open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Harry Potter ja tarkade kivi (film)

**"Harry Potter ja Tarkade kivi"** (ingl *Harry Potter and Philosopher's Stone*) on inglise kirjaniku J. K. Rowlingu samanimelise raamatu järgi tehtud film. Filmi valmistas filmistuudio Warner Bros. Film esilinastus 2001. aastal ja on seitsmeosalise Harry Potteri filmide sarja esimene osa. Sellele järgnev osa on "Harry Potter ja Saladuste kamber".

## Näitlejad
* Daniel Radcliffe –     Harry Potter
* Rupert Grint –         Ron Weasley
* Emma Watson –          Hermione Granger
* Richard Harris –       Albus Dumbledore
* Robbie Coltrane –      Rubeus Hagrid
* Alan Rickman –         Severus Snape
* Maggie Smith –         Minerva McGonagall
* Tom Felton –           Draco Malfoy
* Ian Hart –             Quirinus Quirrell, Voldemort (hääl)
* Richard Griffiths –    Vernon Dursley
* Fiona Shaw –           Petunia Dursley
* Harry Melling –        Dudley Dursley
* John Hurt –            Ollivander
* Matthew Lewis –        Neville Longbottom
* Warwick Davis –        Filius Flitwick
* John Cleese –          Peaaegu Peata Nick
* Julie Walters –        Molly Weasley
* Richard Bremmer –      Voldemort (mälestustes)
* Adrian Rawlins –       James Potter
* Geraldine Somerville – Lily Potter
* Oliver Phelps –        George Weasley
* James Phelps –         Fred Weasley
* Bonnie Wright –        Ginny Weasley 
* Chris Rankin –         Percy Weasley

## Esilinastused
* Suurbritannia – 4. november 2001
* Ameerika Ühendriigid – 14. november 2001
* Austraalia – 29. november 2001
* Eesti – 21. detsember 2001

## Välislingid
*
Durandi liin

**Durandi liiniks** nimetatakse Afganistani ja Pakistani piiri. Piiri kehtestati 1893. aastal Durandi leppega, algselt eraldas see Afganistani ja Briti Indiat. Durandi liin kulgeb puštu hõimualadel, jagades need kahe riigi vahel.

Durandi liin on nime saanud Briti India välissekretäri Mortimer Durandi järgi.
Xinhai revolutsioon

**Xinhai revolutsioon** oli Tongmenghui juhitud ülestõus Hiinas Qingi dünastia kukutamiseks. 

See algas 10. oktoobril 1911 Wuchangi garnisoni ülestõusuga ning lõppes keiser Puyi troonist loobumisega 12. veebruaril 1912. 

Revolutsioon sai nime *[[xinhai]]* aasta järgi 60-aastases tsüklis.
Chauncey Billups

**Chauncey Ray Billups** (sündinud 25. septembril 1976 Denveris) on Ameerika Ühendriikide endine korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 17 hooaega. Billups tuli 2004. aastal NBA meistriks ja valiti samal aastal ka finaalseeria kõige väärtuslikumaks mängijaks (MVP).

## Karjäär
Billups mängis keskkooli- ja ülikoolikorvpalli USA Colorado osariigis ning ta valiti 1997. aasta NBA *draft*'i 3. valikuna Boston Celticsisse. Keset debüüthooaega vahetati Billups Toronto Raptorsisse, misjärel veetis ta kaks hooaega nii Denver Nuggetsi kui ka Minnesota Timberwolvesi koosseisus. Püsivama mängupaiga leidis Billups 2002/03. hooajaks, kui siirdus kuueks aastaks Detroit Pistonsi ridadesse.

Detroit Pistonsi koosseisus tuli Billups 2004. aastal koos Ben Wallace'i, Rasheed Wallace'i, Tayshaun Prince'i ja Richard Hamiltoniga NBA meistriks, kui finaalseerias alistati mängudega 4 : 1 Los Angeles Lakers. 2006. aastal valiti Billups esimest korda NBA tähtede mängule. 2006. aastal, kui Ben Wallace siirdus Chicago Bullsi, sai Billupsist ühtlasi ka Detroit Pistonsi kapten.

2008. aasta 3. novembril vahetati Chauncey Billups koos meeskonnakaaslase Antonio McDyessiga Allen Iversoni vastu Denver Nuggetsisse, kus ta kogus hooajal 2009/10 oma karjääri parimad 19,5 punkti mängus. Karjääri lõpusirgel vigastustega maadelnud Billups veetis viimased hooajad New York Knicksi ja Los Angeles Clippersi meeskondades ning lõpetas NBA karjääri Detroit Pistonsis, kellega veetis oma kõige edukamad aastad.

## Saavutused
* NBA meister (2004)
* NBA finaalseeria kõige väärtuslikum mängija (2004)
* Valitud viiel korral NBA tähtede mängule (2006–2010)
* Valitud NBA teise sümboolsesse viisikusse (2006)
* Valitud NBA kolmandasse sümboolsesse viisikusse (2007, 2009)
* Valitud NBA teise sümboolsesse kaitseviisikusse (2005, 2006)

## Isiklikku
Billupsil on kolm last: Cydney, Ciara ja Cenaiya. Tema noorem vend Rodney oli samuti korvpallur, kes mängis NBA tütarliigas, D-liigas.

## Välislingid
*Chauncey Billups – NBA.com
*Chauncey Billups – Basketball-Reference.com
Oskar Suursööt

**Oskar Albert Suursööt** (18/30. mai 1893 Saku vald, Harju kreis Eestimaa kubermang – 3. veebruar 1942 Vjatlagi vangilaager, Kirovi oblast, NSV Liit) oli Eesti poliitik.

Oskar Suursööt õppis Saku vallakoolis ja Tallinna Nikolai I gümnaasiumis, mille lõpetas 1915. aastal. Seejärel astus Peterburi ülikooli õigusteaduse fakulteeti, kuid mobiliseeriti sõjaväkke 1916. aastal.

1918. aastal oli ta Kaitseliidu organiseerija Tallinnas ja Harjumaal. 

1920. aasta omavalitsuste esituskogude valimistel valiti Oskar Suursööt Tallinna linnavolikogu, revisjonikomisjoni ja Harju maakonnanõukogu liikmeks ning ühtlasi Harju maakonnavalitsuse esimeheks, oli aastatel 1920–1922 Harju Maakonnanõukogu esimees. Oskar Suursööt oli üks Eesti Maakondade Liidu asutajaid ja esimene liidu juhatuse esimees, kuni hakkas õppima Saksamaal.

1924. aastal lõpetas ta Detmoldis Saksamaal asuva Fürst Leopold-Akademie für Verwaltungswissenschafteni omavalitsuse erialal, cand. rer. poi.

1925–1928 Kaitseliidu Harju maleva pealik. IV ja V Riigikogu liige. Majandusminister 1932. Aastast 1935 Isamaaliidu keskjuhatuse esimees. 1938–1940 I Riigivolikogu liige. 

Vahistati NKVD poolt 24. juulil 1940. Peeti kinni Vjatlagi vangilaagris Kirovi oblastis. Suri vangistuses.

## Tunnustus
*1929 Kotkaristi V klassi teenetemärk
*1935 Kotkaristi III klassi teenetemärk

## Viited
Punta Arenase vald

**Punta Arenase vald** asub Tšiili lõunaosas Magalhãesi ja Tšiili Antarktika piirkonna Magalhãesi provintsis.

Suurem osa elanikest elab halduskeskuseks olevas Punta Arenase linnas ja selle naaberasulates.

## Välislingid
* Comuna de Punta Arenas – põhjalik ülevaade (*hispaania keeles*)
Harilik vesitäht

**Harilik vesitäht** (*Callitriche cophocarpa*) on vesitäheliste (süsteem APG II järgi teeleheliste) sugukonda vesitähe perekonda kuuluv üheaastane veetaim. 

Taime vars on 4–30 cm pikk. Taime vili on ümar, diameetriga 1,0–1,5 cm. Taimele on omane heterofüllia: veesisesed lehed on lineaalsed, ujulehed aga laiemad, rombi- või ellipsikujulised.

Harilik vesitäht on igihaljas. 

Õitseb maist septembrini.

Eestis esineb teda hajusalt. 

Ta kasvab seisuveelistes mageveekogudes, tihti näiteks ajutistes lompides.

## Välislingid

*
Ahtalehine hundinui

**Ahtalehine hundinui** (*Typha angustifolia*) on hundinuialiste sugukonda kuuluv mitmeaastane veetaim. 

Ahtalehine hundinui kasvab parasvöötmes ja eelistab märgi toiteaineterikkaid kasvukohti. Taim on introdutseeritud ka Põhja-Ameerikasse.

Taim sarnaneb väga samasse perekonda kuuluva laialehise hundinuiaga (*Typha latifolium*). Ahtalehise hundinuia vars on 150–300 cm pikk, lehtede laius kuni 1,2 cm (laialehisel 1,5–3,5 cm). 

Taim on ühekojaline ja moodustab tõlviku (nuia).

Eestis esineb teda hajusalt.

## Välislingid
*
Armastus kolme apelsini vastu (ooper)

**"Armastus kolme apelsini vastu"** (vene keeles *"Любовь к трём апельсинам"*) on Sergei Prokofjevi ooper. 

Ooper on kirjutatud aastal 1919 ja selle libreto põhineb Carlo Gozzi näidendil "Armastus kolme apelsini vastu". Libreto kohandasid Prokofjev ja Vera Janacopoulos Gozzi näidendist, mille tõlkis Vsevolod Meyerhold.

Absurdne, *[[commedia dell'arte]]* stiilis lugu jutustab noorest printsist, kellel lasub õela nõia pandud needus. Ta on suremas ravimatusse hüpohondriasse. Et ellu jääda, on ta sunnitud rändama kaugele maale otsima kolme võluapelsini, mille sees on printsessid. Adaptatsioonis on kaasajastatud *commedia dell'arte* mõjusid ja üsna suur annus sürrealismi.

"Armastus kolme apelsini vastu" on Prokofjevi ooperitest kõige esitatum ja kuulub paljude ooperistuudiote püsirepertuaari.

Ooper esietendus Chicagos 30. detsembril 1921 ja seda juhatas Prokofjev ise. Esietendusel esitati ooperit prantsuse keeles pealkirjaga "L'amour des trois oranges".

Ooperi kõige tuntum number on "Marss". Seda on kasutanud ka CBS-i seriaalis "The FBI in Peace and War" (1944–1958).

## Tegelased
*Prints (tenor)
*Padakuningas (bass)
*Truffaldino (tenor)
*Tchelio (bass)
*Fata Morgana (sopran)
*Leandre (bass-bariton)
*Clarissa (metsosopran)
*Smeraldina (metsosopran)
*Farfarello (bariton)
*Creonte (bass)
*Ninetta (sopran)
*Linetta (metsosopran)
*Nicoletta (sopran)
Konrad Gesner

**Konrad Gesner** (kasutatud ka nimekujusid *Conrad Gessner*, *Conrad Geßner*, *Conrad von Gesner*, *Conradus Gesnerus*; 6. märts 1516 – 13. detsember 1565) oli Šveitsi loodusteadlane, arst ja bibliograaf. Tema kolmeköiteline teos "Historiae Animalium" (1551–1558) pani aluse tänapäevasele (teaduslikule) zooloogiale. Tema järgi on nimetatud taimeperekond *[[Gesneria]]* (kuulub *[[Gesneriaceae]]* sugukonda).
Luigelill

**Luigelill** (*Butomus umbellatus*) on luigelilleliste sugukonda luigelille perekonda kuuluv mitmeaastane veetaim, oma sugukonna ainus liik.

## Levila ja kasvukoht
Luigelill on pärit Euraasiast, kus tema levila ulatub Arktikasse, aga mägedes ainult 1 km kõrgusele. Eestis kasvab ta hajusalt. 

Ta kasvab seisva või aeglaselt liikuva veega veekogu kaldal kuni 3 m sügavusel vees. Põhja-Ameerikasse viidi ta ilutaimena, aga muutus Suure järvistu kandis invasiivseks liigiks. Seevastu Iisraelis on ta võetud looduskaitse alla, sest teda ohustab elukohtade kadumine.

## Kirjeldus
Taim on helofüüt. See tähendab, et tema varre ja lehtede alumine osa on kevadest sügiseni vee sees, aga sügisel tema maapinnast kõrgemal olev osa sureb ja taim talvitub risoomis.

Taimevars on 60–300 cm pikk. Tal on kuni meetripikkused või pikemadki lineaalsed terava tipuga lehed, mis on kolmnurkse läbilõikega ja kasvavad tavaliselt 1,5–2 cm paksusest risoomist välja kahes reas. Lehed on sileda serva ja paralleelsete leheroodudega.

Õievarrel lehti ei ole. Õievarred kasvavad samuti risoomist välja. Ühest risoomist võib kasvada mitugi õievart, mis sel juhul on üksteisest 4–7 cm kaugusel. Õievarred on silindrikujulised.

Roosakasvalgete õite läbimõõt on kuni 2,5 cm ja need moodustavad sarika. Õied on mõlemasoolised ja neil on kolm kroonlehe moodi tupplehte.

Tolmukaid on 9, neist 6 välimist ja 3 sisemist. Luigelill on võimeline isetolmlemiseks, aga sellele eelneb protandria, mis taimeriigis tähendab tolmukate valmimist enne emakat. Kõigepealt valmivad äärmised tolmukad, seejärel sisemised. Tolmukad on suunatud alguses üles, pärast kõrvale. Pärast seda, kui tolmuterad on tuulde lastud, valmib ka emakas. Selleks kasvavad viljalehed võrreldes õitsemise algusega poole suuremaks. Kui selleks ajaks on veel tolmukapeadesse tolmuterasid jäänud, siis on võimalik isetolmlemine.

Luigelille õied meelitavad ligi mitmesuguseid putukaid, näiteks kiletiivalisi, kärbseid ja põrnikaid. Neid meelitab ligi ohter nektar. Meenäärmed ehk nektaariumid asuvad viljalehtede alaosade vahelistes pragudes, kust nektaritilgad välja imbuvad. Nektar sisaldab palju suhkrut ja seda leidub ka taimemahlas, mida eraldab emakasuue, nii et emakasuudmed toimivad täiendavate meenäärmetena. Luigelill on ka meetaim. Luigelill on peamiselt putuktolmleja, kuigi võimalik on ka tuultolmlemine.

Viljalehti on 6–9 ja need on alusel kergelt kokku kasvanud. Küpsena on nad munajad ja nende kohal on vastupidav emakakael. Sigimikud on arvukad ja asuvad hajusalt kõikjal viljalehe sisepinnal, kuid mitte selle keskrool ega servadel. Luigelille vili on kukkurvili. Selle seemnetel puudub endosperm.

Taim suudab paljuneda ka vegetatiivselt. Risoomile tekivad pungad, millest võivad välja kasvada külgharud ja neist omakorda tekkida uued risoomid. Viimased kaotavad emataimega suhteliselt kergesti kontakti ja muutuvad täiesti iseseisvaiks taimedeks.

## Kasutamine
Luigelille jäme ja tärkliserikas risoom on küpsetatult söödav, näiteks süüakse luigelillerisoomi Venemaal. Tema lehtedest tehakse matte ja muid punutisi.

## Välislingid
*
Sergei Prokofjev

**Sergei Prokofjev** (vene *Сергей Сергеевич Прокофьев*; 23./27. aprill 1891 Sonzovka mõis Jekaterinoslavi lähedal Ukrainas – 5. märts 1953 Moskva) oli vene helilooja, kes on tuntud omapärase muusikastiili poolest.

Prokofjev õppis Peterburi Konservatooriumis komponeerimist, klaverit ja orkestrijuhtimist. Muuhulgas oli tema õpetajaks ka Nikolai Rimski-Korsakov, kes andis talle kompositsiooni- ja orkestratsioonitunde. 
1918 emigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse. Elas ka Pariisis, kuid tuli Nõukogude Liitu tagasi 1936. aastal.

Tema tuntumate teoste seas on ooperid "Sõda ja rahu", "Armastus kolme apelsini vastu", ballett "Romeo ja Julia" ning sümfooniline jutustus "Petja ja hunt" lugejale ja sümfooniaorkestrile. Ta on kirjutanud 7 sümfooniat. Samuti on ta kirjutanud 5 klaverikontserti, neist neljas on kirjutatud vaid vasakule käele. Selle teose tellis heliloojalt sõjas parema käe kaotanud pianist Paul Wittgenstein. Teost ta siiski ei esitanud, kuna polevat Prokofjevi muusikast mõistnud ainsatki nooti.

Prokofjev suri samal päeval Jossif Staliniga. Ta on maetud Novodevitšje kalmistule.

## Tunnustus
*1944 – Vene NFSV teeneline kunstitegelane

* viie Stalini preemia laureaat

## Kirjandus
* Larissa Danko, "Sergei Prokofjev 1891–1953. Lühike ülevaade elust ja loomingust". Vene keelest tõlkinud Laine Kukk. Eesti Raamat, Tallinn 1969, 112 lk.
Snežnogorsk

**Snežnogorsk** on kinnine linn Venemaa Murmanski oblastis.

Asub Koola lahe ääres, 8 km Poljarnõist lääne pool.

Rajati 1970. aastal. Nõukogude ajal kandis nime *Vjužnõi* (*Вьюжный*) ja *Murmansk-60*.

Linnas asub aatomiallveelaevade remondi ja utiliseerimisega tegelev tehas "Nerpa".

## Viited

## Välislingid

*http://www.snegadm.ru/
Dziecinów

**Dziecinów** on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Otwocki maakonnas Sobienie-Jeziory vallas.

## Viited
Vidjajevo

**Vidjajevo** on kinnine asula Venemaa Murmanski oblastis. Asub Koola poolsaare põhjaosas. Moodustab linnaringkonna, kuigi on maa-asula.

Asulas asub allveelaevade baas.

Ura lahe ääres asuv Vidjajevo rajati 1958. aastal ja kandis algselt nime **Uritsa** (*Урица*). Praegune nimi on aastast 1964.

## Välislingid
*Vidjajevo koduleht
*Vidjajevo linnaringkond Murmanski oblasti kodulehel
*Vidjajevo kaart
Egiptuse mau

**Egiptuse mau** on kassitõug.

See tõug on lühikarvaline ja suhteliselt väikest kasvu. Mau on üks vähestest kodukassi tõugudest, mille karvastik on täpiline.

Tema tagajalad on esijalgadest veidi pikemad, mis võimaldab tal liikuda kiiremini kui teised kassitõud.
Sljuda

**Sljuda** (vene 'vilk') on endine asula (*посёлок*) Venemaa Murmanski oblasti Kovdori rajoonis. Asustatud hooajaliselt. 

Sljuda rajati 1938. aastal tolleaegse Nõukogude-Soome piiri vahetusse lähedusse (Nõukogude poolele).
Rikolatva

**Rikolatva** on kaevandusalev Venemaa Murmanski oblasti Kovdori rajoonis.

Rajatud 1939. aastal. Rikolatvas asub muskoviidikaevandus.
Ookerkass

**Ookerkass** (inglise keeles *ocicat*) on kodukassi tõug.

Leoparditähniline ookerkass näeb välja nagu miniatuurne metskass. Nimetuse on ta saanud sarnasuse tõttu kauge metsiku esivanema otselotiga. 

Esimene ookerkass sündis USA-s Michigani osariigis 1964. aastal. Siiami kasside aretamisega tegelev Virginia Daly ristas siiami ja abessiinia-siiami tõu, et saada tähnilist kassi. Nii saadigi kreemi karva kuldsete tähnidega kassipoeg, kelle kasukas sarnanes metskassi otseloti omaga. See kassipoeg, kes hiljem küll kastreeriti ja maha müüdi, ristiti nimega Tonga ning teda peetakse oma tõu esiisaks. Tõukassiaretajad töötasid välja ookerkassi aretusprogrammi. Ookerkass on segu abessiinia, siiami, ameerika lühikarvaliste ja veel paarist tähnilisest tõust. 1987. aastal registreeriti kassitõug Ühendriikides ja hiljem ka teistes riikides. 

Ookerkass on suurt kasvu ja tugeva kehaehitusega. Keha ja saba on ühtlaselt tähnilised, käppadel rõngakesed, kaelal "lahtine kaelus". Kassi kõrvad on suured ja tugevad, mandlikujulised silmad kas kullakarva, rohelised või taevasinised. 

Ookerkass on mänguhimuline, väga kiinduv ja lahkeloomuline. Teda kutsutakse ka "kasskoeraks", kuna ta käitub sageli koera kombel: toob palli, reageerib nimele ning käib omanikule "pai tegemas" nagu koer. Ta talub hästi reisimist ja harjub kiiresti uue elupaigaga. 

Eesti leidub ookerkasse 2001. aasta suvest.
Poljarnõje Zori

**Poljarnõje Zori** on linn Venemaa Murmanski oblastis.

Rajatud seoses Koola AEJ ehitusega. Linna staatus 1991. aastast.
Klahvpillid

**Klahvpillid** on muusikainstrumendid, mida mängitakse klaviatuuri ehk klahvistiku abil. 

Klahvpillidel on heli tekitajateks keeled (kordofonidel), õhusammas (aerofonidel), kogu instrumendi võnkumine (idiofonidel) või tekitatakse heli elektrooniliselt (elektrofonidel). 

Klahvpillide liigitus heliallika järgi:
*kordofonid (klahvkeelpillid) – klaver, tšembalo ehk klavessiin, klavikord, rataslüüra 
*aerofonid (klahvpuhkpillid) – orel, harmoonium, akordion, kontsertiina 
*idiofonid – tšelesta, kariljon (kellakoda) 
*elektrofonid – elektriorel, süntesaator, mellotron 

## Vaata ka
*Klahvpillide loend
Kirovsk (Murmanski oblast)

**Kirovsk** on linn Venemaa Murmanski oblastis. 

Asutatud 1929. aastal. Kuni 1934. aastani kandis nime **Hibinogorsk**.

Kirovsk on linnaringkonna keskus, mille pindala on 3600 km² ja kuhu kuuluvad veel asulad Koašva, Oktjabrski ja Titan.
Alakurtti

**Alakurtti** on küla Venemaa Murmanski oblastis Kandalakša rajoonis, Alakurtti külaasunduse keskus.

Kuulus enne Teist maailmasõda Soomele. Talvesõja järel läks Nõukogude Liidule Karjala-Soome NSV koosseisu. Murmanski oblastisse kuulub 1953. aastast alates.

Alakurttis asub sõjaväebaas, kus paiknevad 194. raadiotehniline polk ja 6. õhuarmee 85. üksik helikopteripolk.

Alakurttis on ajateenistuses olnud Priit Pullerits.

## Viited
Peipsi siig

**Peipsi siig** ehk **ihes** (*Coregonus lavaretus maraenoides*) on lõhelaste sugukonda kuuluva merisiia alamliik. 

Peipsi siig on merisiiast veidi jässakam. Nagu nimigi ütleb, pärineb kala mandrijääst (pärast viimast jääaega) vabanenud Peipsi-Pihkva järvest. Teda on edukalt introdutseeritud mitmes Aasia järves (näiteks Sevani järv), Eestis pole ta teistesse veekogudesse lastuna enamasti järglasi andnud. 

Algupärases levilas on ta nüüdseks säilinud vaid Peipsi järve põhjaosas, kus üldine eutrofeerumine ja hapnikutingimused on mõneti paremad.

## Vaata ka
*Eesti kalade süstemaatiline nimestik
*Peipsi tint
Highland Park

**Highland Park** on linn Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Wayne'i maakonnas. Asub Detroiti linna keskel, kagus on lühike lõik ühist piiri Hamtramcki linnaga. 

1930. aastal elas linnas 52 959 inimest, hiljem on elanike arv vähenenud. Highland Park oli autotööstuse keskus. Seal asus suur Fordi autotehas, kus 1913. aastal lasti käiku esimene konveier.  2000. aastal oli linna elanike arv 16 746 ning 93,44% linnaelanikest olid afroameeriklased. 

1970. aastateni oli linn tiheda haljastusega, kuid siis tuli suur osa linnas kasvanud jalakatest haigestumise tõttu maha võtta. 

## Välislingid

*Highland Parki koduleht
Peipsi tint

**Peipsi tint** ehk **tint** (*Osmerus eperlanus* morfa *spirinchus*) on tintlaste sugukonda kuuluv meritindi morfa (vorm).

Välisehituselt meenutab suuresti meritinti, kuid on sellest palju väiksem (kääbusvorm). Kalade keha on sale, enamasti hallikaskollakas, suu suhteliselt suur.

Peipsi tint on levinud mitmes Läänemere valgla veekogus (Eesti veekogudest on püsiv populatsioon Peipsi järves) ja mõnedes Petšora ja Volga jõe valgla järvedes. 

Enamasti koeb kala vaid ühe korra elus, vähesed pikemaealised ka mitu korda.

## Vaata ka
*tindimõrd
*Eesti kalade süstemaatiline nimestik

## Välislingid
*Peipsi tindi arvukus kahanes enneolematult väikseks, Postimees, 17. november 2010
Lovozero

**Lovozero** on piirkond, järv ja küla Venemaa Murmanski oblastis. Lovozero küla on Lovozero rajooni halduskeskus. 

Ajalooliselt on piirkond olnud saamide asuala, kus räägiti kildini saami keelt.
Dolorese jõgi

**Dolores** on jõgi Põhja-Ameerika lääneosas. Algab Kaljumäestikust. Voolab valdavalt loodesse ja põhja. Suubub vasakult Coloradosse. Jõgi on umbes 400 km pikk.
Hamtramck

**Hamtramck** on linn Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Wayne'i maakonnas. Asub Detroiti linna keskel, loodes on lühike lõik ühist piiri Highland Parki linnaga. 53,6% linnaelanikest olid 2010. aastal Euroopa päritolu, 19,3% afroameeriklased. 

Linn on saanud nime Prantsuse sõduri Jean François Hamtramcki järgi.

## Välislingid
*Hamtramcki koduleht
Gary

**Gary** on linn Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis Lake'i maakonnas. Asub Chicago kesklinnast 40 km kaugusel Michigani järve lõunakaldal.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 69 093. Aastal 2010 oli elanikke 80 294. See on elanike arvult osariigi 11. linn. 79,1% elanikest on afroameeriklased.

Linn on saanud nime kohtuniku Elbert Henry Gary järgi. Ta oli 1901. aastal terasetootja U.S. Steeli üks asutajaid. Gary sai linnaõigused 14. juulil 1906. Tippajal oli Gary Pittsburghi kõrval riigi üks suurimaid terasetööstuskeskusi. Nende linnade mõju ulatus isegi Nõukogude Liitu, kus 1930. aastatel projekteeriti Gary ja Pittsburghi põhjal Magnitogorski tööstuslinn.

1960. aasta rahvaloenduse kohaselt elas Garys 178 320 inimest. Välisriikide konkurentsi kasvu ja tööstuse ümberstruktureerimise tõttu hakkas Gary tööstus 20. sajandi teisel poolel sarnaselt paljude teiste Roostevöö linnadega alla käima. See tõi omakorda kaasa töökohtade kadumise, misjärel hakkas linna elanike arv kiiresti vähenema. 21. sajandi alguses langes elanike arv 100 000. Kunagisest riigi eesrindlikumast tööstuslinnast olid alles vaid varemed. Hinnanguliselt on üks kolmandik linna hoonetest tühjad või mahajäetud.

Garyst on pärit Jacksonite muusikute perekond. Linnas on sündinud teiste seas Michael Jackson ja Janet Jackson. 1965. aastal alustas Garys tegevust Jacksonite perekonna ansambel The Jackson 5.

Gary sõpruslinnad on Fuxin Hiinas ja Lagos Nigeerias.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Haute-Savoie departemang

**Haute-Savoie departemang** [otsavu'aa] on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas. Piirneb põhjas Šveitsi ja idas Itaaliaga. Departemangu keskus on Annecy. Eestikeelne mööndav nimevariant on *Ülem-Savoia departemang*.

Haute-Savoie departemangus asub Mont Blanc.

Departemangus asuvad tuntud suusakuurordid, teiste seas Chamonix.

## Ajalugu
Haute-Savoie departemang moodustati 1860. aastal, kui Prantsusmaa annekteeris Savoia. 2015. aastani kuulus departemang Rhône-Alpesi piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
*Haute-Savoie departemangu haldusüksuste loend
*Reblochon
*Tartiflette

## Viited

## Välislingid

*Departemangu koduleht
Kildinstroi

**Kildinstroi** on alev Venemaa Murmanski oblasti Kola rajoonis.

Asula on rajatud 1936. aastal, alevi staatuse sai 1937. aastal.
Unicum

**Unicum** on ungari ürdiliköör, mida toodab Zwack salajase retsepti järgi, kuhu kuulub 40 ürti. Sisaldab 42% alkoholi.

Legendi järgi olevat joogi valmistanud József Zwack keiser Joseph II-le, kes pärast maitsmist olevat öelnud: "Das ist ein Unikum!"

Unicum meenutab maitselt Jägermeisterit, kuid on vähem magus ja väga kibeda järelmaitsega.

Ungaris peetakse seda rahvusjoogiks ja mitmes restoranis pakutakse seda tasuta digestiivina pärast praadi.

## Välislingid

*Zwacki koduleht
*http://www.ungariuks.ee/Unicum
Monique Adamczak

**Monique Adamczak** (sündinud 21. jaanuaril 1983) on Austraalia endine elukutseline naistennisist. 

Teda on treeninud varasem Roger Federeri treener ja üks Austraalia tenniselegende Tony Roche. 

Adamczaki lemmikväljakukate on muruväljak.

Adamczak tegi suure tennise debüüdi 15-aastaselt 1998. aastal, mil ta osales oma esimesel ITF-i turniiril Lynehamis. Teel veerandfinaali alistas ta ka kuulsa kaasmaalanna Alicia Moliku. 

Oma esimese ITF-i turniiri võitis Monique Jaipuris, kus ta oli finaalis oli parem india tennisistist Manisha Malhotrast 6-2, 2-6, 6-3. Sama turniiri võitis ta ka paarismängus koos Jennifer Schmidtiga.

Kui karjääri alguses püüdis ta panna rõhku peamiselt üksikmängule (tema parim koht WTA edetabelis on olnud 138. – aprillis 2010), on ta aja jooksul olnud edukam hoopis paarismängus (kõrgeim koht WTA edetabelis 44. – veebruaris 2018).

## Välislingid
* Isikuandmed WTA kodulehel
* Isikuandmed ITF kodulehel
Nugakala

**Nugakala** (*Pelecus cultratus*) on karpkalalaste sugukonda kuuluv parvekala.

Tema keha on hallikas ja väga õhuke. Suu on ülaseisune. Kõhuuimed seljauimest tagapool. Anaaluim suhteliselt pikk. Kala küljejoon ei ole mitte sirge, vaid sinusoidjas. Kehapikkus kuni 60 cm. 

Enamasti elutseb ta rannikualadel, kuhu voolab sisse magedat vett, näiteks estuaarides. 

Ida-Euroopas on ta töönduslikult olulisel kohal. Eestis leidub rannikualadel vähe.

## Viited

## Välislingid

*
Valgeamuur

**Valgeamuur** (*Ctenopharyngodon idella*) on karpkalalaste sugukonda kuuluv kala.

## Morfoloogia
Valgeamuuri keha on pikenenud ja tüse, justkui torpeedokujuline. Kala kehapikkus võib ulatuda 1 meetrini, kaal kuni 30  (mõnede allikate väitel 40 kg).
Küljejoonel on 40...42 soomust. Tema anaaluim on mõnevõrra lähemal sabauimele kui enamikul teistel karpkalalastel. 

Valgeamuur sööb peaaegu eranditult ja suures koguses veetaimi. On arvutatud, et päevas sööb ta kaaluliselt umbes kolm korda rohkem taimi, kui ise kaalub.

Pärismaine Kaug-Idas, levinud ka idapoolsetele aladele. Eestis kasvatatakse vähesel määral kalakasvatustiikides, väljaspool neid võõrliigina.

## Viited

## Välislingid

*
Valio

**Valio OY** on Soome toiduainetööstuse ettevõte, mis toodab piimatooteid. Ettevõtte omanikud on 23 Soome piimatootmisühistut.

Valio ostab kokku 86% Soomes toodetud piimast. Valio piimatoodete turuosa Soomes oli 2005. aastal 57%.

Valio asutasid 1905. aastal 17 meiereid võiekspordifirmana, et hoida kontrolli all eksporditava või kvaliteeti. Peamiselt eksporditi Inglismaale. 1909. aastal laienes tegevusvaldkond teistele piimatoodetele. Tänapäeval on Valio tootenimetusi umbes 1100.

Valiol on välisriikides kaheksa tütarettevõtet, neist kaks Eestis: Valio Eesti ja Võru Juust. Eestis turustatakse Valio tooteid lisaks Valio kaubamärgile ka kaubamärkide Alma ja Gefilus all.

2004. aastal müüs Valio oma jäätisetootmise Nestléle.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Tuhkur

**Tuhkur** ehk **metstuhkur** ehk **tõhk** (*Mustela putorius*) on väike kärplane, Eesti pärismaine kiskja. 

## Toitumine
Jahile minekuks ootab ta öö saabumist. Tema saagiks on hiired, rotid, kahepaiksed, kalad, küülikud, kodulinnud, roomajad, ta sööb ka mett ja mesilasi. 

Saaklooma tapab ta kõri läbi hammustades. Tapetud saagi tassib ta urgu, kus käib söömas.

Väljaheited on tuhkrutel 10–20 mm pikad. Tuhkru väljaheide on vänge haisuga ja selle järgi kergesti äratuntav.

## Elupaik
Teda võib kohata peaaegu kõikjal, mägedes, mere ääres või külas. Pesitseb küüliku urus, kaljusel mäenõlval või puujuurte all. Ta on hea ujuja.

## Kehaehitus
Täiskasvanud emasloom kaalub kuni 0,7 kg, isasloom kuni 1,7 kg, keskmine pikkus koos sabaga (13 cm) on umbes 51 cm ning tema keskmine eluiga on 7–10 aastat.

## Vaata ka
*Eesti imetajate süstemaatiline nimestik
*kodutuhkur (*Mustela putorius furo* ehk *Mustela furo*)

## Viited

## Välislingid
*
Adamastor

**Adamastor** on müütiline tegelane portugali rahvuseeposes "Lusiaadid". Ta on meresõitjaile vaenulike loodusjõudude kehastus.

Eepose autor Luís Vaz de Camões esitas teda kui kreeka mütoloogiast pärit giganti, kes ilmub meresõitjatele ähvardava tormipilvena ning takistab nende sõitu ümber Hea Lootuse neeme India ookeani.
Tetrapoodid

**Tetrapoodid** (*Tetrapoda*) on selgroogsete ülemklass, kuhu kuuluvad nelja jäsemega loomad. Kahepaiksed, roomajad (kaasa arvatud jalutud maod), dinosaurused, linnud ja imetajad on kõik tetrapoodid. Kõige varajasemad tetrapoodid olid devoni ajastu keskel elanud õhku hingavad kahepaiksed. Nende eellased olid sagaruimsed kalad (*Sarcopterygii*). Rootsi Uppsala ülikooli professori Per Ahlbergi sõnul elasid kõige varajasemad tetrapoodid karboniajastu alguses.

## Vaata ka
*Jäseme areng tetrapoodidel

## Viited
Sõõrsuud

**Sõõrsuud** (*Cyclostomata*) ehk **tsüklostoomid** on polüfüleetiline rühm, mis sisaldab lõuatuid kalu – silmusid ja pihklasi. 

## Klassifikatsioon
Sõõrsuude süstemaatika pole selge. Traditsiooniliselt on neid käsitletud lõuatute ülemklassina.    

Sõõrsuude rühma liigitatakse järgmised klassid:  
* *Myxini* – pihklased  
**[[Hyperoartia]]*.

## Kirjeldus
Need on maduja haabitusega veeloomad. Nad elavad nii mereliste kui ka mageveeliste veekogude põhjas poolparasiitset elu. Pihklased on silmudest märksa parasiitsemad. Kuigi varem on sõõrsuid peetud luukalade klassi osaks, on neil kaladega võrreldes mitmeid erinevusi: 
* sõõrsuud on lõuatud; 
* neil puuduvad paarilised uimed; 
* neil puuduvad tõelised (luulised) hambad; 
* neil puuduvad soomused; 
* samuti puudub sõõrsuudel paariline ninaava ja paariline ninaõõs.

## Sõõrsuude hüpotees ''versus'' selgroogsete hüpotees
Lõuatute kalade süstemaatikas pole jõutud üksmeelele. Mõnikord peetakse klassi sünonüümiks lõuatuid (*Agnatha*). Leidub ka mõningaid molekulaargeneetilistel uuringutel põhinevaid tõendusmaterjale, mille põhjal võib järeldada, et pihklased ja silmud on fülogeneetiliselt lähedalt seotud (nn lõugsuuste hüpotees). See hüpotees räägib aga vastu nn selgroogsete hüpoteesile, mis teoretiseerib, et silmud on lähedamalt seotud lõugsuustega (*Gnathostomata*) kui pihklastega.

## Anatoomia
## Vaata ka
*Lõuatud (*Agnatha*)
*Lõugsuused
*Tümoidid

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Cyclostomata]] seisuga 30.12.2013.*
Chicago Bulls

**Chicago Bulls** on USA korvpalliklubi, mis mängib korvpalliliigas NBA. Meeskond kuulub idakonverentsi keskdivisjoni ja peab oma kodumänge United Centeris, mida jagatakse NHL-i klubiga Chicago Blackhawks.

## Ajalugu
1966. aastal Chicagos asutatud klubi on NBA ajaloo üks edukamaid, olles kuus korda tulnud NBA meistriks. Meistriks tuldi Michael Jordani, Scottie Pippeni ja peatreener Phil Jacksoni juhtimisel aastatel 1991–1993 ja 1996–1998. Bulls on ainus mitmekordne NBA meistriks tulnud klubi, kes pole kaotanud ühtegi NBA finaalseeriat.

Hooajal 1995/96 püstitas Chicago Bulls NBA rekordi, kui põhihooajal võideti 72 ja kaotati vaid 10 mängu. Rekord püsis kuni hooajani 2015/16, mil Golden State Warriors võitis põhihooajal 73 mängu.

## Mängijad hooajal 2020/2021
*Ryan Arcidiacono
*Wendell Carter jr
*Devon Dotson
*Cristiano Felício
*Daniel Gafford
*Chandler Hutchison
*Luke Kornet
*Zach LaVine
*Lauri Markkanen
*Adam Mokoka
*Otto Porter
*Tomáš Satoranský
*Garrett Temple
*Denzel Valentine
*Coby White
*Patrick Williams
*Thaddeus Young

## Endised tuntumad mängijad
* Michael Jordan
* Scottie Pippen
* Dennis Rodman
* Steve Kerr
* Toni Kukoč
* Derrick Rose

## Välislingid
*Chicago Bulls
Es-Smara

**Es-Smara** on linn Maroko poolt okupeeritud Lääne-Saharas, samanimelise provintsi keskus. Asub sisemaal Maroko rajatud kaitsevalli läheduses.

Linn tekkis 1869. aastal karavanide peatuspaiga juurde.

Kristlastele suletud linna külastas esimese eurooplasena 1930. aastal Michel Vieuchange.
San-Pedro siilikkaktus

**San-Pedro siilikkaktus** (*Echinopsis pachanoi*) on kiirekasvuline sammaskaktus, mis kasvab looduslikult põhiliselt Peruus ja Ecuadoris.

See on keskmise toimega tugevusega uimakaktus. 

San-Pedro siilikkaktus võib kasvada kuni 6 m kõrguseks.

Taimed sisaldavad 0,8% meskaliini.
Kergueleni saarekapsas

**Kergueleni saarekapsas** (*Pringlea antiscorbutica*) on õistaim ristõieliste sugukonnast. See kasvab mõnedel India ookeani lõunaosa ja Lõuna-Jäämere saartel. Nimetuse on saanud ühe oma kasvukoha, Kergueleni saarte järgi.

Kergueleni saarekapsas on isetolmleja taim ning kohastunud karmi kliimaga. Kuna taime lehed sisaldavad rohkesti C-vitamiini, sõid meremehed neid skorbuudi raviks. Selle järgi sai taim oma ladinakeelse nimetuse.
Ropaži

**Ropaži** (saksa keeles *Rodenpois*) on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonnas, Ropaži valla halduskeskus. Asub Riiast ida pool Lielā Jugla jõe ääres.

Külas on kirik, kool, raamatukogu ja spordikompleks. Sinna jäävad Aprūpes centrs Vidzeme, Cirsmase, Kapi, Ropaži ja Jāņukalnsi bussipeatus. 

Ropažit on mainitud 1205. aastal Henriku Liivimaa kroonikas, mil seal toimus Ropaži lahing. Aastal 1320 püstitati sinna Ropaži ordulinnus. Nii linnus kui ka selle kalmistu on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Linnuse juures asuv kirikuõpetaja maja on regionaalse kaitse all, regionaalse kaitse all on veel Kapi muinaskalmed. Hiljem asus seal Ropaži mõis. 19. sajandil sai Ropažist vallakeskus, aastal 1893 valmis Ropaži kirik.

Üks külas kasvav saar ja üks sanglepp on looduskaitse all. 

Külas asub kaks Teises maailmasõjas hukkunud sõdurite vennaskalmistut, mis on tähistatud obeliskidega. Ka asub seal mälestusmärk hukkunud partisanile Otomārs Oškalnsile.

## Elanike arv


* 608 (1970)
* 866 (1979)
* 1083 (1989)
* 1494 (2000)
* 1160 (2005)

* 1512 (2011)
* 1686 (2015)
* 1511 (2021)
* 1699 (2025)


## Vaata ka
* Ropaži kihelkond

## Viited
Indrek Teder

**Indrek Teder** (sündinud 3. detsembril 1957) on eesti jurist ja advokaat.

Alates 10. märtsist 2008 kuni 9. märtsini 2015 oli ta õiguskantsler.

Enne õiguskantslerina ametisse nimetamist oli ta advokaadibüroo Teder, Glikman & Partnerid partner.

Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna 1983. aastal ja astus samal aastal advokatuuri.

1989. aastal kuulus ta Ühenduse Res Publica asutajate hulka.

Esindas Siim Kallast advokaadina kohtuprotsessis 10 miljoni dollari afääri asjus.

Oli Eesti Kongressi liige.

Kuulub Eesti Üliõpilaste Seltsi.

## Tunnustus
*2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2015 Riigivapi III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Indrek Teder: Lubamatud karistused kaitseväes, EPL, 17. detsember 2008
* Kärt Anvelt. Indrek Teder: me ei saa sukelduda põhiseadusskleroosi EPL.ee, 1. oktoober 2009
Jänesteküla

**Jänesteküla**, Jäneseküla on asum Kuressaare Kesklinna linnajaos, mis tekkis kunagisse linnaserva, toonase Sepa tänava äärde (praeguse Vallimaa tänava keskosa ja Sepa tänav). 

Kunagistest Jänesteküla asukatest on kuulsamad seal üles kasvanud kirikutegelane Harri Haamer, kunstnik Eerik Haamer ning keeleuuendaja Johannes Aavik. Johannes Aaviku kunagises elukohas asub praegu Aavikute Majamuuseum, Eerik Haameri kodumaja asemele ehitatud hoones eragalerii.
## Viited
Aavikute majamuuseum

**Aavikute maja­­muuseum** on Saaremaa Muuseumi filiaal Kuressaares Jänesteküla linnajaos aadressil Vallimaa 7.
Muuseumis asub püsiekspositsioon eesti keeleuuendaja Johannes Aaviku ja tema onupoja, kohaliku kultuuritegelase Joosep Aaviku elust ja tegevusest.
Muuseum avati külastajaile 19. juunil 1992. 2015. aasta juulis läks maja remonti ning põhjalikud rekonstrueerimistööd läbinud muuseum avati 19. jaanuaril 2016.

Tööde käigus selgus, et hoone palkide koikahjustused on märksa ulatuslikumad, kui eeldati, mistõttu tööde maht suurenes tunduvalt. Vanast Aavikute majast jäid alles vaid üksikud majaosad ning ülejäänu tuli uuesti ehitada. Ühtlasi kaasajastati muuseumi püsiekspositsiooni, mis sai uue kujunduse ja varustati tõlkega inglise keelde.

Aavikute majamuuseumi remondile aitasid kaasa ka kohalikud elanikud, annetades muuseumile siseviimistluseks vanamoelisi tapeete.

## Viited

## Välislingid
*
Harilik kammeljas

**Kammeljas** ehk **harilik kammeljas** ehk **kivikammeljas** (*Scophthalmus maximus* ehk *Psetta maxima*) on rombkalalaste sugukonda kammelja perekonda kuuluv kala.

Kammeljat on paigutatud ka teistesse perekondadesse.

Harilik kammeljas elab Euroopa rannikul Vahemerest Norrani. Eestis leidub teda vähearvukalt Liivi, Soome ja Narva lahes.

Väliselt meenutab ta suuresti lesta. Erinevalt lestadest on nad enamasti vasakpoolsed. Anaal- ja dorsaaluim katavad peaaegu kogu külge. 

Harilik kammeljas võib kasvada kuni meetripikkuseks, aga tavaliselt on ta 28–40 cm pikk.. Kõige raskem püütud kammeljas kaalus 25 kg.

Harilikul kammeljal on suur suu. Alalõug ulatub veidi ettepoole. Nahk on paljas. Küljejoon on rinnauimede kohal tugevasti kooldunud. Keha vasakut ehk silmapoolt katavad väikesed teravad luukühmud. Silmapoole nahk on kollakas- või pruunikashall mustjaspruunide tähnidega. Parem, pime pool võib olla valge, aga vahel paiknevad valgel taustal suured laigud.

Harilikult elavad nad sublitoraalses vööndis, kuni 80 meetri sügavusel kruusasel või liivasel põhjal. Kammeljad on röövkalad: toituvad teistest väikestest kaladest, näiteks kiludest. Maimud toituvad peamiselt selgrootutest.

Harilik kammeljas sigib Põhjameres aprillist augustini 10–40 m sügavuses. Ta koeb 1–9 miljonit marjatera. Marjateradest kooruvad maimud 7–9 päeva vanuselt. Noored kalad laskuvad põhja umbes 3 cm pikkuselt. Suguküpsus saabub 5 aasta vanuselt.

Kammeljat peetakse kulinaarias üheks maitsvaimaks merekalaks. Sellepärast kasvatatakse teda Prantsusmaal, Hispaanias, Türgis, Tšiilis, Norras ja Hiinas. Tal on erevalge liha, mis säilitab sellise välimuse isegi pärast keetmist. Liha saab küpsetada, röstida ja praadida. Nagu kõigilt lestalistelt, saab ka kammeljalt neli fileetükki: nii silma- kui ka kõhupoolelt ülemise ja alumise.

Teadaolevalt mainiti harilikku kammeljat esimest korda Juvenalise satiirilises poeemis "Imperaatori kala". See poeem mõnitas keiser Domitianust, kes poeemis kutsus kokku riiginõukogu arutama küsimust, kuidas kammeljat küpsetama peaks – suuruse tõttu ei saanud seda teha tavaliste vahenditega, aga kala tükkideks lõigata keiser ei raatsinud. Poeem lubab arvata, et juba Rooma riigis oli kammeljas delikatess.

## Viited

## Välislingid

*
Faas (füüsikaline keemia)

**Faas** ehk **aine faas** on aine struktuurivorm, milles keemiline koostis ja füüsikalised omadused on selle aine ulatuses ühesugused.

Täpsem seletus on, et faas on heterogeense termodünaamilise süsteemi (näiteks sulamisüsteemi) kõikide ühtsete füüsikaliste omadustega (tihedus, murdumisnäitaja, kristallisüsteem) ja ühesuguse keemilise koostisega osade kogum. 

Faasid on üksteisest eraldatud piirpinnaga. Eri faasidel on erinevad omadused, näiteks teistsugune tihedus, kristallistruktuur või värvus. On olemas homogeenseid ja heterogeenseid sulamisüsteeme, mis koosnevad vastavalt ühest ja kahest faasist.

Sageli käsitletakse faase kui aine erinevaid olekuid (vedel, tahke, gaasiline, plasma). Tegelikult  hõlmab faas nii aine olekut kui ka oleku sees toimuvaid struktuurimuutusi. Kui näiteks sulam läheb vedelast olekust tahkesse, siis muutub ka selle faas. Aga ühes agregaatolekus olev aine võib olla mitmes üksteisest erinevas faasis. Näiteks grafiit ja teemant on sama aine eri faasid – keemiline koostis on identne, aga aine struktuur erisugune.

Protsessi, kus aine läheb ühest faasist teise, nimetatakse faasisiirdeks; selle tunnuseks on aine omaduste oluline muutus. Soojushulka, mis neeldub või eraldub aine massiühiku kohta, nimetatakse  siirdesoojuseks. Faasisiirde tagajärjel muutub aine struktuur. 

## Vaata ka
*Agregaatolek
*Faasisiire
Una corda

***Una corda*** (itaalia keeles 'üks keel') on klaveri vasakpoolne pedaal.

See aitab muuta klaveri kõla ja mängida mahedamalt ja vaiksemalt. Sisuliselt tähendab see, et haamrike lööb näiteks kolme keele asemel ainult kahte või ühte.

## Vaata ka
**[[tre corde]]*
*sostenuto-pedaal
Kullimäe

**Kullimäe** on Saaremaal Roomassaare poolsaare idaosas asuv maa-ala kunagise Limneamere rannaastangu ümbruses. 

Kullimäe põhjapoolsesse otsa jääb Kuressaare lennujaama terminal, lõunapoolsesse otsa jääb Kuressaaret teenindav Kullimäe veepuhastusjaam. 

1919. aastal hukati Kullimäel Saaremaa mässust osavõtnuid, kelle ühishauas asunud säilmed teisaldati 1970. aastatel Kudjape kalmistule.

## Vaata ka
*Kullimäe tee
Somerseti saar

**Somerseti saar** on saar Kanada Arktika saarestikus. Pindala 24 800 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 503 meetrit. Kuulub Kanada Nunavuti alale. Saart eraldab mandrist (Boothia poolsaarest) kitsas Bellot' väin.

1937. aastal asutati saare lõunarannikule kaubajaam Fort Ross, kuid raskete jääolude tõttu suleti jaam 11 aasta pärast.
Thomas Wolsey

**Thomas Wolsey** (enne 1475 Ipswich – 28. november 1530 Leicester) oli inglise riigimees ja katoliku kiriku kardinal, Inglismaa kantsler aastatel 1515–1529 ja Yorki peapiiskop 1514–1530.

Wolsey sündis Robert Wolsey pojana, kes oli tõenäoliselt lihunik. Ta valis vaimuliku ameti ning pühitseti 1498. aastal preestriks. Peagi avaldusid temas suurepärased administratiivsed võimed, mistõttu tegi ta küllaltki kiiret karjääri, saades tolleaegse piiskopist riigimehe Richard Foxi erasekretäriks. Peagi tõusis ta ka kuningas Henry VII huviorbiiti. 1509. aastal, kui vana kuningas suri, pälvis Wolsey osava riigimehena ka tema poja Henry VIII tähelepanu ning temast sai vähem kui kümne aastaga Inglismaa kõige mõjukam riigitegelane, kes oma võimu poolest jäi alla vaid kuningale.

Wolsey oli küllaltki ahne ja omakasupüüdlik mees, kes armastas luksust, toredust ja kõrgeid tiitleid. Sellest hoolimata oli ta ka tähelepanuväärselt võimekas ja töökas riigitegelane, kes muutus kuninga jaoks peaaegu asendamatuks. Samas langes ta tihti kuninga teiste nõunike, eriti aadlike pahameele alla, sest oli tagasihoidlikku päritolu ning kippus ülikkonna eesõigusi piirama ja õukondlasi enda ees alandama. Kättemaksu eest päästis teda aga monarhi toetus. 

Wolsey tegutses kirikumehest poliitikuna sageli paavstivõimu huvides, kuid oma kuninga eesmärgid olid talle siiski tähtsamad. 1515. aastal sai temast kardinal ning seega tekkis ka võimalus, et teda võidakse paavstiks valida. Hinnangud sellele, kas ta seda ka ise taotles, on vastuolulised, kuid see oli küllaltki tõenäoline arvestades tema ambitsioonikust ning võimalusi.

Wolseyle sai saatuslikuks aga asjaolu, et ta ei suutnud paavsti juures läbi suruda Henry VIII ja Aragóni Catherine'i abielu tühistamist. Ta tegeles sellega aastatel 1527–1529, kuid paavst Clemens VII ei saanud tolleaegse sõltuvuse tõttu Catherine'i õepojast, keiser Karl V-st, tühistamiseks luba anda. Nii venis protsess mitme aasta pikkuseks ning pärast seda, kui paavsti legaadi ja Wolsey juhitud protsess oli 1529. aasta suvel Londonis liiva jooksnud, kaotas Henry VIII kannatuse. Ta tagandas Wolsey riigiameteist, võttis ära tema rikkalikud varandused ning saatis ta Yorki pagendusse. Tõenäoliselt aitas Wolsey ebasoosingusse langemisele kaasa ka see, et ta ei saanud läbi kuninga armukese ja hilisema abikaasa Anne Boleyniga.

Yorkis elas Wolsey talle harjumatult viletsates tingimustes ja kaotas igasuguse lootuse oma positsioone taastada. 1530. aastal saavutasid temavastased õukondlased veel sellegi, et teda hakati süüdistama riigireetmises. Wolsey otsustati tuua kohtuprotsessiks Londonisse. Sellest kuulda saanud, keeldus Wolsey mitu päeva toidust, kuid tal ei õnnestunud end surnuks näljutada. Siiski haigestus ta raskelt ning teel Londonisse ta suri.

Kardinal Wolsey rajas mitmeid uhkeid paleesid ning toetas ka kunsti ja muusikat. Kõige uhkemaks tema käsul rajatud paleeks oli Hampton Court, mille ta võimu tipus olles kinkis Henry VIII-le.

## Välislingid
*Elulugu (inglise keeles)
Ludvig Menning

**Ludvig Menning** (1855 Luua – 1888) oli eesti näitleja.

Ludvig Menning sündis Luual, Luua veski oli 1850. aastail rendil tema isal.

Ta oli Vanemuise seltsi näitleja ja näitejuht 1878–1886 ning töötas ka seltsi einelauapidajana. 1886. aastal ta abiellus ja lahkus teatrist.

Ta oli "Vanemuise" näitejuhi Karl Menningu poolvend.
Adolf Rühka

**Adolf Rühka** (14. veebruar (2. veebruar vkj) 1878 Tarvastu – 19. juuli (6. juuli vkj) 1901 Tartu) oli teatritegelane ja kirjamees. Töötas Otepääl kohtukirjutajana ning August Wiera juures Vanemuises dramaturgi ja tõlkijana. 

1904. aastal ilmus Rühka sulest esimene eesti lavakunstikäsiraamat "Lühike näitemängu õpetus". Rühka on kirjutanud ka kolm näidendit: "Vanaaegsed mälestused" (1908), "Priiuse varemetel" (1908) ja "Kalev ja Linda" (käsikirjas).

Rühka elust kirjutas Andrus Kivirähk näidendi "Adolf Rühka lühikene elu", mis esietendus 4. detsembril 2005 Eesti Draamateatris. Näidend ilmus Draamateatri Näidendiraamatu sarjas 2. raamatuna (ISBN 9985963717), kus on ka fotod Ingomar Vihmari lavastusest.

## Viited

## Välislingid
*Adolf Rühka (1878-1901) Kreutzwaldi sajand
Battle Hymns

**"Battle Hymns"** on *[[heavy metal]]*-ansambli Manowar 1982. aastal ilmunud debüütalbum.

## Lood albumil
# "Death Tone" – 4:48 
# "Metal Daze" – 4:18
# "Fast Taker" – 3:56
# "Shell Shock" – 4:04
# "Manowar" – 3:35
# "Dark Avenger" – 6:20 
# "William's Tale" – 1:52 
# "Battle Hymn" – 6:55

Kõik laulud on kirjutanud Friedman/DeMaio välja arvatud "Metal Daze", mille on kirjutanud DeMaio ja "William's Tale" mille on kirjutanud Rossini/DeMaio.

## Koosseis
*Eric Adams – vokaal 
*Ross Funicello – kitarr 
*Joey DeMaio – bass kitarr 
*Donnie Hamzik – trummid
Into Glory Ride

**"Into Glory Ride"** on *[[heavy metal]]* bändi Manowar teine täispikk album.

## Lood albumil

# "Warlord" – 4:13 
# "Secret of Steel" – 5:48 
# "Gloves of Metal" – 5:23 
# "Gates of Valhalla" – 7:11 
# "Hatred" – 7:42 
# "Revelation (Death's Angel)" – 6:28 
# "March for Revenge (By the Soldiers of Death)" – 8:25

Joey DeMaio on loonud kõik laulud, välja arvatud "Secret of Steel" ja "Gloves of Metal", mille ta on kirjutanud koos Ross Friedmaniga.

## Koosseis
* Eric Adams – vokaal
* Ross "The Boss" Friedman – kitarr
* Joey DeMaio – bass kitarr
* Scott Columbus – trummid
Lancashire

**Lancashire** on tseremoniaalkrahvkond Loode-Inglismaal. Krahvkonna piire muudeti 1974. aastal, kui ajaloolise Lancashire'i krahvkonna põhjaosast liideti Furnessi piirkond Cumbriaga.

Lancashire jaguneb 14 omavalitsusüksuseks:

## Viited

## Välislingid
* Krahvkonna koduleht
Hail to England

**Hail to England** on *[[Heavy metal]]* bändi Manowar kolmas täispikk album.

## Lood albumil
# "Blood of my Enemies" – 4:15 
# "Each Dawn I Die" – 4:20 
# "Kill With Power" – 3:57 
# "Hail to England" – 4:24 
# "Army of the Immortals" – 4:24 
# "Black Arrows" – 3:06 
# "Bridge of Death" – 8:58

Kõik laulud on kirjutanud Joey DeMaio v.a. "Each Dawn I Die" ja "Army of Immortals" mille on ta kirjutanud koos Ross "The Boss" Friedman'iga.

## Koosseis
* Eric Adams – vokaal
* Ross "The Boss" Friedman – kitarr
* Joey DeMaio – bass kitarr
* Scott Columbus – trummid
Sign of the Hammer

**"Sign of the Hammer"** on Manowari neljas täispikk album, mis ilmus 1984. aasta 15. oktoobril.

## Lood albumil
# "All Men Play on 10" – 4.01 
# "Animals" – 3.34
# "Thor (The Powerhead)" – 5.23 
# "Mountains" – 7.39
# "Sign of the Hammer" – 4.18 
# "The Oath" – 4.54
# Thunderpick" – 3.31
# "Guyana (Cult of the Damned)" – 7.10

Kõik laulud on kirjutanud Joey DeMaio, välja arvatud "The Oath", mille ta kirjutas koos Ross "The Boss" Friedmaniga.

## Koosseis
* Eric Adams – vokaal
* Ross The Boss – kitarr
* Joey DeMaio – basskitarr
* Scott Columbus – trummid
Fighting the World

**"Fighting the World"** on *[[heavy metal]]* bändi Manowar viies täispikk album.

## Lood albumil
# "Fighting the World" – 3:46 
# "Blow Your Speakers" – 3:36 
# "Carry On" – 4:08 
# "Violence and Bloodshed" – 3:59 
# "Defender" – 6:01 
# "Drums of Doom" – 1:18 
# "Holy War" – 4:40 
# "Master of Revenge" – 1:30 
# "Black Wind, Fire and Steel" – 5:17

## Koosseis
* Eric Adams – vokaal 
* Ross the Boss – kitarr 
* Joey DeMaio – bass kitarr 
* Scott Columbus – trummid
Kings of Metal

**"Kings of Metal"** on Manowari kuues täispikk album.

## Lood albumil
# "Wheels of Fire" – 4.11
# "Kings of Metal" – 3.43 
# "Heart of Steel" – 5.10 
# "Sting of the Bumblebee" – 2.45 
# "The Crown and the Ring (Lament of the Kings)" – 4.46 
# "Kingdom Come" – 3.55
# "Pleasure Slave" – 5.37 
# "Hail and Kill" – 5.54 
# "The Warrior's Prayer" – 4.20 
# "Blood of the Kings" – 7.30

## Koosseis
* Eric Adams – vokaal 
* Ross the Boss – kitarr 
* Joey DeMaio – basskitarr 
* Scott Columbus – trummid
The Triumph of Steel

**"The Triumph of Steel"** on Manowari seitsmes täispikk album.

## Lood albumil
# "Achilles, Agony and Ecstasy in Eight Parts" – 28.38 
#* Prelude 
#* I. Hector Storms the Wall 
#* II. The Death of Patroclus 
#* III. Funeral March 
#* IV. Armor of the Gods 
#* V. Hector's Final Hour 
#* VI. Death Hector's Reward 
#* VII. The Desecration of Hector's Body 
#** Part 1 
#** Part 2 
#* VIII. The Glory of Achilles 
# "Metal Warriors" – 3.54 
# "Ride the Dragon" – 4.33 
# "Spirit Horse of the Cherokee" – 6.02 
# "Burning" – 5.10
# "The Power of Thy Sword" – 7.51 
# "The Demon's Whip" – 7.50
# "Master of the Wind" – 5.26

## Koosseis
* Eric Adams – vokaal 
* David Shankle – kitarr 
* Joey DeMaio – basskitarr
* Kenny Earl Edwards (Rhino) – trummid