open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Raoul Kernumees

**Raoul Kernumees** (1936. aastani **Raoul Kirnmann**; 25. oktoober 1905 Udeva, Järvamaa – 25. juuni 1990) oli eesti graafik ja maalikunstnik.

## Elulugu
Kernumees sündis vallakirjutaja viielapselise pere noorima lapsena. 

Kooliteed alustas ta Rakvere Haridusseltsi koolis, tema pinginaaber oli tulevane kunstnik Hando Mugasto. 

1917. aastal kolis perekond Tallinna. 1918. aastal asus ta õppima Tallinna Linna Kõrgemasse Algkooli Vene tänaval. Sealne joonistusõpetaja märkas Kernumehe kunstiannet ning soovitas tal edasi õppida Riigi Kunsttööstuskoolis. Aastatel 1921–1923 Kernumees seal õppiski. 1925. aastal läks Kernumees koos Erich Lepsi, Kaarel Liimandi ja Andrus Johaniga õppima Kõrgemasse Kunstikooli Pallas Tartus. Õpinguteperiood Pallases oli katkendlik (1925–1927, 1930–1931, 1933) nii majandusliku olukorra kui ka 1927. aastal tervise murdnud tuberkuloosi tõttu.
Esimesena figureerib Kernumehe nimi Pallase õpilastööde näituse kataloogis juba 1925. aastal.

## Kunstnikukarjäär

Kunstinäitustel hakkas ta esinema alates 1931. aastast, peamiselt graafikaga. 1932. aastal omandas Eesti Kultuurkapitali Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsus neli Kernumehe tööd: "Külakõrts", "Põrgu", "Peaparandus" ja "Tulekahi" ning talle määrati kuueks kuuks stipendium (teine stipendiumi saaja oli Eduard Timbermann). Sellest ajast peale esines Kernumees järjekindlalt pea igal aastal näitustel, välja arvatud raskemad haigusaastad 1936–1938.
1942. aastal tellis Eesti Kirjastus Kernumehelt illustratsioonid Marta Sillaotsa tõlgitud "Nibelungide laulule". Kernumees lõi 12 sulejoonistust, mis läksid aga sõjakeerises kaduma ja raamat ei ilmunudki. Siiski jõuti neid illustratsioone ühe korra eksponeerida 1944. aastal.
Kernumees jätkas aktiivset näitustel osalemist ka Nõukogude võimu ajal.

## Looming
Kernumees äratas tähelepanu omapärase virtuoosliku ja detailipeene joonistajana, figuraalsete kompositsioonide meistrina, kelle tüübistik paelus lustlikult muheda karakteersusega. Peamiselt kujutas ta külamehi, kelle väsitavat üksluist argipäeva aitasid kaunistada viinapudel ja laulujorin lõõtspilli saatel. Rahvuslikkus iseloomustab ka Kernumehe fantastilisi groteskseid joonistusi, näiteks Eduard Wiiralti gravüüriga üheaegselt sündinud “Põrgut” (1931, tušš, EKM). Kuigi Kernumees oli ka maalija, kes on loonud maastikke ja natüürmorte õlis, oli ta ikkagi portretist, peamiselt pastellis. Rohkesti portreid on ta maalinud kultuuritegelastest.

## Isiklikku
Tema tütar oli kunstnik Maret Kernumees ja poeg oli muusik Koit Kernumees.

## Viited

## Välislingid
*Raoul Kernumehe looming EKM Digikogus
Peet Moorats

**Peet Moorats** (20. detsember 1880 Vastemõisa vald, Viljandimaa – 23. märts 1908 Vastemõisa vald) oli eesti graafik.

## Elulugu
Moorats sündis Mustikaõue talus põllumehe peres teise pojana. Õppis 1893–1895 kohalikus Vastemõisa Kasari vallakoolis, 1895–1898 Suure-Jaani kihelkonnakoolis ja Viljandi linnakoolis. 1899–1900 õppis Peterburi A. L. Stieglitzi kunsttööstuskoolis. Seejärel õppis ta 1900–1902 Peterburi Keiserliku Kunstide Edendamise Seltsi kunstikoolis, kus tema õpetajaks oli silmapaistev graafik Vassili Mathé. Peet Moorats lõpetas selle kooli aastal 1902 hõbeaurahaga ning sai joonistusõpetaja kutse. 1902. aastal alustatud õpingud Peterburi Kunstide Akadeemias oli ta sunnitud haiguse tõttu katkestama. Kurgutuberkuloosi põdev Moorats kolis kehva tervise pärast Suure-Jaani köstri Hans Kapi juurde, hiljem tagasi oma isatallu. 1908. aastal maeti noor kunstnik Suure-Jaani kalmistule perekonna matusepaigale.

## Looming
Peet Mooratsi teostest on suur osa jäänud Peterburi, kus ta tegi neid kunstikooliõpilasena paljudele tellijatele. Ta oli eelkõige reprodutseeriva puugravüüri meister, kelle puugravüüre vene kunstnike maalide järgi ilmus pildiajakirjas Niva (Нива). Pärast isatallu naasmist joonistas ja maalis Moorats peamiselt portreesid enda perekonnast, Suure-Jaani ja selle ümbruse inimestest. Tema kavandatud on Suure-Jaani Tuletõrjujate Priitahtliku Seltsi lipp ja pritsimaja lavaeesriie (asuvad Tallinnas Tuletõrjemuuseumis).

Aastatel 1899–1908 avaldati tema puugravüüris valmistatud karikatuure ja illustratsioone Viljandi ajalehes Rahvaleht, Ulak ja Postimehe lisas ning Jakob Ploompuu kirjastatud pühadealbumites.
Fail:Ulak.jpg|Peet Mooratsi kujundatud ajakirja Ulak päismik


## Isiklikku
Peet Mooratsi sugulane oli maalikunstnik Johann Köler. 

## Viited
Rudolf Jalakas

**Rudolf Jalakas** (29. september 1914 Haimre vald – 27. märts 1997) oli Eesti ja Rootsi majandusteadlane ja pangadustegelane.

Ta lõpetas 1942. aastal Tartu ülikooli majandusteaduskonna cum laude ja töötas assistendina Tartu Ülikooli käitismajanduse instituudis aastatel 1939–1943. Ta oli ka korporatsioon Vironia liige .

Teise maailmasõja ajal läks ta 1943. aastal Soome, sealt 1944. aastal Rootsi.

Ta töötas aastatel 1944–1945 Stockholmi kaubandusülikoolis, 1945–1946 Stockholmi Ülikoolis ning 1946–1988 Svenska Handelsbankenis (aastast 1975 oli ta selle panga peaökonomist).

1988. aastast oli ta Eesti peaministri majandusnõunik, hiljem rahareformikomitee liige.

Aastatel 1990–1993 oli ta Eesti Panga nõukogu liige, 1993–1997 Eesti Panga nõunik.

## Teoseid
**Dollarns kris och världens betalningssystem* (1972)
**Foreign exchange Zambia : an evaluation of the auction system in the Zambian economy* (1987); rootsi keelde tõlgituna  *Valutaauktioner i Zambia* (1987)
**Estniskt-svenskt samarbete : från ekonomi till miljö, botanik och trädgård* (1997)

## Tunnustus
*Riigivapi IV klassi teenetemärk (1996)

## Viited

## Välislingid
* Raadiosaade "Maailma mitu palet: Rudolf Jalakas"
* Eesti Panga Muuseum
Carl Gustaf Ströhm

**Karl Gustav Ströhm** (8. märts 1930 Tallinn – 14. mai 2004 Viin, Austria) oli Saksamaa ajakirjanik.

1972–1999 töötas ta Saksamaa päevalehes Die Welt.

Ta keskendus ajakirjanikutöös Ida-Euroopa küsimustele.

1995 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd ajakirjanikuna, Eesti tutvustajana Saksa avalikkusele ja Eesti taasiseseisvumise toetajana.

## Viited
Johannes Gezelius noorem

**Johannes Gezelius noorem** (6. september 1647 Tartu – 10. aprill 1718 Uppland Roslagen) oli rootsi teoloog, Turu piiskop. 

Johannes Gezelius noorem õppis Uppsalas 1661, Riias 1663, Turus 1665 ja hiljem Uppsala Ülikooli 1667 ning kuningliku stipendiaadina Saksamaa, Hollandi, Oxfordi, Prantsusmaa ja Šveitsi ülikoolides 1670–1674. Ordineeriti teoloogia professoriks Turu Akadeemias 1675. aastal ja teoloogia doktoriks ja pastoriks 1676. aastal ning oli teoloogiaprofessor Turu Akadeemias 1679, 1680–1681 Turu kuningliku akadeemia rektor.

Aastatel 1681–1688 oli ta Narva ja Ingerimaa superintendent Narvas, 1688. aastast isa Johannes Gezelius vanema (1615–1690) Turu piiskopi (1664–1690) abi Turu piiskopkonnas.

1690–1718 aga Turu piiskop, ehkki 1713. aastal Põhjasõja vene okupatsiooni alguses põgenes Turust Stockholmi.

## Isiklikku
Tema isa oli rootsi luterlik teoloog, Turu piiskop (1664–1690) ja Soomemaa rahvahariduse ümberkorraldaja Johannes Gezelius vanem ja ema Gertrud Gutheim (1626–1682), kes oli Rootsi kuninga Gustav II Adolfi õuejutlustaja, 1621. aastast Riia Püha Jakobi kiriku pastor, Liivimaa Riia distrikti asesuperintendent ja Liivimaa ülemkonsistooriumi assessor (Per Arvidsson) Petrus Jonæ Guthemiuse (Gutheim) (u 1596–1644) tütar. 

Johannes Gezelius noorem oli 1680. aastast abielus Hedvig Nilsdotter Lietzeniga (surn. 1720).

Järglased:
*Kristina Gezelia (1685–1733), aadeldatult Gezelia, 1. abielu 1704 Turu õuekohtu assessor Erik Losköldi (1665–1707); 2. abielu 1709. aastal Viiburi (1705–1711), Växjö piiskopi (1711–1729), dr David Lundiga
*Johannes Gezelius noorim (1686 Narva – 1733) oli Porvoo piiskop ja Turu Akadeemia professor. 1752. aastal Rootsi rüütelkonda introdutseeritud Johan Gezelius (1721 Stockholm – 1804 Turu), aadeldatult Olivecreutz, Skåne ja Blekinge lagmani, isa.
*Maria Gezelia (1690–1735), aadeldatult Gezelia, abielus Turu maaisanda Johan Thesslefi, aadeldatult 1697 vabahärra Stjernstedt

## Viited
Bartosz Arłukowicz

**Bartosz Adam Arłukowicz** (sündinud 30. detsembril 1971 Reskos) on poola arst, arstiteadlane ja poliitik.

Ta sündis aastal 1971 Reskos Łobezi maakonnas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas. Ta lõpetas Darłowos (asub Sławno maakonnas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas) lütseumi. Ta lõpetas Szczecinis Pomorze Meditsiiniakademia, kus ta spetsialiseerus pediaatriale.
Peeter Puide

**Peeter Puide** (sündinud 11. oktoobril 1938 Pärnus) on eesti päritolu rootsi keelde tõlkija ja rootsikeelne kirjanik. 

Suure põgenemise ajal 1944. aasta sügisel põgenes ta emaga üle Saksamaa Rootsi. 

Oma kirjandusdebüüdi tegi ta 1981. aastal rootsikeelse luulekoguga *Överlevande*. 

1980. aastate lõpul uuris ta Eesti arhiivimaterjale ja kirjutas paljastavaid artikleid eestlastest, kes Saksa okupatsiooni ajal langetasid juute surmamõistvaid otsuseid.

## Teoseid
**Överlevande* (luuletused; Bonnier, 1981)
**Ett nät av regn* (luuletused; Bonnier, 1982)
**Till Bajkal, inte längre* (romaan; Bonnier, 1983)
**Samuel Braschinskys försvunna vrede* (dokumentaalromaan; Norstedt, 1997)
**Röra vid fienden* (Norstedt, 2004)

## Tõlkeid
*Mati Unt. *Höstbal: scener ur livet i staden* ("Sügisball"; tõlkinud koos Edgar L. Puide'ga; Fripress, 1983)
*Viivi Luik. *Den sjunde fredsvåren* ("Seitsmes rahukevad"; Fripress, 1988)
*Tõnu Õnnepalu. *Priset* ("Hind"; Wahlström & Widstrand, 1998)
*Elo Viiding. *För en stämma* (luuletused; Ariel skrifter, 2004)
*Aare Pilv. *Äntligen, oavlåtligt* (luuletused; Ariel skrifter, 2004)
*Kristiina Ehin. *Som en tiger bland likadana randiga* (luuletused; Ariel skrifter, 2004)
*Jürgen Rooste. *Presidenten bor nånstans i närheten* (Ellerström, 2007)
*Kalju Kruusa. *Mötesvis* ("Treffamisi"; Ellerström, 2007)
*Doris Kareva. *Tidens gestalt* ("Aja kuju"; Ellerström, 2007)
*Fs. *2007* ("2004"; Ellerström, 2007)

## Viited
Włodzimierz Karpiński

**Włodzimierz Witold Karpiński** (sündinud 16. novembril 1961 Puławys) on Poola poliitik.

Ta on sündinud 1961. aastal Lublini vojevoodkonnas Puławy maakonnas Puławys. Ta on lõpetanud Puławys lütseumi ja 1990. aastal Varssavi Polütehnilise Instituudi.

2005. aastal valiti ta Poola seimi liikmeks. Aprillist 2013 kuni juunini 2015 oli ta Poola riigikassaminister.
Eduard Virgo

**Eduard-Reinhold Virgo** VR III/2 (perekonnanimi kuni 1933 ka **Virk**; 16. oktoober 1878 Päide, Rakvere kihelkond, Virumaa – 28. aprill 1938 Tallinn) oli Eesti ühiskonnategelane ja diplomaat.

Ta oli radikaalse ajalehe Sõnumed peatoimetaja ja saadeti Venemaalt 1907. aastal välja. Pärast Eestisse naasmist 1909. aastal töötas ta mitme ajalehe (Postimees, Päevaleht, Tallinna Kaja) juures nii ajakirjaniku kui ka toimetuse liikmena. 

Ta oli 1912. aastast kirjastuse Maa asutaja ja omanik ning tegeles Soome paberi- ja kirjatarvete äriga.

Talle kuulus 1914. aastast endine Kaserahu poolmõis, kus suvitasid ja kirjutasid oma teoseid näiteks 1917. aastal Marie Under, Friedebert Tuglas ja Artur Adson ning 1921. aastal A. H. Tammsaare.

## Diplomaadina
Oktoobrist 1918 kuni detsembrini 1919 oli ta Eesti diplomaatiline esindaja Roomas. Tartu rahukonverentsil Eesti delegatsiooni sekretär 1919–1920, ajutine esindaja Londonis 1920, ajutine asjur Skandinaavias 1919, 1921–1922 ja 1923–1928, saadik Lätis 1928–1931 ning peakonsul Balkani riikides juulist septembrini 1932.

Ta oli Välisministeeriumi poliitilise osakonna juhataja ja välisministri abi 1920–1921, majandus-, juriidilise ja kaubandusosakonna juhataja 1922–1923 ning väliskaubanduse osakonna direktor 1931–1938. 

## Tunnustus
*20. detsember 1920 – Vabadusristi III liigi 2. järk
*19. veebruar 1927 – Eesti Punase Risti mälestusmärgi II järgu I aste
*17. veebruar 1936 – Kotkaristi II klassi teenetemärk

## Kirjandus
*"Virgo, Eduard Reinhold". // Eesti välisteenistus. Biograafiline leksikon 1918–1991. Välisministeerium. Tallinn 2006. Lk 129

## Välislingid
*Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
PubMed

**PubMed** on tasuta otsingumootor, mille abil saab peamiselt MEDLINE'i andmebaasist otsida bioloogia- ja meditsiiniteemaliste teadustööde ja artiklite bibliograafilisi viiteid ja kokkuvõtteid. See loodi 1996. aastal ja sai avalikkusele vabalt kasutatavaks 1997. aastal.

Igal kirjel on unikaalne PMID number (PubMed identifier).

## Välislingid
*Koduleht
Halo Kirjastus

**Halo Kirjastus** on Tartus asuv Eesti kirjastus, mis annab välja õpikuid, õppevahendeid, teaduspublikatsioone, monograafiaid, erialaajakirju, käsiraamatud, teatmeteoseid.

Kirjastus asutati 2003. aastal, 2017. aastast on see Äriregistris määratletud mikroettevõttena.

## Välislingid
*Koduleht (2021. aasta juuli seisuga see link ei tööta)
Mõisaholm

**Mõisaholm** (rootsi Magnushovs holmen või Hosholmen) on poolsaar Vormsil (varem väikesaar). Poolsaart piirab loodest Västurvike ja kagust Austurvike.

## Vaata ka
*Mõisaholmi alumine päevamärk
*Mõisaholmi ülemine päevamärk
Robert Cecil

**Edgar Algernon Robert Gascoyne-Cecil**, 1. Cecil of Chelwoodi vikont (14. september 1864 London – 24. november 1958 Danehill), tuntud ka kui **lord Robert Cecil** (1868–1923), oli Suurbritannia jurist, poliitik ja diplomaat. Ta oli üks Rahvasteliidu rajajatest. Talle anti 1937. aastal Nobeli rahuauhind.

Ta oli riigimees Robert Gascoyne-Cecili kuues laps.
Karl Velts

**Karl Velts** (30. november 1917 Petrogradi kubermang Gattšina rajoon – 9. märts 2012 Maardu) oli teises maailmasõjas Nõukogude poolel sõdinud veteranide keskorganisatsiooni juht Eestis.

Velts sõdis Punaarmees Talvesõjas. Seejärel ta demobiliseeriti ja töötas Leningradi oblastis piimakombinaadis autojuhina. Kui algas Suur Isamaasõda, mobiliseeriti ta jälle. Sõja läbis ta autojuhina Leningradi ja Volhovi rindel, tõustes Leningradi rinde ülema autojuhiks. Ta osales Leningradi blokaadi murdmisel ning Pihkva, Petseri ja Riia tagasivallutamisel. Teda autasustati kolme medaliga. 1944. aastal arvati ta reservi ja suunati Ukrainasse raudteid taastama. 1946. aastal demobiliseeriti ta teist korda.

Pärast sõda elas ta Tallinnas. Ta töötas Eesti NSV Ministrite Nõukogu autobaasi direktorina ja valiti Eesti NSV autotransporditöötajate ametiühingukomitee esimeheks. Seejärel töötas ta kalatööstuse peavalitsuse Zaprõba varustusosakonna juhatajana, hiljem tankeri Kripton kapteni abina ja Tallinna merekooli direktori asetäitjana.

Pärast Eesti taasiseseisvumist töötas ta Eesti Veteranide Organisatsioonide Liidu juhataja asetäitjana, alates 2008. aastast juhatajana. Sellesse kuulus 30 piirkondlikku organisatsiooni ja kümme ühendust, mille hulgas polnud Saksamaa poolel sõdinud sõjaveteranide organisatsioone.

29. detsembril 2007 autasustas Vladimir Putin Karl Veltsi Sõpruse ordeniga suure panuse eest vene kaasmaalaste ühiskondlike organisatsioonide konsolideerimisse Eestis. Velts oli autasustamisele esitatud isikute loendis esimene välismaalane.

## Viited
Lille (täpsustus)

**Lille** võib tähendada mitut asja.
***[[Lille]]** on linn Prantsusmaal.
***[[Lille (Tallinn)|Lille]]** on allasum Tallinnas Lilleküla asumis.
***[[Lille tänav]]** on mitmes Eesti asulas.
***[[Lille (perekonnanimi)|Lille]]** on perekonnanimi:
**Ivo Lille, muusik
**Ülo Lille, keemik
***[[Lille (eesnimi)|Lille]]** on eesnimi
Lille (Tallinn)

**Lille** on allasum Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.

Allasumis paiknevad tänavad:
*Endla tänav
*Kannikese tänav
*Kasvu tänav
*Kibuvitsa tänav
*Kullerkupu tänav
*Lille tänav
*Loo tänav
*Maasika tänav
*Madara tänav
*Mineraali tänav
*Mooni tänav
*Paldiski maantee
*Sinika tänav
*Tulbi tänav
*Tulika põik
*Tulika tänav
*Vaarika tänav
*Ülase tänav

## Viited
Andrzej Biernat

**Andrzej Zbigniew Biernat** (sündinud 11. augustil 1960 Urzędówis) on Poola poliitik.

Ta sündis aastal 1960 Urzędówis Kraśniki maakonnas Lublini vojevoodkonnas. Ta lõpetas Częstochowas Kõrgema Pedagoogikakooli.

27. novembrist 2013 kuni 15. juunini 2015 oli Andrzej Biernat Poola spordi ja turismi minister.
Lõikeriist

**Lõikeriist** on tööriist või keerukama tööriista osa millegi lõikamiseks.

## Lõikeriistu
*Avardi
*Frees
*Giljotiin
*Kapsaraud
*Ketaslõikur
*Kirves
*Konserviavaja
*Käärid
*Lõiketangid
*Nuga
*Puur
*Riiv
*Saag
*Sirp
*Skalpell
*Trimmer
*Viil
*Vikat
Ruckteschell

**Ruckteschell** oli aadlisuguvõsa 

Suguvõsast on mainitud 1683 Jakob Ruckteschelli, kes oli Liivimaal koduõpetaja von Mengdenite juures. Jakobi pojapoeg Gustav Wilhelm (1723–1808) omas Keskvere ja Vaimõisa mõisat. Gustav Wilhelm sai 1787 Saksa-Rooma riigilt aadlitiitli. 

Suguvõsa kanti 1824 Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr	280 all.

Suguvõsal oli ka Heinrich Johannist (1729–1804) pärinev Liivimaa haru, mille nimi oli **Ruckteschel**.

## Suguvõsa liikmeid
**Karl* Ulrich *von Ruckteschell* (1754–1830), Jädivere, Maidla mõisnik
*Adam Ludwig Friedrich von Ruckteschell (1818–1874), Vahastu, Kolu mõisnik, Järvamaa kreisisaadik
* *Otto* Wilhelm *von Ruckteschell* (1819–1900), Venemaa keiserliku mereväe eruleitnant, hiljem Viru-Järva kreisikohtu kohtunik, Saue mõisnik
*Gustav Carl Adam von Ruckteschell (1839–), Tuudi mõisnik
*Konstantin *Otto* Alexander *von Ruckteschell* (1841–1868), Vahastu mõisnik
*Moritz August von Ruckteschell (1847–1866), Kolu mõisnik
*Benjamin Axel von Ruckteschell (1849–1869), Kolu mõisnik
**Ernst* Friedrich Eduard *von Ruckteschell* (1851–1915), Venemaa keisririigi sõjaväelane (staabikapten), Kolu mõisnik
**Arthur* Ernst Johann *von Ruckteschell* (1852–1893), 	vabrikant, Eduard Johansoni paberivabriku kaasasutaja

## Viited

## Kirjandus
*Stackelberg, Otto Magnus von, *Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft*, Teil Estland Band III, Görlitz, 1930, -387
Scheurmann

**Scheurmann** (vene keeles *Ширман*) oli Rootsist pärit aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Suguvõsa rajajaks oli Stockholmi veinikaupmees Johann Scheurmann (suri 1741). Ta asus XVII sajandi 2. poolel elama Eestimaale ja ostis 1687. aastal Läänemaal krahv Magnus Gabriel De la Gardie´lt Ohtla mõisa, millest sai Scheurmannide suguvõsamõis. 1827. aasta 24. veebruaril (vkj) võeti Tallinna 2. komandant Christian Friedrich Anton von Scheurmann (1780−1853) Eestimaa rüütelkonna matriklisse. Suguvõsa kustus XIX sajandil.

## Suguvõsa liikmeid
*Johann Scheurmann (suri 1741), veinikaupmees, mõisaomanik
*Hermann Woldemar Scheurmann (1757−pärast 1811), 1. järgu kapten, riiginõunik, gümnaasiumidirektor
*Christian Friedrich Anton von Scheurmann (1780−1853), kindralleitnant, diviisikomandör, Tallinna 2. komandant
*Karl Gustav Wilhelm von Scheurmann (1790−1868), kindralmajor, polgukomandör

## Scheurmanni suguvõsa mõisavaldused
*Eestimaa:
**Kõrvetaguse (*Körwentack*) (1763−pärast 1765, pandivaldus), Käblamõisa (*Kebbelhof*) (1684−1727), Ohtla (*Ochtel*) (1687−1777)

## Viited

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 418.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 299-300 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000601,00308.html?prozent=.
Vainupea kabel

**Vainupea kabel** (ka *Vainopea kabel*) on kabel Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas.

Vainupea puukirikut on esmamainitud 1741. aastal. Tegemist oli ühega Haljala neljast abikirikust. 

19. sajandi lõpus, kui vana puukirik oli lagunenud, algatas Aaspere ja Sauste mõisnik, Eestimaa rüütelkonna viimane peamees, parun Eduard von Dellingshausen Vainupeale uue paekivist pühakoja ehitamise. Arhitekt Rudolf von Engelhardti projektjoonis on pärit aastast 1887. Historitsistlikus laadis kirikumõõtu kabelit ehitati aastail 1888–1893. 1888. aastal rajati puukiriku lääneküljele massiivne kivist kuuetahuline kellatorn ning aastatel 1891–1893 ehitati vana pikihoone kohale kõrgete ümarkaarakende ja polügonaalse kooriosaga uus kivist pikihoone. 

Stiilselt ja rikkalikult sisustatud jumalakoja pühitsemispäevaks oli jaagupipäev 1893. aastal. Jumalateenistusi hakati Vainupea kabelis pidama neli korda aastas. 1948. aastal aga pühakoda suleti, misjärel kabelit rüüstati ja see lagunes kuni Lääne-Viru Teedevalitsuse juhataja Valentin Transtoki eestvedamisel alustatud taastamistööde alguseni 1989. aastal. Vainupea kabelit Haljala kogudusele ei tagastatud. Kaotsi läinud altarimaali asemele telliti 2011. aastal kabelile ainulaadne sakraaltaies – Anu Raua gobeläänvaip "Armuaeg".

Täna kannab pühakoja eest hoolt Vainupea küla selts, kes kavandas aastateks 2015–2018 mitmeid kabeli remondi- ja renoveerimistöid. 2014. aastal parandati kabeli katust, vahetati välja kellatorni luugid ja altariruumi põrand. Kabelis korraldatakse nii kiriklikke talitusi kui ka kontserte ja külaseltsi koosviibimisi.

Vainupea kabel mahutab maksimaalselt kuni 100 inimest, istekohti jagub ligikaudu 80 inimesele. Kabeli muudab paljudele pruutpaaridele sobivaks ning atraktiivseks asjaolu, et seal ei tegutse kogudust. Nii saab kabelis kristlike laulatuste kõrval läbi viia ka ilmalikke abielu registreerimisi.
Aydıni provints

**Aydıni provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Edela-Türgis, provints asub Egeuse mere ääres. Provintsi keskus on Aydın.

## Haldusjaotus

* Aydıni ringkond
* Bozdoğani ringkond 
* Buharkenti ringkond 
* Çine ringkond 
* Didimi ringkond 
* Efeleri ringkond
* Germenciki ringkond 
* İncirliova ringkond 
* Karacasu ringkond 
* Karpuzlu ringkond 
* Koçarlı ringkond 
* Köşki ringkond 
* Kuşadası ringkond 
* Kuyucaki ringkond 
* Nazilli ringkond 
* Söke ringkond 
* Sultanhisari ringkond 
* Yenipazari ringkond.

## Viited

## Välislingid
* Aydıni provintsi koduleht (türgi keeles)
Bitlisi provints

**Bitlisi provints** (kurdi keeles *Bedlis*, armeenia keeles Բաղէշ) on 1. järgu haldusüksus (provints) Kagu-Türgis. Provintsi keskus on Bitlis.

## Haldusjaotus

* Ahlat (kurdi: *Xelat*)
* Adilcevaz (kurdi: *Elcewaz*)
* Bitlis (kurdi: *Bilîs*)
* Güroymak (kurdi: *Norşin*)
* Hizan (kurdi: *Vestan*)
* Mutki (kurdi: *Motki*)
* Tatvan (kurdi: *Tetwan*)

## Viited

## Välislingid
* Bitlisi provintsi koduleht (türgi keeles)
Ardahani provints

**Ardahani provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Kirde-Türgis. Provintsist põhjas asub Gruusia. Provintsi keskus on Ardahan.

## Haldusjaotus

* Ardahani ringkond
* Çıldıri ringkond
* Damali ringkond
* Göle ringkond
* Hanaki ringkond
* Posofi ringkond

## Viited

## Välislingid
* Ardahani provintsi koduleht (türgi keeles)
Calypso

**Calypso** võib tähendada:
* Haldjaking (*Calypso*), taimeperekond
* Kalüpso (inglise *Calypso*), Lääne-India saarte muusikastiil

Seda nime kannab mitu laeva:
* Calypso, Eesti vedurlaev
* Calypso, kruiisilaev
* Calypso, uurimislaev

## Vaata ka
* Kalypso
Adam Kreek

**Adam Kreek** (sündinud 2. detsembril 1980 Londonis Kanadas) on eesti päritolu Kanada sõudja. 

Adam Kreek osales kahtedel olümpiamängudel. 2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas võitis ta roolijaga kaheksapaadil viienda koha ja 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis roolijaga kaheksapaadil kuldmedali. Võistkonda kuulus toona ka Eesti juurtega Kevin Light (Paesüld). 

Sõudmise maailmameistrivõistlustelt võitis ta kolm kuldmedalit (2002, 2003 ja 2007).

## Isiklikku
Tema vanaisa oli eesti kergejõustiklane Aleksander Kreek.

## Viited

## Välislingid
*
Chris Jõgis

**Chris Jõgis** (ameerikapäraselt *Chris Jogis* või *Christopher Hendrik "Chris" Jogis*; sündinud 24. mail 1965 Palo Altos Californias) on eesti päritolu endine USA sulgpallur.
 
1992. aasta OM-il sai ta meeste üksikmängus 17. koha. Hiljem võitis 2 korda USA meistrivõistlused sulgpallis.
Alexinos

**Alexinos** (kreeka Ἀλεξῖνος, 4.–3. sajand eKr) oli vanakreeka filosoof, Megara koolkonna esindaja, kes oli pärit Elise piirkonnast Peloponnesose poolsaarel.

Alexinos oli Eubulidese õpilane. Diogenes Laertiose väitel oli ta läinud Olümpiasse ning seda kavatsusega rajada sinna oma koolkond. Kuna aga Alexinose varud olid napid ning elamistingimused kehvad, siis lahkusid Olümpiast kõik tema kaaslased ning ta jäi sinna üksi koos teenjaga elupäevade lõpuni, mis saabus Alpheiose jões endale pilliroo jalga astumisega.

Tema tööst filosoofia alal ei ole palju teada, kuid Cicero põgusast viitest "Academicas" ning Athenaiose antud lisanimest "loogik" võib oletada, et ta tegeles põhiliselt loogikaküsimustega. Diogenes Laertiose väitel kirjutas ta vastuse Kitioni Zenonile ja ühe teose ajaloolase Ephorose vastu. Athenaios nimetab Alexinost "Õpetatud meeste pidusöögi" XV raamatus Makedoonia Kraterose auks kirjutatud võidulaulu (vanakreeka παιάν) autorina.

## Viited
Alondra de la Parra

**Alondra de la Parra** (sündinud 31. oktoobril 1980 New Yorgis) on Mehhiko dirigent. 

Alondra de la Parra sündis New Yorgis, ent elas alates teisest eluaastast Méxicos. Ta alustas klaveriõpinguid 7-aastaselt ning tšelloõpinguid 13-aastaselt.

Aastal 2000 läks de la Parra New Yorki, kus õppis klaverit ja dirigeerimist Manhattani Muusikakoolis. Ta sai muusikabakalaureuse kraadi klaverimängus Jeffrey Coheni juhendamisel ning õppis dirigeerimist Kenneth Kiesleriga. 2008. aastal sai ta magistrikraadi dirigeerimises.

Alondra de la Parra on olnud külalisdirigendiks paljude maailma orkestrite juures. New Yorgis asutas ta 2004. aastal Philharmonic Orchestra of the Americas, mis tegutses kuni 2011. aastani, mil oli sunnitud keeruliste majandusolude tõttu tegevuse peatama.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Alondra de la Parra agentuuri IMG Artists lehel
Maurice Reinhold von Stern

**Maurice Reinhold von Stern** (3. aprill 1860 Tallinn – 28. oktoober 1938) oli muu hulgas kirjanik ja ajakirjanik.

Ta õppis Tartu Kubermangugümnaasiumis. 

1876–1879 võttis ta vabatahtlikuna osa Vene-Türgi sõjast. Pärast seda oli väljaande Revalsche Zeitung toimetuskolleegiumis. Aastast 1881 elas ja töötas New Yorgis. Aastal 1885 tuli tagasi Euroopasse.

## Teoseid
*Proletarierlieder, 1885
*Stimmen im Sturm, 1888 (2. erweiterte Auflage der Proletarierlieder)
*Alkohol und Sozialismus. Ein Appell ans Volk, 1889
*Mattgold. Neue Dichtungen, 2. Aufl. 1893;
*Waldskizzen aus Oberösterreich, 1901
*Das literarische Schaffen in den Ländern: Oberösterreich
*Indiskretionen, Mareis Verlag, Linz a.d.Donau 1904
*Lieder aus dem Zaubertal, 1905
*Auf Goldgrund, 1931

## Välislingid
*
Nõva looduskeskus

**Nõva looduskeskus** on piirkonna loodust, metsandust ja pärandkultuuri tutvustav keskus Läänemaal Lääne-Nigula vallas Perakülas. Looduskeskust haldab Riigimetsa Majandamise Keskus (RMK).

Looduskeskus pakub teavet Nõva puhkeala vaatamisväärsuste ja matkaradade kohta, korraldab metsanduse ja loodusega seotud näitusi ja üritusi. 

Looduskeskus avati 2003. aastal.

## Viited
Selma Loog

**Selma-Marie Loog (kuni 1925 Selma-Marie Martinson)** (3.märts 1901 Pärnu – 1944) oli eesti kunstnik.

Selma Loog lõpetas Pärnu Tütarlaste Gümnaasiumi 1921, seal töötanud kunstiõpetaja Konstantin Süvalo soovitusel astus kunstikooli Pallas 1922. aasta sügisel. Raske majanduslik olukord sundis teda aga õpinguid katkestama. Võimalus uuesti sisse astuda avanes alles 1931. aastal, ta õppis vaheaegadega 1931–1932 ja 1936–1937 Ado Vabbe maaliateljees. Lõpetas maali alal 1937. aastal.

1936/37. õppeaastal sai Tartu linna 150 krooni suuruse stipendiumi.

## Viited
Novella Hanson

**Novella Hanson** (sündinud 16. märtsil 1953 Tõrvas) on eesti estraadilaulja ja muusikapedagoog. 

Ta sündis ja veetis lapsepõlve Tõrvas. 1971. aastal lõpetas ta Tartu 2. Keskkooli ja seejärel õppis paar aastat Tartu Riiklikus Ülikoolis inglise filoloogiat. 

Ta on laulnud ansamblites Fix ja Laine. Ta on esinenud pianistina ja koos kitarrist Mart Sooga. Praegu töötab ta Tõrva Muusikakoolis lauluõpetajana.

## Tunnustus

* 2016 Valgamaa teenetemärk

## Isiklikku
Ta on olnud abielus Tõnu Kilgasega, nende tütar on Hedvig Hanson.

## Viited

## Välislingid
* Vesta Reest. Novella Hanson: Olla üksi ei tähenda olla üksik. Delfi/Elutark, 12. juuni 2015
Magnus Zeller

**Magnus Zeller** (9. august 1888 Biesenrode, Saksamaa – 25. veebruar 1972 Ida-Berliin, Saksamaa) oli saksa graafik ja maalikunstnik, üks saksa ekspressionismi esindajaid.

## Elulugu
Zeller sündis protestantlikus peres Biesenrodes, Harzi mägede piirkonnas. 1901 kolis pere Magdeburgi ja 1906 Berliini.
Kunstihariduse sai Zeller 1908–1911 Lovis Corinthi ateljees Berliinis, kus ta õppis nii maali kui skulptuuri. 1912–1913 täiendas Zeller end Pariisis Académie Juliani kunstikoolis.
Esimese maailmasõja puhkedes teenis Zeller 1915–1918 Saksa sõjaväes ning oli tegev Berliini sõdurite ja tööliste ühingus. Natsirežiimi ajal oli Zelleri looming põlu all kui "mandunud kunst" (sks. k. *entartete Kunst*) ning talle ei antud luba kunstimaterjalide ostmiseks. Siiski suutis Zeller luua mitmeid antifašistlikke teoseid. 

## Zelleri seos Eestiga
Zeller kutsuti Pallase graafikaateljesse õppejõuks 1923. aastal. Ta oli tubli joonistaja, tundis graafikatehnikaid, kuid õppejõuna polnud tal sellist kaasahaaravat indu, nagu oli olnud Kindil. Zeller töötas Pallases 1. juulini 1924, mil tema leping kooliga lõppes, ja ta naasis Saksamaale. 

## Viited

## Välislingid
* Magnus Zelleri looming EKM Digikogus
Marc-André ter Stegen

**Marc-André ter Stegen** (sündinud 30. aprillil 1992 Mönchengladbachis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib väravavahina Hispaania kõrgliiga klubis Barcelona ja Saksamaa jalgpallikoondises.

## Klubikarjäär

### Mönchengladbach
Marc-André ter-Stegen sündis Mönchengladbachis ja liitus klubiga nelja-aastaselt. Ta mängis klubi noortesüsteemis ja tegi 2010–11 hooajal esimeeskonnas debüüdi. 

Gladbachis kehtestas ta end ja sai kohe põhimängijaks.

Ter Stegen mängis Borussia Mönchengladbachiga Bundesligas neli hooaega, tehes kaasa 108 kohtumises.

### Barcelona
Ter Stegen sõlmis 1. juulil 2014 lepingu Hispaania kõrgliiga klubiga Barcelona. Ta osteti Borussia Mönchengladbachist 10,56 miljoni naela eest.

Ta mängis 2014–15 ja 2015–16 hooajal klubi meeskonnas enamasti ainult Meistrite Liigas või Copa del Reys, kuna La Liga kohtumisi pidas Barcelona meeskonnas Claudio Bravo. 

2014–15 hooajal aitas ta Barcelonal võita kõik kolm suurt karikat. Ta võitis Meistrite Liiga poolfinaalis Müncheni Bayerni vastu tehtud tõrje eest hooaja parima tõrje auhinna.

2015–16 võitis ta Barcelonaga La Liga, Copa del Rey, Euroopa superkarika ja jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused.

Alates 2016–17 hooajast, kui Bravo liitus Manchester Cityga, mängib ter Stegen ka Hispaania kõrgliigas Barcelona algrivistuses. 27. mail tuli ta klubiga Hispaania karika võitjaks, kui Barcelona alistas finaalis Alavési 3:1.

## Koondisekarjäär
2009. aastal tuli ter Stegen Saksamaa noortekoondisega Euroopa U17 meistriks.

Debüüdi Saksamaa rahvuskoondises tegi ta 26. mail 2012 sõprusmängus Šveitsi vastu.

2016. aastal valis Saksamaa peatreener Joachim Löw ter Stegeni 23 mängija sekka, kes koondises esindavad riiki Euroopa meistrivõistlustel.

Ter Stegen mängis igas koondise mängus peale avamängu, kui Saksamaa võitis 2017. aasta Konföderatsioonide karika. Ta valiti finaali parimaks mängijaks.

## Saavutused
### Klubid
;Barcelona
* Hispaania meister: 2014–15, 2015–16, 2017–18, 2018–19
* Copa del Rey: 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18
* UEFA Meistrite Liiga: 2014–15
* Euroopa superkarikas: 2015
* Hispaania superkarikas: 2016, 2018
* Jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused: 2015

### Rahvuskoondis
;Saksamaa jalgpallikoondis
* U17 Euroopa meistrivõistlused: 2009
* Konföderatsioonide karikas: 2017

## Viited
 

## Välislingid

* Profiil FC Barcelona kodulehel
Theo van Gogh

**Theodoor (Theo) van Gogh** (23. juuli 1957 Haag – 2. november 2004 Amsterdam) oli hollandi filmirežissöör, teleprodutsent ja näitleja. Ta tapeti aastal 2004 islamiradikaali poolt.

Ta valmistas kevadel 11 minuti pikkuse lühifilmi "Submission", mis räägib mosleminaiste elust. Film valmis Somaalias sündinud poliitiku Ayaan Hirsi Ali stsenaariumi järgi, milles kritiseeriti islami kultuuri ja religiooni ettekäändena kasutamist naiste seksuaalsel represseerimisel. Film tekitas islamimaades suure pahameele ja 2. novembril 2004 mõrvas 26-aastane Amsterdamis sündinud Maroko päritolu islamiradikaal Mohammed Bouyeri Theo van Goghi.

## Isiklikku
Tema vanavanaisa oli kunstikaupmees Theo van Gogh, vanavanaisa vend oli maalikunstnik Vincent van Gogh.

## Looming
Bekännelsen

"**Bekännelsen**" on Rootsi-Taani-Norra koostöös valminud 2001. aasta põnevusfilm. Filmi režissöör on Daniel Lind Lagerlöf. Filmi tootsid Rootsi Televisioon, Taani Raadio (taani Danmarks Radio) ja Norra Rahvusringhääling.

Film on kolmeosaline, iga osa kestab 60 minutit.

Filmis osaleb ka eesti näitlejaid, nagu Piret Kalda (Irina rollis), Marko Matvere (Peetri rollis) jt.

## Välislingid
*
2015. aasta Türgi parlamendivalimised

**2015. aasta Türgi parlamendivalimised** olid Türgi parlamendi Türgi Suure Rahvuskogu 25. koosseisu valimised.

Valimised toimusid 7. juunil 2015. Valimisõigus oli ligi 56,6 miljonil kodanikul. Suurde Rahvuskogusse valiti 550 kandidaati. Kandidaate esitas 20 erakonda. Selleks, et pääseda parlamenti, tuli ületada 10% valimiskünnis. Sellega sai hakkama neli erakonda.

Eelmiste valimiste võitja Õigluse ja Arengu Parteil senine karismaatiline liider Recep Tayyip Erdoğan oli saanud presidendiks. Valimistel oli sellel parteil vaja saada kvalifitseeritud häälteenamus (et saaks muuta põhiseadust).

## Valimistulemused
Cubaton

"**Cubaton**" (ka "Cubaton – El Medico lugu", ingl "El Medico: The Cubaton Story") on dokumentaalfilm, mis valmis 2011. aastal Rootsi, Soome, Kuuba ja Eesti koostöös. Filmi režissöör on Daniel Fridell. Filmi tootsid Röde Orm Film AB ja Elfvik Film.

2012. aastal nimetati film New Yorgi Rahvusvahelise Latiino Filmifestivali parimaks dokumentaalfilmiks.

## Välislingid
*
Linnaarst

**Linnaarst** (saksa keeles *Stadtphysikus*) oli endisaegses linnas tervishoiutööd korraldav arst, kelle määras ametisse raad või linnavalitsus.
## Linnaarstid Eesti alal
Linnafüüsikused olid keskajal ametis Eestimaal Tallinnas ja Narvas ning Liivimaal Riias, Tartus, Pärnus, ajuti ka Kuressaares ja Viljandis. Neile lisandusid uusajast eraviisil praktiseerivad arstid ja garnisonimeedikud.

Keskaegsetes linnades sh Tallinnas tegutsesid haiguste ravijatena habemeajajad (saksa k. *Barbier*) ja saunapidajad (*Bader*). Saunapidajatel oli õigus ainult oma saunas aadrit lasta, kuppe panna, juukseid lõigata, habet ajada ja vanu kroonilisi paiseid ravida. Saunaga oli seotud ka kutselised ämmaemandad (*Bade Mutter, Hebamme*). Värskete haavade parandamine kuulus habemeajajate tegevusvaldkonda ja oli saunapidajatele keelatud. Habemeajajad olid ka Eestimaal keskajal ainsamateks opereerijateks. Meistriks saamisel on pidanud habemeajaja sellid sooritama eksameid muuseas ka opereerimise ja rohuvalmistamise alal. Haigete arstijatena võisid Eestimaal tegutseda saunapidajad kuni 17. sajandi lõpuni ja habemeajajad 19. sajandi alguseni, mil likvideeriti  Tallinnas habemeajajate tsunft 1784. aastal. Keskajal olid linnades ka rändarstid, õpetatud arstid tulid Saksamaalt ja nende erialaks olid ainult sisehaigused.

Rootsi valitsusajal tegutsesid linnaarstid Eestis, linnaõigustega suuremates linnades (Tallinn, Haapsalu, Tartu, Narva).

Maeditsiinis oli 3 praktiseerijate gruppi – arstid, kirurgid ja apteekrid. Kirurgid-habemeajajad tohtisid ravida värskeid haavu ning tegeleda pisikirurgiaga, õpetatud arstid tegelesid ennekõike sisehaigustega.

Venemaa keisririigi valitsusajal tegutsesid Eesti alade Eestimaal linnaarstidena: Tallinna, Paide, Rakvere, Haapsalu, Paldiski linnaarstid. Liivimaal tegutsesid linnaarstidena: Tartu, Viljandi, Pärnu, Kuressaare, Võru, Valga linnaarstid. Liivimaa Põhja-Lätis tegutsesid linna- ja kreisiarstid Riia linnas ja Riia kreisis, Võnnu linnas ja kreisis, Valmiera linnas ja kreisis. Peterburi kubermanguga liidetud Narva linnas tegutses Narva linnaarst. Asehalduskorra ajast tegutsesid lisaks kreisilinnade linnaarstidele ka kreisides e. maakondades kreisiarstid ja kihelkonnaarstid.

Eesti iseseisvumise järel tegutsesid linnaarstid linnaõigustega linnades, nt Tõnis Bergmann, Tõrva linnaarst; August Niinemaa, Petseri linnaarst; Leonid Peterson, Jõgeva linnaarst; Oskar Pihlak, Türi linnaarst; Carl Prima, Põltsamaa linnaarst; Aleksander Trusa, Nõmme linnaarst; Aleksander Vastalu, Nõmme linnaarst; Paul Ustav, Tapa linnaarst; Eduard Uuemaa (1894–1945), Otepää linnaarst.

## Viited

## Kirjandus
*Isidorus Brennsohn, Die Aerzte Estlands vom Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart: ein biographisches Lexikon; nebst einer historischen Einleitung über das Medizinalwesen Estlands, -114, Riga 1922
*Isidorus Brennsohn. Die Aerzte Livlands von den ältesten Zeiten bis zur Gegenwart. Riga, 1905, -75 , Mitau: E. Bruhns, 1905
*Sandra Nõulik, Arstiamet Eestis 19. sajandi esimesel poolel, Tallinna Ülikool Humanitaarteaduste Instituut, Tallinn 2019
Saaremaa jalgpallikoondis

**Saaremaa jalgpallikoondis** on Saaremaad mitmetel jalgpallivõistlustel (põhiliselt Saarte Mängudel) esindav esindusmeeskond.

Koondis ei kuulu küll FIFAsse ega UEFAsse, ent on Saarte Mängude Liidu (inglise Island Games Association) liige.

Koondise peatreener on Sergei Zamogilnõi. 

Koondise esimene mäng oli 27. juunil 1999, kui vastamisi oldi Gröönimaa koondisega. Saaremaa kaotas mängu 1:4.
2015. aasta naiste jalgpalli maailmameistrivõistlused

**2015. aasta [[naiste jalgpalli maailmameistrivõistlused]]** olid 7. maailmameistrivõistlused naiste jalgpallis. Need toimusid Kanadas 6. juunist 5. juulini.

Maailmameistrivõistlustel osales esimest korda 24 naiskonda, mis oli kaheksa võrra rohkem kui eelnenud korral, 2011. aastal.

Kolmanda maailmameistritiitli võitsid Ameerika Ühendriigid, alistades finaalis 5:2 Jaapani.

Turniiri parimaks mängijaks valiti USA jalgpallur Carli Lloyd, kes oli kuue väravaga Saksa mängija Célia Šašići kõrval turniiri suurim värvakütt.

## Staadionid
* BC Place (Vancouver)
* Commonwealth Stadium (Edmonton)
* Winnipeg Stadium (Winnipeg)
* Lansdowne Stadium (Ottawa)
* Olympic Stadium (Montréal)
* Moncton Stadium (Moncton)

## Alagrupimängud

### A-alagrupp

### B-alagrupp

### C-alagrupp

### D-alagrupp

### E-alagrupp

### F-alagrupp

### Alagrupis kolmanda koha saanud naiskondade järjestus

## Väljalangemismängud

### Kaheksandikfinaalid

----

----

----

----

----

----

----

### Veerandfinaalid

----

----

----

### Poolfinaalid

----

### 3. koha mäng

### Finaal

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Delaware (Ohio)

**Delaware** on linn USA-s Ohio osariigis, Delaware'i maakonna keskus. Linn asub Ohio osariigi keskpunkti lähedal Olentangy jõe ääres umbes 50 km Columbusest põhjas.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 34 753. Pindala on 49,39 km².

## Ajalugu

Delaware asutati 1808 ja sai ametlikult omavalitsuse 1815. Selleks ajaks oli seal juba asutatud kohus. II iseseisvussõja ajal oli Delaware'is USA kindrali William Henry Harrisoni peakorter.

Soodsa asukoha tõttu jõe ääres ja Columbuse lähedal hakkas asula umbes kohe kasvama. Kaubamajade ja gastronoomiaettevõtete kõrval tekkisid sae- ja viljaveskid. 1840. aastal oli Delaware'is umbes 2000 elanikku. Aastaks 1851 rajati raudteeühendus Columbuse ja Clevelandiga, mis kasvatas elanikkonda veelgi. 20. sajandi alguses rajati linnalähiliiklussüsteem, mis ulatus välja Columbuse ja Marionini.

Aastal 1842 asutasid metodistid linna esimese ülikooli Ohio Wesleyan University, kus õppis ka 1822. aastal Delaware'is sündinud tulevane USA president Rutherford Hayes. Aastast 1877 said seal õppida ka naised, kes varem olid saanud käia ainult 1853 avatud kolledžis Ohio Wesleyan Female College.

## Tuntud delaware'lasi
* Rutherford Hayes, USA president
* Frank Sherwood Rowland, Nobeli keemiaauhinna laureaat

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Ohio History Central
* Preserve America
2015. aasta Euroopa mängud

**2015. aasta Euroopa mängud** olid esimesed Euroopa mängud. Need toimusid 12.–28. juunini Bakuus Aserbaidžaanis.

Võistlustel osales 6000 sportlast 50 riigist. Toimus 253 võistlust 20 spordialal.

## Eesti osalus

Eestit esindas 59 sportlast 12 võistlusalal: korvpallis (Martin Dorbek, Renato Lindmets, Ardi Oja ja Siim Raudla), jalgrattaspordis (BMX-is Ketlin Tekkel, maanteesõidus Martin Laas, Aksel Nõmmela, Risto Raid, Liisi Rist ja Mihkel Räim, maastikukrossis Martin Loo ja Maaris Meier), judos (Iljas Avir, Aleksandr Marmeljuk, Juhan Mettis, Grigori Minaškin, Künter Rothberg, Jevgeni Salejev ja Kristjan Tõniste), laskespordis (Meelis Kiisk, Peeter Olesk, Veera Rumjantseva ja Anžela Voronova), maadluses (Kreeka-Rooma maadluses Eerik Aps, Ardo Arusaar, Heiki Nabi ja Silver Tõgen, meeste vabamaadluses Aleksei Baskakov ja Ragnar Kaasik, naiste vabamaadluses Epp Mäe), poksis (Kaupo Arro, Andrei Hartšenko, Ainar Karlson ja Rain Karlson), rannavõrkpallis (Kristo Kollo ja Rivo Vesik), sulgpallis (Kristin Kuuba, Raul Must, Helina Rüütel ja Kati Tolmoff), triatlonis (Aleksandr Latin ja Kaidi Kivioja), ujumises (Maksim Akavantsev, Kertu Ly Alnek, Andrei Gussev, Silver Hein, Werner-Erich Kulla, Margaret Markvardt, Karel Seli, Cevin Anders Siim, Daniel Zaitsev ja Nikita Tšernõšev), vehklemises (Julia Beljajeva, Irina Embrich, Erika Kirpu, Katrina Lehis ja Nikolai Novosjolov), vibuspordis (Jaanus Gross ja Laura Nurmsalu).

## Spordialad
Sulgudes medalialad.
* Aerutamine (15)
* Jalgrattasõit (sh BMX, maastikusõit ja maanteesõit; 8)
* Judo (18)
* Karate (12)
* Kergejõustik (1)
* Korvpall (3×3) (3)
* Kujundujumine (4)
* Laskmine (19)
* Lauatennis (4)
* Maadlus (24)
* Poks (15)
* Rannajalgpall (1)
* Sambo (8)
* Sulgpall (5)
* Taekwondo (8)
* Triatlon (2)
* Ujumine (42)
* Veepall (2)
* Vehklemine (12)
* Vettehüpped (8)
* Vibulaskmine (5)
* Võimlemine (34)
* Võrkpall (4)

## Medalitabel

*Pärast 14. võistlusala*

## Välislingid
* Ametlik koduleht
2015. aasta ujumise maailmameistrivõistlused

**2015. aasta [[ujumise maailmameistrivõistlused]]** olid 16. maailmameistrivõistlused ujumises. Võistlused peeti Venemaal Kaasanis 24. juulist 9. augustini. Võisteldi viiel spordialal: avaveeujumine, kujundujumine, ujumine, veepall ja vettehüpped. Võistlustel osales üle 2600 sportlase 190 riigist. Kokku jagati 75 medalikomplekti.

Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon (FINA) valis maailmameistrivõistluste korraldaja 15. juulil 2011 Shanghais toimunud kongressil. Teised kandidaatlinnad olid Guadalajara (Mehhiko), Hongkong, Guangzhou (mõlemad Hiina) ja Montréal (Kanada). Kaks viimast linna loobust kandidatuurist veidi aega enne võistluslinna valimist. See oli esimene kord, mil ujumise maailmameistrivõistlused toimusid Venemaal.

Bahreini esindanud 10-aastane Alzain Tareq oli kõige noorim ujuja, kes on täiskasvanute maailmameistrivõistlustel osalenud. Ta osales 50 meetri liblikujumises ja vabaltujumises.

## Võistluspaigad

Võistlused toimusid neljas rajatises
* Kazan Arena (ujumine, kujundujumine)
* Aquatics Palace (vettehüpped)
* Water Polo Arena (veepolo)
* Kasanka jõgi (kaljuhüpped, avaveeujumine)

## Ajakava

## Tulemused

*  Avaveeujumine
*  Kujundujumine
*  Ujumine
*  Veepall
*  Vettehüpped

## Medalitabel

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht (*vene keeles*)
2015. aasta Panameerika mängud

**2015. aasta Panameerika mängud** olid 17. Panameerika mängud ja need toimusid 10.–26. juulini Kanadas Torontos. See oli kolmas kord, kui Panameerika mängud toimusid Kanadas.

Seal osales 41 riiki 6132 sportlasega. Võistlusalasid oli 36, millest 28 olid kavas ka järgmise aasta suveolümpiamängudel.

Mängud avas Kanada kindralkuberner David Lloyd Johnston.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
33 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 33** on Tallinna bussiliin Männiku ja Maleva vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ja liiklus toimub iga päev. Väljumised 17-25 minuti tagant

## Peatused
### Männiku-Kopli (Maleva)
Männiku -
Kauge -
Pihlaka -
Kraavi -
Astri -
Valdeku -
Nurme -
Kaare -
Hiiu -
Metsa -
Raudtee -
Hiiu jaam -
Võsu -
Nõmme -
Tehnikaülikool -
Männi -
E.Vilde tee -
Kadaka Selver -
Joostimägi -
Laki -
Forelli -
Löwenruh -
Marja -
Välja -
Lille -
Sõle -
Ädala -
Kolde puiestee -
Nisu -
Ehte -
Kari -
Randla -
Maleva

### Kopli (Maleva)-Männiku

Maleva -
Lõime -
Madala -
Ehte -
Nisu -
Kolde puiestee -
Ädala -
Lille -
Hipodroom -
Välja -
Marja -
Löwenruh -
Forelli -
Laki -
Joostimägi -
Kadaka selver -
Autobussikoondis -
E. Vilde tee -
Männi -
Tehnikaülikool -
Nõmme -
Võsu -
Hiiu jaam -
Raudtee -
Põllu -
Pargi -
Hiiu -
Kaare -
Nurme -
Valdeku -
Astri -
Kraavi -
Pihlaka -
Kauge -
Männiku
Panthoides

**Panthoides** (kreeka Πανθοίδης, 4.–3. sajand eKr) oli vanakreeka filosoof, Megara koolkonna esindaja, kelle elu ning filosoofilise tegevuse kohta on teada väga vähe.

Panthoides oli dialektik ja tegeles peamiselt loogikaküsimustega. Ta oli peripateetiku Troase Lykoni õpetaja. Ilmselt kirjutas ta ka raamatu "Mitmemõttelisusest" (vanakreeka  περὶ ἀμφιβολιῶν), millele stoiku Chrysippos kirjutas Diogenes Laertiose arvepidamise järgi kaks vastust.

Epiktetose "Kõnede" kohaselt oli Panthoides (ning tema järgijad) üheks nendest, kes vastus Diodoros Kronose "valitseva argumendi" (vanakreeka ὁ κυριεύων λόγος). Epiktetos aga ei kirjelda täpsemalt Panthoidese seisukohta antud küsimuses.

## Viited
Aksaray provints

**Aksaray provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Kesk-Türgis. Provintsi keskus on Aksaray.

## Haldusjaotus

* Ağaçöreni ringkond  
* Aksaray ringkond
* Eskili ringkond  
* Gülağaçi ringkond  
* Güzelyurti ringkond  
* Ortaköy ringkond  
* Sarıyahşi ringkond

## Viited

## Välislingid
* Aksaray provintsi koduleht (türgi keeles)
Muşi provints

**Muşi provints** (kurdi keeles *Mûş*, armeenia keeles Մուշ) on 1. järgu haldusüksus (provints) Ida-Türgis. Provintsi keskus on Muş.

## Haldusjaotus

* Bulanık (kurdi: *Kop*)
* Hasköy (kurdi: *Dêrxas*)
* Korkut (kurdi: *Têlî*)
* Malazgirt (kurdi: *Milazgir* või *Kelê*)
* Muş
* Varto (kurdi: *Gimgim*)

## Viited

## Välislingid
* Muşi provintsi koduleht (türgi keeles)
Ordu provints

**Ordu provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Põhja-Türgis. Provints asub Musta mere ääres. Provintsi keskus on Ordu.

## Haldusjaotus

*Akkuşi ringkond
*Aybastı ringkond
*Çamaşi ringkond
*Çatalpınari ringkond
*Çaybaşı ringkond
*Fatsa ringkond
*Gölköy ringkond
*Gülyalı ringkond
*Gürgentepe ringkond
*İkizce ringkond
*Kabadüzi ringkond
*Kabataşi ringkond
*Korgani ringkond
*Kumru ringkond
*Mesudiye ringkond
*Ordu ringkond
*Perşembe ringkond
*Ulubey ringkond
*Ünye ringkond

## Viited

## Välislingid
* Ordu provintsi koduleht (türgi ja inglise keeles)