open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
September 1991

**September [[1991]]**, sündmuste kroonika

## [[1. september]]
*Liechtenstein sai EFTA täisliikmeks.
*Usbekistan kuulutas välja iseseisvuse.

## [[2. september]]
* Ameerika Ühendriigid taastunnustasid Eesti, Läti ja Leedu iseseisvust.
*Saksamaa suursaadik Lätis Hagen Lambsdorff esitas volikirjad.
* Mägi-Karabahh kuulutas pärast referendumit välja iseseisvuse.

## [[6. september]]
* Nõukogude Liit tunnustas Leedu, Eesti ja Läti iseseisvust.

## [[8. september]]
*Makedoonia iseseisvus.

*Eestis Tallinna lauluväljakul toimus suurüritus "Vabaduse laul".

## [[10. september]]
* Eesti sai Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi liikmeks.

## [[11. september]]
*Saksamaa välisminister Hans-Dietrich Genscher käis ametlikul visiidil Eestis.

## [[13. september]]

*Eestis alustas tööd Põhiseaduse Assamblee. Selle juhatajaks valiti Tõnu Anton.

## [[17. september]]
* Põhja-Korea, Lõuna-Korea, Läti, Leedu, Mikroneesia ja Marshalli Saared said ÜRO liikmeteks. 
* Eesti sai ÜRO liikmeks.
 
## [[23. september]]
* Armeenia kuulutas välja iseseisvuse.

## [[29. september]]
*Haitil kukutati sõjaväelise riigipöördega president Jean-Bertrand Aristide.

## [[30. september]]
* Eestis Tartus alustas tööd Raadio Tartu.
Viia

**Viia** oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Ihamaru küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ihamaru külaga.

## Viited
Sergei Sazonov (Venemaa välisminister)

**Sergei Sazonov** (vene Сергей Дмитриевич Сазонов; 29. juuli/10. august 1860 Rjazani kubermang – 24. detsember 1927 Nice) oli Venemaa Keisririigi riigitegelane. Ta oli aastatel 1910–1916 Venemaa välisminister.

Ta sündis aastal 1860 Rjazani kubermangus oma vanemate mõisas. Ta on lõpetanud Peterburis  Aleksandri lütseumi.

Ta oli 8. novembrist 1910 kuni 7. augustini 1916 Venemaa keisririigi välisminister. 1917. aastal Venemaa Ajutise Valitsuse esindaja Londonis.

Aastal 1919 oli ta Venemaa välisminister Aleksandr Koltšaki ja Anton Denikini valitsuses.

Sergei Sazonov suri aastal 1927 Nice'is ja ta maeti Nice'i õigeusu kalmistule.

## Isiklikku
Tema kälimees oli Pjotr Stolõpin.
Dionüüsia

**Dionüüsia** oli veinijumal Dionysose auks peetud pidustus, mis leidis aset Atikas kevade saabudes. Selle käigus lavastati kolme  päeva jooksul näidendeid kogu linnarahvale. Etendused toimusid võistlustena,  kusjuures võistlema lubati vaid uusi näidendeid. Omavahel võistlesid 3 autorit, igaüks  kolme tragöödiaga ja ühe koomilise saatürdraamaga. Pidustused kestsid kolm päeva.
Sofronius (Dmõtruk)

**Sofronius** (ukraina keeles Софроній; kodanikunimega Дмитро Савич Дмитрук *Dmõtro Savõtš Dmõtruk*; 15. veebruar 1940 Mnõšõn, Goštša rajoon, Rivne oblast, Ukraina NSV – 22. mai 2020 Tšerkassõ) oli Moskva Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kiriku Tšerkassõ ja Kanivi metropoliit. 

## Teenistus vaimulikuna
Ta ei osalenud 15. detsembril 2018 toimunud Ukraina õigeusu kirikute ühendkogul, kuigi oli MPUÕK-s üks autokefaalia pooldajatest. Hiljem ütles ta väljaandele Glavcom, et õigeusu kirikute ühendkogul mitteosalemine oli põhjustatud sellest, et tema arvates ei viidanud uue kiriku põhikiri autokefaaliale.

## Viited
Õlgkollane

**Õlgkollane**, ka **õlekollane** on üks kollastest värvitoonidest, kahvatu, pisut hallikas kollane toon, mis vastab õlekõrte värvusele.

## Pildid

Rice straw.jpg|Riisiõled
Letohrádek Kinských - Musaion 780.jpg|Õlest kaunistustega lihavõttemuna Määrimaalt
Dülmen, Kirchspiel, Strohballen -- 2015 -- 7783.jpg|Põhupallid
File:Kollased2 color nomenclature for naturalists.jpg|Õlgkollane on värviproovil 17. Tahvel VI raamatust "A nomenclature of colors for naturalists", 1886


## Variatsioonid
Ernst Friedrich Glockeri "Grundriss der Mineralogie ..." kirjeldab õlgkollast (*Strohgelb*) kui kahvatut kollast natukese rohelise ja valkjashalliga. Näitemineraalid on karfoliit ja pititsiit (*gelber Erdkobalt*)
.

Pantone värvus 13-0922 *Straw* on kuivanud pilliroogu meenutav kahvatu, kergelt pruunika varjundiga kollakas värvitoon. Pantone 13-0917 *Italian Straw* on selle heledam variant.

ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi  järgi on õlgkollase (*Straw*, *Straw Yellow*) kõige sagedasemaks määratluseks kahvatukollane, aga võib olla ka helekollane, keskmine kollane või hallikaskollane

## Esinemine ja kasutamine
Õlgkollane on tavaline värvus kõrreliste ja tarnade puhul. Õlgkollane emajuur (*Gentiana straminea*) on emajuureliik väga heledat kahvatukollast värvi õitega.

Õlgkollane on metsise, händkaku, urvalinnu, roohabeka jt teiste lindude nokk.

Terve inimese uriini värvus on õlgkollane. Ka vereplasma on õlgkollase värvusega.

Värvinime kasutatakse sageli juuste ja habeme värvuse kirjeldamisel, ka parukate puhul.

Valge veini üks värvuse variante on õlgkollane.

Human urine sample.jpg|Inimese uriiniproov
FreshFrozenPlasma.JPG|Külmutatud doonor-vereplasma
Carfolite.jpg|Nõeljad karfoliidikristallid
Pinot Gris glasses1.JPG|Veini Pinot Grigio õlekollane värvus
File:&quot; 12 - ITALY - Abarth - Girls at Bologna Motorshow 2012 01.jpg|Tütarlaps õlevärvi juustega


## Viited
Bienenbüttel

**Bienenbüttel** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 99&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 6731 inimest. Vald asub Ilmenau jõe ääres, umbes 20&nbsp;km Uelzenist põhjas ja 13&nbsp;km Lüneburgist kagus. Bienenbüttel on osa Hamburgi metropolipiirkonnast ja Lüneburgi nõmmest (*Lüneburger Heide*).

Vallas on peale Bienenbütteli veel järgmised külad: Bargdorf, Beverbeck ja Grünewald, Bornsen, Edendorf, Eitzen I ja Bardenhagen, Grünhagen, Hohenbostel, Hohnstorf, Niendorf, Rieste ja Neu-Rieste, Steddorf ja Neu-Steddorf, Varendorf, Wichmannsburg ja Wulfstorf.

Bienenbüttel paikneb Elbe kõrvalkanali ääres, mis on 115&nbsp;km pikk veetee, ja seal on üks ülikiire Hannoveri–Hamburgi raudtee (Hamburg-Uelzen-Hannover) jaamu.

## Viited
Riigieksamid

**Riigieksamid** on alates 1997. aastast gümnaasiumi lõpus kõikides Eesti üldhariduskoolides samal ajal toimuvad eksamid, mida peab sooritama iga abiturient. 

Alates 2014. aastast on kolm kohustuslikku riigieksamit: eesti keel või eesti keel võõrkeelena, võõrkeel ja matemaatika. 

Riigieksameid saavad teha ka kutseharidusasutuses õppijad ning need, kes on keskhariduse varem omandanud, kuid pole sooritanud riigieksameid. 

4. mail 2020 otsustas Eesti Vabariigi valitsus, et koroonapandeemia tõttu on 2019/2020. õppeaastal riigieksamid vabatahtlikud ja neist ei olene gümnaasiumi lõpetamine. Alates riigieksamid kasutusele võtmisest 1997. aastal ei ole ühelgi aastal keskkooli lõpetamine olnud lahus riigieksamitest lahus.

## Viited
Mopani keel

**Mopani keel** on maaja keelkonna jukateegi rühma kuuluv keel, mida räägivad mopanid Belize'is ja Guatemalas.

Mopani keele põhisõnajärg on VOS, kuid sageli esineb ka sõnajärg SVO.
Vilo

**Vilo** (ka *Zabolotje*; vene keeles Заболотье) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Petserimaale, siis asus see Vilo vallas.
Küla kuulub Seeritsä nulka, tegemist on ajaloolise Setumaa külaga.

2000. aastal elas külas 12 inimest.

## Vaata ka
*Vilo vald
Jugo

**Jugo** (ka *Ussova Gora*; vene keeles Усова Гора) on küla Setumaal. Praegu asub küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Petserimaale. Küla kuulub Seeritsä nulka.

Külas elas 2000. aastal 14 inimest ja 2010. aastal 4 inimest.
Väljak (perekonnanimi)

**Väljak** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Väljak uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Blumenfeld, Kabrei, Kelt, Mikkelsen, Ostnik, Rebmann, Sempelson, Valdok, Värävätaga, Veermann, Veiss, Veldt, Vellmann, Velmann, Velsmann, Veltson, Verroff, Veskus, Vest, Vildmaus, Vilman ja Võikmanson.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Väljak Eestis 62 mehel ja 49 naisel.
Huugimägi

**Huugimägi** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Huugimägi uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Huberg (1938. aastal Vaikna vallas).

1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Oscar (eesnimi)

**Oscar** (ka **Óscar**) on mehenimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 585. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Oscar 115 mehel.

## Nime kandjaid
*prints Oscar, Skåne hertsog, Rootsi prints
*Oscar Niemeyer, Brasiilia arhitekt
*Oscar dos Santos Emboaba Junior, Brasiilia jalgpallur
*Oscar Peterson, Kanada džässipianist ja helilooja
*Oscar Pistorius, LAV-i kergejõustiklane
*Oscar Robertson, USA korvpallur
*Oscar Arias Sánchez, Costa Rica poliitik
*Oscar Schmidt, Brasiilia korvpallur
*Oscar Wilde, iiri kirjanik
*Oscar Verpoest, Belgia kabetaja

## Viited

## Välislingid
*
Ämarik

**Ämarik** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Ämarik (Ämmarik) on pandud Pühatu mõisavallas Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Ämarik uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Seebek (1937. aastal Viljandis). 2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ämarik Eestis 18 mehel ja 22 naisel.
Kalju Komissarovi nimeline stipendium

**Kalju Komissarovi nimeline stipendium** on stipendium Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia teatrikunsti, tantsukunsti ja etenduskunstide visuaaltehnoloogia erialade üliõpilastele erialaseks enesetäienduseks välismaal.

Kalju Komissarovi nimelist stipendiumi antakse välja alates 2018. aastast. Stipendium algatati Garmen Tabori, Tartu Ülikooli ja Eesti Teatriliidu ettepanekul ning Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapitali toel. Stipendiumi suurus kokku on 2000 eurot (rahastab Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapital ja toetab puidust käekelli tootev ettevõte Wooch OÜ), mis jaguneb kahe stipendiaadi vahel, ja seda saavad üliõpilased taotleda alates teisest õppeaastast.

Stipendium tuleb ära kasutada ühe aasta jooksul alates kättesaamisest ning stipendiaat peab kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonnale esitama stipendiumi kasutamise aruande.

## Stipendiumi laureaadid
* 2018 – näitleja eriala üliõpilane Karolin Jürise ja valguskujundaja eriala üliõpilane Jari Matsi
* 2019 – multimeedia üliõpilane Johanna Mägin ja tantsukunsti üliõpilane Katrin Kubber
* 2020 – tantsukunsti üliõpilased Liisbeth Horn ja Helina Karvak
* 2021 – näitleja eriala üliõpilane Maria Paiste ja valguskujundaja eriala üliõpilane Fredi Karu
* 2022 – tantsukunsti eriala üliõpilane Maryn-Liis Rüütelmaa ja näitleja eriala üliõpilane Liisbeth Kala
* 2023 – tantsukunsti eriala üliõpilane Elle Maria Viies ja visuaaltehnoloogi eriala üliõpilane Berta Kelder
* 2024 – visuaaltehnoloogi eriala üliõpilane Lysette Tint ja tantsukunsti eriala üliõpilane Lisette-Marie Viilup
* 2025 – tantsuõpetaja eriala üliõpilane Kristin Kalam ja lavastajaeriala üliõpilane Isabel Laiapea
* 2026 - tantsuõpetaja eriala üliõpilane Daili Kruusamägi ja visuaaltehnoloogia eriala üliõpilane Sandra Liis Pankin

## Viited
Hugues II

**Hugues II** (1007–17. september 1025 Compiègne) oli Prantsusmaa kaaskuningas (koos oma isa Robert II-ga) 19. juunist 1017 kuni surmani.

Tema vanemad oli Robert II (972–1031) ja Arles'i Constance (surnud 1032). Robert II laskis ta 10-aastaselt kuningaks kroonida, kuid ta mässas isa vastu ja suri 18-aastaselt, võib-olla hobuse seljast kukkumise tagajärjel.
Mark Lynas

**Mark Lynas** (sündinud 1973 Fidžis) Briti keskkonnaaktivist, ajakirjanik ja teaduskirjanik, kes kirjutab peamiselt kliimamuutuse teemal. 

Ta sündis Fidžis, kasvas üles Peruus ja Suurbritannias ning praegu elab Oxfordis Inglismaal. Ta lõpetas Edinburghi Ülikooli ajaloo ja politoloogia erialal. Ta on teinud kaastööd ajakirjadele New Statesman, The Ecologist, Granta ja Geographical ning päevalehtedele The Guardian ja The Observer. 2007. aastal ilmunud Lynase raamatu "Six Degrees" põhjal tegi 2008. aastal telekanal National Geographic Channel dokumentaalfilmi "Six Degrees Could Change the World". 2009. aastal tegi  Lynas *cameo*-rollis kaasa Briti dokumentalisti Franny Armstrongi antiutoopilises dokumentaalfilmis The Age of Stupid. 

Lynas peab sageli loenguid; 2008. aasta oktoobris esines loenguga Tallinnas.
__NOTOC__ 
## Tunnustus
*2008 – Londoni Kuningliku Seltsi teadusraamatu auhind ("Six Degrees")

## Teosed
*2004 – *High Tide: The Truth About Our Climate Crisis*, Picador (384 lk) ISBN 978-0312303655
*2007 – *Six Degrees: Our Future on a Hotter Planet* (358 lk) ISBN 978-0-00-720905-7
*2010 – *Carbon Counter*, Collins (192 lk) ISBN 978-0007248124
*2011 – *The God Species: Saving the Planet in the Age of Humans*, National Geographic (288 lk) ISBN 978-1426208911
*2013 – *Nuclear 2.0: Why a Green Future Needs Nuclear Power* (112 lk) ISBN 978-1906860233
*2018 – *Seeds of Science: How we got it wrong on GMOs* (304 lk) ISBN 9781472946959

## Viited

## Välislingid

*Mark Lynase koduleht
*Mark Lynas. thriftbooks.com
*Mark Lynas on his conversion to supporting GMOs - Oxford Lecture on Farming. Youtube, 22. jaanuar 2013
Elga

**"Elga"** on Artur Lemba ooper kolmes vaatuses, viies pildis proloogi ja epiloogiga Julius Oengo (Õngo) vabatõlkelisele tekstile, mis lähtus vene näitleja ja ooperiprodutsendi Dmitri Arbenini libretost Gerhart Hauptmanni samanimelisest unenäolisest draamast (1896).  

Helilooja viimane, kõige rohkem kritiseeritud ja tagasihoidlikuma publikumenuga ooper. Faabula poolest võõrapärane ja sünge, kuid sisaldab meloodilist ja sügavat muusikat. Ooperi komponeerimine lõppes 1932. aastal, kuid teater nõudis viimistlemist ja muusikanumbrite kohendamist vastavalt solistide soovidele. Pärast väljatulekut pole seda hiljem uuesti lavastatud. 

Esiettekanne toimus 15. märtsil 1934 Tallinnas Estonia teatris. Peamistes osades olid Olga Torokoff-Tiedeberg (Elga), Karl Viitol (Starzenski ja Munk), Antonina Romanova (eestistatult Niina Loona) (Mariina), Aleksander Tamm (Rüütel), Arnold Wisman (eestistatult Aarne Viisimaa) (Oginski). Dirigent Artur Lemba ja Raimund Kull. Lavastas Hanno Kompus.

## Tegelased
Peamised osad: Starzenski naine Elga (sopran), Starzenski ja Munk (bass-bariton), Oginski (tenor), Rüütel (bariton), Teener (tenor), Starzenski ema Mariina (metsosopran), majavalitseja Timoszka (bass), Elga vend Dimitri (bariton), Elga vend Griszka (tenor). 

## Süžee
Tegevus toimub 17. sajandi teisel poolel Poolas San­domiri maakonnas. Saksa rüütlid leiavad öömaja kloostris. Üks rüütel näeb seal und, milles talle ilmuvad krahv Starzenski ja tema naine Elga. Rüütlile avaneb Elga ja krahvi suhete lugu. 

Poola aadlik krahv Starzenski on abiellunud ilusa noore neiu Elgaga. See abielu pole aga õnnelik, sest Elga ei armasta oma meest, kes on temast palju vanem. Elgat armastab noort aadlik Oginski ja Elga vastab noormehe tunnetele. Armastus areneb niikaugele, et Elga petab oma meest Oginskiga. Krahv aimab, et Elga petab teda. Põhjuse selleks annab ta poja suur sarnasus Oginskiga. 

Krahv meelitab Oginski oma lossi ning kuuleb temalt, et Elga on tõesti temaga rikkunud abielu. Meeleheitel vana krahv laseb oma majavalitseja Timoszkal Oginski une pealt ära kägistada. Kui Elga oma armsama laipa näeb, kaotab ta mõistuse. Krahv kahetseb oma kuritegu, muudab lossi kloostriks ja hakkab ise mungaks. Unenägu katkeb ja rüütel ärkab. Ta saab vanalt mungalt teada, et tema ongi krahv Starzenski.
Leho Tedersoo

**Leho Tedersoo** (sündinud 3. aprillil 1980) on eesti mükoloog ja mullaökoloog. 

Tema uurimisvaldkonnad on mükoriisat moodustavate seente globaalne elurikkus, molekulaarne mullaökoloogia ja seente biogeograafia. Ta kuulub oma valdkonnas maailmas enim viidatud teadlaste hulka.

Tedersoo on Eesti Noorte Teaduste Akadeemia liige.

## Elulugu
Ta on lõpetanud 1998. aastal Tallinna Üldgümnaasiumi ja 2002. aastal Tartu Ülikooli bioloogina *[[cum laude]]*. Kaitses 2003. aastal Tartu Ülikoolis magistriväitekirja "Fine scale distribution of ectomycorrhizal fungi and roots across substrate layers including coarse woody derbis in a mixed forest" (juhendaja Urmas Kõljalg) ning sai magistrikraadi botaanika ja mükoloogia alal.

Kaitses 2007. aastal Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja "Ectomycorrhizal fungi: diversity and community structure in Estonia, Seychelles and Australia" (juhendaja Urmas Kõljalg) ja sai doktorikraadi botaanika ja mükoloogia alal. Oli aastatel 2008–2011 Tartu Ülikooli Loodusmuuseumi järeldoktor.

Ta töötab 2005. aastast Tartu Ülikoolis (esmalt botaanika ja ökoloogia instituudis), 1. oktoobrist 2018 on ta ökoloogia ja maateaduste instituudi mükoriisauuringute juhtivteadur, 2021. aastast mükoriisauuringute professor.
## Teadusartikleid
*Kaarin Parts, Leho Tedersoo, Andreas Schindlbacher, Bjarni D. Sigurdsson, Niki I. W. Leblans, Edda S. Oddsdóttir, Werner Borken, Ivika Ostonen. "Acclimation of Fine Root Systems to Soil Warming: Comparison of an Experimental Setup and a Natural Soil Temperature Gradient". Ecosystems. 2019 SpringerLink
*Rolf Henrik Nilsson, Karl-Henrik Larsson, Andy F. S. Taylor, Johan Bengtsson-Palme, Thomas S. Jeppesen, Dmitry Schigel, Peter Kennedy, Kathryn Picard, Frank Oliver Glöckner, Leho Tedersoo, Irja Saar, Urmas Kõljalg, Kessy Abarenkov. "The UNITE database for molecular identification of fungi: handling dark taxa and parallel taxonomic classifications". Nucleic Acid Research, 47. 2019 Link

## Liikmesus
*2003 Eesti Loodusuurijate Selts
*2003 Eesti Mükoloogiaühing
*2010 Eesti Mikrobioloogide Ühing

## Tunnustus
*2015 Vabariigi Presidendi Kultuurirahastu Noore teadlase preemia
*2014 Eesti Vabariigi teaduspreemia uurimuste tsükli "Seente elurikkuse ja biogeograafia globaalsed mustrid" eest
Korduvalt loetud maailma mõjukamate teadlaste sekka.

## Viited

## Välislingid
*ETIS
*
*Riin Aljas. "Eesti seeneteadus on maailma tipus. Vägevaid teadlasi on kodumaal ka muudel aladel". EPL, 11. oktoober 2013
*"Leho Tedersoo: müstiline seeneteadus uurib kõike õlletegemisest kahjuritõrjeni". Postimees, 17. märts 2019
Käsikäes

**"Käsikäes"** on Gustav Ernesaksa koomiline ooper kolmes vaatuses Paul Rummo ja Kersti Merilaasi tekstile. 

Esmaettekanne toimus 14. märtsil 1955 Tallinna teatris Estonia. Peaosades Aaro Pärn või August Sepp (Mihkel), Meta Kodanipork või Silvia Urb (Tiiu), Olga Lund, Linda Sellistemägi või Marta Rungi (Mari), Georg Ots, Vootele Veikat või Ants Aasma (Toomas). Dirigent Vallo Järvi. Lavastaja Kaarel Ird. 

Teater Vanemuine lavastas ooperi Ardi Liivese poolt ümber töötatud versiooni, mida nimetati laulumänguks ja kandis pealkirja "Mari ja Mihkel ehk kuidas Uuspere ja Vanavere laulupeole läksid". Selle redaktsiooni esmaettekanne toimus Tartus 28. märtsil 1965. Peaosi esitasid Lehte Mark, Leida Jürgens ja Helju Koppa (Mari), Endel Aimre ja Aavo Hinno (Mihkel), Aino Seep, Aida Truu ja Helju Meier (Tiiu), Lembit Soone (Toomas), Elmar Salulaht (Vooster) ja Johannes Lükki (Kolhoositaat). Dirigent Jaan Hargel. Lavastas Kaarel Ird.

Peamised tegelased: Vanavere kolhoosi esimees Mihkel (bass), Mihkli tütar Tiiu (sopran), Ühispere kolhoosi esimees Mari (sopran), elektriinsener Toomas (bariton), ametiühingu esimees Andres (tenor), Kolhoositaat (bariton), agronoom Prill (tenor), endine veskiomanik Vooster (bass), endine artist Madleen (metsosopran), endine artist Alfredo (*buffo*). 

## Tegevus
Tegevus toimub Eesti NSV-s kolhooside loomise esimestel aastatel. Käib võitlus uue tehnika saamise, uute töövõtete juurutamise ja nõukogude kultuuri kehtestamise eest. On maainimesi, kes on selle vastu. Ei taheta maisi külvata. Kuid progressiivne kolhoosirahvas rajab tammi, teeb usinasti tööd ja unistab elektrist. Noored soovivad laupäeviti lõbutseda. Elektriinsener Toomas räägib Ühis­pere kolhoosi esimehele Marile oma soovist tuua külla elekter. Esimees on selle poolt, kuid konser­vatiivne Vanavere kolhoosi esimees Mihkel võitleb vastu. Domineerib eesrindlike inimeste soov kasvatada eelarvamuste küljes rippuv Mihkel teadlikuks kolhoosnikuks. Selles on tubliks abiks Toomas, kes on armunud Mihkli tütres­se Tiiusse. Kuid eriti suure töö teeb ära hea organiseerimisvõimega Ühispere kolhoosi sõnakas juht Mari. Kesksel kohal on ka Tiiu ja Toomase armastusvahekord, mis annab toimuvale lüürilise kõrvalkõla. Tööpatriotismi, kolhoosirahva lõbut­semise, noorte vahel kujuneva armastuse ning inimlike vastuolude ning intriigide taustal kuju­nev patriootiline faabula areneb lõpuks nii kau­gele, et hea võidab kurja. Noored armastajad saavad oma tahtmise nii töös kui igapäevases elus.

## Muusikanumbreid
Mihkli laul "Eks laupäeva lusti minagi tunne"; koorid "Lähme lauldes läbi metsa", "Tulnud ilus õitseaeg", "Eks vaata neid nurjatuid", "Nüüd a'ab lehti lehepuusse" ja "Viiul virgalt vingutab"; Tiiu ja Tooma duett "Sain kinni su, vallatu neiu"; Tiiu aaria "Suvi sirutab käed"; ansambel "Kes on süüdi"; Tooma laul "Mis viga oli vanasti me esiisadel"; laste mängulaul "Ööbik laksutab, kägu vastu kukub"; laadavalss "Puurattad, kaskaisad"; Mihkli nutulaul "Kurb on süda, hale meel"; Prilli ja Voosteri stseen "Viska kärakat"; finaal "Touat-touat torupill". 

## Välislingid
* Info ooperi käsikirja kohta Eesti Muusika Infokeskus
Armstrong Siddeley Serval

**Armstrong Siddeley Serval** on kümnesilindrine õhkjahutusega ridatähtmootor, mis töötati välja Suurbritannias 1928. aastal. 
## Arendus ja tootmine
Serval on õhkjahutusega topelttähtmootor, mis loodi Armstrong Siddeley Mongoose baasil. Sisuliselt oli tegemist ühise karteriga ja ühele väntvõllile paigutatud kahe Mongoose'i mootoriga. Mootori esitlusel 1928. aasta mais seda nimetatigi esialgu **Double Mongoose'iks** ('topelt-Mongoose'). Hiljem sai (vastavalt firma traditsioonile panna mootoritele kaslaste nimesid) selle nimeks Serval. 

## Versioonid
* **Serval I**, algul ka Double Mongoose – 1931, 340&nbsp;hj
* **Serval III** – 1932
* **Serval IIIB** – 1932, 310&nbsp;hj
* **Serval IV** –310&nbsp;hj
* **Serval V** – 1933, 340&nbsp;hj

## Kasutus
*Airco DH.9
*Armstrong Whitworth Atalanta
*BFW M.36
*Canadian Vickers Vancouver
*Fairey Fox
*ICAR Comercial
*Saro Cloud
*Stampe et Vertongen SV.5

## Tehnilised andmed (Serval I)
 
* Tüüp: 10-silindrine õhkjahutusega ridatähtmootor (2x5)
* Kütus: 77 oktaaniarvuga bensiin
* Silindri läbimõõt: 127 mm
* Kolvi käik: 139,7 mm
* Töömaht: 17,7 l
* Pikkus: 1378 mm
* Läbimõõt: 1158 mm
* Tühimass: 324 kg
* Võimsus: 340 hj 2000 pöördel minutis 0 m kõrgusel
* Surveaste: 5:1
Ingrid Landmark Tandrevold

**Ingrid Landmark Tandrevold** (sündinud 23. septembril 1996 Baerumis) on Norra laskesuusataja. Laskesuusatamisega tegeleb Tandrevold alates 2007. aastast, maailma karikasarja debüüdi tegi Tandrevold 2016. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Ingrid Landmark Tandrevold - IBU lehel
Guðlaugur Þór Þórðarson

**Guðlaugur Þór Þórðarson** (sündinud 19. detsembril 1967 Reykjavíkis) on Islandi poliitik (Iseseisvuspartei).

Ta on lõpetanud Islandi Ülikooli bakalaureusekraadiga poliitikateaduste alal 1996. aastal.

Aastatel 1993–1997 oli ta Iseseisvuspartei noorteorganisatsiooni esimees. Ta on Reykjavíki Linnavolikogu liige alates 1998. aastast ja alates 2003. aastast Alþingi liige. 2007–2009 oli ta Islandi tervise ja sotsiaalkindlustuse minister.

Alates 11. jaanuarist 2017 kuni 28. novembrini 2021 oli ta Islandi välisminister. Alates 28. novembrist 2021 kuni 21. detsembrini 2024 oli ta Islandi keskkonna, energia ja kliima minister.

## Viited
Sigríður Á. Andersen

**Sigríður Ásthildur Andersen** (sündinud 21. novembril 1971 Reykjavíkis) on Islandi poliitik (Iseseisvuspartei) ja jurist.

Ta on omandanud bakalaureusekraadi õigusteaduse alal Islandi Ülikoolis 1999. aastal ja magistrikraadi õigusteaduse alal samas 2001. aastal.

Ta on alates 2015. aastast Alþingi liige.

Alates 11. jaanuarist 2017 kuni 14. märtsini 2019 oli ta Islandi justiitsminister.

## Viited
Cornelia (eesnimi)

**Cornelia** on naisenimi.

## Nime kandjaid
*Cornelia Africana, Vana-Rooma rahvuskangelase Scipio Africanuse tütar, keda peetakse täiusliku Rooma naise musternäidiseks
*Cornelia Froboess, Saksamaa laulja
*Cornelia Funke, saksa laste- ja noortekirjanik
*Cornelia Lootsmann, eesti harfist
Cornelia (LAV)

**Cornelia** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Fezile Dabi ringkonnas Mafube vallas.

Cornelia on asutatud 1894. aastal. Cornelia on saanud nime Oranje Vaba Riigi presidendi Francis William Reitzi teise naise Cornelia Mulderi järgi. Linnaõigused sai Cornelia 1923. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Cornelia elanikest mustanahalisi aafriklasi 97,3%, valgeid 1,9%, India või Aasia päritolu inimesi 0,7% ja teisi 0,1%. Sotho keelt pidas emakeeleks 57,8% inimesi, suulu keelt 33,7%, afrikaani keelt 2,7%, inglise keelt 1,6% ja teisi keeli 4,2%.

## Viited
Cornelia

**Cornelia** on olnud mitme inimese ja asula nimi:

**[[Cornelia (eesnimi)|Cornelia]]**, naisenimi

*Cornelia, Julius Caesari naine
*Cornelia Africana, Tiberius Gracchuse ja Gaius Gracchuse ema

*Cornelia, linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis 
*Cornelia, linn Ameerika Ühendriikides Georgia osariigis
Kranshoek

**Kranshoek** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas. Kranshoek asub India ookeani rannikul.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kranshoeki elanikest värvilisi 53,46%, mustanahalisi aafriklasi 8,97%, India või Aasia päritolu inimesi 1,00%, valgeid 0,48% ja teisi 36,11%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 87,90% inimesi, koosa keelt 4,09%, inglise keelt 3,95% ja tsvana keelt 1,00%.

## Viited
Chengdu Shuangliu rahvusvaheline lennujaam

**Chengdu Shuangliu rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **CTU**, ICAO: **ZUUU**) on peamine rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Chengdut, Sichuani provintsi pealinna, Hiina Rahvavabariigis. Lennujaam asub umbes 16 kilomeetrit edela suunas Chengdu kesklinnast. Tegu on ühe tähtseima lennunduse ja õhutranspordi keskustest Lääne-Hiinas.

Lennujaam on Air China, Chengdu Airlinesi, Sichuan Airlinesi, China Southern Airlinesi, China Eastern Airlinesi, Tibet Airlinesi, Lucky Airi ja Shenzhen Airlinesi kodulennujaam.

Lennujaamas on kaks lennurada ja mõlema pikkus on 3600 meetrit. Lennujaama läbis 2018. aastal rohkem kui 52,9 miljonit reisijat.
Xiamen Gaoqi rahvusvaheline lennujaam

**Xiamen Gaoqi rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **XMN**, ICAO: **ZSAM**) on peamine rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Fujiani provintsi pealinna Xiameni Hiina Rahvavabariigis. Lennujaam asub Xiameni saare põhjaosas.

Lennujaam on Xiamen Airi ja Shandong Airlinesi kodulennujaam.

Lennujaamas on üks lennurada, mis on 3400 meetrit pikk. Lennujaama läbis 2017. aastal rohkem kui 27,4 miljonit reisijat.
Aue ühisvald

**Aue** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Uelzeni kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 280&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 12 480 inimest. Selle keskus on Wrestedt. See moodustati 1. novembril 2011, kui ühendati endised *Samtgemeinded* Wrestedt ja Bodenteich.

Samtgemeinde Aue koosneb järgmistest valdadest:

# Bad Bodenteich
# Lüder 
# Soltendieck
# Wrestedt
Helme (perekonnanimi)

**Helme** on perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Helme 86 inimesel: 33 mehel ja 51 naisel. Perekonnanimede levikult on Helme meeste puhul 3458. kohal ja naiste puhul 2280. kohal.

## Nime kandjaid Eestis
*Endel Helme, eesti lennusportlane ja sporditegelane (1919–1985)
*Eneken Helme
*Helle-Moonika Helme, Eesti poliitik
*Mart Helme, Eesti poliitik ja endine diplomaat (1949–)
*Martin Helme, Eesti poliitik
*Mehis Helme, raudtee- ja sõjandusajaloolane, Eesti Muuseumraudtee juhataja (1955–)
*Peeter Helme, eesti kirjanik ja publitsist
*Rein Helme, eesti ajaloolane (1954–2003)
*Sirje Helme, eesti kunstikriitik (1949–)
*Udo Helme

## Nime kandjaid välismaal
* Christopher Helme, inglise päritolu kolonisaator
* Chris Helme, inglise laulja ja laulukirjutaja
* Elizabeth Helme, inglise kirjanik
* Francis Helme, Kanada poliitik
* Helme Heine, saksa kirjanik
* Norval Helme, Briti poliitik

## Viited
Bevensen-Ebstorfi ühisvald

**Bevensen-Ebstorf** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Uelzeni kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 479,52&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 26 301 inimest. Selle keskus on Bad Bevensen. See moodustati 1. novembril 2011, kui ühendati endised *Samtgemeinded* Bevensen ja Altes Amt Ebstorf.

Samtgemeinde Bevensen-Ebstorf koosneb järgmistest valdadest:

# Altenmedingen
# Bad Bevensen
# Barum
# Emmendorf
# Ebstorf
# Hanstedt
# Himbergen
# Jelmstorf
# Natendorf
# Römstedt
# Schwienau
# Weste
# Wriedel
35618 Tartu

**35618 Tartu** on asteroid, mis asub asteroidide vöös. Asteroid on nimetatud Tartu linna järgi.

Asteroidi avastas 25. aprillil 1998 Belgia astronoom Eric Walter Elst.
Markéta Davidová

**Markéta Davidová** (sündinud 3. jaanuaril 1997 Jablonec nad Nisous) on Tšehhi laskesuusataja. Laskesuusatamisega tegeleb Davidová alates 2010. aastast, maailma karikasarja debüüdi tegi Davidová 2016. aastal.

## Viited

## Välislingid

* Markéta Davidová - IBU lehel
Rosche ühisvald

**Rosche** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Uelzeni kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 210,21&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 6711 inimest. Selle keskus on Rosche.

Samtgemeinde Rosche koosneb järgmistest valdadest:

# Oetzen 
# Rätzlingen 
# Rosche
# Stoetze 
# Suhlendorf
Bad Bodenteich

**Bad Bodenteich** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 49,88&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 3743 inimest. Vald asub umbes 17&nbsp;km Uelzenist kagus.

## Viited

## Välislingid

* www.bad-bodenteich.de
Lüderi vald

**Lüder** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 55,33&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 1256 inimest.

## Viited
Chubu Centrairi rahvusvaheline lennujaam

**Chubu Centrairi rahvusvaheline lennujaam** (jaapani keeles: 中部国際空港 *Chūbu Kokusai Kūkō*) (IATA: **NGO**, ICAO: **RJGG**) on rahvusvaheline lennujaam, mis asub tehislikul saarel Ise lahes, Tokonames, Aichi prefektuuris, 35 kilomeetrit lõunas Nagoyas Kesk-Jaapanis. Lennujaam teenindab Nagoya linna, Aichi prefektuuris, Jaapanis.

Lennujaam on All Nippon Airwaysi, Jetstar Japani ja AirAsia Japani kodulennujaam. Japan Airlinesi jaoks on tgeu fookuslinna- ja lennujaamaga. 

Lennujaamas on üks lennurada, mille pikkus on 3500 meetrit. Lennujaama läbis 2018. aastal rohkem kui 12 miljonit reisijat. 

Lennujaama omab ja opereerib Central Japan International Airport Co., Ltd. (CJIAC). 

Lennujaam sisse on toodud terve Boeing 787 Dreamlineri reisilennuk. 

## Lennufirmad ja sihtkohad
Suderburgi ühisvald

**Suderburg** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Uelzeni kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 249,58&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 6848 inimest. Selle keskus on Suderburg.

Samtgemeinde Suderburg koosneb järgmistest valdadest:

# Eimke
# Gerdau
# Suderburg
Horloogijn Tšojbalsan

**Horloogijn Tšojbalsan** (mongoli Хорлоогийн Чойбалсан, kirjutati aastatel 1931–1941 *Koroloogiin Çoibalsan* ja pärast 1931. aastat ᠬᠣᠷᠯᠤ᠎ᠠᠶᠢᠨ ᠴᠣᠶᠢᠪᠠᠯᠰᠠᠩ; 8. veebruar 1895 – 26. jaanuar 1952) oli Mongoolia Rahvavabariigi kommunistlik liider ja Mongoolia relvajõudude marssal (ülemjuhataja) aastatel 1931–1952. Tema valitsemine oli kaasaegse Mongoolia ajaloos esimene ja viimane kord, kui ühe inimese käes oli täielik poliitiline võim. Teda on kutsutud ka Mongoolia Staliniks. 

Tema ajal 1930. aastate lõpul toimusid Mongoolias Nõukogude Liidu poolt suunatud repressioonid, milles hukkus 30 000 – 35 000 mongolit. Enamik ohvritest olid budismi vaimulikud, intelligents, poliitilised dissidendid, burjaadid ja kasahhid ning teised "revolutsiooni vaenlased". Tema intensiivne budistide tagakiusamine viis peaaegu lõpule nende eksistentsi Mongoolias. Samuti likvideeris ta oma konkurente-kaaskommuniste, kellest mitmed surid GULAG-i vangilaagrites Nõukogude Liidus.

Kuigi Tšojbalsani pühendumine Jossif Stalinile aitas Mongoolial säilitada Mongoolia Rahvavabariigi alguses selle iseseisvust, sidus see Mongooliat ka tihedalt Nõukogude Liiduga. Kogu tema valitsemise ajal Mongoolia majanduslikud, poliitilised ja sõjalised sidemed NSV Liiduga süvendasid, infrastruktuuri ja kirjaoskuse tase paranes ning Mongoolia iseseisvuse rahvusvaheline tunnustamine laienes, eriti pärast Teist maailmasõda. Kuid tema lootus Stalini abiga ühendada Hiinale kuuluv Sise-Mongoolia Mongoolia Rahvavabariigiga ei teostunud viimase vastuseisu tõttu. Seetõttu ei läinud ta ka Stalini 70. aasta juubelile 1949.

1951. aasta lõpul läks ta Moskvasse, et ravida oma neeruvähki. Kuid ta suri seal 1952. aasta 26. jaanuaril. Ta surnukeha viidi kodumaale ning maeti kõigi sõjaväeliste auavaldustega. 1954 pandi ta keha Sühbaatari mausoleumi, kus tema ja Damdin Sühbaatari kehad asusid kuni 1990. aastani. 2005 lammutati mausoleum, kehad põletati budistlike kommete kohaselt ja maeti taas kalmistule.

2017. aastal andis Mongoolia Pank välja Tšojbalsani mälestusmündi.

## Viited
Andreea Bălan

**Andreea Georgiana Bălan** (sündinud 23. juunil 1984 Ploieștis) on  Rumeenia laulja, ansambli Andrè liige.
Bad Bevensen

**Bad Bevensen** on linn ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 48,01&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 9097 inimest. Vald asub Lüneburgi nõmmest (*Lüneburger Heide*) idas. Ilmenau jõgi, mis on Elbe lisajõgi, voolab läbi Bad Bevenseni. Bad Bevensen on tuntud kuurort.

Valda kuuluvad Gollerni, Groß Hesebecki, Jastorfi, Klein Bünstorfi, Klein Hesebecki, Medingeni, Röbbeli, Sasendorfi ja Seedorfi küla. Jastorf asub umbes 3&nbsp;km kesklinnast lõunas. Seal asub rauaaja kalmistu, mis on andnud nime Jastorfi kultuurile.

G20 tippkohtumise eel 2017. aastal korraldasid vasakpoolsed äärmuslased linnas tulekahju.

## Sõpruslinn

* Chojnice, Poola

## Tuntud inimesi

* Wilhelm Wallmann (1941–), poliitik (CDU)
* Ilse Falk (1943–), poliitik ja parlamendiliige (CDU)
* Dirk Fischer (1943–), poliitik (CDU)
* Jörg Sennheiser (1944–), ettevõtja
* Ulrich Sinn (1945–), klassikalise arheoloogia professor
* Joachim Eigenherr (1947–), sportlane
* Volker Bescht (1951–), brigaadikindral, Bundeswehr
* Heinrich Lange (1955–), viitseadmiral, Saksa sõjalaevastik
* Christian Dexne (1971–), spordisaatejuht (ARD / RBB)

## Vaata ka

* Gustav Stresemanni Instituut

## Viited

## Välislingid

* www.bad-bevensen.de
Vabariigi orden

**Türgi Vabariigi orden** (türgi keeles *Türkiye Cumhuryeti Cumhuriyet Nişanı*) on Türgi tähtsuselt teine teenetemärk, mida antakse välisriikide peaministritele, ministritele, parlamendi liikmetele ja diplomaatidele, tunnustamaks nende panust riikidevahelise sõbralike suhete arendamisel.

Orden asutati 1988. aastal, kuid välja andma hakati seda alles 2010. aastal. 

## Vabariigi ordeni kavalerid

## Välislingid
*İlk Cumhuriyet Nişanı Suudi Prens'e takıldı. Türgi president Recep Tayyip Erdoğan autasustab Saudi Araabia kroonprintsi Muhammad bin Nayefi, yenicaggazetesi.com.tr, 1. oktoober 2016
Rosche

**Rosche** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 71,74&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 2034 inimest. Vald asub umbes 13&nbsp;km Uelzenist idas.

## Viited
Suhlendorf

**Suhlendorf** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 61,04&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 2456 inimest. Valda kuuluvad Molbathi, Nestau, Groß ja Kleine Ellenbergi külad.

## Viited

## Välislingid

* www.suhlendorf.de
Jaapani perekonnanimede loend

*Siin on loetletud jaapanipäraseid [[perekonnanimi|perekonnanimesid]]*

## A
* Akai
* Aikawa
* Aibara
* Aikawa
* Aoi
* Amago
* Anai
* Aoki
* Aoyama
* Aosima
* Aokawa
* Arisaka
* Arima
* Asai
* Asakura
* Asano
* Asata
* Asina
* Asikaga
* Aso
* Azuma
## E
* Ei
* Ekawa
* Ento
## F
* Fukusima
* Fukuda
* Fukui
## H
* Hashikawa
* Hasimoto
* Hasita
* Hara
* Harakawa
* Harata
* Hatakeyama
* Hatano
* Hikasi
* Hino
* Hōjō
* Horio
* Horinouchi
* Honda
* Hosokawa

## I
* Imai
* Imakawa
* Isi
* Isikawa
* Inoue
* Issoku
* Ito
* Iwakawa
* Iwasima
* Iwasita
* Iwata

## K
* Katakiri
* Katsuta
* Katsusika
* Kawai
* Kawanoe
* Kawanisi
* Kamoi
* Kikuhara
* Kobayakawa
* Koisikawa
* Koide
* Kokubun
* Kokumoto
* Koyama
* Kubota
* Kunitomo
* Kkono
* Kume
## M
* Maeda
* Maekawa
* Marikouji
* Matsumoto
* Matsunaga
* Matsusima
* Matsutaira
* Matsuyama
* Minagawa
* Minami
* Miyakawa
* Miyasima
* Miyoshi
* Murata
* Mori
* Mōri

## N
* Nabeshima
* Nakada
* Nakagawa
* Nakajima
* Nakamura
* Nanbu
* Nanjo
* Negishi
* Ninagawa
* Niwa

## O
* Oda
* Oono
* Otsiai
* Otome
* Ōtomo
## R
* Rokkaku
## S
* Sagara
* Sakuma
* Sasaki
* Sano
* Satake
* Sato
* Satomi
* Sawakawa
* Serada
* Shiina
* Siba
* Sibata
* Simai
* Simano
* Simatsu
* Siratori
* Sōma
* Suzuki
## T
* Tachibana
* Ttachigawa
* Takeda
* Takei
* Takenouchi
* Takeuchi
* Toki
* Torii
* Tsugaru
* Tsugawa
## U
* Uketa
## W
* Watabe
* Watanae
* Watari
Arvajheer

**Arvajheer** on linn Mongoolias, Övörhangaj aimaki keskus.

Arvajheer asub Hangai eelmäestikus 1813 meetri kõrgusel merepinnast.

## Galerii

ArwaicheerZentrum.jpg|Kesklinn
ArwaicheerZentralplatz.jpg|Administratsiooni hoone
ArwaicheerTheater.jpg|Teatrihoone
ArwaicheerPark.jpg|Park


## Viited
Ulaangom

**Ulaangom** (mongoli keeles Улаангом) on linn Mongoolias, Uvsi aimaki keskus.

Ulaangom on asutatud 1686. aastal, klooster rajati 1871. aastal.

## Viited
Laari keel

**Laari keel** (laari keeles اَچُمی *atšomi*) on iraani keelte Lääne-Iraani rühma kuuluv keel, mida räägitakse Iraanis Farsi provintsis.

Laari keel on pärsia keele lähedane sugulaskeel, mida sageli loetakse pärsia keele murdeks. 

Laari keelt kirjutatakse mugandatud araabia kirjas.

## Viited

## Välislingid
* http://www.language-archives.org/language/lrl
Mustafa Džemiljev

**Mustafa Abduldžemiljoglu Džemiljev (Kõrõmoglu)** (krimmitatari keeles Mustafa Abdülcemil oğlu Cemilev (Qırımoğlu); ukraina keeles Мустафа Джемілєв; sündinud 13. novembril 1943 Mižrittšjas Krimmi ANSV-s Vene NFSV-s) on Ukraina poliitik, krimmitatarlaste rahvusliku liikumise juhte, inimõigusaktivist, endine dissident ja poliitvang.

18. mail 1944 küüditati tema pere koos teiste krimmitatarlastega Krimmist Usbeki NSV-sse. 1962. aastal astus Taškendi maaparanduse instituuti, kust ta 1965. aastal eksmatrikuleeriti poliitilistel põhjustel. Ajavahemikus 1966–1986 korduvalt istunud vangilaagrites (kokku 15 aastat). Pärast Ukraina iseseisvumist 1991. aastal lülitus poliitilisse ellu. Aastatel 1991–2013 oli Krimmitatari Rahva Medžlisi esimees. Alates 1998. aastast on Ülemraada liige ja 2014. aastast Ukraina presidendi volinik krimmitatari rahva asjades. 

2013. aastal Ülemraadas toimunud arutelus armeenlaste genotsiidi tunnistamise seaduse eelnõu üle esines Džemiljev selle kriitikaga.

## Tunnustus

*1996 – Konyas Konya provintsis asuva Selçuki Ülikooli audoktor
*1998 – Nanseni pagulaste auhind 
*2001 – Vürst Jaroslav Targa V järgu orden 
*2003 – Vürst Jaroslav Targa IV järgu orden 
*2005 – Victor Gollanczi auhind 
*2011 – Auhind Õigluse Valgus 
*2014 – Vabariigi orden (Türgi) 
*2014 – Çanakkales Çanakkale provintsis asuva Çanakkale 18. Märtsi Ülikooli audoktor 
*2014 – Bursas asuva Bursa Uludagi Ülikooli audoktor 
*2015 – Leedu orden Teenete eest Leedu ees 
*2016 – Vilniuses asuva Mykolo Romerio Ülikooli audoktor 
*2018 – Vabaduse orden 
*2023 – Ukraina kangelane

## Viited

## Välislingid

*Мустафа Джемілєв гість програми "Кисельов. Авторське". Intervjuu Jevgeni Kisseljovile. YouTube, 9. oktoober 2018 (vene keeles)
Helmholtzi võrrand

**Helmholtzi võrrand** on Hermann von Helmholtzi järgi nimetatud lineaarne osatuletistega diferentsiaalvõrrand kujul:
:(\nabla^2  + k^2) A = 0,
kus \nabla^2 on Laplace'i operaator, k on lainearv ja A on amplituud.

## Võrrandi päritolu ja kasutus
Helmholtzi võrrand kerkib esile füüsikalisi nähtusi kirjeldavatates aja- ja ruumimuutujaid sisaldavates osatuletistega diferentsiaalvõrrandite lahendamisel. Näiteks eeldades igas ruumipunktis lihtharmoonilisi võnkumisi esitab Helmholtzi võrrand lainevõrrandi ajast sõltumatul kujul ja seeläbi võimaldab lihtsustada lainelevi nähtuse analüüsi keskendudes vaid normaalvõnkevormide ruumimuutlikkuse analüüsile.

Näiteks vaadeldes lainevõrrandit kujul:

: \left(\nabla^2-\frac{1}{c^2}\frac{\partial^2}{\partial t^2}\right) u(\mathbf{r},t)=0.

Eeldades lihtharmoonilisi võnkumisi on lahendis  u (\mathbf{r}, t) aja ja ruumimuutujud eraldatavad: u(\mathbf{r},t) =A (\mathbf{r}) T(t). Asendades viimase algsesse lainevõrrandisse saame muutujad eraldada:

: \frac{\nabla^2 A}{A} = \frac{1}{c^2 T} \frac{d^2 T}{d t^2}.

Muutujate eraldamise võtte kohaselt leidub antud harilikule diferentsiaalvõrrandile lahend siis ja ainult siis, kui võrrandi mõlemad pooled võrduvad konstandiga. Valides konstandiks  -k^2 saame

:\frac{\nabla^2 A}{A} = -k^2 
ja

:\frac{1}{c^2 T} \frac{d^2 T}{dt^2} = -k^2.

Korrutades esimest eraldatud muutujatega diferentsiaalvõrrandit *A*-ga saame Helmholtzi võrrandi:

\nabla^2 A + k^2 A = (\nabla^2 + k^2) A = 0.

Oma seotuse tõttu lainevõrrandiga kerkib Helmholtzi võrrand esile paljudes erinevates füüsika valdkondades nagu elektromagnetism, seismoloogia ja akustika.

## Vaata ka
* Laplace'i operaator
Suderburg

**Suderburg** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 129,48&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 4602 inimest. Vald asub umbes 11&nbsp;km Uelzenist edelas.

Valda kuuluvad peale *Suderburgi* veel järgmised külad: Bahnsen, Böddenstedt, Hamerstorf, Hösseringen, Holxen ja Räber.

## Ajalugu

Sutherburgi on esmamainitud 1004. aastal.

1847. aastal avati raudteeliin Celle – Uelzen – Lüneburg – Harburg – Wilhelmsburg ja 1850. aastal avati Suderburgi raudteejaam ning seda laiendati 1859. aastal.

1957. aastal liideti Suderburgiga Graulingeni, Oldendorf I ja Suderburgi külad.

## Tuntud inimesi

* Sophus Schmidt (1792–1841), Hannoveri vabadusvõitleja, kohtutäitur Bleckedes ja maaomanik Suderburgis
* Heinrich Christoph Wilhelm Hillmer (1831–1916), ehitusmeister
* Karl Hillmer (1869–1944), Wiesenbauschule direktor
* Carsten Kadach (1964–), endine FIFA assistent

## Viited

## Välislingid

* www.suderburg.de
Sinu Mets

**Sinu Mets** on kord kvartalis ilmuv perioodiline väljaanne, metsaomanikele mõeldud õppeleht. 

Esimene Sinu Metsa number ilmus 2003. aastal. Neli esimest numbrit ilmusid ajavahemikul 2003–2006 mitteperioodiliselt ajalehena, mida andis välja MTÜ Tähevalgus.

Perioodiliselt ilmub alates 5. numbrist, mis ilmus 16. novembril 2006. Sinu Metsa väljaandja oli kuni 2022. aasta lõpuni SA Erametsakeskus. 2023. aasta sügisest annab õppelehte välja MTÜ Eesti Erametsaliit.  

2022. aasta lõpuni oli Sinu Metsa peatoimetaja Viio Aitsam. 2023. aastast on peatoimetaja Anniki Leppik. 

Aastatel 2006–2010 ilmus A4-formaadis 16-leheküljelise vihikuna, alates 2011. aastast on 36-leheküljeline. Seoses mahu suurenemisega jaotati sisu nelja suuremasse rubriiki: näpunäited ja teave metsaomanikele; uudised ja teave jahimeestele; kirjutised metsakooslusest; teated ja ametlik informatsioon.

2008. aastal ilmus Sinu Metsa 48-leheküljeline erinumber linnas elavatele metsaomanikele. 2016. aasta 26. oktoobril ilmus Sinu Metsa tavaformaadis erinumber vene keeles.

Hiljem on õppelehe mahtu vähendatud, praegu ilmub see 28-leheküljelisena. 

Kõige pikemalt on Sinu Mets ilmunud Maalehe vahel. 2015-2024 ilmus Sinu Mets Postimehe vahel. 2025. aastast ilmub õppeleht taas Maalehe vahel. 

Paberlehte levitavad erametsaomanikele ka metsaühistud.

Sinu Mets on loetav ka elektrooniliselt.

## Viited
Uhnaagijn Hürelsüh

**Uhnaagijn Hürelsüh** (mongoli keeles Ухнаагийн Хүрэлсүх; sündinud 14. juunil 1968 Ulaanbaatar) on Mongoolia poliitik (Mongoolia Rahvapartei), aastast 2021 riigi president. 

Uhnaagijn Hürelsüh lõpetas 1989. aastal Mongoolia Sõjalise Kõrgkooli ja 1994. aastal Riigihalduse ja Juhtimise Instituudi. Juristidiplomi sai ta Mongoolia Riiklik Ülikoolist 2000. aastal. 1989–1990 teenis ta Mongoolia Rahvaarmees poliittöötajana. 1987. aastal astus ta Mongoolia Rahvarevolutsioonilisse Parteisse. 1991–1994 töötas ta Mongoolia Rahvarevolutsioonilise Partei Keskkomitees. 1994–1996 ja 1999–2000 oli ta Mongoolia Rahvarevolutsioonilise Partei parlamendifraktsiooni nõunik. 1997–2005 oli ta Mongoolia Rahvarevolutsioonilise Partei noorteorganisatsiooni juht. 

Aastatel 2000–2004 kuulus ta Mongoolia Rahvarevolutsioonilise Partei juhtkonda ja 2008–2013 oli partei peasekretär. Tema initsiatiivil nimetati Mongoolia Rahvarevolutsiooniline Partei 2010. aasta novembris ümber Mongoolia Rahvaparteiks. 2000–2008 oli ta Mongoolia parlamendi liige ja samaaegselt 2004–2006 eriolukordade minister ja 2006–2008 inspektsiooniminister. 2012–2014 oli ta jälle parlamendi liige. 2014–2017 oli ta Mongoolia peaministri asetäitja. 

4. oktoobrist 2017 kuni 27. jaanuarini 2021 oli ta Mongoolia peaminister. 

21. novembrist 2017 kuni 25. juunini 2021 oli ta Mongoolia Rahvapartei Keskkomitee esimees. 

Alates 25. juunist 2021 on Uhnaagijn Hürelsüh Mongoolia president.

## Viited
Tomáš Petříček

**Tomáš Petříček** (sündinud 27. septembril 1981 Rokycanys) on Tšehhi poliitik (Tšehhi Sotsiaaldemokraatlik Partei).

2004. aastal sai ta Prahas Karli ülikoolis bakalaureusekraadi politoloogia ja rahvusvaheliste suhete alal ning 2006. aastal samas magistrikraadi rahvusvaheliste suhete alal. 2009. aastal sai ta Brüsselis Rahvusvaheliste ja Strateegiliste Uuringute Keskuses (CERIS) magistrikraadi riigijuhtimise ja arengupoliitika alal ning 2010. aastal Warwicki Ülikoolis magistrikraadi rahvusvahelise poliitilise ökonoomia alal. Doktorikraadi sai ta Karli ülikoolis 2014. aastal rahvusvaheliste suhete alal. 

Aastatel 2012–2014 töötas ta mittekoosseisulise õppejõuna Karli ülikoolis. 2014–2017 töötas ta Euroopa Parlamendis nõunikuna. 2017. aasta maist kuni detsembrini töötas ta töö- ja sotsiaalministri asetäitjana. 2018. aasta jaanuarist kuni juulini oli ta Euroopa Parlamendi nõunik. 2018. aasta augustist oktoobrini oli ta Tšehhi välisministri asetäitja.

Alates 16. oktoobrist 2018 kuni 12. aprillini 2021 oli Tomáš Petříček Tšehhi välisminister.

## Viited
Ideri Ülikool

**Ideri Ülikool** (mongoli keeles Идэр дээд сургууль) on eraülikool Ulaanbaataris Mongoolias.

Ideri Ülikool on asutatud 1995. aastal.

## Viited

## Välislingid

*Ideri Ülikooli koduleht
Codex Regius

**Codex Regius** (islandi keeles *Konungsbók*; tõlkes 'Kuningaraamat'), arhiivitähistusega **GKS 2365 4º** (*Gammel Kongelig Samling*), on keskaegne Islandi manuskript (koodeks), milles on kirjas "Vanema Edda" moodustavad 29 vanapõhjakeelset poeemi.

Codex Regiuse päritolust ja varasest ajaloost on väga vähe teada, kuid arvatakse, et see kirjutati 1270. aasta paiku.

On teada, et 1643. aastaks oli see Lõuna-Islandil asuva Skálholti piiskopi Brynjólfur Sveinssoni valduses, kes saatis selle 1662. aastal sünnipäevakingina Taani kuningas Frederik III-le. 

Mõnede teadlaste arvates on võimalik, et manuskripti saatis Brynjólfurile Islandi poeet Hallgrímur Pétursson. Seejärel hoiti seda pikka aega Kopenhaagenis asuvas Taani Kuninglikus Raamatukogus. 21. aprillil 1971 saadeti koodeks tagasi Islandile, kus seda hoitakse Reykjavíkis asuvas Árni Magnússoni instituudis. Kuna õhutransporti ei peetud piisavalt turvaliseks, toimetati manuskript Islandile laevaga, mida saatis sõjaväeline eskort.

## Sisu

## Viited

## Kirjandus
* Dodds, Jeramy (tõlk.; 2014). *The Poetic Edda*. Coach House Books. ISBN 9781770563858
* McTurk, Rory (2008). *A Companion to Old Norse-Icelandic Literature and Culture*. John Wiley & Sons. ISBN 9781405137386
* Orchard, Andy (tõlk.; 2013). *The Elder Edda*. Penguin UK. ISBN 9780141393735

## Välislingid

* Laule kaugest minevikust. Ajaleht Raamat nr 34
Mongoolia Rahvusvaheline Ülikool

**Mongoolia Rahvusvaheline Ülikool** (mongoli keeles Монгол олон улсын дээд сургууль, inglise keeles Mongolia International University) on eraülikool Ulaanbaataris Mongoolias.

Mongoolia Rahvusvaheline Ülikool on asutatud 2002. aastal. Õppetöö toimub inglise keeles.

## Viited
Arthur Wellesley (täpsustus)

**Arthur Wellesley** võib viitada järgnevatele inimestele:
* Arthur Wellesley, 1. Wellingtoni hertsog (1769–1852), inglise-iiri väejuht ja riigimees
* Arthur Wellesley, 2. Wellingtoni hertsog (1807–1884), briti sõjaväelane ja aadlik
* Arthur Wellesley, 4. Wellingtoni hertsog (1849–1934), briti sõjaväelane ja aadlik
* Arthur Wellesley, 5. Wellingtoni hertsog (1876–1941), briti sõjaväelane ja aadlik
* Arthur Wellesley, Douro markii (born 1978), 8. Wellingtoni hertsogi pojapoeg
* Arthur Wellesley Hughes (1870–1950), tuntud ka kui Arthur Wellesley, kanada muusik ja helilooja
Klot (täpsustus)

**Klot** on mitme aadlisuguvõsa nimi:
*Klot a. d. H. Heydenfeld (Lazdona kihelkonnas asunud Sarkaņi mõisa järgi), baltisaksa aadlisuguvõsa
*Klot (Pommeri aadlisuguvõsa)
*Klot von Kobbenrode, Vestfaali aadlisuguvõsa
*Klot von Nateln, Vestfaali ministeriaalisuguvõsa

## Vaata ka
*Clodt von Jürgensburg