open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kazimierz IV

**Kazimierz IV** (30. november 1427 – 12. juuli 1492) oli Jagelloonide dünastiast Poola kuningriigi kuningas 1444/1447–1492 ja **Kazimierase** nime all Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi suurvürst 1440–1492. 

## Leedu suurvürstina
Kazimierz valiti Leedu suurvürstiks, kuna Leedu aadlikud tahtsid jätkata sidemete tugevdamist Poolaga ning eelmisel suurvürstil Žygimantas Kęstutaitisel polnud meessoost järglasi. Kazimierast peetakse viimaseks Leedu suurvürstiks, kes oskas leedu keelt. 

## Poola kuningana
Poola kuningaks sai ta oma venna Wladyslaw III hukkumise tõttu aastal 1444 sõjas türklastega. Ametlikult kuulutati ta Poola kuningaks küll alles 1447.

Kazimierz püüdis Poola kuningriiki ja Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriiki omavahel lähendada, kuid mitte liita.

## Välispoliitika
Eriti aktiivselt toetas ta Moskva suurvürstiriigi vastast poliitikat, kus Moskva suurvürst Ivan III valitsemisajal (1462–1505) liidendati 1478. aastal Novgorodi Vabariik, 1456 sõlmiti Moskva ja Novgorodi vabariigi vahel leping, millega välispoliitika allutati Moskvale ja Moskva suurvürst sai endale kõrgeima kohtuvõimu. Kazimierz püüdis Leedu mõjuvõimule allutada nii Novgorodi kui ka Pihkva vürstiriike. Kui Novgorod hakkas välismaalt, eriti Leedu suurvürstilt kaitset otsima, pidas Moskva seda lepingu rikkumiseks ja tungis oma sõjaväega Novgorodimaale. 1471 toimunud Šeloni lahingus purustas Moskva suurvürsti Ivan III vägi Novgorodi maakaitseväe. 1477. ja 1478. aastal rüüstasid Ivan III väed Novgorodimaad veel ja 1478. aastal vallutas Ivan lõpuks Novgorodi ja Novgorodimaa sai osaks Moskva suurvürstiriigist. 1485. aastal liideti Moskooviaga ka Tveri vürstiriik. 

## Troonipärimine
Surres andis Kazimierz Poola trooni (1492–1501) oma vanemale pojale Jan Olbrachtile, Leedu suurvürstiks (1492–1506) sai tolle noorem vend Aleksander. 

Kazimierzi kolmas poeg Vladislav oli selleks ajaks juba Böömi ja Ungari kuningas  Ulászló II, neljandast pojast Zygmuntist sai hiljem  (1506–1548) Poola kuningas ja Leedu suurvürst.

## Isiklikku ja järglased
Kazimierz oli Władysław II Jagiello ja Olshanski Sofia noorim poeg, tema vanem vend Władysław III (1424–1444), oli Poola kuningas 1434–1444; Ungari kuningas 1440–1444.

Kazimierz IV oli abielus Austria Elisabethiga, nende järglased;
*Vladislav (1456–1516), Böömimaa kuningas (1471–1516) ja Ungari kuningas (1490–1516) Ulászló II,
*Jadwiga Jagellon (1457–1502) - abiellus Baieri hertsogi Georg Rikkaga
*Kazimierz Püha (1458–1484), Leedu, Poola ja nooruse kaitsepühak
*Jan I Olbracht (1459–1501), Poola kuningas, lapsi ei olnud
*Aleksander (Poola) (1461–1506), Leedu sv ja Poola kun, abiellus Ivan III tütrega, aga lapsi neil ei olnud
*Sophie Poolast (1465–1512), abiellus  Brandenburg-Ansbachi markkrahv Friedrich II-ga
*Sigismund Vana (1467–1548), Poola-Leedu kuningas (1506–1548).

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Radbot

**Radbot** (umbes 985 – enne 30. juunit 1045) oli Klettgau krahv, Lanzelini teine poeg ja Guntram Rikka pojapoeg; Habsburgi linnuse ja Muri kloostri rajaja.

Radbot valitses hilisema Švaabimaa, Elsassi ja hilisema Šveitsi aladel paiknevaid ulatuslikke valduseid. 1027. aastal rajas ta Muri kloostri, millest kujunes hiljem Habsburgide suguvõsaklooster. Lisaks rajas ta tänapäeva Šveitsis Aargaus asuva Habsburgi linnuse, mille järgi Habsburgide dünastia endale nime võttis. Linnus ehitati umbes aastal 1020 ja on ümberehitatud kujul säilinud tänapäevani.

Radbot oli abielus Lotringi Itaga, kes oli Ülem-Lotringi hertsogi Friedrichi tütar, kellega tal oli vähemalt kolm poega:
*Otto, krahv Sundgaus (1015&ndash;1065)
*Adalbert (1016&ndash;1055) 
*Werner I Habsburg (1025&ndash;1096)

Radboti vend oli Rudolf von Altenburg, kes rajas Ottmarsheimi kloostri.
ISO 3166-2:US

**ISO 3166-2:US** on maakoode defineeriva ISO standardi ISO 3166-2 Ameerika Ühendriike puudutav osa.

See sisaldab 50 osariigi, ühe ringkonna ning 6 Ameerika Ühendriikidele kuuluva ala (nende hulgas 9 hajasaart, mis omavad eraldi ISO 3166-1 maakoodi UM) piirkonnakoode.

Koodi teine kahetäheline osa on seesama, mida kasutatakse USA-s postilühendina (erandina UM).

## Koodid

## Vaata ka
* ISO 3166-2 – standard, mis hõlmab kõiki maade regioonide koode
* ISO 3166-1 – internetidomeenidena kasutusel olevate maakoodide standard
ISO 3166-2:EE

**ISO 3166-2:EE** on standardi ISO 3166-2 jaotis, mis sisaldab Eesti haldusüksuste koode.

Maakondade ISO-koodide numbriosa on kahekohaline ja omavalitsusüksuste ISO-koodide numbriosa kolmekohaline. Numbriosa vastab vastavalt kahele või kolmele viimasele numbrile Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaatori koodides.

Maakondade koodid:

* EE-37: Harju maakond
* EE-39: Hiiu maakond
* EE-45: Ida-Viru maakond
* EE-50: Jõgeva maakond
* EE-52: Järva maakond
* EE-56: Lääne maakond
* EE-60: Lääne-Viru maakond
* EE-64: Põlva maakond
* EE-68: Pärnu maakond
* EE-71: Rapla maakond
* EE-74: Saare maakond
* EE-79: Tartu maakond
* EE-81: Valga maakond
* EE-84: Viljandi maakond
* EE-87: Võru maakond

## Välislingid
* Koodid ISO-veebikataloogis
NATO (täpsustus)

**NATO** võib tähendada:
***[[NATO|North Atlantic Treaty Organisation]]** on Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioon.
***[[National Association of Theatre Owners]]** on USA kinoomanike liit, mis korraldab ka NATO ShoWest konventi.
***"NATO"** on ansambli Laibach 1994. aastal ilmunud album.
***NATO** on salapärane laulja, kellest on näha üksnes silmad. See on t.A.T.u. produtsendi Ivan Šapovalovi uus projekt.
*Nato on Gruusias levinud eesnimi.
Albrecht I (Saksa kuningas)

**Albrecht I** (juuli 1255 Rheinfelden – 1. mai 1308 Königsfelden) oli Saksa kuningas 1298–1308, Austria hertsog 1282–1308, Rudolf I von Habsburgi poeg. 

Ta tapeti vennapoeg Johanni poolt, kuna ta oli viimase pärandusõigusest ilma jätnud.

|-
| Eelnev:**[[Adolf (Saksa kuningas)|Adolf Nassaust]]**
| **[[Saksa-Rooma keisrite ja Saksa kuningate loend|Saksa kuningas]]**1298–1308
| Järgnev:**[[Heinrich VII (Saksa-Rooma keiser)|Heinrich VII]]**
|-
| Eelnev:**[[Rudolf I (Saksa kuningas)|Rudolf I]]**
| **[[Austria riigipeade loend|Austria hertsog]]**1282–1308
| Järgnev:**[[Friedrich III (Saksa kuningas)|Friedrich Ilus]]** ja **[[Leopold I (Austria hertsog)|Leopold I]]**
Friedrich III (Saksa keiser)

**Friedrich III** (18. oktoober 1831 Potsdam – 15. juuni 1888 Potsdam) oli Saksa keiser ja Preisimaa kuningas 1888. aastal, Wilhelm I poeg ja Wilhelm II isa.

Ta valitses vaid sada päeva, kuna kannatas kõrivähi käes, mis ta kõnevõimetuks muutis ning lõpuks ka tappis. Teda peeti erinevalt isast suhteliselt liberaalsete vaadetega meheks, kuid ta ei saanud neid ellu rakendada, kuna elas oma isast vaid 3 kuud kauem. Enne troonile saamist oli ta end näidanud ka silmapaistva armeejuhina, võites 1866 koos Helmuth von Moltke vanemaga Königgrätzi lahingu ning osaledes ka 1870–1871 Preisi-Prantsuse sõjas. Tema naine oli kuninganna Victoria tütar Victoria. Nende vanimast lapsest Wilhelmist sai isa surma järel keiser Wilhelm II. Friedrichil oli kõrivähk, mille ebaõnnestunud ravi, liiga hilja teostatud trahheotoomia ei suutnud teda enam päästa ning põhjustas talle ainult veelgi suuremaid kannatusi.

## Isiklikku
Friedrich III isa oli Preisi kuningas Wilhelm I ja ema  Sachsen-Weimar-Eisenachi  Marie Luise Augusta Katharina.

Friedrich III oli abielus Saksi-Coburg-Gotha Victoria Adelaide Marie Luisega, nende järglased:
* Friedrich Wilhelm Viktor Albert ehk Wilhelm II, viimane Saksa keiser ja Preisimaa kuningas aastail 1888–1918.
* Victoria Elisabeth Augusta Charlotte
* Sigismund
* Friederike Amalie Wilhelmine Viktoria
* Joachim Friedrich Ernst Waldemar
* Sophie Dorothea Ulrica, kes oli abielus Kreeka kuninga Konstantínos I-ga.
* Margarethe Beatrice Feodora 
* Albert Wilhelm Heinrich
Albrecht II (Saksa kuningas)

**Albrecht II** von Habsburg (16. august 1397 Viin – 27. oktoober 1439 Neszmély Esztergomi lähedal) oli Habsburgide valitsejasuguvõsast pärit Saksa kuningas aastatel 1438–1439, samuti Ungari ja Böömimaa kuningas aastatel 1437–1439. Alates 1404. aastast kandis ta Austria hertsogi tiitlit nime all **Albrecht V**.

Albrecht II isa oli Austria hertsog Albrecht IV (1377–1404) ning ema Johannat von Bayern-Straubing (1373–1410), kes pärines Wittelsbachi dünastiast. Tema isa suri, kui Albrecht oli vaid seitsmeaastane, mistõttu võttis riigiasjade juhtimise algul enda kätte regentnõukogu. Noor hertsog asus iseseisvalt valitsema mõne aasta hiljem.

28. septembril 1421 abiellus ta Luksemburgi Elisabethiga, Saksa-Rooma keisri Sigismundi tütrega. Pärast Sigismundi surma 1437. aastal päris Albrecht oma äia troonid Ungaris ja Böömimaal ning 1438. aastal valiti ta Saksa kuningaks.

Albrechti valitsemisaeg jäi lühikeseks. 1439. aastal suri ta sõjakäigul Osmanite vastu. Pärast tema surma päris tema tiitlid ja troonid tema poeg Ladislaus Postumus, kes sündis 1440. aastal, pärast isa surma. Lapse eestkostjaks sai tema onu, Steiermargi hertsog Friedrich, kes hiljem sai Austria hertsogiks (Friedrich V) ja Saksa-Rooma keisriks (Friedrich III).

Albrecht II-ga algas Habsburgide katkematu valitsemine Saksa-Rooma riigis, mis kestis kuni 1740. aastani.

|-
|rowspan=3|Eelnev:**[[Sigismund (Saksa-Rooma keiser)|Sigismund]]**
|**[[Saksa kuningas]]** 1438&ndash;1439
|Järgnev:**[[Friedrich III (Saksa-Rooma keiser)|Friedrich III]]**
|-
|**[[Ungari kuningas]]** 1437&ndash;1439
|rowspan=3|Järgnev:**[[Ladislaus Postumus]]**
|-
|**[[Böömimaa kuningas]]** 1437&ndash;1439
|-
|Eelnev: **[[Albrecht IV (Austria)|Albrecht IV]]**
|**[[Austria riigipeade loend|Austria hertsog]]** 1404&ndash;1439
Friedrich III

**Friedrich III** nimelisi valitsejaid oli mitu:
***[[Friedrich III (Saksa-Rooma keiser)|Friedrich III]]**, Saksa-Rooma keiser 1452–1493 (ning Saksa kuningas **Friedrich IV** ja Steiermargi hertsog **Friedrich V** nime all).
***[[Friedrich III (Saksa keiser)|Friedrich III]]**, Saksa keiser ja Preisimaa kuningas 1888.
***[[Friedrich III (Saksa kuningas)|Friedrich III]]** Ilus, Saksa kuningas 1314–1330 
***[[Friedrich III (Saksimaa)|Friedrich III]]** Tark, Saksimaa kuurvürst 1486–1525 
***[[Friedrich III (Schleswig-Holstein-Gottorf)|Friedrich III]]**, Schleswig-Holstein-Gottorfi hertsog 1616–1659 
***[[Friedrich III (Saksi-Gotha-Altenburg)|Friedrich III]], [[Saksi-Gotha-Altenburgi hertsog]] 1732–1772 
***Friedrich III**, Saksimaa pfaltskrahv 995–1002 
***Friedrich III**, [[Nürnbergi burgkrahv]] 1260–1297 
***Friedrich III** Range, [[Meißeni markkrahv]] 1349–1381 
***Friedrich III**, [[Badeni markkrahv]] 1348–1353 
***Friedrich III** Vaga, [[pfaltskrahv]] ja [[kuurvürst]] 1559–1576 
***Friedrich III, Hessen-Homburgi maakrahv 1708–1748 
***Friedrich III**, Brandenburgi kuurvürst, Preisimaa kuningas **[[Friedrich I (Preisimaa)|Friedrich I]]** 
***Friedrich III**, Jeruusalemmma ja Sitsiilia kuningas, Meißeni markkrahv **[[Friedrich I (Meißen)|Friedrich I]]** 
***Friedrich III**, Švaabimaa hertsog, Saksa-Rooma keiser **[[Friedrich I (Saksa-Rooma keiser)|Friedrich I]]** Barbarossa 
***Friedrich III**, Saksi-Hildburghauseni hertsog, Saksi-Altenburgi hertsog **[[Friedrich (Saksi-Altenburg)|Friedrich]]**
***[[Friedrich III (Braunschweig-Calenberg-Göttingen)]]**

## Vaata ka
*Frederik III oli Taani kuningas 1648&ndash;1670

*Friedrich I
*Friedrich II
*Friedrich IV
*Friedrich V
*Friedrich VI
*Friedrich VII
Guadalajara provints

**Guadalajara provints** [gadalahh'ara] on provints Hispaanias, Castilla–La Mancha autonoomse piirkonna viiest provintsist põhjapoolseim.

Provints piirneb põhjas Castilla y Leóni piirkonna Segovia ja Soria provintsiga, idas Aragóni piirkonna Zaragoza ja Terueli provintsiga ning lõunas Cuenca provintsiga. Läände jääb Madrid.

Elanike arv on 2024. aasta seisuga 279 860. Pindala on 12 214 . See on elanike arvult Castilla–La Mancha teine väikseim provints ja pindalalt väikseim.

Provintsis on neli looduspiirkonda: Kesksüsteem, La Alcarria, La Campiña ja Ibeeria süsteem.

## Kliima

Guadajara provintsi aasta keskmine temperatuur on +10,0 °C, jaanuaris +2,5 °C, augustis +19,0 °C.

Aastas sajab keskmiselt 524 mm, sealhulgas jaanuaris 34 mm ja augustis 24 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2488 tundi, sealhulgas jaanuaris 131 ja augustis 320 tundi.

## Ajaloost

Piirkonnas on säilinud märke eelajaloolisest inimtegevusest. Kaks olulisimat neist on Casaresi koobas ja keldi-ibeeria asundused. 2. sajandist eKr on teada roomlaste kohalolek. Tänu neile valmis ühendustee Ercavica ja Sigüenza vahel, mis läbis Cifuentest.

Läänegoodid rajasid provintsi Recópolise linna, mis oli üks vähestest linnadest, mille nad Hispaaniasse rajasid.

Mauride ülemvõimu ajajärk oli palju rikkalikum, jättes ajalukku kindlusi ja andes palju kohanimesid.

12. sajandi lõpus vallutas Kastiilia kuningas Alfonso VI praeguse provintsi idaosa. 13. sajandil ühendas Aragóni kuningas Alfonso I Molina ja Sigüenza Aragóni krooni alla.

Keskajal rajati provintsi mitu kindlust, näiteks Molina, Sigüenza ja Jadraque. Koos arhitektuuriga puhkes õitsele muugi kultuur. Ajalukku on jäänud selle provintsi kaks kirjandusteost: "Hea armastuse raamat" (*Libro de Buen Amor*) ja eepos "Laul minu Cidist" (*El Cantar del Mío Cid*). Viimane kajastab Rodrigo Díaz de Vivari seiklusi.

15. sajandi õitsengu ajal olid mõjukad aadlisuguvõsad Mendozad, Ucedased jt. Sel ajal rajati palju ehitisi, näiteks Infantado, Cogolludo ja Pastrana paleed.

17. sajand tõi kaasa kultuurilise languse. Mendozad asusid elama Madridi.

18. sajandi keskel üritas Fernando VII elavdada majandust ja laskis ehitada kuningliku tekstiilivabriku. Carlos III aga paigutas Guadalajara linna riigi keskarhiivi.

## Haldusjaotus
Guadalajara provints jaguneb 288 vallaks. Elanike arvult on suurim Guadalajara (2023. aasta seisuga 88 886 elanikku). Pindalalt on suurim Sigüenza (387 ). 


Catedral de Santa María de Sigüenza 02.JPG|Sigüenza katedraal
Molina aragon.jpg|Molina de Aragóni loss
Palacio del Infantado.jpg|Palacio del Infantado Guadalajaras
Río Salado (Guadalajara).JPG|Salado jõe org


## Viited

## Välislingid
* Guadalajara koduleht
Arheoloogiline kultuur

**Arheoloogiline kultuur** on sarnaste iseloomulike tunnusjoonte kogum, mis iseloomustab mingis piirkonnas piiritletud perioodist pärinevaid arheoloogilisi leide. 

Arheoloogilise kultuuri mõiste tõi 1920. aastate lõpul kasutusele marksistist Austraalia arheoloog Vere Gordon Childe (1892–1957), kelle arvates erinevad materiaalse kultuuri kultuuri kompleksid vastasid üldjoontes erinevatele rahvastele tänapäeva mõistes. 

Pole siiski üheselt selge, kas teatud materiaalne ehk aineline kultuur kuulus koos vastava vaimse kultuuriga teatud inimgrupi juurde või võisid tehnoloogiad levida vabalt kaubanduse ja õppimise teel, ilma et sellega oleks kaasnenud ideede, uskumuste, kommete, keele jm ülevõtmine. 

## Arheoloogilisi kultuure
*Abaševo kultuur
*Abbeville'i kultuur
*Acheuli kultuur
*Ahrensburgi kultuur
*Andronovo kultuur
*asbestkeraamika kultuur
*Aurignaci kultuur
*Birnirki kultuur
*Bromme kultuur
*Châtelperroni kultuur
*Clactoni kultuur
*Clovise kultuur
*Creswelli kultuur
*Dnepri-Donetsi kultuur
*Doonau kultuur
*Dorseti kultuur
*Egeuse kultuur
*Ertebølle kultuur
*Federmesseri kultuur
*Fosna kultuur
*Gravetti kultuur
*Hallstatti kultuur
*Hamburgi kultuur
*joonkeraamika kultuur
*kaevushaudade kultuur
*kammkeraamika kultuur
*kellpeekrite kultuur
*Kesk-Dnepri kultuur
*Kunda kultuur
*La Tène'i kultuur
*lehterpeekrite kultuur
*Ljalovo kultuur
*Magosi kultuur
*Maikopi kultuur
*Meštšera kultuur
*Minose kultuur
*Moustier' kultuur
*Narva kultuur
*Neemeni kultuur
*nöörkeraamika kultuur
*Olduvai kultuur
*Praha kultuur
*Przeworski kultuur
*Soani kultuur
*Sperringsi kultuur
*Suomusjärvi kultuur
*Swidry kultuur
*Thule kultuur
*Tripolje kultuur
*Únětice kultuur
*urniväljade kultuur
*vanade pueblorahvaste kultuur
*Volossovo kultuur
*võitluskirveste kultuur
*Wessexi kultuur
*Wielbarki kultuur
*Wiltoni kultuur
*Ülem-Volga kultuur

## Vaata ka
*Kiviaeg
Rudolf I

**Rudolf I** ja **Rudolf**i nime all on tuntud mitu valitsejat:
***[[Rudolf I Habsburg]]** oli Saksa kuningas (1273–1291)
***[[Rudolf I (Burgundia)|Rudolf I]]** oli Ülem-Burgundia kuningas (888–911) 
***[[Rudolf Burgundiast]]** oli Lääne-Frangi kuningas
***[[Rudolf I (Böömimaa)|Rudolf Austriast]]** oli 1306–1307 Böömimaa kuningas ja **Rudolf III** nime all Austria kaasvalitseja
***[[Rudolf von Rheinfelden]]** oli Saksa vastukuningas
***[[Rudolf (Herul)|Rudolf Herul]]** oli herulite valitseja 
***[[Rudolf I (Pfalz)|Rudolf Lobiseja]]** oli Baieri hertsog ja pfaltskrahv (1294–1317) 
***[[Rudolf August (Braunschweig)|Rudolf August]]** oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog 1666–1685
***[[Rudolf I (Saksi-Wittenberg)|Rudolf]]** oli Saksi-Wittenbergi hertsog (1298–1356) 
***[[Rudolf (Lotring)|Rudolf Lotringist]]** oli Lotringi hertsog 1328–1346 
***[[Rudolf I (Baden)|Rudolf I]]** oli Badeni markkrahv (1243–1288) 
***[[Rudolf I (Tübingen)|Rudolf I]]** oli pfaltskrahv (1182–1219)
***[[Rudolf (Anhalt-Zerbst)|Rudolf]]** oli Anhalt-Zerbsti vürst 1606–1621
***[[Rudolf I (Sulz)|Rudolf]]** oli Sulzi krahv  
***[[Rudolf Christian (Ida-Friisimaa)|Rudolf Christian]]** oli Ida-Friisi krahv 1625–1628
***[[Rudolf von Altenburg]]** oli Altenburgi krahv, Habsburgide dünastia eelkäijaid

## Vaata ka
*Rudolf II
*Rudolf III
*Rudolf IV
Albrecht II

**Albrecht II** nime on kandnud mitu valitsejat:

***[[Albrecht II (Saksa kuningas)|Albrecht II]]**, Saksa kuningas 1438–1439
***[[Albrecht II (Saksi-Wittenberg)|Albrecht II]]**, Saksi-Wittenbergi hertsog aastani 1298
***[[Albrecht II (Saksi-Lauenburg)|Albrecht II]]**, Saksi-Lauenburgi hertsog 1322–1344
***[[Albrecht II (Austria)|Albrecht II]]** Tark ehk Lombakas, Austria hertsog 1330–1358 
***[[Albrecht II (Brandenburg)|Albrecht II]]**, Brandenburgi markkrahv 1205–1220
***[[Albrecht II (Weimar-Orlamünde)|Albrecht II]]**, Weimar-Orlamünde krahv 1206–1245
***[[Albrecht II (Meißen)|Albrecht Mandunu]]**, Meißeni markkrahv 1288–1292
***[[Albrecht II (Braunschweig-Wolfenbüttel-Göttingen)|Albrecht II]] Paks**, Wolfenbütteli vürst (1279–1291 ja 1292–1318) ja Göttingeni vürst (1286–1318)
***Albrecht II**, Brandenburg-Kulmbachi markkrahv 1527–1554, on tuntud Albrecht Alkibiadese nime all
***[[Albrecht II (Braunschweig-Grubenhagen)|Albrecht II]]**, Grubenhageni vürst (1464–1485)

## Vaata ka
*Albert II

*Albrecht I
*Albrecht III
*Albrecht IV
*Albrecht V
*Albrecht VI
*Albrecht VII
Albrecht V

**Albrecht V** nime on kandnud mitu valitsejat:

***[[Albrecht V (Mecklenburg)|Albrecht V]]**, Mecklenburgi hertsog 1412–1423
***[[Albrecht V (Baieri)|Albrecht V ''der Großmütige'']]**, Baieri hertsog 1550–1579
***Albrecht V**, Austria hertsog 1404–1439, oli Saksa kuningas **[[Albrecht II (Saksa kuningas)|Albrecht II]]** 1438–1439

## Vaata ka
*Albrecht I
*Albrecht II
*Albrecht III
*Albrecht IV
*Albrecht VI
*Albrecht VII
Lisp

**Lisp** (ka **LISP**) on pika ajalooga programmeerimiskeelte perekond.

Lisp-tüüpi keeltele on omane täielikult sulgudega eraldatud eesliidenotatsioon ja makrode laialdane kasutamine.

Lisp on väga ühtse süntaksiga keel: andmed, funktsioonid, programmid on kõik loendid. Sellest tuleneb ka keele nimi **''Lis**t **p**rocessing language'' (loendite töötlemise keel).

Keele autor on John McCarthy, kes leiutas selle 1958. aastal. 

Võimalus programme käigupealt muuta teeb Lispist võimsa keele.

## Dialektid
Tuntuimad üldotstarbelised Lispi dialektid on Common Lisp ja Scheme. Üks uuemaid dialekte on Clojure.

Mitmed dialektid on kasutusel aga muude programmide koosseisus. Näiteks tekstiredaktor Emacs on laiendatav Emacs Lispi abil ning AutoCAD AutoLISPiga.

Lispi dialekte saab jaotada Lisp-1 ja Lisp-2 dialektideks. Lisp-1 dialektid kasutavad sama nimeruumi nii funktsioonide kui ka muutujate väärtuste jaoks, samas kui Lisp-2 dialektid kasutavad kahte eri nimeruumi, ühte funktsioonide ning teist muutujate väärtuste jaoks. Tuntumatest dialektidest Scheme, Racket ja Clojure on Lisp-1 dialektid ning Common Lisp on Lisp-2 dialekt.

## Viited

## Välislingid
* Ingliskeelne Wikiraamat Lispist
* Lispi koomiks
Leopold II (täpsustus)

**Leopold II** nime on kandnud mitu valitsejat:
***[[Leopold II (Saksa-Rooma keiser)|Leopold II]]**, Saksa-Rooma keiser 1790–1792
***[[Léopold II|Leopold II]]**, belglaste kuningas 1865–1909
***[[Leopold II (Anhalt-Dessau)|Leopold II]]**, Anhalt-Dessau vürst 1747–1751
***[[Leopold II (Lippe)|Leopold II]]**, Lippe vürst 1802–1851
***[[Leopold II (Austria)|Leopold II]]** Ilus, Austria markkrahv 1075–1095
***[[Leopold II Habsburg]]**, Austria hertsog 1328–1344 
 
## Vaata ka
***[[Leopoldo II (Toscana)|Leopoldo II]]**, Toscana suurhertsog 1824–1859
*Leopold I
*Leopold III
*Leopold IV
*Leopold V
Wilhelm I

**Wilhelm I** ehk **Wilhelm Suur** (saksa *Wilhelm der Große*; 22. märts 1797 Berliin – 9. märts 1888 Berliin) oli Preisimaa kuningas 1861. aastast kuni surmani (regent 1859–1861) ja esimene Saksamaa keiser 1871. aastast kuni surmani.

Wilhelm I oli konservatiivne, kindlate harjumuste ja militaristliku eluviisiga sihikindel mees, kes tõi Preisi poliitikasse Otto von Bismarcki. Ta tegi palju ära Saksamaa ühendamiseks ning kuulutati Saksa keisriks (Versailles' peeglisaalis). Sel puhul ütles ta: *Me võtame keisrivõimu üle täie teadmisega kohustusest kaitsta saksa truuduses Riigi ja selle osade õigusi, hoida rahu ja kaitsta Saksamaa sõltumatust, toetudes tema rahva ühendatud jõule. Me võtame selle vastu lootuses, et saksa rahvale saab olema antud nautida tasu oma ägedate ja ohvrimeelsete võitluste eest kestvas rahus ja nendes piirides, mis kindlustavad isamaale aastasadade jooksul puudunud turvalisuse Prantsusmaa uute kallaletungide suhtes.*

## Isiklikku
Tema vanemad olid Friedrich Wilhelm III ja  Mecklenburg-Strelitz hertsoginna Augusta Wilhelmine Amalie Luise.

Tema vend oli Preisi kuningas Friedrich Wilhelm IV .

Ta abiellus Sachsen-Weimar-Eisenachi hertsogiriigi hertsoginna Marie Luise Augusta Katharinaga. Nende järglased olid
* Friedrich III, hilisem Saksa keiser,
* Friederike Wilhelmine Alexandrine Marie Helene.
Albrecht I

**Albrecht I** ja **Albrecht**i nime on kandnud mitu valitsejat:

***[[Albrecht I (Saksa kuningas)|Albrecht I]]**, Saksa kuningas 1298–1308
***[[Albrecht I (Saksimaa)|Albrecht I]]**, Saksimaa hertsog 1212–1260
***[[Albrecht I (Saksi-Lauenburg)|Albrecht I]]**, Saksi-Lauenburgi hertsog 1286–1308
***[[Albrecht I (Baieri)|Albrecht I]]**, Baieri hertsog 1347–1404
***[[Albrecht I (Mecklenburg-Schwerin)|Albrecht I]]**, Mecklenburg-Schwerini hertsog 1352–1379
***[[Albrecht I (Brandenburg)|Albrecht I]] Karu**, Brandenburgi markkrahv 1157–1170
***[[Albrecht I (Meißen)|Albrecht I]] Uhke**, Meißeni markkrahv  1190–1195
***[[Albrecht I (Braunschweig)|Albrecht I]] Suur**, Braunschweig-Lüneburgi hertsog, Wolfenbütteli vürst 1252–1277
***[[Albrecht I (Braunschweig-Grubenhagen)]]**

***[[Albrecht Mecklenburgist]]** oli Rootsi kuningas 1363–1389 
***[[Albrecht Elsaßist]]** oli Lotringi hertsog 1047–1048 
***[[Albrecht von Hohenzollern]]** ehk **Albrecht (I)** (1490–1568) oli viimane Saksa ordu kõrgmeister Preisimaal 1511–1525 ja esimene Preisimaa hertsog 1525–1568 
***[[Albrecht (Mainz)|Albrecht von Brandenburg]]** oli Mainzi kuurvürst 1514–1545
***[[Albrecht (Saksi-Eisenach)|Albrecht]]** oli Saksi-Eisenachi hertsog 1621–1644 
***[[Albrecht von Wallenstein]]** oli Mecklenburg-Schwerini hertsog 1628–1631 
***[[Albrecht (Castell-Castell)|Albrecht]]** on Castell-Castelli vürst alates 1945
***[[Albrecht (Holstein)|Albrecht]]** oli Holsteini krahv 1203–1227 
***[[Albrecht (Holstein-Segeberg)|Albrecht]]** oli Holstein-Segeburgi krahv 1381–1403 
***[[Albrecht (Brandenburg-Ansbach)|Albrecht]]** oli Brandenburg-Ansbachi markkrahv 1634–1667 
***Albrecht I**, Brandenburg-Ansbachi (ja Kulmbachi) markkrahv, hiljem **Albrecht III**-na Brandenburgi kuurvürst, on tuntud Albrecht Achillese nime all

## Vaata ka
*Albert I

*Albrecht II
*Albrecht III
*Albrecht IV
*Albrecht V
*Albrecht VI
*Albrecht VII
Kirjastus

**Kirjastus** on trükiseid välja andev (kirjastamisega tegelev) ettevõte. 

## Vaata ka
*kirjastaja
*Eesti kirjastuste loend
Võluri tagasitulek

"**Võluri tagasitulek**" on ansambli Vennaskond album, mis ilmus 1994. aastal.

## Laulud
#"Uuestisünd" (Tõnu Trubetsky)
#"Lapsepõlveplika" (Trubetsky)
#"Igaühele oma" (Kaspar Jancis/Tavo Tamm)
#"Pille-Riin" (Allan Vainola/Trubetsky)
#"Muinasjutud õpetavad meid" (Trubetsky)
#"Lalla-laa" (Trubetsky)
#"Disko" (Vainola/Mait Vaik)
#"Klassivõitlus" (Trubetsky/Mait Koldits)
#"Hilisõhtune kauboi" (Vainola/Priidu Beier)
#"Il pleut" (Trubetsky; tõlge Andres Aule)
#"Taksosõit" (Vainola/Vaik)
#"Mustil päevil" (Trubetsky/Beier)
#"Lähen ja naeran" (Trubetsky)
#"Võluri tagasitulek" (Trubetsky)

## Esitajad
*Tõnu Trubetsky (laul)
*Anti Pathique (kitarr)
*Allan Vainola (kitarr, bandžo)
*Mait Vaik (basskitarr)
*Ülari Ollik (akordion)
*Rainis Kingu (trummid)
*Camille Camille (viiul)
*Mati Põdra (kontrabass)
*Kaspar Jancis (klaver, süntesaator)
Vesiliiv

**Vesiliiv** on veest üleküllastunud liiv, mis esineb enamasti liivaste kallastega jõgede suudmealal.

Vesiliiv tekib siis, kui liiv on veest üleküllastunud. Veest küllastatus tähendab seda, et liivaterade vahel, kus enne oli õhk, on nüüd vesi. See aga ei tohiks hõõret terade vahel vähendada, mistõttu peab vesiliiv olema veest üleküllastunud. See tähendab seda, et vett on veel rohkem, mis sunnib kohati liivaterasid üksteisest eemalduma ja vähendab nendevahelist hõõrdumist, mistõttu vesiliiv ei kanna enam inimest nii nagu kuiv või veest küllastunud liiv. Veest küllastunud liiv kannab inimest isegi paremini kui kuiv liiv. Seda on ilmselt rannas kõik tähele pannud, et märg liiv on astumisel palju kindlam toetuspind kui kuiv. Selle põhjuseks on see, et hõõrdumisele liivaterade vahel lisanduvad veemolekulide vahelised sidemed. Seetõttu saab märjast liivast ehitada liivalosse jms, mis kuiva liiva puhul on võimatu. 

Vastupidi levinud arvamusele ei ole vesiliiv eriti ohtlik. Vesiliiva vajunud inimene võib sellesse uppuda vaid sel juhul, kui ta rabeldes ennast sügavamale liiva kaevab. Vesiliiva tihedus on umbes 2 g/cm&sup3;, mis teeb sellesse uppumise ligi kaks korda väiksema tihedusega inimesele suhteliselt keeruliseks. Pealegi ületab vesiliiva paksus väga harva ühte meetrit. 

Vesiliiva veerežiimi võib muuta kuivamine ja vee lisandumine ning selle tagajärjel võib vesiliiva kandvus muutuda; seda arvestatakse ehitiste kavandamisel ja rajamisel.

Vesiliiva esineb ka Eestis.

## Vaata ka
*Ujupinnas
*Ebavesiliiv
*Ehtvesiliiv
Virulase koobas

**Virulase koobas** on karstikoobas Harjumaal Kose vallas Kata külas.

Virulase koobas on Eesti pikim looduslik koobas. Koobas asub Tuhala maastikukaitseala Tuhala karstialal. Koopa peakäigu pikkus on 58 meetrit (2003). Inimesele läbitavate käikude kogupikkus on 90 meetrit. Koopa maht on ligikaudu 40–45 m³.

Ajakirjanduse andmeil avastati Virulase koobas 1997. aastal, kuid see ei vasta tõele. Koopasuu on praktiliselt Virulase talu õuel ning koobast on varem kasutatud toidukraami hoidmiseks ja mobilisatsiooni eest varjamiseks, mistõttu hoiti koopa olemasolu saladuses. Korrektsem oleks öelda, et 1997. aastal sai ka laiem avalikkus koopa olemasolust teadlikuks. Koobast on mainitud juba 1987. aastal ilmunud raamatus "Eesti NSV koopad". Koopasse on võimalik siseneda ka inimesel, ehkki edasi saab liikuda vaid roomates, sest vaid vähestes kohtades ületab koopa kõrgus poolt meetrit.

Koobas on uuristatud Oandu lademe lubjakivisse. Koopas leidub rohkelt rugooside kivistisi.

Koobast on uurinud Ülo Heinsalu 1986. aastal ning Tartu Ülikooli üliõpilased Martin Liira, Lauri Palumets ja Hendrik Proosa 2003. aastal.

## Viited

## Kirjandus
* Lauri Palumets, Hendrik Proosa. Virulase karstikoobas Tuhalas. – *Eluta loodusmälestiste uurimine ja kaitse*, Tartu-Tallinn 2003, lk 64–74.
Anarhist

**Anarhist** on anarhia pooldaja, isik, kes näeb selles harmooniat ja ühiskondlike suhete ideaali (Sébastien Faure: "Kes eitab autoritaarsust ja võitleb selle vastu, on anarhist.").

## Vaata ka
*Anarhism
*B. Traven
Vaenlane ei maga

"**Vaenlane ei maga**" on ansambli Vennaskond album, mis ilmus 1993. aastal. Album on välja antud esialgselt kassetina, aastatel 2014 ja 2021 anti plaat välja ka LP formaadis.

## Laulud
#"Igavest elu lõppevas öös" (Allan Vainola/Mait Vaik)
#"Musta lipu valguses" (Vaik/Tõnu Trubetsky)
#"Mina see on riik" (Vainola/Trubetsky)
#"Elagu Proudhon!" (Vainola/Trubetsky)
#"Teater Odeon" (Trubetsky; kitarrisoolo Vainola)
#"Tseremoonia" (Vaik; viiulisoolo Vainola)
#"Ela rock'n'roll hästi" (Trubetsky)
#"Musta mantliga mees" (Trubetsky)
#"Kosmosesügis" (Trubetsky)
#"Resistance" (Villu Tamme/Trubetsky)
#"Black Flag" (Vaik/Trubetsky)
#"Anarchy" (Tarmo Vee & Trubetsky/Trubetsky)
#"Viimane jõuluöö" (Vainola/Vaik)
#"Mälestus tuhmub" (Vaik)
#"Moonid" (Vaik)
#"Malemaja star" (Trubetsky/Trubetsky & Teet Tibar)
#"Depressiiv-maniakaalne psühhoos" (Kaspar Jancis/Tavo Tamm)
#"Mina" (Trubetsky; kitarrisoolo Tamme)
#"Elagu Proudhon!" (boonus; Vainola/Trubetsky)

## Esitajad
*Tõnu Trubetsky (laul)
*Allan Vainola (kitarr)
*Anti Pathique (kitarr)
*Mait Vaik (basskitarr)
*Rainis Kingu (trummid)
*Ülari Ollik (akordion)
*Camille Camille (viiul)
*Kaspar Jancis (klavessiin)

## Välislingid
*Laulusõnad
Kirjastamine

**Kirjastamine** on trükiste (raamatute, ajalehtede, ajakirjade jmt) väljaandmisele suunatud tegevus. 

Kirjastamine koosneb trükise väljaandmise ettevalmistamisest (koostamisest, autoritelt tekstide hankimisest jmt); tekstide toimetamisest, küljendamisest, kujundamisest jne; trükkimise korraldamisest ning levitamisest, mis on müük või (vähestel juhtudel) tasuta jagamine.

Trükkimise ja müügiteenused ostetakse kas trükikojalt ja raamatumüüjatelt või kasutatakse kirjastusele endale kuuluvat trükikoda ja/või müügivõrku. 

## Vaata ka

*käsikiri
*kirjastaja
*omakirjastus
Suguti

**Suguti** (ladina keeles *penis*, kreeka keeles *phallos*) on isaslooma  sugutamiselund ehk **kopulatsioonielund** ehk **paaritumiselund** ehk **välimine isassuguelund**. Selgroogsete kopulatsioonis etendab suguti tähtsat osa. Suguti ehitus, morfoloogia ja asend on loomaliigiti erinevad. 

Imetajatel on suguti ehk **peenis** ühtlasi ka kusemiselund ehk **isaskusiti** (ladina keeles *urethra masculina*). Teistel imetajatel peale inimese nimetatakse seda ka **kürvaks** (nimetav: **kürb**). 

Peenise kujutis ehk fallos on oluline sümbol mitmetes kultuurides.

## Lindude peenis

Lindude kopulatsioonielund erineb oma ehituselt tunduvalt imetajate peenisest. Neil paikneb peenis kloaagi kõhtmisel seinal. Peenise morfoloogia võib erineda nii liigiti kui ka indiviiditi, nii võib veelindude peenis jäikpundumise ehk erektsiooni korral, mida põhjustab rikkalik lümfisoonestik, olla 4 kuni 6 sm pikkune.
 
Neil esineb kahte sorti peenist :

*Väljasopistuv peenis (*Penis protrudens*), ligi 3% lindudest (partlastel, jaanalindlastel, (emud, nandud, kiivid);
**Penis non-protrudens*- seemnerakud satuvad emaslinnu suguelunditesse, kui isaslind surub oma kloaagiava vastu emaslinnu kloaaki.

## Imetajad

Paljudel imetajatel, nende hulgas paljudel ahvidel, närilistel, hüljestel, merelõvidel ja morskadel on peenises, lõtvumise vältimiseks, peeniseluu ehk sugutiluu (*laculum*). 

Inimesel on peeniseluu taandarenenud.

Imetajate peenised jagatakse kahte põhitüüpi: 
* pidevas valmisolekus vahekorda astumiseks;
* vaskuloosne (vererõhu toimel).

### Morfoloogia
*Maailma suurimateks peenisteks loetakse vaskuloosset tüüpi suguteid: Nii võib  isaelevandi peenis kaaluda 25 kilogrammi ja võib, vererõhu survel, ulatuda pikkuses kuni 2 m.

## Välisehitus
Suguti, koos munandikotiga, on välimine isassuguelund: 

*sugutijuur (*redix penis*)
*sugutikeha (*corpus penis*)
*sugutilukk (*glans penis*)
*sugutiselg (*dorsum penis*)
*kusitmine pind (*facies urethralis*)
*sugutivabaosa (*pars libera penis*)
*eesnahk (*pr(a)eputium*).

### Inimene
Rahvusvahelises inimese anatoomia standardis *[[Terminologia Anatomica]]*  on elundi klassifikatsioon järgmine: A09.4.01.001: *Penis*. Peenis (suguti)

## Vaata ka
*Eesnääre
*Hemipeenis
*Sugutusjäse

## Viited

## Välislingid
*John Sparks, Sugupoolte heitlus loomariigis. Seks ja looduslugu, tõlkinud Peeter Vissak, Varrak, 2001, ISBN 9985 3 0378 4
*Enn Ernits, Esta Nahkur, * Koduloomade anatoomia*, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.

## Välislingid

*Peenise anatoomia
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A09.4.01.001: Penis. Suguti

; Patoloogia
* Melanoom: Yunxiang Li, Haichao Yuan, Anguo Wang jt, Case report Malignant melanoma of the penis and urethra: one case report, World Journal of Surgical Oncology 2014, 12:340 doi:10.1186/1477-7819-12-340, 11. november 2014, veebiversioon (vaadatud 5.07.2015) (*inglise keeles*)
Vagina dentata

***Vagina dentata*** ehk **hambuline tupp** on folklooris esinev hambuline naisetupp, mis ohustab mehi vigastuse või kastratsiooniga. Selleteemalisi rahvajutte kasutatakse tihti hoiatusena vägistamise ja võõrastega seksimise eest.

Motiivi on kasutatud õudusfilmides ja raamatutes, samuti Lõuna-Aafrikas tarvitatava vägistamisvastase seadme Rape-aXe loomisel. Neal Stephensoni ulmeromaanis "Lumevaring" kannab tegelane Y. T. vägistamisvastast seadet, mida hüütakse *dentata*.
Kiipsaare nukk

**Kiipsaare nukk** on neem Vilsandi rahvuspargis Harilaiu loodetipus Saaremaal.

Kiipsaare nukk on geoloogiliselt väga huvitav koht, sest tema asukoht on aja jooksul märkimisväärselt muutunud. Lainetuse mõjul on neem liikunud läänest ida suunas. Selle tõestuseks on Kiipsaare tuletorn, mis ehitati neeme keskele, kuid on tänapäevaks jõudnud merre.

Kiipsaare nukk oli filmi "Somnambuul" tegevuspaik.

## Välislingid
*Kaarel Orviku tekst rannaprotsessidest, tähelepanu on pööratud ka Kiipsaarega seonduvale
Viinapuuistandik

**Viinapuuistandik** ehk **viinapuuistandus** ehk **viinamarjaistandik** ehk **viinamarjaistandus** on koht, kus kasvatatakse viinapuid, et saada viinamarja värskelt tarvitamiseks või veini või rosinate valmistamiseks.    

Viinapuuistandikke nimetatakse ka **viinamägedeks**, kui nad asuvad mäenõlvadel, ja **viinapuuaedadeks** ehk **viinamarjaaedadeks**, kui nad asuvad tasasel maal.

Mäenõlvu kasutatakse tihti sellepärast, et teisi kultuure ei saa seal kasvatada. Peale selle on lõunapoolsed mäenõlvad soodsad viinapuudele, mis vajavad palju päikesepaistet. Olenevalt maapinna kallakusest kasutatakse viinamägede juures tugevamaid või nõrgemaid kuivmüüre.

Viinapuuistandikud paiknevad sageli sellisel mullal, mis teiste kultuuride jaoks hästi ei sobi. Mõned kõige paremad veinid saadakse viinapuudest, mis kasvavad väga kivises mullas päris järskudel nõlvadel, kus enamiku teiste kultuuride kasvatamine ei tasu ära. 

Põhjapoolkeral peetakse viinapuuistandiku ideaalseks asukohaks lõunasuunalisi mäekülgi (et viinamari võimalikult hästi küpseks) kuiva kliimaga paigas (et vähendada haiguste ohtu), kus pinnas on hästi dreenitud (et viinamari poleks vesine) ja väheviljakas (muidu kasvatab viinapuu rohkem lehti kui vilju). 

Prantsusmaal kohtab kliima tõttu müüriga ümbritsetud viinapuuistandikke peamiselt Burgundias ja Chablis's. Maailma kuulsaim müüriga ümbritsetud viinapuuistandik on Vougeot's asuv Clos de Vougeot, mis kuulub Côte de Nuits' veinipiirkonda. 

## Pilte

Image:Vineyard.jpg|Viinapuuistandik võrkudega kaitseks lindude eest
Image:Wine grapes05.jpg|Viinapuuistandik linnuvõrkudega


## Välislingid
Harilaiu tuletorn

**Harilaiu tuletorn** on tuletorn, mis asub Lääne maakonnas Vormsi vallas Harilaiul.

Tuletorni tuli vilgub aasta läbi pimedal ajal. Tuli põleb 2 sekundi vältel, mille järel on 2 sekundit kustutatud. Sõltuvalt torni poole vaatamise suunast võib see paista punane, roheline või valge.

Tuletorn moodustab sihi Harilaiu alumise tulepaagiga.

Tuletorni projekteeris Armas Luige. See ehitati tema juhatamisel 1940. aastal.

## Vaata ka
* Kiipsaare tuletorn (Saaremaal Harilaiu poolsaarel)

## Välislingid
*
Kiipsaare tuletorn

**Kiipsaare tuletorn** on endine navigatsioonimärk Saaremaa läänerannikul Harilaiu poolsaarel Kiipsaare nukal, mille kõrgus jalamilt on 25 meetrit. Tuletorn asub Vilsandi rahvuspargi territooriumil. 

## Ajalugu
1933. aastal ehitati Kiipsaare nukale firma Maximilian Arronet & Otto de Fries raudbetoontorn, mis värviti musta-valge vöödiliseks ja laternaruum mustaks. Ringsektoriga atsetüleenlaterna tule kõrgus merepinnast oli algselt 27 m ja nähtavuskaugus 12 miili. 

1938. aastal ehitati Kiipsaare tuletorni juurde kivist elamu, aasta hiljem kaev ja veel enne II maailmasõda ka saun. 

Algselt poolsaare keskele püstitatud Kiipsaare tuletorn jäi tormide meelevalda juba 1990. aastal. Pidev ja aina kiirenev erosioon oli selleks ajaks Kiipsaare nukka kulutanud enam kui 100 meetrit. 1992. aastal tuli kustutati ja tuletorni karjäär jätkus päevamärgina. Torn oli umbes 7-kraadise nurga all aastal 1995 ja 2005. aasta tormi (Gudrun) järel kasvas kaldenurk umbes 9 kraadini. 2009. aastal lõpetati majaka päevamärgina kasutamine ja tänaseks on Kiipsaare navigatsioonimärkide andmekogust kustutatud. Hoolimata oma navigatsioonialase tähenduse vähenemisest on Kiipsaare näol tegemist 20. sajandi tuletornide hulgas ühe kuulsaimaga.

Pikka aega uudistajaid ligi tõmmanud viltune torn otsustas aga 2008. aastal ennast taas sirgeks ajada – lainetus oli asunud nüüd lihtsalt maapoolsest küljest pinnast õgvendama. Juulis 2009 oli tuletorni kalle varasema 8–9° asemel vaid 1–2°.

Kiipsaare on kuulsust kogunud ka ebaõnnestunud erastamisobjektina, kui valla poolt eraomandusse müüdud torni tagasiostmiseks isegi roheliste poolt korjandust plaaniti. Kiipsaare tuletorni juures filmiti osa Sulev Keeduse mängufilmist „Somnambuul“. 


Fail:Kiipsaare Lighthouse by Vyacheslav Ovchinnikov.jpg|Kiipsaare tuletorn
Fail:Kiipsaare tuletorn.jpg|Kiipsaare tuletorn (2005)
Fail:Kiipsaare majakas, 2006-07-27.jpg|Kiipsaare majakas (juuli 2006)
Fail:Kiipsaare tuletorn 2007.jpg|Kiipsaare tuletorn (2007)
Fail:Kiipsaare tuletorn 2010 (2).jpg|Kiipsaare tuletorn (2010)
Fail:Harilaid,Kiipsaare majakas - 2014-07-31 11.11.14 - panoramio.jpg|Kiipsaare tuletorn (juuli 2014)
Fail:Kiipsaare Tuletorn NorthEast-Overcast-2023.jpg|Kiipsaare tuletorn, 2023
Fail:Kiipsaare Tuletorn, South, 2023.jpg|Kiipsaare Tuletorn lõunast vaadatuna, 2023
Fail:Kiipsaare Tuletorn, East, 2023.jpg|Kiipsaare Tuletorn kuuvalguse järgi, 2023
Fail:Kiipsaare Tuletorn Base, East, 2023.jpg|Kiipsaare Tuletorni alus, 2023
Fail:Kiipsaare Tuletorn Top, East, 2023.jpg|Kiipsaare Tuletorni tipp, 2023
Fail:Kiipsaare Tuletorn, North-East, Morning Sun, 2023.jpg|Kiipsaare Tuletorn hommikupäikese käes, 2023
Fail:Kiipsaare Tuletorn North-2023.jpg|Kiipsaare Tuletorn põhjast, alates Kiipsaare Nukk, 2023


## Viited

## Välislingid
*
* Põhjalikum info inglise keeles
* Haruldane majakakompleks Saaremaal laguneb
*Päevamärgi tühistus, nr 11, 2009, lk. 8
*Eesti Loodus, Kiipsaare rannad ja tuletorn
Lionel Abel

**Lionel Abel** (1910 – 19. aprill 2001 Manhattan) oli juudi päritolu USA  kirjanik ja teatrikriitik.

Aastal 1956 sai ta oma *[[off-Broadway]]* näidendi "Absalom" eest Obie auhinna.  

Algul ta umbusaldas ülikoole, kuni Leslie Fiedleril õnnestus ta meelitada Buffalo ülikooli. 

Ta on olnud külalisprofessor draama alal Columbia Ülikoolis, Rutgersi ülikoolis ja Buffalo ülikoolis ja esteetika külalisprofessor Pratti Instituudis. Ta oli 1967–1969 Buffalo ülikooli inglise filoloogia õppejõud, hiljem emeriitprofessor.

Ta paigutatakse autorite seltskonda, kuhu kuuluvad ka  Delmore Schwartz, Meyer Schapiro, Clement Greenberg, Robert Lowell, Randall Jarrell, Lionel Trilling, James Agee, Mary McCarthy, Hannah Arendt ja Elizabeth Hardwick. 

Ta uuris 20. sajandi prantsuse, inglise ja ameerika näitekirjandust. Teadlasena oli ta edukam kui näitekirjanikuna. Temalt pärineb metateatri mõiste.  

Leslie Fiedleri sõnul armastas  Lionel Abel väitlusi, esinedes enesekindlalt ka rääkides asjust, mida ta ei tundnud, ning alandades oma oponente.   

Ta oli nooruses marksist, kuid hiljem sai temast parempoolne. 

## Näidendid
*"Absalom (New York, *[[Artist's Theatre]]*, 1956)
*"*The Death of Odysseus*" (New York, *[[Amato Theatre]]*, 1953) 
*"*The Pretender*" (New York, *[[Cherry Lane Theatre]]*, 1960)
*"*The Wives*" (New York, 1960)

## Raamatud
### Kriitika
**Metatheatre; a new view of dramatic form* (1963)
**Our first serious fascist?* (1980)
**The Intellectual Follies: A Memoir of the Literary Venture in New York and Paris* (1984)
**Sidney Hook's career: (the philosopher in politics)* (1985)
**Important Nonsense* (Tähtsust täis jama; 1987)
**Tragedy and Metatheatre: Essays on Dramatuc Form* (2003

### Antoloogia
**Moderns on Tragedy: An Anthology of Modern and Relevant Opinions on the Substance and Meaning of Tragedy* (1967)  

### Tõlked
**Camille Pissarro: Letters to His Son Lucien*   

## Tsitaat
*"Olen tähele pannud, et asjadest halvasti arusaavad inimesed nõuavad kõige tungivamalt, et toimitaks nende parima arusaamise kohaselt." (Raamatu "*The Important Nonsense*" eessõnast.)

## Välislingid
*Ingliskeelne nekroloog
*Raamatu "''Important Nonsense''" tekst
*Kirjutised ajakirjas The New York Review of Books
Teatrikriitikute loend

**Teatrikriitikute loend** loetleb teatrikriitikuid (teatrietenduste ja näidendite arvustajaid ning näidendeid uurivaid kirjandusteadlasi).

## A
*Lionel Abel, USA kirjandusteadlane (1910–2001)
*Jaak Allik
*André Antoine
*Rait Avestik

## D
*Marina Dmitrijevskaja, Peterburi teatrikriitik
*Roman Dolzhanskiy, Venemaa teatrikriitik, rahvusvahelise Stanislavski festivali žürii liige, BITEFi festivali žürii liige

## G
*Dina Goder, Moskva teatrikriitik ning nuku- ja multifilmide asjatundja

## J
*Manfred Jahnke, saksa vabakutseline teatrikriitik ja teatripedagoog

## K
*Urjo Kareda
*Sven Karja
*Tambet Kaugema
*Andres Keil
*Eteri Kekelidze
*Madis Kolk
*Rimma Kretšetova
*Oskar Kuningas
*Kalle Kurg

## L
*Andres Laasik

## M
*Valle-Sten Maiste
*Reet Mikkel
*Mihkel Mutt

## N
*Reet Neimar (1945–2008)

## R
*Jaak Rähesoo

## S
*Karin Saarepuu
*Enn Siimer
*Gustav Suits, eesti luuletaja, kirjandusteadlane ja teatrikriitik

## T
*Marina Timasheva
*Ülo Tonts 
*Lea Tormis
*Elem Treier

## V
*Irena Veisaitė
*Lilian Vellerand-Tamm
*Margot Visnap
Sõnavabadus

**Sõnavabadus** on õigus vabalt levitada ideid, arvamusi, veendumusi ja muud teavet sõnas, trükis, pildis või muul viisil. 

Lisaks arvamusvabadusele ja väljendusvabadusele hõlmab sõnavabadus ka infovabadust ehk isiku õigust saada avalikku teavet.

Sõnavabadus on Lääne demokraatia oluline osa.

Sõnavabadus on üks inimese põhivabadustest, sisaldudes näiteks Inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 19 ja Eesti Vabariigi põhiseaduses. Viimase  § 45 kohaselt:

*Igaühel on õigus vabalt levitada ideid, arvamusi, veendumusi ja muud informatsiooni sõnas, trükis, pildis või muul viisil. Seda õigust võib seadus piirata avaliku korra, kõlbluse, teiste inimeste õiguste ja vabaduste, tervise, au ning hea nime kaitseks. Seadus võib seda õigust piirata ka riigi ja kohalike omavalitsuste teenistujatel neile ameti tõttu teatavaks saanud riigi- või ärisaladuse või konfidentsiaalsena saadud informatsiooni ning teiste inimeste perekonna- ja eraelu kaitseks, samuti õigusemõistmise huvides. [[Tsensuur]]i ei ole.*

## Vaata ka
*Tsensuur internetis
*Ajakirjandusvabadus
*Autoriõigus
*Mõttevabadus
*Tsensuur
*Uuriv ajakirjandus

## Välislingid

*  Sõnavabaduse artikkel kodanikuportaalis
* Euroopa inimõiguste konventsioon ja inimõiguste kohus
* Kui vaba on digitaalne sõna?
Avatud lähtekood

**Avatud lähtekood** (inglise keeles *open source*) tähendab avalikku ja vaba juurdepääsu toote lähtekoodile.

## Vaata ka
*Avatud lähtekoodiga tarkvara
*Avatud juurdepääs
*Vaba juurdepääs

## Viited
* Bruce Perens, The Open Source Definition, "O'Reilly Online Catalog  ISBN 1-56592-582-3
Leopold Tõnson

**Leopold Tõnson** VR I/2 (13. jaanuar 1878 Paldiski (mõnedel andmetel 14. jaanuar 1874 Haapsalu) – 5. jaanuar 1935 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten), kergejõustiklane, aerutaja ja sporditegelane. 

Kalevlaste Maleva pealik Vabadussõjas. 

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*

## Audiovisuaalsed allikad
### Videod
*Kalev 100: IV osa (ERR 2001)
Karl Harrer

**Karl Harrer** (8. oktoober 1890 – 5. september 1926) oli saksa spordiajakirjanik. Ta oli koos Anton Drexleriga Saksa Töölispartei (DAP) üks asutajatest 5. jaanuaril 1919.
Tehnoloogiline singulaarsus

Futuroloogias tähendab **tehnoloogline singulaarsus** hüpoteetilist ajahetke, millest alates hakkab tehnoloogiline areng kulgema inimestele hoomamatul ja kujuteldamatul moel ning kiirusel.

See ennustus põhineb statistilistel andmetel, mis näitavad eksponentsiaalset kasvu mitmes inimtsivilisatsiooni valdkonnas. Tehnoloogilise singulaarsuse ideed käsitleti esmalt 1950. aastatel ja märksa laiemalt juba 1980. aastatel Vernor Vinge poolt. Singulaarsuse kättejõudmise oletatav kuupäev kõigub alates paari aasta kaugusest tulevikust kuni paari sajandi kauguse tulevikuni. Futuroloogid pakuvad kõige enam 2030. aastaid. Kas singulaarsus üldse saabub, on ebaselge. Samuti on raske ennustada, mis võib hakata juhtuma pärast singulaarsuse hetke kättejõudmist.

Kuna tehnoloogiline singulaarsus on seotud nii tehnoloogia arengu kui ka selle mõjuga ühiskonnale, siis võib seda mõista ka kui sotsioloogilist või antropoloogilist singulaarsust. Tehnoloogiline singulaarsus on lähedalt seotud ka teiste singulaarsuste mõistetega. Selle kiirendus ja matemaatiline mudel sarnanevad matemaatilise singulaarsusega, milleks on punkt, kus matemaatiline funktsioon saavutab lõpmatuse. Selle mõjud ühiskonnale sarnanevad tinglikult gravitatsioonilise singulaarsusega ehk musta auguga, millest mitte mingi informatsioon ei jõua väljaspool sündmuste horisonti asuva vaatlejani.

Kitsamalt tähendab tehnoloogiline singulaarsus inimesest targema mõistuse tekkimist ja sellele järgnevat järjest võimenduvat tehnoloogilist arengut.

## Tehnoloogiad
Futuroloogid seostavad singulaarsusega enim järgmisi tehnoloogiaid:
* Tehisintellekt. Tehisintellekti, mis on suuteline iseend rekursiivselt täiustama ületades inimese intellekti taseme, nimetatakse "seed AI". Paljude arvates piisab juba ühest sellisest tehisintellektist selleks, et tekitada singulaarsus.
* Nanotehnoloogia. Molekulaarse nanotehnoloogia võimalikud ohud on laialdaselt tuntud ka väljaspool futuroloogide ringkonda. Ja paljude singulaarsuse pooldajate arvates on inimese kontrollitav nanotehnoloogia üks olulisematest eksistentsiaalsetest riskidest inimkonna jaoks. Seetõttu peab nende arvates nanotehnoloogia singulaarsuse-eelsele ühiskonnale kättesaamatuks jääma.
* Teised tehnoloogiad. Mõnede arvates võib vahetu ühendus aju ja arvuti vahel parandada indiviidi mälu, arvutusvõimsust, suhtlusvõimalusi ja teadmisi.

## Vaata ka
* Transhumanism