open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Raudteepeatus Olaines pagasta nams

**Raudteepeatus Olaines pagasta nams** (tõlkes *Olaine vallamaja*) oli raudteepeatus  Riia-Jelgava raudteeliinil. Peatus asus praegusest Jaunolaine raudteepeatusest paarsada meetrit Jelgava suunas.

Peatus avati aastal 1928 ja suleti aastal 1935.

## Viited

## Välislingid

* Peatus vanal kaardil
Jolin Tsai

**Jolin Tsai** (hiina keeles 蔡依林, *[[pinyin]]*is *Cài Yīlín*; sündinud 16. septembril 1980 Xinzhuangis Taiwanil) on Taiwani poplaulja, laulukirjutaja ja näitleja. 

## Diskograafia
* "1019" (1999)
* "Don't Stop" (2000)
* "Show Your Love" (2000)
* "Lucky Number" (2001)
* "Magic" (2003)
* "Castle" (2004)
* "J-Game" (2005)
* "Dancing Diva" (2006)
* "Agent J" (2007)
* "Butterfly" (2009)
* "Myself" (2010)
* "Muse" (2012)
* "Play" (2014)

## Kontserditurneed
* J1 World Tour (2004-06)
* Dancing Forever World Tour (2006-09)
* Myself World Tour (2010-13)
* Play World Tour (2015-16)

## Välislingid
*Jolin Tsai at Warner Music Taiwan
Blukase raudteepeatus

**Blukase raudteepeatus** oli raudteepeatus Riia-Jelgava raudteeliinil. Peatus asus Olaine ja Dalbe jaamade vahel Blukase talu juures. 

Peatus avati aastal 1928 ja suleti Teise maailmasõja ajal.

## Viited

## Välislingid

* Peatus vanal kaardil
Pali oja

**Pali oja** (ka **Ruudiküla peakraav**) on peakraav Sakala kõrgustiku idaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Ärmä jõe vasakpoolne lisajõgi.

Kraavi pikkus on 6,6 km, valgla pindala 7,6 km², langus 13,5 m ja lang 2,05 m/km. Kraav saab alguse Kibeküla külas 61,5 m kõrgusel ning suubub Verilaske ja Saareküla küla piiril 48 m kõrgusel vasakult poolt Ärmä jõkke 6,5 km kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Kleist

**Kleist** on Saksamaalt Pommerist pärit aadlisuguvõsa, kelle esindajad tegutsesid ka Baltikumis. 

Aadlisuguvõsast on teateid alates 1289.

1823 kanti suguvõsa Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse. 1841 kanti Kleist aus dem Hause Susten Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Vildoga raudteepeatus

**Vildoga raudteepeatus** oli raudteepeatus Valga–Riia raudteeliinil. Peatus asus Līgatne ja Sigulda jaamade vahel Vildoga vallas. 

Peatus avati aastal 1928 ja suleti aastal 1948.

## Viited

## Välislingid

* Peatus vanal kaardil
Hilda Heine

**Hilda Cathy Heine** (sündinud 6. aprillil 1951 Majuro atollil) on Marshalli Saarte poliitik ja pedagoog, alates 3. jaanuarist 2024 on ta Marshalli Saarte president. Ta oli Marshalli Saarte president ka aastatel 2016–2020.

## Haridus
Heine õppis Ameerika Ühendriikide kõrgkoolides. 1970. aastal lõpetas ta Oregoni ülikoolis bakalaureuseõppe. 1975. aastal lõpetas ta magistriprogrammi Hawaii ülikoolis ning 2004. aastal kaitses Lõuna-California ülikoolis magistritöö ning sai doktorikraadi haridusteaduse alal. Ta oli sealjuures ka esimene Marshalli Saarte elanik, kes on doktorikraadi saanud.

## Töökäik
26. jaanuaril 2016 valiti Heine Marshalli Saarte presidendiks. Ta oli riigi ja ühtlasi kõikide Mikroneesia riikide esimene naispresident. Lisaks oli ta alles neljas naine, kes on olnud Okeaania iseseisva riigi valitsusjuht (enne teda olid olnud Jenny Shipley ja Helen Clark Uus-Meremaal ning Julia Gillard Austraalias). Tema ametiaeg kestis kuni 13. jaanuarini 2020. Enne presidendiametit oli ta haridusminister.

2024. aasta jaanuaris valiti Heine taas Marshalli Saarte presidendiks.

## Viited
Ameenah Gurib

**Bibi Ameenah Firdaus Gurib-Fakim** (sündinud 17. oktoobril 1959) on Mauritiuse keemik ja poliitik, kes oli aastatel 2015–2018 Mauritiuse president.

## Lapsepõlv ja haridus
Ameenah Gurib sündis 17. oktoobril 1959 Mauritiusel Surinami külas. Ta kasvas üles Plaine Magnienis ning õppis Saint-Patrice'i algkoolis. Hiljem kolis ta Mahébourg Loreto Conventi ja lõpetas seal keskkooli. Seejärel suundus Gurib Inglismaale Surrey ülikooli keemiat õppima. 1987. aastaks oli ta kaitsnud Exeteri ülikoolis orgaanilise keemia erialal doktorikraadi ning naasis Mauritiusele, et Mauritiuse ülikoolis töötama hakata. 

## Karjäär

### Akadeemilised artiklid
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Viited
Simonetta Sommaruga

**Simonetta Sommaruga** (sündinud 14. mail 1960) on Šveitsi poliitik Sotsiaaldemokraatlikust parteist, Šveitsi liidupresident 2015. ja 2020. aastal. 

Ta on olnud Šveitsi liidunõukogu liige (2010–2022) ning Riikliku justiits- ja politseiameti juht (2010–2018). 

Sommaruga oli Šveitsi asepresident 2014. aastal ning 2015. aastal oli ta esimest korda Šveitsi liidupresidendi ametis. 2019–2023 oli ta Šveitsi transpordi ja kommunikatsiooni minister.

## Teosed
* *Für eine moderne Schweiz. Ein praktischer Reformplan*, kaasautor Rudolf Strahm, Nagel & Kimche, München, 2005, ISBN 3-312-00356-3
* &nbsp;, 10. mai 2001

## Viited
Eesti Korteriühistute Liit

**Eesti Korteriühistute Liit** (lühend **EKÜL**) on 1996. aastal loodud üleriigiline mittetulunduslik organisatsioon, mis esindab ja kaitseb korteriühistute huve riiklikul ja kohalikul tasandil. EKÜL-i liikmeks võivad olla kõik Eesti Vabariigis asutatud ja registreeritud korteriühistud, samuti teised elamute majandamiseks loodud kodanike ning organisatsioonide ühendused.

EKÜL asutati 17. aprillil 1996 Rakveres. 

Liidu peakontor asub Tallinnas. Esindused on lisaks Tartus, Pärnus ja Kuressaares. 2025. aasta seisuga kuulub liitu ligi 1400 korteriühistut. Liit tegutseb korteriühistute valdkonna eestkõnelejana Eesti avalikkuses, osaleb valdkonna seadusloomes, tegeleb täiskasvanute koolitusega ning pakub korteriühistute tegevuse toetamiseks vajalikke teenuseid.

EKÜL-i moto: "**Rahuloleva elanikuni läbi toimiva ühistu!".**

## Eesti Korteriühistute Koolituskeskus
EKÜL-ile kuulub erakool **Eesti Korteriühistute Koolituskeskus**, mis pakub täiendõpet korteriühistute juhtidele ja elamuvaldkonna spetsialistidele. 2016. aastal nimetas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni Elamu- ja Maamajanduse Üksus Eesti Korteriühistute Koolituskeskuse rahvusvahelist tunnustust omavaks ÜRO Eluasemeharta ametlikuks õppekeskuseks. 

## Ajakiri Elamu
EKÜL annab välja korteriühistute **ajakirja Elamu**. Ajakiri ilmub neli korda aastas eesti ja vene keeles.

## Korteriühistute konkursid
Alates 2005. aastast korraldab EKÜL iga-aastast üleriigilist korteriühistute konkurssi kolmes kategoorias
* Edukaim renoveerimisprojekt
* Ilus koduümbrus
* Parim korteriühistu juht

## Rahvusvaheline tegevus
EKÜL on Euroopa elamuorganisatsioonide ühenduse **Housing Europe** liige.

## Välislingid
*Eesti Korteriühistute Liidu koduleht
Ruth Dreifuss

**Ruth Dreifuss** (sündinud 9. jaanuaril 1940) on Šveitsi poliitik Sotsiaaldemokraatlikust parteist. Ta oli Šveitsi liidunõukogu liige aastatel 1993–2002, esindades Genfi kantonit. 

Ta valiti Šveitsi liidunõukokku 1993. aastal sajanda liikmena alates Šveitsi konföderatsiooni loomisest. Ta oli teine naine, kes nõukokku valiti, ning on siiani ainus juudist liige.

Ta valiti Šveitsi liidupresidendiks 1999. aastal ning ta oli esimene naine sellel ametikohal.

## Töö
1972. aastal alustas Ruth Dreifuss tööd Šveitsi Arenguinstituudi teaduslikus ekspertiisis. 1981. aastal valiti ta Šveitsi Kaubanduskoja sekretäriks, kus tema põhilisteks valdkondadeks olid sotsiaalkindlustus, tööseadus ja naiste õigused. Seejärel sai temast 1993. aastal Šveitsi liidunõukogu liige.

## Lisalugemist
* "Dreifuss ist unser Name" ('Dreifuss on meie nimi'), autor Isabella Maria Fischli, Ed. Pendo, 2002, ISBN 3-85842-487-0.
* "Ruth Dreifuss" väljaandes "Women of power – half a century of female presidents and prime ministers worldwide", autor Torild Skard, Bristol: Policy Press, 2014, ISBN 978-1-44731-578-0.

## Viited
Grotthuss

**Grotthuss** (ka Grotthuß, Groithus, Grotthus, Grothaus, Grothus(s) või Grothusen) on Saksamaalt Vestfaallist  pärit aadlisuguvõsa, mille esindajad tegutsesid ka Baltikumis. 

Suguvõsast on teateid alates 12.-13. sajandist.

Suguvõsa jõudis Saksa orduga Baltikumi ja esimest korda mainitakse 13. septembril 1492 Virumaal tegutsevat orduvasalli Otto Groithueß'i.

1620 kanti suguvõsa Kuramaa ja 1747 Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

## Suguvõsa liikmeid
*Otto von Grothuss (1579–1652), Kuramaa  Kapsēde mõisa pärushärra, Kuramaa maamarssal, Kuldīga ülemhauptmann 1620, ülemlinnusekrahv 1624
* Johann Ulrich von Grotthuss  (1753–1815), Kuramaa rüütelkonna sekretär (1792)

## Viited
Hülsen

**Hülsen** oli Friisimaalt pärit aadlisuguvõsa, mille esindajad 16. sajandil rändasid Ida-Preisimaale ja hiljem ka Baltikumi. 

Aadlisuguvõsast on teateid alates 1243.

1800 tõsteti suguvõsa Preisimaal krahvistaatusse.
Hirase Sakugorō

**Hirase Sakugorō** (jaapani keeles 平瀬作五郎; 12. veebruar 1856 – 4. jaanuar 1925) oli Jaapani kunstnik, kunstiõpetaja ja harrastusbotaanik. 

Ta sündis Fukui samurai pojana. 

Jaanuaris 1894 avastas ta hõlmikpuu preparaati uurides õietolmu torus liikuva flagellidega hõlmikpuuspermatosoidi, teise allika kohaselt 1896. aastal. Hirase töötas sel ajal Tokyo Ülikooli Botaanikaaia laboratooriumis kunstnikuna. Hiiglaslik hõlmikpuu, kellelt Hirase uurimismaterjali sai, kasvab seal siiani. Selle juurde on paigaldatud mälestustahvel.

## Panus teaduse arendamisse
Valik uurimistöid 
; *[[Ginkgo biloba]]*:
* 1894a. *Fecundation period of *Ginkgo biloba*.* (jaapani keeles) Bot. Mag., Tokyo 8: 7-9.
* 1894b. *Notes on the attraction-spheres in the pollen-cells of *Ginkgo biloba*.* (jaapani keeles) Bot. Mag., Tokyo 8: 359-60; 361 -364.
* 1895a. *Etudes sur le *Ginkgo biloba. Bot. Mag., Tokyo 9: 239-240.
* 1895b. *Etudes sur la föcondation et l´embryogönie du *Ginkge biloba* *(1). J. Coll Sci. imp. Univ. Tokyo 8: 307-3 22.
* 1896a. *Spermatozoid of *Ginkgo biloba*.* (jaapani keeles) Bot. Mag., Tokyo 10:171.
* 1896b. *On the spermatozoid of Ginkgo.* (jaapani keeles) . Bot. Mag., Tokyo 10: 325-328.
* 1897. *Untersuchungen über das Verhalten des Pollens von *Ginkgo biloba*.* Bot. Zbl. 49: 33-35.
* 1898. *Etudes sur la fécondation et l´embryogénie du *Ginkgo biloba* *(*second mémoire*). J. Coll. Sei. imp. Univ. Tokyo 12: 103-149.

## Viited
Dorothy Ripley

**Dorothy Ripley** (1767 Whitby, Suurbritannia – 10. veebruar 1832 Virginia, Ameerika Ühendriigid) oli inglise misjonär ja kirjanik.
Slidõ (Mogõliv-Podilskõi rajoon)

**Slidõ** (ukraina keeles Сліди) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 806. Pindala on 1,68 km².
Majdan-Bobrõk

**Majdan-Bobrõk** (ukraina keeles Майдан-Бобрик) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 160. Pindala on 0,092 km².
Rechenberg

**Rechenberg** on Saksamaalt pärit aadlisuguvõsa, mille esindajad tegutsesid Saksimaal ja ka Baltikumis. Suguvõsa on saanud nime Rechenbergi linnuse järgi (:de).

Aadlisuguvõsast on teateid alates 1270.

1772 kanti Oswald Ludwig von Rechenberg Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 69 all.

## Suguvõsa liikmeid
*vabahärra Johann Georg von Rechenberg (1610 Cunnersdorf, Oberlausitz – 1664 Dresden), Saksimaa kuurvürstiriigi ülemõuemarssal
*Hans von Rechenberg (surn. 1650/1651, maetud Tallinnas Niguliste kirikusse), Rootsi sõjaväelane (ooberst), Rootsi valitsusaegne Paide asehaldur (1608) ja Pärnu linnuse ja lääni asehaldur (1622), Aseri ja Kose-Uuemõisa mõisa läänimõisnik
*Hans von Rechenberg, Rootsi sõjaväelane, aadeldatud Rootsi kuninga poolt 1653. aastal, kuid ei kantud Rootsi rüütelkonda
*Hans von Rechenberg (surn. 1678), Rootsi sõjaväelane (rittmeister), Aruvalla mõisaomanik
*Oswald Ludwig von Rechenberg (1707 Pohibels, Ida-Preisimaa – 1779), Preisi ja Venemaa keisririigi sõjaväelane (alampolkovnik), Riia garnisoni komandör (1770/1776)
*Adam Bernhard Johann von Rechenberg (sünd. 1764), jurist, notar Riias
**Otto* Hermann *von Rechenberg* (1756–1815  Viiburi), Venemaa keisririigi ametnik, kolleegiuminõunik, tollinõunik, Kameraalpalati liige Viiburis
*Karl Alexander von Rechenberg (1812–1858 Vaasa), Venemaa keisririigi sõjaväelane, kartograaf

## Viited

## Kirjandus
*Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 225-226,
*Essen, Nicolai von: *[[Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft|Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft. Teil: Oesel]]*. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. –559, 692
* Vierteljahrsschrift für Wappen-, Siegel- und Familienkunde. 14. Jahrgang 1886, Hrsg. Herold (Verein), Berlin 1886, S. 490–502.
* Otto Titan von Hefner: J. Siebmacher’s grosses und allgemeines Wappenbuch. in einer neuen, vermehrten Auflage, 1885, S. 62–63.
* Johann Georg Theodor Graesse: Geschlechts-, Namen- und Wappensagen des Adels deutscher Nation. Dresden 1876, S. 128–129.
Kazavtšõn

**Kazavtšõn** (ukraina keeles Казавчин) on küla Ukrainas Kirovohradi oblastis Holovanivski rajoonis.
Tuule tänav (Tartu)

**Tuule tänav** on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas.

Tänav algab Narva maanteelt, teeb käänu ja lõpeb Jänese tänaval. Tänava pikkus on umbes 200 meetrit.

Tänava ääres on Mustaveski tiik.
Virve Krimm

**Virve Krimm** (14. jaanuar 1938 – 5. märts 2017) oli eesti tõlkija.

Ta on tõlkinud üle 50 ilukirjandusteose vene ja inglise keelest eesti keelde, sh Fjodor Dostojevski, Lev Tolstoi, William Boydi, Graham Greene'i, Alexander McCall Smithi ja Daphne Du Maurier' loomingut.

## Tõlkeid

* Fjodor Dostojevski, "Kurjad vaimud". Eesti Raamat, 1997.
* Lev Tolstoi, "Sõda ja rahu". Varrak, 2016.
* Fjodor Dostojevski, "Vennad Karamazovid". Varrak, 2016.

## Välislingid
* Reet Weidebaum "Suri tõlkija Virve Krimm" ERR, 08.03.2017
Uritsk

**Uritsk** (*Урицк*) oli linn Leningradi oblastis.

1918. aastal nimetati Romanovski küla Uritskiks (Moissei Uritski järgi). 1925. aastal sai Uritsk linnaks. 1939. aastal elas Uritskis umbes 20 000 inimest.

Sõjategevuses 1944. aasta jaanuaris sai linn väga tugevasti kannatada.

1950. aastal ühendati Uritsk Leningradi linnaga.
Selim III

**Selim III** (osmanitürgi keeles سليم ثالث *Selīm-i sālis*; 24. detsember 1761 – 28. juuli 1808) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1789–1807. 

Aastast 1792 püüdis ta riiki Euroopa eeskujul uuendada ja sattus seepärast vastuollu vaimulikkonna ja janitšaridega, kes ta kukutasid ja tapsid. Tuntud ka luuletajana ja muusikuna. Ta oli Mustafa III ja Mihrişah Valide Sultaana poeg.
Elise Priks

**Elise Priks** (ka **Eliise Priks**; 9. jaanuar 1890 Laeva vald, Tartumaa – 14. november 1943 Moskva) oli Eesti tööline, kommunistlik poliitik ja ametiühingutegelane.

1924. aasta 26. juunist kuni 22. novembrini oli Priks Eesti Riigikogu II koosseisu liige, esindades erakonda Töörahva Ühine Väerind (TÜV). Kuna TÜV oli Eestis keelustatud kommunistlike organisatsioonide legaalne variorganisatsioon, kujunes ka Priksi poliitiline karjäär Riigikogus lühikeseks. Riigikogu liikmeks sai ta 26. juunil tagandatud Gustav Lange asendajana (kes omakorda oli juba mitmes asendaja sama aasta 10. märtsil tagasi astunud Hans Heidemanni kohal), Priks ise aga tagandati 22. novembril 1924 ning tema kohale astus Kristjan Raudsepp.

Priks oli üks kahtlusalustest Eesti ajaloo ühes suuremas poliitilises kohtuprotsessis, nn 149 protsessis, mis kestis terve 1924. aasta. Protsessi tulemusel kuulutati Töörahva Ühine Väerind riigivastaseks relvastatud organisatsiooniks ning erakonna liikmed karistati parteisse kuuluvuse ja riigipöörde kavandamise eest. Priksile mõistis kohus karistuseks 15 aastat sunnitööd. Elise Priks vabastati 1938. aasta amnestiaseaduse põhjal.

Pärast Nõukogude okupatsiooni algust Eestis 1940. aastal töötas Priks ametiühingutes ja parteitööl, evakueerimise järel Venemaal Tatari ANSVs ning 1943. aasta algusest Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu juures Leningradis, kuhu Suur-Ohta kalmistule on ta ka maetud.Nekroloogis (RH 19.november 1943) öeldakse, et lahkus õnnetu surma tõttu.

## Viited

## Välislingid
*Elise Priksi elulugu Rahvusraamatukogu kodulehel
*Elise Priksi foto poliitvangipõlve ajast Eesti Rahvusarhiivis
Marie Helene Aul

**Marie Helene Aul** (6. märts 1893 Tallinn – 14. november 1955 Tallinn) oli eesti õpetaja, Eesti Asutava Kogu liige.

Marie Auli isa rentis aedu ning mõisaid ning oli hiljem majaomanik Tallinnas. Aul õppis Tallinna linna IV algkoolis ja seejärel Tallinna tütarlastegümnaasiumis. 1912. aastal astus ta Moskva kõrgematele naiskursuste ajaloo-filosoofia osakonda. Kuulus Moskva Eesti Üliõpilaste Seltsi. 1917. aastal sai ta sealt I järgu ülikoolidiplomi ja omandas keskkooliõpetaja kutse. Järvamaa Üliõpilaskogu vilistlane.

1918. aastal tuli Aul tagasi Eestisse ja tegutses õpetajana Paide tütarlastegümnaasiumis (1918), Ambla gümnaasiumis (1918–1920), Rakvere Õpetajate Seminaris (1920–1921), Tartu Õpetajate Seminaris (1921–1932), Tartu Pedagoogiumis (1932–1937), siis uuesti Tartu Õpetajate Seminaris ja Tallinnas. Aul oli Alalise Ajaloo-Õppetoimkonna liige ja Eesti Kirjanduse Seltsi ajaloo toimkonna koopteeritud liige.

Poliitikast huvitus Marie Aul juba õpilasena. Moskvas kuulus ta sotsialistlike tööliste ehk vähemlaste parteisse. Aul oli üks Eesti Asutava Kogu üheksast naisliikmest. Asutavasse Kokku pääses ta valimised võitnud Eesti Sotsiaaldemokraatilise Tööliste Partei esindajana Järvamaalt, kuid astus tagasi juba 12. mail 1919.

Marie Helene Aul tõlkis ja kommenteeris 1924. aastal Odamehe kirjastuses ilmunud ajaloolugemiku "Vana Idamaa".

## Isiklikku
Marie Helene Aul oli antropoloog Juhan Auli teine naine. Ta on maetud Rahumäe kalmistule Tallinnas.

## Viited

## Tõlkija ja kommenteerija
* "Vana Idamaa: Vana Idamaa rahvaste ajalooliste allikate kogu" Tartu: Odamees/Carl Sarap, 1924. (Ümbertrükk: Tallinn: Ecotalent, 1994.)

## Kirjandus
* "Aul, Maria" Kiirats, M., Põld, P., Tork, J. "Tartu Õpetajate Seminar: 1828–1928". Tartu: Tartu Õpetajate Seminari Vilistlaskogu, 1929, lk 409-410
* Naanuri, K.-J. "Aul, Marie" - "Eesti kooli biograafiline leksikon" Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1998, lk 22
* Mäelo, Helmi. "Eesti naine läbi aegade" Tallinn: Varrak, 1999, lk 103. (Esmatrükk: Lund: Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1957.)

## Välislingid
* Marie Helene Auli elulugu Rahvusraamatukogu kodulehel
Helmi Jansen

**Helmi Jansen** (neiupõlvenimega **Helmi-Maria Tamman**, 1908–1920 **Helmi Press**; 15. märts 1889 Viljandi – 5. märts 1960 Tallinn) oli eesti ajakirjanik, tõlkija ja poliitik.

Lõpetas Tallinna linna kõrgema tütarlaste kooli. Peterburi konservatooriumis aastatel 1915–1917 laulmist õppides oli Helmi Jansen üks eestlastest, kes korraldas 27. märtsil 1917 Peterburis eesti meeleavalduse.

Eesti Sotsiaaldemokraatilise Tööliste Partei nimekirjas valiti ta Eesti Asutavasse Kogusse, kus ta muuhulgas kirjutas alla ka mõisate võõrandamise aktile. Samuti valiti ta Tallinna linnavolikokku.

1919. aastal valiti ta Eesti Ajakirjanike Liidu esimese juhatuse liikmeks, liidu liikmeks jäi ta 1928. aastani. 1923–1930 oli ta Eesti Naisorganisatsioonide Liidu juhatuse liige.

Peterburis elades töötas ta mõnda aega väljaandes Pealinna Teataja. Hiljem Tallinna asunult jätkas ajakirjanikutööd väljaandes Sotsiaaldemokraat ja hiljem ajalehes Rahva Sõna, aastatel 1923–1925 oli ta ajakirja Ronk toimetaja.

Ta oli naisõiguslane.

## Tõlkeid
*Miguel de Cervantes Saavedra, "Don Quijote la Manchast". Tallinn: A. Org, 1923 
*Friedrich Otto, "Kullakaevajate pidu". Tallinn: A. Org, 1923
*Edgar Allan Poe, "Kuldmardikas". Tallinn: A. Org, 1923
*Jonathan Swift, "Gulliveri reisid Lillipuudimaale ja Brobdingnaagi". Tallinn: A. Org, 1923
*Herbert George Wells "Jumal, Jimmy Goggles". Tallinn: A. Org, 1923
*James Oliver Curwood "Põlev mets". Tallinn: Rahva Sõna, 1928
*Lawrence H. Desberry "Põrgusaar". Tallinn: Rahva Sõna, 1928 
*Lawrence H. Desberry "Elektritooli varjus". Tallinn: Rahva Sõna, 1929
*Percival Christopher Wren "Kolm venda". Tallinn: Rahva Sõna, 1929

## Tunnustus
* 1939 – Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Helmi Janseni teine abikaasa oli maalikunstnik August Jansen, nende tütred olid ajaloolane Ea Jansen ja Loo Jansen (1927–1944).

## Viited

## Kirjandus
* "Peatükke Eesti ajakirjanduse ajaloost 1900–1940". Koostaja Epp Lauk. Tartu 2000
* "Eesti rahva elulood" I osa. Koostaja Rutt Hinrikus. Tallinn 2003

## Välislingid
* Helmi Janseni elulugu ja foto Rahvusraamatukogu kodulehel
* Helmi Jansen andmebaasis ISIK
* Helmi Jansen "Eesti Entsüklopeedias" (kd 14, 2000)
* "Teravaima sulega eesti naine. Helmi Janseni juubel". Uus Eesti nr 73, 15. märts 1939
* Haud Tallinna Metsakalmistul
Rattarumm

**Rattarumm** on ratta tugev keskosa, milles on ava võlli või telje tarvis. See koosneb teljest, laagritest ja rummu kestast.

## Jalgratta rumm
Rumm on jalgratta velje keskmine osa. See koosneb võllist, laagritest ja korpusest. Rummu korpus on tavaliselt kaks freesitud metallist äärikut, millele kinnituvad kodarad. Rummu korpus võib olla ühes tükis (kassetiga) või laagritega; vanematel mudelitel on äärikud ka eraldi rummu külge kinnitatud.

## Auto rattarumm
Auto rattarumm on kasutusel enamikul autodel. Asub ratta telje ja piduriketta või trumli vahel. Telje poolt on see kinnitatud flantsiga auto kere või raami külge.
Piduriketta või trumli poolt kinnitub ratas.

## Lukustuv rumm
Lukustuv rumm on vabakäiguga rattarumm, mis võimaldab rattal vabalt pöörelda, kui rumm pole lukustatud vedava teljega. Lukustuvaid rattarumme kasutatakse peamiselt nelikveoliste maastikusõidukite esisillas. Rummulukkude eesmärk on mehaanilise kulumise vähendamine esisilla veosüsteemis, kui nelikvedu pole tarvilik.

Rummulukud on tavaliselt käsitsi (manuaalselt) või automaatselt lülitatavad. Manuaalsete rummulukkude puhul käib lukustamine ja avamine ratta juurest, mis eeldab, et igaks lülituseks tuleb sõidukist väljuda. See teeb manuaalsete lukkude kasutamise ebamugavaks. Automaatseid rummulukke saab lülitada sõidukist väljumata, kuid tihti eeldab sõiduki mõningast liikumist rummu lukustumiseks või avamiseks (enamjaolt ratta täispööret tagurdades).
Artur Kiudorf

**Artur Kiudorf** VR II/3 (ka **Kiudorv**; 23. mai 1886 Räpina vald, Võrumaa  – 15. veebruar 1942 Kirovi vangla, Kirovi oblast, hukati) oli Eesti sõjaväelane (kapten) ja põllumees. 

Ta sõdis Vabadussõjas 5. jalaväepolgu ridades algul lipnikuna, hiljem alamleitnandina. 

Ta pidas Räpina vallas kaht suurt eeskujulikku talu, mida suviti külastasid põllumeeste ja põllutöökoolide õppereisid. 

Oli tegev Linte piimaühisuses, Räpina Põllumeeste Seltsis, Räpina Ühispangas ja kindlustusseltsis. 

Ta oli Kaitseliidu Tartumaa maleva Räpina malevkonna pealik. Ta sai 1935. aastal kapteni auastme.

Ta kandideeris 1938. aastal I Riigivolkogu valimistel 78. valimisringkonnas ja sai 680 häält.

Arreteeriti 2. veebruaril 1941, mõisteti surma ning hukati 1942. aasta talvel Kirovi oblasti vangilaagris.

## Tunnustus
*1920 Vabadusristi II liik 3. järk
*1935 Kotkaristi teenetemärgi V klass 

## Viited

## Välislingid
*Eesti ohvitseride andmekogu
Vesilõikur

**Vesilõikur** on tööriist, mida kasutatakse mitmesuguste materjalide lõikamiseks, kasutades kõrge rõhu all oleva vett või veest ja abrasiivsetest ainetest segu.  

Vesilõikurit kasutatakse tavaliselt masinaosade tootmisel. Seda meetodit eelistatakse, kui lõigatavad materjalid on tundlikud kõrge temperatuuri suhtes, mis kaasneb lõikamisel teiste meetoditega. Vesilõikurit kasutatakse erinevates tööstusharudes, sealhulgas kaevandustes ja kosmosetööstuses (lõikamiseks, kujundamiseks ja hõõritsemiseks).

## Toimimine
Kõik vesilõikurid järgivat üht ja sama põhimõtet, kasutades kõrge rõhu all vee suunamist läbi düüsi. Suurem osa masinatest täidab seda ülesannet kasutades kõrgsurve pumpa. On olemas kaht tüüpi pumpasid, mis tekitavat survet: väntvõllpump ja hüdrovõimendiga pump.

## Kasulikkus
Vesilõikuri eeliseks on lõikamine struktuuri muutmata, kuna puudub soojusega mõjutatud ala. Vähendades lõikamisest tuleneva soojuse mõju, on võimalik lõigata erinevaid materjale ilma nende omadusi kahjustamata või muutmata. Vesilõikuri abil on võimalik teha ka erinevaid lõikeid materjalisse. Spetsiaaltarkvaraga ja 3D mehaanilisi osi kasutades on saab luua ka keerulisi kujusid. Vesilõikurid on võimelised saavutama täpsust alla 0,13 mm ja korratavuse täpsust alla 0,025 mm.

## Mitmekülgsus
Kuna lõikava voolu parameetreid on võimalik kergesti muuta, saab vesilõikurit kasutada peaaegu kõikides tööstusharudes; on olemas palju erinevaid materjale, mida saab veevoolu abil lõigata. Mõned neist omavad ainulaadseid omadusi, mis nõuavad erilist tähelepanu lõikamise ajal. Tavaliselt kasutatakse vesilõikurit tekstiili, kummi, vahu, plastiku, kivi, klaasi, metalli, toiduainete, paberi, naha ja paljude muude materjalide lõikamiseks.

## Kättesaadavus
Kommertskasutuses olevad vesilõikurid on kättesaadavad üle kogu maailma, neid esineb erinevates suurustes ja mitmesuguste pumpadega erineva surve genereerimiseks.

## Vaata ka
* Laserlõikus

## Viited
Mario Almirante

**Mario Almirante** (18. veebruar 1890 Molfetta – 30. september 1964 Rooma) oli itaalia filmirežissöör ja -stsenarist.

Ta alustas filmitegemist 1920. aastatel ja kuulus oma aja tuntumate Itaalia režissööride hulka. Aastatel 1920–1933 lavastas ta 26 filmi, peamiselt ajaloolisi draamasid ja melodraamasid.

Üks tema tuntumaid filme on "La bellezza del mondo" (1927). Samuti on oluline "Zaganella e il cavaliere" (1932), kus mängis peaosa noor Vittorio De Sica, hilisem maailmakuulus režissöör. 

Mario Almirante poeg oli tuntud poliitik Giorgio Almirante.

## Filme
*"Zingari" (1920)
*"La bellezza del mondo" (1927)
*"Cortile" (1931)
*"Fanny" (1933)

## Välislingid
*
Dudley Storey

**Dudley Leonard Storey** (27. november 1939 Wairoa – 6. märts 2017 Auckland) oli Uus-Meremaa sõudja.

Storey võitis 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos roolijaga neljapaadil kuldmedali ja 1972. aasta suveolümpiamängudel Münchenis roolijata neljapaadil hõbeda.

## Välislingid
*
Arnold Humala preemia

**[[Arnold Humal]]a preemia** on auhind, millega tunnustatakse silmapaistvaid tulemusi saavutanud Eesti noormatemaatikuid. 

Seda annab välja Eesti Matemaatika Selts alates 1990. aastast. 

## Laureaate

*2021 Rihhard Nadel, doktoritöö *„Big slices of the unit ball in Banach spaces*“ (Tartu Ülikool, juhendajad Rainis Haller, Johann Langemets, Vegard Lima) eest.
*2020 preemiat välja ei antud.
*2019 Ülo Reimaa, doktoritöö *„Non-unital Morita equivalence in a bicategorical setting*“ (Tartu Ülikool, juhendaja Valdis Laan) eest.
*2018 preemiat välja ei antud.
*2017 Tartu Ülikooli doktorant Silja Veidenberg uurimuste tsükli *„*Tõkestatud aproksimatsiooniomaduste ülekandumine Banachi ruumide kaasruumidesse*“* eest. 
*2016 Johann Langemets, doktoritöö *„Geomterical structure in diameter 2 Banach spaces“* (Tartu Ülikool, juhendajad Rainis Haller, Olav Nygaard) eest.

* 2015 preemiat välja ei antud.

* 2014 Erge Ideon *„*Rajaülesannete lahendamine ratsionaalsplainidega kollokatsioonimeetodil“ eest.

* 2013 Aleksei Lissitsin *„*Banachi ruumide kumerad aproksimatsiooniomadused“ eest*.*
* 2012 Indrek Zolk doktoritöö *„The commuting bounded approximation property of Banach spaces*“ (*„*Kommuteeruvad tõkestatud aproksimatsiooniomadused Banachi ruumides“, Tartu Ülikool, 2010, juhendaja Eve Oja) eest.
* 2011 Daria Gordon *„*Volterra integraalvõrrandite lahendamine ruut- ja kuupsplainidega kollokatsioonimeetodil“ eest.
* 2010 Evely Leetma *„*Tõketega silumisülesannete lahendamine“ eest.
* 2009 Helle Visk *„*Nihutatud mitmemõõtmelise asümmeetriline Laplace'i jaotus“ eest.
* 2008 preemiat välja ei antud.
* 2007 Kristel Mikkor *„*Banachi ruumide geomeetria“ eest.

## Viited

## Välislingid
*Arnold Humala preemia statuut
Haridustehnoloogia

**Haridustehnoloogia** (inglise keeles *educational technology*) on pedagoogika haru, mis otsib ja uurib tehnoloogilisi võimalusi, et soodustada ja täiustada õppimist.

## Viited


## Välislingid
*Haridustehnoloogia sõnastik (eesti-inglise, definitsioonidega)
Ebba Saral

**Ebba-Marie Saral** (sündinud **Ebba-Marie Vimberg**; 10. mai 1890 Haljala, Virumaa – 20. aprill 1942 Sverdlovsk, Nõukogude Liit) oli käsitööõpetaja ja -edendaja, Eesti Naiskodukaitse loojaid ja Naiskodukaitse Tartu ringkonna esinaine.

## Elukäik
Õppis aastatel 1897–1904 kodus kodukooliõpetaja juhendamisel saksa tütarlastekooli kava järgi ning jätkas kutseõpinguid kangakudumise kursustel Rakveres. Aastatel 1907–1911 täiendas end kudumise alal Helsingis. Koolivaheaegadel oli Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi käsitöökursuste korraldaja ja õpetaja. 1909–1911 oli Käsitöölehe toimetaja. Oli õpetajaks paljudel käsitöökursustel ja -näitustel. Hiljem täiendas end ka mitmel pool välismaal, sealhulgas Šveitsis, Saksamaal ja Rootsis. Alates 1922. aastast oli Tartu Naisseltsi käsitöökooli kudumisosakonna juhataja.

Põhitöö kõrvalt lõi kaasa ühiskondlikus elus, näiteks tegutses Tallinnas Lasteabis – laste hoolekandega tegelevas seltsis. Ebba Sarali algatusel kutsuti Tartus kokku Kaitseliidu naisliikmete esimene kongress, kus pandi alus Eesti naiskodukaitsele. Peale selle oli Saral tegev Tartu Naisühingus, Tartu Eesti Põllumeeste seltsis jm.

Ebba Saral, ta abikaasa Karl Saral ja nende kaks poega küüditati 14. juunil 1941 Nõukogude Liitu. Ta hukati Sverdlovski vanglas 20. aprillil 1942. Tema viimne puhkepaik on siiani teadmata. 24. juulil 1991 avati Ebba Saralile mälestuskivi Pihuveres. Abikaasa Karl Sarali põrm toodi 2009. aasta juulis Eestisse ja koos sellega sümboolselt ka Ebba Sarali põrm.

## Tunnustus
Ebba Saralile anti Eesti Punase Risti 4. järgu rist, Kaitseliidu valgeristi III klass, Kotkaristi V klass, Naiskodukaitse teenetemärk, Soome kaitseliidu hõberist, Läti kaitseliidu teeneterist, Valgetähe 4. järgu teenetemärk, Lotta Svärdi teenetemärk jm.

## Viited
Berckholtz

**Berckholtz** (alates XIX sajandist ka **Berkholz**) on Rostockist pärit aadlisuguvõsa. 

## Ajalugu
1877. aastal kanti suguvõsa Liivimaa kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse.

## Suguvõsa liikmeid
*Arend Berkholz (1733−1808), kaupmees Riias, mõisnik Liivimaal
*Martin Balthasar Berkholz (Berckholtz) (1775−1844), filosoofiadoktor, Biķernieki ja Riia Gertrudi kiriku koguduse pastor, kirjanik
*Georg Bartholomäus Berkholz  (1780−1853), kaupmees Riias, Sarkaņi mõisnik Liivimaal
*Christian August Berkholz (1805−1889), Jena ülikooli filosoofiadoktor, Tartu ülikooli teoloogia audoktor, Apekalnsi kirikukoguduse pastor, Riia Jakobi kiriku koguduse ülempastor, Liivimaa konsistooriumi assessor, konsistooriuminõunik, kirjanik, ajaloolane
*Arend von Berkholz (1808−1888), tõeline riiginõunik, Riia raehärra ja bürgermeister, kihelkonnakohtunik
*Georg Berkholz (1817−1886), Tartu ülikooli ajaloo audoktor, kolleegiumiassessor, Baltische Monatsschrifti toimetaja, Rigasche Zeitungi peatoimetaja
*August Nikolai Berkholz (1822−1911), õigusteaduse kandidaat, kolleegiumisekretär, Riia raehärra, Riia linnavolinik, kihelkonnakohtunik
*''Arend'' Woldemar Eugen August ''Berkholz''  (1863−1937), jurist, Riia linnavalitsuse sekretär, harrastusajaloolane) 
*Christian ''August'' Georg ''Berkholz''  (1867−1930), dr. med, arst Riias

## Berckholtzi suguvõsa mõisavaldused
*Baden:
**Schloß Ortenberg (XIX sajandil)
*Liivimaa läti distrikt:
**Mārciena (*Martzen*) (1801−1806, pandivaldus), Sarkaņi (*Heydenfeld*) (1806−1821 pandi-, 1821−1841 pärusvaldus), Veckalsnava (*Alt-Calzenau*) (1801−1806, pandivaldus)

## Kirjandus
*Berkholz, Arend. *Gedenkblätter für die Familie Berckholtz auch Berkholz*. Riga: Druck von W. F. Häcker, 1883 https://dspace.ut.ee/handle/10062/14682.
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 2. Teil. Nichtimmatrikulierter Adel. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 7 https://gdz.sub.uni-goettingen.de/id/PPN825936918?tify=%7B%22pages%22%3A%5B21%5D%2C%22view%22%3A%22info%22%7D.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelige Häuser B. Bd VI. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1964. Lk 37-42.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelige Häuser B. Bd XXIII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2000. Lk 1-4.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd I. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1972. Lk 324.
## Viited

## Välislingid
*Berckholtzi suguvõsa genealoogia
Dividend

**Dividend** on ettevõtte aktsionäridele makstav omanikutulu ühe aktsia kohta.

Dividende maksab ettevõte igas kvartalis, poolaasta tagant või siis kord aastas. Samuti on võimalikud erakorralised dividendimaksed ja olukord, kus ettevõte pikemat aega dividende ei maksa. 

Dividendi suuruse arvestus käib järgmiselt: 

:: **dividendimakseteks mineva ettevõtte puhaskasumi osa / aktsiate arv**.

Eesti börsiettevõtted maksavad dividende enamjaolt kord aastas, välismaal on levinud tava maksta dividende kord kvartalis või poolaasta tagant. Mõnikord maksab ettevõte ka erakorralist dividendi. Selline asi juhtub siis, kui ettevõte on saanud erakorralist tulu – näiteks mõne allüksuse maha müünud või on mõne teise ettevõtte poolt üle võetud. 

Dividendidelt saadava summa suurus sõltub sellest, kui palju aktsiaid aktsionäril on. Näiteks kui ühel aktsionäril on 10 aktsiat ja dividendi suurus 1 euro, saab ta dividende 10 eurot. Kui teisel aktsionäril aga 100 aktsiat, saab ta 100 eurot dividende.

Börsiettevõtetel on reeglina juba paika pandud konkreetsed kuupäevad, kuna dividende makstakse. Võib ka juhtuda, et ettevõte ei maksa iga aasta dividende. See võib-olla tingitud ettevõtte kahjumist või suurematest laienemisplaanidest, kus on vaja omafinantseeringut. 

Ettevõtte dividendide puhul vaadatakse ka dividendimäära. See on protsent, kui suure osa dividend aktsiahinnast moodustab. 

Dividendimäära arvutatakse järgmiselt: 

:: **(dividendi suurus / aktsiahind) × 100%**. 

Erakorraliste dividendide puhul võib dividendimäär olla tavapärasest oluliselt kõrgem.
Turbopropellermootor

**Turbopropellermootor** on turbiinmootor, mille propelleri paneb pöörlema gaasiturbiin. 

Erinevalt turboreaktiivmootorist ei ole turbopropellermootorist väljuvate gaaside võimsuse osakaal kasulikus koguvõimsuses suur, kuna peaaegu kogu mootori toodetud võimsus kasutatakse ära propelleri pöörlemapanemiseks.

## Tööpõhimõte
Lihtsustatult koosneb turbopropellermootor reduktorist, võllist, õhu sisselaskekanalist (difuusorist), kompressorist, põlemiskambrist, gaasiturbiinist ja reaktiivdüüsist. Õhk surutakse õhukanali kaudu mitmeastmelise kompressori abil põlemiskambrisse, kuhu pihustatakse kütust. Õhu ja kütuse segu põledes gaasid paisuvad, pannes kambrist väljumisel pöörlema turbiini. Üks osa turbiini tekitatud võimsusest kantakse üle ühise võlli õhukompressori käitamiseks, teist osa võimsusest kasutatakse üle reduktori propelleri käitamiseks. Ülejäänud põlemisgaasid väljuvad reaktiivdüüsist, andes omakorda võrdlemisi väikese lisaosa kogu turbopropellermootori tõmbest.

Propeller on turbiiniga ühendatud ühise võllireduktori kaudu, mis muundab turbiini võlli kiire ja väikese momendiga pöörlemise propelleri jaoks suurema momendiga sobivaks pöörlemiseks. Propelleri pöörlemiskiirus hoitakse tavaliselt konstantne, propelleri tõmmet saab muuta propelleri labade sammu (labade kohtumisnurga) muutmisega. Nii saab propelleri tõmmet muuta isegi negatiivseks (vastassuunaliseks – revers), mis aitab maandumisrajal lennuki pidurdusteekonda vähendada, samuti võimaldab revers lennukil väliste abiseadmeteta maandumisrajal tagurpidi ruleerida.

## Kasutus
Väiksematel lennukiirustel (alla 725 km/h piirkond) on turbopropellermootoriga lennukid turboreaktiivmootoritega lennukitest märgatavalt ökonoomsemad, seetõttu leiavad need laialdast kasutust kohalikel (lühematel) lennuliinidel. Kuna propellerlennuki kiiruse kasvades propelleri kasutegur väheneb, siis turbopropellermootorit ei kasutata üldiselt lennukitel, mille vajalik lennukiirus pole suurem kui 0,6–0,7 Machi.

Senini võimsaim loodud turboreaktiivmootor on Kuznetsov NK-12 võimsusega 11 MW, need mootorid on paigaldatud lennukitele Tu-95 ja An-22.

## Viited
Võšenka (Litõni rajoon)

**Võšenka** (ukraina keeles Вишенька) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 174. Pindala on 0,099 km².
Ternivka (Krõvõi Rigi rajoon)

**Ternivka** (ukraina keeles Тернівка) on küla Ukrainas Dnipropetrovski oblastis Krõvõi Rigi rajoonis. 2001. aastal oli seal 149 elanikku.
Ternivka (Beršadi rajoon)

**Ternivka** (ukraina keeles Тернівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 1395.

## Viited
Troitsk

**Troitsk** on linn Venemaal Tšeljabinski oblastis. Asub Ui jõe ääres Uvelka suudme juures.

Troitsk on asutatud 1743. aastal piirikindlusena. Linnaõigused sai 1784. aastal. 1804. aastast kuulus Orenburgi kubermangu.

Linna jaanuari keskmine õhutemperatuur on −17,2 °C ja juuli keskmine õhutemperatuur 19,0 °C.

2016. aasta alguses oli linna elanike arv 75 825, millega Troitsk oli Venemaa linnadest 216. kohal.

## Viited

## Välislingid

*http://www.troick.su
Yukinori Miyabe

**Yukinori Miyabe** (jaapani keeles 宮部 行範 *Miyabe Yukinori*; 18. juuli 1968 Tōkyō – 7. märts 2017 Tōkyō) oli Jaapani kiiruisutaja.

Miyabe võitis 1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is kiiruisutamise 1000 meetri distantsil pronksmedali, 1500 meetri distantsil sai ta 9. koha ja 500 meetri distantsil 18. koha.

1994. aasta Lillehammeri olümpiamängudel võitis ta 1000 meetri distantsil 14. koha ja 1500 meetri distantsil 21. koha. 

Miyabe isiklikud rekordid eri distantsidel:
*500 meetrit – 35,49 (1999)
*1000 meetrit – 1.10,28 (1999)
*1500 meetrit – 1.49,67 (1999)
*5000 meetrit – 6.56,28 (2000)

Tema vend on kiiruisutaja Yasunori Miyabe.

## Välislingid
*
Amy Cuddy

**Amy Joy Casselberry Cuddy** (sündinud 27. juulil 1972 Robesonias Pennsylvania osariigis) on Ameerika Ühendriikide sotsiaalpsühholoog, raamatute autor  ja lektor.

Amy Cuddy uurimistöö teemad on stereotüübid ja diskrimineerimine, emotsioonid ja võimu tunnetamine, mitteverbaalne suhtlemine ning sotsiaalsete stiimulite mõju hormoonidele.

Amy Cuddy TED-konverentsi loeng "Your body language shapes who you are" ("Kehakeel mõjutab inimese olemust")  on kehakeele mõjust mitte ainult teistele, vaid ka inimesele endale. Uurimistöö käigus tehtud katsed näitasid, et "võimupoosid" ("avatud" hoiak – käed V-kujuliselt üleval või puusas, jalad kergelt harkis ja tugevasti maha toetatud) mõjutavad testosterooni ja kortisooni taset ajus ning võivad mõjutada tegevuse tulemusi.

## Viited
Angerja Issanda Taevaminemise kogudus

**Angerja Issanda Taevaminemise kogudus** on õigeusu kogudus Rapla maakonnas Kohilas, mis kasutab Angerja Issanda Taevaminemise kirikut.

Kogudus tegutses 1894–1950 ja alustas taas tegutsemist 1993.

Koguduse esimene preester oli Vassili Olter. 

1933 oli kogudusel 242 liiget.
 
## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi kodulehel
Caroline Goyder

**Caroline Goyder** on Suurbritannia avaliku esinemise ja häälekoolitaja, Gravitas meetodi looja ning raamatu "Gravitas" autor.

Caroline Goyder kirjeldab raamatus "Gravitas", kuidas esinemist ette valmistada, millised lihtsad võtted aitavad lavanärvi talitseda ja veenvalt kõnelda, nii et teid kuulata tahetakse. Häälekoolitajana selgitab ta hingamise ja diafragma tähtsust.  

Caroline Goyder on populaarne loengute pidaja ning konverentside avakõneleja. 

## Viited
Andrus Kiis

**Andrus Kiis** (sündinud 16. märtsil 1977) on eesti ajalooõpetaja ja luuletaja.

## Hariduskäik
Ta lõpetas 1996. aastal Lüganuse Keskkooli 37. lennu.

Ta õppis aastatel 2000–2011 Tartu Ülikoolis ajalugu. Tema Adam Johann von Krusensterni käsitlev diplomitöö vaatles aadlikust ohvitseri kohustuslikku välist kuvandit 18. sajandil ning selle kuvandi loomiseks ja säilitamiseks tehtavaid kulutusi. Diplomitöö kandideeris 2011. aastal Ajalooarhiivi preemiale. Akadeemiliselt on ta korporatsioon Ugala liige.

## Töökäik
Kiis on töötanud Põlva Keskkooli ajalooõpetajana. 

Ta on Põlva Maarja koguduse vabatahtlik.

Ta on toimetanud Märjamaa Tunatoimkonna toimetiste sarja 1. köitena ilmunud Meinhard Uustalu teose "Haimre - Märjamaa piirkonna minevikust", mille käsikiri valmis 1977. aastal.

Kiis töötab praegu Tartu Kesklinna Koolis ajalooõpetajana.

Kiis on läbinud kohustusliku ajateenistuse Piirivalve Narva-Jõesuu õppekeskuse staabikompaniis.

## Viited
Kasõmhan Talasbajev

**Kassymkhan Talasbayev** (sündinud 27. veebruaril 1993 Almatõs) on Kasahstani jalgpallur (poolkaitsja). Ta mängib Eesti Premium liiga klubis Viljandi JK Tulevik. 

## Mängijakarjäär
### Klubi
#### Viljandi JK Tulevik
10. märtsil 2017 kinnitati ametlikult Talasbayevi liitumine klubiga. 
### Koondis
Talasbayev on platsile pääsenud Kasahstani U-19 ja U-21 noortekoondistes.

## Viited

## Välislingid
*Kassymkhan Talasbayev Premium liiga profiil
* 
*Kassymkhan Talasbayev JK Tuleviku profiil
*Kasymkhan Talasbayev Transfermarkti profiil
Tiia Penjam

**Tiia Penjam** (neiuna **Tiia Kerge**; sündinud 4. detsembril 1955) on eesti matemaatik, ajakirjanik ja toimetaja. 

Tiia Penjam lõpetas 1974. aastal kuldmedaliga Tallinna 36. Keskkooli ja 1979. aastal *[[cum laude]]* Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna matemaatik-pedagoogi kvalifikatsiooniga.  

Töötanud Õpetajate Lehe ajakirjanikuna 1989. aastast. Olnud Õpetajate Lehe ja ajakirja Haridus peatoimetaja aastatel 1993–2012.

Ta on olnud matemaatikaõpetaja Tallinna Reaalkoolis ja Rocca al Mare Koolis.

Ta on toimetanud raamatuid ning olnud Eesti Teaduste Akadeemia Naiskoori laulja ja esinaine.

## Tunnustus
* 2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tiia Penjami abikaasa on Jaan Penjam, nende lapsed on Pille Penjam ja Priit Penjam.

## Viited
Chisu

**Christel Martina Sundberg** (esinejanimega **Chisu**, hääldatakse "kisu") (sündinud 3. jaanuaril 1982 Helsingis) on Soome muusik.

Ta alustas muusikakarjääri 2007. aastal. Samal aastal tuli temal välja esimene singel "Mun koti ei oo täällä". Chisu on võitnud ka Emma-auhindu. Chisu elab Porvoo linnas.

## Albumid
* "Alkovi" (2008)
* "Vapaa ja yksin" (2009)
* "Kun valaistun" (2011)
* "Kun valaistun 2.0" (2012)
* "Polaris" (2015)

## Tuntuimad laulud
* "Ihana"
* "Baden-Baden"
* "Kohtalon oma"
* "Mun koti ei oo täällä"
* "Tuu mua vastaan"
* "Sabotage"
* "Sama nainen"
* "Polte"
* "Miehistä viis"
* "Tähdet"
* "Kerrasta poikki"
* "Ei riidellä enää"
* "Tämä rakkaus"
* "Asfalttiprinssi"
* "Kolmas pyörä"
* "Saaliit"
* "Frankenstein"
* "Tie"
* "Jos menet pois"
* "Liian kauan"
* "Onni"
* "Kriisit"
* "Älä herätä mua unesta"
* "Muut"
* "Polaris"
* "Etsijät"
Sean M. Carroll

**Sean Michael Carroll**, ka **Sean M. Carroll**,  (sündinud 5. oktoobril 1966 Philadelphias Pennsylvanias) on Ameerika Ühendriikide füüsikateoreetik ja teaduskirjanik. 

Teadusteemalisi kirjutisi avaldab ta ajalehes New York Times ning teadusajakirjades Nature, Sky & Telescope ja New Scientist. Ta on kolme populaarse teadusraamatu autor: üks neist käsitleb aja noolt (ilmus 2010), teine Higgsi bosonit (2013) ja kolmas raamat (ilmus 2016) räägib teadusavastustest, mis muutsid meie maailma, muuhulgas vastab ta küsimustele, mis on elu ja surm ning milline on meie koht selles Universumis. Ta toob ära võrdluse, et Universumiga võrreldes on inimene veel väiksem kui aatom võrreldes Maaga.
 
## Haridus ja töökäik
      
Ta on lõpetanud 1988. aastal Villanova Ülikooli bakalaureusekraadiga astronoomias ja astrofüüsikas ning kaitsnud 1993. aastal Harvardi Ülikoolis doktoritöö astronoomias.

Pärast järeldoktorina töötamist Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis ja California Ülikoolis Santa Barbaras töötas Carroll aastatel 1999–2006 Chicago Ülikoolis abiprofessorina. 

Alates 2006. aastast töötab ta California Tehnoloogiainstituudis: 2006–2014 Teoreetilise füüsika Walter Burke instituudis vanemteadurina ja alates aastast 2014 uurimisprofessorina.

Carrolli peamised uurimisvaldkonnad on kvantmehaanika, gravitatsioon, kosmoloogia ja statistiline mehaanika.

## Tunnustus
*2010 – valiti Ameerika Füüsikaseltsi *fellow*'ks panuse eest kosmoloogiasse, relatiivsusteooriasse ja kvantväljateooriasse
*2013 – Londoni Kuningliku Seltsi teadusraamatu auhind ("The Particle at the End of the Universe")
*2014 – Ameerika Füüsikainstituudi Andrew Gemanti auhind osakestefüüsika ja kosmoloogia populariseerimise eest

## Teosed
* 2003 – *Spacetime and Geometry: An Introduction to General Relativity*. ISBN 0-8053-8732-3
* 2010 – *From Eternity To Here: The Quest for the Ultimate Theory of Time*. ISBN 0-525-95133-4
* 2012 – *The Particle at the End of the Universe: How the Hunt for the Higgs Boson Leads Us to the Edge of a New World*. ISBN 0-525-95359-0 
* 2016 – *The Big Picture: On the Origins of Life, Meaning, and the Universe Itself*. ISBN 0-5259-5482-1
* 2019 – *Something Deeply Hidden: Quantum Worlds and the Emergence of Spacetime*. ISBN 978-1-5247-4301-7
* 2022 – *The Biggest Ideas in the Universe: Space, Time, and Motion*. ISBN 978-0-5931-8658-9
* 2024 – *Quanta and Fields: The Biggest Ideas in the Universe*. ISBN 9780593186602

## Isiklikku
Tema abikaasa on teaduskirjanik Jennifer Ouellette.

## Viited

## Välislingid

*Sean Carroll. Koduleht. preposterousuniverse.com
*Sean Carroll. Videos. preposterousuniverse.com
Sean B. Carroll

**Sean B. Carroll** (sündinud17. septembril 1960 Toledos Ohios) on Ameerika Ühendriikide molekulaarbioloog, geneetik ja teaduskirjanik. 

Ta on Wisconsini ülikooli professor. Tema peamised uurimisvaldkonnad on molekulaarbioloogia ja geneetika. Ta on uurinud arengubioloogias kasutades mudelobjektina puuviljakärbest (*Drosophila*) geeniekspressiooni cis-regulaatorelementide evolutsiooni. 

Teaduskirjanikuna on tema tuntuim teos 2005. aastal ilmunud "Endless Forms Most Beautiful" ('Lõputu arv kõige ilusamaid bioloogilisi vorme'), mis käsitleb evolutsiooonilist arengubioloogiat. 2009. aastal sai tema raamat "Remarkable Creatures" nominatsiooni auhinnakonkursil National Book Award. Teadusteemalisi kirjutisi avaldab ta ka ajalehes New York Times, kus on tal oma kolumn.

## Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas 1979. aastal Washingtoni Ülikooli Saint Louises bakalaureusekraadiga ja kaitses 1983. aastal Tuftsi Ülikoolis doktoritöö immunoloogias.

Ta töötab Wisconsini ülikoolis Allan Wilsoni molekulaarbioloogia ja geneetika professorina. Ühtlasi töötas ta aastatel 1990–2010 Howard Hughes Medical Institute'is teadurina.

## Tunnustus
*2007 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks (evolutsioonibioloogia alal)
*2009 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks (evolutsioonibioloogia alal)
*2009 – valiti Minnesota Ülikooli audoktoriks
*2012 – Benjamin Franklini medal eluteadustes
*2016 – Rockefelleri Ülikooli Lewis Thomase auhind teadusteemaliste kirjutiste eest

## Raamatud
*2004 – *From DNA to Diversity: Molecular Genetics and the Evolution of Animal Design*, koos Jennifer Grenier' ja Scott Weatherbee'ga, Wiley-Blackwell; ISBN 1-4051-1950-0
*2005 – *Endless Forms Most Beautiful: The New Science of Evo Devo and the Making of the Animal Kingdom*, W. W. Norton & Company; ISBN 0-393-06016-0
*2006 – *The Making of the Fittest: DNA and the Ultimate Forensic Record of Evolution*, W. W. Norton & Company; ISBN 0-393-06163-9
*2008 – *Into the Jungle: Great Adventures in the Search for Evolution*, Benjamin Cummings; ISBN 0-321-55671-2
*2009 – *Remarkable Creatures: Epic Adventures in the Search for the Origin of Species*, Houghton Mifflin Harcourt; ISBN 0-15-101485-X
*2013 – *Brave Genius: A Scientist, a Philosopher, and Their Daring Adventures from the French Resistance to the Nobel Prize*, Crown; ISBN 0-307-95233-9
*2016 – *The Serengeti Rules: The Quest to Discover How Life Works and Why It Matters*, Princeton University Press, ISBN 9780691167428

## Viited

## Välislingid
*Sean B. Carroll. Koduleht. seanbcarroll.com
Toomas Väinaste

**Toomas Väinaste** (sündinud 24. jaanuaril 1950 Soonukal) on Eesti poliitik, ta on aastast 2002 Keskerakonna liige. Ta on 23. novembrist 2016 Riigikogu XIII koosseisu liige.

Ta lõpetas aastal 1969 Jäneda Põllumajandustehnikumi agronoomia erialal. Aastal 1993 lõpetas ta Eesti Maaülikooli põllumajandusökonoomika ja juhtimise erialal (vastavuses magistrikraadiga).

Aastatel 1971–1977 töötas ta Roela sovhoosis osakonnajuhatajana, aastatel 1977–1980 töötas ta Seadistustööde Valitsuses, aastatel 1980–1989 töötas ta Roela sovhoosis tootmisdirektorina, aastatel 1989–2002 töötas ta Auto Rasivere OÜ-s juhatajana. Aastatel 2002–2016 oli ta Vinni vallavanem.

Ta on valitud Vinni vallavolikokku aastatel 1993 ja 2002–2013. Ta oli aastatel 2006–2010 Lääne-Viru Omavalitsuste Liidu esimees. 23. novembrist 2016 oli ta Riigikogu XIII koosseisu liige; Riigikogus tegutses ta kultuurikomisjonis.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 6 (Lääne-Virumaa) 309 häält ning ei osutunud valituks.

## Isiklikku
Ta on abielus ning on poja ja tütre isa. Tema huvialadeks on muusika, jahindus ja sport.