open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hartsõzk

**Hartsõzk** on linn Ukrainas Donetski oblastis. Linn asub umbes 30 km Donetskist idas.

Asula tekkis 1869. aastal raudteejaama juurde. 1938 sai linnaõigused. Hartsõzki linnanõukogu haldusalas on lisaks veel 2 linna, mitu alevit ja küla.

13. aprillil 2014 vallutasid linnavalitsuse hoone relvastatud venemeelsed mässulised.

Hartsõzk on metallurgiatööstuse ja kivisöe tootmise keskus.

## Välislingid
* 14. november 2014. *[[Ukrajinska Pravda]]*. Valitsus kinnitas riigi kontrolli all mitteolevate asulate nimekirja (*ukraina keeles*)
*Linna koduleht
Jäätmemajandus

**Jäätmemajandus** (ka: *jäätmendus, jäätmeasjandus*; inglise *waste management*) on majandusharu, mis tegeleb jäätmete valdkonnaga.

Jäätmemajandusega on tihedalt seotud jäätmekäitlus (inglise *waste treatment*).

Eestis reguleerib jäätmemajandust 1998. aastal vastu võetud jäätmeseadus.

## Vaata ka
*jäätmekäitlus
*jäätmehooldus

## Viited
Koodivahetus

**Koodivahetus** on kahe või enama keele või keelevariandi kasutamine ühe lausungi või vestluse piires.

## Vahekord lähedaste mõistetega
Koodivahetuse erinevus laenamisest,  interferentsist, keelevahetusest ja  koodikopeerimisest  on hägus. Mõistete piirid on autoriti erinev. Terminite rohkus ja nende tähenduse varieerumine on seotud mitmekeelsuse teooriate rohkusega.

### Koodivahetus ja laenamine
Kontaktlingvistikas on vaieldud koodivahetuse ja laenamise eristuse üle. Alternatiivsed seisukohad on, et: 
*koodivahetus ja laenamine moodustavad kontiinumi; 
*koodivahetus on sünkrooniline, laenamine diakrooniline ilming;
*koodivahetuse ja laenamise eristamine põhineb keelendite integreerumisel (laensõnad on kõneleja emakeeles integreerunud, koodivahetuse elemendid ei ole)
*koodivahetuse ja laenamise eristamine põhineb sotsiolingvistilistel eristamisalustel (nt emakeelt kõnelejate hinnang).

## Koodivahetuse uurimine
Uuritakse valdavalt lausesiseselt toimuvaid mitmekeelseid üleminekuid, kusjuures "uuritakse koodivahetuse struktuuri, koodivahetuse asukohta lauses, koodivahetuse jagunemist sõnaliikide ja lauseliikmete lõikes, koodivahetuse elementide fonoloogilist, morfoloogilist ja süntaktilist integreerumist vestluse põhikeelde, vestluse põhikeele määramist, koodivahetuse piiranguid, koodivahetamise ja laenamise eristamist".

## Viited

## Kirjandus
*Einar Haugen. *The Norwegian language in America: A study in Bilingual Behaviour*, Bloomington: Indiana University Press 1953.

## Välislingid
Entitas

***Entitas*** ('olev-us') on skolastikas oleva olemus, mis teeb ta selleks, mis ta on, ning ilma milleta teda ei saaks olla. 

Sellest sõnast pärineb sõna "entiteet".  

## Vaata ka
**[[essentia]]*
**[[ousia]]*
**[[res]]*
Perekond Männard

**"Perekond Männard"** on 1960. aastal Tallinna Kinostuudios valminud mängufilm. 

## Filmist
Film esilinastus 30. oktoobril 1960 Tallinnas kinos Sõprus, NSV Liidu esilinastus oli 27. septembril 1961. Filmivõtted toimusid Tallinnas ning lõpu lahingustseen filmiti Vääna-Jõesuus.

Perekond Männard on esimene Teise maailmasõja järel valminud film, mille tegevus toimus ainult Eesti Vabariigis. Film oli märgilise tähendusega — nn Eesti aega kujutavaid filme ju ei tehtud.

Filmis jälgitakse kahe töölisperekonna elusaatust Eesti Vabariigi algusaastatel (1918–1924), sündmuste keskmes on perekonnad Männardid ja Neiderid. Männardid jäävad ustavaks töölisliikumisele ka pärast proletariaadi võitluse lüüasaamist 1924. aastal, kuid Neiderid näevad oma elu eesmärki ainult haljale oksalejõudmises.

Režissöör Aleksandr Mandrõkin lavastas filmi stalinliku filmikunsti sotsialistliku või kriitilise realismi võtmes, kus "pahad on pahad ja head on head".

## Kommentaare
Filmi stsenarist Valter Kruustee (1960): "Stsenaariumi kirjutamisel tuli rohkesti uurida meie töölisliikumist käsitlevaid dokumente. Siit tekkiski mõte, et rikkalik materjal töölisliikumise juhtide Viktor Kingissepa, Vilhelmine Klementi ja teiste revolutsiooniliste tegelaste kohta peaks leidma kasutamist uute stsenaariumide koostamisel.
Isiklikult on kavas kirjutada sündmustikule “Perekond Männard” veel teine ja kolmas osa. Seal tuleks vaatluse alla juuniülestõusu-eelne ja Suure Isamaasõja aegne periood, viimane osa oleks seotud aga tänapäevaga."
 
Jaan Ruus (1995): "See film kuulub Eesti filmiloole kui nähtus, mis filmiajalooliselt näitab, et vanad klišeed toimivad kaua aega ja filmi uutmiseks peab tulema peale uus põlvkond."

## Osatäitjad
*Paul Ruubel – Andres Männard
*Evi Rauer – Maali
*Peeter Volmer – Ilmar
*Endel Nõmberg – Ants
*Juri Bogoljubov – Rein
*Rudolf Nuude – Karl Neider
*Hilda Sooper – Liisbet
*Terje Luik – Helmi
*Sulev Nõmmik – Uno
*Asta Vihandi – Teele
*Jevgeni Vlassov – Tiudur
*Olev Eskola – politseikomissar Mespak
*Alfred Mering – Kuslapuu
*Alfred Rebane – minister ja vabrikant Ojasson

## Viited

## Välislingid
*Film Eesti filmi andmebaasis
*Kommentaare Eesti filmile: Perekond Männard. arhiiv.err.ee, 22. märts 1995.
*Jätkumisele mitte määratud film. Maaleht, 27. november 2010.
Isikumaks

**Isikumaks** ehk **pearaha** (ka: *pearahamaks*) on maks, mida kindlaks määratud suuruses võetakse igalt inimeselt (täiskasvanult), mõnikord on maksust vabastatud näiteks vaesed.

Isikumaksud on näiteks tulumaks, omandimaks, koolimaks, kogukonnamaks.

## Vaata ka
*hingemaks (pearahamaks)

## Viited
Aruküla männik

**Aruküla männik** on männik Harju maakonnas Raasiku vallas Aruküla lõuna- ja lääneosas.

Männikut läbib Lagedi-Aruküla-Peningi tee.
Sõjavägede Juhataja

**Sõjavägede Juhataja** oli Eesti relvastatud jõudude rahuaegne juht ajal, mil polnud ametisse nimetatud suuremate volitustega Sõjavägede Ülemjuhatajat.

Sõjavägede Juhataja oli ameti poolest Riiginõukogu liige ja võttis sõnaõigusega osa Vabariigi Valitsuse koosolekutest.

Eesti iseseisvusajal pole Sõjavägede Juhatajaid ametis olnud. Nõukogude Liidu okupatsiooni ajal 1940. aastal oli Sõjavägede Juhatajaks nimetatud Gustav Jonson, kuid tema ülesandeks jäi peamiselt Eesti sõjaväe likvideerimise ja "rahvaväeks" ümberkujundamise juhtimine.
Ülemnõukogu

**Ülemnõukogu** on mingi riigi kõrgeim võimuorgan. 

Ülemnõukogu oli nt NSV Liidus (NSV Liidu Ülemnõukogu), sh selle liiduvabariikides (nt Eesti NSV Ülemnõukogu); oli ka Eesti Vabariigi Ülemnõukogu.
Tamme tänav

**Tamme tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis. Tamme tänav algab Kose teelt, ristub Paju tänava, Kase tänava ja Künnapuu tänavaga ning lõpeb seejärel umbtänavana. Tamme tänav on põhja-lõunasuunaline ning ligikaudu 435 meetri pikkune.

Tamme tänav sai nime 1900. aastal. Tänava saksakeelne nimi oli *Eichenstrasse* ja venekeelne nimi *Дубовая улица*. Tänav on nime saanud seal kasvavate tammede järgi.

## Viited
Tõru tänav

**Tõru tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis. Tõru tänav algab Kose teelt, ristub Kase tänava ja Künnapuu tänavaga ning lõpeb seejärel umbtänavana. Tõru tänav on enam-vähem põhja–lõunasuunaline ja ligi 440 meetri pikkune.

Tõru tänav sai nime 21. mail 1946. Tänav on nime saanud sealsete tammede tõrude järgi.

## Viited

## Välislingid
Ain Heinaru

**Ain Heinaru** (3. oktoober 1943 Tallinn – 30. aprill 2022) oli eesti geneetik.

## Töökäik
Aastatel 1990–1995 oli Heinaru Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudi juhataja, 1992. aastast geneetikaprofessor, 1995–1998 Haridusministeeriumi teaduse ja kõrghariduse osakonna juhataja ning 1998–2002 Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna dekaan.

Aastatel 2002–2007 töötas Heinaru Tartu Ülikooli teadusprorektorina ning 2009. aastast oli ta Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste teadus- ja arendusnõunik.

## Teadustöö
Professor Ain Heinaru on oma tööga aluse pannud biodegradatiivsete plasmiidide uurimise suunale Eestis ning kasvatanud sellega tegeleva uue teadlaste põlvkonna. Ta saavutas edu teadustulemuste rakendamisel keskkonnasaaste vähendamiseks. Üks tema hilisemaid projekte oli bakterite keskkonnastressiga kohastumise molekulaarsete mehhanismide uurimine.

Ain Heinaru koostas esimese eestikeelse üldgeneetika õpiku "Geneetika", mis sisaldab eestikeelset geneetikasõnastikku, mis on leitav ka veebilehelt geneetika.ee ja Androidi rakendusest GenDi. 2020. aastal ilmus Ain Heinaru ja Sulev Kuuse täiendatud eesti-inglise-eesti geneetikasõnastik.

## Tunnustus
* 1992 Eesti Vabariigi teaduspreemia bio- ja keskkonnateaduste vallas (kollektiivi liikmena)
* 2003 Tartu Ülikooli medal
* 2004 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2007 Tartu Ülikooli aumärk
* 2008 Tartu Ülikooli suur medal
* 2011 Tartu medal
* 2012 Eesti Bioloogiaõpetajate Ühingu auliige
* 2012 auhind "Elutöö geneetikuna"
* 2014 Eesti Vabariigi teaduspreemia elutöö eest
* 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Teosed
* 2020 – "Geneetika sõnastik", Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 541 lk, (koos Sulev Kuusega), ISBN 978-9949-03-302-7
* 2018 – "Üks meeter elu. 100 müüti geneetikast: midagi sinust ja sulle", Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 368 lk, ISBN 978-9949-77-757-0
* 2012 – "Geneetika", õpik kõrgkoolile, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1135 lk, ISBN 978-9949-32-171-1
* 1992 – "Geneetika ülesanded", Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 158 lk (koos Mart Viikmaaga)

## Isiklikku
Ain Heinaru abikaasa oli mikrobioloog Eeva Heinaru ning tütred Piret Kusche ja Maris Heinaru.

## Viited

## Välislingid

* 
* Loeng "Kas me peame kartma oma geene?" UTTV, 29. oktoober 2010
* Ain Heinaru: Õpime õpetama Maaleht, 30. jaanuar 2014
* Ain Heinaru: preemia tekitab uhkust riigi üle ERR teadus, 13. veebruar 2014
* Ain Heinaru: "Eestlased on sageli teistest targemad. See on päris meeldiv" Õpetajate Leht, 21. märts 2014
* Ain Heinaru. Geneetika // S&otilde;nastik geneetikahuvilistele  Geneetika õpik
Maire Annus

**Maire Annus** (aastani 1963 ja aastatel 1965–1971 **Maire Vaino**, aastatel 1963–1965 **Maire Tomingas**; 26. aprill 1941 Tallinn – 22. aprill 2014) oli eesti arhitekt.

Ta lõpetas aastal 1960 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1966 ERKI arhitektina.

Ta töötas aastatel 1966–1984 Eesti Maaehitusprojekti Pärnu osakonnas, aastal 1971 töötas ta Mongoolias, aastatel 1984–1996 töötas ta Eesti Maaehitusprojekti Tallinna osakonnas. Aastatel 1992–2004 pidas ta Tallinnas omanimelist arhitektuuribürood.

Tema projekti järgi on ehitatud modernistlikud Uulu ranna puhkebaas (1972), Taebla Keskkooli juurdeehitis (1979) ja Pärnu hotell Emmi (1986). Postmodernismist on mõjutatud suurekatuselised Viimsi rida- ja vaipelamud ning sektsioonelamu, Pirital asuv Erika Salumäe eramu ja eramu Pargi tänavas. Ta projekteeris Baikali-Amuuri magistraalil Kitšera jaamahoone.

## Kirjandus
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996

## Välislingid
* Lahkunud on arhitekt Maire Annus
Tamme tänav (täpsustus)

**Tamme tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

***[[Tamme tänav (Aegviidu)|Tamme tänav]]** Aegviidu alevis
***[[Tamme tänav (Aespa)|Tamme tänav]]** Aespa alevikus
***[[Tamme tänav (Antsla)|Tamme tänav]] ** Antslas
***[[Tamme tänav (Aruküla)|Tamme tänav]]** Aruküla alevikus
***[[Tamme tänav (Aste)|Tamme tänav]]** Aste alevikus
***[[Tamme tänav (Audru)|Tamme tänav]]** Audru alevikus
***[[Tamme tänav (Haapsalu)|Tamme tänav]]** Haapsalus
***[[Tamme tänav (Herjava)|Tamme tänav]]** Herjava külas
***[[Tamme tänav (Iisaku)|Tamme tänav]]** Iisaku alevikus
***[[Tamme tänav (Jõgeva)|Tamme tänav]]** Jõgeval
***[[Tamme tänav (Järvakandi)|Tamme tänav]]** Järvakandi alevis
***[[Tamme tänav (Kadrina)|Tamme tänav]]** Kadrina alevikus
***[[Tamme tänav (Kehra)|Tamme tänav]]** Kehras
***[[Tamme tänav (Keila)|Tamme tänav]]** Keilas
***[[Tamme tänav (Kiisa)|Tamme tänav]]** Kiisa alevikus
***[[Tamme tänav (Kohtla-Nõmme)|Tamme tänav]]** Kohtla-Nõmme alevis
***[[Tamme tänav (Kõpu)|Tamme tänav]]** Kõpu alevikus
***[[Tamme tänav (Lagedi)|Tamme tänav]]** Lagedi alevikus
***[[Tamme tänav (Laulasmaa)|Tamme tänav]]** Laulasmaa külas
***[[Tamme tänav (Lehtse)|Tamme tänav]]** Lehtse alevikus
***[[Tamme tänav (Luige)|Tamme tänav]]** Luige alevikus
***[[Tamme tänav (Mäetaguse)|Tamme tänav]]** Mäetaguse alevikus
***[[Tamme tänav (Narva)|Tamme tänav]]** Narvas
***[[Tamme tänav (Nõo)|Tamme tänav]]** Nõo alevikus
***[[Tamme tänav (Paikuse)|Tamme tänav]]** Paikuse alevikus

***[[Tamme tänav (Põltsamaa)|Tamme tänav]]** Põltsamaal
***[[Tamme tänav (Pärnu)|Tamme tänav]]** Pärnus
***[[Tamme tänav (Raasiku)|Tamme tänav]]** Raasiku alevikus
***[[Tamme tänav (Rakvere)|Tamme tänav]]** Rakveres
***[[Tamme tänav (Räpina)|Tamme tänav]]** Räpinas
***[[Tamme tänav (Siimusti)|Tamme tänav]]** Siimusti alevikus
***[[Tamme tänav (Sindi)|Tamme tänav]]** Sindis
***[[Tamme tänav (Suure-Jaani)|Tamme tänav]]** Suure-Jaanis
***[[Tamme tänav (Tabasalu)|Tamme tänav]]** Tabasalu alevikus
***[[Tamme tänav]]** Tallinnas
***[[Tamme tänav (Tammiku)|Tamme tänav]]** Tammiku alevikus
***[[Tamme tänav (Tamsalu)|Tamme tänav]]** Tamsalus
***[[Tamme tänav (Tartu)|Tamme tänav]]** Tartus
***[[Tamme tänav (Tudu)|Tamme tänav]]** Tudu alevikus
***[[Tamme tänav (Tõrva)|Tamme tänav]]** Tõrvas
***[[Tamme tänav (Tõrvandi)|Tamme tänav]]** Tõrvandi alevikus
***[[Tamme tänav (Uhtna)|Tamme tänav]]** Uhtna alevikus
***[[Tamme tänav (Uusküla)|Tamme tänav]]** Uusküla külas
***[[Tamme tänav (Vasula)|Tamme tänav]]** Vasula alevikus
***[[Tamme tänav (Viljandi)|Tamme tänav]]** Viljandis
***[[Tamme tänav (Vinni)|Tamme tänav]]** Vinni alevikus
***[[Tamme tänav (Võru)|Tamme tänav]]** Võrus
***[[Tamme tänav (Väike-Maarja)|Tamme tänav]]** Väike-Maarja alevikus
***[[Tamme tänav (Ääsmäe)|Tamme tänav]]** Ääsmäe külas
Pöördel

**"Pöördel"** on 1957. aastal Tallinna Kinostuudios valminud mängufilm. Filmis mängis tolleaegne Eesti näitlejate eliit.

## Süžee
Raivo Kotkas saadetakse juhtima viletsas seisus kolhoosi Võit. Tema eelkäija Mihkel Vutt on majandi käest lasknud. Olulist osa majandi allakäigus on etendanud ka sulist raamatupidaja Olep. Uus esimees aga suudab võita kolhoosnike usalduse ning viia kolhoosi paremale järjele.

## Osatäitjad
*Gunnar Kilgas – Raivo Kotkas
*Franz Malmsten – Mihkel Vutt
*Ants Eskola – Olep
*Katrin Välbe – Anu Vutt
*Ellen Kaarma – Salme
*Rein Aren – Arno
*Ants Lauter – Kallak
*Asta Vihandi – Heli
*Evi Rauer – Leena
*Astrid Lepa – Asta
*Ruts Bauman – Madis
*Ants Jõgi – Tõnis jt-

## Filmi tegemisest
Filmi (esilgne pealkiri "Järsul kurvil") välisvõtted toimusid Viljandimaal Abja rajooni Karksi kolhoosis, mille töötajad tegid pingelisi ettevalmistusi, sest vastavalt Tallinna Kinostuudioga sõlmitud lepingule pidi kolhoos "...andma stuudiole üürile 3 hektaari kesapõldu, millele kolhoos kohustub ühtlasi külvama hiljemalt 21. juuniks k.a. stuudio poolt antava kaeraseemne. Kolhoos kohustub andma tähendatud kesapõllule päältväetist, arvestusega, et külvatud kaer kasvaks 40 cm kõrguseks veel käesoleva aasta jooksul. Stuudio omab vaieldamatu õiguse nimetatud põllul kasvava kaera üle, samuti selle niitmiseks stuudiole vajalikul ajal ja viisil." Leping sõlmiti ka Karksi külanõkogu Karksi kolhoosi kohaliku talumehega, kes üüris filmimise ajaks Tallinna Kinostuudiole oma individuaalaiamaa ja elumaja.

Sündmused pidid käsikirja järgi aset leidma hilissügisel, ent võtete ajal oli alles september. Kõik Karksi ja Polli külade vahel asuva Longi kooli 25 õpilast pandi tööle, et nad mõnesajameetrise allee ühe poole kased lehtedest paljaks korjaksid, sest sinnapoole jäi filmitav põld. Selleks kulus neil nädal aega, kuid vajalik töö sai tehtud.
Osa võtteid tehti Kaalil, kus seisis võteteks sobiv Polli mõisa Kaali karjamõisa maakivist karjalaut. Karjalaut sobis ka seepärast, et oli poole jalani sõnnikut täis.

## Viited

## Kirjandus
* Mõne kuuga — ja selline pööre! maaleht.delfi.ee, 30. oktoober 2010.

## Välislingid
* "Pöördel" Eesti filmi andmebaasis.
* "Pöördel". digar. Leek, EKP Türi Rajoonikomitee ja Türi Rajooni TSN häälekandja, nr. 6, 14 jaanuar 1958.
* Katkend filmist "Pöördel". youtube.com
* Kommentaare Eesti filmile: "Pöördel". arhiiv.err.ee, 9. juuni 1994.
Bruno Sõmeri

**Bruno Sõmeri** (kuni 15. veebruarini 1940 **Bruno Schön**; 15. juuli 1923 Pärnu – 1. mai 2014 Pärnu) oli Eesti kunstnik ja pedagoog.

## Elukäik
Ühena viimastest alustas ta kunstiõpinguid sõjaaegses Pallase koolis Tartus. Kooli nimetuseks oli siis Kõrgemad Kujutavkunstide Kursused. Õpingud jätkusid Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis. Need katkestas ta 1946. aastal, kuna oli teeninud II maailmasõja ajal Saksa sõjaväes ja pidi seetõttu Nõukogude Liidu võimude ees madalat profiili hoidma.

Seejärel pidas ta Pärnus kunstiõpetaja ametit ning töötas aastakümneid tööstuskunstnikuna.

## Tunnustus
* 2004 Pärnu vapimärk (Pärnu tutvustamise eest oma kunstiloomingus ja pedagoogilise tegevuse vallas)
* 2004 Johann Voldemar Jannseni nimeline auhind
* 2006 Pärnu kultuuripreemia
* 2006 Pärnu kultuuripärl
* 2011 Pärnumaa vapimärk (kunstnik, kunstipedagoog)
* 2012 Kunstiühingu "Pallas" auliige

## Viited


## Välislingid
* PM: Suri kunstnik Bruno Sõmeri
* Bruno Sõmerist Pärnu Linnagalerii kodulehel
Ab esse ad posse valet, a posse ad esse non valet consequentia

***Ab esse ad posse valet, a posse ad esse non valet consequentia*** ('olemisest olla võimise järeldamine kehtib, olla võimisest olemise järeldamine ei kehti') on traditsioonilise loogika printsiip, mille järgi tegelikkusest järeldub võimalikkus, aga võimalikkusest tegelikkus ei järeldu, st assertoorilisest otsustusest järeldub vastav problemaatiline otsustus, problemaatilisest otsustusest vastav assertooriline otsustus aga mitte. 

Metafüüsikas vastab esimesele poolele väide, et see mis eksisteerib, on võimalik. See esineb Christian Wolffi raamatus "Philosophia prima, sive Ontologia" (§ 170.) Sama raamatu §-s 171 öeldakse: "Mis on võimalik, see sellepärast ei eksisteeri".

See printsiip esineb modaalses lausearvutuses kujul p \Rightarrow \Diamond p\,\!.

## Kirjandus
*Rudolf Eisler. Ab esse ad posse valet. *[[Wörterbuch der philosophischen Begriffe]]*, 1904.
*Friedrich Kirchner. Ab esse ad posse valet. *[[Wörterbuch der philosophischen Grundbegriffe]]*, 1907.
Andruse õnn

**"Andruse õnn"** on 1955. aastal valminud Lenfilmi mängufilm, mille stsenaarium põhineb Hans Leberechti romaanil "Kaptenid".

## Süžee
Rannakülast pärit Andrus on unistanud kapteni ametist, kuid ta ei saa merekooli sisse. Juhuslikult sattub ta tööle Ida-Virumaale suurde gaasitehasesse. Seadistajana töötades näeb ta varsti kitsaskohti töökorralduses. Ta pakub välja uuendusi tööviljakuse suurendamiseks. Tehase peainsener Arulaid ei suuda esialgu noore töötaja plaane ja sekkumist tootmisprotsessi uuendamisse mõista. Samuti on juhtkonnal eriarvamusi noore tehnoloogi Koppeli novaatorlike plaanide suhtes. Andrus asub toetama edumeelse Koppeli uuenduslikke projekte ning astub avalikult välja Koppeli kaitseks. Andruse otsekohene käitumine tekitab kollektiivis vastakaid arvamusi. Vana tööline Vaga ja tema tütar Linda on nii mitmelgi korral tasakaalustajateks. Andrus leiab oma õnne töös, kollektiivis ning vastastikuses kiindumuses Lindaga.

## Osatäitjad
*Enn Adusson – Andrus
*Ants Lauter – Arulaid
*Ita Ever – Reet
*Hugo Laur – Vaga
*Ruth Peramets – Linda
*Linda Tubin – Milde
*Kalju Vaha – Koppel
*Lembit Eelmäe – Luts
*Rudolf Nuude – Rannap
*Kaljo Kiisk – Teder
*Jaanus Orgulas – Villu
*Jüri Järvet – Robert
*Elsa Pant – müüjatar
*Evi Rauer – Andruse ema
*Arno Suurorg – Suur-Sonda vabriku direktor
*Ilmar Tammur – Andruse isa
Nõmme-Kase tänav

**Nõmme-Kase tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme ja Hiiu asumis.

Nõmme-Kase tänav algab Lõuna tänavalt, ristub Jakob Mändmetsa, Tähe ja Hiiu tänavaga ning lõpeb Pargi tänaval.

Tänava pikkus on umbes 1060 meetrit.

Tänava ääres asub Vabaduse park.

Nõmme-Kase tänav on varem kandnud nimesid **Kase tänav**, **Haamri tänav** ja **Alma Tiivase tänav**. Praegust nime kannab tänav alates 3. augustist 1990. Nõmme-Kase tänav on saanud nime Kase-nimeliste majaomanike järgi. Nõmme-liide eristab Maarjamäel asuvast Kase tänavast.

Tänaval elab üks Eesti kuulsamaid oreliste, Andres Uibo.

## Viited
Kase tänav

**Kase tänav** on mitme tänava nimi:

***[[Kase tänav (Elva)|Kase tänav]]** Elvas
***[[Kase tänav (Haapsalu)|Kase tänav]]** Haapsalus
***[[Kase tänav (Kallaste)|Kase tänav]]** Kallastel
***[[Kase tänav (Keila)|Kase tänav]]** Keilas
***[[Kase tänav (Kiviõli)|Kase tänav]]** Kiviõlis
***[[Kase tänav (Kohtla-Järve)|Kase tänav]]** Kohtla-Järvel
***[[Kase tänav (Kuressaare)|Kase tänav]]** Kuressaares
***[[Kase tänav (Kärdla)|Kase tänav]]** Kärdlas
***[[Kase tänav (Mõisaküla)|Kase tänav]]** Mõisakülas
***[[Kase tänav (Narva)|Kase tänav]]** Narvas
***[[Kase tänav (Paide)|Kase tänav]]** Paides
***[[Kase tänav (Põltsamaa)|Kase tänav]]** Põltsamaal
***[[Kase tänav (Põlva)|Kase tänav]]** Põlvas
***[[Kase tänav (Pärnu)|Kase tänav]]** Pärnus
***[[Kase tänav (Rakvere)|Kase tänav]]** Rakveres
***[[Kase tänav (Rapla)|Kase tänav]]** Raplas
***[[Kase tänav (Sindi)|Kase tänav]]** Sindis
***[[Kase tänav (Tallinn)|Kase tänav]]** Tallinnas
***[[Kase tänav (Tapa)|Kase tänav]]** Tapal
***[[Kase tänav (Tartu)|Kase tänav]]** Tartus
***[[Kase tänav (Tõrva)|Kase tänav]]** Tõrvas
***[[Kase tänav (Valga)|Kase tänav]]** Valgas
***[[Kase tänav (Viljandi)|Kase tänav]]** Viljandis
***[[Kase tänav (Võhma)|Kase tänav]]** Võhmas
***[[Kase tänav (Võru)|Kase tänav]]** Võrus
*Kase tänav on **[[Nõmme-Kase tänav]]a** endine nimi.
René Cornejo

**René Helbert Cornejo Díaz** (sündinud 1962 Arequipas) on Peruu poliitik. Ta oli 24. veebruarist 22. juulini 2014 Peruu peaminister.

Ta on hariduselt mehaanika- ja elektriinsener.

2011. aastast kuni peaministriks saamiseni oli ta eluasememinister.
Osvald Reier

**Osvald Reier** (28. märts 1928 Türi – 7. detsember 2002) oli eesti energeetik ja Vennastekoguduse peavanem 1990–2002.

Ta lõpetas aastal 1974 Tallinna Polütehnilise Instituudi automaatika ja telemehaanika erialal (õhtuses osakonnas).

Osvald Reier suri 7. detsembril 2002 ja tema põrm maeti 11. detsembril 2002 Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
* Eesti NSV teeneline energeetik

## Viited

## Välislingid
*https://www.kalmistud.ee/haudi?filter_maetud_eesnimi=osvald&filter_maetud_perenimi=reier&action=maetud&popup=0&yldotsing=1&filter_maetud_kalmistu=
Uhe kalmistu

**Uhe kalmistu** on kalmistu Jõhvi kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Rajaküla külas Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas. 

Kalmistu rajati 19. sajandi lõpul Koltsina kõrtsi omaniku Koltšini poolt kõrtsi maadele, sellepärast tuntakse ka nime "Koltsina kabeliaed". Kalmistule maetute üldarv ei ole teada, praegu on kalmistu jäetud maha.

## Välislingid
*
Sündmus

**Sündmus** on piiritletud tervikuna võetav protsess või toiming. 

Üldkeeles nimetatakse **sündmusteks** lühiajalisi ja olulisi sündmusi,  teaduses ja filosoofias niisuguseid piiranguid ei ole. Näiteks relatiivsusteoorias räägitakse ainult praktiliselt kestuseta sündmustest, ajakirjanduse kontekstis peab sündmus olema oluline, Martin Heidegger ja Alain Badiou kasutavad seda sõna erilistes tähendustes, mis nõuavad ka olulisust. 

## Klassikaline sündmusemõiste filosoofias
Klassikalise süstemaatilises ontoloogias (metafüüsikas) ja analüütilises metafüüsikas   on sündmus protsess kui entiteet. Tal on kestus. 

Mõni metafüüsikasüsteem peab fundamentaalseteks asjade asemel sündmusi. See seletab muu hulgas väidetavalt paremini, kuidas objekt saab kvalitatiivselt muutuda, jäädes iseendaks. Seda vaadet on esindanud näiteks Alfred North Whitehead ja Donald Davidson. 

Davidsoni ideede mõjul on keeleteaduses välja töötatud sündmuste semantika. 

## Badiou

Alain Badiou filosoofias on sündmus üks  põhimõisteid. Sündmus on miski ettearvamatu ja ennustamatu, mis ei asetu olemasolevasse süsteemi ega ole sellest tuletatav. Sündmus ei ole tema jaoks element teiste elementide hulgas, mis antud olukorra moodustavad, sündmus ei ole nimetatav, esitatav, võimalik. Sündmus on singulaarsus,  mis muudab põhimõtteliselt antud olukorra ning kõigi sellele järgnevate olukordade tähendust.

## Välislingid

*Roberto Casati, Achille Varzi. Events. Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2006.
Martial Mbandjock

**Martial Mbandjock** (sündinud 14. oktoobril 1985 Roubaix's) on Prantsusmaa sprinter, kes on peamiselt spetsialiseerunud 60 meetri ja 100 meetri jooksule.

Ta võitis 2007. aastal Debrecenis U23 Euroopa meistrivõistlustel Simeon Williamsoni ja Craig Pickeringi järel pronksmedali. Aasta hiljem jõudis Mbandjock sisemaailmameistrivõistlustel ja suveolümpiamängudel poolfinaali. Samal aastal tuli ta 100 m jooksus Prantsusmaa meistriks. 2009. aastal pälvis Mbandjock Prantsusmaa võistkonnaga võistkondliku Euroopa meistrivõistluste pronksi ja individuaalselt Vahemere mängude kulla 100 meetri jooksus. 2010. aasta Euroopa meistrivõistlustel sai ta pronksi nii 100 m jooksus kui ka 200 meetri jooksus. Koos Prantsusmaa 4×100 m teatejooksu nelikuga tuli Mbandjock Euroopa meistriks, aidates muuhulgas kolmekordseks Euroopa meistriks Christophe Lemaitre.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Cédric Nabe

**Cédric Mongha Ngonde Nabe** (sündinud 16. juunil 1983 Dardagny's) on Kongo juurtega Šveitsi sprinter.

Tema karjääri tippsaavutus oli 7. koht 2011. aasta kergejõustiku Euroopa sisemeistrivõistlustelt.
Nabe on jäänud korra vahele dopingu tarvitamisega.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Vojtech Tuka

**Vojtech Lazár Tuka** (4. juuli 1880 Štiavnické Bane – 20. august 1946 Bratislava) oli Slovakkia poliitik ja jurist.

Vojtech Tuka oli pärit õpetaja Anton Tuka perekonnast. Ta õppis õigusteadust Budapesti, Berliini ja Pariisi ülikoolides. 1903. aastal sai ta rahvusvahelise õiguse õppejõuks Budapestis. 1907–1914 oli ta õppejõud Pécsis. 1914–1919 oli Tuka õigusfilosoofia ja rahvusvahelise õiguse professor Bratislavas.

Pärast Tšehhoslovakkia moodustamist 1918. aasta lõpus astus ta Slovaki Rahvaparteisse. Tuka oli ka aastatel 1925–1929 Tšehhoslovakkia parlamendi liige. 1923. aastal asutas ta sõjaväestatud organisatsiooni Rodobrana (keelustati 1931).

1. jaanuaril 1929 avaldas Vojtech Tuka artikli "Vacuum iuris" ("Juriidiline vaakum"), milles ta väitis, et 30. oktoobril 1918 vastu võetud Martini deklaratsioonil oli salajane lisa. Vastavalt sellele lisale olevat Slovakkia ühinenud Tšehhoslovakkiaga 10 aastaks. 30. oktoobril 1928 olevat salajane lisa oma kehtivuse kaotanud ning Tšehhoslovakkia keskvalitsusel ei ole enam õigust Slovakkiat valitseda. Tšehhoslovakkia võimud süüdistasid Tukat seepeale spionaažis ja riigireetmises ning mõistsid ta 15 aastaks vangi. Vanglast vabanes ta amnestiaga 1937. aastal.

Andrej Hlinka surma järel 1938. aasta augustis sai Vojtech Tuka Slovaki Rahvapartei peasekretäriks. Kui Slovakkia iseseisvus 1939. aasta märtsis, siis sai Tukast Slovakkia asepeaminister.

26. oktoobril 1939 määras president Jozef Tiso Tuka Slovaki Vabariigi peaministriks ja välisministriks. Tuka ajas peaministrina radikaalset ja saksameelset poliitikat ning oli vastuolus kleriakaal-konservatiivse presidendi Jozef Tisoga. Tuka mängis olulist rolli Slovakkia juutide deporteerimisel Saksa koonduslaagritesse.

1943. aastal halves Tuka tervis tõsiselt ning 1944. aasta alguses hakkas ta mõtlema ametist tagasiastumisele. 5. septembril 1944 astus ta peaministri ja välisministri ametist tagasi.

Sõja lõpul põgenes ratastoolis Tuka koos hooldajate, isikliku arsti ja naise Božena Tukovága Austriasse. Ta langes liitlasvägede kätte vangi ning anti välja Tšehhoslovakkia võimudele. 14. augustil 1946 mõisteti ta surma ning hukati 20. augustil 1946 poomise teel.

## Viited
Frida (jääkaru)

**Frida** (ka **Friida**; sündinud detsembris 2002 Tallinna Loomaaias) on emane jääkaru, kes elab Tallinna Loomaaias. 

Frida vanemad on jääkaru Franz ja jääkaru Vaida.

Tallinna Loomaaia jääkarude perenaine Anne Saluneem kirjeldas Fridat järgmiselt: "Ta on meil siin omal kohapeal kasvanud, meie oma silma all, et me võime nii-öelda oma lapseks ka pidada, kasulapseks. Ta on nagu tulesäde, teda jätkub igale poole ja ta siin lollitab, teeb vigureid, ja niisugune mõnus tüdruk".

Tema paariliseks loomaaias oli isane jääkaru Nord, kes eutaneeriti 2019. aastal. 

Fridal ja Nordil sündis 24. novembril 2013 kell 22.18 emane karupoeg Nora. Nora, nagu teisedki elusalt sündinud jääkarupojad on sündides pimedad, kurdid, kaaluvad vaid 300–500 grammi ja on "äärmiselt abitud". Novembris 2016 sündis neil isane karupoeg Aron, kes viidi novembris 2020 Prantsusmaale La Flèche'i loomaaeda.

Pärast Nordi surma sai Frida uueks paariliseks Rasputin (hüüdnimega Raspi), kes on sündinud 19. novembril 2007 Moskva loomaaias ja jõudis Tallinna loomaaeda Inglismaa Yorkshire Wildlife'i loomapargist EAZA jääkarude paljundusprogrammi raames. Friida ja Rasputin kohtusid esimest korda 25. veebruaril 2021. 

2025. aasta märtsis kolitakse Frida ümber Taani Scandinavian Wildlife Parki ning Tallinna loomaaeda kolivad asemele kaks noort emast jääkaru Rostocki loomaaiast.

## Viited

## Kirjandus
* Aleksei Turovski, "Minu loomad. Aleksei Turovskiga loomaaias.", Jääkaruema Vaida, AS Ajakirjade Kirjastus, lk 89–91, ISBN 978 9949 443 24 6

## Välislingid
*Riina Koit, Tallinna loomaaias oli jääkarupäev, 16. märts 2013

*YouTube'i video: Frida Noraga "nurgavoodis" (filmitud infrapunakaameraga)
*Kristin Aasma, Jääkarud Friida ja Aron pääsesid uue kodu õuele, 2. oktoober 2017
Lorenz-Heinrich Petersen

**Lorenz-Heinrich Petersen** (1805 Flensburg – 1895) oli hertsogiriigi Schleswigi päritolu Eestimaa kunstnik.

Lorenz-Heinrich Petersen saabus Kopenhaagenist  Tallinna 1835. aastal. Ta tegutses esialgu portreemaalijana ning joonistus- ja maaliõpetajana. 1846. aastal avas ta Tallinnas oma kunstikaupluse. 

Petersen andis välja alates 1846. aastast Tallinna vaateid kujutavaid litograafiaid, osaliselt käsitsi koloreeritud, osaliselt värvilise toonkattega paberil. Peamiselt on need panoraamsed, küllalki detailsed vaated Tallinnale Tallinna sadamast ja mere poolt vaadatuna. 

1860. ja 1870. aastatel ilmus mitu albumit ("Ansichten von Reval") tema litografeeritud Tallinna vaadetega.

## Galerii

Pilt:Lorenz-Heinrich Petersen.jpg|„Roheline aas Kadriorus“
File:Lorenz-Heinrich Petersen ca 1869.jpg|"Die See und Wannen-Bade-Anstalt nebst Umgebung zu Catharinenthal bei Reval"
File:PETERSEN,u1850-60.jpeg|"Vaade Tallinnalt Lasnamäele" (1850–60. aastad)
BMW 2. seeria Active Tourer

**BMW 2. seeria Active Tourer** on Saksa autotootja BMW toodetav kompaktne mahtuniversaal. Tegemist on ajalooliselt esimese BMW märki kandva esiveolise sõidukiga ning ühtlasi ka esimese mahtuniversaaliga tootja mudelivalikus. Mudelit on toodetud kahe põlvkonna vältel alates 2014. aasta augustist.

Kuigi autot turundatakse 2. seeria osana, ei ole sel tehnilist seost tagaveoliste 2. seeria kupee ja kabriolettmudelitega. Selle asemel jagab Active Tourer platvormi BMW UKL2 teiste esiveoliste BMW ja Mini mudelitega. Auto peamisteks konkurentideks turul on Mercedes-Benz B-klass ja Volkswagen Golf Sportsvan.

Esimese põlvkonna mudelivalikusse kuulus ka pikendatud teljevahega seitsmekohaline versioon **BMW 2. seeria Gran Tourer**.

## Esimene põlvkond (F45/F46; 2014–2021)

Esimese põlvkonna 2. seeria Active Tourer (mudelitähis **F45**) esitleti 2014. aasta Genfi autonäitusel. Auto disain põhines 2012. aastal esitletud ideeautol BMW Concept Active Tourer.

Aasta hiljem, 2015. aastal, lisandus valikusse pikendatud teljevahega (11 cm võrra) ja seitsme istekohaga **Gran Tourer** (mudelitähis **F46**). See oli esimene ja seni ainus seitsmekohaline mahtuniversaal BMW mudelivalikus.

Mõlemad mudelid olid saadaval nii esi- kui ka *xDrive*-nelikveoga. Mootorivalikus olid kolme- ja neljasilindrilised bensiini- ja diiselmootorid.

2018. aastal läbisid mõlemad mudelid mudeliuuenduse, mille käigus värskendati auto välimust, kaasajastati interjööri ja täiustati mootorivalikut.

Esimese põlvkonna Active Toureri ja Gran Toureri tootmine lõppes 2021. aastal.

## Teine põlvkond (U06; 2021–tänapäev)

Teise põlvkonna 2. seeria Active Tourer (mudelitähis **U06**) avalikustati 2021. aasta oktoobris. Erinevalt eelkäijast on uus mudel saadaval ainult viiekohalise Active Tourerina; seitsmekohaline Gran Toureri versioon tootmisse ei naasnud, põhjuseks viidati krossoverite ja maasturite kasvavale populaarsusele ning mudeli oodatust madalamatele müüginumbritele.

Uus põlvkond on ehitatud BMW UKL2 platvormi edasiarendatud versioonile ning on eelkäijast mõõtmetelt veidi suurem. Disainis on kasutusele võetud BMW uuemad kujunduselemendid, sealhulgas suurem "neerukujuline" iluvõre ja lamedamad esituled

Mootorivalikusse kuuluvad bensiini-, diisel- ja pistikuhübriidajamid. Kõik mudelid on varustatud seitsmekäigulise topeltsiduriga automaatkäigukastiga.

## Galerii

Fail:BMW 218i Active Tourer (F45) front.JPG|BMW 218i (F45) Active Tourer
Fail:BMW F46 registered February 2018 1499cc.jpg|BMW 2. seeria Gran Tourer (F46)
Fail:BMW U06 1X7A1830.jpg|BMW 2. seeria Active Tourer (U06)
Õppeülesande täitja

**Õppeülesande täitja** (harvemini kirjutatud *õppeülesandetäitja*) on kõrgkoolis tegutsev koosseisuväline töötaja. Inglise keeles eristatakse teaduskraadita (*adjunct instructor*) ja teaduskraadiga (*adjunct lecturer*) õppeülesande täitjat.

## Viited
Turvakodu

**Turvakodu** on ajutise hooldusega tegelev asutus, mis võtab näiteks vastu hüljatud või kodust põgenenud koolikohustuslikke lapsi ja perevägivalla ohvreid.

## Vaata ka
*hooldekodu
*tugikodu
*varjupaik

## Viited

## Kirjandus
*Lundy Bancroft, Jay G. Silverman, "Vägivallatseja lapsevanemana", Tartu Naiste Varjupaik, 2007, ISBN 9789949153886
*Lundy Bancroft, "Miks ta seda teeb?", tõlkinud: Reet Hiiemäe, MTÜ Naiste Tugi- ja Teabekeskus, 2013, ISBN 9949137020
Heki tee (Peetri)

**Heki tee** on tänav Rae vallas Peetri alevikus. See jääb nn Peetri vanasse-külla, Tallinna-Tartu maanteest lääne ehk Ülemiste järve poole.

Heki tee algab Peetri Lasteaia tagant Mõigu teelt, suundub lõunasse ning lõpeb risti Peetri teega. Tänav on käänuline ja umbes 260 meetrit pikk.
Sõltuvus

Sõnal "**sõltuvus**" on mitu tähendust:
***[[Sõltuvus (metafüüsika)|Sõltuvus]]** ehk **reaalne sõltuvus** ehk **ontoloogiline sõltuvus** on metafüüsikas suhe, milles üks entiteet määrab teise olemasolu või omadused.
***[[Sõltuvus (psühholoogia)|Sõltuvus]]** on olukord, milles mingit laadi elamused etendavad inimese elus ebanormaalselt olulist osa. 
***[[Sõltuvus (narkoloogia)|Sõltuvus]]** on sõltuvusaine ülemäärase tarvitamisega seotud psüühiliste (psüühiline sõltuvus) ja kehaliste nähtude (füüsiline sõltuvus) kompleks.
***[[Sõltuvus (keeleteadus)|Sõltuvus]]** on süntaksis teatud suhtetüüp.

***[[Stohhastiline sõltuvus]]** on juhuslike suuruste vaheline seos.
***[[Emotsionaalne sõltuvus]]** on ülemäärane kiindumus.
***[[Sotsiaalne sõltuvus]]** on võimetus end iseseisvalt ülal pidada või iseseisvalt igapäevaeluga toime tulla.
***[[Funktsionaalne sõltuvus]]** on olukord, kus ühe muutuja väärtus määrab teise muutuja väärtuse. 

## Vaata ka
*sõltumatus
*vastastikune sõltuvus
*sõltuv muutuja
*lineaarne sõltuvus
*tingitus
Väike-Vägeva tee

**Väike-Vägeva tee** on tänav Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav algab risti Lepiku teega ning lõppeb Vägeva teel. Tervel tänaval on paarismajad. 

Tänav on 0,29 km pikk.

## Viited
Sell

**Sell** (saksa keeles *Geselle*) on kutsealase ettevalmistuse saanud käsitööline, kes töötab meistri teenistuses, õpipoisi ja meistri vaheaste. Selliks saamiseks tuli õpipoisil teha sellitöö ehk -eksam.

**Sell** võib ka tähendada kaupmehe või apteekri abilist.

Rändavaid selle nimetati vandersellideks (saksa keeles *Wandergeselle*).

## Välislingid
*"Käsitöölise kasvatamine" Kasvatus keskajal. Tallinna Ülikool
Alcohol Use Disorders Identification Test

**"Alcohol Use Disorders Identification Test"** ehk **AUDIT-test** (lühend *AUDIT*) on Maailma Tervishoiuorganisatsiooni loodud 10 küsimusest koosnev küsimustik. AUDIT-testi tehakse tervishoiuasutuses ja selle eesmärgiks on inimeste alkoholi liigkasutuse kindlakstegemine.

AUDIT-testi küsimused 1–3 puudutavad alkoholi tarvitamist, näiteks 2. küsimus kõlab: "Mitu annust te tavaliselt korraga joote?"

Märkus. Üks alkoholiannus on: 
*pudel (33 cl) keskmise kangusega õlut või siidrit või
*klaas (12 cl) lahjat veini või
*väike klaas (8 cl) kanget veini või
*restoraniannus (4 cl) kanget alkoholi. 

Küsimused 4–6 puudutavad alkoholisõltuvust ehk alkoholismi ja küsimused 7–10 alkoholi väärtarvitamisega seotut. 

## Küsimustiku tulemused

Punktisumma meestel 8 ja naistel 7 või rohkem viitab tõenäoliselt ohtlikule alkoholikasutusele või kahjulikule alkoholikasutusele. Tulemus üle 20 kinnitab alkoholisõltuvust.  

## AUDIT-C

Kui 10 küsimuse läbivõtmiseks pole piisavalt aega, siis võidakse esitada üksnes 3 esimest küsimust. Seda komplekti nimetatakse koondnimetusega *AUDIT-C*.

## AUDIT-testi puudused

AUDIT-testi puuduseks on asjaolu, et inimesed võivad tahta valetada oma alkohoolsete jookide tarbimise sageduse, koguste ja tagajärgede kohta.

## Viited

## Välislingid
*Thomas F. Babor, John C. Higgins-Biddle, John B. Saunders, Maristela G. Monteiro, The Alcohol Use Disorders Identification Test, 2. väljaanne, veebiversioon (vaadatud 3.05.2014) (*inglise keeles*)
*AUDIT-i veebiküsimustik, veebiversioon (vaadatud 3.05.2014) (*inglise keeles*) 
*"Alkoholisõltuvus", tõlkija Meri-Liis Laherand, keeletoimetaja Piibe Kohava, AS Medicina, lk 36–37, 2012, ISBN 978 9949 9194 4 4
*AUDIT, veebiversioon (vaadatud 3.05.2014) (*soome keeles*)
*The Alcohol Use Disorders Identification Test AUDIT-C, veebiversioon (vaadatud 3.05.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Alcohol Use Disorders Identification Test]] ja soomekeelset artiklit [[:fi:AUDIT]] seisuga 03.05.2014.*
Odessa kokkupõrked

**Odessa kokkupõrked** olid 2014. aasta 2. mail Ukrainas Odessas peamiselt Sobornaja väljakul ja Kulikovo väljakul asetleidnud inimohvritega lõppenud rahutused, mis olid üks osa 2014. aasta Ukraina revolutsiooni järel Ukrainas eskaleerunud rahutustest. Odessa kokkupõrgete peamisteks põhjustajateks olid vastuseis Donetski vastuhakule ning Euromaidani pooldajate ja vastaste vastasseis.

Kokkupõrked ukrainameelsete ja venemeelsete rühmade vahel toimusid Odessa kesklinna tänavatel ja väljakutel. Kokkupõrgete käigus süüdatud Odessa ametiühingute hoone põlengus hukkus 31 inimest, hukkunute koguarv oli 48 inimest, vigastada sai vähemalt 174 inimest, neist 25 kriitiliselt, 13 inimest jäi kadunuks.

Kiievi võimude väitel oli suurem osa seni tuvastatud hukkunutest pärit Transnistriast.

2014. aasta 3. mail kuulutati Odessas välja kolmepäevane lein. Ukraina president kuulutas Odessas ja Donetski oblastis valitsuse vasturünnakus hukkunute mälestuseks välja kahepäevase üleriikliku leina.

## Vaata ka
* Vene-Ukraina sõda

## Viited

## Välislingid
* More than 40 killed in fire, clashes in Ukraine's Odessa Reuters Vaadatud 2014-05-03
* Dozens killed in Ukraine fighting and fire; OSCE monitors freed Reuters Vaadatud 2014-05-03
* Unrest spreads to Odessa *Slideshow*, 23 fotot, Reuters
* Video ametiühingu hoone põlengust Reuters
* Odessa violence video: Brutal clashes erupt in Ukraine's south... YouTube
* Ametiühingute hoone tulekahju, video YouTube
* Dramatic video: Odessa Trade Unions building on fire with do..., , video YouTube
Virgi Jalakas

**Virgi Jalakas** (10. jaanuar 1929 – 20. mai 2017) oli eesti õpetaja. 

Ta töötas eesti keele ja kirjanduse õpetajana Tallinna 20. Keskkoolis ja lektorina Tallinna Pedagoogilises Instituudis.

Töötas õpetajana ka C. R. Jakobsoni nimelises Viljandi 1. Keskkoolis.

## Tunnustus
*1975 Eesti NSV teeneline õpetaja
Viktor Agudin

**Viktor Agudin** (29. september 1928 Petseri vald, Petserimaa – 28. detsember 2012 Tallinn) oli Eesti tõstja, tõstetreener ja sporditeadlane.

Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 32. Keskkooli ja 1953. aastal Leningradi Lesgafti-nimelise Kehakultuuri Instituudi. 1972. aastal kaitses ta pedagoogikakandidaadi väitekirja.

Tõstmist hakkas harrastama 1946 Spartakis Karl Oole juhendamisel. Võitis Eesti NSV meistrivõistlustel kergekaalus kulla (1954) ja 2 pronksi (1953 ja 1957). 

Viktor Agudin suri 28. detsembril 2012 Tallinnas ja ta põrm maeti 23. mail 2013 Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.

## Tunnustus
* 1973 Eesti NSV teeneline treener
*1974 Jõu auliige

## Isiklikku
Viktor Agudini tütar on eesti arst Jelena Agudina.

## Välislingid
* 
*Haud Tallinna Aleksander Nevski kalmistul
Gustav Meyrink

**Gustav Meyrink** (kodanikunimi **Gustav Meyer**; 19. jaanuar 1868 Viin – 4. detsember 1932 Starnberg) oli Austria kirjanik.

Gustav Meyrink sündis Viinis Württembergi ministri Karl von Varnbüleri ja näitleja Maria Wilhelmine Adelheid Meyeri abieluvälise lapsena. Kuni 13. eluaastani elas Meyrink põhiliselt Münchenis, siis lühemat aega Hamburgis. 1883. aastal kolis koos emaga Prahasse, kus elas järgmised 20 eluaastat.

1889. aastal asutas ta koos sugulase Christian Morgensterniga oma panga Meyer & Morgenstern. 1902. aastal süüdistati teda pettuses ning Meyrink pidas paremaks äritegevus lõpetada.

1892. aastal plaanitses hingelises kriisis Meyrink enesetappu. Ta istus, revolver käes, oma toas kirjutuslaua taga ning kavatses ennast maha lasta. Korraga kuulis ta krabinat ning keegi lükkas ukse alt tuppa brošüüri "Über das Leben nach dem Tode" ('elust pärast surma'). Meyrink oli juhtunust väga üllatunud ning hakkas huvi tundma okultsete ja müstiliste nähtuste vastu. Temast sai koguni Praha teosoofilise looži Zum Blauen Stern juht.

Meyrinki loometee algas 1903. aastal ajakirja Simplicissimus kaastöölisena. Samal aastal ilmus ta esikraamat "Der heiße Soldat und andere Geschichten" ('kuum sõdur ja teisi jutte'). 1904. aastal kolis Meyrink Viini. 1905. aastal Meyrink abiellus, paaril oli kaks last. Et peret ülal pidada, pidi ta tegema ka tõlketöid. 1907. aasta jaanuarist elas Meyrink Münchenis. 1911. aastal kolis Meyrink koos perekonnaga Müncheni lähedale Starnbergi.

Väga suurt tähelepanu äratas Meyrink oma esoteeriliste romaanidega, mis käsitlesid müstiliste ja okultsete teemadega. 1915. aastal ilmus tal romaan "Der Golem", mis osutus väga populaarseks. Edukaks kujunesid ka Meyrinki järgmised romaanid "Das grüne Gesicht" ("Roheline nägu") ja "Walpurgisnacht" ("Volbriöö"), mõlemad ilmusid 1917. 1921. aastal ilmus romaan "Der weiße Dominikaner" ("Valge Dominiiklane") ja 1927. aastal "Der Engel vom westlichen Fenster" ('Läänepoolse akna ingel').

Meyrinki elu viimane periood kujunes traagiliseks. Tema poeg Fortunat sai 1932. aasta talvel suusatades nii rängalt viga, et jäi halvatuks. 12. juulil 1932 sooritas ta 24-aastaselt enesetapu.

## Gustav Meyrinki teoste tõlked eesti keeles
*"Doktor Cinderella kasvud". Tallinn, 1923
*"Golem". Tõlkinud Juhan Lõhmus, Tartu, 1930, 2. trükk Tallinn, 1994
*"Mees pudeli pääl". Tallinn, 1923
*"Milleks on õigupoolest hea valge koerasitt : lugusid "Saksa pürjeli imesarvest". Tõlkinud Mati Sirkel, Tallinn, 2010
*"Naisori Rhodosest". Tallinn, 1922
*"Poisu". Tallinn, 1921
*"Präparaat". Tartu, 1916
*"Roheline nägu : okultistlik romaan". Tõlkinud Uno Liivaku, Tallinn, 2003
*"Valge Dominiiklane : nähtamatu mehe päevikust". Tõlkinud Uno Liivaku, Tallinn, 2003
*"Volbriöö : fantastiline romaan". Tõlkinud Aadu Hurt, Tallinn, 1996

## Viited
Georg Aagaard

**Just Georg Valdemar Aagaard** (12. märts 1811 Kopenhaagen – 16. märts 1857) oli Taani poliitik.

Ta kuulus parteisse De Nationalliberale ning valiti esimest korda Folketingi 1852. Ta jäi parlamendiliikmeks surmani.

Tema isa, sõjaassessor Holger Halling Aagaard, kes oli abielus Marie Koës'iga, asus varsti pärast poja sündi elama oma Iselingeni mõisa Vordingborgi lähedal. Georg lõpetas 1829 Vordingborgi gümnaasiumi. Kopenhaageni Ülikoolis sõbrunes ta tõenäoliselt noorte andekate meeste ringiga, kellest hiljem said kõige tuntumaks Carl Christian Hall, Frederik Marcus Knuth ja Ditlev Gothard Monrad. Külalislahkes Iselingenis, kus peale suure lastekarja viibisid ka Peter Ole Brøndstedi kaks tütart, proua Aagaardi õetütred, kogunesid need sõbrad vaimurikkaks ajaveetmiseks. Külas oli ka noor Nikolai Frederik Severin Grundtvig. 

Aagaard lõpetas 1835 kandidaadieksamiga õigusteaduskonna, reisis mõnda aega välismaal, oli 1837. aastani *[[fuldmægtig]]* kammeradvokaadi juures, seejärel rentis Binnitse mõisa Maribo lähedal ning sai 1841 Maribo maakonnas advokaadiks.

Siis oli ta abiellunud Charlotte Bartholin-Eichel, kelle isale omal  ajal kuulus  Svanholmi mõis Sjællandil.

Aagaard oli Schleswigi hertsogkonnast lähtunud Ejderi-poliitika ja vabaduspüüdluste vaimustunud eestkõneleja, ning pühendus parteile De Nationalliberale selle rajamisest saadik. Ta oli põhiseaduse välja töötanud kogu  Den Grundlovgivende Rigsforsamling liige Maribo maakonna 3. ringkonna saadikuna, esimestel Folketingi valimistel detsembris 1849 kukkus 2. ringkonnas läbi, kuid hiljem valiti sinna neli korda. Pärast ühispõhiseaduse jõustumist 2. oktoobril 1855 valiti ta 2. ringkonnast (Fyn ja Lolland-Falster) Riiginõukogusse, kuid suri 46-aastaselt 16. märtsil 1857, aasta pärast noorpõlvesõpra krahv Frederik Marcus Knuthi.

Aagaard sai väga isamaalise kasvatuse ja oli ise soe patrioot, vaimustus kõigest suurest ja ilusast ning oli erga huumorimeelega. Tal puudusid säravad võimed ja ta oli laisa loomuga, kuid ta oli nii südamlik, et võitis kõikide südamed.

## Kirjandus
* Frederik Barfod. *Dansk Rigsdags-Kalender*, 1856.
* Carl Steen Andersen Bille. Georg Aagaard. – Carl Frederik Bricka (toim). *[[Dansk Biografisk Lexikon]]*, København: Gyldendal 1887–1905.
Knud Aagaard

**Knud Aagaard** (22. märts 1769 Skindelborg Løkke Koldingi lähedal – 27. veebruar 1838 Agerskov, Tørningi lään) oli taani vaimulik ja topograafiline kirjamees.

Ta lõpetas 1789 Koldingi gümnaasiumi, 1794 lõpetas Kopenhaageni Ülikooli kandidaadikraadiga teoloogia alal.

Ta sai 1798 Thistedis kaplaniks, 1799 pastoriks Skjoldborg ja Kallerupis, 1806 Agerskovis, ning 1829 praostiks.

Ta koostas väärtuslikke kirjeldusi kohtades, kus ta teenis. Oma viimases kirjutises, millest osa ilmus ajakirjas Athene, kaitseb ta soojalt taani keelt. Jacob Brønnum Scaveniust innustas see välja panema auhinna parima kirjutise eest taani keele kohta Lõuna-Jüütimaal. Ka teistes raamatutes on juttu rahvakeelest. 

Aagaard on kirjutanud ka teisi kirjutisi rahvamajandusest, vanavarast, keelest ja religioonist.

## Teosed
**Physisk, oeconomisk og topographisk Beskrivelse over Thye*, 1802 (faksiimile 1983) Veebiversioon
**Beskrivelse over Torning Lehn*, 1815
* Det danske Sprogs Skiebne og Grændser i Sønderjylland. – Christian Molbech (toim). *[[Athene]]* (ajakiri), 1815, mai

## Välislingid
*Sissekanne biograafilises leksikonis
Lasse Aagaard

**Lasse Aagaard** (sündinud 31. mail 1967) on taani koomik ja muusikalide autor.  

Aastal 1985 lõi ta koos Thomas Høgi, Sune Svanekier ja Jens Korseeriga koomikute ansambli Onkel Dum & Bananerne.
Martin Aagaard

**Martin Aagaard** (ka **Zackarias Martini Aagaard**; 13. oktoober 1863 Levanger – 6. detsember 1913) oli norra meremaalija.

Ta õppis Trondheimi tehnikaõhtukoolis, koolides Den konglige tegnerskole ja Harriet Bakkers Malerskole ning oli Knud Bergslieni ja Christian Krohgi õpilane.

Ta käis mitmekuisel reisil Lofootidel ja Finnmargis.

Ta müüs oma maale Venemaale, Saksamaale ja Norrasse.

Tema töid on eksponeeritud Bergeni meresõidumuuseumis, Elverumi kunstigaleriis, Haugesundi pildigaleriis, Normøre muuseumis ja Skiens FG-s. 

## Loomingu näiteid

Aagaard-martin-1863-1913-norwa-setting-sail-from-the-fjords-a.jpg|Umbes 1880.
Aagaard-martin-1863-1913-norwa-borren.jpg|*Borøen*. 1900.
Aagaard-martin-1863-1913-norwa-for-fulle-seil.jpg|*For fulle seil*.
Aagaard-martin-1863-1913-norwa-skibsmotiv-med-klippebaggrund.jpg|*Sjølandskap med fjellformasjoner*.
Martin Aagaard - Sailor med kikkert.jpg|*Sailor med kikkert*
Claus Arnold

**Claus Arnold** (17. oktoober 1919 München – 1. aprill 2014 Hornburg) oli saksa joonistaja, karikaturist ja maalikunstnik.

Ta oli joonistaja Karl Arnoldi poeg.

Ühena esimestest Saksamaal joonistas ta Saul Steinbergi ja Ronald Searle'i stiilis.