamar
* "Kevade"(1969) – kirikuõpetaja 
* "Suvi" (1976) – kirikuõpetaja 
* "Sügis" (1990) – kirikuõpetaja 

## Tunnustus
* 1952 Stalini preemia

## Isiklikku
Ta oli abielus näitleja ja laulja Elo Tamuliga.

Ta on maetud Tartu Raadi kalmistule.
Diskursiivsus

**Diskursiivne** on loogilisel arutlusel põhinev, järelduslik. Diskursiivse mõtlemise täielik vastand on intuitiivne mõtlemine. Diskursiivset mõtlemist kasutatakse näiteks teaduses.

## Vaata ka
*diskursus
*intuitiivsus
*intuitsioon
Ristivanemad

**Ristivanem** ehk **vader** on tavaõiguslik tunnistaja lapsele nimepanekul, lapse sünni registreerimise tunnistaja. Harilikult lähedane tuttav või sugulane.

Ristiusu kombe kohaselt pidi vadereid olema kolm: poisil kaks ristiisa ja üks ristiema, tüdrukul kaks ristiema ja üks ristiisa. Rahvakommetes oli vaderite arv piiramata. Vaderid viisid lapse kirikusse ristimisele ja olid varrudel kesksed tegelased. Lauas istusid vaderid aukohal ning pidid peamiste rahaannetajatena andma lapsele *hambaraha* (hõbemündi).

Tavaõiguse kohaselt oli vaderitel ristilapse vastu (eriti tema orvuks jäämisel) ainelisi kohustusi, mis lõppesid pulmade korraldamisel.

## Vaata ka
*Hambaraha
*Katsikud
*Varrud

## Viited

## Välislingid
*Toomkogudus. Ristimine, ristivanemad
*Ristivanematest
Minu isa on kangelane

Eestikeelset pealkirja **"Minu isa on kangelane"** kannavad kaks filmi Gérard Depardieuga peaosas:

*"Minu isa on kangelane" ("Mon père, ce héros", 1991) koos Marie Gillainiga
*"Minu isa on kangelane" ("My Father the Hero", 1994) koos Katherine Heigliga
Vader

**Vader** võib tähendada järgmist:
***[[Vader]]** on lapse ristivanem. Ristiusu kirikus on vader lapse ristiema või ristiisa, samuti usulise kasvatamise eest vastutaja.
***[[Vader (ansambel)|Vader]]** on Poola päritolu ansambel. 
***[[Vader (perekonnanimi)|Vader]]** on perekonnanimi
Abajas

**Abajas** (ka *lõugas*) on väike madal laht.

Abajas võib olla nii mere kui ka järve osa. Abajad on sarnaselt teiste lahtedega tavaliselt tuulte eest kaitstumad kui avavesi ning seal on kujunenud hüdroloogilised tingimused, mis erinevad veidi külgneva vee(kogu) omadustest.

Abajad võivad piisava sügavuse ja tuulte ning lainete eest varjatuse korral olla headeks sadamakohtadeks.

## Vaata ka
*rannikulõugas
*säärlõugas (haff)
*Fjord
*Laguun
*Laht
*Limaan

## Viited
Dragonlord

**Dragonlord** on Põhja-Ameerika *[[black metal]]i* ansambel, mis loodi 2001. aastal San Franciscos. Bändi asutasid kolm tuntud *heavy metal* muusikut. Nendeks olid Eric Peterson ja Steve DiGiorgio ansamblist Testament ja Steve Smyth bändist Nevermore. 

Dragonlord on andnud välja kaks albumit: "Rapture" (2001) ja "Black Wings Of Destiny" (2005). Mõlemad albumi muusika on klassifitseeritud kui sümfooniline black metal, kuid see sisaldab ka väga palju *[[thrash metal]]*i mõjusid.

Bändi laulusõnad räägivad põhiliselt hauatagusest maailmast, pimedusest ja sõjast.

## Liikmed
### Praegused liikmed
* Eric Peterson – vokaal, kitarr
* Claude Creamer – kitarr
* Gian Pyres – kitarr
* Lyle Livingston – klahvpillid
* Steve Schmidt – basskitarr
* Jon Allen – trummid

### Endised liikmed
* Steve DiGiorgio – basskitarr (2000–2001)
* Steve Smyth – kitarr (2000–2005)
* Derrick Ramirez – basskitarr (2001–2006)

## Diskograafia
* "Rapture" (2001)
* "Black Wings of Destiny" (2005)
* "Dominion" (2018)

## Välislingid
*Dragonlordi ametlik koduleht
Lintsi jõgi

**Lintsi jõgi** (ka *Piiumetsa jõgi*) on jõgi Järvamaal, Pärnu jõe parempoolne lisajõgi.

Jõe pikkus on 69 km ja valgla pindala 285 km². Suubub Pärnu jõkke 84 km suudmest.

Lintsi lisajõed on näiteks Lokuta jõgi ja Hauginiidu oja.


Lintsi jõgi Änari külas 2024.jpg|Lintsi jõgi Änari külas


## Viited

## Välislingid
*
Mädara jõgi

**Mädara jõgi** (ka *Soova jõgi*) on jõgi Järva- ja Pärnumaal, Pärnu jõe parempoolne lisajõgi.

Jõgi algab Lungu külas. Jõe pikkus on 36,9 km ja valgla pindala 77,2 km². Suubub Orikülas Pärnu jõkke 68,9 km kaugusel suudmest.


Fail:Mädara jõgi Orikülas.jpg|Mädara jõge ääristavad lehtpuusalud
Fail:Päikeseloojang Mädara jõe kohal.jpg|Mädara jõgi Orikülas
Fail:Mädara ja Pärnu jõgi.jpg|Mädara jõgi suubub Orikülas Pärnu jõkke
Fail:Jäälind.jpg|Jäälind on Mädara jõel tavaline pesitseja
Fail:Kopratamm Mädara jõel.jpg|Mädara jõele rajatud kopratamm


## Välislingid
Käru jõgi

**Käru jõgi** (ka *Vahastu jõgi*) on jõgi Rapla-, Järva- ja Pärnumaal, Pärnu jõe parempoolne lisajõgi.

Käru jõe lähe asub Aeli järves, mis asub Ardu külast 12 km edela pool. Jõgi suubub Pärnu jõkke 61,1 km kaugusel suudmest.

Jõe pikkus on 58,7 km ja selle valgla suurus on 315,5 km².

## Välislingid
*
Vändra jõgi

**Vändra jõgi** on jõgi Pärnumaal, Pärnu jõe parempoolne lisajõgi.

Jõgi on 50,1 km pikk ja 254,9 km² valglaga. Suubub Pärnu jõkke 46,4 km suudmest.

Varasematel kaartidel (nt *Eestimaa kaart*, ajalehe Olevik lisa aastast 1883; *Karta Lifljandskoi Gubernii*) on jõge nimetatud *Pulga jõeks* (endise Pulga küla järgi; praegu on olemas Kobra küla alla kuuluv Pulga talu).

## Viited
Sarvkivi

**Sarvkivi** on peeneteraline moondekivim, mis koosneb eelistatud orientatsioonita peamiselt võrdteralistest kontaktmoonde läbi tekkinud mineraalidest.

Sarvkivil võib olla mitmesuguseid lähtekivimeid ning seetõttu on ka moonde läbi moodustunud kivimi mineraloogiline koostis väga erinev. Seetõttu pole ka näiteks värvus sarvkivi puhul oluline diagnostiline tunnus. Sarvkivid on tavaliselt väga kõvad ning ühtlase massiivse tekstuuriga. Reeglina on nad täielikult või peaaegu täielikult kaotanud lähtekivimile omase struktuuri ja tekstuuri. Mõnikord võivad ühtlases kivimis sisalduda reliktsed porfüroblastid või fenokristallid.

Sarvkivid on kuuma enamasti aluselise koostisega magmaintrusiooni ümbritsevate kivimite ümberkristalliseerumise tulemus. Sellist moondetüüpi, kus magmakeha kuumutab teda ümbritsevaid kivimeid ning moodustab moondekivimeist koosneva moondeoreooli, nimetatakse kontaktmoondeks ning sarvkivi ongi üks kontaktmoonde tüüpilisemaid kivimeid.
Elisabet (nimi)

**Elisabet** on naisenimi, mille eeskujuks on Ristija Johannese ema Eliisabeti nimi.

## Nime kandjaid
*Elisabet, Venemaa keisrinna
*Elisabet Alver (Betti Alver), eesti luuletaja
*Elisabet Borsiin Bonnier, Rootsi diplomaat
*Elisabet Pärkson, vanim elusolev eestlane 2006–2008
*Elisabet Reinsalu (Elisabet Tamm), eesti näitleja
*Elisabet Sahtouris, kreeka päritolu Ameerika Ühendriikide futuroloog, ärikonsultant ja professor
*Cristina Elisabet Fernández de Kirchner, Argentina poliitik
*Emma Elisabet Oinas (Elo Tuglas), Friedebert Tuglase abikaasa
*Marta Elisabet Schmiedehelm, eesti arheoloog

## Vaata ka
*Eliisabet (eesnimi)
*Elisabeth
*Elizabeth
Maismaa

**Maismaa** ehk **kontinentaal** ehk **terrestriaal** on see osa Maa pinnast, mis ei ole kaetud veekogudega. 

Maismaa hulka ei kuulu järved, jõed, mered, ookeanid jne.

Maismaa kogupindala ületab 129 miljonit km² (29,2% Maa pinnast). 

## Maismaa eluareenina
Terrestriaali loetakse üheks kolmest eluareenist (teised kaks on okeanaal ja fluviolakustraal).
Massu jõgi

**Massu jõgi** on jõgi Eestis, Vändra jõe lisajõgi.

Jõgi on 35,7 km pikk ja 78 km² valglaga.

## Viited
Kymi vald

**Kymi** (rootsi keeles *Kymmene*) on endine vald Soomes, praegune Kotka linna osa. Vald liideti linnaga 1977. aastal.

## Külad

Kymi vallas olid peale Kymi järgmised külad: Eskola, Helilä, Huruksela, Jäppilä, Kaarniemi, Kalliokoski, Kaukola, Kierikkala, Korkeakoski, Kurittula, Kuutsalo, Laajakoski, Lankila, Marinkylä, Metsäkylä, Mussalo, Parikka, Pernoo, Pihkoo, Ruonala, Saksala, Sunila, Sutela, Tavastila, Ylänummi.
Räpu jõgi

**Räpu jõgi** on jõgi Järva ja Viljandi maakonnas, Navesti jõe parempoolne lisajõgi.

Jõe registrikood: VEE1132500.

Jõe pikkus on 20,8 km, valgala suurus 54,7 km², langus 25,5 m ja lang 1,23 m/km. Jõgi saab alguse 66 m kõrgusel Kabala külas Retla rabas ja suubub 40,5 m kõrgusel Maalasti ja Venevere küla piiril paremalt poolt Navesti jõkke 65,6 km kaugusel selle suudmest. Jõgi kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Jõkke suubuvad paremalt Kabala kraav ja vasakult Rokamäe peakraav. Veekogu kuulub riigi korrashoitavate ühiseesvoolude loetellu ning on avalikult kasutatav (kasutusel kalapüügipiirkonnana ja heitveesuublana). Jõe kalda piiranguvöönd on 100 m.

Räpu jõgi läbib järgmisi külasid: Arkma, Kabala (Järva maakond, Türi vald); Arussaare, Koksvere, Maalasti, Soomevere, Venevere (Viljandi maakond, Põhja-Sakala vald).

Jõel Arkma küla territooriumil paikneb Arkma hüdrokeemiaseire jaam. Jaama kaugus jõe suudmest on 12,5 km.

## Ajalugu

Krahv Ludwig August Mellini koostatud Viljandimaa kaardil aastast 1796 on Räpu jõel Arkma ja endise Mändla (*Mendla*) küla vahel näha Anni vesiveski ja Koksveres Koksvere vesiveski. Tänapäeval on mõlemast veskist järel vaid vundament.

## Viited

## Välislingid
* 
*