open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Miks Indrašis

**Miks Indrašis** (sündinud 30. septembril 1990 Riias) on Läti jäähokimängija, kes mängib Saksamaa kõrgliigaklubis Schwenninger Wild Wings ründajana paremäärel.

Läti kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2005–06 Liepājas Metalurgsi meeskonnas.

Hooajal 2010–11 debüteeris ta Venemaa noorteliigas HK Rīga võistkonnas. KHL-is tegi ta Riia Dinamo meeskonnas debüüdi hooajal 2011–12. Regulaarselt hakkas ta Riia Dinamo meeskonnas mängima hooajal 2012–13 ning lõi sel hooajal liigas 14 väravat ja andis 12 väravasöötu. Individuaalselt on Indrašisi seni parim hooaeg KHL-is olnud 2017–18 (21 väravat ja 21 väravasöötu). 2018. aastal valiti ta KHL-i tähtede mängule.

Aastatel 2018–2020 mängis ta KHL-is Moskva Dinamo ridades. 2020. aasta juulis naasis ta Riia Dinamosse. 2021. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu HK Vitjaziga. Hooajal 2021/22 mängis ta lisaks Vitjazile veel ka Vladivostoki Admiralis ja Šveitsi kõrgliigaklubis EHC Biel.

Läti jäähokikoondise koosseisus osales Indrašis maailmameistrivõistlusel esmakordselt 2012. aastal. Maailmameistrivõistlustel on parimaks tulemuseks veerandfinaali jõudmine 2018. aastal. Individuaalselt on tema edukamad olnud 2019. aasta maailmameistrivõistlused, mil ta lõi turniiril kolm väravat ja andis neli väravasöötu. Läti jäähokikoondise koosseisus osales ta ka 2014. ja 2022. aasta taliolümpiamängudel.

## Viited

## Välislingid
* Miks Indrašis KHL.ru lehel
* Miks Indrašis hockeydb.com lehel
Mirotice

**Mirotice** (saksa keeles *Mirotitz*) on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Píseki ringkonnas. Mirotice asub Písekist umbes 16,5 km ja České Budějovicest ligikaudu 60 km põhjaloodes.

Miroticet on esmamainitud 1254. aastal, linnaõigused olid juba 1291. aastal.

Mirotices on sündinud tšehhi maalikunstnik Mikoláš Aleš (1852–1913).

## Viited
Lunden

**Lunden** võib olla:

* Lunden, vanainglise nimi, mida kandis London
* Lunden, Schleswig-Holsteini asula Dithmarscheni kreisis
* Lunden, Göteborgi linnaosa Örgryte'i asum
* Lunden ÖBK, Göteborgis tegutsev jalgpalliklubi
* Lundeni raudteejaam, mis asub Aurlandi vallas 
* Lunden (perekonnanimi)
Rožďalovice

**Rožďalovice** (saksa keeles *Rozdalowitz*) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Nymburki ringkonnas. Rožďalovice asub Nymburkist umbes 16,5 km põhjakirdes ja Praha kesklinnast ligikaudu 57 km idakirdes.

Rožďalovicet on esmamainitud 1223. aastal, linnaõigused sai 1340. aastal. 23. jaanuaril 2009 sai Rožďalovice vahepeal kaotatud linnaõigused tagasi.

Rožďalovices asub Klassikalise raamatuköitmise muuseum (*Muzeum klasického knihařství*).

## Viited
Zonta International

**Zonta International** (ZI) on rahvusvaheline heategevusorganisatsioon, mis toetab soolist võrdõiguslikkust ning tegeleb naiste ja laste vastu suunatud vägivalla ennetamisega. Zontad pühendavad oma aega, oskusi ja annavad majanduslikku tuge Zonta kohalike ja rahvusvaheliste teenindusprogrammide läbiviimiseks ja vahendavad infot rahvusvaheliste stipendiumide taotlemise kohta.

Eesti ja Soome klubid kuuluvad Zonta Internationali 20. piirkonda, kus Eesti moodustab omaette 6. alapiirkonna (ZI District 20 Area 6) alates 2000. aastast. Eesti alapiirkonda kuuluvad Tartu, Tallinna, Pärnu ja Viljandi klubid.

## Vaata ka
* Zonta Tartu klubi
Pyramidenkogel

**Pyramidenkogel** on mägi Austria Kärnteni liidumaal. See paikneb Wörtherseest lõunas ja on Maria Wörthi linna lähedal, piirkonnas, mis on piiriks saksa ja sloveeni keele kõnelejate vahel. Sloveenias on mägi tuntud kui *Jedvovca*. Mägi on olnud turismisihtkoht vähemalt 19. sajandi lõpust. Vaadet selle tipust on mainitud Karl Baedekeri 1879. aasta Ida-Alpide reisijuhis.

## Ehitised mäel

### Esimene ehitis ja rist

Puidust vaateplatvorm ehitati 1950. aastal, samuti rist, mis meenutas Esimese ja Teise maailmasõjaa surmasid ning "mägede ohvreid". Rist pühitseti 20. augustil 1950. Iga-aastast "Trausteinmesset", erilist missat, peetakse suve lõpus.

### Esimene Pyramidekogeli torn (1968–2012)

54 m terasest ja betoonist vaate- ja ringhäälingutorn, Pyramidenkogeli torn, ehitati aastatel 1966–1968 ja oli "Rough Guide to Austria" järgi tuntud "futuristlik" turismisihtkoht; Lonely Planet nimetab seda "avangardiks". 2008. aastal, viimasel suvehooajal enne uue ehitise ehitamist, tervitas torn viiemiljondetat külastajat. Torn lammutati lõplikult 12. oktoobril 2012.

### Praegune torn (2013 – tänapäev)

2006. aasta juulis plaaniti olemasolev torn lammutada ja asendada uue ehitisega, mitmeotstarbelise tegevuskeskusega, mis kiideti heaks 2007. aastal ja mille jaoks eraldas Kärnteni valitsus 2008. aastal 10 miljonit eurot. Uue kujunduse konkurss algas 2007. aastal; konkursi võitis Klaura & Kadeni arhitektuuribüroo. Ehitamine pidi algama 2008. aasta lõpul ja vana torn pidi langema 2008. aasta oktoobris, kuid see lükati edasi ning rahalised ja poliitilised raskused takistasid uue ehitamist. Lammutamine oli plaanitud 2010. aasta septembriks, kuid lükati uuesti edasi. Viimane avatud päev oli 30. septembril 2012 ja esimene torn lammutati 12. oktoobril 2012.

Uut 2013. aastal valminud torni kirjeldas Dietmar Kaden kui "Himmelsleiter aus gestapelten Ellipsen", virnastatud ellipsitest valmistatud taevareppi, ja see peab toimima kui "Leuchtturm der Holzbranche", puidutööstuse tuletorn. Nime üle pole otsustatud; Markus Klaura on välja pakkunud "Isis Noreia", jumalannadele Isis ja Noreia (viimane germaani jumalus, Isise rooma vaste).

Uus torn on ehitatud puidust ja terasest. 100 meetri kõrgusena on see maailma kõrgeim puidust vaatetorn. Klagenfurti arhitektid Markus Klaura ja Dietmar Kaden ning ehitusinsener Markus Lackner Villachist on projekteerinud struktuuri, millel on külastajate platvorm kõrgusel 83 m, kohvik kõrgusel 70 m ja 66 m pikkune liumägi (pikim Euroopas). Torn on PEFC-sertifitseeritud.


Pyramidenkogel Turm 01.jpg|Lammutatud Pyramidenkogeli torn, ehitati 1968. aastal
Pyramidenkogel (3).jpg|Vaade uuest tornist kirde suunas. Wörthersee järv ja Maria Wörthi poolsaar on selgelt näha. Klagenfurt on paremal.
Oloví

**Oloví** (saksa keeles *Bleistadt*) on linn Tšehhis Karlovy Vary maakonnas Sokolovi ringkonnas. Oloví asub Saksamaa piirist 12 km kaugusel, Sokolovist umbes 11 km põhjaloodes ja Karlovy Varyst ligikaudu 22,5 km läänes.

Asulat on esmamainitud 1523. aastal, kuningliku kaevanduslinna staatuse sai Oloví 1561. aastal. 19. sajandil arenes Olovís klaasitööstus. Klaasivalmistamise traditsioon jätkub Olovís tänapäevalgi. 23. jaanuaril 2007 sai Oloví vahepeal kaotatud linnaõigused tagasi.

## Viited
Rauschelesee

**Rauschelesee** on järv Keutschacher See lähedal Austria Kärnteni liidumaa Keutschachi linnas. Järve kasutatakse kalastuseks ja supluseks.
Köttmannsdorf

**Köttmannsdorf** (sloveeni: *Kotmara vas*) on vald Austria Kärnteni liidumaa Klagenfurti maaringkonnas.

Köttmannsdorf asub Klagenfurtist edelas Sattnitzi mägedes. Valla kõrgeim punkt on Sabalahöhe (921 m) läänes ja madalaim punkt on Ferlachi veehoidla (441 m). Rekabach voolab läänest itta läbi valla.

## Rahvastik

2001. aasta rahvaloenduse järgi olid 6,4% rahvastikust Kärnteni sloveenid.

## Viited
Heikki Koort

**Heikki Koort** (1. märts 1955 Tallinn – 21. mai 2021) oli eesti näitleja, diplomaat, karateka ja sporditegelane. 

Koort mängis 1970 filmis "Agu Sihvka annab aru" nimiosa ja tegi kaasa Eesti kultusfilmis "Kevade", kus mängis Petersoni tegelaskuju. Lõpetas 1973 Tallinna 47. Keskkooli ja 1977 Tallinna pedagoogilise instituudi kultuurharidusteaduskonna. 

Koort harrastas aastast 1964 Kalevi korvpallikoolis Avo Jansi, Heino Krevaldi ja Tarmo Velleste juhendamisel korvpalli. Aastast 1973 jätkas Mart Rossmanni käe all Tallinna pedagoogilise instituudi karatesektsioonis, võitis 1975–1983 Eesti meistrivõistlustel medaleid. Koort töötas 1979–1983 Kalevis, oli 1980–1984 ja 1988–1991 karatetreener. Kuulus 1988–1992 Karateföderatsiooni juhatusse ja oli 1992–2000 selle president. Tegutses 1980–2000 karatekohtunikuna (A-kategooria) ja aastast 2008 ka jalgpallikohtunikuna (III kat). 

Koort avaldas kirjutisi Spordilehes, Kehakultuuris, Päevalehes ja Sporditähes. Oli Eesti Punase Risti juhatuse liige (1998–2000) ja Lions-klubide Organisatsiooni Eesti Piirkonna juhatuse liige (2013–2017). 

Koort töötas 1991–2007 Välisministeeriumi nõunikuna, sealhulgas 1995–1997 Moskvas ja 2000–2003 Ankaras. 2009–2011 oli Koort Tallinna Kommunaalameti peaspetsialist.

## Isiklikku
Tema poeg on malefunktsionäär Ken Koort.
Maniža

**Maniža** (**Maniža Dalerovna Hamrojeva**; sündinud 8. juulil 1991 Dušanbes) on tadžiki päritolu vene levilaulja. Maniža esindas Venemaad 2021. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Russian Woman", saavutades 9. koha.

## Diskograafia
* «Manuscript» (2017.)
* «ЯIAM» (2018.)

## Viited
Renato Molinari

**Renato Molinari** (27. veebruar 1946, Nesso vald, Como provints, Lombardia maakond – 6. september 2024) oli Itaalia veemootorisportlane.

Ta alustas veemotospordiga tegelemist 1964. aastal.

Ta on erinevates võistlusklaasides kokku 18-kordne maailmameister ja 11-kordne Euroopa meister, lisaks on ta veel Roueni 24 tunni võidusõidu neljakordne võitja.

Ta oli Vormel 1 võidusõidupaatide esimeste maailmameistrivõistluste võitja 1981. aastal ning võitis sama tiitli veel aastatel 1983 ja 1984.
Keutschachi järv

**Keutschachi järv** (*Keutschacher See*, sloveeni *Hodiško jezero*) on järv Austrias Kärnteni liidumaal. See on Kärntenis suuruselt kuues. Seal on neoliitikumi asulakoht, mille 1864. aastal avastas Ferdinand von Hochstetter.

Järv asub samanimelises nõos, mille moodustas Draugletscheri lisajõgi, mis järgib tektoonilist riket. Järv oli minevikus palju suurem, nagu tõendavad ulatuslikud sood järvest idas ja põhjas.

Järv on pikliku ovaalse kujuga. Läänes asub laht, millesse suubuvad lisajõed. Idas on kitsas poolsaar, mis ulatub u. 400 m järve. Järve keskel on madalik, kus vesi on ainult 1,6 m sügav, kuid läheduses saavutab järv maksimaalse sügavuse 15,6 m. Poolsaar ja madalikud on osa kaljuharjast, mis kulgeb järve põhjas edela-kirde suunas.

Järve läänekaldal on ulatuslikud setted, osa Hafnersee poole ulatuvast liivasest nõmmest, mis kaetud tarna ja pillirooga. Seal on ka väike tiik, Moorteich.

Järve valgla pindala on 28,4 km². Sellest u 54% on metsane, 30% põllumajandusmaa, 6% veekogud ja ülejäänu arendatakse asulateks või puhkealadeks.

## Kasutamine

Peale põhjakalda asuvb enamik järve osi ja selle valgla Keutschachi järve oru looduskaitsealal. Järve ennast ja sellega seotud kalapüüki hallatakse aga eraviisiliselt ning järv on populaarne suplus- ja kalastuspaik.

Lõunakaldal on kaks nudistide laagripaika mahutavusega kuni 3000 külalist.

## Vaielamud

Järve madalikul on umbes 6000 aasta tagused vaielamute jäänused, mis näivad olevat olnud kasutuses u. 300 aastat. See on üks vanimaid nelja posti perioode Kesk-Euroopas. Sel ajal võis järve veetase olla umbes 1,5 m madalamal kui praegu, nii et see küla oleks asunud saarel.

Asula hõlmab kahte tüüpi maju: mudaseintega palkmajad ja vitstest puitmajad. Konstruktsioonide ehitamiseks kasutatud puit on väga erinev. Dendrokronoloogia näitab, et ehitamisel kasutatud kaks tammepuust tüve pärinevad aastatest 3947 ja 3871 eKr. Teiste leidude radiomeetrilised andmed annavad väärtused vahemikus 4340-3780 eKr.

Asulast leitud savikeraamika on Lasinja-Kanzianibergi tüüpi, tavaline Doonau eneoliitikumi asulatele. On tõendeid vase sulatamise kohta, kuid tõendeid tuleb veel rahuldavalt dateerida.

Toidujääkide hulgast leitud loomaluud viitavad sellele, et elanike liha pärines peamiselt ulukijahist; 59% on punahirvest. Veiste luud moodustavad samuti olulise osa leidudest (13%).
Dzmitry Pinievič

**Dzmitry Pinievič** (valgevene kirillitsas Дзмітрый Леанідавіч Піневіч; sündinud 17. oktoobril 1967 Ilijas Vilejka rajoonis Minski oblastis) on Valgevene riigitegelane, arst ja tervishoiujuht. Ta oli 27. novembrist 2020 kuni 25. jaanuarini 2024 Valgevene tervishoiuminister.

Ta sündis aastal 1967 Ilijas Vilejka rajoonis Minski oblastis kooliõpetajate perekonnas. Pärast keskkooli kuldmedaliga lõpetamist asus ta õppima S. M. Kirovi nimelisse Sõjameditsiini Akadeemiasse, mille lõpetas aastal 1990 ravi erialal kiitusega, saades punase diplomi ja kuldmedali.

Aastatel 1990–1992 teenis ta sõjaväearstina 642. kaardiväe hävituslennuväe Bratislava kaardiväepolgus, asukohaga Ukraina NSV-s Mõkolajivi oblastis Voznessenskis.

Pärast Valgevenesse tagasipöördumist töötas ta arstina erinevates Minski polikliinikutes ja haiglates: aastatel 1993–1994 - 36. linna polikliiniku kirurgina, 1994-1999 - 5. linna kliiniline haigla meditsiiniosakonna peaarsti asetäitjana tsiviilkaitse alal, 1999-2002 - 6. linna kliinilise haigla peaarstina.

Alates 2002. aastast töötas ta administratiivsetel ametikohtadel. 2002. aasta jaanuarist kuni juunini oli ta Valgevene Vabariigi riikliku kontrollikomitee tervishoiu-, sotsiaalkaitse-, spordi- ja turismiasutuste kontrolliosakonna juhataja, kes kontrollis sotsiaalvaldkondade tööd. Aastatel 2002–2011 juhtis ta Minski linna täitevkomitee tervishoiukomiteed.

2005. aastal lõpetas ta Valgevene Vabariigi Presidendile alluva Juhtimisakadeemia ärijuhtimise erialal. Aastatel 2011–2020 oli ta Valgevene tervishoiuministri esimene asetäitja. 24. augustil 2020 pärast tervishoiuminister Vladimir Karaniku tagasiastumist, nimetati ta Valgevene tervishoiuministri kohusetäitjaks.

27. novembrist 2020 kuni 25. jaanuarini 2024 oli ta Valgevene tervishoiuminister.
Basra vilajett

**Basra vilajett** (osmanitürgi keeles *ولايت بصره*, latiniseeritult *Vilâyet-i Basra*) oli Osmanite riigi esmajärguline haldusüksus Lähis-Ida keskosas aastatel 1875–1880 ja 1884–1918. See hõlmas ala, mis ulatus An-Nāşirīyah'st ja Al-‘Amārah'ist põhjas kuni tänapäeva Kuveidini lõunas. Vilajeti pealinn oli Basra.

## Vaata ka
*Bagdadi vilajett
Rotte

**Rotte** on jõgi Hollandis, mis asub Reini-Maasi-Scheldti deltas. Jõgi lähtub Moerkapelle'i lähistelt ja suubub läbi Rotterdami kanalite Nieuwe Maasi. Nimi Rotte (mille tähendus on 'mudajas vesi') on linna eponüüm. Linn asutati 13. sajandil, kui jõe äärde rajati tamm. 

## Välislingid
*
2021. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused

**2021. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused** olid 85. jäähoki maailmameistrivõistlused. Võistlused toimusid 21. maist 6. juunini 2021 Lätis Riias. Osales 16 meeskonda. Maailmameistriks tuli Kanada alistades finaalis valitseva maailmameistri Soome lisa-ajal 3:2.

Algselt pidi turniiri korraldama Läti koos Valgevenega, kuid 18. jaanuaril 2021 otsustas IIHF, et Valgevenes mänge ei toimu. Otsuse põhjuseks oli Euroopa Parlamendi liikmete, Läti valitsuse ja mitmete organisatsioonide protest seoses 2020. aasta Valgevene meeleavaldustega.

Nõrgemasse divisjoni langejaid sel aastal ei selgitatud. Esimest korda pärast praeguse võistlusformaadi kasutusele võtmist ei pääsenud veerandfinaali Rootsi koondis.

## Osalenud meeskonnad

## Võistlusareenid

## Alagrupiturniir
### A-alagrupp

Allikas: IIHF

### B-alagrupp
 

Allikas: IIHF

## Väljalangemismängud

### Veerandfinaalid
----

----

----

----

### Poolfinaalid

----

### 3. koha mäng
----

### Finaal
----

## Statistika

;Resultatiivsemad mängijad

Allikas: IIHF.com.

;Parimad väravavahid
Väravavahid, kes mängisid oma meeskonna mängudest vähemalt 40%.

Allikas: IIHF.com

## Auhinnad
* Väärtuslikum mängija:  Andrew Mangiapane
* Parim väravavaht:  Cal Petersen
* Parim kaitsja:  Moritz Seider
* Parim ründaja:  Peter Cehlárik

;Turniiri sümboolne koosseis
* Väravavaht:  Juho Olkinuora
* Kaitsjad:  Moritz Seider /  Korbinian Holzer
* Ründajad:  Andrew Mangiapane /  Conor Garland /  Liam Kirk

## Medalivõitjad

## Vaata ka
* 2021. aasta jäähoki maailmameistrivõistluste koosseisud

## Viited

## Välislingid

* Võistluste koduleht
Måneskin

**Måneskin** (taani keeles 'kuuvalgus') on Roomast pärit itaalia rokkansambel, mis on asutatud 2016. aastal. Bänd võitis 2021. aasta Sanremo laulufestivali ja 2021. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse looga "Zitti e buoni".

Ansambel sai laiemalt tuntuks pärast seda, kui oli võitnud 2017. aastal itaalia talendisaates "X Factor" teise koha.

## Koosseis

* Damiano David (laul)
* Victoria De Angelis (bass)
* Thomas Raggi (kitarr)
* Ethan Torchio (trummid)

## Vaata ka
*"Supermodel"

## Viited

## Välislingid

* Måneskini koduleht
* "Zitti e buoni" YouTube'is
Immuunianalüüs

**Immuunianalüüs** on biokeemiline test, mis mõõdab makromolekuli või väikese molekuli olemasolu või kontsentratsiooni lahuses antikeha (tavaliselt) või antigeeni (mõnikord) abil. Immuunianalüüsi abil tuvastatud molekuli nimetatakse sageli "analüüdiks" ja sageli on see valk, kuigi see võib olla ka muud liiki molekulid, mis on erineva suuruse ja tüübiga, kui on välja töötatud sobivad antikehad, millel on analüüsiks vajalikud omadused. Bioloogilistes vedelikes, näiteks seerumis või uriinis olevaid analüüte mõõdetakse sageli immunoanalüüside abil meditsiinilistel ja teaduslikel eesmärkidel.

Immunoanalüüsid on saadaval mitmes erinevas formaadis ja variatsioonis. Immunoanalüüsid võivad toimuda mitmes etapis, kusjuures reaktiivid lisatakse ja pestakse ära või eraldatakse analüüsi eri punktides. Mitmeastmelisi määramisi nimetatakse sageli eraldusimmuunianalüüsideks või heterogeenseteks immuunianalüüsideks. Mõned immunoanalüüsid saab läbi viia lihtsalt reaktiivide ja proovi segamise ning füüsikalise mõõtmise teel. Selliseid analüüse nimetatakse homogeenseteks immunoanalüüsideks või harvemini eraldamata immunoanalüüsideks.

Immunoanalüüsides kasutatakse sageli kalibraatorit. Kalibraatorid on lahused, mis teadaolevalt sisaldavad kõnealust analüüdi ja mille kontsentratsioon on üldiselt teada. Analüüsi reaktsiooni võrdlemine reaalse proovi ja kalibraatorite abil saadud reaktsiooni vahel võimaldab tõlgendada signaali tugevust seoses analüüdi olemasolu või kontsentratsiooniga proovis.

## Viited

## Välislingid
Adolf Edur

**Adolf Edur** (7. september (25. august vkj) 1912 Tartu – 6. juuli 1985 Tartu) oli Eesti veemotosportlane, spordikohtunik ja -tegelane.

Ta hakkas sportima 1928. aastal Tartu Kalevis, mängis jääpalli ja tegi jalgrattasporti.

Teise maailmasõja ajal teenis Saksa sõjaväes "Narva" pataljonis allohvitserina.

Töötas hiljem sadulsepa ja peenmööblivalmistajana kombinaadis Ars. 

Oli Eesti veemotospordile üks alusepanijaid. Valmistas 1954. aastal Tartus Eesti esimese vabaklassi päramootoriga võidusõidupaadi (projekteeris Georg Vanamölder). Võistles aastatel 1954–1959, sai 1957. aastal esimestel Eesti NSV esivõistlustel päramootoriga sportpaatide võistlusklassis 250 cm3 (S-250; kaassõitja Richard Tammeloo) hõbemedali. 

Tegutses spordikohtunikuna (Eesti NSV vabariiklik kategooria jalgrattaspordis 1947, suusatamises 1950 ja ka kiiruisutamises). Oli 1946–1948 Eesti NSV Jalgrattaspordisektsiooni presiidiumi esimees.

## Isiklikku
Tema poeg on sporditegelane ja -pedagoog Mart Edur.

## Viited

## Kirjandus
*"Adolf Edur". // Veemoto Eestis 1954 – 2003. Koostanud Vahur Joala. Varrak. Tallinn 2003. Lk 15

## Välislingid
*
*Adolf Eduri sporditulemused
Mazozoli vald

**Mazozoli vald** (läti keeles *Mazozolu pagasts*) on vald Lätis Ogre piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Meņģele ja Taurupe vallaga, Madona piirkonna Ērgļi vallaga ning Cēsise piirkonna Zaube ja Kaive vallaga.

Valla pindala on 97 km². 2011. aasta seisuga elas seal 562 inimest. Valla keskuseks on Līčupe küla. Vallamaja asub aadressil Rīgas iela 5, vallavanem on Dzintars Žvīgurs.
## Loodus

Vald asub Vidzeme kõrgustiku piiril. Kõrgeim koht on Eglīškalns (205,6 m). Vallas voolavatest jõgedest suuremad on Ogre jõgi ja selle lisajõgi Līčupe jõgi.

Looduskaitse all on Lazdinase hiidrahn, mida tuntakse ka Kariete (tõlkes *tõld*) nime all, Rozese tamm, Roplaiņi saar ja veel kuus nimetut põlispuud. Valla keskosa jääb Ogre oru loodusparki.
## Ajalugu

Valla maadel asus varem Mazozoli mõis, mille pindala oli 1920. aasta maareformi eel 420 hektarit. Sealsed alad kuulusid varem Ogre valda.

Aastal 1945 moodustati Ogre vallas Ogre ja Mazozoli külanõukogu. Vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Mazozoli külanõukoguga likvideeritav Ogre külanõukogu. Aastal 1963 liideti sellega osa Ogreslīči ja Taurupe külanõukogu aladest, ent aastal 1977 arvati osa valla alasid Ogreslīči ja Sausnēja külanõukogu koosseisu. Aastal 1990 organiseeriti külanõukogu ümber vallaks. 2009. aastal liideti vald Ogre piirkonnaga.
## Muinsusmälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ogre linnamägi ja Baltiņi muinaskalmed ehk Kuradisüli. Griguļkalnsi linnamägi on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. Pelīcēni muinaskalmed, Ogre Jaanikünka hiiepaik, Vaukši keskaegne kalmistu ja Vaukši kirikuaseme hiiepaik on regionaalse kaitse all.
## Asustus

2011. aasta seisuga elas vallas 523 lätlast, 15 venelast, 5 valgevenelast, 8 ukrainlast, 3 poolakat ja 6 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Taeyong

**Lee Tae-Yong** (korea keeles: 이태용 teatud Taeyongi nime all; sündinud 1. juulil 1995 Seoulis) on Lõuna-Korea räppar, laulja, tantsija ja laulukirjutaja. Teda teatakse NCT liikme ja liidrina. 2016 aastal tegi ta debüüdi grupi esimese allüksuses NCT U's. Ta sai NCT teise allüksuse NCT 127 liidriks 2016. aasta lõpus. 2019 aastal liitus ta SM Entertainment'i supergrupi SuperM'iga. Ta on aidanud kirjutada üle 30 laulu neljas keeles.
Dudince

**Dudince** (kuni 1927. aastani **Ďudince**, ungari keeles *Gyűgy*, saksa keeles *Dudintze*) on linn Slovakkias Banská Bystrica maakonnas Krupina ringkonnas. Dudince asub Ungari piirist ligi 13 km kaugusel, Krupinast umbes 25 km ja Banská Bystricast 67 km lõunaedelas.

Dudince on kuurortlinn, seal asuvad mineraalveeallikad ja kuumaveeallikad.

Asulat on esmamainitud 1284. aastal.

Dudince on kõige väiksema elanike arvuga linn Slovakkias.

## Rahvastik

## Viited
Meņģele vald

**Meņģele vald** (läti keeles *Meņģeles pagasts*) on vald Lätis Ogre piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Mazozoli, Madliena ja Taurupe vallaga, Madona piirkonna Sausnēja vallaga ning Aizkraukle piirkonna Bebri ja Irši vallaga.

Valla pindala on 90 km². 2011. aasta seisuga elas seal 570 inimest. Valla keskuseks on Meņģele küla. Vallavanem on Ieva Jermacāne.

## Ajalugu
Aastal 1935 oli valla pindala 89,5 km² ja seal oli 1244 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Meņģele ja Ogreslīči külanõukogu. Vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Ogreslīči külanõukoguga likvideeritav Meņģele külanõukogu. Aastal 1963 liideti Oškalni sovhoosi maad Mazozoli külanõukoguga, ent aastal 1977 arvati külanõukogu koosseisu osa Mazozoli külanõukogust ja likvideeritavast Plātere külanõukogust. Aastal 1990 organiseeriti Ogreslīči külanõukogu ümber vallaks ja nimetati ümber Meņģele vallaks. 2009. aastal liideti vald Ogre piirkonnaga.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Meņģele kirik ja hiiepaik Ģērķi Jumalamägi ehk Ģērķi Ohvrimägi. Meņģele keskaegne kalmistu on regionaalse kaitse all. Kohaliku kaitse all on Meņģele kalmistuvärava kabel.

## Loodus

Vald asub Kesk-Läti madaliku ja Vidzeme kõrgustiku piiril, valla kirdeosa jääb Vidzeme kõrgustikule. Kõrgeim koht on Zvirgzdiņi mägi (143,5 m). Vallas voolavatest jõgedest suuremad on Ogre jõgi ja Lokmene.

Looduskaitse all on Ozlēni tamm, Tīreļi tammed, Branderi tamm, Ataugase tamm ja veel 15 nimetut põlispuud. Valla keskosa jääb Ogre oru loodusparki.

## Asustus

Nende seas oli 534 lätlast, 16 venelast, 9 valgevenelast, 81 ukrainlast, 7 poolakat ja 2 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Līčupe

**Līčupe** (vanasti ka **Braki**) on küla (*ciems*) Lätis Ogre piirkonnas, Mazozoli valla halduskeskus. Asula asub merepinnast 125 meetri kõrgusel Līčupe jõe ääres ja jääb piirkonna keskusest Ogrest 62 ning Riiast 98 kilomeetri kaugusele.

Külas on põhikool, kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu. Sinna jääb Līčupe bussipeatus.

Asula tekkis nõukogude perioodil Līčupe raudteepeatuse ja endise Līčakrogsi kõrtsi juurde kui külanõukogu halduskeskus ja Oškalnsi (aastast 1989 Līčupe) sovhoosi keskasula. Aastal 1937 rajati küla aladele Riia–Ērgļi–Madona–Lubāna–Kārsava raudteele Līčupe raudteepeatus, mis suleti aastal 2009. 

Looduskaitse all on Rozase tamm ümbermõõduga 4,5 meetrit ja tamm ümbermõõduga 4,3 meetrit.

## Elanike arv


* 104 (1970)
* 212 (1979)
* 478 (1989)
* 441 (2000)
* 310 (2008)

* 301 (2011)
* 283 (2018)
* 231 (2021)
* 252 (2025)


## Viited
Krumpendorf am Wörthersee

**Krumpendorf am Wörthersee** (sloveeni: *Kriva Vrba*) on vald Austria Kärnteni liidumaa Klagenfurti maaringkonnas.

Krumpendorf asub piki Wörthersee põhjakallast, mis on Kärnteni suurim suplusjärv. Pindalalt on vald väikseim Kärntenis. Idas külgneb see liidumaa pealinna Klagenfurtiga. Krumpendorfi võib jõuda läbi kahe liiklussõlme Süd Autobahnilt (A2) Viinist Villachisse ja Itaalia piirile.

Vallaosad on Pritschitz (*Pričiče*), Krumpendorf, Drasing ja Gurlitsch II.

## Ajalugu

Algne nimi *Chrumpendorf* pärines tõenäoliselt kohalikust tähistusest *krumpe Felfer* (sloveeni: *vrba*), s.o. "kõver paju". Drasingi lossi, mis asus põhjapoolsel mäenõlval, on esmamainitud 1284. aastal, see võis olla lähedalasuva Moosburgi (Arnulfi loss) *[[Pfalts|Kaiserpfalzi]]* välise kvartali asukoht. Kunagise maapiirkonna muudab selle maaliline paik tänapäeval Krumpendorfi populaarseks sihtkohaks päevareisijatele ja turismikuurordile. 1740. aastal valminud barokse Krumpendorfi lossi kõrval on paikkonna üldilmes mitu luksuslikku hotelli ja mõisa, mis on ehitatud tüüpilises fin-de-siècle 'Wörthersee stiilis'.

Nime lisand *am Wörther See* lisati kohaliku omavalitsuse otsusega 1987. aastal, 2012. aastal muudeti *am Wörtherseeks*.

## Viited
Taurupe vald

**Taurupe vald** (läti keeles *Taurupes pagasts*) on vald Lätis Ogre piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Mazozoli, Madliena, Meņģele ja Ķeipene vallaga ning Cēsise piirkonna Zaube vallaga.

Valla pindala on 126 km². 2011. aasta seisuga elas seal 833 inimest. Valla keskuseks on Taurupe küla. Vallamaja asub aadressil Bērzu iela 6, vallavanem on Jānis Stafeckis.

## Ajalugu

Valla maadel asusid varem Aderkaši mõis ja Taurupe mõis. Esimese pindala oli 1920. aasta maareformi eel 1757 hektarit ja teise pindala 1105 hektarit. 1925. aastani kandis vald nime *Aderkaši vald*. 1935. aastal oli Taurupe valla pindala 85 km².

1945. aastal moodustati Taurupe vallas Taurupe ja Aderkaši külanõukogu. Vald likvideeriti 1949. aastal. 1954. aastal liideti Taurupe külanõukoguga likvideeritav Aderkaši külanõukogu, 1959. aastal aga Zaube külanõukogu Taurupe sovhoosi maad. 1963. aastal liideti Taurupe külanõukoguga Plātere külanõukogu Taurupe sovhoosi maad, ent Oškalni sovhoosi maad liideti Mazozoli külanõukoguga. 1990. aastal reorganiseeriti külanõukogu vallaks. 2009. aastal liideti vald Ogre piirkonnaga.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Aderkaši linnamägi ja  kunstnik Vilhelms Purvītise elumaja. Regionaalse kaitse all on Aizpurvji muinaskalmed, Taurupe mõisa hoonetekompleks (sealhulgas häärber, ait, park, teenijate maja ja Valge Maja nimeline mõisavalitseja maja), Kalēji muinaskalmed ehk Kalmeküngas, Pauņēni muinaskalmed ehk Katkuhauad ja Ozolēni muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on  Aderkaši õigeusu kirik ja Zvirgzdiņi muinaskalmed.

Looduskaitse all on Taurupe Rambāse tamm, Lakstene hiidtamm, Tīsiņi tamm, Birznieki tammed, Kaļvi tammed ja Līčupe paljand, lisaks arvukalt nimetuid põlispuid. Valla kaguosa jääb Ogre oru loodusparki.

## Asustus

2011. aasta seisuga elas vallas 786 lätlast, 25 venelast, 9 valgevenelast, 4 ukrainlast, 5 poolakat ja 3 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
## Viited

## Välislingid
Dubá

**Dubá** (saksa keeles *Dauba*) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Česká Lípa ringkonnas. Dubá asub Česká Lípast umbes 16 km lõunas, Liberecist ligikaudu 43 km lääneedelas ja Praha kesklinnast 52 km põhjas.

Dubát on esmamainitud 1253. aastal. Linnaõigused sai Dubá 1843. aastal.

## Viited
Ludmannsdorf

**Ludmannsdorf** (sloveeni: *Bilčovs*) on vald Austria Kärnteni liidumaa Klagenfurti maaringkonnas.

See asub Drava jõe vasakkaldal.

## Rahvastik

2001. aasta rahvaloenduse järgi olid 28,3% rahvastikust kärnteni sloveenid. 1920. aasta Kärnteni plebistsiidis oli Sankt Jakob üks seitsmeteistkümnest Kärnteni vallast, kus enamik rahvastikust (79%) hääletas Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriiki (Jugoslaavia) annekteerimise poolt.

## Viited
Go A

**Go_A** on Ukrainast pärit folktroonikaansambel, mis loodi aastal 2012. Bänd kombineerib oma loomingus Ukraina rahvaluulet, elektroonilist muusikat ja akustilisi instrumente. Aastal 2016 ilmus nende debüütalbum "Іди на звук" (stiliseeritud kui *#Ідиназвук*, eesti keeles "Mine heli poole").

Bänd osales 2021. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, esindades Ukrainat looga "Шум" (*Šum*, "Müra"). Nad said finaalis viienda koha, kuid telehääletusel jäid nad teiseks. Go_A pidi Ukrainat esindama juba 2020. aasta Eurovisioonil looga "Соловей" (*Solovei*, "Ööbik"), kuid võistlus jäeti tollal koroonapandeemia tõttu ära.

Go_A on esinenud mitmes riigis, sealhulgas ka Eestis - 2021. aasta Viru Folgil.

## Diskograafia

#### Albumid

* 2016 - Іди на звук (*Idõ na zvuk*)

#### Singlid

* 2012 - Коляда (*Koljada*)
* 2016 - Веснянка (*Vesnjanka*) 
* 2019 - Рано-раненько (*Rano-ranenko*)
* 2020 - Соловей (*Solovei*)
* 2020 - Добрим людям на здоров’я (*Dobrõm ljudjam na zdorov'ja*)
* 2021 - Шум (*Šum*)
* 2022 - Калина (*Kalõna*)

## Koosseis
* Katerõna Pavlenko (laul)
* Taras Ševtšenko (produtsent, klahvpillid, löökpillid)
* Ihor Didentšuk (puhkpillid, taustavokaalid)
* Ivan Hrõhorjak (kitarr)

## Viited

## Välislingid
* Go_A Instagrami konto
*Go_A YouTube'i kanal
Nieuwe Maas

**Nieuwe Maas** (hollandi keeles 'Uus-Maas') on praegune Reini jõe ja endine Maasi jõe harujõgi, mis voolab Lõuna-Hollandi provintsis. See kulgeb Noordi ja Leki jõgede kokkuvoolust läbi Rotterdami, suubudes linnast läänes Oude Maasi ('Vana-Maas'). Vlaardingeni linna juures moodustavad need Het Scheuri. Nieuwe Maasi kogupikkus sinnani on umbes 24 kilomeetrit.

## Vaata ka
*Reini-Maasi-Scheldti delta

## Välislingid
*
Oude Maas

**Oude Maas** (hollandi keeles 'Vana-Maas') on praegune Reini jõe ja endine Maasi jõe harujõgi, mis voolab Lõuna-Hollandi provintsis. See algab Dordrechti linna juurest, kus Beneden Merwede'i jõgi jaguneb Noordi jõeks ja Oude Maasiks. See lõpeb Nieuwe Maasiga ('Uus-Maas') kokkuvoolul, moodustades Het Scheuri. 

## Vaata ka
*Reini-Maasi-Scheldti delta

## Välislingid
*
AbC-19 antikehade kiirtest

**AbC-19 antikehade kiirtest** on Suurbritannia kiirtestide konsortsiumis välja töötatud ja Abingdon Health'is toodetud immunoloogiline test COVID-19 haigust põhjustava SARS-CoV-2 viirusega kokkupuute tuvastamiseks. See kasutab külgvoolutesti, et teha kindlaks, kas inimesel on IgG antikehad SARS-CoV-2 viiruse vastu. Test kasutab ühte tilka verd, mis on saadud sõrmeotsaga ja annab tulemuse 20 minutiga.

## Välislingid
*Koduleht
*AbC 19 Rapid Test Instructions
Liberty Tower

**Liberty Tower**, endine **Sinclair Oil Building**, on 33-korruseline elamu Financial Districti naabruskonnas New Yorgis. Kõrghoone asub aadressil 55 Liberty Street, asudes viimase ja Nassau Street ristmiku loodenurgal. Varajane pilvelõhkuja ehitati aastatel 1909–1910 ärihoonena. Selle projekteeris uusgooti stiilis arhitekt Henry Ives Cobb.

## Mälestisväärsus
1982. aastal määras New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjon ehitise kaitsealuseks mälestusmärgiks (*New York City Landmark*). 15. septembril 1983 kanti hoone Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse (*National Register of Historic Places*). See kuulub samuti 2007. aastal loodud kaitsealusesse piirkonda (*Wall Street Historic District*).

## Välislingid
*
COVAX

**COVID-19 Vaccines Global Access**, lühendatult **COVAX**, on ülemaailmne algatus, mille eesmärk on tagada võrdne juurdepääs koroonavaktsiinidele. Seda juhivad Gavi, Vaccine Alliance (endine Global Alliance for Vaccines and Immunization ehk GAVI), Coalition for Epidemic Preparedness Innovations (CEPI) ja Maailma Terviseorganisatsioon (WHO). See on üks kolmest sambast koroona vastu võitlemise vahenditele juurdepääsu kiirendis, mis on 2020. aasta aprillis WHO, Euroopa Komisjoni ja Prantsusmaa valitsuse poolt koroonapandeemiale reageerimiseks käivitatud algatus. 

COVAX koordineerib rahvusvahelisi ressursse, et võimaldada väikese ja keskmise sissetulekuga riikidele võrdset juurdepääsu koroonatestidele, ravimeetoditele ja vaktsiinidele. 2020. aasta 15. juuliks oli COVAX-iga liitunud 165 riiki, mis esindavad 60% maailma rahvastikust. Kuid 11. aprilli 2021. aasta seisuga jäi COVAX oma eesmärgist maha, olles tarninud 38,5 miljonit doosi, hoolimata eesmärgist 100 miljonit märtsi lõpuks.

## Vaktsiinikandidaadid

2021. aasta 9. mai seisuga on WHO heaks kiitnud Pfizer-BioNTechi, Moderna, Sinopharm BBIBP-CorV, Oxford-AstraZeneca ja Johnson & Johnsoni vaktsiinid erakorraliseks kasutamiseks. Neid vaktsiine saab levitada COVAX-i raames.

Paljudel riikidel, kes saavad COVAX-ist kasu, on "piiratud regulatiivne suutlikkus" ja nad sõltuvad WHO lubadest. 2021. aasta alguseks vaatas WHO läbi 11 võimalikku koroonavaktsiini erakorralise kasutamise loetellu (EUL). Esimene vaktsiin, millele WHO andis 31. detsembril 2020 EULi loa, oli Pfizer-BioNTechi koroonavaktsiin – RNA-vaktsiin, mille BioNTech töötas välja koostöös Ameerika ettevõttega Pfizer ja mida müüakse kaubamärgi Comirnaty all.

WHO teatas 24. augusti 2020. aasta pressiteates, et COVAXil on üheksa CEPI toetatud vaktsiinikandidaati ja üheksa katsetamisel olevat kandidaati, mis annab koroonavaktsiinide suurima valiku maailmas. 2020. aasta detsembriks oli COVAX lõpetanud läbirääkimised teiste tootjatega, mis võimaldasid talle juurdepääsu kahele miljardile vaktsiinidoosile.

## Välislingid
* List of participants in the COVAX Facility, Confirmations of intent to participate and AMC-Eligible economies
*WHO information page about COVAX
*GAVI page about COVAX
Maria Rain

**Maria Rain** (sloveeni: *Žihpolje*) on vald Austria Kärnteni liidumaa Klagenfurti maaringkonnas. Seal asub barokne kihelkonna- ja palverännukirik (ümber ehitatud 1700–1729).

Maria Rain asub Rosentalis, 8 km Klagenfurtist lõunas Sattnitzi massiivi ja Drau vahel, mis on seal Ferlachi veehoidla moodustamiseks paisutatud.

## Rahvastik

2001. aasta rahvaloenduse järgi oli rahvastikus 3,9% Kärnteni sloveene.

## Viited
Isad ja pojad

**"Isad ja pojad"** (vene keeles "Отцы и дети") on vene kirjaniku Ivan Turgenevi romaan, mida on nimetatud ka esimeseks vene nüüdisromaaniks. Romaani kirjutas Turgenev aastatel 1860-61 ning see ilmus 1862. aastal.

## Ajastu taust
Romaani tegevus algab pool aastat enne seda, mil Londonis ilmus Charles Darwini evolutsiooniõpetuse teos “Liikide tekkimine”. Kaks aastat varem oli Aleksander II loonud töörühma, mis valmistas ette pärisorjuse kaotamist Venemaal. Romaani “Isad ja pojad” käsikiri valmis 1861. aasta kesksuvel, mil keisri manifesti teatavakstegemisest oli möödunud umbes neli kuud. Samal ajal kirjutas Turgenev oma sõbrale Pavel Annenkovile, kuidas talupojad saavad kogu asjast aru vaid niipalju, et ihunuhtlust enam pole.

Romaani tegelaste, kahe eakaaslase murdeiga jääb 1848. aasta uue Kolmanda Prantsuse revolutsiooni aegadesse, nende ülikooliõpingud aga perioodi, mil Venemaa väljus Nikolai I süngest seitseaastakust (1848–1855). 

## Sisu
Romaani peategelased on meditsiinitudeng Jevgeni Bazarov oma sõbra, äsja Peterburi ülikooli lõpetanud Arkadi Kirsanoviga. Kirsanov usaldab Bazarovi arvamusi ning oma nägemust oludest otseselt ei avalda. Uuendusmeelsetele noortele ehk poegadele vastandub ortodoksne vanem põlvkond ehk isad, keda esindavad mõisnik Nikolai Kirsanov ja tema vend Pavel ning jumalale ja pojale pühendunud erruläinud sõjaväekirurg, orjapidajast mõisnik Vassili Bazarov.

Jevgeni Bazarov kohtub kuberneri ballil Anna Odintsovaga, kellesse armub, aga ei leia neiu poolehoidu. Bazarov ja Kirsanov sõidavad poega igatsevate vanemate juurde Bazarovite mõisa, kuid ei suuda seal leppida nende iganenud ja vananenud mõtteviisidega. Noored kohtuvad seejärel Kirsanovite mõisas Arkadi vanematega ning Bazarov satub nendega konflikti. Jevgeni Bazarov kohtub Anna Odintsovaga ja vabandab oma varasema tunnete avaldamise pärast. Anna võtab vabandused vastu. Jevgeni lahkub lõplikult Arkadist ning jääb oma vanemate juurde. Ta aitab oma kirurgist isa haigete ravimisel, kuid nakatub tüüfusesse surnud isiku lahkamisel ning sureb veremürgistusse. Enne surma kutsub ta Anna enda juurde, kelles ärkab lõpuks inimsus ja julgus tunnistada oma tundeid, olgugi et liiga hilja. 

Kui romaan algab rõõmsa, kuid samas nukra ootusega, kus vanemad ootavad oma armastatud poega, siis lõpeb see südantlõhestava stseeniga, kus kaks vanainimest tulevad poja hauale.

## Ilmunud Eestis
*1936, Tartu, kirjastus Loodus, tõlkinud Marta Sillaots
*1949, Tallinn, kirjastus Ilukirjandus ja Kunst, tõlkinud Marta Sillaots
*1991, Tallinn, kirjastus Eesti Raamat, tõlkinud Marta Sillaots ja Evi Puskar
*2007, Madrid, sari Romaaniklassika, tõlkinud Marta Sillaots ja Evi Puskar 

## Lavastused Eestis
*1985, Eesti Draamateater, lavastaja Raivo Trass
*2002, Tallinna Linnateater, lavastaja Adolf Šapiro

## Viited
Otto Johannes Kiisel

**Otto Johannes Kiisel** (kuni 1936. aastani **Otto Johannes Kiesel**; 20. oktoober 1886 Tallinn – 7. juuli 1967 Minnesota osariik Ameerika Ühendriigid) oli Eesti pedagoog ja koolidirektor.

## Elukäik
Otto Johannes õppis Tallinna linnakoolis, ja omandas seejärel algkooliõpetaja kutse. Töötas 1904–1906 õpetajana Virumaal Haljala kihelkonnas Aaspere ministeeriumikoolis. 1906. aastal siirdus Gruusiasse, kus aastatel 1906–1910 õppis Tiflisi õpetajate instituudis, 1917–1918 õppis Tiflisi polütehnilises instituudis agronoomiat. 1910–1918 oli Tiflisi kaubanduskoolis õpetaja.

Ta naasis Eestisse 1919 ja osales Eesti Vabadussõjas. Töötas aastatel 1919–1936 ja 1938–1944 (vaheajaga) Tallinna Linna Poeglaste Kaubanduskooli ja Tallinna Linna Poeglaste Kommertskooli direktorina ja oli 1920–1934 Tallinna Õpetajate Seltsi esimees.

Aastatel 1936–1937 oli ta Haridusministeeriumi Koolivalitsuse juhatajana. Arendas kutse- ja vabaharidust, nõudis õpikute ühtlustamist ning käsitles ajakirjanduses kasvatusküsimusi.

Teise maailmasõja ajal lahkus 1944. aastal Eestist. Oli 1950. aastatel USA-s Minneapolise eesti täienduskooli juhataja.

## Viited

## Välislingid
* Otto Johannes Kiiseli portreefoto, arhmus.tlu.ee
Raivo Peetsmann

**Raivo Peetsmann** (19. september 1991 Tartu – 29. juuni 2014 Chodzież, Suur-Poola vojevoodkond) oli eesti veemotosportlane.

Ta alustas veemotoga tegelemist 2011. aastal, tema treener oli Üllar Põvvat. Ta sai 2012. aastal Eesti karikavõistlustel OSY-400 võistlusklassis hõbemedali. 

Ta hukkus 29. juunil 2014 Poola linnas Chodzieżis võistlusklass OSY-400 maailmameistrivõistluste võistlussõidul. 

## Välislingid
*Raivo Peetsmanni sporditulemused
*"Poolas hukkus Eesti veemotosportlane". ERR, 30. juuni 2014
*Ats Kuldkepp. "Hukkunud noore veemotopiloodi sõber: elu on nii kuradima ebaõiglane…". Õhtuleht, 1. juuli 2014
*Haud Tartu Maarja kalmistul
Krape vald

**Krape vald** (läti keeles *Krapes pagasts*) on vald Lätis Ogre piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Madliena ja Lēdmane vallaga, Aizkraukle piirkonna Aizkraukle, Bebri, Skrīveri ja Koknese vallaga.

Valla pindala on 72,5 km². 2011. aasta seisuga elas seal 695 inimest. Aastal 2022 oli elanikke 594. Valla keskuseks on Krape küla. Vallavanem on Inese Sandore.

## Loodus

Vallas asub piirkonna suurim järv Lobe järv. 41% valla pindalast katab mets.

Looduskaitse all on Vilciņi tamm, Stūrīši mänd, Krape tammed, Krape esimene kask, Kaļvi tammed, Piegāžese tamm, Stašase tamm ja veel kaksteist nimetut põlispuud. Valla põhjaosa jääb osaliselt Ogre oru loodusparki, osaliselt aga Vērene soode hoiualale.

## Ajalugu

Praeguse valla aladel asusid varem Krape ja Viskāļi valla maad. Aastal 1935 oli Krape valla pindala 56,6 km² ja seal oli 989 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Krape külanõukogu, mis likvideeriti aastal 1947. Vald likvideeriti ja külanõukogu taastati aastal 1949. Aastal 1964 liideti Krape külanõukoguga Viskāļi külanõukogu Lenini kolhoosi maad. Aastal 1977 arvati külanõukogu koosseisu osa likvideeritavast Plātere külanõukogust. Aastal 1990 organiseeriti külanõukogu ümber vallaks. 2009. aastal liideti vald Ogre piirkonnaga.

## Kultuurimälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Aulaki muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Krape õigeusu kirik, Krape luteri kirik, Ādmiņi keskaegne kalmistu, Rogase keskaegne kalmistu ja Siliņi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on  Krape mõisa hoonetekompleks (sealhulgas aedniku maja, teenijate maja ja park), Lejasoķēni muinaskalmed ja Šultese keskaegne kalmistu.

## Asustus

2011. aasta seisuga elas vallas 632 lätlast, 47 venelast, 4 valgevenelast, 6 ukrainlast ja 5 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Krape

**Krape** (ka **Veckrape**) on küla (*ciems*) Lätis Ogre piirkonnas, Krape valla halduskeskus. Asula asub merepinnast 90 meetri kõrgusel Lobe jõe ääres ja jääb piirkonna keskusest Ogrest 44 ning Riiast 80 kilomeetri kaugusele.

Külas on põhikool, rahvamaja, postkontor ja raamatukogu. Sinna jäävad Krape kalmistud. Külas on Krape bussipeatus.

Nii Krape luteri kirik kui ka külast idas asuv Krape õigeusu kirik on regionaalse kaitse all olevad muinsusmälestised. Looduskaitse all on pärn ümbermõõduga 3,79 meetrit.

Asula rajati nõukogude perioodil Krape mõisa lähistele vallakooli ja kirikute juurde kui külanõukogu halduskeskus ja Lenini kolhoosi keskasula.

Varem nimetati Krape külaks Lobe küla. Krape oli siis vastavalt Veckrape (Vana Krape).

## Elanike arv


* 163 (1970)
* 158 (1979)
* 214 (1989)
* 244 (2000)

* 869 (2011)
* 177 (2018)
* 172 (2021)
* 145 (2025)


## Viited
Lobe järv

**Lobe järv** (ka **Viskāļi järv**, läti keeles *Lobes ezers*) on järv Lätis Ogre piirkonna Krape vallas. Järv piirneb Aizkraukle piirkonna Bebri ja Koknese vallaga.

Järv on eutrofeerunud ja peaaegu täielikult kinni kasvanud. Kolmandikku järvest katab kõrge veetaimestik: kaislad, pilliroog ja kõrkjad. Talvisel ajal põhjustab lagunev taimestik veekogu ummuksisse jäämist, mistõttu järv ei ole kaladele hea elupaik.

Järve põhja katab mitme meetri paksune mudakiht, mille all lasub ligi 3,5 meetri paksuse kihina sapropeel. Kevadel tõuseb järve veetase kuni kahe meetri võrra. Järvest voolab välja Lobe jõgi, mille väljavoolu reguleeriti aastail 1926–1927 ja 1951–1953. Selle tagajärjel alanes järve veetase ja vähenes ka järve pindala. Kaldad on madalad ja paljudes kohtades soostunud.

## Viited
Guido Cappellini

**Guido Cappellini** (sündinud 7. septembril 1959 Lombardia maakonna Como provintsi Mariano Comense vallas) on Itaalia auto- ja veemootorisportlane.

Ta tegeles autospordiga, oli aastatel 1981–1982 kartautode võidusõidus mitme mootoriklassi Itaalia ja Euroopa meister. 1982. aastal hakkas ta sõitma Vormel 3 autoga.

Küllaltki heast autosportlasekarjäärist hoolimata loobus ta võidusõiduautodest ning alustas 1983. aastal tegelemist veemotospordiga.

Ta debüteeris 1986. aastal Vormel 1 võidusõidupaatide võistlustel. Ta tulnud Vormel 1 võidusõidupaadil kümme korda maailmameistriks (aastatel 1993–1996, 1999, 2001–2003, 2005 ja 2009) ning võitnud ka kaks hõbe- ja kaks pronksmedalit.

Nende saavutustega on ta kõigi aegade edukaim Vormel 1 võidusõidupaatide maailmameistrivõistlustel osaleja.

Pärast Vormel 1 võidusõidupaatide sarjast loobumist on ta võistelnud avamere mootorpaatide (''off-shore'') eri võistlusklassides.

## Välislingid

*Koduleht
Vetterli M1870

**Vetterli M1870** on Itaalia vintpüss, mis oli aastatel 1870–1887 Itaalia sõjaväe teenistusvintpüss. See asendati sama relva mudeliga **Vetterli-Vitali M1870/87**. 

M1870 on ühelasuline poltlukustusega vintpüss, mis kasutab 10,4 mm Vetterli kesktulepadruneid. Algul kasutati musta püssirohtu, hiljem suitsuta püssirohtu. Itaalia M1870 valmistati Šveitsi Vetterli kadetivintpüssi eeskujul. Šveitsi Vetterli kasutas kesktulepadrunite asemel ääretulepadruneid.

## Pildid

File:Vetterli-Vitali bayonet and scabbard.png|Tääk ja tupp
File:1870G.jpg|M.70 padrun
File:VetG.jpg|M.90 padrun
Madliena vald

**Madliena vald** (läti keeles *Madlienas pagasts*) on vald Lätis Ogre piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Krape, Taurupe, Laubere, Ķeipene, Meņģele ja Lēdmane vallaga ning Aizkraukle piirkonna Bebri vallaga.

Valla pindala on 168 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1750 inimest. Valla keskuseks on Madliena küla. Vallavanem on Jānis Siliņš.

## Ajalugu

Vald tekkis 18. sajandil, mil Lielāmuiža mõisa maadele rajati Lielo vald. Aastal 1897 liideti sellega Vērene ja Zādzene mõisavald. Aastal 1920 aset leidnud agraarreformi eel oli Lielāmuiža mõisa pindala 1350 ha, Zādzene mõisa pindala 1377 ha, ent Vērene mõisale kuulus 1471 hektarit maad. Aastal 1925 nimetati Lielo vald ümber Madliena vallaks. Aastal 1935 oli Madliena valla pindala 140 km² ja seal oli 1550 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Madliena, Vērene ja Zādzene külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Madliena külanõukoguga likvideeritav Jaunķeipene külanõukogu, aga aastal 1954 likvideeritav Zādzene külanõukogu. Aastal 1977 arvati külanõukogu koosseisu osa likvideeritavast Plātere külanõukogust. Aastal 1990 organiseeriti külanõukogu ümber vallaks. 2009. aastal liideti vald Ogre piirkonnaga.

## Kultuurimälesised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Plātere linnamägi. Regionaalse kaitse all on Kalnozoli muinaskalmed, Vērene mõisa hoonetekompleks (sealhulgas häärber, kupja maja, ait ning park), Madliena luteri kirik, Uženi linnamägi, Šķebiņi muinaskalmed ja Madliena kiriku keskaegne kalmistu. Kohaliku kaitse all on Lielāmuiža mõisa hoonetekompleks (sealhulgas häärber, kaks lindlat ja ait), Ūsiņase muinaskalmed, Robežnieki muinaskalmed ja kultuurimaja *Austrums*.

## Loodus

Vald asub Kesk-Läti madalikul. Kõrgeim koht on Kukase mägi (140 meetrit). Suuremad jõed on Ogre jõgi ja Lokmene. Suurim soo on Vērene soo (488 ha).

Looduskaitse all on Spundese tammed, Spundese pärnad, Vecuženi tamm, Ķeiteni tamm, Ilzēni jalakas, Krijdebeņese tammed, Mākani tamm, Bajāri tamm, Dambenieki künnapuu, Groziņi tammed, Vērīši tammed, Steķi tamm, Avotiņi tamm, Avotiņi vaher, Zīlēni tammed, Mārītese tamm, Putriņi tamm, Kalnozoli tamm, Kalnozoli pärnad, Čakari tammed, Purmaļi männid, Vanagi tamm, Vanagi mänd, Lauri tammed, Akmentiņi tamm, Vāķēni tamm, Valteri tamm, Zēžase tamm, Spundese hiidmänd, Spundese vaher ja Vērene mõisa allee. Lisaks kasvab vallas arvukalt nimetuid põlispuid. Valda läbib Ogre oru looduspark, valla lõunaosa jääb Vērene soode hoiualale. Vallas asub Vērene jalakate ja künnapuude metsa hoiuala pindalaga 48 hektarit.

## Asustus

2011. aasta seisuga elas vallas 1644 lätlast, 67 venelast, 10 valgevenelast, 8 ukrainlast, 8 poolakat ja 6 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Nathela Thurnava

**Nathela Thurnava** (gruusia keeles ნათელა თურნავა; sündinud 19. oktoobril 1968 Moskvas) on Gruusia majandusteadlane ja poliitik. Ta oli alates 18. aprillist 2019 kuni 9. veebruarini 2022 Gruusia majandus- ja säästva arengu minister.

Ta sündis aastal 1968 Moskvas. Ta lõpetas aastal 1985 kuldmedaliga Thbilisi 56. Keskkooli. Aastal 1990 lõpetas ta Thbilisi Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna.

Ta oli alates 18. aprillist 2019 kuni 9. veebruarini 2022 Gruusia majandus- ja säästva arengu minister.

## Isiklikku
Ta on abielus ja ühe lapse ema. Lisaks emakeelele gruusia keelele räägib ta inglise ja vene keelt.