open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Urmas Grauen

**Urmas Grauen** (sündinud 25. juulil 1952 Järva-Jaanis) on eesti alpinist.

Mägironijana on ta viiel korral tõusnud üle 7000 meetri kõrguste mägede tippu. Hiljem on ta tegutsenud alpinismitreenerina (sealhulgas töötanud Gruusia alpinismikoondises) ja mägigiidina. Ta neid väheseid eesti alpiniste, kes on saanud alpinismis NSV Liidu meistersportlase aunimetuse (1980).

Alates 1992. aastast on ta teede hooldus- ja ehitustehnika müügiga tegeleva aktsiaseltsi Grader Service direktor.

## Haridustee
1970. aastal lõpetas ta Türi Keskkooli ja 1975. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna. 

## Alpinism

Alpinismiga hakkas ta tegelema 1972. aastal. 

Kaljuronimises on ta mitmekordne Eesti meister. 1982. aastal läbis ta Kesk-Aasias 6. kategooria marsruudi "Kamin Kagor". Tegemist on keskmiselt 82-kraadise, kohati negatiivse kaljuseinaga, kõrguste vahega 1200 meetrit.

1984. aastal viidi läbi Ilmar Priimetsa juhtimisel ekspeditsioon Pamiiris, et vallutada üks nimeta 6047 m kõrgune mäetipp. Esmatõusust 17. augustil 1984 võttis osa ka Grauen. Tipule pandi nimeks Tallinna mäetipp.
 
1991. ja 1992. aastal juhtis ta mitu ekspeditsiooni: Pamiiris Lenini mäetippu (7134 m) ja 1994. aastal eestlaste gruppi Aafrikas Kilimanjaro mäe tippu (5895 m).

### Mägigiid ja treener
Mägigiidi tunnistuse sai ta Nõukogude Liidu alpinismilaagritest (toona nimetati sellise tunnistuse saanuid alpinismi instruktoriteks).

1970. aastate lõpul hakkas NSV Liidu Spordikomitee rahvusvaheliste laagrite juhtkond kutsuma valitud Eesti alpiniste tööle konsultantideks ja mägipäästjateks välismaalaste NSV Liidu mägedele tõuse organiseerivaisse alpilaagritesse. Kutsutute seas oli ka Urmas Grauen.

Aastatel 1980–2003 oli ta ka alpinismitreener, sealhulgas töötas ta treenerina Abhaasia ja Gruusia alpinismikoondistes ning peatreenerina Eesti alpinismikoondises.

## Isiklikku
Tema abikaasa Aili Grauen on alpinist, kes on tõusnud Kilimanjaro (5895 m) tippu. Neil on kolm last: Peteri, Viljar ja Evelin, kellest Peteri on edukas maadleja ning Viljar on alpinist, triatleet ja maratonijooksja.

## Tsitaat
Johan Ahlberg: "Urmasel on alpinismis head perspektiivid nii füüsiliste kui moraalsete eelduste poolest. Tema jaoks ei ole kõrguses mäeküljele tõmmatud mõttelist punast horisontaaljoont – siiani ja mitte sammugi kõrgemale. Selline mõtteline "lagi" on igal meist, kuid tema lagi on kõrgel! Võib-olla üle 8000 meetri!"

## Viited

## Välislingid
*Alpinistid: Eva Liivak hukkus kaaslaste hulljulguse tõttu. epl.delfi.ee. 14.07.2008
Aleksei Koltsov

**Aleksei Koltsov** (vene Алексей Васильевич Кольцов; 15. oktoober (vkj 3. oktoober) 1809 Voronež – 10. november (vkj 29. oktoober) 1842 Voronež) oli vene luuletaja.

Aleksei Koltsov oli pärit karjakaupmehe perekonnast. Ta haridustee jäi poolikuks, kuna ta pidi tööle asuma oma isa äris. Esimese luuletuse kirjutas Aleksei Koltsov 1825. aastal. Ajakirjanduses avaldati tema esimesed luuletused 1830. aastal. 1831. aastal tutvus Koltsov Moskvas Vissarion Belinskiga. Tema ainus eluaegne luulekogu "Luuletused" ("Стихотворения") ilmus 1835. aastal.

## Viited
Gasherbrum IV

**Gasherbrum IV** (urdu keeles |گاشر برم -4; hiina keeles 加舒尔布鲁木IV峰 (*Jiāshūěrbùlǔmù IV Fēng*)) on mägi Gasherbrumi mäemassiivis Baltoro Muztaghi mäeahelikus Karakoramis.

## Asukoht ja kõrgus

Mägi asub Gilgit-Baltistanis Pakistanis. Gasherbrum II-st jääb see 4,3 km lääneloodesse.

Mäe kõrgus on **7932 m** ja see on maailmas kõrguselt 17. mäetipp. 

## Esmatõusud
Esmatõusu mäele tegid 6. augustil 1958 Itaalia ekspeditsiooni liikmed Walter Bonatti ja Carlo Mauri, kes tõusid tippu mäe põhjapoolsest küljest.

Mäe lääneküljelt tegi esmatõusu 1985. aastal Poola alpinist Wojciech Kurtyka.

## Vaata ka
*Gasherbrum II
*Gasherbrum III

## Viited
Suhkruleht

**Suhkruleht** (*Stevia*) on taimeperekond korvõieliste sugukonnast.

Suhkrulehe perekonda kuulub umbes 240 liiki Lõuna-Ameerika taimi, mille looduslik levila on Põhja-Argentinas, Mehhikos, Andides ja Brasiilias.

Selle perekonna liiki paraguai suhkrulehte (*Stevia rebaudiana*) kasutatakse loodusliku suhkruasendaja valmistamiseks.
Kazimierz Papée

**Kazimierz Papée** (10. jaanuar 1889 Lviv – 19. jaanuar 1979 Rooma) oli Poola diplomaat, õigusteadlane.

Ta oli 15. jaanuarist 1929 kuni 29. aprillini 1929 Poola asjur Eestis. 1936–1939 oli ta Poola saadik Tšehhoslovakkias.
Elo Tamul

**Elo Tamul** (kuni 1931 **Elisabeth Lokk**; 21. jaanuar 1913 Võru – 5. jaanuar 1994 Tartu) oli eesti laulja ja näitleja. 

1931. aastal lõpetas ta Võrumaa Rahvahariduse Seltsi ühisgümnaasiumi. 1935–1940 õppis Tartu Kõrgemas Muusikakoolis laulmist Rudolf Jõksi klassis. 

1931. aastal asus tööle Võru teatrisse Kannel. 1935. aastast töötas Vanemuises koorilauljana, 1944. aastast ooperi- ja operetisolistina, 1957. aastast draamanäitlejana. 

Filmis "Kõrboja peremees" mängis ta Kõrboja Madlit.

## Tunnustus
*1949 – Eesti NSV riiklik preemia
*1951 – Eesti NSV teeneline kunstnik
*1951 – Stalini preemia

## Isiklikku
Ta on maetud Tartu Pauluse kalmistule.

Tema poeg on ajaloolane Villu Tamul.

Olnud abielus näitleja ja lavastaja August Toropiga ning näitleja Arnold Kasukiga.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Riikliku preemia laureaat, teater Vanemuine näitleja Tamul, Elo (1952)
*ERR arhiiv. Näitlejatund: Elo Tamul (1988)
*Uusi aunimetusi. Sirp ja Vasar, 13. oktoober 1951
Elita Erkina

**Elita Erkina** (sündinud 29. juuli 1949 Riias) on Läti-Eesti baleriin ja balletiõpetaja. 

Lõpetas Riia koreograafiakooli. Aastatel 1971–1987 oli ta Estonia balletisolist. 

Aastatel 1988–1991 ja 2001. aastast Estonia balletitrupi repetiitor. 

Töötanud ka balletiõpetajana Tallinna Balletikoolis.

## Lavarolle
*Julia – Sergei Prokofjev "Romeo ja Julia"
*Kaunitar – Sergei Prokofjev "Kadunud poeg"
*Tütarlaps – Veljo Tormis "Luigelend"
*vürstitar Sorokina – Rodion Štšedrin "Anna Karenina"
*Giselle – Adolphe Adam "Giselle"
*Kleopatra – Eduard Lazarev "Antonius ja Kleopatra"
*Veronika – Lepo Sumera "Anselmi lugu"
*Joanna – Eino Tamberg "Joanna tentata"
*Eeva – Andrei Petrov "Maailma loomine"
*Lise – Louis Joseph Ferdinand Hérold "Asjatu ettevaatus"
*Sülfiid – August Bournonville "Sülfiid"

## Isiklikku
Ta on 1983. aastast abielus Viktor Fedortšenkoga.

## Tunnustus
*1973, 1975 ja 1981 Eesti NSV Teatriühingu preemia
*1976 Eesti NSV teeneline kunstnik
*2021 Rahel Olbrei nimeline auhind

## Viited

## Kirjandus
*P. Palm, M. Värk. Elita Erkina. Eesti NSV Kultuuriministeerium, 1986

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. RAT "Estonia" balletisolist Elita Erkina nimiosalisena balletis "Sülfiid" (1983)
Sigrid Orusaar

**Sigrid Orusaar** (sündinud 30. oktoobril 1944 Tallinnas) on eesti flötist.

1963. aastal lõpetas flöödi erialal Tallinna Muusikakooli, kus tema õpetajaks oli Kaljo West.

1968. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi Elmar Peäske flöödiklassi.

Aastatel 1962–2014 oli ta Estonia teatri orkestri flöödimängija, olnud ka flöödirühma kontsertmeister.

## Tunnustus
*1983 Eesti NSV teeneline kunstnik
*2004 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2009 Otto Hermanni nimeline auhind

## Isiklikku
Trompetist ja dirigent Helmut Orusaar on tema isa. Tema abikaasa oli klarnetist Roland Kriit. Viiuldaja Kristina Kriit on tema tütar.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Orusaar, Sigrid, Eesti NSV teeneline kunstnik - RAT "Estonia" orkestrant (1983)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tallinna Riikliku Konservatooriumi õppejõud Elmar Peäske üliõpilasele Sigrid Orusaarele flööditundi andmas (1964)
*ERR arhiiv. Teatrilood. Sigrid Orusaar (2003)
Inge Saarsalu

**Inge Saarsalu** (sündinud 25. jaanuaril 1952 Tallinnas; sünninimi **Inge Arro**) on eesti balletitantija ja tantsupedagoog.

Ta on lõpetanud Tallinna Koreograafiakooli. 

Aastatel 1970–1992 oli ta Estonia teatri balletisolist, hiljem Estonia teatri balleti repetiitor ja Tallinna Balletikooli balletiõpetaja.

Aastast 1999 on ta töötanud USA-s Colorado balletiteatri ballettmeistrina ning Nevada balletiteatri repetiitori ja tantsupedagoogina.

## Tunnustus
*1984 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Lembit Saarsalu.

Tal on tütar näitleja Irmeli Saarsalu.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. RAT "Estonia" balletisolist Inge Arro (1978)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Inge Arro (1979)
*ERR arhiiv. Vikerkäär. Inge ja Lembit Saarsalu (2000)
*ERR arhiiv. Keskööprogramm. Balletijuttu Inge Arroga (2000)
Michał Sokolnicki

**Michał Hubert Sokolnicki** (6. veebruar 1880 Kaszewy Kościelne – 17. jaanuar 1967 Ankara) oli poola ajaloolane, diplomaat, poliitik.

Aastatel 1920–1922 oli ta Poola saadik Soomes ja ühtlasi alates 2. detsembrist 1921 ka Poola saadik Eestis. 

Aastatel 1923–1931 töötas ta Varssavi Poliitteaduste Kõrgkooli õppejõuna.

Aastatel 1931–1936 oli ta Poola saadik Taanis ja 1936–1945 suursaadik Türgis.

## Viited

## Välislingid
*Biograafia Poola Vabariigi Suursaatkonna Tallinnas veebilehel
Jan Starzewski

**Jan Michał Polikarp Starzewski** (26. jaanuar 1895 Wadowice – 25. jaanuar 1973 London) oli Poola diplomaat ja poliitik, kes tegutses nii Teise maailmasõja eelsel perioodil kui ka hiljem Poola eksiilvalitsuses.

Juulist 1933 kuni detsembrini 1934 oli ta Poola asjur Eestis. Aastatel 1936–1940 töötas ta Poola saadikuna Taanis, esindades Poola huve keerulisel rahvusvahelisel perioodil vahetult enne ja Teise maailmasõja alguses.

Aastatel 1972–1973 oli ta Poola välisminister eksiilis, tegutsedes Londonis asunud Poola eksiilvalitsuse koosseisus.

## Viited
Józef Wołodkowicz

**Józef Wołodkowicz** (25. juuli 1889 Vilno – 13. mai 1947 Kairo) oli Poola diplomaat.

10. juulist 1928 15. jaanuarini 1929 oli ta Eestis Poola saatkonna asjur, seejärel 31. juulini 1932 saatkonna konsulaarosakonna ülem.
Micro Instrumentation and Telemetry Systems

**Micro Instrumentation and Telemetry Systems** (lühend MITS) oli Ameerika Ühendriikide ettevõte, mille asutasid 1969. aastal New Mexicos Albuquerques Ed Roberts ja Forrest Mims. MITS alustas 1971. aastal elektrooniliste kalkulaatorite tootmist ja 1975. aastal personaalarvutite tootmist. 

1971. aastal hakati tootma lauakalkulaatorit MITS 816, mis muutus kiiresti populaarseks ja selle müügitulu ületas 1973. aastal 1 miljonit dollarit. Hinnasõja tõttu jäi ettevõte 1974. aastal võlgadesse. 

Jaanuaris 1975 jõudis müüki esimene personaalarvuti Altair 8800. Arvuti, mille hind oli 397 dollarit, sai väga populaarseks. Paul Allen ja Bill Gates kirjutasid selle jaoks Altair BASICu, interpretaatori BASICu jaoks ning nad kolisid Albuquerque'i, kus asusid tööle MITS-i. Sama aasta juulis asutasid nad oma ettevõtte Microsoft.

MITS-i müügitulu kasvas 1976. aastal 6 miljoni dollarini ning järgmisel aastal müüdi see ettevõttele Pertec Computer.
Ivo Juul

**Ivo Juul** (sündinud 12. augustil 1939) on eesti tšellist ja muusikapedagoog.

1958. aastal lõpetas ta Tallinna 10. Keskkooli. Samal aastal lõpetas ka Tallinna Muusikakooli tšello eriala.

1963. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi August Karjuse tšelloklassi ja jätkas tšelloõpinguid Moskva Konservatooriumi aspirantuuris, mille lõpetas 1966 (juhendaja Sergei Širinski).

1971. aastast mängis tšellot Estonia teatri orkestris, 1978. aastast tšellorühma kontsertmeister. 

Aastatel 1966–1978 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi tšello õppejõud. Tema õpilasi on Aare Tammesalu ja Lembi Mets.

Töötab Võru Muusikakooli tšelloõpetajana.

## Tunnustus
*1981 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Tema vend Jaanus Juul oli pianist ja helilooja.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. II vabariiklikul interpreetide konkursil esimese koha saavutanud tšellist Ivo Juul (1969)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Juul, Ivo, Eesti NSV teeneline kunstnik, RAT "Estonia" tšellorühma kontsertmeister (1981)
Ilgvars Pauls

**Ilgvars Pauls** (sündinud 24. septembril 1957 Jelgavas) on läti alpinist.

Ta on erialalt ehitusinsener.

Ta on Baltimaade edukaim mägironija.

## Mägironimine
Alpinismiga hakkas ta tegelema 1978. aastal. 

### Tõusud kaheksatuhandeliste tippu
Oma esimese kaheksatuhandelise tippu jõudis ta 1993. aastal Himaalajas. 10. oktoobril tõusis ta koos Teodors Ķirsise ja Imants Zaulsiga Läti ekspeditsiooni käigus Dhaulagiri (8167 m) tippu.

1999. aastal üritas ta tõusta, kuid ebaõnnestunult, rahvusvahelise ekspeditsiooni käigus Himaalajas Makalu (8485 m) tippu. Kõrgusel 7500 oli ta sunnitud tagasi pöörduma. Tema taanlasest kaaslane hukkus laskumisel.

#### Edukad tipputõusud
*1993 – Dhaulagiri (8167 m) 
*1996 – Cho Oyu (8188 m)
*1997 – Džomolungma (8848 m)
*1998 – Lhotse (8516 m)
*1998 – Xixabangma kõrvaltipp Xixabangma Central Summit (8008 m)).
*2000 – Gasherbrum II (8034 m)
*2001 – Nanga Parbat (8125 m)

## Raamatud
*Ilgvars Pauls. "Everesta otrā seja" ('Everesti teine pale') (2007) http://velosipedists.wix.com/ilgvars#!everesta-otra-seja

## Viited

## Välislingid
*Ar godbijību pret kalnu. Ingvars Pauls oma esimese raamatu esitlusel (jaanuaris 2008)
Anu Põldar-Murss

**Anu Põldar-Murss** (23. jaanuar 1898 – 20. veebruar 1990; sünninimi **Angelina Enson**; aastatel 1920–1940 **Angelina Pulst**; 1940–1952 **Anu Põldar**) oli eesti näitleja. 

Aastatel 1943–1964 oli ta Ugala teatri näitleja.

## Tunnustus
* 1958 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Aastatel 1920–1933 oli ta abielus näitleja Hans Pulstiga. Aastatel 1952–1972 oli ta abielus näitleja Raido Mursiga.

## Viited

## Välislingid
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Stseen H. Heijermansi näidendist "Lootus õnnistusele" Viljandi teatris "Ugala", (vasakult) Jo - Helja Valler, Kniertje - Anu Põldar, Geert - Edgar Valge
Vladõslav Terziul

**Vladõslav Oleksandrovõtš Terziul** (ukraina keeles: Владислав Олександрович Терзиул; 18. juuni 1953 Artjom, Primorje krai – 18. mai 2004 Makalu) oli Ukraina alpinist.

Ta on tõusnud peaaegu kõigi üle 8000 meetri kõrguste mägede tippu. Ta hukkus 2004. aastal Himaalajas asuva Makalu (8485 m) tipust laskumisel.
 
## Mägironimine
Alpinismiga hakkas ta tegelema 1979. aastal. 

2000. aastal laskus ta suuskadel Cho Oyu tipust. 2001. aastal tõusis ta esimesena Manaslu tippu (8163 m) mäe kagu küljel asuva ribi kaudu. See oli uus marsruut tippu jõudmiseks.     

### Kaheksatuhandelised
Ta on tõusnud 12 üle 8000 meetri kõrguse mäe tippu. Ülejäänud kahel (14-st) kaheksatuhandelisel mäel jäi tal aga peatipp vallutamata. Karakoramis asuval Broad Peakil (peatipp 8051 m) ronis ta 1995. aastal eeltipule (8028 m) ja Himaalajas asuval Xixabangmal (peatipp 8027 m) tõusis ta 2000. aastal kesktipule (Xixabangma Central Summit (8008 m)). 
#### Xixabangma Central Summit
Ukraina mägiekspeditsioon tõusis 27. septembril 2000 Xixabangmale klassikalist marsruuti mööda (põhja küljelt, s.t Hiina poolt). Laskumine kõrguselt 7400 m oli plaanitud teha suuskadel. Kuid tipumeeskond peatipule ei roninudki, sest selle olemasolust polnud neil üldse midagi teada. Neil oli teada, et kõik ekspeditsioonid tõusevad Central Summitile ja et hiina ametnikud aktsepteerivad seda tipputõusuna Xixabangmale ja väljastavad selle tõenduseks ka sertifikaate. Nagu hiljem on ukraina ekspeditsiooni osalejad öelnud, et kui meeskond oleks teadnud, et mööda tipuharja on vaja veel edasi sumada, oleks seda ka tehtud.

## Tunnustus
* Rahvusvahelise klassi meistersportlane (1999)
* Teeneline meistersportlane (2000)

## Viited
Sõja-Revolutsioonikomitee

**Sõja-revolutsioonikomiteed** olid bolševike partei algatusel relvastatud võimuhaaramise ettevalmistamiseks ja juhtimiseks asutatud organid.

* **[[Eestimaa Sõja-Revolutsioonikomitee]]** oli Tallinnas Eesti Nõukogude II Kongressil valitud bolševike (VSDT(b)P) ja pahempoolsete esseeride (SR) initsiatiivgrupp relvastatud võimuhaaramise ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks Eestimaa kubermangus. Tegutses novembrist 1917 kuni jaanuarini 1918.
* **Sõja-Revolutsioonikomitee** moodustati ka Esimese detsembri mässu ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks.
* **[[Petrogradi Sõja-Revolutsioonikomitee]]**
Viktor Kirpu

**Viktor Kirpu** (31. oktoober 1955 Tartu –11. oktoober 2018) oli eesti vehkleja ja vehklemistreener.

Ta lõpetas aastal 1972 Tartu 6. Keskkooli ja aastal 1976 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Ta hakkas vehklemist harrastama aastal 1966 Tartu Laste ja Noorte Spordikoolis Tiit Räni juhendamisel. Aastatel 1967–1971 oli tema treeneriks Rein Kamarik, aastatel 1971–1976 Toomas Liivak ja aastatel 1976–1984 Klavdi Jadlovski.

## Tunnustus

* 2014 Eesti Vabariigi spordipreemia (epeenaiskonna treenerite kollektiiv - Kaido Kaaberma, Samuil Kaminski, Viktor Kirpu, Helen Nelis-Naukas, Natalja Kotova - silmapaistva ja tulemusliku töö eest Eesti kuldse epeenaiskonna ettevalmistamisel vehklemise Euroopa meistrivõistlusteks 2013. aastal)

## Isiklikku
Tema tütar on vehkleja Erika Kirpu, abikaasa on vehklemistreener Irina Satanenko.

## Välislingid
*Suri teenekas vehklemistreener Viktor Kirpu
*Biograafia ESBL-is
Eero Neemre

**Eero Neemre** (1936. aastani **Ernst-Nikolai Nüssik**; 22. märts 1905 Ropka vald, Tartumaa – 28. september 1994 Viljandi) oli eesti näitleja ja lavastaja.

Aastatel 1943–1945 oli ta Ugala teatri kunstiline juht, hiljem näitleja.

## Lavarolle
*Tõnis – Aadu Hint "Tuuline rand"
*Babits – Ivan Franko "Varastatud õnn"
*pastor Manders – Henrik Ibsen "Kummitused"
*Ignatov – Aleksei Arbuzov "Tanja"
*Madis Muke – Luise Vaher "Katrina"
*Batista – William Shakespeare "Tõrksa taltsutus"
*Eesti maavanem – Eduard Vilde "Kui Anija mehed Tallinnas käisid"
*Terezèak – Ivan Bukovèan "Enne, kui kukk saab laulnud"
*Vanamees – Vladimir Maljagin "UFO-d"

## Lavastusi
*Aleksander Korneitšuki näidend "Platon Kretšet"
*Eži Ljutovski näidend "Perekondlik asi"

## Tunnustus
*1967 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1970 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1979 Eesti NSV Teatriühingu preemia

## Isiklikku
Tema abikaasa oli näitleja Eeva Vahur.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Neemre, Eero - Viljandi Draamateatri "Ugala" näitleja
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Viljandi Draamateatri "Ugala" näitleja Eero Neemre osatäitjana lavastuses "Enne, kui kukk saab laulnud"
Georg Metssalu

**Georg Metssalu** (sünninimi **Georg Melnikov**; 22. juuni 1919 – 14. juuni 2004) oli eesti laulja (tenor) ning muusik. 

Tema muusikukarjäär sai alguse 1935. aastal orkestris Modern Trubaduur, kus ta mängis viiulit ja saksofoni. Alates 1936. aastast tegutses ta ansambli Kuldne Seitse laulja ja löökpillimängijana. Eraviisiliselt trummi õppides kujunes ta mõne aastaga üheks Eesti parimaks džässtrummariks.

Aastatel 1945–1955 õppis laulmist eraviisiliselt Jenny Siimoni juures.

1945. aastast kuni 1991-ni oli ta Riikliku Akadeemilise Meeskoori laulja. Aastatel 1951–1997 laulis kvartetis RAM-1.

Mänginud löökpille ka ansamblis Rütmikud ja Emil Laansoo ansamblis. Hüüdnimi oli Soss. 

Ta on maetud Tallinna Siselinna kalmistule.

## Tunnustus
* 1974 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
*Riiklik Akadeemiline Meeskoor. Ansambel RAM-1 liikmed: Raimond Alango, Tiit Köster, Georg Metssalu, Evald Jaansoo, Ilmar Talvik
*ERR arhiiv. Georg Metssalu foto (2001)
*ERR arhiiv. Muusikaline tund. Georg Metsalu 70 (1989)
*ERR arhiiv. Vello Mikkser. Georg Metssalu (2004)
MaryAnn Mihychuk

**MaryAnn Mihychuk** (ukraina keeles *Мері-Енн Мігичук*; sündinud 27. veebruaril 1955 Vitas) on ukraina päritolu Kanada poliitik, ta on Kanada Liberaalse Partei liige. Ta oli 4. novembrist 2015 kuni 10. jaanuarini 2017 Kanada tööminister.

Ta sündis aastal 1955 Vitas Manitoba provintsis ukraina päritolu vanemate lapsena. Ta lõpetas aastal 1979 Winnipegi Ülikooli bakalaureuse- ja aastal 1984 Brocki Ülikooli magistrikraadiga. Ta on elukutselt sertifitseeritud geoloogiainsener. Ta töötas aastatel 1984–1986 geoloogina Newfoundlandi ja Labradori ning 1986–1992 geoloogina Manitoba provintsis.

5. oktoobrist 1999 kuni 4. novembrini 2003 oli ta Manitoba provintsi kaubandus- ja tööstusminister, 4. novembrist 2003 kuni 21. maini 2004 oli ta samuti minister Manitoba provintsi valitsuses. Aastal 2004 kandideeris ta Winnipegi linnapeaks, kuid kaotas valimistel Sam Katzile.

4. novembrist 2015 kuni 10. jaanuarini 2017 oli ta Kanada tööminister. Ta on ka Kanada Parlamendi alamkoja (House of Commons) liige.

Ta oli aastatel 1989–2014 Uue Demokraatliku Partei liige. Aastast 2014 on ta Kanada Liberaalse Partei liige.

## Isiklikku
Ta on aastast 1992 abielus Kenneth Marshalliga, neil on kaks tütart ja poeg.

## Viited
Raimond Alango

**Raimond Alango** (ka **Raimund Alango**; 27. veebruar 1926 Tallinn – 5. september 2010) oli eesti laulja (bass) ja laulupedagoog.

Lõpetas 1945. aastal Tallinna 1. Keskkooli. Aastatel 1947–1949 õppis laulmist Tallinna Muusikakoolis. 1955. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi laulu eriala Tiit Kuusiku klassi.

1945–1947 laulis ta Tallinna Polütehnilise Instituudi meeskooris.

Aastatel 1947–1989 oli ta Riikliku Akadeemilise Meeskoori laulja. Aastatel 1951–1997 laulis kvartetis RAM-1. 

Aastatel 1970–1985 töötas ta lauluõpetajana Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis, aastatel 1985–1996 Tallinna Konservatooriumis. Tema õpilasi on Märt Jakobson, Peeter Hillep, Vello Jürna, Aare Koha, Erich Krieger, Mart Mikk, Alar Pintsaar ja Toomas Tünder.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli pianist Tarsina Alango.

## Tunnustus
* 1969 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Riikliku Akadeemilise Meeskoori laulja Raimond Alango (1974)
*Riiklik Akadeemiline Meeskoor. Ansambel RAM-1 liikmed: Raimond Alango, Tiit Köster, Georg Metssalu, Evald Jaansoo, Ilmar Talvik
*ERR arhiiv. Muusikaline tund. ENSV teeneline kunstnik Raimond Alango - 60 (1986)
*ERR arhiiv. Vello Mikkser. Raimond Alango (2001)
Aleksei Kovaltšuk

**Aleksei Kovaltšuk** (sündinud 29. septembril 1957) on Eesti alpinist.

Alpinistina on ta tõusnud kahe üle 8000 meetri kõrguse mäe tippu, sealjuures oli ta esimene Eesti mägironija, kes tõusis kaheksatuhandelise tippu (1996).

Ta töötab Tallinnas ühe firma direktorina.

## Tipputõusud kaheksatuhandelistele

1996. aasta sügisel võttis ta välismaalasena osa Venemaa mägiekspeditsioonist Himaalajas Cho Oyule (8188 m). Tipputõus õnnestus 26. oktoobril.

1998. aasta mais võttis ta osa rahvusvahelise koosseisuga Venemaa ekspeditsioonist Džomolungmale (Eestist oli veel meeskonna koosseisus Boriss Slepikovski). Tõus tippu ebaõnnestus mõlemal Eesti alpinistil: Eesti lipp jäi seekord üles viimata.

14. mail 2002 tõusis ta Peterburi grupi koosseisus Himaalajas Lhotse (8516 m) tippu.

## Tunnustus
*2002 – J. K. Alpinismiklubi rändauhind parimale alpinistile (tõus Lhotse tippu)

## Isiklikku
Ta elab Tallinnas.
Alpinismiringkonnas on tal hüüdnimi Rousseau.

## Viited

## Välislingid
*Эверест '98 по классическому пути с севера Ekspeditsioon Džomolungmale 1998. aasta mais
*ЛХОЦЗЕ-2002 или ДИРЕКТОРСКИЙ ПОХОД Ekspeditsioon Lhotsele 2002. aasta mais
Evald Jaansoo

**Evald Jaansoo** (5. august 1915 Keila – 3. veebruar 1997) oli eesti laulja (bariton).

Aastatel 1939–1941 õppis laulmist Tallinna Konservatooriumis Ludmilla Hellat-Lemba ja Arno Niitovi klassis.

Aastatel 1944–1985 oli ta Riikliku Akadeemilise Meeskoori laulja. Aastatel 1951–1997 laulis kvartetis RAM-1.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1974 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. RA Meeskoori vokaalkvarteti liikmed Georg Metsalu, Georg Vetting, Evald Jaansoo ja Raimond Alango (1957)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Riiklik Akadeemiline Meeskoor. Ansambel RAM-1 liikmed: Raimond Alango, Tiit Köster, Georg Metssalu, Evald Jaansoo, Ilmar Talvik (1965)
Anu Nõulik

**Anu Nõulik** (sündinud 15. septembril 1963) on eesti alpinist ja Helme Suuki järel teine eestlanna, kes on üritanud tõusta üle 8000 meetri kõrguse mäe tippu.

Ta töötab Eesti entsüklopeedia toimetajana.

## Mägironimine
Mägimatkamist alustas ta 1990. aastatel, kõrgalpinismiga hakkas tegelema 2000. aastate lõpul. 2010. aastal tõusis ta Kaukasuses Elbruse tippu (5642 m).

### Tipputõus üle 7500 m kõrgusele mäele
  
3. augustil 2011 tõusis ta teise eestlannana Tiina Tamme järel Pamiiris asuva Muztagata (7509 m) tippu (jääb Hiina alale).

### Tõus kaheksatuhandelisele
13. mail 2013 üritas Anu Nõulik koos Uko Nõulikuga tõusta kaheksatuhandelise Cho Oyu tippu (8188 m), kuid järsult halvenenud ilmaolud ei võimaldanud neil tipuplatoolt edasi minna (nad olid tõusnud umbkaudu tipuplatoo platoo algusse). Cho Oyu kõrgeim punkt kujutab endast väga raskesti tuvastatavat lapikest tohutult suure kergelt tõusva lumise platoo servas. Halva nähtavusega ei ole tippu identifitseerida võimalik.

Sellel tõusul külmetas Anu Nõulik sõrmed. Katmandu arstid konstateerisid, et see on kolmanda astme külmetus, ja oli oht, et sellele järgneb sõrmeotste amputeerimine.

The Himalayan Database'i andmebaasis on Cho Oyu tipputõusude nimistus Anu Nõulik mainitud, kuid märkega "vaidlustatud".

## Isiklikku
Ka tema abikaasa Uko Nõulik ja poeg Uko Nõulik juunior on alpinistid.

## Viited

## Välislingid
*Esimene Eesti naine tõusis 8000 meetri kõrgusele. delfi.ee. 13.05.2013
*Ajalugu teinud naisalpinist vallutas 8000 meetrit purunenud köie kiuste. delfi.ee. 20.05.2013
*Esimese eesti naisena kõrgeima mäetipu vallutamist ei saa tõestada. 10.12.2013
*TIPUS VÕI MITTE − see on küsimus. Kohtumised Katmandus. 
*Anu Nõuliku toimetatud trükised
Chrystia Freeland

**Christina Alexandra Freeland** (sündinud 8. veebruaril 1968 Peace Riveris) on Kanada kirjanik, ajakirjanik ja poliitik, Kanada Liberaalse Partei liige. 

Ta oli alates 10. jaanuarist 2017 kuni 20. novembrini 2019 Kanada välisminister. Enne seda oli ta 4. novembrist 2015 Kanada väliskaubandusminister.

Ta sündis 1968. aastal Alberta provintsis Peace Riveris juristidest vanemate lapsena. Ta lõpetas Harvardi Ülikooli vene kirjanduse ja ajaloo bakalaureusena ja aastal 1993 sai ta Oxfordi Ülikooli Antoniuse kolledžis magistrikraadi slavistika alal.

Freeland alustas ajakirjanikutööd mittekoosseisulise korrespondendina Ukrainas, tehes kaastööd väljaannetele Financial Times, The Washington Post ja The Economist. Seejärel töötas ta Londonis väljaandes Financial Times asetoimetajana, Suurbritannia uudiste toimetajana, Moskva büroo juhina, Ida-Euroopa korrespondendina ja Financial Timesi pühapäevalisa FT.com toimetajana. Aastatel 1999–2001 töötas ta väljaandes Globe and Mail asetoimetajana, misjärel sai ta USA-s Financial Timesi direktoriks. Märtsis 2010 asus ta Thomson Reutersi toimetaja ametikohale, aprillis 2011 sai tast Thomson Reuters Digitali toimetaja. Enne lahkumist Thomson Reutersist oli ta juhtiv direktor ja tarbijauudiste toimetaja, lisaks kirjutas ta nädalaülevaateid väljaandele Globe and Mail.

26. juulil 2013 lahkus ta ajakirjandustöölt, et kandideerida Kanada Liberaalse Partei ridades Kanada parlamenti. 4. novembril 2015 kutsus Justin Trudeau ta Kanada väliskaubandusministriks.

Freeland on Venemaa välispoliitikat teravalt kritiseerinud ning avaldanud toetust Ukrainale. Ta on Venemaa sanktsiooninimekirjas alates 2014. aastast.

## Isiklikku
Chrystia Freeland on abielus, abikaasa Graham Bowley on ajakirjanik ja neil on kolm last. Tema isa Donald Freeland oli advokaat ja Kanada Liberaalse Partei liige. Ema Galina Freeland (neiuna Homjak) (1946–2007) oli rahvuselt ukrainlane ja sündis põgenikelaagris Bad Wörishofenis Baieris Ukraina katoliiklikus peres; ta oli advokaat ja Uue Demokraatliku Partei liige. Chrystia Freeland räägib lastega kodus ukraina keeles, ajab tööasju inglise ja prantsuse keeles; lisaks valdab ta vene, poola ja itaalia keelt.

## Viited

## Välislingid
* Chrystia Freeland Kanada parlamendi kodulehel (inglise keeles)
* http://www.international.gc.ca/gac-amc/freeland.aspx?lang=eng
Saima Sõmer

**Saima Sõmer** (sünninimi **Saima Pastarus**; 6. veebruar 1933 – 8. mai 2006) oli eesti keraamik, olümpiamaskoti Vigri kavandi autor.

1959. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi keraamika eriala. 

Seejärel töötas Eesti Televisioonis, kus valmistas lastesaadete jaoks nukke. 

Keraamikuna hakkas 1960. aastatel tarbenõusid kujundama. Tema loomingut iseloomustab ergas koloriit, ta arendas savikunsti maalilisi võimalusi. Keraamiliste serviiside ja vaaside kõrval on ta maalinud keraamilisi natüürmorte ja teinud keraamilisi seinapannoosid. 

Tegutses ka tekstiilikunstnikuna, valmistades aplikatsioonitehnikas seinavaipu.

Ta on 1980. aasta suveolümpiamängude purjeregati maskoti Vigri kavandi autor.

Aastatel 1972–1977 oli ta Eesti NSV Kunstnike Liidu juhatuse sekretär tarbekunsti alal.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1977 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
*ENSV Kunstnike Liidu juhatuse tarbekunstiala sekretär Saima Sõmer (1973)
Lia Tarmo

**Lia Tarmo** (1935. aastani **Lia Klein**; 18. märts 1923 – 29. november 1996) oli eesti näitleja.

1940. aastal lõpetas ta Tallinna 1. Tütarlaste Gümnaasiumi, 1941. aastal Tallinna Kodunduskeskkooli. 1946. aastal lõpetas Draamastuudio eriklassi.

Aastatel 1944–1946 töötas Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris, 1946–1948 Eesti NSV Riiklikus Filharmoonias. Aastatel 1948–1993 oli ta Endla teatri näitleja.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1979 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Näitleja ja lavastaja Ruut Tarmo oli tema isa. Näitleja Uno Loit oli tema abikaasa.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. L. Koidula nim. Pärnu Draamateatri näitleja Lia Tarmo vanaema osas E. Thomase satiirilises komöödias "Kaheksa armastavat naist" (1978)
Alpi soojumikas

**Alpi soojumikas** (*Saussurea alpina*) on soojumika perekonda ja korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. 

Liik on levinud Põhja-Euroopas ja Alpides.

Eestis kasvab selle liigi alamliik (vahel ka liigina käsitletud) eesti soojumikas (*Saussurea alpina* subsp. *esthonica*).

## Välislingid
*
Roland Kriit

**Roland Kriit** (31. mai 1917 Tallinn – 2. august 1998 Tallinn) oli eesti klarnetist.

## Elulugu
Roland Kriit õppis aastatel 1935–1940 klarnetit Tallinna Konservatooriumis Bernhard Luki klassis, 1940–1941 Läti konservatooriumis ja 1943–1944 Moskva konservatooriumis Aleksandr Volodini klassis.

Aastatel 1930–1940 mängis ta Tallinna garnisoni orkestris, 1940–1942 Punaarmee Balti sõjaväeringkonna puhkpilliorkestris, 1942–1944 Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite puhkpillikvintetis. Aastatel 1944–1973 oli ta Estonia teatri klarnetirühma kontsertmeister, 1946–1947 mängis Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadiorkestris. Aastatel 1942–1973 mängis Jaan Tamme nimelises puhkpillikvintetis. Ta on mänginud ka Eesti Raadio kammerorkestris. Aastatel 1983–1992 oli ta puhkpilliorkestri Tallinn kontsertmeister.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1967 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Ta oli 1972. aastast abielus flötist Sigrid Orusaarega. Viiuldaja Kristina Kriit on tema tütar.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Kriit, Roland, Eesti NSV teeneline kunstnik
*ERR arhiiv. Roland Kriit - 60 (1977)
Rudolf Milli

**Rudolf Milli** (15. märts 1903 Narva – 30. juuni 1969) oli eesti viiuldaja.

1926. aastal lõpetas ta Tallinna Konservatooriumi Johannes Paulseni viiuliklassis.

Aastatel 1919–1969 oli Estonia teatri orkestri viiuldaja. Enne sõda mängis ka Eesti Akadeemilise Helikunstnike Seltsi keelpillikvartetis. Aastatel 1947–1957 mängis ka Eesti NSV Riikliku Raadiokomitee Sümfooniaorkestris.

## Tunnustus
*1967 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Tema vend August Milli (1892–1971) ja poeg Jaan Milli (1943–1984) olid samuti viiuldajad. Ka Jaan Milli pojad Mait (1969) ja Meelis Milli (1970) on kutselised viiulimängijad.

## Viited

## Välislingid
*ERR arhiiv. Mälestusi Rudolf Millist (1973)
William Toweel

**William Michael Toweel** (6. aprill 1934 Benoni, praegu Gauteng – 25. detsember 2017) oli Lõuna-Aafrika poksija.

Toweel sai kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Nathan Brooksile (USA).

## Elukutselisena
Toweel poksis maist 1953 kuni oktoobrini 1960 elukutselisena. Ta pidas kokku 54 kohtumist, millest võitis 46 (neist 23 nokaudiga), kaotas 6 (neist 4 nokaudiga) ja viigistas 2 kohtumist.

Ta oli Lõuna-Aafrika Liidu meister kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg) 26. oktoobrist 1953 kuni 6. maini 1956, sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 22. maist 1954 kuni 31. augustini 1957, kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 16. juunist kuni 11. augustini 1956 ning kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 27. augustist kuni 19. septembrini 1957. 

Ta oli Briti Impeeriumi meister kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 16. juunist kuni 11. augustini 1956 ning 9. juulist 1957 kuni 12. maini 1959. 

## Isiklikku
Tema isa Michael Toweel, isa vend Paul Toweel ning vennad James, Victor, Fraser, Maurice, ja Allan olid samuti tuntud Lõuna-Aafrika poksijad. Nad olid pärit Liibanonist.

## Viited

## Välislingid
* 
*William (Willie) Toweel lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Elmar Milkop

**Elmar Milkop** (11. mai 1910 Tallinn – 25. august 1978 Tallinn) oli eesti fagotist ja muusikapedagoog.

Ta õppis Tallinna Kommertsgümnaasiumis ja mängis kooli orkestris klarnetit. 1927. aastast õppis Tallinna Konservatooriumis Bernhard Luki klassis klarnetit, kuid katkestas õpingud aasta pärast ning töötas orkestrandina restoranides, kohvikutes ja suveorkestrites.

Aastatel 1941–1945 õppis ta Tallinna Konservatooriumis Leonid Ernitsa klassis fagotti.

Aastatel 1944–1972 mängis ta fagotti Eesti NSV Raadiokomitee Sümfooniaorkestris ja oli fagotirühma kontsertmeister. Mängis ka kammeransamblites ja Eesti Raadio puupillide kvartetis. 

Aastatel 1961–1977 töötas ta ühtlasi Tallinna Muusikakooli fagotiõpetajana. Tema õpilasi on Madis Schmidt ja Erich Vaher.

Ta on maetud Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
*1967 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited
Grupp µ

**Grupp µ** on Belgias tegutsev teadusrühm, koolkond semiootika ja retoorika alal.

Rühm moodustus aastal 1967. Nimetus *Grupp µ* on kollektiivne pseudonüüm, milles müü tähistab metafoori.

Rühm tegutseb Liège'i Ülikooli juures.

Rühma liikmete tuumiku moodustas kuus inimest – Jean-Marie Klinkenberg, Philippe Minguet, Francis Édeline, Jacques Dubois, Francis Pire, Hadelin Trinon.

## Rühma olulisemad tööd
**A General Rhetoric* (1970)
**Rhétorique de la poésie : lecture linéaire, lecture tabulaire* (1977)
**Collages* (1978)
**Plan d'une rhétorique de l'image* (1980)
**Traité du signe visuel: Pour une rhétorique de l'image* (1992)
* *Figuras, conocimiento, cultura. Ensayos retóricos* (2003)
* *Principia semiotica: aux sources du sens*. (2015)
* *Principia Semiotica: the sources of meaning*. (2026)

## Viited
Liège'i Ülikool

**Liège'i Ülikool** on ülikool, mis asub Liège'i linnas Belgias.

Ülikool on asutatud aastal 1817. Õppekeeleks on prantsuse keel.

Selles ülikoolis tegutseb Grupp µ.
Harjit Sajjan

**Harjit Singh Sajjan** (pandžabi keeles ਹਰਜੀਤ ਸਿੰਘ ਸੱਜਣ; sündinud 6. septembril 1970 Bombelis) on India päritolu Kanada poliitik, ta on Kanada Liberaalse Partei liige ja sõjaväelane (kolonelleitnant). Ta oli Kanada rahvusvahelise arengu minister alates 26. oktoobrist 2021 kuni 26. juulini 2023. Enne seda oli ta alates 4. novembrist 2015 Kanada kaitseminister. Ta oli esimene sikhistist Kanada kaitseminister.

Ta sündis aastal 1970 Bombelis Hoshiārpuri ringkonnas Pandžabi provintsis Indias politseiohvitseri perekonnas. Kui ta oli 5-aastane, asus tema perekond Kanadasse Vancouverisse. Aastal 1989 asus ta Kanada relvajõudude teenistusse. Ta on olnud sõjaväelisel missioonil Bosnia ja Hertsegoviinas ning kolm korda Afganistanis. Aastal 2011 sai ta Briti Columbia rügemendi komandöriks. Auastmelt on ta kolonelleitnant.

Aastal 2015 valiti ta parlamendivalimistel Kanada Parlamendi alamkoja (*House of Commons of Canada*) liikmeks Kanada Liberaalse Partei nimekirjas. 4. novembrist 2015 on ta Kanada kaitseminister.

## Isiklikku
Ta on aastast 1996 abielus Kuljit Kaur Sajjaniga (abikaasa on arst), peres on poeg ja tütar.

## Viited

## Välislingid
*
Šatės

**Šatės** on küla Leedus Skuodase rajoonis, Šatėse valla halduskeskus. Külas asuvad põhikool, raamatukogu ja Šatėse kalmistu. Šatės asub Šata jõe ääres, selle järgi on küla ka nime saanud.

Šatėsesse rajati 1670. aastal esimene kirik. 1771. aastal lasi A. Sapieha sinna ehitada uue puidust kirikuhoone. 1806. aastal asutati külla kihelkonnakool. 1851. aastast on asula kohaliku kihelkonna keskus. Praegune kirikuhoone valmis1886. aastal.

Külas asub muinsuskaitsealune Šatėse või Ryklė mägi, millega on seotud palju legende. Tegemist on hiiemäega, kus ümbruskonna rahvas ühiselt jaanipäeva tähistab ja jaanituld teeb.

## Elanikkond


* 117 (1902)
* 300 (1923)
* 236 (1959)
* 286 (1970)
* 406 (1979)
* 416 (1982)

* 451 (1987)
* 509 (1989)
* 457 (2001)
* 463 (2011)
* 330 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Aleksandrija (Leedu)

**Aleksandrija** on küla Leedus Skuodase rajoonis, Aleksandrija valla halduskeskus. Külas asuvad põhikool ja raamatukogu. Seal on ka kalmistu.

Aleksandrijat on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1660, mil see kandis nime **Truikinai**. Sel aastal lasi Aleksander Kazimierz Sapieha sinna puidust kabeli ehitada. Aastal 1778 pandi küla inventariraamatusse kirja kui *Trokiny*. Aastal 1785 ehitati külla kabeli asemele kirik.

Kohaliku legendi kohaselt rajanud kabeli hoopis Aleksander Sapieha isa Truikinas, kes lasi hobuse liikvele ja sinna, kuhu see seisma jäi, rajas ta kiriku. Kiriku nimetas ta oma poja Aleksandri järgi, kiriku juurde tekkinud küla sai aga nime tema enda järgi.

Nõukogude ajal oli Aleksandrija kohaliku kolhoosi keskasulaks.

7. novembril 2007 sooritasid politseinikud külas avarii, milles hukkus kolm inimest. Avarii tagajärjel astusid tagasi nii toonane siseminister Raimondas Šukys, kui ka politsei ülemkomissar Vytautas Grigaravičius.

## Elanikkond


* 164 (1902)
* 183 (1923)
* 127 (1959)
* 138 (1970)
* 233 (1979)

* 302 (1985)
* 402 (1989)
* 433 (2001)
* 387 (2011)
* 313 (2021)


Kaukolikai2.JPG|Kaukolikai
Kaukolikų koplyčia, interjeras.JPG|Kabeli sisevaade


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Raguviškiai

**Raguviškiai** on küla Leedus Kretinga rajoonis, Žalgirise valla halduskeskus. Külas asuvad Kretinga keskkooli ja raamatukogu filiaalid. Raguviškiai asub Kretingast 9 kilomeetrit idas Minija jõe kaldal.

## Ajalugu

Raguviškiai piirkond on ammuse asustusega ala. Külas asuvad kaks muinaskalmet, ka on sealt leitud rauast odaotsi, pronksist käevõrusid ja sõlgesid. Vanimad neist pärinevad IX sajandist.

Raguviškiaid on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1694. See kuulus algselt Kartena mõisale, seejärel aga Mišučiai mõisale. Selle omanike seas on olnud ka Sapiehad.

Aastal 1940 rajas Punaarmee külla betoonist punkri. Aastal 1944 peatasid Saksa väed mõneks ajaks küla juures Punaarmee pealetungi, kuni see 10. oktoobril 60 tankiga Minija jõe silla hõivas. Nõukogude ajal oli Raguviškiai kohaliku sovhoosi keskasula.

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Artur Värik

**Artur Värik** (9. juuli 1913 Strugi-Belaja, Pihkva kubermang – 5. oktoober 1976 Tallinn) oli eesti viiuldaja.

Õppis Patküla algkoolis ja Pärnu Ühisgümnaasiumis.

1936. aastal lõpetas ta Tallinna Konservatooriumi Johannes Paulseni viiuliklassi.

Aastatel 1933–1938, 1940–1945 ja 1948–1973 oli ta ERSO viiuldaja, aastatel 1947–1948 ja 1967–1969 Estonia teatri orkestri viiuldaja. Kammermuusikuna mängis Tallinna Kammerorkestris, keelpillikvartetis ja esines solistina. 

Aastatel 1945–1961 õpetas viiulit Tallinna Lastemuusikakoolis. 1945–1948 oli paralleelselt ka Tallinna Riikliku Muusikakooli ja Tallinna Riikliku Konservatooriumi viiuliõppejõud.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1967 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited
Kūlupėnai

**Kūlupėnai** on küla Leedus Kretinga rajoonis, Kūlupėnai valla halduskeskus. 

Külas asuvad põhikool ja raamatukogu filiaalid, samuti ka Kūlupėnai raudteejaam. Kūlupėnai asub Minija ja Salantase jõgede ning Kūlupise oja kallastel. Kūlupėnais töödeldakse puitu ja lina. Küla asub Šalantai regionaalpargi aladel.

## Ajalugu

Kūlupėnaid on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1566. See kuulus algselt Plateliai mõisale. Küla elanikud osalesid Novembriülestõusus. XIX sajandil kuulus küla Kartena mõisale.

Aastal 1932 valmis Šiauliai–Kretinga raudteelõik, mille äärde rajati Kūlupėnai raudteejaam. Aastal 1940 rajati külla Kartena linavabriku filiaal. Külas elanud raudteejaama teemeister Juozas Sabulis oli esimene küüditatud leedulane. Kokku küüditati 67 selle küla elanikku. Aastal 1947 rajati külla linavabriku tarbeks väike elektrijaam, mis hakkas elektriga varustama ka ülejäänud küla. Aastal 1949 sai külast kohaliku kolhoosi keskasula, Nõukogude aja lõpul sai kolhoosist sovhoos. 

Aastal 1994 rajati külla palvemaja, mille asemele aastal 2006 ehitati kirik. Aastal 1996 sai külast kohaliku kihelkonna keskus.

## Pilte


Kūlupėnų_koplytėlė_2006.jpg|Kūlupėnai kabel
Kūlupėnų_paminklas_partizanams_2005.JPG|Mälestusmärk metsavendadele
Kulupenai_tiltas_19991110.JPG|Kūlupėnai raudteesild


## Tuntud elanikke
*Juozas Mažeika – Leedu poliitik
*Gintaras Einikis – Leedu korvpallur

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Isane

**Isane** on lahksuguliste loomade seemnerakke moodustav sugupool. Vastand emasele. Tingmärk ♂

## Isasloomade nimetusi
*Inimene – mees
*Kodukana – kukk ehk kikas (kohiloom on kabun ehk kohikukk)
*Siga – kult (kohiloom on orikas)
*Hobune – täkk (kohiloom on ruun)
*Veis – pull (kohiloom on härg)
*Lammas – jäär ehk päss (kohiloom on oinas)
*Kits – sokk ehk **sikk**
*Kass – kõuts

## Pilte

Hahn am Mist 06072007 01.jpg|Kukk ehk kikas
LOU PIGUET.jpg|Täkk
Clavel.jpg|Pull
Borris the ram.jpg|Jäär
EB1911 Male Angora Goat.jpg|Sokk
Adult-male-maine-coon-cream-with-white.jpg|Kõuts


## Viited
Artur Saat

**Artur Saat** (16. oktoober 1902 Kambja vald, Tartumaa – 18. oktoober 2004 Tallinn) oli eesti viiuldaja.

Õppis Tartu Linnakoolis.

Aastatel 1919–1927 õppis ta viiulit Tartu Kõrgemas Muusikakoolis, 1927. aastal täiendas end Pariisis Jacques Thibaud' juures.

Aastatel 1930–1939 õppis Tallinna Konservatooriumis Johannes Paulseni viiuliklassis, 1942. aastal lõpetas samas Herbert Laane viiuliklassi.

1920. aastatest mängis Tallinna ja Tartu kino- ja kohvikuorkestrites, aastatel 1920–1928 ka Vanemuise suveorkestris. Aastatel 1931–1940 mängis ta Eesti Akadeemilise Helikunstnike Seltsi keelpillikvartetis.

Aastatel 1930–1967 oli ERSO viiuldaja, 1930–1967 Estonia teatri orkestri viiuldaja. 

Aastatel 1944–1951 õpetas viiulit Tallinna Lastemuusikakoolis.

## Tunnustus
* 1967 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
* Heili Vaus-Tamm. Artur Saat tõstis 100. sünnipäeval pokaali. Eesti Päevaleht, 18. oktoober 2002
Natura naturata

***Natura naturata*** on keskaja filosoofiast pärit ladinakeelne mõiste, mida võiks tõlkida kui "loodus looduna" (soome keeles *luonto luotuna*) või ka "loodud loodus" (soome keeles *luotu luonto*). 

Termini võttis uuesti kasutusele Baruch Spinoza, viidates sellega passiivsele Jumalale, kui asjad on juba loodud ehk kui looduslikule objektile (*Jumalaan passiivisena, sellaisena jossa asiat ovat jo luotuja, eli samana kuin luonnonoliot*). 

Spinozal oli *natura naturata* vastandmõisteks *[[natura naturans]]* ('loodus loovana, loov loodus'). Spinoza filosoofias viitas *natura naturans* Jumalale kui aktiivsele, elavale ja muutuvale loojale, loovale tegevusele (*Jumalaan aktiivisena, elävänä ja muuttuvana luojana, luovana toimintana*).

*Natura naturata* ja *natura naturans* väljendasid Spinoza jaoks Jumala ja sellega samastuva looduse kaht poolt.

## Viited

## Välislingid
* Ferguson, Wayne. Spinozism and Christianity - A Practical Comparison
Ibrahim Baylan

**Ibrahim Baylan** (sündinud 15. märtsil 1970 Salahis) on Türgi päritolu Rootsi poliitik, Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei liige. Ta on 3. oktoobrist 2014 kuni 21. jaanuarini 2019 Rootsi energeetikaminister. Lisaks oli ta 25. maist 2016 kuni 21. jaanuarini 2019 Rootsi poliitika koordineerimise minister.

Ta sündis 1970. aastal Salahis Mardini provintsis assüürlaste perekonnas; perekond on Süüria õigeusku. 1980. aastate alguses kolis pere Türgist Rootsi; elama asuti Norsborgi Stockholmi läänis. Pärast keskkooli lõpetamist ja ajateenistust kolis ta 1993. aastal Umeåsse ja asus õppima Umeå Ülikooli.
Notėnai

**Notėnai** (žemaidi *Nuotienā*, läti *Nateye*, poola *Nociany*, *Naciany*, saksa *Natjany*) on küla (endine alev) Leedus Skuodase rajoonis, Notėnai valla halduskeskus. Külas asuvad põhikool ja raamatukogu. Notėnai asub Notė jõe kaldal ja on selle järgi ka nime saanud.

Küla kuulus kuralaste Ceklise muinasmaakonda ja seda mainiti kirjalikult esimest korda 1253. aastal. Kuni XVIII sajandini kuulus see Plateliai mõisale. 1789. aastal ehitati küla kalmistul asunud kabeli asemele kirik. XIX sajandil sai Notėnaist alev, XX sajandi alguses taas küla. Tänapäevane kirikuhoone valmis 1906. aastal. 1929. aastal sai sealsest kirikust kihelkonnakirik. Nõukogude ajal oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks.

Külas on kaks kalmistut: vana ja uus. Muinsuskaitse all on neli Notėnai uuel kalmistul asuvat hauda. Tegemist on 23. juunil 1941 Saksa vägede poolt hukatud leedu laskurite ühenduse liikmete matmispaigaga. Viit hukatut peeti relvastatud kommunistideks.

## Elanikkond


* 651 (1902)
* 872 (1923)
* 703 (1959)
* 539 (1970)
* 529 (1979)

* 580 (1986)
* 582 (1989)
* 482 (2001)
* 352 (2011)
* 306 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Jacques Thibaud

**Jacques Thibaud** (27. september 1880 – 1. september 1953) oli prantsuse viiuldaja.

Ta sündis Bordeaux's. 15-aastaselt astus Pariisi konservatooriumi, kus õppis viiulit.

1927. aastal täiendas Pariisis tema juures viiulimänguoskust Artur Saat, 1939. aastal Villem Õunapuu.

1936. aasta novembris esines ta kontsertidega Tallinnas Estonias ja Tartus Vanemuises.

1943. aastal asutas ta koos pianist Marguerite Longiga rahvusvahelise pianistide ja viiuldajate konkursi, mida korraldatakse Pariisis igal aastal tänini.

Jacques Thibaud hukkus 1953. aastal lennuõnnetuses Prantsuse Alpides.

## Viited
Agluonėnai

**Agluonėnai** (saksa keeles *Aglohnen*) on küla Leedus Klaipėda rajoonis, Agluonėnai valla halduskeskus. Külas asuvad põhikool ja raamatukogu. Agluonėnai asub Agluona jõe kaldal ja on selle järgi ka nime saanud.

Küla on kirjalikult esmamainitud 1540. aastal. 1736. aastal asutati külla kool. 1906. aastal valmis Klaipėdast Pėžaičiaisse viiv kitsarööpmeline raudtee, mida kasutati kuni 1944. aastani ja mis läbis ka Agluonėnaid. Küla kuulus Memeli piirkonda, mis liideti Leeduga aastal 1923. Nõukogude ajal oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks.

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Eesti Akadeemilise Helikunstnike Seltsi keelpillikvartett

**Eesti Akadeemilise Helikunstnike Seltsi keelpillikvartett** oli aastatel 1930–1941 Eesti Akadeemilise Helikunstnike Seltsi juures tegutsenud keelpillikvartett.

Kvarteti koosseisus mängisid erinevatel perioodidel:
*Hugo Schüts (viiul)
*Rudolf Milli (viiul)
*Rudolf Palm (viiul)
*Artur Saat (viiul)
*Herbert Laan (vioola)
*Rostislav Merkulov (vioola)
*August Karjus (tšello)
*Raimond Bööcke (tšello)

## Viited