open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nikolai Karl Otto von Wahl

**Nikolai Karl Otto von Wahl** (3. mai (vkj 21. aprill) 1833 Pajusi mõis – 21. november (vkj 8. november) 1904 Pajusi mõis) oli baltisaksa poliitik ja mõisnik.

Ta sündis Pajusi ja Tapiku mõisniku Eduard von Wahli ja Wilhelmine Jakobine von Krüdeneri pojana.

Ta oli Pärnu-Viljandi kreisisaadik ja Põltsamaa Eesti Põllumeeste Seltsi president (1892–1902).

Nikolai Karl Otto von Wahl päris isalt Pajusi mõisa ja ostis 1876. aastal Bernhard Caspar Otto von Stackelbergilt Adavere mõisa.

## Perekond

Nikolai Karl Otto von Wahl abiellus 1859. aastal vabaproua Mary Elise von Tiesenhauseniga. Abielust sündisid:
*Edward Adelhard von Wahl (sünd. 1860), Adavere mõisnik
*Olga Marie Elise von Wahl (sünd. 1861), abiellus Erich von Oettingeniga
*Marie Alexandra von Wahl (sünd. 1863), abiellus Ewald von Rennenkampffiga
*Nikolai von Wahl (1865–1914), Pajusi mõisnik
*Martha Auguste von Wahl (sünd. 1867)
*Karl Georg Alfred von Wahl (sünd. 1869), Badeni riigiametnik
*Otto Hermann von Wahl (sünd. 1871), Anija mõisnik
*Arved Konrad von Wahl (1872–1923)
*Elisabeth von Wahl (sünd. 1874), abiellus Wilhelm Adolf Greiffenhageniga
*Hedwig Wilhelmine von Wahl (sünd. 1876)
*Wilhelm von Wahl (1879–1904)
### Sugupuu

## Vaata ka
*Wahl

## Välislingid
*Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Röösa mõis

**Röösa mõis** (saksa keeles *Rösarshof*) oli riigimõis Saaremaal Valjala kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisasüda Saare maakonna Saaremaa valla maadele.

1923. aasta talvel jagati Valjala vallavolikogu otsusega Röösa mõisa maad.

Mõisas on olnud külakool.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
Harilik jõgiputk

**Harilik jõgiputk ** (*Sium latifolium*) on kaheiduleheline taim sarikaliste sugukonna jõgiputke perekonnast.

Taim on 50–120 cm kõrge, lehed piklikud. Taimede vars on tugev ja võsunditeta. Taimel on sarikas, õied valged.

Jõgiputk kasvab mageveekogude äärtes madalas vees ja liigniisketel aladel.

Harilik jõgiputk on mürgine.

Eestis on taim tavaline.

## Välislingid
*
Tom Hilde

**Tom André Hilde** (sündinud 22. septembril 1987 Bærumis) on Norra suusahüppaja.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2010  Vancouveris
**  pronksmedal meeskonnavõistluses

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2007  Sapporos
**  hõbemedal meeskonnavõistluses
* 2009  Liberecis
**  hõbemedal meeskonnavõistluses
* 2011  Oslos
**  hõbemedal normaalmäe meeskonnavõistluses
**  hõbemedal suure mäe meeskonnavõistluses

### [[Suusalennu maailmameistrivõistlused|Suusalennu maailmameistrivõistlustel]]

* 2008  Oberstdorfis
**  pronksmedal meeskonnavõistluses

### [[Maailma karikavõistlused suusahüpetes|Maailma karika võistlustel]]

Tom Hilde on osalenud (seisuga 20. jaanuar 2015) 167 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 15 korral, neist 3 etappi on ta võitnud.

## Välislingid

* Tom Hilde FIS-i koduleht (fis-ski.com)
Gregor Schlierenzauer

**Gregor "Schlieri" Schlierenzauer** (sündinud 7. jaanuaril 1990 Innsbruckis) on Austria endine suusahüppaja. Ta on võitnud kõige enam maailma karikasarja etappe – 53.

Gregor Schlierenzauer elab Austrias Fulpmes. Silmapaistev sportlane oli ta juba õpilasena, kui astus klubisse SV Innsbruck-Bergisel. Tema mänedžer on tema onu Markus Prock, mitmekordne kelgutamise maailmameister ja kolme olümpiamedali omanik.

21. septembril 2021 teatas ta sportlaskarjääri lõpetamisest.

## Tippsportlaskarjäär
Gregor tuli Kranjis 2006. aastal normaalmäel juunioride maailmameistriks. Sama aasta suvistel Grand Prix' võistlustel täiskasvanute seas sai ta kaks teist ja ühe kolmanda koha.

Maailma karikasarjas debüteeris ta märtsis 2006 Oslo osavõistlusel, kus sai 24. koha ja võitis oma esimesed punktid. Alates hooajast 2006/2007 kuulus ta Austria meeskonna põhikoosseisu. Hooaja 2006/2007 avavõistlusel sai ta neljanda koha. Nelja hüppemäe turneel sai ta üldkokkuvõttes Anders Jacobseni järel teise koha, võites seal kaks etappi, olles kõigest 16-aastane. 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Sapporos võitis ta meeskonnavõistluses suurel mäel kuldmedali.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2010  Vancouveris
**  **olümpiavõitja** meeskonnavõistluses
**  pronksmedal normaalmäel
**  pronksmedal suurel mäel
* 2014  Sotšis
**  hõbemedal suur mäe meeskonnavõistluses

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

*  2007  Sapporos
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses suurel mäel
*  2009  Jaapanis
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses suurel mäel
**  hõbemedal normaalmäel
*  2011  Oslos
**  **maailmameister** suure mäe võistluses
**  **maailmameister** normaalmäe meeskonnavõistluses
**  **maailmameister** suure mäe meeskonnavõistluses
*  2013  Val di Fiemmes
**  **maailmameister** suure mäe meeskonnavõistluses
**  hõbemedal normaalmäe võistluses
**  hõbemedal segavõistkonnavõistluses
*  2015  Falunis
**  hõbemedal suurel mäel
*  2017  Lahtis
**  pronksmedal suure mäe meeskonnavõistluses

### [[Suusahüpete maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

Gregor Schlierenzauer on osalenud (seisuga 7. märts 2017) 220 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 88 korral, neist 53 etappi on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

### Võidud maailma karikasarja meeskonnavõistluses

 
### Continental Cupi võidud (suvised)

### Muid võite
* 5 võitu suvistel Grand Prix' etappidel (3 individuaalset, 2 meeskondlikku)
* Juunioride maailmameister normaalmäel (2006)

## Viited

## Välislingid

*Gregor Schlierenzaueri koduleht
*
Wolfgang Loitzl

**Wolfgang Loitzl** (sündinud 13. jaanuaril 1980 Bad Ischlis) on Austria endine suusahüppaja.

Ta võistles alates 1997. aastast. Kokku võitis ta alates 2001. aastast maailmameistrivõistlustel suusahüpetes seitse kuldmedalit ja ühe pronksmedali. Taliolümpiamängudel võitis ta ühe kuldmedali: 2010. aastal Vancouveris suure mäe meeskonnavõistlusel.

2015. aasta jaanuaris teatas, et loobub tippspordist.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2010  Vancouveris
**  **olümpiavõitja** meeskonnavõistluses

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2001  Lahtis
**  **maailmameister** normaalmäe meeskonnavõistluses
**  pronksmedal suure mäe meeskonnavõistluses
* 2005  Oberstdorfis
**  **maailmameister** normaalmäe meeskonnavõistluses
**  **maailmameister** suure mäe meeskonnavõistluses
* 2007  Sapporos
**  **maailmameister** suure mäe meeskonnavõistluses
* 2009  Liberecis
**  **maailmameister** normaalmäel
**  **maailmameister** suure mäe meeskonnavõistluses
* 2013  Val di Fiemmes
**  **maailmameister** suure mä meeskonnavõistluses

### [[Suusalennu maailmameistrivõistlused|Suusalennu maailmameistrivõistlustel]]

* 2004  Planicas
**  pronksmedal meeskonnavõistluses
* 2010  Planicas
**  kuldmedal meeskonnavõistluses

### [[Maailma karikavõistlused suusahüpetes|Maailma karikasarja võistlustel]]

Wolfgang Loitzl osales kokku 356 MK-etapil ja jõudis esikolmikusse 20 korral, neist 4 etappi ta võitis.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Viited

## Välislingid

* Wolfgang Loitzli koduleht (*saksa keeles*)
* Wolfgang Loitzl FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Andreas Küttel

**Andreas Küttel** (sündinud 25. aprillil 1979 Einsiedelnis) on Šveitsi suusahüppaja.

Esimese medali rahvusvahelistelt võistlustelt sai ta 1996. aastal juunioride maailmameistrivõistlustel, olles normaalmäel kolmas.

Maailma karikasarja 2005–2006 hooajal tegi ta läbimurde suushüppajate paremiku hulka. Hooaja lõpuks oli ta maailma karikasarja üldarvestuses kolmas. Küttel võitis hooajal kolm karikasarja etappi ja oli viis korda kolmas.
 
## Saavutused

### [[Suusahüpete maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

Andreas Küttel on osalenud seni 175 maailma karikasarja etapil (seisuga 4. jaanuar 2008) ja jõudnud poodiumile 13 korda, millest 5 korral on ta jõudnud kõrgemale astmele.

## Välislingid
*Andreas Kütteli koduleht
*
Nikolai

**Nikolai** (vene keeles Николай, latinisatsioon **Nikolay**) on venepärane mehenimi

2018. aasta seisuga oli Nikolai Eestis populaarsuselt 19. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Nikolai 4360 mehel.

2018. aasta seisuga oli Nikolay Eestis populaarsuselt 86. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Nikolay 2078 mehel.

## Nime kandjaid
* Nikolai, Taani printsi Joachimi ja Frederiksborgi krahvinna Alexandra vanem poeg
* Nikolai I, Venemaa keiser 1825–1855
* Nikolai II, Venemaa viimane kroonitud keiser 1894–1917, Aleksander III poeg
* Nikolai Astrup, Norra kunstnik
* Nikolai Bentsler, eesti näitleja
* Nikolai Burdenko, vene kirurg
* Nikolai Ge, vene kunstnik
* Nikolai Gogol, ukraina päritolu vene kirjanik
* Nikolai Kann, eesti poliitik
* Nikolai Kolomeitsev, vene meremees
* Nikolai Kormašov, eesti kunstnik
* Nikolai Kruglov, Venemaa laskesuusataja
* Nikolai Krõlov, NSV Liidu sõjaväelane
* Nikolai Kummits, eesti kunstnik
* Nikolai Langebraun, eesti ärimees
* Nikolai Leisman, eesti õigeusu vaimulik
* Nikolai Lunin, vene pediaater
* Nikolai Morilov, Venemaa murdmaasuusataja
* Nikolai Morozov, vene ajaloolane, keemik, füüsik
* Nikolai Nekrassov, vene kirjanik
* Nikolai Nossov, vene lastekirjanik
* Nikolai Novosjolov, eesti vehkleja
* Nikolai Pirogov, vene kirurg
* Nikolai Prževalski, vene sõjaväelane
* Nikolai Päts, eesti õigeusu vaimulik
* Nikolai Reek, eesti sõjaväelane
* Nikolai Roerich, vene kunstnik
* Nikolai Trankmann, eesti sõjaväelane
* Nikolai Triik, eesti maalikunstnik, graafik ja pedagoog
* Nikolai Trubetskoi, vene lingvist
* Nikolai von Glehn, Nõmme rajaja
*...

## Vaata ka
*püha Nikolai
*Nikolai raudtee
*Nikolai tänav
*Nikolay

## Viited

## Välislingid
* 
*
Kālidāsa

**Kālidāsa** oli India luuletaja ja näitekirjanik, kes elas ja tegutses arvatavasti 4.–5. sajandil pKr. Ta kirjutas sanskriti keeles. Tema elu kohta on vähe andmeid, enamik teavet on säilinud legendide kujul ega ole kuigi usaldusväärne.

Kālidāsa on klassikalise sanskritikeelse kirjanduse tähtsaim autor. Ta on väljapaistev nii eepikuna, lüürikuna kui ka dramaatikuna.   

Kālidāsale omistatakse kindlalt kaks eepilist teost, üks eleegia ja kolm näidendit. 

Ta on peen stilist. Tema väljendus on väga selge. Erinevalt paljudest hilisematest sanskritikeelsetest luuletajatest väldib ta stiilivõtete liialdatud kasutamist. Ta on väga tähelepanelik vaatleja nii India lopsaka looduse kui ka kauni naisekeha kirjeldamisel. Inimese, eriti naise tundeelu kirjeldab ta suure sisseelamisega.  

## Eepilised teosed
"Raghuvaṃša" räägib müütilisest Raghu suguvõsast. Peategelane on Rāma.  

"Kumārasambhava" kirjeldab Kumāra (sõjajumal Kārttikeya) sündi. Ainult 8 esimest selle 17 laulust kuuluvad Kālidāsale.

## Lüürika
Eleegias "Meghadūta" 'Pilv-sõnumitooja' palub pooljumal, kes on jumalate elupaigast Himaalajalt pagenud, pilvel viia tema mures abikaasale lohutav  tervitus.    

## Näidendid

Kālidāsa on tuntud peamiselt oma kolme näidendi järgi. Neist esimene, "Mālavikāgnimitram" räägib kuningas Agnimitra armastusest pagendatud teenijatüdruku Mālavikā vastu, kes osutub tegelikult printsessiks.

Tema teine ja kõige kuulsam näidend "Abhidžjnānašākuntalam" kõneleb samuti armastusest, seekord kuningas Dušjanta ja alamat päritolu tütarlapse Šakuntalā vahel. See süžee esineb muu hulgas "Mahābhāratas". Aastal 1789 ilmus selle näidendi tõlge inglise keelde (tõlkija William Jones). Sellest sai alguse eurooplaste huvi klassikalise India luule vastu. Teos võeti igal pool vaimustusega vastu. Johann Wolfgang von Goethe imetles näidendit ja kirjutas "Fausti" eelmängu selle eeskujul.  

Kolmandas tänapäevani säilinud näidendis "*[[Vikramorvašījam]]*" on keskseks ikka armastuse teema, ent siin on rohkem üleloomulikke elemente kui eelmises kahes. Selle armastusloo peategelasteks on kuningas Purūravas ja tema armastatu, nümf Urvašī.
Konnaosi

**Konnaosi** (*Equisetum fluviatile*, sünonüüm *Equisetum limosum*) on mitmeaastane sõnajalgtaim osjaliste sugukonnast osja perekonnast.

Konnaosi kasvab põhjapoolkera mõõduka kliimaga paikades. Euraasias ulatub levila lõuna suunas kuni Kesk-Hispaania, Põhja-Itaalia, Kaukasuse, Hiina, Korea ja Jaapanini. Põhja-Ameerikas ulatub ta Aleuutidest kuni Newfoundlandini, lõuna suunas Oregoni, Idaho, Loode-Montana, Kirde-Wyomingi, Lääne-Virginia ja Virginiani. Eestis on konnaosi tavaline.

Sageli kasvab ta tihedate puhmikutena mageveekogude kallastel või madalas kaldavees, näiteks tiikides, soodes jt. mudase põhjaga veekogudes.

Taime vars on sile, võib olla kas okstega või ilma, 40–140 cm pikk. Varred on 2–8 mm jämedad ja 10–30 peene sõlmega. Igast varresõlmest kasvab välja väikeste, 5–10 mm pikkuste mustade otstega lehekujuliste soomuste männas. Lehtedetuped on tihedalt vastu vart. Paljudel, kuid mitte kõigil vartel on lühikesed, 1–5 cm pikkused tõusvate ja laiali sirutuvate jätkete männased, kusjuures kõige suuremad jätked on varre alumise poole keskosas. Need kõrvalharud on sihvakad, tumerohelised ja 1–8 sõlmega, kusjuures igast sõlmest kasvab jällegi välja lehekujuliste soomuste männas.

Osjad on seest õõnsad, aga kõige suurem siseõõnsus on konnaosjal: tüüpiliselt hõlmab see 80% varre läbimõõdust. Varred katkevad sõlmede kohalt kergesti, kui neid rebida. Niihästi viljakad kui steriilsed varred näevad välja ühtemoodi.

Eosed valmivad juunis-juulis. Mõne varre otsa kasvavad tömbi otsaga eosekoonused. Need on kollakasrohelised, 1–2 cm pikad ja 1 cm laiad ning tihedates männastes paiknevate soomustega.

Konnaosi paljuneb niihästi sugulisel teel eoste kui mittesugulisel teel risoomiga, aga pigem viimastega, sest enamik võrseid kerkib risoomist.

Konnaosja peetakse sageli agressiivseks liigiks, sest ta kipub oma kõrval teisi taimi välja suretama. Sellepärast, kui konnaosja oma aeda istutada, on parem tema risoom mingisse kasti panna, mille seinad takistaksid taime juurestiku levimist.

Niihästi Euroopa kui Põhja-Ameerika hõimud on sajandeid kasutanud konnaosja küürimiseks, karestamiseks ja viilimiseks varte suure ränisisalduse tõttu. Varakevadisi võrseid söödi. Vanad kreeklased ja roomlased kasutasid neid verejooksu peatamiseks, neeruhaiguste, seedehaavandite ja tuberkuloosi raviks.

Konnaosjadesse koonduvad pinnases leiduvad raskmetallid ja sellepärast kasutatakse neid keskkonna raskmetallisisalduse määramiseks.

Konnaosja varsi ja juuri söövad mõnikord veelinnud. Carl Linné andmetel põhjapõder ei söö tavalist heina, küll aga konnaosje, sest need on mahlakad. Põhja-Rootsis niidetakse neid lehmasöödaks, et suurendada nende piimaandi, aga hobused neid ei söö.

## Välislingid
*
Kaevandu järv

**Kaevandu järv** ehk **Storträske** (ka *Suur Kaevandu järv*) on järv Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Niibi külas (Niibi rabas). Kaldajoone pikkus on 836 m.

Järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Kaevandu järve keskkonnaregistri kood on VEE2039100.

## Välislingid

*
Storträske

**Storträske** on järv Harjumaal Väike-Pakri saarel.

Järve põhja on settinud eriteralise liiva kiht, mis kalda ääres on poole meetri paksune ja mille all avaneb aluspõhi.

## Viited

## Välislingid
*
Margus Vaher

**Margus Vaheri** nime all on tuntud vähemalt kaks eesti inimest:

*Margus Vaher (1950–), eesti näitleja
*Margus Vaher (1984–), eesti laulja
Peraküla Mustjärv

**Mustjärv** (ka *Peraküla Mustjärv, Nõva Mustjärv*) on järv Läänemaal Perakülas. Järve kaldajoone pikkus on 573 m. Järv jääb Nõva maastikukaitsealale Mustjärve sihtkaitsevööndisse. Järvest umbes 700 m edelasse jäävad Toatse järv ja Väike-Toatse järv, umbes 1,4 km loodesse jääb Läänemeri.

Mustjärv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Mustjärve keskkonnaregistri kood on VEE2019000.

## Välislingid

*
Hallvaallased

**Hallvaallased** (*Eschrichtiidae*) on mereimetajate sugukond vaalaliste seltsist.

Sugukonda kuulub ainult üks perekond (hallvaal) ühe liigiga (hallvaal).
Penikeel

**Penikeel** (*Potamogeton*) on üheiduleheliste veetaimede perekond penikeeleliste sugukonnast. 

Enamik penikeeli elavad mageveekogudes. Penikeeled on püsikud. Neil on risoom, mis aitab neil üle elada talveperioodi. Paljudel liikidel tekivad kas risoomidest või vartest spetsiaalsed talipungad, mida nimetatakse turioonideks. Turioonid aitavad samuti ületada talveperioodi.

Penikeeled on kosmopoliidid. Neid arvatakse olevat 90 liigi ümber. Süstemaatika teeb keeruliseks arvukate hübriidide olemasolu. 

## Penikeeli Eestis
Penikeelte eristamine üksteisest on sageli komplitseeritud. 

*Esitatud penikeeled on järjestatud ladinakeelse nime järgi.*
* Teravalehine penikeel (*Potamogeton acutifolius*)
* Ruske penikeel ehk alpi penikeel (*Potamogeton alpinus*)
* Muda-penikeel (*Potamogeton berchtoldii*)
* Lapik penikeel (*Potamogeton compressus*)
* Kähar penikeel (*Potamogeton crispus*)
* Niitjas penikeel (*Potamogeton filiformis*)
* Ogaterav penikeel (*Potamogeton friesii*)
* Hein-penikeel (*Potamogeton gramineus*)
* Läik-penikeel (*Potamogeton lucens*)
* Ujuv penikeel (*Potamogeton natans*)
* Tömbilehine penikeel (*Potamogeton obtusifolius*)
* Kamm-penikeel (*Potamogeton pectinatus*)
* Kaelus-penikeel (*Potamogeton perfoliatus*)
* Pikk penikeel (*Potamogeton praelongus*)
* Väike penikeel (*Potamogeton pusillus*)
* Punakas penikeel (*Potamogeton rutilus*)
* Juus-penikeel (*Potamogeton trichoides*)
Vesikuuselised

**Vesikuuselised** (*Haloragaceae* ehk *Haloragidaceae*) on kivirikulaadsete seltsi kuuluv veetaimede sugukond.

## Levila
Sugukond on kosmopoliitse levikuga. Kõige suurem on liikide arvukus Austraalias, kus on esindatud kõik perekonnad peale *[[Proserpinaca]]* and *[[Laurembergia]]*. Kuival maal elavad liigid esinevad peamiselt lõunapoolkeral. Perekonnad *[[Glishcrocaryon]]*, *[[Haloragodendron]]*, *[[Meionectes]]* ja *[[Trihaloragis]]* on Austraalia endeemid.

## Kirjeldus
Sugukonda kuuluvad peamiselt rohtsed mitmeaastased taimed, kuid ka mõned üheaastased taimed ning puittaimed (*[[Haloragodendron]]* spp.) Perekonnad *[[Glischrocaryon]]*, *[[Gonocarpus]]*, *[[Haloragis]]*, *Haloragodendron* ja *Trihaloragis* koosnevad maismaataimedest, *[[Laurembergia]]* poolveetaimedest ja  *Meionectes*, *Myriophyllum* ja *Proserpinaca* mageveekogudes kasvavatest veetaimedest.  

Perekond *Myriophyllum* on ühesugulised, enamus teisi perekondi kahesugulised. Õied on reeglina väiksed ja silmatorkamatud, kuid mõnedel perekondadel on "uhkemaid" õisi (*Haloragodendron*, *Glischrocaryon*). 

## Perekonnad
**[[Glischrocaryon]]*
**[[Gonocarpus]]*
**[[Haloragis]]*
**[[Haloragodendron]]* perekonda kuulub viis liiki põõsaid, mis on Austraalia endeemid
**[[Laurembergia]]*
**[[Meionectes]]*
**Myriophyllum* – vesikuusk
**[[Proserpinaca]]*
**[[Trihaloragis]]*
Parras

**Parras**  on laeva või paadi välimine külgmine osa põhjaga ühinemise kohast (kimmist) peatekini. Sama sõna kasutatakse ka õhu- ja kosmoselaeva kohta, näiteks pardale minek.

## Vaata ka
* Pakpoord
* Tüürpoord
Eugen Sterpu

**Eugen Sterpu** (sündinud 10. juunil 1963 Damascani külas Põhja-Moldaavias) on Tallinnas elav ja töötav Moldova päritolu kunstnik. Tema hüüdnimi on **Gicu**.

## Haridus
Eugen Sterpu on õppinud aastatel 1975–1981 Moldaavia vabariiklikus kunstikoolis ja 1981–1989 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis skulptuuri erialal. 

Aastail 1994–1995 töötas ta Moldova Kunstiülikooli õppejõuna.

## Näitused
Sterpu on esinenud isiku- ja grupinäitustel Moldovas, Rumeenias, Eestis, Soomes, Rootsis ja Venemaal.

## Tehnika
Eugen Sterpu on välja töötanud omalaadse pastelltehnika, kus kasutab liivapaberit ja mitmekordset pastelli- ja lakikihtide süsteemi, mis annab piltidele erilise "mõranenud" ilme. Tavaliselt joonistatakse pastellidega paberile, Sterpu aga joonistab liivapaberile, et saavutada sügavamaid värve. Enamus Sterpu piltidest on vormistatud mustavärvilistesse paspartuudesse ja alumiiniumraamidesse. Sterpu skulptoriharidus väljendub tema pastelljoonistuste ülitäpsete, kohati arhitektuuriliste detailideni viimistletud kolmemõõtmelises stiilis, kus pildi kahemõõtmelisus kaob vormi tajumise mõju all. Tema töödelt peegeldub armastus väga soojade, pigem isegi kõrbenud toonide vastu.

## Liikmesus
Eugen Sterpu on Eesti Kunstnike Liidu liige.

## Isiklikku
Eugen Sterpu oli kunstnik Viive Sterpu abikaasa. Sterpu räägib hästi rumeenia, prantsuse, vene ja eesti keelt.

## Viited

## Välislingid
Lahnarohi

**Lahnarohi** (*Isoëtes*) on perekond *[[Isoetopsida]]* klassi *[[Isoetales]]* seltsi lahnarohuliste sugukonnast. 

Leidub ka teisi taksonoomilisi käsitlusi, kus näiteks seltsi *Isoetales*  on käsitletud hoopis pärisraigaste (*Lycopsida*) klassi all. 

Lahnarohu perekonda kuulub umbes 140–150 liiki. Perekond on küll kosmopoliitne, kuid sageli on kasvukohtades nende arvukus väike. 

## Eesti liigid
Eestis leidub kaks lahnarohu liiki:
*Järv-lahnarohi – *Isoetes lacustris*
*Muda-lahnarohi – *Isoetes echinospora
*
Königshain

**Königshain** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Remeedium

**Remeedium** (ladina *remedium* 'vahend millegi vastu') on seadusega lubatud erinevus mündi ettenähtud ja tegeliku massi ning metallisisalduse vahel (mündi kuludes mass ja metallisisaldus vähenevad).
Ligatuur (metallurgia)

**Ligatuur** on metall, metallisulam, sulam klaasi või muu ainega mida lisatakse kullale, hõbedale või teistele väärismetallidele nende omaduste muutmiseks (näiteks kõvaduse suurendamiseks).

**Ligatuur** on ka sulam, mida lisatakse sulametallile mustas metallurgias sulami voolavuse muutmiseks, legeerimiseks või legeerivate ainete lisamiseks.

Mustas metallurgias nimetatakse ligatuure ka ferrosulamiteks.
Kokainism

**Kokainism** on kokaiini regulaarne tarvitamine koos sõltuvustunnustega.

Kokaiin on 2007. aastal kanepi järel kõige laialdasemalt kaubitsetav illegaalne narkootikum maailmas. Eestis on kokaiini tarvitamine tagasihoidlik, oletatavasti tema kõrge hinna tõttu. 2006. aastal oli kokaiini tarbimine Eestis 6,5 korda väiksem kui kanepi tarbimine. Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse avaldatud Euroopa uimastiaruande kohaselt oli Eestis 2017. aastal 110 uimastitest põhjustatud surmajuhtu, mis võrreldava suhtarvuna väljendatult teeb 130 surmajuhtu iga 1 miljoni inimese kohta vanuses 15–64 aastat.

## Kokaiini vormid
* Kokaiinsulfaat. Kokapõõsa lehtedest kokaiini ekstraheerimise käigus on üheks vahesaaduseks kokaiinsulfaat. See on pastataoline mass (*basuco*, *basa*, *pitillo*, *paste*), mis kõlbab kasutada uimastava efekti saavutamiseks, kuid kuna tema kvaliteet uimastava efekti aspektist on madal, siis kokaiinsulfaadi tarbijaskond piirdub madala sissetulekuga inimestega. Kokaiinsulfaadi edasisel töötlemisel saadakse kokaiinhüdrokloriid.
* Kokaiinhüdrokloriid on lõhnatu, mõrkja maitsega, valge kristalliline pulber. Kokaiinhüdrokloriidi valmistamine on üsna keeruline protsess, mis tingib ka selle kõrge hinna. Kokaiinhüdrokloriid on vees lahustuv ühend, mistõttu saab teda ka süstida ja inhaleerida (puhast kokaiinhüdrokloriidi ei inhaleerita, vaid vastava lisatöötluse läbi teinud kokaiinhüdrokloriidi).
* Kokaiini vaba alus on vees lahustumatu ja seetõttu sobimatu süstimiseks, neelamiseks või nuusutamiseks. Aga sobib hästi, erinevalt kokaiinhüdrokloriidist, suitsetamiseks. Kokaiini vaba aluse valmistamine on üsna ohtlik (kasutatakse eetrit), mistõttu on suitsetamise jaoks väljatöötatud ohutum metoodika. Tulemuseks on kräkk-kokaiin.
* Kräkk-kokaiin on saanud nimetuse selle järgi, et selle suitsetamisel tekib omapärane prõksuv heli. Kuna kräkk-kokaiini valmistamine on ohutu ja odav, siis on see ühend laialdaselt levinud.

## Sõltuvus
Kokaiini pikaajalise tarbimise korral tekib peamiselt psüühiline sõltuvus. Füüsilise sõltuvuse ilmingud on tagasihoidlikud.

Kokaiinisõltuvus kodeeritakse RHK-10-s koodiga F14.2x

Psüühilise sõltuvuse peamised tunnused on järgmised:
* Tung tarvitada kokaiini;
* depressioon, mis võib kesta mitmeid kuid pärast kokaiini tarvitamise lõpetamist. Kohati võivad tekkida suitsiidimõtted;
* üldine haiglane tunne;
* väsimus;
* elavad ja ebameeldivad unenäod;
* rahutus;
* suurenenud söögiisu.

## Kokaiini toime

Kokainismi algfaasides esineb heaolutunne, meeleolu tõus, töövõime paranemine. Kuid pikemaajalisel tarvitamisel tekivad isiksuse muutused – inimene muutub egoistlikuks, huvid piirduvad vaid narkootikumi hankimise muredega, tekivad psüühikahäired: jälitus-, kiivusluul, võimekusluul, kuulmishallutsinatsioonid, puutehallutsinatsioonid.

## Ravi
Põhjuslik ravi puudub.

## Vaata ka
* Kokaism

## Viited
Sander Mets

**Sander Mets** (sündinud 3. oktoobril 1981) on eesti laulja.

2007. aasta aprillis sai ta ansambli The Tuberkuloited solistiks. Sellel ajal õppis ta Tallinna Tehnikaülikoolis arvutisüsteemide ehitust ja tehnikat ning töötas infotehnoloogia vallas. 

## Viited
Jugoslaavia Föderatiivne Sotsialistlik Vabariik

**Jugoslaavia Sotsialistlik Föderatiivne Vabariik** oli Jugoslaavia liitriik, mis moodustati Teise maailmasõja lõpus 1945. aastal. See oli kommunistlik riik, mis hõlmas tänapäeva Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Kosovo, Põhja-Makedoonia, Montenegro, Serbia ja Sloveenia alasid. Üksus lagunes 1992. aastal Jugoslaavia sõdade käigus. 1992. aastal loodi kahest järele jäänud riigist (Serbia ja Montenegro) liit, ametliku nimetusega Jugoslaavia Föderatiivne Vabariik. Rahvusvaheline üldsus seda aga ei tunnustanud kui Jugoslaavia Sotsialistliku Föderatiivse Vabariigi järeltulijat.

Moodustatud Teise maailmasõja eelse Jugoslaavia Kuningriigi (Serbia-Horvaatia-Sloveenia kuningriigi) aladest, kuulutati riik välja 1943. aastal ning nimetati *Jugoslaavia Demokraatlikuks Föderatsiooniks*. 1946. aastal muudeti see *Jugoslaavia Föderatiivseks Rahvavabariigiks* ja 1963. aastal *Jugoslaavia Sotsialistlikuks Föderatiivseks Vabariigiks.*

President Josip Broz Tito juhtimisel järgis Jugoslaavia külma sõja ajal neutraalset poliitikat ja muutus üheks Erapooletute Riikide Liikumise loojaks.

## Territoorium

Sarnaselt eelnenud Jugoslaavia Kuningriigiga, olid Jugoslaavia SFV-l piirid Itaalia ja Austriaga loodes, Ungariga kirdes, Rumeenia ja Bulgaariaga idas, Kreekaga lõunas ja Albaaniaga kagus. Aadria meri oli läänepiiriks.

Kõige olulisem muudatus piirides toimus 1954. aastal, kui Trieste Vaba Territoorium Osimo lepinguga laiali lagunes. Jugoslaavia tsoon B, mille suurus oli 515,5&nbsp;km², sai Jugoslaavia SFV osaks. Tsoon B oli juba varem okupeeritud Jugoslaavia Rahvusliku Armee poolt.

## Haldusjaotus
Seespidiselt oli riik jaotatud kuueks sotsialistlikuks vabariigiks. Kaks sotsialistlikku autonoomset vabariiki olid Serbia Sotsialistliku Vabariigi osad. Föderaalne pealinn oli Belgrad. Vabariigid ja autonoomsed vabariigid olid:

# Bosnia ja Hertsegoviina Sotsialistlik Vabariik (pealinn Sarajevo)
# Horvaatia Sotsialistlik Vabariik (pealinn Zagreb)
# Makedoonia Sotsialistlik Vabariik (pealinn Skopje)
# Montenegro Sotsialistlik Vabariik (pealinn Titograd ehk Podgorica)
# Serbia Sotsialistlik Vabariik (pealinn Belgrad), mille hulka kuulusid järgmised autonoomsed piirkonnad:
#: 5a. Kosovo Sotsialistlik Autonoomne Vabariik (pealinn Priština)
#: 5b. Vojvodina Sotsialistlik Autonoomne Vabariik (pealinn Novi Sad)
# Sloveenia Sotsialistlik Vabariik (pealinn Ljubljana)

## Jugoslaavia SFV lagunemine ja uued tekkinud riigid
Jugoslaavia SFV lagunes aastatel 1991–1995 toimunud Jugoslaavia sõdade tulemusena iseseisvateks riikideks:
* Sloveenia Vabariik (pealinn Ljubljana)
* Horvaatia Vabariik (pealinn Zagreb)
* Bosnia ja Hertsegoviina Vabariik (pealinn Sarajevo)
* Makedoonia Vabariik (pealinn Skopje)
* Jugoslaavia Liitvabariik (1992–2003), Serbia ja Montenegro (2003–2006)
** Montenegro (Tšernogooria) (pealinn Podgorica) (alates 2006)
** Serbia Vabariik (pealinn Belgrad), koos Vojvodina autonoomse piirkonnaga (alates 2006)
*** Kosovo Vabariik (pealinn Priština), mis kuulutas end 17. veebruaril 2008. aastal ühepoolselt Serbiast sõltumatuks

## Vaata ka
* Jugoslaavia sõjad
* Jugoslaavia jäähokikoondis

## Välislingid
Väikevaallased

**Väikevaallased** (*Neobalaeninae*) on mereimetajate alamsugukond vaalaliste seltsi sugukonnast *[[Cetotheriidae]]*.

Varem arvati **väikevaallased** eraldi sugukonnaks *Neobalanidae* (Miller, 1923).

Alamsugukonda kuulub ainult üks ekstantne perekond (väikevaal) ühe liigiga (väikevaal).
Silevaallased

**Silevaallased** (*Balaenidae*) on mereimetajate sugukond vaalaliste seltsi kiusvaalaliste alamseltsist.

Sugukonda kuulub 2 perekonda 4 liigiga.

## Süstemaatika

*Sugukond silevaallased (*Balaenidae*)
**Perekond *[[Balaena]]*
***Grööni vaal (*Balaena mysticetus*)
**Perekond *[[Eubalaena]]* 
***Põhjaatlandi vaal (*Eubalaena glacialis*)
***Jaapani vaal (*Eubalaena japonica*)
***Lõunavaal (*Eubalaena australis*)
Pringellased

**Pringellased** (*Phocoenidae*) on mereimetajate sugukond vaalaliste seltsi hammasvaalaliste alamseltsist.

Sugukonda kuulub 3 perekonda 6 liigiga.

## Süstemaatika

*Sugukond pringellased (*Phocoenidae*)
**Perekond silepringel (*Neophocaena*)
***Silepringel (*Neophocaena phocaeniodes*)
**Perekond pringel (*Phocoena*) 
***Harilik pringel (*Phocoena phocoena*)
***Kalifornia pringel (*Phocoena sinus*)
***Prillpringel (*Phocoena dioptrica*)
***Mustpringel (*Phocoena spinipinnis*)
**Perekond pringlik (*Phocoenoides*)
***Põhjapringlik ehk valgekülg-pringel (*Phocoenoides dalli*)
Nokisvaallased

**Nokisvaallased** (*Ziphiidae*) on mereimetajate sugukond vaalaliste seltsi hammasvaalaliste alamseltsist.

Sugukonda kuulub 6 perekonda 20 liigiga.

## Süstemaatika

*Sugukond nokisvaallased (*Ziphiidae*)
**Perekond *Berardius* – hulpvaal
****Berardius arnuxii* – lõuna-hulpvaal
****Berardius bairdii* – põhja-hulpvaal
**Perekond *Hyperoodon* – nokisvaal
****Hyperoodon ampullatus* – jäme-nokisvaal
****Hyperoodon planifrons* – lame-nokisvaal
**Perekond *[[Indopacetus]]*
****Indopacetus pacificus* – troopiline nokisvaal
**Perekond *Mesoplodon* – rihmhammas
****Mesoplodon bidens* – atlandi rihmhammas
****Mesoplodon bowdoini* – uusmeremaa rihmhammas
****Mesoplodon carlhubbsi* – lohk-rihmhammas
****Mesoplodon densirostris* – nudi-rihmhammas
****Mesoplodon europaeus* – antilli rihmhammas
****Mesoplodon ginkgodens* – jaapani rihmhammas
****Mesoplodon grayi* – kari-rihmhammas
****Mesoplodon hectori* – lõuna-rihmhammas
****Mesoplodon layardii* – võhk-rihmhammas
****Mesoplodon mirus* – tipp-rihmhammas
****[[Mesoplodon peruvianus]]*
****[[Mesoplodon perrini]]*
****Mesoplodon stejnegeri* – komandori rihmhammas
****[[Mesoplodon traversii]]*
**Perekond *Tasmacetus* – vaalik
****Tasmacetus sheperdi* – tasmani nokisvaal
**Perekond *Ziphius* – koonik
****Ziphius cavirostris* – koonik
Kullamaa järv

**Kullamaa järv** (ka *Kullamaa tehisjärv*) on tehisjärv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kullamaa külas. Järve kaldajoone pikkus on 2016 m.

Järv on tekkinud endisse karjääri. Järvest vahetult põhja poole jääb Marimetsa looduskaitseala. Kullamaa–Silla tee ja Kirimäe–Kirna–Kullamaa tee ristmikust (Kullamaa kirikust) jääb järv umbes 1,1 km loodesse.

Kullamaa järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Kullamaa järve keskkonnaregistri kood on VEE2028510.

## Välislingid

*
Kullamaa paisjärv

**Kullamaa paisjärv** on järv Liivi jõel Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Koluvere, Kullamaa ja Kullametsa külas.

Paisjärve valgla pindala on 108 km². Kaldajoone pikkus on 3706 m. Järv on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Kullamaa paisjärve keskkonnaregistri kood on VEE2034240.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend

## Välislingid

*Kullamaa paisjärv Keskkonnaregistri lehel
Kurkse järv

**Kurkse järv** (ka *Kurksi järv*) oli järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas.

Kunagise järve kohal on roostik ja rohusoo.

## Viited
Neoproterosoikum

**Neoproterosoikum** on geokronoloogiline üksus (aegkond).  

Neoproterosoikum vastab ajavahemikule 1000...542 miljonit aastat tagasi (1...0,542 miljardit aastat tagasi). Neoproterosoikumile eelneb mesoproterosoikum ja järgneb paleosoikum. 

Neoproterosoikum jagatakse kolmeks ajastuks:
*Ediacara 630 – 542 MAT 
*Krüogeen 850 – 630 MAT 
*Ton 1 000 – 850 MAT 

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
Neoarhaikum

**Neoarhaikum** on geokronoloogiline üksus (aegkond). Neoarhaikum vastab ajavahemikule 2800...2500 miljonit aastat tagasi (2,8...2,5 miljardit aastat tagasi). 

Neoarhaikumile eelneb Mesoarhaikum ja järgneb Paleoproterosoikum.

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
Frank Drost

**Frank Drost** (sündinud 26. juulil 1953) on Hollandi kabetaja, rahvusvaheline meister. 1978. aastal võitis ta Hollandi meistrivõistlused rahvusvahelises kabes.
Kudani järv

**Kudani järv** ehk **Nåtan** (ka *Güddnäs*) on järv Lääne maakonnas Noarootsi vallas Kudani külas. Järv jääb Vööla-Kudani sihtkaitsevööndisse. Järvest umbes 1 km ida poole jääb Vööla meri, umbes 1,2 km loode poole jääb Läänemeri.

Kudani järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Järve kaldajoone pikkus on 2929 m.

## Veerežiim
Kudani järv kuulub Lääne-Eesti vesikonna Matsalu alamvesikonda. See on looduslikult kiiresti vananev veekogu.

Kudani järv on soolatoiteline mageveeline rannikujärv, mille vesi paistab põhjani läbi (0,8 m), olles seega väga madal veekogu. Sealne pH-tase on madalam kui paljudes teistes rannikujärvedes, samuti oli hapnikuküllastus normaalne. Lahes on rohkelt lahustunud orgaanilist ainet ja lämmastikku.

## Elustik

### Taimestik
Lahes vohab rohkelt kaldaveetaimestikku, mistõttu on suur osa järve nõost kinni kasvanud. Näiteks on esindatud harilik pilliroog (*Phragmites australis*) ja lääne-mõõkrohi (*Cladium mariscus*), millest viimane on arvatud Eesti looduskaitse III kategooriasse. Veesisene taimestik on aga liigivaene. Kõige arvukamalt leidub mändvetikaid (*Charophyta*), samuti vesiherneid (*Utricularia vulgaris*) ja kamm-penikeeli (*Potamogeton pectinatus*, ka *Stuckenia pectinata*).

### Kalastik
Veekogu kalastik on võrdlemisi liigivaene: 2011. aastal läbi viidud kontrollpüügist leiti nelja liiki kalu: kokresid (*Carassius carassius*) ja hõbekokresid (*Carassius gibelio*), särgi (*Rutilus rutilus*) ja hauge (*Esox lucius*), kellest viimane oli Kudani järve kõige arvukam liik.

## Kaitse
Kudani järv (keskkonnaregistri kood VEE2038400) kuulub Silma looduskaitsealale, mille eesmärk on kaitsta rahvusvahelise tähtsusega veelinde ning nende rände- ja pesitsuspaikasid. Lisaks soovitakse tagada poollooduslike koosluste ja rannaniitude säilimine. Ühtlasi kuulub territoorium Väinamere linnuala (keskkonnaregistri kood EE0040001) ja Väinamere loodusalana (keskkonnaregistri kood EE0040002) Euroopa Liidu Natura 2000 võrgustikku.

## Viited
Paleoproterosoikum

**Paleoproterosoikum** on geokronoloogiline üksus (aegkond). Paleoproterosoikum vastab ajavahemikule 2500...1600 miljonit aastat tagasi (2,5...1,6 miljardit aastat tagasi).

Paleoproterosoikumile eelneb Neoarhaikum ja järgneb Mesoproterosoikum.

Paleoproterosoikum jagatakse neljaks ajastuks:

*Stather – 1800...1 600 Ma
*Orosir – 2050...1 800 Ma
*Rhyac – 2300...2 050 Ma
*Sider – 2500...2 300 Ma
Paleoprotesoikumis algas tänapäevaste ürgmandrite teke. Mandritompude liitumise tulemusena tekkis Columbia hiidmanner. Sel ajal (Rhyac) tekkis Svekofennia (sh. eesti, Fennoskandia, mis ulatus Laadogast Californiani) maakooretomp, mis on suuremalt osalt säilinud tänapäeva, va mõningad tükkide eraldumine.
Igal juhul oli selleks ajaks tekkinud elu, sest sellest ajastust pärinevad tõestatud mikroorganismide kivistised.
## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
## Välislingid
*Varajane elu Maal – vastus peitub soolades eestigeoloog.ee
Dougie Poynter

**Douglas Lee Poynter** (sündinud 30. novembril 1987 Essexis Inglismaal) on inglise bändi McFly basskitarrist ja taustalaulja. 

Dougie liitus bändiga, kui ta oli 15-aastane.
Aino Kapsta

**Aino Kapsta** (15. juuli 1935 Tagavere – 24. märts 2024) oli eesti metallehete kunstnik. 

Ta lõpetas 1961. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi.

## Tunnustus
* 2020 – Ede Kurreli nimeline ehtekunstipreemia

## Isiklikku
Tema tütar Keesi Kapsta on samuti ehtekunstnik.

## Välislingid
* Aino Kapsta Eesti Kunsti andmebaasis
* Ehtekunstniku nimemärgise kujutis
* Mari Aaspõllu. Kunstnik, kes köitis Briti kuningakoja tähelepanu. Äripäeva eriväljaanne 30. mai 2003
* Urmas Vaino. Ehete kinkimise lihtne kunst. Äripäeva eriväljaanne 29. oktoober 2004 
* Tanel Veenre. Ülipeenelt, kuid jalad kindlalt maas. Eesti Päevaleht, 12. juuli 2010
* Ede Kurreli nimelise ehtekunstipreemia pälvis Aino Kapsta. ERRi uudised, 9. detsember 2020.
Narvallased

**Narvallased** (*Monodontidae*) on mereimetajate sugukond vaalaliste seltsi hammasvaalaliste alamseltsist.

Sugukonda kuulub 2 perekonda 2 liigiga.

Narvallaste populatsiooni suuruseks arvatakse olevat umbes 75 000 isendit.

## Süstemaatika

*Sugukond narvallased (*Monodontidae*)
**Perekond *[[Delphinapterus]]*
***Valgevaal (*Delphinapterus leucas*)
**Perekond *[[Monodon]]* 
***Narval (*Monodon monoceros*)

## Viited
Morfinism

**Morfinism** on sõltuvusseisund, mis tekib opioidide tarvitamisel.

Sagedasemad tarvitatavad opioidid on oopium, heroiin, metadoon, fentanüül, α-metüülfentanüül, morfiin, oksükodoon, kodeiin, petidiin, buprenorfiin.

Morfinism võib areneda meditsiiniliste protseduuride tüsistusena (valusündroomi ravi) või psühholoogilistel põhjustel (uudishimu, rahulolematus).

## Sõltuvus

Morfinismi kodeeritakse RHK-10 järgi F11.2x

Morfinismi iseloomustab tugevalt väljendunud psüühiline ja füüsiline sõltuvus.

Füüsilisele sõltuvusele iseloomulikud võõrutusnähud on järgmised:
*higistamine
*süljevoolus
*eritised ninast
*kuumahood
*kõhulahtisus
*piinavad luu- ja liigesevalud. Valusid kirjeldatakse kui jäsemete väänamist, keha lõhkumist: "selgroog nagu tahaks ennast kehast välja keerata". 

Psüühilisele sõltuvusele iseloomulikud tunnused:
*depressioon
*ärrituvus
*rahutus

Preparaadi mittesaamisel ilmnevad esmalt psüühilised häired ja siis kehalised häired. Umbes kuu aja jooksul kehaline seisund stabiliseerub, kuid tugev iha preparaadi järele jääb püsima mitmeks kuuks. Psüühilise seisundi stabiliseerumisel võib patsienti pidada paranenuks, kuid mitte tervistunuks. Ka aastaid hiljem pärast viimase uimastiannuse manustamist võib haigus retsidiveeruda.

## Ravi
Põhjuslikku ravi ei tunta.

Laialdaselt kasutatakse metadoonasendusravi. Asendusravi peamiseks eesmärgiks on anda narkomaanile võimalus mitte raha kulutada illegaalse narkootikumi tarvis. Patsiendile antakse tasuta narkootikumi. Sagedasti on selleks metadoon, kuna metadoon imendub hästi soolestikust ja tema verenivoo püsib kõrge 24–36 tunni jooksul. Kuna illegaalsed opioidid on väga kallid (kulu kuni 400 eurot päevas), leevendab metadoonasendusravi kriminogeenset olukorda märkimisväärselt.

Asendusravi teine eesmärk on anda patsiendile võimalus narkootikumi kasutamisest loobuda. Kuna vesilahustuvat metadooni saab täpselt annustada, siis kasutatakse aeglast, mitu kuud vältavat metadooniannuse vähendamist, et võõrutusnähud oleksid minimaalsed.
Eustaatius Miido

**Eustaatius Miido** VR II/3 (kuni 1936 **Evstafi (Jevstafi) Miido**; 16. juuni 1893 Pärnumaa – 7. november 1978) oli Eesti sõjaväelane (mereväeohvitser, kaptenleitnant, 1933).

Ta sündis Seli vallas Tani talus rätsepa Jüri (Georg) Miido esimese pojana.
*1908 läks Seli rannas vette lastud kolmemastilise purjeka Planeet tekipoisiks.
*1912 lõpetas Kuressaare merekooli.
*1915 lõpetas Liibavi Kaugesõidu Merekooli ja Kroonlinna Mereväeohvitseride ettevalmistuse
*1915 töötas nooremohvitserina Vene Balti mere sõjalaevastiku juhataja staabilaeval Kretšet ("Кречет"), hiljem oli nooremohvitser miinitraaleril.
*1917 lõpetas navigatsiooniohvitseride kursused Soomes; määrati miinitraaleri nr 6 komandöriks, baas Turu sadam. Botnia lahe sõjaliste operatsioonide eest anti talle 3. järgu Stanislavi rist mõõkade ja lindiga.
*1918 s/l Lembit side- ja navigatsiooni vahiohvitser. Laev võttis Vabadussõjas osa kõikidest mereväeoperatsioonidest, autasustati Vabadusristiga, mille juurde kuulus Tara talu Seli vallas Pootsi mõisas. 
*1920 vanemohvitser Lembitul.
*1920 Mereväe Spetsialistide Kooli õppuste korraldamine ja juhatamine
*1922 ülendati vanemleitnandiks ja määrati miiniristleja Lennuk vanemohvitseriks.
*1922 sügisest Mereväe Kadettide Kooli ülema abi
*1923 Viliandi komandör, õppereis Taani, Inglismaale, Prantsusmaale, Saksamaale ja Rootsi.
*1924 Sulev komandör
*1933 ülendati kaptenleitnandiks, oli Lennuk komandör selle müümiseni.
*1934 ajutiselt Kaitselaevastiku divisjoniülem, Sulevi komandör.
*1937 läks erru ja pere kolis Pootsi Tara talusse.
*1941. aasta 14. juunil küüditati Eustaatius Miido (Sosva vangilaager 10 aastat + 5 aastat Novosibirski oblasti sovhoosis Pobeda), abikaasa Klaara, pojad Tõnis ja Henno, vanemad Liina ja Jüri Miido (Tomski oblasti Baktšari rajooni Lugovoi küla).
*1957 naasis Eestisse. Miido töötas Pärnu sadamas deviaatorina, ehitas maja Viirale, kus elas surmani 1978. aastal.

Miido talumajal Pootsi-Munalaiu sadama teeristis on mälestustahvel.

## Tunnustus
*Rootsi Mõõgaordeni I klass

## Teosed
Pensionipõlves kirjutas käsikirjad, mis tema poeg Henno Miido (sünd. 1926) lasi trükkida:
*"Vabadusiha" 2007 – noorus ja Vabadussõda, 
*"Eustaatius Miido, eestlane" 2008 – kadettide 1923. aasta õppereis "Viliandil", visiit- ja kutsekaardid, kirjad Sosvast, muinaseestlaste meresõitudest. 
*Henno Miido "Elujõud: lugemiseks noortele", Pärnu: Pärnumaa Koduloolaste Selts, 2007, 192 lk. – jutustab 1941. aasta juuniküüditamisest, elust Siberis, naasmisest kodumaale. ESTERis

## Viited

## Välislingid
*Audrulane Henno Miido täiendab Vabadussõja lugu. Pärnu Postimees, 15. detsember 2007  
*Pärnumaa mees täiendab isa mälestuste abil Vabadussõja ajalugu. Postimees, 16. detsember 2007
Autotrafo

**Autotrafo** on ühe mähisega trafo, kusjuures osa mähisest on primaar- ja sekundaarahelal ühine. Mähisel võib olla mitu harundit (väljavõtet) erinevate sekundaarpingete saamiseks. 

Autotrafo sisendvool *I*1 ja väljundvool *I*2 on mähise ühises osas vastassuunalised. Kuna mähise traadi ristlõiget läbib ainult voolude vahe, võib selles mähiseosas kasutada peenemat traati ja lisaks teisest mähisest vabanemisele vaske kokku hoida. Sellest tuleneb mõnikord kasutatav nimetus säästetrafo.

Autotrafo puuduseks on asjaolu, et trafo sisendahel on väljundahelaga vahetult seotud, s.t puudub tavalisele trafole omane galvaaniline eraldus.

## Vaata ka
*Transformaator
*Galvaaniline eraldus
Patsient

**Patsient** on isik, kes kasutab tervishoiuteenuseid haiguse või tervisehäire tõttu või ka ilma haigusseisundita. 

Eestis tegutseb sotsiaal- ja tervishoiuteenuste tarbijate huvikaitse organisatsioon Eesti Patsientide Esindusühing.

## Välislingid
*Terviseoigus.ee Tervise- ja patsiendiõiguse infoportaal. Õigusabi, temaatilised artiklid. 
*Patsiendiabi (Patsiendi õigused, juhendid, seadused, teenused, toetused jne) Eesti Patsientide Esindusühing
*Arst ja patsient Meditsiinieetika, TÜ eetikaveeb
* Peeter Ross, Veebipõhine ligipääs isiklikele terviseandmetele: patsiendi-portaalide kasutamise ülevaade, Eesti Arst 2013;92(3):145–151, veebiversioon (vaadatud 12.11.2014.a.)
* Patsiendiportaali võimalused, veebiversioon (vaadatud 12.11.2014.a.)
* Minu e-tervis portaal, veebiversioon (vaadatud 12.11.2014.a.)
Johann Gottfried Arndt

**Johann Gottfried Arndt** (12. jaanuar 1713 Halle – 1. september 1767 Riia) oli baltisakslasest filoloog, pedagoog ja ajalooharrastaja.

Arndt õppis Halle ülikoolis ning tuli 1738. aastal Liivimaale koduõpetajaks. Alates 1740. aastast oli ta Kuressaare linnakooli rektor. 1747. aastast oli ta ka Riia Lütseumi konrektor, sel ajal asus ta üha innukamalt tegelema ajaloouurimisega. Arndt tegeles Liivimaa varasema ajaloo, eriti kroonikatega. 

1747–1753 andis ta kahes osas välja oma peateose "Der Liefländischen Chronik...", mis käsitleb Liivimaa kroonikuid ja kroonikaid Läti Henrikust kuni autori kaasajani. Seda võiks lugeda ka esimeseks katseks tõsisemalt analüüsida Liivimaa ajalookirjutust. Arndti tööd jätkas hiljem Friedrich Konrad Gadebusch. Lisaks kroonikatele vaatles Arndt oma hilisemates teostes mõnevõrra ka Läti linnuseid, pannes nii aluse ka Liivimaa linnuste uurimisele.
## Teoseid
*Der Liefländischen Chronik Erster Theil von Liefland unter seinen ersten Bischöfen, welcher die alte Geschichte der Russen, Deutschen, Schweden, Dänen, Esthen, Liven, Letten, Litthauer, Curen und Semgallen ereutert. Oder die ORIGINES LIVONIAE SACRAE ET CIVILIS, wie solche der königl. Hofrath und Bibliothekarius zu Hannover Herr Johann Daniel Gruber, aus einem alten Manuscript Lateinisch herausgegeben und mit gelehrten Noten versehen, nunmehro aber aus andern Handschriften ergänzet, mit der nöthigsten Anzeige der verschiedenen Lesearten wie auch mit kurzen Anmerkungen begleitet und ins Deutsche übersetzet von Johann Gottfried Arndt, der Schule zu Arensburg auf Oesel Rector. Halle im Magdeburg. gedruckt bey Joh. Justinus Gebauer. 1747. *Kurztitel:* Der Liefländischen Chronik Erster Theil
*Der Liefländischen Chronik Andrer Theil von Liefland unter seinen Herren Meistern, welche die alte Geschichte des Ordens und der benachbarten Völker erleutert. Sowol mit Zuziehung der gedruckten und ungedruckten Schriftsteller als fürnemlich aus einer zalreichen Menge alter Documente im Original, beglaubten Copeien und andern Abschriften zusammen getragen: nebst angehängten Tabellen, worinne die Namen der Erz- und Bischöfe von Riga, Revel, Dörpt und Oesel, die Sigille der Ordensgebietiger, die Wapen der liefländischen Städte, das Verzeichnis aller ehemaligen Schlösser, wie auch alle zur Zeit des Ordens und nachher geprägte auch noch vorhandene Münzen aus den berümtesten Cabinetten gesamlet etc. beschrieben worden von Johann Gottfried Arndt des Kaiserlichen Lycei zu Riga Conrector. Halle im Magdeburgischen gedruckt bey Johann Justinus Gebauer. 1753. *Kurztitel: Der Liefländischen Chronik Andrer Theil*
## Viited

## Välislingid
*
Piesoisohüps

Surveline põhjavesi.

Kiht paikneb kahe veepideme vahel, kihi poorid on küllastunud veega.
 
Rõhk kihis ületab ülemise pinna. Vesi tõuseb avamisel üles ja tasakaalustub piesomeetrilisel tasemel. Samarõhu jooned piesoisohüpsid.
Filipika

**Filipika** on äge kõne, mida peetakse kellegi süüdistamiseks või paljastamiseks.  

Nimetus on alguse saanud Demosthenese leegitsevatest kõnedest Philippose vastu.
Analüütilise filosoofia seminar

**Analüütilise filosoofia seminar** (ka **Kõivu seminar**) on Tartus alates 1991. aasta maist tegutsenud analüütilise filosoofia teemaline ürituste sari, eesti filosoofia esimesi järjekindlaid ja püsivaid loomispaiku.

Seminari hingeks oli selle esimesel aastakümnel Madis Kõiv, kes oli ka varem TA Füüsika Instituudis teoreetilisi seminare eest vedanud, kuid asus 1991. aastal Füüsika Instituudist lahkudes eesti filosoofide uut põlvkonda ette valmistama. 

Seminari raudvaraks on Jaan Kangilaski, kes on korraldanud seminaris arutatud analüütilise filosoofia olulisemate teoste tõlkimist eesti keelde. Seminari liikmed on pikka aega olnud ka Anto Unt, Piret Kuusk, Bruno Mölder, Veiko Palge, Arne Merilai, Jaan Kivistik, Margo Laasberg jt.

Seminarist sai alguse Eesti Analüütilise Filosoofia Selts.

## Vaata ka
*Eesti filosoofia

## Kirjandus
* "Filosoofia ja analüüs. Analüütilise filosoofia seminar 20", toim Bruno Mölder ja Jaan Kangilaski, Tartu: EYS Veljesto, 2011, 284 lk
* "Keel, vaim, tunnetus: analüütilise filosoofia seminar 30+" koost ja toim Bruno Mölder ja Jaan Kangilaski, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2023, 338 lk

## Välislingid
* Analüütilise filosoofia seminari koduleht
Gitega

**Gitega** (varem *Kitega*) on Burundi poliitiline pealinn, Gitega provintsi halduskeskus. Asub riigi keskosas 1504 m kõrgusel merepinnast.

1990. aasta rahvaloenduse andmetel oli Gitegas 20 708 elanikku.

Gitegas asub Burundi Rahvusmuuseum. 

Märtsis 2007 teatas Burundi president, et Gitega, mille  asukoht riigi keskel võimaldab elanikke paremini teenindada, kavatsetakse teha riigi uueks pealinnaks. Pealinn on Gitega alates 2019. aasta veebruarist, senise pealinna Bujumbura asemel.

## Viited