open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Keelehoole

**Keelehoole** on praktilised toimingud, et keelekasutust parandada. Keelehoole tegeleb keelekorralduse soovituste elluviimisega ja keelehooldes võib eristada kolme järku:
# juhtiv järk, mille moodustavad spetsialistid Eesti Keele Instituudis, ülikoolides, Emakeele Seltsis, ja kelle ülesandeks on keelesoovituste seletamine, kohandamine ja levitamine;
# emakeeleõpetajad (keelesoovituste seletamine ja õpetamine ning üldse hea keele õpetamine) ning keeletoimetajad ja korrektorid (kogu avaliku sõna keele hoidmine);
# keeleteadlikud inimesed mis tahes töökohal.

## Vaata ka
*Keelekorraldus

## Viited
Keeleõpe

**Keeleõpe** ehk **keeleõpetus** on nii emakeele kui ka võõrkeelte õpe.

Keelekorralduse raames räägitakse mõnikord ka keeleõppekorraldusest (inglise *acquisition planning*).

## Viited
Brittany Murphy

**Brittany Anne Murphy-Monjack** (10. november 1977 Atlanta – 20. detsember 2009 Los Angeles), tuntud kui Brittany Murphy, oli Ameerika näitleja ja laulja. Tema esimesed filmirollid olid filmides "8 Mile", "Põrgulikud mesinädalad", "Lustakad jalakesed" ja paljud teised. Ta luges Luanne Platteri teksti animatsioonisarjas "Mäekuningas".

Tema vanemad Sharon Kathleen Murphy ja Angelo Joseph Bertolotti lahutasid abielu, kui ta oli kaheaastane. Brittanyt kasvatas ema Edisonis New Jersey osariigis, kus Brittany käis Edisoni keskkoolis. Hiljem kolis pere Los Angelesse, kus Brittany sai püüelda näitlejakarjääri poole. Murphy ütles, et ema pole kunagi ta loovust lämmatada püüdnud, vaid et ema on olnud oluline lüli tema hilisemates õnnestumistes: "Kui ma palusin oma emal kolida Californiasse, ta müüs kõik ja kolis siit ära minu pärast... Ta alati uskus minusse." Ta ema on iirlaste ja idaeurooplaste järeltulija, ta isa itaaliaameeriklane. Brittanyl on kaks vanemat poolvenda ja noorem poolõde.
Kuningamägi

**Kuningamägi** on Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas asuv kõrgendik absoluutkõrgusega 67 meetrit. 

Kõrgendik on nime saanud arvatavasti hertsog Magnuse järgi, kes valitses sealt 16. sajandil Liivimaa kuningriiki. 

18. sajandi II poolel tegutses Kuningamäel baltisaksa arst ja publitsist Peter Ernst Wilde. Wilde rajas 1766. aastal Kuningamäele eratrükikoja, kus andis välja esimest eestikeelset ajakirjandusväljaannet Lühhike öppetus.

Kuningamäel asub kaks surnuaeda. Vana õigeusu surnuaed on hävinud ja võsastunud, uus õigeusu surnuaed on aga kasutusel. Selle kõrval asub Võisiku hooldekodu kalmistu.

Kuningamäel paiknevad ka Põltsamaa terviserada ja kardirada, tankla ja osaühingu Viraito veisefarm.

## Vaata ka
*Kuningamäe

## Viited

## Välislingid
*Randla, Siim. Kuningamägi peitis haruldast kuldmünti. Õhtuleht, 19. juuni 1999
Katie Holmes

**Kate "Katie" Noelle Holmes** (sündinud 18. detsembril 1978 Toledos Ohios) on Ameerika Ühendriikide näitleja, filmirežissöör ja produtsent, kes esmakordselt saavutas kuulsuse Joey Potteri rolliga teismeliste draamas "Dawsoni oja" (1998–2003). Ta on mänginud sellistes filmides nagu "Batman alustab", "Jäätorm" ja paljud teised. 

Holmes on sündinud Toledos, Ohios. Ta on oma pere noorim laps. Katie on lõpetanud Notre Dame'i akadeemia ning vastu võetud Columbia ülikooli, sest Katie isa tahtis, et temast saaks arst. 

Kui Katie oli 14, hakkas ta võtma modellindustunde Toledos Margaret O'Brien'i käe all. O'Brien viis ta Rahvusvahelisele Modellinduse ja Talentide liidu võistlusele, mis toimus New Yorgis.

## Isiklikku
Sarja "Dawson's Creek" võtete ajal (esimene ja osaliselt ka teine hooaeg) käis ta kohtamas oma kaasnäitleja Joshua Jacksoniga.

Seejärel, aastal 2000, hakkas ta kohtamas käima Chris Kleiniga ja nad kihlusid 2003. aastal, kuid läksid lahku 2005. aasta alguses. 

2005. aasta aprillis esines Katie Holmes esimest korda avalikult koos Tom Cruise'iga. Aasta hiljem, 18. aprillil 2006, sündis nende tütar Suri. Katie ja Tom abiellusid 18. novembril 2006 Itaalias. 

29. juunil 2012 teatati, et Holmes oli esitanud lahutuse ja taotleb oma tütre Suri ainuhooldusõigust. 9. juulil 2012 allkirjastasid endised abikaasad lahutuslepingu, mille kohaselt sai Katie Suri täieliku ainuhooldusõiguse ja Suri hakkas elama Katie juures New Yorgis. 
Abielu lahutati ametlikult 20. augustil 2012. 

Pärast lahutust Cruise'ist, kes on saientoloogia toetaja, naasis Holmes katoliku kirikusse. 

Katie vanemad on Kathleen ja Martin Joseph Holmes. Tal on kaks vanemat õde ja üks vanem vend: Tamera, Holly Ann, Martin Joseph juunior ja Nancy Kay.
Merit Tarkvara

**AS Merit Tarkvara** on Eesti ettevõte, mis tegeleb majandustarkvara arendamise ja müügiga.

Merit Tarkvara asutati 18. novembril 1991. Ettevõtte peakontor asub Põltsamaal. Firma esindused paiknevad Tallinnas, Tartus, Pärnus, Jõgeval, Espoos ja Varssavis.

## Välislingid
*AS Merit Tarkvara koduleht
*Merit Tarkvara Soome koduleht
*Merit Tarkvara Poola koduleht
Puit-Profiil

**Aktsiaselts Puit-Profiil** on Jõgeva maakonnas Põltsamaal tegutsev ettevõte, mille tegevusvaldkond on liimpuidust akna- ja uksedetailide toorikute tootmine. Ettevõte on asutatud 1994. aastal. 

AS Puit-Profiil kasutab toorainena Eesti saeveskitest ostetud männipuidust saematerjali. Suurem osa toodangust läheb ekspordiks Skandinaavia akna- ja uksetehastele. ﻿

## Välislingid
*AS Puit-Profiili koduleht
Masseerija

**Massöör** ehk **masseerija** on inimene, kes tegeleb masseerimise ehk massaažiga. See võib olla sõltuvalt kliendi vajadustest lõdvestav, toniseeriv või ravimassaaž.

## Kutsekirjeldus
Massööri töö on kliendi masseerimine (peamiselt kätega, aga ka jalgade, kuppude vms abil) tema füüsilise ja vaimse suutlikkuse taastamiseks, tervisehäirete ennetamiseks, organismi üldise vastupanuvõime tugevdamisele ja hea enesetunde saavutamisele kaasaaitamiseks. Massöör valmistab ette töökoha, loob kontakti masseeritavaga, kogub anamneesi ja masseerib, kasutades korrektseid ja kohaseid massaaživõtteid. Ta nõustab ja juhendab kliente ning vajadusel soovitab pöörduda tervishoiuspetsialisti poole.

Massöör kasutab massaaži tegemisel massaažilauda, massaažimatti, patju, tekke, linasid, õlisid, puhastusvahendeid jms. Sobiva keskkonna loomiseks kasutab erinevaid värve, lõhnu, helisid ja valgustust.

## Kutseõpe
Massööri kutseõppe baaskursuse pikkus on 1000 tundi. Tavaliselt on massöör keskharidusega erialase koolituse läbinud isik.

Massööriks saab Eestis õppida näiteks Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis ning Eesti Massaaži- ja Teraapiakoolis.

## Viited
Keelepoliitika

**Keelepoliitika** hõlmab eelkõige riigi süsteemsed abinõud keele funktsioonide teadlikuks säilitamiseks või muutmiseks. Mingi riigi keelepoliitika esmaülesanneteks on riigikeele sätestamine põhiseaduses ja keeleseaduse kehtestamine, mis kõik toimub rahvusvahelisi õiguse normi kinni pidades.

Keelepoliitika eesmärk on keelesuhtluse reguleerimine ühiskonnas, tagades ühtlasi ka riigikeele täisväärtusliku toimimise.

Keelepoliitika võib iseloomu poolest olla kas (a) **konstruktiivne** ehk **perspektiivne** (arendab keele funktsioone ja struktuuri); (b) **retrospektiivne** (säilitab keele funktsioone ja struktuuri), või (c) **destruktiivne** (ahendab keele funktsioone ja struktuuri). 
Destruktiivse keelepoliitika viljelemine võib kaasa tuua keelelise assimileerumise ja keele hääbumise, keeletapu (keelesuitsiid ehk lingvitsiid).

## Eesti keelepoliitika

Eestis kuulub keelepoliitika Haridus- ja teadusministeeriumi valitsemisalasse. Ministeeriumi ülesanded on keelepoliitika planeerimine, korraldamine ja arendamine; riigi arengukavade väljatöötamine keelepoliitika valdkondades ja nende kooskõla tagamine üleriigiliste arengukavadega.

Keelevaldkonna kolm olulisemat suunda on: 
*eesti keel Eestis;
*eesti keele välisõpe;
*võõrkeelepoliitika.

## Vaata ka
*Soome keelepoliitika
*Keelekorraldus
*Keelehoole
*Keelekaitse
*Keelerežiim

## Viited

## Välislingid
*Eesti keelepoliitikat reguleerivad õigusaktid (vaadatud 05.11.2012)
*Eesti kui ELi liikmesriigi keelepoliitika (vaadatud 05.11.2012)
Keelekaitse

**Keelekaitse** on keelepoliitika osa, mille ülesanded on eri keelte funktsioonide kindlaksmääramine ning tingimuste loomine, et keeled neid funktsioone ka täita saaksid.

## Vaata ka
*Eesti Keele Kaitse Ühing

## Viited
Paide Uusapostlik kirik

**Paide Uusapostlik kirik** on kirik Paides.

Kiriku aadress on Pärnu tänav 64. 

## Välislingid
*Paide Uusapostlik kirik
Keila Uusapostlik kirik

**Keila Uusapostlik kirik** on kirik Keilas.

Kiriku projekteeris Avo Seppel Arhitektibüroo ja ehitas Harju Ehitus. Kirik valmis 1994. aastal.

Kirik asub aadressil Jaama 18.  

## Viited

## Välislingid
*Keila Uusapostlik kirik
Jüri kirik (täpsustus)

**[[Jüri kirik]]** on kirik Jüris.

Pühale Jürile on pühitsetud veel mitu kirikut:
*Tartu Püha Jüri kirik
*Laiuse Püha Jüri kirik
*Tori Püha Jüri kirik

*Riia Püha Jüri kirik

## Vaata ka
* Georgi kirik
*İstanbuli Püha Jüri katedraal
*Värska Püha Georgiose kirik
*Jõõpre Püha Suurkannataja Georgiose kirik
Keelenorming

**Keelenorming** (lühemalt ka **norming**) on keelenormi fikseering keelekorraldusallikais (nt "Õigekeelsussõnaraamatus"). Norming saadakse keelelise normeerimise tulemusena.

## Vaata ka
*Keelenorm
*Keeleideaal

## Viited
Rannu Issanda Jeruusalemma Minemise kirik

**Rannu Issanda Jeruusalemma Minemise kirik** on õigeusu kirik Noorma külas Elva vallas. Praegu kirikut jumalateenistusteks ei kasutata.

Rannu Issanda Jeruusalemma Minemise kogudus eraldati 1893. aastal Rõngu Issanda Taevaminemise kogudusest, mis omakorda oli asutatud usuvahetusliikumise ajal 1848. aastal. Esialgu Rannu kogudusel oma kirik puudus, jumalateenistusi peeti koguduse kasutusse antud puumajas.

Ettevalmistusi kiriku ja kogudusemaja rajamiseks alustati 1898. aastal. 9. juulil (vkj 27. juunil) 1898 anti kogudusepreestrile Konstantin Savile kui piiskopkonna valitsuse volitatud esindajale üle maa hoonete rajamiseks. Maa eraldati Rannu mõisa ja kolme talukoha maadest, kokku oli seda viis tiinu (umbes 5,5 hektarit). Maakivist ja punastest tellistest kirikuhoone ehitati kahe aastaga 1899–1901. Ametlikult võttis kiriku ja selle juurde rajatud puidust kogudusemaja, kus asusid preestri ja köstri korterid, vastu Riia piiskopkonna vaimuliku valitsuse komisjon 23. juunil (vkj 10. juunil) 1903.

Kiriku pühitsemine jäi teadmata põhjustel kaheks aastaks venima, pühitsuse toimetas 21. mail (vkj 8. mail) 1905 Riia ja Miitavi peapiiskop Agafangel.

Kui Rannu õigeusu kogudus 1964. aastal likvideeriti, jäi kirik tühjaks. Rannu sovhoos hakkas kirikuhoonet kasutama laohoonena.

1980. aastatel taastas Rannu sovhoos kirikuhoone. Esialgne eesmärk oli kasutada hoonet tavandihoonena. Kui aga Eestis alustas tegevust Uusapostlik kirik, tekkis ka Rannus selle kogudus ja tavandihoone võeti rendile. Hoones on korraldatud ka avalikke kontserte, millele annab palju juurde hoone hea akustika. Tänaseks on Uusapostliku Kiriku Rannu kogudus likvideeritud ja kirikuhoone seisab taas aktiivse kasutuseta.

2011. aastal viidi lõpule kirikuhoone tagastamisprotsess õigusjärgsele omanikule Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule.

## Pilte

Pilt:Rannu õigeusu kirik 2023 03.jpg|Kiriku hoone 2023. aastal
Pilt:Rannu õigeusu kirik 2023 01.jpg|Kiriku hoone 2023. aastal


## Vaata ka
*Rannu kirik

## Välislingid

*Toomas Schvaki raamat Rannu õigeusu kiriku ja koguduse ajaloost (vaadatud 25.03.2024)
Keelenorm

**Keelenorm** (lühikujul **norm**) on mingil ajal mingis keelekollektiivis objektiivselt eksisteerivad sõnade häälikehitus ja tähendused, sõnamoodustus- ja sõnamuutmismallid, süntaktiliste üksuste (sõnaühendite, lausete) mallid.

Keelenormi, mis on fikseeritud keelekorraldusallikais, nimetatakse **[[keelenorming]]uks**.

## Vaata ka
*Eesti kirjakeele norm
*Keelenorming
*Keeleideaal

## Viited
Laiuse pärn

**Laiuse pärn** (ka **Kuninga pärn**) on vana pärn Laiuse kiriku pargis, mille tõenäoliselt istutas Rootsi kuningas Karl XII 1701. aastal.
	
1918. aastal mõõtis Laiuse kirikuõpetaja Johan Kõpp puu ümbermõõduks rinna kõrguselt 3,7 m. 1999. aastal sai Hendrik Relve puu kõrguseks 25 m ja ümbermõõduks 4,29 m. 

Ajalooallikate kohaselt istutas 1700.–1701. aasta talvel Laiuse linnuses viibinud Karl XII 29. mail 1701 kirikuaeda kolm pärna. Üks neist murdus 1856. aasta suvel tormituulte tõttu ning teise hävimise kohta puudub täpsem teave, kuid säilinud ta pole.

1976. aastal sai Alar Läänelaid Laiuse pärnalt juurdekasvupuuriga võetud proovide abil puu vanuseks umbes 280 aastat, mis on oodatav tulemus, arvestades et pärnaistik pidi 1701. aastaks olema mõni aasta vana.

Laiuse pärn on looduskaitsealune üksikobjekt.

## Viited

## Kirjandus
*Hendrik Relve "Põlispuud". Tallinn 2003

## Välislingid
*
Ao mõis

**Ao mõis** (saksa keeles *Hackeweid*) oli rüütlimõis Koeru kihelkonnas Ao külas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Väike-Maarja valda Lääne-Viru maakonnas.

Teedevõrgus on mõisa asukoht oli Rakkest 3 km läänes, Põltsamaa jõe paremal kaldal lõuna pool Kapu–Rakke–Paasvere teed. 

## Ajalugu
Ao mõisat on esmamainitud 1559. aastal, kui Johann Holste müüs Ao mõisa Jurgen Tuvele. 1624. aastast märgiti Ao mõisa omanikuna Jöran (Göran, Jürgen) Boyet, kui Rootsi kuningas Gustav II Adolf konfirmeeris 1624. aastal Ao mõisa Jost Taubele. 1626. aastal vahetasid Heinrich Schollmann (Schulmann) ja asehaldur Jobst (Justus) Taubega Imastu mõisa, Ao mõisa vastu Järvamaal ning Hinrich Schulmann oli Ao mõisa omanik kuni 1639. aastani. 1731. aastal pärandas Ao, Koila, Salla ja Mõisamaa mõisa omanik, pärijateta Rootsi sõjaväelane major ja meeskohtunik ning hilisem 1713–1715 Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem Eestimaa maanõunik Berend Johann von Schulmann testamendiga Ao mõisa oma sugulasele leitnant Georg Detlof von Schulmannile (Jälgimäe mõisast), kuid 1738. aastal päris mõisad Otto Wilhelm von Schulmann (1728–1788). Otto Wilhelmi surma (1788) järel päris mõisa tema vend Georg Detlof von Schulmann, kes aga pantis mõisa 1794. aastal Carl August von Bergile. 1798. aastal loovutas C. A. von Berg assessor Carl Robert von Paykullile, kes 1822. aastal müüs mõisa postikomissar Paul Johann Glockele.

Ao mõisa omandas 6. septembril 1845 haagikohtunik ja kaardiväe erukapten, Liigvalla, Jäneda ja Varangu mõisnik Gustav Hermann Christoph von Benckendorff (1815–1883., Ao mõis pärandus 1884. aastal Liigvalla ja Vägeva karjamõisaga tema pojale Paul von Benckendorffile (1845–1902), 1903. aastal päris Liigvalla, Ao, Varangu mõisad tema tütar Anna Marie Amata von Schilling (1878–1972) (sünd. Benckendorff).

1960. aastateks olid mõisahooned lagunenud. Põltsamaa jõe vasakul kaldal asusid rehetare, laut ja karjaste maja, paremal kaldal aida, talli ja peretoa ase. Hävinud oli ka viinaköök põhja pool teed ja endisest häärberist olid järel ainult kõrged keldrimüürid.

Tänapäeval on mõisast järel vaevumärgatav ase koos mälestuskiviga Friedrich Robert Faehlmannile, kes oli Ao mõisast pärit (tema isa Heinrich Johann Faehlmann töötas seal mõisavalitsejana).

## Vaata ka
*Koeru kihelkond
*Ao
*Ao veskijärv
*Liigvalla
*Liigvalla mõis
## Viited
Vägeva mõis

**Vägeva mõis** (saksa keeles *Weggewa*) oli  Liigvalla mõisa kõrvalmõis Koeru kihelkonnas Vägeval. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Jõgeva  valda, Jõgeva maakonda.

Aastal 1971 olid kõik hooned ja park juba hävinud. Alles olid üksikud madalate kivihoonete varemed ja üksikud põlispuud. Peahoone oli tõenäoliselt väike ühekorruseline kivihoone.

## Vaata ka
*Selli mõis
*Vägeva

## Viited
Hessi seadus

**Hessi seadus** on füüsikalise keemia põhiseadus, mille kohaselt keemilise reaktsiooni soojusefekt sõltub ainult süsteemi alg- ja lõppolekust, mitte reaktsiooni käigust (vahestaadiumidest).

Teiste sõnadega, Hessi seadus väidab, et mitmes staadiumis toimuva reaktsiooni korral kogu protsessi entalpia muutus (tähistatakse  ΔH) on reaktsiooni vaheetappide entalpia muutuste summa (eeldusel, et füüsikalised tingimused lähte- ja lõppolekul on samad).

Hessi seadus on energia jäävuse seaduse erijuhtum keemiliste protsesside korral. See seadus võimaldab arvutada reaktsioonide soojusefekte, mis ei ole otseselt määratavad. Nimetatud seaduse avaldas Germain Hess 1840. a.
## Vaata ka
*Keemiaseadus
Selli kool

**Selli kool** oli kool Selli külas.

## Ajalugu
Selli vanas koolimajas tegutses kool enne teist maailmasõda, seal õppisid õpilased ümbruskonna (sh. Virumaa ja Järvamaa) küladest. 1930. aastal suunati Linda Raus Vägevale Selli kooli õpetajaks. Seal oli ta tervelt 21 aastat (kuni kulakuks tunnistamiseni), juhendades ka näiteringi, rahvatantsijaid, vokaalsoliste ja orkestrit. Sel ajal oli Selli 6-klassiline kool juba kahekorruselises puithoones, kus oli lavaga saal.

1971/72 kasvas Äksi lähedal paiknenud Kukulinna Eriinternaatkooli õpilaste arv 122-ni. Rajooni juhtivad organid leidsid väljapääsu endise Selli kooli maja näol, mis oli seisnud tühjana juba 5 aastat. 1977/78. õppeaastal valmis Sellil uus koolimaja, mille maksumus oli 270 532 rubla. Selli uus koolimaja valmis Ants Orgulase haridusjuhiks oleku aastatel. Esimesel poolaastal kolis kogu Kukulinna Eriinternaatkool Äksi lähedalt Vägeva lähedale Sellile, kus sai nimeks Vägeva Eriinternaatkool. Vana Selli kooli hoone jäi õpilaste internaadiks. Vägeva Eriinternaatkool asus "eikellegi maal", majandusküsimustele lisandus kaadri nappus. Uus koolimaja lagunes, sest ei suudetud maja katust vettpidavaks teha. Ehitusvigu ilmnes juba alguses: projektis ei arvestatud kohaliku ilmastikuga (vt. Külmasammas Piibe maantee ääres Jõgeval mõõdetud Eesti külmarekorditega). 1997/1998 jäi Vägeva EIK viimaseks õppeaastaks.

Vägeva (õpiraskustega laste) kooli internaadis 1996. aasta veebruaris toimunud tulekahju tagajärjel põles ära ning söestus ligikaudu 4 m krohvialust palkseina ning osa vahelage. Kahju hinnati 10 000 kroonile. Jõgeva Maavalitsus analüüsis Vägeval asuva kooli hoonekompleksi kapitaalremondi ja Siimustis paikneva poolelioleva koolihoone valmisehitamise otstarbekust ning otsustas viia Vägeva kooli üle Siimustisse.

## Loodus
Endise Selli koolimaja juures asunud biotiigi olid koprad ühendanud jõega, uuristades tiiki ja jõge ühendava käigu. Et kobraste kahjustusi edaspidi vältida, paigaldati biotiigi lähedusse jõe kaldale metallvõrk.

## Viited
Tõlke määramatus

**Tõlke määramatus** (inglise *indeterminacy of translation*) on võõrkeelest teise keelde (nt emakeelde) tõlkimisel tekkiv küsimus tõlke adekvaatsuse kohta. 

Tõlke määramatuse teesi käis 20. sajandil välja USA analüütiline filosoof Willard Van Orman Quine.

## Vaata ka
*Lingvistiline relatiivsus
*Teooriast koormatus
Tõlkelaen

**Tõlkelaen** (ka **kalk**, **kalka**) on omakeelne sõna või sõnaühend, mis on teisest keelest sõna-sõnalt tõlgitud ja kannab sealt laenatud tähendust. Näiteks sõna "seebiooper" on tõlkelaen inglise sõnaühendist *soap opera*. 

Tõlkelaenude hulgas on rohkesti fraseologisme ja oskussõnu.

## Vaata ka
*Laensõna

## Viited
Kalka

**Kalka** on osaliselt läbipaistev paber. See oli algselt mõeldud arhitektidele ja joonestajatele kujutise kopeerimiseks, kuid on leidnud ka teisi kasutusalasid.
Raivo Mägi

**Raivo Mägi** on mitme inimese nimi:
*Raivo Mägi (sündinud 1956) on Eesti tõstja
*Raivo Mägi (sündinud 1960) on Eesti kergejõustiklane, keskmaajooksja
Inauguratsiooniloeng

**Inauguratsiooniloeng** on traditsiooniline avalik loeng, kus vastselt ametikohale valitud õppejõud tutvustab oma teadusteemat. Tavaliselt on loeng sõnastatud nii, et jutu sisust saavad aru ka teemaga mittetegelevad inimesed.
Komparaator (digitaaltehnika)

**Binaarkomparaator** ehk **koodikomparaator** ehk **kahendarvude komparaator** on digitaalelektroonikas selline lülitus, mis võrdleb kahte koodi või arvu (digitaalset väärtust).

Samasuskomparaatoriga (*equality comparator*) tehakse kindlaks kas väärtused on võrdsed või mitte.

Amplituudikomparaatori (*magnitude comparator*) abil tehakse kindlaks, kas esimene võrreldav väärtus on suurem kui või väiksem kui teine.

Aadressikomparaatorit (*address comparator*, *identity comparator*) kasutatakse kindlate aadresside äratundmiseks. Aadressikomparaatorid võivad olla fikseeritud aadressiga või seadistatavad ehk programmeeritavad (*fuse programmable*).

Impulsside faasi võrdlemiseks kasutatakse faasikomparaatoreid.
Analoogelektroonikas kasutatakse pingekomparaatoreid.

## Viited
Ulmo

**Ulmo** ka  **Ulubôz**, **Ullubôz** või **Ulumō** on tegelane Tolkeni mütoloogias. Ta ilmub esmakordselt Silmarillionis kui haldjate jumal või Valar, kes sarnaneb vanakreeka Poseidoni, vanarooma Neptunuse, keldi Manannán mac Liri ja skandinaavia Ægir-iga. Ulmo on tiitel, mis tähenda "*See kes valab*." Ta oli üks Arda (maailma) peaarhitekte. 

Ulmole allub igasugune vesi Keskmaal, olgu tegemist mere, järve, jõe või vihma, udu või kastega. Täheajastul aitas Ulmo haldjatel jõuda Surematutele Maadele ning ta õpetas neile muusikat ja merendust. Ulmo ei võtnud kuigi sageli kuju, aga kui võttis, oli ta tavaliselt hiiglaslik merekuningas, kes tõusis vetesügavustest lainetest ja vahuharjalise kiivriga ning hõbeda ja smaragdidega kaunistatud rüüs. Tema hääl oli tugev ja sügav ning kui ta puhus oma valgeid merekarp-sarvi ulumuure, kaikus nende heli vastu kogu merel.

Ulmo mängis olulist rolli ka Tuori seiklustes. Kui Tuor oli minemas Gondolini kuningas Turgonit hoiatama, oli just Ulmo see, kes Tuori juhatas ja hoiatas.
Ulmot kartsid eriti päkapikud ja orkid.

## Vaata ka
* Valarid

## Viited

## Kirjandus
* David Day, tõlk. Marek Laane (2002) "Tolkieni entsüklopeedia" 1977
Ilmakivi

**Ilmakivi** on Põhja-Ameerikas ja Suurbritannias levinud seadeldis, mille eesmärgiks on heita nalja ilmaennustuse üle. Tavaliselt ripub ilmakivi kolmjala küljes ja selle kõrvale on paigaldatud kasutusjuhend.

## Klassikalisi ilmaennustusnõuandeid

Ilmakivijuhenditest võib leida järgmisi ilmaennustusnõuandeid:

*Kui kivi on märg, sajab.
*Kui kivi kõigub, on ilm tuuline.
*Kui kivi heidab varju, paistab päike.
*Kui kivi ei heida varju ega ole märg, on ilm pilvine.
*Kui kivi pole näha, on ilm udune.
*Kui kivi on valge, sajab lund.
*Kui kivi on jääga kaetud, on pakane.
*Kui jää on paks, on kange pakane.
*Kui kivi hüpleb, on maavärin.
*Kui kivi on veega kaetud, on üleujutus.
*Kui kivi on soe, on ilm päikseline.
*Kui kivi ei ole omal kohal, oli hiljuti tornaado.
*Kui kivi on märg ja kõigub äkiliselt, on torm.

## Asupaiku
* Üks ilmakivi on paigaldatud Fort Drumi, USA sõjaväebaasi New Yorgi osariigis..
* Üks tuntud ilmakivi asub USA-s Michigani osariigis Clare'i lähedal asuva skaudilaagri Camp Rotary loodusalal.
* Üks ilmakivi paikneb Tahoe järve lähistel muinsuskaitsealal Donner's Pass.
* Üks ilmakivi seisab Illinoisi osariigis Bloomingtoni loomaaias.
* Üks ilmakivi on Oregoni osariigis Rhododendronis maantee nr 10 ja Zig Zagi jõe lähedal.
* Üks ilmakivi asub Pancake Bay kaubaposti lähedal Pancake Bay looduspargis Ontario provintsis Kanadas.
* Üks ilmakivi asub Saaremaal Tehumardi puhkekeskuses.
* Üks ilmakivi asub Tallinnas, Maakri 23 ees (Google Streetview).

## Vaata ka
*Burromeeter

## Viited

## Välislingid
* Ilmakivi pilt
* Veel ilmakivipilte
17P/Holmes

**17P/Holmes** on perioodiline komeet Päikesesüsteemis, mille avastas 1892. aasta 6. novembril inglane Edwin Holmes.

24. oktoobril 2007 purskus komeedist välja suur kogus ainet ning komeet saavutas heleduse kuni 2,5 tähesuurust. Kui enne oli komeet nähtav ainult teleskoobiga, siis nüüd oli võimalik seda näha ka palja silmaga. Ilma teleskoobita vaadeldes tundub komeet tähesarnane, teleskoobiga vaadeldes nähtub komet planetaaruduna.
Hatem Ben Arfa

**Hatem Ben Arfa** (sündinud 4. märtsil 1987 Clamart's) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Lille.

Varem on mänginud Prantsusmaa kõrgliiga klubides Lyoni Olympique, Marseille Olympique, Nice, Paris Saint-Germain, Rennes'i Stade ja Bordeaux' Girondins, Inglismaa Premier League'i klubides Hull City ja Newcastle United ning Hispaania kõrgliiga klubis Valladolidi Real.

## Koondisekarjäär
2004. aastal tuli ta Prantsusmaa noortekoondisega Euroopa kuni 17-aastaste meistriks.

Debüüdi Prantsusmaa rahvuskoondises tegi Ben Arfa 13. oktoobril 2007 EM-i valikmängus Fääri saarte vastu ning lõi selles mängus ka esimese värava rahvuskoondises.

Teise ja seni viimase värava lõi ta rahvuskoondises 11. augustil 2010 sõprusmängus Norra vastu.

Prantsusmaad esindas ta jalgpallikoondises 2012. aasta Euroopa jalgpallimeistrivõistlustel.

## Saavutused
;Lyon
*Ligue 1: 2004–05, 2005–06, 2006–07, 2007–08
*Coupe de France: 2007–08
*Trophée des champions: 2006, 2007
;Marseille
*Ligue 1: 2009–10
*Coupe de la Ligue: 2009–10
*Trophée des Champions: 2010
;Paris Saint-Germain
*Coupe de France: 2016-17
*Coupe de la Ligue: 2016-17
*Trophée des Champions: 2016
;Rennes
*Coupe de France: 2018–19

## Välislingid
Christoph Waltz

**Christoph Waltz** (sündinud 4. oktoobril 1956 Austrias Viinis) on austria-saksa näitleja. 

Saksa keeleruumis on ta olnud juba aastaid tuntud nii teatri- kui ka seriaalinäitlejana. Rahvusvahelise tuntuse saavutas Waltz 2009. aastal, mängides filmis "Vääritud tõprad" SS-kolonel Hans Landat. Rolli eest sai ta 2009. aastal Cannes'i filmifestivali parima osatäitja preemia, 2010. aastal pälvis aga Kuldgloobuse, BAFTA auhinna, Ekraaninäitlejate Gildi auhinna ja Oscari parima kõrvalosatäitja kategoorias.

## Lapsepõlv
Christoph Waltz sündis Viinis Saksa päritolu Johannes Waltzi ja Austria päritolu Elisabeth Urbancici peres. Mõlemad vanemad olid teatrikunstnikud. Tema emapoolne vanaema oli näitleja Maria Mayen ja tema kasuvanaisa näitleja Emmerich Reimers. Ka tema vanavanavanemad töötasid teatris.

## Karjäär
Waltz õppis näitlemist Max Reinhardti Seminaris Viinis. Samuti käis ta Lee Strasbergi Teatri- ja Filmiinstituudis New Yorgis. Karjääri alustas ta teatrinäitlejana Schauspielhaus Zürichis, Viini Burgtheateris ning esines Salzburgi festivalil. Waltzist sai seriaalinäitleja ning režissööridebüüdi tegi ta 2000. aastal saksakeelse telefilmiga "Wenn man sich traut".

Quentin Tarantino 2009. aasta filmis „Vääritud tõprad” kehastas Waltz SS-koloneli Hans Landat. Landa karakter on nutikas, peenekombeline ja kõneleb mitut keelt, kuid samas ka enesekeskne, riukalik, leppimatu ja verejanuline. Tarantinol oli raskusi, et leida sobiv näitleja, ning tal oli hirm, et ta kirjutas Landa „mittemängitavaks osaks”, olles kaalunud isegi filmi tegemata jätmist, kui sobivat näitlejat ei peaks leitama. Waltz pälvis selle rolli eest Cannes'i filmifestivali parima näitleja auhinna. Sellele tunnustusele järgnesid parima kõrvalosa auhinnad New Yorgi Filmikriitikute Liidult, Bostoni Filmikriitikute Liidult, Los Angelese Filmikriitikute Assotsiatsioonilt ning lõpuks ka Kuldgloobus ja Ekraaninäitlejate Gildi auhind. 2010. aastal lisandusid BAFTA ja Oscar parima kõrvalosa eest. Seni on Waltz ainuke näitleja, kes on võitnud auhindu osa eest Tarantino filmis. 

„Vääritute tõbraste” järel on Waltz näidelnud ka Hollywoodi filmides, näiteks „Roheline vapsik” (*The Green Hornet*), „Vesi elevantidele” (*Water for Elephants*), „Tapatalgud” (*Carnage*).

2013. aastal jõudis kinodesse järjekordne Tarantino ja Waltzi koostöö, film „Vabastatud Django” (*Django Unchained*).

## Kodakondsus
Christoph Waltzil on nii Austria kui ka Saksamaa kodakondsus. Ise peab ta ennast austerlaseks, nimetades oma Saksa passi „õiguslikuks kodakondsusseaduse banaalsuseks”.  Tema isa oli Saksa kodanik, mistõttu sündis Waltz Saksa kodanikuna. Austria kodakondsuse võttis Waltz 2010. aastal pärast Oscari võitmist.

Pressikonverentsi ajal lausus Waltz: „Ma sündisin Viinis, ma kasvasin üles Viinis, ma käisin koolis Viinis, ma lõpetasin kooli Viinis, ma olin üliõpilane Viinis, ma hakkasin näitlema Viinis – ja ma saaksin veel välja tuua nii mõnegi seose Viiniga. Kui palju rohkem austerlast te tahate?” 

## Viited
Dixville Notch

**Dixville Notch** on küla USAs New Hampshire'i osariigis Coosi maakonna Dixville'i vallas. Asub mägede jalamil, umbes 22 km kaugusel Kanada piirist.

Küla on tuntud selle poolest, et seal avatakse valimisjaoskonnad valimispäeva keskööl ja pärast seda, kui kõik valijad on samas hääletanud, loetakse hääled ka kohe üle. Seega on see esimene valimisjaoskond, mille tulemus teatavaks tehakse köites sellega ajakirjanduse tähelepanu. Traditisiooniliselt on seal ülekaalus olnud vabariiklaste toetajad, kuid esimest korda võitis Demokraatliku Partei presidendikandidaat Dixville Notch'is 2008. aastal, mil Barack Obama sai 15 häält 21-st. 2012. aasta presidendivalimistel said mõlemad põhikandidaadid, Barack Obama ja Mitt Romney võrdselt 5 häält. 2016. aasta presidendivalimistel sai Hillary Clinton 4 ja Donald Trump 2 häält. Libertaarse Partei kandidaat Gary Johnson sai 1 hääle.
2020. aasta presidendivalimistel sai Joe Biden kõik 5 külas antud häält.

Külas asub The Balsams Grand Resort Hotel.

## Viited
Rakke külanõukogu

**Rakke [[külanõukogu]]** asutati 8. augustil 1945 Rakke valla koosseisus, sinna kuulusid algul Suure-Rakke, Väike-Rakke, Edru, Jaola, Räitsvere, Lammasküla ja Koluvere küla. 

26. septembril 1950 arvati külanõukogu Väike-Maarja rajooni koosseisu.

17. juunil 1954 liideti külanõukoguga Ao külanõukogu, sellega saavutas külanõukogu endise Rakke valla ulatuse. 

3. septembril 1960 liideti külanõukoguga osa Salla külanõukogu.

1. aprillil 1962 arvati Väike-Maarja rajoon Rakvere rajooni koosseisu.
Beekman

**Beekman** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
* Aimée Beekman, eesti kirjanik
*Thomas Beekman, USA poliitik
* Vladimir Beekman, eesti kirjanik ja tõlkija
*Yolande Beekman, Special Operations Executive'i agent Teises maailmasõjas
Aavik

**Aavik** on Eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Aavik 719 inimesel: 318 mehel ja 401 naisel. Perekonnanimede levikult on Aavik meeste puhul 136. kohal ja naiste puhul 114. kohal. Perekonnanime Aavik kandja oli keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus oli 42).

## Nime kandjaid
* Arvi Aavik (sündinud 1969), eesti maadleja
* Edgar Aavik (1913–1998), eesti kunstnik
* Evald Aavik (sündinud 1941), eesti näitleja
* Hans Christian Aavik (sündinud 1998), eesti viiuldaja
* Johannes Aavik (1880–1973), eesti keeleteadlane
* Johannes Aavik (1888–1941), eesti politseinik ja metsavend
* Joosep Aavik (1899–1989), eesti organist, koori- ja orkestrijuht ja orkestrijuht ja muusikakriitik
* Juhan Aavik (1884–1982), eesti helilooja, dirigent ja muusikapedagoog
* Kulla Aavik (sündinud 1963), eesti muusikapedagoog
* Priidu Aavik (1905–1991), eesti maalikunstnik
* Richard Aavik (1901–1965), eesti sõjaväelane (kapten)
* Toivo Aavik (sündinud 1966), eesti psühholoog

## Viited
Antson

**Antson** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
* Aleksander Antson, kirjanik
* Ants Antson, kiiruisutaja
*Konstantin Antson, vaimulik
*Malle Antson, tekstiilikunstnik
*Sven Antson, näitleja, muusik ja kunstnik
Rannu Issanda Jeruusalemma Minemise kogudus

**Rannu Issanda Jeruusalemma Minemise kogudus** oli aastatel 1893–1964 eksisteerinud õigeusu kogudus, mis asus Tartumaal Elva vallas Noorma külas. Kogudus tegutses Rannu Issanda Jeruusalemma Minemise kirikus.

Rannu õigeusu kogudus tekkis eraldumisel 1848. aastal asutatud Rõngu Issanda Taevaminemise kogudusest. Ametlikult registreeriti uus kogudus 8. novembril (vkj 27. oktoobril) 1893.

Uuel kogudusel puudus algul kirik, kasutati ruume ühes puumajas. Kiriku ja kogudusemaja ehitamiseks saadi maa 1898. aastal, see eraldati Rannu mõisa ja kolme talukoha maadest vastavalt Liivimaa kuberneri korraldusele. Kirik ehitati aastatel 1899–1901 ja pühitseti sisse 21. mail (vkj 8. mail) 1905. Koos kirikuga rajati ka puidust kogudusemaja, kus asusid preestri ja köstri eluruumid.

Kalmistuna kasutas kogudus 1891. aastal luterliku Rannu Püha Martini koguduse eraldatud maatükki kohalikul luterlikul kalmistul, mille kõrval asus varasem, tõenäoliselt juba enne eraldi koguduse asutamist täis maetud väike õigeusu kalmistu.

Kuni 1917. aastani tegutsesid koguduse juures kaks kirikukooli. Rannu õigeusu kihelkonnakool avati 1894. aastal ja see asus samuti Noorma küla maadel, umbes 2 kilomeetri kaugusel kirikust. Valguta õigeusu abikool oli asutatud varem, 1883. aastal ja kuulus algselt Rõngu koguduse juurde, kuid Rannu koguduse loomisel läks see viimase haldusalasse. Abikool asus füüsiliselt Ervu külas.

Rannu õigeusu kogudust teeninud preestreid:

*1893–1897 Joann Veevo
*1897–1908 Konstantin Savi
*1908–1912 Nikolai Tšistjakov
*1912–1915 Georg Kiiman
*1915–1922 Joann Tölp
*1922–1923 Konstantin Savi
*1923–1927 Dionissi Antson
*1927–1931 Theodor Bleive
*1931–1947 Mihhail Voznesenski
*1947–1951 Theodor Bleive
*1951 iguumen Lazar
*1952–1961 Mihhail Voznesenski
*1961–1964? Jakob Mölter

## Välislingid

*[Toomas Schvaki raamat Rannu õigeusu kiriku ja koguduse ajaloost](http://www.rannu.ee/docs/Oigeusk%20Vortsj%C3%A4rve%20kallastel%20(Schvak%202013).pdf) (vaadatud 9.12.2013)
OÜ Romec Metall

**Romec Metall** on Jõgeva maakonnas Põltsamaal tegutsev osaühing, mille peamine tegevusala on roostevabast metallist seadmete ja torustike valmistamine ning montaaž. Ettevõte on asutatud 2004. aastal. Firma toodangut tarnitakse toiduaine-, keemia- ja paberitööstusele ning biogaasi- ja veetöötlusettevõtetele.

## Välislingid
*OÜ Romec Metalli koduleht
Liis Klaar

**Liis Klaar** (neiuna **Liis Kõll**; sündinud 25. jaanuaril 1938 Tallinnas) on eesti poliitik ja sotsioloog.

Klaar sündis Tallinnas, kuid aastal 1944 põgenes tema perekond Saksamaale, kus elas pärast sõda Augsburgi põgenikelaagris. 1950. aastal liikus pere edasi Rootsi. 1964. aastal lõpetas Klaar sotsioloogina Stockholmi ülikooli.

Ta on elanud Rootsis (töötas Stockholmi teedevalitsuses), aastatel 1973–1980 Zürichis (kuna abikaasa Matti Klaar sai tööd Šveitsi kindlustusfirmas) Šveitsis, seejärel 2 aastat Jönköpingis (töötas Jönköpingi linnavalitsuses), siis aasta Baselis ja 1984–1992 Vancouveris kindlustusmaakleri abi.

Aastal 1992 naasis Liis Klaar Eestisse, kus oli algul SA Transfer juht Baltikumis, seejärel Tallinna Lastehaigla Toetusfondi tegevdirektor.

1999–2003 oli ta IX Riigikogu liige (kandideeris Mõõdukate nimekirjas, 2. valimisringkonnas, sai 1844 häälega ringkonnamandaadi). Ta osales Riigikogus väliskomisjoni ja keskkonnakomisjoni töös, oli Riigikogu NATO toetusrühma esimees. Klaar kandideeris ka 2003. aastal X Riigikogusse (Mõõdukate nimekirjas, 2. valimisringkonnas), ta sai 412 häält ning ei osutunud valituks; samuti 2007. aastal XI Riigikogusse (Isamaa ja Res Publica Liidu nimekirjas, 2. valimisringkonnas), ta sai 99 häält ning ei osutunud valituks. Ta on kandideerinud ka aastatel 1996, 1999 ja 2002 Tallinna linnavolikogusse, kuid pole osutunud valituks. Aastast 2018 kuulub ta Reformierakonda. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 234 häält ning ei osutunud valituks. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kristiine linnaosas, kogus 31 häält ning ei osutunud valituks.

Liis Klaar kuulub Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsiooni, Tallinna Vanalinna Lions-klubisse (2008–2009 Eesti piirkonna kubernerja Viipekeele Tõlkide Ühingusse; ta on kuulunud ka Lastehaigla toetusfondi ja rahvusooperi Estonia nõukokku. Samuti on ta korporatsiooni Filiae Patriae liige. 

## Isiklikku
Liis Klaari abikaasa Matti Klaar (1939–2015) oli kindlustusametnik, poeg Toivo Klaar (sündinud 24. aprillil 1968) töötab diplomaadina. Tema isa Georg Jakob Konstantin Kõll (1897–1980) oli pangaametnik.

## Tunnustus
* 1998 Aasta naine 

## Viited

## Välislingid
* http://www.nlib.ee/index.php?id=15239
Maginot' liin

**Maginot' liin** [mažin'oo] (prantsuse keeles *Ligne Maginot*) oli kaitseliin, mille Prantsusmaa rajas pärast Esimest maailmasõda Elsass-Lotringi aladele Saksamaa piiri juurde. Kaitseliin sai nime Prantsusmaa sõjaministri André Maginot' järgi.
Hallid Sadamad

**Hallid Sadamad** on paik J. R. R. Tolkieni loomingus.

Haldjate viimaseks sadamaks Keskmaal olid linn ja sadamakoht, mida tunti Hallide Sadamate nime all ja kus elasid Círdani falathrimid.

Haldjakeeles **Mithlondi** nime kandvad Hallid Sadamad olid rajatud Teise Ajastu algul Luuni lahe tippu Luuni jõe suudmesse. Kahe Ajastu kestel oli see Keskmaa haldjate peamine sadam, kust asusid Círdani maagilistl valgetel laevadel Surematutele Maadele teele kõik tema suured ja head rassikaaslased, kes elasid üle Keskmaa konfliktid. Neljandal Ajastul võtsid selle teekonna ette ka paljud need, kes olid võitnud kuulsust Sõrmuse Sõjas, ning lõpuks astus Círdan ise koos Keskmaa viimaste eldaritega viimasele Hallidest Sadamatest väljuvale haldjalaevale, et võtta ette retk maailma piiridest väljaspool asuvatele Surematutele Maadele.
Círdan

**Círdan** on tegelane J. R. R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste Isand".

Ta oli Hallide Sadamate haldjaisand. Täheajastutel oli Círdan saanud falathrimide isandaks. Círdan tähendab tõlkes **Laevameistrit** ning tema rahvas oligi Keskmaal esimene, kes asus laevu ehitama.
Círdani sadamad püsisid Beleriandi sõdade ajal 474. aastani, mil Morgothi orkide leegionid Falase laastasid. Kuid Círdan suundus oma rahvaga Balari saarele. Pärast Beleriandi uppumist sai temast Hallide Sadamate isand. Teda peeti üheks targemaks haldjaks ning tema kätte usaldas Celebrimbor Narya, haldjate Tulesõrmuse. 
Teise Ajastu lõpus liitus Círdan haldjate ja inimeste Viimse Liiduga, mis tegi lõpu Sauroni valitsemisele. Umbes aastal 1000 andis ta sõrmuse edasi Gandalfile. 1975. aastal juhtis Círdan haldjate ja inimeste vägesid Fornosti lahingus ning lõi Angmari Nõidkuningat. Kolmanda Ajastu lõpul lahkusid Círdani sadamatest Sõrmusekandjad. Círdan ise jäi kohale veel mõneks ajaks Neljandal Ajastul, kuni olid lahkunud viimasedki haldjad.
Ivo Soidra

**Ivo-Aat Soidra** (6. oktoober 1931 Tartu – 6. august 2006) oli eesti majandusteadlane ja NSV Liidu diplomaat.

Ta lõpetas aastal 1948 Tallinna Rahvamajandustehnikumi, 1952 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna, 1956 Nõukogude Liidu Teaduste Akadeemia majanduse instituudi aspirantuuri ja sai 1957 majanduskandidaadi kraadi väitekirjaga “Марксистско-ленинская экономическая мысль в Эстонии в период буржуазно-националистической диктатуры (до 1929 года)".

Ta oli aastatel 1953 ja 1956–1961 MI nooremteadur, 1961–1962 TPI poliitökonoomia kateedri vanemõpetaja, 1962–1967 dotsent, 1967–1971 Nõukogude Liidu suursaatkonnas Londonis 2. sekretär, 1971–1990 TPI poliitökonoomia kateedri dotsent, 1990–1995 TTÜ majandusteooria kateedri dotsent, 1995–2005 Euroülikooli õppejõud. Tema uurimisvaldkonnad olid monopolistlik riigikapitalism Lääne-Euroopa maades, rahvusvaheline tööjaotus, sotsialismi aktuaalsed majandusprobleemid. Ta avaldas umbes 40 teaduspublikatsiooni.

Ta suri 6. augustil 2006 ja maeti 10. augustil 2006 Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Isiklikku
Ivo-Aat Soidra on ametniku Agu Soidra poeg ja tehnikateadlase Raigo Soidra vend.

## Viited
Valinor

**Valinor** oli Valarite ja Maiarite teine riik, Valarite Maa läänes asuval suurel Amani mandril. 

Seda kaitsesid kolmest küljest Pelóri mäed ning läänest Ekkaia meri. Valarid rajasid sinna Valimari linna ja istutasid Valgusepuud, mis külvasid valgusega üle kogu nende maa Pelóri mägedeni välja. Valinoris oli palju võimsaid kodasid ning valarite ja nende abiliste maiarite krunte. Kõige muljetavaldavam oli Ilmarin, Tuulte Isanda Manwë ja Tähtede Kuninganna Varda koda Arda kõrgeimal mäetipul Taniquetilil. Pärast Númenori langust saab Valinori jõuda vaid haldjate maagilistel laevadel.
Arnor

**Arnor** on väljamõeldud kuningriik J. R. R. Tolkieni loodud mütoloogias. Teise Ajastu 3320. aastal numenoorlase Elendili rajatud Arnor oli duunedainide esimene kuningriik Keskmaal.

Elendil valitses Arnori duunedaini Kõrge Kuningana, tema pojad rajasid aga duunedaini Gondori kuningriigi lõunas. Arnori esimene pealinn oli **Annúminas** Ehakuma ehk Videvikujärve kaldal, kuid 861. aastaks (Kolmandal Ajastul) oli kuningriigi peamiseks linnaks ja pealinnaks muutunud Fornost. Samal aastal jagasid kümnenda kuninga Ëarenduri kolm poega Arnori kolmeks kuningriigiks.

### Riigid, mis tekkisid Arnori lagunemisel
# Arthedain (Hävines 1974. a. KA)
# Cardolan (Hävines 1409. a. KA)
# Rhudaur  (Hävines ~1356. a. KA)

1300. aastal tekkis Arnorist kirdesse Angmari kurja Nõidkuninga riik.
Nazgûlide Isand, keda tunti vaid Nõidkuninga nime all, sõdis ligi seitsesada aastat Arnori duunedainidega.

Lõpuks 1974. aastal valgusid üle Arthedaini Nõidkuninga orkide ja barbarite leegionid. Kuigi Arnori kuningate liin jäi maailma hajutatud inimeste seas püsima, oli Arnori kuningriik ise otsa saanud. Alles Sõrmuse Sõja lõppedes sai viimasest pealikust Aragornist duunedainide Kõrge Kuningas ning Arnor taastati oma varasemas vägevuses ja hiilguses.
Dol Guldur

**Dol Guldur** ehk **Nõiduse Küngas**, kus tuhatkond aastat elas kuri valitseja Surnumanaja ühes orkide leegionide ja paljude kummituslike vaimudega, oli kurjuse kants. See rajati Kolmandal Ajastul, mil võimas **Suur Rohelaas** muutus  aegamisi nii süngeks ja peljatud paigaks, et nimetati ümber Sünklaaneks ja kants ehitati selle edelaossa.

2063. aastal sisenes Dol Guldurisse võlur Gandalf, kes aga leidis, et saladuslik Surnumanaja on kadunud. Kuid 25.sajandiks oli ta senisest võimsamana tagasi tulnud.

2850. aastal suundus Gandalf uuesti Dol Guldurisse ja sai nüüd teada, et Surnumanaja on tegelikult Sõrmuste Isand Sauron. Sauron valitses seal aastani 2941, mil ta leidis pelgupaiga oma Mordori võimsas Mustas Kantsis.

2951. aastal aga võtsid võimu Dol Gulduris üle 3 Sauroni kõige hirmuäratavamat teenrit, Sõrmusevaimu ehk Nazgûli, kes kasutasid seda baasina Põhja vabade rahvaste seas hirmu ja õuduse külvamiseks.

Sõrmuse Sõjas ründasid Dol Gulduri kurjuseväed nii Lothlórieni kui Metsakuningriiki, kuid lõpuks hävitasid nende riikide haldjaväed nad sootuks. Dol Gulduri müürid kisti maha ning selle koopad ja keldrid avati ja puhastati kurjusest.
Nõukogude Liidu generalissimus

**Nõukogude Liidu generalissimus** (vene keeles Генералиссимус Советского Союза, *Generalissimus Sovetskogo Sojuza*) oli NSV Liidu kõrgeim sõjaväeline auaste.

Auaste loodi 26. juunil 1945, mil NSVL Ülemnõukogu Presiidium andis välja vastava seadluse. Õigusakti kohaselt andis ÜN Presiidium auastet "riigi ja tema relvajõudude silmapaistva juhtimise eest sõja ajal".

27. juunil 1945 andis NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidium välja seadluse, millega anti kõrgeim sõjaväeline auaste Jossif Stalinile. Sellest hoolimata tituleeris Stalin end edaspidi endiselt Nõukogude Liidu marssalina ning palus seda ka teistel teha. Eraldi vormi pole õmmeldud, sest Stalin ei soovinud seda. 

Nõukogude Liidu õigusjärgses riigis Venemaa Föderatsioonis generalissimuse auaste puudub. 11. veebruaril 1993 välja antud seaduses "Sõjaväekohustuslikkusest ja sõjaväeteenistusest" on kõrgeim auaste Venemaa Föderatsiooni marssal.

## Vaata ka
* Generalissimus

## Viited
Thorin Tammiskilp

**Thorin Tammiskilp**, tuntud ka kui Thorin II, on tegelane J.R.R. Tolkieni teoses "Kääbik ehk Sinna ja tagasi".

Thorin oli päkapikkude pagulaskuningas, kes sündis Kolmanda Ajastu 2746. aastal Mäealuse kuningriigis. Tema isa oli Thrain II ja vanaisa Thrór.

2770. aastal ajas lohe Smaug päkapikud Ereborilt minema. 2790. aastal tapeti Thorini vanaisa ning Thrain II viis oma rahva sõtta orkide vastu. Sel ajal saigi Thorin endale lisanime **Tammiskilp**, sest kui ta jäi Azanulbizari lahingus relvituks, kasutas ta relvana tammeoksa.

Pärast sõda jäi Thorin elama Sinimägedesse ning 2845. aastal sai temast pagulaskuningas. Peaaegu sajand hiljem, **2941.** aastal, kogus ta kokku mõned päkapikud ja alustas Erebori retke, mis lõppes Smaugi tapmise ning Mäealuse kuningriigi taastamisega. Thorin Tammiskilp võitu aga kaua nautida ei saanud, kuna ta oli haavata saanud Viie Väe Lahingus ning suri varsti pärast seda.
Käginurme

**Käginurme** oli küla Muinas-Eesti Pudiviru kihelkonnas (Virumaa lõunaosas).

Ajaloolaste arvates asus Käginurme hilisema Salla mõisa kohal või Salla–Tammiku–Mõisamaa vahemikus. Kunagise Pudiviru külade suurus on muutunud seoses suurpõllunduse arenguga.

## Vaata ka
*Lasinurme

## Viited
Shattered Glass And Broken Bones

**"Shattered Glass And Broken Bones"** on Rootsi bändi Crashdïet DVD, mis ilmus 4. detsembril 2012.

DVD-l on üle 3 tunni ja 20 minuti kontserti ja lavatagust materjali turnee "Generation wild World Tour" ajast. DVD on filmitud aastatel 2009–2012, sisaldades Olliver Twistedi lahkumist bändist kuni uue laulja Simon Cruzi esimeste etteasteteni, stuudiomaterjali albumi "Generation Wild" tegemisest ja muud.

Kontserdid on filmitud mitme kaameraga ning kasutatud on ka fännide saadetud videolõike.

## DVD sisu
### "Shattered Glass And Broken Bones"
# Down with the Dust (live)
# The Splits
# Simon
# Native Nature (live)
# Queen Obscene (live)
# First taste of despair
# Time to record
# Armageddon (live)
# A change of plans
# So alive (live)
# Videoshoot
# Generation Wild (Music video)
# Rebel (live)
# Album release
# Save her (live)
# Random Madness I
# Riot in everyone
# Random Madness II
# Chemical (live)
# Random Madness III
# Breakin' the chains (live)
# Random Madness IV
# It's a Miracle (live)
# Random Madness V
# In the Raw (live)
# Random Madness VI
# Generation Wild (live)

### Extras Unplugged
# Breakin' the chainz
# Queen Obscene
# Down with the Dust
# So Alive
# It's a Miracle
# Native Nature
# Bound to fall
# Chemical
# Beautiful pain

### Videos
# Anarchy (live)
# Rebel (Live)
# Down with the Dust (Music video)
# Hollywood Teaze (Music video)
The Unattractive Revolution Tour (2007-2008)

***The Unattractive Revolution Tour (2007-2008)*** on Rootsi hard rock bändi Crashdïet DVD. DVD ilmus esmakordselt 2009. aastal ning taas tuli see müüki 4. detsembril 2012. Kontsert esimesel plaadil on filmitud Klubbenis Stockholmis 2007. aastal. Teisel plaadil on boonusmaterjal.

## Plaat 1
#INTRO
#IN THE RAW
#QUEEN OBSCENE
#LIKE A SIN
#NEEDLE IN YOUR EYE
#I DONT CARE
#FALLING RAIN
#RIOT IN EVERYONE
#THRILL ME
#KNOKK EM DOWN
#IT´S A MIRACLE
#TIKKET
#XTC OVERDRIVE
#BREAKIN THE CHAINZ

## Plaat 2
#INTRO
#IN THE RAW - PHOTOSHOOT
#PARK CHAT
#PETER & OLLI
#LIVE AT SWEDEN ROCK FESTIVAL
#SRF SIGNING SESSION
#IN THE RAW - VIDEO SHOOT
#ALBUM PHOTOSHOOT
#LIVE IN GERMANY
#LIVE IN HELSINGBORG - SWEDEN
#LIVE AT PEACE & LOVE FESTIVAL
#HOTEL MADNESS
#LIVE AT STICKY FINGERS - SWEDEN
#LIVE IN FINLAND
#MORE GERMANY
#OLLI & HARDCORE SUPERSTAR LIVE
#ERIC & HARDCORE SUPERSTAR LIVE
#BACKSTAGE MADNESS
#TOUR BUS MADNESS
#TOUR MANAGER
#SOUND GUY
#LIVE - BRAZIL - SAU PAULO
#WARM-UP
#LIVE AT TYROL SWEDEN
#LIVE IN LISEBERGHALLEN - SWEDEN
Rest in Sleaze Tour 2005

***Rest in Sleaze Tour 2005*** on Rootsi hard rock bändi Crashdïet DVD. DVD ilmus esmakordselt 12. märts 2007. aastal ning taas tuli see müüki 4. detsembril 2012. Kontsert esimesel plaadil on filmitud Klubbenis Stockholmis 9. detsembril 2005. Teisel plaadil on boonusmaterjal. Kokku on kahe plaadi pikkus 1 tund ja 47 minutit.

## Plaat Disc 1
#Intro
#"Riot in Everyone"
#"Needle in Your Eye"
#"Queen Obscene"
#"Tikket"
#"Territorial Pissings"
#Drum Solo
#"Straight Outta Hell"
#"It's a Miracle"
#"Knokk 'Em Down"
#"Out of Line"
#"Back on Trakk"
#"Breakin' the Chainz"
#"Miss Pain"
#Finale

## Plaat 2
#Intro   
#"Knokk 'Em Down" - video shot
#Okejdagen Liseberg Gothenburg
#Okejdagen Gröna Lund Stockholm 
#Instore appearance
#Rookie 05 - Hulstfred
#Live at Debaser
#Backstage somewhere
#Malaysia
#Wired
#Burning Young
#The Stuntman
#Wrecking stuff
#Appetite
#Shit  
#Zinny  
#Hulstfred Festival   
#Nyhetsmorgon - TV broadcast   
#"Breakin' The Chainz" - video shot  
#"It's A Miracle" - video shot
Sünklaas

Sünklaas ehk endine **Suur Rohelaas** asus Rhovanionis, Udumägedest ja Anduini jõest ida pool.

Kolmanda Ajastu 1050. aastal ilmus sinna kuri jõud. See jõud, mida kutsuti Surnumanajaks, oli tegelikult Sõrmuste Isand Sauron, kes rajas laane lõunaossa Dol Gulduri kindluse.
Sauroni kuri nõidus oli nii võimas, et muutis kunagi kauni laane kardetud ja tumedaks kohaks, mistõttu kutsuti seda enam kui 2000 aasta kestel **Sünklaaneks**.

Sünklaanes kummitasid suured ämblikud, orkid, hundid ja muud kurivaimud. Kuigi laane põhjaosas püsis Thranduili silvani haldjate Metsakuningriik, ei jagunud haldjate jõust pimeduse leviku peatamiseks. Kolmanda Ajastu keskel julgesid vähesed selle süngetele radadele astuda, kuigi silvani haldjad ning põhjalased, keda kutsuti beornlasteks ja metsameesteks, tegid kõik endast oleneva, et hoida laanes kulgevad teed ja rajad läbitavana.

2850. aastal sisenes Gandalf Sünklaane lõunaossa ja avastas Dol Gulduris Sauroni ja Sõrmusevaimud.

2941. aastal sisenesid Sünklaande ka Thorin Tammiskilp, Bilbo Paunaste ja kompanii. Teekond oli pikk ja raske.

Sõrmuse Sõja ajal suundusid Sauroni väed põhja Metsakuningriigi ja lõunasse Lothlórieni Kuldse Metsa vastu. Mõlemad sõjakäigud luhtusid ja Dol Guldur hävitati.

Neljandal Ajastul hakati Sünklaant hoopis Eryn Lasgaleniks ehk **Roheliste Lehtede laaneks** kutsuma. Lõunaossa asusid elama Lothlórieni haldjad ja seda hakati nimetama Ida-Lórieniks. Põhjas oli jätkuvalt Metsakuningriik ning nende vahepeale jäid beornlased ja metsamehed.