open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Introduktsioon (bioloogia)

**Introduktsioon** (eesti keeles kasutatud ka mõistet (**võõrliikide**) **sissetalumine**) on mõiste bioloogiast, mis tähendab võõrliigi (taime- või loomaliigi või ka madalama taksoni) toomist alale, kus teda varem ei olnud. 

Introduktsiooni saab jagada **tahtlikuks** ja **tahtmatuks**. 
*Tahtlik ehk sihipärane introduktsioon toimub inimese soovil ja sageli põllumajandusliku, jahindusliku või aiandusliku eesmärgiga sissetoodud liike tarvitada, lisaks kohalikule faunale ja floorale. 
*Tahtmatu ehk sihipäratu introduktsiooniga on tegu, kui liik (tulnukas, nt tulnuktaim) on mingisse kohta jõudnud küll kaudselt inimese abiga (näiteks laevadega, rongidega), kuid viimase teadmata.

## Vaata ka
*liigikaitseline introduktsioon
*võõrliik

## Kirjandust
*Kumari, E. 1964. Fauna rikastamine ja fauna rikkumine, 1–2. *Eesti Loodus* 5: 266–274; 6: 347–352.
Käärid

**Käärid** on kahe samal tasandil teineteisele vastu liikuva teraga käsitööriist, mida kasutatakse õhukese või peenikese materjali (esemete) lõikamiseks.

Kääridega saab lõigata õhukesi materjale, näiteks paberit, riiet, plekki, plasti, ja peenikesi materjale, näiteks nööri, oksi, traati. Kääridega lõigatakse ka juukseid ja küüsi ning toiduaineid (nt sibulapealseid). Eriotstarbelised käärid on kasutusel veel paljudes eluvaldkondades, näiteks meditsiinis kirurgilisteks lõikusteks, ja loomadelt villa pügamiseks. 

Tänapäevased käärid koosnevad kahest terasplaadist, mis töötavad võllile kinnitatud kangidena.
Selline kinnitusviis arvatakse pärinevat aastast 110 Vana-Rooma riigist.

## Ajalugu
Arvatakse, et esimesed käärid lõikamiseks loodi Egiptuses umbes aastal 1500 eKr. 


Pilt:Scissors turkey.jpg
Pilt:Scissors china.jpg
Pilt:Fornsvensk sax, från järnåldern, Nordisk familjebok.png
Pilt:Wabasami.jpg
Pilt:WoolScissors.jpg
Pilt:Euskal Museoa shearing.jpg


## Vaata ka
*Aiakäärid

## Välislingid
Pargitaguse asum

**Pargitaguse** asum on 2007. aasta seisuga Ahtme linnaosa üldplaneeringus kavandatav Ahtme asum.

Pargitaguse asum on planeeritud Jõhvi ja Tammiku asumi vahelisele maa-alale. Kuna on tegemist altkaevandatava maa-alaga, siis planeeritavad hooned on ühe-kahekorruselised puitkarkassil väikeelamud.

## Viited
Ülo Tulik

**Ülo Tulik** (11. mai 1957 Meremäe – 30. aprill 2022) oli Eesti poliitik ja agronoom.

Ta oli 6. aprillist 2011 kuni 26. märtsini 2014 XII Riigikogu liige Jaak Aaviksoo asendusliikmena. 

Ta oli abielus ja tal on 5 last.

## Haridus
Ülo Tulik on lõpetanud Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia erialal (1975–1980).

## Töökäik
* 2018–2022 SA Võrumaa Arenduskeskus nõukogu esimees
* 2017–2021 Võru Linnavolikogu esimees
* 2017 EV riigihalduse ministri Mihhail Korbi nõunik
* 2016–2022 AS-i Lõuna-Eesti Hooldekeskus projektijuht, haldusjuht ja juhatuse liige
* 2011–2014 Riigikogu liige
* 2010–2011 Võru linnapea
* 2005–2010 Võru maavanem
* 1996–2005 Võru vallavanem, Võrumaa Omavalitsuste Liidu aseesimees, esimees
* 1993–1996 Taimekaitseinspektsiooni vaneminspektor
* 1991–1993 Riikliku Aktsiaseltsi Eesti Sordiseeme vaneminspektor
* 1988–1991 Võru Rajooni ATK vanemagronoom
* 1985–1988 Väimela Näidissovhoostehnikumi peaagronoom
* 1983–1985 Tartu Näidissovhoosi vanemagronoom
* 1980–1983 Võru sovhoosi osakonna juhataja

## Poliitiline tegevus
Ülo Tulik kuulus aastast 1999 Ühendusse Res Publica ning oli Isamaa ja Res Publica Liidu liige. 3. aprillil 2016 teatas ta, et astub IRL-st välja seoses temavastase laimukampaaniaga. 2018. aastast kuulus Tulik Keskerakonda.

Riigikogu juhatuse otsusega sai Ülo Tulik XII Riigikogu liikmeks alates 2011. aasta 6. aprillist haridus- ja teadusministri Jaak Aaviksoo asendusliikmena.

2017. aasta oktoobris kandideeris Ülo Tulik Kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Keskerakonna nimekirjas Võru linnas ning osutus 101 häälega valituks. 26. oktoobril 2017 valiti Tulik 17 poolthäälega Võru linnavolikogu esimeheks.

## Liikmesus
* 2003 Kaitseliidu Võrumaa malev
* 2001 Lions-klubi
* Võrumaa Jahimeeste Selts (juhatuse liige)

## Viited

## Välislingid
* "Ülo Tulik valiti aasta omavalitsustegelaseks" BNS, 21. veebruar 2005
* "ÜLO TULIK: Ja nii nad tapsidki regionaalpoliitika" Eesti Päevaleht, 20. aprill 2007
* "Võru linnapeaks valiti senine maavanem Ülo Tulik" Tartu Postimees, 24. märts 2010
* "Võru opositsioon algatas linnapea Ülo Tuliku umbusaldamise" Postimees, 9. veebruar 2011
* "Võru linnapea Ülo Tulik läheb riigikogusse" Delfi, 29. märts 2011
* "Ülo Tulik: linnapeaks hakkamine ei olnud viga" LõunaLeht, 12. mai 2011
* "Pressinõukogu tegi Võrumaa Teataja kohta kaks otsust" Pressinõukogu, 4. juuli 2011
* "Pressinõukogu tegi Võrumaa Teataja kohta tauniva otsuse", Pressinõukogu, 25. oktoober 2011
* "Ülo Tulik: Vanemapension tagab lapsevanematele õiglase pensioni" Lõunaleht 7. juuni 2012
* Ülo Tulik suunas 18 000 eurot katuseraha endaga seotud ettevõttele, Võrumaa Teataja, 30. november 2013
* "Katuserahast" on olnud palju kasu Võru Valla Teataja, detsember 2013  
* Ülo Tulik: valija mälu on muutunud pikemaks kui kuus kuud Võrumaa Teataja, 13. detsember 2014
Relikt (bioloogia)

**Relikt** ehk **jäänuk** on jäänuk mingi varasema perioodi elustikust, mis kliima muutudes on oma areaali tugevasti vähendanud, kuid säilinud piiratud alal. Liigi puhul räägitakse **relikt**- ehk **jäänukliigist**.

## Reliktliigid Eestis
Näiteks võivad Eestis laialehised metsad, samuti luuderohi ja jugapuu olla atlantilise kliimaperioodi reliktid. Hilispleistotseeni viimase jääajaperioodi relikte nimetatakse glatsiaalreliktideks.

Kaladest peetakse Eestis reliktseiks näiteks võldast ja vingerjat.

## Vaata ka
*Elav fossiil
Elustik

**Elustik** ehk **bioota** on mingi ala organismide kogum. Elustik haarab nii fauna ja floora kui ka seenestiku ja mikrofloora (s.o kõik mikroobid). 

Näiteks mullas elavate organismide kogumit nimetatakse mullaelustikuks, puuvõrades elavate organismide kogumit võib nimetada võraelustikuks jne. 

## Vaata ka
* pärismaine elustik
* elusloodus
Eesti Teaduste Akadeemia seadus (1938)

**Eesti Teaduste Akadeemia seadus** anti Riigihoidja poolt dekreedina 28. jaanuaril 1938. Selle seadusega asutati Eesti Teaduste Akadeemia.

Seaduse algkirjale olid alla kirjutanud Riigihoidja Konstantin Päts ja Haridusminister Aleksander Jaakson. Seadus sisaldab 6 peatükki ja 50 paragrahvi. Seadus jõustus avaldamisega 7. veebruaril 1938 (sama seaduse II osa).

Eesti Teaduste Akadeemia seadus on avaldatud Riigi Teatajas (RT 1938, 13, 114) ja Seaduste Kogu VI köites (SK VI 1938, 2, 2).
Relikt

**Relikt** ehk **jäänuk** (ladina sõnast  *relictus* 'mahajäetud') on mingi objekt, nähtus või organism, mis on võrreldes endiste aegadega säilinud osaliselt (väikesearvulisena):

***[[Relikt (bioloogia)|Relikt]]** on mõiste bioloogiast, jäänuk mingi varasema perioodi elustikust.
***[[Relikt (geograafia)|Relikt]]** on mõiste geograafiast, tähendades mingit endisaegset palju suuremat veekogu kui tänapäeval.
*...
Tagasitee

**"Tagasitee"** on Erich Maria Remarque'i sõjaromaan elust esimese maailmasõja järgsel Saksamaal.

## Sisu
Teose keskmes on noored mehed, kes on rindelt tagasi tulnud. Koolipingist sõtta läinud noortel on raske oma eluga toime tulla. Neil pole *vana elu*, mille juurde tagasi pöörduda. Paljudel neist jäi haridustee sõja tõttu pooleli. Kooli tagasi enamik minna ei taha. Mõni püüab kiirkursuste käigus kooli lõputunnistust hankida. Seega pole paljudel haridust, ei ole ka tööd ja nad tunnevad end eluks kõlbamatutena.

Nende sõjaeelne elu näib neile tühine ja nad tunnevad end mõningal määral petetuna. Ideaalid, mida neile õpetati, on kaevikutes pihuks ja põrmuks löödud ning nad ei leia enam elus pidet. Paljud noored on sõjas vigaseks jäänud – kas füüsiliselt või vaimselt. Ka neile, kes pääsesid kergemalt, on sõda jätnud oma sügava ja parandamatu jälje.
Vaalad

**Vaalad** (vananenud kirjanduses *valaskalad*) on vaalaliste (*Cetacea*) seltsi kuuluvad vee-elulised imetajad, kes pole ei delfiinid (see tähendab sugukondadest delfiinlased (*Delphinidae*) ja  jõedelfiinlased (*Platanistoidae*)) ega pringlid. Vaaladeks ei loeta ka näiteks mõõkvaala (*Orcinus orca*), kes taksonoomilises mõttes kuulub delfiinlaste sekka.

Mõnikord mõeldakse **vaalade** all kõiki vaalalisi või siis üksnes suuremate mõõtmetega vaalalisi. 

## Päritolu ja taksonoomia

Kõik vaalalised, kaasa arvatud vaalad, delfiinid ja pringlid, põlvnevad maismaal elanud sõralistest (*Artiodactyla*). Näiteks on praeguses süstemaatikas kasutusel klaad (käsitletud ka ülemseltsina) *[[Cetartiodactyla]]*, mis teiste seas hõlmab jõehobulasi (*Hippopotamidae*) ja vaalalisi, näitamaks nende fülogeneetilist suhtelist lähedust. Kuna jõehobud on vaalade lähimad sugulased, siis arvatakse nende eraldumist umbes 54 miljonit aastat tagasi; vaalad arvatakse olevat vette jõudnud umbes 50 miljonit aastat tagasi.

Sõltuvalt hammaste olemasolust eristatakse kahte vaalaliste alamseltsi: hammasvaalalised (*Odontoceti*) ja kiusvaalalised (*Mysticeti*).    

## Vaata ka
* Vaalapüük
* 52 Hz vaal
**[[Whale fall]]*

## Viited

## Välislingid
Bauska foogt

**Bauska foogt** (saksa keeles *Vogt von Bauske*) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Bauska foogtkonda.

Esimene Bauska foogt on teada aastast 1470, viimane 1559. aastast, mil foogtkond Poola sõjalise võimu all anti.

Bauska foogt polnud kuigi oluline ordukäsknik ega kuulunud ordut juhtinud siseringi. Siiski oli Bauska foogti koht soodne edasise karjääri tegemiseks ordus, foogt Hermann von Brüggeneist sai hiljem ka ordumeister.

## Bauska foogtid
*1470 Friedrich Waldhaus von Heerse (ka Wolthus von Herse)
*1499–1514 Eckbert von dem Berge
*1519–1527 Hermann von Brüggenei genannt Hasenkamp
*1532–1551 Dietrich Wrede
*1551–1558 Jobst von Walrave
*1558–1559 Heinrich von Galen

## Vaata ka
* Kreevinid
## Kirjandus
*Otto Schnettler, Westfalen und Livland. Münster (Westf.), 1916, s. 76-81
Naturalisatsioon (bioloogia)

**Naturalisatsioon** on (bioloogias kasutatava mõistena) võõrliikide kodunemine. 

See on inimese kaasabil sissetoodud liikide sobitumine kohalikku keskkonda (aklimatiseerumise tagajärjel) ja seeläbi eduka järglaskonna andmine inimese kaasabita; aklimatiseerumise kõrgeim aste.

Taimede puhul eristatakse kultuurtaimede **[[metsistumine|metsistumist]]** kui levimist ja kasvamist väljaspool haritavat ala, kuid siiski inimtekkelistes kooslustes, ja **naturalisatsiooni** kui elunemist looduslikes kooslustes.

Naturaliseerunud liigid võivad eduka paljunemise korral muutuda invasiivseteks, kohalikke liike tõrjuvateks.

## Vaata ka
* aklimatiseerumine
* pärismaine elustik
* võõrliik

## Viited
NaisteMaailm.ee

**NaisteMaailm.ee** on kõiki Ajakirjade Kirjastuse ajakirju ühendav internetiportaal, mis on suunatud eeskätt naislugejale.

NaisteMaailm loodi 2008. aasta kevadel. Esimese kolme kuuga jõudis NaisteMaailm.ee 50 000 külastajani nädalas ja tõusis teiseks naisteportaaliks Eestis. Portaali esimene peatoimetaja oli Ene Veiksaar. 2009. aasta septembrist on portaali peatoimetaja Teele Teder.

Portaalis on ühendatud ajakirjaartiklid ja uudised. NaisteMaailm.ee-s on üle 30 000 artikli aianduse, peresuhete, kokanduse, suguliste vahekordade jms teemadel. Samuti on NaisteMaailmaga liidetud Eesti suurim kokandusportaal Toidutare.ee.

Portaali nimi viitab Eesti kirjaniku Henn-Kaarel Hellati ulmeromaanile "Naiste maailm".

## Viited

## Välislingid
* NaisteMaailm.ee koduleht
Johan Henry Eliza Ferrier

**Johan Henry Eliza Ferrier** (12. mai 1910 – 4. jaanuar 2010) oli Suriname esimene president.

Ferrier oli 1968–1975 viimane Suriname kuberner, pärast selle iseseisvumist Hollandi võimu alt sai ta aga selle esimeseks presidendiks. 1980. aastal kukutati ta sõjalise riigipöörde käigus. Alates 9. septembrist 2008, pärast Laose endise presidendi Nouhak Phoumsavanhi surma, oli ta vanim elusolev endine riigipea.

Tema tütar Kathleen Ferrier on Hollandi parlamendi liige.
Ermoúpoli

**Ermoúpoli** (ka *Ermoupolis*, kreeka keeles Ερμούπολη) on linn Sýrose saarel Kreekas, Lõuna-Egeuse piirkonna, Sýrose piirkonnaüksuse ja Sýros-Ermoúpoli valla halduskeskus.

## Viited
Pärismaine elustik

**Pärismaine elustik** on mingi ala kohalik ehk põline ehk **indigeenne** elustik. Sellesse kuuluvad liigid, mis on saanud selle ala oma elupaigaks ilma tehislike protsesside ehk inimese otsese kaasabita. Pärismaise elustiku hulka ei loeta kultuurtaimi ja koduloomi ega teisi võõrliike.

Näiteks Eesti pärismaises flooras on ligikaudu 1400 taimeliiki. Lisaks neile kasvab Eestis aga 21. sajandi algul ligikaudu 6000 liiki võõrliike (peamiselt ilutaimi, kuid ka tulnuktaimi).

Pärismaise elustikuga koosluste majandamisel kujunevad pärandkooslused.

## Sünonüümid
Raamatus "Eesti NSV floora" kasutatakse terminit **spontaanne floora** pärismaise floora tähenduses.

## Vaata ka
*autohtoonsus
*autohtoonne liik
*aborigeenne tõug
*Eesti pärismaised puud
*Eesti pärismaised põõsad
*põlismets
*pärismaalased
*võõrliigid

## Viited
Tehiskooslus

**Tehiskooslus** ehk **kultuurkooslus** on inimese poolt ja enamasti võõrliikide kasutamise abil oluliselt ümber kujundatud biotsönoos. Tehiskooslusteks on näiteks põllud ja enamasti aiad, sageli ka linnade pargid või haljasalad. Tehiskoosluste loomisel tihti teisaldatakse muld või töödeldakse seda mehaaniliselt ja keemiliselt, muutes nii suurel määral mullaelustikku. Taimed enamasti kas külvatakse või istutatakse.  

Kui aga majandatakse või kujundatakse pärismaise elustikuga kooslust, siis pole tegu tehiskoosluse, vaid pärandkooslusega. Seega puisniidud, looduslikud aiad või pärismaiste puude ja põõsastega pargid võivad olla pärandkooslused ja mitte tehiskooslused.

## Vaata ka
*Looduslik kooslus
*Poollooduslik kooslus
*Maastikuarhitektuur
Medal of Honor (mängusari)

**"Medal of Honor (MoH)"** on mängusarja kogumik, mis keskendub Teise maailmasõja lahingutele Euroopas ja Vaiksel ookeanil. Esimene mäng anti välja juba 1999. aastal, see disainiti DreamWorksi (praegu tuntud kui EA Los Angeles) ja arendati Electronic Artsi poolt. Mäng sobib mängimiseks nii arvutis kui ka PlayStationi eri mudelitega.

Mängus saab sõdida ajalooliselt tõetruudes paikades mitmesuguste relvadega, kuna mängus 45 autentset Teise maailmasõja aegset relva. Mängija peab sõdima Ameerika Ühendriikide sõjaväega, vaenlasteks sakslased. Mängu loomisel on toetutud ka paljudele tuntud sõjafilmidele, mille järgi on üles ehitatud lahingukohad. Näiteks on mängu sisse toodud sarnaseid kohti, nagu võime näha filmides "Reamees Ryani Päästmine", "Peenike punane joon", "Vaenlane Väravas" või seriaalis "Relvavennad". 

### Seeriad

* Medal of Honor (Jimmy Patterson) 
* Medal of Honor: Underground (Manon Batiste) 
* Medal of Honor: Allied Assault (Mike Powell) 
* Medal of Honor: Frontline (Jimmy Patterson) 
* Medal of Honor: Rising Sun (Joseph Griffin) 
* Medal of Honor: Spearhead (Jack Barnes) 
* Medal of Honor: Breakthrough (John Baker) 
* Medal of Honor: Infiltrator (Jake Murphy) 
* Medal of Honor: Pacific Assault (Tommy Conlin) 
* Medal of Honor: European Assault (William Holt)
* Medal of Honor: Heroes (Jimmy Patterson, William Holt, John Baker, Joseph Griffin, Manon Batiste) 
* Medal of Honor: Vanguard (Frank Keegan) 
* Medal of Honor: Airborne (Boyd Travers) 
* Medal of Honor: Heroes 2 (John Berg) 

## Välislingid

*IMDB profiil
*Koduleht
Peenike punane joon (film)

**"Peenike punane joon"** (originaalpealkirjaga **"The Thin Red Line"**) on Ameerika Ühendriikide sõjafilm, mis valmis 1998. aastal.

Film on loodud James Jonesi romaani "Peenike punane joon" põhjal.

Film keskendub USA merejalaväelaste elule Teise maailmasõja lahingute ajal Guadalcanali saarel.

## Osatäitjad

*Jim Caviezel – reamees Witt  
*Sean Penn – seersant Welsh  
*Ben Chaplin – reamees Bell  
*Elias Koteas – kapten Staros  
*Nick Nolte – kolonel Gordon Tall  
*John Cusack – kapten Gaff  
*Adrien Brody – kapral Fife  
*Dash Mihok – kapral Doll  
*Woody Harrelson– seersant Keck  
*Miranda Otto – Marty Bell, reamees Belli abikaasa  
*John Travolta – brigaadikindral Quintard  
*John Savage – seersant McCron  
*John C. Reilly – seersant Storm  
*Kirk Acevedo – reamees Tella  
*George Clooney – kapten Bosche  
*Jared Leto – leitnant Whyte  
*Arie Verveen – reamees Charlie Dale  
*Steven Vidler – leitnant Gore  
*David Harrod – kapral Queen  
*Don Harvey – seersant Becker  
*John Dee Smith – reamees Edward B. Train  
*Will Wallace – reamees Hoke

## Välislingid
*Filmi info IMDB.com lehel
Aizkraukle komtuur

**Aizkraukle komtuur** (saksa keeles *Komtur von Ascheraden*) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Aizkraukle komtuurkonda.

Esimene komtuur on teada juba aastast 1209, seega Mõõgavendade ordu ajast. Esimene teadaolev Liivi ordu komtuur on teada 1252. aastast. Viimane Aizkraukle komtuur oli ametis 1478. aastal, misjärel komtuurkond likvideeriti ja liideti Liivi ordu maamarssali valdustega.

Aizkraukle komtuur oli ordus küllaltki olulisel positsioonil 13. sajandi algusest 15. alguseni, kuid ei kuulunud siiski ordut juhtivasse kõrgemasse siseringi. 

## Aizkraukle komtuurid
### Mõõgavendade ordu
*1209? Hartmut
*1211–1231 Markward von Bauerbach
*1234 Bernhard
### Liivi ordu
*1252 ja 1255 Heidenreich
*1305 Johann von Schonenhagen
*1387–1393 Konrad von Vietinghoff
*1417–1420 Johann Schwarthof
*1422–1423 Gerhard von Bögge
*enne 1424 Goswin von Velmede
*1426–1430 Lambrecht von Merkenich
*1430–1432 Heinrich von Böckenförde genannt Schüngel
*1432 Johann von Gilsa
*1435–1441 Johann von Schafhausen
*1444–1445 Hermann von Sevinghausen
*1450 Heinrich Schleier
*1451–1453 Johann von Krieckenbeck genannt Spor
*1453–1455 Konrad von Vietinghoff
*1461–1462 Lubbert von Varssem
*1462–1465 Wilhelm von Böckenförde genannt Schüngel
*1470 Konrad von Herzenrode
*1470–1474 Gerhard von Issum
*1478 Erwin von Bellersheim
## Kirjandus
*Otto Schnettler, Westfalen und Livland. Münster (Westf.), 1916, s. 76-81
Dobele komtuur

**Dobele komtuur** (saksa keeles *Komtur von Dobeln*) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Dobele komtuurkonda.

Esimene komtuur on teada aastast 1376; viimane, Mathias von der Recke, keeldus 1562. aastal komtuurivõimu loovutamast ja valitses komtuurkonda kuni 1576. aastani.

Dobele komtuurid polnud kuigivõrd olulised ordukäsknikud ega kuulunud kõrgemasse ordunõukokku. Ühtegi hilisemat ordumeistrit teadaolevate komtuuride seas pole.

## Dobele komtuurid
*1376 Dietrich Holtey
*1422–1426 Wolter von Plettenberg
*1431–1432 Mathias von Boningen
*1451 Wilhelm Zuermont von Hinderstein
*1471 Friedrich Waldhaus von Heerse (ka Wolthus von Herse)
*1472 Wilhelm von Bönninghausen
*1481 Engelbert Lappe von dem Ruhr
*umbes 1490 Bernd von Galle
*1500 Otto Goes
*1502–1519 Gerhard von der Brüggen
*1523 Gerhard von Rossem
*1525–1535 Jürgen von Hoete
*1535–1545 Eberhard von Schüren
*1546 Rudolf von Beverförde
*1548–1562/1576 Mathias von der Recke

## Kirjandus
*Otto Schnettler, Westfalen und Livland. Münster (Westf.), 1916, s. 76-81
Grobiņa foogt

**Grobiņa foogt** (saksa keeles *Vogt von Grobin*) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Grobiņa foogtkonda.

Esimene teadaolev foogt on teada aastast 1428. Viimane foogt pidi 1560. aastal oma kohast loobuma, kui foogtkond Preisimaa hertsog Albrecht von Hohenzollernile panditi.

Grobiņa foogt polnud kuigi tähtis orduametnik ega kuulunud ordut juhtinud kõrgemasse nõukokku.

## Grobiņa foogtid
*1428 Goswin von Ascheberg
*1451 Dietrich von Dincklage
*1456 Jakob Vogt
*1458 Wilhelm von Hugenpoet
*1478–1486 Wennemar Plater von dem Broele
*1486 Heinrich von der Brüggen
*1504 Sweder von dem Busche
*1507–1523 Heinrich von Langen
*1527–1533 Ernst von Münchhausen
*1536 Johann von Kersfeld
*1539–1550 Rutger Lüdinghausen-Wulff
*1551–1560 Klaus von Streithorst
## Viited

## Kirjandus
*Otto Schnettler, Westfalen und Livland. Münster (Westf.), 1916, s. 76-81
Mariaani süvik

**Mariaani süvik** on süvik Vaikse ookeani lääneosas. See on kõige sügavam koht maailmameres, olles 2550 km pikk ja keskmise laiusega 69 km. Süvik tekkis ligi 150 miljonit aastat tagasi, mil Maa suurimad laamad – Vaikse ookeani laam ja Filipiini laam – omavahel põrkusid ja esimene neist teise alla sukeldus.

Esimesed andmed selle süviku sügavuse kohta saadi 1875. aasta 23. märtsil, kui briti uurimislaev HMS Challenger sai sügavuseks 8184 meetrit. Kaks aastat hiljem kanti Petermanni ookeaniatlasesse ka koha nimi kui Challengeri sügavik (Challenger Deep). 1899. aastal kordas nende ettevõtmist USA laev USS Nero, saades seekord Mariaani süviku sügavaima koha sügavuseks 9636 meetrit.

1951. aastal kordas süviku sügavuse uuringut tõhusama kajaloodiga varustatud Inglise laev Challenger, tulemuseks saadi 10 900 meetrit. Aastal 1957 mõõdeti Nõukogude laevast Vitjaz sügavuseks 11 022 meetrit, mis on suurim sügavus, mis seni mõõdetud. Aastal 1960 laskusid batüskaafiga Trieste sealsesse sügavaimasse kohta ameeriklane Dan Walsh ja šveitslane Jacques Piccard, kes pärast viit tundi laskumist, said tulemuseks lausa 11 521 meetrit, kuid mis hiljem korrigeeriti 10 916 meetri peale. 
1962. aastal teatas täpsusmõõtmist üritanud alus M. V. Spencer F. Baird süviku sügavuseks 10 915 meetrit. 1996. aastal laskus põhja Jaapani allveelaev Kaikō ja sai tulemuseks 10 911 meetrit. 2009. aastal 31. mail tegi uurimiskeskus HROV Nereus Expedition uue uurimuse Mariaani süvikusse ja saatsid põhja USA allveeroboti Nereuse. Tulemuseks saadi 10 902 meetrit, samas kui emalaeva RV Kilo Moana pardalt (merepinnalt) saadi mõõduks hoopis 10 971 meetrit.

Viimati laskus Mariaani süvikusse 2012. aastal filmirežissöör James Cameron oma allveelaevaga Deepsea Challenger, jõudes sügavusele 10 989 meetrit allpool merepinda.

Veerõhk Vaikses ookeanis paikneva Mariaani süviku põhjas küündib 1086 baarini, mis on rohkem kui tuhat korda suurem atmosfääri standardrõhust merepinna kõrgusel.

Kuigi Mariaani süvikus esineb maavärinaid keskmiselt 100 korda aastas, jääb enamik neist magnituudiga alla 4,0 Richteri skaala järgi.

Mariaani süvikus elab 7564 mikroorganismi ja mariaani ebakulleskala.

Muid enam kui kümne kilomeetri sügavusi süvikuid Vaikses ookeanis: Tonga süvik (senistel andmetel Horizoni sügavikus 10 882 meetrit), Filipiini süvik (10 540 meetrit), Kuriili-Kamtšatka süvik (10 500 meetrit), Kermadeci süvik (10 047 meetrit).

## Viited
Küllike Rooväli

**Küllike Rooväli** (21. oktoober 1969 Tallinn – 4. juuli 2018) oli eesti ajakirjanik ja fotograaf.

## Elukäik
Küllike Rooväli elas lapsena Tallinnas Kelmikülas. Ta õppis Tallinna 22. keskkoolis, 46. Keskkoolis, Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasiumis ja lühikest aega Sisekaitseakadeemias. Ta on osalenud Eesti Noorte Mereklubis ja hiljem saanud väikelaevajuhi tunnistuse. 

## Töö ajakirjanduses

Rooväli alustas ajakirjanikutööd 1993. aastal kaastöödega ajalehtedele Post ja Õhtuleht. 

1. augustist 1993 töötas ta põhikohaga kriminaaluudiste toimetajana ajalehes Õhtuleht. Aastatel 1995–1996 oli politseiameti pressiesindaja (vaneminspektor, teenistuja), 1996–1998 Tallinna Politseiprefektuuri pressiesindaja (inspektor, politseiametnik). Politseitöö kõrvalt jätkas ta ajakirjandustööd ja tutvustas politsei tegevust, avaldades artikleid ja fotosid.

1998. aastast oli Küllike Rooväli ajalehe Postimees ajakirjanik, algul reporteri ja hiljem vanemtoimetaja ametikohal, 1. oktoobrist 2008 kuni 30. aprillini 2009 oli uudistetoimetuse juhataja. 2009. aasta sügisest 2012. aasta sügiseni töötas ta TV3 uudistetoimetuses päevatoimetajana. 2012–2014 oli ta ajalehe Postimees fototoimetuse juhataja . Seejärel asus ta tööle Õhtulehte.

Juunist 2012 oli Küllike Rooväli ka Kuku Raadio saate "Meretund" toimetaja ja saatejuht.

## Tunnustus
* Eesti Ajalehtede Liidu pressipreemia – parim uudis 2005. Sama aasta jaanuaris ilmunud Roovälja kirjutatud uudis andis teada sellest, et Taani meteoroloogid ennustavad järgmiseks päevaks marutormi. Uudis ilmus laupäeval, torm algaski samal ööl ning pühapäeval tõusis veetase näiteks Pärnus juba ligi 1,5 meetri võrra. Samal ajal ei suutnud Eesti ametkonnad adekvaatselt ohtusid hinnata ning inimesi veetaseme nii suure tõusu eest hoiatada.

### Auhinnanominatsioonid
* Bonnieri uuriva ajakirjanduse preemia kandidaatide hulka jõudmine 2004. aastal – paljastas artiklisarjaga AS Falck Eesti ja linnavalitsuse "koostöö", teavitades avalikkust sellest, kuidas linn kuldas erafirma üle parkimisest tulevate tuludega. Pärast artikli ilmumist muutis linn lepinguid ja võitis kümneid miljoneid kroone.
* Eesti Ajalehtede Liidu pressipreemia – arvamuse kategooria kandidaatide hulka jõudmine 2007. aastal. Postimehes 30. mail 2007 ilmunud Küllike Roovälja arvamus "Mul ei ole häbi", kus autor vastas Edgar Savisaarele, kes halvustas 96 000 internetis tema linnapeana jätkamise vastu allkirja andnud inimest.
* Eesti Ajalehtede Liidu pressipreemia – arvamuse kategooria kandidaatide hulka jõudmine 2008. aastal. Postimehes 27. septembril 2008 ilmunud Küllike Roovälja arvamus "Kiri reeturile", kus autor kirjutas riigireetur Herman Simmile, oma kunagisele ülemusele, et sellist tegu ei saa kunagi andestada need, kellega koos Simm kunagi Eesti riigi algusaegadel politseikarjääri alustas.

## Viited

## Välislingid
* Küllike Roovälja fotoblogi
* Margus Mihkels. Küllike Rooväli (21.10.1969-04.07.2018): legend, kelle kõrval Terminaator kahvatub. Õhtuleht, 10. juuli 2018
Kandava foogt

**Kandava foogt** (saksa keeles *Vogt von Kandau*) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Kandava foogtkonda.

Esimene Kandava foogt on teada aastast 1383, viimane foogt Christoph von Syburg zum Busch langes Härgmäe lahingus 1560. aastal.

Kandava foogtid polnud kuigi tähtsad ordukäsknikud ega kuulunud ordut juhtinud siseringi ehk ordnõukokku. Siiski sai teisest Heinrich von Galeni nimelisest foogtist hiljem Liivi ordu maameister.

## Kandava foogtid
*1383–1389 Evert von Garath
*1401 Wessel von Aldinchovel
*1418 Dietrich von Limburg
*1422–1423 Johann von Marwe
*1447–1469 Ludwig von Hatzfeld
*1470–1476 Engelbert Lappe von dem Ruhr
*1476–1483 Dietrich von Oldenbockum (ka Altenbockum)
*1492–1494 Heinrich von Galen
*1502–1519 Gerhard von Rossem
*1519–1529 Heinrich von Galen
*1529–1535 Dietrich von Oldenbockum (ka Altenbockum)
*1540–1549 Heinrich Lüdinghausen-Wulff
*1550–1556 Heinrich Steding
*1557–1560 Christoph von Syburg zum Busch
## Kirjandus
*Otto Schnettler, Westfalen und Livland. Münster (Westf.), 1916, s. 76-81
German Titov

**German Stepanovitš Titov** (vene keeles Герман Степанович Титов; 11. september 1935 Verhneje Žilino, Kossihha rajoon, Altai krai – 20. september 2000 Moskva) oli Nõukogude Liidu teine kosmonaut.

German Titov lõpetas Stalingradi sõjaväelendurite kooli ning valiti seejärel 1960. aastal kosmoseprogrammi liikmeks. Ta oli esimese kosmonaudi Juri Gagarini varupiloot.

German Titov tegi 6. augustil 1961 kosmoselaevaga Vostok 2 esimese üle ööpäeva kestnud kosmoselennu, mis kestis ühe päeva, ühe tunni ja 11 minutit. Ta tegi Maa orbiidil 17 tiiru.

German Titov oli kuni 2021. aastani kõige nooremana kosmoses käinud inimene (tema vanus oli umbes 25 aastat ja 11 kuud). Ta oli ka esimene, kes kosmoses magas, ning esimene, kes kannatas vestibulaaraparaadi häirete all.

Titov osales kosmoseprogrammis kuni pensionileminekuni 1992. aastal. Aastal 1995 valiti ta kommunistliku partei esindajana Venemaa Riigiduuma liikmeks. 

Ta suri 65-aastaselt oma kodusaunas infarkti ning maeti Novodevitšje kalmistule.

German Titovi järgi on nimetatud kraater Kuu tagaküljel. Ta oli Nõukogude Liidu kangelane ning teda autasustati paljude aumärkidega.
Guajuula

**Guajuula** ehk **hõbeparteenium** (*Parthenium argentatum*) on korvõieliste sugukonda kuuluv Põhja-Ameerika mitmeaastane põõsas, mille koor ja puusüda sisaldavad kautšukit.
Helmindid

**Helmindid** (ka *nugiussid* ja *ussnugilised*) on looma (ka inimese) kehas, tavaliselt soolestikus, elav parasiitsed ussid. Helminte esineb ka taimedel.

Helmindid võivad olla ainupõlvsed, paelussid, ümarussid või kahepõlvsed.

## Vaata ka
*Helmintoos
*Anthelmintikumid
Helmintoosid

**Helmintoosid** (ka *helmintiaasid*) ehk **usstõved** või **nugiusstõved** on zoonooside hulka kuuluvad haigused, mida tekitavad kehas (enamasti soolestikus) nugivad ussid (helmindid).

Parasiitusside vastu kasutatakse anthelmintikume. Vahel võib olla tarvilik ka kirurgiline sekkumine.

## Helmintoose
*Laiusstõbi
*Nookpaelusstõbi
*Paelusstõbi
*Trihhinelloos
Kanapimedus

**Kanapimedus** ehk **nüktaloopia** on võimetus hämarikus ja öösel näha.

Puudulik võime väheses valguses näha võib olla pärilik, tingitud A-vitamiini puudusest või mõnest haigusest.
Sulgpall 2008. aasta suveolümpiamängudel

**[[Sulgpall]] [[2008. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 9.–17. augustini. Välja jagati 5 komplekti medaleid. Kavas olid nii meeste kui ka naiste üksik- ja paarismäng ning segapaarismäng. Võistlused toimusid Pekingi Tehnikaülikooli spordisaalis.

## Võistluste ajakava

## Tulemused

### Mehed

#### Üksikmäng




Finaal: 17. august 
Osavõtjaid: 64
Ametlikud tulemused: Finaal - Pronksimäng
**Finaal**: Lin Dan - Lee Chong Wei 2:0 (21:12, 21:8)
**Pronksimäng**: Chen Jin - Lee Hyun-il 2:1 (21:16, 12:21, 21:14)
Eesti esindaja Raul Must kaotas esimeses ringis Poola sportlasele Przemyslaw Wacha 0:2 (14:21, 15:21) ja edasi ei jõudnud.


#### Paarismäng




Finaal: 16. august 
Osavõtjaid: 16 paari
Ametlikud tulemused: Finaal - Pronksimäng
**Finaal:** Cai Yun - Fu Haifeng ja Markis Kido - Hendra Setiawan 2:1 (12-21, 21-11, 21-16)
**Pronksimäng:** Lee Jae-jin, Hwang Ji-man - Lars Paaske, Jonas Rasmussen 2:1 (13-21, 21-18, 21-17) 


### Naised

#### Üksikmäng




Finaal: 16. august 
Osavõtjaid: 64
Ametlikud tulemused: Finaal - Pronksimäng
**Finaal:** Zhang Ning - Xie Xingfang 2:1 (21:12, 10:21, 21:18) 
**Pronksimäng:**  Maria Kristin Yulianti (Ina) - Lu Lan 2:1 (11:21, 21:13, 21:15)
Eesti esindaja Kati Tolmoff kaotas avaringis iirlasele Chloe Noelle Mageele 1:2 (21:18, 18:21, 19:21). 


#### Paarismäng



Finaal: 15. august 
Osavõtjaid: 16
Ametlikud tulemused: Finaal - Pronksimäng
**Finaal:** Du Jing, Yu Yang - Lee Hyo-jung, Lee Kyung-won 2:0 (21:15, 21:13) 
**Pronksimäng:** Wei Yili, Zhang Yawen - Miyuki Maeda, Satoko Suetsuna 2:0 (21:17, 21:10)


### Segapaarismäng



Finaal: 17. august 
Osavõtjaid: 16
Ametlikud tulemused: Finaal - Pronksimäng
**Finaal:** Lee Hyo-jung, Lee Yong-dae - Liliyana, Nova Widianto 2:0 (21:11, 21: 17)
**Pronksimäng:** He Hanbin, Yu Yang - Flandy Limpele, Vita Marissa 2:1 (19:21, 21:17, 23:21)


## Medalid

## Välislingid

* Sulgpalli koduleht Pekingi OM-il
* BWF-i koduleht, OM-ile kvalifitseerunud sportlased
Benoît Mandelbrot

**Benoît Mandelbrot** [benuaa mändelbroot] (20. november 1924 Varssavi – 14. oktoober 2010 Cambridge) oli juudi päritolu prantsuse-ameerika matemaatik, fraktali leiutaja.

Mandelbrot sündis Poolas. Tema isa oli riidekaupmees ja ema oli hambaarst. Matemaatikaga tutvustasid teda ta onud, sealhulgas Szolem Mandelbrojt, kes oli matemaatikaprofessor Pariisis Collège de France'is.

1936 kolis pere Prantsusmaale, tunnetades Natsi-Saksamaalt lähtuvat ohtu juutidele. Algul elas pere Pariisis, kus Mandelbrot õppis Lycée Rolinis. Teise maailmasõja algul kolis pere Limousinis olevasse Tulle'i, mis jäi Vichy vabariigi maa-alale. Kuigi ümbruskonnas oli teada, et nad on juudid, ei andnud keegi nende peret üles ja nad pääsesid eluga.

1944 naasis perekond Pariisi. Benoît õppis Lyonis Lycée du Parcis ning 1945–47 École Polytechnique'is Gaston Julia ja Paul Lévy juures, seejärel 1947–49 California Tehnoloogiainstituudis, kus sai magistrikraadi aeronautikas. Siis tuli ta Prantsusmaale tagasi ja sai Pariisi Ülikoolist 1952 doktorikraadi matemaatikas.

Enamiku oma elust on ta elanud Prantsusmaal ja USA-s ning tal on mõlema riigi kodakondsus. 1958 asus ta tööle IBM-i, kuhu jäi 35 aastaks. Ta pälvis 1974 tiitli *[[IBM Fellow]]*. See on ettevõttesiseselt määratav kõrgeim autasu, mida teadlane, insener või programmeerija võib IBM-is pälvida. See määratakse igal aastal 1–9 inimesele.

Juurdepääsu tõttu võimsatele arvutitele oli Mandelbrot üks esimesi, kes kasutas arvutigraafikat fraktaalsete geomeetriliste kujundite loomiseks ja kuvamiseks. See viis ta Mandelbroti fraktali avastamiseni 1979. Selle abil sai ta näidata, kuidas lihtsate reeglite abil saab luua keerukaid kujundeid. Ühtlasi näitas ta, et asjad, mida tavaliselt nimetatakse karedateks, segasteks või kaootilisteks, näiteks pilved või kaldajoon, on sageli sisemise korrapäraga. Teaduse propageerija Arthur Clark nimetas Mandelbroti fraktalit kogu matemaatika ajaloo kõige hämmastavamaks avastuseks.

Oma karjääri lõpul oli Mandelbrot Yale'i ülikoolis matemaatika sterlingprofessor, mis on Yale'i ülikooli sisene kõrgeim akadeemiline kraad. Ta oli läbi aegade vanim isik, kes sterlingprofessoriks sai.

## Tunnustus
Elu jooksul pälvis Mandelbrot hulgaliselt auhindu, mille seast tähtsaimad on Franklini medal (1986), Harvey auhind (1989), Wolfi füüsikaauhind (1993), Jaapani auhind (2003) ja Auleegioni orden. Ta on üle 15 ülikooli audoktor.

## Mandelbroti fraktal
Broadway torn

**Broadway torn** ehk **Broadway Tower** on üle 16 m kõrgune dekoratiivne torn (*[[folly]]*) Inglismaal Worcestershire'is Broadway külast 1,6 km kagus Broadway mäel (üle 312 m üle merepinna; torni tippu hüütakse Cotswoldsi kõrgeimaks tipuks).

Tornist mööduvad matkarada Cotswoldi tee ning pisut kaugemalt maantee A44 (Eveshami ja Moreton-in-Marshi vaheline lõik). Torni juurde pääseb maanteelt Fishi mäe juurest mööda matkarada või Broadway küla poolt järsust mäest üles ronides. 

Torn paistab selge ilmaga ära 13 krahvkonda: Worcestershire, Gloucestershire, Warwickshire, Oxfordshire, Wiltshire, Staffordshire, Shropshire, Herefordshire, Northamptonshire, Leicestershire ja veel kolm krahvkonda. Paistavad muu hulgas Eveshami org ja Walesi mäed teisel pool Severni orgu.  

Lossi imiteeriva torni projekteeris James Wyatt (on säilinud 1794. aastaga dateeritud joonised). See ehitati George Coventry, kuuenda Coventry krahvi abikaasa Barbara Coventry jaoks (valmis 1799). Viimane tahtis teada, kas majakatuli paistab mäe otsast tema koju Croome Courti, ning finantseeris sellepärast torni ehitamist. Tuli paistis selgesti ära. Broadway mäel oli vanasti teatud puhkudel süüdatud märgutulesid arvatavasti Coventry krahvide mõisatesse Springhilli mõisa (mille territooriumil torn asub) ja Croome Courti (Worcesteri lähedal). 

Aastatel 1822–1862 asus seal Thomas Phillipsi trükipress. Seal peatusid ka prerafaeliitidest kunstnikud, sealhulgas William Morris. Torni on kasutatud ka talumajana. 

Torni juures on teinud väljakaevamisi Arthur Evans. 

Tornis on näitusesaalid ning seda saab tasu eest külastada.  

Torni lähedal on mälestuskivi Teise maailmasõja ajal õppelennul 2. juunil 1943 alla kukkunud pommituslennuki viiele meeskonnaliikmele. 

## Viited

## Välislingid
 
* Broadway torn (inglise keeles)
* Vana foto, millel on loetletud tornist paistvad krahvkonnad
* Postkaart 1960. aastatest
* Postkaart
* Postkaart 1905. aastast
* Satelliidipilt Google Mapsis
Koletsüstiit

**Koletsüstiit** ehk **sapipõiepõletik** ehk **K81** (ladina keeles *cholecystitis*) on sapipõie akuutne või krooniline haiguslik seisund inimestel.

Tihti kulgeb haigus asümptomaatiliselt, kuid ägeda sapipõiepõletikku haigestumise korral muutub sapipõis mitmete patoloogiliste (sh ka põletikuliste) protsesside tulemusel sümptomaatiliseks ja ka valulikuks.

## Klassifikatsioon
Rahvusvahelises haiguste klassifikatsioonis (RHK-10) tähistab sapipõiepõletikku kood K81, mida vajadusel täpsustatakse vastavate alamjaotistega:
*K81.0 – Äge koletsüstiit
*K81.1 – Krooniline koletsüstiit	
*K81.8 – Muu koletsüstiit	
*K81.9 – Täpsustamata koletsüstiit

## Põhjused
Sapipõiepõletiku tekkepõhjused on erinevad, kuid enamasti seostatakse haiguslikku seisundit sapikivide (koleliit) põhjustatud sapijuhapõletiku, sapikivitõve (kolelitiaas), sapipõiekivitõve, aga ka hea- ja pahaloomuliste kasvajate, bakternakkuste ja/või sapphapete metabolismi häirumisega jms.

Levinumateks põhjusteks peetakse ka rasestumisvastaseid hormoonpreparaate, suhkurtõbe, tsöliaakiat, maksatsirroosi ja pankreatiiti.

## Eristusdiagnoos
Sapipõiepõletiku korral kurdavad patsiendid pistvat valu kas vasakul või paremal roidekaare all, mis võib kanduda ka seljapiirkonda. Selleks, et valude põhjus selguks ja teised haigused välistuksid, tuleb panna eristusdiagnoos:
*kõhugripp (oksendamise ja kõhulahitsusega)
*akuutne pankreatiit
*neerukivid
*akuutne soolesulgus
*haavandid
*song
*jämesoolepõletik
*Crohni tõbi
*sapikivitõbi
*sapijuhapõletik
*ühissapijuhakivitõbi
*sapiteedevähk 
*sapipõievähk.

## Diagnostilised protseduurid
Diagnostilised protseduure tuleks kaaluda, kui on sapipõiepõletiku kahtlus (vereanalüüs on paljudel patsientidel sapipõie haiguslike seisundite korral normväärtustele vastav):
* ultraheli (sapikivide ja/või hüdropsi avastamine jms)
* röntgenipilt (sapikivide ja/või hüdrops avastamine jms)
* kolangiograafia
* endoskoopiline retrograade kolangiograafia
* perkutaanne transhepaatiline kolangiograafia
* sapipõie röntgenkontrastuuring.

## Ravi
Kui sapipõiepõletiku põhjus saab tuvastatud, siis teostatakse kas medikamentoosset ravi või soovitatakse sapipõis kas avatud lõikuse või laparaskoopiameetodil eemaldada.

## Vaata ka
*Kolangiograafia
*Kolesterool
*Koletsüstektoomia
*Sapipõiepõletik (loomadel)

## Viited

## Välislingid
**Professional Guide to Diseases*, 9th Edition, lk 317-320, 2008, Lippincott Williams&Wilkins, ISBN 0 7817-7899-9,*[http://books.google.ee/books?id=1h6vu60L6FcC&pg=PR13&lpg=PR13&dq=Professional+Guide+to+Diseases&source=bl&ots=jBBa1iLomx&sig=VoIRltt2O2p-aNLhkKdU4LA0S_8&hl=et&sa=X&ei=1SRZUZHzAsXL0AWS9ICADQ&ved=0CDsQ6AEwAg Professional Guide to Diseases]*, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 25.10.2013)
*Terviseportaal INIMENE.EE © 2013, *[http://inimene.ee/s/sapiteede-vahk Sapiteede vähk ja sapipõie vähk]*, veebiversioon (vaadatud 25.10.2013)
Tavern

**Tavern** (kreeka keeles *ταβέρνα*) on kõrts või trahter.

## Vaata ka
* Baar
* Kõrts
* Pubi
* Postijaam
* Restoran
* Trahter
Tuulepõhi

**Tuulepõhi** on oreli hermeetiline õhukast, mille peal paiknevad oreliviled. 

Tuulepõhja sees asuvad ventiilid. Kui organist vajutab klahvile, siis ventiilid avanevad, õhk pääseb vilesse ja tekib heli.
Johannes Tark

**Johannes Tark** (24. märts 1900 – 26. detsember 2004) oli eesti pikaealine, Vabadussõja veteran.

Veebruaris 2001 autasustati teda Kotkaristi III klassi mõõkadega teenetemärgiga.

Alates 15. detsembrist 2004 oli ta Eesti vanim elusolev mees.
Broadway mägi

**Broadway mägi** (*Broadway Hill*) on mägi Inglismaal Worcestershire'is Broadway külast 1,6 km kagus.

Mägi kuulub Cotswoldsi ahelikku ning on seal Cleeve'i mäe järel kõrguselt teine. 

Kõrgus merepinnast on 312 m. 

Vanasti süüdati Broadway mäel teatud puhkudel märgutulesid. Praegu on mäel Broadway torn ning selle lähedal Teise maailmasõja ajal treeninglennul alla kukkunud pommitaja mälestuskivi.
Oi!

**Oi!** on 1970. aastate lõpul Inglismaal alguse saanud töölisklassi liikumine. Muusika ja sellega seotud subkultuur ühendas omavahel punk- ja skinheedide liikumise.

Oi!-d kui muusikastiili on kutsutud ka nimega *street punk*, *streetpunk*, *new punk*, *real punk*, *street rock*, *street rock'n'roll*, *Oi!/street punk* ja *streetpunk/Oi!*.

Läbi aegade mõjukamate Oi!-bändide hulka on kuulunud: 
*The 4-Skins 
*Angelic Upstarts 
*Blitz 
*The Blood 
*The Burial 
*The Bruisers 
*The Business 
*Cock Sparrer 
*Cockney Rejects 
*Dropkick Murphyss 
*The Exploited 
*The Oppressed 
*Oi Polloi 
*Oxymoron 
*Peter and the Test Tube Babies 
*Sham 69 
*Splodgenessabounds 
*The Templars 
*U.S. Chaos 
*The Wretched Ones
Barbara Coventry

**Barbara Coventry, Coventry paruness** (sünninimi **Barbara St. John**; suri 25. november 1804) oli George Coventry, kuuenda Coventry krahvi teine abikaasa.  

Tema vanemad olid John St. John, kümnes parun St. John of Bletso ja Elizabeth Crowley. 

Ta abiellus 27. septembril 1764. Tal olid pojad John (20. juuni 1765 – 12. november 1829) ja Thomas William (24. detsember 1778 – aprill 1816).

Barbara Coventry laskis ehitada Broadway torni, et näha, kas majakatuli paistab tema majja.
Krahvkond

**Krahvkond** (inglise keeles *county*) on territoriaalüksus Suurbritannias. 

## Inglismaa
Inglismaa on tänapäeval jaotatud linnkrahvkondadeks ja mittelinnkrahvkondadeks. Peale selle on olemas tseremoniaalkrahvkonnad, mis ühendavad väikesed mittelinnkrahvkonnad piirkondadeks, mis laias laastus põhinevad ajaloolistel krahvkondadel. Aastatel 1889–1974 oli Inglismaa jaotatud halduskrahvkondadeks ja *[[county borough]]*. 

Enamikul mittelinnkrahvkondadel on krahvkonnanõukogud ning nad on jaotatud mittelinnaringkondadeks, millest igaühel on oma nõukogu. Kohalike võimude pädevuses on tavaliselt haridus, päästeteenistused, planeerimine, sotsiaalteenused jt ülesanded.   

Inglismaa krahvkondadele panid aluse anglosaksi Inglismaa aegsed *[[shire (haldusüksus)|shire]]*'id – kindlustatud keskusega maksukogumispiirkonnad. Viimastest kujunesid hiljem krahvkonnalinnad. Krahvkonnad said nime enamasti krahvkonna linna järgi: selle nimele lisati *-shire* (näiteks Bedfordshire Bedfordi järgi). Eranditeks on näiteks Cumberland, Norfolk ja Suffolk. Mõnel juhul (näiteks Buckinghamshire) ei ole *-shire*-lõpuline nimi saadud krahvkonnalinna nimest. 

Sõna *county* võeti kasutusele normannide ajal. Normannidel tähendas see krahvi (*count*) hallatavat ala. Krahvkonnad säilitasid anglosaksi *shire*'i piirid ja nimed. Mõned traditsioonilised krahvkonnad, näiteks Essex, Sussex ja Kent, olid algselt iseseisvad kuningriigid ning pärinevad ajast, mil Alfred Suur ei olnud Inglismaad ühendanud.

## Põhja-Iirimaa
Põhja-Iirimaal kaotati 1973 krahvkonnad haldusüksustena: krahvkonnanõukogud kaotati ning moodustati 26 omavalitsusringkonda. Kuuel traditsioonilisel krahvkonnal on säilinud kultuuriline tähtsus.
County

***County*** on territoriaalüksuse nimetus ingliskeelsetes maades.

* Krahvkond, territoriaalüksuse Suurbritannias
* Krahvkond (Iirimaa)
* Maakond (Jamaica)
* Maakond (Keenia)
* Maakond (Libeeria)
Karksi foogt

**Karksi foogt** (saksa keeles *Vogt von Karkus*) oli Liivi ordu käsknik (foogt), kes valitses Karksi foogtkonda.

Kaks esimest teadaolevat Karksi foogti astus ametisse 1248. aastal, kuid nende puhul pole täiesti kindel, et nad just seda ametinimetust kandsid, küll aga valitsesid nad sama piirkonda. Esimene kindlalt teadaolev foogt astus ametisse 1346. aastal. Viimane Karksi foogt lahkus ametist 1534. aastal, mil foogtkond likvideeriti ja liideti ordumeistri valdustega.

Karksi foogt polnud eriti oluline käsknik ega kuulunud tavaliselt ordut juhtivasse sisemisse nõukokku. Erandiks on hilisem maamarssal Johann von dem Broele, kes juba Karksi foogtina kuulus ordumeistri siseringi.

## Karksi foogtid
*1248 Hermann
*1248 Werner
*1346–1347 Dietrich von Warmsdorf
*1349 Detmar
*umbes 1350 Otto Taanist (kuningas Christoffer II poeg ja Valdemar Atterdagi vanem vend)
*1374 Robin von Eltz
*1409–1411 Dietrich Dücker
*1420 Lambrecht von Merkenich
*1420–1423 Tham Wolf von Sponheim
*1424–1427 Werner von Nesselrode
*1427/1428–1432 Frank Kirskorf
*1439–1442 Johann von Mengede genannt Osthof
*1448–1451 Bernhard von dem Heide
*1471/1472–1477 Eberhard Lappe von dem Ruhr
*1479 Engelbert Lappe von dem Ruhr
*1481 Adolf Haver
*1501 (tõenäoliselt 1495–1502) Johann von dem Broele genannt Plater (ka Plater von dem Broele) 
*1502–1513 Hermann Ovelacker von Wischlingen
*1514–1534 Melchior von Galen
## Kirjandus
*Otto Schnettler, Westfalen und Livland. Münster (Westf.), 1916, s. 76-81
Orelivile

**Orelivile** on vile, milles õhuvoolu läbimisel tekib orelis heli. Tavaliselt vastab igale klahvile üks orelivile; kuid on olemas ka mitmekordseid registreid, kus ühele klahvile vastab korraga mitu vilet. Näiteks *Mixtur 3 fach* ehk kolmekordne *Mixtur*, kus ühele klahvile vastab korraga kolm vilet. Sõltuvalt oreli suurusest ja registrite arvust võib vilede arv orelis ulatuda mitme tuhandeni. 

## Metallviled
Metallviled valmistatakse plii ja inglistina sulamist. Igal orelimeistril oli vanasti oma metallvilede valmistamise "retsept" ehk vilede valmistamise tehnoloogia ja sulami koostisosade proportsioonid. Metallvilede kõla on selge, läbipaistev. Reas asetsevad viled moodustavad oreliregistri. Näiteid metallvilede registritest: *Prinzipal*, *Octave*, *Quinte*, *Mixtur*, *Cornett*.

## Puuviled
Puuviled on pedaalregistrite viled. Nagu nimi juba ütleb, on nad valmistatud puidust. Vilede valmistamiseks kasutatavat puitu kuivatatakse teatud aega. Puuviled annavad mahedat ja madalat bassiheli. Tavaliselt asuvad nad orelis tagapool. Puuvilede registrid on mitmesugused flöödiregistrid, *Burdon*, *Bassflöte*, *Subbass*, *Violon*, *Cello*. 

## Keelviled
Keelviled on keelregistri viled. Vile sees hakkab keel õhuvoolu tõttu vibreerima, mis tekitab erilise põriseva heli. Keelvilede registrid on näiteks *Trompet*, *Posaune*, *Oboe*, *Clarinette*.

## Orelivilede suurus
Oreliviled on lahtised, kui vile on ülevalt lahti, ja kinnised, kui vile on ülevaltpoolt kinni. Vilede pikkusest ja suurusest sõltub tekitatava heli kõrgus. Mida lühem ja kitsam on vile, seda kõrgemat heli ta tekitab, ja vastupidi: mida pikem ja jämedam on vile, seda madalamat ja massiivsemat heli ta tekitab.
Jim Jones (räppar)

**Joseph Guillermo Jones II** (rohkem tuntud esinejanimega Jim Jones) on Ameerika Ühendriikide räppar ja muusik.  

Jim Jones kuulub hiphopbändi The Diplomats ja on samanimelise plaadifirma omanik.  

Samuti teeb ta soolot Columbia plaadifirma all ja on kuulunud Bloodsi jõuku. 

Oma esimese sooloalbumi "On My Way to Church" andis Jim Jones välja 2004. aastal. Plaadi suurimaks hitiks sai "Certified Gangsta", mida räpiti koos kuulsa The Game ja Lil'Flipiga. Järgmine album "Harlem: Diary of a Summer" anti välja 2005. aastal singliga "What You Been Drankin On?". Kolmas album on seni tema kuulsaim koos singliga "We Fly High". See lugu tõusis suurimas muusikaedetabelis "Billboard 200" koguni viiendale kohale. 

## Filmograafia

Lisaks muusika tegemisele on Jim Jones osalenud kolmes mängufilmis ja kehastanud vaid iseennast.

*2005 "State Property 2"
*2005 "A Day in the Fast Life"
*2006 "Killa Season"

## Diskograafia

* 2004 "On My Way to Church"
* 2005 "Harlem: Diary of a Summer"
* 2006 "Hustler's P.O.M.E." (Product of My Environment)
* 2008 "Back 2 Back"

## Välislingid

*Ametlik koduleht
*MySpace
James Wyatt

**James Wyatt** (3. august 1746 Burton Constable – 4. september 1813 Marlborough' lähedal) oli inglise arhitekt, üks 18. sajandi viimase kolmandiku tähtsamaid inglise arhitekte. 

Noore arhitektina projekteeris ta uuspalladionistlikus klassitsistlikus stiilis hooneid, hiljem pöördus üha rohkem uusgooti stiili poole. 

Kriitikud on nimetanud teda Wyatt Lõhkujaks, pidades silmas rohkeid näiteid tema halastamatust tööst gooti stiilis katedraalide restaureerimisel ja tema tehtud täiendusi (näiteks Salisbury katedraal, Durhami katedraal ja Herefordi katedraal).