open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaan Teemanti neljas valitsus

**Jaan Teemanti neljas valitsus** tegutses 19. veebruarist kuni 19. juulini 1932.

Jaan Teemanti neljas valitsus asus ametisse, sest Konstantin Pätsi valitsus astus Riigikogu jõudude vahekorra muutumise tulemusel tagasi.

26. jaanuaril ühinesid Põllumeeste Kogude ja Põllumeeste, Asunikkude ja Väikemaapidajate Koonduse Riigikogu rühmad. 29. jaanuaril ühinesid Rahvaerakonna ja Tööerakonna saadikurühmad Riigikogus Rahvuslikuks Keskerakonna saadikurühmaks. Lisaks moodustunud rühmale tegutsesid Riigikogus ka Ühinenud Põllumeeste ja Sotsialistide saadikurühmad.

21. kuni 23. maini 1932 toimusid V Riigikogu valimised, mille tulemusel asus 19. juulil 1932 ametisse Kaarel Eenpalu esimene valitsus.

## Valitsuse koosseis
*Riigivanem – Jaan Teemant
*Välisminister ja Riigivanema asetäitja – Jaan Tõnisson
*Kohtu- ja siseminister – Ado Anderkopp
*Põllutööminister – Oskar Köster
*Haridus- ja sotsiaalminister – Jaan Hünerson
*Majandusminister – Oskar Suursööt
*Kaitseminister – August Kerem
*Teedeminister – Jaan Raudsepp

## Viited


## Välislingid
*Vabariigi Valitsuse koosolekute protokollid alates 19. veebruarist 1932
*Jaan Teemandi neljas walitsus., Päewaleht, nr. 50, 20 veebruar 1932
Konstantin Pätsi kolmas valitsus

**Konstantin Pätsi kolmas valitsus** tegutses 12. veebruarist 1931 kuni 19. veebruarini 1932.

23. jaanuaril 1931 lahkus põllutööminister August Kerem omal soovil ametist ja 3. veebruaril astus Otto Strandmani valitsus tagasi.

Konstantin Pätsi valitsus otsustas 29. jaanuaril 1932 esitada Riigikogule ametist lahkumise teadaande, sest jõudude vahekord Riigikogus oli saadikurühmade ühinemise tulemusel muutunud. Jaan Teemanti neljas valitsus asus ametisse 19. veebruaril 1932.

## Valitsuse koosseis
*Riigivanem – Konstantin Päts
*Välisminister – Jaan Tõnisson, alates 26. veebruarist 1931 ka Riigivanema asetäitja
*Kohtu- ja siseminister – Jaan Hünerson, kuni 20. novembrini 1931
**Kohtu- ja siseminister – Johan Reinhold, alates 20. novembrist 1931
*Põllutööminister – August Jürman, kuni 20. novembrini 1931
**Põllutööminister – Jaan Hünerson, alates 20. novembrist 1931
*Majandusminister – Mihkel Pung, kuni 20. novembrini 1931
**Majandusminister – August Jürman, alates 20. novembrist 1931
*Haridus- ja sotsiaalminister – Jaan Piiskar
*Kaitseminister – August Kerem
*Teedeminister – Aleksander Oinas

## Valitsuse tegevus
25. märtsil 1931 kaotas Vabariigi Valitsus kaitseseisukorra kehtivuse kitsaroopaliste raudteede piirkonnas.

13. mail 1931 otsustas valitsus esitada Riigikogule Põllutöökoja seaduse eelnõu.

23. septembril 1931 vabastas valitsus Eesti Entsüklopeedia trükkimiseks sisseveetava paberi (16 250 kg neto) sisseeveotollimaksust.

30. septembril 1931 lubas valitsus Pikalaenu Pangal loobuda kirjastusühisuse Postimees võlalt intresside arvestamisest ja nõudmisest viie aasta kestusel.

28. jaanuaril 1932 esitas valitsus Riigikogule Töölistekoja seaduse eelnõu.

5. veebruaril 1932 otsustas valitsus riigiteenistuses vabade kohtade täitmisel võimalust mööda eelistada vabadussõjalasi, kui muud tingimused teiste soovijatega on võrdsed.

## Viited


## Välislingid
*Vabariigi Valitsuse koosolekute protokollid alates 13. veebruarist 1931
*Vabariigi Valitsuse koosolekute protokollid alates 29. aprillist 1931
Otto Strandmani teine valitsus

**Otto Strandmani teine valitsus** tegutses 9. juulist 1929 kuni 12. veebruarini 1931.

11. kuni 13. maini 1929 toimusid IV Riigikogu valimised, mille tulemusel sai Eesti Sotsialistlik Tööliste Partei 25 kohta ja Põllumeestekogud 24 kohta. 29. juunil lahkus August Rei valitsus ametist. 1. juulil alustas tööd Raha- ja Kaubandus-Tööstusministeeriumi liitmise teel loodud Majandusministeerium ning ühendati Kohtu- ja Siseministeerium. 2. juulil toimus IV Riigikogu avakoosolek. 9. juulil astus ametisse Otto Strandmani juhitud valitsus. Strandman oli eelnevalt olnud saadikuks Varssavis.

23. jaanuaril 1931 lahkus põllutööminister August Kerem omal soovil ametist ja 3. veebruaril astus Otto Strandmani valitsus tagasi.

## Valitsuse koosseis
*Riigivanem – Otto Strandman (tööerakond)
*Välisminister – Jaan Lattik (kristlik rahvaerakond)
*Kohtu- ja siseminister – Tõnis Kalbus (tööerakond), kuni 12. aprillini 1930 
**Kohtu- ja siseminister – Ado Anderkopp, alates 12. aprillist 1930
*Põllutööminister – August Kerem (rahvaerakond)
*Haridus- ja sotsiaalminister – Jaan Hünerson (põllumeestekogud)
*Majandusminister – Johannes Zimmermann (asunikkude koondus)
*Kaitseminister – Oskar Köster (asunikkude koondus)
*Teedeminister – August Jürman (põllumeestekogud)
Jaan Tõnissoni kolmas valitsus

**Jaan Tõnissoni kolmas valitsus** tegutses 9. detsembrist 1927 kuni 4. detsembrini 1928. 

## Valitsuse koosseis
*Riigivanem – Jaan Tõnisson (Rahvaerakond)
*Välisminister – Hans Rebane (Põllumeeste kogu]
*Siseminister – Jaan Hünerson (Põllumeeste kogu]
*Põllutööminister – Oskar Köster (Asunikude koondis)
*Haridusminister – Alfred Mõttus (Tööerakond)
*Töö- ja hoolekandeminister – Karl Soonberg (Asunikude koondis)
*Kaubandus-tööstusminister – Johan Holberg (Põllumeeste kogu)
*Kohtuminister – Tõnis Kalbus (Tööerakond)
*Rahaminister – Anton Teetsov (Põllumeeste kogu]
*Sõjaminister – Nikolai Reek (erapooletu)
*Teedeminister – August Kerem, (Rahvaerakond) riigivanema asetäitja alates 14. detsembrist 1927
Jaan Teemanti kolmas valitsus

**Jaan Teemanti kolmas valitsus** tegutses 4. märtsist 1927 kuni 9. detsembrini 1927.

## Valitsuse koosseis
*Riigivanem – Jaan Teemant
*Välisminister – Friedrich Akel, kuni 11. novembrini 1927
**Välisminister – Aleksander Hellat, alates 11. novembrist 1927
*Siseminister – Jaan Hünerson
*Põllutööminister – Oskar Köster
*Haridusminister – Jaan Lattik
*Töö- ja hoolekandeminister – Jaan Masing
*Kaubandus-tööstusminister – Karl Friedrich Kornel
*Kohtuminister – Otto Tief
*Rahaminister – Leo Sepp
*Sõjaminister – Nikolai Reek
*Teedeminister – August Kerem
Kiivi

**Kiivi** (*Apteryx*) on lennuvõimetute lindude perekond. Kiivid elutsevad Uus-Meremaal.

Perekonda kuulub viis liiki mitme alamliigiga.

Kiivit peetakse üheks Uus-Meremaa sümboliks ja on saanud riigiga nii tugevalt seotuks, et linnu ingliskeelne nimi "Kiwi" on saanudki uusmeremaalaste demonüümiks.
Sade Adu

**Helen Folasade Adu** (joruba keeles Fọláṣadé Adú; sündinud 16. jaanuaril 1959), esinejanimega **Sade**, on Nigeeria päritolu Suurbritannia lauljatar, helilooja ja plaadiprodutsent, kes sai tuntuks 1980. aastail ning esitab popmuusikat tänini.

Elizabeth II tegi ta 2002. aastal Briti impeeriumi ordu ohvitseriks ja 2017. aastal Briti impeeriumi ordu komandöriks.

## Elulugu
Sade on sündinud Nigeeria Oyo osariigi pealinnas Ibadanis. Tema isa oli nigeeria õpetlane ja ema inglise ringkonnaõde. Tema pärisnimi Folasade tähendab tõlkes 'au, mis nõuab krooni'.

Tema vanemad lahutasid abielu, kui ta ise oli nelja-aastane, misjärel kasvatasid teda ja ta vanemat venda Banjit Colchesteris vanavanemad. 11-aastaselt kolis Helen Adu Holland-on-Seasse ema juurde.

Pärast keskkooli lõpetamist õppis ta Londoni kõrgkoolis Saint Martin's School of Art moedisaini (lõpetas).

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*"Diamond Life" (1984)
*"Promise" (1985)
*"Stronger Than Pride" (1988)
*"Love Deluxe" (1992)
*"Lovers Rock" (2000)
*"Soldier of Love" (2010)

## Isiklikku
Adu elab 2005. aastast Gloucestershire'i krahvkonnas ühes renoveeritud maamajas. Sestpeale annab ta intervjuusid haruharva.

Adul on Jamaica muusikaprodutsendi Bob Morganiga transsooline poeg Izaak ning uuest suhtest lisaks kasupoeg.

## Viited

## Välislingid
He Kexin

**He Kexin** (何可欣; sündinud 1. jaanuaril 1992 või 1994 Pekingis) on Hiina naissportvõimleja, kahekordne olümpiavõitja. Ta võitis kulla 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis Hiina võistkonna koosseisus ja individuaalselt rööbaspuudel.

Ajakirjanduses on väidetud, et He Kexin on noorem, kui ametlikud andmed kinnitavad. Et võimleja tohiks olümpiamängudel osaleda, peab ta  olema vähemalt 16-aastane või vähemalt saama  olümpia-aastal 16-aastaseks. Hiina ajakirjandusest on leitud mitmeid viiteid selle kohta, et He Kexin on noorem kui 16-aastane. 21. augustil 2008 andis ROK käsu alustada uurimist He Kexini tegeliku vanuse kindlakstegemiseks.
Falgi tee

**Falgi tee** on tänav Tallinna Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis.

Falgi tee algab Toompealt, suundub Toompuiestee poole tugeva langeva nurga all ning lõpeb Toompuiestee ja Paldiski maantee ristmikul. Falgi teed ääristab lõuna poolt Hirvepark.

Falgi tee rajati aastatel 1856–1857 Eestimaa kubermangu maamõõtja Johann Heinrich Schmidti 1852. aastal koostatud kava kohaselt koos Komandandi tee ja Toompea tänavaga Toompeaga otseühenduse loomiseks. Planeeritud maa-alad tükeldati ja anti ehituskruntidena obrokirendile. 
## Hoonestus
Falgi tee 6 // Toompuiestee 18 esinduslik puitelamu ehitati 1881. aastal kaupmees Friedrich Blumwerki tellimisel. Hoone projekteeris arhitekt Rudolf Otto von Knüpffer.

## Tänava loomislugu

1856. aastal vedasid Toomgildi oldermann Hans Heinrich Falck ja Tallinna komandant kindral parun von der Salza kihla, et Hans Heinrich Falck suudab ehitada ühe kuuga uue tee Toompealt kuni Paldiski maantee alguseni. Selleks pidi ta läbi kaevama Rootsi kantsi läänekülje, tasandama vallid, mis olid selle ees ja täitma vallikraavid. Salza ei pidanud seda võimalikuks ja teatas, et kui Falck suudab enne ühe kuu möödumist ehitada tee, siis ehitab tema omal kulul teise tee Toompealt kuni Harju väravani (Komandandi tee). 

Falck sai oma ülesandega hakkama ja 1856. aasta novembris avati tee. Salza sai oma tee valmis mõne aasta hiljem.

Falgi tee Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi Falki tee, saksa keeles *Falkensteg, Falckensteg*, vene keeles *Фалькскій подъемъ, Фалькенштегская ул., Соколиный спуск, Балтийскопортский подъем*.

Falcki nime all tunti teed kuni 1948. aastani, kui Falcki tee ja Komandandi tee nimetati ümber Nõukogude tänavaks. 1989. aastal taastati endised nimed.
## Vaata ka
*Falgi park
*Falgi õu
*Hans Heinrich Falck
## Viited

## Kirjandus
*Valdeko Vende, "Ununenud Tallinn", 1990
Lars Ivarsson Fleming

**Lars Ivarsson Fleming** (surnud 27. veebruaril 1562 Tallinnas) oli Rootsi riigitegelane ja väejuht, Nynäsi vabahärra.

Lars Ivarsson Fleming sündis admirali ja riiginõuniku Ivar Joakimsson Flemingi (u 1490 – 1548) pojana.

1540. aastatel õppis ta Saksamaal. 1553. aastal viibis ta Rootsi saadikuna Taani õukonnas. 1556. aastal määrati ta Viiburi asehalduriks ja Tallinna all paikneva laevastiku admiraliks. Samal aastal on teda mainitud ka Ålandi kihelkonnakohtunikuna ning 1559. aastal Stockholmi linnuselääni asehaldurina. 

Võttis osa Stockholmi 1560. aasta ja Arboga 1561. aasta riigipäevast.

Erik XIV kroonimisel 1561. aastal löödi ta rüütliks ja anti talle Soome Turu linnuselääni Nynäsi vabahärra tiitel (soome keeles *Nyynäisten vapaaherra*, :fi) (rootsi k. *Lars Fleming till Nynäs*), kuid ei introdutseeritud Rootsi rüütelkonda. Flemingite suguvõsa kanti alles 1625. aastal tituleerimata aadlisuguvõsana Rootsi rüütelkonda nr 4 all.

Aastatel 1561–1562 oli Lars Ivarsson Fleming Rootsi asehaldur Tallinnas ja Rootsi asehaldur Eestimaal.

Ta suri 1562. aastal katku ja on maetud Tallinna Oleviste kirikusse.

## Perekond
Flemingite suguvõssa kuuluv Lars Ivarsson Fleming abiellus 1549. aastal Lars Turesson Tre Rosori (surnud 1560) tütre Brigitta Larsdotter Tre Rosoriga, kes oli Norrtälje vallas asuva Penningby lossi pärijanna. Abielust sündisid:
*Ivar Larsson Fleming (1553–1569), Nynäsi vabahärra. Sundholmi isand Soomes
*Elin Larsdotter Fleming (surnud 1586), abiellus asehalduri ja Viki vabahärra Claes Nilsson Bielkega (1544–1623)

## Viited

## Välislingid
*Elulooline ja genealoogiline info (rootsi k.)
*Artikkel Nordisk Familjebokis (rootsi k.)
*Fleming nr 4. Lars, friherre till Nynäs, till Sundholm och Nynäs, www.adelsvapen.com
August Rei valitsus

**August Rei valitsus** tegutses 4. detsembrist 1928 kuni 9. juulini 1929.

III Riigikogu valimistel 1926. aastal said ESDTP saadikud 22,9% häältest ning 100 kohast, 24 kohta.
## Valitsuse moodustamine
August Rei alustas valitsuse kokkuseadmist 16. novembril 1928. Riigikogus tekitasid ministrivalikud erinevaid reaktsioone. Nii ei meeldinud keskparteidele Leopold Johanson, keda nad pidasid liiga sõjakaks ja äkiliseks. Reile heideti ette, et ta riigivanemaks ei sobi, sest ta on ka Bekkeri tehases hooldajana ametis. Aleksander Oinase kui pahempoolse kandidatuur ei sobinud pangandus- ja majandusringkondadele .

Lahkhelide tulemusena jäi Rahvaliit valitsusest kõrvale ja ka kristlased kaalusid eemale jäämist, kuid siiski jäid. 
Lõpuks moodustati valitsus 24 sotsialisti, 13 tööerakondlase, 14 koonduslase ja 5 kristlase häälega, kokku 56 häält 

## Valitsuse koosseis
*Riigivanem – August Rei (Eesti Sotsialistlik Tööliste Partei)
*Välisminister – Jaan Lattik (Kristlik Rahvaerakond)
*Sise- ja kohtuminister – Tõnis Kalbus (Tööerakond)
*Põllutööminister – Karl Soonberg (Asunikkude, Riigirentnikkude ja Väikepõllupidajate Koondis)
*Töö- ja hoolekande- ja haridusminister – Leopold Johanson (Eesti Sotsialistlik Tööliste Partei)
*Raha- ja kaubandus-tööstusminister – Aleksander Oinas (Eesti Sotsialistlik Tööliste Partei)
*Sõjaminister – Mihkel Juhkam (Tööerakond)
*Teedeminister – Oskar Köster (Asunikkude, Riigirentnikkude ja Väikepõllupidajate Koondis)

## Viited
Falgi park

**Falgi park** (varasem nimi ka *Lastepark*) asub Tallinna kesklinnas Wismari, A. Adamsoni tänava ja Toompuiestee vahelisel alal.  

Falgi pargi keskmeks oli kunagi tiik, mis kuulus seal omal ajal elanud värvalile. Toomgildi oldermann Hans Heinrich Falck ostis selle maalapi, lasi tiigi kinni ajada, sinna mulda vedada ja puid istutada. Pargi rajamine läks talle maksma 10 000 rubla. Falck kinkis pargi 1868 Toomgildile ja seadis tingimuse, et seda tuleb rahval kasutada lasta ja korras hoida. 

1860. aastast asus pargis mitmeid lõbustusasutusi. 1882.–1887. aastal renditi parki suviti eesti seltsile Lootus, kes korraldas seal suvepidusid. 1887. aastal toimus seal Harju kooride laulupidu, kust võttis osa 13 koori, Saku ja Kuusalu orkestrid.

1926. aastal, pärast Toomgildi likvideerimist, anti park Tallinna linnavalitsusele ja 1937 Kehakultuurihoone sihtasutisele.

Pargi pindala vähenes mõnevõrra, kui 1990. aastail kolis pargis asuvasse hoonesse Suurbritannia saatkond ja piiras oma kinnistu vastavalt turvanõuetele.

2008. aastal korrastati pargi teid ja müüri. Rajati purskkaev "Ring voolavale veele". Purskkaev koosneb ringikujulisest graniitplaadist, mille ümber on graniidist täringukividest kujundatud ring. Vesi hakkab voolama umbes 10 meetri pikkusesse graniiti uuristatud kanalisse ning sealt alla ja tagasi ristkülikukujulise avause kaudu.

## Vaata ka
*Falgi õu

## Viited
Lohusuu lahingu mälestussammas

**Lohusuu lahingu mälestussammas** on püstitatud Lohusuu lahingus hukkunute mälestuseks. Mälestussammas asub Lohusuul Jõgevamaal.

Mälestussammas avati 26. juulil 1931. 1940. aastal mälestussammas lammutati Nõukogude võimu poolt. Mälestussamba detaile kasutati hiljem Avinurme Suure Isamaasõja mälestussambal.

Mälestussammas taastati ja avati uuesti 23. juunil 1990.

Mälestussamba esiküljel on tekst: "Venna verega / võietud pind, / terve eluga / hoian sind! / Vabadussõja / Lohusuu / lahing / 14 dets. 1918. a."

Mälestussamba tagaküljel on tekst: "Avatud 26. juul. 1931 / lõhutud 1940 / taasavatud 23. juun. 1990".

## Vaated mälestussambale

Pilt:Lohusuu 2007 12.jpg
Pilt:Lohusuu 2007 13.jpg
Vabadussõja Lohusuu lahingu mälestussammas 01.JPG
Vabadussõja Lohusuu lahingu mälestussammas 03.JPG


## Vaata ka
*Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas
*Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend

## Välislingid

*
Ambon (varakristlik kirik)

**Ambon** (kreeka keeles 'mäe äär') oli varakristlikus kirikus kõrge poodiumiga ja trepiga lugemispult, kust preester luges Pühakirja ja pidas jutlust. 

Statsionaarne ambon oli kirikutes kasutuses alates V–VI sajandist. 

## Vaata ka
*Ambon (õigeusu kirik)
Akon

**Akon** ['eikon] (täisnimega **Aliaune Damala Bouga Time Bongo Puru Nacka Lu Lu Lu Badara Akon Beikon Thiam**; sündinud 16. aprillil 1973) on USA R&B-laulja, helilooja ja produtsent.

Akon sündis Ameerika Ühendriikides, kuid veetis oma varase lapsepõlve Senegalis. Kui ta oli seitsmeaastane, kolis perekond tagasi USA-sse.

Tema esimese albumi lugudest "Lonely" ja "Locked Up" said edetabelite hitid. Praeguseks on neile lisandunud muu hulgas "Belly Dancer", "Smack That", "I Wanna Love You", "Don't Matter", "The Sweet Escape", "Wanna Be Startin' Somethin' 2008". 

Tema singel "Smack That" tõusis nädalaga maailma edetabelis 95. kohalt seitsmendaks. See oli edetabeli 48-aastase ajaloo jooksul suurim tõus. Akoni esimest albumit osteti üle 2,5 miljoni eksemplari ja teist albumit on seni müünud rohkem kui 3,5 miljonit eksemplari. Mõlemad albumid on saanud kuue nädalaga plaatinaplaadiks. Akon on koostööd teinud rohkem kui 130 artistiga, kelle hulgas on ka Michael Jackson, Eminem, Gwen Stefani, Snoop Dogg, P Diddy, R Kelly, Fergie, Busta Rhymes, Timbaland, Pitbull ja teised.

## Välislingid
*
2008. aasta Austria parlamendivalimised

**[[2008]]. aasta [[Austria]] parlamendivalimised** toimusid 28. septembril. Tegemist oli erakorraliste valimistega.

Valimiste erakorralisus oli tingitud Austria Rahvapartei (*ÖVP*) liidri Wilhelm Moltereri lahkumisest koalitsioonist (mida juhtisid sotsiaaldemokraadid (''SPÖ'')). Seoses rahulolematusega koalitsiooniparteide suhtes prognoositi uue koalitsiooni tekkimist. Samuti oli oodata parlamendis (*Nationalrat*is) esindatud erakondade arvu suurenemist kuni seitsmeni.

## Uus valimisseadus
Nendest valimistest alates kehtestati Austria parlamendivalimistel valimisiga 16 aastat, samuti lihtsustati posti teel valimist. Lisaks hakati alates nendest valimistest parlamenti valima 5 aasta tagant varasema 4 aasta asemel. Samal nimekirjal ei tohtinud eri liidumaades olla erinev nimi. Eelmistel valimistel kasutas Allianss Tuleviku Austria Eest (*BZÖ)* Kärnteni liidumaal teist nime.

## Valimistulemus
Hiid-karuputk

**Hiid-karuputk** (*Heracleum mantegazzianum*) on sarikaliste sugukonda kuuluv õistaim. 

Hiid-karuputk on Euroopa suurim sarikaline. Ta on kiire kasvuga ning võib kasvada kuni 7 meetri kõrguseks; enamasti on taime kõrgus siiski 3...5 meetrit. Eestis on hiid-karuputk naturaliseerunud võõrliik, mis toodi Kaukaasiast silo- ja meetaimena koos Sosnovski karuputkega, ning on praeguseks laialt levinud. 

Taim kasvab peamiselt jõgede ja ojade kallastel ning söötis maadel.

Putke varred võivad kasvada kuni 10 cm jämeduseks. Lehed on sügavalt 3...5-hõlmalised; lehe laius ulatub tihti üle ühe meetri. Hiid-karuputk õitseb juulist septembrini. Sarika läbimõõt on 50...80 cm.

Hiid-karuputke mahl sisaldab fototoksiini. Kui see satub nahale ning seejärel päikese kätte, tekib äge nahapõletik.

Hiid-karuputke leidub Eestis hajusalt.

## Viited

## Välislingid
*
Kesk-Atlandi mäestik

**Kesk-Atlandi mäestik** on ookeani keskahelik Atlandi ookeani keskosas. 

See jagatakse Põhja- ja Lõuna-Atlandi mäestikuks. 

Mäestiku tekkepõhjus on laamade eemaldumine. 

Kesk-Atlandi mäestikul on palju vulkaane, sealhulgas vulkaanitekkelised saared (Island, Jan Mayen, Assoorid, Sāo-Paulo saar, Ascension, Tristan da Cunha saared, Bouvet' saar ja teised). Piirkonnas toimub tihti nõrku maavärinaid.
Väike-Juusa järv

**Väike-Juusa järv** (ka **Olep-Juusa järv**, **II Juusa järv**) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Otepää külas.

Järve pindala on 3,1 hektarit. 

## Viited
Ambon (õigeusu kirik)

**Ambon** (kreeka keeles 'mäe äär') on õigeusu kirikus altariesise keskmine osa kuninglike uste ees, kus diakon ütleb ekteeniat, loeb evangeeliumi ja preester peab jutlust.

Enne XVII sajandit kasutati Bütsantsi tüüpi amboneid, mis sarnanesid varakristlike ambonitega.

## Vaata ka
*Ambon (varakristlik kirik)
Stuudioalbum

**Stuudioalbum** on muusikaalbum, mis on kokku pandud helistuudios salvestatud lugudest.

Stuudioalbumi salvestamine stuudios ja järeltöötlus võib võtta aega mõnest päevaks mitme aastani. Tavaliselt on albumi salvestamine ette planeeritud ja paika pandud ka avaldamise aeg. Kuid stuudioalbum võib ilmuda ka aastaid pärast salvestamist, isegi pärast esitaja tegevuse lõpetamist või surma.

Enamasti sisaldab stuudioalbum esitaja varem avaldamata originaallugusid. Stuudioalbumil võib olla ka kavereid. Täielikult kaveritest koosnevat albumit nimetatakse ka kaveralbumiks.

Stuudioalbumi materjali salvestamisel võib osaleda lisaks albumi põhiesitajale külalisesinejaid, keda tavaliselt esitaja kontsertidel ei ole.

Tähtsamatest ja menukamatest stuudioalbumitest võidakse teha uusväljaandeid. Need võivad olla originaalalbumi salvestiste uuestitöötlused (näiteks omaaegsest täiuslikuma tehnika abil).

Stuudioalbumil sisalduvaid lugusid võidakse välja anda ka singlitena, tihti enne kogu albumi avaldamist.
Vesiämblik

**Vesiämblik** (*Argyroneta aquatica*) on vee-eluline ämblik *[[Cybaeidae]]* (või teise süsteemi järgi *[[Dictynidae]]*) sugukonnast, perekonna *[[Argyroneta]]* ainuliik.

Vesiämblik on levinud Palearktises, hõlmates nii Euroopa, Põhja-Aasia ja Aafrika põhjaosa. 

Vesiämbliku eluiga on umbes 2 aastat. 

Vesiämblikud söövad kõike, isegi enda liigikaslasi kui toitu napib. 

Tema keha on karvane ja pruunikas, kuna ta "kannab" endaga kaasas õhumulli, näib ta vees hõbedana. Ehkki tavaliselt on emased ämblikud suuremad kui isased, siis vesiämblikel on vastupidi. Isaste kehapikkus on kuni 15 mm, emastel 10 mm. Ta kogub hapnikku veepinnalt paar korda päevas. Selleks pistab tagakeha veest välja, mistõttu tekib sealsete vett tõrjuvate karvade ümber õhumull. Õhumulliga veealuste taimede vahel oleva võrgu poole suundumiseks peab ta kõndima mööda niiti üleslükkejõu tõttu. Õhumulli asetab tagajalgadega võrku. Väljahingatavad mullikesed paisutavad õhumulli suuremaks ja imavad vees lahustunud hapnikku.

Paaritumiseks täidab isane oma suguti spermaga, seejärel koob siidniitidest võrgu, millele poetab spermat. Paaritutakse emase õhumullis. Isase tagakeha jääb õhumullist välja. Isased võivad paaritumisel emast süüa.

Eestis on vesiämblik suhteliselt laialdaselt levinud.

## Viited

## Välislingid
*
Hueid

**Hueid** (varasem eestikeelne nimetus *huid*, kasutatud on ka nimetusi *tunganid* ja *dungaanid*; hiina keeles 回族 (*Huizu* (*Huízú*)) on üks 56-st Hiinas ametlikult tunnustatud rahvast. Nad erinevad hiinlastest usuliselt ja kultuuriliselt. Nad on islamiusulised. Hueidel on oma autonoomne piirkond Ningxia.

2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli Hiinas 9 816 805 hueid. 2011. aasta rahvaloenduse tulemuste järgi elas Hiinas 10,5 miljoit hueid.

## Viited
RTVi

**RTVi** on rahvusvaheline venekeelne telekanal stuudiotega Moskvas, New Yorgis, Tel Avivis ja mujal. Kanal on jälgitav Euroopas, Põhja-Ameerikas, SRÜ riikides ja Iisraelis.

Kanalil on Venemaal tütarettevõte Ehho TV.

Telekanali põhiomanik on Vladimir Gussinski, NTV rajaja. Kaastöötajate hulgas on mitmeid endiseid NTV ja teiste suletud telekanalite kaastöölisi:  Viktor Šenderovitš, Vladimir Kara-Murza, Jevgeni Kisseljov, Andrei Norkin, Jevgenija Albats. Kanal teeb koostööd raadiojaamaga Ehho Moskvõ.
Süvameri

**Süvameri** on maailmamere osa, mis hõlmab pelagiaali ja bentaali sügavamad osad, mis ulatuvad 700...1000 m kuni sügavaimate süvikuteni (umbes 11 000 m). 

Kuna sealsesse veemassiivi ega põhja ei ulatu päikesevalgus, puuduvad seal fotoautotroofid (rohelised taimed ja fütoplankton). Fauna on liigivaene, samuti on selle biomass väike.

## Vaata ka
*Abüssaal
*Hadaal

## Viited
Hüdrohooria

**Hüdrohooria** ehk **vesilevi** on taimede diaspooride (leviste) levimine veekeskkonnas. Vees levivatel taimedel on diaspoorid selleks morfoloogilis-anatoomiliselt hästi spetsialiseerunud, näiteks vesiroosi vesilevised on limaste kestadega, mis suurendab nende ujuvust. 

Vesilevi üks alaliike on merilevi ehk talassohooria.

## Vaata ka
*Hüdrogaamia
Hiiumaa (laev 2011)

**Hiiumaa** on Saaremaa Laevakompanii tellitud uute parvlaevade seeria kolmas laev, mille on 2011. aastal ehitanud Fiskerstrand BLRT.

Hiiumaa sõitis Rohuküla–Heltermaa liinil kuni 1. oktoobrini 2016. Siis rentis TS Laevad Hiiumaa aastaks, et tagada liiniliiklus, kuni riigi tellitud uued parvlaevad liinile saabuvad. Alates 14. aprillist 2017 jäi Hiiumaa uue töö ootel seisma.
Hiljem laev müüdi ja see sõidab Kanada lipu all, kandes nime "Kamutik W".

Eelmine Hiiumaa oli samuti Saaremaa Laevakompanii parvlaev (ex Taars). See oli ehitatud 1966. aastal Norras.

1996. aastani kandis nime *Hiiumaa* Hiiu Kaluri kalalaev, mis oli ehitatud 1979. aastal Nõukogude Liidus.

## Viited
Pioneerilaager

**Pioneerilaager** oli suvine puhkelaager 7–15-aastastele lastele, peamisi lastelaagrite tüüpe Nõukogude Liidus ja teistes sotsialismimaades. 

Pioneerilaagrid asusid enamasti selleks ehitatud või kohandatud alalistes hoonetes. Vahetus kestis kuu aega. Pioneerilaagrite tuusikuid jaotati töötajate ametiühingute kaudu.

Suurim pioneerilaager Artek asus Krimmis.

## Eesti pioneerilaagrite loend
1946. aastal tegutses Eestis 13 pioneerilaagrit, milles kokku käis 6000 last.
1972. aastal oli Eestis 35 alalist pioneerilaagrit.

## Vaata ka
* Pioneeride maja

## Viited

## Välislingid

*Viies veerand pioneerilaagri poole pealt, Nõukogude Õpetaja, nr. 32, 4 august 1984, lk 1
Hüdrogaamia

**Hüdrogaamia** ehk **vesitolmlemine** (vanemais allikais ka *hüdrofiilia*) on tolmlemisviis, kus taime õietolm, leidmaks viljastamata õit, kandub edasi vees (vesikeskkonnas). 

Sõltuvalt õietolmu levimissügavusest vees saab eristada epihüdro- ja hüpohüdrogaamiat. Esimesel juhul kandub õietolm edasi vee peal, hüpohüdrogaamia puhul aga vee all.

## Vaata ka
*Hüdrohooria
Amsterdami Schipholi lennujaam

**Amsterdami Schipholi lennujaam** (IATA: **AMS**, ICAO: **EHAM**) on Hollandi peamine rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennuettevõtte KLM baasjaam. Lennujaam asub Amsterdami kesklinnast 9,1 kilomeetrit edela pool Haarlemmermeeri poldris umbes 3 meetrit allpool merepinda. 

Lennujaam avati 16. septembril 1916 sõjaväelennuväljana. Aastal 1919 rajati Schipholi lennujaama lähedale Fokkeri lennukitehas. Esimese maailmasõja lõpus alustati tsiviillende ja lennujaam kaotas oma sõjalise rolli täielikult. 1949. aastal valmis lennujaama uus terminal, misjärel otsustati, et Schipholist saab Hollandi peamine lennujaam. Lennujaama laiendamiseks lammutati väikelinn Rijki.

Schipholi lennujaam on Euroopas suuruselt kolmas ja maailmas 14. transporditud lasti poolest. Samuti on see reisijate arvu poolest Euroopas suuruselt viies ja maailmas 14. lennujaam.

Tallinna ja Amsterdami vahelist liini on teenindanud neli ettevõtet. Estonian Air kõigepealt 1993 – 10. jaanuar 2006 ning seejärel 7. juunist 2009 sügiseni 2015, mil Estonian Air lõpetas lennutegevuse. Päevapealt võttis liini üle Nordica. Aastail 2005–2009 teenindas liini KLM Cityhopper, 2016. aasta algusest airBaltic.

## Lennufirmad ja sihtkohad

## Vaata ka
* Turkish Airlinesi lend 1951

## Välislingid

*Schipholi ametlik koduleht
Marcus

**Marcus** oli paavst aastal 336. Ta oli 34. paavst.

Marcus oli "Liber Pontificalise" järgi pärit Roomast ja tema isa oli Priscus.

Marcust on seostatud keiser Constantinus Suure poolt paavst Miltiadesele saadetud kirjas aastal 313 mainitud vaimulikuga.

Marcus sai paavstiks 18. jaanuaril 336.

Tema ajal tegeleti martüroloogia "Depositio martyrum" ja piiskoppide nimekirja "Depositio episcoporum" koostamisega.

Marcus andis "Liber Pontificalise" järgi palliumi Ostia piiskopile ja kohustas teda pühitsema ametisse paavsti.

Marcusele on omistatud Athanasiosele saadetud kiri, kuid sellel puudub ajalooline usaldusväärsus.

Ta rajas "Liber Pontificalise" järgi Rooma San Marco kiriku ja teise kiriku Santa Balbina katakombide lähedale.

Marcus suri 7. oktoobril 336 ja maeti Santa Balbina katakombi.

Teda austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus pühakuna. Tema mälestuspäev on katoliku kirikus 7. oktoober.

## Kirjandus
*Loretta Dolcini: *La casula di S. Marco papa. Sciamiti orientali alla corte carolingia*. Firenze, 1992.
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.

## Välislingid
*Artikkel Marcusest. *(inglise keeles)*
*Marcuse kiri ja elulugu.
Seisuveekogu

**Seisuveekogu** on mandriveekogu, milles vesi seisab (ei voola) ja veevahetus on aeglane. 

Seisuveekogusid saab ajalist aspekti arvestades jagada püsi- ehk alatised (**permanentsed**) seisuveekogud ja ajutised (**temporaarsed**) seisuveekogud.

Seisuveekogu hulka kuuluvad järved (sh pais- ja tehisjärved), laukad, tiigid ja biotiigid, basseinid, allikad ning mõned teised väikesed looduslikud veekogud.

Enamasti on seisuveekogude floora ja fauna (eriti planktoni ja fütobentose osas) vooluveekogudest rikkalikum.

## Vaata ka
*Seisuvesi
*Vooluveekogu

## Viited
Nüüdismuusikaansamblite loend

*Siin on loetletud [[nüüdismuusikaansambel|nüüdismuusikaansambleid]].*

*Ansambel U:
*ASKO Ensemble
*Avanti!
*Ensemble Aleph
*Ensemble Wien Modern
*Kruomata
*NYYD Ensemble
*Repoo Ensemble
*Schönberg Ensemble
Vanamuusikaansambel

**Vanamuusikaansambel** on muusikaansambel, mis on spetsialiseerunud Euroopa varajase muusika – keskaja, renessanss- ja barokkmuusika esitamisele.

Enamasti taotletakse seejuures ettekande ajaloolise stiili rekonstrueerimist säilinud partituuride, traktaatide, muusikainstrumentide ja muude tolleaegsete allikate põhjal.  

## Vaata ka
*Vanamuusikaansamblite loend
Vanamuusika

**Vanamuusika** (inglise keeles *early music*, saksa keeles *Alte Musik*, soome keeles *vanha musiikki*) on muusikas mitmetähenduslik mõiste:
***vanamuusika** on üldmõiste, millega üldiselt peetakse silmas barokkmuusikat ja barokile eelnenud ajalooperioodide muusikat, kuid on tänapäeval saanud järk-järgult tähenduse kui igasugune muusika, mis vajab ettekande ajaloolise stiili rekonstrueerimist säilinud partituuride, traktaatide, muusikainstrumentide ja muude kaasaegsete allikate põhjal. Niinimetatud *vanamuusikaliikumine* sai alguse 19. sajandi keskel seoses Johann Sebastian Bachi kogutud teoste väljaandmisega.
***[[varajane muusika|vanamuusika]]** on **varajane muusika** ehk **varane muusika**, millega viidatakse kolmele muusika ajaloo perioodile: keskajale, renessansile ja barokile. 

## Vaata ka
*Vanamuusikaansambel
*Vanamuusikaansamblite loend
*Viljandi vanamuusika festival
*Haapsalu vanamuusikafestival
*Tartu Vanamuusika Festival
Vanamuusikaansamblite loend

*Siin on loetletud [[vanamuusikaansambel|vanamuusikaansambleid]].*

*Accademia Bizantina
*Alba
*Anonymous 4
*Collegium Vocale Gent
*Consortium
*Corelli Consort
*Fa Schola
*Hespèrion XX / Hespèrion XXI
*Hilliard Ensemble
*Hortus Musicus
*Íliber Ensemble
*Laterna Magica
*Linnamuusikud
*Musica Antiqua Köln
*Olde Hansa Musicus
*Rondellus
*Scandicus
*Sequentia
*Studio der frühen Musik
*Tallinn Baroque
*Via Sonora
*Viljandi Linnakapell
*Vox Clamantis
Idarinne

**Idarinne** võib tähendada mitmeid ajaloolisi nähtusi: 

* **[[Idarinne (Esimene maailmasõda)]]**, rinne  Esimeses maailmasõjas Venemaa keisririigi ja Saksa keisririigi vägede vahel
* **[[Idarinne (Vene kodusõda)]]**, väekoondis Vene kodusõjas, Petrogradist ida pool
* **[[Idarinne (Teine maailmasõda)]]**, rinne  Teises maailmasõjas Nõukogude Liidu-Saksa rindel

## Vaata ka
*Sõdade loend
*Esimese maailmasõja väejuhid
*Teise maailmasõja väejuhid
Harilik vesisammal

**Harilik vesisammal** (*Fontinalis antipyretica*) on vesisambla perekonda kuuluv liik.

Vesisambla lehed on väikesed tumerohelised kiilukujulised, nende pikkus on 3–8 ja laius 4 mm. Varred on pruunikad, varre alaosas lehed puuduvad.

Harilik vesisammal on Eestis sage.

## Viited

## Välislingid
*
Vesisammal

**Vesisammal** (*Fontinalis*) on lehtsammaltaimede hõimkonda vesisamblaliste sugukonda kuuluv perekond.

## Eesti liigid
Eestis leidub neli liiki vesisamblaid:
**Fontinalis antipyretica* Hedw. – harilik vesisammal (üsna sage)
**Fontinalis dalecarlica* Schimp. – dalarna vesisammal (harva)
**Fontinalis hypnoides* Hartm. – ulmik-vesisammal (üsna harva)
**Fontinalis squamosa* Hedw. – soomus-vesisammal (väga harva)
Nüüdismuusikaansambel

**Nüüdismuusikaansambel** on muusikute kollektiiv, mille repertuaari põhiosa moodustab nüüdismuusika.

## Vaata ka
*Nüüdismuusika
*Nüüdismuusikaansamblite loend
Lucy Lawless

**Lucy Lawless** (sünninimi **Lucille Frances Ryan**; sündinud 29. märtsil 1968 Aucklandis) on Kuldgloobusele nomineeritud ja Emmy auhinnaga pärjatud Uus-Meremaa näitleja ja laulja. 

Aastatel 1995–2001 kehastas ta Xenat telesarjas "Sõjaprintsess Xena". Telesarjas "" kehastab ta Lucretiat. Veel on ta osalenud sarjades "Salatoimikud", "Simpsonid" ja "Herakles".

## Välislingid
*
Hiina villkäppkrabi

**Hiina villkäppkrabi** (*Eriocheir sinensis*) on sugukonda *[[Varunidae]]* kuuluv väike krabiline. 

## Levila

Hiina villkäppkrabi looduslik levila on Aasia, peaasjalikult Hiina piirkond. Umbes aastal 1912 introdutseeriti ta ballastveega Elbe jõgikonda, kust hiljem levis ka põhjapoolsematesse piirkondadesse, näiteks Lõuna-Rootsisse. 

Eestis on hiina villkäppkrabi levinud rannikuvetes hajusalt ja vähearvukalt. Meil ta aga ei paljune, kuna vesi on selleks liiga mage.

## Välimus

Nende morfoloogia esindab tüüpilist krabilist, kelle kehasegmente ja tagakeha katab ümar seljakilp. Nende kehapikkus on kuni 6 cm.

Tema jalgu, eriti tähelepandavalt aga sõrgu, katab lopsakas karvastik – sellest tuleneb ka viimase nimetus.

## Eluviis

Sageli elab ta meredeäärsetes jõgedes, tulles sigima estuaaridesse, kuna vastsed suudavad areneda üksnes mere- ja riimvees.

## Viited
Jaan Teemanti esimene valitsus

**Jaan Teemanti esimene valitsus** tegutses alates 15. detsembrist 1925 kuni 23. juulini 1926. 

## Valitsuse koosseis
*Riigivanem – Jaan Teemant
*Välisminister – Ants Piip
*Siseminister – Karl Einbund 
*Põllutööminister – Heinrich Laretei
*Haridusminister – Jaan Lattik
*Töö- ja hoolekandeminister – Christian Kaarna
*Kohtuminister – Tõnis Kalbus
*Rahaminister – Leo Sepp
*Sõjaminister – Jaan Soots
*Teedeminister – Oskar Amberg
*Kaubandus- ja tööstusminister – Ernst Constantin Weberman, alates 12. jaanuarist 1926
Jaan Teemanti teine valitsus

**Jaan Teemanti teine valitsus** tegutses alates 23. juulist 1926 kuni 4. märtsini 1927. 
15. maist kuni 17. maini 1926 toimusid III Riigikogu valimised, mille võitsid Eesti Sotsialistlik Tööliste Partei, kes sai 24 kohta, ja Põllumeeste Kogud, kes sai 23 kohta. Alates 1. detsembrist 1924 kehtestatud üleriigiline sõjaseisukord muudeti 18. juunil 1926 osaliseks sõjaseisukorraks. 

## Valitsuse koosseis
*Riigivanem – Jaan Teemant
*Välisminister – Friedrich Karl Akel
*Siseminister – Heinrich Laretei, kuni 12. novembrini 1926 (lahkus ametist omal soovil)
*Põllutööminister – Oskar Köster
*Haridusminister – Jaan Lattik
*Töö- ja hoolekandeminister – Otto Tief
*Kohtuminister – Johan Sepp
*Rahaminister – Leo Sepp
*Sõjaminister – Jaan Soots, siseministri kt alates 13. novembrist 1926
*Teedeminister – August Kerem
*Kaubandus-tööstusminister – Karl Ferdinand Kornel
Peeter Oja (matemaatik)

**Peeter Oja** (sündinud 16. aprillil 1949) on eesti matemaatik. 

Ta on lõpetanud 1967. aastal Nõo Keskkooli ja 1972. aastal Tartu ülikooli matemaatikateaduskonna ning kaitsnud 1975. aastal füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja. 

Ta töötab Tartu Ülikoolis arvutusmeetodite dotsendina. 

Teadustöös on ta tegelnud splainide ja arvutusmeetoditega. 

Ta on kirjutanud õpikud "Variatsioonvõrratused", "Funktsionaalanalüüs", "Hulgateooria", "Hulgateooria ja matemaatiline loogika" jt ning õpetanud diferentsiaal-, matemaatilise füüsika ja variatsioonvõrrandite, diskriminatsiooni- ja arvutusmeetodite, hulgateooria, matemaatilise ja funktsionaalanalüüsi, tõenäosusteooria ning splainide kursust.

## Tunnustus

* 2009 Tartu Ülikooli medal

* 2014 Tartu Ülikooli aumärk
* 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Isiklikku
Peeter Oja abikaasa oli matemaatik Eve Oja, funktsionaalanalüüsi professor, Eesti Teaduste Akadeemia akadeemik.

## Viited

## Välislingid
*
Ökotoksikoloogia

**Ökotoksikoloogia** (ka *ökoloogiline toksikoloogia*) on interdistsiplinaarne teadusharu, mis põimub ökoloogia ja toksikoloogiaga. 

Termini käis välja 1969. aastal René Truhaut (1977), kes defineeris seda kui toksikoloogia haru, mis uurib looduslike ja sünteetiliste pollutantide mõju ökosüsteemi osadele, kaasa arvatud inimestele, taimedele, mikroorganismidele. 

Hiljem on mõiste "ökotoksikoloogia" piirid ähmastunud, kattudes mitmete teadusharudega, näiteks ökofüsioloogia ja biogeokeemiaga.

Eestis on ökotoksikoloogilise uurimissuuna üks rajajaid Anne Kahru, kes on pälvinud tähelepanu nanomõõdus metallioksiidide nanoökotoksikoloogiliste uuringutega.

## Viited
* Truhaut, R. 1977, "Eco-Toxicology – Objectives, Principles and Perspectives", Ecotoxicology and Environmental Safety, vol. 1, no. 2, pp. 151–173.
Paadenurme looduskaitseala

**Paadenurme looduskaitseala** on looduskaitseala Ida- ja Lääne-Virumaa piiril. Kaitseala kaks lahustükki jäävad Mustvee ja üks Vinni valda.

Kaitseala pindala on 344,8 hektarit. 

Kaitseala on rajatud kaitsealuste looma- ja linnuliikide (lendoravate, metsiste ja must-toonekurgede), nende elupaikade ja põliste loodusmetsade (soovikukuusikud, rabastunud männikud) kaitseks.

## Välislingid
*
Hakkame, mehed, minema

**"Hakkame, mehed, minema"** on Eesti helilooja Gustav Ernesaksa koorilaul 1933. aastast. 

Laulusõnade aluseks on Jaan Bergmanni 1876. aastal kogutud rahvalaulu tekst (EKM ERA, H, Kolga-Jaani 1, 75 3 (2)) kogumikust "Vana kannel" (Vana Kannel. Täieline kogu vanu Eesti rahvalauluzid välja annud Dr. Jakob Hurt. Tõine kogu. Tartus, 1886. Eesti Kirjameeste Seltsi Toimetuzed. Nr. 3. Tõine kogu. Laulud Kolga Jaani kihelkonnast Viljandimaalt).

Laulu sõnades puudub s-häälik, kuigi see on eesti keele kõige levinum kaashäälik.
   
## Tekst

Hakkame, mehed, minema, 
kodu poole kõndima, 
tare poole tõttama, 
tare poole tõttama.

Paneme piibud põlema, 
vanad tobid tormama, 
uhked tobid uhkamaie!

Hakkame, mehed, minema, 
kodu poole kõndima, 
tare poole tõttama, 
tare poole tõttama.
Pearl Jam

**Pearl Jam** on Seattle'ist pärit ameerika rokk- ja grungeansambel, mis on asutatud 1990. aastal.

Ansamblisse kuuluvad Eddie Vedder (vokaal, kitarr), Jeff Ament (basskitarr), Stone Gossard (rütmikitarr) ja Mike McCready (kitarr). Praegune trummar Matt Cameron mängis enne 1998. aastat Soundgardenis. Ansambliga teeb nii laval kui stuudios koostööd klahvpillimängija Boom Gaspar.

Pearl Jam kuulub Seattle'i ansamblite "suurde nelikusse" Nirvana, Alice In Chainsi ja Soundgardeni kõrval. Ta on neist ka ainuke, kes tänapäevani tegutseb ja albumeid välja annab. Pearl Jami albumeid on maailmas müüdud üle 60 miljoni.

1993. aastal pälvisid nad MTV aasta muusikavideoauhinna loo "Jeremy" muusikavideo eest. 1996. aastal said nad Grammy parima *hard rock*'i loo kategoorias (loo "Spin the Black Circle" eest).

2000. aastal sai Taanis Roskilde festivalil Pearl Jami kontserdi ajal 9 inimest rüseluses surma. Kaheksa inimest hukkus kohapeal ja üks suri hiljem haiglas rinnapiirkonda saadud vigastustesse. Põhjuseks loetakse mitmete kehvade asjaolude kokkulangemist. Kontsert oli just lõppenud ja teine algamas, nii et suuremad rahvamassid olid liikvel. Surma otseseks põhjuseks peetakse tagant peale pressinud rahvamassi ning *crowd*-surfamist, mis surus mitmed inimesed pikali, mille tagajärjel nad lämbusid. Tragöödias süüdistati ka ansamblit. Pearl Jami liikmed kaalusid selle tõttu isegi laialiminekut, kuid otsustasid tegevust jätkata ja andsid hiljem välja singli "Love Boat Captain", milles on otsesed vihjed sellele tragöödiale.

2017. aastal võeti ansambel Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks.

## Diskograafia
* "Ten" (1991)
* "Vs." (1993)
* "Vitalogy" (1994)
* "No Code" (1996)
* "Yield" (1998)
* "Live on Two Legs" (1999)
* "Binaural" (2000)
* "Riot Act" (2002)
* "Lost Dogs" (2003) (B-poolte kogumik)
* "Rearviewmirror" (2004) (Greatest Hits)
* "Pearl Jam" (2006)
* "Lightning Bolt" (2013)
* "Gigaton" (2020)
* "Dark Matter" (2024)

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Mart Niineste. Pearl Jami läbimurdeplaat ilmub uuesti. Melu.ee, 17. detsember 2008.
2008. aasta suveolümpiamängude medalitabel

**[[2008. aasta suveolümpiamängud]]e medalitabel.** Riikide järjestus on selline, et esiteks on kuldmedalite arvu järgi, siis hõbe- ja pronksmedalite arvu järgi. Kui selle järel on riikidel erinevate medalite arv sama, siis jäävad nad kohta jagama tähestikulises järjekorras. Sellist järjestust kasutavad ROK ja IAAF.

## Medalite tabel

## Erandjuhud medalite jagamisel

* Poksis, judos, *[[Taekwondo 2008. aasta suveolümpiamängudel|taekwondos]]* ja maadluses mõlemas maadlusviisis jagati pronksmedaleid kaks komplekti. 
* Rootsi maadleja Ara Abrahamian jäeti ilma medalist Kreeka-Rooma maadluses 84 kg sarjas, kuna ta lahkus medalite jagamise tseremoonialt ja viskas oma pronksmedali matile. Seda medalit ei antud uuesti välja. 
* Meeste 100 m vabaujumises anti välja kaks pronksmedalit seoses võrdse finišiajaga. 
* Meeste 100 m seliliujumises anti välja kaks pronksmedalit seoses võrdse finišiajaga.
* Naiste 100 m jooksus anti välja kaks hõbemedalit seoses võrdse finišiajaga, pronksmedalit välja ei antud.

## Välislingid
* Medaliriikide üldjärjestus Pekingi OM-i veebisaidil
Oskar (laev)

**Oskar** oli puistlasti vedamiseks mõeldud mootorpurjekas, mis valmis 1937. aastal Saaremaal Papissaare sadamas. Laeva omanik oli Julius Teär, kellele kuulusid veel mootorpurjekad Jaen Teär ja Juuni.

Oskar sai pommitabamuse Saksa lennukilt 15. septembril 1941 Saaremaal Jaagarahu sadama reidil. Laev sai pommitabamuse paremasse pardasse, mille tagajärjel süttis põlema. Plahvatuse tagajärjel sai surma ka üks meeskonnaliige. 

Laev leiti merepõhjast harrastussukelduja poolt 10. septembril 2007 ehk 66 aastat pärast uppumist.

## Sukeldumine
Praegu lebab laev kiilul 7,5 meetri sügavusel. Säilinud on vöörtääv, vasak parras ja ahtertääv koos sõukruvi ning roolilehega. Laeva keskel võib näha mootorit ja vööris peli. Tekiehitis ja parem parras hävinesid pommitabamuse ja põlengu tõttu. Laevast eemale jookseb vetikatega kaetud ankrukett, mille teises otsas lebab hästi vaadeldav ankur.

## Välislingid
* Harrastussukelduja leidis sõja ajal uputatud laeva vraki, (Eesti Päevaleht, 30.10.2007)
Don Henrie

**Don Henrie** (ka **Vampiir Don**; sündinud 27. augustil 1975) on USA näitleja. 

Ta sai tuntuks tänu osalemisele tõsielusarjas "Mad Mad House" ehk "Hullumaja", kus tema ülesandeks oli esindada vampiiride elustiili. Tema kuulsus tegi temast avaliku gooti ja vampiiride elustiili ikooni. Peale sarja "Hullumaja" on Don teinud televisioonis palju ülesastumisi. Sinna hulka kuuluvad Discovery Channel, History Channel ja paljud teised. Teda on intervjueerinud paljud meediaväljaanded, sealhulgas Maxim, Dark Realms Magazine, Entertainment Weekly ja USA Today. 

Henrie oli külalisesineja muusikavideos "Shadow Dancer", mille esitaja oli gothic metal-bänd Urn.
Gustav Bernhard Julius Naunyn

**Gustav Bernhard Julius Naunyn** (2. september 1839 Berliin – 28. juuli 1925 Baden-Baden) oli Eestis tegutsenud saksa arstiteadlane, sisearst ja patoloog, Tartu ülikooli professor.

## Elukäik
Bernhard Naunyn oli Berliini ülemlinnapea Franz Christian Naunyni poeg.

Naunyn lõpetas Berliinis Berderi Gümnaasiumi, õppis Bonni ja Berliini ülikoolis meditsiini. 1862 kaitses ta Berliini ülikoolis meditsiinidoktori kraadi väitekirjaga "De echinococcei evolutione".

1863–1866 oli ta Berliini Charité kliinilise haigla assistent, 1867–1869 eradotsent ja ühtlasi ühe osakonna peaarst. 1869 oli ta Tartu Ülikoolis eripatoloogia ja kliiniku kateedri juhataja ja erakorraline professor, 1870–1871 korraline professor. Avaloengus rõhutas ta eksperimendi tähtsust meditsiinis. Tartu Ülikooli polikliinikus töötades tegi koos üliõpilastega ka koduvisiite. 1871 lahkus Naunyn Eestist, seejärel oli ta Berni Ülikooli ja 1872–1888 Königsbergi Ülikooli sisehaiguste professor, 1888–1905 Strasbourgi Ülikooli professor, seejärel Baden-Badenis emeriitprofessor.

## Teadustöö
Bernhard Naunyn uuris kusiniku eritumist "latentse palaviku" korral ja vere leelisereservi palavikuhaigel. Tema juhendamisel valmis Tartu Ülikoolis Ferdinand Franckeni tuntud doktoriväitekiri "Über die künstliche Blutgerinnung in den Blutgefässen des lebenden Körpes". Bernis asutas ta koos Oswald Schmiedebergi ja professor Edwin Klebsiga ajakirja Archiv für experimentelle Pathologie und Pharmakologie, mis levitas üle maailma Tartu eksperimentaalfarmakoloogia koolkonna põhimõtteid. Ta oli 53 aastat üks selle ajakirja toimetajaid. Ajakiri ilmub veel praegugi nimega Naunyn-Schmideberg's Archives of Pharmakologie ingliskeelsena Berliinis. 

Königsbergis osales Naunyn ainevahetuse uurimises ja sel alal mitme püsiva väärtusega avastuse tegemisel. Ta leidis, et suhkurtõve korral areneb kudedes glükogeenivaegus, ja töötas välja suhkurtõve dieetravi.

## Teoseid
* Beitr. z. Pathologie der Transsudate. // Dorpater med. Z., I, 1871
* Beitr. z. Fieberlehre (kaasautor Dubizanski). // Arch. für exper. Pathol. Pharm., 1872
* Blutgerinnung im lebenden Körper. // Arch. exper. Pathol. Pharm., 1872
* Klinik der Cholelithiasis. Leipzig, 1892
* Diabetes. Diätische Behandlung des Diabetes. // Volkmann Vorträge, 1897
* Diabetes. Nothagel's Sammelwerk, 1898
* Diabetes. Leyden's Sammelwerk (Deutsche Klinik), 1901.

## Viited

## Kirjandus
* Levitski, G. V. "Biografitšeskij slovarj professorov i prepodavatelei Imperatorskogo Jurjevskogo, bõvšego Derptskogo universiteta za sto let jego suštšestvovanii (1802–1902)" Jurjev, 1902–1903, kd II, lk 135–138.
* "Album doctorum honoris causa sociorumque honorariorum Universitatis Dorpatensis/Tartuensis (1803–1997)" Trt, 1997, lk 118.
* Kõrge, K. "Bernhard Naunyn ja Tartu Ülikool" // Nõukogude Eesti Tervishoid, 4 (1981) lk 272–275.
* "Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites" Tallinn, 1982, kd II, lk 244.
* Käbin, I. "Die medizinische Forschung und Lehre and der Universität Dorpat/Tartu 1862–1940. Ergebnisse und Bedeutung für die Entwicklung der Medizin" Lüneburg, 1996, lk 165, 311–315, 329, 335, 358, 362, 394–397, 404.
* .
Viva la Vida or Death and All His Friends

"**Viva la Vida or Death and all his Friends**" (tuntud ka lihtsalt kui "**Viva la Vida**") on briti alternatiivroki bändi Coldplay neljas album. Plaati salvestati 2007. aasta juunist 2008. aasta aprillini. See avaldati 12. juunil 2008 Suurbritannias ja 17. juunil Ameerika Ühendriikides. 36 riigis oli plaat müügiedetabelite esikohal. 

## Lood
#"Life in Technicolor" (Berryman/Buckland/Champion/Martin/Hopkins) – 2:29 
#"Cemeteries of London" – 3:21 
#"Lost!" – 3:55 
#"42" – 3:57 
#"Lovers in Japan/Reign of Love" – 3:57/2:56
#"Yes" – 7:06 
#"Viva la Vida" – 4:01 
#"Violet Hill" – 3:42 
#"Strawberry Swing" – 4:09 
#"Death and All His Friends" – 6:18

## Edetabelid

## Viited
Johann Heinrich Neukirch

**Johann Heinrich Neukirch** (7. veebruar 1803 Talsi, Kuramaa – 3. oktoober 1870 Kiiev) oli filoloog.

Kellassepa poeg. Õppis Tartu Ülikoolis 1826–1830, tudeeris ka Berliini ja Leipzigi Ülikoolis. Töötas Tartu Ülikoolis klassikalise filoloogia eradotsendina 1835–1837.

## Viited