open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Moritz

**Moritz** on saksakeelne ees- ja perekonnanimi, mis tuleneb Mauritiusest.
*Moritz (eesnimi)
**Moritz oli Saksimaa hertsog
**Moritz oli esimene Viljandi foogt
*Moritz (perekonnanimi)
*Moritz (suguvõsa)
## Vaata ka
*Sankt Moritz, Šveitsi vald
Moritz (Viljandi foogt)

**Moritz** (ka *Mauritius*; surnud 29. jaanuaril 1223) oli Mõõgavendade ordu liige, Viljandi foogt.

Moritz oli tõenäoliselt esimene Viljandi foogt, tema täpne ametisseastumise aasta pole aga teada. 1223. aasta algul, kui eestlased Viljandi linnuse enda kontrolli alla võtsid, tapsid nad lossikiriku esisel kõik seal olnud orduvennad, sealhulgas Moritzi.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 596 (lk 453).
Srebrenica

**Srebrenica** on linn Bosnia ja Hertsegoviina idaosas Serblaste Vabariigis, Srebrenica valla keskus.

Piirkond on traditsiooniliselt olnud muslimite (bosnjakkide) enklaav keset serblaste ülekaaluga piirkondi. 1991. aastal elas linnas 5746 inimest, neist bosnialasi 3673 (63,92%), serblasi 1632 (28,4%), jugoslaavlasi 328 (5,7%), horvaate 34 (0,59%) ja muid rahvusi 79 (1,39%).

Bosnia sõja ajal (1992–1995) toimusid piirkonnas ägedad lahingud. Moslemite külad Srebrenica lähedal olid serblaste sagedaste sõjaliste rünnakute sihtmärgid. Rünnakute hulka kuulusid kuulipildujatuli, snaiprite rünnakud ja mõnikord õhurünnakud. Ükshaaval vallutasid serblased Srebrenica-lähedased külad, ajasid elanikud minema või tapsid nad ja hävitasid majad, et nad tagasi ei saaks tulla. Srebrenicat tulistati samuti iga päev.

1993. aastal kuulutas ÜRO Srebrenica kaitsealuseks piirkonnaks, kuid 1995 vallutasid selle Serblaste Vabariigi väed. Srebrenica massimõrva käigus hukati üle 8000 võitluseas (17–55-aastast) meessoost bosnjakki. Seda peetakse kõige ohvriterohkemaks veresaunaks Euroopas pärast teist maailmasõda. Veresauna eest vastutas Ratko Mladić, kes suutis ennast aastaid võimude eest varjata, aga Serbia julgeolekutöötajad said ta 2011. aastal kätte ja ta oli Haagis kohtu all.

## Viited

## Välislingid

*http://www.srebrenica-opstina.org/
Mitteühinemisliikumine

**Mitteühinemisliikumine** on rahvusvaheline organisatsioon, mille eesmärk on sõnastatud 1979. aasta Havanna deklaratsioonis: kindlustada [suurte poliitiliste ja sõjaliste liitudega] mitteühinenud riikide rahvuslik iseseisvus, suveräänsus, territoriaalne terviklikkus ja julgeolek võitluses nii imperialismi, kolonialismi, neokolonialismi, rassismi, sionismi, välisagressiooni, okupatsiooni, domineerimise, sekkumise või hegemoonia kui ka suurvõimude ja -blokkide poliitika vastu.

Organisatsioon asutati 1955. aastal alternatiivina NATO-le ja VLO-le. Initsiaatorid olid Jugoslaavia, India, Egiptus, Ghana ja Indoneesia.

2011. aasta seisuga on organisatsioonil 120 liiget. Sealhulgas on liikmeteks kõik Aafrika riigid peale Lõuna-Sudaani.

## Liikmesriigid
### Aafrika
# Alžeeria
# Angola
# Benin
# Botswana
# Burkina Faso
# Burundi
# Cabo Verde
# Djibouti
# Egiptus
# Ekvatoriaal-Guinea
# Elevandiluurannik
# Eritrea
# Etioopia
# Gabon
# Gambia
# Ghana
# Guinea
# Guinea-Bissau
# Kamerun
# Keenia
# Kesk-Aafrika Vabariik
# Komoorid
# Kongo Demokraatlik Vabariik
# Kongo Vabariik
# Lesotho
# Libeeria
# Liibüa
# Lõuna-Aafrika Vabariik
# Madagaskar
# Malawi
# Mali
# Maroko
# Mauritaania
# Mauritius
# Mosambiik
# Namiibia
# Niger
# Nigeeria
# Rwanda
# Sambia
# São Tomé ja Príncipe
# Seišellid
# Senegal
# Sierra Leone
# Somaalia
# Sudaan
# Svaasimaa
# Tansaania
# Togo
# Tšaad
# Tuneesia
# Uganda
# Zimbabwe

### Aasia
# Afganistan
# Araabia Ühendemiraadid
# Bahrein
# Bangladesh
# Bhutan
# Birma
# Brunei
# Fidži
# Filipiinid
# Ida-Timor
# India
# Indoneesia
# Iraan
# Iraak
# Jeemen
# Jordaania
# Kambodža
# Katar
# Kuveit
# Laos
# Liibanon
# Malaisia
# Maldiivid
# Mongoolia
# Nepal
# Omaan
# Pakistan
# Palestiina
# Paapua Uus-Guinea
# Põhja-Korea
# Saudi Araabia
# Singapur
# Sri Lanka
# Süüria
# Tai
# Türkmenistan
# Usbekistan
# Vanuatu
# Vietnam

### Euroopa
# Aserbaidžaan
# Valgevene

### Ladina-Ameerika
# Antigua ja Barbuda
# Bahama
# Barbados
# Belize
# Boliivia
# Colombia
# Dominica
# Dominikaani Vabariik
# Ecuador
# Grenada
# Guatemala
# Guyana
# Haiti
# Honduras
# Jamaica
# Kuuba
# Nicaragua
# Panama
# Peruu
# Saint Kitts ja Nevis
# Saint Lucia 
# Saint Vincent ja Grenadiinid 
# Surinam
# Trinidad ja Tobago
# Tšiili
# Venezuela

## Endised liikmesriigid
Üks organisatsiooni eestvedajatest, Jugoslaavia, lagunes 1991. aastal. Riigi järglasriikidest on Sloveenia ja Horvaatia liitunud NATO ja Euroopa Liiduga, Montenegro ja Põhja-Makedoonia on liitunud NATOga, kuid Bosnia ja Hertsegoviinal ja Serbial on organisatsioonis vaatlejaliikme staatus.

Küpros liitus mitteühinemisliikumisega 1961. ja Malta 1973. aastal, kuid peale EL liikmeks saamist 2004. aastal lahkusid mõlemad organisatsioonist.

Argentina liitus organisatsiooniga 1973. aastal, kuid 1991. aastal, peale Nõukogude Liidu ja kommunismi lagunemist ei näinud president Carlos Menem liikumisel enam tarvidust ja Argentina lahkus.
Võrkpall 2008. aasta suveolümpiamängudel

**[[Võrkpall]] [[2008. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 9.–24. augustini. Võrkpallis oli mängus 4 komplekti medaleid. Võrkpallis osales meeste ja naiste arvestuses võrdselt 12 võistkonda. 

Rannavõrkpallis oli nii meeste kui ka naiste arvestuses kohal 24 paari, Eestit esindasid meeste arvestuses Kristjan Kais ja Rivo Vesik.

## Kvalifitseerunud riigid võrkpallis
### Mehed

### Naised

## Tulemused võrkpallis
### Mehed
Eelmiste 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat meeskonda:
*  **Olümpiavõitja**: Brasiilia
*  Hõbemedal: Itaalia
*  Pronksmedal: Venemaa 

#### Alagrupimängud
##### A-alagrupp

##### B-alagrupp

#### Veerandfinaal

#### Poolfinaal

#### Pronksimäng

#### Finaal

#### Lõplik järjestus
*  **Olümpiavõitja** USA
*  Hõbemedal Brasiilia
*  Pronksmedal Venemaa
* 4. koht Itaalia
* 5. koht Bulgaaria
* 5. koht Hiina
* 5. koht Poola
* 5. koht Serbia
* 9. koht Saksamaa
* 9. koht Venezuela
* 11. koht Egiptus
* 11. koht Jaapan

### Naised
Eelmiste 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat naiskonda olid:
*  **Olümpiavõitja**: Hiina
*  Hõbemedal: Venemaa
*  Pronksmedal: Kuuba 

#### A-alagrupp

#### B-alagrupp

#### Veerandfinaal

#### Poolfinaal

#### Pronksimäng

#### Finaal

#### Lõplik järjestus
*  **Olümpiavõitja** **[[Brasiilia]]**
*  Hõbemedal USA
*  Pronksmedal Hiina
* 4. koht Kuuba
* 5. koht Itaalia
* 5. koht Jaapan
* 5. koht Serbia
* 5. koht Venemaa
* 9. koht Kasahstan
* 9. koht Poola
* 11. koht Alžeeria
* 11. koht Venezuela

## Kvalifitseerunud paarid rannavõrkpallis

## Tulemused rannavõrkpallis
### Mehed

  



### Naised

  



## Medalid

## Välislingid
*Võrkpalli ametlik veebileht Pekingi OM-il
* Rannavõrkpalli ametlik veebileht Pekingi OM-il
*FIVB koduleht
Saint Vincenti ja Grenadiinide lipp

**Saint Vincenti ja Grenadiinide lipp** on Saint Vincenti ja Grenadiinide riigilipp.

Lipp võeti kasutusele 21. oktoobril 1985.

Lipu sinine värv sümboliseerib taevast ja merd, roheline saare lopsakat loodust ja kollane päikest. Kollasel väljal on kolm rombi, mis kujutavad teemante ja viitavad saare hüüdnimele "Antillide kalliskivi".

## Varasemad lipud

Pilt:Flag of Saint Vincent and the Grenadines (1979-1985).svg|Lipp aastatel 1979–1985
Pilt:Flag of Saint Vincent and the Grenadines (1985).svg|Lipp aastal 1985


## Vaata ka
* Saint Vincenti ja Grenadiinide vapp
Veemootorisport

**Veemootorisport** ehk **veemoto** on spordiala, milles võisteldakse mootorveesõidukite kiiruses. See on üks väheseid spordialasid, kus mehed ja naised võistlevad koos.

Kuigi tehnilised spordialad ei kuulu enam nüüdisolümpiamängude kavva, peeti 4. suveolümpiamängudel (London, 1908) olümpiavõistlus ka veemotos. 

## Võistlusklassid
Veesõidukid jaotatakse võistlusklassidesse näiteks paadikere ehituse, paadi massi, jõuallika, selle võimsuse, sisepõlemismootori töömahu jms alusel. 

Rahvusvaheline Veemoto Liit UIM jagab võistlussõidukid viide suurde rühma:
* Ringrajapaadid (harilikult siseveekogudel)
* Kaatrid avamerel või suurtel siseveekogudel (*offshore*)
* Jetid (*aquabike*)
* Lõbusõidupaadid
* Raadio teel juhitavad paadimudelid

## Veemoto Eestis

## Pilte

Pilt:Motorbootdreikant.JPG
Pilt:Motorbootdreipunkter.JPG
Pilt:Lembit_Aaslav-Kaasik.JPG
Pilt:Lembit_Aaslav-Kaasik_paat.JPG 
Pilt:Ott_Joala.JPG


## Vaata ka
*Jetisport

## Välislingid
*Eesti Rahvusvahelise Veemotoliidu (UIM) koduleht
*Veemoto superstaarid ja medalivõitjad
Rahvusvaheline Veemoto Liit

**Rahvusvahelise Veemoto Liit **(prantsuse *Union Internationale Motonautique* – **UIM**) on 1972. aastast Monacos asuva peakorteriga spordialaliit, mis korraldab rahvusvahelist veemotosporditegevust.

## Ajalugu
Liidu ajalugu ulatub 19. sajandisse, mil tekkisid esimesed rahvuslikud veemotoliidud. Inglismaal eksisteeris juba pikka aega Mootorlaevastiku Assotsiatsioon MMA (*Marine Motoring Association*), mis organiseeris Suurbritannias ja Põhja-Iirimaal võistlusi ning registreeris rekordeid. 1912. aastal loodi USA-s APBA (*American Power Boat Association*), millest sai maailma juhtiv veemotoliit, mille väga põhjalikud reeglid olid aluseks paljude teiste riikide reegliraamatute koostamisel. Mõnedel andmetel loetakse APBA sünniajaks aastat 1903. Itaalia väga tugev veemotoliit FIM (*Federazione Italiana Motonautica*) loodi 1923. ja sakslaste autoliit ADAC (*Allgemeine Deutsche Automobil-Club*) 1903. aastal.

1902. aastal loodi Londonis Rahvusvaheline Mootorjahtide Liit (*International Motor Yachting Union*). Kulus veel 20 aastat, enne kui sellest liidust sai arvestatav suuri rahvusvahelisi võistlusi korraldav ja rekordeid kinnitav organisatsioon. Liidu sünniajaks loetakse 1922. aastat mil peakorter kolis Belgiasse. 1946. aastal muutis liit oma nimeks UIM., kuhu igast riigist kuulub üks rahvuslik organisatsioon. Seega on tegelikult tegemist liitude liiduga. 1972. aastal kolis UIM-i peakorter Monacosse.

## Tegevus
UIM avaldab igal aastal aastaraamatu ja reegliraamatud. UIM-i ametlikud töökeeled on prantsuse ja inglise keel. Tegevust juhib keskkomitee, mille valib peaassamblee. Keskkomitee tööd juhib president ja sinna võib kuuluda igast riigist vaid üks esindaja (minimaalselt viis liiget, praktiliselt aga 12). UIM-il on mitu komisjoni:

*tehniline komisjon (COMINTECH)
*spordikomisjon (COMINSPORT)
*turvalisuse- ja meditsiinikomisjon (COMINSAFE)
*turismikomisjon
*vormelikomisjon
*aquabike'i-komisjon
*ookeanivõistluse komisjon (COMINOFF)
*reeglikomisjon (COMCONA)
*mootorikomisjon (POWERTRAIN)

## UIM-i presidendid
*1922–1944 Alfred Pierrard (Saksamaa) 
*1946–1972 Freddy Buysse (Belgia) 
*1972–1975 Vittore Catella (Itaalia) 
*1975–1978 Claude Bouilloux Lafont (Prantsusmaa) 
*1978–1985 Francesco Cosentino (Itaalia) 
*1985–1987 Paul Lamberts (Belgia) 
*1987–2007 Ralf Frohling (Saksamaa) 
*2007 – praeguseni Raffaele Chiulli (Itaalia)  

## UIM-i peasekretärid
*1922–1925 John Ward (Iirimaa) 
*1925–1965 Maurice Pauwaert (Belgia) 
*1965–1972 Henri Thomas (Belgia) 
*1973–1992 José Mawet (Belgia) 
*1992–2011 Régine Vandekerckhove (Belgia)
*2011 – 2014 Andrea Dini (Itaalia)
*2014 – praeguseni Thomas Kurth (Šveits)

## Eesti
Eesti Veemoto Liit võeti UIM-i vaatlejaliikmeks 1992. aastal. Nüüd on Eesti Veemoto Liit UIM-i täieõiguslik liige. Eesti esindajana on Vahur Joala olnud UIM-i spordikomitee (COMINSPORT) liige aastast 2012 ja keskkonnakaitse töörühma liige aastast 2011. Ta on ka Hydro Working Groupi liige ning paadiklasside F-125 ja F-250 sportlaste esindaja spordiliidus UIM.

## Välislingid
*UIM-i koduleht
Jaan Kraav

**Jaan Kraav** (12. juuli 1898 Vana-Antsla vald – 26. september 2000 Tallinn) oli eesti agronoom ja pikaealine eestlane.

Ta töötas agronoomi ja põllumajandusinsenerina Lõuna-Eestis. Jaan Kraav oli ühtlasi vanim EÜSi vilistlane.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Dylan Thomas

**Dylan Marlais Thomas** (27. oktoober 1914 Swansea – 9. november 1953 New York) oli Walesi luuletaja. Lisaks luulele kirjutas ta ka lühilugusid ning filmi- ja raadiostsenaariume.

Tema elust on inspireeritud film "Armastuse piir" (2008), kus teda mängis Matthew Rhys.

## Teosed eesti keeles
* "Piimmetsa vilus" (*Under milk wood*, "mäng häältele" – kuuldemäng). Inglise keelest tõlkinud Paul-Eerik Rummo. Loomingu Raamatukogu 1970, nr 42
* Luuletusi, tõlkinud ja järelmärkus: Paul-Eerik Rummo – Looming 1971, nr 8, lk 1235–38
* "Surmad ja sisenemised" (luulevalimik). Tõlkinud Paul-Eerik Rummo. Sari XX sajandi luule, Eesti Raamat, Tallinn 1972
* "Üksteist lugu". Tõlkinud Mathura. Allikaäärne 2012

## Välislingid

* Kolm luuletust. Inglise keelest Märt Väljataga – Vikerkaar 2011, nr 3, lk 1–8 
* Märt Väljataga, "Jüri Kaarma ja Dylan Thomase "Surmad ja sisenemised"" – samas, lk 8–13
Eduard Ilves

**Eduard-Aleksander Ilves** (29. jaanuar 1899 – 26. aprill 2003) oli Eesti vabadusvõitleja ja pikaealine.

## Autasud
* Kotkaristi III klassi teenetemärk mõõkadega (veebruar 2001)

## Viited

## Välislingid
* Eduard, 100
Aarno Pärna

**Aarno Petermann Pärna** (ka **Aarno Pärna**) (7. oktoober 1899 Pärnumaa – 15. detsember 2004 Indianapolis) oli Vabadussõja veteran ja pikaealine. 

Ta võttis Vabadussõjast osa 9. polgu kuulipildujaroodus, võideldes nii Landeswehri vastu kui ka Narva rindel.

USA-sse emigreerus Pärna 1949. aastal. 

2001. aastal (veebruaris) anti Aarno Pärnale Kotkaristi III klassi mõõkadega teenetemärk.

## Viited
Raadio teel juhitavad paadimudelid

**Raadio teel juhitavad paadimudelid** on sõidukid, mida kasutatakse veemotospordis.

Raadio teel juhitavaid paadimudeleid on mitmesuguseid. Võisteldakse eri kategooriates ja mitut tüüpi võistlustel.

## Kestvussõit
Eesmärk on läbida etteantud aja jooksul võimalikult palju ringe. Eelsõitude kestus 10 minutit, poolfinaal 15 minutit ja finaalsõit kestab 30 minutit. 

Rada on ristkülikukujuline (pikkus 60–100 m ja laius 25–50 m). Tagumisel pikemal sirgel on kasutusel parempööre (raja ristküliku sees. Seega on kokku 5 pöördetähist. Rada ei tohi olla rannale lähemal kui 25 meetrit. Kogu raja ulatuses peab väljapoole jääma 15 m laiune vaba ala. Ringil sõidetakse vastupäeva.

Ühes sõidus võib võistelda on kuni 12 võistlejat, vähim arm on 3. Kui võistlejaid on vähem kui 12, siis eelsõite ei sõideta. Eelsõitude korral on igal võistlejal kolm katset (sõitu).

## Võidusõit startidega
Ühte starti lubatakse korraga kuni 8 võistlejat. Igas stardis sõidetakse 6 ringi. Iga stardi paremad saavad punkte UIM-i punktitabeli alusel. Katkestanud võistleja saab 25 punkti ja mittestartinud punkte ei saa.

Ring tähistatakse kuue poiga, ringi kummaski otsas on kolm poid. Ristküliku määratlevad neli poid asetatakse rajale nii, et pikem külg on 100 m ja lühem 20 m. Ristküliku otsa asetatakse kolmas pöördepoi nii, et see satub 10 m raadiusega ringile ristkülikust väljaspool. Vaba ruum väljaspool ringi peab olema vähemalt 40 meetrit, stardikaldast 20 meetrit. Ringil sõidetakse päripäeva. 

Kvalifikatsioonisõite peab võistlejal olema vähemalt kolm. Finaalsõidus on minimaalselt kolm starti. Kui võistlejaid on vähem kui 8, siis eelsõite ei sõideta.

## Vaata ka
*Veemoto
Jett

**Jett** ehk **vesiturbiinsõiduk** on statsionaarmootoriga, jugakäituriga (vesiturbiiniga) istudes, põlvili või seistes juhtrauast juhitav ja kuni 4 meetri pikkune kokpitita veesõiduk, mis ei sarnane ehituselt mootorpaadiga.

## Kirjeldus ja kasutus
Jett on lihtne aga kiire veesõiduk, mis võtab tavaliselt peale 1–3 inimest. Jetil on madalad pardad ja mootorrattaga sarnanevad kindlad istekohad ahtrikonsoolil või seismiskoht väiksemal ahtriplatvormil-tekil. Sõidupiirkonna poolest on Jett on üldiselt võrreldav D-kategooria väikelaevaga. 

Jetijuhi tunnistust saab taotleda isik, kes on sooritanud sellekohase teooriaeksami ja on vähemalt 15 aastat vana. Jetijuhi tunnistuse taotlemiseks vajaliku ettevalmistuse, sealhulgas praktilised oskused võib omandada iseseisvalt, aga ka Veeteede Ameti tunnustatud kursustel. Jetijuhi tunnistuse taotlemiseks on vaja sooritada teooriaeksam, mille viib läbi koolituskursuste korraldaja.

Jetiga sõitjad on sõidu ajal kohustatud kandma kehakaalule vastava kandevõimega päästevesti või ohutusvesti.

Jetiga võisteldakse rajasõidus, kestvussõidus, vigursõidus, slaalomis ja muudes sellistes võistlusvormides.

## Vaata ka
*Veemoto
*Mootorpaat
*Väikelaev
Voldemar Tilk

**Voldemar Georg Tilk** (23. detsember 1897 Kuressaare – 26. mai 2002 Vancouver, Kanada) oli Vabadussõja veteran.

## Haridustee
*1919 Saaremaa Eesti Segagümnaasium
*1919–1925 Tartu Ülikool, metsandus
*1930–1931 Tartu Ülikool, metsandus

## Töökohad
*1924–1927 Kangruselja ja Karjalasma abimetsaülem Saaremaal
*1927–1934 Karjalasma metsaülem
*1934–1944 Kuressaare metsaülem

Aastal 1944 põgenes Voldemar Tilk Rootsi, hiljem Kanadasse.

## Tunnustus

* 2001 Kotkaristi III klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
*Eakaim metsaülem elab Kanadas – Maaleht, 22. veebruar 2001.
Heinrich von Hannöver

**Heinrich von Hannöver** (ka *Hanover*) oli Liivi ordu liige, Riia ja Lihula komtuur 14. sajandil.

Heinrich pärines tõenäoliselt Bremenist, kus Hannöveri suguvõsa liikmed olid jõudnud ka linnarae hulka. Tema täpne põlvnemine pole siiski teada. 1338. aastal on teda mainitud Riia, 1347 aga Lihula komtuurina.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 343 (lk 289).
Reimar Hahn

**Reimar Hahn** (ka *Reymar Hane*) oli Liivi ordumeister aastatel 1324–1328.

Hahn pärines Mecklenburgist ja tema sugulased olid Taani vasallid. Mõned tema sugulased rändasid 1318. aastal Põhja-Eestisse ja seetõttu olid ka Hahnil seal tihedad sidemed. Kuid ta oli Liivi ordusse astunud juba varem: 1310. aastal oli ta Kuldīga komtuur ja 1314–1316 Paide komtuur, 1323. aastal aga Võnnu komtuur. See järel valiti ta ordumeistriks, kuid juba nelja aasta pärast palusid Liivi orduvennad ta viletsa tervise pärast ordumeistri kohalt vabastada. Tema edasine saatus on teadmata.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 337 (lk 283–284).
Jodokus von der Recke

**Jodokus von Recke** (ka *Jost* või *Jobst*) oli Tartu piiskop aastatel 1543–1551/1553.

Jodokus oli Liivimaa ordu maameistri Johann von der Recke vend või nõbu, ta pärines Mindeni piiskopkonnast Saksamaal. 1543–1544 oli Jodokus Tartu toomkapiitli praost ja 1543. aasta alguses nimetas piiskop Johannes Bey teda oma koadjuutoriks. 1543. aasta mais sai Jodokus Tartu piiskopiks, paavsti kinnituse sai ta 1544. aastal.

Jodokus oli protestantlike sümpaatiatega ning ei varjanud seda ka piiskopiks saamise järel. Seetõttu tekkisid tal peagi vastuolud katoliiklikult meelestatud Tartu toomkapiitliga, pealegi olevat ta eluviis olnud piiskopile kohatu. 1551. aasta aprillis Tartust Saksamaale, tuues põhjuseks vastuolud oma seisustega, ehkki on ka arvatud, et tegelikuks põhjuseks võis olla hirm Venemaa rünnaku ees. Jodokuse asemel valiti 1552. aasta oktoobris uueks piiskopiks Kärkna abt Hermann II Wesel. Jodokus keeldus esialgu piiskopikohast loobumast, kuid 1553. aasta oktoobris nõustus ta sellega viimaks, vastav leping sõlmiti Jodokuse ja Hermanni esindajate vahel Horneckis. Jodokusel oli kavatsus saada ka Münsteri piiskopiks, kuid tema asemel valiti piiskopiks tulevase Liivimaa ordumeistri Gotthard Kettleri vanem vend Wilhelm. Seejärel abiellus Jodokus Johanna von der Heideniga ning hakkas protestantlikuks jutlustajaks, öeldes sellega lõplikult lahti katoliiklusest.

## Kirjandus
*Madis Maasing, Markkrahv Wilhelmi suhted Tartu piiskoppidega (1530.–1550. aastatel). In: *Õpetatud Eesti Seltsi Aastaraamat*, 2012 (2013), lk-d 93–128. PDF-ina
Anna Reinok

**Anna Reinok** (sünninimi **Vahter**; 13. veebruar (vkj)/ 25. veebruar 1880 Viljandi – veebruar 1988 Sürgavere) oli Eesti pikaealine.

## Välislingid
*Foto
Villem Sõelsepp

**Villem Sõelsepp** (15. november 1894 – 10. juuli 1999) oli Vabadussõja veteran ning teatud perioodil Läänemaa vanim elanik.
Johann von Mengede

**Johann von Mengede**, teise nimega **Osthof** (ka *Mengden*; enne 1421 – pärast 1469) oli Liivi ordumeister aastatel 1450–1469.

Johanni vanemad olid Vestfaalis Osthofi, Stypelinghofi ja Greveli juures asunud Ellinghauseni mõisnik Johann von Mengede-Osthof ja Grete. Ta sündis Osthofis Dortmundi lähedal. 1421. aastal on teda märgitud ilmikuna Vestfaalis, seejärel oli ta tõenäoliselt Saksa ordu liige ja võitles Poola kuningriigi ülemvõimu vastu Preisimaal.

Aastatel 1439–1442 oli ta  Liivimaa ordu Karksi foogt, seejärel kuni 1450. aastani ordu  Tallinna komtuur. Mengede valiti pärast Liivi ordumeister  Heidenreich Vincke von Overbergi surma, Vestfaali "partei" poolt ordumeistriks (1450–1469) ja Saksa ordu kõrgmeister pidi seda tunnustama. 

Hiljem toetas Mengede Saksa ordu kõrgmeister Ludwig von Erlingshauseni poliitikat, kuid ei sekkunud otseselt Poola-Preisi konflikti. 1452. aastal sõlmis ta Riia peapiiskopiga Kirchholmi lepingu, millega Riia linna üle kehtestati Liivi ordu ja Riia peapiiskopi ühisvalitsus ja lõpetati nii poolteist sajandit kestnud konflikt Riia linna õigusliku kuuluvuse üle.

## Viited

## Kirjandust
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 584 (lk 445).
*

## Välislingid
*
*Kurländische Urkunden - Herder-Institut
*
Orlando Engelaar

**Orlando Engelaar** (sündinud 24. augustil 1979 Rotterdamis) on Hollandi endine jalgpallur, poolkaitsja.

Ta on esindanud Hollandit koondisemängudes neljateistkümnel korral.
August Turp

**August Turp** (23. märts/4. aprill 1887 Aidu vald (Paistu kihelkond) – 4. juuni 1993 Kurtna) oli Eesti õpetaja ja pikaealine.

1909. aastal asus August Turp elama Tartumaale, kus töötas Tõravere koolmeistri ja koolijuhina 40 aastat.

1925. aastal sooritas ta Hugo Treffneri Gümnaasiumis keskkooli lõpueksamid, olles läbinud enne Tartu õhtukooli juures kolmed suvekursused. Tõraveres laste õpetamise kõrvalt lõpetas ta 1932. aastal Tartu Ülikooli pedagoogika ja filosoofia teaduskonna kõrgema astme *[[laudatur]]**[[approbatur]]*i ulatuses, kinnitas rektor Johan Kõpp oma allkirjaga lõpudiplomil. Kuulus korporatsiooni Rotalia. 

1949. aastal viidi August Turp käsukorras üle õpetajaks Elva Keskkooli, kus ta õpetas ajalugu, psühholoogiat, loogikat, saksa, inglise ja ladina keelt. Õpetajatööd jätkas ta ka pensionieas kuni 75 aasta vanuseni, õpetades Rõhu koolis matemaatikat, anatoomiat ja keemiat, Ranna koolis vene ja eesti keelt ning Kallastel saksa keelt.

August Turp osales 102-aastaselt Balti ketis ja oli väidetavalt selle vanim osaleja.

## Viited

## Välislingid
*Saja-aastased kooliõpetajad – Õpetajate Leht, 24. detsember 2003.
*August Turp - 100, ERRi arhiiv, 22. märts 1987.
Fernando Meira

**Fernando José da Silva Freitas Meira**, tuntud kui **Fernando Meira** (sündinud 5. juunil 1978 Guimarães) on Portugali endine jalgpallur, kaitsja ja kaitsev poolkaitsja.

Ta mängis Portugali koondises 54 korda ja lõi kaks väravat.

## Saavutused
;Stuttgart
*Bundesliga: 2006–07
*DFB-Pokal: Teine koht 2006–07
*DFB-Ligapokal: Teine koht 2005
;Galatasaray
*Türgi superkarikas: 2008
;Zeniit
*Premjer Liga: 2010
*Venemaa karikas: 2009–10
*Venemaa superkarikas: 2011
Heidenreich Vincke von Overberg

**Heidenreich Vincke von Overberg** (ka *Heinrich*; surnud 29. juunil 1450) oli Liivi ordumeister 1438/1439–1450.

Vincke pärines Kameni lähedalt Vestfaalist. Ta oli 1427/1430–1432 Lihula komtuur, seejärel kuni 1434 Kuldīga komtuur, seejärel tagandati ta aga kõrgematest orduametitest tõenäoliselt maiskondade konflikti tõttu. 1435–1436 ja 1437–1438 oli ta Võnnu foogt ja valiti seejärel Vestfaali "partei" poolt ordumeistriks. 

Vickele vastandus aga Reinimaalaste "partei", kes valis ordumeistriks Järva foogti Heinrich von Notlebeni. Kõrgmeister Paul von Rusdorf toetas viimast, kuid Liivimaa-siseselt kaldus ülekaal peagi Vincke kasuks. 1439. aastal kinnitati ta Liivimaal ordumeistriks, teda toetas ka Saksa meister. Notleben loobus vabatahtlikult ordumeistriks konkureerimast ja sai 1441. või 1442. aastal maamarssaliks. Kõrgmeister kinnitas Vincke küll ametisse alles 1441. aastal, kui selleks sai Konrad von Erlingshausen. 

Vincke suri loomulikku surma.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 912 (lk 677–678).
*

## Välislingid
*Russow, Balthasar: Nye Lyfflendische Chronice, Rostock 1578
Khalid Boulahrouz

**Khalid Boulahrouz** (sündinud 28. detsembril 1981 Maassluis) on Maroko berberi päritolu Hollandi endine jalgpallur, kaitsja.
Anna Kivisaar

**Anna Kivisaar** (18. september 1902 Lõimetsa – 12. november 2007) oli Lääne maakonna vanim elanik.

Ta sündis Adavere lähedal Lõimetsa külas Õnne talus.

Ta laulatati 1922. aastal Pilistvere kirikus. Kivisaarel sündis üheksa last: kaks poega ja seitse tütart. Kaks neist surid enne ema.

Ta töötas pikka aega aednikuna.

Alates 1970. aastast elas ta Haapsalus tütar Anne Valmeti juures.

## Viited

## Välislingid
*Vanim läänlanna peab täna sünnipäeva Lääne Elu 18. september 2007.
Hobukaan

**Hobukaan** ehk **püdal** (*Haemopis sanguisuga*) on magevees elav kaan.

## Välimus
Hobukaani keha on lihaseline ja usjas, selg must, pruunika varjundiga, vahel tumedate laikudega. Kõht on hall või rohekashall, harva külgedel kollakad vöödid. Keha algab ja lõpeb iminapaga.

Täiskasvanud isendid on keskmiselt 10–12 cm pikkused, vahel isegi suuremad.

## Elupaik ja levik
Asustab kõikvõimalikke mageveekogusid, ka ajutisi. Järvedes ja jõgedes liigub kaldavees, peitudes kivide alla. Ohtralt levinud kõikjal Eestis.

## Toitumine
Hobukaan ei suuda oma kolmele lõuapaarile vaatamata läbi hammustada inimese nahka, hobuse nahast rääkimata. Hobukaan jahib kõikvõimalikke väheldasi selgrootuid, ka teisi kaane, ning konnakulleseid ja kalamaime. Vahel roomab ta kaldale vihmausse püüdma. Saagi neelab tervelt või mõnikord ka tükkidena.

## Paljunemine
Juulis–augustis matab emane kaan oma paarisentimeetrise munakookoni kaldapinnasesse, veidi veepiirist kõrgemale. Kuu aja pärast koorub sellest 15 sõrmeotsapikkust kaanihakatist.

## Välislingid
*
Aurora Voites

**Linda Aurora Voites** (sünninimi **Jakobson**; 25. aprill 1903 – märts 2005) oli Eesti pikaealine. 

Ta oli  keelte- ja kunstiõpetaja.

## Välislingid
*Aurora Voitese 100. sünnipäev; foto tallinn.ee
*Aurora Voitese 101. sünnipäev; foto tallinn.ee
Anna Markus

**Anna Markus** (kuni 1899 **Anna Saar**; 18. detsember 1874 Lahmuse – 7. detsember 1955 Türi) oli eesti näitleja.

Anna Markus õppis 1887–1893 Paide saksa tütarlastekoolis. 

Töötas näitlejana 1896–1899 Paides, seejärel 1900–1906 Estonias, 1907–1916 ja 1925–1928 Vanemuises, 1916–1918 Pandorini seltsi teatritrupis ja Tallinna Tööliste Teatris, 1918–1925 Eesti Draamateatris, alates 1928 pensionär Pärnus. 

Küüditati 25. märtsil 1949 Siberisse, naasis Eestisse 1955, aga suri samal aastal.

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1899–1931 abielus näitleja, tõlkija ja teatri majandusjuhi Jüri Markusega. Nende tütar oli kunstiajaloolane Elsbet Parek, kelle üks tütar on vabadusvõitleja Lagle Parek ja teise tütre, Eva-Marju poeg on samuti vabadusvõitleja Heiki Ahonen.

## Viited

## Välislingid
*
Tähesaju City

**Tähesaju City** on Tallinnas Lasnamäel asuv kaubanduskompleks, kuhu kuulub palju kaubandushooneid.  

Tähesaju City on saanud nime meteoriidikillu kukkumise jälje järgi, mis piirkonnas avastati ning mille järgi on kaubandus- ja meelelahutuskompleksi läbiv tänav nimetatud Tähesaju teeks. 

Kui Tähesaju City valmib, võib seal olla enam kui 100 000 m² kvaliteetset kaubanduspinda, esialgu on kaubanduspinda 70 000 m².

## Etapid
* I etapp, kaubanduspinnaga 35 000 m², valmis 12. detsembril 2008.
* II etapp, kaubanduspinnaga 35 000 m², valmis 4. aprillil 2010.
* III etapp, kaubanduspinnaga 30 000 m², valmib tulevikus.

### I etapp
* 2006. aasta novembrist tegutseb piirkonnas Prisma (Mustakivi tee 17).
* 2007. aasta augustist on avatud Opeli ja Chevrolet' esindus Ascar.
* 2008. aasta jaanuarist töötab Mustakivi Auto Toyota keskus.
* 2008. aasta augustist on avatud elektroonikakauplus OnOff, kodutehnika pood Omega, sisustuskaubamaja Home4You, Narova Mööblimaja, Diivaniparadiis, valgustikauplus Hektor Light ning laste mängukeskus Juku Mängumaa.
* 2008. aasta septembrist on avatud elektroonikakauplus Itek ja mööblipood Common.
* Veel avati I etapis sisustusele keskenduvad Home & Cook, Karimus Köögid ja Soodsate Köökide Paradiis.

### II etapp
* 4. aprill 2010 – II etapi lõpuks avati Bauhausi ehitusmaterjalide kauplus kogupinnaga 20 000 m².

## Viited

## Välislingid
*http://www.tahesaju.ee/
Maastikuökoloogia

**Maastikuökoloogia** ehk **geoökoloogia** on ökoloogia ja geograafia piiriteadus, mis uurib, kuidas maastikuüksuste sisesed ja vahelised ökosüsteemid eeskätt neis elavaid kooslusi arvesse võttes mõjutavad (mingi) maastiku aine- ja energiavoogusid. 

Maastikuökoloogia on oma olemuselt pigem rakenduslik ja holistlik.

Eesti tuntud maastikuökolooge on Ülo Mander.

## Kirjandus
*Farina, A. 2006. *Principles and Methods in Landscape Ecology: Towards a Science of Landscape*.

## Viited
Kõdu

**Kõdu** on taimejäänuste ja muu orgaanilise materjali muundumisel ja lagundamisel tekkinud saadus, mis ei ole veel täielikult mullaks muutunud. 

Maapinna lähedusse kõdukihi alla moodustub huumus.

## Vaata ka
*huumus
*kõduhorisont
*kõdunemine
*metsakõdu
*varis
ETV2

**ETV2** on Eesti Rahvusringhäälingu ainult digitaalselt leviv telekanal, mis alustas saadete edastamist 8. augustil 2008. Saadete edastuse formaat on MPEG-4 AVC ja kuvamisformaat 16:9.


ETV2 logo.svg|Kanali logo aastatel 2008–2018


## Välislingid

* ETV2 koduleht
Sõjavägi

**Sõjavägi** (**kaitsevägi**, **sõjajõud**, **relvajõud**) on enamasti riiklikult  korraldatud ja rahastatud relvastatud organisatsioon, mille põhieesmärgiks on kaitsta riigi territoriaalset terviklikkust võimalike rünnete vastu ning sealhulgas olla sõjaliseks toeks riigi julgeoleku-, välis- ja kaitsepoliitikale. 

## Üldist
Sõjavägede doktriinid, struktuurid, relvastus ja varustus on sageli riigiti erinevad, tulenedes riigi sõjalistest traditsioonidest, ressurssidest, poliitikast, liitlassuhetest, ühiskonna või kultuuri iseärasustest jms. 

Sõjaväe tagatav riigi kaitse võib realiseeruda nii aktiivse sõjategevuse kui ka sõja ärahoidmisega heidutamise teel.

## Koosseis
Sõjaväes tegevteenistuses olevat isikut nimetatakse üldistavalt sõjaväelaseks. Sõjaväelased kannavad ametlikku auastmetunnustega vormiriietust ehk mundrit.

Sõjaväel on oma juhtkond ja juhtimisorganid ehk staabid.

Sõjavägi koosneb, olenevalt struktuurist, erinevatest väeliikidest (põhiväeliikidest), põhiosas: 
*maaväest, 
*lennuväest,
*mereväest (kui riigil on piiriveekogu). 

Väeliigid omakorda koosnevad allüksustest, üksustest, väekoondistest ning kõrgema juhtimise (staabid) ja logistika ning muu toetuse organitest. 

Mõnes riigis alluvad sõjaväele ka mitmesugused sõjaväestatud eriorganisatsioonid, nagu piirivalve, Eestis Kaitseliit või rahvuskaart.

## Eestis
Eestis nimetatakse sõjaväge tänapäeval poliitilisel eesmärgil ametlikult kaitseväeks. Enne 1940. aastal alanud okupatsioone on nimetatud ka sõjaväeks. Tegelikus ülesehituses ja väljaõppes pole nimetustes *sõjavägi* või *kaitsevägi* erinevust.

## Vaata ka
*Eesti kaitsevägi
*Nõukogude sõjavägi
*Sõjaväelane
Veepall 2008. aasta suveolümpiamängudel

**[[Veepall]] [[2008. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 10.–24. augustini. Võistlused toimusid nii meeste, kui naiste arvestuses. Meeskondi osales 12 ja naiskondi 8. Kõik veepallikohtumised toimusid Yingdongi Natatoriumis.

## Kvalifitseerunud riigid
### Mehed

### Naised

## Võistluste ajakava

## Võistluste formaat
Olümpiamängudel selgitasid mehed medalivõitjad 12 ja naised 8 võistkonna osavõtul, kus igas võistkonnas oli 13 mängijat. Meeskonnad jagunesid kahte alagruppi, mõlema alagrupi võitjad pääsesid otse poolfinaali. Teiseks ja kolmandaks tulnud meeskonnad selgitasid omavahelisel turniiril ülejäänud kaks poolfinalisti. Täpselt sama süsteemi kasutati ka naiskondade vahel. Naistel oli kaks neljaliikmelist alagruppi.

## Tulemused
### Mehed
Eelmiste 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat meeskonda olid:
*  **Olümpiavõitja**: Ungari
*  Hõbemedal: Serbia ja Montenegro
*  Pronksmedal: Venemaa 

#### Alagrupimängud
##### A-alagrupp

##### B-alagrupp

##### Veerandfinaalid
###### 7.-12. koht

###### 1.-6- koht

##### Poolfinaalid
###### 7.-10. koht

###### 1.-4. koht

##### Kohamängud
###### 11.-12. koht

###### 9.-10. koht

###### 7.-8. koht

###### 5.-6. koht

##### Pronksimäng

##### Finaal

#### Lõplik järjestus
*  **Olümpiavõitja** **[[Ungari]]**
*  Hõbemedal USA
*  Pronksmedal Serbia 
* 4. koht Montenegro
* 5. koht Hispaania
* 6. koht Horvaatia
* 7. koht Kreeka
* 8. koht Austraalia
* 9. koht Itaalia
* 10. koht Saksamaa
* 11. koht Kanada
* 12. koht Hiina
* Ametlikud tulemused

### Naised
Eelmiste 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat naiskonda olid:
*  **Olümpiavõitja**: Itaalia
*  Hõbemedal: Kreeka
*  Pronksmedal: USA 

#### Alagrupimängud
##### A-alagrupp

##### B-alagrupp

##### 7.-8. koha mäng

##### Veerandfinaalid

##### 5.-6. koha mäng

##### Poolfinaalid

#### Pronksimäng

#### Finaal

#### Lõplik järjestus
*  **Olümpiavõitja** **[[Holland]]**
*  Hõbemedal USA
*  Pronksmedal Austraalia 
* 4. koht Ungari
* 5. koht Hiina
* 6. koht Itaalia
* 7. koht Venemaa
* 8. koht Kreeka
* Ametlikud tulemused

## Välislingid
* Veepalli veebileht Pekingi OM-il
* FINA koduleht
Triatlon 2008. aasta suveolümpiamängudel

**[[Triatlon]] [[2008. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 18. ja 19. augustil. Võistlused toimusid nii meestele kui naistele. Triatlon koosnes 1500 m ujumisest, 40 km jalgrattasõidust ja 10 km jooksust. Nii meeste kui ka naiste arvestuses läks võistlema 55 sportlast.

## Võistluste ajakava

## Tulemused

### Mehed




Finaal: 18. august 
Osavõtjaid: 55
Lõpetajaid: 50
Olümpiavõitja 2004: Hamich Carter, Uus-Meremaa
Ametlikud tulemused: Final


### Naised




Finaal: 19. august 
Osavõtjaid: 55
Lõpetajaid: 45
Olümpiavõitja 2004: Kate Allen, Austria
Ametlikud tulemused: Finaal


## Medalid

## Välislingid

* Triatloni koduleht Pekingi OM-il
* ITU koduleht
Okasmets

**Okasmets** on okaspuuenamusega mets. Enamasti domineerivad seal Euroopas kuused ja männid, Lääne-Siberis nulud ja seedermännid, Ida-Siberis ja Venemaa Kaug-Idas lehised, Põhja-Ameerikas kuused ja lehised.

Okasmetsade suurim osa paikneb karmi kliimaga piirkondades (taiga Euraasia ja Põhja-Ameerika põhjaosas), mägedes (Põhja- ja Kesk-Euroopa, Jaapani saared, Vaikse ookeani rannikumäestikud Põhja-Ameerikas)

Troopilistes piirkondades saab kohtuda männimetsi ilmeliselt Eesti omaga sarnaseid, aga seal kasvavad muud männiliigid: kariibimänd, *[[Pinus tropicalis]]*, *[[Pinus occidentalis]]* jt. Lõuna-Ameerika okasmetsades kasvab araukaaria.

## Vaata ka
*kuusik
*lehtmets
*männik


Pilt:Mixed Picea (Spruce) forest from Vestfold county in Norway.jpg|Kuusik Norras
Pilt:Rothiemurchus Forest.jpg|Männimets Šotimaal
Pilt:Звезд IMG 4377.jpg|Nulumets
Pilt:View from Ulagansky Pass.jpg|Seedermännimets
Pilt:Larix sibirica Urals2.jpg|Lehisemets Uuralis
Pilt:Pinus caribaea var bahamensis Lucayan National Park 2.jpg|Kariibimännimets
Pilt:Pinus occidentalis PicoDuarte.jpg|Männimets Dominikaani vabariigis (*Pinus occidentalis*)
Pilt:Araucaria Forest (3440545832).jpg|Araukaaria okasmets Tšiilis
Holistiline

**Holistiline** on mõiste ökoloogiast, mille all peetakse silmas teadusharusid (valdkondi jt), mille eesmärk on mõista ökosüsteemi kui tervikut, mitte aga nii väga süüvida selle (ökosüsteemi) üksikutesse komponentidesse.

Holistilise olemusega teadusharu on näiteks maastikuökoloogia.
Laialehised metsad

**Laialehised metsad** on metsad, kus puurindes valitsevad suhteliselt suurte lehtedega puud. Laialehisteks puudeks võib lugeda näiteks pärna, vahtrat, saart, tamme, jalakat jmt.

Sõltuvalt loodusvööndite klassifikatsioonist eristatakse parasvöötmes mõnikord laialehiste metsade vööndit, teinekord moodustatakse aga vöönd laialehiste ja segametsade kokkuarvestamisel (laialehiste ja segametsade vöönd).

Laialehiste metsade "vastandiks" on okasmetsad, ning kindla puuenamuseta metsi nimetatakse segametsadeks.

## Vaata ka
*lehtmets
*okasmetsavöönd
*segametsavöönd
Vettehüpped 2008. aasta suveolümpiamängudel

**[[Vettehüpped]] [[2008. aasta suveolümpiamängud]]el** toimusid 10.–23. augustini Pekingi Riiklikus Veekeskuses. Võistlustel osales 136 sportlast 27 riigist ja välja jagati 8 komplekti medaleid.

## Võistlusalad
### Mehed
* 10 m torni individuaalhüpped
* 10 m torni paarishüpped
* 3 m hoolaua inividuaalhüpped
* 3 m hoolaua paarishüpped

### Naised
* 10 m torni individuaalhüpped
* 10 m torni paarishüpped
* 3 m hoolaua inividuaalhüpped
* 3 m hoolaua paarishüpped

## Vettehüppajate kvalifitseerumine riigiti

## Võistluste ajakava

## Tulemused
### Mehed
#### Hoolauahüpped



Finaal: 19. august
Osavõtjaid: 29
Olümpiavõitja 2004: Bo Peng, Hiina
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Hoolaua paarishüpped



Finaal: 13. august
Osavõtjaid: 8 paari
Olümpiavõitja 2004: Nikolaos Siranidis / Thomas Bimis, Kreeka
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Tornihüpped



Finaal: 23. august
Osavõtjaid: 30
Olümpiavõitja 2004: Jia Hu, Hiina
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Torni paarishüpped



Finaal: 11. august
Osavõtjaid: 12 võistkonda
Olümpiavõitja 2004: Liand Tian / Jinghui Yang, Hiina
Ametlikud tulemused: Finaal


### Naised
#### Hoolauahüpped



Finaal: 17. august
Osavõtjaid: 30
Olümpiavõitja 2004: Guo Jingjin, Hiina
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Hoolaua paarishüpped



Finaal: 10. august
Osavõtjaid: 8 paari
Olümpiavõitja 2004: Wu Minxia / Guo Jingjing, Hiina
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Tornihüpped



Finaal: 21. august
Osavõtjaid: 29
Olümpiavõitja 2004: Chantelle Newbery, Austraalia
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Torni paarishüpped



Finaal: 12. august
Osavõtjaid: 8 paari
Olümpiavõitja 2004: Lishi Lao / Ting Li, Hiina
Ametlikud tulemused: Finaal


## Medalid

## Välislingid
* Pekingi OM-i vettehüpete ametlik veebileht
* FINA koduleht
Ivan Klasnić

**Ivan Klasnić** (sündinud 29. jaanuaril 1980 Hamburgis) on Horvaatia endine jalgpallur. 

Ta on esindanud Horvaatiat koondisemängudes 41 korral, lüües 12 väravat.

Hooajal 2003–2004 tuli ta Bremeni Werderi koosseisus Saksamaa meistriks ja võitis DFB-Pokali.

Enne karjääri lõpetamist mängis Klasnić Bundesliga klubis 1. FSV Mainz 05.

2007. aastal tehti talle neerusiirdamine.

## Välislingid

*Ivan Klasnić koduleht
Suitsusaun

**Suitsusaun** on traditsiooniline saun, mille kütmisel tekkivaid suitsugaase ei juhita küttekoldest korstna kaudu ruumist välja.

Tänapäeval on suitsusaun praktilistel kaalutlustel peaaegu välja surnud, kuid muu hulgas nii Eestis kui ka Soomes leidub siiani inimesi, kes suitsusauna ainsaks õigeks saunaks peavad. Soomes tegutseb ka rahvusvaheline suitsusaunaklubi, kes testib uute liikmete saunu ja korraldab suitsusaunakongresse. Eestis saab suitsusaunaelamust kogeda muu hulgas mitmes turismitalus.

## Kütmine ja kasutamine
Kerisekivid on küttekolde kohal, leegid kuumutavad kive ja suits tõuseb otse läbi kerise ümbritsevasse ruumi. Osa suitsust võidakse saunaruumist õhuavade või luukide kaudu välja päästa.

Suitsusauna kütmine võtab tavapärase tänapäeva saunaga võrreldes kauem aega, sest kogu vajaminev soojus tuleb ühe kütmisega kerisekividesse talletada. Suits aetakse enne saunaminekut leiliruumist välja ning saunaskäigu ajal enam juurde kütta ei saa. Keris peab olema suhteliselt suur, et kividesse saaks piisavalt kuumust salvestuda.

Suitsusauna laval istudes on targem seljaga mitte vastu seina nõjatuda, sest nii seinad mingist kõrgusest alates kui ka lagi koguvad aja jooksul enda külge paksu kihi tahma.


Suitsusauna keris.jpg|Suitsusauna keris
Suitsusauna uks.jpg|Suitsusauna uks, millel on hästi näha "suitsupiir"
Leppoja keris.JPG|Suitsusauna keris Leppoja Puhkekeskuses


## Suitsusaunad Eestis

Märtsis 2013 esitas Eesti võrokeste suitsusaunakombestiku UNESCO vaimse pärandi esindusnimekirja. Taotluse koostas Võrumaa vabatahtlik suitsusauna koostöökogu. Novembris 2014 kanti Võromaa suitsusaunakombestik UNESCO nimekirja.

Eestis on kokku loetud 800 suitsusauna.

Vana-Võromaa suitsusauna kombestikku tutvustab dokumentaalfilm "Savvusanna sõsarad", mis võitis omas kategoorias ka Euroopa filmiauhinna.

## Viited

## Kirjandus
* Risto Vuolle-Apiala. "Suitsusaun", tõlkinud Anu Nõulik, Ehitame 2005, ISBN 9985890612

## Välislingid

* Innovatsioon suitsusauna ehituses. Hoiame traditsioonid au sees!, Inkodu, 12. september 2023

* Asko Valdmann. "Suitsusaun: äraproovitud ja hinnatud", Äripäev, 5. mai 2007
* International Smoke Sauna Club
* Jüri Saar. "Suitsusaun annab erilise elamuse", Postimees, 3. oktoober 2006
* Grethe Rõõm. Sauna! Mis seal enam mõelda veel, Eesti Naine
* Ulvar Käärt. Võrulased: suitsusaunale UNESCO kaitse, Eesti Päevaleht, 28. jaanuar 2010
* Suitsusaun vanal Võrumaal Eesti vaimse kultuuripärandi nimistu
Laskmine 2008. aasta suveolümpiamängudel

**[[Laskesport|Laskmine]] [[2008. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 9.–17. augustini. Osales 390 laskurit 100 riigist ja välja jagati 15 komplekti medaleid.

## Võistlusalad
### Mehed
#### Laskmises
* Väikepüss lamades, 50 m
* Väikepüssi standard 3x40, 50 m
* Õhupüss, 10 m
* Vabapüstol, 50 m
* Olümpiakiirlaskmine, 25 m
* Õhupüstol, 10 m

#### Jahilaskmises
* Kaevikrada
* Kaevikraja paarismärgid
* Kaarrada (Eesti esindaja Andrei Inešin)

### Naised
#### Laskmises
* Väikepüssi standard 3x20, 50 m
* Õhupüss, 10 m
* Väikepüstol, 25 m
* Õhupüstol, 10 m

#### Jahilaskmises
* Kaevikrada
* Kaarrada

## Võistluste ajakava

## Tulemused laskmises
### Mehed
#### Väikepüss lamades, 50 m




Finaal: 15. august
Osavõtjaid: 56
Olümpiavõitja 2004: **703,3** Matthew Emmons, USA
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Väikepüssi standard 3x40, 50 m




Finaal: 17. august
Osavõtjaid: 50
Olümpiavõitja 2004: Jia Zhanbo, Hiina
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Õhupüss, 10 m




Finaal: 11. august
Osavõtjaid: 51
Olümpiavõitja 2004: **702,7** Zhu Qinan, Hiina
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Vabapüstol, 50 m




Finaal: 12. august
Osavõtjaid: 45
Olümpiavõitja 2004: **663,3** Mihhail Nestrujev, Venemaa
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Olümpiakiirlaskmine, 25 m




Finaal: 16. august
Osavõtjaid: 19
Olümpiavõitja 2004: Ralf Schumann, Saksamaa
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Õhupüstol, 10 m




Finaal: 9. august
Osavõtjaid: 48
Olümpiavõitja 2004: **690,0** Yifu Wang, Hiina
Ametlikud tulemused


### Naised

#### Väikepüssi standard 3x20, 50 m




Finaal: 14. august
Osavõtjaid: 43
Olümpiavõitja 2004: 688,4 Ljubov Galkina, Venemaa
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Õhupüss, 10 m




Finaal: 9. august
Osavõtjaid: 47
Olümpiavõitja 2004: **502,0** Du Li, Hiina
Ametlikud tulemused


#### Väikepüstol, 25 m




Finaal: 13. august
Osavõtjaid: 41
Olümpiavõitja 2004: 688,2 Maria Grozdeva, Bulgaaria
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Õhupüstol, 10 m




Finaal: 10. august
Osavõtjaid: 44
Olümpiavõitja 2004: 483,3 Olena Kostevitš, Ukraina
Ametlikud tulemused: Finaal


## Tulemused jahilaskmises

### Mehed

#### Kaevikrada




Finaal: 10. august
Osavõtjaid: 35
Olümpiavõitja 2004: Aleksei Alipov, Venemaa
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Kaevikraja paarismärgid




Finaal: 12. august
Osavõtjaid: 19
Olümpiavõitja 2004: Ahmed Almaktoum, Araabia Ühendemiraadid
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Kaarrada




Finaal: 16. august
Osavõtjaid: 41
Olümpiavõitja 2004: Andrea Benelli, Itaalia
Ametlikud tulemused: Finaal


### Naised

#### Kaevikrada




Finaal: 11. august
Osavõtjaid: 20
Olümpiavõitja 2004: Suzanne Balogh, Austraalia
Ametlikud tulemused: Finaal


#### Kaarrada




Finaal: 14. august
Osavõtjaid: 19
Olümpiavõitja 2004: Diana Igaly, Ungari
Ametlikud tulemused: Finaal


## Medalid

## Välislingid

* Laskmise ametlik lehekülg Pekingi OM-il
* ISSF-i koduleht
Mamma Mia!

**"Mamma Mia!"** on 2008. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide ja Suurbritannia muusikafilm, mille lavastas Phyllida Lloyd. Linateos põhineb samanimelisel muusikalil.

## Näitlejad
* Meryl Streep – Donna Sheridan
* Amanda Seyfried – Sophie Sheridan
* Pierce Brosnan – Sam Carmichael
* Colin Firth – Harry Bright
* Stellan Skarsgård – Bill Anderson
* Dominic Cooper – Sky
* Julie Walters – Rosie Mulligan
* Christine Baranski – Tanya Wilkinson
* Philip Michael – Pepper
* Ashley Lilley – Ali
* Rachel McDowall – Lisa
* Enzo Squillino – Gregoris
* Niall Buggy – Father Alex
* Benny Andersson – klaveri mängija
* Björn Ulvaeus – Kreeka jumal
* Rita Wilson – Kreeka jumalanna

## Filmis kõlavad muusikapalad
# "I Have a Dream", esitas Sophie
# "Honey, Honey" – Sophie, Ali and Lisa
# "Money, Money, Money" – Donna, Tanya, Rosie ja koor
# "Mamma Mia" – Donna, Sophie, Ali, Lisa ja koor
# "Chiquitita" – Rosie, Tanya ja Donna
# "Dancing Queen" – Tanya, Rosie, Donna ja koor
# "Our Last Summer" – Harry, Bill, Sam ja Sophie
# "Lay All Your Love on Me" – Sky, Sophie ja Sky's Bachelor koos sõpradega
# "Super Trouper" – Donna, Tanya ja Rosie
# "Gimme! Gimme! Gimme! (A Man After Midnight)" – Sophie, Donna, Tanya, Rosie, Ali, Lisa ja koor
# "The Name of the Game" – Sophie 
# "Voulez-Vous " – Donna, Sam, Tanya, Rosie, Harry, Bill, Sky, Ali, Lisa ja Pepper
# "SOS" – Sam, Donna ja koor
# "Does Your Mother Know" – Tanya, Pepper, poisid ja tüdrukud
# "Slipping Through My Fingers" – Donna ja Sophie
# "The Winner Takes It All" – Donna
# "I Do, I Do, I Do, I Do, I Do" – Sam, Donna ja kaaslased
# "When All Is Said and Done" – Sam, Donna ja kaaslased
# "Take a Chance on Me" – Rosie, Bill, Tanya, Pepper ja Harry
# "Mamma Mia!" – kaaslased
# "I Have a Dream" – Sophie
# "Dancing Queen" – Donna, Rosie ja Tanya
# "Waterloo" – Donna, Rosie, Tanya, Sam, Bill, Harry, Sky ja Sophie
# "Thank You for the Music" – Sophie

## Välislingid
* Koduleht
* 
* 
*
À la carte

***À la carte*** ('[toidu]kaardi järgi') on restoranides toitude tellimine eraldi, valides menüüst. 

Restoranidele toob see võrreldes etteantud toitudega (*[[table d'hôte]]*) suuremat kulu ning raskusi planeerimisel. 

## Vaata ka
**[[Table d'hôte]]*
Kujundujumine 2008. aasta suveolümpiamängudel

**[[Kujundujumine]] [[2008. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 18.–23. augustini Pekingi Riiklikus Veekeskuses, kus osales 96 naissportlast 24 riigist ja välja jagati 2 komplekti medaleid

## Võistlusalad

* Duetid
* Rühmaharjutus

Paare osales kokku 16 ja rühmaharjutuses osales 8 naiskonda, kuhu kuulus 9 sportlast. Rühmaharjutuses lubati võistlema 8 sportlast.

## Võistluste ajakava

## Tulemused

### Duetid


 

Finaal: 20. august 
Osavõtjaid: 24
Olümpiavõitja 2004: Anastassia Davõdova - Anastassia Jermakova, Venemaa  
Ametlikud tulemused: Finaal


### Rühmaharjutus


  

Finaal: 23. august 
Osavõtjaid: 8 võistkonda
Olümpiavõitja 2004: Venemaa 
Ametlikud tulemused: Finaal


## Medalid

## Välislingid

* Kujundujumise koduleht Pekingi OM-il
* FINA koduleht
Tallinna sadamate loend

''Siin on loetletud Tallinna piires asuvad sadamad läänest ida poole. 

*Kakumäe sadam
*Meeruse sadam
*Bekkeri sadam
*Piirivalvesadam – Politsei- ja Piirivalveamet
*Vene-Balti sadam – BLRT
*Katariina kai
*Paljassaare sadam 
*Lahesuu sadam
*Hundipea sadam – Veeteede Amet
*Miinisadam – Eesti Merevägi
*Noblessneri sadam (sh Noblessneri jahisadam) – BLRT
*Lennusadam – Eesti Meremuuseum
*Kalasadam – Pro Kapital
*Patareisadam – Lindaliini AS
*Vanasadam – Tallinna Sadam, vt ka Admiraliteedi bassein
*Pirita Sadam – TOP
*Kalevi Jahtklubi
*Aegna sadam – Tallinna Linnavalitsus

## Vaata ka
*Tallinna sõjasadam
*Tallinna Sadam
*Eesti sadamate loend