open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Väike karikas 2017

**Väike karikas 2017** ehk **2017. aasta väikesed karikavõistlused** oli  Eesti jalgpalli madalamate liigade karikavõistlused, mis algas 1/64-finaalpaaride loosimisega 7. märtsil 2017 ja lõppes finaaliga 7. septembril 2017. 

## 1/64-finaalid
Loosimine toimus 7. märtsil 2017. Sulgudes võistkonna liiga tase. 

|-
!colspan="3" align="center"|22. märts 2017

|-
!colspan="3" align="center"|23. märts 2017

|-
!colspan="3" align="center"|25. märts 2017

|-
!colspan="3" align="center"|26. märts 2017

|-
!colspan="3" align="center"|29. märts 2017

|}

### Vabapääsmed
Otse 1/32-finaali pääsesid võistkonnad, kes jäid välja loosimata:
***[[II liiga 2017|II liiga]]** (4): FC Nõmme United, Viimsi JK II, SK Imavere, Tallinna JK Legion, Maardu Linnameeskond II, Viljandi JK Tulevik U21, Tartu FC Merkuur
***[[III liiga 2017|III liiga]]** (5): Pirita JK Reliikvia, FC Maardu Aliens, Tallinna FC Olympic Olybet, Kuusalu JK Rada, Ambla Vallameeskond, EMÜ SK, Tartu FC Helios, Kristiine JK, JK Kernu Kadakas, Tallinna FC Hell Hunt, Tallinna FC Castovanni Eagles, Harju JK Laagri, FC Kose, Navi Vutiselts, Tallinna FC Eston Villa, FC Järva-Jaani, FC Tartu, FC Jõgeva Wolves, Läänemaa JK, Pakri SK Alexela, Tartu JK Tammeka U19, Rumori Calcio Tallinn, Maarjamäe FC Igiliikur, Pärnu JK Poseidon
***[[IV liiga 2017|IV liiga]]** (6): Anija JK, Põlva FC Lootos, Haapsalu JK, Valga FC Warrior, Tallinna FC TransferWise, Pärnu JK Poseidon II, FC Toompea, Kohila Püsivus, Tallinna FC Reaal
***[[Rahvaliiga]]** (RL): AC Rapla, FC Puhkus Mehhikos

## 1/32-finaalid
Loosimine toimus 21. mail 2016. Sulgudes võistkonna liiga tase. 

|-
!colspan="3" align="center"|18. mai 2017

|-
!colspan="3" align="center"|19. mai 2017

|-
!colspan="3" align="center"|24. mai 2017

|-
!colspan="3" align="center"|25. mai 2017

|-
!colspan="3" align="center"|26. mai 2017

|-
!colspan="3" align="center"|27. mai 2017

|-
!colspan="3" align="center"|28. mai 2017

|}

**Märkused:**
*1Tulemus tühistatud, kuna võistkonna Maardu Linnameeskond II koosseisus osales diskvalifitseeritud mängija Pavel Gabrieljan.
*2Tulemus tühistatud kuna võistkonna Raplamaa JK koosseisus osalesid mänguõigust mitteomavad mängijad Mati Lume ja Veiko Linamäe.
*3Tulemus tühistatud kuna võistkonna FC Toompea koosseisus osales diskvalifitseeritud mängija Roland Mäe.

## 1/16-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|30. mai 2017

|-
!colspan="3" align="center"|6. juuni 2017

|-
!colspan="3" align="center"|7. juuni 2017

|-
!colspan="3" align="center"|8. juuni 2017

|-
!colspan="3" align="center"|11. juuni 2017

|}

## 1/8-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|26. juuni 2017

|-
!colspan="3" align="center"|28. juuni 2017

|-
!colspan="3" align="center"|5. juuli 2017

|}

**Märkused:**
*4Haapsalu JK annab loobumiskaotuse.
*5Tulemus tühistatud, kuna Tallinna JK Piraaja võistkonna koosseisus osales protokolli kandmata mängija Reiko Mägi.

## Veerandfinaalid
Loosimine toimus 30. juunil 2017. 

## Poolfinaalid
Loosimine toimus 7. augustil 2017. 

## Finaal

Mängust tegi ülekande Soccernet.ee.

## Viited

## Välislingid
*VIDEOD: Väikestel karikavõistlustel triumfeeris Paide Linnameeskond III
Castello Tesino

**Castello Tesino** (saksa: *Kastelalt* või *Tasein*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1443 inimest ja valla pindala on 112,7 km².

Castello Tesino vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Coronini, Lissa ja Roa.

Castello Tesino külgneb järgmiste valdadega: Canal San Bovo, Pieve Tesino, Scurelle, Cinte Tesino, Lamon, Grigno ja Arsiè.
Islamofoobia

**Islamofoobia** on mõiste, mis tähendab alusetut hirmu islami ees või eelarvamusi või viha islami suhtes. Mõiste kasutamist on kritiseeritud vaatepunktist, et kriitiline suhtumine islamisse on igati põhjendatud tegelikkust arvesse võttes.

## Välislingid

*Erik Jesse "Islamofoobia või islamofiilia", KesKus, juuli/august 2014.
Castel Ivano

**Castel Ivano** on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias. See moodustati 1. jaanuaril 2016 endiste valdade Strigno, Spera ja Villa Agnedo ühendamise teel. Juulis 2016 lisandus ka Ivano-Fracena vald.

See paikneb Valsuganas, poolel teel Borgo Valsugana ja piiri vahel Venetoga.

Vaatamisväärsuseks on "Castel Ivano", keskaegne kindlus, mille asukoht on Ivano-Fracena *[[frazione]]*.

## Välislingid
* Valla koduleht
Castello-Molina di Fiemme

**Castello-Molina di Fiemme** (saksa: *Kastell-Mühlen im Fleimstal*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost kirdes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 2172 inimest ja valla pindala on 54,5 km².

Castello-Molina di Fiemme vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Predaia ja Stramentizzo.

Castello-Molina di Fiemme külgneb järgmiste valdadega: Carano, Cavalese, Altrei, Valfloriana, Pieve Tesino ja Telve.
Castelnuovo (Trento)

**Castelnuovo** (saksa: *Neuenhaus*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 926 inimest ja valla pindala on 13,5 km².

Castelnuovo külgneb järgmiste valdadega: Telve, Scurelle, Carzano, Borgo Valsugana, Villa Agnedo ja Asiago.

## Välislingid
* Linna koduleht
Vanavara küla

**Vanavara** on küla Venemaal Krasnojarski krais Evengi rajoonis.

Vanavara asub Podkamennaja Tunguska jõe ääres.

Juba 1908. aastal oli praeguse Vanavara kohal kaubafaktooria. Küla rajati 1932. aastal.

Vanavarast 65 kilomeetri kaugusel asub Tunguusi katastroofi toimumise koht.

26. septembril 1994 sooritas Krasnojarskist Turasse sõitnud reisilennuk Jakovlev Jak-40 raskete ilmastikuolude tõttu Vanavara lähedal hädamaandumise. Kõik 24 reisijat ja 4 meeskonnaliiget hukkusid.

Küla nime 'vanavara' päritolu on teadmata. Anavara tähendab evengi keeles head jahimaad.

## Viited
Kadri Veermäe

**Kadri Veermäe** on (sündinud 1985) eesti ajakirjanik, esseist ja kunstikriitik.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli 2008. aastal ajaloo erialal *[[cum laude]]*.

Ta on töötanud ajalehe Postimees välisuudiste toimetajana ja Eesti Päevalehe välisuudiste osakonna juhina.

## Viited
Eduardo Cabrita

**Eduardo Arménio do Nascimento Cabrita** (sündinud 26. septembril 1961 Barreiros) on Portugali jurist ja poliitik, ta kuulub Sotsialistliku Partei ridadesse. Ta oli 21. oktoobrist 2017 kuni 4. detsembrini 2021 Portugali siseminister.

Ta sündis aastal 1961 Barreiros Lissaboni piirkonnas. Ta lõpetas Lissaboni Ülikooli juristina.

Alates 21. oktoobrist 2017 kuni 4. detsembrini 2021 oli ta Portugali siseminister.

## Isiklikku
Ta on abielus poliitik Ana Paula Vitorinoga.
Sharm el Sheikhi rahvusvaheline lennujaam

**Sharm el Sheikhi rahvusvaheline lennujaam** (araabia مطار شرم الشيخ الدولي; IATA: **SSH**, ICAO: **HESH**) on rahvusvaheline lennujaam Egiptuses.
Cavareno

**Cavareno** (saksa: *Gafrein* või *Kabarren*, ladiini: *Ciavarén*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Trentost põhjas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 940 inimest ja valla pindala on 9,7 km².

Cavareno külgneb järgmiste valdadega: Amblar-Don, Romeno, Ruffrè, Sarnonico ja Kaltern.

Tähtsad perekonnad linnas on Borzagad ja Zinid.

## Välislingid
*Linna koduleht
Rahu kell

**Rahu kell** (ka *Nagasaki kell*) on 9. augustil 1988 Peterburi Pioneeride pargis (1996. aastast Akadeemik Sahharovi park) avatud mälestusmärk Hiroshima ja Nagasaki tuumarünnakuis hukkunuile.
Cavedago

**Cavedago** (saksa: *Gofidach*, ladiini: *Ciavedać*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 14 km Trentost loodes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 507 inimest ja valla pindala on 10,0 km².

Cavedago külgneb järgmiste valdadega: Spormaggiore, Fai della Paganella, Molveno ja Andalo.
Cavedine

**Cavedine** (saksa: *Kavedein*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 14 km Trentost edelas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 2799 inimest ja valla pindala on 38,3 km².

Cavedine vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Brusino, Cavedine, Stravino, Vigo Cavedine ja Lago di Cavedine.

Cavedine külgneb järgmiste valdadega: Trento, Lasino, Dro, Cimone, Villa Lagarina ja Drena.

## Välislingid
* Linna koduleht
Siirdekäsk

**Siirdekäsk** ehk **hüppekäsk** (*jump instruction*) on käsk, mis näeb tingimusteta ette arvutiprogrammi täitmise jätkamise mingilt kindlalt programmirealt, mitte järgmiselt realt. 

## Vaata ka
*Hargnemiskäsk
Cavalese

**Cavalese** (saksa: *Gaßlöss*) on 4004 elanikuga vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, suusakuurort ja Val di Fiemme peamine keskus. See on Magnifica Comunità di Fiemme (Suurepärane Fiemme Ühendus) osa ja on koos Predazzoga oru haldus-, kultuuri- ja ajalooline keskus. Linn on tuntud turismisihtkoht, talviti murdmaa- ja mäesuusatajatele ning suviti huvireisijatele. Linna piirkonnas toimus 1998. aastal köisraudtee katastroof, kui USA lennuk lõhkus treeninglennul linna lähedalasuva Cermise mäega ühendava köisraudtee, tappes 20 inimest.  

## Ajalugu

Cavalese juured lähevad tagasi pronksiaega, kui tekkis väike asula. Püsiv küla tekkis 12. sajandil, kui loodi veskid, saeveskid ja sepapajad vase tootmiseks piki Gambise jõge. Sel ajal valitses Val di Fiemmet Trento vürstlik piiskop, mis andis kohalikule kogukonnale laialdase autonoomia (siit nimetus *Magnifica Comunità di Fiemme*). 16. ja 17. sajandil sai Cavalesest piirkonna piiskoppide ja aristokraatide puhkusekeskus, kes aitasid oluliselt kaasa küla arengule. Piiskopipalee sai 19. sajandil lõpuks Suurepärane Ühenduse elupaigaks. 

1900. aastatel ja eriti aastatel pärast Teise maailmasõja lõppu tegi linn tänu ehitustööstuse, käsitöö ja turismi arengule läbi muljetavaldava kasvu, loodi arvukalt hotelle ja paremini läbitavaid teid. 

Köisraudteel Cavalesest lähedalasuvale Cermise mäele toimus kaks suurt köisraudtee õnnetust, üks aastal 1976 ja teine aastal 1998. Mõlemal juhul langes Cermiselt laskuv vagun maapinnale.

## Demograafia

Cavalese on pidevas demograafilises arengus: 2801 asukast aastal 1921 ületas see hiljuti 4000 asuka künnise.

## Majandus

Silmapaistva rolli majandustegevuses on hõivanud turismisektor, kus on mitmeid hotelle, restorane, suusakuurorte. Olulise tähtsusega on: ehitustööstus, meisterdamine (puit, raud ja marmor) ja ühiskondlik juustutööstus.

## Tuntud inimesi

* Narciso Bronzetti (1821–1859), Itaalia patrioot, kes võitles oma venna Piladega teises iseseisvussõjas.
* Giovanni Antonio Scopoli (1723–1788) arst ja loodusteadlane
* Michelangelo Unterperger (1695–1785) barokk-maalija
* Ignaz Unterberger (1748–1797) kunstnik
* Benedetto Riccabona de Reinchenfels (1807–1879) Austria vürstlik Trento piiskop

## Fotogalerii


Pilt:Parco-della-pieve.JPG|Panoraam Parco della Pievelt
Pilt:Cavalese Torre-Civica.jpg|linnatorn
Pilt:Cavalese Chiesa Santa Maria Assunta.jpg| Santa Maria Assunta kihelkonnakirik
Pilt:Cavalese Banco de Reson Banco della Ragione.jpg|Banco della Reson
Pilt:Cavalese centrum 1.jpg|Piazza dei Francescani
Laskesuusatamine 2018. aasta taliolümpiamängudel

Laskesuusatamine 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis toimus 10.–23. veebruarini. Võistlused peeti Alpensia laskesuusatamiskeskuses. Kokku võisteldi 11 distsipliinis (5 mehed, 5 naised, 1 segavõistlus). Olümpiamängudel osales 219 laskesuusatajat 28 riigist

Eestit esindas laskesuusatamises kuus sportlast: meestest Roland Lessing, Rene Zahkna, Kalev Ermits, Kauri Kõiv ja Johan Talihärm, naistest pääses ainsana olümpiamängudele Johanna Talihärm. Kuid Johan Talihärm OM-il ei startinud.

## Võistluste ajakava

Kõik ajad on (UTC+9).

## Tulemused

### Mehed

#### 10 km sprint



Kuupäev: 11. veebruar 
Osavõtjaid: 87 
Olümpiavõitja 2014: Ole Einar Bjørndalen,  

Ametlikud tulemused 


#### 12,5 km jälitussõit



Kuupäev: 12. veebruar 
Osavõtjaid: 60 
Olümpiavõitja 2014: Martin Fourcade,  

Ametlikud tulemused 


#### 20 km eraldistart



Kuupäev: 15. veebruar 
Osavõtjaid: 86 
Olümpiavõitja 2014: Martin Fourcade,  

Ametlikud tulemused 


#### 15 km ühisstart



Kuupäev: 18. veebruar 
Osavõtjaid: 30 
Olümpiavõitja 2014: Emil Hegle Svendsen,  

Ametlikud tulemused 


#### 4x7,5 km teatesõit



Kuupäev: 23. veebruar
Osavõtjaid: 18 võistkonda
Olümpiavõitja 2014: Aleksei VolkovJevgeni UstjugovDmitri MalõškoAnton Šipulin

Ametlikud tulemused


### Naised

#### 7,5 km sprint



Kuupäev: 10. veebruar 
Osavõtjaid: 87 
Olümpiavõitja 2014: Anastassija Kuzmina,  

Ametlikud tulemused 


#### 10 km jälitussõit



Kuupäev: 12. veebruar 
Osavõtjaid: 58 
Olümpiavõitja 2014: Darja Domratševa,  

Ametlikud tulemused 


#### 15 km eraldistart



Kuupäev: 15. veebruar. Algselt 14. veebruaril toimuma pidanud võistlus lükati tugeva tuule tõttu järgmisele päevale. 
Osavõtjaid: 87 
Olümpiavõitja 2014: Darja Domratševa,  

Ametlikud tulemused 


#### 12,5 km ühisstart



Kuupäev: 17. veebruar 
Osavõtjaid: 30 
Olümpiavõitja 2014: Darja Domratševa,  

Ametlikud tulemused 


#### 4x6 km teatesõit



Kuupäev: 22. veebruar
Osavõtjaid: 18 võistkonda
Olümpiavõitja 2014: Vita SemerenkoJulija DžõmaValj SemerenkoOlena Pidrušna

Ametlikud tulemused


### 2x6+2x7,5 km segateatesõit




Kuupäev: 20. veebruar
Osavõtjaid: 20 võistkonda
Olümpiavõitja 2014: Tora BergerTiril EckhoffOle Einar BjørndalenEmil Hegle Svendsen

Ametlikud tulemused


## Medalitabel
Laskesuusatamises jagatud medalid riigiti.
Kalle Hein

**Kalle Hein** (sündinud 2. augustil 1963) on eesti tõlkija ja toimetaja.

1986. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal.

Ta töötab ajakirja Akadeemia toimetuses *naturalia* toimetajana.

Ta on tõlkinud eesti keelde peamiselt aime- ja teaduskirjandust inglise ja saksa keelest.

## Tunnustus
* 2017 Aleksander Kurtna nimeline auhind
* 2024 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited
Cavizzana

**Cavizzana** (saksa: *Kavitzan* või *Kafitzian*, ladiini: *Chjaviciana* või *Chjavizana*) on vald *(comune)* Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost loodes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 239 inimest ja valla pindala on 3,3 km².

Cavizzana külgneb järgmiste valdadega: Caldes ja Cles.
Novõi Vasjugan

**Novõi Vasjugan** on küla Venemaal Tomski oblastis Kargassoki rajoonis.

Küla asub Vasjugani jõe ääres.

Küla asutati 1933. aastal asumisele saadetute asulana ja kandis kuni 1939. aastani nime **Mogilnõi Jar**. 1941. aastal viidi Novõi Vasjugani ja selle ümbruskonda palju küüditatud eestlasi.

Kuni 1959. aastani oli Novõi Vasjugan Vasjugani rajooni keskus, mis seejärel ühendati Kargassoki rajooniga.

## Viited
Johannes Odres

**Johannes Odres** (13/25. november 1886 Albu vald, Järvamaa – 17. detsember 1941 Šarõgino, Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli Paldiski linnapea aastatel 1917–1940.

## Tunnustus
*Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk, 1938

## Isiklikku
Ta oli Lembit Odrese isa.

## Viited
Kiudmaa

**Kiudmaa** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kiudmaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kiudov ja Kiutson. 

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kiudmaa Eestis 9 mehel ja 12 naisel. 

*Roomet Kiudmaa (sündinud 1936), Nõukogude Liidu sõjaväelane
*Kristina Kiudmaa (sündinud 1989), Eesti jäätantsija
Siimuste

**Siimuste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Siimuste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Siiman, Siimsen ja Simonlatser. Enn Siimuste palvel kanti Siimuste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 173 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. novembrist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Siimuste Eestis 12 mehel ja 11 naisel.
Sildvere

**Sildvere** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Sildvere uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Silbergleich, Sildever, Sipelken ja Sippelken. Johannes Sildvere palvel kanti Sildvere perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 203 all.

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
BepiColombo

**BepiColombo** on Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) ja Jaapani kosmoseagentuuri JAXA ühismissioon, mis suundub uurima Merkuuri. 

Missiooni eesmärgiks on põhjalikult uurida Merkuuri magnetvälja, sisestruktuuri ja pealispinda. Missioon koosneb kahest koos startivast kosmosesondist, Mercury Planetary Orbiter'ist (MPO) ja Mercury Magnetospheric Orbiter'ist (MMO). BepiColombo startis 20. oktoobril 2018 Guajaana kosmosekeskusest kanderaketiga Ariane 5. Merkuuri juurde saabumine oli kavandatud novembris 2025 pärast möödalendu Maast, kahte möödalendu Veenusest ja kuut möödalendu Merkuurist. 15. mail 2024 teatas ESA, et "tõrge" ei võimaldanud kosmoselaeva tõukuritel 26. aprillil planeeritud manöövri ajal täisvõimsusel töötada. 2. septembril teatas ESA, et olemasoleva tõukejõu vähenemise kompenseerimiseks töötati välja muudetud trajektoor, mis lisab teekonnale 11 kuud, lükates eeldatava saabumiskuupäeva edasi 5. detsembrist 2025 novembrisse 2026.

Missioon nimetati Itaalia teadlase Giuseppe Colombo järgi.

## Viited
Pjotr Jumšanov

**Pjotr Petrovitš Jumšanov** (jakuudi keeles Пётр Петрович Юмшанов; sündinud 15. oktoobril 1970Namtsõ rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi maadleja ja treener, Venemaa teeneline meistersportlane.

Ta on vabamaadluse MM-i medalist (1994) ja kuulunud maailma karikavõistlused võitnud meeskonda (1992). 22-aastaselt sai ta suurmeistriks. Aastatel 1992–1996 kuulus ta Venemaa vabamaadluse koondisse.

Jumšanov sai 2007. aastast Venemaa vabamaadluse koondise treeneriks. 2015. aastal oli ta Venemaa noortekoondise vanemtreener.

Ta on Sahha (Jakuutia) Vabariigi Hapsaǧaj Föderatsiooni asepresident. Ühtlasi on Jumšanov 2013. aastast Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tümene) liige, kus ta kuulub poliitilise partei Õiglane Venemaa fraktsiooni.
 
## Haridustee
Jumšanov lõpetas 1993. aastal Jakutski olümpiareservi keskeriõppeasutuse kehakultuuri erialal ja 2004. aastal Jakuutia Riikliku Põllumajandusakadeemia ökonomisti kutsega raamatupidamisarvestuse, majandusanalüüsi ja auditi erialal.

2009. aastal läbis ta ümberõppe Ammossovi-nimelises Jakutski Riiklikus Ülikoolis kehakultuuri ja spordi erialal.

## MM ja maailma karikavõistlused
1992. aastal sai Venemaa koondis, kuhu kuulus ka Pjotr Jumšanov, Moskvas korraldatud maailma karikavõistlustel vabamaadluses meeskondliku esikoha. Individuaalarvestuses sai Jumšanov kolmanda koha. 1993. aastal Chattanoogas USA-s peetud maailma karikavõistlustel sai Venemaa meeskondliku teise koha, individuaalarvestuses sai Jumšanov oma võistluskategoorias esikoha.

1994. aastal İstanbulis peetud maailmameistrivõistlustel vabamaadluses sai Jumšanov kaalukategoorias 48 kg pronksmedali.

## Tunnustus
*1998 – Venemaa teeneline meistersportlane

## Viited
Mirjam Lepikult

**Mirjam Lepikult** (sündinud 19. veebruaril 1969) on eesti tõlkija. 

Ta on tõlkinud peamiselt prantsuse keelest eesti keelde ilukirjandust, ent ka filosoofilisi ja sotsiaalteaduslikke töid, sealhulgas Michel Foucault' teoseid. 

2017. aastal valiti Lepikult Eesti Kultuurkapitali mõttekirjanduse tõlkeauhinna nominentide hulka (Marc Jimenez, „Mis on esteetika?“). 

2010. aastal kaitses Lepikult Tartu ülikoolis filosoofia erialal magistritöö "Michel Foucault' filosoofiline nägemine kujutava kunsti näite põhjal". 

## Viited
Sitsi mägi

**Sitsi mägi** on Keskkõrgendiku loodepoolne ots Põhja-Tallinnas Karjamaa ja Sitsi asumis Tööstuse, Sitsi, Kopli ja Sõle tänava piirkonnas, läänest ja põhjast piirab seda lauge nõlv. Absoluutne kõrgus on umbes 10–11 meetrit. Koosneb Alam-Kambriumi Tiskre kihistu purdkivimeist. Meresetteist pinnakatte paksus on kuni paar meetrit.

## Ajalugu

Sitsi mägi on saanud praeguse nime selle järgi, et 19. sajandi lõpus rajati kõrgendikule Balti Puuvillavabrik (rahvasuus *Sitsivabrik*). 

Sitsi mäe loodeservas (praegusest Sitsi tänavast veidi loode pool) oli keskajal ja hiljemgi muldvall ning piirdeaed, mis oli ühtlasi Kopli mõisa lõunapiiriks. Tänapäevasel Kopli tänaval, Sitsi mäelt orgu suunduval teel, oli värav, mille juures asus kõrts (paekivist varemed olid veel 20. sajandi algul säilinud).

1926. aastal ehitati Sitsi mäele Tallinn-Kopli rannaraadiojaam. Raadiosaatejaam asus seal kuni 1980. aastateni. 
Ilmselt just Sitsi mäelt on jäädvustatud Tallinna gravüürid 17. sajandil. Nendel avaneb vaade vanalinnale, Toompeale ja sadamale. Autorid Olearius, Goetheeris, Merian jt. 

## Galerii

File:Sitsi mägi - vaade trammipeatusele.jpg|Sitsi trammipeatus (Kopli tänav)
File:Sitsi mägi - vaade Kopli suunas.jpg|Vaade Sitsi mäelt Kopli suunas. Umbes foto keskel oli 19. sajandil värav ja kõrts
File:Tram 114 in Sitsi Tallinn 15 August 2015.JPG|Tramm Sitsi mäel
File:14-08-14-Tallinn-RalfR-136.jpg|Endine Balti Puuvillavabriku koolihoone (Sitsi tänav 1)
File:14-08-14-Tallinn-RalfR-137.jpg|Kiosk Sitsi tänaval


## Viited
Jan Assmann

**Johann Cristoph Assmann** (7. juuli 1938 Langelsheim – 19. veebruar 2024 Konstanz) oli saksa egüptoloog. Väljaspool erialaseid ringkondi on Assmann tuntud tänu oma käsitlusele monoteismi lätetest ning 1990. aastatel koos abikaasa Aleida Assmanniga välja töötatud kultuurilise ja kommunikatiivse mälu teooriale.

## Eesti keeles ilmunud teosed
* "Egiptlane Mooses: mälestus Egiptusest lääne monoteismis". tlk Kalle Hein, Tallinn: Varrak, 2017.
* "Moosese eristus, ehk, Monoteismi hind". tlk Olavi Teppan, Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2017.

## Välislingid

* Jan Assmanni väljaanded Propylaeum-DOKis
Christopher B. Balme

**Christopher B. Balme** (sündinud 16. septembril 1957 Uus-Meremaal) on õppejõud, lavastaja ja teatriteadlane.

Alates 1985. aastast elanud ja töötanud Saksamaal. Ta on 2006. aastast teatritooli õppejõud Müncheni ülikoolis Ludwig-Maximilians-Universität ja 2017. aastast külalisõppejõud Londoni ülikoolis Royal Central School of Speech and Drama.
 
## Haridus
On õppinud Aucklandi, Otago ja Müncheni ülikoolis saksa keelt ja draamat. Doktorikraadi sai Otago ülikoolist.
 
## Erialane töö
### Õppejõuna
* Olnud õppejõud Würzburgi, Müncheni ja Mainzi ülikoolis
*        2004–2006 teatritooli õppejõud Amsterdami ülikoolis
* 2006– teatritooli õppejõud Müncheni ülikoolis Ludwig-Maximilians-Universität
* 2017– välisõppejõud Londoni ülikoolis Royal Central School of Speech and Drama

### Teadlasena
Ta on direktor teadusasutuses Centre for Global Theatre History at the Department of Theatre Studies, mis asub Münchenis.
Alates 1980. aastatest on tema peamisteks teatrialasteks uurimisprobleemideks olnud koloniaalne ja postkoloniaalne teater. Veel on tema uurimisalasteks teemadeks modernism globaliseeruvas kunstimaailmas; teater ja avalik sfäär; meedia ja etenduskunstide vaheline suhe.
2016. aastal sai ta teadusgrandi "ERC Advanced Grant" oma projektile "Developing Theatre: Building Expert Networks for Theatre in Emerging Countries after 1945".
 
### Toimetajana
* 2004–2006 ajakirja Theatre Research International toimetaja
* Praegu ajakirja Journal Forum Modernes Theater toimetaja 
 
## Teosed
* 2017. A Cultural History of Theatre. co-edited with Tracy C. Davis. 6 vols. (London: Bloomsbury). 
* 2017. Theatre, Globalization and the Cold War. co-edited with Berenika Szymanski-Düll (Basingstoke: Palgrave Macmillan). 
* 2015. ‘A Cultural History of Theatre: A Prospectus’. Co-authored with Tracy C. Davis. Theatre Survey, 56, pp.&nbsp;402–421. 
* 2015. The Bandmann Circuit: Theatrical Networks in the First Age of Globalization. Theatre Research International, 40.1, pp.&nbsp;19–36. 
* 2014. The Theatrical Public Sphere (Cambridge: Cambridge University Press). 
* 2014. Einführung in die Theaterwissenschaft. (Berlin: Erich Schmidt). 5th revised edn. 
* 2008. Cambridge Introduction to Theatre Studies (Cambridge: Cambridge University Press). 
* 2007. Pacific Performances: Theatricality and Cross-Cultural Encounter in the South Seas. (Basingstoke: Palgrave Macmillan). 
* 1999. Decolonizing the Stage: Theatrical Syncretism and Post-Colonial Drama. (Oxford: Clarendon Press).

## Viited

## Välislingid
* Londoni ülikooli CV
* International Research Center
* Müncheni teatrikooli CV
Valgu rahvamaja

**Valgu rahvamaja** on rahvamaja Rapla maakonnas Märjamaa vallas Valgu külas. Rahvamaja juhataja on Mervi Vaarmann.

Rahvamaja asutati 1987.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Lelle rahvamaja

**Lelle rahvamaja** on rahvamaja Rapla maakonnas Kehtna vallas Lelle asulas. See on asutatud 1956. aastal.

Rahvamaja juhataja on (2024. aasta seisuga) Mariina Madisson.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Krosno

**Krosno** on maakonnaõigustega linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas, Krosno maakonna keskus.

Krosno asub Wisłoki jõe ääres, Rzeszówist umbes 42 km lõunaedelas.

Asulat mainitakse kirjalikes ürikutes esimest korda 1282. aastal, linnaõigused sai Krosno 14. sajandi keskpaiku, enne 1367. aastat. 15.–16. sajandil oli Krosno oluline kaubanduse ja käsitöö keskus. Alates 17. sajandi teisest poolest linna tähtsus vähenes.

Aastatel 1975–1998 oli Krosno Krosno vojevoodkonna keskus.

## Viited
Haljala rahvamaja

**Haljala rahvamaja** on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Haljala asulas, mis kuulub Haljala valla kultuuri- ja vabaajakeskuse alla.

Rahvamaja avati 15. veebruaril 1985.

Rahvamaja juhataja oli aastatel 1999–2022 Martti Samolberg.

Haljala kultuuri- ja vabaajakeskus on asutatud 2023. aasta jaanuaris, selle juhataja on Vivian Lepa.

## Ajalugu
Mõtte, et kitsaks jäänud ja aina remonte vajava kultuurimaja asemele on vaja uut, kaasaegset kultuurihoonet, ütles välja Haljala kolhoosi esimees Kalju Heinla juba 1966. aastal.

Lootuste õigustamine, kahtluste kummutamine võttis aga kaua aega. Ilusa hoone makett seisis ammu kolhoosi kontori fuajees kõigile imetlemiseks, aga ehitust ei alustatud. Kui Haljala, Aaspere ja Vihula kolhoosid ühendati üheks suureks Viru kolhoosiks, alustati ka Haljalasse uue kultuurimaja ehitamist. Esimesed vundamendivaiad rammiti 23. augustil 1979. Ehitama hakkas Rakvere KEK.

Mitmesugustel põhjustel venisid ehitustööd pikale. Kui hoone oli juba katuse all, uksed-aknad ees, seest ruumid krohvitud jne, avastas Moskvast tulnud kontroll, et tegemist on põllumajandussummade ebaratsionaalse kasutamisega ja hoone konserveeriti – tekkis pooleteiseaastane sundpaus. Suurte raskustega suudeti selgeks teha, et ehitus tuleks ikka lõpetada.

Hoone pidulik avamine toimus 15. veebruaril 1985. Hoonega, mille oli projekteerinud Eesti Projekti arhitekt Hindrek Piiber, jäädi väga rahule: suur saal oli nagu amfiteater, korralik lava, avarad fuajeed, suur tantsusaal, raamatukogu, baar, köök, ruumid töötajatele jne.

Avamiseelsel päeval toimus Vanalinnastuudio etendus "Grupipilt".

Maja direktoriks jäi endiselt Aino Paju ja kunstiliseks juhiks Harry Veldi. Uus maja tõmbas inimesi ligi ning taidlus sai nagu uue hingamise.

## Taidluskollektiivid
1986/87. hooajal töötasid majas järgmised ringid-kollektiivid:
* Peotants, noorte lavatants, varietee, peotantsu klubi (Erki Õun)
* Näitering, deklamaatorid, naisteklubi (Aino Paju)
* Estraadisõnakunst, fotoring, kirjakunstiring (Harry Veldi)
* Mudilasring, laste rahvatants, noorte segarühm (Tiiu Torpan)
* Segakoor (Eve Heinmets ja Raivo Narits)
* Meesansambel, tütarlaste kvartett (Inge Rahkema)
* Liikumisrühm, aeroobika, täiskasvanute segarühm (Pille Lein)
* Puhkpilliorkester, bigbänd (Ants Lääts)
* Naisrahvatantsurühm (Elve Veldi)
* Lilleseadering (Aime Piirsalu)
* Naisansambel (Viivi Voorand)
* Soome keel (Hannes Raud)
* Ansambel Digital (Ants Lääts)
* Ansambel Agent (Marek Inno)
* Pereklubi "Omad" ja "Ristik"

1990. aasta septembris lahkus direktori kohalt Aino Paju. Uueks direktoriks sai Elve Veldi, kes juhatas rahvamaja 1999. aasta kevadeni. 1999. aasta augustist on rahvamaja juhataja Martti Samolberg, kes on lõpetanud Viljandi Kultuuriakadeemia teatrikunsti erialal (II lennus).

## Viited

## Välislingid
*Rahvamaja koduleht
Varbola rahvamaja

**Varbola rahvamaja** on rahvamaja Rapla maakonnas Märjamaa vallas Varbola külas. Rahvamaja juhataja on Piret Linnamägi.

Rahvamaja asutati 1965.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Laekvere rahvamaja

**Laekvere rahvamaja** (allikates ka *Laekvere rahva maja*) on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Laekvere asulas. Rahvamaja juhataja on Õilme Lainesaar.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Laekvere valla kodulehel
Märjamaa rahvamaja

**Märjamaa rahvamaja** (ka *Märjamaa valla rahvamaja*) on rahvamaja Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa asulas. Rahvamaja juhataja on Kristina Oss.

Rahvamaja avati 1967. 2008 maja renoveeriti.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamaja koduleht
Simuna rahvamaja

**Simuna rahvamaja** on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Simuna asulas. Rahvamaja juhataja on Auli Kadastik.

1930 avati Simuna Haridusseltsi maja. See maja hävis sõjakeerises 1944. 1961 avati uus maja.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Väike-Maarja valla kodulehel
*http://maaleht.delfi.ee/news/eestielu/arhiiv/simuna-rahvamaja-tahistas-50-juubelit?id=62547188
Tudu rahvamaja

**Tudu rahvamaja** on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Tudu asulas. Rahvamaja juhendaja on Evelyn Vaher.

Rahvamaja asutati 1963.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Räpina kultuurikeskus

**Räpina kultuurikeskus** (ametlikult **Räpina valla kultuurikeskus**, ka **Räpina rahvamaja**) on kultuurikeskus Põlva maakonnas Räpina vallas Räpina asulas. Kultuurikeskuse juhataja on Marge Trumsi.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurikeskuse koduleht
Roela rahvamaja

**Roela rahvamaja** on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Roela asulas. Rahvamaja juhataja on Tarmo Alavere.

Rahvamaja asutati 1969.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Vinni valla kodulehel
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Aylar Lie

**Aylar Dianati Lie** (pärsia keeles: آیلار لی‎; sündinud 12. veebruaril 1984) on Iraani-Norra modell, laulja ja endine pornonäitleja.  

Ta kolis koos poliitilistest põgenikest vanematega Norrasse siis, kui oli kaheaastane. 

Aylar on kaasa teinud mõnes Rootsi DJ Basshunteri videos. Aylar sai tuntuks tänu Norra telesaatele "Big Brother". 

Ta räägib norra, pärsia ja inglise keelt.
Cimone

**Cimone** (saksa: *Tschimun*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 10 km Trentost edelas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 599 inimest ja valla pindala on 9,8 km².

Cimone külgneb järgmiste valdadega: Trento, Garniga Terme, Cavedine, Aldeno, Villa Lagarina ja Pomarolo.
Raja vabaajakeskus

**Raja vabaajakeskus** on asutus Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kükita külas. Asutuse juhataja on Valentina Jazõkova.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Kasepää valla kodulehel
*http://www.vooremaa.ee/raja-vabaajakeskust-juhib-valentina-jazokova/
Vana-Koiola rahvamaja

**Vana-Koiola rahvamaja** (**Vana-Koiola kultuurimaja**) on rahvamaja Põlva maakonnas Põlva vallas Vana-Koiola külas. Rahvamaja juhataja on Andres Määr.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Laheda valla kodulehel
Palamuse Kultuur

**Palamuse Kultuur** oli Jõgeva valla allasutus, mis korraldas Jõgeva maakonna Palamuse ja Kaarepere piirkonna kultuurielu, seltsi- ja sporditegevust aastatel 2016–2023. 

Asutuse tegevuskohtadeks olid Palamuse rahvamaja ja Kaarepere rahvamaja.

Jõgeva Vallavolikogu 30. märtsi 2023. a istungil otsustati korraldada ümber Jõgeva valla kultuuriasutuste tegevus, liites 1. juulist 2023 Jõgeva Kultuurikeskusega asutused Palamuse Kultuur, Torma Rahvamaja, Vaiatu Rahvamaja ja Sadala Rahvamaja.

Palamuse Kultuuri ning Torma, Vaiatu ja Sadala Rahvamaja tegevus asutusena lõpetati 30. juunil 2023 ja 1. juulist 2023 hakkas Jõgeva Kultuurikeskus kandma nime Jõgeva Valla Kultuur.

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
Pajusti klubi

**Pajusti klubi** on klubi Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Pajusti asulas. Asutuse juhataja on Erki Tammleht.

## Viited

## Välislingid
*Klubist Vinni valla kodulehel
Kadila seltsimaja

**Kadila seltsimaja** on kultuurikeskus Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Kadila külas. Seltsimaja perenaine on Kaili Kõrgesaar

## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Vinni valla kodulehel
Kadrina huvikeskus

**Kadrina huvikeskus** on noorsootööasutus Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kadrina asulas. 

## Välislingid
*Asutuse koduleht Facebookis
*Kadri Haavajõe, Osa Kadrina koolist ehitatakse huvikeskuseks, Virumaa Teataja, 12. aprill 2011
Lehtse kultuurimaja

**Lehtse kultuurimaja** on kultuurimaja Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Lehtse asulas. Asutuse juhataja on Leelo Jürimaa.

Asutus asutati 1982.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Venevere seltsimaja

**Venevere seltsimaja** on kultuurikeskus Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Venevere külas. Asutuse juhataja on Kaarel Šestakov.

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
Cinte Tesino

**Cinte Tesino** (saksa: *Zint* või *Zinten*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 392 inimest ja valla pindala on 25,9 km².

Cinte Tesino külgneb järgmiste valdadega: Canal San Bovo, Pieve Tesino, Castello Tesino, Scurelle, Lamon, Ospedaletto ja Grigno.
Kauksi külakeskus

**Kauksi külakeskus** on kultuurikeskus Põlva maakonnas Põlva vallas Kauksi külas. Asutuse perenaine on Ene Priks.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vīskalni mõis

**Vīskalni mõis** (saksa keeles *Wihskaln*, läti keeles *Vīskalnu muiža*) oli poolmõis Liivimaal Volmari kreisis Salatsi kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäevase haldusjaotuse kohaselt Limbaži piirkonda Salatsi valda Korģene külla.
Jaanimõisa külakeskus

**Jaanimõisa külakeskus** on kultuurikeskus Põlva maakonnas Põlva vallas Jaanimõisa külas. Asutuse juhataja on Ene Siniroht.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vana-Salatsi mõis

**Vana-Salatsi mõis** ehk **Vecsalaca mõis** (saksa keeles *Alt-Salis*, läti keeles *Vecsalacas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Salatsi kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb mõisakompleks Limbaži piirkonda Salatsi valla Vecsalaca küla maadele.

Mõisa omanikele kuulus (koos Uue-Salatsi mõisa omanikega) Salatsi kihelkonnas patronaadiõigus, kaaspatrooniks oli Ķirbiži mõisa omanik.

## Ajalugu
Mõis kujunes Salatsi piiskopilinnuse maadele, mis läksid hiljem Poola kuningate valdusse. Mõisale pandi alus 1564. aastal, mil 3. veebruaril Poola kuningas Zygmunt II August rentis Salatsi linnusele kuuluvad kaks küla 4000 taalri eest oma sekretärile Justus Claudius Clodtile, kes need omakorda 13. veebruaril 1565 müüs 2000 taalri eest Thomas von Embdenile.

1596. aasta 2. augustil müüs Embden oma valdused Kuramaa hertsogi kantslerile Georg von Tiesenhausenile juba 22 000 taalri eest.

1625 läänistas Rootsi kuningas Gustav II Adolf kogu Salatsi lossipiirkonna oma riiginõunikule Peter Banérile, kelle pojad müüsid selle omakorda 23. juulil 1653 Riia raehärrale Michael von Diepenbrockile, kelle järglased selle mõisate reduktsiooni käigus jälle kaotasid.

Reduktsiooni ajal kuulus mõis kahele vennale. Selle sai tagasi Werner von Diepenbrocki tütar, kes abiellus esmalt von Dannensterniga, seejärel parun Jonsteniga. Tolle surma järel aastal 1738 jagati mõis kaheks, lese omandiks kujunes Uue-Salatsi mõis. Tema viimane abikaasa oli aga Medem ja see mõis kuulus mõlemale abikaasale. Aastal 1750 läks mõis Fersenite valdusse.

Gustav Wilhelm von Ferseni surma järel usaldas tema lesk mõisa oma venna ja õe hoolde. Aastal 1853 müüsid õe pärijad mõisa 90 000 hõberubla eest Hermann Maximilian Behaghel von Adlerskronile (1808−1885). Viimane läks aga pankrotti ja mõisa omandas tulevane kaardiväeporutšik parun Friedrich Adolf Woldemar Pilar von Pilchau (1814-1870). 2. mail 1870 müüs ta mõisale kuuluva *Emmashöhe* karjamõisa koos kahe talukohaga 13 800 hõberubla eest Pärnu linnareviisor Bernhard Bachile. Vana-Saltsi mõisa − ilma varem müüdud talumaa ja Heinaste mõisale loovutatud metsatükita − müüs ta veidi enne oma surma 10./16. septembril 1870 Conrad Friedrich Gottlieb von Brockdorff-Ahlefeldtile. Viimane omanik oli aastatel 1893−1920 parun Heinrich Stael von Holstein.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal (koos Kliķi mõisaga) 12 ja 1/8 adramaad, sellele allus 419 mees- ja 513 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus koos Kliķi ja Uue-Salatsi mõisaga 22 ja 3/4 adramaad. Hiljem arvestati mõisa pindala ikka koos Kliķi mõisaga. Aastal 1688 oli mõisate suurus 13 ja 1/2 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 8 ja 1/2, aastal 1757 aga 14 ja 1/2. Aastal 1823 oli mõisate suurus 12 ja 1/2 adramaad. Aastal 1836 oli adramaid 12 ja 1/20. 1881. aastal oli mõisamaa suurus 22 ja 15/60, talumaa oli 15 adramaad.

## Karjamõisad
1816. aastal kuulus mõisale kaks karjamõisa: Zaki (*Karra*, ka *Karr*) ja Zonepe (*Fersenhof*, hiljem *Sohnep*). 1870. aastal müüdi ära *Emmashöhe* karjamõis. XX sajandi algul oli mõisal kolm karjamõisa: *Lagast*, *Marthahof* ja *Schlangenhof*.

## Viited
Cis (Trento)

**Cis** (saksa: *Tscheiss*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Trentost loodes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 311 inimest ja valla pindala on 5,5 km².

Cis külgneb järgmiste valdadega: Bresimo, Livo, Caldes ja Cles.
Civezzano

**Civezzano** (saksa: *Zivernach*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 4 km Trentost kirdes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 3484 inimest ja valla pindala on 15,5 km².

Civezzano külgneb järgmiste valdadega: Albiano, Trento, Fornace ja Pergine Valsugana.
Caderzone Terme

**Caderzone Terme** (saksa: *St. Johann* või *Bad Kaderzaun*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost läänes.  

Caderzone külgneb järgmiste valdadega: Pinzolo, Giustino, Spiazzo, Strembo, Carisolo, Massimeno ja Bocenago.
  
## Sõpruslinnad
* Weißbach bei Lofer Austrias
* Sassofeltrio Itaalias

## Vaata ka
* Val Rendena
Uue-Salatsi mõis

**Uue-Salatsi mõis** ehk **Svētciemsi mõis**, ka **Jaunsalaca mõis** (saksa keeles *Neu-Salis*, läti keeles *Svētciema muiža*, ka *Jaunsalacas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Salatsi kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäevase haldusjaotuse kohaselt Limbaži piirkonda Salatsi valla Svētciemsi külla.

Mõisa omanikele kuulus (koos Vana-Salatsi mõisa omanikega) Salatsi kihelkonnas patronaadiõigus, kaaspatrooniks oli Ķirbiži mõisa omanik.

## Ajalugu
Mõis eraldati XVII sajandil Vana-Salatsi mõisast. 1738. aastal kuulus see lesestunud von Diepenbrockile, kelle tütar oli abiellunud J. G. von Dunteniga. Too päris mõisa aastal 1780 nii abielu kaudu kui ka asjaolu tõttu, et tema ema oli olnud Diepenbrock. Tema poeg pantis mõisa aastal 1795 Casimir von Meyendorffile (1749−1813), kes eraldas sellest aastal 1800 Heinaste mõisa, mis müüdi 70 500 taalri eest kapten Bergile. Aastal 1841 läks mõis Vegesackide valdusse.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 11 ja 1/4 adramaad, sellele allus 253 mees- ja 309 naishinge. 1641. aastal oli mõisa suurus koos Vana-Salatsi ja Kliķi mõisaga 22 ja 3/4 adramaad. 1688 oli mõisa suurus 12 ja 3/4 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 6 ja 1/2, aastal 1757 aga üksteist. Aastal 1823 oli mõisa suurus 8 ja 9/10 adramaad. Aastal 1836 oli adramaid 8 ja 9/10, aastal 1881 aga 13 ja 55/60, lisaks 10 ja 15/60 mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale kaks karjamõisa: *Annenhof* ja *Lippe*.

Mõisa maadel asunud Uexküllshofi karjamõis oli algselt iseseisev mõis, mille suurus oli kaheksa adramaad. Selle esimene teadaolev omanik Hermann Korbeck müüs mõisa aastal 1519 Michael Nötkenile. Aastal 1523 müüs tema poeg mõisa Nicolaus Hastferile. Neli aastat hiljem läks mõis Uexküllide valdusse, kuuludes neile aastani 1599. Hiljem oli see Vana-Salatsi mõisa kõrvalmõis, edaspidi aga karjamõis.

## Viited
Valgekrae (telesaade)

**"Valgekrae"** (inglise **"White Collar"**) on USA draamasari, mille peategelane Neal Caffrey (Matt Bomer), kes on osav võltsija ja kelm, aitab Ameerika Ühendriikide Föderaaljuurdlusbürool (FBI-l) kokkuleppemenetluse tulemusel püüda teisi omasuguseid.
Teatriharidus Eestis

**Teatriharidus** on mistahes etenduskunsti praktiliste oskuste ja teoreetiliste teadmiste andmine, mida saab ametlikult omandada kõrgkoolides. Teatrihariduse algteadmisi saab omandada teatud üldhariduskoolides, ringides või iseseisvalt. 

Teatriharidus Eestis Kultuuriministeeriumi andmetel:

Etenduskunsti kõrgharidust saab omandada
 
*  Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis
*  Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias
*  Tartu Ülikoolis
*  Tallinna Ülikoolis
*  Eesti Kunstiakadeemias

Eesti Teatri Agentuuri andmetel on Eestis järgmised teatriharidust andvad koolid:

* Eesti Kunstiakadeemia
* Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikool
* Tallinna Ülikool
* Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia
* Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia
* Tallinna Balletikool
* Tartu Ülikool

...eelpool mainitutele lisandub veel Drakadeemia.

Lisaks on Kultuuri Kutsenõukogu 20. novembri 2014 koosoleku otsuse järgi Eesti Teatriliit etenduskunstide tugiteenuste kutseala kutsete andja tähtajaga 19.11.2019 järgmiste kutsete osas: http://www.teatriliit.ee/kutseeksamid

Teatrihariduse andjate hulka kvalifitseeruvaid koolitusi korraldavad vastavad erialaliidud, mis Eesti Teatri Agentuuri andmetel on

* Eesti Kutseliste Tantsijate Liit
* Eesti Lavastuskunstnike Liit
* Eesti Tantsukunstnike Liit
* Eesti Teatriuurijate ja -kriitikute Ühendus
* Eesti Lavastajate Liit
* Eesti Näitlejate Liit
* Eesti Teatri Tehniliste Töötajate Ühendus
* Teatriseenioride Ühendus
Neile lisaks:
* Eesti Etenduskunstide Liit
* Eesti Lavavõitluse Liit
* Eesti Teatriuurijate ja- kriitikute Ühendus
* Eesti Harrastusteatrite Liit
* ….ja paljud teised, kaasa arvatud Eesti Teatri Agentuur ise.

Harrastajatest rääkides on Eesti Harrastusteatrite Liidu andmetel 66 teatriühendust http://www.harrastusteatrid.org/osalised , mis kõik jagavad väga erineva tasemega teatriharidust.

Praktiliselt kõik Eesti koolid (nii algkoolid, põhikoolid kui gümnaasiumid) pakuvad teatrihariduse algvorme huviringides, mis on suuremal või vähemal määral keskendunud teatrile.

## Viited
Valgekrae

* **Valgekrae** on ametiasutuse töötaja ehk teenistuja ehk ametniku kõnekeelne nimetus.
* **"[[Valgekrae (telesaade)|Valgekrae]]"** on Ameerika Ühendriikide draamasari.
Lahe kultuurimaja

**Lahe kultuurimaja** on kultuurimaja Põlva maakonnas Põlva vallas Lahe külas. 

## Välislingid
*Asutusest eesti.ee portaalis
Lüübnitsa külakeskus

**Lüübnitsa külakeskus** on kultuurikeskus Põlva maakonnas Setomaa vallas Lüübnitsa külas. Asutuse eesotas on Teisi Valge.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Maaritsa kultuurimaja

**Maaritsa kultuurimaja** on kultuurimaja Põlva maakonnas Kanepi vallas Maaritsa külas. Kultuurimaja juhataja on Astra Kittus.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Arlava piiskopilinnus

**Arlava piiskopilinnus** (läti keeles *Ārlava*, saksa keeles *Erwahlen*) oli keskajal Kuramaa piiskopkonna linnus Lätis, Talsi piirkonnas (Talsu novads), Arlava vallas (*Ārlavas pagasts*). Linnuse täpset asukohta ei teata, kuid tõenäoliselt asus see Sasmaka järve põhjatipus väikesel soo ja järvekaldaga ümbritsetud künkal, kohas kus Mazroja (Väike-Roja) jõgi järvest välja voolab ja kus praegu asub endine Arlava mõis. Teise võimaliku asukohana tuleks kõne alla ka Popervāle ("papi" ehk "piiskopi Arlava") küla mõisast 2 km loodes, Lube vallas (*Lubes pagasts*) Mazroja jõe paremal kaldal.

## Nimekujud
* 1231. aastast alates – Arowelle, Arwalen, Arevalo
* 1555 – Arwalenn
* 1859 – Aarlawa (eesti)

## Ajalugu
1497 on ürikus esmamainitud Arlava linnuselääni (*borchsokinge*).

1537 on linnust mainitud kui kohta, kus "meie majas Arlavas" (*in unserem Hause tho Arwallenn*) andis Kuramaa piiskop Hermann Ronneberg välja ühe üriku. Selline kirjeldus viitab kindlustatud ehitise olemasolule.

1555 on Arlava üles tähendatud Kuramaa linnuste nimekirjas.

Pärast 1660. aastateni toimunud Poola-Leedu ja Rootsi kuningriikide vaheliste sõdade purustusi Arlava linnust enam ei taastatud.

Mõis oli hiljem tõenäoliselt pikka aega vana Kuramaa aadliperekonna von Behride valduses.

## Ehitus
Linnusteuurija Armin Tuulse on selle liigitanud Kuramaa vabakujunduslike laagerkastellide hulka kuuluvaks.

## Praegune seisukord
Arlava mõisa endise härrastemaja juures mingeid jälgi endisest linnusekohast nähtavalt ei leidu. Mõisahoone esisel platsil on üksikuid maakive. Mõisat, kus praegu asub hooldekodu, ümbritsevad enamuses mõned lagunenud majandushooned. Võimalik, et see väikelinnus oli üks neist, mis Liivi sõja ajal poolakate käsul kas maha lammutati või ümber ehitati.

## Vaata ka
* Ārlava mõis

## Viited
Mooste kultuurimaja

**Mooste kultuurimaja** on kultuurimaja Põlva maakonnas Põlva vallas Mooste asulas. Asutuse juhataja on Maret Aruoja.

Asutus asutati 1967.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Ahja kultuurimaja

**Ahja kultuurimaja** on kultuurimaja Põlva maakonnas Põlva vallas Ahja asulas. Asutuse juhataja on Külliki Poroson.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Ahja valla kodulehel
Põlgaste külakeskus

**Põlgaste külakeskus** (ka **Põlgaste kultuurimaja**) on kultuurikeskus Põlva maakonnas Kanepi vallas Põlgaste külas. Keskuse juhataja on Irina Kruusla.

Keskuses asub ka Põlgaste raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Külakeskusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Ruusa kultuurimaja

**Ruusa kultuurimaja** on kultuurimaja Põlva maakonnas Räpina vallas Ruusa külas. Kultuurimaja juhataja on Marge Trumsi. Kultuurimaja haldab Räpina valla kultuurikeskus.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vastse-Kuuste kultuurimaja

**Vastse-Kuuste kultuurimaja** on kultuurimaja Põlva maakonnas Põlva vallas Vastse-Kuuste asulas. Asutuse juhataja on Irina Retkova.

Asutus asutati 1960.

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kehtna klubi

**Kehtna klubi** on klubi Rapla maakonnas Kehtna vallas Kehtna asulas. Klubi juhataja on Kersti Mäevälja.

## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht
Veriora Valla Kultuur

**Veriora Valla Kultuur** on Põlva maakonna Veriora valla kultuurielu korraldav asutus. Asutuse keskus asub Veriora asulas. Asutuse juhataja on Piret Rammo.

Veriora Valla Kultuuri allasutused:
*Viluste põhikool
*Leevi raamatukogu
*Veriora raamatukogu
*Lasteaed Õnneseen
*Leevi hooldekodu
*Veriora rahvamaja
*Veriora noortekeskus.

## Viited

## Välislingid
*Asutuse koduleht
Järvakandi kultuurihall

**Järvakandi kultuurihall** on kultuuriasutus Rapla maakonnas Kehtna vallas Järvakandi asulas. Asutuse juhataja on Tiia Hansar.

Hall valmis 1987 kaarhallina. Hall renoveeriti 2008–2009.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurihalli koduleht
Valtu seltsimaja

**Valtu seltsimaja** on kultuurikeskus Rapla maakonnas Kehtna vallas Kaerepere asulas. Asutuse juhataja on Kait Kaeval.

Asutus asutati 1923.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Edmund Burke

**Edmund Burke** (12. jaanuar 1730(?) – 9. juuli 1797) oli Iiri päritolu riigimees, poliitikateoreetik ja filosoof ning aastatel 1766–1794 viigide partei esindajana Suurbritannia parlamendi alamkoja liige. 

Parlamendis kritiseeris Burke Briti Ameerika kolooniate kohtlemist, eelkõige maksupoliitikat, ning toetas kolonistide õigust vastustada emamaa võimu, kuigi ei pooldanud nende iseseisvuspüüdlusi. Sellele lisaks on ta tuntud katoliiklaste õiguste eest võitleja ning Prantsuse revolutsiooni tulise vastasena.

19. sajandil hindasid Burke'i kõrgelt nii konservatiivid kui ka liberaalid. Hiljem on teda hakatud lugema moodsa konservatismi isaks; tema "Mõtisklusi Prantsuse revolutsioonist" loetakse üheks selle alustekstiks. 

Eestis tegutseb Edmund Burke'i Selts.

## Vaata ka
*A Philosophical Enquiry into the Origin of our Ideas of the Sublime and Beautiful

## Viited