open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
182. Eesti Laskurdiviis

**182. Eesti Laskurdiviis** (**lõunadiviis**; vene keeles 182-я стрелковая дивизия) oli 1940. aastal moodustatud NSV Liidu Punaarmee 22. Eesti Territoriaalse Laskurkorpuse üksus. 

182. Eesti Laskurdiviisi staap asus Tartus. 

Diviisiülemaks oli kindralmajor Jaan Kruus. Korpus kui selline lakkas olemast 10. juulil 1941.

## Diviisi moodustamine
Pärast Eesti NSV vastuvõtmist NSV Liidu koosseisu liiduvabariigina 6. augustil 1940 andis Nõukogude Liidu kaitse rahvakomissar Semjon Timošenko 17. augustil 1940 välja direktiivi nr 0/2/105022, mille kohaselt tuli Eesti sõjavägi reorganiseerida septembri keskpaigaks Punaarmee koosseisus olevaks territoriaalseks laskurkorpuseks. Diviiside moodustamisel saadeti 182. diviisi peamiselt endiste 2. ja 4. diviisi sõdurid.

Eesti rahvaväest moodustatud 182. Eesti Laskurdiviis kuulus moodustatud 22. Eesti Territoriaalse Laskurkorpuse koosseisu, ühena kahest Eesti laskurdiviisist (180. ELD ja 182. ELD) ja korpuse eriüksustest. Ohvitserid kandsid kuni 12. septembrini 1940 Eesti rahvaväe auastmeid ja seejärel Punaarmee auastmeid.

## Diviis Teises maailmasõjas

## Viited

## Kirjandus
*Toe Nõmm, 22. Eesti territoriaallaskurkorpus aastail 1940–1941, Eesti Teaduste Akadeemia Toimetised. Ühiskonnateadused. Köide 39, 1990, nr. 1, lk  43–58

## Välislingid
*Punaarmee laskurdiviisi koosseisutabel ja skeem, PA kk 04/400-416
Moby Dick

"**Moby Dick**" (algselt "Moby-Dick") on USA kirjaniku Herman Melville'i 1851. aastal ilmunud romaan, üks Ameerika romantismi tähtteoseid. Raamat sai pealkirja ühe tegelase, valge kašeloti Moby Dicki järgi, keda teine tegelane, kapten Ahab, jälitab. Minategelane on Ishmael, vastne meeskonnaliige vaalalaeval Pequod.

Rohkete piibliallusioonidega raamat keskendub kapten Ahabi monomaanilisele ja lõpuks hukatuslikule jahile Moby Dicki kannul, kelle tõttu ta ühel varasemal retkel Jaapani lähistel jala kaotas.

Romaan algab lausega "Call me Ishmael." – "Kutsuge mind Ishmaeliks." American Book Review 2011. aasta küsitluse kohaselt on see üks tuntumaid alguslauseid kogu Lääne kirjanduses.

Melville'i eluajal arvustati "Moby Dicki" halastamatult ja see vajus unustusse, ehkki tema varasemad teosed olid menukad. Romaan saavutas praeguse kuulsuse alles pärast Esimest maailmasõda.

Raamatu ainetel on valminud palju filme:
* 1926 "The Sea Beast" – romaani mitte kuigi hoolikalt järgiv tummfilm, kus kangelaslikul Ahabil on pruut ja õel vend;
* 1930 "Moby Dick" – eelmise uusversioon, kus Ahab tapab vaala ja naaseb koju armastatud naise juurde;
* 1955 "Moby Dick" – praeguseks kaotsi läinud salvestis Orson Wellesi lavastusest;
* 1956 "Moby Dick" – režissöör John Hustoni mängufilm, Ahabi osas Gregory Peck, stsenarist Ray Bradbury;
* 1962 "Tom and Jerry: Dicky Moe" – koomiline multifilm;
* 1965 "The Bedford Incident" – külma sõja aega toodud mängufilm, kus Pequod' asemel on USA sõjalaev USS Bedford ning vaala asendab Nõukogude allveelaev;
* 1978 "Moby Dick" – lavastaja Paul Stanley mängufilm, Ahabi osas Jack Aranson;
* 1997 "Hakugei: Legend of the Moby Dick" – Jaapani animeversioon;
* 1998 "Moby Dick" – miniseriaalis, kus Ahabit mängis Patrick Stewart, sai Kuldgloobuse Gregory Peck isa Mapple'i rollis;
* 2011 "Moby Dick" – lavastaja Mike Barkeri miniseriaalis mängis Ahabit William Hurt ja Starbucki Ethan Hawke;
* 2011 "Age of the Dragons" – režissöör Ryan Little'i fantaasiafilm, kus valget vaala asendab valge lohe.

1938. aastal kirjutas helilooja Bernard Herrmann kantaadi "Moby Dick". Sama pealkirja kannab ka ansambli Led Zeppelin 8. lugu plaadilt "Led Zeppelin II".

"Moby Dickist" on suuresti mõjutatud China Miéville'i 2012. aastal ilmunud ulmeromaan "Railsea" ("Rööpameri"). Selle tegevus toimub maailmas, kus merd asendab raudteede ookean, vaala asemel on aga hiiglaslik mutt. Romaani on nimetatud "Moby Dicki" "südamlikuks paroodiaks".

## Eestikeelsed väljaanded
* "Moby Dick, ehk, Valge Vaal". Eesti Raamat, 1974.
* "Moby Dick". Eesti Päevaleht, 2007. ISBN 9788498198812

## Viited

## Kirjandus
* Tim Severin, "Moby Dicki otsinguil: valge vaala otsimisretk". Varrak, 2001. ISBN 9985304330

## Välislingid

* Peeter Olesk, "Romaaniülikool: Herman Melville "Moby Dick"" – Eesti Päevaleht 10. august 2007.
De Gruyter Mouton

**De Gruyter Mouton** (varem **Mouton de Gruyter**, veel varem **Mouton**) on suur rahvusvaheline lingvistika- ja semiootikatrükiseid välja andev kirjastus. 

Kirjastus annab välja ajakirja Semiotica ning raamatusarju "Approaches to Semiotics", "Approaches to Applied Semiotics" ja "Semiotics, Communication and Cognition".

Kirjastus on osa rahvusvahelisest kirjastusest Walter de Gruyter.

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
*Artikkel kirjastuse kohta
Muusik

**Muusik** on loovisik, kes tegutseb heliloomingu või muusika interpretatsiooni alal. 

Heliloomingu alal tegutseb helilooja või arranžeerija.

Muusika interpretatsiooni alal tegutseb
*dirigent või koormeister
*diskor ehk DJ
*laulja ehk vokalist
*rahvamuusik
*instrumentalist ehk pillimängija

Muusik võib töötada nii vabakutselise loovisikuna kui ka ametis. Vastavalt töö iseloomule ja ametiülesannetele võib muusik olla solist, ansamblist, kammermuusik, korist ehk koorilaulja, orkestrant, kontsertmeister, regulaator, orkestrisolist, ooperilaulja, kammerlaulja, korrepetiitor.

Kutseliste muusikute seisus kujunes välja juba antiikajal. Muusik oli üheaegselt nii laulja, pillimees, helilooja, luuletaja kui ka tantsija. Kutselistel Vana-Rooma muusikutel olid oma ühingud, kust saadi esinejaid nii avalikele kui erameelelahutustele. Populaarsemate muusikute tasu oli rikkalik.
Martin Krampen

**Martin Krampen** (9. märtsil 1928 Siegen – 18. juuni 2015) oli saksa semiootik ja kunstnik.

Ta töötas visuaalsemiootika ja keskkonnataju valdkonnas ning oli ka kunstnik. Sai tuntuks fütosemiootika (vegetatiivse semioosi) alase tööga, mis hiljem kujunes oluliseks suunaks semiootilises bioloogias ehk biosemiootikas.

Ta oli 1975–1977 Göttingeni ülikooli sotsiaalpsühholoogia ja semiootika professor ning 1977–1993 kõrgkoolis Hochschule der Künste Berlin visuaalse kommunikatsiooni teooria professor.

Ta oli ajakirja Zeitschrift für Semiotik kaastoimetaja.

## Viited
Friedrich S. Rothschild

**Friedrich Salomon Rothschild** (ka Shlomo Rothschild, 17. detsember 1899, Giessen, Saksamaa – 6. märts 1995, Iisrael) oli juudi psühhiaater ja semiootik. Ta oli arvatavasti esimene, kes kasutas oma töös terminit biosemiootika – aastal 1962.

Ta töötas Heidelbergis (1925–1928) koos psühhoterapeudi Frieda Fromm-Reichmanniga (1889–1957) ja psühhoanalüütiku Erich Frommiga (1900–1980), ning seejärel Frankfurdis (1928–1933) koos Kurt Goldsteiniga (1878–1965). Ta sai mõjutusi Ludwig Klagese (1872–1956) filosoofiast, kellega ta oli kirjavahetuses.

Aastal 1935 ilmus tema raamat "Symbolik des Hirnbaus: Erscheinungswissenschaftliche Untersuchung über den Bau und die Funktionen des Zentralnervensystems der Wirbeltiere und des Menschen". Ta arendas kommunikatiivset lähenemist bioloogias.

Avaldatud on Rothschildi kirjavahetus Ludwig Klagesega.

## Teoseid
*Rothschild, Friedrich Salomon 1968. Concepts and methods of biosemiotic. *Scripta Hierosolymitana* 20: 163–194.
*Rothschild, F. S. 1973. Biosemiotic analysis of the body-mind relation. *World Futures* 14(1): 33–51.

## Viited
Naelikud

**Naelkingad** ehk **naelikud** on spordijalatsid, mida kasutatakse põhiliselt kergejõustikus. Need jooksusussid on kerged jalanõud, mille talla all on haardumist parandavad naelad.

Naelikute eesotsas on tavaliselt 3–11 naelaauku, tagapool neid eriti ei ole (välja arvatud kõrgushüppe ja odaviske naelikutel).

Kuigi kõiki kergejõustikus kasutatavaid naelkingi kutsutakse naelikuteks, on erinevatel aladel siiski erinevad naelkingad. On sprindi-, pikamaajooksu- ja väljakualade naelikud.

Naelikud on disainitud minimalistlikult ning on võimalikult kerged. Kõik naelikud on loodud vastavalt konkreetse spordiala vajadustele.

Enamikul naelikutest on pöid suunatud üles, mitte aga ei puuduta maad. See aitab sportlasel kiiremini pöidadel joosta.
Home (Triinu Kivilaane laul)

**"Home"** on Triinu Kivilaane esimene singel, mis avaldati 2008. aastal. Singli andis välja Saksamaa plaadifirma 03 Studio. 28. märtsil 2008 tuli loo singel müügile Saksamaal, Austrias ja Šveitsis.

## Muusikavideo
Muusikavideo avaldati YouTube'is 13. märtsil 2008. Video näitab Kivilaant mustal taustal laulmas. 

## Lugude nimekiri
#"Home (*Radio Edit*)"  (03:25)
#"Home (*Orchestral Mix*)"  (03:18)
#"Home (*Dirt RMX*)"  (03:18)
#"All the Different Girls"  (03:24)

## Viited
Lyla (singel)

**"Lyla"** oli Briti bändi Oasise kuuenda albumi "Don't Believe the Truth" esimene singel. 
Laulu on kirjutanud Oasise kitarrist Noel Gallagher.
Manon

**"Manon"** on Jules Massenet' ooper viies vaatuses ja kuues pildis Antoine François Prévost' romaani "Manon Lescaut" järgi. Libreto autorid on Henri Meilhac ja Philippe Gille. Ooper tuli esiettekandele Pariisi Koomilises Ooperis 19. jaanuaril 1884.

#### Tegelased
*Manon Lescaut (sopran)
*Pousette (sopran)
*Rosette (alt)
*Javotte (metsosopran)
*Des Grieux (tenor)
*Lescaut, Manoni nõbu (bariton)
*Krahv Des Grieux (bass)
*Guillot de Morfontaine (bass)
*De Brétigny (bariton)
*kõrtsmik (bass)
Põllu (perekonnanimi)

**Põllu** on eesti perekonnanimi, Eesti perekonnanimede hulgas 376. kohal (Eesti kõige levinumad perekonnanimed)

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 342 inimest perekonnanimega Põllu.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Põllu 336 inimesel (165 mehel ja 171 naisel).

*Kaljo Põllu, Eesti kunstnik
*Piret Põllu, Eesti parim noor lilleseadja 2007. aastal
*Kätrin Põllu, sotsiaalhoolekande spetsialist Kuressaares
*Andres Põllu, saatejuht Kuma raadios
*Ivar Põllu, Genialistide Klubi juht Tartus
*Sirje Põllu, Neeme Algkooli muusikaõpetaja

## Viited
Delonte West

**Delonte Maurice West** (sündinud 26. juuli 1983 Washingtonis) on USA endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku kaheksa hooaega.

## Ülikooliaastad
Pärast keskkooli lõpetamist mängis West Saint Josephi ülikooli meeskonnas, kus saavutas keskmisteks näitajateks 18 punkti ja 4,7 resultatiivset söötu mängus.

## NBA karjäär
West värvati 2004. aasta NBA *[[draft]]*'ist 24. valikuna Boston Celticsisse. Esimesel hooajal võitles West vigastustega ja mängis ainult 39 mängu, milles viskas keskmiselt 4,3 punkti ja andis 1,4 resultatiivset söötu. 

2005/06. hooajal viskas West keskmiselt 11,8 punkti, andis 4,6 resultatiivset söötu ja võttis 4,1 lauapalli mängus.

28. juunil 2007 vahetati West koos Jeff Greeni ja Wally Szczerbiakiga Seattle SuperSonicsisse. Vastu sai Boston Celtics Ray Alleni ja Glen Davise.

21. veebruaril 2008 oli West osaline kolme meeskonna vahetustehingus, mis saatis Westi, Ben Wallace'i, Joe Smithi ja Wally Szczerbiaki Cleveland Cavaliersi meeskonda.

Cavaliersi eest kaks ja pool aastat mänginud West tõi selle ajaga keskmiselt 10,3 punkti, 3,1 lauapalli ja 3,6 tulemuslikku söötu mängus.

Pärast seda veel ühe hooaja esimeses koduklubis Celticsis (2010/11) ja ühe Dallas Mavericksis (2011/12) mänginud West jätkas seejärel karjääri NBA tütarliigas.

## Välislingid
*Delonte West – NBA.com
*Delonte West – Basketball-Reference.com
Loovisik

**Loovisik** on üldmõistes isik, kelle tegevuse tulemus on looming. Loovisikute ja loomeliitude seaduse tähenduses autoriõiguse seaduse mõistes on loovisik autor või esitaja, kes tegutseb kujutava või rakenduskunsti, lavakujunduse, audiovisuaalse kunsti, lavakunsti, kirjanduse, muusika või arhitektuuri alal.

## Viited
Eesti Leegion

**Eesti Leegion** võib tähendada mitmeid eestlaste väeosi: 

***[[Eesti SS-leegion]]**, Teise maailmasõja ajal Saksa Riigi Relva-SS koosseisus moodustatud väeosa
***[[Eesti Leegion (Esimene maailmasõda)]]**, Esimese maailmasõja ajal Põhja-Venemaal Antanteriikide vägede dislotseerumispiirkonnas Prantsuse ekspeditsioonikorpuse juures moodustatud eesti sõjaväelaste väeosa
Lõunapassaathoovus

**Lõunapassaathoovus** on mitme hoovuse nimi. 

***[[Lõunapassaathoovus (Atlandi ookean)|Lõunapassaathoovus]]** on soe hoovus Atlandi ookeanis, mis hoovab Aafrikast Lõuna-Ameerika suunas kagupassatide mõjul ja hargneb Brasiilia ja Guajaana hoovuseks.
 
***[[Lõunapassaathoovus (India ookean)|Lõunapassaathoovus]]** on soe hoovus India ookeanis, mis hoovab Austraaliast Aafrika suunas kagupassatide mõjul ja hargneb Madagaskari ja Mosambiigi hoovuseks ning Ekvatoriaalseks vastuhoovuseks.

***[[Lõunapassaathoovus (Vaikne ookean)|Lõunapassaathoovus]]** on soe hoovus Vaikse ookeanis, mis hoovab Lõuna-Ameerikast Austraalia suunas kagupassatide mõjul ja hargneb Ida-Austraalia hoovuseks ja Ekvatoriaalseks vastuhoovuseks.

## Vaata ka
*Ekvatoriaalne vastuhoovus
*Põhjapassaathoovus
Sturmscharführer

***Sturmscharführer*** oli Relva-SS-i (Waffen-SS) viies allohvitseri auaste, mis vastas *[[Stabsfeldwebel]]*i auastmele Wehrmachtis. 

Eesti kaitseväes vastab see staabiveebli auastmele.
Hauptscharführer

***Hauptscharführer*** oli  Relva-SS-i (Waffen-SS)  neljas allohvitseri auaste, mis vastas  *[[Oberfeldwebel]]*i auastmele Wehrmachtis. 

SS-i ohvitseride koolides vastas *Hauptscharführer*'i auastmele *Standartenoberjunker*'i auaste, mida rindeväosades ei kasutatud.

Eesti kaitseväes vastab see vanemveebli auastmele.


Fail:SS Hauptscharführer (Totenkopfverbände).jpg
Fail:SS-Hauptscharführer.svg
Fail:OFw Hscha OR7 cam slv 1945.gif
Oberscharführer

***Oberscharführer*** oli  Relva-SS-i (*Waffen-SS*) ja *[[Allgemeine-SS]]*-i kolmas allohvitseri auaste, mis vastas *[[Truppführer]]*i auastmele Sturmabteilungis (SA), *[[Feldwebel]]*i auastmele Wehrmachtis või *[[Polizei-Meister]]*i auastmele Saksa politseis. 

Eesti kaitseväes vastab see veebli auastmele.


SS-Oberscharführer (Fernmeldetruppe) h.svg
SS-Oberscharführer.svg
Fw Oscha OR6 cam slv 1945.gif
Scharführer

***Scharführer*** oli  Relva-SS-i (Waffen-SS) ja Allgemeine-SS-i teine allohvitseri auaste, mis vastas *[[Oberscharführer]]*i auastmele Sturmabteilungis (SA), *[[Unterfeldwebel]]*i auastmele Wehrmachtis või *[[Polizei-Hauptwachtmeister]]*i auastmele Saksa politseis. 

SS-i ohvitseride koolides vastas *Scharführer*'i auastmele *Standartenjunker*i auaste, mida rindeväeosades ei kasutatud.

Eesti Kaitseväes vastab see seersandi auastmele.
Unterscharführer

***Unterscharführer*** oli Relva-SS-i ja Allgemeine-SS-i esimene allohvitseri auaste, mis vastas *[[Scharführer]]*i auastmele Sturmabteilungis (SA), *[[Unteroffizier]]*i auastmele Wehrmachtis või *[[Polizei-Zugwachtmeister]]*i auastmele Saksa politseis. 

SS-i ohvitseride koolides vastas *Unterscharführer*'i auastmele *Junker*i auaste, mida rindeväeosades ei kasutatud.

Eesti kaitseväes vastab see nooremseersandi auastmele.
Rottenführer

***Rottenführer*** oli Relva-SS-i, Allgemeine-SS-i ja Sturmabteilungi (SA) auaste, mis vastas *[[Obergefreiter]]*i auastmele Wehrmachtis või *[[Polizei-Wachtmeister]]*i auastmele Saksa politseis.

Eesti kaitsejõudude auastmetes vaste puudub.
Vööthüään

**Vööthüään** (*Hyaena hyaena*; eesti keeles ka *tava-vööthüään*) on hallikaspruun mustade vöötidega loomaliik hüäänlaste sugukonnast.

## Levila

Vööthüään on levinud Aafrika põhjaosas, Lähis-Idas ja Hindustani poolsaarel. Kunagi on vööthüäänid elanud ka Euroopas, kuid sealt on nad välja surnud. Aeg-ajalt võib neid näha Türgis Anatoolias.

## Alamliigid

Võib eristada viit alamliiki:
* *Hyaena hyaena syriaca* Lähis-Idas
* *Hyaena hyaena sultana* Araabia poolsaarel
* *Hyaena hyaena dubbah* Aafrika kirdeosas
* *Hyaena hyaena barbara* (de Blainville, 1844); Aafrika loodeosas
* *Hyaena hyaena hyaena* (Linnaeus, 1758); Indias

## Välimus

Vööthüäänidel on üle kogu keha hallikaspruun karvkate, mida katavad valdavalt mustad triibud. Koon ja kõrvad on üleni mustad.

Kui ähvardab oht, siis vööthüäänil on võime lakk turri ajada; nii näib ta kolmandiku võrra suuremana.

Välimuselt sarnaneb vööthüääniga pruunhüään, kes elab Aafrika lõunaosas, põhiliselt Kalahari ja Namiibia kõrbes.

## Eluviis

Vööthüäänid elavad troopilistes savannides, rohumaadel, poolkõrbetes, samuti metsasel või võsastunud maastikul.

Reeglina liiguvad vööthüäänid üksikult, harva võib näha mitut looma korraga. Urgudes elavad nad siiski mitmekesi.

Vööthüäänid on raipesööjad, kuid püüavad ka väiksemaid loomi, söövad puuvilju ja putukaid.

Ainsa hüäänlasena on vööthüään esindatud Tallinna loomaaias.

## Vaata ka
*Tähnikhüään

## Välislingid
*Pilt koljust
Eestimaa ametiühingute I kongress

**Eestimaa ametiühingute I kongress** (kirjanduses ka *Eestimaa ametiühisuste I kongress*) oli ametiühingute esindajate kongress Tallinnas 30. augustist 31. augustini 1919. Kongress toimus Tallinna Tööliste Majas, aadressil Suur-Karja 18.

Osavõtt kongressist oli aktiivne, hääleõigust omas 412 kandidaati. Kongressi hääletusmandaadist jäid ilma mitmeid ametiühingud: põllutööliste keskorganisatsioon, Tartu voorimeesteselts, kooliõpetajate selts, riigiteenijate ametiühisus, Tallinna linnateenijate selts, posti ja telegraafi teenijate ametiühisus. Saal oli ehitud punaste lippude ja plakatitega. Nendel pealkirjad: "Elagu üleilmne sotsiaalne revolutsion", "Kõigi maade töölised ühinege" jne. Peamiselt võtsid osa enamlaste esindajad, sotsiaaldemokraate oli hääletuse järgi umbes 30.

Kongressi juhatajaks valiti Asutava Kogu liige Erich Joonas. 

Kongressil kritiseeriti sotsiaaldemokraatide, kodanlaste ja valitsuse tegevust. Kes vastupidist väitis, see karjuti ja vilistati maha. Kongress võttis vastu otsuse, milles nõuti interventsioonisõja viivitamatut lõpetamist ja rahu sõlmimist Nõukogude Venemaaga.

Teisel päeval teatas korrapidaja, et kongress on valitsuse poolt ära keelatud. Sellega ei olnud kongressil osalejad nõus. Korraga karjus keegi, et maja on sõjaväe poolt ümber piiratud. Algas ärevus ja rüselemine uste poole. Joosti ühest toast teise. Kõik väljakäigud olid sõjaväe valve all. Läbi lasti saadikud üksikult, kusjuures kõigi koosolejate nimed kirjutati üles. Hilisööni kestis osavõtjate üleskirjutamine. Liiklus töölistemaja ümbruses pandi seisma.

102 kongressist osavõtnud inimest arreteeriti ja saadeti maalt välja. Hiljem selgus, et 25 neist tapeti 3. septembril 1919 Irboska veretöö käigus.

## Viited

## Kirjandus
Päevaleht, 1. september 1919, lk.3

## Välislingid
*1919. a. ametiühingute kongress Estonica
Rondo

**Rondo** ehk **rondovorm** on muusikavorm, mis kooneb korduvast osast (refräänist) ja ühest või mitmest refrääniga vahelduvast osast (kupleest, episoodist). 

Rondo vormiskeem võib olla näiteks ABACA, ABACAB, ABACBA või ABACABA, milles A on refrään ning B ja C on kupleed.

Rondoks nimetatakse ka rondovormis loodud heliteost.

## Vaata ka
*rondo-sonaat
Demis Roussos

**Demis Roussos** (kreeka *Ντέμης Ρούσσος*, *Ntémis Roússos*; õieti *Αρτέμιος Βεντούρης Ρούσσος*, *Artémios Ventoúris Roússos*; 15. juuni 1946 Aleksandria, Egiptus – 25. jaanuar 2015) oli Kreeka laulja ja basskitarrist.

Demis Roussos sündis kreeka peres Egiptuses ja kasvas üles Aleksandrias. Suessi kriisi ajal kolis perekond Kreekasse.

Tema esimeseks ansambliks oli The Idols, kus ta mängis basskitarri. Seal kohtus ta ka oma hilisemate bändikaaslastega Aphrodite's Childi päevilt: Evangelos Papathanassiou (hiljem tuntud kui Vangelis) ja Loukas Siderasega. Seejärel oli ta mõnda aega kavereid esitanud bändi We Five ridades. 1968. aastal moodustati progeroki ansambel Aphrodite's Child, kus ta osales laulja ja basskitarristina. Pärast ansambli lagunemist jätkas ta koostööd endise bändikaaslase Vangelisega ning alustas soolokarjääri, mis tipnes 1970. aastatel selliste hittidega nagu "Forever and Ever", mis jõudis 1973. aastal paljude Euroopa riikide edetabelite tippu. Teised tema tuntumad laulud on "My Friend the Wind", "My Reason", "Velvet Mornings", "Goodbye, My Love, Goodbye", "Someday" ja "Lovely Lady of Arcadia".

Demis Roussos kannatas rasvumise käes. 1980. aasta juunis kaalus ta 147 kg, kuid alustas dieeti ning kaotas 10 kuuga 50 kg kehakaalust. 

1985. aastal oli ta Ateenast Rooma lendavas lennukis, kui lennuk kaaperdati ning ta viibis 5 päeva pantvangis Beirutis. Ta vabastati pärast terrorist Ali Atwa vahistamist Kreeka võimude poolt.

## Diskograafia
### Sooloalbumid
* On the Greek side of my mind (1971)
* Forever and ever (1973)
* My only fascination (1974)
* Auf Wiederseh'n (1974)
* Souvenirs (1975)
* Happy to be (1976)
* Die Nacht und der Wein (1976)
* Kyrila (1977)
* The Demis Roussos magic (1977)
* Ainsi soit-il (1977)
* Los super 2 LP (1977)
* Demis Roussos (1978)
* Universum (1979)
* Man of the world (1980)
* Roussos live! (1980)
* Demis (1982)
* Attitudes (1982)
* Reflection (1984)
* Senza tempo (1985)
* Greater love (1986)
* The story of... (1987)
* Come all ye faithful (1987)
* Le grec (1988)
* Time (1988)
* Voice and vision (1989)
* Insight (või ka Morning has Broken) (1993)
* Demis Roussos in Holland (1995)
* Immortel (1995)
* Serenade (1996)
* Mon île (1997)
* Auf meinen Wegen (2000)
* Live in Brazil (2006)
* Demis (2009)

### Aphrodite's Childi albumid
* End of the World (1968)
* It's Five O'Clock (1969)
* 666 (1972)

## Välislingid

*Demis Roussose koduleht
Peensool

**Peensool** (ladina keeles *intestinum tenue*) on paljude selgroogsete loomade ja imetajate seedeelundkonda kuuluv elund. 
 
## Liigitus
*Kaksteistsõrmik (*duodenum*) ehk algusosa
*tühisool ehk ülaosa (*jejunum*) (u 2/5 peensoolest)
*niudesool ehk alaosa (*ileum*) (u 3/5 peensoolest)

## Imetajatel
### Inimestel

Peensool on kuni viie meetri pikkusena seedeelundkonna pikim osa. Peensoole välis- ja sisekeskkonna (koed, rakud, retseptorid, ensüümid jpt) töö seisneb toiduosakeste (toitained, vitamiinid, mineraalid jm) ja vastavate kehavedelike metabolismis ja transpordis. 

Peensoole limaskesta (ehk sisepinda) suurendavad arvukad ringkurrud ja soolehatud. 

Suur sisepind kiirendab toitainete (rindkurrud kolm ja hatud kümme korda) lõhustumissaaduste imendumist. Peensoole kaudu imenduvad toitained vereringesse ja lümfisüsteemi. 

Lisaks ringkurdudele ja hattudele sisaldab peensoole limaskest hulgaliselt muid rakutüüpe, nende hulgas näärmerakke, mis komplekteerivad hulgaliselt ensüüme, ja ka lima sisaldavat soolenõret.  

## Vaata ka
*Crohni tõbi

## Kirjandus
*Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", 2010.
Õiglane Venemaa

**Õiglane Venemaa** (*Справедливая Россия: Родина/Пенсионеры/Жизнь*) on vasakpoolse suunitlusega Venemaa partei, mis loodi 2006. aastal kolme partei – Rodina, Venemaa Pensionäride Partei (*Российская партия пенсионеров*) ja Eluerakonna (*Российская партия жизни*) liitumisel. Parteid loetakse Venemaa Regioonide partei ja Rodina õigusjärglaseks. Õiglane Venemaa on Sotsialistliku Internatsionaali liige.

Partei kogus 2007. aasta valimistel ametlike tulemuste kohaselt 7,7 protsenti häältest ja sai Riigiduumas 38 kohta.

Partei esimees on Sergei Mironov.

Venemaa kaasaegses poliitžargoonis kutsutakse selle partei liikmeid esseerideks.

## Välislingid
*http://www.spravedlivo.ru/
Sodankylä vald

**Sodankylä** (põhjasaami keeles *Soađegilli*, Inari saami keeles *Suáđigil*, koltasaami keeles *Suäˊđjel*) on vald Soome Lapi maakonnas.

Naabervallad on Inari vald, Kemijärvi, Kittilä vald, Pelkosenniemi vald, Rovaniemi ja Savukoski vald.

Sodankylä on pindalalt Soome teine vald naabervalla Inari järel.

Valla keskus on Sodankylä, kus elab ligi kaks kolmandikku valla elanikest.

Vallas asuvad Sodankylä Geofüüsika Observatoorium ja Sodankylä koduloomuuseum. Olulisemate ehitiste hulka kuuluvad 1689. aastal ehitatud puidust kirik ja 1859. aastal valminud uuem kivikirik.

## Külad
Aska, Jeesiö, Kelujärvi, Kersilö, Kierinki, Lokka, Luusua, Madetkoski, Moskuvaara, Mutenia, Orajärvi, Petkula, Puolakkavaara, Rajala, Riesto, Riipi, Sassali, Sattanen, Seipäjärvi, Siurunmaa, Sompio, Syväjärvi, Tankavaara, Torvinen, Uimaniemi, Unari, Vaalajärvi, Vaiskojärvi, Vuojärvi, Vuotso ja Välisuvanto.


Letter boxes and bus stop in Sodankylä.jpg|Asulakeskus Orajärvi põhjakaldal
Orajärvi in summer.jpg|Hajaasustus Orajärvi lõunakaldal
House number sign in Sodankylä.jpg|Suvi Orajärvi külas


## Viited

## Välislingid
* Sodankylä koduleht
Jämesool

**Jämesool** (ladina keeles *intestinum grassum*) on selgroogsete loomade kõhuõõnes paiknev seedekanali lõpuosa, mis algab peensoole lõpust ja lõpeb pärakukanaliga (anaalkanaliga).

Jämesooles jõuavad lõpule seedeprotsessid, imenduvad kehasisene vesi ja mineraalsoolad, seal elutseb ka rikkalikult baktereid (ja toimub taimsete seedejääkide bakteriaalne lagundamine, siia kogunevad ka seedumatud toidujäägid. Toimub väljaheite/fekaalmassi moodustumine.

## Roomajatel
### Madudel
Madudel läheb kõhuõõnes paiknev peensool saba piirkonnas üle jämesooleks. Jämesool omakorda läheb üle kolmekambriliseks kloaagiavauseks ja saakloomade seedimatud osad (karvkate) väljutatakse kloaagi roojasoolde (*coprodeum*).

## Jämesoole osad
Jämesoolel on kolm osa: **umbsool, käärsool ja pärasool**.

## Imetajatel
### Koduloomadel

Koduloomadel kuuluvad jämesoole hulka umb-, käär- ja pärasool ning pärakukanal.

### Inimestel

Jämesoole osade piiritlemise kohta pole eri allikate põhjal päris ühest kokkulepet.

#"Meditsiinisõnastik" (2004) nimetab jämesoole osadena umb-, käär- ja pärasoolt. 
#Meeli Roosalu (2010) nimetab jämesoole osadena umb-, käär- ja pärasoolt.
#Arne Lepp (2013) peab jämesoole osadeks umb-, käär- ja pärasoolt ning anaalkanalit.

Mõned autorid nimetavad jämesoole hulka kuuluvana ussripikut, käär- (ülenev käärsool, ristikäärsool, alanev käärsool), sigma- ja pärasoolt.

### Lümfikoed

Jämesoole lümfisooned, lümfisõlmed paiknevad ja kulgevad sarnaselt arteritega.
   
## Patoloogia

Kui jämesooles on vee tagasiimendumine häiritud, tekib kõhulahtisus. Pikaajaline kõhulahtisus on ohtlik, sest organism kaotab palju vett ja eluks vajalikke mineraalaineid.

Jämesoolepõletik on koliit.

Jämesooles paikneb hulgaliselt müü-retseptoreid, mistõttu opioidipõhiste analgeetikumide kasutamine võib esile kutsuda opioidindutseeritud kõhukinnisust.

Jämesoole pahaloomulisi kasvajaid nimetatakse jämesoolevähiks.

## Vaata ka
*Jämesoole mikrofloora
*Jämesoolevähk

## Viited

## Välislingid
*A05.7.01.001: Intestinum grassum. Jämesool Sissekanne Terminologia Anatomicas
*The Large Intestine, veebiversioon
Kosovo lipp

**Kosovo lipp** on Kosovo riigi- ja rahvuslipp. 

Lipp võeti kasutusele kohe pärast iseseisvusdeklaratsiooni vastuvõtmist 17. veebruaril 2008.

Lipu kujunduse leidmiseks korraldati rahvusvaheline konkurss, millele saadeti ligi 1000 kavandit. Välja valiti kolm kavandit, millest Muhamer Ibrahimi kujundatud lipu veidi muudetud variant võeti kasutusele.

Lipp kujutab Kosovo kuldset kontuuri sinisel taustal. Kontuuri kohal on lauges kaares kuus valget tähte, mis sümboliseerivad riigi kuut suuremat rahvusrühma. Lipu külgede pikkuste suhe on 5:7.

## Konkursil välja valitud kavandid

File:Flag proposal Kosovo 2008.svg|Muhamer Ibrahimi algne kavand
File:Flag proposal Kosovo 2008-2.svg|Teine valik
File:Flag proposal Kosovo 2008-3.svg|Kolmas valik


## Viited
Ü

**Ü** (**ü**) on ladina kirja täht, mis esineb muu hulgas eesti keeles, aserbaidžaani keeles, karjala keeles, saksa keeles, ungari keeles, tatari keeles, türgi keeles ja türkmeeni keeles.

## Eesti keel

Arvutikasutajad asendavad selle vajaduse korral sümboliga y.

## Vaata ka
*Y#Y-täht ü asemel eesti keeles

## Välislingid
Ж

**Ж** (**ж**) on kirillitsa täht. Vene tähestiku *ж* vaste eesti kirjas on ž. Ladina kirja kasutavate keelte ortograafias võib olenevalt keelest sellele vastata ka zh.

Tavaliselt tähistatakse selle tähega helilist palataal-alveolaarset sibilanti /ʒ/ või helilist retrofleksset sibilanti /ʐ/.

Tähe päritolu ei ole selge. Sarnast tähte ei ole kreeka ega ladina tähestikus. Mõningane sarnasus on glagoolitsa vastega Ⰶ.

Täht on kõigi kirillitsat kasutavate slaavi keelte tähestikes ja enamikus kirillitsat kasutavate mitte-slaavi keelte tähestikes. Asukoht tähestikus ja tähistatav häälik erinevad keeleti.
Jõehobu

**Jõehobu** ehk **harilik jõehobu** (*Hippopotamus amphibius*) on sõraliste seltsi jõehobulaste sugukonda kuuluv poolveelise eluviisiga taimtoiduline imetaja. Lisaks harilikule jõehobule kuulub jõehobulaste sugukonda veel kääbusjõehobu (*Choeropsis liberiensis*). Kehaehituselt sarnanevad jõehobud pigem sigalastega, aga molekulaarsete andmete põhjal on nad lähedasemas suguluses vaalalistega.   

## Kirjeldus

Täiskasvanud isend on umbes nelja meetri pikkune ja kaalub 1,5–4 tonni. Jõehobu tohutud alumised lõike- ja silmahambad paiknevad hõredalt, on suurenenud nagu elevandivõhad ja pideva kasvuga. Täiskasvanud jõehobu naha paksus on umbes 3,8 cm ja nahk eraldi kaalub ligikaudu 1 tonni. Jõehobu hammustuse tugevus on 8100 njuutonit. 

## Eluviis

Jõehobud elavad Aafrikas 2–100 isendist koosnevate karjadena. Karja valitseb isasloom.

Päev möödub jõevees lamades või magades. Jõehobu võib üleni vee alla peituda, jättes välja ainult ninasõõrmed, silmad ja kõrvad. Öösel tuleb ta kaldale värsket rohttaimi sööma. Kuival maal suudab joosta kiirusega 30 km/h. Jõehobu peetakse Aafrika kõige ohtlikumaks imetajaks, kuna tema rünnakute läbi hukkub Aafrikas kõige rohkem inimesi. 

## Sigimine

Kihvad on tohutud relvad, mida isasloomad kasutavad jooksuajal omavahelises võitluses. 

Emased jõehobud saavad suguküpseks viie-kuueaastaselt, isasloomad aga keskmiselt seitsme ja poole aastaselt. Tiinus kestab kaheksa kuud, kuid huvitav fakt on, et pärast tiinestumist ei teki emasloomal uut ovulatsiooni tervelt 17 kuu jooksul – loodus on talle kui suurele imetajale näinud ette sigimises pikema puhkepausi. 

Paaritumine toimub vees, emasloom poegib kas madalas vees või kuival maal. Tavaliselt sünnib jõehobul korraga üksainus poeg, kes kaalub ligikaudu 50 kg ja on keskmiselt 127 cm pikkune. Poega imetab jõehobu vees külili olles. Kui jõehobu vahetab asupaika, siis tõstab ta poja endale selga, et teda krokodillide eest kaitsta. Ta hoolitseb poja eest ja õpetab teda peaaegu terve aasta.

## Viited

## Välislingid
Sodankylä

**Sodankylä** (*Kirkonkylä*, *Sodankylän Kirkonkylä*, põhjasaami keeles *Soađegilli*, Inari saami keeles *Suáđigil*, koltansaami keeles *Suäˊđjel*) on asula Soomes Lapimaa läänis, Sodankylä valla keskus. Ta asub Kitise jõe ääres 95 km põhjapolaarjoonest põhja pool.

Seal elab ligi kaks kolmandikku valla elanikest.

Sodankyläs on korraldatud 1986. aastast alates filmifestivali *Midnight Sun Film Festival* (soome keeles *Sodankylän elokuvajuhlat*). Filmifestivali algatasid Sodankylä vald ning soome filmirežissöörid Anssi Mänttäri, Aki Kaurismäki ja Mika Kaurismäki.
Ф

**Ф** (**ф**) on kirillitsa täht. Vene tähestiku *ф*-le vastab eesti kirjas f. 

Täht loodi kreeka tähestiku tähe fii eeskujul.
Ќ

**Ќ** (**ќ**) on kirillitsa täht, mis on kasutusel makedoonia keeles. Seda kasutatakse helitu palataalklusiili /tʲ/ märkimiseks.
Agamemnon

**Agamemnon** on "Iliase" tegelane, Mükeene müütiline kuningas, Atreuse ja Aerope poeg, Menelaose vend.

Paris röövis Agamemnoni vennanaise Helena, Agamemnoni naise Klytaimnestra õe. Selle tagajärjel puhkenud Trooja sõjas sai Agamemnonist Kreeka sõjaväe ülemjuhataja. Enne laevastiku väljumist kodusadamast, ohverdas ta oma tütre Iphigeneia. Trooja sõja ajal pidi ta loovutama oma orjatari Chryseise ning võttis tema asemele Achilleuse lemmikorjatari Briseise ja sattus seetõttu Achilleusega tülli. Pärast Trooja sõda tõi ta vangina Mükeenesse Kassandra. 

Agamemnoni tappis pärast koju pöördumist tema naine Klytaimnestra või naise armuke Aigisthos. Isa eest maksis kätte tema poeg Orestes, kes tappis oma ema.

Heinrich Schliemanni omistas talle 1876. aasta leitud kuldmaski.

## Kirjandus
* "Antiigileksikon". Tallinn: Valgus. lk 15
Roman Jakobson

**Roman Jakobson** (vene keeles Роман Осипович Якобсон; 11. oktoober 1896 Moskva – 18. juuli 1982 Boston, USA) oli Venemaa juudi päritolu lingvist ja semiootik.

Ta on tuntud Jakobsoni kommunikatsioonimudeli väljatöötamise poolest.

Ta sündis töösturi Ossip Jakobsoni ja tema naise Anna (sündinud Volpert) pojana. Juba väga noorena huvitus ta keeltest. Ta õppis Lazarevi Idamaa Keelte instituudis ja Moskva Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas.

Esialgu tervitas ta palavalt Oktoobrirevolutsiooni, kuid pettus selles, kui nägi, et see ei toonud endaga kaasa kultuuri vabanemist, vaid et bolševike kunstimaitse oli konservatiivne. 1920 asus ta elama Prahasse, kus jätkas doktoriõpinguid ja töötas Nõukogude Venemaa saatkonnas. Ühtlasi oli ta Prahas lähedal vürst Nikolai Trubetskoile, kes oli pärast Oktoobrirevolutsiooni lahkunud Austriasse ja elas Viinis. Prahas elamise ajal oli Trubetskoi tema peamine kaastöötaja ja suurim mõjutaja.

1939. aasta märtsi alguses põgenes Jakobson Tšehhoslovakkiast Berliini kaudu Taani, sealt 1. septembril 1939 Norrasse ja 1940 matkas ta üle piiri Rootsi. Kartes, et Saksamaa okupeerib ka Rootsi, sõitis ta 1941 New Yorki ja jäi USA-sse elama surmani. Ta oli Harvardi Ülikooli õppejõud 1949–67.

## Teosed
* Якобсон Р. *Избранные работы*. М., 1985 
* Якобсон Р. *Работы по поэтике*. М., 1986 
* Якобсон Р. *Язык и бессознательное*. М., 1997 
* *Роман Якобсон: Тексты, документы, исследования = texts, documents, studies* (osa teksti inglise keeles). М., 1999, 918 lk

### Teosed eesti keeles
* "Verbaalne suhtlemine". Tõlkinud Ilmar Anvelt – Akadeemia 1989, nr 7, lk 1487–1502. [Originaal: 1972. Verbal communication. *Scientific American* 227(3): 73–80.] loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* "Realismist kunstis". Vene keelest tõlkinud Märt Väljataga – Vikerkaar 2010, nr 3, lk 44–52
* "Tõlkimise keelelistest aspektidest". Inglise keelest tõlkinud Elin Sütiste – Acta Semiotica Estica. 7. Tartu 2010, lk 299–306
* Juri Tõnjanov ja Roman Jakobson, "Kirjanduse ja keele uurimise probleemid". Vene keelest tõlkinud Märt Väljataga – Vikerkaar 2012, nr 3, lk 52–53
* "Lingvistika ja poeetika". Tõlkinud Neeme Lopp ja Arne Merilai – Akadeemia 2012, nr 10, lk 1731–1773. [Originaal: 1960. Closing statement: Linguistics and poetics. In: Sebeok, Thomas A. (ed.), *Style in Language*. Cambridge: The MIT Press, 350–377.]
* "Rahvusliku enesemääramise algus Euroopas". Inglise keelest tõlkinud Märt Väljataga – Vikerkaar 2012, nr 10–11, lk 58–72

## Kirjandus
* Roman Jakobson: a bibliography of his writings / with a foreword by C. H. Schooneveld The Hague; Paris: Mouton, 1971, 60 lk
* Juri Lotman, "Mõni sõna Roman Jakobsonist" – Keel ja Kirjandus 1983, nr 4, lk 188–190; ka raamatus "Jalutuskäigud Lotmaniga", Tallinn 2010 (*Bibliotheca Lotmaniana*), ISBN 9789985587072, lk 151–158
* Ю. Лотман, «Последний экзамен,  последний урок: несколько слов о Романе Оссиповиче Якобсоне» – Вышгород 1995, nr 3 (juuni), lk 36–40
* Peeter Torop, "Tõlge kui kommunikatsioon ja autokommunikatsioon: Jakobsonist Lotmanini" – P. Toropi raamatus "Tõlge ja kultuur", Tartu 2011, ISBN 9789949196203, lk 97–111
Märt Väljataga

**Märt Väljataga** (sündinud 30. märtsil 1965) on eesti kirjanduskriitik, filosoof, tõlkija ja luuletaja. 

Ta on ajakirja Vikerkaar peatoimetaja ning olnud Eesti Humanitaarinstituudi õppejõud. Ta on tõlkinud peamiselt filosoofilist kirjandust, ingliskeelset luulet ja ühiskondlik-poliitilisi artikleid. 

Väljataga eestvedamisel on välja antud sarja "Avatud Eesti raamat". Ta oli Wellesto liige.

Kirjandusse tuli Väljataga aastal 1989 luulekoguga "Teine keel", mis ilmus luulekassetis "Kassett '88" koos Karl Martin Sinijärve, Tõnu Trubetsky ja Ringo Ringveega.

## Tunnustus
* 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2003 – Sirbi laureaat
* 2009 – Kultuurivedur
* 2012 – Tallinna Ülikooli kirjandusauhind (Vladimir Nabokovi novellide "Õed Vane'id" ja "Märgid ja sümbolid" tõlked)
* 2012 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (ilukirjanduslik tõlge võõrkeelest eesti keelde: Wystan Hugh Audeni „39 luuletust ja 5 esseed“ tõlkimine inglise keelest)
*2012 – stipendium "Ela ja sära"
*2015 – Sirbi laureaat
*2018 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse aastapreemia („Väikese inglise luule antoloogia“ ja luulekogu „Gladioolid“ eest)
*2020 – Ants Orase nimeline kirjanduskriitika auhind ("Johanneste ilmutused" (Johannes Semperi ja Johannes Barbaruse kirjavahetus ("Euroopa, esteedid ja elulähedus. Semperi ja Barbaruse kirjavahetus 1911–1940" (I–II) Koostanud Paul Rummo, Sirp, 25. september 2020))
*2021 – August Sanga nimeline luuletõlke auhind (Philip Larkini inglise keelest tõlgitud luuletuse "Vers de société" eest (ajakirjast Vikerkaar 2021, nr 1–2))
*2021 – Tallinna teenetemärk
*2023 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (ilukirjanduslik tõlge võõrkeelest eesti keelde: William Butler Yeatsi teos "Sümbolid. Luuletusi ja esseesid")

## Teoseid
* "Väike inglise luule antoloogia" (2018, tõlked)
* "Gladioolid: sonetid, luuletused, juhuluuletused, järelluuletused" (kujundanud Piia Ruber; Tallinn: EKSA, 2018)
* "Kirjandus ja selle liigid: gümnaasiumiõpik" (küsimused ja ülesanded koostanud Märt Väljataga ja Maarja Valk, toimetanud Maarja Valk, kujundaja Riina Uisk; Tallinn: Maurus, 2014)
* "Sada tuhat miljardit millenniumisonetti" (kujundus: Jüri Kaarma, köite kujundus: Lennart Mänd; Tallinn: Vagabund, 2000)
* "Teine keel" (1989, luulekogu; koostanud Joel Sang, kujundanud Andres Tali; Tallinn: Eesti Raamat, 1989)

## Artikleid
* "Luule- ja pärislugude eristus teoorias ja praktikas. I-III. (Fiktsionaalsusest kirjanduses.) Keel ja Kirjandus 2009, nr. 6, lk 401–411; 7, lk 505–526; 11, lk 818–829. I osa http://keeljakirjandus.eki.ee/401-410.pdf; II osa http://keeljakirjandus.eki.ee/505-525.pdf; III osa http://keeljakirjandus.eki.ee/818-829.pdf

## Isiklikku
Tema vend on kirjastaja Toomas Väljataga.

## Viited

## Välislingid

* 
* Suri Claude Lévi-Strauss, lääne ülbuse korrigeerija, Eesti Päevaleht, 5. november 2009
* Märt Väljataga: isegi kui kõnelejad käivad alla, jääb keele ilu puutumata ERR, 01.02.2019 (intervjueeris Valner Valme)
739

**739. aasta**

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Aastakümned: 680. aastad 690. aastad  700. aastad 710. aastad 720. aastad - **[[730. aastad]]** - 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad

Aastad: 734 735 736 737 738 - 739 - 740 741 742 743 744     
----

## Sündmused

* Akroinoni lahing Bütsantsi ja Umajjaadide vahel.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
735

**735. aasta** (**DCCXXXV**) oli 8. sajandi 35. aasta, Juliuse kalendri aasta, mis algas laupäeval.

## Sündmused
* ...

## Sündinud
* Du You, Hiina keiser

## Surnud
* 25. märts – Bede, inglise munk
733

**733. aasta** (**DCCXXXIII**) oli 8. sajandi 33. aasta.

## Sündmused

* Karl Martelli sõjakäik friiside vastu.
* Ida-Rooma keiser Leo III võtab Balkani, Kalaabria ja Sitsiilia paavsti jurisdiktsiooni alt.

## Sündinud

* Junnin, Jaapani keiser

## Surnud

* ...
732

**732. aasta** (**DCCXXXII**) oli 8. sajandi 32. aasta.

## Sündmused

* oktoober – Poitiers' lahing: Karl Martelli väed lõid mauride armeed (võis olla ka oktoobris 733).
*Bütsantsi troonipärija Konstantinos V abiellus Irenega

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
731

**731. aasta** (**DCCXXXI**) oli 8. sajandi 31. aasta.

## Sündmused

* Gregorius III mõistis novembris toimunud kirikukogul Bütsantsi keisri Leo III ikonoklastlikud uuendused hukka

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
П

**П** (**п**) on kirillitsa täht, mis hääldub /p/ ja millele ladina tähestikus vastab P. Täht loodi kreeka tähe *Π* (pii) eeskujul.
Ladina tähestik

**Ladina tähestik** on tähestik, mida kasutatakse ladina keele kirjutamiseks. Ladina tähestik on ladina kirja aluseks.

Arhailine ladina tähestik koosnes 21 kirjamärgist:

:A B C D E F H I K L M N O P Q R S T V X Z.

Hilisantiigis oli kasutusel järgmine 23 kirjamärgist tähestik:

:A B C D E F G H I K L M N O P Q R S T V X Y Z.

Hiljem lisandusid tähed J (16. sajand; varem I variandina), U (17. sajand; varem V variandina) ja W (keskajal germaani päritolu sõnades).

Tänapäeval loetakse ladina tähestikku kuuluvaks järgmised tähed:

: A, B, C, D, E, F, G, H, I, J, K, L, M, N, O, P, Q, R, S, T, U, V, W, X, Y, Z.
: a, b, c, d, e, f, g, h, i, j, k, l, m, n, o, p, q, r, s, t, u, v, w, x, y, z.

## Vaata ka
*Eesti tähestik
*Saksa tähestik
Hapu oblikas

**Hapu oblikas** ehk **hapuoblikas** (*Rumex acetosa*) on mitmeaastane kahekojaline rohttaim tatraliste sugukonnast oblika perekonnast.

## Morfoloogia

Tugevast sammasjuurest kasvab välja kodarik nooljate, terveservaliste, veidi lihakate lehtedega. Ülaosast harunev vars kasvab 30–100 cm kõrguseks. Varasuvel ilmub väikestest punakatest õitest pikk pöörisõisik. Taim õitseb juunist augustini. 

Lehed sisaldavad palju oblikhapet, C-vitamiini ja rauda. Park- ja mõruained annavad taimele hapu, kergelt kibeda maitse.  

## Levila

Levinud peaaegu kogu Euroopas ja Aasias ning laialdaselt Põhja-Ameerikas ja Gröönimaal. Eestis tavaline. Kasvab päris- ja looniitudel, kuid ka ranna- ja lamminiitudel, teeservadel, põõsastikes, kraavi-, jõe- ja järvekallastel.

## Kasutamine

Hakitud lehed sobivad toorelt või keedetult suppidesse ja salatitesse. Vene köögis tehakse oblikatest pirukatäidist. Oblikalehtedega saab pehmendada liha ning neid võib kasutada marinaadides sidruni või äädika asemel.

Väheses koguses mõjub oblikas verd puhastavalt ja soodustab seedimist.  Suure oblikhappe sisalduse tõttu ei sobi hapuoblikas reumat ja artriiti põdevatele inimestele ega pikaajaliseks kasutamiseks. 

Hapuoblikas sobib ka aias varjuliste kohtade haljastamiseks. Punaste roodudega verev oblikas on selleks eriti sobiv.

Juured sisaldavad parkaineid ning neist saadakse punast, lehtedest kollaseid ja rohelisi toone värvi. Hapuoblika lehtede hapu mahlaga saab linastelt ja hõbedast esemetelt ja korvidelt eemaldada rooste-, hallituse- ja tindiplekke. 

Vahel muutub niitudel ja põldudel raskesti hävitatavaks umbrohuks. Kui taime on loomade toidus liiga palju, võib esineda mürgistusi.

## Ajalugu
Vana-Rooma arstid kasutasid oblikalehti vett väljutava vahendina. Eriti hinnatud oli oblikas aga 16. sajandi Inglismaal, kuna see oli üks kuningas Henry VIII lemmikuid. Omal kindlal kohal on see taim Inglise ja Prantsuse köögis tänapäevani. Juba keskajal panid taimetundjad tähele, et oblikas aitab ära hoida skorbuuti. Esimesed uusasukad viisid oblika Põhja-Ameerikasse ja kasvatasid seda New Englandi aedades. Sealt levis oblikas Kanadasse.

Lapimaal kasutati oblikalehti piima hapendamiseks. Seda taime peeti nii oluliseks, et igakevadise rände teekond valiti nii, et möödutaks võimalikult mitmest oblikate kasvukohast.

## Viited

## Välislingid
* 
* Hapuoblikas on hapu maitsega
* Hapuoblika plussid ja miinused
Vene tähestik

**Vene tähestik** on kirillitsal põhinev tähestik, mida kasutatakse vene keele kirjutamiseks.

Viimane suurem kirjareform toimus aastatel 1917–1918, mil tähestikust eemaldati neli tähte ( І і ,Ѣ *ѣ ,Ѳ* ѳ ,Ѵ ѵ) ja lisati kaks tähte («ё» ja «й») Tänapäeval kuulub vene tähestikku 33 tähte:

:А, Б, В, Г, Д, Е, Ё, Ж, З, И, Й, К, Л, М, Н, О, П, Р, С, Т, У, Ф, Х, Ц, Ч, Ш, Щ, Ъ, Ы, Ь, Э, Ю, Я.

## Arvutiklaviatuur

Vene tähestikuga klaviatuur Microsoft Windowsiga arvutitel on järgmise klahvipaigutusega:

::
Väikeluik

**Väikeluik** (*Cygnus columbianus*) on partlaste sugukonda kuuluv veelind.

## Levila
Väikeluik pesitseb arktilistel aladel, *Cygnus columbianus bewickii* Venemaa põhjaosa Koola poolsaarelt Vaikse ookeani rannikuni välja, *Cygnus columbianus columbianus* pesitseb aga Alaskal ja Kanadal. *C. c. bewickii* rändab üle Valge mere ja Eesti ning Elbe jõe estuaari Hollandisse ja Briti saartele, Venemaa idaosas pesitsevad linnud talvituvad Jaapanis ja Hiinas. *C. c. columbianus* talvitub USA edelaosas.

Väikeluige talvist arvukust Eestis hinnatakse 5–30 isendile.

## Välimus

Väikeluige üldpikkus on 115–127 cm, tiibade siruulatus 180–211 cm.

Linnud sarnanevad väga laululuikedega, ehkki viimased on hoopis kogukamad. Ka väikeluikede nokaosa kollakas toon ei ulatu nii kaugele kui laululuigel. Noorlindude noka ülaosa on roosakas. 

## Alamliigid
Üldjuhul tunnustatakse kahte väikeluige alamliiki: *Cygnus columbianus bewickii* ja *Cygnus columbianus columbianus*, kuid mõned peavad neid ka eraldi liikideks.
**Cygnus columbianus bewickii*(Yarrell, 1830)
**Cygnus columbianus columbianus*(Ord, 1815)

## Viited

## Välislingid

* 

*Väikeluik YouTube'is
Kiruvere järv

**Kiruvere järv** on kalgiveeline eutroofne järv Harju maakonnas Kose vallas Kiruvere külas. 

Järve pindala on 21,1 hektarit, suurim sügavus 11,2 m. Järve edelakallast kaunistab Kütimägi. 

Järv vesi vahetub väga aeglaselt; toitub muu hulgas allikaist ja Paunküla veehoidlast.
Poruni jõgi

**Poruni jõgi** (ka *Borovnja jõgi*) on jõgi Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas, Narva jõe vasakpoolne lisajõgi. 

Jõe pikkus on 11 km, jõgikond 32,5 km2. Jõgi saab alguse Puhatu soost. Jõe ääres asub Poruni põlismets, mis jääb Puhatu looduskaitseala territooriumile.

Jõe kaldal on mitu paljandit (näiteks Poruni metsasihi paljandid).
730

**730. aasta** (**DCCXXX**) oli 8. sajandi 30. aasta.

## Sündmused

* Bütsantsi keiser Leo III kuulutas pühapiltide ehk ikoonide kummardamise kuriteoks (vaata: ikonoklastid) 

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
Rupert Grint

**Rupert Alexander Lloyd Grint** (sündinud 24. augustil 1988 Harlow's Essexi krahvkonnas Inglismaal) on inglise filmi- ja seriaalinäitleja ning teatriprodutsent.

Ta on mänginud alates 2001. aastast Harry Potteri filmides Ronald Weasleyt ning alates 2007. aastast lugenud dublaaži Harry Potteri teemalistele videomängudele. Enne Harry Potteri filme oli ta mänginud ainult koolinäidendites ja kohalikus rahvateatris, kuid pärast Potteri filme sai temast nõutud filmi- ja seriaalinäitleja. 

Eesti televaataja tunneb teda ka inglise seriaalist "ABC mõrvad" (2018), kus ta mängib inspektor Crome'i.

Aastatel 2017–2018 mängis ta inglise seriaali "Snatch" 21 jaos Charlie Cavendishi ja aastatel 2019–2021 inglise seriaali "Servant" 20 jaos Julian Pearce'i. 2022. aastast mängib ta Guillermo del Toro õudusseriaalis "Guillermo del Toro's Cabinet of Curiosities".

## Isiklikku

Rupert Grintil on üks vend ja kolm õde. Tema elukaaslane on 2011. aastast inglise näitleja Georgia Groome, neil on ühine tütar. 

Ta mängib kitarri, talle meeldib igasugune muusika, kuid lemmik on klassikaline rokk. Üks ta lemmikbände on Arctic Monkeys.

## Viited

## Välislingid

*
Aragog

**Aragog** on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" hiidämblik, kelle kasvatas üles Rubeus Hagrid. Hagrid pidi ta vabaks laskma, kuna ta visati koolis välja süüdistatune kallaletungides mida ta ei teinud. Aragog elas Keelatud metsas. Tal oli palju tütreid/poegi. Ta suri kui Harry käis kuuendas klassis.
Gulbuddīn Ḩekmatyār

**Gulbuddīn Ḩekmatyār** (puštu ګلبدین حکمتیار; sündinud 1. augustil 1949) on Afganistani endine peaminister, Afganistani Islamipartei juht ja sõjapealik. 

1980. aastatel võitles Ḩekmatyār Afganistani sõjas Nõukogude okupatsioonivägede vastu, saades rahalist toetust Luure Keskagentuurilt. Praegu võitleb Ḩekmatyār Ḩāmid Karzay valitsuse ja NATO liitlasvägede vastu, USA Riigidepartemang loeb tema rühmitust terroriorganisatsiooniks. 

29. oktoobril 2002 viis Ameerika Ühendriikide välisluure CIA läbi terrorismivastase operatsiooni, mille käigus peeti kinni Gulbuddīn Ḩekmatyāri väimees ja Hezb-e-Islami juht Ghairat Baheer ja Gul Rahman, keda hoiti kinni Afganistanis Kabuli lennujaama lähedal Salt Piti nn CIA salavanglas, maa-aluses kinnipidamiskohas, kus Gul Rahman hukkus külmumise tagajärjel 20. novembril 2002.

## Viited