open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rägapart

**Rägapart** (*Anas querquedula*) on partlaste sugukonda pardi perekonda kuuluv ujupart.

Rägapart kuulub soodsas seisundis liikide hulka. Esimest korda kirjeldas teda teaduslikult Carl von Linné aastal 1758.

## Levila

Rägapart pesitseb enamikus Euroopas ja Aasias Briti saartest Jaapanini. Põhja poole ulatub levila Lõuna-Rootsi, Kesk-Soome, Arhangelski, Irtõši suudme, Jakutski ja Lõuna-Kamtšatkani, lõuna poole Vahemere, Kaspia mere lõunaranniku, Xinjangi ja Sungara ülemjooksuni. Eestis on ta tavaline haudelind.

Rägapart on kõikjal rändlind. Ta talvitub Vahemere maades, Aafrikas kuni Lõuna-Aafrikani ja Lõuna-Aasias kuni Suurte Sunda saarteni. 

Eestis on ta üldlevinud väikesearvuline haudelind, kelle pesitsusaegset arvukust hinnatakse 500–1000 paarile.

## Välimus

Lindu võib mõnikord segi ajada piilpardiga, kuid rägapart on sellest pisut suurem ja tagasihoidlikuma ühetoonilise sulestikuga. Rägapardi üldpikkus on 37–41 cm, tiibade siruulatus 63–69 cm. Ta kaalub 300–550 g.

Täiskasvanud isaslinnud on hõlpsasti eristatavad oma pruuni keha ja rinnapiirkonnaga ning erevalge kulmutriibuga, mis ulatub kaugele pea külgedele. Sinakad kattesuled on lennul näha suurte heledate laikudena. Tume rind on samuti paremini märgatav lendaval linnul. Ülejäänud sulestik on hallikas, samuti jalad ja nokk. Emastel asuvad peas nokatüvikuäärne tähn ja tume silmatriip. Sulestik sarnaneb üldosas isaspardi omaga.

## Elupaik ja eluviis

Rägapart asustab lagesoid ja järvekaldaid, Eestis ka rannaniite.

Rägapart on loomtoiduline. Eriti suur osa tema toidus on limustel. Ta sööb ka veeputukaid ja nende vastseid ning vähilaadseid. Veel sööb ta veetaimede võrseid, lehti ja juurikaid.

Rägapart on tähtis jahilind, kuid töönduslikes kogustes teda ei kütita, sest ta talvitub kaugetel maadel ja lahkub sügisel väga vara.

## Viited

## Välislingid

* 

*Rägapart YouTube'is
Herrenchiemsee

**Herrenchiemsee** ehk **Herreninsel** on saar Saksamaal, suurim kolmest Chiemsee järve saarest. Selle pindala on 238&nbsp;ha.

Läbi aegade kuulus saar Herrenchiemsee kloostrile. 1873. aastal ostis Baieri kuningas Ludwig II saare 350&nbsp;000 kuldna eest, et rajada sinna kuningaloss.

Chiemseel on kolm saart: Herrenchiemsee, Frauenchiemsee ja Krautinsel. Need kolm saart moodustavad Baierimaa väikseima valla – Chiemsee valla.

Samas on Chiemsee Baierimaa suurim järv.

## Ehitised ja areng

Herrenchiemseel on erinevalt Fraueninselist, kus elab umbes 300 alalist elanikku, vaid mõned üksikud püsielanikud.

Samas on Herrenchiemsee  suur turismimagnet, sest Baieri kuningas Ludwig II rajas sellele saarele Versailles' lossi koopia Herrenchiemsee lossi, mis jäi aga rahapuuduse tõttu lõpetamata.

Saarel on säilinud iidne Herrenchiemsee klooster.

## Välislingid

* Baieri Lossidevalitsus
Inspectah Deck

**Inspectah Deck** (sünninimega **Jason Hunter**; sündinud 6. juulil 1970) on Ameerika Ühendriikide räppar, muusikaprodutsent, näitleja ning räppgrupi Wu-Tang Clan liige.

Ta pole küll jõudnud lüüa läbi muusikas nii hästi kui bändikaaslased Ol' Dirty Bastard ja Method Man, kuid tema tähtsust selle bändi loomisel ei saa sugugi alahinnata. Wu-Tangi debüütalbumil "Enter the Wu-Tang (36 Chambers)" tegi ta oma esimesed lood ja aitas kaasa ka bändiliikmete sooloprojektides. Peale selle on Inspectah Deck välja andnud neli enda sooloplaati, kuid neil pole erilist müügiedu olnud.

## Isiklikku

Inspectah Deck sündis ja kasvas üles Bronxi linnas, aga peagi kolis Staten Islandile, kus elasid ka teised Wu-Tangi liikmed. Ta on üks Wu-Tang Clani vähem tuntud liikmeid, hoolimata oma väga headest räppimis- ja produtseerimisoskustest. Sündides Jason Hunteri nimega, sai ta oma vaikse iseloomu tõttu hüüdnime Deck.

### Diskograafia

*"Uncontrolled Substance", 5. oktoober 1999 	
*"The Movement", 10. juuni 2003 	
*"The Resident Patient", 25. juuli 2006 	
*"The Rebellion"

**Singlid**

* 1998 "REC Room"
* 1999 "Forget Me Not"
* 1999 "Show N Prove (Power of God)"
* 1999 "Word on the Street" b/w "Movas & Shakers"
* 2003 "The Movement" b/w "City High"
* 2003 "He's a Rebel" b/w "Big City"
* 2003 "Bump & Grind" b/w "Vendetta"
Kungsholmeni linnaosapiirkond

**Kungsholmen** on linnaosapiirkond Stockholmi südalinnas. Sellesse kuuluvad Kungsholmeni saar ja Essinge saared (Lilla Essingen ja Stora Essingen). Geograafilised koordinaadid on 59°20' N, 18°3' E.

Linnaosapiirkonna pindala on 4,85 km². Seal on umbes 53 000 elanikku. 2004. aasta andmetel oli elanike arv 54 283, sealhulgas 28 614 naist ja 25 669 meest. Rahvastiku tihedus oli 10 977,73 in/km².

Ta jaguneb Kungsholmeni, Stadshageni, Kristinebergi, Fredhälli, Mariebergi, Lilla Essingeni ja Stora Essingeni linnaosaks. 

Piirkonnas on Essinge kihelkond, Kungsholmi kihelkond ja Sankt Görani kihelkond.

Linnaosapiirkond on loodud 1997.

## Välislingid

*Linnaosapiirkonna koduleht
Method Man

**Method Man** (sünninimega **Clifford Smith**; sündinud 2. märtsil 1971) on Ameerika Ühendriikide räppar, muusikaprodutsent, näitleja ja räppbändi Wu-Tang Clan liige. 

Ta on osalenud ka telesaadetes ja -filmides, näiteks "CSI-s". Oma esinejanime võttis ta 1979. aasta filmist "The Fearless Young Boxer". Ta on räpiduo Method Man & Redman liige. Method Man alustas oma näitlejakarjääri 1995. aastal filmides ja telereklaamides. Ta on võitnud ka Grammy auhinna koos Mary J Blige'iga loo "I'll Be There for You/You're all I Need" eest.

Method Man kasvas üles Staten Islandil, kus elas koos ema ning noorema ja vanema õega. Narkootikumide tõttu visati ta mitu korda keskkoolist välja. Nüüd elab Method Man koos abikaasa, poja ja tütrega Staten Islandil.

Method Man on tänases räpimaailmas üks karismaatilisemaid inimesi. Peale oma esinejanime on ta veel tuntud kui Meth, Tical, Johnny Blaze, Hott Nikkels, MZA ja Iron Lung. Method Man oli üks praeguseks üle maailma tuntud räppbändi Wu-Tang Clan asutajaid. 

## Diskograafia
* 1994: Tical
* 1998: Tical 2000: Judgement Day
* 1999: Blackout! (koos Redmaniga)
* 2004: Tical 0: The Prequel
* 2006: 4:21...The Day After
* 2009: Blackout 2 (koos Redmaniga)
* 2010: Wu-Massacre (koos Ghostface Killah' ja Raekwoniga)
* 2012: Blackout 3 (koos Redmaniga)
* 2012: Crystal Meth

## Filmograafia
* 1995 Cop Land
* 1996 The Great White Hype
* 1997 One Eight Seven
* 1998 Belly
* 1999 Black and white (1999 film)
* 1999 Big Daddy
* 2000 Boricua's Bond
* 2003 Volcano High
* 2001 How High
* 2004 My Baby's Daddy
* 2004 Garden State
* 2004 Soul Plane
* 2005 Venom
* 2007 Hood Of Horror
* 2008 Meet The Spartans

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*IMDB profiil
*Wu-Tang Clani koduleht
Stockholmi metroo

**Stockholmi metroo** (rootsi keeles *Stockholms tunnelbana* ehk *tunnelbanan*) on Rootsi ainuke metroo. See avati 1. oktoobril 1950 Stockholmis.

Stockholmi metroo koosneb kolmest liinist kokku seitsme haruliiniga, millel on kokku 100 jaama (2011. aastal), neist 47 maa-alused ja 53 maapealsed Stockholmis ja Stockholmi läänis. Metroo kogupikkus on 110 km.

## Liinid

## Metroojaamu
*Gamla stani metroojaam

## Välislingid

*Stockholmi lääni ühistransporditeenistus SL
Geofüüt

**Geofüüt** on maismaal kasvav taim, kes ebasoodsad keskkonnatingimused elab üle maa-alustes organites (näiteks risoomid, mugulad) säilitatud toitainete varul. Sobivate kasvutingimuste ilmnemisel arenevad maa-alustest organitest uuenemispungad, mis panevad aluse uuele taimele.

## Vaata ka
*Krüptofüüdid
Uhkus ja eelarvamus (täpsustus)

**"[[Uhkus ja eelarvamus]]"** (**"Pride and Prejudice"**) on Jane Austeni romaan 1813. aastast.

Selle järgi on tehtud mitu filmi ja telesarja, mis kannavad sama või lähedast pealkirja:

## Filmid
***"[[Uhkus ja eelarvamus (film 1940)|Uhkus ja eelarvamus]]"** (1940)
***"[[Uhkus ja eelarvamus (film 2005)|Uhkus ja eelarvamus]]"** ("Pride & Prejudice"; 2005)

## Telesarjad
*"**[[Uhkus ja eelarvamus (sari 1980)|Uhkus ja eelarvamus]]"** (1980)
*"**[[Uhkus ja eelarvamus (sari 1995)|Uhkus ja eelarvamus]]"** (1995)

## Vaata ka
*"Pride & Prejudice: A Latter-Day Comedy (2003. aasta film)
*"Kihlus ja eelarvamus" ("Bride and Prejudice"), 2004. aasta film, Bollywoodi stiilis muusikaline komöödia, aluseks samuti Austeni romaan
NITRO FX

**NITRO FX™** on Enliven Internationali turustatav India nonipuu ekstrakt. 

Kuna toode pole vastavat ohutushindamist läbinud, ei ole tootja väited tõestatavad, ja toote turustamine on seega Euroopa Liidu seaduste kohaselt keelatud. 

Veterinaar- ja Toiduamet ei soovita tõestamata ohutuse tõttu toodet osta ega tarbida. Ravimiameti osakonnajuhataja Katrin Kiisk: "Nad ei ravi ühtegi haigust, nad ei aita ühtegi haigust ennetada, diagnoosida, sümptomeid leevendada ega ära hoida, ravimi toime peab olema alati tõestatud." NITRO FX™ levib Eestis võrkturustuse kaudu.

## ConsumerLabi uuring
NITRO FX™ on läbinud ConsumerLabi uuringu "Athletic Banned Substances Screening Program", mille ainukeseks tingimuseks on, et toode ei tohi sisaldada Maailma Antidopingu Agentuuri keelatud ainete ja meetodite nimekirjas sisalduvaid aineid.

## Vaata ka
* India nonipuu

## Viited
Kungsholmeni linnaosa

**Kungsholmen** on Stockholmi linnaosa Stockholmi südalinnas Kungsholmeni linnaosapiirkonnas Kungsholmeni saare idaosas.

Linnaosa kutsutakse ka **Västermalmiks**. 

Linnaosa pindala on 1,56 km&sup2;, elanike arv on 19 388 (31. detsember 2011). 

Linnaosa on loodud 1926. 

Linnaossa kuuluvad Sankt Görani kihelkond ja Kungsholmi kihelkond.  
 
## Ajalugu
15. sajandil olid saarel frantsisklased. Saart kutsuti siis **Munklägret** ('munkade laager'). Mungad rajasid Rålambshovi tellisevabriku. Samuti tegelesid nad põlluharimise ja kalapüügiga.  

Seoses reformatsiooniga läks saar 1527 Rootsi krooni omandusse. 

Esimene hoonestus tekkis Kungsklippani ja Kronobergeti vahelisse orgu. Käsitööliste töökojad ning vabrikud rajati ranna äärde. 

Aastal 1645 sai Munklägret esimese silla. 

Aastal 1672 sai saar nimeks Kungsholmen ja moodustas omaette koguduse. 

Aastal 1926 moodustati Kungsholmeni linnaosa, mis hõlmas kogu saare. 

Aastal 1938 vähendati linnaosa territooriumi ning moodustati Mariebergi, Stadshageni, Fredhälli ja Kristinebergi linnaosa.

1. jaanuarist 1997 kuulub linnaosa Kungsholmi linnaosapiirkonda. 

## Koolid
2008. aasta seisuga on linnaosas järgmised gümnaasiumid: 
*Andreasgymnasiet
*Atletica gymnasiet 
*International IT College of Sweden 
*Jensen gymnasium Västra 
*Kungsholmens gymnasium 
*Stockholms musikgymnasium 
*Lycée Français Saint-Louis
*Nordiska musikgymnasiet 
*Norra och södra gymnasiet 
*Sankt Eriks gymnasium 
*Sankt Görans gymnasium 
*Stockholms internationella restaurangskola 
*Sverigefinska skolan i Stockholm 
*Thorildsplans gymnasium
Västermalm

**Västermalm** on

***[[Kungsholmen]]i** saare kunagine rööpnimi
***[[Kungsholmeni linnaosa]]** rahvakeelne nimi
Lippajad

**Lippajad** on 2001. aastal ansambli kunstilise juhi Tarvo Kaspar Toome kokku kutsutud Eesti avangard- / *[[free jazz]]* / *[[jazz fusion]]*i ansambel. Lippajate eelkäija Megan Quartet (Meggan) oli 1990. aastate alguse uue proge- ja džässroki "uue laine" loojaid Eestis. Ansambel on üles astunud sellistel festivalidel nagu ImproTest, Pilvepillerkaar ja Jazzycolors.

Lippajad loovad ja esitavad nüüdisaegset pilli- ja helipõhist omaloomingut ning töötlusi, mida iseloomustab Tarvo Kaspar Toome antud stiilimääratlus *[[post-fusion]]*. Lippajad sulatavad oma loomingus rokkmuusikat, džässi, avangardi, eksperimentalismi, klassikalist ja elektroonilist muusikat, psühhedeelset rokki, müra ja improvisatsiooni. 

Ansambli nimi pärineb Clifford D. Simaki ulmenovellikogust "Linn".

## Põhikoosseis
*Tarvo Kaspar Toome (elektrikitarr, süntesaatorid, müra, kompositsioonid)

## Lippajaid
*Ahto Abner (löökriistad)
*Arno Kalbus (löökriistad)
*Aulis Nemvalts (saksofon)
*Eno Kollom (löökriistad, hääl)
*Kalle Klein (saksofonid, flöödid)
*Kristjan Jõemägi (löökriistad)
*Liis Jürgens (hääl ja harf)
*Margo Pajula (löökriistad)
*Madis Zilmer (löökriistad)
*Mart Sork (tromboon)
*Meelis Vind (klarnetid)
*Mihkel Mälgand (bass)
*Pearu Helenurm (klahvpillid)
*Peep Ojaveski (elektrikitarr)
*Peeter Salmela (löökriistad)
*Raun Juurikas (klahvpillid)
*Rauno Rebane (löökriistad)
*Rivo Laasi (bass, flöödid, elektroonika)
*Sven Kuntu (laul ja sõnad)
*Tanel Paliale (efektid, süntesaatorid)
*Tanel Ruben (löökriistad)

## Välislingid
*Lippajate ametlik koduleht
*
Meggan

**Meggan** oli 1990. aastate Eesti uue proge- ja džässroki laine vanim vokaalinstrumentaalansambel, mis tegutses aastatel 1994–1996. Bändi muusika oli segu rokist, funkist, popist ja džässist. 

1994. sügisel tekkis Tarvo Kaspar Toome (kitarr, klahvpillid) ja Madis Arvisto (kitarr) eestvedamisel vokaal-instrumentaalansambel Meggan, mille koosseisu moodustasid peale juba nimetatute Marje Laurend (vokaal), Jaanus Tüli (löökriistad) ja Andrus Uuspõld (bass). 

1995. sügiseks lahkusid Madis Arvisto ja Marje Laurend muusikaliste erimeelsuste tõttu ning ansambliga liitusid Kalle Klein (saksofon) ja Iljo Toming (kitarr). Meggan jõudis Eesti Raadio stuudios ja kunagise Muti klubi stuudios salvestada kümmekond lugu, kuid plaati siiski ei tehtud.

1996. sügisel läks bänd muusikaliste erimeelsuste tõttu laiali ning Meggani alustatud liini džässilikumas võtmes jätkas 1997. aastal Tarvo Kaspar Toome moodustatud džässrokki viljelev instrumentaalansambel Megan Quartet.
## Vaata ka
*Megan Quartet
*Lippajad
*F1 Guitars
*Phlox

## Välislingid

*Megan Quarteti koduleht
Jütja

**Jütja** ehk **järvemuda** ehk **sapropeel** ehk **kõdumuda** (rootsi ja inglise keeles *gyttja*) on järve põhja sadestunud tume ja püdela tekstuuriga organogeenne sete, mis sisaldab lisaks järve elustiku jäänustele ka savi-, aleuriidi- ja liivaosakesi ning kaltsiumkarbonaati.

Soojärvedes tekib surnud taimedest ja rauasooladest turbamuda ehk düü.

## Koostis

Jütja koostis sõltub suuresti lagunenud produtseerijate (eeskätt vetikate ja makrofüütide) koosseisust. Orgaanilise süsiniku mass ületab 2% sapropeeli massist ning kuivainest vähemalt 15% moodustab orgaaniline aine.

## Omadused

Järvemuda esineb hõljuva massina enamikus järvedes, aga ka kinnikasvanud vanades järvenõgudes mõnevõrra tihenenult turbakihi all. Järvemuda on eriti iseloomulik eutroofsetele järvedele. See tekib, kui põhjakihtides on väike hapnikusisaldus, mis omakorda tekib, kui on vähene veeringlus põhjakihtides või pindmiste kihtide hapnikutarve suureneb. Taimede ja loomade jäänuste ning mineraalaine ümberkujundamisel setteks on oluline osa mikroorganismidel. 
Muda füüsikalis-keemilised omadused olenevad suurel määral veekogu füto- ja zooplanktonist, mikroelementide ja mineraalide sisaldusest. Õhu käes seisnud sapropeel paakub kivikõvaks koorikuks, mis hiljem enam vees ei lahustu.

## Kasutamine

Järvemudaleiukohana käsitletakse setet, milles mudalasundi paksus on vähemalt 1 meeter. Järvemuda kasutatakse mudaravilates, sest see sisaldab B1-, B2-, B12- ja D-vitamiini, foolhapet ning bioloogiliselt aktiivseid mikroelemente.

Järvemudad on püütud kasutusele võtta väetisainena põllumajanduses, kuid see rakendusvaldkond on üsna piiratud, sest sapropeeli toiteainesisaldus on üsna väike ning selle kasutamine tuleks kõne alla üksnes kompostiva lisandina väetisesegudes. 

Sültjat sapropeeli võib kasutada ka looma- ja linnusöödana.

## Eestis
Eestis hakkasid järvesetted tekkima hilisjääajal ehk 10 000 – 12 000 aastat tagasi. Tänapäevaks on mitmete järvede mudalasundid üle 10 meetri paksused. Eesti järvemudade uurimine sai alguse 19. sajandil Tartu Ülikoolis (L. zur Mühlen, M. zur Mühlen).
Värska lahes on järvemuda paksuseks mõõdetud kuni 12 meetrit ja maardla pindala on umbes 76 ha. Kasuliku kihi keskmine paksus on 4,6 m ja 60% niiskuse juures on muda aktiivne tarbevaru ligikaudu miljon tonni.

## Maailmas
Rumeenia on kuulus ravimudaga järvede poolest. Rumeenia linnas Techirghiolis kaevandatakse Techirghioli järvest järvemuda, mis tänu oma headele omadustele võitis juba 20. sajandi alguses auhindu. Samuti asub Rumeenias Balta järv, mille muda kasutatakse liigese-, naha- ja reumaatiliste haiguste raviks. Sealset muda hakati raviks kasutama juba 1840. aastatel.

## Vaata ka
*järvelubi
*järvesete
*turbamuda

## Viited
Viiulivõti

**Viiulivõti** ehk **g-võti** on noodikirja märk, mille ülesandeks on näidata esimese oktavi G asukohta noodijoonestikul. 

Viiulivõti on üks noodivõtmeid.

### Vaata ka
*Noodikiri
*Noodikirja märkide loend
*Noodivõti
Scania

**Scania AB** (**Scania Aktiebolag**) on Rootsi autotööstusettevõte, mis on spetsialiseerunud raskeveokite, busside ja mootorite tootmisele. Scania on üks maailma juhtivaid säästva transpordi lahenduste pakkujaid, olles teerajaja elektriveokite ja biokütustel töötavate mootorite arendamisel.

Ettevõtte peakorter asub Södertäljes ning peamised tootmisüksused asuvad Rootsis, Prantsusmaal, Hollandis, Poolas, Brasiilias ja Argentinas. 2022. aastal lõpetas Scania tegevuse Venemaal seoses geopoliitilise olukorraga.

## Ajalugu ja seos Saabiga

Scania juured ulatuvad aastasse 1891 (Vabis) ja 1900 (Maskinfabriks-aktiebolaget Scania). Need kaks ettevõtet ühinesid 1911. aastal, moodustades **Scania-Vabise**.

Märgiline periood Scania ajaloos oli aastatel **1969–1995**, mil ettevõte ühines lennuki- ja autotootjaga Saab, moodustades kontserni **Saab-Scania**. Sel ajal jagasid mõlemad kaubamärgid kuulsat grifooni (müütiline olend) logol, mis pärineb Skåne maakonna vapilt. Pärast kontserni lahknemist 1995. aastal jätkas Scania iseseisva veoautotootjana, säilitades grifooni logo, samas kui sõiduautode tootmine (Saab Automobile) liikus General Motorsi kontrolli alla.

## Omanikusuhted ja TRATON

Alates 2014. aastast kuulub Scania täielikult Volkswageni kontserni. 2018. aastal loodi TRATON SE (endine Volkswagen Truck & Bus), mis koondab Scaniat, MAN-i, Navistari ja Volkswageni tarbesõidukite üksust. Scania on grupi sees tuntud kui "premium-bränd", mis keskendub tipptehnoloogiale ja kütuseefektiivsusele.

## Scania Eestis

Eestis esindab ettevõtet Scania Eesti AS, Scania veokid on Eesti raskeveoste turul ühed populaarseimad.

Scania bussid on laialdaselt kasutusel Eesti ühistranspordis, sealhulgas sellistes ettevõtetes nagu:
* Lux Express (peamiselt Scania Irizar kaugsõidubussid)
* GoBus
* SEBE AS

## Sümboolika

Scania nimi on ladinakeelne nimetus Skåne maakonnale. Logol kujutatud punane kroonitud grifoon on Skåne maakonna vapp. See sümboliseerib jõudu, kiirust ja valvsust.


Fail:Scania motorcycle 1903.JPG| Scania mootorratas aastast 1903
Fail:ScaniaV8.jpg| Legendaarne Scania V8-mootor, mis on veokijuhtide seas kultusstaatusega
Fail:Scania-vabis c50 metropol 1953.JPG| Scania-Vabis C50 Metropol (1953)
Fail:Scania S-series 2024.jpg| Scania S-seeria (2024), uue põlvkonna veok


## Vaata ka
* Scania OmniLink
* MAN Truck & Bus
* TRATON

## Viited

## Välislingid

* Scania Group ametlik koduleht
* Scania Eesti
Megan Quartet

**Megan Quartet** oli 1997. aasta kevadel Meggani mantlipärijana Tallinnas Tarvo Kaspar Toome moodustatud Eesti džässroki instrumentaalansambel. Koosluse muusikas olid ühendatud nii roki, klassikalise, minimalistliku, psühhedeelse, alternatiivse kui ka džässmuusika elemendid. Festivalidest on ansambel mänginud Tudengijazzil, Tartu ja Pärnu džässifestivalidel, Kuri Progel ja Pilvepillerkaarel.

1996. aasta sügisel läks Tarvo Kaspar Toome juhitud vokaalinstrumentaalansambel Meggan muusikaliste erimeelsuste tõttu laiali.

1997. aasta kevadel pani Toome kokku Megan Quarteti koosseisus Mihkel Mälgand (bass ja kontrabass), Rauno Rebane (löökriistad), Aulis Nemvalts (saksofonid) ja Tarvo Kaspar Toome (klahvpillid, kitarr). Külalisesinejatena on kontsertidel üles astunud Tõnis Tüür (kontrabass), Meelis Ainsalu (bass), Jaan Pehk (vokaal) ja vanamuusikaansambel Kampsun (flöödid).

2000. aastal ilmus kontsertplaat festivali Pilvepillerkaar'00 salvestisega "Megan Projekt. KATUS".

2001. aasta kunsti- ja muusikafestivalil Mantika esines Megan Quartet erinevatel asjaoludel juba nimega Lippajad koosseisus Mihkel Mälgand, Rauno Rebane, Aulis Nemvalts, Tarvo Kaspar Toome ja Raun Juurikas (klahvpillid) ja Arno Kalbus (löökriistad).

2002. aastal esines Megan Quartet Hiiumaal progefestivalil Kuri Proge.

2003 – Megan Quarteti "mantlipärijana" hakkas tegutsema kvartett MESI koosseisus: Mihkel Mälgand (bass), Ahto Abner (löökriistad), Iljo Toming (kitarr) ja Tarvo Kaspar Toome (klahvpillid)).

2003. aastal ilmus Megan Quarteti teine kontsertplaat "Are You Insured?".

2008. aasta detsembris ilmus Megan Quarteti stuudiosessioonidega CD "Väljasõit rohelisse"

Ansambel lõpetas aktiivse tegutsemise umbes aastal 2000, kuid Megan Quartet-i alustatud liini jätkab 2001. aastal tegutsema hakanud ansambel Lippajad.

## Vaata ka
*Meggan
*Lippajad

## Välislingid

*Megan Quarteti ametlik koduleht
Goat Island

**Goat Island** (inglise keeles 'Kitsesaar') on paljude saarte nimi ingliskeelsetes maades. 

* Üks neist on Niagara jões asuv saar, mida eesti keeles tuntakse **[[Kitsesaar]]e** nime all. 
* **[[Goat Island (Kookossaared)|Goat Island]]** on üks Lõuna-Keelingi saartest Kookossaarte alal.
* Goat Island oli **[[Yerba Buena]]** saare nimi 1895–1931.
Vettehüpped

**Vettehüpped** said veespordialana alguse 17. sajandil Saksamaal ja Rootsis. Vettehüpped on füüsilisi ja tehnilisi oskusi nõudev ala. Vettehüppeid sooritatakse kas hüppetornist või hoolaualt. Sportlased peavad enne vette sukeldumist sooritama õhus võimalikult täiuslikult teatud elemente.

Kohtunikud hindavad hüppe sooritamisel elementide kergust ja meisterlikkust. Vette tuleb sportlasel sukelduda võimalikult vaikselt ja kergelt. Hüpete järjestuse ja üksikasjad panevad sportlased kirja ning esitavad enne võistluste algust kohtunikele.

## Olümpiamängudel

Esimest korda olid vettehüpped olümpiamängude kavas 1904. aasta olümpiamängudel Saint Louises. Naised hakkasid olümpiamängudel võistlema alates 1912. aasta OM-ist Stockholmis.

## Pilte

Fail:Diver2.jpg|Arvid Spångberg (1908. aasta OM-il Londonis)
Fail:Diving tower at the 2008 EC.jpg|Hüppetorn 2008. aasta EM-il
Fail:Several bravehearts.jpg|Hüppetorn väliujulas


## Välislingid
*FINA koduleht
Generaalbass

**Generaalbass** ehk ***basso continuo*** (itaalia keeles 'katkematu bass') ehk **nummerdatud bass** on muusikat pidevalt saatev bassihääl, millele ehitatakse saateharmoonia. Bassihääl on nootidena välja kirjutatud, harmoonia jaoks on numbrikiri, mille järgi harmooniapill improviseerib saate. 

Generaalbassi on võimalik mängida harmooniapillil (klavessiin, orel, lauto vm), aga enamasti esitatakse seda pillirühmaga, millesse kuulub ka mõni basspill (tšello, *[[viola da gamba]]*, fagott, violoon vm). 

Generaalbass on iseloomulik peamiselt barokiajastu muusikale ja muusikaloos kasutatakse mõiste "barokk" asemel sageli ka nimetust "generaalbassi ajastu". 17. sajandil ja 18. sajandi I poolel kuulus generaalbass praktiliselt kõikidesse instrumentaal- ja vokaalmuusika koosseisudesse. Vastavalt võib *basso continuo* rühm olla väga erineva suurusega. Eriti suurt hulka harmooniapille kasutati 17. sajandi Itaalias ooperietendustel.
Västerbron

**Västerbron** ('läänesild') on terasest kaarsild Rootsis Stockholmis, mis ühendab Kungsholmeni saart (Mariebergi linnaosa) Södermalmiga üle Riddarfjärdeni lahe. Sild avati 20. novembril 1935.

Sild on koos viaduktidega üle 600 m pikk, sellest vee kohal 340 m.
Toomas Savi

**Toomas Savi** (sündinud 30. detsembril 1942 Tartus) on Eesti poliitik ja endine spordiarst. Ta oli Euroopa Parlamendi kuuenda koosseisu liige aastatel 2004–2009.

## Haridus
Toomas Savi on lõpetanud Suure-Jaani Keskkooli 1961 ning Tartu Riikliku Ülikooli üld- ja spordiarstina 1970. Sai sealsamas meditsiinikandidaadi kraadi spordifüsioloogia erialal 1975.

## Töö väljaspool poliitikat

Savi on töötanud Tartu Ülikooli lihastalituse teadusliku uurimise probleemlaboratooriumis vanemteadurina 1970–1979, 1972 Müncheni, 1976 Montréali ja 1980 Moskva olümpiamängudel NSV Liidu kergejõustikukoondise arstina 1970–1980, Tartu Kehakultuuri Dispanseri peaarstina 1979–1993, abiarstina Soome Kuopio Ülikooli Keskhaiglas ja Kajaani keskhaiglas 1991–1992.

Koostanud õppematerjale arstiteaduskonna üliõpilastele.

## Poliitiline tegevus
Toomas Savi oli Tartu Linnavolikogu liige 1989–1993, 1996–1997 ja 1999–2000, Tartu abilinnapea 1993–1995. Ta oli VIII Riigikogu, IX Riigikogu ja X Riigikogu liige ning Riigikogu esimees 1995–2003 ja aseesimees 2003–2004. VIII ja IX Riigikogusse osutus ta valituks isikumandaadiga. Savi oli Euroopa Parlamendi vaatlejaliige 2003–2004 ning 2004–2009 Euroopa Parlamendi liige. Ta oli Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni juhatuse liige.

Ta oli aastatel 1961–1990 NLKP liige. 1994. aastast on ta Eesti Reformierakonna asutajaliige.

2001. aastal osales Savi kandidaadina Eesti Vabariigi presidendi valimistel, kuid jäi valimiskogus alla Arnold Rüütlile. Toomas Savi kogus esimeses voorus 90 häält, Arnold Rüütel aga 114. Teises voorus sai Rüütel 186 häält, Savi 155.

## Liikmesus
Ta on Eesti Olümpiakomitee asutajaliige (1989), Tartu Rotary Klubi liige alates 1993, on 2015–2016 klubi president.
Liikumise "Eluterve Eesti" liige alates 1994, Eesti Suusaliidu president 1999–2011, Estonia Seltsi liige alates 2001 ning Tartu Maarja Kiriku Sihtasutuse nõukogu liige alates 2003.

Ta on kuulunud Eesti Spordimeditsiini Föderatsiooni presiidiumi (1993–1996 president). 

Ta on Eesti Laste Organisatsiooni (ELO) ja liikumise Eestluse Elujõud patroon.

## Sportlasena
Savi on tegelenud paljude spordialadega. Ta on olnud Viljandi rajooni meister 12 spordialal. Tuli 1967 NSV Liidu rahvaste spartakiaadil odaviskes 5. kohale (isiklik rekord 81.20 oli 1967. aastal maailma edetabeli 15. tulemus). Tulnud Eesti koolinoorte meistriks kõrgus- ja kaugushüppes, Tartu meistriks kümnevõistluses. Mänginud edukalt korv- ja võrkpalli. 

## Isiklikku
Peab ennast suureks õllejoojaks (400 liitrit aastas).

## Tunnustus
* 1998 – Norra Kuningliku Teeneteordeni I klass 
* 2001 – Malta Vabariigi Teeneteorden 
* 2001 – Prantsuse Rahvusliku Teeneteordeni suurrist 
* 2002 – Soome Lõvi Ordeni suurrist 
* 2003 – Riigivapi II klassi teenetemärk 
* 2003 – Portugali Vabariigi Prints Dom Henrique Ordeni suurohvitseririst 
* 2024 – EELK III järgu teeneterist

## Viited

## Välislingid

* Lühitutvustus Euroopa Parlamendi lehel
* Toomas Savi: arengumaid ei tohi majanduskriisis hüljata Postimees, 21. jaanuar 2009
*
Seenioride vabakava

**"Seenioride vabakava"** on Cool D album, mis anti välja 2004. aastal.

## Lood
# Soojendus
# Pole sinu asi
# Vanakool (Trammiga Koplisse)
# Mees vaata kuhu sa astud! / Stupid F
# Miks
# Ole viisakas
# Klubi pleebs... (Kõigeks valmis)
# Tavaliselt järgmisel päeval (Kõne Basiiliole) / Tommyboy ja Kozy
# Kes siis veel / G-Enka
# Variseride aeg / Stupid F
# Võitlejad teevad keldris sparringut (huumorit Tommyboy ja G-Enka esituses)
# Mind ei huvita / G-Enka, Tommyboy
# Sajandi needus
# Rohi
# Tasa
# Kui neid asju poleks! / Kozy
# Kommertsteade
# Eestlased
# Käitu täna nagu segane

## Välislingid
*
*Värske. Cool D, raadiosaade, 6.12.2004.
SAS

**SAS** või **Sas** on mitme tähendusega lühend:
* **[[Scandinavian Airlines|SAS Scandinavian Airlines]]** on Skandinaavia lennufirma.
** **[[SAS Group]]** on lennundusfirmasid ühendav emaettevõte.
** **[[SAS Sverige]]** on Scandinavian Airlinesi tütarettevõte Rootsis
** **[[SAS Danmark]]** on Scandinavian Airlinesi tütarettevõte Taanis
** **[[SAS Norge]]** on Scandinavian Airlinesi tütarettevõte Norras
* **[[Special Air Service]]** on Suurbritannia armee eriüksus
* **[[Serial Attached SCSI]]** on arvuti kõvaketta liides
* **[[SAS System]]** on statistilise analüüsi tarkvara
***[[sihtasutuste seadus]]**
...
Tütar üksi kodus

**Tütar üksi kodus** on Cool D album, mis anti välja 2005. aastal.

## Lood
# Cool D on valmis
# Tütar üksi kodus 6. osa (sextrett)
# Veebipõhine
# Tahan sind hetkeks / J.O.C.
# Tütar üksi kodus 5. osa (Oi-Oi!!) 2001a.
# Puhake hästi neiu
# Meeleheitel perenaised / Genka
# Tütar üksi kodus 1. ja 2. osa 1995a.
# Raha
# Balloonipead
# Sõna
# Intermissioon
# Tütar üksi kodus 4. osa 1998a.
# Tütar üksi kodus 3. osa 1996a.
# Ablas miizu
# Ma olen räpane
# Superfriik
# Aitäh elu eest!

: + video: Eestlased

## Välislingid
*
Sõnumid pimedusest

**"Sõnumid pimedusest"** on Cool D teine album, mis anti välja 1996. aastal.

## Lood
# Intro
# Ma olen tagasi
# 112
# Nüüd sport
# Pääsu pole
# Ära usu jama
# "Vahet" pole
# Karm reaalsus
# Interlüüd (politsei)
# Võib-olla kuskil kõnnib lilla... (Copkilla)
# Tütar üksi kodus 3
# Jazz
# Technics SL-1200
# Karm ja mahe
# Mõistus petab mind
# Surnuna sündinud
# Outro

## Samples
**Ära usu jama**
*"1-800 Suicide" by Gravediggaz
**Võib-olla kuskil kõnnib lilla**
*"Protect Ya Neck" by Wu-Tang Clan
**Tütar üksi kodus 3**
*"No Rest for the Wicked" by Cypress Hill
*"Stoned Raiders" by Cypress Hill
*"Wu‐Tang: 7th Chamber" by Wu‐Tang Clan
**Mõistus petab mind**
*"The Birth" by Ice Cube

## Välislingid
*
Saaga läheb edasi

**"Saaga läheb edasi"** on Cool D kolmas stuudioalbum, mis anti välja 1998. aastal.

## Lood
# Öösel kell 2:28
# Kas sa kuuled?
# Naaber ei tea
# Kui see pole karm (Elvis on munn) / Kassu
# Interlüüd
# Lendab kuul
# Draama
# Pole miskit öelda...
# Tütar üksi kodus (neljas osa)
# Interlüüd (aids)
# 20. sajand
# Funry (jäta koju relv)
# Liba MC
# Kriminoloogia
# Enesetapja eri
# Lahkamine / Cool D
# Viimane lumi / Kozy, Toe Tag, A-team

## Välislingid
*
Nigula raba

**Nigula raba** on soomassiiv Pärnumaal Häädemeeste vallas Uuemaa ja Urissaare külades. Raba pindala on 2320 ha. 

Nigula raba on lääne-eesti tüüpi lageraba suhteliselt järsu rabarinnaku ja lameda keskplatooga. Rinnak on paremini näha soostiku lääneosas, kus rabapind tõuseb mõnekümne meetri jooksul kuni 3 meetrit kõrgemaks. 

Raba areng sai alguse umbes 10 000 aastat tagasi ehk pärast viimast jääaega. Märgala on tekkinud tuhandete hektarite suuruse veekogu kinnikasvamisel, rabas on säilinud jäänukina 20 ha suurune Nigula järv. 

Raba turbakihi paksus on kuni 6,8 m, lamamiks sapropeel ja saviliivmoreen. 

Nigula soostiku uhkuseks on viis rabasaart, mis oma põlismetsaga hakkavad silma üle kogu lageda raba, kuigi asuvad 1–1,5 meetrit rabapinnast allpool. Saarte kõrgematel osadel paikneb liigirikas laialehine salumets, mis on relikt soojast ja niiskest atlantilisest kliimaperioodist 5000–6000 aastat tagasi. Nigula rabas on ka palju raskesti läbipääsetavaid älvestikke, rahvakeeli mülkaid.

Raba jääb Nigula looduskaitseala territooriumile.


Nigula raba 2018 01.jpg| Nigula raba ja Nigula järv 2018. aasta kevadel
Nigula raba2.jpg
Nigula raba4.jpg
Nigula raba5.jpg
Nigula raba7.jpg
Nigula raba8.jpg
Nigula raba9.jpg
Nigula raba.jpg|Panoraam


## Viited
Aljoša (film)

**"Aljoša"** on 2008. aastal valminud Meelis Muhu dokumentaalfilm pronkssõdurist.

Lisaks intervjuu skulptor Enn Roosiga ("Monumendi sünd") ja "Naši" protestiaktsioon Tõnismäel.

## Viited

## Välislingid
* Aljoša (videosalvestis). ESTER Tallinn
Shades

**Shades** (ka **Varjud**) oli eesti ansambel. 

Ansambli asutasid umbes 7. klassis Urmas Alender ja Tiit Haagma. Bändile pandi nimi Cliff Richardi bändi Shadows järgi. Tuntud muusikutest mängis klaverit Paul Mägi. Lisaks koolipidudele esinesid nad Sossi klubis.

## Viited
Mesotroofne järv

**Mesotroofne järv** ehk **kesktoiteline järv** on järv, kus taimetoitainete hulk on suurem kui oligotroofses järvetüübis ja väiksem kui eutroofses järves. 

Enamasti on neis järvedes selge vesi ja suhteliselt suur veesiseste taimede osakaal. 

## Vaata ka
*Eutroofne järv
*Oligotroofne järv
Mihhail Trepaškin

**Mihhail Ivanovitš Trepaškin** (Михаил Иванович Трепашкин; sündinud 7. aprillil 1957) on advokaat ning endine FSB polkovnik, kes on tuntuks saanud katsetega iseseisvalt uurida Teise Tšetšeenia sõja üheks ajendiks olnud elumajaplahvatusi Venemaal.

FSB-s töötades uuris Trepaškin kolleegide sidemeid kriminaalsete rühmitustega ning sai koguni medali, kui paljastas FSB ohvitseride katse müüa tšetšeeni mässulistele relvi.

1996. aastal süüdistas ta FSB-d avalikult korruptsioonis. 1998. aastal andis Trepaškin koos Aleksandr Litvinenko ja teistega pressikonverentsi, millel esines FSB erirühma poolt plaanitava atentaadi sihtmärgina.

1999. aastal asus ta Sergei Kovaljovi palvel uurima elumajaplahvatusi, mis said ajendiks Vladimir Putinile populaarsust kogunud Teisele Tšetšeenia sõjale. Kaks õde, kelle ema ühes plahvatuses hukkus, palkasid Trepaškini end esindama kohtuasjas, milles kahte muslimit süüdistati lõhkeainete transpordis pommiplahvatuste korraldamiseks. Trepaškini uurimistöö viis hoopis kahtlusaluseni, kes osutus FSB-laseks. Ta leidis ka tunnistaja, kelle sõnade kohaselt võltsiti protsessil tõendeid, et juhtida kahtlust FSB-lt eemale.

Enne kui Trepaškin jõudis oma avastusi kohtus tutvustada, leiti tema autost väidetavalt sinna sokutatud tulirelv, ja Trepaškin saadeti trellide taha. Apellatsioonikohus ei aktsepteerinud süüdistust illegaalses tulirelva omamises, kuid suletud sõjaväekohus mõistis Trepaškini süüdi riigisaladuste paljastamises.

Väidetavalt pakuti Trepaškinile võimalust vanglakaristusest pääseda, seda juhul, kui ta soostunuks lahkuma Kovaljovi komisjonist ning liituma Londonisse põgenenud Litvinenko kõrvaldamist kavandava meeskonnaga.

Astma ja muude tõbede käes kannatanud Trepaškinile ei võimaldatud vanglas aastaid ravi. Tema karistusaeg lõppes 2007. aasta lõpus.
Split Personality

**"Split Personality"** on Lowry debüütalbum solistina. See ilmus 14. detsembril 2007. aastal.

## Albumi lood
John Bodkin Adams

**John Bodkin Adams** (21. jaanuar 1899 – 4. juuli 1983) oli briti arst, kes võis olla Suurbritannia ajaloos kõige rohkem inimesi tapnud sarimõrvar.

## Vaata ka
* Harold Shipman – briti arst, sarimõrvar

## Kirjandus
* Sybille Bedford, *The Best We Can Do*
* Pamela V. Cullen, * Stranger in Blood: The Case Files on Dr John Bodkin Adams*, London, Elliott & Thompson, 2006, ISBN 1-904027-19-9
* Patrick Devlin, *Easing the passing: The trial of Doctor John Bodkin Adams*, London, The Bodley Head, 1985
* Percy Hoskins, *Two men were acquitted: The trial and acquittal of Doctor John Bodkin Adams*, 1983
* Rodney Hallworth, Mark Williams, *Where there's a will... The sensational life of Dr John Bodkin Adams*, 1983, Capstan Press, Jersey ISBN 0946797005
* John Surtees, *The Strange Case of Dr. Bodkin Adams: The Life and Murder Trial of Eastbourne's Infamous Doctor and the Views of Those Who Knew Him*, 2000

## Välislingid
* Shyscyberchamber (inglise keeles)
* Stranger in Blood (inglise keeles)
Krzysztof Zanussi

**Krzysztof Pius Zanussi** (sündinud 17. juunil 1939 Varssavis) on poola filmirežissöör ja -produtsent. 

## Elukäik
Krzysztof Zanussi sündis Varssavis Jerzy ja Wanda (sünninimi Niewiadomska) Zanussi ainsa lapsena. Tema isa, Itaalia päritolu Jerzy Zanussi, töötas ehitusinsenerina. Isa soovis, et pojast saaks arhitekt. 

Aastatel 1955–1959 õppis ta füüsikat Varssavi Ülikoolis ning 1959–1962 filosoofiat Jagiełło ülikoolis Krakówis, kuid kumbagi ei lõpetanud. Samal ajal hakkas tegema amatöörfilme. Tema varajased tööd äratasid kiiresti kriitikute tähelepanu – üheteistkümnest filmist koguni üheksa pälvis auhindu. Näiteks 1958. aastal valminud "Tramwaj do nieba", mille ta tegi koos Wincenty Ronisziga, võitis Grand Prix’ üliõpilaste harrastusfilmide festivalil. 

Aastal 1962 astus ta Łódźi Filmikooli, mille lõpetas 1966. aastal. Tema diplomitööna valminud film "Smierc prowincjala" ("Provintsisurm", 1966) võitis auhindu 1967. aasta Veneetsia, Mannheimi, Valladolidi ja Moskva filmifestivalidel.

17. aprillil 1992 nimetati Krzysztof Zanussi filmikunsti professoriks filmirežii alal.

Krzysztof Zanussi oli aastatel 1980–2019 Poola filmistuudio Tor (poola keeles Studio Filmowe Tor) direktor, mis on tootnud muuhulgas kõik Krzysztof Kieślowski filmid aastast 1976. 

Ta on professor Euroopa Filmikoolis Šveitsis, kus ta juhendab ka suviseid filmialaseid töötubasid. Lisaks õpetab ta Krzysztof Kieślowski Filmikoolis Katowices.

Krzysztof Zanussi mängis iseennast Krzysztof Kieślowski 1979. aasta filmis "Amatöör".

Ta oli 1981. aastal Veneetsia filmifestivali žüriis.

Zanussit on nimetatud "Poola filmikunsti paavstiks intellektuaalses korsetis".

## Tunnustus
* 1981 – David di Donatello auhind
* 1999 – Poola Taassünni orden
* 2000 – Moskva rahvusvahelise filmifestivali peaauhind Kuldne Püha Jüri
* 2006 – Ordinas Už nuopelnus Lietuvai
* 2009 – Vürst Jaroslav Targa V järgu orden
* 2012 – Ordre des Arts et des Lettres komandör
* 2018 – East–West. Golden Arch
* 2022 – PÖFFi elutööpreemia

## Filmograafia

## Viited

## Välislingid
* 
* "Filmikanal:10. Poola filmirežissöör Krzysztof Zanussi" ETV saade, 16. august 1987
Wirbelwind

**Wirbelwind**, täisnimetusega **Flakpanzer IV / 2cm Vierling Wirbelwind** oli Teise maailmasõja ajal Saksamaal toodetud õhutõrje liikursuurtükk (õhutõrjetank).

Ettepaneku, sellise õhutõrjemasina ehitamiseks andis 12. SS-tankidiviis "Hitler Jugend" ohvitser Karl Wilhelm Krause. Esimene prototüüp valmis 1944. aasta mais ja sellest sai esimene tõeline õhutõrjetank. Masin ehitati lahingus vigastada saanud või kapitaalremonti saadetud Panzer IV šassiile, millele ehitati uus 9-nurkne pealt lahtine torn. Meeskonna paigutus tornis jäi samaks mis PzKpfw IV-l. Relvastuseks paigutati torni neljane 20 mm õhutõrjekahur Flak 38 L/112.5, mida võis väga edukalt kasutada ka maapealsete märkide hävitamiseks. Rindel oli Wirbelwind väga efektiivne eriti madalalt lendavate märkide vastu.

Masina tootmisega tegeles firma Ostbau Werke Saganis, Sileesias. 1944. aasta lõpuks oli toodetud 106 seda tüüpi masinat, kõik need saadeti tankidiviiside kaitseks. Ühtekokku saadeti idarindele 90 ja läänerindele 16 Wirbelwindi.

1944. aastal otsustati Wehrmachti kõrgemas juhtkonnas hakata Wirbelwindi relvastama nelja 30 mm kahuriga MK 103/28 või MK 103/38, mille laskekiirus oli maksimaalselt 1600 lasku minutis. Sama aasta detsembris sai firma Ostbau Werke ühe sellise masina valmis, kuid see jäi ka ainsaks. Masin sai nimeks *Zerstorer 45* – *3cm Flakvierling MK 103/1-8 auf Sfl PzKpfw IV*.

1945. aastal võeti vastu otsus hakata Wirbelwindi tootma ka Panzer III šassiile. Projekt sai nimeks *Flakpanzer III* ning esialgu oli tellimuseks ettenähtud 90 masinat, kuid sõja lõpp lõpetas ka selle projekti.

## Välislingid

*Panzerworld. Möbelwagen, Wirbelwind, Ostwind and Kugelblitz *inglise keeles*
Alo-Martin Mathiesen

**Alo-Martin Mathiesen** (sündinud 19. veebruaril 1987) on eesti muusik, ansambli Bedwetters endine trummar.

Ta on lõpetanud 2007. aastal Pärnu Hansagümnaasiumi.
Estonian Guitar Octet

**Estonian Guitar Octet** ehk **E.G.O.** on kitarristidest koosnev Eesti ansambel.

Ansambli asutas 2007. aastal Jaak Sooäär. Lisaks Sooäärele musitseerivad ansamblis Kalle Tikas, Mart Soo, Paul Daniel, Robert Jürjendal, Tarvo Kaspar Toome, Tõnis Leemets ja Virgo Sillamaa.

## Diskograafia
* Estonian Guitar Octet Featuring Eugene Chadbourne "Rolling Stones Hostages Incidents" (2010, salvestatud 2008 augustis)
Kitarrist

**Kitarrist** ehk **kitarrimängija** on pillimängija, kes kasutab heliloomingu esitamiseks akustilist ja/või elektrilist kitarri.

## Vaata ka
*Kitarristide loend
Málaga

**Málaga** on linn Hispaanias, Andaluusia suuruselt teine linn ja Málaga provintsi keskus. Asub Vahemere ääres kahe jõe, Guadalmedia ja Guadalhorce, suuete vahel.

Linna asutasid foiniiklased umbes 8. sajandil eKr. Aastal 571 vallutas linna läänegootide kuningas Leovigild. 8. sajandil läks linn mauride valdusse. 1487. aastal vallutasid linna hispaanlased.

Tänapäeval on peamised majandusharud turism ja põllumajandus. Linn asub Costa del Soli (Päikeserannik) turismipiirkonnas.

Málagast on pärit Pablo Picasso, Antonio Banderas ja Fran Perea.

Linnas asub Pablo Picasso muuseum, Alcazaba ja Gibralfaro kindlused ning Malagueta, La Caleta ja Palo rannad.

## Viited

## Välislingid

* Linnavalitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
Antipateetiline eksitus

**Antipateetiline eksitus** (inglise keeles *antipathetic fallacy*) on David Papineau järgi eksijäreldus, mille puhul asjaolust, et kolmandaisikulised mõtted teadvusliku kogemuse kohta ei kasuta mingil (võib-olla sekundaarsel, meenutuslikul) kujul seda teadvuslikku kogemust ennast, järeldatakse, et erinevalt esimeseisikulistest mõtetest  ei saa kolmandaisikulised mõtted käia teadvusliku kogemuse kohta. See eksitus seletab Papineau järgi, miks paljud inimesed usuvad, et on olemas mittefüüsilisi vaimuseisundeid. 

Termin on moodustatud John Ruskini väljendi "pateetiline eksitus" (*pathetic fallacy*) eeskujul. Ruskin peab silmas subjektiivsete muljete panemist asjade eneste arvele, nagu näiteks ütluses "sünge mets". Antipateetilise eksituse puhul jäetakse see just tegemata: teadvuslikke kogemusi keeldutakse aju arvele panemast. 

Papineau kaitseb füsikalistlikku seisukohta, et teadvuslikud kogemused on  identsed ajuseisunditega. Mary toa mõtteeksperimenti kasutavale teadmiseargumendile vastab ta, et värvusi esimest korda aistides omandab Mary uue viisi osutada oma füüsilistele ajuseisundile, kasutades mõisteid, mis rajanevad nende esimeseisikulisel kogemisel. Oma kogemusest esimeseisikuliselt mõeldes kasutab ta esmakogemisel moodustunud mustreid. 

Antipateetiline eksitus seletab, miks inimesed kalduvad arvama, et nad saavad oma kogemusest päriselt mõelda ainult esimeseisikuliselt, mistõttu see kogemus ise peab olema midagi füüsilisest seisundist erinevat. Nimelt tundub, nagu  kolmandaisikulised mõtted käiksid ainult füüsiliste seisundite, mitte teadvuslike kogemuste kohta, sest nende puhul ei kasutata kogemust meenutavaid mustreid (mõtted ise ei sisalda kogemuslikku elementi). Et kolmandaisikulised mõtted kogemuse kohta seda kogemust ennast mitte kuidagi ei sisalda, siis tundub, nagu nad ei saaks tegelikult selle kogemuse kohta käia. Eksitus tuleneb siis kasutamise ja mainimise eristuse tegematajätmisel: sellest, et me kogemust ei kasuta, ei järeldu, et me ei saaks kogemust mainida.
Mereimetajad

**Mereimetajad** (laiemas mõttes veeimetajad) on mitmekesine imetajate rühm, kuhu kuulub umbes 120 liiki. Mereimetajaks loetakse neid imetajaid, kes elavad meres või kes suure osa oma toidust saavad merest. Mereimetajad on vaalalised, loivalised, meriveiselised ja mõned kiskjalised (merisaarmas ja kassiksaarmas). Mõnikord loetakse mereimetajaks ka jääkaru. 

Vaalalised on suurim mereimetajate selts, sinna kuulub enam kui 84 liiki. Loivaliste hulka kuulub 33 liiki.  

Mereimetajad on vee-elulised sekundaarselt, see tähendab, et nende esivanemad elasid maismaal. Mereimetajail on vees elamiseks tekkinud mitmeid kohastumusi: suhteliselt suured kehamõõtmed, voolujooneline kehakuju, modifitseerunud jäsemed ja mitmed termoregulatsiooniga seotud iseärasused. Sellele vaatamata on erinevad liigid vee-eluks kohastunud isemoodi. Veekeskkonnaga on kõige paremini adapteerunud vaalalised ja meriveislased, kelle kogu elutsükkel möödub vees; teised imetajarühmad veedavad mingi aja ka maismaal. 

Tänapäeval on paljude mereimetajate populatsioonid sattunud inimese poolt üleekspluateerimise tõttu ohtu. Juba ajalooliselt on kommertseesmärkidel kasutatud näiteks hülgenahku, vaalaliha jne. Nüüdisajal on enamik mereimetajaid range (loodus)kaitse all.
Club Kung Fu

**"Club Kung Fu"** oli Vanilla Ninja singel, mis anti välja 2003. aasta jaanuaris. Laul osales ka võistlusel Eurolaul 2003. Laul ilmus albumil Vanilla Ninja.

## Lugude nimekiri
#Club Kung Fu (*Massimo Radio Edit*) – 03:00
#Club Kung Fu (*Short Edit*) – 02:41
#Club Kung Fu (*Dance Radio*) – 3:32
#Club Kung Fu (*Club Mix*) – 05:15
#Club Kung Fu (*Fast Break Beat Mix*) – 04:29
#Club Kung Fu (*Slow Break Beat Mix*) – 04:12

## [[Kaver]]id
Loost on teinud venekeelse versiooni ansambel Miau ("Мау тусовка" / "Miau Tusovka"). Lugu on avaldatud kogumikus "Sügishitt 2004" ja Miau plaadil "Ассорти" ("Assortii"). Venekeelsete sõnade autorid on Jaroslava Rjabokon ja Natalja Kalinina.

## Välislingid
*Video YouTube'is
*Laulusõnad
Afaliin

**Afaliin** ehk **laiksilm-delfiin** ehk **silmikdelfiin** (*Tursiops truncatus*) on delfiinlaste sugukonda kuuluv veeimetaja. Afaliinid on arvatavasti ühed kõige tuntumad ja levinumad delfiinid maailmas.

Traditsiooniliselt on perekonda *Tursiops* kuulunud üks liik – afaliin; viimase aja molekulaarbioloogilised uuringud on aga näidanud, et tegelikult kuulub perekonda kaks eri liiki: harilik afaliin (*Tursiops truncatus*) ja india ookeani afaliin *Tursiops aduncus*. 2011. aastal kirjeldati veel kolmaski liik, burrunani delfiin (*Tursiops australis*), kes on Austraalia lõunaranniku endeem.

Kõige rohkem peetakse delfinaariumides just afaliine, sest nad kohanevad tehisoludega paremini kui teised delfiinid. 

Afaliinid on mänguhimulised ja uudishimulikud delfiinid. Nad elavad kõikides ookeanides, välja arvatud Arktika ja Antarktika vetes. Afaliine on kohatud Norras ja Taanis. 2020. a. mais nähti afaliine Turu lähistel ja 2. juunil 2020 neid oli nähtud Kopli lahes. Afaliinid elavad vees, mille pinnatemperatuur on 10–32 °C.

Täiskasvanud isased afaliinid on tüüpiliselt 244–381 cm pikkused ja kaaluvad umbes 500 kg. Emased on tavaliselt 228–366 cm pikkused ja kaaluvad umbes 250 kg. Delfiinid olid au sees juba antiikajal, Kreekas on nad kuulutatud rahvusloomaks.

Isane afaliin on läbinud peeglikatse.

## Kohtamised Eestis
2. juunil 2020 nähti kahte isendit Kopli lahes.

## Viited

## Välislingid
*Diana Reiss, Lori Marino, Mirror self-recognition in the bottlenose dolphin: A case of cognitive convergence, PNAS, 98 (10) 5937-5942; https://doi.org/10.1073/pnas.101086398, 2001.
Tremolokang

**Tremolokang** ehk **vibraatokang** ehk **''whammy''-kang** (inglise keeles *whammy bar*) on elektrikitarril roobi külge kinnitatud metallvarras, mida üles-alla painutades muudetakse keelte pinget, et tekitada tremolo- ja vibraatoefekti.
Silepringel

**Silepringel** (*Neophocaena phocaenoides*) on ainuke pringellaste sugukonna liik, kellel pole seljauime. Selle järgi on silepringel nimetuse saanudki. 

Harilik silepringel (*Neophocaena phocaenoides phocaenoides*) elab Indoneesias. Hiina silepringel (*Neophocaena phocaenoides sunameri*) elab Hiina idarannikul ja Jaapanis. Yangtse silepringel (*Neophocaena phocaenoides asiaorientalis*) elab Ida-Hiina meres ja Jangtse jões.
Põhjapringlik

**Põhjapringlik** ehk **valgekülg-pringel** (*Phocoenoides dalli*) on pringellaste sugukonda kuuluv veeimetaja. Põhjapringlikud on perekonna *Phocoenoides* ainuliik.

Nad on suurimad pringellased maailmas. Nad on kuni 2,2 m pikad ja kaaluvad kuni 250 kg. Nad suudavad ujuda kiirusega kuni 55 km/h ja on seega ühed kiireimad vaalalised.

Põhjapringlikuid on kahte tüüpi (morfad): *dalli*-tüüp ja *truei*-tüüp. 95% truei-tüüpi põhjapringlikutest elab Jaapani ja Kamtšatka poolsaare ümbruses. *Truei*-tüüpi põhjapringlikutel on suurem valge laik kui *dalli*-tüübil, *truei*-tüübil ulatub see küljelaik loibadeni. Varem arvati *truei*-tüüpi põhjapringlikud eraldi liigiks nimetusega lõunapringlik.

Põhjapringlikut iseloomustavad väikesed loivad, valge tipuga seljauim, valge küljelaik ning valge äärega saba. Põhjapringlikute pea, loivad ja selg on mustad.
Ñ

**Ñ** (**ñ**) on ladina kirja täht, mis on saadud n-tähest diakriitilise märgi tilde abil. 

Ñ on kasutusel hispaania, baski, tatari, galeegi ja mitmes muus keeles. 

## Hispaania keel
Ñ on hispaania tähestiku täht, mille nimi on *eñe*. Ta hääldub /ɲ/, märkides palataalset nasaali.
Ã

**Ã** (**ã**) on ladina kirja täht, mis on saadud a-tähest diakriitilise märgi tilde abil. Ã on kasutusel portugali, aromaani, kašuubi ja vietnami keeles.

## Portugali keel
Portugali tähestikus on täht Ã/ã nasaalne labialiseerimata keskvokaal /ɐ̃/, mille täpne kõrgus on murdeti erinev, ulatudes keskmisest kõrgeni. 

Täheühend *ãe* hääldub diftongina /ɐ̃ĩ̯/, täheühend *ão* diftongina /ɐ̃ũ/. 

Ã-täht on portugali keelele iseloomulik ning mõnikord kasutatakse seda portugali keele sümbolina.  

## Kašuubi keel
Kašuubi tähestikus on Ã-täht, mis hääldub /ã/ (Pucki maakonnas ja Wejherowo maakonna põhjaosas /ɛ̃/.
 
## Vietnami keel

Vietnami keeles tähistab ã häälikut /aː/ kõrges murduv-tõusvas toonis. 

## IPA

IPAs on /ã/ nasaalne labialiseerimata kõrge vokaal, nagu näiteks *an* prantsuse sõnades *maman* ja *Jean*.