Opera

**Opera** on veebibrauser ja internetikomplekt personaalarvutitele ja mobiilsetele seadmetele, mis võimaldab kasutada paljusid internetipõhiseid teenuseid. 

Lisaks põhilisele veebilehtede kuvamise võimalusele sisaldab Opera sisseehitatud uudisevoogude ja e-posti klientrakendust, IRC-i tuge, BitTorrenti rakendust ja serverimoodulit Unite. Opera on suletud koodiga omanduslik priivara. Operat arendab Norra firma Opera Software.

Opera loodi vastukaaluks ja alternatiiviks populaarsetele veebibrauseritele Internet Explorer ja Netscape Navigator, mis Opera algusaastatel brauserite turgu valitsesid.

Brauser on saadaval operatsioonisüsteemidele BeOS, GNU/Linux, FreeBSD, Solaris, Mac OS X, OS/2, QNX Realtime Platform ja Symbian; samuti kõigile Microsoft Windowsi 16- ja 32-bitistele versioonidele.

Opera on mitmete testide ja statistiliste võrdluste põhjal üks turvalisemaid veebibrausereid.

## Ajalugu
Opera alustas jaosvarana, kuid kõikide funktsioonide kasutamiseks tuli maksta.

4. versioon oli teadaolevalt viimane, mis Windows 3.1x-e jaoks saadaval oli. Samast versioonist alates hakkas Opera saadaval olema ka Linuxile.

Alates 5. versioonist hakati veebibrauserit jagama tasuta, kuid reklaambänneriga, mille eemaldamiseks tuli osta reklaamivaba versioon.

Alates 20. septembrist 2005 hakati Operat täiesti tasuta jagama.

Mõnel Opera versioonil, näiteks 6.x-l, on olemas eestikeelne kasutajaliides. Omaalgatuslikke tõlkeid eri autoritelt leidub ka hilisematele versioonidele (9.02, 9.26/9.27, 9.02/9.10/9.20/9.50). Lisaks on olemas võrukeelne tõlge versioonile 6.x.

Ametlikul väljalaskel on eestikeelne tõlge taas alates versioonist 9.62.

Opera versioon 12.17 on viimane, mis kasutab veel Presto-nimelist esitlusmootorit. Aastatega on see brauseri versioon järk-järgult vananenud; eeskätt võib tekkida probleeme turvasertifikaatidega.

12. veebruaril 2013 teatas Opera, et vahetab oma Presto kuvamismootori WebKiti mootori vastu välja. WebKit-i arendasid peamiselt Google ja Apple, ning see sisaldus Google'i arendatavates vabatarkvaralises Chromiumi ja omanduslikus Chrome'i brauseris, ning mis on siiani Apple'i Safari brauseris. WebKit pärineb vabatarkvaralise Konquerori brauseri KHTML-mootorist, millest Apple arendas välja WebKiti mootori Safari jaoks.

Kui Google otsustas 2013. aasta aprillis minna Chromiumi ja Chrome'i projektides üle WebKiti mootorilt Blinki mootorile, otsustas Opera sellegi üle võtta.

## Populaarsus

Maailmas kasutab Operat hinnanguliselt 3,3% Interneti kasutajatest, piirkonniti esineb erinevusi. Näiteks 2011. juuli andmetel kasutab Ukrainas Operat 43% kasutajatest. Venemaal on kasutajaid 36%, Poolas, Lätis, Leedus ja Tšehhis 8–11%.

2016. aasta septembris oli Opera turuosa 1,75%.

## Opera Mini ja Opera Mobile
Tegemist on pihuarvutitele ja mobiiltelefonidele mõeldud versioonidega. Mobiilseadmetele saab Opera Mini või Opera Mobile'i alla laadida leheküljelt, mis toetab ka WAP-mobiilibrauserid. Õige versiooni valib välja server vastavalt mobiilse seadme edastatud tunnusele. Need Opera versioonid on väga vähenõudlikud riistvara osas ja brauseri kasutamine on väga mugav navigatsiooninuppude või puuteekraanil pliiatsi abiga. Need Opera versioonid kasutavad ära kogu ekraani pinda; nähtavale jäetakse ainult kuvatav lehekülg ja valida on mitme automaatse suurendamise/fokuseerimise võimaluse vahel.

Oluline omadus on veel ülekantavate andmete tihendamine: veebileht koos graafikaobjektiega (pildid, fotod) pakitakse Opera puhverserveris ära ja alles siis saadetakse andmesidekanali kaudu brauserile kuvamiseks. Opera ise pakub andmemahu vähendamise määraks kuni 80%. Piltide laadimise saab ka välja lülitada.

Opera lisadest võib soovitada järjehoidjate sünkroonimist, mida saab teha mõnes teises seadmes asuva Opera või Firefoxi brauseriga.

## Viited

## Välislingid
*Opera ametlik koduleht (inglise keeles)
*Opera wiki