open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Loovustehnika

**Loovustehnika** on meetod loovuse ergutamiseks ja uute ideede sihipäraseks esilekutsumiseks, et leida visioon või lahendada probleem.

Loovustehnika etapid on järgmised:
* probleemi defineerimine – probleemi analüüs, redefineerimine ja muud vahendid probleemi selgeks määratlemiseks;
* ideede genereerimine – divergentsete protsesside käivitamine ideede loomise eesmärgil;
* ideede valik ja hindamine – konvergentsete protsesside käivitamine ideede hulga vähendamise ja realistlike lahenduste leidmise eesmärgil.

Ideede genereerimise tehnikaid on palju ja sageli on eri nimetuste all esinevad võtted tegelikult ühe ja sama sisuga. Pole mingit kindlat reeglit selle kohta, kuidas, millises järjekorras ja millise probleemi lahendamiseks teatud tehnikat tuleb rakendada. Siinkohal on oluline roll moderaatoril, kes peab otsustema tehnikate valiku ja rakendamise järjekorra. Kõige kindlam reegel teadasaamiseks, mis töötab ja mis mitte, on proovimine.

Moderaatori kohustuseks on valida sobivad tehnikad ja määrata nende kasutamise järjekord. Enne loovate probleemilahendustega tegelema hakkamist tuleb meeskonnaliikmed tegevuseks ette valmistada. Selleks võib rakendada lihtsamaid või keerukamaid "jäälõhkumisülesandeid". Oluline on panna inimesed rääkima ja sisse elama. Siin võiks rõhku panna n-ö parema ajupoolkera aktiveerimisele, et soodustada divergentset mõtlemist – need meeskonnad, kes oskavad naerda ja nalja teha, on ideede genereerimiseks paremini ette valmistatud.

## Efektiivsemad loovustehnikad

* Superkangelase meetod – laena tegijatelt nende mõtteviisi ehk kujutle end superkangelase rolli. Kasutuses näiteks Testlios 
* Sunnitud seosed – loo uusi seoseid teineteisest erinevate asjade/sündmuste vahel.
* Tagurpidi mõtterünnak – genereeri ideid, kuidas seda probleemi kindlasti ei saaks lahendada ning pööra need lahendused ümber.
* Eksperimenteerimine ja mängimine – mängi ja eksperimenteeri, et läbi tegevuse leida ideid lahendustes.
* Lugude vestmine – pane kujutlusvõime tööle ning hakka lugusid improviseerima – vaata, kuhu need sind viivad.
* Meeskondlik lahendusrännak – mine kontorist välja, et ideid koguda

## Vaata ka
* loovus
* loovustehnikate loend

## Viited

## Välislingid
* Loovustehnikatest Victory Trainings OÜ kodulehel
Eesti Suursaatkond Canberras

**Eesti Suursaatkond Canberras** on Austraalias Canberras asuv Eesti suursaatkond. Hoonet kasutab ka Soome Suursaatkond Canberras. Suursaatkond avati veebruaris 2015.

Alates 2024. aastast on suursaadik Jaan Reinhold.

Suursaadik oli alates 2019. aastast kuni 2024. aastani Kersti Eesmaa.

## Viited

## Välislingid
*Suursaatkonna koduleht
Eesti Suursaatkond Prahas

**Eesti Suursaatkond Prahas** on Tšehhis Prahas asuv Eesti suursaatkond. Suursaatkond avati augustis 1997. Alates 2025. aastast on Eesti suursaadikuks Prahas Jana Vanaveski.

## Viited

## Välislingid
*Suursaatkonna koduleht
Hollandi Suursaatkond Tallinnas

**Hollandi Suursaatkond Tallinnas** on Tallinnas aadressil Maakri 30, korrusel 23 asuv Hollandi suursaatkond. Varem asus Hollandi Suursaatkond Tallinnas Rahukohtu tänav 4.

Suursaatkonna endine hoone on arvele võetud kultuurimälestisena.

Saatkonnas resideerib Hollandi suursaadik Eestis, kelleks on alates 2024. aastast Sander van der Sluis.

## Viited
Leedu Suursaatkond Tallinnas

**Leedu Suursaatkond Tallinnas** on Tallinnas aadressil Uus tänav 15 asuv Leedu suursaatkond. Suursaatkonna hoone on arvele võetud kultuurimälestisena.

Aastast 2017 on Leedu suursaadik Eestis Giedrius Apuokas.

Enne teist maailmasõda asus Leedu saatkond Tallinnas aadressidel Kiriku tänav 6 ja Valli tänav 4.
## Viited

## Välislingid
*Suursaatkonna koduleht
Bahreini lauljate loend

* Salem Allan
* Ali Bahar
* Ala Ghawas
* Hind
* Mamta Mohandas
* Khaled El Sheikh
* Salim Rashid Suri
Tapa valla lipp

**Tapa valla lipp** on Eesti haldusüksuse Tapa valla lipp alates Tapa valla ja Tamsalu valla ühinemisest 2017. aasta oktoobris.

Tapa valla sümboolika on kinnitatud Tapa Vallavolikogu 28. septembri 2017 määrusega nr 80 "Tapa valla põhimäärus".

Tapa valla lipu kujundajaks on Tatjana Dalton.

## Lipu kirjeldus
Tapa valla lipp on jagatud sinist ja rohelist värvi osaks hõbedast triipudega. Lipu alumine osa on roheline. Ülemises osas sinisel taustal asuvad kaks ristuvat ühesugust tammeoksa.

## Lipu kasutamine
Valla lipp heisatakse alaliselt Tapa valla ametiasutuse hoonetel.

Valla lipu võib kasutada ja heisata:
* kohalike omavalitsusüksuste ametlike delegatsioonide kohtumistel, kus osaleb Tapa vald;
* Tapa valla avalikel üritustel ja Tapa valla asutuste üritustel;
* muudel üritustel, kus on esindatud Tapa vald;
* teise lipuna riigilipu kõrval riiklikel pühadel;
* teistel juhtudel vallavalitsuse loal.

Koos teiste lippudega heisates paigutatakse Tapa valla lipp lipurivi tagant vaadatuna järgmiselt:
* koos Eesti riigilipuga Eesti riigilipust vasakule;
* koos Eesti riigilipu ja teise riigi lipuga teise riigi lipust vasakule, mis omakorda on vasakul Eesti riigilipust;
* koos maakonnalipuga maakonnalipust vasakule;
* koos teiste Eesti linnade ja valdade lippudega paremalt vasakule tähestikulises järjekorras.

Masti heisatud lipul peab jääma lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.

Lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipu ülemisse otsa 10 cm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad kuni lipukanga alumise servani, või heisatakse lipp poolde lipumasti.

Valla lippu tuleb kohelda väärikalt. Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp hävitatakse sündsal viisil.

## Tapa valla sümboolikakonkurss
Tapa valla sümboolika väljatöötamiseks korraldati konkurss, kuhu laekus 63 tööd. Nende hulgast valis žürii välja kaks tööd, mis esitati rahvaküsitlusele. Rahvaküsitluse tulemuse kinnitas Tapa-Tamsalu ühinemise ettevalmistamise juhtivkomisjon oma 11.09.2017. a otsusega. Võitjaks osutus töö nimega "Tammepuu" 62% häältega.

## Vaata ka
* Tapa valla vapp

## Viited

## Välislingid
*Tapa valla sümboolika konkurss
Laevastiku tänav

**Laevastiku tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Paljassaare asumis.

Tänav sai nime 22. novembril 1949. Nimi seostub Paljassaare sadamaga.

## Viited
Poola Suursaatkond Tallinnas

**Poola Vabariigi Suursaatkond Tallinnas** (Poola keeles: ) on Tallinnas aadressil Suur-Karja tänav 1 asuv Poola suursaatkond. Enne teist maailmasõda asus Poola saatkond Tallinnas Kohtu tänav 10.

Suursaatkonna hoone on arvele võetud kultuurimälestisena. 

## Ajaloost
Poola Vabariigi Suursaatkond Tallinnas alustas tööd 1993. aasta augustis. Esialgu oli Poola suursaadikuks Eestis Riias resideeriv suursaadik Jarosław Lindenberg, 1994. aasta novembrist Tallinnas resideeriv saadik Jakub Wołąsiewicz.

## Eesti ja Poola diplomaatilised suhted
2020. aastal tähistati Eesti ja Poola diplomaatiliste suhete 100. aastapäeva.

6. oktoobril 1919. aastal sai Eesti Välisministeerium Poola kolleegidelt telegrammi teatega, et Poola tunnustab Eesti Vabariiki *de facto.*

31. detsembril 1920. aastal allkirjastatud kirjaga teatas Poola välisminister Eustachy Sapieha oma ametivennale Otto Strandmanile, et Poola on otsustanud tunnustada Eesti Vabariiki kui iseseisvat ja suveräänset riiki. Otsusest anti teada päev pärast Ententeʼi Kõrgema Nõukogu 26. jaanuari 1921. a *de jure* tunnustust Eestile ja Lätile.

Mõned päevad pärast Eesti Vabariigi taasiseseisvumist 1991. aastal taastunnustas Poola Eestit iseseisva riigina. Diplomaatilised suhted Eesti ja Poola vahel taastati sama aasta 9. septembril.

## Vaata ka
* Maria žaboo

## Viited

## Välislingid
*Suursaatkonna koduleht
Saksamaa Suursaatkond Tallinnas

**Saksamaa Suursaatkond Tallinnas** on Tallinnas aadressil Toom-Kuninga 11 asuv Saksamaa suursaatkond.

2025. aastast on Saksamaa suursaadik Eestis Jan Scheer

2019–2025 oli suursaadik Christiane Hohmann.

2015–2019 oli suursaadik Christoph Eichhorn.

Enne Teist maailmasõda asus Saksa saatkond Tallinnas samuti Toomkuninga 11 (algses) hoones.

## Viited

## Välislingid
*Suursaatkonna koduleht
Iraagi lauljate loend

* Farida Mohammad Ali
* Esraa Alaseel
* Seta Hagopian
* Shatha Hassoun
* Affifa Iskandar
* Amal Khudhair
* Rahma Mezher
* Aida Nadeem
* Salima Pasha
* Sahar Taha
* Rida Al Abdullah
* Nasr Albahar
* Ghassan Alshami
* Nazem al-Ghazali
* Hatem Al Iraqi
* Simor Jalal
* Ilham al-Madfai
* Majid al-Muhandis
* Evan Naji
* Namir
* Oras Sattar
* Qahtan al-Attar
* Hussam Al-Rassam
* Kathem Al-Saher
* Saif Nabel
* Haitham Yousif
* Zaid Al Habib
Djibouti lauljate loend

*Siin loetletakse [[Djibouti]] lauljaid.*

* Abdallah Lee
* Xabiiba Cabdilaahi
* Fadumo Ahmed Dhimbiil
* Mohamed Ali Fourchette
* Nima Djama
* Shay Lia
* Abdo Xamar Qoodh
* Said Xamar Qoodh
* Aden Farah Samatar
Kuveidi lauljate loend

* Nawal El Kuwaitia
* Emma Shah
* Shemayel
* Ahmad Johar
* Humood AlKhudher
* Mutref al Mutref
* Abdallah Al Rowaished
* Bashar al-Shatti
Araabia Ühendemiraatide lauljate loend

* Ahlam
* Layla Kaylif
* Ruwaida al-Mahrouqi
* Deepa Miriam
* Hamdan Al Abri
* Ahmed Bukhatir
* Mehad Hamad
* Hussain Al Jassmi
Eesti-Türgi suhted

**Eesti-Türgi suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Türgi vahel. 

Türgi tunnustas Eesti Vabariiki 23. jaanuaril 1924.

Türgi pole kunagi tunnustanud Eesti annekteerimist Nõukogude Liidu koosseisu.

Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 23. oktoobril 1991.

2001 avati Türgi Suursaatkond Tallinnas. 2001 avati Eesti Suursaatkond Ankaras.

## Viited
Eesti-Hispaania suhted

**Eesti-Hispaania suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Hispaania vahel. 

Hispaania tunnustas Eesti Vabariiki 25. märtsil 1921.

Eesti esindaja Hispaanias Villibald Raud oli ametis kuni 1979. aastani.

Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 10. septembril 1991.

1997 avati Eesti Suursaatkond Madridis. 2004 avati Hispaania Suursaatkond Tallinnas.

## Vaata ka
*Hispaania eestlased

## Viited
Eesti Suursaatkond Pariisis

**Eesti Vabariigi Suursaatkond Pariisis** on Prantsusmaa pealinnas Pariisis asuv Eesti suursaatkond. Saatkonnas tegutseb Eesti suursaadik Prantsusmaal, kes 2025. aastast on Viljar Lubi. 

Eestil on Pariisis küllaltki arvestatava suurusega saatkond, kus töötab ka Kaitseministeeriumi esindaja. 

## Ajalugu
Esimene Eesti esindaja Karl Robert Pusta nimetati Pariisi 1918. aasta veebruaris, tegutsemisloa sai ta sama aasta mais. Pärast *[[de jure]]* tunnustamist sai temast esimene Eesti saadik Prantsusmaal. Eesti saatkond asus kuni 1936. aastani Pariisis üürikorterites, kolmekorruselises majas Rue de Magellan’il Place de l'Étoile ja Avenue des Champs-Élysées' lähedal. Hoone asus heas rajoonis, erinevate riigiasutuste läheduses.

Lisaks saadikukohale loodi saatkondades 1922. aastal juurde diplomaatiliste sekretäride ja 1923. aastal atašeede ametikoht. Sellele lisaks olid saatkonna juures 1920. aastatel loodud ametikohad prantslasest abiliste – erasekretäri ja masinakirjutaja – jaoks.

1936. aastal ostis saadik Otto Strandman Eesti Vabariigi nimel Pariisis maja aadressil 4 rue Général-Appert, millest sai Eesti uus saatkond. Neljakorruseline linnapalee asus saatkondade piirkonnas. Lapsena seal elanud Lennart Meri on saatkonna hoonet kirjeldanud kui oma aja kauneimat.

Saatkond likvideeriti 1940. aastal, kui Nõukogude Liit Eesti okupeeris. Nõukogude okuptsiooni Eestis Prantsusmaa ametlikult ei tunnustanud, aga andis Eesti saatkonna üle Nõukogu Liidule.

Pärast Eesti iseseisvuse taastamist taasavati Eesti saatkond Pariisis 6. detsembril 1991. 2005. aastal ostis suursaadik Andres Talvik Pariisi Eesti Vabariigi nimel uue saatkonnahoone aadressil 17 rue de la Baume. Hoone renoveeriti ja avati 13. veebruaril 2007.

## Vaata ka

* Eesti suursaadik Prantsusmaal
* Prantsuse Suursaatkond Eestis

## Viited

## Välislingid
*Suursaatkonna koduleht
Eesti Suursaatkond Budapestis

**Eesti Suursaatkond Budapestis** on Ungaris Budapestis asuv Eesti suursaatkond. Suursaatkond avati 1999, suleti 2014 ja taasavati 2018.

Eesti suursaadik Ungaris on alates 2022 Raul Toomas.

## Viited

## Välislingid
*Saatkonna koduleht
Eesti-Aserbaidžaani suhted

**Eesti-Aserbaidžaani suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Aserbaidžaani vahel. 

Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 20. aprillil 1992

2010 avati Aserbaidžaani Suursaatkond Tallinnas.

## Viited
Eesti-Bulgaaria suhted

**Eesti-Bulgaaria suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Bulgaaria vahel. 

Bulgaaria tunnustas Eesti Vabariiki 20. mail 1922.

Bulgaaria taastunnustas Eesti Vabariiki 26. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 10. septembril 1991.

2006-2012 tegutses Eesti Suursaatkond Sofias. 2008-2011 tegutses Bulgaaria Suursaatkond Tallinnas.

## Viited
Eesti-Kosovo suhted

**Eesti-Kosovo suhted** on bilateraalsed suhted Eesti ja Kosovo vahel. 

Eesti tunnustas Kosovo iseseisvust 21. veebruaril 2008. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted sõlmiti 24. aprillil 2008 Tallinnas.

Eesti suursaadik Kosovos resideerib Viinis.

## Viited
Eesti-Kreeka suhted

**Eesti-Kreeka suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Kreeka vahel. 

Kreeka tunnustas Eesti Vabariiki 19. mail 1922.

Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 2. oktoobril 1991.

Aastast 1997 tegutseb Eesti Suursaatkond Ateenas. Aastast 2005 tegutseb Kreeka Suursaatkond Tallinnas.

2013. aastast on Eesti suursaadik Kreekas Margus Rava.

## Vaata ka
*Kreeka eestlased

## Viited
Somaalia lauljate loend

* Hibo Nura
* Mohamed Sulayman Tubeec
* Saado Ali Warsame
* Saba Anglana
* Guduuda 'Arwo
* Magool
* Maryam Mursal
* Khadija Qalanjo
Elistvere õpperada

**Elistvere õpperada** on Elistvere külas Tartu maakonnas Tartu vallas asuv õpperada.

## Raja tutvustus
Rada on edasi-tagasi 2 km pikk, lähtub Elistvere loomapargist.

## Vaatamisväärsused
Elustikukooslused järve ääres, linnurikas Elistvere järv.

## Viited
Taevaskodade matkarada

**Taevaskodade matkarada** on Põlva maakonnas Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealal asuv matkarada.

## Raja tutvustus

Ringikujulise matkaraja pikkus on 3 kilomeetrit. Matkaraja alguses on infostend raja ja puhkeala kaardiga ning rada tähistavad teeviidad. See võtab aega umbes poolteist tundi ja sobib ka lastega peredele. Rada on ratastooliga liigeldav kuni Väikese Taevaskojani (edasi-tagasi umbes kaks kilomeetrit).

## Vaatamisväärsused
Suur Taevaskoda, Väike Taevaskoda, Emaläte, Neitsikoobas, Salakuulajakivi, Savimägi, Ahja jõgi.

## Viited
Tiksoja matkarajad

**Tiksoja matkarajad** on Tartu maakonnas asuvad 1 ja 2 kilomeetri pikkused ringikujulised metsarajad ja -teed. Need saavad alguse Tiksoja lõkkekoha parklast ning on tähistatud viitadega. Radadel on 9 loodust tutvustavat huvipunkti.

## Asukoht
Matkarajad asuvad Tartumaal Tartu linnas. Et kohale jõuda, tuleb sõita Tartu-Ilmatsalu ringteelt 2 km Tallinna mnt poole, kus puidust teeviit näitab RMK Tiksoja lõkkekohale. See asub maanteest 80 meetri kaugusel.  

## Radade tutvustus
Tiksoja matkarajad koosnevad kahest eri pikkusega metsateest. Lühema raja pikkus on 1 kilomeeter, pikema raja pikkus 2 kilomeetrit. Matkarajad on sobilikud jalutamiseks, tervisespordiks ja vaba aja veetmiseks. Teekonnal asub 9 tähistavat huvipunkti, mis tutvustavad ümbritsevat metsa ja selle majandamist. 

## Loodus
Tiksoja matkaraja vaatamisväärsuste hulka kuuluvad mitmesugused puu- ja raieliigid. Metsas kasvavad marjad (mustikad, metsmaasikad) ja seened. 

## Viited

## Välislingid
* http://www.loodusegakoos.ee/files/A5%20laiuti%20-%20Tiksoja%20matkarajad.pdf
* http://eestimaaradadel.blogspot.com.ee/2015/03/tiksoja-matkarada.html
Nohipalo õpperada

**Nohipalo õpperada** on 3 km pikkune õpperada, mis asub Põlvamaal Räpina vallas Nohipalo külas.

## Raja tutvustus
Nohipalo õpperada saab alguse ja lõpeb Ilumetsa metsamaja juurest, kus on parkimisvõimalus kuni kolmele autole. Rajal on suunaviited ning 16 jahindust ja metsandust tutvustavat infotahvlit. Rada on 3 kilomeetri pikkune ja selle läbimiseks kulub ligikaudu 2 tundi. Õpperajal on mustikad, pohlad ja seened. 

## Vaatamisväärsused
Õpperajal on mägralinnak, palumetsad, oosid, nõmmemetsad ja kopra tegevusjäljed.

## Viited
Kiidjärve kuklasterada

**Kiidjärve kuklasterada** on Põlva maakonnas Kiidjärve–Koorvere tee läheduses asuv õpperada.

## Raja tutvustus
Rada tutvustab laanekuklaste elukorraldust spetsiaalselt selleks ehitatud 1,5 km pikkusel õpperajal. See asub 20 hektari suurusel alal, kus paikneb 200 pesa.

Ekskursioonide kõrgperioodil on Kiidjärve kuklaste kuningriik jagatud kahe võrdväärse õpperaja vahel. Mõlemad rajad on varustatud viitade ja infotahvlitega.

Matkarajal käies tuleks kasutada pesade läheduses liikumiseks vaid sinna paigaldatud sillakesi, et vältida sipelgate hukkumist.  14.02.2019 seisuga tegeleb Riigimetsa Majandamise Keskus (RMK) Kiidjärve kuklaste õpperaja ääres süsteemse metsahävitamise ja lageraiega. RMK kahjustab seal nii loodust ennast kui muudab õpperaja mõttetuks.

## Vaatamisväärsused
Suurim kuklasepesa on 1,7 meetri kõrgune. 

Näha saab ka heakasvulist kuusemetsa rekordkõrgete kuuskedega ja üle-eestilise kampaania korras istutatud kuusekultuuri. Raja kõrgeim kuusk on 42 meetrit kõrge.

## Viited
Voorepalu Põrgurada

**Voorepalu Põrgurada** on Põlva maakonnas Voorepalu metsas vana Tartu–Võru maantee (Postitee) ääres asuv matkarada. 

## Raja tutvustus
Matkarada on 500 meetri pikkune. 

## Vaatamisväärsused
Rajaga risti kulgeb vana Postitee. Lisaks asub rajal veel ka Ristimänd.

Matkaraja lähedal on suusarajad (3 ja 10 km), kelgumägi ja matkarada rabas (5 km). 

## Nime päritolu
Raja nimi on Põrgurada kahel põhjusel. Rahvajuttude järgi on Põrgurada saanud nime künkliku maastiku järgi, mida on vorminud Vanapagan.

Teine nime päritolu allikas on 1944. aastal sõja tagajärjel tekkinud maastik.

## Viited
Nohipalo matkarada

**Nohipalo õpperada** on 3 km pikkune matkarada, mis asub Põlva maakonnas Räpina vallas Nohipalo külas.
Palumägede matkarada

**Palumägede matkarada** on Tartu maakonnas Kambja vallas asuv matkarada.

## Raja tutvustus
Raja algus ja lõpp on Pangodi järve ääres. Rajal on üks suur infotahvel ning kaheksa viita.

Vahelduva pinnamoega raja pikkuseks on 1 kilomeeter.

## Vaatamisväärsused
Matkarajal on võimalik tutvuda Pangodi järve ja seda ümbritseva mõhnastikuga.

## Viited
Padakõrve matkarada

**Padakõrve matkarada** on Tartu maakonnas Peipsiääre vallas asuv matkarada. Rada on 3,6 km pikk ja tutvustab sipelgate elu.

## Raja tutvustus

Raja ümbruses on laanekuklaste asurkond. Rada on varustatud teabetahvlite ja siltide-viitadega. Matkarada asub Padakõrve looduskaitsealal. Rada võib läbida ka sõidukiga.

## Viited
Tammeluha matkarada

**Tammeluha matkarada** on Jõgevamaal Mustvee vallas asuv matkarada. See on 3 km pikk ning tutvustab 11 huvipunktis seda ümbritsevaid vaatamisväärsusi. Matkarada viib ka Pedassaaresse 0,6 km pikkuse laudteega. 

## Vaatamisväärsused
* Emamänd – umbes 350-aastane hiidpedajas, teadaolevalt Eesti vanim pedajas, asub Pedassaare kagunurgas.

* Lamminiidud

## Viited
Saare järve õpperada

**Saare järve õpperada** on Jõgevamaal Mustvee  vallas asuv õpperada.

## Raja tutvustus
Raja pikkus on ~3,5 kilomeetrit. Rada kulgeb mööda metsasiseseid pinnaseteid, sihte, laudteid ja jalgradu vaheldusrikkal maastikul.

## Vaatamisväärsused
* Saare järv ja mõhnastik
* Manteuffelite perekonna matmispaik
* Erinevad metsakooslused

## Viited
Eesti-Serbia suhted

**Eesti-Serbia suhted** on bilateraalsed suhted Eesti ja Serbia vahel. 

Kahe riigi vahelised suhted diplomaatilised suhted sõlmiti 9. veebruaril 2001 Helsingis.

Eesti suursaadik Serbias on Daniel Erik Schaer. Suursaadik resideerib Tallinnas. Serbia suursaadik Eestis on Saša Obradović. Suursaadik resideerib Helsingis.

## Vaata ka
*Eesti-Kosovo suhted

## Viited
Eesti – Sri Lanka suhted

**Eesti – Sri Lanka suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Sri Lanka vahel. 

Sri Lanka tunnustas Eesti Vabariiki 10. oktoobril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 31. jaanuaril 1996.

Eestit esindab Sri Lankal aukonsul Dudley F. S. Thambinayagam.

## Viited
Klini rajoon

**Klini rajoon** (vene keeles *Клинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Klini linn.

Rajoon piirneb põhjas Tveri oblastiga, idas Dmitrovi rajooniga, kagus Solnetšnogorski rajooniga, lõunas Istra rajooniga, edelas Volokolamski rajooniga ja läänes Lotošino rajooniga.

Rajooni pindala on 2019,62 km². Elanike arv oli 2012. aastal 127 736, 2009. aastal 126 054 ja 2002. aastal 127 938.

Klini rajoonis on 265 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Klini ja Võssokovski linnade ning Rešetnikovo alevi) ja viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Sestra.

## Viited
Lõõmav juuni

**"Lõõmav juuni"** on inglise kunstniku Frederic Leightoni maal.

## Kirjandus
* Barringer, Tim & Prettejohn, Elizabeth, *Frederic Leighton: Antiquity, Renaissance, Modernity* (Paul Mellon Center for Studies in British Art), Yale University Press (1999). ISBN 978-0-300-07937-1
* Barrington, Russel, *The Life, Letters and Work of Frederic Leighton*, 2 Voll., BiblioBazaar (2010). ISBN 978-1-143-23340-1
* Weidinger, Alfred, *Magnificent Extravagance – Frederic, Lord Leighton's Flaming June 1894–95*. Sleeping Beauty. Masterpieces of Victorian Painting from Museo de Arte de Ponce. Edited by Agnes Husslein-Arco and Alfred Weidinger. Belvedere, Vienna 2010. ISBN 978-3-901508-84-4
Yuka Koide

**Yuka Koide** (小出由華 *Koide Yuka*; sündinud 5. jaanuaril 1985) on Jaapani näitlejatar ja modell. 

Ta sündis Tokyos Katsushikas ja oli noor näitleja. Aastatel 1992–1994 ilmus ta Ugo Ugo Ruga Ruga-chani juures ja 1993. aastal sai ta hõbemedali.

1997. aastal ei olnud Koide'il peaaegu üldse mingit meelelahutustegevust oma keskkooli diplomi tõttu. Ta naasis oma meelelahutaja karjääri juurde 2005. aastal. Pärast laval näituste ja draamade juurde naasmist töötas ta näitlejana filmides.

3. oktoobril 2006 sai temast Hayamimi Musume "Hayamimi Trend No.1" Mezamashi teleris.
Minori Terada

**Minori Terada** (jaapani keeles 寺田農 *Terada Minori*; sündinud 7. november 1942 Tokyo – 14. märts 2024) oli jaapani filmi- ja televisiooninäitleja. 

1968. aastal sai ta Mainichi filmiauhinna.
Eesti-Tšiili suhted

**Eesti-Tšiili suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Tšiili vahel. 

Kui Eesti 22. septembril 1921 võeti Rahvasteliitu, siis oli vastuvõtmise poolt ka Tšiili. 

Tšiili taastunnustas Eestit 28. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted sõlmiti 27. septembril 1991.

Eestil on aukonsulaat Santiagos.

## Viited
Sachiko Kokubu

**Sachiko Kokubu** (jaapani keeles 国分佐智子 (*Kokubu Sachiko*); sündinud 5. detsembril 1976 Tōkyōs) on jaapani näitleja ja modell.
Tuneesia lauljate loend

* Ghalia Benali
* Dorsaf Hamdani
* Latifa
* Emel Mathlouthi
* Sonia M'barek
* Habiba Msika
* Naama
* Oulaya
* Choubeila Rached
* Chafia Rochdi
* Thekra
Narva piiripunkt

**Narva piiripunkt** (ka **Narva maantee piiripunkt**, ka **Narva-1 piiripunkt**) on piiripunkt Narvas Peterburi maantee 1, Tallinna-Narva maanteel Eesti-Vene kontrolljoonel.

## Narva piiripunkt

Narva piiripunkti kompleksi kuuluvad: Narva piiripunktihoone, piirivalvehoone, kontrollkabiinid, varjualused, varikatusealused, piiripunkti piirdeaed ja kontrolliväljak.

Narva  maantee piiriületuspunkt (piiriületuspunkt Narva-1) on mõeldud mootorsõidukitele, piiriületuspunkt Narva-2 on mõeldud vaid jalakäijatele. Piiripunkti sisenemine ja väljumine toimub Tuleviku tänava kaudu. 

1. novembril 1990 võeti vastu Vabariigi Valitsuse määrus nr 219 Eesti Vabariigi majanduspiiri alaliste kontrollpunktide loomise kohta, millega moodustati Narva maantee kui raudtee piiripunktid. 1. novembril 1990 määras valitsus kindlaks 27 alalist kontrollpunkti ja seda päeva peetakse ka Eesti piirivalve taasloomise aastapäevaks. Eesti  Vabariigi majanduspiiril teostasid  kontrolli politsei-, piirikaitseteenistuse ja tolliameti töötajad.

2. juulil 1991 otsustas Narva linnavolikogu likvideerida 5. juuliks Narvas asuvad EV majanduspiiri tollipunktid. Piirikaitseamet avas oma ajutise kontrollpunkti Narva-Tallinna maanteel, Narva ja Sillamäe vahel 19. kilomeetril.

2015. aasta 15. juulil avati Narva piiripunkti uus jalakäijate ja sõiduautode terminal, ümberehituse käigus lammutati vana 1990. aastatel ehitatud 500-ruutmeetrine jalakäijate terminal ja selle asemele ehitati uus, ligi kolm korda suurem kaasaegne terminalihoone. Selle juurde on rajatud 8 rada jalakäijatele, 12 sõidurada sõiduautodele ja 2 eraldiseisvat sõidurada bussidele. Enne rekonstrueerimist koosnes Narva-1 piiripunkt kolmest terminalist: sõiduautode ja busside, jalakäijate ning veoautode terminalist. 15. juulil 2015 suleti Narva piiripunkti ajutine jalakäijate terminal Vestervalli tänaval. Samal ajal avatati jalakäijate piiriületus Narva piiripunkti uues hoones Peetri platsil.

## Vaata ka
*Narva raudtee piiripunkt, Narva raudteejaamas
*Narva-2 piiripunkt, Narva, Kose tänaval

## Viited

## Kirjandus
*Kuldar Kurvits, PIIRIVALVEVALDKONNA ÜLESANNETE JA ISIKKOOSSEISU SEOS NARVA MAANTEEPIIRIPUNKTI NÄITEL, Sisekaitseakadeemia Politsei- ja piirivalvekolledž, Muraste 2015

## Välislingid

*Ivangorodi ja Narva piiriületuspunktide kompleksne rekonstrueerimine, Riigi Kinnisvara
Rosée

**Rosée** (varem **Roos** ja **Rose**) oli baltisaksa kaupmehe- ja aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Rosée suguvõsa täpne päritolu on ebaselge. 1757. aastal on Haapsalus teateid Carl Johann Roosi (Rose) (u 1740−1827) kohta, kellest sai 1763. aastal kodanik ja 1776. aastal raehärra. Ta oli Käblaküla rentnik ja Orjaku riigimõisa allrentnik. Tema poeg porutšik Magnus Wilhelm Rosée (1771−?) oli mitme mõisa pandivaldaja. Viimase pojast Friedrich Konstantin von Rosée´st (1798−1868) sai sõjaväelane ja mõisaomanik.

## Suguvõsa liikmeid
*Magnus Wilhelm Rosée (1771−?), porutšik, põllumees
*Friedrich Konstantin von Rosée (1798−1868), kindralmajor, Vorbuse mõisnik
*Platon Arkadi von Rosée (1814−?), kubermangusekretär

## Rosée suguvõsa mõisavaldused
*Eestimaa kubermang:
**Tahu (*Schottanäs*) (1800−1808, pandivaldus)
*Liivimaa kubermangu eest distrikt:
**Kergu (*Kerkau*) (1792−1793, pandivaldus), Kõnnu (*Könno*) (1792−1793, pandivaldus), Vorbuse (*Forbushof*) (1853−1856 pandi-, 1856−1868 pärusvaldus; naisliinis kuni 1898)

## Vaata ka
*Vorbuse mõis

## Viited

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen* (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 2. Teil. Nichtimmatrikulierter Adel. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 172−173 https://gdz.sub.uni-goettingen.de/id/PPN825936918?tify=%7B%22pages%22%3A%5B192%5D%2C%22view%22%3A%22info%22%7D.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Estland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 304 http://daten.digitale-sammlungen.de/~db/bsb00000600/images/index.html?id=00000600&seite=321.
Valga-1 piiripunkt

**Valga-1 piiripunkt** on piiripunkt Valgas Valga-Uulu maanteel Eesti-Läti piiril. Alates 2007. aastast, mil Eesti ühines Schengeni viisaruumiga, puudub tavaolukorras piirikontroll.

## Vaata ka
*Valga-3 piiripunkt
Hollandi modellide loend

*Sylvia Kristel
*Sylvie Meis
*Karen Mulder
*Lara Stone
*Yfke Sturm
*Lorena Ayala
*Famke Beumer Janssen
*Chantal Janzen
*Frédérique van der Wal
*Angela Visser
*Sylvia Gertrudis Martyna Hoeks
*Elsie de Brauw
*Rifka Lodeizen
*Johanna ter Steege
*Wendy van Dijk
*Kim van Kooten
*Jelka van Houten
*Georgina Verbaan
*Lotte Verbeek
*Monic Hendrickx
*Hadewych Minis
*Thekla Reuten
*Anneke Blok
*Renée Soutendijk
*Willeke van Ammelrooy
*Carice Anouk van Houten
*Monique van de Ven
*Angela Groothuizen
Solnetšnogorski rajoon

**Solnetšnogorski rajoon** (vene keeles *Солнечногорский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Solnetšnogorski linn.

Rajoon piirneb kirdes Dmitrovi rajooniga, idas Lobnja linnaringkonnaga, kagus Himki linnaringkonnaga, lõunas Krasnogorski linnaringkonnaga, edelas Istra rajooniga ja loodes Klini rajooniga.

Rajooni pindala on 1163,93 km². Elanike arv oli 2012. aastal 131 459, 2009. aastal 123 585 ja 2002. aastal 124 369.

Solnetšnogorski rajoonis on 198 asulat, mis kuuluvad viie linnaasunduse (Solnetšnogorski linna ning Andrejevka, Povarovo, Mendelejevo ja Ržavki alevite) ja kuue külaasunduse koosseisu.

## Viited
Süüria lauljate loend

* Fayza Ahmed
* Amal Arafa
* Asmahan
* Rouwaida Attieh
* Waad Al Bahri
* Mayada El Hennawy
* Dima Kandalaft
* Lena Chamamyan
* Assala Nasri
* Dima Orsho
* Noura Rahal
* Samira Tewfik
Alfred von zur Mühlen

**Karl Alfred von zur Mühlen** (2. september (vkj) 1865 Vorbuse − 6. veebruar 1945 Lehnsdorf) oli baltisaksa päritolu põllumees ja pangadirektor.

## Elulugu
Ta sündis Pornuse mõisniku Hugo Kaspar von zur Mühleni (1828−1869) ja tema abikaasa Julie Alexandra Elisabeth von Rosée (1833−1904) pojana. 1875−1881 õppis ta Tartus eragümnaasiumis ja 1881−1887 Viljandi maagümnaasiumis. Seejärel astus Tartu ülikooli, kus tudeeris aastatel 1887−1891 põllumajandusteadust. 

Pärast ülikoolistuudiumi lõppu reisis välismaal. Kodumaale naasnult õppis praktilist põllumajandust Sangastes ja Kaagjärvel. Seejärel majandas alates 1893. aastast Vorbuse mõisa, mis 1898. aastal ema kingitusena tema nimele kirjutati. 1904−1910 valdas ta koos vendade Walteritega Meeksi mõisa. Viibis mõnda aega taas välismaal, kuid 1908. aastal naasis Tartusse. Ta oli Saksa seltsi hoiukassa kaasasutaja ja juhataja. 1913−1929 oli ta Tartu panga direktor. Siirdus 1919. aastal Saksamaale, kuid tuli juba järgmisel aastal Tartusse tagasi, kus elas kuni 1939. aastani. 

Kolis ümberasumise korras Saksamaale ja elas kuni 1945. aastani Posenis. Suri põgenemisel Belzigi (Markis) lähedal.

## Vaata ka
*Mühlen
*Meeksi mõis
*Vorbuse mõis

## Viited

## Kirjandus
**Album Livonorum*. Lübeck: Robert Ackermann, 1972. Nr 992
Sokráti

**"Sokráti"** (kreeka keeles **"Σωκράτη"** oli 1979. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse kreekakeelne laul, mille esitas Elpída.

Laulu muusika autor on Doros Georgiades ja sõnade autor Sofia Tsotou.  

Laul kirjutati vanakreeka filosoofi Sokratese  (469–399 eKr) auks, keda laul kujutab "superstaarina", viidates Sokratese üle peetud kohtuprotsessile ja Ateena kodanike "mittemidagi tegemisele" tema surmamineku takistamiseks.  

## Välislingid
*YouTube: GREECE "Sokrati" Elpida Eurovisiooni lauluvõistluse finaal 1979
Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides

**Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides** on Eesti volitatud suursaadik Ameerika Ühendriikides. Suursaadik juhib Eesti Suursaatkonda Washingtonis.

Peale suursaadiku tegutsevad USAs ka Eesti volitatud peakonsul ja aukonsul.

## Suursaadikud
*...
*1991–1993 Ernst Jaakson
*1993–1996 Toomas Hendrik Ilves
*1997–2000 Kalev Stoicescu
*2000–2003 Sven Jürgenson 
*2003–2007 Jüri Luik 	
*2007–2011 Väino Reinart
*2011–2014 Marina Kaljurand
*2014–2017 Eerik Marmei
*2017–2018 Lauri Lepik
*2018–2021 Jonatan Vseviov 
*2021–2026 Kristjan Prikk

## Viited
Eesti suursaadik Austrias

**Eesti suursaadik Austrias** on Eesti volitatud suursaadik Austrias. 

Eestil on Austrias ka viis aukonsulit.

## Suursaadikud
*1995–1999 Toivo Tasa
*1999–2003 Mart Laanemäe
*2003–2009 Katrin Saarsalu-Layachi
*2010–2015 Eve-Külli Kala
*2015–2018  Rein Oidekivi
*2018– Toomas Kukk

## Vaata ka
*Eesti suursaatkond Viinis
*Austria suursaadik Eestis

## Viited
Eesti suursaadik Belgias

**Eesti suursaadik Belgias** on Eesti volitatud suursaadik Belgia Kuningriigis. Ta juhib Eesti suursaatkonda Brüsselis.

## Saadikud

*1923 – 1932 Karl Robert Pusta (resideeris Pariisis)
*1933 – 1939 Otto Strandman (resideeris Pariisis)

## Suursaadikud
*1992 – 1996 Clyde Kull
*1996 – 1999 Jüri Luik
*1999 – 2003 Sulev Kannike
*2003 – 2008 Malle Talvet-Mustonen
*2008 – 2010 Karin Jaani 
*2010 – 2011 Mariin Ratnik
*2012 – 2016 Gert Antsu
*2017 – 2018 Lembit Uibo
*2018 – 2021 Toomas Tirs 
*2021 – 2024 Artur King
*Alates 2024 Helen Kaljuläte

## Viited
Skin on Skin

"**Skin on Skin**" on Saksa laulja ja laulukirjutaja Sarah Connori esitatud laul. Laulu autorid on Rob Tyger ja Kay Denar.

"Skin on Skin" anti välja 4. novembril 2002  tema teise stuudioalbumi "Unbelievable" (2002) teise singlina.

## Formaadid ja ''track listings''
;Saksamaa CD singel
#"Skin on Skin" (raadio versioon) – 4:02
#"Skin on Skin" (US College'i raadio versioon) – 4:02

;Euroopa CD singel
#"Skin on Skin" (raadio versioon) – 4:02
#"Skin on Skin" (Kayrob'i Dance remiks) – 4:03

;Euroopa CD maxi singel
#"Skin on Skin" (raadio versioon) – 4:02
#"Skin on Skin" (US College'i raadio versioon) – 4:02
#"Skin on Skin" (albumi versioon) – 4:44
#"Skin on Skin" (Kayrob'i Dance remiks) – 4:03
#"En Mi Piel" (Hispaania raadio versioon) – 4:02
#"Skin on Skin" (video) – 4:02

;Saksamaa promo CD singel
#"Skin on Skin" (raadio versioon) – 4:02
#"Skin on Skin" (US College'i raadio versioon) – 4:02
#"Skin on Skin" (albumi versioon) – 4:44

## "[[Sarah Connor (album)]]" (2004)

"Skin on Skin" ilmus ka Sarah Connori kogumikalbumil, mis anti välja 9. märtsil 2004.

## Välislingid
*YouTube'i muusikavideo: *[https://www.youtube.com/watch?v=C7UfZE7D2Q4 "Skin on Skin"]*
Islandi päev

**Islandi päev** oli 21. augustil 2011 Tallinnas toimunud üritus, millega tähistati Eesti taastunnustamise (Islandi poolt) 20. aastapäeva. Island oli teadupärast esimene riik, kes Eestit tunnustas. 

Ürituse jooksul külastasid Eestit ka Islandi president Ólafur Ragnar Grímsson ja välisminister Össur Skarphéðinsson.

## Viited

## Välislingid
*http://vm.ee/et/uudised/islandi-paev-puistab-21-augustil-tallinna-linna-ule-islandi-kultuuriga
GO Hotel Shnelli

**GO Hotel Snelli** on Tallinnas aadressil Toompuiestee 37 asuv hotell. Hotelli haldab OÜ GoHotels. Hotell on nimetatud Snelli tiigi järgi, millele avaneb hotellist vaade.

Hotellis on kokku 137 tuba. Hotellis on kolme tüüpi tube (standard, superior ja peretoad kööginurgaga). Hotellis on ka koosolekute, seminaride või koolituste korraldamiseks nõupidamisruum Vagun, mis mahutab kuni 36 inimest. Hotelli esimesel korrusel asub Perrooni kohvik.

Hotelli interjööri kujundas Taisi Kadarik. Hotell renoveeriti 2017. aasta kevadel.

## Viited

## Välislingid
*Hotelli koduleht
Hotell Metropol

**Hotell Metropol** on hotell Tallinnas aadressil Roseni tänav 13.

Hotellis on 149 numbrituba.

## Viited

## Välislingid
*Hotelli koduleht
Rodeneck

:*Lombardia linna kohta vaata [[Rodengo-Saiano]].*

**Rodeneck** (itaalia: *Rodengo*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias.

## Geograafia

Rodeneck külgneb järgmiste valdadega: Kiens, Lüsen, Mühlbach, Natz-Schabs, St. Lorenzen ja Vintl.

## Ajalugu
### Päritolu

Mittekohalike ränikivi- ja kvartsileidude olemasolu näitab, et keskmisel kiviajal (5000 eKr) asustasid ala kütid. Keskmise pronksiaja linnuste avastamine dateerib püsiasustuse vähemalt 1500 eKr.

Kogukonda on nimega esmamainitud 1050. aasta dokumendis *Actum Rotungun* kohana, mis tegi annetusi piiskopile. Järgnenud sajanditel esines nimi eri vormides. 1140. ja 1147. aasta vahel tegi Brixeni piiskop Hartmann linnast alloodi ning annetas selle oma ministeriaalile Friedrich II-le ja selle naisele Gerbirgile, kes ehitasid sinna lossi.

19. sajandi alguses sai Rodeneck iseseisvaks omavalitsuseks, 1822. aastast haldas seda oma meer. 1926. aastal kaotas omavalitsus autonoomia ja sai Mühlbachi osaks, kuid võitis 1955. aastal pärast pikka võitlust oma iseseisvuse tagasi.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 99,65% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 0,26% itaalia keelt ja 0,09% ladiini keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Ausmaa

**Ausmaa** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti perekonnanime Ausmaa isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Ausendork, Ausland ja Ausmann. Aleksei Ausmaa palvel kanti Ausmaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 190 all.

*Aabi Ausmaa (sündinud 1960), eesti tromboonimängija
Avandi

**Avandi** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti perekonnanime Avandi isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Alberg ja Ampel. August Avandi palvel kanti Avandi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 344 all (Siseministeeriumi teadaanne 29. jaanuarist 1938).
Vahrn

**Vahrn** (itaalia: *Varna*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Bolzanost kirdes.

## Geograafia

Vahrn külgneb järgmiste valdadega: Brixen, Klausen, Franzensfeste, Natz-Schabs, Sarntal ja Feldthurns.

### Frazioni

Vahrni vallas on *[[frazione]]* (alljaotus) Neustift (Novacella) ja *Schaldersi* (Scaleresi) org.

## Ajalugu

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 87,8% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 11,18% itaalia keelt ja 1,02% ladiini keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Hero (Enrique Iglesiase laul)

"**Hero**" on Hispaania laulja ja laulukirjutaja Enrique Iglesiase esitatud ja kirjutatud (kaasautorina) laul. Laulu autorid on Enrique Iglesias, Paul Barry ja Mark Taylor. 

Pärast 11. septembri terrorirünnakuid New Yorgi Maailma Kaubanduskeskuse kaksiktornidele oli "Hero" raadiodiskorite poolt valitud lauluks, mida edastati politsei, tuletõrje ja inimeste ja poliitikute teadete vahele.

"Hero" anti välja singlina, hiljem on laulu esitatud paljudel kontsertidel, raadios ja Spotifys jm. 

## "Hero" muusikavideo

"Hero" muusikavideo kujutab Iglesiast kriminaalina, keda vaenlased, ühte neist kehastab Mickey Rourke, taga ajavad ja tema armsamat mängib Jennifer Love Hewitt.

"Hero" muusikavideot oli vaadatud-kuulatud YouTube'is 2017. aasta 25. oktoobri seisuga 274 234 414 korda.

## ''Track listing''
; ÜK CD1
# "Hero" (albumi versioon) – 4:24
# "Hero" (Metro Mix'i – ingliskeelne versioon) – 3:28
# "Bailamos" (albumi versioon) – 3:37
# "Hero" (video) – 4:24

; ÜK CD2 – *The Remixes*
# "Hero" (Metro Mix'i – ingliskeelne versioon) – 4:19
# "Hero" (Ventura & Colombo remiks) – 3:43
# "Hero" (Metro Mix'i – hispaaniakeelne versioon) – 4:19
# "Hero" (Thunderpuss'i raadio versioon) – 3:18

; Saksamaa CD singel
# "Hero" (raadio versioon) – 4:11
# "Be With You" (Thunderpuss'i raadio miks) – 3:56
# "Hero" (Metro Mix'i – hispaaniakeelne versioon) – 4:19

; Jaapani CD singel
# "Hero" (raadio versioon) – 4:11
# "Be With You" (Thunderpuss'i 2000 remiks) – 7:46
# "Hero" (Metro Mix'i – hispaaniakeelne versioon) – 3:28

; Jaapani "Hero/Escape" maxi singel
# "Hero" (Album Version) – 4:27
# "Escape" (albumi versioon) – 3:30
# "Hero" (instrumentaal versioon) – 4:23

## Viited

## Välislingid
*MetroLyrics *[http://www.metrolyrics.com/hero-lyrics-enrique-iglesias.html "Hero" laulu sõnad]*
**[https://www.youtube.com/watch?v=koJlIGDImiU "Hero"]* YouTube'i muusikavideo
Susi Hotell

**Susi Hotell** on hotell Tallinnas aadressil Peterburi tee 48. Hotelli haldab OÜ Wolf Hotel.

Hotellile on antud kolm tärni. Hotellis on 99 numbrituba. Hotelli esimesel korrusel on restoran Vana Mõõk.

## Viited

## Välislingid
*Hotelli koduleht
Helk

**Helk** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti perekonnanime Helk isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Braun, Grenzstein, Hämmalberg, Hanson, Hendrikson, Herberg, Hergauk, Herr, Hintervald, Ivanov, Johanson, Kärtmann, Leon, Lossmann, Otsmann, Preimann, Tomson, Treifeld, Tshistjakov ja Tsistjakov. Nikolai Helgi palvel kanti Helk perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 273 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. oktoobrist 1936).

*Nikolai Helk (1886–1941), eesti sõjaväelane
*Vello Helk (1923–2014), eesti ajaloolane
Feldthurns

**Feldthurns** (itaalia: *Velturno*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias umbes 25 km Bolzanost kirdes.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2740 inimest ja valla pindala on 24,8 km².

Feldthurns külgneb järgmiste valdadega: Brixen, Klausen, Villnöß ja Vahrn.

### Frazioni

Feldthurnsi vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Garn (Caerne), Schnauders (Snodres), Schrambach (San Pietro Mezzomonte), Tschiffnon (Giovimano).

## Ajalugu

Tõestatult on Ötzi seal oma lapsepõlve veetnud, umbes 5300 aastat tagasi.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 98,33% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 0,91% itaalia keelt ja 0,76% ladiini keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Hotel L'Ermitage

Endine L'Ermitage Hotel Tallinn on nüüd ibis Styles Tallinn. ibis Styles Tallinn on inspireeritud fotograafiast – siin muutub iga tuba omamoodi Tallinnast rääkivaks fotostuudioks. Ideaalse asukohaga hotell pakub stiilseid tube, mängulisi ruume ja erakordseid elamusi, mis hoiavad su loovuse ärksana kogu viibimise vältel.

Hotellis on kokku 122 numbrituba.

## Viited

## Välislingid
*Hotelli koduleht
Rixwell Old Town Hotel

**Rixwell Old Town Hotel** (varasema nimega *Meriton Old Town Hotel*) on hotell Tallinnas aadressil Lai tänav 49. Hotelli haldab hotellikett Rixwell Hotels.

Hotellis on 41 tuba.

## Viited

## Välislingid
*Hotelli koduleht
Park Inn by Radisson Central Tallinn

**Park Inn by Radisson Central Tallinn** on hotell Tallinnas aadressil Narva maantee 7c.

Hotellis on 245 tuba.

## Viited

## Välislingid
*Hotelli koduleht
Tallinn Seaport Hotel

**Tallinn Seaport Hotel** on hotell Tallinnas aadressil Uus-Sadama tänav 23. Hotelli haldab OÜ Tallinn Seaport Hotel.

Hotellil on kolm tärni. Hotellis on 113 numbrituba.

## Viited

## Välislingid
*Hotelli koduleht
Hellat

**Hellat** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Hellat uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Kirschbaum, Rose ja Rosen. Lembit Hellati palvel kanti Hellat perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 275 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. oktoobrist 1936).

*Aleksander Hellat (1881–1943), Eesti poliitik ja diplomaat
*Aleksander Hellat (1913–2003), eesti arst Kanadas
*Georg Hellat (1870–1943), eesti ehitusinsener 
*Henn-Kaarel Hellat (1932–2017), eesti kirjanik
*Jüri Hellat (1892–1942), Eesti sõjaväelane
*Karl Hellat (1862–1935), eesti päritolu Vene poliitik ja Eesti kohtunik
*Toomas Hellat (1920–1987), Nõukogude Liidu luuraja
*Vambola Hellat (1898–1935), Eesti sõjaväelane
Lilleküla Hotell

**Lilleküla Hotell** on hotell Tallinnas aadressil Luha tänav 18b.

Hotellis on 33 numbrituba.

## Viited

## Välislingid
*Hotelli koduleht
Georg Gorrissen

**Georg Gorrissen** (sündinud 1950) on saksa ühiskonnategelane.

Ta on olnud Põlva maakonna sõprusmaakonna Segebergi kreisi (asub Schleswig-Holsteini liidumaal) maavanem.

2008. aastal sai ta Eesti-Saksa koostöö edendamise eest Maarjamaa Risti V klassi teenetemärgi.

## Tunnustus
*2008 – Põlvamaa teenetemärk
*2008 – Maarjamaa Risti V klassi teenetemärk

## Viited
Pirita Spa Hotel

**Pirita Marina Hotel & SPA** on spaahotell Tallinnas aadressil Purje tänav 9. 

Hotell pakub tervise-, ilu- ja heaoluteenuseid, seal asub merevaatega restoran Regatta ja 25-meetrine bassein ning saunad.

Hoone ehitati 1980. aasta suveolümpiamängude regati olümpiakülaks ning see paistab silma katamaraani meenutava unikaalse arhitektiuuri poolest.        

Hotellile on antud kolm tärni.

## Vaata ka
* Tallinna Olümpiapurjespordikeskus

## Välislingid
*Hotelli koduleht
Tallink City Hotel

**Tallink City Hotel** on hotell Tallinnas aadressil Ants Laikmaa tänav 5. See hotell on üks neljast Tallinki hallatavast hotellist. Hotellile on antud neli tärni.

## Viited

## Välislingid
*Hotelli koduleht
Mustamäe Kultuurikeskus Kaja

**Mustamäe Kultuurikeskus Kaja** on kultuurikeskus Tallinnas Mustamäe linnaosas aadressil Eduard Vilde tee 118. Keskust haldab Mustamäe linnaosa valitsus.

## Tegevuse eesmärk
Keskuse põhimääruse järgi on selle tegevuse eesmärk "luua Mustamäe linnaosa elanikele vaba aja veetmise võimalused, korraldada huvi-, kultuuri- ja sporditegevust, tervisedendust ning noorsootööd, arendada rahvuskultuuri ja seltsitegevust".

## Keskuse allüksused
Kultuurikeskuse allüksused on Mustamäe Avatud Noortekeskus (MANK) ja Mustamäe Vaba Aja Keskus.

## Keskuse ajalugu
Kultuurikeskuse Kaja eelkäijaks oli 1966. aastal Mustamäe II mikrorajoonis avatud 400 istekohaga kino, mille projekteeris arhitekt Raul-Levroit Kivi. Kinomaja lõpetas tegevuse 1997. aastal ja pärast hoone rekonstrueerimist alustas 2001. aastal seal tegevust Mustamäe Kultuurikeskus Kaja.

Endine kinohoone lammutati kevadel 2018 ja 2019. aasta mais avati samale kohale ehitatud hoones praegune Kultuurikeskus Kaja.

## Viited

## Välislingid
*Keskuse koduleht
Kuressaare Kultuurivara

**Kuressaare Kultuurivara** on Saaremaa valla hallatav kultuuriasutus, mis korraldab kultuuritegevust Kuressaares. Asutus korraldab Kuressaare kultuurikeskuse ja Kuressaare raegalerii tööd, samuti on asutus Kuressaare merepäevade peakorraldaja.

## Vaata ka

* Saaremaa Kultuur

## Viited

## Välislingid
*Kuressaare Kultuurivara koduleht
Otepää Kultuurikeskus

**Otepää Kultuurikeskus** on kultuurikeskus Otepääl.

Keskuse juhataja on Sirje Ginter.

Keskuse põhimääruse järgi on selle eesmärkide seas edendada kohalikku seltsi- ja kultuurielu, korraldada kohalikke ja maakondlikke kultuuriüritusi.


Otepää kultuurimaja.JPG|2014
Otepää - wmee-016.jpg|2020

## Viited

## Välislingid

*Otepää Kultuurikeskused Otepää vald
Kotkas (laev)

**Kotkas** (pardanumber **EK-0903**) on Baltika-klassi Eesti kalapüügilaev. 

Laev ehitati 1985 Nõukogude Liidus Sosnovkas Sosnovski laevatehases.

## Viited

## Välislingid
*Laevast e-laevakinnistusraamatus
Elina (laev)

**Elina** on Eesti reisilaev. 

## Ajalugu
Laev ehitati 1953 Saksamaal Gehlsdorfis laevatehases Schiffs und Bootswerft.

Algselt oli kasutusel päästelaevana. Hiljem on kasutatud ja kohandatud reisijate veoks, mis ei takista vajadusel ka päästelaevana toimimast. Kuulub Saartereisid OÜ-le ja seisab tavaliselt Tallinnas Kalasadamas.

## Vaata ka
* Admiral (aurik)

## Viited

## Välislingid
*Laevast e-laevakinnistusraamatus
Omaani näitlejate loend

* Amina Abdul Rasool
* Amina Mousa
* Iman Mohamed Ali
* Basimo Hamdan
* Buthaina Kapten
* Rasha Al Balushi
* Zara Balushi
* Samira Al-Wahaibi
* Susan Rüütel
* Candle Mohamed
* Ghada Al-Zadjali
* Austatud Hamis
* Fawzia Tõrvik
* Mimouna Al Balushi
* Wafa Al Balushi
Katari näitlejate loend

* Ibrahim Mohamed
* Jassim Al - Ansari
* Jaber Al-Fayadh
* Hamad AbdulRaza
* Khaled Abdul Karim
* Salem Majed
* Saad Bakhit
* Saad Bourshid
* Saeed Al Mannai
* Auto Kuwari
* Salah Al Mulla
* Salah Darwish
* Abdul Aziz Al-Jassim
* Abdul Aziz al-Sameeh
* Abdullah Ahmed
* Abdullah Hamed
* Abdullah Abdul Aziz
* Abdullah Ghifan
* Ali al-Maliki
* Ali Hassan 
* Ali Sultan
* Ali Mirza
* Ghazi Hussein
* Ghanem Al - Sulaiti
* Faleh Fayez
* Faraj Saad
* Farid Al-Jabri
* Mubarak Al-Kuwari
* Mohamed Anwar
* Mohammed Al-Belm
* Mohamed Sayegh
* Mohamed Lengawi
* Mohammed al-Muslimi
* Mohamed Boujsoum
* Mohammed Moftah
* Musa Abdel Rahman
* Nasser Usklik
* Nasser Abdel Reda
* Nasser Mohammed
* Hilal Mohammed
* Yousef Khalil
Norman J.W. Goda

**Norman J.W. Goda** (sündinud 1959) on Ameerika ajaloolane ja mitme ajalooraamatu autor.

Goda on spetsialiseerunud natsionaalsotsialismiaegse Saksamaa ajaloole ja holokaustile.

Norman J.W. Goda on *Norman and Irma Braman Professor of Holocaust Studies*. Goda on 
Põhja-Carolina Ülikooli filosoofiadoktor.

## Teosed (osaline)
* "Tomorrow the World: Hitler, Northwest Africa, and the Path toward America" (1998), Texas A&M University Press, 1998, ISBN-0890968071
* koos Richard Breitmani, Timothy Naftali ja Robert Wolfe'iga, "US Intelligence and the Nazis" (2005) Cambridge University Press
* "Tales from Spandau: Nazi Criminals and the Cold War" (2007) Cambridge: Cambridge University Press
* "Hitler’s Shadow: Nazi War Criminals, US Intelligence and the Cold War" (2010)
* "The Holocaust: Europe, the World, and the Jews" (2013). 
* toimetaja: "To the Gates of Jerusalem: The Diaries and Papers of James G. McDonald, 1945-1947" (2014)
* toimetaja koos Omer Bartoviga, "Jewish histories of the Holocaust: New Transnational Approaches", Oxford: Berghahn Books, 2014, ISBN-9781782384410

Goda artikleid on ilmunud sellistes ajakirjades nagu Journal of Modern History, The International History Review, The Journal of Contemporary History ja Antisemitism Studies. 

Tema teosed ja artiklid on olnud aluseks mitmetele The New York Timesi, Associated Pressi, US News and World Reporti jt uudisteväljaannete lugudele.

## Viited
Palestiina näitlejate loend

* Dana Dajani
* Nisreen Faour
* Anna Maria Hawa
* Leem Lubany
* Yasmine Al Massri
* Areen Omari
* Nadine Salameh
* Valantina Abu Oqsa