open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Põletusmatus

**Põletusmatus** on matus, mille korral maetakse põletatult. Matust, mille korral surnu maetakse põletamata, nimetatakse laibamatuseks.

Maa-alune põletusmatus tähendab matmisviisi, mille puhul põletatud surnu säilmed asetati maasse kaevatud auku või lohku ning kaeti mulla või kividega.

Baltimaades on surnute põletatult matmine teada keskmisest pronksiajast, Eestis I aastatuhande pKr aegu. Vanim Eestist leitud põletusmatus asus Tõugu külas kivikirstkalmes IIA ja on dateeritud ajavahemikku 1260–1025 eKr. Eestis maeti mõnes kohas põletatult veel 16. sajandil. 

On arvatud, et surnute põletamine rajanes usule tule puhastavasse jõusse ning tule ja päikese ühisesse algesse. Põletamisega püüti surnu hinge kehast vabastada ja likvideerida surnule omistatud negatiivset jõudu.

## Seaduslikkus ja keskkonnamõju
Vabaõhu põletusmatused on tänapäeval Läänemaades haruldased ja mõnedes riikides ka keelatud.

Eestis pole põletusmatus seadusega selgelt reguleeritud, kuna kalmistuseadus seda ei puuduta, ennekõike tuleb arvestada sanitaar- ja keskkonnanõuetega.

Chakrabarty RK, et al.  uurisid Lõuna-Aasias põletusmatuste keskkonnamõju ("Funeral pyres in South Asia: Brown carbon aerosol emissions and climate impacts") ning leidsid, et põletustes eralduv orgaaniline süsinikdioksiid põhjustas 40% päiksekiirgust varjavat õhureostust, igal aastal ligi 92 Gg.

Traditsiooniline hindu tuleriit põleb ligi kuus tundi ja vajab selleks 500–600 kilogrammi puitu, et laip täielikult ära põletada. Igal aastal põletatakse Indias laipade kremeerimiseks 50–60 miljonit puud, mille tagajärjel pääseb atmosfääri ligi 8 miljonit tonni kasvuhoonegaase. Keskkonda kahjustavad metsade häving, õhureostus ja suured kogused tuhka, mida heidetakse jõgedesse ning suurendatakse sellega nende toksilisust.

## Vaata ka
*laibamatus
*Kirimäe põletusmatus
*krematoorium
*matmiskombed

## Viited
Killustik

**Killustiku** toodetakse suuremate looduskivimite ja tehiskivimite purustamisel, mille tulemusel saadakse nurgelistest tükkidest krobelise pinnaga sõmer materjal. Lähtematerjalideks kasutatakse peamiselt pae- ,graniidi- , pimsi- ja telliskivi. Tükkide läbimõõduks on enamasti 0,5–10 cm. Mahumassi järgi eristatakse tavalist pae- ja graniidikivi ning kerget pimsi-, perliidi-, keramsiidikivi.

Purustatud killustik sõelutakse ja vajadusel pestakse tolmust puhtaks. Killustik lastakse läbi erinevate sõelade, et neid eraldada kuju ja suuruse järgi. Selle tulemusel saadakse killustik, mis on läbimõõdult konkreetsetes terasuurustes, mida nimetatakse fraktsioonideks. Näiteks killustik fraktsiooniga 32-64 on väikseimad kivid alates 32 mm ja suuremad kuni 64 mm. Sõelumisprotsess algab suuremate kivide eemaldamisega. Sõelutakse kuni kivitolmuni. Sõela avade läbimõõdud on: 70 - 40 - 20 - 10 - 5 mm või 64 - 32 -16 - 8 - 4 mm. Killustiku teralist koostist kontrollitakse samuti sõelumisega.

Killustiku sorteerimisel eraldatakse suuremad kivid väikestest. Eri suurusega kivide kasutamine oleneb vajadusest. Killustik, mis koosneb suurematest kividest ehk jämekillustik on sobilik kohtades, kus võib ette tulla vajumist ja peab olema tagatud suurem kandevõime. Peenkillustik sobib näiteks betoonsegude valmistamiseks või platside kattematerjaliks, kus tugevusnäitajad ei ole olulised. Seetõttu on optimaalselt sorteeritud killustik suurema stabiilsusega ning neile on ehituses suur nõudlus.
## Kasutamine
**Jämetäitematerjal:**
* asfaltbetoon, betoonisegu valmistamine.
**Kattematerjal:**
* platsid, jalgteed ja sillutise aluspind.

## Paekivikillustik
Kivimitüüp, mida kasutatakse kõige sagedamini killustiku valmistamiseks. Eelkõige on see laialdaselt kättesaadav ning kasutusvõimalusi on palju.

## Betoonkillustik
Betoonkillustik on taaskasutatav materjal, mis saadakse betoonist lammutusjääkide purustamisel. Pärast purustamist betoon sõelutakse ning tulemuseks on erineva fraktsiooniga betoonkillustik.

## Graniitkillustik

Graniitkillustik on väga tugev ja vastupidav killustik, mis ei tekita tolmu ning on ühtlasi ilusa väljanägemisega. Seetõttu sobib see väga hästi haljastuses dekoratiivsetel eesmärkidel kasutamiseks. Graniitkillustik on lubjakivist parem happelises vees või pinnases. Kasutatakse ka betooni täitematerjalina kui on vaja vastupidavat täitematerjali.

## Transport
Killustik on hulgikaup, mille tootmine ja transportimine on kulukas. Transport töökohale võib maksumust oluliselt tõsta. 

## Vaata ka
*rähk

## Viited
Tahkisefüüsika

**Tahkisefüüsika** ehk **tahke keha füüsika** (inglise *solid-state physics*) on füüsika haru, mis keskendub tahkise ehk tahke aine uurimisele. Tahkisefüüsikas kasutatakse eriti kvantmehaanika, tahkisekeemia, kristallograafia, elektromagnetismi ja metallurgia uurimismeetodeid.

Tahkisefüüsika on tihkaine füüsika suurim haru. Tahkisefüüsika uurib, kuidas tahkete materjalide laiaulatuslikud omadused tulenevad nende aatomiskaala omadustest. Seega moodustab tahkisefüüsika materjaliteaduse teoreetilise aluse.

## Vaata ka
*Tahkisemehaanika
Fatva

**Fatva** (araabia keeles فتوىٰ *fatwā*) on islamis kvalifitseeritud juristi õiguslik, šariaati puudutav otsus.

Fatvaid antakse välja  teemadel, mida islami alusallikad Koraan ja sunna ei kirjelda.
Hunt (täpsustus)

**Hunt** võib tähendada mitut asja.
* Hunt (*Canis lupus*), loomaliik koerlaste sugukonnas
* Hunt (tähtkuju)
* Hunt (film 1917)
* Hunt (perekonnanimi)
* Andrus Muld (muusikunimi *Hunt*), laulja

## Vaata ka
* Hunti maakond
Khurāsān

**Khurāsān** (:khuraasaan; ka nimekuju *Khorasan*) on vähetuntud terrorirühmitus, nende eesmärgiks on korraldada terrorirünnakuid eelkõige lääneriikides. USA luure arvates eraldus see rühmitus Al-Qaida ühest allüksusest al-Nusrast. Khurāsāni kuulub võitlejaid nii Lähis-Idast, Lõuna-Aasiast kui ka Põhja-Aafrikast.

Khurāsāni juht on endine Al-Qaida liige ning maailma kunagise terroristi Osama bin Ladeni paremaks käeks olnud 33-aastane Muhsin al-Fadhli. 

Muhsin al-Fadhli on teinud al-Qaidas kiiret karjääri ning muuhulgas võidelnud Tšetšeenias Vene vägede vastu. Lisaks olla ta juhtinud al-Qaida haru Iraanis, kus ta aitas kaasa ekstremistide liikumisele Afganistani või Iraaki. Tänaseks on tema eesmärgid muutunud. Ta püüab nüüd toimetada Süüriasse saabunud pühasõdalasi tagasi Läänemaailma.

Ameerika Ühendriikide luureanalüütikute sõnul on Khurāsān ohtlik, sest nende peaeesmärgiks on terrorirünnakute korraldamine lääneriikides, eelkõige Ameerika Ühendriikides ja Euroopas.

## Välislingid

* USA väljaanne: Süürias tegutseb Islamiriigist ohtlikum rühmitus Postimees 22. september 2014 (05.11.2014).
* Leht: Islamiriigist ohtlikum on al-Qaida salajane üksus, mis üritab terroriste tagasi Läände toimetada DELFI 22. september 2014 (17.12.2014).
Mesolóngi esimene piiramine

**Mesolóngi esimene piiramine** oli Otomani impeeriumi vägede katse vallutada Kreeka iseseisvussõja varases staadiumis strateegilise tähtsusega Mesolóngi sadamalinn.

## Piiramine
Pärast Peta lahingut püüdis Omer Vryonis linna esialgu läbirääkimiste teel enda valdusse saada, tehes seda vastupidi teiste väejuhtide Reşid Mehmedi ja Yusuf Pasha nägemusega. Ümberpiiratud kreeklased kasutasid seda ära ning venitasid läbirääkimisi kuni 8. novembrini, mil meritsi saabus 1500 võitleja suurune abivägi.

Seejärel mõistsid vastased oma viga ja alustasid kohe uuesti piiramist. Pärast kuu aega kestnud pommitamisi ja rünnakuid määrati Otomanide põhirünnaku ajaks 24. detsember: arvati, et jõulude ajal suudetakse sel viisil kreeklasi üllatada. Ent Vryonise kreeklasest sekretär hoiatas kreeklasi ja rünnak ebaõnnestus. Piiramine lõpetati seejärel 31. detsembril.

## Tagajärjed
Mesolóngi jäi kreeklaste kontrolli alla ning pidas aasta hiljem vastu veel teisegi Otomanide-poolse piiramise. Mesolóngi vastupanu sai laiema tähelepanu osaliseks, kui sinna saabus luuletaja lord Byron, kes aga 1824. aastal seal malaariasse suri.

Linna piirati hiljem veel ka kolmandat korda: linn pani Otomanide ja Egiptuse armee rünnakutele vastu peaaegu aasta, kuni linn lõpuks 1826. aasta 10. aprillil langes.

## Vaata ka
* Mesolóngi teine piiramine
* Mesolóngi kolmas piiramine

## Viited
Pankrannik

**Pankrannik** on laugrannik, mille moodustab pank.

## Vaata ka
*Põhja-Eesti pankrannik
*Väike-Pakri saare pankrannik
Pangajooks

**Pangajooks** on olukord, kus suur hulk panga kliente viib korraga oma raha või muud varadkrediidiasutusest välja. Tavaliselt toimub pangajooks seetõttu, et kliendid kardavad panga maksejõuetuks muutumist. Pangajooksu tagajärjel võib raha väljaviimine pangast kiiresti süveneda ning pangajooks ise võib põhjustada panga maksejõuetuse (isetäituv ennustus).

Pangajooksu võib valla päästa mõni konkreetne sündmus, näiteks panga kehv majanduslik seis, mõne teise panga pankrotistumine, majanduskriisi ennustamine või ka alusetult tekkinud hirm.

Pangajooks võib saada pangale saatuslikuks eelkõige seetõttu, et pank ei pruugi hoida suurt sularahareservi, et sedavõrd suurele hulgale klientidele nende hoiused kohe välja maksta (osalise reserviga pangandus).
Haapsalu maantee

**Haapsalu maantee** on tänav mitmes Eesti asulas.

*Haapsalu maantee Keilas
*Haapsalu maantee Paliveres
*Haapsalu maantee Pärnus

## Vaata ka
*Haapsalu–Laiküla maantee
*Keila–Haapsalu maantee
*Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee
Stóchos

**Stóchos** (*Στόχος*) on Kreekas ilmuv rahvuslusest kantud nädalaleht. Ajalehe asutas 1985. aastal Georgios Kapsalis. Kuni asutaja surmani 1999. aastal oli ajaleht rangelt rahvuskonservatiivne ja polnud seejuures seotud ühegi poliitilise erakonnaga. Nüüd annab lehte välja paremäärmuslik erakond Kuldne Koidik. 

## Välislingid
* Stochose veebileht
Estía

**Estía** (*Ἑστία*) on Ateenas välja antav üleriigilise levikuga kreeka päevaleht. Estía on parempoolse, konservatiivse suunitlusega kvaliteetleht. Nime sai leht jumalanna Hestia järgi.
 
1980. ja 1990. aastatel oli Estía ainuke kreeka päevaleht, mis järgis endiselt uuskreeka keele arhailist ja puristlikku *katharevusa* kirjakeelevormi. Alates 1976. aastast on riigis ametlikult kasutusel *dimotiki* kirjakeelevorm. Enne seda kaldusid konservatiivse ja tsentristliku orientatsiooniga lehed kasutama *katharevusat* ja vasakpoolsed lehed *dimotikit*. 

Estíat trükitakse suuremõõtmelises formaadis ja tavaliselt on selle mahuks 8 lehekülge päevas. Esikaanele pilte ei trükita, samuti puuduvad lehest värvifotod. 

Estía asutati 1876. aastal. Algul oli see kord nädalas ilmuv kirjandusajakiri. 1894. aastal muutis luuletaja ja ajakirjanik Geórgios Drosínis väljaande poliitikast, kultuurist ja majandusest kirjutavaks päevaleheks. 1941. aastal saksa okupatsiooni käigus Estía suleti, kuid peagi pärast vabanemist jätkas leht ilmumist. Üle 120 aasta on Estíat välja andnud Kyrou perekond.
Tínos

**Tínos** (kreeka keeles Τήνος)  on linn Kreeka kaguosas Küklaadide saarestikku kuuluval Tínose saarel, saare keskasula.  

Elanike arv oli 2011. aasta Kreeka rahvaloenduse andmetel 4762, 2001. aasta Kreeka rahvaloenduse andmetel 4394.
Kalev Kaljuste

**Kalev Kaljuste** (sündinud 26. veebruaril 1978 Paikuse vallas Pärnu maakonnas) on Eesti poliitik. 

## Haridus
Ta on lõpetanud Sindi Keskkooli (1996), Kehtna Kõrgema Põllumajanduskooli (1998) maamõõdu erialal ja Tallinna Kõrgema Tehnikakooli (2009) rakendusgeodeesia erialal. 2018. aastast õpib Tartu Ülikooli Pärnu Kolledžis teenuste juhtimise ja disaini erialal magistriõppes.

## Töökäik
Ta oli aastatel 2009–2015 Tootsi vallavanem ja 2006–2009 Tootsi vallavolikogu esimees. 2. veebruarist 2015 kuni 31. detsembrini 2017 oli ta viimane Pärnu maavanem. 2018. aastast töötab ta Rahandusministeeriumis piirkonnajuhina. Ta on olnud Pärnu Linnavolikogu liige aastatel 2017–2021. 

### Liikmesus
Ta oli Elroni nõukogu liige 2014–2015. Ta on MTÜ Roheline Jõemaa juhatuse liige 2013. aastast ja 2016. aastast SA Jõulumäe Tervisespordikeskus nõukogu liige. MTÜ Eesti Turbamuuseum asutajaliige.

## Parteiline tegevus
Ta on olnud aastatel 1998–2005 Libertas Eesti Erakonna, 2005–2010 Rahvaliidu ja 2011–2022 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. 

## Isiklikku
Kalev Kaljuste on abielus, peres kasvab neli last (Victoria, Gloria, Martin, Gregor). Pere elab Pärnu linnas, maakodu asub Tootsis. 

Talle meeldib purjetada, matkata, lugeda reisi- ja seikluskirjandust. Ta on Tootsi Lasteaed-Põhikoolis geograafia, loodusõpetuse ning bioloogia õpetaja 2024/2025. õppeaastal.
Ülemiste hingamisteede ägedad nakkused

**Ülemiste hingamisteede ägedad nakkused** (*infectiones acutae respiratoriae superiores*) on koondnimetus paljudel hingamiselundkonnaga loomadel ülemiste hingamisteede (ninaõõs, neel, kõri ja vahel ka bronhid) akuutsete haiguslike seisundite kohta, mida põhjustavad kas viirused ja bakterid. 

## Diagnoosi kodeerimine inimestel
Rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni 10. versioonis kodeeritakse Ülemiste hingamisteede ägedad nakkused peatükis X: J00-J99 "Hingamiselundite haigused", alampeatükkides J00-J06. 

Ülemiste hingamisteede ägedate nakkuste hulka liigtatakse ka ülemiste hingamisteede ägedatesse viirusnakkustesse haigestumine (ÜHVN).

## Haigestumus
### Eestis

Eestis on Terviseameti andmetel 2014. aasta novembri seisuga registreeritud ülemiste hingamisteede ägedate nakkuste haigusjuhtumeid (aasta algusest 142 490) : 

## Vaata ka
*limaskesta immuunsus

## Viited

## Välislingid
* R. ECCLES, An Explanation for the Seasonality of Acute Upper Respiratory Tract Viral, Acta Otolaryngol 2002; 122: 183–191, veebiversioon (vaadatud 06.11.2014.a.)(*inglise keeles*)  
* Feline Upper Respiratory Infection (URI), UC Davis Koret Shelter Medicine Program, veebiversioon (vaadatud 06.11.2014.a.)(*inglise keeles*)
* Upper Respiratory Tract Infections, The Cleveland Clinic Foundation, veebiversioon (vaadatud 06.11.2014.a.)(*inglise keeles*)
* ÜHVN: Ülemiste hingamisteede ägedatesse viirusnakkustesse haigestumine, veebiversioon (vaadatud 06.11.2014.a.)
2014. aasta Virgin Galacticu õnnetus

**2014. aasta Virgin Galacticu õnnetus** toimus 31. oktoobril 2014, kui Virgin Galacticu käitatud katsekosmoselennuk VSS Enterprise purunes plaanilise katselennu ajal õhus ning kukkus USA California osariigis Cantili lähedal Mojave kõrbesse. Kaaspiloot Michael Alsbury sai õnnetuses surma ja piloot Peter Siebold raskelt vigastada.

Õnnetust uurinud Ameerika Ühendriikide riiklik transporditurvalisuse amet (NTSB) jõudis järeldusele, et õnnetuse põhjustas Alsbury, kes käivitas atmosfääri naasmiseks vajaliku pidurdussüsteemi liiga vara. Pidurdussüsteemi enneaegne käivitumine tekitas ülekoormuse, mis põhjustas kosmoselennuki purunemise. NTSB leidis, et õnnetuse muud olulised tegurid olid turvaseadme puudumine, mis takistanuks pilootidel ekslikke lülitusi teha, pilootide vilets väljaõpe ja Föderaalse Lennuameti (FAA) range järelevalve puudumine.

## Katastroof
Õnnetuse päeval sooritas Enterprise katselendu, mis oli lennuki esimene mootoriga lend üheksa kuu jooksul ning see pidi hõlmama uue, võimsama ja stabiilsema tõukejõuga hübriidrakettmootori esimest katsetamist. Enterprise eraldus kandelennuki VMS Eve'i küljest tavapäraselt. Umbes 11 sekundit pärast rakettmootori käivitamist lagunes kosmoselennuk õhus tükkideks. Pealtnägijatele jäi mulje, et toimus plahvatus. Kosmoselennuki langevad jupid katsid 56 km pikkuse ala rusudega.

Pealtnägijad märkasid õhus ka ühte langevarju, mis osutus hiljem piloot Sieboldiks, kes oli lennukist välja pääsenud ning maandus langevarjuga kõrbesse ning viidi haiglasse. Kosmoselennukisse lõksu jäänud kaaspiloodi Michael Alsbury surnukeha leiti hiljem vraki kabiinis istmelt. Kandelennuk VMS Eve maandus ilma vahejuhtumiteta. Esialgu kahtlustati õnnetuse põhjusena rakettmootorit, kuid sellest versioonist loobuti kui mootor ja selle paagid leiti tervetena. Esialgne uurimine ja kokpiti video näitasid hiljem, et kosmoselaeva pidurdussüsteem rakendus liiga vara. Kosmoselaev purunes kaks sekundit pärast süsteemi rakendumist. Pidurdussüsteemi kasutati ka varasematel mootoriga lennukatsetuste ajal teadlikult ülehelikiirusel, kuid varasem aktiveerimine toimus kas hõredamas õhus kõrgematel kõrgustel või palju väiksematel kiirustel kui 31. oktoobril toimunud lennul.

Pärast Columbia katastroofi 2003. aastal on VSS Enterprise katastroofis hukkunud Alsbury esimene inimene, kes plaanitaval kosmoselennul on õhus hukkunud. Sieboldi eluga pääsemine tähistab esimest korda ajaloos, kus keegi on õhus oleva kosmoselennukiga juhtunud katastroofist eluga pääsenud. Uurijad olid esialgu segaduses, kuidas Siebold lennukist välja pääses ja 15 kilomeetri kõrguselt hapnikuvarustuseta laskudes ellu jäi. Siebold kirjeldas hiljem, et paiskus kosmoselaevast istmega välja ning tema langevari avanes automaatselt.

## Viited
Vladimir Arnold

**Vladimir Igorevitš Arnold** (Владимир Игоревич Арнольд; 12. juuni 1937 Odessa – 3. juuni 2010 Pariis) oli Venemaa matemaatik.

## Tunnustus
*2001 – Dannie Heinemani matemaatilise füüsika auhind
*2008 – Shaw' auhind matemaatikas
Zinovi Hmelnitski

**Zinovi Hmelnitski** (14. detsember 1928 Harkiv – 29. detsember 2009 Tallinn) oli Eesti skulptor.

## Elukäik
Zinovi Hmelnitski sündis Harkivis inseneri perekonnas. 1950. aastal lõpetas ta Tallinna Elektromehaanikatehnikumi ning astus Eesti Riiklikku Kunstiinstituuti skulptuuri erialale. Lõpetas selle Enn Roosi õpilasena 1956. aastal. 

Aastatel 1956–1957 töötas Tallinnas Vene Draamateatri kunstnikuna ja 1957 Birobidžanis kunstikooli õpetajana. 1958. aastast tegutses vabakunstnikuna Tallinnas ning osales sealsetel näitustel.

Zinovi Hmelnitski sängitati Tallinna Metsakalmistule.

## Looming
Viljeles portreed ja vabaplastikat. Loonud nappide, läbikaalutud plastiliste väljendusvahenditega elutruid portreid („Julia Gens“, 1958, „L. Sergi“, 1962) ning ilmeka poosi ja liikumisrütmiga figuure („Puhkus“, 1962). 1970. aastate keskpaigast viljeles kunstnik ka metallikunsti.

Aastast 1961 oli ta Eesti Kunstnike Liidu liige.

## Allikas
* EKBL

## Välislingid
*Zinovi Hmelniski teosed Eesti muuseumites
Špõkivka

**Špõkivka** (ukraina keeles Шпиківка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 232. Pindala on 0,48 km².
Tínose saar

**Tínos** (kreeka keeles ja vanakreeka keeles Τήνος) on Kreekale kuuluv saar Egeuse mere edelaosas Ándrose saarest lõunas, üks Küklaadidest. Antiikajal oli saar tuntud ka **Ophiussa** (sõnast *ophis* 'madu') ja **Hydroessa** (sõnast *hydōr* 'vesi') nime all. 

Saare keskasula on Tínos.
Mesolóngi teine piiramine

**Mesolóngi teine piiramine** oli Otomani impeeriumi vägede teine katse vallutada strateegiliselt tähtsa asukohaga Mesolóngi sadamalinn. Piiramine leidis aset Kreeka iseseisvussõja kolmandal aastal. 

Sageli jäetakse teine piiramine tähelepanuta ning selle nimega tähistatakse aastatel 1825–1826 aset leidnud olulisemat kolmandat piiramist.

## Taust
Pärast seda, kui Otomanide esimene üritus linna 1822. aastal vallutada ebaõnnestus, võttis Shkodërist pärit paša Mustafa Reshiti ette järjekordse retke Kesk-Kreeka lääneossa. Ta liikus läbi Trikala linna kuni Karpenisi linnani, kus kreeklased tegid esimese katse tema edasitung peatada. Toimunud Karpenisi lahingus kaotasid paša väed küll 1200 sõdurit, kuid kreeklased kaotasid seal oma väejuhi Markos Botsarise. Kreeklaste teine ebaõnnestunud katse paša peatada leidis aset 1823. aasta 29. augustil Kaliakouda mäel, kus kreeklaste poolel hukkus 200 võitlejat.

## Piiramine
Otomanide armee jõudis Mesolóngi ette ja alustas 20. septembril piiramist Mesolóngi laguuni mereteid kontrolliva Etolikó saare pommitamisega. Sellele järgnenud rünnak Etolikóle siiski ebaõnnestus. 
17. novembril õnnestus 250 kreeklasel Kitsos Tzavelase juhtimise all oma valdusse saada Otomanide toiduvaru. Toidunappuse ja haiguse tõttu lõpetas paša 20. novembril piiramise ja taandus.

## Tagajärjed
Mesolóngi jäi pärast piiramist Kreeka kontrolli alla. Mesolóngi vastupanu sai laiema tähelepanu osaliseks kui sinna saabus luuletaja lord Byron, kes aga 1824. aasta aprillis seal malaariasse suri. Linna piirati ka kolmandat ja viimast korda: linn pidas Otomanide ja Egiptuse armee piiramisele vastu peaaegu aasta kuni alistumiseni 1826. aasta 10. aprillil.

## Vaata ka
* Mesolóngi esimene piiramine
* Mesolóngi kolmas piiramine

## Viited

## Allikad
* Δημήτρη Φωτιάδη,Ιστορία του 21,ΜΕΛΙΣΣΑ,1971,σελ.350-353.
* Μεταξά Κώστα,Ιστορικά Απομνημονέυματα εκ τής Ελληνικής Επανασταστάσεως, Αθήνα 1878 (εκδ.Β, Τσουκαλά 1956),σελ.96,97,107,111.
* Κουτσονίκα Λ.,Γενική Ιστορία της Ελληνικής Επαναστάσεως, Αθήνα 1863-1864 (εκδ.Β, Τσουκαλά 1956) σελ.186.
Erriapus

**Erriapus** on hiid gallia mütoloogias.

Teda mainitakse mõnedel pühenduspealdistel Gallia edelaosast Gallia Aquitaniast Saint-Béat'st (*[[Lugdunum Convenarum]]*).

Tema kujutus lehekroonist välja vaatava (sarvilise) peana annab tunnistust seosest puudega (vaata ka Silvanus). *[[Interpretatio Romana]]* samastab teda pigem Mercuriusega.

Novembris 2000 avastatud Saturni kaaslane Erriapus sai tema järgi nime.
Kagu-Eesti

**Kagu-Eesti** on Eesti kaguosa, millele maastikuteaduslikult seisukohalt vastab ligikaudu Kagu-Eesti lavamaa ehk Ugandi lavamaa.

Kagu-Eestisse jääb osa Setumaast.

## Vaata ka
*Ida-Eesti
*Lõuna-Eesti
*Lääne-Eesti
*Põhja-Eesti
*Edela-Eesti
*Kirde-Eesti
*Loode-Eesti
Admiraliteedi bassein

**Admiraliteedi bassein** on Tallinna lahe kagusopis Tallinna reidi ranniku ääres asuv veekogu. Veekogu on nime saanud selle järgi, et 1714. aastal olid sinna Venemaa keisri Peeter I korraldusel asutatud Venemaa laevastiku admiraliteedi töökojad.

1860. aastal nimetati senised Tallinna sõjasadama Tallinna Admiraliteedi töökojad ümber Tallinna Sadamatehasteks. Tallinna Admiraliteedi töökojad oli rajatud Tallinnas baseeruva purjelaevade eskaadri remondiks ja koos purjelaevade osa vähenemisega 19. sajandi keskel vähenes ka Admiraliteedi töökodade tähtsus. Aastatel 1899–1901 ehitati senine kitsas merre suunduv kanal ümber Admiraliteedi basseiniks.

Veekogu ääres tegutsesid 19. sajandil Tallinna Sadamatehased ja Eesti NSV ajal, Ahtri, Merepuiestee ja Sadama tänava vahelisel alal Mere puiestee 10, Eesti Kalalaevaremondi Tootmiskoondise „Estremrõbflot” Tallinna Laevaremonditehas ja Tallinna Laevamehaanika Tehase Laevamehhanismide remondi tsehh. Seetõttu on kirjanduses veekogu nimetatud ka Laevaremonditehase basseiniks. Eesti NSV ajal tegutses Admiraliteedi basseini ääres ka 36. laevaremonditehas.

Tänapäeval asub veekogu ääres AS Tallinna Sadama Vanasadama Jahisadam.

Admiraliteedi basseini kanalile rajati 2021. aastal Vanasadama A- ja D-terminaliga külgnevaid alasid ühendav pöördavatav sild – Admiralisild.

## Vaata ka
*Tallinna Sadamatehased
*Tallinna sõjasadam

## Viited
Ida-Eesti

**Ida-Eesti** on Eesti idaosa, millele maastikuteaduslikult seisukohalt vastab ligikaudu Ida-Eesti maastikuvaldkond.

Ida-Eestisse jääb Peipsi.

## Vaata ka
*Lõuna-Eesti
*Lääne-Eesti
*Põhja-Eesti
*Kagu-Eesti
*Edela-Eesti
*Kirde-Eesti
*Loode-Eesti
Kesk-Eesti

**Kesk-Eesti** on Eesti keskosa, millele maastikuteaduslikult seisukohalt vastab ligikaudu Kesk-Eesti lavamaa.

## Vaata ka
*Ida-Eesti
*Lõuna-Eesti
*Lääne-Eesti
*Põhja-Eesti
*Edela-Eesti
*Kagu-Eesti
*Kirde-Eesti
*Loode-Eesti
Keretü soo

**Keretü soo** (ka *Keretu soo, Kerreti soo*) on raba Võru-Hargla nõos. Selle pindala on 63 ha.

Sood ümbritseb kuivendatud ja metsastunud turbaala, mis ulatub Vagula järvest Mustjõe keskjooksule. Selle pindala on 5590 ha. Soo tekkis jääsulavete äravoolu teel Pihkva järvest Liivi lahte. Varasem soo oli peamiselt madalsoo, 2% raba. 1850. aastatel hakati sood kuivendama. Keretü soo oli Sõmerpalu mõisa ja Kärgula mõisa territooriumil.

2020. aastal on kavas hakata sood taastama umbes 600 ha suurusel alal.

## Viited

## Kirjandus
* Valk, U. (koostaja), 1988. Eesti sood. Tallinn: Valgus.
Zenon Eleast

**Zenon Eleast** (umbes 490 eKr – umbes 430 eKr) oli vanakreeka filosoof Elea koolkonnast. 

Ta sai kuulsaks nn Zenoni apooriatega (vanakreeka sõnast *aporia* 'väljapääsmatu olukord') – argumentidega selle kasuks, et pole võimalik paljusus ning liikumine. Üldse oli apooriaid umbes 45, meieni on jõudnud ainult 9, nende seas "Dihhotoomia", "Achilleus ja kilpkonn" ja "Nool".

## Vaata ka
*apooria
Laagri kunstmurustaadion

**Laagri kunstmurustaadion** (mitteametlikult ka **Laagri kooli staadion** ja **Laagri Arena**) on staadion Harjumaal Saue vallas Laagri alevikus. Staadion on aasta läbi kasutatavana Harju JK Laagri kodustaadion. Varakevadel ja hilissügisel kasutab väljakut ka Saue JK.

## Ajalugu
Staadion avati 14. oktoobril 2005 Laagri Kooli poolt.

2025. aasta suvel läbis staadion uuenduskuuri, mille käigus vahetati jalgpalliväljaku kunstmurukate ja taastusremonditi tartaanrajakatted. Lisaks ehitati pealtvaatajatele puidust varikatusega tribüün, mille ehitus läks maksma ligi 100 000 eurot. 

## Galerii

Fail:Laagri kunstmurustaadion3.jpg
Fail:Laagri kunstmurustaadion2.jpg
Fail:Laagri kunstmurustaadion1.jpg


## Viited

## Välislingid

*
Ida-Eesti vesikond

**Ida-Eesti vesikond** on üks kolmest veeseadusega määratud Eesti vesikonnast (teised kaks on Lääne-Eesti vesikond ja Koiva vesikond). 

Ida-Eesti vesikond on jagatud neljaks alamvesikonnaks:
*Viru alamvesikond
*Peipsi alamvesikond
*Võrtsjärve alamvesikond
*Pandivere põhjavee alamvesikond (osaliselt ka Lääne-Eesti vesikonnas)

## Allikad
*Vesikondade ja alamvesikondade nimetamine (kehtetu määrus)

## Välislingid
* Pildid ja kaardid : Ida-Eesti vesikond Keskkonnaagentuur
Utria savikallas

**Utria savikallas** (ka *Udria savikallas*) on Narva-Jõesuu linnas Udria külas paiknev Soome lahe rannikuosa, kus paljandub savi. Savikalda lähedal on Utria pank.
Kevin Großkreutz

**Kevin Großkreutz** (sündinud 19. juulil 1988 Dortmundis) on Saksamaa jalgpallur

Ta mängib kaitsja või poolkaitsjana Saksamaa klubis KFC Uerdingen 05. Aastatel 2010–2014 kuulus ta Saksamaa jalgpallikoondisse.

## Saavutused
;Dortmundi Borussia
*Bundesliga: 2010–11, 2011–12
*DFB-Pokal: 2011–12
*DFL-Supercup: 2013, 2014
*UEFA Meistrite Liiga: teine koht 2012–13

## Viited
Trjohhizbenka

**Trjohhizbenka** on küla Ukrainas Luhanski oblastis Novoaidari rajoonis, umbes 25&nbsp;km kaugusel Luhanskist loodes.

Siverskõi Donetsi vasakkaldal asuva Trjohhizbenka kõrgus merepinnast on 50 meetrit.

Trjohhizbenka asutati 1649. aastal.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 2920 inimest, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

Donbassi sõja ajal, alates 2014. aasta suvest on asula lähistel toimunud mitmeid kokkupõrkeid valitsusvägede ja valitsusvastaste relvajõudude vahel.

## Viited

## Välislingid
### Meediakajastus
* Українська армія звільнила від бойовиків село Трьохізбенку на Луганщині
* В Трьохізбенці на Луганщині втретє підірвали міст
* На Луганщині за останню добу загинули двоє українських військових
* Під Трьохізбенкою сили АТО знищили 5 «Градів»&nbsp;— журналіст
* 6. november 2014. *[[Infovastupanu]]*. Под обстрелами террористов в Трехизбенке погиб мирный житель (*vene keeles*)
* 14. november 2014. *Liga Novosti*. Вблизи Трехизбенки боевики сосредоточили тактическую группу - ИС (*vene keeles*)
* 14. november 2014. *[[Infovastupanu]]*. На Луганщине боевики убили пятилетнюю девочку и тяжело ранили женщину (*vene keeles*)
* 15. november 2014. *Liga Novosti*. Количество жертв обстрела боевиками Трехизбенки выросло до трех (*vene keeles*)
* 2. detsember 2014. *Liga Novosti*. Боевики обстреляли Трехизбенку: погибли двое мирных жителей (*vene keeles*)
* 13. märts 2015. *[[UNIAN]]*. Вблизи Трехизбенки на Луганщине ночью произошел бой военных с боевиками - Москаль (*vene keeles*)
* 18. aprill 2015, 13:30. *[[Infovastupanu]]*. В Трехизбенке завязался бой между террористами и украинскими бойцами (*vene keeles*)
* 18. aprill 2015, 15:00. *[[Infovastupanu]]*. Бойцы АТО отразили атаку боевиков в Трехизбенке: есть раненые (*vene keeles*)
* 29. aprill 2015, 12:00. *[[Infovastupanu]]*. Во время атаки ДРГ боевиков в Трехизбенке получили ранения три украинских бойца (*vene keeles*)
* 17. september 2015, 14:45. *Infovastupanu*. Прифронтовая Трехизбенка подсчитывет потери и убытки, принесенные «русским миром». VIDEO (*vene keeles*)
Georgi Tšitšerin

**Georgi Vassiljevitš Tšitšerin** (vene keeles Георгий Васильевич Чичерин; 24. november/vkj 12. november 1872 Tambovi kubermang – 7. juuli 1936 Moskva) oli Vene SFNV ja Nõukogude Liidu diplomaat ning riigitegelane. Ta oli NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu välisasjade rahvakomissar 2. veebruarist 1924 kuni 2. maini 1930.
Julian Draxler

**Julian Draxler** (sündinud 20. septembril 1993 Gladbeckis) on Saksamaa jalgpallur. 

Ta mängib poolkaitsjana Portugali kõrgliigaklubis Lissaboni Benfica ja Saksamaa jalgpallikoondises.

## Klubikarjäär
Aastate 2011–2015 mängis ta klubi Schalke 04 meeskonnas Bundesligas. 2015. aasta suvel liitus ta teise Bundesliga klubiga VfL Wolfsburg.

2017. aasta jaanuaris suundus Draxler Prantsusmaa kõrgliiga klubisse Paris Saint-Germain.

2022. aasta septembris läks ta Paris Saint-Germainist laenule Lissaboni Benficasse.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Saksamaa rahvuskoondises tegi Draxler 26. mail 2012 sõprusmängus Šveitsi vastu. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 2. juunil 2013 sõprusmängus USA vastu.

Ta kuulus Saksamaa koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel. Ta tegi kaasa ühes mängus – 8. juulil poolfinaalis Brasiilia vastu. Saksamaa koondisega tuli ta maailmameistriks.

2016. aasta Euroopa meistrivõistluste kaheksandikfinaalis Slovakkiaga lõi ta värava ja andis Mario Gómezele väravasöödu ning valiti mängu parimaks mängijaks.

2017. aasta FIFA konföderatsioonide karika esimeses alagrupimängus 19. juunil lõi ta penaltist värava Austraaliale. Saksamaa võitis turniiri ja Draxler valiti turniiri parimaks mängijaks.

## Saavutused
### Klubid
;Schalke 04
*DFB-Pokal: 2010–11
*DFL-Supercup: 2011
;Paris Saint-Germain
*Ligue 1: 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2021–22
*Coupe de France: 2016–17, 2017–18, 2019–20, 2020–21
*Coupe de la Ligue: 2016–17, 2017–18, 2019–20
*Trophée des Champions: 2017, 2020

### Rahvuskoondis
;Saksamaa
*Jalgpalli maailmameistrivõistlused: 2014
*Konföderatsioonide karikas: 2017

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Matu oja

**Matu oja** (ka *Matuoja*) on oja Võrumaal Võru vallas. 

Oja pikkus on 6,4 km, valgla pindala 22,5 km². 

Matu oja algab Kar'asuust ja suubub vasakult Mustjõkke. 

Kuulub Koiva vesikonna Mustjõe alamvesikonda. 

Matu ojaga on seotud mitmeid kohapärimusi: *Matu talu rahakatel* ning *Helendav mündipeidik*.

## Kirjandus
*Mõtsast löütü kerik. Urvastõ kohapärimus. Koostanud Valdo Valper. Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus, Tartu, 2010.
*Kodulooline Hänike. Koostanud Vambola Raudsepp, 2014.

## Välislingid
*
Adnan Januzaj

**Adnan Januzaj** (sündinud 5. veebruaril 1995 Brüsselis) on Belgia jalgpallur, kes mängib Hispaania kõrgliigaklubis Sevilla ja Belgia jalgpallikoondises poolkaitsjana.

2011. aastal liitus Januzaj 16-aastaselt Manchester Unitedi noorteakadeemiaga. Manchester Unitedi esindusmeeskonnas tegi ta debüüdi hooajal 2013–2014. Hooaegadel 2015–16 ja 2016–17 oli ta laenul Dortmundi Borussias ja Sunderlandis. 2017. aasta juulis sõlmis ta viieks aastaks lepingu Hispaania kõrgliigaklubiga Real Sociedad.

2022. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Sevillaga.

## Koondisekarjäär
2014. aasta mais kinnitati Januzaj Belgia koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlusteks.

Ametliku debüüdi Belgia rahvuskoondises tegi ta 7. juunil 2014 sõprusmängus Tuneesia vastu. Rahvuskoondises oli ta mänginud juba kaks nädalat varem sõprusmängus Luksemburgi vastu, kuid FIFA kuulutas selle mängu mitteametlikuks, kuna Belgia koondise peatreener Marc Wilmots tegi selles mängus lubatava kuue vahetuse asemel seitse.

2014. aasta maailmameistrivõistlustel pääses ta platsile viimases alagrupimängus Lõuna-Korea vastu, alustades algkoosseisus.

Esimese värava rahvuskoondise särgis lõi ta 2018. aasta maailmameistrivõistluste viimases alagrupimängus Inglismaa vastu, tuues Belgiale 1:0 võidu ja alagrupivõidu.

## Saavutused
;Manchester United
*FA Community Shield: 2013
;Real Sociedad
*Copa del Rey: 2019–20

## Viited

## Välislingid
Mesolóngi laguun

**Mesolóngi laguun** (*Λιμνοθάλασσα Μεσολογγίου*, *Limnothálassa Mesolongíou*) on Kreeka lääneosas Aitoolia-Akarnaaniast lõunas asuv madal laguun. Laguun on ühenduses Joonia mere osaks oleva Pátra lahega.

Laguuni pikkus on ligikaudu 15 kuni 20 kilomeetrit ning veekogu meenutab kujult kolmnurka. 

Vana-Kreeka ajaloolane ja geograaf Strabon kasutas veekogu kohta nime **Kynia**.

Kuigi laguuni suurim sügavus on mitu meetrit, on suuremas osas laguunis sügavus vaid üle poole meetri. Laguuni ümbritsevad saared ning nende soiste kallaste lähedal on sügavus vaid 10 sentimeetrit. 20. sajandil laguun osaliselt kuivendati ning osa laguunist võeti kasutusele põllumaadena.
Felipe Nasr

**Luiz Felipe de Oliveira Nasr** (sündinud 21. augustil 1992 Brasílias) on Brasiilia vormelisõitja.

2015. aasta hooajast sõidab ta Vormel 1 sarjas Sauberi meeskonnas.

## Tulemused

## Viited
Helena Läks

**Helena Läks** (sündinud 4. septembril 1987 Kuressaares) on eesti luuletaja, toimetaja ja kirjastaja.

Õppinud Tartu Ülikoolis filosoofiat ja usuteadust.

Debüütkogu "Helena läks", mis ilmus 2010. aasta lõpul, arvati 2010. aasta Eesti 25 kauneima raamatu sekka. See on tugevalt eksperimenteeriv ja paljude kriitikute arvates  ka mässumeelne raamat, mis paigutas Läksi "vihaste noorte naisluuletajate" sekka. 

Teine luuleraamat "Korrosioonikihk" ilmus 2014. aasta suvel. Selles  "/.../vaoshoitumale väljendusele vaatamata või just hoopiski selle tõttu luuletused /.../ puudutavad ning nende naiivsusest vaba siirus on ehe ja elujõuline," kirjutab kriitik Kadri Naanu oma arvustuses Sirbile .

Koos Maarja Pärtnaga loonud Tartus tegutseva väikekirjastuse Elusamus. 

Läksilt on ilmunud luulevalikuid Müürilehes, Värskes Rõhus, Vikerkaares ja Loomingus, lisaks intervjuusid, artikleid, muusika- ja kirjanduskriitikat. 

Alates 2015. aastast on ta Eesti Kirjanike Liidu liige.

## Teosed

### 2010
luulekogu "Helena läks" (Verb)

### 2014
luulekogu "Korrosioonikihk" (Verb)

### 2016
lastejutt "Kasside salajane pagaritöökoda" (Päike ja Pilv)

## Tunnustus

* 2017 Värske Rõhu aastaauhind

## Välislingid

* "Helena Läks fragmentaaruse vastu." Sirp 3/2011
* "Uus raamat: UUS RAAMAT. Helena Läks "Helena läks"." ERR, 29.01.2011
* "Vähem on rohkem." Sirp 6/2014
* "ETV lastehorrori best of". Müürileht, 13.11.2015
Theódoros Papagiánnis

**Theódoros Papagiánnis** (Θεόδωρος Παπαγιάννης; sündinud 1942 Ellinikós (Ioánnina piirkonnaüksus) on kreeka skulptor.

Aastatel 1961–1966 õppis ta Yiannis Pappase stipendiumiga Ateena kunstikoolis (School of Fine Arts).

Aastal 1967 õppis ta kaheaastase Kreeka valitsuse stipendiumiga (IKY) Vana-Kreeka kunsti ja Vahemere piirkonna kunsti,. Vahemere-reisid viisid ta Egiptusse, Väike-Aasiasse, Küprosele, Lõuna-Itaaliasse ja Sitsiiliasse.

Papagiánnis on olnud Ateena kunstikooli skulptuuriprofessor.

Ta elab ja töötab Kreekas Ateenas, kuid tema galerii-muuseum asub Ioanninas. Teda peetakse tänapäeva Kreeka omanäolisemaks skulptoriks. 

## Välislingid
*Theódoros Papagiánnise ametlik koduleht
Mõigas

]
**Mõigas** (saksa keeles *Wulst*, prantsuse keeles *boudin*) on kumera, pool- või kolmveerandringi kujulise ristlõikega (vastandina nõgusale rihvale) latitaoline kaarjas raidvorm. Antiikarhitektuuris on joonia ja korintose sammaste baasid kujundatud ringja mõikana (*[[torus]]*), samuti romaanikas ja antiikkunstist lähtunud hilisemates stiilides. Keskaja arhitektuuris esineb mõigas sageli ka portaali arhivoldi ja võlviroiete kujunduses, aga ka sakramendiniššide ja aknaavade dekooris hilisromaani ja gooti arhitektuuris.

Eesti arhitektuuris on mõigas sage dekoorielement Saaremaa ja Läänemaa vanemates kirikutes.

## Pildid

Porte.eglise.Beaune.png|Kaunistatud mõigas romaani portaali arhivoldil (ristlõige vasakul). Allikas: Dictionary of French Architecture from 11th to 16th Century
Frankfurt Am Main-Leonhardskirche-Engelbertusportal-20080318.jpg|Mõikad arhivoldi kaare astmetes romaani portaalil. Leonardskirche, Frankfurt Maini ääres
Église Saint-André-d'Hébertot - fenêtre chœur.jpg|Mõikaga raamitud kooriruumi aken, Saint-André-d'Hébertot' kirik, Normandia
Church of the Protection of the Theotokos on the Nerl 26.jpg|Mõigastega kaunistatud lääneportaal, Jumalaema Kaitsmise kirik Nerli jõe ääres, Bogoljubovo
Valjala Church-1.JPG|Konsoolpeakestele toetuv tüvesevõrudega mõigas Valjala kiriku portaalil
Muhu St Catharine's Church.JPG|Muhu kiriku lääneportaal, tervenisti mõikaga raamitud
Tyri lounaportaal2.JPG|Ümarturba üleminek mõikaks Türi kiriku portaalil
Karja Catherine Church ceiling - Saaremaa.JPG|Mõigasroided Karja kiriku kooris


## Vaata ka
* Mõigasroie
* Portaal

## Viited
Saroni saared

**Saroni saared** (kreeka keeles Νησιά του Αργοσαρωνικού (*Nisiá tou Argosaronikoú*)) on Kreekale kuuluv saarestik Egeuse mere lääneosas Saroni lahes (seal asuvad näiteks Salamína, Aígina, Agkístri ja Póros) ning Saroni ja Argolída lahe vahel (seal asuvad näiteks Ýdra, Dokós ja Spétses). 

Paljudel mandril elavatel kreeklastel on Saroni saartel omad suvilad. 

Saartel on parvlaevaühendus Pireuse ja Peloponnesosega.
Erling Eidem

**Erling Eidem** (23. aprill 1880 Göteborg – 14. aprill 1972 Vänersborg) oli Rootsi vaimulik. Ta oli aastail 1931–1950 Uppsala peapiiskop.
Põhja-Sporaadid

**Põhja-Sporaadid** (kreeka keeles Βόρειες Σποράδες) ehk **[[Tessaalia]] Sporaadid** (*Θεσσαλικές Σποράδες*), antiikajal ka **Magnesia saared**, on Kreekale kuuluv saarestik Egeuse meres riigi idarannikul Euboia saarest loodes, osa Sporaadidest. Pärast 1960. aastaid mõeldakse Kreekas **Sporaadide** (Σποράδες) all eeskätt Põhja-Sporaade. 

Põhja-Sporaadide saarestikku kuulub 24 saart, millest neljal (Alónnisos, Skiáthos, Skópelos ja Skýros) on märkimisväärne püsielanikkond.
Arnold Põllumaa

**Arnold Põllumaa** (enne eestistamist **Arnold Põllumann**; 17. oktoober 1907 Tallinn – 6. veebruar 1981 Viljandi) oli eesti naistearst ja meditsiinipedagoog.

Ta lõpetas aastal 1927 Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Aastatel 1927–1935 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arsti astme väärilisena *cum laude*. Akadeemiliselt kuulus ta Üliõpilaste Seltsi Raimla.

Tema tööelu algas märgatavalt varem enne hariduse omandamist. Aastatel 1922–1928 teenis ta endale elatist juhutöödega. Aastal 1928 oli ta Tallinna Ühise Haigekassa apteegi õpilane. Aastatel 1928–1929 teenis ta aega Eesti sõjaväes. Aastatel 1935–1939 töötas ta Tallinna Keskhaigla sünnitus- ja günekoloogia osakonnas arstina. Aastatel 1939–1941 töötas ta Tallinna Ühise Haigekassa Haiglas akušöör-günekoloogina; aastal 1940 tunnistas Arstide Koja Eriarstide Toimkond ta eriarstiks günekoloogia ja sünnitusabi alal. 

Aastal 1941 hindas Saksa okupatsioonivõim Tallinna Ühise Haigekassa Haigla kollektiivi kommunismivaadete suhtes kahtlaseks, ja saatis pärast haigla peaarsti Artur Meeritsa mahalaskmist kõik selle haigla arstid Tallinnast välja; dr. Põllumaa asus ümber Viljandisse.

Arnold Põllumaa suri 6. veebruaril 1981 Viljandis ja ta maeti 12. veebruaril 1981 Tallinna Metsakalmistule.

## Viited
Plafoon

**Plafoon** (prantsuse keeles *plafond* 'lagi') on lame-või peegelvõlvlagi, mis on sageli dekoreeritud maaliga (plafoonmaal) või stukkdekooriga.

Esimesed plafoonid maaliti Itaalias renessansi ajal, väga tavaliseks muutus plafoon barokkarhitektuuris. Plafooni leidub nii sakraalarhitektuuris kui ka profaanarhitektuuris.

Eestis on plafoonmaali kasutatud avalike hoonete, nagu Kuressaare raekoda, ja elumajade, näiteks Tallinnas Kuninga 1, Kuninga 6, Pikk 7, või mõisahoonete lagede kaunistamiseks.

## Vaata ka
* lünettmaal
* supraport
* *[[trompe-l'oeil]]*

## Viited
Palo mõis

**Palo mõis**, Pallamõis (saksa keeles *Gut Pallamois*) oli rüütlimõis Räpina kihelkonnas Võrumaal, mis oli kolme mõisasüdame (Leevi, Palo, Vastse-Koiola) üks osa.

## Viited

## Välislingid

* Palo mõis Eesti mõisaportaalis
Sõmerpalu mõisa kalmistu

**Sõmerpalu mõisa kalmistu** on kalmistu Urvaste kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Sõmerpalu alevikus Võru vallas Võru maakonnas. Kalmistu jääb Sõmerpalu mõisa südamest linnulennult umbes 1 km kaugusele itta.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Moellerid tõenäoliselt millagi 19. sajandil. Kalmistule on arvatavasti maetud vähemalt 10 inimest.

Kalmistul on nelinurkne ning seda ümbritseb piirdevall. Praegu on see jäetud maha ja rüüstatud ning piirdevallist ja hauatähistest on säilinud vähesed varemed. 

## Kalmistule maetuid
*Friedrich Otto von Moeller (1813–1886)
*Sophie von Moeller (1820–1890), tema abikaasa
*Andreas Alexander von Moeller (1840–1894)

## Viited

## Kirjandus
*"Urvaste". – Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti II. Tartu 1926. Lk 392
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002
*Alo Särg. "Sõmerpalu (*Schloß Sommerpahlen*)". – Võrumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2011. Lk 40–41
Linnamäe mõisa kalmistu

**Linnamäe mõisa kalmistu** on kalmistu Urvaste kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Linnamäe külas Võru vallas Võru maakonnas. 

## Ajalugu
Kalmistu rajasid Linnamäe mõisa tollased omanikud Maydellid tõenäoliselt millagi 19. sajandil, sinna on maetud arvatavasti vähemalt 13 inimest. Kalmistu on 1997. aastast koos mõisa pargiga ühine riiklik kultuurimälestis, sinna on püstitatud ka Maydellide mälestustahvel.

## Kirjeldus
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 450 meetri kaugusele itta Matusmäele ehk siis kalmistu asub mõisa peahoone ees oleva pargi kaguservas.

Kalmistul on nelinurkne ning seda ümbritseb piirdevall. Praegu on see jäetud maha ja rüüstatud ning piirdevallist ja hauatähistest on säilinud vähesed varemed. Mõisa südamest kalmistule viiv tammeallee on samuti kohati hävinenud.

## Viited

## Kirjandus
*"Urvaste". - Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti II. Tartu 1926. Lk 392
*Alo Särg. "Linnamäe (*Linnamäggi*)". - Võrumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2011. Lk 16-17
*Valdo Praust. "Linnamäe mõis (*Linnamäggi*)". // Võrumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2012. Lk 170-171
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
*Linnamäe mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Kalamáta oliivid

**Kalamáta oliiv** on suur lillakaspunane oliiv, millel on palju viljaliha ning ühtlane tekstuur. Oliiv on saanud nime Kreekas Peloponnesose lõunaosas asuva Kalamáta linna järgi. Viljade vähese õlisisalduse tõttu (6,8%; õli valmistamiseks kasutatavate oliivide õlisisaldus võib olla isegi suurem kui 20–25%) tarvitatakse neid  sageli lauaoliividena ja säilitatakse veiniäädikas või oliiviõlis. Kalamáta oliividel on Euroopa Liidus kaitstud päritolunimetuse staatus ja seetõttu võib liikmesriikides müüdavatel toodetel tähistada nimega "Kalamáta" vaid Kalamáta piirkonnast pärit oliive.

## Kirjeldus
Kalamáta oliive kasvatatakse Kalamáta piirkonnas, mis jääb nii Messeenia maakonna kui selle kõrval asuva Lakoonia maakonna territooriumile. Oliivid on kergelt ebasümmeetrilised, mandlikujulised, lihavad, tumedama lillakaspunase tooniga ning kasvavad puul, mida eristab tavalisest oliivipuust lehtede suurus (need kasvavad kaks korda nii suurteks kui teistel oliivipuu sortidel). Puud ei talu külma ja on vastuvõtlikud *Verticillium*-tüüpi närbumistõvele, kuid neid ei kahjusta ei oliivipuudele kasvajaid tekitav *Pseudomonas savastanoi* ega oliivi-äädikakärbes.

Kuna Kalamáta oliive ei saa korjata rohelistena, tuleb neid muljumise vältimiseks korjata käsitsi.

## Töötlemine
Kalamáta oliivide hoidistamiseks on kaks meetodit: pika- ja lühiajaline meetod. Lühemat meetodit kasutades eemaldatakse oliivide kibe maitse nende ligikaudu nädalaks ajaks vette või kergesse soolvette konserveerimise teel. Kui see etapp on valmis, konserveeritakse viljad soolvette ja veiniäädikasse ning kaetakse oliiviõli kihi ja sidruniviiludega. Sageli lõigatakse oliivid töötlemisele kuluva aja vähendamiseks lõhki. Pikem meetod hõlmab oliivide lõhki lõikamist ja kibeda maitse eemaldamiseks soolvette asetamist; see võib võtta kuni kolm kuud. 

Peale töötlemist jääb oliividesse polüfenoole, mis annavad neile kergelt mõru maitse.

## Toiteväärtus
100 g Kalamáta oliivide toiteväärtus:
* Energiat: 284 kJ (68 kcal)
* Süsivesikuid: 3 g
* Rasvu: 6,8 g
* Valkusid: 0 g

## Viited
Elektrostriktsioon

**Elektrostriktsioon** on dielektriku deformatsioon, mida põhjustab dielektriline polarisatsioon elektrivälja toimel.  

Elektrostriktsioon ei sõltu elektrivälja suunast ja on võrdeline elektrivälja tugevuse ruuduga. Selle poolest erineb elektrostriktsioon mõningate dielektrikute – piesoelektrikute – korral esinevast piesoelektrilisest pöördefektist, mille puhul dielektriku mahumuutus on võrdeline rakendatava pinge esimese astmega. Vaatamata ruutsõltuvusele on elektrostriktsiooni mõju isoleermaterjali mõõtmetele palju väiksem kui piesoelektrilisel pöördefektil.

Elektrostriktsiooni rakendatakse näiteks ultraheli tekitamiseks. Tugeva elektrivälja toimel võib elektrostriktsioon muuta kondensaatori dielektriku paksust ja seega põhjustada müra, nii nagu magnetostriktsioon põhjustab müra pooli ja trafo ferromagnetilises südamikus.

## Vaata ka
*Magnetostriktsioon

## Viited
Sokilnõkõ

**Sokilnõkõ** on kohanimi.

***[[Sokilnõkõ (Luhanski oblast)|Sokilnõkõ]]**, küla Ukrainas Luhanski oblastis Slovjanoserbski rajoonis
***[[Sokilnõkõ (Lvivi oblast)|Sokilnõkõ]]**, küla Ukrainas Lvivi oblastis Pustomõtõ rajoonis

## Vaata ka
* Sokolniki
Sokilnõkõ (Luhanski oblast)

**Sokilnõkõ** on küla Ukrainas Luhanski oblastis Novoaidari rajoonis, umbes 30&nbsp;km Luhanski keskusest loodes.

Sokilnõkõ asutati 1764. aastal.

Siverskõi Donetsi kaldal asuva Sokilnõkõ kõrgus merepinnast on 73 meetrit.

1859. aastal elas asulas 271 inimest, 1886. aastal 273 inimest.2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 377 inimest, kellest 80,37% emakeeleks oli vene keel ja 19,63% emakeeleks ukraina keel, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

Donbassi sõja ajal 2015. aasta suvel võtsid valitsusvastased relvajõud "hallis tsoonis" asuva asula oma kontrolli alla.

## Viited

## Välislingid
* 26. oktoober 2014. *Podrobnosti.ua*. На Луганщині козаки розстріляли похилу жінку та чоловіка за проукраїнську позицію
* 7. november 2014. *[[Ukrajinska Pravda]]*. 7 десантников подорвались на фугасе на Луганщине – ранены (*vene keeles*)
T-rakkude retseptorid

**T-rakkude retseptorid** (ingl *T-cell receptors*, **TCR**, ka **TcR**) on lümfoid(-immuun)süsteemiga loomadel T-rakkude membraanil paiknevad valkude kompleksid ja immuunretseptorid, mille ülesandeks on antigeenide äratundmine üksnes läbi organismiomaste MHC-molekulide ja immuunvastuse regulatsioon.

T-rakkude koolitamine MHC-molekulide tunnistamiseks toimub tüümuses.

Nii näiteks tunnevad T-rakkude retseptorid ehk TCR-molekulid ära kehavõõraste antigeenide olemasolu viirusega nakatatud rakumembraanil koos raku enda peamise koesobivuskompleksi (inimestel *HLA*) antigeenidega.

TCR-molekulid aktiveeritakse biokeemiliste sündmuste toimel, mille vahendajateks on ensüümid, koretseptorid, spetsiaalsed molekulid ja aktiveeritud või vabastatud transkriptsioonifaktorid.

TCR-molekulide aktiveerimise tulemina võidakse suunata T-rakkude diferentseerumist T-abistajarakkudeks või tsütotoksilisteks T-rakkudeks ja paljunemist ning geeniekspressiooni muutmist.

T-rakkude retseptorid koosnevad kahest erinevast valguahelast kas α ja β või γ/δ ahelatest, mida kodeerivad vastavad geenid, mõlemad αβ ja γδ T-rakud on võimelised tsütokiine sünteesima ja mikroorganismidele ning vähirakkudele toksilisi aineid eritama.

Lisaks TCR pinnaretseptoritele espresseerivad tümotsüüdid ka mitmeid teisi antigeene, näiteks CD-sid.

T-rakkude retseptorid erinevad immunoglobuliinidest.

## Vaata ka
*PD-1

## Viited
Eesti Põlevloodusvarad ja -jäätmed

**Eesti Põlevloodusvarad ja -jäätmed** on populaarteaduslik ajakiri, mida annab 2004. aastast välja Eesti Biokütuste Ühing.

Selle ajakirja valdkonnad on
*keemia,
*vääristamine,
*energeetika ja
*keskkonnakaitse.

Käsitletavad loodusvarad on põlevkivi, diktüoneemaargilliit, puit, turvas, pilliroog, kõrs- ja heintaimed. Käsitletavad jäätmed on diktüoneemaargilliit, poolkoks, puitjäätmed, õled, hein, orgaanilist ainet sisaldavad jäätmed (plast, kummi jm), aga ka mittepõlevad biolagunevad jäätmed.

Olulisel kohal on termokeemilise muundamise tehnoloogia ja ökonoomika, energeetiline efektiivsus, kompleksne kasutus.

## Välislingid
*Eesti Biokütuste Ühing