Määvli

**Määvli** on Hiiumaa valla keskosas asuv küla. See kuulus kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini Pühalepa valda.

Määvli piirneb läänes Kanapeeksi külaga ning põhjas, idas ja lõunas Tubala külaga.

## Nimi
Kohanime on märgitud 1564. aastal kujul Memmels, 1725. aastal kujul Membli, 1798. aastal kujul Memli ja 1811. aastal kujul Mewli. Külanime lähtekohaks on sõnad "mägi" ja "väli". Vanemate kirjapanekute m-idega nimekujusid on peetud üleskirjutusvigadeks.

## Loodus
Määvli piirneb idas Nuutri jõega. Küla põhjaosa jääb Pihla-Kaibaldi looduskaitseala ja Määvli raba alale. Määvli idaosas asub Kapasto nõmm.

Määvli alal paikneb ka Nõid-Matsi seljandik.

## Elanike arv
2011. aasta rahvaloenduse andmetel Määvli külas elanikke ei olnud. Enne teist maailmasõda oli Määvlis viis talukohta, kus elas kokku 34 inimest.

2019. aastal elas külas neli elanikku, kuid 2021. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud.

## Talud
**Määvli küla ajaloolised talud 1939** 

## Ajalugu
Küla sai alguse Nõmba küla hajatalust ja kujunes 20. sajandi alguseks külaks, mis kuulus Pühalepa kihelkonna Suuremõisa mõisale. Määvlit nimetati esimest korda külaks 1922. aastal, kuid 1939. aastal olid sealsed talud arvatud Tubala küla alla. 

Kohta mainiti esimest korda 1564. aastal, kui Hiiumaa vakuraamatus nimetati Lõpe küla üksjalga Frans I Memmelsit. Läänemaa 1725. ja 1726. aasta adramaarevisjoni järgi elas samas paigas talunik Membli Mart. 1798. aastal oli Nõmba külas mainitud Memli talu ning 1811. aastal talunikku Mewli Simo Matzi, kelle poeg Lemet sai 1835. aastal perekonnanimeks Männamaa, sulasrahvas sai aga nimed Sirp ja Redda. 

10. oktoobril 1939. aastal sõlmitud Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vaheline vastastikuse abistamise pakt nägi ette Nõukogude Liidu sõjavägede paigutamise ka Hiiumaale. Juba 19. oktoobril algas vägede ülevedu Rohukülast Heltermaale ning üks kavandatud asupaikadest oli Määvli küla.

Keset metsi Määvli raba lähedal asunud väikese küla asemele kavandati sõjaväe õppelaskmiste ja lennuväe pommirünnakute polügoon. 15. juulil 1940. aastal puhkes polügoonil metsatulekahju, mis haaras üle 30 ruutkilomeetri suuruse ala ja ähvardas ka Kärdla linna. Määvli hooned jäid siiski alles, kuna tuli möllas külast allatuult.

Natsi-Saksamaa võimud lubasid elanikel koju tagasi minna, kuid nõukogude võimu taastamisel sunniti enamik elanikke külast lahkuma. Määvli külla viiva tee ääres Nõmmevärava lähistel võttis venelaste saabumisel 8. augustil 1945. aastal endalt revolvrilasuga elu metsaülem Joosep-Oskar Hüsse, 1933. aastal Tartu Ülikooli lõpetanud metsamees. Ta laotas oma alla Eesti lipu. Pärast viimase elaniku (Mihkel Männamaa) surma 1963. aastal ei elatud Määvlis peaaegu pool sajandit. 

Nüüdseks on Määvli küla ajaloolised hooned lagunenud. 1997. aastal taastati Määvli iseseisva külana, kuid sel ajal ei elanud seal ühtegi inimest.

Rahvapärimuse järgi põletati Määvlis asuval sooseljandikul Pandjast pärit nõid Mats.

## Taristu
Küla keskosa läbib Määvli–Tubala tee.

## Kultuur
Määvli küla veskiasemel avati 10. juunil 2001. aastal president Lennart Mere juuresolekul mälestusmärk ja mälestustahvel neile, kes andsid oma elu ja tervise Eesti vabaduse eest. Mälestustahvel on pühendatud ka Määvli külale ning teistele küladele ja taludele, mis jäid sõjategevuse ajal ja järel tühjaks.

## Viited

## Kirjandus
*Aino Golovnina. "Määvli küla ja selle häving." Ajaleht Hiiumaa: maakonnaleht, mis ilmub aastast 1949, nr 106, 11. september 1990 lk 3
*Endel Saar. "Hiiumaa kiviajast tänapäevani. 31. osa Määvli – traagilise saatusega küla." Ajaleht Hiiumaa: maakonnaleht, mis ilmub aastast 1949, nr 108, 22. september 2001 lk 7
*Taavi Männamaa. "Minu Määvli." Hiiu Leht. 14. märts–august 2017.