open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pegasus (jõelaev)

**Pegasus** (endine *Fr. R. Kreutzwald*) on 1958. aastal Moskvas ehitatud, kuid Tartu laevaparki lisatud jõelaev-reisilaev.

1960. aastate reisilaevadest Emajõel on see ainsana jäänud tänapäeval kasutusse, tehes Tartust väljasõite nii alla- kui ülesvoolu.

## Kirjeldus
Pegasus on kahe tekiga projekt 544 Moskvitš-klassi jõereisilaev Laev on teraskerega, 27,25 meetrit pikk ja kandejõud on 13,3 t. Laeval on ka pardanumber M-282 (ilmselt antud kunagi tehase poolt). Laeva sõite mõjutab veetaseme kõrgus Emajões, kuna kõrgvee ajal Pegasus Kaarsilla alt läbi ei mahu. Samuti on laeval pikkuse tõttu vahel raskusi suhteliselt kitsal Emajõel ümber pööramisega.

Laeva meeskond koosneb kaptenist, laevajuhi abist (tüürimees) ja madrusest ja reisisaatjast.

## Ajalugu ja kasutus
Laev on ehitatud 1958. aastal Venemaal Moskva laevatehases.

Omanik on Tartu Sadam. Enamjaolt on laeva kasutamist korraldanud aga teised firmad, kes on Tartu Sadamalt laeva rentinud.

Kuni 1993. aastani kandis laev nime *Fr. R. Kreutzwald*.

2004. aastal kaotas laev juhitavuse ja sõitis Tartus Sõpruse silla lähedal paadisadamas otsa mootorpaatidele.

2005. aastal põrkas Pegasus Emajõel kokku mootorpaadiga.

2006. aastal ärandati laev purjus noormeeste poolt, kes sõitsid sellega vastu kallast.

2008. aastani rentis Pegasust Atlantise keskuse omanik Olga Aasav 400 000 Eesti krooni eest aastas., 2009-2010 OÜ Paremax läbi OÜ Atlant VII.

Alates 1. maist 2012 alustas Pegasus regulaarreise Emajõel. Pegasus sildub Tartus (2005. aastal rajatud) kai ääres ööklubi Atlantis ees. Pegasust kasutatakse lõbusõidureisideks Emajõel.. Laeva rendib ja kasutab OÜ Paremaks

## Pildid


Fail:Reisilaev Pegasus kodusadamas Tartus.jpg|2021. aasta suvel kodusadamas
Fail:Mootorlaev Pegasus M-282 Emajõe festivali jõeparaadil Kaarsillla all, 18. august 2012.jpg|Emajõe jõeparaadil Kaarsilla all
Fail:Mootorlaev Pegasus M-282 Emajõe festivalil Tartus 100 000. tartlase mälestusmärgi ees, 18. august 2012.jpg|100 000 tartlase mälestusmärgi ees
Fail:Tahvel tootja andmetega jõelaeval Pegasus, 29. juuni 2014.jpg|Tahvel tootja andmetega
Fail:Sisevaade jõelaeval Pegasus, 29. juuni 2014.jpg|Sisevaade


## Viited

## Välislingid
* Jüri Saar "Reisilaev Pegasus kõhutab supelrannas" Postimees, 03.10.2012
* Jüri Saar "Tartu ei luba laeva rannas vuntsida" Postimees, 09.10.2012
* "Laev Pegasus viib pered lõbusõidule" Postimees, 08.06.2005
* Jaan Olmaru Pegasus läks suveks uuele rentnikule Postimees, 23.04.2013
* Jõelaev Pegasus koduleht
Tartu jõesadam

**Tartu jõesadam** paikneb Tartu kesklinnas Emajõe ääres. Peamiselt sõidavad Emajõel väikesed lõbusõidulaevad, samuti käib aeg-ajalt liiklus Piirissaare vahet.

## Ajalugu
Keskajal oli Tartu sadam tähtis nii kaubanduslikult kui ka sõjaliselt. Tartu kaudu kulges Pärnu–Tartu–Pihkva hansatee, kust suvel lotjade ja talvel regedega käis kaubandus ka Novgorodi vabariigiga.

Tartu jõesadam avati 1842. aastal, mil praeguse Võidu silla piirkonda ehitati esimene raudkividest kai. 1843. aastal lasti Tartu lähedal Kabinas vette Tartu kaupmehe F. W. Wegeneri ja Võisiku peeglivabriku omaniku C. G. Amelung tellimusel Kuigatsis ehitatud 20 meetri pikkune aurulaev Juliane Clementine. Toona tegi laev tegi esimese reisi Kabinast Pihkvasse, sõit kestis 12–14 tundi.

1923. aastaks sõitis Tartus Peipsi ja Võrtsjärve suunal 10 aurulaeva.

Eesti NSV-s oli Tartu Jõesadam ainus jõetranspordiettevõte.Jõesadam allus ENSV Kommunaalmajanduse Ministeeriumile. Eesti kogu veomahust langes 1970. aastal jõelaevandusele siiski vaid 0,1%, Tartu linna transpordiettevõtete kaubaveomahust moodustas jõesadama oma samal aastal 17,7%. Märgatavalt tihedam oli reisiliiklus. 1960. aastal käis Tartu jõesadama laevadega linnasisestel reisidel ligi 144 000 reisijat, neist 100 000 sõitis Rannale suvitama. Eesti sisevetel sõitis toona aastas ligi 180 000 reisijat.

1992–1997 oli Tartu laevaliikluses paus, 1997. aastal pani OÜ Laevatöö Emajõel sõitma jõelaeva Pegasus ja tiiburi Polaris. Sellest saati on korduvalt peetud läbirääkimisi Tartu–Pihkva liini taasavamiseks, kuid tänini edutult.

## Tänapäev
Tänapäeval koosneb Tartu jõesadam kahest ühise administratsiooniga sadamast, mil on ka ühine kapten: Tartu Reisisadam ja Tartu Kaubasadam. Samuti toimib ühiselt olmejäätmete töötlemine ja võitlus õlireostusega. Mõned funktsioonid on omavahel jagatud: reisisadamas varustab väikelaevu bensiini ja diislikütusega tankla, kaubasadam võtab vastu pilsivett. Sadamate omanik on AS Tartu Sadam, mis kuulub Transcom Grupi kaudu ärimees Rein Kilgile (kes on ka AS-i Tartu Sadam nõukogu esimees). Kaubasadamat nimetatakse ka Tartu liivasadamaks.

Kaubasadamasse viib raudteeharu, mis aga on plaanis likvideerida.

## Viited

## Välislingid
* Aita Ottas "Jõesadam püsib pinnal" Postimees, 29.08.1997
* Rainer Napits "Emajõe navigatsioonitingimused" Bakalaureusetöö keskkonnatehnoloogias, Tartu, 2010
Jaani tänav

**Jaani tänav** (saksa keeles *Johannisstraße*) on Tartu kesklinna tänav, mis on saanud nime tänaval asuva Jaani kiriku järgi.

Tänav saab alguse Ülikooli tänava jätkuna Ülikooli ja Gildi tänava ristist Tartu Ülikooli peahoone kõrval. Edasi kulgeb see põhja-loodesse, ristudes Munga tänavaga, seejärel paremalt Lüübeki tänavaga ja vasemalt Lutsu tänavaga ning jõuab lõpuks välja Laiale tänavale. Tänav on 210 meetrit pikk.

Jaani tänaval asub mitu arhitektuuriliselt tähelepanuväärset maja. Selle alguses paiknevad uusklassitsistlikud hooned (sh tervet kvartalit hõlmav Hugo Treffneri Gümnaasiumi hoonestu), keskpaigas gooti stiilis ehitatud Tartu Jaani kirik ning Tartu Ülikooli Rootsi-aegne peahoone, lõpus aga Tartu vanim puumaja – Uppsala maja. Tänaval asuvad 19. sajandi Tartu linnakodaniku muuseum ja kunstigalerii ning majutusasutusena toimiv Tampere maja.

Püha Jaani tänavas, 1638. aastal ostetud majas asus ka ülikooli trükikoda, arhiiv ja raamatukogu. Ülikooli taasavamisel 1802. aastal ei asutatud trükikoda. Trükkija Grenzius valmistas ülikooli trükiseid oma eratrükikojas, mis paiknes praeguse Jakobi tänav 4 hoone kõrval. 19. sajandi lõpust kuni 20. sajandi keskpaigani täideti ülikooli tellimusi peamiselt Mattieseni trükikojas.

Jaani tänav 8, kaua kohtu- ja kinnipidamisasutuse funktsiooni täitnud hoones on tegutsenud Tartu Ülikooli eelkäija Academia Gustaviana ja Academia Gustaviana Carolina. Põhjasõja-aegsete purustuste järel rekonstrueeriti hoone 1766. aastal (ehitusmeister G. Melck) kantselei- ja kohturuumidega nn. ökonoomiamajaks, kus oli ka vangla. 19. sajandi lõpus rekonstrueeriti hoone arhitekt R. Guleke projekti järgi kolmekorruseliseks. Hoone avati kreisivanglana 1837. aastal ning suleti Tartu Politseiprefektuuri aresti- ja kainestusmajana 1990. aastate algul. 2020. aastatel on hoone kasutusel elamuna.

## Galerii



Uppsala maja Tartus Jaani tänaval, 20. juuli 2012.jpg|Jaani tänav 7, Uppsala maja
Academia Gustaviana in Tartu.JPG|Jaani tänav 8, Kunagine Academia Gustaviana hoone
File:Jaani 14.JPG|Jaani tänav 14
19. sajandi linnakodaniku muuseum Tartus Jaani tänavas, vaade Laia tänava poolsele nurgale, 20. juuli 2012.jpg|Jaani 16 ja Laia tänava nurgal, 19. sajandi Tartu linnakodaniku muuseum
Jaani 20 1.JPG|Jaani 20 ja Laia tänava nurgahoone


## Viited
Langobardia Maior

**Langobardia Maior** (ladina keeles 'suurem Langobardia'; vanaülemsaksa *Langbardland*) oli nimi, mis anti varakeskajal Langobardide kuningriigi valdustele Põhja-Itaalias. See koosnes Lombardia pärusmaast pealinnaga Pavias, Friuli ja Trento hertsogkondadest, samuti Toscana piirkonnast. Lõunas piirnes sellega Patrimonium Petri või Kirikuriik, mis loodi pärast 754. aasta Pippini annetust, ja mis ulatus Türreeni merest Aadria mereni. Langobardide territooriume teisel pool seda kutsuti *[[Langobardia Minor]]*, mis koosnes Spoleto ja Benevento hertsogkondadest. 

Langobardia Maior oli sisemiselt jagunenud ida- (Austria) ja lääneosaks (Neustria). Pärast nende valduste vallutamist Karl Suure poolt 774. aasta Pavia piiramisega said nad Karolingide impeeriumi osaks.
Kenji Miyamoto

**Kenji Miyamoto** (jaapani 宮本顕治 *Miyamoto Kenji*, 17. oktoober 1908 Hikari – 18. juuli 2007 Tokyo) oli Jaapani poliitik, Jaapani Kommunistliku Partei juht 1958–1977.

Miyamoto astus kommunistlikku parteisse 1931. aastal, kaks kuud pärast Tōkyō Ülikooli lõpetamist. Aastal 1933 ta vahistati süüdistatuna ühe politseiniku surnukspeksmise vandenõus. Ta keeldus end süüdi tunnistamast ja ta mõisteti eluks ajaks vangi. Ta vabanes vanglast 1945. aastal pärast Jaapani lüüasaamist teises maailmasõjas. Aastal 1949 juhtis ta kommunistide valimiskampaaniat. 

Ta oli 1977–1989 Jaapani parlamendi ülemkoja liige.
Uiema ülemine päevamärk

**Uiema sihi ülemine päevamärk** on endine päevamärk Muhu saare kirdeosas.

Märk asub Vahtraste külas 400 meetrit Raugi ülemisest tulepaagist idas. Uiema ülemise päevamärgi geograafilised koordinaadid on .

Terve siht, seega ka ülemine ja alumine päevamärk, on Veeteede Ameti poolt tühistatud ja kaartidelt kustutatud. Uiema siht oli 214,9&deg;–34,9&deg;.

Märgi number Veeteede Ameti andmebaasis oli 812; kõrguseks jalamist märgiti 13,0 meetrit.

Nõukogude ajal oli päevamärgi tipus tuli, mis lülitati sisse ainult Baltimere Laevastiku ülema korraldusel. Uiema sihi märgid rajati Kumari kanali lõunapoolseima lõigu tähistamiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Jaan Lukas (ajakirjanik)

**Jaan-Ivo** **Lukas** (18. detsember 1964 Tartu – 7. november 2021 Jõgeva) oli eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas 1983. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1988. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal (diplomitöö "Tartu komsomoliorganisatsioon aastail 1944–1950", juhendaja professor Jüri Ant). 

Ta töötas aastatel 1988–1999 ajakirjanikuna ajalehes Vooremaa. 1990. aastate esimesel poolel toimetas ta Jõgevamaal ka kohalikke raadiosaateid. 

1999. aastast tegi ta mittekoosseisulisena ajalehtedele ja raadiole ajakirjanduslikku kaastööd. Aastatel 1999–2009 oli ta füüsilisest isikust ettevõtja ning 2009. aastast surmani OÜ Jaan-Ivo Lukas Meediabüroo juhatuse liige. 

Lukas on teinud kaastööd ajalehtedele Vooremaa, Vali Uudised, Koit, Sakala, Terviseleht, Kalurileht ja Kesknädal ning portaalidele Kalev Meedia, Eesti Elu, Külauudised, samuti Eesti Rahvusringhäälingu raadiouudistele, Vikerraadiole ja Raadio 4 saatele "Radius". Jaan Lukas valiti 2011. aastal Delfi rubriigi "Eesti elu" aasta autoriks. 

Ta kandideeris 2002. aastal kohalike omavalitsuste valimistel Jõgeva linnavolikogusse. Ta on juhtinud ajalehtede Punalipp ja Vooremaa ametiühinguorganisatsiooni ning Eesti Ajakirjanike Liidu Jõgeva sektsiooni.

## Koostatud teosed
*Teatmik "Jõgevamaa omavalitsused aastal 2004"
*Tunnuslause "Jõgevamaa – kuninglik väärikus, Kalevipoja jõud" (2004)
*"Presidendi võrkpallitreener" (2005) – raamat jutustab sporditegelasest Raimund Kokast (1915–2010), kelle võrkpallitreeningutel osales Jänedal õppides ka tulevane president Arnold Rüütel
*"Maakonna ja omavalitsuste juhid Kalevipoja tegude maal" – raamatusari tutvustab Jõgevamaa põllumajandus-, kultuuri-, haridus- ja sporditegelasi. Sari ilmub ettevõtja ja poliitiku Aivar Koka eestvedamisel
*Kalender Oskar Lutsu huumoripreemia laureaatidest (2010)

## Viited
SkyGuide Aerial Control Center

**SkyGuide** (Saksa keeles: *Schweizerische Aktiengesellschaft für zivile und militärische Flugsicherung*) on firma, mis tegeleb lennujuhtimisega. Firma kontrollib ja teostab järelevalvet peamiselt Šveitsi õhuruumi üle. SkyGuide´i vastutusel on osaliselt ka Saksamaa, Austria, Prantsusmaa ja Itaalia õhuruum.

## Välislingid
* Koduleht
Eesti spordi biograafiline leksikon

**"Eesti spordi biograafiline leksikon"** on biograafiline leksikon, mis sisaldab Eesti sporditegelaste lühielulugusid.

Raamat valmis Spordikoolituse ja -Teabe Sihtasutuse ning Eesti Entsüklopeediakirjastuse koostöös ning Eesti Olümpiakomitee, Kultuuriministeeriumi ja Eesti Kultuurkapitali toel. 2011. aastal ilmunud leksikon on kolmas taoline väljaanne, eelmised ilmusid 1937. ja 2001. aastal. 

Leksikoni trükiväljaandes on ligi 6000 artiklit, neist 4300 juures on ka foto. 

Leksikoni materjalid on tehtud kättesaadavaks internetis nii Spordikoolituse ja -Teabe Sihtasutuse hallatava pidevalt uuendatava veebilehe kaudu kui ka MTÜ Entsüklopeedia 2011. aastal välja antud raamatu veebiversioonina "Eesti entsüklopeedia" kodulehel.

## Välislingid
*Eesti spordi biograafiline leksikoni veebi (lehe haldaja Spordikoolituse ja -Teabe Sihtasutus)
*Eesti Entsüklopeedia (ligipääs otsingut kasutades 2011. aastal ilmunud raamatu tekstidele)
Erki

**Erki** on eesti mehenimi.

2012. aasta lõpu seisuga elas Eestis Rahvastikuregistri andmetel 1413 Erkit.

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Erki 1423 mehel. Erki oli Eestis populaarsuselt 123. mehenimi. Erki oli keskmiselt 33 aasta vanune (mediaanvanus oli 34).

Kõige populaarsem oli eesnimi Erki vanuserühmas 35–39, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 26,45 ning Järva maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 17,49.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Erki 1426 mehel. Erki oli populaarsuselt 125. mehenimi. Erki oli keskmiselt 36 aasta vanune (mediaanvanus oli 37).

Kõige populaarsem oli eesnimi Erki vanuserühmas 40–44, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 24,34.

## Nime kandjaid
*Erki Berends, ajakirjanik
*Erki Kivinukk, korvpallur
*Erki Laur, näitleja
*Erki Nool, sportlane ja poliitik
*Erki Ohmann, DJ ja produtsent
*Erki Pehk, dirigent
*Erki Pisuke, ühistegelane ja jurist
*Erki Pütsep, jalgrattur
*Erki Russow, arheoloog
*Erki Silvet, jurist
*Erki Tammiksaar, geograaf ja teadusajaloolane

## Vaata ka
*Erkki

## Viited
Louis van Gaal

**Aloysius Paulus Maria van Gaal** (sündinud 8. augustil 1951 Amsterdamis) on Hollandi jalgpallitreener ja endine jalgpallur (poolkaitsja).

Louis van Gaal oli Hollandi jalgpallikoondise peatreener aastatel 2000–2002, 2012–2014 ja 2021-2022.

Lisaks on van Gaal on olnud Ajax (1991–1997), Barcelona (1997–2000 ja 2002–2003), AZ Alkmaari (2005–2009), Müncheni Bayerni (2009–2011) ja Manchester Unitedi (2014–2016) peatreener.

Jalgpallurina (1972–1987) mängis Van Gaal Hollandi klubides Ajax, Telstar, Rotterdami Sparta ja AZ ning Belgia klubis Royal Antwerp.

## Saavutused
### Peatreenerina
;Ajax
*Eredivisie: 1993–94, 1994–95, 1995–96
*KNVB beker: 1992–93
*Johan Cruijff Schaal: 1993, 1994, 1995
*UEFA Meistrite Liiga: 1994–95; teine koht: 1995–96
*UEFA karikas: 1991–92
*UEFA Superkarikas: 1995
*Intercontinental Cup: 1995
;Barcelona
*La Liga: 1997–98, 1998–99
*Copa del Rey: 1997–98
*UEFA Superkarikas: 1997
;AZ
*Eredivisie: 2008–09
;Müncheni Bayern
*Bundesliga: 2009–10
*DFB-Pokal: 2009–10
*DFL-Supercup: 2010
*UEFA Meistrite Liiga: Teine koht 2009–10
;Manchester United
*FA Cup: 2015–16
;Hollandi koondis
*Jalgpalli maailmameistrivõistlused: Kolmas koht 2014
Erwin Neher

**Erwin Neher** (sündinud 20. märtsil 1944 Landsbergis) on saksa biofüüsik, Nobeli auhinna laureaat.

1991. aastal sai ta koos Bert Sakmanniga rakkude ioonikanalite ja nende molekulaarse ehituse avastamise eest Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna.

Ta õppis 1963–1966 Müncheni Tehnikaülikoolis füüsikat. 1966. aastal sai ta Fulbrighti stipendiumi õpinguteks Ameerika Ühendriikides. Ta õppis aasta Wisconsini Ülikoolis Madisonis ning sai magistrikraadi biofüüsikas. 1970. aastal sai ta doktorikraadi Münchenis Max Plancki Psühhiaatriainstituudis.

Alates 1972. aastast on ta töötanud Göttingenis Max Plancki Biofüüsikalise Keemia Instituudis, 1983. aastast on ta selle direktor ja membraanibiofüüsika osakonna juhataja.

## Tunnustus
*1994 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1987 – Gottfried Wilhelm Leibnizi auhind 
*1989 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks (raku- ja molekulaarse neuroteaduse sektsioon)
*1989 – valiti Academia Europaea liikmeks
*1991 – Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind
*1992 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1998 – valiti Leopoldina liikmeks

## Välislingid
*
* Erwin Neheri autobiograafia Nobeli auhinna lehel
Langobardia Minor

**Langobardia Minor** oli nimi, mis anti varakeskajal langobardide valdustele Kesk- ja Lõuna-Itaalias, täpsemalt Spoleto ja Benevento hertsogkonnad. Pärast langobardide kuningriigi vallutamist Karl Suure poolt 774. aastal jäid need alad langobardide kontrolli alla.

Saabudes aastal 568 Friuli kaudu Itaaliasse, rebisid langobardid Bütsantsilt suure osa maismaast Alpidest lõuna pool, kuid ei suutnud moodustada, vähemalt algul, ühtset ja terviklikku valdust. Alistatud maad liigitati kaheks tähtsaks alaks: Langobardia Maior Alpidest kuni tänapäevase Toscanani ja Langobardia Minor, mis koosnes valdustest lõuna pool Bütsantsi territooriume (mis 6. sajandi lõpul venisid Roomast läbi tänapäeva Umbria ja Marche Ravennani). Ravenna eksarhaat oli Roomaga ühendatud "Bütsantsi koridori" kaudu, mis kulges läbi Orvieto, Chiusi ja Perugia ning eraldas Langobardia Minorit Langobardia Maiorist. 

Kui Langobardia Maior oli jagunenud paljudeks hertsogkondadeks ja gastaldiateks, siis Langobardia Minor säilitas langobardide kuningriigi kestel (568–774) tähelepanuväärse institutsioonilise stabiilsuse, jäädes jagatuks kaheks, Spoleto ja Benevento hertsogkonnaks. Need moodustati kohe pärast langobardide sissetungi 570. aastatel ning esimesed hertsogid olid Faroald Spoletos ja Zotto Beneventos. Algul hõivasid nad geograafiliselt ainult sisemaa, jättes rannikualad Bütsantsi kontrollida; alles hiljem (eriti Agilulfi valitsemise ajal 591–616) ulatusid langobardide valdused ka rannikule. Nii said kahe hertsogkonna alamateks kogu Aadria mere kallas Bütsantsi kindluste Ancona (põhjas) ja Otranto (lõunas) vahel; Joonia ja Türreeni mere kaldad langesid siiski ainult osaliselt Benevento hertsogi võimu alla, kes ei olnud kunagi võimeline jäävalt vallutama Napolit, Salentot ja Calabria tippu (Cosenzast ja Crotonest lõunas) ning muidugi mitte Roomat ja selle eeslinnu.
Võrkpall 2012. aasta suveolümpiamängudel

**[[Võrkpall]] [[2012. aasta suveolümpiamängud]]el** Londonis toimus 28. juulist 12. augustini. Võrkpallis oli mängus 4 komplekti medaleid. Võrkpallis osales meeste ja naiste arvestuses võrdselt 12 võistkonda. Rannavõrkpallis oli nii meeste kui ka naiste arvestuses kohal 24 paari. Võrkpallivõistlused toimusid Earls Court Exhibition Centres ja rannavõrkpalli mängud toimusid Horse Guards Parades.

## Kvalifitseerunud riigid võrkpallis
### Mehed

### Naised

## Tulemused võrkpallis
### Mehed
Eelmiste 2008. aasta Pekingi olümpiamängude kolm paremat meeskonda olid:
*  **Olümpiavõitja**: USA
*  Hõbemedal: Brasiilia
*  Pronksmedal: Venemaa 

#### Alagrupimängud
##### A-alagrupp
##### B-alagrupp
#### Veerandfinaal
#### Poolfinaal
### Naised
Eelmiste 2008. aasta Pekingi olümpiamängude kolm paremat naiskonda olid:
*  **Olümpiavõitja**: Brasiilia
*  Hõbemedal: USA
*  Pronksmedal: Hiina 

#### Alagrupimängud
##### A-alagrupp
##### B-alagrupp
#### Veerandfinaal
#### Poolfinaal
## Tulemused rannavõrkpallis
### Mehed
### Naised

## Medalid

## Välislingid
* Võrkpalli ametlik lehekülg Londoni OM-il
* Rannavõrkpalli ametlik lehekülg Londoni OM-il
*FIVB-i koduleht
Bert Sakmann

**Bert Sakmann** (sündinud 12. juunil 1942 Stuttgardis) on saksa arstiteadlane, bioloog ja biofüüsik, Nobeli auhinna laureaat.

1991. aastal sai ta koos Erwin Neheriga rakkude ioonikanalite ja nende molekulaarse ehituse avastamise ning potentsiaali lokaalse fikseerimise meetodi leiutamise eest Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna.

Sakmann lõpetas gümnaasiumi Stuttgardis ning õppis alates 1967. aastast arstiteadust Tübingenis, Freiburgis, Berliinis, Pariisis ja Münchenis. 1968. aastal sai temast assistent Müncheni Ülikooli arstiteaduskonnas. Samal ajal tegi ta teadustööd Max Plancki Psühhiaatria Instituudi neurofüsioloogiaosakonnas. 1971 suundus ta Londonisse, kus töötas University College Londonis Bernard Katzi alluvuses. Katz oli eelmisel aastal pälvinud Nobeli auhinna. 1974 kaitses Sakmann Göttingeni Ülikoolis doktoriväitekirja "Närvide valgusega kohastumise elektrofüsioloogia kassi võrkkestas" ja sai doktorikraadi. Samal aastal suundus ta tööle Göttingeni Max Plancki Biofüüsikalise Keemia Instituuti. 1979 ühines ta seal rakumembraanide bioloogia uurimise töörühmaga. 1989 oli ta professor Heidelbergi Ülikoolis.

1986 pälvis ta koos Erwin Neheriga Louisa Gross Horwitzi auhinna, mida Columbia ülikool annab välja bioloogia ja biokeemia valdkonnas. 1987 pälvis Sakmann Gottfried Wilhelm Leibnizi auhinna, mis on kõrgeim Saksamaa teadlasele antav autasu. 1991 pälvis ta Iisraelis välja antava Harvey auhinna, mida antakse alates 1972. aastast keskmiselt kahele inimesele aastas ja 2013. aasta seisuga oli ta ainus Saksamaalt pärit laureaat.

## Tunnustus
*1986 – Louisa Gross Horwitzi auhind
*1987 – Gottfried Wilhelm Leibnizi auhind
*1991 – Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind
*1991 – Harvey auhind
*1992 – valiti Göttingeni Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
*1992 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1993 – valiti Heidelbergi Teaduste Akadeemia liikmeks
*1993 – valiti Leopoldina liikmeks
*1993 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks (raku- ja molekulaarse neuroteaduse sektsioon)
*1994 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks

## Välislingid
*
* Bert Sakmanni autobiograafia Nobeli auhinna lehel
Geomagnetiline torm

**Geomagnetiline torm** ehk **magnettorm** on mõnest minutist paari ööpäevani kestev Maa magnetvälja tugev korrapäratu muutumine. 

Geomagnetiliste tormide põhjuseks on Päikese tugevatest loidetest alguse saavad päikesetuule puhangud  ehk päikesetormid. Täpsemalt väljendades tekitab Päike elektromagnetilist kiirgust ja laetud osakesi ning kui Päikesel toimuvad koronaalpursked, siis pääsevad laetud osakesed ilmaruumi, haarates samal ajal kaasa ka Päikese magnetvälja osakesi. Me tunneme neid purskeid päikesetuule nime all. Sellised pursked toimuvad Päikesel igas suunas, aga kui planeet Maa jääb nende suunale, siis jõuab laetud osakeste voog meie planeedini, põhjustades Maa magnetvälja häiritust. Geomagnetilise tormiga kaasnevad virmalised ja raadioside häired ning elavneb atmosfääri tsüklonaalne tegevus.

Tuntuim geomagnetiline torm on 1859. aastal aset leidnud nn Carringtoni sündmus. Samas viitavad viimase aja uurimused sellele, et viimase 1300 aasta jooksul on Maad tabanud ka kaks Carringtoni sündmusest tugevamat magnettormi. Seega on nende esinemise sagedus varem eeldatust oluliselt suurem, mis sunnib ümber hindama magnettormidega seotud riske.

## Viited
Heliosfäär

**Heliosfäär** on vähemalt kaugeimate planeetideni ulatuv Päikese plasma leviala, Päikese magnetvälja ja päikesetuule mõjuala. 

Heliosfääri Päikese ja Maa vahelist osa nimetatakse **sisemiseks heliosfääriks**.

## Viited
Tallinna FC Flora U19

**Tallinna FC Flora III** on Eesti jalgpalliklubi Tallinna FC Flora teine duubelmeeskond. 

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Viited

## Välislingid
*Tallinna FC Flora U19 jalgpall.ee
Peeter Paris noorem

**Peeter Paris** noorem (sündinud 11. jaanuaril 1953 Tartus) on eesti füüsik.

## Elulugu
Ta lõpetas aastal 1971 Tartu 1. keskkooli, 1976 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna, Ph.D. (füüsika, 1994, TÜ), väitekiri "Initiation of corona pulses". 

1976–1988 oli Paris TRÜ üldfüüsika kateedri insener, 1988−1989 TRÜ eksperimentaaltootmisbaasi juhataja, 1988–1993 kaugõppe aspirant, 1989–1993 TÜ rakendusoptika labori juhataja, 1993–2001 TÜ eksperimentaalfüüsika ja tehnoloogia instituudi teadur, 2002−2021 sama instituudi optika ja spektroskoopia õppetooli teadur ning aastast 2021 professor. 

## Uurimistöö
Uurimisvaldkonnad: gaaslahenduse füüsika, laserkiirguse mõju gaaslahendusele, plasmaspektroskoopia, laserkiirguse ja aine vahelised mõjud, kiudoptilised seadmed, laserpuhastamine, nanoosakeste genereerimine laserablatsioonil.

## Teoseid
Üle 40 teaduspublikatsiooni, õppevahendid.
* On the formation of the negative corona (kaasautorid H. Korge, M. Laan). // J. Phys. D: Appl. Phys. (1993) 26
* The multiavalanche nature of streamer formation in inhomogeneous field (kaasautor M. Laan). // J. Phys. D: Appl. Phys. (1994) 27
* Study of Corona Discharge Aerosol with an Electrical Aerosol Spectrometer (kaasautorid A. Mirme, M. Laan). // J. Aerosol Sci. (1998) 29
* Negative Coronas: Low Current Mode – Pulse Mode Transition (kaasautor). // Czech. J. Phys. (1999) 49
* Measurement of intensity ratio of nitrogen bands as a function of field strength (kaasautorid M. Aints, M. Laan, F. Valk). // J. Phys. D: Appl. Phys. (2004) 37
* Laser-Induced current in air gap at atmospheric pressure (kaasautorid M. Aints, M. Laan, T. Plank). // J. Phys. D: Appl. Phys. (2005) 38
* Intensity ratio of spectral bands of nitrogen as a measure of electric field strength in plasma (kaasautor). // J. Phys. D: Appl. Phys. (2005) 38

## Liikmesus
*Eesti Füüsika Selts

## Tunnustus

* 2013 Tartu Ülikooli aumärk
* 2018 Tartu Ülikooli medal
* 2021 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Isiklikku
Tema isa oli spordipedagoog Peeter Paris, ema Hilja-Liivia Paris ja vend alpinist Andres Paris.  Tema poeg on Krister Paris.

## Viited

## Kirjandus
*Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 125−126

## Välislingid
*
*
Prototäht

**Prototähed** on tähtedevahelises aines leiduvad kerajad tihendid (nn gloobulid), mis on tähtedeks alles kujunemas. 

## Vaata ka
*Pruun kääbustäht
*Täheareng

## Viited
Akretsioon (astronoomia)

**Akretsioon** on tähe või galaktika või selle tuuma massi suurenemine tähtedevahelisest keskkonnast või naabertähtedelt langeva aine sadestumisel tema pinnale.

## Viited
Hiidtäht

**Hiidtäht** ehk **hiid** on suur (läbimõõt kuni 1000 Päikese läbimõõtu) ja suure absoluutse heledusega (kuni miljon Päikese absoluutset heledust) täht.

Hertzsprungi-Russelli diagrammil paiknevad hiidtähed põhijadast ülevalpool. 

Eristatakse ülihiidtähti ja allhiidtähti.

Hiidtähti on Universumis suhteliselt vähe. Hiidtähed on näiteks Aldebaran, Arcturus, Betelgeuse, Kapella, Polluks.

## Vaata ka
*Kääbustäht

## Viited
GAZ-13

**GAZ-13 "Tšaika"** on Gorki autotehases aastatel 1959–1978 toodetud suur sõiduauto. 

Auto disain on suuresti inspireeritud 1950. aastate ameerika autode, eriti 1955.-1956. aasta Packardite disainist. Auto kasutas 5.5-liitrist mootorit M-13, mis arendas 195 hj. Jõud kanti ratastele läbi kolmekäigulise nupplülitusega automaatkäigukasti, mis oli inspireeritud Chrysleri PowerFlite'ist. 

Kui auto eelkäija GAZ-12 "ZiM" oli teoreetiliselt ostetav, kuid kõrge hinnaga (40 000 rubla, rohkem kui kaks korda Pobeda hinnast), siis Tšaikat müüki ei lastud, sellega sõitsid valitsusjuhid ja NLKP regionaalkomiteede sekretärid. Samas sai näiteks Inturisti kaudu rentida Tšaikat pulmasõiduks. Lisaks sõitsid Tšaikadega ka vennalike sotsialismimaade juhid, näiteks Fidel Castro. Ka NSVL suursaadikud sõitsid Tšaikadega. 

## Välislingid

* Kajaka kõrge lend 
* 3. Märts 2010, Margus Hans Kuuse, Autoleht, Vene autode sari: GAZ-13 Tšaika
Karl Peterson (matemaatik)

**Karl Peterson** (ka **Carl** või **Kārlis**, samuti **Pētersons**; 25. mai 1828 Riia – 1. mai 1881 Moskva) oli läti matemaatik.

## Elulugu
Karl Peterson oli lätlane, käsitöölise poeg.

Ta õppis 1847–52 TÜ-s, kaitses 1853 samas väitekirja "Über Biegung der Fläschen", milles esitas kaks pinnateooria põhivõrrandit (Petersoni-Codazzi võrrandid) ja põhiteoreemi. Siirdus Moskvasse, kus oli Peeter-Pauli kooli matemaatikaõpetaja.

## Teadustöö
Pinna painutamise teooriat käsitlevate töödega pani Peterson aluse Moskva diferentsiaalgeomeetria koolkonnale. Töö eest osatuletistega diferentsiaalvõrrandite integreerimisest andis Novorossiiski Ülikool talle 1879 puhta matemaatika doktori kraadi. Ta osales Moskva Matemaatika Seltsi asutamises (1865).

## Teoseid
* Об изгибании поврхностей. // Ист.-мат. исслед. V (1952; 1853. a väitekirja tõlge vene keelde)

## Viited

## Kirjandus
* EE 7, 276
* Россинский С. Д. Карл Михайлович Петерсон. // Успехи мат. наук IV. 133 (1949) 5
* Фиников С. П. К. М. Петерсон и московская школа. // Курс дифференциальной геометрии. М, 1952, 310–312
* Депман И. Я. Карл Михайлович Петерсон и его диссертация. // Ист.-мат. исслед. V (1952)
* Lumiste, Ü. Lehekülgi matemaatika ajaloost Eestis. // Matemaatika ja Kaasaeg II (1964)
* Юшкевич А. П. История математики в России. М, 1968
*
Henrique Capriles Radonski

**Henrique Capriles Radonski** (sündinud 11. juulil 1972 Caracases) on Venezuela poliitik ja jurist.

Ta oli Caracase Baruta linnaosa pea aastatel 2004–2008. 

Henrique Capriles Radonski valiti Miranda osariigi kuberneriks 2008. aastal. 2012. aastal kandideeris ta Venezuela presidendivalimistel, kuid jäi alla senisele presidendile Hugo Chávezele. Tema põhisõnum on hariduse valdkonnas.
 
Miranda osariik on ainuke Venezuela piirkond, mis osaleb PISA programmis.

Henrique Capriles Radonski kandideeris pärast Hugo Cháveze surma presidendivalimistel ja sai 48,98 protsenti häältest. Valimised võitis Nicolás Maduro 50,75 protsendiga häältest.

## Välislingid
* 
* 
*Henrique Capriles Radonski blog
*Henrique Capriles Radonski web site
Ratsutamine 2012. aasta suveolümpiamängudel

**[[Ratsasport|Ratsutamine]] [[2012. aasta suveolümpiamängud]]el** Londonis toimus 28. juulist kuni 9. augustini Greenwich Parkis. Ratsutamisvõistlustel osales 200 sportlast ja välja jagati 6 komplekti medaleid. 

## Võistlusalad

* Individuaalne koolisõit
* Võistkondlik koolisõit
* Individuaalne takistussõit
* Võistkondlik takistussõit
* Individuaalne kolmevõistlus
* Võistkondlik kolmevõistlus

Koolisõidus läks võistlema 50 sportlast ja 50 hobust. Takistussõidus ja kolmevõistluses osales vastavalt 75 sportlast ja samapalju hobuseid. Koolisõidus ja takistussõidus lubati kasutada ka varuhobuseid, kusjuures koolisõidus oli selleks 10 hobust ja takistussõidus 15, ehk 1 hobune võistkonna peale.

## Võistluste ajakava

## Tulemused

### Individuaalne koolisõit
### Võistkondlik koolisõit
### Individuaalne takistussõit
### Võistkondlik takistussõit
### Individuaalne kolmevõistlus
### Võistkondlik kolmevõistlus
## Medalid

## Välislingid

* Kolmevõistluse ametlik lehekülg Londoni OM-il
* Takistussõidu ametlik lehekülg Londoni OM-il
* Koolisõidu ametlik lehekülg Londoni OM-il
* FEI koduleht
Samael

**Samael** (ka *Sammael*, *Semiel*) on judaistlikus Talmudi traditsioonis ja ka kristlikus mütoloogias esinev ingel, kes võib olla nii positiivne kui ka negatiivne, enamasti pigem viimane. Tihti käsitletakse Samaeli ka ühe peainglina, samuti aga surmainglina. Mitmes kirjutistes on Samaeli peetud ka Saatana käsilaseks ning nimetatud ka deemoniks.
Samael (täpsustus)

**[[Samael]]** on judaistlikus ja kristlikus mütoloogias esinev üleloomulik tegelane, kelle järgi on nime saanud ka:
***[[Samael (ansambel)|Samael]]**, Šveitsi black metali ja industrial metali ansambel
***Samael**, põrgukoer filmist "Hellboy"
...

## Vaata ka
***[[Samael Aun Weor]]**, Colombia esoteeriline kirjanik
Kujundujumine 2012. aasta suveolümpiamängudel

**[[Kujundujumine]] [[2012. aasta suveolümpiamängud]]el** Londonis toimus 5.–10. augustini Londoni Veekeskuses, kus osales 104 naissportlast 24 riigist ja välja jagati 2 komplekti medaleid.

## Võistlusalad

* Duetid
* Rühmaharjutus

Paare osales kokku 16. Rühmaharjutuses osales 8 naiskonda, kuhu kuulus 9 sportlast. Rühmaharjutuses lubati võistlema 8 sportlast.

## Võistluste ajakava

## Tulemused

### Duetid


  

Finaal: 7. august 
Osavõtjaid: 
**[[Kujundujumine 2008. aasta suveolümpiamängudel|Olümpiavõitja 2008]]:** Anastassia Davõdova, Anastassia Jermakova,   
Ametlikud tulemused: 


### Rühmaharjutus
## Medalid

## Välislingid

* Kujundujumise ametlik veebileht Londoni OM-il
* FINA koduleht
Brita (amuuri tiiger)

**Brita** (28. juuni 2001 Tallinna Loomaaed – 5. juuli 2012 Tallinna Loomaaed) oli Tallinna Loomaaia emane amuuri tiiger.

Brita sündis 28. juunil 2001 Speiga ja Bronto esimeses pesakonnas.
Tähesüsteem

**Tähesüsteem** on tähtede kooslus, mille puhul koosluse liikmete paigutuse määrab vahetult tähtede vastastikune gravitatsioon.

Tähesüsteemid moodustavad hierarhiaid: väikseimad on kaksik- ja mitmiktähed, neist suuremad tähesüsteemid on täheparved ja täheassotsiatsioonid, neist omakorda on suuremad nn täheagregaadid ja -kompleksid. Kõige suuremad tähesüsteemid on galaktikad. Galaktikate kooslusi käsitletakse galaktikasüsteemidena.

## Viited
Yun Chi-ho

**Yun Chi-ho** (Hangul: 윤치호; Hanja: 尹致昊; 26. detsember 1864 Chungcheongnam-do Ahsan – 9. detsember 1945 Gyunggi-do Gaesung) oli Korea poliitik ja riigiametnik. Ta oli neljanda Lõuna-Korea presidendi Yun Bo-seoni onu. Tema kirjanikunimi oli **Jwaong** (좌옹;佐翁).

Kui Jaapan Korea 1910. aastal okupeeris, sai temast iseseisvuslane ja imperialismi vastane aktivist. Teda süüdistati 1913. aastal vandenõus jaapanlasest kindralkuberneri vastu ja mõisteti vangi. Aastal 1915 pööras ta aga iseseisvusliikumisele selja ja võttis Jaapani okupatsiooni toetava hoiaku. Sellise suunamuutuse põhjused ei ole päris selged. 

## Välislingid
* 윤치호 (korea)
* Emory University, Yun Ch'i-ho papers, 1883-1943 (English)
* The collected letters of Yun Tchi Ho (English)
Planeedisüsteem

**Planeedisüsteem** ehk **päikesesüsteem** on tähe või tähesüsteemi ümber tiirlev planeetide kogum. Tuntuim planeedisüsteem on meie Päikesesüsteem.

Arvatakse, et planeedisüsteemi leidub eeskätt aeglaselt pöörlevate üksiktähtede ümber.

## Viited
Loppenowe

**Loppenowe** oli Liivimaa ja Eestimaa literaadisuguvõsa.

## Ajalugu
Perekonnatraditsiooni järgi oli suguvõsa pärit Šotimaalt. Sealt asusid nad elama Rootsi, kuid XVII sajandil rändasid Saksamaale. XVIII sajandi alguses siirdusid nad elama Riiga. Suguvõsaliin algab Riia tolliametniku Georg Bernhard Loppenowega. Tema järeltulijate hulgast võrsus mitu vaimulikku.

## Suguvõsa liikmeid
*Johann Justinus von Loppenowe (1741−1818), Volmari kiriku kogudusediakon, Lēdurga kihelkonnakoguduse pastor
*''Emil'' Woldemar Justinus Gustav ''Loppenowe'' (1820−1897), Suntaži pastor, Maa-Riia praost
*Paul Loppenowe (1826−1901), Narva Rootsi-Soome Mihkli koguduse ja Jõelähtme koguduse pastor
*Wilhelm Loppenowe (1851−?), Lemsalu raesekretär

## Viited

## Kirjandus
*J. Siebmacher's grosses und allgemeines Wappenbuch. *Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 2. Teil. Nichtimmatrikulierter Adel. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980).  s. 114.

## Välislingid
*Loppenowe suguvõsa genealoogia
Antoni Kolczyński

**Antoni Kolczyński** (25. august 1917 Zdunowo, Załuski vald, Płoński maakond, Masoovia vojevoodkond – 19. juuni 1964 Varssavi) oli Poola poksija.

Kolczyński oli kokku neljakordne Poola meister – keskkaalus (kuni 73 kg) aastatel 1946–1947 ja II keskkaalus (kuni 75 kg) aastatel 1950–1951. Ta sai Poola meistrivõistlustel kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1937. aastal 2. koha.

Kolczyński osales ühel Eesti ja Poola maavõistlusel poksis ja võitis oma kohtumise Leopold Neeme vastu 1938. aasta sügisel. Ta osales Euroopa eest ühe korra kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) maavõistlusel USA Kuldkinda-turniiri võitjate meeskondadega ja võitis oma kohtumise Chicagos 1938. aastal.

Kolczyński osales keskkaalus (kuni 73 kg) 1948. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Kolczyński võitis kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 6. Euroopa meistrivõistlustel (Dublin, 1939) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta osales keskkaalus (kuni 73 kg) 7. Euroopa meistrivõistlustel (Dublin, 1947), kuid tema tulemus pole teada ning II keskkaalus (kuni 75 kg) 9. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1951), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Günther Sladkyle (Lääne-Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Martinus Veltman

**Martinus Justinus Godefriedus Veltman** (27. juuni 1931 Waalwijk – 4. jaanuar 2021) oli hollandi füüsik. 1999. aastal sai ta koos oma endise õpilase Gerardus 't Hooftiga Nobeli füüsikaauhinna.

Martinus Veltman alustas 1948. aastal matemaatika- ja füüsikaõpinguid Utrechti Ülikoolis. Ta sai 1963. aastal doktorikraadi teoreetilises füüsikas. 

1966. aastast töötas ta Utrechti Ülikooli professorina. 1981. aastal suundus ta tööle Michigani Ülikooli Ann Arboris. Praegu on ta Michigani Ülikooli emeriitprofessor.

Tema auks on nimetatud asteroid 9492 Veltman.

## Tunnustus

*1999 – Nobeli füüsikaauhind
*2016 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks.

## Välislingid
* Martinus Veltman Nobeli auhinna lehel
Eesti imetajad

**Eesti imetajad** ehk Eesti imetajate fauna ehk **Eesti teriofauna** on Eesti territooriumil elavad imetajad.

Eesti imetajaid liigitatakse järgmiselt:
*pärismaised liigid,
*naturaliseerunud liigid,
*koduloomad,
*loomaaialoomad.

20. ja 21. sajandi jooksul on Eestis kohatud 74 liiki pärismaiseid ja vabalt elavaid introdutseeritud (naturaliseerunud) imetajaid (sh. pärisinimene). Nende hulka on arvestatud liigid, keda on kohatud eksikülalistena, nt. vaalalised, ahm, tähnik- ja kabehirv. Kui ka need, kelle esinemise kohta viimastel aastakümnetel andmed puuduvad, nt. unilased, kääbus-karihiir, soo-uruhiir. Liike, kes Eestis teadaolevalt 21. sajandi kolmandal kümnedil elutsevad ja sigivad, on 63.  

Jääajajärgsel ajal on Eestis elanud veel mitmeid praeguseks siin väljasurnud liike: tarvas, põhjapõder, euroopa piison, metshobune jt.

## Vaata ka
*Eesti imetajate süstemaatiline nimestik
*Eesti imetajate punane nimestik
*Eesti elustik

## Viited

## Välislingid
*Eesti imetajate levikuatlas (koostamisel)
Kadri Kasak

**Kadri Kasak**  on eesti laulja. Ta on osalenud telesaadetes "Kaks takti ette" ja "Eesti otsib superstaari".
Käsipall 2012. aasta suveolümpiamängudel

**[[Käsipall]]ivõistlused [[2012. aasta suveolümpiamängud]]el** Londonis toimusid 28. juulist kuni 12. augustini 2012. Käsipallis jagati välja 2 komplekti medaleid, üks meeste ja üks naiste arvestuses. Olümpiamängudel osales 12 võistkonda kummaski arvestuses. Võistlused peeti enamasti Handball Arenal, välja arvatud poolfinaali-, veerandfinaali- ja finaalikohtumised, mis toimusid Basketball Arenal.

## Kvalifitseerunud riigid

### Mehed

### Naised

## Võistluste ajakava

## Tulemused

### Mehed

Eelmiste, 2008. aasta Pekingi olümpiamängude kolm paremat meeskonda:
*  **Olümpiavõitja**: Prantsusmaa
*  Hõbemedal: Island
*  Pronksmedal: Hispaania
  
#### A-alagrupp

      
  

#### B-alagrupp

      
  

#### Veerandfinaal

#### Poolfinaal

#### Pronksimäng

#### Finaal

#### Lõplik järjestus

* **1.** 
* **2.** 
* **3.** 
* 4. koht 
* 5. koht 
* 6. koht 
* 7. koht 
* 8. koht 
* 9. koht 
* 10. koht 
* 11. koht 
* 12. koht 

### Medalivõitjad

### Naised

Eelmiste, 2008. aasta Pekingi olümpiamängude kolm paremat naiskonda olid:
*  **Olümpiavõitja**: Norra
*  Hõbemedal: Venemaa
*  Pronksmedal: Lõuna-Korea 

#### A-alagrupp

      
  

#### B-alagrupp

      
  

#### Veerandfinaal

#### Poolfinaal

#### Pronksimäng

#### Finaal

#### Lõplik järjestus

### Medalivõitjad

## Medalitabel
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  London 2012 
|-

## Vaata ka

*Käsipall olümpiamängudel

## Välislingid

* Käsipalli ametlik lehekülg Londoni OM-il
* IHF-i koduleht
Okassiga

**Okassiga** (*Hystrix*) on näriliste perekond okassigalaste sugukonnast.

## Levik
Okassiga elab Põhja-Ameerikas, Lõuna-Ameerikas, Lõuna-Euroopas, Aasias ja Aafrikas.

## Kirjeldus
Kõige pikemad okkad asetaevad seljal ja on 25 cm pikad ning 0,5 cm läbimõõduga. Vaatamata oma välimusele on see näriline täiesti ohutu. End ohustatuna tundes pöörab end ringi ja liigub tagurpidi.

## Toitumine
Urust tuleb ta välja öösel, otsides toiduks vilju, taimi, juurikaid ja puukoort, mida kraabib oma tugevate küüntega.

## Eluviis
Maapinnal liigub okassiga vaevaliselt, kuid ta on suurepärane ujuja. Okasseal on tugevad küünised, mille abil urgu kaevata. Okassiga veedab terve päeva sügavas koopas. Välja tuleb alles õhtul, et jahile minna.

## Paljunemine
Isane okassiga proovib emasele muljet avaldada, liikudes tema poole ja plaksutades rütmiliselt okkaid. Okassiga võib ühe päeva või ühe öö jooksul mitu korda paarituda.

Pärast kuni 4-kuulist tiinust sünnib emasloomal 2–4 poega, kes võivad elada ligikaudu 20 aastat.

## Liike
*hari-okassiga (*Hystrix cristata*)
*valgesaba-okassiga (*Hystrix indica*)
Opossum

**Opossumiteks** võidakse nimetada:
*sugukonda **[[opossumlased]]** ehk **kukkurrotlased** (*Didelphidae*)
*perekonda **[[opossum (perekond)|opossum]]** (*Didelphis*)
*liiki **[[kukkuropossum]]** (*Didelphis marsupialis*)
Imanta (miinitraaler)

**Imanta** (Nõukogude: **T-299**) oli Läti mereväe miinitraaler.

Laev ehitati 1926. aastal Le Havre'is Prantsusmaal. Laev arendas kiirust kuni 14 sõlme ja meeskonda kuulus 39 meremeest. Nõukogude võimu kehtestamisega läks laev Punalipulise Balti Laevastiku koosseisu.

Laev uppus 1. juulil 1941 Soela väinas miiniplahvatuse tagajärjel (tõenäoliselt miinitõke Coburg, veesatud 22. juuni hommikul sakslaste 2. torpeedokaatrite flotilli poolt). Vraki leidis 2012. aastal Eesti Meremuuseumi uurimislaev kapten Vello Mässi juhtimisel.

## Viited
Martin Libene

**Martin Libene** VR II/3 (21. märts 1889 Vaivara – 3. märts 1919 Alsviķi mõisa lähistel, Alsviķi vald, Läti) oli Eesti ülemleitnant ja näitleja.

Ta lõpetas 1915. aastal Moskvas Aleksei Sõjakooli. Võttis osa I maailmasõjast, kus oli Läänerindel esialgu kompanii- ja hiljem pataljoniülem. Sai 1917. aastal Smorgoni all käest haavata ning tuli kodumaale end ravima.

Martin Libene tegeles juba Vaivaras elades teatriga ja jätkas seda Tartu perioodil, kus esines suure eduga. 

Vabadussõja puhkedes astus 13. jaanuaril 1918 Eesti Tagavarapataljoni. Sai 18. novembril 1918 Tartu Vabatahtlike Pataljoni ülemaks. 

Libene hukkus 3. märtsil 1919 lõhkeva kuuli läbi Alsviķi mõisa juures Lätimaal. Martin Libene maeti sõjaliste auavalduste saatel Tartu Vana-Peetri kalmistule. 1935. aastal paigaldati tema hauale mälestusmärk, mille autoriteks oli eesti tunnustatud skulptorid Aleksander Eller ja Martin Saks.

Tema tegevust Vabadussõjas märgib Vabadusristi II liigi 3. järk.

## Tunnustus
*Vabadusristi II liigi 3. järk

## Viited

## Välislingid
* www.virumaa.ee
Laskmine 2012. aasta suveolümpiamängudel

**[[Laskesport|Laskmine]] [[2012. aasta suveolümpiamängud]]el** Londonis toimus 28. juulist kuni 6. augustini Royal Artillery Barracksis. 

Osales 390 laskurit ja välja jagati 15 komplekti medaleid, neist 9 alal meestele ja 6 alal naistele.

## Võistlusalad

### Mehed

#### Laskmises

* Väikepüss lamades, 50 m
* Väikepüssi standard 3x40, 50 m
* Õhupüss, 10 m
* Vabapüstol, 50 m
* Olümpiakiirlaskmine, 25 m
* Õhupüstol, 10 m

#### Jahilaskmises

* Kaevikrada
* Kaevikraja paarismärgid
* Kaarrada 

### Naised

#### Laskmises

* Väikepüssi standard 3x20, 50 m
* Õhupüss, 10 m
* Väikepüstol, 25 m
* Õhupüstol, 10 m

#### Jahilaskmises

* Kaevikrada
* Kaarrada 

## Võistluste ajakava

## Tulemused laskmises

### Mehed

#### Väikepüss lamades, 50 m
#### Väikepüss lamades, 50 m
#### Väikepüssi standard 3x40, 50 m
#### Õhupüss, 10 m
#### Vabapüstol, 50 m
#### Olümpiakiirlaskmine, 25 m
#### Õhupüstol, 10 m
### Naised
#### Väikepüssi standard 3x20, 50 m
#### Õhupüss, 10 m
#### Väikepüstol, 25 m
#### Õhupüstol, 10 m
## Tulemused jahilaskmises
### Mehed
#### Kaevikrada
#### Kaevikraja paarismärgid
#### Kaarrada
### Naised
#### Kaevikrada
#### Kaarrada

## Medalid

## Välislingid

* Laskmise ametlik veebileht Londoni OM-il
* ISSF-i koduleht
Aleksy Antkiewicz

**Aleksy Antkiewicz** (12. november 1923 Katlewo, Grodziczno vald, Nowe Miasto Lubawskie maakond, Warmia-Masuuria vojevoodkond – 3. aprill 2005 Gdańsk) oli Poola poksija.

Antkiewicz oli kokku viiekordne Poola meister – sulgkaalus (kuni 58 kg) aastatel 1947–1950 ja kergekaalus (kuni 60 kg) 1951. aastal. Ta sai Poola meistrivõistlustel kergekaalus (kuni 60 kg) 1954. aastal 2. koha. Ta on võistelnud maavõistlustel Poola eest 13 korda ning on võitnud neist 6 ja kaotanud 7 kohtumist.

Antkiewicz sai sulgkaalus (kuni 58 kg) 1948. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Ernesto Formentile (Itaalia) ning võites 3. koha kohtumises Francisco Núñezi (Argentina). Ta sai kergekaalus (kuni 60 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Aureliano Bolognesile (Itaalia). Ta oli esimene Poola poksija, kes on võitnud olümpiamedali.

Antkiewicz sai kergekaalus (kuni 60 kg) 10. Euroopa meistrivõistlustel (Varssavi, 1953) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Vladimir Jengibarjanile (NSV Liit). Ta osales sulgkaalus (kuni 58 kg) 7. Euroopa meistrivõistlustel (Dublin, 1947), kuid tema tulemus pole teada ning 8. Euroopa meistrivõistlustel (Oslo, 1949), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Louis van Hoeckile (Belgia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales kergekaalus (kuni 60 kg) 9. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1951), kuid kaotas 1. ringis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Bruno Visintinile (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Katre Väli

**Katre Väli** (sündinud 13. veebruaril 1984) on eesti teatrikriitik ja semiootik.

Ta on töötanud Tartu Ülikooli semiootika osakonnas aastail 2008–2015.

2007. aastal kaitses ta magistritöö "Luulelavastus tänapäeva eesti teatris". 

Ta oli Eesti Semiootika Seltsi juhatuse esimees aastail 2012–2014.

Alates 2014. aastast on ta Sihtasutuse Eesti Teatri Agentuur teatriinfo koordinaator ning alates 2016. aastast Kultuuriministeeriumi kunstide osakonna teatrinõunik. Ühtlasi on ta alates 2017. aastast ka Sihtasutuse Rakvere Teater nõukogu esimees.

## Välislingid

*
Stellaardünaamika

**Stellaardünaamika** on astronoomia haru, mis rakendab tähesüsteemide ruumilise ehituse, nende sees toimuva liikumise (sh süsteemide pöörlemise) ja evolutsiooni kirjeldamisel statistilise mehaanika meetodeid.

## Vaata ka
*Taevamehaanika

## Viited
Jacques Bataille

**Jacques Bataille** (sündinud 20. septembril 1929 Amiensis) on Prantsusmaa endine poksija.

Bataille võitis sulgkaalus (kuni 58 kg) 8. Euroopa meistrivõistlustel (Oslo, 1949) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.

Bataille poksis oktoobrist 1950 kuni märtsini 1956 elukutselisena. Ta pidas kokku 53 kohtumist, millest võitis 37 (neist 17 nokaudiga) ja kaotas 13 (neist 2 nokaudiga) ning viigistas 3 kohtumist.

## Viited

## Välislingid
*
Aleksander Thomson (keeleteadlane)

**Aleksander Thomson** (vene Александр Иванович Томсон; 3./15. juuni 1860 Tartu lähedal – 27. november 1935 Odessa) oli Eestist pärit keeleteadlane.
 
Aleksander Thomson sündis 15. juunil Tartu lähedal metsniku ametit pidanud luterlasest isa Juhani ja ema Emilia pojana.

Aleksander Thomsoni vanemad olid eestlased, tema ema ei osanud ühtki sõna vene keelt. Aleksander lõpetas 1882. aastal Peterburi ülikooli idamaa keelte kateedri sanskriti-pärsia keelte erialal. 1887. aastal kaitses ta samas ülikoolis magistritöö "Lingvistilised uurimused" ning neli aastat hiljem, 1891. aastal, Moskva ülikoolis, doktoritöö "Kaasaegse armeenia keele grammatika Tbilisi linnas". Ta oli Vene Impeeriumi tegeliku salanõuniku auastmes.
 
Pärast stažeerimist Pariisis 1897. aastal kolis Thomson Odessasse. Aastatel 1897–1932 oli ta Odessa ülikooli  korraline professor. 4. detsembril 1910 valiti Thomson Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliikmeks. Enne 1917. aastat jõudis ta algatada Odessa ülikooli juures Ukraina esimese eksperimentaalfoneetika stuudiumi tegevuse. 

Aleksander Thomson suri 1935. aastal Odessas kopsupõletikku.

## Teoseid
* Лингвистические исследования, т. 1, СПБ, 1887; 
* Историческая грамматика современного армянского языка гор. Тифлиса, СПБ, 1890; 
* Лингвистические исследования, СПБ, 1897; 
* К синтаксису и семасиологии русского языка, Од., 1903; 
* Фонетические этюды, Варшава, 1905; 
* К вопросу о возникновении родительно-винительного падежа в славянских языках, «Изв. отделения русского языка и словесности», 1908, т. 13, кн. 3.

## Märkused

## Välislingid
* Русский биографический словарь, сетевая версия
* Artikkel entsüklopeedias (vene keeles) vaadatud 2012-07-09
* Kirje Vene Teaduste Akadeemia kodulehel (vene keeles) vaadatud 2012-07-09
* Виталий Орлов. Учитель Бахтина Artikkel saidil "Одеський університет" (vene keeles) vaadatud 2010-06.
* Томсон Александр Иванович Kirje Peterburi ülikooli lehel (vene keeles) vaadatud 30.6.2019
* Томсон Олександр Іванович. Artikkel monograafias *Професори Одеського (Новоросійського) університету : біогр. слов. / ОНУ ім. І. І. Мечникова, Наукова б-ка ; відп. ред. В. А. Сминтина ; заст. відп. ред. М. О. Подрезова ; авт. вступ. ст. В. М. Хмарський ; упоряд. та бібліогр. ред.: В. П. Пружина, В. В. Самодурова . – 2-ге вид., доп . – Одеса : Астропринт, 2005. – Т. 4 : Р–Я. – 629 с* (lehekülgi 244 - 246).