open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ristluslaev

**Ristluslaev** (ka **kruiisilaev**, **kruisilaev** või **matkelaev**) on reisilaev pikemateks  huvireisideks merel. 

Kruiisilaevad (ingl.k. *cruise ship*) võivad olla on kuni 130 000 dwt kandevõimega suurimad reisilaevad. Kruiisilaevade pikkus on enamasti vahemikus 150–300 m. Suurimad laevad võtavad peale üle 5000 reisija, keda võib teenindada laevas ligi 2500 meeskonnaliiget.  

Kruiisilaev on mõeldud turistidele meelelahutuslike, paljude sadamakülastustega merereiside tegemiseks. Laeval on reisijate jaoks lisaks kajutile restoranid, kauplused, basseinid, kinod jms meelelahutuslikud võimalused. 

Kruiisilaevu klassifitseeritakse ka kui organiseeritud huvireise sooritavaid reisilaevu, mis ei osale regulaarses liiniliikluses ega vea kaupa. Huvireisi kestel ei võeta peale ega lasta maale liinireisijaid. Organiseeritud huvireis peab kestma vähemalt 60 tundi ja reisi jooksul peab laev külastama lisaks reisi lähte- ja sihtsadamale veel vähemalt kaht sadamat. 

Üks maailma suuremaid ristluslaevu on novembris 2022 valminud 5374 reisijakohaga ja 1735-liikmelise laevaperega Carnival Celebration. 

Tallinna Vanasadamat külastas koroonapandeemiaeelseil aastail keskeltläbi 300 kruiisilaeva aastas, pardal kokku ligikaudu 500 000 kruiisireisijat. Näiteks 2018. aastal tõid 348 laevakülastust Vanasadamasse ja Saaremaa sadamasse kokku 638 000 kruiisituristi, 2019. külastas neid sadamaid 660 000 kruiisireisijat. Seevastu 2020. aastal ei saabunud Tallinna ühtki kruiisilaeva.

Esimene ristluslaev maailmas Prinzessin Victoria Luise ehitati 1900. aastal.
## Ristluslaevateenust osutavaid ettevõtteid
* Royal Caribbean International
* Cunard Line
* Carnival Cruise Lines
* Celebrity Cruises
* Princess Cruises
## Vaata ka

* Ristluslaevade loend
* Kruiisiturism

## Viited

## Välislingid
*Madli Vitismann. Luksusristleja läheb merematkele. Sirp, 30. september 2016
Evelin Verš

**Evelin Verš** (sündinud 14. veebruaril 1979) on eesti geoloog.

Verš õppis geoloogiat Tartu Ülikoolis 1997–2001 bakalaureuseõppes, 2001–2002 magistriõppes ja 2002–2006 doktoriõppes. 2002. aastal kaitses ta magistritöö "Mineral parasequence of an impact-induced hydrothermal system at Kärdla impact crater" (juhendajad Kalle Kirsimäe ja Väino Puura), 2006. aastal doktoritöö "Development of impact-induced hydrothermal system in Kärdla impact structure" ("Plahvatusjärgse hüdrotermaalse süsteemi areng Kärdla meteoriidikraatris", juhendaja Kalle Kirsimäe).

Aastatel 1998–1999 töötas Verš Tartu Ülikooli geoloogia instituudis laborandina ja 2001–2005 ülikooli geoloogiamuuseumis varahoidjana. 2005–2006 oli ta toimetaja ajakirjas Eesti Loodus. 2006–2007 oli ta Tartu Ülikooli geoloogia instituudi teadur. Ta on olnud ka Tallinna Tehnikaülikooli mikrokeemia labori juhataja, Geoloogia Instituudi erakorraline teadur ja loodushariduse spetsialist.

Evelin Verš on olnud Eesti Looduseuurijate Seltsi väljaantava raamatusarja "Schola Geologica" üks toimetajaid. Ta on olnud Eesti Geoloogia Seltsi noorgeoloogide liikumise koordinaator ja Eesti Looduseuurijate Seltsi geoloogia sügiskooli algataja.

## Viited

## Välislingid
* 
* Development of impact-induced hydrothermal system at Kärdla Impact structure (Plahvatusjärgse hüdrotermaalse süsteemi areng Kärdla meteoriidikraatris), doktoritöö, 2006
* Evelin Verš, Ivar Puura "Astrobioloogia elu lätete otsingul" Eesti Loodus, 3/2006
* Evelin Verš, Naised paraadil, president Merist ja vihmast rääkimata, Delfi, 23. juuni 2010
KHTML

**KHTML** on KDE projekti poolt arendatud HTML küljendusmootor, mida kasutatakse Konquerori veebibrauseris. KHTML on kasutatav LGPL litsentsi all ja seega vaba tarkvara. KHTML-i aktiivne arendamine lõppes 2016. aastal ning see peatati ametlikult 2023. aastal.

KHTML-ist hargnesid välja küljendusmootorid WebKit, mida kasutatakse tänapäeval Apple'i brauseris Safari, ning Blink, mida kasutatakse brauserites Google Chrome, Chromium, Microsoft Edge, Opera, Vivaldi, Brave ning paljudes teistes Chromiumi-põhistes brauserites. KHTML-i päritolu tunnistab nende brauserite poolt välja saadetav kasutajaagendi HTTP päis, mis sisaldab nime "KHTML".

## Ajalugu

KHTML ehitati üles tol ajal uuele KPart raamistikule, ning avalikustati 2000. aastal KDE2-s, et seda kasutada uues failihalduris ja veebibrauseris Konqueror, mis vahetas välja monoliitse KDE failihalduri. See on programmeeritud C++ keeles, litsentseeritud LGPL litsentsi all, ning toetab enamikku veebisirvimisega seotud standardeid. Et võimalikult suurel hulgal veebilehti kuvada, on toetatud ka mõned Internet Exploreri lisavõimalused ja omapärad, kuigi need ei kuulu HTML-i standardite hulka.

KHTML näitab veebilehti kiiremini kui Gecko, selle põhiline avatud lähtekoodiga rivaal ja teiste hulgas ka Mozilla Suite'i ja Mozilla Firefoxi tuum. Siiski, kuna see on vähem tuntud, on KHTML vähese toetusega; või isegi kui veebileht töötab, väidetakse kohati vastupidist. Näiteks Gmail töötab ainult siis, kui Konqueror tuvastab ennast Firefoxina. 

## Viited
Faunid

**Faunid** on vanarooma mütoloogias alt sokukujulised ja sõrgadega, ülakeha poolest inimesekujulised, kuid sarvedega metsavaimud. 

## Vaata ka
*Faunus
Metamorfmaag

**Metamorfmaag** on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" võlur või nõid, kes saab oma välimust muuta. Metamorfmaagid on väga haruldased, sest anne ei ole õpitav, vaid pigem päritav. Metamorfmaagid võivad oma välimust muuta laiemas ulatuses kui animaagid, kes suudavad muutuda ainult loomadeks. Metamorfmaagid ei saa muuta oma sugu, see tähendab, et  metamorfmaag saab muuta ainult senikaua oma välimust kuni talle ei tule ette soolisi takistusi.
Harry Potteri lugudes on kaks metamorfmaagi: Nymphadora Tonks ja ta poeg Teddy Lupin.

## Vaata ka
*Animaag
Suur sekund

**Suur sekund** on intervall, mille astmeline suurus on 2 ja tooniline suurus 1 tervetoon. 

Suure sekundi enharmooniline intervall on vähendatud terts. Suur sekund on dissoneeriv intervall ja seepärast nõuab lahendust.

## Suure sekundi lahendamine
Suure sekundi lahendamisel liigub intervalli alumine (dissoneeriv) heli väikese või suure sekundi võrra alla ja ülemine heli teeb puhta kvardi hüppe üles või jääb paigale. Suurele sekundile on kõige iseloomulikum dominantsekundakordi (D2) koostisosa. Lahendusel tajume suure sekundi helisid kui helirea IV ja V astet, mis lahenevad toonika kolmkõla helidesse.
    1. var. 2. var.
 
 1    I
 7   /
 6  /
 5 V        V---V
 4 IV       IV
 3   \III     \III
 2
 1

Peale selle tüüpilise lahenduse võib suurt sekundit lahendada igas helistikus vastavalt tema astmete kulgevusele.

## Suur sekund [[D-duur]]is
:d-e; e-fis; g-a; a-h; h-cis 

## Kuula
* suur sekund (tervetoon):
** üles 
** alla
Rothenburg ob der Tauber

**Rothenburg ob der Tauber** on linn Saksamaal Baieri liidumaa Kesk-Frangimaa ringkonna Ansbachi kreisis. Asub Tauberi jõe ääres.

Tuntud oma keskaegse vanalinna poolest, on linn väga populaarne turistide seas ja osa läbi Lõuna-Saksamaa kulgevast *[[Romantische Straße]]* ('romantiline tee') turismiteest. See on üks neljast viimasest säilinud linnamüüridega linnast Saksamaal, teised kolm on samuti Baierimaal asuvad Nördlingen, Dinkelsbühl ja Berching.

Keskajast kuni 1803. aastani oli see Saksa-Rooma riigi vaba riigilinn.

## Sõpruslinnad
* : Montagnana, Itaalia
* : Uchiko, Jaapan
* : Athis-Mons, Prantsusmaa
* : Telč, Tšehhi
* : Suzdal, Venemaa

## Viited

## Välislingid

* Rothenburgi koduleht
Zulumarti ahelik

**Zulumart** on põhja-lõuna suunas kulgev mäeahelik Lääne-Pamiiris Aga Alai ahelikust lõunas, Teaduste Akadeemia ahelikust idas ja Karakkuli järvest läänes.

Selle kõrgeim tipp on endine Oktoobri mäetipp (6760 m).

## Vaata ka
*Põhja-Zulumarti liustik
Altereeritud intervall

**Altereeritud intervall** on intervalli ühe diatoonilise astme altereerimise teel tekkinud intervall. Altereeritud intervallid on kõik vähendatud ja suurendatud intervallid.

Altereeritud intervallid:
*Vähendatud intervallid moodustuvad puhastest ja väikestest intervallidest pooltooni võrra vähendamise teel (vähendatud sekund, terts, kvart, kvint, sekst, septim)
*Suurendatud intervallid moodustuvad puhastest ja suurtest intervallidest pooltooni võrra suurendamise teel (suurendatud sekund, terts, kvart, kvint, sekst, septim)

## Vaata ka
*Diatooniline intervall
*Enharmooniline intervall
Bekarr

**Bekarr** ehk **bekaar** (prantsuse keeles *bécarre*) on noodikirjas "keelumärk", mis tühistab noodi kõrgendus- või madaldusmärgi (võtmemärgi või juhusliku alteratsioonimärgi) mõju.

Bekarr kirjutatakse noodipea ette nii, et sama mõtteline horisontaalliin läbib nii noodipea kui ka bekarri keset.
Zumbi

**Zumbi** on Rio de Janeiro linnaosa Põhjatsoonis Governadori saare kaguosas. Geograafilised koordinaadid on 22°49' S,  43°11' W. 

Linnaosa pindala on 16,11 ha (2003), elanike arv 2041 (2000). 

## Viited
* Bairro: Zumbi
Zumbo

**Zumbo** ehk **Zumbu** ehk **Vila do Zumbo** on asula Mosambiigis Tete provintsis, Zumbo ringkonna keskus. See asub Mosambiigi piiril Sambia ja Zimbabwega Zambezi jõe ääres Luangwa jõe suudmes ning on Mosambiigi läänepoolseim punkt. Geograafilised koordinaadid on 15° 37' S, 30° 27 E. 

Asula asub 347 m kõrgusel merepinnast. Zambezi vastaskaldal Zimbabwe territooriumil on Kanyemba asula, Luangwa jõe vastaskaldal Sambias Luangwa asula. Jõgesid peaks 2006. aastast ületama pontoonsild.    

Elanike arv on 33 000 (2005). 

## Ajalugu
Zumbo on naaberasulatest palju atraktiivsem. 

Tema ajalugu ulatub tagasi Munhumutapa riiki. 

17. sajandi teisel poolel rajasid portugallased kaubandusposti, et vahetada aafriklastelt Bangweulu soode elevandiluud, mida toodi Petauke kaudu. Tähtsat osa etendasid seejuures Goast pärit indialased, kes teenisid märkimisväärseid varandusi kaevandustes või kaupmeestena.  

Zumbol oli pikk õitseaeg, muuhulgas turismi- ja jahikeskusena. 18. sajandil oli see tähtis Portugali kaubanduskeskus, kus Tetes elavad portugallased kauplesid aafriklastega. Kaubeldi Zambezi keskjooksul ja Luangwa jõe alamjooksul. Zumbo kaupmehed asusid Luangwasse (tol ajal Feira). Kuni 1890. aasta lepinguni Suurbritannia ja Portugali vahel ulatus Zumbo majanduslik ja poliitiline mõjupiirkond kaugele sisemaale. Kui Põhja-Rodeesia (Sambia) ka Lõuna-Rodeesia (Zimbabwe) said Briti impeeriumi osaks, siis lõigati kaubandus nende aladega ära.  

Mosambiigi iseseisvussõja ja Mosambiigi kodusõja ajal võideldi linna pärast ägedalt, sest tal oli võtmepositsioon Cahora Bassa veehoidla ülemises osas. (Cahora Bassa tamm ja veehoidla rajati 1970. aastatel. Lahingud tekitasid suuri purustusi. Elanikud põgenesid Sambiasse ja Zimbabwesse. Kui nad pärast sõda tagasi tulid, elasid majade ja tänavate varemetes metsloomad. Asula piirkonnas on palju maamiine, kuigi paljud on juba kõrvaldatud.

## Majandus
Zumbo püüab jätkata kunagist turismitraditsiooni. Töötab turismibüroo, korraldatakse safareid veel ja maismaal ning jahiretki. 

Suurem jagu vahendeid kulub taastamistöödele.

## Infrastruktuur
Tetesse viiv maantee on alates 2001. aasta üleujutusest raskesti läbitav, kohati läbimatu. Kõige kindlam ühendus Tetega käib paadiga paisjärve kaudu, kui just ei taheta kasutada Sambia ja Zimbabwe teid. Songost Cahora Bassa tammi juurest käib kahe nädala tagant laev Kuza, mis on alati ületäitunud.

Elektrit on ainult siis, kui Kuza on toonud diislikütust.  

Veevärk 2006. aasta seisuga ikka veel ei tööta.

## Inimeste smugeldamine
Lõuna-Aafrika Vabariiki suunduvaid põgenikke smugeldatakse Zimbabwesse. Selle eest tuli septembris 2005 maksta 3000 Sambia kvatšat.
Zumbo ringkond

**Zumbo ringkond** ehk **Zumbu ringkond** on 2. järgu haldusüksus Mosambiigis Tete provintsis. See piirneb põhjas ja läänes Sambiaga, lõunas Magoé ringkonnaga ning idas Marávia ringkonnaga.
 
Ringkonna halduskeskus on Zumbo.

1997. aasta rahvaloenduse andmetel on ringkonna pindala 12 040 km² ja seal elab 33 272 elanikku, nii et rahvastikutihedus on 2,8 in/km².

#### Haldusjaotus

Ringkond on jagatud kolmeks halduspostiks, kus on järgmised asulad:  
*Muze halduspost: 
**Mazamba
**Minga
**Muze
*Zambue halduspost: 
**Chawalo
**Kasenga
**Zambue
*Zumbo halduspost: 
**Mirula
**Mukangadzi
**Zumbo

## Majandus
Zumbo püüab jätkata kunagist turismitraditsiooni. Töötab turismibüroo, korraldatakse safareid veel ja maismaal ning jahiretki. 

Kaevandamise võimalused on põhiliselt uurimata. Geoloogid on sealset aluspõhja nimetanud ultraaluselisteks daikideks. Varem otsiti kulda. On oletatud teemantide olemasolu. Praegu kaevandatakse kivisütt. 

Kasvatatakse riisi, maniokki ja ube.
Jõest ja paisjärvest püütakse kala. 

Mosambiigi Põllumajandusuuringute Instituudi 2006. aasta uuringus tuvastati Zumbo piirkond aastatel 2002 ja 2003 riigi ühe rikkaima piirkonnana.
Zumstein

**Zumstein** on Šveitsis väljaantav saksa- ja prantsuskeelne margikataloogide seeria. 

**Zumsteini kataloogid** ilmuvad regulaarselt 20. sajandi algusest ning on tähtsad teatmeteosed nii Šveitsi kui ka teiste maade filatelistide jaoks. 

Neid annab välja firma Zumstein & Cie. Nende programmis on Šveitsi, Lääne-Euroopa ja Ida-Euroopa markide kataloog. Praegu on kataloogis neli köidet (Põhja-Euroopa, Kesk-Euroopa, Lääne-Euroopa ja Ida-Euroopa). Katalooge korrigeeritakse ja täiendatakse igal aastal.

Riikide nimed on igas köites tähestiku järjekorras. Gibraltar, Küpros ja Malta on Põhja-Euroopa all, sest tegu on praeguste või endiste Briti valdustega. Eesti on Ida-Euroopa all. 

Kataloog on ühtlasi firma hinnakiri. On ka andmed paberisortide, hammastuse, värvuse jne variantide kohta ning hoiatused värvide võimaliku lahustumise kohta vees ja bensiinis, valguse ja liimi toime kohta värvidele jm.  

Zumsteini kataloogidele pani aluse filatelist Ernst Zumstein. Ta avas 1905. aastal margipoe ning andis 1907. aastast välja ajakirja Philatelistische Börsennachrichten, mis ilmub tänapäevani (alates 1915. aastast on selle nimi Berner Briefmarken-Zeitung). Ernst Zumsteini Šveitsi markide kataloog ilmus esmakordselt 1909.

## Välislingid
*Väljaandja koduleht
Zunyi vangla

**Zunyi vangla** on vangla (*[[laogai]]*) Hiinas Giozhou provintsis Zunyi linnas Lijiawanis. Vangla on seotud Zunyi kivisöekaevandusega.
Lijiawan

**Lijiawan** on asula Hiinas Guizhou provintsis Zunyi linnas.

Elanike arv on umbes 34 350. 

Seal on kivisöekaevandus, mida kasutab Zunyi vangla (*[[laogai]]*).
Beno Zupančič

**Beno Zupančič** (22. märts 1925 Sisak – 20. august 1980 Ljubljana) oli sloveeni kirjanik ja poliitik.

Ta oli saemehhaaniku poeg. Kasvas üles horvaadi keskkonnas. 

Ta õppis slavistikat ja hakkas ajakirjanikuks. 

Ta on kirjutanud novelli "Veter in cesta" ("Tuul ja tee"), romaanid "Sedmina" ("Peied"), "Golobnjak" ("Tuvila"), "Noč in dan" ("Öö ja päev") ning "Plat zvona" ("Häirekell") ja lastejutte. 

Ta avaldas reisikirja oma reisidest Lähis-Idas, Aafrikas, Ladina-Ameerikas ja USA-s.   

Tema loomelaad oli sotsiaalselt realistlik. 

Ta on olnud Sloveenia Sotsialistliku Vabariigi Täitevnõukogu aseesimees.

## Teosed
*"Štirje molčeči in druge zgodbe" (1951)
*"Veter in cesta" (1954)
*"Sedmina" (1957, eesti keeles "Peied", tõlkinud Aleksander Raid; Tallinn: Eesti Raamat, 1967)
*"Meglica" (1966)
*"Plat zvona" (1970)
*"Golobnjak" (1972)
*"Potres" (1972)
*"Grmada" (1974)
*"Delavci in kultura" (1975)
*"Popotovanja" (1976)
*"Noč in dan" (1977)
*"Zlati prah (1979)
*"Kultura včeraj in danes" (1979)
Rein Zupping

**Rein Zupping** (30. detsember 1935 – 13. oktoober 2001) oli eesti arstiteadlane, neuroloog, neurokirurg ja kergejõustiklane (vasaraheitja).

Ta lõpetas 1954. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1960. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. 
Sportimist alustas ta algkooliaastail Sadukülas ning astus õpetaja Endel Arandi suunamisel spordikooli. Treenis Valter Kalami juhendamisel vasaraheidet, võitis NSV Liidu noorte-, kõrgkoolide ja ametiühingute meistrivõistlustel medaleid. Püstitas Eesti vasaraheiterekordi 59.01 (1957) ning sai Eesti meistrivõistlustel vasaraheites 1957 ja 1958 hõbeda ning 1954 kuulitõukes pronksi. Võistles 11 korda Eesti koondises. 

Zupping töötas alul Rakveres neuroloogina ja seejärel Tartus neurokirurgina. Täiendas end Venemaal, USA-s, Soomes ja Rootsis. 

1969 sai temast TRÜ Meditsiini Kesklaboratooriumi vanemteadur ning TRÜ arstiteaduskonna õppejõud neuroloogia alal (muuhulgas asutas ajuveresoontehaiguste labori).  
1970 kaitses Zupping meditsiinidoktori kraadi väitekirjaga “Peaaju gaasivahetus insuldi, ajukasvajate ja ajutrauma korral”. 
1972 pälvis ta Nõukogude Eesti preemia. 

1975 valiti dr Zupping TRÜ professori ametikohale ning peatselt sai ta ka vastava kutsetunnistuse NSVL Kõrgemast Atestatsiooni komisjonist. 

1976 siirdus professor Rein Zupping Tallinna ning asus tööle tolleaegses ENSV Tervishoiu Ministeeriumi IV Valitsuse Vabariiklikus Haiglas (praegu Magdaleena Haigla) neuroloogiaosakonna juhatajana ja peaarsti asetäitjana ravi alal. Sealt kutsuti ta 1988 Tallinna Mustamäe Haigla konsultantneuroloogiks ning haigla erialateenistuste reorganiseerimisel sai temast 1996 selle Tallinna suurhaigla närvikliiniku juhataja. Lisaks töötas ta oma elu viimased aastad haigla ravijuhina, vastutades kogu selle suure ravikompleksi töö eest. 

Samal ajal jätkas ta osalise koormusega õppetööd Tartu Ülikooli närvikliinikuga – tema ülesandeks oli neuroloogia aluste õpetamine tulevastele stomatoloogidele, samuti osales ta lektorina arstide täienduskursuste raames korraldatud loengutel ja korraldas ise täienduskursusi Tallinnas.

Professor Rein Zupping oli viljakas teadlane, kes avaldas üle 120 publikatsiooni peaaju vereringe ja ainevahetuse häirete, valuga seonduvate küsimuste ja teistegi meditsiinile oluliste probleemide kohta.

Ta oli ka Balti Neuroloogide Föderatsiooni president. 

## Välislingid
* 
* Ain-Elmar Kaasik. Rein Zupping – arst, õpetaja ja teadlane
Zura

**Zura** [zur'aa] (vene keeles Зура, udmurdi keeles Зура, Зури)  on küla Venemaal Udmurtias Igra rajoonis, Zura külaasunduse keskus. Ta asub Igrast 19 km idas ja Iževskist 85 km põhjas.

Elanike arv on 2880 (2009). Zura on rajoonis suuruselt teine asula. 

Läbi küla voolab Loza jõe parempoolne lisajõgi Ita. 

Küla kõrvalt läheb läbi maantee R242 (vene keeles Р242). Enne ümbersõidutee ehitamist kulges see otse läbi küla.

## Viited
Matthias Zurbriggen

**Matthias Zurbriggen** (15. mai 1856 Saas-Fee – 21. juuni 1917 Genf) oli Šveitsi alpinist.

Ta lahkus juba 13-aastaselt kodunt ja elatas end juhutöödega. Monte Rosale mägionni ehitades avastas ta endas alpinistivõimed ja edaspidi tegutses ta peamiselt mägigiidina.

1892 kohtus ta William Martin Conwayga. Koos uurisid nad aasta aega Karakorumi liustikke ja mäetippe ja vallutasid koos 6890 m kõrguse Baltoro Kangri mäe, mis oli tollal maailma kõrgusrekord alpinismis. Seejärel rändas ta üksinda Indias ja Austraalias.

Uus-Meremaal on tema järgi nimetatud riigi kõrgeimal mäel Aorakil asuv Zurbriggeni hari. Ta oli esimene, kes seda harja mööda tippu tõusis, samuti esimene, kes üksinda sellele tippu tõusis. Siiski ei olnud ta esimene inimene Aorakil üldse, sest 1894. aasta jõulupäeval oli sedasama juba teinud rühm uusmeremaalasi, kes ei soovinud, et mäe vallutamise au läheks võõramaalasele.

Zurbriggen on esimene teadaolev inimene, kes tõusis Ameerika kõrgeima mäe Aconcagua tippu (12. veebruaril 1897). Ta tõusus esimesena paljudele teistelegi tippudele.

Zurbriggen rändas Tjan-Šanis ja tegi 1902 ekspeditsiooni Himaalajasse. Pärast seda tuli ta Euroopasse tagasi. 1906 lõpetas ta Monte Rosal oma mägigiiditöö.

Oma elu viimased kümmekond aastat elas ta Šveitsis hulgusena ja 1917 leiti ta Genfis pooduna.
Valerio Zurlini

**Valerio Zurlini** (19. märts 1926 Bologna – 28. oktoober 1982 Verona) oli itaalia filmirežissöör ja stsenarist. Tema looming keskendus sageli inimlikele suhetele ja eksistentsiaalsetele teemadele ning seda iseloomustas poeetiline ja realistlik laad.

Aastal 1976 esilinastus tema film "Il deserto dei tartari", mis põhines Dino Buzzati 1940. aastal ilmunud romaanil "Tatarlaste kõrb". Film pälvis rahvusvahelist tähelepanu ja on üks Zurlini tuntumaid teoseid.

## Välislingid
Sõrmuse Vennaskond (tegelased)

**Sõrmuse Vennaskond** on J. R. R. Tolkieni Sõrmuste Isanda triloogia esimeses osas loodud liit musta võluri Sauroni vastu. 

Sõrmuse Vennaskonna loob Elrond ning sinna kuulub 9 liiget, kõik liikmed esindavad Keskmaa vabasid rahvaid. 9 on ka sõrmustevaime Nazguleid. Vennaskond loodi aitamaks ja kaitsmaks sõrmusekandjat, Frodo Paunastet, kelle eesmärk on hävitada Võimusõrmus.

Vennaskond asub teele 25. detsembril 3018 K.A (Kolmandal Ajastul) pärast Vennaskonna loomist Elrondi Kojas peetud nõupidamisel.

**Vennaskonda kuuluvad:**

*Päkapikud*
*Gimli
*Haldjad*
*Legolas
*[[Kääbikud]]*
*Frodo Paunaste
*Ilomac Kangepukk (Ilo)
*Peregrin Tukk (Punapõsk)
*Tobajuss Mängla (Juss)
*Inimesed*
*Aragorn
*Boromir
*Võlurid*
*Gandalf

Esmalt juhtis Vennaskonda Gandalf, kuni ta kukkus Moria kaevanduste sügavikku. Sealt edasi juhtis Vennaskonda Aragorn, kuni Uruk-haide rünnaku tõttu hukkub Boromir ning Vennaskond laguneb. Selleks ajaks on nad jõudnud kõigest poolele teele Mordori. Frodo ja Juss eralduvad Vennaskonnast ja jätkavad teekonda Mordori kahekesi. Ilo ja Punapõsk on Uruk-haide käes vangis ning Gimli, Legolas ja Aragorn järgnevad neile, et nad vabastada. Vabastanud Ilo ja Punapõse, tõttavad nad koos appi vabadele rahvastele, et koos moodustada armee Sauroni vägede vastu.
Haidongi ringkond

**Haidongi ringkond** on ringkond Hiinas Qinghai provintsi idaosas. 

## Haldusjaotus

* Ping'ani maakond (平安县 *Píng'ān Xiàn*)
* Ledu maakond (乐都县 *Lèdū Xiàn*)
* Minhe Huei-Mongori autonoomne maakond (民和回族土族自治县 *Mínhé huízú tǔzú Zìzhìxiàn*)
* Huzhu Mongori autonoomne maakond (互助土族自治县 *Hùzhù tǔzú Zìzhìxiàn*)
* Hualongi Huei autonoomne maakond (化隆回族自治县 *Huàlóng huízú Zìzhìxiàn*)
* Xunhua Salari autonoomne maakond (循化撒拉族自治县 *Xúnhuà sǎlāzú Zìzhìxiàn*)
Zurvanism

**Zurvanism** oli henoteistlik usund Pärsias Partia riigi ja varaste Sassaniidide ajal. 

Kõrgeim jumalus oli Zurvan ('ääretu aeg'), kellest oli sündinud nii hea kui ka kuri. 

Zurvanism taandus zoroastrismi ees. Zurvanismi on kirjanduses nimetatud ka zoroastrismi vormiks.
Der Zuschauer

**Der Zuschauer** ('pealtvaataja') oli ajakiri ja hiljem päevaleht, mida Garlieb Helwig Merkel 1807–1816 ja 1817–1831 Riias välja andis.

## Välislingid
*Der Zuschauer : Eine literarisch-politische Zeitschrift / Hrsg. von Dr. G. Merkel Eesti rahvusbibliograafia
Parmesan

**Parma juust** ehk **parmesan** (itaalia keeles ametlikult Parmigiano-Reggiano) on kõva teraline juust, mis pärineb Põhja-Itaaliast.

Parmesan on saanud nime oma päritoluala järgi, mille hulka kuuluvad Itaalia provintsid Parma, Reggio Emilia, Bologna (ainult Reno jõest läänes), Modena, (kõik Emilia-Romagnas) ja Mantova (Lombardias, kuid ainult Po jõest lõunas). Itaalia seaduste kohaselt võib "Parmigiano-Reggiano" nime kanda vaid nendes piirkondades valmistatud juust. Euroopa Liidu seaduste järgi on "Parmigiano-Reggiano" ja "Parmesan" kaitstud päritolunimetused. 

*Parmigiano* on itaaliakeelne omadussõna, mis tähendab "Parmast pärit", ning *Reggiano* tähendab sama Reggio Emilia kohta. USAs nimetatakse parmesaniks ka järeletehtud juuste.

Eestis toodab Valio Parmesan tüüpi juustu Gran Regale.

## Vaata ka
* *[[Lactobacillus]]*
* *[[Lactobacillus helveticus]]*
* *[[Lactobacillus bulgaricus]]*
* Itaalia köök

## Viited
Jānis Zutis

**Jānis Zutis** (16. august 1893 Serene vald – 28. juuni 1962 Jūrmala) oli läti ajaloolane.

Ta võttis osa revolutsioonilisest liikumisest ja Esimesest maailmasõjast. 

Ta lõpetas 1924 Moskva ülikooli ja kaitses 1946 ajaloodoktori väitekirja. 

Ta töötas õppejõuna Voronežis, Moskvas ja Almatõs ning 1940–1949 NSVL TA Ajaloo Instituudis. Aastast 1945 oli ta Läti Riikliku Ülikooli keskaja ajaloo, hiljem üldajaloo kateedri juhataja  (1947. aastast) professor. Aastast 1946 oli ta ka Läti NSV TA Ajaloo Instituudi vana- ja keskaja ajaloo sektori juhataja. 

Ta on uurinud Läti 18. sajandi ning 19. sajandi esimese poole agraarajalugu, Baltimaade küsimust ja Baltimaade (baltisaksa) historiograafiat. 

Ta oli Moskvas välja antud "Maailma ajaloo" 5. köite ning "Läti NSV ajaloo" esimese köite ja paljude ajalooõpikute vastutav toimetaja.  

## Tunnustus
*1953 Läti NSV teeneline teadlane
*1951 Läti NSV Teaduste Akadeemia akadeemik
*1953 NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliige 
*Lenini orden
*kaks Tööpunalipu ordenit 

## Välislingid
*Artikkel "Läti NSV väikeses entsüklopeedias" (*läti keeles*)
Crottendorf

**Crottendorf** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis, Crottendorfi valla keskus.
Zvarthnotsh

**Zvarthnotsh** (eesti keeles on kasutatud ka nimekuju *Zvartnots*; armeenia keeles Զվարթնոց 'valvavad väed') on 7. sajandist pärinev arheoloogiamälestis, mis hõlmab umbes 18,8 hektarit ja millel asuvad **Zvarthnotshi katedraali**, katoolikose palee ja muude ehitiste varemed. Zvartnotsh asub Armeenias Armaviri maakonnas Vagharšapati lähedal.

## Ajaloost
Kirik ehitati 641–661 katoolikos Nersese ajal kohale, kus kuningas Trdat III oli kohtunud 15-aastasest vangipõlvest vabastatud Gregor Valgustajaga, esimese kristluse jutlustajaga Armeenias. 

Kiriku hävitas 930 tugev maavärin. Varemed kaevati välja 1901–1907. 

Zvarthnotsh kuulub 2000. aastast koos Vagharšapati kirikutega (Etšhmiadzini katedraal jt) UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Arhitektuur
Enamik uurijaid nõustub katedraali rekonstruktsiooniga, mille 1905. aastal pakkus välja kaevamistel töötanud Toros Toramanian ja mille järgi oli ehitisel kolm korrust.

Kiriku keskosa oli neliksiiru või ümardatud otstega Kreeka risti kujuline (tetrakonh) tsentraalehitis ning seda ümbritses ringselt külglööv, mida keskosast kolmest küljest eraldas arkaad, üks ristiharu oli apsiidiks, kus asus altar. Väljast oli kirik 32-külgse hulknurga kujuline, mis kaugelt vaadates näis ringjana. Kirikut kaunistasid joonia voluutidega korvkapiteelid, kotkakapiteelid ja viinamarjaväätidega friisid Süüria ja Põhja-Mesopotaamia Bütsantsi arhitektuuri vormides.

Hoone interjöör oli kaunistatud mosaiikidega.

## Rekonstruktsioon

zvarthnotz plan.jpg|Toros Toramaniani rekonstruktsiooni põhiplaan
Zvartnoc 2015 juj pic 125.JPG|Toros Toramaniani rekonstruktsioonijoonis
Zvart1.jpg|Fotomontaaž varemeist ja hoone oletatavast välimusest
Zvart2.jpg|Üks hoone sissekäikudest
Zvart3.jpg|Siseruumi rekonstruktsioon
Zvartnoc 2015 juj pic 145.JPG|Mosaiigi jäänused ehituskivil


## Muud
Koha järgi on nime saanud lähedal asuv Zvarthnotshi rahvusvaheline lennujaam.

## Viited

## Välislingid
* Zvartnots. - Armenian Heritage
* L. Vardanyan. Zvartnots Cathedral, an open-air museum. - itinari.com (reisiblogi)
* A. Pihl. Why You Should Visit Zvartnots Cathedral (& How to Get There). - absolutearmenia.com (blogi)
* Cathedral and Churches of Echmiatsin and the Archaeological Site of Zvartnots. - World heritage List. - unesco.org
George Zweig

**George Zweig** (sündinud 30. mail 1937 Moskvas) on juudi päritolu USA füüsik ja neurobioloog. 

Ta õppis Richard Feynmani juures elementaarosakeste füüsikat. Ta lõpetas  1959 Michigani Ülikooli. 

Aastal 1964 pakkus ta California Tehnoloogiainstituudi füüsika kraadiõppurina Murray Gell-Mannist sõltumatult välja kvarkide olemasolu. Zweig nimetas neid mängukaartide järgi ässadeks, sest tema arvates pidi neid olema neli.  Nagu Gell-Mann, sai ta aru, et prootonite ja neutronite taoliste osakeste omadusi seletaks nende käsitamine teatud osakeste triplettidena, kuid erinevalt Gell-Mannist kaldus ta neid pidama reaalseteks osakesteks. Nagu märkis astrofüüsik John Gribbin, sai Gell-Mann teenitult 1969 Nobeli füüsikaauhinna oma üldise panuse eest elementaarosakeste ja nendevaheliste vastastikmõjude klassifikatsioonisse. Sel ajal ei olnud kvarkide teooria täielikult tunnustatud ja seda auhinna määramisel ei mainitud. Kui hiljem kvarkide teooriast sai elementaarosakeste füüsika standardteooria, leidis Nobeli komitee nähtavasti, et nad ei saa tunnustada Zweigi, kes esimesena tõi teooria järeldused üksikasjalikult välja ning pidas võimalikuks kvarkide reaalset eksistentsi, ilma Gell-Manni uuesti autasustamata. Igatahes ei ole Zweig saanud Nobeli auhinda, kuigi ta on andnud tänapäeva füüsikasse olulise panuse.  

Zweig hakkas hiljem uurima heli transduktsiooni närviimpulssideks inimkõrva teos.
Best B4

**Best B4** oli Eesti diskoansambel, mille tuntuim hitt oli "Ma armastan luuserit", mille algupärane esitaja oli Soome tüdrukutebänd Nylon Beat. Ansambel tegutses aastail 1996–1997.

Ansambli moodustasid 1996. aastal 2 Quick Starti liikmed Alar Kotkas, Pearu Paulus ja Ilmar Laisaar. 

Ansambli algkoosseisu kuulusid lauljad Kati-Ly Lindal ja Mona ning tantsijad Agnessa (kodanikunimega Kairi Keskküla) ja Raivo Ilmsalu. Hiljem on ansamblis kaasa teinud Ithaka Maria. 

## Diskograafia
Ansamblil ilmus tegutsemisaja jooksul kaks plaati:
*"Best B4" (1996)
*"Must ja valge" (1997)

## Viited

*Mis sai Best B4st, kui «parim enne» lõppes?, Elu24.ee, 23. märts 2011
Zweisimmen

**Zweisimmen** on asula Šveitsis Berni kantonis Obersimmentali ringkonnas Zweisimmeni vallas.    

Asula rajati umbes 850. Aastal 1862 põles pool Zweisimmenit maha. Aastal 1900 saadi elekter sisse.
Bernard Zweers

**Bernard Zweers** (**Bernardus Josephus Wilhelmus Zweers**; (18. mai 1854 Amsterdam – 9. detsember 1924) oli hollandi helilooja, dirigent ja muusikaõppejõud.
529

**529. aasta**

## Sündmused maailmas

* Nursia Benedictus rajas Monte Cassino kloostri. 
* Ida-Rooma keiser Justinianus I lasi sulgeda Platoni Akadeemia.

## Sündinud

* ...
## Surnud

*...
Brõnsa

**Brõnsa** on lambapiimast valmistatud juust.

Brõnsat tehakse Balkani maades, Austria idaosas, Ungaris, Moldovas, Poolas, Rumeenias, Venemaal, Slovakkias ja Ukrainas.

Brõnsa on algselt pärit Rumeeniast.
Bittsa park

**Bittsa park** (vene keeles *Битцевский парк*) on üks Moskva suurimaid parke. See asub linna edelapiiril ja hõlmab umbes 2200 hektarit. Park on nime saanud Bittsa jõe järgi.

Pargis kasvab üle 500 taimeliigi, seal on märgatud 33 liigist imetajaid ja 78 liiki linde.

Pargis asub paleontoloogiamuuseum.

Pargi metsas tappis sarimõrvar Aleksandr Pitšuškin oma 64 ohvrist 14. Need leiti pargist aastatel 2002–2006.
Düün

**"Düün"** on Frank Herberti 1965. aastal ilmunud ulmeromaan, mis käsitleb kõrbeplaneedi loodust, majandust, poliitikat, religiooni ja suhtlust teiste planeetidega. 

Eesti keeles on ilmunud "Düün" (tõlkinud Urmas Alas), "Düüni messias" (tõlkinud Viivi Verrev), "Düüni lapsed", "Düüni jumal ja keiser", "Düüni ketserid" ja "Düün – kapiitlisaal" (tõlkinud Juhan Habicht). Kõik need on kirjastanud kirjastus Varrak.

Pärast Frank Herberti surma jätkasid sarja kirjutamist Brian Herbert ja Kevin J. Anderson. 

## Välislingid
*"Düüni" sarja koduleht
Kielce

**Kielce** on linn Poola lõunaosas, Święty Krzyżi vojevoodkonna ja Kielce maakonna keskus. Linnaõigused on alates 1295. aastast.

Linnas tegutseb jalgpalliklubi Kielce Korona.

Kielces asub Poola vanim ja suurim mänguasjatemaatikaga tegelev muuseum, 1979. aastal asutatud mänguasjade ja mängude muuseum. 

## Välislingid

* Linnavalitsuse koduleht
Jacques Brel

**Jacques Romain Georges Brel** (8. aprill 1929 Brüssel – 9. oktoober 1978 Pariisi eeslinn Bobigny) oli Belgia šansoonilaulja, helilooja, filmirežissöör ja näitleja. Ta on põhiliselt kuulus oma lauluhääle, poeetiliste laulutekstide ja temperamentse esitusviisi poolest. 

Brel sündis Brüsselis Schaerbeekis prantsuse keelt kõneleva flaami päritolu pere teise lapsena. Pärast kooli lõpetamist asus ta tööle isa kartongivabrikus. 1950. aastal abiellus Brel Thérèse Michielseniga, kellega tal oli kolm tütart: Chantal, France ja Isabelle.

1952 hakkas ta laule kirjutama ja hiljem ka esitama. 1953 läks Brel Pariisi, kuhu jäi kauaks ajaks. Breli tõsine olek ja lihtsad, idealistlikud laulud ei toonud talle algul kuulsust. Publiku poolehoid saabus alles 1960. aastate alguses tänu laulule "Ne me quitte pas" ja esinemisele kontserdisaalis Olympia, kus oli alanud ka Édith Piafi tähetee. Brel muutus oma lauludes irooniliseks ja ühiskonnakriitiliseks, laulutekstid muutusid üha poeetilisemateks ja keerulisemateks.

1968. aastal tõlkis Brel prantsuse keelde muusikali "Mees La Manchast" ja esines selles Don Quijote osas.

1973. aastal diagnoositi Brelil kopsuvähk. Viimased eluaastad veetis ta reisides (selleks ostis ta endale laeva, 19 meetri pikkuse ja 42 t veeväljasurvega purjejahi Askoy II ja õppis lenduriks). Ta kolis Markiisaartele, mis asuvad tänapäeva Prantsuse Polüneesias, aga troopikakliima ei mõjunud tema tervisele hästi. Samuti soodustas tema haigust suitsetamine.

Brel suri 1978. aastal Pariisi äärelinnas Bobignys. Ta on maetud Hiva Oa saarele maalikunstnik Paul Gauguini kõrvale.

Tema loominguga plaate on ostetud maailmas 25 miljonit eksemplari ja ta on edukuselt Belgia läbi aegade kolmas esineja. Teda edestavad Salvatore Adamo 90–100 miljoni ja Frédéric François 40 miljoni ostetud eksemplariga.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*1954 Grand Jacques
*1957 Quand On n'a Que l'Amour 
*1958 Au Printemps
*1959 La Valse à Mille Temps
*1961 Marieke
*1962 Les Bourgeois
*1964 Les Bonbons
*1966 Ces Gens-Là
*1967 Jacques Brel '67
*1968 J'arrive
*1968 L'Homme de la Mancha
*1972 Ne Me Quitte Pas
*1977 Les Marquises

### Kontsertalbumid
*1962 Enregistrement Public à l'Olympia 1961
*1964 Enregistrement Public à l'Olympia 1964

## Filmid
### Näitleja ja lavastajana
*1971 Franz
*1973 Le Far West

### Näitlejana
*1956 La Grande Peur de Monsieur Clément (režissöör Paul Diebens)
*1967 Les Risques du Métier (režissöör André Cayatte)
*1969 Mon Oncle Benjamin (režissöör Edouard Molinaro)
*1969 La Bande à Bonnot (režissöör Philippe Fourastié)
*1971 Les Assassins de l'Ordre (režissöör Marcel Carné)
*1971 Mont-Dragon (režissöör Jean Valère)
*1972 L'Aventure, c'est l'Aventure (režissöör Claude Lelouch)
*1972 Le Bar de la Fourche (režissöör Alain Levent)
*1973 L'Emmerdeur (režissöör Edouard Molinaro)

## Välislingid
*Koduleht
*Brelitude
Kozáni

**Kozáni** on linn Kreekas, Lääne-Makedoonia piirkonna ning Kozáni piirkonnaüksuse ja Kozáni valla keskus. 

## Viited
Kriebstein

**Kriebstein** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Mittweida kreisi.

## Vallaosad
Ehrenberg, Erlebach, Grünlichtenberg, Höfchen, Höckendorf, Kriebethal ja Reichenbach.

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Untersturmführer

***Untersturmführer*** oli sõjaväeline auaste Kolmanda Riigi SS-is, SA-s ja SD-s alates 1934. aastast, enne seda oli auastme nimetus *Sturmführer* ehk *SS-Sturmführer*, mis vastas teiste riikide relvajõududes nooremleitnandi auastmele, Wehrmachtis *[[Leutnant]]*ile.

*Untersturmführer*'ist ühe auastme võrra kõrgemal oli *[[Obersturmführer]]* ja astme võrra madalamal *[[Sturmscharführer]]*.
Kaia Iva

**Kaia Iva** (28. aprill 1964 Türi – 2. november 2023) oli Eesti pedagoog, majandustegelane ja poliitik. 

Aastatel 2002–2005 oli ta Türi linnapea ja 2016–2019 Eesti sotsiaalkaitseminister. Ta oli ka XI ja XII Riigikogu liige.

## Haridus
Kaia Iva lõpetas Nõo Keskkooli 1981. ning Tallinna Pedagoogilise Instituudi matemaatika ja füüsika õpetaja erialal 1986. aastal.

## Töökäik
Kaia Iva töötas pikka aega õpetaja ja õppealajuhatajana Türi 2. Keskkoolis, Nordika Kindlustuse Järvamaa esinduse juhatajana, Järva Teataja Kirjastuse reklaamiosakonna juhatajana, aastatel 2002–2005 Türi linnapeana, seejärel Mäo Klaasi müügiosakonna juhatajana ning aastatel 2015–2016 Türi Lasteaia juhataja kohusetäitjana. 

Aastatel 2019–2021 oli ta Türi vallavalitsuse hariduse, kultuuri ja sotsiaalosakonna juhataja. 

Õppeaastal 2021/2022 oli ta Käru Põhikooli ja 2023. aasta jaanuarist juunini Türi Ühisgümnaasiumi matemaatikaõpetaja.

## Poliitiline tegevus
Kaia Iva oli 1999–2019 erakonna Isamaa (esmalt Isamaaliidu) liige, sh 2015–2017 aseesimees. Oli aastail 2002–2005 Türi linnapea ja 2005–2007 Türi vallavolikogu liige. Aastatel 2007–2011 oli ta XI Riigikogu liige ja 2011–2015 XII Riigikogu liige. 2015. aasta Riigikogu valimistel tegi ta isikliku häälterekordi, kogudes 1684 häält, kuid ei pääsenud Riigikokku. 

Alates 23. novembrist 2016 kuni 29. aprillini 2019 oli ta sotsiaalkaitseminister Jüri Ratase esimeses valitsuses.

3. jaanuaril 2020 teatas ta enda lahkumisest erakonnast Isamaa protestiks valitsuse kavandatava pensionireformi vastu, põhjendades oma otsust järgmiselt: "Ma olin viimases valitsuses sotsiaalkaitse minister ja seetõttu kursis ja kokkupuutes pensioniteemadega. Mulle ei ole vastuvõetav, et erakond juhib praegu teise samba sellist nõrgestamist selle vabatahtlikuks tegemise kaudu." Äriregistri andmetel lahkus Iva erakonnast 31. detsembril 2019.

## Tunnustus
* 2007 – Türi valla kuldne aumärk 
* 2017 – aasta Iren (Isamaa ja Res Publica Liidu (IRL) naiskogu antav aunimetus) 
* 2019 – Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane olulise panuse eest Eesti ühiskonna, hariduse ja kultuuri arengusse 
* 2020 – Järvamaa vapimärk 
* 2023 – Türi valla aukodanik

## Viited

## Välislingid

* Kaia Iva tutvustus sotsiaalministeeriumi kodulehel
Radioaktiivse lagunemise seadus

**Radioaktiivse lagunemise seadus** esitatakse tuumafüüsikas üldiselt valemi kujul, mis kirjendab radioaktiivses aineproovis hetkel t veel lagunemata aatomituumade arvu N eksponentsiaalse vähenemise seaduspärasust:
:N(t)= N_0 \cdot \mathrm e^{-\lambda t},
kus N_0 on aatomituumade arv alghetkel (t = 0) ja \lambda on igale nukliidile ainuomane radioaktiivse lagunemise konstant (selle väärtus leitakse eksperimendist); \mathrm e  on naturaallogaritmide alus.

Lagunemiskonstant väljendab radioaktiivse lagunemise ajalist tõenäosust, ühik 1/s. Lagunemiskonstandi \lambda pöördväärtus \tau = 1/\lambda on aatomituuma keskmine eluiga; see on ajavahemik, mille vältel radioaktiivsete aatomite arv väheneb väärtuseni 1/e ≈ 0,368 esialgsest. Seega
: N(t)=N_0 \mathrm e^{-t/\tau}.

Praktikas on sageli mugavam esitada see seadus kujul
: N(t)=N_0 \cdot 2^{-t/T_{1/2}},
kus suurust T_{1/2}=\tau\ln(2) nimetatakse poolestusajaks. See on võrdne ajavahemikuga, mille vältel radioaktiivsete tuumade arv väheneb kaks korda ehk pooleni esialgsest arvust.
33. Kaitsepataljon

**33. Kaitsepataljon** (saksa keeles *Schutzmannschaft Front/Wacht Bataillon nr. 33*) oli Teise maailmasõja ajal Saksa okupatsioonivõimude poolt Eestis moodustatud sõjaväeosa.

Vabatahtlik kaitsepataljon värvati Eesti SS-i kõrgema politseijuhi korraldusel väegrupi Nord tagalateenistuse jaoks. Pataljon formeeriti Tartus 1941.–1942. aasta talvel, pataljoni suurus oli 600 meest.

## Juhtkond ja koosseis
Pataljoniülemad:
* major Jakob Kuuse, 33. Kaitsepataljon I ülem
* kapten Voldemar Pärlin, 33. Kaitsepataljon I ülem
* major Johannes Koort, 33. Kaitsepataljon I ülem
*major Robert Tammiste

## 33. Kaitse (rinde)pataljon I
33. Kaitsepataljon saadeti kohe pärast formeerimist Leningradi rindele Jeckelni politseivõitlusgrupi koosseisus Oranienbaumi platsdarmi blokeerima ja rannakaitset teostama, mis kestis detsembrini 1942. aastal. Pataljon kandis lahingutes raskeid kaotusi. 1942. aasta kevadel sai pataljon täiendusena 200 meest.

Pataljon toodi Eestisse, Pärnusse tagasi 4. detsembril, kust hiljem viidi Tartusse ja saadeti seal laiali ning selle koosseis värvati osaliselt Eesti SS-leegioni ja osaliselt üle uude moodustatavase 287. Kaitsepataljoni ja 32. ja 35. Kaitsepataljonide täienduseks.

## 33. Kaitse (vahi)pataljon II

33. Kaitsepataljon II koosseis moodustati oktoobris 1942. aastal Tartus, Valga, Antsla, Võru ja Petseri kasarmeeritud Omakaitse malevate kompaniidest, mis formeeriti algselt kui 293. Kaitsepataljon. Pataljoni suuruseks oli 381 meest. 

1943. aasta veebruaris anti kaitsepataljonile endise laialisaadetud vabatahtlike, kes värvati Eesti SS-leegioni, 33. Kaitsepataljoni number, pataljon jäi ülesannetelt vahipataljoniks.  

## 33. Eesti Politseipataljon

1943. aasta detsembris muudeti pataljoni nimi **33. Eesti Politseipataljoniks** (*Estnische Polizei Batallion nr. 33*) ja pataljonis kehtinud Wehrmachti auastmed asendati Saksa Korrapolitsei auastmetega.

Pataljon pidas vahiteenistust Võrus allutatuna 11. jalaväediviisile.

13.–15. veebruaril 1944 osales pataljon Meerapalu lahingus Punaarmee dessandi likvideerimisel. 

Pärast Meerpalu lahingut jätkas pataljon vahiteenistust Kagu-Eestis, kuni likvideerimiseni suvel 1944. Pataljoni isikkoosseis jagati 37., 38. ja 40. Eesti Politseipataljonidele.

## Vaata ka
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend
Tertsdeetsim

**Tertsdeetsim** ( *(a) suur tertsdeetsim (b) väike tertsdeetsim (c) [[tertsdeetsimakord]]*


Tertsdeetsimit käsitletakse tavaliselt kui seksti, sest tegemist on liitintervalliga (oktav + sekst).
Liitintervall

**Liitintervalliks** nimetatakse oktavist suuremat intervalli. Iga liitintervall kujutab endast oktavi ja lihtintervalli summat. 
*noon (9) = oktav (8) + sekund (1)
*deetsim (10) = oktav (8) + terts (2)
*undeetsim (11) = oktav (8) + kvart (3)
*duodeetsim (12) = oktav (8) + kvint (4)
*tertsdeetsim (13) = oktav (8) + sekst (5)
*kvartdeetsim (14) = oktav (8) + septim (6)
*kvintdeetsim (15) = oktav (8) + oktav (7)

Liitintervallid säilitavad neile vastavate lihtintervallide omadused. Undeetsim võib olla puhas, suurendatud või vähendatud nagu lihtintervall kvart.
Lihtintervall

**Lihtintervall** on intervall, mille astmeline suurus ei ületa oktavit.
*priim – 1
*sekund – 2
*terts – 3
*kvart – 4
*kvint – 5
*sekst – 6
*septim – 7
*oktav – 8
Suurendatud kvart

**Suurendatud kvart** on intervall, mille astmeline suurus on 4 ja tooniline suurus 3 tervetooni. 

Suurendatud kvardi enharmooniline intervall on vähendatud kvint. Suurendatud kvart on dissoneeriv intervall ja seepärast nõuab lahendust.

## Suurendatud kvardi lahendamine mažooris
< 4 ehitub
*loomulikus mažooris IV astmelt
*harmoonilises mažooris VI astmelt

Lahendamisel liiguvad mõlemad intervalli moodustavad kulgevad astmed laienevas suunas püsivaisse astmeisse: VII - I-sse ja IV - III-sse; II - III-sse ja VI - V-sse.

   loomulik mažoor              harmooniline mažoor
 
 3                                /III
 2                              II 
 1    /I
 7 VII  
 6                             VI         
 5                                 \V
 4 IV       
 3   \III     
 2
 1

## Suurendatud kvardi lahendamine minooris
< 4 ehitub
*loomulikus minooris vi astmelt
*harmoonilises minooris iv astmelt

Lahendamise põhimõte on sama nagu mažooris.

   loomulik minoor              harmooniline minoor
 
 3    /III                            
 2  II                            
 1                                     /I
 7                                VII
 6  VI                            
 5     \V                         
 4                                 IV      
 3                                     \III
 2
 1

Kõige kasutatavamad on < 4 lahendamine loomulikus mažooris ja harmoonilises minooris IV astmelt.

## Kuula
*tritoon (suurendatud kvart):
**üles 
**alla
Seversk

**Seversk** on linn Venemaal Tomski oblastis. Asub Tomi jõe ääres, 13 km Tomskist loodes.

Seversk on kinnine linn. Linna haldusalasse kuulub 3 alevit ja 2 küla.

## Ajalugu
Linn asutati 1949. aastal seoses tuumaelektrijaama ja keemiakombinaadi rajamisega. Linnaõigused sai 1956. aastal. 1958. aastal avati Siberi TEJ, mis oli esimene tööstuslik tuumaelektrijaam maailmas võimsusega 100 MW. Linnas asuv Siberi Keemiakombinaat toodab uraani ja plutooniumit. 1992. aastani oli linna nimi **Tomsk-7**.

## Viited

## Välislingid
*Severski koduleht
Vähendatud kvint

**Vähendatud kvint** (tähis >5) on intervall, mille astmeline suurus on 5 ja tooniline suurus 3 tervetooni. 

Vähendatud kvindi enharmooniline intervall on suurendatud kvart. Vähendatud kvint on dissoneeriv intervall ja seepärast nõuab lahendust.

## Vähendatud kvindi lahendamine mažooris
> 5 ehitub
*loomulikus mažooris VII astmelt
*harmoonilises mažooris II astmelt

Lahendamisel liiguvad mõlemad intervalli moodustavad kulgevad astmed ahenevas suunas püsivaisse astmeisse: VII - I-sse ja IV - III-sse; II - III-sse ja VI - V-sse.

   loomulik mažoor          harmooniline mažoor
   
 1    
 7  
 6                              VI         
 5                                  \V
 4     IV       
 3        \III                      /III
 2                               II
 1        /I
 7     VII

## Vähendatud kvindi lahendamine minooris
> 5 ehitub
*loomulikus minooris II astmelt
*harmoonilises minooris VII astmelt

Lahendamise põhimõte on sama nagu mažooris.

   loomulik minoor              harmooniline minoor
                                
 1                                     
 7                                
 6   VI                            
 5      \ V                         
 4                                    IV      
 3      /III                              \III
 2   II
 1                                        /I
 7                                    VII

Kõige kasutatavamad on > 5 lahendamine loomulikus mažooris ja harmoonilises minooris VII astmelt.
Bohri aatomiteooria

**Bohri aatomiteooria** on üheelektroniliste aatomite (vesinikuaatomite) poolklassikaline aatomimudel. Selle teooria aluseks on järgmised postulaadid (**Bohri postulaadid**):

# Elektron liigub tuuma kulonilises väljas ringjoonelistel orbiitidel klassikaliste liikumisvõrrandite järgi.
# Võimalikud on vaid sellised orbiidid, kus elektroni orbitaalne impulsimoment on Plancki nurkkonstandi \hbar täisarvkordne: L=n\hbar, *n* = 1,2,3,...
# Vastupidi klassikalise elektromagnetteooria ennustusele lubatud orbiitidel elektron ei kiirga elektromagnetlaineid, kuigi liigub kiirendusega.
# Siirdudes orbiidilt energiaga E_m orbiidile energiaga E_n kiirgab (või neelab) elektron elektromagnetlaineid sagedusega \omega=|E_m-E_n|/\hbar.

Nende postulaatide alusel teostatav arvutus annab elektroni võimalikud energiad:

: E_n=-\frac{mZ^2e^4}{8h^2\varepsilon_0^2n^2}\approx
\frac{13,6Z^2}{n^2}\,eV,

kus *Z* on tuumalaeng, \varepsilon_0 on vaakumi dielektriline läbitavus ja *e* on elektroni laeng.

Selle aatomimudeli pakkus välja Niels Bohr 1913. aastal. Et tegemist oli veidi varem esitatud Ernest Rutherfordi aatomimudeli (Rutherfordi aatomimudeli) täiendusega, siis nimetatakse seda mõnikord ka **Bohri-Rutherfordi aatomimudeliks**. 

Bohri mudel kirjeldas vesiniku (ühe elektroniga aatomi) ehitust piisavalt täpselt, selgitades tema spektrijoonte olemust. Siiski ei suudetud Bohri mudelit üldistada mitmeelektronilistele aatomitele. Bohri mudel ei seleta spektrijoonte peen- ja ülipeenstruktuuri, Zeemani efekti ega spektrijoonte intensiivsusi.

## Vaata ka
*Niels Bohr
Inertsijõud

**Inertsijõud**, tuntud ka kui **d'Alemberti jõud**, on fiktiivne jõud, mis tuleb klassikalises mehaanikas sisse tuua selleks, et kirjeldada keha liikumist Newtoni II seaduse järgi ka mitteinertsiaalses taustsüsteemis. Sellisteks jõududeks on näiteks tsentrifugaaljõud ja Coriolisi jõud.

Inertsijõud on mitteinertsiaalsetes (kiirendusega liikuvates) süsteemides kehadele mõjuvad jõud, mis eksisteerivad ainult mitteinertsiaalsüsteemiga seotud vaatleja seisukohalt ja mille ainsaks põhjuseks on inerts ehk liikuva keha kiiruse jäävus väliste mõjude puudumise või kompenseerituse korral. Inertsijõudu nimetatakse näivaks jõuks, sest see pole mitte kiirenduse põhjus, vaid tagajärg.

## Viited
Suurendatud sekund

**Suurendatud sekund** on intervall, mille astmeline suurus on 2 ja tooniline suurus 1½ tooni (1 tervetoon ja 1 pooltoon). 

Suurendatud sekundi enharmooniline intervall on väike terts. Suurendatud sekund on dissoneeriv intervall ja seepärast nõuab lahendust.

## Suurendatud sekundi lahendamine harmoonilises mažooris ja minooris
< 2 ehitub
*harmoonilises mažooris ja harmoonilises minooris VI astmelt

Lahendamisel liiguvad mõlemad intervalli moodustavad kulgevad astmed laienevas suunas püsivaisse astmeisse: VI - V-sse ja VII - I-sse. Lahenduseks on puhas kvart.

   harmooniline mažoor       harmooniline minoor
                                
 1      /I                         /I
 7   VII                        VII
 6   VI                         VI         
 5     \ V                         \V
 4      
 3       
 2
 1
Tode Sakugawa

**Teruya Kanga Sakugawa** või **"Tode" Sakugawa** (jaapani keeles 佐久川親雲上寛賀, Sakugawa Teruya Kanga; 5. märts 1733 Shuri – 7. juuli 1815

oli üks tuntumaid ja tähtsamaid varase Okinawa tode meistreid, Takahara Peichini õpilane, ühtlasi üks esimesi võitluskunstide õpetajaid, keda võib pidada karate alusepanijaks. Tode Sakugawa juurutas ka algsel kujul levinumates karate stiilides kasutusel oleva Kushanku (Kanku) kata, millest pärinevat ka Pinan/Heian katad.

## Viited
Zvejnieki

**Zvejnieki** on paik Lätis Burtnieki järve kirdekaldal. 

Seal on Kunda kultuuri ja kammkeraamikakultuuri asulakoht ning suur kiviaegne kalmistu. Francis Zagorskise juhtimisel tehti seal 1964–1971 väljakaevamisi.
Zvenõgorod

**Zvenõgorod** (ukraina keeles Звенигород) on kahe asula nimi: 

***[[Zvenõgorod (Lvivi oblast)|Zvenõgorod]]** Lvivi oblastis
***[[Zvenõgorod (Ternipili oblast)|Zvenõgorod]]** Ternipili oblastis