open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Luciano Floridi

**Luciano Floridi** (sündinud 16. novembril 1964) on itaalia filosoof. Ta töötab Oxfordi Ülikoolis. 

## Välislingid
*Home page and articles online
*Interview for the American Philosophical Association — ''Philosophy And Computing Newsletter''
*Biography, in English
*Biography, in Italian, from ''Cervelli in Fuga'' (Rome: Accenti, 2001)
*Where are we in the philosophy of information? The Bergen podcast
*Floridi's Information Ethics, video of a workshop at NA-CAP
Bougouni

**Bougouni** on linn Malis Sikasso piirkonnas. Ta on Bougoni ''cercle'''i  keskus. Bougoni asub Bamakost 170 kilomeetrit lõunas ja Sikassost 210 kilomeetrit läänes.

Linnas elavad põhiliselt fulbed ja bambarad.

Bougouni on rajatud Prantsuse kolonisatsiooni ajal, mil ta oli Bougouni *cercle* keskus. Esimeseks juhiks oli leitnant Gouraud. Linnas hoiti koloniaalajast pärit arhiivi, mis hävis tulekahjus 1991. aastal.

Bougounil on alates 1985. aastast sõpsuslinn Aurillac Prantsusmaal.
Heinrich Johann Gustavson

**Heinrich Johann Gustavson** (meistrimärk HIS, 1720 Kuressaare – 1774) oli kullassepp Narvas 1746–1747 ja Vaivaras alates 1747, Tallinna kaasmeister alates 1755.

Ta oli Kuressaare kullassepa Arnold Gustavsoni poeg, õppis Riias Jacob Happachi juures, veetis rännuaastad Moskvas, Peterburis ja Riias, oli 1745 sell Narva meistri Ludolf Ludersi juures. 

Varsti pärast Narva kodanikuks ja meistriks saamist asus Gustavson elama väljapoole Narva piire Vaivara mõisa, töötades seal pööningujänesena krahv Karl von Sieversi kaitse all vaatamata Narva kullasseppade tsunfti vastuseisule. Kuni Tallinna kaasmeistriks vastuvõtmiseni kasutas ta oma teostel ainulaadset liiliakujulist Vaivara "linnamärki", mis oli ilmselt inspireeritud Sieversite perekonnavapist.
Vincent Mundt

**Vincent Mundt** (meistrimärk VM) oli kullassepp Narvas 1697–1704 ja 1717–1727.

Ta sündis kaupmehe peres ning sai 1697. aastal Narva kodanikuks. Ta töötas hõbe- ja kullassepana aastatel 1697–1704 ja 1717–1727, vahepealsel ajal viibis ta Venemaal sõjavangis.

Tema loomingut on säilinud Peterburi Ermitaažis, Moskva Relvapalatis, Lundi Kultuuriloomuuseumis.

Üks tema loomingu tippe – Narva Saksa kiriku armulauanõud, läksid kaduma Teise maailmasõja ajal.

## Viited
Adolf Löwström

**Johann Adolf Löwström** (meistrimärk AL) oli kullassepp Rakveres 1811–1835, Tallinna kaasmeister.
Valentin Adrian

**Valentin Adrian** (meistrimärk **VA**; 1678 või 1679 Tallinn – 1753 Tallinn) oli Tallinna kullassepp aastail 1714–1753. 

Ta õppis Johann Seligeri juures, oli 1719–1729 Tallinna kullasseppade tsunfti vanem. Pärast Adriani surma pidas kuni 1755. aastani töökoda edasi tema lesk.
Carl Daniel Bauer

**Carl Bernhard Daniel Bauer** (meistrimärgid **CDB** ja **CB**; 1767 – 1815 Tallinn) oli Tallinna kullassepp aastail 1798–1815.

Ta oli pärit Braunschweigist, õppis Carl Friedrich Clemensi juures.

Tema poeg oli kullassepp Eduard August Bauer.

## Viited
Eduard August Bauer

**Eduard August Bauer** (meistrimärk EAB; 12. mai 1804 Tallinn – 25. oktoober 1855 Tallinn) oli Tallinna hõbe- ja kullassepp aastatel 1830–1855.

Ta oli kullassepp Carl Daniel Baueri poeg.

## Viited
Ludolf Zander

**Ludolf Zander** (meistrimärk LZ) oli Narva kullassepp 1665–1696.

## Välislingid
*Ludolf Zander. Vigurpokaal kaanega Eesti Kunstimuuseumi digitaalkogu
Bruce Willis

**Walter Bruce Willis **(sündinud 19. märtsil 1955 Idar-Obersteinis Lääne-Saksamaal) on Kuldgloobuse ja kahe Emmy auhinnaga pärjatud USA filminäitleja, produtsent ja laulja. Tema näitlejakarjäär lõppes 2022. aastal afaasia ehk kõnehalvatuse tagajärjel. 

Willise lapsepõlv möödus USA-s New Jersey osariigis. Ta lõpetas seal kooli ja läks siis New Yorki, et hakata näitlejaks. Enne rollide saamist töötas ta baaris kelnerina. 

Tema läbilöök toimus näidendis "Fool for Love (1984)". Samal aastal valiti ta 3000 kandidaadi seast mängima komöödia(tele)sarja "Moonlighting" ("Partnerid"), mis tõi talle hiljem nii Kuldgloobuse (1986) kui ka Emmy (1987) auhinna parima meesosatäitja kategoorias ning tegi tema ja ta ekraanipartneri Cybill Shepherdi näitlejatena väga kuulsaks. Mängufilminäitlejadebüüdi tegi ta filmis "Blind Date (1987)" Kim Basingeri kõrval. 

Paljud tunnevad teda kui John McClane'i filmidest "Visa hing", "Visa hing 2", "Visa hing 3", "Visa hing 4" ja "Visa hing 5".

## Osaline filmograafia

### Filmirollid

### Telesarjarollid
*"Miami Vice" (Tony Amato, 1 osa, 1984)
*"Partnerid" (*"Moonlighting"*) (David Addison Jr., 66 osa, 1985–1989)
*"Ally McBeal" (Dr. Nickle, 1 osa, 1999)
*"Sõbrad" (Paul Stevens, 3 osa, 2000)

## Isiklikku
Bruce Willis oli aastatel 1987–2000 abielus näitleja Demi Moore'iga. Neil on kolm tütart: Rumer Glenn Willis (sündinud 1988), Scout LaRue Willis (1991) ja Tallulah Belle Willis (1994). 

Aastail 2003–2004 oli ta paar Brooke Burnsiga, kellega ka kihlus, kuid abieluni see kaugsuhe ei viinud. 

2009. aastal abiellus ta Maltal sündinud Briti modelli ja näitleja Emma Hemingiga, kellega tal on kaks last: Mabel Ray Willis (2012) ja Evelyn Penn Willis (2014). 

2023. aasta veebruaris teatas perekond Willise frontotemporaalse dementsuse diagnoosist.

## Tunnustus

* 2006 – Prantsuse Kunstide ja Kirjanduse Ordeni ohvitser (panuse eest filmindusse)
* 2006 – oma täht Hollywoodi kuulsuste alleel 
* 2011 – New Jersey kuulsuste halli liige
* 2013 – Prantsuse Kunstide ja Kirjanduse Ordu komandör

**[[Emmy]]**
* 1987 – silmapaistev draamasarja meesnäitleja – "Moonlighting" 
* 2000 – silmapaistev külalisroll komöödiasarjas – "Sõbrad"

## Viited

## Välislingid
*
*BruceWillisPL.com – Bruce Willise fännileht koos fotogaleriiga, foorum ja uudised Bruce Willise kohta (inglise keeles)
Bomi maakond

**Bomi maakond** on 1. järgu haldusüksus Libeerias. Asub riigi lääneosas Atlandi ookeani rannikul.

Jaguneb neljaks ringkonnaks.
Elmar Kull

**Elmar Kull** (22. oktoober 1914 Viljandi – 4. jaanuar 2004) oli eesti luteri vaimulik.

Alghariduse omandas Elmar Saarepeedi algkoolis, hiljem jätkusid õpingud Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumis ja Türi Majandusgümnaasiumis. Aastatel 1936–1940 õppis ta Tartu Ülikooli teoloogiateaduskonnas ja seejärel veel aasta TÜ õigusteaduskonnas. Ülikooliaastatel kuulus Elmar Kull korporatsiooni Fraternitas Tartuensis.

Teise maailmasõja ajal võitles reamehena Punaarmee Eesti laskurkorpuse  417. üksiku sapööripataljoni koosseisus. Ta osales lahingus Velikije Luki all ning Eestis ja Lätis. Teda on autasustatud medaliga "Võidu eest Saksamaa üle". 

15. detsembril 1946 pühitseti Kull Tallinna Piiskoplikus Toomkirikus koguduse abiõpetajaks. Aastatel 1947–1949 täitis ta Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja kohuseid ning hooldas ühtlasi Narva Aleksandri kogudust.

Aastal 1949 küüditati Elmar Kull Venemaale Sverdlovski oblasti Karinski rajooni vangilaagrisse, kust ta vabanes alles aastal 1956.

Pöördunud Eestisse tagasi, asus ta uuesti tööle Narva Aleksandri koguduse vaimulikuna. Sellel ametikohal töötas ta oma emeriteerumiseni 1992. aastal, olles paralleelselt 1976–1992 ka Illuka koguduse, 1973–1976 Lüganuse Ristija Johannese kogudus ja Kiviõli Peetri koguduse, 1977–1981 Iisaku koguduse ning 1978–1979 Petroskoi koguduse hooldajaks.

Ta suri 4. jaanuaril 2004 ja maeti Narva-Jõesuu kalmistule. 

## Tunnustus
*2001 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Elmar Kull abiellus 30. juunil 1956 Jõhvis Liilia Jänesega (1927–2004). Nende abielust sündisid tütred Tiina (1956) ja Kärt (1963).

## Välislingid
*Elulugu EELK veebilehel
Heinrich Bengelsdorff

**Heinrich Bengelsdorff** (meistrimärk HB) oli Tallinna kullassepp aastatel 1620–1641.

## Välislingid
*Mälestis nr 14773 Kann, Tallinna töö, 1653 (hõbe) Kultuurimälestiste register
Eduard Brockhusen

**Eduard Brockhusen** (meistrimärgid E.B. ja EB) oli Tartu kullassepp 1843–1881.

## Välislingid
Esemed kultuurimälestiste registris:
*8075 Karikas, 1859 (hõbe, seest kullatud)
*8076 Leivik, 1859 (hõbe, pealt kullatud)
*8079 Leivik, 19.saj. (hõbe, pealt kullatud)
*8081 Karikas komplektis nr.80, 19.saj. (hõbe, seest kullatud)
*8082 Oblaatide toos komplektis nr.80, 19.saj. (hõbe, seest kullatud)
Saint Helena

**Saint Helena** on saar Atlandi ookeani lõunaosas. Ta moodustab koos Ascensioni saare ja Tristan da Cunha saarestikuga Saint Helena meretaguse ala.

Saint Helena saare pindala on 121 km² ja seal elas 2021. aasta andmetel 4439 inimest.

## Ajalugu

Saare avastasid Portugali meresõitjad 1502. aastal. 1834 sai saarest Suurbritannia asumaa. Napoleon I elas oma viimased aastad (1815–1821) saarele pagendatuna.

## Vaata ka
* Saint Helena lipp
* Saint Helena vapp

## Välislingid

*Saint Helena valitsus
Granma provints

**Granma provints** on Kuuba 1. järgu haldusüksus. Ta asub riigi lõunaosas Guacanayabo lahe ääres.

Provints on mägine, seal asub Sierra Maestra ja kogu Kuuba kõrgeim tipp Pico Turquino (1975 m).

Halduslikult jaguneb 13 omavalitsuseks.

Provintsi nimi pärineb jahilt Granma, millel Fidel Castro koos kamraadidega 2. detsembril 1956 provintsis paiknevas Niquero linnas Mehhikost Kuubale saabus.
Franz Dreier

**Franz Dreier** (meistrimärk **FD**; 1633 – 1698) oli Tallinna kullassepp aastail 1661–1698.

Ta tuli Tallinna Hamburgist, oli 1694–1698 Tallinna kullasseppade tsunfti vanem, maeti 31. märtsil 1698.
Nauru (Tansaania)

**Nauru** on küla Tansaania lõunaosas Mtwara linna lähedal, 15 km kaugusel Tansaania ja Mosambiigi piirijõest Ruvumast. 

Küla asub kahe jõe kaldal. Sillutatud teed puuduvad.
Caravaca de la Cruz

**Caravaca de la Cruz** on linn Hispaanias Murcia autonoomse piirkonna loodeosas.

Linna nimi "Caravaca" tähendab 'lehmanägu'. Lisanimi *de la Cruz* ('risti'), et linnas on loss-pühamu *Santuario de la Vera Cruz*, kus asub imettegev rist.

## Viited

## Välislingid

*http://www.caravaca.org/
*http://www.caravacadelacruz.org/


Pilt:Caravaca-castillo-santuario-Vera-Cruz.jpg|Vera Cruzi linnus.
Pilt:Caravaca de la Cruz. Plaza de toros y rebaño.jpg|Caravaca de la Cruz.
Pilt:Caravaca de la Cruz Murcia Espana.jpg|Panoraam.
Gottfried Dehio

**Gottfried Erhard Dehio** (meistrimärgid G.D ja DEHIO; 9. detsember 1782 Tallinn - 31. mai 1857 Tallinn) oli Tallinna kullassepp aastatel 1810–1857.

## Viited
Jerez de la Frontera

**Jerez de la Frontera** on linn Hispaanias Andaluusias Cádizi provintsis. 

Seal tehakse šerrit ehk herest.  

## Viited

## Välislingid

*Linna statistika (hispaania keeles)
*Fotod linnast
*Linna ajalugu (hispaania keeles)
Algar

**Algar** on asula ja vald Hispaanias Andaluusias Cádizi provintsis.

2006. aastal oli elanikke 1644.

## Viited

## Välislingid
*Algar (hispaania keeles)
*Ametlik koduleht
Platte

**Platte** on 499 km pikk jõgi Põhja-Ameerikas Suurel tasandikul. Algab lähtejõgede Põhja-Platte'i ja Lõuna-Platte'i ühinemisel. Voolab valdavalt itta, suubub paremalt Missourisse.

Platte on lai, sisaldab palju setteid, jões on palju madalikke. Jõgi on üldiselt madal.
Conil de la Frontera

**Conil de la Frontera** on linn Hispaanias Andaluusias Cádizi provintsis.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
* Linna turismijuht
*  Linna plaan
Kahoolawe

**Kahoolawe** (inglise *Kahoolawe*, havai *Kahoʻolawe*) on saar Vaikses ookeanis, üks Hawaii saartest.

Pindala 115 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 450 meetrit.

Kuulub Ameerika Ühendriikidele, Hawaii osariigi Maui maakonda. Saar on asustamata.

Saare asustasid umbes 1000. aasta paiku polüneeslased. Pole teada, kui palju inimesi on saarel elanud, kuid on arvatud, et magevee puudumise tõttu on saarel elanud vaid mõnisada inimest. 1778. aastast kuni 19. sajandi alguseni märkasid möödasõitnud laevadel vaatlejad, et saar oli asustamata ja viljatu.

Kuningas Kamehameha III ajal asendati Hawaii kuningriigis surmanuhtlus pagendamisega, ning 1830. aastal sai Kahoolawe saarest meeste karistuskoloonia kuni 1853. aastani.

1857. aastal elas saarel hinnanguliselt umbes 50 inimest, saarel kasvatati suhkruroogu, tubakat, ananassi ja kõrvitsalisi, ning saarele hakati rajama rantšosid. Kuid magevee puudumine oli endiselt probleemiks, ning põua ja ülekarjatamise tõttu oli saar peagi paljas.

1910.–1918. aastal kuulutati saar looduskaitsealaks, saarelt viidi karjad minema ning hakati taimestikku istutama. See ei õnnestunud, ning 1918. aastal liisis saare 21 aastaks Wyomingi rantšoomanik Angus McPhee. 1941. aastaks viis ta oma karja põua tõttu saarelt ära ja saar läks sõjaväe kontrolli alla.

Teise maailmasõja ajal ning ka pärast sõda kasutas sõjavägi saart Vaiksel ookeanil võitlevate sõdurite ja merejalaväelaste treenimiseks ning pommikatsetusteks.

18. märtsil 1981 lisati saar registrisse National Register of Historic Places. 1990. aastal lõpetati saarel sõjaväelised katsetused, 1998.–2003. aastal toimus saarel sõjaväeliste objektide äraviimine.

1993. aastal kuulutati saar koos kahemiilise ümbritseva ookeaniribaga kaitsealaks. Saare kasutamine on lubatud ainult havai kultuurilistel ja vaimulikel eesmärkidel, kalastamiseks, keskkonnataastamiseks, ajalooliseks säilitamiseks ja hariduseks. Äriline tegevus saarel on keelatud.
Helmandi jõgi

**Helmandi jõgi** on Afganistani pikim jõgi. Saab alguse Hindukuši mägedest. Voolab läbi riigi edela suunas. Jõele on ehitatud mitu tammi ja selle vett kasutatakse põldude niisutuseks. Suubub Iraani piiri lähedal väljavooluta Sistāni järve. Jõe pikkus on umbes 1150 km.
Hannu Savola

**Hannu Tapani Savola** (18. oktoober 1949 Paavola – 13. veebruar 2007 Helsingi) oli soome ajakirjanik. Ta oli ajalehe Ilta-Sanomat vastutav peatoimetaja (2006–2007). 

Aastatel 1971–1972 läbis Savola ajalehe Helsingin Sanomat toimetajate koolituse ja töötas seejärel 1973–1976 sama ajalehe poliitikatoimetajana. Seejärel oli Savola peatoimetaja abi (1976–1978) ja toimetuse sekretär (1978–1980) ning siis töötas taas poliitikatoimetuses (1980–1982).

Aastatel 1982–1985 oli Hannu Savola ajakirja Suomen Kuvalehti toimetuse juhataja. 1985. aastast töötas ta ajalehes Ilta-Sanomat, kus toimetas valdavalt majandusuudiseid; 1991 sai Savolast uudistetoimetuse juhataja.

Ajalehe Ilta-Sanomat peatoimetajaks sai Savola 25. septembril 2006 pärast Antti-Pekka Pietilä lahkumist sellest ametist. Peatoimetajana jõudis ta tegutseda vaid lühikest aega, sest ta haigestus detsembris ja suri 13. veebruaril 2007 Helsingi Laakso haiglas.
Viktor Grigorjev

**Viktor Petrovitš Grigorjev** (vene *Виктор Петрович Григорьев*; 14. märts 1925 – 9. veebruar 2007 Moskva) oli vene keeleteadlane, esperanto keele uurija ja arendaja.

Ta osales Teises maailmasõjas. Lõpetanud 1950. aastal Potjomkini-nimelise Moskva Linna Pedagoogilise Instituudi keeleteaduskonna, jätkas ta õpinguid sama instituudi aspirantuuris, mille lõpetas aastal 1954. Järgmisel aastal kaitses Viktor Grigorjev oma kandidaadiväitekirja teemal "Liitsõnade moodustamise teooria mõningaid küsimusi". Aastal 1978 anti talle filosoofiadoktori kraad. Tema doktoritöö ilmus 1979 raamatuna "Sõna poeetika (vene nõukogude luule põhjal)" (*Поэтика слова (на материале русской советской поэзии)*).

Aastast 1952 töötas Viktor Grigorjev NSV Liidu Teaduste Akadeemia juures ajakirja Voprossõ Jazõkoznanija toimetuse liikmena. Aastal 1958 asus ta tööle Teaduste Akadeemia Vene Keele Instituuti, oli seal aastani 1962 teadussekretär ja aastast 1975 kuni surmani eri osakondade juhataja. Viimastel eluaastatel juhatas Grigorjev korpuslingvistika ja lingvistilise poeetika osakonda.

Esperantoloogia kõrval tegeles ta hispaania keele, lingvistilise poeetika, stilistika, liitsõnade moodustamise, leksikograafia, keelekultuuri, keeleteaduse ajaloo, 20. sajandi vene luulekeele ja avangardistliku luuletaja Velimir Hlebnikovi loomingu uurimisega. Esperanto keele seisukohalt oli kõige olulisem tema tegevus esperanto-vene sõnaraamatu teadustoimetajana ja oponendina esperantoloogia küsimusi käsitlevate teadustööde kaitsmisel.

1970.–1980. aastatel tegeles Grigorjev kogumiku "Strukturaallingvistika probleemid" (*Проблемы структурной лингвистики*) koostamise ja toimetamisega. Tema koostatud on ka 1976. aastal ilmunud kogumik "Lingvistika ja poeetika" (*Лингвистика и поэтика*).

Viktor Grigorjev suri 9. veebruaril 2007 Moskvas infarkti tagajärjel. Ta tuhastati ja maeti Moskva Hovanski kalmistule.
Trebujena

**Trebujena** on linn Hispaanias Andaluusias Cádizi provintsis.

## Viited

## Välislingid

* Trebujena ametlik koduleht
* Linna raadio koduleht
Lõuna-Alpid

**Lõuna-Alpid** on mäestik Uus-Meremaa Lõunasaarel. Kulgeb edela-kirde suunas. Kõrgus kuni 3754 meetrit.

Mäestikus asuvad näiteks Foxi liustik ja Franz Josefi liustik.
Sevilla

**Sevilla** on linn Hispaanias, Andaluusia pealinn. Asub Guadalquiviri jõe ääres.

## Ajalugu

Sevilla kohale tekkis 9. või 8. sajandil eKr linn, mida roomlased tundsid *Hispalisena*. Kreeka legendi järgi rajas linna Herakles. Hispalise linna varemetele rajasid roomlased oma linna (Colonia Romulensis). 712 vallutasid linna araablased. 1091 läks Sevilla berberi almoraviidide ja 1147 almohaadide dünastia kätte. 1248 vallutas linna Fernando III.

## Sport

Linna edukaimad jalgpalliklubid on Sevilla FC ja Real Betis Balompié.

1999 toimusid linnas kergejõustiku maailmameistrivõistlused.

Linnas asub Sevilla olümpiastaadion.

## Kultuur

Sevilla on flamenkomuusika häll. 1992 toimus linnas maailmanäitus EXPO.
Sevilla on Don Juani kodulinn.

Linnas on kaks ülikooli: Sevilla ülikool ja Pablo de Olavide ülikool.

Suure reede koidikul toimub El Gran Poderi rongkäik.

## Vaatamisväärsused
Sevillas asub maailmakuulsaid vaatamisväärsusi: UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluv Sevilla katedraal La Giralda kellatorniga, Reales Alcázares ja Archivo General de Indias. Seal asub Hispaania vanim 18. sajandist pärit härjavõitluse areen Plaza de Toros de la Maestranza.

## Vaata ka
* Sevilla metroo
* Torre del Oro
* Sevilla lennujaam

## Viited

## Välislingid

* Linnavalitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
* Sevilla turismileht
Arabati säär

**Arabati säär** (ukraina *Арабатська стрілка*, vene *Арабатская стрелка*, krimmitatari *Arabat beli*) on maasäär Ukrainas Krimmis ja Hersoni oblastis. Eraldab Sõvaši lahte Aasovi merest. Arabati säär on 110&nbsp;km pikk ja 270 m kuni 8&nbsp;km lai.
Bernhard von der Borch

**Bernhard von der Borch** (ka *Bernd*, *Bernt*, *Berndt*, *Berent*, *Bernth* ja *Bernhardus*; suri 1488. aasta alguses) oli Liivi ordu maameister 1471–1483.

Bernhardi vanemad olid Friedrich von der Borch ja Alvert von Breithausen. Tema suguvõsa pärines Rüthenist Soesti linna lähedalt Vestfaalist ja põlvnes Münsteri piiskopi ministeriaalidest. Borchid valitsesid Vestfaalis mitmeid linnuseid.

1432. aastal on Borchi esmamainitud veel Vestfaalis ilmikuna olevana, 1451. aastal oli ta aga rüütelvennaks Rakveres. 1470. aasta lõpus sai temast Aluliina komtuur ja kui Liivi ordu maamarssal Lubbert von Varssem järgmise aasta juunis või juulis suri, sai Borchist tema järglane. 

Borch oli Liivi ordus ulatuslikke tsentraliseerivaid reforme läbi viinud ordumeistri Johann Waldhaus von Heerse (võimul 1470–1471) vastase opositsiooni juhte ning saavutas pärast tolle kukutamist 1471. aasta oktoobris enda ordumeistriks kinnitamise. Ta tühistas kohe oma eelkäija palju rahulolematust tekitanud reformid ning andis võtmepositsioonid ordus oma mõttekaaslastele. 1472. aasta alguses kinnitas Borchi ordumeistrina ka Saksa ordu kõrgmeister. 

Borch suutis ordu positsiooni Liivimaal tunduvalt tugevdada ning 1480. aastate alguses püüdis ta Riia peapiiskopkonda ja Riia linna täielikult ordule allutada. Peale selle otsustas ta 1480. aastal alustada sõda Pihkva vürstiriigiga, sealjuures võis ta loota Leedu heatahtlikule neutraliteedile. Sõda (1480–1481) osutus siiski ebaõnnestunuks: Moskva suurvürstiriigi väed saabusid Pihkvale appi ning mõlema poole saavutused piirdusid vastase maa laastamisega, kusjuures Liivimaad rüüstati vägagi rängalt. Nii sõlmiti 1481. aastal piirimuutusteta rahu ning rahulolematus Borchi suhtes kasvas. 1483. aastal oli ta sunnitud ordumeistri kohalt lahkuma. Pärast seda oli ta lühikest aega taas Aluliina komtuur.

Borchi nõbu Simon von der Borch oli aastatel 1477–1492 Tallinna piiskop, tema sugulased Eberhard ja Friedrich von der Borch olid aga Liivi ordu liikmed. Veel üks sugulane, Johann von der Borch, kuulus aga Hollandis resideerivate Saksa ordu rüütelvendade sekka.

## Kirjandus
*Alexander Baranov, "Der livländische Ordensmeister Bernd von der Borch (1471–1483): Politiker und Stratege?" Magistritöö Berliini Vabas Ülikoolis, 2013.
**Die Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 95 (lk 130–132).
*

## Kirjandus
*
## Välislingid
*
Chipiona

**Chipiona** on linn Hispaanias Andaluusias Cádizi provintsis.

Linn asub Guadalquiviri jõe suudmes. Linna rajas Quintus Servilius Scipio 40. aastal eKr.

Chipiona linnapea on Manuel García Moreno.

## Viited

## Välislingid

*Linna ametlik koduleht
Rota

**Rota** on linn Hispaanias Andaluusias Cádizi provintsis.
Linna varasemad nimed olid: *Asta Regia*, Rooma Impeeriumi koosseisus *Oraculum Menestei* ja *Speculum Rotae*. Hiljem on linna mainitud ka nimega Oleastrum. Araablaste sissetungiga Hispaaniasse muudeti linna nimi Rabita Rutta'ks. Sellest nimest tuleneb linna tänapäevane nimi Rota.

Linn asub Atlandi ookeani Cádizi lahe ääres ning on umbes poolel teel Portugali ja Gibraltari vahel. Tegemist on peamiselt turismilinnaga, kuhu tulevad puhkajad kogu Euroopast. Hooajavälisel ajal on linna peamiseks majandustegevuseks kalatööstus. Omavalitsuse territooriumil asub ka Rota mereväebaas (*Base Naval de Rota*), mis on piirkonna suurim tööandja. Mereväebaasi kasutavad ühiselt Hispaania ja Ameerika Ühendriikide merevägi.

## Viited

## Välislingid

*Linna ametlik koduleht
*rota.com.es
*Rota turismiinfo
*Ameerika Ühendriikide mereväebaas Rotas (inglise keeles)
*U.S. Naval Hospital Rota, Spain website
El Puerto de Santa María

**El Puerto de Santa María** on linn Hispaanias Andaluusias Cádizi provintsis.

Linna varasemad nimed olid Puerto de Menestheo, Alcanate või Alcanatif ja Puerto de las Salinas. Aastal 1260 vallutas linna araablastelt Alfonso X ja nimetas Santa María del Puertoks.

Tänapäevast nime kannab linn aastast 1500, sest linn oli kodusadamaks Christoph Kolumbuse laevale "Santa Maria".

Koos Cádizi, Chiclana de la Frontera, Puerto Reali ja San Fernandoga kuulub see Bahía de Cádizi maakonda, kus elas 2018. aastal ligi 425 000 inimest. Ühtlasi on see osa suuremast linnastust, mis on elanike arvult kolmas linnastu Andaluusias.

## Viited

## Välislingid

*Linna ametlik koduleht
*Fotogalerii
Louis Jourdan

**Louis Jourdan** (õieti **Louis Gendre**; 19. juunil 1921 Marseille – 14. veebruar 2015 Beverly Hills) oli prantsuse näitleja. 

Ta sai hariduse Prantsusmaal, Türgis ja Inglismaal, näitlejahariduse ''École Dramatique. 

Ta debüteeris filminäitlejana aastal 1939. Saksa okupatsiooni ajal jätkas ta filmides näitlemist, kuid pärast propagandafilmides osalemise keeldumisest ühines ta vastupanuliikumisega. 

Tema ainus poeg suri 1981 narkootikumide üledoosi tagajärjel.

## Välislingid
*IMDb
*Mitteametlik lehekülg
Reus

**Reus** on linn Hispaanias Kataloonias Tarragona provintsis.

Linn on Baix Campi maakonna keskus ja asub Tarragonast 14 kilomeetrit loodes.

Linna keskuseks on Primi väljak (katalaani keeles *Plaça Prim*). 

Linna teenindab samanimeline lennujaam. 

## Viited

## Välislingid

*Linna ametlik koduleht
*Kataloonia Statistikainstituudi lehekülg linna kohta
Vitoria-Gasteiz

**Vitoria-Gasteiz** on linn Hispaanias, Baski autonoomse piirkonna pealinn ja Araba provintsi halduskeskus. Linn asub Zadorra jõe ääres.

Vanalinn on hästi säilinud, seal asuvad Casa del Cordón, gooti stiilis Püha Maria katedraal, arheoloogiamuuseum ja Torre de Doña Otxanda, kus asub loodusteaduste muuseum.

## Vaata ka
*Abetxuko

## Viited

## Välislingid

*Linnavalitsuse koduleht
El Niño

**El Niño** on nähtus, mis seisneb Vaikse ookeani idaosa pinnakihi soojenemises, millega kaasnevad vihmasajud tavaliselt kuiva kliimaga Peruu ja Ecuadori rannikul, põuad Austraalias jne.

El Niño sagedus on keskmiselt kaks korda kümne aasta jooksul (tavaliselt 4...7 aasta järel). El Niño nähtuse põhjustab püsivate tuulte suunamuutus. Tavaliselt puhuvad tuuled piki Lõuna-Ameerika rannikut lõunast põhja ning keeravad ekvaatorile lähenedes läände ehk avaookeani suunas. Vee ärakanne pinnakihist põhjustab Lõuna-Ameerika rannikul tõusuhoovuse ehk külma ning toitaineterikka vee ookeanisügavustest ülespoole liikumise, mis muudab Vaikse ookeani idaosa heaks kalastuspiirkonnaks. El Niño korral muutub olukord vastupidiseks. Püsivad läänekaartetuuled toovad Lõuna-Ameerika läänerannikule vähemalt 3 °C soojema ning toitainetevaese vee, mille tõttu kaovad kalad ning muutub kliima mitmel pool maailmas.

Ka El Niñole vastupidine olukord võib olla ebanormaalselt tugev ning põhjustada Lõuna-Ameerika rannikul tavalisest veelgi kuivema ilma (La Niña). El Niño ja La Niña ebaregulaarset vaheldumist nimetatakse **ENSO** (*El Niño Southern Oscillation*).

*El Niño* tähendab hispaania keeles "poiss" või "jõululaps". Nimi pärineb Ecuadori ja Peruu kaluritelt, kes andsid sellise nime soojale hoovusele, mis saabus tavaliselt jõulude ajal ja kestis mitu kuud.

## Vaata ka
*Põhja-Atlandi ostsillatsioon
*La Niña

## Viited
Leóni provints

**Leóni provints** on provints Hispaanias Castilla y Leóni autonoomse piirkonna loodeosas.

## Rahvastik

Provintsi elanike arv oli 498 223 (2006), rahvastiku tihedus 31,82 inimest/km².

2005. aastal registreeriti provintsis 3313 sündi ja 5731 surma, loomuliku iibe kordaja oli –3,85 promilli. Provintsi elanike arv kasvab teistest provintsidest ja välisriikidest sisserände tulemusel.

## Kliima

Leóni provintsi aasta keskmine temperatuur on +10,8 °C, jaanuaris +3,1 °C, augustis +19,1 °C.

Aastas sajab keskmiselt 560 mm, sealhulgas jaanuaris 61 mm ja augustis 16 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2642 tundi, sealhulgas jaanuaris 130 ja augustis 333 tundi.

## Viited
A Coruña provints

**A Coruña provints** on provints Hispaanias Galicia autonoomses piirkonnas.

Provintsi keskuseks on rannikul asuv A Coruña linn.

## Kliima

A Coruña provintsi aasta keskmine temperatuur on +14,1 °C, jaanuaris +10,2 °C, augustis +18,8 °C.

Aastas sajab keskmiselt 996 mm, sealhulgas jaanuaris 131 mm ja augustis 29 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 1964 tundi, sealhulgas jaanuaris 103 ja augustis 236 tundi.

## Haldusjaotus

### Vallad
Provints jaguneb 93 vallaks:

*Vallad on loetletud nende artikleid arvestamata*

## Viited

## Välislingid

* Provintsi koduleht
Å

**Å** (**å**) on norra ja taani tähestiku 29. täht, rootsi tähestiku ja soome tähestiku 27. täht ja tšamorro tähestiku kolmas täht. 

Ta on ka vallooni tähestiku kolmas täht. 

Täht Å on rahvusvaheliselt kasutusel mõõtühik ongströmi tähisena.  

Täht tekkis täheühendist *aa*, mis vanapõhja keeles tähistas pikka a-häälikut. Ligatuuris hakati suure a-tähe kohale laduma väikest a-tähte, kuid ülemisest a-tähest sai aja jooksul ring. Å-tähte hakati kasutama rootsikeelsetes käsikirjades 15. sajandil (norra keeles esineb teda varemgi).

Stockholmis toimus 1869 õigekirjanõupidamine, kus soovitati täht kasutusele võtta ka taani ja norra keeles. Mõned kirjanikud, nagu Henrik Ibsen ja Bjørnstjerne Bjørnson, tegidki seda. 

Norras võeti täht ametlikult kasutusele 1917, Taanis 1948. 

## Norra tähestik
Norra keeles nimetatakse seda tähte *bolle-a*, sest trükkalid nimetavad  sõõri *bolle*. 

Täheühendit *aa*, mis algselt oli tähistanud pikka a-häälikut, hakati hääldama [o] või [ɔ] (ümardatud madal tagavokaal). Niisugune tähistus oli ebaselge ja ebapraktiline, eriti uusnorra keeles (*[[landsmål]]*), kus näiteks sõnu *sjåande* ja *sjaånde* kirjutati ühtviisi "sjaaande". 

Norra õigekirjas võeti täht soovituslikuna kasutusele 1917 ja kohustuslikuna 1938.

## Rootsi tähestik
Rootsi keeles sai täht tavaliseks Olaus Petri katekismuse ja Uue Testamendi (1526) mõjul. Vajadus selle järele tekkis, kui pikk a, mida vanapõhja keeles tähistas *á* või *aa*, hakkas häälduma ümardatud madala tagavokaalina (IPA [oː]):  

Eesti keeles hääldatakse rootsi å-tähte [oo].

## Taani tähestik
Taani õigekirjas võeti *å* *aa* asemel kasutusele 1948. Aastast 1955 on see taani tähestiku viimane täht. Selletõttu on Aa-ga algavate nimedega linnades (Aabenraa, Aalborg, Aarhus) tekkinud å-le vastuseis, kuna sellega läheksid nad registri algusest registri lõppu.

## Soome tähestik
Kuigi å kuulub soome tähestikku ja traditsiooniliselt ka soome arvutite (ja kirjutusmasinate) klaviatuuri, ei esine ta soome sõnades, välja arvatud rootsi, norra ja taani nimed.

Tähte tuntakse Soomes nimega "ruotsalainen oo" ('rootsi oo').

## Koodid
Standardi ISO/IEC 8859-1 järgi on Å kood 197 ja å kood 229.

Unicode'is on Å kood U+00C5 ja å kood U+00E.

## Välislingid
Nekropol

**Nekropol** ehk **surnute linn** oli antiikaja kollektiivne matmispaik, mis moodustus tumulustest. Näiteks etruskide ainsad säilinud arhitektuurimälestised on nende nekropolid (umbes 6. sajand eKr), mis asuvad peamiselt Toscanas, Lazios ja Umbrias.

## Nekropolide avastamine
Etioopias Aksumi obeliski endise asupaiga naabruses avastati arheoloogide rühma poolt kuninglik nekropol. Arheoloogid pidid paika ette valmistama Aksumi obeliski uuesti püstitamiseks – leiti suur hulk maa-aluseid kambreid ja kaarkäike, mida uuriti georadari ja elektrotomograafi abil. 

Alates 1970. aastatest on Aksumi lähedalt leitud hauakambreid, millest paljud on rüüstatud ning praegu on ainult üks neist olnud avatud ka turistidele.

1978. aastal loodud UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvad ka Teeba nekropolid.

## Vaata ka
* List of necropoleis
Å (täpsustus)

**Å** tähendab mitut asja.

* Å, mitmes tähestikus kasutatav täht
* Ongström (tähis Å), mõõtühik
* Å (Rootsi), küla Rootsis Östergötlandi läänis Norrköpingi vallas
* Å (Moskenes), küla Norras Lofootidel Moskenesi vallas
* Å (Senja), küla Norras Tromsi maakonnas Senja vallas
Arbo Valdma

**Arbo Valdma** (sündinud 20. veebruaril 1942 Pärnus) on eesti pianist ja muusikapedagoog.

## Haridus
Arbo Valdma lõpetas 1966 Tallinna konservatooriumi Bruno Luki klaveriklassis ja sai 1969 doktorikraadi Moskva konservatooriumis Nina Jemeljanova õpilasena.

## Pedagoogiline karjäär

Ta oli klaveriprofessor Jugoslaavias Novi Sadis (1979. aastast) ja Belgradis (1984. aastast). 1992. aastast elab ja töötab ta Saksamaal Kölnis. Arbo Valdma on Euroopa Klaveriõpetajate Assotsiatsiooni (EPTA) asutajaliige. Tema tuntumad õpilased on Jasminka Stančul, Rita Kinka, Aleksandar Madžar, Zoltan Peter, Đorđe Milojković, Vladimir Valjarević, Dorian Leljak, Dejan Sinadinović.

Professor Valdma viib läbi klaveri meistrikursusi mitmel pool üle maailma, sealhulgas alates 2002. aastast oma sünnilinnas Pärnus.

## Tunnustus
* 1968 Eesti NSV pianistide võistluse 1. auhind 
* 1980 heliplaadistuste võistluse 1. auhind Ljubljanas 
* 1992 Eesti Muusikaakadeemia audoktor 
* 2009 Pärnu vapimärk (Pärnu linna haridus- ja kultuurielu arendamise, elavdamise ja rikastamise ning aastatepikkuse meistrikursuste korraldamise eest) 
* 2017 Pärnu aukodanik
* 2026 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Arbo Valdma vend oli eesti helirežissöör Hannes Valdma.

## Viited

## Välislingid
* Rahvusvaheline klaveri SUVEUNIversiteet *parnukontsert.ee* 
* Priit Kuusk. Pärnus kestab Arbo Valdma talveülikool pianistidele. ERR, 11. veebruar 2009.
Å (Rootsi)

**Å** on küla Rootsis Östergötlandi läänis Norrköpingi vallas. 

Elanike arv oli 2000. aastal 205. 

Küla nimi tähendab rootsi keeles 'väike jõgi'. 

Küla lühikese nime tõttu käib seal turiste, kes lasevad end maanteel nimesildi juures pildistada. Nimesilti rikutakse ühtelugu. 

Å külas on Å kirik, mis on Å kihelkonna keskus. 

## Viited
Å kihelkond

**Å kihelkond** on kihelkond Rootsis Östergötlandi läänis.

Selle keskus on Å kirik Norrköpingi vallas Å külas. 

Kihelkonna pindala on 25 km&sup2;, elanike arv 193 (1989).  

**Å kogudus** kuulub Linköpingi piiskopkonna Vikbolandeti ja Hammarkindi praostkonna Kuddby pastoraati.

Å kihelkonnas on palju mälestisi, millest vanimad pärinevad kiviajast.
Å kirik

**Å kirik** on kirik Rootsis Östergötlandi läänis Vikbolandetil Å kihelkonnas Å külas, umbes 17 km Österköpingist idas. 

Kogudus kuulub Linköpingi piiskopkonda. 

Å kirik asub künkal keset avatud põllumaastikku. 

## Välislingid
*Foto
Presokraatikud

**Eelsokraatikud** ehk **presokraatikud** ehk **Sokratese-eelsed filosoofid** on tinglik nimetus filosoofidele, kes tegutsesid ajalooliselt "enne Sokratest". Õigupoolest arvatakse presokraatikute hulka ka mõned Sokratese (osalt nooremad) kaasaegsed, keda Sokrates ei mõjutanud. 

Et mõiste tegelik sisu ei ole puhtkronoloogiline, siis on nimetuse (ja mõiste) kasutajatele ette heidetud, et nad peavad Sokratesele eelnevat filosoofia ajalugu eelnevaks etapiks filosoofia arengus Sokratese ja Platoni filosoofia poole: nimetus ise soosib varasema filosoofia lihtsustamist sellest vaatest lähtudes.

## Tuntumad eelsokraatikud ja nende koolkonnad

*Joonia koolkond
**Mileetose koolkond
***Thales
***Anaximandros
***Anaximenes
***Archelaos
**Herakleitos
**Xenophanes
*Pütaagorlased
**Pythagoras
**Archytas
**Philolaos
*Eleaadid
**Parmenides
**Zenon Eleast
**Melissos
*Empedokles
*Atomistid
**Leukippos
**Demokritos
*Anaxagoras
*Pherekydes
*Sofistid
**Protagoras
**Gorgias

## Vaata ka
*Seitse tarka
*Füsioloogid
*Sokraatikud

## Kirjandus
*K. Joel. *Der Ursprung der Naturphilosophie aus dem Geiste der Mystik*, Jena 1903.
*Ritier, Preller. *Historia critica philosophiae graecae*, 9. trükk 1913.
*Kafka. *Die Vorsokratiker*, München 1921.
*K. Joel. *Geschichte der antiken Philosophie*, l, Tübingen 1921.
*J. Stenzel. *Die Metaphysik des Altertums*, München 1931.
*A. Rey. *La jeunesse de la science grecque*, Paris 1933.
*A. Covotti. *I presocratici*, Napoli 1934.
*H. Cherniss. *Aristotle's Criticism of Presocratic Philosophy*, Baltimore 1935; uustrükk New York  1964.
*P. M. Schuhl. *Essai sur la formation de la pensée grecque*, Paris 1934, 2. trükk 1949.
*W. Jaeger. *Paideia*, 3 kd, Berlin 1934–1947. Tõlge itaalia keelde Firenze 1936–1959. 
*A. Maddalena. *Sulla cosmologia ionica da Talete ad Eraclito*, Padova 1940.
*O. Gigon. *Der Ursprung der griechischen Philosophie. Von Hesiod bis Parmenides*, Basel 1945, 2. trükk 1968.
*Giorgio Colli. *La natura ama nascondersi*, 1948. 2. trükk (toim E. Colli), Milano 1988.  
*W. Jaeger. *The Theology of the Early Greek Philosophers*, Oxford 1947. Tõlge itaalia keelde Firenze, 1961. 
*C. J. De Vogel. *Greek Philosophy*, Leiden 1950.   
*E. Paci. *Storia del pensiero presocratico*, Torino  1957.
*G. S. Kirk, J. E. Raven. *The Presocratic Philosophers. A Critical History with a Selection of Texts*, Cambridge 1957; uustrükk 1984. 
*W. K. C. Guthrie. *A History of Greek Philosophy*, 6 kd, Cambridge 1962–1981.
*F. M. Cleve. *The Giants of Pre-Sophistic Greek Philosophy*, The Hague 1965, 2 kd. 
*Hans-Georg Gadamer (toim). *Um die Begriffswelt der Vorsokratiker*, Darmstadt 1968. 
*Mourelatos (toim). *The Pre-Socratics*, Garden City (N.Y.) 1974. 
*G. Reale. *Storia della filosofia antica*, Milano 1975, 5. trükk 1987, kd l, lk 43–281.
*J. Barnes. *The Presocratic Philosophers*, London, 1979, 2 kd. 
* Klaus Held. *Heraklit, Parmenides und der Anfang von Philosophie und Wissenschaft. Eine phänomenologische Besinnung*, Berlin/New York 1980, ISBN 3-11-007962-3.
*A. Capizzi. *La Repubblica Cosmica*, Roma 1982.

## Välislingid
*Eelsokraatikute fragmente eesti keeles
Aktsidents

**Aktsidentsi** (ladina *accidens*) all mõeldakse filosoofias seda, mis võib asjale omane olla või mitte olla, ilma et asi lakkaks olemast see, mis ta on. 

## Ajalugu
Aktsidentsi mõiste esineb esmakordselt Aristotelese filosoofias (vanakreeka keeles *[[to symbebēkos]]*). Aktsidents vastandub seal substantsile (vanakreeka keeles *[[ousia]]*) ning aktsidentside hulka kuuluvad kõik olevad, mis kuuluvad teistesse kategooriatesse peale substantsi. Need asjad ei ole iseseisvalt, vaid substantsis. 

Tänapäeva analüütilises filosoofias vaadeldakse aktsidentsi aktsidentaalse omadusena (juhusliku, kontingentse omadusena) ning mitteolulise (mitte-olemusliku omadusena), mis võib olla mööduv.
Aktsidents (täpsustus)

"**Aktsidents**" (ladina sõnast *accidentia* (mitmus sõnast *accidens* 'juhuslik nähtus') nähtavasti saksa sõna *Akzidenz* kaudu) on mitmetähenduslik sõna. 

***[[Aktsidents]]** on filosoofias see, mis võib asja juures olla või mitte olla, ilma et asi lakkaks olemast see, mis ta on. 
***[[Aktsidents (trükis)|Aktsidents]]** on trükis, mis pole raamat, brošüür ega perioodiline väljaanne (ajakiri, ajaleht).
Lavi

**Lavi** on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas.

Küla on kuulunud Viru-Jaagupi kihelkonda. 

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas.

Külas asuvad ohvrikivi, Lavi allikas ja Pühamänd. 

## Viited
Miila

**Miila** on küla Lääne-Viru maakonnas, Vinni vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas.

Küla pindala on 15,4 km² ning 2021. aasta seisuga elab seal 36 inimest.

Külas asub hiiemägi, suurim kõrgus on 92,2 m.

## Ajalugu ja kultuur
Esimest korda on Miila küla mainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus. Küla kuulus Põlula mõisa valdustesse. Enne seda oli Miila küla kohal erinevad külad, nimedega: Mäitse, Suurküla ja Hiiemäe.

Miilas tegutses talurahvakool 1835-1962. aastani. Sulgemise põhjuseks oli vähene õpilaste arv. Koolimaja austuseks avati Miila külamaja juures mälestuskivi 26. mail 2012.

1949. aasta märtsis moodustati käsukorras Miila Hiiemäe kolhoos, kuhu kuulus Miila ja Kõrma küla. 1960. aastal liideti kolhoos Rägavere sovhoosiga. 1989. aastal Eesti NSV taluseaduse järgi lagunesid kõik ühismajandid. Miilas oli Tornimäe talu üks Eesti esimesi registrisse kantud talupidamisi.

Lääne-Virumaa Omavalitsuste liit (VIROL) kuulutas 2015. aastal Miila küla Lääne-Virumaa aasta külaks.

## Tänapäev
2005. aastal asutasid külaelanikud külaseltsi Miila Hiiemägi MTÜ. Tegusate inimeste ja LEADER programmi toetusel valmis 2011. aastal Miila külamaja. Seltsimaja on mõeldud kohaliku kogukonna ühendamiseks, seal peetakse suuremaid tähtpäevi. Külal on ka enda Facebooki leht nimega Miila Küla, kus jagatakse uudiseid ja sündmusi.

Miilas Kolgata talus asub Pärapõrgu Puhkemaja. Puhkekompleksis on lisaks majutusvõimalusele ka suitsusaun ja miniloomaaed.

Suurimad kohalikud tööandjad on Pärapõrgu OÜ ja Osaühing Miila Viss.

## Viited
Männikvälja

**Männikvälja** (18. sajandi kaartidel *Mennik*) on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas.

Küla läbib Rakvere–Rannapungerja maantee.

## Viited
Nurkse

**Nurkse** on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulus küla Rägavere valda.

Küla läbib Rakvere–Rannapungerja maantee.

Küla lõunaosas on Mõdriku-Roela maastikukaitseala, mille juures olid endised Nõva (18. sajandi kaartidel *Nowa*), Valgesoo, Kuivajõe (*Kuivajöggi*) ja Uudeküla (*Uudekülla*) küla, viimase juures on olnud ka väike järv.

Linnuse talu maadel on Nurkse linnamägi.  

Linnamäe kõrval edelas asub Varesemägi (Waresmäggi), millel paikneb vana kaardistustorn. Samas kohas paiknes Struve kaare punkt. Praeguse torniga oli see 1,6 m nihkes. 

1977. aastal liideti Nurkse külaga Kaasiksoo küla.

## Vaata ka
*Võlumägi

## Viited
Cedar Rapids

**Cedar Rapids** on linn Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis, Linni maakonna keskus. Asub Cedari jõe ääres.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
Uljaste

**Uljaste** on mitme koha nimi:

***[[Uljaste (Rägavere)|Uljaste]]**, küla Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas
***[[Uljaste (Lüganuse)|Uljaste]]**, küla Lüganuse vallas Ida-Viru maakonnas

## Vaata ka
*Uljaste kuplistik
*Uljaste oosi ja Uljaste järve kaitseala
Ulvi (Vinni)

**Ulvi** on küla Lääne-Viru maakonna, Vinni vallas.

## Ajalugu
1952. aastal kavandati Ulvi küla maadele Kunda jõe äärde 22 000 elanikuga uus kaevanduslinn nimega **Koidulinn**. Projekt oli osa Nõukogude-aegsest põlevkivibasseini arenduskavast, kuid linna rajamine jäi lõpuks ellu viimata.

## Viited
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli küla Rägavere valla halduskeskus.

## Vaata ka
*Ulvi lasteaed

## Viited
Põlula

**Põlula** on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas.

Põlulas oli mõis, kus tänapäeval tegutseb kool.

18. sajandi kaartide järgi on Põlula küla lähedal olnud väike järveke (vt Põlula kalakasvatuskeskus) ja kaks vesiveskit.

## Viited
Ulvi

**Ulvi** on mitme koha nimi:

***[[Ulvi (Mustvee)|Ulvi]]**, küla Mustvee vallas Jõgeva maakonnas
***[[Ulvi (Rägavere)|Ulvi]]**, küla Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas

***[[Ulvi (eesnimi)|Ulvi]]** on ka eesnimi.
Ulvi (Mustvee)

**Ulvi** on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Avinurme vallas.

Ulvi küla läbib Rakvere–Luige maantee, külast hargnevad 
*Ulvi–Piilsi tee Piilsi küla suunas,
*Ulvi–Laekannu tee Laekannu küla suunas ja
*Ulvi–Lilastvere–Torma tee Torma, Sadala ja Reastvere suunas.

1923. aastal ehitatud Ulvi kooli hoone on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Külas tegutseb Ulvi raamatukogu, mis on Mustvee raamatukogu väliteeninduspunkt.

Ulvilt on pärit sordiaretaja Elsa Kukk, Ulvi kooli direktorina töötas koduloolane Evi Vaher.

## Viited

## Kirjandus
* "Hoogne seltsitegevus Ulvil" Postimees 30.05.1935
* "Põllumeeste Selts Avinurme-Ulvile" Postimees 28.05.1935

## Välislingid
* Külli Kriis Avinurme arengukava püüab Ulvi küla turgutada Põhjarannik 25. oktoober 2012
* Jüri Muttika, Siim Lõvi TuleTulemine: Ulvi on maha jäetud! ERR 19.06.2014
Adraku

**Adraku** (kohakääne Adrakusse) on küla Jõgevamaal Mustvee vallas.

Adraku asub Avinurmest 7 km lõunas.

Küla on esmamainitud 1599. aastal kujul *Adrakusz*. Järgmised mainimised olid 1601. aastal kujul *Adrakon*, 1624. aastal kujul *Adrakõndo* ja 1758. aastal kujul *Addrakatz*. Küla asus Torma kihelkonnas ja kuulus Avinurme mõisale.

1977. aastal liideti Adrakuga kirdes olev Kütametsa ja idas olev Tõnussaare küla.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulus küla Ida-Virumaal Avinurme valda.

Külanimi on tulnud sõnast "ader". Nimi võib sisaldada liidet *-k* tähenduses 'adramaa suurune ala'. Karksis ja mujal ongi sõna "ader" tähendanud adramaad. Esimesed kirjapanekud viitavad võimalusele, et esialgu oli tegu liitnimega *adra + kõnd : kõnnu* 'tühermaa'.

## Viited
Maggie Reilly

**Maggie Reilly** (sündinud 15. septembril 1956 Glasgow's) on šoti laulja, kes aastail 1980–1984 tegi koostööd inglise helilooja Mike Oldfieldiga. Sel perioodil esitas ta ka oma kuulsaimad lood: "Moonlight Shadow", "Five Miles Out", "Family Man" ja "To France".

Aastal 1992 avaldas ta oma debüütalbumi "Echoes", albumi hittlugudeks said "Everytime We Touch", "Tears In The Rain" ja "Wait". 

Reilly on koostööd teinud ka Mike Battiga, Jack Bruce'iga, Simon Nicoliga, ansambliga Smokie jt. 

3. märtsil 2007 esines Maggie Reilly Tallinnas.

## Diskograafia
* 1992 "Echoes"
* 1993 "Midnight Sun"
* 1996 "All the mixes"
* 1996 "Elena"
* 1997 "Elena: The Mixes"
* 1998 "The Best of Maggie Reilly: There and Back Again"
* 2000 "Starcrossed"
* 2001 "Save It for a Rainy Day"
* 2006 "Rowan"

## Välislingid
* Maggie Reilly koduleht
* Angel Tears: mitteametlik fännileht
Viru-Kabala

**Viru-Kabala** on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas.

Küla läbivad Sämi–Sonda–Kiviõli tee ja Sõmeru–Kabala tee. Samuti läbib seda Tallinna–Narva raudtee ning sellel asub küla piires Kabala raudteejaam. Kabala jaamahoone valmis koos raudteega 1870. aastal ja on säilinud autentsena, kuid ei ole ka kasutuses ja laguneb.

Külas tegutses Viru-Kabala raamatukogu.

Külast voolab läbi Pada jõgi. Selle põhjaosas asuvad Kabala soo ja Voorse Kassamäe soo.

## Vaata ka
* Kabala raudteejaam

## Viited
Kõrve

**Kõrve** on mitme koha nimi:

***[[Kõrve (Avinurme)|Kõrve]]**, küla Avinurme vallas Ida-Viru maakonnas
***[[Kõrve (Võru)|Kõrve]]**, küla Võru vallas Võru maakonnas

*Kõrve (perekonnanimi)
****[[Alo Kõrve]]** (1978–) on eesti näitleja.
****[[Hele Kõrve]]** (1982–) on eesti näitleja ja laulja.

## Vaata ka
*Kõrve tänav
*Kõrveküla
*Kõrvemaa
*Kõrvemetsa
*Kõrvenurga
*Kõrvetaguse
Kõrve (Võru)

**Kõrve** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas.

Kõrve külas elas helilooja Kuldar Sink, kes kirjutas just seal suure osa oma heliloomingust. Kuldar Sink hukkus kodumaja tulekahjus 1995. aastal.

Kõrve külas asub motokrossirada.

## Viited
Haava-Tsäpsi

**Haava-Tsäpsi** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

1991–2017 oli Vastseliina vallas ja kandis nime **Haava**.

## Viited
Alakülä

**Alakülä** (aastani 1997 *Ala-Järvere*) on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.

Kultuurimälestistest asuvad külas Soe kõrtsihoone ja kõrtsi ait.


Soe Inn 01.JPG|Soe kõrtsihoone
Soe Inn 10.JPG|Soe kõrtsihoone
Soe kõrtsi ait.JPG|Soe kõrtsi ait


## Viited
Hutita

**Hutita** (aastani 1997 *Utita*) on küla Võru maakonnas Võru vallas ja endises Urvaste kihelkonnas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.

Külas asub ohvrikivi ja Helsekivi.

## Viited
Hänike

**Hänike** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.

Elanike arv oli 2011. aasta andmetel 47.

Hänike piirneb Matuoja, Karjasoo ning Vilbusoo ja Kerreti sooga. Küla läbib Pühajõgi.

Küla poolitab Valga-Petseri raudtee. Häniket läbib Vaabina–Sõmerpalu tee ja seal lõpeb Muuga–Hänike tee.

Suurtalude tegevusalad on põllundus, kalakasvandus ja puidutöötlemine.

## Ajalugu
Aastal 1638 mainiti Häniket tühja külana (*Hennige Metz Pustus*).

Külas on olnud Kärgula mõis. Kõrgperioodiks kujunesid 1930. aastad, mil külas oli ligikaudu 30 talundit umbes 120 püsielanikuga.

On olnud Sõmerpalu sovhoosi Hänike osakond.

## Tuntud inimesi
Salumäe talust on pärit kirjanik, Vabadusristi kavaler Endel Loide, Paadi talust mootorisportlased Väino Leok, Aivar Leok, Avo Leok, Arvo Leok, Aigar Leok, Martin Leok ja Tanel Leok. Põdra talus on kasvanud raskejõustiklane ja teeneline õpetaja Aksel Kersna. Lustivere talus Tartu Ülikooli majandusprofessor Vambola Raudsepp ning kohalik koduloo- ja genealoogiahuviline Gustav Raudsepp.

## Viited

## Kirjandus
* Vambola Raudsepp. 375 aastat Hänike esmamainimisest. – *[[Lõunaleht]]*, 22. november 2012.
* Vambola Raudsepp. Kodulooline Hänike, 2014
Kurenurme

**Kurenurme** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.

Külas oli kuni 2001. aastani raudteepeatus.

Kurenurme Algkool töötas aastatel 1931–2001. Külast on pärit laulja Väino Puura. 

## Vaata ka
*Kurenurme külanõukogu

## Viited
Keema

**Keema** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.

Küla põhjapiiriks on suures osas Valga–Koidula raudteelõik.

## Vaata ka
*Keema järved
*Keema järvede kaitseala

## Viited
Kärgula

**Kärgula** on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.

Asula kohta on teateid 16. sajandi keskpaigast. Muud nimed: **Piilpalu, Pillepal, Phillephal, Stryk, Kerjel, Kergul.** 1920. aastatel moodustati Kärgula mõisa maadest Kärgula asundus. Kärgula vald eksisteeris 1939. aastani, mil see jaotati Sõmerpalu ja Kooraste valla vahel. 1977. aastal nimetati asundus Kärgula külaks.

Kärgula küla läbivad Pühajõgi, mis on Võhandu jõe ülemjooks, ja Kärgula oja. Kärgulas asus mõis, osa hoonetest on veel säilinud ja nendes elatakse.

## Ajalugu
Kärgula mõis (saksa Kerjel, varemini Pillepal), 9,6 km kirikust kirdes, Pühajõe kaldal, oli 1544. aastal Tartu piiskopkonna foogti (Stiftsvogt) Georg Kurseli päralt, kes oli ühtlasi ka Sõmerpalu omanik. Kurseli järeltulijad pidasid mõisat kuni 17. sajandi keskpaigani, mil see sai kaasavarana v. Tausaszide omanduseks. Kärgula mõis jäi reduktsioonist puutumata. 1725. aastal müüs Heinrich Johann von Tausasz Kärgula mõisa Caspar von Wilckenile. Läks von Wilckenitelt 1791. aasta ostu teel Freymannidele, kellele järgnes veel paar omanikku enne 1865. aastat, mil mõisa ostsid Sieversid. 

Kärgula mõisa piirkonda kuulus ka Hänike küla, täpsemalt Hänike karjamõis, ning Kerreti soos paiknesid mõisa heinamaad. 

## Viited

## Välislingid

* Valper, Valdo. Metsast leitud kirik. Urvastõ kohapärimus. EKM Teaduskirjastus, Tartu: 2010