open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kidekša Borissi ja Glebi kirik

**Kidekša Borissi ja Glebi kirik** on kirik Kesk-Venemaal Vladimiri oblastis Kidekša külas Nerli jõe lähedal.

Kirik ehitati 1152. aastal vürst Juri Dolgoruki käsul kohta, kus pärimuse järgi Kiievi-Vene esimesed kristlikud märtrid Boriss ja Gleb teel Kiievisse kohtusid (kroonika *Книга Степенная ...*, kd 21, 192), Konstantinov, lk 26. Kirik võis kuuluda vürsti lossikompleksi (ilmselt puithooned) juurde, mida vürst aga enam ei kasutanud pärast Kiievi suurvürstiks saamist 1155. aastal. Asula purustati mongolite vallutusretkede ajal ja minetas oma tähtsuse. 16.–18. sajandil kasutas kirikut klooster, hiljem tegutses see kihelkonnakirikuna. Tänapäeval on seal muuseum ning hoone on Vladimiri-Suzdali unikaalse keskaegse arhitektuuripärandi ühe esindajana kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Arhitektuur
Kirik on tüübilt nelja piilariga kolmelööviline ja kolme apsiidiga ristkuppelkirik ühe keskse kupliga. Hoone on ehitatud lubimördiga seotud lubjakivikvaadritest. Borissi ja Glebi kirik on üks vanemaid selles piirkonnas ja üks vähestest Juri Dolgoruki rajatud kirikutest, mis on tänapäevani säilinud. Välisseinad on liigendatud liseenidega ja kaarfriisidega (samad motiivid kaunistasid ka tambuuri), sissekäikudel on lihtsad astmikportaalid. Interjööris on säilinud osasid 12. sajandi freskodest. Ehituskividelt võib leida ehitusajast pärit müürseppade meistrimärke ja seintele kraabitud grafitit.

Kiriku välimus pole säilinud oma algsel kujul. 1660. aastatel varisesid kiriku võlvid ning idaseina ja apsiidide ülaosa, algne tambuur ja kuppel. Praegune katus ja kuppel pärinevad 17. sajandist, samuti müüriti 17. sajandil kinni lõunaportaal ning suurem osa algseid aknaid, ning uued aknad raiuti seinte keskossa, mistõttu hävis osa ehitusaegset dekoori. Samast sajandist pärineb kiriku lähedale ehitatud telkkatusega kellatorn. 19. sajandil ehitati lääneseina külge madal eeskoda.

Kirik koos hilisematel sajanditel juurde ehitatud hoonetega on vermitud kolmerublasele hõbedast mälestusmündile, mis anti välja 2002. aastal Peterburis.

## Pildid

Pilt:Façade latérale de Sts Boris et Gleb.JPG|Vaade kirikule lõunast
Pilt:Церковь Бориса и Глеба в Кидекше.JPG|Eeskoda ja läänekülg
Pilt:Церковь Бориса и Глеба алтарная часть.JPG|Idapoolne varisenud travee ja apsiidid
Pilt:Kideksha South.JPG|Liseenidega liigendatud lõunasein, läänepoolne osa
Pilt:Kideksha_Lombard_arch.JPG|Sakkfriis *porebrik* ja selle all kulgev ümarkaarfriis
Pilt:Kideksha_North_fresco.JPG|12. sajandi freskod põhjaseinal
Pilt:Kideksha-fresco2.JPG|12. sajandi freskod lõunaseinal
Pilt:Kideksha church the picture on the wall of the temple.jpg|Joonistus hoone välisseinal, valmimisaeg teadmata


## Viited

## Välislingid
* V. P. Konstantinovi magistritöö Kidekša Borisi ja Glebi kiriku ehitusloost
Endu laht

**Endu laht** (ka *Endulaht*, *Pahapilli järv*) on järv Saaremaa vallas Liivaranna külas. Veekogu pindala on 2,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 923&nbsp;m.

## Viited
Tomba karjäär

**Tomba karjäär** (keskkonnaregistri koodiga vee2062280) on tehisjärv (karjäär) Saaremaa vallas Veske külas. Veekogu pindala on 1,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 802&nbsp;m.

## Viited
Suuremõisa laht

**Suuremõisa laht** (keskkonnaregistri koodiga vee2062510) on järv Muhu vallas Lahekülas. Veekogu pindala on 8,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3208&nbsp;m.

## Vaata ka
*Suuremõisa lahe maastikukaitseala

## Viited
Väike-Suuremõisa laht

**Väike-Suuremõisa laht** (keskkonnaregistri koodiga vee2062550) on järv Muhu vallas Lahekülas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 731&nbsp;m. Väike-Suuremõisa lahe kõrval asub Suuremõisa laht.

## Viited
Pikui

**Pikui** (ukraina keeles Пікуй) on mägi Ukrainas, Lvivi oblasti ja Taga-Karpaatia oblasti piiril. Pikui on Lvivi oblasti kõrgeim mägi.
Aljava abajas

**Aljava abajas** (keskkonnaregistri koodiga vee2062540) on järv (varem abajas) Muhu vallas Aljava külas. Veekogu pindala on 17,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2098&nbsp;m.

## Viited
Venedelaht

**Venedelaht** (ka **Venede laht**, **Vanade laht**) (keskkonnaregistri koodiga vee2069900) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1044&nbsp;m.

## Viited
Varesemaa laht

**Varesemaa laht** (ka **Jaagarahu järv**) (keskkonnaregistri koodiga vee2069710) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 3,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 806&nbsp;m.

## Viited
Pihelpuuauk

**Pihelpuuauk** (ka *Pihelpuu auk*) on järv Saaremaa vallas Kõruse-Metsakülas. 

Veekogu pindala on 4,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1543&nbsp;m.

## Viited

## Välislingid
*
Meelusmaa soo

**Meelusmaa soo** (keskkonnaregistri koodiga vee2066920) on järv (ja soo) Saaremaa vallas Undva külas. Veekogu pindala on 5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1512&nbsp;m.

## Viited
Pardikael

**Pardikael** (keskkonnaregistri kood puudub) on järv Saaremaa vallas Kõruse külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 386&nbsp;m.

## Viited
Meendrenina laht

**Meendrenina laht** (ka **Medrina laht**) (keskkonnaregistri koodiga vee2069700) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 10,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1461&nbsp;m.

## Viited
Naale laht

**Naale laht** (ka **Naelelaht**, **Naelalaht**) (keskkonnaregistri koodiga vee2069600) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 44,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 5473&nbsp;m.

## Viited
Red Simpson

**Red Simpson** (kodanikunimega **Joe Cecil Simpson**; 6. märts 1934 Higley, Arizona, USA – 8. jaanuar 2016 Bakersfield, California, USA) oli Ameerika kantrilaulja ja laulukirjutaja, keda tunti eelkõige veokijuhtidest kõnelevate laulude järgi.

Muusikakarjääri alustas Simpson klaverimängija ja laulukirjutajana. 1962. aastal hakkas ta kirjutama laule Buck Owensile. Enda esitatud laulude salvestamiseni jõudis ta 1965. aastal plaadifirma Capitol Records produtsendi Ken Nelsoni soovitusel. Tommy Collinsi kirjutatud laul "Roll, Truck, Roll" jõudis Red Simpsoni esituses 40 parima kantrilaulu edetabelisse.

Red Simpsoni esimene täispikk heliplaat "Roll, Truck, Roll" ilmus 1966. aastal. USA kantriplaatide edetabelis jõudis see seitsmendale kohale. Samal aastal ilmunud "The Man Behind the Badge" jäi 34. kohale, 1972. aasta "I'm a Truck and other songs of the road" saavutas aga 4. koha. Simpsoni hilisemad täispikad plaadid enam edetabelitesse ei mahtunud, viimaseks jäi 2016. aastal postuumselt avaldatud "Soda Pops and Saturdays". Red Simpsoni singlitest jõudis kõrgeimale, 4. kohale 1971. aasta plaadi "I'm a Truck" nimilugu.

2018. aastal tõi Eesti telekanali Kanal 2 saade "Reporter" esile silmatorkava sarnasuse Red Simpsoni esikplaadi nimiloo "Roll Truck Roll" ning Uno Naissoo paar aastat hiljem kirjutatud ja 1969. aasta filmist "Viimne reliikvia" tuntud "Pistoda laulu" vahel. "Reporteri" küsimusele, kas tegu on plagiaadiga, vastasid muusik Jaan Elgula ja Eesti Autorite Ühingu juhatuse esimees Mikk Targo siiski eitavalt, pidades sarnasusi küll märgatavateks, kuid piiratuteks, samas kui suurem osa mõlemast palast omavahel oluliselt erineb.

## Viited
Hülkari ots

**Hülkari ots** (eestirootsi keeles Hylkari või Hylkarsändan) on maanina Harju maakonnas Naissaare kaguosas. Nina juures asub Hülkari tulepaak.
Järvsaare ots

**Järvsaare ots** (eestirootsi keeles Järvsareändan) on maanina Harju maakonnas Naissaare läänerannikul.
Kaguots

**Kaguots** on maanina Harju maakonnas Aksi saarel. Kaguots on liivane (Aksi loodeots on kivine). Kaguotsa tippu nimetatakse Kaguotsa nurgaks.

Nina lähedal asub Aksi tulepaak ja Kaguotsa Suurkivi.

Üks saare viiest talust kandis Kaguotsa talu nime.
Kelnase neem

**Kelnase neem** (vananenud kirjanduses Koistu neem) on neem Harju maakonnas Prangli saarel Kelnase külas. Nina lähedal asub Kelnase sadam.
Hofmeyr

**Hofmeyr** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Enoch Mgijima vallas.

Hofmeyr on asutatud 1873. aastal ja kandis esialgu nime Maraisburg, 1911. aastal sai linn ajakirjaniku ja poliitiku Jan Hendrik Hofmeyri auks uueks nimeks Hofmeyr. 1952. aastal avastati Hofmeyri lähedalt Vlekpoorti jõe kuivanud sängist Hofmeyri kolju, mis kuulus 36 000 aasta vanusele anatoomiliselt tänapäevasele inimesele.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hofmeyri elanikest mustanahalisi aafriklasi 80,3%, värvilisi 15,8%, valgeid 3,2%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,2%. Koosa keelt pidas emakeeleks 78,3% inimesi, afrikaani keelt 18,2%, inglise keelt 1,5% ja teisi keeli 2,0%.

## Galerii

Pilt:Hofmeyr00.jpg|Raekoda
Pilt:Church in Hofmeyer (9508436983).jpg|Kirik


## Viited
Ramsi poolsaar

**Ramsi poolsaar** (eestirootsi keeles Ramsholm või Ramsn) on poolsaar Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Poolsaare tipus on Ramsi neem.
Sõmeri poolsaar

**Sõmeri poolsaar** on poolsaar Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Poolsaarel asub Sõmeri tuletorn.
Kassarmukari

**Kassarmukari** (ka **Kasarma nukk**, eestirootsi keeles Kassarmskarel) on maanina Harju maakonnas Naissaare kirdeosas.
Jeffreys Bay

**Jeffreys Bay** (afrikaani keeles **Jeffreysbaai**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas, Kouga valla halduskeskus. Linn asub India ookeani rannikul.

Jeffreys Bay on asutatud 1849. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jeffreys Bay elanikest valgeid 38,90%, mustanahalisi aafriklasi 37,47%, värvilisi 22,66%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24% ja teisi 0,73%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 54,40% inimesi, koosa keelt 28,81%, inglise keelt 11,76%, suulu keelt 0,97% ja sotho keelt 0,92%.

## Galerii

Pilt:Villa African Queen - Jeffreys Bay Beach View.jpg
Pilt:Jeffreys Bay in Summer (34248806331).jpg
Pilt:Jeffreys_Bay_beach_view.jpg


## Viited
Khabab

** Khabab ** (araabia keeles *خبب*   *Khabab*) on linn Süüria lõunaosas Dar‘ā provintsis Jordaania piiri lähedal, Dar‘āst 60 km põhja pool, Damaskusest 60 kilomeetrit lõuna pool. 

Hinnanguline rahvaarv 2010. aastal oli 10 000.

## Viited
Läti Riigikeelekeskus

**Läti Riigikeelekeskus** (läti keeles *Valsts valodas centrs*, lühendatult VVC) on Läti justiitsministeeriumile alluv riigiasutus, mis tegeleb Läti keelepoliitikaga seotud teemadega. Keskus asub Riias aadressil Eksporta iela 6. Keskuse direktor on Māris Baltiņš.

Keskus asutati 1992. 

## Välislingid
*Keskuse koduleht
Riia Läti Selts

**Riia Läti Selts** (läti keeles *Rīgas Latviešu biedrība*) on Lätis Riias tegutsev selts. Selts korraldab rahvalikke üritusi.

Selts asutati 1868. aastal. Selts likvideeriti Nõukogude okupatsioonivõimu poolt 1940. aastal. Selts taasasutati 1989.

Tänapäeval on seltsil umbes 700 liiget ja 6 auliiget: Imants Kokars, Andris Kolbergs, Jānis Stradiņš, Vaira Vīķe-Freiberga, Guntis Ulmanis ja Imants Ziedonis. 2011. aastast on seltsi esimees Guntis Gailītis. 

## Vaata ka
*Tartu Läti Selts
*Lõuna-Eesti Läti Selts

## Välislingid
*Seltsi koduleht
Yle Mondo

**Yle Mondo** (varem **Yle Capital FM**) on mitmekeelne raadiojaam Soomes.

Raadiojaam kannab üle BBC, RFI, NDR, ERR, RNE, RV, NRK ja DR programme. Kanalil kuuleb Soome ja ingliskeelseid uudiseid.

Kanal alustas tööd 2001. aastal

Raadiojaama programm on kuulda ainult Helsingis sagedusel 97,5 MHz.

￼
Postilaht

**Postilaht** (ka **Pesti järv**) (keskkonnaregistri koodiga vee2070100) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 4,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 991&nbsp;m.

## Viited
Roolaht

**Roolaht** (ka **Kurevere Roolaht**, **Kõrtsilaht**) (keskkonnaregistri koodiga vee2070300) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 2,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 898&nbsp;m.

## Viited
Kadasoo järv

**Kadasoo järv** (keskkonnaregistri koodiga vee2070310) on järv Saaremaa vallas Kehila külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha ja kaldajoone pikkus 440&nbsp;m.

## Viited
Lehmalaht

**Lehmalaht** (keskkonnaregistri koodiga vee2070400) on järv Saaremaa vallas Kurevere külas. Veekogu pindala on 6,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1158&nbsp;m.

## Viited
Pautsaare laht

**Pautsaare laht** (keskkonnaregistri koodiga vee2070410) on järv Saaremaa vallas Oju külas. Veekogu pindala on 12&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2130&nbsp;m.

## Viited
Laibu laht

**Laibu laht** (keskkonnaregistri koodiga vee2070420) on järv Saaremaa vallas Oju külas. Veekogu pindala on 5,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1589&nbsp;m.

## Viited
Sauelaht

**Sauelaht** (keskkonnaregistri koodiga vee2070440) on järv Saaremaa vallas Kiirassaare ja Rootsikülas. Veekogu pindala on 13,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1916&nbsp;m.

## Viited
Kavasoo järv

**Kavasoo järv** (keskkonnaregistri koodiga vee2070460) on järv Saaremaa vallas Rootsikülas. Veekogu pindala on 4,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 917&nbsp;m.

## Viited
Säinaauk

**Säinaauk** (keskkonnaregistri koodiga vee2070630) on järv Saaremaa vallas Ninase külas. Veekogu pindala on 3,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 800&nbsp;m.

## Viited
Navajärv

**Navajärv** (keskkonnaregistri kood puudub) on järv Saaremaa vallas Vanakubja külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 841&nbsp;m.

## Viited
Tõrise järv

**Tõrise järv** (keskkonnaregistri koodiga vee2071320) on järv Saaremaa vallas Tõrise külas. Veekogu pindala on 4,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1410&nbsp;m.

## Viited
Saanalaht

**Saanalaht** (ka **Saare järv**) (keskkonnaregistri koodiga vee2071900) on järv Saaremaa vallas Saarekülas. Veekogu pindala on 18,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1936&nbsp;m.

## Viited
Muraja lõpp

**Muraja lõpp** (keskkonnaregistri koodiga vee2073100) on järv Saaremaa vallas Muraja külas. Veekogu pindala on 9,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1845&nbsp;m.

## Viited
Väike-Muraja lõpp

**Väike-Muraja lõpp** (keskkonnaregistri koodiga vee2073110) on järv Saaremaa vallas Muraja külas. Veekogu pindala on 2,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 637&nbsp;m.

## Viited
Tirbitanni järv

**Tirbitanni järv** (ka **Tirbi tann**, **Lubjaauk**, **Tirbi tamm**) (keskkonnaregistri koodiga vee2073300) on järv Saaremaa vallas Muraja külas. Veekogu pindala on 4,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 982&nbsp;m.

## Viited
Kirisilm

**Kirisilm** (ka Nimeta silm, Maavee Abaja, Kiresilm) (keskkonnaregistri koodiga vee2076000) on järv Saaremaa vallas Kuusnõmme külas. Veekogu pindala on 1,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 599&nbsp;m.

## Viited
Santse lõpp

**Santse lõpp** (ka **Saantse lõpp**, **Soanse lõpp**) (keskkonnaregistri koodiga vee2072900) on järv Saaremaa vallas Kübassaare külas. Veekogu pindala on 10,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1870&nbsp;m.

## Viited
Harju laht

**Harju laht** (keskkonnaregistri koodiga vee2072910) on järv Saaremaa vallas Kakuna ja Kõrkvere külas. Veekogu pindala on 191,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 12293&nbsp;m.

## Viited
Väike-Valmas

**Väike-Valmas** (keskkonnaregistri koodiga vee2076430) on järv Saaremaa vallas Kuusnõmme külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 591&nbsp;m.

## Vaata ka
*Suur-Valmas

## Viited
Suur-Valmas

**Suur-Valmas** (keskkonnaregistri koodiga vee2076420) on järv Saaremaa vallas Kuusnõmme külas. Veekogu pindala on 6,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1129&nbsp;m.

## Vaata ka
*Väike-Valmas

## Viited
Ristissoo

**Ristissoo** (ka Ristisoo) (keskkonnaregistri koodiga vee2076600) on järv Saaremaa vallas Kuusnõmme külas. Veekogu pindala on 11&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2620&nbsp;m.

## Viited
Tihedaõieline käoraamat

**Tihedaõieline käoraamat** (*Gymnadenia densiflora*) on käpaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Sarnased liigid: harilik käoraamat, lõhnav käoraamat ja püramiid-koerakäpp.

Mõned botaanikud ei tunnustanud veel hiljuti tihedaõielist käoraamatut iseseisva liigina või määratlesid seda vääralt.

Segadust tekitavaks asjaluks on taime morfoloogilised tunnused, mis on väga sarnased hariliku käoraamatu tunnustega. Siiski on tänu 21. sajandi alguses tehtud geneetilistele uuringutele võimalik neid liike üksteisest eristada.

## Botaanilised tunnused
Taime kõrgus on 36–72 (kuni 88 cm). Õisik on ruljas, paljude õitega ja väga tihe. Selles on sageli üle 100 õie (harva kuni 163). Õie kannus on 1,2–1,8 cm pikkune. Õied on roosakaslillad (harva valged), mustrita ja intensiivse meeldiva lõhnaga. Lineaalsed lehed asetsevad varrel vaheldumisi. Ühel taimel on 7–14 lehte, neid on rohkem ja nad on suuremad kui harilikul käoraamatul.

## Ökoloogia
Tihedaõieline käoraamat on lubjalembene taim. Tavaliselt kasvab ta loopealsetel, allikasoodes ja niisketel niitudel. Õie kannus sisaldab nektarit, millest toituvad päeva- ja ööliblikad.

## Viited
Armen Sargsjan

**Armen Vardani Sargsjan** (armeenia keeles Արմեն Վարդանի Սարգսյան; sündinud 23. juunil 1953 Jerevanis) on Armeenia füüsik, arvutiteadlane, diplomaat ja poliitik. Ta oli 9. aprillist 2018 kuni 1. veebruarini 2022 Armeenia president.

Ta lõpetas aastal 1976 Jerevani Riikliku Ülikooli füüsikateaduskonna. Aastatel 1976–1978 oli ta aspirantuuris Jerevani Riikliku Ülikooli teoreetilise füüsika kateedris. Aastal 1981 kaitses ta väitekirja "Сверхплотные небесные конфигурации по биметрической теории тяготения" ning sai füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi.
Kangelaslaul

**Kangelaslaul** (prantsuse keeles *chanson de geste*) on keskaegne kangelastegudest jutustava eepilise luule žanr ja muusikažanr. Kangelaslaulu taustal on tavaliselt tuntud isikutest ja sündmustest kõnelevad legendid. 

Kangelaslaulu kõrgaeg oli 1100.–1250. aastate Prantsusmaal. Sellest ajast on pärit ka kuulsaim kangelaslaul – eepos "Rolandi laul".

Kangelaslaulude keskseteks teemadeks olid aadlike mässud ja võitlus saratseenide vastu. Lauludes kirjeldatud sündmused olid toimunud aastatel 700–900. Kangelaslaule laulsid žonglöörid ja menestrelid, kes esitasid neid turuplatsile kogunenud rahvale ja palveränduritele. 

Aja jooksul kujunes kangelaslaulust kirjandusžanr, mis oli eelkõige mõeldud lugemiseks. 

Kangelaslaule on kolme liiki:
* *geste du roi*, mis kirjeldavad Karl Suure elu ja tegevuse eri etappe ja saratseenidevastast võitlust. Sellesse žanrisse kuuluvad näiteks "Rolandi laul" ja Chanson des Saisnes, mis jutustab Karl Suure ja sakside juhi Widukindi võitlusest;
* *geste de Monglane*, mille teemaks on vasalli ustavus;
* *geste de Doon de Mayence*, milles kirjeldatakse vasallide mässu kuninga vastu. 

1300. aastatel sulas kangelaslaul kokku rüütliromaaniga.
Läti Teaduste Akadeemia Suur medal

**Läti Teaduste Akadeemia Suur medal** (läti keeles *Latvijas Zinātņu akadēmijas Lielā medaļa*) on Läti Teaduste Akadeemia kõrgeim välja jagatav autasu, mida antakse Läti ja välismaa teadlastele väljapaistvate teadussaavutuste eest. Medalit antakse välja 1993. aastast.

Seisuga 1. juuli 2013 oli medali saanud 42 teadlast.

## Medali kavalere
*...
*2002 Vladimir Toporov, väljapaistvate teadussaavutuste eest balti lingvistika ja balti rahvaste etnogeneesi uurimise alal.
*...
*2011 Richard Villems, silmapaistavate saavutuste eest arheogeneetikas.
*...

## Viited
Riia Filmimuuseum

**Riia Filmimuuseum** (läti keeles *Rīgas Kino muzejs*) on filmimuuseum Riias aadressil Peitavas iela 10. 

Muuseum asutati 1988. aastal.

Aastast 2014 on muuseumi direktor Zane Balčus.

## Välislingid
*Muuseumi koduleht
Reo karjäär

**Reo karjäär** on tehisjärv (karjäär) Saaremaa vallas Reo külas. Veekogu pindala on 2,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 631&nbsp;m.

## Viited
Kasti lahjuke

**Kasti lahjuke** (ka Kasti rannajärv) on järv Saaremaa vallas Kasti külas. Veekogu pindala on 3,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1317&nbsp;m.

## Viited
Vanamõisa karjäär

**Vanamõisa karjäär** on tehisjärv (karjäär) Saaremaa vallas Tirbi külas. Veekogu pindala on 6,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1713&nbsp;m.

## Viited
Massilaht

**Massilaht** on järv Saaremaa vallas Asva külas. Veekogu pindala on 16,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3980&nbsp;m.

## Viited
Jonathas Cristian de Jesus

**Jonathas Cristian de Jesus** (tuntud ka lihtsalt nime all **Jonathas**; sündinud 6. märtsil 1989 Betimis) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Araabia Ühendemiraatide klubis Sharjah.

Jonathas alustas klubikarjääri kodumaa klubis Cruzeiros. Klubi meeskonda koosseisus ta kindlat kohta ei leidnud ning suundus 2009. aastal Euroopasse, liitudes Hollandi klubiga AZ Alkmaar. Hiljem on ta mänginud veel Itaalia, Hispaania, Saksamaa ja Venemaa klubides.

2017. aastal sõlmis ta kolmeks aastaks lepingu Saksamaa Bundesliga klubiga Hannover 96. 2018. aasta teises pooles mängis ta Hannoverist laenul Brasiilia kõrgliiga klubis Corinthians. Tema ainsaks väravaks Corinthianse särgis jäi tema teises liigamängus 22. juulil löödud värav São Paulo vastu.

## Saavutused
;Cruzeiro
*Campeonato Mineiro: 2006, 2008
;AZ Alkmaar
*Johan Cruijff Schaal: 2009–10

## Viited
Jádson

**Jádson Rodrigues da Silva** (enam tuntud nimega **Jádson**; sündinud 5. oktoobril 1983 Londrinas) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Brasiilia klubis Vitória.

Ta alustas klubikarjääri Brasiilia klubis Athletico Paranaense, debüteerides klubi põhimeeskonnas 2003. aastal. 2005. aastal suundus ta Ukraina kõrgliigaklubisse Donetski Šahtar. Ta mängis seal kokku kaheksa hooaega, tuli selle ajaga kuus korda Ukraina meistriks ning võitis kolm Ukraina karikat ja 2009. aastal UEFA karika.

2011. aastal suundus ta tagasi Brasiiliasse, liitudes São Pauloga. 2014. aastal liitus ta Corinthiansega, kellega tuli aastatel 2015 ja 2017 Brasiilia meistriks. 2015. aasta hooajal andis ta Brasiilia kõrgliigas kokku 12 väravasöötu, mis oli liiga parim näitaja. Lisaks valiti ta sel aastal Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2020. aastal naasis Jádson Athletico Paranaensesse.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi Jádson 9. veebruaril 2011 mängus Prantsusmaa vastu.

Oma esimese ja ainsa värava Brasiilia koondises lõi ta 2011. aasta Copa América teises alagrupimängus Paraguay vastu.

Ta kuulus Brasiilia koondisse ka 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril. Ta pääses turniiril väljakule ainult finaalis Hispaania vastu, sekkudes mängu 73. minutil.

## Saavutused
;Donetski Šahtar
*Premjer-Liga: 2004–05, 2005–06, 2007–08, 2009–10, 2010–11, 2011–12
*Ukraina karikas: 2007–08, 2010–11, 2011–12
*Ukraina superkarikas: 2005, 2008, 2010
*UEFA karikas: 2008–09
;São Paulo
*Copa Sudamericana: 2012
;Corinthians
*Campeonato Brasileiro Série A: 2015, 2017
*Campeonato Paulista: 2017, 2018, 2019
;Tianjin Quanjian
*China League One: 2016

## Viited

## Välislingid

* Jádson soccerway.com lehel
Tõrvalaht

**Tõrvalaht** on järv Saaremaa vallas Asva külas. Veekogu pindala on 8,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1904&nbsp;m.

## Viited
Saardejärv

**Saardejärv** on järv Saaremaa vallas Austla ja Karala külas. Veekogu pindala on 1,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 531&nbsp;m.

## Viited
Purme abaja

**Purme abaja** (ka Purme abajas, Purma abajas) on järv Saaremaa vallas Kungla külas. Veekogu pindala on 16,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2519&nbsp;m.

## Viited
Väike-Nonni järv

**Väike-Nonni järv** on järv Saaremaa vallas Karala ja Metsapere külas. Veekogu pindala on 2,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1409&nbsp;m.

## Vaata ka
*Nonni järv

## Viited
Panga luht

**Panga luht** (ka Panga tarn, Panga laht) on järv Saaremaa vallas Karala külas. Veekogu pindala on 8,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2400&nbsp;m.

## Viited
Kuressaare linnuse vallikraav

**Kuressaare linnuse vallikraav** on järv Kuressaare linnas Kuressaare linnuse ümber. Veekogu pindala on 4,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3401&nbsp;m.

## Viited
Victor Leandro Bagy

**Victor Leandro Bagy** (enam tuntud lihtsalt nime all **Victor**; sündinud 21. jaanuaril 1983 Santo Anastácios) on Brasiilia endine jalgpallur (väravavaht).

Ta alustas klubikarjääri 2002. aastal Paulistas. 2005. aastal võitis ta klubiga Brasiilia karika. 2007. aasta lõpus suundus ta Grêmiosse. Grêmio põhiväravavaht oli ta aastatel 2008–2011. 2008. aasta hooaja saadi Brasiilia meistrivõistlustel teine koht ja Victor valiti Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Kõrgliiga sümboolsesse koosseisu pääses ta ka järgmisel hooajal, kuigi hooaeg lõpetati kõrgliigas alles kaheksanda kohaga.

2012. aasta juunis sõlmis ta lepingu Atlético Mineiroga. Aastatel 2012–2018 on oli ta Atlético Mineiro põhiväravavaht. 2013. aastal aitas klubil võita Copa Libertadorese.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi Victor 10. augustil 2010 sõprusmängus USA jalgpallikoondise vastu.

Ta esindas Brasiiliat koondises aastatel 2010–2014 kokku kuues kohtumises.

Ta oli Brasiilia varuväravavaht 2009. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril, 2011. aasta Copa Américal ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Paulista
*Copa do Brasil: 2005
;Grêmio
*Campeonato Gaúcho: 2010
;Atlético Mineiro
*Campeonato Mineiro: 2013, 2015, 2017, 2020, 2021
*Copa do Brasil: 2014
*Copa Libertadores: 2013
*Recopa Sudamericana: 2014

## Välislingid
Yle Teema

**Yle Teema** oli soomekeelne telekanal, mis tegutses aastatel 2001–2017.

Kanal vahendas kultuuri-, haridus- ja teadusteemasid. Kanali tähelepanu keskpunktis oli esituskunst, klassikaline muusika, kunst, ajaloolised dokumentaalfilmid ja teemaedastused.

24. aprillil 2017 ühinesid kanalid Yle Fem ja Yle Teema ning nende alusel moodustati Yle Teema & Fem.
Nordleda

**Nordleda** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.

Valla pindala on 21,29 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1084 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Land Hadeln.

## Ajalugu
Nordleda kuulus Land Hadelnisse, esmalt Saksimaa noorema hertsogkonna eksklaavina ja pärast selle *de facto* dünastilist jagunemist 1296. aastal *[[de jure]]* 1260. aastal loodud Saksi-Lauenburgi hertsogkonna eksklaavina. 1728. aastal keiser Karl VI läänistas Georg II Augustile ja tema Hannoveri dünastiale personaalunioonis tagastatud Saksi-Lauenburgi lääni. Hannoveri territooriumite ümberkorraldamisega 1731. aastal andsid Hannoveri Bremeni ja Verdeni hertsogkonnad *Land Hadelni* haldamise üle. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Nordledast, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.

## Viited

## Välislingid
* www.nordleda.de
Oberndorf (Cuxhaven)

**Oberndorf** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.

Valla pindala on 32,71 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1359 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Land Hadeln.

## Ajalugu

Oberndorf kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Oberndorfist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.

## Viited

## Välislingid

* www.oberndorf-oste.de
Varbola paisjärv

**Varbola paisjärv** (ka Sirgu paisjärv) on järv Rapla maakonnas Märjamaa vallas Varbola külas. Veekogu pindala on 0,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 141&nbsp;m.

## Viited
Turba karjäärid

**Turba karjäärid** on tehisjärved (karjäärid) Harju maakonnas Saue vallas Lehetu külas. Veekogude pindala on 3,3&nbsp;ha. Veekogude kaldajoone pikkus on 986&nbsp;m.

## Viited
Kabala järv

**Kabala järv** (ka *Veskijärv, Tamme veskipaisjärv, Kabala veskipaisjärv*) on paisjärv Rapla maakonnas Rapla vallas Kabala ja Ummaru külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha ja kaldajoone pikkus 1076&nbsp;m.

## Viited
Kuusiku veehoidla

**Kuusiku veehoidla** on veehoidla Rapla maakonnas Rapla vallas Kuusiku alevikus, Iira ja Kuusiku-Nõmme külas. Veekogu pindala on 4,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2905&nbsp;m. Järves on kolm saart.

## Viited
Sõerumäe paisjärv

**Sõerumäe paisjärv** on järv Rapla maakonnas Rapla vallas Tuti külas. Veekogu pindala on 0,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 303&nbsp;m.

## Viited
Tuisu paisjärv

**Tuisu paisjärv** on järv Rapla maakonnas Märjamaa vallas Palase külas. Veekogu pindala on 0,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 150&nbsp;m.

## Viited
Vängla paisjärv

**Vängla paisjärv** on järv Rapla maakonnas Märjamaa vallas Vängla külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 679&nbsp;m.

## Viited
Tuhhino tiik

**Tuhhino tiik** on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Langerma külas. Veekogu pindala on 2,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 842&nbsp;m.

## Viited
Kivi-Vigala paisjärv

**Kivi-Vigala paisjärv** on järv Rapla maakonnas Märjamaa vallas Kivi-Vigala külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 652&nbsp;m.

## Viited
Elias Mendes Trindade

**Elias Mendes Trindade** (enam tuntud lihtsalt nime all **Elias**; sündinud 16. mail 1985 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Bahia.

Elias alustas jalgpallurikarjääri Palmeirase noortesüsteemis. 2005. aastal hakkas ta mängima Náuticos. Pärast seda mängis ta veel mitmes Brasiilia klubis, paistes kõige enam silma Corinthianses. 2010. aasta hooajal lõi ta Brasiilia kõrgliigas seitse väravat ja tuli klubiga Brasiilia meistrivõistlustel kolmandaks. Lisaks valiti ta sel aastal Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2010. aasta detsembris liitus ta esimese Euroopa klubiga, sõlmides lepingu Hispaania kõrgliiga klubiga Madridi Atléticoga. 2011. aasta augustis sõlmis ta viieks aastaks lepingu Portugali kõrgliiga klubiga Sporting, kuid juba 2013. aastal suundus ta laenule Brasiilia kõrgliiga klubisse Flamengo. Flamengoga võideti 2013. aastal Brasiilia karikas, kuid samal hooajal jäädi Brasiilia kõrgliigasse väga napilt püsima. Sellest hoolimata valiti Elias ka sel hooajal Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2014. aastal liitus ta taas Brasiilia kõrgliiga klubiga Corinthians. 2015. aastal tuli ta Corinthiansega Brasiilia meistriks ja ta valiti kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2016. aasta hooaja teise poole veetis ta taas Sportingus, kuid suundus juba järgmise aasta jaanuaris tagasi Brasiiliasse, sõlmides lepingu Atlético Mineiroga. 2020. aastal siirdus ta Bahiasse.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi Elias 7. oktoobril 2010 sõprusmängus Iraani jalgpallikoondis vastu. Ta kuulus Brasiilia koondisse 2011. ja 2015. aasta Copa Américal ning 2016. aasta Copa América Centenario.

## Saavutused
;Juventus
*Copa Paulista: 2007
;Corinthians
*Campeonato Brasileiro Série B: 2008
*Campeonato Paulista: 2009
*Copa do Brasil: 2009
*Campeonato Brasileiro Série A: 2015
;Flamengo
*Copa do Brasil: 2013
;Atlético Mineiro
*Campeonato Mineiro: 2017

## Viited
Vanamatsi laugas

**Vanamatsi laugas** (ka Palasi järv) on järv Rapla maakonnas Kehtna vallas Palasi külas. Veekogu pindala on 4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1318&nbsp;m.

## Viited
Annes Meister

## Haridus
Ta on lõpetanud 2006. aastal Leisi Keskkooli. Aastatel 2008–2010 õppis Tallinnas infotehnoloogiat ja omandas pagari eriala.

## Looming
* luuleraamat "Pühendus I" 2017 (https://www.digar.ee/arhiiv/et/raamatud/81743)
* luuleraamat "Pühendus II" 2018 (http://www.paljasjalg.ee/toode/puhendus-ii-annes-meister/)
Loomeprojekt „Agne“ – tehisintellekti abil loodud jutustav ja visuaalne seriaaliprojekt, alates 2025. aastast.

## Muu tegevus
2011–2015 oli Annes korraldajaks Saaremaalt 1949. aastal küüditatute kokkutulekutel.

2011. aastal asutas Annes koos oma sõbraga MKR klubi ehk Muheda Külarahva Klubi, mille tegevusalaks on päevahuumoriga seonduv ja kus Annes tegevana oli 2018 aasta suveni.

2020. juunist alates on MTÜ Soela Sadama seltsi liige. 

2022. aastaks kogus Annes kokku üle 30000 suitsukoni, mida oli ta kogunud üle kuue ja poole aasta.
Teadaolevalt oli tegemist ühe suurima ja ainulaadsema suitsukonikoguga Eestis, mis põhines isiku enda ära tarbitud sigaretidest. 
Sellega seoses pälvis Annes meedia tähelepanu juba 2019. aasta talvel, mil ta näitas avalikkusele oma kogu kanal2 saates "Õhtu". Mõned aastad hiljem 2022. aastal otsustas Annes annetada oma kogu teaduse ja kunsti tarbeks, otsides sobivat inimest tv3 saate "Läbi suve Taaviga" kaudu.

https://elu24.postimees.ee/6848235/veider-hobi-eesti-mees-on-kolm-ja-pool-aastat-suitsukonisid-kogunud?_ga=2.170864352.1768827950.1576101058-1101820660.1572029496

Maist 2023 kuni juulini 2024 oli Annes Eesti Konservatiivse Rahvaerakond (EKRE) liige.

## Viited
https://play.tv3.ee/clips/7-uudised---saaremaal-toimus-represseeritute-kokkutulek,clip-2664532

https://elu24.postimees.ee/6848235/veider-hobi-eesti-mees-on-kolm-ja-pool-aastat-suitsukonisid-kogunud?_ga=2.170864352.1768827950.1576101058-1101820660.1572029496

 

https://www.tv3.ee/3-portaal/tele-ja-kino/labi-suve-taaviga/puha-taevas-saaremaa-mees-kogub-purkidesse-suitsukonisid-mul-on-kokku-neid-umbes-30-000/
Ümera Põhikool

**Ümera Põhikool** oli venekeelne põhikool Tallinnas aadressil Ümera tänav 46. Kool tegutses 1986–2004. Tänapäeval tegutseb seal koolimajas Lasnamäe Põhikool.

1986–1990 kandis kool nime **Tallinna 38. 8-klassiline Kool**. 1990–1998 kandis kool nime **Tallinna 38. Põhikool**.

## Viited
Ülemiste luited

**Ülemiste luited** on luitestik Tallinnas Ülemiste järve loodekaldal. Luited on enamikus kirde-edelasuunalised. Luidete pikkus on 4,2 km ja nende kõrgus on kuni 7 m.

Luidete järgi on nime saanud Tallinna kesklinna linnaosas asuv Luite asum.

## Viited
Ülemiste järve äärne mets

**Ülemiste järve äärne mets** on mets Tallinnas Ülemiste järve juures.

Keskajal oli järv ümbritsetud männimetsaga, mis hävitati Liivi sõja ajal. Uue metsa rajamine järve kaldale tõusis päevakorrale 1830. aastal. Liivikute süsteemne ja ulatuslik metsastamine algas alles 1870. aastate lõpus. 1918. aastaks oli Ülemiste järve ja Pärnu maantee vahelisele alale istutatud 184 ha metsa (1994. aasta seisuga 126 ha). 2010. aastast saadik kannab osa sellest metsast **[[Järve mets]]a** nime.

## Viited
Nervosa

**Nervosa** on Brasiilia *[[thrash metal]]*i ansambel São Paulost. Ansambel loodi 2010. aastal. Kõik selle liikmed on naissoost.

Nervosa rajasid 2010. aastal laulja ja kitarrist Prika Amaral, kitarrist Karen Ramos ning trummar Fernanda Terra. Järgmisel aastal lisandus bändi bassimängija Fernanda Lira, samas kui sellest lahkus Ramos ning Nervosa jätkas kolmeliikmelisena. Ühtlasi sai Lirast selle põhilaulja. 2012. aastal andis bänd välja demo "2012". Samal aastal sõlmis Nervosa lepingu Austria plaadifirmaga Napalm Records, misjärel anti välja demo "Time of Death" ning salvestati video laulule "Masked Betrayer". Bänd vahetus mitu korda trummarit, alates 2013. aastast oli selleks Pitchu Ferraz ning 2014. aastal anti välja debüütalbum "Victim of Yourself". Albumi salvestamise ajal ning ilmumise järel andis Nervosa mitmeid kontserte, tegutsedes muu hulgas selliste bändide nagu Exodus, Artillery, Exumer ja Raven soojendajana. 2015. aastal järgnes esimene turnee Euroopasse, mille käigus bänd külastas ka Eestit, esinedes klubis Tapper. 

2016. aastal salvestas Nervosa USA-s oma teise albumi – "Agony". Samal aastal lahkus bändist trummar, kelle järglaseks sai järgmisest aastast Luana Dametto. 2016. aasta sügisese Euroopa turnee ajal külastas Nervosa taas Tallinna. 

2018. aastal salvestas Nervosa stuudioalbumi "Downfall of Mankind", kus külalisesinejatena tegid kaasa João Gordo ansamblist Ratos de Porão ja Michael Gilbert bändist Flotsam and Jetsam.

Nervosa mängib kiiret, klassikalist *thrash metal*it ning selle stiili on võrreldud selliste ansamblitega nagu Kreator, Destruction, Slayer, Sepultura, Exodus ja Suicidal Angels. 

## Liikmed
* Fernanda Lira – vokaal, basskitarr (alates 2011)
* Prika Amaral – kitarr, taustavokaal (alates 2010)
* Luana Dametto – trummid (alates 2017)

## Diskograafia
* 2012 – "2012" (demo)
* 2012 – "Time of Death" (EP, Napalm Records)
* 2014 – "Victim of Yourself" (album, Napalm Records)
* 2016 – "Agony" (album, Napalm Records)
* 2018 – "Downfall of Mankind" (album, Napalm Records)
* 2021 - *Perpetual Chaos* (album, Napalm Records)

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*Nervosa Facebooki leht
*Nervosa Encyclopaedia Metallumis
Läti 100

**Läti 100** (läti keeles Latvija 100 või *Latvijas valsts simtgade*) oli Läti iseseisvumise ja Läti Vabariigi 100. aastapäeva tähistamine 4. maist 2017 kuni 2019. aastani. 

Ülelätiline programm hõlmas nii kontserte, filme, festivale, infrastruktuuri arendamise projekte. Suurüritustest toimusid näiteks Läti Film 100, XXVI läti üldlaulupidu ja XVI läti üldtantsupidu.

## Vaata ka
*Eesti Vabariik 100

## Välislingid
*Läti 100 koduleht
*LV100Sportisti.lv
Dienas Lapa

**Dienas Lapa** oli Lätis Riias 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi algul ilmunud lätikeelne ajaleht. See oli läti vasakpoolse sotsiaalpoliitilise liikumise "Uus vool" häälekandja. Ilmumise ajal oli see üks populaarsemaid lätikeelseid ajalehti.

Ajaleht ilmus 1886–1905, pärast vaheaega uuesti 1913–1914 ja pärast vaheaega uuesti 1918 Riias ja Peterburis.

1886–1899 andis ajalehte välja *Rīgas Latviešu amatnieku palīdzības biedrība*, seejärel 1899–1904 A. Plātesi kirjastus (*A. Plātes izdevniecība*) ja seejärel 1904–1905 J. Jākobsons ja K. Ozoliņš.
Läti kultuurikaanon

**Läti kultuurikaanon** (läti keeles *Latvijas kultūras kanons*) on nimekiri 99-st kunstiteosest ja kultuuriväärtusest, mis on kuulutatud Läti rahvuskultuuri pärandis eriti olulisteks. Need kuuluvad seitsmesse kategooriasse: arhitektuur ja disain, filmikunst, kirjandus, muusika, lavakunst, rahvakombed ja visuaalkunst.

Kaanonit hakati koostama 2007 Läti rahvusliku kunstimuuseumi direktori Māra Lāce eestvõttel.

## Vaata ka
*Hollandi kultuurikaanon
*Taani kultuurikaanon

## Välislingid
*Kultuurikaanoni koduleht
Lehu tiik

**Lehu tiik** on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Lehu külas. Veekogu pindala on 2,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 718&nbsp;m.

## Viited
Kiissa laht

**Kiissa laht** (ka Kiissa järv, Kissa veehoidla) on järv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Hõbesalu ja Muriste külas.

Veekogu pindala on 26,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 4363&nbsp;m.

## Veerežiim
Kiissa lahe vesi on põhjani läbipaistev (0,4 m). Sealse vee pH-tase on väga kõrge (9,48), st vees on hapniku üleküllastus (139%). Samuti on lahes rohkesti orgaanilist ainet ja toitesooli. Kokkuvõtlikult on sealne vee kvaliteet kesine.

Läheduses olevalt valgalalt on sattunud lahte erinevat reostust. Praeguseks on see aga lõppenud ja Kiissa lahe veekogu seisund paraneb.

Lahe settekiht on 15–50 cm paksune, millest kõige suurem osa on koondunud veekogu keskossa ja läänekaldasse. Kiissa lahe põhjaosas on sette peamiseks koostisosaks aleuriit, mis sisaldab ka peenliiva. Seevastu veekogu keskosas on aleuriit hoopis savirikas, liiva on sealsetes setetes minimaalselt.

## Elustik

### Taimestik
Kiissa lahe taimestik on mitmekesine. Peamiselt on esindatud kaldaveetaimed, näiteks harilik pilliroog (*Phragmites australis*), kare kaisel (*Schoenoplectus tabernaemontanii*) ja ahtalehine hundinui (*Typha angustifolia*). Samuti leidub erinevaid veesiseseid taimi, mis levivad ulatuslikult järve avaveelises osas, näiteks kamm-penikeel (*Potamogeton pectinatus*; sünonüüm *Stuckenia pectinata*) ja räni-kardhein (*Ceratophyllum demersum*). Kaitsealustest liikidest leidub lahes vahelmist näkirohtu (*Najas marina* subsp. *intermedia*), mis on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse.

### Kalastik
Kiissa laht on liigirohke veekogu, milles esineb kõige arvukamalt roosärge (*Scardinius erythrophthalmus*). Ka on esindatud nii linask (*Tinca tinca* L.), ogalik (*Gasterosteus aculeatus*) ja hõbekoger (*Carassius gibelio*; sünonüüm (*Carassius auratus gibelio*) kui ka ahven (*Perca fluviatilis*) ja haug (*Esox lucius*). Kaitsealustest liikidest leidub lahes hinku (*Cobitis taenia*).

### Linnustik
Veekogus ja selle läheduses pesitseb mitmeid linnuliike. Näiteks on Kiissa lahes märgatud laululuike (*Cygnus cygnus*) ja sookurge (*Grus grus*), kellest mõlemad kuuluvad looduskaitsealuste liikide II kategooriasse.

## Kaitse
Kiissa laht asub Nehatu looduskaitsealal, mille eesmärk on säilitada sealsete roostike ning vee- ja rannikulinnustiku kaitse ja püsimine. Ka kuulub ala Euroopa Liidu Natura 2000 võrgustiku raames Väinamere linnuala (keskkonnaregistri kood EE0040001) ja Väinamere loodusala (keskkonnaregistri kood EE0040002) hulka.

## Viited
Rabavere tiik

**Rabavere tiik** (ka Lõpe paisjärv) on järv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Rabavere külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 828&nbsp;m.

## Viited
Ulglaht

**Ulglaht** (ka Ulgulaht, Ulklaht) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Viinistu külas. Veekogu pindala on 6,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1381&nbsp;m.

## Viited
Maalaht

**Maalaht** on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Viinistu külas. Veekogu pindala on 20,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2445&nbsp;m.

## Viited
Rammusaare laht

**Rammusaare laht** (ka Rammusaare järv) on järv Harju maakonnas Jõelähtme vallas Rammu külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 453&nbsp;m.

## Viited
Maajärv

**Maajärv** (ka Rammusaare järv) on järv Harju maakonnas Jõelähtme vallas Rammu saarel. Veekogu pindala on 2,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 896&nbsp;m.


Rammusaare järv ehk Maajärv.jpg
Rammusaare järv.jpg
Rammusaare järve kallas.jpg

## Viited
Kotka järv

**Kotka järv** (ka **Kotka paisjärv**, **Kotkaveski paisjärv**) oli järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Kotka külas. Veekogu pindala oli 1,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus oli 1176&nbsp;m. Järves oli kaks saart.

Kotka järv kadus seoses Kotka paisu purunemisega 7. augustil 2016.

## Viited
Loo paistiik

**Loo paistiik** on tiik Harju maakonnas Kuusalu vallas Soorinna külas. Veekogu pindala on 0,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 197&nbsp;m.

## Viited
Aruoja veehoidla

**Aruoja veehoidla** on veehoidla Harju maakonnas Anija vallas Ülejõe külas. Veekogu pindala on 2,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1515&nbsp;m.

## Viited
Laijärv

**Laijärv** (ka Pühamäe Laijärv, Pühameeste Laijärv, Pühameeste Suurjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Suru külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 327&nbsp;m.

## Viited
Pühamäe Väikejärv

**Väikejärv** (ka Pühamäe Väikejärv, Pühajärv, Pühameeste Väikejärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Suru külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 291&nbsp;m.

## Viited
Järvi Särgjärv

**Särgjärv** (ka Järvi Särgjärv, Järvi järv, Väike Järvi järv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Suru külas. Veekogu pindala on 2,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 557&nbsp;m.

## Viited
Pärnjärv

**Pärnjärv** (ka Järvi järv, Suur Järvi järv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Suru külas. Veekogu pindala on 3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 656&nbsp;m.

## Viited
Julia Barysenka

**Julia Barysenka** (valgevene keeles *Юлія Барысенка*; 4. märts 1990 Tallinn – 23. juuli 2018) oli Valgevene jalgpallur (kaitsja).

## Saavutused
### Minski FK Zorka-BDU
*Valgevene naiste jalgpallikarikas 2010
*Valgevene naiste superkarikas 2010

### Rjazani VDV
*Venemaa meister naiste jalgpallis 2013
*Venemaa naiste jalgpalli karikas 2014

## Surm
Barysenka suri 23. juulil 2018. Esialgsete teadete järgi ta uppus.

## Viited

## Välislingid
* "Стала вядома, ад чаго памерла 28-гадовая футбалістка Юлія Барысенка". Naša Niva. Vaadatud 26. juulil 2018
Kõrgessaare järv

**Kõrgessaare järv** on mitme järve nimevariant:
* Korgõssaarõ järv, järv Põlvamaal
* Uibujärv, järv Põlvamaal
* Tammelais, järv Hiiumaal
Piip ja Tuut

**Piip ja Tuut** on Eesti näitlejad ja klounid – Haide Männamäe (Piip) ja Toomas Tross (Tuut).

Aastate vältel on Piip ja Tuut eri etendusasutuste (Piip ja Tuut Teater, Piip ja Tuut Mängumaja jt) egiidi all esitanud nii klassikalisi tsirkuseetendusi ja klounaade kui ka traditsioonilisi teatritükke maailmaklassikast Eesti nüüdisdramaturgiani (William Shakespeare'i "Hamlet", Piret Jaaksi "Pobiseja"). 2014. aastal esinesid Piip ja Tuut telekonkursi "Klassikatähed" raames koos flötist Anni Ruuglaga, kes esitas 
Francis Poulenci flöödikontserdi. Nad on teinud lastesaateid Eesti Televisioonis, esinenud koos Tallinna Tehnikaülikooli puhkpilliorkestriga ning osalenud Eesti Vabariigi 100. aastapäeva koostöölavastuste programmis (lavastus "Cabaret Siberia", koos Läti teatriga TeatrisTT). Rahvusvahelistel ringreisidel on Piip ja Tuut käinud Euroopas, Aasias ja Ameerikas.

Kriitik Veiko Märka on nimetanud Piibu ja Tuudu versiooni "Hamleti" Eesti tõlgenduste seas epohhiloovaks.

## Tunnustus

* 2014 – Salme Reegi nimeline auhind

## Viited

## Kirjandus
* Toomas Tross, Haide Männamäe, Marek Demjanov "Piip ja Tuut puhuvad juttu teatris ja köögis" 2017 (ISBN 9789949881253)

## Välislingid
* Piip ja Tuut Teater
* "Piip ja Tuut. Hamlet" Vimeo, 2017
* "Piip ja Tuut piparköögis" (ETV 2013)
* "Piip ja Tuut sõidavad Euroopa ja Aasia ringreisile" ERR, 17.05.2018
* "Piip ja Tuut tähistavad juubelit suure ringreisiga" Postimees, 17. mai 2018
* Veiko Märka "Suure Stalini mõõtmatu tsirkus" Sirp, 13.04.2018
* "Piip ja Tuut muutuvad Haide Männamäeks ja Toomas Trossiks" Postimees, 19. jaanuar 2018
* "Piip ja Tuut Hiina tuurist: lastele lähevad peale samad trikid mis Eestis" ERR, 09.10.2017
* Dagmar Reinolt "Piip ja Tuut: "Oma lapsed panid meid seksuaalkasvatusele tähelepanu pöörama."" Naisteleht, 27.09.2017
* "Piip ja Tuut teater mängis möödunud aastal rekordarvu etendusi välismaal" ERR, 09.01.2017
* Verni Leivak "Piip ja Tuut: naljategemise piir on seal, kus asub südametunnistus" Postimees, 7. august 2016
* Veiko Märka ""Hamleti" lavastamine Toompea tsirkuses" EPL, 20.06.2016
* "Säde. Haide Männamäe ja Toomas Tross ehk Piip ja Tuut" Vikerraadio, 20.04.2015
Tallinna üldplaneering

**Tallinna üldplaneering** on Tallinna kohta käiv üldplaneering, mille eesmärk on määrata Tallinna territooriumi arengu põhisuunad ja tingimused.

Üldplaneeringu kinnitas Tallinna linnavolikogu 2001. Üldplaneeringu ettevalmistusperiood kestis 1996-2001, mille jooksul tehti rohkem kui 30 asjakohast uuringut ja teemaplaneeringut.

## Viited

## Välislingid
*Tallinna üldplaneering Tallinna linna kodulehel
Tallinna Kadaka Põhikool

**Tallinna Kadaka Põhikool** on Tallinnas tegutsev venekeelne põhikool. 

Kool asutati 1984.

## Nimed
*1984–1998 Tallinna 3. Eriinternaatkool
*1998–2001 Tallinna Õismäe Erikool
*2001–2013 Õismäe Kool
*alates 2013 **Tallinna Kadaka Põhikool**

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Õie park

**Õie park** (ka **Õie puiestik**) on park Tallinnas Nõmme linnaosas Õie, Sihi ja Pesa tänava vahel. Pargi pindala on 0,7 ha. Park rajati 1930. aastatel. Pargi keskel on purskkaev.

## Viited
Riia hüdroelektrijaam

**Riia hüdroelektrijaam** ehk **Riia HEJ** (läti keeles *Rīgas hidroelektrostacija* ehk *Rīgas HES*) on Daugava jõel asuv hüdroelektrijaam.

Hüdroelektrijaama kuue turbiini koguvõimsus on 402 MW. See on suuruselt Läti teine hüdroelektrijaam (suurim on Pļaviņase hüdroelektrijaam). Jaam asub Daugava suudmest 35 km kaugusel.

Salaspilsi juurde kuuluv elektrijaam ehitati aastail 1966–1974.

## Vaata ka
*Riia veehoidla

## Viited
Turība kõrgem ärikool

**Turība kõrgem ärikool** (läti keeles *Biznesa augstskola "Turība"*) on Lätis Riias aadressil Graudu iela 68 tegutsev kõrgem erakool, mis on keskendunud ärindusele. Koolil on üle Läti neli filiaali: Liepājas, Cēsises, Talsis ja Jēkabpilsis. Kooli rektor on Aldis Baumanis. 

Kool asutati 1993.

Õppeaastal 2014/2015 tudeeris seal 3500 õpilast.

## Välislingid
*Kooli koduleht
Ääremaa

**Ääremaa** on eesti perekonnanimi.

Ääremaa määrati nimede eestistamisel uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ääremann, Aermann, Aero, Äremann, Ärmann, Ergmann, Herman ja Hermann.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ääremaa Eestis 15 mehel ja 24 naisel. 

*Kuldev Ääremaa (sündinud 1943), eesti alpinist ja informaatik
*Margus Ääremaa (sündinud 1956), eesti pedagoog ja ettevõtja
Kemba paisjärv

**Kemba paisjärv** on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Kemba külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 949&nbsp;m. Järves on üks saar.

## Viited