open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jeti Jäähall

**Jeti Jäähall** oli jäähall, mis asus Tallinnas aadressil Suur-Sõjamäe tänav 14B.

Hallis oli kaks täismõõtmetega jäähokiväljakut ja viis jääkeeglirada. Lisaks oli seal uisulaenutus, riietus- ja kuivatusruumid, saun ja kohvik.

Jäähall avati 12. oktoobril 2000. Avamisel osales Stanley karika viiekordne võitja Jari Kurri. Jääkeeglirajad avas Torino olümpiamängude hõbemedali omanik Markku Uusipaavalniemi.

2009. aasta suvel käis Jeti jäähallis reklaamklippi valmistamas NHL-is mänginud Jarkko Ruutu.

Jeti jäähalli kasutati mõnel aastal aasta läbi. Pärast Tondiraba jäähalli avamist hakkas Jeti jäähalli hooaeg lühemaks jääma.

2023. aasta märtsis sulges Jeti jäähall uksed ning sama aasta talvel alustati hoone lammutamist, et teha ruumi planeeritud Ericssoni uuele tehasele.

## Viited

## Välislingid

*Jeti Jäähalli koduleht
*
Prototeadus

**Prototeadus** ehk **eelteadus** (inglise *protoscience*) on mingi uus teadus, mis püüab saavutada teaduslikkust (inglise *legitimacy*) aga pole veel seda saavutanud. Sellepärast ei saa prototeadust samastada tegeliku teadusega.

Prototeadus erineb pseudoteadusest adekvaatse teaduse standardpraktikate poolest (inglise *standard practices of good science*), nagu valmisolek kummutamisele uute tõendite leidmisel või asendumisele uue paremini ennustava teooria tõttu.

## Vaata ka
*Teadusfilosoofia

## Viited
Eeter (element)

**Eeter** ehk **viies element** ehk **kvintessents** (pärineb ladina fraasist *quinta essentia* 'viies olemus') oli antiik- ja keskaja loodusfilosoofias viies element, millest koosnevad taevasfäärid. Maises maailmas arvati olevat neli elementi: maa, vesi, tuli, õhk. 

## Vaata ka
*element (stiihia)
*ürgalge (kreeka *archē*)
Eksoteeria

**Eksoteeria** ehk **eksoteerika** on esoteerikale vastandatav koondmõiste selliste asjade, nähtuste jaoks, mis on välised (s.t ei lähtu kellegi isiklikust kogemust), kõigile avatud teadmised.
Kotjužanõ

**Kotjužanõ** (ukraina keeles Котюжани) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Murovani Kurõlivtsi rajoonis. Elanike arv on 995. Pindala on 3,034 km².
Imetajate rakutüüpide loetelu

Siia nimekirja palume kanda imetajate rakutüüpe ja nende eelvorme ja/või alaliike. 

__NOTOC__

## A
*adenotsüüt
*alfamotoneuron
*alfarakk
*alveolaarmakrofaag
*ameloblast
*APUD-rakk
*astrotsüüt

## B
*basofiilne granulotsüüt
*beetarakk
*Betsi rakk
*B-rakk

## D
*deltarakk
*dendriitrakk 
*dendriitidega KNSi rakk

## E
*efektorrakk
*endokrinotsüüt
*endokromafiinne rakk 
*endoteelirakk
*enterotsüüt  
*eosinofiilne granulotsüüt
*ependüümirakk
*epidermaalne Langhansi rakk 
*epitelioidrakk 
*erütrotsüüt 
*eukarüoot

## F
*fagotsüüt
*fibroblast 
*fibrotsüüt
*fotoretseptorrakk

## G
*gammamotoneuron
*ganglionirakk
*gliiarakk
*G-rakk
*granuloosluteiinrakk
*granuloosrakk
*granulotsüüt

## H
*hematotsüüt
*hemotsütoblast
*hematopoeetiline tüvirakk
*horisontaalrakk

## J
*jukstaglomerulaarrakk

## K
*karikrakk
*karvarakk
*kondroklast
*korvrakk
*kromafiinne rakk
*Kupfferi rakk

## L
*LAK-rakk
*Langerhansi rakk
*Langhansi rakk
*LE-rakk
*leukoblast
*leukotsüüt
*Leydigi rakk
*LGL-rakk
*lihasrakk
*loomulik tappurrakk
*LTi-rakk

## M
*maitsmisretseptorrakk
*makrofaag
*makrotsüüt
*megakarüoblast
*melanoblast
*melanotsüüt
*mikrogliia 
*monotsüüt
*motoneuron
*munarakk
*müoepiteelrakk ehk müoidrakk

## N
*neuron
*neutrofiil
*nuumrakk ehk mastotsüüt

## O
*osteoklast 

## P
*podotsüüt
*promonotsüüt

## R
*rasvarakk
*regulatoorsed T-lümfotsüüdid
*retikulotsüüt
*ringlevad vähirakud

## S
*Schwanni rakk
*seemnerakk
*Sertoli rakk
*spermatogoon
*supressorrakk- Ts rakk-CD8-rakk
*südamepuudulikkuse rakk

## T
*T-abistajarakk
*tanütsüüt
*T<sub>h</sub>0 rakud 
*T<sub>h</sub>1 rakud
*T<sub>h</sub>2 rakud 
*T<sub>h</sub>3 rakud
*TIL-rakk
*Tüüp 17-T-abistajarakud 
*tsütotoksiline T-rakk
*tüümuse epiteelirakud 
*tüümuse epiteeli retikulaarrakud
*tüümuse nuumrakud
*tüvirakk

## V
*vaheneuron
*vähirakk

## Välislingid
* "Meditsiinisõnastik", 2004, Kirjastus Medicina, ISBN 9985-829-55-7
Kaarli (Koeru)

**Kaarli** ka **Kaarliküla** oli endise Puhmu küla osa mis liideti Ramma külaga.

Kaarlikülas asus Kapu mõisa karjamõis, mida kutsuti Kaarlimõisaks (saksa keeles *Karlshof*). 1913. aastal oli Kapu valla koosseisus.

## Muistendid
Teepervel on säilinud vana kivirist. Varem oli seal ka teine kivist rist. Rahvapärimuste järgi olevat nende alla maetud Vene-Rootsi sõja ajal talvel surnud sõdurid. Karl XII peatunud seal Põhjasõja ajal, sellest tulnud ka Kaarli karjamõisa nimi.

## Viited
Harilik rass

**Harilik rass** (*Cynoglossum officinale*) on kareleheliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Harilik rass on ravimtaim, seda kasutatakse rahustina ja unerohuna, samuti valude ja krampide vastu. Lisaks saab seda kasutada ka muttide ja näriliste tõrjeks, millest räägib muuhulgas ka Sammalhabe Naksitrallide teises raamatus:Ükski rott ei suuda rassi omapärast lõhna välja kannatada. On teada isegi juhtumeid, kus rotid ja hiired ennast laevalt merre kukutasid, kui värske rassitaim pardale toodi.Harilik rass on mürgine, kuid kokkupuude taimega ei ole inimesele üldiselt surmav, küll aga võivad sõrmeotsad muutuda tuimaks ning silmad ja ninasõõrmed võivad hakata kipitama. Samas muttidele ja närilistele on see surmav nende väiksema kehakaalu tõttu.

## Välislingid
*
Jahtlaev

**Jahtlaev** on peamiselt merematkamiseks või esindusfunktsiooniks kasutatav suurem ja üldjuhul luksuslikum huvilaev, üksikjuhtudel ka teenistuslaev. Enamik jahtlaevu on mootorlaevad ja neid saab nimetada ka **mootorjahtideks**. 

## Kirjeldus

Jahtlaev on tavaliselt registreeritud kui väikelaev või reisilaev. Ehituslikult ja jõuseadme või liikumismooduse järgi on jahtlaev tavaliselt kas mootorlaev või mootorpurjekas, aga vahel ka lihtsalt suurem kaater või suurem purjejaht. Mitteametlikult või kujundlikult on meedias jahtlaevu liigitatud vahel ka pikkuse järgi: superjaht 24-60 m; megajaht/luksusjaht 60-100 m ja gigajaht üle 100 m. 

Enamik jahtlaevu kuulub varakamatele eraisikutele ja on mõistagi sisustatud luksuslikult. Suurematel jahtlaevadel on reeglina võimalikult avarad kajutid omanikule ja külalistele. Toitlustamiseks ja meelelahutuseks on baarid-restoranid. Suurematel laevadel on tavaliselt bassein ja ujumisplatvorm. Jahtlaeva meeskond ja teenindav personal võib olla suurem, kui majutatavate reisijate kohtade arv. Mõnikord võib jahtlaev olla renditav. 

Kasutusel on ka riiklikke jahtlaevu riigipeade (näiteks monarhide) esindusfunktsioonide täitmiseks. Sageli kuuluvad riiklikud jahtlaevad mereväe koosseisu.

Maailma suurimad jahtlaevad on üle 150 m pikad ja neil võib olla 6–7 tekki, mõnikümmend reisijakohta ja 30–40-liikmeline laevapere.

Arusaamaks laeva suurusest ja moodsusest kasutatakse lahterdamiseks suhteliselt ebatäpseid mõisteid nagu  superjaht, megajaht, hüperjaht, sarnaselt nagu on kasutusel ka autode maailmas. 

## Vaata ka
*Dannebrog (laev, 1932)
*Štandart
*Pikker (vahilaev)
*A (jaht)

## Viited
Kabinet

**Kabinet** (prantsuse sõnast *cabinet*) on mitmetähenduslik sõna:

***Kabinet** (**[[ministrite kabinet]]**) on ministrite kogu.
***[[Kabinet (ruum)|Kabinet]]** on teatav lossi kõrvalruum.
***[[Kabinet (kapp)|Kabinet]]** on väike kunstikogu või teatav kapp, kus hoitakse kunstiesemeid jm.
*...
Kabi

**Kabi** on kabjaliste varba otsa ümbritsev ja kaitsev tugevasti paksenenud kõva nahamoodustis. 

Kapja ei tohi segi ajada sõraliste analoogse nahamoodustise sõraga.

## Vaata ka
*sõrg 

## Viited
Kaatinga

**Kaatinga** (portugali sõnast *caatinga*, mis tupii keeles 'valge mets') on Brasiilia mägismaa kirdeosas kasvav troopiline hõre heitlehine mets; ka vastav ökoregioon.

Brasiilia territooriumist hõlmab kaatinga umbes 700 000 km² ehk üle 10%. See ala on tihedasti asustatud ja seetõttu on mitmed kaatinga taime- ja loomaliigid ohustatud.

## Viited
Aurukatel

**Aurukatel** ehk **aurugeneraator** (inglise *steam generator*, ka *boiler*) on seade, mida kasutatakse auru (tavaliselt veeauru) tootmiseks kuumutatavast ainest (tavaliselt vesi), atmosfäärirõhust kordades kõrgema rõhuga, auru tarbivatele seadmetele, näiteks aurumasinad, -turbiinid.

Nüüdisaegsete aurugeneraatorite (katelagregaatide) kasutegur on 93-95%, aurutootlikus kuni 2500 t/h ja auru rõhk kuni 30 MPa.

Esimeste aurukatelde konstrueerijad olid Denis Papin (keedukatel aastal 1679) ja Thomas Savery (aurkäitlusega veepump, mille ta patenteeris 1698).

## Vaata ka
*Auruturbiin
*Boiler 

## Viited
Ruta

**Ruta** võib tähendada järgmist:
**Ruta* on ruudi perekonna ladinakeelne nimi
*Ruta (eesnimi), naisenimi
*Ruta (perekonnanimi)
*...
Boiler

**Boiler** ehk **veesoojendi** (inglise *boiler*) on suletud anum, milles vett või muud vedelikku soojendatakse; teatud soojusvaheti. Vee soojendamiseks kasutatakse auru, kuuma vett, elektrit või kütuse põlemissoojust.

## Vaata ka
*Aurukatel
*Auruturbiin

## Viited
Kamari Algkool

**Kamari Algkool** on endine haridusasutus Kamari alevikus Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 

## Ajalugu
Kamari vallakooli asutasid kohalikud talupojad 1835. aastal. Koolimaja ehituseks vajalikud palgid saadi mõisa metsast ja hoone ehitati sügiseks valmis. Külarahval valis ise sobiva õpetaja, esimeseks õpetajaks oli Rein Männik (hiljem võttis nimeks Reinberg) Pilistvere kihelkonna Vitsjärve külast. Männik oli ise õpetajaks õppinud ja oskas lugeda, kirjutada, laulda ja palveteenistust pidada. 

Esialgu käisid lapsed koolis 4 päeva nädalas. Laste kooliaeg kestis mardipäevast jüripäevani, siis algas karjasepõli. Õpetati lugemist, kirjutamist, katekismust, piiblilugu ja kirikulaulu. Erilist rõhku pandi koorislugemisele. 

1855. aastal võttis koolmeistriameti üle tema poeg Tõnis Reinberg, kes töötas õpetajana 40 aastat. Reinbergi algatusel avardati kooliruume ja muretseti paremad lauad ja pingid. Õppeainena lisati ka rehkendamine. Koolis käima kohustati kõiki lapsi, kes olid saanud 11-aastaseks. 1863. aastal õppis külakoolis 115 last, 1871. aastal 60 poissi ja 81 tüdrukut. 

Kuna ka laiendatud hoone jäi kitsaks, ehitati 1882. aastal samale kohale uus koolihoone, mis on säilinud tänaseni. Ehitus algas kevadel ja lõppes sügisel, ehituse plaani valmistas Tõnis Reinberg. Seoses venestamisreformidega mindi 1893. aastal kõikides vallakoolides, ka Kamaris, üle venekeelsele õppele. 

Pärast Tõnis Reinbergi lahkumist koolitöölt asendas ta 1895. aastal tema 18-aastane poeg August Reinberg, kes töötas koolis 1936. aastani. 1907. aastal alates lubati esimeses ja teises klassis õppida taas eesti keeles. 2. detsembril 1918 muudeti kõik koolid emakeelseks, usuõpetus muudeti vabatahtlikuks ja eesti keele tunnid kohustuslikuks. 1920. a mais asutati August Reinbergi eestvedamisel Kamari Rahvahariduse Selts, millega kool tegi tihedat koostööd. Aastatel 1936–1952 oli koolijuht Karl Saar ja aastatel 1952–1956 Liilia Meerits. 1959. aastal alustas Kamari koolijuhina tööd Johannes Mangus, kes õpetas koolis 1997. aastani. 

2001. aastal ühinesid Kamari algkool ja lasteaed. 2003. aastal muutus koolimaja tuleõnnetuse tagajärjel kasutuskõlbmatuks. 2004. aastaks õppis kooli viisteist I-IV klassi õpilast kokku kahes liitklassis ja kool jätkas kortermajas, kuid väikse arvu ja kehva asendushoone tõttu liideti 2004. aastal Kamari kooli aastal Esku kooliga. Uueks kooli nimeks sai Esku-Kamari Kool, mis tegutses nii Kamaris kui ka Eskus. Endine koolihoone renoveeriti ja 2007. aastast oli taasasutatud Kamari haridusseltsi hoone. 

2017. aastal suleti Esku-Kamari kooli Kamari õppeklass. Viimasel kevadel õppis koolis veel viis õpilast. 

## Kirjandus

* "Kamari Kool 165: ajalugu ja mälestused", (2000), Kamari Haridusselts

## Viited
Ömer Altuğ

**Ömer Altuğ** (sündinud 13. aprillil 1947) on Türgi diplomaat, Türgi suursaadik Eestis 2001–2005.

Altuğ on õppinud Robert College'is ja Lähis-Ida Tehnikaülikoolis majandus- ja haldusteaduskonnas, mille lõpetas 1972. aastal.

Ta töötas 2001–2005 Türgi suursaadikuna Eestis, seejärel Türgi välisministeeriumis ning 26. oktoobrist 2005 oli ta Türgi suursaadik Leedus, resideerides Vilniuses. 13. aprillil 2012 läks ta pensionile.

Ömer Altuğ oli pärast Eesti iseseisvuse taastamist esimene Eestis resideeriv Türgi suursaadik. Suursaatkond avati Eestis 1. oktoobril 2001 (samal aastal avati ka Eesti suursaatkond Ankaras), suursaadik saabus Eestisse 31. oktoobril Ankarast Stockholmi kaudu. Altuği esialgne residents ja kontor Eestis asusis Radisson SAS Hotelis, kuid peagi alustas suursaatkond tegevust aadressil Narva maantee 30 Kadriorus ja suursaadik kolis uude residentsi Meriväljal.

Altuği esimene suur ülesanne oli valmistada ette Türgi presidendi Ahmet Necdet Sezeri visiit Eestisse 18.–19. aprillil 2002. Tema ametiaega jäi ka vastuvisiit, kui Eesti president Arnold Rüütel külastas Türgit, samuti mitu vastastikust visiiti ministrite tasemel. Altuği saadikuaastail kasvas oluliselt Eesti ja Türgi kaubavahetuse maht.

2005. aasta 8. novembril autasustas president Rüütel lahkuvat suursaadikut Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgiga.

Altuğ kõneleb türgi, inglise, prantsuse, saksa ja itaalia keelt.

Ömer Altuğ on abielus ja tal on kolm last.

## Viited

## Välislingid
* Ömer Altuğ "My four years in Estonia" (tagasivaade aastaile saadikuametis, avaldatud Eesti välisministeeriumi aastaraamatus)
* "Tallinn soovib arendada koostööd Türgi linnadega" EPL, 28. veebruar 2002
* "Lahkuv Türgi suursaadik kohtus presidendiga" ERR, 08.11.2005
Buldooser

**Buldooser** (inglise *bulldozer*) on mullatöömasin, mille eesosas paikneb tööriist (nimetatakse hõlmaks; inglise *blade*), ja mida kasutatakse suure koguse mulla, liiva, kruusa jt teisaldamiseks, süvendite täitmiseks jne.
Kabriolett

**Kabriolett** (prantsuse sõnast *cabriolet*, ingliskeelsed nimetused *convertible*, *cabriolet* või *spyder/spider*) on sõiduauto keretüüp, mis on tavaliselt kahe uksega. 

Kabrioleti peamine omadus on allalastav katus, mis saab kokkupakituna mahtuda tagumisse luuki. Katus on enamasti valmistatud kangast, presendist või mõnest muust sarnasel viisil painduvast materjalist..
Jäälätted

**"Jäälätted"** on Bernard Kangro 1958. aastal ilmunud psühholoogiline romaan. Tegemist on Kangro Tartu-tsükli esimese kaksiktriloogia (sinna kuuluvad veel "Emajõgi", "Tartu", "Kivisild", "Must raamat" ja "Keeristuli") esimese romaaniga. 

Romaani tegevus toimub Tartus 1937. aasta sügisel ja järgmise aasta kevadel. Üliõpilased Naatan Üirike, Juku Leebram, Verner Taklaja ja Tõive Pärdijaak otsustavad teha psühholoogilise eksperimendi: hakkavad jälgima üliõpilast Asse Jairust ja looma igaühe muljete põhjal neiust pilti. Loo kulgemisse sekkub minajutustajana Benno Maran, kelle lapsepõlvesõber Asse on. Algselt süütu ettevõtmine võtab aga dramaatilise pöörde: Asse murrab ülejäänute teadmata nende kõigi südame, elab üle raseduse katkemise ning tapab lõpuks "igavese tudengi" Villi Oona, kes on pannud ta ultimaatumi ette. 

Romaani nagu ka hiljem ülejäänud tsüklis kasutas Kangro rohkelt uudseid kompositsiooni- ja stiilivõtteid, nii et seda on võimalik nimetada eesti romaaniuuenduse tähtsaks verstapostiks. Romaanid vahelduvad vaatenurgad (kirjeldamine eri tegelaste vaatepunktist, (fiktiivsete) kirjadena, kõiketeadva jutustaja kommentaaridena). Kangro möönis, et talle oli eeskujuks André Gide’i romaan "Valerahategijad" (1925). 

Raamat anti uuesti välja 1990. (kirjastaja Eesti Raamat, ISBN 5450012136) ja 2009. aastal (Eesti Päevaleht, sarjas "Eesti lugu", ISBN 9789949431830). 

## Retseptsioon
On leitud, et kuigi tegu on pagulaskirjandusega, ei ole Kangro niivõrd püüdnud jäädvustada Tartut, kuivõrd üliõpilaselu ja -hinge. Kirjanik Karl Ristikivi märkis, et Kangro soovis tabada midagi üldisemat, ja pakub välja, et see võiks olla Tartu hing. 

Kirjanik ja kirjandusteadlane Lauri Sommer on leidnud, et Tartu romaanid, aga eriliselt just "Jäälätted" on nagu selgroog, millega liitub sujuvalt kõik muu, mida tollest ajast teatakse, ning haakub õhustikult hästi teise toda ajastut kujutava romaani, Jaan Krossi "Wikmani poistega" (1988).

## Viited

## Välislingid
*Linda Kaljundi "Eesti lugu: Bernard Kangro "Jäälätted"". Eesti Päevaleht, 6. märts 2009
Uno Anton

**Uno Anton** (4. aprill 1942 Suislepa – 19. aprill 2012) oli eesti majandijuht ja poliitik.

Ta sündis Suislepas kuuelapselise pere viienda lapsena. Isa suri varakult, ema kasvatas lapsi üksi. Ta õppis Suislepa algkoolis, Mustla Keskkoolis ja . Pärast Paide kooli lõpetamist töötas ta ekskavaatorijuhina ja õppis samal ajal kaugõppekeskkoolis. Aastatel 1961–63 töötas ta ekskavaatorijuhina Viljandi EPT-s. Aastatel 1963–66 oli ta sõjaväes. Aastatel 1966–71 õppis ta Eesti Põllumajanduse Akadeemias agronoomiat.

Aastatel 1971–72 töötas ta Vambola kolhoosis osakonnajuhatajana, 1972–73 oli ta samas ametis Tarvastu kolhoosis. Aastal 1973 määrati ta Kärstna kolhoosi peaagronoomiks, aastatel 1976–81 oli ta Kärstna kolhoosi esimees. Aastatel 1981–90 töötas ta Tarvastu kolhoosi esimehena.

Ta oli aastatel 1990–92 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige. Tema kandidatuuri esitas Paistu kolhoosi Holstre osakonna töökollektiiv ja ta sai valimistel 7935 häält. Ülemnõukogus kuulus ta maaelukomisjoni ja sõltumatute demokraatide saadikurühma. Ta hääletas 20. augustil 1991 ühena 69 Ülemnõukogu liikmest Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamise poolt.

Saadikuvolituste lõppemisel asus ta aastal 1992 tööle Tarvastu metskonda, kust jäi aastal 2000 pensionile.

Ta oli Tarvastu külanõukogu saadik ja aastatel 1993–1996 Tarvastu vallavolikogu saadik. Ta kandideeris valimisliidus Kärstna Sõltumatute Ühendus ja sai 136 häält..

## Tunnustus
* 2002 Riigivapi V klassi teenetemärk
* 2006 Riigivapi III klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
* Vundamendi taastamine Iseseisvale Riigile
* In Memoriam Uno Anton. Tarvastu teataja, mai 2012
Perifrastiline verb

**Perifrastiline verb** on tegusõna, mis koosneb tegusõna pöördelisest vormist ja
* tegusõna käändelisest vormist,
* abimäärsõnast või
* käändsõnast.

## Eesti keel

Perifrastiline verb moodustab lauses süntaktilise terviku ning lausemalli ei määra pöördeline verbivorm üksi vaid ühend tervikuna. Tegemist ei ole siiski mitmeosalise sõnaga, vaid sõnade ühendiga, mille komponendid kuuluvad igaüks oma sõnaliiki.

Perifrastiline  verb on lauses kas
* ahelverb, mis koosneb pöördelisest verbivormist ja käändelisest verbivormist. Ahelverbi sisuliseks tuumaks on käändeline verbivorm:
*Õpilased *'pidid** küsimustele **vastama**. Auto **sai** õigel ajal **pidama***;

* [[ühendverb]], mis koosneb pöördelisest verbivormist ja abimäärsõnast. Ühendverbi sisuliseks tuumaks on [[tegusõna|verb]] ja komplitseerivaks komponendiks abimäärsõna:
''Saali '''tuli juurde''' palju inimesi. Pidime lombist '''üle hüppama***

* väljendverb, mis koosneb pöördelisest verbivormist ja nimisõnast. Väljendverbi sisuliseks tuumaks on nimisõna:
*Selle küsimuse üle tuleb tõsiselt *'pead murda**. Mulle **hakkas silma*' mitmesuguseid probleeme*.

## Vaata ka
*Öeldis

## Viited
* http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=5&p1=2

## Kirjandus
* Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, § 480, 481, 482, 483
William Speirs Bruce

**William Speirs Bruce** (1. august 1867 – 28. oktoober 1921) oli Šoti loodusteadlane, polaaruurija ja okeanograaf.

Korraldas ning juhtis Šoti Antarktika ekspeditsiooni (1902–1904) Lõuna-Orkney saartele ja Weddelli merele. Ekspeditsiooni saavutuste hulka kuulub esimese püsiva ilmajaama rajamine Antarktikasse. Hiljem asutas Bruce Šoti okeanograafia labori, kuid tema plaanid Antarktika ületamiseks läbi lõunapooluse ei saanud avalikkuse vähese huvi ning rahaliste raskuste tõttu teoks. Aastatel 1907–1920 tegi ta mitu teadus- ja kommertsreisi Arktikasse.

Pärast Šoti Antarktika ekspeditsiooni ei õnnestunud Bruce'il enam ühtegi suuremat uurimisretke korraldada. Selle põhjuseks peetakse tema suhtekorraldusoskuste puudumist, mõjukaid vaenlasi ja šoti rahvusele omast tulisust.

1919. aastaks oli tema tervis märgatavalt halvenenud ning ta viibis mitu korda haiglas. Bruce suri 1921. aastal, pärast seda vajus tema nimi peaaegu täielikult unustusse.

Šoti Antarktika ekspeditsiooni sajanda aastapäeva järel on tema tegevusele ja saavutustele taas suuremat tähelepanu hakatud pöörama.

## Välislingid
*
Ray Toro

**Raymond Toro** (sündinud 15. juulil 1977 Kearnys New Jerseys) on USA muusik, bändi My Chemical Romance soolokitarrist.
Peeter Marvet

**Peeter Marvet** (sündinud 1. detsembril 1970) on eesti IT-spetsialist, internetiaktivist ja ajakirjanik.

## Elulugu
Ta lõpetas 1989. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja õppis Tallinna Tehnikaülikoolis infotöötlust, kuid ei lõpetanud.

Marvet asutas 1992. aastal koos Sulo Kallasega IT-ettevõtte Goodwin, töötas aastatel 1994–2001 ja 2003–2006 trükifirmas Uniprint kvaliteedijuhina, 2012–2014 Creative Unionisse kuuluvas loovagentuuris Newton Marketing strateegina, 2016–2021 zone.ee infoturbe evangelistina ja 2021–2024 e-kaubanduse ettevõttes Vaimo turbe-evangelistina.

Marvet on juhtinud tele- ja raadiosaateid ("Tehnokratt", "Püramiidi tipus", "Võrgutaja"), kirjutanud Äripäevas, Eesti Päevalehes ja Arvutimaailmas IT-kolumne, jaganud IT-kommentaare ning õpetanud Eesti Kunstiakadeemias programmeerimist. Ta algatas koos Henri Laupmaaga 2004. aastal Creative Commonsi litsentside tõlkimise eesti keelde.

Marvet on olnud MTÜ Eesti Skeptik liige, MTÜ Kinobuss juhatuse liige, MTÜ Tehnokratt juht, Tiigrituuri programmijuht ja osanik internetiturunduse agentuuris Altex Marketing.

## Tunnustus

* Äripäeva 1995. aasta parim kaasautor
* Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liidu 2005. aasta tegija
* EKA avatud akadeemia aasta juhendaja 2021

## Isiklikku
Tema isa oli keemik Rein Marvet, ema on tantsija Helle Marvet.

## Viited


## Välislingid
* Peeter Marveti enesetutvustus Tehnokrati kodulehel
* "Peeter Marvet ACTAst: tavatarbijat hakatakse tsenseerima!" Õhtuleht, 27. jaanuar 2012
* Ott Heinapuu "Marvet: kirjanikud võiksid vastu võtta Google’i abikäe eestikeelsete raamatute levitamisel" EPL, 25. veebruar 2009
* "Marvet: ACTA piirab vabadust loomingut välja panna" Delfi, 27. jaanuar 2012
* https://www.youtube.com/@petskratt
* https://www.postimees.ee/2012845/20-kusimust-peeter-marvet-tehnokratt
* https://arhiiv.kuldmuna.ee/work/person/creative-director/peeter-marvet
* https://dea.digar.ee/?a=d&d=aripaev19951222.2.57.8.5&e=-------et-25--51-byDA%2cbyAU%2cbyTI-txt-txIN%7ctxTI%7ctxAU%7ctxTA-%22peeter+marvet%22+%252Dtehnokratt------------
* https://pixel.ee/peeter.marvet/newton
* https://www.zone.ee/blogi/author/petskratt/page/1/
* https://www.linkedin.com/in/petskratt/details/experience/
Marcelino Bolívar

**José Marcelino Bolívar** (sündinud 14. juulil 1964 Ciudad Bolívaris Bolívari osariigis) on Venezuela endine poksija.

Bolívar sai helveskaalus (kuni 48 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Paul Gonzalesile (USA) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales helveskaalus (kuni 48 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Bolívar poksis juulist 1989 kuni augustini 1994 elukutselisena ning pidas kokku 21 kohtumist, millest võitis 17 (neist 16 nokaudiga) ja kaotas 4 (neist 3 nokaudiga) kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Vallavolikogu

**Vallavolikogu** on valla omavalitsuse korraldav organ.

## Vallavolikogu Eestis
Vallavolikogu on vastavalt Eesti Vabariigi "Kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele" valla omavalitsuse korraldav kõrgeim otsustusorgan, kellel on õigus korraldada valla eluolu. 

Eesti põhiseaduse järgi valitakse vallavolikogu ametisse 4 aastaks. 

Vallavolikogu juhib volikogu esimees.

Eestis on vallavolikogud tegutsenud 1866–1940 (tollal ka *kogukonna volimeestekogu*) ja alates 1993. aastast.

## Vaata ka
*omavalitsus
*vallavalitsus

## Viited
Kozõntsi

**Kozõntsi** (ukraina keeles Козинці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 369. Pindala on 1,739 km².


Козинці1.jpg|Kozõntsi kabel.
Kozyntsi (Lypovetskyi) 30.jpg|Kozõntsi palee.
Paul Tamkivi

**Paul Tamkivi** (18. aprill 1927 Ruhve – 24. mai 2012) oli eesti elektrotehnikateadlane.

Ta lõpetas 1945. aastal Saaremaa Keskkooli ja 1952. aastal elektriinsenerina Tallinna Polütehnilise Instituudi. 1988. aastal kaitses tehnikadoktori väitekirja.

Ta töötas aastatel 1951–1952 tehases Volta. Aastatel 1952–1998 töötas ta Eesti TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudis, sh aastatel 1957–1961 oli ta elektrotehnika ja elektrimasinate sektori juhataja, 1961–1989 instituudi teadusdirektor, 1989–1994 instituudi direktor ning 1994–1998 juhtivteadur.

Ta on uurinud elektrimasinate, elektriliste silumisfiltrite ja plasmageneraatorite toiteseadmeid ning tegelenud teaduse ajalooga.

## Tunnustus

* 2004 Saare maavalitsuse teeneteplaat

## Isiklikku
Tema poeg Raivo Tamkivi (1953–2012) oli füüsik ja teadusparkide rajaja, pojapoeg Sten Tamkivi on infotehnoloog, vennapoeg Jaanus Tamkivi on poliitik.

## Viited
Žurava

**Žurava** (ukraina keeles Журава) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 342. Pindala on 1,44 km².


Журава.jpg
Вільшанка1.jpg
Журава3.jpg
Phở

***Phở*** on Vietnami päritolu nuudlisupp, mida valmistatakse aromaatses puljongis riisinuudlite, maitsetaimede ja lihaga. Levinumad variandid on veiselihaga *phở bò* ja kanalihaga *phở gà*.

Roog pärineb Põhja-Vietnamist, tõenäoliselt Nam Địnhi provintsist, ning levis 20. sajandi alguses Hanoisse, kus kujunes välja selle klassikaline valmistusviis. *Phở* puljongit keedetakse tavaliselt pikalt veise- või kanakontidest koos vürtsidega (nt tähtaniis ja kaneel), mis annavad supile iseloomuliku maitse.

Pärast Vietnami sõda levis *phở* koos Vietnami diasporaaga laialdaselt Ameerika Ühendriikidesse, Euroopasse ja mujale maailma. Tänapäeval on see üks tuntumaid Vietnami rahvustoite.

Vietnamis süüakse *phở*’d traditsiooniliselt sageli hommikusöögiks, kuid seda pakutakse kogu päeva vältel.

## Viited
Halliste rahvamaja

**Halliste Rahvamaja** on rahvamaja Halliste alevikus aadressil Klubi 5.

1946. aastal tööd alustanud klubihoone renoveeriti aastatel 2008–2010.

Rahvamaja juhataja on Laine Pedaja. 

## Viited
Faasiverb

**Faasiverb** on verb, mis väljendab tegevuse algust või lõppu.

## Eesti keel
Faasiverb moodustab lauses koos ''ma''-tegevusnimega ahelverbi. 
### Algust väljendavad faasiverbid
Algust väljendavad nt verbid *hakkama*, *asuma*, *minema*, *tulema*, *jääma*, *kukkuma*, *lööma*, *puhkema*, *kargama*, *süttima* koos supiini illatiiviga:

*Mihkel *'hakkas jooksma**.''

''Postiljon **asus** kirju laiali **kandma**.''

''Vanaema **läks rohima**.''

''Koer **tuli sööma**.''

''Nad **jäid** hotelli **ööbima**.''

''Boss **kukkus karjuma**.''

''Jalgpallur **lõi** palli **minema**.''

''Laps **puhkes nutma**.''

''Maali **kargas tantsima**.''

''Maja **süttis põlema**.''

===Lõppu väljendavad faasiverbid===
Lõppu väljendab verb ''lakkama'' koos [[Supiinitarindid|supiin]]i [[elatiiv]]iga:

''Auto **lakkas sõitmast**.''

''Lammas **lakkas** muru **närimast**.''

''Tööline **lakkas töötamast**.''

''Vihm **lakkas sadamast**.''

''Lõvi **lakkas jahtimast*'.*

## Viited

Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, § 481
Mulgi Häärber

**Mulgi Häärber** on eraomanduses olev eakate hooldekodu. See asub Halliste alevikus aadressil Viljandi mnt 4.

## Ajalugu
1912. aastal valmis linakaupmees Mathieseni tellimusel ehitatud juugendvilla. Nõukogude okupatsiooni perioodil oli hoones masina-traktorijaam ja hiljem sovhoosi kontor. 

Mulgi Häärberi eakatekodu avati pärast hoone renoveerimist 2009. aastal. Märtsis 2021 alustati eakatekodu suhtes kriminaalmenetlust.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Michael Anthony (poksija)

**Michael Anthony Parris** (sündinud 4. oktoobril 1957 Georgetownis) on Guyana endine poksija.

Anthony sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1980. aasta Moskva olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Juan Hernándezele (Kuuba). Ta oli esimene ja on seni ainus Guyana poksija ning ka sportlane, kes on olümpiamängudel võitnud medali.

Anthony poksis novembrist 1982 kuni novembrini 1995 elukutselisena. Ta pidas kokku 29 kohtumist, millest võitis 17 (neist 4 nokaudiga) ja kaotas 10 (neist 3 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*Michael Anthony (Parris) lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Djakivtsi

**Djakivtsi** (ukraina keeles Дяківці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 1343. Pindala on 0,461 km².

Djakovtsis on sündinud ukraina kirjanik Mõhhailo Stelmahh (1912–1983).

## Viited
Kostivere karstiala

**Kostivere karstiala** on Kostivere alevikus Jõelähtme vallas asuv karstiala, mille on kujundanud Lasnamäe lademe lubjakivist läbi voolav Jõelähtme jõgi.

Karstiala on 2,5 km pikk ja 0,5 km lai. Ala geograafilised koordinaadid on .

See on rikas mitmesuguste karstivormide poolest. Näiteks esineb seal arvukalt pikki ja kitsaid avalõhesid, karstilehtreid ning jäänukpankasid. Koobastest on suurim Karjakelder, millel on pikkust 6 m, laiust 4 m ja kõrgust 2,5 m.

Karstialal eristatakse kahte enamkarstunud piirkonda – Suurt langatusala ja Väikest langatusala. Suur langatusala algab umbes 700 meetri kaugusel kurisust, kui maapind läheb üle avalõhedest liigestatud veertega 300 meetri pikkuseks ja muutliku laiusega langatusoruks. Selle pindalaks on umbes 15 ha ja see on moodustunud kahe erineva lõhesüsteemi ristumiskohas. Mõnisada meetrit edasi asub aga Väike langatusala, kus jõesäng täitub veega vaid lühikeseks ajaks kevadperioodil.

Karstiala järgi on nime saanud Väo kihistu Kostivere kihistik.

Karstiala parimal paljandil on ülemised 1,4 meetrit Koljala kihistiku lubjakivid. Järgneb 40 cm sama kihistiku paksukihilist lubjakivi, seejärel 10 cm savikat lubjakivi. Allpool on kolm meetrit Kostivere kihistiku puhast paksukihilist lubjakivi.

## Pilte

Fail:Kostivere kurisu.jpg|Kostivere kurisu
Fail:Kostivere seen.JPG|Kostivere seen
Fail:Kostivere2.jpg|Kostivere karstiala
Fail:KostivereS.jpg|Kostivere karst
Fail:Kostivere3.jpg|Kostivere karstiala pinnamoodustised


## Vaata ka
* Kostivere maastikukaitseala
## Viited

## Välislingid

* 
* Kostivere karstiala Rebala muinsuskaitseala
* Karstinähtused Eestis Tartu Ülikooli geoloogiamuuseum
Rebassidrik

**Rebassidrik** (*Passerella iliaca*) on tsiitsitajalaste sugukonda kuuluv Põhja-Ameerika lind.

Eestis vaadeldi rebassidrikut esimest korda 2012. aasta 2. detsembril Haapsalus. 

## Süstemaatika
Saksa loodusteadlane Blasius Merrem kirjeldas 1786. aastal Kanadas taksoni *Fringilla iliaca*. 
Rebassidrikut käsitletakse mõnikord perekonnas *Zonotrichia*.
Eristatakse rida alamliike , mida vahel rühmitatakse mitmeks liigiks . 

## Välimus
Pikkus 18 cm. Olenevalt levikupiirkonnast on sulestiku üldine värvus roostepruun, tumepruun või hall.

## Levik ja bioloogia
Rebassidrik on levinud Kanadas ja USAs. Ta on tavaline asukas okasmetsavööndi ja mandri lääneosa mäestike vooluveekogude kaldavõsas. Osa linde talvitab Californias tšaparralis..

Rebassidrik ehitab pesa varjulisse kohta maapinnale või madalale selle kohale puule või põõsale. Pesa on kausjas, paksuseinaline, koosneb rohust, samblast ja lehtedest. Kurnas on tavaliselt neli või viis muna.

Toiduks on peamiselt putukad ja muud selgrootud, mida otsib maapinda jalgadega kraapides. Sööb ka seemneid ja marju.

## Viited

## Välislingid
* 

* Inga-Gretel Linkgreim "Eestis nähti Euroopas üliharuldast rebassidrikut" ERR, 4. detsember 2012.
* Ulvar Käärt "Üliharuldane rebassidrik meelitab Eestisse huvilisi" EPL, 4. detsember 2012.
* Risto Mets "Linnuharulduse leid meelitab suleliste uurijaid kogu Euroopast" Postimees, 3. detsember 2012.
* "Haapsalus peatunud haruldane rebassidrik rändas Utö saarele" Postimees, 20.12.2012
Eesti relvajõud

**Eesti relvajõud** olid Eesti riigikaitse ülesehituse aluseks olnud 1938. aasta "Riigikaitse rahuaegse korralduse seadus", mille § 5 kohaselt:
#Eesti sõjavägi;
#Sõjaministeeriumi üksused ja asutised, mis allusid Sõjaministrile;
#Eesti piirivalve, mis allus Siseministrile;
# Kaitseliit ― riigi sisemise ja välise julgeoleku kaitse alal.

Riigikaitse rahuaegse korralduse seaduse §6 kohaselt moodustasid sõjaväe:
#sõjaväe keskasutised: Sõjavägede Staap ja väeliikide inspektuurid;
#maa-, mere- ja õhuväe väekoondised;
#sõjavägede õppeasutised.

Pärast Eesti iseseisvuse taastamist 1991. aastal, on Eesti Vabariigi relva- ehk Eesti kaitsejõudude ülesehituse aluseks 2002. aastal kinnitatud "Rahuaja riigikaitse seadus" 

## Vaata ka
* Eesti riigikaitse
*Eesti kaitsejõud
## Viited
Merisalat

**Merisalat** (*Cochlearia*) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.

Perekonda kuulub umbes 30 liiki ühe- ja mitmeaastaseid taimi. Liikide levilaks on põhjapoolkera parasvööde ja arktilised alad. Enamasti leidub neid rannikul, kaljudel ja soolase veega soodes, kus kõrge soolatalvus aitab neil konkureerida suuremate, kuid soolatundlikumate liikidega. Merisalati liike kasvab ka mäestikes ja tundras.

Merisalatid on enamasti 5–20 cm kõrgused roomavad taimed. Terveservalised lehed on kas ümarad, lusikakujulised või mõnedel liikidel hõlmised. Lehed on 1–5 cm pikad ja lihavad. Nelja kroonlehega lühikesel õievarrel õied on valged.

Eestis esineb harva taani merisalat.

## Liigid
**[[Cochlearia acutangula]]*
**[[Cochlearia aestuaria]]* 
**[[Cochlearia alatipes]]*
**[[Cochlearia anglica]]* 
**[[Cochlearia aragonensis]]*
**[[Cochlearia changhuaensis]]*
**[[Cochlearia cyclocarpa]]* 
**Cochlearia danica* – taani merisalat
**[[Cochlearia fenestrata]]* 
**[[Cochlearia formosana]]*
**[[Cochlearia fumarioides]]*
**[[Cochlearia furcatopilosa]]*
**[[Cochlearia glastifolia]]*
**[[Cochlearia groenlandica]]* 
**[[Cochlearia henryi]]*
**[[Cochlearia hui]]*
**[[Cochlearia lichuanensis]]*
**[[Cochlearia longistyla]]*
**[[Cochlearia megalosperma]]*
**[[Cochlearia microcarpa]]*
**[[Cochlearia oblongifolia]]* 
**Cochlearia officinalis* – ürt-merisalat
**[[Cochlearia paradoxa]]*
**Cochlearia polonica* – poola merisalat
**[[Cochlearia rivulorum]]*
**[[Cochlearia rupicola]]*
**[[Cochlearia sessilifolia]]* 
**[[Cochlearia sinuata]]*
**[[Cochlearia tatrae]]*
**[[Cochlearia tridactylites]]*
**[[Cochlearia warburgii]]*

## Endised liigid
Kaht varem merisalati perekonda kuulunud liiki käsitletakse nüüd eraldi perekondades:
* *Armoracia rusticana* – aed-mädarõigas  (varem *Cochlearia armoracia*)
* *Wasabia japonica* – jaapani vasaabia  (varem *Cochlearia wasabi*)
Ekstensionaalne kontekst

**Ekstensionaalne kontekst** (inglise *extensional context*) on lause, milles sama osutusega sõnu või väljendeid võib teineteise vastu välja vahetada ilma lause tõeväärtust muutmata.

Ekstensionaalse konteksti vastand on intensionaalne kontekst (inglise *intensional context*), kus nõnda toimida ei saa.

## Viited
Eksplikatsioon

**Eksplikatsioon** on mitmetähenduslik sõna:
***[[Eksplikatsioon (tingmärkide seletus)|Eksplikatsioon]]** on plaanide ja kaartide tingmärkide seletus.
***[[Eksplikatsioon (loogika)|Eksplikatsioon]]** on loogikas ebatäpse termini täpsustamine.
***Eksplikatsioon** on sama mis filmitiitrid.
***[[Eksplikatsioon (teater)|Eksplikatsioon]]** on näitekunsti valdkonnas näitejuhi või lavastaja koostatud lavastusplaan.

## Allikad
* TEA entsüklopeedia (vaadatud 02.12.2012)
* Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009 (vaadatud 04.12.2012)
Eksplikatsioon (loogika)

**Eksplikatsioon** on terminile täpsema tähenduse andmine. 

Näiteks defineeritakse temperatuur molekulide soojusliikumise kineetilise energia kaudu ning see on mõõdetav termomeetri abil. Enne niisuguseid täpsustusi sai temperatuurist rääkida vaid kasutades sõnu "soe", "külm" jms, mis on ilmselt väga ebamäärase tähendusega.

## Viited
Plummeri-Vinsoni sündroom

**Plummeri-Vinsoni sündroom** (inglise keeles *Plummer-Vinson syndrome*) ka **Kelly-Patersoni sündroom** või **sideropeeniline (rauavaeguse) düsfaagia**.

## Eponüüm
Haiguslik seisund on nimetatud kahe ameeriklase, arst Henry Stanley Plummeri ja kirurg Porter Paisley Vinsoni järgi.

## Kirjeldus ja sümptomaatika
Plummeri-Vinsoni sündroomi kahtlustus tekib, kui esinevad söögitoru, just ülemise sulguri juures oleva osa, kitsenemise tõttu tekkivad neelamisraskused, rauapuudusaneemia ning suulimaskesta kärbumine.

Kaasuvad sümptomid:
*nõrkus;
*odünofaagia (valulik neelamine);
*atrofeerunud glossiit (*atrophic glossitis*) – atrofeerunud keelepõletik;
*suupõletik (inglise *angular stomatitis*);
*suurenenud epiteelkoe pahaloomulise kasvaja ehk kartsinoomi oht

## Diagnoos
Diagnoosi panemist alustatakse patsiendi kaebuste kuulamisega ning laboratoorsete analüüside tulemuste kokkuvõtte põhjal. Vereanalüüsi(de) kaudu vaadeldakse väikesepunaliblelist aneemiat (*microcytic anemia*), mis ühtiks rauapuudusaneemiaga. Vajadusel tehakse ka ülemise seedeelundkonna radioloogilised ülesvõtted, endoskoopia jm.

Endoskoopilisele suukaudsele vaatlusele lisaks võidakse patsiendi nõusolekul teha diagnoosi kinnitamiseks ka biopsia. Diagnoos kas kinnitatakse või lükatakse ümber, kui võetud rakumaterjali mikroskoopiline uuring tuvastab epiteeliga seotud atroofiat ja/või limaskestaaluse koe kroonilise põletiku jpm.

## Rauapuuduse leevendamine
Kui leiab kinnitust rauapuuduseaneemia, siis soovitavad arstid manustada rauda sisaldavaid toidulisandeid. Enamasti aitavad rauarikkad toidulisandid düsfaagia ning valuliku neelamise ja keelepõletiku korral.

## Endoskoopiline ravivõte ja laiendajad
Kui endoskoopia käigus leitakse tugev kokkutõmbunud ülemise söögitoru võrgustik, on võimalik püüda söögitoru mehaaniliselt laiendada. Laiendamine (kas endoskoopiline, ballooniga ehk medikamentoosne) on aga seotud riskidega, nimelt võib söögitoru augustuda (perforeeruda), söögitoru augustumist loetakse aga suuõõne, söögitoru ja neelu ülaosa epiteelkoe pahaloomulise kasvaja ehk kartsinoomi kasvu käivitajaks.

## Viited
Villpea

**Villpea** (*Eriophorum*) on lõikheinaliste sugukonda kuuluv perekond. 

Perekonda kuulub 25 liiki. Liikide levilaks on põhjapoolkera parasvööndi rabad ning tundrad.

## Liike
**[[Eriophorum altaicum]]*        
**Eriophorum angustifolium* – ahtalehine villpea  
**[[Eriophorum brachyantherum]]* 
**[[Eriophorum callitrix]]*       
**[[Eriophorum chamissonis]]*    
**[[Eriophorum comosum]]*         
**[[Eriophorum crinigerum]]*     
**Eriophorum gracile* – sale villpea       
**[[Eriophorum japonicum]]*       
**Eriophorum latifolium*  – laialehine villpea      
**[[Eriophorum microstachyum]]*  
**Eriophorum russeolum* – ruske villpea        
**Eriophorum scheuchzeri* – kohev villpea     
**[[Eriophorum tenellum]]*        
**Eriophorum vaginatum* – tupp-villpea      
**[[Eriophorum virginicum]]*     
**[[Eriophorum viridicarinatum]]*
Meelis

**Meelis** on eesti mehenimi, mis oli eriti levinud 20. sajandil ja on ka tänapäeval populaarne.

Nime arvatav muistne tähendus oli "meeleline" ehk tundlik, tark, kaval. Meelis tähendab ka "lemmiku" ülivõrret.

2012. aasta lõpu seisuga elas Eestis Rahvastikuregistri andmetel 3519 Meelist.

1. jaanuari 2024. aasta seisuga oli Eestis eesnimi Meelis 3341 mehel. Meelis on Eestis levikult 34. mehenimi. Meelis oli keskmiselt 49 aasta vanune (mediaanvanus oli 50).

Kõige levinum oli eesnimi Meelis vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 74,17 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 49,17.

## Nime kandjaid
*Meelis Aab, saalihoki kohtunik ja endine saalihokimängija
*Meelis Atonen, ettevõtja ja poliitik
*Meelis Friedenthal, ulmekirjanik ja teoloog
*Meelis Hainsoo, laulja
*Meelis Kaldalu, poliitaktivist
*Meelis Kanep, maletaja
*Meelis Kapstas, ajakirjanik
*Meelis Kiili, sõjaväelane
*Meelis Kompus, raadio- ja teleajakirjanik
*Meelis Kubo, mustkunstnik
*Meelis Lao, ärimees
*Meelis Lindmaa, jalgpallur
*Meelis Ludvig, maadleja
*Meelis Mandel, ajakirjanik
*Meelis Maripuu, ajaloolane
*Meelis Michelson, DJ
*Meelis Milder, majandustegelane
*Meelis Mälberg, poliitik
*Meelis Oidsalu, luuletaja ja teatrikriitik
*Meelis Ots, loomakasvatusteadlane
*Meelis Paavel, ametnik, Eesti Töötukassa juht
*Meelis Pai, Eesti Nuku- ja Noorsooteatri direktor
*Meelis Peitre, jalgpallur
*Meelis Punder, laulja, basskitarrist ja muusikapedagoog
*Meelis Põdersoo, näitleja
*Meelis Rooba, jalgpallur
*Meelis Rämmeld, näitleja
*Meelis Saueauk, ajaloolane
*Meelis Säre, sõjaväelane
*Meelis Vind, helilooja ja klarnetimängija
*Meelis Virkebau, ettevõtja

## Viited
Kallis härra Q

**"Kallis Härra Q"** on Aino Perviku kirjutatud lasteraamat, mis ilmus aastal 1992.

Raamatu illustreeris Edgar Valter.

Selle põhjal tehti film "Kallis härra Q".
Élan vital

***Élan vital*** (prantsuse 'elujõud, -impulss') on prantsuse filosoofi Henri Bergsoni termin, mille all ta mõtles maailmas peituvat loovat jõudu, mis aitaks seletada looduses leiduvat iseorganiseerumist ja asjade (organismide) iseeneslikku kompleksset morfogeneesi.

Taolise jõu ilmingud on Bergsoni arvates mateeria, organismide elujõud ja eluslooduse evolutsioon, mida loodusteadus ei suuda seletada. Bergsoni arvates võib sellest jõust aimu saada vahetult (intuitsioon), mitte intellektuaalselt või meelelise kogemuse teel.

## Vaata ka
*vitalism

## Viited
Entümeem

**Entümeem** (kreeka *enthymema* 'mõte') on arutlus (nt süllogism), mille mõni eeldus või järeldus ei ole sõnastatud.

Nt lauses ("Mitte ükski loodusnähtus ei ole üleloomulik, järelikult ei ole ka välk üleloomulik") on sõnastamata eeldus, et välk on loodusnähtus.

## Viited
Kumari päevamärk

**Kumari päevamärk** on endine päevamärk Lääne maakonnas Haapsalu linnas Kumari laiul.

Kumari päevamärgi geograafilised koordinaadid on .

Kumari laiul oli esimene ametlik meremärk vähemalt 1851. aastal.

Päevamärgiks on punaseks värvitud metallpost. Märgi kõrgus on 11 meetrit.

Kumari päevamärk loeti kehtetuks 2009. aastal, sellest ajast märki navigatsiooni abivahendina ei kasutata. Märgi number Veeteede Ameti registris oli 739.

## Viited
Isesüttimine

**Isesüttimine** on põleva materjali iseeneslik süttimine eksotermiliste protsesside tulemusel soojuse akumulatsiooni tõttu. See on eksotermilise protsessi käivitumine ilma välist energiat (soojust) lisamata. 

Orgaanilist ainet sisaldavates kuhjatistes, milles on piisavalt (kuid mitte liiga palju) õhku ja niiskust, algab soojenemine spontaansete eksotermiliste protsesside (käärimine, oksüdatsioon) tagajärjel. Edasi kiireneb temperatuuri tõus kuni isesüttimiseni. Kuna kuhjatise materjal on põlengukoldele isolaatoriks, siis ühelt poolt takistab see massi jahtumist ja teiselt poolt õhuhapniku vaba juurdepääsu. Orgaanilise aine lagunemine toimub biodegradatsiooni, oksüdatsiooni, põlemise ja termolüüsi koosmõjul. Isesüttimise oht esineb näiteks sütt, põlevkivi või diktüoneemakilta sisaldavates aherainepuistangutes ning freesturvast, saepuru, komposti jm orgaanilist materjali sisaldavate peenestatud jäätmete ja suurte kuhjatiste, näiteks heina või õlgede puhul.

Mitmed kergelt oksüdeeruvad ained võivad õhuhapnikuga kokkupuutel iseeneslikult süttida, näiteks tseesium, rubiidium, valge fosfor, värskeltvalmistatud magneesiumipulber jm. Sellisel juhul on põlemisprotsessi tulemuseks metallioksiidide moodustumine.

Isesüttimise juures on oluline see põhjus, miks reaktsioon tekib. Sama oluline on põhjus miks isesüttimist ei teki. Tavaliselt on põhjus selles, et reaktsioon, mis oleks küll termodünaamiliselt soodus, see tähendab iseeneslikult toimuks.. on siiski kõrge aktivatsioonienergiaga ja ei saa tavatingimustes toimuda. Vastavalt molekulaarorbitaalide teooriale on atmosfääri hapnikumolekul (O2) tavaolekus magnetiline. Tänu sellele hapniku magnetilisele erilisusele on (tavatingimustes) kõik elusrakud kaitstud hapniku üliagressiivse oksüdeeriva toime eest. See tähendab, et tavatingimustes on hapnikumolekul  kineetiliselt piisavalt stabiilne ja paljude materjalide molekulid (näiteks tavaline paber) hapnikuga ei reageeri. 

Paberi isesüttimise temperatuuri on kasutatud teose nimetusena ka kirjanduses (Fahrenheit 451).  

Märkus. Mõiste süttimistemperatuur iseloomustab aine süttimist leegiga kokkupuutumisel.

## Vaata ka
*Inimkeha isesüttimine
*Lagunemisreaktsioon
*Biodegradatsioon
*Põlemine
*Termolüüs
*Plahvatavad püksid

## Viited
Kristina Carlson

**Anna Kristina Carlson**, aastatel 1976–1986 **Kristina Alapuro** (sündinud 31. juulil 1949 Helsingis) on soome kirjanik.

Carlson on kasutanud pseudonüümi Mari Lampinen.

## Looming
* *Hämärän valo*, 1986
* *Maan ääreen*, 1999. Finlandia kirjandusauhind, 1999
* "Härra Darwini aednik" (*Herra Darwinin puutarhuri*, 2009). Loomingu Raamatukogu 36–37, 2012. Soome keelest tõlkinud Asta Põldmäe
* *William N. päiväkirja*, 2011

### Mari Lampinen
* *Anni ja haaveiden loma*, 1996
* *Anni Kaukolan kartanossa*, 1996
* *Annin uudet ystävät*, 1996
* *Annin ensi-ilta*, 1997
* *Anni ja yllätystäti*, 1997
* *Anni ja lumienkeli*, 1997
* *Annin Pariisin kevät*, 1997
* *Anni ja karkulainen*, 1998
* *Anni tien päällä*, 1998
* *Anni, Abigail ja Dagda*, 1998
* *Anni ja Joona*, 1998
* *Annin uusi vuosi*, 1999
Eluvorm (Wittgenstein)

**Eluvorm** (inglise *form of life*, saksa *Lebensform*) on Ludwig Wittgensteini järgi ühise keelega inimgrupi elu, mis hõlmab nii keelelist kui ka mittekeelelist tegevust. 

Keel ja inimese eluviis ei ole teineteisest lahutatud – need kujundavad teineteist. Sellist keele ja eluviisi ühtsust nimetaski Wittgenstein **eluvormiks**. 

## Viited
Sopa allikas

**Sopa allikas** on Eesti sügavaim allikas. See asub Endla looduskaitsealal Järva vallas.

Allikast voolab välja Sopa oja, mis suubub Võlingi ojja, mis on Põltsamaa jõe parempoolne lisajõgi.

Allikalehter on kuni 6 meetrit lai ja 3 meetrit pikk ning 4,8 meetrit sügav.

## Vaata ka
*Sopa allika õpperada

## Välislingid
*
Joschka Fischer

**Joschka Fischer** (õieti **Joseph Martin Fischer**; sündinud 12. aprillil 1948 Gerabronnis) on Saksa poliitik, endine Saksamaa Liitvabariigi välisminister ja asekantsler Gerhard Schröderi valitsuses aastail 1998–2005.

## Karjäär
Baden-Württembergi liidumaal Ungari päritolu lihuniku perekonnas sündinud Joschka Fischer katkestas gümnaasiumiõpingud 16-aastaselt ning 18-aastaselt jäid tal pooleli fotograafiaõpingud. Kuigi ta ei õppinud ülikoolis, vaid asus tööle, osales ta koos esimese abikaasa Gretna Greeniga 1968. aasta üliõpilasrahutustes Frankfurdis. Oli seotud ka vasakpoolse äärmusrühmitusega Revolutionärer Kampf, kuid lahkus selle juurest 1977. aastal.

1981. aastal astus Joschka Fischer roheliste parteisse ja valiti kaks aastat hiljem Bundestagi. Roheliste realistlikuma tiiva liidrina sai ta 1985. aastal Hesseni liidumaa keskkonnaministriks. Kahe aasta pärast lahkusid rohelised liidumaa valitsusest, kuid neli aastat hiljem sai Joschka Fischer jälle keskkonnaministriks ning ka peaministri asetäitjaks.

1994. aastal valiti Joschka Fischer uuesti Bundestagi. 1998. aastal sai ta välisministriks ning oli selles ametis ka ajal, kui Saksamaa oli 1999. aastal Euroopa Liidu eesistujamaa.

## Tunnustus
* 2010 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Viited
Joseph Fischer

**Joseph Fischer** on mitme inimese nimi:

* Franz Joseph Emil Fischer (1877–1947), saksa keemik
* Joseph Emanuel Fischer von Erlach (1693–1742), Austria arhitekt
* Joseph Fischer (kartograaf) (1858–1944), saksa kartograaf
* Joseph Martin Fischer (sündinud 1948), saksa poliitik
* Joseph Fischer (muusik), USA muusik, ansambli Full Moon liige
* Joseph Fischer (poliitik), Ungari poliitik

## Vaata ka
*Josef Fischer
*Joseph Fisher
Kaardivägi

**Kaardivägi** on termin, mis on ajaloos eri aegadel tähendanud mitmesuguseid sõjalisi üksusi:
***[[Kaardivägi (ihukaitsevägi)|Kaardivägi]]** on valitseja (sh riigipea) ihukaitsevägi, nt 15.–16. sajandil Prantsusmaal ja Inglismaal.
***[[Kaardivägi (aunimetus)|Kaardivägi]]** oli Nõukogude Liidus lahingus silmapaistnud relvajõudude väeüksustele ning kõikidele reaktiivsuurtükiväeosadele antud aunimetus.
***[[Kaardivägi (rinnamärk)|Kaardivägi]]** oli Nõukogude Liidu relvajõudude liikmetele antav autasu. 

*Kaardiväeossa kuuluv sõjaväelane on **kaardiväelane**
*Kaardiväelane (kolhoos)
*Kaardiväelane (sovhoos)
*...

## Vaata ka
*Must Kaardivägi
*Rahvuskaart

## Kasutatud allikad
*Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  http://www.eki.ee/dict/ekss/ (vaadatud 04.12.2012)
*TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: http://www.ents.ee:81/Default.aspx?aid=19556 (vaadatud 02.12.2012))