open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alexis Kagame

**Alexis Kagame** (15. mai 1912 Kiyanza – 2. detsember 1981 Nairobi) oli Rwanda filosoof, keeleteadlane, ajaloolane, luuletaja ja vaimulik. 

Ta tegeles peamiselt etnofilosoofiaga ja oli muu hulgas Rwanda ülikooli teoloogiaprofessor. 

Ta uuris põhjalikult Rwanda rahvaste suulist pärimust, traditsioone ja kirjandust ning kirjutas neil teemadel mitu raamatut nii prantsuse kui ka ruanda keeles. Ta kirjutas ka luuletusi, mis ilmusid mitme kogumikuna. 

Alexis Kagame oli ka poliitiliselt aktiivne ning alates 1940. aastatest oli ta üks tutsi kultuuri eestkõnelejaid ja tutside õiguste eest võitlejaid.

## Elulugu
Kagame sündis tutsi peres. Paljud tema esivanemad olid olnud õukonnaajaloolased. Tema isa oli Rwanda kuningriigis kõrgel positsioonil, kuuludes *abiru*de hulka, kes olid *[[mwami]]* õukonna traditsioonilised ajaloolased. 

Kui Alexis Kagame sündis, oli Rwanda osa Saksa Ida-Aafrikast. Kuningal oli sellest hoolimata suur võim, sest ta oli Saksa võimude esindaja koha peal. Kui Rwanda Belgia võimu alla üle läks, võttis Kagame perekond vastu katoliku usu. Alexis Kagame käis misjonikoolis ja seejärel Nyakibanda piirkondlikus seminaris ning pühitseti 1941. aastal preestriks. Samal ajal oli ta ka katoliikliku ajalehe toimetaja. Aastal 1950 oli ta esimene aafriklane, kes sai Institut Royal Colonial Belge'i (hilisema Académie Royale des Sciences d'Outre-Meri) liikmeks.

Aastal 1952 kirjutas Kagame oma sõbra kuningas Mutara III toetuseks teose "Le Code des Institutions Polititiques de Rwanda", kus kaitses tutside juurutatud feodaalsüsteemi. Belgia valitsejatele see ei meeldinud ning nad lasksid piiskopil ta Rooma saata. Roomas õppis ta Gregoriuse ülikoolis ning kaitses filosoofiadoktori kraadi. Temast sai ka teoloogiatudengite ühenduse Les Prêtres Noirs liige. Ühendus edendas ideed, et Aafrika rahvuslikud püüdlused võiksid tugineda kristlusele.

Aastal 1958 pöördus ta Rwandasse tagasi ja sai õpetajaks katoliku seminaris. Ta oli ka iseseisvusliikumise aktivistide seas. Kuigi ta oli monarhia pooldaja, võis see aidata tal ka 1959. aasta hutude revolutsiooni üle elada.

Aastal 1963 sai temast üks esimesi äsja loodud Rwanda ülikooli professoreid ning Lubumbashi ülikooli külalisprofessor. Pärast Rwanda iseseisvumist hakkas ta kristluse afrikaniseerimise eestkõnelejaks.

## Teoseid
### Poliitikaalased teosed
Claudine Vidali sõnul oli Kagame peamine eesmärk konstitutsioonilise monarhia kehtestamine. Kagame uurimused kirjeldasid koloniaalajastule eelnenud Rwanda ühiskonda, kus kehtinud *[[ubuhake]]* lõi harmoonilise kogukonna, mis tegi võimalikuks sotsiaalse liikuvuse. Ta tegi koostööd Belgia antropoloogi Jacques Maquet'ga, kelle töötluses said Kagama ideedest mõjukad akadeemilised tööd. Hilisemad teadustööd lükkasid Kagame ja Maquet' kirjelduse idüllilisest ühiskonnast suures osas ümber, rõhutades *[[uburetwa]]* mõju. Kagame stabiilse ja sotsiaalselt edumeelse ühiskonna ideed ja tema ekspansiivse territoriaalse mõju kaarti kasutas Rwanda Isamaarinne 1990. aastate lõpus oma valitsemise ja Kongosse tungimise õigustamiseks.

## Viited

## Välislingid
* Dictionary of African Christian Biography
Kiyanza

**Kiyanza** on asula Burundis Kirundo provintsis.

Kiyanzas sündis Rwanda filosoof, keeleteadlane, ajaloolane, luuletaja ja vaimulik Alexis Kagame.

## Viited
Paria laht

**Paria laht** (inglise keeles *Gulf of Paria*, hispaania keeles *Golfo de Paria*) on laht Kariibi meres, mis piirneb Venezuela ranniku ja Trinidadi saarega. 

Lahe pindala on 7800 km², maksimaalne sügavus 22 m. Ülejäänud Kariibi merega ühendab lahte põhjas asuv Bocas del Dragóni väin, lõunas paikneb Boca del Serpiente väin, mis ühendab lahte läbi Kolumbuse kanali Atlandi ookeaniga.

Lahe avastas 15. sajandil Hispaania maadeavastaja Christoph Kolumbus, andes sellele nimeks *Golfo de la Ballena* (eesti keeles 'Vaalalaht'). Praegune nimi pärineb tõenäoliselt 19. sajandist, mil ulatusliku vaalapüügi tulemusel lahe vaalapopulatsioon hävis, ja tuleneb lahte ulatuva Paria poolsaare nimest. 18. sajandi kaartidel on laht leitav ka *Golfo Triste* nime all (eesti keeles 'Kurb laht').
Varbla laidude looduskaitseala

**Varbla laidude looduskaitseala** (varem Varbla laidude maastikukaitseala) on looduskaitseala Pärnu maakonnas. Kaitseala pindala on 71,7 ha (varasema maastikukaitseala pindala oli  ha). 

Kaitseala on moodustatud 1976. aastal kaitse alla võetud kümne laiu (Varbla laiud) (aastal 1991 reorganiseeriti *Varbla laidude kaitsealaks*) alusel. Varbla laidude maastikukaitseala kaitse-eeskiri (Vabariigi Valitsuse määrus 2007.aastal) 

Kaitstavateks linnuliikideks on: tõmmuvaeras (*Melanitta fusca*), väiketiir (*Sterna albifrons*), punaselg-õgija (*Lanius collurio*), suurkoovitaja (*Numenius arquata*), jõgitiir (*Sterna hirundo*), randtiir (*Sterna paradisaea*) , punajalg-tilder (*Tringa totanus*), luitsnokk-part (*Anas clypeata*), rääkspart (*Anas strepera*), hallhani ehk roohani (*Anser anser*), tuttvart (*Aythya fuligula*), kühmnokk-luik (*Cygnus olor*), kalakajakas (*Larus canus*), jääkoskel (*Mergus merganser*), hahk (*Somateria mollissima*) ja kiivitaja (*Vanellus vanellus*). 

Kaitstavad taimeliigid on: emaputk (*Angelica palustris*),  liivatüll (*Charadrius hiaticula*).  

## Viited

## Välislingid
*
Varesemägede maastikukaitseala

**Varesemägede maastikukaitseala** on maastikukaitseala Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Taari külas.

Kaitseala asub Sakala kõrgustiku põhjaosa läbivas Tääksi-Välgita-Kehklase ürgorus.

Kaitseala pindala on 23 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1964. aastal. Ala peaeesmärk on kaitsta sealset lavaoosi (Varesemäed).

## Viited

## Välislingid
*
*
Verijärve maastikukaitseala

**Verijärve maastikukaitseala** on maastikukaitseala Võru maakonnas Võru vallas. Kaitseala pindala on 77,7 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1962. aastal. Ala peaeesmärk on kaitsta Verijärve ja seda ümbritsevat maastikku.

## Viited

## Välislingid
*
Søren Vinterberg

**Søren Vinterberg** (sündinud 13. novembril 1944) on taani ajakirjanik, kirjandus-, filmi- ja koomiksikriitik ning tõlkija.

Vinterberg lõpetas gümnaasiumi aastal 1963 ja hiljem ajakirjanduse eriala. Kopenhaageni Ülikoolis õppis ta kirjandust. Ta on töötanud kõnekirjutajana Taani Kultuuriministeeriumis ja näiteks ajakirjas NB. Aastal 1990 hakkas ta kirjandustoimetajaks. 

Tema kirjutatud raamat poliitiliste karikatuuride kohta ilmus 2009. aastal.

Ta on Thomas Vinterbergi isa. Ta töötab päevalehe Politiken kriitikuna.
Kopenhaageni Ülikooli botaanikaaed

**Kopenhaageni Ülikooli botaanikaaed** (taani keeles *Botanisk Have*) on Kopenhaageni Ülikoolile alluv botaanikaaed Taani pealinnas Kopenhaagenis.

Botaanikaaed asub Kopenhaageni kesklinnas kümnehektarilisel alal. Selle geograafilised koordinaadid on .

Botaanikaaed moodustab osa Taani loodusloomuuseumist, mis omakorda allub Kopenhaageni ülikooli loodusteaduste teaduskonnale.

Ülikooli botaanikaaia eelkäija rajati 1600. aastal. Praeguses asukohas tegutseb botaanikaaed alates 1870. aastast.

Botaanikaaial on 27 kasvuhoonet, sealhulgas tähelepanuväärne 3000-ruutmeetrine 1874. aastal valminud palmimaja. Esindatud on üle 13 000 liigi. Vanim puu on 1806. aastast pärinev väikeseokkaline sooküpress.

Kopenhaageni Ülikooli botaanikaaias on Taani suurim elavate taimede kogu ning ainus pärismaiste taimede geenipank. Botaanikaaiale kuulub üks maailma suuremaid herbaariume.

Botaanikaaed on avatud aasta ringi ja sissepääs on tasuta.

## Vaata ka
* Flora Danica

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Viitna maastikukaitseala

**Viitna maastikukaitseala** on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Kadrina ja Haljala vallas. Kaitseala pindala on 311,6 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1971. aastal ja algul oli see Lahemaa rahvuspargi koosseisus, 1997. aastal moodustati eraldi **Viitna maastikukaitseala**. Ala peaeesmärk on kaitsta Viitna järvi ning säilitada, kaitsta ja tutvustada järvi ümbritsevat maastikku.

## Viited

## Välislingid
*
Õisu maastikukaitseala

**Õisu maastikukaitseala** on maastikukaitseala Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal asus see Halliste ja Karksi vallas. Kaitseala pindala on 595,5 ha, sellest maismaad 399,7 ha ja veeosa 195,8 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1959. aastal. Alal kaitstakse Õisu parki, Õisu ümbruse geoloogilisi vaatamisväärsusi ja kaitsealuseid liike.

## Õisu loodusala
Õisu maastikukaitseala kuulub Õisu loodusala nime all Natura 2000 võrgustikku. Sellega kaitstakse merikotka, vingerja, kauni kuldkinga ja hariliku kobarpea elupaiku.

## Vaata ka
*Õisu järv
*Vidva oja
*Õisu Põrguorg
*Õisu põrguoru paljandid

## Viited

## Välislingid
*
*
*
Kullamäe maastikukaitseala

**Kullamäe maastikukaitseala** on maastikukaitseala Viljandi maakonnas Viljandi vallas Jakobimõisa külas. Kaitseala pindala on 5,4 ha. 

Kaitseala eesmärk on kaitsta Tarvastu jõe kaldal asuvat Kullamäe liivakivipaljandit, seal asuvaid Kullamäe koopaid ning neid ümbritsevat maastikku..

Kaitseala loodi 1964. aastal Kullamäe liivakivipaljandi kaitseks. 1998. aastal laiendati kaitseala paljandi, koobaste ja ümbritseva maastiku tõhusamaks kaitseks.

Kullamäe maastikukaitseala kuulub Kullamäe loodusala nime all Natura 2000 kaitstavate alade võrgustikku.

## Vaata ka
* Tarvastu jõgi
* Kullamäe paljand
* Kullamäe koopad
* Jakobimõisa

## Viited

## Välislingid
*
*
Anumägi

**Anumägi** on kõrgendik Valga maakonnas Valga vallas.

Anumägi moodustab koos lähedaloleva Prigendimäega ühtse pinnavormi. Mõlemad mäed olid 1958. aastast looduskaitse all. Anumäe kaitstava ala pindala oli 9,3 ha. 2015. aastal arvati mäed looduskaitseväärtuse kadumise tõttu looduskaitse alt välja.

## Viited

## Välislingid
*
Estonia mägi

**Estonia mägi** on mitmest moreenkünnisest koosnev pinnavorm Rapla maakonnas Kehtna vallas. Moreenkünnised on: *Eesmägi*, *Keskmägi*, *Tagamägi* ehk Kaerepere Eessoomägi, *Kesksoomägi* ja *Tagasoomägi*.

Künniste kaitseks moodustati 1981. aastal **Estonia mäe kaitseala**, mille pindala on 27 ha.

## Viited

## Välislingid
*
Argiasjust pühapäeval

**"Argiasjust pühapäeval"** oli Eesti Televisiooni päevakajalise sisuga publitsistikasaatesari aastatel 1978–1989. Sel oli ka meelelahutuslik pool,kus esinesid  Eesti ansamblid ja lauljad, kes esitasid vaatajate soovilugusid.

Saatesarja esimene osa oli eetris 15. oktoobril 1978. Esialgu oli saatejuht Juhan Hindov, 1979. aastast Peeter Eelsaare, 1981. aastal Olav Osolin. Aastatel 1982–1989 oli saatejuht Feliks Undusk. Kaassaatejuht oli Kaupo Pollisinski. 

## Viited
Hageri-Sutlema rannamoodustised

**Hageri-Sutlema rannamoodustised** on endisaegse Balti jääpaisjärve metsaga kattunud rannavall, mis asub Rapla maakonnas Kohila vallas.

Rannamoodustised on aastast 1973 kaitse all (**Hageri-Sutlema rannamoodustiste kaitseala**).

## Viited

## Välislingid
*
Kõpu looduskaitseala

**Kõpu looduskaitseala** on looduskaitseala Hiiumaal Kõrgessaare vallas. Kaitseala pindala on 3064 ha. 

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1962, kui kaitse alla võeti Ristna rannik ja mitmed kaitsealused taimeliigid. Aastal 1973 võeti kaitse alla ka Linnaru mäed. Aastal 1999 organiseeriti ala ümber *Kõpu maastikukaitsealaks*. Praegused piirid ja staatus aastast 2007. 

Kaitseala koosseisus on aastast 2007 ka endine *Rattagu looduskaitseala*.

## Viited

## Välislingid
*
Las Animase maakond

**Las Animase maakond** (*Las Animas County*) on kõige suurem maakond USA-s Colorado osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Trinidad.

Maakonna pindala on 12 368 km&sup2;. Veepindala on 7 km&sup2;.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 15 507. Aastal 2000 oli elanikke 15 207.

## Naabermaakonnad
* Otero maakond (põhjas)
* Pueblo maakond (põhjas)
* Benti maakond (kirdes)
* Baca maakond (idas)
* Unioni maakond (New Mexico) (lõunas)
* Colfaxi maakond (New Mexico) (edelas)
* Costilla maakond (läänes)
* Huerfano maakond (loodes)

## Ajalugu
Maakond moodustati 1866. aastal Huerfano maakonna idaosast. Maakond sai nime Purgatoire'i jõe algse mehhiko hispaania keelse nime *El Río de las Ánimas Perdidas en Purgatorio* järgi.

## Rahvastik

### Linnad ja alevid
* Aguilar
* Boncarbo
* Branson
* Cokedale
* Delhi
* Hoehne
* Jansen
* Kim
* Ludlow
* Model
* Segundo
* Sopris
* Starkville
* Thatcher
* Trinchera
* Trinidad
* Tyrone
* Villegreen
* Weston

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Las Animase maakonnas oli 15 207 inimest, 6173 leibkonda ja 4092 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 1,2 in/km&sup2;.

Elamuüksusi oli 7629 (keskmine tihedus 1/km&sup2;).

Rassiline koosseis oli:
* valgeid 82,63%
* mustanahalisi 0,39%
* põlisameeriklasi 2,54%
* aasialasi 0,37%
* Vaikse ookeani saarte rassist 0,20%
* teistest rassidest 10,03%
* mitmest rassist 3,83%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 41,45%.

6173 leibkonna seas oli
* 28,80% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi
* 49,90% koos elavad abielupaarid
* 11,60% neid, kus oli ilma abikaasata naine
* 33,70% neid, mis ei olnud perekonnad.

* 29,70% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja
* 14,30% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene.

Leibkonnas oli keskmiselt 2,40 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,97 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii:
* 24,20% alla 18 aastased
* 7,90% 18...24,
* 24,00% 25...44,
* 25,90% 45...64
* 18,00% üle 65 aastased.

Ea mediaan oli 41 aastat.

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 95,80 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 93,70 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 28 273 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 34 072 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 27 182 dollarit, naistel 20 891 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 16 829 dollarit.

17,30% elanikkonnast ja 14,00% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 20,00% alla 18-aastasi ja 17,20% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
* Comanche National Grassland
* San Isabeli metsakaitseala
* Spanish Peaks Wilderness
* Trinidad Lake State Park

## Viited
Suurekivi tee

**Suurekivi** tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav saab alguse Kuldala tee lõpu lähedalt (aga Kuldala teega puudub autoga läbitav ühendus) ja lõpeb ristumisel Küti teega, olles ligikaudu 560 meetrit pikk (koos tänavalt algavate nimetute tupikute ja ringteega 1130 meetrit).

Tänav on eraomanduses ega ole seetõttu avalikuks liikluseks avatud. Ehitaja ei ole tänavat projektikohaselt välja ehitanud (on oluliselt kitsam, puudub tänavavalgustus).

## Pilte

Pilt:Suurekivi tee 09_2011 a.JPG|Suurekivi tee
Pilt:Suurekivi tee 09_2011 b.JPG|Suurekivi tee
Küti tee

**Küti** tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav saab alguse Vana-Tartu maanteelt endise Tammiku talu kõrvalt ja lõpeb ristumisel Mõigu teega. Tänav on ligikaudu 1100 meetrit pikk.

Tänava algus on tänava muust osast kitsam ja sillutatud freesasfaldiga; ülejäänud tänav on sillutatud mustkatte või asfaldiga. Küti tee ääres asub Peetri kooli staadion.

## Pilte

Pilt:Küti tee 09_2011.JPG|Küti tee
Pueblo maakond

**Pueblo maakond** (*Pueblo County*) on maakond USA-s Colorado osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Pueblo.

Maakonna pindala on 6210 km&sup2;. Veepindala on 23 km&sup2;.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 159 063. Aastal 2000 oli elanikke 141 472.

## Naabermaakonnad
* El Paso maakond (põhjas)
* Lincolni maakond (kirdes)
* Crowley maakond (idas)
* Otero maakond (idas)
* Las Animasi maakond (lõunas)
* Huerfano maakond (edelas)
* Custeri maakond (läänes)
* Fremonti maakond (loodes)

## Rahvastik

### Linnad ja alevid
* Avondale
* Beulah Valley
* Boone
* Colorado City
* Pueblo
* Pueblo Springs Ranch
* Pueblo West
* Rye
* Salt Creek
* Vineland

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Pueblo maakonnas oli 141 472 inimest, 54 579 leibkonda ja 37 332 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 23 in/km&sup2;.

Elamuühikuid (*housing units*) oli 58 926 (keskmine tihedus 10/km&sup2;).

Rassiline koosseis oli järgmine:
* valgeid 79,47%
* mustanahalisi 1,90%
* põlisameeriklasi 1,59%
* aasialasi 0,65%
* Vaikse ookeani saarte rassist 0,07%
* teistest rassidest 12,93%
* kahest või enam rassist 3,38%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 37,97%.

54 579 leibkonna seas oli
* 31,50% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi;
* 50,10% koos elavaid abielupaare;
* 13,30% neid, kus oli ilma abikaasata naine;
* 31,60% neid, mis ei olnud perekonnad.

* 26,60% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja
* 11,10% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene.

Leibkonnas oli keskmiselt 2,52 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,04 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii:
* 25,80% alla 18-aastasi;
* 9,40% 18–24-aastasi;
* 27,20% 25–44-aastasi;
* 22,40% 45–64-aastasi;
* 15,20% üle 65-aastasi.

Ea mediaan oli 37 aastat.

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 95,80 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 92,50 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 32 775 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 40 130 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 31 154 dollarit, naistel 22 967 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 17 163 dollarit.

14,90% elanikkonnast ja 11,20% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 19,70% alla 18-aastasi ja 8,70% üle 65-aastasi.

## Rahvastik
* San Isabeli metsakaitseala
* Greenhorn Mountain Wilderness

## Viited
Vägeva tee

**Vägeva** tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav saab alguse Tartu maanteelt, ristub Lepiku tee, Peetri tee ja Uusmaa teega, lõpeb Küti teel ning on ligikaudu 1,58 km pikk.

Tänav on Peetri alevikus üks pikemaid ja läbib eriilmelisi piirkondi: tänava alguses on ärihooned, järgnevad paarismajad ja korterelamud, tänava lõpuosas on eramajad. Tänav möödub Peetri pargist.

Tänav on saanud nime Vägeva talu nimest.

## Pilte

Pilt:Vägeva tee 09_2011 a.JPG|Vägeva tee
Pilt:Vägeva tee 09_2011 b.JPG|Vägeva tee
Pilt:Vägeva tee 09_2011 c.JPG|Vägeva tee ja Uusmaa tee ristmik
Pilt:Vägeva tee paarismajad.jpg|Vägeva tee paarismajad on saanud Peetri aleviku sümboliks
Pilt:Peetri-Vägeva ristmik.jpg|Vägeva tee ja Peetri tee ringristmik
Kuningvere kaitseala

**Kuningvere kaitseala** (ka: **Kuningvere järve ja kaasiku kaitseala**) on kaitseala Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Kaitseala pindala on 34 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1964. aastal, et kaitsta Kuningvere järve ja järve läänekaldal asuvat kaasikut. 

## Viited

## Välislingid
*
Kurgja-Linnutaja kaitseala

**Kurgja-Linnutaja kaitseala** (ka: **Kurgja-Linnutaja talu maade kaitseala**) on kaitseala Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Kaitseala pindala on 103,8 ha. Kaitseala plaanitakse muuta Kurgja-Linnutaja maastikukaitsealaks.

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1961, mil ala võeti kaitse alla *Kurgja pargina*. Aastal 1964 ala laiendati ja see nimetati ümber **Kurgja-Linnutaja kaitsealaks**. 

Kaitseala piiresse jäävad Carl Robert Jakobsonile kuulunud talumaad (Kurgja talu); alal on peamiselt kultuurilooline tähtsus.

## Viited

## Välislingid
*
Nevada kummituslinnade loend

Siin on **Nevadas asuvate [[kummituslinn]]ade loend**. Enamik linnu hüljati pärast kaevanduste sulgemist.
Sookalduse kollase nartsissi kasvukoht

**Sookalduse kollase nartsissi kasvukoht** on kollase nartsissi kasvukoht Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Sookalduse külas. Kasvukoht jääb Aovere–Kallaste–Omedu maanteel sõitjate nägemisulatusse.

Aastatel 1964–2021 oli kasvukoht looduskaitse all. Kaitseala pindala oli 0,3 ha.

Kollane nartsiss metsistub ehk hakkab looduslikult levima väga harva. Liik jõudis Eestisse Tartu Ülikooli botaanikaaia vahendusel 1807. aastal. Kokkuleppeliselt kulub taimeliigi naturaliseerumiseks ehk looduslikes kooslustes inimese abita iseseisvalt levimiseks 250 aastat. Kuna Sookalduse nartsissid pole selles kohas kasvanud üle 250 aasta, siis ei loeta nende kasvukohta looduslikuks.

Legendi kohaselt käis Sookalduse Singli talu perepoeg Peep 1880. aastate lõpul või 1890. aastate algul tööl Saare mõisas ja armus sealsesse mõisapreilisse. Kui mõisapreili isa sellest kuulis, jäi Peep töökohast ilma, kuid mõisapreili kinkis poisile armastuse ja kiindumuse märgiks ühe nartsissisibula, öeldes, et nii kaua, kuni nartsissid õitsevad, püsib nende armastus. Peep pistis nartsissisibula talu akna alla mulda ja see hakkas paljunema. Nartsiss kohanes uue elupaigaga niivõrd hästi, et kasvas edasi isegi siis, kui talu uus elumaja teise paika ehitati ja vana aeda enam ei hooldatud.


Kollase nartsissi kasvukoha kaitseala 4. aprillil 2020.jpg
Wild daffodils in Tartumaa last day of April 2022 07.jpg
Wild daffodils in Tartumaa last day of April 2022 06.jpg
Wild daffodils in Tartumaa last day of April 2022 01.jpg
Wild daffodils in Tartumaa last day of April 2022 13.jpg
Wild daffodils in Tartumaa last day of April 2022 14.jpg
Wild daffodils in Tartumaa last day of April 2022 17.jpg
Wild daffodils in Tartumaa last day of April 2022 20.jpg
Wild daffodils in Tartumaa last day of April 2022 19.jpg


## Viited

## Välislingid
* 
* FOTOD: Metsikute nartsisside põld on taas õitsele puhkenud, Maaleht, 9. mai 2017
Lustimägi

**Lustimägi** asub Tartu maakonnas Elva vallas. 

Mägi võeti 1964. aastal kaitse alla (**Lustimäe kaitseala**; pindala 3 ha).

## Viited

## Välislingid
*
Rasketööstus

**Rasketööstus** on tooret töötlevate ja tootmisvahendeid tootvate tööstusharude kogum.

Rasketööstuse põhiharudeks loetakse masina- ja metallitööstust, kuid see hõlmab tegelikult kogu hankivat tööstust ning suurt osa töötlevast tööstusest. Nii kuuluvad rasketööstuse hulka ka näiteks mäetööstus, ehitusmaterjalitööstus, keemiatööstus ja energeetika.

## Vaata ka

*Kergetööstus
*Tööstus
Metsapoole botaanilis-zooloogiline kaitseala

**Metsapoole botaanilis-zooloogiline kaitseala** (ka: **Metsapoole kaitseala**) on kaitseala Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Kaitseala pindala on 64,9 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1991. aastal, et kaitsta sealset rannamaastikku, linnustikku ja rannaniite. 

## Viited

## Välislingid
*
Koiva-Mustjõe maastikukaitseala

**Koiva-Mustjõe maastikukaitseala** on maastikukaitseala, mis jääb Valga maakonna Valga valla ja Võru maakonna Rõuge valla alale. Kaitseala pindala on u 3179 ha. 

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1957. Praegused piirid ja staatus 2005. aastast. Kaitseala hõlmab ka 1975. aastal eraldi moodustatud Koiva männikute kaitseala, mille pindala oli 179 ha. Samuti 1976. aastal eraldi moodustatud Parmu männikute kaitseala, mille pindala oli 5 ha. Aastal 2005 ühendati kaitseala koosseisu ka *Valgemäe kaitseala* (pindala 7 ha), mis oli moodustatud 1964.

## Viited

## Välislingid
*
Laiksaare männik

**Laiksaare männik** on kaitsealune männik Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. 

Männik võeti kaitse alla 1991. aastal (Laiksaare männiku kaitseala). Kaitseala pindala on 1,5 ha.

## Viited

## Välislingid
*
Võhma Linnameeskond

**Võhma Linnameeskond** on endine Eesti jalgpalliklubi. 

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

Nime muutused:
*1994/95–1995/96 Võhma Linnameeskond
*1996/97–2000 Võhma Olümpia
*2000–2007 Võhma Linnameeskond

## Viited

## Välislingid
*Võhma meeskond loobub võistlustest Sakala, 1. september 2004
Malluste männikud

**Malluste männikud** on kaitsealused männikud Valga maakonnas Valga vallas Koiva külas.

Männik võeti kaitse alla 1974. aastal (Malluste männiku kaitseala; pindala 82,4 ha).

## Viited

## Välislingid
*
Oore männikud

**Oore männikud** on kaitsealused männikud Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. 

Männik võeti kaitse alla 1976. aastal (**Oore männiku kaitseala**). Kaitseala pindala on 3 ha.

## Viited

## Välislingid
*
Custeri maakond

**Custeri maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* **[[Custeri maakond (Colorado)|Custeri maakond]]** Colorados
* **[[Custeri maakond (Idaho)|Custeri maakond]]** Idahos
* **[[Custeri maakond (Lõuna-Dakota)|Custeri maakond]]** Lõuna-Dakotas
* **[[Custeri maakond (Montana)|Custeri maakond]]** Montanas
* **[[Custeri maakond (Nebraska)|Custeri maakond]]** Nebraskas
* **[[Custeri maakond (Oklahoma)|Custeri maakond]]** Oklahomas
Riidaja männikud

**Riidaja männikud** on kaitsealused männikud Valga maakonnas Tõrva vallas. 

Männikud võeti kaitse alla 1976. aastal (**Riidaja männikute kaitseala**; pindala 25 ha).

## Viited

## Välislingid
*
Harilik saagrai

**Harilik saagrai** (*Pristis pristis*) on kõhrkalade klassi kuuluv kalaliik. 

Saagrai pikal saagi meenutaval ninamikul paikneb 15-20 hambataolist kida, "Saagi" kasutab ta enesekaitseks ja kalaparvede ründamiseks.

Harilik saagrai elutseb Atlandi ja Vaikse ookeani rannavööndis 45° põhjalaiuse ja 17° lõunalaiuse vahel. ning suudab elada ka riim- ja magevees. Neid on leitud Amazonase jõest 750 km suudmest ülesvoolu.  Euroopas leidus saagraid Portugali rannikumeres ja Vahemeres, kuid tänapäeval on ta sealt hävitatud.  Lääne-Aafrika ranniku asurkonna seisund on ebaselge. Kala on kantud kriitilises seisundis liikide nimekirja.

Ta toitub kaladest ja merepõhja selgrootutest.

Harilik saagrai võib kasvada 5,6 m pikkuseks ja elada kuni 30 aastat. Ta paljuneb ovovivipaarselt.

## Viited
Koiluoto

**Koiluoto** (vene keeles  *Койлуото*) on väike 0,02 km² suurune saareke Soome lahe idaosas Virolahtis Virolahti vallas. 

200 meetri pikkust ja 110 meetri laiust madalat saart läbib Soome ja Venemaa riigipiir. See on teadaolevalt maailma väikseim meresaar, mis jaguneb kahe riigi vahel. Umbes sama väike on Märket Soome läänetipul.
Uulu rannamännikud

**Uulu rannamännikud** (ka *Surju rannametsad*) on kaitsealused männikud Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas rannamaastikul.

Männikud võeti kaitse alla 1958. aastal (Uulu rannamännikute kaitseala; pindala 307 ha). 2017. aastast on männikud Uulu-Võiste maastikukaitseala koosseisus.

## Viited

## Välislingid
*
Harilik hiidsuu

**Harilik hiidsuu**  (*Chauliodus sloani*) on nõelsuulaste sugukonda kuuluv kala.

Harilik hiidsuu kasvab 20–35 cm pikkuseks. Tema pea pikkus on umbes 2 cm ja hammaste pikkus on sellest veidi üle poole. Tema hambad on nii pikad, et saagi neelamiseks peab ta suu vertikaalselt avama.

Harilik hiidsuu on levinud troopilistes ja subtroopilistes meredes kuni 2500 m sügavuses. Öisel ajal tõuseb umbes 600 m sügavusse, kus leidub rohkem toitu. Ta toitub väikestest kaladest.
Uusmaa tee

**Uusmaa** tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav piirneb Pargi tee ja Vana-Tartu maanteega, ristudes Vägeva tee, Salu tee ja Kopli teega. Tänava pikkus on 670 meetrit.

Tänavalõik on valdavalt ääristatud korter- ja terrassmajadega.

## Pilte

Pilt:Uusmaa tee 09_2011 a.JPG|Uusmaa tee
Pilt:Uusmaa tee 09_2011 b.JPG|Uusmaa tee
Pilt:Uusmaa tee 09_2011 c.JPG|Uusmaa tee
Salu tee

**Salu** tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav saab alguse Uusmaa teelt, ristub Küti teega ja lõpeb Suurekivi teel, olles ligikaudu 770 meetrit pikk.

Ristumisel Küti teega on ligikaudu 70 meetri pikkune nihe tänava kulgemises, st Salu tee ühelt lõigult teisele sõitmiseks tuleb vahepeal sõita mööda Küti teed.

Tänav on ääristatud peamiselt eramajadega, tänava lõpuosas on ka paar kortermaja. Pääs Salu tänavalt Suurekivi teele on autoliikluse jaoks tõkestatud betoonplokkidega (kuna Suurekivi tee on eraomanduses).

## Pilte

Pilt:Salu tee 09_2011 a.JPG|Salu tee
Pilt:Salu tee 09_2011 b.JPG|Salu tee
Pilt:Salu tee 09_2011 c.JPG|Salu tee
Vahtra tee

**Vahtra** tee on 240 meetri pikkune tupiktänav Rae vallas Peetri alevikus. Tänav on ääristatud kortermajadega.

## Pilte

Pilt:Vahtra tee korrusmajad.jpg|Vahtra tee
Pargi tee

**Pargi** tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav saab alguse Peetri teelt Peetri pargi kõrvalt ja lõpeb ristumisel Küti teega ning on umbes 480 meetrit pikk.

Tänava idapoolsel küljel paikneb Peetri lasteaed-põhikool ja Peetri kooli staadion.

## Pilte

Pilt:Pargi tee 09_2011 a.JPG|Pargi tee, vaade tänava algusest
Pilt:Pargi tee 09_2011 b.JPG|Pargi tee, vaade tänava lõpust
Liāna Langa

**Liāna Langa** (kodanikunimega **Liāna Bokša**; sündinud 23. veebruaril 1960 Riias) on läti luuletaja ja tõlkija.

Ta on õppinud Läti Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonnas ning töötanud kirjandusajakirja Latvju Teksti toimetajana. 

Eestis on ta esinenud enne 2013. aasta Tallinna Raamatumessi ka 2010. aastal Prima Vistal.
Telefoninumber

**Telefoninumber** on numbrikombinatsioon, mis tähistab telefonikasutaja kasutuses olevat telefoniliini ning mida kasutatakse teistelt liinidelt (numbritelt) sellele liinile helistamiseks. Vahepeal nimetatakse ka a-numbriks ehk abonendinumbriks.

Telefoninumbris on informatsioon, mis võimaldab üheselt identifitseerida kõne sihtpunktiks oleva liini. Iga telefoninumber telefonivõrgus peab olema unikaalne.

Ühele telefoniliinile võib ühendada ka mitu telefoniaparaati, millel on seega sama number.

Kui telefoninumbrid kasutusele võeti, olid need väga lühikesed, üks, kaks või kolm numbrit. "Numbri valimiseks" tuli see öelda operaatorile, kes ühendas vajalikud liinid.

## Vaata ka
*Suunakood
Vaitka männik

**Vaitka männik** on kaitsealune männik Valga maakonnas Valga vallas Koiva külas. 

Männik võeti kaitse alla 1976. aastal (**Vaitka männiku kaitseala**; pindala 3 ha).

## Viited

## Välislingid
*
Vanamõisa männik

**Vanamõisa männik** on kaitsealune männik Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. 

Männik võeti kaitse alla 1971. aastal (Vanamõisa männiku kaitseala; pindala 19,5 ha).

## Viited

## Välislingid
*
Atla raba

**Atla raba** (ka: *Matsi raba*, *Atla soostik, Matsi soostik*) on soomassiiv Rapla maakonnas Rapla vallas.

Raba on kaitse alla võetud 1981. aastal (*Atla raba kaitseala*); praegu on see Mahtra looduskaitseala koosseisus.

## Viited

## Välislingid
*
Ihamaru ürgmets

**Ihamaru ürgmets** on ürgmets Põlva maakonnas Kanepi ja Põlva vallas.

Ürgmets võeti kaitse alla 1981. aastal (**Ihamaru ürgmetsa kaitseala**; 154 ha); praegu on ürgmets Ihamaru maastikukaitseala koosseisus.

## Viited

## Välislingid
*
Johan Unenge

**Johan Olof Unenge** (sündinud 9. mail 1963 Stockholmis) on rootsi kirjanik ja kunstnik.

Ta loob karikatuure ja illustreerib raamatuid. Näiteks on ta illustreerinud Måns Gahrtoni lasteraamatu "Kaevame vanaema üles!" (ISBN 9985896645).

Ta määrati 2011. aastal Rootsi lugemise saadikuks ja on alates 2009. aastast Rootsi Lasteraamatute Akadeemia liige.
Ilumetsa kuusik

**Ilumetsa kuusik** (ka *Sügavhaua kuusik*) on kuusik Põlva maakonnas Räpina vallas.

Kuusik võeti kaitse alla 1981. aastal (Ilumetsa kuusiku kaitseala; pindala 2 ha).

## Viited

## Välislingid
*
Rive

**Rive** on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.

Rive kõrgus merepinnast on keskmiselt 126 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Viited


## Välislingid
* Koduleht (itaalia keeles)
Kinomaja

**Kinomaja**, ka **Tallinna Kinomaja**, on maja Tallinna vanalinnas aadressil Uus 3, kus tegutseb Eesti Kinoliit. 

Poola restauraatorite restaureeritud maja avati Kinomajana 26. jaanuaril 1981. Sündmust kajastas Tallinnfilmi ringvaade "Nõukogude Eesti". 

## Viited

## Välislingid
*Fotosid Kinomajast
Õhtu tänav

**Õhtu tänav** on tänav mitmes asulas:

* **[[Õhtu tänav (Kilingi-Nõmme)|Õhtu tänav]]** Kilingi-Nõmmes
* **[[Õhtu tänav (Kohila)|Õhtu tänav]]** Kohilas
* **[[Õhtu tänav (Mõisaküla)|Õhtu tänav]]** Mõisakülas
* **[[Õhtu tänav (Narva)|Õhtu tänav]]** Narvas
* **[[Õhtu tänav (Puhja)|Õhtu tänav]]** Puhjas
* **[[Õhtu tänav (Pärnu)|Õhtu tänav]]** Pärnus
* **[[Õhtu tänav (Pärnu-Jaagupi)|Õhtu tänav]]** Pärnu-Jaagupis
* **[[Õhtu tänav (Tallinn)|Õhtu tänav]]** Tallinnas
* **[[Õhtu tänav (Tartu)|Õhtu tänav]]** Tartus
* **[[Õhtu tänav (Valga)|Õhtu tänav]]** Valgas
Premijer liga (Bosnia ja Hertsegoviina)

**Bosnia ja Hertsegoviina Premijer liga** (bosnia keeles *BH Telecom Premijer liga Bosne i Hercegovine* / *БХ Телеком Премијер лига Босне и Херцеговине*) on Bosnia ja Hertsegoviina jalgpalli kõrgeim liiga.

## Klubid hooajal 2017/2018

## Eesti mängijad
* Frank Liivak – FK Sarajevo (2017)

## Viited
Bundesliga (Austria)

**Fußball-Bundesliga** on Austria jalgpalli kõrgeim liiga.

## Klubid
Hooajal 2022–23 mängivad liigas järgmised 12 klubi:

## Meistrid

### Edukamad klubid

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Wennemar Mey

**Wennemar Mey** (ka *Wolmar*, *Wilmar* või *Welmar Mey*) oli Tartu toomhärra 16. sajandil ning Liivimaa piiskoppide saadik Saksa-Rooma riigi valitseja juurde 1519–1521.

Mey oli pärit Riiast. 1480. aastal immatrikuleeriti Mey (kui *Welmarus Meyg*) Rostocki ülikooli, mille ta lõpetas 1481. või 1482. aastal bakalaureuse ning 1483. või 1484. aastal kunstide magistri (*magister artium*) kraadiga. 1499. aastal nimetati teda esimest korda Riias tegutsevaks vikaariks ning 1500. aastal üheks toomkiriku preestritest. 1503–1504 oli ta Riia linnakirjutaja ning 1505–1516 linna prokuraator. Viimatimainitud ametite kõrval jäi Mey ka kuni 1527. aastani Riia toomkiriku preestriks ja vikaariks, mille pealt ta teenis vaimulikke sissetulekuid (prebende).

1519. aastal on Meyd esimest korda nimetatud Tartu toomhärraks ja kantoriks, sama aasta sügisel siirdus ta Kölni, hiljem Madalmaadesse ning 1520–1521 oli ta Wormsis, kus toimus Saksa-Rooma riigipäev. Seal saavutas ta Liivimaa piiskoppide (Riia peapiiskopi ning Tartu, Saare-Lääne, Kuramaa ja Tallinna piiskopi) esindajana nendele riigivürsti regaaliate (valitsemisõiguste) läänistamise, mis andis neile rohkem tegevusvabadust ja sõltumatust paavstist.

Pärast Liivimaale naasmist jätkas Mey esialgu Tartu toomkantori ametis, 1523. aastal oli ta aga toomskolastik. Viimast korda on teda Tartu toomhärrana mainitud 1527. aasta augustis. 

## Viited

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.
Kasteheina tänav

**Kasteheina tänav** on ida-läänesuunaline tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis Kadaka puiestee ja Sisaski tänava vahel.

Tänava pikkus on 200 meetrit.

Tänav paikneb endise Peetri aedlinna maa-alal. Kasteheina tänav sai nime 13. novembril 1925. Tänava venekeelne nimi oli *Духовная улица*.

## Vaata ka
*Kasteheina tee

## Viited
Forged from the Love of Liberty

**"Forged from the Love of Liberty"** on Trinidadi ja Tobago riigihümn. 

Laulu meloodia ja sõnade autor on Patrick Castagne, kes kirjutas selle 1962. aastal lühikest aega eksisteerinud Lääne-India Föderatsiooni hümniks. Algul kandis laul pealkirja "A Song for Federation". Kui föderatsioon mais 1962 laiali saadeti, sai laulust Trinidadi ja Tobago iseseisvumisel augustis 1962 selle riigi hümn.

## Sõnad
:Forged from the love of liberty
:In the fires of hope and prayer
:With boundless faith in our destiny
:We solemnly declare:

:Side by side we stand
:Islands of the blue Caribbean sea,
:This our native land
:We pledge our lives to thee.

:Here every creed and race finds an equal place,
:And may God bless our nation
:Here every creed and race find an equal place,
:And may God bless our nation.

## Viited
Herbert Tomberg

**Herbert Tomberg** (ka **Herbert Thomberg**; 1. veebruar 1906 Jõelähtme – 31. detsember 1956 Burladingen) oli eesti-baltisaksa päritolu eesti arst.

Ta lõpetas aastal 1924 Tallinna toomkooli ja astus samal aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1930 arsti astme väärilisena.

Ta registreeriti kutseõigusliku arstina mais 1930 Tallinnas, kus ta töötas aastani 1933 Diakonisside Asutise haiglas assistendina, mil ta asus Türile ja töötas seal erapraktiseeriva sisehaiguste arstina.

Aastal 1939 rändas ta Saksamaale, aastal 1940 elas ta Hochstüblaus (praegu Zblewo Starogard Gdański maakonnas Pomorze vojevoodkonnas). Ta suri aastal 1956 Burladingenis Zollernalbi kreisis Tübingeni ringkonnas Baden-Württembergi liidumaal.

## Isiklikku
Dr. Herbert Tomberg oli kaks korda abielus: tema esimene abikaasa oli Karin Dagmar (neiuna Luchsinger, 1905–1938), teine abikaasa oli Hildegard Anna Elisabeth (neiuna Wolff, sündinud 1904). Tema isa Oskar Ernst Emil Tomberg oli Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja, onu Nikolai Adolf Tomberg oli luterlik vaimulik Kamenets-Podolskis, onu Christoph Dietrich Georg Tomberg oli Vaivara koguduse õpetaja. Isapoolne vanaisa Johannes Tomberg oli rentnik Tudulinnas, emapoolne vanaisa Heinrich Ferdinand Hoffmann oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.

## Kirjandus
*Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 109
Aripo mägi

**Aripo** (hispaaniapäraselt ka *El Cerro del Aripo*, inglise keeles *Mount Aripo*) on mägi Trinidadi Põhjaahelikus, Arima linnast kirdes. Mäe kõrgus on 940 m. See on Trinidadi ja Tobago kõrgeim punkt.

Mäetippu viib rada lähedalasuvast Aripo külast. Mäe vihmametsades elab saare endeem  pugal-parukhoko (*pawi*), mäe lubjakivisse tekkinud urgetes ja süvendites aga öise eluviisiga õlilinnud ehk guahaarod.
August Leopold Lezius

**August Leopold Lezius** (5. september 1864 Nõo – 28. juuli 1945 Potsdam) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta õppis Blumbergi eelkoolis Tartus ja lõpetas aastal 1881 Tartu Kroonugümnaasiumi. Töötas aastatel 1881–1882 kodukooliõpetajana. Astus aastal 1882 Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1888 arsti astme väärilisena.

Ta oli aastast 1890 Tartu linnahospitali ülikooli osakonna assistent. Aastal 1891 täiendas ta ennast Berliinis ja oli siis pool aastat valvearstiks Peterburi Nadežda sünnitusmajas. Aastal 1892 alustas ta Tartus erapraksist ja oli aastast 1893 ka Tartu vangla arst. Tema erialadeks jäid sise- ja naistehaigused ning sünnitusabi. 1907. aastast oli ta Tartu Linnahaigla ülemarst ja direktor ning ka Tartu linnaarst. Ta töötas seejärel Tartus aastani 1939 peamiselt eraarstina.

## Isiklikku
Tema isa Andreas Friedrich Lezius oli Tõstamaa ja Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja, vend Friedrich Eduard Lezius oli Rõuge Maarja koguduse adjunktõpetaja ning Greifswaldi ülikooli õppejõud, Kieli ja Königsbergi Ülikooli professor, teine vend Oskar Alfred Lezius (1861–1927) oli arst, kolmas vend Hermann Arnold Lezius oli Kuressaare ja Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja. Vanaisa Georg Friedrich Karl Heinrich von Bidder oli Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professor ja Tartu Ülikooli rektor, onu Friedrich Ernst Bidder oli Tartu Ülikooli arstiteaduskonna õppejõud, teine onu Paul Roderich Bidder oli Laiuse Püha Jüri koguduse õpetaja.
## Viited

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 84
## Välislingid
*
1851. aasta maailmanäitus

**1851. aasta maailmanäitus**, ka **kõikide rahvaste tööstusnäitus** (inglise keeles *Great Exhibition*), mõnikord nimetatud ka Kristallpalee näituseks, oli esimene maailmanäitus, mis toimus Londonis Hyde Parkis 1. maist kuni 15. oktoobrini 1851. Maailmanäitus sai avalöögiks järgmistele kultuuri- ja tööstusteemalistele maailmanäitustele, mis võitsid 19. sajandil suure populaarsuse. 

Maailmanäitus korraldati Henry Cole'i ja kuninganna Victoria abikaasa prints Alberti eestvedamisel. Näitust külastas arvukalt oma aja nimekaid persoone, sealhulgas loodusteadlane Charles Darwin, leiutaja ja ärimees Samuel Colt, kuningliku Orleansi perekonna liikmed ning kirjanikud Charlotte Brontë, Charles Dickens, Lewis Carroll, George Eliot ja luuletaja lord Alfred Tennyson.

Näitus avati kõigile ühiskonnaklassidele, mis tõi kaasa kõrgklassi protesti. Prints Albert jäi oma arvamusele kindlaks. Siiski seati algne piletihind kõrgeks – esimesel kahel päeval maksis päevapilet 1 naela, edasi kuni 22. maini 5 šillingit, sealt edasi juba 1 šilling, välja arvatud reeded – kui pilet maksis kaks šillingit ja kuus penni, ning laupäeva piletihind jäi 5 šillingi peale.

## Vaata ka
* Maailmanäitused

## Kirjandus
* Auerbach, Jeffrey A. *The Great Exhibition of 1851: A Nation on Display*, Yale University Press, 1999.
* Gibbs-Smith, Charles Harvard. *The Great Exhibition of 1851*, London: HMSO. First edition 1951, second edition 1981.
* Greenhalgh, Paul. *Ephemeral Vistas: The Expositions Universelles, Great Exhibitions and World's Fairs, 1851–1939*, Manchester University Press, 1988.
* Leapman, Michael. *The World for a Shilling: How the Great Exhibition of 1851 Shaped a Nation*, Headline Books, 2001.
* *Dickinson's Comprehensive Pictures of the Great Exhibition of 1851*, Dickinson Brothers, London, 1854.

## Välislingid

* 1851 map Map of London showing the site of the Great Exhibition in Hyde Park. MAPCO
* "Memorials of the Great Exhibition" (cartoon) Cartoon series from Punch Magazine
* Charlotte Bronte's account of a visit to the Great Exhibition mytimemachine.co.uk
* 
* Great Exhibition Collection in the National Art Library Victoria and Albert Museum
* "In Our Time" BBC radio programme discussing the Great Exhibition and its impact. Originally broadcast 27 Apr 2006
* Royal Engineers Museum Royal Engineers and the Great Exhibition
*
Trapetsiaalsed hauaplaadid

**Trapetsiaalsed hauaplaadid** on Euroopas ajavahemikust 7. sajandist 14. sajandi alguseni pärinevad kivist hauatähised, mis on peatsist laiemad ja jalutsist kitsamad. Nende massilise kasutuse aeg langeb 11.–13. sajandisse.

## Trapetsiaalsed hauaplaadid Eestis
Eestis leiduvad trapetsiaalsed hauaplaadid peamiselt Saaremaal, Muhu saarel ja Läänemaa mandriosas, kokku 90 kindlat ja 14 oletatavat hauaplaati ja fragmenti. Lisaks on kaks plaati leitud Järvamaalt ja üks Hiiumaalt. Plaadid on raiutud kohalikust paekivist või dolomiidist, pikkusega 106–196 cm, ülemise otsa laiusega 55–108 cm, alumise otsa laiusega 55–95 cm ja paksusega 12–25 cm. Plaatidel on madalreljeefis või uurendatud kujutised (rõngasrist, rombrist, ilmapuu/protsessioonirist, sarv või joogisarv, inimfiguur/sõdalane, ladina ja Kreeka rist, haakrist, maarjaroos). Tekstid puuduvad (ühel juhul võidi see lisada hiljem). Plaadid asuvad kirikuaedades, kirikute põrandais või seintes. Ilmselt alates hiliskeskajast on plaate kasutatud sekundaarse ehitusmaterjalina. Pole täpselt teada, millised plaadid paiknevad oma algsel asukohal.

Trapetsikujulisi hauaplaate on Eestis leitud Ambla, Haapsalu, Hanila, Järva-Peetri, Kaarma, Karja, Karuse, Kihelkonna, Kullamaa, Lääne-Nigula, Muhu, Pöide, Pühalepa, Ridala ja Valjala kirikust.

Eestis leiduvate hauaplaatide täpsem dateerimine ja seostamine eksklusiivselt paganluse või kristlusega on vaieldav.

## Viited

## Kirjandus
*Trapetsiaalsed hauaplaadid Eestis. Muinsuskaitseamet, Tallinn 2004.

## Välislingid
* Tekstieelsete hauaplaatide kataloog. – muinsuskaitseamet.ee
Andorra Jalgpalliliit

**Andorra Jalgpalliliit (FAF)** (katalaani keeles *Federació Andorrana de Futbol*) on 1994 asutatud Andorra mittetulundusühing, mis korraldab kohalikke jalgpallimeistrivõistlusi (sh Primera Divisió), haldab eri koondisi (sh Andorra jalgpallikoondist).
Laimantas Jonušys

**Laimantas Jonušis** (sündinud 18. juunil 1957) on leedu tõlkija ja kirjanduskriitik.

Ta on leedu keelde tõlkinud näiteks Salman Rushdie, Vladimir Nabokovi, John Updike'i teoseid.
August Friedrich Spindler

**August Friedrich Spindler** (26. oktoober 1867 Harju-Madise – 7. aprill 1941 Litzmannstadt) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta lõpetas Kuressaares gümnaasiumi. Seejärel astus ta Königsbergi ülikooli, kus algul õppis usuteadust ja ajalugu, kuid läks üle arstiteaduskonda. Hiljem õppis ta arstiteadust Müncheni ülikoolis ja lõpetas 1894. aastal arsti astme väärilisena Breslau ülikooli.

1902. aastal täiendas ta ennast Berliinis ja oli seejärel aastatel 1902–1906 arst Rõbinskis, olles aastatel 1904–1905 mobiliseeritud Vene-Jaapani sõtta. Aastatel 1908–1909 töötas ta Preisimaal. 1909. aastal naasis Eestisse ja töötas aastatel 1909–1910 Paides Järva kreisiarstina. Aastatel 1910–1939 pidas eraarstipraksist Tallinnas, erialalt oli ta naha- ja suguhaiguste arst. Aastatel 1914–1918 oli ta taas mobiliseeritud sõjaväearstiks ning teenis Peterburi sõjaväehospitalis ja Riia rindel.

1939. aastal repatrieerus ta Saksamaale, kus 1941. aastal Litzmannstadtis (praegu Łódź) suri.

## Isiklikku
Tema isa Nikolaus Friedrich Hermann Spindler oli Harju-Madise ja Harju-Risti koguduse õpetaja, hiljem Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja ja gümnaasiumi usuõpetuse ülemõpetaja ning Tartu gümnaasiumi usuõpetuse ülemõpetaja, Tartu linna vikaarõpetaja ja vangla vaimulik; vanaisa Georg Wilhelm Spindler oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse kirikuõpetaja.

## Viited

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 106

## Välislingid
*
Huerfano maakond

**Huerfano maakond** (*Huerfano County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°69' N, 104°96' W. 

Maakonna halduskeskus ja suurim on Walsenburg.

Maakonna pindala on 4126 km&sup2;. Veepindala on 6 km&sup2;.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 6711. Aastal 2000 oli elanikke 7862. 

### Naabermaakonnad
*Pueblo maakond (kirdes)
*Las Animase maakond (kagus)
*Costilla maakond (edelas)
*Alamosa maakond (läänes)
*Custeri maakond (loodes)
*Saguache'i maakond (loodes)

## Ajalugu
Huerfano on üks 1861. aastal asutatud seitsmeteistkümnest algsest maakonnast Colorado osariigis. 1866. aastal loovutati suur osa maakonnast Las Animase maakonnale. Ajutiselt 1870. aastal eraldati osa maakonnast šaieeni ja arapaho indiaani hõimudele. Maakond on nime saanud iidse vulkaani Huerfano Butte järgi.

## Rahvastik

### Linnad ja alevid
* Badito
* Calumet
* Cuchara
* Farista
* Gardner
* La Veta
* Walsenburg

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Huerfano maakonnas oli 7862 inimest, 3082 leibkonda ja 1920 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 2 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 4599 (keskmine tihedus 1/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 80,96%
*mustanahalisi 2,75%
*põlisameeriklasi 2,70% 
*aasialasi 0,39% 
*Vaikse ookeani rassist 0,08%
*teistest rassidest 9,41% 
*kahest või enam rassist 3,71%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 35,41%.  

3082 leibkonna seas oli 
*25,00% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*48,40% koos elavaid abielupaare; 
*10,40% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*37,70% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*32,80% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*14,10% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,25 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,85 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*20,90% alla 18-aastasi; 
*7,30% 18–24-aastasi; 
*27,40% 25–44-aastasi; 
*27,40% 45–64-aastasi; 
*17,00% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 42 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 118,80 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 122,80 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 25 775 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 32 664 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 24 209 dollarit, naistel 21 048 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 15 242 dollarit.  

18,00% elanikkonnast ja 14,10% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 23,70% alla 18-aastasi ja 11,90% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
*Greenhorn Mountain Wilderness
*Lathrop State Park
*San Isabeli metsakaitseala
*Sangre de Cristo Wilderness
*Spanish Peaks Wilderness

## Viited

## Välislingid
*Huerfano maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Voldemar Engelhardt Rosenstein

**Voldemar Engelhardt Rosenstein** (22. september 1865 Aruküla – 11. detsember 1946 Freising) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta õppis aastatel 1876–1878 Tallinna Linna Algkoolis, aastatel 1879–1881 Tallinna Kreiskoolis ja aastatel 1883–1887 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Astus aastal 1887 Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1896 arsti astme väärilisena.

Ta töötas aastatel 1897–1900 Odessa evangeeliumi luteri koguduse haiglas ülemarst Fickneri juures arstina. Aastatel 1900–1908 oli ta erapraktiseeriv arst Lõuna-Venemaal. Aastatel 1909–1914 oli ta Vene Punase Risti teenistuses Kišinjovis ja aastatel 1914–1918 sõjaväelaatsareti ülemarstiks. Aastatel 1919–1936 oli ta Järva-Jaanis jaoskonnaarstiks ja Kaitseliidu Järva maleva arstiks. Järva-Jaani jaoskonnaarstiks jäi ta aastani 1940. Ta kuulus ka aastast 1920 Eesti Jaoskonnaarstide Seltsi ja Järva-Jaani Vabatahtlikku Tuletõrje Ühingusse.

Ta lahkus aastal 1940 sakslaste järelrepatrieerumise käigus Saksamaale. Ta suri aastal 1946 Freisingis Baieris.

## Isiklikku
Tema vend Heinrich Arved Rosenstein oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 98.
Montana kummituslinnade loend

Siin on mittetäielik **Montanas asuvate [[kummituslinn]]ade loend**. Montanas on arvukalt kummituslinnu, mis annavad elavaid pilguheite Vana Lääne elust. Alates ajast, kui esimest korda leiti kulda Gold Creekis 1852. aastal kuni esimese suurema kullapalaviku buumi vallandumiseni Bannackis juulis 1862 on Montana mägedes välja pestud miljonite dollarite väärtuses kulla-, hõbede-, vase-, tsingi- jm maake. Mõnede tuntumate kaevanduslinnade hulka kuuluvad sellised kohad nagu Virginia City ja Nevada City Alderi mäekurus; Bannack, kus sai alguse esimene kullapalavik ja asus esimene territoriaalne kongressi hoone; Elkhorn ja Comet, kus on säilinud palju vanu ehitisi; Butte, mis ei ole küll kummituslinn, aga on pika kaevandus ajalooga.