open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Prode mõis

**Prode mõis** (läti keeles *Prodes muiža*, saksa keeles *Prohden*) on mõis Lätis Ilūkste piirkonnas Prode vallas Prodes. 

Prode mõis kuulus XVII sajandist kuni võõrandamiseni aastal 1920 Osten-Sackenite perekonnale. Aastail 1665–1667 lahkusid Vecsubate luterlastest asukad katoliiklasest mõisniku valdustest ja rajasid Prode mõisa maadele Jaunsubate asula, mis ühendati aastal 1894 Vecsubatega Subate asulaks, millest sai aastal 1917 Subate linn. Peahoone ehitati aastal 1820, kuid mõisakompleksist on nüüdseks alles vaid ait.
Šenkvice

**Šenkvice** (ungari keeles *Senkőc*) on omavalitsusüksus (vald) Slovakkia lääneosas Bratislava maakonnas Pezinoki ringkonnas. Umbes 4400 elanikuga asula paikneb Pezinokist idas ja Modrast lõunas, mõlema asulaga ühendab seda maantee. Samuti viib tee Šenkvicest Blatnésse, mis asub umbes 5 km kagus. Šenkvice on Slovakkia suurim omavalitsus, mis pole linn.

Valla keskmine kõrgus on 165 m, pindala 24,8 km².

## Ajalugu
Šenkvicest on leitud jälgi neoliitikumi ja pronksiaja asustusest, samuti elati seal Vana-Rooma ajal.

Esimene kirjalik teade külast pärineb Ungari kuninga Béla IV kirjast 1256. aastast. Peatselt põletati linn maha mongolite sissetungi ajal. Seejärel asusid piirkonda sisserändajad Saksamaalt ning 1390. aastast on teada asula nime esmamainimine: Samkawych. 1547. aastal tuli linna hulk horvaate, kes põgenesid Osmanite riigi eest. 1594. aastal saabus veelgi rohkem horvaate Hrvatska Kostajnicast, kes rajasid Šenkvice lähedale asula, mida hüüti Väike-Šenkviceks; hiljem on see liitunud Šenkvicega. 1682. aastal ehitati Püha Anna kiriku ümber kindlustused, kuhu elanikud Ottomanide rünnakute ajal varjusid.

Keskajal rajati külla esimene kirik, mis pärines ligikaudu 1350. aastast ning ehitati gooti stiilis. Kui see maha põles, ehitati 16. sajandi teisel poolel uus, mida hiljem laiendati ning mis 1666. aastal renoveeriti renessanss-stiilis mõningate barokkelementidega. Toonase kuju on kirik säilitanud tänini.

Pärast Osmanite riigi lahkumist hakkas küla kiduma. Isegi 1845. aastal avatud raudteeliin, mis ühendab Šenkvicet Pezinokiga, ei suutnud asulat elustada. Alles Tšehhoslovakkia loomise järel 1918. aastal hakkas küla tänu uute ettevõtete tulekule taas kasvama.

## Majandus ja infrastruktuur
Šenkvicet tuntakse eeskätt veinitootmiskeskusena. Küa suurim veinitootja on Karpatská Perla, mille veinid on pälvinud mitmeid auhindu. Samuti tegutseb külas pagaritöökoda Framipek, mis turustab oma toodangut Senecist Pezinokini, ja Novplasta plastitööstus.

Küla on täielikult varustatud gaasi, vee ja kanalisatsiooniga. Šenkvices on raudteejaam ning linnadega ühendavad seda bussiliinid. Asulas tegutsevad lasteaed ja kool, tuletõrje, tervisekeskus, raamatukogu ja muuseum.

## Kultuur ja meelelahutus
Šenkvices tegutseb noorte folkloorirühm Mladosť. Samuti on seal muuseum, mis hõlmab ühe ruumi kultuurikeskuses. Kultuurikeskuses toimuvad ka teatrietendused ja kontserdid, muuhulgas annab etendusi linna harrastusteater, mis 2006. aastal tähistas 100. aastapäeva.

Külal on oma jalgpallimeeskond, mis mängib Slovakkia liiga neljandas divisjonis, võimlejate ja maahokimeeskonnad. Tuntuim on siiski kohalik sisekrossirada.

## Rahvastik

31. detsembril 2004 elas Šenkvices 4327 inimest: 2131 meest ja 2196 naist. 98,2% neist olid slovakid, suurim vähemusrühm olid tšehhid. 86,9% elanikest olid roomakatoliiklased, 2,2% luterlased ja 8,8% ateistid. Küla 1199 majast olid püsivalt asustatud 1056. Asustustihedus oli 174 in/km².

## Viited

## Välislingid
* Šenkvice koduleht (slovaki keeles)
Paitji keel

**Paitji keel** (Paici, Ci, Paaci, Pati, Ponerihouen keel) kuulub Austroneesia keelkonda täpsemalt Melaneesia keelte hulka ning on üks Uus-Kaledoonia keeltest  

Paitji keelt räägitakse Uus-Kaledoonias, ida rannikul Poindimiest Ponerihoueni, lääne rannikul Kones, Poyas ja ka sisemaal. Paitji keel kasutab ladina tähestikku.
Jacques Pourouda tõlkis Uue Testamendi Paitji keelde, sellega läks aega 24 aastat.

## Arvsõnad Paitji keeles

Esimesel neljal numbril ei ole  lisatähendust edasi aga on numbrid seotud erinevate keha osadega :käed  (î), jalad (â) inimene (âboro), või terve keha. Number 5 tähendab näiteks üks kahest käest ja number 10 mõlemad käed.  Numbrid 6-9 moodustatakse nii, et liidetakse numbrile 5 sõnaga görö esimesed neli numbrit. See tähendab seda, et 5+1 = 6 caa kârâ î-jè(5) görö(+) caapwi(1)

## Vokaalid

Paitji keeles on 10 mittenasaalset häälikut ja 7 nasaalset vokaali. Paitji on üks vähestest Austroneesia keeltest, mis on tonaalne.

Paitji keeles on kasutusel 3 erinevat tooni. Kõrge, keskmine ja madal.kõrge [ ´], keskmine [ ¯] ja madal [ ` ] . Tavaliselt jäetakse madalad toonid märkimata. On olemas ka toonita häälikuid,  need on häälikud kus toon on arusaadav eelmisest häälikust.  
Sõna järg lauses: VOS - tegusõna, sihitis, alus 

## Konsonandid

 
.

*Helilised eelnasaalsed sulghäälikud  on foneetiline jada nasaalsetest ja tõkestavatest häälikutest mis käituvad fonoloogiliselt nagu üksikud konsonandid.

## Keelenäited

**ācēē** -jah, okei  

**pópáa**- vihm  

**kóó**-külm  

**pāɾāwē** – nahk  

**ɾʌ**- nemad  

**cá**-ahi  

**Bwëcu**- tere  

**Boyu** – Tere !  

**Bë pââ pë**- Kuhu sa lähed?  

**ru pi-tùra wë Pwâdé mâ Ûtê** -Pwâdé  ja  Ûtê räägivad üksteisega  

## Viited
Noorendik

**Noorendik** on mets, kus domineeriva rinde puude keskmine kõrgus on üle 1,3 m ja nende keskmine läbimõõt väiksem kui 6 cm.

## Vaata ka
*latimets
*valgustusraie

## Viited
Raamatupidamistalu

**Raamatupidamistalu** oli Eesti esimese vabariigi ajal talu, mille majandustegevus oli kirjas spetsiaalsetes raamatutes. 

Raamatupidamistalude majandusandmed anti põllumajanduslikule raamatupidamistalitusele, kes igal aastal avaldas 250–300 talu andmete põhjal kokkuvõtte statistikaraamatus "Eesti Põllumajandus".

Sõltuval raamatupidamistalu tulundusmaa suurusest eristati väike-, normaal-, täis- ja suurtalusid.

## Viited
Finiitfraas

**Finiitfraas** on tegusõna- ehk verbifraas, mille peasõna on tegusõna finiitne ehk pöördeline vorm. Tegusõnafraas koosneb tegusõna pöördelisest vormist ja selle ühest või mitmest laiendist:
:*Peeter ja Mia [*'mängivad** ''(tegusõnafraasi peasõna) ''lauamängu ''(tegusõna laiend on [[nimisõna]])'']''
:''Mari [**istutas** ''(tegusõnafraasi peasõna) ''[tomateid ja kurke] ''(tegusõna laiend on [[nimisõnafraas]])''].''

==Eesti keel==
Tegusõna pöördeline vorm võib olla [[lause]]s [[öeldis]] ja selles avalduvad [[kõneviis]]i-, [[isik (keeleteadus)|isiku]]-, [[arv (keeleteadus)|arvu]]- ja [[aeg (keeleteadus)|aja]]tähendus. Seega väljendab finiitfraas tegevust kindla kõneviisilise, isikulise, arvulise ja ajalise määratlusega.
* Finiitfraasist nagu ka [[infiniitfraas]]ist puudub lauseliige  [[alus (keeleteadus)|alus]], sest aluse ja öeldise vahel on [[predikatsiooniseos]]. Predikatsiooniseose tulemusel tekib lause, mitte [[fraas]].
* Finiitfraas tekib [[rektsioon]]iseose tulemusel, mis on tegusõna ja selle laiendi(te) vahel.
* Finiitfraas on [[endotsentriline fraas|endotsentriline]], s.t selle peasõna saab lauses kasutada ka ilma laiendita, nii et see täidab terve fraasiga samaväärset [[Lauseliige|süntaktilist funktsiooni]].

Vrd näiteks: 
:''Tiina [**küpsetab** kooki]''
:''Tiina **küpsetab**.''
Finiitfraasi sisse võivad kuuluda teist tüüpi fraasid: [[nimisõnafraas]], [[omadussõnafraas]], [[määrsõnafraas]], [[kaassõnafraas]], [[hulgasõnafraas]], näiteks
:nimisõnafraas finiitfraasi sees: ''Sandra [**ostis** [kollase **suvekleidi**]].''
:kaassõnafraas finiitfraasi sees: ''Koer [**haukus** [akna **all*']].*

## Viited
* Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1995. Eesti keele grammatika I. Morfoloogia, sõnamoodustus. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Eesti Keele Instituut.
* Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut.
Marcelo Birmajer

**Marcelo Birmajer** (sündinud 29. novembril 1966 Buenos Aireses) on juudi päritolu Argentina kirjanik.

Tema vanavanemad on Rumeenia, Poola, Leedu ja Süüria immigrandid. 

Ta on kirjutanud stsenaariumi režissöör Daniel Burmani filmile "El Abrazo partido".

Eesti keeles on temalt ilmunud 2013. aastal "Abielumeeste lood" (originaalis *Historias de hombres casados*, 1999), tõlkijad Eva Kolli ja Mariliin Vassenin, toimetanud Mai Tõnisoo; 2016. aastal ilmus talt eesti keeles "Nekroloogiklubi" (originaalis *El club de las necrológicas*, 2012), tõlkija Ehte Puhang.

## Bibliograafia (osaline)
### Romaanid
* Un crimen secundario, novela, con ilustraciones de Rafael Segura, Buenos Aires, Ediciones Colihue, 1992.
* Derrotado por un muerto, novela, con ilustraciones de Patricia Breccia, Buenos Aires, Ediciones Colihue, 1993.
* El alma al diablo, novela, Bogotá, Grupo Editorial Norma, 1995.
* Un veneno saludable, novela, con ilustraciones de Augusto Costanzo, Buenos Aires, Ediciones Colihue, 1995.
* El abogado del marciano, novela, Bogotá, Grupo Editorial Norma, 1997.
* El fuego más alto, novela, Bogotá, Grupo Editorial Norma, 1997.
* La segunda cabeza. Noticias extrañas I, novela. Bogotá, Grupo Editorial Norma, 1999.
* La máquina que nunca se apagaba. Noticias extrañas II, novela, Bogotá, Grupo Editorial Norma, 1999.
* Jugar a matar. Noticias extrañas III, novela, Bogotá, Grupo Editorial Norma, 1999.
* Tres mosqueteros, novela, Madrid, Editorial Debate, 2001.
* Nuevas historias de hombres casados, cuentos, Buenos Aires - Madrid, Editorial Alfaguara, 2002.
* Una vida más. Noticias extrañas III, novela, Bogotá, Grupo Editorial Norma, 2003.
* El siglo XX, novela, México D.F., Editorial Fondo de Cultura Económica, 2004.
* Tres hombres elegantes, novela, Buenos Aires, Emecé, 2006.
* Historia de una mujer, novela, Buenos Aires, Editorial Seix-Barral, 2007.
* La isla sin tesoro, novela, con ilustraciones de Alberto Pez, Buenos Aires, Editorial Alfaguara Juvenil, 2008.
* Juicio al Ratón Pérez, novela, con ilustraciones de Alberto Pez, Buenos Aires, Editorial Alfaguara Juvenil, 2009.
* La isla sin tesoro, novela, con ilustraciones de Chavetta Lepipe, Buenos Aires, Editorial Alfaguara Juvenil, 2010.
* El club de las necrológicas, novela, Buenos Aires, Editorial Sudamericana, 2012
* El túnel de los pájaros muertos Loqueleo, 2013.
* Las nieves del tiempo, 2014.
Kostivere Lasteaed

**Kostivere Lasteaed** on lasteaed ja lastehoid Kostivere alevikus Harjumaal. Lasteaia aadress on Aruküla tee 1.

Kokku on 8 rühma, neist 5 lasteaia rühma, 1 liitrühm ja 2 lastehoiu rühma.

## Ajalugu

Kostivere lasteaed avati 1951. aastal. 

1974. aastal ehitati Kostivere Lastepäevakodu, mis töötas ööpäevase lasteasutusena. Maja projekteeriti 140-kohalisena, avamise ajal alustas tööd 1 sõime- ja 1 aiarühm. 

Kostivere lasteaed renoveeriti aastatel 2003–2005 täielikult ning lasteaiast sai tänapäeva nõuetele vastav haridusasutus. Ümberehituse käigus kahekordistus saali pindala, köök sisustati nüüdisaegse tehnikaga ning majale tehti ka juurdeehitis, kus 2013. aasta sügiseni asus Kostivere Perearstikeskus.

Maja ümbritseb aiaga piiratud õueala, igal rühmal oma liivakast ning ühine suur 2006. aastal rajatud mänguväljak. Ümber maja on asfaldile joonistatud liikluse õpperada. 2013. aasta seisuga töötab 7 rühma (Põnnipesa, Vigurvändad, Vanderpõnnid, Päikesekiired, Pesamuna, Rõõmupesa ja Lepatriinud).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Tehnika Põllumajanduses

**Tehnika Põllumajanduses** oli aastast 1929 Tallinnas ilmunud lihtsakoeline põllumajandustehnikat kajastav ajakiri. Ajakiri ilmus neli korda aastas.

## Viited
Ristirahwa Pühhapäwa Leht

**Ristirahwa Pühhapäwa Leht** (kandnud ka nimesid: *Ristirahwa Pühapäewa Leht, Ristirahwa Pühapäewa-leht, Ristirahwa Pühapäewaleht*) oli aastatel 1875–1919 Tallinnas ilmunud kodurahu propageeriv luterlik ajaleht. Ajaleht ilmus korra nädalas.

Väljaandjateks: Woldemar Friedrich Kentmann (1833–1901), Wilhelm Kentmann (1861–1938), Konstantin Thomson (1865–1938)

Toimetajad: Woldemar Friedrich Kentmann (1833–1901), Wilhelm Kentmann (1861–1938), Konstantin Thomson (1865–1938) ja Anton Hermann Haller (1833–1905)

## Lisad

* Ristirahva pühhapäeva Lehhe lissa-leht (1877–1887)
* Ristirahwa Pühapäewa-lehe Sõnumitooja (1905–1907)
* Ida-Aasia sõjakaart 1904, nr. 8
* "Ristirahwa Pühapäewa lehe" Laste-raamat jõulu pühaks, (1902–1903)
* Laste-Raamat jõulu pühaks ..., (1904–1908)
* Laste-Raamat (1909–1913)

## Viited
Pilskalne mõis

**Pilskalne mõis** (läti keeles *Pilskalnes muiža*, ka *Šlosbergas muiža*, saksa keeles *Schloßberg*) on rüütlimõis Lätis Ilūkste piirkonnas Pilskalne vallas Pilskalnes. 

Pilskalne mõis kuulus kuni võõrandamiseni aastal 1920 Plater-Zyberkide perekonnale. Aastal 1625 rajasid nad sinna kabeli. Itaaliapärane renessansiajastu villat meenutav peahoone püstitati aastal 1870. Mõisakompleks ise oli eklektiline, kõrvalhoonete juures kasutati ka palju barokkmotiive. Esimene maailmasõda tõi mõisas kaasa suuri purustusi, sest seal peatunud rinde tõttu sattus see Venemaa kahurväe tule sihtmärgiks.  Säilinud on vaid mõisa väravad ja hoonete varemed.

Mõisa juurde kuulub 9 hektari suurune park, mis asub kahel pool tiikide ja kanalite süsteemi. Pargis asub praegu teemapark "Pilskalnes Siguldiņa".

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Alison Moore

**Alison Moore** (sündinud 1971 Manchesteris) on inglise kirjanik.

Ta sündis Manchesteris, kuid elab Leicestershires.

Tema 2012. aastal ilmunud debüütromaan "The Lighthouse" oli samal aastal Bookeri auhinna nominentide seas (oli niinimetatud lühikeses nimekirjas). Aastal 2013 ilmus sama romaan sarjas "Nüüdisromaan" eestikeelses tõlkes (tõlkija Urve Hanko), pealkirja "Majakas" all.

## Välislingid
* Alison Moore'i romaani tutvustus Raamatukoi kodulehel
Nereta

**Nereta** on küla (*lielciems*) Lätis Aizkraukle piirkonnas, Nereta valla halduskeskus. Asub Dienvidsusēja jõe kaldal.

Asulat on esmamainitud 1293. aastal (*Nirica*). XIV sajandil asutas Aizkraukle komtuur Leedu piiri äärde Nereta mõisa. 1570. aastal rajati Nereta kirik, aastail 1583–1592 asendati selle puidust hoone kivist ehitisega. 1596. aastal asutati Neretasse hertsog Gotthard Kettleri korraldusel ladinakeelne kool. 1672. aastal on asulat dokumentides juba alevina mainitud.

Suur Põhjasõda tõi kaasa Nereta languse. Sõjaga kaasas käinud katk laastas alevit rängalt. Neli aastat pärast epideemiat oli Neretas vaid kaks elanikku. Aastail 1950–1990 oli Nereta taas alev. Aastatel 2009–2021 jäi asula Nereta piirkonda, olles selle halduskeskuseks.

Neretas asub endise Nereta mõisa süda, asulas on kultuurimaja ja keskkool. Asulas on nii luterlik kui ka katoliiklik kirik. Dienvidsusēja jõel asub hüdroelektrijaam. 

2006. aastal oli seal 1282 elanikku. 2015. aastal oli külas 1128 elanikku ja 2022. aastal oli elanikke 987.

## Viited
Kaimo Andresson

**Kaimo Andresson** (30. august 1939 Halinga vald – 15. november 2013) oli eesti maadleja ja maadlustreener.

Ta lõpetas aastal 1958 Pärnu-Jaagupi Keskkooli ja aastal 1962 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Ta töötas aastatel 1962–2007 Tartus maadlustreenerina ning oli aastatel 1966–1969 Eesti Põllumajanduse Akadeemias kehalise kasvatuse kateedris õppejõud.

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Pilskalne

**Pilskalne** (ka *Šlosberga*) on küla (*vidējciems*) Lätis Augšdaugava piirkonnas, Pilskalne valla halduskeskus.

Asulas asuvad endise Pilskalne mõisa (saksa keeles *Schloßberg*) süda ja Ilūkste piirkonna turismi infokeskus. Aastatel 2003–2021 jäi küla Ilūkste piirkonda.
Tobi keel

**Tobi keel** on austroneesia hõimkonna Mikroneesia keelte harusse kuuluv keel. Seda kõneldakse Belau saareriigis Hatohobei ehk Tobi saarel ja saareriigi pealinna lähistel. Kokku on tobi keele kõnelejaid umbes 150, emakeelena kõnelejaid ainult 22 (1995. aasta seisuga). Tobi keel on väljasuremisohus.

Tobi keele ülesmärkimiseks kasutatakse ladina tähestikku.

## Numbrid

## Keele struktuur

Tobi keel on sünteetiline keel, selles kasutatakse vähe abisõnu. Vastav info edastatakse afiksite ehk liidete abil.

Sõnad jagunevad järgmistesse kategooriatesse: nimisõnad, tegusõnad, asesõnad ja sidesõnad. Eesti keelega sarnaselt järgneb lauses öeldis alusele.

Asesõnal "meie" on nii inklusiivne kui ka eksklusiivne variant. Sõna *hich *on inklusiivne ja *hei* on eksklusiivne.

##### Eituse väljendamine
Tobi keeles on eitust väljendav sõna *etei.* Sellele lisandub vastavalt kontekstile näiteks mitmust tähistav prefiks h-. 

*Ema ba <u>etei</u> fah yar fiteh.* – Tal on häbi, sest ta ei teinud oma tööd. 

*<u>Hetei</u> fein ba hehokom.* – Nad ei kakle, nad mängivad.  

## Keelenäited
*Samar moar ebahuh nga samar e chinger.* – Üks mees tantsis ja teine laulis. 

*Efirefir yang.* – Tuul puhub. (*yang* – tuul) 

*Erap ut riwerengie ihara. *– Sellel vihmahooajal on palju sadanud. (*riwerengirut* – hivmahooaeg)

## Huvitavat
Tobi keeles on kõigi kanuuosade kohta oma sõna.

Sõna *rai* (minu) kasutatakse ainult elusate objektide kohta. Nt. *Raifeifir* – minu tütar, *raimar* – minu (täiskasvanud) poeg, *rai hariweich* – minu laps.

Tobi ja sonsorelese keelt peetakse tihti samaks keeleks, kuigi tegelikult on neil olulised keelelised erinevused. Näiteks nad sarnanevad selle poolest, et mõlemal on heliline bilabiaalne nasaalne katkematu häälik, mis funktsioneerib kui foneem *m*. Nad erinevad aga selle poolest, et sonsorelese keeles on hammastevaheline frikatiivne häälik, mis funktsioneerib kui foneem *th*, mida tobi keeles pole. Seega näiteks sõna väga kirjutatakse sonsorelese keeles *thewa* ja tobi keeles *sewa*.
## Viited
Nereta mõis

**Nereta mõis** (*Neretas muiža*) on mõis Lätis Nereta piirkonnas Nereta vallas Neretas. Saksa keeles *Nerft*, *Narite*, *Narriten*.

Nereta mõis on Sēlija mõisatest üks vanemaid. XIV sajandil asutas Aizkraukle komtuur Leedu piiri äärde Nereta mõisa. 1563. aastani kuulus mõis Aizkraukle komtuuridele, seejärel aga Gotthard Kettlerile. Nereta oli riigimõis, mis sattus hiljem von Korffide, 1824. aastal aga omakorda Šuvalovite aadlisuguvõsa kätte. Mõis kuulus viimastele kuni võõrandamiseni 1920. aastal.

Nereta mõisa vana peahoone püstitati XVI sajandil, uus aga XVIII sajandi lõpus ja XIX sajandi alguses. Uus peahoone hävis 1960. aastal ja sellest on säilinud vaid varemed. Uue peahoone valmimisel võeti vana maja kasutusele majandushoonena ja see on säilinud. 

Aastail 1584–1593 ehitati mõisa maadele Nereta kirik. Mõisakompleksi juurde kuulusid veel näiteks pruulikoda, tõllakuur, kutsari maja, teenijate maja, ent need on nüüdseks varemetes. Säilinud on XVIII sajandi lõpus rajatud park.
## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Lielzalve mõis

**Lielzalve mõis** (*Lielzalves muiža*) on mõis Lätis Nereta piirkonnas Zalve vallas Zalves. Saksa keeles *Groß-Salwen*.

Lielzalve mõisa mainitakse esimest korda aastal 1607 kui *Knaweni* karjamõisa või Effernite mõisa. Effernid olidki mõisa esimesed omanikud. Aastal 1617 sai Zalvest iseseisev mõis. Aastast 1774 kuulus Zalve mõis Korffidele. Kui Venemaa keisririik Kuramaa hõivas, sai mõisa endale Platon Zubov. Pärast tema surma hakkas mõis kuuluma Šuvalovitele, jäädes nende valdusse kuni võõrandamiseni aastal 1920.

Mõisa kahekorruseline peahoone rajati XIX sajandil. Aastail 1968–1970 kohandati seda kooli vajaduste järgi. Šuvalovite valduses oleku ajal oli mõisa peahoone kujundatud edumeelselt, nii näiteks oli majas telefonside. Kool oli majas aastatel 1922–2009. Teise maailmasõja ajal asus majas Saksa sõjaväe hospital. Kõrvalhoonetest on säilinud maakividest ait või laut. Mõisa ümbritseb XIX sajandi algul rajatud park.

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Laine Pant

**Laine Silvere-Pant** (aastani 1935 **Laine Silbergleich**, seejärel abiellumiseni **Laine Silvere**; 10. september 1911 Valguta – 4. november 2013) oli Kanada eesti seltsitegelane, Tartu Ülikooli auliige.

Ta omandas keskhariduse Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlaste gümnaasiumis. Aastatel 1930–1935 õppis ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas. Sügisel 1930 astus ta Eesti Naisüliõpilaste Seltsi ja Akadeemilise Põllumajandusseltsi liikmeks. Ta on õppinud ka Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Aastatel 1935–1938 töötas ta ajakirja Agronoomia toimetuses. Aastal 1938 jätkas ta õpinguid Saksamaal toiduainete konserveerimise alal. Aastatel 1938–1940 töötas ta Kodumajanduskoja nõunikuna, 1941–1944 Jõgeval Uku veskite juhatajana.

Aastal 1944 siirdus ta Saksamaale, aastal 1944 Saksamaalt Kanadasse. Aastatel 1949–1977 töötas ta Torontos toiduainetööstuses (Campbell Soup'i firmas) kvaliteedikontrolli labori juhatajana.

## Isiklikku
Tema vanemad olid Ants ja Maria Silvere. Aastal 1936 abiellus ta Siegfried Pandiga.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
*Laine Pant — 95

## Viited
Lielmēmele mõis

**Lielmēmele mõis** (*Lielmēmeles muiža*) on mõis Lätis Nereta piirkonnas Mazzalve vallas Lielmēmeles. Saksa keeles *Groß-Memelhof*.

Lielmēmele mõisa omanikeks olid aastail 1515–1760 von der Roppid. Aastast 1860 kuni võõrandamiseni aastal 1920 kuulus mõis Schlippenbachide perele. Aastast 1930 asus mõisas Läti piirivalvurite väeosa. Teises maailmasõjas olid mõisa hooned kasutusel Saksa vägede staabi ja laatsaretina. Pärast sõda on mõisas olnud masina-traktorijaam, sotsiaalkeskus, pansionaat. 

Mõisa kahekorruseline peahoone rajati XIX sajandi teisel poolel. Hoonet liigendab kolmnurkne frontoon. Mõisakompleksi kuuluvad veel tall, teenijate maja, kelder, majandushoone. Ehitised on maakividest ja punastest tellistest.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Jaapani spits

**Jaapani spits** (jaapani keeles 日本スピッツ *Nihon supittsu*) on väikest kuni keskmist kasvu valgekarvaline koeratõug spitsi tõutüübist. Tõugu kasutatakse peamiselt lemmikloomana.

Tõug aretati 1920.–1930. aastatel Jaapanis teiste spitsitõugude ristamisel.

## Välislingid

* Jaapani spits
Zalve

**Zalve**  on küla (*vidējciems*) Lätis Aizkraukle piirkonnas, Zalve valla halduskeskus. Aastatel 2009–2021 jäi asula Nereta piirkonda.

Asulas asus aastani 2009 Lielzalve mõisa peahoonesse rajatud põhikool. Praegu asub Zalves postkontor. 

Zalve kalmistule on maetud Läti lastekirjanik, 1905. aasta revolutsioonis osalemise eest hukatud Jūlijs Dievkociņš.

Aastal 2015 oli külas 175 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 132.


Pilt:Zalves pagastnams.jpg|Zalve vallamaja


## Viited
Adzera keel

**Adzera keel** (inglise keeles *Adzera*, *Acira*) on Põhja-Uus-Guinea keelte hulka kuuluv keel.

## Keelesugulus
Adzera keel kuulub Austraalia, Malai-Polüneesia, kesk-ida-Malai-Polüneesia, Ida-Malai-Polüneesia, Okeaania, Lääne-Okeaania, Põhja-Uus-Guinea, Huoni lahe, Markhami keelte hulka. Keelt kõneletakse Ülem-Markhami orus, Morobe provintsis Paapua Uus-Guineas.  Keelt emakeelena kõnelejate arv on umbes 30 000 (aasta 2000 seisuga).

## Põhiarvsõnad
Adzera keeles on ainult kaks põhinumbrit, üks ja kaks (vastavalt bits ja iru?) ning arvutamine käib näppude ja varvaste lugemise abil. Ülejäänud põhiarvsõnad on kas nende kahe kombinatsioonid (näiteks number 3-iru? Da bits; 4-iru? Da iru?; 5-iru? Da iru? Da bits) või inimese käte-jalgade liitmine, näiteks üks jalg ja kaks kätt oleks 15. 

## Keele struktuur
### Foneetika

#### Vokaalid

Adzera keeles on kolm selgelt eristuvat täishäälikut: /i/; /a/; /u/ (vahel lisatakse nende hulka ka /o/).  

#### Konsonandid

Kaashäälikuid on adzera keeles 23. 

### Süntaks

Adzera keel kasutab ranget SVO (alus-öeldis-sihitis; ingl. *subject-verb-object*) sõnajärjetüpoloogiat, mis sarnaneb eesti keele omaga. 
 
## Keelenäide

Dzi biżażga’ Wari. Dzi ni fisa i nan dzi bużga’ Maramai’ mpada miż’a wa’ Riara. Da inaż gum Fraide sib da irut finiżgan ifa i sauda gan yafasan i gadan. Ifan da itsaża mpu maran mażan da irunt in iru’. Ifan da itsaża fugai mażan mpada mpui maran arigi wasa’-gan. Da inaż rużum tsira’, ipanu rużum tsira’ ifa fa wa’ da igiż’ gin da iważun. Iważun sib da ini apiż’a narun da iyab ifan ifari git. 

Minu nimi on Wari. Ma tahan rääkida teile loo oma äiast Maramaist, kes elas Riaras. Ta lõpetas enda reedesed tööd ja läks oma naisega toiduks kala otsima. Ta läks, nägi allikat ning liikus seda mööda. Ta läks ja nägi krokodilli istumas selle allika keskel. Krokodill kaevas väga sügava augu ja laskus ise auku ning ta oli tiine. Ta oli tiine ja ta tahtis oma mune muneda, seega ta tõusis üles ja tegi endale pesa.

## Kirjaviis
Kasutab ladina tähestikku.

## Huvitavat
Adzera keel nimetati 2001. aastal piirkonna ametlikuks keeleks ning Adzera valitsuse poolt spondeeritud algkoolides käib õppetöö just selles keeles. Lisaks on adzera keelde tõlgitud näiteks Uus Testament, neli evangeeliumi ja saadaval on ka adzera keele sõnastik. Seevastu puuduvad aga adzerakeelsed telesarjad, ajalehed ja raadioprogrammid. 

## Viited
Sulev

**Sulev** võib tähendada järgmist:
*Sulev (torpeedopaat), aastal 1916 valminud torpeedopaat
*Sulev (laev 1957), aastal 1957 valminud miinijahtija
*Sulev (laev 1972), aastal 1972 valminud luurelaev, mis oli hiljem kasutusel miinilaeva nimetusega
*Sulev (eesnimi)
Kamai

**Kamai** (valgevene keeles *Камаі*, leedu keeles *Kamojys*, poola keeles *Komaje*) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Viciebski oblastis Pastavy rajoonis, Kamai külanõukogu keskus. Asulas on 779 elanikku (2001).

Kamais tegutseb keskkool, asulas on lasteaed, kultuurimaja, postkontor, raamatukogu. Külastajaid teenindab võõrastemaja «Дружба». Asulas on puidutööstus.

Kamais asus juba VII sajandil enne Kristust linnus, mis oli pidevalt asustatud IV sajandini peale Kristuse sündi. Esimest korda mainitakse XVI sajandil, mil seal asus Pronskitele kuuluv mõis. Hiljem kuulus see Rudamina-Dusetiškistele, aga aastast 1722 kuni võõrandamiseni Sulistrovskitele.

Kamaist sai alev aastal 1550, aastail 1663–1665 ehitati sinna Kamai Püha Ristija Johannese katoliku kirik, mis on üks vanemaid algsel kujul säilinud kirikuid Valgevenes. Kamai asukad võtsid osa 1863.–1864. aasta ülestõusust. XIX sajandi lõpus tegutses Kamais katoliku kirik, alevis oli juutide kool, haigla, kõrts, veski, veinikelder. Kamais peeti seitse korda aastas laata. XX sajandi algul tegutses Kamai kiriku juures Valgevene luuletaja ja rahvusliku liikumise tegelane Kazimir Swajak.

Aastatel 1795–1917 oli Kamai Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu. 1940. aastal kaotas Kamai alevi staatuse.

## Pilte

Pilt:Камаі крыж.jpg|Kamai kivirist
Pilt:Касьцёл Сьвятога Яна Хрысьцiцеля, в. Камаі, foto 2 by futureal.jpg|Kamai kirik
Pilt:1995. Stamp of Belarus 0112.jpg|Kamai kirik postmargil
Pilt:Kamaji, vulica (21.03.2011).jpg|Kamai


## Välislingid
* Kamai YouTube'is
* Kamai Valgevene fotoentsüklopeedias
Kommunikatiivne keeleõpe

**Kommunikatiivne keeleõpe** on meetod, mis võeti maailmas laialdaselt kasutusele 1960. aastatel. Selle kasutamise peamiseks eesmärgiks on suhtluspädevuse saavutamine. Kommunikatiivse keeleõppe kaudu arendatakse võrdselt kõiki keele osaoskusi – nii lugemis-, kuulamis-, kirjutamis- kui ka kõnelemisoskust.

Kommunikatiivse keeleõppe metoodikas on väga tähtis kasutada niisuguseid materjale ja ülesandeid, millega õppijad puutuvad kokku igapäevaelus.

## Kommunikatiivse õppe tunnused
**Kommunikatiivse õppe viis põhijoont:**

1) peamine rõhuasetus on interaktiivsel õppimisel ja õpitava keele kasutamisel;

2) õpetuses kasutatakse autentseid tekste;

3) õppija tähelepanu juhitakse mitte ainult keelele, vaid ka õppimisele kui protsessile;

4) keeleõppe rikastamiseks kasutatakse õppija isiklikke kogemusi;

5) õpitut püütakse seostada keele kasutamisega ka väljaspool keeletundi.

## Vaata ka
*Kommunikatsioon
*Keeleõpe
*Metoodika

## Viited
VÕIMLA

**VÕIMLA** on Tartus tegutsev sportliku vabavõitluse (MMA) ja Brasiilia jiu-jitsuga (BJJ) tegelev spordiklubi.

### Ajalugu
Klubi loodi 2003. a ning kandis algselt nime Elustreening Eesti. Alates 2011. a tegutseb klubi VÕIMLA nime all. 

### VÕIMLA võitlejad
VÕIMLA on koduklubiks mitmetele Eesti parimatele vabavõitlejatele: Ott Tõnissaar, Jorgen Matsi, Lauri Ülenurm, Jüri Jõgiste. VÕIMLAs treenib ja õpetab Eesti esimene musta vöö omanik brasiilia jiu jitsus - Martin Aedma.

## Välislingid
* Koduleht
Ühtsus (Läti partei)

**Ühtsus** (läti keeles *Vienotība*) on Läti paremtsentristlik erakond. 

Erakond asutati valimisliiduna 6. märtsil 2010 ning muutus 6. augustil 2011 ühtseks parteiks.

Erakonna liider on Andris Piebalgs.

## Välislingid
*Koduleht
Anastomoos

**Anastomoos** (*anastomosis*) on  vere- või lümfisooni  ühendav soon või närve ühendav närviharu.

## Viited
Kopsud (kulinaaria)

**Kopsud** on toiduvalmistamisel kasutatavad loomakopsud. Toiduainena kasutatakse kopse nii kodumajapidamises kui ka lihatööstuses.

## Eeltöötlus
Koduses majapidamises kopsust toidu valmistamisel on soovitatav kopsust õhk väljutada (peksta näiteks tainarulliga). Seejärel eemaldatakse kopsukelme ning kops tükeldatakse. Tükeldamise käigus eemaldatakse hingetoru osa ning suuremad läbivad õhutorud.

## Valmistamine
Kopse kasutatakse mitmesuguste toitude valmistamiseks, nagu hautised, *[[pâte]]*'d, vorstid, aga ka eraldi toitudes nagu:  
**Fressure de Porc á l'anglaise*
**Civet de Mou de Porc* jpt.

## Kirjandus
*Alan Davidson, "The Oxford Companion to Food", Oxford University Press, lk 463, 1999, ISBN 0192115790
Jeji keel

**Jeji keel** (varasemad eestikeelsed nimetused *jeje keel*, *vajeje keel*, *jeje-guba keel*) on Namiibias ja Botswanas räägitav Benue-Kongo keelkonda bantu keelte R-rühma kuuluv keel. Seda kõneleb 24&nbsp;000 inimest, kellest UNESCO andmetel 20&nbsp;000 elab Botswanas. WOLP (World Oral Literature Project) järgi räägib jeji keelt aga 25&nbsp;200 inimest. Etniline populatsioon Botswanas on 47&nbsp;000. 

Jeji keelt on mõjutanud juu keel. Jeji keeles on teiste bantu keeltega võrreldes kõige rohkem imihäälikuid: hammashäälikud (dentaalid), hammasvallhäälikud (alveolaarid), kõvasuulaehäälikud (palataalid) ja külghäälikud (lateraalid). Jeji keelt räägitakse kahes Aafrika piirkonnas, suurim kõnelejate grupp elab Okavango delta lähedal, mis on Põhja-Botswanas ja tuntud Ngamilandina. Jeji keelt eelistavad tavakõnes vaid vanemad rääkijad, lastele õpetatakse seda mõnes üksikus külas. Samas oskavad jeji keeles kirjutada 15–29-aastastest elanikest 95%. Kirjutamisel kasutatakse ladina tähestikku.

### Imihäälikud
Tabel 1. Sommer & Voßen (1992) uuringute käigus leitud imihäälikud

Tabel 2. Fulop *et al.* (2002) uuringute käigus leitud imihäälikud

Tabel 3. Miller (2011) ühisuuringute käigus leitud imihäälikud

### Piirkond
Jeji keelt kõneldakse loode piirkonnas: Mauri Shorobest Mababeni, Sankoyo, Daunara, Nokaneng, Gumare, Sepopo, Ikoga, Shakawe ja Seronga. Samuti keskpiirkonnas: Lerihakane, Xumu, Rakopa, Motopi ja ka Namiibias.

### Tüpoloogia
Jeji keeles on neli prefiksit ja üks sufiks. Verbi afiksid märgivad isikuid, numbreid ja sugusid, nimisõna afiksid aga käänet. Jeji keel on atonaalne. Põhisõnajärg keeles on SVO ehk subjekt-verb-objekt. Aafrika keeltes kasutatakse väga palju konsonante. Paljud bantu keeled, sh jeji, on tuntud selle poolest, et konsonantide hulka on suurendatud, laenates imihäälikuid ja helisid, mida tavaliselt Khoisani rühmas ei kasutata. Täishäälikuid on jeji keeles 5-6. Silbisüsteem on mõõdukalt keeruline.

### Murded
Shirwanga keel pole väga lähedalt jeji keelega seotud, leksikaalseid sarnasusi on lujana keelega 47% ja herero keelega 30%. 

## Vaata ka
*Jejid

## Viited
Lielborne

**Lielborne** (ka **Grosborne**) on küla (*mazciems*) Lätis Augšdaugava piirkonnas Saliena vallas.

Külas asub endise Lielborne mõisa (*Groß-Born*) keskus. Aastatel 2009–2021 jäi asula Daugavpilsi piirkonda.

Pilt:Lielbornes muižas kungu māja 2000-10-15.jpg
Ungaliophis

***Ungaliophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Ungaliophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: 
* *[[Ungaliophis continentalis]]* Müller, 1880,
* *[[Ungaliophis panamensis]]* Schmidt, 1933.
## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Ungaliophis]] seisuga 20.11.2013.*
Berta keel

**Berta keelt** räägitakse põhiliselt Sudaanis ja Etioopias. Keel kuulub Niiluse-Sahara keelkonda.  Berta keel kasutab ladina kirja. See on mõjutanud mitmeid keeli ida pool, näiteks Jebeli keeli. Araabiakeelne nimi „Beni-Shangul“ tuleneb berta keele sõnast, mis tähendab eesti keeles 'kivi'.

Berta keelt räägib Etioopias umbes 190 000 ja Sudaanis umbes 22 000 inimest (2007. aasta seisuga). 

Berta keelt õpetatakse näiteks algkoolides, on olemas berta keele sõnaraamatud.

Berta keeles on kuus murret, nende hulgas dabuta, gebeto, mayu ja shuru.  

Berta keele sõnajärg on SVO (subjekt, verb, objekt), nagu ka eesti keeles. 

Berta keel on toonikeel.

## Asesõnad
Berta keele asesõnade tabel:
		

Erinevalt teistest Niiluse-Sahara keeltest puuduvad Berta keeles asesõnade eksklusiivsed ja inklusiivsed vormid ning duaal.  

## Põhiarvsõnad ühest kümneni berta keeles
# muungk'ú
# móolang
# múuthe
# menemu
# mé'kúushú
# mak'eera
# thabóolang
# thabóore
# thabáanámu
# mathuuma

## Viited
Bolgo keel

**Bolgo keel** on Nigeri-Kordofani hõimkonda kuuluv keel. Keele kood: bvo ISO 639-3  . Bolgo keelt kõneldakse Tšaadis, Kesk-Aafrikas  (riigikeeled prantsuse keel ja araabia keel) . Bolgo keel kuulub bua keelte hulka, mida kõneldakse Lõuna- ja Kesk-Tšaadis. Keelt kõneldakse Koya, Boli, Gagne ja Bedi külas. Keelt kõneldakse Guéra regioonis, Bahr Signaka alal, Melfi alamosas, Ida-Barainis ja Kirde-Melfis.

Suur osa bolgo keele kõnelejatest on islami usku. 
Kõnelejaid on umbes 1800 (1993 aasta andmete põhjal). Nüüdisajal kõneleb bolgo keelt ilmselt vähem inimesi, kuna teadaolevalt ei ole bolgo keeles ilmunud raamatuid. Samas on teada, et bolgo keel kuulub elusate keelte hulka.

Bolgo keel kasutab ladina kirjaviisi  

## Arvsõnad
# bara
# rete
# teri
# har
# tiso
# tipsi
# tigren
# orhor
# diar
# do

## Dialektid
Keelel on kaks väiksemat dialekti- Bolgo Kubar (Suur Bolgo) ja Bolgo Dugag (Väike Bolgo) 

## Keelenäited
Keelenäited bolgo keele kohta: 
in-nāṇ rīm nāṇ n'ini (anna mulle vett mina joon), "anna mulle vett juua”

ibéri koko ao léti (mees abiellus naine kaks), "mees abiellus kahe naisega"

## Lauseehitus
Tüüpiline sõnade järjekord lauses on subjekt-verb-objekt. Mitmust bolgo keeles otseselt ei eksisteeri, küll aga liide –gi sõna lõpus näitab, et räägitakse rohkem kui ühest asjast. 
Kui tahetakse näidata verbi eitust. Siis lisatakse ta lause lõppu.

## Viited
Drehu keel

**Drehu keel**, mille alternatiivsed nimed on Dehu, De’u, Lifou, Lifu, Qene keel, kuulub Austroneesia hõimkonda. Täpsemalt, drehu keel on üks Loyality saartel kõneldud keeli, mis kuuluvad Kaug-Okeaania keelkonda. Kaug-Okeaania keeled pärinevad Kesk-Ida-Okeaania keeltest ning need omakorda Ida Malai-Polüneesia keelkonnast. Viimane keelkond tekib Kesk-Ida Malai-Polüneesia keeltest, mis kuuluvad Malai-Polüneesia keelkonda ja see pärineb Austroneesia hõimkonnast. 2009. aasta andmel on umbes 13 000 kõnelejat, kelle emakeel on drehu keel. Lisaks nendele on 2500 kõnelejat, kes kasutavad drehu keelt teise keelena. Drehu keel on suuliselt põlvest põlve üle kandunud. Esmakordselt panid selle keele kirja inglise misjonärid 1840. aastatel. 1970. aastatel loodi uuenenud süsteem. Keeles on kasutusel 30 tähte: 7 vokaali ja 23 konsonanti. Drehu keeles kasutatakse ladina tähestikku.

## Foneetika
## Vokaalid

## Konsonandid

## Arvsõnad

## Asesõnad
**Ainsus**

Eni/ni : Mina, minu

Eö/ö : Sina

Nyipë/nyipëti : Sina(viisakas vorm, pöördumaks vana mehe poole)

Nyipo/nyipot(i) : Sina(viisakas vorm, pöördumaks vana naise poole)

Angeic(e) : Tema

Nyidrë/nyidrët(i) : Tema(viisakas vorm, pöördumaks vana mehe poole)

Nyidro/nyidrot(i) :Tema(viisakas vorm, pöördumaks vana naise poole)

Ej(e) : See 

**Duaalsus**

Eaho/ho : Meie kaks (mina ja tema)

Easho/sho (easo/so) : Meie kaks (mina ja sina)

Epon(i)/pon(i) : Teie kaks

Eahlo : Nemad kaks

Lue ej(e) : Nemad kaks, asjade või loomade kohta 

**Mitmus**

Eahun(i)/hun(i) : Meie (mina ja nemad)

Eashë/shë, easë/së : Meie (mina, sina ja nemad)

Epun(i)/pun(i) : Teie kõik

Angaatr(e) : Nemad kõik

Itre ej(e) : Nemad kõik (asjade või loomade kohta)

## Keelenäide
Thupene lai angatr a tro qa lei ngōne hnapet. 
Nad pidid saarelt konflikti tõttu lahkuma.

## Huvitavat drehu keele kohta
Drehu keel on laialdaselt levinud kirikukeel, selle tõestuseks on fakt, et Jehoova tunnistajate igakuine ajakiri Vahitorn ilmub ka drehu keeles (Ita Ne Thup). Kokku ilmub see ajakiri maailmas veidi rohkem kui 150 keeles.

## Viited
Lelepa keel

**Lelepa keel** on 
Austroneesia hõimkonda, Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda ja Põhja- ja Kesk-Vanuatu keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Vanuatus Lelepa saarel, Efate saare lääneosas, Mangaliliul ja Napkoas. 

## Keele struktuuri andmed
Lelepa keeles on neliteist konsonantfoneemi ja viis vokaalfoneemi. Labiaalne velaar (huultega moodustuv pehme suulae häälik) /kpw/ ja /ŋmw/ on koos artikuleeritud jada, mis koosneb järgmistest elementidest: velaarne osa esimesena, millele järgneb bilabiaalne (mõlema huule abil moodustatav) või nasaalne komponent, artikulatsioon lõpeb labiaalselt. Mõnikord jääb kiirkõnes velaarne komponent ära, kuid labiaalne on alati olemas.

##### Konsonantfoneemid

##### Vokaalfoneemid

Vokaalipikkus on fonoloogiline:

 faat ‘kivi’

 eelo ‘päike’

 mala ‘aeg’

Vokaalipikkuse sagedus on piiratud ja kiirkõnes on seda raske kuulda.

Rõhk ei ole lelepa keeles fonoloogiline.

##### Nimisõna
Suur osa nimisõnadest lelepa keeles algab kas *n-* või *na-*ga, need nimisõnad tähistavad kehaosi (*namata* ’silm’), inimese valmistatud esemeid (*nasum̃a* ’maja’, *nap̃rat* ’kanuu aer’), loomi, nagu kalad (*napel* ’sardiin’, *neik* ’kala’), isemõeldud mõisteid (*nalati* ’päev’, *natu* ’aasta’). See pole kindel kriteerium, kuid iseloomustab suurt osa nimisõnadest, nimisõnad algavad ka muude häälikutega. Lelepa keele *na-* tundub olevat üks osa sõnast, mitte artikkel sõna ees. Neid sõnu on vähe, mis tähendavad sama koos ja ilma artiklita *na-*. Tegusõna muutub nimisõnaks, kui tegusõnale lisada eesliide *na-* ja järelliidete *-n/-an/-en/-in/-un*.

##### Tegusõna
Tegusõna koosneb kindlasti kahest elemendist, subjekti asesõnast ja tegusõnatüvest, millele võib lisanduda veel morfeeme. Morfeemid on tegusõnatüve ees või taga. 

##### Ajavormid
Lelepa keeles puuduvad ajavormid. Läbi kõneviisi ja aspekti vastastikuse mõju saab kõnes aru, mis ajal sündmus on toimunud.

## Keele näited
*Douglas eto sum̃a to.* – Duglas on kodus. 

*Kuto plag nsfa? *– Mida sa otsid? 

*P̃ati to takai mou!* – Lõpeta tantsimine! 

*Epi naure kik skei eto mlatigk Tahiti. *– See on väike saar Tahiti lähedal. 

*Arptol, nina arpagk ntali.* – Nad olid näljased ja sellepärast ronisid nad pähklipuu otsa. 

*P̃atu konou memes kik.* – Anna mulle see väike nuga.

##### Arvsõnad
1. *Skei*

2. *Rua*

3. *Tolu*

4. *Vati*

6. *Latsa *

## Viited
Samarate

**Samarate** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis. Samarate sai linnaõigused presidendi 2009. aasta 2. veebruari dekreediga.

Cascina Costa fraktsioonis asub maailma ühe suurima helikopteri, Finmeccanica AgustaWestlandi grupi "peakorter".

221 meetri kõrgusel merepinnast asuva Samarate asustustihedus on  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Haldus
Samarate piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Busto Arsizio, Cardano al Campo, Ferno, Gallarate, Lonate Pozzolo, Magnago (MI), Somma Lombardo, Vanzaghello (MI).

Samarate halduspiires asuvad järgmised fraktsioonid: Cascina Costa, Cascina Elisa, San Macario, Verghera, Lottizzazione-Barlocco.

## Ajalugu
Arheoloogiliste väljakaevamiste käigus saadud leiud annavad tunnistust sellest, et piirkond oli asustatud hiljemalt rauaajast alates.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
* Ilmajaama andmed
Pseudaspis

***Pseudaspis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Pseudaspis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik: 
* *[[Pseudaspis cana]]* (Linnaeus, 1758).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pseudaspis cana]] seisuga 20.11.2013.*
Kunigami keel

**Kunigami keel** (Yanbarukutuba) on üks Okinawa keeltest, mida räägitakse põhiliselt Okinawa saare põhjaosas, kuid ka keskel. Nagu teised Okinawa keeled, kuulub ka kunigami keel Aasia areaali jaapani keelkonda, täpsemalt Ryūkyū keelte alla. Emakeelena rääkivate inimeste arv on 5000. 20−40-aastased räägivad kunigami keelt vaid kodus. Noorem generatsioon, alla 20-aastased, räägib vaid standardset jaapani keelt. Kunigami keelt tuntakse ka Nago dialekti nime all. Keel on väljasuremisohus.

## Keelest
Kuigi kunigami keel on jaapani keelega üsna sarnane, on neis siiski erinevusi. Kunigami fonoloogiasse kuulub suur hulk rõhuga konsonante, sealhulgas sulg- ning ninahäälikud. Keeles on foneemid /h/ ja /p/ eraldi. Näiteks on kunigami keeles /haʔkáí/, jaapani keeles /akárí/. Mõlema tähendus on 'lamp', 'lambivalgus' või 'valgus'. Erinevuseks on algusfoneem /h/ ja keskel olev rõhuga foneem /k/. Samuti puudub jaapani keelele omane /r/ enne /i/-d.

## Kiri
Kirjasüsteemina on kasutusel silpidena olevad hiragana ja katakana, mingil määral ka hiina hieroglüüfiline kanji.

## Keelenäited
* *niheedeebiru* − aitäh

* *ugamiyabura* − palun

* *hanaa* − lill

* *tida* − päike

* *nabaa* − seen

* *wataa* − kõht

* *yufaa* − põrand, platvorm

* *miimii/niinii* − suur / vanem vend

* *shibaa* − huuled

* *tuusen* − kaugel

* *meerabi* − tütar, noor naine, tüdruk

* *tabeeruu* − liblikas

* Ishikatchi − Ishigaki (nimi)

## Viited
Raphaël Varane

**Raphaël Xavier Varane** (sündinud 25. aprillil 1993 Lille'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa kõrgeima liiga Premier League'i klubis Manchester United ja Prantsusmaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaa klubis RC Lens, debüteerides Prantsusmaa kõrgliigas hooajal 2010–11.

Aastatel 2011–2021 mängis Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Real.

2021. aasta augustis siirdus ta Manchester Unitedi.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Prantsusmaa rahvuskoondises tegi ta 22. märtsil 2013 MM valikmängus Gruusia vastu.

Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 18. novembril 2014 sõprusmängus Rootsi vastu.

2018. aasta maailmameistrivõistluste veerandfinaalis lõi ta värava Uruguay vastu. Finaalis alistati Horvaatia ja tuldi teist korda maailmameistriks.

Ta on esindanud Prantsusmaad koondises ka 2014. aasta maailmameistrivõistlustel. 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustest jäi ta vigastuste tõttu eemale.

## Saavutused
;Madridi Real
* La Liga: 2011–12, 2016–17, 2019–20
* Copa del Rey: 2013–14
* Supercopa de España: 2012, 2017, 2019–29
* UEFA Meistrite Liiga: 2013–14, 2015–16, 2016–17, 2017–18
* Euroopa superkarikas: 2014, 2016, 2017
* Jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused: 2014, 2016, 2017, 2018

## Viited

## Välislingid
Buster Posey

**Gerald Dempsey Posey III** (sündinud 27. märtsil 1987 Leesburgis Georgias) on Ameerika Ühendriikide pesapallur, püüdja.

Ta mängib MLB liiga meeskonnas San Francisco Giants. Aastatel 2010, 2012 ja 2014 on klubiga tulnud World Seriesi võitjaks. Kuuel korral on ta valitud MLB tähtede mängule.

2017. aastal võitis ta USA pesapallikoondise koosseisus World Baseball Classicu turniiril kuldmedali.

## Välislingid

* Buster Posey baseball-reference.com lehel
* Buster Posey MLB kodulehel
Njandža keel

**Njandža keel** on Nigeri-Kordofani hõimkonda Bantu keelte hulka kuuluv keel.
 
Seda räägitakse peamiselt Ida-Aafrikas. See üks Ida-Aafrika levinumaid keeli, seda kõneleb umbes 8,6 miljonit inimest. Njandža keel on olnud *[[lingua franca]]* Malawis ja Sambias ning alates 1968. aastast olnud neis ka valitsev keel. Mosambiigis kõneldakse tševa murret. 

Njandža keel kasutab ladina kirja. 

Njandža keel on nominaalkeel.
## Sõnavara
### Arvsõnad
* 1 – *modzi*
* 2 – *wiri*
* 3 – *tatu*
* 4 – *nayi*
* 5 – *sanu*
* 6 – *sanu n'chimodzi*
* 7 – *sanu n'ziwiri*
* 8 – *sanu n'zitatu*
* 9 – *sanu n'zinayi*
* 10 – *khumi*

### Isikulised asesõnad
* *Ine* – mina
* *Iwe* – sina
* *Iye* – tema
* *Ife* – meie
* *Inu* – teie
* *Iwo* – nemad

### Määrsõnad
* Nditku *–* päriselt, tõesti
* Pang’ono *–* natuke
* Kwambiri *–* palju
* Manga *–* kiiresti
* Kaya *–* ei tea
* Pang’onopang’ono *–* natukese haaval

## Morfosüntaks
Tševa keeles on negatiiv märgitud eesliitega *si*, mis asub kaashääliku ees, näiteks:

* *Si-ndi-ona* – ma ei näe
* *S-u-ona* – sa ei näe

## Häälikusüsteem
Njandža kirjasüsteem põhineb ladina tähestikul. Sõnade hääldus aga sõltub vaatamata ühisele kirjasüsteemile peamiselt dialektist. 

**[[Täishäälik]]ud**						
A [a], E [e], I [i], O [ou], U [u] 

**Kaashäälikud ja [[konsonantühend]]id**
B [b], C, Ch [tš], D [d], Di [dzi], F [ph], G [g, ž], H [h], J [ž], K aspireerimata k], Kh [k], L [l], M [m], N [n], Ng [nk, ng]
Ny [ni,nj]
P [aspireerimata p]
Ph [p]
R palataliseeritud l]
S [ss]
Si [š]
T [aspireerimata t]
Th [t]
Tch [tš]
W [w]
Ŵ [f]
Z [z] 
## Keelenäited
*Moni!* – Tere!  *Muli bwanji?* *–* Kuidas sul läheb? *Dzina lanu ndani?/Dzina lanu ndi yani?* *–* Mis su nimi on? *Mwauka bwanji? / Mwadzuka bwanji?* *–* Tere hommikust! *Ndalama zingati room ya munthu m'modzi/anthu awiri?* *– *Kui palju maksab tuba ühele/kahele? *Chakudya chinali bwino* *–* See oli maitsev.  *Sindingakwanitse* *– *Ma ei saa seda endale lubada. *Sindiri kufuna –* Ma ei taha seda. 
## Viited


## Välislingid

* Nyanja phrasebook - Wikivoyage
Obinitsa tsässon

**Obinitsa tsässon** on tsässon Setumaal Setomaa vallas Obinitsa külas Obinitsa muuseumitarõ kõrval. 

## Üldandmed
Tsässon on paasapäeva tsässon, paasapäev on 19. august. Tsässon on ehitatud 2007. aastal, ehitaja on Ain Raal. Tsässonat kasutatakse paasapäeval, muul ajal avatakse turistidele setu kultuuri tutvustamiseks, sest see asub Obinitsa muuseumitarõ kõrval ja võti asub muuseumis.

## Ehituslikud andmed
Obinitsa tsässon on ehitatud männipalgist ja palgid on nii seest kui ka väljast tahumata. Hoonel on palkidest põhiosa ja postidele toetuv eeskoda. Tsässona välismõõdud ilma nurgapähikuteta on 347 x 560 cm, sellest pikkusest on eeskoda 130 cm. Eeskoda on ilma laeta ja väravata, piire on umbes 1 m kõrgune ja valmistatud püstistest servamata laudadest, mis on paigaldatud mõnesentimeetriste vahedega. Hoone otsaviil on ehitatud laudadest, mis on asetatud nn poola laudisena. Tsässon toetub maakividele. Hoone palkosa kõrgus on 194 cm ja kõrgus katuseharjani 383 cm. Katusel on kahekordne laastukate. Katuseharjal on lihtne ümarpuidust valmistatud kadakane rist. Hoonel puudub lagi ja põrand on valmistatud laiadest plankudest.

Hoone eesseinas on laiadest plankudest sissepoole avanev uks. Hoone on lukustatud suure tabalukuga. Aknad puuduvad, kuid lõunaküljel, keset seina on luugiga suletav pajaauk.

## Sisustus

Tsässona tagaseinas on lihtne ja kitsas ikoonilaud, mis on kaetud tumepunase kootud pühaserätiga. Ikoonilauale ja tagaseinale on paigutatud uuemaaegsed trükitud ikoonid. Seina keskel asuva ikooni kohale on riputatud maalitud pühaserätt. Tsässonas on ka üks puidust treitud küünlajalg ning analoi. Põrandal on mõningad traditsioonilised kootud põrandavaibad.

## Viited

## Kirjandus
*Jaanus Plaat, Arne Maasik. Obinitsa. Paasapäeva tsässon. - Õigeusu kirikud, kabelid ja kloostrid Eestis. Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn 2011. Lk 944–947
Härmä tsässon

**Härmä tsässon** on Härmä külas Setomaa vallas asuv Maa-Mihkli tsässon. 

## Üldandmed

Tsässon on ehitatud 300 aastat tagasi hävinud tsässona asemele Margus Timmo eestvedamisel ja ümbruskonna külade inimeste toetusel ning kaasabil.

## Viited