open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bouquet garni

***Bouquet garni*** [buk'e garn'i] (prantsuse keeles 'garneerimiskimp') on Prantsuse köögist tuntud klassikaline maitsekimp.

Traditsiooniliselt koosneb *bouquet garni* kolmest põhiürdist: petersellist, tüümianist ja loorberist.
## Valmistamine
Ürdid seotakse kimbuks kokku või pannakse väikesesse marlist kotikesse. Kokkusidumine võimaldab ürdid enne serveerimist toidust kergesti välja võtta. Marlikotikese kasutamisel võiks lisada ka mõnda peenemat vürtsi, mida kimpu siduda ei saa – näiteks apelsinikoort või vürtsnelki või apteegitilli või sellerilehti või majoraani või paar musta pipra tera.

## Kasutamine
Kasutatakse suppide, hautiste ja puljongite maitsestamiseks. Lisatakse toiduvalmistamisel kohe alguses ja eemaldatakse valmis toidust.

## Vaata ka
* Ürtide loend
Tāloqān

**Tāloqān** (varem eesti keeles *Talukan*) on linn Afganistanis 250 km kaugusel pealinnast Kabulist, Takhāri provintsi halduskeskus. 

Kõrgus merepinnast on 796 m. 

Elanike arv on 35 900 (2004). 1979. aasta andmetel oli elanike arv 17 900. 

Lennujaam.

Põllumajandussaaduste ja karjaturg. Käsitöönduslik kangakudumine. 

Läheduses kaevandatakse kivisoola. 

## Välislingid
*Kaardid
Poolmetallid

**Poolmetallid** ehk **metalloidid** on metallide ja mittemetallide kõrval üks kolmest suurest elementide rühmast, mis erinevad üksteisest ionisatsiooni ja keemilise sidemega seotud omaduste poolest.

Poolmetallide eristamiseks metallidest pole kindlaid viise. Kuid erinevalt metallidest on enamik poolmetalle mitte juhid, vaid pooljuhid.
Hani dünastia

**Hani dünastia** oli Vana-Hiina dünastia.

Pärast Qini dünastia langust jagasid mässajad Qini riigi omavahel ja võimule tuli Hani dünastia. Üks pealikest sai endale valdused Hani jõe ääres ja võttis oma tiitli selle järgi. Hiljem hakkas ta teiste vastu võitlema, võitis nad, ja sai keisriks. Ta võttis Hani jõe nime oma dünastia nimeks. 

Üle nelja sajandi viis see dünastia läbi uuendusi, mis lõid aluse keisririigi püsimisele. Kõigepealt pandi paika keisri amet ja tema osa riigi valitsemisel. Hani dünastia võttis üle Qini riigi põhimõtte, mille kohaselt keiser on seaduse allikas, kõrgeim õigusmõistja ja riigi tähtsaim võimukandja. 

32. aastal viidi läbi muudatus, mille kohaselt lõpetati talupoegade iga-aastane sõjateenistusse kutsumine ja väljaõpetamine. Muudatused Hani dünastia ajal lõid keiserlikule Hiinale alustoed, kuid ühtlasi viisid ka Hani keisririigi hävingule. Võim koondus keisri lähimate inimeste, abielu kaudu tema sugulasteks saanute ja eunuhhide kätte. See põhjustas mõjukate perekondade üha suuremat võõrandumist, need tugevdasid oma kohalikke tugipunkte ja ühiskondlikke sidemeid.

Hani dünastia valitses 206 eKr – 9 pKr. Selle dünastia sugulased valitsesid ka aastatel 25–220. 

Ka hiljem on seda dünastianime kasutatud, aga need dünastiad ei kestnud kaua.

Hani dünastia:

# Lääne-Han 206 eKr – 23 pKr;
# Wang Mangi valitsemisaeg (Xini dünastia) 9 pKr – 23 pKr;
# Ida-Han 25 pKr – 220 pKr
Hugli

**Hugli** (ka *Hooghly* või *Hoogli*; bengali keeles হুগলী) on umbes 260 km pikkune jõgi Lääne-Bengalis Indias.

Algab Gangese parempoolse harujõena, ülemjooksul kannab Bhagirathi nime, suubub Bengali lahte.

Hugli ääres on Kolkata (Kalkuta) linn.
Lolland

**Lolland** on Taanile kuuluv saar Läänemeres. 

Saare pindala on 1243 km&sup2;. 1. jaanuaril 2010 oli saarel 65 764 elanikku, millega on Lolland Läänemere saartest Rügeni ja Usedomi järel kolmandal kohal, järgneb Gotland umbes 60 000 elanikuga.
Han

*Hani jõgi on jõgi Hiinas. 
*Hani jõgi on jõgi Koreas.
*Hani dünastia on  Vana-Hiina dünastia. 
***Han** on nimi, millega hiinlased end nimetavad.
* **Han** on Hanila kihelkonna nime lühend.
*Han Solo on tegelane George Lucase "Star Warsi" filmisaagast
Hani jõgi (Hiina)

**Han** (traditsioonilises hiina kirjas 漢江, lihtsustatud hiina kirjas 汉江; *Hàn Jiāng*) on jõgi Aasias Hiinas.

Han algab Qinlingi mägedest, ülemjooksul läbib ta Shanxi lõunaosas laiema nõo ja voolab edasi Hubei provintsi, kus voolab laial tasandikul. Suubub Wuhanis vasakult Jangtsesse.

Jõe pikkus on umbes 1532 km ning selle valgla pindala on ligikaudu 174 000 km².

Ajalooliselt on Han olnud tähtis transpordi- ja kaubatee ning mänginud olulist rolli Hiina tsivilisatsiooni kujunemisel. Jõe järgi on nime saanud ka Hani dünastia ning hiinlaste enamusrahvus – hanid.
Ill (Prantsusmaa)

**Ill** on jõgi Prantsusmaa kirdeosas.

Algab Juura mägede jalamilt. Voolab läbi Alsace'i  põhja poole. Suubub vasakult Reini. 

Illi ääres asub Strasbourg.

Pikkus on 223 km, valgala 4760 km².
Brienzi järv

**Brienzi järv** on järv Šveitsis Berni kantonis, just põhja pool Berni Alpe, tüüpiline Alpide-äärne järv. 

Normaalveetase on 564 m üle merepinna. Pindala 29,8  ruutkilomeetrit, sügavus kuni 259...261 meetrit. Järve kaldad on järsud, madalat vett peaaegu ei olegi. Järve pikkus on 14 km ja laius kuni 2,8 km.  Järve maht on umbes 5,2 km&sup3;. Valgala pindala on umbes 1127 km&sup2;. 

Läbi Brienzi järve voolab Aare jõgi. Pärast Brienzi järvest väljumist jõuab jõgi varsti Thuni järve. Peale selle suubub järve Lütschine jõgi ning hulk väiksemaid ojasid. 

Põhjakaldal asub Brienzi küla, millelt järv on nime saanud. Järvest edelas, Brienzi ja Thuni järve vahel on Bödeli, kuhu kuuluvad Interlakeni linn ning Matteni ja Unterseeni küla. 

Et järves on vähe toitaineid (tegemist on ühe puhtama järvega Šveitsis), siis on kalapüük napp (2001. aastal 10 078 kg). Need kalad on kohalik delikatess. 

Alates 1839 kurseerivad järvel reisilaevad. Praegu on käigus viis reisilaeva, mis kuuluvad kohalikule raudteefirmale BLS Lötschbergbahn.

## Välislingid
Luzon

**Luzon** on Filipiinide suurim saar ning riigi majanduslik ja poliitiline keskus.

16. sajandil hõivasid saare hispaanlased. Varem jagasid Luzoni territooriumi hinduistlikud-budistlikud kuningriigid, moslemiriigid ja kohalikku rahvausundit järgivad hõimud, kellel olid kaubandussidemed Malaisia, India, Jaapani ja Hiinaga.

Portugali maadeavastajad olid esimesed, kes kasutasid saare kohta kaartidel nime Luçonia või Luçon, saare elanike kohta kasutasid nad nimetust *Luções*. Hispaania võimu all kandis saar nime Uus-Kastiilia (*Nueva Castilla*).

Saarel asub Filipiinide pealinn Manila.

Luzoni saarel asuvad Filipiinide 17 piirkonnast 8: Bicoli, Cagayan Valley, Calabarzoni, Cordillera, Ilocosi, Kesk-Luzoni, Mimaropa ja Pealinna piirkond.

Levinumad rahvad on ilokod, pangasinanid, pampangad, tagalogid ja bikolid. Veel on esindatud aitad, ibanagid ja bontokid.

Saarel asub Bulusani vulkaan.

## Viited
Lõuna-Sporaadid

**Lõuna-Sporaadid** (kreeka *Nóties Sporádes*) on hajali asetsevad saared Egeuse mere kaguosas Küklaadide ja Türgi vahel.
Cheiron

**Cheiron** (ladinapäraselt *Chiron*) on kreeka mütoloogias kentaur. Varasemas mütoloogias on Cheironi mainitud ka kui Tessaalia jumalat, kes leiutas ravikunsti.

Hiljem tuntakse teda aga kui oma liigi kohta ebatavaliselt arukat ja õiglast kentauri. Erinevalt teistest kentauridest ei olnud ta riiuhimuline ega tõstnud kunagi kätt inimese vastu.

Cheiron oli titaan Kronose ja Philyra poeg (seepärast nimetati teda sageli ka **filüriidiks**). Nimelt oli Kronos enne Philyraga ühteheitmist võtnud hobuse kuju ja nii sündis poeg kentaurina. Ema olevat aga pärast poja nägemist niivõrd kohkunud, et muudeti ta enda palvel pärnapuuks.

Ta elas Pelioni mäe koopas ja õpetas paljudele kreeka kangelastele ravikunsti, jahipidamist, ratsutamist, relvade valmistamist ja muusikat (ta oli ka lüüra leiutaja).

Cheironi õpilased olid muuhulgas ka Achilleus, Asklepios, Iason ja Phoinix. 

Cheiron päästis ka Peleuse, kelle Akastos oli metsa relvitult maha jätnud, et kentaurid ta tapaksid. Cheiron andis Peleusele tema mõõga tagasi.

Kui Cheironi tabas Heraklese mürgine nool, mis tekitas ravimatu haava, eelistas ta suremist valule ja loovutas ta oma surematuse Prometheusele.

Pärast surma sai Cheironist Amburi tähtkuju.

Cheironi järgi on nimetatud väikeplaneet 2060 Chiron.

## Vaata ka
*2060 Chiron

## Välislingid
*Theoi project: Kheiron
2060 Chiron

**2060 Chiron** on komeet, mille 1977. aastal avastas Charles Kowal. Hiljem on Chironit leitud ka juba 1895. aastal tehtud piltidel.

Algul peeti teda asteroidiks.

Ta nimetati 1979. aastal kentaur Chironi järgi. Ta leiti esimesena uuest taevakehade klassist, mida nüüd tuntakse kentauride nime all.

Chironi läbimõõt on paarsada kilomeetrit.
George Balanchine

**George Balanchine** (õieti **Giorgi Balantšivadze**; 22. jaanuar (vana kalendri järgi 9. jaanuaril) 1904 Peterburi – 30. aprill 1983) oli üks 20. sajandi väljapaistvamaid koreograafe ja üks American Balleti rajajaid. Ta moodustab silla klassikalise ja moodsa balleti vahel.  

Tema isa oli Meliton Balantšivadze (1862–1937), gruusia helilooja, üks gruusia ooperi rajajaid. Ka tema vend Andria Balantšivadze (1906–1992) oli tuntud gruusia helilooja.    

Aastal 1921 lõpetas ta Maria teatri kooli balletiklassi ning 1923 Petrogradi konservatooriumi. 1921–1924 oli ta Petrogradi Ooperi- ja Balletiteatri näitleja. 

Aastal 1924 kuulus ta väikese balletitantsijate trupi koosseisu, kes käisid turneel Lääne-Euroopas. Londonis nägi teda Sergei Djagilev, kes tegi talle ettepaneku ühineda trupiga Ballets Russes, algul tantsijana, hiljem peakoreograafina. Põlvevigastus tegi tema tantsijakarjäärile lõpu.  

Metseen Lincoln Kirstein (1907–1996) veenis 1933 Balanchine'i tulema USA-sse ja rajama ameerika balletitrupi. Balanchine rajas kõigepealt balletikooli. Aasta hiljem avati American Ballet ning sellest sai Metropolitan Opera balletitrupp. Balanchine lahkus peagi.

Aastal 1946 rajas ta New York City Balleti.  

Aastal 1954 lavastas ta "Pähklipureja", millest alates ballett hakkas USA-s seostuma jõuludega. 

Balanchine on olnud koreograaf ka muusikalis, filmis ja televisioonis.  

Balanchine suri 1983 Creutzfeldt-Jakobi tõppe.

## Tunnustus
*1983 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia auliikmeks

## Kirjandus
* Uno Ussisoo, "George Balanchine" – TMK 1984, nr. 7, lk. 81–84
Kaldeera

**Kaldeera** on vulkaani või selle tipu kokkuvarisemisel tekkinud negatiivne pinnavorm.

Kaldeera tekib enamasti pärast plahvatuslikke ja võimsaid vulkaanipurskeid, mis on osaliselt tühjendanud magmakambri, mistõttu selle kohal asuv toetuseta jäänud vulkaan kukub kokku.

Kaldeera põhja võib tekkida järv, näiteks Crater Lake USA-s, mis moodustus kunagise vulkaani Mazama kokkuvarisemisel. Kui vulkaan on endiselt aktiivne, tekib kaldeera põhja uus kraater, nagu näiteks Aso vulkaanil Jaapanis.

Termin "kaldeera" tekkis 1815, kui saksa geoloog Leopold von Buch külastas Tenerifel olevat Teide kaldeerat ja La Palmal olevat Caldera de Taburientet. Kui ta avaldas oma mälestused ja tähelepanekud sellest reisist, hakkas ta kasutama terminit "kaldeera", mille teisedki geoloogid kasutusele võtsid.

Maailma kõige suurem kaldeera on Indoneesias Sumatra saarel asuvast Toba vulkaanist järele jäänud kaldeera, kus asub maailma suurim kraatrijärv Toba järv. See järv on 100&nbsp;km pikk ja 30&nbsp;km lai. See moodustus 75 000 aastat tagasi inimkonna ajaloo kõige suurema vulkaanipurske käigus, kui atmosfääri paiskus 2000–2800&nbsp;km³ ainet. Purske tulemusena oleks inimkond äärepealt välja surnud.

Väga suur kaldeera on ka USA-s Colorados asuv La Garita, mille suurus on 35×75&nbsp;km. See kaasnes maailma kõige suurema teadaoleva vulkaanipurskega, mille kõigus paiskus atmosfääri umbes 5000&nbsp;km³ ainet. See juhtus 26–28 miljonit aastat tagasi oligotseenis.

## Vaata ka
*Paektu-san
Afganistani asulate loend

''Siin on loetletud Afganistani asulaid. 

## A
Anār Darreh - Andkhvoy - Āqchah - As‘adābād - Asmar - Aybak

## B
Baghlān - Bagrām - Bālā Murghāb - Balkh - Bāmiān - Barākī Barak - Bāsawul - Bust

## C
Chagcharān - Chāh Āb - Chārīkār - Darwāzahgêy

## D
Delārām - Dīshū - Dowlatābād

## E
Emām Şāheb - Eshkāshem

## F
Farāh - Fārsi - Feyẕābād

## G
Gardēz - Ghaznī - Ghowr - Girishk - Ghōryān - Gizāb

## H
Herāt

## J
Jabal os-Sarāj - Jalālābād - Jorm

## K
Kabul - Kajaki - Kalā-i Now - Kalāt - Kāmdīsh - Kandahār - Kang - Karrukh - Khānābād - Kholm - Khowst - Khvājeh ‘Alī Soflá - Kondūz - Koshk-e Kohneh - Kūchnay Darwishān

## L
Langar - Lashkargāh

## M
Mahmūd-e Rāqī - Mazār-e Sharīf - Maydān Shahr - Mehtarlām - Meymaneh - Mīr Bachcheh Kūt - Moshūray - Muqur

## N
Naghlū

## O
Orgūn - Owbeh

## P
Paghmān - Panjāb - Pol-e Khomrī - Pul-i ‘Alam

## Q
Qarqin

## R
Rostāq - Rūdbār

## S
Sang Chārak - Sang-e Māsheh - Sarowbī - Sheberghān - Shindand - Shīnkāy - Shīr Khān - Shūlgareh - Surkhāb

## Z
Zaranj - Zareh Sharan - Zendeh Jān - Zībāk

## T
Tagāb - Tāloqān - Teywarah - Towr Kham - Towraghondī -  Tūlak

## U
Uruzgān

## W
Wāzah Khwāh
Yangon

**Yangon** on linn Myanmaris, Yangoni piirkonna halduskeskus ja riigi suurim linn. See asub Yangoni ja Bago jõe ääres 30 kilomeetri kaugusel rannikust, Martabani lahest.

Varem on eesti keeles kasutatud ingliskeelse nime *Rangoon* mugandust **Ranguun**.

"Yangon" tuleneb birmakeelsetest sõnadest *yan* ja *koun*, mis tähendavad vastavalt 'vaenlased' ja 'jooksevad ära'.

Yangonis valitseb troopiline mussoonkliima. Aasta otsa on palav: õhutemperatuur on stabiilselt 25 ja 30 kraadi vahel. Maist oktoobrini on vihmaperiood, muul ajal kuivaperiood. Juulis langeb sademeid keskmiselt 600, jaanuaris-veebruaris 2 millimeetrit, aastas 2743 mm.

Linna asutasid 6. sajandil monid, kes hoidsid siis kontrolli all Myanmari rannikuosa. Algul kandis see nime **Dagon** ja ta oli harilik kaluriküla. 1753. aastal vallutas linna kuningas Alaungpaya ja nimetas linna Yangoniks. 1841. aastal hävitas linna tulekahju. 1852. aastal vallutasid linna Briti väed Teises Inglise-Birma sõjas. Linn sai tugevaid kahjustusi ja liideti Briti Indiaga.

Britid panid paika Yangoni ruudulise tänavavõrgustiku ja asutasid koole, sealhulgas Ranguuni Kolledži, millest kasvas välja Yangoni ülikool. Inglise perioodil olid linlaste tähtsaimad tegevusalad riisikasvatus ja puidutootmine; vähem toodeti suhkruroogu, vääriskive ja vandlit.

1930. aastal tabasid linna maavärin ja tsunami. Rängalt kahjustas linna ka Teine maailmasõda. 8. märtsil 1942 vallutasid linna Jaapani väed. Pärast sõda, kui Myanmar sai 4. jaanuaril 1948 iseseisvaks, kuulutati Yangon Myanmari pealinnaks. Enne iseseisvumist moodustasid linna elanike enamiku indialased; hiljem suurenes bamarite osakaal.

Inglispärane nimi *Rangoon* muudeti ametlikult Yangoniks 1989. Siiski ei tunnusta seda kõik riigid, sest ei tunnusta Myanmaris võimul olevat huntat. Seepärast jätkab näiteks USA valitsus nimede *Rangoon* ja *Burma* kasutamist.

6. novembril 2005 viis valitsus pealinna 320 kilomeetrit põhja poole Naypyidawi. Selle põhjused pole päris selged. On oletatud, et valitsus soovib pealinna, kuhu ei ulatuks välismaine telekommunikatsioon. Samuti on arvatud, et sisemaal asuvat pealinna on USA-l raskem vallutada.
Täheteke

**Täheteke** on protsess, mille käigus molekulipilved muutuvad tähtedeks. 

Praegu arvatakse, et molekulipilvede tuumad (eriti suure tihedusega piirkonnad) muutuvad gravitatsiooniliselt ebastabiilseks, fragmenteeruvad ja hakkavad kollapseeruma. Osa gravitatsioonienergiast, mis kollapsis vallandub, kiiratakse välja infrapunakiirgusena, osa energia arvel tõuseb objekti tuuma temperatuur.
Indus

**Indus** on jõgi, mis voolab Lõuna-Aasias. 

Indus algab Tiibetist. Ülemjooksul voolab loodesse ja laskub sügavasse orgu Karakorami ja Himaalaja vahel. Seejärel pöördub Indus edelasse ümber Nanga Parbati mäe ja voolab läbi Himaalaja eelmägede. Pärast Soolaaheliku läbimist jõuab tasandikule (Induse-Gangese madalikule). Suubub Araabia merre, moodustades delta. 

Olulisemad lisajõed on Shyok, Gilgit, Kabul ja Panjnad.

## Nimi
Tiibeti keeles ཧིན་དའུ (Hindau), hindi keeles सिंध (Sińdh), urdu keeles سندھ (Sindh). 

Sanskriti keeles *sapta sindharas* 'seitse jõge (jõgikond)', vanakreeka keeles *᾽Ινδός* (Indos).

## Vaata ka
*Induse kultuur
*Tarbela tamm
Albeedo

**Albeedo** (ladina sõnast *albedo* 'valgesus') on pinna peegeldumisnäitaja.

Pinna albeedo väärtus on arv 0 ja 1 vahel, mis näitab peegelduva kiirguse intensiivsust võrreldes pealelangeva kiirgusega. Heleda pinna albeedo on suurem kui tumedal. Väljendatakse ka protsentides 0–100%.

Looduslike pindade albeedo jääb reeglina vahemikku 5–95%. Albeedo on tähtis füüsikaline suurus astronoomias ja meteoroloogias.

Paljude pindade puhul oleneb albeedo valguskiirte langemisnurgast. Näiteks merepinna albeedo võib muutuda vahemikus 2...99%, sõltuvalt sellest, kas Päike on seniidis või horisondil.

Planeedi Maa keskmine albeedo on 37%, Kuu albeedo aga 12%, seega on Kuu märksa tumedam taevakeha kui Maa.

Absoluutselt musta keha albeedo on null.

## Vaata ka
*kiirgusbilanss
*valgus
Protogalaktikad

**Protogalaktikad** on gaasipilved, millest tekivad galaktikad. 

Arvatakse, et tähetekke kiirus galaktika evolutsiooni sellel perioodil määrab, kas kujuneb spiraalgalaktika või elliptiline galaktika: aeglasema tähetekke puhul kujuneb spiraalgalaktika.
Lääne-Teravmäed

**Lääne-Teravmäed** on saar Teravmägede lääneosas. 

Pindala 38 000 km&sup2;. 

Mitu lahte lõhestavad saart sügavalt. 

Saar on mägine, kõrgeim tipp on 1713 meetri kõrgune Newtontoppen. 

Kliima on külm. 

Pisut üle poole saarest on kaetud liustikega.

Suuremad asulad saarel on Longyearbyen, Barentsburg ja Ny-Ålesund.

## Vaata ka
* Teravmägede seemnepank
Algmeridiaan

**Algmeridiaan** ehk **nullmeridiaan** on meridiaan, mis läbib Greenwichi observatooriumi. Algmeridiaani pikkuskraad on 0°. Algmeridiaan moodustub maaellipsoidi ning tasandi, mille moodustavad maaellipsoidi keskpunkt, Greenwichi observatoorium ning poolused, lõikumisel.

## Vaata ka
*Greenwich

## Välislingid
* "Nullmeridiaani määramisest – Ka Kuressaare on olnud geograafiliste pikkuste lugemise algpunktiks", Oma Saar, 14. juuni 2008
Perseiidid

**Perseiidid** on meteoorivool ehk tähesadu, mis tipneb igal aastal 12. augustil ning on jälgitav kuni kaks nädalat enne ja pärast seda (isegi juuli keskpaigast). Kõige paremini on neid näha siiski 11. augusti ja 14. augusti vahel.

Perseiide põhjustab Perseiidide pilv, mis paikneb piki Swifti-Tuttle'i komeedi orbiiti ja koosneb osakestest, mis on sellest komeedist eraldunud ajal, mil komeet möödus lähedalt Päikesest. Tähesadu on nähtav ajal, kui Maa läbib komeedi orbiidi.

Suurem osa sellesse pilve kuuluvast tolmust on umbes 1000 aastat vana. On ka noorem tolmuformatsioon, mis eraldus komeedist 1862. Alates umbes keskööst vastu 12. augustit 2004 (Eesti aja järgi) võis näha sellesse kuuluvaid meteoore isegi tavalisest suurema langemissagedusega. Meteooride sagedus võis ulatuda 200 meteoorini tunnis.

Perseiidide radiant on Perseuse tähtkujus. Swift-Tuttle'i komeedi orbiidi asendi tõttu on perseiidid jälgitavad peamiselt põhjapoolkeral.

Tähesadu on paremini jälgitav suurtest linnadest eemal, kus puudub linna valguskuma.

## Viited
Keeristorm (film 1996)

"**Keeristorm**" (inglise keeles "Twister") on  1996. aasta USA põnevusfilm, mille lavastas Jan de Bont ja mis räägib ilmaennustaja Bill Hardingu (Bill Paxton) ja tema keeristormide jahtijast naise Jo (Helen Hunt) võitlusest tornaadoga.
Kesköö

**Kesköö** on kellaaeg, mil algab uus kalendriööpäev (muutub kuupäev):  kell 12 öösel, kell 24.00 ehk kell 00.00.

Vanarooma ajaarvamissüsteemi järgi oli kesköö täpselt päikeseloojangu ja päikesetõusu vahel.

## Vaata ka
*keskpäev
*öö
SI (täpsustus)

**SI** on lühend, mis võib tähendada:
**Système International d'Unités* (prantsuse keeles 'Rahvusvaheline Mõõtühikute Süsteem'):  SI-süsteem
*Sotsialistlik Internatsionaal
*Sloveenia kahetäheline maakood standardi ISO 3166-1 järgi (vaata ka ISO maakoodide loend)
*Smithsonian Institution (muuseumikompleks Washingtonis)
*Sports Illustrated (USA spordiajakiri)
*Skynet Airlines'i IATA kood
*Staten Island, New Yorgi linnaosa
*Sõltumatu Infokeskus

**Si** võib tähendada järgmist:
***[[Si (muusika)|Si]]** on heli **[[h (muusika)|h]]** silpnimetus.
***Si** on räni keemiline sümbol.
***[[.si]]** on Sloveenia tippdomeen ISO 3166-1 kahetähelise maakoodi (**[[SI]]**) järgi. 
***si** on singali keele ISO 639-1 kood.

## Vaata ka
*S1
Akadeemia (ajakiri)

**Akadeemia** (alapealkirjaga **Eesti Kirjanike Liidu kuukiri Tartus**) on Tartus riigi toel ilmuv kultuuriajakiri, mille eesmärk on "vahendada eri teadusharude tänapäevast taset ja arengut". 

Ajakirjas avaldatakse filosoofiliste, teaduslike ja populaarteaduslike artiklite ja esseede tõlkeid ning algupäraseid artikleid ja esseesid, vähem ilukirjandust ja graafika reproduktsioone. Ilmub ka retsensioone.    

Ajakiri hakkas ilmuma sagedusega kord kuus 1989. aasta aprillist. Alates 1990. aastast ilmub 12 korda aastas.

## Akadeemia 1937–1940
Praeguse ajakirja Akadeemia eelkäija oli Tartus 1937–1940 ilmunud üliõpilasseltside ajakiri Akadeemia, mis esindas tollasele autoritaarsele režiimile vastanduvat demokraatlikku hoiakut ning sarnanes taotlustelt praeguse ajakirjaga. Ajakirja andis välja Üliõpilasseltside Vilistlaskogude Liit.

## Erinumbrid
Lisaks tavalistele mitmekesise sisuga numbritele on koostatud aeg-ajalt temaatilisi erinumbreid:
*2002 nr 12 – ülikooli ajaloo erinumber
*2006 nr 11 – Eesti teatri aasta erinumber
*2009 nr 9 – julgeolekupoliitika (sõja-, rahu- ja julgeolekupoliitika) erinumber
*2011 nr 5 – vaba tahte erinumber
*2011 nr 12 – rahvastiku (rahvaloenduse) erinumber
*2013 nr 12 – kultuuripärandiaasta erinumber
*2014 nr 5 – 10 aastat NATOs ja Euroopa Liidus
*2015 nr 4 – kultuuriteooria erinumber
*2017 nr 10 – usupuhastuse erinumber
*2022 nr 2 Juri Lotmann 100
*2024 nr 4 – Immanuel Kant 300
*2025 nr 6 – eesti raamat 500
*2025 nr 10 – Virumaa erinumber

## Peatoimetajad
*1937–1940 toimetus – Alfred Koort, Hans Kruus, Ants Piip, tegev- ja vastutav toimetaja Jaan Ots 
*1989–2001 Ain Kaalep
*2001–... Toomas Kiho

## Tunnustus
*1996 – Eesti Taassünni Auhind
*2005 – Tartu Kultuurikandja auhind (kutseline kooslus)

## Välislingid
*Ajakiri Akadeemia, 2017–2025...  DIGAR-is
*Akadeemia vanemad numbrid 1989–2008 DIGAR-is
*Akadeemia aastakäigud 1937–1940 Eesti Rahvusraamatukogu digiarhiivis
Limmat

**Limmat** on jõgi Šveitsis.

Algab Zürichi linnas Zürichi järvest. Suubub Aaresse. Pikkus 35 km. Jõel asub vähemalt kümme hüdroelektrijaama.
Mallorca

**Mallorca** on Hispaaniale kuuluv saar Vahemeres, suurim Baleaari saartest. 

Pindala on 3640 km&sup2;. 

Saare põhjaosa on mägine, kõrgusega kuni 1443 meetrit.

Mallorcal asub Palma linn.

## Haldusjaotus
Mallorcal on kuus maakonda (*comarca*):

## Vaata ka
*''Xueta''

## Välislingid
MIN

**Min** võib tähendada mitut asja:
***min** on minuti lühend
***[[Min (mütoloogia)|Min]]** oli vanaegiptuse mütoloogias viljakusjumal ja karavanide kaitsja.
***[[Min (riik)|Min]]**  (&#38397;; M&#464;n) oli riik Hiinas praeguse Fujiani provintsi kohal Wudai ajastul. 
***Min** (&#38397;; M&#464;n, on Hiina Fujiani provintsi lühend.  
***[[Mini jõgi (Jangtse)|Mini jõgi]]** on Jangtse lisajõgi. 
***[[Mini jõgi (Fujian)|Mini jõgi]]** on jõgi Fujianis.
***[[Mini mäed]] on [[mäestik]] [[Hiina]]s.
***Min (perekonnanimi)'''
**Mart Min on Eesti elektroonikateadlane.
Man

**Man** on saar Iiri meres, mis moodustab Briti krooni sõltkonna.

Saare kaugus Šotimaa rannikust 29&nbsp;km, Inglismaa rannikust 48&nbsp;km ja Iirimaa rannikust 52&nbsp;km. Saare ulatus edelast kirdesse 52&nbsp;km ja loodest kagusse 22&nbsp;km. Mani ranniku lähedal on väikseid laidusid, millest suurima, Calf of Mani, pindala on 250 ha.

## Loodus

Saar on mägine, kõrgeim tipp on Snaefell (621 meetrit).

Kliima on mereline.

## Poliitika
Mani riigipea on Suurbritannia kuningas Charles III, kelle tiitel on Lord of Mann. Seadusandlik organ on kahekojaline parlament Tynwald (mänksi Tinvaal), mis tegutseb vähemalt alates 979. aastast ja on vanim järjepidevalt tegutsev seadusandlik kogu maailmas. Alamkoda *[[House of Keys]]* valitakse üldistel otsevalimistel. Ülemkoda *[[Legislative Council]]* (Seadusandlik Nõukogu) koosneb kaudselt valitud ja *ex-officio* liikmetest. Täidesaatvat võimu teostab Tynwaldi liikmetest koosnev ministrite nõukogu, mida juhib peaminister (Chief Minister), kelleks 2006. aastast on Tony Brown.

## Välissuhted
Man ei ole Suurbritannia osa. Man ei kuulu ka Euroopa Liitu, kuid saarel on vabakaubandusleping Euroopa Liiduga. Saare kaitse- ja välispoliitika eest vastutab Suurbritannia, kes esindab saart rahvusvahelistes organisatsioonides.

Mani kodanikud on ühtlasi ka Suurbritannia kodanikud, kuid neile ei laiene Euroopa Liidu liikmesusest tulenevad Suurbritannia kodanike õigused.

## Rahvastik ja keel
Mani elanikkond koosneb keldi hõimu mänkside järeltulijatest. Saarel räägitakse inglise keelt. Keldi keelte hulka kuuluv mänksi keel hakkas hääbuma 19. sajandil. Selle viimane kõneleja Ned Maddrell suri 1974. aastal, kuid keelt on hiljem püütud elustada. Alates 1993. aastast õpetatakse saare koolides mänksi keelt. Saarel on ka paarkümmend last, kelle emakeel on mänksi keel. 2001. aasta rahvaloenduse andmeil oskas saare 76 315 elanikust 1689 ehk 2,2% mänksi keelt.

Suuremad asulad on Douglas (Doolish) 25 000 elanikuga, Onchan (Kione Droghad) ja Ramsey (Rhumsaa).

## Majandus
Peamised majandusharud on turism ja rahandus. Saarel on oma raha – Mani naelsterling, mis on 1:1 seotud Suurbritannia naelsterlingiga.

Saarel on umbes 800&nbsp;km maanteid, 68,5&nbsp;km raudteid ja rahvusvaheline lennujaam. Douglase rannapromenaadil tegutseb tänini ajalooline hobutramm.

## Vaata ka
*Perthi leping

## Viited

## Välislingid
*Mani valitsuse koduleht
Ottawa

**Ottawa** (haldusüksusena inglise *City of Ottawa*, prantsuse *Ville d'Ottawa* – 'Ottawa linn') on Kanada pealinn. Linn asub Ontario provintsi idaosas Ottawa jõe kaldal.

Ottawa kohal elasid algonkini hõimud, kuni 1800. aastal rajas Philemon Wright sinna inglaste asunduse.

Ottawast sai Kanada pealinn 31. detsembril 1857, kui kuninganna Victoria valis selle pealinnaks.

Alates 1976. aastast on Ottawas toimunud rahvusvaheline animafilmide festival.

## Vaata ka
* Ottawa Ülikool

## Viited

## Välislingid
* http://www.ottawa.ca/
Nissi vald

**Nissi vald** oli vald Harju maakonna edelaosas. Vald eksisteeris aastatel 1992–2017. 2017. aastal ühines Nissi vald Saue vallaga.

Vald piirnes põhjas Harju maakonna Padise ja Vasalemma vallaga, lõunas Rapla maakonnaga, idas Harju maakonna Kernu vallaga ja läänes Lääne maakonnaga.

Nissi viimane vallavanem oli Ermil Miggur.

## Asustus
Vallas oli kaks alevikku, Turba ja Riisipere, kus 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli vastavalt 1094 ja 1055 elanikku, ning 17 küla: Aude (14 elanikku, 2000. aasta rahvaloendus), Ellamaa (210), Jaanika (45), Kivitammi (62), Lehetu (200), Lepaste (41), Madila (24), Munalaskme (127), Mustu (33), Nurme (53), Odulemma (60), Rehemäe (37), Siimika (28), Tabara (43), Vilumäe (58), Viruküla (22), Ürjaste (87).

## Majandus
Nissi valla territooriumist oli metsamaad umbes 50%. Põllumaadest oli kasutuses umbes 4000 hektarit.

Valda läbis Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee. Vallas lõppes elektrifitseeritud Haapsalu-suunaline raudtee (Keila–Riisipere raudtee). Ida-lääne suunal läbisid valda Riisipere–Vasalemma, Riisipere–Nurme ja Vaimõisa–Nurme tee, mis ühendavad Paldiskit Via Balticaga.

60–65% tööealistest elanikest töötas väljaspool valda, peamiselt Keilas ja Tallinnas.

## Ajalugu
Nissi nime on esmamainitud Taani ja Rootsi preestrite ristimisretkede kroonikaraamatutes aastaist 1219 ja 1220. Aastal 1241 on mõne Nissi ala haldaja olnud Mattis Risbiti nimeline läänimees. Tema nimest tuleneb nimekuju Riesenberg, eestistatult Riisepere ehk Riisipere. Sellenimelist rüütlimõisa mainitakse juba 14. sajandil Eesti vanemate ja jõukamate mõisate hulgas. 16. sajandi alguses olid Nissi alad Hertele-nimelise kirikukihelkonna keskuseks, kuid sajandi lõpuks Nissi kihelkond ajutiselt kaotati. Taasiseseisvumine kirikukihelkonnana toimus 1645. aastal.

Valla ajaloo aluseks võib pidada Riisipere rüütlimõisa alluvusse kuuluvat talupoegade kogukonda, mis sai valitsusliku sõltumatuse 1866. aastal Baltimaades kehtestatud vallaseaduse põhjal. Nissi vald sündis 1938/39. aastal toimunud vallauuendusega, mil liitusid Riisipere ja Laitse vallad. Kolhoosikorra kehtestamise aegu, 1950. aastal moodustati Nissi valla aladest Nissi külanõukogu, mis kuulus Keila rajooni alla. Nissi vald sai omavalitsusliku staatuse tagasi 21. mail 1992. Augustis 1993 eraldati Nissi vallast Kernu vald.

2017. aastal ühines Nissi vald Saue vallaga.

## Vaata ka
* Nissi tee

## Viited
Manitoulin

**Manitoulin** on saar Huroni järves. Kuulub Kanada Ontario provintsi.

Saare pindala on 2766 km&sup2;. See on maailma suurim järvesaar.

2001 elas saarel 11 933 inimest.
Nissi kirik

**Nissi Maarja kirik** on luteri kirik Harju maakonnas Riisipere aleviku Nissi asumis, Riisipere–Nurme tee ääres, aadressil Nissi tee 66.

Kirikut kasutab EELK Nissi Maarja kogudus.

## Ajaloost
Algne kirik ehitati 1501. aastal, tolleaegse maahärra Johann Üksküll maatükile. Riisipere maahärra tegi samal 1501. aastal reisi Rooma, kus ta palus tolleaegselt paavstilt Aleksander VI-lt luba oma maatükile kabeli ehitamiseks. Paavst andiski loa ning pärgamendile kirjutatud tõendi, mis on hiljem Riisipere mõisa kirjalaekast kaduma läinud. Valmis ehitatud uuele kirikule anti lähedal paikneva küla järgi nimeks Nissi.

1871. aastal ehitati kirikule uued tugevad müürid 52,5 meetri kõrguse historitsistliku torniga. 7. oktoobril 1873 pühitseti sisse uus ja avar kirik, millel oli kõrge üle Nissi metsade paistev torn. Ehitamiseks annetasid raha nii mõisnikud kui ka kohalik rahvas.

Kiriku projekteeris Peterburi arhitekt David Grimm ja seda ehitati aastatel 1871–1873 meister Hindrek Jakobsoni juhtimisel.
Riias valmistati Nissi kirikule vitraažaknad "Evangelist Johannes" ja "Apostel Peetrus" (H. Beyermann, 1902).

29. mail 1938 oli Nissi kogudusel järjekordne suurpäev. Peale põhjalikku remonti pühitses piiskop Nissi kiriku uuesti sisse. Kirikusse seati sisse elekter, ehitati ahjud, lisaks kaeti alumine kiriku seinaosa puitpaneelidega ja põrand vaipadega.

Nissi kirikust idas tee ääres asub Nissi Vabadussõja mälestussammas ja nimeloenditega lisatahvlid II Maailmasõjas ja 1940-1985 vastupanuliikumises langenud ja poliitilise vägivalla läbi hukkunutele. 7. oktoobril 2023 kell 12 alanud jumalateenistusega tähistati kirikuhoone 150. sünnipäeva. 


Nissi kirik2006.jpg|Vaade kagust
Nissi kabel 2014.JPG|Kirikuaia kabel
Nissi Vabadussõja mälestussammas 1.jpg|Nissi Vabadussõja mälestussammas


## Kirikuaed
Kiriku aeda on maetud Stackelbergide, Bistramite, Pilar von Pilchaude, Maydellide ja Mohrenschildtide suguvõsa liikmeid.

## Muud
Traditsiooniks on saanud suvel toimuvad kirikukontserdid.

Kiriku järgi on tekkinud kõnekäänd "nina nagu Nissi kiriku torn".

Kirikut ja Nissi asulat on näha 1966 Eesti Telefilmis valminud filmis "Võlg". 

## Vaata ka
* Nissi kirikuaed

## Viited

## Välislingid

*
Saint Mary jõgi (Suur järvistu)

**Saint Mary jõgi** on 119,9 km pikk jõgi Põhja-Ameerikas, mis algab Ülemjärvest ja suubub Huroni järve. Jõel asub Sainte Marie kärestik.

Jõgi on terves ulatuses Ameerika Ühendriikide ja Kanada piiriks. Jõe lõunaküljele jääb Michigani osariik ja põhjaküljele Ontario provints.
Mini jõgi

**Mini jõgi** on vähemalt kahe jõe nimi Hiinas:
*Mini jõgi on Jangtse lisajõgi.
*Mini jõgi on jõgi Fujianis.
Vahemeri (Vilsandi)

**Vahemeri** on järv Vilsandil.

Vahemeri on nime saanud sellest, et kunagi oli saar järve kohal kaheks jagatud.

Järve kõrval on Vahemere abajas.
Vahemere abajas

**Vahemere abajas** on laht Vilsandi lõunarannikul.

Teisel pool Vilsandit on Auksaare laht, millest eraldab abajat Vahemere kael. Abajast kirdes on merest eraldunud Vahemeri.
Riisipere

**Riisipere** on alevik Harju maakonnas Saue vallas Keila–Turba raudteelõigu ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Nissi valla halduskeskus.

Vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Nissi kirik, Vabadussõja mälestussammas, Riisipere raudteejaama veetorn jm.

Asulas tegutsevad Nissi Põhikool, Riisipere raamatukogu ja Riisipere kultuurimaja.

Alaviku lõunaosas on Nissi paikkond, mis liideti Riisiperega 1977. aastal.

## Nimi
Asula varasem nimi oli Riesenberg (vene *Ризенберг*).

## Kultuurimälestised
Kultuurimälestisteks on arvatud Nissi kirik ja kirikuaed, Nissi Vabadussõja mälestussammas, Nissi kalmistu ja kiriku lähistel paiknev asulakoht.

## Transport
Alevik asub Ääsmäe-Haapsalu maantee ääres. Kaugus Tallinnast on 45&nbsp;km, Haapsalust 50&nbsp;km, Märjamaalt 30&nbsp;km, Raplast 40&nbsp;km.

Riisipere raudteejaam oli Tallinna poolt saabuvate elektrirongide ja aastatel 2004–2019 kogu Haapsalu-suunalise rongiliikluse lõpp-punkt. Vasalemma–Riisipere raudteelõik oli seni viimane elektrifitseeritud raudteelõik Eestis, millel sõitsid elektrirongid 1981. aastast. 2019. aastal taastati raudteelõik Turbani ja elektrifitseeriti.

Alevikku läbivad järgmised kõrvalmaanteed: Nissi tee, Riisipere jaama tee, Riisipere–Kernu tee, Riisipere–Nurme tee.

## Tuntud inimesed
Riisiperes on sündinud helilooja Raimond Valgre, koorijuht Ene Kangron ja kasvatusteadlane Tuuli Oder.

## Pilte

Pilt:Riisipere jaamahoone asula poolsest küljest.jpg|Jaamahoone Riisiperes
Pilt:Vabadussõja mälestussammas, Riisipere.jpg|Vabadussõja mälestussammas
Pilt:Riisipere, Sauna tn 4.jpg|Sauna tn 4
Pilt:Nissi kirik, 1873 (1).jpg|Nissi kirik
Pilt:Riisipere raudteejaama veetorn, 1904 (1).jpg|Riisipere raudteejaama veetorn


## Vaata ka
* Nissi
* Riisipere mõis
* Nissi palvemaja
* Riisipere sovhoos
* Riisipere raudteejaam
* Keila–Haapsalu raudteelõik

## Viited
Inertsus

**Inertsus** on mitmetähenduslik termin:
*Tavakeeles mõistetakse **inertsuse** all tegevuseta või peaaegu tegevuseta olekut, loidust.
*Inertsus on keemias keemilise elemendi omadus mitte osaleda keemilistes reaktsioonides ega moodustada keemilisi ühendeid.
*Inertsus on füüsikas keha omadus püüda säilitada oma liikumisolekut;  mida suurem on keha mass, seda raskem on tema liikumisolekut muuta.

## Vaata ka
*Inerts
Muqtadā aş-Şadr

**Muqtadā aş-Şadr** (araabia مقتدي الصدر) (sündinud Iraagis 4. augustil 1974) on Iraagi šiiidi vaimulik, kuulsa šiiidi vaimuliku Mohammad Sadeq aş-Şadri poeg. 

Tema ametlik nimi on Hojatoleslam Sayyid Muqtadā aş-Şadr. *Hojatoleslam* märgib kesktaseme vaimulikku, kellel ei ole õigust koraani tõlgendada ega teha religioosseid üleskutseid (fatwa). *Sayyid* märgib šiiitide hulgas isikut, kes põlvneb otseselt prohvet Muḩammadist. Põlvnemisliin käib 6. ja 7. šiia imaami, Džafar al-Sadiqi ja tema poja Mussa al-Kadimi kaudu. Ta on üks väheseid islamimaailma viimaste sajandite avaliku elu tegelasi, kelle põlvnemine Muḩammadist on nii hästi tõendatud, ehkki enda põlvnemist Muḩammadist on väitnud paljud ilmalikud ja usujuhid. 

2004. aasta alguse seisuga oli ta Bagdadi Aş-Şadri linnaosa faktiline valitseja ning talle allus mässuline Iraagis võimule pürgiv al-Mahdi armee. Aprillis toimusid kokkupõrked USA vägedega. Juunis sõlmiti relvarahu. Aş-Şadr pidi oma üksused laiali saatma ja hakkama tegutsema poliitiliste vahenditega. 

Okupatsioonivõimud ähvardasid mitu korda aş-Şadri kurjategijana vahistada ja 2004. aasta aprilli alguses andsidki välja vastava käsu. Juunis kinnitati, et teda ei arreteerita ja tal lubatakse kandideerida 2005. aasta valimistel, kuid augustis ründasid teda USA ja Iraagi väed.
Ottawa jõgi

**Ottawa** on jõgi Põhja-Ameerikas. Jõe pikkus on 1271 km ja valgala  146 000 km².

Ta algab Laurentia kõrgustikelt. Voolab ülemjooksul läände, hiljem aga pöördub kagusse. Hochelaga saarestikus hargneb, harud suubuvad vasakult Saint Lawrence'i jõkke.

Ottawa jõe vasakul kaldal Rideau jõe suudmes asub Ottawa linn.

## Vaata ka
*Hochelaga saarestik
Mini jõgi (Jangtse)

**Min** (hiina 岷江, Mínjiāng) on jõgi Lääne-Hiinas, üks olulisemaid Jangtse jõe lisajõgesid.

Jõgi saab alguse Mini mägedest Sichuani provintsis. Ülemjooksul voolab Min sügavas kuristikus läbi mägise maastiku. Kui jõgi laskub Punasesse nõkku, hakkab ta hargnema mitmeks haruks, mis hiljem taas ühinevad.

Min suubub vasakult poolt Jangtse jõkke Yibini linnas, mängides olulist rolli piirkonna veemajanduses ja põllumajanduses.

Jõe pikkus on 735 km, valgla pindala 134 000 km².

Min on ka ajalooliselt ja kultuuriliselt oluline. Näiteks asub selle jõe ääres Dujiangyani niisutussüsteem, mis on UNESCO maailmapärandi nimistus ning üks maailma vanimaid töötavaid veejuhtimissüsteeme (ehitatud 3. sajandil eKr).

## Viited
Paolo Bettini

**Paolo Bettini** (sündinud 1. aprillil 1974 Itaalias Cecinas) on itaalia jalgrattasportlane. Ta võitis 2004. aasta suveolümpiamängudel meeste grupisõidu.  

Teda peetakse üheks oma põlvkonna paremaks ühepäevasõitjaks. 

Tema hüüdnimi on **il grillo** 'rohutirts', sest ta teeb suurest grupist ootamatuid spurte. 

Harrastusjalgratturina sai ta väärtuslikke nõuandeid Gianni Bugnolt, keda ta tänini imetleb. 

Alates 1997. aastast on ta elukutseline sportlane. Algul oli ta abiliseks Michele Bartolile, oma itaallasest meeskonnakaaslasele Mapeis. Aastal 2000 võitis ta raske ühepäevasõidu Ardennides (Liège-Bastogne-Liège; ta kordas seda võitu 2002. aastal) ning on sest ajast oma meeskonna kapten. Järgnenud aastatel oli ta rasketel ühepäevasõitudel peaaegu võitmatu, sest oma äärmise plahvatuslikkuse tõttu pani ta end maksma nii tõusudel kui ka väikeste gruppide sprintidel. 

2000. aasta suveolümpiamängudel sai ta 9. koha ja 2001. aasta maailmameistrivõistlustel Lissabonis võitis hõbemedali. 

2002 ja 2003 võitis ta maailma karika. 2003 võitis ta kokku kolm maailma karikasarja etappi ("Tour Méditerranée", "Hew Cyclassics Hamburg" ja "Clásica San Sebastián"), samuti Milano–Sanremo.

Tour de France'il võitis ta 2000. aastal 9. etapi.

2001. aastal võitis ta maailma karikasarja etapi "Meisterschaft Zürich".

Ta võistleb Belgia meeskonnas Quick Step-Davitamon ning tema treenerid on Patrick Lefevre ja Serge Parsani. 

## Isiklikku
Temast kümme aastat vanem vend Sauro Bettini oli samuti jalgrattasportlane (hukkus 2006. aastal autoõnnetuses). 

Tema abikaasa on Monica ja neil on tütar Veronica, kes sündis mõni päev pärast isa võistlemist 2000. aasta olümpiamängudel. 

## Välislingid
*Sportlase koduleht inglise ja itaalia keeles
*Fännide koduleht itaalia keeles
Sérgio Paulinho

**Sérgio Miguel Moreira Paulinho** [s'eržiu paul'inju] (sündinud 26. märtsil 1980) on portugali jalgrattasportlane. Ta võitis 2004. aasta suveolümpiamängudel meeste grupisõidus hõbemedali. 

Ta oli elukutseline jalgrattur aastatel 2002–2021. Tema esimesed profimeeskonnad olid ASC-Vila do Conde ja L.A. Pecol. 

2004. ja 2008. aastal tuli ta Portugali meistriks eraldistardiga sõidus. Samal aastal võitis ta Portugali velotuuril (Volta a Portugal) kaks etappi.  

## Viited

## Välislingid
*
Minut (geomeetria)

**Minut** ehk **nurgaminut** ehk **kaareminut** on mittesüsteemne nurga- ja kaareühik. Tähis **&prime;** (priim).

Üks minut võrdub 60 sekundiga ehk 1/60 kraadiga ehk π/10800 radiaaniga.  

:1' = 60'' = \frac{1}{60}^\circ = \frac{\pi}{10800}\; \text{rad}.

## Vaata ka
* Minut (ajaühik)
* Meremiil
* Sekund (geomeetria)
Koadjuutor

**Koadjuutor** (keskaegses ladina keeles *coadjutor* 'kaas-abistaja') on katoliku kiriku kõrgemate ametiisikute (nt piiskopi, ordumeistri või abti) abiline ja vajadusel asendaja. 

Kuni 1980. aastateni jagati koadjuutorid kaheks: ühtede ametiaeg kehtis kuni abistatava elu lõpuni ning teistel oli ametijärgluse õigus abistatava surma või ametist loobumise järel (selliseid koadjuutoreid nimetati ladina keeles *coadiutores cum iure successionis*). Seejärel on koadjuutoritel reeglina ametijärgluse õigus; selle puudumine on erandlik.  

Esimesed Liivimaa piiskoppide koadjuutorid on teada 14. sajandi lõpust. Esimene Liivimaa ordumeistri koadjuutor sai ametisse aga alles 1530. aastatel.
Minut

**Minut** on aja mõõtühik ja SI põhiühikuga sekund seotud mittedetsimaalne kordühik (kuuekümnendsüsteemis). Minuti tähis on min. 

Sõna "minut" on tulnud ladinakeelsest väljendist *pars minuta prima* (sõna-sõnalt: osa väike esimene) ehk (tunni) esimene väike osa.

Üks minut on 1/60 tunnist (1 min = 1/60 h). Ühes minutis on 60 sekundit (1 min = 60 s).
Parlamentaarne vabariik

**Parlamentaarne vabariik** on parlamentarismi vorm, kus riigipeaks on president või riigipea puudub. Riigipeal on parlamentaarses vabariigis tavaliselt vaid esindusfunktsioon.

## Eesti näide
Eesti oli parlamentaristlik riik aastatel 1920–1933 ja on seda uuesti alates 1992. aastast. Aastatel 1920–1933 Eestil presidenti ei olnud. 1992. aasta põhiseaduse järgi on Eestil väheste volitustega president.

## Vaata ka
* Parlamentaarne monarhia
* Presidentaalne vabariik
Geiser

**Geiser** on aktiivse geotermilise piirkonna (kuuma) vee ja auru allikas, millel on perioodiline pursketsükkel.

Geisri tekkeks on vaja veeallikat ning maa-alust süsteemi (nt lõhed, reservuaarid jne), mis soojendab vett ja tekitab sellega rõhku. Need kolm tingimust esinevad harva koos, mistõttu on ka geisrid harvaesinev nähtus.

Tegutsevaid geisreid on tuhatkond. Enamik neist asub järgmises seitsmes piirkonnas:
*Geisrite org Kamtšatka poolsaarel, Venemaa
*Uus-Meremaa Põhjasaar
*Islandi saar
*Yellowstone'i rahvuspark USA-s 
*El Tatio org Tšiilis
*Steamboat Springs ja Beowawe Geyser Field Nevada osariigis USA-s
*Umnaki saar Aleuudi saarestikus Alaska osariigis USA-s 

Purske kutsub esile maa-alusesse reservuaari kogunenud veeaur, mis, ületades kriitilise rõhu, surub tema kohal oleva vee maapinnale. Suurem osa veest voolab tagasi maa alla, kust ta peagi uuesti välja surutakse.

Leidub looduslikke kuumaveeallikaid, mis pritsivad vett välja kogu aeg, vaibumata nii-öelda laadimiseks. Selliseid allikaid ei nimetata geisreiks, sest definitsiooni järgi on geisri tegevus perioodiline.

On ka külma veega geisreid. Nende puhul ei kutsu purset esile veeaur, vaid vee soojenedes vabanenud süsihappegaas. Sellised on näiteks Herľany geiser Slovakkias või Andernachi geiser Saksamaal.

## Vaata ka
* Fly geiser

## Viited

## Välislingid
*Info geisrite kohta
*Michigani ülikooli geisrileht
*Pilte Islandi geiser Strokkurist
Axel Merckx

**Axel Merckx** (sündinud 8. augustil 1972 Belgias Ukkelis/Uccle'is) on belgia jalgrattasportlane ja jalgrattatreener. 2004. aasta suveolümpiamängudel võitis ta meeste grupisõidus pronksmedali.  

Ta on maanteejalgrattur, kellele sobib mägine tee.   

1993. novembris aastal sai temast elukutseline jalgrattur Team Telekomi meeskonnas. 1995. aastal läks ta üle Motorola meeskonda, kus osales ka noor Lance Armstrong. Hilisemad meeskonnad:
*1997–1998 Polti
*1999–2000 Mapei
*2001–2002 Domo-Farm Frites
*2003–2004 Lotto-Domo

Ta on viiekordse Tour de France'i võitja Eddy Merckxi poeg ning tal on Belgias palju fänne. Kuigi ta tuli 2000. aastal Belgia maanteesõidumeistriks ning võitis samal aastal Giro d'Italia 8. etapi, puuduvad tal seni võidud, mida temalt oodatakse. Ta on mitu korda tõotanud teha asju, mida isa ei suutnud: sealhulgas võita Tour de France'i etapp Alpe d'Huezi mäel ja võita maailma karikavõistluste etapp Paris–Tours. See ei ole tal õnnestunud.  

Ta sai 2004. aasta Tour de France'il parima belglasena 21. koha ning võitis 2004. aasta suveolümpiamängudel meeste grupisõidus pronksmedali.  

## Isiklikku
Oma abikaasa Jodiga on ta abielus 27. oktoobrist 1997. Neil on kaks tütart Axana Taylor Merckx (sündinud 5. mail 2001) ja Athina Grace Merckx (sündinud 29. juunil 2005).

## Viited

## Välislingid
*Axel Merckxi ametlik koduleht (*inglise, prantsuse ja hollandi keeles*)
*
Erik Zabel

**Erik Zabel** ['eerik ts'aabel] (hüüdnimi **Ete Zabel**; sündis 7. juulil 1970 Ida-Berliinis) on saksa jalgrattasportlane, üks kõigi aegade parimaid saksa jalgrattureid. 

Ta on sprindispetsialist, kellel on üle 190 võidu ning kes esimese elukutselise jalgratturina üldse on võitnud kuus korda Tour de France'i rohelise trikoo. Ta on tuntud ühena vähestest ratturitest, kes on aasta ringi heas vormis.  

1992. aastal sai ta elukutseliseks Fürstenbergi meeskonnas. 1993. aastal läks ta üle Team Telekomi meeskonda, mille järglase T-Mobile Teamiga oli tal leping 2005. aastani. Alates 2006. aasta hooajast sõidab Team Milram-i meeskonnas 

Hüüdnime "Ete" sai ta Berliinile omase keelepruugi tõttu. Teda peetakse Mario Cipollini kõrval üheks 1990. aastate lõpu parematest sprinteritest. Erinevalt ekstsentrilisest itaallasest on Zabelist aga saanud universaalne sõitja, kes suudab end maksma panna ka ühepäevasõitudel. 

Juba 1989. aastal sai Erik Zabel meeskonna TSC Berlin koosseisus Saksa DV meistriks DDR-Meister 4000 meetri meeskondlikus eraldistardiga sõidus Berliini talverajal. 1998 ja 2003 tuli ta eraldistardiga maanteesõidus Saksamaa meistriks. 

1994 sai ta ühepäevasõidul Pariis–Tours esimese suure rahvusvahelise võidu. Avalikkuse tähelepanu alla sattus Zabel aga alles aasta hiljem, 1995, kui ta kahe etapivõiduga Tour de France'il sai Olaf Ludwigi asemel Team Telekomi parimaks sprinteriks.  

1996 võitis Erik Zabel jälle kaks Tour de France'i etappi. Peale selle sai ta esimest korda selga panna kõige rohkem punkte saanud jalgratturi rohelise trikoo, mis tal õnnestus 2001. aastani saada kuus korda järjest, mis on rekord. Zabelil on ka saksa jalgratturite seas kõige rohkem Tour de France'i etapivõite (12).  

1997 võitis Zabel esimest korda ühepäevasõidu Milano–San Remo. Seda võitu kordas ta 1998., 2000. ja 2001. aastal.

2000 ja 2001 olid Zabeli karjääri tipphetked: paljude teiste võitude kõrval võitis ta kummalgi korral kaks maailma karikasarja etappi, võitis 2000 maailma karika ja juhtis 2001 maailma edetabelit. 2001 võitis ta kokku 29 etappi ning valiti Saksamaa aasta sportlaseks.

Pärast keskpärast 2002. aastat, mil ta suutis küll kaitsta oma esikohta edetabelis, kuid ei saavutanud suuri võite, paistis Zabel 2003. aastal jälle silma oma teise Saksamaa meistri tiitliga pärast 1998. aastat, kolme etapivõiduga Vuelta a Españal ning kaheksanda Pariisi–Toursi võiduga.

2000. ja 2003. aastal oli ta edetabelis teine. 

2004 võitis ta etapi Ruta del Solil, võitis sõidu ümber Kölni Rennen Rund um Köln, võitis kaks etappi rahutuuril ja kaks etapivõitu tuuril Bayern Rundfahrt.

2004. aasta suveolümpiamängudel sai ta meeste grupisõidus peagrupi eesotsas 4. koha. 

## Tähtsamad võidud

* Amstel Gold Race: 2000
* HEW Cyclassics: 2001
* Milano – San Remo: 1997, 1998, 2000, 2001
* Pariis–Tours: 1994, 2003
* Tour de France: 12 etapivõitu
* Tour de France'i punktiarvestuse võit: 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001
* Volta a España punktiarvestuse võit: 2002, 2003
* Maailma karikasari: 2001. (2002. aastal oli Zabel Erik Dekkeri järel teine)

## Viited

## Välislingid

*Erik Zabelis Team Milrami meeskonna kodulehel *saksa keeles*
*
Andrej Hauptman

**Andrej Hauptman** (sündinud 5. mail 1975 Ljubljanas) on Sloveenia jalgrattasportlane ja jalgrattatreener. 

Ta oli elukutseline jalgrattur 1999. aastast kuni 2006. aastani. 

2004. aasta suveolümpiamängudel sai ta meeste grupisõidus 5. koha.

## Isiklikku
Ta on 180 cm pikk ja kaalub 70 kg.

## Viited

## Välislingid
*