open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Otepää postmargid

**Otepää postmargid** on Eesti kohalikud postmargid, mis anti välja Otepää linnavalitsuse poolt 22. juulil 1941 pärast seda, kui linn oli Nõukogude okupatsiooni alt vabastatud ja Saksa okupatsioon polnud veel lõplikult kanda kinnitanud. 

Anti välja kahes nimiväärtuses (20 + 20 kopikat ja 30 + 30 kopikat, heategevusliku lisamaksuga) postmarke neljas tüübis, perforeeritud ja lõigatud äärtega. 

Margid kujundas August Valdmaa, trükkis Otepää trükikoda. Markidel oli kujutatud Eesti rahvusvärvides vapikilp. 

Kohe pärast väljaandmist muutusid Otepää margid legendaarseks ja neid mindi ostma ka kauge maa tagant. Margid kehtisid kuni 15. augustini 1941. 

## Kirjandust
* Votele Org. *Eesti post ja postmargid 1940-1942.* Stockholm: EMP; New York: Estonian Philatelic Society, 1959, lk 37–46.

## Välislingid
* Artikkel Otepää markidest ajakirjas Eesti Filatelist (Eesti Filatelistide Ühingu Rootsis kodulehel) (inglise keeles)
Abel (perekonnanimi)

**Abel** on mitmel maal esinev perekonnanimi. 

Eestis oli Abel 2008. aastal levikult 283. kohal.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Abel 223 mehel ja 258 naisel. Perekonnanimede levikult oli Abel meeste puhul 242. ja naiste puhul 230. kohal.

Seda nime on kandnud või kannavad mitmed tuntud isikud, kellest kõige tuntum on matemaatik Niels Henrik Abel. 
  
Eestis:
***[[Aleksander Abel]]**, Eesti treener (1953–)
***[[Aleksander Johannes Abel]]**, eesti vaimulik, vaimulik luuletaja (1905–1971)
***[[Allar Abel]]**
***[[Arbo Abel]]**, eesti insener
***[[Arvo Abel]]**
***[[August Abel]]**, eesti kommunistlik revolutsionäär ja sõjaväelane
***[[Aveli Abel]]** ehk **Vändra-Aveli**, eesti amatöörfotomodell (1988–)
***[[Elmot Abel]]**, eesti dirigent
***[[Elts Abel]]**, eesti matemaatik
***[[Emilie Abel]]**
***[[Enno Abel]]**
***[[Epp Abel]]**
***[[Gustav Abel]]**
***[[Erna Abel]]**, eesti suusatreener (1915–1999) 
***[[Ervin Abel]]**, eesti näitleja (1929–1984) 
***[[Harry Abel]]**
***[[Helle Abel]]**, eesti karskustegelane
***[[Herbert Abel]]**, eesti suusatreener
***[[Ivar Abel]]**, eesti matemaatik
***[[Karl Abel]]**, Eesti sõjaväelane
***[[Katri Abel]]**, eesti arstiteadlane
***[[Kertu Abel]]**
***[[Margus Abel]]**, eesti näitleja (1967)
***[[Mari Abel]]**, eesti näitleja
***[[Mariann Abel]]**, eesti lapslaulja
***[[Maris Abel]]**
***[[Mart Abel]]**, eesti matemaatik
***[[Mati Abel]]**, eesti matemaatik
***[[Peep Abel]]**, eesti informaatik
***[[Peeter Abel]]** (Peter Abel), eesti õpetaja (1848–1920)
***[[Ragne Abel]]**, eesti stomatoloog
***[[Tiina Abel]]**, eesti kunstiteadlane

Mujal maailmas:
***[[Antoine Abel]]**, Seišellide kirjanik
***[[Arnold Abel]]**, skulptor
***[[Bernhard Abel]]**, skulptor
***[[Bobby Abel]]**, Briti kriketimängija
***[[Clarke Abel]]**, Briti kirurg ja loodusuurija (1780–1826) 
***[[Florian Abel]]**, maalikunstnik
***[[Hans Mathias Abel]]**, norra vaimulik
***[[Heinrich Abel]]**, Austria vaimulik (1843–1926)
***[[Jakob Friedrich von Abel]]**, saksa filosoof, psühholoog ja pedagoog  (1751–1829)
***[[John Jacob Abel]]**, USA biokeemik (1857–1938)
***[[Karl Friedrich Abel]]**, saksa gambamängija ning helilooja (1723–1787)
***[[Lionel Abel]]**, USA kirjanik ja teatrikriitik (1910–2001)
***[[Niels Henrik Abel]]**, norra matemaatik (1802–1829)
***[[Othenio Abel]]**, paleontoloog 
***[[Søren Georg Abel]]**, Norra vaimulik ja poliitik 
***[[Wilhelm Abel]]**, saksa ajaloolane (1904–1985)

## Vaata ka
*Abel (Norra suguvõsa)

## Viited
Erik I (Taani kuningas)

**Erik I** (**Erik Ejegod**, **Ericus Bonus**; surnud 10. juulil 1103 Küprosel) oli Taani kuningas 1095–1103.
Scatman

*Scatman John (1942–1999) oli USA muusik
** "Scatman (Ski Ba Bop Ba Dop Bop)" on tema tuntuim laul
*Scatman Crothers (1910–1986) oli USA näitleja, laulja, tantsija ja muusik
R13 Vennaskond

**R13 Vennaskond** on aastast 2002 tegutsev Eesti klubi. Vennaskond propageerib põhimõtet, et reedel, 13. kuupäeval tuleb teha heategu.   

Kui tavaliselt on Vennaskond lastekodus talgutööd tegemas, siis 2009. aasta esimese 13. kuupäeva reede erimissioon pühendati Eesti majanduse elavdamisele.  

Vennaskonna asutas 13 ülemvenda 2002. aastal. 2009. aastaks kuulus vennaskonda üle 2000 venna. 2009. aastal langes 13. kuupäev reedele kolmel korral tavalise ühe-kahe asemel.

## Vennaskonna ülemvennad
*Romi Hasa
*Rein Kasela
*Alari Kivisaar
*Toomas Puna 
*Emil Rutiku
*Hendrik Sal-Saller
*Valev Salu
*Udo Themas

## Viited

## Välislingid
*Kaja Roomets, Kui must kass läheb üle tee, siis tuleb õnnetus, SL Õhtuleht, 13. aprill 2004
*Merilin Kruuse, 13. reede äratab ellu R13 vennaskonna, Eesti Päevaleht, 13. veebruar 2009
Jaap de Hoop Scheffer

**Jaap de Hoop Scheffer** (; õieti **Jakob Gijsbert de Hoop Scheffer**; sündinud 3. aprillil 1948 Amsterdamis) on Hollandi poliitik ja diplomaat. Ta oli 5. jaanuarist 2004 juulini 2009 NATO peasekretär.

Jaap de Hoop Scheffer lõpetas 1974 Leideni Ülikooli õigusteaduse alal. Aastatel 1974–1976 teenis ta Hollandi õhujõududes.

Aastatel 1976–1986 töötas ta Hollandi välisministeeriumis. Ta töötas muu hulgas 1976–1978 Hollandi saatkonnas Ghanas Accras ning seejärel kuni 1980. aastani Hollandi esinduses NATO juures Brüsselis.

Ta kuulub 1982. aastast kristlik-demokraatlikku parteisse. Aastal 1986 valiti ta esimest korda parlamendi alamkotta. Ta on olnud oma erakonna välissekretär. 1997–2001 oli ta oma erakonna parlamendifraktsiooni liider.

2002. aasta juulist kuni 2003. aasta detsembrini oli Jaap de Hoop Scheffer Hollandi välisminister. Tema erakonna liider Jan Peter Balkenende oli peaminister. Välisministrina oli tema tähtsaim otsus osaleda Iraagi sõjas. Aastail 2003–2005 osales Iraagis 1000-meheline Hollandi üksus. Iraagis hukkus 2 Hollandi sõjaväelast.

2003. aastal oli Jaap de Hoop Scheffer ühtlasi Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni tegevjuht.

22. septembril 2003 nimetati ta NATO peasekretäriks ja 5. jaanuaril 2004 astus ta ametisse.

9. juulil 2009 andis Eesti president Toomas Hendrik Ilves Eestisse ametist lahkumise eelsele visiidile saabunud Jaap de Hoop Schefferile üle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi. 

## Viited

## Välislingid
* Elulugu NATO lehel
*  NATO peasekretär Eestis ERR, 11. märts 2004
* NATO peasekretär: Afganistani missioon ei ole valik Postimees, 7. veebruar 2008
* Jaap de Hoop Scheffer: julgeolek on vundament majanduslikule õitsengule Postimees.ee, 3. aprill 2009
*  Jaap de Hoop Scheffer: muutuv vihmavari ajatute väärtuste kohal Postimees.ee, 5. mai 2009
* Ilves annab NATO peasekretärile Maarjamaa Risti - Postimees, 6. juuli 2009
* Urmas Seaver. NATO lahkuv peasekretär tunnistas heitlikku suhet Venemaaga Postimees, 9. juuli 2009
* Ott Heinapuu. NATO peasekretär: Balti riigid ei jää sõjalise kaitseta EPL.ee, 9. juuli 2009
* Priit Simson. Scheffer: NATO-st ei tohi saada maailma politseinik epl.ee, 17. september 2010
CV 29

**CV 29** ehk **Carro Veloce 29** (Carro Veloce – kiirekäiguline tank, 29 – masina kasutuselevõtmise aasta) on Itaalias enne Teist maailmasõda toodetud tankett, mis oli ehitatud inglise tanketti Carden-Loyd Mark VI baasil.

1929. aastal ostis Itaalia Suurbritannialt neli Carden-Loyd Mk. VI tanketti, mida samal aastal nimega CV 29 ka kohapeal tootma hakati. Kokku toodeti ettevõttes Ansaldo-Fossati kuni 1930. aastani 25 tanketti. Masina soomuse paksus oli 4–9 mm.

## Viited

## Välislingid
*Carro Veloce 29 Tankette *inglise keeles*
*CV 29 lehel "wwiivehicles.com" *inglise keeles*
Tsitraaditsükkel

**Tsitraaditsükkel** (ka **[[Hans Adolf Krebs|Krebs]]i tsükkel**, ka **sidrunhappetsükkel**, **TCA-tsükkel**, **di**- ja **trikarboksüülhapete tsükkel**) on enamikul aeroobsetel organismidel toimuv ensüümide katalüüsitud biokeemiliste reaktsioonide tsükkel, mis toimumiseks vajab hapniku manulust. Tsitraaditsükkel on organismide ainevahetusraja keskne protsess, sest tsükli käigus oksüdeeritakse enamik sahhariide, rasvu ja valke CO2 ja veeks, kusjuures selle käigus vabaneb suur osa organismi elutegevuseks vajalikust energiast. Samuti on tsitraaditsükkel mitmete oluliste anabolismireaktsioonide eelduseks, näiteks teatud aminohapete süntees.

Eukarüootsetes organismides toimub tsükkel mitokondri maatriksis.

**TCA-tsükli summaarne reaktsioonivõrrand:**
AcCoA + 3NAD+ + FAD + GDP + Pi + 2H2O => 3NADH + FADH2 + GTP + CoA + 2CO2 + 2H+ + HSCoA

TCA tsükkel algab atsetüülkoensüümist , mis saadakse kas glükolüüsist pärineva püruvaadi oksüdatiivse dekarboksüleerimise või rasvhapete oksüdatiivse degradatsiooni tulemusel. Atsüülrühm atsetüülCoA koosseisust kondenseeritakse oksaalatsetaadiga nii, et tekib tsitraat.

Reaktsioonide tsüklis, mille käigus toimub kaks dekarboksüleerimist ja neli oksüdatiivset reaktsiooni, tekib nelja süsinikuline malaat, millest regenereeritakse oksaalatsetaat. Tsitraaditsükli reaktsioonide käigus sünteesitakse otseselt vaid üks molekul ATP-d. Enamus energiast akumuleeritakse redutseeritud koensüümide kujul NADH-na ja FADH2-na. Nende ühendite reoksüdatsioonil hingamisahela vahendusel vabaneb suur hulk energiat, mis salvestatakse ATP kujul.

Mõned olulised biosünteetilised rajad algavad TCA tsükli intermediaatidest. Kui tsükli vaheühendeid kasutatakse biosünteesi lähteühenditena, tuleb nad asendada, et tsükli tööd mitte blokeerida. Antud juhul on olulisem anaplerootiline reaktsioon, kus TCA tsükli vaheühendite hulka suurendatakse, oksaalatsetaadi süntees, mis lähtub püruvaadist.

Tsitraaditsükli peamised etapid ja vahereaktsioonid tõestasid Albert Szent-Györgyi ja Hans Krebs. Krebsi tsükkel ja taimede Calvini tsükkel moodustavad looduses teineteist täiendava aineringluse. Esimene vajab hapnikku ja annab ära süsihappegaasi, kui jääkprodukti. Teine (Calvini tsükkel) täpselt vastupidi ja mõlema protsessi toimumiseks on hädavajalik vesi. 

## Vaata ka
*Glükolüüs
*Oksüdatiivne fosforüülumine
*Calvini tsükkel
Streetrace

***Streetrace*** (inglise keeles 'tänavavõidusõit') on ebaseaduslik autode võidusõiduüritus, mida viiakse läbi avalikel teedel.

See sai alguse Ameerikast umbes 2000. aastal ning levis väga kiiresti ka Lõuna-, Kesk- ja Põhja-Euroopasse.

## Välislingid
*Pilt
Vuk Jeremić

**Vuk Jeremić** (serbia: Вук Јеремић; sündinud 3. juulil 1975 Belgradis) on Serbia poliitik, ta oli välisminister alates 15. maist 2007 kuni 27. juulini 2012. Jeremić on Demokraatliku Partei liige.

Tema isa Miško oli riigiettevõtte Jugopetrol üks tippjuhte.
Kolmnurkmaatriks

**Kolmnurkmaatriks** on ruutmaatriks, mille kõik elemendid, mis asuvad pea- või kõrvaldiagonaalist ühel pool, on nullid. 

Kui pole täpsustatud, millise kujuga kolmnurkmaatriksiga on tegemist, eeldatakse üldjuhul, et tegemist on kolmnurkmaatriksiga, peadiagonaali suhtes (allpool olevas nimekirjas üldkuju   (1) või (2)).

Kolmnurkmaatriksite võimalikud üldkujud on

 *(Ülemine kolmnurkmaatriks)* 
:
\begin{pmatrix}
a_{11} & a_{12} & \ldots & a_{1n} \\
0 & a_{22} & \ldots & a_{2n} \\
\ldots & \ldots & \ldots & \ldots \\
0 & 0 & \ldots & a_{nn} \\
\end{pmatrix},


 *(Alumine kolmnurkmaatriks)* 
:
\begin{pmatrix}
a_{11} & 0 & \ldots & 0 \\
a_{21} & a_{22} & \ldots & 0 \\
\ldots & \ldots & \ldots & \ldots \\
a_{n1} & a_{n2} & \ldots & a_{nn} \\
\end{pmatrix},


 
 \begin{pmatrix}
0 & 0 & \ldots & a_{1n} \\
0 & a_{22} & \ldots & a_{2n} \\
\ldots & \ldots & \ldots & \ldots \\
a_{n1} & a_{n2} & \ldots & a_{nn} \\
\end{pmatrix},


 
\begin{pmatrix}
a_{11} & a_{12} & \ldots & a_{1n} \\
a_{21} & a_{22} & \ldots & 0 \\
\ldots & \ldots & \ldots & \ldots \\
a_{n1} & 0 & \ldots & 0 \\
\end{pmatrix}.
Jordani maatriks

**Jordani maatriksiks** nimetatakse blokk-diagonaalset maatriksit, mis koosneb **Jordani kastidest**. Jordani kastiks nimetatakse ruutmaatriksit, mille kõik peadiagonaali elemendid on võrdsed, vahetult peadiagonaali kohal asuvad elemendid on ühed, ent ülejäänud elemendid on nullid.

## Näited

Näiteks Jordani maatriks
: 
\begin{pmatrix}
3 & 1 & 0 & 0 & 0 \\
0 & 3 & 0 & 0 & 0 \\
0 & 0 & 2 & 1 & 0 \\
0 & 0 & 0 & 2 & 1 \\
0 & 0 & 0 & 0 & 2 \\
\end{pmatrix}

koosneb Jordani kastidest


\begin{pmatrix}
3 & 1 \\
0 & 3 \\
\end{pmatrix} 

ja

\begin{pmatrix}
2 & 1 & 0 \\
0 & 2 & 1 \\
0 & 0 & 2 \\
\end{pmatrix}.



## Jordani normaalkuju

Iga ruutmaatriks üle algebraliselt kinnise korpuse sarnaneb mõne Jordani maatriksiga. Sellist Jordani maatriksit nimetatakse vastava ruutmaatriksi **Jordani normaalkujuks**.

Kui maatriks sarnaneb Jordani maatriksiga, mis koosneb vaid 1-järku Jordani kastidest (st diagonaalse maatriksiga), siis nimetatakse seda maatriksit diagonaliseeritavaks.

## Vaata ka
*Sarnased maatriksid
Radosław Sikorski

**Radosław Tomasz Sikorski** (sündinud 23. veebruaril 1963 Bydgoszczis) on Poola poliitik, ajakirjanik ja politoloog.  

Sikorski oli 31. oktoobrist 2005 kuni 5. veebruarini 2007 Poola kaitseminister ja 16. novembrist 2007 kuni 22. septembrini 2014 Poola välisminister. Alates 24. septembrist 2014 kuni 23. juunini 2015 oli ta Poola parlamendi alamkoja ehk seimi esimees. 2019. aastal valiti ta Euroopa Parlamenti. 13. detsembrist 2023 on ta Poola välisminister.

## Elulugu
Sikorski osales 1970. aastate lõpus üliõpilaste protestiliikumises ja juhtis streigikomiteed Bydgoszczis. Pärast sõjaseisukorra kehtestamist emigreerus 1981 Suurbritanniasse, kus õppis Oxfordi ülikoolis filosoofiat ja politoloogiat. 1984 võttis ta Suurbritannia kodakondsuse. 

Aastatel 1986–1989 töötas ta ajalehtede The Spectator ja The Observer korrespondendina Afganistanis, Angolas ja Jugoslaavias. 1988. aastal pälvis ta oma fotode eest World Press Photo auhinna. 1990–1991 töötas ta The Sunday Telegraphi Poola korrespondendina ja nõustas Rupert Murdochit Poolasse investeerimise osas.

1992. aastal oli ta lühikest aega Poola kaitseministri asetäitja. 1998–2001 oli ta välisministri asetäitja. Välisministri asetäitjana juurutas ta poliitika, millega Poola keeldus tunnistamast tuhandete Poolast kommunismi eest põgenenute ja nende laste uut kodakondsust, käsitledes neid endiselt Poola alamatena. Samal ajal muutis ta kodakondsusest loobumise bürokraatliku asjaajamise väga keeruliseks. Selle tulemusena lubati sellistel inimestel Poolasse siseneda, kuid keelati neil lahkumast ettekäändel, et neil pole kehtivat isikut tõendavat dokumenti. Nood pidid omandama kehtiva Poola passi, enne kui riigist välja said.

Sikorski on nimetanud Põhja-Euroopa gaasijuhtme projekti uueks Molotovi-Ribbentropi paktiks.

Aastatel 2005–2007 kuulus ta erakonda Õigus ja Õiglus, alates 2007. aastast kuulub Kodanikeplatvormi.

Ta on abielus ameerika ajaloolase Anne Applebaumiga, kellega tal on kaks last.

1990 avaldas ta raamatu "Prochy świętych" Afganistani sõjast.

## Isiklikku
Ta on abielus Poola-Ameerika ajakirjaniku ja ajaloolase Anne Applebaumiga, neil on kaks poega.

## Tunnustus
* 2011 Vürst Jaroslav Targa orden, III klass
* 2013 Kolme Tähe orden
* 2014 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Välislingid

*Radosław Sikorski koduleht
*Radosław Sikorski Poola seimi lehel
* Kellest saab NATO järgmine peasekretär? 21. veebruar 2009
* Aadu Hiietamm: Poola välisminister võitles Nõukogude vägede vastu, Õhtuleht, 28. november 2007.
Ballaad (täpsustus)

Sõnal "ballaad" ja "*ballade*" on mitu tähendust:

* Ballaad 
* Ballaad (muusika) 
* *[[Ballade]]* 
* *[[Ballata]]*
* Ballade (muusika) 
* Ballaad (klaver), lüüriline pala klaverile.
* Honda Ballade, auto
* Ballads (album), Mary J. Blige 2000. aasta album
* Ballads (John Coltrane album), John Coltrane Quarteti 1962. aasta album
* The Ballads (Mariah Carey album), Mariah Carey 2009. aasta album
* The Ballads (REO Speedwagon album), REO Speedwagoni 1999. aasta album
* Ballade (Balanchine), George Balanchine ballett
* Ballade (Robbins), Jerome Robbings ballett
Esiliiga

**Esiliiga** on Eesti klubijalgpalli tugevuselt teine liiga. 2005. aastast mängib selles kümme meeskonda. Esiliiga võitja kerkib astme võrra kõrgemale Meistriliigasse, teisena lõpetanu peab kõrgliiga eelviimasega üleminekumänge. Duubelmeeskondadel puudub õigus pääsule Meistriliigasse. Esiliiga 9. ja 10. koht langevad Esiliigasse B ja Esiliiga B 1. ja 2. koht tõusevad Esiliigasse. Esiliiga 8. koht mängib üleminekumänge karikasüsteemis kodus-väljas printsiibil Esiliiga B 3. kohaga.

## Klubid
2024. aasta hooajal mängivad liigas järgmised klubid ja võistkonnad:
* FC Elva
* Tallinna FC Flora U21
* Harju JK Laagri
* JK Tallinna Kalev U21
* Tallinna FCI Levadia U21
* Paide Linnameeskond U21
* JK Tabasalu
* FC Tallinn
* Viimsi JK
* Tartu JK Welco

## Statistika, tabelid ja loendid
### Meistrid

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Germinal

***Germinal*** on Prantsuse revolutsioonikalendri kuu **[[žerminaali]]** prantsuskeelne nimetus. 

**"Germinal"** on Émile Zola romaani **"[[Söekaevurid]]"** prantsuskeelne originaalpealkiri. 

**"[[Germinal (film)|Germinal]]"** on 1993. aasta film.
Karma (täpsustus)

**[[Karma]]** on hinduismi, budismi ja mitmete teiste religioonide ja filosoofiate mõiste.

**Karma** on veel:
***"[[Karma (film)|Karma]]"**, 1986. aasta Bollywoodi film
***"[[Karma (Kameloti album)|Karma]]"**, Kameloti 2001. aasta album
***"[[Karma (Deleriumi album)|Karma]]"**, Deleriumi 1997. aasta album 
***"[[Karma (Pharoah Sandersi album)|Karma]]"**, Pharoah Sandersi 1969. aasta album
***"[[Karma (Tarkani album)|Karma]]"**, Tarkan Tevetoğlu 2001. aasta album
***"[[Karma (laul)|Karma]]"**, Alicia Keysi singel
***"[[Karma Police (laul)|Karma]]"**, Radioheadi singel
***"[[Karma (Lloyd Banksi laul)|Karma]]"**, Lloyd Banksi singel
***"Karma"**, The Black Eyed Peasi laul albumilt "Behind the Front"
***"Karma"**, 1200 Techniquesi laul albumilt "Choose One"
***[[Karma (ansambel)|Karma]]**, ansambel
***"Karma"** Jaapani ansambli Bump of Chicken'i laul. Sama laul on mängus Tales of the Abyss.
***[[Karma (Valgevene)|Karma]]**, alev Valgevenes
***[[Karma (agrolinnake)|Karma]]**, agrolinnake Valgevenes
Wilhelm Kühne

**Wilhelm Friedrich Kühne** (28. märts 1837 Hamburg – 10. juuni 1900 Heidelberg) oli saksa füsioloog. Ta võttis 1878 kasutusele termini "ensüüm".

Pärast gümnaasiumi lõpetamist Lüneburgis astus ta Göttingeni ülikooli, kus õppis keemiat Friedrich Wöhleri juures ja füsioloogiat Rudolf Wagneri juures. Pärast lõpetamist 1856 täiendas ta end veel mitmel pool tolle aja parimate füsioloogide juures: Berliini ülikoolis Emil du Bois-Reymondi juures, Pariisi ülikoolis Claude Bernardi juures ning Viinis Carl Ludwigi ja Ernst Wilhelm von Brücke juures.

1863. aasta lõpul asus ta tööle Berliini patoloogiainstituuti, mida juhatas Rudolf Virchow, keemiaosakonna juhatajana. 1868 määrati ta Amsterdami ülikooli füsioloogiaprofessoriks ja 1871 professoriks Heidelbergi ülikoolis, kus sai Hermann von Helmholtzi ametijärglaseks. Sellel ametikohal töötas ta surmani ja rajas Heidelbergi ühe tolleaegse parima eksperimentaalse füsioloogia laboratooriumi Euroopas.

Kühne teadustööd jagunevad kahte ossa. Esimese osa moodustavad lihaste ja närvide füsioloogia, millega ta tegeles nooruses. Teise osa moodustab seedimise keemia, millega ta hakkas tegelema Berliinis Virchowi juures. 1876 avastas ta proteiinide omastamiseks kasutatava ensüümi trüpsiini.

Peale selle uuris Kühne nägemist, nimelt keemilisi muutusi, mis toimuvad võrkkestas valguse mõjul. Franz Christian Boll oli 1876 avastanud rodopsiini, mille põhjal Kühne püüdis luua nägemise fotokeemiateooriat. Kuigi ta suutis näidata rodopsiini tähtsust nõrgas valguses nägemises, vähendas rodopsiini puudumine võrkkesta kõige teravama nägemise piirkonnas tema teooria usaldusväärsust ja välistas seega selle teooria üldise omaksvõtu.

Ta oli teadusajakirja Zeitschrift für Biologie peatoimetaja.

Tema laboratooriumis Heidelbergis töötas 1890. aastail Jakob von Uexküll.

## Tunnustus
*1892 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
Harilik sidrunhein

**Harilik sidrunhein** (*Cymbopogon citratus*) on kõrreliste sugukonda sidrunheina perekonda kuuluv mitmeaastane kõrreline. 

## Kirjeldus
Lehed on kitsad, 90 cm kuni 2 m pikkused. Paljuneb risoomidega.

Sidrunhein on Kagu-Aasias kasvatatav kultuurtaim, millest toodetakse aroomiõli. Sidrunheina õli sisaldab 65–85% tsitraali ja kuni 20% mürtseeni.

## Kasutamine
### Kulinaarias
Sidrunheina maitse meenutab sidruni maitset. Sidrunhein on üks Tai köögi põhiainetest, tema lihakaid varsi on olnud müügil ka meie toidukauplustes. Värskeid noori lehti võib panna maitseks salatisse. Jämedad varred sobivad tükeldatult ühepajatoitu, vokiroogadesse ja kala juurde. Kastmetele-suppidele annavad need huvitava maitsenüansi. Noori lehti ja varsi võib lisada kompottidele ja jookidele.

Temast saab oivaliselt lõhnava ja mahedalt hapuka maitsega tee, mis on hea nii kuumalt kui ka külmalt. Aromaatseid varretükikesi tasub lisada ka musta, rohelise ja mõne muu taimetee sisse. Kuivatatud ürt säilitab aromaatsuse mitu aastat.

### Ravimtaimena
Lehtedest valmistatud tõmmisel on põletikuvastane toime, sellega saab ravida aknet ja vistrikke ning see toniseerib hästi nahka. Sidrunheinatee sisaldab tervislikke antioksüdante ja vähendab depressiivsust. 

## Viited

## Välislingid
Maksim Gruznov

**Maksim Gruznov** (sündinud 21. aprillil 1974 Narvas) on vene juurtega Eesti endine jalgpallur. Gruznov on Meistriliiga läbi aegade parim väravakütt. Suurema osa oma 304 väravast (seisuga 27.05.2013 ) on löönud Narva JK Transi eest.

5. detsembril 2014 määras Eesti Jalgpalli Liit Gruznovile eluaegse mängukeelu mängutulemustega manipuleerimise eest.

## Klubikarjäär

## Saavutused
### Individuaalsed
*  Meistriliiga
** Parim väravakütt 1993/94, 2001, 2006
** Narva Transi parim väravakütt 2001, 2005, 2006

## Viited

## Välislingid
*
Konstantin von Neurath

**Konstantin Hermann Karl von Neurath** (2. veebruar 1873 – 14. august 1956) oli Saksamaa diplomaat ja poliitik, vabahärra. 1. juunist 1932 kuni 4. veebruarini 1938 oli ta Saksamaa välisminister ning 1939–1943 Böömi- ja Määrimaa Riigiprotektoraadi riigiprotektor (*Reichsprotektor*).
1946. aastal mõisteti ta Nürnbergi protsessil 15 aastaks vangi. Vabastati ennetähtaegselt 1954. aastal novembris.

## Viited
CV 3/33

**CV 3/33** e. täisnimetusega **Carro Veloce 3/33** (Carro Veloce – kiirekäiguline tank, 3 – masina kaal ning 33 – masina kasutusele võtmise aasta) on Itaalias enne Teist maailmasõda toodetud tankett, mis oli CV 29 edasiarendus. 1938. aastal muudeti Itaalia tankettide tähistusi, uueks nimetuseks sai **L 3/33** (L – *Leggero* – kerge)

Kokku toodeti firmas Fiat-Ansaldo ligikaudu 1300 masinat, millest 1100 olid relvastatud ühe 6,5 mm kuulipildujaga ning ülejäänud 200 masinat kahe 8 mm kuulipildujaga. 

## Viited

## Välislingid
*CV 33 ja CV 35 lehel "wwiivehicles.com" *inglise keeles*
Eesti karikavõistlused jalgpallis

**Eesti karikavõistlused jalgpallis** (alates 2012. aastast kannab võistlus nime **Evald Tipneri karikavõistlused**) on Eesti klubijalgpalli peamine karikavõistlus. Karika võitja saab aastaks enda valdusse Evald Tipneri nimelise rändkarika, millele graveeritakse vastaval hooajal võitjaks tulnud meeskonna nimi, ja õiguse osaleda UEFA Euroopa Liigas. Valitsev karikavõitja on JK Narva Trans, kes võitis 2022/23 hooaja finaalis Tallinna FC Florat 2:1. 

## Formaat
Võistlustest võivad osa võtta kõik samal hooajal meistrivõistlustel ja rahvajalgpalli liigas mängivad võistkonnad. Võistlused toimuvad ühemängulises karikasüsteemis. Võistkonnad loositakse enne iga ringi juhuslikeks paarideks ning mäng toimub esimesena loositud võistkonna koduväljakul. Finaal toimub A. Le Coq Arenal. Karikavõistluste esimese ringi loosimine toimub eelmise turniiri finaalmängul.

## Karikas
1826. aastal Inglismaal valmistatud kullatud hõbedast karikas oli algselt hobuste hipodroomivõistluste auhind. Ärimees Saarepera annetas selle esimeste Eesti jalgpalli meistrivõistluste jaoks. 1927. aastal võitis sõjaeelse jalgpalli edukaim meeskond VS Tallinna Sport oma viienda meistritiitli ja omandas sellega karika. 10 aastat hiljem panid nad selle rändkarikana välja esimestel karikavõistlustel, kus nad selle ka ise võitsid. Ajakirjandus hindas Spordi võidu aluseks väravavaht Tipneri tegutsemist. Evald Tipneri auks nimetas Eesti Jalgpalli Liit 2012. aastal Eesti karika võitjale antava rändkarika temanimeliseks.

## Finaalid

## Võidud klubide kaupa

## Rekordid ja statistika
### Finaal
#### Meeskond
***Enim võite:** 10
**Tallinna FC Levadia (1999, 2000, 2004, 2005, 2007, 2010, 2012, 2014, 2018, 2021)

#### Individuaalne
***Enim võite:** 
***Enim osalusi:** 
***Enim väravaid (ühes finaalis):** 
***Enim väravaid (kõik finaalid):** 
***Enim finaalides skoorinud:**
***Noorim finalist:**
***Noorim värvajalööja finaalis:**
### Kogu turniir
#### Meeskond
***Suurim võit:** Tallinna FC Infonet 36:0 Virtsu Jalgpalliklubi (1/64 finaal, 13. juuni 2015)
#### Individuaalne
***Enim väravaid ühes mängus:** 13
**Alex Matthias Tamm (Nõmme Kalju FC 32:0 FC Mulgi, 1/32 finaal, 25. juuli 2021)

## Vaata ka
*Eesti jalgpalli superkarikas

## Viited
Georg von Polenz

**Georg von Polenz**, ka **Polentz** (umbes 1478 – 28. aprill 1550 Balga) oli Pomesaania ja Samlandi piiskop ning üks reformatsiooni läbiviijaid Preisimaal, hariduselt jurist.

Polenz pärines vanast Saksimaa aadliperekonnast ja sündis Gärtitzis Dresdeni lähedal. 1496–1498 õppis ta õigusteadust Leipzigi ülikoolis, seejärel Bolognas. Seejärel oli ta lühikest aega ka paavst Julius II erasekretär. Siis tõmbas teda aga sõjameheelu ning ta oli mõnda aega keiser Maximilian I teenistuses Itaalias. Seal tutvus ta 1509. aastal Albrecht von Hohenzollerniga, kellega ta peagi sai heaks sõbraks. Kui tollest sai Saksa ordu kõrgmeister, võttis ta Polenzi Preisimaale kaasa, kus too astus 1512. aastal Saksa ordu liikumeks, kelleks ta jäi kuni 1525. aastani. Esialgu oli ta Albrechti teenistuses kantsleri ja sekretärina, 1516. aastal nimetati aga Königsbergi linnusekomtuuriks (*Hauskomtur*). 1519. aastal kinnitati Polenz Samlandi piiskopiks ja aastatel 1521–1523 oli ta ka Pomesaania piiskopi kohusetäitjaks.

1522–1525, kui Albrecht oli Saksamaalt Poola-vastast abi otsimas, oli Polenz Preisimaa regendiks. Sel ajal tutvus ta protestantliku reformaatori Johann Briessmanniga, kes peagi ka tema uue usu pooldajate hulka võitis. 1523. aasta jõulude ajal alustas Polenz samuti salaja protestandiks hakanud Albrechti vaikival nõusolekul Preisimaal reformatsiooni, pidades mitu evangeelset jumalateenistust ja asudes luterlikku kirikukorraldust koostama. 1524. aasta 28. jaanuaril viis ta läbi luterliku kirikukorralduse Samlandi piiskopkonnas. Sama aasta sügisel kutsus paavst Clemens VII teda seetõttu enda ette vastust andma, kuid tänu Albrechti kaitsele õnnestus tal sinnaminekut vältida. Lisaks surus Polenz uut kirikukorraldust peale ka frantsiskaani munkadele, keda ta 1524. aastast taga kiusama asus. Sama aasta lihavõtete ajal toimus Königsbergis kloostrirüüstamine, mille järel mungad linnast lahkusid. Seejärel muutus see peagi täielikult evangeelseks linnaks.

Kui kõrgmeister Albrecht Preisimaa 1525. aastal sekulariseeris, sai Polenzist hertsogiriigi usuelu sisuline juht. Ta koostas ja viis läbi esimese evangeelse kirikukorralduse aastatel 1525–1529. Samaaegselt loobus ta täielikult igasugusest ilmalikust võimust ja andis piiskopkonna valdused üle hertsogile.

Polenzil olid seosed ka Liivimaaga, eriti sealse reformatsiooni kulminatsiooniajal, aastatel 1525–1530, mil ta toetas luterlikku Riia linna ja eriti selle sündikut Johann Lohmüllerit. Tema soosingul saadeti Riiga ka usu-uuendaja Briessmann.

Polenz abiellus kaks korda, 1525. ja 1527. aastal. 

## Kirjandus
**Die Bischöfe des Heiligen Römischen Reiches. 1448 bis 1648*. Toimetaja Erwin Gatz. Berliin, 1996. S. 546–547
*Carl Alfred von Hase: Georg von Polentz. In: Allgemeine Deutsche Biographie  (ADB). Band 26. Duncker & Humblot, Leipzig 1888, S. 382–385.
Kugelblitz

**Flakpanzer IV Kugelblitz** ("keravälk") oli Saksa õhutõrjetank. Erinevalt varasematest õhutõrjetankidest oli selle torn täiesti suletud ja pöörlev. *Kugelblitz* põhines keskmise tanki PzKpfw IV šassiil. 

## Välislingid

* Kugelblitz panzerworld.net
* Kugelblitz achtungpanzer.com
Flakpanzer 38(t)

**Flakpanzer 38(t)** (ametlikult *Flakpanzer 38(t) auf Selbstfahrlafette 38(t) Ausf M (*'SdKfz 140*')*) oli Saksa õhutõrjetank, mida kasutati Teises maailmasõjas.

## Välislingid
* Flakpanzer 38(t) pilt
Suure-Jaani kihelkond

**Suure-Jaani kihelkond** (lühend **SJn**; saksa keeles *Kirchspiel Groß-St. Johannis in Kreis Fellin*, *St. Johannis Kirchspiel im Fellinschen*) oli kihelkond Viljandimaal, Pärnu ja Viljandi kreisis Liivimaa kubermangus.

## Piirkonna ajalugu
Tõenäoliselt rajati Suure-Jaani kihelkond 13. sajandil Suure-Jaani muinaskihelkonna aladele.

13.–16. sajandil kuulus kihelkond Viljandi komtuurkonda. Kihelkonnakirikuks oli Suure-Jaani Evangelist Johannese kirik.

1865. aastal algas kihelkonnas talude päriseksostmine.

## Kihelkonnas asunud mõisad
*Aimla mõis (*Aimel*) – rüütlimõis
*Brinkenländeri mõis, Taevere mõisa kõrvalmõis
*Jaska mõis (*Jaskamois*) – rüütlimõis
*Lahmuse mõis (*Lachmes, Kleinhof*) – rüütlimõis
*Lõhavere mõis (*Lehova, Lehhowa*) – rüütlimõis
*Navesti mõis (*Nawwast*) – rüütlimõis
*Olustvere mõis (*Ollustfer*) – rüütlimõis
*Reegoldi mõis (*Weibstfer*) – riigimõis
*Suure-Jaani kirikumõis (*Pastorat Groß-St. Johannis*) – kirikumõis
*Sürgavere mõis (*Surgifer, Surjefer*) – rüütlimõis
*Taevere mõis (*Taifer, Taefer*) – riigimõis
*Vastemõisa mõis (*Wastemois*) – riigimõis
*Ängi mõis (*Enge*) – rüütlimõis

## Koolid
Suure-Jaani kihelkonna aladel tegutsesid 18.–20. sajandil veel järgmised koolid:

*Suure-Jaani kihelkonnakool (asutati 1825. aastal esimese omataolisena Liivimaal)
*Lahmuse külakool (esmamainimine 1777. aastal)
*Kase kool (asutati 1803. aastal Põhjaka külas Nõmme talus, suleti 1928. aastal)
*Rääka kool (asutati umbes 1825. aastal, suleti 1958. aastal)
*Lõhavere põhikool (asutati umbes 1800. aastal)
*Paala algkool (asutati 1830. aastatel)
*Ängi kool (asutati enne 1838. aastat, sulgemise aeg pole teada)
*Tääksi põhikool (asutatud 1875. aastal, tegutseb tänini)
*Kaansoo kool (asutati 1889. aastal, suleti 1970. aastal, taasavati 1992. aastal ja suleti 2000. aastal)

20. sajandi esimesed pooles loodi ka:
*Kildu kool (asutati 1909. aastal, suleti 2014. aastal)
*Suure-Jaani keskkool (asutatud 1920. aastal, tegutseb tänini)
*Lõhavere kool (asutati 1926. aastal tütarlaste täienduskoolina, suleti 1947. aastal)

Varem on Suures-Jaanis tegutsenud ka köstrikool.

## Suure-Jaani kihelkonna vallad
*Lahmuse-Ängi vald (1866–1897)
*Lõhavere vald (1866–1892)
*Navesti vald (1866–1899)
*Olustvere vald (1866–1917)
*Reegoldi vald (1866–1897)
*Sürgavere vald (1866–1917)
*Taevere vald (1866–1917)
*Vastemõisa vald (1866–1917)

## Viited

## Kirjandus
*
*
*
*
* (+ kaardid), lk 367–374
*Alfred Rästas. *[http://folklore.ee/radar/digi_pre.php?area=Suure-Jaani%20l%F5unaosa Ajalooline traditsioon Suure-Jaani kihelkonna lõunapoolsest osast 1926. a.]* Eesti Kirjandusmuuseum. 2007.
*Tony Bollmann. *[http://folklore.ee/radar/digi_pre.php?area=Suure-Jaani%20p%F5hjaosa Ajalooline traditsioon Suure-Jaani kihelkonna põhjapoolsest osast 1926. a.]* Eesti Kirjandusmuuseum. 2007.

## Välislingid
*Suure-Jaani kihelkond. Kirchspiel Groß-St. Johannis in Kreis Fellin Eesti mõisaportaalis
*Risti kabeliga seotud pärimus 18. sajandist tänapäevani
Uuskomplekssus

**Uuskomplekssus** (inglise keeles *New Complexity*) on nüüdismuusikas termin, mida kasutatakse alates 1980. aastatest Brian Ferneyhough, Michael Finnissy ja teiste inglise nüüdisheliloojate loomingu esteetika ja vormi määratlemisel. Nende heliloojate looming on kompleksne, mitmetasandline, sisaldades üheaegseid evolutsioonilisi protsesse paljudes muusikalistes parameetrites. Kuigi uuskompleksset muusikat kirjutavatel heliloojatel on loomingut põhiliselt akustilistele instrumentidele, ületavad nende partituurid oma detailsusega tihti tavapärase noodijoonestikule kirjutatud muusika piire. Nende heliloojate looming sisaldab suurel hulgal mikrotonaalsust, ameetrilist rütmikäsitsust ja ülipeeni tämbrivariatsioone, mida on üles märgitud ülima täpsusega. Sellise noodikirja tehniline ja intellektuaalne keerukus vahendab interpreedile selle muusika erilisi esteetilisi omadusi.

Ehkki pärit Inglismaalt, juurdus uuskomplekssus eelkõige Euroopa mandriosas. Nii Brian Ferneyhough kui ka Michael Finnissy said tuntuks 1970. aastatel, kui nende muusikat esitati Gaudeamuse festivalil. Uuskomplekssuse edasine areng on seotud eelkõige Darmstadti suvekursustega, kus Brian Ferneyhough oli aastatel 1982–1996 kompositsiooniprogrammi koordinaatoriks. Sel perioodil said Darmstadti Kranichsteini preemia heliloomingu eest "kompleksset" muusikat kirjutavad heliloojad Chris Dench, James Dillon, Richard Barrett, Klaus K. Hübler ja Roger Redgate. Nende heliloojate teoste ettekandeid saatis Darmstadtis tihti suur poleemika ja diskussioonid, mida võrreldi Teise maailmasõja järgsel ajal serialistlikku muusikat kirjutavate Darmstadti kooli heliloojate muusika üle peetud diskussioonidega. 1997. aastal tegi Claus-Steffen Mahnkopf ettepaneku nimetada uuskompleksset muusikat kirjutavaid heliloojaid teiseks Darmstadti koolkonnaks. 

Nüüdisajal kirjutavad uuskompleksset muusikat paljud euroopa, põhja-ameerika ja austraalia heliloojad. Paljud neist on olnud aastaid seotud Darmstadti kursustega ning nende muusikas leiab nii esteetilisel kui ka tehnilisel tasandil väga palju ja väga suuri erinevusi.    
  
## Kirjandus
*Richard Toop 1988: Four Facets of “The New Complexity”’, Contact, no.32 (1988), 4–50
*J. Bons, toim. 1990: Complexity (Amsterdam, 1990)
*J. Boros ja teised 1993: ‘Complexity Forum’, PNM, xxxi (1993), 6–85
*1995: ‘Aspects of Complexity in Recent British Music’, CMR, xiii/1 (1995)
*J. Boros and Richard Toop, toim. 1995: Brian Ferneyhough: Collected Writings (Amsterdam, 1995)
Karl Miil

**Karl Miil** (14. juuli (26. juuli ukj) 1897 Keava, Rapla kihelkond, Harjumaa – 29. oktoober 1933) oli Eesti sõjaväelane (kapten), Eesti Vabaduse Risti II liigi 3. järgu kavaler.

Karl Miil sündis lasterikkas peres (kokku 8 last).

Aastatel 1914–1916 töötas algkooliõpetajana, seejärel õppis Gattšina ja Vilno sõjakoolis.

Eesti sõjaväkke astus 1918. aastal ja teenis kuni 1920. aastani Rakveres asunud 5. jalaväepolgus. Osales Vabadussõjas, Paju lahingus sai haavata. Teenis veel ühe aasta 2. piiriküti pataljonis, kuni ta teenistusest vabastati.

Piirivalve teenistusse astus 1923. aastal. Ta oli üks esimesi piirivalvureid, kes võtsid merel kinni piiritust salakaubana vedavad laevad mitmekümne tuhande liitri piiritusega. Teenis Valga, Loksa ja (kõige kauem) Paldiski piirivalve rajooniülemana. Ta oli üks vanematest piirivalveohvitseridest.

Oli Paldiski Vabadusristi vendade osakonna asutaja ja esimees.

Karl Miil oli abielus, peres kasvas kaks tütart.

Miil haigestus gangreeni, mistõttu tuli jalg amputeerida. Vahetult pärast seda ta suri.

Karl Miil maeti Tallinna Kaitseväe kalmistule, matustel osales lisaks kohtu- ja siseminister Johan Müllerile palju kõrgemaid ohvitsere, samuti teisi kaitseväelasi ja piirivalvureid.

## Tunnustus
*Püha Anna ordeni 4. järk
*Püha Stanislavi ordeni 3. järk
*Vabadusristi II liigi 3. järk
*Eesti Vabadussõja mälestusmärk
*Läti Vabariigi 10. aastapäeva medal

## Viited

## Välislingid
*Pilt abikaasa ja vanema tütrega
*Pilt õdede, vendade ja vanematega. Karl on tagumises reas paremalt kolmas
Spordiliiga

**Spordiliiga** on sportmängude võistlusformaat, milles reeglina osalevad võistkonnad. Liigad võivad olla omavahel hierarhiliselt seotud -- ajaliselt piiratud hooaja lõppedes kerkivad parimad astme võrra kõrgemale ja nõrgemad langevad astme võrra madalamale. Selline liigasüsteem on tavapärane Euroopa ja Ladina-Ameerika klubijalgpallis, kuid seda rakendavad ka teised spordialad. Liiga edurivi selgub võitude või punktide alusel. Põhja-Ameerikas järgnevad põhihooajale väljalangemismängud.

## Vaata ka
*UEFA kõrgliigaklubide loend
Surnud 15. veebruaril

''Siin loetletakse 15. veebruaril surnud tuntud inimesi.
*1637 – Ferdinand II, Saksa-Rooma keiser ja Austria ertshertsog
*1690 – Joachim Baumgarten, Rootsi sõjaväelane 
*1781 – Gotthold Ephraim Lessing, saksa kirjanik ja filosoof
*1817 – Georg Philipp August von Roth, eesti ja soome keele lektor Tartu Ülikoolis
*1857 – Mihhail Glinka, vene helilooja
*1885 – Gregor von Helmersen, baltisaksa geoloog
*1891 – Karl Eduard von Liphart, Eesti kunstiteadlane ja -koguja 
*1893 – Fjodor von Lysander, baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane
*1897 – Dimitrie Ghica, Rumeenia poliitik
*1920 – Aleksander Aberg, eesti maadleja 
*1934 – Ai Xia, Hiina näitlejanna ja stsenarist
*1937 – Aleksander Dokelin, eesti arst
*1938 – Oskar Plaks, Eesti sõjaväelane 
*1939 – Kuzma Petrov-Vodkin, vene kunstnik ja kirjanik
* 1939 – Martin Taevere, riigikohtunik   
* 1939 – Voldemar Neoma, Piiritusmonopoli juhataja 
*1942 – Enn Kippel, eesti kirjanik
* 1942 – Marie Heiberg, eesti kirjanik
* 1942 – Artur Kiudorf, Eesti sõjaväelane ja põllumees
*1945 – Bernhard Abrams, Eesti sõjaväelane 
*1964 – Leopold Hansen, eesti näitleja ja kirjamees  
*1965 – Nat King Cole, ameerika džässmuusik
*1976 – Vassili Šulgin, Venemaa poliitik ja publitsist 
*1977 – Lūcija Garūta, läti pianist, helilooja ja muusikateadlane
*1981 – Karl Richter, saksa dirigent
*1984 – Viktor Oxford (Oksvort), eesti graafik, näitleja ja helilooja ("Jää vabaks, Eesti meri")
*1985 – Aino Ripus, eesti näitleja ja raadioteadustaja  
*1988 – Richard Feynman, USA füüsik  
*1992 – Hermann Axen, Saksa DV riigitegelane
*1993 – Eevi End, eesti kunstiajaloolane ja -kriitik  
*1994 – Abram Glikman, Eesti arst
*1995 – Sergio Bertoni, Itaalia jalgpallur
*1999 – Big L, Ameerika Ühendriikide räppar
* 1999 – Hugo Lepnurm, eesti organist, helilooja ja pedagoog
*2000 – Arnold Reitsakas, eesti küberneetik  
* 2000 – Gennadi Gerodnik, Eesti kirjanik, pedagoog ja koolijuht
*2001 – Arvi Moor, eesti ajakirjanik ja kirjanik  
*2002 – Endel Vunk, eesti näitleja  
*2003 – Malle Peedo, eesti nukunäitleja
*2004 – Hasse Ekman, Rootsi näitleja, stsenarist ja režissöör 
*2006 – Andrei Žukov, vene afrikanist
*2008 – Malle Normak, eesti sisearhitekt
* 2008 – Ernst Ehaveer, eesti korvpallur, korvpallitreener ja spordipedagoog
*2011 – Enelin Meiusi, eesti ettevõtja
*2013 – Todor Kolev, bulgaaria näitleja, laulja, koomik
*2014 – Herbert Blöcker, saksa ratsutaja 
*2016 – George Gaynes, soome päritolu USA näitleja
* 2016 – Jean Rabier, prantsuse filmioperaator
*2017 – Olaf Millert, eesti psühholoog USAs
*2020 – Jüri Ant, eesti ajaloolane
*2021 – Aarne Pruks, eesti keemik
*2022 – Asta Oraspõld, eesti geoloog, paleontoloog ja litoloog
*2023 – Paul Berg, Ameerika Ühendriikide biokeemik
* 2023 – Raquel Welch, Ameerika Ühendriikide näitleja, laulja ja modell
Martin Taevere

**Martin Taevere** (31. oktoober 1879 Olustvere, Viljandimaa – 15. veebruar 1939 Tallinn) oli Eesti riigikohtunik ja maalikunstnik.

Maalikunstiga puutus ta lähemalt kokku, kui õppis Riia vaimulikus seminaris. Taevere töötas "ikonopiissi" (pühakutemaali) klassis, kus maalis kaks aastat altaripilte. 1902. aastal võitis üks tema maastik Tartu Põllumeeste Seltsi näitusel auhinna. Aastatel 1906–1911 õppis Martin Taevere Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas ning uus kokkupuude kunstiga tekkis alles 1914. aastal, mil Taevere tutvus kunstnik Jaan Vahtraga, kellega koos maalis mõned etüüdid. 1916. aastal läks Taevere juurde Kasaritsasse suvitama Konrad Mägi ning Taevere hakkas tema innustusel kohtunikutöö kõrvalt taas maalima. Igal aastal oli üks-kaks tema maali esindatud ka näitustel. 

Martin Taeverele meeldis maalida Kasaritsa, Viljandimaa ja Virumaa ranniku maastikke.

Üliõpilasseltsi Raimla vilistlane. 

## Töö kohtunikuna
*1911–1917 Võru 2. ülemtalurahvakohtu esimees 
*1917 Tartu-Võru rahukogu 7. jaoskonna rahukohtunik
*Võru miilitsaülem ja Võrumaa komissar
*16. novembril 1918 Tartu-Võru rahukogu 1. jaoskonna rahukohtunik 
*30. mail 1919 Tartu-Võru rahukogu abiesimees 
*19. augustil 1919 Tartu-Võru rahukogu esimees 
*31. oktoobril 1919 Riigikohtu administratiivosakonna liige

## Viited

## Kirjandus
*"Riigikohtunik M. Taevere suri", Uus Eesti, 17. veebruar 1939, nr. 47, lk. 6.
Flensburgi valitsus

**Flensburgi valitsus**eks nimetatakse Saksa valitsust, mis tegutses Teise maailmasõja lõpus, pärast Adolf Hitleri surma, Flensburgis Põhja-Saksamaal.

Valitsuse nimetas ametisse Adolf Hitler oma poliitilise testamendiga 30. aprillil 1945 ja see jõustus samal päeval. Riigikantsleriks nimetatud Joseph Goebbels sooritas 1. mail enesetapu.

Valitsuse esimene koosolek toimus 5. mail 1945. Valitsus töötas Mürwiki merekoolis Flensburgis ja hoidis enda kontrolli all umbes 14 km2 suurust ala. 

Kuigi Winston Churchill nimetas pärast Saksamaa tingimusteta kapitulatsiooni peetud kõnes Karl Dönitzit Saksamaa riigipeaks, ei tunnustanud Flensburgi valitsust ametlikult ükski välisriik. Valitsuse liikmed arreteeriti 23. mail 1945.

* Karl Dönitz, riigipresident ja sõjaminister
* Joseph Goebbels, riigikantsler (suri 1. mail 1945)
* Lutz Graf Schwerin von Krosigk, valitsusjuhi kohusetäitja, välisminister ja rahandusminister
* Heinrich Himmler, siseminister (kuni 6. maini 1945)
* Alfred Rosenberg, riigiminister (kuni 6. maini 1945)
* Wilhelm Stuckart, kultusminister, alates 6. maist siseminister
* Albert Speer, tööstusminister
* Herbert Backe, toidu-, põllutöö- ja metsandusminister
* Franz Seldte, töö- ja sotsiaalminister
* Julius Dorpmüller, posti- ja teedeminister
Wilhelm Stuckart

**Wilhelm Stuckart** (16. november 1902 Wiesbaden – 15. november 1953 Hannover) oli Saksa jurist ja poliitik.

2. maist 1945 kuni 23. maini 1945 oli ta Saksamaa siseminister.

## Viited
Julius Dorpmüller

**Julius Heinrich Dorpmüller** (24. juuli 1869 Eberfeld – 5. juuli 1945 Malente) oli Saksa poliitik.

Ta oli aastatel 1937–1945 Saksamaa teedeminister. 1942. aastal külastas ta Eestit.

## Tunnustus
*1936 – Grashof-Denkmünze
Pantera (allveelaev)

**Pantera** (vene keeles *«Пантера»*; ehitatud 1913–1916 Tallinn) oli Venemaa Keisririigi Bars-tüüpi allveelaev. Ta kuulus Venemaa Keisririigi ja Nõukogude Venemaa Balti laevastiku koosseisu.

## Ehitus
Laeva hakati ehitama 11. oktoobril 1913 Tallinnas Noblessneri laevatehases, tegevteenistusse arvati laev 5. augustil 1916.

## Laeva andmed
Veeväljasurve – 650–780 tonni; pikkus – 67,97 meetrit; laius – 4,47 meetrit; sügavus veepealses olekus – 3,94 meetrit; diiselmootorite võimsus – 2 x 250 hj; elektrimootorite võimsus – 2 x 400 hj; kiirus vee peal – 11 sõlme; kiirus veealuses olekus – 8 sõlme; veepealses olekus sõiduvaru – 2500 meremiili, veealuses olekus – 30 meremiili; sukeldumissügavus – 100 meetrit; relvastus – 4 (*трубчатых*) ja 8 (*решетчатых торпедных аппаратов*).

## Lahingutegevus [[Esimene maailmasõda|Esimeses maailmasõjas]]
Pärast kasutuselevõttu 1916. aasta sügisel jõudis Pantera osaleda sõjategevuses ning uputada ühe ja vigastada kahte laeva.

Talvel 1916/1917 asus Pantera Tallinna tehases garantiiremondis, meeskond aga osales märtsis 1917 Tallinnas toimunud revolutsioonilistes üritustes. 

Kevadel 1917 tegutses Läänemerel, kus aktiivset sõjategevust polnud. Sügisel 1917 osales Pantera meeskond 1. Tallinna löögipataljonina (*первый ударный Ревельскiй батальонъ*) Petrogradis Oktoobripöördes ja Venemaa Ajutise Valitsuse kukutamises.

Allveelaev viibis kuni Saksa vägede pealetungini Tallinnas, kust lahkus koos teiste Venemaa laevadega 1918. aasta Balti laevastiku Jääretke käigus läbi Helsingi (vene tollases ametlikus keeles Helsingfors) Kroonlinna.

## Lahingutegevus [[Eesti Vabadussõda|Eesti Vabadussõjas]]
31. augustil 1919, Nõukogude Venemaa Balti laevastiku mereoperatsiooni käigus ründas Pantera torpeedoga Soome lahes viibivat Suurbritannia kuningliku laevastiku hävitajat Vittoria ning uputas tema.

Allveelaev viibis pärast rünnakut vee all 30 tundi ning tegi 75-miilise teekonna vee all Kroonlinna. Laeva komandöri Aleksandr Bahtini autasustati selle eest Punalipu ordeniga.

Aastatel 1933–1935 remonditi allveelaeva Kroonlinnas ning asendati diiselmootorid ja akumulaatorid uutega.

## Tegevus [[Teine maailmasõda|Teises maailmasõjas]]
Teise maailmasõja ajal oli Pantera kui vananenud tüüpi laev tagalateenistuses – allveelaevade akude laadijana. Pantera oli ainulaadne allveelaev, mis oli relvastuses ligi 40 aastat, aga pärast Teist maailmasõda lammutati vanarauaks. Peterburis Venemaa Sõjalaevastiku Keskmuuseumis säilitatakse "Pantera" mudelit ning ühte tema torpeedoaparaati, kahte torpeedot ja hüdrokompassi.

## Viited

## Välislingid
* КОНЕЦ «ВИТТОРИИ» http://mkmagazin.almanacwhf.ru/ships/pantera.htm
641

**641. aasta**

Sajandid: 6. sajand - **[[7. sajand]]** - 8. sajand

Aastakümned: 590. aastad 600. aastad 610. aastad 620. aastad 630. aastad - **[[640. aastad]]** - 650. aastad 660. aastad 670. aastad 680. aastad 690. aastad 

Aastad: 638 637 638 639 640 - 641 - 642 643 644 645 646

----

## Sündmused
*Johannes IV pidas jaanuaris 641 sinodi, milles ta mõistis hukka monoteletismi kui ketserluse.
*Kuningas Songtsan Gampo asutas Lhasa.
*11. veebruaril sai Bütsantsi keisriks Konstantinos III. 
*25. mail suri, ilmselt mürgitamise tagajärjel Bütsantsi keiser Konstantinos III. 
*9. novembril sai Bütsantsi keisriks Constans II. 

## Sündinud
*...

## Surnud
* 11. veebruar – Herakleios I, Bütsantsi keiser
*25. mai – Konstantinos III, Bütsantsi keiser 

## Viited
Atsetüülkoensüüm A

**Atsetüülkoensüüm A** ehk **atsetüül-CoA** on paljudes organismi biokeemilistes reaktsioonides (eriti ainevahetuses) osalev molekul. Atsetüül-CoA peamine ülesanne on süsinikuaatomite toomine atsetüül-grupina (CH3CO-) tsitraaditsüklisse, kus seda energia saamiseks oksüdeeritakse.

Atsetüül-CoA mängib olulist rolli ka rasvhapete ja kolesterooli sünteesis ning lõhustamises.

## Vaata ka
*Püruvaadi dekarboksüülimine
Sidrunhein

**Sidrunhein** (*Cymbopogon*) on mitmeaastaste taimede perekond kõrreliste sugukonnast. 

Sidrunheinad on jõulise kasvuga mitmeaastased kõrrelised, kelle looduslik levila on Aasia troopilistes ja subtroopilistes piirkondades: Indias, Malaisias, Sri Lankal, Tais jm. 

Kogu taimel on tugev sidruni maitse ja lõhn. Puhmik võib kasvada kuni 1,5 meetri kõrguseks. Lehed on alumises osas lihakad ja valged. Lehti kasutatakse salatite ja jookide maitsestamiseks.

## Liigid
Sidrunheina perekonda kuulub umbes 55 liiki.

Nende seas on:
**[[Cymbopogon ambiguus]]* 
**[[Cymbopogon bombycinus]]*
**Cymbopogon citratus* – harilik sidrunhein
**[[Cymbopogon citriodora]]*  
**Cymbopogon flexuosus* – malabari sidrunhein 
**Cymbopogon martinii* – Martini sidrunhein 
**Cymbopogon nardus* – lõhnav sidrunhein
**[[Cymbopogon obtectus]]* 
**[[Cymbopogon procerus]]* 
**[[Cymbopogon proximus]]* 
**[[Cymbopogon refractus]]* 
**[[Cymbopogon schoenanthus]]* 
**Cymbopogon winterianus* – jaava sidrunhein

## Viited
Taimõri poolsaar

**Taimõri poolsaar** (vene keeles Таймырский полуостров) on poolsaar Euraasia põhjaosas Venemaal. Ta paikneb Kara mere Jenissei lahe ja Laptevite mere Hatanga lahe vahel. Poolsaare põhjaosa on Tšeljuskini poolsaar, mille kõige põhjapoolsem osa on Tšeljuskini neem. 

Pinnamoe järgi saab seda jaotada kolmeks osaks: Põhja-Siberi madalikuks, edelast kirdesse kulgevaks Bõrranga mäestikuks kõrgusega kuni 1146 m (Lednikovaja mägi) ja Kara mere rannikul paiknevaks rannikumadalikuks.  

Taimõri poolsaare suurimad jõed on Pjassina, Ülem- ja Alam-Taimõra, Hatanga. Suuremad järved on Taimõri järv, Pjassino järv, Lama järv ja Melkoje järv.

Poolsaare rannajoon on üsna liigestatud. Seal on palju lahtesid: Middendorffi laht, Pjassina laht, Simsa laht, Taimõri laht, Tereza Klavenesi laht, Faddei laht, Marija Prontšištševa laht.

Poolsaare territoorium kuulub Krasnojarski krai Taimõri rajooni koosseisu. Poolsaare lääneosas asub Dickson.
Absoluutne vanus

**Absoluutne vanus** on ajaühikutes väljendatav kivistise, kivimi, mineraali, arheoloogilise leiu vms vanus.

Absoluutse vanuse sünonüümidena kasutatakse mõnikord ka termineid "radiomeetriline vanus" ja "isotoopvanus", kuid absoluutset vanust saab mõnikord määrata ka näiteks dendro- või varvokronoloogiat kasutades.

Absoluutset vanust mõõdetakse enamasti aastates. Tavaliselt on absoluutse vanuse määramine seotud arvestatava mõõtmisveaga, mistõttu esitatakse absoluutne vanus tavaliselt kujul vanus ± mõõtmisviga. Mõõtmisviga on reeglina seda suurem, mida vanema uurimisobjektiga on tegemist. Absoluutse vanuse määramiseks kasutatakse enamasti isotoopmeetodeid.

Termini kasutamise suhtes on teatav vastasseis, sest absoluutse vanuse aasta võib olla küllalt erinev tavalisest kalendriaastast. Mõnikord võivad näiteks ühe plutooni eri osadest võetud proovid anda sadade miljonite aastate võrra erineva absoluutse vanuse.  

## Vaata ka
*Absoluutne ajaarvamine
*Suhteline vanus
*BP

## Viited
Dekarboksüülimine

**Dekarboksüülimine** ehk **dekarboksüülumine** on keemiline reaktsioon, milles karboksüülrühma (-COOH) lõhustamisel eraldub CO2.

Tüüpiline biokeemiline reaktsioon, kus toimub dekarboksüülimine, on püruvaadi oksüdeerumine atsetüül-CoA-ks.

Enamasti vahendavad dekarboksüülimist ensüümid dekarboksülaasid.

## Vaata ka
*Oksüdatiivne dekarboksüülimine