open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
MRP-AEG

**MRP-AEG** (**Molotov-Ribbentropi Pakti Avalikustamise Eesti Grupp**) oli aastatel 1987–1988 Eestis tegutsenud organisatsioon, mille eesmärk oli Molotovi-Ribbentropi pakti ja selle salaprotokollide avalikustamine ning tagajärgede likvideerimine. 

## Ajalugu

MRP-AEG moodustasid 15. augustil 1987 Lagle Parek, Tiit Madisson, Jüri Mikk, Jan Kõrb, Heiki Ahonen, Ilse Heinsalu ja Mati Kiirend. Aasta hiljem oli organisatsioonis – koos auliikmeteks valitud vangistuses viibivate Mart Nikluse ja Enn Tartoga – 19 liiget. 

23. augustil 1987 korraldas MRP-AEG Tallinnas Hirvepargis rahvakoosoleku (nn Hirvepargi miitingu), kus nõuti avalikult Molotovi-Ribbentropi pakti ja selle lisaprotokollide avalikustamist ning tagajärgede likvideerimist. Pakti tagajärgede all mõeldi Eesti okupeerimist ja annekteerimist Nõukogude Liidu poolt ning tagajärgede likvideerimise all Eesti Vabariigi taastamist.  

MRP-AEG andis välja infobülletääni *[[MRP-AEG Infobülletään]]*, mis levis kirjutusmasinatrükis omakirjastuslikul teel.
  
MRP-AEG oli Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei eelkäija. 

## Vaata ka
*Hirvepargi miiting
*Balti apell 
*Balti kett

## Viited

## Kirjandus
**MRP-AEG infobülletään 1987-88*. Kogumik. [Koostajad Eve Pärnaste, Viktor Niitsoo; toimetajad Lea Arme, Viktor Niitsoo; järelsõna: Tõnu Parming]. Kirjastus SE&JS. Tallinn, 1998. 614 lk. ISBN 9985854179
*Viktor Niitsoo. *Müürimurdjad: MRP-AEG ja ERSP lugu*. Tallinn: [Ortwil], 2002. ISBN 9985897137

## Välislingid
*Tarmo Teder Infobülletään – vaba ajakirjanduse jäämurdja Postimees, 30. september 1998.
* Hirvepargi miitingu helisalvestis
Pööre

"**Pööre**" on mitmetähenduslik sõna. 

***Pööre** ehk **[[revolutsioon]]** on järsk kvalitatiivne muutus.
***[[Pööre (muusika)|Pööre]]** on muusikas helide ümberasetamise tulemusena tekkinud uus kooskõla või meloodia.
***[[Pööre (keeleteadus)|Pööre]]** on tegusõna muutevorm, mis vastab teatud isikele.
***[[Pööre (raudtee)|Pööre]]** on tehniline seade raudteeveeremi juhtimiseks ühelt raudteelt teisele.
***[[Pööre (matemaatika)|Pööre]]** on matemaatika mõiste
Arhetüüp

**Arhetüüp** ( < ladina keeles *archetypum* < kreeka keeles *arkhetypon*:  *arkhe-*´"esimene, algne" + *typos* "tüüp, mudel") on sarnaste isikute, objektide või kontseptsioonide algkuju, millest nad kõik on tõenäoliselt välja kujunenud, kopeerunud, pärinenud või arenenud. 

Carl Gustav Jungi analüütilises psühholoogias on arhetüüp kollektiivses alateadvuses püsiv idee või kujund. Jung nimetas neli olulisemat arhetüüpi:
*Mina
*Vari
*Anima
*Animus

Peale selle loetles ta muid arhetüüpseid kujundeid:

*Laps
*Üliinimene, kõikvõimas
*Kangelane
*Ürgema, Kõige ema
*Vana Tark Mees
*Tola
jms

Mütoloogias on arhetüüp müüdi algsele või varasemale tüübile iseloomulik tuumikmüüt, hüpoteetiline algmüüt, mis võib erinevates hilisemates müütides olla mitmeti varieerunud ja edasi arenenud.  

Mütoloogilisi arhetüüpe:

* Allilm
* Esimene inimene
* Kultuuriheeros
* Kuujumalus
* Maaema
* Mana
* Päikesejumalus
* Surev ja ülestõusev jumalus
* Taevaisa
James Frazer

Sir **James George Frazer**  (1. jaanuar 1854 Glasgow – 7. mai 1941 Cambridge) oli mütoloogia uurija, keda on peetud ka üheks moodsa antropoloogia isaks. 

James Frazeri tähtsaim teos on "Kuldne oks" (*The Golden Bough*), mis ilmus 1890 (kolmas väljaanne kaheteistkümnes köites 1906–1915) ja millest ta hiljem tegi lühendatud variandi (ilmus 1922). "Kuldne oks" sisaldab rikkalikult etnograafilist ja mütoloogilist materjali paljude rahvaste uskumustest ja kommetest  (viljakusriitused, inimohverdused, sureva jumala müüt). "Kuldne oks" on tugevasti mõjutanud teaduse arengut ning ka 20. sajandi kirjandust (D. H. Lawrence, Ezra Pound, T. S. Eliot jt).

## Tunnustus
*1920 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks

## Teoseid
* "Totemism" (1887)
* "Kuldne oks" (*The Golden Bough*; esimene väljaanne kahes köites 1890; teine väljaanne kolmes köites 1900, kolmas väljaanne 12 köites 1906–1915; lühendatud üheköiteline väljaanne 1922; ISBN 1-84195-432-2; **[[eesti keel]]es**: James George Frazer. *Kuldne oks. Uurimus maagiast ja religioonist*, katkendid: Akadeemia 1996, nr 6–8; raamatuna: Tallinn: Varrak 2001, 1000 lk, sari Avatud Eesti raamat, inglise keelest tõlkinud ja järelsõna "J. G. Frazer ja tema kuldne tihnik": Triinu Pakk-Allmann). ISBN 9985-3-0377-6. 
* "Totemism ja eksogaamia" (*Totemism and Exogamy; [[1910]])
* "Usk surematusse ja surnutekultus" (*The Belief in Immortality and the Worship of the Dead'; 1913–1924)
* "Folkloor Vanas Testamendis" (*Folk-lore in the Old Testament*; 1918) ISBN 0-7661-3238-2.
* "Kuningate maagiline päritolu" (*Magical Origin of Kings*; 1920) ISBN 0-7661-4648-0.
* "Loodusekultus" (*The Worship of Nature*; 1926) ISBN 0-7007-1442-1.
* "Inimene, Jumal ja surematus" (*Man, God, and Immortality*; 1927)
* "Müüdid tule päritolust" (*Myths of the Origin of Fire*; 1930) ISBN 0-7007-1451-0.
* "Surnutekartus ürgusundis" (*The Fear of the Dead in Primitive Religion*; 1933–1936)
* "Loomine ja evolutsioon ürgsetes kosmogooniates"  (*Creation and Evolution in Primitive Cosmogonies*; 1935)

## Kirjandus
* Toomas Gross, "Enne ja pärast Frazerit" – Akadeemia 1997, nr 12, lk 2516–29
* Ludwig Wittgenstein, "Märkused Frazeri "Kuldse oksa" kohta". Tõlkinud Jaan Isotamm – samas, lk 2530–48
* Ott Heinapuu, "Eakas telliskivi metslaste elust" (raamatu "Kuldne oks" arvustus) – Vikerkaar  2001, nr 11/12, lk 146–151

## Välislingid

* Tiit Kändler, "Jälitades Kuldset Oksa" – Eesti Päevaleht 25. mai 2001, lk 15
* Erkki Luuk, "Teadus – religioon. Kultuur – maagia" – samas
Allilm

**Allilm** (allmaailm, alumine maailm) on mütoloogiline arhetüüp, mis on seotud maailma kujutamisega mitmekihilisena (sageli kolmekihilisena: allilm, siinne maailm ehk pealmaailm ja ülailm).  

Allilma arhetüüp on omane paljudele mütoloogiatele, usunditele ja religioonidele (sealhulgas šamanismile, eesti usundile jpt). 

**Allilm** kõnekeelses tähenduses on ebaseaduslike või alternatiivsete grupeeringute ja/või tegevuste maailm. Selle hulka kuuluvad sellised nähtused nagu maffia, organiseeritud kuritegevus, kurjategijate maailm üldiselt, aga ka lihtsalt tunnustamata või muule maailmale vastanduv (alternatiivne) tegevus.  

## Vaata ka

*Hades
*Põrgu
*Maa-alused
*Manala
*Toonela
Taevaisa

**Taevaisa** on mütoloogiline arhetüüp, mis on seotud taeva ja meteoroloogiliste nähtuste jumalikustamisega või pühaks pidamisega. Taeva ja loodusnähtuste valvajaks või valitsejaks peetakse jumalust (eesti usundis taevaisa, kreeka mütoloogias Zeus jne), kellele sagedasti omistatakse pikse (äikese) tekitamine vms. 

Taevaisa arhetüüp on omane paljudele mütoloogiatele, usunditele ja religioonidele (sealhulgas kristlusele, eesti usundile jpt).
Maaema

**Maaema** on mütoloogiline arhetüüp, mis on seotud maa jumalikustamisega või pühaks pidamisega. Maa valvajaks või valitsejaks peetakse jumalust (eesti usundis maaema, kreeka mütoloogias Gaia jne), sageli seotud viljakusriitustega jmt.

Maaema arhetüüp on omane paljudele mütoloogiatele, usunditele ja religioonidele (sealhulgas šamanismile, eesti usundile jpt).

## Maaema Eesti mütoloogias
"Maa-ema" ja "taevaisa" on võtnud endale inimesetaolise kuju või väljendusvormi paljude maaharijate-agraarrahvaste uskumuses. Usutakse, et taevas viljastab oma vastavate vägedega (tuul, torm, äikeseilm kõue ja pikse ning vihmaga) maad. Maaema on kõige armsam ja austatud maa haldjas üldse. Teda kutsutakse ka maakaitsjaks.

Kuna maa on kõige armsam ema, kes ei aja kedagi enda juurest ära, siis kodutud on tema erilised hoolealused. Kui ematul vaeslapsel on pulmad, siis öeldakse ikka, et küll taevataat ise hoolitseb ta ette, küll maaema ise on teind talle valmis vöid ja veimevakka ja kõike mis vaja(Ida-Liivi külas Pitrõg). Ning igale surnule, keda maetakse, öeldakse hauda veel järele, las nüüd maaema teda soojelgu ja varjelgu, et nüüd ta on pandud maamulda, las nüüd liivaema teda katku. Maaema kaitsmiseks ei tohtinud keegi noaga maas surkida, sest siis sorgitakse maaema südames ning tulist vett maha visates kõrvetatakse maaema pead. Ka rohukitkumine oli keelatud, sest siis kitkuti maaema juukseid. Selliseid ütlusi on veel mitmeid ja eri külades on öeldud sama asja eri viisidel. Maad peeti ikkagi elavaks olendiks, kes kevadel võttis seemne lahkelt oma rüppe.

Maaga seotud jumalusi-vaime on mitmeid: maaema, maaisa, maajumal, maavaim ja maahaldjas (Põhja-Eestis). Eestis on kombeks maajumaluste austamine aastaringi toimuvate suurte pidude ja pühadega, pööripäevadega jne. Jaanipäeval aeti kõik kariloomad õhtul lõkke ümber ja läbi selle pühitseti neid, et neid sigivamaks teha, "puhastada" ja igasugu paha eest kaitsta. Pereemad käsid koos lastega ümber jaanitule kolm korda ning andsid ohvriande, milleks olid enamasti piim, piima koor, kohupiim, või jne. Tavaliselt pereema tõi ohvrikividele, ohvriaedadesse, ohvrivakkadesse ja mujale pühadesse paikadesse väljas, looduses ning majas-talus, ohvriande esimestest karjasaadustest, viljapeadest- ja teradest jne. Sellega taheti tagada karja- ja saagiõnne aastast aastasse.

## Vaata ka
* Maaema mess
* Mae Thorani

## Viited

## Kirjandus
* Oskar Loorits. 1988. Liivi rahva usund I. lk 81–85.
* Ivar Paulson. 1997. Vana eesti rahvausk. lk 81–102.

## Välislingid
* Maaema mordva mütoloogias Folklore.ee
Ürglind

**Ürglind** (*Archaeopteryx litographica*) on roomajale iseloomulike tunnustega väljasurnud lind.

Saksamaalt Solnhofenist 1860. aastal leitud ürglinnu kivistis on tõenäolisemalt maailma kuulsaim fossiil. Sakslasest paleontoloog Hermann von Meyer uuris jäänuseid ning andis leiule selle praegu kasutusel oleva nime.

## Kehaehitus
Kaua aega peeti teda kahejalgseks dinosauruseks, kuni 1973. aastal avastati sulgede jäljendid. Ürglind rabas paleontolooge sellega, et peale roomajatele iseloomuliku skeleti olid tal ka suled. See leid pani aluse arvamusele, et linnud on arenenud roomajaist, ühtlasi tõendab see lindude ja dinosauruste vahelist sugulust.

Sellel enam-vähem tuvisuurusel olendil oli veel mitmeid roomajale iseloomulikke tunnuseid: suurte silmakoobastega kolju, hammastega lõualuud, küünistega varbad keset tiibu ning paarikümnest lülist koosnev luulune saba. Lindudele omaselt olid tal tiivad, kerged luud ning kogu keha kattev sulestik. Tagajalgadel, mida kattis soomiseline nahk, oli juba üks tahapoole suunatud varvas, et paremini puuokstest kinni haarata. Ta lihased ei olnud veel piisavalt arenenud, et suuta tiibu liigutades pikki vahemaid läbida ning lindude kombel õhku tõusta ja maanduda. Ta oli vilets liugleja, kes kasutas tiibu ja lehvikutaolist saba pigem selleks, et maandumist pehmendada.

## Eluviis
Viimasel ajal on palju arutletud teemal, kas see olevus elas maa peal või puu otsas ning kas ta suutis üldse lennata. Ta ronis puudel, haarates jalgade ja tiibade tugevate küünistega okstest ning lendas lühikesi vahemaid, et kiiremini saagi kallale hüpata või end loomtoiduliste dinosauruste eest säästa. Osa teadlasi arvab, et varese suurune *Archaeopteryx* oli kehv lendaja, teiste meelest aga vastupidi.
Aluskord

**Aluskord** (inglise *basement*) on tard- ja moondekivimeist koosnev pealiskorra alune kivimkeha.

Aluskorda katab setendeist koosnev pealiskord.

Eesti aluskorra moodustavad peamiselt Proterosoikumi moondekivimid, mille sees on kohati nooremaid tardkivimite intrusiive.

Suurem osa Eesti aluskorrast on tekkinud Paleoproterosoikumi jooksul. Eesti ala oli sel ajal ilmselt saarkaar, midagi sarnast tänasele Jaapanile. Sellele järgnes kompressioonistaadium ehk intensiivne mäetekkeprotsess (analoogia Himaalajaga) ja kivimite sügavamale vajumine ning moondumine. Seejärel aga väga pikk, ligi 800 miljoni aastane ajavahemik, mil valdavaks olid kulutusprotsessid, mis tekkinud mäed tasandasid ja valmistasid ette pinnast aeglaseks šelfimereliseks settimiseks, mille käigus Ediacara ajastu ja Vanaaegkonna jooksul moodustusid pealiskorra settekivimid. Nii kaugetest aegadest on siiski väga vähe teada ja olemasolevad teadmised on enamasti oletuslikku laadi.

Eestis aluskord ei paljandu. Lähim aluskorrakivimite paljand on Soome lahe idaosas asuval Suursaarel. Põhja-Eestis on aluskorra sügavus maapinnast pisut üle 100 meetri. Lõuna suunas see suureneb aeglaselt ulatudes Võru all 600 meetrini, Ruhnu saare all isegi 800 meetrini. Lõuna-Eestit lõikab vallitaoline kõrgem aluskorra osa, Valmiera-Lokno kerge, mille Eesti piiresse jäävat osa nimetatakse Mõniste kerkeks. Aluskord on seal umbes 300 meetri sügavuses. 

Hiiumaal on aluskord kohati ainult 15...20 meetri sügavuses. Tegemist pole intrusiivi, vaid rõngasstruktuuriga ehk astrobleemiga, mis tekkis meteoriidiplahvatuse tagajärjel.

Lõuna-Eesti aluskorra kivimid on tugevamini moondunud kui Põhja-Eesti aluskorrakivimid, kuuludes granuliidifaatsiese kivimite hulka. Ilmselt on Lõuna-Eesti aluskorrakivimid moondunud sügavamal ja tektooniliste liikumiste käigus hiljem kõrgemale tõusnud. Tõusu puhul ei räägi me mitte mõnest või mõnekümnest meetrist, vaid tõenäoliselt kilomeetreist.

Jõhvi ümbruse kvartsiidist koosnevais aluskorrakivimeis sisaldub rauamaaki (Rauasisaldus keskmiselt 31%), milleks on peamiselt hematiit ja magnetiit. See põhjustab Jõhvi magnetilise anomaalia, mis tekitab probleeme näiteks kompassi kasutamisel. Suure sügavuse tõttu ei ole rauamaagi kasutamine maavarana esialgu otstarbekas. Küll aga võivad maavarana kasutusele tulla tardkivimite intrusiivid. Enim on räägitud Neeme intrusiivist, mis on Tallinnast vaid mõnikümmend kilomeetrit ida pool asuv, ligi saja meetri sügavuselt algav rabakivimassiiv. 

## Vaata ka
*Pealiskord
*Aluspõhi
*Pinnakate
Hirundo

**Hirundo** (ladina 'pääsuke') on Eesti Ornitoloogiaühingu ajakiri. Selles avaldatakse ornitoloogilisi artikleid ja kommentaare, juhendeid, ornitoloogiaühingu kroonikat ning teateid. Ajakirjas ilmuvad eelkõige originaalsed uurimistulemused ja käsitlused Eesti lindude arvukuse, leviku ja bioloogia ning linnukaitse probleemide kohta.

Ajakiri hakkas ilmuma 1988. aastal Eesti Looduseuurijate Seltsi ornitoloogiasektsiooni ajakirjana, selle eelkäija oli ebaregulaarne väljaanne "ELUS-i ornitoloogiasektsiooni infoleht".

Hirundo ilmub kaks korda aastas. Lisaks antakse aperioodiliselt välja lisanumbreid (*Hirundo Supplementum*), milles avaldatakse tavalise artikli mahtu ületavaid ornitoloogiaartikleid ja -kokkuvõtteid.

## Välislingid
*Ajakiri Hirundo
*Eesti Ornitoloogiaühing
Märt Laur

**Märt Laur** (29. detsember 1980 – 29. jaanuar 2020 ) oli eesti kirjanik.

Laur debüteeris 1998. aastal võrguajakirjas Algernon, viljeledes kuni 2004. aastani teadusulmet; aastatel 1997–2003 tegi ta kaastööd ajakirjale Arvutimaailm.

## Teoseid
Hiljem ilmus temalt realistlikus võtmes ilukirjandusteoseidː
*"Appassionata". Romaan. Tänapäev. 2012, mis pälvis kirjastuse Tänapäev romaanivõistlusel II koha ning oli Betti Alveri debüüdipreemia nominent;
*"Lahustumine". Romaan. Hea Lugu. 2015, mis pälvis Eesti Kirjanike Liidu romaanivõistlusel II koha ning oli Vilde kirjandusauhinna nominent 2016. aastal;
*"Mürgiallikad". Romaan. Tänapäev. 2020.

## Viited

## Välislingid
*Kaarel Kressa. "Tapmise talumatu kergus". Eesti Päevaleht, 14. september 2015
*Jüri Pino. "Peaaegu Suur Eesti Romaan". Postimees, 30. oktoober 2015
*Tiina Jõgeda. "Lihast ja verest Eesti inimesed". Eesti Ekspress, 18.  november 2015
Põhjapoolkera

**Põhjapoolkera** on ekvaatori tasapinnast põhja pool asuv osa Maast.

Põhjapoolkera keskmistel ja kõrgematel laiustel asuvatel aladel on talve keskpunkt detsembris-jaanuaris. Lähistroopilise kliimavöötme kuivaperiood on samuti talvekuudel, vihmaperiood aga suvekuudel. Maa on periheelis ehk lähimas punktis Päikesele jaanuaris ehk põhjapoolkera talvel, seega on põhjapoolkera talved pisut soojemad kui lõunapoolkera talved samal laiusel. Seda reeglit siiski pimesi järgida ei saa, sest kliimale avaldab märksa suuremat mõju näiteks kaugus meredest ja ookeanidest.

Põhja pool ekvaatorit elab valdav osa maailma rahvastikust. Selle põhjuseks on mandrite asend. Põhjapoolkera on mandrite ja merede suhe peaaegu võrdne, lõunapoolkeral on aga maismaa pindala väike võrreldes merede pindalaga.

Põhjapoolkeral paistab Päike keskpäeval lõuna suunast.

Mandritest asuvad täielikult põhjapoolkeral Euraasia ja Põhja-Ameerika ning osaliselt Aafrika ja Lõuna-Ameerika.

Põhjapoolkera parasvöötmes asub ka Eesti.
Lõunapoolkera

**Lõunapoolkera** on ekvaatorist lõuna pool asuv osa Maast.

Lõunapoolkera keskmistel ja kõrgematel laiustel asuvatel aladel on talve keskpunkt juunis-juulis. Ka lähistroopilise kliimavöötme kuivaperiood on sel ajal. Vihmaperiood on aga põhjapoolkera mõistes talvel. Maa on periheelis ehk lähimas punktis Päikesele jaanuaris ehk põhjapoolkera talvel, seega on lõunapoolkera talved karmimad kui põhjapoolkera talved samal laiusel. Seda reeglit siiski pimesi järgida ei saa, sest kliimale avaldab märksa suuremat mõju näiteks kaugus meredest ja ookeanidest.   

Lõuna pool ekvaatorit elab tunduvalt vähem inimesi kui põhjapoolkeral. Selle põhjuseks on mandrite asend. Põhjapoolkera on mandrite ja merede suhe peaaegu võrdne, lõunapoolkeral on aga maismaa pindala väike võrreldes merede pindalaga.

Lõunapoolkeral paistab Päike keskpäeval põhja suunast.

Mandritest asuvad täielikult lõunapoolkeral Austraalia ja Antarktis ning osaliselt Lõuna-Ameerika ja Aafrika.

## Vaata ka
*Lõunataevas
Phaidon

"**Phaidon**" [f'aidon] on antiikfilosoof Platoni dialoogi vormis kirjutatud filosoofiline teos, mis kuulub Platoni keskmise perioodi dialoogide hulka.

Selles jutustab Phaidon Elisest Echekratesele Sokratese viimasest elupäevast. Phaidon veetis Sokratese surmapäeva koos mitmete teiste tema õpilastega oma õpetaja seltsis ning annab nüüd edasi sel päeval Sokratesega toimunu ning õpilastega peetud jutuajamiste sisu.

Dialoogi filosoofilise arutelu peateema on hinge surematus. Sokrates esitab neli argumenti hinge surematuse kasuks. Samuti demonstreerib ta oma filosoofilist suhtumist surmasse.

Sokrates annab ka ülevaate oma intellektuaalsest arengust, mille alguses uuris ta taevaste ja maiste asjade aluseid nagu eelnevad filosoofid, kuid kuna sel viisil ei antud asjade tõelisi põhjusi (*[[aitia]]*), siis väidab Sokrates end pöördunut arutluste (*[[logos]]*) poole, lootnuna sel viisil olevat rangemalt käsitleda.

Arutluse lõpul esitab Sokrates hinge saatuse selgitamiseks müüdi kujul oma geoloogilise arusaama ehk veendumuse, "milline maa (*gaia*) idee on ja millised on tema paigad" (108e).

Uurijad on väitnud, et selles dialoogis esitab Platon esimest korda oma õpetuse ideedest (nt 100c).

Dialoog on eesti keeles ilmunud Platoni kogutud teostes 2003. aastal.

## Teksti tõlge
57a

Echekrates: Kas sa, Phaidon, olid ise Sokratesega koos tol päeval, mil ta vanglas mürki jõi, või kuulsid sa sellest kellegi teise käest? 

Phaidon: Olin ise, Echekrates. 

Echekrates: Mida see mees siis ütles, enne kui ta suri? Ja milline oli tema elu lõpp? Ma kuulaksin heameelega. Ja praegu ei käi keegi phleiuslastest enam Ateenas, ja sealt pole ammu käinud ükski võõras, 

57 b

kes oleks osanud selle asja kohta midagi kindlat teatada peale selle, et ta jõi mürki ja suri; midagi muud pole neil öelda olnud.

Phaidon: Kas te pole kuulnud isegi kohtuistungist ja sellest, kuidas see toimus?

Echekrates: Sellest on meile räägitud, ja me imestasime, miks ta suri nii palju hiljem, kuigi istung toimus palju varem. Milles siis asi oli, Phaidon?

## Välislingid
* Phaidoni dialoog inglise keeles
Ferrari

**Ferrari S.p.A.** on Itaalia luksuslikke sportautosid tootev ettevõte, mis asub Itaalias Maranellos (Modena lähedal). Ettevõtte, mis kasvas välja Alfa Romeo võidusõiduautode osakonnast, asutas1939. aastal Enzo Ferrari. Esimene auto valmis 1940. aastal. 

Esialgu spondeeris Scuderia Ferrari võidusõitjaid ja tootis võidusõiduautosid. Iseseisva autotootmise alguseks võib lugeda 1947. aastat, mil valmis esimene Ferrari märki kandev sõiduauto. 

Fiat S.p.A. omandas 1969. aastal 50% Ferrarist ja suurendas oma osalust 1988. aastal 90%-ni. 2014. aasta oktoobris teatas Fiat Chrysler Automobiles (FCA) kavatsusest eraldada Ferrari S.p.A. FCA-st ning väljakuulutamise ajal kuulus FCA-le 90% Ferrarist. Eraldamine algas 2015. aasta oktoobris ümberstruktureerimisega, mille käigus sai Ferrari SpA kontserni uueks valdusettevõtteks Hollandis asutatud Ferrari NV ja sellel järgnenud 10% aktsiate müük FCA poolt IPO raames ning samaaegne lihtaktsiate noteerimisega New Yorgi börsil. Eraldamise ülejäänud etappide jooksul jaotati FCA osalus Ferrari äritegevuses FCA aktsionäridele, kusjuures 10% osalusest kuulus jätkuvalt Piero Ferrarile. Ferrari eraldumine viidi lõpule 3. jaanuaril 2016.  

Ferrari on osalenud võidusõiduspordis ja eriti Vormel 1 sarjas, kus ollakse üks vanemaid ja edukamaid meeskondi Scuderia Ferrari.

## Ferrari mudeleid

* Ferrari 250 1952–1964
* Ferrari Dino 246 GT/GTS 1969–1974
* Ferrari 308 GTB/GTS 1975–1985
* Ferrari Testarossa 1984–1996
* Ferrari F40 1987–1992
* Ferrari 456 1992–1997 (456); 1998–2003 (456M)
* Ferrari Enzo 2002–2004
* Ferrari F430 2004–2009
* Ferrari FXX 2005–2007
* Ferrari California 2008–2017
* Ferrari 458 2009–2015
* Ferrari F12berlinetta 2012–2017
* Ferrari LaFerrari  2013–2018
* Ferrari 488 2015–2019
* Ferrari 812 Superfast 2017–tänapäev
* Ferrari F8 Tributo 2019–tänapäev
* Ferrari Roma 2020–tänapäev

## Pildirida

Fail:Ferrari Superfast II front.jpg|Ferrari Superfast / 1960 Ferrari 400 Superamerica Coupe (B. Farina) s/n 2207SA (1960)
Fail:Ferrari 1964 250 GTO on Pebble Beach Tour d'Elegance 2011 -Moto@Club4AG.jpg|Ferrari 250 GTO s/n 5575GT (1964)
Fail:FERRARI 250 LM (8966526757).jpg|Ferrari 250 LM s/n 8165 (1966)
Fail:Paris - RM Sotheby’s 2018 - Ferrari Dino 246 GT L-Series - 1970 - 001.jpg|Ferrari Dino 246 GT s/n 00854 (1970)
Fail:Ferrari Modulo front-right Museo Ferrari.jpg|Ferrari Modulo ideeauto (1970)
Fail:Paris - RM Sotheby’s 2016 - Ferrari 356 GT4 BB - 1974 - 002.jpg|Ferrari 356 GT4 BB (1974)
Fail:Rétromobile 2015 - Ferrari 512 BB Pininfarina - 1977 - 002.jpg|Ferrari 512 BB Pininfarina (1977)
Fail:Paris - Bonhams 2017 - Ferrari 308 GTB groupe 4 - 1980 - 001.jpg|Ferrari 308 GTB Group 4 s/n 32419 (1980)
Fail:Ferrari Testarossa (35359915944).jpg|Ferrari Testarossa
Fail:FXXcelebration5.JPG|Ferrari FXX Evoluzione s/n 145369 (2005)
Fail:Ferrari 488 Pista Genf 2018.jpg|Ferrari 488 (2018)
Fail:Ferrari F8 Tributo IMG 3272.jpg|Ferrari F8 Tributo
Fail:Ferrari Roma Auto Zuerich 2021 IMG 0414.jpg|Ferrari Roma (2021)


## Välislingid
* Ferrari ametlik koduleht (*itaalia, inglise ja saksa keeles*)
* ''Galleria Ferrari'' muuseumi koduleht (*itaalia ja inglise keeles*)
Der er et yndigt land

**"Der er et yndigt land"** on Taani riigihümn, mida kasutatakse siis, kui kuningliku perekonna liikmed ei viibi kohal. (Kuningliku perekonna liikmete juuresolekul kasutatakse kuningahümni "Kong Christian stod ved højen mast".)

Hümni sõnade aluseks oleva luuletuse kirjutas aastal 1819 Adam Gottlob Oehlenschläger. Luuletusel oli Horatiuse moto *Ille terrarum mihi praeter omnes Angulus ridet*.

Hümni viisi kirjutas 1835. aastal Hans Ernst Krøyer. Hiljem on seade teinud Thomas Laub ja Carl Nielsen. 

## Taanikeelsed sõnad

*Der er et yndigt land,*
*det står med brede bøge*
|: *nær salten østerstrand. :|*
*Det bugter sig i bakke, dal,*
*det hedder gamle Danmark*
|: *og det er Freja's sal. :|*

*Der sad i fordums tid*
*de harniskklædte kæmper,*
*|: udhvilede fra strid. :|*
*Så drog de frem til fjenders mén,*
*nu hvile deres bene*
*|: bag højens bautasten. :|*

*Det land endnu er skønt,*
*thi blå sig søen bælter,*
*|: og løvet står så grønt. :|*
*Og ædle kvinder, skønne mø'r*
*og mænd og raske svende*
|: *bebo de danskes øer. :|*

*Hil drot og fædreland!*
*Hil hver en danneborger,*
*|: som virker, hvad han kan! :|*
*Vort gamle Danmark skal bestå,*
*så længe bøgen spejler*
*|: sin top i bølgen blå. :|*

## Sõnasõnaline tõlge eesti keelde

On üks armas maa,
ta on laiade pöökidega
|: soolase idaranna lähedal :|
Ta lainetab mäeks, oruks,
tema nimi on vana Taani 
|: ja ta on Freyja saal :|

Seal istusid vanadel aegadel
raudrüüdes hiiglased,
|: puhkasid lahingutes :|
Siis nad läksid vaenlasi ründama,
nüüd puhkavad nende luud
|: künka väikese kääpa taga :|

See maa on ikka veel ilus,
sest meri lainetab nii siniselt,
|: ja lehed on nii rohelised :|
Ja õilsad naised, ilusad neiud,
ja mehed ja vahvad noormehed
|: elavad taanlaste saartel :|

Olgu tervitatud kuningas ja isamaa!
Olgu tervitatud iga kodanik,
|: kes teeb, mida suudab :|
Meie vana Taani jääb püsima,
niikaua kui pöögid peegeldavad
|: oma latvu sinistes lainetes :|

## Välislingid
*Hümni aluseks olev luuletus
Nigel Mansell

**Nigel Ernest Mansell** (sündinud 8. augustil 1953 Upton-upon-Severnis Worcestershire'is) on Suurbritannia vormel 1 (F1) sõitja. F1 maailmameister aastast 1992.

Nigel debüteeris F1 1980 Austria GP-l, esimese võidu sai 1985 Euroopa GP-l. Viimane GP-sõit toimus 1995 Hispaanias. 

## Saavutused
 
GP osalemine: 1980–1992, 1994–1995
MM tiileid: 1 (1992)
GP punkte: 482
GP osavõtt: 191
GP võite: 31
GP 2. koht: 17
GP 3. koht: 11
GP kvalifikatsioonivõite: 32 
Kiiremaid ringe: 30
GP võite hooajal: 9 (1992)

## Meeskonnad

Lotus 61 (1980–1984) 
Williams 97 (1985–1988, 1991–1992, 1994) 
Ferrari 31 (1989–1990) 
McLaren 2 (1995)

## Välislingid

* Nigel Manselli ametlik koduleht (*inglise keeles*)
* Nigel Manselli saavutuste statistika ''www.4mula1.ro'' saidil (*inglise keeles*)
Alternatiivkulu

**Alternatiivkulu** (inglise keeles *opportunity cost*) on saamata jäänud kasu (kasum, tulu), kui on valitud üks alternatiivsetest ressursside kasutamise variantidest ja seega on teistest võimalikest alternatiividest loobutud. Saamata jäänud kasu suuruse määrab kõrvale jäetud alternatiividest kõige väärtuslikuma kasulikkus. 

Alternatiivkulu on mis tahes otsustamise lahutamatu osa.  

Termini võttis kasutusele Austria majandusteadlane Friedrich von Wieser monograafias "Ühiskondliku majanduse teooria" (1914).
Jumalus

**Jumalus** on üldistav mõiste jumalate, jumalannade ja jumalikustatud nähtuste ning olendite (astronoomiliste või geograafiliste objektide, mütoloogiliste olendite, valitsejate, psüühiliste jõudude ja abstraktsete kujutluste) kohta. Jumaluse mõistet kasutavad monoteistlike religioonide järgijad polüteistlike religioonide ja mütoloogiate jumalate kohta, eristamaks neid selgemalt jumalast:

:*"jumalus on 1) polüteistliku [[panteon]]i jumalate üldnimetus; 2) mõiste, mille abil eristatakse polüteistlikke jumalaid [[jumal]]ast."*

Jumaluse mõistet on kasutatud ka ateistlikus kirjanduses, pooleufemistliku asendusena sõnale jumal. Tihti kasutatakse jumaluse mõistet siiski ka sünonüümsena jumalaga, nii polüteistlike jumalate kui monoteistliku ainujumala kohta.

Jumaluseks võib olla astronoomiline (Päike, Kuu) või geograafiline (mäed Jaapani ja Korea usundis) objekt, aga ka psüühiline jõud või abstraktne kujutlus (nt budismis). Keeruliseks võib osutuda lihtsalt pühaks peetavate ja jumalusena austavate objektide eristamine. Pole selge, mil määral võib erinevaid haldjaid, vaime, vaimolendeid, iidoleid, deemoneid, džinne jts jumalusteks nimetada.

## Vaata ka
*Jumalanna
*Jumal
*Animism
*Ebajumal
*Pooljumal
*Egiptuse jumalused
*Jumalate loend
*Mütoloogia
*Panteism
*Polüteism
*Religioon
*Vanakreeka mütoloogia
*Vanakreeka mütoloogia tegelaste loend
*Vanarooma mütoloogia
*Ateism
*Maausk

## Viited


}}**[[Polüteism]]**
!style="width: auto; display: block; position: absolute; top: 2px; right: 1.2em"|
|-
|colspan="2"|}
|}
Jean-Baptiste Say

**Jean Baptiste Say** (5. jaanuar 1767 — 14. november (mõningatel andmetel 15. novembril) 1832) oli prantsuse majandusteadlane ja ärimees. Oli tuntud oma liberaalsete vaadete poolest ning pooldas vabakaubandust, mida reguleerib konkurents.

## Say seadus
Uusklassikalise majandusteaduse keskmes on tuntud Say turu tasakaalu seadus: **"Pakkumine kujundab omaenda nõudluse"**. Selle õpetuse järgi peaks majandusuuringute objektiks olema tootmiskulud, mille hulka kuulub ka tööliste palk.

Ressursiomanikele makstav tulu (rent, kapitalikasum, palk) on alati võrdne kulutatud ressursside abil toodetud kaupade koguväärtusega. 
Say eeldas, et kogu tulu, mida elanikkond saab oma käsutusse, kulutatakse täies ulatuses kaupade ostmiseks. Tulude säästmist ta ette ei näinud. Malthus aga vaidles sellele arvamusele vastu. Say pooldajad leidsid, et säästmise korral on pakkumine ja nõudlus tasakaalus, sest igal ajahetkel on säästude ja investeeringute mahud võrdsed. Kui teatud osa sissetulekutest säästetakse, siis ikkagi finantsturu vahendusel säästud lülituvad uuesti majanduslikku käibesse. Kaubaturul ei teki üldist nõudluse puudujääki ega kaupade üleküllust.

Say seadust kritiseeris hiljem John Maynard Keynes ja teised keinesistid.

## Viited
Emanatsioon

**Emanatsioon** (ladina sõnast *emanatio* 'väljavoolamine') on teatud usundite ja filosoofiate järgi madalama iseeneslik tekkimine kõrgemast, mis jätab kõrgema puutumata. See tekkimine ei pruugi omada ajalist iseloomu. Maailma tekkimine emanatsiooni teel on alternatiivne maailma loomisele.

Tuntuima emanatsiooniõpetuse on esitanud Plotinos, kelle järgi Ühest emaneerub Nus, sellest omakorda maailmahing koos üksikhingedega ning viimasest meeleline füüsiline maailm.

## Vaata ka
*Evolutsioon
Investeering

**Investeering** on kasu saamise eesmärgil tehtud pikaajaline kapitalimahutus. 

Laiemas tähenduses võidakse investeeringu all silmas pidada ka näiteks hariduse omandamisega seotud kulutusi või näiteks kindla väljakutse lahendamiseks aja investeerimist.

Investeeritavaks kapitaliks on siiski enamasti raha. Raha saab investeerida näiteks: 

* väärtpaberitesse (sh indeksfondid, võlakirjad), 
* ühisrahastusse
* väärismetallidesse, 
* kinnisvarasse, 
* intellektuaalsesse omandisse (õigused, patendid, litsentsid, kasulikud mudelid), 
* tootmiseks vajalikesse varadesse, 
* toorainetesse, 
* krüptovaluutadesse, 
* riskifondidesse, 
* idufirmadesse,
* heitmekogustega kauplemisse.

Investeeringu kasulikkuse arvestamisel tuleb arvestada ka raha ajaväärtust.

Investeerimisel tuleb alati silmas pidada, et investeeringutega kaasnevad ka riskid (majandusrisk, valuutarisk, investeeringuobjektiga seotud riskid jne). Üldjuhul kehtib põhimõte, et mida suurem on risk, seda suuremat tulu on võimalik investeeringu õnnestumise korral teenida. 

## Vaata ka
*Investor
*Eetiline investeering
*Privaatpangandus
*Otseinvesteering
*Investeeringute tootlus
*Välisinvesteering

## Viited

## Välislingid
*Rahandus.ee (investeerimine)
*SEB pank (investeerimine)
*Swedbank (investeerimine)
*Balti börsil nomineeritud aktsiad
*Põhjamaade börsil nomineeritud aktsiad
*Ühisrahastusplatvormide andmebaas
*Funderbeamiga idufirmadesse investeerimine
*Eesti Krüptoraha Liit (Mis on krüptoraha?)

### Nõuandeid investorilt investorile

* Roosaare.com - kuidas saada rahaliselt vabaks?
* Kristi investeerib
* Dividendiinvestor
* Investor Taavi
AB0-süsteem

**AB0-süsteem** on veregruppide jaotamise süsteem, milles võetakse aluseks erütrotsüütide pinnal leiduvad aglutinogeenid A, B ja nende puudumine. **A-veregrupi** esindajatel on aglutinogeen A, **B-grupi** korral aglutinogeen B, **AB- grupiga** inimestel aglutinogeenid A ja B ning **0-grupi** esindajatel mitte ühtegi. 
1. eluaasta jooksul tekivad inimestel vereseerumisse aglutiinid nende antigeenide vastu, mis erütrotsüütide pinnalt puuduvad. A-grupi korral on aglutiin A, B-grupi omanikel aglutiin B, AB-grupiga indiviididel mitte ühtegi ja 0-grupiga inimestel nii aglutiin A kui B.

### Veregrupi omaduste pärilikkus

Oma veregrupi pärivad lapsed vanematelt. AB0 – süsteemis eksisteerivad 6 genotüüpi ja 4 fenotüüpi. Veregrupi omadused A ja B on dominantsed, mistõttu  0-grupi veri saab olla vaid homosügootsuse korral. AB-grupi korral on tegemist kodominantsusega.

*A-grupi esindajate genotüübid on: AA ja A0;
*B-grupi esindajate genotüübid on: BB, B0;  
*0-grupi esindajate genotüüp on: 00;  
*AB-grupi esindajate genotüüp on: AB.
Rahvusreligioon

**Rahvusreligioon** ehk **rahvuslik religioon** ehk **rahvususund** (mõnikord ka *rahvausundiks* nimetatud) on ühele rahvale, kultuurile või keelele omane usund (religioon). 

Erinevate rahvaste usundid erinevad omavahel suuresti. On rahvusreligioone oma väljakujunenud pühakirjadega, liturgikaga ja vaimulikkonnaga; kuid on ka selliseid usundeid, mis eksisteerivad üksnes suulises pärimuses ega ole rangelt organiseeritud ega hierarhiseeritud. **Rahvausundiks** nimetatakse seetõttu mõnikord ka organiseerimata uskumuste kogumit, mis on antud kultuuris omaks võetud, mida usutakse, kuid mis pole sanktsioneeritud ühegi organisatsiooni poolt.  

Erinevalt maailmareligioonidest ei ole rahvusreligioonid omaks võetud laiemalt, küll aga on neist välja arenenud ka maailmareligioone (kristlus, islam, budism).

Rahvusreligioon võib olla maailmareligiooniga segunenud või selle poolt alla surutud, aga nad võivad eksisteerida ka kõrvuti; samuti võib rahvusreligioon avaldada tugevat mõju maailmareligioonile ning seda omamoodi ümber kujundada. See toimus näiteks Tiibeti rahvausreligiooni böni ja budismi kokkupuutel. Kõrvuti eksisteerivad mõlemad näiteks Jaapanis (šintoism) ja (budism), sama on ka Hiinas taoismi ja budismiga. Islami poolt allasurutud seisundis on zoroastrism Iraanis ning paljud rahvusreligioonid kristluse mõjupiirkonnas. 

Religioossete vastuolude ja konfliktide piirkonnas on rahvusreligioone mõnikord iseloomustatud kui väheväärtuslikke, küündimatuid ja primitiivseid (ebausk, väärusk, ebajumalate kummardamine, paganlus jmt).  

## Vaata ka
*Rahvausund
*Eesti rahvausund
*Eesti mütoloogia
*Jumalate loend
Rahvausund

**Rahvausund** on usund, mis eksisteerib üksnes suulises pärimuses, ega ole rangelt organiseeritud ega hierarhiseeritud. Rahvausund on organiseerimata uskumuste kogum, mis on antud kultuuris omaks võetud, mida usutakse, kuid mis pole sanktsioneeritud ühegi organisatsiooni poolt.

Mõnikord nimetatakse rahvausundiks ka **[[rahvusreligioon]]i**.

## Vaata ka
*Eesti rahvausund
*Eesti mütoloogia
*Jumalate loend
Rokkmuusika

**Rokkmuusika** on laialdane ja varieeruv levimuusika liik, milles meloodilist vokaali saadavad enamasti kitarr, trummid ja sageli ka basskitarr. Žanriti võivad pillid erineda, ka klahvpillid – klaver ja süntesaator – on laialdaselt kasutusel.

Lisaks eestikeelsetele omasõnadele "rokk" ja "rokkmuusika", mis on eelisterminid, on selles tähenduses kasutatud ka ingliskeelset tsitaatsõna *rock* (ja *rock*-muusika). Sel juhul peab tsitaatsõna vastavalt reeglile olema pandud kursiivi ehk kaldkirja ja liitsõnas liidetud põhisõnaga sidekriipsu abil.

Rokkmuusika juured peituvad 1950. aastate *[[rock'n'roll]]*, *[[rockabilly]]* ja *[[rhythm and blues]]*. 

1950. aastatel tekkis instrumentaalne rokkmuusika suund, sageli nimetatud ''surf''-''rock'''iks, milles suur osa oli elektrikitarri ja muude elektroonsete muusikainstrumentide kasutamisel. Soome keeles hakati seda elektrikitarrimuusikat tabavalt nimetama ''rautalanka''-muusikaks. 

1960. aastatel tekkisid sulamžanrid *[[popmuusika|pop]]*'i, folgi ja džässiga.

1970. aastatel järgnes veel suurem rokkmuusika piiride avardamine, mille tagajärjel tekkis juurde rohkesti selliseid rokkmuusika alamžanreid nagu *[[soft rock]]*, *[[blues rock]]*, *[[synth rock]]*, progressiivne rokk, psühhedeelne rokk, eksperimentaalrokk, *[[garage rock]]*, *[[punk rock]]*, *[[indie rock]]*, *[[noise rock]]*, alternatiivrokk, *[[hard rock]]* ja *[[heavy metal]]*.

Tänapäeval on rokkmuusikal suur hulk edasiarendusi ja alamstiile, mille liigitamiseks on mitmesuguseid võimalusi.

## Vaata ka
*Rokkmuusikastiilide loend
*Eesti rokkmuusika

## Välislingid

*Rock'n'roll'i uudised
*Klassikaliste rokklaulude tekste
*Elektroonilise muusika mõju rokkmuusikas, 1967-76; Keith Emerson, Jimi Hendrix, Pink Floyd ja teised
*100 Great Rock Classics
*Popmuusika. Teoreetilise analüüsi katse. – Teater.Muusika.Kino nr 1, 2014
Heavy metal

***Heavy metal*** ehk ***metal*** on 1960. aastate lõpul ning 1970. aastate algul bluusist ja rokkmuusikast tekkinud muusikasuund, mida algusaastatel iseloomustasid sünged, sageli okultistlike mõjutustega laulutekstid ja depressiivsete meloodiate kasutamine ning mille mängimisel pandi suuremat rõhku elektrikitarridele ja trummidele. Üheks esimeseks *heavy* *metal*i bändiks peetakse sageli briti Black Sabbathit, esimeste seas olid ka Led Zeppelin ja Deep Purple. *Heavy metal*i stiili tegi kuulsaks Metallica, mida peetakse praegugi kuulsaimaks *metal*'i bändiks.

Aastate jooksul on stiil pidevalt arenenud ja laienenud ning hõlmab tänapäeval väga erinevaid heavy metal'i alamstiile, mis võivad muusikaliselt olla üksteisest üsna erinevad. Esimesed alamstiilid olid *[[hard rock]]*, *[[shock rock]]*, progressiivne ''metal'', *[[glam metal]]*, *[[pop metal]]* ja briti ''heavy metal'<nowiki/>''i uus laine (tihti tuntud akronüümina NWOBHM, *new wave of British heavy metal*). *Hard rock*i tuntumad esitajad on AC/DC, Aerosmith ja Blue Öyster Cult. Progressiivse *metal'<nowiki/>*i tuntumad on Rush, Uriah Heep, Queensrÿche ning tänapäeval Dream Theater. *Glam*'ist on tuntumad Twisted Sister, Mötley Crüe, Skid Row, Poison ja Cinderella;* shock rock*ist Alice Cooper, Marilyn Manson, W.A.S.P. ja Kiss; *pop metal*ist Guns N' Roses, Def Leppard, Van Halen, Whitesnake ja Europe. NWOBHM-i algatajad olid Motörhead, Iron Maiden, Saxon ja Angel Witch. *[[Hard-n-heavy]]* tuntumad on Scorpions, Ozzy Osbourne, Dio, Accept, Judas Priest ja Rainbow.

*[[Hard rock]]*, varajane ''metal'', progressiivne ''metal'', *[[shock rock]]*, *[[glam metal]]* ja varajane punk (kuhu kuulusid Ramones, The Damned, Sex Pistols ja The Clash) olid stiilid, millest hakkasid arenema muud alamžanrid.

## Vaata ka
*Heavy metal'i ansamblite loend
Vendium

**Vendium** ehk **Vend** ehk **Vendi kompleks** on vananenud kronostratigraafilise üksuse nimetus, mille asemel kasutatakse mõistet Ediacara.

Vendi kompleksiks nimetati kivimikihti, mis tekkis Proterosoikumi lõpus, vahetult enne Kambriumi ajastut. Vend ja Ediacara ei ole siiski täiesti identsed mõisted, sest Vendi algus on varasem. Eestis ei tekita see probleeme, sest Vendi algusajast ehk Krüogeeni ajastust Eesti pealiskorras setteid ei ole. Suur vastuseis on uuele nimele ülemineku suhtes Venemaal, kust nimetus "Vend" pärit ongi.

Nimetus Ediacara on ametlikult kasutusel aastast 2004. Vendi kompleks ei ole kunagi olnud ametlik Rahvusvahelise Geoloogiaühingu poolt tunnustatud kronostratigraafiline üksus, seetõttu ei ole õige öelda "Vendi ajastu" ka mitte ajaloolises kontekstis. 

## Vendi ladestu
Vendi ladestu on vanimaid pealiskorra üksus, mis kuhjus Balti klindile 600-570 miljonit aastat tagasi, Põhja- ja Kirde-Eesti oli magedaveelise veekogu all. Esindatud on nii jämedateralisi liivakivisid kui ka peeneteralisi savisid. Kuna vesi tungis sisse idast, väheneb vendi lademe paksus lääne suunas, Lääne- ja Edela-Eestis need aga puuduvad. Eestis pole vendi setetest loomastiku jäänuseid leitud, kuid Gdovi kihistust on avastatud üksikuid akritarhe. Vendi setted Eestis ei paljandu, sest nad on kaetud kambriumi setetega. Vendi ladestu praktiline tähtsus seisneb veel reostamata kambriumi-vendi põhjaveekompleksis.
Levila

**Levila** ehk **levikuala** ehk **areaal** on mingi liigi isendite esinemisala. Sõltuvalt elupaikade olemasolust võib liigi esinemistihedus levila piires olla erinev. Mõned organismid kasutavad eri aastaaegadel või eluperioodidel eri piirkondi, näiteks eristuvad rändlindudel levila piires enamasti pesitsus- ja talvitusalad. Levila koosseisu ei arvata eksikülaliste kohtamispaiku.

Teadusharu, mis uurib levilaid, nimetatakse arealoogiaks ehk horoloogiaks.

## Vaata ka
*areaalikaart
*endeem
*pärismaine elustik
Natsionaalsotsialistlik black metal

**Natsionaalsotsialistlik ''black metal*** (*'NSBM*') on muusikaliselt *black metal*il ja *grindcore''il põhinev muusikastiil, mille laulutekstid kajastavad esitajate ning nende toetajate natsismil, rassismil, usulisel sallimatusel ja vihkamisel põhinevat maailmavaadet. Erinevalt tavapärasest rassistlikust muusikast on stiili juured satanistlikus-paganlikus maailmavaates, millesse on hiljem sulandatud natsionalismi, natsismi ja rassismi ideoloogia elemente.

Tuntumaid ansambleid: Burzum, Graveland, Infester, Kataxu, Legion of Doom, Veles, Wolfenhords, Absurd, Satanic Warmaster.
Bao

**Bao** on Ida-Aafrikas levinud lauamäng.

Bao kuulub mancala-mängude hulka, seda mängitakse neljarealisel laual, igas reas on kaheksa pesa. Baol on omakorda kaks peamist variatsiooni, neist keerulisem, Sansibari bao, on tõenäoliselt kõige keerukamate reeglitega mancala-variatsioon. Sansibari bao on samuti võistluslik mõttemäng, milles peetakse turniire ning mida mängivad Ida-Aafrikas professionaalsed mängijad.
Islandi pagu

**Islandi pagu** on hea läbipaistvusega kaltsiit.

Koostiselt ja ehituselt on Islandi pagu täiesti tavaline kaltsiit. Eriliseks teeb ta selgus ja läbipaistvus, mistõttu on teda laialt kasutatud polarisatsioonimikroskoopides Nicoli prismadena. Tänapäeval on ta mikroskoopides asendatud polaroididega.

Islandi pao, seega ka kaltsiidi iseloomulikuks tunnuseks on tugev kaksikmurdumine.

Parimad Islandi pao leiukohad on ajalooliselt olnud Islandil, sellest ka nimi.
Štše ne vmerla Ukrajinõ

**"Štše ne vmerla Ukrajinõ"** (*"Ще не вмерла України"* - "Ukraina ei ole veel surnud") on Ukraina riigihümn (*Державний Гімн України*).   

## Ajalugu
Muusika autor on Mõhhailo Verbõtskõi (1863) ja sõnade autor Pavlo Tšubõnskõi (1862).

1917. aastal sai sellest Ukraina Rahvavabariigi hümn ja 1992. aastal iseseisvunud Ukraina hümn.

6. märtsil 2003 muutis Ukraina parlament natuke hümni sõnu.

### Ukrainakeelsed sõnad
Ще не вмерла України ні слава, ні воля. 
Ще нам, браття молодії, усміхнеться доля. 
Згинуть наші воріженьки, як роса на сонці, 
Запануєм і ми, браття, у своїй сторонці. 

:Душу й тіло ми положим за нашу свободу, 
:І покажем, що ми, браття, козацького роду. 

Станем, браття, в бій кривавий від Сяну до Дону, 
В ріднім краю панувати не дамо нікому; 
Чорне море ще всміхнеться, дід Дніпро зрадіє, 
Ще у нашій Україні доленька наспіє. 

:Душу й тіло ми положим за нашу свободу, 
:І покажем, що ми, браття, козацького роду. 

А завзяття, праця щира свого ще докаже, 
Ще ся волі в Україні піснь гучна розляже, 
За Карпати відоб'ється, згомонить степами, 
України слава стане поміж ворогами. 

:Душу й тіло ми положим за нашу свободу, 
:І покажем, що ми, браття, козацького роду.

### Sõnad enne 2003. aastat
Muudetud kohad on kaldkirjas.

Ще не вмерла Україна, ні слава, ні воля,
Ще нам, *браття-українці*, усміхнеться доля.
Згинуть наші воріженьки, як роса на сонці,
*Заживемо* і ми, браття, у своїй сторонці.

:Душу й тіло ми положим за нашу сободу
:І покажем, що ми, браття, козацького роду.

Станем браття, *всі за волю*, від Сяну до Дону
В ріднім краю панувати не дамо ні кому.
Чорне море ще всміхнеця, дід Дніпро зрадіє,
Ще на нашій Україні доленька *доспіє*.

:Душу й тіло ми положим за нашу сободу
:І покажем, що ми, браття, козацького роду.

А завзятта праця щира свого ще докаже,
Ще ся *вомі* в Україні піснь гучна розляже.
За Карпати *відібється*, згомонить степами,
України слава стане поміж *народами*.

:Душу й тіло ми положим за нашу сободу
:І покажем, що ми, браття, козацького роду.

## Välislingid
*Muusika Ukraina presidendi lehel (mp3)
*Hümni sõnad.
EKr

**eKr** (varem *e. Kr.*) ehk **e.m.a** (varem *e. m. a.*) on tähis, mida kasutatakse kristliku ajaarvamise aastaarvude juures selleks, et märkida nende kuulumist selle ajaarvamise alla ning ajastusse enne selle ajaarvamise alguspunkti. Sel juhul näitab aastaarv, mitmenda aastaga enne aastat 1 pKr ("pärast Kristust") on tegemist. 

"eKr" loetakse "enne Kristust" või "enne Kristuse sündi" ja "e.m.a" loetakse "enne meie ajaarvamist" (inglise keeles *Before Common Era*).

"eKr" ja "e.m.a" paigutatakse aastaarvu järele.  

"e.m.a" on kasutusel peamiselt juhul, kui tahetakse vältida ajaarvamise seostamist kristlusega või Kristuse sündimisega. See kehtib muu hulgas nõukogudeaegse kirjanduse kohta, mis vältis seostamist kristlusega, ning usuteadusliku kirjanduse kohta, mis väldib võimalikku segiajamist Jeesuse tegeliku sünniajaga, eriti kui on juttu Jeesuse sünniajale lähedasest ajast. 

Aastale 1 pKr eelneb aasta 1 eKr, sellele omakorda aasta 2 eKr ja nii tagasi. 0. aastat ei ole. 

Selleks et teada saada, mitu aastat on möödunud mõnest aastast enne Kristust kuni mõne aastani pärast Kristust, tuleb liita aastaarvud ning lahutada üks aasta (see kehtib, kui kuupäev on sama). 

## Vaata ka
*pKr 
*BP
Nūr Moḩammad Tarakī

**Nūr Moḩammad Tarakī** (puštu keeles نور محمد ترکۍ 15. juuli 1917 Sur Kelay küla Nāwah's Ghaznī provintsis – 9. oktoober? 1979 Kabul) oli Afganistani ajakirjanik ja poliitik, 1978–1979 Afganistani riigipea ja valitsusjuht.

Ta tapeti Ḩāfiz̧ullāh Amīni käsul.
Klaviatuur

**Klaviatuur** on mitmetähenduslik sõna:
* **[[klaviatuur (muusika)|klaviatuur]]** ehk **klahvistik** on muusikas klahvpilli osa.
* **[[Klaviatuur (infotehnoloogia)|klaviatuur]]**, kõnekeeles ka **klaver**, on arvuti riistvaraline juhtimis- või andmesisestusvahend
* **[[Klaviatuur (kirjutusmasin)|klaviatuur]]** on kirjutusmasina klahvide kogu
Trần Đức Lương

**Trần Đức Lương** ([trən dõk lõööŋ]; 5. mai 1937 – 20. mai 2025) oli Vietnami poliitik ja riigitegelane, Vietnami president  1997–2006. 

----
*Märkus: Vähenõudlikus tekstis võib kasutada toonimärkideta nimekuju* Trân Đưc Lương.

Aastatel 1987—1997 oli ta Vietnami SV asepeaminister, alates juunist 1996 ka Vietnami KP Poliitbüroo liige. 24. septembril 1996 valiti riigi presidendiks ja 2002. aastal veel teisekski ametiajaks, kuid 24. juunil 2006 astus ametist tagasi.
Khalīfah bin Zāyid Āl Nahayān

Šeik **Khalīfah bin Zāyid bin Sulţān Āl Nahayān** (araabia keeles خليفة بن زايد بن سلطان آل نهيان, 
25. jaanuar 1948 – 13. mai 2022) oli Araabia Ühendemiraatide president aastatel 2004–2022. Ta oli samal ajal ka Abu Dhabi emiraadi emiir. 

Ta sündis emiiri Zāyid bin Sulţān Āl Nahayāni vanima pojana. Ta määrati aastateks 1966–1967 valitseja esindajaks Abu Dhabi idapiirkonnas ehk teisisõnu linnapeaks. 1. veebruaril 1969 nimetati Khalīfah bin Zāyid Āl Nahayān Abu Dhabi kroonprintsiks. Järgmisel päeval sai temast Abu Dhabi kaitseminister. Ta ehitas üles hilisema AÜE sõjaväe. 

Aastal 1971 said Araabia Ühendemiraadid iseseisvaks. Khalīfah bin Zāyid Āl Nahayān sai Abu Dhabi pea-, kaitse- ja rahandusministriks, tema isa Araabia Ühendemiraatide presidendiks. Aastatel 1973–1977 oli ta Araabia Ühendemiraatide asepeaminister. Aastal 1976 sai ta AÜE relvajõudude asejuhatajaks (tema isa oli juhataja). 

3. novembril 2004, üks päev pärast oma isa surma, sai ta Abu Dhabi emiiriks ja AÜE presidendiks. Juba varem oli ta oma isa haiguse ajal nendes ametites kohusetäitjana. 

Khalīfah bin Zāyid Āl Nahayāni peetakse meheks, kes soovis oma riiki lääne eeskujul moderniseerida. Üsna oma valitsusaja algul, 2005. aasta aprillis käskis ta kõigi Araabia Ühendemiraatide töötajate palku tõsta 100%. 

1. detsembril 2005 teatas ta, et 40-liikmelise Föderaalse Riikliku Nõukogu (see on AÜE-s parlamendile kõige lähedasem organ) pooled liikmed edaspidi valitakse. Enne määras president kõik liikmed ainuisikuliselt. Valimised määrati 2006. aasta detsembriks. 

Tema järgi on nimetatud Burj Khalīfah, läbi aegade kõige kõrgem inimeste valmistatud ehitis. 

Ta armastas Araabia Ühendemiraatide traditsioonilisi spordialasid, hobuste ja kaamelite võiduajamisi.
Georgi Pǎrvanov

**Georgi Pǎrvanov** (bulgaaria *Георги Седефчов Първанов*; sündinud 28. juunil 1957) on Bulgaaria poliitik.

Ta oli 22. jaanuarist 2002 kuni 22. jaanuarini 2012 Bulgaaria president.

19. juulil 2007 teatas Bulgaaria lähiajaloo uurimisega tegelev komisjon, et Georgi Pǎrvanov oli kommunistliku režiimi ajal julgeolekuteenistuse agent. President ise oli kuni komisjoni vastava avalduseni kõiki taolisi süüdistusi eitanud. Bulgaarias puudub seadus, mis keelaks endistel julgeolekuagentidel kõrgetes riigiametites töötada.

## Tunnustus
*2003 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk

## Välislingid
*Biograafia Bulgaaria presidendi portaalis