Järva-Jaani kihelkond

**Järva-Jaani kihelkond** (lühend **JJn**; saksa keeles *Kirchspiel St. Johannis*) oli kihelkond Järvamaal ja Eestimaa kubermangu Järva kreisis.

Kuni 17. sajandi alguseni oli selle nimi **Keika kihelkond** küla järgi, kus kirik asus.

## Piirkonna ajalugu
Kihelkond asutati 13. sajandi esimesel poolel varasema Loppegunde muinaskihelkonna põhjal.

Kihelkond oli tihedasti asustatud. Liivimaa kroonikas on mainitud (seoses eestlaste ristimisega 1220) Kettise ja Jalgsema küla. Esimese kiriku ehitasid Kettise külla (arvatavasti 1221–1223) taanlased. Esimene teade kirikukihelkonna (Keytingen, hiljem Sankt Johannis) kohta pärineb aastast 1253. Pastor Christian Kelch asutas arvatavasti 1685. aastal talurahvakooli (Põhja-Eesti esimesi). 19. sajandil oli kihelkonnas mitmel korral talurahvarahutusi. Talud osteti Järva-Jaanis päriseks mõnevõrra varem kui enamikus Põhja-Eesti kihelkondades.

## Järva-Jaani kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes 16 mõisat – 1 kirikumõis, 11 rüütlimõisast peamõisat koos 3 kõrvalmõisaga ning 1 poolmõis ja 4 karjamõisat.
*Järva-Jaani kirikumõis (*Pastorat St. Johannis*)
*Einmanni mõis (*Korps*) rüütlimõis
*Kaeva mõis (*Kaewa*), Einmanni kõrvalmõis
*Karinu mõis (*Kardina*) rüütlimõis
*Kuie mõis (*Kui*) rüütlimõis
*Kursi mõis (*Kurs*) 
*Kuksema mõis (*Jürgensberg*) rüütlimõis
*Kuusna mõis (*Kusna*) rüütlimõis
*Metsamõisa mõis (*Karlsbrunn*) poolmõis
*Metstaguse mõis (*Metztacken*) rüütlimõis
*Orina mõis (*Orgena*) rüütlimõis
*Pähu mõis (*Pähho*), Kuksema kõrvalmõis
*Rava mõis (*Rawaküll*) rüütlimõis
*Roosna-Alliku mõis (*Kaltenbrunn*) rüütlimõis, Aru karjamõisaga
*Seliküla mõis (*Selliküll*) rüütlimõis
*Türje mõis (*Türjel*), Võhmuta kõrvalmõis
*Võhmuta mõis (*Wechmuth*) rüütlimõis

## Järva-Jaani kihelkonna vallad
*Aavere vald (1866–1893)
*Einmanni vald (*Korps*) (1866–1892)
*Einmanni vald (1895–1917)
*Karinu vald (*Kardina*) (1866–1892)
*Kuie vald (*Kui (Kuy)*) (1866–1892)
*Kuksema vald (*Jürgensberg*) (1866–1917)
*Kuusna vald (*Kusna*) (1866–1892)
*Kurisoo vald (1866–1893)
*Metstaguse vald (*Metztacken*) (1866–1892)
*Orina, Järva-Jaani kirikuvald (*Orgena und Pastorat St. Johannis*) (1866–1892)
*Pähu vald (*Pähho*) (1866–1892)
*Rava vald (*Rawaküll*) (1866–1892)
*Roosna-Alliku (Alliku) vald (*Kaltenbrunn*) (1866–1892)
*Seliküla vald (*Selliküll*) (1866–1892)
*Võhmuta vald (*Wechmuth*) (1866–1893), Võhmuta vald (*Wechmuth*) (1893–1896), Võhmuta (Jaani, Ivanovi) vald (1896–1917)

## Järva-Jaani kihelkonna kalmistud
*Järva-Jaani kirikuaed
*Järva-Jaani uus kalmistu
*Järva-Jaani vana kalmistu
*Järva-Jaani II maailmasõja matmispaik
*Kensa talu kalmistu
*Kuksema mõisa kalmistu
*Kullamäe talu kalmistu
*Roosna-Alliku mõisa kalmistu
*Võhmuta mõisa kalmistu

## Järva-Jaani kihelkonna pärand
Eesti Rahva Muuseumis on Järva-Jaani kihelkonnast esemekogus 387 eset, fotokogus ligi 300 fotot, etnograafiliste jooniste kogus 34 joonist, topograafilises arhiivis 9 välitööpäevikut, etnograafilises arhiivis 6 etnograafilist kirjeldust. Esimene ese Järva-Jaani kihelkonnast kingiti muuseumile 1910. aastal, selleks oli latern Einmanni vallast.

## Kihelkonna alad tänapäeval
Järva-Jaani kihelkonna alad jagunevad tänapäeval Järva ja Lääne-Viru maakonna vahel. Kihelkonna ala põhiosa moodustab Järva valla keskosa. Läänepoolsed kihelkonna alad ulatuvad Paide linna Roosna-Alliku piirkonnas. Kihelkonna idapoolne osa kuulub Tapa valda tänapäeva Lääne-Virumaal.

30. maist 24. juunini 2010 toimusid I Järva-Jaani kihelkonnapäevad.

## Viited

## Kirjandus
*
*
*Linda Vilmre. *[http://folklore.ee/radar/digi_pre.php?area=J%E4rva-Jaani Ajaloolist traditsiooni Järva-Jaani kihelkonnast 1930. a.]* Eesti Kirjandusmuuseum. 2007.

## Välislingid
*Järva-Jaani kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
*Vanu pilte kihelkonna küladest