open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kapitali esialgne akumulatsioon

**Kapitali esialgne akumulatsioon** (inglise keeles *previous accumulation*, saksa keeles *ursprüngliche Akkumulation*) on ajalooline protsess, mis loob eeldused kapitali akumulatsiooniks. 

Selle mõiste võttis kasutusele Adam Smith. Karl Marx käsitleb seda "Kapitali" I köite 24. peatükis "*Die sogenannte ursprüngliche Akkumulation*" (Niinimetatud esialgne akumulatsioon).

## Kapitali esialgne akumulatsioon Marxi järgi
Et kapitali akumulatsioon eeldab kapitali eelnevat olemasolu, siis tuleb eeldada kapitali kapitalistlikule akumulatsioonile eelnevat kapitali esialgset akumulatsiooni. 

Varasema teooria järgi, mida esitas teiste seas Adolphe Thiers, oli kunagi töökas, intelligentne ja säästlik eliit ning laisklev lumpen, kes eliidile kõik kätte mängis. Esimesed akumuleerisid rikkuse ja teistel ei jäänud enam muud müüa peale omaenda naha. Esimeste rikkus aina kasvab, kuigi nad on ammu lakanud tööd tegemast, teistel pole ikka midagi müüa peale iseenda. Tegelikult on kapitali esialgses akumulatsioonis suurt rolli mänginud ikestamine, röövmõrvad ja üldse vägivald.  

"Raha ja kaup ei ole mitte algusest peale kapital, nagu seda ei ole ka tootmis- ja elatusvahendid. Need tuleb kapitaliks muuta. See muutmine aga saab aset leida ainult teatud asjaoludel, mis on kokkuvõetult järgmised. Teineteisega peavad vastamisi asuma ja kokku puutuma kaks väga erinevat kaubaomanike sorti: ühelt poolt raha, tootmis- ja elatusvahendite omanikud, kes tahavad väärtuste summat, mida nad omavad, suurendada võõra tööjõu ostmise teel; teiselt poolt vabad töölised, oma tööjõu müüjad ning seetõttu töö müüjad.   Vabad töölised kahes mõttes, et nad ise ei kuulu vahetult tootmisvahendite hulka nagu orjad, pärisorjad jne, ega ka kuulu nendele tootmisvahendid, vaid nad on nendest vabad, lahti ja ilma. Kaubaturu säärase polariseerumisega on kapitalistliku tootmise põhitingimused antud.  Kapitalisuhe eeldab tööliste lahusust töö teostamise tingimuste omandist. Niipea kui kapitalistlik tootmine seisab omil jalul, ta mitte ainult ei säilita seda lahusust, vaid taastoodab seda aina kasvaval astmel.  Nii et protsess, mis loob kapitalisuhte, ei saa olla midagi muud kui töölise lahutamise protsess tema töötingimuste omandist, protsess, mis ühelt poolt muudab ühiskondlikud elatus- ja tootmisvahendid kapitaliks, teiselt poolt vahetud tootjad palgatöölisteks.  Nn esialgne akumulatsioon ei ole seega midagi muud kui tootja ja tootmisvahendite lahutamise ajalooline protsess. Ta nähtub "esialgsena", sest ta moodustab  kapitali ja sellele vastava tootmisviisi eelajaloo."
Airbus A380

**Airbus A380** on rahvusvahelise lennukiehitusettevõtte Airbus Groupi loodud laiakereline kahekorruselise reisijatekiga neljamootoriline reaktiivreisilennuk.

A380 on maailma suurim reisilennuk (enne oli 35 aasta kestel seda olnud reisilennuk Boeing 747). Lennukaalult ületab A380-t üksnes Antonov An-225. Senini (oktoober 2020) on kokku ehitatud 243 reisilennukit A380.  

Airbus A380 prototüüp toodi avalikkuse ette 18. jaanuaril 2005. A380 esmalend toimus 27. aprillil 2005 Toulouse'is, esimene liinilend  25. oktoobril 2007 Singapurist Sydneysse, mille sooritas reisilennufirma Singapore Airlines. 25. oktoobril alustas lennuk plaanipäraseid liinilende.

Suurimad A380 lennukipargiga reisilennufirmad on Emirates Airline (112 lennukit, 11 veel tellitud), Singapore Airlines (19), Qantas Airlines (12), Air France (10), Lufthansa (14), Korean Air (10), China Southern Airlines (5), Malaysia Airlines (6), Thai Airways (6), British Airways (12), Asiana Airlines (6), Qatar Airways (10), Etihad Airways (10), Hi Fly Malta (1) ja All Nippon Airways (2 ostetud, 1 tellitud).

Lennukite lõplik koostetehas asub Prantsusmaal Toulouse'is. Sinna veetakse kokku lennukiosad, mis on valmistatud Prantsusmaal, Saksamaal, Hispaanias ja Walesis asuvates ettevõtetes.

Standardkonfiguratsioonis on lennukis 555 kohta: 22 esimese klassi, 96 äriklassi ja 437 turistiklassi istet. Turistiklassi istmeid on peatekil 10 kõrvuti, ülatekil 8 kõrvuti. Lennufirmad on tellinud erinevaid sisustusi. Airbus katsetas 29. märtsil 2006 edukalt reisijate evakueerimist 853 reisijaga (sellises lennukis, kus olid ainult turistiklassi istmed). Hiljem pakkus Airbus välja täiendava standardkonfiguratsiooni 525 kohaga: 12 esimese klassi, 80 äriklassi ja 433 turistiklassi istet.

### Märkimisväärsemad marsruudid
Lühim regulaarne A380 lend toimub Dubaist Muscati. Reisikorraldajaks on Emirates ja lennu pikkus on 349 km. Enne seda oli lühimaks marsruudiks Air France'i lend Paris Charles de Gaulle'i lennuväljalt Londoni Heathrow' lennuväljale. Selle lennu pikkus oli 344 km. A380 pikim vahemandumisteta lend on Dubaist Aucklandi. Liini pikkus on 14 203 km ning see on maailmas pikkuselt neljas lennumarsruut.

## Tehnilised andmed

Airbus A380 tehnilised andmed:

* Kõrgus: 24,1 m
* Tühikaal: 275 t
* Maksimaalne kaal õhkutõusmisel: 569 t
* Kasulik last: 66,4 t
* Tiiva noolsus: 33,5°
* Kere välislaius: 7,14 m
* Keskmise teki suurim siselaius: 6,58 m
* Ülemise teki suurim siselaius: 5,92 m
* 4 turboventilaatormootorit: Rolls-Royce Trent 970 või Engine Alliance GP7270, tõmbega 4 x 311 kN.  

## Airbus A380 sihtkohad


## Vaata ka

* Boeing 747-8
* Qantasi lend 32

## Viited

## Välislingid

*Airbus A380 ametlik koduleht
Monarhism

**Monarhism** on monarhiat toetav või taotlev poliitiline suund.

## Monarhistlikke rühmitusi

* *[[Action Française]]* (Prantsusmaa)
* Eesti Rojalistlik Partei (Eesti)
* Schwarz-Gelbe Allianz (Austria)
* Austraalia Monarhistlik Liiga (Austraalia)
* Uus-Meremaa Monarhistlik Liiga (Uus-Meremaa)
* Kanada Monarhistlik Liiga (Kanada)
* Rahvuslik Talupoegade Partei (Rumeenia)
* Kristlik-Demokraatlik Rahvapartei (Rumeenia)
* Iraagi Konstitutsiooniline Monarhia (Iraak)
* *[[Orange Order]]* (Iirimaa, Austraalia ja Kanada)
* [RIS-O // http://www.legitimist.net] (Venedia)
* *[[Koruna &#268;eská]]* (Tšehhia)
* *[[Tradition und Leben]]* (Saksamaa)
* Iraani konstitutsionalistid (Iraan)
* Monarhistlik Rahvapartei (Portugal)

## Välislingid

*Alleanza Monarchica
*The Monarchist League
*Strona Klubu Zachowawczo-Monarchistycznego
*Strona Organizacji Monarchistów Polskich
*Theodore's Royalty and Monarchy Site
*Tradition und Leben
Internet Explorer

**Internet Explorer** (lühendatult **IE** või **MSIE**) on veebibrauser, mida arendas Microsoft peamiselt nende Windowsi operatsioonisüsteemidele. Brauseri tugi lõpetati 2022. aasta 15. juunil, aga see on siiamaani saadaval teatud Windowsi versioonides, näiteks Windows 10 pikaajalise toega väljaannetes. 

IE lasti esimest korda välja 1995. aastal laienduspakis Plus! for Windows 95 operatsioonisüsteemile Windows 95. Hilisemad versioonid olid saadaval tasuta ja tulid kaasa uuemate Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemidega (alates Windows95 OSR2), kus nad olid seatud vaikebrauseriks. Brauseri kaasapanemine operatsioonisüsteemiga aitas Microsoftil võita esimese brauserisõja Netscape'i vastu ning 2003. aastal oli selle kasutajate osakaal 95% kõigi brauserite hulgas. Osakaal hakkas vähenema pärast konkureerivate brauserite Firefoxi (2004) ja Chrome'i (2008) ilmumist ning mobiilsete operatsioonisüsteemide Android ja iOS populaarsuse tõusu tõttu, mis Internet Explorerit ei toetanud. 2012. aasta maini oli see siiski kõige kasutatavam brauser personaalarvutites.

Microsoft kulutas 1990. aastate lõpus Internet Exploreri arendamisele üle 100 miljoni dollari aastas ning 1999. aastaks oli projektiga seotud üle 1000 inimese. 2015. aastal jõudis koos Windows 10 operatsioonisüsteemiga tarbijateni Microsoft Edge ning uute funktsionaalsuste arendamine IE jaoks lõppes 2016. aastal. 15. juunil 2022 teatas Microsoft, et loobub Internet Exploreri tarbijaversiooni toetamisest.

Brauserit kritiseeriti omal ajal kolmanda osapoole tehnoloogia väära kasutamise pärast (näiteks Spyglass Mosaic'u lähtekoodi kasutamisest algsetes versioonides selle eest tasumata) ning turvalisuse ja privaatsusega seotud nõrkuste poolest. Internet Explorer 6 leidis kriitikat selle eest, et see ei toetanud uuemaid veebistandardeid, ning USA ja Euroopa Liit on pidanud Internet Exploreri integreerimist Windowsiga ausa brauserikonkurentsi vastaseks tegevuseks.

## Ajalugu
Esimesed IE versioonid põhinevad NCSA Mosaici edasiarendustel Spyglassi Mosaicil, mis oli üks varasemaid kommertsbrausereid.

## Versioonid

## Turuosa

2016. aasta septembris oli brauseri turuosa 10,73%.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Kristjan Port. "Internet Exploreri matustel pisaraid ei poetata" ERR Novaator, 18. märts 2015
IE

**IE** või **ie** võib olla:

*Internet Exploreri lühend
*Iirimaa ISO 2-täheline kood
***[[.ie]]** on Iirimaa tippdomeen
***ie** ehk inimekvivalent
***i.e.** ehk ***id est*** on ladinakeelne väljend, mis tähendab "see on", "see tähendab"
***ie** on interlingue keele ISO 639-1 kood
***[[Ie (Okinawa)|Ie]]** on asula Jaapanis Okinawa provintsis
Fabianism

**Fabianism** on reformistlik vool Inglismaal. Fabianism ei tunnista ametlikult mingisugust filosoofiat, kuid paljud tema esindajad toetavad kristlust, ajaloo tõlgitsemisel aga pooldavad õpetust ideede määravast osast ühiskonnaelus, jutlustavad töölisklassi ja kodanluse koostööd ning rahulikku järkjärgulist üleminekut kapitalismilt sotsialismile, eitavad klassivõitlust ja masside revolutsioonilist väljaastumist. Fabianism moodustab liberaalse töölispoliitika kõige terviklikuma väljenduse.  

Nimetus "fabianism" tuleneb Rooma väejuhi Fabius Cunctatori (Viivitaja) nimest. 1884. aastal loodi Inglismaal Fabiaanlaste Ühing (*Fabian Society*), mis 1900. aastal läks Leiboristliku Partei koosseisu kirjanduslik-publitsistliku rühma õigustes.  

## Fabiaane
*Clement Richard Attlee
*David Graham Phillips
*Conwy Lloyd Morgan
*Herbert Stanley Morrison
*Edward Reynolds Pease
*George Bernard Shaw
*Beatrice Webb
*Sidney James Webb
*Herbert George Wells

Fabiaanlaste ühingut on mainitud Bernard Shaw' kirjandusteostes "Major Barbara" ja "Pygmalion" ning Pamela Lyndon Traversi "Mary Poppinsis".

## Välislingid
*Fabiaanlaste ühingu koduleht
*Fabiaanlaste ühingu ajalugu
Regionaalgeograafia

**Regionaalgeograafia** on geograafia haru, mis tegeleb teatava piirkonna (regiooni) kohta käiva geograafilise teabe hankimise, korrastamise ja esitamisega praktilise ja teadustegevuse tarbeks. 

Regionaalgeograafia püüab seletada inimtegevuse kohalikke iseärasusi piirkonna looduse, geograafilise asendi, demograafia ja kultuuri iseärasuste mõjuga.

Regionaalgeograafia annab hädavajalikku teavet regionalistika harudele (regionaalarendus, regionaalpoliitika jm) ning süstemaatilistele geograafiatele, nagu rahvastikugeograafia, maailmamajanduse geograafia, poliitgeograafia jt.
Veljo Käsper

**Veljo Käsper** (13. mai 1930 Tallinn – 16. märts 1982 Tallinn) oli eesti filmilavastaja.

Keskkooli lõpetamise järel töötas ta õpetajana ja oli komsomolitööl Tartus. 1964. aastal lõpetas Veljo Käsper Moskvas Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi režiiteaduskonna Lev Kulešovi meistriklassi. Alates 1960. aastast töötas ta Tallinnfilmis dokumentaalfilmide, kinoringvaadete ja mängufilmide režissöörina.

Enamik Veljo Käsperi filmidest langes küll terava kriitika alla, kuid ta oli väga omanäoline looja ning filme "Viini postmark", "Gladiaator" ja "Aeg elada, aeg armastada" saatis küllalt suur publikumenu.

## Filmograafia
*"Roosa kübar" (1963) (lühifilm)
*"Supernoova" (1965)
*"Tütarlaps mustas" (1966)
*"Viini postmark" (1967)
*"Gladiaator" (1969)
*"Tuulevaikus" (1970)
*"Väike reekviem suupillile" (1972)
*"Ohtlikud mängud" (1974)
*"Aeg elada, aeg armastada" (1976)
*"Pihlakaväravad" (1981)

## Viited

## Välislingid
*IMDb: Veljo Käsper
*Tartumaa komsomoliveteranide kokkutulekul vestlevad (vasakult) Puhja sovhoosi direktor Jaan Lummo, „Tallinnfilmi“ režissöör Veljo Käsper ja Tartu siseasjade osakonna ülema asetäitja Voldemar Rose. 17. veebruar 1976.
Jüri Müür

**Jüri Müür** (7. jaanuar 1929 Tartu – 17. november 1984 Tallinn) oli eesti filmilavastaja.

1960. aastal lõpetas Jüri Müür Üleliidulise Riikliku Kinematograafiainstituudi ja asus tööle Tallinna Kinostuudios. Tema viimane töökoht oli Eesti Kinoliit, kus ta oli vanemkonsultant.

## Filmograafia
*"Ühe küla mehed" (1961)
*"Põrgupõhja uus Vanapagan" (1964) (koos Grigori Kromanoviga)
*"Me olime kaheksateistkümneaastased" (1965) (ka "Me olime 18-aastased")
*"Kirjad Sõgedate külast" (1966)
*"Inimesed sõdurisinelis" (1968)
*"Hõbelaev" (1973)
*"Reigi õpetaja" (1977)

## Isiklikku
Tema onupoeg oli Märt Müür.

## Viited

## Välislingid
*
Leida Laius

**Leida Laius** (26. märts 1923 Horoševo küla, Kingissepa maakond, Venemaa – 6. aprill 1996 Tallinn) oli eesti filmilavastaja.

## Elulugu
1950. aastal lõpetas Leida Laius Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi. 1951–1955 oli ta V. Kingissepa nimelise RAT Draamateatri näitleja. Alates 1960. aastast töötas ta stuudios Tallinnfilm. 1962. aastal lõpetas Leida Laius Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi (VGIK) režii alal. Diplomitööna esitas Laius lühifilmi "Õhtust hommikuni".

## Tunnustus

* 1995 Eesti Rahvuskultuuri Fondi elutöö tänuauhind

## Mälestuse jäädvustamine
Jüri Sillart on teinud Leida Laiusest dokumentaalfilmi "Leida lugu" (OÜ Kairiin, 2002, 63 minutit).

2023. aasta 26. märtsil avati Tallinnas Lembitu pargis Leida Laiuse 100. sünniaastapäeva puhul tema mälestuspink .

## Filmograafia
### Mängufilmid
*"Õhtust hommikuni" (1962) (lühifilm)
*"Mäed kui valged elevandid" (1963)
*"Mäeküla piimamees" (1965)
*"Libahunt" (1968)
*"Ukuaru" (1973)
*"Kõrboja peremees" (1979)
*"Naerata ometi" (1985) (koos Arvo Ihoga)
*"Varastatud kohtumine" (1988)

### Dokumentaalfilmid
*"Sündis inimene" (1975)
*"Lapsepõlv" (1976)
*"Jäljed lumel" (1978)
*"Kodulinna head vaimud" (1983)

## Viited

## Kirjandus
*Olev Remsu, "Aastad ja filmid. Essee Leida Laiusest" – Teater. Muusika. Kino 1986, nr. 11, lk 20–33.
*Olev Remsu "Laps on püha. Teine essee Leida Laiusest", Teater. Muusika. Kino 2023, nr 7.

## Välislingid
* 
* Leida Laius Eesti filmi andmebaasis
*Verni Leivak "Filmirežissöör Leida Laius pidanuks täna 80. sünnipäeva" Õhtuleht, 26. märts 2003
*Andres Laasik "Leida Laius Eduard Vilde abil eesti naist uurimas" ( (filmi "Mäeküla piimamees" kohta) Eesti Päevaleht, 21. aprill 2006
Olav Neuland

**Olav Neuland** (29. aprill 1947 Viljandi – 21. mai 2005 Anija vald, Harju maakond) oli eesti filmilavastaja.

Maetud Pärnamäe kalmistule, filmirahva kvartalisse. 

## Filmograafia
*"Tuulte pesa" (1979)
*"Corrida" (1982)
*"Reekviem" (1984)
*"Hundiseaduse aegu" (1984)
*"Näkimadalad" (1988) (lühisari)

## Välislingid
*
Sulev Keedus

**Sulev Keedus** (sündinud 21. juulil 1957 Tallinnas) on eesti filmilavastaja.

Sulev Keedus lõpetas Tallinna 37. Keskkooli. 1979. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhi erialal ning 1989. aastal Moskvas Kõrgemad Režissööride ja Stsenaristide Kursused mängufilmide režissööri erialal. 

Ta töötas aastatel 1977–1982 režissööri ja operaatori assistendina Eesti Telefilmis, seejärel Seppo kliinikus fotolaboratooriumi juhatajana. 

1984. aastast on Sulev Keedus vabakutseline filmitegija. 

Ta oli üks 1998. aastal asutatud stuudio F-Seitse OÜ asutajaid.

2022. aasta seisuga on ta pälvinud viis Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhinda (ehk Neitsi Maalit), ühelgi teisel filmitegijal neid nii palju pole.

## Filmid
*1981 "Metsade taga" (dokumentaalfilm) 
*1982 "Luigeluum" (dokumentaalfilm) 
*1983 "Võrokese" (dokumentaalfilm)
*1985 "Fueteed Suures Teatris" (dokumentaalfilm)
*1987 "Oktoober Kaunispe sadamas" (dokumentaalfilm)
*1987 "Rahutaevas" (dokumentaalfilm) 
*1990 "Ainus pühapäev" (mängufilm) 
*1991 "Vaarao lapsed" (dokumentaalfilm) 
*1993 "In Paradisum" (dokumentaalfilm) 
*1998 "Georgica" (mängufilm)
*2003 "A ja O" (12-osaline telesari eesti keele õpetamisest muulastele) 
*2003 "Somnambuul" (mängufilm)
*2004 "Perekond" (dokumentaalfilm)
*2005 "Tormise regi" (dokumentaalfilm Veljo Tormisest)
*2007 "Jonathan Austraaliast" (dokumentaalfilm)
*2011 "Kirjad Inglile"
*2012 "Varesesaare venelased" (dokumentaalfilm)
*2017 "Sõda" (dokumentaalfilm)
*2017 "Mehetapja/Süütu/Vari" (mängufilm)

## Tunnustus
*1993, 1998, 2003, 2007, 2012 Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind
*1994 Eesti Vabariigi kultuuripreemia ("In paradisum")
*1998 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (koos Evald Aaviku ja Rein Kotoviga; mängufilm "Georgica")
*1999 Eesti Vabariigi kultuuripreemia ("Georgica") (koos Madis Kõivu, Evald Aaviku, Rein Kotovi ja Roland Kolmaniga)
*1999 Suure Vankri auhind
*2003 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (koos Rein Kotovi ja Katariina Lauguga; mängufilm "Somnambuul")
*2004 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (parim dokumentaalfilm, "Perekond")
*2005 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2007 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (parim dokumentaalfilm "Jonathan Austraaliast")
*2012 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (dokumentaalfilmi "Varesesaare venelased" eest)
*2017 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (aasta režissöör mängufilmi "Mehetapja/Süütu/Vari" ja dokumentaalfilmi "Sõda" eest)
*2019 Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane

### Stipendiumid
*2000 stipendium "Ela ja sära"
*2008 stipendium "Ela ja sära"
*2021 stipendium "Ela ja sära"

## Viited

## Välislingid

*
Peeter Urbla

**Peeter Urbla** (sündinud 2. juunil 1945 Türil) on eesti filmilavastaja ja -produtsent.

1969. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli kunstiajaloolasena ja 1977. aastal Moskvas kaheaastased stsenaristide ja režissööride kursused mängufilmide lavastajana (juhendaja Andrei Tarkovski).

Töötanud Tallinnfilmis.

## Filmograafia

### Lavastajana
*"Promenaad" (1977) (osa filmikassetist "Karikakramäng", teiste osade lavastajad Peeter Simm ja Toomas Tahvel)
*"31. osakonna hukk" (1980) (telemängufilm)
*"Šlaager" (1982)
*"Suletud ring" (1983) (telemängufilm)
*"Võõra nime all" (Eesti Telefilm 1984)
*"Ma pole turist, ma elan siin" (1988)
*"Daam autos" (1992)
*"Balti armastuslood" (1992)
*"Stiilipidu" (2005)

### Produtsendina
*"Agent Sinikael" (2002)
*"Läbimised" (koos Viivika Ennokiga; 1987)

## Tunnustus
* 2005 – stipendium "Ela ja sära"
*2017 – Valgetähe IV klassi teenetemärk  
* 2022 – PÖFFi elutööpreemia

## Vaata ka
* Anri Rulkovi preemia

## Viited

## Välislingid
* IMDb: Peeter Urbla
Valentin Kuik

**Valentin Kuik** (27. jaanuar 1943 Zabolotje küla Novgorodi lähistel – 29. oktoober 2025)  oli eesti kirjanik, filmilavastaja ja stsenarist. 

## Elulugu
Ta lõpetas 1961 Puurmani keskkooli. Töötas Kabala 8-klassilises koolis kehalise kasvatuse õpetajana. Pärast sõjaväeteenistust läks Tallinna. 1966–1968 töötas Eesti Televisioonis valgustajana ning 1968–1970 Tallinnfilmis nukujuhina. 

1970. aastal astus Kuik Üleliidulisse Riiklikku Kinematograafiainstituuti, õppis režiiteaduskonnas professor Mihhail Rommi kursusel. 1975 lõpetas ta instituudi *[[cum laude]]*. Diplomitööks oli lühimängufilm "Löö vastu" (peaosas Jüri Aarma). 

Aastatel 1975–1992 oli Kuik Tallinnfilmi režissöör ja stsenarist, hiljem on teinud dokumentaalfilme Eesti Telefilmis ja teistes stuudiotes. 

1998. aastal asutas ta koos Dorian Supini, Sulev Keeduse, Reet Sokmanni, Mart Otsa, Kadri Kanteri ja Kaie-Ene Rääguga stuudio F-Seitse OÜ. 

Kuik on kirjutanud novelle, jutustusi ja stsenaariume.

## Looming
### Filmid
#### Lavastajana
*"Löö vastu" (1975) (lühifilm)
*"Teaduse ohver" (1981)
*"Lurich" (1983)
*"Perekonnapildid" (1989)
*"Armastuse lahinguväljad" (1992)
*"Fair play" (1994)
*"Protokoll" (1996)
*"Hääled" (1996) 
*"Lurjus" (1999)

#### Stsenaristina
*"Reigi õpetaja" (1977)
*"Keskea rõõmud" (1986)
*"Doktor Stockmann" (1988)
*"Kõrini!" (2005) (esilinastus 3. veebruaril 2006)

### Raamatud
* "Ja sinu kätes on põrgutuli" (2014) (romaan)
* "Geiša" (novellikogu) (1998)
* "Poegade mäss" (1997) (romaan, 1996. aasta romaanivõistluse I auhind)

## Tunnustus
* 1997 Suure Vankri auhind
* 2000 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (tõsielufilm "Kuju")
* 2002 stipendium "Ela ja sära"
* 2021 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali elutööpreemia (audiovisuaalse kunsti sihtkapitali elutööpreemia aastatepikkuse viljaka töö eest stsenaristi ja režissöörina)

## Viited

## Kirjandus
*Olev Remsu. Järelehüüe Valentin Kuigile. – *Looming* nr 12, 2025

## Välislingid
*
Kromosoomistik

**Kromosoomistik** ehk **karüotüüp** on kromosoomide kogum indiviidi keha- või generatiivse raku tuumas. 

Õpetust kromosoomistikust nimetatakse **[[karüoloogia]]ks**.

Kromosoomistik võib sisaldada erineva arvu liigiomaseid kromosoomikomplekte – näiteks ühekordne (haploidsus), kahekordne (diploidsus) või rohkemakordne (polüploidsus). 

Inimese kromosoomistik sisaldab 46 kromosoomi: naistel 44+XX ja meestel 44+XY. Inimahvidel on 48 kromosoomi.

Karüogrammis (kromosoomistiku pilt) on kromosoomid korrastatud kujul (kromosoomid on paarides ja ritta seatud suuruse järgi). Kromosoomistiku värvimise põhjal eristatakse klassikalist karüogrammi ja spektraalset karüogrammi  (SKY tehnika).

## Ajalugu
Kromosoomid avastas šveitsi botaanik Karl Wilhelm von Nägeli 1842 taimerakkudes. Loomadel, täpsemalt salamandril kirjeldas kromosoome esimest korda mitoosi avastaja, saksa bioloog Walther Flemming 1882. Termini "kromosoom" leiutas saksa anatoom Heinrich Wilhelm Waldeyer 1888. 20. sajandi alguses võeti omaks, et kromosoomid on geenide kandjad.

## Vaata ka
*Molekulaarbioloogia ja geneetika mõistete loend 

## Viited
Karatau

**Karatau** on mitme mäestiku-aheliku ja asula nimi:
*Karatau mäestik Tian Shanis Kasahstanis
*Karatau, linn Kasahstanis samanimelise mäestiku lähedal
Karatau (Tian Shan)

**Karatau** (kasahhi *Қаратау*) on mäestik Aasias, Tian Shani loodepoolseim osa. Kulgeb Sõrdarja paremkaldal loode-kagu suunas. Iseloomulikud on lamedad harjad, suurim kõrgus 2176 meetrit. Mägedes leidub fosforiite.
1537

**1537. aasta** (**MDXXXVII**) oli 16. sajandi 37. aasta.

## Sündmused maailmas

*

## Sündmused Eestis

* 1537. aastal mainiti esimest korda Tapurla kaluriküla. Küla nime on kirjutatud mitmel kujul. Küla on esmamainitud 1537 kujul *Tapper*. Järgnesid kirjapildid *Tabba* (1586), *Tubberla* (1637), *Taberla*(1732) ja *Tapparla* (1798). Kasutatud on ka nimekujusid *Tappurla, Tappulla*ja *Taburla*. Küla kuulus Kolga mõisale. Ilmselt on küla saanud nime Tapurlahe järgi, mille ääres ta asub. Enn Tarveli arvates on laht omakorda saanud nime isiku järgi, kelleks võis olla näiteks Tappe, Tappete, Tapara või Tapari.  Rahvapärimuse järgi olid pärast Põhjasõda kõik külaelanikud katku surnud. Nende asemel olevat Soomest tulnud kolm meest, kelle nimedega kutsutakse senini küla talusid.

## Sündinud
*12. oktoober – Edward VI, Inglismaa ja Iirimaa kuningas
*20. detsember – Johan III, Rootsi kuningas

## Surnud

* 24. oktoober – Jane Seymour, Inglismaa kuninganna, Edward VI ema. Ta suri 28/29-aastaselt, 12 päeva pärast poja sünnitamist.
1538

**1538. aasta** (**MDXXXVIII**) oli 16. sajandi 38. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused Eestis

* ...

## Sündinud
* 2. oktoober – Carlo Borromeo, itaalia pühak, katoliku kiriku kardinal

## Surnud

* ...
1539

**1539. aasta** (**MDXXXIX**) oli 16. sajandi 39. aasta.

## Sündmused maailmas
*Prantsuse kuningas François I kirjutas alla Villers-Cotterêts' määrusele, mille järgi sai prantsuse keel ametlikuks kohtumõistmise ja asjaajamise keeleks (enne oli see roll ladina keelel).
*Tänapäeva Arizona ala uuris esimese eurooplasena Hispaania frantsiskaan Marcos de Niza.
*14. jaanuar – Hispaania annekteeris Kuuba.
*4. august – Gent alustas avalikku mässu Madalmaade regendi Austria Maria vastu.
* ...

## Sündmused Eestis

* ...

## Sündinud

*...

## Surnud

* ...
1310. aastad

**1310. aastad**

1310. aastad on aastad 1310–1319 pKr.

Sajandid: 13. sajand - **[[14. sajand]]** - 15. sajand

Kümnendid:
1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad - 1310. aastad - 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad

Aastad: 1310 1311 1312 1313 1314 1315 1316 1317 1318 1319

## Sündmused ja suundumused

### Maailm

* ...

### Eesti

* ...

## Tähtsad inimesed

* ...
1330. aastad

**1330. aastad**

1330. aastad on aastad 1330–1339 pKr.

Sajandid: 13. sajand - **[[14. sajand]]** - 15. sajand

Kümnendid: 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad - 1330. aastad - 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad

Aastad: 1330 1331 1332 1333 1334 1335 1336 1337 1338 1339

## Sündmused ja suundumused

### Maailm

*Jaapanis kukutati Kamakura šogunaat ja taastati keisrivõim.
* ...

### Eesti

* ...

## Tähtsad inimesed
1535

**1535. aasta** (**MDXXXV**) oli 16. sajandi 35. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused Eestis
*7. mai – Tallinna raekohtu  otsusel hukati Harju väravas pea mõõgaga maharaiumise teel Riisipere mõisnik Johann von Uexküll, keda süüdistati oma talupoja Suurepere Madise piinamises ja puuhaluga surnuks peksmises.
*Luterluse mõju suurendamiseks anti Tallinna rae korraldusel välja Wanradt-Koelli katekismus, mida varem peeti esimeseks eestikeelseks trükiseks.

## Sündinud

* ...

## Surnud
*28. veebruar – Wolter von Plettenberg, Liivimaa ordumeister.

## Viited
1536

**1536. aasta** (**MDXXXVI**) oli 16. sajandi 36. aasta.

## Sündmused maailmas
* 6. mai – Inkade pealik Manco Inca Yupanqui alustas koos oma armeega hispaanlaste käes oleva Cusco linna piiramist.
* 19. mai – Inglismaal hukati kuningas Henry VIII teine abikaasa Anne Boleyn.
* 30. mai – Inglise kuningas Henry VIII abiellus oma kolmanda naise Jane Seymouriga, vaid 11 päeva pärast eelmise abikaasa Anne Boleyni hukkamist.

## Sündmused Eestis
*5. veebruar – toimus verine lööming linnakodanike ja aadlike vahel Tallinna turul värske ordumeistri Hermann von Brüggenei vastuvõtu ajal.

## Sündinud
* Thomas Sackville, inglise riigimees, luuletaja ja näitekirjanik

## Surnud
* 19. mai – Anne Boleyn, Inglismaa kuninganna

## Viited
1340. aastad

**1340. aastad**

1340. aastad on aastad 1340–1349 pKr.

Sajandid: 13. sajand - **[[14. sajand]]** - 15. sajand

Kümnendid: 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad  1330. aastad - 1340. aastad - 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad

Aastad: 1340 1341 1342 1343 1344 1345 1346 1347 1348 1349

## Sündmused ja suundumused

### Maailm

* ...

### Eesti

* 1343–1345 toimus Jüriöö ülestõus.

## Tähtsad inimesed
### Maailm
* ...

### Eesti
*Burchard von Dreileben
*Vesse
1350. aastad

**1350. aastad**

1350. aastad on aastad 1350–1359 pKr.

Sajandid: 13. sajand - **[[14. sajand]]** - 15. sajand

Kümnendid: 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad  1330. aastad  1340. aastad - 1350. aastad - 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad

Aastad: 1350 1351 1352 1353 1354 1355 1356 1357 1358 1359

## Sündmused ja suundumused

### Maailm

* ...

### Eesti

* ...

## Tähtsad inimesed

* ...
1370. aastad

**1370. aastad**

1370. aastad on aastad 1370–1379 pKr.

Sajandid: 13. sajand - **[[14. sajand]]** - 15. sajand

Kümnendid: 1320. aastad  1330. aastad  1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad - 1370. aastad - 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad

Aastad: 1370 1371 1372 1373 1374 1375 1376 1377 1378 1379

## Sündmused ja suundumused

### Maailm

* ...

### Eesti

* ...

## Tähtsad inimesed

* ...
1376

**1376. aasta** (**MCCCLXXVI**) oli 14. sajandi 76. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
1379

**1379. aasta** (**MCCCLXXIX**) oli 14. sajandi 79. aasta.
## Sündmused maailmas

* Neubergi rahuga jagati Austria kolme Habsburgide liini vahel

## Sündmused [[Eesti]]s
* Tartu piiskopiks sai Dietrich Damerow, kes alustas Liivi ordu vastase rinde moodustamisest.
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* 29. mai — suri Kastiilia kuningas Enrique II

## Viited
1500. aastad

**1500. aastad** on ajavahemik 1500. aasta algusest kuni 1509. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

*...

### Eesti

*...

## Tähtsad inimesed

*...
1377

**1377. aasta** (**MCCCLXXVII**) oli 14. sajandi 77. aasta.

## Sündmused maailmas
* 17. jaanuar – Paavst Gregorius XI saabus pärast nelja kuu pikkust teekonda Rooma, lõpetades sellega paavstide vangipõlve Avignonis.
* 17. juuli – 10-aastane Richard II krooniti Inglismaa kuningaks.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 15. veebruar – Ladislao I, Napoli, Jeruusalemma ja Sitsiilia, Ungari ja Dalmaatsia kuningas
* Filippo Brunelleschi, Itaalia arhitekt
* Ernst Raudne, Austria hertsog
* Thomas Beaufort, Exeteri hertsog

## Surnud
* 2. jaanuar – Kasimir IV, Pommeri-Stolpi hertsog
* mai – Algirdas, Leedu suurvürst
* 21. juuni – Edward III, Inglismaa kuningas
* Guillaume de Machaut, prantsuse helilooja ja luuletaja
Küüs

**Küüs** on proteiinist koosnev kõva poolläbipaistev plaadike, mis katab mitmetel loomaliikidel, sealhulgas inimesel, sõrmede ja varvaste otsmise lüli selgmist külge. Samasuguseid moodustisi mõningatel teistel loomaliikidel nimetatakse sõltuvalt kujust ja ehitusest ka küünisteks, kapjadeks ja sõrgadeks.

## Küüne ehitus
Küüs koosneb küüneplaadist, mida kolmest küljest piirab nahast küünevall. Umbes 4 millimeetrit küünest on naha all peidus. Uute rakkude moodustumine ja küüne kasvamine toimub küünejuures. Küüne tagumist osa katab õhuke kaarekujuline nahand, mida nimetatakse ka kutiikuliks. Küüneplaadi väline osa koosneb apoptoosi läbi surnud rakkudest.

## Inimese küüned
Inimese sõrmeküüned kasvavad kiirusega umbes 0,1&nbsp;mm ööpäevas, varbaküüned 2–3 korda aeglasemalt. Läbipõetud haigused ja vitamiinipuudus võivad jätta küüneplaadile vagusid ja laike. Mõned haigused võivad põhjustada küüneplaadi paksenemist ja murenemist, traumad  võivad põhjustada küüne irdumist.

Sõrmeküünte lõikust ja hooldamist nimetatakse maniküüriks, varbaküünte hooldus kuulub pediküüri hulka. Mõnedes kultuurides on kombeks kasvatada ühel või mitmel sõrmel pikki küüsi – kas siis praktilistel, esteetilistel või sümboolsetel kaalutlustel. 20. sajandi lõpust alates on esteetilistel põhjustel kasutatud mitmest materjalist kunstküüsi, mis kleebitakse ehtsate peale.

## Küüned kultuuris ja mütoloogias
Paljudes kultuurides on küüntele omistatud maagilisi omadusi ning nendega on seotud mitmesugused uskumused, mille aluseks peetakse ettekujutust inimese elujõu (väe) asukohast küüntes, hammastes ja juustes. Lõigatud küünetükke on püütud kasutada maagilisteks toiminguteks (näiteks voodoo praktikas), seepärast on ka levinud komme lõigatud küüned põletada või ära peita.

Eesti rahvapäraste uskumuste kohaselt ei tohtinud lõigatud küüsi laokile jätta, et kurat ei saaks neist endale meisterdada nähtamatuks muutvat küüntest kübarat.

Germaani rahvastel on tänini tuntud uskumus, et alla aastasel lapsel ei tohi küüsi lõigata, vaid need tuleb ära närida, muidu saavat lapsest varas. Samuti arvati, et küünte lõikamise nädalapäev mõjutab inimese käekäiku.

Põhjala mütoloogias oli uskumus, et surnute küüntest ehitatakse laev Naglfar, millega maailmalõpus (Ragnarök) põrguväed Loki või Hymiri juhtimisel jumalate vastu lahingusse sõuavad, seepärast lõigati surnutel küüned ära.

Leedu rahvausundis arvati, et hauatagusesse rahuriiki pääsemiseks tuleb üles ronida jääst ja klaasist mäest, ja seal oli kombeks lõigatud küünetükid põletada, samuti püüdsid surma ootajad küüsi kasvatada. Üldlevinud on uskumus, et küüned kasvavad edasi pärast inimese surma, kuid see ei vasta tõele; surnu küüned võivad küll tunduda esiletungivamad ümbritsevade kudede kuhtumise tõttu.

## Vaata ka
*juuksed
*karvad
*küünis
*nahk

## Välislingid
* "Küüned on pärandus ürgsetelt ahvidelt" Novaator, 16. august 2011
1314

**1314. aasta** (**MCCCXIV**)  oli 14. sajandi 14. aasta.

## Sündmused maailmas

* 18. märts – Templiordu viimane suurmeister Jacques de Molay põletati tuleriidal.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
*18. märts –  Jacques de Molay, viimane Templiordu suurmeister
*20. aprill – Clemens V, paavst
*29. november &ndash; Philippe IV, Prantsusmaa kuningas
Dedveit

**Dedveit** (inglise *deadweight* 'täiskaal'; eesti keeles kasutatav lühend *DW*) ehk laeva **täielik kandevõime** on laeva veovõime üks tähtsamaid näitajaid. Dedveit on ühe reisiga pealevõetava lasti maksimaalne kogumass. Lasti hulka arvestatakse veetav kaup, reisijad ja meeskond koos pagasiga, laevatarbed, kütus, vee- ja toiduvarud. 

Dedveit on ühtlasi laeva täisveeväljasurve, mis määratakse lastimärgini (pardamärgini) ulatuva süvise puhul koos laeva omamassiga, mis on laeva kere kaal kõigi laevamehhanismide töövalmiduses oleku korral, täidetud torustike, katelde ja tsisternidega.

**Puhas dedveit** on lasti, reisijate ja pagasi kogumass.

Dedveiti märgitakse tonnides ja sageli kasutatakse laevaandmetes lühendit *dwt* või *DWT*, mis tähendab, mitu tonni on selle laeva dedveit.

## Vaata ka
*Registertonn

#### Välislingid
1350

**1350. aasta** (**MCCCL**) oli 14. sajandi 50. aasta.

## Sündmused maailmas
* 29. august – Saja-aastane sõda: Kuningas Edward III juhtimisel vallutas 50 laevast koosnenud Inglise laevastik Winchelsea lahingus vähemalt 14 Kastiilia alust ja uputas veel umbes sama palju.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
*22. august – Philippe VI, Prantsusmaa kuningas aastail 1328–1350
1349

**1349. aasta** (**MCCCXLIX**) oli 14. sajandi 49. aasta.
## Sündmused maailmas

* Euroopas algas katkuepideemia.

## Sündmused [[Eesti]]s

*Ehitati Vasknarva ordulinnus, kuid pihkvalased hävitasid selle samal aastal.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1516

**1516. aasta** (**MDXVI**) oli 16. sajandi 16. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 18. veebruar – Mary I, Inglismaa ja Iirimaa kuninganna aastail 1553–1558
* 6. märts – Konrad Gesner, Šveitsi loodusteadlane ja arst

## Surnud

* ...
1518

**1518. aasta** (**MDXVIII**) oli 16. sajandi 18. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 15. aprill – Christian Bomhower, Tartu piiskop.
1519

**1519. aasta** (**MDXIX**) oli 16. sajandi 19. aasta.

## Sündmused maailmas

* 20. september – Portugali meresõitja Fernão de Magalhães asus Hispaaniast teele lääne suunas, et leida teed Indiasse.

## Sündmused [[Eesti]]s
*Saare-Lääne piiskop Johannes Kievel alustas 1522. aastani kestnud kirikuvisitatsiooni oma piiskopkonnas. 
* ...

## Sündinud
* 16. veebruar – Gaspard de Coligny, Prantsusmaa admiral
* 31. märts – Henri II, Prantsusmaa kuningas

## Surnud
*2. mai – Leonardo da Vinci, Itaalia kunstnik

## Viited
1517

**1517. aasta** (**MDXVII**) oli 16. sajandi 17. aasta.

## Sündmused maailmas
* 8. veebruar - Hispaania maadeavastaja Francisco Hernández de Córdoba alustas Kuubalt laevateekonda, mille tulemusena ta avastas Mehhiko.
*31. oktoober – Martin Luther avaldas Väitluse indulgentside väe selgitamiseks ehk 95 teesi.
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
*?? Gotthard Kettler, Liivi ordumeister ja Kuramaa hertsog

## Surnud

* ...
1486

**1486. aasta**

## Sündmused maailmas

* 18. jaanuar – Inglise kuningas Henry VII abiellus Edward IV tütre Elizabethiga, ühendades Lancasteri ja Yorki kuningasuguvõsad.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1460. aastad

**1460. aastad** on ajavahemik 1460. aasta algusest kuni 1469. aasta lõpuni.

## Sündmused ja suundumused
### Maailm

* ...

### Eesti

* ...

## Tähtsad inimesed

* ...
1488

**1488. aasta**

## Sündmused maailmas

* 6. jaanuar – Bartolomeu Diasi ekspeditsioon võttis suuna Walvis Bayst lõuna poole.
* 3. veebruar – Bartolomeu Diasi ekspeditsioon maabus esimest korda Aafrika lõunarannikul, arvatavasti Mossel Bay (Mosselbaai) juures. 
* 12. märts – Bartolomeu Dias laskis püstitada vapiposti Algoa lahe äärde. 
* Mai – Bartolomeu Dias silmas Hea Lootuse neeme. 
* Detsember  – Bartolomeu Diasi ekspeditsioon jõudis Lissaboni tagasi. 

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1489

**1489. aasta** (**MCDLXXXIX**) oli 15. sajandi 89. aasta.

## Sündmused maailmas

* 14. märts – Küprose kuningriigi viimane valitseja kuninganna Caterina Cornaro müüs oma kuningriigi Veneetsiale.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 2. juuli – Thomas Cranmer, inglise teoloog, vaimulik ja poliitik
* august – Antonio da Correggio, itaalia kunstnik
* 10. november – Heinrich II, Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst
* 28. november – Margaret Tudor, Šotimaa kuninga James IV abikaasa
* 10. detsember – Gaston de Foix
* Francesco Ferruccio, Itaalia väepealik

## Surnud
* 26. aprill – Ashikaga Yoshihisa, Jaapani šogun
* 19. juuli – Ludwig I, Zweibrückeni pfaltskrahv ja Veldenzi krahv
* 24. või 25. detsember – Simon Marmion, prantsuse maalikunstnik
1480. aastad

**1480. aastad** on ajavahemik 1480. aasta algusest kuni 1489. aasta lõpuni. See oli 15. sajandi eelviimane aastakümme.

## Sündmused ja suundumused
*1480–1481: Liivimaa-Pihkva sõda
*1488: portugali meresõitja Bartolomeu Dias purjetas esimese teadaoleva eurooplasena ümber Hea Lootuse neeme Aafrika lõunatipus.

## Tähtsad inimesed
* ...
1490. aastad

**1490. aastad** on ajavahemik 1490. aasta algusest kuni 1499. aasta lõpuni. See oli 15. sajandi viimane aastakümme.

## Sündmused ja suundumused
*1492: Christoph Kolumbus jõudis Ameerikasse.
*1492: Martin Behaimil valmis vanim tänapäevani säilinud Maad kujutav gloobus, Maa Õun.

## Tähtsad inimesed

* ...
1432

**1432. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* 30. märts – Mehmed II, Türgi sultan

## Surnud

* 21. juuli – Christian Kuband, Saare-Lääne piiskop
1433

**1433. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* 20. mai (vkj 11. mai) – Tallinnas oli suur tulekahju. Tulekahjus hävisid kõik kirikud ja kloostrid. 
* ...

## Sündinud

* 15. juuli Michael Hildebrand Tallinnas, Riia peapiiskop ( srn. 6. veebruar 1509).

## Surnud

* 14. august – João I, Portugali kuningas

## Viited
1434

**1434. aasta**
## Sündmused maailmas
*Firenzes tuli võimule Medici dünastia.
*30. mai – Lipany lahing lõpetas otsustavalt hussiitide sõjad.
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
*1. juuni - Jogaila, Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürst ja Poola kuningas
*11. juuni - Bernhard, Braunschweig-Lüneburgi hertsog
* ...
1435

**1435. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
*4. detsember – Valgas toimus senini kõige esinduslikum maapäev, kus muu hulgas sõlmiti Valga konföderatsioonileping
* ...

## Sündinud

* Bernt Notke, saksa kunstnik

## Surnud

* ...
## Viited
1436

**1436. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
*valmis Pirita kloostri olulisim ehitis: kloostri kirik.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1180. aastad

**1180. aastad**

1180. aastad on aastad 1180–1189 pKr.

Sajandid: 11. sajand - **[[12. sajand]]** - 13. sajand

Kümnendid:
1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad - 1180. aastad - 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad

Aastad: 1180 1181 1182 1183 1184 1185 1186 1187 1188 1189

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*...

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*...
1170. aastad

**1170. aastad**

1170. aastad on aastad 1170–1179 pKr.

Sajandid: 11. sajand - **[[12. sajand]]** - 13. sajand

Kümnendid:
1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad - 1170. aastad - 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad

Aastad: 1170 1171 1172 1173 1174 1175 1176 1177 1178 1179

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*...

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*munk Fulco
*munk Nicolaus
1160. aastad

**1160. aastad**

1160. aastad on aastad 1160–1169 pKr.

Sajandid: 11. sajand - **[[12. sajand]]** - 13. sajand

Kümnendid:
1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad - 1160. aastad - 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad

Aastad: 1160 1161 1162 1163 1164 1165 1166 1167 1168 1169

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*...

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*...
1150. aastad

**1150. aastad**

1150. aastad on aastad 1150–1159 pKr.

Sajandid: 11. sajand - **[[12. sajand]]** - 13. sajand

Kümnendid:
1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad - 1150. aastad - 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad

Aastad: 1150 1151 1152 1153 1154 1155 1156 1157 1158 1159

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*...

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*...
1140. aastad

**1140. aastad**

1140. aastad on aastad 1140–1149 pKr.

Sajandid: 11. sajand - **[[12. sajand]]** - 13. sajand

Kümnendid:
1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad - 1140. aastad - 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad

Aastad: 1140 1141 1142 1143 1144 1145 1146 1147 1148 1149

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*...

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*...
1302

**1302. aasta** (**MCCCII**) oli 14. sajandi 2. aasta.
## Sündmused maailmas

* 11. juuli – Kortrijki lahingus purustas Flandria linnade rahvakaitsevägi Prantsuse rüütliväe.

## Sündmused [[Eesti]]s

* 12. juuni – Erik Menved asutas Rakvere linna

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1305

**1305. aasta** (**MCCCV**) oli 14. sajandi 5. aasta.

## Sündmused maailmas
* 5. juuni – Benedictus XI järel sai paavstiks Clemens V.
* 5. august – Šoti vabadusvõitleja William Wallace sattus inglaste kätte vangi ja hukati sama aasta 23. augustil kui riigireetur.

## Sündmused Eestis
*Pärast Dünamünde (Daugagriva) tsistertslaste kloostri minekut Liivi ordule tulid mungad Põhja-Eestisse, kus rajasid kloostrile kuuluval alal Padise kloostri.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* 23. august – William Wallace, Šotimaa vabadusvõitleja

## Viited
1306

**1306. aasta** (**MCCCVI**) oli 14. sajandi 6. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1312

**1312. aasta** (**MCCCXII**) oli 14. sajandi 12. aasta.

## Sündmused maailmas
*Paavsti otsusega lõpetati Templiordu tegevus.
*Saksa kuningas Heinrich VII sai Saksa-Rooma keisriks ja vallutas Firenze.
*Mallorca kuningaks sai Sancho I.
*7. september – Kastiilia kuningaks sai Alfonso XI.
*Kuldhordis kuulutati islam riigiusuks.

## Sündmused [[Eesti]]s
*Inkvisiitor Franciscus de Moliano käis Liivimaal ja kogus orduvastaseid kaebusi, mille tagajärjel pandi ordu kirikuvande alla.
* ...

## Sündinud
*13. november – Edward III, Inglismaa kuningas
* ...

## Surnud

* ...

## Viited
1470

**1470. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* 2. november – Edward V, Inglismaa kuningas ja Iirimaa lord

## Surnud

* Pal Engjëlli, Albaania katoliku vaimulik
1471

**1471. aasta**
## Sündmused maailmas
* Henry VI kukutati
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* Arnold von Harff, saksa rändur ja reisikirjanik

## Surnud

* 17. jaanuar &ndash; Jodokus Hoenstein, Saare-Lääne piiskop
* Henry VI
1472

**1472. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
*Läbi Tallinna ja Tartu reisis Venemaale Bütsantsi keisri Konstantinos Palaiologose vennatütar Sofia, kes abiellus seal Ivan III-ga.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
1474

**1474. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
*19. mai – Isabella d'Este, Mantova markiis
*7. oktoober – Bernhard III, Badeni markkrahv
*13. oktoober – Mariotto Albertinelli, Itaalia kõrgrenessansi maalikunstnik
* ...

## Surnud
*5. juuli – Erich II, Pommeri hertsog
*21. september – Georg I, Anhalt-Dessau vürst
*27. november – Guillaume Dufay, flaami helilooja ja muusikateoreetik
* ...
1475

**1475. aasta** (**MCDLXXV**) oli 15. sajandi 75. aasta.

## Sündmused maailmas
* 10. jaanuar – Vaslui lahing: Moldova vürstiriigi väed tõrjusid Ștefan III juhtimisel Vaslui linna lähedal tänapäeva Rumeenia aladel tagasi osmanite rünnaku.
* 29. august – pärast Inglismaa ja Burgundia hertsogkonna sissetungi sõlmis Prantsusmaa Inglismaaga Picquigny lepingu, mille tulemusena vabastati Prantsusmaa kuningas Louis XI.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* Vasco Núñez de Balboa, hispaania konkistadoor
* Jacob Haylmann, saksa kiviraidur ja arhitekt
* 6. märts – Michelangelo, itaalia maalikunstnik, skulptor, luuletaja ja arhitekt
* 6. september – Sebastiano Serlio, itaalia arhitekt, maalikunstnik ja kunstiteoreetik
* 13. september – Cesare Borgia, itaalia kondotjeer
* 11. detsember – Leo X, paavst

## Surnud
* 24. veebruar – Karl I, Badeni markkrahv
* 6. mai – Dieric Bouts, Madalmaade kunstnik
* 2. november – Bartolomeo Colleoni, itaalia kondotjeer
* 10. detsember – Paolo Uccello, itaalia maalikunstnik, mosaiigimeister ja matemaatik
1476

**1476. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
*2./4. mai – Karl I, Münsterbergi hertsog
*28. juuni – Paulus IV, paavst
* ...

## Surnud
*6. juuli – Regiomontanus, saksa matemaatik, astronoom ja astroloog
*26. detsember – Galeazzo Maria Sforza, Milano hertsog
*detsember – Vlad Dracula, Valahhia vürst
* ...
1514

**1514. aasta** (**MDXIV**) oli 16. sajandi 14. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
*31. detsember – Andreas Vesalius, Madalmaade anatoom ja arst

## Surnud

* ...
1530

**1530. aasta** (**MDXXX**) oli 16. sajandi 30. aasta.

## Sündmused maailmas
*10. mai – Philipp Melanchthonil valmis Augsburgi usutunnistus.
*25. juuni – Augsburgi usutunnistus anti Karl V-le üle. 
* 11. august – Püha-Rooma keisririigi väed taastasid Firenzes Medicite dünastia.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Tallinna raekoja torni asetati sõjasulase (Vana Toomas) kujuga tuulelipp.
* Liivimaa ordumeister sai Saksa-Rooma keisri vasalliks ja riigivürstiks.
* ...

## Sündinud
* 25. august – Ivan IV Groznõi, Vene tsaar

## Surnud
* 30. oktoober – Georg von Tiesenhausen, Saare-Lääne ja Tallinna piiskop
1531

**1531. aasta** (**MDXXXI**) oli 16. sajandi 31. aasta.

## Sündmused maailmas
*26. jaanuar – toimus maavärin Portugalis Lissabonis, hukkus mitu tuhat inimest.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Esimest korda mainiti Ropka mõisa.
* 1531. aasta katkuepideemia Eestis

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1532

**1532. aasta** (**MDXXXII**) oli 16. sajandi 32. aasta.

## Sündmused maailmas
* Antonio Sedeño püüdis esimesena Trinidadile kolooniat rajada, kuid sai indiaanlastelt lüüa.
*26. aprill – Türgi sultan Suleiman I anastas Ungari ja alustas liikumist Viini suunas.
* 16. november – Francisco Pizarro vangistas inka Atahualpa.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1533

**1533. aasta** (**MDXXXIII**) oli 16. sajandi 33. aasta.

## Sündmused maailmas
* 25. jaanuar – Anne Boleyn abiellus salaja Inglismaa kuninga Henry VIII-ga.
* 11. juuli – Paavst Clemens VII heitis Inglismaa kuninga Henry VIII kirikust välja.

* 26. juuli – Konkistadoor Francisco Pizarro käsul hukati viimase inkade kuninga Atahualpa.
* 14. november – Hispaanlased jõudsid inkade impeeriumi pealinna Cusco.

## Sündmused Eestis
* Arvatavasti Rootsi ja Soome kaudu jõudsid Eestisse esimesed mustlased.

## Sündinud
* 7. september – Elizabeth I, Inglismaa kuninganna 1558–1603.

## Surnud
* 25. juuni – Mary Tudor, Prantsusmaa kuninganna, Suffolki hertsoginna
* 6. juuli – Ludovico Ariosto, itaalia luuletaja
* 26. juuli – Atahualpa, inkade kuningas
* 20. september (arvatavasti) – Veit Stoss, saksa skulptor
* 3. detsember – Vassili III, Moskva suurvürst
* Lucas van Leyden, Madalmaade kunstnik ja graafik
* Jacob Cornelisz van Oostsanen, Madalmaade kunstnik
1534

**1534. aasta** (**MDXXXIV**) oli 16. sajandi 34. aasta.

## Sündmused maailmas

* 15. august – Ignatius Loyola asutas Pariisis jesuiitide ordu.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
*25. september – Clemens VII, Rooma paavst