open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1452

**1452. aasta**
## Sündmused maailmas

* Friedrich III krooniti viimase Saksa-Rooma keisrina Roomas keisriks.

## Sündmused [[Eesti]]s
* sõlmiti Kirchholmi leping.
* ...

## Sündinud
* 10. märts – Fernando II, Aragóni kuningas 1478–1516 ja Kastiilia kaasvalitseja
* 15. aprill – Leonardo da Vinci, kunstnik ja leiutaja
* 21. september – Girolamo Savonarola, dominikaani preester ja üks Firenze poliitilisi juhte
* 2. oktoober – Richard III, Inglismaa kuningas

## Surnud

* 10. veebruar – Švitrigaila, Leedu suurvürst 1430–1432
1455

**1455. aasta** (**MCDLV**) oli 15. sajandi 55. aasta.

## Sündmused maailmas

* 23. veebruar – Trükimasinal alustati Gutenbergi piibli masstootmist.
* 22. mai – Rooside sõda: Yorki hertsog Richard võitis esimeses St Albansi lahingu ja võttis vangi Inglismaa kuninga Henry VI.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 29. jaanuar – Johann Reuchlin, saksa humanist ja õpetlane
* 2. veebruar – Hans, Taani ja Norra kuningas
* 17. aprill – Andrea Gritti, Veneetsia doodž
* 2. august – Johann Cicero, Brandenburgi kuurvürst

## Surnud
* 18. veebruar – Fra Angelico, dominikaani munk ja kunstnik
* 24. märts – Nicolaus V, paavst
1458

**1458. aasta** (**MCDLVIII**) oli 15. sajandi 58. aasta.

## Sündmused maailmas
* 24. jaanuar – 14-aastane Mátyás Hunyadi kuulutati üksmeelselt Ungari kuningaks.

## Sündmused Eestis
*Tartu piiskopkonnas uuendasid võimud varasemat kokkulepet, mis puudutas pagenud talupoegade väljaandmist. Nende talupoegade kindlakstegemiseks, ülesotsimiseks ja tagasiotsimiseks loodi haagikohtud.

## Sündinud
* 28. juuli – Jacopo Sannazaro, itaalia luuletaja ja humanist

## Surnud
* 11. märts – Ludolf Grove, Saare-Lääne piiskop
* 15. juuli – Bernhard II, Baden-Badeni markkrahv
* 6. august – Calixtus III, paavst

## Viited
1460

**1460. aasta** (**MCDLX**) oli 15. sajandi 60. aasta.

## Sündmused maailmas
* 10. juuli – Rooside sõda: Northamptoni lahingus võitsid Yorkid Lancastere ja võtsid kuningas Henry VI vangi.
* 3. august – Roxburghi lossi piiramisel hukkus Šotimaa kuningas James II.

* 30. detsember – Rooside sõda: Inglismaal Lääne-Yorkshire'is toimunud Wakefieldi lahingus hukkus Yorki hertsog Richard.

## Sündmused Eestis
* Esimest korda mainiti Abja mõisa.

## Sündinud
* 8. mai – Friedrich II, Brandenburg-Ansbachi ja Brandenburg-Kulmbach markkrahv

## Surnud
* 4. juuli – Heidenricus Saujerve, Tartu piiskopkonna vasall
* 3. august – James II, Šotimaa kuningas
* 20. september – Gilles Binchois, franko-flaami ja Burgundia koolkonna renessansihelilooja
* 13. november – Henrique Meresõitja, Portugali maadeavastaja
* 30. detsember – Richard Plantagenet, Yorki hertsog
* Francesco II Acciaioli, Ateena hertsog
1454

**1454. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 9. märts – Amerigo Vespucci, itaalia päritolu kartograaf, kaupmees ja maadeavastaja

## Surnud
* 20. juuli – Juan II, Kastiilia kuningas
1453

**1453. aasta**
## Sündmused maailmas
*29. mai – Osmanite riigi väed vallutasid Konstantinoopoli. 
* Lõppes Saja-aastane sõda.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* 1. september – Gonzalo Fernández de Córdoba, Hispaania kindral

## Surnud

* 29. mai – Konstantinos XI, viimane Bütsantsi keiser
* 24. detsember – John Dunstable, inglise vararenessansi helilooja
1462

**1462. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* 27. juuni – Louis XII, Prantsuse kuningas (1462–1515)

## Surnud
*Guillebert de Lannoy, Burgundia sõjaväelane ja diplomaat (sündinud 1386)
* 27. märts – Vassili II, Moskva suurvürst
1463

**1463. aasta**  (MCDLXIII) oli 15. sajandi 63. aasta.
 
## Sündmused maailmas
*Jajce piiramine, osa Osmanite Bosnia-vallutusest
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
*24. veebruar – Giovanni Pico della Mirandola, Itaalia filosoof ja humanist
*14. juuni – Heinrich I, Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst
* Caterina Sforza, Itaalia ülik

## Surnud
*6. veebruar – Otto II, Braunschweig-Lüneburgi hertsog
*2. detsember – Albrecht VI, Austria hertsog
*Cost van Borstal, Tallinna bürgermeister ja kaupmees
* ...
1461

**1461. aasta** (**MCDLXI**) oli 15. sajandi 61. aasta.

## Sündmused maailmas
* 17. veebruar – Rooside sõda: Yorklased sai Warwicki all peetud teises St Albansi lahingus lüüa kuninganna Margareti juhitud lancasterlastelt. Warwickis vangis vangistuses olnud kuningas Henry VI põgenes.
* 4. märts – Rooside sõda: Yorki hertsog Edward kukutas kuningas Henry VI võimult ning kuulutas end Edward IV nime all Inglismaa kuningaks.
* 29. märts – Towtoni lahing: Yorki lähedal toimus Rooside sõja verisem lahing, mis kindlustas Inglismaa trooni Yorki dünastiale.
* 7. august – Mingi kindral Cao Qin korraldas ebaõnnestunud riigipöördekatse keiser Yingzongi kukutamiseks.
* 15. august – Bütsantsi-Osmanite sõjad: Osmanite väed vallutasid pärast kuu aega kestnud piiramist Trapezundi keisririigi.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 22. august – Charles VII, Prantsusmaa kuningas
1464

**1464. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

*Nicolaus Cusanus
*Heinrich III, Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Grubenhageni vürst
*Cosimo de' Medici
*Pius II
*Rogier van der Weyden
1467

**1467. aasta** (**MCDLXVII**) oli 15. sajandi 67. aasta.

## Sündmused maailmas
* 23. aprill – Osmanite sõjad Euroopas: Albaanlaste juht Skanderbeg vabastas türklaste poolt sissepiiratud Kruja ja lõi Ballaban Badera armeed.
* 15. detsember – Moldova vürsti Ștefan III väed võitsid tänapäeva Rumeenia alal Baias toimunud lahingus Ungari kuninga Mátyás I vägesid.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 26. jaanuar – Guillaume Budé, prantsuse õpetlane ja humanist

## Surnud

* ...
1468

**1468. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
*Dietrich von Werthern, saksa humanist
*Heinrich Keskmine, Braunschweig-Lüneburgi hertsog
*29. veebruar – Paulus III, paavst
*30. juuni – Johann Kindlameelne, Saksi hertsog ja kuurvürst
* ...

## Surnud
*17. jaanuar – Skanderbeg, Kastrioti vürst Albaanias
*3. veebruar – Johannes Gutenberg, saksa leiutaja, trükkal ja kullassepp
* ...
1492

**1492. aasta** (**MCDXCII**) oli 15. sajandi 92. aasta.

## Sündmused maailmas

* 23. märts – Giovanni de' Medici, hilisem paavst Leo X pühitseti kardinaliks.
* 1. aprill – Riccio di Andrea sai San Marino kaptenregendiks.
* 3. august – juudid pagendati inkvisitsiooni nõudel Hispaaniast.
* 3. august – Christoph Kolumbus heiskas Palose sadamas purjed oma lipulaeval Santa Maria ja seilas avastama uut mereteed Indiasse.  
* 11. august – Rooma paavstiks sai Aleksander VI.
* 1. oktoober – Cristoforo di Cecco di Vita sai San Marino kaptenregendiks. 
* 12. oktoober – Christoph Kolumbuse ekspeditsioon maabus Bahama saartel. Maadeavastaja uskus siiralt, et ta on jõudnud Ida-Aasiasse.
* 28. oktoober – Kolumbus maabus Kuubal. 
* 5. detsember – Kolumbus avastas Aytí saare, millele ta pani nimeks La Española. Laev Santa Maria jooksis karidele ja uppus.
* Alessandro Farnese, hilisem paavst Paulus III, sai kuuria varahoidjaks.
* Leedu suurvürstiks sai Aleksander Jagiellończyk.
* Poola kuningaks sai Jan I Olbracht.

## Sündmused [[Eesti]]s

* Padise kloostri abt oli Hinrick Warnsbeck.
* Rajati Jaanilinna linnus.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 8. aprill – Lorenzo de Medici, riigimees, Firenze valitseja (sünd. 1449)
* 12. juuli – Kazimierz IV, Poola kuningas (al. 1444/1447) ja Leedu suurvürst al. 1440 (sünd. 1427)
* 25. juuli – Innocentius VIII, Rooma paavst alates 1484 (sünd. 1432)
* 12. oktoober – Piero della Francesca, itaalia maalikunstnik (sünd. u 1420)
1493

**1493. aasta** (**MCDXCIII**) oli 15. sajandi 93. aasta.

## Sündmused maailmas

* 3. november – Christoph Kolumbus avastas Dominikaani saare.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* 11. november – Bernardo Tasso, itaalia literaat

## Surnud

* ...
1494

**1494. aasta** (**MCDXCIV**) oli 15. sajandi 94. aasta.

## Sündmused maailmas
*Novgorodis suleti Hansa kaubakontor.
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* Wolter von Plettenberg sai Liivi ordu ordumeistriks.

## Sündinud

*24. märts – Georgius Agricola, Saksa arst ja loodusteadlane

## Surnud

* 26. mai – Johann Freitag von Loringhoven, Liivimaa ordumeister

## Viited
1495

**1495. aasta** (**MCDXCV**) oli 15. sajandi 95. aasta.

## Sündmused maailmas

*August, algas Vene-Rootsi sõda (1495–1497).
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 25. oktoober – João II, Portugali kuningas
*10. november – Brandenburgi Dorothea, Baieri Christopheri ja Taani kuninga Christian I abikaasa
1466

**1466. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
*11. veebruar – Yorki Elizabeth, Inglismaa kuninganna
*18. juuni – Ottaviano Petrucci, itaalia trükkal
* ...

## Surnud
*8. märts – Francesco I Sforza, Milano hertsog
*13. detsember – Donatello, itaalia renessansiaja skulptor
* ...
1465

**1465. aasta**
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
*10. juuni – Mercurino Arborio di Gattinara, Itaalia päritolu riigitegelane, jurist ja humanist
*11. detsember – Ashikaga Yoshihisa, Ashikaga šogunaadi 9. šogun
*Hector Boece, šoti filosoof
* ...

## Surnud
*5. jaanuar – Orléansi Charles, Prantsuse aadlik ja luuletaja
*Wilhelm von Böckenförde, Liivi ordu majandusülem
* ...
1496

**1496. aasta** (**MCDXCVI**) oli 15. sajandi 96. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* Koluvere mõisa on esmamainitud ajaloodokumentides.

## Sündinud
* 18. märts – Mary Tudor, Prantsusmaa kuninganna, Suffolki hertsoginna
* 12. mai – Gustav I Vasa, Rootsi kuningas

## Surnud

* ...
1497

**1497. aasta** (**MCDXCVII**) oli 15. sajandi 97. aasta.

## Sündmused maailmas
* 8. juuli – Vasco da Gama alustas purjelaevadel teekonda Lissabonist Indiasse.
* 22. november – Vasco da Gama jõudis Hea Lootuse neemele.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1498

**1498. aasta** (**MCDXCVIII**) oli 15. sajandi 98. aasta.

## Sündmused maailmas
* 20. mai – Maadeavastaja Vasco da Gama saabus Calicuti Indias, et lõpetada oma reis ümber Aafrika.
* 23. mai – Itaalias poodi ning põletati tuleriidal poliitika- ja usureformaator Girolamo Savonarola.
* 30. mai – Christoph Kolumbus alustas Hispaaniast Sanlucarist kuue laevaga oma kolmandat avastusretke.
* 28. juuni – Hiinas leiutati hambahari, see valmistati bambuskepi külge kinnitatud metssea harjastest.
* 31. juuli – Christoph Kolumbus avastas oma kolmandal uurimisreisil saare, mille nimetas Trinidadiks. Päev hiljem maabus ta esimest korda Ameerika mandril, avastades Orinoco jõe suudme.
* 20. september – Jaapani Nankaidō piirkonda maavärina järel tabanud tsunami uhtus Kamakuras Kōtoku-ini templis ära hoone, kus paiknes Suur Buda kuju.

## Sündmused Eestis
* Laagna mõisa on esmamainitud nimedega *Kuydenurm* ja *Altwaiwara*.

## Sündinud
* 5. aprill – Giovanni dalle Bande Nere, Itaalia kondotjeer
* 1. juuni – Maarten van Heemskerck, Hollandi kunstnik
* 29. juuni – Wilhelm von Hohenzollern, Riia peapiiskop
* 15. november – Austria Eleonore, Portugali kuninga Manuel I (1518–1521) ja Prantsuse kuninga François I abikaasa (alates 1530)
* 19. detsember – Andreas Osiander, saksa usureformaator
* Lanceloot Blondeel, flaami maalikunstnik

## Surnud
* 4. veebruar – Antonio del Pollaiolo, itaalia maalikunstnik, skulptor, graveerija ja kullassepp
* 7. aprill – Charles VIII, Prantsusmaa kuningas
* 23. mai – Girolamo Savonarola, dominikaani preester ja Firenze poliitiline juht
* 19. detsember – Jeanne de Laval, Napoli kuninga ja Anjou' krahvi René I abikaasa
* Dietrich Hake, Tartu piiskop

## Viited
1501

**1501. aasta** (**MDI**) oli 16. sajandi 1. aasta.

## Sündmused maailmas
*Kogu Albaania sattus Türgi võimu alla.
*Poola kuningaks sai Jan I Olbrachti järel Aleksander.
* 27. jaanuar – Prantsusmaa ja Kastiilia jagasid Napoli kuningriigi.
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
***Jaanuaris** otsustati Volmari maapäeval Leeduga liit sõlmida ja alustada sõda Venemaa vastu (Liivimaa-Moskva sõda).
*26. august – Liivimaa-Moskva sõda: Liivimaa sõjavägi ületas Vastseliina juures Vene piiri. Allikate väitel oli sõjaväes 80 000 meest, mis on selge liialdus.
*Liivimaa-Moskva sõda: Liivimaa sõjaväe ja Vene vägede esimene kokkupõrge Irboska lähedal (Seritsa lahing), kus Vene väed lüüakse tagasi.
*24. november – Liivimaa-Moskva sõda: toimus Helme lahing.
***Novembris** tegid venelased ulatusliku sõjaretke läbi Tartu piiskopkonna Kesk-Eestini ja Virumaani.
* Narvas asutati ladinakeelset lugemist ja kirjutamist ning rehkendamist õpetav linnakool. Esimeseks koolmeistriks sai Simon Schoneberg.
* ...

## Sündinud
*24. september – Girolamo Cardano, itaalia matemaatik
* ...

## Surnud

* ...

## Viited
1502

**1502. aasta** (**MDII**) oli 16. sajandi 2. aasta.

## Sündmused maailmas

* Saksa-Rooma keiser Maximillian I asutas Saksimaa kuurvürstiriigis Wittenbergi ülikooli.
*Moskoovia ja Liivi ordu vägede vahel toimus Smolino lahing.
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
***Jaanuaris** toimus Liivimaa maapäev, kus ei suudetud kokku leppida, kuidas korraldada ühist sõjategevust Vene vastu (Liivimaa-Moskva sõda).
***Augusti lõpp** – Liivimaa-Moskva sõda: Wolter von Plettenberg üritas vallutada Pihkvat, ent see ebaõnnestus.
*13. september – Liivimaa-Moskva sõda: toimus Smolino lahing.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
1499

**1499. aasta** (**MCDXCIX**) oli 15. sajandi 99. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
*29. jaanuar – Katharina von Bora, Saksa nunn, Martin Lutheri abikaasa
*31. märts – Pius IV, paavst

## Surnud
*9. jaanuar – Johann Cicero, Brandenburgi kuurvürst
*29. august – Alesso Baldovinetti
*1. oktoober – Marsilio Ficino, Itaalia filosoof, humanist ja astroloog
1500

**1500. aasta** (**MD**) oli 15. sajandi 100. aasta.

## Sündmused maailmas
* 26. jaanuar – Hispaania meresõitja Vicente Yáñez Pinzón jõudis Brasiilia põhjarannikule.

* 22. aprill – Portugali meresõitja Pedro Álvares Cabral jõudis Brasiilia rannikule. Seda sündmust peetakse samuti Brasiilia avastamiseks eurooplastele.
* 11. november – Teise Itaalia sõja ajal sõlmisid prantsuse kuningas Louis XII ja Aragóni kuningas Fernando II salajase lepingu, millega jagati Lõuna-Itaalia omavahel ära.
*Algas sõda Leedu ja Moskva suurvürstiriigi vahel.

## Sündmused Eestis
*Saare-Lääne piiskop Johannes III Orghes andis loa Hiiumaale Kõpu tuletorni ehitamiseks.

## Sündinud
* 24. veebruar – Karl V, Saksa-Rooma keiser

## Surnud
* 29. mai – Bartolomeu Dias, portugali maadeavastaja
* 12. september – Albrecht, Saksimaa hertsog

## Viited
Thrash metal

***Thrash metal*** (ekslikult ka *trash metal*) on muusikastiil, *[[heavy metal]]*i alaliik.

Üks esimesi *thrash metal*i bände on Metallica, ehkki juba 1970. aastate keskel ilmusid hevibändide loomingusse *thrash*i elemendid. Žanrile teedrajavaks albumiks peetakse Metallica 1983. aastal ilmunud plaati "Kill 'Em All". Samal aastal alustas tegevust ka teine USA *thrash*'i nn suurde nelikusse (Big 4 of Thrash) kuuluv bänd Slayer; samasse bändide gruppi kuuluvad veel Megadeth ja Anthrax. Sarnasel viisil tõsteti 80ndail esile ka neli Saksa edukaimat *thrash metal*'i bändi Kreator, Sodom, Destruction ja Tankard, kes moodustavad nn teutooni *thrash*'i suure neliku (Big 4 of Teutonic Thrash).
## Sulandunud liigid

**[[Blackened thrash metal]]*
**[[Grindcore]]*
**[[Crossover thrash]]*
**[[Deathrash]]*

## ''Thrash metal''<nowiki/>'i bändid Eestis

* Shower
* Palat
* Tankist
* Ascent
* Cantilena
* Maleva
* Must Missa
* Thrashless

## Tähtsamad ''thrash metal''i bändid mujalt maailmast

*Metallica
*Megadeth
*Slayer
*Anthrax
*Exodus
*Kreator
*Sodom
*Destruction
*Annihilator
*Razor
*Voivod
*Aspid
*Overkill
*Sepultura
*Nuclear Assault
*Carnivore
*Coroner
*Testament
*Artillery
*Death Angel
*Dark Angel
*Forbidden
*Flotsam and Jetsam
*Havok
*Vektor
*Tankard
*Stone
Klassikaline metal

**Klassikaline metal** on muusikastiil, heavy metali alaliik. Seda iseloomustavad kiire bass ja rifid, mis on pigem meloodilised, pikad kitarrisoolod, kõrge lauluhääl ning hümnilikud refräänid.

Klassikalise metali kõrgperiood oli 1980. aastate keskpaiga alguses.

Klassikalist metalit on loonud näiteks bändid Black Sabbath, AC/DC, Dio, Iron Maiden ja Judas Priest. Põhistiil on üpris klassikalise rock'n'rolli sarnane või otseselt sellest välja kasvanud. Klassikaliste metal-bändide alla võib panna ka näiteks Deep Purple'i, Uriah Heepi ja Led Zeppelini, ehkki neid võib ehk pigem lugeda vaheastmeks rock'n'rolli ja metali vahel.
Maximiliano (Mehhiko keiser)

**Maximiliano** (hispaania Fernando Maximiliano José María de Habsburgo-Lorena; saksa Ferdinand Maximilian Joseph von Habsburg; 6. juuli 1832 Schönbrunni loss, Viin – 19. juuni 1867 Cerro de las Campanas, Santiago de Querétaro, Mehhiko) oli Mehhiko keiser aastatel 1864–1867.

## Ferdinand Maximilian Josephi noorus
Hilisem Mehhiko keiser Maximiliano sündis Ferdinand Maximilian Joseph von Habsburgina Austrias keisri Franz Josephi ja ertshertsogi Karl Ludwigi vennana. Ta oli 1850. aastatel Austria mereväe juht ja moderniseerija ning 1857–1859 Austria Itaalia-valduste asevalitseja. Teda peeti suhteliselt liberaalseks.

Ferdinand Maximilian Joseph von Habsburg lasi ta end aga meelitada Prantsuse keisri Napoleon III Mehhiko-avantüüri, mistõttu pidi loobuma troonipärimisõigusest Austrias. Tema vanem vend ja enamus ülejäänud perekonnast olid selle vastu, kuid Franz Josephi varjust iga hinna eest välja paista üritav andekas Maximilian sellest ei hoolinud. Maximilian läks koos Prantsuse vägedega Mehhikosse, kus ta keisriks kuulutati.

## Maximiliano Mehhiko keisrina
Paari aasta pärast kukkus Napoleoni üritus seal läbi ning Maximilian jäi saatuse hooleks. Veebruaris 1867 said ta viimased väed Mehhiko vägedelt lüüa; ta võeti kinni ja paigutati Santiago de Querétaros vanglasse. Pärast ebaõnnestunud põgenemiskatset 11. mail mõisteti ta surma ja hukati. Hulk euroopa kultuuri- ja poliitikategelasi, sealhulgas Victor Hugo ja Giuseppe Garibaldi, palusid Mehhiko uue valitsuse juhilt Benito Juárezelt Maximilianile armu, kuid Juárez käskis Maximiliani hukata selle märgiks, et mehhiklased suhtuvad interventidesse halvasti. Temaga koos hukati ka kindralid Miguel Miramón ja Tomás Mejía Camacho.

Ta surnukeha viidi hiljem Austriasse ja ta on maetud Viini kaputsiinide kiriku keiserlikku krüpti. Ta hukkamispaika on püstitatud mälestuskabel.


Edouard Manet 022.jpg|Édouard Manet' maal "Mehhiko keisri Maximiliani hukkamine"
Emperor-Maximilian-the-first-of-Mexico-391771825635.jpg|Keiser Maximiliano enne 1868. aastat
Maximilian.von.Mexico.jpg|Kirst Viini keiserlikus krüptis


## Isiklikku
Maximilian abiellus Belgia printsessi Marie Charlotte Amélie Augustine Victoire Clémentine Léopoldine Saxi-Coburg-Gothaga, keda hüüti Carlotaks. Neil ei olnud lihaseid lapsi, kuid nad lapsendasid Mehhiko eelmise keisri Agustín I pojapojad Agustín de Iturbide y Greeni ja Salvador de Iturbide y de Marzáni. 1866. aastal varises Carlota psüühiliselt kokku ja seda on nimetatud ka vaimuhaiguseks. Samal aastal sõitis ta Euroopasse poliitilist ja sõjalist toetust otsima; neid ta ei saanud, ent jäi ellu. Ka tema lapsed jäid ellu.

## Kirjandus
* Võitlus Mehhiko pärast : keiser Maximilian tema erasekretäri mälestustes. Koostanud ja toimetanud Konrad Ratz. Saksa keelest tõlkinud Vladimir Beekman. Tallinn, Olion, 2001

## Välislingid

* The Royal Ark
Julianus (keiser)

**Julianus Apostata** [keisrinimi **Dominus Noster Flavius Claudius ''Iulianus'' Nobilissimus Caesar** (355–361) ja **Dominus Noster Flavius Claudius ''Iulianus Augustus*** (361–363)] (ka *'Julianus Usutaganeja**; sünninimi **Flavius Claudius Julianus*'; [[332]] [[Konstantinoopol]] – [[26. juuni]] [[363]] [[Ktesiphon]]i lähedal) oli [[Vana-Rooma keiser|Rooma keiser]] aastast [[361]] kuni surmani.

Ta oli üks esimesi [[Vana-Rooma]] [[Vana-Rooma keiser|keisreid]], kes oli saanud range [[kristlik kasvatus|kristliku kasvatuse]], ja viimane, kes püüdis [[riik]]i valitseda [[Antiikkultuur|antiigi]] [[tava]]de järgi. Sellest sai ta hüüdnime Apostata ([[kreeka keel]]es 'taganeja'). Ka on teda nagu [[Marcus Aurelius]]tki nimetatud [[filosoof]]iks keisritroonil.

Ta oli ka edukas väejuht, kuid innustatuna [[Aleksander Suur]]e tegudest alustas aastal 363 [[sõda]] [[Pärsia]] vastu, lükkas tagasi soodsa rahupakkumise ja jätkas sõda, kuid ei suutnud vallutada Pärsia pealinna [[Ktesiphon]]i. Ta hukkus ratsaväepiigi torkest. Võimalik, et Julianuse reetis mõni [[kristlane|kristlasest]] [[sõdur]]. [[Legend]]i järgi hüüdis ta enne oma surma: "*Vicisti, Galilaee''!" ('Võitsid, galilealane!' Julianus kutsus oma keelepruugis kristlasi galilealasteks.) Keskaegsetes allikates on väidetud, et tegemist oli taevaste jõudude sekkumisega.
Aki Kaurismäki

**Aki Olavi Kaurismäki** (sündinud 4. aprillil 1957 Orimattilas) on soome filmilavastaja.

Ka tema vanem vend Mika Kaurismäki on filmilavastaja.

## Filmograafia
*"Kuritöö ja karistus" (*Rikos ja rangaistus*; 1983)
*"Calamari Union" (1985)
*"Varjud paradiisis" (*Varjoja paratiisissa*; 1986)
*"Hamlet ärimaailmas" (*Hamlet liikemaailmassa*; 1987)
*"Ariel" (1988)
*"Leningrad Cowboys läheb Ameerikasse" (*Leningrad Cowboys Go America*; 1989)
*"Tuletikuvabriku tüdruk" (*Tulitikkutehtaan tyttö*; 1990)
*"Ma tellisin palgamõrtsuka" (*I Hired a Contract Killer*; 1990)
*"Boheemide elus" (*La vie de bohème*; 1992)
*"Hoia rätikust kinni, Tatjana" (*Pidä huivista kiinni, Tatjana*; 1994)
*"Leningrad Cowboys kohtavad Moosest" (*Leningrad Cowboys Meet Moses*; 1994)
*"Pilved sõudvad kaugele" (*Kauas pilvet karkaavat*; 1996)
*"Juha" (1999)
*"Mees ilma minevikuta" (*Mies vailla menneisyyttä*; 2002)
*"Äärelinna tuled" (*Laitakaupungin valot*; 2006)

*"Jeanne d'Arc" (*Jeanne d'Arc*; 2009)
*"Barzakh " (*Barzakh*; 2011)
*"Le Havre" (*Le Havre*; 2011)
*"Teisel pool lootust" (Toivon tuolla puolen; 2017)
*"Langenud lehed" (*Kuolleet lehdet; [[2023]]*)

## Tunnustus
*1994 Pro Finlandia
*2006 Balti Täht
*2006 PÖFFi elutööpreemia
*2017 Parima lavastaja Hõbekaru (Berliini filmifestivalil)
*2023 Žürii auhind Cannes'i filmifestivalil

## Välislingid
*IMDb: Aki Kaurismäki
*Aki Kaurismäki Orimattila Linnaraamatukogu veebilehel
Osutus

**Osutus** (inglise keeles *reference*) on analüütilises keelefilosoofias see, mille kohta nimi (nimisõna, nimisõnafraas, asesõna või muu osutav väljend) käib (millele ta osutab, millele ta viitab, mida ta tähistab, denoteerib).

Keeleteaduses (semantikas) nimetatakse osutust tavaliselt **[[referent|referendiks]]** või **[[denotaat|denotaadiks]]**, semiootikas (Charles Sanders Peirce'i eeskujul) ka objektiks. 

Eestikeelse termini "osutus" võttis trükis kasutusele Jaan Kangilaski, tõlkides sõna *Bedeutung* Gottlob Frege artiklis "Über Sinn und Bedeutung" ("Tähendusest ja osutusest"). Termin oli välja pakutud Tartus aastast 1991 Madis Kõivu juhtimisel koos käinud Analüütilise filosoofia seminaris. 

## Vaata ka
*denotatsioon
*osutamine
*osutusteooria
*tähendus
Jõõpre

**Jõõpre** on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 457 elanikku.

Külas asuvad Jõõpre koolimaja ja Jõõpre kirik, lasteaed (valminud 2013), surnuaed, vanadekodu, Jõõpre rahvamaja, pood, autoremondilukksepp, laudad, korterelamud, eraelamud, taarapunkt, ning bussijaam.


Sauga tee 4, Jõõpre.jpg|Sauga tee 4, Jõõpre
Jõõpre bussipeatus.jpg|Jõõpre bussipeatus
Jõõpre vana kool.jpg|Jõõpre vana kool, ehitatud 1935. aastal endisele Jõõpre mõisa asukohale.


## Vaata ka
*"Bolševik"

## Viited

## Välislingid
*Jõõpre põhikooli koduleht
*Tutvustus
Arvo Iho

**Arvo Iho** (sündinud 21. juunil 1949 Rakveres) on eesti filmilavastaja ja -operaator.

## Filmograafia

### Operaatorina
*"Löö vastu" (1975) (lühimängufilm)
*"Karikakramäng" (1977)
*"Tuulte pesa" (1979)
*"Ideaalmaastik" (1980)
*"Corrida" (1982)
*"Arabella, mereröövli tütar" (1982)
*"Lurich" (1983)
*"Naerata ometi" (1985)
*"Vernanda" (1988) (lühimängufilm)
*"Kallis härra Q" (1998)
*"Libarebased ja kooljad" (1998) (lühimängufilm)

### Lavastajana
*"Naerata ometi" (1985) (koos Leida Laiusega)
*"Vaatleja" (1987)
*"Ainult hulludele ehk Halastajaõde" (1990)
*"Karu süda" (2001)
*"KaruZmari" (2007)

## Tunnustus
*2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk
*2012 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali elutööpreemia (viljaka töö eest loojana ja õppejõuna)
*2019 – Tallinna Ülikooli teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Arvo Iho IMDb-s
Jüri Sillart

**Jüri Sillart** (29. mai 1943 Tallinn – 10. september 2011) oli eesti filmilavastaja ja -operaator.

Tema eestvõtmisel loodi Tallinna Ülikooli juurde filmi- ja video õppetool ning tema algatusel lõi Tallinna Ülikooli senat 28. märtsil 2005 ülikooli algse filmikursuse ja Concordia Rahvusvahelise Ülikooli Eesti kolledži meediaõppe liitmisel Balti Filmi- ja meediakolledži. Ta oli Balti Filmi- ja Meediakooli mängufilmirežii õppetooli esimene juhataja. Algselt katseks loodud ja Jüri Sillarti juhendatud filmi- ja video õppetooli legendaarses teises lennus (filmi- ja videokursus aastatel 2002–2005) õppis mitmeid hiljem tuntuks saanud filmitegijaid ja kirjanikke: Tanel Toom, Anu Aun, Jaanis Valk, Rasmus Merivoo, Kristin Kalamees, Margus Paju, Priit Pääsuke, Margus Müür, Meelis Veeremets, Moonika Siimets, Kaupo Kruusiauk, Margo Siimon jt. 

## Filmograafia
### Operaatorina
*"Tuli öös" (1973)
*"Briljandid proletariaadi diktatuurile" (1975)
*"Aeg elada, aeg armastada" (1976)
*"Surma hinda küsi surnutelt" (1977)
*"Hukkunud Alpinisti hotell" (1979)
*"Metskannikesed" (1980)
*"Karge meri" (1981)
*"Nipernaadi" (1983)
*"Reekviem" (1984)
*"Bande" (1985)
*"Saja aasta pärast mais" (1986)
*"Varastatud kohtumine" (1988)

### Režissöörina
*"Äratus" (1989)
*"Noorelt õpitud" (1991)
*"Victoria" (1994)
*"Griša" (1996)
*"Leida lugu" (2002)
*"Kuldrannake" (2006)

## Tunnustus
* 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2001 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (koos Peeter Toomingaga; dokumentaalfilm "Peeter")
* 2006 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali elutööpreemia

## Isiklikku
Tema isa Aleksander Sillart (1906–1993) oli sidetehnika insener.

## Viited

## Välislingid

* IMDb: Jüri Sillart
* Katkend V. Barsukovi ja A. Fjodorovi raamatust Jüri Sillarti kohta (vene keeles)
* Püha Jüri Konverents
Kasahhi kirjandus

**Kasahhi kirjandus** on kasahhi keeles kirjutatud kirjandus.

## Kasahhi kirjanikke
*Abaj Kunanbajev
*Fariza Ongarsõnova
*Saken Seifullin
*Älžappar Äbišev
Abai

**[[Abaj]]** (varem eesti keeles *Abai*) oli kasahhi kirjanik.
***[[Abaj (linn)|Abaj]]** (varem eesti keeles *Abai*) on linn Kasahstanis Karagandõ oblastis

**[[Abaí]]** on asula Paraguays Caazapá departemangus, Abaí ringkonna halduskeskus.

**[[Sinine Niilus]]** ehk **Abbai** ehk **Abai** on jõgi Aafrikas.
Ago Ruus

**Ago Ruus** (sündinud 4. augustil 1949 Vastseliinas) on eesti filmioperaator.

## Filmograafia
*"Kõrboja peremees" (1979)
*"Nukitsamees" (1981)
*"Šlaager" (1982)
*"Suletud ring" (1983) (telemängufilm)
*"Karoliine hõbelõng" (1984)
*"Puud olid ..." (1985)
*"Metsluiged" (1987)
*"Tants aurukatla ümber" (1987) (telemängufilm)
*"Doktor Stockmann" (1988) (telemängufilm)
*"Inimene, keda polnud" (1989)
*"Ainult hulludele ehk Halastajaõde" (1990)
*"Rahu tänav" (1991)
*"Lammas all paremas nurgas" (1992)
*"Hüsteeria" (*Hysteria*) (1993)
*"Ameerika mäed" (1994)
*"Ma olen väsinud vihkamast" (1995)

## Tunnustus
*2007 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Vaata ka
*Eesti Hobuse Kaitse Ühing

## Välislingid
*
Valeri Blinov

**Valeri Blinov** (sündinud 12. augustil 1947) on eesti filmioperaator.

## Filmograafia
*"31. osakonna hukk" (1980) (telemängufilm)
*"Pihlakaväravad" (1981)
*"Teaduse ohver" (1981)
*"Kaks paari ja üksindus" (1985) (telemängufilm)
*"Õnnelind flamingo" (1986) (telemängufilm)
*"Näkimadalad" (1988) (lühisari)
*"Pahupidi" (1989) (lühimängufilm)
*"Regina" (1990)
*"Sügis" (1990)
*"Suflöör" (1993)

## Välislingid
* IMDb: Valeri Blinov
Mihhail Dorovatovski

**Mihhail Dorovatovski** (vene Михаил Иванович Дороватовский; 27. september 1925 Leningrad – 3. november 1995 Tallinn) oli Eesti filmioperaator.

## Filmograafia
*"Õhtust hommikuni" (1962) (lühimängufilm)
*"Ühe katuse all" (1963)
*"Jäljed" (1963)
*"Mäeküla piimamees" (1965)
*"Mis juhtus Andres Lapeteusega?" (1966)
*"Kirjad Sõgedate külast" (1966)
*"Inimesed sõdurisinelis" (1968)
*"Gladiaator" (1969)
*"Tuulevaikus" (1970)
*"Don Juan Tallinnas" (1971)
*"Verekivi" (1972)
*"Tavatu lugu" (1973)
*"Punane viiul" (1974)
*"Indrek" (1975)
*"Minu naine sai vanaemaks" (1976) (telemängufilm)
*"Reigi õpetaja" (1977)

## Välislingid
*IMDb: Mihhail Dorovatovski
*Haud Tallinna Liiva kalmistul
Rein Kotov

**Rein Kotov** (sündinud 17. veebruaril 1965 Raasikul) on eesti filmioperaator ja filmimonteerija.

Ta on lõpetanud 1983. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1991. aastal Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi operaatori erialal.

## Filmograafia
*"Õnnelik lapsepõlv" (1988, lühimängufilm)
*"Mardipäev" (1989, lühimängufilm)
*"Teenijanna" (1990, lühimängufilm)
*"Igaühele oma" (1990, lühimängufilm)
*"See kadunud tee" (1990)
*"Armastuse lahinguväljad" (1992)
*"Daam autos" (1992)
*"Võlausaldajad" (1992)
*"Tallinn pimeduses" ("Darkness in Tallinn", 1993)
*"Jüri Rumm" (1994)
*"Aaria" (1997, lühimängufilm)
*"Georgica" (1998)
*"Kõrbekuu" (1999, lühimängufilm)
*"Karu süda" (2001)
*"Ferdinand" (2002, lühimängufilm)
*"Somnambuul" (2003)
*"Fender Bender" (2003) lühimängufilm)
*"Kõrini!" (2005, esilinastus 3. veebruaril 2006)
*"Ruudi" (2006)
*"Georg" (2007)
*"Vasha" (2009)
*"Kirjad Inglile" (2011)
*"Seenelkäik" (2012))
*"Mandariinid" (2013)
*"1944" (2015)
*"Luuraja ja luuletaja" (2016)
*"Seltsimees laps" (2018)
*"Tõde ja õigus", mängufilm” (2019)
*"Sea aasta", dokumentaalfilm (2021)
*"Kalev" (2022)
*"Taevatrepp" (2023)
* "Meie Erika" (2026)

## Tunnustus
*1998 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (koos Evald Aaviku ja Sulev Keedusega; mängufilmi "Georgica" eest)
*1999 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia (koos Sulev Keeduse, Madis Kõivu, Evald Aaviku ja Roland Kolmaniga; mängufilmi "Georgica" eest)
*1999 – Suure Vankri auhind
*2003 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (koos Sulev Keeduse ja Katariina Lauguga; mängufilmi "Somnambuul" eest)
*2013 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (koos Zaza Urušadze ja Ivo Feltiga; mängufilmi "Mandariinid" eest)
*2014 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2018 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (koos Riina Sildose ja Moonika Siimetsaga; aasta film 2018 – mängufilm "Seltsimees laps")
*2018 – Minski rahvusvahelise filmifestivali Listapad diplom parima operaatoritöö eest ("Seltsimees laps")
*2022 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (filmide "Kalev" ja "2 tundi õnneni" operaatoritöö ning filmi "Kalev" monteerimise eest)

## Viited

## Välislingid
*IMDb: Rein Kotov
Jüri Garšnek

**Jüri Garšnek** (15. veebruar 1939 Petserimaa – 9. oktoober 1980) oli eesti filmioperaator.

## Haridus
Lõpetas 1962. aastal Üleliidulise Riikliku Kinematograafiainstituudi filmioperaatoriteaduskonna.

## Filmograafia
*"Ühe küla mehed" (1961)
*"Põrgupõhja uus Vanapagan" (1964)
*"Me olime kaheksateistkümneaastased" (1965) 
*"Keskpäevane praam" (1967)
*"Viimne reliikvia" (1969)
*"Valge laev" (1970)
*"Tuuline rand" (1971)
*"Maaletulek" (1972)
*"Ukuaru" (1973)
*"Suvi" (1976)
*"Naine kütab sauna" (1978)
*"Soolo" (1979) (lühimängufilm)
*"Pulmapilt" (1980) (lühimängufilm)

## Isiklikku
Tema abikaasa oli modell ja näitleja Mare Garšnek.

## Viited

## Välislingid
*IMDb: Jüri Garšnek
Mait Mäekivi

**Mait Mäekivi** (sündinud 8. jaanuaril 1959) on eesti filmioperaator.

## Filmid
*"Ringhoov" (1987, lühimängufilm)
*"Ma pole turist, ma elan siin" (1988)
*"Äratus" (1989)
*"Noorelt õpitud" (1991)
*"Kass kukub käppadele" (1999)
*"Ränk ja Kilk" (2001, lühimängufilm)
*"Heinaloom" (2001, lühimängufilm)
*"Majakas" (2001, lühimängufilm)
*"Vanad ja kobedad saavad jalad alla" (2003, mängufilm)
*"Kingapuu" (2003, lühimängufilm)
*"Kurat tuleb sauna" (2004, lühimängufilm)
*"Hirm" (2004, lühimängufilm)
*"Vanameeste paradiis" (2005, lühimängufilm)
*"Stiilipidu" (2005, mängufilm)
*"Meeletu" (2006, mängufilm)
*"Kuhu põgenevad hinged" (2007, mängufilm)
*"Mina olin siin. Esimene arest" (2008, mängufilm)
*"Soovide puu" (2008, mängufilm)
*"Punane elavhõbe" (2010, mängufilm)
*"Oleg" (2010, mängufilm)
*"Ma elasin Eesti Vabariigis" (2010, dokumentaalfilm)
*"Pärand" (2011, dokumentaalfilm)
*"Monumentum kikilipsuga" (2011, dokumentaalfilm)
*"Kormoranid ehk Nahkpükse ei pesta" (2011, mängufilm)
*"Saarte värvid" (2012, dokumentaalfilm)
*"Deemonid" (2012, mängufilm)
*"Tashi Delek!" (2015, dokumentaalfilm)

## Tunnustus
*2007 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2022 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (filmioperaatorite järelkasvu kujundamise eest)

## Välislingid
*
*Mait Mäekivi Eesti Filmi Andmebaasis
Arko Okk

**Arko Okk** (sündinud 25. detsembril 1967 Tallinnas) on eesti filmilavastaja ja filmioperaator. 

Ta lõpetas 1986. aastal Tallinna 44. Keskkooli. Aastatel 1987–1989 oli ta Taškendis ajateenistuses Nõukogude armees. Ta lõpetas 1994. aastal Ülevenemaalise Riikliku Kinematograafia Instituudi Moskvas (VGIK). 

Ta kuulub aastast 2018 Erakonda Eesti 200. Novembris 2023 teatas ta, et kandideerib Margus Tsahkna vastu erakonna esimeheks.

## Filmograafia
### Operaatorina
*"Tulivesi" (1994) režissöör Hardi Volmer
*"Protokoll" (1995) (lühidokumentaal) režissöör Valentin Kuik
*"Hääled" (1996) (dokumentaalfilm) režissöör Valentin Kuik
*"Pavasaris" (1997) (lühidokumentaal) režissöör Valdas Navasaitis
*"Minu Leninid" (1997) režissöör Hardi Volmer
*"Perekondlik sündmus" (1998) (lühimängufilm) režissöör Rene Vilbre
*"Lurjus" (1999) režissöör Valentin Kuik
*"Raul Rajangu fenomen" (2001) (dokumentaalfilm) režissöör Liina Kulles
*"Agent Sinikael" (2002) režissöör Marko Raat
*"Kaksikelu" (2003) (lühimängufilm) režissöör Raimo Jõerand
*"Intiimne linn" (2003) (dokumentaalfilm) režissöör Kristiina Davidjants
*"Sigade revolutsioon" (2004) režissöör Jaak Kilmi, Rene Reinumägi
*"Buss" (2004) (dokumentaalfilm) režissöör Laila Pakalnina
*"Mees animatsoonist" (2005) (dokumentaalfilm) režissöör Hardi Volmer
*"Kilnieks" (2006) režissöör Laila Pakalnina
*"Seal kus lõpeb luule" (2009) (dokumentaalfilm)
*"Četrdesmit divi" (2013) (dokumentaalfilm) režissöör Laila Pakalnina
*"Allan" (2014) (dokumentaalfilm)
*"Hei, Rasma!" (2015) (dokumentaalfilm) režissöör Laila Pakalnina
*"Jäätee veerel" (2023) (dokumentaalfilm)

### Lavastajana
*"Ristumine peateega" (1999)
*"Seal kus lõpeb luule" (2009) (dokumentaalfilm)
*"Monoloogid" (2011), dokumentaalfilm Lennart Merist
*"Lootus 3D" (2011) (lühimängufilm)
*"Jäätee veerel" (2023) (dokumentaalfilm)
*"Ma sündisin garaažis" (2024) (dokumentaalfilm)

## Tunnustus
*2002 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (koos Marko Raadi ja Mait Malmsteniga; "Agent Sinikael")
*2005 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (koos Hardi Volmeri ja Toomas Kalliga; aasta film "Pärnograafia")

## Välislingid
Maa-alused

----
**Maa-alused** (ka *maahaldjad*) olid algselt surnud olendid, kes hiljem elasid maa või põranda all.
  
Maa-alused olid tuntud pisikeste inimesekujuliste mütoloogiliste olenditena põhiliselt Põhja-Eestis, nende olemasolust andsid märku hääled. Nad tegutsesid seppade (taovad tiks-tiks) ja kangrutena, maa peale ilmusid ka putuka või loomana (harilikult konnana). Neile tehtud heategude eest tasusid rikkalikult. 

Maa-aluste ja maahaldjate (kes esinesid Lõuna-Eesti rahvapärimustes) pahandamine võis kaasa tuua maast saadud haiguse (haigust nimetati samuti maa-alused). Peamiselt Saaremaal ei olnud lubatud putukate peale või nende teeradadele astumine, et mitte pahandada maa-aluseid.
Rahvapärimuses oli uskumus teispoolse ilma asukate haigestavast mõjust inimesele ning teatud iseloomuliku hääle kuulmine võis olla haiguse, hävingu, isegi surma ettekuulutajaks.

Üleloomulike olendite ringi kuulus ka toonesepa nimetust kandev mardikas. Tooneseplaste (mööbli- ja suur-toonesepp) tiksumist on käsitatud kui surnuteilma märguannet elavaile. Seosele toonelaga viitavad ka mardika liiginimetused *toonesepp* ja *toonetikas*.

## Vaata ka
*Haldjas
*Kääbus
*Maajumal
*Kratt

## Viited

## Välislingid
*Uurimistöö
Agent Sinikael

**"Agent Sinikael"** on eesti film aastast 2002. 

Film esilinastus Tallinnas 19. septembril 2002, selle režissöör on Marko Raat ja peaosa mängib Mait Malmsten.

## Sisu
Vana kooli tööstusspioon agent Sinikael hakkab maadvõtvale õhumüüjate hiilgeajale jalgu jääma. Spionaažifirmasse, kus ta töötab, toob värskeid tuuli karismaatiline sakslane Florian, kes ei hooli endisaegsete luurajate käsitööoskustest, vaid tegutseb moodsate äriteooriate vaimus. Uustulnuka sarmi ohvriks langevad nii Sinikaela kolleegid kui ka tüdruksõber.

## Osades
*Mait Malmsten – Hans
*Kersti Heinloo – Monika
*Florian Feigl – Florian
*Andrus Vaarik – Raul
*Kaido Veermäe
*Mihkel Smeljanski
*Aleksander Eelmaa
*Toomas Suuman
*Sten Zupping
*Viire Valdma
*Enn Klooren
*Tiit Lilleorg
*Tiit Ojasoo
*Meelis Salujärv

## Tunnustus
Eesti Filmiajakirjanike Ühing valis selle Eesti aasta filmiks.

## Viited

## Välislingid
*
Maximilian I

**Maximilian I** on olnud mitme valitseja nimi:
***[[Maximilian I (Saksa-Rooma keiser)|Maximilian I]]** (1459–1519), Saksa-Rooma keiser 1493–1519.
***[[Maximilian (Mehhiko)|Maximilian I]]** (1832–1867), Mehhiko keiser 1864–1867.
***[[Maximilian I Joseph]]** (1756–1825), Baieri kuningas 1805–1825.
***[[Maximilian I (Baieri kuurvürst)|Maximilian I]]** (1573–1651), Baieri kuurvürst ja hertsog 1597–1651. 
***[[Maximilian I (Hohenzollern-Sigmaringen)|Maximilian I]]**, Hohenzollern-Sigmaringeni vürst 1681–1689.

## Vaata ka
*Maximilian II
*Maximilian III
James Knox Polk

**James Knox Polk** (2. november 1795 Mecklenburgi maakond, Põhja-Carolina – 15. juuni 1849 Nashville, Tennessee) oli USA 11. president 4. märtsist 1845 kuni 4. märtsini 1849.

Polk alustas poliitikukarjääri Tennessee seadusandlikus kogus, kuhu ta valiti aastal 1822. Kaks aastat hiljem valiti ta Esindajatekotta, 1835. aastal Esindajatekoja spiikriks. Ta on siiani ainus president, kes on olnud Esindajatekoja spiiker. 1839. aastal valiti ta Tennessee kuberneriks, kuid 1841. ja 1843. aastal teda enam tagasi ei valitud.

1844. aastal oli senine president John Tyler Viigide Parteist välja heidetud, demokraatide peakandidaadiks oli endine president Martin Van Buren. Kuna Van Buren ei toetanud Texase annekteerimist, kaotas ta anneksiooni pooldajate ja lõunaosariiklaste toetuse, ning rivaalitsemine endise sõjaministri Lewis Cassiga takistas teda saamast partei delegaatidelt kahte kolmandikku häälteenamust. Polk kandideeris lootuses saada nimetatud asepresidendiks, kuid kuna tal oli endise presidendi Andrew Jacksoni toetus, nimetati ta kompromissikandidaadiks ja valiti delegaatide poolt presidendikandidaadiks ühehäälselt.

Kui ta 1845. aastal ametisse astus, teatas ta, et tahab olla president vaid ühel ametiajal. Tema ametiaja algul vallutati Texase Vabariik, mis sai USA 28. osariigiks 29. detsembril 1845; USA saavutas juurdepääsu Vaiksele ookeanile, kui lahendati vaidlus Suurbritanniaga Oregoni territooriumi küsimuses. Oregon oli 1818. aasta lepinguga USA ja Suurbritannia ühishalduse all. Suurbritannia nõudles Oregoni piiriks 42. põhjalaiuskraadi (tänapäeva Oregoni osariigi lõunapiir California ja Nevadaga), mis toona oli ka piiriks Mehhikoga, mis oleks USA ära lõiganud Vaiksest ookeanist; USA omakorda nõudis Oregoni piiriks põhjalaiust 54 kraadi 40 minutit, mis oli piiriks toona Venemaale kuulunud Alaskaga ning oleks Suurbritannia Põhja-Ameerikas ära lõiganud Vaiksest ookeanist. Demokraatide hüüdlauseks oli "54°40′ or Fight!" ("54 kraadi 40 minutit või sõda"). Et Texase vallutamise tõttu oli oodata sõda Mehhikoga, ei olnud USA valmis sõjaks kahel rindel. Polk otsustas kompromissiks seada Oregoni piiriks 49. põhjalaiuskraadi, mis tänapäeval on Washingtoni osariigi piiriks Kanada Briti Columbia provintsiga. 15. juunil 1846 kirjutatigi alla Oregoni lepingule.

Tema ametiajal toimus ka Ameerika-Mehhiko sõda, ning Mehhikolt vallutati Alta California, Uus-Mehhiko ja Texas. Peale Texase said osariikideks ka Iowa (28. detsember 1846) ja Wisconsin (29. mai 1848).

Kuna Polk saavutas oma ametiajal kõik oma eesmärgid ning oma oli ametiaja lõpul juba raskesti haige, pidas ta oma lubadust teiseks ametiajaks mitte kandideerida. Ta tõmbus tagasi oma koduosariiki Tennesseesse, kus ta juba 15. juunil, 103 päeva pärast presidenditoolilt lahkumist, suri Nashville'is koolerasse.

Ta on üks parimaid presidente, kes oli ametis ainult ühe ametiaja, ning ajaloolased peavad teda tänu tema ekspansioonipoliitikale üheks parimaks presidendiks ning viimaseks õnnestunud presidendiks enne Abraham Lincolni – nimelt kõik neli Polki ja Lincolni vahel olnud presidenti – Taylor, Fillmore, Pierce ja Buchanan – platseeruvad ajaloolaste hinnangutes alati tabeli lõpus.
Prokne ja Philomela

**Prokne** ja **Philomela** olid vanakreeka mütoloogias Ateena kuninga Pandion I ja **Zeuxippe** tütred ning kuninga Erechtheuse õed. Nagu paljud Ateena kuningasoo liikmed, olid nemadki tuntud oma traagilise saatuse poolest.

Vanem õde Prokne pandi mehele sõjajumala Arese pojale Tereusele, kes oli Traakia kuningas. Nad said poja **Ityse**. Kui too sai 5-aastaseks, palus Prokne luba Philomela külla kutsuda. Tereus läks isiklikult oma naiseõele Ateenasse järele. Ta armus Philomelasse, kes oli väga kaunis (ning Proknest ka üksjagu noorem).

Kui nad laevalt maale tulid, teatas Tereus, et oli saanud teate Prokne surmast, ning vägistas Philomela. Philomela ähvardas selle avalikuks teha. Selle vältimiseks lõikas Tereus Philomelal keele suust, pani ta vangi ja läks Prokne juurde teatega, et Philomela on surnud.

Philomela ei saanud oma saatusest küll rääkida ning ta oli ka kirjaoskamatu, ent ta oli hea kuduja. Ta kudus vanglas kangastelgedel suure vaiba, millel kujutas oma saatust, ja saatis selle Proknele. Prokne tundis nägude järgi kohe oma õe ja mehe ära ning laskis salaja Philomela enda juurde kutsuda.

Kättemaksuks tappis Prokne pistodahoobiga oma poja Ityse, sest see oli väga oma isa moodi, valmistas tema lihast eine ja viis selle samal õhtul Tereusele. Pärast sööki teatas Prokne, mida ta oli mehele sisse söötnud. Tereus ehmatas nõnda, et ei saanud end esialgu liigutadagi, ning Prokne ja Philomela põgenesid. Pärast tuli mehele eluvaim sisse ning ta tormas naisi taga ajama.

Daulise lähedal jõudis Tereus neile järele ja tahtis neid juba surmata, kui jumalad muutsid nad lindudeks: Prokne ööbikuks ja Philomela pääsukeseks, kes ainult sädistab ega saa laulda, sest tal on keel ära lõigatud. Roomlased ajasid nad segamini ning kinnitasid, et Philomelast sai ööbik, mis aga tundub absurdsena. Philomela esineb vahel ka inglise kirjanduses ööbikuna. Tereuse muutsid nad haukaks, vaenukäoks või kanakulliks.

Peter Paul Rubens on maalinud "Tereuse eine".
Harry Rehe

**Harry Rehe** (26. detsember 1930 Pärnu – 3. veebruar 2013) oli eesti filmioperaator.

## Filmograafia
*"Ühe küla mehed" (1961)
*"Roosa kübar" (1963) (lühimängufilm)
*"Supernoova" (1965)
*"Tütarlaps mustas" (1966)
*"Viini postmark" (1967)
*"Kevade" (1969)
*"Metskapten" (1971)
*"Teatriöö" (1971) (muusikafilm) 
*"Noor pensionär" (1972) (telemängufilm)

## Välislingid
*IMDb: Harry Rehe
*Suri "Kevade" operaator Harry Rehe
Bolzano

**Bolzano** (saksa keeles *Bozen*, ladiini keeles *Bulsan/Balsan*, ladina keeles *Bauzanum*) on linn Põhja-Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas, Alto Adige autonoomse provintsi ehk Lõuna-Tirooli keskus.

Linn asub Isarco jõe suubumiskohas Adige jõkke 268 meetrit merepinnast kõrgemal.

Bolzanost saab välja sõita kolmes suunas. Loodesse läheb maantee Adige orus läbi Merano ja üle Resia kuru Austriasse Landecki. Kirdesse läheb maantee Isarco orus Brixeni kaudu üle Brenneri kuru Austriasse Innsbrucki. Edelasse läheb maantee Adige orus Trento kaudu Lombardia madalikule.

## Ajalugu
Lõuna-Tiroolis elasid antiikajal reetid. 15 eKr vallutas selle ala Nero Claudius Drusus ja rajas Bolzano kohale asula, mille nimi oli **Pons Drusi** ('Drususe sild'). Sellest kaugele ei jäänud Bauzanumi küla ja need kaks asulat kasvasid kokku.

Pärast Vana-Rooma riigi lagunemist hakkasid Lõuna-Tirooli elama asuma bajuvaarid. Esimest korda on bajuvaaride krahvi nimetatud Bolzano valitsejana 679. Sellest ajast on see kant eelkõige saksakeelne.

Bolzano on olnud kaubanduskeskus sellest ajast peale, mil Trento piiskop Konrad andis talle 24. juunil 1190 linna õigused. Ta asus kaubateel Veneetsia ja Augsburgi vahel. Igal aastal peeti Bolzanos neli korda laata. Sellepärast asutati 1635 linna kaupmeeste magistraat. Igal turuhooajal töötas seal kaks sakslasest ja kaks itaallasest ametnikku, kelle valisid seal tegutsevad kaupmehed.

Raudtee jõudis Bolzanosse juba 1859. Linna läbib Verona-Innsbrucki liin, mis on peamine Itaaliat ja Saksamaad ühendav raudteeliin. Bolzanost läheb kõrvalharu ka Meranosse.

Enne Esimest maailmasõda kuulus Bolzano koos ülejäänud Tirooliga Austria-Ungarile. Austria-Ungari sai sõjas lüüa ja lagunes. Itaalia annekteeris sõja lõpus Lõuna-Tirooli ja kuulutas selle oma provintsiks. 1. jaanuaril 1927 sai Bolzano provintsi pealinnaks. Sel ajal oli Bolzano saksakeelne linn, kus elas umbes 30 000 inimest. Benito Mussolini käivitas linna itaaliastamise programmi, et linna elanike arv kolmekordistada ja selleks mujalt Itaaliast inimesi ümber asustada.

Teise maailmasõja ajal rajasid natsid Bolzano juurde koonduslaagri. See oli sorteerimislaager juutide ja poliitiliste vangide jaoks. Sellepärast oli see suhteliselt väike, algul oli ta mõeldud 1500 inimesele ja hiljem laiendati seda 4000 inimesele. Koonduslaager suleti alles 29. aprilli ja 3. mai vahel 1945 – täpne kuupäev on teadmata, sest natsid hävitasid kõik koonduslaagri dokumendid.

2001. aasta rahvaloenduse andmetel rääkis Bolzanos 73% inimestest emakeelena itaalia keelt, 26,29% saksa keelt ja 0,71% ladiini keelt.

## Vaatamisväärsused
* Bolzano gooti stiilis toomkirik, ehitust alustatud 1184, ümber ehitatud 14. sajandil Martin ja Peter Schiche poolt
* Kindlused Schloss Maretsch, Schloss Runkelstein ja Sigmundskron

Bolzano arheoloogiamuuseumis (*Museo Archeologico*) hoitakse kuulsat Ötzi muumiat, mis leiti 1991. aastal Alpidest ja arvatakse olevat 5000 aastat vana.

## Vaata ka
* Bolzano lennujaam

## Viited

## Välislingid

*Bolzano linna koduleht itaalia ja saksa keeles
Cheese

* **[[Cheese (ansambel)|Cheese]]** oli eesti punkansambel.
* **[[Cheese (ajakiri)|Cheese]]** on Eestis avaldatav fotograafia ajakiri.