open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Toomas Örjan Pärt

**Toomas Örjan Pärt** (sündinud 5. mail 1959 Gävles Rootsis) on Rootsi ja Eesti bioloog.

## Elulugu
Ta on lõpetanud 1978. aastal Gävle Vasaskolani gümnaasiumi reaalharu, 1983 Uppsala Ülikooli bioloogia, keemia, statistika ja lineaaralgebra erialal, Ph.D. (zooökoloogia, 1991, samas), väitekiri "Philopatry and age as factors influencing reproductive success in the collared flycatcher (Ficedula albicollis)". 

Oli 1986–1991 Uppsala Ülikooli nooremteadur, 1991–1995 Rootsi Põllumajandusülikooli vanemteadur, 1996–2001 ülikoolilektor, 2006– kaitsebioloogia professor, ühtlasi 1993–1995, 1997–1999 ja 2006–2007 ka Rootsi Põllumajandusülikooli eluslooduse ökoloogia õppetooli juhataja abi kraadiõppe alal ja 1995–1996 eluslooduse ökoloogia õppetooli bakalaureuseõppe õppealajuhataja, 2008. aastast asurkonnaökoloogia õppetooli juhataja. Õpetanud üldbioloogia, ökoloogia, loomade ja taimede levimise, , asurkonnageneetika ja evolutsiooni kursusi. Oli 2000. aastal stipendiaadina California Ülikoolis (San Diego). Ta on pidanud loenguid teadusüritustel Uus-Meremaal (Christhurchis), Viinis, Hamburgis, Rootsis ning mitmes USA ülikoolis.

Toomas Örjan Pärt on arsti poeg, Peeter Pärdi ja Eva Silvia Pärt-Enanderi vend.

## Teadustöö
Peamised uurimisvaldkonnad: kaitsebioloogia ja asurkonnaökoloogia. Rahvusvahelise ornitoloogiasümpoosiumi (Hamburg, 2006) organisaatoreid. Ajakirja Ornis Svecica abitoimetaja (1990–2006). 47 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Philopatry pays: a comparison between collared flycatcher sisters. // Am. Naturalist 138 (1991)
* Terminal investment and a sexual conflict in the collared flycatcher (kaasautorid L. Gustafsson, J. Moreno). // Am. Naturalist 140 (1992
* The importance of familiarity and search costs for age and sex-biased philopatry: an experiment. // Animal Behaviour 49 (1995)
* Age and reproduction in birds – hypotheses and tests (kaasautor P. Forslund). // Trends in Ecol. and Evolution 10 (1995)
* Badge size predicts the outcome of male competition over territories (kaasautor A. Qvarnström). // Animal Behaviour 54 (1997). Conservation value of semi-natural pastures in Sweden: contrasting botanical and avian measures (kaasautor B. Söderström). // Conservation Biol. 13 (1999)
* Influence of landscape scale on farmland birds breeding in semi-natural pastures (kaasautor B. Söderström). // Conservation Biol. 14 (2000)
* Experimental evidence of environmental effects on age-specific reproductive success: the importance of resource quality. // Proc. Royal Society of London, B. (2001)
* Nest predators affect spatial distribution of red-backed shrikes (kaasautor S. Roos). // J. Animal Ecol. 73 (2004).
* Non-ideal habitat selection: a mismatch between preference and breeding success (kaasautor D. Arlt). // Ecol. 88 (2007). Linking agricultural policies to population trends of Swedish farmland birds in different agricultural regions (kaasautor). // J. Appl. Ecol. 44 (2007).

## Viited

## Kirjandus
*
Enn Pärtel

**Enn Pärtel** (4. mai 1943 Tartu – 9. veebruar 2013) oli eesti füüsik ja pedagoog.

## Elulugu
Enn Pärtel oli töölise poeg.

Lõpetas 1962 Tartu 2. Keskkooli, 1970 TÜ füüsika osakonna, 1980 samas aspirantuuri, *[[M.Sc.]]* füüsika didaktikas (1997, TÜ), väitekiri "Riiklik ainekava 7. klassi füüsika ja keemia ühendkursuse lähtealusena". Oli 1970–1977 TÜ üldfüüsika kateedri vanemlaborant ja vaneminsener, 1980–1986 assistent, 1986–1992 vanemõpetaja, 1992–1996 füüsika didaktika instituudi lektor, 1996– koolihariduse keskuse füüsika didaktika lektor, ühtlasi aastast 2005 Tartu Herbert Masingu kooli füüsikaõpetaja. Õpetanud üldfüüsikat, keskkonnafüüsikat, füüsika didaktikat, katsetehnikat, füüsika ja loodusõpetuse õpetamise metoodikat, kooliülesannete lahendamise metoodikat, aktiivõpet loodusteaduste õpetamisel; koostanud loodusõpetuse ja füüsika õpikuid põhikooli I–IX klassile, töövihikuid, õpetajaraamatuid jm õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: füüsika didaktika: kooliõpilaste vaimse tegevuse juhtimine füüsika õppimisel. Koolifüüsika Ühingu juhatuse, Haridusministeeriumi õppekirjanduse komisjoni ja mitme riikliku õppekava töörühma (füüsika, loodusõpetus, keskkonnaõpetus), Eesti täppisteaduste olümpiaadi žürii liige. Üle 80 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Формирование системы знаний учащихся по структуре адекватной классической механике. // Исследования по педагогике и возможности их внедрения. Трт, 1986
* Концепция школьного физического образования. M, 1989
* Füüsika VIII klassile (koostaja ja kaasautor). Tallinn, 1992
* Loodusõpetus 1. klassile (kaasautor I. Leuhin). Tallinn, 1997
* Loodusõpetus VII klassile (kaasautor T. Tenno). Tallinn, 1997
* Füüsika VIII klassile. Tallinn, 2000
* Füüsika IX klassile. Soojusõpetus. Aatom ja Universum (kaasautor J. Lõhmus). Tallinn, 2000
* Intellektuaalset tegevust aktiviseeriva õpetamisstrateegia rakendamine füüsikaõppes. Tallinn, 2001
* Teel füüsikastandardile (kaasautor). Tallinn, 2004
* Füüsika mõistekaardid põhikoolile. Tartu, 2004
* Füüsika eesti-vene sõnastik 7.–9. klassile. Tartu, 2005.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 140.
*
Evald Pärtel

**Evald Pärtel** (21. detsember 1930 Olustvere, Viljandimaa – 21. detsember 1994 Abja-Paluoja, Viljandimaa) oli eesti taimekasvatusteadlane ja fütopatoloog.

## Elulugu
Evald Pärtel oli raudteeametniku poeg.

Lõpetas 1950 Viljandi 2. Keskkooli, 1955 EPA agronoomiateaduskonna aiandusagronoomina, põllumajanduskandidaat (1966, EPA), väitekiri "Hõbelehisuse (Stereum purpureum FR.) levikust, kahjustustest ja profülaktikast Eesti NSV puuviljaaedades". 

Oli 1955 Türi rajooni Kullamaa masina-traktorijaama agronoom, 1956–70 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) Polli katsebaasi nooremteadur, 1970–94 vanemteadur, ühtlasi juhataja asetäitja.

## Teadustöö
Uurinud peamiselt puuvilja- ja marjakultuuride haiguste põhjustajaid ja nende tõrjet, eriti hõbelehisust, koore-, tüve- ja lehepõletikke, kärntõbe ja puuviljamädanikke viljapuudel ning jahukastet, hahkhallitusi ja närbumistõbe marjakultuuridel. Määras umbes 800 sordi ja selektsioonivormi haigusresistentsuse, koostas Eesti jaoks puuvilja- ja marjaaedade taimekaitsesüsteemi ja täiendas seda pidevalt. Resistentsusandmeid on kasutatud sortide rajoneerimisel ja  iseloomustamisel. Haiguste tõrjekatsete tulemusi on avaldatud aastast 1972 perioodilises väljaandes "Taimekaitse soovitusi". Osales majandite puuvilja- ja marjaaedade planeerimisel, teinud rohkesti koduaedade aia- ja haljastusplaane. Teinud kaastööd teatmeteostele (ENE, EE, Eesti põllumajandusentsüklopeedia (EPE)). Olnud korduvalt teaduslähetustes Venemaa, Ukraina, Moldaavia, Leedu ja Läti sõsaruurimisasutustes. 140 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Puuvilja- ja marjaaedade agrotehnika (kaasautor). Tallinn, 1961
* Hõbelehisuse (Stereum purpureum) levikust ja kahjustustest Eesti NSV puuviljaaedades. // Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi teaduslike tööde kogumik 9 (1966)
* Puuvilja- ja marjasortide haigusresistentsusest. // Sotsialistlik Põllumajandus (1970) 14
* Viljapuude ja marjakultuuride haiguste määraja. Tallinn, 1974
* Puuvilja- ja marjakultuuride kahjustajad. Tallinn, 1974
* Aiapidaja käsiraamat (kaasautor). Tallinn, 1974
* Agrotehnilised soovitused tööstuslikuks õunakasvatuseks (kaasautor). Tallinn, 1981. Паршеустойчивость сортов яблони в Эстонской ССР. // Научн. тр. НИИЗМ LXI (1988).

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 650
* Eesti aianduse biograafiline leksikon. Tallinn, 1998, 108
* Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku, 2006, 66
* Evald Pärtel – 60. // Agraarteadus (1990) 4
* Kask, K. Evald Pärtel – in memoriam. // Agraarteadus (1995) 1.
*
Kadri Pärtel

**Kadri Pärtel** (aastani 2002 **Kadri Leenurm**; sündinud 17. juunil 1974 Kärus Raplamaal) on eesti mükoloog.

## Elulugu
Kadri Pärtel on õpetaja ja töölise tütar ning Meelis Pärteli abikaasa. 

Lõpetas 1992. aastal Kärdla Keskkooli, 1996. aastal Tartu Ülikooli ja 1998. aastal samas magistrantuuri botaanika ja ökoloogia erialal, *[[M.Sc.]]*, väitekiri "Andmeid seenesugukonna harjastiksikulised (Hyaloscyphaceae, Helotiales, Ascomycetes) ultrastruktuurist". 

Pärtel oli aastatel 1998–2002 Tartu Ülikooli doktorant botaanika ja ökoloogia erialal. Alates  2002. aastast on ta Tartu Ülikooli botaanika ja ökoloogia instituudi teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: seenesüstemaatika – kottseente ultrastruktuuri ja süstemaatika uurimine peamiselt seltsis tiksikulaadsed (*Helotiales*). Eesti Mükoloogiaühingu sekretär (1999–2002). 8 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* New species and new records of ascomycetes in Estonia (kaasautor Ain Raitviir). // Folia Cryptog. Estonica 37 (2000) 
* Studies on the ultrastructure of Lachnum and related genera (Hyaloscyphaceae, Helotiales, Ascomycetes) (kaasautorid A. Raitviir, R. Raid). // Sydowia 52 (2000)
* The ultrastructure of Belonidium aeruginosum Mont. & Durieu (Hyaloscyphaceae, Helotiales) (kaasautor A. Raitviir). // Folia Cryptog. Estonica 36 (2000)
* The ultrastructure of Lachnellula willkommii (Hyaloscyphaceae, Helotiales, Ascomycetes) (kaasautor A. Raitviir). // Folia Cryptog. Estonica 38 (2001)
* The ultrastructure of the ascus apical apparatus of some Dermateaceae (Helotiales) (kaasautor A. Raitviir). // Mycological Progress 4 (2005) 2.

## Viited

## Kirjandus
*  

## Välislingid
*
Eva Silvia Pärt-Enander

**Eva Silvia Pärt-Enander** (aastani 1991 **Pärt**, sündinud 19. märtsil 1961 Gävles Rootsis) on Rootsi ja Eesti matemaatik.

## Elulugu
Eva Silvia Pärt-Enander on arsti tütar, Peeter ja Toomas Pärdi õde.

Lõpetas 1980 Gävles Vasaskolani gümnaasiumi, 1984 Uppsala ülikooli, filosoofialitsentsiaat numbrilise analüüsi alal (1988, samas), PhD (numbriline analüüs, 1995, samas), väitekiri "Overlapping grids and applications in gas dynamics" (Uppsala, 1995). Oli 1983–1984 Uppsala ülikooli infotehnoloogia õppetooli vanemlaborant, 1984–1985 California Ülikooli (Los Angeles) matemaatika õppetooli külalisdoktorant, 1985–1990 Uppsala Ülikooli assistent ja doktorant, 1991–1996 nooremõpetaja, 1997–2015 tehniline andmetöötluse ülikoolilektor, 2001–2013 Uppsala Ülikooli õppelabori e-õppe ainekursuste juhataja ja juhendaja, 2013– Uppsala ülikooli infotehnoloogia osakonna abijuhataja. Pidanud loenguid rakendusmatemaatikast, programmeerimisest, arvutlusest ja e-õppest, korraldanud aastast 2006 Uppsala Ülikooli võrgupõhist eesti keele õpetust.

## Teadustöö
Uurinud osaliste diferentsiaalvõrrandite rakendusi ja nende arvulisi lahendeid, eriti aerodünaamikas. Arendas 1987–1989 koostööd Rootsi rakendusmatemaatikute ja Los Alamose National Laboratory teadlaste vahel. Osales Euroopa kosmosesüstiku projektis HERMES (1987–1993), Rootsi rahvuslikus rakendusmatemaatika võrgustikus (1997–1999), Euroopa Liidu projektis JACO3 (JAVA and COBRA based Collaborative Environment for Coupled Simulations; 1998–2000). Uppsala ja Stanfordi ülikooli ühise magistriõppe arvutuskursuse projektijuht (aastast 2004), Rootsi ülikoolide õpihaldussüsteemide evalveerija (2005–2006). Esinenud konverentsidel Rootsis, Portugalis, Prantsusmaal, Saksamaal ja USA-s, oli Nordic MATLAB Conference '97 korraldajaid. Uppsala ülikooli akadeemilise senati (aastast 2005) ja mentorite kolleegiumi liige (aastast 2006).

## Tunnustus

Amelia Earhardi aastapreemia (1989), Rootsi Õppevahendite Autorite Ühingu aastapreemia (1997, 2000). Tunnistatud Uppsala Ülikooli tublimaks pedagoogiks tehnikas ja loodusteadustes (2003).

## Teoseid
* Shock waves and overgripping grids. Uppsala, 1991
* Användarhandledning för MATLAB®. Uppsala, 1992
* Conservative and non-conservative interpolation between overlapping grids for finite volume solutions of hyperbolic problems (kaasautor B. Sjögreen) // Computers and Fluids (1994)
* The MATLAB Handbook. Harlow 1996, 1999
* Användarhandledning för MATLAB® 6.5 (kaasautor A. Sjöberg). Uppsala, 2003.

## Viited

## Kirjandus
*
Margus Pärtlas

**Margus Pärtlas** (sündinud 11. mail 1964 Tallinnas) on eesti muusikateadlane, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia õppe- ja teadusprorektor.

## Elulugu
Margus Pärtlas lõpetas 1982 Tallinna Muusikakeskkooli, 1987 Tallinna Riikliku Konservatooriumi, 1992 aspirantuuri N. A. Rimski-Korsakovi nimelise Peterburi Riikliku Konservatooriumis, kunstiteaduste kandidaat (1992, samas), väitekiri "Симфонии Эдуарда Тубина: тематизм и формообразование".

Oli 1987–89 ja 1992–93 Eesti Muusikaakadeemia muusikateooria kateedri vanemõpetaja, 1993–2003 muusikateooria dotsent, 2004 professor, alates 2003 ka õppe- ja teadusprorektor. 1999–2000 viibis Fulbrighti uurimisstipendiumiga Põhja-Texase Ülikoolis. Õpetanud muusikateoreetilisi aineid ja kursust Eduard Tubina muusikast.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: Eduard Tubina looming; muusikateooria ja -analüüsi üldprobleemid. Eesti Teadusfondi grant "Eduard Tubin 20. sajandi. heliloomingu kontekstis" (2002–2005). Rahvusvaheliste teaduskonverentside korraldaja (Tallinna rahvusvahelised muusikateooria konverentsid, "Eduard Tubin 100"). Eesti Muusikateaduse Seltsi liige (esimees 1997–2003). 16 teaduspublikatsiooni, sh monograafiat.

## Teoseid
* E. Tubina hiliste sümfooniate teemastiku intonatsioonilised lätted ja semantika. // TMK (1992) 11
* Intonatsioonilised ja temaatilised seosed E. Tubina sümfoonilistes tsüklites. // TMK (1992) 11
* Eduard Tubina sümfooniad: teemastik ja vorm. Tallinn, 1995
* Mõningaid paralleele Eduard Tubina ooperite ja hiliste sümfooniate vahel. // Töid muusikateooria alalt (2001) 1
* "Legendaarne sümfoonia" ja romantiline ballaadlikkus Eduard Tubina loomingus. // Rahvusv Eduard Tubina Ühingu aastaraamat. Tallinn, 2001
* Transformation of Classical Tonal Models in Richard Strauss's "Das Rosenband" Op. 36, No. 1 and "Mein Auge" Op. 37, No.4. // A Composition as a Problem III. Tallinn, 2003
* Ancient Sounds in Modern Context: Eduard Tubin's Piano Sonata No. 2. // A Composition as a Problem IV/2. Tallinn, 2004.

## Tunnustus
* 2026 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa on muusikateadlane Žanna Pärtlas.

## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
*
Žanna Pärtlas

**Žanna Pärtlas** (1992. aastani **Krasnova**; sündinud 11. märtsil 1964 Leningradis) on Eesti muusikateadlane ja pedagoog.

## Elulugu
Žanna Pärtlas lõpetas 1983. aastal muusikateooria erialal N. A. Rimski-Korsakovi nimelise Leningradi Muusikakooli, 1989. aastal muusikateaduse erialal Leningradi Riikliku Konservatooriumi ja 1992. aastal samas aspirantuuri. Tema väitekiri kandis pealkirja "Гетерофонное многоголосие русской народной песни: определение феномена, закономерности образования и строения (на материале традиции русско-белорусского пограничья)". 

Žanna Pärtlas oli aastatel 1986–1989 Leningradi Moskva rajooni Lastemuusikakooli nr 4, 1990–1991 Peterburi Riikliku Konservatooriumi, 1991–1992 Herzeni-nimelise Venemaa Pedagoogikaülikooli muusikateoreetiliste ainete õpetaja. Töötab alates 1994. aastast Eesti Muusikaakadeemias: oli 1994–1998 lektor, 1998–2000 dotsent, on 2002. aastast Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia) vanemteadur. 

## Teadustöö
Žanna Pärtlase peamine uurimisvaldkond on Vene-Valgevene piiriala ja setu rahvalaul, mitmehäälsus vokaalses rahvamuusikas, muusikaanalüütiline lähenemine etnomusikoloogias. 12 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Теоретические проблемы гетерофонии. // Проблемы фактуры. Санкт-Петербург, 1992
* Tähelepanekuid setu laulu laadiehitusest ja mitmehäälsusest. // TMK 1997 nr 1
* Helide funktsionaalsuhetest setu pooltoon-poolteisttoon-laadis (mitmekanaliliste salvestiste distributiivanalüüsi põhjal). // Töid muusikateooria alalt 1, 2001
* Viisi rütmilisest vormist ja laadirütmist setu mitmehäälses rahvalaulus. // Regilaul – keel, muusika, poeetika. Tartu, 2001
* Muusikalise loomingu võimalikkusest setu mitmehäälses laulutraditsioonis. // Regilaul – loodud või saadud? Tartu, 2004
* О ладовом "двуязычии" сетуских многоголосных песен. // Механизмы передачи фольклорной традиции. Санкт-Петербург, 2004
* Muusikaanalüüs etnomusikoloogias. // Mõeldes muusikast: sissevaateid muusikateadusesse. Tallinn, 2004
* К вопросу о сходствах в сетуской, мордовской и южнорусской песенных традициях. // Setumaa kogumik 3 (2005).

## Isiklikku
Žanna Pärtlase abikaasa on muusikateadlane Margus Pärtlas ja ema oli tantsupedagoog.

## Viited

## Kirjandus
*  
* 

## Välislingid
Robert Päsok

**Robert Päsok** (28. september 1932 Tšeljabinski oblast, Vene NFSV, NSV Liit – 12. juuni 2006 Tallinn) oli eesti tehnika- ja majandusteadlane.

## Elulugu
Robert Päsok oli töölise poeg.

Lõpetas 1955. aastal Uurali Mäeinstituudi, oli 1959–1962 NSVL Teaduste Akadeemia Uurali osakonna aspirant, tehnikakandidaat (1963, NSVL Teaduste Akadeemia Uurali osakond), väitekiri käsitles metallimaakide allmaakaevandamise efektiivsust.

Oli 1963–1966 NSVL Söetööstuse Ministeeriumi uurimisinstituudi (НИИOГР) sektorijuhataja, 1966–1980 Tallinna Polütehnilise Instituudi mäekateedri dotsent, 1981–1997 Eesti NSV TA Majanduse Instituudi ja 1997–1999 Eesti Metsamajanduse ja Looduskaitse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMI) vanemteadur. Õpetas mäemasinaid, mäetööde organiseerimist ja ökonoomikat.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: maavarade kaevandamine, põlevkivikarjääride ökonoomika ja töökorraldus, Eesti loodusressursid ja nende kasutamine, mineraaltoorme ökonoomika.

## Teoseid
Ligi 100 teaduspublikatsiooni.
* Estonian natural-ressources: oil-shale, phosporite, natural building materials, peat, muds, mineral water (kaasautor). Tallinn 1991.
* Eesti kütuseressursside kasutamise ja energeetika arendamise stsenaariumide mudelanalüüsid (kaasautorid Anton Laur, Koidu Tenno). Tallinn 1995.
* Maavara varude kasutamise rendimaksustamise süsteemi teoreetilis-metoodilised alused. Tallinn 1996.
* Economic evaluation of the potential of Estonian mineral ressources. // Harmonisation with the Western economics. Tallinn 1999.
* Eesti maavararessursside majanduslik hindamine. // Eesti Turvas (1999) 1 / 3.

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn 1986, lk 307, 499. Koidu Tenno.
* 

## Välislingid
* Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Elmar Daniel Päss

**Elmar Daniel Päss** (27. mai 1901 Vooru vald, Viljandimaa – 15. mai 1970 Tallinn) oli eesti folklorist. ja pedagoog.

## Elulugu
Elmar Daniel Päss sündis 1901. aastal  Viljandimaal, oli talupidajast möldri poeg. Ta õppis Tartus Hugo Treffneri gümnaasiumis ja Valgas poeglaste reaalgümnaasiumis, lõpetas 1922. aastal Valga Poeglastegümnaasiumi.

1926. aastal lõpetas Tartu Ülikooli, peaaineteks rahvaluule ja eesti keel, *mag. phil.* kraadiga, väitekiri "Joomine Eesti rahvalaulude ja vanasõnade järele", filoloogiakandidaat (ümber atesteeritud 1947), 1933–1937 TÜ stipendiaat rahvaluule alal, 1937–1939 doktorant (väitekiri "Mardi-Kadri kultus" jäi kaitsmata ühe oponendi vastuseisu tõttu). 

Elmar Päss oli 1926–1927 Tartu Tehnika Ühisgümnaasiumi õpetaja, 1928–1932 Tartu Ülikoolis eesti ja võrdleva rahvaluule õppetooli assistent (ülemäärane õppejõud), aastast 1939 Tallinnas eesti keele õpetaja (sh aastast 1944 Tallinna Merekoolis), 1947–1950 Eesti NSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudi rahvaluulesektori vanemteadur, vallandati süüdistatuna kodanlikus natsionalismis. Oli hiljem taas Tallinna Kalatööstuslikus Merekoolis õpetaja.

## Teadustöö
Uurinud eesti rahvalaulu, rahvakombeid ja rahvaluuleteaduse ajalugu, aga ka ingerlaste ja vadjalaste pärimusi, eriti sünni- ja matusekombeid. Tõstatas ühena esimestest Eesti kirjanduse ja rahvaluule suhete probleemi, uuris folkloristika levimist kirjanduses. Uurimistöös lähtus geograafilis-ajaloolise eesti-soome koolkonna tõekspidamistest. Viljakas retsensent, jälgis eesti folkloristika kõrval ka naabermaade rahvaluuleväljaandeid ja uurimusi. Akadeemilise Rahvaluule Seltsi (1924–39), Eesti Kirjanduse Seltsi (1926–40), Õpetatud Eesti Seltsi (1927–47) tegevliige. 50 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Eesti-Lutsi parmumatuselaulu vastastikusest suhtumisest. // Album M. J. Eiseni sünnipäevaks. Tartu, 1927
* Lihaheide Eestis. // ERM-i aastaraamat VI. Tartu, 1931
* Mardipäeva mängudest. // ERM-i aastaraamat VIII. Tartu, 1932
* Eesti liulaul. Runovõrdluse katse. // ACUT B XXX:1. Tartu, 1933
* Laulatus ja peiupoolne pulm Eesti Ingeris. // Kaleviste mailt. ÕES-i kirjad III. Tartu, 1935
* The estonian-finnish text of the Calendar of Anniversaires. // Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat 1937, I. Tartu, 1938
* About the customs of childbirth among the Ingers and the Votes. // Liber saecularis. ÕES-i Toim XXX. Tartu, 1938
* Death, burial and life beyond the grave with the Estonian Ingers and the Votes. // ÕES-I aastaraamat 1937 II. Tartu, 1939
* Setu rahvakombed lapsest. Tartu, 1939
* Akad Rahvaluule Seltsi tegevusest 1925–1940. // KK (1969) 10.

## Viited

## Kirjandus
*Elmar Päss. Keel ja Kirjandus, 1970, nr 7, lk 443
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 204
* Viidalepp, R. Elmar Päss. // KK (1970) 7, 443.
*
Peeter Kristian Päts

**Peeter Kristian Päts** (sündinud 13. aprillil 1958 Göteborgis Rootsis) on eesti taimekaitseteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1978 Kongahälla gümnaasiumi (Kungälv, Rootsi), 1985 Uppsalas Rootsi Põllumajandusülikooli taime- ja metsakaitseteaduskonna agronoomia erialal põllumajandusmagistrina, väitekiri "A survey on maize and potato storage in Kenya, with particular reference to post-harvest losses caused by insects", *[[Ph.D.]]* (entomoloogia, 1992, samas), väitekiri "Reproductive biology of the cereal stemborer Chilo partellus". 

Oli 1985–92 Rootsi Põllumajandusülikooli taime- ja metsakaitseteaduskonna uurimisassistent, 1993–95 teadur, 1995–97 Kanada põllumajanduse uurimisjaama külalisteadur, ühtlasi Briti Columbia Ülikooli taimeteaduse osakonna (Vancouver, Kanada) järeldoktor, aastast 1997 Oslos Nordic Academy for Advanced Study (NorFA) vanemnõunik.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: taimekaitse, teraviljakahjurid. Olnud välitöödel Keenias, uurimistööl Rootsis ja Kanadas, pidanud ühendust ka Põhjamaade, Balti riikide ja Loode-Venemaa keskkonnauurijatega. Eesti Agronoomide Seltsi Rootsis liige. Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* A marking tehnique for Chilo partellus (Swinhoe) (Lepidoptera
* Pyralidae) by adding dye to the larval diet. // Insect Sci. and its Application 10 (1989)
* Distribution Chilo partellus (Lepidoptera
* Pyralidae) (kaasautor B. Ekbom). // J. Insect Behavior 7 (1994)
* Distribution of two European wireworms Agriotes lineatus (L.) and A. obscurus (L.) in British Columbia (kaasautor R. Vernon). // J. Entomol. Soc. of British Columbia 94 (1997)
* Importance of collection overhangs on the efficacy of exclusion fences for managing cabbage.flies (Diptera: Anthomyiidae) (kaasautorid M. Bomford, R. Vernon). // Environ. Entomol. 29 (2000).

## Kirjandus
*
Maks Pääbo

**Maks Pääbo** (eesnime rööpkujud: **Max**, **Maksim**, 2. detsember 1905 Nuustaku alevik, Otepää kihelkond, Tartumaa – 29. juuni 1986 Norrköping, Rootsi) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Maks Pääbo oli kooliõpetaja poeg.

Lõpetas 1923. aastal Läänemaa Ühisgümnaasiumi, õppis aastatel 1923–1924 Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonnas, lõpetas 1928. aastal Budapesti Tehnikaülikooli masinaehitusinsenerina.  

1929. aastal Haridusministeeriumi stipendiaadina Ungaris viibides tutvus tekstiilierialaga, täiendas end hiljem Saksamaal.  

Oli 1930–1936 AS-i O. Kilgas insener, 1936–1940 tehniline juhataja, ühtlasi 1936–1940 Tallinna Eratekstiilkooli direktor, 1939–1944 Tallinna Tehnikaülikooli õppeülesande täitja mehaanilises tehnoloogias.

Põgenes 1944 Rootsi, kus oli firma AB Åke Berg tekstiilivabriku insener.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: tekstiilitehnoloogia, -masinad ja -materjalid, pneumaatiline kudumistehnika. Leiutas süstikuta kudumistelje Maxbo, millel kootud kangast iseloomustas väike kuluvus. Rakendas uusi telgi esimesena Malmö firmas MYA. Töid tekstiili alalt.

## Teoseid
* Kunstsiid. Tehnika Ajakiri (1938) 1

## Liikmesus
Eesti Inseneride Ühingu ja Insenerikoja mehaanikasektsiooni liige, Eesti Inseneride Ühingu teadusliku komisjoni referent, 1936–1940 Tekstiilieriteadlaste Liidu ja Tekstiilimeistrite Ühingu esimees. 

## Isiklikku
Oli abielus kunstnik Vida Pääbo-Jusega. Nende tütar on tuntud raamatuillustraator Ilon Wikland.

## Viited

## Kirjandus
* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944 II*. Tartu 1994. Lk 266
* Eesti riigi-, avaliku- ja kultuurielu tegelased 1918–1938. Tallinn 1939. Lk 216
* Tallinna Tehnikumi ja TTÜ õppe- ja abijõud 1918–1944. Lk 51
*"Eestlane revolutsioneerib maailma tekstiilitööstust". Stockholms-Tidningen Eestlastele, 7. detsember 1955. Lk 7
*"Ins. Max Pääbo leiutis". Eesti Päevaleht nr 3, 2. aprill 1959. Lk 1
*"Pääbo leiutus ka USA-sse". Eesti Päevaleht nr 27, 3. veebruar 1960. Lk 1
*"Max Pääbo surnud". Eesti Päevaleht nr 54, 11. juuli 1986. Lk 6

## Välislingid
* 
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
*Haud Norrköpingi Matteuse kalmistul
Jüri Pääsuke

**Jüri Pääsuke** (sündinud 1. oktoobril 1940 Viljandis) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Jüri Pääsuke on teenistuja poeg.

Lõpetas 1959 Tartu Raudteetehnikumi, 1965 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) mehaanikateaduskonna, 1972 aspirantuuri Leningradi Polütehnilise Instituudis, tehnikakandidaat (1972, samas). Stažeeris 1976 Moskvas Arvutustehnika Teadusliku Uurimise Instituudis ja 1981 Pariisis riiklikus arvutifirmas CiZi. Oli 1965–1968, 1972–1973, 1979–1980 TPI masinaehituse tehnoloogia kateedri assistent, teadusliku uurimise sektori noorem- ja vanemteadur ning masinaehituse tehnoloogia kateedri vanemõpetaja, 1973–1979 ja 1980–1987 töötas Eesti NSV Plaanikomitee arvutuskeskuses, 1987–1992 oli Eesti Majandusjuhtide Instituudi tehnoökonoomika ja informaatika kateedri ning majanduse kateedri informaatika ja arvutiõpetuse vanemõpetaja ning dotsent, aastast 1992 Eesti Merehariduskeskuse (aastast 1999 Eesti Mereakadeemia) arvutiõpetuse kateedri juhataja. Loengukursused: personaalarvutid ja nende kasutamine, informaatika ja andmetöötlus, töö ja programmeerimine arvutisüsteemides; koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: arvutid ja informaatika, varem ka masinprojekteerimine ja automaatjuhtimine. Tegelenud tehnoloogiliste protsesside projekteerimisega arvutite abil, osalenud (kollektiivi juhina) andmesisestus- ja -kogumissüsteemi "Dokument" väljatöötamisel ja juurutamisel (1977–1981). Orden "Austuse märk" (1986). 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Algteadmisi arvutiasjandusest (kaasautor J. Rünkla). Tallinn, 1989
* Personaalarvutite kasutamine (kaasautor J. Rünkla). Tallinn, 1991
* Väike käsiraamat arvutiõpetuse praktikumiks (kaasautor M. Kivistik). Tallinn, 1993
* Väike käsiraamat Turbo Pascali praktikumiks (kaasautorid M. Kivistik, T. Taveter). Tallinn, 1994.

## Viited

## Kirjandus
*
Leonhard Pääsuke

**Leonhard Pääsuke** (13. oktoober 1902 Krüüdneri vald, Tartumaa – 1. märts 1951 Montréal, Kanada) oli eesti keemik.

## Elulugu
Leonhard Pääsuke oli põllumehe poeg.

Oli õppursõdurina Vabadussõjas. Lõpetas 1921. aastal Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi, 1926 Tartu Ülikooli keemiaosakonna tehnoloogia haru, keemiamagister (*mag chem techn*) (1928, TÜ), väitekiri "Tärklise määramine odras, rukkis ja nisus Pulfrichi turkerefraktomeetri abil". Oli 1925–26 Tartu Ülikooli mullateaduse ja agrokeemia kabineti nooremassistendi kohusetäitja, 1926–1930 agrokeemia katsejaama vanemassistendi kohusetäitja ja vanemassistent, aastast 1932 Kohtlas firma New Consolidated Gold Fields Ltd keemik. 

Põgenes 1944. aastal Saksamaale, sealt siirdus 1948. aastal Kanadasse.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: põlevkivikeemia.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 150.
*
Kalev Pügi

**Kalev Pügi** (perekonnanime rööpkuju **Pugi**; 31. detsember 1925 Tartu – 13. oktoober 1984 Kingston, Kanada) oli eesti keemiainsener.

## Elulugu

Kalev Pügi oli metsatöösturi poeg.

Ta lõpetas 1944. aastal Tartus gümnaasiumi.

Ta põgenes 1944 Saksamaale ning õppis 1946–1947 Balti Ülikoolis Pinnebergis keemiat.

Läks 1947. aastal Kanadasse. Oli aasta metsatöödel, õppis 1948–1952 Vancouveris Briti Columbia Ülikoolis, mille lõpetas keemiainseneri erialal, magistrikraadi kaitses keemilise tehnoloogia alal (1955 Queensi Ülikoolis Kingstonis). Ta oli 1952–1964 Kingstoni lähedal Maitlandi rajatud DuPonti suurfirma keemiainsener, 1964–1971 sama firma arendusgrupi uurija, 1971–1984 uurimisgrupi juht.

## Teadustöö

Tema uurimisvaldkond oli orgaaniline süntees, peamiselt polüamiidide saamine ja polüamiidkiudude tööstuslik tootmine. Pügi uurimistulemuste alusel ehitati uus reaktor, mis võimaldas toota nailonit varasemast tõhusamalt. Ta juhtis esimese täieliku matemaatilise mudeli loomist kunstkiudude valmistamiseks. Uuringute tulemused on patenteeritud paljudes tööstusriikides. Ta oli Kanada Keemiainseneride Ühingu liige.

## Teoseid
* Oxidation of cyclohexane. USA, Prantsusmaa ja Belgia patendid. Referaat Chemical Abstracts 64 (1966) Nr P1982e, 65 (1966) Nr P15248a
* Polyamides by continuous polymerization (kaasautor). Kanada ja Saksamaa patendid. Referaat Chemical Abstracts 82 (1974) Nr 31793h.

## Maletajana ja maletegelasena
Pügi oli innukas maletaja ja maleelu organiseerija Kanadas, ta valiti korduvalt Ida-Kanada Maleliiga ja 1973–1984 Kanada Maleliidu presidendiks. Ta korraldas mainekaid ülekanadalisi maleturniire, millest 1975. aastal (vahetult enne surma) võttis osa ka Paul Keres. Maletajana on Pügi autasustatud kuninganna Elisabeth II hõbemedaliga (1977).

## Viited

## Kirjandus
* Balti Ülikool Saksamaal (1946–1949). Toronto 1991. Lk 271, 469–470

## Välislingid
*
Aino Pürge

**Aino Pürge** (kuni 1936 **Aino Bürger**; 11. august 1925 Tallinn – november 1998 Tallinn) oli eesti arstiteadlane ja neurokirurg.

## Elulugu
Lõpetas 1944. aastal Tallinna 8. Keskkooli, 1950. aastal TRÜ arstiteaduskonna, täiendas end 1962 ja 1969 neurokirurgia alal Moskvas Burdenko-nimelises Neurokirurgia Instituudis, meditsiinikandidaat (1975, TRÜ), väitekiri "*Диагностика и хирургическое лечение травматических гематом*". 

Oli 1951–1954 Pärnu-Jaagupis jaoskonnaarst ja Libatse Sanatooriumi ftisiaater, 1954–1956 Tallinna Vabariikliku Haigla kliiniline ordinaator, 1956– neurokirurg, ühtlasi Põhja-Eesti piirkonna neurotraumade konsultant.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: traumaatiliste hematoomide diagnostika ja ravi. 

## Teoseid
Üle 10 teaduspublikatsiooni.
*Traumaatiliste koljusiseste epi- ja subduraalsete hematoomide diagnostikast ja ravist. Tallinn 1952
*К вопросу о диагностике и лечении травматических внутричерепных эпидуральных и субдуральных кровоизлияний (kaasautor Anatoli Chevalier). // Nõukogude Eesti Tervishoid 5/1956
*Kinniste kolju-peaaju traumade diagnostika ja ravi rajooni- ja jaoskonnahaigla etapil (kaasautor Anatoli Chevalier). Tallinn 1962
*О диагостике и лечении травматиеских эпи- и субдуральных гематом. // Boпр. клин. неврол. психиатр. 5 (1965)
*Отдаленные результаты хирургического лечения травматических внутричерепных гематом. // Вопр. клин. неврол. психиатр 10 (1975)

## Isiklikku
Tema isa oli tehnikateadlane ja insener Aleksander Pürge.

## Viited

## Kirjandus
*Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn 1997. Lk 933
*K. Juur. Arstiteaduse kandidaatide täiendus. // Nõukogude Eesti Tervishoid 4/1976. Lk 349

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Keila-Joa hüdroelektrijaam

**Keila-Joa hüdroelektrijaam** (varem **Keila-Joa mõisa vesiveski**) on hüdroelektrijaam Keila-Joa alevikus endise Keila-Joa mõisa lähedal.

Jaam asub Keila jõel, Keila joa kõrval.

Keila-Joa mõisa vesiveski on ehitismälestis nr 9475.

Hüdroelektrijaama võimsus on 365&nbsp;kW. Elektrit toodab üks reguleeritavate töö- ja juhtlabadega Kaplan turbiin nimivooluhulgaga 5,5&nbsp;m³/s ja töörõhuga 8,7&nbsp;m. Turbiini läbimõõt on 1&nbsp;m.

## Ajalugu
Vanimad ülestäheldused Keila-Joa vesiveskist pärinevad 1555. aastast. 1928. aastal algas elektritootmine, samal ajal jätkas tegevust ka viljaveski.

1936. aastal ehitati uus veevõtukanal ja laiendati kalakasvatuse abihooneid.

2005. aastal taastas hüdroelektrijaama Eesti Energia. Taastati 20. sajandi algusest pärinev välisilme. Renoveerimine toimus Raine Karbi projekti järgi ning läks maksma 15,3 miljonit krooni ehk ligi 1 miljon eurot. .

## Vaata ka
*Keila-Joa mõis

## Viited

## Välislingid
*
Georg Friedrich Pöschmann

**Georg Friedrich Pöschmann** (11. jaanuar 1768 Naumburg, Saksamaa – 17. märts 1812 Tartu) oli Eesti ajaloolane.

Georg Friedrich Pöschman oli kaupmehe poeg. Ta õppis Leipzigi Ülikoolis ja töötas Tartu Ülikoolis ajaloo, statistika ja geograafia professorina 1800–1812.

## Elulugu
Georg Friedrich Pöschmann oli sakslane.

Lõpetas 1787 Naumburgi linnakooli, 1789 Leipzigi Ülikooli *mag. phil.* kraadiga. Töötas 1790–98 erinevatel ametikohtadel Saksamaal, tõlkis teaduskirjandust ning avaldas luulekogumiku. 1798–99 viibis Riias ja Moskvas. 1800–12 oli TÜ üldajaloo professor, 1803 ja 1809–10 ka filosoofiateaduskonna dekaan. TÜ taasavamisel 1802 esines ladinakeelse tervituskõnega. TÜ ainukese ajalooprofessorina õpetas nii üldajaloo kui ka Vene ajaloo üldkursusi ning erikursustena sissejuhatust ajalooteadusse ja riigiteadusse, samuti ajaloolise etnograafia kursust, õpetas ka ladina, saksa ja inglise keelt. Üliõpilaste eeskujuliku kasvatamise eest kinkis keiser Aleksander I talle briljantidega kaunistatud tubakakarbi. Õppetöö kõrval pidas arvukalt muid ameteid: oli TÜ raamatukogu esimese direktori  abi-bibliotekaar, kellena etendas olulist osa raamatukogu komplekteerimisel praeguseni ajaloolist väärtust omava , kuulus 1803 TÜ koolikomisjoni esimesse koosseisu, oli TÜ Üldise Õpetajate (Pedagoogika) Instituudi direktor ning professor. Paljude ametite tõttu jäi teaduslik produktsioon tagasihoidlikuks, tähtsaim töö (1802) käsitleb Õhtumaa kultuuri mõju Venemaale.

## Teoseid
* Gedichte. Lepizig, 1797
* Oratio qua Academiae Dorpatensi XI die Cal. Maj. Auspicanda fausta quaevis adprecatur. Dorpat, 1802
* Ueber der Einfluss der abendländischen Kultur auf Russland. Dorpat, 1802
* Einleitung in die allgemeine Menschengeschichte als Leitfaden zu akademische Vorlesungen, I. Riga, 1802
* Einige historische Bemerkungen in Beziehung auf das Schulwesen in den Ostsee-Provinzen. Dorpat, 1804
* Einige Gedanken zur Vergleichnung der älteren und neuerer Erziehung. Dorpat, 1808
* Einige historische Bemerkungen über den Zustand des weiblichen Geschlechts im Älteren Russland. // Ein Brief an Caecilie. Livonia, 1812.

## Viited

## Kirjandus
* Левицкий II, 371–374
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, II, 5, 36, 41, 54, 55, 63, 71, 72, 75, 157, 158, 162, 163, 166, 167, 378.
*
Silvia Pöögelmann

**Silvia Pöögelmann** (20. veebruar 1917 New York – 9. detsember 2002 Peterburi) oli eesti zooloog ja loomafüsioloog.

## Elulugu
Silvia Pöögelmann on Hans Pöögelmanni tütar.

Lõpetas 1935 Leningradis keskkooli (Peterschule), 1941 Leningradi Ülikooli bioloogia osakonna zooloogia alal, 1945 Moskvas Timirjazevi nimelise Põllumajanduse Akadeemia, 1950 aspirantuuri Leningradis Üleliidulises Taimekaitseinstituudis, põllumajanduskandidaat (1951, samas), bioloogiadoktor (1968, Moskva Ülikool). Oli 1950–54 Leningradis Üleliidulise Taimekaitseinstituudi nooremteadur, 1954–59 Leningradi Põllumajanduse Instituudi assistent ja 1966–91 zooloogia kateedri juhataja, 1960–66 Eestis Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi loomafüsioloogia sektori juhataja. Õpetanud zooloogiat ja ökoloogiat; koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: loomade ökofüsioloogia, näriliste ontogenees ja füsioloogia, ka radiobioloogia. Sedastas, et täiskasvanud organismi füsioloogiline seisund ja reproduktsioonivõime sõltuvad ontogeneesi varase perioodi mõjuteguritest. Esinenud ettekannetega loomaökoloogia-, -füsioloogia- ja -psühholoogia-alastel teaduskonverentsidel. Venemaa Terioloogiaseltsi liige. Üle 100 teaduspublikatsiooni, sh 3 monograafiat.

## Teoseid
* О некоторых вероятных причинах колебания численности грызунов. // Eesti TA Toim. Biol 11 (1962) 2
* О световой адапдации цыплят. // Иссл. по физиол. животных. Tallinn, 1964
* Влияние гамма-облучения на организмы (kaasautor). Тлн, 1965
* Ранние морфо-функциональные изменения в постнатальном онтогенезе животных. Тлн, 1966
* Приспособительные реакции новорожденных. Ранние морфо-функциональные изменения животных. // Eesti TA Toim. Biol 16 (1967) 3
* Поведение млекопитающих (kaasautor). M, 1977.

## Viited

## Kirjandus
* E. Plotnik. Hans Pöögelmann. Elu ja tegevus 1875–1919. Tallinn, 1965, I, 197
* Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituut 40, Harku, 1997, 14. 15, 24, 26, 30, 33, 35, 37, 38, 41, 44
* Eesti Ekspress (2001) 12. IV (intervjuu).
*
Ciergnoni loss

**Ciergnoni loss** (ka *Ciergnoni kuninglik loss*, prantsuse keeles *château royal de Ciergnon*, hollandi keeles *Koninklijk kasteel van Ciergnon*) on loss Belgias Namuri provintsis Houyet' vallas Ciergnoni küla lähistel.

Loss on Belgia kuninga üks residentse.

Metsade, jõe ja avarate jahimaadega valduse omandas 1840. aastal kuningas Léopold I, kuninganna Louise-Marie soovil. Siis ehitati jahiloss. 1888. aastal hakati kuningas Albert II algatusel vana lossi ehitama ümber kujule, mis on säilinud praeguseni.

Lossi kabelis on ristitud kuningas Philippe I lapsed printsessid Elisabeth ja Eléonore ning printsid Gabriel ja Emmanuel.

## Välislingid
Õppimisteooria

**Õppimisteooria** on psühholoogias üldmõiste teooriate ja mudelite kogumile, mille abil on püütud kirjeldada ja seletada õppimist. 

Õppimisteooria olulisemad teooriad ja mudelid on:
* tingitus
** klassikaline tingitus
** operantne tingitus ehk instrumentaalne tingitus
* biheiviorism
* instruktsionalism
* kognitivism
* konstruktivism
** Sotsiaalne konstruktivism
* konnektivism

## Vaata ka
*õppimine
Tingitus

**Tingitus** (inglise keeles *conditioning*) on õppimisteooria mudel, mida kasutati olendi käitumise uurimisel etteantud tingimustes. Tehakse vahet klassikalisel ja operantsel (instrumentaalsel) tingitusel.

19. sajandi lõpus uuris Edward Lee Thorndike probleemilahendust ja mõtlemist. Oma paradigmat loovas eksperimendis aastast 1898 pani ta kassi puuri, mida oli võimalik seestpoolt nöörist tõmmates avada, asetas väljapoole puuri sööda ja mõõtis seejärel, kui palju aega kulus kassil vabadusse pääsemiseks. Thorndike'i tähelepanekud ja järeldused viisid instrumentaalse tingituse teooria tekkeni. 

1905. aastal avastas füsioloog Ivan Pavlov, et loomadel algab süljeeritus juba enne toidunõu etteandmist. Piisas sellest, kui katseruumi astus talitaja toiduga. Avastatud seaduspärasust hakati nimetama klassikaliseks tingituseks.

1937. aastal võttis Burrhus Frederic Skinner kasutusele operantse tingituse mõiste, millega ta tähistas olendi käitumise seoseid tingimuste vormi, sageduse ja tugevusega.

1960. aastatel viisid Skinneri teooriad kognitivistlike mudelõppe teooriateni. 
## Vaata ka
*õppimisteooria
Crupet

**Crupet** on prantsuskeelne osavald ja asula Belgias Namuri provintsis Assesse'i vallas.

Kuni ühendamiseni Assesse'i vallaga 1977. aastal oli Crupet omaette vald.


Pilt:CrupetDevil.jpg|
Pilt:Crupet JPG00.jpg|Sint-Martinuskerk
Pilt:Crupet JPG01.jpg|Crupet' linnus
Pilt:CrupetEglise.JPG|Sint-Martinuskerk


## Välislingid
Crupet' linnus

**Crupet' linnus**, tuntud ka kui **Carondelet' linnus**  (*Château des Carondelet*) või Crupet' donjon, on keskaegne linnus Belgias Namuri provintsis Assesse'i vallas. 

## Välislingid
Instruktsionalism

**Instruktsionalism** on õppimisteooria, mille loomise ajendiks on olnud vajadus õpetada inimesi paremini õppima.

Instruktsionalism järgib biheivioristlikku impulss-reaktsioon-mudelit.

Instruktsionalismi teoreetikutele on avaldanud mõju Burrhus Frederic Skinneri biheivioristlikud käitumisteooriad.

Üheks varasemaks instruktsionalismi teoreetikuks on Robert Mills Gagné, kes avaldas 1965. aastal raamatu "Conditions of Learning".

Instruktsionalismi teooria on saanud tugevaid mõjutusi Chicago ülikooli professori Benjamin Bloomi 1956. aastal avaldatud tööst "Taxonomy of Education Objectives", mis kujutab enesest ühte esimestest moodsatest õppimisprotsessi kodifitseeringutest. Instruktsionalism on avaldanud mõju nii biheiviorismile, kognitivismile, humanismile kui ka konstruktivismile.

Paulo Freire instruktsionalismikriitiline raamat "Rõhutute pedagoogika" (*"Pedagogy of the Oppressed"*), milles on analüüsitud õpetaja-õpilane suhteid ning kritiseeritud igasuguseid õpetuse "panganduslikke" (*"banking"*) mudeleid, on mõjutanud terveid ameerika õpetajate põlvkondi.

## Vaata ka
*õppimisteooria
Luhasoo looduskaitseala

**Luhasoo looduskaitseala** asub Võru maakonnas Rõuge vallas Kadõni ja Kellämäe küla piires.

Kaitseala moodustati 1981. aastal ja selle pindala on 916 ha. Kaitsealal on kaks sihtkaitsevööndit – Luhasoo sihtkaitsevöönd ja Kellämäe sihtkaitsevöönd.

Luhasoos on kolm huumustoitelist rabajärve (Mustjärv, Tiksijärv ja Püksijärv), mis on säilinud jäänukina kunagisest suuremast järvest.

Idast piirab sood Pärlijõgi ja lõunast Eesti-Läti piir. 

Rabaga tutvumiseks on rajatud 4,5&nbsp;km pikkune ringikujuline õpperada, kuhu on märjemate osade katteks ehitatud laudtee.

Luhasoo geograafilised koordinaadid on .

## Viited

## Välislingid
* Luhasoo looduskaitseala kaitse-eeskiri
* "Luhasoo maastikukaitseala Võrumaal ootab külastajaid" Valgamaalane, 15. mai 2008
Blondiini armastus

**"Blondiini armastus"** on 1965. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm.

## Süžee
Zruč nad Sázavou on mitme kergetööstusettevõttega linn ja linnaelanike hulgas on ülekaalus naised. Vabriku juhtkond korraldab oma töötajatele kohtumisõhtu reservväelastega. Kohtumisõhtu kujuneb kohati üsna koomiliseks. Kingavabrikus töötav Andula saab tuttavaks Prahast kohale sõitnud muusikust noormehe Mildaga. Nad veedavad kohalikus hotellis koos öö. Lahkudes annab Milda Andulale oma aadressi, kuid ei mõtle seda kuigi tõsiselt. Samuti jätab ta rääkimata, et elab väikeses korteris koos oma vanematega. 

Ühiselamus elav Andula ei ole oma eluga rahul. Ta jätab oma peigmehe Tonda maha ja sõidab Prahasse Milda juurde. Korraga ongi Andula kohver käes Milda vanemate korteri ukse taga ja küsib Mildat. Milda on ansambliga peol mängimas ja Andula jääb teda ootama. Milda ema on Andula tulekust tõsiselt häiritud. Milda jõuab koju hilja öösel ja on väga üllatunud, kui avastab, et tema diivanil keegi magab. Esialgu ei tunne ta Andulat üldse äragi ning pole külalise üle üldse rõõmus, kuigi ta püüab seda mitte välja näidata. Kuna Milda diivan on hõivatud, peab ta magama oma vanematega ühes voodis, mis on parasjagu koomiline. Hommikul sõidab Andula tagasi oma kodulinna. Film lõpeb sellega, kuidas ta ühiselamus räägib oma sõbrannale, kui lahe on Milda ja kui hästi nad omavahel läbi saavad.

## Osatäitjad
*Hana Brejchová – Andula
*Vladimír Pucholt – Milda
*Vladimír Menšík – Vacovský
*Ivan Kheil – Maňas
*Jiří Hrubý – Burda
*Milada Ježková – Milda ema
*Josef Šebánek – Milda isa
*Josef Kolb – Pokorný
*Jana Nováková – Jana
*Marie Salačová – Marie
*Jana Crkalová – Jaruška
*Zdena Lorencová – Zdena
*Táňa Zelinková – tüdruk kitarriga
*Josef Vostrčil – major
*Antonín Blažejovský – Tonda
XIV üldtantsupidu

**XIV üldtantsupidu** toimus 29. juunist 1. juulini 1990. aastal. Kalevi keskstaadionil toimus ühtekokku neli tantsuetendust. See oli esimene tantsupidu pärast 1939. aasta pidu, mis toimus sinimustvalgete lippude all, ehkki Eesti Vabariik ei olnud veel juriidiliselt taastatud. 

1990. aastast kehtib praegune tantsupidude numeratsioon, mis arvestab esimese peona 1934. aastal toimunud I Eesti mänge.

Peo alguses leelotas viimast korda Laine Mesikäpp, kes oli leelotanud üldpidudel alates 1947. aastast. Tantsupeo tule süütas aujuht Alfred Raadik.

Tantsupeole registreerus 13132 osalejat, kellest peole pääses 8874. Külalisesinejaid oli Leedust, Lätist, Venemaalt ja Soomest. Esimest korda osalesid peol väliseesti rühmad Kanadast, USAst, Rootsist, Inglismaalt ja Austraaliast.

Tantsupeo etendusi ja peaproove vaatas kokku 90 000 inimest.

## Lavastusmeeskond
*Aujuht – Alfred Raadik
*Pealavastaja-kunstiline juht – Heino Aassalu
*Üldjuht-korraldaja – Juris Žigurs
*Üldjuht-lavastajad – Lille-Astra Arraste, Ülo Luht, Mait Agu
*Muusika üldjuht – Els Roode
*A-rühmade üldjuht – Maie Orav
*B-rühmade üldjuht – Angela Arraste
*C-rühmade üldjuht – Ilma Adamson
*D-rühmade üldjuhid – Naima Ebrok, Erika Põlendik
*Naisrühmade üldjuht – Kersti Ulmas
*Lasterühmade üldjuht – Niina Raadik
*Vene ja külalisrühmade üldjuht – Ljubov Poljakova
*Liikumisrühmade üldjuht – Riina Randlepp
*Rahvapilliorkestrite üldjuht – Uno Veenre
*Helikujundaja – Asta Kuivjõgi
*Kunstnikud – Ene Ammer, Kustav-Agu Püüman

## Etendused
* 29. juunil kell 20 - I etendus
* 30. juunil kell 16 - II etendus
* 30. juunil kell 20 - III etendus
* 1. juulil kell 11 - IV etendus

## Viited
Hjalmar Söderberg

**Hjalmar Emil Fredrik Söderberg** (2. juuli 1869 Stockholm – 14. oktoober 1941 Kopenhaagen) oli rootsi kirjanik, ajakirjanik ja tõlkija.

## Elukäik ja looming
Söderberg alustas 20-aastaselt tööd Rootsi päevalehes Svenska Dagbladet. 1895. aastal ilmus tema esimene romaan "Förvillelser", mille tegelaseks on Stockholmi tänavail sihitult uitav pillava ja kergemeelse elustiiliga noorsand. Sarnast temaatikat võib kohata ka Söderbergi hilisemais teoseis. 1898. aastal ilmus 20 lühijutust koosnev kogu "Historietter", 1901. aastal romaan "Martin Bircks ungdom", mis jälgib noore amatöörluuletaja arengut. Söderbergi tuntuimaks teoseks peetakse 1905. aastal ilmunud romaani "Doktor Glas".

Elu lõpupoole pühendus Söderberg rohkem ajakirjanikutööle ning teoloogiaõpinguile. Ta oli äge natsismi kriitik ning kirjutas sel teemal sageli vastupanuliikumise ajalehes Göteborgs Handels- och Sjöfartstidning.

Söderberg on tõlkinud rootsi keelde teiste hulgas Charles Baudelaire'i, Heinrich Heine ja Anatole France'i loomingut.

Söderberg suri Taanis ning on maetud Kopenhaagenisse.

## Teoseid
* "Förvillelser" (1895; "Eksikäigud", eesti keelde tõlkinud Anu Saluäär, kogumikus "Tõsine mäng: valitud teosed", Tallinn: Eesti Raamat, 1990)
* "Historietter" (1898; "Lookesed", eesti keeles on üksikuid palu ilmunud varem, tervikuna: Loomingu Raamatukogu 39–40, 2012, tõlkinud Arnold Ravel, Anu Saluäär ja Friedebert Tuglas)
* "Martin Bircks ungdom" (1901; "Martin Bircki noorus", eesti keelde tõlkinud Arnold Ravel, kogumikus "Tõsine mäng: valitud teosed", Tallinn: Eesti Raamat, 1990)
* "Främlingarne" (1903; "Võõrad")
* "Doktor Glas" (1905; "Doktor Glas", eesti keelde tõlkinud Arnold Ravel, Loomingu Raamatukogu 38–39, 1975; ka kogumikus "Tõsine mäng: valitud teosed", Tallinn: Eesti Raamat, 1990)
* "Gertrud" (1906; näidend kolmes vaatuses, eesti keelde tõlkinud Ülev Aaloe, kogumikus "Tõsine mäng: valitud teosed", Tallinn: Eesti Raamat, 1990)
* "Det mörknar över vägen" (1907; "Teel pimeneb")
* "Valda sidor" (1908; "Valitud lehed", valik luuletusi, ajaloolisi jutte ja novelle)
* "Hjärtats oro" (1909; "Südamemure")
* "Den allvarsamma leken" (1912; "Tõsine mäng", eesti keelde tõlkinud Anu Saluäär, kogumikus "Tõsine mäng: valitud teosed", Tallinn: Eesti Raamat, 1990)
* "Aftonstjärnan" (1912; "Õhtutäht", näidend ühes vaatuses)
* "Den talangfulla draken" (1913; "Andekas draakon")
* "Jahves eld" (1918; "Jahve tuli")
* "Ödestimmen" (1922; "Saatuse tund", näidend kolmes vaatuses)
* "Jesus Barabbas" (1928)
* "Resan till Rom" (1929, "Rooma-reis")
* "Den förvandlade Messias" (1932; "Muutunud Messias")

## Viited

## Välislingid

*Hjalmar Söderberg (Projekt Runeberg)