open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Prantsuse valgustus

Prantsuse valgustajad olid Euroopa valgustusliikumise kõige väljapaistvamad eestvõitlejad, kes uskusid optimistlikult, et uut ühiskonda, mis arvestab inimese vajadusi, on võimalik ehitada mõistuse toel. 

Valgustajad pidasid inimeste hädade põhjuseks harimatust ja vaimupimedust. Seega pidid  mõistuse ja teaduse arenemine, hariduse ning teadmiste levitamine kindlustama õnneliku elu. 

Valgustusfilosoofia teiseks ideaaliks oli loomulik inimene. Looduse ees on kõik inimesed võrdsed ja neil on ka võrdne õigus ennast arendada ning teostada. Kunagi varem polnud filosoofide ideed nii otseselt mõjutanud rahvast ja sotsiaalseid protsesse kui valgustusajal. 

Valgustajate vabameelsed mõtted jõudsid kõikjale. Valgustajate huvide ring oli väga lai ning isiksustena olid nad erakordselt mitmekülgsed: tegutsesid ühtaegu filosoofidena, publitsistidena, ajaloolastena, majanduskriitikutena, teaduse edasiarendajatena; hindasid kõrgelt kirjanduse ja kunsti rolli ühiskonna arengus. Kuulutades vabadust ja võrdsust, uskusid nad samas „valgustatud monarhi“ teooriasse.

## Vaata ka

* Valgustusajastu
* Valgustusfilosoofia
Tovštšiv

**Tovštšiv** (ukraina keeles Товщів) on küla Ukrainas Lvivi oblastis Pustomõtõ rajoonis. Tovštšiv asub Pustomõtõst umbes 15 km idas ja Lvivi kesklinnast ligikaudu 17 km lõunakagus.

## Galerii

Pilt:Church of the Assumption, Tovshchiv (01).jpg
Pilt:Tovshchiv 1.jpg
Tower Fifth

**Tower Fifth** on väljapakutud ülikõrge pilvelõhkuja (474 m) Midtown Manhattanis New Yorgis. 96-korruseline büroopindadega ehitis oleks kõrgeim (katuse järgi) terves linnas. Eeldatav tarindamine kestaks aastatel 2022–2025. Selle aadress saaks olema 5 East 51st Street.
Harry Pedaste

**Harry Pedaste** (kuni 1935 **Harry Meenson**; 18. oktoober 1908 Veriora vald, Räpina kihelkond, Võrumaa – 15. oktoober 1995 Perth, Lääne-Austraalia) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

## Teenistuskäik
Teenis merekindlustes, muuhulgas ka Naissaare ja Suuropi Komandantuuris.
*19. august 1932 – ülendati nooremleitnandiks
*19. veebruar 1937 – ülendati leitnandiks

## Kirjutisi
*"Hartlepoolide  pommitamine". Merendus 4/ 1937. Lk 199–208
*"Merekindlused tulevikus". Merendus 2/ 1938. Lk 76–79
*"Suurupi Komandantuur 20-aastane". Sõdur 26–27/ 1939. Lk 625–627    
*R. L. Tilton. "Belgia ranna kaitse 1914-1918. a" (I osa). Tõlkinud Harry Pedaste. Merendus 5/ 1939. Lk 206–211
*R. L. Tilton. "Belgia ranna kaitse 1914-1918. a" (II osa). Tõlkinud Harry Pedaste. Merendus 6/ 1939. Lk 258–260

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918-1940
*Haud Karrakatta kalmistul Lääne-Austraalias
Andrei Mironov (jäähokimängija)

**Andrei Andrejevitš Mironov** (vene keeles Андрей Андреевич Миронов; sündinud 29. juulil 1994 Moskvas) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib kaitsjana KHL-i klubis Moskva Dinamo.

KHL-is debüteeris ta Moskva Dinamo meeskonnas hooajal 2012–13. Kohe esimesel hooajal võitis ta klubiga Gagarini karika.

2015. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Colorado Avalanche'i poolt 101. valikuna. 2017. aastal sõlmis ta Avalanche'iga kaheaastase lepingu. NHL-is debüteeris ta 5. oktoobril 2017 mängus New York Rangersi vastu. Esimese ja ainsa värava lõi ta Avalanche'i meeskonnas sama aasta 18. novembril mängus Nashville Predatorsi vastu. Kokku sai ta sel hooajal NHL-is kirja kümme mängu.

2018. aasta mais naasis Mironov Moskva Dinamosse.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Mironov Venemaa jäähokikoondise koosseisus hõbemedali ja 2017. aasta maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

## Välislingid
* Andrei Mironov KHL.ru lehel
* Andrei Mironov hockeydb.com lehel
Hiina Rahvavabariigi peaminister

: *Mitte segi ajada [[Hiina Vabariigi peaminister|Hiina Vabariigi peaministriga]].*

**Hiina Rahvavabariigi Riiginõukogu peaminister** on Hiina Rahvavabariigi keskvalitsuse juht ja kõrgeim avalik teenistuja. Enne tänapäevast valitsusjuhi institutsiooni täitis selle kohuseid aastatel 1949–1954 Rahva Keskvalitsuse Valitsuse Haldusnõukogu peaminister.

Ametlikult valib peaministri president ja Ülehiinaline Rahvaesindajate Kogu kinnitab ta ametisse. Praktikas valitakse peaminister Hiina Kommunistlikus Parteis samamoodi nagu HKP Poliitbüroo. Nii presidenti kui peaministrit valitakse iga viie aasta tagant, peaminister saab oma ametiaega pikendada ühe korra, presidendil sellist piirangut ei ole. Peaminister on alati kuulunud ka Hiina Kommunistliku Partei Poliitbüroo Alalisse Komiteesse.

11. märtsist 2023 on peaministrina ametis Li Qiang.

## Peaministrite loend


File:Cropped ZhouAndDeng.png|**1. — [[Zhou Enlai]]**(ametis: 1949–1976)
File:Hua Guofeng-1.jpg|**2. — [[Hua Guofeng]]**(ametis: 1976–1980)	
File:Zhao Ziyang (1985).jpg|**3. — [[Zhao Ziyang]]**(ametis: 1980–1987)	
File:Lipeng.jpg|**4. — [[Li Peng]]**(ametis: 1987–1998)
File:Prem. Rongji at a Press Conference (1999) (cropped).jpg|**5. — [[Zhu Rongji]]**(ametis: 1998–2004)
File:Wen Jiabao (Cropped).jpg|**6. — [[Wen Jiabao]]**(ametis: 2004–2013)
File:Li Keqiang (cropped).jpg|**7. — [[Li Keqiang]]**(ametis: 2013–2023)


ImageSize = width:800 height:auto barincrement:12
PlotArea  = top:10 bottom:50 right:130 left:20
AlignBars = late

DateFormat = dd/mm/yyyy
Period     = from:01/01/1949 till:01/01/2020
TimeAxis   = orientation:horizontal
ScaleMajor = unit:year increment:5 start:1949

Colors =
  id:pres value:rgb(1,0,0) 
  id:vac value:rgb(0,1,0)

BarData =
  barset:PM

PlotData=
  width:8 align:left fontsize:S shift:(5,-4) anchor:till
  barset:PM

 from: 01/10/1949 till: 08/01/1976 color:pres text:"Zhou" fontsize:10
 from: 08/01/1976 till: 04/02/1976 color:vac text:"puudus" fontsize:10
 from: 04/02/1976 till: 10/09/1980 color:pres text:"Hua" fontsize:10
 from: 10/09/1980 till: 24/11/1987 color:pres text:"Zhao" fontsize:10
 from: 24/11/1987 till: 17/03/1998 color:pres text:"Li P." fontsize:10
 from: 17/03/1998 till: 19/09/2004 color:pres text:"Zhu" fontsize:10
 from: 19/09/2004 till: 15/03/2013 color:pres text:"Wen" fontsize:10
 from: 15/03/2013 till: 15/03/2018 color:pres text:"Li K." fontsize:10


## Elusolevad ekspeaministrid
Märtsis 2023 oli ekspeaministritest elus kolm.

## Vaata ka
* Hiina peaministrite loend
* Hiina Rahvavabariigi peaministrite loend
* Hiina Rahvavabariigi juhtide loend
* Hiina Rahvavabariigi asepeaminister
* Hiina Rahvavabariigi president
* Hiina peaminister (täpsustus)
* Hiina juhtide loend
* Kõrgeim juht
* Hiina võimuhierarhia

## Märkused


## Viited

## Välislingid
* Official HRV valitsuse koduleht
Paul Polansky

**Paul Polansky** (17. veebruar 1942 Mason City – 26. märts 2021) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik ning Balkani ja Ida-Euroopa mustlaste ehk romade õiguste eest võitleja.

Ta sündis tšehhi ja saksa immigrantide perekonnas.

Polansky õppis Marquette'i Ülikoolis ajakirjandust, ajalugu ja retoorikat. 1990. aastate alguses asutas ta Ameerika Ühendriikides Tšehhi ajaloo uurimiskeskuse ning osales mitmetel Ameerika ja Euroopa inimõiguste alastel teaduskonverentsidel Ida-Euroopas. 

## Viited
Kohver (perekonnanimi)

**Kohver** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kohver 21 mehel ja 30 naisel.

## Nime kandjaid
*August Kohver (1889–1942), Eesti poliitik
*Eston Kohver (sündinud 1971), Eesti kaitsepolitseiametnik

## Viited
Aia tänav (Kunda)

**Aia tänav** on tänav Kunda linnas ja paikneb linna keskosas.

Tänav on 418 meetrit pikk ja keskmise laiusega 21 meetrit. Aia tänav saab alguse Kasemäe tänava ringristmikult. Tänav suundub põhja poole, ristudes Pargi ja Mäe tänavaga ning lõpeb Koidu tänava ristmikul. Pärast ristmikku jätkub tänav Spordi tänavana. Tänava põhiosa on rajatud puiesteena, kahel pool paiknevad kõnniteed.

Aia tänava alguses paikneb heakorrastatud haljasala purskkaevuga puhkenurgakese, kivikatendiga jalgteede ja väikese esinemisplatsiga. Haljasala nimetatakse Kunda keskväljakuks ja see rajati 2008. aastal koos Kasemäe tänava ringristmiku ehitamisega. 
Tänava ääres asuvad veel haljasalad, korterelamud ja ühepereelamud.  

## Viited

## Välislingid
*Vaade Mäe tänava ristmikult lõuna suunas
Ivan Kubrakoŭ

**Ivan Kubrakoŭ** (valgevene kirillitsas Іван Уладзіміравіч Кубракоў; sündinud 5. mail 1975) on Valgevene riigitegelane.

Ivan Kubrakoŭ on lõpetanud Valgevene Siseministeeriumi Akadeemia. Alates 1995. aastast töötab ta Siseministeeriumi süsteemis. 12. mail 2017 sai ta Viciebski oblastis Siseasjade osakonna ülemaks. 28. mail 2019 määrati ta Minski linna Siseasjade osakonna ülemaks.

31. augustil 2020 lisati Ivan Kubrakoŭ nende isikute nimekirja hulka, kellele määrati tähtajatu sisenemiskeeld Lätti, viieaastane Eestisse sisenemiskeeld ja Leetu sisenemiskeeld seetõttu, et oma tegevusega korraldas ja toetas ta 9. augusti presidendivalimiste võltsimist ja sellele järgnenud rahumeelsete meeleavalduste vägivaldset mahasurumist.

Alates 29. oktoobrist 2020 on ta Valgevene siseminister. 

Kubrakoŭ on Valgevene Vabariigi Julgeolekunõukogu liige.

## Viited
Zalina Petrivskaja

**Zalina Petrivskaja** (neiupõlvenimi Zalina Marghieva; sündinud 5. veebruaril 1988 Vladikavkazis) on Moldova vasaraheitja.

2009. aasta Euroopa U23 meistrivõistlustel Kaunases võitis ta vasaraheites tulemusega 67.67 kuldmedali.

Suveuniversiaadil Shenzhenis 2011. aastal sai ta tulemusega 72.93 kuldmedali ja universiaadil Kaasanis 2013. aastal tulemusega 71.10 pronksmedali. Mõlemad universiaadi medalivõidud tühistati seoses 2009. aastal antud positiivse dopinguprooviga. Ta sai kahe aasta pikkuse võistluskeelu (24. juulist 2013 kuni 23. juulini 2015).

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis võitis ta 5. koha tulemusega 71.73 ja 2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis võitis ta 6. koha tulemusega 71.80.

2015. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta 8. koha (tulemus 72.38) ja 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas 4. koha (tulemus 74.33). 

2016. aastal Rio de Janeiro olümpiamängudel võitis ta vasaraheites 5. koha tulemusega 73.50.

Tema isiklik rekord vasaraheites on 22. juunil 2019 Chișinăus heidetud **74.70**, mis on ühtlasi Moldova rekord.

## Viited

## Välislingid
*
Sarajevo piiramine

**Sarajevo piiramine** oli kaasaegses sõjapidamises pikim pealinna piiramine. Serblaste Vabariigi Armee piiras iseseisvaks kuulutatud Bosnia ja Hertsegoviina pealinna Sarajevot 5. aprillist 1992 kuni 29. veebruarini 1996. See toimus pärast seda, kui Jugoslaavia Rahvaarmee oli algselt linna piiranud.

Piiramisjõud oli umbes 13 000 sõdurit, kes paiknesid linna ümbritsevatel küngastel. Sealt ründasid nad linna suurtükkide, tankide ja tulirelvadega. 

Kokku hukkus 13 952 inimest, kellest 5434 olid tsiviilisikud.

## Vaata ka
*Sarajevo tunnel
*Bosnia sõda
Sarajevo tunnel

**Sarajevo tunnel** (bosnia, horvaadi ja serbia keeles *Sarajevski tunel* / *Сарајевски тунел*), tuntud ka kui *Tunel spasa* ehk **Päästetunnel**, oli tunnel, mida kaevati Sarajevo piiramise ajal, 1993. aasta märtsist juunini, keset Bosnia sõda. Kaevetöid korraldas Bosnia Armee, et ühendada Serblaste Vabariigi Armee vägede poolt ära lõigatud linn  Sarajevo lennujaama taguse territooriumiga, mis oli ÜRO kontrolli all.

Tunneli kaudu varustati linna toiduvarude, sõjavarustuse ja humanitaarabiga. Samuti lubati sealt kaudu tsiviilisikutel sõjatsoonist väljuda.

## Vaata ka
*Sarajevo piiramine

## Välislingid
*
Izobilnõi

**Izobilnõi** (vene keeles Изобильный) on linn Venemaas Stavropoli krais, Izoblinõi rajooni halduskeskus. Izobilnõi asub Stavropoli kesklinnast umbes 42 km põhjaloodes.

Asula sai alguse 1895. aastal rajatud raudteejaamast ja kandis esialgu nime **Izobilno-Tištšenski**. 1935. aastal sai asula uueks nimeks **Izobilnoje**. Linnaõigused ja praeguse nime sai Izobilnõi 1965. aastal.

## Viited
Impeeriumi Kaitsenõukogu

**Impeeriumi Kaitsenõukogu** (prantsuse keeles *Conseil de défense de l'Empire*) oli teise maailmasõja ajal kindral Charles de Gaulle'i Londonis loodud  Vaba Prantsusmaa tööorgan, mis ühtlasi tegutses aastatel 1940–1941 Prantsusmaa eksiilvalitsusena.

Impeeriumi Kaitsenõukogu asutati 11. juulil 1940. Selle etteotsa asus Charles de Gaulle. Tema ise valis ka kaitsenõukogu liikmed.
 
Peakorterid olid Londonis ja Brazzaville'is.

Suurbritannia valitsus tunnistas ametlikult Impeeriumi Kaitsenõukogu eksiilvalitsusena alles 6. jaanuaril 1941. 

## Kaitsenõukogu koosseis
*Georges Catroux, kindral
*Émile Muselier, viitseadmiral
*Edgard de Larminat, kindral
*Félix Éboué, mustanahaline Prantsuse koloniaaltegelane, alates novembrist 1940 Prantsuse Ekvatoriaal-Aafrika kindralkuberner
*Henri Sautot, Prantsuse koloniaaltegelane, alates septembrist 1940 Prantsusmaa ülemkomissar Uus-Kaledoonias
*Philippe Leclerc, kolonel
*Adolphe Sicé, meditsiiniteenistuse kindral
*René Cassin, alaline sekretär
*Georges Thierry d'Argenlieu, mereväelane auastmes *capitaine de vaisseau*, märtsist 1941 Prantsusmaa ülemkomissar Vaikse ookeani regioonis

## Tegevuse lõpp
Impeeriumi Kaitsenõukogu lõpetas oma tegevuse 24. septembril 1941. Samal päeval asutati Prantsuse Rahvuslik Komitee (esimees Charles de Gaulle), mis jätkas ka Prantsusmaa eksiilvalitsusena.

## Vaata ka
*Vaba Prantsusmaa
Aleksandr Fomin

**Aleksandr Fomin** (sündinud 25. mail 1959 Leninogorskis) on Venemaa sõjaväelane (kindralpolkovnik) ja poliitik, kaitseministri asetäitja kuni 2024. aasta aprillini.

Osales 27. märtsil 2021 Myanmaris peetud sõjaväeparaadil.

Võeti vahi alla 2024. aasta aprillis.

## Viited
Oskars Spurdziņš

**Oskars Spurdziņš** (sündinud 22. augustil 1963 Aizputes) on Läti ökonomist ja poliitik.

Oskars Spurdziņš lõpetas 1986. aastal Läti Riikliku Ülikool majandusteaduskonna ökonomistina. 1986–1990 töötas ta Valmiera mööblikombinaadi pearaamatupidajana. 1990–1994 oli ta Valmiera linnanõukogu ja hiljem linnavolikogu esimees. 1994. aastal töötas ta Läti Omavalitsuste Liidus finantskonsultandina. 1994–1996 oli ta Läti rahandusministri nõunik. 1996–1997 oli ta Omavalitsusasjade Ameti direktori nõunik. 1997–1999 töötas ta Läti Keskkonnainvesteeringute Fondis omavalitsuste projekti juhatajana. 1999–2000 oli ta Läti Hariduse ja Teaduse Ministeeriumi parlamendisekretär. 1999–2002 oli ta Läti Seimi liige. 2000–2002 oli ta Läti Rahandusministeeriumi parlamendisekretär. 2002–2004 töötas ta osaühingus "Hipotēku bankas finanšu konsultāciju centrs" projektijuhina.

Oskars Spurdziņš oli 9. märtsist 2004 kuni 20. detsembrini 2007 Läti rahandusminister.

2007–2010 oli ta Läti Seimi liige.

Alates 2010. aasta detsembrist on ta osaühingu "VTU Valmiera" juhatuse esimees.

## Tunnustus
*2020 – Kolme Tähe orden (III klass)

## Viited
Artjom Dzjuba

**Artjom Sergejevitš Dzjuba** (vene keeles Артём Сергеевич Дзюба; sündinud 22. augustil 1988 Moskvas) on Venemaa jalgpallur, kes mängib ründajana Venemaa kõrgliiga klubis Peterburi Zenit ja Venemaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Moskva Spartakis, mille meeskonnas debüteeris ta Venemaa kõrgliigas 2006. aastal. Moskva Spartakist mängis ta kahel korral laenul Tomski Tomis ja kahel korral Rostovis. Hooajal 2013–14 lõi ta Rostovis mängides Venemaa kõrgliigas 17 väravat ja jagas liigas väravaküttide arvestuses teist kohta.

2015. aastal liitus Dzjuba Zenitiga. Hooaja 2017–18 teisel poolel mängis ta Zenitist laenul Tula Arsenalis. Hooaegadel 2018–19 ja 2019–20 on ta Zenitiga tulnud Venemaa meistriks. Hooajal 2019–20 lõi ta Venemaa kõrgliigas taas 17 väravat ning oli Sardar Azmouni kõrval liigas suurim väravakütt. Hooaegadel 2018–19 ja 2019–20 on ajaleht Sport Express valinud Dzjuba Venemaa kõrgliiga hooaja parimaks mängijaks. Mõlemal neil hooaegadel oli ta liigas enim väravasööte andnud mängija.

Venemaa jalgpallikoondises tegi Dzjuba debüüdi 11. novembril 2011 sõprusmängus Kreeka vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 8. septembril 2014 EM-i valikmängus Liechtensteini vastu. Ta on kuulunud Venemaa koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel. 2018. aasta maailmameistrivõistlustel lõi ta kolm väravat.

## Saavutused
;Rostov
*Venemaa karikas: 2013–14
;Peterburi Zenit
*Premjer Liga: 2018–19, 2019–20
*Venemaa karikas: 2015–16, 2019–20
*Venemaa superkarikas: 2015, 2016, 2020

## Välislingid
Hiina Rahvavabariigi Riiginõukogu

**Riiginõukogu**, alates 1954. aastast põhiseaduse mõistes **Rahva Keskvalitsus**, on Hiina Rahvavabariigi valitsus. Seda juhib peaminister ning sellesse kuuluvad valitsustasemel täitevorganite juhid. Praegu on Riiginõukogus 35 liiget: peaminister, üks täitev-asepeaminister, kolm muud asepeaministrit, viis riiginõunikku (kellest kolm on ühtlasi ministrid ning üks peasekretär) ja 26 Riiginõukogu organite juhti. Hiina poliitikas on Riiginõukogu üks kolmest teineteist tasakaalustavast võimuharust, teised kaks on Hiina Kommunistlik Partei (HKP) ja Rahvavabastusarmee. Riiginõukogu korraldab provintsivalitsuste tööd ning selle liikmed on kõrged ametnikud ka HKP-s.

## Riiginõukogu organid (ministeeriumid)

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Organisatsiooniline struktuur
Angel Karaliitšev

**Angel Karaliitšev** (bulgaaria keeles Ангел Иванов Каралийчев; 21. august 1902 Stražica, Veliko Tǎrnovo piirkond – 14. detsember 1972 Sofia) oli Bulgaaria lastekirjanik ja tõlkija.

Karaliitšev õppis esialgu Sofia Ülikoolis keemiat, 1928. aastal lõpetas ta aga Rahvusliku ja Maailmamajanduse Ülikooli Sofias diplomaatia erialal.

Oma esimesed luuletused avaldas juba 17-aastaselt kooliajakirjas. Karaliitševi debüütteos oli revolutsiooniline poeem "Mauna loa", mis ilmus 1923. aastal.

Angel Karaliitšev kirjutas peamiselt luuletusi, jutustusi ja muinasjutte ning enamasti just lastele. Samuti tegeles ta rahvaluule ja rahvajuttude kogumisega, mida avaldas arvukates kogumikes.

Eesti keeles on ilmunud tema lasteraamat ühe pardi seiklustest "Anake" (Eesti Raamat 1981, tõlkija Katrin Nurmiste, illustraator Asta Vender) ja jutustuste kogumik "Iidsete pöökpuude all" (Eesti Riiklik Kirjastus 1955, tõlkija M. Jõgi).

Angel Karaliitšev suri 70-aastaselt Sofias 14. detsembril 1972.

1974. aastal kanti Angel Karaliitševi nimi IBBY (Rahvusvaheline Noorsookirjanduse Nõukogu) aunimekirja.
Šeher-Ćehaja sild

**Šeher-Ćehaja sild** (bosnia, horvaadi ja serbia keeles *Šeher-Ćehajina ćuprija* / *Шехер-Ћехајина ћуприја*) on sild üle Miljacka jõe Bosnia ja Hertsegoviina pealinnas Sarajevos.

Šeher-Ćehaja sild on 40 meetri pikkune. Sild on ehitatud Osmanite riigi võimu ajal, aastatel 1585–1586.

## Viited
Tsentraalne piirteoreem

**Tsentraalne piirteoreem** on oluline teoreem statistikas ja tõenäosusteoorias, mille järgi küllalt suure valimi mahu n korral alluvad valimite keskmised \overline{x} normaaljaotusele keskväärtusega \mu ja standardhälbega \sigma /\sqrt{n} 

kus \sigma on kogumi standardhälve:

\overline{x} \sim \textrm{N} \left( \mu, \frac{\sigma}{\sqrt{n}} \right )

## Viited
Charles de Gaulle'i esimene valitsus

**Charles de Gaulle'i esimene valitsus** (prantsuse keeles *premier gouvernement Charles de Gaulle*) oli Prantsuse Vabariigi Ajutine Valitsus 10. septembrist 1944 kuni 21. novembrini 1945.

## De Gaulle'i esimese valitsuskabineti koosseis

*Charles de Gaulle, ajutise valitsuse esimees
*Jules Jeanneney, riigiminister (*Ministre d'État*)
*François de Menthon, justiitsminister (kuni 6. aprillini 1945)
*Adrien Tixier, siseminister
*André Diethelm, sõjaminister
*Louis Jacquinot, sõjalaevastiku minister
*Charles Tillon, õhuväeminister
*Georges Bidault, välisminister
*François Tanguy-Prigent, põllumajandusminister
*Paul Giacobbi, varustusminister
*René Mayer, transpordiminister
*René Capitant, haridusminister
*René Pleven, asumaade minister (16. novembrist 1944 rahandusminister)
*Aimé Lepercq, rahandusminister (9. novembrini 1944)
*Alexandre Parodi, tööminister
*Augustin Laurent, sideminister (kuni 27. juunini 1945)
*Pierre-Henri Teitgen, teabeminister
*Henri Frenay, vangistatute, deporteeritute ja põgenike asjade minister
*François Billoux, tervishoiuminister
*Georges Catroux, Põhja-Aafrika minister
*Robert Lacoste, tööstusminister
*Pierre Mendès France, majandusminister (kuni 6. aprillini 1945)

## De Gaulle'i teine valitsus
21. oktoobril 1945 valiti Prantsusmaal Asutav Kogu (alustas tööd 6. novembril 1945). Charles de Gaulle moodustas 21. novembril 1945 uue ajutise valitsuse, mis tegutses kuni  de Gaulle'i tagasiastumiseni 20. jaanuaril 1946.

## Vaata ka
*Prantsusmaa Vabariigi Ajutine Valitsus
*Prantsusmaa Kolmas Vabariik
Nela Hasanbegović

**Nela Hasanbegović** (sündinud 21. jaanuaril 1984 Sarajevos) on bosnia kunstnik. 

Nela Hasanbegović loob skulptuure ja installatsioone. Tal on olnud mitmeid isikunäitusi, kuid samuti on ta osalenud arvukatel rühmanäitustel.

Nela Hasanbegović õppis aastail 2002–2007 ja 2008–2010 Sarajevo Kaunite Kunstide Akadeemias. Alates 2013. aastast õpib ta Belgradi kunstiülikooli doktorantuuris. 

Alates 2007. aastast on ta Bosnia ja Hertsegoviina Kunstnike Assotsiatsiooni liige.

Töötab assistendina Sarajevo Kaunite Kunstide Akadeemias.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Dāvis Bertāns

**Dāvis Bertāns** (sündinud 12. novembril 1992 Valmieras) on Läti elukutseline korvpallur, kes mängib 2019. aastast NBA klubis Washington Wizards.

## Karjäär Euroopas
Bertāns alustas profikarjääri Riias, kus esindas aastatel 2007–2010 Riia ASK kadettide, BAA, ASK, Keizarmezsi ja Baronsi meeskondi.

2010. aastal siirdus Bertāns Sloveenia klubisse Ljubljana Olimpija, kellega võitis aastatel 2010–2012 kolm kohalikku karikat.

Seejärel liitus Bertāns 2013. aastal Belgradi Partizaniga, kellega tuli kolm korda Serbia meistriks (2012–2014) ja korra karikavõitjaks (2012), misjärel siirdus aastateks 2014–2016 Hispaania kõrgliigaklubisse Saski Baskonia.

## Karjäär NBA-s
Bertānsi valis 2011. aasta NBA *draft*'ist 42. valikuna Indiana Pacers, kes vahetas tema mängijaõigused kohe edasi San Antonio Spursile. Bertāns tegi NBA-s debüüdi hooajal 2016/17, mil tõi Spursi eest keskmiselt 12 minutiga 4,5 punkti ja 1,5 lauapalli mängus.

Pärast kolme hooaega San Antonios vahetati Bertāns 2019. aasta suvel Washington Wizardsisse, kelle kasuks kogus ta hooajal 2019/20 keskmiselt 15,4 punkti ja 4,5 lauapalli mängus.

## Saavutused
* 3-kordne Serbia meister (2012–2014)
* Serbia karika võitja (2012)
* Aadria liiga võitja (2013)
* 3-kordne Sloveenia karika võitja (2010–2012)

## Rahvuskoondis
Bertāns on Läti koondisse kuulunud 2011. aastast. 2017. aasta Euroopa meistrivõistlustel kogus ta keskmiselt 14 punkti, 3 lauapalli ja 2 resultatiivset söötu mängus. Läti teekonna lõpetas 97 : 103 kaotusmäng veerandfinaalis tulevasele Euroopa meistrile Sloveeniale.

## Isiklikku
Vanem vend Dairis on samuti korvpallur, kes on peamiselt mänginud Euroopas, aga ka NBA klubis New Orleans Pelicans.

## Välislingid
*Dāvis Bertāns – NBA.com
*Dāvis Bertāns – Basketball-Reference.com
1945. aasta Prantsuse Asutava Kogu valimised

**1945. aasta Prantsuse Asutava Kogu valimised** (prantsuse keeles *élections constituantes françaises de 1945*) olid oktoobris 1945 toimunud valimised Asutavasse Kokku Prantsusmaal. 

Pärast 1936. aastal toimunud parlamendivalimisi pidid järgmised valimised toimuma 1940. aastal, kuid jäid sõja tõttu ära. Alles 1945. aastal korraldati uued üleriigilised valimised. 

21. oktoobril 1945 said Asutava Kogu valimistel kolm parteid üle 20% valijate häältest: Prantsusmaa Kommunistlik Partei (liider Maurice Thorez) 26,2%, Vabariiklik Rahvapartei (liider Maurice Schumann) 23,9% ja Töölisinternatsionaali Prantsuse Sektsioon (liider Léon Blum) 23,5%. 

Kokku valiti Asutavasse Kokku 586 liiget.

Ühtlasi toimus valimiste raames Ajutise valitsuse eestvedamisel referendum, kus küsiti, kas taastada Kolmas Vabariik (ametlikult lõppes 10. juulil 1940, kui Prantsuse parlament andis täielikud volitused marssal Philippe Pétainile) või luua uue konstitutsiooniga Neljas Vabariik. Referendumi tulemused näitasid, et 96% vastanutest soovis Neljandat vabariiki. Seetõttu samal päeval valitud Asutava Kogu peaülesandeks sai välja töötada Neljanda vabariigi põhiseadus. 

## Vaata ka
*Prantsusmaa Vabariigi Ajutine Valitsus
*Prantsusmaa Kolmas Vabariik
*1945. aasta Prantsuse Asutav Kogu
*1946. aasta Prantsuse Asutav Kogu
1945. aasta Prantsuse Asutav Kogu

**1945. aasta Prantsuse Asutav Kogu** (prantsuse keeles *Assemblée constituante de 1945*) oli oktoobris 1945 valitud asutav kogu Prantsusmaal, mille ülesandeks oli välja töötada Neljanda Vabariigi põhiseadus, moodustada valitsus ja täita parlamendi funktsioone kuni uue põhiseaduse jõustumiseni. 

21. oktoobril 1945 valiti Prantsusmaal 586-liikmeline Asutav Kogu, kus enim saadikukohti said Prantsusmaa Kommunistlik Partei (liider Maurice Thorez) 27,1%, Vabariiklik Rahvapartei (liider Maurice Schumann) 25,6% ja Töölisinternatsionaali Prantsuse Sektsioon (liider Léon Blum) 24,9%. 

Asutav Kogu alustas oma tööd 6. novembril 1945.

## Põhiseaduse projekt
Asutava Kogu väljatöötatud Neljanda vabariigi põhiseaduse projekt esitati 5. mail 1946 toimunud referendumile. 52,8% referendumil hääletanutest oli selle projekti vastu. See tähendas, et tuli valida uus Asutav Kogu, mis pakub välja põhiseaduse uue projekti.

## Asutava Kogu volituste kehtimine
Asutava Kogu volituste aeg oli piiratud seitsme kuuga. Asutav Kogu lõpetas oma tegevuse 10. juunil 1946.

## Vaata ka
*1946. aasta Prantsuse Asutava Kogu valimised
*1946. aasta Prantsuse Asutav Kogu
Zenta Ērgle

**Zenta Ērgle** (neiupõlvenimi Zenta Vīgante; 23. detsember 1920 Riia – 11. juuni 1998 Riia) oli läti lastekirjanik.

Zenta Ērgle'i lõpetas 1949. aastal Läti Riikliku Ülikooli arhitektina ning töötas seejärel aastail 1949–1975 Riia Projekteerimisinstituudis. 

1951. aastast oli ta Läti Arhitektide Liidu ja 1959. aastast Läti Kirjanike Liidu liige.

Lastele hakkas ta kirjutama 1950. aastatel. Tema esimene lasteraamat "Mūsu sētas bērni" ilmus 1956. aastal. Eesti keeles ilmus see pealkirjaga "Meie õue lapsed" 1966. aastal Valli Helde tõlkes kirjastuses Eesti Raamat. Raamatu illustreeris Hugo Mitt. Teose põhjal on valminud ka teatrilavastus.

Kokku ilmus tal umbes 30 lasteraamatut kogutiraažiga kaks miljonit eksemplari. Tema teoseid on tõlgitud 15 keelde.

Zenta Ērgle'i suri 77-aastaselt 11. juunil 1998. Ta on maetud Matīsa kalmistule.

## Teoseid
* "Mūsu sētas bērni" (1956)
* "Tā tik bija vasara!" (1959)
* "Esmu dzimis neveiksminieks" (1962)
* "Tas sākās Puķu mājā" (1967)
* "Labi sēņu māmiņai" (1967)
* "Ko stāsta vecās Rīgas ielas un nami" (1968)
* "Es pazīstu pulksteni" (1969)
* "Uno un trīs musketieri" (1970)
* "Operācija "Kanna"" (1971)
* "Ieviņa Āfrikā" (1974)
* "Ato un brīnumpērle" (1975)
* "No Plutona līdz Neptūnam" (1975)
* "Starp mums meitenēm runājot" (1976)
* "Gads ar diviem pavasariem" (1979)
* "Noslēpumainais atradums" (1980)
* "Kā mēs dzīvojam" (1980)
* "Mana Rīga" (1980)
* "Bez piecām minūtēm pieauguši" (1983)
* "Lips Tuliāns zaudē maču" (1986)
* "Tāpat vien" (1986)
* "Nosargāt mīlestību" (1987)
* "Pāri gadiem bērnības zemē" (2010)
Vilkaviškise piiskopkond

**Vilkaviškise piiskopkond** (leedu *Vilkaviškio vyskupija*, ladina *Dioecesis Vilkaviskensis*) on katoliku kiriku diötsees, mis allub Kaunase peapiiskopkonnale. 

Piiskopi residents on Vilkaviškises ja katedraaliks on Vilkaviškise katedraal. Diötsesaanpiiskop on 2002. aastast Rimantas Norvila.

Vilkaviškise piiskopkond asetseb Leedus riigi lõunaosas. Ta piirneb idas Kaišiadoryse piiskopkonnaga ja Vilniuse peapiiskopile otseselt alluvate aladega, põhjas Kaunase peapiiskopile otseselt alluvate aladega ning edelas Poola Ełcki piiskopkonnaga.

Piiskopkonna pindala on 6280 km². Seisuga 2014 oli piiskopkonnas 331 154 katoliiklast, kes moodustasid piiskopkonna elanikest 97,6%. Piiskopkonna territooriumil on 104 kogudust. Piiskopkonna aladele jääb ka Marijampolės asuv basilica minoris (Marijampolė Püha Peaingel Miikaeli basiilika).

Vilkaviškise piiskopkond asutati 4. mail 1926, mil see eraldati Łomża piiskopkonnast. Aastal 1880 rajati piiskopkonda vaimulik seminar. Teise maailmasõja ajal seminar hävis. Aastail 1949–1989 oli piiskopkond liidetud Kaunase peapiiskopkonnaga.

Piiskopkond jaguneb seitsmeks dekanaadiks. Aleksotase dekanaadile alluvad kogudused Zapyškises, Rokais, Tabariškiais, Šlienavas, Pažėrais, Margininkais, Garliavas, Ežerėlises, Braziūkais, Panemunės ja Aleksotases. Alytuse dekanaadile alluvad kogudused Ūdrijas, Santaikas, Simnases, Rumbonysis, Miroslavases, Krokialaukises ja kolm kihelkonnakirikut Alytuses. Lazdijai dekanaadile alluvad kogudused Būdvietises, Gerdašiais, Kapčiamiestises, Krikštonysis, Krosnas, Kučiūnais, Lazdijais, Leipalingises, Liškiavas, Meteliais, Paveisininkais, Rudaminas, Seirijais, Šeštokais, Šlavantais, Šventežerises ja Veisiejais. Marijampolė dekanaadile alluvad kogudused Akmenynais, Ąžuolų Būdas, Bagotojis, Daukšiais, Gudeliais, Igliaukas, Kalvarijas, Kazlų Rūdas, Liubavases, Liudvinavases, Mindaugase kogudus Kamšais, Patašinės, Patilčiais, Plutiškėses, Riečiais, Sangrūdas, Sasnavas, Skardupiais, Šunskais, Višakio Rūdas ja kolm kihelkonnakirikut Marijampolės. Prienai dekanaadile alluvad kogudused Balbieriškises, Išlaužases, Naujoji Ūtas, Pakuonises, Prienais, Skriaudžiais, Šilavotases ja Veiveriais. Šakiai dekanaadile alluvad kogudused Barzdais, Gelgaudiškises, Griškabūdises, Ilguvas, Kaimelises, Keturnaujienas, Kretkampises, Kudirkos Naumiestises, Lekėčiais, Lukšiais, Nemirais, Paežerėliais, Paluobiais, Plokščiais, Sintautais, Slabadais, Slavikais, Sudargases, Sutkais, Šakiais, Valakbūdises, Žemoji Panemunės ja Žvirgždaičiais. Vilkaviškise dekanaadile alluvad katedraal ja kogudused Alksnėnais, Alksninės, Alvitases, Bartninkais, Didvyžiais, Gižais, Gražiškiais, Keturvalakiais, Kybartais, Lankeliškiais, Paežeriais, Pajevonysis, Pilviškiais, Vilkaviškises, Virbalises, Vištytises ja Žaliojis.

## Vilkaviškise piiskopid
*Antanas Karosas (1926–1947)
*Vincentas Vizgirda (1947–1949) (administraator piiskopi ülesannetes)
*Juozas Žemaitis (1989–2002)
*Rimantas Norvila (2002–)

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Sultan Muradi mošee

**Sultan Muradi mošee** (makedoonia keeles *Султан-муратовата џамија*; albaania keeles *Xhamia e Sulltan Muratit*; türgi keeles *Sultan Murat Camii*) on mošee Põhja-Makedoonia pealinnas Skopjes. Mošee asub kesklinnas Vana basaari lähedal.

Sultan Muradi mošee on rajatud 1436. aastal. Mošee ehitati Püha Jüri kloostri varemetele, mis oli hävinud 1392. aastal, mil Osmani riigi väed vallutasid Skopje. Mošee ehitamist rahastas sultan Murad II. Sultan Muradi mošee põles esimest korda 1537. aastal, kuid taastati 1539. aastal. Teist korda põles mošee 1689. aastal, kui Austria armee vallutas linna. Mošee taastati 1711. aastal. Viimati restaureeriti Sultan Muradi mošeed 1912. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Rikastamine

**Rikastamine** on millegi sisalduse suurendamine (näiteks ainesse mõne komponendi lisamine või teiste komponentide vähendamine) või millegi vajaliku, kasuliku, puuduva lisamine.

## Vaata ka
*Aliteerimine, terase või malmi pinnakihi rikastamine alumiiniumiga
*Nitriitimine, terase pinna rikastamine lämmastikuga
*Tsementiitimine, süsinikuvaeste teraste pinna rikastamine süsinikuga
*Tsüaneerimine, terase pinnakihi samaaegne rikastamine süsiniku ja lämmastikuga
Kocatepe mošee

**Kocatepe mošee** (türgi keeles *Kocatepe Camii*) on mošee Türgi pealinnas Ankaras. Kocatepe mošee ehitati aastatel 1967–1987 ja see on Ankara suurim mošee, mis mahutab 24 000 inimest. Mošee neli minaretti on 88 meetri kõrgused.

## Viited

## Välislingid
*
Marcin Gortat

**Marcin Janusz Gortat** (sündinud 17. veebruaril 1984 Łódźis) on Poola endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 12 hooaega.

## Karjäär
### Euroopa
Enne NBA-sse siirdumist mängis Gortat aastatel 2002–2003 kodulinnaklubis Łódźi ŁKS ja seejärel aastatel 2003–2007 Saksamaa kõrgliigaklubis Kölni RheinStars, kellega tuli riigi meistriks ja karikavõitjaks.

### NBA
Gortati valis 2005. aasta NBA *draft*'ist 57. valikuna Phoenix Suns, kes vahetas tema mängijaõigused edasi Orlando Magicule. Gortat tegi Magicu eest debüüdi hooajal 2007/08, mil tõi keskmiselt 7 minutiga 3 punkti ja 2,7 lauapalli mängus.

2010. aasta detsembris vahetati Gortat Phoenix Sunsi, kelle eest kogus ta oma karjääri parimal, 2011/12. hooajal keskmiselt 15,4 punkti ja 10 lauapalli mängus.

2015. aasta oktoobris vahetati Gortat Washington Wizardsisse, kus ta mängis viis hooaega, mille jooksul tõi keskmiselt 11,6 punkti ja 9,2 lauapalli mängus.

Gortat vahetati 2018. aasta juunis Los Angeles Clippersisse. Karjääri viimaseks jäänud 2018/19. hooajal viskas Gortat keskmiselt 5 punkti ja hankis 5,6 lauapalli mängus. 16. veebruaril 2020 teatas Gortat, et lõpetab profikarjääri.

## Saavutused
* Saksamaa meister (2006)
* 3-kordne Saksamaa karika võitja (2004, 2005, 2007)

## Rahvuskoondis
Gortat on aastatel 2004–2015 mänginud Poola korvpallikoondises.

## Isiklikku
Isa Janusz Gortat oli poksija ja poksitreener, vend Robert Gortat on poola poksija.

## Välislingid
*Marcin Gortat – NBA.com
*Marcin Gortat – Basketball-Reference.com
Stari most

**Stari most** ('vana sild') on Neretva jõge ületav sild Bosnia ja Hertsegoviina suuruselt kuuendas linnas Mostaris. Osmanite riigi aegne sild, mille tellis Suleiman I aastal 1557, püsis pärast valmimist 427 aastat. Sikka projekteeris Mimar Sinani õpilane Mimar Hajrudin.

Sild hävitati Horvaatia-Bosnia sõjas 9. novembril 1993. Hoolikalt taastatud sild avati 23. juulil 2004. Iga suve juuli lõpus toimuvad sellelt vette hüppamise võistlused. Selle ümbrus Mostari vanalinnas kuulub UNESCO maailmapärandisse.

## Välislingid
Arab Ahmeti mošee

**Arab Ahmeti mošee** (türgi keeles *Arabahmet Camii*) on mošee Küprosel, Põhja-Küprose Türgi Vabariigile kuuluvas Nikosia põhjaosas.

Arab Ahmeti mošee on ehitatud 16. sajandi lõpus. Mošee on saanud nime Osmanite riigi väejuhi järgi, kelle juhtimisel Küpros 1571. aastal vallutati. Mošeed restaureeriti esimest korda 1845. aastal ja teist korda 1990. aastatel.

## Viited
Vilkaviškise katedraal

**Vilkaviškise Neitsi Maarja Ilmumise katedraal** (leedu keeles *Vilkaviškio Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo katedra*) on katedraal Leedus Vilkaviškise linnas aadressil Vytauto g. 14. See kuulub katoliiklastele ja on Vilkaviškise piiskopkonna peakirik.

## Kirikuhoone
Kirik on historitsistlikus stiilis. Kahe torniga kirikul on kaks eri kõrgusega löövi. Hoones on neli altarit. Taraga piiratud kirikuaias asub pastoraadihoone; seal asub ka skulptuur "Budavonė märtrid", mis kujutab kolme vaimuliku hukkamist Budavonė metsas.

## Ajalugu
Esimese puidust kiriku ehitas Vilkaviškisesse 1620. aastal Prienai maavanem Stefan Pac. Aastal 1660 oli Alvitase ja Vilkaviškise kirikuõpetajaks Joannes Pukien Starkiewicz. Toona olid kogudused tõenäoliselt nii väikesed, et pidid vaimulikku jagama. Aastast 1770 on teateid kiriku juures tegutsenud kihelkonnakoolist. 

Aastail 1870–1881 ehitati vana kiriku asemele uus kivikirik ja 1884. aastal õnnistas Józef Hollak kiriku sisse. 1906. aastal liideti sealne kogudus organisatsiooniga Žiburys, ühtlasi avati koguduse raamatukogu. Kiriku juures hakkas tegutsema ka Žiburyse koor.

1926. aastal moodustati Vilkaviškise piiskopkond ja kirikust sai katedraal. 1930. aastal avati Vilkaviškise ja Gižais piiskopkonna vaimulik seminar, mille tarbeks rajati katedraali juurde kolm uut kivihoonet. 1937. aastal avati kihelkonna seltsimaja, kus oli tuhat inimest mahutav saal. 

1944. aastal hävis katedraal tules. Nõukogude võimud ei lubanud hoonet taastada. Varemed täideti ja nende kohale rajati hiljem väljak, kiriku telliseid kasutati aga kahe uue kahekorruselise maja ehitamiseks.

1991. aastal asusid kihelkonna vaimulikud koos professor Vytautas Nasvytisega otsima võimalusi uue katedraali rajamiseks. Uus hoone otsustati rajada vana katedraali koopiana. See ülesanne ei osutunud kergeks, kuna hoone projekt polnud säilinud ja taastamise aluseks tuli võtta vanad fotod. Kuid kihelkonnal oli võimalik kasutada kogu piiskopkonna abi ja nii valmis uus kirikuhoone 1998. aastaks. Selsamal aastal õnnistas piiskop Juozas Žemaitis kiriku uuesti sisse; tseremoonial viibisid ka kardinal Audrys Juozas Bačkis ja Valdas Adamkus.

## Viited

## Välislingid
Elena Kountoura

**Elena Kountoura** (kreeka keeles Έλενα Κουντουρά; sündinud 2. novembril 1962) on Kreeka poliitik.

Elena Kountoura lõpetas 1984. aastal bakalaureusekraadiga Ateena ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 1984–1996 tegutses ta rahvusvaheliselt modellina. 1997. aastal pöördus ta Kreekasse tagasi ja oli kuni 2003. aastani mitme ajakirja toimetaja. 2004–2015 oli ta Kreeka parlamendi liige. 2015–2019 oli ta Kreeka turismiminister. Alates 2019. aastast on ta Euroopa Parlamendi liige. Ta kuulub fraktsiooni Euroopa Ühendatud Vasakpoolsed ja Põhjala Vasak-Rohelised.

## Viited
Bohumil Říha

**Bohumil Říha** (22. veebruar 1907 Vyšetice – 15. detsember 1987 Praha) oli tšehhi lastekirjanik.

Bohumil Říha sündis Lõuna-Tšehhi maakonnas Tábori ringkonnas Vyšetices sepa peres. Hiljem kolis pere Čáslavi, kus poiss lõpetas algkooli ja 1925. aastal pedagoogilise instituudi. Kolm aastat töötas koolis abiõpetajana, seejärel teenis sõjaväes. Pärast sõjaväeteenistust töötas õpetajana esialgu Habry koolis ja seejärel 1945. aastani Poděbrady linnakoolis.

Pärast 1945. aastat asus Bohumil Říha tööle kooliinspektorina Vysoké Mýtos. 1952. aastal valiti ta Kirjanike Liidu esimeheks. Aastail 1956–1967 oli ta direktor Riiklikus lasteraamatute kirjastuses. Sellelt ametikohalt läks ta ka 1967. aastal pensionile.

Pärast pensionile jäämist jätkas ta kirjutamist ning lõi kaasa Rahvusvahelise Noorsookirjanduse Nõukogu Tšehhi osakonna (IBBY Tšehhi osakond) töös ja UNESCO juures.

Eesti keeles on ilmunud tema lasteraamat "Viis jumalat rändavad üle mere" (Eesti Raamat 1975, tõlkija Leo Metsar, illustraator Silvi Liiva).

Bohumil Říha suri 80-aastaselt Prahas 15. detsembril 1987.

## Teoseid
### Lastele
* "O lékaři Pingovi", 1941
* "O třech penízcích", 1941
* "Honzíkova cesta", 1954
* "O letadélku Káněti", 1957
* "Pět bohů táhne přes moře"
* "Jak vodníci udobřili sumce"
* "Dva kluci v palbě"
* "Velká obrázková knížka pro malé děti", 1959, koostöös Milena Lukešovága
* "Divoký koník Ryn"
* "Jak jel Vítek do Prahy"
* "Dětská encyklopedie", 1959, 1962, 1966, 1971; illustratsioonid Vladimír Fuka

### Muud
* "Země dokořán", 1950
* "Dvě jara", 1952
* "Venkovan"; 2 osa; 1955 ja 1958
* "Doktor Meluzín", 1973

## Tunnustus
* 1975 Tšehhoslovakkia rahvakunstnik
* 1979 Janusz Korczaki kirjanduspreemia
* 1980 Hans Christian Anderseni lastekirjanduspreemia
* 1980 Klement Gottwaldi orden

## Välislingid
*Bohumil Říha Anderseni kirjanduspreemia lehel
Turbofolk

**Turbofolk** (mõnikord nimetatakse seda ka **popfolgiks**) on Lääne-Balkanil loodud kaasaegse popmuusika alamžanr, mis kujunes välja 1980. ja 1990. aastatel. 

Sellega sarnanevad muusikastiilid on Bulgaarias *[[chalga]]*, Rumeenias *[[manele]]* ja Albaanias *[[tallava]]*. 

Turbofolgis sulandatakse traditsioonilist muusikat teiste žanritega nagu pop-, rokk-, elektrooniline muusika ja hiphop. Inspiratsioonina võidakse kasutada arabeski, türgi, serbia ja kreeka rahvamuusikat ning Balkani puhkpillimuusikat.

## Vaata ka
*Disco polo
Tour Part-Dieu

**Tour Part-Dieu** on 165 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Prantsusmaal Lyonis. 

Hoone valmis 1977. aastal ja sellel on 42 korrust.
Marijampolė Püha Peaingel Miikaeli basiilika

**Marijampolė Püha Peaingel Miikaeli basiilika** (leedu keeles *Marijampolės Šv. arkangelo Mykolo bazilika*) on kirik Leedus Panevėžysi rajoonis Marijampolės, aadressil Bažnyčios g. 1.

Kirikut kasutab katoliku kiriku Vilkaviškise piiskopkond, see on ametlikult *[[basilica minoris]]*.

Kirik on Johannes Paulus II palverännakupaikadest.

## Kirikuhoone
Praegune kirikuhoone õnnistati sisse aastal 1824, kuigi praeguse üldilme sai see hiljem. Hoone esindab neobarokki. Kirik on ladina risti kujulise põhiplaaniga kolmelööviline ehitis, millel on ka apsiid. Sellel on kaks torni ja kolm löövi. Hoone ümber on müüriga piiratud kirikaed.

## Ajalugu

Prienai maavanem lasi 1717. aastal praeguse Marijampolė kohale Pašesupise külla kabeli rajada.

Hiljem rajasid alevi staatuse saanud asulasse kloostri mariaanid. 1750. aastal ehitasid nad alevisse ka puidust kiriku. Nende järgi hakati alevit kutsuma Marijampolėks. Aastal 1758 eraldati kohalikust mõisast kiriku ja kloostri tarbeks maad. Aastal 1777 on mainitud seal tegutsevat kihelkonnakooli. Kihelkond ise moodustati siiski aastal 1783.

Aastal 1803 põles kirik maha, tules hävis ka kloostri katus. Jumalateenistused jätkusid laudadest kokkuklopsitud varjualuses, mis aga aastal 1818 tormis hävis. Aastal 1819 valmisid uue kirikuhoone seinad ja katus.

Aastal 1824 valmisid ka uue hoone laed ja põrandad. Sama aasta 5. septembril õnnistati uus kirik sisse. Toonane kirik ei olnud aga veel praeguse ilmega. Aastal 1882 lisati frontoon ja kaks torni, aastal 1914 aga kaks kabelit. Ühtlasi hakkas kirik kandma peaingel Miikaeli nime.

Aastail 1906–1940 oli sealne kogudus organisatsiooni Žiburys liige. Aastal 1906 avas kogudus organisatsiooni toel ka linnas kooli. Aastal 1907 avati õhtukool ja raamatukogu, aastal 1909 avas kogudus kooli ka Kvietiškises. Aastal 1918 hakkas kiriku juures tegutsema Neitsi Maarja Patuta Viljastumise ordu emaklooster, mille juures avati ka algkool. Aastal 1923 valmis kiriku juurde ka kloostri kolmekorruseline hoone. Aastal 1938 hakkas selle juures tegutsema tütarlaste kutsekool.

Ka mariaanid avasid aastal 1920 kiriku juures oma gümnaasiumi, mille hoone valmis aastal 1923. Aastal 1927 avasid nad seal raamatukogu.

1987. aastal avati kiriku juures Jurgis Matulaitise kabel (Jurgis Matulaitis kuulutati selsamal aastal õndsaks). Aastal 1992 sai kirikust *basilica minoris*.

## Viited

## Välislingid
Olulisuse tõenäosus

**Olulisuse tõenäosus** on väikseim olulisuse nivoo, mis antud
valimi põhjal lubab vastu võtta alternatiivse hüpoteesi. See näitab antud valimi sobivust nullhüpoteesiga.

## Viited
Mira Alečković

**Mira Alečković** (serbia kirillitsas Мира Алечковић; 2. veebruar 1924 Novi Sad – 27. veebruar 2008 Belgrad) oli serbia luuletaja ja polüglott.

Ta oli Serbia Teaduste ja Kunstide Akadeemia liige ja Jugoslaavia Kirjanike Liidu president.

Õppis Belgradi Ülikoolis slavistikat, kus tema juhendajaks oli tuntud keeleteadlane Aleksandar Belić. Hiljem täiendas end Pariisis Sorbonne'i Ülikoolis.

Enne II maailmasõda osales vasakpoolses liikumises. Teise maailmasõja ajal kuulus Jugoslaavia rahvavabastusarmeesse ning osales vastupanuliikumises.

Mira Alečković valdas prantsuse, saksa, inglise, vene, itaalia, poola, tšehhi, makedoonia, sloveeni ja slovaki keelt.

Mira Alečković oli abielus maalikunstnik Sava Nikolićiga. Peres oli kaks tütart ja poeg.

Mira Alečković suri Belgradis 27. veebruaril 2008. Ta maeti sõjaväeliste auavalduste saatel 3. märtsil Belgradi Novo groblje kalmistule nn väärikate kodanike alleele (Алеја заслужних грађана).

## Looming
Ta kirjutas luuletusi ja romaane ning avaldas üle 50 raamatu lastele ja täiskasvanutele.

Oma esimese luulekogu "Täheballaadid" avaldas ta 1946. aastal, esimese romaani "Hõbedased juuksed" 1953. aastal.

Tema teosed on tõlgitud 20 keelde: prantsuse, itaalia, vene, poola, läti, gruusia, slovaki, kreeka, ukraina, ungari, makedoonia, sloveeni, rumeenia, bulgaaria, albaania ja mongoli keelde. Eesti keeles tema raamatuid seni ilmunud ei ole.

### Teoseid
* "Zvezdane balade", 1946
* "Srebrna Kosa", 1953
* "Pionirsko proleće", 1955
* "Prijatelji", 1956
* "Lastavica", 1957
* "Zbogom velika tajno", 1960
* "Srebrni voz", 1963
* "Sunčani soliteri", 1970
* "Da život bude ljubav", 1972
* "Sanjalica", 1975
* "Ne mogu bez snova", 1980
* "Staza srebrom izvezena", 1982
* "Zašto grdiš reku?"
* "Jutro"

## Tunnustus
* Auleegioni ordeni ohvitser
* Auleegioni ordeni komandör
* orden "Akadeemilised Palmioksad" 
* Isamaasõja orden

## Viited
Alek Sandar

**Aleksandar Nikolov** (bulgaaria keeles Александр Николов; sündinud 13. juunil 1987 Sofias Bulgaarias) on muusikaprodutsent, laulukirjutaja ja helikunstnik. Mees on üles kasvanud Saksamaal, 2009. aastal kolis ta Ameerika Ühendriikidesse.

Artistinimega **Alek Sandar** on tuntud oma singlite "P.O.R.N." (feat. Amanda Lepore), "Creature In Me", "Say That You Love Me", "Peaceful Place" (duett Balkani superstaar Andreaga), "It Ain't Over" ja "You and Me" poolest. 2016. aastal osales ta tõsielusaate Big Brother Bulgaaria versioonis.

Oma muusikas on ta kasutanud ka turbofolgile omaseid elemente.

## Välislingid
* 
* Koduleht
Jegor Jakovlev (jäähokimängija)

**Jegor Konstantinovitš Jakovlev** (vene keeles Егор Константинович Яковлев; sündinud 17. septembril 1991 Magnitogorskis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib kaitsjana KHL-i klubis Magnitogorski Metallurg.

KHL-is debüteeris Jakovlev hooajal 2010–11 Kaasani AK Barsi meeskonnas.

Aastatel 2012–2015 mängis ta KHL-is Jaroslavli Lokomotivi ja 2015–2018 Peterburi SKA ridades. 2017. aastal võitis ta SKA-ga Gagarini karika.

2018. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu NHL-i klubiga New Jersey Devils. NHL-is debüteeris ta Devilsi meeskonnas 11. novembril 2018 mängus Winnipeg Jetsi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 3. detsembril mängus Tampa Bay Lightningu vastu.

2019. aasta mais naasis Jakovlev KHL-i, sõlmides kaheaastase lepingu Magnitogorski Metallurgiga.

2018. aasta taliolümpiamängudel võitis Jakovlev Venemaa olümpiavõistkonnaga kuldmedali. Lisaks tuli ta 2014. aastal Venemaa jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks.

## Välislingid
* Jegor Jakovlev NHL.com lehel
* Jegor Jakovlev hockeydb.com lehel
Nikolai Prohhorkin

**Nikolai Nikolajevitš Prohhorkin** (vene keeles Николай Николаевич Прохоркин; sündinud 17. septembril 1993 Tšeljabinskis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib ründajana KHL-i klubis Omski Avangard.

KHL-is debüteeris Prohhorkin hooajal 2010–11 Moskva CSKA ridades.

2012. aastal valis Los Angeles Kings ta NHL-i ''draft''is 121. valikuna. 2012. aasta septembris sõlmis ta Kingsiga kolmeaastase lepingu. Ta asus hooaja 2012–13 alguses mängima American Hockey League'is Kingsi noorteklubis Manchester Monarchs, kuid naasis 2012. aasta lõpus Moskva CSKA-sse. 2014. aastal osales ta KHL-i tähtede mängul.

Hooajal 2015–16 mängis Prohhorkin KHL-is Ufa Salavat Julajevi ja 2016–2019 Peterburi SKA ridades. 2017. aastal võitis ta SKA-ga Gagarini karika.

2019. aasta mais sõlmis ta taas lepingu Kingsiga. NHL-is sai ta hooajal 2019–20 kirja neli väravat ja kümme väravasöötu.

2020. aastal naasis ta KHL-i, liitudes Magnitogorski Metallurgiga. 2021. aasta augustis siirdus ta Omski Avangardi.

2018. aasta taliolümpiamängudel võitis Prohhorkin Venemaa olümpiavõistkonnaga kuldmedali.

## Välislingid
* Nikolai Prohhorkin KHL.ru lehel
* Nikolai Prohhorkin NHL.com lehel
* Nikolai Prohhorkin hockeydb.com lehel
Mihhail Pašnin

**Mihhail Valerjevitš Pašnin** (sündinud 11. mail 1989 Tšeljabinskis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib kaitsjana KHL-i klubis Magnitogorski Metallurg.

Aastatel 2006–2009 mängis ta Venemaa esiliiga klubis Tšeljabinski Metšel.

2009. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is New York Rangersi poolt 200. valikuna, kuid Põhja-Ameerikas ei ole ta kunagi mänginud.

Alates hooajast 2009–10 on Pašnin mänginud KHL-is. 2009–2012 mängis ta Moskva CSKA-s, 2012–2017 Jaroslavli Lokomotivis, 2017–2019 taas Moskva CSKA-s ja 2019–2020 Ufa Salavat Julajevis. 2019. aastal võitis ta CSKA-ga Gagarini karika. 2020. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Metallurgiga.

2009. aastal võitis Pašnin Venemaa kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

## Välislingid
* Mihhail Pašnin KHL.ru lehel
* Mihhail Pašnin hockeydb.com lehel
Karl Rudolf Õigus

**Karl Rudolf Õigus** (sündinud 5. novembril 1998 Tartus) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja). Ta mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna FCI Levadia. 

## Klubikarjäär
## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Õigus 24. märtsil 2021 MM valikmängus Tšehhi vastu. Samas mängus tegid debüteerisid ka Maksim Paskotši ja Bogdan Vaštšuk.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 10. märts 2023*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 10. märts 2023*

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FCI Levadia:
*Premium liiga: 2021
*Eesti karikas: 2021
*Superkarikas: 2022

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*
*
*Levadia profiil
*Transfermarkti profiil