open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rob Walker

**Rob Walker** (sündinud 1968) on Ameerika Ühendriikide kirjanik ja ajakirjanik.

## Töökäik
Rob Walker lõpetas Texase ülikooli 1990. aastal ning on pärast seda olnud peamiselt vabakutseline ajakirjanik ning kirjutanud kuus raamatut. 

Aastatel 2004–2012 tegi ta kaastööd ajakirjale New York Times Magazine. Tema meelisteemad olid eriti sel perioodil turundus ja tarbimisühiskonna probleemid.

Tal on ajalehes New York Times oma veerg "The Workologist" ning ta kirjutab disainiteemalise veebiväljaande Design Observer blogi.

### Sõnaloome
Rob Walker on ingliskeelse sõna *murketing* (millega mõeldakse sellist turundusstrateegiat, mille puhul ei keskenduta kauba turundamisel mitte kauba põhifunktsioonile ja positiivsetele omadustele, vaid hoopis kauba veidratele omadustele, kiiksudele) autor. Tegemist on kohversõnaga, mis on saadud sõnadest *murky* ('sünge') + *marketing* ('turundus'). Pärast seda, kui ta oli kasutanud seda sõna oma 2008. aastal ilmunud raamatus "Buying In: The Secret Dialogue Between What We Buy and Who We Are", hakkas see levima nii turundajate ja turustajate kui ka ajakirjanike sõnavaras.

## Teosed
* *The Art of Noticing: 131 Ways to Spark Creativity, Find Inspiration, and Discover Joy in the Everyday* (Knopf, May 7, 2019) ISBN 978-0525521242
* *Significant Objects: 100 Extraordinary Stories About Ordinary Things*, edited, with Joshua Glenn (Fantagraphics Books, August 6, 2012) ISBN 978-1606995259
* *Buying In: The Secret Dialogue Between What We Buy and Who We Are* (Random House, June 2008) ISBN 1-4000-6391-4
* *Where Were You?* (self-published zine, 2007–present)
* *Letters From New Orleans* (Garrett County Press, 2005) ISBN 1-891053-01-9
* *Titans of Finance: True Tales of Money & Business* (with artist Josh Neufeld) (Alternative Comics, 2001) ISBN 978-1-891867-05-7

## Isiklikku
Walker on abielus fotograaf Ellen Susaniga.

## Viited

## Kirjandus
* George Ruban and Rob Walker (Dec 30, 2015). *[https://medium.com/@notrobwalker/an-interview-with-my-wikipedian-a05926b04c94#.13pql36lk An Interview With My Wikipedian]*.

## Välislingid

* Rob Walkeri koduleht
Ussolje

**Ussolje** on linn Venemaal Permi krais, Ussolje rajooni keskus. Asub Kama jõe paremal kaldal, Permist 190 km põhja pool.

Ussolje on asutatud 1606. aastal. Linnaõigused sai 1918. aastal. 1932. aastal liideti Ussolje Kama vataskaldal asuva Berezniki linnaga, kuid 1940. aastal eraldati taas omaette linnaks.

Linnas asub Stroganovide stiilis Stroganovide maja.

## Viited

## Välislingid
*Ussolje koduleht
Poekett

Poekett on sarnaste jaemüügikaupluste rühm, mis müüb sama tüüpi kaupu ning millel on rohkem kui üks haru. Kõik kauplused või filiaalid on peakontori kontrolli all. Filiaalid avatakse linna või isegi riigi erinevates osades. Poeketid võivad koosneda kahest, kümnest või sadadest jaemüügikauplustest. Sellised poed on spetsialiseerunud konkreetsele tootele - sama toodet pakutakse erinevates sortides ja mudelites. Ülemaailmselt tuntud kauplusekettide näideteks on Wal-Mart, Target, Starbucks. Eestis on head näited Selver, Zara, KFC, Prisma, Maxima, The Body Shop, H&M.

Poekettide eelised ja puudused

Poekettidel on üksinda toimivate kaupluste ees selgeid eeliseid:

# Sellised kauplused vastavad erinevate piirkondade elanike vajadustele.
# Parim asukoht (näiteks kesklinn) ja luksuslikud ruumid pole kauplusekettide jaoks nõutavad. 
# Turundamine on säästlik, kuna iga haru ei vaja eraldi reklaamimist.
# Peakontoril on lihtne kahjumlik haru tuvastada ja see mõnda muusse kohta viia. Kui see pole teostatav, võib antud poe isegi sulgeda.
# Poed ei vaja palju müügipersonali.
# Kui mõnel harul on laoseisus toodetest puudust, siis saab kaupa juurde tellida lähimast poest.
# Kõigis filiaalides on toodetel sama hind.
# Ketipoed töötavad ainult kassapõhiselt ning seetõttu kaovad ebamäärased võlad täielikult.
# Loob otsesed kontaktid ostjatega.

Poekettidel on üksinda toimivate kaupluste ees ka miinuseid:

# Kuna kauplusteketid tegelevad ainult kindla kaubaga, ei pruugi nad meelitada palju kliente.
# Peakontoril võib olla keeruline saavutada täielikku kontrolli kogu linnas / riigis asuvate filiaalide üle.
# Igas kaupluses tuleb teha asjakohast raamatupidamist ja see on tüütu protsess.
# Toote kvaliteedi ja hinna otsustab ainult kontrolliamet. 
# Jaekauplused peavad müüma seda, mida neile tarnitakse. Isegi kui tarnitud kaup ostjates vaimustust ei tekita.
# Filiaalide valimatu avamine, võtmata arvesse iga koha ostuvõimalusi, võib tekitada kahjumit.



## Viited
Tootmiskaubad

**Tootmiskaubad** on materjalid, mida kasutatakse teiste kaupade valmistamiseks. Neid kasutavad mitmesugused tööstus- ja teenindusettevõtted. 

Tootmiskaubad koosnevad mehhanismidest, tootmisettevõtetest, toorainetest ja teistest tööstuses vajalikest osadest. Tootmiskaubad põhinevad nende tarbekaupade nõudmisel, mida tootmiskaubad aitavad toota. 

Tootmiskaubad liigitatakse kahte peamisse rühma: tootmiskaubad ja tugikaubad. Tootmiskaupu kasutatakse lõpptarbija kauba või toote valmistamisel. Tugikaubad aitavad tootmisprotsessis valmistada tarbekaupu, näiteks masinaid ja seadmeid. 

## Tootmiskaupade tunnused

* Ratsionaalne ostujõud – otsus ja ajend, et osta tootmiskaupu on ratsionaalne võrreldes tarbekaupadega, mida ostetakse peamiselt emotsionaalse vajaduse tõttu.
* Keerulised tootesarjad – tootmiskaubad on tavaliselt oma olemuselt keerukad, kuna need on väga tehnilised. Kasutaja peab olema oskuslik.
* Kõrge ostuväärtus – tootmiskaupadel on kõrge hind, kuna nad on oma olemuselt tehniliselt keerukad ja nende turg on limiteeritud.
* Kõrge investeeringute tase – inimesed, kellel on vajadus tootmiskaupade vastu, investeerivad sageli tootmiskaupade tootmiseks palju raha.

Tootmiskaupade sektoris tegutsevad ettevõtted esindavad paljusid tööstusharusid nagu näiteks masinad, ehitus, kaitse, lennundus, eluase jne.

Tootmiskaupade ostjaid on üldiselt vähe, kuna nende tarbijaid (tööstused, ettevõtted) on vähe. Tootmiskaupu juhib tuletatud või kaudne nõudlus. See nõudlus tuleneb vajadusest pakkuda tarbijatele valmistooteid.

## Tootmiskaupade kuus kaubagruppi

* Ehitised ja statsionaarsed seadmed (näiteks hooned, rajatised, hoonete koosseisu kuuluvad statsionaarsed seadmed).
* Teisaldatavad seadmed (näiteks seadmed, masinad, tööriistad, varustus ja mööbel töökohas või kontoris).
* Tooraine (näiteks maavarad ja põllumajandussaadused).
* Detailid. Need on toodetavad kauba koosseisu minevad, eelnevalt kellegi toodetud kaubad. Detailid võivad vajada lisatöötlust.
* Abimaterjalid (näiteks värvid, naelad, mutrid, määrdeõlid, kontoritarbed jm). Need on tootmistegevuse käigushoidmiseks, hoolduseks, remondiks vajaminevad kaubad, mis ei lähe lõpptoote koosseisu.
* Teenused (hoonete ja seadmete remont ja hooldus, koristamine, majandus- ja juhtimistegevuse nõustamine, turu-uuringud, reklaam, personali valik, juriidilised nõuanded jne). 

## Viited
Ari Ilmakunnas

**Ari Ilmakunnas** (11. september 1896 – 30. aprill 1957 Helsingi) oli soome malefunktsionäär ja malekohtunik, rahvusvaheline arbiiter (1951). 

Ilmakunnas juhtis aastatel 1938–1951 Soome Maleliitu. Ta oli 1949. aastast kuni surmani Rahvusvahelise Maleföderatsiooni (FIDE) asepresident. Märtsis 1951 käis ta Moskvas Botvinniku-Bronšteini MM-tiitlimatši lõputseremoonial FIDE nimel Mihhail Botvinnikule maailmameistri loorberipärga kaela riputamas. 

Ta tegutses maleorganisaatori ja -kohtunikuna. 1952. aastal maleolümpial Helsingis oli ta turniiridirektor ja septembris 1956 maleolümpial Moskvas peakohtunik. Helsingi maleolümpial esines avatseremoonial kõnega rootsi, prantsuse, inglise ja soome keeles. Moskva maleolümpia ajal haigestus ja oli sunnitud mingi aja Moskva haiglas veetma. Suri Helsingis kaheksa kuud hiljem.

## Välislingid
*Dokumentaalfilm 1951. aastal Moskvas peetud Botvinniku-Bronšteini MM-matšist. net-film.ru (filmilõik algusega 7:10 sisaldab Ari Ilmakunnase esinemist matši lõputseremoonial ja Botvinniku autasustamist)
Valgemädanik

**Valgemädanik** on taimede seenhaigus, mida tekitab peamiselt valge mügarliudik (*Sclerotinia sclerotiorum*). Valgemädanik kahjustab enam kui 220 liiki taimi. Kahjustatud koht muutub pehmeks ja kattub valge koheva seeneniidistikuga. Haigustekitajad säilivad mullas aastaid. Puudel kasvavatest seentest tekitavad valgemädanikku tuletael, lepa-antrodiell, poolliibuv antrodiell, harilik suitsik, must pässik, pruun suitsik, põhjatorik, pajukakk, valge korgik ja paljud teised.

Paljud seened suudavad lagundada tselluloosi ja hemitselluloosi, kuid vaid mõni seenerühm on võimeline lagundama samal ajal ka ligniini. Ligniini lagundamise tulemusena tekib puidus valgemädanik – puit värvub heledaks ja selle struktuur muutub, tekivad painduvad pikikiud. Kuigi valgemädanik areneb suhteliselt kiiresti, püsib puit alguses kaua tugevana, lõpuks muutub aga pehmeks ja kiuliseks heledat värvi massiks. Paljud seened moodustavad mädanenud puidu sisse iseloomulikke musti kilejaid piirjooni – need on vaheseinad, mis eraldavad eri seene isendeid või erineva niiskusesisalduse ja kõdunemise astmega puiduosi.

Valgemädanikku esineb sagedamini lehtpuudel, mistõttu tekivad neil tihti mädanemise lõppfaasis tüveõõnsused.

## Esinemine
Peamiselt esineb valgemädanikku lehtpuudel, harvem ka ilupuudel, tavaliselt puu noorematel kudedel. Valgemädanik võib taime mõjutada igal kasvuperioodil ja kasvada ka raiutud puidul. Sageli leidub seda niisketes kudedes, mis asuvad pinnase lähedal.

## Sümptomid
Esimene sümptom on puidule tekkiv valge kohev moodustis. Sellele eelneb tumepruun muutus puu maapinna lähedasel osal. Kui maltspuit on kahjustatud, siis tekivad teised sümptomid ka taime kõrgemates osades, näiteks lehtede langemine, millele võib järgneda taime surm.

## Levik ja keskkond
Valgemädanik on levinud Põhja-Ameerikas, Euroopas ja Iraanis. Seda leidub niisketel aladel. Valgemädanikku tekitavad seened on suutelised taime täielikult seeneniidistikuga katma. Optimaalne kasvutemperatuur on 15–21 °C. Märgadel aladel moodustab seen rohkelt seeneniidistikke ja sklerootiat. Seen säilib mullas peamiselt eelmise aasta taimejäänuste varal. Lisaks eelistab valgemädanik pimedaid ja varjulisi tingimusi.

## Kasutus
Valgemädanikku tekitavaid liike kasutatakse mulla puhastamiseks ja tervendamiseks.

Mõnda valgemädanikku tekitavat seent, näiteks šiitake seent, kasvatatakse toiduks.

## Viited
Ana Soklič

**Ana Soklič** (sündinud 1984) on Sloveenia laulja ja laulukirjutaja. Ta esindas 2021. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Sloveeniat lauluga "Amen", mis sai poolfinaalis 44 punkti ja jäi 13. kohale, kuid finaali ei pääsenud.

## Viited
Miller

**Miller** (inglise keeles 'mölder') on inglise päritolu perekonnanimi. Eestis on see olnud ka variant nimest Müller ja Mölder.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Miller 592 inimesel: 263 mehel ja 329 naisel. Perekonnanimede levikult oli Miller meeste puhul 182. kohal ja naiste puhul 151. kohal. Levinuim oli see Hiiu maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 9,52.

Suurbritannias on see levikult 53. perekonnanimi, seda kannab üle 124 000 inimese. USAs oli see 1990. aastal levikult 7. perekonnanimi. Seda kandis 0,424% ameeriklastest.

## Nime kandjaid
*Aleksander Miller, Eesti sõjaväelane (1893–1937)
*Aleksei Miller, USA riigiametnik (1962–)
*Andrea Miller, Uus-Meremaa kergejõustiklane (1982–) 
*Arthur Miller, USA kirjanik (1915–2005)
*Ben Miller, inglise koomik, näitleja ja režissöör (1966–) 
*Bode Miller, USA mäesuusataja (1977–)
*Chris Miller, USA lavastaja (1968–)
*Claude Miller, prantsuse flmilavastaja (1942–2012)
*David Miller, inglise poliitikateoreetik (1946–) 
*David Miller, USA kantrilaulja (1883–1953)
*David Miller, USA filmilavastaja (1909–1992)
*David Miller, inglise filosoof (1942–)
*David Miller, Kanada poliitik (1958–) 
*David S. Miller, USA informaatik, Linuxi arendaja (1974–)
*Eugen Miller, Venemaa sõjaväelane (1867–1939)
*George Miller, Austraalia filmirežissöör, stsenarist ja produtsent
*Glenn Miller (1904–1944) USA džässmuusik
*Hal Miller, USA filminäitleja
*Henry Miller, USA kirjanik (1891–1980)
*Jonathan Miller, inglise teatri- ja ooperilavastaja, näitleja, televisiooniesineja, humorist, arst ja polühistor (1934–2019) 
*Jüri Miller, eesti arst (1951–)
*Kristie Miller, USA filosoof
*Leila Miller, eesti laulja (1961–)
*Madeline Miller, USA kirjanik (1978–)
*Martin Miller, eesti jalgpallur (1997–) 
*Mulgrew Miller, USA džässpianist (1955–2013)
*Neal Elgar Miller, USA eksperimentaalpsühholoog (1909–2002)
*Philip Miller, šoti päritolu inglise aednik ja botaanik (1691–1771)
*Reggie Miller, USA korvpallur (1965–)
*Rein Miller, Eesti rahandustegelane, poliitik ja sporditegelane (1938–2017) 
*Shaunae Miller, Bahama sprinter (1994–)
*Stanley Miller, USA keemik (1930–2007)
*Urve Miller, eesti paleontoloog (1930–2015)
*Voldemar Miller, eesti raamatuteadlane (1911–2006)
*Walter M. Miller, USA ulmekirjanik (1923–1996)
*Wentworth Miller, näitleja (1972–)

## Viited

## Välislingid
*
Oi keel

**Oi keel** on austroaasia keelkonna bahnari keelte läänerühma kuuluv keel, mida kõnelevad oid Laose lõunaosas Attapu provintsis.

Kõnelejate arv on umbes 11 000.

## Viited

## Välislingid
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/oyyy1238
Viira (perekonnanimi)

**Viira** on eesti perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Viira 516 inimesel: 241 mehel ja 275 naisel. Perekonnanimede levikult on Viira meeste seas 216. kohal ja naiste seas 219. kohal. Nimi on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 14,07.

2013. aastal lisati Viira perekonnanimede hulka, mida ei või inimese enda soovil mõjuva põhjuseta uueks perekonnanimeks anda.

## Nime kandjaid
*Arkadi Viira, Eesti maadleja  
*Helga Viira, eesti tõlkija (1920–2002)
*Teele Viira, eesti laulja (1988–)
*...

## Viited
Ananiasz Zajączkowski

**Ananiasz Zajączkowski** (12. november 1903 Trakai – 6. aprill 1970 Rooma) oli karaiimi päritolu poola orientalist (turkoloog), Varssavi ülikooli professor.

Ta on uurinud karaiimi keelt ja kultuuri, ka osmanitürgi keelt, Türgi ajalugu ja kultuuri, Poola Teaduste Akadeemia liige. Töötanud ka Moskva, Jeruusalemma, Napoli, Mainzi ja Istanbuli ülikoolides.
Signe Rosenberg

**Signe Rosenberg** (aastani 2009 **Signe Liiv**; sündinud 3. aprillil 1979) on eesti majandusteadlane.

Ta kaitses 2020. aastal Tallinna Tehnikaülikoolis doktoritöö "Essays on Housing, Monetary Policy and Consumption" (Uurimused kinnisvarast, rahapoliitikast ja tarbimisest).

Ta lõpetas 1997. aastal Tallinna 21.Kooli kuldmedaliga.
Ta töötab Tallinna Tehnikaülikooli Majandusanalüüsi ja Rahanduse Instituudis.

## Isiklikku
Tema ema on Tallinna Ülikooli inglise filoloogia professor Suliko Liiv (1953), isa on psühhiaater Anti Liiv (1946) ja vend Innar Liiv (1982) on Tallinna Tehnikaülikooli professor. Tal on lapsed Rianna ja Richard.

## Viited
Ott (perekonnanimi)

**Ott** on eesti ja saksa perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Ott 483 inimesel: 245 mehel ja 238 naisel. Perekonnanimede levikult on Ott meeste seas 208. kohal ja naiste seas 254. kohal. Nimi on levinuim Järva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 11,26.

## Nime kandjaid
*Aadu Ott, eesti füüsik (1940–) 
*Anneli Ott, Eesti poliitik (1976–) 
*Harry Ott, Saksa DV diplomaat ja riigitegelane (1933–2005) 
*Ingmar Ott, eesti botaanik ja limnoloog (1955–)
*Juta Ott, eesti õpetaja (1919–2007) 
*Jüri Ott, Eesti poliitik ja omavalitsustegelane (1950–) 
*Liis Ott, eesti jalgpallur (1990–) 
*Margus Ott, eesti filosoof ja tõlkija (1975–)
*Paul Ott, eesti metsateadlane (1930–) 
*Roman Ott, eesti keemik (1917–1995) 
*Urmas Ott, eesti ajakirjanik (1955–2008) 
*...

## Viited
Sportradar

**Sportradar** on rahvusvaheline ettevõte, mis kogub ja analüüsib spordiürituste andmeid. 

Sportradar osutab spordiinfo kogumise ja töötlemise teenuseid kihlveovahendajatele, riigisisestele ja rahvusvahelistele spordiliitudele ning meediaettevõtetele. 2016. aasta jaanuari seisuga on Sportradaril 35 kontorit 24 riigis. Sportradari pakutava tarkvara ja andmebaasi abil saab edastada ja jooksvalt analüüsida spordivõistluste tulemusi, statistikat ja"tähistamata toote" spordi sisulahendusi. Betradari kaubamärgi kaudu haldab Sportradar kihlveovahendajatele mõeldud tööriistakomplekti, sealhulgas reaalajas mängude ja mängueelsete koefitsientide soovitusi, turujärelevalvet. 

Sportradar teeb koostööd üle 800 spordiliigaga. Oma tütarettevõtte Sportradar US kaudu on Sportradar Ameerika spordiföderatsioonide NFL, NHL ja NASCAR ametlik andmeesitaja. 2015. aasta lõpus pikendas Sportradar oma lepingut Rahvusvahelise Tenniseföderatsiooniga ning on jätkuvalt nende koostööpartner. 2016. aastal sõlmis Sportradar partnersuhted ka NBA-ga, suuruselt kolmanda liigaga Ameerika profispordis. 

Alates 2005. aastast on ettevõte teinud koostööd Saksamaa Jalgpalliliiduga pettuste ja mängude kokkuleppimise avastamiseks. See süsteem töötati hiljem välja ning avaldati pettuste tuvastamise süsteemina. Pettuste avastamiseks vajalikke teadmisi annab Sportradar ka töötubades, mida korraldab koostöös selliste alaliitudega nagu Major League Soccer, Serie A ja Rahvusvaheline Jäähokiliit. Nende töötubade eesmärk on õpetada klubidele ja mängijatele, kuidas kihlveoturg töötab, milliseid mängude kokkuleppimise vorme on kasutatud ja kuidas mängudega manipuleerimist tuvastatakse.

Ettevõtte tütarettevõte Eestis on Sportradar OÜ.

## Kliendid
Sportradaril on üle 1000 kliendi 80 riigis. Nendest ligikaudu 450 on kihlveovahendajad. 

*Meediakliente
**Facebook
**Google
**Yahoo
**Vice
**Twitter
**NBC Sports
**Viasat Sport
**Draft Kings
**Bleacher report

*Kihlveovahendajatest koostööpartnereid
**Bet365
**Ladbrokes Coral
**Paddy Power
**William Hill
**Betfair
**SBOBET

## Viited
Alaki keel

**Alaki keel** on austroaasia keelte moni-khmeeri keelkonna bahnari rühma kuuluv keel, mida kõnelevad alakid Laose lõunaosas, peamiselt Salavani ja Xékongi provintsis.

Kõnelejate arv on umbes 4000.

## Viited

## Välislingid
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/alak1253
Ia Remmel

**Ia Remmel** (sündinud 14. jaanuaril 1965 Tallinnas) on eesti muusikaajakirjanik, kriitik ja klaveripedagoog, alates 2004. aastast ajakirja Muusika peatoimetaja.

Ta on õppinud Tallinna Muusikakeskkoolis ja Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Helju Aguri ja Lilian Semperi juures. Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias magistrikraadi omandades kirjutas ta uurimistöö "J. S. Bach WTK I – kolme klaveriinterpretatsiooni võrdlus".

Muusikaajakirjanikuna on Ia Remmel kirjutanud arvukalt artikleid ja teinud intervjuusid ajakirjale Muusika https://www.ajakirimuusika.ee/post_author/ia-remmel/ samuti ajalehele Postimees https://www.postimees.ee/search?sections=81%2C127%2C296%2C517%2C123%2C2413%2C5304%2C3371%2C5799%2C2187%2C3447%2C124%2C3127%2C2325%2C313%2C855%2C2125%2C115%2C80%2C2993%2C2349%2C2329%2C384%2C246%2C383%2C382%2C381%2C380%2C4776%2C4777%2C2375%2C3013%2C556&query=Ia%20Remmel&start=1970-01-01T01%3A00%3A00%2B03%3A00&fields=body%2Cauthors%2Cheadline%2Ckeywords, ajalehele Sirp ja teinud saateid Klassikaraadiole. 

Ia Remmel on töötanud õpetajana Georg Otsa nimelises Muusikakoolis ja töötab Tallinna Muusika- ja Balletikoolis. 

Alates 2004. aastast on Ia Remmel ajakirja Muusika peatoimetaja. Ta on ka Eesti Klaveriõpetajate Ühingu juhatuse liige.

## Tunnustus
* 1985 – Čiurlionise-nimeline pianistide konkursi Vilniuses diplomand
* 1987 – Eesti üleriikliku pianistide konkursi diplomand
* 1989 – Vabariikidevaheline pianistide konkurss Kišinjovis
* 2002 – Sirbi laureaat
* 2019 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (viljakas töö eesti muusikaajakirjanduses)

## Kirjutisi
* President Kersti Kaljulaid: "Suured ja olulised asjad kasvavad ise, ilma et peaks midagi välja mõtlema" Muusika, 6. juuli 2019
* Alfred Karindi saatusest ERR, 07.03.2018
* Järjekordne surm muusikaajakirjandust veel ei ähvarda Sirp, 12.05.2017 (vestlus helilooja Jüri Reinverega)
* Eesti klaverite fenomen ERR, 14.07.2016 (Alo Põldmäe raamatu "Eesti klaver. Estonian pianos") arvustus

## Välislingid
* Ia Remmel ajakirja Muusika kodulehel https://www.ajakirimuusika.ee/kontakt
* Ia Remmel Eesti Klaveriõpetajate Ühingu kodulehel
Vassili Snegov

**Vassili Vassiljevitš Snegov** (sünninimi **Vassili Trjapkin**; vene keeles Василий Васильевич Снегов; 1902 – 1990) oli Nõukogude Liidu sporditegelane. 

Vassili Trjapkini pseudonüüm oli Snegov. Ajapikku sai sellest ametlik perekonnanimi. 1932. aastal avaldas ta brošüüri "Элементы военизации в коллективах физкультуры" ('Sõjaväestamise elemendid kehakultuurikollektiivides').

1939. aastal määrati Snegov detsembris 1938 arreteeritud NSV Liidu Kehakultuuri ja Spordi Üleliidulise Komitee esimehe Aleksandr Zelikovi (aprillis 1939 süüdi mõistetud mahalaskmise läbi) asemele. Selles ametis juhtis ta riigi spordielu kuni 1945. aastani.

Snegov suri 1990. aastal ja maeti Moskvas Kuntsevo kalmistul.

## Välislingid
*Снегов (Тряпкин), Василий Васильевич. sport-strana.ru 
*Снегов, Василий Васильевич - Элементы военизации в коллективах физкультуры. rsl.ru
Agustín Rossi

**Agustín Oscar Rossi** (sündinud 18. oktoobril 1959 Veras) on Argentina poliitik. Ta kuulub peronistliku erakonna Partido Justicialista ridadesse.

Ta on lõpetanud Rosario Riikliku Ülikooli tsiviilehituse insenerina.

Rossi oli aastatel 2005–2013 Argentina parlamendi alamkoja liige.

Rossi on olnud kahel korral Argentina kaitseminister (3. juuni 2013–9. detsember 2015 ja 10. detsember 2019–10. august 2021).

Alates 15. veebruarist 2023 on Rossi Argentina ministrite kabineti ülem.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on neli last.

## Välislingid
* Agustín Rossi koduleht (hispaania keeles)
Lääne

**Lääne** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lääne 511 inimesel: 235 mehel ja 276 naisel. Perekonnanimede levikult on Lääne meeste puhul 229. ja naiste puhul 205. kohal. Perekonnanimi Lääne on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 21,7.

## Nime kandjaid
*Amanda Lääne, eesti näitleja ja laulja (1897–1985)
*August Lääne, eesti näitleja ja lavastaja (1899–1976) 
*Jaan Lääne, eesti vaimulik (1899–1977)
*Tiit Lääne, eesti spordiajakirjanik (1958–)
*...

## Viited
Sahle-Work Zewde

**Sahle-Work Zewde** (amhara keeles ሳህለወርቅ ዘውዴ; sündinud 21. veebruaril 1950) on Etioopia diplomaat, riigi esimene naispresident. Etioopia parlament valis ta 25. oktoobril 2018 ühehäälselt presidendiks.

Sahle-Work on olnud ÜRO peasekretär António Guterresi eriesindaja Aafrika Liidu (AL) juures ning asepeasekretärina ÜRO esindaja AL-i juures.

Ajakiri Forbes nimetas Sahle-Worki 2019. aasta detsembris Aafrika mõjukaimaks naiseks, maailma edetabelis oli ta naistest 93. kohal. 

## Viited
Seim (Poola)

Poola Vabariigi **Seim** (poola keeles ametliku nimega *Sejm Rzeczypospolitej Polskiej*) on Poola parlamendi alamkoda. Sellesse kuulub 460 parlamendiliiget, kes valitakse võrdeliste valimiste põhimõttel iga 4 aasta tagant. Seimi tööd juhib spiiker, ametliku tiitliga Poola Vabariigi Seimi marssal (*Marszałek Sejmu Rzeczypospolitej Polskiej*).

Valimiskünnis on erakondadele 5%, valimisliitudele 8% ning vähemusrahvaste esindajatele pole seda määratud. Viimastel valimistel, mis toimusid 13. oktoobril 2019, sai kõige rohkem kohti Õiguse ja Õigluse erakonna valimisliit teiste rahvuskonservatiivsete erakondadega (240 kohta), teisele kohale tuli liberaalne valimisliit Kodanike Koalitsioon (155 kohta). 

Seim asutati 14. sajandil.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Julien Nkoghe Bekale

**Julien Nkoghe Bekale** (sündinud 9. jaanuaril 1962) on Gaboni poliitik, alates 12. jaanuarist 2019 kuni 16. juulini 2020 Gaboni peaminister. President Ali Bongo Ondimba nimetas ta ametisse pärast ebaõnnestunud riigipöördekatset.

## Poliitiline karjäär
Bekale kuulub Gaboni Demokraatlikku Parteisse. Ta on olnud valitsuskabineti liige nii Ali Bongo kui ka Omar Bongo valitsusaegadel. Näiteks oli ta 2009. aastal nafta-, gaasi- ja süsivesinikeminister ning 2011. aastal transpordi- ja taristuminister. 

### Peaminister
Peaministriks saades vahetas Bekale välja ainult ühe ministri, Emmanuel Norbert Tony Ondo Mbast sai uus energeetikaminister. Ta nimetas oma valitsuse ametisse 12. jaanuaril 2019 Maroko pealinnas Rabatis.

## Viited
Adama Barrow

**Adama Barrow** (sündinud 16. veebruaril 1965) on Gambia poliitik ja kinnisvaraarendaja, alates 19. jaanuarist 2017 Gambia president.

Barrow sündis Mankamang Kunda külas, mis asub Basse Santa Su linna lähedal. Ta õppis Crab Island Secondary Schoolis ja Muslim High Schoolis, kus sai ka stipendiumit. 

Pärast kooli lõpetamist töötas ta müügijuhina energeetikaettevõttes Alhagie Musa & Sons. 2000. aastate alguses kolis ta Londonisse, kus õppis kinnisvaraarendust ja töötas õpingute kõrvalt turvamehena. 2006. aastal naasis ta kodumaale ning asutas kinnisvarafirma Majum Real Estate, mida juhtis kümme aastat. Ta oli opositsioonierakonna Gambia Ühendatud Demokraatlik Partei (UDP) laekur ning 2016. aasta septembris sai selle juhiks, kui eelmine juht vangi mõisteti. Barrow valiti 2016. aasta presidendivalimisteks UDP kandidaadiks. Hiljem avalikustati, et ta kandideerib iseseisvalt, kuid opositsiooni kuuluvatest erakondadest moodustatud valimisliidu Coalition 2016 toetusel.

Ta kogus valimistel 43,34% häältest, sellest piisas, et võita peaaegu 26 aastat võimul püsinud Yahya Jammeh. Jammeh tunnustas algul valimistulemusi, kuid siis muutis meelt; Barrow oli sunnitud pagema Senegali. Adama Barrow nimetati presidendiks Gambia saatkonnas Senegalis 19. jaanuaril 2017, Jammeh läks kaks päeva hiljem eksiili. Uus president Barrow saabus kodumaale 26. jaanuaril.

2021. aasta novembris teatas Adama Barrow, et kandideerib 2024. aasta presidendivalimistel.

## Viited
Kirjanikupalk

**Kirjanikupalk** on valitud Eesti kirjanikele makstav igakuine tasu, mille eesmärk on võimaldada kutselistele kirjanikele ja ilukirjanduse tõlkijatele pühendumist loomingulisele tegevusele. 

Kirjanikupalk määratakse kolmeks aastaks ning seda makstakse Eestis alates 2016. aastast. Kirjanikupalk tagab palgasaajatele kõik sotsiaalsed garantiid. Palka maksab kirjanikele Eesti Kirjanike Liit ja raha selleks eraldab Kultuuriministeerium. 

Kuni 2018. aastani arvestati kirjaniku kuupalga suurus määramise aastast üle-eelmise aasta Eesti keskmise kuupalga põhjal. Näiteks kujunes 2016. aastal kirjanikupalka saama hakanute brutopalgaks 1005 eurot ja netopalgaks 805,86 eurot kuus. Alates 2019. aastast on kirjaniku brutopalk 1,1-kordne kultuuritöötaja miinimumpalk, mis 2019. aastal oli 1430 eurot.

## Kandideerimine
Kirjanikupalgale võivad kandideerida erialaselt aktiivsed loomingulises tippvormis kirjanikud ja ilukirjanduse tõlkijad, kes soovivad kolme järgmise aasta jooksul pühenduda erialasele loometööle ning on Eesti kodanikud või isikud, kellel on Eestis elamise ja töötamise luba. Kandidaat ei pea olema loomeliidu liige.

Kandideerimiseks tuleb esitada avaldus ja motivatsioonikiri koos kolme järgmise aasta loominguliste kavadega ning ülevaade viimaste aastate loomingulisest tegevusest ja olulisematest meediakajastustest.

## Kirjanikupalga saajate valimine
Kirjanikupalga saajad valib taotluse esitanute seast ekspertide komisjon, kuhu seni on kuulunud Eesti Kirjanike Liidu, Eesti Rahvusraamatukogu, Eesti Kirjanduse Teabekeskuse, Eesti Lastekirjanduse Keskuse ja Eesti Kirjastuste Liidu esindajaid.

Esimesel aastal oli kirjanikupalga saajaid viis. Kultuuriministeeriumi eesmärk on suurendada kirjaniku- ja kunstnikupalga saajate hulk 2021. aastaks 30ni, kellest 15 on kirjanikupalga saajad ja 15 kunstnikupalga saajad.

## Kirjanikupalga saajad
### 2016–2018
2015. aastal otsustati määrata kirjanikupalk kolmeks aastaks järgmistele kirjanikele:
* Maarja Kangro
* Indrek Koff
* Mihkel Mutt 
* Jürgen Rooste 
*Triin Soomets (Tõnu Õnnepalu loobus kirjanikupalgast, kuna ei tahtnud, et kirjutamisest saaks tema jaoks avalik kohustus.)

### 2017–2019
* Mehis Heinsaar 
* Eeva Park 
* Jan Kaus 
* Hasso Krull

### 2018–2020
* Piret Raud
* Maimu Berg
* Kätlin Kaldmaa

### 2019–2021
* Adam Cullen 
* Contra
* Kalju Kruusa
* Leelo Tungal
* Kauksi Ülle

### 2020–2022
* Holger Kaints
* Mart Kivastik
* Anti Saar
* Urmas Vadi
* Kai Aareleid (Tõnu Õnnepalu loobus taas kirjanikupalgast.)

### 2021–2023
* Veronika Kivisilla
* Mudlum
* Kaur Riismaa
* Lauri Sommer
* Jaanus Vaiksoo

### 2022–2024
* Jüri Kolk
* Peeter Sauter
* Reeli Reinaus
* Margit Lõhmus
* Tõnis Vilu

### 2023–2025
* Kristiina Ehin 
* Maria Esko 
* Eva Koff 
* Kairi Look 
* Lilli Luuk

### 2024–2026
*Andrus Kasemaa
*Mika Keränen
*Igor Kotjuh
*Hasso Krull
*Sigrid Tooming

### 2025–2027
*Kristjan Haljak
*Mart Kangur
*Katrin Pauts
*Ave Taavet
*Andra Teede

### 2026-2028

* Aliis Aalmann
* Heli Allik
* Sveta Grigorjeva
* Mirjam Parve
* Elo Viiding

## Vaata ka
* Kunstnikupalk

## Viited
Nana Akufo-Addo

**Nana Addo Dankwa Akufo-Addo** (sünninimi **William Addo Dankwa Akufo-Addo**; sündinud 29. märtsil 1944) on Ghana jurist ja poliitik, kes oli 7. jaanuarist 2017 kuni 7. jaanuarini 2025 Ghana president. Ta oli aastatel 2001–2003 Ghana kohtuminister ja 2003–2007 John Agyekum Kufuori valitsuse välisminister.

Nana Addo kandideeris Uue patriootliku partei (NPP) esindajana presidendiks nii 2008. kui ka 2012. aasta valimistel, kuid kaotas mõlemal korral Rahvusliku demokraatliku kongressi (NDC) kandidaadile (vastavalt John Atta Millsile ja John Dramani Mahamale). Teisel korral polnud ta kaotusega nõus ning kaebas valimistulemused kohtusse, Ghana ülemkohus otsustas siiski Mahama kasuks. Ta kandideeris 2016. aastal uuesti NPP eest ning sellel korral kogus esimeses hääletusvoorus 53,85% häältest; tegu oli esimese korraga riigi ajaloos, kui opositsioonikandidaat esimeses voorus enamuse häältest kogunud on.

2021. aasta detsembris kohustus Nana-Akufo Addo presidendiks jääma ainult kaheks ametiajaks, seega mitte esitama oma kandidatuuri 2024. aasta valimistel.

## Viited
Miyazaki

**Miyazaki** (jaapani 宮崎) on linn Jaapanis, Miyazaki prefektuuri keskus. Asub Vaikse ookeani rannikul. Linna haldusalasse jääb Aoshima saar.

2020. aasta alguses oli linnas 398 324 elanikku.

Linnas asub Heiwadai torn (algselt Hakkō ichiu monument), mis püstitati 1940. aastal legendaarse Jimmu keisri palee kohale Heiwadai parki.

4 km kaugusel kesklinnast, mererannas asub Miyazaki lennujaam.

Kuroshio hoovuse tõttu on linnas meeldivalt soe kliima.

Linnas tegutseb Miyazaki Linnaülikool.

## Viited

## Välislingid
*Miyazaki koduleht
Zakes Mda

**Zakes Mda** (kodanikunimega *Zanemvula Kizito Gatyeni Mda*; sündinud 6. oktoobril 1948 Herschelis Joe Gqabi ringkonnas Ida-Kapimaa provintsis) on Lõuna-Aafrika Vabariigi kirjanik.

Ta sündis meditsiiniõe ja kooliõpetaja (hilisema juristi) peres.

Eesti keelde on tõlgitud tema 1995. aasta teos "Suremise viisid" ("Ways of Dying"), see ilmus 2019. aastal sarjas "Loomingu Raamatukogu", tõlkija Heili Sepp.
Lendva

**Lendva** (ka *äkiline*, rabandus, *rabatis*, *läbilööja* jms) on sellise terava valu rahvapärane nimetus, mis tekib äkki kas nimmepiirkonnas (lumbaago) või mujal. Sama rahvapärane nimetus võib tähendada ka ootamatut südamerabandust. 

Rahvapärimuse kohaselt on lendva põhiliselt kahe terava otsaga peerg või Lõuna-Eestis nool, mis on nõia tehtud ja lennutatud koduloomade, vahel ka inimeste pihta kohe surmamiseks või äkilise valu tekitamiseks. Kohati oli levinud ka ettekujutus, et lendvat või rabandust põhjustab suur nõel, õlepea või puupulk, mille saadab välja pahasoovija-vihavaenlane või kiuslik naaber, kes haub kättemaksu.
 
Rabanduseks kutsuti lisaks raskesti ravitavaid või peaaegu ravimatuks peetavaid haigusi, mis rabasid inimest või looma kas nõia saadetud või iseseisva haigusehaldjana. Rabandust oskasid teha nõiad, nagu ka seda arstida. Usk lendva- ja rabandusesaatjatesse nõrgenes kiiresti 19. sajandil, kauem püsisid kasutuses aga rahvameditsiini ja rahvaveterinaaria võtted, samuti lendvat tõrjuv sõnamaagia ja palved.

Lendva, ka *lendaja* või *lennus*, esineb põhjaeesti murdeis kohati varavedaja ehk tulihänna tähenduses.
 
## Viited

## Välislingid
* Mare Kõiva. Lendva
* Signe Susi. Rahvauskumused lendvast
Ede (eesnimi)

**Ede** on eesti naisenimi. Ungaris on see mehenimi (mugandus nimest Edvárd (Eduard)).

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ede 76 naisel. Ede oli populaarsuselt 900. naisenimi.

Ede oli keskmiselt 50 aasta vanune (mediaanvanus oli 48). Kõige populaarsem oli eesnimi Ede vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,19.

## Tuntud nime kandjaid
*Ede Kurrel, eesti metalli- ja ehtekunstnik
*Ede Raadik, eesti kunstnik
*Ede Szigligeti, ungari kirjanik
*...

## Viited

## Välislingid
*
Luutsniku kool

**Luutsniku kool** asus Võrumaal praeguses Rõuge vallas ja töötas aastatel 1928–1971.

Luutsniku kooli kohta on vähe kirjalikke ülestähendusi. Hea ülevaate annab Haanja Koolis tehtud Taavi Sügise uurimistöö (juhendaja õp. Evi Lestberg).

Enne kooli asutamist töötasid ümbruskonnas Mustahaba, Vaarkali, Pundi ja Kikre külakool.

## Luutsniku kooli juhatajad ja direktorid
* 1928–1944 Friedrich Harju
* 1944–1951 Hille Roomet
* 1951–1953 Irene Eisen
* 1953–1956 Zaide Roosa
* 1956–1969 Linda Helm (Kuljus)
* 1969–1971 Leida Tiks

## Viited
Vladislav Vinogradov

**Vladislav Petrovitš Vinogradov** (vene keeles Владислав Петрович Виноградов; 11. september (vkj 29. august) 1899 Kuznetsovo, Tsarevokokšaiski maakond, Kaasani kubermang – 13. aprill 1962 Moskva) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane ja malefunktsionäär, intendanditeenistuse kindralleitnant (1943). 

Vinogradovi isa Pjotr Vinogradov oli mari rahvusest vaimulik. Pärast isa surma kolis perekond Tšeboksarõsse. Vinogradov võttis osa esimesest maailmasõjast ja kodusõjast. 1920. aastal määrati ta Tšuvaššia sõjakomissari abiks. Aastatel 1927–1930 oli ta Frunze-nimelise Sõjaväeakadeemia tagala ja varustuse teaduskonna kuulaja. 

Suures Isamaasõjas juhatas ta rinde tagalateenistust. Detsembris 1941 ülendati ta kindralmajoriks, märtsis 1943 kindralleitnandiks. Aprillis 1944 moodustati 3. Valgevene rinne, mille juhatajaks määrati Ivan Tšernjahhovskõi. Tema asetäitjaks tagala alal sai Vinogradov.

Septembrist 1944 kuni märtsini 1945 oli Vinogradov Liitlaste Kontrollkomisjoni Rumeenias ülema asetäitja (ülemaks oli Nõukogude Liidu marssal Rodion Malinovski, kes aga oli seotud rinde juhtimisega ja seetõttu lasus kontrollkomisjoni juhtimine faktiliselt Vinogradovi õlgadel). 10.–12. septembril 1944 osales ta Moskvas peetud läbirääkimistel Rumeeniaga vaherahu sõlmimise osas. Kuue kuu jooksul, mis Vinogradov oli seotud komisjoniga, õppis ta selgeks rumeenia keele.
 
Pärast sõda töötas Vinogradov NSV Liidu teedeministri asetäitjana (1946–1948) ja seejärel NSV Liidu relvajõudude tagala staabiülema asetäitjana (1948–1949). 1951. aastal läks kindralleitnant Vinogradov tervislikel põhjustel erru.

Vinogradov juhtis aastatel 1947–1949 Üleliidulist Male-kabesektsiooni, 1952–1954 Üleliidulist Malesektsiooni ja 1961. aastast kuni oma surmani oli ta NSV Liidu Maleföderatsiooni esimees.

Vinogradov valdas inglise, prantsuse, saksa, rumeenia, ladina ja vanakreeka keelt.

Ta on maetud Novodevitšje kalmistule.

## Tunnustus
*1945 – Rumeenia Krooni ordeni suurirst

## Viited

## Välislingid
*
Vladimir German

**Vladimir Jevgenjevitš German** (vene keeles Владимир Евгеньевич Герман; 10. november 1906 Iljinskoje, Vladimiri kubermang – 1988) oli Nõukogude Liidu malefunktsionäär, ajakirjanik ja literaat. 

German oli aastatel 1939–1941 ja 1945–1947 üleliidulise male-kabesektsiooni esimees.

1932. aastal valiti ta NSV Liidu Ajakirjanike Liidu liikmeks. Ta töötas üle 30 aasta kirjastuses Fizkultura i Sport.

German võttis osa Suurest Isamaasõjast. 1941. aasta juuni lõpul läks vabatahtlike pataljoniga rindele, hiljem sõdis kapteni auastmes polguluure komandörina. Oktoobris 1942 autasustati teda Punalipu ordeniga. Pärast sõda naasis ta endisele ametikohale.  

## Välislingid
*Герман Владимир Евгеньевич. sport-strana.ru
Mihhail Harlamov

**Mihhail Averkijevitš Harlamov** (vene keeles Михаил Аверкиевич Харламов; 8. november (vkj 26. oktoober) 1913 Minsk – 16. november 1990 Moskva) oli Nõukogude Liidu riigitegelane ja malefunktsionäär. 

Harlamov lõpetas 1940. aastal Tšernõševski-nimelise Moskva Filosoofia, Kirjanduse ja Ajaloo  Instituudi ajalooõpetaja erialal ja 1942. aastal Moskvas ÜK(b)P Keskkomitee juures asuva Kõrgema Parteikooli. Töötas ÜK(b)P Keskkomitee aparaadis. 

Aastatel 1949–1951 oli ta NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Raadiokomitee aseesimees, ühtlasi Üleliidulise Male-kabesektsiooni (1949–1951) ja Üleliidulise Malesektsiooni esimees (1951–1952).

1953. aastal suunati Harlamov tööle NSV Liidu Välisministeeriumi, tõusis seal trükisõnaosakonna juhatajaks (1958–1962). 

Aastatel 1962–1964 juhtis Harlamov NSV Liidu Ministrite Nõukogu Televisiooni ja Raadio Riiklikku Komiteed.

Aastatel 1968–1975 oli ta NSV Liidu Välisministeeriumi  ajaloolis-diplomaatia valitsuse ülem ja 1975–1980 New Yorgis NSV Liidu alalise esindaja esimene asetäitja ÜRO-s. 1975. aastal teenis ta välja erakorralise ja täievolilise suursaadiku diplomaatilise teenistusastme.

1980. aastast töötas Haramov taas Moskvas; oli aastatel 1980–1986 NSV Liidu Kirjastuste, Polügraafia ja Raamatukaubanduse Riikliku Komitee aseesimees.

## Välislingid
*Харламов Михаил Аверкиевич. knowbysight.info
David Granger

**David Arthur Granger** (sündinud 15. juulil 1945 Georgetownis) on Guyana poliitik ning erusõjaväelane, kes oli 16. maist 2015 kuni 2. augustini 2020 Guyana president. Ta on olnud Guyana kaitseväe juhataja ning pärast seda aastatel 1990–1992 riikliku julgeoleku nõunik. Aastatel 2012–2015 oli ta Guyana rahvusassamblees opositsiooniliider.

Granger oli opositsiooni presidendikandidaat 2011. aasta valimistel, kuid kaotas Donald Ramotarile. Ta valiti presidendiks 2015. aasta valimistel; ta kaotas 21. detsembril 2018 toimunud umbusaldushääletuse, ennetähtaegsed valimised on planeeritud toimuma 2. märtsil 2020.

## Viited
Irina Berezina

**Irina Berezina** (ukraina keeles Ірина Березіна *Irõna Berezina*; vene keeles Ирина Березина *Irina Berezina*; sündinud 7. juulil 1965 Kiievis) on Austraalia maletaja ja maletreener, rahvusvaheline meister (1999). 

Berezina  kuulus aastatel 1981–1982 Ukraina NSV noortekoondisse. Ta on lõpetanud Kiievi Riikliku Kehakultuuri Instituudi maleosakonna. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist emigreerus Austraaliasse. 

Berezina sai FIDE-lt 1993. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 1999. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse. 1999. aastal tuli ta Austraalia ja viiel korral (2002, 2005, 2007, 2011, 2013) on tulnud Austraalia ja Okeaania naiste malemeistriks.

Berezina võttis osa kahest MM-i tsooniturniirist: 1993. aastal Jakartas jagas esikohta ja 1995. aastal Genting Highlandsis sai esikoha ja edasipääsu samal aastal Chișinăus peetud tsoonidevahelisele turniirile, kus 52 osavõtja seas jäi jagama 39.–42. kohta.  Ta on mänginud ka kolmel (2006, 2012, 2015) naiste maailmameistrivõistluste turniiril (64 osavõtjat, nokautsüsteem), kuid edutult (kaotused avaringis).

Austraalia naiskonna koosseisus on ta mänginud seitsmel naiste maleolümpial (1994, 1996, 2000–2006, 2014). Ta tegutseb ka treenerina. Sai FIDE-lt 2005. aastal FIDE treeneri nimetuse.

Tema abikaasa on rahvusvaheline meister Vladimir Feldman.

## Välislingid
*Irina Berezina FIDE andmebaasis
Moses Nagamootoo

**Moses Veerasammy Nagamootoo** (tamili keeles மோசஸ் வீராசாமி நாகமுத்து; sündinud 30. novembril 1947) on Guyana poliitik ja kirjanik, kes oli 20. maist 2015 kuni 2. augustini 2020 Guyana peaminister.

## Elu ja karjäär
Nagamootoo sündis Briti Guiana Whimi külas (tänapäeval Ida-Berbice-Corentyne piirkond). Ta on tamili-india päritolu. Ta on töötanud õpetaja, ajakirjaniku ning hiljem advokaadina.

Aastal 1992 valiti ta Kodanike Progressipartei (PPP) nimekirjas Guyana rahvusassmableesse. Hiljem oli ta nii teabeminister kui ka kohalike omavalitsuste minister. Ta jäi valitsusse nii Cheddi Jagani, Samuel Hindsi, Janet Jagani kui ka Bharrat Jagdeo ametiaegadel. Aastal 2000 astus ta ministrikohalt tagasi, kuid jäi parlamendi liikmeks kuni 2011. aastani, kui ta astus välja PPP-st, mille liige ta oli olnud alates 1964. aastast.

Nagamootoost oli meedia andmetel saamas 2011. aastal PPP presidendikandidaat, kuid ta astus sama aasta 24. oktoobril erakonnast välja. Oma otsust põhjendas ta vajadusega "rohkematele ideedele ning uuele dialoogile Guyana majanduse ja välispoliitika küsimustes". Nagamootoo liitus opositsioonierakonnaga Muutuse Allianss (AFC) ning ta taasvaliti parlamenti.

Pärast opositsiooniliidu võitu 2015. aasta valimistel, nimetati Nagamootoo 20. mail 2015 peaministriks ning esimeseks asepresidendiks. Ta pidi juba 12. juunil 2015 presidendi kohuseid täitma, kui David Granger viibis visiidil Ameerika Ühendriikides.

### Kirjanikuna
Moses Nagamootoo avaldas 2001. aastal romaani "Hendree's Cure", mis räägib tamili kalurite elust 1950. ja 1960. aastatel.

## Viited
Jovenel Moïse

**Jovenel Moïse** (26. juunil 1968 Trou-du-Nord – 7. juuli 2021 Pétion-Ville) oli Haiti ettevõtja ja poliitik, alates 7. veebruarist 2017 kuni surmani Haiti president.

Ta võitis 2016. aasta Haiti presidendivalimised, teda kutsuti tagasi astuma alates 2018. aasta juulist väldanud meeleavaldustel, kuid need ei viinud soovitud tulemuseni ja kasvasid 2019. aastal üle poliitiliseks kriisiks. Ta mõrvati 7. juulil 2021.

## Vaata ka

*Jovenel Moïse'i atentaat

## Viited
Jean-Michel Lapin

**Jean-Michel Lapin** on Haiti poliitik, kes oli 21. märtsist 2019 kuni 4. märtsini 2020 Haiti peaministri kohusetäitja. Hoolimata sellest, et ta teatas 23. juulil 2019 oma tagasiastumisest, jätkas ta ametis veel üle poole aasta; Haiti parlament hääletas tema alaliseks peaministriks nimetamise vastu neli korda. Lapini asemel määrati peaministrikandidaadiks Fritz William Michel, kuid temagi ei pälvinud parlamendi poolehoidu.

## Elu
Ta alustas oma karjääri riigisektoris kullerina. Hiljem töötas ta rahvatervise ministeeriumis ning Haiti rahvusraamatukogu juhtkonnas.

Enne peaministriks nimetamist oli ta kultuuri- ja kommunikatsiooniminister.

## Viited
Alejandro Giammattei

**Alejandro Eduardo Giammattei Falla** (sündinud 9. märtsil 1956 Guatemalas) on Guatemala poliitik. 14. jaanuarist 2020 kuni 14. jaanuarini 2024 oli ta Guatemala president.

Ta on varem olnud Guatemala vanglasüsteemi direktor. Giammattei kandideeris presidendiks nii 2007., 2011., 2015. kui ka 2019. aastal; viimane kord tõi talle ka oodatud edu.

## Poliitilised vaated
Ta on lubanud taastada surmanuhtluse ning "purustada vägivaldsed jõugud, võidelda vaesusega, et peatada riigist väljaränne, ning teha lõpp "tülgastavale" korruptsioonile". Ta ei poolda samasooliste abielu ega aborti ning usub tsiviilelanikele rahu saavutamiseks sõjaväe kasutamise vajalikkusesse.

## Viited
Francisco Guterres

**Francisco Guterres** (rahva seas tuntud kui **Lú-Olo**; sündinud 7. septembril 1954) on Ida-Timori poliitik, alates 20. maist 2017 kuni 20. maini 2022 Ida-Timori president. 

Ta on ühtlasi ka erakonna Fretilin juht, aastatel 2002–2007 oli ta Ida-Timori parlamendi president. Ta kandideeris Fretilini eest nii 2007. kui ka 2012. aasta valimistel, kuid kaotas mõlemal korral üksikkandidaadile. 2017. aastal uuesti kandideerides oli tal endise peaministri Xanana Gusmão ja tema partei, Timori Taastamise Rahvuskongressi (CNRT), toetus ning ta valiti presidendiks.

## Viited
Aaron Smuts

**Aaron Smuts** on USA filosoof.

Ta on 2017. aastast Rhode Island College'i filosoofia osakonna juhataja.

## Looming
### Armastus ja surm: vastupanuvõime probleem
Artiklis "Love and Death: The Problem of Resilience" väidab Smuts, et lähedase inimese surmast ülesaamine on kahetsusväärne sellepärast, et see tähendab hoolimast lakkamist.

## Publikatsioone
*Is it Better to Love Better Things? – Tony Milligan, Christian Maurer, Kamila Pacovská (toim). *Love and Its Objects*, 2015.
**Welfare, Meaning, and Worth*, Routledge 2016.
**Philosophy of Film: An Introduction*, Routledge 2016.
*Love and Death: The Problem of Resilience. – Michael Cholbi (toim). *Immortality and the Philosophy of Death*, Rowman & Littlefield 2016, lk 173–188.
*On Transwomen and Sports: Evaluating the Arguments. – *Arc Digital*, 6, 2019.

## Välislingid
*Koduleht
Vasílis Kikílias

**Vasílis Kikílias** (kreeka keeles *Βασίλης Κικίλιας*; sündinud 15. mail 1974 Ateenas) on Kreeka poliitik, arst-ortopeed ja endine korvpallur, ta on erakonna Uus Demokraatia liige. Ta oli aastatel 2014–2015 Kreeka kodanikukaitse minister. Ta on 9. juulist 2019 Kreeka tervishoiuminister.

Ta on lõpetanud aastal 2002 Ateena ülikooli meditsiinikooli. Ta jätkas õpinguid rahvatervise riikliku kooli juhtimis- ja tervishoiuüksuste osakonnas, kus ta sai magistrikraadi 2008. aastal. 2011. aastal anti talle Ateena ülikooli meditsiinikoolis doktorikraad.

Ta on mänginud tipptasemel korvpalli mitmes klubis.

Ta oli 10. juunist 2014 kuni 27. jaanuarini 2015 Kreeka kodanikukaitse minister.

9. juulist 2019 on ta Kreeka tervishoiuminister.

## Välislingid
* Vassilis Kikiliase koduleht
Tsisternvagun

**Tsisternvagun** ehk **paakvagun** (inglise keeles *tank car*) on vagun, mida kasutatakse vedelike ja veeldatud gaaside veoks. Tsisternvagunitega veetakse peamiselt „heledaid“ naftasaadusi (diislikütus, autobensiin jms) ja „tumedaid“ naftatooteid (toornafta ja kütteõli), tööstuslikke kemikaale, toiduainete tööstuse toorainet ja toidukaupu (toiduõlid jms). 

Tsisternvagunitel on üleval täiteluuk ja all torustike ja ventiilidega tühjendusseade. Tühjendusseade kujutab endast mehaaniliselt avatavat luuki vaguni põhjas või tühjendustorude ja ventiilide süsteemi, kust vedelik isevoolu teel väljub. Mõnel juhul on nähtud ette ka tsisterni tühjendamine survega (ülerõhuga). 

## Peamised tsisternvagunite liigid
**Universaalvaguniga** võib vedada mitmesuguseid vedelikke. Paagil on ülaluuk ja alumine tühjendusseade. Kaubaliigi vahetamisel/muutmisel tuleb paak enne pesta või aurutada. Erinevate vedelike veol on omavahel lubatud vahetada ainult naftatoodete tsisterne. Nende vahepealne pesu enne muude naftasaaduste vedu on ökonoomsem kui iga naftasaaduse tarvis oma tsisternipargi soetamine. 

**Masuuditsistern** on toornafta ja tumedate naftasaaduste veoks. Paagil on ülemine luuk ja alumine tühjendusseade, sageli ka auru- või elektrisoojendusseadmed. **Bituumenitsistern** on sitkete naftasaaduste veoks.  

**Bensiinitsistern** on mõeldud heledate naftasaaduste veoks. Üldjuhul sellel alumist tühjendusseadet ei ole. 

Osa tsisternvaguneid on kahe paagiga, kus kaupa sisaldaval tsisternil on ümber omakorda paak. Selliseid vaguneid kasutatakse ainete veol, mida saab laadida ainult kuumalt, vedelas olekus. Tavatemperatuuridel muutuvad need ained tahkeks (nt bituumen, tõrv ja vaha). Kauba uuesti ülessoojendamine ning vedelasse olekusse viimine, toimub auru juhtimisega kahe tsisterni vahelisse ruumi. 

Tsisternvagunid on nelja- ja kaheksateljelised. Kaheksateljelised tsisternvagunid on kasutusel ainult naftasaaduste (peamiselt kütused) ja teatud kemikaalide veol. Kandejõud on neljateljelistel tsisternvagunitel enamasti 60–66 tonni ja kaheksateljelistel 120–125 tonni. Tsisterni maht on kaheksateljelistel vagunitel 140–161 m3, neljateljelistel naftatoodete veoks mõeldud vagunitel 61–91 m3. Toodetakse ka väikeste tsisternidega, kemikaalide veoks ette nähtud vaguneid. Nii veetakse kangeid happeid tsisternidega, mille ruumala on vahemikus 32–38 m3. 

## Viited