open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Friedrich Simon

**Friedrich Simon** (1. veebruar 1866 – 8. september 1937) oli aastail 1893–1935 Tartu Ülikooli peahoone uksehoidja, oma eluajal Tartus tuntuim ülikooli teenistuses seisnud isik.

## Kirjandus
* Ülikooli Peetruse juures. Esmaspäev, 5. oktoober 1931, nr. 40, lk. 4.
* Tartu tähtsad mehed pensionile. Vaba Maa, 23. juuli 1935, nr. 171, lk. 2.
Tšetšeeni Vabariigi riigipeade loend

**Tšetšeeni Vabariigi presidentide loend** loetleb Venemaa Tšetšeenia riigipead alates 1999.
aastast.

## Vaata ka
*Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi presidentide loend
*Itškeeria Tšetšeeni Vabariik
*Tšetšeeni Vabariik
Erymanthose metssiga

**Erymanthose metssiga** oli vanakreeka mütoloogias kult, kelle kinnipüüdmine oli Heraklese neljas vägitegu (Antiigileksikoni järgi viies).

Keegi jumalatest laskis Erymanthose kuldi maa peale, et ta surmaks Aphrodite armukese Adonise. Kes seda täpselt tegi, on selgitamata; nimetatud on Apollonit, Artemist ja Hephaistost. Kult tappis Adonise oma kihvadega ja jäi elama Arkaadiasse Erymanthose mäe kanti. Erinevalt eelmistest loomadest, kellega Herakles võitlema pidi, ei kaevanud kohalikud elanikud eriti kuldi üle.

Enne metsseaga võitlemist läks Herakles Pholose juurde nõu küsima ja seal tekkinud joomingu käigus tappis oma mürginooltega kentaurid.

Herakles kihutas kuldi sügavasse lumme, milles loom ei saanud liikuda. Seda nõu ei andnud talle Athena nagu eelmistes vägitöödes, vaid kentaur Cheiron. Herakles tõstis sea õlgadele ja viis elusana Erysichtonile näha. Too käskis looma vabaks lasta, ent pärast seda pole Erymanthose kuldist enam kuulda olnud.

## Vaata ka
*Kalydoni metssiga
Lerna järv

**Lerna järv** oli järv, mis paiknes Argolises tänapäeva Myloi valla maa-alal. Vald asub Peloponnesose idakaldal Argolída lahe ääres ja tema keskus asub tänapäeval 6 kilomeetrit maakonnakeskusest Argosest lõunas.

Lerna oli mageveelaguun, mida eraldasid Egeuse merest luited. Pronksiajal oli tema läbimõõt 4–7 kilomeetrit. Lerna järv oli veel Athenaiose ajal tuntud puhta ja maitsva vee poolest.

Vanakreeka mütoloogia järgi elas järve ääres Lerna hüdra, kelle tapmine oli üks Heraklese vägitöödest. Räägitakse ka, et hüdra valvanud sissepääsu allmaailma, ent pärast hüdra tapmist ei saanud Lerna kuulsaks kohana, kust allmaailma pääseb. Plutarchose sõnul ohverdanud kohalikud elanikud allmaailmale lambaid, visates neid järve, et nad upuksid.

Pausanias kirjutab, et Nero olevat soovinud mõõta järve sügavust ja löönud kokku mitme staadioni pikkuse lati, millega ta aga polevat põhja küündinud, nagu ka keegi teine polevat järve sügavust mõõta suutnud. Samuti kirjutab ta, et keegi polevat veel suutnud üle järve ujuda, vaid kõik, kes seda on proovinud, olevat vee alla tõmmatud ja ära uppunud.

Aegamööda kandus järve setteid, mis muutsid järve sooks. Seda soodustas metsade maharaiumisega kaasnev erosioon. Soostuvas järves sigisid massiliselt malaaria ja teiste haiguste tekitajad, mistõttu Strabon nimetas seda kanti haiguste Lernaks.

Lerna hüdra legendis võib kajastuda lernalaste võitlus järve kuivendamise eest. Legendis tapab hüdra mürgine hingus kõik läheduses elava.

Lõplikult kuivendati Lerna järv 19. sajandil.

## Välislingid

*Lerna järve geoloogia (inglise keeles)
*Lerna järve arheoloogia Kreeka kultuuriministeeriumi saidil (inglise keeles)
*Lerna-äärne arhitektuur (inglise keeles)
*Lerna mütoloogias (inglise keeles)
AC Milan

**Associazione Calcio Milan** (lühemalt **AC Milan** või ka lihtsalt **Milan**) on Itaalias Milanos asuv jalgpalliklubi.

AC Milan loodi 16. detsembril 1899 briti Alfred Edwardsi eestvedamisel. Algne nimi oli **Milan Cricket and Football Club**. 1919. aastal sai klubi nimeks **Milan Football Club**, millest 1939. aastal sai fašistliku režiimi survel itaaliapärane **Associazione Calcio Milano**. Pärast sõda loobuti kirjapildist Milano, kuid Associazione Calcio säilis. Järjepidevust hinnates on klubi hoidnud nimes ingliskeelset kirjapilti *Milan* itaaliakeelse *Milano* asemel. Edwards valis ka klubi võistlusvormi värvid, mida kasutatakse siiani: punase, et tema sõnul vastaseid hirmutada, ja musta, et kutsuda appi saatanat.
 
Klubi kodustaadion on 80 018 istekohaga Giuseppe Meazza. See on ka Milano teise suurklubi Milano Inter kodustaadion. Kuna Meazza oli Interi mängija, siis nimetavad AC Milani poolehoidjad staadioni San Siroks.

Aastatel 1986–2004 ja 2006–2008 oli klubi esimees Silvio Berlusconi.

AC Milan on võitnud seitsmel korral Euroopa karika või UEFA Meistrite Liiga ning neljal korral kaotanud finaalis. Sellega on ta Madridi Reali järel Euroopa teine klubi. Kontinentidevahelise karika võitis AC Milan kolmel korral. 2007. aastal tuldi jalgpalliklubide maailmameistriks.

Klubi on võitnud 19 korda Itaalia Serie A, millega ta jagab teist kohta teise Milano klubi, Interiga. Esikohal on Torino Juventus, kes on meistriks tulnud 36 korda. Itaalia karika on klubi võitnud viiel korral ja Itaalia superkarika seitsmel korral. Itaalia superkarika võitude arvult on Milan Juventuse järel paremuselt teine klubi.

## Praegune meeskond
*Seisuga 3. veebruar 2023*

## Saavutused

### Itaalia
*Itaalia meister:
****Võidud** (19): 1901, 1906, 1907, 1950–51, 1954–55, 1956–57, 1958–59, 1961–62, 1967–68, 1978–79, 1987–88, 1991–92, 1992–93, 1993–94, 1995–96, 1998–99, 2003–04, 2010–11, 2021/22
**Teised kohad (16): 1902, 1910–11, 1911–12, 1947–48, 1949–50, 1951–52, 1955–56, 1960–61, 1964–65, 1968–69, 1970–71, 1971–72, 1972–73, 1989–90, 1990–91, 2004–05
*Serie B:
****Võidud** (2): 1980–81, 1982–83
*Coppa Italia
****Võidud** (5): 1966–67, 1971–72, 1972–73, 1976–77, 2002–03
*Supercoppa Italiana:
****Võidud** (7): 1988, 1992, 1993, 1994, 2004, 2011, 2016

### Euroopa
*Euroopa karikas ja UEFA Meistrite Liiga:
****Võidud** (7): 1962–63, 1968–69, 1988–89, 1989–90, 1993–94, 2002–03, 2006–07
**Teised kohad (4): 1957–58, 1992–93, 1994–95, 2004–05
*UEFA karikavõitjate karikas
****Võidud ** (2): 1967–68, 1972–73
*Euroopa superkarikas/UEFA superkarikas:
****Võidud** (5): 1989, 1990, 1994, 2003, 2007
*Intercontinental Cup:
****Võidud** (3): 1969, 1989, 1990
*Klubide maailmameistrivõistlused:
****Võidud** (1): 2007

## Kohtumised Eesti klubidega
29. augustil 1998 pidas Milan Sitsiilias sõpruskohtumise FC Floraga (2:1), mille ajakiri Sporditäht paigutas selle aasta tähelepanuväärsemate spordisündmuste edetabelis teisele kohale, nimetades seda "Eesti jalgpalliajaloos seni ainulaadseks sündmuseks".

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*AC Milani fännileht
Shunsuke Nakamura

**Shunsuke Nakamura** (中村 俊輔 *Nakamura Shunsuke*, sündinud 24. juunil 1978 Yokohamas) on Jaapani jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Jaapani kõrgliiga (J1 League) klubis Júbilo Iwata.

## Karjäär

Nakamura alustas jalgpalli mängimist 5-aastaselt. 12-aastaselt liitus ta Nissan FC noorte koondisega. 1997. aastal tõusis ta esindusklubi Jaapani liigas J1 League (*Nippon Puro Sakkā Rīgu* või *J Rīgu*) Yokohama F. Marinosi koosseisu. 1999. aastal valiti ta liiga tähtede koondisse ja aasta hiljem liiga parimaks mängijaks. 2002. aastal siirdus ta Itaaliasse Serie A klubisse Reggina Calcio 3,5 miljoni USA dollari suuruse lepingusumma alusel. Nakamura mängis Regginas 3 hooaega. 25. juunil 2005 siirdus ta 2,5 miljoni naelsterlingi eest Celticusse. Esimesel hooajal Šotimaal mängis Nakamura 32 mängu ja lõi 6 väravat. Celtic tuli Šotimaa meistriks ja võitis ka karika. 2009–2010 mängis ta La Liga klubis Espanyol. 2010. aasta veebruaris läks ta oma kodumaale Yokohama F. Marinosi klubisse. 2013. aastal sai ta esimeseks mängijaks Jaapani kõrgliiga ajaloos, kes on teist korda valitud liiga parimaks mängijaks.

1996. aastal osales ta Aasia noorte meistrivõistlustel. Järgmisel aastal mängis ta noorte maailmameistrivõistlustel. 2000. aastal oli ta kaasas Sydney olümpiamängudel.
 
Nakamura debüteeris Jaapani rahvuskoondises 15. veebruaril 1998, kui mängiti Austraaliaga. Ta kuulus koondisse 2000. aastal, kui Jaapan võitis Aasia meistrivõistlused, kuid jäi välja 2002. aasta maailmameistrivõistluste koondisest. Kui Zico tuli pärast MM-i rahvuskoondise peatreeneriks, arvati Nakamura jälle koondisse. Ta valiti 2004. aasta Aasia meistrivõistluste väärtuslikemaks mängijaks, kui Jaapan tuli Aasia meistriks. Ta oli ka 2003. ja 2005. aastal Konföderatsiooni karikale mänginud meeskonnas ning kuulus koondisse 2010. ja 2010. aasta maailmameistrivõistlustel.

Nakamura mängis aastatel 2000–2010 koondises 98 korda ja lõi 24 väravat.

## Isiklikku
Shunsuke Nakamura on 178 cm pikk.

## Välislingid
105

**105. aasta** oli 2. sajandi 5. aasta.

## Sündmused
* 11. märtsil leiutati Hiinas paber.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Tiberius Iulius Candidus Marius Celsus, Gaius Antius ja Aulus Iulius Quadratus.
*Daakiast sai Rooma provints.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Evaristus, 5. paavst
Hof

**Hof** on kreisivaba linn Saksamaal Baieri liidumaal Ülem-Frangimaal. Asub Saale kaldal. 

Hof oli tuntud kui õllepruulijate linn. Seal on asunud kuni 12 iseseisvat pruulikoda. Linnas on ka arenenud tekstiilitööstus.

## Ajalugu

Hof tekkis 1080. aasta paiku Rekkenze nimelise külana. Asulat on kirjasõnas esmamainitud 1214. aastal. Linnaõigused saadi 1319. aastal.

Linn langes 1792 preislaste kätte ja 1806 läks see prantslaste võimu alla. 1810. aastast kuulus Hof Baieri kuningriigi koosseisu. 1823. aastal hävis linn peaaegu täielikult tules.

## Pilte

Hof Theater.jpg|Hofi teater
Hof Hauptbahnhof (MGK00948).jpg|Pearaudteejaama hoone
Fassade Haupteingang mit Teilbereich der Flügel SchillerGym 20210821 HOF04022.jpg|Schilleri-nimeline gümnaasium
Theresienstein 020.JPG|Labyrinth


## Viited

## Välislingid

*Hofi koduleht
Brent Sancho

**Brent Sancho** (sündinud 13. märtsil 1977 Port of Spainis) on Trinidadi ja Tobago jalgpallikoondise endine kaitsja.

Sancho õppis St. Johni Ülikoolis New Yorgis. Ta mängis pikka aega USA-s, enne kui siirdus Šotimaale Dundee FC-sse 2003–2004 hooajaks. Eduka hooaja järel läks ta Gillinghami. Sancho tõusis kiiresti fännide lemmikuks, kui tema abiga sai meeskond 6 võitu järjest. Ta valiti Trinidadi ja Tobago koondvõistkonda 2006. aasta maailmameistrivõistlustele, mis toimusid Saksamaal.

Ta lõpetas jalgpallurikarjääri Trinidadi ja Tobago klubis North East Stars 2010. aastal.

Sancho debüteeris Trinidadi ja Tobago rahvuskoondises 12. oktoobril 1999 Panama vastu. Ta mängis koondvõistkonnas aastatel 1999–2006 43 mängus.

2006. aasta MM-i kolmandas ehk viimases alagrupimängus Paraguay vastu lõi ta kaotusseisus omavärava. Mängu võitis Paraguay 2:0. Trinidad ja Tobago kaheksandikfinaali ei jõudnud.

## Isiklikku

Brent Sancho on 185 cm pikk ja kaalub 84 kg.
Trinidadi ja Tobago jalgpallikoondis

**Trinidadi ja Tobago jalgpallikoondis** on Trinidadi ja Tobago rahvuskoondis jalgpallis.

## Kuulsamad mängijad
Dwight Yorke, Kenwyne Jones

## Vaata ka
*Trinidadi ja Tobago jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

## Välislingid

*Koduleht
Raúl González Blanco

**Raúl González Blanco** (tuntud ka kui **Raúl**; sündinud 27. juunil 1977 Madridis) on endine Hispaania jalgpallur, ründaja.

Raúl on Hispaania jalgpallikoondise paremuselt teine väravakütt läbi aegade. Ta mängis aastatel 1994–2010 Madridi Realis, kuid juuniorina mängis ka rivaalklubis Madridi Atlético. 

Raúl mängis esimese mängu Hispaania jalgpallikoondises 9. oktoobril 1996 Tšehhi meeskonna vastu. Kui Fernando Hierro 2002. aastal lõpetas, sai Raúlist nii riigi jalgpallikoondise kui ka Madridi Reali kapten.

4. märtsil 2006 täitus Raúlil 400 kohtumist Hispaania La Ligas. Hispaania kõrgliigas osales ta kokku 540 mängus ja lõi ta 228 väravat. Ta on läbi aegade enim liigamänge ja üldse enim mänge Madridi Real särgis pidanud mängija. Ta võitis Realiga kuus korda La Liga (1994–95, 1996–97, 2000–01, 2002–03, 2006–07, 2007–08) ja kolm korda UEFA Meistrite liiga.

Kuna Raul ei saanud viimastel aastatel piisavalt mänguaega Madridi Realis ning klubi uus treener Jose Mourinho ei tahtnud legendaarset jalgpallurit vahetuspingil hoida, läks Raul Saksamaa Bundesligale esinema Schalke 04 meeskonnas. Seal mängis ta põhikoosseisus ründajana koos Klaas-Jan Huntelaariga.

2006. aastal lõpetas ta koondisekarjääri. Hispaania jalgpallikoondises mängis ta 102 korda ja lõi 44 väravat.
 
Jalgpallurikarjääri lõpetas ta 2015. aastal USA-s New York Cosmoses.

## Isiklikku

Raúl on 180 cm pikk.

## Välislingid
Joe Cole

**Joe Cole** (õieti **Joseph John Cole**; sündis 8. novembril 1981 Londonis) on Inglismaa jalgpallikoondise endine poolkaitsja.

Cole on West Ham Unitedi kasvandik. Juba väga noorelt pälvis tähelepanu, kui lõi Inglismaa noortekoondises Hispaania vastu 7 väravat inglaste 8-st. Ta mängis sarnases stiilis nagu tollane inglaste täht Paul Gascoigne ja talle ennustati suurt kuulsust.

Cole debüteeris West Hami esinduskoosseisus 17-aastaselt. 21-aastaselt sai ta klubi kapteniks; samal aastal kukkus West Ham Premier League'ist välja.

2003. aastal siirdus Cole 6,6 miljoni naelsterlingi eest Chelseasse. Esialgu, Claudio Ranieri käe all, oli Cole'il raskusi põhikoondisse pääsemisega. Kui Chelsea peatreeneriks sai José Mourinhost, sai Cole koha põhirivistuses. Hooajal 2004–2005 lõi ta 10 väravat, tuli Inglismaa meistriks ja võitis liiga karika. 

Chelseas mängis ta kuni 2010. aasta juunini. 2010. aasta kolis Cole Liverpooli. Järgmisel suvel anti poolkaitsja laenuks Prantsusmaa Ligue 1 klubile Lille OSC.

Cole debüteeris Inglismaa rahvuskoondises 25. mail 2001 mängus Mehhiko vastu. Ta kuulus 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste ja 2004. aasta Euroopa meistrivõistlustel meeskonda, kuid ei pääsenud kummalgi platsile. Cole osales ka 2006. aasta maailmameistrivõistlustel Saksamaal. Seal mängis ta ühes mängus, alagrupi avamängus Paraguay vastu. 13. juuni 2009 seisuga on ta koondises mänginud 53 korda ja löönud 10 väravat. Oma avavärava Inglismaa meeskonnas lõi ta 3. juunil 2003 sõprusmatšis Serbia ja Montenegro vastu. Matš lõppes 2:1 ja Cole lõi viimase, võiduvärava.

6. juunil 2007 lõi Cole avavärava ka Tallinnas EM-valikmängus Eesti jalgpallikoondisega. Kohtumise võitis Inglismaa 3:0.

Cole on tulnud Inglismaa meistriks 2005., 2006. ja 2010. aastal ning meistrivõistlustel teisele kohale 2004., 2007. ja 2008. aastal. Inglismaa karikavõistlused jalgpallis võitis ta Chelsea meeskonnaga 2007 ja 2008. Liiga karikafinaali võitis ta 2005 ja 2010 ning karikasarjas teiseks tuli ta 2008.

2008. aastal valiti ta Chelsea aasta mängijaks.

## Saavutused
* West Ham Unitedi aasta mängija: 2003
* Chelsea aasta mängija: 2008

## Isiklikku
Joe Cole on 175 cm pikk.

Cole abiellus 20. juunil 2009 personaaltreener Carly Zuckeriga.

## Viited
104

**104. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned: 50. aastad 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad - **[[100. aastad]]** -  110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad

Aastad: 99 100 101 102 103 - **104** - 105 106 107 108 109
----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Ghana jalgpallikoondis

**Ghana jalgpallikoondis** on Ghana rahvuskoondis jalgpallis.

Ghana jalgpallikoondis on kolm korda osalenud maailmameistrivõistluste finaalturniiridel (FIFA MM 2006, MM 2010 ja MM 2022)

## Saavutused
* Aafrika rahvaste karika võitja (4): 1963, 1965, 1978, 1982
* 1992. aasta Barcelona olümpiamängud: pronksmedal

## Vorm
*Koondise põhivorm: valge särk, valged püksid, valged põlvikud
*Koondise varuvorm: kollane särk, kollased püksid, kollased põlvikud

## Koosseis

Ghana jalgpallikoondis 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
***Väravavahid**: Richard Ofori, Lawrence Ati-Zigi, Felix Annan
***Kaitsjad**: Joseph Attamah, Jonathan Mensah, Lumor Agbenyenu, Kasim Nuhu, Joseph Aidoo, Baba Rahman, John Boye, Andy Yiadom
***Poolkaitsjad**: Thomas Partey, Afriyie Acquah, Christian Atsu, André Ayew (*[[kapten (jalgpall)|kapten]]*), Mubarak Wakaso, Samuel Owusu, Kwadwo Asamoah, Thomas Agyepong
***Ründajad**: Asamoah Gyan, Owusu Kwabena, Jordan Ayew, Caleb Ekuban

## Endised peatreenerid
Milovan Rajevac

## Vaata ka
* Ghana jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
*Ghana jalgpallikoondis 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

## Välislingid
* Koduleht
Virtuaalbänd

**Virtuaalbänd** ehk **virtuaalansambel** (inglise keeles 'virtual band') on muusikakollektiiv, mille liikmed pole lihast ja luust inimesed, vaid multimeedia vahenditega loodud tegelaskujud. Muusika, mida selline bänd "teeb", on sisse mänginud siiski päris muusikud, kuid muusikapalu eksponeeritakse ainult kujutluslike karakterite abiga, näiteks muusikavideotes, plaadiümbristel, muusikaajakirjades, intervjuudes ja ka kontsertidel.

Kujutluslik karakter võib olla nii arvutustehnika abil modelleeritud (nt JuJu Eyeballs) kui ka käsitsi joonistatud (nt ansamblite The Archies ja Gorillaz liikmed).

Esimeseks virtuaalbändiks peetakse USA kollektiivi Alvin and the Chipmunks, mille loomise eest sai Ross Bagdasarian 1959. aastal kolm Grammy auhinda.

Samas on pseudonüümid ja rollivahetused popmuusikas üldiseks tavaks ning on raske täielikult eristada virtuaalbändi ja tavalise bändi fantaasiaküllast eneseprojektsiooni. Näiteks David Bowiele tuntuse toonud album räägib kosmilisest staarist Ziggy Stardust (1972), kuid seal seisab oma loomingu kõrval siiski "päris" popiidol – virtuaalbändi puhul on aga päris autor esitusest kõrvaldatud.

## Vaata ka
* Idoru
* Staar
Jäneselised

**Jäneselised** ehk **lagomorfid** (*Lagomorpha*) on loomade selts imetajate klassist.

## Paljunemine
Olenevalt kliimast ja liigist võib tiinus kesta jäneselistel 28 päeva harilikel küülikutel või rohkem kui 50 päeva mõnedel jäneslastel, kes elavad polaaralade ligi. Sündimus võib paljudel jäneselistel olla lühikese kande- ja arenguaja, varase suguküpsuse ning mitme arvuka pesakonna tõttu väga suur. Näiteks on mõnedel stepipiirkonna viiksjäneslastel aastas kuni viis pesakonda 8-13 järeltulijaga. Harilikul küülikul ja veel mõnel liigil võib aastas olla viis kuni seitse pesakonda keskeltläbi 9 järeltulijaga. Loomulike vaenlaste rohkuse tõttu on aga ka suremus jäneseliste seas üsna suur. 

Halbades tingimustes võivad looted resorbeeruda. 

Urgudes ja pesades sünnitavatel jäneselistel on pojad abitud, paljad ja pimedad. Neil, kes püsipesa ei sea, on pojad kohe nägijad ja karvased ning jooksevad pea laiali.

## Süstemaatika
Selts jaguneb kaheks sugukonnaks:
**Leporidae* – jäneslased
**Ochotonidae* ehk *Lagomyidae* – viiksjäneslased

## Viited
Halljänes

**Halljänes** (*Lepus europaeus;* rahvapäraste nimetustega **haavikuemand**, **haavikuisand**, **välejalg**, **pikk-kõrv**, **kikk-kõrv**, **letu**, **põllujänes**) on jäneslaste sugukonda kuuluv imetaja. Koos valgejänesega on halljänes üks kahest Eestis esinevast jäneseliigist. 

Eestis elab ligikaudu 40 000 isendit.

## Välimus
Halljänese karvastik on suvel pruunikashall valge kõhualusega ja talvel helehall, saba pealmine osa on must. Halljänesel on valgejänesest pikemad kõrvad ja pikem saba. Täiskasvanud halljänesed on valgejänestest suuremad.

## Toitumine
Halljänes on taimtoiduline. Ta toitub peamiselt kõrrelistest ja liblikõielistest taimedest, talvel sööb ka puude ja põõsaste oksi ning koort. Nagu paljud teised jänesed, söövad ka halljänesed tavaliselt (90–95% juhtudest) ära oma korra soolestiku läbinud toidu – seda nähtust nimetatakse autokoprofaagiaks. See võimaldab halljänesel kätte saada enamiku toitainetesse talletunud energiast.

## Sigimine
On levinud arvamus, et halljänesed lähevad märtsis "hulluks" ning et isased ajavad sel ajal üksteist taga ja peavad poksikahevõitlusi. Anthony Holley ja Paul Greenwood (1984) on kindlaks teinud, et märts ei erine innahooaja teistest kuudest (jaanuarist augustini ja mõnikord kauem) ning poksimine on emase ja isase võitlus, kui emane tõrjub isast. 

Halljänesed saavad suguküpseks aastaselt ja siis algab ka sigimine, mis toimub 2–3 korda aastas. Eestis on keskmine pesakonna suurus 3 poega, tavaliselt on nende esimene pesakond väiksem kui järgnevad. Tiinus kestab 40–44 päeva. Halljänes on võimeline veel enne eelmise tiinuse lõppu uuesti tiinestuma (superfetatsioon).

Halljänese pojad on sündides kaetud karvadega ja kohe pärast sündi on nad nägemisvõimelised. Poegade imetamine kestab umbes ühe kuu, pärast seda saavad pojad iseseisvateks. 
Eluiga on keskmiselt 6 aastat, rekord võib olla ligi 13 aastat.

## Muu
Halljänes on tavaline jahiloom, kuid tal on ka looduses palju vaenlasi. Teda ohustavad enamik suurkiskjaid ja suuremad röövlinnud, poegadele on ohtlikud rongad ja varesed. Halljänes eelistab avamaastikku. Ta on aktiivne hämaras ja öösiti. 

Halljänes ei ole Eestis kaitse all.

Halljäneseid introdutseeriti Eestisse korduvalt 20. sajandi alguses.

## Viited

## Kirjandus
*Anthony J. F. Holley, Paul J. Greenwood. The myth of the mad March hare. – *[[Nature]]*, 1984, 309, lk 549–550. 

## Välislingid
* 

*Liigikirjeldus TÜ Loodusteadusliku hariduse keskuse interaktiivses õpikeskkonnas; bio.edu.ee
Elevandiluuranniku jalgpallikoondis

**Elevandiluuranniku jalgpallikoondis** on Elevandiluuranniku rahvuskoondis jalgpallis. Koondise peamine kodustaadion on Alassane Ouattara staadion Abidjanis.

Elevandiluuranniku jalgpallikoondis on kolm korda osalenud maailmameistrivõistluste finaalturniiridel (2006, 2010 ja 2014). Aafrika meistriks on Elevandiluurannik tulnud aastatel 1992, 2015 ja 2024.

## Mängijad
;Elevandiluuranniku meeskond 2024. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel:
***Väravavahid**: Yahia Fofana, Charles Folly Ayayi, Badra Ali Sangaré
***Kaitsjad**: Ousmane Diomande, Ghislain Konan, Wilfried Singo, Odilon Kossounou, Willy Boly, Serge Aurier (*[[kapten (jalgpall)|kapten]]*), Evan Ndicka, Ismaël Diallo
***Poolkaitsjad**: Jean Michaël Seri, Seko Fofana, Franck Kessié, Jonathan Bamba, Jérémie Boga, Oumar Diakité, Max Gradel, Ibrahim Sangaré, Simon Adingra, Idrissa Doumbia, Jean Thierry Lazare
***Ründajad**: Karim Konaté, Jean-Philippe Krasso, Nicolas Pépé, Christian Kouamé, Sébastien Haller

## Saavutused
*1992: Aafrika rahvaste karika võitja
*2015: Aafrika rahvaste karika võitja
*2024: Aafrika rahvaste karika võitja

## Rekordid
*Seisuga 11. veebruar 2024*
:**''Paksus kirjas** on praegused koondislased.''

### Enim mänge

### Suurimad väravalööjad

## Vorm
Koondise põhivorm: oranž särk, valged püksid, rohelised põlvikud

Koondise varuvorm: roheline särk, rohelised püksid, rohelised põlvikud

## Vaata ka
*Elevandiluuranniku jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Saudi Araabia jalgpallikoondis

**Saudi Araabia jalgpallikoondis** on Saudi Araabia rahvuskoondis jalgpallis. 

## Saavutused
*1984: Aasia meister 
*1988: Aasia meister
*1996: Aasia meister
*1998: araabia maade meister
 
## Vaata ka
*Saudi Araabia jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

## Välislingid
*Koduleht
Võllhammasratas

**Võllhammasratas** on hammasratas, mis ülekandes on võlliga koos üks detail. Võllhammasratas ei ole istatud või mõnel muul viisil liidetud võlliga. Kui võlli diameeter on lähedane vajaliku läbimõõduga hammasrattale, siis on sageli võllhammasratas otstarbekam kui võlliga liidetud hammasratas.

## Võllhammasrataste eelised

*Võllhammasratas on mõnel juhul paremate tööomadustega
*võllhammasratast on odavam valmistada kui hammasratast ja võlli eraldi

## Võllhammasrataste puudused

*Võllhammasratas sobib ainult suhteliselt piiratud arvule ülekannetele
*Võllhammasratta kulumisel tuleb asendada kogu võll

## Vaata ka

*hammasratas
*võll
Sagedusmuundur

**Sagedusmuundur** on seade vahelduvvoolu sageduse muutmiseks. Euroopas on elektrivõrgust tuleva elektrivoolu sagedus 50&nbsp;Hz (hertsi), Ameerikas 60&nbsp;Hz. Tavaliselt on sagedusmuunduriga võimalik vahelduvvoolu sagedust muuta piirides 0–650&nbsp;Hz.

## Sagedusmuundurite liigid

Sagedusmuundurite liigid:
*Alalisvoolu vahelüliga sagedusmuundurid: 
**vooluvaheldiga (osaliselt juhitavate türistoridega kõrgepingelistes türistor-sagedusmuundurites), 
**pingevaheldiga (tööstuses- ja transpordis kasutatavates madalpingelistes elektriajamites), 
**näivtakistusallikaga e Z-allikaga.
Enamik tänapäeva elektriajamites kasutatavaid sagedusmuundureid on alalisvoolu vahelüliga. Paljud suurema võimsusega vahelduvvooluajamite sagedusmuundurid võimaldavad lülitamist alalisvooluvõrku (vt ABB Industrial Multidrives). Alalisvooluvõrk võimaldab rekuperatiivpidurduse tõhusamat kasutamist.

*Vahetud sagedusmuundurid
**tsüklokonverterid (ülimadala sagedusega 16⅔ Hz pinge saamiseks raudtee elektrivõrkudes Saksamaal ja Rootsis, samuti mõnedes tööstuses kasutatavates elektrimootorite sujuvkäivitites), 
**kaksik-pulsilaiusmodulatsiooniga sagedusmuundurid,
**maatriks-sagedusmuundurid.

Pingevaheldiga sagedusmuundurid jagunevad omakorda ühe- või mitmetasandilisteks.

## Sagedusmuundurite kasutamine

Tänapäevase sagedusmuunduri peamine ülesanne on lühisrootoriga asünkroonmootori juhtimine ja kaitsmine. Asünkroonmootori pöörlemiskiirus sõltub eelkõige toite sagedusest, mille muutmisega saavutatakse sujuv mootori pöörlemiskiiruse juhtimine. Pöördemomenti juhitakse pingega.
Sagedusmuundur alaldab toitepinget dioodsilla abil, kasutades kondensaatoreid puhvrina ja IGBT transistore väljundis annab vajaliku sagedust ja pinget. Mootorit juhitakse mõlema (pinge ja sageduse) parameetri reguleerimisega ning jälgides töövoolu tagasisidena.

Sagedusmuundur võimaldab tavaliselt eri tüüpi juhtimist: 
*lineaarjuhtimine U/f – kasutatakse lihtsamates püsimomendiga ajamites; 
*ruutjuhtimine, kus sagedus on sõltuvuses pinge kuubist ja M~n2 – kasutatakse tsentrifugaalpumpade ja ventilaatorite juhtimisel; 
*vektorjuhtimine libistuse kompensatsiooniga, kus magnetvoo vektor on risti rootoriga – kasutatakse raskemates püsimomendiga ajamites.
Sagedusmuunduri eelis on energiasäästlikkus, sest mootori kiiruse reguleerimine saavutatakse ilma mehaaniliste lülideta (näiteks veerõhu reguleerimine siibritega). Sagedusmuundur välistab sellised otsekäivitusega seotud probleemid nagu mehaaniline tõuge, hüdrolöök jne.

## Välislingid
*Sagedusmuunduri tasuvusajast
*Kõrgepingelise türistor-sagedusmuunduri madalpingeline makett Tallinna Tehnikaülikooli jõuelektroonika laboris
Töövõime (täpsustus)

"**Töövõime**" on mitmetähenduslik sõna.

***[[Töövõime]]** on inimese võime teha tööd.
* **[[Töövõime (masinaehitus)|Töövõime]]** on masina olek, mille puhul ta on võimeline normaalselt talitama.
* **[[Lõhkeaine töövõime|Töövõime]]** on lõhkeaine omadus, mis väljendab selle võimet purustada laengut ümbritsevat keskkonda.
Ukraina jalgpallikoondis

**Ukraina jalgpallikoondis** on Ukraina jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Ukrainat rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.

Maailmameistrivõistlustel osales Ukraina koondis 2006. aastal ning jõudis kohe veerandfinaali, kus kaotati hilisemale maailmameistrile Itaaliale tulemusega 0:3. Pärast seda pole Ukraina enam maailmameistrivõistlustele jõudnud.

Ukraina koondis osales Euroopa meistrivõistlustel esimest korda 2012. aastal. Euroopa meistrivõistlustel on koondise seni parim tulemus veerandfinaali jõudmine 2021. aastal.

## Vorm

Koondise põhivorm: kollane särk, kollased püksid, kollased põlvikud.

Koondise varuvorm: sinine särk, sinised püksid, sinised põlvikud.

## Praegune koosseis
Ukraina koondis 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Välislingid
*Koduleht
Angola jalgpallikoondis

**Angola jalgpallikoondis** on Angola rahvuskoondis jalgpallis. 

## Saavutused
*COSAFA Cupi võitja (Lõuna-Aafrika jalgpalli liit) (3): 1999, 2001, 2004

## Mängud Eesti koondise vastu

## Vaata ka
*Angola jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

## Välislingid
*Koduleht
Töövõime (masinaehitus)

**Töövõime** on masina olek, mille puhul ta on võimeline normaalselt töötama ehk töötama tehnilises dokumentatsioonis sätestatud tingimustel ja parameetritega. Töövõimelisust ei seostata nõuete ja asjaoludega, mis masina kasutamist otseselt ei sega (näiteks värvkatte vigastus).

## Töövõime seisukohalt olulised näitajad
*tõrketus
*kestvus 
*remonditavus
*säilivus
*töömaht
*tehniline ressurss
*kasutusiga
*säilivusaeg

## Vaata ka
*korrasolek
*rikkisolek
*piirseisund
*tõrge
Korrasolek

**Korrasolek** on masina seisund, mis rahuldab mitte ainult põhilisi, vaid ka teisejärgulisi nõudeid. Korrasolek eeldab alati ka töövõimet.

## Vaata ka
*rikkisolek
*piirseisund
*tõrge
Korrasolek (täpsustus)

Sõna korrasolek on mitmetähenduslik.

*korrasolek on masina seisund, mis rahuldab mitte ainult põhilisi vaid ka teisejärgulisi nõudeid.
*...
Rikkisolek

**Rikkisolek** on masina seisund, mil ta ei vasta kas või üheleainsale tehnilises dokumentatsioonis esitatud nõudele. Eristatakse tõrget põhjustavat ja tõrget mittepõhjustavat rikkisolekut. Esimesel juhul räägitakse ka masina töövõimetusest.

## Vaata ka
*korrasolek
*piirseisund
Piirseisund

**Piirseisund** on masina seisund, mille juures tema edasine kasutamine tuleb katkestada seoses tõrkega või ka vajadusega teha masinale keskmine või kapitaalremont.

## Vaata ka
*töövõime (masinaehitus)
*korrasolek
*rikkisolek
Tõrge

**Tõrge** on sündmus, mille tagajärjel masin kaotab töövõime. Järsule tõrkele järgneb masina ühe või enama parameetri hüppeline muutus. Aeglasele tõrkele on iseloomulik ühe või enama parameetri järkjärguline muutus.

Sõltuv tõrge on tingitud antud masina mõnest teisest tõrkest või elemendist, sõltumatu tõrge aga mitte. Hetktõrge on isekõrvalduv, mis vaid lühiajaliselt kahjustab masina töövõimet.

## Vaata ka
*Hiiliv tõrge
*Töövõime,
*korrasolek,
*piirseisund,
*rikkisolek.
Philippe Senderos

**Philippe Sylvain Senderos** (sündinud 14. veebruaril 1985 Genfis) on Šveitsi jalgpallur, kes mängib kaitsjana Major League Socceri klubis Houston Dynamo.

Debüüdi Šveitsi rahvuskoondises tegi Senderos 26. märtsil 2005 Prantsusmaa vastu.

Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 30. märtsil 2005 maailmameistrivõistluste valikmängus Küprose vastu.

## Isiklikku
Philippe Senderos on 190 cm pikk ja kaalub 87 kg.
Lucifer

**Lucifer**, ka **Lutsifer**, on kristlikus mütoloogias Jumala vastand. Algselt olevat Lucifer olnud ingel, kes aga oma pattude pärast taevast minema kihutati. Luciferi peetakse ka Saatana nimeks. Luciferi on ka peetud esileküündivaks peaingliks, kes peamiselt uhkuse tõukel alustas mässu jumala vastu.

Sõna *lucifer* pärineb ladina keelest ja tähendab valguse kandjat (sõnadest *lux* – 'valgus' ja *ferre* – 'tooja/kandja'). Selle nimega kutsusid roomlased planeeti Veenus.

Vulgata tõlkimisel 5. sajandil tõlkis püha Hieronymos kreekakeelse planeedi Veenus epiteedi *heosphorus* (koidutooja) ladina keelde kui *lucifer*. Algtekstis kasutati metafoori kirjeldamaks Babüloonia kuninga "langemist" ülbuse tõttu: Jesaja 14:12 : *quomodo cecidisti de caelo *'lucifer*' qui mane oriebaris corruisti in terram qui vulnerabas gentes*. (Eesti keeles: "Kuidas sa ometi oled alla langenud taevast, helkjas hommikutäht, koidiku poeg, tükkidena paisatud maha, rahvaste alistaja?").
Hiljem hakati taevast alla langemist tõlgendama sõna sõnalt, mitte piltliku väljendina uhkuse ja ülbuse pärast (vrd "uhkus ajab upakile").

Rooma mütoloogias tähendab Lucifer planeeti Veenus ja veel mõnda tähte. Teda seostatakse ka Hyperioniga, kes äratas ellu halbu vaime.

Siiski, langenud ingel on Araabia maades ingel, kes on taevast maapagendusse saadetud. Tihtipeale kasutati sellist väljasaatmise karistusena Jumala vastu mässamise eest.

Tuntuim langenud ingel on Saatan. Mõne rahva uskumuse järgi tulevad kõik langenud inglid maale viimsel kohtupäeval, siis heidetakse nad kõik põrgusse.
Joonpingus

**Joonpingus** on olukord, kus pinged mõjuvad kõikidel pindadel ühes sihis (pingesihis) ning on ainult üks peapinge. Joonpingus tekib varda pikkel (tõmbel või survel), kui selle otstes on rakendatud välisjõud \vec{F}. Lisaks varda ristlõigetes tekkivatele pingetele \sigma_1 (\sigma_1=\frac{\vec{N}}{A}; siin \vec{N} tähistab sisejõudu, mis tekib vastukaaluks välisjõule \vec{F} ja A on ristlõike pindala) võime kõik pinged määrata ka suvalisel algtahul.

## Vaata ka

*Ruumpingus
*Tasapingus
*Nihkepingus
Regensburg

**Regensburg** on kreisivaba linn Saksamaal Baieri liidumaal, Oberpfalzi ringkonna halduskeskus. Asub Doonau kaldal. Linna lähedal suubub Doonausse Regeni jõgi, mille järgi linn on nime saanud.

## Ajalugu

Regensburg on üks vanimaid Saksamaa linnu. 4. sajandil eKr oli tänapäeva linna alal keltide asula Radasbona. Markomanni sõja ajal 79. aastal rajasid roomalsed sinna kindluse, mis püsis Rooma valduses 400. aastani. 179. aastal valmis seal rooma leegioni laager Castra Regina ('Regeni loss'), kus elas 6000 leegionäri. See oli Reetia provintsi keskne sõjaväeline tugipunkt. Laagrist on säilinud värav (*porta praetoria*) ja seda kaitsev külgtorn.

Umbes 530. aastast kuni 13. sajandini oli Regensburg Baieri hertsogkonna pealinn. 9. sajandil oli Regensburg üks karolingide tähtsamaid linnu. 1135–1146 ehitati Regensburgi üle Doonau kivisild, mis muutis Regensburgi tähtsaks kaubanduskeskuseks Põhja-Euroopa ja Veneetsia vahel. 1245 sai Regensburg vabalinnaks. 1486–1496 kuulus ta Baieri vürstiriigile, ent Saksa-Rooma keiser Maximilian I taastas linna sõltumatuse. Regensburg oli katoliku kiriku Regensburgi piiskopkonnna keskus.

1542 võttis Regensburg vastu luterluse ja jäi täielikult luterlikuks kuni 1803. aastani. Linnas elavad katoliiklased jäeti ilma kodanikuõigustest. Ent siin ei tohi ära segada linna kui linnamüüriga piiratud ala ja linna kui haldusüksust, mis oli mõnevõrra väiksem. Nimelt jäi linna roomakatoliku piiskop ja hulk kloostreid, millest kolmel (Püha Emmerami, Alam-Münsteri ja Ülem-Münsteri ehk St. Emmerami, Niedermünsteri ja Obermünsteri) kloostril oli esindaja Riigipäevas. Seega valitses ebatavaline olukord, kus ühe linna müüride vahel paiknes tollases mõistes viis riiki: vabalinn, piiskopkond ja nimetatud kolm kloostrit, kusjuures neli viimast olid katoliiklikud.

1803. aastal enamik vabalinnu likvideeriti. Regensburgi hakkas valitsema Mainzi peapiiskop, sest Mainz ise oli Lunéville'i rahu kohaselt läinud Prantsusmaale.

19.–23. aprillini 1809 toimus Regensburgi pärast Ratisboni lahing, ainus lahing, kus Napoleon sai haavata. Lahing lõppes prantslaste võiduga, sest linna kaitsnud Austria vägedel lõppes laskemoon. Napoleon vallutas ja rüüstas linna, umbes 150 maja põles maha.

1810 liideti Regensburg Baieriga ja 1871 Saksamaaga.

Erinevalt enamikust Saksamaa linnadest jäi Regensburg Teises maailmasõjas peaaegu kahjustamata, välja arvatud Ülem-Münsteri klooster, mis märtsis 1945 täielikult hävis ja mida ei taastatud.

## Haridus
Regensburgi Ülikool on asutatud 1962. Seal töötas professorina Joseph Alois Ratzinger, kes hiljem valiti paavstiks.

## Viited

## Välislingid

* Regensburgi koduleht
Hamburger SV

**Hamburger Sport-Verein** (HSV) on 29. septembril 1887 nimega *Sports Club Germania* (üks praeguse klubi kolmest eelkäijast) asutatud Saksamaa spordiklubi Hamburgis. 

Klubi on tuntud eeskätt jalgpallimeeskonna poolest. Selle kodustaadion on Volksparkstadion, mis mahutab 57 000 pealtvaatajat. HSV-s on võimalus tegeleda peale jalgpalli veel paljude spordialadega, mille hulka kuuluvad sulgpall, bowling, golf, jäähoki, karate, kergejõustik, korvpall, kriket, käsipall, lauatennis, maahoki, pesapall, ragbi, riistvõimlemine, rullpall, tennis, ujumine, võistlustants ja võrkpall. 

Hamburger SV oli kuni hooaja 2017/18 lõpuni ainus klubi Saksamaa jalgpalli liigasüsteemis, kes oli järjest kõrgliigas pärast esimest maailmasõda aastal 1919 ja samuti pärast Bundesliga süsteemi loomist aastal 1963. Alates hooajast 2018/19 mängis klubi Saksamaa esiliigas 2. Bundesliga. Hooajal 2024/25 suutis Hamburger SV Bundesligasse tagasi tõusta. Klubi on tulnud kuus korda riigi meistriks ning võitnud karikasarja DFB-Pokal kolm korda ja liigakarika kaks korda.

## Jalgpallimeeskond
### Praegune koosseis
*Seisuga 18. juuli 2023*

### Endisi mängijaid
* Rafael van der Vaart
* Nigel de Jong
* Ruud van Nistelrooy

### Saavutused
*Saksamaa meistrivõistlused:
****Võitja**: 1922–23, 1927–28, 1959–60, 1978–79, 1981–82, 1982–83
**Teised kohad: 1923–24, 1956–57, 1957–58, 1975–76, 1979–80, 1980–81, 1983–84, 1986–87
*DFB-Pokal:
****Võitja**: 1962–63, 1975–76, 1986–87
**Teised kohad: 1955–56, 1966–67, 1973–74
*DFB-Ligapokal:
****Võitja**: 1972–73, 2003
*DFB-Supercup:
**Teised kohad: 1977, 1983, 1987
*Euroopa karikas:
****Võitja**: 1982–83
**Teine koht: 1979–80
*Euroopa karikavõitjate karikas:
****Võitja**: 1976–77
**Teine koht: 1967–68
*UEFA karikas:
**Teine koht: 1981–82
*UEFA Superkarikas:
**Teised kohad: 1977, 1983
*UEFA Intertoto karikas:
****Võitja**: 2005, 2007
*Intercontinental Cup
**Teine koht: 1983

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Mõõtmine

**Mõõtmine** on mõõdetava suuruse ehk mõõtesuuruse arvväärtuse kindlakstegemine mõõtevahendi abil. Selleks leitakse mõõdetava suuruse ja samaliigilise, ühikuks valitud suuruse suhe. Mõõtetulemuseks on mõõdetava suuruse väärtus, mida väljendatakse selle suhtarvu ja mõõtühiku korrutisena.

Mõõtetulemus erineb alati mingil määral suuruse tegelikust väärtusest, sest igal mõõtmisel esineb mõõtemääramatus. Varem olid samas seoses kasutusel mõisted suuruse tõeline väärtus ja mõõteviga.

Mõõdetavat suurust võrreldakse mõõtühikuga kas vahetult mõõdu kaudu (nt vihtidega kangkaalul) või eelnevalt mõõdu kaudu gradueeritud mõõteriista abil (nt kaalumine osutikaalul). 

Otsemõõtmisel saadakse mõõtetulemus otse mõõtevahendilt (nt võimsus vattmeetri näidikult]], kaudmõõtmisel arvutatakse tulemus mõõtesuurusega seotud suuruste otse mõõdetud väärtuste kaudu (nt võimsuse mõõtmine voltmeetri ja ampermeetri näitude järgi). 

## Vaata ka
* metroloogia
* mõõtemääramatus
* mõõtevahend
* SI-süsteem

## Viited

## Välislingid
* Füüsikaliste suuruste mõõtmine
*  H. Voolaid. Mõõtmised ja mõõtemääramatused
Vattmeeter

**Vattmeeter** on mõõteriist vahelduvvoolu aktiivvõimsuse mõõtmiseks.

**Osutivattmeetrites** on peamiselt kasutusel kas elektrodünaamiline või ferrodünaamiline mõõtemehhanism. Niisugusel vattmeetril on pingemähis, mis ühendatakse koormusega rööbiti, ja voolumähis, mis ühendatakse koormusega jadamisi. Mähiste magnetväljade koostoimel kaldub osuti võimsuseskaalal.

Ühefaasilise vahelduvvoolu korral aktiivvõimsus (vattides)
:  P = U \, I \, \cos\varphi, 
kus
:U\!  on pinge efektiivväärtus (voltides),
:I\!  on voolutugevuse efektiivväärtus  (amprites),
:\cos\varphi  on võimsustegur,

**Numbernäiduga (digitaalses) vattmeetris** mõõdab mikrokontroller igas sekundis tuhandeid kordi pinget, voolu ja nendevahelist faasinihet, digiteerib mõõteväärtused (muundab kahendarvudeks), korrutab omavahel ja esitab tulemuste keskmistatud väärtused numbernäiduna LCD-näidikul.

Digitaalne võimsusmõõdik on iga energiamõõturi koosseisus.
Helmut Maandi

**Helmut Maandi** (5. juuni 1906 Sikeldi, Rapla vald – 27. oktoober 1990 Stockholm) oli Maatööliste ja Väikemaapidajate Koja esimees ja septembris 1944 loodud Vabariigi Valitsuse juures riigisekretär.

Helmut Maandi sündis Harjumaal (tänapäeval Raplamaal), kus vanemad Mart ja Mari (sündinud Vultmann) Maandi olid veskirentnikud, hiljem talupidajad. Ta õppis Raplas Küllmannide eraalgkoolis, aastatel 1917–1925 Tallinnas Jakob Westholmi Gümnaasiumis  ning aastatel1925–1932 Tartu Ülikoolis õigusteadust. Ta oli EÜS Põhjala liige, töötas Tallinnas algul vandeadvokaat Arnold Susi abina ja 1938–1944 vandeadvokaadina. Ta tegutses Eesti Ühistegelise Liidu sekretärina ja ETK juriskonsuldina. 1933–1937 oli ta V Riigikogu liige Ühinenud põllumeeste ja asunike rühmas.

Aastail 1936–1940 oli Helmut Maandi Maatööliste ja Väikemaapidajate Koja esimees, alates 8. jaanuarist 1937 oli ta koja poolt valitud Riigi Majandusnõukogu liige. 21. veebruaril 1940 valiti tema asemele Juhan Post. Helmut Maandil oli talu Rapla vallas, kus ta on olnud ka vallavolikogu liige. Märtsis 1938 arvati ta vallavolikogust välja vallavanema kt Oskar Leinsalu poolt põhjendusel, et Helmut Maandi tegutses Tallinnas advokaadina, kuid Riigikohus tühistas vallavanema otsuse 25. oktoobril 1938. 

1938. aastal kandideeris ta I Riigivolikogu valimistel 15. valimisringkonnas.

Helmut Maandi oli 1944. aasta algul asutatud põrandaaluse Eesti Vabariigi Rahvuskomitee liige ning Jüri Uluots nimetas ta Otto Tiefi valitsuse riigisekretäriks. Tegevuse pärast Rahvuskomitees otsisid Helmut Maandit Saksa okupatsioonivõimud üle riigi taga alates aprillist 1944. Pärast Tiefi valitsuse viimast koosolekut 22. septembril Puise ranna Põgari külas õnnestus Maandil põgeneda Rootsi.

Helmut Maandi oli Riigisekretär 18. septembrist 1944 kuni 15. jaanuarini 1945, kuni August Rei asendas ta temale teatamata Artur Mägiga. 18. detsembril 1949 nimetas August Rei ta ametisse tagasi. Kuna Helmut Maandi keeldus osalemast Vabariigi Valitsuse eksiilis ametisseastumisel, vabastas August Rei ta 11. jaanuaril 1953 uuesti ametist. Sel puhul ütles Helmut Maandi: "Demokraatliku ilmavaate pooldajana ei saa ma kaasvastutust kanda A. Rei kavatsetava Stokholmi diktatuurivalitsuse ametisse seadmise puhul.". Kuna Helmut Maandi ei pidanud vabastamist seaduslikuks, tegutses ta hiljem riigisekretärina Alfred Maureri ümber koondunud ringkonnas.

Rootsis asus Helmut Maandi pärast põgenikelaagris viibimist 1945 Stockholmi, kus töötas revidendina Riigimaade Ametis (rootsi keeles *Domänverket*). 

Helmut Maandi oli Stockholmis tegutsenud Eesti Rahvusnõukogu peasekretär 1947–1951, Eesti Laenu-Hoiu Ühisuse juhatuse liige ja oli valitud Eesti Rahvusfondi esinduskogusse. 

Helmut Maandi abiellus 1934. aastal Carina Maria Paaliga. Peres sündis kolm last, Jaak (1936), Anne-Katrin (1939) ja Mart (1950).

Oma mälestusi tegevusest Rahvuskomitees ja Tiefi valitsuses on ta avaldanud ajakirjas Looming 1988 nr 10

## Viited

## Välislingid
*Maatööliste koja esimeheks H. Maandi
*
Eesti rahva kannatuste aasta

**"Eesti rahva kannatuste aasta"** on 1943. aastal Saksa okupatsiooni ajal välja antud lähiajaloo koguteos Nõukogude okupatsiooni kohta Eestis aastatel 1940–1941. Selle toimetaja oli Karl Pärn (1911–1999). 

## Väljaanded
* "Eesti rahva kannatuste aasta", I köide. Eesti Omavalitsus / Eesti Kirjastus, Tallinn 1943, 360 lk, 25 000 eksemplari. Sisu: Stalin asub ründamisele; ENSV loomise komöödia; Eesti sõjavägi bolševistliku hävitusaasta keerises; NKVD mõrvarikäed eesti rahva kallal; Küüditamine; Eestlaste osavõtt Eesti vabastamisest Saksa sõjaväe poolt 1941. a.
* "Eesti rahva kannatuste aasta", II köide. Eesti Omavalitsus / Eesti Kirjastus, Tallinn 1943, 437 lk, 25 000 eks. Sisu: Metsavennad; NKVD hävituspataljonid ja nende hirmuteod Eestis; Rongkäikude ja miitingute lõõg eesti rahva kaelas; Eesti kool bolševikkude võimu all; Teater punasel aastal; Eesti kunst punase hulluse kammitsas; Bolševikkude laastamistöö eesti muusikapõllul; Bolševistlik aasta Eesti põllumajanduses
* "Eesti rahva kannatuste aasta". 2. trükk ühes köites. Kirjastus Mats, Tallinn 1995, 840 lk; 3. trükk, kirjastus Mats, samal aastal; ISBN 9985-51-012-7
* Eesti rahva kannatuste aasta. Tartu, Elmatar, 2012. 

Nõukogude okupatsioonivõimud keelasid koguteose ja see suleti erifondidesse.

## Viited

## Kirjandus

* Küllo Arjakas, "Kas “kannatuste aasta” kolmas osa?" (koguteose kavandatud 3. köite materjalidest Eesti Riigiarhiivis) – ajaleht Uus Pilk, 1992, nr 3, lk 20–23                                      
* Küllo Arjakas, "Kättesaadav "Kannatuste aasta"" – Vikerkaar 1996, nr 3 

## Välislingid
* Eesti rahva kannatuste aasta (koguteos tervikuna veebisaidil)  
* Eesti rahva kannatuste aasta (koguteos tervikuna Nõmme valitsuse veebisaidil)
Deformatsioon

**Deformatsiooniks** ehk **deformeerumiseks** nimetatakse keha osakeste vastastikuse asendi muutusi, mis tingivad selle keha kuju ja mõõtmete (mahu) muutuse. 

## Moone
Suhtelist deformatsiooni nimetatakse **moondeks** (*ing. k* - strain). Suhtelise normaaldeformatsiooni asemel kasutatakse sõna **normaalmoone** ja suhtelise nihkedeformatsiooni puhul **nihkemoone**.

## Liigitus
Deformatsioonid jagunevad plastseteks ja elastseteks.

* *Plastsed deformatsioonid* on deformatsioonid, mille korral pärast deformatsiooni esile kutsunud jõu kõrvaldamist keha esialgne kuju ja mõõtmed ei taastu (näiteks plastiliini voolimine, paberi kortsutamine).
* *Elastsed deformatsioonid* on deformatsioonid, mille korral pärast deformatsiooni esile kutsunud jõu kõrvaldamist keha esialgne kuju ja mõõtmed taastuvad (näiteks vedru kokkusurumine).
Energiasüsteem

**Energiasüsteem** on elektrienergia ja soojuse tootmise, edastamise ja tarbijaile jaotamise süsteem teatud territooriumil. Energiasüsteemi juhitakse ühest keskusest eesmärgil tagada tarbijate töökindel elektrivarustus.

Energiasüsteemi kuuluvad 
*ühtses režiimis talitlevad elektrijaamad;
*elektriliinidest koosnevad elektrivõrgud, sealhulgas põhivõrk (pingel kuni 330&nbsp;kV), piirkondade jaotusvõrgud (kuni 35&nbsp;kV) ja kohalikud jaotusvõrgud (kuni 400 V);
*eri pingega elektrivõrke ühendavad alajaamad ja elektritarbijaid toitvad alajaamad;
*koostootmisjaamade korral ka kaugkütte-soojusvõrgud.

## Vaata ka
* Elektrienergia ülekanne
* Elektrivõrk

## Viited

## Välislingid
* Mati Valdma. Energiasüsteemid (loengukonspekt). Tallinna Tehnikaülikool, 2008
* Eesti elektrisüsteem
Elektritarbija

**Elektritarbija** on elektrienergia tarbija: isik, ettevõte või asutus, kes kasutab elektrienergiat kasutuslepingu alusel.

## Vaata ka
* Elektritarviti

## Viited
Elektriseade

**Elektriseade** on elektrienergia tootmiseks, muundamiseks, edastamiseks, jaotamiseks või kasutamiseks mõeldud iseseisva otstarbega seade või seadmetest koosnev kogum, mis sisaldab elektrilisi või ka elektroonilisi komponente.

Näiteks on elektrienergia tootmise seade elektrigeneraator, muundamise seade elektrimootor, edastamise seade juhistik, jaotamise seade lülitusaparaat ja kasutamise seade elektritarviti.

## Viited
Elektrivõrk

**Elektrivõrk** on ühtses süsteemis töötavate elektriliinide ja nende sõlmpunktide kogum, mis on ette nähtud elektrienergia ülekandmiseks ja jaotamiseks. Sõlmpunktideks on alajaamad ja jaotuspunktid.

Elektrivõrgud koos elektrijaamadega moodustavad energiasüsteemi põhivõrgu, mis talitleb tavaliselt pingel 220–500&nbsp;kV (Eestis 110–330&nbsp;kV). Põhivõrgu alajaamad toidavad piirkondlikke jaotusvõrke (Eestis pinged 15&nbsp;kV, 20&nbsp;kV või 35&nbsp;kV). Piirkonnavõrkude alajaamadest saavad linnad, maakohad ja suured ettevõtted toidet läbi jaotusvõrkude pingel 6&nbsp;kV kuni 20&nbsp;kV. Kohaliku jaotusvõrgu alajaamadest ja trafopunktidest jõuab elektrienergia elektritarbijateni pingel 230&nbsp;V või 400&nbsp;V sagedusel 50 Hz. See elektritarbijate madalpingevõrk on üldkeeles tuntud kui vooluvõrk.

## Elektrivõrgu pinge kvaliteet
Elektrivõrgu pinge kvaliteet koosneb mitmest parameetrist. Toitevõrgu pinges (Euroopas 230&nbsp;V vahelduvpinge) võib esineda üheksa süsteemist tingitud probleemi, mis võivad häirida elektriseadmete töö kvaliteeti või tekitada füüsilisi seadmerikkeid. Lisaks tuleb ette süsteemiväliseid probleeme, kus kas loodusõnnetuse või inimtegevuse tagajärjel saavad elektriliinid või muud elektripaigaldised kannatada sedavõrd, et elektrivool ei jõua tarbijateni või ei vasta nõuetele.

*Pingelohk (inglise keeles *voltage dips* või *voltage sags*). Pinge langeb ja püsib 0,5 tsüklit kuni 60 sekundit vahemikus 10–90% nimipingest. Rahaline kahju on selle probleemi korral kõige suurem, kuna enamik seadmetest lülitub välja ja võib rikki minna.
*Süsteemiavarii ehk pingekatkestus (inglise keeles *power failures* või *interruption*). Pinge langeb ja püsib 0,5 tsüklit kuni 1 tunni jooksul alla 10% nimipingest. Rahaline kahju on hinnanguliselt väga väike.
*Impulssliigpinge (inglise keeles *surge voltages* või *transient* või *spikes*). Väga kiiresti mööduv pingetõus. Pinge tõuseb ja langeb 50 ns kuni 5 ms jooksul kuni tuhandeid protsente üle nimipinge. Rahaline kahju on hinnanguliselt väga väike. Impulsspingete vastu aitab küllaltki tõhusalt varistor.
*Liigpinge ehk ülepinge (inglise keeles *overvoltage*). Pinge tõuseb ja püsib üle 60 sekundi vahemikus 100–110% nimipingest. Rahaline kahju on hinnanguliselt keskmine.
*Alapinge (inglise keeles *undervoltage*). Pinge langeb ja püsib üle 60 sekundi vahemikus 90–100% nimipingest. Rahaline kahju on hinnanguliselt keskmine. Põhjustab rikkeid seadmete töös või seadmete täieliku väljalülitumise.
*Voolutõuge (nglise keeles *switching spikes*). Need on häired, mis tekivad elektrivõrku mingi tarbija sisse- või väljalülitamise ajal. Mida võimsam on seade, seda suuremaid pingekõikumisi see tekitab.
*Müra (inglise keeles* interference voltages*).
*Sageduslikud hälbed (inglise keeles *frequency modifications*). Euroopas on elektrivõrgu nimisagedus 50&nbsp;Hz. Sageduslike hälvetega on tegemist siis, kui sageduse väärtus muutub.
*Suhteline harmoonikute sisaldis (inglise keeles *harmonic distortion*).

## Vaata ka
*Mikrovõrk

## Viited

## Välislingid
*Raivo Teemets. Elektri kvaliteet
*Toomas Vinnal. Toitepinge kvaliteet Eesti 0,4&nbsp;kV madalpingevõrkudes ja tarbijapaigaldiste liitumispunktides