open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Trimmer

**Trimmer** on mitme tähendusega sõna:
* Trimmer on väike muudetava parameetriga elektroonikakomponent, näiteks trimmerkondensaator või seadetakisti, mida kasutatakse elektroonikalülituse esmareguleerimisel. 
* **[[Trimmer (laevandus)|Trimmer]]** on kütja abi laeval. 
* **[[Trimmer (tööriist)|Trimmer]]** on metsanduses ja aianduses kasutatav mootoriga varustatud käsi-tööriist.
* **Trimmerid** on juuksurite tööristad juuksetrimmer ja habemetrimmer.

## Vaata ka
*koera trimmimine

## Viited
BE

**BE** võib tähendada järgmist:
**[[Bachelor of Engineering]]*

**Be** võib tähendada järgmist:
*berülliumi sümbol
*Be saar on Madagaskarile kuuluv saar
*.be on Belgia tippdomeen
*be on valgevene keele ISO 639-1 kood
Rein Maran

**Rein Maran** (kuni 25.01.1937 **Rein Hütsi**; sündinud 13. septembril 1931 Tartus) on eesti filmioperaator ja -režissöör.

Ehkki ta on väga laia ampluaaga filmimees, on ta suurimat tunnustust pälvinud oma loodusfilmidega.

## Haridus
1972. aastal lõpetas ta Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi teadusfilmi operaatorina.

## Elukäik
Rein Maran oli aastail 1952–1956 vangis nõukogudevastases noorteorganisatsioonis osalemise pärast.

1967. aastast töötas ta Tallinnfilmis, hiljem Eesti Telefilmis. Tema eestvõttel asutati 1964. aastal fotogrupp Stodom ja 1989 Tallinna Fotoklubi.

Aastail 1989–1993 oli ta Eesti Kinoliidu juhatuse esimees.

1996. aastast on ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis kultuuriteaduskonna filmi ja video õppetooli õppejõud.

Paljud tema loodusteemalised filmid kajastavad vähem või rohkem ka rahvapärimusi. Marani filmiloomingut on kasutatud ka teiste režissööride mängu- ja dokumentaalfilmides.

## Isiklikku
Rein Marani abikaasa Margit Maran on paljude tema loodusfilmide monteerija ja toimetaja. 

Rein Maranil on pojad Tiit Maran (s 1959, bioloogiadoktor), Uko Maran (s 1966, filosoofiadoktor teoreetilise ja arvutikeemia alal), Timo Maran (s 1975, biosemiootika doktor ja luuletaja) ja Arbo Maran (s 1985) ning tütar Kärt Maran (s 1980, tootedisainer ja ehtekunstnik).

## Tunnustus
* 1984 – Eesti NSV suur looduskaitsemärk
* 1986 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane
* 1987 – Eesti NSV riiklik preemia
* 1991 – Eerik Kumari looduskaitsepreemia
* 1996 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali elutööpreemia (filmilooming)
* 2000 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2008 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia elutöö eest
* 2011 – PÖFFi elutööpreemia

## Viited

## Kirjandus
* Maran, R. Ööbikut ei tohi reeta. Rein Marani elu filmides [vahendanud Alo Lõhmus; lisa: DVD digitaalselt restaureeritud filmidega "Rabade vaikuses", "Tutkad", "Tavaline rästik" ja "Nõialoom"]. Tallinn: Maalehe Raamat 2011.
* Olev Remsu. Inimene ei reeda. Sirp, 3. november 2011.

## Välislingid
* Loodusfilmide autor Rein Maran Venemaa vangilaagrist: see oli väga huvitav ülikool
* Looduse tunnetamise võimalikkusest. Rein Maran, TEDxTallinn, 2013
* Raamat ja näitus: loodusfilmimees Rein Maran tähistab 80. juubelit. Eesti Ekspress, 13. september 2011
Friedrich Schiller

**Johann Christoph Friedrich von Schiller** (10. november 1759 Württemberg – 9. mai 1805 Weimar) oli saksa luuletaja, filosoof, ajaloolane ja näitekirjanik.

Elu viimastel aastatel (1788–1805) oli tal lähedane sõprus Johann Wolfgang Goethega, kellega ta arutas paljusid esteetikaprobleeme – Schiller julgustas Goethet lõpetama enda alustatud skitse. Sõprusperioodi Goethega on nimetatud ka Weimari klassitsismiks. Koos Goethega valmis satiiriliste lühijuttude kogum "Kseeniad", kus nad mõlemad ründasid oma esteetiliste vaadete vaenlasi.

## Elukäik
Friedrich sündis sõjaväearsti peres. Ta õppis sõjaväeakadeemias õigus-, hiljem arstiteadust.

7. septembril 1802 tõsteti ta aadliseisusse.

## Seosed Eestiga

Puhtus asub Schilleri mälestussammas, mis on üks esimesi temale püstitatud mälestussambaid maailmas. Veel varasem Schilleri mälestussammas asus Helmes.

## Vaata ka
*"Inimese esteetilisest kasvatusest"

## Kirjandus
* Franz Schiller, "Lääne-Euroopa uue aja kirjandusajalugu", I köide, Teaduslik Kirjandus, Tartu 1941, lk 167–191
* "XVIII sajandi väliskirjandus". Valgus, Tallinn 1973, lk 385–416 ja 431–433 
* Peter Lahnstein, "Schilleri elu". Tõlkinud Vilma Jürisalu, Eesti Raamat, Tallinn 1992, 392 lk
* Claudia Pilling, Diana Schilling, Mirjam Springer, "Friedrich Schiller". Tõlkinud Maie Keek. Sari Klassikud. Kirjastus Ilo, Tallinn 2008, 152 lk

## Välislingid

*Schilleri luuletusi koos Paul Kuuse tõlgetega
Milo Ventimiglia

**Milo Anthony Ventimiglia** (sündinud 8. juulil 1977 Anaheimis Californias) on USA filminäitleja.

Ta on tuntud peamiselt mässulise Jess Marianona telesarjast "Gilmore'i tüdrukud" ja kangelase Peter Petrellina draamasarjas "Kangelased". Lisaks kehastas ta Robert "Rocky Jr." Balboat 2006. aasta kinofilmis "Rocky Balboa". Aastast 2016 mängib ta tuntud NBC draamasarjas "This is Us,, ( "Meie elu,,) Jack Pearson'i. 

Teda ja tema õdesid kasvatati kui lacto- veganeid, samuti ta ei suitseta ega tarbi alkoholi.  

## Välislingid
* 
*Divide Pictures
Kollektsioneerimine

**Kollektsioneerimine** ehk **kogumine** on mingit kindlat laadi esemete koondamine ühte või mitmesse kogusse, nende esemete süstematiseerimine ja uurimine. 

Eri laadi kollektsioneerimisobjekte on väga palju, näiteks raamatud, mündid, ordenid, postmargid, pastakad jne. 

Erinevatel kollektsioneerimisaladel ja nende kollektsionääridel on ka erinimetusi. Näiteks müntide kogumine on numismaatika ja müntide koguja on numismaatik.

Kollektsioneerimine võib olla teaduslik või harrastuslik. 

On kollektsionääre, kelle kogumiskirg sõltub sageli mõistusele allumatutest või raskesti allutatavatest sundmõtetest, sel juhul võib olla tegu patoloogilise kogumisega ja teatud liiki vaime tervise häirega (nt kogumishäirega).

## Vaata ka
* Harrastuste loend
* Herbaarium
* Patoloogiline kogumine
Parafeerimine

**Parafeerimine** on diplomaatias dokumendi, ennekõike läbi räägitud välislepingu teksti kinnitamine  lepinguosaliste volinike allkirjade või initsiaalidega, et märkida lepingu autentsust ja lõplikkust. Parafeerimine toimub enne vormikohast allkirjastamist ja märgib, et tekst annab õigesti edasi läbirääkimiste ajal saavutatud kokkuleppe. Parafeerida võib kogu lepingut või selle osi.

Näiteks parafeerisid Gruusia ja Moldova 29. novembril 2013 assotsiatsioonileppe Euroopa Liiduga.

## Viited
Numismaatik

**Numismaatik** on inimene, kes tegeleb numismaatikaga ehk müntide kogumisega.

## Numismaatikuid

*Gustav Matto
*Andrzej Piwowarczyk
*Gustav Paul Johannes Sachsendahl
Saadik

**Erakorraline saadik ja täievoliline minister** (vahel ka lihtsalt *minister*; prantsuse keeles *envoyé extraordinaire et ministre plénipotentiaire*) on suursaadikust madalam ja minister-residendist kõrgem diplomaatiline ametiaste, saatkonna juht.

Tänapäeval saadiku ametiastet devalveerumise tõttu praktikas ei kasutata (suursaadiku ametiaste on muutunud üldkasutatavaks).

Eesti Vabariigi viimane ametis olev saadik oli August Torma, kes suri 12. märtsil 1971.

Tavakasutuses on eesti keeles tänapäeval saadiku ja suursaadiku ametiastmed lootusetult segi aetud. Nii nimetatakse Torsten Örni 2004. aastal eesti keeles ilmunud raamatus "Milleks diplomaatia?" (tõlkinud Eimar Rahumaa) suursaadikut saadikuks ja saadikut *envoyé*'ks, millist sõna eesti keeles ei ole.

## Vaata ka

* Alaline esindaja
* Eesti saadikute loend 
* Minister-resident
* Suursaadik
* Täievoliline esindaja
* Nõukogude Liidu saadikute loend
Heroes

**"Heroes"** (vahel ka **"Kangelased"**) on 2006. aastal esimest korda eetris olnud USA ulme-draamasari, mille looja on Tim Kring. 

Sari räägib tavalisena tunduvatest inimestest, kes ootamatult avastavad, et neil on uskumatud võimed (nt telepaatia, lennuoskus, ajas rändamine, tuleviku nägemine jpt). Nende nn "kangelaste" ülesandeks on eesseisva kohutava katastroofi ärahoidmine ja inimkonna päästmine.

## Peategelased
### Esimene hooaeg
#### Kangelased
*Claire Bennet (Hayden Panettiere) – Mr. Benneti adopteeritud tütar, kes elab Texases ja kellel on võime end tervendada.
*Isaac Mendez (Santiago Cabrera) – New Yorgis elav kunstnik, kel on võime tuleviku maalida.  
*Matt Parkman (Greg Grunberg) – Los Angeleses elav politseinik, kel on võime teiste inimeste mõtteid kuulata. 
*Nathan Petrelli (Adrian Pasdar) – New Yorgis elav poliitik, kel on võime lennata. Claire Bennet on tema tütar.
*Peter Petrelli (Milo Ventimiglia) – Nathani noorem vend; suudab teiste kangelaste, kelle läheduses ta on olnud, võimeid absorbeerida.
*Hiro Nakamura (Masi Oka) – Tokyost pärit programmeerija, kel on võime ajas rännata, aega seisma panna ja teleporteeruda.
*Niki Sanders (Ali Larter) – Las Vegases elav endine striptiisitar, D.L-i abikaasa ja Micha ema. Omab üliinimliku tugevust, mida saab kasutada ainult siis, kui tema lõhestunud isiksuse teine pool, varalahkunud kaksikõde Jessica, välja ilmub. 
*D.L. Hawkins (Leonard Roberts) – endine vang, kel on võime läbi tahkete objektide minna ja nende kuju võtta.  
*Micah Sanders (Noah Gray-Cabey) – D.L-i ja Niki poeg, kel on võime elektroonilisi seadmeid manipuleerida.

#### Võimeteta isikud
*Mr. Bennet (Jack Coleman) 
*Simone Deveaux (Tawny Cypress)
*Mohinder Suresh (Sendhil Ramamurthy)

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* ''Heroes'' Wiki 
* 
* Eestikeelne lisainfo
Kurejärv

**Kurejärv** on väikejärv Valgamaal Otepää vallas, Otepääst 4,5 km lääneedela pool.

## Viited

## Välislingid
*
Noot (diplomaatia)

**Noot** on diplomaatias kindlat kirjalikku vormi ja sõnastust järgiv teadaanne, mis saadetakse kas saatkonnast välisministeeriumisse või vastupidi. Noodi põhilised liigid on **verbaalnoot** ja **ministeriaalnoot.**

## Verbaalnoot
Verbaalnoot on allkirjastamata, pitseeritud, kolmandas isikus kirjutatud noot, mille parafeerib esinduse juht või sisu eest vastutav ametnik. Verbaalnoodi sisu on teavitav, memo-tüüpi. Grammatilise vormi tõttu nimetatakse verbaalnooti ka "kolmanda isiku noodiks" (inglise keeles lühend TPN).

Sõna "verbaalnoot" tõi eesti keelde fraasi *note verbale* tõlkena Tiit Pruuli.

## Ministeriaalnoot
Ministeriaalnoot on esinduse juhi allkirjastatud noot asukohariigi välisministrile, millega edastatakse tähtsamaid teateid. Peamiselt kasutatakse seda välislepingute sõlmimiseks identse sisuga nootide vahetamise teel.

## Viited
Roosärg

**Roosärg** (*Scardinius erythrophthalmus*) on karpkalaliste seltsi kuuluv kala.

Suurus on tavaliselt 20–30 cm (maksimaalselt kuni 50 cm) ja raskus 250–300 g (maksimaalselt 2–3 kg). Keha on suhteliselt kõrge, suu ülaseisune, värvuselt on selg hallikasroheline kuni pruunikasroheline, küljed kuldkollaka läikega, kõhu alune hõbedaselt hele. Seljauim paikneb kehauime suhtes eespool. Uimed on oranži kuni punaka tooniga.

Roosärge esineb Euroopas, Püreneedest Uuraliteni ja Lõuna-Soomest Põhja-Itaalia ja Põhja-Makedooniani. Eelistab mudase põhjaga järvesid ja aeglase vooluga jõgede soppe, esineb ka riimveelises rannikumeres. 

Roosärg on soojalembene ja parves liikuv kala, kes hoidub enamasti veekogu taimestikuvööndi ülemistesse kihtidesse, toitub enamasti noorte veetaimede võrsetest, putukatest ja nende vastsetest.

Roosärg on võrdlemisi sarnane  särjega, kellega tihti elab samas veekogus.

Eestis tavaline püügikala.

## Vaata ka
*Eesti kalade süstemaatiline nimestik

## Viited

## Välislingid
* 

*Roosärg TÜ Loodusteadusliku veebipõhises õpikeskkonnas
*Ajakiri Kalastaja: EESTI VETE KALU: Roosärg. Ralf Mae
Berliini konverents

Leidub mitmeid konverentse, mida nimetatakse **Berliini konverentsiks**:

*Berliini konverents (1878): Vene-Türgi sõja järgne kohtumine Berliinis;
*Berliini konverents (1884–1885): kolooniate jagamisest Aafrikas;
*Berliini konverents (1954): külma sõja aegne kohtumine USA, Prantsusmaa, Suurbritannia ja NSV Liidu vahel.
Tõugjas

**Tõugjas** ehk **harilik tõugjas** (*Leuciscus aspius*) on karpkalaliste seltsi kuuluv röövkala.

Suurus on tavaliselt kuni 80 cm (max 120 cm), kaal kuni 12 kg.

## Levila ja eluviis
Tõugjas elutseb suuremates mageveelistes vooluveekogudes ja järvedes Kesk-Euroopast alates Reini jõest ida poole kuni Volga jõe vesikonnani. Lõunast ulatub levik Doonau suudmealani ja põhjas kuni Lõuna-Soomeni.

Koeb aprillist juunini.

Tõugjas on Eesti suurim omamaine karpkalaline ja ainuke röövtoiduline nende hulgas. Eestis elutseb tõugjas peamiselt Peipsi järves ja Võrtsjärves ning nendega ühenduses olevates suuremates jõgedes nagu Emajõgi ja Narva jõgi. Eestis elab tõugjas kuni 10-aastaseks ja kasvab 7–8-, vahel ka 10-kiloseks.

Tõugja püük on Eestis aasta läbi keelatud ja ta on kantud Eesti punasesse raamatusse.

## Vaata ka
*Eesti kalade süstemaatiline nimestik

## Viited
Jean Baudrillard

**Jean Baudrillard** (29. juuli 1929 – 6. märts 2007) oli prantsuse postmodernistlik kultuuriteoreetik.

Baudrillard võttis kasutusele simulaakrumi mõiste juhtumi kohta, kus millegi kujutis muutub algupärandist tähtsamaks ning lõpuks elatakse vaid näivuste keskel.

## Teoseid

* "Le Système des Objets" ("Objektide süsteem", 1968)
* "Pour une critique de l'économie politique du signe" ("Märgi poliitilise ökonoomia kriitikad", 1972)
* "Le Miroir de la production" ("Tootmise peegel", 1973)
* "L’Échange symbolique et la mort" ("Sümboolne vahetus ja surm", 1976)
* "Oublier Foucault" ("Unustada Foucault", 1977)
* "De la séduction" ("Võrgutamine", 1979)
* "Simulacres et Simulation" ("Simulaakrumid ja simulatsioon", 1981)
* "La Transparence du mal" ("Kurjuse läbipaistvus /transparents/", 1990)

### Teosed eesti keeles

* "Simulaakrumid ja simulatsioon", Kunst 1999
* "Ameerika", Eesti Raamat 2007
* "Kunsti vandenõu", Eesti Kunstiakadeemia Kirjastus 2020

## Tunnustus
* Humanitaaruuringute Akadeemia (Moskva) liige

## Kirjandus
* Genosko, Gary 2007. Jean Baudrillard’s Contributions to Semiotic and Structural Studies. *International Journal of Baudrillard Studies* 4(3). (Varem ilmunud väljaandes ''Semiotix'' 9, 2007.)
Roland Barthes

**Roland Gérard Barthes** (12. november 1915 – 25. märts 1980) oli prantsuse kirjanduskriitik, kirjandus- ja sotsiaalteoreetik ning semiootik.

Roland Barthes oli tarbimisühiskonna ja massikultuuri kriitik. Ta osales 1960. aastate teisel poolel dekonstruktsionismi tekkimises, kui sai aru, et keeleteadus pole kõikeseletav keel ja üleüldist metakeelt pole võimalik konstrueerida. 

## Teosed eesti keeles
#### Raamatud
* "Autori surm: valik kirjandusteoreetilisi esseid". Sari Avatud Eesti Raamat. Koostanud Marek Tamm. Varrak, Tallinn, 2002. 
* "Mütoloogiad" (esseed). Prantsuse keelest tõlkinud Mirjam Lepikult ja Ott Ojamaa. Varrak, Tallinn, 2004.
**"Müüt tänapäeval" 
* "Tekstimõnu". Prantsuse keelest tõlkinud Tanel Lepsoo; saateks: Hasso Krull, Varrak, Tallinn, 2007.
* "Camera lucida: Märkmeid fotograafiast". (Orig. 1980) Prantsuse keelest tõlkinud Anti Saar. Tallinn: EKA kirjastus, 2015.

#### Artiklid ja esseed ajakirjades
* "Mütoloogiad": Kirjanik puhkusel; Mänguasjad; Garbo nägu; Vein ja piim; Einsteini aju; Ei-ega-kriitika. Tõlkinud Ott Ojamaa; eessõna: Fanny de Sivers – Looming 1985, nr 10, lk 1385–94
* "Vaene ja proletaarlane"; "Roomlased kinolinal"; "Striptiis". Tõlkinud ja eessõna: Ott Ojamaa. – TMK 1989, nr 4, lk 18–26 
* "Ajalooteaduse diskursus". Prantsuse keelest tõlkinud Heete Sahkai –Vikerkaar 1998, nr 9, lk 58–68
* "Autori surm". Prantsuse keelest tõlkinud Marek Tamm – Looming 1998, nr 12, lk 1851–1855 
* "Semioloogiline seiklus". Tõlkinud Marek Tamm – Vikerkaar 2000, nr 1, lk 58–62

## Viited

## Välislingid

*Essee "Mänguasjad" eesseekogumikust "Mütoloogiad"
Harriet Beecher Stowe

**Harriet Elizabeth Beecher Stowe** (14. juuni 1811 Litchfield, Connecticut – 1. juuli 1896 Hartford, Connecticut) oli ameerika kirjanik. Tema abolitsionistlik raamat "Onu Tomi onnike" avaldas 1850. aastate orjandusdebattidele sedavõrd tugevat mõju, et Abraham Lincoln ütles Stowe'ga kohtudes "Nii et sina oled see väike naine, kes kirjutas selle suure sõja alustanud raamatu!"

## Välislingid
* Jüri Talvet, Romaaniülikool: Harriet Beecher Stowe "Onu Tomi onnike" – Eesti Päevaleht 30. november 2007, lk 24
Latikas

**Latikas** (*Abramis brama*) on karpkalalaste sugukonda latika perekonda kuuluv kala. Latikaga samasse perekonda kuuluvad valgesilm ja abakala.

## Kirjeldus
Latika pikkus on tavaliselt 30–50&nbsp;cm (maksimaalselt 85&nbsp;cm), suurim kaal kuni 7&nbsp;kg. Latika keha on külgedelt lamenenud ja kõrge, suu kergelt alaseisune, silmad suhteliselt väiksed. Selg on roheka läikega sinakasmustjas, küljed metalse hõbedase läikega, kõht valge. Noored latikad on hallikad ja hõbedased, vanad muutuvad tumedateks ja omandavad pronksja läike. Turbajärvedes on kalad punakaspruunid. Kõik uimed on hallid. Pärakuuimes on 22–30 hargnevat kiirt.

Lõuna pool kasvab latikas kiiremini ja saab suguküpseks 3-4-aastaselt, põhja pool 5–8-aastaselt. Roolatikad suguvõimestuvad juba 3-aastaselt. Isased saavad suguküpseks pisut varem kui emased, koelmutel on väiksemad kalad isased.

Latikas võib elada 25–27 aastat.

Latikat aetakse tihtipeale segamini nuruga, eriti väiksemaid isendeid.

## Elukoht ja levila
Latikas elab järvede ja aeglase vooluga jõgede põhjakihtides, harvem riimveelises rannikumeres, enamasti suurtes parvedes.
Latikas on levinud laiemini kui perekonna teised liigid, kõikjal Euroopas põhja pool Alpe ja Püreneesid. Ida poole ulatub levila Kaspia ja Araali mereni. Põhjas ulatub levila Valge ja Barentsi mere (Petšora jõgi) vesikonnani. Ta on sisse toodud ka Siberisse (Obi jõgi, Ubinski järv) ja Kasahstani (Balhaši järv). Eestis on latikas levinud enamikus suuremates järvedes.

Latikaliik jaguneb mitmeks vormiks. Harilikult on latikas paikne, kuid Musta ja Kaspia mere vesikonnas esineb selle kõrval poolsiirdevorm, kes toitub meres ja läheb kudema jõgede alamjooksule. Araali meres, Ili jõe deltas ja Turkmenistanis Jashani järves esineb kolmas vorm, väike roolatikas.

## Toitumine
Riimvees elavad latikad söövad koorikloomi, lõhkjalalisi ja lõnguskilbilisi ja hulkharjasusse, järvedes putukavastseid.

## Sigimine
Latikas hakkab kudema siis, kui veetemperatuur tõuseb 12–16&nbsp;°C-ni. Lõunas toimub see aprillis-mais, põhjas mais-juunis. Araali mere vesikonnas ja Farhadi veehoidlas koeb latikas portsjonite kaupa, aga enamikus levilas kogu marja korraga. Emaslatikad koevad 100 000 – 150 000 marjatera, mis kinnitatakse taimestikule. Paljudes kohtades koevad latikad mitme rühmana, aga ühe rühma piires algab ja lõpeb kudemine korraga; kõige sagedamini kestab see hommikust keskpäevani. Kudemise ajal hüppavad latikad sageli veest välja ja langevad lapiti vette tagasi. Niimoodi tekkivat pladinat on kaugele kuulda.

Vastsed kooruvad marjast 3–6 päeva pärast. Nad jäävad paariks päevaks kinnituma veetaimedele, seejärel hakkavad aktiivselt toituma. Algul söövad nad zooplanktonit, kuid juba 3&nbsp;cm pikkused kalad hakkavad sööma ka muid selgrootuid loomi.

## Püük
Latika alammõõt on 35&nbsp;cm kogupikkusest püügil Peipsi, Pihkva, Lämmijärves, Emajões ja Väikeses Emajões.

## Viited

## Kirjandus
*"Loomade elu", 4. kd, lk. 220–221.

## Välislingid
* 
*Latikas kalavikis
*Latikas Latika täielik info Kalafoorumi lehel 

*Latikas TÜ Loodusteadusliku veebipõhises õpikeskkonnas
Agrément

***Agrément*** (prantsuse 'nõusolek, heakskiit') on diplomaadi ametlik eelnev aktsepteerimine vastuvõtva riigi valitsuse poolt selle riigi diplomaatilise korpuse liikmeks asumise kohta. Seda taotletakse vastuvõtva maa välisministeeriumilt tavaliselt isiku(te)le, kes lähetatakse sellesse riiki diplomaatilise passiga. Harilikult esitatakse ja antakse konfidentsiaalses kirjalikus vormis. Lähtudes rahvusvahelise diplomaatilise viisakuse normidest, tuleb vastus anda võimalikult lühikese aja jooksul. On välja kujunenud praktika, et *agrément*i küsitakse praktiliselt ainult diplomaatilise missiooni (saatkonna) juhile (suursaadikule), esitades tema kohta mõningaid eluloolisi andmeid.

2.–14. aprillil 1961 Viinis 81 riigi esindaja osavõtul toimunud rahvusvahelisel konverentsil võeti vastu riikidevahelise diplomaatilise suhtlemise põhiprintsiibid ja diplomaatilise puutumatuse vormid. 2018. aasta alguses oli selle konventsiooni ratifitseerinud 191 riiki, sealhulgas Eesti. Selle konventsiooni kohaselt ei ole vastuvõttev riik äraütlemisel kohustatud selle põhjusi esitama. Heade diplomaatiliste sidemetega riikide puhul on kombeks küsida ja saada nõusolek suulises vormis. Pärast heakskiidu saamist muutub diplomaat *[[persona grata]]*ks, mis tagab talle kõik diplomaatilise puutumatuse eelised.
Demarš

**Demarš** on diplomaatias valitsuse pöördumine teise valitsuse poole, et juhtida millelegi tähelepanu, sageli koos ettepanekutega konkreetsete meetmete võtmiseks.
Depešš

**Depešš** on diplomaatias lähetajariigi välisministrile adresseeritud saadiku kirjutatud ettekanne.
Eksekvaatur

**Eksekvaatur** (ladina keeles *exequatur*, 'tehtagu') on diplomaatias vastuvõtva riigi tegutsemisluba, mille saamisest konsul loetakse ülesannete täitmisele asunuks. Tavalisim eksekvaaturi vorm on allkiri konsulipatendil.
Akrediteerimine

**Akrediteerimine** (ingl.k. *accreditation*) on protsess, mille käigus tuvastatakse füüsilise või juriidilise isiku kompetentsus või pädevus. Akrediteeritud isik saab üldjuhul õiguse väljastada teatud valdkonnas sertifikaate kooskõlas kehtiva standardiga. Akrediteerimine on ka protseduur, kus akrediteeriv organ tõendab, et mingi organ või isik on pädevad midagi (kedagi) testima, kalibreerima, sertifitseerima või tõendama.  Akrediteerimine tähendab ühtlasi ka sertifitseerimist läbi viiva organi pädevuse tõendamist. 

## Akrediteerimise näiteid
Diplomaatias on akrediteerimine suursaadiku volikirjade vastuvõtva riigi riigipeale esitamise protseduur. Haridusvaldkonnas tähendab akrediteerimine näiteks haridusasutuse või õppekava hindamist välise organi poolt, tuvastamaks selle vastavust nõuetele.

## Viited
Akrediteerimine (diplomaatia)

*See artikkel on akrediteerimisest diplomaatias; akrediteerimise teiste tähenduste kohta vaata [[akrediteerimine]].
----
*'Akrediteerimine''' on diplomaatias suursaadiku volikirjade vastuvõtva riigi riigipeale esitamise protseduur. Akrediteerimisega loetakse suursaadik ametisse asunuks.
Advokatuur

**Advokatuur** on advokaatide kutseühendus, mis korraldab õigusabi andmist ja kaitseb advokaatide õigusi. Advokatuuride struktuurid, õigused ja sihid erinevad riigiti, kuid üldiselt tegelevad kõik advokatuurid juristide elukutset puudutavate küsimustega. See võib hõlmata õigussüsteemi reformide soosimist, uurimuste koostamise toetamist või kutsestandardite reguleerimist. Mõned advokatuurid korraldavad ka advokaadina tegutsemist volitavaid eksameid ja teostavad järelevalvet kohustuslike praktikaprogrammide üle.

Advokatuuri liikmesuse nõuded ja volitused on riigiti erinevad. Paljudes riikides (nt Jaapanis, Nigeerias, Iisraelis ja Prantsusmaal) on advokatuuri liikmeks olemine kõigile advokaatidele kohustuslik, mõnes muus riigis (nt Suurbritannias, Norras ja Rootsis) aga vabatahtlik. Mõnes riigis, näiteks Ameerika Ühendriikides, võetakse õigusteaduskonna lõpetanud kohe pärast eksamite sooritamist advokatuuri liikmeks. Teistes, näiteks Austrias, peab advokaadil olema seitse aastat õigustöökogemust, et selle liikmeks saada. Paljudel (kuid mitte kõigil) advokatuuridel on võimalik alustada vajaduse korral oma liikmete vastu distsiplinaarmenetlust.

Advokatuurid võivad ühendada advokaate nii kohalikul, riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasemel. Varaseimad advokatuurid pärinevad 18. sajandi alguse Euroopast. Tuntuim rahvusvaheline advokatuur on Rahvusvaheline Advokaatide Assotsiatsioon, mis ühendab mitmeid riikliku taseme advokatuure. Eestis tegutseb 1919. aastast Eesti Advokatuur.

Eesti keelde on sõna "advokatuur" tulnud vene keele kaudu sõnast *advokatura* (*адвокатура*), mis jõudis vene keelde saksa keele vahendusel ladinakeelsest sõnast *advocatus*.

## Vaata ka
*Rahvusvaheline Advokaatide Assotsiatsioon
*Eesti Advokatuur

## Viited
Felix Moor

**Felix Moor** (12. aprill 1903 Sürgavere vald, Suure-Jaani kihelkond – 15. mai 1955 Tallinn) oli eesti näitleja ja pedagoog. Ta oli Eesti esimene raadioreporter.

## Elukäik
Felix Moor võttis osa Vabadussõjast Tallinna Kooliõpilaste Pataljonis ja lõpetas 1924. aastal Draamastuudio teatrikooli (I lend). 

Aastatel 1925–1927 töötas ta Draamastuudio Teatris näitlejana.

Aastatel 1924–1944 oli ta Riigi Ringhäälingu teadustaja, Eesti esimene raadioreporter ning kuuldemängude ja lastesaadete algataja. Sel perioodil astus ta vahel üles ka Estonias ja Tallinna Töölisteatris. Raadios tõi ta kuulajateni peamiselt kuuldemänge ja lastesaateid. 

Aastatel 1938–1941 oli ta Tallinna Konservatooriumi Riikliku Lavakunstikooli, 1946–1950 Eesti Riikliku Teatriinstituudi ja 1950–1953 GITIS‑e eesti stuudio kõnetehnika õppejõud. 

Pärast Teist maailmasõda oli ta Eesti Raadio esimeste otseülekannete saatejuht. Tema viimane otseülekanne oli 1947. aasta üldlaulupeolt.  

## Isiklikku
Felix Moor oli alates 1925. aastast abielus Ly Lasneriga ja alates 1943. aastast Linda Sellistemäega.

Felix Moor on maetud Tallinna Metsakalmistule. 

## Mälestuse jäädvustamine
Alates 2012. aastast antakse Mart Relve algatusel välja Felix Moori tänuauhinda. Mart Relve otsustas koos ema, kauaaegse Raadioteatri režissööri Astrid Relvega asutada auhinna pärast Felix Moori tütre Sirje-Lill Moori surma tema ja ta isa mälestuseks. Auhind on tunnustuseks missioonitundliku loova töö eest eestikeelsel kultuurimaastikul.

25. augustil 2017 paigaldati Tallinnas Kreutzwaldi 14 asuva ERRi uudistemaja nurgasissepääsu kõrval asuvasse orva Aleksander Jakovlevi loodud Felix Moori bareljeef "MO:RF". Bareljeefi loomise konkursi idee algatajad ja eestvedajad olid Astrid ja Mart Relve.

## Viited

## Välislingid
*
Ülo Nugis

**Ülo Nugis** (28. aprill 1944 Tallinn – 18. november 2011) oli Eesti poliitik ja majandustegelane.

## Haridus
Ülo Nugis lõpetas põhikooliastme 1958. aastal Tallinna 17. Keskkoolis, Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi 1962, Valgevene Polütehnilise Instituudi masinaehituse erialal 1967 ning Delaware'i Ülikooli riigiõiguse ja poliitteaduste erialal 1991.

## Töökäik ja tegevus ühingutes
Nugis töötas mitmes ettevõttes insenerina 1967–1974, tehase Ehitusdetail direktorina 1974–1980, suusavabriku Dünamo direktorina 1980–1986 ning tootmiskoondise Estoplast peadirektorina 1986–1990.

Ta oli Eesti Töökollektiivide Liidu esimees 1988–1991 ja 20. augusti klubi liige.

## Poliitiline tegevus

Ülo Nugis oli NSV Liidu Ülemnõukogu liige 1989–1991, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu 1990–1992 saadik ja juhataja, Eesti Kongressi liige 1990–1992, Eesti Komitee liige 1990–1992, Tallinna Linnavolikogu liige, VII Riigikogu liige ja esimees, VIII Riigikogu ning IX Riigikogu liige.

Nugis oli NLKP liige 1973–1990. Ta on olnud Vabariiklaste Koonderakonna, Rahvusliku Koonderakonna Isamaa, Vabariiklaste ja Konservatiivide Rahvaerakonna, Koonderakonna, Erakonna Uus Eesti ning Eestimaa Rahvaliidu liige. Ta oli Erakonna Uus Eesti esimees 2001–2003.

## Tunnustus
* 2001 – Riigivapi IV klassi teenetemärk
* 2004 – Riigivapi II klassi teenetemärk

## Mälestuse jäädvustamine
Hannes Rumm on kirjutanud tema elulooraamatu "Ülo Nugis : mees, kes vormistas iseseisvuse" (Hea Lugu, 2021).

2021. aastal valmis Ülo Nugisest dokumentaalfilm "Riigikogu direktor" (stsenarist Hannes Rumm, režissöör Toomas Lepp; Artefilm).

## Viited

## Välislingid
* Lühitutvustus Riigikogu lehel
Teenistuskohuste täitmisel surma saanud Eesti politseiametnike loend

*Siin on loetletud teenistuskohustuste täitmisel surma saanud Eesti Vabariigi  politseiametnikud.* 

*vanem-militsionäär Arved Koll 29. novembril 1918
*vanemkordnik Peeter Vassil 14. novembril 1919
*rajooniülem Jaan Piirson 15. jaanuaril 1920
*vanemkordnik Hans Jaanimägi 13. veebruaril 1920
*vanemkordnik Otto Kokk 19. mail 1920
*vanemkordnik Gustav Tursman 20. märtsil 1920
*kriminaalametnik Mart Ojasson 22. aprillil 1920
*vanemkordnik Mihkel Sabre 9. juunil 1920
*vanemkordnik Konstantin Truusa 12. juunil 1920
*rajooniülem Artur Lange 1921
*vanemkordnik Karl Kaasik 6. veebruaril 1921
*kordnik Robert Ivanovitš 25. märtsil 1921
*kriminaalpolitsei agent Johannes Põvvat 5. aprillil 1921
*rajooniülem Johannes Olesk 21. septembril 1921
*rajooniülem Johannes Tucherm 6. mail 1922
*rajooniülem Jaan Vabbi 18. septembril 1922
*kriminaalpolitsei agent Jakob Viljak 12. veebruaril 1924
*kordnik Johannes Tammemägi 22. aprillil 1924
*vanemkordnik Jaan Holts 1. detsembril 1924
*kordnik Johannes Kumel 1. detsembril 1924
*rajooniülem Herman Ubin 1. detsembril 1924
*vanemkordnik Heinrich Lossmann 1. detsembril 1924
*kordnik Mihkel Nutt 1. detsembril 1924
*vanemkordnik Toomas Kaasik sai haavata 3. jaanuaril 1929, suri saadud haavadesse 27. märtsil 1929
*kordnik Felix-Jaan Raeksoo 28. augustil 1937
*kordnik Edgar Maring 17. oktoobril 1937
*kordnik August Kudi 5. septembril 1938
*Üllar Meoma 2. oktoobril 1991
*Uudo Jantsus 3. detsembril 1992
*Malev Uustal 21. augustil 1992
*vanemkordnik Andrei Kopõtov 4. veebruaril 1993
*Aleksandr Jefremov 5. mail 1994
*Arno Strandberg 31. mail 1994
*inspektor Argo Kivi 15. detsembril 1994
*inspektor Marek Lemming 15. detsembril 1994
*Vaito Jaksi 3. augustil 1995
*Aleksandr Krivorutšenko 20. märtsil 1996
*komissar Mart Laan 27. aprillil 1996
*Jaanus Mägi 4. veebruaril 1997
*Rein Tutenpal 6. novembril 1997
*Oleg Filippov 18. veebruaril 1998
*Maksim Karpov 28. oktoobril 1999
*Sergei Pärna 13. novembril 1999
*Alar Kupp 30. detsembril 2001
*Karmo Tiivel 5. detsembril 2002
*konstaabel Julia Gorbatšova 25. novembril 2004
*Kaitsepolitsei vanemspetsialist Tarmo Laul 4. mail 2011
*piirivalvur Renee Kark 28. juunil 2016 ja
*piirivalvur Tarmo Kammer 28. juunil 2016

## Välislingid
*Mälestame lahkunuid...
Rohi

**Rohi** on rohttaimede maapealsed osad, eriti loomade söödana. 

## Vaata ka

*Rohund
*Rohulible
*Rohujahu
*Rohusilo
*Rohurinne
*Rohuturvas
*Stepirohi
*Umbrohi
*Ädal
Magusus

**Magusus** on maitseomadus, mida põhjustavad magusained (enamasti sahharoos või glükoos).

Magusus on üks põhimaitsetest. Seda peetakse peaaegu eranditult meeldivaks maitseks.

Tuntumad magusained on suhkur ja teised sahhariidid, aga leidub ka muid looduslikke ja sünteetilisi aineid, mis on magusad. Selliseid aineid, mis on magusad suhkruga võrreldes väiksema koguse juures, kasutatakse tihti kunstlike magustajatena, et vähendada toidu kalorsust. Niisuguste suhkruasendajate seas on näiteks sahhariin, aspartaam ja ksülitool.

## Viited
August Liit

**August Liit** (24. märts 1889 – 24. detsember 1941 Kirovi oblast) oli Eesti riigiametnik, esimene Tallinna miilitsaülem  ja kriminaalpolitseinik.

August Liit  sündis 24. märtsil 1889 Hiiumaal Suuremõisa vallas, lõpetas Haapsalu linnakooli. Sooritas algkooliõpetaja kutseeksami eksternina ja töötas Hiiumaal paar aastat koolmeistrina ja siis vallakirjutajana. Veebruarirevolutsiooni järel 1. aprillil 1917 sai temast Hiiumaa miilitsajaoskonna ülem. Sügisel siirdus ta Tallinna, töötas pealinna miilitsas. Jaanuaris 1918 vallandati August Liit Eestimaa Nõukogude Täitevkomitee poolt ametikohalt. Saksa okupatsiooni ajal viibis Hiiumaal.

Novembris 1918, kui I maailmasõda oli lõppemas, Saksamaal oli puhkenud revolutsioon ja Saksa sõjaväelased valmistusid Eestist lahkuma, tuli A. Liit tagasi Tallinna. Koos Aleksander Hellatiga võttis ta ööl vastu 12. novembrit politseiasutused Saksa okupatsioonivõimudelt üle. Viis päeva hiljem nimetati A. Hellat Tallinna linnapeaks ja tema senine abi A. Liit Tallinna miilitsaülemaks.

5. jaanuaril 1920 asutati Eesti kriminaalpolitsei ja 4. veebruaril nimetati A. Liit Kriminaalpolitsei Peavalitsuse inspektoriks. See oli teine ametiisik pärast peavalitsuse ülemat. Kui 1924. aasta kevadel kolm politseiharu (välis-, kaitse- ja kriminaalpolitsei) ühtse juhtimise alla koondati, kaotas A. Liit esialgu oma koha. 

1921. aastal avati politseinike koolitamiseks kursused, kus õpetas ka A. Liit. Aastail 1925–1940 eksisteerinud Politseikooli üks hinnatumaid lektoreid oli samuti A. Liit.

Aastail 1924–1926 oli ta Haapsalu kriminaalpolitsei ülem. 20. veebruarist 1926 kuni 13. septembrini 1940 oli A. Liit kriminaalpolitsei inspektor, juhtis ja suunas kriminaalpolitsei tööd, oli kriminaalpolitsei tegelik juht.

Politseilehe vastutav toimetaja (1937–1940).

Peale Eesti okupeerimist NSV Liidu poolt sügisel 1940 kaotas ta töö. Alles järgmise aasta kevadel leidis ta endale asjaajaja koha ühes ehitustrustis. A. Liit arreteeriti 26. juunil 1941.

23. detsembril 1942 mõistis erinõupidamine (troika) A. Liidule 10 aastat, ehkki ta oli surnud juba 24. detsembril 1941. 
Ka August Liidu kriminaalpolitseinikust poeg Maksimilian (1913–1943) suri Venemaal Sevurallagi vangilaagris. A. Liidu abikaasa ja kaks tütart pääsesid 1941. aastal arreteerimisest ning lahkusid 1944. aastal Eestist.

## Raamatud
*Kuritegude jälgimine / seadnud A. Liit Tallinn: Siseministeeriumi Administratiiv-ala kirjastus, 1927 (Tallinn: Täht) 
*Mida iga kodanik peab teadma kuritegude jälitamisest ja ärahoidmisest? [Tallinn], 1934 (Tallinn: Keskvangimaja trükikoda) 
*Mida peab iga kodanik teadma kuritegude jälgimisest ja kuidas vargusi ära hoida? [Tallinn], 1923 (Tallinn: Ühiselu) 
*Näpujäljend ja selle kasutamine isiku kindlakstegemise vahendina [Tallinn], 1939 (Tallinn: Ühiselu)

## Kirjandust
*August Liit - Eesti kriminaalpolitsei self-made man. Politseileht nr 32

## Välislingid
*s:"Uus Eesti" küsib: Kas politsei saab pisargaasipistolid?
*
Kolmekeisriliit

**Kolmekeisriliit** (saksa keeles *Dreikaiserabkommen*, vene keeles *Союз трёх императоров*) oli esimese Saksamaa riigikantsleri Otto von Bismarcki algatusel sõlmitud neutraliteedi- ja sõprusleping Saksa keisririigi, Austria-Ungari ja Venemaa keisririigi valitsejate vahel.

Liit sai alguse 1872. aastal, mil kohtusid keisrid Wilhelm I, Franz Joseph I ja Aleksander II. Bismarcki, kes kohtumise oli korraldanud, eesmärgiks oli eestkätt siduda Saksamaaga Austria-Ungari, et too ei läheneks revanšismimõtteis olevale Prantsusmaale. Pikemas perspektiivis oli suurem tähtsus aga Venemaa sidumisel, sest ennekõike soovis ta vältida sõda kahel rindel. Austria-Ungari huvides oli oma rahvusvahelise positsiooni tõstmine pärast 1866. aastal kaotatud Preisi-Austria sõda. Ehkki tema poliitika oli selle mõjul olnud küllaltki Saksa-vaenulik, oli tal hädasti vaja liitu, et oma ambitsioone Balkanil kindlustada. Seal oli tema põhikonkurendiks Venemaa, kellega loodeti selles liidus olles erimeelsusi siluda. Venemaa huvides oli liit juba seepärast, et mitte isoleeruda muust Euroopast, pealegi kehastasid teised keisrid riigi jaoks väga olulisi konservatiivseid väärtusi.

Liit sõlmiti ametlikult 1873. aastal. Ometi ei püsinud liikmete üksmeel kuigi kaua, sest nende erimeelsused osutusid siiski sellest suuremateks. Lõpliku hoobi kolmekeisriliidule senisel kujul andis Vene-Türgi sõda aastatel 1877–1878, milles Austria-Ungari nägi oma Balkani-huvide räiget rikkumist. Selle tulemusena sõlmiti 1879. aastal salajane Venemaa vastu suunatud Austria-Saksa liit, millega 1882. aastal ühines ka Itaalia, nõnda tekkis Kolmikliit. Samas püüdis Bismarck ikkagi jätkata ka kolme keisri omavahelist koostööd, 1882. aastal liitu pikendatigi, ehkki sedakorda ainult neutraliteedilepinguna. 1887. aastal pikendati seda veel korda, siis Edasikindlustamislepingu nime all. Kolmekeisriliidu hävitas lõplikult aga Wilhelm II ajal muutunud välispoliitika, mille tulemusena Bismarck 1890. aastal vallandati ning mõni aasta hiljem Edasikindlustamislepingut enam ei pikendatud. See andis võimaluse Prantsuse-Vene liidu tekkeks, millest hiljem arenes välja Antant.

## Keisrid

Pilt:Wilhelm I Friedrich Ludwig.jpg|Wilhelm I
Pilt:Pietzner, Carl (1853-1927) - Emperor Franz Josef I - ca 1885.jpg|Franz Joseph I
Pilt:Alexander II of Russia photo.jpg|Aleksander II


## Vaata ka
*Kolmikliit (1882) (Saksa–Austria-Ungari–Itaalia liit)

## Välislingid
*Helmut Piirimäe. 20. sajandisse trügides: rahvusvahelised suhted eelmisel sajandivahetusel. *[[Horisont (ajakiri)|Horisont]]* nr. 1, 2000.
Pott

**Pott** on sügav ja tugev anum või nõu, tavaliselt asjade hoidmiseks või toidu valmistamiseks, on kasutatud ka väiksema tulekoldena.

Tänapäevased toiduvalmistamise potid on enamasti mittenakkuva pinnakattega, alumiiniumist kestaga, mille siseküljel on mõõteskaala, vastupidava mitmekihilise roostevabast terasest põhjaga, mittekuumenevate bakeliidist käepidemetega, klaasist kurnamisavaga kaanega, millel on silikoonist serv.

## Kokandus
Potte kasutatakse vedela toidu valmistamiseks ja hoidmiseks.

## Ajaloost
Savipotte kasutati juba kiviajal. Keskaegses Euroopas oli alt laienevad pronks- või malmpotid laialt levinud, kuid Eestis nad üldiselt kasutust ei leidnud. Venemaal ja setudel oli potis ahjuroogade valmistamine tavaline. 19. sajandi keskpaiku hakati idanaabrite eeskujul Ida-Eestis kasutama tasapinnalise põhjaga ning ülespoole laienevaid malmist (võru murdes *tsugun*) või savist ahjupotte. Poti ahju ja ahjust väljatõstmiseks võeti kasutusele pika puuvarrega potihark (võru murdes *uhvar*).

## Vaata ka
*Ahjupott
*Aurupott ehk aurukeedupott
*Haudepott 
*Hollandi ahi 
*Keedupott
*Kliistripott
*Klosetipott ehk käimlapott
*Kondensaadipott
*Lihapott
*Liimipott
*Lillepott
*Malmpott
*Potihark
*Potikild
*Potilapid
*Potilöömine
*Potitöökoda
*Pottmüts
*Savipott
*Tindipott
*Tušipott
*Värvipott
*Ööpott ehk pissipott

## Viited

## Välislingid
*Pott, Eesti Rahva Muuseum
Sai

**Sai** on teatud sorti nisujahust valmistatud leib ja toiduaine ning pagaritoode.

Saiad võivad olla magusad või soolased.

## Jahusordid
Tänapäeval kasutatakse leiva-saia ning pagari- ja kondiitritööstustes saiade valmistamisel valdavalt kõrgema (**tüüp 550**) ja esimese (**tüüp 812**), harvemini teise sordi (**tüüp 1050**) nisujahu.

## Vormid
Saiu liigitatakse kuju järgi:  
*batoon
*keerusai
*plaadisai 
*pikk sai *baguette*
*vormisai jpt.

Saiu liigitatakse ka abitoorainete järgi: moonisai, rosinasai, kaneelisai jt.  

Saiad võivad olla pätsikujulised või vormileivakujulised, aga ka õhukesed ja pehmed, pikad või ümmargused.

## Abitoorained ja abimaterjalid
Saiaretsept (nii töönduslikul kui ka kodusel saiaküpsetamisel) võib lisaks vajalikku tüüpi nisujahule ette näha abitooraineid ja abimaterjale, mille lisamine saiatainasse sõltub retseptist. Levinumad on vesi, pärm, sool, suhkur, tärklis, siirupid, piim, jogurt, juust, kondenspiim, piimapulber, toidurasvad, munad, munapulber, vürtsid, puuviljad, eeterlikud õlid, pähklid, rosinad, seemned, stabilisaatorid, toiduvärvid, kobestusained, kakao jpt.  

### Kergitusained
Kergitusainetena kasutatakse söögisoodat, küpsetuspulbrit või juuretist. 

## Vaata ka
*Lavašš
*Tortilla
*Roti
*Juuretis
*Kringel
*Sarvesaiad
*Sepik

## Kirjandus
*Eesti nõukogude entsüklopeedia. 7. köide: RUND-TING. Tallinn: Valgus, 1975, [lk 43](http://admin.entsyklopeedia.ee/ENE%207.%20k%C3%B6ide.%20Rund%E2%80%93Ting%20(1975)/NENE7_page_0043.jpg).
Edmund Arthur Wilhelm Adelheim

**Edmund Arthur Wilhelm Adelheim** (17. mai (5. mai vkj) 1843 Tallinn – 2. märts (17. veebruar vkj) 1911 Tallinn) oli baltisaksa arst.

Ta oli arst, dr.med. 1869, Tallinnas 1870–1871 ja 1873–1904 sh Tallinnas Diakonisside Asutises ning Viinis 1871–1873.

## Viited
Polikliinik

**Polikliinik** on ambulatoorseid (ravi- ja profülaktika-) teenuseid osutav suurem haiglaväline tervishoiuasutus.

Polikliinikus töötavad perearstid ja eriarstid.

## Vaata ka
*Kliinik
*Kliinikum
Johann Friedrich Ernst Albrecht

**Johann Friedrich Ernst Albrecht** (11. mai 1752 Stade – surnud 11/23. märtsil 1814 Altonas) oli saksa arst ja kirjanik.

Aastatel 1776–1780 oli ta krahv Manteuffeli majaarst Tallinnas.

## Teoseid
*Ehstländische poetische Blumenlese für d. Jahr 1779. Rakvere, Tallinn ja Leipzig.
*Sigismunde und Guichard. Tallinn ja Rakvere 1778
*Waller und Nathalie. Rakvere, 1779–1780.
## Viited

## Välislingid
*
Wilhelm Voigt

**Friedrich Wilhelm Voigt** (*Köpenicki kapten*, saksa keeles *Hauptmann von Köpenick*, 13. veebruar 1849 Tilsit – 3. jaanuar 1922 Luxembourg) oli saksa kelm ja petis.

Nooruses õppis ta isalt kingsepatööd ning rändas seejärel ringi Pommeris ja Brandenburgis. Varguste, sissemurdmiste ja võltsimiste eest veetis ta palju aastaid vangis. Pikim, 15-aastane vanglakaristus mõisteti talle 1890. aastal ebaõnnestunud röövi eest. 

Oma tuntuima tembu pani ta toime 16. oktoobril 1906, kui vanakraamiturult ostetud kaptenimundrit kandes ja kapten v. Malsamina esinedes tungis Köpenicki linnavalitsusse, arreteeris linnapea ja konfiskeeris linnakassa. Karistuseks veetis ta 20 kuud vanglas, kuid rahva seas peeti tema tegu osavaks ja teda ennast kangelaseks.

1910. aastal kolis ta Luksemburgi, kus elas kuni oma surmani.

## Nukufilm
* "Köpenicki kapten", 1978, režissöör Elbert Tuganov
Karl von Dressler

**Karl Johann Christian von Dressler** (12. detsember (1. detsember vkj) 1788 Liepāja – 1. mai (19. aprill vkj) 1854) oli Kuressaare linnaarst aastail 1829–1850.
Christiaan Barnard

**Christiaan Neethling Barnard** (8. november 1922 – 2. september 2001) oli Lõuna-Aafrika südamekirurg, kes 1967. aastal tegi maailma esimese eduka südamesiirdamisoperatsiooni.

1946. aastal lõpetas ta Kaplinna Ülikooli ja asus tööle Groote Schuuri haiglasse kirurgina. Aastail 1956–1958 täiendas end Minnesota ülikoolis.

Teda huvitasid lahtised südamelõikused ning ta valmistas esimese südame tehisklapi.

1967. aastal, pärast edukaid südamesiirdamisi koertel, otsustas ta südame siirata inimesele. Patsient Louis Washkansky elas siiratud südamega 18 päeva. Ta suri tüsistustesse.

Järgmise südame siirdamise inimesele tegi ta 2. jaanuaril 1968; seekordne patsient hambaarst Philip Blaiberg elas siirdatud südamega 19 kuud (suri 17. augustil 1969).
PCB

**PCB** on akronüüm, millel on mitu tähendust. 

*Trükkplaat (**PCB** – *printed circuit board*) on mõiste elektroonikast.
*Polüklooritud bifenüülid (**PCB** – *polychlorinated biphenyl*) on tsüklilised orgaanilised ühendid.
Mötley Crüe

**Mötley Crüe** [mɑt-li kru] on populaarne *[[glam metal]]*  bänd Los Angelesest. 

Bändi esialgsed liikmed olid: Nikki Sixx, Tommy Lee, Mick Mars ja Vince Neil. 

Mötley Crüe on USA menukaim *[[glam metal]]* ja *[[hard rock]]* bänd. Nende albumeid on  müüdud 42 miljonit eksemplari, sealhulgas USA-s 25 miljonit.

## Koosseis
### Praegused liikmed
*Nikki Sixx – bass, klahvpillid, taustalaul (1981–2002, 2004–2015, 2018–)
*Tommy Lee – trummid, löökpillid, klaver, taustalaul (1981–1999, 2004–2015, 2018–)
*Vince Neil – vokaal, kitarr (1981–1992, 1997–2002, 2004–2015, 2018–)
*John 5 – kitarr, taustalaul (2023–)

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
* Too Fast for Love (1981)
* Shout at the Devil (1983)
* Theatre of Pain (1985)
* Girls, Girls, Girls (1987)
* Dr. Feelgood (1989)
* Mötley Crüe (1994)
* Generation Swine (1997)
* New Tattoo (2000)
* Saints of Los Angeles (2008)
Henri Becquerel

**Antoine Henri Becquerel** (15. detsember 1852 Pariis – 25. august 1908) oli prantsuse füüsik, Nobeli auhinna laureaat.

Ta pälvis 1903. aastal koos Marie ja Pierre Curiega elementide radioaktiivsuse avastamise eest Nobeli auhinna.

Tema järgi on nimetatud bekrell – radioaktiivse preparaadi aktiivsuse ühik.

## Elulugu
Becquereli isa oli füüsik. Suguvõsas oli mitu põlvkonda nimekaid teadlasi ning ka Henrist ja ta vennast Jeanist said teadlased. Henri õppis reaalaineid École polytechnique'is ja inseneriteadust École des Ponts et Chaussées's.

1890. aastal abiellus ta Louise Désirée Lorieux'ga.

## Teadustöö
Becquerel huvitus fluorestsentsist. Pärast röntgenikiirguse avastamist uuris ta, kas fluorestseerivad uraanikristallid kiirgavad ka röntgenikiiri. Tema hüpotees leidis 24. veebruaril 1896 kinnitust ja hiljem avastas ta, et kristallid kiirgavad ka ise. Seda nähtust hakati kutsuma radioaktiivsuseks.

## Tunnustus
*1900 – Rumfordi medal
*1903 – Nobeli füüsikaauhind
*1905 – Barnardi medal
*1906 – Helmholtzi medal
*1908 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks

## Välislingid
* Henri Becquerel Nobeli auhinna lehel
Friedrich Konrad Gadebusch

**Friedrich Konrad Gadebusch** (9. veebruar (vana kalendri järgi 29. jaanuar) 1719 Rügen – 20. juuli (9. juuli) 1788) oli baltisaksa ajaloolane, Tartu rae justiitsbürgermeister.

Gadebusch õppis enne Königsbergi ülikoolis õigusteadust, 1750. aasta paiku tuli ta Liivimaale. Esialgu oli ta koduõpetaja, seejärel tõusis Tartu linnaametnikuks ning pärast 1765. aastat, kui tal õnnestus lahendada Tartu rae ja linnarahva vaheline tüli, algas Gadebuschi kiire karjäär. 1767 oli ta Tartu esindajana Katariina II poolt kokku kutsutud Põhiseadusliku Komisjoni koosseisus, kaitstes muuhulgas ka Baltikumi eristaatust (Balti erikorda). Hiljem pühendas ta töö kõrvalt tuntavalt aega ka ajalookirjutusele, ajaloohuvi oli tal tekkinud juba Saksamaal.

Tema tuntuimad teosed:
* 1772. aastal valminud ülevaade 97 kroonikust "Abhandlung von Livländischen Geschichsshreibern""; Digitaalselt, BSB: ,
* 1777. aastal valminud "Livländische Bibliothek, nach alphabethischer Ordnung" I–III BSB: , ,  ning
* 1780.–83. aastal valminud kroonika "Livländische Jahrbücher", Riia 1781–1788,  osa üheksas köites
** ADA: 1, 2, 3, 4., 
**BSB:  (Riga, 1780),  (Riga, 1780),  (Riga, 1781),  (Riga, 1781),  (Riga, 1782),  (Riga, 1781),  (Riga, 1782),  (Riga, 1783)  (Riga, 1783).

## Viited

## Kirjandus

* *Briefe an den livländischen Historiographen Friedrich Konrad Gadebusch (1719–1788)*. Regesten. Bearbeitet von Friedrich von Keussler. Herausgegeben, eingeleitet und mit Registern versehen von Christina Kupffer und Peter Wörster. Verlag Herder-Institut: Marburg 1998.
* *Geschichte als Gedächtnis. Friedrich Konrad Gadebusch 1719–1788*. – *Quellen und Studien zur baltischen Geschichte 18*. Böhlau Verlag: Köln-Weimar-Wien 2004.

## Teoseid
*Teoseid TÜ raamatukogus

## Välislingid
*
Johann Andreae

**Johann Andreae** (15/25. oktoober 1590 – 25. aprill/5. mai 1650 Rostock) oli Tallinna linnaarst (*Stadtphysikus*) 13/23. jaanuarist 1625 kuni 17/27. juunini 1634.

## Viited
Maria Theresia taaler

**Maria Theresia taaler** on suur hõbedast kaubandusmünt, mida vermitakse alates 1741. aastast. 

Tema läbimõõt on 39,5 mm, kaal 28,0668 grammi, proov 833 ja puhta hõbeda sisaldus 23,389 grammi. 

Pärast Maria Theresia surma vermitud Maria Theresia taalrid kannavad uuendamata aastaarvu 1780. Varem vermiti neid paljudes Euroopa riikides ja ka väljaspool Euroopat, aastast 1962 aga ainult Viinis. 2000. aastaks oli neid kokku vermitud umbes 389 miljonit.

Kuni 31. oktoobrini 1858 oli taaler seaduslikult käibel Austrias, hiljem paljudes Aafrika ja Lähis-Ida riikides.

## Välislingid
*http://www.theresia.name
*http://www.numispedia.de/Maria-Theresien-Taler

## Raamat
* Clare Semple - *A Silver Legend: The Story of the Maria Theresa Thaler* (Barzan Publishing, 2006) ISBN 0-9549701-0-1
Seth

**Seth** (sw-t-ḫ *Stẖ* (Sū́tVẖ/Sū́tVẖ = *suteh*); Uue Riigi ajal kadus lõpust ḫ (=*Sḗt*) ja see vorm levis ka esimesel aastatuhandel m.a.j, seetõttu on kopti keeles *Sēt* ning kr keeles 2 vormi Σηθ *Seth* ja Σετ *Set*) on vanaegiptuse mütoloogias kurjuse kehastus, Osirise (oma venna) tapja.

Teda kujutati eesli peaga. Seth oli Vana-Egiptuse usundis kõrbe-ja kaosejumalus.

Tüvest *seth* pärineb kuninga (vaarao) nimi Sethos.
Esimese astme linn

**Esimese astme linn** oli 1. mail 1938 jõustunud linnaseaduse järgi linn, kus oli üle 50 000 elaniku.

Esimese astme linnu oli Eestis ainult üks ja see oli Tartu (59 986 elanikku 1. mail 1938), sest Tallinn, kuigi suurem, oli pealinnana astmetest väljaspool.

## Vaata ka

*Teise astme linn
*Kolmanda astme linn

## Viited
Hnum

**Hnum** on vanaegiptuse mütoloogias viljakusjumal, kes voolis Niiluse mudast inimkonna. 

Teda kujutati algul jäärana, hiljem jäärapäise inimesena. Teda on kujutatud sageli ka oinapäise mehena.

Hnumi olulisemad kultusekeskused olid Elefantine, Antinoe ja Esne. Kahes viimases peeti Hnumi ka jumal-demiurgiks.

Hnumi elukaaslasteks on nimetatud sünnitusjumalanna Heketit ja sõjajumalanna Neithi.
Pakutrükk

**Pakutrükk** on tõenäoliselt Aasiast pärinev  kanga dekoreerimise meetod, kus (tavaliselt puust valmistatud) nikerdatud trükipakk kaetakse värviga ning vajutatakse selle abil muster kangale. Teise võimalusena kantakse paku abil kangale värvi kangale kinnitumist takistav aine ning kastetakse seejärel kangas värvisse. 

Kõrge taseme omandas pakutrüki tehnika Venemaa sitsimeistrite juures.
Prints

**"Prints"** on mitmetähenduslik sõna. 
***[[Prints (järeltulija)|Prints]]** on valitseja perekonna meessoost liige. 
***[[Prints (tiitel)|Prints]]** võib olla kasutusel eestikeelse tõlkevastena vürsti tiitlile (inglise keeles *prince*).
***[[Prints (perekonnanimi)]]**
**Jaak Prints
**Olev Prints

## Vaata ka
* *[[Princeps]]*
* Printsess
* Printsiip
* Printsipaal
* Prince (täpsustus)