open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kullamaa

**Kullamaa** on küla Läänemaal Lääne-Nigula vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Kullamaa valla halduskeskus.

Küla vanem, saksakeelne nimi on Goldenbeck (*beck* või *becka* tähendab alamsaksa keeles jõge, seega võis vanem nimi tähendada kullajõge).

Külas asub Kullamaa kirik ja Kullamaa kirikuaed. Kirikuaias on ka Rudolf Tobiase haud. Kiriku lähedal on Kullamaa kalmistu. Külas on veel Kullamaa Vabadussõja mälestussammas.

Kullamaal tegutseb Kullamaa Keskkool.

Külas on veel Kullamaa linnus, Kullamaa vesiveski, Kullamaa pastoraadi hooned.

Asulat läbib Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee.

Veekogudest asub külas Kullamaa järv. Küla lõuna ja idapiiril voolab Liivi jõgi, mis moodustab Kullamaa kirdenurgas Kullamaa paisjärve.


Kullamaa kirik.jpg|Kullamaa kirik


## Vaata ka
*Kullamaa käsikiri
*Kullamaa maastikukaitseala
*Kullamaa mõis
*Kullamaa vasallilinnus
*Piirsalu kogudus
*Kullamaa kolhoos
*Kullamaa Ühispank
*Kullamaa Muusika Selts

## Viited
Pivarootsi

**Pivarootsi** on küla Pärnu maakonna lääneosas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Hanila valda.

Pivarootsi rannaküla tekkis XIV sajandil. Pivarootsi küla ristijad ja asutajad on olnud ilmselt liivlased. *Piva* tähendab liivi keeles 'püha'. Küla nimed on olnud *Piwa-Rootsi* – *Pivaross* – *Randweben* – *Randaby* – *Pivarootz* – *Paulsruhe*. 

Küla on olnud Karl Ristikivi elukoht, sugulaste väitel ka sünnikoht.

Pivarootsis tegutsevad Pivarootsi õppe- ja puhkekeskus, Lastekaitse Liidu lastelaager, turismiettevõtted Pivarootsi Tuulik ja Pivarootsi Mõis.

## Vaata ka
*Ahessäär

## Viited

## Välislingid
*Pivarootsi küla info Lääneranna Muuseumid veebilehel
*Pivarootsi mõis Eesti mõisaportaalis
*Pivarootsi õppe- ja puhkekeskus
*Lastekaitse Liidu Lastelaagrite OÜ Pivarootsi laager
*Pivarootsi Tuulik
*Pivarootsi mõis
Juuru

**Juuru** on alevik Rapla maakonna Rapla vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli alevik Juuru valla halduskeskus.

Asub 15 km Raplast kirdes ja 55 km Tallinnast lõunas.

Juurut on kirjalikult esmamainitud 1241. aastal. Asula järgi on nime saanud siluri Juuru lade. Lademe algne stratotüüpne Juurus asunud paljand on hävinud, selle neostratotüüp on aga Juuru puurauk, mis on ka Varbola kihistu laiendatud stratotüüp.

Alevikus asuvad Juuru tammed ning Juuru kirik koos kirikuaia, kirikuaia kabeli ja kalmistuga. Juurus asub ka suletud ja lagunev õigeusu kirik koos õigeusu kalmistuga.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Juurus 509 inimest. Neist 499 (98,0%) olid eestlased.

## Vaata ka
*Atla-Eeru kõrts
*Juuru palvemaja
*Juuru rahvamaja


Juuru pastoraadi peahoone2.jpg|Juuru pastoraadi peahoone
Juuru mõisa peahoone*.JPG|Juuru mõisa peahoone
Juuru mõisa tall-tõllakuur*.JPG|Juuru mõisa tall-tõllakuur


## Viited

## Välislingid
*
Vatla

**Vatla** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Hanila valda.

Vatlas asub Vatla mõisa süda ja Vatla mõisa park. Mõisa härrastemajas tegutses Vatla Põhikool ja tegutsevad Vatla raamatukogu ja külaselts.

## Vaatamisväärsusi
*Vatla mõisa peahoone 
*Vatla mõisa park
*väikeselohulised kultusekivid
*Vatla maalinn

## Vaata ka
*Vatla maalinn
*Vatla asulakoht
*Vatla ohvriallikas
*Saue kraav
*Vatla raamatukogu

## Viited
Nehatu (Lääneranna)

**Nehatu** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Hanila vallas.

Ajalooliselt kuulus küla Karuse kihelkonda Nehatu mõisa territooriumile (hilisem Nehatu-Pivarootsi vald).

Nehatu küla oli olemas juba keskajal kui see kuulus Liivi ordule. 1564. aastal oli küla (nimetatud kui *Nehhat*) suurus 6,5 adramaad ja külas elas 6 talupoega. Suurema osa 17. sajandist kuulus küla Lihula mõisale, kuni Nehatu mõisa loomiseni sajandi lõpus.

Tänapäeva Nehatu küla territooriumile jäävad ka endised Virita, Õeküla ja Äärepere küla.

Nehatus asuvad arheoloogiamälestisena arvele võetud kaks Rässa allikat, hiiemägi, 13.–17. sajandist pärit kalmistu ning kolm ajaloolist asulakohta.

## Vaata ka
*Nehatu Algkool
*Nehatu looduskaitseala
*Kangruaadu järv

## Viited

## Välislingid
*Nehatu Külaselts
*Nehatu mõis Eesti mõisaportaalis
Viljandi vapp

**Viljandi vapp** on Viljandi maakonnas asuva Eesti linna Viljandi vapp.

Vapp on kinnitatud 20. mail 1992.

## Vapi kirjeldus
Viljandi linna vapiks on helesinine (koobaltsinine) kilp, mille keskel asub heraldiline "Valge roos". Roosil on hõbedased õielehed, mille vahelt ulatuvad välja kuldsed karikalehed ja tolmukad. Vapil on kaks kuju, vapp kilbita ning vapp kilbiga. 

Pantone värviskaala järgi on vapil kasutatud sinine PMS 299-C (läikiv), 299-U (matt), kuld PMS 873-4 ning hõbe PMS (Coolgray 3-4).

## Põhjendus

Linna suure pitsati (Maarjaga) esimene teadaolev kujutis pärineb aastast 1465, kuid arvatavasti kasutati seda juba aastal 1429. Roosiga väike pitsat oli kasutusel hiljemalt 1432. aastal. Mõlemat pitsatipilti on nimetatud Viljandi vapiks ja neid omavahel kombineeritud, kuid praegu kasutatakse Viljandi vapina ainult roosiga vappi. Raekoja pargis kasvab 720 valget roosi, mis istutati linna aastapäeval 2003. aastal. Roosipeenraid on kogu linnas ning suvel peetakse Viljandis Valge roosi päeva.

Vana roosiga pitseri legendis on vapikilbi ülemise nurga kohal risti kujutis. Hiljem on seda peetud vapi juurde kuuluvaks ja sellele esoteerilisi tähendusi omistatud.

## Vapi kasutamise kord
Vappi kasutatakse:
#Kilbiga ja kilbita, värvides või must-valgena linnavolikogu, linnavalitsuse, linnavalitsuse ametite ja osakondade ning munitsipaalasutuste dokumentidel, siltidel, trükistel, suveniiridel jne.
#Kilbita vappi kasutatakse linnavolikogu, linnavalitsuse, linnavalitsuse ametite ja osakondade ning munitsipaalasutuste pitsatitel.
#Muudel juhtudel võib kasutada linna vappi linnavalitsuse loal.
#Vapi must-valgel kujutamisel tähistatakse värve vastavalt heraldikareeglitele.

Vapi kasutamine etalonist erineval kujul kuulub igakordsele läbivaatamisele ja kinnitamisele linnavalitsuse poolt kehtestatud korras. Vapi loata või etaloni järgimata kujutise kasutamise eest kohaldatakse haldusõiguserikkumiste seadustiku sätteid.

## Vaata ka
* Viljandi lipp

## Viited

## Välislingid
*"Viljandi vapp ja roos" Loodusesõber nr 5/2011
* Ilmar Ermus. Viljandi linna vapp
* Viljandi linna vapp (1935)
Raudmimoos

**Raudmimoos** (*Xylia*) on puude perekond  liblikõieliste sugukonnast. 

Raudmimoosi puit kuulub raudpuuks nimetatavate kõvade väärispuitude hulka.

Perekonnas on 13 liiki, mis kasvavad Vana Maailma troopikas, peamiselt Aafrikas. 

Üks liikidest on birma raudmimoos (*Xylia xylocarpa*). 

## Välislingid
* Perekonna kirjeldus (*inglise keeles*)
Paaritu puiduüraja

**Paaritu puiduüraja** (*Xyleborus dispar* ehk *Anisandrus dispar*) on mardikaliste seltsi ürasklaste alamsugukonna üraja perekonnast. Ta on levinud ka Eestis. 

Liiki kirjeldas 1792. aastal Johan Christian Fabricius. 

Paaritu puiduüraja uuristab käike paljude vilja- ja metsapuude tüvesse ja okstesse.

Isased valmikud on 1,8–2 mm ja emased 3–3,5 mm pikkused. Keha on poolsilindrilise kujuga. Eestiivad on tumedad, säravad ja pikitriipudega.

Pärast paaritumist, alates aprillist-maist, kaevavad emased puude okstesse iseloomulikke käikude võrke, kuhu kuuluvad ristsuunaline läbistuskäik oksa pinnal, täieliku ringi moodustav ring-käik ning emakäigud – munemiseks mõeldud vertikaalsed lühikesed ummikkäigud oksaraos. Mõnepäevase haude järel kooruvad vastsed.   

Umbes viis nädalat pärast koorumist tõugud nukkuvad. Nad ei uurista käike, vaid toituvad käiguseintes kasvavatest ambroosiaseentest (täpsemalt liigist *[[Ambrosiella hartigii]]*), kelle eoseid toovad emased.   

Pärast nukkumist, mis kestab umbes kaks nädalat, veedavad valmikud ülejäänud suve ning sügise ja talve liikumatult käikudes, kuni nad järgmisel kevadel peret heidavad.

Kogu elutsükkel kestab seega aasta. 

Paaritu puiduüraja ründab paljusid puuliike (tamm, pöök, vaher, kastan, plaatan, kreeka pähklipuu jt), kuid eelkõige viljapuid (õunapuu, pirnipuu, aprikoosipuu, ploomipuu, virsikupuu jt).

Kõige haavatavamad on viljapuud, sealhulgas heas seisukorras eksemplarid. Paaritu puiduüraja rünnak viib sageli vanade puude kuivamiseni, kuid ka noored puud võivad hukkuda. Väga tugevad noored puud peavad hästi vastu.  

Paaritute puiduürajate tõrjeks pihustatakse pereheitmise ajal insektitsiide, lõigatakse ära kahjustatud oksi ning väetatakse viljaaeda mõõdukalt sõnnikuga, et soodustada puude kasvu ja suurendada vastupanuvõimet. 

## Viited

## Välislingid
*
Xu Xingzhi

**Xu Xingzhi** (traditsioonilises hiina kirjas 許幸之, lihtsustatud hiina kirjas 许幸之; 5. aprill 1904 Jiangsu, Yangzhou – 11. detsember 1991 Peking) oli hiina filmirežissöör, maalikunstnik, teatrilavastaja ja kirjanik. 

Ta tegi 1935 mustvalge filmi "Fengyu ernü" (traditsioonilises hiina kirjas 風雲兒女,  lihtsustatud hiina kirjas 风云儿女; "Pojad ja tütred tormi ajal" või "Ärevate aegade lapsed").

## Välislingid
* Elulugu (*inglise keeles*)
Hiina kirjandus

**Hiina kirjandus** on hiina keeles kirjutatud kirjandus. 

## Hiina kirjanikke
*A Ying 
*Ba Jin
*Ban Gu
*Bei Dao
*Bo Juyi
*Bo Pu
*Cao Cao
*Cao Pei
*Cao Zhi
*Cao Xueqin
*Chen Shou
*Ding Ling
*Du Fu
*Fang Ren
*Feng Menglong
*Gan Bao
*Gao Xingjian
*Guan Hanqing
*Han Yu
*Kong Fuzi
*Laozi
*Li Bo
*Li Qingzhao
*Li Ruzhen
*Lin Yining
*Liu Zongyan
*Liu Yong
*Liu Yuxi
*Lu Xun
*Lu You
*Luo Guanzhong
*Ma Zhiyuan
*Meng Haoran
*Mengzi
*Mo Di
*Mo Yan 
*Ouyang Xiu
*Pu Songling
*Qu Yuan
*Shi Naian
*Sima Guang
*Sima Qian
*Sima Xiangru
*Su Shi
*Zhong Acheng
*Zhuangzhi
*Tang Xianzu
*Tao Yuanming
*Tie Ning
*Wang Anshi
*Wang Shifu
*Wang Shizhang
*Wang Wei
*Wu Chengen
*Wu Jingzi
*Xin Qiji
*Xu Xingzhi 
*Yuan Zhen
Syracuse

**Syracuse** [s'irekjuus] on linn USA-s New Yorgi osariigis, Onondaga maakonna halduskeskus.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 148,620, millega see oli osariigis rahvaarvult viiendal kohal.

Linnas asub Syracuse'i  ülikool.

## Transport
Linn asub raudteede ja maanteede (Interstate 81 ja 90) ristumiskohas Onondaga järve kaldal New Yorgi osariigi keskosas.

Linnas asub Hancocki rahvusvaheline lennujaam.

## Ajalugu
18. sajandi keskel paiknes Syracuse'i alal Onondaga järve ääres Irokeesi hõimuliidu keskus. Esimesed eurooplased, jesuiidi misjonärid, saabusid sellesse piirkonda 17. sajandil, kuid nende mõju jäi väikeseks. Eurooplased hakkasid onondaga indiaanlaste maid endale haarama pärast 1775–1783 toimunud Ameerika iseseisvussõda. Syracuse'i linn tekkis järk-järgult 19. sajandi esimestel kümnenditel seoses soolatööstusega lähedalasuvate soolaveeallikate juures ning Erie kanali ehitamisega aastatel 1817–1825. Linn sai nime Syracuse aastal 1820. 1839 jõudis linna raudtee.

Soolatööstus kaotas oma tähtsuse Ameerika kodusõja järel, 1860.–1970. aastatel. Aastal 1870 loodi ülikool Syracuse University.

Linna rahvaarv saavutas maksimumi, 221 000 elanikku, 1950. aastatel. Edasi on linna elanike arv hakanud vähenema, osalt tänu New Yorgi osariigi keskosa üldisele majanduslikule stagnatsioonile, ja osalt eeslinnastumisele.  Kesklinna allakäigule on aidanud kaasa ka suurte ostukeskuste teke äärelinnades.

Syracuse'i linna suurimaks tööandjaks ülikool, kus õppis 2022. aasta seisuga üle 22 500 üliõpilase.

Syracuse'i sõpruslinnad on Chiayi Taiwanil, Tampere Soomes ja Irpin Ukrainas. Irpiniga sõlmiti sõprussidemed 2023. aastal.

Syracuse'is on sündinud Tom Cruise.


Syracuse NY.jpg
Eastwood Syracuse.jpg
Evening_over_Clinton_Square_(16235164339).jpg|Clintoni väljak Syracuse'i kesklinnas


## Viited

## Välislingid

* Syracuse'i koduleht
Liivtatik

**Liivtatik** (*Suillus variegatus*) on tatikuliste sugukonda tatiku perekonda kuuluv seeneliik.

## Nimi
Esimesena kirjeldas liivtatikut teaduslikult Olof Swartz 1810 nime *Boletus variegatus* all. Tänapäevase nime andis liivtatikule 1898 Otto Kuntze.

## Välimus
Liivtatik on erinevalt teistest tatikutest oranžpruuni ja kuiva kübaraga, mis on noorelt sametine, isegi pehme, aga vananedes muutub siledaks, isegi libedaks, ja märjaga limaseks. Kübara läbimõõt on 6–13 cm. 

Väikesedpoorid ja torukesed on pruunist oliivpruunini ning muutuvad katsumisel siniseks. 

Pikk jalg on pruun, punase ja oliivja varjundiga, ülaltpoolt kollakas. 

Seeneliha on sidrunkollane, muutub lõikekohal sinakaks.

## Levila ja kasvukoht
Liivtatik kasvab Euroopas ja Põhja-Ameerikas väikeste kogumikena okkakõdus okasmetsades ja sageli ka nõmmedel liivasel happelisel mullal. 

## Ökoloogia
Ta moodustab mükoriisa kaheokkaliste mändidega. Seened kasvavad suve lõpul liivastel pindadel koos teiste happelist pinnast armastavate liikide, näiteks kanarbikuga.

## Kasutamine
Liivtatik on hea söögiseen, mida pole tarvis kupatada, kuigi ta väidetakse olevat ebameeldiva lõhna ja metallimaitsega.

## Välislingid
*
Harilik kivipuravik

**Harilik kivipuravik** (*Boletus edulis*) puravikuliste sugukonda kivipuraviku perekonda kuuluv seeneliik.

Harilik kivipuravik on üks otsitumaid söögiseeni, mis kasvab nii okas- kui lehtmetsades. Seene viljakeha võib olla väga suur ja lihakas, tal on kollakas- kuni tumepruun kübar, mis tundub olevat servast kõrbenud. Enamasti jämedal kahvatupruunil jalal on ülaosas valgetest soontest peen võrkmuster, poorid on valged ja muutuvad vanalt kollakaks kuni oliivjaks. Seene valge viljaliha jääb viilutamisel muutumatuks ning annab meeldiva aroomi ja maitse.

Kivipuravik on põhjapoolkeral (Euroopas, Aasias ja Põhja-Ameerikas) üsna laialt levinud. Samuti on seeneliiki introdutseeritud Lõuna-Aafrikasse, Austraaliasse ja Uus-Meremaale. Eestis väga sage.

## Galerii

Pilt:Boletus edulis Eestis.JPG|Harilik kivipuravik Pranglil
Boletus edulis 23.jpg
Boletus edulis 235.jpg
Boletus edulis 239.jpg
Boletus edulis 2390.jpg
Boletus edulis 333.jpg
Boletus edulis 444.jpg 


## Vaata ka
*Kivipuravik

## Välislingid

*
Palupuravik

**Palupuravik** ehk **rebasepuravik** (*Leccinum vulpinum*) on  puravikuliste sugukonda puraviku perekonda kuuluv söögiseen.

## Levila ja kasvukohad
Levib Põhjamaade männikutes, Eestis eriti sagedalt.

Palupuravik moodustab mükoriisat kaheokkaliste mändidega. Viljakehasid võib leida suvest hilissügiseni. 

## Välimus
Seenekübara värvus varieerub tumedast rebasepunasest pähkelpruunini. Kübar on 5–15 cm laiune, ümar (kuklikujuline) ja sametine ning veidi üle serva rippuva kübaranahaga. Poorid on tumekreemjad. 

Seene jalg on jäme ja silinderjas, kaetud tume-punapruunide vatjate soomustega; valkjas söödav seeneliha värvub aeglaselt suitshalliks, hiljem mustjaks. 

Eosed on pruunid. 

## Vaata ka
*Seente loend

## Viited

## Välislingid

*
Sutlepa

**Sutlepa** ehk **Sutlep** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Küla kohta kasutati aastal 1507 nime *Sutloppe*, *Szutloppe* ja aastal 1540 *Sutelep*. XVII sajandil rajati sinna Sutlepa mõis. Mõisa maadele kujunes maareformi järel asundus, mis 1940. aastatel Sutlepa külaga liideti. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.

Küla nimi on eesti päritolu. Nime lähtekohaks on Andrus Saareste ja Lauri Kettunen pakkunud *susi* (mitmuse omastavas sute) + *lõpp : lõpu* või puunimetuse *lepp*.

17. sajandist pärinev Sutlepa puukabel asub alates 1970. aastast Tallinnas Eesti Vabaõhumuuseumis.

Sutlepas on suured rändrahnud. Külas asub looduskaitsealune rändrahn Väike Patstein. Osa Sutlepast kuulub Silma looduskaitseala koosseisu. Sutlepa kalmistu on muinsusmälestisena kaitse all.

Külas on Sutlepa bussipeatus, Salajõe ja Sutlepa piiril Nõmmküla teeristi bussipeatus, Aulepa ning Sutlepa piiril  aga Aulepa bussipeatus.

## Vaata ka
* Sutlepa meri
* Sutlepa külanõukogu
* Sutlepa raamatukogu

## Viited
Elbiku

**Elbiku** ehk **Ölbäck** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Küla kohta kasutati aastal 1539 nime *Elbeke*, aastal 1565 *Elebecken by*, aastal 1613 *Ellebeck*, aastal 1627 *Ölebeck* ja aastal 1798 *Oelbek*. Aastail 1977–1997 oli Elbiku osa Tuksi külast. Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Noarootsi valda.

Edvin Lagman lähtub küla nime tõlgendamisel nimekujust **Älbäcken*, millele viitavad nii XVI sajandi kirjapanekud kui ka säilinud murdekuju *Älbicken*. Lagman tuletab nime algusosa rootsi sõnast *äle* ehk lepik. Järelosa on rootsi *bäck* ehk oja, mis kohapealses murdes hääldus *bikk*. *Älbäcken* oleks seega algselt lepikus asuvale ojale viitav loodusnimi. XVII sajandi alguseks näib see algne kuju olevat tõenäoliselt rootsi kirjakeelt kasutanud kirjutajatele arusaamatuks muutunud. Seega on nad nime seostanud sõnaga *öl*, murdes *eel*, mis tähistab õlut. Hilisem nime õllega seostamine on tõenäoliselt rahvaetümoloogia.

Elbikul asub Roosta puhkeküla, mis on rajatud nüüdseks külaga liidetud kunagisse Roosta külla. Roostal korraldati 1. augustil 1937 eestirootslaste esimene ülemaaline spordipäev. Roosta idaosa tuntakse ühe hajatalu järgi Proostana (rootsi *Prosta*, varem *Prostad*).

Osa külast kuulub Nõva maastikukaitseala koosseisu.

Külas on Elbiku bussipeatus, Rooslepa ja Elbiku piiril ka Spithami tee bussipeatus.

## Viited
Spithami

**Spithami** ehk **Spithamn** on rannaküla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas, Soome lahe ja Läänemere ühenduskohas.

Küla territooriumile jääb Põõsaspea neem ning mitu järve. Osa külast kuulub Nõva maastikukaitseala koosseisu. Spithamis asub ka looduskaitsealune Põõsaspea neeme rändrahn.

Sadama ja kalapüügialana oli Spithami piirkond kasutusel juba enne rootslaste saabumist. Kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.

## Nimi
Küla varasemate nimekujude seas on *Spithaven*, *Spithave*, *Spithaff* (kõik 1514), *Spythave* (1564), *Spiuthampn*, *Spithaven* (mõlemad 1565) ja *Spiuthambre* (1798).

Keskaegse rootsi ja alamsaksa keele läheduse tõttu on raske öelda, kumba päritolu Spithami nimi algselt oli, eriti kuna nimi võib pärineda ka mitte kohalikelt elanikelt, vaid meremeestelt. Rootsikeelne nimi *Spitham* koosneb vanarootsi sõnadest *spit* 'teivas' (tänapäeval *spjut*), mis võib tähistada pikka kitsast neeme sadama loodeküljel, ning *hamn* 'sadam' (saksa vasted on *spet* ja *haven* või *haff*). Vormsi rootslased nimetasid neeme Spjute ([spjũũte]) ja küla *Spjutamb* ([spjũtamb]). Eesti keeles on küla nimeks olnud Põõsaspea (1922 ka *Põesapi*), tänapäeval nimetatakse nõnda ainult põhjapoolset neeme.

## Pildid

Fail:Põõsapää küla (Spithamnsbyn), Spithami juures (Spithamn) SLS 443 20 - 1934.jpg|alt=|Põõsapää küla (Spithamnsbyn) 1934


## Vaata ka
*Osmussaar

## Viited
Dirhami

**Dirhami** ehk **Derhamn** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Dirhamis asub kauba- ja reisisadam, postkontor ning Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudi hüdroloogiajaam. Seal on ka Dirhami bussipeatus. Dirhami juures metsas asuvad Peeter Suure merekindluse kaitsepositsioonide jäänused.

## Nimi
Küla eestikeelne nimi on mugandatud rootsi keelest, kus *diger ~ deger* tähendab suurt ja *hamn* sadamat. Algul märkis nimi vaid looduslikku ankrupaika, ent maa tõustes ja asustuse levides laienes talvel tavaliselt jäävaba sadamapaiga nimi ka ümbritsevale rannaalale.

## Ajalugu
1977. aastani oli küla osa Rooslepa külast.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.

## Loodus
Asub Soome lahe kaldal Dirhami neemel, Põõsaspea neemest lõunas. Küla põhjaküljele jääb Dirhami laht.

Küla rannaalad väljaspool sadamat kuuluvad Nõva looduskaitseala koosseisu. Küla ümbritsev mereala kuulub Nõva-Osmussaare hoiuala koosseisu.

Dirhami rahn on kaitsealune loodusmälestis.

## Pilte

Dirhami sadam 2015.jpg|Dirhami sadam
Dirhami rand.jpg|Dirhami rand
Dirhami alumise tulepaagi latern.jpg|Dirhami alumise tulepaagi latern
Dirhami rahn, 2015.JPG|Dirhami rahn


## Vaata ka
*Dirhami sadam

## Viited

## Välislingid

*Dirhami sadamast
Xu Shen

**Xu Shen** (Xǔ Shèn; traditsioonilises kirjas 許慎; lihtsustatud kirjas 许慎; 58 – umbes 147) oli hiina õpetlane.

Ta koostas esimese etümoloogilise hiina mõistemärkide sõnastiku "Shuowen Jiezi" (說文解字) ning korrastas esimesena mõistemärgid ühiste koostisosade järgi.   Sõnastikus on üle 9000 mõistemärgi, mis on paigutatud radikaali (部首) järgi. Seal selgitas ta mõistemärkide päritolu, tuginedes varasema pitsatkirja uurimisele.  

Xu sai sõnastiku valmis aastal 100, kuid poliitilistel põhjustel pidi ta ootama 121. aastani, mil ta esitles oma teost Ida-Hani dünastia keisrile Andile. Teistel andmetel valmis teos pärast 100. aastat. 

Xu Shen elas Ida-Hani dünastia ajal. Ta pärines praeguse Henani provintsi Yangchengi allringkonna (郾城区) territooriumilt.  

Ta oli nimekas konfutsiaanlik õpetlane, kes oli spetsialiseerunud suurele klassikale, ning kirjutas teose "Wujing yiyi" (五經異義; "Lahknevad tähendused suures klassikas"). Kuigi algtekst on kaduma läinud ning Tangi dünastia ajal rikutud, rekonstrueeris Qingi dünastia aegne õpetlane Chen Shouqi selle osaliselt, tuginedes fragmentidele ja tsitaatidele.  

## Vaata ka
* Pitsatikiri
Väike-Nõmmküla

**Väike-Nõmmküla** ehk **Persåker** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.

Külas asub looduskaitsealune rändrahn Väike Patstein.

Küla idaserval asub KEKKILA Eesti OÜ turbapakkimise tehas.

## Viited
Suur-Nõmmküla

**Suur-Nõmmküla** ehk **Klottorp** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.

Küla territooriumile jääb 6 Aulepa tuulepargi tuulikut. 

Külas asub muinsuskaitsealune arheoloogiamälestis kalmistu „Kabelimägi" (osaliselt Aulepas).

## Viited
Pürksi

**Pürksi** ehk **Birkas** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi oli küla Noarootsi valla halduskeskus.

Pürksi küla koosseisus on ka ajaloolise Kulani küla maad.

Pürksis asuvad Noarootsi Gümnaasium, Noarootsi Kool, lasteaed, vallavalitsus, postkontor ja pood. Seal on ka Pürksi ja Farmi bussipeatus.

"Katkukalmistu", Pürksi kalmistu, Pürksi mõisa park, Pürksi mõisa ait-kelder, ait, kaev ja peahoone on muinsuskaitse all. Pürksi mõisa park on ka looduskaitse all, lisaks on kaitse all pargis kasvav harilik pöök. Osa Pürksist kuulub Silma looduskaitseala koosseisu.

## Pood
Pürksi Pood OÜ (varem Österby Talupood OÜ) asutati 5. märtsil 2013. Pood läks pankrotti aprillis 2016.

30. mail 2016 avas uus rentnik Kuther Kaubandus OÜ Noarootsi Poolsaare poe. Pood suleti novembris 2019. 

2020. aastast asub pood aadressil Pürksi keskus 8, kus renoveeritud hoones asub ka Noarootsi lokaal.

## Vaata ka
* Pürksi külanõukogu
* Pürksi põllutöö- ja rahvaülikool
* Pürksi kõrts
* Noarootsi raamatukogu

## Viited
Jaan Usin

**Jaan Usin** VR II/3 (12. august 1887 Kihelkonna vald, Saaremaa – 19. august 1941 Muhu väin) oli Eesti sõjaväelane (mereväekapten, 1940), Peipsi Laevastiku Divisjoni ülem.

## Teenistuskäik
* Lõpetas Kuressaare merekooli
* 1914–1918 Vene mereväes (II Balti Mereväe Ekipaažis Petrogradis, I Balti Mereväe Ekipaažis Kroonlinnas, traaleri Nikolai Pogdeski roolimees, hospidallaeva Nikolajev roolimees, transpordilaeva Osilia vahiülem, alates 1916 Peeter Suure Merekindluste staabis Tallinnas sadamalaeva Ivan Volažbenski komandör)
* 18. aprillil 1916 ülendati mereväelipnikuks
* Detsembris 1918 astus Eesti Vabariigi Merejõudude teenistusse
* 1918–1919 aurulaeva Lood komandör
* 1919 määrati Peipsi Laevastiku Divisjoni (suurtükipaadi Uku vahiülem, suurtükipaadi Tartu komandör)
* 1. juuli 1920 – 1940 Peipsi Laevastiku Divisjoni ülem
* 1920 ülendati leitnandiks
* 1923 ülendati vanemleitnandiks
* 1925 lõpetas alalisväe ohvitseride kursused
* 24. veebruaril 1930 ülendati kaptenleitnandiks
* 24. veebruaril 1940 ülendati mereväekapteniks

Hukkus laeval Merikaru Muhu väinas.

## Tunnustus
* Vabadusristi II liigi 3. järk (21. veebruar 1920)
* Kotkaristi III klassi teenetemärk (17. veebruar 1936)

## Artikleid
* Kuidas sündis ja arenes Peipsi laevastiku divisjon. Merendus, 1933, nr. 6.
* Peipsi laevastiku divisjon Pihkva vallutamisel maikuus 1919. a. Merendus, 1934, nr. 1–2.
* Peipsi laevastiku divisjon Pihkva operatsioonis ja Murometsa lahing 13. oktoobril 1919. a. Merendus, 1934, nr. 3–4.

## Välislingid
*Geni
*Ohvitseride andmekogu
19 eKr

**Aasta 19 eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Sentius Saturninus, Quintus Lucretius Vespillon ja Marcus Vinnicius.
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* 21. september – Vergilius, rooma luuletaja
* Tibullus, rooma luuletaja
18 eKr

**Aasta 18 eKr** oli 18. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 736 *[[ab urbe condita]]*.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Publius Cornelius Lentulus Marcellinus ja Gnaeus Cornelius Lentulus.
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
Väike-Ula

**Väike-Ula** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Salme valda ja kandis nime **Ula**.

Väike-Ula on pindalalt Sõrve kõige väiksem küla.

Lähimast linnast Kuressaarest asub Ula küla umbkaudselt 38 km kaugusel. Autoga sõidab sinna Kuressaarest umbes 40 minutit, bussiga 60 minutit ning jala käies kulub 7–8 tundi. Lähim pood asub Rahuste külas 2,2 km kaugusel. Lähim vallakeskus Salmel asub 17,3 km kaugusel.

Ajalooliselt asus küla Jämaja kihelkonnas.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited

## Välislingid
* Veebipäevik
2002. aasta korvpalli maailmameistrivõistlused

**[[2002]]. aasta [[korvpalli maailmameistrivõistlused]]** oli rahvusvaheline korvpalliturniir, mille korraldas Rahvusvaheline Korvpalliföderatsioon. Võistlus toimus USA-s Indiana osariigi Indianapolise linnas.

### Grupp A

### Grupp B

### Grupp C

### Grupp D

## Kaheksandikfinaalid
Neli paremat meeskonda igast grupist lähevad veerandfinaali; kaks viimast lähevad 9.–12. koha klassifikatsiooni.

### Grupp E

### Grupp F

## Eemaldamised ja klassifikatsioonid
### Klassifikatsioonid (13–16)

### Klassifikatsioonid (9–12)

### Veerandfinaalid

### Klassifikatsioonid (5–8)

### Poolfinaalid

### Finaalid

## Lõplikud kohad
# Jugoslaavia
# Argentina
# Saksamaa
# Uus-Meremaa
# Hispaania
# USA
# Puerto Rico
# Brasiilia
# Türgi
# Venemaa
# Angola
# Hiina
# Kanada
# Venezuela
# Alžeeria
# Liibanon

## Mängija auhinnad
* MVP – Dirk Nowitzki (Saksamaa)

## Turniiri sümboolne viisik
*G: Manu Ginobili (Argentina)
*G: Predrag Stojakovic (Jugoslaavia)
*C: Yao Ming (Hiina)
*F: Dirk Nowitzki (Saksamaa)
*F: Pero Cameron (Uus-Meremaa)
Igaküla

**Igaküla** on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Külas asub Igaküla Mualjakivi.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Kantsi

**Kantsi** (1977. aastani **Kansi**) on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

## Vaata ka
*Kantsi mõis
*Eesti külade loend

## Viited
Kallaste (Muhu)

**Kallaste** on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Piirneb läänes Nõmmküla, edelas Tupenurme ja kagus Raugi külaga. Väinamerega piirneb küla 2,5 kilomeetri ulatuses.

Kallaste külas asub Üügu pank.

Kallastest läheb läbi kruusakattega Nõmmküla–Hellamaa maantee.

Külas on 2 bussipeatust (Kallaste I ja Kallaste II) Saare maakonna bussiliinidel Kuressaare–Pädaste–Kuivastu ja Kuressaare–Kaali–Orissaare–Liiva–Tamse–Orissaare.

## Pilte

Pilt:Muhu Kallaste bus stop 04Oct2009.jpg|Kallaste II bussipeatus
Pilt:Üügu bluff 04Oct2009.jpg|Vaade Üügu pangalt


## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Kesse

**Kesse** (1977. aastani **Kesselaiu**) on küla Saare maakonnas Muhu vallas Kesselaiul.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Lalli (Muhu)

**Lalli** on küla Saare maakonnas Muhu vallas Lalli lahe ääres. 

Külas asub sadam.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Külasema

**Külasema** on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Külas asuvad Külasema kalmed.

## Vaata ka
*Viira–Nõmmküla tee
*Eesti külade loend

## Viited

## Välislingid
*Irena Tarvis, Muhu uudised: Külasema rahvast oodetse kojo köima, Saarte Hääl, 28. juuni 2012
Levalõpme

**Levalõpme** on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Külas asub Pühati mägi ja Muhumaa radaripost.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Lõetsa

**Lõetsa** on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Küla piiridesse jäävad Püssinina ja Püssina pank.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Mõisaküla (Muhu)

**Mõisaküla** on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Piirneb Pallasmaa, Nõmmküla, Põitse, Rebaski, Tamse ja Rannakülaga.

Asub Viira–Nõmmküla tee ääres. Küla territooriumile jääb Tammiski nukk, Muhu saare loodetipp.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Nautse

**Nautse** (1977. aastani **Nautsi**) on küla Saare maakonnas Muhu vallas. Tuntud jaanalindude poolest, nimelt paikneb Nautses, Laasu talus jaanalinnufarm. Peale jaanalindude peetakse seal ka känguruid.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Oina

**Oina** on Saare maakonnas Muhu vallas olev küla.

Oina naaberkülad on idas Kuivastu, põhjas Mõega, läänes Raegma, edelas Simisti ja lõunas Rässa.

Kohta on esmamainitud 1645. aastal kui talu, kus elas *Oyna Jürg*. 1798. aastal on nimetati juba *Oina* küla. Küla asus Muhu kihelkonnas ja kuulus Hellamaa mõisale. Aastatel 1977–1997 oli Oina küla liidetud Rässaga.

Küla on nime saanud arvatavasti talupoja lisanime järgi, mis omakorda on tulnud sõnast "oinas".

## Viited
Paenase

**Paenase** (1977. aastani **Painase**) on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

## Vaata ka
*Eesti külade loend
*Paenase Hiiekivi

## Viited
Tupenurme

**Tupenurme** on Saare maakonnas Muhu vallas olev küla.

Tupenurme piirneb põhjas Nõmmkülaga, kirdes Kallastega, idas Raugiga, kagus Lepiku ja Kapiga, lõunas Levalõpme ja Päeldaga, edelas Külasemaga ja läänes Põitsega.

Külast läheb läbi Liiva–Nõmmküla maantee. Selle ääres küla põhjaosas on vana karjäär, mis on täitunud veega.

Tupenurmes asub Tupenurme pank.

Küla on esmamainitud 1645. aastal kujul *Tuppenorm*. Küla kuulus Kapi mõisale.

Külanime algusosa tuleb sõnast "tupp", mis Muhus esines lisanimena juba 16. sajandil. Samas on võimalik, et nime esimene pool lähtub isikunimest, näiteks Ida-Saaremaal Pöide vallas Ardlas elas 1617 *Top Maz* ja 1627 *Toppe Matz*. Leo Tiik kõrvutas seda friisi mehenimedega Toppe ja Topo.

## Viited
Hippolytus (vastupaavst)

**Hippolytus** (170 Rooma – 235 Sardiinia) oli presbüter, teoloog, märter, esimene vastupaavst aastail 217–235.
Raegma

**Raegma** (1977. aastani **Räegma**) on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

2000. aastal elas külas 3 inimest. 2011. aasta lõpuks elanikke ei olnud.

## Vaata ka
*Raegma Tondikivi
*Eesti külade loend

## Viited
Novatianus

**Novatianus** (suri 258) oli vastupaavst 251. aastast kuni surmani.

Ta oli preester, teoloog, õpetlane ja kirjamees. Ta uuris stoikute filosoofiat.

251. aastal pühitsesid kolm piiskoppi ta paavstiks. Novatianus võttis tunduvalt rangemaid seisukohti kui tunnustatud paavst Cornelius.
Rannaküla (Muhu)

**Rannaküla** (1977. aastani **Ranna**) on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Raugi

**Raugi** on mereäärne küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Küla lähistel asub Raugi madal. Raugi ülemine ja alumine tulepaak asuvad Vahtraste külas. Teised naaberkülad on Kallaste, Tupenurme ja Lepiku.

Külast läheb läbi kõvakattega Nõmmküla–Hellamaa maantee.

## Pilte

Pilt:Raugi bus stop.jpg|Raugi bussipeatus


## Vaata ka
*Eesti külade loend
*Raugi tulepoi

## Viited
Rebaski

**Rebaski** on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

## Vaata ka
*Viira–Nõmmküla tee
*Eesti külade loend

## Viited
Ursinus (vastupaavst)

**Ursinus** ehk **Ursicinus** (suri pärast 381. aastat) oli vastupaavst aastail 366–367. 

Ta oli paavst Damasus I rivaal.

Vägivaldsete võimuvõitluste käigus saadeti Ursinus mitu korda Galliasse eksiili. 378. aasta sinodil mõisteti ta hukka ja kuulutati Damasus I õigeks paavstiks.
Rinsi

**Rinsi** on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Küla asub Viira–Nõmmküla tee ääres. Piirneb põhjas Külasema, idas Päelda, kagus Viira, lõunas Vanamõisa ja Piiri, läänes Igaküla ja loodes Paenase külaga.

Külas asub Rinsi kirik, üks kahest õigeusu kirikust Muhu saarel.

## Vaata ka
*Rinsi mõis
*Eesti külade loend

## Viited
Rässa

**Rässa** on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Võijärv, mis on Rässa järve nime kandnud, asub Võiküla ja Rässa küla vahel. 

Rässa külla ehitati 1930. aastatel Alar Kotli poolt aastail 1933–1934 projekteeritud kivist Simisti koolimaja. 

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Suuremõisa (Muhu)

**Suuremõisa** on küla Saare maakonnas Muhu vallas. See asub 4 km Liiva külast lõunas.

Posti sihtnumber on 94733.

2000. aastal elas külas 29 inimest.

## Vaata ka
*Eesti külade loend
*Suuremõisa mõis (Muhu)

## Viited
Tamse

**Tamse** on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Tamse naaberkülad on Mõisaküla, Rebaski, Külasema ja Rannaküla.

Hoolimata sellest, et Viira–Nõmmküla maantee ääres asub Tamse bussipeatus, ei lähe tee tegelikult Tamselt läbi.

## Vaata ka
*Tamse algkool
*Tamse mõis
*Eesti külade loend

## Viited

## Kirjandus
*Helve Saartok, Õie Tüür. *Tamse ajalugu*, Kuressaare 2002
*Helve Saartok. *Tamse kooli ajalugu*, Tallinn 2007

## Välislingid
*Tamse kaks aardeleidu
Adige jõgi

**Adige** ['aadidže] (saksa **Etsch**, ladiini *Adiç*, ladina *Athesis*) on jõgi Itaalias,  Lõuna-Tirooli tähtsaim jõgi.

Jõe pikkus on 410 km ning ta on Po järel pikkuselt teine Itaalia jõgi. 

Adige saab alguse Resia kurust, voolab läbi tehislikust Resia järvest Alpides ja Venosta orust ning suubub Chioggiast lõuna pool Aadria merre. 

Resia järv on kuulus veest väljaulatuva kellatorni pärast, mis märgistab 1953. aastal tammi ehitamise tõttu vee alla jäänud Alt-Grauni küla asukohta.
Vahtraste

**Vahtraste** on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Küla piiresse jäävad Raugi ülemine ja Raugi alumine tulepaak.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Tusti (Muhu)

**Tusti** on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Posti sihtnumber on 94712.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited

## Välislingid
*Küla ajaloost
Viira (Muhu)

**Viira** on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Küla asub Liivast läänes. Seda läbib Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee ja sealt saab alguse mustkattega Viira–Nõmmküla tee.

## Vaata ka
*Muhu kalmistu
*Eesti külade loend

## Viited
Võlla (Muhu)

**Võlla** (*Wölla*) on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Keskajal oli saarel Wollo vakus, 1645 kuulus küla Urinkase vakusesse. 1919. aastal kuulus küla Hellamaa kroonumõisa koosseisu. 

## Vaata ka
*Võlla tamm

## Viited
Võlla

**Võlla** on mitme Eesti koha nimi:
* **[[Võlla (Muhu)|Võlla]]** on küla Saare maakonnas Muhu vallas
* **[[Võlla (Tori)|Võlla]]** on küla Pärnu maakonnas Tori vallas

## Vaata ka
* **[[Võlla mõis (Audru)|Võlla mõis]]** asus Audru kihelkonnas
* **[[Võlla mõis (Muhu)|Võlla mõis]]** asus Muhu kihelkonnas
* **[[Võlla raba]]** asub Pärnu maakonnas
***[[Võlla vald]]** oli Audru kihelkonnas
***[[Võlla vald (Muhu kihelkond)|Võlla vald]]** oli Muhu kihelkonnas
Tusti

**Tusti** nime kannab Eestis mitu kohta:

* **[[Tusti (Muhu)|Tusti]]** on küla Saare maakonnas Muhu vallas
* **[[Tusti (Viljandi)|Tusti]]** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas

## Vaata ka
* **[[Tusti mõis]]** asus Viljandi kihelkonnas
* **[[Tusti oja]]** voolab Viljandi vallas
Piiri

**Piiri** nime kannab Eestis mitu kohta:

* **[[Piiri (Muhu)|Piiri]]** on küla Saare maakonnas Muhu vallas
* **[[Piiri (Tartu)|Piiri]]** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas
* **[[Piiri (Tõrva)|Piiri]]** on küla Valga maakonnas Tõrva vallas
* Piiri on endine küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas

***[[Piiri (perekonnanimi)|Piiri]]** on perekonnanimi
**Reet Piiri, ajaloolane ja etnoloog

## Vaata ka
*Piiri mõis, karjamõis Sangaste kihelkonnas
*Piiri mets asub Pärnu maakonnas
*Piiri oja asub osaliselt Valgamaal, osaliselt Lätis
*Piiri tänav
*Piiri vald
Ursicinus

**Ursicinus** on olnud mitme tuntud isiku nimi:

* **Ursicinus** ehk **[[Ursinus (vastupaavst)|Ursinus]]**, vastupaavst (4. sajand) 
* **[[Ursicinus (väejuht)]]**, Vana-Rooma väejuht (4. sajand) 
* **[[Ursicinus (Ravenna)|Ursicinus]]**, Ravenna peapiiskop (suri 536), pühak
* **[[Ursicinus (erak)]]**, erak, pühak, suri 7. sajandil
Ursinus

**Ursinus** (suri 29. detsembril ajavahemikus 277–280), oli Bourgesi piiskopkonna esimene piiskop, katoliku pühak.
Piiri 8-klassiline Kool

**Piiri 8-klassiline Kool** oli üldhariduskool Piiri külas Muhumaal. 

## Ajalugu
1946. aasta sügisel avati Vassili Randmetsa algatusel *Piiri 7-klassilise Kooli* juures 8. klass ja kool sai nimeks *Muhu Keskkool*, mis tegutses Muhus kuni 1953. aastani. Lõpetas neli lendu. Kooli direktorid olid Aleksander Paas (1946), Kersti Õispuu (1946–1947), Linda Murko (1947–1952) ja Ludmilla Judina (1952–1953). 

Muhu Keskkooli asutamist 1946. aastal loetakse tänapäeva Orissaare Gümnaasiumi algusajaks. Pärast keskkooli viimist 1953. aastal Tumalasse ja hiljem, 1955. aastal  Orissaarde jäi Piirile taas *7-klassiline kool*. 1959. aastal nimetati kool uuesti *Piiri 8-klassiliseks Kooliks*. 1976. aasta kevadel lõpetas Piiri 8-klassilise Kooli viimane lend. Piiri kooli direktorid aastatel 1953–1976 olid August Urban (1953–1955) ja Hilda Rand (Männa) (1955–1976). 

1. septembril 1976 alustasid senise Piiri kooli õpilased ja õpetajad uut õppeaastat Juhan Smuuli nimelises Muhu 8-klassilises Koolis Liival. Piiri koolist tuli Liivale 12 õpetajat, Liiva algkoolist jäi 2, direktorina alustas Senta Room. 

Aastatel 1930–1936 õppis Piiri algkoolis Juhan Smuul.
Sepa

**Sepa** nime kannab Eestis mitu kohta:

* **[[Sepa (Saaremaa)|Sepa]]** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **[[Sepa (Tabivere)|Sepa]]** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas
* **[[Sepaküla (Haapsalu)|Sepaküla]]** on küla Lääne maakonnas Haapsalu linnas
* **[[Sepaküla (Põhja-Pärnumaa)|Sepaküla]]** on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas

* **[[Sepa (Pihtla)|Sepa]]** oli küla Saare maakonnas Pihtla vallas, mis 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti küla Salavere külaga.

***[[Sepa (perekonnanimi)|Sepa]]** on perekonnanimi.

## Vaata ka
* **[[Sepa järv]]** asub Rapla maakonnas Märjamaa vallas
* **[[Sepa (jumal)|Sepa]]** oli Vana-Egiptuse jumalus
Kappa

**Kappa** võib tähendada mitut asja:

***[[Kappa (ettevõte)|Kappa]]**, itaalia moefirma ja kaubamärk,
***[[Kappa (mütoloogia)|Kappa]]**, olend jaapani mütoloogias,
***[[Kappa saar]]** Väike-Pakri ja Suur-Pakri saare vahel.

## Vaata ka

*Kapa
Xunhua Salari autonoomne maakond

**Xunhua Salari autonoomne maakond** on autonoomne maakond Hiina Rahvavabariigis Qinghai provintsis Haidongi ringkonnas.

Maakond piirneb idas Gansu provintsiga ning lõunas ja läänes Huangnani Tiibeti autonoomse ringkonnaga.

## Haldusjaotus
Xunhua autonoomne maakond koosneb ühest suurvallast, viiest vallast ja neljast rahvusvallast:
* Jishi suurvald (积石镇) maakonna põhjaosas, 128 km², umbes 24 000 elanikku, koosneb 17 külakomiteest (村委会)
* Jiezi vald (街子乡), maakonna põhjaosas, 62,1 km², umbes 15 000 elanikku, koosneb 19 külakomiteest
* Qingshui vald (清水乡), maakonna kirdeosas, 159 km², umbes 8000 elanikku, koosneb 12 külakomiteest
* Mengda vald (孟达乡), maakonna kirdeosas, 118 km², umbes 3000 elanikku
* Baizhuangi vald (白庄乡), maakonna idaosas, 154,3 km², umbes 18 000 elanikku, koosneb 27 külakomiteest
* Qagan Dosi vald (查汗都斯乡), maakonna lääneosas, 69,3 km², umbes 12 000 elanikku, koosneb 16 külakomiteest
* Ondori Tiibeti vald (文都藏族乡), maakonna lääneosas, 218 km², umbes 8000 elanikku, koosneb 16 külakomiteest
* Garingi Tiibeti vald (尕楞藏族乡), maakonna edelaosas, 226 km², umbes 5000 elanikku, koosneb 11 külakomiteest
* Gangca Tiibeti vald (岗察藏族乡), maakonna edelaosas, 402,5 km², umbes 2000 elanikku, koosneb 3 karjusekomiteest (牧委会)
* Daowei Tiibeti vald (道帏藏族乡), maakonna kaguosas, 562,9 km², umbes 12 000 elanikku, koosneb 27 külakomiteest

## Rahvastiku etniline jaotus (2000)
2000. aasta rahvaloenduse järgi oli Xunhuas 104 452 elaniku. Rahvastikutihedus oli 49,74 inimest km² kohta.

## Vaata ka
* Hiina haldusjaotus
Xuchang Shi

**Xuchang** (traditsioonilises kirjas 許昌, lihtsustatud kirjas 许昌; haldusüksusena 许昌市 *Xuchang Shi*) on linn ja linna koos selle ümbrusega hõlmav  haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiina Rahvavabariigis Henani provintsi keskosas.

## Keskasula

Linn asub 75...80 km Henani provintsi keskusest Zhengzhoust lõuna pool.

### Rahvastik
Elanike arv:
* 1953: 58 000 (rahvaloendus)
* 1970: pisut üle 100 000
* 1990: 212 854 (rahvaloendus) või 295 890
* 1991: 208 815
* 297 200, kellest  16% olid kristlased.
* 2000: 354 822	(rahvaloendus)
* 2004: 371 000
* 2006: 471 177

Aastal 1984 avati kirik.

### Majandus
Linnas on raudteejaam Pekingi–Guangzhou raudtee ääres. Zhengzhoust on raudteeühendus Wuhani kaudu.

Xuchangi linnas on üks Hiina suuremaid tubakavabrikuid.

### Ajalugu

Pärimuse järgi on linn saanud vanaaja Xu riigi järgi. Seda riiki valitses Zhou dünastia *[[chunqiu shidai]]* ajajärgul. Vanaajal oli linnal Kesk-Hiinas strateegiline asukoht.

Xuchang oli kolmevalitsuse ajal sõjapealik Cao Cao faktiline pealinn. Cao, kes leidis Hani dünastia pealinna  Luoyangi sõjas rüüstatuna, viis keisri õukonna ja keisri 196 üle praegusesse Xuchangi. Öeldakse: "Kui tahad teada kolmevalitsuse aegseid sündmusį siis mine Xuchangı".

Aastal 220 kuulutas Cao Cao poeg ja järglane Cao Pi linna ametlikult vastrajatud Wei riigi pealinnaks. Linnale anti nimeks *Xuchang* ('Xu tõusmas'). Wei riigi keiserlik õukond jäi Xuchangi, kuni 220ndatel viidi pealinn üle Luoyangi.

## Haldusüksus
Kogu haldusüksuse pindala on 4996 km² (teistel andmetel 4949 km²) ja seal elab 4,45 miljonit inimest (2001. aasta andmetel 3,433 miljonit).

### Haldusjaotus
Ringkonna õigustega linn Xuchang haldab kaht linnarajooni, kaht maakonna õigustega linna ja kaht maakonda:

* Weidu linnarajoon (魏都区)
* Jian'ani linnarajoon (建安区)
* Yuzhou linn (禹州市)
* Changge linn (长葛市)
* Yanlingi maakond (鄢陵县)
* Xiangchengi maakond (襄城县)

### Majandus
Sisemajanduse kogutoodang on 8153 jüaani inimese kohta (2002).

Xuchangi linnas on üks Hiina suuremaid tubakavabrikuid. On ka söē ja farmaatsiatööstus. Toodetakse ka parukaid jm juuksetooteid.

Kasvatatakse nisu ja puuvilla.

Kohalikud eritooted on muuhulgas Changge flanell ja Yanlingi maakonna lilled.

### Rahvastik
Elanikud on põhiliselt hiinlased.

### Haridus
#### Kõrgkoole
* Xuchangi Ülikool

### Tähised
Suunakood on 374.

## Vaatamisväärsused
Tähtsamad vaatamisväärsused on Balingi sild ja Chunqiu torn.

Hani dünastia ajast pärineb müüride varemeid, kanal ja sild. On ka teisi Hani dünastiast ja kolmevalitsuse ajast pärinevaid arheoloogiamälestisi.

## Viited

## Välislingid
*  Xuchangi pulm
Bahia Honda

**Bahia Honda** on saar Florida väinas, üks Florida Keysi saartest. 

Pindala 210 ha. Saar on madal. 

Kuulub Ameerika Ühendriikidele.

## Vaata ka
*Bahía Honda
71

**71. aasta**

Sajandid: 1. sajand eKr - **[[1. sajand]]** - 2. sajand

Aastakümned: 20. aastad 30. aastad 40. aastad 50. aastad 60. aastad - **[[70. aastad]]** -  80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad

Aastad: 66 67 68 69 70 - 71 - 72 73 74 75 76
----

## Sündmused
*...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
75

**75. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Titus Flavius Vespasianus Senior ja Titus Flavius Vespasianus Iunior.
* ...

## Sündinud
* Suetonius, rooma ajaloolane
*Publius Iuventius Celsus, rooma jurist

## Surnud
* Han Mingdi, Hiina keiser
95

**95. aasta**

Sajandid: 1. sajand eKr - **[[1. sajand]]** - 2. sajand

Aastakümned:  40. aastad 50. aastad 60. aastad 70. aastad 80. aastad - **[[90. aastad]]** -  100. aastad110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad

Aastad: 90 91 92 93 94 - 95 - 96 97 98 99 100
----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Quintilianus, rooma advokaat ja retoorikaõpetaja
Cotonou

**Cotonou** on Benini suurim linn, Littorali departemangu keskus ning riigi haldus-, äri- ja kommunikatsioonikeskus. Asub Atlandi ookeani kaldal.

Cotonou kuulus 18. sajandist alates Dahomee kuningriigile. 1851. aastal rajasid prantslased sinna kaubanduspunkti. 1883. aastal okupeeris Prantsuse merevägi linna, et takistada Suurbritannia mõju kasvu piirkonnas.

Cotonous asuvad mitmed Benini valitsusasutused ja välisesindused.
Riesa

**Riesa** on linn Saksamaa idaosas Saksimaal Meißeni kreisis. Asub Elbe jõe vasakul kaldal 40 km kaugusel Dresdenist.

## Ajalugu

Riesat on esmamainitud 1119. aastal. 1623 sai linnaõigused.

## Linnaosad
Riesa, Böhlen, Canitz, Gostewitz, Gröba, Jahnishausen, Leutewitz, Mautitz, Mergendorf, Merzdorf, Nickritz, Oelsitz, Pausitz, Pochra, Poppitz ja Weida.

## Viited

## Välislingid

* Riesa koduleht
107

**107. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned: 50. aastad 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad - **[[100. aastad]]** -  110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad

Aastad: 102 103 104 105 106 - **107** - 108 109 110 111 112
----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Tuscania

**Tuscania** (kuni 1911 **Toscanella**) on omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Lazio maakonnas Viterbo provintsis Maremmas. Asub Marta jõe ääres.

Ühe legendi kohaselt asutas Tuscania linna Aineiase poeg Ascanius kohale, kust ta leidis kaksteist koerakutsikat (etruski *Tus–Cana*).

Tuscana oli omal ajal etruskide tähtsaim keskus, mille Rooma vallutas 300. aastal e.Kr.

## Arhitektuurimälestised

* Santa Maria Maggiore kirik Lombardia romaani stiilis asümmeetrilise petikarkaadidega fassaadiga.
* San Pietro kirik, samuti Lombardia romaani stiilis. Interjöör on 8. sajandist. Kiriku all paikneb omapärane maa–alune võlvkäik.

## Viited

## Välislingid
*Tuscania ametlik koduleht itaalia keeles
Bolsena järv

**Bolsena järv** on kraatrijärv Kesk-Itaalias, Lazio maakonnas. 

Järv tekkis 370 000 aastat tagasi vulkaani kraatri kokkulangemise tagajärjel.

Järve idakaldal asub Bolsena linn.

Bolsena järve pindala on 113,5 km² ja see asub 305 m kõrgusel. Suurim sügavus on 151 m. Suurim saar on Bisentina (17 ha).

Järvest voolab välja Marta jõgi.

## Välislingid

*http://www.lagodibolsena.org/
Luukererannik

**Luukererannik** on piirkond Namiibia loodeosas Atlandi ookeani rannikul, osa Namibi kõrbest. Külm Benguela hoovus põhjustab seal suurel osal aastast tihedat udu.

Suure osa alast hõlmab Luukereranniku rahvuspark (inglise *Skeleton Coast Park*).

## Välislingid
17 eKr

**Aasta 17 eKr** oli 17. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 737 *[[ab urbe condita]]*.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Furnius ja Gaius Iunius Silanus.
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
16 eKr

**Aasta 16 eKr**

## Sündmused
* Noricum liideti Rooma riigiga.
*Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Domitius Ahenobarbus, Publius Cornelius Scipio ja Lucius Tarius Rufus.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
15 eKr

**Aasta 15 eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Livius Drusus Libo ja Lucius Calpurnius Piso Frugis.
* ...

## Sündinud
* Germanicus, rooma kindral

## Surnud
* Propertius, vanarooma luuletaja
14 eKr

**Aasta 14 eKr** oli 14. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 740 *[[ab urbe condita]]*.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Licinius Crassus ja Gnaeus Cornelius Lentulus Augurus.
* ...

## Sündinud
* Agrippina vanem

## Surnud
* ...
Montefiascone

**Montefiascone** on linn Itaalias Lazio maakonnas Viterbo provintsis. Asub Bolsena järvest kagus kustunud vulkaani nõlval.

## Arhitektuurimälestised

* Santa Margerita katedraal; kirikul on suur 1670. aastal Carlo Fontana poolt ehitatud kuppel.
* San Flaviano kirik; ülemine, 12. sajandi kirik paikneb suunaga itta ja alumine, 11. sajandi kirik suunaga läände.

## Viited

## Välislingid
* Montefiascone valla koduleht (*itaalia keeles*)