open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Männi tänav (täpsustus)

**Männi tänav** on tänav mitmes linnas:

* **[[Männi tänav (Abja-Paluoja)|Männi tänav]]** Abja-Paluojal
* **[[Männi tänav (Aegviidu)|Männi tänav]]** Aegviidu alevis
* **[[Männi tänav (Alu)|Männi tänav]]** Alu alevikus
* **[[Männi tänav (Antsla)|Männi tänav]]** Antslas
* **[[Männi tänav (Aseri)|Männi tänav]]** Aseri alevikus
* **[[Männi tänav (Audru)|Männi tänav]]** Audru alevikus
* **[[Männi tänav (Eidapere)|Männi tänav]]** Eidapere alevikus
* **[[Männi tänav (Haapsalu)|Männi tänav]]** Haapsalus
* **[[Männi tänav (Halliste)|Männi tänav]]** Halliste alevikus
* **[[Männi tänav (Häädemeeste)|Männi tänav]]** Häädemeeste alevikus
* **[[Männi tänav (Kambja)|Männi tänav]]** Kambja alevikus
* **[[Männi tänav (Keava)|Männi tänav]]** Keava alevikus
* **[[Männi tänav (Kiisa)|Männi tänav]]** Kiisa alevikus
* **[[Männi tänav (Kohtla-Järve)|Männi tänav]]** Kohtla-Järvel Oru linnaosas
* **[[Männi tänav (Klooga)|Männi tänav]]** Klooga alevikus
* **[[Männi tänav (Kudjape)|Männi tänav]]** Kudjape alevikus
* **[[Männi tänav (Kuusalu)|Männi tänav]]** Kuusalu alevikus
* **[[Männi tänav (Luige)|Männi tänav]]** Luige alevikus
* **[[Männi tänav (Loksa)|Männi tänav]]** Loksal
* **[[Männi tänav (Märjamaa)|Männi tänav]]** Märjamaa alevis
* **[[Männi tänav (Narva)|Männi tänav]]** Narvas
* **[[Männi tänav (Otepää)|Männi tänav]]** Otepääl
* **[[Männi tänav (Palivere)|Männi tänav]]** Palivere alevikus
* **[[Männi tänav (Parksepa)|Männi tänav]]** Parksepa alevikus
* **[[Männi tänav (Põltsamaa)|Männi tänav]]** Põltsamaal
* **[[Männi tänav (Põlva)|Männi tänav]]** Põlvas
* **[[Männi tänav (Pärnu)|Männi tänav]]** Pärnus
* **[[Männi tänav (Rapla)|Männi tänav]]** Raplas
* **[[Männi tänav (Roiu)|Männi tänav]]** Roiu alevikus
* **[[Männi tänav (Räpina)|Männi tänav]]** Räpinas
* **[[Männi tänav (Saue)|Männi tänav]]** Sauel
* **[[Männi tänav (Sindi)|Männi tänav]]** Sindis
* **[[Männi tänav]]** Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis
* **[[Männi tänav (Tartu)|Männi tänav]]** Tartus Annelinna linnaosas
* **[[Männi tänav (Tootsi)|Männi tänav]]** Tootsi alevis
* **[[Männi tänav (Türi)|Männi tänav]]** Türil
* **[[Männi tänav (Valga)|Männi tänav]]** Valgas
* **[[Männi tänav (Valjala)|Männi tänav]]** Valjala alevikus
* **[[Männi tänav (Viljandi)|Männi tänav]]** Viljandis
* **[[Männi tänav (Võsu)|Männi tänav]]** Võsu alevikus
* **[[Männi tänav (Ülenurme)|Männi tänav]]** Ülenurme alevikus

* Männi tänava nime on kandnud ka Roosi tänav Tallinnas

## Vaata ka
*Männi tee (täpsustus)
*Männi põik (täpsustus)
Kirret

**Kirret** on eesti perekonnanimi.

Kirret määrati nimede eestistamisel uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kirp. 

1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

*Oskar Kirret (1909–1991), eesti keemik ja sporditegelane
Eesti aserbaidžaanlased

**Aserbaidžaanlased** ehk **aserbaidžaanid** on Eesti üks vähemusrahvuseid. 

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 940 aserbaidžaanlast, neist 576 Tallinnas..

Eestis tegutsevad teiste seas Eesti-Aserbaidžaani Sõprusühing, Aserbaidžaani Kultuuri Selts Odžag.

## Viited
Aserbaidžaani Kultuuriselts

**Aserbaidžaani Kultuuriselts Odžag** (*odžag* 'kolle') on Eestis elavate Eesti aserbaidžaanide organisatsioon. Selts loodi 1988.

Seltsi esimees on Nijazi Gadžijev.

Seltsi eestvõttel on Eestis toimunud muu hulgas kontserte, spordiüritusi, aserbaidžaani kultuuri päevi.

Selts annab välja ajalehte Odžag.

## Viited
Oskar Kirret

**Oskar Kirret** (1936. aastani **Oskar Kirp**; 27. november 1909 Kooraste vald, Võrumaa – 18. detsember 1991 Tallinn) oli eesti keemik ja sporditegelane, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1961).

## Elukäik
1927. aastal lõpetas ta Rakvere Poeglaste Gümnaasiumi. 1936. aastal lõpetas Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna keemiaosakonna. Aastatel 1938–1940 õppis Dresdeni Tehnikaülikoolis ja kaitses seal 1940 doktoritöö. 

Aastatel 1936–1938 ja 1940–1941 oli Tallinna Tehnikaülikooli anorgaanilise ja analüütilise keemia labori assistent.

1941–1944 evakueerituna Nõukogude Liidus. 

1944–1952 oli  TTÜ anorgaanilise ja analüütilise keemia kateedri dotsent ja juhataja. 1944–1960 Tööstuse Teadusliku Uurimise Keskinstituudi (1946–1952 TA Tööstusprobleemide Inst, a-st 1952 TA Energeetika Instituut), Aastatel 1960–1978 oli ta Eesti NSV TA Keemia Instituudi direktor.

1961. aastal valiti Eesti NSV Teaduste Akadeemia  korrespondentliikmeks keemia alal, oli aastatel 1964–1973 akadeemia keemia, geoloogia ja bioloogiateaduste osakonna akadeemiksekretär. 

Noorpõlves harrastas kergejõustikku. Aastatel 1948–1952 oli ta Eesti NSV Kergejõustikusektsiooni esimees. 

Ta on maetud Liiva kalmistule.

## Teadustöö

Avaldanud töid geokeemia, orgaanilise keemia ja kohalike maavarade uurimise alalt.

## Tunnustus
*1977 Eesti NSV teeneline teadlane
*1984 Karl Ernst von Baeri medal
*1984 Eesti Teaduste Akadeemia medal
*1986 Paul Kogermani mälestusmedal

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem. Eesti NSV TA Keemia Instituudi direktor Oskar Kirret (1974)
*Akadeemikud: Oskar Kirret
Üks (perekonnanimi)

**Üks** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Üks on pandud Harju-, Lääne-, Saare- ja Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Ühe-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Reeveer ja Ükssaar.

1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Voigt

**Voigt** on Liibavist pärit Kuramaa ja Liivimaa kaupmehe- ja aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Voigti suguvõsa päritolu on jäänud ebaselgeks. Perekonnatraditsiooni kohaselt olid nad pärit Reinimaalt ja põlvnesid Vogt von Hunolsteini aadlisuguvõsast. XVII sajandil elas Liibavis Diedrich Voigt (maeti 1668), kellega saab alguse suguvõsaliin. Tema järeltulijate hulgast võrsus kaupmehi, vaimulikke ja Kuramaa hertsogi ametnikke. 1819. aastal annetati Sesava pastorile Johann Friedrich Voigtile (1760−1844) Püha Vladimiri IV klassi ordeni ja ta tõsteti aadliseisusse. Tema poeg Georg Friedrich Hermann von Voigt (1796−1852) rajas suguvõsa Liivimaa liini. Tema poeg August Robert von Voigt (1826−1894) omandas Härgmäe kihelkonnas Annase ja Pedele mõisad ning võeti 1873. aastal Liivimaa kubermangu aadliraamatusse.

## Suguvõsa liikmeid
*Hartwig Voigt (1679−1710), Gramzda pastor
*Hermann Friedrich Voigt (1732−1782), finantsnõunik, Kuramaa hertsogi Peteri kammerraamatupidaja
*Johann Friedrich von Voigt (1760−1844), Sesava pastor, Miitavi konistooriumi assessor, praost, konsistooriuminõunik
*Ernst Robert von Voigt (1805−1866), Sesava pastor, konsistooriuminõunik
*August Robert von Voigt (1826−1894), aktsiisiametnik, mõisaomanik
*Nikolai Robert von Voigt (1860−1934), notar, kihelkonnakohtunik, mõisaomanik

## Voigti suguvõsa mõisavaldused
*Liivimaa läti distrikt:
**Annase (*Ermes-Neuhof*) (1850−u 1894), Pedele (*Peddeln*) (1850−1902) 

## Viited

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 2. Teil. Nichtimmatrikulierter Adel. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 236−237 https://gdz.sub.uni-goettingen.de/id/PPN825936918?tify=%7B%22pages%22%3A%5B256%5D%2C%22view%22%3A%22info%22%7D.

## Välislingid
*Voigti suguvõsa genealoogia
Lastelaul

**Lastelaul**  on lastepärane, lastele määratud lauldav laul või luuletus.

Lastelauludele on iseloomulik, et laulu tekst on riimis ja refrään on haarav. Lastelaulude meloodia on lihtne.

## Eesti lastelaule
*"Mutionu pidu"
*"Uhti-uhti uhkesti"
*"Rongisõit"

## Vaata ka
*Entel-tentel

## Viited
EMF

**EMF** või **Emf** võib tähendada järgmist:
*Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon
**[[Windows Enhanced Metafile]]*
Kölni Ajalooarhiiv

**Kölni Ajalooarhiiv** (saksa keeles *Historisches Archiv der Stadt Köln*) on arhiiv Saksamaal Kölnis; ühtlasi Saksamaa suurim arhiiv. Arhiiv sisaldab arhivaale muu hulgas Kölni ajaloo ja selle elanike kohta. Vanimad arhivaalid pärinevad keskajast ja uusimad tänapäevast.

3. märtsil 2009 kukkus 40 aastat vana arhiivihoone kokku. Õnnetuse põhjustas Kölni metroo ehitus. Õnnetuse käigus sai kahjustada 90% arhivaalidest, ent hiljem õnnestus suurem osa neist taastada.
Preisi Riigiarhiiv

**Preisi Riigiarhiiv** (saksa keeles *Preußisches Staatsarchiv Königsberg*) oli Preisimaal Königsbergis asunud arhiiv. 

Arhiivis säilitati arhivaale muu hulgas Saksa ordu, Preisimaa hertsogite ja Ida-Preisimaa kohta. Endise arhiivi arhivaalid on aastast 1979 leitavad Berliinis asuvas arhiivis *[[Geheimes Staatsarchiv Preußischer Kulturbesitz]]*.
Charles Babbage'i Instituut

**[[Charles Babbage]]'i Instituut** (inglise *Charles Babbage Institute*) on USAs Minnesota Ülikooli juures tegutsev uurimiskeskus, mis on keskendunud infotehnoloogia ajaloole, eriti digitaaltehnoloogiale, programmeerimisele ja arvutivõrkudele. 

Asutuses säilitatakse muu hulgas teemakohaseid käsikirju, infotehnoloogiaettevõtete arhiive, erialateavikuid, fotosid, filme.

Asutus asutati 1978 Californias Palo Altos nimega *International Charles Babbage Society*.
Zagrebi etnograafiamuuseum

**Zagrebi etnograafiamuuseum** on etnograafiamuuseum Horvaatias Zagrebis.

Muuseum asutati 1919. aastal.

Muuseumis on üle 85 000 eseme, millest enamik pärineb Horvaatiast.

Muuseumi direktor on Damodar Frlan.

## Välislingid
*
Yorkshire'i muuseum

**Yorkshire'i muuseum** (inglise *Yorkshire Museum*) on muuseum Suurbritannias Yorkis. Muuseumis on neli suurt kogu: bioloogia, geoloogia, arheoloogia ja astronoomia. Muuseumi direktor on Janet Barnes.

Muuseum asutati 1830. Muuseumi haldab York Museums Trust. 

Näiteks 2013 külastas muuseumi 122 780 inimest.
Küprose Muuseum

**Küprose Muuseum** (kreeka keeles Κυπριακό Μουσείο, inglise keeles *Cyprus Museum*) on arheoloogiamuuseum Küprosel Nikosias. See on Küprose suurim ja vanim arheoloogiamuuseum.

Muuseum on asutatud 1882. aastal.

Muuseumis eksponeeritakse arheoloogilisi esemeid, mis on leitud Küprose saarelt.
Alicante arheoloogiamuuseum

**Alicante arheoloogiamuuseum** (hispaania keeles *Museo Arquelógico Provincial de Alicante*) on arheoloogiamuuseum Hispaanias Alicantes.

Muuseum asutati 1932.

Aastast 2000 asub muuseum endise San Juan del Dios'i haigla hoones.

2004 tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Soome Lennundusmuuseum

**Soome Lennundusmuuseum** (soome keeles *Suomen ilmailumuseo*) on lennundusmuuseum Soomes Vantaas. Muuseumi haldab Soome Lennundusmuuseumi Fond (soome keeles *Suomen Ilmailumuseosäätiö*). Muuseumi juhataja on Markku Kyyrönen.

Muuseumi kogudes on muu hulgas 72 lennukit, sh 22 purilennukit.

## Välislingid
*Muuseumi koduleht
Hollandi vabaõhumuuseum

**Hollandi vabaõhumuuseum** (hollandi keeles *Nederlands openluchtmuseum*) on vabaõhumuuseum Hollandis Arnhemis.

Muuseum asutati 1912. Muuseumikompleksi suurus on 44 ha. 

2005 tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Technoseum

**Technoseum** on tehnoloogiamuuseum Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Mannheimis. Muuseumi ekspositsioonid käsitlevad industrialiseerimisega seotut.

Muuseumihoonet ehitati aastatel 1982–1990.

1992. aastal tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Beamishi muuseum

**Beamishi muuseum** (inglise *Beamish Museum*) on vabaõhumuuseum Suurbritannias Durhami krahvkonnas Beamishi külas. 

Muuseum asutati 1970.

Aastas külastab muuseumi umbes 350 000 inimest.

Muuseumi eesmärk on näidata ühe Kirde-Inglismaa linna igapäevaelu alates tööstusrevolutsiooni algusest kuni 20. sajandi alguseni.

1987 tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Zuiderzee muuseum

**Zuiderzee muuseum** (hollandi keeles *Zuiderzeemuseum*) on vabaõhumuuseum Hollandis Enkhuizeni linnas. Muuseum on nime saanud Zuiderzee järve järgi (tänapäeval IJsselmeer).

Muuseumi ehitised esindavad tüüpilist Zuiderzee-äärse väikelinna arhitektuuri perioodil 1700–1900.

1984. aastal tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Peloponnesose rahvakunstimuuseum

**Peloponnesose rahvakunstimuuseum** (ka **[[Vassilios Papantoniou]] rahvakunstimuuseum**) on rahvakunstimuuseum Kreekas Nafplioni linnas. Muuseumi haldab sihtasutus Peloppenesian Folklore Foundation (kreeka keeles Πελοποννησιακό Λαογραφικό Ιδρυμα).

Sihtasutus asutati 1974. Sihtasutus asutas muuseumi 1981.

Muuseumis on eksponeeritud talurahvakultuuri asju alates 19. sajandi lõpust kuni 20. sajandi alguseni. Kokku on muuseumis umbes 27 000 asja.

1981 tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Museum Catharijneconvent

**Museum Catharijneconvent** (hollandikeelne nimi) on kunstimuuseum Hollandis Utrechtis. 

Muuseum asutati 9. juunil 1979. 

Muuseumis on eksponeeritud eelkõige religioosset kunsti. Näiteks on seal illustreeritud käsikirju, vääriskividega ilustatud köiteid, altar.

Näiteks 2015. aastal külastas muuseumi 111 199 inimest.

1980 tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Rheydti loss

**Rheydti loss** (saksa keeles *Schloss Rheydt*) on loss-muuseum Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Mönchengladbachis Rheydti linnaosas. 

Lossi on esmamainitud 1180. aastal. Loss on olnud mitme aadlisuguvõsa käes, sealhulgas Bylandt-Rheydtättenite käes, kellele kuulus Rheydti piirkond üle 300 aasta ja kelle valitsemisajal sai loss tänapäevase ilme.

1917. aastal ostis lossi Rheydti asula. Seejärel asula eestvedamisel loss renoveeriti ja suur osa lossist muudeti loss-muuseumiks.

1978. aastal tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Karl Aleksander Freimann

**Karl Aleksander Freimann** (13. september 1896 Laatre vald, Valgamaa – 12. veebruar 1942 Magadan) oli Eesti mereväelane (mereväekapten), 1937–1940 Eesti Vabariigi Merekindluste ülem.
 
## Elukäik
Lõpetas 1914. aastal Tallinna Reaalkooli kaubandusjaoskonna, astus sama aasta juulis vabatahtlikuna Viiburi 85. jalaväepolku teenistusse, kust komandeeriti septembris
Vilno sõjakooli. Lõpetas Vilno sõjakooli sõjaaegsed lipnike kursused ja ülendati lipnikuks 1. veebruaril 1915.

Võttis osa esimesest maailmasõjast polgu noorema ohvitserina, roodu- ja pataljoniülemana, sai põrutada lahingus Oginski kanali juures.

Vabadussõjas teenis vanema ohvitserina tagavarapatareis ja 1. raskesuurtükiväe divisjonis. 1920. aasta jaanuaris määrati rannapatarei nr. 6 ülemaks. Hiljem teenis Suurupi ja
Aegna saare komandandina, 2. diviisi staabi ajutise ülemana, Merekindluste ajutise ülemana ja alates 1937. aasta aprillist kuni 1940. aasta märtsini Merekindluste ülemana. 1. aprillist 1940. aastal tema ametikoht nimetati ringi Eesti Vabariigi Merejõudude juhataja abiks merekindluste alal.

Lõpetas 1919. aastal tagavarapatareis korraldatud suurtükiväe kursused ohvitseridele, 1924. aastal alalisväe ohvitseride täienduskursuse
ja 1927. aastal Kõrgema Sõjakooli.

1941. aasta 27. veebruaril arreteeriti NKVD poolt, oli vangis Kirovi oblastis, vabastati 1942. aasta keskel ja suri Magadanis vangistuses 45-aastaselt.

## Auastmed
* Lipnik – 1915
* Kapten – 1919
* Major – 1924
* Kolonelleitnant – 1930
* Kolonel – 1937
* Mereväekapten – 1939 (ümbernimetamine)

## Tunnustus
*Polonia Restituta Ordu IV klassi orden

## Isiklikku
Tema poolvend oli tööstur Oskar Kerson.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Marjan Šarec

**Marjan Šarec** (sündinud 2. detsembril 1977 Ljubljanas) on Sloveenia ajakirjanik, koomik ja poliitik. Ta oli 13. septembrist 2018 kuni 3. märtsini 2020 Sloveenia peaminister.

Ta lõpetas aastal 2001 Ljubljana ülikooli juures oleva Teatri-, Kino-, Raadio- ja Televisiooniakadeemia. 

Ülikooli lõpetamise järel töötas ta Sloveenia Riiklikus Televisioonis. Ta osales raadiosaates "Radio Ga-Ga" ja telesaates "Hri-bar". Ta on imiteerinud paljusid Sloveenia ja rahvusvahelisi tegelasi. Aastal 2010 kandideeris ta kohalikel valimistel Kamnikis. Temast sai seejärel Kamniki linnapea. Aastal 2014 valiti ta uuesti Kamniki linnapeaks. Aastal 2017 kandideeris ta Sloveenia presidendivalimistel, kuid kaotas presidendivalimistel.

## Välislingid
* Marjan Šareci koduleht (sloveeni keeles)
Toomas Tiirats

**Toomas Tiirats** (sündinud 28. septembril 1964 Suure-Jaanis) on eesti loomaarst ja endine Eesti Loomaarstide Ühingu president. 

## Elulugu
1982. aastal lõpetas Suure-Jaani Keskkooli ja 1987. aastal kiitusega Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaari erialal. Seejärel töötas Lahmuse sohvoosi veterinaararstina ja hiljem peaveterinaararstina, vahepeal oli sundajateenistuses Nõukogude armees. 

1990. aastal asus elama Tartusse ning töötas teadurina Eesti Põllumajandusülikooli füsioloogia õppetoolis veiste ainevahetuse uurimise grupis. 1992. aastal alustas sama õppetooli juures doktorantuuri teemal "Kilpnäärme hormoonide roll kõrgetoodanguliste lüpsilehmade ainevahetuses". Akadeemiliselt kuulub korp! Fraternitas Tartuensisesse. 

## Töökohad ja ametid
* Lahmuse sohvoosi veterinaararst ja peaveterinaararst (1987–1990)
* Eesti Põllumajandusülikooli füsioloogia õppetooli teadur (1990–)
* Eesti Loomaarstide Ühingu president (1994–2001) 
* Eesti Põllumajandusülikooli loomaarstiteaduskonna nõukogu sekretär (1994–2004)
* Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi direktor (2005–2011 ja 2016–)

## Tunnustus
* 2013 – Eesti Loomaarstide Ühingu auliige
*2017 – Aasta loomaarst

## Viited
Aksel Berg

**Aksel Ivanovitš Berg** (vene keeles Аксель Иванович Берг; 10. november (vkj 29. oktoober) 1893 Orenburg, Orenburgi kubermang – 9. juuli 1979 Moskva) oli Nõukogude Liidu mereväelane, allveelaevnik, raadiotehnikateadlane ja küberneetik. Admiral-insener.

## Elukäik
Tema isa oli soome päritolu Venemaa keisririigi kindral Ivan Berg (soomepäraselt Johan Alexander Berg). Tema ema Elisabeth oli itaalia päritolu. Aksel Bergi isapoolsed vanavanemad olid Viiburi apteeker Alexander Berg ja tema naine Emilia.

Aksel Berg lõpetas 1914. aastal Merekorpuse. Esimeses maailmasõjas teenis ta noorema tüürimehana sõjalaeval. 1918. aastal võttis ta osa Jääretkest. 1919. aastal sai ta allveelaeva tüürimeheks. 1921. aastal oli allveelaeva komandör. Mereväeteenistust ühitas Berg õppimisega Petrogradi Polütehnilises Instituudis, seejärel jätkas õpinguid Tööliste ja Talupoegade Laevastiku Mereväeakadeemia elektrotehnika teaduskonnas. Pärast mereväeakadeemia lõpudiplomi kättesaamist 1925. aastal töötas ta õppejõuna Inseneride merekoolis. 

Aastatel 1932–1937 oli ta Mereväe Side ja Telemehaanika Teadusinstituudi ülem. 

1937. aasta detsembris Berg arreteeriti ja talle esitati süüdistus kodumaa reetmise eest, terroriaktide toimepanekus ja osalemise eest kontrrevolutsioonilistes organisatsioonides. Teda hoiti kinni kuni 9. maini 1940 NKVD erikonstrueerimisbüroos. Vabastati kinnipidamiskohast selgitusega, et tema süü on tõendamata. Juulis sai ta Vorošilovi-nimelise Mereväeakadeemia professoriks. 

1941. aasta mais anti talle insener-kontradmirali auaste. Sõja ajal põhjendas ta raadiolokaatorite loomise ja kasutuselevõtmise vajadust. Berg oli aastatel 1943–1944 elektrotehnikatööstuse rahvakomissari asetäitja ja 1943–1947 raadiolokatsiooni nõukogu esimehe Georgi Malenkovi asetäitja. Berg oli Raadiolokatsiooni Üleliidulise Teadusliku Uurimisinstituudi loomise (1943) eestvedajaid ja esimene direktor.

Berg oli aastatel 1953–1957 NSV Liidu kaitseministri asetäitja raadiorelvastuse alal ja 1953. aastal vastloodud NSV Liidu Teaduste Akadeemia Raadiotehnika ja Elektroonika Instituudi esimene direktor (1953–1955). 1959. aastast oli ta NSV Liidu Teaduste Akadeemia presiidiumi juures asuva küberneetikakomitee esimees. Ta koordineeris küberneetika teadusuuringuid. Edendas Nõukogude Liidus mitme teadusala – bioonika, tehnilise küberneetika, struktuurlingvistika ja tehisintellekti – tekkimist ja arengut. Tema toetusel hakati liiduvabariikides rajama küberneetikainstituute (sealhulgas 1960. aastal Tallinnas loodud küberneetikainstituut). Berg on bioküberneetika ja biotehniliste süsteemide koolkonna rajajaid Venemaal.

## Tunnustus
*1943 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
*1946 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemikuks
*1951 – NSV Liidu Teaduste Akadeemia Popovi kuldmedal
*1963 – sotsialistliku töö kangelane
*Nelja Lenini ordeni kavaler (1945, 1958, 1963, 1975) 
*Kahe Punalipu ordeni kavaler (1944, 1947)

## Sõjaväelised auastmed

*1912 – mitšman
*1916 – leitnant
*1935 – 2. järgu insener-flagman
*1941 – insener-kontradmiral
*1944 – insener-viitseadmiral
*1955 – insener-admiral
*1971 – admiral-insener

## Viited

## Välislingid
*Foto
Mart Adamson

**Mart Adamson** (9. november 1892 Viiratsi – 20. jaanuar 1975) oli Eesti poliitik.

Ta oli riigikogu III ja IV riigikogu liige.

1927 ja  1934 valiti Tartus linnavolinikuks. Kandideeris valimistel valimisliidu Eesti sotsialistlik tööliste partei koosseisus.

20. detsembril 1936 valiti Mart Adamson Käsitööstuskotta, kus oli tekstiiltööstuse sektsiooni liige.

1939. aastal kandideeris Tartu linnavolikogu valimistel 1. valimisringkonnas, osutus valituks 1119 häälega (6. koht 10st).
Philipp Selli

**Philipp Selli** (30. jaanuar 1909 Türi – 14. juuli 2003 Eskilstuna, Rootsi) eesti loomaarst, üks Eesti Veterinaararstide Ühingu Rootsis (EVÜR) asutajaid.

## Elulugu
Philipp kaotas mõlemad vanemad, kui ta oli kümneaastane. Tänu sugulaste toele sai ta õppida Türi Algkoolis ja 1928. aastal lõpetada Türi Aiamajanduse Gümnaasiumi. Ta töötas praktikandina Eesti Seemneviljaühisuse Jõgeva aias. 1935. aastal lõpetas Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna *[[cum laude]]* ja asus tööle Lelle jaoskonnas. 

Pärast Vene vägede sissetungi 1939. aastal töötas Lihula jaoskonnas kuni 1944. aastani, mil põgenes Rootsi. Paguluses töötas algul Stockholmi Loomaarstiülikoolis, kuid siis alustas oma erapraksist Eskilstunas. Eesti taasiseseisvumise järel käis ta õpetamas Eesti Põllumajandusülikooli loomaarstiteaduse üliõpilasi.

Philipp Selli oli ka Kaitseliidu Vändra Malevkonna veterinaarpealik, Lelle valla Vabatahtliku Tuletõrjeühingu esimees, EVÜR liige ja korporatsiooni Fraternitas Tartuensis auvilistlane.

## Töökohad ja ametid

* Eesti Vabariigi Sõjakooli aspirant (lõpetas lipniku auastmes) (1931).
* Lelle jaoskonna loomaarst (1937–1939).
* Lihula jaoskonna loomaarst (1939–1944).
* Kunstliku seemenduse veterinaararst, väikeloomaarst (erapraksis), Eskilstuna (Rootsi). Väikeloomaarstina praktiseeris veel 1990. aastate alguses.

## Viited

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Teemantliist

**Teemantliist**, ka **teemantlõige,** (saksa keeles *Diamantierung*, prantsuse keeles *pointe-de-diamant*, inglise keeles *nailhead ornament*) on ehisliist, mis on kujundatud miniatuursete püramiiditaoliste elementide reana. Kasutusel eriti hilisromaani ja varagooti ehituskunstis.

Renessanss- ja barokkarhitektuuris on teemandimotiivi kasutatud teemantkvaadri vormis.

Eesti arhitektuuris on teemantliistu motiiv Kaarma ja Muhu kiriku koori kapiteelidel, Valjala kiriku lääneportaali kujunduses, Anseküla kiriku ristimiskivil (praegu Kuressaare Laurentiuse kirikus). Seda on kasutatud ka historitsistlikus ehitus- ja mööblikunstis; üks näide on Tallinna toomkiriku Ferseni kabelisse viiva ukse võrevärav.

## Pildid

Herrenrefektorium Kloster Maulbronn.jpg|Teemantliist võlviroietel. Munkade refektoorium, Maulbronni klooster
Gotland-Froejel-Kirche 07.jpg|Teemantliist ristimiskivil Fröjeli kirikus, Gotland
Valjala kirik 2007 3.jpg|Valjala kiriku lääneportaal. Teemantliist ääristab lamereljeefset taimornamendiriba mõlemast küljest
Karja konsool põhjaseinal.jpg|Teemantliist konsoolil Karja kiriku põhjaseinal
Klinte kyrka - KMB - 16000200022683.jpg|Teemantliist kaaristul, mis ääristab portaali silluskaart. Klinte kirik, Gotland
Toomkirik-võrevärav.jpg|Tallinna toomkiriku historitsistlik võrevärav


## Viited
Raamatumess

**Raamatumess** (harvem nimetatud kui **raamatulaat**) on mess, kus saavad kokku raamatukaubandusega tegelevad osalised, nende seas kirjastused, raamatumüüjad, raamatukogud, ajakirjanikud, lugejad. 

Paljudel rahvusvahelistel raamatumessidel on tavaks, et igal aastal keskendutakse teatud teemale, näiteks teatud riigi või teatud keele kirjandus.

Esimesed teated raamatumesside taoliste ürituste kohta pärinevad 14. sajandi keskpaigast Saksamaalt.

## Raamatumesse
*Balti raamatumess
*Frankfurdi raamatumess
*Helsingi raamatumess
*Kairo raamatumess
*Leipzigi raamatumess
*Tallinna raamatumess
*Turu raamatumess
Mojito

**Mojito** on traditsiooniline Kuuba päritolu alkohoolne kokteil, mis sisaldab valget rummi, suhkrut (traditsiooniliselt suhkruroo mahla), laimimahla, gaseeritud vett ja rohemünti. 

Joogi magusus, hapukus ja mündimaitse koos rummiga on teinud Mojito üheks maailma kõige populaarsemaks joogiks.
Agafangel

**Agafangel** (vene keeles Агафангел) on venepärane mehenimi.

Eestis sellise nimega inimesi ei ela või on neid vähem kui 5.

## Nime kandjaid
*Agafangel (Preobraženski)

## Viited
Ironbridge Gorge Museums

**Ironbridge Gorge Museums** (ingliskeelne nimi) on muuseumi Suurbritannias Ironbridge'is. Gruppi kuulub kaheksa muuseumit. Need muuseumid asuvad Shropshire'is Ironbridge'i asulas. Asula piirkond oli tööstusrevolutsiooni häll.

Gruppi haldab asutus Ironbridge Gorge Museum Trust, mis loodi 1967.

1994. aastal tunnistati selle muuseumigrupi muuseumid Euroopa aasta muuseumiks.

## Vaata ka
*Raudsild
Turp

]
**Turp** on pika peenikese samba taoline seinast või sambast eenduv püsttugi võlvkaare toetamiseks, veerand-, pool- või kolmveerandringikujulise ristlõikega. Turp võib esineda nii iseseisva eendtoena seina, palendi vm küljes kui ka kimppiilari või kantonpiilari osana romaani ja gooti arhitektuuris. Ühe piilari küljes võib olla turpasid eri jämedustes – paksemad ehk *vanad turbad* toetavad vööndkaari, peenemad ehk *noored turbad* roideid ja kilpkaari.

Turbad esinevad ka portaali palestiku kujunduses. Hilisgooti arhitektuuris võib turbal olla peale ümara ka pirnjas (pirnvööditaoline) või polügonaalne ristlõige.

Eesti arhitektuuris on turpa kasutatud peamiselt portaalide kujunduses. Piilaritel on turpasid kasutatud üksikutel juhtudel, näiteks neljakandiliste piilarite nurgaturbad Tallinna Niguliste kiriku kooriruumis ja Tartu toomkiriku kaheksakandilistel piilaritel.

## Pildid

Saint-Leu-d'Esserent (60), église St-Nicolas, nef, pilier cantonné au nord 2.jpg|Kantonpiilar nelja turbaga. Püha Nikolause kirik, Saint-Leu-d'Esserent, Prantsusmaa
F09.St-Bénigne.Dijion.0095.JPG|Paljude turpadega kimppiilar nelitise nurgas. Püha Benignuse katedraal, Dijon, Prantsusmaa
Estonia - Tartu - Tartu Cathedral - panoramio (1).jpg|Ümarturbad kaheksakandilise piilari nurkades Tartu toomkirikus (13.–15. sajand)
Tyri lounaportaal1.JPG|Ümarturbad Türi kiriku portaali kujunduses (13. sajand)
Poola Suursaatkond1.JPG|Erineva profiiliga turbad Tallinna Suur-Karja 1 maja portaali kujunduses (15. sajand)


## Vaata ka
* Poolsammas
* Pilaster
* Liseen

## Viited
Eesti ingerisoomlased

**Ingerlased** ehk **ingerisoomlased** on Eesti üks vähemusrahvuseid.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 369 ingerlast.

Eestis elavaid ingerlase ühendab Eesti Ingerisoomlaste Liit.

Ingerisoomlaste massiline rändamine Eestisse algas Teise maailmasõja ajal, kui Saksa vägede okupeeritud aladelt evakueeriti või põgenes Eestisse 18 000 soomlast. Paldiski kaudu transporditi ingerlased edasi Soome, aga 3000 ingerlast jäi elama Eestisse. Sõja järel (1946–1947) suundus Eestisse uus ingeri pagulaste ränne. Neil ei lubatud naasta kodukohta ning nad valisid elukohaks Eesti, mis oli paljudele tuttav juba sõja ajast. Oluline oli ka soome keelele lähedane keel, luterlik usukeskkond ja üldiselt parem majandusseis. Paljudel olid Eestis juba kontaktid ning nad leidsid siit ka tööd. 1940. aastate lõpus sundisid ametivõimud nad Eestist lahkuma.

Pärast Jossif Stalini surma ja 1956. aastat lubati ingerlastel valida ise oma elukoht. Paljud Eestist väljasaadetud rändasid tagasi, eriti endised Kesk- ja Lääne-Ingeri elanikud. Soomlaste arv kasvas kiiresti: 1959. aasta rahvaloenduse andmeil elas Eestis 16 699 ja 1970. aastal 18 537 soomlast. 1959. aastal olid soomlased suuruselt teine rahvusvähemus Eesti NSVs. 1970. aastatel hakkas soomlaste arvukus aeglaselt vähenema, 1989. aastal oli neid 16 622. Vähenemist põhjustas rahvusgrupi vananemine ja üldine assimileerumine, kuigi soomlasi oli tõenäoliselt ametlike andmete järgi rohkem, sest osa varjas repressioone kartes oma rahvust. 1990. aastatest on soomlaste arvukust vähendanud nende ümberasumine Soome. Statistikaameti andmeil elas Eestis 1997. aastal veel 13 629 soomlast.

Ingerlased asusid pärast sõda maakohtadesse, kus oli kerge taludes tööd leida. Ingerlased olid talutöödega harjunud ning maal oli kergem end ametivõimude eest varjata. Pärast sundkollektiviseerimise ja küüditamiste algust siirdusid nad alevitesse ja linnadesse. Sisserändajate teine laine suunduski otse linnadesse ja tööstuskeskustesse. Eesti suurimatest rahvusrühmadest eelistasid ingerlased siiski maaelu kõige rohkem – 1989. aastal oli Eesti soomlastest kolmandik maaelanikud.

Eesti maakondadest on soomlased koondunud rohkem Harjumaale ja Virumaale, mida võib põhjendada vana kodumaa läheduse ja Ida-Virumaa industrialiseerimisega. 1979. aasta rahvaloenduse andmeil elas soomlastest kolmandik Kirde-Eestis, kolmandik Põhja-Eestis ja viiendik Kagu-Eestis. Kõige vähem elas neid Lääne-Eestis, kus erandiks oli Pärnu. 1989. aasta andmeil elas Eesti soomlastest 33,5% Tallinnas, 31,8% Kirde-Eestis, 18,7% Kagu-Eestis, 9% Kesk-Eestis ja 7% Lääne-Eestis. Suurimad üksikud kogukonnad asusid Tallinnas, Kohtla-Järvel ja Tartus.

## Viited
Ehra-Lessien

**Ehra-Lessien** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 56,08 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2291 inimest. Valda kuuluvad Ehra ja Lessieni külad.

## Volkswagen AG katsetee
Volkswagen AG omab katseteerajatist Ehra-Lessienis. Rajatis ehitati külma sõja ajal. Asupaik valiti, kuna see oli sellel ajal lennukeelutsoonis Ida-Saksamaa piiri ääres, seega sai salajasi prototüüpe katsetada potentsiaalsete konkurentide eest varjatult.

Teed kasutavad praegu kõik Volkswagen AG tütarettevõtted ja brändid, nagu Audi, Lamborghini, Bentley, Bugatti, SEAT, Škoda ja Porsche.

Rajatis kujutab endast 96 km killustikteed, mis hõlmab mitmesuguseid teekatteid ja kurve, mida kasutatakse katseteena uute sõidukite ja prototüüpide hindamiseks. Veelgi olulisem, siin on kiire ringrada, millel umbes 8,7 km pikk sirge lõik. Kuigi raja sirge osa on täiesti lame ja kogu pikkuses rõhtne, siis seistes sirge ühes otsas, ei ole maa kumeruse tõttu võimalik näha teist otsa. Kaldu kurvid ringraja mõlemas otsas võimaldavad suurt sisenemis- ja väljumiskiirust sirgele ja sirgelt, ja kasvatada keskmist kiirust 20 km ringil. Sirge on eriti kasulik sõiduki tippkiiruse määramiseks ja on üks vähestest kohtadest maal, kus Bugatti Veyron või McLaren F1 võivad jõuda oma tippkiiruseni.


Ehra Kirche.JPG|Ehra luterlik kirik
Lessien Kreuzung.JPG|Lessieni vana võõrastemaja
Ehra - VW Prüfgelände.jpg|Katsetee sissepääs


## Viited

## Välislingid
* www.ehra-lessien.de
Parsau

**Parsau** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 29,33 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1860 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Ahnebeck, Croya, Kaiserwinnkel ja Parsau.


Parsau Ort.jpg|Peatänav
Parsau Kirche.JPG|Luterlik kirik
Parsau Kreuzkirche2.jpg|Baptisti kirik
Parsau St. Raphael.jpg|Katoliku kirik
Parsau Bahnhof.jpg|Endine jaam


## Viited
Rühen

**Rühen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 30,89 km². 31. detsembril 2015 elas seal 5488 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Brechtorf, Eischott ja Rühen.

## Ajalugu
Aastatel 1945–1990 oli Rühen Lääne-Saksamaa Saksamaa sisepiiriületuspunkt siseveetranspordile Kesk-Saksa kanalil. Piiripunkt oli avatud kaubalaevadele, mis sõitsid Nõukogude okupatsioonitsooni (aastani 1949, seejärel Saksa DV) või Lääne-Berliini ja Briti okupatsioonitsooni (aastani 1949) ja seejärel Saksa FV vahel. Liikluse suhtes kohaldati tsoonidevahelise liikluse korda, mis Lääne-Saksamaa ja Lääne-Berliini vahel järgis Transiidilepingu erikorda.


Ruhen Kirche.jpg|Luterlik kirik
Rühen Kanalbrücke.JPG|Kesk-Saksa kanal Rüheni juures


## Viited
Tülau

**Tülau** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 23,53 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1480 inimest. Valda kuuluvad Tülau-Fahrenhorsti ja Voitze küla.

## Viited
Saami kultuuri päevad

**Saami kultuuri päevad** olid Eesti-Saami Ühenduse Eestis korraldatud saami kultuuri tutvustavad üritused.

Esimesed päevad toimusid 1989. Nende päevade raames toimusid käsitöönäitus, kontsert ning Koola ja Skandinaavia saamide kokkusaamised.

## Vaata ka
*saamid

## Viited
Dedelstorf

**Dedelstorf** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 76,03 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1248 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Allersehl, Dedelstorf, Langwedel, Lingwedel, Oerrel, Repke ja Weddersehl.

## Viited
R-kiosk

**R-kiosk** on Norra ettevõttele Reitan Convenience kuuluv kioski tegelev jaekett. 

R-täht tuleb soomekeelsest sõnast *Rautatiekirjakauppa*.

2016. aasta seisuga oli Soomes 615 R-kioskit, millest 2/3 kuulus ettevõttele Rautakirja ja 1/3 olid frantsiisid. 

Eestis kuuluvad R-kioskid ettevõttele R-Kiosk Estonia või on frantsiisid.

R-kioskeid on ka Lätis, Leedus ja Venemaal. 

R-kioskites müüakse muu hulgas raamatuid, ajalehti, tubakatooteid, toiduaineid.

R-kioski teenindajaid tunnustati Kiida Teenindajat kampaania raames kõige rohkem aastatel 2022 ja 2023.

## Viited
Radio Nord

**Radio Nord** oli Rootsi kommertsraadiojaam, mis asus ankurdatud laeval (M/S Bon Jour) Stockholmi lähedal Läänemere rahvusvahelistes vetes. Jaam tegutses 16 kuud: 8. märtsist 1961 kuni 30. juunini 1962. Jaama nimetati küll piraatraadiojaamaks, ent tegelikult see seadusi ei rikkunud. Jaama kontorid asusid Stockholmis. 

Jaama asutas ja seda juhtis soomerootsi ettevõtja Jack S. Kotschack.

Jaamast edastati muusikat ja sekka palju reklaami.
Nya Dagligt Allehanda

**Nya Dagligt Allehanda** oli Rootsi konservatiivide ajaleht, mis ilmus 1859–1944.

## Peatoimetajad
*1859-1885 Karl Adam Lindström
*...
*1938–1942 Ragnar Ekman 
*1942–1944 Erik Wästberg
ZTV

**ZTV** oli Rootsi telekanal, mis eksisteeris 1992-2010. Kanal kuulus ettevõttele Viasat. Kanali saadete põhivaatajaskonna moodustasid nooremad inimesed.

Kui kanal moodustati 1992, siis selle eesmärk oli olla Rootsi versioon kanalist MTV. Seega oli suur osa saadetest seotud muusikaga.
BBB

**BBB** võib tähendada järgmist:
*Bioscience, Biotechnology, and Biochemistry, teadusajakiri
*BBB, Eesti ansambel
*Bad Boys Blue, Saksamaa ansambel
*BoerBurgerBeweging, Hollandi erakond
*...
BRT

**BRT** või **Brt** või **brt** võib tähendada järgmist:
*brutoregistertonn
*kiirtransiidi bussiühendus (inglise keeles *bus rapid transit*, lühend BRT)
*...
Irina Pegova

**Irina Sergejevna Pegova** (vene keeles Ирина Сергеевна Пегова; sündinud 18. juunil 1978 Võksas Gorki oblastis Nõukogude Liidus) on vene näitleja (teatri- ja filminäitleja),  Venemaa teeneline kunstnik.

Ta lõpetas 2001. aastal  Moskvas GITIS-es Pjotr Fomenko näitekunsti ja režii kursuse. Aastatel 2001–2006 töötas ta Fomenko teatris. Alates 2006. aastast on ta Tšehhovi-nimelise Moskva Kunstiteatri näitleja. Ta on teinud koostööd ka teiste teatritega; on mänginud mitmes Tabakovi teatristuudio lavastuses. 

Pegova on mänginud enam kui 60 mängufilmis (2002–2018).

## Tunnustus
*2004 – Kuldne Kotkas parima filmirolli eest (Aleksei Utšiteli filmis "Jalutuskäik")
*2005 – Kuldne Mask parima naisrolli eest draamalavastuses
*2008 – Kuldne Mask parima naisrolli eest draamalavastuses
*2012 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
*Ирина Пегова. kinopoisk.ru
Bunge (täpsustus)

**Bunge** võib tähendada järgmist:
*Bunge (suguvõsa)
*Bunge, Ukraina linn (aastatel 1965–2016 Junokomunarivsk)
*Bunge, asula Rootsis Gotlandil
Tšehhovi-nimeline Moskva Kunstiteater

**Tšehhovi-nimeline Moskva Kunstiteater** (vene Московский Художественный театр имени А. П. Чехова) on 1987. aastal Moskva Kunstiteatri teatritrupi jagunemisel tekkinud teater Moskvas.

Teater tegutses 2004. aastani Tšehhovi-nimelise Moskva Akadeemilise Kunstiteatri (vene keeles Московский Художественный театр им. А. П. Чехова) nime all. 2004. aastal kaotati nimest sõna 'akadeemiline'. 

Aastast 2000 kuni oma surmani 2018 oli teatri kunstiline juht ja direktor Oleg Tabakov. Teatri praegune direktor on Sergei Ženovatš.

## Viited
Bussby

**Bussby** (eestirootsi *Bussbe*) on paikkond Lääne maakonnas Vormsi vallas Suuremõisa küla alal Västervikeni juures. Varem oli see küla staatuses (*Bussby* küla, eestipäraselt *Bussbü* küla) ja seda asustasid rannarootslased.

Küla kohta on teateid alates 1604, kui Rootsi kuningas läänistas selle Magnus Brümmerile ja sinna ehitati väike mõis.

Bussby oli varem Vormsi suurim küla.

## Viited
Artur Hunt

**Artur Hunt** (3. märts 1935 Viljandi – 27. märts 2016 Tallinn) oli eesti loomaarst ja Harjumaa Veterinaarkeskuse juhataja.

## Elulugu
Lõpetas 1959. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia loomaarstina.

Ta suunati pärast kõrgkooli lõpetamist praktiseerima Ausile Jõgeva rajooni. 

Tema juhtimisel paranes Harju maakonna majandite veterinaarne olukord oluliselt.

## Töökäik
*1959–1960 peaveterinaararst Jõgeva rajooni Ausi sohvoosis 
*1960–1964 Võhma Lihakombinaadi tsehhijuhataja 
*1971–1973 veterinaararst Harju rajooni Sommerlingi nimelises sohvoosis 
*1973–1974 Loomade Haiguste Tõrje Jaama (LHTJ) terapeut 
*1974–1997 Harju rajooni LHTJ peaveterinaararst, hiljem Veterinaar- ja Toiduameti Harjumaa Veterinaarkeskuse juhataja

## Liikmesus
Kuulus taasasutatud Eesti Loomaarstide Ühingu esimesse juhatusse.

## Viited
Kirme

**Kirme** tähendab arhiivinduses ja museoloogias säilitatavatel objektidel esinevat kahjustuse liiki. See võib esineda nii paberil, köitel, pärgamendil, pitseritel kui teistel esemetel. 

Tavaliselt on tegemist valkja või hallika sadestisega materjali pinnal. 

Sageli on see hallitusseente tekitatud kahjustus. Lisaks hallitusele võivad sellega sarnanevat kirmet tekitada ka näiteks rasvhapped ja keemilised ühendid, millega on objekti töödeldud.

## Viited
Jüri Rooba

**Jüri Rooba** (sündinud 3. oktoobril 1964 Tartus) on eesti jäähokimängija ja treener.

Sportima hakkas Tartu 2. Keskkoolis õppides, harrastas vôrkpalli, jalgpalli, maadlust, ratsutamist, suusatamist ja orienteerumist. Jäähokiga hakkas tegelema 1978 Märt Räli juhendamisel. Võitis 1982 Eesti noortemv-tel kulla ja kuulus Eesti noorte esindusmeeskonda. Pärast pikemat pausi mängis 1995–96 Tallinna HK-88 ja 1997–2004 Tartu Välk 494 meeskonnas Eesti mv-tel. Tulnud 5 korral (1997, 1999, 2000, 2002, 2003) Eesti meistriks. Kuulus 2000 2 mängus Eesti koondisse. A-st 1997 tegutsenud ka treenerina: 1997–2004 HK Hansa Sport noortetreener, 2004–08 HK Purikad noortetreener ja esindusmeeskonna peatreener, 2010–12 Soomes Espoo Bluesi meeskonna hooldemees ja 2012–13 HC Panter meeskonna peatreener. Olnud 2006–13 Eesti U-18 ja U-20 koondise pea- ja abitreener. A-st 2014 Eesti meeste koondise peamänedžer.

## Isiklikku
Tema poeg Robert Rooba on samuti jäähokimängija.

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Aleksandr Štšukin

**Aleksandr Nikolajevitš Štšukin** (vene keeles Александр Николаевич Щукин; 22. juuli (vkj 10. juuli)  1900 Peterburi – 11. juuni 1990 Moskva) oli vene raadiotehnikateadlane. Kindralleitnant.

## Töökäik
Aastatel 1932–1938 töötas Štšukin Mereväe Side ja Telemehaanika Teadusinstituudis (ülemaks oli kuni represseerimiseni 1937. aasta detsembris Aksel Berg). Lisaks sellele tegutses Štšukin õppejõuna Vorošilovi Mereväeakadeemias. 1939. aastal andis Kõrgem Atestatsioonikomisjon 1. järgu sõjaväeinsener Štšukinile tehnikadoktori kraadi (väitekirja kaitsmata) ja professori kutse. 1940. aastal sai Štšukin akadeemias kateedriülemaks. 

1943. aastal määrati Štšukin NSV Liidu Riikliku Kaitsekomitee juures asuva raadiolokatsiooni nõukogu liikmeks. 1949. augustis määrati ta relvajõudude ministeeriumi esimese peavalitsuse ülema asetäitjaks, 1950. aasta augustis NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Kolmanda Peavalitsuse ülema asetäitjaks. Aastatel 1953–1955 oli ta keskmise masinaehituse ministeeriumi erimasinaehituse peavalitsuse ülema asetäitja.

Štšukin andis panuse seniitraketisüsteemi S-25 väljatöötamisse ja pälvis selle eest sotsialistliku töö kangelase aunimetuse. Ka oli ta veealuses režiimis raadiosignaalide vastuvõtmise teooria alusepanijaid.

## Tunnustus

*1946 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks 
*1953 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemikuks
*1956 – sotsialistliku töö kangelase aunimetus (õhukaitsesüsteemi S-25 loomise eest)
*1975 – sotsialistliku töö kangelase aunimetus ja teine medal "Sirp ja vasar"

Ta on saanud viis Lenini ordenit (1950, 1956, 1960, 1961, 1975) ja kaks Punatähe ordenit (1943, 1954).

## Sõjaväelised auastmed
*1940 – insener-polkovnik
*1950 – insenertehnilise teenistuse kindralmajor
*1962 – insenertehnilise teenistuse kindralleitnant
*1971 – kindralleitnant-insener
*1984 – kindralleitnant

## Viited
Velēna

**Velēna** on küla (*ciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Lizumsi vallas.

Küla asub Riiast 161, piirkonna keskusest Gulbenest 22 ja valla keskusest Lizumsist 6 kilomeetri kaugusel Koiva jõe kaldal, 112 meetri kõrgusel merepinnast. Asulas on Velēna bussipeatus.

Küla kujunes endise Velēna karjamõisa (*Wellen*) juurde. Aastail 1945–1951 oli see samanimelise külanõukogu halduskeskus. Vaatamisväärsusteks on aastal 1898 valminud Velēna kirik ja Koiva jõel asuv Velēna või Jaunzemnieki vesiveski.

Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all Velēna vesiveski. Regionaalse kaitse all on Velēna kirik, selle orel, altar, kantsel ja oreliprospekt.

## Elanike arv


* 266 (1935)
* 123 (1970)
* 136 (1979)
* 171 (1989)
* 143 (2000)

* 94 (2011)
* 104 (2017)
* 86 (2021)
* 83 (2025)


## Viited
Velēna kirik

**Velēna kirik** on luteri kirik Lätis Gulbene piirkonna Lizumsi vallas Velēnas. See on Velēna kihelkonnakirik. 

Hoone on kultuurimälestisena riikliku kaitse all.

Esimene kirik rajati Velēnasse aastal 1600. Tegemist oli teeäärse puidust kirikuga, mida kattis mätaskatus (läti keeles *velēna*); sellest sai kirik ja hiljem ka paikkond nime.

Aastal 1636 allutati sealne kirik kohalike mõisnike soovil Tirza kihelkonnale, kuna toonase Tirza pastori Adam Betzoldi jutlused meeldisid neile väga.

Uut kivikirikut ehitati aastatel 1896–1898. Uusgooti stiilis maakividest hoone projekteeris Johann Braun ja selle ehitus läks maksma 30 000 rubla. Hoolimata vanusest ei ole kirik seni remonditöid vajanud.

Hoone valmimise järel abistasid kohalikud mõisnikud selle sisustamisel. Lizumsi mõisa mõisavaliseja E. Knappe annetas kirikukella tarbeks 500 rubla. Sinole mõisa omanikud Mengdenid annetasid kirikule kaks kroonlühtrit, Mālmuiža mõisa omanikud Ceumernid aga altarimaali. Samal aastal valmis Zaerni firmas ka kiriku 17 registriga orel, mida peetakse Läti orelitest üheks paremaks. 

## Viited

## Välislingid
Aleksandr Mints

**Aleksandr Lvovitš Mints** (vene keeles Александр Львович Минц; 8. jaanuar (vkj 27. detsember 1894) 1895 Rostov Doni ääres, Doni väe oblast – 29. detsember 1974 Moskva) oli Nõukogude Liidu raadiotehnikateadlane. Insener-polkovnik.

Aleksandr Mints sündis juudi vabrikandi perekonnas. Ta lõpetas 1918. aastal Doni Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna. Aastatel 1928–1943 töötas ta raadiotehnikatööstuse laborites; ehitas suuri raadioülekandejaamu. 1946. aastal rajas ta raadiotehnikalabori, millest hiljem kujundati raadiotehnikainstituut.

Mints oli aastatel 1957–1970 NSV Liidu Teaduste Akadeemia Raadiotehnikainstituudi direktor.

## Tunnustus
*1946 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
*1950 – NSV Liidu Teaduste Akadeemia Popovi kuldmedal
*1956 – sotsialistliku töö kangelase aunimetus ("uue tehnika loomise eest")
*1958 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemikuks
*1959 – Lenini preemia (sünkrofasotroni võimsusele kuni 10 GeV loomise eest; kollektiivi koosseisus)

## Viited
Uitöölane

**Uitöölane** (*Spodoptera*) on öölaste sugukonda kuuluv perekond liblikalisi. 

Perekonda kuulub umbes 30 liiki. 

Liigi *Spodoptera frugiperda* röövikud on massilised põllukultuuride lehtede sööjad Aafrikas.

## Eesti liigid
**[[Spodoptera exigua]]* 

## Teisi liike
**[[Spodoptera frugiperda]]*
Siarhiej Rumas

**Siarhiej Rumas** (valgevene keeles *Сяргей Мікалаевіч Румас*; sündinud 1. detsembril 1969 Homielis) on Valgevene majandusteadlane ja poliitik. Ta oli alates 18. augustist 2018 kuni 3. juunini 2020 Valgevene peaminister.

Ta on lõpetanud Minski 44. Keskkooli ja 1990. aastal Jaroslavli Kõrgema Finantssõjakooli (Ярославское высшее военное финансовое училище имени генерала армии А. В. Хрулёва) väeosade finantsvarustuse erialal. 1995. aastal lõpetas ta Valgevene Vabariigi Ministrite Nõukogu juures asuva Juhtimise Akadeemia. 2001. aastal kaitses ta majanduskandidaadi väitekirja "Пути оптимизации структуры ресурсов коммерческого банка".

Ta teenis aastatel 1990–1992 armees Kaug-Idas. Seejärel naasis ta Valgevenesse, kus tegeles sõjaväeringkonna finantseerimisega. Seejärel asus ta tööle pankurina.

28. detsembrist 2010 kuni 31. juulini 2012 oli ta Valgevene asepeaminister.

18. augustist 2018 kuni 3. juunini 2020 oli ta Valgevene peaminister.
 
Ta on 22. aprillist 2011 Valgevene Jalgpalliliidu president.

## Isiklikku
Ta on abielus, tema abikaasa Žanna Rumas on hambaarst; neil on neli poega. Tema isa Mikalai Rumas oli Vjatšaslau Kebitši valitsuses aserahandusminister.

## Viited

## Välislingid
* Новый премьер: напоминаем, кто и откуда
Tirza kirik

**Tirza kirik** on luteri kirik Lätis Gulbene piirkonna Tirza vallas Tirzas aadressil Alejas 1. See on Tirza kihelkonnakirik. Hoone on kultuurimälestisena riikliku kaitse all.

Esimene kirik rajati Tirzasse aastal 1589, mil Tirza mõisa omanikud, kaks venda Tiesenhausenit, oma surnud isa mälestuseks kirikut ehitama asusid. Praegust kirikut ehitati aastatel 1823–1826. Tegemist on endise Gulbene rajooni vanima pühakojaga. Kirikuhoone projekteeris arhitekt F. Ziegel.

Tirza kirik on ühelööviline valgeks võõbatud maakividest ja tellistest hoone. Sellel on nelinurkne kaheksanurkse tornikiivriga kellatorn. Kolmnurkset portikust kannavad neli joonia sammast. Hooned kaunistavad karniisid ja mustrilised ehisribad. Kiriku interjöör on klassitsistlik; seda iseloomustavad pilastrid ja profileeritud karniisid. Hoonet on oma teostest kajastanud Jānis Poruks. 

Aastal 1835 sai kirik oreli. Martin Lutheri 400. sünniaastapäeva puhul istutati kiriku juurde tammed, mille juures asub kolm mälestuskivi. Aastal 2014 kirikut remonditi. 

Regionaalse kaitse all on  Tirza kirik, selle orel, oreliprospekt, uksed, kantsel ja altar. Kiriku juures kalmistul asub Ceumernite suguvõsa kabel.

## Viited

## Välislingid
Ewald von Kleist

**Paul Ludwig Ewald von Kleist** (8. august 1881 – 13. november 1954) oli Saksamaa kindralfeldmarssal teises maailmasõjas. Ta juhtis 1. tankigruppi operatsioonis "Barbarossa" 1941. aastal ja väegruppi A Wehrmachti suvekampaanias 1942. Pärast sõda anti ta välja Nõukogude Liidule, kus ta mõisteti sõjakuritegudes süüdi ja suri vanglas.

Võttis 1919. aastal Rauddiviisi majorina osa Eesti Vabadussõja Võnnu lahingust Landesveeri sõjas.

## Teine maailmasõda
Kleist, kes oli pensionile jäänud 1935. aastal, kutsuti tagasi teenistusse augustis 1939. Ta juhtis XX tankikorpust Poola invasioonis. 1940. aastal oli ta Tankigrupp von Kleisti ülem (XIX ja XLI tankikorpus, XIV korpus), mis juhtis Saksamaa läbimurret Ardennide sektoris.
1941. aasta aprillis juhtis Kleist 1. tankigruppi, mis koosnes XIV ja XLVIII tankikorpusest ning XXIX jalaväekorpusest, juhtides ka Jugoslaavia ja Kreeka Balkani kampaaniat. Selle koosseisuga osales ta ka väegrupi Süd raames operatsioonis Barbarossa.

1942. aastal saadeti Kleist Kaukaasiasse vägesid juhtima ülesandega vallutada piirkonna olulisemad naftaväljad. 22. novembril 1942 asus ta juhtima väegruppi A. Ta ülendati kindralfeldmarssaliks 1943. aastal. Ta vabastati ametist 1944. aasta märtsis, kuna oli käskinud 8. armeel taganeda ilma Hitleri heakskiiduta. Kleist võeti vangi Ameerika vägede poolt 1945. aastal ja saadeti Jugoslaavia Sotsialistlikku Liitvabariiki. 1948. aastal anti ta välja Nõukogude Liidule, kus talle määrati 1952. aastal 10 aasta pikkune karistus sõjakuritegude eest. Ta suri 1954. aastal Vladimiri Keskvanglas kõrgeima Saksa ohvitserina, kes on surnud Nõukogude vangistuses.

## Viited
* Leon Goldensohn: Die Nürnberger Interviews. Gespräche mit Angeklagten und Zeugen. (Original: The Nuremberg Interviews. New York, 2004).
* Parrish, Michael (1996). The Lesser Terror: Soviet State Security, 1939–1953. Praeger Press.
* Scherzer, Veit (2007). Die Ritterkreuzträger 1939–1945 [The Knight's Cross Bearers 1939–1945] (in German). Jena, Germany: Scherzers Militaer-Verlag.
* Thomas, Franz (1997). Die Eichenlaubträger 1939–1945 Band 1: A–K [The Oak Leaves Bearers 1939–1945 Volume 1: A–K] (in German). Osnabrück, Germany: Biblio-Verlag. ISBN 978-3-7648-2299-6.