open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaapani usundid

Usundilises mõttes on Jaapan ainulaadne. Pole teist maad maailmas, kus esineks sellist usundite sümbioosi ja läbipõimumist. Sellel nähtusel on pikk ja keeruline ajalugu, peamine osa šintoismil ja budismil, see­juu­res budism oma mahajaana kohalikus variandis, mis käsitab Buddhat jumalusena (jumalustamine). Eri aegadel on mõju avaldanud ka tei­sed usundid: taoism, kristlus (rooma-katoliiklik variant *[[kirishitan]]*) ja konfutsianismi filosoofia. Praegu on kõik koos, lisaks pal­ju uususundeid. Enamus jaapanlasi on nii šintoistid kui budistid. Piltlikult: jaapanlane sünnib šinto­is­tina ja sureb budistina. Jaapani algupärane usund on *[[shintō]]*, mis on looduslik-animistlik. Teadlased pole üksmeelel, kas alg­selt oli *shintō* looduse või ka esivanemate kultus, mis võis hiljem lisanduda. Mõned on avaldanud kahtlust, kas *shintō* on üldse usund, sest:

*ajaloolised lätted on ebamäärased
*puudub eetiliste normide ja doktriinide fikseeritud süsteem
*pole ametlikult tunnustatud pühakirja

Arvatakse, et *shintō*d tuleb käsitleda kui välismaiste uskumuste, traditsioonilise mõttelaadi ja iga­päevaste tavade kogumit. *Shintō* on tunnustatud usund, teoreetilises plaanis subjektilt kogukondlik, jumalate arvuku­selt polüteistlik ning jumala ja inimese suhete kohalt teoantropoidne. *Shintō*d nimetatakse puhtaks või va­ra­­jaseks *shintō*ks kuni budismi sissetungini.

Varajase *shintō* perioodil polnud kindlaks määratud avalikku teenistust, kiriklikku organisatsiooni, mida on püütud luua 10. ja 19. sajandil, kuid need katsed lõppesid ebaõnnestunult.

Regionaalsega paralleelselt ek­sis­teeris kogukondlik *[[kami]]*, igal *uji*l oma kami. 3.-4. sajandil hakati püstitama neile templeid. Peale kait­se­­jumalate austati maastiku või loodusega seotud jumalusi, näiteks tuule või mäe jumalusi. 
*Shintō* jumalused on säilinud tänini, arvatakse olevat umbes 8 miljonit kamit. Rii­gi­võimu suurenedes kerkis esile mahajaana budism, samal ajal jõudsid Jaapanisse uued õpetused: 5. sajandil konfutsianism ja 6. sajandil taoism, mille levik oli tagasihoidlik. Konfutsianismil on suur roll šin­toistliku eetika kujunemisel. Kamid kujunesid üld­­tunnustatud jumalateks, *shintō* templid said riiklikke annetusi – tava, mis püsis 13. sajandini. Siis taastati see Meiji reformide ajastul ja püsis kuni teise maailmasõja lõpuni. Konfutsianism aitas Jaapanis kinnistada keis­rikultust. Selle tulek Jaapanisse ei tekitanud šintoismile erilisi probleeme, kuid konfutsianismi kaudu hak­kas Jaapanis levima Hiina kultuur – Jaapani kontaktid Hiinaga meie ajaarvamise algul, Korea kau­du Hiina mõjude jõudmine Jaapanisse. Immigrandid jäid sageli Jaapanisse elama, said oma ühiskondliku positsiooni – neid nimetati kodakondsuse saanuteks. 5. sajandi lõpul nimetas keiser Ōjin konfutsiaanlikud õpetlased Ko­reast oma laste õpetajateks.
Puka

**Puka** on Valgamaal Otepää vallas asuv alevik.

Sisseütlev kääne nimest Puka on Pukasse või Pukka.

Enne 2017. aasta haldusreformi oli Puka omanimelise valla keskus.

Pukale lähimad külad olid kirdes Komsi, kagus Kibena, edelas Ruuna ja loodes Kolli.

Alevikus on raudteejaam, raamatukogu, rahvamaja, põhikool, kauplus, apteek, kohvik ning alevi lähedal vabakogudus ja kalmistu.

Puka on saanud nime Puka mõisa järgi, mis kuulus Sangaste valda ja tänapäeval jääb Plika külla.

Selle mõisa omanik oli 16. sajandil Thomas Bock. Saksa keeles tähendab *Bock* või *Buck* sikku või sokku. Selline varieerumine on andnud nii saksa kui eesti keelde nimevariante, kus teine täht on o või u. Lõpuks kinnistus saksa keelde o-ga variant *Bockenhof*, eesti keelde u-ga variant Puka. Mõlemad nimed tulevad mõisniku perenimest.

Puka alevik hakkas tekkima alles 19. sajandi teisel poolel raudteejaama ümber.

Pukas sündis arhitekt Georg Hellat (1870–1943).

Puka kalmistule on maetud kirjanik Alide Ertel, kes elu lõpul elas õe juures Arulas Alajärve talus ja 1950. aastast sama talu piirimail Päästjärve lähistel Mõtsatares.

1. mail 1897 sõitis Pukast 3 km põhja pool sõjaväerong rööbastelt maha. Hukkus 58 inimest ja 44 sai raskelt vigastada.

Pukas on filmitud osa filmi "Sügis" stseene.

## Pilte

Puka raudteejaama peahoone.jpg|Jaamahoone
Elamu Pukas Kesk 6.jpg|Elamu Kesk tn 6
Apteek-elamu Pukas Kesk 8.jpg|Apteek-elamu Kesk tn 8
Puka keskuse veehoidla (Puka oja).jpg|Puka keskuse veehoidla


## Vaata ka

*Puka mõis

## Viited
Pedeli jõgi

**Pedeli jõgi** on jõgi, mille lähe ja suue asuvad Eestis Valgamaal, aga jõe keskjooks on Läti territooriumil (läti keeles *Pedele*). Jõgi läbib ka Valka ja Valga linnu edela-kirde suunas ning on seal muudetud mitmeks paisjärveks koos ümbritseva puhkealaga.

Pedeli jõe lähe asub Kadastiku järves ja ta suubub Väikesesse Emajõkke. Jõe pikkus on 31 km, millest 15 km Eestis ja valgala on 229 km&sup2;, millest 151 km&sup2; on Eestis.

Tähtsamad lisajõed Eestis on Riisupi oja, Rautina oja ja Männiku oja.


File:Pedeli river before Valka.jpg|Pedeli Lätis Veskijärve ja Valka vahel
File:Pedele pie Valkas.jpg|Pedeli Lätis Valka juures
File:Pedeli river in Valka open-air stage.jpg|Pedeli Lätis Valka laululava ja pealtvaatajate tribüüni vahelt läbi voolamas
File:Pedeli Paju mõisa kohal.jpg|Pedeli Eestis Paju mõisa kohal
File:Üleujutus Pedeli alamjooksul.jpg|Üleujutus Pedeli alamjooksul


## Välislingid

* 
*
Kargaja jõgi

**Kargaja jõgi** (ka *Kargova oja*, *Kargoja* ja alamjooksul *Lagina jõgi*) on jõgi Eestis Tartumaal, Koosa jõe vasakpoolne lisajõgi.

Kargaja jõgi saab alguse Koosa külast 6,5 km loode pool ja suubub Koosa jõkke 3 km kaugusel suudmest. Jõe pikkus on 34,6 km ja valgla pindala 192,8 km².

Jõgi kuulub Emajõe vesikonda, selle ülemjooks asub Kagu-Eesti lavamaal ning kesk- ja alamjooks Peipsi nõos.

Lisajõed on paremalt Koosa oja ja vasakult Väänastu oja.

Jõgi voolab valdavalt läbi metsade ja soo. Varem on jõge kasutatud palgiparvetuseks.

Jõe ülem- ja keskjooks on tüübilt kalavaene haugijõgi.

## Vaata ka
* Kargaja küla

## Viited

## Välislingid
*
Orajõgi

**Orajõgi** (ka *Põlgaste jõgi*, *Põlva jõgi*) on jõgi Lõuna-Eestis, Ahja jõe parempoolne lisajõgi.

Orajõe lähe on Võrumaal Mustja külas. Pärast lähte osa voolab jõgi Põlvamaal ja suubub Ahja jõkke 43,9 km suudmest. Jõe pikkus on 45,8 km ja valgla pindala 181,1 km².

Himmaste juures, enne suubumist Ahja jõkke, leidub Taevaskoja omadega sarnaseid paljandeid.

## Vaata ka
* Orajõe ürgorg

## Viited
Kumbhāṇḍa

***Kumbhāṇḍa*** (sanskriti *kumbhāṇḍa*, paali *kumbhaṇḍa*) on budistlikus mütoloogias kääbuskasvu koletis. *Kumbhāṇḍa*del on pudelkõrvitsakujuline keha, suur punnis kõht ja nii suured munandid, et nad võivad neid kasutada istmena ning saavad liikuda üksnes neid ise üleval hoides.

Sõna *kumbhāṇḍa* võib tuleneda murdesõnast, mis tähistab pudelkõrvitsat. Samas võib see pärineda ka sõnast *aṇḍa* "muna", tähendades liitsõnana "pottmuna" (kuna neil on potisuurused munad).

Kohati arvatakse *kumbhāṇḍa*d jakšade hulka. *Kumbhāṇḍa*sid loetakse madalama astme jumalateks. Nad kuuluvad *[[cāturmahārājikakāyika]]* jumaluste klassi ja alluvad lõuna ilmakaare valitsejale Virūdhakale. Üks *kumbhāṇḍa*de pealikest on Kumbhīra.
Peraküla

**Peraküla** on:

***[[Peraküla (Mulgi)|Peraküla]]**, endine küla Mulgi vallas Viljandi maakonnas
***Peraküla**, nüüd **[[Lilli (Mulgi)|Lilli]]**, on küla Mulgi vallas Viljandi maakonnas
***[[Peraküla (Võru)|Peraküla]]**, küla Võru vallas Võru maakonnas
***[[Peraküla (Lääne-Nigula)|Peraküla]]**, küla Lääne-Nigula vallas Lääne maakonnas

## Vaata ka
*Peraküla soo
*Päraküla
Piilsi jõgi

**Piilsi jõgi** on jõgi Ida-Virumaal Mustvee vallas.

Piilsi jõgi saab alguse Laekannu külas ja suubub Kalmakülas Peipsi järve.

Jõe pikkus on 23,5 km, valgala 104 km².

Piilsi jõe teised nimed on *Ranna-Piilsi*, *Kalma jõgi* ja *Süvaoja jõgi*.

## Välislingid
*
Andrew Fletcher

**Andrew John Leonard Fletcher** (8. juuli 1961 Nottingham, Inglismaa – 26. mai 2022) oli Depeche Mode'i klahvpillimängija. 

Talle kuulus ka plaadifirma Toast Hawaii.

Tema muusikaline panus bändi loomingusse oli väike ning ta oli tuntud rohkem ansambli eestkõnelejana.

## Viited
Naaga

**Naaga** **(नाग)** on hinduistlike ja budistlike uskumuste kohaselt väga suur mao (ussi) kujuline pooljumal, kes valvab eelkõige väärtusi ja aardeid, nii materiaalseid kui vaimseid. Budistlikus mütoloogias kaitsevad naagad sageli budistlikke tekste. Nende kuningad esinevad sageli Buddha Gautama sündi kujutavatel piltidel. Nad kontrollivad vihmasid, jõgesid, järvi ja ka meresid. Ka kasutatakse sõna ("*nāg*") Indias madude kohta kuningkobra ja india kobra puhul. Samuti on sõna (*Nāga*) kasutusel inimhõimude hüüdnimena. Hinduismis on *naagad* allikate, ojade, veekogude valitsejad ja nad elutsevad neis.Vedades on *naagade* valitsejaks ka Varuna kes on tormi ja tuulte jumal.

*Naagad* asetsevad jumalustena ''Pātāla''s mis asub Meru mäe jalamil ja on seitsmes all-ilm. Nad on kõik *[[Kashyapa]]* ja *[[Kadru]]* järeltulijad. Enam kuulsmaid ja tuntumaid *naagasid* on Hinduismis *[[Manasa]]*, *[[Shesha]]* või *[[Sesa]]* ja *[[Vasuki]]*. *Naagade* valduses on ka igavese elu eliksiir. Legend räägib, et kui jumalused omavahel jagasid laiali igavese elu eliksiiri, kargasid *naagad* ahnelt kutsumata ligi ja rabasid jumaliku joogi peekri enda kätte, kuid taeva asukad rebisid uss-jumalustelt hinnalise aarde tagasi. Võitluse käigus kukkusid elueliksiiri tilgad maale rohu sisse. Naagad asusid aplalt lakkuma ja ahnitsema endasse jumalustele ette nähtud taevaliku jooki. Kuid suures ahnuses limpsisid terava rohuga kaetud maad nii tugevalt, et nende keeled muutusid kaheharuliseks. Seepärast on kõikide *naagade* – madude keel kaheharuline.

Kuid mütoloogias on ka selliseid *naagasid*, kes elutsevad kuival maal. Nad võivad võtta inimeste kuju ning astuda armusuhetesse inimestega. Nad on sageli raevukad, kuid seda vaid juhul kui inimesed käituvad nende suhtes alatult ja hoolimatult. Arvatakse, et nende pilk võib tappa ning *naagade* hingus on mürgine. Naissoost *naagade* esindajaid, kes tavaliselt pidid kõik olema imeilusad ja võluvad, sarmikad, lausa printsessilikud, kutsutakse (*nāgī*) *naagi*.*Naagid* on väga osavad armukunstides ja seksuaalmaagia valdkonnas. Budismi suhtuvad *naagad* soosivalt, samuti budistidesse. Ka Buddha Gautama olevat enne budaks saamist mitmeid kordi *naagana* sündinud. ***[[Nāgārdžuna]]*** sai enda tarkuse *naagade* käest.*Naagasid* on nii hinduismis kui budismis seostatud eelkõige aarete, kalliskivide ja tarkusega.
Nad on täpsemalt öeldes nende aarete ja tarkuse valvurid. Naagade üle valitseb nende kuningas Naaga-radza, kelle tütar on abielus põhjapoolse ilmakaare kaitsja ***[[Vaišravana]]ga***. Budismis seostatakse *naagadega* ka draakoneid. Tiibetis oli draakon see, kes valvab jõgedes, ojades ja järvedes, samuti Hiinas. Budismis *naagade* põhivaenlane ja hävitaja on ***[[Garuda]]***.Garuda on suur kotkakujuline lind, kes toitub *naagadest*. *Naagad* teenivad kõik taevast lääne ilmakaare valitsejat Virūpāksat. *Naagadel* on omaette missioon Meru mäel, nimelt kaitsta deevasid (jumalusi), kes asuvad ***[[Trāyastriṃśa]]-s*** *[[asura]]de*, rünnakute eest. Kuulus *naagadest* on ka ***[[Mucalinda]]***, kes oli Buddha isiklik kaitsja.

## Välislingid
*Sissekanne Encyclopaedia Britannicass
Alan Wilder

**Alan Charles Wilder** (sündinud 1. juunil 1959 Londonis Inglismaal) on inglise muusik, Depeche Mode'i liige aastatel 1982–1995. Ta on ka muusikaprojekti Recoil algataja. 

## Depeche Mode'is

Depeche Mode'l tekkis pärast Vince Clarke'i lahkumist vajadus uue klahvpillimängija järele. Teiste seas kandideeris sellele kohale ka Wilder, kelle ansambli liikmed heaks kiitsid. Bändi teise albumi "A Broken Frame" produtseerimisel ta veel ei osalenud, kuna teda ei peetud ametlikuks liikmeks. Ta oli ansambli ainuke muusikaharidusega muusik. 

Ta lahkus ansamblist 1995. aastal. Põhjuseks nimetas ta liikmetevahelisi pingeid ja rahulolematust töötingimustega. Hiljem on ta ka maininud, et ei tahtnud keskikka jõudes enam popansamblis olla. 

## Isiklikku
* Wilder on jalgpalliklubi Queens Park Rangers toetaja. 
* Pärast Depeche Mode'ist lahkumist kutsus Robert Smith teda oma bändi The Cure.
Pühajõgi

**Pühajõgi** (ka *Ädise*, *Edise jõgi*) on jõgi Ida-Viru maakonnas.

Pühajõgi saab alguse Amula külast ja suubub Narva lahte. Jõe pikkus on 32,6 km ja valgla pindala 219,7 km².


Pühajõe org.jpg|Pühajõe org Toilas, vaade paremkaldalt
Pühajõgi River Valley in Toila.JPG|Pühajõe org Toilas, vaade vasakkaldalt
Pühajõgi.jpg|Pühajõgi Toilas
Pühajõgi River in Toila.JPG|Pühajõgi Toilas, vaade Oru lossipargi sillalt


## Vaata ka
* Pühajõe lahing (1700)
* Pühajõe
* Pühajõe kirik

## Välislingid

*
Vigala-Vanamõisa

**Vigala-Vanamõisa **on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Vigala valda ja kandis **Vanamõisa** nime.

Vigala-Vanamõisa asub Jädivere–Silla maantee ääres ning Velise jõe parempoolsel kaldal. Külast lähtub kohalik tee Araste kaudu Päärdusse. Läänepoolset osa Vanamõisa külast on Kesk-Vigala paikkonna alla.

Huviväärse objektina jääb Vanamõisa piiresse jõe kaldal olev Annuse talu kalmistu (nüüdseks metsistunud). Külas on ka lavastaja Elmo Nüganeni ja näitleja Anne Reemanni suvila. Vanamõisas on Araste bussipeatus.

## Ajalugu

Vanimad teated Vanamõisa (*Wannemouse*) kohta pärinevad 1512. aastast. Ala kuulus Kivi-Vigala mõisale, hiljem Vana-Vigala mõisale.

1770. aastast on teateid Velise jõe silla (nn Vati silla) juures asunud Vati kõrtsi (ei ole säilinud) kohta.

Küla tagamaal Tõnumaa raba äärde rajas 1800. aastal Antsimõisa karjamõisa (saksapäraselt *Antzen*; kuulus Vana-Vigala mõisale).

Aastatel 1853–1926 tegutses Vanamõisas Peru talu juures kool Peru kool.

1926. aastal toimus Vanamõisas suurpõleng, mille käigus hävis Peru kool ja elamuid. Kokku jäi peavarjuta kümme perekonda. Pärast põlengut ei ole küla oma endist suurust saavutanud.

Aastail 1977–1996 oli Vanamõisa küla liidetud Tõnumaa külaga.

## Vaata ka

*Eesti külade loend

## Viited

## Välislingid
*Kilde Vanamõisa küla minevikust, Kolhoosi Tõde: EKP Märjamaa Rajoonikomitee ja Märjamaa Rajooni TSN häälekandja, nr. 55, 10. mai 1962
Rääski

**Rääski** (ka Rääs(k)küla) on hajaküla Märjamaa vallas Kivi-Vigala-Manni kohaliku tee ja Leibre-Päärdu tee (nn vana Pärnu maantee) ääres ning Velise jõe vasakpoolsel kaldal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.

Vanimad teated pärinevad 1512. aastast (*Ressles*). 1846–1924 töötas Rääskis Päärdu vallakool. 1845. aasta paiku asutati Rääskisse Päärdu mõisale kuuluv karjamõis (*Peterhof*). 1874. aasta paiku jagati karjamõis kaheks, Maanda ja Ahkemaa taluks.

1977–1996 oli Rääski külaga liidetud Konnapere ja Manni küla.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Manni

**Manni** on hajaküla Märjamaa vallas Leibre–Päärdu tee (nn vana Pärnu maantee) ääres ning Velise jõe vasakpoolsel kaldal.v

Vaatamisväärne on kunagise Tallinna–Pärnu maantee äärne endine Manni kõrtsihoone, mille kohta on esmateated aastast 1726.

1953–1958 oli Manni külas Vigala masina-traktorijaam.

1977–1996 oli Manni liidetud Rääski külaga.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Vihterpalu jõgi

**Vihterpalu jõgi** (ehk *Änglema jõgi*) on jõgi Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu, Vihterpalu, Vilivalla ja Änglema külas ning Läänemaal Lääne-Nigula vallas Hindaste, Variku, Jaakna, Keedika, Piirsalu, Rõuma, Seljaküla ja Vidruka külas ning Risti alevikus.

Lisajõed:
# Palderma kraav (suubumine paremalt, 36,1 km Vihterpalu jõe suudmest),
# Hardu peakraav (vasakult, 31,1 km suudmest),
# Põlendmaa kraav (vasakult, 24,9 km suudmest),
# Piirsalu jõgi (paremalt, 17,3 km suudmest),
# Metslõugu oja (paremalt, 12,8 km suudmest),
# Sooltsu kraav (vasakult, 9,1 km suudmest),
# Hatu peakraav (paremalt, 8,9 km suudmest),
# Pae kraav (paremalt, 8,6 km suudmest),
# Vädama oja (vasakult, 5,9 km suudmest).

Jõe lähe on Palivere-Risti vallseljaku põhjanõlval. Jõgi läbib Läänemaa Suursoo maastikukaitseala. Vihterpalus, Puuna silla lähistel on Vihterpalu hüdromeetriajaam.

Jõe ülemjooks on Läänemaal, alamjooks Harjumaal. Keskjooksul voolab jõgi läbi Suursoo. Praeguse Hatu küla piires on kunagi olnud jõel ainulaadne ligi meetri kõrgune Mannaru juga, mille moodustas turbaastang. Vihterpalus jääb jõe vasakkaldale Vihterpalu mõisa park. Jõgi suubub Kurkse väina edelaosas Vihterpalu lahte.

Kaladest leidub jões haugi, jõeforelli, ahvenat, särge, lepamaimu, viidikat, trullingit, lutsu ja ogalikku. Merest käivad jões kudemas lõhi, meriforell ja vimb.

Jõgi on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Jõe vett kasutab majanduslikult (vee erikasutusloaga) Risti Vallavalitsus.

Vihterpalu jõe keskkonnaregistri kood on VEE1101700.

## Viited
Ambitus

**Ambitus** (ladina sõnast *ambitus*, 'piir') on muusikalise struktuuri kõrgeima ja madalaima heli intervall. 

Mõistet ambitus kasutatakse näiteks muusikainstrumendi konkreetse tööpiirkonna, meloodia, välja või muu muusikalise struktuuri kõrgeima ja madalaima heli intervalli tähenduses.

## Vaata ka
* Diapasoon
* Tessituur

## Viited
Järlepa järv

**Järlepa järv** on põhja-loode suunas piklik järv Eestis Raplamaal Kohilast 10 km idakagu pool. Kutsutakse ka Suureks Järlepa järveks.

Läbivool on suhteliselt nõrk, sissevoolavad mõned kraavid ja väljavooluks on loodeotsas olev magistraalkraav, mida kutsutakse Angerja ojaks ning suubub Pirita jõkke. 

Kaladest on järves esindatud ahven, särg, koger, haug, luts, luukarits, angerjas.  

Järlepa järv võeti 1964. aastal kaitse alla (Järlepa järve kaitseala). Praegu jääb järv Mahtra looduskaitsealale.

## Viited

## Välislingid
*
Mutšalinda

**Mutšalinda** ehk **Mutšilinda** oli naagakuningas, kes valitses naagasid Indias Buddha Sakjamuni aegadel, kes isiklikult valvas ja kaitses Buddhat. Legend räägib, et kui Buddha oli bodhipuu all ja mediteeris, muutusid taevad tumedaks ja lõputu vihm uputas maad. Sel ajal laskus maapeale naagade valitseja *Mutšalinda* ja varjas mediteerivat Buddhat lõputute vihmahoogude eest. Kui suur torm lõppes, võttis ussikuningas inimese kuju, tegi Buddhale maani kummarduse ja ruttas rõõmsalt tagasi enda paleesse. Ta näeb välja nagu hiigelsuurkuninga kobra kuid pea on inimese oma.

Mediteeriva Buddha kujutistel on ta tihti Gautama Buddha pea kohal, mitmepealise kobra kujul vihmavarjuna kaitsmas Siddhartat tormi, vihma ja tuule eest. Sellel kujutisel on kaks sümbolit, mille tähendus on väline kui varjupaik ja sisemine on salajane tarkus ning teadmine, mida seostatakse läbi naagade tantratega.

## Välislingid
*Teosoofiline sõnastik
Trāyastriṃśa

***Trāyastriṃśa*** või ***Tāvatiṃsa*** ("kolmekümne kolmene", sanskritis *trāyastriṃśa*, paali keeles *tāvatiṃsa*, tiibeti keeles *sum cu rtsa gsum pa*) on hinduistlikus ja budistlikus mütoloogias deevade ehk jumalate maailm (*devaloka*). Arv "33" ei viita selles asuvate jumalate koguarvule – neid on seal märksa rohkem – see on veedade mütoloogiast pärinev üldmõiste, mis viitab "kõigile jumalatele".

Budistlikus kosmoloogias on see üks olekuid madalamate ihade olus (*kāma-loka*), mis on veel seotud maiste asjadega. Sellest allpool asuvad maailmakaitsjad, kes hoiavad ja kaitsevad maailma ning võivad olla kanaldajateks deevade ja inimeste vahel.

## Mütoloogia

*Trāyastriṃśa* asub mütoloogilise Meru mäe tipul, terrasside, aedade ja paleedega, kus viibivad deevad. Nende valitseja on Śakra (*Śakra devānām indra*) ning lisaks deevadele asub seal veel suur hulk üli-olevusi, deevade saatjad ja taevasi nümfe, *[[apsara]]sid*. Deevadel on pidevalt tülid asuratega, kes paiknevad Meru mäe jalamil

Legendi kohaselt tõusis Buddha *Trāyastriṃśa*le abhidharmat õpetama ja tema ema Māyā tuli Tušita taevast alla teda kuulama. Buddha laskumist *Trāyastriṃśa*lt tagasi inimeste maailma tähistatakse budistlikes maades suure pidulikkusega.

## Vaata ka

* Budistlik kosmoloogia
* Meru mägi
* Panteon

## Viited
Vlieland

**Vlieland** (friisi *Flylân*) on saar Põhjameres, üks Friisi saartest. Kuulub Hollandile.

Pindala on 40 km². Saarel on luiteid, mille kõrgus on kuni 45 meetrit. Saarel elab 1100 inimest.
Repressaal

**Repressaal** ehk **vastumeede** on vastusena teise riigi õiguserikkumisele või kahjustavale teole sooritatud vaenulik tegu. Hirm repressaalide ees on peamine tegur, mis säilitab korda anarhilises rahvusvahelises süsteemis. 

Repressaalidena kasutatakse tegusid, mis on põhimõtteliselt õigusvastased; nad ei ole õigusvastased seetõttu, et nendega vastatakse teise poole eelnevatele õiguserikkumistele. Repressaaliks võivad olla näiteks rahumeelne blokaad või varade sundvõõrandamine. 

Mõnikord kasutatakse sõna "repressaal" kitsamas tähenduses, viitamaks üksnes sellistele repressaalidele, mida rakendatakse rahvusvahelises humanitaarõiguses. Sel juhul jäetakse sõna muud tähendused lihtsalt kõrvale.

12. augusti 1949. aasta Genfi konventsioonid keelustavad repressaalid lahinguväljal langenute, laevahuku üleelanute, sõjavangide ja tsiviilisikute vastu, samuti mõningate hoonete ja varade vastu. 1977. aasta lisaprotokolloga laiendatakse seda keeldu ajalooliste mälestusmärkidele, kunstiteostele ja kultusekohtadele. Mitmed riigid, sealhulgas Ühendkuningriik ja Saksamaa, on reserveerinud endale õiguse siiski tsiviilisikute vastu repressaale ette võtta.

## Vaata ka
*Retorsioon
Juga (hüdrodünaamika)

**Juga** on hüdrodünaamikas vedeliku liikumine vedelikus või vedeliku liikumine gaasis. Vedeliku liikumist vedelikus nimetatakse sukeljoaks ning vedeliku liikumist gaasis vabajoaks.
Retorsioon

**Retorsioon** (prantsuse *rétorsion*) on rahvusvahelises õiguses lubatav meede, millega riik vastab teise riigi vaenulikule teole. Nii on retorsiooniks näiteks majandusabi andmise lõpetamine vastusena riigi kodanike varade natsionaliseerimisele.

Võetava meetme õiguspärasus eristab retorsioone repressaalidest.

## Vaata ka
*repressaal
Juga (täpsustus)

**Juga** on mitmetähenduslik sõna:

***[[Juga (hüdrodünaamika)|Juga]]** hüdrodünaamikas kujutab endast vedeliku liikumist vedelikus või vedeliku liikumist gaasis.
***[[Juga]]** on langeva veega vooluveekogu lõik.
***Iuga** või **Juga** oli vanarooma jumalanna **[[Juno]]** kui abielu jumalanna rööpnimi.

## Vaata ka
*Jugavool
Voolamine (täpsustus)

Voolamine on mitmetähenduslik sõna.

***[[Voolamine]]** on vedeliku liikumine, kui vedelikku ümbritseb liikumatu tahke, vedel või gaasiline keskkond.
***[[Voolamine (tugevusõpetus)|Voolamine]]** on tugevusõpetuses materjali suhteliselt kiire plastne deformeerumine voolavuspiiri ületavatel pingetel.
Allüür

**Allüür** (prantsuse *allure*) on hobuse liikumisviis. See võib olla kas traav, galopp või samm.

Enamasti on hobustel kolm allüüri. Teatud tõugudel (nt Islandi hobune, TWH, Peruu hobune jne) võib olla ka 4 või isegi 5 allüüri, millest 3 on põhilised (samm, traav, galopp) ja 1 või kaks on sellele tõule iseloomulik ja eriline liikumisviis.

Mõnikord nimetatakse allüüriks ka ebatavalist käitumisviisi.

## Välislingid
Voolamine

**Voolamine** on vedeliku liikumine, kui vedelikku ümbritseb liikumatu tahke, vedel või gaasiline keskkond. Hüdrodünaamikas jagunevad voolud:

*vabavool
*survevool
*juga (hüdrodünaamika)
Charlotte Corday

**Charlotte Corday** (täisnimega **Marie Anne Charlotte Corday d'Armont**; 27. juuli 1768 – 17. juuli 1793) oli vaesunud prantsuse aadlidaam, žirondiinide toetaja, kes läks ajalukku revolutsionääri Jean-Paul Marat' tapjana.

Cordayd ajendasid Marat'd tapma septembris 1792 Pariisi vanglates toime pandud tapatalgud, mille eest pidas ta vastutavaks just Marat'd. Nii lootis Corday lõpetada revolutsioonilise terrori. 

Marat' vastuvõtule õnnestus tal pääseda 13. juulil 1793 ettekäändega, et tal on teavet žirondiinide plaanitava ülestõusu kohta Caenis. Ajal, mil Marat pani kirja Corday loetletud žirondiinide nimesid, haaras too salli seest noa ja lõi Marat'd rinda, mille tagajärjel viimane suri.

Charlotte Corday hukati neli päeva pärast toime pandud mõrva giljotiinil rahvahulkade rõõmuhüüete saatel. 

Tema tegu ei suutnud peatada jakobiinide terrorit, pigem andis sellele veelgi hoogu ja pakkus tuge mitmete juhtivate revolutsionääride misogüünilistele seisukohtadele. Marat kuulutati revolutsiooni märtriks ning rahvas hakkas teda veelgi enam austama.

Konservatiivide jaoks on aga just Corday olnud märter, kes mõrvas revolutsioonilise koletise Marat'. Eriti domineeriv oli see seisukoht Prantsusmaal Napoleon III valitsusajal.
Termiline väsimus

**Termiline väsimus** ehk **termoväsimus** on tugevusõpetuses materjali väsimus paljukordsete kuumutus- jahutustsüklite vältel. Detail, mis töötab olukorras, kus temperatuur muutub suurtes piirides võib puruneda termilise väsimuse tõttu.
Temperatuuritegur

**Temperatuuritegur** on suurus, mis iseloomustab keha teatud füüsikalise omaduse  sõltuvust temperatuurist. Vaadeldava omaduse järgi tuntakse erinevaid temperatuuritegureid:

*Temperatuuritegur on tugevusõpetuses tegur, mis arvestab väsimustugevuse langust kõrgetel temperatuuridel ja madalatel temperatuuridel.
 
*Takistuse temperatuuritegur  on elektrotehnikas tegur, mis väljendab mingi aine elektritakistuse temperatuurisõltuvust.
Temperatuuritegur (tugevusõpetus)

**Temperatuuritegur** on tugevusõpetuses tegur, mis arvestab väsimustugevuse langust kõrgetel temperatuuridel ja madalatel temperatuuridel. Temperatuuritegur kujutab endast põhimõtteliselt voolavuspiiri muutust toatemperatuurist erinevatel temperatuuridel.
Tsüklite baasarv

**Tsüklite baasarv** (*limiting number of load cycles*) on väsimusteimil  pingetsüklite ettevalitud arv, mille saavutamisel teimi enam ei jätkata, sest katsekeha purunemist pole edaspidi vaja enam karta. 

Terase puhul on tsüklite baasarv tavaliselt 2 \cdot 10^6 \ldots 10^7 \frac{}{}.
Fanatism

**Fanatism** on millegi äärmuslik, kirglik, norme ületav harrastamine, pooldamine, kaitsmine.

**Usufanatism** on pimesi uskumine, millega sagedasti kaasneb eriarvamuste vaenamine ja tegelikkustunde puudumine.

**Fanaatik** on fanatismi kalduv isik.

## Vaata ka

* Fänn

## Kirjandus
*Gustav Ichheiser. On "Tolerance" and "Fanaticism": A Dilemma. – *Philosophy and Phenomenological Research*, 1969, 29 (3), lk 446–450. Vt Gustav Ichheiser#"Sallivusest" ja "fanatismist": üks dilemma.
Releetajur

**Releetajur** ehk **diskreetse toimega tajur** on tajur, mis pideva sisendsuuruse toimel muudab hüppeliselt oma väljundit. Tavaliselt on väljundil kaks võimalikku olekut: olek "0" ja olek "1". Seepärast on tegemist ühebitiste ehk binaarsete tajuritega. Releedega seostatakse neid seepärast, et tajuri väljundiks on enamikul juhtudel releedele omased elektrilised kontaktid, kuigi binaarse väljundiga on ka mitmed pooljuhtelemendid.
Tootmise automatiseerimine

**Tootmise automatiseerimine** on mehhanismide, seadmete, mehhaniseeritud protsesside jms. ühendamine terviklikuks süsteemiks, milles energia, materjalide ja informatsiooni hankimine, töötlemine ja edastamine toimub inimese vahetu osavõtuta.

Tootmise automatiseerimine vähendab tunduvalt inimese omaduste (kvalifikatsiooni, reageerimiskiiruse, meeleolu jm) mõju tööle ning vabastab ta pidevast ühetoonilisest protsessi juhtimisest (mõõtmisest, tüürimisest, reguleerimisest, arvutamisest, operatsioonide ümberjaotamisest jne).

Tootmise automatiseerimiseks kasutatakse näiteks tööstusroboteid, mis aitavad vähendada tootmiskulusid ja võimaldavad  parandada tootmise efektiivsust. Tööstusrobotid võivad edukalt täita erinevaid tööülesandeid: keevitamine, värvimine, palletiseerimine, painutuspinkide ning CNC masinate teenindus.

## Automatiseerituse tase
Automatiseerituse tase või ka automatiseerimise aste (Level of Automation, LoA) näitab millisel määral ja millises ulatuses on käsitöö asemel automatiseerimine. Automatiseerimisega asendatakse välise energiaallikaga inimeste füüsilisi (Physical automation) ja infotöötlusseadmetega (arvutite ja juhtimisseadmetega) kognitiivseid funktsioone (Cognitive automation).

## Vaata ka
*Mehhaniseerimine
*Automatiseerimine
*Automaatika

## Viited

## Allikad
* Tootmise automatiseerimine ja peamised eelised. OPTIMO Robotics OÜ
Väsimuspiir

**Väsimuspiir** on tugevusõpetuses suurim pinge, mida materjal talub purunemata kuitahes paljude tsüklite vältel.

## Vaata ka
*Piiratud väsimuspiir
Väsimuspiirkoormus

**Väsimuspiirkoormus** (inglise *fatigue load limit*) on tugevusõpetuses suurim koormus, mis ei kutsu detailis esile väsimuspiiri ületavaid pingeid.
Abhirati

**Abhirati** (tähendab 'rõõmu maa') on vadžrajaana budismis idas asuv Akšobhjale kuuluv puhta olemuse vald ehk maa, paradiis. Väidetakse, et kuulus budistlik tekst "Vimalakirti Nirdesha Suutra" on algselt pärit Abhiratist. Ka kuulsad budistid nagu Milarepa ja Vimalakirti külastasid Abhiratit isiklikult.
Vairotšana

**Vairotšana** (sanskriti keeles *vairocana *‘hiilgus, valguseallikas’; tiibeti keeles *rnam par snang mdzad*; hiina keeles 毘盧遮那 *piluzhena*, ⼤⽇ *dari*; jaapani keeles *biroshana*, *dainichi*), ka Mahāvairotšana (sanskriti keeles *mahāvairocana *‘suur valguseallikas’) on mahajaanas ja vadžrajaanas üks budadest.

India mütoloogias oli nimi Vairotšana algselt seotud päikesega; mahajaanas sai see aga kõikehõlmava budasuse sümboliks ja personifikatsiooniks, mis päikesevalgusena toidab ja kasvatab kõike ning ulatub kõikjale.

Vairotšana kultus hakkas laiemalt levima I aastatuhande keskpaiku, kuid juba märksa varasemates *[[Vanikusuutra|Avataṃsaka]]* tsükli suutrates, näiteks *[[Lillepärjasuutra|Gaṇḍavyūha-sūtra]]s*, esineb ta kohati tähtsaima budana, jättes tagaplaanile isegi Šākjamuni. Vairotšana kultuse olulisim tekst on *Mahāvairocana-sūtra *(7. saj).

Vadžrajaanas on Vairotšana üks dhjaanibudadest. Ta asub mandala keskel või idas, on tathāgata perekonna pea, tema bodhisattva on Samantabhadra ja pradžnja Vadžradhātvīšvarī (sanskriti keeles *vajradhātvīśvarī*). Ikonograafias on Vairotšana valget värvi, ta istub lootosasendis ja hoiab käes seadmuseratast.

Hilisemates tiibeti ning hiina ja kaug-ida budismi vooludes sai Vairotšana seadmuseihu ning kõige olemasoleva kui budasuse väljenduse sümboliks-kehastuseks, ülimaks ürgbudaks.
Nõva jõgi

**Nõva jõgi** (ka *Jõesmaa jõgi*, *Tõldsilla oja*) on jõgi Läänemaal Lääne-Nigula vallas Höbringi ja Vanaküla, Nõmmemaa, Nõva, Peraküla, Rannaküla, Tusari, Vaisi ja Variku külas.

Jõkke suubub vasakult Peraküla peakraav (4,4 km suudmest). Jõgi algab Leidissoo looduskaitseala (Leidissoo) idaservast, lähtest itta jääb Kürema kivikülv. Keskjooksul voolab jõgi Musa raba ida- ja põhjaservas ning Vaisi raba lääneservas, jõest ida poole jäävad Hindaste järv ja Järveraba ning Veskijärv (Läänemaa Suursoo maastikukaitseala). Jõe suudmest nii ida kui ka lääne poole jääb Nõva maastikukaitseala. Rannakülas suubub jõgi Keibu lahe lääneküljel merre.

Kaladest leidub jões haugi, jõeforelli, ahvenat ja luukaritsat.

Jõgi on tumedaveeline ja humiinaineterikas avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Nõva jõe keskkonnaregistri kood on VEE1103700.

## Viited
Rannapungerja jõgi

**Rannapungerja jõgi** on jõgi Eestis Ida-Viru maakonnas. Keskjooksul kannab ka nime *Roostoja* ja alamjooksul nime *Pungerja jõgi*.

Jõgi saab alguse Atsalama külas ja suubub Rannapungerjal Peipsi järve. Jõe pikkus on 54,5 km ja valgla pindala 594,6 km².

Jõe tähtsamad lisajõed on Mäetaguse jõgi, Tagajõgi, Tudulinna oja, Iisaku oja ja Milloja.


Fail:DJI 0145 j2ruska sild.ogv|Jõgi ja Järuska puitsild
Pilt:Rannapungerja River with ruins of old bridge.jpg|Jõgi ja vana silla varemed, nähtuna Jõhvi-Tartu maanteelt
Pilt:Rannapungerja River and village.JPG|Rannapungerja külas
Pilt:Rannapungerja River 1.JPG|Jõgi suudme lähedal
Pilt:Mouth of Rannapungerja River.jpg|Suudmeala
Pilt:Coppery waters of Rannapungerja River.jpg|Järvepiiril


## Viited
Amoghasiddhi

**Amoghasiddhi** (sanskriti 'vääramatult sihilejõudnu') on vadžrajaana budistlikus mütoloogias üks viiest dhjaanibudast, karma perekonna pea. Teda peetakse põhjakaare valitsejaks ning praktilise tarkuse ehk kogu täiust koondava tarkuse ilminguks. Skandhade seas valitseb ta *[[samskāra]]*t (eelmistest eludest säilinud latentsed tungid, muljed, ainelised ja mentaalsed pürgimused). Negatiivne energia avaldub kadedusena.

Teda kujutatakse rohelisena, kartmatust sümboliseeriv parem käsi rinna kõrgusele tõstetud, tihti vasakus käes mõõk. Amogasiddhi sümboliks on topeltvadžra, tema elemendiks on õhk, pühaks silbiks *ah* ning mantraks *Om Amoghasiddhi Ah*. Amoghasiddhi  liikumisvahendiks on müstiline kotkas-inimene Garuda, partneriks on Syamātāra ja daakiniks Visvavajra-dākinī. Tema pradžnja on Tara ning tema emanatsiooniks on bodhisattva Višvapāni, maiseks kehastuseks peetakse tulevikus ilmuvat buda Maitrejat.
Ratnasambhava

**Ratnasambhava** ('kalliskivist sündinu') on üks viiest dhjaanibudast. Ta asub lõunas ning tema parema käe peopesa on pööratud väljapoole, mis sümboliseerib heldust. Esimest korda on teda mainitud 3. sajandil. Mõne legendi kohaselt on tema loonud budismi kolm aaret: Buddha, dharma ja sangha.

Ratnasambhava on Lõuna ilmakaare valitseja, suuremeelsuse ja helduse kehastus, kes annetab kaastunnet kõigele elavale. Ta hoiab käes Cintāmanit – kalliskivi, mis täidab kõik soovid, kuid siiski ainult materiaalsed soovid. Esindab võrdsust ja tasakaalukust. Kuulub Ratna perekonda, sümboliks ratna (kalliskivi). Tema pühaks silbiks on TRAM. Teda kujutatakse kollasena. Skandhadest valitseb vedanā’d (aistingud, tunded, mõtlemine). Negatiivne energia avaldub uhkuse ja kõrkusena. Elemendiks on maa, liikumisvahendiks hobune või lõvi. Partneriks Māmakī, daakiniiks Ratna-dākinī. Tema bodhisattvaks on Ratnapāni.
Kassi

**Kassi** on kahe küla nimi:

* **[[Kassi (Viljandi)|Kassi]]**, küla Viljandi vallas Viljandi maakonnas
* **[[Kassi (Antsla)|Kassi]]**, küla Antsla vallas Võru maakonnas

## Vaata ka
* Kassi mõis
* Kassi soo
* Kassi tänav
Bissau

**Bissau**  on Guinea-Bissau pealinn.

See on Guinea-Bissau suurim linn ja seal asub riigi peamine sadam.

Seisuga 1. jaanuar 2005 oli linna elanike arv 388 000.

## Viited
Tohvri

**Tohvri** on:

***[[Tohvri (Emmaste)|Tohvri]]**, küla Hiiumaa vallas Hiiu maakonnas
***[[Tohvri (Viljandi)|Tohvri]]**, küla Viljandi vallas Viljandi maakonnas

## Vaata ka
*Tohvri nina
*Tohvri soo
*Erik Tohvri
Triljon

**Triljon** on kümnendarvu järguühik, miljon miljonit ehk 1 000 000 000 000 ehk 1012. 

SI-süsteemi mõõtühikute puhul kasutatakse triljonikordse väljendamiseks eesliidet "tera-" (tähis T). 

## Märkus
Triljoni tähendus on riigiti erinev. Kui lisaks Eestile mõistetakse ka näiteks Venemaal, Prantsusmaal ja Ameerika Ühendriikides selle all arvu 1012, siis näiteks Soomes, Suurbritannias ja Saksamaal tähendab triljon arvu 1018. 

## Vaata ka
*Suurte arvude nimetused

## Viited
Kääpa jõgi

**Kääpa jõgi** on jõgi Tartu- ja Jõgevamaal. Seda tuntakse ka Alajõena, Välgi, Uhmardu ojana või Saare jõena.

Jõgi saab alguse Keressaare rabast ja suubub Kullavere jõkke. Jõe pikkus on 50 km ja valgla pindala 372,5 km².
Tähtsaim lisajõgi on Haavakivi jõgi.

## Kalevipoeg

Eesti rahvuseepose "Kalevipoeg" üheteistkümnendas loos jutustatakse, kuidas Kalevipoeg käis Pihkvas laudu toomas. Tulnud läbi Peipsi järve tagasi, heitis vägimees puhkama. Kohalik sorts otsustas Soome sepa taotud mõõga varastada. Salasõnade abil suutis ta mõõga endale kaenla alla kergitada. Põgenedes üle Kääpa jõe, pillas sorts mõõga vette. Kui Kalevipoeg pärast pika otsimise peale mõõga leidis, ei andnud see ennast enam veest kätte – tal oli meeles, kuidas Kalevipoeg tüli käigus Soome sepa vanema poja surmas.
Kalevipoeg otsustas mõõga varastanud sortsile needuse peale panna, et mõõk selle jalad murraks. Kuna ta ise oli Soome sepa needuse all, eksis ta sajatades sõnadega.

Eepose kahekümnendas loos, peale rasket lahingut, jõudis Kalevipoeg uuesti Kääpa jõe äärde. Jõepõhjas olnud mõõgal tuli meelde varasem sajatus (Kui aga juhtub kõndidessa, Jalakanda pistma jõkke, Kes sind enne isekannud: Siisap, mõõka, sõbrakene, Murra jalad tal mõlemad!) ning ta lõikas vägimehe jalad alt.

## Viited

## Välislingid
* 
* 326. VETE SÜGAVUSED folklore.ee
Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool

**Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool** (lühidalt **Vana-Vigala TTK** või **VVTTK**) oli kutsekool Rapla maakonnas Vana-Vigalas. 2025. aastal liideti Vigala kutsekool koos Kehtnas asuvad kutsekooliga Raplamaa Rakenduslikuks Kolledžiks. Vana-Vigalas säilis uue kutsekooli õppekoht. Kooli direktor oli Enn Roosi.

VVTTK-s sai õppida sõltumata vanusest ja senisest haridustasemest. Lastega õpilased said kasutada tasuta laste päevahoiu teenust. Kooli juurde kuulusid ka hästi varustatud õppetöökojad ja tänapäevane õpilaskodu.

## Erialad

Alates 2023. aasta sügisest saab koolis õppida järgmistel erialadel:

* sõiduautodiagnostik, automaaler, autoplekksepp, mootorsõidukitehnik, sõiduki pindade hooldaja ja rehvitehnik
* kokk, abikokk, kondiiter, köögiabiline, puhastusteenindaja, puhastusteenindaja abiline
* sepp, keraamik, puukäsitöö
* ehitusviimistlus, mööblirestauraator, pottsepp-sell, maaler
* kutsevalikuõpe. köögiabiline

Kool pakub erialasid ka täiskasvanutele, seetõttu saab mitmeid erialasid õppida paindliku õppe vormis üle nädala.

## Ajalugu

Vigala piirkonnas hakati põllumajandusoskusi õpetama juba 1840. aastatel Oese koolis, kus oli arendatud ka vastav õppekava. Õpetati põllumajandusoskusi, -töövõtteid ja -tööriistu. Ülalpidaja oli Vana-Vigala mõis. Oese kooli sulgemisega 1889. aastal lõppes ka põllumajandusõpe.

Praeguse Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskooli eellane Vigala Põllutöökool avati endise Vana-Vigala mõisa südames 1. mail 1920. Koolitalu oli 231 ha. Kursus kestis kaks aastat. Erialaks oli loomakasvatus. Praktikavõimalusi pakuti ka Soomes.

1932. aastal lisandus aianduseriala. Kool nimetati *Vigala Põllundus- ja Aianduskooliks*. 1947. aastal nimetati kool *Vigala Aiandus- ja Mesinduskooliks* (lisandus mesinduskursus). Siit alates muudeti kooli nime ja õppesuundasid pidevalt. 1966. aastal anti koolile Mihkel Aitsami nimi.

Suurim muutus toimus kooli arengus 1975. aastal. Siis valmis kooli uus kaasaegne hoone ning koliti välja vanast mõisahäärberist, milles alustas tööd põhikool.

Uues hoones jätkas kutsekool reorganiseerituna kutsekeskkooliks (ametlik nimi *M. Aitsami nimeline Kutsekeskkool nr. 29*). Lisandus ka uusi erialasid. 1990. aastal nimetati kool taas *Vigala Põllutöökooliks*, kust aja jooksul hakkasid nõudluse puudumise tõttu kaduma põllunduserialad ning 1990. aastate keskel oli kool sulgemise äärel. Kaugeneti põllundusest ning oma õppesuundumuste tõttu kannab kool aastast 1998 tänast nime.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Klaster

**Klaster** (inglise keeles *cluster*, eesti keeles 'kobar', 'kimp'), üldises tähenduses kogum ühesuguseid või omavahel seotud objekte, on mitmetähenduslik sõna: 
* **[[Klaster (muusika)|Klaster]]** on muusikas kobarkooskõla, piiramatust arvust muusikalistest helidest koosnev kooskõla, mille kõigi kõrvutiasetsevate helide intervall on väiksem kui väike terts.
* **[[Klaster (lingvistika)|Klaster]]** on lingvistikas konsonantide rühm.
* **[[Klaster (astronoomia)|Klaster]]** on astronoomias gravitatsiooniliselt seotud täherühm.
* **[[Klaster (füüsika)|Klaster]]** on füüsikas teatud tingimustele vastav aatomite või molekulide rühm.
* **[[Klaster (keemia)|Klaster]]** on keemias mitmetuumaline kompleksühend, mille molekuli ehituse aluseks on vähemalt kolmest omavahel seotud metalliaatomist koosnev rakk (kompleksimoodustaja)
* **[[Klaster (majandus)|Klaster]]** on majanduses geograafiliselt lähestikku paiknevate sarnast või lähedast toodet või teenust pakkuvate ettevõtete ja institutsioonide (ülikoolid, agentuurid, kaubanduskojad jne) kooslus, mille liikmed teevad ühtaegu koostööd ja konkureerivad.
* **[[Klaster (epidemioloogia)|Klaster]]** on epidemioloogias nakatumisjuhtumite kogum.
* **[[Klaster (infotehnoloogia)|Klaster]]** on infotehnoloogias kogum arvuteid, mis töötavad tihedalt koos, võimaldades neid vaadelda ühe arvutina.
* **[[Klaster (informaatika)|Klaster]]** on informaatikas mingite parameetrite alusel eristatav objektide (alam)hulk.
* **[[Klaster (humanitaarabi)|Klaster]]** on rühm humanitaarorganisatsioone, kes töötavad koos.
Stephen Lynch

**Stephen Lynch** on mitme tuntud isiku nimi:

*Stephen Lynch, ameerika muusik (sündinud 1971)
*Stephen Lynch, ameerika poliitik (sündinud 1955)
*Stephen Lynch, Uus-Meremaa kriketimängija (sündinud 1976)
Stephen Lynch (muusik)

**Stephen Andrew Lynch** (sündinud 28. juulil 1971) on Ameerika muusik ja koomik, Tony auhinnale kandideerinud näitleja. Ta on kuulus oma nilbete, ent nutikate laulusõnade poolest.

## Elulugu
Ta sündis Abingtonis Pennsylvanias, ent kasvas üles Saginaw äärelinnas, Michiganis.
Bengt Gottfried Forseliuse medal

**Bengt Gottfried Forseliuse medalit** andis välja B. G. Forseliuse Selts alates aastast 1991. 

Medalit anti isikutele, koolidele, asutustele või ühingutele, kas Eesti kultuuri- ja hariduselu edendamise või eesti kooli ja haridustraditsioonide järjepidevuse hoidmise eest.

Medali kujundust muudeti aastate jooksul kolm korda. 

## Laureaadid

### 1. kavand (medali autor [[Aime Jürjo]])
* 1991 – Ferdinand Eisen, Aleksander Elango, Johannes Käisi Selts
* 1993 – Viivi Luik
* 1994 – Heino Rannap, Kambja Laulukoor
* 1996 – Lembit Türnpuu, 
* 1997 – Kambja Ignatsi Jaagu Kool, Padise Põhikool, Unipiha Algkool
### 2. kavand (medali autor [[Tõnu Soo]])
* 2000 – Risti Põhikool
### 3. kavand (medali autor [[Airike Bogatkin-Taniloo]])
* 2002 – Arnold Rüütel
* 2003 – Mati Hint, Hans Lepp, Heino Mägi, Endel Eduard Taniloo
* 2004 – Piret Hiisjärv, Ain Kaalep, Rein Veidemann
* 2005 – Peeter Olesk, Helmut Piirimäe 
* 2006 – Aleksander Loit, Nõo Põhikool
* 2007 – Otepää Gümnaasium, Rakvere Gümnaasium, Suure-Jaani Gümnaasium, Türi Gümnaasium
* 2008 – Olav Aarna, Toomas Tenno, Inge Unt, Carl Robert Jakobsoni nimeline Torma Põhikool, Hargla Kool, Tõstamaa Keskkool
* 2009 – Lembit Andresen, Peeter Kreitzberg, Jaan Laidmets, Aadu Must, Ülo Vooglaid, Leo Võhandu, Paide Gümnaasium
* 2010 – Tiiu Kuurme, Tiit Rosenberg, Järva-Jaani Gümnaasium, Mõniste Kool
* 2011 – Mai Raud-Pähn, Kolga-Jaani Põhikool, Laiuse Põhikool, Nõo Reaalgümnaasium, Rõngu Keskkool
* 2012 – Arno Almann, Peeter Sadam, Haljala Gümnaasium, Puhja Gümnaasium, Võru Kesklinna Gümnaasium
* 2013 – Marika Mikelsaar ja Raik-Hiio Mikelsaar
*2014 – Aivar Põldvee

## Viited
Haavakivi jõgi

**Haavakivi jõgi** on jõgi Tartu- ja Jõgevamaal, Kääpa jõe parempoolne lisajõgi. Tuntakse ka Aavakivi, Kiisli, Väike-Kääpa või Ojajõena.

Jõgi saab alguse Kallastest 9 km edelas ja suubub Kääpa jõkke. Jõe pikkus on 25,1 km ja valgla pindala 75,9 km².

## Välislingid

*
Gong

**Gong** on löökpill, mis koosneb suurest sissepoole painutatud servaga pronkskettast, mida lüüakse nuiaga. Gong on pärit Kaug-Idast. Rahvakeeli tuntud kui tamtamm.

Aasia rahvaste muusikas leidub ka määratlemata helikõrgusega gonge, kuid tänapäeva sümfooniaorkestrites kasutatavad gongid on kindla helikõrgusega.
Mustallikas

**Mustallikas** on loodusmälestis ja ohvriallikas Paekülas Raplamaal. Mustallikas on suurim Üüste allikate rühmast. Allikast väljavoolav vesi suubub Pühajõe oja kaudu Kasari jõkke.

Allika pikkus on 20 meetrit, laius 7-8 meetrit. Maksimaalne sügavus 1,5 meetrit. Läheduses asub 4-5 väiksemat allikat.

Allikas asub Posti talust (endine postikõrts) 200 meetrit lääne suunas ja on lihtsasti ligipääsetav.

Kultuurimälestiste riiklikus registris on see registreeritud kui arheoloogiamälestis.http://register.muinas.ee/pdetail01.asp?text1=&text2=&radiob1=1&cb=10&radiob2=0&nimi=checkbox&text7=Mustallikas&mo_id=12109

## Legende
Rahvausundite ja muistendite andmebaasis http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=335 on Mustallika kohta kirjas järgnevad lood:

# "Mustallikas olla ämbri täis kulda varjul. Korra tahtnud keegi seda kätte saada, lasknud nööri põhja, et sääl pidatud kullaämber otsa pandama. Tõmmand nööri välja ja sääl otsas olnud verine veise pää." 
# "Enne olnud Mustallikas põhjata. Korra künnud tüdruk härgadega Kõrtsi ees, härjad hakand kiili jooksma ja jooksnud kõige adra ja tüdrukuga allikasse, kuhu nad ka kadund." 
# "Kunagi Kõrtsus sõnikuveo ajal hakand hobune lõhkuma ja jooksnud kõige vankriga allikasse, kuhu ta ka kadund."
# "Korra tahtnud keegi ka katsuda, kui sügav Mustallikas on pannud paja raskuseks köie otsa ja lasknud põhja. Välja tõmmates pole pada enam otsas olnud: selle asemele olnud verine härja pää."

## Välislingid
*
Biarritz

**Biarritz** on linn Prantsusmaal Uus-Akvitaania piirkonnas Pyrénées-Atlantiquesi departemangus. Asub Biskaia lahe kaldal.

Biarritz on asutatud viikingite külana 9. sajandil.

Biarritz on populaarne kuurortlinn.

Linnast 4 km kaugusel asub lennujaam – Aéroport de Biarritz-Anglet-Bayonne.

## Viited

## Välislingid

*http://www.ville-biarritz.fr/
*Biarritz For Ever - Ressources & Informations
Vladimir Ljahhov

**Vladimir Platonovitš Ljahhov** (vene Владимир Платонович Ляхов; 20. juuni 1869 Peterburi – 30. aprill 1920 Bathumi) oli Pärsia ja Venemaa sõjaväelane (polkovnik). 

Ta oli Pärsia kasakabrigaadi ülem, kui Pärsia šahh oli Mohammad Ali-šahh Kadžaar. Ta saavutas märgatava tuntuse pärast Pärsia parlamendi (Majlis) hoone pommitamist ja mitme konstitutsioonilise revolutsiooni liidri hukkamist 24. juunil 1908. Tänutäheks osutatud teenete eest määras Mohammad Ali-šahh Kadžaar ta Teherani sõjalise kuberneri kohale.
Bayonne

**Bayonne** on linn Prantsusmaal Pyrénées-Atlantiquesi departemangus. 

Bayonne on Põhja-Baskimaa suurim linn ja ajaloolise Lapurdi provintsi keskus. Asub Adouri jõe suudmes Biskaia lahe kaldal.

Bayonne'is on sündinud René Cassin.

## Viited

## Välislingid

*http://www.ville-bayonne.fr/
Ojamaa vapp

**Ojamaa vapp** pärineb aastast 1560, kui saar kuulus Taani võimu alla.
Vapp loodi esimese teadaoleva Ojamaa vapi järgi, mis põhines 1280. aastast pärit pitseril. Vappi kasutati 1560. aastal Gustav Vasa matuserongkäigul.

Vapil on kujutatud hõbedast jäära sinisel taustal koos kuldse ristikujulise sauaga, mille küljes lehvib kuldse äärise ja narmastega punane lipp. Ojamaa vapi ja lipu motiivid on samad, kuigi esinevad kolm väiksemat erinevust.

## Vaata ka

* Ojamaa
Diestrid

**Diestrid** (inglise *diesters*) on väikese viskoossusega sünteesõli, mida kasutatakse masinate ja aparaatide laagrite määrimiseks. On väga heade määrimisomadustega temperatuurivahemikus -60...+120 °C. Viskoossus sõltub temperatuurist vähe.
Fluoritud õli

**Fluoritud õli** (inglise *fluorinated oil*) on masinaehituses üks määrdeõli liik. Ta on erakordselt kõrge lubatava töötemperatuuriga, kuni 250 °C. Parandab tunduvalt pindade korrosioonikindlust ja sööbekindlust. Kasutamist piirab kõrge hind.
Grafiitmääre

**Grafiitmääre** on must hõbedase läikega kaltsiummääre süntees- või silindriõli baasil, sisaldab umbes 10% grafiiti. Kasutatakse raskelt koormatud lahtiste hammasülekannete, vintsilaagrite ja lehtvedrude määrimiseks.
Hangumistemperatuur

**Hangumistemperatuur** on temperatuur, mille juures mineraalõli kaotab oma vedeluse ning lakkab voolamast raskusjõu mõjul. Hangumistemperatuur on tavaliselt 2...5 kraadi kõrgem tahkumistemperatuurist.
Immutusõli

**Immutusõli** (saksa *imprägnieröl*) on õli, mis kaitseb puitelemente mädanemise ja kahjurite vastu.
Kesktemperatuuriline määre

**Kesktemperatuuriline määre** ehk **MT-määre** on määre, mis on ette nähtud tööks temperatuurivahemikus –30...+120 °C.
Kastoorõli

**Kastoorõli** ehk **riitsinusõli** on riitsinuse seemnetest saadav kollakas kuivamatu õli. 

Kasutatakse enamasti meditsiinis, kosmeetikas või keemiatööstuses (plastifikaatorite tootmiseks). 

Tehnikas kasutuses määrdeõlina, hüdroõlide ja mõnede õlivärvide koostisosana ning mootoriõlina võidusõiduautodes. 

Näiteks pidurivedeliku BSK üheks põhikomponendiks on kastoorõli.

## Inimese kasutusviisid
Kuigi traditsioonilises meditsiinis kasutatakse ritsinusõli rasedate sünnituse esilekutsumiseks, puuduvad kliinilised tõendid selle tõhususe kohta emakakaela laiendamisel või sünnituse esilekutsumisel.

Ritsinoolõli kasutatakse suukaudselt kõhukinnisuse leevendamiseks või soole tühjendamiseks enne sooleoperatsiooni. Ritsinoolõli lahtistavat toimet omistatakse ritsinoolhappele, mis tekib hüdrolüüsi teel peensooles. Ritsinoolõli kasutamine lihtsa kõhukinnisuse korral ei ole soovitatav, kuna see võib põhjustada rasket kõhulahtisust.

Ritsinusõli kasutamine lahtistajana on tõendatud Ebersi papüüruses umbes 1550. aastal eKr ning seda kasutati juba mitu sajandit varem.

## Viited
Hüpoidõli

**Hüpoidõli** (saksa *Hypoidöl*) on sööbekindel õli, mis leiab kasutust peamiselt hüpoidülekandega autodes tagasillaõlina.
Solidool

**Solidool** ehk **kaltsiummääre** on veekindel ja hea mehaanilise stabiilsusega määre. Solidooli maksimaalne töötemperatuur on 60 °C.
Kellaõli

**Kellaõli** (saksa *Uhrenöl*) on väikese viskoossusega, pikaajalise oksüdatsioonikindlusega ning ülipuhas määrdeõli. Tavaliselt kasutatakse kellaõlina kondiõli või vaseliiniõli.