open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ookeaniline platoo

**Ookeaniline platoo** on ulatuslik ümbritsevast abüssaalsest tasandikust kõrgem ala ookeani põhjas.

Ookeanilised platood tekivad vulkaaniliselt. Tegemist on veealuste suurte magmaprovintsidega. Kivimiliselt koosnevad nad peamiselt basaldist ning mõnikord nimetataksegi neid ookeanilisteks basaltplatoodeks. Tänapäeval on enamik neist siiski kaetud mitmesuguste meresetetega, sest vulkaaniline tegevus on tavaliselt hääbunud.

Ookeanilised platood liiguvad mandrite triivi tõttu ümbritsevate mandrilise maakoorega plokkide suhtes ning põrkuvad lõpuks nendega kokku. Et ookeaniline maakoor on sellistel aladel mitme kilomeetri võrra paksenenud, ei ole ookeanilist platood subduktsiooni läbi võimalik vahevöösse sukeldada. Seetõttu usuvadki teadlased, et ookeaniliste platoode teke ja hilisem liitumine mandritega on üks olulisi mehhanisme, mille läbi mandrite pindala on läbi geoloogilise aja kasvanud.

Ookeanilised platood tõusevad ümbritsevast ookeanipõhjast umbes kaks kuni kolm kilomeetrit kõrgemale. Maailma suurimad ookeanilised platood on Ontong-Java platoo Vaikses ookeanis ja Kergueleni platoo India ookeanis.

## Välislingid
*Maailma kaart suurte magmaprovintsidega
Kommaan

**Kommaan** (prantsuse k. *Comment*) on üliõpilasorganisatsioonides valitsev kindel kord, mis tugineb peale kirjutatud kodukorra veel traditsioonidele ja uusustele, s. t. põlvest põlve edasikantavaile kommetele, mis aastakümnete jooksul enamasti sugugi ei muutu.
Andres Raska

**Andres Raska** (10. aprill 1916 Ruhja – 16. juuni 1942 Kirovi oblast) oli Eesti sportlane ja üliõpilastegelane, jurist. 

Õppis 1934–1941 (lõpetas cum laude) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Oli Eesti Üliõpilaste Seltsi esimees. 

Kandis 22. juunil 1940 Tartus toimunud kommunistliku meeleavalduse ajal sinimustvalget rinnalinti ja jagas neid teistele. Vahistati 26. juunil Narva-Jõesuus. Hukkus nõukogude vangilaagris.  

Ta oli kolmikhüppes kahekordne (1937, 1938) Eesti meister ja Eesti rekordi omanik (1938), 1935–1937 teatejooksu Eesti meister. 

## Jaan Krossi romaan
Andres Raska on Jaan Krossi romaani "Mesmeri ring" peategelase Indrek Tarma prototüüp. Romaan, mis kannab alapealkirja "romaniseeritud memuaarid nagu kõik memuaarid ja peaaegu iga romaan", ilmus aastal 1995, sai 1996 Virumaa kirjandusauhinna, on taasavaldatud Jaan Krossi "Kogutud teoste" 12. köites (2003) ning on tõlgitud soome (1997) ja hollandi keelde (2000).

## Kirjandus
* Jüri Ant, "Andres Raska lugu" – Postimees 1.12.1994, lk 14; järg: 8.12.1994, lk 14

## Välislingid
* Nils B. Sachris, Karl Wilhelmson. "Prototüübid Mesmeri ringis" – Luup, 27. mai 1996, nr 11
* okupatsioon.ee
*
Harald Haberman

**Harald Haberman** (19. detsember 1904 – 16. detsember 1986) oli eesti zooloog, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1946).

## Elukäik
Harald Haberman lõpetas 1932. aastal bioloogina Tartu ülikooli, oli 1932–1939 Tartu Ülikooli zooloogiainstituudi assistent, 1939. aastast vanemassistent. 1944–1948 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli õppeprorektor ning üldbioloogia ja darvinismi kateedri juhataja. 1951 kaitses bioloogiadoktori väitekirja, 1955 sai professori kutse. 

1946. aastal kinnitati Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks, 1954 akadeemikuks. 1957–1964 oli Bioloogia- ja Meditsiiniteaduste Osakonna akadeemik-sekretär. 1960–1984 „Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised. Bioloogia” toimetuskolleegiumi liige. 

Ta oli 1947–1977 Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudi direktor. 

## Teadustegevus
Habermani põhiuurimisvaldkond oli aastatel 1929–1939 seotud hüdrobioloogiaga. mageveeselgrootute liigiline koosseis, levik ja ökoloogia. Hilisematel aastatel lisandusid mardikaliste liigiline koosseis ning loodusteaduste filosoofilised küsimused. Haberman on Eesti entomoloogiakoolkonna rajaja, putukate sünökoloogilisfaunistilise uurimise algataja ja zoogeograafilise analüüsi käsitluse looja. Ta oli viljakas loodusteaduste populariseerija.

## Näitlejatöö
Harald Haberman mängis episoodilist rolli (astronoom) Eesti mängufilmis „Indrek“ (1975).

## Poliitiline tegevus
Haberman oli Eestimaa Kommunistliku Partei (EKP) liige alates 1939. aastast. 1940. aasta juunist augustini oli ta Johannes Varese valitsuse siseministri abi ja sisekaitseülem.

## Teosed
* "Tagasivaatamisi. Memuaarid" Eesti Raamat, 1988 
* "Eesti jooksiklased (*Coleoptera, Carabidae*)" Kirjastus Valgus, 1968  
* "Elu olemusest: andmeid ja mõtteid" Kirjastus Valgus, 1968 
* "Eesti hüpikpoilased: *Chrysomelidae, Halticinae*" Eesti NSV Teaduste Akadeemia, 1962
* "An ecological and zoogeographical analysis of the Estonian fauna of *Carabidae* (*Coleoptera*)" - *Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised*, 1964 
* "Materialismi ja idealismi võitlusest bioloogias" Eesti Riiklik Kirjastus, 1961 
* "Mida õpetab mitšuurinlik bioloogia elust" Eesti Riiklik Kirjastus, 1954 
* "Eesti NSV mardikaliste (*Coleoptera*) süstemaatiline nimestik leviku- ja leiukohtade andmetega. 1. osa, Röövmardikalised (*Adephaga*). Систематический список жесткокрылых Эстонской ССР с данными о распространении и стациях видов. 1. часть, Адефаги." Eesti NSV Teaduste Akadeemia, 1952 
* "Kiirkirja lugemik" Tartu, 1937
* "Der See Külajärv als Beispiel einer Eu-Dys Sukzession" Tartu, 1936. 
* "Ahja jõe ülemjooksu põhjafaunast" Tartu, 1934  
* "Eestikeelne kiirkiri" Tartu, 1930

## Tunnustus

* 1964 Eesti NSV teeneline teadlane
* 1964 Eesti Looduseuurijate Seltsi auliige (1984 aupresident)
* 1971 Nikolai Vavilovi medal

* 1980 Tartu aukodanik
* 1984 Eesti Teaduste Akadeemia medal

## Viited

## Välislingid
* 
* Telesaade „Akadeemikud: 1 | Harald Haberman“ (ETV 1978)
Harilik pilliroog

**Harilik pilliroog** (*Phragmites australis*) on kõrreliste sugukonda pilliroo perekonda kuuluv taim.

Pilliroo sünonüümidena on kasutatud *Arundo phragmites* L. (basionüüm), *Phragmites altissimus*, *P. berlandieri*, *P. communis*, *P. dioicus*, *P. maximus* ja *P. vulgaris*. Lisaks on pillirool arvukalt rahvapäraseid nimetusi: **roog**, **kõrkmed**, **merihain**, **vesiroog**, **sonn**.

Pilliroog on levikult kosmopoliit.

Pilliroog on Eesti suurim kõrreline. Ta paljuneb siin peamiselt vegetatiivselt, moodustades suuri roostikke, mis koosnevad kloonidest. Need võivad olla enam kui ruutkilomeetri suurused. Pilliroo seemned valmivad Eestis harva.

Algselt oli pilliroog mageveetaim, aga ta on halohüüt ehk teisisõnu armastab soolast. Seetõttu talub ta hästi riimvett ja Eestis kasvab ta mererannal sama edukalt kui järvekaldal.

Pilliroog kasvab kuni meetrisügavuses vees, aga on juhtunud, et pilliroog kasvab ujuva matina. Taime vars on 2–6 m pikk. Kõrgemad taimed kasvavad sooja suve ja viljaka pinnasega paigus. Soodsates tingimustes võib ta vegetatiivselt levida kiirusega 5 m aastas.

Pilliroo lehed on 20–50 cm pikad ja 2–3 cm laiad. Õied puhkevad hilissuvel ja moodustavad tiheda tumelilla pöörise, mis on 20–50 cm pikk.

Pilliroog kaob seal, kus pidevalt kariloomi karjatatakse, või kasvatab endale nii lühikesed võrsed kui rohul tavaliselt on.

Pilliroovarsi kasutatakse ehitusmaterjalina, samuti punumistöödeks. Pilliroovarsi lõigatakse talvel ja see on taastuv loodusvara, sest ei kahjusta kuidagi taimekasvu ja juba järgmisel aastal kasvavad samasse uued taimevarred.

## Pilliroog mütoloogias

Vanakreeka mütoloogias karistas Apollon kuningas Midast sellega, et laskis talle kasvada eesli kõrvad. Midas häbenes seda ja kandis edaspidi peakatet, kuni tema juuksed kasvasid nii pikaks, et neid tuli lõigata. Midas pidi oma kõrvu juuksurile näitama, aga see tõotas surma ähvardusel, et ei räägi kuninga kõrvadest kellelegi. Saladuse hoidmine osutus tema jaoks siiski raskeks. Lõpuks kaevas ta jõe kaldale augu, sosistas sinna sisse: "Kuningas Midasel on eeslikõrvad!" ja ajas augu kinni. Rohkem saladus teda enam ei vaevanud, kuid järgmisel kevadel kasvas augu kohale pilliroog ja kui tuul seda lehvitas, siis kohises pilliroog kuuldavalt: "Kuningas Midasel on eeslikõrvad." Nii sai kogu rahvas asjast teada.

Piiblis mainitakse pilliroogu paarkümmend korda. 

Moosese ema pani kolmekuuse Moosese pilliroost tehtud tõrvatud ja vaiguga määritud laekasse ja asetas laeka Niiluse jõe äärde kõrkjaisse, kust vaarao tütar selle leidis, poisile halastas ja ta üles kasvatas (2 Mo. 2:3–6).

Kui Jeesust enne ristilöömist piinati, siis löödi teda pillirooga pähe (Mt 27:29-30, Mk 15:18-19) ja talle anti pilliroo otsa pandud käsnast äädikat juua (Mt 27:48, Mk 15:36).

Noa laev väidetakse olevat tehtud goferipuust ning seest ja väljast tõrvatud (1Mo 6:14). Mis puu on goferipuu, seda pole selgitatud, kuid heebrea keeles nimetatakse sama sõnaga korvi, milles Mooses Niiluse kaldale pandi, nii et seetõttu oli ka Noa laev pilliroost valmistatud. 

## Vaata ka
*rookatus

## Viited


## Välislingid

*
Chargiertenconvent

***Chargiertenconvent*** (**Ch!C!**) oli Tartu korporatsioonide eestseisuste esinduskogu, mille kätte oli 19. sajandil koondunud võim üliõpilaskonna üle. 

Ch!C! kehtestas ja täiendas üliõpilaskonna põhiseadust, üldkommaani ja üliõpilaskonna asutused (buršikohus, aukohus ja mitmesugused komisjonid). 

Chargiertenconventi ajalugu ulatub 1827. aastasse, mil *Landsmannschaft*id Fraternitas Rigensis, Estonia ja Livonia sõlmisid kartell-lepingu, millega 1832 ühines ka Curonia. Salajane üldkommaan pärinebki 1832. aastast. 1841. aastal loodi aukohus (*Ehrengericht*), kuhu iga liige sai valida kolm aukohtunikku.

1847 loodi metsikute üliõpilaste ettepanekul *Chargiertenconvent*i asemele *[[Repräsentantenconvent]]*, kus olid esindatud kõikide üliõpilaste huvid. Siiski olid *Landsmannschaft*id hääletamisel ühtsemad ja kui *Repräsentantenconvent*ist olid välja astunud kõik metsikutest liikmed ja Ruthenia sektsioon, taastasid allesjäänud *Landsmannschaft*id *Chargiertenconvent*i. Pärast taasasutamist tuli *Landsmannschaft*i asemel kasutusele termin "korporatsioon". Ühtlasi muudeti lihtsamaks korporatsioonide asutamise korda kui edaspidi piisas 2/3 liikmeskorporatsioonide nõusolekust. 1850. aastal võetigi korporatsioonid Baltica ja Ruthenia Chargiertenconventi liikmeteks. Neist esimese tegevus sundlõpetati 1856 ja teine läks protestiks üldkommaani sätete vastu 1857. aastal ise laiali. 1857 võeti liikmeks korporatsioon Fraternitas Academica Dorpatensis, mis saadeti samuti juba 1861. aastal laiali. 1862. aastal oli *Chargiertenconvent* sunnitud vastu võtma metsikute üliõpilaste ühenduse Sektsioonid, mis taotles *Chargiertenconvent*i laialiminekut ja *Repräsentantenconvent*i taastamist. Selle taotluse peale saadeti Sektsioonid 23. oktoobril 1864 laiali. Pärast mitmeaastast venitamist võeti 1865 liikmeks korporatsioon Arminia, mis saadeti samuti järgmisel aastal laiali. 5. novembril 1873 võeti olude sunnil liikmeks Metsikute Ühendus (*Wildenverband*). 6. novembril 1874 saadeti ka see ühendus pärast uute taotluste esitamist laiali. Venestusperioodil eemaldati üldkommaanist sakslust rõhutav osa ning lubati ka mittesakslastel korporatsioone asutada. 1879 võeti kohe pärast asutamist vastu viies pikaajaline liige korporatsioon Neobaltia. 1881 kuni laialisaatmiseni 1891 ning taas 1918. aastast oli *Chargiertenconvent*i liige korporatsioon Fraternitas Academica. 1882 võeti teise mittesaksa korporatsioonina liikmeks korporatsioon Lettonia, kes astus 1905. aastal *Chargiertenconvent*ist välja. 1884. aastal võeti liikmeks korporatsioon Tarbatonia, kes küll 1887. aastal laiali saadeti. 1890. aastal andis *Chargiertenconvent* nõusoleku eesti korporatsiooni Fraternitas Viliensise asutamiseks, kuid Riia õpperingkonna kuraator lükkas otsuse tagasi põhjusel, et korporatsioone oli juba piisavalt ja eestlastel oli võimalus liituda teiste korporatsioonidega. 1932. aastal võeti liikmeks korporatsioon Baltonia.

## Liikmed

## Kirjandus

*Hiio, Toomas. Üliõpilasorganisatsioonid Tartus. –* [[Akadeemia (ajakiri)|Akadeemia]]*, 2003, nr 4.
Ripats (üliõpilasorganisatsioonides)

**Ripats** (saksa k. *Zipfel*) on üliõpilasorganisatsioonides taskukella küljes kantav üliõpilasorganisatsiooni tunnustega nahast või värvilindist riba.
Eesti mängufilmide loend

Siin on loetletud kronoloogilises järjekorras Eestis valminud mängu- ja lühimängufilme või rahvusvahelises koostöös tehtud mängufilme. Nimekiri ei ole täielik.

## [[1910. aastad]]

## [[1920. aastad]]

## [[1930. aastad]]

## [[1940. aastad]]

## [[1950. aastad]]

## [[1960. aastad]]

## [[1970. aastad]]

## [[1980. aastad]]

## [[1990. aastad]]

## [[2000. aastad]]

## [[2010. aastad]]

## [[2020. aastad]]

## Vaata ka
* Eesti filmikunsti ajalugu
* Eesti animafilmide loend
* Eesti dokumentaalfilmide loend

## Viited


## Välislingid
* Eesti filmi andmebaas
* Loodav andmebaas koondab kõik Eestis tehtud filmid, Postimees Online, 21. oktoober 2011
* Cinema of Estonia – Eesti kino
Karujaht Pärnumaal

**"Karujaht Pärnumaal"** on 1914. aastal valminud Eesti mängufilm. Seda peeti Eesti vanimaks mängufilmiks, kuid leitud on veel varasem – "Laenatud naene".

## Tegijad
* Produtsent – Aleksander Tippo
* lavastaja – Tõnis Nõmmits
* operaator – Johannes Pääsuke
* stsenarist – Karl August Hindrey

## Sisu
Johannes Pääsukese filmitud mängufilm äpardunud karujahist on poliitiline pila, mille ajendiks on Pärnu linnapea Oskar Brackmanni ja ajakirjanik Jaan Karu tegelikult aset leidnud konflikt, laiemaks taustaks aga eestlaste ja baltisakslaste valimisvõitlus Pärnu linnavolikogus. Päevasündmustega kursis olnud vaatajad said kohe aru, et filmijandis ei peetud jahti mingile müstilisele Vändra metsade karule, vaid täiesti konkreetsele Jaan Karule, Pärnu Postimehe toimetajale ja agarale eesti-eduerakondlasele.

## Välislingid
* Kaadreid filmist
* Filmiarhiiv äratas ellu 90-aastase Eesti esimese mängufilmi 
* Täispikk film YouTube'is Rahvusarhiivi kasutajakontol
* Vaata ja kuula: "Karujahile heli taha!" konkursi võidutööd, err.ee, 30. oktoober 2014
* Karujaht Pärnumaal (1914) EFIS
Rentaablus

**Rentaabel** tähendab tulutoovat, tulukat, tasuvat. Kapital saab olla rentaabel, kui see toodab tulu, uut väärtust, kui see teenib tagasi raha, säästab aega, lihtsustab tööprotsessi, kasvatab oma väärtust või toodab rohkem.
Andrus Aug

**Andrus Aug** (sündinud 22. mail 1972 Jõgeval) on Eesti jalgrattur.

Ta alustas elukutselise jalgratturi karjääri 2001. aastal klubis Amore e Vita. 
2007. aastal otsustas ta elukutselise karjääri lõpetada. 

Võitis NSV Liidu juunioride meistrivõistlustel kriteeriumisõidus kuld- (1990) ja pronksmedali (1989) ning meeskonnasõidus hõbemedali (1989). 

Kuuekordne Eesti meister ja seitsmekordne Eesti noortemeister maantee- ja trekisõidus. Saanud elukutselisena 23 võitu.

1996. aasta Eesti meister grupisõidus.

## Etapivõidud

2001

* 2 etapivõitu Course de la Solidarité Olympique'il
*...

2002

* 1 etapivõit Rahutuuril
* 1 etapivõit Course de la Solidarité Olympique'il
* 1 etapivõit Tour de Pologne'il
*...

2005 – 1 etapivõit Giro del Trentinol

## Elukutseliste klubid

* 2001 Amore & Vita-Beretta
* 2002 De Nardi-Pasta Montegrappa
* 2003 De Nardi-Colpack
* 2004 Domina Vacanze
* 2005 Fassa Bortolo
* 2006 Acqua & Sapone
* 2007 Ceramica Flaminia

## Välislingid

*Andrus Aug jättis profisportlase eluga hüvasti, Postimees, 17. august 2007
* 
* Andrus Aug *CyclingArchives*
* Andrus Aug *ProCyclingStats*
Aleksander Mõttus

**Gottlieb Peter Alexander (Aleksander) Mõttus** (ka Mõtus, Mettus) (29. detsember 1859 – 19. juuli 1932) oli eesti pedagoog ja rahvuslane. 

## Elulugu
Aleksander Mõttus õppis Tartu Blumbergi koolis ning aastatel 1872–1878 Tartu Kubermangugümnaasiumis. Aastast 1878 kuni 1882 Tartu Ülikoolis teoloogiat ning 1882–1886 Peterburi Ajaloo ja Filoloogia Instituudis klassikalist filoloogiat. 

Üliõpilasena sai ta tuntuks sellega, et kandis 26. märtsil 1882 (vkj) Tartus avalikult kinnitamata korporatsiooni Vironia (praeguse Eesti Üliõpilaste Seltsi) sinimustvalget teklit, mille peale pidasid saksa korporandid ta Vallikraavi tänaval kinni, andsid talle peksa, võtsid tekli ära ja tallasid Livonia konvendikorteris jalge alla. 

Selle teo eest heideti ta Tartu Ülikoolist välja ning saadeti ülikooli kohtu otsusega 1. augustil 1882 kuni 1. augustini 1883 Tartust välja. Süüdistuseks oli kinnitamata organisatsiooni värvide kandmine ja professor Engelhardti kohta tarvitatud "solvavad märkused". 

Seejärel õppis ta aastatel 1882–1886 Peterburi Ajaloo ja Filoloogia Instituudis klassikalist filoloogiat.

Aleksander Mõttus oli õpetaja Vladimiri kubermangus Šujas. Aastal 1890 haigestus ta ajuti leevenevasse vaimuhaigusse, tuli 1917. aasta paiku tagasi Tartusse, kus jätkas õpetajana kuni nägemise kaotamiseni 1925. aastal. Ta suri vanadekodus. Tema pronksbüsti (autor Ferdi Sannamees) hoitakse tänapäeval Eesti Üliõpilaste Seltsi majas.

## Soome presidendi Kekkose kõne
1964. aastal külastas Soome president Urho Kaleva Kekkonen Tartu Ülikooli, kus ta pidas selges eesti keeles aulakõne, milles viitas Eesti üliõpilasele A. Mõt(t)usele, kes omakorda 1881. aastal pidanud arhiiviallikate andmeil Soome Kirjanduse Seltsi peosaalis seltsi 50. aastapäeval Eesti üliõpilaste poolse tervituskõne. Kekkonen lõpetas kõne Mõttuse tsitaadiga.

## Viited

## Kirjandus
*Juhanson, Voldemar. Aleksander Mõtus. – EÜSi Album X, 1934.
*Juhanson, Voldemar. Tema, kes esimesena tõi välja sini-must-valge. Aleksander Mõtus – tuline rahvuslane ja võistleja. – Postimees 3.06.1934.
*Taska, Artur. Pöördeline sündmus 96 aastat tagasi. – EÜSi Bülletään nr 57, lk 4–6.

## Välislingid
*http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000433,00754.html?prozent=
Marder II

**Marder II** on Teise maailmasõja ajal Saksamaal toodetud tankihävitaja, mis ehitati Panzer II veermikule.

Seda tankihävitajat toodeti kahte mudelit, millest üks oli relvastatud 75 mm kahuriga PAK 40 ja teine Nõukogude päritolu 76,2 mm kahuriga. Esimese mudeli täisnimi oli *7.5cm PaK40/2 auf Fahrgestell PzKpfw II (Sf)* (*SdKfz.131*), teise mudeli täisnimi oli *Panzer Selbstfahrlafette 1 fur 7.62cm PaK36(r) auf Fahrgestell PzKpfw II Ausf D1 und D2* (*SdKfz.132*). Esimest mudelit toodeti 1942. aasta algusest kuni 1943. aasta alguseni, teist 1942. aasta suvest kuni 1944. aasta alguseni.

Marder II on 6,26 m pikk, 2,28 m lai ja 2,28 m kõrge ning 10,8 t raske. Maanteel on selle suurim kiirus 40 km/h ja käiguvaru on 190 km. Soomus on 50–300 mm paks. Marder II-l on Maybach HL62TRM mootor, mille võimsus on 140 hobujõudu. Marder II meeskonnas on 3 inimest. Kuulipildujal on 600 padrunit ja kahuril 37 mürsku.

## Ajalugu
Barbarossa plaani käivitumise esimestel päevadel, kuigi need kulgesid Saksamaale muidu ülimalt edukalt märgatavalt parema taktika, varustuse ja võitlusvaimu tõttu, tekitasid neile suurt kahju NSV Liidu tankid T-34 ja KV. Saksamaal ei olnud tollal tõhusaid tankitõrjerelvi, nad kasutasid järelveetavaid tankitõrjekahureid ja selliseid tankihävitajaid nagu Panzerjäger I.

Lahenduseks otsustati konstrueerida uus tankihävitaja ning kasutada selleks niisuguste kergetankide nagu Panzer II ja Prantsusmaalt sõjasaagiks saadud Lorraine 37L veermikke. Nii loodi Marder II tankihävitaja, mis varustati 75 mm kahuriga või NSV Liidult sõja esimestel päevadel suures koguses sõjasaagiks saadud 76 mm diviisikahuri 1936. aasta mudeliga (F-22).

Saksamaa kasutas Marder II enamikul rinnetel, aga kõige rohkem idarindel. Seda kasutasid nii Wehrmacht, Waffen-SS kui ka mitu Luftwaffe üksust.

Marder II probleem oli, et see ei kaitsnud meeskonda piisavalt. See oli pealt lahtine, mis tegi selle linnalahingutes täiesti kasutuks. Meeskonda võisid vigastada suurtükiväe kaudtuli, šrapnellid ja granaadid. Masin oli kõrge siluetiga, mistõttu see oli kaugelt nähtav ja äratuntav. Soomus oli sellel üsna õhuke, mis muutis selle lihtsaks saagiks mitte üksnes vaenlase tankidele, vaid ka jalaväele. Sellepärast ei saanud Marder II kasutada lähivõitluses, tanki asemel ega ka ründerelvana, neid tarvitati pigem kaitses ja tuletoetuse andmiseks. Oma nõrkustest hoolimata olid need palju tõhusamad kui järelveetavad tankitõrjekahurid, mille need vahetasid välja.

## Välislingid

*WWII Technical Database (inglise keeles)
Mensuur (kahevõitlus)

**Mensuur** (ladina keeles *mensura* 'mõõt') on üliõpilasorganisatsioonides isikliku auhaavamise korral harilikult rapiiridega peetav kahevõitlus. 

Mensuuri määrab aukohus, seda juhib erapooletu isik. Kummalgi osapoolel ehk duellandil (paukijal) on sekundandid ehk käemehed, kes peavad silmas määruste täpset täitmist.

Mensuurid on tuntud Balti ja saksakeelsete riikide, Hollandi ning Kosovo üliõpilastraditsioonides. Tänapäeval on mensuur Saksamaal muutunud üheks akadeemilise vehklemise vormiks, mis üldjuhul ei seostu enam auhaavamiste kompenseerimisega.

## Välislingid
* 1903. aasta foto mensuurist korporatsioonis Curonia
* Selgitav video mensuuritraditsioonist saksa üliõpilaskorporatsioonis (inglise keeles)
* Video mensuurvehklemisest Tartus
Jagdpanzer IV

**Jagdpanzer IV** (**SdKfz. 162**) oli Teise maailmasõja ajal Saksamaal toodetud tankihävitaja, mida ehitati mitmes erinevas versioonis. Seda hakati ehitama Panzertruppen'i kindralinspektori Heinz Guderian'i soovide kohaselt, et asendada StuG III'e.

Jagdpanzer IV väljatöötamine algas 1942. aastal ning see oli projekteeritud tanki Panzer IV veermikule. Tankil oli eemaldatud pöörlev torn ning selle asemel oli ehitatud kaldus soomusplaatidest liikumatu torn. Masina soomuse paksust oli suurendatud võrreldes tankiga peaaegu poolevõrra. Masina juhtimis- ja lahingusektsioon paiknesid masina esiosas, jõuseadmed aga masina tagaosas. Masina esimese versiooni **Jagdpanzer IV L/48** pearelvaks oli 75 mm tankitõrjekahur Pak 39, millel pikkust 48 kaliibrit ning see oli monteeritud liikumatu torni esiseina. Suurtükk oli kaitstud massiivse valatud maskiga. Vertikaalselt oli võimalik kahurit liigutada −5° kuni +15° ning horisontaalselt 40°. Lahingukomplekti kuulus 76 – 79 mürsku. Masina külgede ja veermiku kaitseks lisati masina külgedele soomusekraanid. Esimene versioon oli tootmises aastatel 1943 — 1944 ning selle ajaga toodeti neid kokku rohkem kui 800 masinat.

Augustist 1944 läks tootmisse masina teine versioon **Jagdpanzer IV/70**, mis oli relvastatud 75 mm kahuriga KwK 42 pikkusega 70 kaliibrit. Analoogne kahur oli ka tanki Panther relvastuseks ning selle mürsk läbistas 1 kilomeetri pealt 160 mm soomust. Võrreldes eelmise versiooniga oli masina veermikus tehtud mõningad muudatused. Tankihävitajat IV/70 valmistati omakorda kahes erinevas versioonis **Jagdpanzer IV/70(V)**, mida toodeti firmas VOMAG (Vogtländische Maschinenfabrik AG)  ja **Jagdpanzer IV/70(A)** firmas Alkett (Altmaerkische Kettenwerk GmbH). Augustist 1944 kuni märtsini 1945 toodeti Vomagis 940 ja Alkettis 278 masinat. 

Märtsi alguses 1945 oli Wehrmachti- ja SS-vägedes kokku 390 tankihävitajat Jagdpanzer IV.
Eesti Ajalooarhiiv

**Eesti Ajalooarhiiv** (lühend **EAA**) oli Eesti arhiiviasutus, mis tegutses selle nime all aastatel 1989–1999. Aastail 1999–2016 oli ajalooarhiiv Rahvusarhiivi struktuuriüksus, edaspidi Rahvusarhiivi Tartu osakond. 

Tartu Noora uurimissaal asub Nooruse tänav 3.

## Ajalugu
### Riigi Keskarhiiv
Arhiiv alustas Riigi Keskarhiivi (ERKA) nime all tegevust 16. mail 1921. "Keskarhiivi ülesandeks on koguda ja jäädavalt säilitada kõik püsiva ajaloolise väärtusega arhivaalid, mis pärast asutiste poolt üleandmist seisnud 15 aastat Riigiarhiivis."

Rahvusliku arhiivisüsteemi loomist alustati Eesti Vabariigi algusaastatel. 3. märtsil 1920 tuli kokku arhiivikomisjon, mille algatusel loodi ajalooliselt oluliste asutuste dokumentide hoiukohana Tartus Riigi Keskarhiiv ning tegutsevate asutuste dokumentide haldajana Tartus Riigiarhiiv 1935. aastal võeti vastu arhiiviseadus, mis tugevdas arhiivi rolli ühiskondlikult oluliste dokumentide säilitajana.

15. ja 16. oktoobril 1938 toimus arhiivi ruumides I eesti arhivaaride päev, mille tulemusel asutati üleriiklik Arhivaaride Ühing.

Teine maailmasõja ajal 1943. aasta detsembrist algas ERKA varade evakueerimine Järvamaal asuvatesse Vodja, Väätsa ja Kirna mõisahoonetesse.

### Eesti NSV Riiklik Ajaloo Keskarhiiv
Arhiiv moodustati Eesti NSV Oktoobrirevolutsiooni ja Sotsialistliku Ülesehitustöö Riikliku Keskarhiivi (ENSV ORKA) Tartu osakonna reorganiseerimisel iseseisvaks asutuseks ja egutses arhiiv aastatel 1948–1989 Eesti NSV Riikliku Ajaloo Keskarhiivi (lühendatult ENSV RAKA) nime all.

1990. aastate alguses taastati arhiivide iseseisev majandamine ja 1998. aastal kinnitatud arhiiviseaduse alusel alustas 1. jaanuaril 1999 tegevust Rahvusarhiiv. Rahvusarhiiv hakkas hõlmama ajalooarhiivi Tartus, Riigiarhiivi ja filmiarhiivi Tallinnas ning 15 maa-arhiivi Eesti maakonnakeskustes. 

## Varasemad nimed
*1921–1940 Riigi Keskarhiiv
*1940–1941 Eesti NSV Riigi Keskarhiivi Tartu filiaal
*1941–1944 Eesti Omavalitsuse Tartu Keskarhiiv
*1944–1948 Eesti NSV Riigi Keskarhiivi Tartu osakond
*1948–1989 Eesti NSV Riiklik Ajaloo Keskarhiiv (ENSV RAKA)

## Vaata ka
*Juhan Liivi 4
## Viited

## Välislingid
*Eesti ajalooarhiivi koduleht (vaadatud 13.12.2012)
*Ene Puusemp: Keskaegsete pitserite koopiail on originaali väärtus. Jalutuskäik Eesti Ajalooarhiivi varamus Postimees 20. jaanuar 1999
*
*
Stereo (film)

**"Stereo"** on Eesti film aastast 1978.

Film on valminud Riho Mesilase jutustuse "Veterinaari esimene nädal" järgi Viljandi Näidissovhoosis Heimtali ja Savikoti osakondades. Film on tehtud veterinaari raske töö ja elu probleemidest ja nende austuseks. Tänaseks Eesti ühe parema filmirežissööri Peeter Simmi esimesi katsetusi, kuigi algselt oli lavastajatöö plaanitud anda Olav Neulandile. Filmi näitamine keelati pärast selle valmimist ja pääses esmakordselt ekraanile alles 1991. aastal.

## Osades
*Tõnu Kilgas – Lembit Savikas
*Reet Paavel – Ülle Käbi
*Lembit Anton – majandusmees Arnold Kivi
*Urmas Kibuspuu – Imre
*Helme Rattas
*Leila Torga
*Salme Poopuu
*Arne Laos
*Klaara Elisaar
*Karl Reimaa

## Filmi personal

* Konsultandid: Juhan Kunts, Mihkel Jalakas
* Kunstnikud: Gunta Randla, Ingrid Agur
* Helirežissöörid: Raimond Schönberg, Paul Oja
* Grimeerija: Krista Pärt
* Operaatori assistent: Kalle Jürgens
* Rekvisiitor: Hilja Kalda
* Administraator: Maie Kerma

## Viited
Immortal Technique

**Immortal Technique** (õieti **Felipe Coronel**; sündinud 19. veebruaril 1978 Peruu pealinnas Limas) on hiphopartist ja poliitaktivist.

Ta on Peruu päritolu, kuid kasvas üles New Yorgis, kuhu tema perekond emigreerus 1980. aastal.
Kuldrebane

**Kuldrebane** on aunimetus, mis antakse üliõpilasorganisatsioonide tegevliikmetele, kes on tegevliikmeks olnud 13 või rohkem semestrit. 

EÜSis valib kuldrebaseid noorliikmete praktsioon.
Lembeluul

**Lembeluul** ehk **seksuaalse külgetõmbe luul** ehk **veetlusluul** ehk **erootiline luul** on suhteliselt harvaesinev luul, mille korral inimene on ekslikult veendunud, et ta on kõigi inimeste jaoks seksuaalselt ligitõmbav ning ümbritsevad on temasse armunud.

Lembeluulu variant on de Clérambault' sündroom, mille korral inimene on veendunud, et temasse on armunud mõni kuulsus, avaliku elu tegelane, tema arst või mõni temast kõrgemal positsioonil olev inimene.

Sageli arvab lembeluuluga inimene, et temasse armunu annab oma tunnetest märku mingite varjatud signaalidega – kehaasendite, käitumise, laulude või kõnede sõnastusega, mida mõistab ainult tema.
Rikkusluul

**Rikkusluul** on luul, mille korral inimene on ekslikult veendunud, et ta on väga rikas. Rikkusluulu korral võib inimene olla veendunud, et talle on jäetud hiiglaslik pärandus, ta on loteriiga rikkaks saanud või mingil muul põhjusel omab suuri varandusi.

Rikkusluulu ei pruugi inimene sõnades väljendada, kuid see võib ilmneda tema käitumises, mis pole kooskõlas tema tegeliku majandusliku olukorraga. Näiteks võib rikkusluuluga inimene teha tuttavatele (aga ka võõrastele) kallihinnalisi kingitusi: kinkida neile autosid, osta järelmaksuga mingeid kasutuid esemeid (näiteks kümneid või isegi sadu veekeetjaid või lokitange), tellida endale kümneid tuhandeid oma fotoga T-särke, üürida endale luksuskorteri kesklinnas või teha muid majanduslikult ebapädevaid otsuseid. Rikkusluulu korral juhinduvad need otsused haige veendumusest, et ta on väga rikas. Selliste olukordade vältimiseks võib olla vajalik inimese teovõime ajutine või püsiv piiramine. 

Rikkusluulu tuleb eristada bipolaarse meeleoluhäire maniakaalses faasis sageli ilmnevast rahakulutamisest, mis pole samuti loogiliselt põhjendatav ega pruugi olla kooskõlas inimese tegeliku majandusliku olukorraga, kuid maniakaalses faasis inimene tegutseb tavaliselt oma majanduslikule seisule mõtlemata.

Rikkusluul on üks variant suurusluulust.
Võimekusluul

**Võimekusluul** on luul, mille korral inimene on ekslikult veendunud, et ta on mingil alal väga võimekas. Inimene võib end pidada maailma parimaks lauljaks, kõige tugevamaks inimeseks, heaks kunstnikuks või kirjanikuks. Inimene võib arvata, et tal on ülemuslikud vaimsed või füüsilised võimed. Tegelikud võimed ei kinnita adekvaatselt olemasolevat veendumust.

Võimekusluulu tuleb eristada vähesest enesekriitikast.

Võimekusluul on üks suurusluulu avaldumise vorm.
Võimuluul

**Võimuluul** on luul, mille korral inimene on ekslikult veendunud, et tal on mingisugune võim ümbritsevate (töökaaslaste, elukaaslaste, naabrite aga ka kaasmaalaste, riikide valitsejate vm inimeste) üle. Võimuluulu korral võib inimene olla veendunud, et tema paneb ümbritsevaid käituma sellisel viisil, nagu nad käituvad – edusammud tööl on tingitud tema võimust; poliitikud teevad oma otsuseid tema võimu all jms. 

Võimuluul võib olla seotud missiooniluuluga või reformaatorlusluuluga – inimesel on spetsiaalne kõrgemalt antud ülesanne valitseda või juhtida maailma, või on temal võim mõjutada poliitikute otsuseid, mis viivad suurte ühiskondlike muudatusteni.

Võimuluul on üks suurusluulu avaldumise vorm.
Avatusluul

**Avatusluul** on luul, mille korral inimene on ekslikult veendunud, et teised (või mõned) inimesed suudavad lugeda tema mõtteid, näha tema minevikku, tema plaane, kavatsusi. Inimene on teiste jaoks täielikult nagu "avatud raamat". Avatusluul on suurel määral kattuv **mõtteleviluul**uga, mille puhul inimene arvab, et mõtted tema peast levivad , nii et teised suudavad neid "vastu võtta" ja näha (või kuulda).

Avatusluul on üks paranoilise luulu avaldumise vorm.
Instseneeringuluul

**Instseneeringuluul** e **lavastusluul** on luul, mille korral inimene on ekslikult veendunud, et tema ümber toimuv on spetsiaalselt tema jaoks lavastatud. Instseneeringuluulu korral võib inimene arvata, et tema ümber toimuvad filmivõtted, kõik ümbritsevad on näitlejad, aga ka, et olukord on lavastatud mingi spetsiaalse eesmärgiga – et kaitsta inimest mingi hirmsa tõe teadasaamise eest või kontrollida tema sobivust mingi ülesande sooritamiseks. Viimasel juhul on instseneeringuluul seotud missiooniluuluga – inimene on saanud ülesande kaitsta presidenti atentaadi eest, kuid enne turvameeskonnaga ühinemist peab ta läbi tegema spetsiaalsed katsed, või psühhiaatriahaigla, kuhu patsient paigutatakse, on salajane luurajate väljakoolitamise asutus jne.

Instseneeringuluul on üks paranoilise luulu avaldumise vorm.
Teisikuluul

**Teisikuluul**  on luul, mille korral inimene on ekslikult veendunud, et teda ümbritsevad inimesed (sugulased, aga ka arst) on asendatud teisikutega.

Eristatakse 
*positiivset teisikuluulu, mille korral inimese ümber olevad võõrad inimesed on tegelikult maskeeritud tuttavad (pereliikmed, töökaaslased vms).
*negatiivset teisikuluulu e **Capgras' sündroom**i, mille korral tuttavad inimese ümber (sugulased, töökaaslased) on tegelikult osavalt maskeeritud võõrad (või tulnukad, robotid), kes täidavad osavalt oma rolli.

Teisikuluulu alla kuulub ka **Fregoli sündroom**, mille korral inimene on ekslikult veendunud, et erinevaid inimesi tema ümber "mängib" tegelikult üks kiiresti ja osavalt ümber kehastuv inimene. Selle sündroomi korral usutakse sageli, et sellise ümberkehastumise abil on kellegi võimalik inimest jälitada.

Peamiseks põhjuseks peetakse normaalsete ühenduste puudumist või katkemist nägudetaju jaoks selektiivse oimusagara piirkonna FFA ja emotsioonide ning ohtlik/ohutu eristuste seisukohalt olulise struktuuri – mandeltuuma – ja/või limbilise süsteemi erinevate keskuste vahel.

Teisikuluul on üks paranoilise luulu avaldumise vorm.
Amazonase piirkond

**Amazonase piirkond** on Peruu 1. järgu haldusüksus (piirkond). Asub Marañóni jõe ülemjooksul vihmametsade alal. Piirneb loodes Ecuadoriga.

Valdav osa piirkonnast on kaetud vihmametsaga.

Peamine majandusharu on põllumajandus. Kasvatatakse riisi, kakao- ja kohvipuid ning viljapuid.

## Haldusjaotus

Piirkond on jagatud seitsmeks provintsiks:

## Välislingid

*Amazonase piirkonna valitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus

**Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus** toimusid esimest korda 1970. aastal Viinis. 

1966.–1969. aastani toimunud kergejõustiku sisevõistlused olid mitteametlikud ja neid peeti Euroopa sisemängudena.

## Seni toimunud ja tulevad võistlused

### Euroopa sisemängud

### Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus

## Eestlaste võidetud medalid

## Välislingid
*Koduleht
Loreto piirkond

**Loreto piirkond** on Peruu 1. järgu haldusüksus (piirkond). Loreto on Peruu põhjapoolseim ja pindalalt suurim piirkond. Piirneb põhjas Ecuadori ja Colombiaga, idas Brasiiliaga. Piirkonna suurim jõgi on Amazonas.

Valdav osa piirkonnast on kaetud vihmametsaga.

## Haldusjaotus

Piirkond on jagatud seitsmeks provintsiks:

* Alto Amazonase provints (keskus Yurimaguas)
* Datem del Marañóni provints (San Lorenzo)
* Loreto provints (Nauta)
* Mariscal Ramón Castilla provints (Caballococha)
* Maynase provints (Iquitos)
* Requena provints (Requena)
* Ucayali provints (Contamana)

## Välislingid

*Loreto piirkonna valitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
Rõngasrist

**Rõngasrist** ehk **päikeseratas** ehk **päikeserist** ehk **ratasrist** on rist, mis koosneb rõngast ja ristist rõnga sees.

Kivist rõngasriste on Eestis kasutatud hauatähistena.


Ratasrist 1, Juuru kirikuaed.jpg|Rõngasrist Juuru kirikuaias
Sun cross in village Ervita.jpg|Lubjakivist rõngasrist Ervita tuuleveski läheduses Järvamaal
Keila Churchyard 01.JPG|Rõngasrist Keila kirikuaias
Rõngasrist Vormsi kalmistul.JPG|Rõngasrist Vormsi kalmistul


## Heraldika

Kuldne rõngasrist Albu valla vapil on põhjarahvaste ürgne päikese, elu ja õnne võrdkuju. Üksikasjalikumalt sümboliseerib ring kõiksust ja universumit, püstsirge Loojat (unikaalsus) ning rõhtsirge loomingut lõpmatus järjepidevuses .

Rõngasrist on Pirita linnaosa vapil, samuti Varstu, Vormsi, Viru-Nigula, Ridala, Kareda ja Hanila valla vapil.
Arequipa piirkond

**Arequipa piirkond** on Peruu 1. järgu haldusüksus (piirkond) riigi lõunaosas Vaikse ookeani rannikul.

Piirkonnas kasvatatakase peamiselt nisu, puuvilla ja riisi.

## Haldusjaotus

Piirkond on jagatud kaheksaks provintsiks:

## Välislingid

*Arequipa piirkonna valitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
Tacna piirkond

**Tacna piirkond** on Peruu 1. järgu haldusüksus, riigi lõunapoolseim piirkond. Asub Vaikse ookeani rannikul. Piirneb lõunas Tšiiliga.

Tšiili okupeeris Tacna piirkonna Salpeetrisõja ajal, see liideti uuesti Peruuga 1929. aastal.

## Haldusjaotus
Piirkond on jagatud neljaks provintsiks:

## Välislingid

*Tacna piirkonna valitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
Stefan Holm

**Stefan Christian Holm** (sündinud 25. mail 1976 Forshagas) on Rootsi kergejõustiklane (kõrgushüppaja). Olümpiavõitja (2004), kolmekordne sisemaailmameister ja kahekordne Euroopa sisemeister.

Holm on kõrgushüppaja kohta suhteliselt lühikest kasvu, 181 cm pikk, ja kaalus tippsportlasena 69 kg. Ta esindab kodumaal Karlstadis asuvat spordiklubi Kils AIK.

Sisevõistlustel on ta hüpanud 2.40 ja välitingimustes on tema rekord 2.36. Holm on USA kõrgushüppaja Franklin Jacobsiga võrdselt hüpanud kõige kõrgemale oma pikkusega võrreldes, mõlemad on ületanud lati 59 cm kõrgemalt, kui on nende pikkus. Holm on võistlustel ületanud kõrguse 2.30 rohkem kui sada korda. 

## Saavutused

### [[Olümpiamängud|Olümpiamängudel]]

2004 Ateenas** olümpiavõitja** **2.36** 

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

2003 Pariisis hõbemedal **2.32**

### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

2004 Budapestis **maailmameister** **2.35**
2003 Birminghamis **maailmameister** **2.35**
2001 Lissabonis **maailmameister** **2.32**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

2006 Göteborgis pronksmedal **2.34**
2002 Münchenis hõbemedal **2.29**

## [[Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa sisemeistrivõistlustel]]

## Viited

## Välislingid

*Stefan Holmi koduleht
Jorge Basadre

**Jorge Alfredo Basadre Grohmann** (12. veebruar 1903 Tacna – 29. juuni 1980 Lima) oli Peruu ajaloolane. 

Ta uuris iseseisva Peruu ajalugu. Basadre oli kahel korral Peruu haridusminister ning Peruu Rahvusraamatukogu direktor.

Tema järgi on nimetatud Jorge Basadre provints Tacna piirkonnas.
Nynäshamni vald

**Nynäshamni vald** on vald Rootsis Södermanlandi maakonnas Stockholmi läänis Läänemere ääres. Ta asub Stockholmist lõunas Södertörni poolsaare lõunaosas.

Suuremad asulad on Nynäshamn, Grödby, Stora Vika, Sorunda ja Ösmo.

## Sõpruslinnad
*  Liepāja (Lätis)

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
Täby vald

**Täby vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Upplandi maakonnas Stockholmi läänis Läänemere ääres. Ta asub Stockholmist põhjas.

Vallas on leitud 37 ruunikivi.

Täby valla sõprusvald Eestis on Viimsi vald.

## Vaata ka

* Näsby loss

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
Sotsiaalhoolekanne

**Sotsiaalhoolekanne** – sotsiaalteenuste, sotsiaaltoetuste, vältimatu sotsiaalabi ja muu abi andmise või määramisega seotud toimingute süsteem, mille eesmärk on toetada inimese iseseisvat toimetulekut ja töötamist ning aktiivset osalust ühiskonnaelus, ennetades sealjuures sotsiaalsete probleemide tekkimist või süvenemist üksikisiku, perekonna ja ühiskonna tasandil. https://www.riigiteataja.ee/akt/130122015005?leiaKehtiv 

Sotsiaalhoolekande seadus (2023). Vaadatud 23.11.2023 https://www.riigiteataja.ee/akt/130122015005?leiaKehtiv

## Vaata ka
Sotsiaalministeerium
Korporatsioon Fraternitas Dorpatensis zu München

**Korporatsioon Fraternitas Dorpatensis zu München** (saksa keeles *Baltische Corporation Fraternitas Dorpatensis zu München*) on baltisaksa korporatsioon, mis tegutseb Münchenis.  

## Välislingid
*Baltische Corporation Fraternitas Dorpatensis zu München
Corps Curonia Göttingensis

**[[Corps]] Curonia Göttingensis** on 1959. aastal asutatud saksa üliõpilasorganisatsioon, mis kuulub Kösener Senioren-Convents-Verbandi (KSCV) katusorganisatsiooni.

## Ajalugu

Corps Curonia Göttingensise asutasid 1. augustil 1959 Göttingenis 210 vilistlast erinevatest baltisaksa korporatsioonidest:

* Curonia (asutatud 8. september 1808),
* Estonia (asutatud 7. september 1821),
* Livonia (asutatud 20. september 1822),
* Fraternitas Rigensis (asutatud 21. jaanuar 1823),
* Fraternitas Baltica (asutatud 13. november 1865),
* Baltonia-Gotonia (asutatud 24. märts 1872),
* Rubonia (asutatud 18. mail 1875),
* Neobaltia (asutatud 28. mai 1879),
* Fraternitas Academica (asutatud 27. mai 1881),
* Fraternitas Marcomannia Riga (asutatud 2. märts 1902),
* Fraternitas Normannia (asutatud 23. november 1909).

8. detsembril 1959 võeti Corps Curonia Göttingensis vastu *Kösener Senioren-Convents-Verband*i (KSCV).

## Kirjandus
* Rainer Assmann: *„Grüße und Küsse Dein Jettchen“ Der Curone Ernst Seraphim als Student in Dorpat, Berlin, Göttingen und Heidelberg 1815–1818*. In: Einst und Jetzt 1974, S. 168ff.

* H.D. Handrack: *200 Jahre Curonia in Göttingen 1804–2004*. Göttingen 2004.

* Tiina Metso: *German Influence on Estonian and Baltic German Corps Traditions in Tartu*. In: *Acta Historica Tallinnensia (8/2004) S. 20–36, Tallinn 2004.

* Harald Seewann, *„Dem Freunde Freund!“ Ein Göttinger Stammbuchblatt aus dem Jahre 1825*, in: Einst und Jetzt, 39. Band, Jahrbuch 1994 des Vereins für corpsstudentische Geschichtsforschung.

* Otto Kraus, *Deutsch-baltische Corps*, in: Vorstand des Verbandes Alter Corpsstudenten e.V. (VAC) (Hrsg.), *Handbuch des Kösener Corpsstudenten'', Band I, Würzburg 1985.

## Välislingid
Eesti peekon

**Eesti peekon** (varasem nimetus **eesti lontkõrvaline siga**) on Eestis aretatud seatõug. Tõug on aretatud kohalikust maaseast, keda on ristatud Saksa, taani ja Rootsi maasigadega.

Välimuselt sarnaneb ta taani maaseaga.

## Ajalugu
Eesti parandatud maasiga, keda seakasvatajad kutsusid ka lontkõrvaliseks seaks, nimetati Kristjan Jaama eestvõtmisel eesti lontkõrvaliseks seatõuks.
1951. aastal loodi Pärnus Eesti Lontkõrvalist Tõugu Sigade Riiklik Tõulava. 1961. aastal nimetati lontkõrvaline seatõug eesti peekoni tõuks ja tõulava nimetati Eesti Peekoni Tõugu Sigade Riiklikuks Tõulavaks. 1991 tõulava likvideeriti ning moodustati Eesti Peekoni Tõugu Sigade Aretuskeskus, mis ühines 1999. aastal Eesti Mustakirju Karja Aretusühistuga Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistuks. Alates 1999. a-st kuulub enamik Eesti seakasvatajaid Eesti Tõusigade Aretusühistusse.

## Välislingid
* V. Laanmäe, Eesti seatõugude aretamisest ja jõudlusest 1923...1956
Tartu Linnavalitsuse sotsiaalabi osakond

**Tartu Linnavalitsuse sotsiaalabi osakond** on Tartu Linnavalitsuse osakond, mis koordineerib Tartu linna finantseeritavat sotsiaalhoolekannet. Riiklikult finantseeritavat sotsiaalhoolekannet koordineerib Tartu Maavalitsus.

## Osakonna struktuur
Osakonda kuulub kolm teenistust: 
*Eakate ja puuetega isikute hoolekandeteenistus:
**Nõustab eakaid ja puuetega inimesi sotsiaalküsimustes.
**Tegutseb eestkosteasutusena eakate ja puuetega täiskasvanute huvides.
**Hindab hooldusvajadust, seab hooldust ja kontrollib hooldaja tegevust.
**Määrab ja maksab hooldajatoetusi.
**Koordineerib sotsiaalteenuseid eakatele ja puuetega inimestele.
**Osutab eakatele ja puuetega inimestele täiendavaid sotsiaaltoetusi.  
*Lastekaitseteenistus:
**Pakub sotsiaalnõuannet laste kasvatamisel ja pereküsimustes.
**Korraldab vanemliku hoolitsuseta laste asendushooldust.
**Korraldab lapse hooldamist hooldusperes või eestkosteperes.
**Hoolitseb erikoolidest ja asenduskodudest ellu astunud noorte eest.
**Aitab lahendada lapsi puudutavaid vanematevahelisi vaidlusi.
**Määrab ja maksab täiendavaid lapsetoetusi.
**Osutab lastega perede täiendavaid sotsiaaltoetusi.
**Annab teistele asutustele arvamusi lapse elu- ja kasvutingimuste kohta.
**Tegutseb eestkosteasutusena laste huvides. 
*Sotsiaaltööteenistus:
**Nõustab inimesi, kellel on probleemid toimetulekuga.
**Menetleb, määrab ja maksab toimetulekutoetusi, täiendavaid sotsiaaltoetusi, lasteaia- ja koolitoidutoetusi, koolieelsete lasteasutuste kohamaksu toetusi. 
**Osutab vältimatut sotsiaalabi.
**Korraldab sotsiaaleluruumide üürileandmist.
**Nõustab pikaajaliselt töötuid, aktiveerib neid ja korraldab sotsiaalteenuste osutamist.

## Allasutused
Tartu Linnavalitsuse sotsiaalabi osakonnal on 5 allasutust:
*Päevakeskus Kalda
*Päevakeskus Tähtvere
*Tartu Hooldekodu
*Tartu Laste Turvakodu
*Tartu Varjupaik
Pohjois-Pohjalainen Osakunta

**Pohjois-Pohjalainen Osakunta** (PPO) on 1907. aastal asutatud Helsingi Ülikooli juures tegutsev üliõpilasorganisatsioon.

Alates 1928. aastast on PPO-l sõprusleping Eesti Üliõpilaste Seltsiga.
## Kirjandus

Heikki Roiko-Jokela. Ylioppilas - maakunta - Isänmaa: Pohjois-Pohjalainen Osakunta pohjoispohjalaisen identiteetin rakentajana ja kehittäjänä 1907-2007. Julkaisuvuosi: 2007. 
ISBN 978-951-746-895-4

## Vaata ka
*Etelä-Pohjalainen Osakunta
*Vasa Nation

## Välislingid
* Pohjois-Pohjalainen Osakunta koduleht (*soome ja inglise keeles*)
Paramaribo

**Paramaribo** on Suriname pealinn. Asub 23 km kaugusel Atlandi ookeanist Suriname jõe vasakul kaldal. Moodustab Paramaribo ringkonna.

## Ajalugu

Linna asutasid 1613. aastal hollandi kaupmehed.

Ajalooline vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Paramaribo Peetruse ja Pauluse katedraal on Lõuna-Ameerika suurim puitehitis.

## Viited
Etelä-Pohjalainen Osakunta

**Etelä-Pohjalainen Osakunta** (EPO) on Helsingi Ülikooli juures tegutsev üliõpilasorganisatsioon, mis on asutatud 1908. aastal.

Alates 1928. aastast on EPO-l sõprusleping Eesti Üliõpilaste Seltsiga.

## Välislingid
* Etelä-Pohjalainen Osakunta koduleht (*soome keeles*)
Vasa nation

**Vasa nation** on 1908. aastal asutatud Helsingi ülikooli juures tegutsev soomerootsi üliõpilasorganisatsioon.

1991. aastast on neil sõprusleping Eesti Üliõpilaste Seltsiga. 

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Neljataktiline sisepõlemismootor

**Neljataktiline [[sisepõlemismootor]]** on tänapäeval kõige levinum jõuallikas sõidukitele ja statsionaarsetele seadmetele.

Neljataktilise sisepõlemismootori tööpõhimõte seisneb kütuse põlemisel saadava energia muutmises mehaaniliseks energiaks.

Neljataktilise mootori põhiosad on mootoriplokk, karter, väntvõll koos hoorattaga, silinder, kolb, keps (v.a. vankelmootoris), sisse- ja väljalaskeklapid, nukkvõll(id) ning sõltuvalt mootori tüübist süüteküünal ja/või pihusti.

## Neljataktilise sisepõlemismootori töötaktid

Neljataktilisel mootoril on lisaks töötaktile, mille ajal põlevate gaaside energia edastatakse väntmehhanismile, vaja kolme abitakti.

# *Sisselasketakt.* Takti alguses avaneb sisselaskeklapp. Väljalaskeklapp on suletud. Kolb liigub silindris alla, tekitades hõrenduse. Sellega imetakse silindrisse sisselaskeklapi kaudu värske küttesegu (diiselmootoris õhk). Takt lõpeb, kui kolb on jõudnud alumisse surnud seisu.
# *Survetakt.* Sulgub sisselaskeklapp. Kolb hakkab liikuma üles, surudes silindris küttesegu (diiselmootoris õhku) kokku. Veidi enne, kui kolb jõuab ülemisse surnud seisu, tekitab süüteküünal sädeme, mis süütab kokkusurutud küttesegu. Diiselmootoril pritsitakse sel hetkel silindrisse kütus, mis süttib kõrge rõhu alla kokku surutud ning seetõttu kuumenenud õhuga kokkupuutumise tõttu.
# *Töötakt.* Põlema süttinud kütusest tekivad gaasid paisuvad kiiresti, tekitades kõrge rõhu, ja suruvad kolvi alla. Kolb annab selle surve kepsu kaudu edasi väntvõllile, andes sellele pöörlemiseks hoogu. 
# *Väljalasketakt.* Kui kolb jõuab alumisse surnud seisu, avaneb väljalaskeklapp. Kolb hakkab liikuma üles, surudes põlemisgaasid läbi väljalaskeklapi välja. Kui kolb jõuab uuesti ülemisse surnud seisu, algab jälle 1. takt.

Neljataktilist mootorit käivitatakse tavaliselt käivitiga, mis paneb mootori väntvõlli pöörlema kuni mootori käivitumiseni. Seejärel tagab mootori sujuva töö väntvõllile kinnitatud hooratas, mille ülesanne on leevendada töötakti ajal tekkivat järsku jõumomenti ning sisselaske- ja survetaktis anda kolvile liikumisenergiat.

Neljataktilist sisepõlemismootorit nimetatakse ka ottomootoriks selle leiutaja Nikolaus August Otto järgi.

## Mõisted

**Takt** – kolvi liikumise ajal ühest surnud seisust teise toimuvad protsessid

**Surnud seis** – kolvi ülemine ja alumine piirasend, kus kolb muudab oma liikumise suunda

**Kolvikäik** – teekond, mille kolb läbib liikumisel ühest surnud seisust teise.

**Töömaht** – ruumi, mille kolb vabastab, liikudes ülemisest surnud seisust alumisse. Ruumi, mis jääb kolvi kohale selle ülemises surnud seisus, nimetatakse põlemiskambri mahuks. Töömahu ja põlemiskambri mahu summat nimetatakse üldmahuks. Mitmesilindrilise mootori kõigi silindrite töömahtude summat nimetatakse mootori töömahuks. Väikestel mootoritel tähistatakse töömahtu kuupsentimeetrites, suurtel liitrites.

**Surveaste** – töömahu ja põlemiskambri mahu suhe.