open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Abikool

**Abikool** on kool kerge vaimse alaarenguga laste õpetamiseks, mis lähtub põhikooli lihtsustatud (abiõppe) riiklikust õppekavast. Sellist õpetamist nimetatakse ka abiõppeks.  

Abikoolis õpetavad õpilasi eripedagoogid.

## Välislingid
*Põhikooli lihtsustatud (abiõppe) riiklik õppekava
Abrakadabra

**Abrakadabra** (*abracadabra*) on amulettidel kasutatav sõna haiguste ja muu kurja ärahoidmiseks. 

Sõna tähtedest moodustati kolmnurk, mis kujutab haiguse kadumist.
Eripedagoog

**Eripedagoog** on pedagoog, kes on saanud eripedagoogika-alase hariduse puuetega laste õpetamiseks.

Eripedagoogi põhitegevus on erimetoodikat kasutades suunata hariduslike erivajadustega lapse arengut, et soodustada psüühiliste protsesside ja isiksuse arengut.

Eripedagoog võib anda parandusõppe tunde, anda logopeedilist abi, õpetada abikoolis, toimetulekukoolis ja tasandusklassis ning nõustada lapsevanemaid ja õpetajaid hariduslike erivajaduste asjus.

Eestis õpetatakse eripedagoogikat Tartu Ülikoolis ja Tallinna Ülikoolis. Tartu Ülikoolis jaguneb eripedagoogika õpetamine logopeediaks, erivajadustepedagoogikaks ja viipekeele tõlgi erialaks. Kitsamalt spetsialiseerunud eripedagoogid on veel surdopedagoog (kurtide ja nürmikute õpetaja) ning tüflopedagoog (pimedate ja nörbikute õpetaja).
Emamaa

**Emamaa** on kolonialistliku riigi peamine osa, kust kolonisatsioon on lähtunud.

Asumaad sõltuvad oma emamaast – osalemine maailmamajanduses ja -poliitikas toimub emamaa kaudu.

## Vaata ka
*Isamaa
Refraktiivkirurgia

**Refraktiivkirurgia** ehk **Refraktiivne silmakirurgia** on silma refraktsioonihäirete korrigeerimine kirurgiliste meetoditega.

Refraktiivkirurgia meetodid on radiaalne keratotoomia (RK), fotorefraktiivne keratektoomia (PRK), LASIK, sarvkestasiseste rõngaste paigaldus ja silmasisese lääte vahetus või lisaläätse paigaldus.
Põtalovo rajoon

**Põtalovo rajoon** on haldusüksus Venemaal Pihkva oblastis. Piirneb läänes Lätiga.

Rajoonis on Põtalovo linn ja 304 väiksemat asulat. 2015. aastast jaguneb rajoon halduslikult 1 linna- ja 3 maa-asunduseks. 

## Haldusjaotus
*Põtalovo linn
*Gavrõ vald
*Linovo vald
*Utroja vald

## Ajalugu
1920–1944 kuulusid rajooni alad Lätile.

## Viited

## Välislingid
*Rajooni koduleht
*Põtalovo rajoon Pihkva oblasti kodulehel
Bernhard Holberg

**Bernhard Holberg** (18. september 1903 Ole, Emmaste vald – 7. veebruar 2008 Toronto) oli eesti pikaealine, kes suri 104-aastaselt Kanadas.

Enne Teist maailmasõda töötas Holberg autojuhina ja oli Hiiumaa ainuke taksojuht.

## Välislingid
*Bernhard Holberg – 104!, Eesti Elu, 5. oktoober 2007
Irun

**Irun** (baski keeles; hispaania *Irún*) on linn Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas Gipuzkoa provintsis.

Linna pindala on 42,4&nbsp;km². Ta ulatub küll peaaegu mereni (madalaim paik linnas on 5&nbsp;m kõrgusel merepinnast), aga kõrgeim koht linna haldusalas tõuseb 825&nbsp;m kõrgusele merepinnast. Linna keskus asub 20&nbsp;m kõrgusel. Selle geograafilised koordinaadid on 43°20'16" N, 1°47'20" W.

Irun asub Hispaania ja Prantsusmaa piiril Bidasoa jõe ääres mägedes 15&nbsp;km kaugusel provintsi pealinnast San Sebastiánist. Teisel pool jõge ja Prantsusmaa piiri asub Hendaye linn.

Iruni on kirjalikult esmamainitud 1203. aastal, kuid linna kohal asus antiikajal baskide kindlustatud Oiasso asula. Välja on kaevatud Oiasso sadama ja kaubaladude jäänused.

Iruni ala ühendati Kastiiliaga 1200, enne seda oli ta seotud Navarraga. Asukoha tõttu kolme riigi piiril (Kastiilia, Navarra ja Prantsusmaa) käisid asulast sageli üle laastavad sõjad.

Bidasoa jõel Hispaania ja Prantsusmaa piiril asub Faasanisaar. 1659 sõlmisid Louis XIV ja Felipe IV Püreneede rahu. Hiljem sõlmiti sel saarel Louis XIV ja Felipe IV tütre Hispaania Maria Theresia vaheline abieluleping. Tänapäeval kuulub Faasanisaar pooleaastaste perioodide kaupa vaheldumisi Hispaaniale ja Prantsusmaale.

17. veebruaril 1766 andis Hispaania kuningas Carlos II Irunile haldusliku sõltumatuse. Enne seda allus ta lähimale linnale Ondarribiale. Linna staatuse sai Irun 15. augustil 1913.

Hispaania kodusõjas olid linnas algul võimul vabariiklased, aga 1936. aasta septembris vallutasid selle pärast ägedat piiramist vabariiklased. Kodusõjas hävis suur osa linnast.

Linnas on raudteejaam, kus toimub ümberistumine Prantsusmaale suunduvatele rongidele. Otserongi pole võimalik käima panna, sest Hispaania poolel on raudtee rööpmelaius 1668&nbsp;mm ja Prantsusmaa poolel 1435&nbsp;mm.

Iruni peamised majandusharud on masinaehitus transpordi ja elektrotehnika jaoks, tsemendi-, naha- ja tselluloosi-paberitööstus, must metallurgia ning keraamika valmistamine.

Iruni jalgpalliklubi Real Unión mängib hooajal 2010/11 Hispaania tugevuselt kolmandas liigas, nagu ta alates hooajast 1993/94 igal hooajal (2 erandiga) mänginud on.

## Viited

## Välislingid

* Iruni koduleht
San Sebastián de los Reyes

**San Sebastián de los Reyes** on linn Hispaanias Madridi autonoomses piirkonnas. Asub Madridi kesklinnast 18 km kaugusel.

San Sebastián de los Reyes on kokku kasvanud Alcobendase linnaga. Kahe linna piiriks on Avenida de España tänav.

Linna läbib Madridi metroo 10. liin.

## Viited

## Välislingid

* http://www.ssreyes.org/
Besòs

**Besòs** (hispaania keeles *Besós*) on jõgi Hispaanias Kataloonias. Algab Mogenti ja Congosti liitumisel ning suubub Barcelona juures Vahemerre.

Pikkus 17,7 km, valgala 1039 km², vooluhulk 4,3 m³/s.
Aas-hanerohi

**Aas-hanerohi** (*Arabis planisiliqua* ka *Arabis gerardii*) on taimeliik ristõieliste sugukonna hanerohu perekonnast.

## Süstemaatika
Aas-hanerohtu vaadeldakse ka aas-hanerohu alamliigina *Arabis planisiliqua* subsp. *nemorensis* või kareda hanerohu alamliigina *Arabis hirsuta* subsp. *gerardii*.

## Levila
Eestis kasvab hajusalt, peamiselt mandril.

## Välimus
Aas-hanerohi on üheaastane taim.

Õied on valged.

## Välislingid
*
Aaskaerand

**Aaskaerand** varem **aaskaer** (*Helictotrichon pubescens*) on rohttaime liik kõrreliste sugukonna kaerandi perekonnast.

## Levila
Ta on Eurosiberi levikuga. Eestis väga tavaline. 

## Kasvukoht
Aaskaerad on apofüüt. Kasvab niitudel.

## Välislingid
*
Tähevärav: Tõelaegas

**"Tähevärav: Tõelaegas"** on 2008. aasta DVD-film, mis on Robert C. Cooperi kirjutatud ja lavastatud.
Eestis esilinastus film 25. juunil 2010 kanalis TV6.
Jack O'Neill

**Jack O'Neill** on väljamõeldud tegelaskuju Kanada-Ameerika sõjaväeulme põhistes SyFy televisioonisarjades "Tähevärav SG-1", "Tähevärav: Atlantis" ja "Tähevärav: Universum". Teda kehastab ameerika näitleja Richard Dean Anderson. Esmakordselt ilmus Jack O'Neilli tegelaskuju 1994. aasta ulmefilmis "Tähevärav", kus teda kehastas Kurt Russell.
Aas-koldkaer

**Aas-koldkaer** ehk **harilik koldkaer** (*Trisetum flavescens*) on kõrreliste sugukonda koldkaera perekonda kuuluv üheaastane taim.

## Süstemaatika
Ta erineb enamikust koldkaeraliikidest erakordselt suure arvu kromosoomide poolest (36 kromosoomi).

## Levila
Taim on levinud Euroopas subatlantiliselt. Areaali põhjapiir kulgeb läbi Lõuna-Rootsi ja Edela-Eesti. Alpides kasvab ta kuni 2400 meetri kõrguseni. Eriti iseloomulik on ta kõrgustel 400–900 meetrit.

Eestis on ta oma areaali kirdepiiril ning esineb kohati ja harva.

Aas-koldkaer on apofüüt ehk teisisõnu kasvab mõõduka kuni tugeva inimmõju all olevates kohtades. Ta kasvab viljakatel mittehappelistel muldadel. Eestis kasvab ta kuivadel rohumaadel ja parkides.

## Välimus
Aas-koldkaera kõrgus on 20–80 cm, harva kuni 100 cm. 

Taim on katsumisel väga pehme. Nii vars, lehed kui ka lehetuped on kaetud pikkade pehmete karvakestega.  

Vars on püstine. Varrel on 2–5 sõlme.

Lehed on 3,5–12 cm pikad ja kitsad (0,2–0,5 cm). Lehelaba alumine osa on jämeda otsaga (umbes 0,3 cm) ja sakiline.  

Ta õitseb Eestis juunist augustini, aga levila lõunaosas maist juunini. Õisik on pikk (5–12 cm) ja tihe. Pähikud on kollakad. Pähikus on kaks õit. 

Vili on tera. Selle läbimõõt 0,3 cm, pikkus on 1,3–2,5, harva kuni 2,8 mm. 

## Kasutamine
Ta on väärtuslik söödakultuur. Saagikus on väike.

Ta sisaldab B<sub>3</sub>-vitamiini.

## Välislingid

*
*Trisetum flavescens (L.) P.Beauv. - aas-koldkaer
Aulis Aret

**Aulis Aret** (1936. aastani **Aleksis Kallits**; 2. august 1907 Kaisma vald – 24. jaanuar 1974 Frunze) oli eesti pedagoogikateadlane ja kirjanik ning Kirgiisi NSV pedagoogikateadlane.

Ta lõpetas 1927. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1934. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna magistrikraadiga. Akadeemiliselt oli ta ÜS Liivika liige.

Tema magistrikraad arvestati 1946. aastal pedagoogikakandidaadi kraadiks. Ta kaitses 1965. aastal Herzeni-nimelises Leningradi Pedagoogilises Instituudis doktoriväitekirja. 

Ta töötas aastatel 1935–1941 Narvas, Tapal ja Tallinnas õpetajana. 

Ta oli Teise maailmasõja ajal aastatel 1941–1944 Nõukogude tagalas. Oli õpetaja Usbeki NSV-s, hiljem Groznõi Õpetajate Täiendusinstituudis.

Ta oli aastatel 1947–1951 Tallinna Õpetajate Instituudis pedagoogika- ja psühholoogiakateedri juhataja. 

1951. aastast oli ta Frunzes Kirgiisi Riikliku Ülikooli õppejõud, pedagoogika ja psühholoogia kateedri dotsent, aastatel 1954–1964 kateedrijuhataja, alates 1964.aastast doktor, 1967. aastast professor.

Uuris õpilaste kutsevaliku motiive ning enesekasvatuse teooriat ja metoodikat. 

## Teoseid
*"Õngespordi õpperaamat" (1933)
*"Imelik mees Peterson" (jutustus, 1933) 
*"Haakristi ja viisnurga vahel" (luulekogu, 1934)
*"Peeter Põld : eesti hariduse teenäitaja" (1936)
*"Самовоспитание школьников". Kaasautor Leonid Ruvinski. Moskva 1976

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Koldkaer

**Koldkaer** (*Trisetum*) on kõrreliste sugukonda kuuluv perekond. 

Koldkaera on umbes 75 liiki. Eestis kasvavad neist aas-koldkaer ja siberi koldkaer.

## Välislingid
*Sissekanne veebisaidil GrassBase
Aas-kurereha

**Aas-kurereha** (*Geranium pratense*) on taimeliik kurerehaliste sugukonna kurereha perekonnast.

## Kirjeldus
Aas-kurereha on mitmeaastane, tugeva kasvuga paljuvarreline taim kõrgusega 30–90 cm. Lehed on karekarvased, seitsmeti sõrmlõhised. Kroonlehed sinised (punakate soontega), kuni 2,5 cm pikad ja 1,5 cm laiad. Õieraod rohkete näärmekarvadega.

Välimuselt on kõige sarnasemad teised suurekasvulised kurerehaliigid, soo- ja mets-kurereha, ent nende õied on punakad või lillakad ning lehed pole nii sügavalt lõhestunud.

## Kasvukohad ja levik
Looduslik üldlevila piirdub Euraasiaga, Ameerikas tulnukana. Eestis tavaline mandriosas, saartel haruldasem, Hiiumaalt pole uuemal ajal leitud. 

Aas-kurereha kasvab niisketel ja kuivadel niitudel ja puisniitudel, metsaservadel, sihtidel, kraavikallastel, jäätmaadel. 

## Kasutamine
Peetakse heaks meetaimeks. Kariloomad söövad teda pigem heinana kui värskelt.

## Rahvapärased nimetused
Aas-kurereha on Eestis laialt levinud taim, sellepärast kuuluvad temale peaaegu kõik nimetused, millega märgitakse rahva keskel kurerehasid. Levinud nimetus on *pistirohi* ja selle mitmesugused teisendid. Pistirohu nimetus tekkinud sellest, et taime kasutatakse pistihaiguse puhul ravimtaimena: keedetakse ummukses teed, torgitakse vilja terava otsaga seda kohta, kus on pistja või süüakse taime seemneid. 

## Viited

## Välislingid
*
Schenkeri analüüs

**Schenkeri analüüs** (inglise keeles *Schenkerian analysis*; prantsuse keeles *analyse schenkérienne*; saksa keeles *Reduktionsanalyse*, reduktsioonianalüüs, *Schichtenlehre*, tasandite õpetus) on muusikaanalüüsi meetod, mille abil on võimalik seotud süsteemina kirjeldada heliteose meloodilist, kontrapunktilist ja harmoonilist ülesehitust. 

Schenkeri analüüsi meetodid põhinevad Austria muusikateoreetiku Heinrich Schenkeri teooriatel, mis käsitlesid eelkõige tonaalsust. Schenkeri analüüsi edasiarendusi on kasutatud ka posttonaalses muusikateoorias.

Schenkeri analüüs selgitab muusikat muusikaliste visandite, mitte sõnade kaudu ja arvestab muusika lineaarse liikumisega, ajas kulgevusega. Tegemist on teatava lihtsustusega, harmoonia ja kontrapunkti koosvaatlusega, mis suudab veenvalt selgitada muusikateose ülesehitust.

Tegemist on subjektiivse, mitte objektiivse meetodiga. See tähendab, et kindla muusikateose analüüsimiseks ei ole olemas kindlat  mehaanilist protseduuri; pigem peegeldab analüüs analüüsija enda muusikalisi nägemusi. Seega on taoline analüüs rohkem *kunstiline kriitika* kui *teadus*. Schenker oli ise kindel, et tonaalne muusikateos sisaldab mingit sisemist tõde, kuigi väheseid on õnnistatud piisavalt, et seda hinnata. Schenkeri järgi on heade muusikateoste süvatasandil üks tüüpstruktuur, mis ühtlasi lubab üht-teist väita ka muusikalise intuitsiooni olemuse kohta: helilooja on võimeline meistriteost looma just seetõttu, et tajub intuitiivselt selle aluseks olevat fundamentaalset struktuuri (*Ursatzi*), mis juhib ja ühendab üksikute nootide genereerimise protsessi.

Muusikateoreetikud vaidlevad seniajani, kas tonaalse muusikateose kuulamiseks on olemas üks ja õige kuulamise ja analüüsimise viis. Isegi need, kes on kindlad, et selline ainus ja õige analüüsiviis on olemas nõustuvad, et analüüsi saab teostada ja korrektselt hinnata vaid subjektiivne ekspertkuulaja. Seega on Schenkeri analüüsi läbiviimise õppimine eelkõige kuulamise ja tonaalse muusika mõistmise õppimine ning see vajab õpinguid ja harjutamist samuti nagu vajab õppimist ja harjutamist pillimäng.

Oma olemuselt võib Schenkeri analüüsi nimetada ka vaba stiili (barokist kuni romantismini) kontrapunkti analüüsiks. Harmoonia ja vormi valdkonda kuuluvaid nähtusi kajastab see analüüsimeetod vaid kaudselt ja osaliselt, "tõlgituna" kontrapunkti terminitesse.
 
Schenkeri analüüsi põhilisi muusikalise lõigu struktuuri kirjeldamise töövõtteid on näidata helikõrguste hierarhilisi suhteid muusikalises lõigus. Seda saab teha spetsiaalses muusikalise notatsiooni vormis, mille Schenker mõtles välja demonstreerimaks erinevaid prolongatsiooni tehnikaid.

Heinrich Schenker avaldas 1906. aastal raamatu "Harmooniaõpetus", esimese köite kavandatavast sarjast "Uued muusikateooriad ja fantaasiad" ("Neue musikalische Theorien und Phantasien"). Järgnesid kaks köidet kontrapunktiõpetust ja viimasena postuumselt 1935. aastal kontrapunktiõpetuse kolmanda köitena "Vaba stiil" ("Der freie Satz"). Autori surma tõttu ei saanud teoks kavandatud "Vormiõpetus", samas sisaldab "Der freie Satz" lühiülevaadet vormidest eraldi peatükina.

## Viited
Selma Björnsdóttir

**Selma Björnsdóttir** (sündinud 13. juunil 1974 Reykjavíkis) on islandi laulja, laulukirjutaja ja näitleja.

Ta sai rahvusvaheliselt tuntuks tänu 1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusele, kus tema kirjutatud ja esitatud lugu "All Out of Luck" tuli teisele kohale, mis oli tollal Islandi suurim Eurovisiooni-saavutus. Ta esindas oma koduriiki ka 2005. aasta Eurovisioonil Kiievis, kuid seal tema lugu "If I Had Your Love" poolfinaalist kaugemale ei jõudnud.

Kodusaarel Islandil on Selma Björnsdóttir populaarne ka muusikalinäitlejana: ta on mänginud näiteks muusikalides "Grease" (Sandy), "West Side'i lugu" ja "Hüljatud".
Ben Browder

**Robert Benedic Browder** (sündinud 11. detsembril 1962) on USA näitleja ja kirjanik. 

Tema kui näitleja tuntumate osatäitmiste seas näiteks John Crichtoni roll telesarjas "Farscapes" ja Cameron Mitchelli roll sarjas "Tähevärav SG-1".

## Filmograafia
### Peaosatäitjana

### Külalisesinemised

### Stsenarist

## Välislingid

*BenBrowder.net (arhiveeritult)
*Karlsweb Farscape e-Zine
*Ben-Browder.com
*Ben Browder IMDb's
Abalak

**Abalak** on küla Venemaal Tjumeni oblastis Tobolski rajoonis. Asub Tobolskist 20 km kagus Irtõši paremkaldal. 

## Ajalugu

Enne Siberi liitmist Venemaaga oli Abalak tatari küla. 1585. aastal võitsid Jermaki väed Abalaki lähedal lahingu tatarlastega.

Külas asub 1783. aastal rajatud klooster ja selle juures turismikompleks. Kloostris asus Abalaki Jumalaema ikoon.

## Välislingid
* http://abalak.wen.ru/
* http://www.slavjanskaja.ru/abalak.html
* Abalaki klooster Wikimapias
Amanda Tapping

**Amanda Tapping** (sündinud 28. augustil 1965 Rochfordis Essexis) on Kanada näitleja ja produtsent. Ta on tuntud Samantha Carteri kehastajana sarifilmides "Tähevärav SG-1" ja "Tähevärav: Atlantis", aga ka doktor Helen Magnusena telekanali SyFy sarifilmis "Sanctuary".

## Filmograafia

## Töö teatris
*"Võlur Oz"
*"The Lion in Winter" – Alais Capet
*"Steel Magnolias" – West End Theater
*"Look Back in Anger" – Alison (1986)
*"Children of a Lesser God" – Sarah (1987)
*"The Taming of the Shrew" – Bianca (1988)
*"Noises Off"
*"The Shadow Walkers"

## Välislingid

*Ametlik Amanda Tappingu koduleht
*Amanda Tappingu intervjuu
*Amanda Tapping räägib "Tähevärav Atlantisest", "Tähevärava" filmidest ja "Sanctuaryst"
*Amanda Tapping räägib "Sanctuaryst"
Christopher Judge

**Douglas Christopher Judge** (sündinud 13. oktoobril 1964 Los Angeles) on USA näitleja. Ta on tuntud "Tähevärav SG-1" tegelase Teal'ci kehastajana.

Judge sai Oregoni ülikoolis jalgpallistipendiumi, kolis Oregoni ja mängis kolledžiliigas Ameerika jalgpalli. 1982 pälvis ta Casanova auhinna ehk teisisõnu valiti Oregoni ülikooli Ameerika jalgpalli meeskonna aasta uustulnukaks. Kuid enese sõnul teadis ta alati, et tema sportlaskarjäär on üksnes abivahend näitlejaks saamisel.

Ülikoolis püüdis ta kõigepealt õppida meditsiini, juhuks kui tema näitlejakarjäärist ei peaks asja saama, kuid ta ei saanud selleks vajaliku matemaatikaga hakkama ja vahetas eriala. Ta läks üle psühholoogia erialale, aga viimaks lõpetas telekommunikatsiooni ja filmi erialal ning psühholoogia jäi tema kõrvalalaks.

Viimasel õppeaastal võitis Judge konkursi, millega otsiti raadiosaatejuhti Oregonis. See oli MTV jutusaate tüüpi saade. Saadud kogemust kasutas ta agendi hankimiseks ja Los Angelesse elamaasumiseks.

1997 läks Judge sõbrale külla ja nägi, et see valmistub proovivõteteks. Judge'i hakkas see huvitama ja kui sõber ära käis, vaatas Judge järele, mis roll see on. See oli Tealc'i roll "Täheväravas". Seejärel helistas Judge oma agendile ja käskis tal end samuti nendele proovivõtetele saata, ähvardades, et muidu nende koostöö lõpeb. Proovivõtetel oli teistele rollidele 3 kandidaati, üksnes Teal'ci rollile 8–10. Judge võitis selle rolli. Kõigist "Tähevärava" näitlejatest pole keegi esinenud nii paljudes osades kui Judge.

2002 nimetati Judge parima ulmefilmi auhinna Saturn kandidaadiks meeskõrvalosatäitja kategoorias Teal'ci rolliga "Täheväravas". Ta ei saanud seda auhinda.

Judge on kätt proovinud ka stsenaristina. Ta kirjutas nelja "Tähevärava" osa stsenaariumi. Enese sõnul lukustab ta ennast stsenaariumi kirjutamise ajaks tuppa ega lõpeta enne, kui lugu valmis, sest ta kardab, et tal pole piisavalt enesedistsipliini kord pooleli jäetud asja juurde tagasi pöördumiseks.

Pärast seda, kui "Stargate" lõpetati, hakkas Judge kirjutama käsikirja uuele seriaalile "Rage of Angels" ("Inglite raev"). Ta soovis, et sellest saaks algus seriaalile, mille üks seeria kestaks tund aega. Sellega tahtis Judge näidata, et sellinegi seriaal, mille peategelane on neeger, võib olla äriliselt tasuv ja välismaalgi majanduslikult jätkusuutlik.

Judge on afroameerika ja irokeesi päritolu. Tema noorem vend Jeff Judge on samuti näitleja.

## Filmid
### Kino

### Televisioon

### Videomängud

### Video

### Stsenarist

## Välislingid

*Mitteametlik ja ühemõtteline Christopher Judge
*Christopher Judge intervjuu Blockbuster UK-ga
*Stargate SG-1/Characters/Teal'C
Abatskoje

**Abatskoje** on küla Venemaal Tjumeni oblastis, Abatskoje rajooni halduskeskus. Asub Tobolskist 378 km idas Išimi vasakkaldal. 

## Ajalugu

Küla tekkis 1680. aastal rajatud sõjaväeposti juurde 1695. aastal. 1964–1992 oli Abatskoje alev.
Nikolai von Essen

**Nikolai von Essen** on olnud mitme Essenite suguvõsa liikme nimi:
***[[Nikolai von Essen (1839−1900)|Nikolai von Essen]]** (1839−1900), Annikvere ja Karula mõisaomanik 
***[[Nikolai von Essen (1859–1897)|Nikolai von Essen]]** (1859–1897), Venemaa keisririigi sõjaväelane (leitnant)
***[[Nikolai von Essen (1860–1915)|Nikolai von Essen]]** (1860–1915), Venemaa keisririigi mereväe admiral
***[[Nikolai von Essen (1880–1923)|Nikolai von Essen]]** (1880–1923), raudteeametnik Siberis
***[[Nikolai von Essen (1885–1945)|Nikolai von Essen]]** (1885–1945), Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik), baltisaksa genealoog.
***[[Nikolai von Essen (sündinud 1886)|Nikolai von Essen]]** (sünd. 1886), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kapten)
***[[Nikolai von Essen (sündinud 1897)|Nikolai von Essen]]** (sünd. 1897), Venemaa keisririigi sõjaväelane (staabikapten), AS Franz Krulli direktor
Allan Murdmaa

**Allan Murdmaa** (4. august 1934 Tallinn – 15. november 2009) oli eesti arhitekt.

Allan Murdmaa lõpetas Tallinna 22. Keskkooli 1952. aastal. Ta õppis aastatel 1952–1958 Moskva Arhitektuuriinstituudis.

Allan Murdmaa töötas aastatel 1958–1960 Eesti Projektis, 1960–1962 Tallinna peakunstnikuna, 1963–1968 ja 1970–1976 õppejõuna Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, 1968–1970 Viljandi TSN TK ehitus- ja arhitektuuri osakonnas ning 1976–1981 ja 1987–1992 Eesti Maaehitusprojektis.

Allan Murdmaa arhitektuuriloomingu moodustavad mitmesugused elamute, koolimajade ja kinode tüüpprojektid ning mitmed avalike hoonete sisekujundused (Gloria, Pegasus jt). Suure osa Allan Murdmaa loomingust moodustavad ka mitmesugused monumendid – Amandus Adamsoni, Eduard Vilde, Heino Elleri ja Oskar Lutsu mälestussammas, Tehumardi mälestussammas, Rakvere stalinismiohvrite monument ning Maarjamäe memoriaal. Eesti Ajaloomuuseumi arendusdirektori Mariann Raisma arvates on Maarjamäe memoriaal üks paremaid nõukogude ajal loodud monumente Eestis. 1924. aasta 1. detsembri ülestõusu mälestussamba teostamise eest pälvis ta koos skulptor Matti Varikuga 1976. aastal Kristjan Raua preemia.

Murdmaa oli Eesti Arhitektide Liidu liige.


File:Tehumardi 2005.jpg|Tehumardi mälestussammas
File:SovietMemorialSaaremaa.JPG|Tehumardi mälestussamba detail


## Tunnustus

* 1976 Kristjan Raua preemia (koos Matti Varikuga)

## Isiklikku
Allan Murdmaa isa oli kunstnik Oskar Murdmaa ning ema Elsa Pinkowska. Tema vend Ivar Murdmaa oli meregeoloog, üks õde Mai Murdmaa oli ballettmeister ja teine õde Kai Murdmaa on füüsik.

Aastatel 1970–1988 oli ta abielus filmirežissöör Helle Karisega. Nende poeg Peter Murdmaa on operaator.

## Allikad
#

## Välislingid
* Hetlin Villak. Suri arhitekt Allan Murdmaa, EPL, 16. november 2009
Alba Iulia

**Alba Iulia** (saksa keeles *Karlsburg*, varem ka *Weißenburg*; ungari keeles *Gyulafehérvár*) on linn Rumeenias Transilvaanias, Alba maakonna keskus. Asub Mureși jõe ääres.

Roomlased rajasid tänapäeva linna kohale Apulumi kindluse, mis oli XIII Gemina leegioni keskus. 1009. aastal sai Alba Iulia piiskopkonna keskuseks. 12. sajandil sai Ungari kuningalt linnaõigused.

Aastatel 1571–1692 oli see Transilvaania vürstkonna pealinn.

1. detsembril 1918 kuulutati linnas välja Transilvaania liitumine Rumeenia Kuningriigiga. Kuningas Ferdinand krooniti 1922. aastal Alba Iulia õigeusu katedraalis uuesti kõikide rumeenlaste kuningaks.

Linnas asub 1. Detsembri Ülikool ja Batthyáneumi raamatukogu, kus leidub palju haruldasi käsikirju ja inkunaableid.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanikest 94,45% rumeenlased, 2,76% ungarlased ja 2,22% mustlased.

Linna jalgpalliklubi FC Unirea Alba Iulia mängib Rumeenia esiliigas.

## Viited

## Välislingid
*Alba Iulia koduleht *(rumeenia, saksa, inglise keeles)*
Dzintars Ābiķis

**Dzintars Ābiķis** (sündinud 3. juunil 1952 Ventspilsis) on Läti poliitik.

Ta on lõpetanud 1980. aastal Läti Riikliku Ülikooli, kus õppis geograafiateaduskonnas.

1993. aastani kuulus Läti Rohelisse Parteisse ning aastatel 1993–1998 parteisse Läti Tee, 1998–2009 oli Rahvapartei liige. 2009–2011 kuulus ta parteisse Teise Poliitika Ühendus.

Ta valiti 1990. aastal Rahvarinde kandidaadina Läti NSV Ülemnõukogu saadikuks. Hiljem on ta olnud kõikide seimi koosseisude liige kuni 2014. aastani. 2014. aasta Läti parlamendivalimistel ta ei kandideerinud. 2011. aastast kuulub parteisse Ühtsus.

## Viited
Tallinna Visioonikonverents

**Tallinna Visioonikonverents** on üritus, kus enda ala spetsialistid käivad välja või genereerivad avatud diskussioonis uusi mõtteid ja ideid Tallinna linnaelu parandamiseks ja uuendamiseks. Konverents toimub iga aasta sügisel – septembris, oktoobris või novembris – mõne suurema kultuuriasutuse ruumides.

Tallinna 8. visioonikonverents "Linn ja linnakultuur 22. sajandil" toimus lauluväljaku ruumides 22. novembril 2010.

28. septembril 2009 toimus Kumus konverents "Trammile!", mis keskendus ühistranspordi (kiirtrammi) eelisarendamisele ning integreerimisele teiste transpordiliikidega. Varasemate aastate konverentsiteemadeks on olnud "Tallinna energiaportfell – kullaauk või näpud põhjas" (2008), ¿Ääretu Tallinn? (2007) ja "Sünergiline Tallinn" (2006).

## Välislingid
* Koduleht
Katrin Sangla

**Katrin Sangla** (sündinud 30. juulil 1971 Tallinnas) on eesti jumestuskunstnik. Ta on olnud jumestaja Helle Merile ja Evelin Ilvesele ning Ieva Ilvesele.

21-aastaselt rajas ta ettevõtte **Katrin Sangla Make-up Studio**, mille abil on ta kord aastas toimuvatel kursustel koolitanud sadu jumestuskunstnikke, kelle seast on edukalt jätkanud Margit Soosaar-Müürisepp, Meelis Krik, Anastassia Panasenko ja mitmed teised. 1993. aastal tuli Katrin Sangla jumestamises Eesti Vabariigi sisemeistriks. 2002. aastal osales ta koos modell Katrina Tee, kunstnik Martin Saare, juuksur Tamara Korjagina ja stilist Gerly Tinniga Las Vegases maailmameistrivõistlustel. Sama võistluse individuaalarvestuses sai meeskond kuuenda koha.

Otseselt ta eraklientuuri ei teeninda, kuid teeb projektipõhist koostööd paljudes meediavaldkondades. Filmikunstis, televisioonis, fotograafias, ajakirjanduses, reklaaminduses, moedemonstratsioonidel, iludus- ja erialavõistlustel ning üritustel – nii kodumaal kui ka välismaal (Venemaal, USA-s, Kuubal, Malaisias, Jaapanis, Soomes, Rootsis, Norras, Lätis ja Leedus). Ta kuulus Tallinnas toimunud 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse jumestamismeeskonda. Ta on olnud jumestaja mängufilmidele "Kuldrannake"  ja "Täna öösel me ei maga" .

2005. aastal ilmus Sangla kirjutatud raamat "Jumestamisest" (kirjastuselt Pilgrim). Samal aastal pidasid ajakirja Stiil lugejad teda aasta stiilseimaks naiseks.

## Jumestuskunsti diplomid
*1998 – Joe Blasco Make-up Schooli ilumeigikursus USA-s Orlandos;
*2004 – Joe Blasco Make-up Centeri grimeerimiskursus USA-s Los Angeleses.

## Isiklikku
Ta oli abielus režissöör Hindrek Maasikuga ja tal on kolm poega. 2022. aastal teatas ta ühismeedias, et paari abielu on lõppenud.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Tähelaev: Katrin Sangla, ETV, 11. oktoober 2009
* Kadi Lehtmets, "Katrin Sangla laseb masinaga meigi näkku", Õhtuleht, 17. september 2004
* Kadi Lehtmets, "Katrin Sangla õpetab naisi end ilusaks maalima", Õhtuleht, 8. juuli 2005
* Britt Rosen, "Katrin Sangla, soe ja tugev", Postimees, 26. november 2005
John Stott

**John Robert Walmsley Stott** (27. aprill 1921 London – 27. juuli 2011 Lingfield) oli inglise teoloog.

## Eestis ilmunud teoseid
*"Ristiusu alused", tõlkinud Arvi Siig, Logos 1993
*"Sõna seletus: Johannese kirjad", tõlkinud Heikki Silvet, Logos, 2003, ISBN 139789949402182
*"Sissejuhatus piibliteadusesse", Logos, 2000, ISBN 9985927419
*"Elav kirik. Eluaegse pastori tõekspidamised", Kirjastus Allika, ISBN 139789985995495, 2009

## Välislingid
*In Memoriam The New York Times
NSV Liidu Kaitse Rahvakomissariaat

**NSV Liidu Kaitse Rahvakomissariaat** (vene Народный комиссариат обороны СССР; НКО СССР) oli NSV Liidu kõrgeim sõjaväeline asutus (rahvakomissariaat) 1934–1950, mida juhtis NSV Liidu Kaitserahvakomissariaadi  rahvakomissar ja minister.

25. veebruari 1946. aasta NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu Presiidiumi määrusega liideti kaitse rahvakomissariaat ja sõjalaevastiku rahvakomissariaat ning neist moodustati NSV Liidu Relvajõudude Rahvakomissariaat.

NSV Liidu riigikaitse keskorgan muudeti NSV Liidu valitsusorganite reformimise käigus juba 15. märtsil 1946 NSV Liidu Relvajõudude Ministeeriumiks, mida juhtis Jossif Stalin isiklikult.

25. veebruaril 1950. aastal reorganiseeriti NSV Liidu relvajõudude juhtorganid NSV Liidu Sõjaministeeriumiks (*Военное министерство СССР*) ja NSV Liidu Mereväeministeeriumiks (*Военно-морское министерство СССР*)

15. märtsil 1953. aastal reorganiseeriti NSV Liidu relvajõudude juhtorgan NSV Liidu Kaitseministeeriumiks.
## Kaitse rahvakomissarid
* Kliment Vorošilov 1881–1969) (20. juuni 1934 – 7. mai 1940)
* Semjon Timošenko (1895–1970) (7. mai 1940 – 19. juuli 1941)
* Jossif Stalin (1878–1953) (19. juuli 1941 – 25. veebruar 1946)
Corbin Bleu

**Corbin Bleu Reivers ** (sündinud 21. veebruaril 1989) on USA näitleja ja laulja. 

### 2006: High School Musical

## Diskograafia
## Filmograafia
### ''Soundtrack''id
*"Jump In!" (10. juuli 2007)
*"High School Musical 1
*"High School Musical 2" (14. august 2007)
*"High School Musical 3: Senior Year" (21. oktoober 2008)
Homogeenne süsteem

**Homogeenne süsteem** on ainult ühest faasist koosnev süsteem.

Keemias mõistetakse homogeense süsteemina ühtlast süsteemi, milles iga ruumiühiku keemiline koostis ja füüsikaline olek on ühesugune. Homogeenses süsteemis, milles on mitu keemilist ainet, on kõik komponendid jaotunud ühtlaselt kas molekulide, aatomite või ioonidena. Homogeenne süsteem ei hajuta valgust ja selle osiseid ei saa eraldada filtrimisel ega muul mehaanilisel teel.

Tõelised lahused ja gaaside segud on enamtuntud homogeensed süsteemid.

Suur osa keemilisi reaktsioone on homogeensed reaktsioonid, see tähendab, et toimuvad homogeenses segus (lahuses).  

Homogeense süsteemi vastand on heterogeenne süsteem. Nende kahe vahepealsed on kolloidsüsteemid (kolloidlahused).
## Vaata ka
*Homogeensus ja heterogeensus
*Heterogeenne süsteem
Heterogeenne reaktsioon

**Heterogeenne reaktsioon** on keemiline reaktsioon tahke aine või vedeliku pinnal. Reaktsioonid gaasi ja vedeliku, gaasi ja tahke aine ning vedeliku ja tahke aine vahel on heterogeensed. Heterogeense reaktsiooni korral on reageerivad ained harilikult adsorbeerunud, mistõttu nende reaktsioonide kineetika on keeruline. Märkimisväärne mõju reaktsiooni kiirusele on tahke faasi pindalal. Olulise osa heterogeensetest reaktsioonidest moodustavad reaktsioonid tahketel katalüsaatoritel, see on heterogeenne katalüüs.

Heterogeensele reaktsioonile vastandub homogeenne reaktsioon.

## Vaata ka
*Heterogeenne süsteem
*Homogeenne reaktsioon
Heterogeenne süsteem

**Heterogeenne süsteem** on füüsikalis-keemiline süsteem, mis koosneb vähemalt kahest faasist.

Heterogeenne süsteem on mitteühtlane süsteem, mis koosneb mitmest üksteisest piirpindadega eraldatud homogeensest osast, mis erinevad üksteisest koostise ja omaduste poolest. Heterogeenset süsteemi moodustavad komponendid on põhimõtteliselt üksteisest mehaaniliselt eraldatavad. 

Heterogeensed on näiteks paljud metallide sulamid, suspensioonid ning vedelik ja selle kohal olev küllastunud aur. 

Heterogeense süsteemi vastand on homogeenne süsteem. Nende kahe vahepealsed on kolloidsüsteemid (kolloidlahused).

## Vaata ka
*Heterogeenne reaktsioon
*Keskkonna heterogeensus
*Homogeensus ja heterogeensus
Andres Põime

**Andres Põime** (sündinud 10. august 1957 Tallinnas) on eesti arhitekt.

Keskhariduse omandas ta aastatel 1964–1975 Tallinna 2. Keskkoolis ning arhitektuurialase kõrghariduse Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuriteaduskonnas aastatel 1975–1980.

Aastatel 1980–1990 töötas ta projekteerimisinstituudis Kommunaalprojekt. Aastast 1991 töötab ta arhitektuuribüroos Studio 3 OÜ.

Tema tuntumad tööd on Kadrioru restoran, kortermajad Nõmmel ja Kuressaares ning spaahotell Narva-Jõesuus. Tema töid iseloomustab funktsionalistlik lihtsus, lakooniline vorm ja mitmekülgne materjalikasutus. Lisaks uusobjektidele on Andres Põime teostanud hulgaliselt restaureerimis- ja rekonstrueerimisprojekte – Tallinna vana lennujaam, Kesklinna Vene Gümnaasium, Tondi kasarmud jne.

## Töid
*Kuressaare raamatukogu-konverentsikeskus, 2002 (koostöös Tiit Kaljundi projektigrupiga)
*Restoran Kadriorg, 2002
*Tallinna vana lennujaama rekonstrueerimine, 2002
*Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasiumi (endise Lenderi Gümnaasiumi hoone) rekonstrueerimine, 2003
*Hotel Barons rekonstrueerimine Tallinnas, 2003
*eramu Pirital, 2003
*Pirita Majandusgümnaasiumi juurdeehitus, 2003
*Eramu Haabneemes, 2003
*Korterelamu Nõmmel, 2004
*Korterelamu Kuressaares, 2007
*Tondi kasarmute rekonstrueerimine, 2007
*Kalamaja Põhikooli hoone rekonstrueerimine, 2008

## Võistlustöid
*Eesti Vabariigi suursaatkond Pekingis, 2008
**ümberprojekteeritud 2013, ehitatud 2013–2015

## Tunnustus
*2002 – Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri aastapreemia (algatus ehitatud keskkonna väärtustamiseks ja defineerimiseks riiklikul tasemel; Eesti arhitektuuripoliitika töögrupp: Andres Alver, Liina Gailand, Veljo Kaasik, Krista Kodres, Margus Koot, Tõnu Laigu, Jüri Lass, Heldur Meerits, Urmas Muru, Ebe Nõmberg, Andres Põime, Meeli Truu, Kalle Vellevoog)

## Liikmesus
*1990 Eesti Arhitektide Liit

## Viited
#
#
#
#

## Kirjandus
*Piret Lindpere. "Põime, Andres". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 402–403

## Välislingid
*AB Studio-3 OÜ
*Eesti Arhitektide Liit
Anna Samuil

**Anna Samuil** (vene keeles Анна Александровна Самуил; sündinud 1976 Permis) on vene ooperilaulja, sopran. 

Anna Samuil pälvis 2001. aastal Pärnus toimunud II Klaudia Taevi nimelisel rahvusvahelisel noorte ooperilauljate konkursil I koha.

Ta on õppinud nii viiulit kui ka ooperilaulu Moskvas Tšaikovski-nimelises konservatooriumis, mille lõpetas 2003. aasta Irina Arhipova lauluklassis. Lisaks Klaudia Taevi nimelise konkursi esimesele preemiale on ta auhindu võitnud ka teistel mainekatel rahvusvahelistel konkurssidel: Franco Corelli konkurss Itaalias (III koht, 2000), "Neue Stimmen" Saksamaal (III koht, 2001), Glinka-nimeline (I koht, 2001) ja Tšaikovski-nimeline konkurss (III koht, 2002) Venemaal, Riccardo Zandonai konkurss Itaalias (I koht, 2004).

2001–2004 oli Anna Samuil Stanislavski ja Nemirovitš-Dantšenko muusikateatri solist. 

2003. aastal osales ta Klaudia Taevi konkursi programmis Endla teatris Linnar Priimäe lavastatud Giuseppe Verdi ooperis "Rigoletto", kus laulis Gilda rolli. Sellest sündmusest sai alguse traditsioon, et Taevi konkursi võitja saab peapreemiaks valida omale ooperirolli ja vastav ooper lavastatakse kahe aasta pärast, järgmise konkursi ajal, mis on ühtlasi osa Pärnu PromFestist. Sama aasta sügisel debüteeris ta Giuseppe Verdi "Traviata" peategelase Violetta osas Daniel Barenboimi juhatusel Berliini Riigiooperis. Selle teatri solist on ta tänaseni. 

Anna Samuil on esinenud ka Milano La Scala's (Donna Anna, Freia, Gutrune), New Yorgi Metropolitan Operas (Musetta), Münchenis Baieri Riigiooperis (Violetta, Donna Anna), Dresdeni Semperoperis (Mimì), Hamburgi ooperiteatris (Adina, Fiordiligi, Donna Anna, Violetta), Valencia ooperiteatris (Donna Anna), Lyoni ooperis (Maria Tšaikovski ooperis "Mazeppa"), Tel Avivis, Tokyos (Donna Anna, Rosalinde), USA-s Pittsburghis (Violetta, Tatjana), Baltimore'is (Mimì) ja Grand Théâtre de Luxembourg'is (Violetta). Ta on tihe külaline kuulsatel festivalidel: Salzburgi festival (Tatjana), Aix-en-Provence'i, Edinburghi (Violetta, Maria), Glyndebourne'i, Verbier' festival (Donna Anna), "Arena di Verona" (Donna Anna) jm. 

## Välislingid
https://www.promfest.ee/et/opera-productions/2003-rigoletto/ PromFesti koduleht
Angelina Švatška

**Angelina Švatška** (ka Anželina Švatška; sündinud 1971 Dnipropetrovskis) on ukraina ooperilaulja, metsosopran, Ukraina Rahvusooperi solist.

Ta pälvis 2005. aastal Pärnus toimunud Klaudia Taevi nimelisel rahvusvahelisel ooperilauljate konkursil II preemia. 

## Haridus ja tunnustus
Švatška on lõpetanud Kiievi konservatooriumi prof. G. Tuftina lauluklassis. Samuti omandanud kooridirigendi eriala. Aastast 2001 on ta Ukraina teeneline kunstitegelane. Lisaks Mirjam Helini rahvusvahelise lauljate konkursi diplomand (1999); Rahvusvahelise Altchevski nim. konkursi laureaat (2001); Tšaikovski nim. konkursi diplomand (2002) ja Klaudia Taevi nim. konkursi II preemia laureaat (2005). 

## Rollid
Angelina Švatška silmapaistvamate rollide seas on olnud Amneris ("Aida"), Carmen ("Carmen"), Marina Mnešek ("Boriss Godunov"), Delila ("Simson ja Delila"), Eboli ("Don Carlos") ning Laura ("La Gioconda").

## Välislingid
* Lühielulugu Moskva Suure Teatri kodulehel
Huiling Zhu

**Zhu Huiling** (sündinud 1982 Shanghai Hiina RV) on Hiina Rahvavabariigis päritolu ooperilaulja, metsosopran. 

Ta pälvis 2005. aastal Pärnus toimunud Klaudia Taevi nimelisel Rahvusvahelisel Ooperilauljate Konkursil II preemia. 

2000. aastal lõpetas Zhu Shanghai Kõrgema Muusikakooli. Aastatel 2001–2007 õppis Hamburgi Muusika- ja Teatriülikoolis (prof. Ingrid Kremlingi juhendamisel). Ta on end täiendanud Milano La Scala ja New Yorgi Metropolitan Opera meistriklassides. 

Ta on Elise Meyeri rahvusvahelise konkursi võitja (2003) ning Klaudia Taevi nim. konkursi II preemia laureaat (2005). 2003/2004. hooajal oli ta Austrias Grazi ooperiteatri solist. 2008/2009. hooajal oli ta Zürichi ooperiteatri solist.
Viljandi kunstmuruväljak

**Viljandi kunstmuruväljak** on kunstmurukattega jalgpalliväljak Viljandis. Staadionil peavad mänge madalamate liigade ja noorte võistkonnad. Samuti on see varakevadel ja hilissügisel koduväljakuks meeskonnale Viljandi JK Tulevik. Väljakul on olemas tehisvalgustus.

## Vaata ka
*Viljandi linnastaadion
Suurjooks ümber Viljandi järve

**Suurjooks ümber Viljandi järve** on 1928. aastal alguse saanud vanim Eestis korraldatav jooksuüritus. Jooksurada teeb ringi Viljandi järve ümber ja selle pikkus on 12-13 km. Teekonna võib valida igaüks ise, kaks kontrollpunkti asuvad Orika sillal ja Viiratsi sillal. Suurjooksu start ja finiš on Viljandi linnastaadionil

## 10 parimat tulemust läbi aegade (2016. aasta seisuga)

## Osalejate vanusegrupid
Mehed: M14, M16, M18, M21, M35, M40, M45, M50, M55, M60, M65, M70.

Naised: N14, N16, N18, N21, N35, N40, N45, N50, N55, N60.

## Statistika

## Välislingid
* Koduleht
Vöötkakk (perekond)

**Vöötkakk** (*Surnia*) on lindude perekond kaklaste sugukonnast. 

Perekonda kirjeldas esimesena André Marie Constant Duméril (1806). 

Tänapäeval elab üks liik – *Surnia ulula* (vöötkakk). Perekonna fossiilsetest liikidest on teada *[[Surnia robusta]]* (Pliotseeni lõpust Pleistotseeni alguseni) ja *[[Surnia capeki]]* (Pleistotseeni algus).
Iso Omena

**Iso Omena** ('suur õun') on kaubanduskeskus Soomes Espoos Matinkyläs.

Iso Omena avati 24. septembril 2001. Keskuse arhitekt on Mauri Tommila ja keskuse omanik on Doughty Hanson & Co Real Estate Fund.

Kokku on keskuses 115 kauplust ja teenuseosutajat. Keskuse pindala on 15 hektarit, millest kaubanduspinda on 5,3 hektarit. Keskuses on ka raamatukogu, Espoo linna avalike teenuste keskus, piletimüügikeskus, esmaabipunkt, hambaravikeskus, palvela, Soome sotsiaalkindlustus, Soome tööbüroo kontor, kino ja kortereid. Parkimiskorrusel on ruumi 2187 autole.

Keskuse moto on "Nagu väike linn". Keskuse nimi on tulnud New Yorgi hüüdnimest The Big Apple.

Keskusel on neli korrust: parkimiskorrus P, poekorrus M, foorumikorrus T ja teenusekorrus S.

Kaubanduskeskust külastab 9 miljonit külastajat aastas. Kaubanduskeskuse käive on umbes 200 miljonit eurot aastas. Kaubanduskeskus pakub tööd 1100 töötajale.

Iso Omenasse saab kõigi bussidega, mis sõidavad mööda Lääneväila Matinkyläst läbi ja Piispansilta sillast üle sõitvate bussidega. Helsingi metroo Matinkylä jaam Iso Omena all avati 2017. aastal.

## Välislingid
* Iso Omena koduleht
Katrin Reimus

**Katrin Reimus** (23. veebruar 1961 – 10. detsember 2009) oli eesti kirjanik, tõlkija ja õpetaja.

Ta õpetas Kunda Ühisgümnaasiumis inglise ja soome keelt.

## Teoseid
* "Haldjatants"
* "Eilset pole olemas"
* "Kus tramm ei käi"
* "Mardi auto ja paskaagid"
* "Mardi päris oma auto"
* "Õnnelikud inimesed"

## Tõlkeid
* Sisko Istanmäki "Liiga paks, et olla liblikas"
* Katri Tapola "Kahvatud tüdrukud"

## Tunnustus
* 2001 – aasta ema
* 2002 – Eesti Lastekirjanduse Teabekeskuse ja kirjastuse Tänapäev korraldatud algupärase noorteromaani võistluse I koht ("Haldjatants")
* 2003 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Haldjatants")

## Välislingid
*Kai Kalamees, "Aasta Ema õpetab ja õpib", Ärileht, 14. mai 2001 
*Annika Poldre, "Aasta Ema on õpetaja", Maaleht, 17. mai 2001
*Inna Grünfeldt, "Vaade teismelise salailma", Virumaa Teataja, 23. märts 2004 
*"Lahkus kirjanik Katrin Reimus" Virumaa Teataja 12.12.2009
Beau Bridges

**Lloyd Vernet "Beau" Bridges III** (sündinud 9. detsember 1941) on USA näitleja.

## Filmograafia

* *Force of Evil* (1948)
**The Eleventh Hour (1962 TV series)|The Eleventh Hour* osa *Cannibal Plants, They Eat You Alive* (1964)
* *Combat!* osa *The Short Day Of Private Putnam* (1964)
* *Village of the Giants* (1965)
* *The Incident* (1967)
* *For Love of Ivy* (1968)
* *Gaily, Gaily* (1969)
* *The Landlord* (1970)
* *Hammersmith Is Out* (1972)
* *Child's Play* (1972)
* *Lovin' Molly* (1974)
* *The Other Side of the Mountain* (1975)
* *Swashbuckler* (1976)
* *Two-Minute Warning* (1976)
* *One Summer Love* (1976)
* *Dragonfly* (1976) aka One Summer Love
* *The Four Feathers* (1977)
* *Greased Lightning* (1977)
* *The President's Mistress* (1978)
* *The Runner Stumbles* (1979)
* *Norma Rae* (1979)
* *The Fifth Musketeer* (1979)
* *Silver Dream Racer* (1980)
* *Night Crossing* (1981)
* *Honky Tonk Freeway* (1981)
* *Love Child* (1982)
* *Witness for the Prosecution* (1982)
* *Heart Like a Wheel* (1983)
* *The Hotel New Hampshire* (1984)
* *[[Alice in Wonderland]]* (1985)
* *The Thanksgiving Promise* (1986)
* *The Fabulous Baker Boys* (1989)
* *The Iron Triangle* (1989)
* *Signs of Life* (1989)
* *Everybody's Baby: The Rescue of Jessica McClure* (1989)
* *The Wizard*  (1989)
* *Daddy's Dyin': Who's Got the Will?* (1990)
* *Without Warning: The James Brady Story* (1991)
* *Married to It* (1991)
* *Sidekicks* (1992)
* *The Positively True Adventures of the Alleged Texas Cheerleader-Murdering Mom* (1993)
* *The Man with Three Wives* (1993)
* *Million Dollar Babies* (1994)
* *Kissinger & Nixon* (1995)
* *A Stranger To Love* (1996) 
* *[[Jerry Maguire]]* (1996)
* *Hidden in America* (1996)
* *Nightjohn* (1996)
* *[[The Second Civil War]]* (1997)
* *Rocket Man* (1997)
* *Maximum Bob* (1998)
* *P.T. Barnum* (1999)
* *Inherit the Wind* (1999)
* *Common Ground* (2000)
* *Sordid Lives* (2000)
* *Voyage of the Unicorn* (2001)
* *We Were the Mulvaneys* (2002)
* *Sightings: Heartland Ghosts* (2002)
* *The Agency* (2002-2003)
* *Out of the Ashes* (2003)
* *Debating Robert Lee* (2004) 
* *Evel Knievel* (2004)
* *10.5* (2004)
* *Smile* (2005)
* *The Ballad of Jack and Rose* (2005)
* *Into the West* (2005)
* *[[Stargate SG-1]]* (2005-2007)
* ** (2005-2006)
* *[[My Name Is Earl]]* (2005-2008)
* *10.5: Apocalypse* (2006)
* *The Good German* (2006)
* *I-See-You.Com* (2006)
* *[[American Dad!]]* (2005-2006) (hääl)
* Charlotte koob võrku (2006)
* *[[Spinning Into Butter]]* (2007)
* Tähevärav: Tõelaegas (2008) 
* Tähevärav: Kontiinum (2008) 
* *[[Max Payne]]* (2008) 
* *Americanizing Shelley* (2008) 
* *[[Meeleheitel koduperenaised]] (2009)
* *Don't Fade Away* (2009)
* *The Closer* (2009)
* *Columbus Circle* (2010)
* *My Girlfriend's Boyfriend* (2010)
* *Free Willy 4'' (2010)

## Välislingid

*LifetimeTV.com`i intervjuu Beau Bridges`ga
*BeauBridges.com
Vedad Ibišević

**Vedad Ibišević** (sündinud 6. augustil 1984 Vlasenicas) on Bosnia ja Hertsegoviina jalgpallur. 

Temae koduklubiks on Hertha BSC Saksamaa kõrgliigas Bundesliga. Varem on Ibišević mänginud klubijalgpalli Šveitsis, USA-s ja Prantsusmaal.

## Klubikarjäär

Ibišević sündis endises Jugoslaavias, kuid pärast Bosnia ja Hertsegoviina iseseisvumist ning kodusõja lõppu kolis tema perekond 2000. aastal Šveitsi, kus noormees liitus FC Badeni klubiga. Juba kümme kuud hiljem liikus perekond aga edasi Ameerika Ühendriikidesse Saint Louisesse. Seal tõestas Ibišević end kiiresti ühe piirkonna talendikaima jalgpallurina ja pärast 2002. aasta hooaega nimetas ajakiri Soccer America teda ühena 25-st kõige suurema potentsiaaliga jalgpallurist USA-s. Keskkooliaja mängis Ibišević Roosevelt High Schooli jalgpallimeeskonnas. 

Kolledžite tasemel jalgpalli asus Ibišević mängima Saint Louise ülikooli juures. Esimesel aastal lõi ta meeskonna peetud 22 kohtumises 18 väravat ja andis neli väravasöötu. Ühtlasi nimetati ta aasta uustulnukaks. Kolledži ajal mängis ta ka USL Premier Development League liigas jalgpalli nii St. Louis Strikersi kui Chicago Fire Premieri klubis. 

2004. aastal sõlmis pärast proovitreeningut Ibiševićiga lepingu klubi Paris Saint-Germain F.C., mille treeneriks oli tol ajal Bosnia ja Hertsegoviina päritolu Vahid Halilhodžić. Kuna Ibišević ei mahtunud põhikoosseisu, laenati ta välja teise liiga klubile Dijon FCO. 2005. aastal sõlmis ta Dijoniga kaheaastase lepingu.

2006. aasta mais siirdus Ibišević Saksamaale Alemannia Aacheni klubisse, kus ta sõlmis kolmeaastase lepingu, kuid juba 2007. aasta juulis liitus ta teise Saksa klubi, TSG 1899 Hoffenheimiga.

Koos Hoffenheimiga tõusis Ibišević 2008.–2009. aasta hooajaks Saksa kõrgliigasse ning alustas hooaega kahe väravaga klubi ajaloo esimeses Bundesliga mängus Energie Cottbusi vastu. Jala sai Ibišević valgeks ka kahes järgmises mängus ning hooaja esimese poole jooksul lõi ta 17 mängus kokku 18 väravat ja andis seitse resultatiivset söötu. 2008. aasta oktoobris valiti ta Bundesliga kuu parimaks mängijaks. Liiga talvevaheajal peetud treeningmängus Hamburger SV-ga vigastas Ibišević põlve nii raskelt, et ei taastunud enne hooaja lõppu. Uuesti pallimurule pääses ta 2009.–2010. aasta hooaja alguses. Vigastusest hoolimata soovis Hoffenheim Ibiševićiga lepingut pikendada ning 2009. aasta suvel sõlmitud uus leping hoiab teda klubis 2013. aasta suveni.

## Rahvuskoondis

Ibiševićil oli võimalus valida USA koondis, kuid ta otsustas esindada sünnimaad Bosniat ja Hertsegoviinat. Debüüdi koondises tegi ta 24. märtsil 2007 EM-i valikmängus Norra vastu. Esimese värava rahvusmeeskonnas lõi Ibišević kohtumises Kreekaga 2007. aasta oktoobris.

## Isiklikku

Lisaks emakeelele bosnia keelele räägib Ibišević vabalt inglise, prantsuse ja saksa keelt. Mängides Alemannia Aachenis, täitis ta treeningute ajal lisaks ründemängija kohustustele klubis ametlikult ka tõlgi ülesandeid, sest paljud välismängijad ei osanud piisaval tasemel saksa keelt.

## Välislingid

* Vedad Ibiševići ametlik koduleht (inglise ja bosnia keeles)
Vastsejärgud

**Vastsejärgud** ehk **larvaalsed staadiumid** on kaudse arenguga loomade elutsükli üksteisele järgnevad vastsevormid. Vastsejärgud võivad esineda nii isendi ontogeneesis kui ka põlvkonnavahelduses.

Erinevate organismirühmade vastsejärkude morfoloogia on väga mitmekesine. Olenevalt organismirühmast saab eristada arvukalt vastsestaadiumeid, millest paljud kannavad spetsiifilisi nimetusi. 

Üks vastsejärkude järgnevus vähkidel (täpsemalt aerjalalistel) võiks välja näha järgmine: nauplius --> metanauplius --> kopepodiitnauplius. 

## Viited
Suur Anjui

**Suur Anjui** ehk **Bolšoi Anjui** (vene keeles Большой Анюй, tšuktši keeles Илюкейвеем) on jõgi Siberis. 

Suur Anjui algab Anjui ahelikult. Ta voolab valdavalt läände ja loodesse. Jõest põhja poole jääb Anjui ahelik ja lõunasse Oloi ahelik. Ta voolab peaaegu täies ulatuses Tšuktšimaal, välja arvatud lühike lõik enne suuet, ja täies ulatuses voolab ta põhjapolaarjoonest põhja pool.

Ühinedes Väikese Anjuiga, moodustab Anjui. Anjui on kõigest 8 km pikkune jõgi, mis suubub paremalt Kolõmasse pisut enne seda, kui Kolõma suubub Ida-Siberi merre. Suure Anjui allikas asub merepinnast 560 m kõrgusel, aga suue kõigest 0,2 m kõrgusel.

Suur Anjui on 693 km pikk ja tema valgla on 57 300 km². Keskjooksul on jõgi 80–100 m lai ja kuni 1,5 m sügav, alamjooksul 500–700 m lai ja kuni 4 m sügav. Voolukiirus on keskjooksul 4 m/s ja alamjooksul 1 m/s. Suudmest 67 km kaugusel olevas Konstantinovo külas on jõe aasta keskmine vooluhulk 267 m³/s, aga suurvee ajal on keskmine suurim vooluhulk 1237 m³/s. Kõige väiksema vooluhulgaga kuu on aprill (keskmiselt 2,2 m³/s). Alamjooksul on Suur Anjui laevatatav. Jõgi jäätub oktoobri alguses ja vabaneb jääkattest juuni alguses.

1650 avastasid Mihhail Staduhhin ja Semjon Motora võimaluse liikuda mööda Suurt Anjuid Anadõri jõe, õigupoolest kõige tõenäolisemalt Anadõri lisajõe Jabloni ülemjooksule. See sai peamiseks liikumisteeks Kolõmalt Vaiksele ookeanile.

Suurel Anjuil püütakse kala.

## Viited
Europa saar

**Europa** on Prantsusmaale kuuluv atoll Mosambiigi väinas.

Europa pindala on 28 ruutkilomeetrit, millest viiendiku hõlmab laguun. Saar on madal, sellel on 1500 m lennurada, sadam puudub. Saarel on sõjaväegarnison ja ilmajaam, alalisi elanikke pole.