open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mödlingi ringkond

**Mödlingi ringkond** on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal.

Ringkond koosneb järgmistest valdadest:

* Achau
* Biedermannsdorf
* Breitenfurt bei Wien
* Brunn am Gebirge
* Gaaden
* Gießhübl
* Gumpoldskirchen
* Guntramsdorf
* Hennersdorf bei Wien
* Hinterbrühl
* Kaltenleutgeben
* Laab im Walde
* Laxenburg
* Maria Enzersdorf
* Mödling
* Münchendorf
* Perchtoldsdorf
* Vösendorf
* Wiener Neudorf
* Wienerwald
Adam Kelly

**Adam Paul Kelly** (sündinud 6. juulil 1997 Columbias Missouri osariigis USA-s) on Eesti vasaraheitja. Ta esindab Eestit alates 2019. aasta juulist.

Tema isiklik rekord vasaraheites on 24. mail 2025 Saksamaal Halles heidetud **75.81**.

## Elu Ameerika Ühendriikides
Ameerika Ühendriikide Missouri osariigis Columbias sündinud Kelly on elanud hiljem Louisiana ja Rhode Islandi osariigis ning lõpetanud rakendusmatemaatika alal (spetsialiseerumisega andmeteadusele) Princetoni Ülikooli.

2015. aastal võitis ta Barringtoni keskkooli õpilasena poiste vasaraheites USA keskkooliõpilaste kergejõustiku meistrivõistlused (*New Balance National Scholastic Track and Field Championships*).
 
2016. aastal saavutas ta juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Ameerika Ühendriike esindades vasaraheites kaheksanda koha tulemusega 73.17.

## Sportlastee Eestis
### Vasaraheide
2019. aastal kolis väliseestlasest Adam Kelly Ameerikast Eestisse kindla sooviga hakata treenima kahekordse olümpiapronksi Jüri Tamme juhendamisel. Koroonapandeemia ja Jüri Tamme surm 2021. aasta septembris sundisid teda aga uusi lahendusi otsima. Esialgu abistasid teda Jüri Tamme koostatud treeninguplaani elluviimisel treeningukaaslased Toomas Tankler ja Genro Paas. 2022. aastal sai tema treeneriks šveitslane Martin Bingisser.

2022. aasta suve esimeses pooles parandas Kelly võistlustel järjest oma tippmarki, heites 71.97, 72.42 ja 13. juunil 2022 Tallinnas TTÜ staadionil juba **74.95**, mis püsis tema isikliku rekordina kuni 2024. aasta suveni, mil ta heitis Tallinnas Sütiste harjutusväljakul **75.13**. 

2025. aasta märtsis heitis ta Pärnus hooaja tippmargi 74.06. 2025. aasta mais võitis ta Rootsis Sollentunas toimunud kergejõustikuvõistlusel tulemusega 73.67 esikoha.

2025. aasta 24. mail võistles ta Saksamaal Halles kontinentaaltuuri etapil, kus sai uue isikliku rekordiga **75.81** neljanda koha. See tulemusega tõusis ta Eesti vasaraheite kõigi aegade edetabelis kolmandaks.

Adam Kelly on alates 2019. aastast tulnud igal aastal vasaraheites Eesti meistriks. 

Tema spordiklubi on Tallinna Spordiakadeemia.

Tippsportlasena juhendab ta noorsportlasi Audentese Spordiklubis ja Tallinna Spordiakadeemias.

### Kuulitõuge
Kuulitõukes on tema isiklik rekord **14.26**, mis on tõugatud 4. septembril 2021.

## Tähtsamad võistlused
2024. aasta juunis osales Kelly esimest korda täiskasvanute tiitlivõistlustel. Ta saavutas Roomas toimunud kergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel vasaraheites 13. koha tulemusega 73.92.

## Isiklikku
Adam Kelly ema on Tartu ülikoolis matemaatikat õppinud ja üliõpilaspõlves TRÜ võrkpallinaiskonnas mänginud eestlanna Annela Rämmer (abielunimega Annela Kelly). Adam Kelly isa on ameeriklane Brian Kelly. Paar tutvus USA-s ülikooli magistriõppes olles ja lõi seal pere; Adami õde Annika Emily on samuti vasaraheitja. 

Tartus elav endine mitmevõistleja ja kauaaegne Tartu Ülikooli Kliinikumi füsioterapeut Tiiu Rämmer on Adam Kelly vanaema.

## Viited

## Välislingid
*
Gnēžas

**Gnēžas** on küla (*mazciems*) Lätis Ogre piirkonnas Meņģele vallas.

Küla asub Ogre jõe kaldal. Gnēžas jääb Riiast 88 kilomeetri kaugusele.

Looduskaitse all on Ozlēni tamm ümbermõõduga 4,99 meetrit. Küla ulatub osaliselt Ogre oru loodusparki.

Aastal 2008 oli külas 14 elanikku.

## Viited
Meņģeles muiža

**Meņģeles muiža**  (ka **Muiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Ogre piirkonnas Meņģele vallas.

Küla asub Ogre jõe kaldal. Meņģeles muiža jääb valla keskusest Meņģelest 2, piirkonna keskusest Ogrest 69 ja Riiast 99 kilomeetri kaugusele.

Asula on tekkinud endise Meņģele mõisa (*Altenwoga*) keskuse juurde. Nõukogude perioodil oli küla Ogreslīči kolhoosi keskasulaks.

Looduskaitse all on künnapuu ümbermõõduga 4,15 meetrit ja kõrgusega 18 meetrit. Küla jääb Ogre oru loodusparki.

Aastal 2008 oli külas 12 elanikku.

## Viited
Derecske

**Derecske** on linn Ungaris Hajdú-Bihari komitaadis, Derecske kreisi halduskeskus. Derecske asub Rumeenia piirist 24 km kaugusel, komitaadikeskusest Debrecenist ligikaudu 20 km lõunas.

Küla on esmamainitud 1291. aastal. Linnaõigused sai Derecske 1. jaanuaril 1991.

## Sõpruslinnad
* Mátraderecske, Ungari
* Cristuru Secuiesc, Rumeenia
* Salonta, Rumeenia
* Držkovce, Slovakkia
* Koszyce, Poola
* Huedin, Rumeenia
* Pápadereske, Ungari

## Viited
Neunkircheni ringkond

**Neunkircheni ringkond** ([ˈnɔɪ̯nˌkɪʁçn̩]) on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal.

Ringkond koosneb järgmistest valdadest:
Puhu tuul ja tõuka paatiǃ

**"Puhu tuul ja tõuka paatiǃ"** (liivi keeles *Pūgõ tūļ*, läti keeles *Pūt vējiņi*) on iidne liivi pulmalaul, mis on folkloriseerunud ja mida peetakse läti rahvalauluks. Laul ilmus Väina liivlaste seas Vidzemes. Liivi poiss läks paadiga Kuramaale oma kallima juurde, soovides abielluda. Laul on tuntud ka Eestis.

Laulu "Puhu tuul" sõnad avaldas esimesena 1807. aastal Ruhja pastor Gustav von Bergmann. Laulu meloodia avaldas 1872. aastal Jānis Cimze. Tänapäeval on tuntuim Andrejs Jurjānsi laulu seade aastast 1884 neljahäälsele *[[a cappella]]* segakoorile. Populaarseks sai see viiendal Läti üldlaulupeol 20. juunil 1910, kui ühendsegakoor helilooja enda juhatusel esitas selle laulu esmaettekande. "Puhu tuult" lauldi enam-vähem kõigil laulupidudel nii Lätis kui ka paguluses, olles sõjajärgses okupeeritud Lätis kui mitteametlik Läti hümn.

1989. aastal komponeeris välisläti helilooja Kanadas Imants Ramiņš Vancouveri kammerkoori dirigendi tellimusel laulule uue seade. Imants Ramiņši mälestuste järgi "kui Kanada koor Riias seda laulma hakkas, tõusis publik püsti, kuid koorilauljad olid üllatunud, mõistmata, miks".

Laulu "Puhu tuul ja tõuka paatiǃ" sõnad on eesti keelde tõlkinud Mart Pukits.

## Laulu tekst

## Viited
Cheugugi

**Cheugugi** on esimene standardiseeritud vihmamõõtur. Cheugugi tähendab korea keeles 'vihmamõõtur' (Hangul: 측우기, Hanja: 測雨器).

Mõõtur on silindrikujuline ja leiutati 1442. aastal. 

## Viited
Francesca di Foix

**"Francesca di Foix"** on Gaetano Donizetti koomiline ooper (*melodramma giocoso*) ühes vaatuses Domenico Gilardoni libretole, mis põhineb Jean-Nicolas Bouilly ja Emmanuel Mercier-Dupaty libretol Henri Montan Bertoni kolmevaatuselisele ooperile "Françoise de Foix".

Esiettekanne toimus 30. mail 1831 Napoli Teatro San Carlos. Rollide esmaesitajad olid Luigia Boccabadati (Francesca), Antonio Tamburini (Kuningas), Marietta Gioia-Tamburini (Edmondo), Giovanni Campagnoli (Krahv) ja Lorenzo Bonfigli (Hertsog). Dirigeeris Nicola Festa.

## Ajalugu
Esietendus oli vaid mõõdukalt menukas. Teos eriti Itaalias ei levinud ja langes kiiresti unustusse. Ooper on peamiselt tuntud selle poolest, et on tervete lõikude kaupa üle kantud Donizetti teistesse teostesse, sealhulgas ooperitesse "Ugo, conte di Parigi", "L'elisir d'amore" ja "Gabriella di Vergy". Selle Donizetti ooperi puhul on veel ebatavaline, et tegelaskujudel pole nimesid, vaid neid esitatakse staatuse järgi. 

Tänapäeval on seda lavastatud Londonis 2013. aasta novembris Guildhalli muusikakoolis. Londoni Opera Rara on teinud stuudiosalvestise. 

## Tegelased
* Francesca di Foix (sopran), Foixi krahvinna
* Kuningas (bariton), Prantsusmaa kuningas
* Edmondo (kontraalt), paaž
* Krahv (bass), Foixi krahv
* Hertsog (tenor), Foixi hertsog 

## Süžee
Tegevus toimub 16. sajandi alguses Prantsusmaal. Haiglaselt armukade krahv tahab hoida oma kaunist naist Prantsuse õukonna kiusatustest eemal, varjab teda, väites, et naine on nii kole, et ta ei saa teda rahvale tutvustada. Kuningas ja hertsog veenavad krahvinnat ilma krahvi teadmata ilmuma õue rahva ette. Seal rabab ta kõiki oma iluga. Tekkib hulgaliselt kosilasi. Krahv peab kosilased aktsepteerima, sest ta ei saa tunnistada, et tundmatu kaunitar on tema koledaks väidetud naine. Kuningas tahab pidada turniiri, mille võitja võib abielluda tundmatu kaunitariga. Nüüd ei talu krahv enam ja ta tunnistab, et valetas krahvinna kohta. Pärast kuninga nõuetekohast hoiatust antakse kõik andeks ning krahv ja krahvinna elavad õnnelikult elu lõpuni.

## Muusikanumbrid
* Koor „Re Senti senti...già l'eco ripete"
* Hertsogi ja Edmondo duett „Che vita, delle cacce”
* Krahvi ja kuninga kavatiin „Grato accolse i vostri accenti”
* Francesca kavatiin „Ah! ti ottenni alfin, beata”
* Francesca ja hertsogi duett „In ver...che so...voglio e non voglio”
* Koor „Vieni, e narra, o bel paggetto”
* Edmondo aaria „È una giovane straniera”
* Kuninga, Francesca ja krahvi tertsett „Vi presento, o baronessa”
* Hertsogi aaria „Ah, forse anch'io 'l sarei”
* Finaali ansambel kooriga „La vaga straniera”

## Allikad
* William Ashbrook. *Donizetti and his Operas.* Cambridge University Press, 1982
* Opera Rara. Donizetti *Francesca di Foix* CD, London, 2004
Saarinen

**Saarinen** on soomepärane perekonnanimi.

Soomes oli perekonnanime Saarinen kandjaid 2014. aastal üle 15 000 isiku. Rootsis ja Ameerika Ühendriikides elas üle 400 selle nime kandjat.

## Statistika Eestis
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Saarinen 54 inimesel: 22 mehel ja 32 naisel. Perekonnanimede levikult oli Saarinen meeste puhul 5570. kohal ja naiste puhul 4077. kohal. Perekonnanime Saarinen kandja oli keskmiselt 41 aasta vanune. Kõige levinum oli perekonnanimi Saarinen vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,93.

## Nime tuntud kandjaid
*Aino-Kaisa Saarinen (sündinud 1979), endine soome murdmaasuusataja
*Eero Saarinen (1910–1961), soome arhitekt ja mööblidisainer
*Eliel Saarinen (1873–1950), soome arhitekt
*Esa Saarinen (sündinud 1953), soome filosoof
*Helena Saarinen (sündinud 1964), soome päritolu Eesti ajaloolane
*Mikko Saarinen (sündinud 1946), soome endine poksija
*Veli Saarinen (1902–1969), soome meessuusataja

## Viited

## Välislingid
*
Himanen

**Himanen** on soomepärane perekonnanimi.

## Nime tuntud kandjaid
*Kairi Himanen (sündinud 1992), eesti jalgpallur
*Pekka Himanen (sündinud 1973), soome filosoof
Jacobsen

**Jacobsen** on taani, saksa ja norra päritolu perekonnanimi. Patronüümina tähendab Jakobi poeg.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas, Harjumaal Juuru kihelkonnas,  Järvamaal Ambla kihelkonnas ja  Läänemaal Karuse kihelkonnas neljal korral nimeks Jacobsen, mis normaliseeriti hiljem nimeks Jakobsen.

Eestis pole 2023. aasta 1. jaanuari seisuga perekonnanime Jacobsen kandvate inimeste arv määratud (seda nime on vähem kui viiel mehel ja vähem kui viiel naisel).

## Nime kandjaid
*Anders Jacobsen (sündinud 1985), norra suusahüppaja
*Arne Jacobsen (1902–1971), taani arhitekt ja disainer
*Astrid Jacobsen (sündinud 1987), norra murdmaasuusataja
*Inger Jacobsen (1923–1996), norra laulja
*Roy Jacobsen (sündinud 1954), norra kirjanik

## Viited
Eesti Kirjanduse Seltsi aastaraamat

"**Eesti Kirjanduse Seltsi aastaraamat**" on Eesti Kirjanduse  Seltsi aastaraamat. 

See ilmus aastail 1909–1940 (23 köidet) ning uuesti aastast 1993, mil ilmus 24. köide.

## Vaata ka
*Emakeele Seltsi aastaraamat
*Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat

## Välislingid
*Eesti Kirjanduse Seltsi väljaanded
Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat

"**Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat**" on Eesti Geograafia Seltsi poolt välja antav aastaraamat.

Seda antakse välja alates aastast 1957.

## Vaata ka
*Eesti Looduseuurijate Seltsi aastaraamat
Vassili Moskvast

**Kristuse pärast meeletu Vassili Moskvast** (vene keeles *Василий Блаженный*, 'Vassili Õnnis'; sündinud detsembris 1468 Jelohhovos Moskva lähedal, surnud 1552 või 1557) on Venemaa pühak, kelle mälestuspäev on 2. augustil.

Vassili kuulub askeetide hulka, keda nimetati Kristuse pärast meeletuiks ja kelletaolisi oli eriti rohkelt just varauusaegsel Venemaal. Ikoonid tema kujutisega on väga levinud, eriti just Moskvas ja selle ümbruses. Teda kujutatakse sageli riieteta, käed palveks välja sirutatud, seismas ja pöördumas Kristuse poole.

## Eluloolist
Vassili sündis pärisorjade perekonnas 1468. aastal Jelohhovo Jumalaema Vladimiri pühakuju kiriku kandis. Algul oli ta kingsepa õpipoiss ja läks 16-aastaselt Moskvasse. Ta hakkas seal, tahtes abistada neid, kes elasid vaesuses, harrastama ekstsentrilist elustiili, varastades poodidest ja jagades vajalikku neile, kes kannatasid puudust, tahtes sellega häbistada jõukate kitsidust. Ta käis ringi alasti ja suurte ahelatega koormatuna. Ta sõitles Ivan Julma tolle hoolimatuse pärast kiriku suhtes. Liigub palju pärimust Vassili prohvetiandest.

Tema matustel teenis Moskva metropoliit Makari koos paljude vaimulikega. Vassili maeti tema palvel pärast surma endise Kolmainu kiriku kalmistule Jumalaema kaitsmise kiriku juures vallikraavi ääres. Ametlikult kanoniseeriti Vassili 1588. aastal. Kirikut on hiljem pühaku auks hakatud nimetama Vassili Blažennõi kirikuks.

## Viited
Prokopi Ustjugist

**Prokopi Ustjugist** (vene keeles *Прокопий Устюжский* või *Святой Прокопий Любекский*; sündinud 1243 (?), surnud 8. juulil Veliki Ustjugis) oli Saksamaal sündinud Lübecki kaupmees, hiljem Kristuse pärast meeletu Venemaal ja õigeusu kiriku pühak. Tema mälestuspäev on 8. juulil.

Mõned allikad on ta identifitseerinud Jacob Potharstina, Lübecki kaupmehe pojana, kes oma kauplemisreisidel Novgorodi lasi end õigeusku salvida.

## Pärimus
Ta sai Novgorodis kaubeldes rikkaks. Pärast isa surma astus ta kloostrisse mungaks Prokopi nime all. Sealt lahkus ta mõne aasta pärast kloostriülema loal ja hakkas ringi rändama kodutuna ja vaga hulluna, liikudes põhja poole, kuni jõudis Ustjugi. Seda elu elas ta umbes 60 aastat. Pärimus kõneleb, et 1290. aastal nägi ta ette meteoriidi langemist Ustjugi lähedale, tornaadot ja suurpõlengut; ta olevat põlvitanud ettekuulutust lausuma neiu ette, kelle pojast sai hiljem Permi esimene piiskop Stefan. Sinod kanoniseeris Prokopi 1547. aastal.

Prokopi kõdunemata jäänud säilmed avastati 18. sajandil Veliki Ustjugi Jumalaema Templisse Viimise kirikust ja pandi välja tema auks ehitatud ja talle pühitsetud kirikus kahesajaks aastaks, kus need olid paljude imeliste tervenemiste allikaks.

## Ikonograafia
Prokopit on ikoonidel kujutatud kolme ahjuroobiga, mille ta olevat kloostrist lahkudes kaasa võtnud. Nende hoidmise viisi järgi olevat Prokopi eluajal saadud teada vilja-aastat – kui nende vars oli ülespoole, olevat saak olnud hea, kui aga allapoole, hoiatas see ikalduse eest.

Prokopit on ikoonidel kujutatud sageli koos teise Ustjugi Kristuse pärast meeletuga, Joanniga Ustjugist.

## Austamine
Prokopile on pühitsetud mitmed õigeusu kirikud Saksamaal. Näiteks Lübecki Püha Katariina kiriku külgkabel Strobukeskapelle, mida kasutab Lübecki õigeusu kogudus, ja Hamburg-Stellingeni Püha Prokopiuse õigeusu kirik.

## Viited
Maksimilian Andronnikov

**Maksimilian Aleksandrovitš Andronnikov** (vene keeles Максимилиан Александрович Андронников; sündinud 19. märtsil 1974 Sotšis) on vene poliitaktivist ja sõjalise rühmituse liige. Tema sõjaväeline kutsung on **Tsezar**.

Enda sõnul on ta pedagoogiharidusega ja töötanud treenerina Peterburis.

Pärast Venemaa täieulatusliku sissetungi algust Ukrainasse (veebruaris 2022) sõitis ta suvel Ukrainasse ja astus seal vabatahtlikest koosneva sõjaväelise formeeringu Vene Vabaduse Leegion liikmeks, mis sõdib Ukraina relvajõudude poolel. Hiljem sai tast leegioni komandöri asetäitja suhtluses meediaga.

2023. aasta mais osales Andronnikov Vene Vabaduse Leegioni koosseisus sissetungil Venemaale Belgorodi oblastisse. 

## Viited
Sankt Pölteni maaringkond

**Sankt Pölteni maaringkond** on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal. See ümbritseb täielikult Sankt Pölteni linna, mis on eraldi haldusüksus.

## Haldusjaotus

Ringkond koosneb järgmistest valdadest:

2016. aasta lõpus liideti ringkonnaga järgmised kaotatud Wien-Umgebungi ringkonna vallad: Gablitz, Mauerbach, Pressbaum, Purkersdorf, Tullnerbach ja Wolfsgraben.
Lübecki Püha Katariina kirik

**Lübecki Püha Katariina kirik** (saksa keeles *Katharinenkirche*, *Museumskirche St. Katharinen zu Lübeck*) on 14. sajandil ehitatud Aleksandria Katariinale pühitsetud telliskirik Lübeckis, mis oli kunagise frantsisklaste kloostri kirik ja on tänapäeval ainuke säilinud kloostrikirik Lübeckis.

Frantsisklaste Püha Katariina klooster tegutses Lübeckis 1225. aastast kuni sulgemiseni reformatsiooni ajal 1531. aastal. 

Keskaegne ehitiste kompleks Lübecki vanalinnas kuulub tänapäeval UNESCO maailmapärandi nimistusse. 

Kunagises kloostrikirikus tegutseb muuseum, kiriku juurdeehitistes vanu keeli süvendatult õpetav kool Katharineum ja linnaraamatukogu.

## Viited

## Välislingid

* Katharinenkirche (ametlik koduleht, saksa keeles)
* Monastery Church in the World Cultural Heritage. - Katharinenkirche
* Katharinenkirche. Klosterkirche im Weltkulturerbe. - Hansestadt Lübeck
Scheibbsi ringkond

**Scheibbsi ringkond** on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal.

Ringkond koosneb järgmistest valdadest:

* Gaming
* Göstling an der Ybbs
* Gresten
* Gresten-Land
* Lunz am See
* Oberndorf an der Melk
* Puchenstuben
* Purgstall an der Erlauf
* Randegg
* Reinsberg
* Scheibbs
* Sankt Anton an der Jeßnitz
* Sankt Georgen an der Leys
* Steinakirchen am Forst
* Wang
* Wieselburg
* Wieselburg-Land
* Wolfpassing
Katrina Leskanich

**Katrina Elizabeth Leskanich** (sündinud 10. aprillil 1960. aastal Topekas Kansase osariigis) on Ameerika Ühendriikidest pärit muusik, kes oli esilaulja poprokk-ansamblis Katrina and the Waves. 1985. aastal oli nende laul "Walking on Sunshine" rahvusvaheline hitt. 1997. aastal esindas ansambel Ühendkuningriiki looga "Love Shine a Light" võidukalt Eurovisiooni lauluvõistluses. Mõlemad laulud kirjutas tema kauaaegne bändikaaslane Kimberly Rew.

## Elulugu
Tema isa oli Vietnami sõja veteran, kellest sai hiljem kolonel Ameerika Ühendriikide õhuväes. Katrina ja tema neli õde ning vend kolisid lapsepõlves sageli, 1976. aastal jõudis perekond Ühendkuningriiki. Kaks aastat hiljem lõpetas ta RAF Lakenheathi juures keskkooli.

Ta on abielus Sher Harperiga, kellega sõlmis tsiviilpartnerluse aastal 2008.

## Karjäär
Vahetult pärast keskkooli pani ta aluse ansamblile **Mama's Cookin**'. Kimberly Rew liitumise järel kolm aastat hiljem sai ansambel uue nime **The Waves**. 1982. aastal nimetati see taas ümber, sellest sai **Katrina and the Waves**. Ansambel kestis aastani 1999, olles kaks aastat varem võitnud esikoha Eurovisioonil. Pärast seda on naine esinenud soololauljana ainult enda nime alt. Ta on olnud aktiivsem 2010.–2020. aastail.

## Välislingid
Kallaskerss

**Kallaskerss** (*Rorippa × anceps*) on ristõieliste sugukonda kersi perekonda kuuluv taimeliik – täpsemini, kas hübriid või hübriidset päritolu liik. 

Teda on peetud vesikersi ja metskersi hübriidiks (*Rorippa amphibia × Rorippa sylvestris*).

## Välislingid
*
Friedrich von Kottulin

**Friedrich Franz Georg Kottulinsky von Kottulin** (5. märts 1748–2. aprill 1815) oli Austria sõjaväelane, väejuht ja feldmarssal-leitnant. 

## Elulugu
Friedrich Franz Georg Kottulinsky von Kottulin  sündis 5. märtsil 1748 Brünnis.  

7. mail 1800 ülendati Kottulin kindralmajoriks. 1805. aastal sõdis ta Itaalias, kus juhatas Simbscheni diviisis brigaadi. Diviis kuulus ertshertsog Karli armee paremasse tiiba, mida juhatas Heinrich von Bellegarde. Armee koosseisus osales ta 30. oktoobril 1805 Caldiero lahingus. 14. augustil 1808 ülendati ta feldmarssal-leitnandiks ning jalaväerügemendi nr 41 inhaberiks. 

2. mail 1809 sai Kottulin Johann von Hilleri VI korpuses diviisiülemaks. Selle diviisiga võttis ta osa Asperni-Esslingi lahingust, kus oli esimeses kolonnis. Lahingus võitles tema diviis Asperni küla juures. Hiljem osales ta veel Wagrami lahingus. Kottulin läks samal aastal erru ning suri 1815. aasta 2. aprillil Budas.

## Viited
Ґ

**Ґ** (**ґ**) on kirillitsa täht, mida kasutatakse ukraina tähestikus. 

Ukraina keeles kasutatakse seda helilise velaarklusiili /g/ tähistamiseks. See häälik esineb vaid laensõnades, sest algne /g/-häälik, mida tähistati kirillitsa tähega Г hääldub tänapäeva ukraina keeles helilise larüngaalklusiilina /ɦ/.

1933. aastal heideti see Ukraina NSV-s tähestikust välja, kuid seda kasutati edasi Poolale kuulunud Galiitsias ja ukraina diasporaas. 1990. aastal võeti täht taas kasutusse ka Ukrainas.

Täht esineb nt sõnades , , , ґандж, ґа́нок, ґату́нок, ґвалт, ґе́ґати, ґедзь, ґелґота́ти, ґелґотіти, ґерґелі, ґерґота́ти, ґерґоті́ти, ґи́ґнути, ґирли́ґа, ґлей, ґніт, ґо́ґель-мо́ґель, ґонт(а), ґрасува́ти, ґра́ти, ґре́чний, ґринджо́ли, ґрунт, ґу́дзик, ґу́ля, ґура́льня, джиґу́н, дзи́ґа, дзи́ґлик, kohanimedes Ґорґани (Gorganõ), Ґоро́нда (Goronda), У́ґля (Uglja) ja isikunimedes Ґалаґа́н, Ґалято́вський, Ґе́ник, Ґерза́нич, Ґерда́н, Ґжи́цький, Ґи́ґа, Ґо́ґа, Ґо́йдич, Ґо́нта, Ґри́ґа, Ґудзь, Ґу́ла, Лома́ґа.
Tullni ringkond

**Tullni ringkond** on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal.

Ringkond koosneb järgmistest valdadest:

* Absdorf
* Atzenbrugg
* Fels am Wagram
* Grafenwörth
* Großriedenthal
* Großweikersdorf
* Judenau-Baumgarten
* Kirchberg am Wagram
* Klosterneuburg
* Königsbrunn am Wagram
* Königstetten
* Langenrohr
* Michelhausen
* Muckendorf-Wipfing
* Sieghartskirchen
* Sitzenberg-Reidling
* Sankt Andrä-Wördern
* Tulbing
* Tulln an der Donau
* Würmla
* Zeiselmauer-Wolfpassing
* Zwentendorf

## Muudatus

2017. aastal, kui kaotati Wien-Umgebungi ringkond, sai Tullni ringkonna osaks Klosterneuburg.
Waidhofen an der Thaya ringkond

**Waidhofen an der Thaya ringkond** on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal.

Ringkond koosneb järgmistest valdadest:

* Dietmanns
* Dobersberg
* Gastern
* Groß-Siegharts
* Karlstein an der Thaya
* Kautzen
* Ludweis-Aigen
* Pfaffenschlag bei Waidhofen an der Thaya
* Raabs an der Thaya
* Thaya
* Vitis
* Waidhofen an der Thaya
* Waidhofen an der Thaya-Land
* Waldkirchen an der Thaya
* Windigsteig
Wiener Neustadti maaringkond

**Wiener Neustadti maaringkond** on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal.

Ringkond koosneb järgmistest valdadest:
91 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna ööbussiliin 91** sõidab Balti jaama ja Mustamäe vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub laupäeval ja pühapäeval öösel. Väljumised 30 minuti tagant

## Ajalugu
Ööliin avati 19.05.2023. Aastal 1994-2000 oli MRP Linna Liinidel sama numbriga liin marsruudil Kaubamaja – Tihniku Maksimarket.

## Peatuste loend

### Balti jaam > Mustamäe
* **Balti jaam**, 6. peatus
* Linnahall
* Mere puiestee
* Viru
* Vabaduse väljak
* Tõnismägi
* Koidu
* Koskla
* Tihase
* Tedre
* Linnu tee
* Siili
* Lepistiku
* Vambola
* Liivaku
* Ehitajate tee
* Keemia
* **Mustamäe**

### Mustamäe > Balti jaam
* **Mustamäe**
* Akadeemia tee
* Kaja
* Szolnok
* Lehola
* Lepistiku
* Siili
* Linnu tee
* Tedre
* Koskla
* Taksopark
* Koidu
* Tõnismägi
* Hotell Tallinn
* Toompark
* Balti jaam (Toompuiestee)
* **Balti jaam (Rannamäe tee)**

## Vaata ka
* Tallinna ühistranspordiliinid

## Välislingid
* 91. bussiliini sõiduplaan (Mustamäe suunal) Tallinna linna veebilehel
* 91. bussiliini sõiduplaan (Balti jaama suunal) Tallinna linna veebilehel
Siiri Veromann

**Siiri Veromann** (29. aprill 1938 Räitsvere küla, Rakke vald – 25. juuni 2023) oli eesti bioloog. 

Ta lõpetas aastal 1962 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina ja töötas seejärel
Tartu Ülikoolis Meditsiini Teadusliku Uurimise Kesklaboratooriumis ning Üld- ja
molekulaarpatoloogia instituudis uurijana. 

Tema erialaks oli eksperimentaalne histoloogia, eriti silma koed ja silmaläätse kasv, sealhulgas katarakti ja glaukoomi tekke põhjused. 

Ta oli Eesti Looduseuurijate Seltsi eluaegne liige.

## Pere
Tema abikaasa oli ornitoloog Heinrich Veromann, pojad Heikki Veromann ja Peeter Veromann.

## Tunnustus
*1995 Eesti Vabariigi teaduspreemia 
*2003 Tartu Ülikooli medal

## Viited
92 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna ööbussiliin 92** sõidab Balti jaama ja Väike-Õismäe vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub laupäeval ja pühapäeval öösel. Väljumised 30 minuti tagant.

## Ajalugu
Ööliin avati 19.05.2023/. Aastal 1995-1999 oli MRP Linna Liinidel sama numbriga liin marsruudil Reisisadam – Kaubamaja – Kadaka turg – Männi.

## Peatuste loend

### Balti jaam > Väike-Õismäe
* **Balti jaam**, 5. peatus
* Linnahall
* Mere puiestee
* Viru
* Vabaduse väljak
* Tõnismägi
* Koidu
* Taksopark
* Hipodroom
* Pirni
* Humala
* Mustjõe
* Looga
* Zoo
* Haabersti
* Päevalille
* Sinilille
* Karikakra
* Nurmenuku
* Kullerkupu
* **Rukkilille**

### Väike-Õismäe > Balti jaam
* **Rukkilille**
* Meelespea
* Sinilille
* Haabersti
* Zoo
* Looga
* Mustjõe
* Humala
* Pirni
* Hipodroom
* Mooni
* Taksopark
* Koidu
* Tõnismägi
* Hotell Tallinn
* Toompark
* Balti jaam (Toompuiestee)
* **Balti jaam (Rannamäe tee)**

## Vaata ka
* Tallinna ühistranspordiliinid

## Välislingid
* 92. bussiliini sõiduplaan (Väike-Õismäe suunal) Tallinna linna veebilehel
* 92. bussiliini sõiduplaan (Balti jaama suunal) Tallinna linna veebilehel
Karvade eemaldamine

**Karvade eemaldamine** on tahtlik kehakarvade või juuste eemaldamine inimesel. Protseduur, mis seisneb karvade eemaldamises kehalt, omab nii praktilist kui ka kultuurilist tausta.

Depilatsioon on tava, mis on eksisteerinud sajandeid ja millel on juured erinevates kultuurides üle maailma. See on mänginud olulist rolli nii praktilisest kui ka kultuurilisest vaatenurgast ning siledat nahka on peetud esteetika ja ilu märgiks.

## Ajalugu
Depilatsioonil on pikk ajalugu, ulatudes antiikajast. Karvade eemaldamise praktika oli tuntud ja kasutusel erinevates tsivilisatsioonides, nagu muistne Egiptus, Kreeka, Rooma, India, Pärsia ja paljud teised.

Muistsete egiptlaste hulgas peetakse neid üheks esimeseks, kes regulaarselt kehakarvu eemaldasid. Egiptuse naised, nii kõrgemas kui ka madalamas ühiskonnakihis, eemaldasid karvad kogu kehalt, sealhulgas peast, näost, jalgadelt ja kaenlaalustest. Ajalooline dokumentatsioon hieroglüüfide ja skulptuuride kujul, mis kujutavad Egiptuse naisi, näitab, et depilatsioon oli nende jaoks oluline hoolduse ja esteetika element.

Muistse Kreeka depilatsioon oli samuti populaarne, eriti naiste hulgas. Kreeka naised eemaldasid karvu erinevatelt kehaosadelt, pöörates suurt tähelepanu siledale ja karvavabale nahale. Depilatsioon oli seal puhtuse ja esteetika märk ning sile nahk peeti ilu sümboliks.

Ka muistseid roomlasi pöörasid karvade eemaldamisele suurt tähelepanu. Nii naised kui ka mehed eemaldasid kehalt karvu, kasutades erinevaid meetodeid, nagu vahatamine, terade kasutamine, pimsskivi või isegi keemilised ained. Sile nahk oli hügieeni märk ning depilatsioon oli laialdaselt aktsepteeritud ühiskondlik tava. Kuigi naiste sile keha oli tavaline, olid Vana-Kreekas paljudel skulptuuridel häbemekarvad, eriti meeste suguelunditel.

Ka teistes maailma osades praktiseeriti depilatsiooni. Näiteks muistsetes Indias eemaldasid naised kehalt karvu ürtide ja taimede segude abil, mis omavad ka nahahoolduslikke omadusi. Pärsias oli depilatsioon samuti levinud ning naised kasutasid erinevaid tehnikaid, nagu vahatamine või karvade eemaldamine niidiga.

Karvade eemaldamise protseduurid on aastate jooksul arenenud koos tehnoloogilise arengu ja ühiskondlike muutustega ning on ilmunud uued meetodid ja vahendid depilatsiooniks. Naiste jaoks oli 1915. aasta revolutsiooniline, mil ilmus esimene reklaam naistele mõeldud raseerimismasina kohta. Teise maailmasõja ajal, kui ameeriklannadel ei olnud laialdaselt saadaval sukkpükse, hakkasid nad lihtsalt jalgu raseerima. Moes olid 19. sajandi meetodid vahatamine ja raseerimine. 21. sajand osutus depilatsiooni ajaloos läbimurdeks, sest traditsioonilised meetodid asendas laser. Selektiivse fototermolüüsi avastus osutus revolutsiooniliseks depilatsioonis. See väljend tähendab, et valgusenergia muundub soojusenergiaks, toimides "valikuliselt" karvale. See oli tõeline leiutis laserdepilatsioonis, kuna protseduurid lõpetasid negatiivse mõju nahale, nagu turse, veresoonte deformatsioon, mitmed sinikad ja paistetus. Laserdepilatsioon lõpetas naha kahjustamise protseduuri ajal ja muutus ohutuks.

## Viited
Moe OÜ

**Moe OÜ** ehk **Moe Grupp** on ettevõte Eestis, mis toodab ja müüb alkohoolseid jooke. Grupi moodustavad Moe Peenviinavabrik, Muddise Õllevabrik ning Moe Muuseum ja Külastusekeskus.

2014. aastal Sven Ivanovi alustatud ettevõte jätkab tööd endise Moe Piiritustehase aladel, mille omandas 2009. aastal samuti Ivanovile kuulunud Estonian Spirit. Moe OÜ tuntud tooted on Moe Mahe 1886 ja Moe Rukis.

Moe OÜ on Alkoholitootjate ja Maaletoojate Liidu liige.

## Ajalugu
### Moe Piiritustehas

Piiritusetootmine Moel sai alguse 1887. aastal, kui aasta varem Moe mõisa omandanud Jakob Kurberg pani seal tööle piiritustehase. Sellest kujunes välja Eesti üks suuremaid piiritusettevõtteid, mis töötas (väikeste katkestustega maailmasõdade ajal) kuni 2009. aastani, mil ettevõtte omandanud Onistar läks pankrotti.

### Moe Grupp
Moe Gruppi kuuluvad sõsarettevõtted Moe Peenviinavabrik, Muddise Õllevabrik ning Moe Muuseum ja Külastusekeskus. 

Estonian Spirit hakkas Moel alkoholi tootma 2011. aastal, kui vanas gaasitsehhis alustas tööd peenviina villimistsehh, mis sai tuntuks kui Moe Peenviinavabrik. 2014. aasta 25. aprillil registreeriti Moe OÜ, mille eesotsas oli Sven Ivanov ja ettevõtte omanikering oli sama Estonian Spiriti omaga. 2015. aastal pandi Moel tööle Muddise Õllevabrik. Laiendati ka peenviinavabriku tootmist ja sortimenti: lisaks tuntud viinamarkidele (nt Moe Mahe 1886 ja Moe Rukis) toodetakse ka džinni ja viskit. 2019. aastal suleti Rakvere piiritustehas ja kogu tootmine koliti Moele.

2017. aasta oktoobris kiitis Euroopa Komisjon heaks ettevõtte taotluse registreerida kaitstud geograafiline tähis (KGT) "Estonian Vodka", mis on mitmel Moel toodetud viinal. Seoses kaitstud tähise registreerimisega võib seda sõnapaari kasutada toote märgistusel vaid juhul, kui viin on toodetud tehnilises toimikus sätestatud nõuete järgi ning selle valmistamisel on kasutatud Eestis kasvatatud toorainest valmistatud etüülalkoholi ja Eesti päritolu vett. Kaitstud tähist kannavad viinad Moe 1886, Moe Mahe, Silver Swan 1688, Silver Swan Pure Rye ja J.J. Kurberg Rukis.

## Vaata ka
* Estonian Spirit OÜ
* Moe Piiritustehas AS

## Viited
93 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna ööbussiliin 93** sõidab Balti jaama ja Pelguranna vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub laupäeval ja pühapäeval öösel. Väljumised 30 minuti tagant

## Ajalugu
Ööliin avati 19.05.2023.

## Peatuste loend

### Balti jaam > Pelguranna
* **Balti jaam**, 4. peatus
* Linnahall
* Mere puiestee
* Viru
* Vabaduse väljak
* Tõnismägi
* Hotell Tallinn
* Kelmiküla
* Pelgulinn
* Härjapea
* Maisi
* Kolde puiestee
* Nisu
* Ehte
* Madala
* Lõime
* Maleva
* Lõime
* Madala
* Kari
* **Randla**

### Pelguranna > Balti jaam
* **Randla**
* Pelguranna
* Supelranna
* Vihuri
* Puhangu
* Ehte
* Nisu
* Kolde puiestee
* Ädala
* Ristiku
* Tehnika
* Hotell Tallinn
* Toompark
* Balti jaam (Toompuiestee)
* **Balti jaam (Rannamäe tee)**

## Vaata ka
* Tallinna ühistranspordiliinid

## Välislingid
* 93. bussiliini sõiduplaan (Pelguranna suunal) Tallinna linna veebilehel
* 93. bussiliini sõiduplaan (Balti jaama suunal) Tallinna linna veebilehel
94 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna ööbussiliin 94** sõidab Balti jaama ja Priisle vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub laupäeval ja pühapäeval öösel. Väljumised 30 minuti tagant.

## Ajalugu
Ööliin avati 19.05.23. Aastal 1995-1999 oli MRP Linna Liinidel sama numbriga liin marsruudil Kaubamaja – Pae – Lasnamäe Maksimarket.

## Peatuste loend

### Balti jaam > Priisle
* **Balti jaam**, 3. peatus
* A. Adamsoni
* Tõnismägi
* Vabaduse väljak
* Estonia
* Kivisilla
* Gonsiori
* Laulupeo
* Vesivärava
* Kumu
* Paesilla
* Kotka kauplus
* Laagna
* Taevakivi
* Mustakivi
* Kiviku
* Rauna
* **Priisle**

### Priisle > Balti jaam
* **Priisle**
* Ussimäe tee
* Priisle kauplus
* Kuristiku
* Linnamäe tee
* Taevakivi
* Sabatähe
* Laagna
* Kotka kauplus
* Paesilla
* Mehaanikakool
* Kumu
* Vesivärava
* Laulupeo
* Gonsiori
* Kivisilla
* Estonia
* Vabaduse väljak
* Tõnismägi
* Hotell Tallinn
* Toompark
* Balti jaam (Toompuiestee)
* **Balti jaam (Rannamäe tee)**

## Vaata ka
* Tallinna ühistranspordiliinid

## Välislingid
* 94. bussiliini sõiduplaan (Priisle suunal) Tallinna linna veebilehel
* 94. bussiliini sõiduplaan (Balti jaama suunal) Tallinna linna veebilehel
Mihkel Nestor

**Mihkel Nestor** (sündinud 12. aprillil 1986) on eesti majandusanalüütik.

Nestor omandas majandusteaduste magistrikraadi Tartu Ülikoolis.

Aastatel 2008–2011 töötas Nestor Haridus- ja teadusministeeriumis analüütikuna, seejärel 2013. aastani mõttekoja Praxis analüütikuna, Riigikontrollis audiitorina ning 2015. aastast SEB Pangas majandusanalüütikuna.

Nestor koostab meedias kajastust leidvaid nädalakommentaare ning osaleb finants- ja majandusteemalistel konverentsidel, kus avab majandusruumi hetkeseisu ja väljavaateid. 

Alates 2021. aastast juhib Nestor koos Peeter Koppeliga majandusseisu ja finantsturgude käitumist selgitavat taskuhäälingut Nestor & Koppel.

## Viited

## Välislingid
* Mihkel Nestori taskuhäälingusaated
* https://majandus.postimees.ee/7764741/mihkel-nestor-suure-osa-hinnatousust-on-pohjustanud-inimlik-ahnus
* https://majandus.postimees.ee/7792608/seb-majandusanaluutik-selgitab-miks-hinnatousu-tempo-voib-lahiajal-langeda
* https://www.aripaev.ee/arvamused/2023/06/09/mihkel-nestor-liiga-kallis-elu-peatab-nii-majanduskasvu-kui-inflatsiooni
* https://www.err.ee/1608966403/otse-neljapaeval-kell-12-30-mihkel-nestor-seb-varskest-majandusprognoosist
* https://arileht.delfi.ee/artikkel/120197350/mihkel-nestor-majanduslangus-hakkab-tavainimese-elu-mojutama
Peenstruktuurikonstant

**Peenstruktuuri konstant** on füüsikaline konstant (tähis  \alpha , dimensioon 1), mis väljendab elektromagnetilise vastastikmõju tugevust. Selle konstandi tõi sisse 1916. aastal Arnold Sommerfeld vesiniku aatomi spektrijoonte peenstruktuuri teoreetilises selgituses. Seetõttu nimetatakse seda ka Sommerfeldi peenstruktuuri konstandiks.

Sommerfeld defineeris selle algselt Bohri vesinikuaatomi põhiolekus elektroni orbitaalkiiruse ja valguse kiiruse suhtena.

Kvantelektrodünaamikas näitab peenstruktuurikonstant tugevust, millega elektromagnetilist vastastikmõju vahendav footon sidestub elektriliselt laetud elementaarosakesega, näiteks elektroniga. Seega võib seda konstanti käsitada elektromagnetilise sidestuskonstandina, mis määrab, kui tugevad on elektriliselt laetud osakeste vahelised (tõuke- või tõmbejõud ja kui kiiresti toimuvad elektromagnetiliselt indutseeritud protsessid, näiteks valguse spontaanne kiirgus.

Teaduse ja Tehnoloogia Andmekomitee soovitatud väärtus on
: \alpha\ =7{,}297\,352\,569\,3(11) \cdot 10^{-3} \ = \ \frac{1}{137{,}035\,999\,084\,(21)},
kus sulgudes olevad numbrid näitavad mõõtemääramatust väärtuse viimastes numbrikohtades. See määramatus esitab hinnangulist standardhälvet tegelikust arvväärtusest.

Seni kõige täpsem väärtus (täpsus 2 \cdot 10^{-10}) määrati 2018. aastal aatominterferomeetria abil:
:\frac {1}{\alpha }= 137,035\,999\,046(27)\, .

Viini Tehnikaülikoolis tehtud Halli kvantefekti mõõtmised andsid tulemuseks väärtuse
:\frac {1}{\alpha }= 137.035\,999\,206(11)\,.

Peenstruktuuri konstant on seotud elementaarlaengu e, Plancki konstandi h, valguse kiiruse c ja elektrilise konstandiga \varepsilon_0 järgmiselt:
:\alpha\ =\ \frac{1}{2 c\,\varepsilon_0}\;\frac{e^2}{h}
                =\ \frac{1}{4 \pi\, \varepsilon_0}\;\frac{e^2}{\hbar \cdot c}.

Konstantidel e, h ja c on rahvusvahelises mõõtühikute süsteemis (SI) fikseeritud väärtused. Seetõttu on peenstruktuuri konstant otseselt ja vastava mõõtemääramatusega seotud elektrilise konstandiga \varepsilon_0.
2023. aasta 27. juuni raketirünnak Kramatorskile

**2023. aasta 27. juuni raketirünnak Kramatorskile** oli Vene-Ukraina sõja käigus toimunud rünnak Kramatorski kesklinnas asuvale toitlustusasutusele, mille tagajärjel hukkus 13 inimest.

Peamiseks sihtmärgiks oli pitsarestoran, kus oli sel ajal kuni 80 klienti ja töötajat. Plahvatuses hukkus 13 inimest, sealhulgas 17-aastane tüdruk ja 14-aastased kaksikõed, 61 inimest (sealhulgas 1 laps) sai vigastada ja 11 inimest päästeti. Veel üks rakett tabas küla Kramatorski äärelinnas, vigastades veel viit inimest. Restoran oli populaarne Ukraina sõdurite, väliskorrespondentide ja abitöötajate seas. Vigastatute hulgas olid Kolumbia romaanikirjanik ja ajakirjanik Héctor Abad Faciolince ning tema sõber Sergio Jaramillo Caro. Kramatorsk asus sel päeval lahingurindest 24 kilomeetri kaugusel.

Kuigi Venemaa väitis, et ta ei ründa tsiviilisikuid ja sihtis ainult "NATO instruktoreid" ning "eesmärk oli saavutatud", ei registreeritud hukkunute seas ühtegi sõjaväelast ning mitmed uudistekanalid lükkasid selle selgituse ümber kui Venemaa desinformatsiooni.

## Vastukaja
Rünnak leidis aset pärast Wagneri grupi mässu lõppemist Venemaal, mis ohustas Vladimir Putini autoriteeti. Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrell ja Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi mõistsid rünnaku hukka kui "Vene terrori Ukraina tsiviilisikute vastu". Ukraina armee arreteeris hiljem mehe, keda kahtlustati restorani ees pargitud sõidukite järel luuramises ja video edastamises Venemaa sõjaväeluurele. USA president Joe Biden mõistis rünnaku hukka ja ütles, et Putinist on saanud "paaria kogu maailmas". ÜRO humanitaarabi koordinaator Ukrainas Denise Brown tegi avalduse, milles kirjeldas rünnakut kui "järjekordset näidet andestamatutest kannatustest, mida Venemaa sissetung Ukraina rahvale põhjustab. Rahvusvaheline humanitaarõigus kaitseb tsiviilelanikke ja tsiviiltaristut ning tsiviilkahju minimeerimiseks või vältimiseks tuleb teha kõik, sealhulgas sihtmärke kontrollida.

## Galerii

Kramatorsk after Russian missile strike, 2023-06-27 (01-01).jpg
Kramatorsk after Russian missile strike, 2023-06-27 (01-05).jpg
Kramatorsk after Russian missile strike, 2023-06-27 (25-02).jpg


## Viited
Villy Võrk

**Villy Võrk** (sündinud 29. märtsil 1973) on Eesti omavalitsustegelane, kogemusnõustaja ja rehabilitatsioonikeskuse Töömaja rajaja.

## Poliitiline tegevus
Villy Võrk on alates 17. november 2021 Kehtna Valla volikogu liige, kus ta esindab valimisliitu Kõik on olulised. Kehtna Valla sotsiaalkomisjoni esimees 2021 aasta novembrist kuni 2023 aasta novembrini

Alates 2018 aastast Järvakandi kooli hoolekogu esimees.

## Ühiskondlik tegevus
Võrk oli 2014-2018 MTÜ Lootuse Küla Järvakandi Keskuse tegevjuht, 23. augustist 2019 on ta MTÜ Töömaja tegevjuht. Võrk on olnud pastor ning jutlustajana teenib kristlikke kogudusi ka täna.

## Isiklikku
Võrk on abielus sotsiaaltöö eksperdi Maarja Võrguga, neil on viis last - Elisabet, Villibert, Fridebert, Margaret, Debora.

## Haridus
Võrk on lõpetanud 2003. aastal Rakvere Täiskasvanute Gümnaasiumi. Ta on täiendanud end TÜ Avatud Ülikooli ärijuhtimise intensiivkursusel ning läbinud Tallinna Kogemusnõustajate Koolis kogemusnõustaja koolituse.

## Looming
Raamat Stopp-armastan vabadust ilmus 2004. aasta, kordustrükk 2017. aastal.
Vērene

**Vērene** on küla (*mazciems*) Lätis Ogre piirkonna Madliena vallas.

Küla asub valla kaguosas merepinnast 100 m kõrgusel Ogre jõe kaldal. Vērene jääb valla keskusest Madlienast 6,5, piirkonna keskusest Ogrest 49 ja Riiast 86 kilomeetri kaugusele.

Asula on kujunenud Vērene mõisa (*Fehren*) keskuse juurde. Küla ehitati välja kui kolhoosi Darba karogs keskasula. Hiljem sai sellest Madliena sovhoosi osakonnakeskus. 

Külas asub Vērene kalmistu. Sinna jääb Vērene bussipeatus.

Regionaalse kaitse all on Vērene mõisa hoonetekompleks (sealhulgas häärber, kupja maja, ait ning park). Looduskaitse all on Vērene mõisa allee, kaks tamme, Euroopa lehis ja vaher. Küla ulatub osaliselt Ogre oru loodusparki.

Aastal 2008 oli külas 37 elanikku.

## Viited
Vecķeipene

**Vecķeipene** on küla (*mazciems*) Lätis Ogre piirkonna Madliena vallas.

Küla asub valla keskosas merepinnast 105 meetri kõrgusel. Vecķeipene jääb valla keskusest Madlienast 3, piirkonna keskusest Ogrest 44 ja Riiast 80 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Vecķeipene bussipeatus.

Asula on kujunenud Vecķeipene mõisa (*Alt-Kaipen*) keskuse juurde. Küla ehitati välja kui kolhoosi Pumpurs keskasula. Hiljem sai sellest Madliena sovhoosi osakonnakeskus.

Looduskaitse all on Avotiņi tamm, Avotiņi vaher ja kolm külas kasvavat tamme.

Aastal 2008 oli külas 40 elanikku.
## Viited
Gianni Calais'st

**"Gianni Calais'st"** (originaalis *Gianni di Calais*) on Gaetano Donizetti ooper (*melodramma semiserio*) kolmes vaatuses Domenico Gilardoni libretole Louis-Charles Caignieze melodraama "Jean de Calais" (1810) järgi. 

Esmaettekanne toimus 2. augustil 1828 Napoli Teatro del Fondos. Rollide esmaesitajad Giovanni Battista Rubini (Gianni), Antonio Tamburini (Rustano), Adelaide Comelli-Rubini (Metilde), Michele Benedetti (Kuningas), Filippo Tati (Rogiero), Maria Carraro (Adelina), Giovanni Pace (Guido), Gaetano Chizzola (Corrado) ja Edvige Ricci (Arrigo). Dirigeeris Nicola Festa.

## Ajalugu
"Gianni da Calais" oli Donizetti esimene ooper pärast abiellumist 1. juunil 1828 Virginia Vasselliga. Esietendus oli väga edukas, eelkõige tänu kuulsale tenorile Giovanni Battista Rubinile nimiosas ja Antonio Tamburini, kellele spetsiaalselt oli kirjutatud Rustano roll.

Ooperit saatis suur edu ka 1831. aastal Milano Teatro Carcano lavastuses. 1833. aastal Pariisi Théâtre-Italieni lavastus ei olnud eriti edukas. Edaspidi esitati ooperit vaid üksikutes harvades Itaalia teatrites ning see langes kiiresti unustusse. "Gianni da Calais"  on üks väheseid Donizetti oopereid, mida pole veel 2023. aasta seisuga uuesti ette kantud.

## Tegelased
* Gianni de Calais (tenor), laevaomanik 
* Methilde (sopran), Gianni naine 
* Rustano (bariton), Gianni meremeeste juht 
* Kuningas (bass), Metilde isa 
* Rogiero (tenor), kuningriigi suurvesiir  
* Adelina (sopran), hertsoginna, Metilde sõbranna 
* Arrigo (kontraalt), hertsoginna paaž 
* Corrado (tenor), Rogiero sõber 
* Guido (bass) 

## Süžee
Tegevus toimub kunagi minevikus Portugalis. Hertsoginna Adelina kohtab öösel rannas maskis naist lapsega. Võõras osutub tema sõbraks, kuninga tütreks printsess Matildeks, kes põgeneb, et vältida abiellumist õukondlase Rogieroga. Põgenemise ajal oli ta sattunud piraatide kätte, kuid laevaomanik Gianni päästis ta. Giannist sai hiljem Matilde abikaasa. Keegi ei tea peale Gianni ustava sõbra Rustano, et naine on kuninga tütar. Kuningas on kutsunud Gianni lossi, et teha talle ülesandeks tütre otsimine. Talle näidatakse tütre pilte. Gianni mõistab, kes on tema naine. Kuningriigi suurvesiir Rogiero soovib ise Matildega abielluda, kuid Gianni on teel ees. Ta kavandab Giannile kättemaksu ning röövib selleks Gianni ja Matilde poja. Rustano päästab poisi. Kuningas karistab Rogierot ja soostub Gianni ning Matlide abieluga.

## Muusikanumbrid
* Guido kavatiin „Nel più fitto della notte”
* Rustano kavatiin „Una barchetta il mar solcando va”
* Rustano ja Gianni duett „Io l'astrologo non fo”
* Adelina ja Rustano duett „Siete un uomo singulare”
* Gianni aaria „Fasti! Pompe! Omaggi! Onori!”
* Gianni, Metilde ja Rustano tertsett „Metilde? Ah no. ah sì”
* Ansambel kooriga „Tu, in grembo all'innocenza”
* Rogiero aaria kooriga „Di Gianni è questo il foglio”
* Rustano ja Metilde duett „Signora?... / Che!”
* Finaali ansambel kooriga „Dopo tante pene e tante”

## Allikad
* William Ashbrook. *Donizetti and His operas*, Cambridge University Press, 1982.
* Opera Rara. *Donizetti: Scenes & Overtures* CD, London, 1999
Lehmakapsas (perekond)

**Lehmakapsas** (*Turritis*) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.

## Liike
**Turritis glabra* – lehmakapsas

## Välislingid
*
Varakevadik (perekond)

**Varakevadik** (*Erophila*) on ristõieliste sugukonda kuuluv perekond. 

## Liike
**Erophila verna* – harilik varakevadik

## Välislingid
*
Silamuiža

**Silamuiža** on küla (*mazciems*) Lätis Ogre piirkonna Madliena vallas.

Küla asub valla idaosas. Silamuiža jääb valla keskusest Madlienast 5, piirkonna keskusest Ogrest 44 ja Riiast 80 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Lakstenes pagrieziensi bussipeatus.

Asula on kujunenud Plātere mõisa Silamuiža karjamõisa (*Alt-Hohenheide*) juurde.
## Viited
Plātere

**Plātere** on küla (*mazciems*) Lätis Ogre piirkonna Madliena vallas.

Küla asub valla kirdeosas merepinnast 90 meetri kõrgusel Abza jõe kaldal. Plātere jääb valla keskusest Madlienast 4, piirkonna keskusest Ogrest 44 ja Riiast 81 kilomeetri kaugusele.

Asula on kujunenud Plātere mõisa (*Weissensee*) keskuse ja selle Silamuiža karjamõisa (*Alt-Hohenheide*) juurde. Mõisa häärber põletati 1905. aastal maha. Küla ehitati välja kui kolhoosi Nākotne keskasula. Hiljem sai sellest Madliena sovhoosi osakonnakeskus.  Sinna jäävad Nākotne ja Plāteres muiža bussipeatused.

Plātere linnamägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Looduskaitse all on tamm ümbermõõduga 6,55 meetrit.

Aastal 2007 oli külas 141 elanikku.

## Viited
Zādzene

**Zādzene** on küla (*mazciems*) Lätis Ogre piirkonna Madliena vallas.

Küla asub valla edelaosas merepinnast 105 meetri kõrgusell. Zādzene jääb valla keskusest Madlienast 6,5, piirkonna keskusest Ogrest 36 ja Riiast 73 kilomeetri kaugusele.

Asula on kujunenud Zādzene mõisa (*Saadsen*) keskuse juurde. Küla ehitati välja kui kolhoosi Pumpurs keskasula. Hiljem sai sellest Madliena sovhoosi osakonnakeskus.

Külas asub Zādzene või Madliena lennuväli. Sinna jääb Zādzene bussipeatus.

Looduskaitse all on vaher ümbermõõduga 3,64 ja kõrgusega 23 meetrit.

Aastal 2008 oli külas 86 elanikku.

## Viited
Lielāmuiža

**Lielāmuiža** (ka **Lielā muiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Ogre piirkonna Madliena vallas.

Küla asub valla kaguosas merepinnast 105 meetri kõrgusel. Lielāmuiža jääb valla keskusest Madlienast 2, piirkonna keskusest Ogrest 39 ja Riiast 75 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Vecā skola bussipeatus.

Asula on kujunenud Lielāmuiža mõisa (*Essenhof*) keskuse juurde. 

Lielāmuiža mõisa hoonetekompleks (sealhulgas häärber, kaks lindlat ja ait) on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.

## Viited
Allhartsberg

**Allhartsberg** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas.

Eckes-Granini Groupi peakorter asub Allhartsbergis.

## Viited
Krapes muiža

**Krapes muiža** on küla (*mazciems*) Lätis Ogre piirkonna Krape vallas.

Küla asub valla lääneosas merepinnast 90 meetri kõrgusel Lobe jõe kaldal. Krapes muiža jääb valla keskusest Krapest 1, piirkonna keskusest Ogrest 43 ja Riiast 79 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Krapes muiža bussipeatus.

Asula on kujunenud Krapa mõisa (*Kroppenhof*) keskuse juurde.

Kohaliku kaitse all on Krape mõisa hoonetekompleks, sealhulgas ka park. Osa mõisakompleksi ehitisi, sealhulgas  aedniku maja ja teenijate maja, jäävad Lēdmane valda. Looduskaitse all on Krape tammed, Krape esimene kask, kaks tamme, mänd ümbermõõduga 2,76 meetrit ja Euroopa lehis ümbermõõduga 4,2 meetrit.

Aastal 2008 oli külas 20 elanikku.
## Viited
Adam Osmajev

**Adam Osmajev** (tšetšeeni keeles ОсмагӀеран Адам *Adam Osmaġeran*; vene keeles Адам Асланбекович Осмаев *Adam Aslanbekovitš Osmajev*; sündinud 2. mail 1981 Groznõis Tšetšeeni-Inguši ANSV-s) on tšetšeeni poliitaktivist ja sõjalise rühmituse juht. Tema sõjaväeline varjunimi on **Kandagar**.

Ta on Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi relvajõudude major (eksiilvalitsuse antud).

Alates 2014. aastast osaleb Osmajev Vene-Ukraina sõjas. Alates veebruarist 2015 on ta vabatahtlikest koosneva sõjalise formeeringu Džohhar Dudajevi pataljoni komandör. Pataljon sõdib Ukraina relvajõudude poolel.

## Intsident
1. juunil 2017 sai Osmajev Kiievis raskelt haavata, kui teda tulistas kadõrovlane, kes oli maskeerunud Prantsuse ajalehe Le Monde korrespondendiks. Temaga koos olnud abikaasal Amina Okujeval õnnestus tulistaja käest relv ära lüüa ja avada vastutuli.

## Viited

## Välislingid