open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Taastuvenergia tasu

**Taastuvenergia tasu** on sihtotstarbeline maks, mille eesmärk on saada vahendeid nn taastuvenergia tootjate toetamiseks. Taastuvenergia tasu tuleb maksta avalikust elektrivõrgust tarbitud igalt kilovatt-tunnilt, sõltumata elektri tootmisviisist. Taastuvenergia tasu määra arvutab ja avalikustab igaks aastaks põhivõrguettevõtja Elering AS. Taastuvenergia tasu koguvad elektritarbijatelt ja edastavad Elering AS-ile jaotusvõrguettevõtjad. Taastuvenergia tasu lisandus elektriarvetele alates 1. maist 2007. aastal . Taastuvenergia toetuseks kehtestati 5,37 senti/kWh ja tõhusa koostootmise toetuseks 3,2 senti/kWh.

## Viited
Kaljo Ilus

**Kaljo Ilus** (19. september 1926 Viljandi – 28. juuni 2008 Kärdla) oli eesti ajakirjanik.

1941. aastal evakueerus ta koos vanematega Nõukogude Liidu tagalasse Venemaale Volga äärde. 1944 sügisel mobiliseeriti ta Eesti Laskurkorpusse, kus temast sai staabikirjutaja. Pärast sõda naasis Viljandisse ning asus tööle ajalehe Sakala toimetusse. Hiljem töötas kohalikes ajalehtedes Pärnus, Kilingi-Nõmmes ja Tõrvas. 

1952. aasta detsembris asus koos abikaasaga elama Kärdlasse ning tööle ajalehe Nõukogude Hiiumaa toimetuse sekretärina. 1964. aastal lõpetas eksternina Kärdla Keskkooli. Hiljem töötas Hiiumaa ajalehe toimetaja asetäitja ja toimetajana kuni oktoobrini 1989.

Ta on maetud Kärdla kalmistule.

## Tunnustus
*1982 Eesti NSV teeneline ajakirjanik
*1985 Eesti NSV Ministrite Nõukogu ja Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu aukiri

## Isiklikku
Tema vend oli proosakirjanik Väino Ilus.

## Viited
Wargas

**Wargas** (ka **Waras** või **Varexe**) oli Eestimaa vasallisuguvõsa 14. sajandil.

Nimeliselt on teada kaks suguvõsa liiget:
*I.1. Heythekinus Waras, vasall Harjumaal (nii nimetatud üriku tekstis, tema pitseril on tekst: S’H[eide]kini van Varexe) (1325)
*II.2. Hinko Wargas, majaomanik Tallinnas (1355).

Perekonna pärusvaldus oli Varese küla. Taani hindamisraamatu koostamise ajal kuulus küla (*waret ſutø v*, par. Keykel, kyl. Vomentakæ, leht 43v) magister Burguardusele, kes oli tõenäoliselt endine mõõgavend (komtuur). 1500. aastal kuulus küla Tallinna komtuurile ja alates 1684. aastast Nurmsi mõisale Nissi kihelkonnas.
Hermann von Tritthof

**Hermann Johann Theodor von Tritthof** (11/22. juuli 1794 Paldiski – 15/27. veebruar 1871 Põllküla) oli Põllküla ja Kuijõe mõisnik, rittmeister.

Tema vanemad olid Reinhold von Tritthof (1746–1810) ja Helene Juliane von Ramm (1752–1807).

Ta oli abielus kaks korda:
*I 1824 krahvinna Elisabeth Stenbock (1802–1833)
*II 1834 krahvinna Juliane Stenbock (eelmise õde, 1805–1886).

Tema vanem poeg esimesest abielust oli Põllküla mõisnik Rudolf von Tritthof (1825–1890).

## Välislingid
*http://daten.digitale-sammlungen.de/~db/bsb00000601/images/index.html?id=00000601&groesser=&seite=358
*https://www.geni.com/people/Hermann-Johann-von-Tritthof/6000000005092199902
Formaat

**Formaat** (saksa k *Format*, ladina k *forma*, ’kuju’, ’vorm’) on kasutusel mitmes tähenduses:
* paberipoogna, raamatu, foto vms mõõtmed, mida väljendatakse harilikult kõrguse ja laiuse korrutisena, näiteks paberiformaat 210 × 297 mm (formaadi tähis A4), raamatuformaat 148×210 mm, foto formaat 10×15 cm;
* ekraani, kuvari, pildisensori vms kuvasuhe, mida väljendatakse kuva laiuse ja kõrguse suhtena, näiteks teleripildi formaat 16:9, IMAX-kino ekraani formaat 2,39:1 fotofilmi kaadri formaat 4:3;
* ajakirjandusteksti, raadio- või telesaate (nt vaidlussaate, telemängu), näituse vms ettevõtmise või sündmuse etteantud vorm, kindlalt piiritletud ja detailideni läbimõeldud ülesehitus. 

IT-alal on ingliskeelse termini *format* kirjakeelne vaste vorming, kuid toortõlkena kasutatakse vahel ka sõna "formaat", näiteks failivorming – failiformaat, audiovorming – audioformaat, videovorming – videoformaat. Siiski pole selle toortõlke kasutamine kirjakeeles soovitatav.

## Viited
Vorming

**Vorming** on andmete esitus-, struktureerimis- ja paigutusviis, näiteks teksti asetus ja ilme dokumendis, samuti andmete kuju, liigendus- ja paigutusviis failis.

Andmekandja (nt mälupulga) salvestamiseks ettevalmistamine (ingl *formatting*) on vormindamine (mitte formaatimine või formateerimine). Lisaks andmete teabeks teisendamisele võib sisuvorming hõlmata selle teabe krüptimist ja/või skrambleerimist.

## Vaata ka
*Failivorming
*Audiovorming
*Avatud dokumendivormingud

## Viited

## Välislingid
*Pika teksti vormindamine
Mardus (ajakiri)

**Mardus** oli 1991–2001 ilmunud ulmeajakiri.

Aastail 1991–1992 andis Mardust välja AS Kärp, aastail 1993–1994 AS Põhjanael, aastail 1995–1998 AS Kuma ja seejärel kirjastus Salasõna. Ajakirja koostaja-toimetaja oli Mario Kivistik. Mardus ilmus neli korda aastas.

Ajakiri (algul ajaleht) ilmus eri aastail eri sagedusega: 1991. aastal 4 numbrit, 1992. aastal 2, 1993. aastal 2, 1994. aastal 6, 1995. aastal 2, 1996. aastal 8, 1997. aastal 6 ja 1998. aastal 4 numbrit. Algul polnud see ulmeajakiri, vaid õudusajaleht (ööleht Mardus), seejärel õudusajakiri (ööajakiri Mardus). Esimeses kolmes numbris olnud gooti kirja viga (s lõpus) parandati neljanda numbri pealkirjas.

## Viited

## Välislingid
*
Methis

**Methis** (täispealkirjaga **Methis. Studia humaniora Estonica**) on aastast 2007 ilmuv eelretsenseeritav humanitaarteaduslik Eesti ajakiri. Aastani 2010 andsid ajakirja koos välja Tartu Ülikooli kultuuriteaduste ja kunstide instituut ning Eesti Kirjandusmuuseumi kultuurilooline arhiiv; aastast 2010 annab ajakirja välja Tartu Ülikooli Kirjastus. Ajakirjas ilmuvad peamiselt kirjanduse, kultuuriuurimise ja teatriteaduse artiklid.

## Viited

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Mulgi Kuku

**Mulgi Kuku** oli kohalik raadiojaam Viljandimaal, mis edastas saateid sagedusel 1602 kHz.

10. aprillil 1992 osales Mulgi Raadio esindaja Meelis Pirn Tartus Eesti Kohalike Raadiote Liidu asutamiskoosolekul. Meelis Pirn valiti ka liidu juhatusse.

Hiljem hakkas Mulgi Kuku asemel tööle Mulgi Raadio sagedusel 100,8 MHz, mis lõpetas saated 15.12.2006. Mulgi Kuku asemel töötab nüüd Kuku Raadio.

## Vaata ka
* Eesti raadiojaamade loend

## Viited

## Välislingid
*Foto: Mulgi Raadio stuudio 1991. aastal
Lõunaleht

**Lõunaleht** (täispealkirjaga Lõunaleht : Lõuna-Eesti nädalaleht, variantpealkiri **LõunaLeht**) on aastast 2002 Võrus ilmuv ajaleht. Ajalehte annab välja Hansekon. Ajaleht ilmub üks kord nädalas (neljapäeval).

Lõunalehe asutajateks olid Innar Mäesalu ja Sven Härsing. Idee Lõunaleht asutada sündis Innar Mäesalu korteris Võrus, Jüri 81-44, kus kaks hakkajat noormeest otsustasid väljakutse esitada tollal monopoolses seisundis olnud Võrumaa Teatajale. Esimene number ilmus 5 detsembril 2002. Esimesed poolteist aastat tegid lehte lisaks Innar Mäesalule ja Sven Härsingule, kes oli lehe reklaami müügijuht, ka ajakirjanikud Elina Kononenko ja Keiu Ruus ning toimetaja Aire Mäesalu.

Hiljem, 2004 aasta suve hakul müüs Innar Mäesalu oma osaluse Lõunalehes Urmas Paidrele, kellest sai ka lehe uus peatoimetaja.

Ajalehe peatoimetaja on Urmas Paidre, vanemtoimetaja (alates 2017) on Ülle Harju.

## Viited

## Välislingid
*
MK-Estonija

**MK-Estonija** (vene МК-Эстония; täispealkirjaga МК-Эстония : world weekly; ebakorrektse eestikeelse nimega ka MK-Estonia) on aastast 2004 Tallinnas ilmuv venekeelne Eesti ajaleht. 2004–2008 andis ajalehte välja Läti meediaettevõte SIA "MK-Baltija" ja seejärel Nord Print OÜ. Ajalehe peatoimetaja on Andrei Titov. Ajaleht ilmub üks kord nädalas (kolmapäeval).

## Viited

## Välislingid
*Ajalehe koduleht
*
Meie Maa (väliseesti ajaleht)

**Meie Maa** (täispealkirjaga *Meie Maa : saarlaste häälekandja vabas maailmas*) oli 1987–1993 Kanadas Torontos ebaregulaarselt ilmuv Kanada eestlaste ajaleht. Ajalehte andis välja Saarlaste Ühing Torontos. Ajalehe toimetaja oli Ärni Käärid.

## Viited

## Välislingid
*
Mir Pravoslavija

**Mir Pravoslavija** (venekeelse täieliku nimega Мир Православия : ежемесячная газета Эстонской Православной Церкви Московского Патриархата) oli Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku häälekandja, mis ilmus aastatel 1998–2017 Tallinnas (aastatel 1998–1999 ajalehe Русский Телеграф *Russki Telegraf* lehekülgedel). 

Ajalehte andis välja MTÜ Fjodor Dostojevski Nimeline Preemia. Ajalehe asutaja ja peatoimetaja (märts 1998 – juuli 2012) oli Vladimir Iljaševitš, toimetuse kolleegiumi esimees (2000–2012) ja peatoimetaja (august 2012 – august 2017) oli peapiiskop, hilisem metropoliit Kornelius (Jakobs). Ajaleht ilmus üks kord kuus.

Aastast 2017 ilmub ajaleht nimega **[[Pravoslavnõi Sobessednik]]** (täieliku nimega Православный собеседник: ежемесячная газета Эстонской Православной Церкви Московского Патриархата).

## Viited

## Välislingid
*Mir Pravoslavija 2017. aasta maikuu number
*
*Эстонская газета «Мир Православия» отметила своё 15-летие
Leisi Püha Olga kogudus

**Leisi Püha Olga kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Saare maakonnas Saaremaa vallas Leisi alevikus. Kogudus kasutab Leisi Püha Olga kirikut.

Kogudus asutati 1850. aastal. Koguduse esimene preester oli Malein Mihail.

1890. aastal oli koguduses 2946 liiget, 1913. aastal 1081 liiget (pärast Pärsamaa ja Metsküla koguduste eraldumist), 1930. aastal 824 liiget. 1970. aastal oli kogudusel 91 annetajaliiget (teenistusel käis keskmiselt 27) ja 1998. aastal 47 annetajaliiget.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi kodulehel
Tööjaotus

**Tööjaotus** on süsteemi osade vahel ülesannete ärajagamine, et eri osad saaksid spetsialiseeruda. 

Tööjaotus võib olla indiviidide, inimgruppide, organisatsioonide vms vahel, et maksimaalselt ära kasutada osalejate erisuguseid oskusi, võimalusi ja ressursse.

## Vaata ka
*Geograafiline tööjaotus
*Rahvusvaheline tööjaotus
Lelle Püha Kolmainu kogudus

**Lelle Püha Kolmainu kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Rapla maakonnas Kehtna vallas Lelle alevikus. Kogudus kasutab Lelle Püha Kolmainu kirikut.
## Ajalugu
Kogudus asutati jaanuaris 1851. Riia piiskopkonna alluvuses olnud Pärnu praostkonna koguduse esimene preester oli Feodor Znamenski. Lelle apostlik-õigeusu kogudus asutati Sinodi 1850. aasta 19. septembri ukaasi nr. 9819 alusel. Lelle Püha Kolmainu koguduse algusaastatel peeti jumalateenistusi üüritud ruumides. 1864. aastal ehitati Vene keisririigi rahalisel toel kogudusemaja. 1868. aastal ehitati kivist Lelle Püha Kolmainu kiriku kirikuhoone, mis pühitseti 1876. aastal Kolmainu Jumala nimele.

1853. aastal avati Lelle õigeusu koguduse abikool ning 1854. aastal Käru õigeusu abikool. 1910. aastal eraldati Lelle mõisast Lelle õigeusu kogudusele 2 5/6 tiinu maad kogudusehoone ja õigeusu Lelle kihelkonnakooli tarbeks. Kogudus ehitas kogudusemaja, millest osa ruume oli ka kihelkonnakooli kasutada.

1933. aastal oli koguduses 1068 inimest (474 meest ja 594 naist).

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi kodulehel
*EAÕK Lelle kogudus, The National Archives of Estonia
Levala Püha Neeva Aleksandri kogudus

**Levala Püha Neeva Aleksandri kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Saare maakonnas Saaremaa vallas Tumala (mitte Levala) külas. Kogudus kasutab Levala Püha Neeva Aleksandri kirikut.

Kogudus asutati 23. augustil 1910 Tornimäe ja Ööriku kogudusest eraldamise teel. 

Koguduse preester on Toivo Treima.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi kodulehel
Lohusuu Jumalailmumise kogudus

**Lohusuu Jumalailmumise kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Lohusuu alevikus. Kogudus kasutab Lohusuu Jumalailmumise kirikut.

Kogudus asutati 1866. aastal.

## Vaata ka
*Lohusuu kogudus (luteri)

## Viited
Eesti keele käsiraamat

**Eesti keele käsiraamat** on Eesti Keele Instituudis koostatud ja 1997. aastal ilmunud käsiraamat, mis pakub üldharivaid teadmisi eesti kirjakeele grammatika ja sõnavara ehituse kohta. See oli praktiline abivahend kirjakeele korrektseks kasutamiseks. Eesti keele käsiraamatut on 2007. aastast võimalik kasutada ka internetis. Käsiraamatu on koostanud Mati Erelt, Tiiu Erelt ja Kristiina Ross.

Värskemat teavet tänapäeva eesti keele kohta leiab eesti õigekeelsuskäsiraamatust "EKI teatmik".

## Viited
Luhamaa Pühavaimu kogudus

**Luhamaa Pühavaimu kogudus** on õigeusu kogudus Setumaal, mis tegutseb Võru maakonnas Setomaa vallas Määsi külas.

Luhamaa Pühavaimu kogudus eraldus 1920. aastate lõpus Pankjavitsa Nikolai kogudusest ja sai iseseisvaks 6. märtsil 1928.

Kogudus kasutab Luhamaa Pühavaimu kirikut. Koguduse preestrid on Peeter Uibo ja Herodion Niitvägi.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi kodulehel
Lümanda Issanda Muutmise kogudus

**Lümanda Issanda Muutmise kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Saare maakonnas Saaremaa vallas Lümanda külas. Kogudus kasutab Lümanda Issanda Muutmise kirikut.

Kogudus asutati 1847. aastal ja tollal kandis see **Kihelkonna koguduse** nime. Hiljem eraldusid Kihelkonna kogudusest Tiirimetsa-Anseküla (1847), Mustjala (1848), Torgu (1849) ja Mõnnuste-Kärla kogudus (1851). 

Koguduse esimene preester oli Pjotr Koljukovski.

1913. aastal oli koguduses 573 liiget, 1930. aastal 261 liiget, 1998. aastal 20 liiget.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi kodulehel
Aki Ollikainen

**Aki Ollikainen** (sündinud aastal 1973) on soome kirjanik ja ajakirjanik.

Ta on õppinud sotsiaaltööd Jyväskylä Ülikoolis.

Tema esikromaan on 2012. aastal ilmunud "Nälkävuosi" ("Nälja-aasta"). 

2015. aastal ilmus tal romaan "Musta satu" (eesti keeles "Must muinasjutt", Loomingu Raamatukogu, 2017, tõlkija Mihkel Mõisnik).

## Isiklikku
Ta on abielus Milla Ollikaineniga ja neil on kaks last.
Mehikoorma Issandamuutmise kogudus

**Mehikoorma Issandamuutmise kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Põlva maakonnas Räpina vallas Mehikoorma alevikus. Kogudus kasutab Mehikoorma Issandamuutmise kirikut. Kogudus on kaua aega olnud Räpina õigeusu koguduse abikogudus.

Koguduse preester on Tihhon Tammes.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi kodulehel
Metsküla Issanda Templisseviimise kogudus

**Metsküla Issanda Templisseviimise kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Saare maakonnas Saaremaa vallas Metskülas. Kogudus kasutab Metsküla Issanda Templisseviimise kirikut.

Koguduse esimene preester oli Joann Luks.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi kodulehel
Muhu-Rinsi Neitsi Maria Kaasani Pühakuju kogudus

**Muhu-Rinsi Neitsi Maria Kaasani Pühakuju kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Saare maakonnas Muhu vallas Rinsi külas. Kogudus kasutab Muhu-Rinsi Neitsi Maria Kaasani Pühakuju kirikut.

Kogudus asutati 1847. aastal. Koguduse esimene preester oli Jakob Boikov.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi kodulehel
Marielle de Sarnez

**Marielle de Sarnez** (27. märts 1951 Pariis – 13. jaanuar 2021 Pariis) oli Prantsusmaa poliitik, kuulus erakonda Demokraatlik Liikumine. Ta oli aastatel 1999–2017 Euroopa Parlamendi liige. 17. maist 2017 kuni 19. juunini 2017 oli ta Prantsusmaa Euroopa asjade minister.

## Isiklikku
Ta oli abielus Philippe Augier'ga, abielu on lahutatud; ta oli kahe lapse ema.
Mustjala Prohvet Eeliase kogudus

**Mustjala Prohvet Eelia(se) kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Saare maakonnas Saaremaa vallas Mustjala alevis. Kogudus kasutab Mustjala Prohvet Eeliase kirikut.

Kogudus asutati 1848 Lümanda kogudusest eraldunud liikmetest. 

Koguduse preester on Kristoforos Parts.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi kodulehel
Mustvee Püha Nikolause kogudus

**Mustvee Püha Nikolause kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Jõgeva maakonnas Mustvees. Kogudus kasutab Mustvee Püha Nikolause kirikut. Kogudus kuulub MPEÕK Narva ja Peipsiveere piiskopkonda.
Mustvee Betaania kogudus

**Mustvee Betaania kogudus** on baptistlik kogudus Jõgeva maakonnas Mustvees. Kogudus kasutab Mustvee Betaania koguduse palvemaja. 

Kogudus asutati 1921. 

Koguduse pastor on aastast 2004 Paul Gill.

## Viited

## Välislingid
*Koguduse koduleht
*Mustvee Betaania Kogudus kaardil
Florence Parly

**Florence Parly** (sündinud 8. mail 1963 Boulogne-Billancourtis) on Prantsusmaa ärileedi ja poliitik, ta on Sotsialistliku Partei liige. Ta oli 21. juunist 2017 kuni 20. maini 2022 Prantsusmaa kaitseminister.

Ta sündis aastal 1963 Boulogne-Billancourtis Hauts-de-Seine'i departemangus Île-de-France piirkonnas Ta õppis aastatel 1985–1987 Prantsusmaa Rahvuslikus Juhtimiskoolis (*École nationale d'administration*'is).

Ta töötas aastatel 2005–2014 lennufirmas Air France, kus tõusis peadirektori asetäitjaks. 2014. aastast töötas ta ettevõttes SNCF Voyageurs ja 2016. aastal sai selle peadirektoriks.

21. juunist 2017 kuni 20. maini 2022 oli ta Prantsusmaa kaitseminister.

## Tunnustus
* 2009 Auleegioni orden
* 2016 Ordre National du Mérite
* 2022 Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk
Mõisaküla Püha Vaimu kogudus

**Mõisaküla Püha Vaimu kogudus** oli õigeusu kogudus, mis tegutses Mõisakülas ja kasutas Mõisaküla Püha Vaimu kirikut.
Mõniste-Ritsiku Ristija Johannese kogudus

**Mõniste-Ritsiku Ristija Johannese kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Võru maakonnas Rõuge vallas Varstu alevikus. Kogudus kasutab Mõniste-Ritsiku Ristija Johannese kirikut.

Kogudus asutati 1837. 

Koguduse preester on Stefan Fraiman.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi kodulehel
Šura-Kopijivska

**Šura-Kopijivska** (ukraina keeles Шура-Копіївська) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 1233. Pindala on 3,48 km².
Võšenka (Hmilnõki rajoon)

**Võšenka** (ukraina keeles Вишенька) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv on 630. Pindala on 2,2 km².
Ridna Ukrajina

**Ridna Ukrajina** (ukraina keeles Рідна Україна) on küla Ukrainas Hersoni oblastis Gola Prõstani rajoonis. Elanike arv on 177. Pindala on 0,61 km².
Maag Grupp

**AS Maag Grupp** on toidutööstuskontsern, toiduainetööstuse valdkonnas tegutsev Eesti ettevõte. Ettevõte asutati 1996.

Ettevõttele kuuluvad täielikult ettevõtted Farmi Piimatööstus, Rannarootsi Lihatööstus (sh Pouttu OY), Nigula Piim, Maag Kinnisvara ja osaliselt ettevõtted Avalon Foods, Mest Food ja Black Angus, kokku 19 tütar- ja sidusettevõtet.

2023. aastal jooksul omandab Maag Grupp HKScanilt ka viimase Eesti, Läti ja Leedu ärid, mille sekka kuuluvad AS Rakvere Lihakombinaat ja Tallegg. HKScani Eesti, Läti ja Leedu äride ülevõtmine läheb Maag Grupile hinnanguuliselt maksma 90 miljonit eurot ning Konkurentsiameti nõudel peab ettevõtte võõrandama Rannamõisa kaubamärgi ning Rannarootsi Lihatööstuse aktsiad.

2018. aastal oli Maag Grupp ASi konsolideeritud käive 222,6 mln eurot, konsolideeritud äritegevuse tegevuskasum 12,9 mln eurot, puhaskasum 2,2 miljonit eurot. 2021. aastal oli grupi käive 233 miljonit eurot ja kasum 4,5 miljonit eurot.

Töötajate arv 2017. aastal oli 864 töötajat, 2018. aastal 1074 inimest.

Maag Grupi suuremad omanikud: 37,5% kuulub Aivar Saarmale, 37,5% Roland Lepale ja 25%  Toomas Juhanile.

Tere AS ja Farmi Piimatööstus AS juhatuse esimees 2017. aasta septembrist 8. maini 2019 oli Katre Kõvask, praegu on Ülo Kivine.

03.12.2025 korraldas Maksu- ja tolliameti uurimisosakond ulatusliku tõendite kogumise Baltikumi ühe suurima toiduainete tööstuse Maag Grupi kontoris ja grupi isikutega seotud elukohtades. Amet kahtlustab neid suures tulumaksupettuses.Käimasolevas kriminaalmenetluses kontrollitakse, kas kahtlustuse saanud äriühing on varjanud tulumaksukohustust eriti suures ulatuses, ehk summas, mis ületab 400 000 eurot. Maksu- ja tolliamet rõhutab, et tegemist on esialgse kahtlustusega ning kõiki asjaolusid alles kontrollitakse.

## Viited

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
MindNote

**MindNote OÜ** (ka Mindnote, Mindnote Records) on Eesti plaadifirma. Plaadifirma kanti Äriregistrisse 2003. Firma on tootnud muu hulgas HU? ja Cool D albumeid.
Mina – Napoleon!

**Mina – Napoleon!** on Tõnis Kaumanni noorsoole kirjutatud ooper. Ooperi idee ja lavastustöö pärineb Neeme Kuningalt. Ooperi tekstid kirjutas Villu Kangur. Ooper kanti esimest korda ette 11. novembril 2005 Estonia teatris.

Ooperi peaosas on väike 11-aastane Napoleon, kes ei viitsi käia koolis, aga tahab saada suureks [vihje väikesekasvulisele Prantsusmaa väejuhile Napoleonile].

## Viited

## Välislingid
*Ooperist Eesti Teatri Agentuuri kodulehel
Kaarma Kool

**Kaarma Kool** (varem **Kaarma Põhikool**) oli põhikool Saare maakonnas Kaarma vallas Nõmme külas. 2011. aastal ühendati Kaarma Kool Aste Põhikooliga.

Alates 2013. aastast on koolimajas Kaarma Koolide Muuseum. Majas tegutseb ka Kaarma raamatukogu ning kuni 2023. aasta sügiseni kogunes seal Kaarma Maanaiste Selts. 

Alates 2016. aastast on koolimajas laagrikeskus. Kaarma laagrikeskus on Saaremaa Noorsootöö Keskuse hallatav üksus. 

## Vaata ka
*Kaarma kihelkonnakool

## Viited

## Välislingid
*http://www.saartehaal.ee/2011/09/22/kaarma-ja-aste-kool-uhendati/
*Kaarma Põhikooli ümberkujundamine Kaarma Kooliks, eRT
Torme

**Torme** oli Eestimaa vasallisuguvõsa 14. sajandil.

Nicholaus de Torme cum suis fratribus ja Hinke de Torme, filius Wopelen, olid 1345. aastal Rosenite allvasallid Rapla kihelkonnas. Wopele on eesti ja liivi nimi, järelikult peavad Tormed Paul Johanseni arvates olema eesti päritolu ("...muss die Familie auch estnischer Herkunft sein.").

Suguvõsa pärusvaldus oli 4-adramaaline Tõrma (Tuirma) küla. Taani hindamisraamatu koostamise ajal kuulus see (*terma iiii*) Thidericus puer Odwardile, 1470 Odert Soyele, kes pantis selle 200 marga eest Tallinna toomkapiitlile. 1690. aastast kuulus küla Sikeldi mõisale (Siklecht).
Kabala Kool-Lasteaed

**Kabala Kool-Lasteaed** oli lasteaed-algkool Järva maakonnas Türi vallas Kabala külas. 

Kool suleti 1. septembrist 2015, kui Kabala Kool-Lasteaed, Retla Kool ja Oisu lasteaed Kelluke liideti. Uus kool kannab nime Retla-Kabala Kool ja sellel on kolm tegevuskohta, sh Kabala mõisa härrastemaja, kus seni tegutses Kabala Kool-Lasteaed.

## Viited
Zeltiņi vald

**Zeltiņi vald** (läti keeles *Zeltiņu pagasts*) on vald Lätis Alūksne piirkonnas. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni.

Vald piirneb sama piirkonna Kalncempji, Ilzene ja Alsviķi vallaga ning Gulbene piirkonna Beļava ja Lejasciemsi vallaga.

Valla pindala on 63 km². 2016. aasta seisuga elas seal 393 inimest. Valla keskus on Zeltiņi küla, vallavanem on Ingrīda Sniedze. 

Valda läbib Peetri jõgi.

## Ajalugu
Vald moodustati aastal 1866 Zeltiņi mõisa (*Seltinghoff*) maadest. Aastal 1935 oli valla pindala 53,7 km² ja seal oli 986 elanikku. 1945. aastal moodustati valda Zeltiņi ja Melnupe külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Zeltiņi külanõukoguga likvideeritava Melnupe külanõukogu maad. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Alūksne piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Zeltiņi Kirikumägi, Zeltiņi mõisa hoonetekompleks, sealhulgas kõrts, tall-kutsari maja, mõisavalitseja maja ja ait, Medņi linnamägi ning Vīksna muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Zeltiņi kirik, Zeltiņi kalmistu kabel ja selle kellatorn.

Looduskaitse all on Laimiņi pärn, Laimiņi tamm, Ozoli tamm, Rožkalni kask, Roziņi mänd, Liepaldi vaher, Ziemeļi tamm, Joškase elupuu, Ruķeļi remmelgas, Zeltiņi männid, Kalmistukask, Ķiploki tamm, Spriņģi mänd, Čusļi pärn, Čusļi Mesilapärn ja Čusļi remmelgas.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 341 lätlast, 19 venelast, 1 valgevenelane, 4 ukrainlast, 1 poolakas ja 1 leedulane. 

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Kaiu Kool

**Kaiu Kool** on põhikool Raplamaal Rapla vallas Kaiu alevikus.

11. augustil 2022 liideti kooliga Kaiu lasteaed Triinutare ja Kaiu Muusikakool. Viimasest sai kooli muusikaosakond. Kool tegutseb aadressil Leandri tee 1, huvikeskus ja tööõpetuse klass asuvad aadressil Kasvandu tee 25

## Ajalugu
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1842, kui Kasvandus asutati mõisakool. 1845. aasta muudeti mõisakool vallakooliks. 1859. aastal valmis Kasvandus uus koolimaja, milleks oli rehielamu. 1869. aastal ehitati Salutaguse külla teine kool, kuid see likvideeriti 1912. aastal, kui Kaiu ehitati uus koolimaja. 1880. aastal valmis taas Kasvandusse vana kooli asemele uus ja moodsam koolimaja. Talupoegade eestvedamisel valmis 24. novembril 1912 Kaiu praegune koolimaja. Sellele valmis 23. detsembriks 1961 juurdeehitus. 2021. aastal alustati uue lasteaia- ja koolikompleksi ehitust, kuid see lükkus paljude asjaolude tõttu edasi. 

## Kooli nimesid
*1926 Kaiu 6-klassiline Kool
*1952 Kaiu 7-klassiline Kool
*1962 Kaiu 8-klassiline Kool
*1986 Kaiu 9-klassiline Kool
*1991 Kaiu Põhikool
*2022 **Kaiu Kool**

## Koolijuhid ja direktorid

* 1912-1921 Jaan Laane
* 1921-1937 Eduard Kalmin
* 1937-1941 Harry Jürimaa
* 1941-1950 Hugo Randlepp
* 1950-1977 Nikolai Leidtorp
* 1977-1979 Tiit Põlendik
* 1979-1980 Nikolai Leidtorp
* 1980-1982 Endel Alasi
* 1982-1989 Aivar Soe
* 1989-2001 Aivo Sildvee
* 2001-2011 Maris Lääts
* alates 2011 Hannes Vald

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Nina Jumalaema Kaitsmise kogudus

**Nina Jumalaema Kaitsmise kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Nina külas. Kogudus kasutab Nina Jumalaema Kaitsmise kirikut. Kogudus kuulub MPEÕK Narva ja Peipsiveere piiskopkonda.

Õigeusu kogudus tegutseb Ninal alates 1824.

## Viited
Paadrema Püha Kolmainu kogudus

**Paadrema Püha Kolmainu kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Paadrema külas. Kogudus kasutab Paadrema Püha Kolmainu kirikut. 

Kogudus asutati 1884. 

1890 oli koguduses 983 inimest, 1913 1538 inimest, 1939 925 inimest. 1970 oli kogudusel 81 annetajaliiget. 

Koguduse preester on aastast 2013 Agaton Paalberg.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi kodulehel
Peetrimõisa kogudus

**Peetrimõisa kogudus** (saksapäraselt Heimtali) oli luteri kogudus Võrumaal

Kogudus tegutses endisaegses Heimtali külas ja kasutas Peetrimõisa kirikut. Kogudus kuulus Saksa praostkonda ja likvideeriti 14. novembril 1939.
Pootsi-Kõpu Püha Kolmainu kogudus

**Pootsi-Kõpu Püha Kolmainu kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Pärnu maakonnas Pärnu linnas Kõpu külas. Kogudus kasutab Pootsi-Kõpu Püha Kolmainu kirikut.

Kogudus asutati 1847.

Koguduse preester on Agaton Paalberg.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi kodulehel
Priipalu Püha Vassili Suure kogudus

**Priipalu Püha Vassili Suure kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Valga maakonnas Valga vallas Priipalu külas. Kogudus kasutab Priipalu Püha Vassili Suure kirikut.

Kogudus asutati 1846 nime all **Vanamõisa kogudus**. 1849 nimetati kogudus ümber **Soontaga koguduseks**. 1879 valmis koguduse kirik Priipalus.

1854 oli koguduses 2481 inimest, 1938 601 inimest.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi kodulehel
Nailboard Records

**Nailboard Records** on raskemuusikat tootev  plaadifirma. Firma asutati 2004.

Firma on koostööd teinud järgmiste Eesti ansamblitega: 
*Metsatöll
*East Trading Wang
*Echosilence
*Human Ground
*Loits
*Manatark
*Must Missa
*Nitrous
*Pedigree
*Taak
*Tharaphita.

## Viited

## Välislingid
*Firma koduleht
R.A.A.A.M.

**Ühendus R.A.A.A.M.** on teatriprojektidega tegelev Eesti mittetulundusühing. R.A.A.A.M. loodi 24. aprillil 2000.

Märkimisväärseid teatriprojekte: "Antigone", "Seymour", "Alustame algusest".

## Tunnustus

* 2010 Eesti Kultuurkapitali näitekunsti aastapreemia (pikaajalise tulemusliku tegevuse eest)

## Viited

## Välislingid
*Ühenduse R.A.A.A.M. veebisait
Rand & Tuulberg

**Rand & Tuulberg** on Eesti ehitusettevõte, mille põhitegevus on ehitusprojektide teostamine peatöövõtu meetodil. Ettevõtte peakontor asub Tartus aadressil Sõbra tänav 54.

Ettevõtte ajalugu aastase 1993, kui Raivo Rand ja Aivar Tuulberg asutasid ettevõtte OÜ **RT Invest** (ettevõtte Rand & Tuulberg eelkäija). 1994 valmis ettevõtte esimene objekt: Columbia Kivi tehas. 1994 nimetati RT Invest ümber aktsiaseltsiks **Ehitusﬁrma Rand ja Tuulberg**.

Ettevõtte juhatuse esimees on Taivo Täht.

## Tähelepanuväärseid ehitisi
*Barclay Hotell
*Aura Veekeskus
*Eedeni Kaubanduskeskus
*Tartu Jaani kiriku restaureerimine
*Ülemiste Ärimaja
*Hotell Euroopa
*Tartu Ülikooli Chemicum
*Ülemiste liiklussõlm

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Rõngu Issanda Taevaminemise kogudus

**Rõngu Issanda Taevaminemise kogudus** oli õigeusu kogudus, mis tegutses Tartumaal Rõngus. Kogudus kasutas Rõngu Issanda Taevaminemise kirikut.

Kogudus asutati 1848.

Kogudus likvideeriti 1952 ja sel ajal lasti õhku ka kirik.

## Viited
Sindi Jumalailmumise kogudus

**Sindi Jumalailmumise kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Pärnu maakonnas Sindis. Kogudus kasutab Sindi Jumalailmumise kirikut.

Kogudus asutati 1896. aastal eelnevalt Tori Kristuse Sündimise kogudusse kuulunud Sindi õigeusklikele (peamiselt Sindi kalevivabriku töötajad).

1916. aastal oli koguduses 588 inimest ja 1938. aastal 302 inimest.

1962. aastal kogudus likvideeriti ja pühakojast sai Pärnu Endla Teatri rekvisiitide ladu. Eesti taasiseseisvumisel kogudus taastati. 21. sajandi algusaastatel peeti lagunevas Sindi õigeusu kirikus kakskeelseid jumalateenistusi. 2007. aastal kuulus kogudusse paarkümmend inimest.

Koguduse preester on Enos Heinsoo.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi kodulehel
Montauroux

**Montauroux** on asula ja vald (*commune*) Prantsusmaa kaguosas Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas Vari departemangus Roquebrune-sur-Argensi kantonis. Asub umbes 30 km kaugusel Vahemere rannikust, Saint-Cassieni järvest põhja pool.

Valla territoorium on 72–437 m kõrgusel merepinnast.

## Viited

## Välislingid
Krestovski staadion

**Peterburi staadion** () ka **Krestovski staadion** (), tuntud ka nimega **Zenit Arena**, on jalgpallistaadion, mis asub Krestovski saarel Peterburis Venemaal. Staadion on Peterburi Zeniti koduväljak. 

Staadion pidi valmima detsembris 2008, kuid see saadi valmis alles 2011. aasta lõpus. Staadion anti ekspluatatsiooni 29. detsembril 2016 ja avati lõpuks 2017. aastal. Staadion mahutab 68 134 inimest.2017. aasta FIFA konföderatsioonide karika ja jalgpalli MM 2018 ajal on staadioni ametlik nimi **Peterburi staadion**. Mai 2017 seisuga oli staadioni valmimine 518% hilinenud ja läinud maksma 548% üle eelarve. Staadion on ehitusmaksumuselt maailma kalleim staadion.

## Ülevaade
Arhitektuuriprojekti võistluse võitis Kisho Kurokawa "Kosmoselaev". Staadioni disainiks on laiendatud versioon Toyota staadionist Toyota linnas Jaapanis, mis on samuti Kurokawa disainitud. Staadion ehitati kohta, kus varem asus Kirovi staadion (lammutati uue staadioni ehitamiseks).

Jaanuaris 2009 kirjutas The St. Petersburg Times, et projekti on hakanud rahastama Peterburi linnavalitsus ja Gazprom on asunud ehitama eraldiseisvat pilvelõhkujat. Raekoda pidi projekti üle võtma, kuna Gazprom keeldus edasisest staadioni ehitusse investeerimisest.

25. juulil 2016 tegi peatöövõtja Inzhtransstroy-Spb avalduse, et linnavalitsus on maksmata jätnud 1 miljard rubla (u 14,1 miljonit eurot) ulatuses ehitustööd, ja jättis töö pooleli. Järgmisel päeval tühistati leping. 1. augustil teatati, et metallist katus ja põrand on tuulega kannatada saanud.

2016. aasta augusti lõpus hakkas uus peatöövõtja Metrostroy staadioni edasi ehitama.

27. oktoobril toimus väljakul esimene mäng. Sõprusmängus võitis ehitajate meeskond Metrostroy ettevõtet 6:2.

Novembri alguses avastas FIFA komisjon, et ülestõstetav mänguväljak on ebastabiilne, vibratsioon oli lubatust seitse korda suurem. Venemaa asepeaminister Vitali Mutko kinnitas, et probleemile leitakse lahendus.

Norra jalgpalliajakiri Josimar väitis märtsis 2017, et vähemalt osa projekti töölistest olid Põhja-Korea "orjad".

## FIFA konföderatsioonide karikas 2017

## Jalgpalli MM 2018

## Viited
Gerardus

**Gerardus** oli Kärkna abt 1540. aastal.

Ta võis olla abt juba augustis 1538.

16. detsembril 1540, mil piiskop Johannes Bey kinnitas Tartu rüütelkonna privileegid, oli ta Tartu piiskopi nõunik ja Kärkna abt.

## Viited
Godefridus

**Godefridus** oli Kärkna abt 1254. aastal.

10. märtsil 1254 (mitte 1253) Riias, loobus ta (*Godefridus, Dei gratia abbas in Valkena*) enda ja oma kloostri nimel nõudlustest Wawe külale (*villa, quae dicitur Wawe*).

## Viited
Kazan Arena

**Kazan Arena** on staadion, mis asub Kaasanis Venemaal. See valmis juulis 2013 ja seal võõrustatakse jalgpallimänge, eriti Kaasani Rubini kodumänge Venemaa Premjer Ligas. Staadionil on Euroopa suurim väliekraan.

## Ülevaade
Staadion võõrustas 2013. aasta suveuniversiaadi jalgpallimänge  ja 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikat ning võõrustab 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlusi. Mahutavus on umbes 45 379. Sellest on saanud Kaasani peamine jalgpallistaadion Keskstaadioni asemel. Kazan Arena võõrustas ka 2015. aasta ujumise maailmameistrivõistlusi.

Arhitektuurse kontseptsiooni disainis ettevõte Populous; peadisainer Damon Lavelle'i sõnul on staadion unikaalne oponeering kohalikule kultuurile ja kohale. Üldine disainietapp: "TatInvestGrazhdanProekt", "Intex", "TsNIIpromzdany".

16. FINA maailmameistrivõistlused toimusid Kaasanis ning osad üritused toimusid Arenal. 

## FIFA konföderatsioonide karikas 2017

## Jalgpalli MM 2018

## Viited
Winandus

**Winandus** oli Kärkna abt aastail 1277–1287.

1277. aastal (Livl. U.B. I CDL, regest 311) kirjutas ta (*frater W., dictus abbas in Valkana*) koos Dünamünde abti H.-ga Tallinnast Lübecki raele pärast laevaõnnetust Tallinna peamehe Eylarduse poolt äravõetud varade asjus. 

Veel on ta andnud kaks ürikut:
*3. jaanuaril 1282 (*frater Wynandus dictus, abbas in Valkana*, Livl. U.B. III CDLXXVIa, regest 540a)
*3. veebruaril 1288 (*Winhandus, Dei promissione abbas in Valkenha*, Livl. U.B. III DXXIa, regest 594a)

Mõlemad käsitlevad Albu mõisa ja veski (*alodium et molendinum, Alpie vocata*) koos küladega Ambla kihelkonnas Järvamaal loovutamist Liivimaa ordule *Lykewalde* ja teiste külade vastu.

Friedrich Georg von Bunge paigutab regestides mõlemad viimatinimetatud ürikud Maarja-aasta järgi originaaltekstis nimetatust järgmisse kalendriaastasse (vastavalt 1282 ja 1288, mitte 1281 ja 1287). Leonid Arbusow vaidlustab mõlemad ümberdateerimised ja paigutab ürikud vastavalt 2. (!) jaanuarile 1280 ja 3. veebruarile 1287.

## Viited

## Välislingid
*Padise abti pitser 1282. aastast
Bodrog (laev)

**Bodrog** oli Austria-Ungari Temes-klassi suurtükilaev (ka jõelaev-monitor), mida loetakse sümboolselt Esimese maailmasõja lahingutegevusele avapaugu andnud laevaks.

## Ajalugu
Laev ehitati 1904. aastal. 28. juulil 1914, kui Austria-Ungari kuulutas sõja Serbiale, tulistas Bodrog koos veel kahe sõjalaevaga öösel Sava jõelt sõja esimesed lasud serblaste kindlustuste pihta Zemun-Belgradi raudteesilla juures ja Topčide mäel. Bodrog tegi läbi Esimese maailmasõja ning teenis pärast sõda **Sava** nime all Jugoslaavia kuningriigi, Horvaatia ja Jugoslaavia laevastikes kuni 1959. aastani, mille järel oli nime **Dalj** all Jugoslaavia tsiviillaevastikus kasutusel kuni 1973. aastani.

Hiljem on laev olnud eraomanduses nimega **NF-3952** ja kasutusel ujuvkaina või pargasena. On teadaolevalt veel vrakistunud kujul alles.

## Kirjeldus
Laev oli 57,7&nbsp;m pikk, 9,5&nbsp;m lai ja süvis oli 1,2&nbsp;m.

Relvastuseks olid 2 × 120&nbsp;mm ja 2 × 37&nbsp;mm kahurid ning 1x 7,62&nbsp;mm kuulipilduja.
Juubal

**Juubal** oli Lemeki ja Aada poeg, Jaabali vend, Tuubal-Kaini ja Naama poolvend.

Ta oli kõigi kandlelööjate ja vilepuhujate isa.
## Sugupuu
Ise (luuletaja)

**Ise** (jaapani keeles 伊勢; u 875 – u 938), tuntud ka kui **Ise no Miyasudokoro** (伊勢の御息所) ja **Ise no Go** (伊勢の御), oli jaapani *[[waka]]*-luuletaja, üks kolmekümne kuuest luulepühakust.

Mitu tema luuletust ilmus esimeses keiserlikus luuleantoloogias „Kokin Wakashūs” ja üks antoloogias „Ogura Hyakunin Isshu”. 

Ta oli Ise provintsi maavalitseja Fujiwara no Tsugukage tütar. 
## Teoseid
* „Ise kogu” (伊勢集, „Ise Shū”); Ise autorikogu, mis sisaldab ühtlasi ka tema memuaare.

## Viited

## Välislingid
*
Tahkuranna Jumalasünnitaja Uinumise kogudus

**Tahkuranna Jumalasünnitaja Uinumise kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Tahkuranna külas. Kogudus kasutab Tahkuranna Jumalasünnitaja Uinumise kirikut.

Kogudusele pandi alus 1858. aastal, kui Kilingi-Nõmme kogudusest eraldus osa liikmeid. Tollal oli Tahkuranna kogudusel 521 liiget.

1895. aastal eraldus Tahkuranna kogudusest Surju kogudus.

Koguduse tegevus katkes 1980. aastate lõpul, ent jätkus 1990. aastal.

Koguduse preester on Ardalion Keskküla.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕK kodulehel
Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kogudus

**Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Saare maakonnas Saaremaa vallas Tornimäe külas. Kogudus kasutab Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kirikut.

Kogudus asutati 1846. aastal (teistel andmetel 1847. või 1848. aastal).

Koguduse preester on Toivo Treima.

## Koguduse ajaloost
Saaremaal moodustati Pöide ümbruskonna õigeusu kirikuga liitunuile 1846. aastal Jaani kogudus. Tornimäe kogudus eraldati algsest Jaani kogudusest 1847. aastal. See kogudus tegutses esialgu nn rändkogudusena ümbruskonna külades. Tornimäe kogudusest eraldati omakorda Laimjala (1848) ja Levala Püha Neeva Aleksandri kogudus (1910). Tornimäe õigeusu kogudus toimetas  jumalateenistusi Uuemõisa kroonumõisa kivikuuris ja tasus üüri 200 rubla aastas.1913. aastal oli Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise koguduses 2388 liiget. 1970. aastal oli koguduses 232 annetajaliiget ja 1998. aastal 210 liiget.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi kodulehel
Otkrõtije Arena

**Otkrõtije Arena** (), FIFA ja UEFA mängu egiidi all peetavate mängude ajal **Spartaki staadion** (), on mitmeotstarbeline staadion, mis asub Moskvas Venemaal. Staadioni kasutatakse peamiselt jalgpallimängudeks, võõrustades Moskva Spartaki ja mõnikord ka Venemaa jalgpallikoondise kodumänge. 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistluste ja 2018. aasta jalgpalli MM-i ajal on staadioni nimeks **Spartaki staadion**. Staadion mahutab 45 360 inimest.

## Ajalugu

Ehituse alguse tseremoonia peeti 2. juulil 2007, kuid pärast seda venis ehitus mitmel korral eri põhjustel. Ehituse pidi valmima aastatel 2009–2010, kuid 2009. aastal oli staadion alles projekteerimisstaadiumis. 2010. aastal tuli staadioni projekt ümber teha, kuna arhitektuurinõukogu pidas seda liiga tavaliseks. Praeguse disaini loojaks on AECOM kaastöös Sport Conceptsiga ja fassaadi disaineri Dexter Moren Associatesiga ning on naabriks eraldiseisvale siseareenile. Peamine ehituse rahastus tuli klubi omanikult Leonid Fedunilt läbi seotud ettevõtete LUKoil ja IFD Kapital.

Samaaegselt staadioni ehitusega valmis ka metroopeatus Spartak, mis säilitati 1975. aasta ehitusest.
19. veebruaril 2013 teatati, et uue staadioni nimeks saab 6 aastaks Otkrõtije Arena vastavalt lepingule uue sponsori, finantsettevõttega Otkrõtije Holding.
21. augustil 2014 avati põhjatribüüni juures staadionil monument Moskva Spartaki asutajate Starostini vendade mälestuseks, staadioni lähedal oleval väljakul avati Gladiatori skulptuur, mis on 24,5 m kõrge.
Staadion avati ametlikult 5. septembril 2014. Spartak mängis uuel staadionil Belgradi Crvena Zvezda vastu ja viigistas 1:1, kus Dmitri Kombarov lõi esimese värava Spartaki kasuks pärast karistuslööki.

## FIFA konföderatsioonide karikas 2017

## Jalgpalli MM 2018

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Tudu kogudus

**Tudu kogudus** oli luteri kogudus, mis tegutses Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Tudu alevikus. Kogudus kasutas Tudu kirikut.

Kogudus lõpetas tegevuse 1. detsembril 2005, kui see liideti Viru-Jaakobi kogudusega.

## Viited
Tõhela-Murro Ristija Johannese kogudus

**Tõhela-Murro Ristija Johannese kogudus** oli õigeusu kogudus, mis tegutses Pärnu maakonnas Pärnu linnas Männikuste külas. Kogudus kasutas Tõhela-Murro Ristija Johannese kirikut.

Kogudus asutati 1876. aastal.

Kogudus lõpetas tegevuse 1963. aastal.

## Viited
Uduvere Apostel Jaakobuse kogudus

**Uduvere Apostel Jaakobuse kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu-Jaagupis Uduvere asumis (mitte Saaremaa Uduveres). Kogudus kasutab Uduvere Apostel Jaakobuse kirikut.

Kogudus asutati enne 1868. aastat.

Koguduse preester on Kuldar Rajapu.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕK kodulehel
Uruste Issanda Taevaminemise kogudus

**Uruste Issanda Taevaminemise kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Pärnu maakonnas Pärnu linnas Kihlepa külas. Kogudus kasutab Uruste Issanda Taevaminemise kirikut.

Kogudus asutati 1847. aastal.

Koguduse preester on Kristoforos Parts.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕK kodulehel
Vändra Apostlite Peetruse-Pauluse kogudus

**Vändra Apostlite Peetruse-Pauluse kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Vändra alevis. Kogudus kasutab Vändra Apostlite Peetruse-Pauluse kirikut.

Kogudus asutati 1847. aastal.

1951. aastal lõpetati koguduse tegevus. Kogudus taastati 1990. aastate algul.

Koguduse preester on Justinus Kiviloo.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕK kodulehel
Võõpsu Püha Nikolai kogudus

**Võõpsu Püha Nikolai kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Põlva maakonnas Räpina vallas Võõpsu alevikus. Kogudus kasutab Võõpsu Püha Nikolai kirikut. Võõpsu kogudus on pikka aega olnud Räpina õigeusu koguduse abikogudus.

Kogudus asutati enne 1872. aastat.

Koguduse preester on Tihhon Tammes.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕK kodulehel
Ööriku Püha Kolmainu kogudus

**Ööriku Püha Kolmainu kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Saare maakonnas Saaremaa vallas Ööriku külas. Kogudus kasutab Ööriku Püha Kolmainu kirikut.

Kogudus asutati 1846. aastal.

Koguduse preester on Kristoforos Parts.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕK kodulehel
Robert Roždestvenski

**Robert Roždestvenski** (vene Роберт Иванович Рождественский; sünninimi Robert Petkevitš, vene Роберт Станиславович Петкевич; 20. juuni 1932 Kossihha küla, Lääne-Siberi krai (tänapäeval Altai krai) – 19. august 1994 Moskva) oli vene luuletaja.

Robert Roždestvenski isa poola rahvusest Stanislav Petkevitš töötas NKVD-s, ema Vera Petkevitš oli koolidirektor ja õppis meditsiinikõrgkoolis. Vanemad lahutasid abielu, kui Robert oli viieaastane. 1945. aastal abiellus Roberti ema Vera Ivan Roždestvenskiga ja Robert sai oma kasuisa perekonna- ja isanime.

1956. aastal lõpetas Robert Roždestvenski Maksim Gorki nimelise Kirjandusinstituudi. Tema esimene luulekogu "Флаги весны" ('Kevade lipud') ilmus 1955. aastal. Robert Roždestvenski kuulus koos Jevgeni Jevtušenko, Andrei Voznessenski ja Bella Ahmadulinaga 1950. aastate lõpu ja 1960. aastate vene luule silmapaistvamate esindajate hulka.

1976. aastal sai Robert Roždestvenski Nõukogude Liidu Kirjanike Liidu juhatuse sekretäriks.

Eesti keeles on 1982. aastal ilmunud Robert Roždestvenski luulekogu "Asustamata saared" (tõlkija Arvi Siig).

## Viited
Fišti olümpiastaadion

**Fišti olümpiastaadion** () on välistaadion Sotšis Venemaal. Asub Sotši olümpiapargis ja nimetatud Fišti mäe järgi, 40 000 pealtvaatajat mahutav staadion ehitati 2014. aasta taliolümpiamängudeks ja 2014. aasta taliparaolümpiamängudeks kus teda kasutati ava- ja lõputseremoonia jaoks.

Staadion ehitati algselt kinnise katusega; see avati 2016. aastal vabaõhu jalgpallistaadionina, et võõrustada 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karika ja 2018. aasta jalgpalli MM-i mänge.

## Ehitus
Fišti olümpiastaadioni disainis Populous koos briti konsultatsioonifirmaga BuroHappold Engineering. Staadioni katuse ehitamiseks kasutati umbes 36 500 m² etüleen-tetrafluoroetüleeni (ETFE) ja disainiti nii, et katus näeks välja nagu lumine mäenõlv.

2013. aastal avatud staadioni ehitus läks maksma 696 miljonit eurot. Staadioni kompleksi kasutatakse nüüd Venemaa jalgpallikoondise treeningkeskusena ja mängupaigana, ning kasutatakse mängupaigana ka 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikas ja 2018. aasta jalgpalli MM-il.

## Olümpia järgne kasutus

Jaanuaris 2015 algas 3 miljardit rubla (€41 miljonit) maksev projekt, et valmistada staadion FIFA konföderatsioonide karikaks ja Jalgpalli MM-iks; muude uuenduste seas eemaldati kinnine katus, et staadion vastaks FIFA määrustele. Töö pidi lõppema juunis 2016, aga lõpu kuupäev lükati novembrisse 2016.

Ainult üks staadion on varem võõrustanud nii taliolümpiat kui ka jalgpalli MMi – Stadio Olimpico Torinos Itaalias. Fišti on ainuke staadion, mis on võõrustanud taliolümpiat ja FIFA konföderatsioonide karikat.

## Mälestamine
Oktoobris 2013 väljastas Venemaa keskpank mälestuseks 100-rublase paberraha, et märkida 100 päeva enne 2014. aasta taliolümpiamängude avatseremooniat. Sinist värvi rahatähe ühel poolel on lendav lumelaudur ja teisel pool on Fišti olümpiastaadion ja *firebird*.

## Suurturniirid
### FIFA konföderatsioonide karikas 2017

### Jalgpalli MM 2018

## Viited

## Välislingid

*Fišti olümpiastaadion ehitus
Ibrahim Böhme

**Ibrahim Böhme** (kodanikunimi **Manfred Otto Böhme**; 18. november 1944 Bad Dürrenberg – 22. november 1999 Neustrelitz) oli Saksa DV poliitik.

Ibrahim Böhme esitas oma päritolu ja elukäigu kohta vasturääkivaid ja osaliselt ka valeandmeid. Böhme väitis, et ta vanemad olid juudi rahvusest, kuid tegemist oli väljamõeldisega. 1961. aastal lõpetas ta polütehnilise keskkooli ja õppis seejärel kuni 1963. aastani müürsepaks. Seejärel töötas Ibrahim Böhme erinevatel ametikohtadel: oli raamatukoguhoidja, klubijuhataja, postitöötaja, kultuuritöötaja, tõlk ja kokk. 1967. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse, mille liikmeskonnast arvati välja 1976. aastal. Alates 1969. aastast oli Ibrahim Böhme Stasi mitteametlik kaastöötaja.

7. oktoobril 1989 kuulus Ibrahim Böhme Saksa DV Sotsiaaldemokraatliku Partei asutajate hulka, ta valiti ka partei tegevjuhiks. 22. veebruaril 1990 valiti Ibrahim Böhme Saksa DV Sotsiaaldemokraatliku Partei esimeheks. 18. märtsil 1990 toimunud Saksa DV Rahvakoja valimistel osutus Böhme valituks ja temast sai sotsiaaldemokraatide fraktsiooni esimees.

26. märtsil 1990 esitati ajakirjas Der Spiegel andmed selle kohta, et Ibrahim Böhme oli olnud Stasi mitteametlik kaastöötaja. 2. aprillil 1990 astus Ibrahim Böhme parteijuhi ametikohalt tagasi.

1992. aasta juunis heideti Ibrahim Böhme Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikust Parteist välja.

Ibrahim Böhme ise eitas kuni elu lõpuni oma seotust Stasiga.

## Viited
Türi Püha Kolmainu kogudus

**Türi Püha Kolmainu kogudus** on õigeusu kogudus Türil. Kogudus kuulub MPEÕK Tallinna piiskopkonda.

Kogudusel (varem EAÕK) on ligikaudu 60 liiget ning seda teenivad kaks preestrit – Boriss Merlin ja Agapit Altsaar.

Kogudus kasutab jumalateenistusteks Türi Püha Kolmainu Jumala kirikut.

## Ajalugu
Kogudus alustas tegevust 1908. aastal, mil see kuulus veel Paide Jumalaema Uinumise kiriku koguduse koosseisu. 1922. aasta kevadel otsustas Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Sinod muuta Türi õigeusu koguduse iseseisvaks. Ülempreester Teodor (Feodor) Kanemägi kinnitati 1925. aastal koguduse preestriks ning jäi tegevust juhtima 1933. aastani. Kanemägi (rahva seas ka Kannemaa) ajal oli kirik üsnagi tuntud, 1932. aastal oli koguduses 253 liiget.

1965. aastal liideti Paide Jumalaema Uinumise kiriku kogudus Türi kogudusega.

## Kogudust teeninud vaimulikud

## Viited