open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kuigõ tsässon

**Kuigõ tsässon** on Kuigõ külas Setomaa vallas asuv tsässon. Tsässon paikneb Meremäe–Kuigõ teest umbes 100 meetrit lääne pool, Leo Tamme talu lähedal.

## Üldandmed

Kuigõ tsässon on suvistepühi tsässon. Suvistepüha on liikuv püha. Tsässon on kasutusel ja heas seisukorras. Pühitsetud 2008. aasta suvistepühal.

## Ehituslikud andmed

Kuigõ tsässon on ehitatud nii seest kui ka väljast tahumata männipalgist. Hoonel on lahtine varjualune, mille külgedel on umbes 80 cm kõrgune piire. See on valmistatud püstistest servamata laudadest ja paigaldatud mõnesentimeetriste vahedega. Piirdelauad kinnituvad pikalt väljaulatuvate seinapalkide külge. Tsässona palkosa välismõõdud ilma nurgapähikuteta on 350 x 486 cm, eeskoda moodustab pikkusest 136 cm. Eeskoda on ilma laeta. Hoone otsaviil on ehitatud laudadest, mis on nn poola laudisena asetatud servaga üksteise peale ning see ulatub vaid pennini. Kuigõ tsässon asetseb maakividel. Hoone kõrgus katuseharjani on 350 cm. Katusel on kahekordne laastukate, katuseharjal asub lihtne saematerjalist valmistatud rist. Ka ukse kohale, palkide külge, on kinnitatud puidust rist. Hoone eesseinas on laiadest plankudest sissepoole avanev uks ja põhjapoolses külgseinas nelja ruuduga (50 (k) x 40 (l) cm) aken.

## Sisustus
Tsässon on traditsiooniliselt sisustatud: tagaseinas paikneb ikoonilaud, mis on kaetud valge rätikuga. Valdav osa ikoone on kinnitatud tagaseinale ning ikoonilaual seisab klaasuksega kibot. Keset seina, kiboti kohal paikneb neitsi Maarjat kujutav ikoon, mida katab villane, kootud punasemustriline pühaserätt. Teisi ikoone katavad kaks tumedale kangale maalitud pühaserätti ja üks uuem kootud pühaserätt. Külgseintel ripuvad tikitud ja heegeldatud otstega ilukäterätid ning mõned ikoonid. Parempoolse nurkmise ikooni ees ripub väheldane metallist õlilamp ja ikoonilaua ees asub looduslikult sõlme kasvanud puutüvest valmistatud küünlajalg. Keset tsässonat seisab analoi, ühe seina ääres laud ja teise seina ääres pikk pink. Põrandat katavad kaltsuvaibad.
Tsässona lagi on valmistatud servamata laudadest, mis on paigaldatud nn poola laudisena. Põrand on ehitatud laiadest plankudest. Lisaviimistlus hoone siseseintel ja põrandatel-lagedel puudub.

## Viited

## Kirjandus
*Kuigõ. Suvistepühi ehk Nelipühi (ka Troitsa või Püha Kolmainu) tsässon. – Jaanus Plaat, Arne Maasik. Õigeusu kirikud, kabelid ja kloostrid Eestis. Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn 2011. Lk 948-951
Meremäe noortekeskus

**Meremäe noortekeskus** on noortekeskus Setomaa vallas Meremäe külas.

Meremäe valla algusaastal asus kantselei perekond Kärneri majapidamises Põrste külas[1]. Vallakeskuse asukoha ja nime ümber toimunud vaidluste tulemusena otsustati ehitada vallamaja valla geograafilisse keskpunkti, Mihailova puustusele, ajalooliste Võru-Petseri ja Pankjavitsa-Kiirova-Orava-Räpina teede ristumiskohta[2]. Meremäe noortekeskuse maja oligi esimene spetsiaalselt Meremäe vallamajaks ehitatud hoone. 

Alates 1920. aastate keskpaigast tekkis tõsine vajadus lahendada Serga Algkooli ruumiküsimus, sest selle kooli pidamine mitmes talumajas nii Serga kui ka Keerba ja Vaarkali külas muutus järjest keerulisemaks. Leiti, et Serga kool tuleks vallamajja üle tuua ning juba 1926.–1927. aasta paiku võtsid vallanõukogu ja -valitsus plaani uue ja suurema vallamaja ehk administratiivhoone ehitamise. 31. jaanuaril 1929 allkrjastasid Meremäe valla kodanik, Unkipa talu omanik Semen Prokofi p. Põhja ja Efim Liivik Meremäe vallakogukonna volinikuna Petseris avaliku notari Johan Piipi juures kinkelepingu, mille kohaselt Semen Põhja annab oma kinnistust Meremäe vallakogukonna kätte 0,575 ha suuruse hoonestamata maatüki nime “Meremäe vallamaja” all.

1932. aastal alustas vallamajas õppetööd Serga Algkooli 1.–4. klass. 5.–6. klassi jaoks tuli esialgu veel ruume üürida lähedal asuvas Valter Seimi majapidamises. Seda kuni mahuka juurdeehituse valmimiseni 1936. aastal. Pärast seda pandi koolile Meremäe nimi. Hiljem asus selles majas kooli ühiselamu. Nüüd asuvad seal Meremäe noortekeskus, Meremäe kooli tehnoloogiaklass ja käsitööruumid.

## Viited
Abdulla Yameen

**Abdulla Yameen Abdul Gayoom** (maldiivi keeles އަބްދުﷲ ޔާމީން އަބްދުލް ގައްޔޫމް; sündinud 21. mail 1959 Males) on Maldiivide poliitik, kes oli 17. novembrist 2013 kuni 17. novembrini 2018 Maldiivide president.

Abdulla Yameen on Maldiivide Progressiivse Partei liige ja on alates 1993. aastast kuulunud parlamenti.

Ta õppis Beiruti Ameerika Ülikoolis ärijuhtimist ja Californias Claremonti ülikoolis politoloogiat.

Tema poolvend Maumoon Abdul Gayoom oli Maldiivide president aastatel 1978 kuni 2008.

## Välislingid
* Abdulla Yameen sworn in as new Maldivian president
Obinitsa järv

** Obinitsa järv ** (ka *Obinitsa paisjärv*,* Tuhkvitsa veehoidla*, *Tääglova veehoidla*) on järv Võrumaal Obinitsa küla idaküljel.

Järve kaldajoone pikkus on 4534 m ja valgala pindala 42 km². Obinitsa paisjärve rajamine Tuhkvitsa ojale lõppes 1995. aastal. Kaunis ja puhtaveeline järv on sobiv nii ujumiseks, kalapüügiks kui paadisõiduks. Obinitsa järve vasakpoolses kaldas on allikatekkeline liivakivi paljand ja koobas. Paljude legendidega seotud koopa nimeks on Juudatarõ. Kõrgel Obinitsa paisjärve kaldal seisab Seto Lauluema kuju. Järves on sagedasemalt püüda: haug, ahven, nii roo kui ka harilik särg, hõbekoger, karpkala, kiisk ja linask. Kunagi on sisse lastud latikat ja lutsu.

## Viited

## Välislingid
*
Intransitiivlause

**Intransitiivlauses** puudub grammatiline objekt ehk sihitis. Grammatilise predikaadi ehk öeldisega väljendatav tegevus ei ole suunatud sihitisele ega avaldu selles tulemusena. 
## Intransitiivlause öeldis
Intransitiivlauses võib öeldiseks olla kas 
* intransitiivne ehk sihitu verb või
* transitiivne ehk sihiline verb, mida kasutatakse sihituna.
##### Intransitiivlause, milles on öeldiseks sihitu verb
*Kliendi leping *'aegub** enne juunit.''<br />
''Artiklis **toetun** mitmele allikale.''<br />
''Arno **ei jõudnud** isaga koolimajja.''<br />
''Sõdur **tõusis** püsti ja **lahkus** lahinguväljalt võitjana.''
===== Intransitiivlause, milles on öeldiseks sihituna kasutatav sihiline verb=====
''Villu lihtsalt **tunneb** nii'', vrd ''Villu **tunneb**, et peab Viljaga hüvasti jätma, sest naine lahkub linnast.''<br />
''Sõnumitooja **teatas** heast uudisest'', vrd ''Sõnumitooja **teatas** hea uudise.''<br />
''Huviline **küsis** maja kohta'', vrd ''Huviline **küsis** küsimuse maja kohta.''

== Väljajätteliste lausete sihilisus==
Intransitiivlauseks ei saa pidada sellist [[transitiivlause]]t, milles on [[sihitis]] [[ellips (lausekujund)|välja jäetud]], kuid sisaldub seal mõtteliselt.<br />
[[Kontekstiellips]]: ''Mis sa selle jäätisega teed? – **Söön*' (selle jäätise) ära.*

## Vaata ka
Sihilisus
Lünklause
Ellips (lausekujund)
Hilläkeste järv

**Hilläkeste järv **(ka **Meremäe järv**,** Meremäe paisjärv**, **Tsirgu paisjärv**) on järv Võrumaal Meremäe küla lähedal. Kaldajoone pikkus on 625 m ja valgala pindala 1 km².

Hilläkeste järv on Meremäe piirkonna inimeste puhkekoht, kus käiakse ujumas ja kalastamas. Järve rannas on väike liivarand, varem oli seal ka ujumissild, mis on nüüdseks hävinud. Meremäe vallavalitsus on algatanud menetluse, taotlemaks järve munitsipaalomandisse.

## Välislingid
* Hilläkeste järv keskkonnaregistris
Seto lauluema kuju

**Seto lauluema kuju** (setupäraselt *Seto lauluimä kujo*) on mälestusmärk Obinitsas, mis püstitati Setumaa lauluemade, eeskätt Hilana Taarka, Miko Ode ja Irö Matrina mälestuseks.

Kuju mudel valmis Tartu Kunstnike Majas 1980. aastal, autor oli kujur Elmar Rebane. graniidis teostas selle ENSV Kunstifondi Tartu Kombinaat Ars kujur Endel Taniloo juhendamisel. Kuju kõrgus on 3 meetrit ja mass 9 tonni.

Mälestusmärk on paigutatud kõrgele mäenõlvale vaatama all laiuvale Obinitsa järvele ning see avati 1986. aastal IV Setu Leelopäevade ajal.

Seoses Obinitsa järve avamise-pühitsemise ristikäigu ning Obinitsa muuseumi avamisega avati 3. juunil 1995 **Seto lauluimä kujo** juures teistegi kohalike laulikute – Mast Hemmo (1900–1983), Lust Nasta (1893–1983), Luik Okse (1882–1958) ja Vahvik Tepa (1893–1978) – mälestuskivid.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 7526 "Ausammas "Lauluema", E. Taniloo, 1986 (graniit)"
Igor Sikorski

**Igor Sikorski** (ukraina keeles Ігор Іванович Сікорський, vene keeles Игорь Иванович Сикорский; 25. mai 1889 Kiiev – 26. oktoober 1972 Easton, Connecticut) oli vene-ukraina-poola päritolu Vene ja USA lennunduspioneer ning lennukite ja helikopterite konstruktor.

Ta sündis Kiievis Kiievi ülikooli psühhiaatriaprofessori Ivan Sikorski pojana. Aastatel 1903–1906 õppis ta Peterburis merekoolis, aastal 1907 asus õppima Kiievi Polütehnilisse Instituuti, kus ta võttis osa mehaanikaringi õhulaevanduse ringi tööst.

1913. aastal konstrueeris ta maailma esimese mitmemootorilise fikseeritud tiibadega lennuki ("Russki Vitjaz") ja 1914. aastal maailma esimese suure reisilennuki ("Ilja Muromets").

1919. aastal emigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse, kus asutas 1925. aastal ettevõtte Sikorsky Aircraft Corporation. 

Kiievis asuvad Igor Sikorski nimeline tänav, lennundusinstituut ja rahvusvaheline lennujaam. Samuti on talle seal püstitatud ausammas.

## Tunnustus
*1962 – valiti American Institute of Aeronautics and Astronauticsi auliikmeks

## Isiklikku
Tema isa Ivan Sikorski oli  psühhiaater.
Üks tema neljast pojast oli Sergei Sikorsky (1925–2025)

## Viited

## Välislingid
* Igor Sikorsky (1889 – 1957) (*inglise keeles*)
Teatelaad

**Teatelaad** on kõneviisiülene kategooria, mis näitab kõneleja ja kuulaja positsioone edastatava teate suhtes. 

## Teatelaad eesti keeles
Vastavalt sellele, milline on kõneleja ja kuulaja suhe teatega, saab teatelaadi jagada kahte liiki:
* otsene teatelaad ehk direktaal
* kaudne teatelaad ehk indirektaal

### Otsene teatelaad
 
**Otsese teatelaadi** ehk direktaali puhul on kõneleja ühtlasi ka teateallikas. See tähendab, et teates edastatav info pärineb otse kõnelejalt ning on suunatud otse kuulajale. 

Väljendub kindlas, tingivas ja käsivas kõneviisis.

* Indikatiiv ehk kindel kõneviis
::*Poiss loeb voodi peal raamatut.*
:Kõneleja on ise kindlaks teinud, et voodi peal on poiss, kes loeb raamatut ning nüüd teatab seda kuulajale.

* Konditsionaal ehk tingiv kõneviis
::*Kui poiss loeks voodi peal raamatut, siis oleks emal selle üle hea meel.*
:Kõneleja väljendab oma isiklikku arvamust / oletust kuulajale.

* Imperatiiv ehk käskiv kõneviis
::*Mine loe voodi peal raamatut!* 
:Kõneleja väljendab otsest käsku kuulajale.

### Kaudne teatelaad
**Kaudse teatelaadi** ehk indirektaali puhul on kas kõneleja või kuulaja vahendaja rollis. See tähendab, et edastatav info pärineb kõrvalisest allikast ja suunatakse otse kuulajale või pärineb info otse kõnelejalt ning on suunatud kellelegi muule kui kuulajale. 

Väljendub kaudses ja möönvas kõneviisis.

* Kvotatiiv ehk kaudne kõneviis
::*Poiss lugevat voodi peal raamatut.*
:Kõneleja ei ole ise näinud poissi voodi peal raamatut lugemas, kuid on saanud selle teate kellegi käest ning nüüd vahendab seda järgmisele kuulajale. Kõneleja on vahendaja rollis.

* Jussiiv ehk möönev kõneviis
::*Poiss lugegu voodi peal raamatut.*
:Kõneleja soovib poisile käsku edastada, kuid teeb seda läbi vahendaja. Kuulaja on vahendaja rollis.

### Erandeid
* Referaat
::*Isa ütles, et poiss loeb voodi peal raamatut.*
:Tegu on küll kindla kõneviisiga, kuid teade poisist, kes loeb raamatut, jõuab meieni läbi vahendaja. Seega on tegemist kaudse teatelaadiga.

## Kirjandus
* Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993, lk 34.
Eesti Vabariigi spordipreemia

**Eesti Vabariigi spordipreemia** on auhind, mis määratakse väljapaistvate saavutuste eest spordi alal.

Igal aastal annab Eesti riik spordivaldkonnas välja kaks elutööpreemiat ja kuus aastapreemiat. Preemia elutöö eest määratakse isikule, kelle aastatepikkune panus Eesti sporti on pälvinud avalikkuse kõrge hinnangu ja kelle kogu elutöö on olnud eeskujuks noorele põlvkonnale. Aastapreemia määramisel arvestatakse sportlikke tulemusi, edukat treeneritööd, tulemuslikkust sporditöö korraldamisel, panust spordi propageerimisse, spordipedagoogikasse või sporditeadusse, mis on saavutatud või avalikustatud eelmise kalendriaasta jooksul.

## Laureaadid

## Vaata ka
*Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi aastapreemia
*Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali elutööpreemia
*Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia

## Viited
Soga keel

**Soga keel** kuulub Nigeri-Kordofani hõimkonda Bantu keelte J-rühma hulka.
Seda keelt räägitakse peamiselt Busoga regioonis, täpsemalt Uganda kesk-idaosas, Victoria järve ja Kyoga järve vahel. Keeleoskajad on jagunenud järgmistesse piirkondadesse: Jinja, Kamuli, Luuka, Iganga, Buyende, Bugiri mayuge ja Namayingo.
Soga keel kasutab ladina kirjaviisi.
Soga keelt räägib 2 060 000 inimest ning selle keele kõnelejate arv kasvab. Soga keel on  üks Uganda kõige räägitumaid keeli. Põhja-Busogas räägitakse Lulamogi ja Lupakoyo dialekti, Lõuna-Busogas Lutenga dialekti. 

## Numbrid soga keeles
* 1 – *Ndala*
* 2 – *Ibiri*
* 3 – *Isatu*
* 4 – *Inha*
* 5 – *Itaanu*
* 6 – *Mukaaga*
* 7 – *Musanvu*
* 8 – *Munaana*
* 9 – *Mwenda*
* 10 – *Ikumi*

## Grammatika
### Omastavad eesliited
Soga keeles kajastatakse nimisõnu peamiselt eesliidete muutmisega: elusolenditele osutatakse eesliitega ***ba'''-'' (mitmus) ja ***mu**-'' (ainsus), riikide nimedele viitab eesliide ***bu*'-*.
* 	*mu* - inimene (ainsus), nt *musoga* 'busogalane'
*       *bu* - maa, nt  *Busoga* 'Soga maa'
* 	*lu* - keel, nt *Lusoga* 'soga keel'
* 	*ba* - rahvas, nt *Basoga* 'Soga rahvas'

*'Asesõnad, mis liituvad tegusõnale:**
*	''n'' – mina
*       ''o'' – sina
* 	''a'' – tema
* 	''tu'' – meie
* 	''mu'' – teie
*       ''ba'' – nemad
[[Tegusõna]] pöörates tuleb eemaldada sõnaliide ''oku'' ja asendada see nõutava asesõnaga: ''n, o, a, tu, mu'' või ''ba''.<br />
	Näiteks:
* 	***oku*'kola* – töötama
* 	***n**kola* – ma töötan 
* 	***o**kola* – sa töötad 
*       ***a**kola* – ta töötab 
* 	***tu**kola* – me töötame
* 	***mu**kola* – te töötate
* 	***ba**kola* – nemad töötavad
	
=== Demonstratiivid ===
* 	*wano* – siin
* 	*kino* – see (asi)
* 	*ono* – see (lähedal asuv inimene)
* 	*oyo* – see (kaugel või mitte kohal asuv inimene)
* 	*bino* – need (asjad)

== Küsisõnad ==
* 	*ani* – kes?
* 	*ki* – mida?
* 	*lwaki* – miks?
* 	*tya* – kuidas?
* 

== Keelenäited ==
*Wasuze otya (osiibye otya) Isebo (Inhabo)?* – Kuidas sa magasid, (Kuidas oli teie päev,)   						 härra (proua)?

*Baali bantu ba ife aye...* – Nad olid meie inimesed, aga...

*Nkwenda* – Ma armastan sind.

*sula* – magama

*yozya* – pesema

*eizo* – eile

*izo* – homme

*kyakyankya* - tähistama

*kweijukya* – kahetsema

*musaiza* – mees

*mwana* – laps

*zeiza* - vanavanem

*huuta* – jook

*nviili* – juuksed

*munywa* – suu

*mwenya* – naer

*mwaka'' - aasta

## Viited:
Viro kivirist

**Viro kivirist** tähistab väga vana Viro tsässona kohta Viro 
külas. See asub 1 km kaugusel Meremäe külast Obinitsa viiva tee ääres. Lubjakivist 
rist 15. sajandist on ainuke, mis on alles jäänud omaaegses Meremäe vallas olnud 
kiviristidest. 

## Viited
Meremäe leinapark

**Meremäe leinapark** on park omaaegsest Meremäe vallast küüditatute mälestuseks. Pargis asub tagasihoidlik ja lihtne mälestuskivi küüditatutele.

Park ja mälestuskivi on pühendatud nõukogude võimu repressioonide ohvritele, ennekõike sealkandis toimunud kolme küüditamise ohvritele. Pargi ja mälestusmärgi rajas oma kinnistule Voldemar Rannaste, kes 16-aastase poisina küüditati koos vanematega Siberisse 1941. aasta juuniküüditamisel. Pargis on ristimärgiga tähistatud väike kivikangur ning küüditatute mälestuseks istutatud kaheksa tamme. Iga puu tähistab 1941. aastal Meremäelt küüditatud perekonda. Leinapargi pühitseti sisse juuniküüditamise 50. aastapäeval 14. juunil 1991. Jumalatalituse viis läbi õigeusu preester isa Jevgeni Petserist. Valla jaoks on tegemist püha paigaga, kuhu viiakse lilli ja kus põletatakse küünlaid ning korraldatakse mälestusüritusi.

## Viited
Meremäe kaasik

**Meremäe kaasik** ehk **Kärneri kaasik** on kaitsealune puistu Setomaa vallas Meremäe külas. Kaasiku pindala on 2,0 ha ja see on riikliku kaitse all. Kaasik võeti kaitse alla Võru rajooni TSN TK 30.03.62 otsusega nr 33 "Looduskaitse ja kultuurimälestiste kaitse korraldamisest Võru rajoonis". 

Kaasikut on varem hüütud Kärneri kaasikuks, kuna puistu asus kunagise Kärneri talu maadel. Kaasikut on meremäelased pidanud oma puhkealaks ja silmarõõmuks ning piirkonna sümboliks. Valdavalt on tegemist kasepuistuga, mille alusmetsas domineerib kuusk.

## Viited
Uusvada ludimägi

**Uusvada Ludimägi** on looduslik pühapaik Setomaa vallas Uusvada külas. Ludimäe kõrval asub ka iidne asulakoht, mis on arheoloogiamälestisena nr 13598 kaitse all. 

Nimetatud ludimägi on üks kolmest Uusvada küla ludimäest (pühapaigast). Ludimäed olid külarahva kogunemiskohtadeks pühade ajal: jaanipäev, volbripäev. Ludimäel tehti pühade puhul lõkkeid. Nõukogude võimu ajal ehitati Uusvada ludimäele dolokivist kolhoosi kelder, mis oli hiljem kasutuses ka hobusetallina. Tänapäevaks on kelder lagunenud ning alles on ainult paekivist keldri müürid. Uusvada ludimägi asub eravalduses, Ludimäe kinnistul. Ludimägi asub vallateest 100 meetri kaugusel, juurdepääsutee ludimäele puudub ja objektile pääseb ainult jala.

## Viited
Bantava keel

**Bantava keel** (inglise keeles *Bantawa language*, kuid ka *Bantaba*, *Bantawa Dum*, *Bantawa Rai*, *Bantawa Yong*, *Bantawa Yung*, *Bontawa*) on Hiina-Tiibeti keelkonda kuuluv keel, mis kuulub Tiibeti-Birma kiranti keelte alla. Bantava keelt kõneleb maailmas umbes 404 600 inimest, neist umbes 371 000 Nepalis (2001. aasta seisuga). 

Bantava keeles on kasutusel devanaagari kiri. 

Bantava on ohustatud keel ning piirkondades, kus bantavat räägitakse, asendub see vaikselt nepali keelega. Et keel täiesti ei hääbuks on seda ka hakatud õpetama koolis ning keeleteadlased tegelevad bantava keele ja selle dialektidega. 
Bantava on Ida-Nepalis elava kirat rai rahva emakeeleks. 

## Geograafiline jaotus
Bantava keelt räägitakse enamasti Nepalis Kosi ringkonnas (Morani, Dhankuta, Bhojpuri ja Sunsari maakonnas), Sagarmāthā ringkonnas (Khotani ja Okhaladhunga maakonnas). Mechi ringkonnas (Iiami, Jhapa, Pamchthari ja Taplejuni maakonnas). Bantava keelt räägitakse ka Indias Bhutani kuningriigi idapiirkonnas. 

## Arvsõnad
# ɨk
# hwa- (hɨwa)
# sum-ka
# lek-ka
# cʰuk-ka
# sek-ka
# rek-ka
# lek-ka
# nu-ka
# ina-nam

## Keele struktuuri andmed
*Süntaks.*
Sõnajärjeks on tavaliselt SOV (subjekt-objekt-verb).

**Unko munima chupaµ iaµ.** 
Minu kass väike on.
Minu kass on väike.

**Am khim khada? Uµ khim Ilam.** 
Sinu kodu kus? Minu kodu Iiam.
Kus on sinu kodu? Minu kodu on Iiamis

*Foneetika* 
Häälikud:

Vokaalid:

* ka
* kā
* ki
* ku
* ke
* kai
* ko
* kau
* k

Konsonandid:
* ka
* kha
* ga
* gha
* ṅa
* ca
* cha
* ja
* jha
* ña
* ta
* tha
* da
* dha
* ta
* tha
* da
* dha
* na
* pa
* pha
* ba
* bha
* ma
* ya
* ra
* la
* va
* sha
* ha
* täishääliku kandja

Silbistruktuur: KV, KVK, KVKK. 

*Morfoloogia, grammatika.*

Bantava keeles on esimene ja teine isikuline asesõna. Nad jagunevad kaheks "meie (kaks isikut)" (uµkachi) ja "meie (rohkem kui kaks isikut)" (uµkanchi). Sama moodi on ka "sina" (khana) "teie kaks" (khanachi) ja "teie (rohkem kui kaks isikut" (khananinchi)..
Järelliide -wa lisatakse tihti nimisõnadele, samuti järelliited -ma ja -pa, mis näitavad, kas
tegu on naissoost või meessoost sõnaga. Näiteks sõna "wa" tähendus on kana üldiselt, seega 
wapa-kukk, wama-kana. 

## Keelenäited

*Puchhap-a mo-dhok bhane saro tuk.* 
Kui mind hammustab madu, siis see teeb haiget.

*Akhumaµ   uµ   iawa   kha-wa.* 
Eile mu sõber nuttis.

*chukkaba* 
ahv

*Hoµku-da   µa-chi   mo-iaµ.* 
Jões on kalad.

*chama* 
sööma

*bima* 
kõndima

*dhamma* 
kukkuma

*wasuma* 
pesema

*Uµ   khim-da   kutewa   iaµ.* 
Minu majas on koer.

## Muu
Bantava keeles on palju dialekte: põhja bantava (Dilpali), lõuna bantava (Chewali, Okhreli, Hatuwali, Hangkhim), ida bantava (Dhankuta), lääne bantava (Amchoke, Amchauke).

Üks uuring, mis viidi läbi bantava keelt kõnelevate inimeste seas aastal 2011.

 

## Viited
Kirgiisi keel

**Kirgiisi keel** (kirgiisi keeles кыргыз тили, кыргызча, araabia kirjas قىرعىزچا, قىرعىز تىلى) on Altai keelkonna turgi keelte kõptšaki rühma kuuluv keel, Kõrgõzstani ametlik keel.

Kõnelejaid on üle 4 miljoni Kõrgõzstanis, Hiinas, Afganistanis, Kasahstanis, Pakistanis, Tadžikistanis, Türgis, Usbekistanis ja Venemaal.

Kirgiisi keel pärineb 9.–10. sajandil Jenissei jõe ääres elanud turgi hõimude keelest.
 
Kirgiisi keel on alates 23. septembrist 1989 Kõrgõzstani riigikeel. 

## Kirjaviis
Kuni 1928. aastani kasutas kirgiisi kirjakeel araabia kirja, seejärel mindi üle ladina kirjale. 1940. aastal võeti kasutusele kirillitsa, mis on kasutusel tänaseni.

Tänapäeva kirgiisi keel kasutab kahte ametlikku kirja: kirillitsat kasutatakse Kõrgõzstanis, Usbekistanis, Kasahstanis. Hiinas, Afganistanis ja mujal Aasias kasutatakse araabia kirja.

### Tähestik
Kirgiisi tähestikus on 36 tähte.  Tähti *в, ф, х, ц, щ, ъ, ь* kasutatakse ainult uuemates sõnades. Kõige rohkem kasutatakse tähte *ж*, mille hääldus on *dž*, näiteks sõna *жер* ('maa') hääldus on *džer*.

Järgnevas tabelis on toodud kirillitsale vastavad tähed araabia tähestikus (kasutusel Xinjiangis) ja kirgiisi-eesti transkriptsioonis.

## Foneetika

Häälikusüsteem

Kirgiisi keele foneetikas on vokaalharmoonias eesvokaalideks *э, и, ө* ja *ү* ja tagavokaalideks *а, ы, о & у*. Näiteks: *ата* 'isa' *аталар* 'isad', *тоо* 'mägi' – *тоолор* 'mäed'. Jaotusesse kuuluvad veel sekundaarsed pikad vokaalid, need mis kujunenud kaashäälikute asemele. Näiteks *сув> суу* 'vesi'.

**Vokaalid**

**Konsonandid**

## Morfoloogia

**Isikulised asesõnad**

; Sõnajärg:
Kirgiisi keeles on kindel sõnajärg.
Lauses: *alus+ öeldis* või *alus+ täiend+ objekt+ öeldis* (verb on viimasel kohal) (*кишилер*-inimesed  *үйдө*-majas  *турган*-elasid)

;Sõnarõhk:
Enamasti rõhutatakse kirgiisi sõnades viimast silpi.

## Keelenäited
# Tere!- Salamatsyzby! *(Саламатсызбы!)* 
# Jah- Ooba *(Ооба)*
#  Ei- Jok *(Жок)*
#  Tere hommikust- Kutmanduu tangyngyz menen! *(Кутмандуу таныныз менен!)*
# Kuidas läheb?- Kandaysiz? *(Кандайсыз?)*
# Vabandust!- Kechirip koyunguz! *(Кечирип коюнуз!)*
# Aitäh!- Rahmat! *(Рахмат!)*
# Mis on sinu nimi on?- Atyngyz kim? *(Атыныз ким?)*

Põhiarvsõnad 1–10 on: 

# бир
# еки
# уч
# торт
# беш
# алты
# жети
# сегиз
# тогуз
# он

## Vaata ka
*Kirgiisi kirjandus

## Viited

## Välislingid
*Vikipeedia kirgiisi keeles

*Kirgiisi nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Piusa ürgoru matkarada

RMK **Piusa ürgoru matkarada** asub Piusa jõe ürgoru maastikukaitsealal, Võru maakonnas.

## Raja tutvustus
Tegemist on 15&nbsp;km pikkuse Vana-Vastseliina linnuse varemete juurest mööda Piusa jõe ürgorgu Lindora külani kulgev matkarajaga. Rada on varustatud puidust suunavate viitadega ja vaatamisväärsusi tutvustavate infotahvlitega. Lisaks on olemas kaks lõkkekohta, mis on varustatud grillimisrestidega ja kus on võimalik telkida. Kasutada on kaks varjualust koos laua ja pinkidega ja kaks kuivkäimlat.

## Vaatamisväärsused
Huvitavamateks vaatamisväärsusteks on rajal linnusevaremed, liivakivipaljandid, Härma Mäemine müür ehk Keldri müür (Eesti kõrgeim liivakivipaljand), Härma alumine müür ehk Keldri müür ja mitmed vanad veskikohad.
Matkarajal on kokku 12 liivakivipaljandit.

## Viited

## Välislingid
*Piusa jõe ürgoru matkarada
Science Museum

**Science Museum** ('teadusmuuseum') on muuseum, mis asub Londonis South Kensingtoni linnaosas Exhibition Roadi tänaval.

Muuseum asutati 1857.

Muuseumi külastab üle 3 miljoni inimese aastas.

Muuseumi kogudes on ligikaudu 300 000 eset.

Sissepääs on külastajatele tasuta.

## Välislingid

* Koduleht
Riidepuu

**Riidepuu** on õlgadekujuline ese, mille peale riputatakse mantleid, pluuse, särke ja kampsuneid, et need kortsu ei läheks. Riidepuu küljes võib olla rõhtne pulk, mille peale saab panna pikki pükse. 

Riidepuid on mitmesuguse kujuga ja mitmest materjalist, näiteks traadist, puidust ja plastist; on ka kokkupandavaid riidepuid.
Kastekann

**Kastekann** on kantav anum (enamasti sanga ja pika torukujulise tilaga, mille otsas võib olla sõelaga otsik), mis on mõeldud taimede käsitsi kastmiseks.

Kastekann on enamasti valmistatud metallist või plastmassist.
Isik (keeleteadus)

**Isik** on üks öeldise grammatiline kategooria. **Isik** on seotud kõnealuse olendi või asja osalusastmega kõnesituatsioonis. 

## Eesti keel
* Isiku väljendamiseks kasutatakse isikulisi asesõnu *mina*, *sina*, *tema* või mitmuses *meie*, *teie*, *nemad* ning tegusõna pöördelisi vorme.

***Mina*** *õpin eesti filoloogiat*;* *
***Teie*** *soovite poodi minna*; *Saja*'b***;'' ''
''Hoopleva'''d''', et võitsid kuldkarika.''

* Isikut tähistatakse ka konkreetsete [[nimisõna]]de ning nimedega.

***Maria*** ''kirjutab luuletusi'';'' ''
***Hulk lapsi*** ''jälgis teatrietendust.''
* Esimene isik on [[kõneleja]]. 
* Teine isik on see, kelle poole [[kõneleja]] pöördub.
* Kolmas isik on see, kellest räägitakse.

== Isik ja arv ==
* Grammatiline isiku- ja arvukategooria väljendub morfoloogilises [[pöördekategooria]]s, millel on  kolm ainsuslikku ja kolm mitmuslikku [[liige]]t ehk [[pööre (keeleteadus)|pööre]]t.

'''Ainsus:'''

#  ''mina ~ ma''
#  ''sina ~ sa''
#  ''tema ~ ta''

'''Mitmus:'''

#  ''meie ~ me''
#  ''teie ~ te''
#  ''nemad ~ nad''
* Isik on hästi määratletav pöördelõpu järgi siis, kui [[täisalus]]eks on   
# ''mina ~ ma''   
# ''sina ~ sa''  
# ''meie ~ me'' või ''mina'' + [[substantiiv]](id)   
# ''teie ~ te'' või ''sina'' + [[substantiiv]](id)  
''(Me) söö'''me***; *(Sa) harjuta*'d***; ''(Te) karju'''te***; *(Sina, tüdruk) tule*'d** mulle appi.''
* Ülejäänud juhtudel on [[öeldis]] 3. pöördes ning isikut pole pöördelõpu järgi võimalik tuvastada.
''Grupp turiste vaatle**b** monumenti''; ''Täna külmeta**b**.''
* [[Imperatiiv]]i [[mitmus]]e 1. pöörde puhul on isiku ärajätmine kohustuslik.
''Õppige**m **hoolega'';*** *** <nowiki/>''Astuge**m **kiiresti''; ''Laulge**m **valjemini.''

== Kirjandus ==
* **Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1995.** Eesti keele grammatika I. Morfoloogia. Sõnamoodustus. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Eesti Keele Instituut, lk 69-72.
* **Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993.''' Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, lk 27-29.
AgustaWestland AW119

**AgustaWestland AW119 Koala** on algselt ettevõtte Agusta poolt Itaalias konstrueeritud ja toodetud ühe gaasiturbiinmootoriga kaheksakohaline üldotstarbeline kerge helikopter. 

Enne Agusta ja Westlandi ühinemist AgustaWestlandiks oli kopteri nimi **Agusta A119 Koala**.

## Modifikatsioonid
* A119 Koala
* AW119Ke Koala
* AW119Kx Koala, Garmin G1000 Avioniku instrumendisüsteem
## Käitajad

;
* Goiási osariik
;
*Soome piirivalve 
;
*Riiklik politseiagentuur
;
*México osariigi valitsus 
;
* New Yorgi politsei (NYPD)
* Phoenixi politsei
* TriState CareFlight

## Tehnilised andmed

## Viited

## Välislingid
* AW119Kx on Leonardocompany.com
Lielborne mõis

**Lielborne mõis** (ka *Lielborni mõis*, saksa keeles *Groß-Born*, läti keeles *Lielbornes muiža*) oli rüütlimõis Kuramaal Ilūkste kreisis Aizlauce kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Augšdaugava piirkonnas Saliena vallas Lielbornes.

## Ajalugu
Lielborne mõis tekkis 1729. aastal Borne mõisa jagunemisel Vecborne ja Lielborne mõisaks. Selle esimeseks omanikuks sai major von Knabenau. Talle järgnesid Fölckersahmid. 1811. aastal oli mõisa valdajaks Alexander Magnus Wilhelm von Lysander (1764−1821). 1820. aastal eraldati sellest Karolinova mõis. Mõis läks 1824. aastal konkurssile ja selle omandas Georg Andreas Anton von Seck. 1850. aastal kuulus Lielborne Kovno kubermangu aadlimehele Ludwik Pietkiewiczile. 1856−1859 oli see B. von Renngarteni, 1859−1866 läti päritolu Carl Otto Skersti ja seejärel August Georg Friedrich von Oettingeni (1823−1908) valduses. 1879−1900 oli omanikuks Alexander Robert Wulffius (1854−1940), seejärel Reinhard Freytag von Loringhoven. Viimane omanik oli aastatel 1912−1920 Friedrich Sellin.

Pärast mõisa võõrandamist tegutses seal Saliena põhikool.

## Mõisaansambel

### Peahoone
Lielborne mõisal oli kaks peahoonet. Uus häärber oli algselt klassitsistlik, kuid 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul ehitati see toona Sēlijas populaarses "suvemaja" stiilis ümber. Selles majas on sündinud Wessel Freytag von Loringhoven, Natsi-Saksamaa väejuht ja osaline Adolf Hitlerile sooritatud atentaadis.

### Kõrvalhooned
Kõrvalhoonetest on säilinud laut ja mitmeotstarbeline põllumajanduslik tootmishoone. Veskist on jäänud järele vaid varemed.

## Viited

## Kirjandus
**Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 85.
*Schroeders, Percy von. *Beiträge zur Gütergeschichte Kurlands*. I. Teil Semgallen. Herausgegeben von der Kurländischen Ritterschaft, 1981. Lk 77.
*Stavenhagen, Wilhelm Siegfried. *Album kurländischer Ansichten*. Mitau: im Selbstverlag des Herausgebers, 1866 https://dom.lndb.lv/data/obj/415896.html.
Laši

**Laši** on küla (*mazciems*) Lätis Augšdaugava piirkonnas Eglaine vallas.

Lašis asus endise Veclaši mõisa (*Alt-Lassen*) keskus, lisaks on seal Laši linnus ja Laši kirik, mille juures asub mälestusmärk Lašis sündinud Gotthard Friedrich Stenderile. Aastatel 2009–2021 jäi küla Ilūkste piirkonda.


Pilt:Lasu baznica.jpg
Sunji keel

**Sunji keel** (inglise keeles *Zuni language*) on põhiliselt Ameerika Ühendriikide lõunaosas, eriti New Mexico osariigis räägitav isolaatkeel. Seda keelt oskab terves maailmas umbkaudu 9600 inimest, kellest ligikaudu 7000 räägib seda igapäevakeelena kodus. Enamus kõnelejatest on sunji hõimu liikmed. Sunji keeles rääkides öeldakse keele kohta *Shiwi'ma*, mis tõlkes tähendaks "sunjide viis" või "sunjide tee"

## Klassifikatsioon
Sunji keel ei kuulu teada olevalt ühtegi keelkonda, mis tähendab, et tegu on isolaatkeelega. On pakutud hüpoteese, et laiemalt kuulub penuti keelte hulka. See teooria on leidnud ka kõige laialdasemat toetust keeleteadlaste hulgas, kuid kinnitust ei ole see veel leidnud. Veel on arvatud, et sunji keel võiks olla seotud hoka keelte, tano keelte ja paljude teiste indiaani keeltega, aga nende puhul on tegu väga vähese toetajaskonnaga hüpoteesidega.

## Keele kasutus
Kasutatakse ladina tähestikku.
 
Mõningaid lapsi kasvatatakse kodus sunji keelt rääkides, et keel päriselt välja ei sureks. Siiski tuleb järjest rohkem kõnelejate seas kasutusele inglise keel ning sunji keele igapäevane rääkimine väheneb. Enamasti kasutatakse religioossetel üritustel või tseremooniatel, kodudes ja hõimu koosolekutel. Peamised rääkijad on täiskasvanud.

## Tähestik
Sunji tähestik koosneb 22 tähest

A a , B b, Ch ch, E e, H h, I i, K k, kw, L l, Ł ł , M&nbsp;m, N n, O o, P p, S s, sh, T t, ts, U u, W w, Y y , ' 

Ł hääldatakse nagu h ja l koos

Koolonit kasutatakse pikkade täishäälikute märkimiseks

'hääldatakse /ʔ/ , mis on kõrisulghäälik ehk larüngaalklusiil

## Numeraalid

Kasutatakse mõningate arvsõnade ütlemiseks näppe. Sunji tähendus on sulgudes.

1  *dobinde* (võetud alustuseks(näpp))

2  *kwili*    (pandud teisega kokku)

3  *ha 'i*     (keskmine näpp)

4  *a:wide*   (kõik peale ühe sõrme)

5  *apde*     (maha löödud/saetud)

6  *dobalekk 'ya*
  
7  *kwilelekk 'ya*   ( 2+5)

8  *ha 'elekk 'ya*   (3+5)

9  *denalekk 'ya*

10  *asdemla*      (kõik näpud)
## Keelenäited

Sellepärast, et keelt räägitakse tihti religiooniga seotud tegevustel, siis on ka keele näited enamasti religiooniga seotud.
 
*Le'na' benan k'okshi banan kwayi. Jesus Christ, ho'n a:wan Datchu God an Tsawak'ona andepbe:'a*.

Eesti keelde tõlgituna tähendab see ,,Jeesus Kristuse, Jumala poja, evangeeliumi algus."

Sõnu moodustatakse tüvele liidete lisamisega.

Näiteks: *łada:kwe* - jahimees
 
Sõna tüvi *łada* - jahtima või võitlema ja järelliide *kwe*, mis viitab inimesele.

## Viited
Ülenurme mõis

**Ülenurme mõis** (saksa keeles *Uellenorm*, varem *Helwenorme, Helwenurme*) oli 17. sajandi algul rajatud rüütlimõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Tänapäeval jääb endine mõisasüda Kambja valla territooriumile, seal tegutseb Eesti Põllumajandusmuuseum.

## Ajalugu
Esimene võimalik Ülenurme mainime allikates esineb ehk esimese korral, kui Tartu piiskop Diderik Tartu ligidal Ulemoma küla Hermine Stakelberchile jättis. 1449. aastal andis Tartu piiskop Bartholomäus Savijerwe Helwenorme Dietrich Tiesenhausenile.

1646. aastal konfirmeeriti mõis ühele Busselbergile tema Tartus asunud kivimaja eest, mille Gustav II Adolf oli Tartu linnale kinkinud. Ülenurme sai 1697. Rootsi kuninga poolt Bernhard Busselbergile ja Busseldergide perekonna kätte jäi Ülenurm kuni 1732. aastani.

18. sajandi lõpul kuulus mõis Stegemannile, 1820. aastal müüdi Ülenurme mõis Friedrich von Löwisele, 1839. aastal ostis mõisa Ernst Peter Reinthal, kes müüs mõisa 1856. aastal krahv Valerian Cancrinile  (1820–1861), kelle surma järel, tema  lesk Olga Cancrin (sünd Stael von Holstein), müüs mõisa 1883. aastal kaupmees Karl Konrad Faurele, kes juba 1884. aastal müüs Ülenurme mõisa Tartu kaupmees ja Tartu Tiigi veski asutajale Georg Riikile (1842–1890).

Mõisa viimane omanik oli 1908. aastast Peeter Muna  (1864–1934). Pärast mõisa riigistamist 1920. aastal läks territoorium jagamisele Peeter Muna ja tema väimehe, polkovnik Viktor Puskari vahel.

## Mõisa suurus
1914. aastal kuulus mõisa koosseisu 262,35&nbsp;ha mõisamaad. Ülenurme oli Tartumaa mõisatest üks väiksemaid; sellest veel pisem oli vaid Mõra mõis.

## Vaata ka
*Ülenurme mõisa park

## Viited

## Kirjandus
*Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 111-112.
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 54-5 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00070.html?prozent=.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 442-443 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/460.

## Välislingid

*
*
*Ülenurme mõis (Tartu-Maarja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Laši linnus

**Laši linnus** (*Lašu pilskalns*) oli seelide linnus Lätis tänapäeva Augšdaugava piirkonnas Eglaine vallas Laši külas.

Laši linnus rajati 1. sajandil eKr. Puittaraga ümbritsetud künka kõrgus oli 15–20 meetrit, hoovi pindala 80 × 100 meetrit. Linnus asus seelide Kalve maakonnas. Pärast piirkonna ristiusustamist rajas Dünaburgi komtuur linnusesse Veclaši mõisa.

Linnuse pindala on 80 × 100 meetrit, kõrgus 15–20 meetrit. Sellest põhja pool asus ka muinasasula.

## Välislingid
*Linnamägi Läti linnamäeportaalis
Jumalalaegas

**Jumalalaegas** (saksa *Gotteskasten*) oli Tallinnas aastatel 1621–1940 tegutsenud hoolekandeasutus ja kirikuvarade fond. 

Jumalalaeka eesmärk oli koondada kirikute, koolide, seekide ja vaestemajade tulud, et ülal pidada kirikuid, koole ja vaeseid.

Jumalalaeka tegevust kontrollisid ja haldasid Tallinna bürgermeister eesistujana ning raehärra, Tallinna Suurgildi oldermann, vanem ja gildiliige, Kanuti gildi oldermann.

## Viited
Veclaši mõis

**Veclaši mõis** (läti keeles *Veclašu muiža*, ka *Lašu muiža* või *Tīzenhauzenes muiža*, saksa keeles *Alt-Lassen*) on mõis Lätis Ilūkste piirkonnas Eglaine vallas Lašis. 

Veclaši mõis rajati Liivi ordu Dünaburgi komtuuri poolt endise seelide Laši linnuse kohale. Aastal 1562 andis vasttekkinud Kuramaa hertsogiriigi hertsog Gotthard Kettler mõisa Otto Taubele Vinnist. Sellest ajast peale oli Veclaši mõis rüütlimõis. Aastail 1610–1728 kuulus Veclaši Vietinghoffide perele, seejärel Klopmannidele. 19. sajandi algul olid mõisa omanikuks Tiesenhausenid, abielu kaudu said mõisa endale aga Przeździeckid, kelle kätte Veclaši mõis jäi kuni võõrandamiseni.

Mõisakompleksist on säilinud uusgooti stiilis punastest tellistest põllumajanduslik tootmishoone, osaliselt ka värav ja mõisa park. Samuti uusgooti stiilis ehitatud peahoonest on järel vaid varemed. Lisaks on säilinud üks mõisa piirikividest kirjaga *"1855. Alt-Lassen Granyc. Tyzenhauz."*
## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Sony Mobile Communications

**Sony Mobile Communications** (varem *Sony Ericsson*) on mobiiltelefone tootev ettevõte, mille asutasid 2001. aastal Jaapani elektroonikakontsern Sony ja Rootsi telekommunikatsiooniettevõte Ericsson.

Ettevõtte peakontor asub Tōkyōs. Ettevõttel on üle maailma umbes 8000 töötajat.

2006. aastal müüdi 74 miljonit telefoni. Sama aasta kolmandas kvartalis oli Sony Ericsson oma 9% turuosaga maailmas suuruselt neljas mobiiltelefonide tootja Nokia, Motorola ja Samsungi järel.

2012. aasta veebruaris omandas Sony 1,05 miljardi euro eest Ericssoni osaluse. Sama aasta neljandas kvartalis on Sony Mobile endiselt maailmas suuruselt neljas mobiiltelefonide tootja.

## Nutitelefonid
Sony Mobile'i esimene nutitelefon, mis kandis nime Sony Ericsson Xperia X1, avalikustati oktoobris 2008. See oli puutetundlik ning töötas opsüsteemiga Windows Mobile 6.1. 2014. aasta aprillist on Sony Mobile'i nutitelefonide lipulaev vee- ja tolmukindel Sony Xperia Z2.




## Muu
Sony Ericsson oli aastatel 2005–2012 Women's Tennis Associationi (WTA) ülemaailmne sponsor.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Helena Kannus

**Helena Kannus** (aastani 2003 **Helena Silm**, ka **Helena Kannus-Silm**; sündinud 16. märtsil 1967 Tallinnas) on Eesti kergejõustiklane, 1992–2004 kuulus ta Eesti koondisse. Nägemispuudega võistlejana on ta korduvalt osalenud paraolümpiamängudel.

Kannus lõpetas 1988. aastal Tartu 2. Internaatkooli. Hiljem on ta võistelnud Tartu Ülikooli spordiklubi nime all.

1980–88 harrastas ta ujumist (treener Rein Põldme). 1992. aastast tegeleb Kannus kergejõustikuga; tema treenerid on olnud Margit Aidla (1992–96), Tiina Torop (1996–98), Maie Põldme (1998–2000) ja Kersti Viru (2000–04). 

1992. aasta paraolümpiamängudel Barcelonas jõudis Helena Kannus kaugushüppes 5. kohale, 100 m jooksus aga 6. kohale.

Atlanta paraolümpiamängudel 1996. aastal saavutas ta viievõistluses võistlusklassis P10-P12 pronksi, kaugushüppes sai aga 4. koha tulemusega 4,92 m. 

1998 tuli ta viievõistluses ja kaugushüppes vaegnägijate maailmameistriks, 1999 Euroopa meistriks kõrgushüppes ja viievõistluses, samuti jõudis ta 1999 EM-il kaugushüppes hõbedale.

2004. aasta paraolümpial Sydneys sai ta kaugushüppes 8. ja viievõistluses 7. koha.

2003 pälvis Helena Kannus maailmameistrivõistlustel pronksi kaugushüppes, samuti tuli ta Euroopa meistriks kõrgushüppes.

2004. aasta paraolümpial Ateenas kandis Helena Kannus Eesti lippu. Naiste kaugushüppes saavutas ta neil mängudel 6. koha tulemusega 5,03 m.

ESBLi andmeil oli Helena Kannus võistlusvormis 172,5 cm pikk ja kaalus 60 kg.

## Viited

## Välislingid
* SILM, HELENA ESBL (Viimati täiendatud: 31.12.2010)
* Ants Põldoja Helena Silm paraolümpial neljas EPL 22. august 1996
* Are Eller Helena Silm – pronks, hõbe või...? PM 24. august 1996
* Vesta Reest Tippsportlane keti otsas EE 1996
* Silm, Helena "Eesti entsüklopeedia" (ESBL, 2011)
Lasenbeka mõis

**Lasenbeka mõis** (läti keeles *Lasenbekas muiža*, ka *Lašupes muiža* või *Lesenbēkas muiža*, saksa keeles *Lassenbeck*) oli mõis Kuramaal Daugavpilsi kihelkonnas. Tänapäeval asub endine mõisasüda Lätis Augšdaugava piirkonnas Tabore vallas Lasenbergās. 

Lasenbeka mõis rajati aastal 1596. Aastast 1794 kuulus mõis Rehbinderite suguvõsale, seejärel olid mõisa omanikuks Engelhardtid. Engelhardtidelt sai mõisa abielu kaudu endale von Ratschide suguvõsa. Ratschidele kuulus mõis kuni võõrandamiseni aastal 1920.

Mõisa barokkmotiividest inspireeritud peahoone rajati aastal 1881, kuid see hävis esimeses maailmasõjas. Varemetes on ka Daugava kaldal asunud ülejäänud mõisakompleks.
Annely Ojastu

**Annely Ojastu** (sündinud 10. augustil 1960 Tartus) on Eesti kergejõustiklane ja invasportlane, kes võitis 1996. aasta paraolümpiamängudel kuldmedali. 1976–1991 võistles ta Nõukogude Liidu koondises.

Ojastu lõpetas 1979. aastal Porkuni eriinternaatkooli, 1982. aastal Tallinna kaugõppe erikeskkooli ja 1996. aastal Tallinna Pedagoogilise Seminari.

## Sportlaskarjäär
Sportimist alustas ta 1972. aastal ema Linda Ojastu suunamisel. 1979. aastast oli tema treener Tiina Torop, 1987. aastast Tallinna Kalevis Harry Seinberg.

1989 võitis ta kurtide maailmamängudel kõrgushüppe kurtide maailmarekordiga 1,74 m ja kaugushüppe (5,70 m). Kurtide kõrgushüpperekord püsis Ojastu nimel 24 aastat, selle purustas alles 2013. aastal Marharyta Hralko.

1992. aasta paraolümpiamängudel Barcelonas saavutas ta naiste 100 meetri jooksus hõbemedali. 1996. aasta paraolümpiamängudel Atlantas pälvis ta samal alal kuldmedali (tulemus 12,7 s) ning ka kaks hõbemedalit: naiste 200 m jooksus ja naiste kaugushüppes.

1993 võitis Annely Ojastu kurtide maailmamängudel kõrgushüppe tulemusega 1,71 m, 1997 tulemusega 1,65 m.

1999. aastast töötab Ojastu kurtide ja vaegkuuljate laste kergejõustikutreenerina (edukaim õpilane Anette Ojastu), 2006. aastast on ta Tartu Maarja Tugikeskuse pedagoog-juhendaja.

1996. aasta olümpiavõidu järel nentis Annely Ojastu, et tal polnud ühtki sponsorit. 2000. aastal keeldus Eesti Kurtide Spordiliit teda Sydney paraolümpiale saatmast, kuigi Ojastu oli samal aastal võitnud EKSL-i ja Invaspordiliidu meistrivõistlustel 100 m jooksu ning püstitanud hooaja alguses sprindis isikliku rekordi.

## Tunnustus ja liikmesus

1989. aastast on Annely Ojastu Tallinna Kalevi auliige, samal aastal anti talle Eesti NSV Spordikomitee aukiri. 1996. aastal valis Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsioon Ojastu aasta naiseks. 2005. aastal pälvis ta treenerina Tartu Kultuurkapitali Neinar Seli sihtkapitali stipendiumi.

2000. aastast on ta Tartu Kurtide Spordiseltsi Kaar esimees, 2008. aastast Eesti Kurtide Spordiliidu juhatuse liige (2008–12 president). 

## Isiklikku
Annely Ojastu on kergejõustiklaste Linda ja Eino Ojastu tütar, Aivar Ojastu õde.

## Viited

## Välislingid
* OJASTU, ANNELY ESBL (Viimati täiendatud: 15.01.2013)
* Lühitutvustus
* Kärt Karpa. Aasta naine on Annely Ojastu EPL 12. november 1996
* Ville Arike. Atlanta paraolümpiavõitja Annely Ojastu taas üle parda? EPL 12. juuli 2000
Sirly Tiik

**Sirly Tiik** (sündinud 4. septembril 1974 Tallinnas) on Eesti invasportlane (kergejõustiklane), 2000. aasta paraolümpiamängude kuldmedalist odaviskes.

Ta võitis õpiraskustega sportlaste hulgas 2000. aasta paraolümpial Sydneys odaviskes oma võistlusklassi maailmarekordiga (39.77) kulla ning kõrgushüppes ja kuulitõukes pronksi ning sai 2012 Londoni paraolümpial kuulitõukes 5. koha.

Sirly Tiik oli Eesti Paraolümpiakomitee parim naissportlane 2000, valiti 2007 Euroopa parimaks naissportlaseks ning 2001 Lääne-Virumaa aasta inimeseks.

## Viited

## Välislingid
* Tiik, Sirly ESBL (Viimati täiendatud: 08.09.2012)
* Kirsti Vainküla. Kettaheitja Sirly Tiik (37): “Mu ema pole kunagi tahtnud mind näha” Eesti Ekspress 25. august 2012
* Aivi Pargi. Sirly Tiik läheb Londoni paraolümpialt medalit püüdma Virumaa Teataja 21. november 2011
* Edukas parasportlane Sirly Tiik koges rasket lapsepõlve ETV 27. september 2012
* Sirly Tiik sai paraolümpial kuulitõukes isikliku rekordiga 5. koha ETV 6. september 2012
* Kaire-Külli Kuldbek. Sirly Tiik – lastekodust olümpiapjedestaalile Naisteleht 2. oktoober 2012
* President of the Republic congratulated Sirly Tiik presidendi kantselei pressiteade 24. oktoober 2000
* Peeter Kaseoja. Olümpiamedalid on kogu rahva rõõm Videvik 2000
Kummipaat

**Kummipaat** on kummist, PVC-st, Hypalonist vms materjalist valmistatud ja õhuga täidetud ujuk-kere abil veepinnal püsiv paat. 

## Ehitus
Kummipaadid on kas U- või O-kujulise ujuk-kerega (õhu-kerega), pehme või jäiga põhjaga (RIB/RHIB), aerutatavad või mootoriga. Mootorina on tavaliselt kasutusel päramootor, mille kinnitamiseks on paadi U-kujulise kere ahtriosas  tugevast materjalist ahtripeegel. Suurtel RIB-idel võib olla roolikamber ehk roolimaja. Valmistatud on ka kummi-purjepaate. Väiksemad paadid täidetakse õhuga tavaliselt lõõts-pumba abil, mis kinnitatakse ventiilile, suuremad kompressorist saadud suruõhuga. Ohutuse mõttes on kummipaatide õhukere jagatud eraldi täidetavateks sektsioonideks.

## Kasutamine
Kasutamiskõlblikke kummist või muust tihedast materjalist täispuhutavaid paate hakati valmistama juba 19. sajandil. 

Tänu hõlpsale transpordiks ja hoiustamiseks kokkupandavusele kasutatakse kergeid kummipaate sageli huvialustena rannikul või sisevetel kalastamiseks, matkamiseks jms. Väiksemaid kummipaate kasutatakse sageli tänu oma lihtsusele ja kergusele suuremate aluste abi- ja tööpaatidena, suuremaid ja tugevamaid kummipaate aga tänu merekindlusele ranniku või laeva päästepaatidena ning teenistusalustena.
 
Vastavalt Eesti seadusandlusele peavad kõik 2,5 m ja pikemad kasutuses kummipaadid (ja muud paadid) olema kantud veesõidukite registrisse.

## Vaata ka
* Veesõiduk
* Väikelaev
* Mootorpaat
Tepia ohvriallikas

**Tepia ohvriallikas** ehk **Tepia silmaallikas** ehk **Tepia silmäläte** on allikas Võru maakonnas Setomaa vallas Tepia külas Tuhkvitsa oja kaldal. Allikas asub Lätteperve talu põllu ääres metsas, Lätteperve talu hoonetest 330 m kirde suunas. Allikas on kultuurimälestisena kaitse all. 

Allikal usuti olevat raviomadused. Ravi saamiseks tehti annetusi, visates allikasse münte või lilli. Allikasse visatud münte ei tohtinud koju tuua, siis arvati haigus koju kaasa tulevat. 

## Viited

## Välislingid
*
*
Ojaotsa allikad

**Ojaotsa allikad** ehk **Serga allikad** on allikad Meremäe külas. Neist saab alguse Tuhkvitsa oja. Allikad on potentsiaalselt nõrglubja lasundit moodustavad tõusuallikad. Ojaotsa allikad kuuluvad Natura 2000 loodushoiualade eelvalimikku, nende põhjavee avanemiskohtade arv on 10 ja vooluhulk 150 l/s. 

## Viited
Kõõru ohvriallikas

**Kõõru ohvriallikas** ehk **Müräläte** on allikas Võru maakonnas Setomaa vallas Kõõru külas. Allikas on kultuurimälestisena kaitse all.

Allikas asub Kõõru ja Talka küla vahel, paremat kätt Talka oja kaldal. Rahvapärimuse kohaselt asunud samas kohas ka vana linnuse koht. Piirkonnas on tehtud ka arheoloogilisi väljakaevamisi kuid leidusid ei olnud.

## Viited

## Välislingid
* [Kõõru ohvriallikas](http://andmekogu.hiis.ee/kohad/Setomaa-2685/Seto%20(EE)-2687/Kõõru%20ohvriallikas-282) Hiite Maja SA andmekogus.
Luikjärve talu

**Luikjärve talu** on Obinitsa muuseumi vabaõhufiliaal Setomaa vallas Tobrova külas, tüüpiline seto kindlustalu. Alates 2019. aastast kuulub Luikjärve talu Setomaa Muuseumide koosseisu ning on gruppidele külastatav ettetellimisel.

Talu asub Meremäe-Obinitsa tee 6. kilomeetril paremal pool teed Tobrova külas Tuhkvitsa oja kõrgel kaldal. Talu sai oma tarbe- ja joogivee Tuhkvitsa ojast. Talu on tüüpiline näide Setomaal asunud niinimetatud kindlustaludest. Talu iseloomustab hoonetest, kõrgest väravast ja vahetaradest moodustunuda suletud kinnine hoov. Talu maaüksusel asub Tobrova tsässon.

Luikjärve talu on planeeritud avada elamustaluna. Seni on võimalik talukompleksiga tutvuda seal korraldatavatel üritustel ning gruppidele ettetellimisel.
## Vaata ka

* Setomaa Muuseumid
* Värska talumuuseum
* Obinitsa muuseum
* Saatse muuseum
* Reegi maja
* Paloveere talu
* Seto Tsäimaja

## Viited

## Välislingid
*Muuseumi koduleht (vaadatud 14.02.2013)