open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Woldouby seis

**Woldouby seis** on üks tuntumaid seise rahvusvahelises kabes. Nime on ta saanud senegallase Woldouby järgi, kes avaldas seisu 1911. aastal ühes prantsuse ajakirjas. 

Valge käik.

Seis ise on vägagi oluline, kuna ta võib lauale tekkida väga paljude klassikaliste seisude mängimisel. Valge probleemide põhjuseks on see, et neil on üks tempo enam (vt. Tempode teooria). Seetõttu on teda uurinud ka väga palju teoreetikuid ning tänini pole veel päris selge selle seisu hinnang, et kas lõpeb partii viigiga, või on tegu musta võiduga.  Pärast 2006 aastal mängitud partiid Gérard Janseni ja Hein Meijeri vahel, mille 9½ tunnise mängu järel võitis Jansen, kaldus arvamus selles suunas, et viiki siiski ei ole. Aga see leiti uuesti.

1. 34-29 (muud pole) 1... 23x34 2. 30x39 18-23 3. 39-34! (Aastaid peeti viigiliseks jätku 3. 27-22, mille järel pärast käiku 3...12-17 tõestas 1960. aastatel viigi ukraina meistersportlane I. Kosminski 4. 22x11 16x7 5. 28-22 7-12 6. 22-17 12-18 8. 32-28 23x34 9. 17-11 ning hoolimata kolmest enamkivist ei suuda mustad võita. Küll aga jäi selgusetuks kuidas ikkagi on viik pärast käiku 3...12-18. Selle käigu järel tekib nimelt väga keeruline lõppmäng, milles mustal on taas suur ülekaal, kuid mille kohta arvati pikka aega, et sellest jääb ikkagi väheks. Aga nimelt seda kasutades ka Jansen tolle mainitud partii võitis. Käigu 3.39-34 järel aga valge saab viigi suhteliselt väikese vaevaga.) 3... 13-18 4. 25-20!! 14x25 5. 28-22! 23-28 6. 32x14 21x43 7. 22x13 12-18 8. 13x22 24-30 9. 35x24 43-48 10. 24-20 jne., ning mustal võita ei õnnestu.
Elisa Eesti

**Elisa Eesti AS** (varem **Radiolinja Eesti**) on telekommunikatsiooniettevõte Eestis. Elisa omanik on Soome firma Elisa Oyj.

2014. aasta seisuga on see omataoliste seas suuruselt teine mobiilsideoperaator Eestis.

Elisal on tänapäeval kogu Eestit hõlmav mobiilside- ja teleteenuseid osutav ettevõte, mille levialas elab 99% Eesti elanikest. Elisa mobiilne internet ulatub nii väli- kui ka sisetingimustes kõikjale, kus on olemas mobiililevi.

Eesti Päevalehe ja sõltumatu allika Pemetel mõõtmistulemused näitasid, et Elisa pakub operaatoritest parimat 4G-levi siseruumides.

## Välislingid
*Elisa Eesti koduleht
Kabe mõisteid

''Siin on loetletud kabemänguga seotud mõisteid.

## #
*64-ruuduline kabe

## A
*Algaja löök
*Alumine kaksiktee
*Alumine kaksikteeke
*Alumine kolmiktee
*Alumine kolmikteeke
*Armeenia kabe
*Auring
*Avidi löök

## B
*Bartelingi löök
*Bizot idee
*Blonde'i idee
*Bonnardi detail
*Bonnardi skeem
*Bourquini löök
*Brasiilia kabe

## D
*Deslauriers' idee
*Dussaut' idee

## F
*Fabre'i idee
*Fabre'i löök
*Friisi kabe

## G
*Gambiitseisud
*Ghestemi idee
*Giljarovi detail

## H
*Haak
*Haarlemi löök
*Harkovi kabe
*Hispaania kabe

## I
*Inglise-Ameerika kabe
*Itaalia kabe

## K
*Kabede opositsioon peateel
*Kabelaud
*Kabend
*Kahvel
*Kaksikteed Sirged g1-a7 (alumine kaksiktee) ja h2-b8 (ülemine kaksiktee) 64-ruudulises kabes.
*Kaksikteekesed Sirged g1-h2 (alumine kaksikteeke) ja a7-b8 (ülemine kaksikteeke) 64-ruudulises kabes.
*Kanada kabe
*Kirikabe
*Klassika
*Kolmikteed Sirged c1-h6 (alumine kolmiktee) ja a3-f8 (ülemine kolmiktee) 64-ruudulises kabes.
*Kolmikteekesed Sirged c1-a3 (alumine kolmikteeke) ja h6-f8 (ülemine kolmikteeke) 64-ruudulises kabes.
*Kukujevi idee
*Kukujevi kahiavang
*Kuldne kivi
*Kuningalöök

## L
*Lieubray püünis
*Leclercqi detail
*Löömine
*Lühike tiib

## M
*Manoury detail
*Manoury löök
*Manoury notatsioon
*Mertensi püünis
*Molimardi idee
*Molimardi rünnak
*Mostik

## N
*Napoleoni löök
*Neliktee
*Normandia löök

## O
*Opositsioon

## P
*Paralleelsed kivid
*Peatee
*Perforatsioon
*Petrovi kolmnurk
*Philippe'i löök
*Pikk tiib
*Pimesimultaan
*Poola kabe
*Poolkuu

## R
*Rahvusvaheline kabe
*Raichenbachi löök
*Ramani idee
*Raphaeli löök
*Ricou löök
*Rikošett
*Ringlöök
*Roozenburgi idee
*Rotterdami löök

## S
*Sargini detail
*Sargini lõppmäng
*Scouppe'i detail
*Serfi löök
*Seotud tsentraalsed seisud
*Sidumine
*Sijbrandsi idee
*Simultaan
*Sonier idee
*Sonier püünis
*Springeri löök
*Suur kolmnurk
*Suurepärane käik

## Š
*Šveitsi löök

## T
*Tangid
*Traal
*Trapplöök
*Trepplöök
*Tšehhi kabe
*Türgi kabe
*Türgi löök

## V
*Väike poola kabe
*Väli

## W
*Weissi löök
*Woldouby seis

## Ü
*Ülemine kaksiktee
*Ülemine kaksikteeke
*Ülemine kolmikteeke
*Ülemine kolmikteeke
Ringlöök

**Ringlöök** ehk **"auring"** on kabes esinev löömine, kus lööki alustav kabend jõuab tagasi samale väljale, kust ta lööki alustas.

Selles seisus võidab valge, mängides 1.e3-d4 c5xc1 2.g5-h6 c1xg5

ning nüüd järgneb "auring" 3.h6xh6+

Näide ka rahvusvahelisest kabest. Seisu autor on J. Bourquin.

Selle ülesande lahenduskäik lõpeb koguni kolmekordse ringlöögiga. Ülesande lahendus: 1.40-35 29x40 2.39-34 40x29 3.41-36 25x34 4.46-41 37x46 5.35-30 34x25 6.44-40 45x34 7.49-44 38x40 8.27x38 16x18 9.36-31 33x42 10.48x37 46x32 11.26-21 17x37 12.6x8 3x12 13.14x3 25x14. Lauale on tekkinud järgmine seis:

See seis on aga ise omaette probleem – tuleb veel ju löök õigesti (reeglitele vastavalt) sooritada. Niisiis valge lööb: 14.3x25x48x31x4x15x33x11x2x35x49x21x3!!+ (Märkus. Tegelikult on siin olemas veel teisigi lõpplöögi sooritamise variante).
Louis Saha

**Louis Laurent Saha** (sündinud 8. augustil 1978 Pariisis) on Prantsusmaa endine jalgpallur. Prantsusmaa jalgpallikoondise eest on mängis ta 20 korral ja lõi neli väravat.
Türgi löök

**Türgi löök** on kombinatsiooniline idee kabemängus.

* 1. 26-21 17x46
* 2. 28x19 46x14
* 3. 29-23 14x29 (Türgi löök!)
* 4. 33x31+

1.сd6!! (e7:f4) **Türgi löök**! 2. gh2 (f:d6), 3. h:a3+

## Etümoloogiast
Eesti keelde on löögi nimetus tulnud vene keele vahendusel, kus see kannab nime *турецкий удар*. Samas pole aga selge, kas sellel löögil on üldse mingit pistmist Türgiga, kuna türgi kabes seda lööki ei esinegi (mängureeglid ei võimalda). Prantsuskeelne nimetus *coup Turk* esines juba 1770. aastal välja antud Manoury raamatus ja sealt ei ole võimalik aru saada, kas see on Manoury enda väljamõeldud nimetus, mõeldes türklasi, või on Turk (Turc) hoopiski selle löögi autori nimi.
Tomasz Kuszczak

**Tomasz Mirosław Kuszczak** [t'omaš k'uštšak] (sündinud 20. märtsil 1982 Krosno Odrzańskies) on Poola jalgpallur, kes mängib väravavahina Inglismaa esiliiga klubis Birmingham City.

## Klubikarjäär

Kuszczak mängis Wrocławi Śląski ja KFC Uerdingen 05 noorteklubides kuni 2000. aastani.

2000 sõlmis Kuszczak lepingu Berliini Hertha II-ga ja mängis seal 87 mängu. Hertha põhimeeskonnas ei õnnestunud tal üheski mängus platsile saada.

14. juulil 2004 sõlmis Kuszczak lepingu Inglismaa jalgpalliklubi West Bromwich Albioniga (WBA), kes tollal mängis Premier League'is. Esimese mängu pidas ta WBA-s 21. septembril 2004 liiga karikavõistlustel. Selles mängus kaotas WBA 1:2 tugevuselt kolmandas liigas mänginud Colchester United FC-le. Kuid edaspidi tema tulemused paranesid ja pärast klubi senise esiväravavahi Russell Houlti vigastust tõusis Kuszczak klubi esiväravavahiks. Hooaja lõpus tegi Kuszczak mõned väga mõjuvad esitused, mis aitasid klubil liigasse püsima jääda ja lõpetada hooaeg 17. kohaga.

2005/06 hooaja järel langes WBA Premier League'ist välja, jäädes eelviimasele, 19. kohale. Kuid hooaja lõpul sõlmis Manchesteri United laenulepingu, mille kohaselt jätkas Kuszczak mängimist Manchesteris. Üheaastase laenulepingu eest maksis Manchester 2,5 miljonit naelsterlingit. Kahe hooaja jooksul mängis Kuszczak WBA-s 31 kohtumist.

Manchester Unitedis tegi Kuszczak debüüdi 17. septembril 2006 Londoni Arsenali vastu ja ta tõrjus selles mängus penalti, aga Arsenal võitis lõpuks ikkagi 1:0. Esimene mäng algrivistuses toimus liiga karikavõistlustel tugevuselt kolmandas liigas mängiva 25. oktoobril Crewe Alexandra vastu ja lõppes 2:1 võiduga. Selles mängus kandis ta särki, millele tema nimi oli kirjutatud valesti: Zuszczak.

Birmingham Cityga liitus ta 2015. aastal.

## Koondisekarjäär

Kuszczak mängis esimest korda Poola jalgpallikoondises 11. detsembril 2003, kui Malta jalgpallikoondist võideti 4:0.

Pärast väljapaistvaid mänge West Bromwich Albionis kutsuti Kuszczak Poola koondisse 2006. aasta MM-iks Saksamaal. Kuid MM-i eelses sõprusmängus Colombia jalgpallikoondise vastu laskis Kuszczak 9. juulil 2006 sisse vastaste väravavahi Neco Martíneze väljalöögi ning seetõttu seisis kõigis MM-i mängudes Poola väravas Artur Boruc. Poola kaotas algul Ecuadorile ja Saksamaale ning alistas siis Costa Rica jalgpallikoondise, kes kaotas kõik mängud.

Kuszczak kutsuti Poola koondisse 2008. aasta EM-ile Austriasse, aga ta pidi sellest seljavigastuse tõttu loobuma. Poola kaotas Saksamaale ja viigistas Austriaga, kaotas Horvaatiale ja jäi alagrupis viimaseks.

Viimase mängu pidas Kuszczak Poola koondises 2012. aastal. Kokku mängis ta koondises 11 mängu, kusjuures ühelgi aastal ei ta pidanud Poola meeskonnas üle kahe mängu.

## Saavutused
;Manchester United
*Premier League: 2006–07, 2007–08, 2010–11
*Football League Cup: 2008–09, 2009–10
*FA Community Shield: 2007, 2008, 2010
*UEFA Meistrite Liiga: 2007–08
*Klubide maailmameistrivõistlused: 2008

## Viited

## Välislingid

*Tomasz Kuszczak (90minut.pl)
Austria Rahvapartei

**Austria Rahvapartei** (saksa keeles *Österreichische Volkspartei*, *ÖVP*) on 17. aprillil 1945 asutatud erakond Austrias, mille ideoloogiliseks aluseks on kristlik demokraatia. Tegu on konservatiivse parteiga, mis peab ennast aastatel 1893–1933 tegutsenud Kristliku Sotsiaalse Partei õigusjärglaseks.

Austria Rahvapartei ja Austria Sotsiaaldemokraatlik Partei on riigi suurimad erakonnad. Võrreldes sotsiaaldemokraatide parteiga on Rahvapartei parempoolsem, esindades peamiselt riigiametnike, talunike ja väikeettevõtjate huve. Parteil on lähedased sidemed roomakatoliku kirikuga.

Erakonnal on umbes 630 000 liiget. Ametlikuks häälekandjaks on Ülem-Austria liidumaal ilmuv ajaleht Neues Volksblatt. Austria Rahvapartei esimees oli aastatel 2011–2014 Michael Spindelegger, 2014–2017 Reinhold Mitterlehner, 2017. aasta maist kuni 2019. aasta detsembrini ja 7. jaanuarist 2020 kuni 11. oktoobrini 2021 Sebastian Kurz. Alates 3. detsembrist 2019 kuni 7. jaanuarini 2020 ja uuesti alates 3. detsembrist 2021 on erakonna esimees Karl Nehammer.

Austria Rahvapartei on olnud võimul aastatel 1945–1970, 2000–2019 ja alates 2020. aastast (liidukantslerid Leopold Figl, Julius Raab, Alfons Gorbach, Josef Klaus, Wolfgang Schüssel, Sebastian Kurz, Alexander Schallenberg ja Karl Nehammer). Aastatel 2007–2017 valitseti nn suures koalitsioonis koos Sotsiaaldemokraatliku Parteiga, kus liidukantsleri ametis olid sotsiaaldemokraadid.

Erakonda on kuulunud ka Austria liidupresidendid Kurt Waldheim ja Thomas Klestil.

## Välislingid
*https://www.dievolkspartei.at/
Gianni Versace

**Giovanni  Versace** (*Gianni Versace*; 2. detsember 1946 – 15. juuli 1997) oli  itaalia moedisainer.  

Ta sündis Reggio Calabrias. 25-aastaselt kolis ta Milanosse ja hakkas tööle moedisainerina, 1978. aastal rajas moefirma Versace.

Juulis 1997 tapeti Gianni Versace oma maja ees USA Florida osariigis Miami Beachis. Mõrvariks osutus Andrew Cunanan, kes sooritas hiljem enesetapu.

Gianni õde Donatella Versace võttis pärast venna surma Versace firma juhtimise üle.
Aiamaa küla

**Aiamaa** on küla Tartu maakonnas Nõo vallas.

Külas asub ajaloomälestisena arvele võetud Nõo kalmistu.

## Vaata ka
*Aiamaa raudteepeatus

## Viited
Etsaste

**Etsaste** on küla Tartu maakonnas Nõo vallas.

Etsaste külas asuv Sultsi talu kuulus aastail 1935–1944 riigikontrolör Karl Soonpääle, kes viimased neli aastat siin ka püsivalt elas.

## Viited
Illi (Nõo)

**Illi** on küla Tartu maakonnas Nõo vallas. 

Seal asus ja töötas Elva tarbijate kooperatiivi limonaaditehas.  

## Vaata ka
*Illi Umbjärv
*Väike Umbjärv

## Viited
Illi

**Illi** on mitme Eesti küla nimi:
***[[Illi (Nõo)|Illi]]**, küla Tartu maakonnas Nõo vallas
***[[Illi (Võru)|Illi]]**, küla Võru maakonnas Võru vallas
*Illi (eesnimi), naisenimi
Nõgiaru

**Nõgiaru** on küla Tartu maakonnas Nõo vallas. 

Külas asub Nõgiaru raamatukogu.
Nõgiarus on Nõo Lasteaed Krõll Nõgiaru õppekoht.

1977. aastal liideti Nõgiaru külaga Kaasmaru.

## Pilte

Fail:PRTKR Nõgiaru 2025.jpg|Seinamaaling Nõgiaru bussipeatuses (teostus: PRTKR, 2025)


## Viited
Sassi

**Sassi** on küla Tartu maakonnas Nõo vallas.

Sassi külas töötas kuni 1985. aastani Laguja algkool.

Sassilt Kotka talust on pärit riigikontrolör Karl Soonpää.

Sassil asub Laguja liivakarjäär.

## Vaata ka
*Sassi mõis (Saaremaal)

## Viited
Tamsa

**Tamsa** on küla Tartu maakonnas Nõo vallas. 


Tamsa.JPG|Tee Tamsalt Laguja poole
Ait-kuivati Tamsa külas.jpg|Hüljatud Ait-Kuivati Tamsa külas
Tamsa küla.jpg|Tamsa küla, vaade Uuta-Pangodi tee äärest


## Vaata ka
*Tamsa Kabelimägi
*Tamsa Kullavare
*Tamsa lahing

## Viited
Unipiha

**Unipiha** on küla Tartu maakonnas Nõo vallas. 

Külas asub Unipiha ohvrikivi ja Kivisaare hiis.

## Vaata ka
*Unipiha linnamägi
*Unipiha algkool (Kambja vallas)

## Viited
Uuta

**Uuta** on küla Tartu maakonnas Nõo vallas. Piirneb Elva linnaga ja Peedu linnaosaga Elva vallas. 

Kaugus Elva kesklinnast on 3 km ja Tartu linna piirist umbes 21 km. Uuta küla paikneb olemasoleva tiheasustusala piiril, Elva linna Peedu asumi läheduses.

## Viited
Meeri

**Meeri** on küla Tartu maakonnas Nõo vallas. 


Meeri mõis vaade pargist.JPG|Meeri mõisa peahoone
Meeri park allee.JPG|Allee Meeri mõisa pargis


## Viited
Luke

**Luke** on küla Tartu maakonnas Nõo vallas. 

Luke külas Haldja talus elas Helju Mikkel.

## Vaata ka
*Luke kihelkond
*Luke vald
*Luke mõis
*Luke raamatukogu
*Luke Lasteaed Segasumma
*Vanajärv
*Viinamärdi järv
*Nõo õigeusu kalmistu

## Pildid

Luke vaated (2017).jpg|Luke talvel (2017)
Luke vanajärv.jpg|Luke vanajärv (2017)
Vasakpoolne lõvifiguur.jpg|Lõvi kuju Luke mõisapargis
Parempoolne lõvifiguur.jpg|Lõvi kuju Luke mõisapargis
Naise kuju Lukel (2017).jpg|Naise kuju Luke mõisapargis (2017)


## Viited
Vissi

**Vissi** on mitme Eesti küla nimi:
***[[Vissi (Nõo)|Vissi]]**, küla Tartu maakonnas Nõo vallas
***[[Vissi (Kanepi)|Vissi]]**, küla Põlva maakonnas Kanepi vallas
***Vissi** on kohalikus kõnepruugis ka Pikkjärve küla kohta kasutusel
Voika

**Voika** on küla Tartu maakonnas Nõo vallas. 

Külas tegutses varem Nõo koduloomuuseum. 

Kuni 2008. aastani oli Voikas Vapramäe raudteepeatus.

## Vaata ka
*Voika Kabelimägi

## Viited
Nõo

**Nõo** on alevik Tartu maakonnas Nõo vallas. 

Alevikus asub Nõo raudteejaam ja Nõo Põhikool. Asulas elab umbes 1700 inimest.

## Vaata ka
*Nõo kihelkond
*Nõo mõis
*Nõo raamatukogu
*Nõo Püha Laurentsiuse kirik
*Nõo Püha Laurentsiuse kogudus
*Nõo Püha Kolmainu kirik
*Nõo kalmistu (Nõo vallas Aiamaa külas)
*Nõo sovhoos
*Sügaoru tänav
*Aleksander Lätte tänav
*Nõo postmargid
*Nõo veskijärv
*Nõo Muusikakool
*Nõo Reaalgümnaasium
*Nõo Lihatööstus
*Nõo lahing

## Viited
Tõravere

**Tõravere** on alevik Tartu maakonnas Nõo vallas.

## Nime päritolu
Asulat on esmamainitud 1582. aastal nimega *Therrawera*. Seejärel on seda kirjutatud kujul *Terafehr* (1627), *Der(r)efer* (1638) ja *Terrafer* (1839).

Lauri Kettunen on võrrelnud Tõravere nime Taani hindamisraamatus oleva kohanimega Tõristevere (Toruestœuœrœ, 1419 nimetati seda *Tirwestevere*) ja pidas võimalikuks mõlema lähtumist sõnast "tõrv" või "toru" (seda hääldati vanasti kujul *torvi*). Kuid Tõravere nime varasemad kirjapanekud ei sisalda v-d vere-lõpust eespool ja sellepärast võib nimi lähtuda ka muust sõnast, näiteks "tõra" ('silla jäätõke'), "tõra" ('tüli, riid') vms. 16. sajandil esines isikunimi Thoro.

1939. aastal üles kirjutatud rahvajutu järgi elas sealkandis loomi ja kalu õginud koletis, kes magades tegi nii suurt lõrinat, et teda hakati Tõraks kutsuma. Kalevipoeg ajanud teda taga ja tapnud ta Elva jõe ääres. Eluka veri värvinud jõevee ja pinnase punaseks, mistõttu hakatud ümbruskonda Tõravereks kutsuma.

## Asula ajalugu
Küla kujunes kohta, kus Liivi sõja ajal 1558. aasta novembris toimus kokkupõrge Vene ja ordu vägede vahel. Tuulemäe ja Vapramäe vahelisel alal toimusid verised lahingud ka 1919. ja 1944. aastal.

Tõravere lähedal Vapramäel on vennaskalm mälestuskiviga, millel on eesti, vene ja hiina keeles kiri "Igavene kuulsus vapratele hiina punaarmeelastele, kes langesid võitluses nõukogude võimu eest". Sinna on maetud kaks Vabadussõjas Vapramäe lahingus 16. jaanuaril 1919 langenud hiinlast, kes kuulusid Punaarmee miinipataljoni.

Tõraveres asub Tartu Observatoorium, Eesti suurim professionaalne astronoomiauuringute keskus. Observatoorium asub Tartust 22 km kaugusel ja Tõravere raudteepeatusest 1,2 km loodes Tuulemäel. Tartu Observatooriumi vaatluskeskus rajati Tõraverre aastatel 1958–1964. Tõraveres paikneb Eesti suurim, 1,5-meetrise peegliga teleskoop, mis töötab alates 1975. aastast.

Observatooriumi juures tegutseb alates 1964. aastast Tartu-Tõravere meteoroloogiajaam.

Vapramäe lael peeti varem jaanikuid ja laulupidusid, nüüdseks on see paik metsa kasvanud. Keset laulupeoplatsi kasvas suur pärn, mis murdus 1967. aasta augustitormis. Kuulu järgi olevat selle pärna istutanud Karl XII ja seda kutsuti Karl XII pärnaks.

Tõravere küla sai 1977. aastal alevikuks.

## Asula tänapäeval

Aleviku peatänav kannab Observatooriumi tänava nime. Samuti asuvad seal Torni ja Tiigi tänav.

Mööda aleviku läänepiiri voolab Elva jõgi ja selle lõunapiiri lähedal kulgeb Nõo oja. Aleviku lõunaosa läbib Jõhvi–Tartu–Valga põhimaantee.

Teisel pool maanteed otse küla piiri taga Voika küla territooriumil asub Tõravere raudteepeatus. Ka Vapramäe raudteepeatus jääb Tõraverre.

Tõraveres Jaagupi talu maa-alal asub 3.–5. sajandist pärit kivikalme, mida nimetatakse Jaagupi tarandkalmeks. 1930. aastail toimusid seal väljakaevamised.

Tõravere pargis on päikesekell.

Elva jõe ääres Tepripalus on võsu-mägisibula (*Sempervivum soboliferum*) kasvukoht.

## Viited
Leningrad (ansambel)

**Leningrad** (vene keeles "Ленинград") on Peterburis tegutsev *[[ska]]*/*[[punk-rock]]*-ansambel. 

Ansambel moodustati basskitarrist Sergei Šnurovi eestvedamisel 9. jaanuaril 1997. Esimene kontsert anti juba 13. jaanuaril. Algul astus solistina üles Igor Vdovin, kuid 1998. aasta lõpus esimesel Moskvas antud kontserdil hakkas laulma Šnurov, kuna Vdovin Moskvasse kaasa ei tulnud. 1999. aasta kevadel lahkus Vdovin lõplikult ansamblist. 

Bänd on tuntud oma anarhistlike ja vulgaarsete laulutekstide poolest ning mitu korda on nende Moskva esinemised ära keelanud Moskva linnapea Juri Lužkov. 

Bändi koosseis on sageli vaheldunud ja nii on ka kontsertidel korraga laval olnud 4–14 esinejat ning bändist on läbi käinud kümneid muusikuid.

2008. aastal teatas bänd laialiminekust, kuid 2010. aastal tuldi taas kokku.

2016. aastal pärast Alissa Foksi lahkumist ansamblist korraldas Šnurov *casting*u vokalisti kohale. Selle tulemusena võeti ansamblisse kaks uut lauljat: Florida Tšanturija ja Vassilissa Staršova. Pärast viimase lahkumist ansamblist 2017. aastal sai Tšanturijast ansambli juhtiv solist.

## Koosseis
### Ansambli koosseis augustis 2022
Allikas:
* Sergei Šnurov (esinejanimi Šnur) – muusika, sõnad, vokaal, kitarr
* Aleksandr Galnõkin – tromboon
* Deniss Martõnov – trompet
* Daniil Fjodorov – saksofon
* Vassili Zubkov – basskitarr
* Vadim Solovjov – kitarr
* Dmitri Ivanov – klahvpillid
* Fjodor Lokšin – trummid
* Florida Tšanturija – vokaal
* Ksenija Rudenko (esinejanimi Zoja) – vokaal

### Endisi ansambli liikmeid
* Vjatšeslav Antonov (esinejanimi Sevõtš) – taustvokaal, marakad
* Aleksandr Popov (Puzo) – suur trumm, vokaal
* Andrei Antonenko (Antonenõtš) – tuuba, arranžeeringud
* Grigori Zontov (Zontik) – saksofon
* Roman Parõgin (Šuhher) – trompet
* Deniss Kuptsov (Kaštšei) – trummid
* Andrei Kurajev (Ded) – basskitarr
* Ilja Rogatševski (Pianist) – klahvpillid
* Konstantin Limonov (Limon) – kitarr
* Vladislav Aleksandrov (Valdik) – tromboon
* Aleksei Kanev (Lehha) – saksofon
* Igor Vdovin – vokaal, kitarr 
* Alissa Foks – vokaal
* Vassilissa Staršova – vokaal
* Deniss Možin – helirežissöör

## Viited

## Välislingid
* Endine koduleht
* Сергей Шнуров распустил группу "Ленинград" (vene keeles)
Kolga (täpsustus)

**Kolga** võib olla
* Kolga, alevik Harju maakonnas Kuusalu vallas
* Kolga (Hiiumaa), küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas
* Kolga (Nõo), küla Tartu maakonnas Nõo vallas
* Kolga (Rõuge), küla Võru maakonnas Rõuge vallas
* Kolga (perekonnanimi)

## Vaata ka
* Kolgaküla
*Kolga jõgi
*Kolga laht
*Kolga looduskaitseala
*Kolga luited
*Kolga oja
*Kolga soo
Kolga

**Kolga** on alevik Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Kolga oli 1977. aastani asundus ja seejärel küla. 2005. aastal sai Kolga alevikuks.

Alevikus asub endise Kolga mõisa peahoone.

Küla läbivad Kolga jõgi ja Pudisoo jõgi. Küla territooriumile jääb Viru raba.

## Vaata ka
* Kolga muuseum
* Kahala sovhoos

## Viited
Helme valla vapp

**Helme valla vapp** on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Helme valla vapp.

Vapp kinnitati 21. juunil 1994, selle kujundas Ivo Manfred Rebane.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil hõbedane veskikivi kujutis, mille ringikujulisest keskosast väljub kaheksa musta kaarjat vööti.

## Tõlgendus
Sinine on eestlaste lemmikvärv ja viitab tõsiasjale, et Helme ümbruskond on juba vanast ajast tuntud oma vaimuerksate inimeste ja koolitraditsioonide poolest.

Pöörlev must-hõbedane veskikivi sümboliseerib kõigepealt aja igavest kulgu, põlvkondade vaheldumist ning ühtlasi elu järjepidevust.
Teiseks meenutab veskikivi valla inimeste põlist põhitegevust maaviljelust (saaki ja leiba).

## Vaata ka
* Helme valla lipp
* Valga maakond
* Armeenia Lõpmatuse sümbol

## Välislingid
*Helme valla sümboolika valla kodulehel
*Helme valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Karula valla vapp

**Karula valla vapp** on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Karula valla vapp.

Vapp kinnitati 14. septembril 1994. Vapi on kavandanud kunstnik Linda Tamm.

## Vapi kirjeldus
Kolmeharjalise lainelõikega põigiti poolitatud kilbi rohelisel ülapoolel kolm hõbedast kuuske, alumisel hõbedasel poolel sinine tüvimik.

## Vaata ka
*Karula valla lipp
*Valga maakond

## Välislingid
*Karula valla sümboolika valla kodulehel
*Karula valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Pühajärve valla vapp

**Pühajärve valla vapp** oli Valga maakonnas asuva eelmise Eesti haldusüksuse Pühajärve valla vapp.

Vapp oli kasutusele 14. aprillist 1996 kuni 1999. aastani, mil vald ühines Otepää linna ja vallaga ühtseks Otepää vallaks.

## Vapi kirjeldus
Kuldsel kilbil on roheline lehtpuu (tamm) ja sinine lainelõikeline vapitüvi, millel põigiti kaks lainelõikelist kuldset varrast.

## Vaata ka
*Pühajärve valla lipp
*Otepää valla vapp

## Välislingid
*Pühajärve valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
DSL-pöördusmultiplekser

**DSL-pöördusmultiplekser** (ingl *Digital Subscriber Line Access Multiplexer* ehk **DSLAM**) on DSL-teenuste pakkumisel kasutatav sidevõrguseade, kommutaator, mis võimaldab kiireid internetiühendusi harilike vasest telefoniliinide kaudu. Seade paikneb tavaliselt teenusepakkuja kohalikus keskjaamas ning selle külge on ühendatud mitu võrgu lõpp-punkti (abonenti). Seadme ülesandeks on ühelt poolt segustada erinevatest sidevõrkudest tulevad lõpp-punktidesse edastatavad lairiba ja kõnesignaalid ühele kanalile ning teiselt poolt eristada lõpp-punktidest sissetulevad kõne- ja andmesignaalid ning suunata need vastavatesse sidevõrkudesse.

## Vaata ka
* Kaablimodemiterminaator
Hummuli valla vapp

**Hummuli valla vapp** on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Hummuli valla vapp.

Vapp kinnitati 2. juunil 1994.

## Vapi kirjeldus
Rohelisel kilbil on kuldne kimalane kahe musta vöödiga kehal.

## Tõlgendus
Vapitunnus lähtub valla nime algvariandist, mis tähendab kimalast.

## Vaata ka
*Hummuli valla lipp

## Välislingid
*Hummuli valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Pühajärve vald

**Pühajärve vald** oli vald Valga maakonnas. Pühajärve valla ja Otepää linna ühinemisel 1999. aastal moodustati Otepää vald.
1988. aasta maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**1988. aasta maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes** peeti 10. oktoobrist 2. novembrini 1988 Suriname pealinnas Paramaribos. Turniiri võitis maailmameistrivõistluste debütant Aleksei Tšižov.

Turniiri oli haigestumise tõttu sunnitud pooleli jätma Macodou N'Diaye ().

## Vaata ka
*Rahvusvaheline kabe
Kempten

**Kempten** on kreisivaba linn Saksamaal Baieri liidumaal Švaabimaal. Asub Illeri jõe ääres. Kesklinn asub 670 m kõrgusel merepinnast.

## Ajalugu

Kempten on üks vanimaid Saksamaa linnu. Strabon mainis 50 eKr keltide asulat **Kambodunon**it, mida peetakse vanimaks tänapäeva Saksamaa asula mainimiseks. Arheoloogilised väljakaevamised ei ole kinnitanud, et selline keltide asula olemas oli.

15 eKr vallutasid ja purustasid roomlased Nero Claudius Drususe ja tema venna Tiberiuse juhtimisel keltide asula. Nad rajasid sinna oma asula **Cambodunum**i. See oli tüüpiline rooma linn termide, foorumi ja templitega. Esialgu ehitati linn puust, kuid pärast 69 toimunud tulekahju, milles hävis peaaegu kogu linn, taastati kiviehitistega.

233. aastal hävitasid linna alemannid. Linn taastati, ent mitte päris endisele kohale, vaid strateegiliselt ohutumasse kohta, Burghalde mäele Illeri jõe kaldale. Viimased roomlaste väeüksused lahkusid linnast 488. aastal ja kogu piirkond läks alemannidele. Seepeale kolis asustus mäelt alla jõeäärsele tasandikule. Sel ajal nimetati linna **Cambidano**ks ja selle asukad olid valdavalt alemannid. 680 laastasid linna frangid, sest linn oli toetanud frankidevastast ülestõusu.

740. aastal rajati linna kohale misjonipunkt, mis 774. aastal sai abtkonna keskuseks. Selle asutasid iiri mungad Magnus ja Theodorus, kes saadeti Šveitsist Sankt Galleni kloostrist Allgäusse ristiusku kuulutama. Paari aasta pärast rajati Kempteni klooster, mis oli Allgäu esimene klooster. Karl Suure naine Hildegard oli alemanni printsess ja tema toetusel sai Kempteni kloostrist üks enim privilegeeritud kloostreid Frangi impeeriumis.

10. sajandi alguses rüüstasid linna mitu korda ungarlased; 941 taastati linn Augsburgi piiskopi ja Kempteni abti Augsburgi Ulrichi juhtimisel. Linn kuulus sellest ajast halduslikult kloostri võimu alla.

Heinrich II andis 1213 Kempteni abtidele õiguse nimetada end hertsogiteks. Vastukaaluks andis Rudolf von Habsburg 1289 Kemptenile vaba riigilinna õigused. Ometi jäi linn endiselt kloostrist sõltuma ja alles 1525 sõlmisid klooster ja linn niinimetatud suure tehingu, millega linn end suure summa eest sõltumatuks ostis. Kohe 1527 võttis linn vastu protestantismi, sellal kui klooster jäi katoliiklikuks. See tekitas nende omavahelistes suhetes suuri pingeid.

Kolmekümneaastase sõja ajal purustasid Rootsi väed nii linna kui kloostri. Vahetult pärast sõda ehitati linna kirik ja kloostri kirik, esimesed kirikud Saksamaal pärast Kolmekümneaastast sõda.

Napoleoni sõdade ajal 1802–1803 läksid linn ja klooster Baieri alla, aga halduslikult ühendati nad omavahel alles 1819.

Kemptenis on sündinud Ernst Mayr.

## Vaatamisväärsused
*alpimuuseum
*arheoloogiapark *Park Cambodunum*
*St. Lorenzi kirik
*raekoda
*linnamägi

## Viited

## Välislingid

*Kempteni koduleht
Kabelaud

**Kabelaud** on (üldjuhul) ruudukujuline laud, mis on omakorda jagatud väiksemateks ühesuurusteks ruutudeks. Ruudud on vaheldumisi tumedad (nimetatakse tinglikult mustadeks väljadeks) ja heledad (valged väljad). 

Erinevaid kabeliike mängitakse erisuurustel laudadel, enamik mängudest toimub küll 64-ruudulisel laual, aga näiteks kanada kabet mängitakse 144-ruudulisel ning rahvusvahelist ja friisi kabet 100-ruudulisel mängulaual. Kõik mängud aga ei käigi ruudukujulisel laual, nii näiteks mängitakse Harkovi kabet hoopistükkis 80-ruudulisel laual.

Rahvusvahelise kabe jaoks on FMJD kabelauale kehtestanud järgmised nõuded:
*laua mängupind peab jääma vahemikku 35x35 ja 45x45 cm;
*lauapind ei tohi läikida, tema värv peab olema matt;
*heledate ja tumedate ruutude vaheldumine peab olema hästi selge, väljade värvus ei tohi olla liiga kahvatu ega langeda kokku kabendite värviga;
*kabelauda piiravad kõrgemad servad peavad olema 5-6 mm kõrged.
Rosenheim

**Rosenheim** on kreisivaba linn Saksamaal Baieri liidumaal.

Rosenheim on auto- ja raudteede sõlmpunkt Müncheni (umbes 60 km), Salzburgi (80 km) ja Innsbrucki vahel.

## Viited

## Välislingid

* Rosenheimi koduleht
Triigi mõis (Kose)

**Triigi mõis** (saksa keeles *Kau*) oli rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Triigi küla alale Kose valda Harju maakonnas.

## Ajalugu

Mõisa on esmamainitud 1319. aastal ja see on üks vanemaid mõisaid Harjumaal. Praeguses asukohas oli ka vasallilinnus. Keskajal kuulus mõis Dückeritele, 17. sajandil läks aga Saltzade valdusse. 

Suure Põhjasõja järel kuulus mõis Strykide aadlisuguvõsale ning peale neid Mellinitele ja Reuternitele. 
Strykide nimest on tulnud ka mõisa eestikeelne nimi.

1779. aastal sai mõisa omanikuks Hermann von Brevern. 

1832 ostis mõisa maadeavastaja Otto von Kotzebue, kelle järeltulijaile jäi mõis 1906. aastani. 

1906–1919 kuulus mõis Hagemeisteritele ja oli Paunküla kõrvalmõis. 

1922. aastal sai mõisa teenete eest Vabadussõjas kolonel Karl-Johann Laurits, VR II/2, VR II/3. Laurits müüs mõisa 1939. aastal.

1943–1975 kasutati mõisahäärberit koolihoonena. Pärast seda seisis hoone tühjalt ja lagunes.

1992. aastal müüs kohalik omavalitsus mõisa eraisikule. 2006. aastal omandasid mõisa Terje ja Eerik-Niiles Kross, kes alustasid renoveerimist, mis lõppes 2012. aastal.

Mõisa saksakeelsest nimest *Hof Kau* tulenes 1992–2013 eksisteerinud Kõue valla nimi. Ka Krosside ettevõtte kaubamärk Kõue Mõis sisaldas mõisa nime.

## Mõisakompleks

Mõisa peahoone vanimad osad võivad pärineda keskaegsest väikelinnusest, millele viitavad paksud ebakorrapärased müürid. 

17.–18. sajandil rajati ühekorruseline barokne peahoone.

Hoone klassitsistlik kujundus pärineb 1817. aasta ümberehitustest, mil härrastemaja ühele otsale ehitati teine korrus, kujundati fassaadid klassitsistlikeks ning lisati kolm neljasambalist portaali. Samas säilis varasem barokne kelpkatus.

Hoone esise suure väljaku ääres paiknesid viie kaaravaga ait ja tall-tõllakuur. Eraldi sissesõidu tee ääres paikneb tööhobuste-tall.

Ülejäänud abihooned asusid peahoonest eemal ning on nüüd valdavalt hävinud või varemeis.

## Tänapäeval
Tänapäeval on mõisasüda eravalduses. 2010. aasta kevadel alustati Triigi mõisa mahukaid taastamistöid, mis lõpetati 2012. aastal.

Mõisas pakutakse eeskätt kontserte ja teatrietendusi. 

## Vaata ka
*Triigi mõisa park
*Triigi mõis (Karja)
*Triigi mõis (Väike-Maarja)
*Triigi küla

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
*Eesti mõisaportaal
*Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Triigi mõis (Kose khk)
Prandi mõis

**Prandi mõis** (saksa keeles *Brandtenhof*, *Brandten*; varem *Kardina*, *Kardenay*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.

Mõisa keskus asus Prandi külas.

## Ajalugu

1613. aastal annetati Kardina (Prandi varasem nimi) küla koos Veskiaru veskiga Paide linnuse ülemvahtmeistrile Hinrich Brandtile (ka Brandten), senikauaks kui ta selles ametis on. Läänistus kinnitati Rootsi kuninga poolt 1616. aasta 29. oktoobril. Brandti perekonnanime järgi kujunes mõisale ja Kardina külale nimeks Prandi (saksa keeles *Brandtenhof*).

1620. aastal on küla mainitud taas riigi omanduses olevana.

1623. aastal rentis Hinrich Brandt valdust 35 riigitaalri eest. Ka 1627. aastal on teda mainitud rentnikuna.

1626. aastal 21. oktoobril annetas Gustav II Adolf küla ooberst Alexander von Essenile (1594–1664). Prandi mõis rajati hiljemalt 1639. aastal.

Alexander von Essen rentis oma mõisa välja: 1641. ja 1649. aastal on rentnikuna mainitud Rötger Eckholti. 

Alexander von Esseni surma järel 1663. aastal sai mõisa omanikuks tema poeg Otto Magnus von Essen (1638–1707), kes rentis mõisa Andreas Wallwichile.

1688. aastal seisis mõis Kuningliku Lossikohtu jurisdiktsiooni all.

Otto Magnus jättis mõisa oma tütrele Christina Hedwigile ja viimase abikaasale Kirna mõisnikule Hans Heinrich von Fersenile (maetud 1724). Prandi mõisa päris nende tütar Luise Magdalena von Fersen, kes oli abielus esmalt Karl Johann von Delwigiga ning hiljem Erich Helmich von Kaulbarsiga.

1725. aastal oli mõisarentnikuks Wilhelm Arendson Sonnenbach.

1756. aastal on Prandi mõisa omanikuna mainitud Hans Heinrich von Rosenit (1703–1780). Tema surma järel läks mõis ta pojale Bengt Friedrich von Rosenile (1738–1809).

Tema järel kuulus mõis Gottlieb von Belawaryle (surnud 1825). Temalt läks mõis tema tütrele Dorothea Elisabethile ja viimase abikaasale Wilhelm Georg Nikolai von Erschellile. 

1834. aastal ostis mõisa Koigi ja Laimetsa mõisnik Otto Magnus von Grünewaldt (1801–1890). Ta likvideeris Prandi küla ning kolis senised elanikud ümber Veskiaru, Sõrandu ja Sigapusma külla. Küla maad mõisastati ning ribaspõllud muudeti suurteks põlluväljadeks. Seniste taluhoonete asemele rajati suured mitmepereelamud kuhu pandi elama moonakad.

1846. aastal mindi Prandi mõisas teorendilt üle raharendile.

1892. aastal sai mõisnikuks Otto Magnuse poeg Georg von Grünewaldt (1830–1901), ning viimase surma järel tema poeg Werner von Grünewaldt (1866–1932).

## Mõisakompleks
Prandi mõisakompleks asus Prandi Allikajärve kaldal.

Mõisa peahoone ei ole säilinud. Üksikud säilinud majandushooned on ümber ehitatud.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
## Viited

## Kirjandus
*Karl Kranich "Ajalooandmeid Koigi ümbruse minevikust I" Koigi. 1988.
*Karl Kranich "Prandi küla ja mõis" Koigi Vallaleht. 19. august 1995
Haug

**Haug** ehk **harilik haug** ehk **havi** (*Esox lucius*) on hauglaste sugukonda haugi perekonda kuuluv röövkala.

Eestis on haug tavaline ja teda püütakse ka töönduslikult. Ta esineb enamikus järvedes ja jõgedes, samuti rannikumeres.

## Elukoht ja levila

Haug on suhteliselt paikne kala, kes eelistab aeglase vooluga jõgesid, järvi ja riimveelist rannikumerd, hoidudes enamasti kalda lähedale taimestikku või teistesse varju pakkuvatesse paikadesse. On ka hauge, kes elavad avavees ja jälitavad pisemaid parvekalu. Ta talub hästi happelist keskkonda ja võib elada veekogudes, mille pH on 4,75.

Haug elab Euraasia ja Põhja-Ameerika põhjaosa sisevetes. Ta on üks kõige laiemalt levinud mageveekala. Venemaal puudub ta vaid Amuuri jõgikonnas, kus elab amuuri haug. Ukrainas puudub haug ainult Krimmis.

## Kirjeldus

Haugil on nooljas keha, mis on natuke külgedel lamenenud. Seljauim on keha tagaosas, suurendades saba tõukepinda. See võimaldab välkkiireid kohaltsööste saagi haaramiseks. Suhteliselt suurel peal on pardi nokka meenutav suu, millel on tahapoole kaldu olevad hambad. Haugi värvus sõltub keskkonnast, keha on selja pealt tavaliselt rohekas-sinakas, mis muutub allapoole minnes üha heledamaks, kõhualune on valge.

Haugi hambad on suunatud sissepoole, et vältida saagi pagemist suust. Alalõua hambad on eri suurusega ja vahetuvad. Alalõua seesmine külg on kaetud pehme koega, mille all on asendushammaste kõverad read. Igal kihval on 2–4 asendushammast ja kui kihv välja langeb, siis tuleb tema asemele mõni asendushammas. Algul uus hammas logiseb, edaspidi aga kasvab tihedalt alalõua külge kinni. Hambad ei vahetu korraga, vaid kogu aasta vältel pidevalt on haugi suus nii noori kui vanu hambaid.

Haugi tavaline suurus on 50–100&nbsp;cm, aga ta võib olla üle 150&nbsp;cm pikk ja üle 35&nbsp;kg raske. Vangistuses võib haug elada kuni 30 aasta vanuseks.

## Eluviis
Haug on röövkala, kes toitub teistest kaladest, ka oma liigikaaslastest. Suured haugid võivad süüa konni, pardipoegi ja pisiimetajaid. Haugide hulgas on kannibalism väga levinud ja eksisteerib järvi, kus peale haugide teisi kalaliike üldse ei ela. Neis järvedes söövad pisikesed havid vesikirpe, vähikesi ja muud zooplanktonit, aga suuremad liigikaaslased söövad neid.

## Püüdmine
Harrastuspüügil kasutatakse enamasti spinningut ja elussöödaõnge, vähemal määral lendõnge ja põhjaõnge. Enamikus veekogudes on edukaim püügiviis elussöödaõng, mõnes spinning. Soovitavad landid püügiks - veepealsed konnad, spinnerid ja pehmed plastikust. Soovitav püügiaeg on suve algusest sügise lõpuni.

## Vaata ka
*haugi mälu

## Viited

## Välislingid

* 

* Haug TÜ Loodusteadusliku veebipõhises õpikeskkonnas
Särg

**Särg** (*Rutilus rutilus*) on karpkalaliste seltsi kuuluv kala.

Särg kasvab 25–35 cm pikkuseks ja 1,5 kg raskuseks. Särjel on rohekas selg, hõbedase läikega küljed ja valge kõht, silmad ja uimed on punakad.

Särge aetakse tihti segamini roosärjega (*Scardinius erythrophthalmus*), kellega ta on suhteliselt sarnane. Need kaks liiki erinevad üksteisest kõhu- ja seljauime paiknemise poolest: särjel asetsevad mõlemad uimed paralleelselt, roosärjel on aga kõhuuim kergelt ettepoole nihutatud. Veel lihtsam on neid eristada suu paigutuse järgi, särjel on see otseseisune, roosärjel aga ülaseisune.

## Levik ja eluviis

Särg on vähenõudlik kala, kes elab parvedena aeglase vooluga jõgedes, järvedes ja riimveelises rannikumeres, hoidudes enamasti kaldaäärsesse taimestikku.

Särg on levinud peaaegu kogu Euroopas Alpidest ja Püreneedest põhja pool kuni Uuralini välja. Elab ka Briti saartel ja Läänemere riimveelistes osades. Puudub aga Norras ja Lõuna-Balkanil. Mustas ja Aasovi meres elab särje alamliik *Rutilus rutilus heckeli*, kes rändab kudemiseks jõgedesse; Kaspia meres esineb särje alamliik *Rutilus rutilus caspicus*, kes on kohanenud riimveelise keskkonnaga.

Kudemisperiood on aprillist maini.

## Kasutamine
Särjel ei ole töönduslikku tähtsust.
 
Särge süüakse sageli kuivatatult.

## Vaata ka
*Eesti kalade süstemaatiline nimestik

## Viited

## Välislingid
* 

*Särg TÜ Loodusteadusliku veebipõhises õpikeskkonnas
*Ajakiri Kalastaja: EESTI VETE KALAD: Särjest. Leili Järv
Harjus

**Harjus** (*Thymallus thymallus*) on lõheliste seltsi harjuslaste sugukonda kuuluv kala. Eesti keeles kasutatud ka nimesid **ärn**, **harjakas**, **õrn** ja **hõbeforell**

## Kirjeldus

Harjus on harilikult 30–50&nbsp;cm pikkune ja kuni 1,5&nbsp;kg raskune, suurimad kuni 60&nbsp;cm pikkused ja 3&nbsp;kg raskused. Harjus on noolja ja külgedelt lamenenud kehaga, eriti iseäralik on tema erakordselt pikk ja kõrge seljauim.

## Levila ja eluviis

Harjus elab kiirevoolulistes, selge- ja puhtaveelistes jõgedes alates Inglismaast ja Walesist kuni Musta mere, Uraali ja Põhja-Jäämere jõgikondadeni. Põhja-Ameerika arktilises regioonis on levinud eraldi alamliik *[[Thymallus thymallus arctica]]*.

Toitub enamasti väiksematest kaladest ja putukatest.

Eestis on harjuse püük keelatud aasta läbi ja ta on levinud vaid mõnedes jõgedes.

Siiski on viimasel ajal märgata harjusepopulatsioonide märgatavat suurenemist ning laienemist. Mõnedes jõgedes koguni sellisel määral, et ületab tunduvalt jõeforelli arvukuse nendes jõgedes.

Kuulub Eesti III kaitsekategooriasse.

## Vaata ka
*Eesti kalade süstemaatiline nimestik

## Välislingid
* 

* Harjus TÜ Loodusteadusliku veebipõhises õpikeskkonnas
*Ajakiri Kalastaja: Eesti vete kalu: Harjusest kirjutavad Ralf Mae ja Rein Järvekülg
Kojastu kalmed

**Kojastu kalmed** on kivikalmed Märjamaa valla edelaosas Kojastu külas Tõigiva talu naabruses.

Kojastu kalmed rajati 1. aastatuhande 1. poolel pKr ning olid  kasutuses ka veel 2. aastatuhande alguses. Kojastu kalmed on arheoloogiamälestisena kaitse all. 

Tänapäevaks on kalmeid tugevalt rüüstatud. Osa kividest on minema viidud (looduslikult on Vigala kandis kive väga vähestes piirkondades) ning kalmetest on üle käinud ka aardekütid. Kalmete jäänused on kaetud mullakamaraga.

## Välislingid
*
80386

**Intel i386** ehk **386** ehk **80386** on Inteli mikroprotsessor, mis kuulub Inteli kolmandasse x86-protsessorite perekonda. 

Protsessorile i386 eelnes 80286. Esimene 386-tüüpi protsessor ilmus 17. oktoobril 1985 ja jõudis tarbijateni aastal 1986. Protsessor sisaldas 275 000 transistorit.

Esimese 386 protsessorit kasutava personaalarvuti tootis Compaq.

## Arhitektuur

Protsessoril oli esimest korda 32-bitine arhitektuur. Eelmine protsessor oli 80286, mis kasutas segmendipõhist mäluhaldust. 386 aga kasutas lehekülgede saalimist, mis tegi virtuaalmälu kasutamise operatsioonisüsteemis märgatavalt lihtsamaks.

Protsessoril oli kolm töörežiimi: reaalne, kaitstud ja virtuaalne. Reaalne oli ühilduv 8086 ja 80286-ga. Kaitstud režiim kasutas samu võimalusi, mis 80286. Lisaks oli kaitstud režiimi laiendus, mis võimaldas adresseerida kuni 4 GB mälu. Virtuaalne režiim, mida eelnevatel polnud, lubas kaitstud režiimis käivitada üht või enamat virtuaalset 8086 keskkonda.

386 protsessoril on kaks mälumudelit: segmenteeritud ja lame (ingl. *flat*). Lameda mudeli korral käsitletakse mälu ühe 4 GB segmendina. Segmenteeritud mudeli korral 16 383-baidiste segmentidena.

## Eripära

Esimest korda tutvustas Intel protsessorite juures lühendeid DX (**D**ouble-word e**X**ternal) ja SX (**S**ingle-word e**X**ternal). 386 DX protsessoritel ei olnud sisseehitatud matemaatikaprotsessorit, aga 486 DX variandil oli. See võib segadust tekitada. 386 puhul tähendas SX 16-bitist andmesiini ja DX kaks korda suuremat andmesiini. Matemaatikaprotsessor oli eraldi vaja lisada.

## Mudelid

## Konkurendid
*AMD
*Cyrix

## Välislingid
Protsessorite täpne info Inglise keeles
Albert Üksip

**Albert Üksip** (8. detsember 1886 Narva – 10. august 1966 Tallinn) oli eesti näitleja, botaanik ja tõlkija.

## Elukäik
Albert Üksip lõpetas Narva linnakooli ning oli aastail 1902–1923 kontoriametnik Narva vabrikutes. Hariduse omandas ta peamiselt iseõppimise teel. Ta oskas ka maalida ja mängis viiulit.

Aastal 1905 hakkas ta tegelema näitlemisega, olles hiljem ka näitejuht Narva eesti ja vene amatöörtruppides. Aastatel 1923–1949 oli Üksip Estonia teatri näitleja. Aastatel 1945–1951 oli ta õppejõud Eesti NSV Riiklikus Teatriinstituudis.

Aastail 1931–1932 asutas ta Estonia teatri arhiivimuuseumi. Ta kirjutas palju teatriga seotud artikleid.

Aastatel 1927–1931 korrastas ta Tallinna Provintsiaalmuuseumi herbaariumikogu (14 500 ühikut), millest sai hiljem Eesti Loodusmuuseumi kogu. Ta oli suurepärane taimetundja, hunditubakate spetsialist. Tema kirjutatud on hunditubakate köited "Eesti NSV flooras" ja "NSV Liidu flooras".

## Isiklikku
1929. aastast oli abielus näitleja Albina Kausiga.

## Tunnustus
* 1945 Eesti NSV teeneline kunstnik
* Eesti Teatriühingu (ETÜ) auliige 
* Eesti Looduseuurijate Seltsi auliige

## Mälestuse jäädvustamine
Albert Üksipile on püstitatud Narva Pimeaias mälestuskivi. Albert Üksipi Rudolf Nuudele kingitud taskukell on üks eesti teatrimaailma rändesemeid, mida kingitakse ühest näitlejapõlvest teise. 

## Teosed
*Üksip, Albert 1975. *Mälestused*. (Järelsõna: Helvi Einas). Tallinn: Eesti Raamat, 343 lk.

## Viited
Aglutinatsioon

**Aglutinatsioon** on sõnavormide moodustumisviis morfeemide liitmise teel, näiteks tüvedele liiteid lisades.

Aglutinatsiooni puhul liidetakse sõnavorm morfeemidest kokku nii, et eri morfeemid ei mõjuta üksteise välist kuju ning sõnavorm jaguneb selget tähendust kandvateks osadeks. Näiteks eesti keele sõnavorm *elan* koosneb selgesti eristatavatest osadest: tüvi *ela*, mis kannab sõna leksikaalset tähendust, ja tunnus *-n*, mis kannab ainsuse 1. pöörde tähendust.

## Vaata ka
*Aglutinatiivne keel
*Fleksioon
Kolkja

**Kolkja** on alevik Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.

Kolkjat on esmamainitud 1592. aastal (*Kolko*) ja 1601. aastal (*Kolk*). Hiljem hakati eristama Suur-Kolkjat ja Väike-Kolkjat. Kolkja alevik moodustati 1977. aastal Väike-Kolkja, Suur-Kolkja ja Sohvia küla liitmise teel.

2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas alevikus 400 elanikku. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kolkjas 277 elanikku, neist eestlasi 21 (7,6%).

Kolkja alevikus asub Peipsiääre vallavalitsus, postkontor, Kolkja põhikool. Samuti tegutseb alevikus kaks vanausuliste palvemaja, on avatud muuseum (Kolkja vanausuliste muuseum) ning kala ja sibula restoran (Kolkja Kala-Sibularestoran).

## Vaata ka
*Suur-Kolkja vanausuliste palvemaja
*Väike-Kolkja vanausuliste palvemaja
*Kolkja rahvamaja

## Pilte


Pilt:KolkjaCiems.jpg|Kolkja
Pilt:KolkjaMuzejs.jpg|Kolkja vanausuliste muuseum
Pilt:KolkjaPeatänav.jpg|Peatänav Kolkjas
Pilt:KolkjaKirik.jpg|Kirik Kolkjas
Pilt:Sibulatee2.jpg|Sügisene tänavaturg
Pilt:Onion road, Estonia.JPG|Sibula- ja kalaturg
Pilt:KolkjaPõllumajandus2.jpg|Põllumajandus Kolkjas
Pilt:KolkjaPõllumajandus.jpg|Põllumajandus Kolkjas
Pilt:Peipsi rand Kolkjas.jpg|Peipsi rand Kolkjas
Pilt:KolkjaPeipsiJärv.jpg|Peipsi rand Kolkjas


## Viited

## Välislingid
*"Kolkjal avati vanausuliste kultuuri tutvustav külastuskeskus", *Postimees.ee*, 4. juuni 2010
*"Peipsiäärne Kolkja küla kannab pealinna tiitlit", *Maaleht.ee*, 9. veebruar 2011
Triigi mõis

**Triigi mõis** on mitme Eesti mõisa nimi:
* **[[Triigi mõis (Kose)|Triigi mõis]]** Kose kihelkonnas
* **[[Triigi mõis (Karja)|Triigi mõis]]** Karja kihelkonnas
* **[[Triigi mõis (Väike-Maarja)|Triigi mõis]]** Väike-Maarja kihelkonnas
Otto Magnus von Grünewaldt

**Otto Magnus von Grünewaldt** (8. juuli (vkj 26. juuni) 1801  Koigi mõis – 18. oktoober (vkj 6. oktoober) 1890 Tallinn) oli Eestimaa poliitik ning mõisnik, Venemaa keiserlik kammerhärra.

Otto Magnus von Grünewaldt sündis Koigi mõisniku Johann Georg von Grünewaldti (1763–1817) ja Anna Christina von Kurselli (1769–1842) pojana.

1819–1821 õppis ta Tartu ülikoolis kameralistikat, misjärel ta välismaale siirdus, õppides 1821–1822 Göttingeni ülikoolis zooloogiat. Grünewaldt õppis veel edasi Bonnis, Pariisis ja Itaalias ning naasis koju 1824. aastal.

Otto Magnus von Grünewaldt saatis 1843. aastal suurvürstinna Jelena Pavlovnat viimase ringreisil Saksamaale. Grünewalt osutus valituks sest suurvürstinna soovis kaaslaseks "väga kohusetundlikku, haritud" meest. Suurvürstinnat saatis ta ka 1845. aastal ringreisil.

1839–1851 oli ta Järvamaa kreisisaadik ning 1857–1858 Eestimaa maanõunik, samuti osales ta 1856. aasta talurahvaseaduse väljatöötamisel..

Talle kuulusid Eestimaal Peetri kihelkonna Koigi (majandas seda 1825–1862), Prandi (1834. aastast) ja Liivimaal Pilistvere kihelkonna Laimetsa mõis.

Oli 1834–1863 Liivimaa  Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi liige, seejärel auliige ja oli Eestimaa Põllumajanduse Seltsi asutaja Tallinnas 1839. aastal koos  Eduard von Fock ja dr Carl Hueckiga (1811−1889).

Ta suurendas talumaid, mõisastades oma mõisate põlde, rakendas 1840. aastaist teoorjuse asemel palgatööd ning propageeris mitmeväljasüsteemi, peenvillalammaste kasvatamist ja teisi põllumajanduslikke uuendusi. Ta asutas Atastesse külakooliõpetajate seminari.

Oma mõisate majandamisest tagasi tõmbunud, reisis ta palju 1862–1869, elas seejärel Tallinnas.

## Perekond

Otto Magnus von Grünewaldt abiellus 29. mail 1825 Mathilde Ottilia Helene Antoinette von Wolffiga (1802–1860). Sellest abielust sündisid:

* Gerhard von Grünewaldt (1826–1869)
* Johann Georg Moritz von Grünewaldt (1827–1873), zooloog, Liivimaa rüütelkonna sekretär
* Otto von Grünewaldt (1830–1910)
* Alexander von Grünewaldt (1832–1916)
* Nikolaus von Grünewaldt (1833–1852)
* Georg von Grünewaldt (1835–1901), poliitik,  Eestimaa rüütelkonna peamees, Eestimaa maanõunik
* Johann Paul von Grünewaldt (1836–1870)
* Rudolf von Grünewaldt (1842–1882)

Teist korda abiellus Otto Magnus von Grünewaldt 30. septembril Londonis Julie Marie Rositteriga (1826–1897).

### Esivanemad

## Viited

## Välislingid
* Otto Magnus von Grünewaldti agraarpoliitikuna
*
Kasepää

**Kasepää** on alevik Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kasepääl 194 elanikku, neist eestlasi 12 (6,2%).

## Vaata ka
*Kasepää vanausuliste palvemaja

## Viited