open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ex falso quodlibet

***Ex falso quodlibet*** (ladina keeles 'väärusest mida iganes') on klassikalises loogikas, intuitsionistlikus loogikas ja sarnastes loogikasüsteemides printsiip, mille järgi võib läbi vasturääkivuse tõestada mis tahes väidet. Nimelt on vastuolulisusest võimalik tuletada mistahes propositsioon, sealhulgas selle propositsiooni enda eitus. Seda kutsutakse ka **deduktiivseks plahvatuseks**.

Sellele printsiibile andis esimesena tõestuse 12. sajandi prantsuse filosoof Guillaume Soissonsist*.* Printsiibi olemasolu tähendab seda, et kui aksioomidel põhinevas formaalses süsteemis on võimalik tõestada vasturääkivus, võib seeläbi tõestada mistahes väite, muutes tõe ja vääruse mõisted tähendusetuks. 20. sajandi alguses avastati matemaatika alustes vastuolulisused nagu Russelli paradoks, mis seega ähvardasid tervet matemaatika valdkonda. Matemaatikud, sealhulgas Gottlob Frege, Ernst Zermelo, Abraham Fraenkel ja Thoralf Skolem, panid suurt rõhku hulgateooria ümberkorraldamisele, et neist vasturääkivustest lahti saada, luues kaasaegse Zermelo-Fraenkeli hulgateooria.

## Tõestus
Järgnev on Lewise argument, mis tõestab deduktiivse plahvatuse printsiibi, kasutades sümbolloogikat.

Tõestuse avaldas ameerika filosoof C. I. Lewis, kelle järgi see on ka nimetatud, kuigi keskaja loogikud olid tuttavad ka muude variantidega sellest tõestusest. Seda võib kirjeldada nii:

# Eeldame, et P on samaaegselt tõene ja väär.
# Kuna P on tõene, on ka disjunktsioon P \lor Q tõene olenemata sellest, kas Q on tõene.
# Aga kuna P on ka väär, ning P \lor Q on tõene, siis peab Q olema samuti tõene.

## Vaata ka

* Välistatud kolmanda seadus
* *[[Reductio ad absurdum]]*
* Materiaalne implikatsioon

## Viited
Kubok Kontinenta

**Kontinental Cup** (vene keeles: *Кубок Континента, Kubok Kontinenta*), tuntud ka kui **Kontinental Cup**, on trofee, mis antakse Kontinentaalne Hokiliiga (KHL) põhihooaja võitjale – ehk meeskonnale, kes kogub põhihooaja lõpuks kõige rohkem punkte.

Nimi ja trofee võeti kasutusele liiga teisel hooajal. Esimesel hooajal nimetati seda lihtsalt põhihooaja võitjaks. Kogu KHL-i ajaloo jooksul ei olnud Kontinental Cup’i võitja enne hooaega 2018–19 kunagi võitnud samal hooajal ka Gagarini karikat. Selle saavutas esmakordselt Moskva CSKA, kes tuli mõlema trofee võitjaks.

## Võitjad
Waiheke saar

**Waiheke saar** on Uus-Meremaa Hauraki lahe suuruselt teine ​​saar. Selle parvlaevaterminal Matiatia lahes läänepoolses otsas on 21,5 km kaugusel Aucklandi kesklinna terminalist.

See on lahe kõige asustatum saar ja seal elab alaliselt umbes 9100 inimest. Waiheke on elanike arvult kolmas saar Uus-Meremaal, jäädes alla vaid Põhja- ja Lõunasaarele. Lisaks omab hinnanguliselt 3400 inimest saarel suvekodu. Waiheket külastab igal aastal üle 900 000 inimese.

Saar on tihedamalt asustatud kui peasaared. See on ka kõige paremini ligipääsetav saar lahes, kuhu viivad regulaarsed reisija- ja autopraamid ning lennuühendused.

## Viited
Nerl

**Nerl** (vene keeles *Нерль*) on Kljazma lisajõgi Jaroslavli, Ivanovo ja Vladimiri oblastis Venemaal.

Nerli jõgi on 284 km pikk. Jõe valgla pindala on 6780 km².

Keskjooksul kulgeb mööda jõge Ivanovo ja Vladimiri oblasti piir.
Ian Rankin

Sir **Ian James Rankin** (sündinud 28. aprillil 1960) on Šoti krimikirjanik ja filantroop.

Ta on saavutanud tuntuse "Inspektor Rebuse" romaanidega

## Elukäik
Rankin on pärit väikesest kaevanduskülast Cardenden, Fife provintsis, Šotimaal. Ta oli esimene oma perest, kes läks ülikooli, kus ta õppis Šoti kirjandust

1982. aastal lahkus ta Edinburghi Ülikoolist ja seejärel veetis kolm aastat romaane kirjutades. Enne edu saavutamist Inspektor Rebuse romaanidega pidas ta erinevaid ameteid, nagu viinamarja korjaja, seakarjus, ajakirjanik ja maksukoguja. Lisaks oli ta viivuks punk bändi "The Dancing Pigs" solist

Pärast abiellumist 1986, elas ta lühiajaliselt Londonis, seejärel Prantsusmaal. Seejärel pöördus ta tagasi Edinburghi.

## Looming
Rankini esimene romaan "Summer Rites" on siiani sahtlipõhja peidetud, kuid teine romaan "The Flood" avaldati 1986. Selle eest ta teenis u 500 naela.

Esimene Inspektor Rebuse romaan "Sõlmed ja ristid" (inglise "Knots and Crosses") avaldati 1987. Rebuse sari on nüüdseks tõlgitud 22 erinevasse keelde. Romaanide tegevus toimub peamiselt Edinburghis. Inspektor Rebus on jõudnud ka teleekraanile, Briti sarja "Rebus" (2000–2007), kus nimitegelast mängis algselt John Hannah ja peale tema lahkumist võttis rolli üle Ken Stott. 

Eesti keeles on ilmunud üheksa Inspektor Rebuse romaani. 

1993–1995 kirjutas ta kolm romaani kasutades varjunime Jack Harvey.

## Teosed

## Viited
Jeruusalemma rist

**Jeruusalemma rist** on heraldiline vapikujund rist ja kristliku risti üks variante, mis kujutab endast suurt sulusristi, mida ümbritsevad neli väikest kreeka risti, üks igal veerandikul.

## Sümboolika
Neli väiksemat risti neljal veerandikul sümboliseerivad nelja evangelisti ja evangeeliumi sõnumi levimist maailma nelja nurka (kogu maailma metafoor). Samuti on ristis nähtud Kristuse viit haava.

## Ajaloost
Jeruusalemma risti kasutas alates 1099. aastast oma vapil Jeruusalemma kuningriik. Sümboolika erilise pühaduse märgiks loodi see heraldika värvireeglit rikkudes, paigutades metalli metallile ehk kuldse risti hõbedasele kilbile. Keskaegsetel miniatuuridel esineb rist ka kuldsena punasel taustal.

Tänapäevani kasutab seda Püha Haua ordu ja sellega seotud organisatsioonid Jeruusalemmas, ka katoliku kiriku Jeruusalemma Ladina patriarhaadi sümboolika .

Gruusia lipu tänapäevast kujundust võib samuti käsitleda Jeruusalemma ristina, ehkki keskne rist pole sulusrist.

## Viited
Kergkillustik

**Kergkillustik** on paisutatud, taaskasutatud klaasist valmistatud kerge ja tugev täitematerjal, mida kasutatakse ehituses peamiselt kergtäite, soojustuse ja drenaažikihina. Selle kasutamine vähendab konstruktsioonide koormust aluspinnale, parandab soojusisolatsiooni ning tagab vee äravoolu. Kergkillustiku tootmiseks kasutatakse peamiselt jäätmeklaasi, mis annab materjalile lisaks tehnilistele tugevustele ka keskkonnasäästliku dimensiooni.

## Omadused
Kergkillustik koosneb poorsetest klaasiosakestest, millel on järgmised tehnilised omadused:

* väike tihedus (ligikaudu 210 kg/m³);
* suur survetugevus;
* hea soojusisolatsioonivõime;
* veekindlus;
* tulekindlus (klass A1);
* väike lenduvate ühendite sisaldus (klass M1).

Materjali karedad osakesed tagavad stabiilse struktuuri, mis võimaldab materjali paigaldada kuni 45-kraadise kalde all. Kergkillustiku mehaanilised omadused ületavad mitmete traditsiooniliste kergete täitematerjalide omadusi (näiteks vahtpolüstüreeni ning savikillustiku).

## Tootmine ja kasutus
Kergkillustikku toodetakse purustatud ja sulatatud taaskasutatud klaasist, millele lisatakse paisutusaine. Materjal on täielikult taaskasutatav ja bioloogiliselt passiivne: see ei lagune ning loob ebasoodsa keskkonna kahjuritele.

### Kasutuskohad
Kergkillustikku kasutatakse mitmesugustes ehitusvaldkondades, sealhulgas:

* **nulltsükli tööd** (põrandate ja vundamentide täide, radoonikaitse);
* **katusekonstruktsioonid** (kallete andmine, soojustus, tuulutus);
* **vahelaed** (täitmine ja tasandamine renoveerimisel);
* **tänavate ja teede ehitus** (külmakaitse ja vajumiste ennetamine);
* **[[Sild|sillad]], [[Viadukt|viaduktid]] ja tugimüürid** (kergtäide muldetes ja tagasitäidetes);
* **rohekatused** (vihmavee puhverdamine, keskkonnamõju vähendamine);
* **basseiniehitus** (tagasitäide väikse pinnasesurvega lahendusena).

### Rakendusvõimalused aluspinna stabiliseerimisel

* **Pehmete liivaste aluspindade stabiliseerimine
30 cm paksune kergkillustikukiht vähendab pinnasevajumist kuni 60% võrreldes traditsiooniliste liivatäitematerjalidega. Eesti tingimustes on seda meetodit rakendatud Pärnu uuselamurajoonide ehituses.

* **Vundamentide koormuse vähendamine**
Kergkillustiku vahekihi kasutamine vundamentide all võimaldab vähendada pinnasele kanduvat survet 35–40%, mis on oluline näiteks vanalinna tihedas ehituskeskkonnas.

* **Maanteede lahendused**
Soome tee-ehituskogemused on näidanud, et kergkillustikust drenaažikihi kasutamine pikendab teekatte eluiga 7–10 aasta võrra ning vähendades hoolduskulusid.

* **Äärelinnade roheline arendamine
Kergkillustik tagab hea vee äravoolu haljastusaladel, vältides seisva vee teket. Rotterdami linna kogemus näitab 45% väiksemat hoolduskulu.

Erinevalt rasketest täitematerjalidest võimaldab kergkillustik ehitada ka vähese kandevõimega pinnastele ilma vaiade ja tugiseinteta. Seda saab paigaldada tavaliste ehitusseadmetega ning paigaldamine ei vaja eriväljaõppega tööjõudu.

## Keskkonnamõju
Kergkillustik on valmistatud taaskasutatud materjalist ja sellel on väike CO₂ jalajälg. Materjali tootmine ja kasutamine toetavad ringmajandust ning rohelise ehituse põhimõtteid.

## Viited
Parasola schroeteri

***Parasola schroeteri*** on šampinjonilaadsete seltsi psatürellilised sugukondav kuuluv seente liik.

Seen kasvab tavaliselt muru sees.

## Välislingid
*
Belovo

**Belovo** on linn Venemaal Kemerovo oblastis, Belovo linnaringkonna keskus. Asub Kuzbassi  keskosas Batšati jõe ääres.

Belovo küla on esmamainitud 1726. aastal. Linnaõigused sai 1938. aastal.

1851. aastal leiti Belovo lähedalt kivisütt, mida hakati tööstuslikult kaevandama 1881. aastal.

## Elanike arv
* 43 000 (1939)
* 106 894 (1959)
* 111 819 (1979)
* 82 425 (2002)
* 66 862 (2025)

## Viited

## Välislingid

*http://www.belovo42.ru/
Rist (kristlus)

**Rist** on kristluses selle religiooni peamine sümbol, ristikujuline ja võib esineda kas koos Kristuse kujutisega ristil või ilma selleta. Rist, mis kannab ristilöödud Kristuse kuju, on krutsifiks.

## Seos pühakirjaga
Kristluse pühakirjas piiblis on rist nimetatud seoses Kristuse surmaga ristil, millest on juttu Uue testamendi evangeeliumides.

Uues testamendis kasutatakse kaht vanakreekakeelset sõna karistusvahendi märkimiseks. Harvem ξύλον *xýlon* tähendab puud või palki, kuid juba 1. sajandil tõlgiti see ristiks, sest kreeka keeles ei tehtud vahet objekti enda ja selle sihtotstarbe vahel (nagu ka heebrea keeles). peamiselt kasutatakse seda sõna Apostlite tegude raamatus, Peetruse esimeses kirjas ja enamikus Pauluse kirjades.

Sagedamini kasutatav sõna on σταυρός *staurós*, mis võib tähendada nii palki kui ka risti. See sõna esineb evangeeliumides ja Pauluse kirjas heebrealastele. See sõna tõlgiti ladina keelde ristiks kitsamas tähenduses, *crux*.

## Kirjeldus
Varasem ususümbol varakristluses oli mitte rist, vaid kas staurogramm või Kristuse monogramm ΧΡ (Kristuse kreekakeelse kirjapildi esimesed tähed hii ja roo), mis mõlemad esinevad sageli varakristlikus kunstis, näiteks sarkofaagide ja hauatähiste kujunduses. Tänapäeval tuntud kujul rist kristluse keskse sümbolina kinnistus Konstantinus Suure valitsusajal 4. sajandil. 

Ajalooliselt on välja kujunenud kaks peamist tüüpi, kuidas kristlikku risti esitatakse. Kreeka rist on rist, mille kõik harud on ühepikkused, nii et rist sarnaneb matemaatilise plussmärgiga. Ladina ristil on üks haru, tavaliselt allapoole suunatud haru, pikem kui ülejäänud kolm. Keskajal kujunes nende baasil välja rida erikujusid, osa neist pühakutega seoses.

## Kasutamine
Kristlik rist esineb reeglina kirikute kujunduses, näiteks kirikuhoonete tipul, piiblite kaanekujunduses, kiriklikus heraldikas, insiigniatel ja ehetes, teeristidel ja mäetippudel, kõikjal viitena kristlusele. Samuti esineb rist mälestusmotiivina kristlikel kalmistutel hauatähistena ja hauaplaatide kujunduses. Mõnedes pika kristliku traditsiooniga piirkondades on väikese riste püstitatud surmaga lõppenud õnnetuste asupaikadesse. Mäetippudele püstitatud ristid (nagu Zugspitze või Mount Royal) on määratud olema visuaalse dominandina nähtavad kogu piirkonnas. Katoliku, anglikaani ja luteri kiriku traditsioonis kujutatakse risti sageli krutsifiksina, rõhutamaks Kristuse isiku tähtsust, õigeusus ja protestantlikes lahkuskudes vähe. Nii kuulub suur krutsifiks kiriku võidukaaregruppi (triumfirist) või koorivõre kujundusse.

## Kristliku risti erikujud
Tabelis on valik eri regionaalse levikuga ristikujusid ja valik heraldilisi riste, mis on olnud seotud vaimulike ordudega.

## Vaata ka
* Tõeline rist
* Pühitsusrist
* Ristimärk
* Triumfirist
* *[[crux gemmata]]*
* Kaelarist
* Rinnarist
* Protsessioonirist
* Ristrelikviaar
* Stauroteek

## Viited
Kaadmiumkollane

**Kaadmiumkollane** on kaadmiumi sisaldav erk- kuni sügavkollase värvusega sünteetiline anorgaaniline värvipigment, koostiselt kaadmiumsulfiid (CdS). 

Värvainete indeksis on kaadmiumkollase tähised PY35 (Pigment Yellow 35) ja PY37 (Pigment Yellow 37), keemilise ühendi tähised vastavalt 77205 ja 77199, ühendid erinevad valmistamisviisilt. Esimesel on tsinksulfiidi lisand, teisel baariumsulfiidi lisand.

## Ajalugu
Selle avastas Friedrich Stromeyer 1818. aastal, kes ise soovitas seda kunstnikel maalivärvina kasutada. Kuid vähese kaadmiumi kättesaadavuse tõttu hakati seda tootma ja seega kunstis laialdasemalt kasutama alles 1840. aastal. Kaadmiumkollast värvi on tuvastatud näiteks Van Goghi, Monet', Matisse'i ja Munchi maalides. 

On leitud, et 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses toodetud kaadmiumkollase valguskindlus ei olnud piisav ning maalide vananedes värv kahvatus või muutis värvi. Seda on näiteks täheldatud Edvard Munchi "Karje" puhul või Matisse'i "Joy of Life'i" puhul, kus värv muutus ajaga nurgas tumedamaks. 

## Ohutus
Kaadmiumsulfiid on mürgine. Eriti ohtlik on seda sisse hingata. 

Kaadmiumiühendid on kantserogeenid, neid seostatakse kõrgenenud kopsuvähi riskiga. 

## Viited


## Välislingid
* Cadmium yellow/red. - Pigments through the Ages
* Cadmium Yellow. - ColourLex
* Cadmium yellow. - CAMEO
Lulu Ranne

**Lulu Sirkku Susanna Ranne** (endine **Riikonen**, neiuna **Niemelä**; sündinud 12. juulil 1971 Kristiinankaupunkis) on Soome poliitik, ta on põlissoomlaste erakonna liige, ta on ka organisatsiooni Vaba Põhjala aseesimees. Ta on Petteri Orpo valitsuse transpordi- ja kommunikatsiooniminister alates 20. juunist 2023. Lisaks oli ta samas valitsuses 30. augustist 2024 kuni 8. novembrini 2024 Soome siseminister.

Ta sündis aastal 1971 Kristiinankaupunkis. Ta elas 6-ndast kuni 18-nda eluaastani Haparandas, kus lõpetas ka keskkooli. Pärast kooli lõpetamist kolis ta Oulusse, kus töötas majapidajanna, haiglaassistendi, ettekandja ja teetöölisena. Ta lõpetas aastal 1998 Tampere Tehnikaülikooli ehitusinseneri kvalifikatsiooniga. Aastast 1998 töötas ta Häme Keskkonnakeskuses, aastal 2016 Häme Majandusarengu, Transpordi ja Keskkonna Keskuses ja aastatel 2017–2019 Pirkanmaa Majandusarengu, Transpordi ja Keskkonna Keskuses.

Ta valiti Hämeenlinna linnavolikokku 2008. aasta kohalikel valimistel Koonderakonna kandidaadina 161 häälega. Ta on olnud Hämeenlinna linnavalitsuses aastast 2013.

Enne põlissoomlaste erakonda astumist oli ta aastani 2012 Rahvuslik Koonderakonna liige, ta kandideeris selles nimekirjas ka 2011. aasta Soome parlamendivalimistel. Ta kandideeris teist korda 2015. aasta Soome parlmendivalimistel, ta jäi eduskunnast välja. 2019. aasta Soome parlmendivalimistel sai ta Häme valimisringkonnast 7812 häält, ta sai eduskunna liikmeks. 2023. aasta Soome parlmendivalimistel sai ta 10665 häält ning ta valiti põlissoomlaste erakonna parlamendirühma esimeheks.

Ta sai 20. juunil 2023 Soome transpordi- ja kommunikatsiooniministriks Petteri Orpo valitsuses. Lisaks oli ta samas valitsuses 30. augustist 2024 kuni 8. novembrini 2024 Soome siseminister.

## Isiklikku
Ta elab perega Hämeenlinnas. Ta on abielus ja on nelja lapse ema. Tema isa on arst.
Kaisa Juuso

**Kaisa Helena Juuso** (sündinud 23. septembril 1960 Alatornios) on Soome poliitik, ta on põlissoomlaste erakonna liige. Ta on aastast 2019 eduskunna Lapimaa valimisringkonnast. Ta on 20. juunist 2023 Soome sotsiaal- ja tervishoiuminister Petteri Orpo valitsuses.

Ta sündis aastal 1960 Alatornios. Ta lõpetas aastal 1979 keskkooli Tornios. Ta lõpetas aastal 1986 Stockholmi Ülikooli filosoofia bakalaureusena ja aastal 1994 kindlustuse erialal. Ta on töötanud ka õenduse valdkonnas. Ta lõpetas aastal 2010 rakenduskõrgkooli õenduse alal.

Suure osa oma karjäärist on ta veetnud kindlustussektoris. Ta töötas aastatel 1989–1997 Turus pensionikindlustusseltsis Veritas ja aastatel 1997–2004 samas linnas kohalikus kindlustuses. Enne parlamendiliikmeks saamist töötas ta viimati rahvusvahelise meditsiiniabi spetsialistina Rootsis Haaparantas asuvas Försäkringskassani rahvusvahelises üksuses.

## Isiklikku
Kaisa Juuso elab Tornios.
Taekwondo olümpiamängudel

*[[Taekwondo]]* esines esmakordselt suveolümpiamängudel näidisspordina 1988. aasta suveolümpiamängudel Lõuna-Koreas Soulis. Avatseremoonial toimus *taekwondo* massidemonstratsioon, kus sajad täiskasvanud ja lapsed tegid liigutusi üheskoos. *Taekwondo* oli taas näidisspordiala 1992. aasta suveolümpiamängudel Hispaanias Barcelonas. *Taekwondo*st sai täieõiguslik olümpiaala 2000. aasta suveolümpiamängudel Austraalias Sydneys ja sellest ajast alates on ta olnud olümpiamängudel.

## Olümpiaformaat

Mõlemale soole kehtib neli kaalukategooriat, meestele kuni 58, 68, 80 ja enam kui 80 kilogrammi ning naistele kuni 49, 57, 67 ja enam kui 67 kilogrammi. Kõik matšid on väljalangemisvõistlused ja igaks võistluseks valitakse kaheksa parimat WTF-i edetabeli alusel ja vastased selgitatakse loosi teel.  Kaheksandikfinaalis kahele finalistile kaotanud sportlased lähevad kumbki vastamisi samale finalistile veerandfinaalis kaotanud sportlasega; nende võistluste võitjad lähevad vastamisi sportlasega, kes kaotas poolfinaalis samale finalistile. Kordusmatši kaks finalisti selgitasid pronksmedali võitja.

Kuni 2012. aasta suveolümpiamängudeni võis rahvuslik olümpiakomitee saata kuni kaks meest ja kaks naisvõistlejat, olenemata sellest, kas tegemist on korraldajariigiga. See piirang alates 2016. aasta suveolümpiamängudest tühistati, nii et iga rahvuslik olümpiakomitee võib nüüd kvalifitseeruda ühe sportlasega kaalukategooria kohta.

## Olümpiamängude kokkuvõte

## Medalid

### Vaata ka
*Taekwondo 2004. aasta suveolümpiamängudel
*Taekwondo 2008. aasta suveolümpiamängudel
*Taekwondo 2012. aasta suveolümpiamängudel

## Välislingid

*''Taekwondo'' ROK-i veebilehel
*''Taekwondo'' OM-i tulemused veebilehel Olympedia.org
Marguerite Duras

**Marguerite Germaine Marie Donnadieu** (4. aprill 1914 Gia Định – 3. märts 1996 Pariis) oli Prantsuse proosakirjanik, stsenarist ja filmilavastaja. Tema kirjanikunimi oli **Marguerite Duras**.

## Elukäik
Duras sündis Prantsuse Indohiinas Gia Địnhis (nüüd Ho Chi Minch, Vietnam) prantslaste peres, kus ta veetis suurema aja oma lapsepõlvest. Ta vanemad Henri ja Marie Donnadieu olid õpetajad. Ta oli väga noor, kui ta isa suri ja ta esimesed mälestused on vaesusest. 

17-aastaselt kolis ta Prantsusmaale, et seal haridus omandada, ning 1932. aastast õppiski Sorbonne'i ülikooli õigusteadust ja poliitikat. Ta oli vasakpoolsete vaadetega ja kuulus kümme aastat kommunistlikku parteisse. 

Ta on avameelselt rääkinud oma alkoholismist. 1980. aastatel oli ta korduvalt alkoholi kuritarvitamisest tekkinud terviseprobleemide tõttu haiglas. 1988. aastal oli ta viis kuud koomas kopsuemfüseemi tüsistuste tõttu. 

Duras suri 1996. aastal. 

## Looming
1959. aasta filmi "Hiroshima, mu arm" ("Hiroshima, mon amour") stsenaariumi eest oli ta nomineeritud parima algupärase stsenaariumi Oscarile. 

## Valik teoseid
Eesti keeles ilmunud: 

* "Armuke" ("L'Amant", 1994. Eesti keeles 1989, tõlkinud Malle Talvet, Perioodika, 64 lk) 
* "Tamm Vaikse ookeani vastu" ("Un barrage contre le Pacifique ",1950. Eesti keeles 2006, tõlkinud Triinu Tamm, Varrak, 271 lk) 
* "Põhja-Hiina armuke" ("L'Amant de la Chine du Nord", 1991. Eesti keeles 2008, tõlkinud Tiina Ainola, Atlantise kirjastus, 206 lk)
* "Lol V. Steini kütkestus" ("Le Ravissement de Lol V. Stein", 1964. Eesti keeles 2023, tõlkinud Tiina Ainola, Atlantise kirjastus, 144 lk) 
* "Suveõhtul kell pool üksteist" ("Dix heures et demie du soir en été", 1960. Eesti keeles 2023, tõlkinud Tiina Ainola, Atlantise kirjastus, 126 lk) 
* "Emily L." ("Emily, L.", 1987. Eesti keeles 2025, tõlkinud Tiina Ainola, Atlantise Kirjastus, 83 lk)

## Viited
Vladimir Eplik

**Vladimir Eplik** (24. september (vkj)/ 6. oktoober 1890 Peterburi – 5. juuni 1965 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane ja piirivalvur (leitnant, 1920).

Ta lõpetas 1909. aastal Tallinnas Nikolai Gümnaasiumi. 

Õppis õigusteadust 1916. aastal Petrogradi Ülikoolis ja aastatel 1921–1922 Tartu Ülikoolis.

## Auastmed
* 24. detsember 1918 – lipnik
* 1. november 1919 – alamleitnant
* 21. aprill 1920 – leitnant
*26. juuli 1926 – reservi

## Isiklikku
Tema poeg oli vastupanuvõitleja Igor Eplik.

## Viited

## Välislingid
*geni.com
*Eesti ohvitserid 1918–1940
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
*Haud Tallinna Vana-Kaarli kalmistul
Kahvatukollane mampel

**Kahvatukollane mampel** (*Pholiota gummosa*) on šampinjonilaadsete seltsi värvikuliste sugukonda kuuluv seente liik.

## Välislingid
*
Triatlon olümpiamängudel

**[[Triatlon]]i [[suveolümpiamängud]]e debüüt** toimus 2000. aasta mängudel Sydneys, mil esmakordselt peeti meeste ja naiste individuaalvõistlus, ning sellest ajast alates on triatlon kuulun olümpiaprogrammi. 2020. aasta suveolümpiamängudel, toimus esimest korda segavõistkondlik teatevõistlus. Seda spordiala ja selle olümpiaalasid juhib Rahvusvaheline Triatloni Liit, mis on alates 2019. aastast tuntud kui World Triatlon.

2000. aasta suveolümpiamängudel võistles triatlonis 48 naist ja 52 meest. Kasutati "rahvusvahelisi" või "standardseid" distantse, milles ujuti 1,5 km, sõideti rattaga 40 km ja joosti 10 km. 2004. aasta triatlon oli distantsil identne esimesega, kuid 100 sportlase kvoot jaotati 50 naise ja 50 mehe vahel. 2008. aasta Pekingi olümpiamängude kvooti suurendati veelgi 55 naise ja 55 meheni ning 2012. aasta OM-il Londonis ja 2016. aasta Rio jaoks jäi see samaks.

## Olümpiamängude kokkuvõte

## Medalid

## Vaata ka
*Triatlon 2020. aasta suveolümpiamängudel

## Välislingid

*[Triatlon [ROK]-i veebilehel]
Ståle Solbakken

**Ståle Solbakken** (sündinud 27. veebruaril 1968 Kongsvingeris) on Norra jalgpallitreener ja endine jalgpallur.

Klubikarjääri jooksul mängis ta Norra klubides Hamarkameratene (1989–1994) ja Lillestrøm SK (1994–1997), Inglismaa kõrgliigaklubis Wimbledon (1997–1998) ning Taani kõrgliigaklubides AaB (1998–2000) ja København (2000–2001). Taani meistriks tuli ta 1999. aastal AaB-iga ja 2001. aastal Københavniga. Norra jalgpallikoondises mängis Solbakken aastatel 1994–2000 kokku 58 korda ja lõi üheksa väravat. 22. jaanuaril 1999 lõi ta sõprusmängus Eesti vastu vastu värava. Ta kuulus Norra koondisse 1998. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2000. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Ta lõpetas sportlaskarjääri pärast seda, kui oli 2001. aasta märtsis treeningul saanud infarkti.

Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on ta töötanud treenerina. Aastatel 2002–2005 juhendas ta Norra klubi Hamarkameratene, 2006–2011 ja 2013–2020 Taani klubi København, 2011–2012 Saksamaa klubi 1. FC Kölni ja 2012–2013 Inglismaa klubi Wolverhampton Wanderersi. Solbakken on Taani kõrgliigas enim meistritiitleid võitnud peatreener – perioodil 2006–2019 tuli ta Københavniga Taani meistriks kokku kaheksa korda. Alates 2020. aasta detsembrist on Solbakken olnud Norra jalgpallikoondise peatreener.

## Viited

## Välislingid
Ristimärk

**Ristimärk** ehk **ristimärgi tegemine** ehk **risti ette löömine** (ladina keeles *signum crucis*, kirikuslaavi keeles *крeстное знаменıе*) on kristlusele omane usurituaal, parema käega tehtav ristikujuline palveliigutus, millega katoliku, õigeusu, anglikaani ja luteri kirikus tunnistatakse usku ristilöödud ja ülestõusnud Jeesusesse Kristusesse. Tihtipeale öeldakse ristimärgi tegemisel "Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimel", kinnitamaks kolmainsuse tunnistamist. Ristimärk on ka õnnistamisliigutus. Samuti võib ristimärgi tegemine olla osa kaitsemaagiast.

## Ristimärk eri konfessioonides
Ristimärgi tegemise viisis on konfessioonide vahel erinevusi.

Katoliku kirikus on suur ja väike ristimärk. Suure ristimärgi tegemisel puudutab usklik parema käe väljasirutatud sõrmedega laupa, rinda, vasakut ja paremat õlga, öeldes "*In nomine Patris, et Filii, et Spiritus Sancti. Amen*" (Matteuse 28:19 kirjakoha järgi "Minge siis, tehke jüngriteks kõik rahvad, ristides neid Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimesse"). Väike ristimärk tehakse kolme väikese ristikujulise liigutusena pöidlaga üle lauba, suu ja rinna.

Õigeusu kirikus ja kreekakatoliiklastel tehakse ristimärk kolme kokkupandud sõrmega: pöidla, nimetissõrme ja keskmise sõrmega, mis on koos välja sirutatud, sõrmusesõrm ja väikesõrm on peopesas. Kolm sõrme sümboliseerivad kolmainsust, kaks ülejäänut Kristuse kaht olemust. Usklik puudutab kolme sõrmega laupa, rinda, paremat ja vasakut õlga (õlad vastupidi katoliku kiriku tavale).

Venemaa vanausuliste kogukondades tehakse ristimärk kahe sõrmega ja kõverdatakse pihku pöial, sõrmusesõrm ja väikesõrm. Sellega jäid nad truuks vanemale Venemaal käibinud traditsioonile enne patriarh Nikoni reforme.

Vanades idakirikutes võidakse ristimärk teha vaid nimetissõrmega, nagu see oli kombeks 5. sajandil.

Luteri kirikus tehakse ristimärk nagu katoliku kirikus: väljasirutatud sõrmedega puudutades laupa, rinda, vasakut ja paremat õlga. Martin Lutheri Väike katekismus soovitab seda usklikul teha iga päev enne hommiku- ja õhtupalvet. Ajaloolistel põhjustel on ristimärk jäänud luterlikus jumalateenistuses kõrvale, kuna saksa keeleruumi kirikutavasid mõjutasid hilisemad kalvinistlikud hoiakud, kuid praegune luterlik kirik soovitab vanema traditsiooni taas kasutusele võtta.

## Viited
Heinrich Kurvet

**Heinrich Kurvet** (perekonnanimi kuni 12. aprillini 1938 **Blumenvelt** või **Blumfeldt**; 27. september 1924 Pärnu – 8. jaanuar 1978) oli eesti poksija, poksikohtunik ja sporditegelane.

Sai Eesti meistrivõistlustel 1942. aastal Pärnu Tervise võistlejana sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 3. koha.

Nõukogude-Saksa sõjas oli teeninud Saksa sõjaväes, võttis osa lahingutest Pärnu ja Tallinna vahel. Ta vahistati 17. detsembril 1944 Pärnus, Erinõupidamisel 8. septembril 1945 määrati talle Vene NFSV KrK §58-1a järgi 5 aastat vangistust. Oli Sevvostlagis Magadani oblastis, vabanes sealt 21. juulil 1949.

Oli tuntud poksikohtunik, sai 1965. aastal üleliidulise kategooria poksikohtuniku kutse.

Tema algatusel hakati alates 1962. aastast korraldama Pärnus Roman Kuura mälestusvõistlusi.

Oli aastatel 1966–1967 Eesti NSV Poksiföderatsiooni aseesimees.

## Tunnustus
*1973 Kalevi auliige

## Viited

## Kirjandus
*E. Hallik. "Praegu Pärnus poksi pole...". Pärnu Kommunist nr 235, 3. detsember 1981. Lk 4
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2018. Lk 428

## Välislingid
*Heinrich Kurveti sporditulemused
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Pärnu Alevi kalmistul
Ewa Zajączkowska-Hernik

**Ewa Zajączkowska-Hernik** (neiupõlvenimi **Ewa Zajączkowska**; sündinud 20. jaanuaril 1990 Radomis) on Poola poliitik, ajaloolane ja ajakirjanik.

Ta lõpetas 2013. aastal Maria Curie-Sklodowska Ülikooli Lublinis ajalooõpetajana. Alates 2014. aastast oli ta seotud Janusz Korwin-Mikke parteiga *Kongres Nowej Prawicy*. Aastatel 2016–2023 töötas ta ajakirjanikuna portaalides wSensie.pl ja światrolnika.info.

Alates 2023. aasta detsembrist oli ta Vabaduse ja Iseseisvuse Konföderatsiooni pressiesindaja. 2024. aastal valiti ta 102 569 häälega Euroopa Parlamenti. Ta kuulub Suveräänsete Rahvusriikide Euroopa fraktsiooni.

## Isiklikku
Ta on üles kasvanud kasuperes. Ta on abielus Marcin Hernikiga, neil on kaks last.

## Viited
Samuel Gottfried Krippendorf

**Samuel Gottfried Krippendorf**  (29. september 1647 Kölleda Tüüring Saksimaa – veebruar 1695 Tallinn), oli Liivimaa vaimulik.

Samuel Gottfried Krippendorf(f) sündis Saksimaal Kölleda linnakodaniku peres, õppis Jena ülikoolis (immatrikuleeriti 1669).

Asus Rootsi Liivimaale, kus oli 1675–1677 Tartu triviaalkooli rektor, 1679–1682 Põltsamaa Niguliste koguduse adjunktpastor,  1682–1695 Kanepi Jaani koguduse pastor.
## Isiklikku
Tema poeg, Samuel Friedrich Krippendorf (1690–1728), oli Martna Püha Martini koguduse ja Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse pastor.
## Vkited
Toomas Vaimann

**Toomas Vaimann** (sündinud 11. mail 1984 Pärnus) on eesti tehnikateadlane, 2023. aastast Eesti Noorte Teaduste Akadeemia president. 

## Haridus
*1990–2002 Pärnu Ühisgümnaasium; keskharidus 
*2002–2007 Tallinna Tehnikaülikool; bakalaureus; elektriajamid ja jõuelektroonika
*2007–2009 Tallinna Tehnikaülikool; magister; elektriajamid ja jõuelektroonika 
* 2010–2014 Tallinna Tehnikaülikool; doktor; energia- ja geotehnika 

## Töökohad

 Tallinna Tehnikaülikool, elektroenergeetika ja mehhatroonika instituut, juhtivteadur 

 Tallinna Tehnikaülikool, inseneriteaduskond, programmijuht 

 Bremerseite IB OÜ, juhatuse liige 

 Diagnosolve OÜ, juhatuse liige 

## Varasemad töökohad

 ITMO Ülikool (Venemaa), külalisprofessor (2019-2022) 

 Aalto Ülikool (Soome), külalisteadur (2015-2017)
 
 Tallinna Tehnikaülikool, erinevad ametid (2010-…) 

 Amhold AS, insener (2009-2010) 

 Elwo AS, insener (2008-2009) 

 EE Aia AS, insener (2006-2007) 

## Organisatoorne tegevus

 Eesti Noorte Teaduste Akadeemia, president (2023-…) 

 Eesti Noorte Teaduste Akadeemia, liige (2021-…) 

 Energeetika, Mäe- ja Keemiatööstuse Kutsenõukogu, liige (2018-…) 

 Erinevate rahvuslike ja rahvusvaheliste erialaseltside, nõukogude, komisjonide liige 

## Tunnustus

 Eesti Vabariigi Teaduspreemia tehnikateaduste alal, 2022 

 Stanford/Elsevier maailma 2% hulka kuuluv tippteadlane, 2022, 2024
Samuel Friedrich Krippendorf

**Samuel Friedrich Krippendorf**  (1690 Tallinn – 10. oktoober 1728 Tallinn), oli Eestimaa vaimulik.

Samuel Friedrich Krippendorf(f) oli 1713–1717 Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse  ja 1717–1725 Martna Püha Martini koguduse pastor.
## Isiklikku
Tema isa, Samuel Gottfried Krippendorf (1647–1695), oli Kanepi Jaani koguduse pastor.
## Vkited
Laktoperoksidaas

**Laktoperoksidaas** (tuntud ka kui laktoperoksüdaas, lühendatult LPO) on ensüüm, mis katalüüsib isotiotsüanaadi (SCN-) oksüdatsiooni hüpotiotsüaniitaniooniks (OSCN-) vasinikperoksiidi H2O2 redutseerimise arvel:

SCN- + H2O2  -> OSCN- + H2O

Laktoperoksidaas on heemi sisaldav oksidoreduktaaside grupi ensüüm. 

Laktoperoksidaasi reaktsioonis tekkival produktil, hüpotiotsüaniidil (OSCN-), on antimikroobsed omadused. Seetõttu on laktoperoksidaasil oluline kaitsefunktsioon mitmesuguste viirus – ja bakteriaalsete nakkuste vastu.

Esmalt tuvastati laktoperoksidaas imetajate piima koosseisus. Laktoperoksidaasi sekreteerivad piimanäärmed aga ka sülje- ja pisaranäärmed. Samuti leidub laktoperoksidaasi kopsudes, bronhides ja ninas.

Laktoperoksidaasi kodeerib inimese genoomis *LPO* geen.

### Ajalugu

### Laktoperoksidaasi katalüüsitav reaktsioon

### Bioloogiline ja meditsiiniline tähtsus

## Viited
Arto Satonen

**Arto Olavi Satonen** (sündinud 20. oktoobril 1966 Vammalas) on Soome poliitik Rahvuslikust Koonderakonnast. Ta on olnud eduskunnaliige alates 2003. aasta Soome parlamendivalimistest ja Soome tööminister Petteri Orpo valitsuses 20. juunist 2023 kuni 6. maini 2025.

Ta lõpetas aastal 1985 Vammala lütseumi ja omandas aastal 1989 Lõuna-Satakunta Majanduskoolist ärijuhtimise bakalaureusekraadi. Ta lõpetas aastal 1997 Lapi ülikooli sotsiaalteaduste magistrikraadiga. Tema magistritöö käsitles thatcherismi ja selle mõju Esko Aho valitsuse poliitikale. Ta on täiendanud end Cambridge'i Ülikoolis, kus tema erialaks oli Briti majandus ja poliitika.
Mõistatus (singel)

**"Mõistatus"** on Ott Leplandi singel. Laulu meloodia ja sõnade autoriks on Ott Lepland. Loo on produtseerinud Eric Kammiste. 

Muusikavideo operaator on Joosep Jürisson ning režissöör ja produtsent on Eiko Kink. Loo muusikavideo kohta on Lepland lausunud: "See oli minu jaoks kindlasti senise karjääri kõige nõudlikum videoprojekt. Mitmel hetkel tuli astuda mugavustsoonist kaugele välja." Videos teeb kaasa lisaks Ott Leplandile ka näitleja Juss Haasma.

## Välislingid

* Laulu "Mõistatus" video Youtube.com
* Laulu "Mõistatus" sõnad Genius.com

## Viited
Vajan hingata

**"Vajan hingata"** on Getter Jaani singel. Laul on valminud koostöös Soome laulukirjutajate Olli Palmuneni ja Joanna Heikkineniga. Autorite seas on veel Emili Jürgens, Kristel Aaslaid ning esmakordselt oma karjääris ka Getter Jaani ise.

Jaani on singli kohta öelnud: “Minu jaoks on tantsimine olnud märgilise tähendusega. Elus on ikka olnud ärevaid perioode ning just tantsimine on mind nendes olukordades alati aidanud. Inimestel on erinevaid viise, kuidas iseendani tagasi jõuda – loodan, et minu uus lugu aitab kuulajatel hetkeks unustada kõik muremõtted ja leida tee tagasi oma sisemise rahu juurde.”

## Välislingid

* Laulu "Vajan hingata" video Youtube.com
* Laulu "Vajan hingata" sõnad Genius.com

## Viited
Mitu mind

**"Mitu mind"** on Getter Jaani singel. Laulu meloodia autoriks on Karl-Ander Reismann ja sõnade autoriks on Mihkel Raud.

Singel "Mitu mind" on Jaani esimene singel peale tema esimese lapse sündi. Ise on ta oma loo kohta lausunud järgmist: “Ma armastan selle loo puhul lihtsust ja sõnumit. Meis kõigis on äratuntavaid jooni mõne pereliikmega, väljendub see kas meie naeratusest, silmadest või millestki muust. Vaadates oma tütart, näen ka temas mitut mind. Ma arvan, et kuulates lugu, võime me kõik end seal ära tunda ja jutustada oma lugu.”

Laulu esmaesitlus toimus 30. aprillil 2020 raadio Sky Plus hommikuprogrammis ning muusikavideot esitleti 3. mail 2020 ETV saates "Hommik Anuga".  Muusikavideos näeb lisaks Getter Jaanile ka tema pisitütart Emily’t. Video autoriks on Anete Toming.

## Välislingid

* Laulu "Mitu mind" video Youtube.com
* Laulu "Mitu mind" sõnad Muusikaplaneet.ee

## Viited
Võta mul käest

**"Võta mul käest"** on Getter Jaani singel. Loo muusika autorid on Karl-Ander Reismann ja Rootsi laulukirjutaja Rasmus Viber, sõnad kirjutasid Karl-Ander Reismann ja Getter Jaani. Loo produtseerisid Karl-Ander Reismann ja Hugo Martin Maasikas. Laul ilmus Universal Music plaadifirma alt.

Getter Jaani esitles singlit "Võta mul käest" esimest korda Eesti Laul 2019 finaalis. See on esimene Jaani eestikeelne soolosingel. Muusikavideo autor on Anete Toming ning videos näeb lisaks Getterile ka Anete vanaema ja vanaisa.

## Välislingid

* Laulu "Võta mul käest" video Youtube.com
* Laulu "Võta mul käest" sõnad Sky.ee

## Viited
Chasing Trouble

**"Chasin Trouble"** on Getter Jaani singel. Loo autorid on Sven Lõhmus ja Soome laulukirjutaja Tiina Vainikainen. Laulu produtsendid on Tommi Vatanen ja Tuomo Korander. See on Jaani teine singel, mis ilmus koostöös plaadifirmaga Universal Music.

Singli esmaesitus oli 19. aprillil 2018 MyHitsi hommikuprogrammis. Jaani võttis singli kokku järgmiselt: “Kui ma olen sinuga, suudan ma end alati mingitesse jamadesse mässida. Aga kui see jamadesse mässimine tähendab armastust, siis on ükskõik!”

Muusikavideo, mis filmiti New Yorgis, avaldati 17. mail 2018 ning selle autor on fotograaf Anete Tooming.

## Välislingid

* Laulu "Chasing Trouble" video Youtube.com
* Laulu "Chasing Trouble" sõnad Sky.ee

## Viited
Esimene Iraagi-Kurdi sõda

**Esimene Iraagi-Kurdi sõda** (ka **septembrirevolutsioon**) oli sõda aastatel 1961–1970, osa laiemast Iraagi-Kurdi konfliktist. Ülestõusu juhtis Mustafa Barzani, kes soovis rajada iseseisva kurdide riigi. Kuuekümnendatel kasvas kurdide vastupanu täiemahuliseks sõjaks, mida ei suudetud maha suruda hoolimata Iraagi siseriiklikest võimuvahetustest. Sõjas rakendas keskvalitsus 80% oma armeest. Pärast sõda toimunud läbirääkimised lõppesid 1970. aastal autonoomialepingu sõlmimisega.

## Vaata ka
* Ramadanirevolutsioon
* 1983.–1986. aasta kurdide mässud Iraagis
* 1991. aasta Iraagi ülestõusud
* Lähis-Ida kaasaegsete konfliktide loend

## Viited
Vibulaskmine olümpiamängudel

**Vibulaskmine kuulus olümpiamängude kavva** 1900. aasta suveolümpiamängudel Pariisis, 1904. aastal Saint Louises, 1908. aastal Londonis ja 1920. aastal Antwerpenis, kuid siis tehti paus ja vibulaskmine on mängude osa olnud järjepidevalt alates 1972. aasta Müncheni olümpiamängudest. 1904. aastal oli see ainuke spordiala, kus naised said osaleda.

Vibulaskmise olümpiamängudel on võistelnud 105 riiki, kusjuures Prantsusmaa on kõige sagedamini esinenud 15 korda. Kõige märgatavam on olnud Lõuna-Korea vibulaskjate ülekaal, kes on alates 1984. aastast võitnud vibulaskmise aladel 32 kuldmedalit 44-st. Olümpiavibulaskmist juhib Maailma Vibuspordiliit (WA; varem FITA). 

1900. aasta Pariisis võisteldi seitsmel meeste alal erinevatel distantsidel. 1904. aasta suveolümpiamängudel Saint Louises võisteldi kuuel vibulaskmise alal, millest kolm olid meeste ja kolm naiste võistlused. Tutvustati meeskondlikku vibulaskmist, samuti naiste vibulaskmist. 1908. aasta suveolümpiamängudel peeti kolm vibulaskmist. Vibulaskmist 1912. aasta suveolümpiamängudel ei toimunud, kuid see oli uuesti 1920. aasta suveolümpiamängudel, kuid ainult meeste alana.

Vibulaskmine on olümpiamängude kavas olnud vaid 18 korral, kuna aastatel 1920–1972 see kavva ei kuulunud. 1972. aasta Müncheni suveolümpiamängudel peetud vibulaskmisvõistlus koosnes kahekordsest FITA voorust (alates 2014. aastast tuntud kui "1440. voor") kahe alaga: meeste individuaal- ja naiste individuaalvõistlus. Seda vibulaskmise vormi peeti kuni 1988. aasta suveolümpiamängudeni, mil lisandus võistkondlik võistlus ja kasutati Grand FITA Roundi formaati. Alates 1992. aasta suveolümpiamängudest võeti kasutusele vastastikuste matšidega olümpiavoor, mida on sellest ajast peale kasutatud.

## Olümpiavõistluste kokkuvõte

 Vibulaskmise võistlusi ei peetud 
 Olümpiamänge ei peetud 

## Medalid

## Välislingid

*[Vibulaskmine [ROK]-i veebisaidil]
Pseudorhizina sphaerospora

***Pseudorhizina sphaerospora*** (varem *Gyromitra sphaerospora*) on kottseente hulka kuuluv seeneliik.

Seent on leitud ka Eestist.

## Välislingid
*
Something Good

**"Something Good"** on Getter Jaani singel. Loo autorid on Kaspar Kalluste ja Rootsi laulukirjutaja Cassandra Ströberg. See on tema esimene singel plaadifirma Universal Music Baltics all.

Muusikavideo autor on Mart Vares ja kunstnik Janis Rizhovs. Laulu muusikavideot esitleti 24. oktoobril 2017 Apollo Kinos. Muusikavideo filmiti 19. septembril ühes kuuetoalises korteris. Selles teeb lisaks Getter Jaanile kaasa koer Nike.

## Välislingid

* Laulu "Something Good" video Youtube.com
* Laulu "Something Good" sõnad Genius.com

## Viited
Ääris (heraldika)

**Ääris** ehk **servis** (prantsuse ja inglise keeles *bordure*, saksa keeles *Bord*) on heraldikas üks ordinaaridest või subordinaaridest, mis kujutab endast kontrastses värvis riba vapikilbi servas, tavaliselt laiusega, mis moodustab kuuendiku kilbi laiusest.

Nagu ordinaaride puhul tavaline, võib ääris olla mingit üht heraldilist värvi või jaotatud, samuti võib ta olla sirge servaga või ükskõik millise lõikejoonega, ja ääris võib kanda vapikujundeid. Kui kujundite arv pole täpsustatud, võib ääris olla kirjeldatud kujunditega kaetuna (*semy*). Prantsusmaa heraldikas eristatakse ka äärise väiksemat varianti *filière*.

Reeglina ümbritseb ääris kogu kilpi, erandiks vaid juhud, kui kilbi pind on pikuti jaotatud kahe vapi vahel, või kui hiljem lisatud päis ulatub äärise peale (näiteks Amber Valley *[[borough]]*i vapil). Tavaliselt on mõlemale erisusele osutatud blasoneeringus.

## Näited
### Vappidel

Blason comte fr Valois.svg|Anjou Louis I vapp punase äärisega
Blason de la ville de Montreux-Jeune (68).svg|Montreux-Jeune'i vapp põigiti jaotatud kammkarbilõikelise äärisega
Eura.vaakuna.svg|Eura vapp müürihammaslõikelise äärisega
Brasão de armas do reino de Portugal (1485).svg|Seitse kindlust punasel äärisel Portugali vapil (1485)
Arms of Richard of Conisburgh, 3rd Earl of Cambridge.svg|Lõvidega kaetud ääris Richard of Conisburghi vapil
Coats of arms of Thomas Holland, 1st Duke of Surrey.svg|Thomas Hollandi (1372-1400) vapp kahe, hermeliin- ja hõbedase äärisega
Arms of Amber Valley.svg|Amber Valley vapp äärisele ulatuva päisega


### Lippudel

Flag of Grenada.svg|Grenada lipp
Flag of Montenegro.svg|Montenegro lipp kuldse filière'iga
Flag of Sri Lanka.svg| Sri Lanka lipp kuldse äärisega
Flag of Maldives.svg|Maldiivide lipp punase äärisega


## Viited
Arheomalakoloogia

**Arheomalakoloogia** on teadusharu, mis uurib arheoloogilises kontekstis säilinud limuseid ehk molluskeid. See valdkond ühendab omavahel arheoloogia, bioloogia ja paleontoloogia.
Tegemist on suhteliselt uue arheoloogia haruga. Molluskite jäänused nagu tigude kojad ja karpide karbipoolmed on kõige sagedamini esinevad selgrootute jäänused arheoloogilises materjalis.

Eesti arheoloogias ei ole karpidele ja tigudele väga tähelepanu pööratud. Kesk- ja uusaegseid austrite karbipoolme leide käsitletakse millegipärast koos esemeleidudega, mitte loomsete jäänustena ning sellepärast ei jõua need tavaliselt zooarheoloogideni. Läänemere ainuke karbikuhil (ingl *shell midden*) on leitud Lätist neoliitilisest Riņņukalnsist.

## Limused
Limused elavad nii merevees, magevees kui ka maa peal. Merevees leidub torbiklimuseid, soomuslimuseid, tigusid, karpe, lasnjalgseid ja peajalgseid. Magevees elavad teod ja karbid ning maismaal ainult teod. Arheoloogilistel väljakaevamistel leiab kõige enam teokarpe ja karbipoolmeid.

## Milleks uurida? Limuste kasutamine.
Limuste uurimine annab meile väga mitmekülgset infot. Meil on võimalik saada teavet esiaja ja ajaloolise aja keskkonnatingimuste kohta, sest mõned liigid on klimaatiliste ja ökoloogiliste muutuste suhtes väga tundlikud ning elavad ainult teatud kohtades. Näiteks muutused hapniku isotoopide suhetes molluski kojas/karbis peegeldavad muutusi sademete mustris.

Inimesed on limuseid kasutanud toiduks juba paleoliitikumist alates, seega saame uurida inimeste toitumist või ka kaubandussuhteid. Teatud liiki limuste kodadest on võimalik eraldada värvainet, millega sai tekstiile värvida.

Molluskite karpe on kasutatud kaunistustena ning juba noorema paleoliitikumi ajast on maailmas märke karpide süstemaatilisest kogumisest. Neist valmistati ripatseid, helmeid, amulette, käevõrusid ning karpe on isegi valuutana kasutatud. On võimalik, et *Cypraeidae* perekonda kuuluvaid kaurikarpe (*cowries*) võidi rauaajal rahana kasutada, kuna need on vastupidavad ja ilusad läikivad. Iisraeli rauaaegsetes asulates on need tavalised leiud. Neid karpe on seostatud ka viljakuse, sünni ning elu ja hauataguse eluga.

Neoliitikumi ajal kasutasid lõuna Levanti piirkonna kütid-korilased laialdaselt merekarpe, mida saadi Vahemerest ja Punasest merest. Ka seal leidub teiste karbileidude hulgas palju kaurikarpe ning neid on pandud kaasa hauapanustena.

Karpidest ja kodadest on toodetud lupja. Karbipuru sai kasutada savinõude ja telliste savimassi koostises, et need oleksid vastupidavamad.

Ilmselgelt on väga palju molluskite jäänuseid sattunud pinnakihtidesse looduslikul viisil. Inimtegevusega seotud karpe võib olla keeruline eristada looduslikest ning selleks on põhjalikult vaja tunda nende tafonoomiat. Inimtekkelisi jälgi võib põhjustada karpide avamine või keetmine, augustamine ja kaunistamine..

## Viited
Vormsi (laev)

**Reisiparvlaev "Vormsi"** sõitis Rohuküla – Sviby regulaarliinil Vormsi saare ja mandri eesti vahel. Laev valmis 1975. aastal Volgogradi laevaremonditehases ja lammutati 2000. aastal. 

Laeva info Mereviki lehelt

"Vormsi" võis peale võtta kuni kaheksa täislastis veoautot või kakskümmend sõiduautot. Parvlaeva süvis oli 1,6 meetrit, mis tingis Sviby sadama mõninga süvendamise. "Vormsi" oli võimeline ühendust pidama kuni 20 cm paksuse püsijääga, mis tegi laevaühenduse võimalikuks peaaegu kuni merel kergemaid sõidukeid kandva jää tekkimiseni.
Mustafa Barzanî

**Mustafa Barzanî** (kurdi keeles مسته‌فا محەمەد بارزانی; ka **mulla Mustafa**; 14. märts 1903 – 1. märts 1979) oli kurdi rahvuslane ja poliitik.

1946. aastal valiti ta uue Kurdistani Demokraatliku Partei ning seega ka kurdide vastupanu juhiks Iraagi kuningavõimu vastu. Mustafa Barzani oli üks silmapaistvamaid kurdide iseseisvusliikumise juhte. Ta vedas eest vastupanu nii Iraagi kui ka Iraani võimude vastu.

Tema haud asub Iraagis Barzanis.

## Vaata ka
* Mesûd Barzanî
* Ehmed Barzanî
* Lõuna-Kurdistan
* Barzani (hõim)

## Viited

## Allikad
* Barzani, Massoud, and Ahmed Ferhadi (2004). *Mustafa Barzani and the Kurdish Liberation Movement, 1931–1961*. New York: Palgrave Macmillan. .
* Lawrence, Quil (2008). *Invisible Nation: How the Kurds' Quest for Statehood is Shaping Iraq and the Middle East* (1st U.S. ed. ed.). New York: Walker & Co. .
* McDowall, David (2005). *A Modern History of the Kurds* (3. revised and upd. ed., repr. ed.). London [u.a.]: Tauris. .
Matthias von Holst

**Matthias von Holst** (4. aprill 1839 Viljandi, Viljandi kreis, Liivimaa kubermang – 21. aprill 1905 Berlin-Charlottenburg, Saksamaa) oli baltisaksa arhitekt.

Matthias von Holst sündis Viljandis Viljandi-Kõpu koguduse pastori Valentin Karl Heinrich von Holsti (1808–1860) peres.

M. von Holst õppis Viljandis Schmidti Eragümnaasiumis. Arhitektuuri õppis ta aastatel 1857–1861 Hannoveri Polütehnikumis ja siis Zürichis, töötas Stuttgardis ja Viinis.

Tegutses arhitektina Viljandis ja 1866–1876 Riias, kus oli ka linna ehitusrevident, ning töötas 1867–1869 Riia Polütehnikumis. 1876. aastast elas Berliinis.

## Loomingut
*Viljandi Pauluse kirik (1866)
*Põltsamaa kiriku altarisein
* Paistu ja Halliste kirikutornid

## Viited
Beati Mandolini

**Beati Mandolini** (it Õndsad mandoliinid, viide asutajate perekonnanimele) on eesti seitsmeliikmeline ansambel, septett, mille esituses kuuleb muusikat sitsiilia rahvamuusikast klassikalise muusikani, hõlmates ka napoli laulukesed (canzone napoletana) ja itaalia rahvamuusika.

## Muusikakogumikud
* 2015, „Mandoliini ja lauluga läbi Sitsiilia”
* 2019, „Itaalia värvid”
* 2022, „Rõõmsad jõulud igal pool”  

## Viited

* 12. aprill 2023, Terevisioonis, err.ee
** Beati Mandolini, Marranzanata
** Beati Mandolini, Magus mandoliin
Laktoferriin

**Laktoferriin** ehk **laktotransferriin** on 78 kDa suurune valk, mille iga molekul võib siduda 2 Fe3+ iooni.  Laktoferriin kuulub transferriinideks nimetatud raua transportvalkude perekonda koos seerumtransferriini, ovotransferriini, melanotransferriini ja karboonanhüdraasi inhibiitoriga. Selle perekonna valkude üldiseks funktsiooniks on raua organismisisene transport.  Laktoferriin on multifunktsionaalne valk, mis lisaks raua deponeerimisele omab antibakteriaalset- ja immunomodulaatori aktiivsust. 

Laktoferriini on suures koguses rinnapiimas (tüüpiliselt umbes 1g/l, ternespiimas kuni 7g/l), mis on enam kui kõiki teisi valke, kaseiin välja arvatud.  Lisaks piimale leidub laktoferriini ka süljes, pisarates ja ninaõõnes.

Veisepiima laktoferriin on oluline vadakuvalk, moodustades seal umbes 3% summaarsest valkude kogusest.

## Viited
Araabia Taassünni Sotsialistlik Partei – Iraak

:*See artikkel räägib erakonna harust Iraagis. Araabiaülese Taassünni partei kohta, mida juhitakse Iraagist, kuid millel on harud ka mujal, vaata artiklit [[Taassünni Partei (Iraagi fraktsioon)]].*

**Araabia Sotsialistlik Taassünni Partei – Iraak** (araabia keeles حزب البعث العربي الاشتراكي في العراق, *Ḥizb al-Ba‘th al-'Arabī al-Ishtirākī fī al-'Irāq*; ametlikult **Iraagi Piirkondlik Haru**) on Iraagi baathistlik organisatsioon ja endine erakond. Selle rajas aastal 1951 Fuad al-Rikabi. See oli Iraagi võimupartei alates 17. juuli revolutsioonist aastal 1968 kuni Ameerika Ühendriikide sissetungini aastal 2003.

Erakond oli alguses rahvusvahelise Araabia Taassünni Sotsialistliku Partei haru, kuid pärast lõhenemist aastal 1966 jäädi ustavaks Taassünni Partei Iraagi fraktsioonile.

Iraagi Baathi Partei keelustati aastal 2003, kuid jätkas tegevust põrandaaluse organisatsioonina.

## Kirjandus
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
Ministrite Nõukogu (Iraak)

:*See artikkel räägib Iraagi valitsuskabinetist. Laiemalt Iraagi riigiaparaadi kohta vaata artiklit [[Iraagi valitsus]].*

**Ministrite Nõukogu** on Iraagi Vabariigi valitsuskabinet. Valitsuse nimetamine toimub järgmiselt: parlament valib presidendi, kes omakorda nimetab ametisse peaministri, kes omakorda nimetab ametisse valitsuse liikmed, kelle peab kinnitama parlament.

Alates 2022. aastast juhib Iraagi valitsust peaminister Muhammad Shayya al-Sudani.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht