open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Porsche Cayenne

**Porsche Cayenne** on Saksa autotootja Porsche alates 2002. aastast toodetav luksusdžiip. 

Tegu oli esimese neljaukselise Porsche mudeliga ning pärast Porsche traktoritootmise lõppu 1950. aastatel ka esimese Porsche toodetava maastikusuutliku sõidukiga. Cayenne kasutab sama platvormi ja mitmeid tehnilisi komponente, mis on kasutusel ka Audi Q7 ja Volkswagen Touaregi juures.

## Esimene põlvkond (2002–2010)

Esimest põlvkonda mudelinumbriga 955 toodeti aastatel 2002–2010. Mootorid olid siis 3,2-liitrine 250 hobujõuline V6 ning 4,5-liitrine V8 (võimsus vastavalt mudelile 340, 450 või 521 hobujõudu). Kõik mudelid olid nelikveolised.

Uuendatud Cayenne müüki alustas Porsche 24. veebruaril 2007. Mootor on 3,6-liitrine V6 (290 hj) baasmudelil, 4,8-liitrine V8 (380 hobujõudu) Cayenne S-il ning tippmudelil Cayenne Turbo S 550-hobujõuline sama töömahuga V8 mootor. Baasmudelil ning Cayenne S-il automaatkäigukast lisavarustuses, tippmudelil aga baasvarustuses.


Porsche Cayenne-2.jpg|Porsche Cayenne
Porsche Cayenne Turbo Pre-Restyling.jpg|Porsche Cayenne Turbo


## Teine põlvkond (2011–2018)
Teise põlvkonna Cayenne'i tutvustati 2010. aasta Genfi autonäitusel. Uus mudel oli eelkäijast suurem, see sai suurema kalde all oleva tagaakna, pikemad, tagaluugile ulatuvad tagatuled ning Porsche Carrera GT-ga sarnased esituled. Uus Cayenne oli oma eelkäijast ka umbes 250 kg kergem.  

## Kolmas põlvkond (2018–tänapäev)
Kolmanda põlvkonna esitlus toimus virtuaalselt 29. augustil 2017 ning seda esitleti kui 2019. mudeliaasta autot. Uus Cayenne on ehitatud Volkswagen Group MLB platvormile.

2019. aastal lisandus kerevalikusse ka sportlikuma välimusega Cayenne Coupé.

Kolmanda põlvkonna Cayenne kõige võimsam mudel on Cayenne Turbo S E-Hybrid, mille bensiini- ja elektrimootor arendavad kokku 680 hj ja 900 Nm.


Porsche Cayenne Coupé.jpg| Cayenne Coupé 
Porsche Cayenne Coupé IAA 2019 JM 0554.jpg| Cayenne Coupé
BMW X5

**BMW X5** on Saksa autotootja BMW luksuslik maastur (BMW terminoloogias *Sports Activity Vehicle*). Mudelit toodetakse peamiselt BMW USA tehases Spartanburgis Lõuna-Carolina osariigis. Alates teisest põlvkonnast on X5 saadaval ka seitsmekohalisena.

## Esimene põlvkond (E53; 1999–2006)
Esimene põlvkond põhines osaliselt toonase BMW 5. seeria (E39) tehnoloogial. 2004. aastal läbis mudel värskenduskuuri (*facelift*).

### Bensiinimootorid (E53)

### Diiselmootorid (E53)

## Teine põlvkond (E70; 2006–2013)
Teine põlvkond tõi kaasa standardvarustusse kuuluva iDrive-süsteemi ja elektroonilise käigukangi. 2010. aastal tehti mudelile värskenduskuur (LCI).

### Bensiinimootorid (E70)

### Diiselmootorid (E70)

## Kolmas põlvkond (F15, F85; 2013–2018)
Kolmanda põlvkonna valikusse lisandus esmakordselt pistikhübriid **xDrive40e** (230 kW / 313 hj). Tippmudel X5 M (F85) kasutas 4,4-liitrist V8-mootorit võimsusega **423 kW (575 hj)**.

## Neljas põlvkond (G05; 2018–tänapäev)
Neljas põlvkond baseerub CLAR-platvormil. 2023. aastal läbis G05 olulise mudeliuuenduse (LCI), millega muudeti välisdisaini ja lisati salongi kumer ekraanipaneel (BMW Curved Display). Kõik sisepõlemismootorid said 48 V kerghübriidtehnoloogia.

Pistikhübriid xDrive45e asendati võimsama mudeliga **xDrive50e**, mille süsteemne võimsus on **360 kW (489 hj)**. Tippmudeliks (v.a M-seeria) sai **M60i xDrive** uue 4,4-liitrise V8-mootoriga (S68), mis arendab **390 kW (530 hj)**.


Fail:BMW G05 Wien 25 July 2020 JM.jpg|G05 (2018–2023)
Fail:BMW G05 IMG 0918.jpg|G05 tagantvaade
Fail:2019 BMW X5 M50d 3.0 Front.jpg|X5 M50d


## Viited
Sisuedastus

**Sisuedastus** on  ehk "sisu" (näiteks meediafailide või arvutiprogrammide) edastamist interneti või leviedastuse teel. 

Interneti vahendusel võib sisuedastus toimuda allalaadimise teel serverist või P2P-võrgustike kaudu. Leviedastuse teel saab sisu saata korraga paljudele kasutajatele, sel moel toimub näiteks reklaamteadete saatmine mobiiltelefoni.
Homer Simpson

**Homer Jay Simpson** (armastusnimi Homie) (sündinud 19. aprillil 1956) on joonissarja "Simpsonid" peategelane.

Homeri abikaasa on Marge Simpson, lapsed Bart Simpson, Lisa Simpson ja Maggie Simpson, isa Abraham Simpson ja ema Mona Simpson. Homer töötab Springfieldi tuumaelektrijaamas, mille omanik on Montgomery Burns.                               

Homer on saanud nime Matt Groeningi isa Homer Groeningu järgi.

Homeri teksti loeb näitleja Dan Castellaneta.

Kui Homer teeb midagi valesti või vigastab end, siis ta ütleb "D'oh!"
Hartšoo

**Hartšoo** (gruusia ხარჩო) on vürtsitatud supp veise- või lambalihast, riisist ja maisijahust; Gruusia rahvusroog.
Hybrid Theory

**"Hybrid Theory"** on ansambli Linkin Park esimene album. See ilmus 2000. aasta oktoobris. 

## Lood
#Papercut – 3:05
#One Step Closer – 2:36
#With You – 3:23
#Points Of Authority – 3:20
#Crawling – 3:29
#Runaway – 3:04
#By Myself – 3:10
#In the End – 3:36
#A Place for My Head – 3:09
#Forgotten – 3:14
#Cure for the Itch – 2:34
#Pushing Me Away – 3:11
Rehepapp

**Rehepapp** oli mõisa poolt palgatud talumees, kelle ülesanne oli kütta mõisa rehes reheahju ning valvata kuivava vilja ja rehepeksu järele. Juba 15. sajandi kirjalikes allikates leidub nimetust rehepapp.

Rehepapiks võeti mõni talumees külast või elatanud mõisa-ametimees.

Rehepapp on eesti muistendite, rahvanaljandite ja mõisavarguslaulude sagedane tegelane, seotud ka Vanapagana-juttudega. Harilikult kavalpea ja naljamees, tüssab ta Vanapaganat (kuradit) ja ka mõisnikku.

## Viited
Avavili

**Avavili** on vili, mis valmimisel avaneb ja seemned laiali pillab, enamasti kuivvili. Avaviljad on näiteks kaun, kupar, kukkur.

## Vaata ka
*Sulgvili
Andur (botaanika)

**Andur** on tugevalt eenduv keskrood lõikheinaliste lehtedel ja viljadel, kõrreliste pähikute libledel, lõikheinaliste õite kandesoomustel.
Neuhausen (Saksimaa)

**Neuhausen** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal  Kesk-Saksimaa kreisis Neuhauseni vallas.


Pilt:Neuhausen - Blick auf Schloss Purschenstein und die Stadtkirche - geograph.org.uk - 8097.jpg|Kirik ja Schloss Purschenstein
Pilt:Neuhausen Bahnhof (01).jpg|Raudteejaam
Pilt:Neuhausen - Ort 2010-02 001.jpg|Vaade talvel
Neuhauseni vald

**Neuhausen** on mitme valla nimi:

***[[Neuhausen am Rheinfall]]**, vald Šveitsis Schaffhauseni kantonis
***[[Neuhauseni vald (Saksimaa)|Neuhauseni vald]]** Saksamaal Saksimaa liidumaal  Freibergi kreisis
*...
Mulda

**Mulda** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Mulda vallas.


Rittergut Mulda.jpg|u 1860
Mulda Church2.jpg|Kirik
Mulda Saegewerk2.jpg|Saeveski
Neuhausen

**Neuhausen** on mitme koha nimi:

***[[Neuhausen am Rheinfall]]**, vald ja linn Šveitsis Schaffhauseni kantonis
***[[Vastseliina]]** (saksakeelne nimi **Neuhausen**)
****[[Vastseliina piiskopilinnus]]** on kandnud **Neuhauseni** ja **Schloß Neuhauseni** nime.
***[[Gurjevsk]]** (saksakeelne nimi **Neuhausen**), linn Venemaal Kaliningradi oblastis
***[[Neuhausen (Saksimaa)|Neuhausen]]**, asula Saksamaal Saksimaa liidumaal  Freibergi kreisis Neuhauseni vallas
***[[Neuhauseni vald (Saksimaa)|Neuhauseni vald]]** Saksamaal Saksimaa liidumaal  Freibergi kreisis
*...
Niederwiesa

**Niederwiesa** on asula Saksamaal Saksimaa Kesk-Saksimaa kreisis Niederwiesa vallas.


Pilt:Niederwiesa-Bahnhof.jpg|Raudteejaam
Pilt:Niederwiesa-Kirche.jpg|Kirik
Oberschöna

**Oberschöna** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Oberschöna vallas.

Oberschöna asub 6 km Freibergist läänes, 6 km Brand-Erbisdorfist loodes ja 30 km kaugusel Chemnitzist idas.
Kurat

**Kurat** on kristluses ning ka teistes aabrahamlikes religioonides Jumalaks pürgiv vaim, kes võib meelitada ka inimesi pattu tegema. Kuradi paralleelnimetuseks on saatan.

Erinevate rahvaste kristluse-eelse usundi ja mütoloogia mõjul on kuradi kuju eri rahvaste usundilistes kujutelmades omandanud kristlikust õpetusest lahkuminevaid jooni. Sageli kujutatakse kuradit pooleldi antropomorfsena inimese pea ja kehaga, kuid siku sarvede, saba ja jalgadega (vrd Paan, saatür, faun). 

Eesti rahvausundis on tuntud rumalavõitu Vanapagan (ka Vanatühi, Vanakuri jm) oma majakondsete ja sulastega. 

Eesti keele sõna *kurat* tuleneb tõenäoliselt tüvest *kura*, mis tähendab 'vasakut, pahemat'. Ühe teooria kohaselt pärineb see saksakeelsest sõnast "Kuhrad" (lehmaratas), mida kirunud baltisaksa mõisnikud ("venib kui lehmarattas"). On oletatud ka, et tegu on laenuga slaavi talve- ja surmajumaluse nimest (*Krt*, vrd vene keeles *черт*). Eesti keeles on *kurat* tavalisimaid kirumissõnu.

## Vaata ka

*demonoloogia
*Kuradimuuseum

## Viited
Beebiraamat

**Beebiraamat** on raamat, kuhu lapsevanem teeb sissekirjutusi lapse arengu kohta. Raamat algab sageli raseduse päevikuga, mida ema kirjutab raseduse ajal.

Traditsiooniliselt kasutatakse sissekanneteks märkmikke või vihikuid. Poodides on ka müügil erinevateemalisi tühje beebiraamatuid, mida saab kinkida katsikule minnes. Järjest enam emasid on aga teinud ka selle teemalisi kodulehti tasuta serveritesse. Tavaliselt on rohkem vaeva ja ressursse kulutatud lehtedel, millele on registreeritud lapse või vanema omanimeline domeeni aadress.

Blogide ilmumisega internetimaastikule on järjest enam vanemaid hakanud jagama oma muljeid avalikult. Elektroonilise päeviku eeliseks traditsioonilise paberraamatu ees on see, et sugulased ja sõbrad saavad olla kursis lapse arenguga iga päev. Blogimootoritel on ka RSS-i või e-kirjaga uuendustest teatamise võimalus, mis vähendab vanematelt igapäevast tuttavate pärimist lapse arengu kohta. Viimasel ajal on suurenenud ka isade arv, kes kirjutavad beebiga seonduvast, kuna võrdlemisi suur osa blogi kirjutajatest on mehed.

Eestikeelsetest beebiraamatukeskkondadest on populaarsed "Beebiveeb" ja "Beebifoto".
Reinsbergi vald

**Reinsbergi vald** on kahe valla nimi:

***[[Reinsbergi vald (Saksimaa)|Reinsbergi vald]]** Saksamaal Saksimaa liidumaal Freibergi kreisis
***[[Reinsbergi vald (Alam-Austria)|Reinsbergi vald]]** Austrias Alam-Austria liidumaal Scheibbsi ringkonnas
Weißenborn

**Weißenborn** on mitme koha nimi Saksamaal: 

***[[Weißenborn (Saksimaa)|Weißenborn]]**, asula Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Weißenborni vallas
***[[Weißenborn (Saksi-Anhalt)|Weißenborn]]**, küla Saksi-Anhalti liidumaal Burgenlandkreisis.
***[[Weißenborn (Hessen)|Weißenborn]]**, asula Hesseni liidumaal Werra-Meißner-Kreisis
***[[Weißenborn (Zwickau)|Weißenborn]]**, Saksimaa liidumaa Zwickau linna osa
*...

## Vaata ka
*Weißenborni vald
Weißenborn (Saksimaa)

**Weißenborn** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Weißenborni vallas.

Asulas on raamatukogu, algkool, lasteaed, eralastehoid.
Weißenborni vald

**Weißenborni vald** on mitme valla nimi Saksamaal: 

***[[Weißenborni vald (Saksimaa)|Weißenborni vald]]** Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis
***[[Weißenborni vald (Hessen)|Weißenborni vald]]** Hesseni liidumaal Werra-Meißner-Kreisis
***[[Weißenborni vald (Tüüringi)|Weißenborni vald]]** Tüüringi liidumaal Saale-Holzland-Kreisis
Toolse foogtkond

**Toolse foogtkond** (eksisteeris 1471–1558) oli Liivi ordu valitsusüksus (saksa keeles *Gebiet*).

Foogtkonda kuulusid maavaldused Virumaal ja Järvamaal ning Põhja-Lätis Aluliina (saksa *Marienburg*) lähistel. Olulisim osa foogtkonnast asus siiski selle keskuse, Toolse ordulinnuse ümber. Foogti peamiseks ülesandeks oli valvata Tallinna ja Narva meretee vahel asuvat kohalikku sadamat, et seal ei toimuks ebaseaduslikku kauplemist. Toolse foogtkond oli väikseim pikemat aega eksisteerinud ordu haldusüksus, mida saabki seletada just kohaliku sadama kontrollimise tähtsusega. Foogtkonna asutas ordumeister Johann Wolthus von Herse.

## Vaata ka
*Toolse foogt
Kipsplaat

**Kipsplaat** (ka ühe tootjafirma Gyproc järgi **küprok**) on ehitusmaterjal, mis koosneb kahe paberikihi vahel asuvast kokkupressitud kipsimassist (CaSO4.½ H2O). Tavaliselt on ehituses kasutatavate kipsplaatide paksus umbes 12mm (6,35 kuni 25&nbsp;mm) ja laius 1,2 m (1219&nbsp;mm). Pikkus varieerub 2–3 m piires.
Laanekuklane

**Laanekuklane** (*Formica aquilonia*) on sipelglaste sugukonda kuklase perekonda kuuluv putukas.

Laanekuklased elavad Euroopas Skandinaaviast põhjas kuni Itaalia ja Bulgaariani lõunas ning Suurbritanniast läänes Venemaani idas, kuid neid on kohatud ka Ohhoota mere põhjakaldal Siberis. Nad elavad peamiselt okasmetsades, aga vahel ka segametsades. Euroopa mägedes elavad nad kuni 2400 meetri kõrguseni, peaaegu metsapiirini.

Laanekuklase pesade kõrgus ulatub kahe meetrini ja põhja läbimõõt kuni nelja meetrini. Kõige suuremad pesad asuvad Soomes. Laanekuklaste üksikud pesad moodustavad kolooniaid, mis omakorda kuuluvad föderatsiooni. Neid peetakse üheks kõige arenenuma sotsiaalse võrgustikuga loomarühmaks.

Laanekuklasel on must ümar tagakeha, punakas keha esiosa ja ülipeen talje. Nad elavad kolooniatena ja pesas elab kuni 100 000 putukat. Pesad on polügüünsed ehk teisisõnu elab ühes sipelgapesas mitu emast, kelle järglased ühes pesas koos elavad. Sissetungijate vastu on laanekuklased väga agressiivsed. Töösipelgas on 4–8,5 mm pikk.

Mesinike jaoks kujutavad laanekuklased kahjureid, kes võivad ööpäeva jooksul tarust ära viia kuni kilo mett. Sipelgate peletamiseks on kasutatud tomatilehti, rabarberit, mõnel pool ka kaneelipulbrit.

## Kaitsealad

Laanekuklane on Eestis ja ka Rahvusvahelise Looduse ja Loodusvarade Kaitse Ühingu (IUCN) poolt kaitse alla võetud. 

Laanekuklane elab Eestis peamiselt Ida-Eestis, kus moodustab kõige suuremaid asurkondi. Alatskivi, Kiidjärve ja Räpina metskondades asuvates Eesti suurimates asurkondades asub igas umbes 2000 pesakuhilat. Veidi väiksemad asurkonnad on Kunda metskonnas, Lahemaa ja Karula rahvusparkides. Põlvamaal Põlva vallas asub Akste looduskaitseala, mis moodustatud 1977. aastal eesmärgiga kaitsta laanekuklase elupaiku. Tartu maakonnasl Vara ja Alatskivi valla territooriumil asuv 1610 hektari suurune Padakõrve kaitseala loodi 1964. aastal ja see oli tollal kogu NSV Liidu esimene sipelgakaitseala.

## Vaata ka
*III kategooria looduskaitse all olevad liigid Eestis

## Kirjandus
*Marika Mänd. 1978. Peredevahelised suhted laanekuklase (Formica aquilonia Jarr.) koloonias. Tartu Ülikooli zooloogia kateedri diplomitöö.

## Välislingid
Mercedes-Benz GLE

**Mercedes-Benz GLE**, varasema nimega **Mercedes-Benz M-klass**, on Mercedes-Benzi toodetav luksuslinnamaastur, mida toodetakse alates aastast 1997.

Autot on toodetud neli põlvkonda (tehasekoodid): W163 (1997–2005), W164 (2005–2011), W166 (2011–2019) ja W167/V167 (alates 2019). Suuruse poolest jääb GLE väiksema GLC ja suurema GLS-i vahele, millest viimasega jagab platvormi. GLE otsesed konkurendid Euroopas on BMW X5 ja Volkswagen Touareg.

GLE toodetakse Mercedes-Benzi USA tehases, mis asub Alabama osariigis Tuscaloosa linna lähedal Vance's.

## Esimene põlvkond (M-klass, W163; 1997–2005)
Mercedes-Benz tõi 1998. aasta mudeliaastaks Ameerika Ühendriikides turule esimese põlvkonna W163-seeria M-klassi 19. veebruaril 1997. Autode müük algas sama aasta septembris. See oli keskmise suurusega raamile ehitatud maastur, millel on istekohad viiele või seitsmele koos lisavarustuses oleva kolmanda istmereaga.

Fail:Mercedes W163 front 20080102.jpg|Mercedes-Benz W163 esiosa
Fail:Mercedes W163 rear 20080116.jpg|Mercedes-Benz W163 tagaosa


## Teine põlvkond (M-klass, W164; 2005–2011)
Teine põlvkond (W164) tõi endaga kaasa olulise muudatuse, kuna läks üle kandevkere kasutamisele erinevalt esimese põlvkonna raamile ehitatud M-klassist. W164 platvormi jagati ka GL-klassiga.

M-klassi mudeliuuendust tutvustati 2008. aasta New Yorgi autonäitusel 2009. mudeliaasta autona.

Fail:Mercedes-Benz W164 black.JPG|Mercedes-Benz W164


## Kolmas põlvkond (M-klass / GLE, W166; 2011–2019)
Uue disaini saanud M-klassi (mudelitähisega W166) esitleti eeltootmismudeli kujul 10. juunil 2011.

Olulisemate täienduste hulka kuulusid uuendatud 7G-Tronic Plus 7-käiguline automaatkäigukast, mis tagas väiksema kütusekulu. Lisavarustuses oli saadaval adaptiivne püsikiiruse hoidja (Distronic Plus), aktiivne sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteem ja reguleeritava kõrgusega õhkvedrustus (AirMatic).

### Nimevahetus ja mudeliuuendus (GLE)
Kolmanda põlvkonna mudeliuuenduse käigus 2015. aastal nimetati W166 M-klass ümber Mercedes-Benz GLE-ks (GLE on M-klassi järeltulija). Mudeliuuendust esitleti New Yorgi autonäitusel.

### GLE Coupé (C292)
Peale mudeliuuendust lisandus valikusse kupeeliku kerejoonega GLE Coupé (C292). Coupé versioon jagab platvormi, mehaanikat ja interjööri tavalise GLE-ga (W166), kuid sellel on erinev, sarnase disainiga kere.

## Neljas põlvkond (GLE, W167; 2019–tänapäev)
Neljanda põlvkonna GLE-d (tehasekoodiga W167/V167) esitleti 2018. aasta Pariisi autonäitusel. See baseerub uuel modulaarsel platvormil (MHA) ning tõi kaasa olulisi tehnoloogilisi uuendusi:
* *MBUX (Mercedes-Benz User Experience)*: Lai *widescreen* ekraanidega infolustisüsteem, mis sisaldab tehisintellektil põhinevat häälkäskluste süsteemi.
* *E-Active Body Control*: Uuenduslik elektrohüdrauliline vedrustussüsteem, mis suudab amortisaatoreid ja vedrusid igal rattal individuaalselt reguleerida, kasutades 48-voldist süsteemi.
* Mootorivalik: Tutvustati *EQ Boost* kerg-hübriid süsteemiga (48V) mootoreid.

## Viited
Leppneeme sadam

**Leppneeme sadam** on sadam Viimsi poolsaarel, Viimsi vallas tegutsev kala- ja jahisadam.

Sadama aadress on Harju maakond, 74009 Viimsi vald, Leppneeme küla, Leppneeme sadam. Sadama asukoht 59°33'06.00N; 24°52'03.00E.

Sadamasse viib Leppneeme teelt alguse saav Leppneeme sadama tee.

## Ajalugu
2007. aastal tellis Viimsi vald ehitustööd Leppneeme ja Kelnase sadamates ning laevatee süvendamise, mille kogumaksumus ilma käibemaksuta oli 32,8 miljonit krooni (2,1 miljonit eurot).

2013. aasta suvel alustati 140-meetrise kaitsemuuli ehitamist ja kalasadama kai rekonstrueerimist, mis jõudis lõpule 30. mail 2015. Kokku kulus ligikaudu 600 000 eurot.

2021. aasta lõpul alustas vald läbirääkimisi, et anda Kelnase ja Leppneeme sadam üle riigile. Samuti hinnati, et sadamad võiks vajada ehitustöid mahus vähemalt 8,15 miljonit eurot.

## Leppneeme–Kelnase liin
Leppneeme sadamast lähtub laevaliin Pranglile Kelnase sadamasse.

Aastatel 1996–2010 sõitis sel liinil Helge, kuhu mahtus kuni 36 reisijat. Kõige rohkem tehti aastas kuni 1300 reisi ja teenindati kuni 15 000 reisijat. Seejärel võeti kasutusse reisilaev Vesta, mis mahtus kuni 47 reisijat. Samast 2010. aastast opereeris laevaliini Kihnu Veeteed AS, kellelt võttis laevaliini 18. detsembril 2018 üle Tuule Liinid.

2013. aastast alates sõidab Prangli ja mandri vahel parvlaev Wrangö, mis on ehitatud spetsiaalselt sellele liinile. Wrangöl on 72 reisijakohta ning laev mahutab kaks sõiduautot või ühe veoki kogumassiga kuni 10 tonni. 2019. aastal vedas laev 747 sõidukit. 2022. aastal teenindas Wrangö liinil rekordiliselt 29&nbsp;467 reisijat.

Vald sõlmis 2020. aasta oktoobris Tuule Liinid OÜ-ga lepingu liini teenindamiseks järgmisel neljal aastal, millega telliti 6000 reisi. Lepingu maksumus oli ligi 2,4 miljonit eurot.

## Pilte

Fail:Leppneeme sadam.jpg|Leppneeme sadam 2010
Fail:Leppneeme landscape.jpg|Vaade sadama muulilt ida suunas juunis 2016
Fail:Leppneeme port.IMG 6860.jpg|Hooneid sadamas
Fail:Leppneeme sadamas 2021.jpg|Navigatsioonimärgis
Fail:Leppneeme sadam 2021.jpg|Väikelaevade kaid
Fail:DJI 0194 Leppneeme sadam.jpg|Sadam 2022. aasta juunis


## Vaata ka
*Kelnase sadam
*Leppneeme

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Bernsdorf (Zwickau)

**Bernsdorf** on küla  Saksamaal Saksimaa liidumaal Zwickau kreisis Bernsdorfi vallas.

2016. aastal elas Bernsdorfis 2224 inimest.
SOS

**SOS** on raadio teel edastatav morsesignaal: **·&nbsp;·&nbsp;·&nbsp;/&nbsp;—&nbsp;—&nbsp;—&nbsp;/&nbsp;·&nbsp;·&nbsp;·** (kolm lühikest, kolm pikka, kolm lühikest), mida kasutasid (kasutavad) hädasignaalina merel hädas olijad abi kutsumiseks. Signaal võeti kasutusele 1906. aastal. Üks esimesi laevu, mis seda kasutas, oli Titanic.

## Vaata ka
* CQD

## Välislingid
* 1912 ja 1914 Londoni kokkulepped
Joaquín Rodrigo

**Joaquín Rodrigo Vidre** (22. november 1901 &ndash; 6. juuli 1999) oli hispaania helilooja ja klaverivirtuoos. Vaatamata sellele, et ta jäi noorelt pimedaks, oli tema muusikaline tegevus edukas. Ta oli klassikalise kitarri muusika populariseerija ning tema "Concierto de Aranjuez" on üks tähtsamaid klassikalisele kitarrile ja orkestrile kirjutatud teoseid maailmas.

## Helilooming
### Tähtsamad teosed
*1923 – "Juglares" klaverile ja orkestrile
*1939 – "Concierto de Aranjuez" kitarrile ja orkestrile
*1943 – "Concierto heroico" klaverile ja orkestrile
*1949 – "Concierto en modo galante" tšellole ja orkestrile
*1954 – "Concierto serenata" harfile ja orkestrile
*1955 – "Fantasia para un gentilhombre" kitarrile ja orkestrile
*1963 – "Sones en la giralda" harfile ja orkestrile
*1967 – "Concierto andaluz" viiele kitarrile ja orkestrile
*1969 – "Concierto madrigal" kahele kitarrile ja orkestrile
*1978 – "Concierto pastoral" flöödile ja orkestrile
*1981 – "Concierto como un divertimento" tšellole ja orkestrile
*1982 – "Concierto para una fiesta" kitarrile ja orkestrile
Tallinna Autobussikoondis

**Tallinna Autobussikoondise aktsiaselts** (lühendatult **TAK**) oli Eesti transpordifirma, mis põhitegevusena osutas ühistransporditeenust Tallinnas. Lisaks tegeles ettevõte busside ja autode remondi ning hooldusega ning bussi- ja autojuhtide koolitamise ja toitlustamisega. Samuti kuulus Tallinna Autobussikoondisele majutus- ja konverentsiteenuseid osutav Burmani Willa.

## Ajalugu

1922 – Fromhold Kangro avas linnavalitsuse loal esimesed viis bussiliini.

1926 – loodi osaühisus Mootor.

1945. aasta 8. detsembril alustati reisijate teenindamist Autotranspordibaasi nr. 5 nime all.

1993 – reorganiseeriti Tallinna Autobussikoondis aktsiaseltsiks.

2012 – ühendati Tallinna Autobussikoondis ning Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondis uueks ettevõtteks Tallinna Linnatranspordi AS.

## Bussid

Tallinna Autobussikoondis kasutas Scania, Volvo, Iveco ja MANi linnabusse. Uusimad neist on 15 MAN Lion's City bussi.

## Vaata ka
*Tallinna ühistranspordiliinid

## Kirjandus
*Sõbralik bussijuht paneb sõitjad naeratama – Tallinna Postimees, 29. jaanuar 2009.

## Välislingid
*Kodulehe arhiveeritud versioon
Harju AB

**Harju AB** on Eesti logistikaettevõte.

Firma eelkäijaks oli **Maardu 1. Autobaas**, mis reorganiseeriti 1991. aastal Harju AB AS-iks.

## Välislingid
*Koduleht
Ēriks Ešenvalds

**Ēriks Ešenvalds** (sündinud 26. jaanuaril 1977 Priekules) on Läti helilooja. Ta on loonud orkestri-, kammer-, koori-, vokaal- ja klaverimuusikat.

Ta lõpetas 2002. aastal Läti Muusikaakadeemia bakalaureusekraadiga ja 2004. aastal sai samas magistrikraadi.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Eesti Aiake

**Eesti Aiake** (vene keeles Эсто-Садок) on eesti küla Venemaal Krasnodari krais.

Eesti Aiake jääb Sotši linna haldusalasse Adleri linnarajooni. Küla asub mägedevahelises Mzõmta jõe orus Punasest Lagedast 4 km ülesvoolu. Asula keskkoht on merepinnast 578 m kõrgusel. 2002. aastal elas Eesti Aiakeses 704 inimest.

Eesti Aiakeses on Roza Hutori raudteejaam ja Esto-Sadoki raudteepeatus.

Eesti Aiakese rajasid 1886. aastal Eestist välja rännanud talupojad . Asula rajati kohale, kust seal varem elanud ubõhhid ja abhaasid olid välja aetud. 1918. aastaks elas külas 210 elanikku ja 36 perekonda. Külal oli oma koolimaja, rahvamaja ja külavalitsuse maja. Nõukogude ajal oli see õitsev asundus. 13. septembril 2008 taasavati Eesti Aiakeses A. H. Tammsaare majamuuseum, mille remondiks eraldas Eesti kultuuriministeerium 400 000 krooni.

2014. aastal toimusid Eesti Aiakeses Sotši taliolümpiamängude murdmaasuusatamise alad. Mängudeks ehitati ülisuur raudteejaam, mille projekt võimaldas selle osaliselt, tiibehitise osas demonteerida ja uuel kohal püsti panna. Nii Punasele Lagedale kui ka Eesti Aiakesse ehitati uued hotellid. Nendest hotellidest jäävad Eesti Aiakese maa-alale hotellid Olimp, Tatjana, Vertikal, Šato, Gala-Alpik, Aibga, Pik Hotel (endine Radisson SAS Lazurnaja Pik Hotel) , Edelweiß ja Club-Hotel 4 Veršinõ. Pik Hotel asub Eesti Aiakese ja Punase Lageda vahel ning see on ainus neljatärniline mägihotell Venemaal.
## Viited

## Välislingid

*Vaade Eesti Aiakesele
*Punase Lageda ja Eesti Aiakese kaart (vene keeles)
Baariumhüdroksiid

**Baariumhüdroksiid** (keemilise valemiga **Ba(OH)<sub>2</sub>**) on keemiline aine, mis koosneb baariumi katioonist (Ba2+) ja hüdroksiidioonidest (OH–).
Liitiumhüdroksiid

**Liitiumhüdroksiid** on keemiline ühend valemiga LiOH. Valge niiskustimav tahke aine. Tugev alus, kuid leelismetallihüdroksiididest on ta nõrgim.

## Saamine
Liitiumhüdroksiidi toodetakse peamiselt liitiumkarbonaadi töötlemisel kaltsiumhüdroksiidiga:

Li2CO3 + Ca(OH)2 → 2LiOH + CaCO3

Peale CaCO3 eemaldamist lahus aurutatakse, LiOH kristallub monohüdraadina, kristallvee saab eemaldada kuumutamisel 150–180 °C juures. 

Liitiumhüdroksiidi saadakse ka spodumeeni töötlemisel kustutamata lubjaga, kuid tänapäeval kasutatakse seda meetodit harvem.

Liitiumhüdroksiidi on võimalik saada ka liitiumi või liitiumoksiidi reageerimisel veega:

2Li + 2H2O → 2LiOH + H2

Li2O + H2O → 2LiOH

## Kasutatakse
Liitiumhüdroksiidi kasutatakse peamiselt teiste liitiumiühendite tootmises, eelkõige määrdeainete (nt liitium-12-hüdroksüstearaat) sünteesis. Kasutatakse ka süsinikdioksiidi adsorbendina allveelaevades ja kosmoselaevades.

## Viited
Naatriumhüdroksiid

**Naatriumhüdroksiid** ehk **seebikivi** (varem ka *kaustiline sooda*) on keemiline ühend valemiga NaOH.  

Naatriumhüdroksiid on kõrgelt niiskustimav valge tahke aine. See on söövitav aine, tugev alus. Kasutatakse torupuhastusvahendina. 

## Reageerimine soolhappega
Aluseline naatriumhüdroksiid reageerib soolhappega. Reaktsiooni saaduseks on keedusool ja vesi.

NaOH + HCl → NaCl + H2O

## Reageerimine amfoteersete metallidega
1986. aastal vedas üks Ühendkuningriigi alumiiniumist paagiga auto 25%-list NaOH vesilahust. See tekitas paagis suure rõhu ja suuri kahjustusi. Alumiinium reageeris naatriumhüdroksiidiga, mistõttu tekkis gaas (vesinik), mis tekitas suurt rõhku.

2Al + 2NaOH + 6H2O → 2Na[Al(OH)4] + 3H2↑
## Tootmine
1998. aastal ulatus naatriumhüdroksiidi maailmatoodang 45 miljoni tonnini. Põhja-Ameerikas ja Aasias kokku toodeti umbes 14 miljonit tonni ja Euroopas 10 miljonit tonni. Aastal 2004 toodeti 60 000 000 tonni NaOH-d, kuid nõudlus oli vaid 51 000 000 tonnile. 

:2Na+ + 2H2O + 2e− → H2 + 2NaOH

## Kasutamine
Naatriumhüdroksiidi kasutatakse laialdaselt mitmetes valdkondades, sh kus on vaja tõsta lahuse pH-d ja neutraliseerida happeid. Keetmisel rasvaga moodustab naatriumhüdroksiid seebi. Kasutatakse torude puhastusvahendina, lahustab rasvasid, toiduõlisid ja valgulisi aineid. Toidutööstuses kasutatakse NaOH-d happesuse regulaatorina (E524). 

Naatriumhüdroksiidilahuseid ei tohiks hoiustada amfoteersetest metallidest (sh alumiinium) koosnevatest anumates. NaOH aeglaselt söövitab klaasi, seega klaas sobib vaid aine lühiajaliseks kasutamiseks. Pikaajaliseks NaOH-i hoiustamiseks sobivad mitmed plastmassist (HDPE, XLPE, PVC jt) ja terasest anumad.
Valk (perekonnanimi)

**Valk** on perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Valk 833 inimesel: 414 mehel ja 419 naisel. Perekonnanimede levikult on Valk meeste puhul 92. kohal ja naiste puhul 107. kohal.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Valk 413 mehel ja 415 naisel. Perekonnanimede levikult oli Valk meeste seas 91. kohal ja naiste seas 109. kohal. Nimi on levinuim Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 70,08.

## Nime kandjaid
* Claudius Valk (1966), saksa džäss-saksofonist
* Garry Valk (1967), Kanada hokimängija
* Heiki Valk (1959), eesti arheoloog
* Heinz Valk (1936), Eesti kunstnik ja poliitik
* Jaak Valk (1867–1952), eesti kirikuõpetaja
* Mall Valk (1935–1976), eesti keraamik
* Marika Valk (1954), eesti kunstiajaloolane
* Peeter Valk
* Pille Valk (1959–2009), eesti ajaloolane ja teoloog
* Ülo Valk (1962), eesti filoloog ja rahvaluuleteadlane
* Ülo Valk (1935), eesti poksija ja poksitreener
* Uno Valk (1922–2007), eesti metsateadlane
* Veronika Valk (1976), eesti arhitekt
* Zinaida Valk-Bogdanovskaja (1893–1935), harfimängija

## Viited
Ottorino Respighi

**Ottorino Respighi** (9. juuli 1879 – 18. aprill 1936 Rooma) oli itaalia helilooja, muusikateadlane, pianist ja viiuldaja.

## Helilooming
### Tähtsamad teosed
*1914 "Sinfonia drammatica"
*1916 sümfooniline poeem "Fontane di Roma"
*1917 "Antiche Aire e Danze"
*1919 ballett "La boutique fantasque"
*1922 ooper "Belfagor"
*1924 sümfooniline poeem "Pini di Roma" 
*1927 ooper "La campana sommersa"
*1928 sümfooniline poeem "Feste Romane"
*1933 ooper "La Fiamma"
Litoriinameri

**Litoriinameri** oli Läänemere nõos paiknenud jääajajärgne riimveekogu (umbes 7500–4000 aastat tagasi).

Litoriinamere varasemat staadiumit umbes 7500–7000 aastat tagasi käsitletakse vahel ka omaette veekoguna – Mastogloiamerena.

Nimetus "Litoriinameri" tuleneb tigude *[[Littorina littorea]]* ja *[[Littorina saxatilis]]*'e järgi. Limneameres neid ei ela, sest vesi pole piisavalt soolane.

Litoriinameri erines Limneamerest soolasema vee poolest. Litoriinameri on Läänemere arenguloos olnud kõige soolasema veega veekogu, näiteks Lääne-Eesti rannikul oli pinnavete soolsus 15...18 promilli, tänapäeva Limneameres on see 6...8 promilli. Et Litoriinamere ajal olnud atlantilisel kliimaperioodil oli ilm soe, kuid arvatavasti niiske, arvatakse, et Litoriinamere ajal olid Taani väinad sügavamad, kui praegu. Need madaldusid maa tõusu tõttu Taanis.

Nime andis Rootsi paleontoloog Gustaf Lindström (1829–1901) 1852. aastal.

## Viited
Antsülusjärv

**Antsülusjärv** oli Läänemere nõos paiknenud jääajajärgne mageveeline järv ajavahemikus umbes 9000–7000 aastat eKr (radiosüsinikumeetodga mõõtes on ajavahemikuks saadud 9300–8000 14C-aastat tagasi).

Antsülusjärv kujunes seni Läänemere nõgu hõlmanud Joldiamerest, kui see kaotas umbes aastal 9000 eKr ühenduse ookeaniga. Eraldumise põhjustas jäämassiivi raskuse alt vabanenud maakoore kerge senises ühenduskohas Kesk-Rootsis. Moodustus mageveekogu Antsülusjärv. Kuna Skandinaavia sulavate liustike vett voolas jätkuvalt juurde, siis hakkas veetase tõusma, ujutades üle rannaalad. 8300–8200 a eKr saavutas Antsülusjärv nii kõrge taseme, et hakkas Taani väinade kohal ookeani voolama, mis tõi kaasa veetaseme languse. Umbes 7000 a ekr algas järgmine Läänemere arengufaas – Litoriinameri. Siis tungis Taani väinade kaudu omakorda peale ookeanivesi, muutis Läänemere nõos vee soolaseks ja tõstis veetaset. Perioodi maailmamerega ühenduse taastumise ja kogu Läänemere nõo vee soolaseks muutumise vahel on mõnikord eristatud Mastogloiamerena.

Nimetuse "Antsülusjärv" andis järvele rootsi geoloog Gerard De Geer jõe nappteo (*Ancylus fluviatilis*) järgi, kelle kojad on karakteersed Antsülusjärve setetele.

Järve väljavooluks oli hilisemas faasis tänapäeva Taani väinade kohal asunud ja üle ujutatud Dana jõgi, mis kujunes vahemikus 9000-8900 14C-aastat tagasi). Varasemaks väljavooluks peeti  Svea jõge, mis ühendas Antsülusjärve Vänerniga. Hiljem selgus, et sealsed hiiukirnud ei ole jõelise tekkega ja pärinevad varasemast ajast. Oletatava Svea jõe säng oli seega väin ja Vänern oli Antsülusjärve osa. Algseks väljavooluks oli seega Göta jõgi. Dana jõe teke alandas järve veepinda, katkestades varasema väljavoolu ja luues eraldiseisva Vänerni järve.

## Viited
Bornholmi lipp

**Bornholmi lipp** on Bornholmi saare mitteametlik lipp.

Lipp kujutab endast Taani lippu, mille keskel on roheline skandinaavia rist. Roheline peaks sümboliseerima saare rohelust. 

## Vaata ka
*Bornholmi vapp
Nexø

**Nexø** on linn Taanis Bornholmi saarel. 
Fail:Nexø Havn 1945.jpg|Nexø sadam 1945. aastal pärast nõukogude lennukite pommitamist
Fail:Bornholm - Nexø Havn.jpg|Nexø sadam
Fail:Bakkemøllen i Nexø.jpg|Tuulik  Nexø
Fail:Dueodde-beach.jpg|Dueodde rand
Fail:Nexø, Købmagergade 33, Amtsgården, 2019-07-27, yj.jpg
Digitark

**Digitark** on IT- ja digitehnoloogiateemaline nõuandeblogi, mille lõi Elion 2006. aasta lõpus.

Digitark on suunatud algajatele ja keskmise tasemega arvutikasutajatele. Sihtrühmaks on arvuti- ning digitehnika kasutajad, kes soovivad saada uusi teadmisi ja ideid või täiendada olemasolevaid teadmisi. Digitarga teemakäsitlused on valdavalt nõuandvad ja silmaringi laiendavad. Digitarga eesmärgiks on edastada tavatasemel arvutikasutajatele eestikeelset huvitavat ning kasulikku IT- ja digitehnikaalast infot ning nõuandeid. Blogi annab nõuandeid arvuti riist- ja tarkvara, internetiühenduste, digitaalse televisiooni ja digitaalse kodu, arvuti turvalisuse saavutamise, e-suhtluse ja multimeedia (digitaalne muusika, fotod, videod) kohta. Lisaks tekstilistele postitustele avaldatakse blogis ka videopostitusi.

Digitarga eesmärgiks ei ole olla Elioni toodete ja teenuste müügi- ning promokanal. Seal leidub küll müügipakkumisi, kuid püütakse säilitada neutraalsust ja vältida (peidetud) reklaami ja kallutatust. 

Digitarga blogi autorid on IT-, interneti- ja kommunikatsiooni asjatundjad kogu Eestist.

Tehnoloogiateemaliste terminite lahtiseletamiseks on Digitarga juures avatud ka viki.

## Välislingid
*Digitark.ee blogi
*Digitarga viki
Ulrika Eleonora

**Ulrika Eleonora noorem** (23. jaanuar 1688 – 24. november 1741) oli Rootsi kuninganna aastatel 1718–1720.

Ta sündis Pfalzi-Zweibrückeni dünastiasse, olles kuningas Karl XI ja viimase abikaasa noorim laps ning sai nime oma ema järgi, keda hakati sest peale kutsuma Ulrika Eleonora vanemaks. 1715. aastal abiellus ta Hessen-Kasseli maakrahvi Frederikuga. Kui Ulrika vanem vend kuningas Karl XII Põhjasõjas 1718. aasta novembris hukkus, tõusis uue valitsejana Rootsi troonile. Ehkki primogenituuri reeglite järgi oli tugevamaks troonipretendendiks Karli ja Ulrika surnud vanema õe Hedvig Sophia Augusta poeg Schleswig-Holstein-Gottorpi hertsog Karl Friedrich, õnnestus Ulrikal kuninganna Kristiina seatud pretsendendile viidates argumenteerida, et vereläheduse põhimõtte järgi oli hoopis tema eelmise kuninga lähim elusolev sugulane.

5. detsembril kuulutas Ulrika end Karli pärijaks. Et omalt poolt lubas ta loobuda isa kehestatud absoluutsest monarhivõimust, tunnustas tema trooninõuet ka Riksdag ning 23. jaanuaril 1719 kinnitati ta hääletusega uueks valitsejaks. 17. märtsil 1719 Uppsala katedraalis krooniti Ulrika kuningannaks.

Ta valitses riiki kuni 1720. aasta 29. veebruarini, mil loobus troonist abikaasa Fredrik I kasuks, jäädes aga sellegipoolest oma surmani konsort-kuningannaks.

## Päritolu

## Välislingid
*
Fredrik I

**Fredrik I** (28. aprill 1676 – 25. märts 1751) oli Rootsi kuningas. 

Fredrik I sündis 1676. aastal Hessen-Kasseli markkrahvi ja Kuramaa hertsogi Jakob Kettleri tütre Maria Amalia pojana. Ta paistis vaprusega silma Hispaania pärilussõjas (1701–1714), Inglise vägede koosseisus sõdides ja Karl XII Norra sõjaretkel.

Abielludes Karl XII noorema õe Ulrika Eleonoraga 1715. aastal oli ta lesk. Tema esimene abielu Preisimaa printsessi Louise'ga kestis viis aastat (1700–1705).

Karl XII surma järel (1718) loobus kuningannaks valitud Ulrika Eleonora pärast lühiajalist valitsusaega 1720. aasta jaanuaris tema kasuks Rootsi troonist. Fredrik valiti Rootsi kuningaks absolutismivastaste jõudude toel, kes pidasid Põhjasõja ja Rootsi suurriigi staatuse kaotuse peamiseks põhjustajaks absolutistliku valitsejana talitanud Karli. Tegelikku võimu polnud Fredrik I-l kunagi, kuna juba Ulrika Eleonora valitsusaja alguses kuulutati välja niinimetatud Vabadusajastu, mis tähendas tegelikult parlamentaarse riigikorralduse kehtestamist Rootsis. Omamata muud tegevust, andus Fredrik jahipidamisele ja armuafääridele. Kuninga ametlikuks armukeseks sai Hedvig Taube, kes sünnitas talle kaks poega ja kaks tütart. Et abielust Ulrika Eleonoraga lapsi polnud, lõppes pärast Fredriki surma ka Pfalzi dünastia.
Arnsdorf

**Arnsdorf** on asula Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis Arnsdorfi vallas.

Arnsdorf asub Radebergi linna lähedal ning 15 km kaugusel Saksimaa pealinnast Dresdenist.

2009. aastal elas asulas 2780 inimest.
Harilik seepia

**Harilik seepia** (*Sepia officinalis* L.) seepialaste sugukonda kuuluv peajalgne, üks ligi sajast seepia perekonda kuuluvast liigist.

Ta on tavaline Vahemeres.

## Iseloomustus
Hariliku seepia värvus on poolläbipaistvast valgest kuni piimjasvalgeni. Keskmine pikkus on 20 cm.

Harilik seepia on eluviisilt ööloom, kes toitub kaladest ja väiksematest vähilaadsetest.

Kaitseks vaenlase vastu eritab seepia tindinäärmest tinti.

## Viited

## Välislingid
Barclay de Tolly mausoleum

**Barclay de Tolly mausoleum** on matmiskabel Tõrva vallas Jõgeveste külas Jõgeveste mõisa kalmistul.

## Ajalugu
Kabel püstitati 1823. aastal väejuht Michael Barclay de Tollyle (suri 1818 võõrsil) matmiseks. Skulptuuride ja ehisdetailide rohkuse ning fassaadide liigendatuse tõttu on seda kabelit kutsutud ka mausoleumiks, selle arhitekt on Apollon Štšedrin ning see on üks klassitsistliku arhitektuuri tippe Eestis.

Praegu on kabel osa muuseumist. Augustis 2011 teatati rüüstest kabelis. Samal perioodil lõhuti Venemaal Kaliningradi oblastis Tšernjahhovski rajoonis vasaraga nelja meetri kõrgune malmist mälestusmärk, mille sees asus ka hõbeanum Barclay de Tolly südamega.


Barclay de Tolly mausoleum2.jpg|Mausoleumi skulptuur
Barclay de Tolly mausoleum3.jpg|Sarkofaagid. Vasemal vürsti, paremal vürstinna de Tolly sarkofaag.
Pilt:World War II memorial near the Barclay de Tolly mausoleum.jpg|II maailmasõjas langenute mälestusmärk Barclay de Tolly mausoleumi juures


## Kabelisse maetud
* 1823 – Michael Barclay de Tolly (1761–1818)
* 1827 – Auguste Barclay de Tolly (sündinud von Smitten; 1770 Jõgeveste – 1827 Tartu)

## Viited

## Kirjandus
* Helmi Üprus. Barclay de Tolly mausoleum. Tallinn 1957
* Прибалтийские русские: история в памятниках культуры., lk 38-39. Riia 2010, ISBN 978-9934-8113-2-6

## Välislingid

* 
* Jõgeveste mõisa kalmistu kabel Jaan Vali kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
* Jõgeveste mõisa kalmistu kabel Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
Panschwitz-Kuckau

**Panschwitz-Kuckau** (ülemsorbi keeles *Pančicy-Kukow*) on vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi.

## Vallaosad
*Alte Ziegelscheune (*Stara Cyhelnica*)
*Cannewitz *(Kanecy)*
*Glaubnitz *(Hłupońca)*
*Jauer *(Jawora)*
*Kaschwitz *(Kašecy)*
*Lehndorf *(Lejno)*
*Neustädtel *(Nowe Městačko)*
*Ostro *(Wotrow)*
*Säuritz *(Žuricy)*
*Schweinerden *(Swinjarnja)*
*Siebitz *(Zejicy)*
*Tschaschwitz *(Časecy)*

## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Iisraeli seekel

**Iisraeli uus seekel** (heebrea: **שקל חדש**, shekel ẖadash, lüh. NIS; sümbol: ₪; hääldatakse [š'ekel], mitmus שקלים *shkalim* [škal'im]) on Iisraeli tänapäevane valuuta, mis asendas vana seekli 1985. aastal väärtusega 1000 seeklit = 1 uus seekel. Rahvusvahelise märgistusena kasutatakse ILS. 

Seekel jaguneb 100 agora'ks (mitm. agorot) (Heebrea keeles: אגורה).

Heebrea keeles lühendatakse seeklit tavaliselt ש"ח (hääldus *shaẖ*). Uue seekli sümbol ₪ on sõnade *shekel* ja *hadash* esimeste tähtede kombinatsioon: (ש) ja (ח). See sümbol on siiski ebapopulaarne ning enamasti kasutatakse kahetähelist sümbolit ש"ח. 

Alates 1. jaanuarist 2003 on seekel vabalt konverteeritav valuuta.

Iisraelis raha ei trükita ega vermita, seeklite mündid ja paberrahad tehakse Lõuna-Koreas.

Kasutajad: Iisrael, Palestiina alad

Inflatsioon: -0,1% (2006), −0,2% (2016)

Jagunemine: 1/100

Sümbol: ₪

Mündid väärtustes: 10 ja 50 agora'd ja 1, 2, 5 ning 10 seeklit.

Paberraha väärtustes:  20, 50, 100, 200 uut seeklit.


Nis 1 sheqel.png|Iisraeli uus seekel
Nis 10 agorot.png|Münt 10 agora'd
Nis 50 agorot.png|Münt 50 agora'd
Räckelwitzi vald

**Räckelwitz** (ülemsorbi keeles *Worklecy*) on vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis.

### Vallaosad
Dreihäuser (*Horni Hajnk*), Höflein (*Wudwor*), Neudörfel (*Nowa Wjeska*), Räckelwitz, Schmeckwitz (*Smječkecy*) ja Teichhäuser (*Haty*).

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Ralbitz-Rosenthali vald

**Ralbitz-Rosenthal** (ülemsorbi keeles *Ralbicy-Róžant*) on vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis.

### Vallaosad
*Cunnewitz *(Konjecy)*
*Gränze *(Hrańca)*
*Laske *(Łazk)*
*Naußlitz *(Nowoslicy)*
*Neu-Schmerlitz *(Bušenka)*
*Ralbitz *(Ralbicy)*
*Rosenthal *(Róžant)*
*Schmerlitz *(Smjerdźaca)*
*Schönau *(Šunow)*
*Zerna *(Sernjany)*

## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Schönteicheni vald

**Schönteichen** oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi.

2019. aastal liideti ta Kamenzi linnaga.

## Vallaosad
Biehla, Brauna, Cunnersdorf, Hausdorf, Liebenau, Petershain, Rohrbach, Schönbach ja Schwosdorf.
Spreetali vald

**Spreetal** (ülemsorbi keeles *Sprjewiny Doł*) on vald Saksamaal liidumaal Saksimaa Bautzeni kreisis.

### Vallaosad
Burg (*Bórk*), Burghammer (*Bórkhamor*), Burgneudorf (*Nowa Wjes*), Neustadt (*Nowe Město*), Spreetal (*Sprjewiny Doł*), Spreewitz (*Šprjejcy*) ja Zerre (*Drětwja*).

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Steina vald

**Steina** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi.

### Vallaosad
Weißbach, Niedersteina ja Obersteina.

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Crostwitz

**Crostwitz** (ülemsorbi keeles *Chrósćicy*) on asula Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis Crostwitzi vallas.

Asula on esmamainitud 1225. aastal.

Seal elab 590 inimest (2010). Enamik elanikkonnast räägib emakeelena sorbi keelt ja on katoliku usku.


Pilt:Fotothek df rp-d 0180041 Crostwitz. Meßtischblatt, Sekt. Kloster Marienstern, 1884.jpg|Crostwitz 1884. aasta kaardil
Pilt:Kirche Crostwitz AB 2011 03.JPG|Kirik
Pilt:Chrósćicy – Nawjes (2008).jpg


## Viited
Wachau vald

**Wachau** on vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis.

Valla pindala on 38,07 km² ja 2020. aasta lõpu seisuga elas seal 4271 inimest.

Vald jaguneb mitmeks osaks: Feldschlößchen, Leppersdorf, Lomnitz, Seifersdorf ja Wachau.

## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Wiednitzi vald

**Wiednitz** on endine vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis.

Alates 1. jaanuarist 2012 on see Bernsdorfi linna koosseisus.

### Vallaosad
Wiednitz ja *Heide* (aastani 1950: *Grube Heye III*).

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Euroopa ja Aasia piir

**Euroopa ja Aasia piir** on Euroopa ja Aasia maailmajao vaheline piir.

## Loodusgeograafiline piir
Loodusgeograafilise piiri Euroopa ja Aasia vahel moodustavad Põhja-Jäämerest lähtudes Uurali mäed (kas idajalam või veelahe), edasi lõuna poole kas Uurali või Jembi jõgi Kaspia mereni ning kas Kuma-Manõtši nõgu Aasovi mereni või Suur-Kaukasuse Peaahelik.

## Ajalugu
Vana-Kreekas (näiteks Herodotosel) peeti Aasia ja Euroopa piiriks Bosporuse väina ja Kaukasust.  

Rahvasterändamise ajal ja keskajal (näiteks Jordanesel ja Snorri Sturlusonil) olid piiriks Doni jõgi ja Bosporus.  

Selle üle, kust jookseb täpne piir Doni ja Kaukasuse vahelisel alal, vaieldi sajandeid. Venemaa keiser tegi piiri kindlaksmääramise ülesandeks Philip Johan von Strahlenberg ning tunnustas tema määratud piiri piki Kuma-Manõtši nõgu (1730). Seda piiri hakati kasutama ka teaduses. 

Hiljem kujunes mitmel põhjusel traditsioon pidada Euroopa idapiiriks Uuralit.

## Kultuuriline piir

## Poliitiline piir

### Euroopa riigid

### Aasia riigid

## Piirimuutused ajaloos
Wiednitz

**Wiednitz** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Bernsdorfi linna koosseisus.

Kuni 1. jaanuarini 2012 oli see Wiednitzi valla keskus.
Spreetal

**Spreetal** (ülemsorbi keeles *Sprjewiny Doł*) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Spreetali vallas.

Külas elab 89 inimest. (31.12.2009)

## Viited
Schwepnitz

**Schwepnitz** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Schwepnitzi vallas.

2011. aastal elas asulas 1600 inimest.
Räckelwitz

**Räckelwitz** (sorbi *Worklecy*) on asula Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis Räckelwitzi vallas.

2008. aastal elas asulas 506 inimest, 2010. aastal elas seal 494 inimest.

Asulat on esimest korda kirjalikult mainitud 1280. aastal nimega *Rokolewicz*.

## Viited
Marián Hossa

**Marián Hossa** (sündinud 12. jaanuaril 1979 Stará Ľubovňas) on endine Slovakkia jäähokimängija.

NHL-is mängis ta aastatel 1997–2017 Ottawa Senatorsi, Atlanta Thrashersi, Pittsburgh Penguinsi, Detroit Red Wingsi ja Chicago Blackhawksi ridades.

Aastatel 2010, 2013 ja 2015 võitis ta Blackhawksiga Stanley karika.

## Välislingid
*NHL-i mängija Hossa
*Marián Hossa hockeydb.com lehel
AFC

**AFC** on lühend, mis võib tähendada näiteks:

*Aasia Jalgpalli Konföderatsioon
*Aberdeen F.C.
*Arsenal F.C.
*AFC Ajax (Amsterdamsche Football Club Ajax)

Jalgpalliklubide nimetustes on AFC tihtipeale lühend sõnadest *Association Football Club*. Näiteks:
*Sunderland AFC
*Leeds United AFC

Tehnikas, eriti raadiotehnikas ja elektroonikas või elektroonses mõõtetehnikas võib AFC tähendada automaatset sageduse juhtimist (*automatic frequency control*, AFC) või selle järelhäälestust.
Visual FoxPro

**Visual FoxPro** on Microsofti arendatud andmekeskne objektorienteeritud protseduraalne programmeerimiskeel. See on vanema toote FoxPro järglane.

Viimaseks versiooniks on 9.0. Märtsis 2007 teatas Microsoft, et uusi versioone ei tule, ent see eest on laiendatud toetus kuni aastani 2015.

## Hello world

Hello world programm Visual FoxPro's:

 MESSAGEBOX('Hello World')

## Viited
Äntu Sinijärv

**Sinijärv** (ka *Äntu Sinijärv, Äntu Suurjärv, Äntu Pikkjärv, Tedrejärv, Prillapatsi järv*) on järv Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. Järv asub umbes 7 kilomeetrit Väike-Maarjast lõuna pool.

See on Eesti kõige selgema veega järv; limnoloogiliselt tüübilt alkalitroofne järv. Järve oletatav läbipaistvus ulatub 15 meetrini, kuigi suurim sügavus järves on vaid 8 m. Suure läbipaistvuse tagavad võimsad allikad. Suurte allikate tõttu ei ulatu veetemperatuur ka suvel oluliselt üle 10-15 kraadi, aga ülemine umbes poolemeetrine veekiht võib olla piisavalt soe ujumiseks.

Biogeenide vähesuse tõttu on välja kujunenud liigirikas ja omapärane taimestik. Kaldad on õõtsikulised, põhja katab järvelubi, millel kasvab lopsakas taimestik (mändvetikas, vesisammal, kuuskhein). Mändvetikad meenutavad natuke korallimerd. Kaldal kasvab tarn, pilliroog, ubaleht, soopihl, ädalalill.

Kalastik koosneb peamiselt ahvenast, särjest ja haugist; ahven on neist arvukaim.

Järv paikneb Äntu maastikukaitseala territooriumil.


Pilt:Äntu Sinijärve põhi.jpg|Sinijärve põhi
Pilt:Äntu Sinijärv1.JPG|Äntu Sinijärv
Pilt:Äntu Sinijärv 02.jpg|Äntu Sinijärv


## Välislingid

* 
* Sukeldumine Äntu Sinijärves
Aasia Jalgpalli Konföderatsioon

**Aasia Jalgpalli Konföderatsioon** (Asian Football Confederation AFC) on Aasia jalgpalli juhtiv ja kontrolliv organisatsioon.

AFC asutati 1954. aastal.
Aasia geograafilise suuruse tõttu on Aasia Jalgpalli Konföderatsioon jagatud viieks allföderatsiooniks:
*Lääne-Aasia jalgpalliföderatsioon *(West Asian Football Federation)* (WAFF) – esindab rahvusi Lääne-Aasiast.
*Kesk-Aasia jalgpalliföderatsioon *(Central Asian Football Federation)* (CAFA) – esindab Kesk-Aasia rahvusi.
*Lõuna-Aasia jalgpalliföderatsioon *(South Asian Football Federation)* (SAFF) – esindab Lõuna-Aasia rahvusi
*Ida-Aasia jalgpalliföderatsioon *(East Asian Football Federation)* (EAFF) – esindab Kaug-Ida rahvusi.
*Kagu-Aasia jalgpalliföderatsioon (*ASEAN Football Federation)* (AFF) – esindab Kagu-Aasia rahvusi.

## Liikmed


1: Varem OFC liige (liitus 2006 AFC -ga)
2: Taiwani ametlikud nimed on Hiina Vabariik ja Hiina Taipei; oli OFC liige 1975–1989
3: Ametlik nimi FIFA ja AFC; EAFF ametlikud nimed "Hongkong, Hiina" ja "Macau, Hiina"
4: Põhja-Mariaanid asuvad Okeaanias, ei ole FIFA liige.


## Välislingid
* AFC koduleht
* AFC Champions League'i koduleht
* Asian Cupi koduleht
Laußnitz

**Laußnitz** (sorbi keeles *Łužnica*) on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Laußnitzi vallas.

Asulas elab 1300 inimest.
Nebelschütz

**Nebelschütz** (ülemsorbi keeles *Njebjelčicy*) on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Nebelschützi vallas.

Asulas elas 2010. aastal 421 inimest.

## Viited
Oberlichtenau

**Oberlichtenau** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Pulsnitzi linnas.

Kuni 2009. aastani oli see Oberlichtenau valla keskus.
Oßling

**Oßling** (ülemsorbi keeles *Wóslink*) on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Oßlingi vallas.

2012. aasta jaanuari seisuga elas asulas 686 inimest.

Oßlingi kirik on ehitatud 1805. aastal.

Asulas tegutseb luteriusu eragümnaasium.


Pilt:Kirche Oßling AB 2011 02.JPG|Kiriku sisevaade
Pilt:Evangelische Mittelschule Oßling AB 2011 1.JPG|Luteriusu kool