open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šiauliai Peeter-Pauli katedraal

**Šiauliai Peeter-Pauli katedraal** (leedu keeles *Šiaulių Šv. apaštalų Petro ir Pauliaus katedra*) on katedraal Leedus Šiauliai linnas aadressil Aušros takas 3. See kuulub katoliiklastele ja on Šiauliai piiskopkonna peakirik. Tegemist on ühe väljapaistvama renessanssarhitektuuri esindajaga Leedus.

## Kirikuhoone
Kirik esindab renessanssarhitektuuri. Hoone on ladina risti kujulise põhiplaaniga, ühe torni ja kuusnurkse apsiidiga. See võib olla kasutusel olnud kindluskirikuna, nii ukse kohal kui ka kirikaeda piiravas võimsas müüris on laskeavad ka kirikuaia nurkades kaitsetornid. Hoone lõunaseinal asub päikesekell, mis arvatakse pärinevat aastast 1625, aga teised autorid oletavad, et see pandi sinna pärast tulekahju aastal 1880, kui esialgne mehaaniline kell oli tules hävinud.

Hoone pole säilinud päris esialgsel kujul – seal on tehtud ümberehitusi ja kirik on ka mitu korda põlenud. Varasem tornikiiver oli veidi madalam ja kaheosaline. Tolle ajastu kirikutele ebatüüpiliselt on Šiauliai katedraalil suhteliselt kõrge (70 m) kaheksanurkne torn. Praegune kirikuhoone on ühe löövi ja transeptiga ehitis. Selle fassaadi liigendavad kaheksanurksed tornid-erkerid. Sisekujunduses domineerivad Leedu renessanssarhitektuurile omaselt kaared. Nii välis- kui ka sisekujunduses on kasutatud eritoonilist valget värvi. Ainsaks erandiks on kolm kuldset lühtrit. Orel ja kirikukoori ruum paikneb kogu löövi ümbritseval puidust balustraadil, mis tugineb laiale karniisile. Sealsed võlvid on lihtsad. Teise maailmasõja eel kaunistasid kiriku seinu maalid. Lööv on pikk ja ruumikas; transept on seestpoolt aga peaaegu nähtamatu. Seda eraldavad löövist vaheseinad, milles asuvad kaarekujulised avad jätavad mulje, nagu oleks tegemist kahe kirikusse viiva uksega.

Kirikust kabelisse viiv uks on puidust ja nikerdustega. Puidust on ka käärkambrisse viiv uks, ent seda kaunistavad veel metallist ornamendid.

## Ajalugu

Esimese puidust kiriku ehitas Šiauliaisse aastal 1445 Mykolas Kęsgaila. Aastail 1617–1626 ehitati selle asemele uus kivikirik, mille tarbeks Zygmunt III Waza eraldas ka veidi maad. Aastal 1625 hakkas tööle kiriku seinal asuv päikesekell. Aastal 1655 hoone põles. Restaureerimistööd lõppesid aastal 1676.

Aastal 1880 põles kiriku torn; see taastati mõningaste erinevustega. Aastal 1924 püstitati kiriku külgedele kabelid, mis selle esialgset kuju moonutavad. Kirik sai taas kannatada Teise maailmasõja ajal. Toona hävis ka suur osa kiriku sisustusest. Hoonet hakati taastama 1951. aastal ja kaks aastat hiljem oli kirik taas kasutuskõlblik. Aastal 1856 taastati ka kiriku torn. Taastamistöid juhatas sealne vaimulik Liudvikas Mažonavičius.

Aastal 1997 sai kirikust katedraal. Seejärel tehti hoones kapitaalremont ja paigaldati uus altar.

## Viited

## Välislingid

*Katedraali koduleht
*Katedraal Leedu reisiportaalis
Paraksiaalsete kiirte kimbud

**Paraksiaalne kiirtekimp** on geomeetrilises optikas niisugune valguskiirte kimp, mis on optikasüsteemi teljele väga lähedal. Sel juhul on kiirte ja optikasüsteemi telje vaheline nurk {\alpha} sedavõrd väike, et saadava kujutise võib lugeda aberratsioonivabaks. 

Põhilised seosed, mis kirjeldavad optilise kujutise teket telgsümmeetrilises optilises seadmes (nt l((ääts]]e valem), kehtivad rangelt võttes vaid paraksiaalse kiirtekimbu piirjuhul, kui nurk {\alpha} ja kiirtekimbu läbimõõt vähenevad lõpmatu väikeseks. Ainult sellistes kujutistes puuduvad geomeetrilised aberratsioonid. Praktikas võib kiirtekimpu käsitleda paraksiaalsena, kui kiired moodustavad optilise teljega nurki, mille korral nende siinused ja tangensid või lugeda võrdseks nurkade suurusega radiaanides:
:\sin{\alpha}{\cong}{\alpha},  \; \tan{\alpha}{\cong}{\alpha}.

Arvutustes tehtav viga on seda väiksem, mida väiksem on {\alpha}. Näiteks kui {\alpha} = 6^{\text{o}}{\cong}\,0,1047 rad, siis siinuse ja tangensi väärtused erinevad nurkadest vähem kui 10^{-3}. Arvutustes tehtav viga jääb selles lähenduses väiksemaks kui 1 &permil;.

Snelli valem n_1\sin{\alpha_1}=n_2\sin{\alpha_2} lihtsustub paraksiaalse lähenduse korral järgmiselt: n_1{\alpha_1}=n_2{\alpha_2} (n on murdumisnäitaja).

## Vaata ka
*Paraksiaalne lähendus

## Viited
Draft

***Draft*** on termin, mida kasutatakse teatud spordiliigades kirjeldamaks mängijate värbamist klubidesse.

*Draft* toimub näiteks Põhja-Ameerika tippliigades NBA, NFL, NHL, MLS.

Eestlastest on *draft*'is valitud Toomas Edur ja Toivo Suursoo NHL-is, Martin Müürsepp NBA-s, Michael Roos ja Margus Hunt NFL-is ning Alex Meinhard MLS-is. 

## Vaata ka
*NBA drafti esimeste valikute loend
*NHL-i draft
*NHL-i drafti esimeste valikute loend

## Viited
Res divini iuris

***Res divini iuris*** ehk jumaliku õiguse alla kuuluvad asjad olid Vana-Roomas väljaspool eraomandit ja neid ei olnud võimalik õiguslikult käsutada (nt müüa, vahetada jne) ehk need esemed olid kaitstud jumaliku õiguse normidega. *Res divini iuris* ei saanud kellegi oma olla ega kellelegi kuuluda, seepärast nimetati seda ka ***res nullius divini iuris*** (Gai. 2.9).

Koos jumalike asjadega arvati käibeväliste asjade alla ka *res communes omnium* ehk esemed, mida on loodus määranud kõigile (nt õhk), ja *res publicae* ehk avalikud asjad, mida võiks omandada, aga kõigi kasuks olid need määratud üldiseks kasutamiseks. (Gai. 2.11)

### Liigitus
Jumalikud asjad jagunesid omakorda rühmadeks:
* Sakraalsed asjad (*res sacrae*) – templid ja maatükid, millel templid asusid, samuti pühad riistad, mis olid pühendatud taevastele jumalatele (Gai. 2.4; erandolukorras võis templit müüa, kui oli vaja Rooma kodanikku sõjavangistusest välja osta);
* Religioossed asjad (*res religiosae*) – matusepaigad, hauakääpad ja teised esemed, mis olid pühendatud lahkunud hingedele ning maa-alustele jumalatele (Gai.2.4);
* Pühad asjad (*res sanctae*) – need olid tavaliselt kaitstud sanktsiooniga. Sellised olid näiteks linnamüür Rooma ümber ja varasemal ajal arvati siia hulka ka maatükkide vahel olevad väikesed alad. (Gai. 2.8, 2.3).

## Viited
Simon Lizotte

**Simon Lizotte** (sündinud 1992) on Saksa elukutseline kettagolfimängija. 

Ta on seisuga 13. märts 2018 teeninud 106 474 USA dollarit auhinnaraha. Ta on tuntud oma pikkade visete ja kaugete puttide tabamisega. Lisaks on populaarsed tema *trick shot *videod. Tal on püstitanud mitu maailmarekordit kauguse viskamises. 

## Elukutselisekarjäär
### Maailmarekordid kauguse viskamises
Lizotte püstitas maailmarekordi 27. oktoobril 2014 tulemusega 263,2 m. Sellega ta võitis David Wigginsi varasemat rekordit, mis oli 254,8 m ning see oli visatud 2012. aastal. Lizotte murdis oma rekordi 27. märtsil 2016, viskega 275,5 m. See rekord püsis aga vaid kaks päeva, kuni Wiggins viskas 338 m. Lizotte'i  piiriks jäi siis 314 m.

Tuul on mänginud olulist rolli maailmarekordite viskamisel. Kõik rekordid on visatud kõrbes koos tuulega ning on kasutatud ka kergemaid kettaid. Wigginsi 2012 aasta rekord oli visatud 23.3 m̥/s taganttuulega. Lizotte 2014 aasta rekord oli visatud aga 29 m/s taganttuulega. Simon Lizotte'i 903.9 jalga (275.5 m) leidis aset 48 m/s tuules. Wigginsi ja Lizotte üle 300-meetriled visked olid tehtud kuni 66 m/s tuulega. Mõlemad mehed on öelnud, et tuleks seada tuulepiirangud. Simon Lizotte viskab ilma tuuleta tasasel alal veidi üle 200 meetri.

### Suurimad saavutused
Tema suuremad võidud on saavutatud järgmistel võistlustel: Memorial Championship (DGPT) 2018; Konopiste Open (DGWT) 2016; Nick Hyde Memorial 2016; Ledgestone Insurance Open 2015; Glass Blown Open 2014; European Championships 2012. Ta on ka mitmekordne Saksa meister. 

2016. aastal oli ta võistlustest pikka aega eemal vigastuse tõttu, kuid 2017. aastal võistles taas tipptasemel. 2018. aastal võitis ta Memorial Championshipsi (DGPT) ja mitu muud poodiumikohta.  

## Varustus ja sponsorid
Lizotte'i on peasponsor on Discmania Golf Discs. Tal on mitu signatuurketast, mille müügitulust saab ta oma osa.

Tema tähtis sponsor on ka Grip Equipment, kes toodab kettagolfikotte. 

Lizotte kasutab järgmisi kettaid (2018. aasta alguse seisuga)ː 

**Driverid**

* PD2 (C-Line)
* PD (C-Line, S-Line)

**Fairway Driverid**

* FD (C-Line, D-Line)
*FD3 (S-Line)

**Midrange'id**

* MD (C-Line)
* MD3 (C-Line)
* MD4 (C-Line)

**Putterid**

* P1x (D-Line)
* P2 (S-Line, C-Line)

## Viited
Rick Astley

**Richard Paul Astley** (sündinud 6. veebruaril 1966) on inglise laulja, laulukirjutaja ja raadioesineja. 

Tema 1987. aasta laul "Never Gonna Give You Up" oli edetabelite tipus 25 riigis ja võitis 1988. aastal Brit Awardi auhinnakonkursil parima briti singli tiitli. Selleks ajaks, kui ta 1993. aastal laulmises pausi tegi, oli Astley müünud umbes 40 miljonit plaati üle maailma.

Astley tegi *comeback*'i 2007. aastal, kui tema laul "Never Gonna Give You Up" sai ülemaailmseks meemiks nimetusega "rickrolling". Astley sai ka "Best Act Ever" auhinna internetihääletuses MTV Europe Music Awards 2008. aasta galal, ja tema 2016. aasta album "50" debüteeris Suurbritannias esikohal.

## Lapsepõlv
Astley on sündinud Inglismaal Newton-le-Paju linnas Lancashire'i krahvkonnas pere neljanda lapsena. Tema muusikaline karjäär algas siis, kui ta oli 10-aastane. Astley tuli koolist ära juba, kui ta oli 16-aastane. Päeval töötas ta isa firmas autojuhina ja õhtuti mängis mitmes kohalikus bändis. 
## Menu
Tema esimene singel oli vähe tuntud "Kui sa lähed". Selle looga ta edetabeleid ei purustanud. Tema järgmine lugu "Never Gonna Give You Up", mis tuli välja 1987. aastal, tegi seda aga üle maailma. See oli ka tema esimene soolosingel. "Never Gonna Give You Up" sai ka parimaks Briti singliks aastal 1988.

Ka tema edasised lood, näiteks "Whenever You Need Somebody" ja "Together Forever", olid väga populaarsed.

### Pikem paus
Rick Astley otsustas 1994. aastal laulmisesse pausi teha, et keskenduda rohkem perele. Ta kasvatas üles tütar Emilie. 

### Tagasitulek
Rick Astley naasis laulmise juurde 2001. aastal oma uue singliga "Keep It Turned On", millest sai väike hitt ööklubides. Pärast seda on ta avaldanud veel albumi "Portrait", singli "Keep Singing" ja albumi "50".

## Rickroll
2007. aastal sai Rick Astley laul "Never Gonna Give You Up" jälle populaarseks, kuna see muutus ülemaailmseks internetimeemiks "Rickrolling". *Rickrolling*'u põhimõte on trikitada veebikasutajad vaatama Rick Astley laulu "Never Gonna Give You Up", kui nad avavad lingi, mis tundub olevat midagi muud.

*Rickrolling* muutus lausa nii populaarseks, et YouTube muutis oma iga video oma esilehel *rickroll*'iks ja MTV 2008. aastal andis Rick Astleyle parima internetiteo auhinna.
## Isiklikku
Rick Astley on abielus Lene Bausageriga, kellega tal on tütar Emilie (s 1992). Astley tutvus Lenega, kui ta töötas RCA-s 1988. aastal. Pere elab Londonis.

## Viited
Omar Bradley

**Omar Nelson Bradley** (12. veebruar 1893 Clark, Missouri osariik – 8. aprill 1981 New York) oli Ameerika Ühendriikide sõjaväelane, auastmelt armeekindral, üks tähtsamaid Ameerika Ühendriikide väejuhte Teises maailmasõjas ja esimene Ameerika Ühendriikide staabiülemate ühendkomitee esimees.

Bradley sündis 1893. aastal Missouri osariigis Randolphi maakonnas. 1911. aastal astus ta West Pointi sõjaväeakadeemiasse (U.S. Military Academy, West Point) ja lõpetas 1915. aastal samas lennus Dwight D. Eisenhoweriga. Esimese maailmasõja ajal valvas ta Montanas vasekaevandusi. Sõja järel töötas ta West Pointis õppejõuna, teenis veel mitmel ametikohal ning asus viimaks tööle Ameerika Ühendriikide sõjaministeeriumis kindral George Marshalli alluvuses.

Pärast Ameerika Ühendriikide astumist Teise maailmasõtta vastutas Bradley 82. jalaväediviisi ümberformeerimise eest Ameerika Ühendriikide relvajõudude esimeseks õhudessantväe diviisiks. Bradley sai esimesed ülesanded väejuhina eesliinil operatsiooni "Tõrvik" raames Põhja-Aafrikas kindral George S. Pattoni alluvuses. Pärast Pattoni teisele rindele suunamist võttis Bradley üle II korpuse juhtimise Tuneesia lahingutes ja juhtis hiljem ka liitlasvägede sissetungi Sitsiiliasse. Normandia dessandi ajal juhtis ta 1. armeed. Pärast laiemat läbimurret Normandias asus Bradley juhtima 12. armeegruppi, kuhu kuulus 43 diviisi ühtekokku 1,3 miljoni sõduriga – see on suurim ühe väejuhi juhitud USA väekontingent ajaloos.

Pärast Teise maailmasõja lõppu juhtis Bradley Veteranide administratsiooni. 1948. aastal sai temast Ameerika Ühendriikide maaväe staabiülem ja 1949. aastal Ameerika Ühendriikide staabiülemate ühendkomitee esimees. 1950. aastal anti talle armeekindrali auaste ja sama aasta aprillis sai temast esimene NATO sõjaväelise komitee esimees. Bradley lahkus tegevteenistusest 1953. aastal. Ta pidas kuni oma surmani 1981. aastal erinevaid ametikohti avalikus ja erasektoris.

## Viited

## Kirjandus
* Drakenlordh, Rikard (2005). *Toisen maailmansodan avainhenkilöt*. Hämeenlinna: Karisto. ISBN 9512346745
* Tucker, Spencer C. (2011). *The Encyclopedia of the Vietnam War: A Political, Social, and Military History*. ABC-CLIO. ISBN 978-1-85109-961-0

## Lisalugemist
* Axelrod, Alan (2007). *[https://books.google.com/books?id=UrhMIm9NYr0C Bradley]*. Great Generals Series. Palgrave Macmillan. ISBN 0230608566.
* Jordan, Jonathan W. (2011). *Brothers Rivals Victors: Eisenhower, Patton, Bradley, and the Partnership that Drove the Allied Conquest in Europe*. New York: NAL Caliber/New American Library. ISBN 9780451232120.
* Ossad, Steven L. (2017). *Omar Nelson Bradley: America's GI General*. Missouri Ülikool. ISBN 978-0826221360

## Välislingid
Oxymora

**"Oxymora"** on Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse 1997. aastast väljaantav raamatusari.

Sari koondab kirjandus-, kunsti- ja kultuuriteoreetilise suunitlusega monograafiad, sealhulgas Kirjanduskeskuse teadurite doktoriväitekirju.

Sarja on kujundanud Mari Nõmtak.

## Viited

## Välislingid
*Sarja "oxymora" raamatud. utkk.ee 
*Sari "oxymora" Eesti rahvusbibliograafia andmebaasis. erb.nlib.ee
*Sarja raamatuid raamatukoi.ee andmebaasis. raamatukoi.ee
Milorad Pavić

**Milorad Pavić** (serbia kirillitsas Милорад Павић; 15. oktoober 1929 Belgrad – 30. november 2009 Belgrad) oli serbia kirjanik, kirjandusloolane ja tõlkija.

Tema tuntuim teos on 1984. aastal ilmunud romaan-leksikon "Хазарски речник" (eesti keeles "Kasaari sõnastik", tõlkinud Jüri Ojamaa, Tallinn: Varrak, 2005). Eesti keeles on ilmunud veel tema romaan "Tuule sisemine pool ehk romaan Herost ja Leandrosest" ("Унутрашња страна ветра или Роман о Хери и Леандру", tõlkinud Maiga Varik, Loomingu Raamatukogu 37–39, 2008).

## Välislingid
* Koduleht
Ahsan Iqbal

**Ahsan Iqbal Chaudhary** (urdu keeles احسن اقبال چوہدری‬; sündinud 28. märtsil 1959 Lahore'is) on Pakistani poliitik. Ta oli 4. augustist 2017 kuni 31. maini 2018 Pakistani siseminister.

Ta on lõpetanud Lahores asuva ülikooli University of Engineering and Technology.
Eesti kirikud

"**Eesti kirikud**" on Muinsuskaitseameti poolt alates 2003. aastast välja antav raamatusari.

"Eesti kirikute" sari on üks kahest Muinsuskaitseameti poolt pühakodade programmi raames kirjastatavast raamatusarjast (teine on "Eesti kirikute sisustus").

Sarjas ilmunud köited (sisuliselt monograafiad) annavad süstemaatilise ülevaate kirikutest ja neis olevatest kunstivaradest. Raamatud on sarnase ülesehitusega: algavad kiriku kihelkonna ja lähima ümbruse ning hoonete ülevaatega; edasi järgneb kirikuhoone põhjalik kirjeldus ja arhitektuuri analüüs. Sellele järgneb kiriku sisustust ja vallasvara tutvustav osa. Eraldi peatutakse kiriku restaureerimisel.

Sarja on kujundanud Ulla Säre.


Kaarma_church-1.JPG|Kaarma kirik 
Tallinn asv2022-04 img12 StCharles Church.jpg|Kaarli kirik
Tartu asv2022-04 img15 StJohn Church.jpg|Tartu Jaani kirik


## Ilmumas
Sarja neljanda köitena on plaanitud välja anda Kaire Toominga, Anu Männa ja Ants Heina sulest "Eesti kirikud IV. Tallinna Oleviste kirik".

## Viited

## Välislingid
*Sarja "Eesti kirikud" raamatud Muinsuskaitseameti kodulehel. muinsuskaitseamet.ee
*Sarja raamatuid raamatukoi.ee andmebaasis. raamatukoi.ee
Aleksander Käo

**Aleksander Käo** (7. september 1964 Tallinn – 5. august 2017) oli eesti autosportlane ja rallisõitja.

Ta õppis 1972–1983 Tallinna 21. Keskkoolis ja lõpetas aastal 1990 Tallinna Tehnikaülikooli.

Ta hakkas autosporti harrastama aastal 1977, treenides aastatel 1977–1983 Indrek Vanaselja ja aastatel 1987–1991 Jüri Kuuse juhendamisel. Ta võitis aastal 1980 Nõukogude Liidu meistrivõistlustel kardis klassis Pioneer kulla.
Tuli 1980 ja 1983 kardis ning 1993 autorallis N, A ja E üle 1600 cm3 klassis Eesti meistriks, võitis autorallis mv-tel 1982, 1992, 1999 ja 2000 hõbeda ning 1989, 1995 ja 1998 pronksi. Kuulus 1980–84 Eesti koondisse. Msp (1980). 

Oli 2008–12 SHV Arendused OÜ ja a-st 2010 Nordtenwest OÜ juhatuse liige. 

## Isiklikku
Tema isa oli Vladimir Käo, vend on tootmisjuht Jüri Käo.

## Viited
Kessarin Ektawatkul

**Kessarin Ektawatkul** (tai keeles เกศริน เอกธวัชกุล; tuntud lavanime **Nui Ketsarin** järgi) on tai naissportlane (*[[taekwondo]]*), filminäitleja ja laulja.

## Karjäär
Ta on musta *taekwondo* vöö omanik ja on võitnud *taekwondo*'s Tai meistrivõistluse. Lisaks filminäitleja tööle töötab ta ajalehes Daily News. 2011. aastal valisid ajakirja FHM lugejad Kessarin Ektawatkuli Tai seksikaimate naiste edetabelis kuuendale kohale.

## Isiklikku
Kessarin Ektawatkul ei ole abielus.

## Osaline filmograafia
* 2004 ""
* 2008 "Somtum"
* 2009 "Vanquisher"

## Viited

## Välislingid
* 
* Tema foto (th-wiki)
Wörgl

**Wörgl** on linn Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas, 511 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 19,68 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 13 311 inimest. Linn paikneb 20 km piirist Baieriga Saksamaal.

## Transport

Wörgl on tähtis raudteesõlm liinil Innsbruckist Münchenisse ja Austria-sisesel liinil Salzburgi. Selle raudteejaam on 10. detsembrist 2006 määratletud kui *Hauptbahnhof* (saksa: peajaam).

Euroopa tee E641 ühendab Wörgli Salzburgiga, teed E45 ja E60 (Austria autobahn A12) läbivad Wörglit.


Fail:Bahnhof Wörgl alt.jpg|Wörgli raudteejaam, 1900
Fail:Wörgl Gare 1965.jpg|Wörgli raudteejaam, 1965


## Ajalugu

### Teine maailmasõda

Lähedalasuv Itteri loss oli paigaks ühele viimastest Euroopas ja kõige ebaharilikumale lahingule Teises maailmasõjas. Itteri lossi lahingus võitlesid 5. mail 1945 alistunud Wehrmachti väed, Ameerika Ühendriikide maaväed, Austria vastupanuliikumise võitlejad ja endised Prantsuse poliitvangid 17. Waffen-SS Panzer Grenadieri diviisi vastu. Alistunud Wehrmachti vägede juht major Josef "Sepp" Gangl tapeti lahingus ja on maetud Wörgli linnakalmistule. Üks linnatänav on nimetatud Sepp Gangli järgi.

## Sõpruslinnad
* Albrechtice nad Orlicí, Tšehhi.
* Suwa, Jaapan

## Wörgli raha

Wörgl oli Suure depressiooni ajal "Wörgli ime" paik. 

Wörgli omavalitsus sai innustust Silvio Geselli (1862–1930) rahandusteooriast. Kuna probleemiks oli suur tööpuudus, mis omakorda oli suuresti tingitud likviidsuskriisist, siis otsustas tolleaegne linnapea Michael Unterguggenberger võtta kasutusele alternatiivraha, mis sai tuntud kui tempeltähik või *[[Freigeld]]*.

Projekt algas 5. juulil 1932, kui anti välja "Sertifitseeritud hüvitusarved" ehk 1-, 5- ja 10-šillingised rahatähed, kokku summas 5500 šillingit. See raha jõudis ringelda 416 korda ning sellega toimus tehinguid 2 547 360 šillingi väärtuses. Investeeringute kogumaht kasvas eelmise aastaga võrreldes koguni 219%! 

Eksperimendi tulemuseks oli tööhõive kasv ning see tähendas, et kohalikud projektid, nagu uued majad, veehoidla, suusahüppemägi ja sild, võis kõik ellu viia, trotsides depressiooni ülejäänud riigis. Inflatsioon ja deflatsioon arvati ka eksperimendi kestel olematuks.

Hoolimata suurest huvist eduka projekti vastu, sealhulgas Prantsuse peaminister Édouard Daladier ja majandusteadlane Irving Fisher, peatas Austria Riigipank 1. septembril 1933 "eksperimendi".

2006. aastal paigutati alates raudteejaamast läbi vanalinna verstapostid selle ajaloo näitamiseks.

## Tuntud inimesi

* Reinhard Furrer, Saksa teadlane ja astronaut, sündis Wörglis
* Gerhard Berger, endine Vormel 1 sõitja ja endine Scuderia Toro Rosso kaasomanik, sündis Wörglis
* Stefan Horngacher, olümpiasuusahüppaja, sündis Wörglis
* Hans Peter Haselsteiner, ehituse suurärimees ja Liberaalse Foorumi endine asejuhataja, sündis Wörglis

## Vaata ka
* Kohalik raha
* Silvio Gesell
* Freigeld

## Viited

## Välislingid
* www.woergl.at|
* Wörgli panoraam
* Wörgli turismiinfo
Davith Haruthjunjan

**Davith Haruthjunjan** (armeenia keeles Դավիթ Էդոնիսի Հարությունյան; sündinud 5. märtsil 1963 Jerevanis) on Armeenia poliitik, ta kuulub Armeenia Vabariikliku Partei ridadesse. Ta oli aastatel 1998–2007 ja on uuesti 25. maist 2017 Armeenia justiitsminister.

Ta on lõpetanud 1980. aastal Jerevani Polütehnilise Instituudi (õppis arvutustehnika teaduskonnas).

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kolm last.

## Välislingid
* Davith Haruthjunjan Armeenia parlamendi kodulehel (vene keeles)
Twitch

**Twitch** on otseülekande platvorm, mis kuulub Amazoni tütarettevõttele Twitch Interactive. Keskkonnas tehakse enamasti otseülekandeid videomängude mängimisest ja elektroonilise spordi võistlustest.
Ülekandeid saab vaadata reaalajas ja järelvaatamisega.

Twitchi populaarsus hakkas suuresti kasvama 2013. aasta oktoobris, kui  lehekülge külastas 45 miljonit uut kasutajat. 
2014. aasta veebruaris oli lehekülje internetiliikluse tipphetk ning see oli suuruselt neljas veebikeskkond Ameerika Ühendriikides. 

Keskkond sai alguse Justin.tv veebilehest, mis muutis nime Twitch Interactive'iks, et näidata firma sihi muutumist.
Justin.tv pandi kinni 2014. aasta augustis ning samal kuul müüdi firma Amazonile 970 miljoni dollari eest. Hiljem seoti Twitchiga Amazon Prime, et võimaldada leheküljel tellimused (*subscriptions*).
Twitch ostis firma Curse, mis tegeles interneti videomängude kogukondade haldamisega. Twitch tutvustas võimalust osta mänge läbi voogedastustes olevate linkide. 
See oli lisatulu voogedastuste tegijatele, kes teenisid iga mängitud videomängu ostu pealt raha.

2015. aastal oli Twitchis 1,5 miljonit levisaadete loojat ja 100 miljonit vaatajat kuus. 2017. aasta kolmandaks kvartaliks oli Twitch suurim videomängude otseülekande platvorm, olles populaarsem kui YouTube Gaming.
2018 veebruaris oli levisaadete loojaid 2 miljonit ja püsikasutajaid 15 miljonit.

## Ajalugu

Aastal 2007 asutasid Justin Kan ja Emmett Shear Justin.tv. Lehekülje sisu oli jagatud mitmesse gruppi. Mängude kategooria oli palju edukam kui ülejäänud ning tõusis kõige populaarsemaks.
2011. aasta juunis otsustas ettevõtte mängude kategooria ümber nimetada, uueks nimeks sai Twitch.tv. 6. juunil 2011. aastal avalikustati beetaversioon.
### Investeeringud
Twitchi ettevõttesse on mitu korda investeeritud riskikapitali: 2012. aastal 15 miljonit dollarit ja aasta hiljem 20 miljonit dollarit.
### Konkurents
Pärast Own3d.tv kinnipanemist 2013. aasta alguses on muutunud Twitch kõige populaarsemaks elektroonilise spordi ülekandjaks. Pärast seda on konkurentsi pakkunud YouTube ja Dailymotion, suurendades mängudega seotud sisu osakaalu, kuid need ei ole olnud nii edukad kui Twitch.

## Partnerlus

2011. aasta juulis käivitas Twitch partnerluse programmi (Partner Program), millega sõlmiti leping 11 000 sisuloojaga.

Partnerlus võimaldab sisuloojatel teenida raha reklaamidega, mida näidati nende kanalil. Partnerlusega tekkis vaatajatel ka võimalus maksta sisuloojatele 4,99 dollarit kuus, mille eest saab ta kasutada unikaalseid emotikone ja vestluse privileege.
Twitch saab endale 2,50 dollarit iga 4,99-dollarise tellimuse pealt ja partnerlusega sisuloojad saavad ülejäänud 2,49 dollarit.
2017.aasta aprillis avalikustas Twitch liikmeprogrammi (Affiliate Program), mis võimaldab ka väiksematel kanalitel raha teenida. Enne seda pidi kanalil olema vähemalt 500 püsivat vaatajat ja järjepidev graafik.

## Heategevus

Twitchi sisuloojad kannavad tihti üle heategevusele suunatud rahakogumisüritusi. 2013. aastal kandis lehekülg üle üritust, mis kogus annetustena heategevusele üle 8 miljoni dollari. Aastaks 2017 on lehekülg aidanud heategevusele koguda üle 75 miljonit dollari.

## Viited
Matside Mats

**Matside Mats** – *ajutine politiline ja majandusline pilkenalja ja pildi kogu* oli huumoriajakiri, mis ilmus Meie Matsi augutäiteks 1907. aastal Tallinnas, kui Meie Mats oli tsensuuri poolt keelatud. Väljaandja oli Jakob Ploompuu kirjastus ja toimetaja Juhan (Johhanes) Kruberg. Selle ajakirja väljaandmise eest määras 1907. aasta oktoobris Riias asuv Baltimaade kindralkuberneri parun Aleksandr Möller-Zakomelski toimetajale 500 rubla trahvi või 2 kuud kartsa, kuna Matside Matsis olid avaldatud järgmised read:*— "Kauem raudu me kanda ei taha, ütlesiwad taadid, kui tuleraud ja taelad ära wiskasiwed ja tuletikud ostsiwad.*

*— Ike kaelast ja köidikud käest, ütlesiwad pojad, kui kraed ja manshetid ära wõtsiwad.*Need read olid kirjutanud *Mart Mõru* varjunime all Gustav Tikerpuu ja *Meie Mihkli* varjunime all Mihkel Aitsam.

Kindralkuberner nägi neis ridades keelatud "Marseljeesi" sõnade äratoomist ja sellest piisas juba karistuse määramiseks.

Kuna 1000 rubla eest võis osta juba maja ja ajakirja väljaandja Jakob Ploompuu ei soovinud trahvi tasuda (vastates lakooniliselt: *Ja, ega mina ei ole teid käskinud midagi valitsusevastast lehte panna. Olete ise selle supi keetnud, siis peate seda ka söömal*"), siis toimetaja Johhanes Kruber valis vangistuse kaks kuud, mida tal tuli kanda Toompeal rahukogu hoovi peal asuvas arestimajas.  

Ajakiri oli 16-leheküljeline ja seda trükiti 5000 eksemplari Tallinnas V. Ehrenpreisi trükikojas. Ajakirja ilmus vaid üks number, selle hind oli 10 kopikat.

Järgnevalt ilmus Sakste Mats.

## Vaata ka
"Meie Mats" (1902) > "Nalja Madis" (1903) > "Nalja Liisa" (1904) > "Meie Matsi vastane" (1905) > "Uus Meie Mats" (1906) > "Meie Mats" > "Päris Meie Mats" (1907) > "Matside Mats" (1907) > "Sakste Mats" (1908) > "Matsi poeg Ats" (1908) > "Matsi poeg Mats" (1908) > "Meie Mats Ise" (1908) > "Vana Meie Mats" (1914)

## Viited
Faasisünkronisatsioon

**Faasisünkronisatsioon** on sünkronisatsiooni viis, mille puhul juhitava generaatori väljundsignaali sagedus fo viiakse võrdseks sisendsignaali sagedusega fi ja võimaluse korral viiakse need signaalid sünkronismi ka faasi osas.

Kuna juhtimine toimub faaside vahe järgi, siis faasi osas jääb staatilise juhtimissüsteemi puhul alles ka faasiviga ΔΦ. Selle suurus sõltub juhtimissüsteemi struktuurist ja parameetritest. Reaalselt saavutatav on faasivea tase 0,1 kraadi suurusjärgus.

Faasisünkronisatsiooni süsteemi tüüpiline näide on faasilukk.
Lõunalaager

**Lõunalaager** (ka **Lõuna laager**) oli Eesti esimesel iseseisvusajal Eesti sõjaväe kasutatud harjutuskompleks, mis asus Petseri lähedal; nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Setomaa vallas Voropi ja Rääptsova külas Saatse–Matsuri tee ääres.

Lõunalaagrile vastandus Põhjalaager, mis asus umbes 20 km eemal Värskas.

Laagrit hakati ehitama 1926. aastal. Lõunalaagris paiknes umbes 25 sõjaväelise otstarbega hoonet (barakid, laod, ohvitseride elumajad, tall, voorikuur, kasiino, söögisaal jms). Nõukogude aja alguses enamik hooneid lagunes või põletati.

Laagri ajaloo tutvustamiseks on sinna muu hulgas rajatud Lõunalaagri matkarada, mille 2 km pikkusel rajal on 14 infopunkti, mis tutvustavad Petseri Lõunalaagri ajalugu.
## Vaata ka
*Petserimaa#Petseri sõjaväelinnak

## Viited

## Välislingid
*Lõunalaager, http://www.rindeleht.ee/
Ground Master 400

**Ground Master 400** on digitaalne AESA-tüüpi õhuseireks kasutatav radarisüsteem, mille tootjaks on Thales Group.

Lisaks muudele õhusõidukitele, suudab süsteem jälgida ka mehitamata õhusõidukeid (UAV-sid) ja tiibrakette.

Süsteemi üleseadmine neljaliikmelise meeskonna poolt võtab aega 30 minutit ja seda on võimalik kaugjuhtida. Süsteem sobib 20 jala suurusesse merekonteinerisse ja kaalub vähem kui kümme tonni. Süsteemi saab kiiresti paigaldada 6x6 või 8x8 taktikalisele veoautole ja see on transporditav C-130 lennuki või transpordihelikopteriga.

## Peamised omadused
* Meeskond: 4
* Tüüp: *S-band*, AESA-tüüpi 3D-radar
* Katteulatus:
** Horisontaalselt: 360°
** Vertikaalselt: 20° ja 40°
* Nägemiskaugus:
** Hävituslennukid: > 450 km
** Tiibraketid: > 250 km
* Maksimaalne nägemiskaugus: 470 km
* Maksimaalne nägemiskõrgus: 30,5 km

## Kasutajad
* : 2 Ground Master 403 süsteemi
* : 12 Ground Master 403 süsteemi. Süsteemide kohalik tähistus on **Keva 2010**.
* : 2 GM 406 süsteemi (2017). 2019. aastaks on plaanitud soetada veel üks GM 406 ja 2022. aastaks täiendavalt veel 12 GM 403'e.
* : Teadmata arv GM 403 ja GM 200 süsteeme
* : 6 süsteemi
* : 1 süsteem
* : 2 Ground Master 403 süsteemi
* : 4 süsteemi
* : 3 süsteemi
* : 6 süsteemi

### Endised
* : 2 süsteemi, projekt tühistatud 7/2015.

## Vaata ka

* Muhumaa radaripost
* Nebo-M
* GIRAFFE Radar
* TAFLIR
* AN/TPS-43
* AN/TPS-75

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Ground Master GM 403 *Radar Tutorial*
*
Aruküla põhjaveereostus

**Aruküla põhjaveereostus** on põhjaveereostus Harju maakonnas Raasiku vallas Aruküla alevikus. Piirkonnas on põhjavesi reostunud umbes 800 000 m² pindalal. Seisuga 2017 oli reostus vähesel määral likvideeritud.

Reostus avastati 1993. aasta lõpus ja see rikkus joogivee enam kui 200 kaevus. Reostuse likvideerimiseks rajati uus veetrass, mille ehitust toetas Keskkonna Investeeringute Keskus 11 miljoni krooniga.

Venemaalt kütteõli nime all ostetud mürgiseid naftasaaduste jääke sisaldav õli sattus põhjavee esimesse kihti kohaliku puidutööstuse AS Tapp kütusemahutist.

## Viited

## Välislingid
*
Osvald Krivain

**Osvald Krivain (Kriivan)** (4. oktoober 1922 Väätsa, Järvamaa – 10. november 1942 NSV Liit) oli Eesti sõjaväelane ja luuraja.

Osvald Krivain oli üks Erna salga liikmetest. Ta sai koos 14 mehega radisti erikoolituse Soomes Staffani saarel Espoo lähedal.

Krivain osales luureoperatsioonis Flora ("Polaarrebane") 1942. aasta augustis Põhja-Venemaal. Kolmeteistkümnest luurajast langes 4 meest kinnivõtmisel septembris-oktoobris 1942. Osvald Krivain hukati koos ülejäänud 8 vangilangenud  luurajaga teadaolevalt 10. novembril 1942.

## Viited
Ilumetsa sipelgaala

**Ilumetsa sipelgaala** (ka **Ilumetsa sipelgaasurkond**) on palukuklaste asustav ala Järva maakonnas Järva-Jaani vallas Kuksema külas.

## Vaata ka
*Kangrumäe sipelgaala

## Viited
Eve Alttoa

**Eve Alttoa** (sünninimi **Eve Palginõmm**; sündinud 25. märtsil 1964) on eesti kunstiteadlane, konservaator. 

Ta on 1990. aastate keskpaigast Tartu Jaani kiriku (oma ülirikkaliku põletatud savist (terrakota) dekooriga oli kirik terves keskaegses Euroopas ainulaadne) terrakotaskulptuuride uurija ja teaduslik konserveerija. 

Eve Alttoa kirjutas Muinsuskaitseameti väljaantavas "Eesti kirikute" sarjas 2011. aastal ilmunud raamatusse "Tartu Jaani kirik" (põhiautor Kaur Alttoa) peatüki ülevaatega kiriku terrakotaskulptuuride valmistamise tehnoloogiast, säilivusest ja konserveerimisest. Aasta hiljem pälvis ta panuse eest terrakotaskulptuuride uurimisse riikliku teenetemärgi.

2017. aasta juunis pidas Alttoa Tartu Linnamuuseumi näituse "Olev Prints ja Tartu Jaani kiriku kadunud värvid" programmi raames Tartu Linnamuuseumis loengu "Jaani kiriku skulptuuride konserveerimisest", milles rääkis haruldaste skulptuuride kogust ja nende konserveerimisest.

Ta on Eesti Konservaatorite Ühingu tegevliige.

## Haridus ja töökäik
Eve Alttoa (toona Palginõmm) lõpetas 1982. aastal Tallinna 44. Keskkooli. Hiljem õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonnas, mille lõpetas 1990. aastal kunstiajalooalase lõputööga "Tallinna polükroomsete talalagede restaureerimine 1960–1988".

Ta on 2009. aastast tegutsenud eraettevõtjana.

## Tunnustus
*2012 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa on kunstiajaloolane Kaur Alttoa.

## Raamatud
*"Villem Raami bibliograafia". Koostanud Kaur Alttoa ja Eve Palginõmm. Tallinn: Eesti Muinsuskaitse Selts, 1990. 46 lk https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?49211
*Eve Alttoa. "Tartu Jaani kiriku skulptuuride konserveerimisest". – Muinsuskaitse aastaraamat 2005. Tallinn: Muinsuskaitseamet, Tallinna Kultuuriväärtuste Amet, EKA restaureerimisteaduskond, 2006. Lk 14–16. ISBN10 998-5937198 
*Kaur Alttoa. "Eesti kirikud III. Tartu Jaani kirik". Sarja "Eesti kirikud" 3. köide. Kaasautorid Eve Alttoa, Krista Kodres, Anu Mänd. Tallinn: Muinsuskaitseamet, 2011. 135 lk. ISBN 978-9985989647 https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?202905

## Viited

## Välislingid
*Haruldused põletatud savist. ekspress.delfi.ee, 29. juuli 2004
*Enriko Talvistu. Tartu Jaani kirik läks, valmistuda Tartu toomkirik!. sirp.ee, 23. märts 2012
*Tartu Jaani kiriku fassaad täieneb uute skulptuuridega. menu.err.ee, 7. august 2013
*Eve Alttoa. "Tartu linnamuuseumis avatakse näitus Jaani kiriku kadunud värvidest". postimees.ee, 18. aprill 2017
Ralf Krivain

**Ralf Krivain (Kriivan)** (8. november 1918 Väätsa – 19. august 1941 Varbola) oli Eesti sõjaväelane ja luuraja.

Ralt Krivain oli üks Erna salga liikmetest.  Ralf Krivain sai koos 14 mehega radisti erikoolituse Soomes Sökös Staffani saarel. 

Ralf langes luureoperatsioonil Varbolas. Maetud Juuru uuele kalmistule.

## Viited
Lord Mountbatten

**Louis Francis Albert Victor Nicholas Mountbatten, esimene Birma krahv Mountbatten**, KG, GCB, OM, GCSI, GCIE, GCVO, DSO, PC, FRS (25. juuni 1900 – 27. august 1979) oli Suurbritannia kuningliku mereväe ohvitser (laevastikuadmiral) ja riigimees, prints Philipi onu. Ta oli viimane India asekuningas (1947) ja esimene kindralkuberner iseseisvas Indias (1947–1948).

Aastatel 1954–1959 oli ta kuningliku mereväe esimene merelord. Samal ametikohal oli pea nelikümmend aastat tagasi töötanud ka tema isa Battenbergi prints Louis. 1959–1965 oli Briti relvajõudude Kaitsestaabi ülem, teenides seejuures 1960–1961 NATO sõjaväelise komitee esimehena.

Ta hukkus 1979. aastal koos oma pojapoja Nicholasega ja veel kahe inimesega Iiri Vabariikliku Armee (IRA) korraldatud atentaadi tagajärjel Iirimaal Mullaghmore'is, kui ta jahil plahvatas sinna paigaldatud pomm.

## Vaata ka
* *[[Mountbatten pink]]*

## Viited

## Kirjandus
* 

## Lisalugemist
* Hough, Richard (1980). *Mountbatten: Hero of Our Time*. London: Weidenfeld & Nicolson. ISBN 978-0297778059.
* Knatchbull, Timothy (2010). *From a Clear Blue Sky*. London: Arrow. ISBN 978-0099543589.
* Smith, Adrian (2010). *Mountbatten: Apprentice War Lord 1900–1943*. London: I B Tauris. ISBN 978-1848853744.
Varniai Peeter-Pauli kirik

**Varniai Peeter-Pauli kirik** (leedu keeles *Varnių Šv. apaštalų Petro ir Pauliaus bažnyčia*) on kirik ja endine katedraal Leedus Varniai linnas aadressil M. Valančiaus g. 4. See kuulub katoliiklastele ning oli endise Medininkai, hiljem Žemaitija piiskopkonna kasutuses. Tegemist on vanima katoliku kirikuga Žemaitijas.

## Kirikuhoone
Kirik on barokkstiilis ristikujulise põhiplaaniga basiilika. Kirikul on kaks torni. Hoonel on kolm löövi. Kirikus asub kaksteist altarit. Peaaltari lõi aastal 1694 Maumo Poloni Königsbergist. Kiriku all asub Žemaitija piiskoppide hauakamber, kuhu on maetud 10 piiskoppi. Ka kiriku seinasid kaunistavad XVII-XVIII sajandil maalitud portreed ja piiskoppide epitaafid.

Kirikuaia ümber on piirdemüür. Aastal 1914 avati selle territooriumil Lourde'i grott.

## Ajalugu

### Varasem ajalugu

Vytautas rajas aastal 1417 Medininkai piiskopkonna, juba samal aastal valmis katedraal ja see õnnistati sisse. Aastal 1418 põletasid ülestõusnud selle maha. Aastal 1421 see taastati.

Aastal 1464 ehitati vana asemele uus kirikuhoone. Aastal 1469 hakkas selle juures tegutsema kihelkonnakool. Aastal 1535 põles ka see hoone maha. Järgmine hoone valmis aastal 1555, seejärel tuli uus katedraal ehitada aastal 1614. See viimane põles maha aastal 1680.

### Praegune hoone

Praegust kivist kirikuhoonet hakati ehitama aastal 1681 ja see valmis aastal 1691. Ehitustöid rahastas piiskop Kazimierz Pac. Aastail 1587–1773 tegutsesid Varniais jesuiidid. Aastal 1740 valmis nende vaimuliku seminari hoone, mille asemele nad aastal 1771 uue kivist hoone ehitasid. Aastal 1570 toodi Varniaisse üle ka seni Kražiais tegutsenud vaimulike seminar. 

Aastal 1817 Varniai põles; tules sai kannatada ka katedraal. Piiskop eraldas selle remondiks 15 000 hõberubla. Aastal 1821 paigaldati kirikusse kohaliku meistri Juozapas Vaiciulevičiuse valmistatud orel. 

Aastal 1840 nimetasid tsaarivõimud Žemitija piiskopkonna ümber Telšiai piiskopkonnaks, ent paavst seda otsust ametlikult ei tunnistanud. Jaanuariülestõusu viidi tsaarivõimude initsiatiivil piiskopkonna keskus Varniaist üle Kaunasesse. Telšiaisse. Nii sai katedraalist aastal 1864 üks kahest Varniais asuvast kihelkonnakirikust, mis teenindas Varnelė vasakkalda katoliiklasi. Linn põles taas aastal 1864; selle käigus sai kannatada ka kirikus asunud piiskopkonna arhiiv; säilinud osa viidi sealt minema.

Aerial view of the Church of St. Peter and St. Paul in Varniai, Lithuania in 2019.jpg|Varniai Peeter-Pauli kirik (endine katedraal kuni 1864. aastani)
Samogitian Diocese Museum in Varniai, Lithuania in 2013.jpg|Žemaitia piiskopkonna muuseum (endine Žemaitia piiskopkonna asukoht)
GiedraitisMerkelis3.JPG|Kiriku all asuv krüpt
Varnių bažnyčia, vargonai .JPG|Orel
Varniai, Lurdas.JPG|Kirikuaias asuv grott

## Viited

## Välislingid

*Infot kiriku kohta
Kamari–Kärevere veerada

**Kamari–Kärevere vee(matka)rada** (ka **Põltsamaa–Kärevere vee(matka)rada**) on mööda Põltsamaa, Pedja ja Emajõge kulgev veerada. Rada peaks algama Kamarist ja lõppema Käreveres. Raja pikkus on 75 km. Rada jääb Alam-Pedja looduskaitseala piiresse.

## Viited

## Välislingid
*Veerajast RMK hallataval kodulehel
Lõunalaagri matkarada

**Lõunalaagri matkarada** on matkarada Võru maakonnas Setomaa vallas Voropi külas. Rada tutvustab ajaloolist Lõunalaagrit. Raja pikkus on 1,8 km.

## Viited

## Välislingid
*Veerajast RMK hallataval kodulehel
Kitzbüheli ringkond

**Kitzbüheli ringkond** on ringkond Austrias Tiroolis. See külgneb põhjas Baieriga (Saksamaal), läänes Kufsteini ja Schwazi ringkondadega ning idas ja lõunas Pinzgau piirkonnaga (Salzburgi liidumaal).

Ringkonna pindala on 1163,06 km² ja 2012. aasta 1. jaanuaril elas seal 61 966 inimest ja asustustihedus on 53 in/km². Ringkonna halduskeskus on  Kitzbühel.

## Haldusjaotus

## Viited
Vladimer Tšatšibaia

**Vladimer Tšatšibaia** (gruusia keeles ვლადიმერ ჩაჩიბაია; sündinud 4. novembril 1971) on Gruusia sõjaväelane (kindralmajor). Ta oli aastatel 2008–2009 ja on uuesti 22. novembrist 2016 Gruusia kaitseväe juhataja.

Ta oli aastatel 1989–1991 ajateenistuses Nõukogude armees. Seejärel ühines ta Gruusia Rahvuskaardiga, kus teenis allohvitserina. Aastatel 1992–1993 võttis ta osa Gruusia Kodusõjast.

Aastal 2004 oli missioonil Iraagis. Aastatel 2008–2009 oli ta Gruusia kaitseväe juhataja. Samuti oli ta aastal 2009 Gruusia asekaitseminister.
Balti Rahvusparkide Assotsiatsioon

**Balti Rahvusparkide Assotsiatsioon** (inglise keeles *Association of Baltic National Parks*, lühend ABNP) oli assotsiatsioon, mis korraldas Balti kaitsealade infokeskuse (inglise keeles *Baltic Information Centre for Protected Areas*, lühend BICPA) tööd. ABNP asutati 17. aprillil 1991 Lätis Siguldas. ABNP lõpetas tegevuse oktoobris 1998.

ABNPga tegi tihedat koostööd ka Eesti Kaitsealade Liit.

## Viited
Kiidjärve külastuskeskus

**Kiidjärve külastuskeskus** (ka **Kiidjärve looduskeskus**) on piirkonna loodust, metsandust ja pärandkultuuri tutvustav keskus Põlvamaal Põlva vallas Kiidjärve külas Ahja jõe kaldal. Keskust haldab Riigimetsa Majandamise Keskus (RMK).

Keskusest algab kaks loodusrada: Roiupalu õpperada (2,5 km) ja Kiidjärve-Taevaskoja-Kiidjärve matkarada (11,8 km).

## Viited

## Välislingid
*Külastuskeskusest RMK hallataval kodulehel
Miinilõhkaja

**Miinilõhkaja** (**miinitõkkeläbistaja**) on veeteedele ja muule olulisele akvatooriumile veesatud meremiinide hävitamiseks kasutatav sõjalaev, mis hävitab miine oma laevakere mõjul lõhates.

## Kirjeldus
Miinilõhjakajatega on mõeldud rajamaks olulisi läbipääse miinitõketesse, kui mingil põhjusel puudub võimalus miinide otsimiseks ja hävitamiseks sobivate tavapäraste miinitraalerite või miinijahtijate kasutamiseks. 

Miinilõhkaja võib hävitada miine neile füüsiliselt otsa või peale (üle) sõites, aga samuti tekitades enda ümber spetsiaalselt tugevat elektromagnetvälja või müra. Teised laevad järgnevad talle. Ülesande täitmiseks kasutatakse tsiviillaevadest ümber ehitatud laevu, mis on oluliselt suurendatud ujuvusvõimega või ka spetsiaalselt ehitatud sõjalaevu. Spetsiaalselt miinitõketesse sõitmiseks valmistatud laevad võivad olla kaugjuhitavad.

## Ajalugu
Sagedamini kasutati miinilõhkajaid ehk miinitõkkeläbistajaid (saksa keeles: *Sperrbrecher*, vene keeles: *ми́нный прорыва́тель*) II maailmasõja ajal. Need olid üldiselt vastavalt kohandatud üsna suured vanad kaubalaevad, mis pidasid vastu mitmele miiniplahvatusele. On teada, et II maailmasõja ajal murdus näiteks üks Saksamaa miinilõhkaja (*Sperrbrecher)* järjekordses miiniplahvatuses pooleks, kuid mõlemad pooled jäid ujuma. Suurem ahtriosa sõitis tagasi sadamasse isegi omal käigul, kuna vööriosa tuli sadamasse pukseerida.

Arvatavasti viimased spetsiaalselt ehitatud vastavad sõjalaevad olid kaks projekti 1256 laeva, mille kasutus Nõukogude Liidu Balti laevastikus (Tallinnas) lõpetati1990. aastate alguseks.

## Vaata ka
* Mehitamata pealveesõiduk
* Mehitamata allveesõiduk

## Välislingid
* Russianships.info - Projekt 1256
* Базовые тральщики — волновые охранители пр. 1256
Savikrohv

**Savikrohv** on ehituses kasutatav viimistlusmaterjal, mida kasutatakse seinte katmiseks. Savikrohv on üks krohvi liikidest.

## Savikrohvi koostis
Savikrohvi koostiseks on looduslikud ained: pestud ja kuivatatud liiv fraktsiooniga 0,00–4,0&nbsp;mm ja jahvatatud savipulber. Savi töötab sideainena ja liiv täiteainena. Liiv peab olema sõelutud, pestud ja kuiv. Liiva Fraktsioon valitakse vastavalt krohvi eesmärgile: 0–4 mm täite- ja aluskrohv, 0–2 mm tasandus- ja viimistluskrohv, 0–1 mm peenviimistluskrohv ja 0–0,5 mm pahtel . Optimaalne savi ja liiva suhe on 0,43–0,66, ehk ühele liiva ühikule tuleks lisada 0,43–0,66 ühikut savi. Kvaliteedi savikrohvi segule annab juurdelisatud armeeriv taimekiud, nendeks võivad olla õled, linaluu, kanepiluu, hundinuiavill, höövlilaast, looma karvad jne .

## Savikrohvi omadused
Savikrohvi olulisemad omadused on võime hoida ruumis ühtlast õhuniiskust ja temperatuuri.  Kuna krohvi kuivamisel ja kivistumisel aurub sellest ainult vesi, suudab materjal niiskust uuesti siduda ja kuival ajal loovutada. Näiteks suudab 25 m2 seinal olev 2&nbsp;cm paksune savikrohvi kiht siduda 20 liitrit vett. Stabiilne õhuniiskus on hea nii hingamisteedele ja nahale, aga hoiab ära ka hallituse tekke. Veel väldib savikrohv niiskuse liikumist puitkonstruktsioonidesse, mis hoiab ära puidu kahjustamist seente ja putukate poolt . Savi suudab õhust siduda ka mürgiseid aineid, näiteks on saviga kaetud ruumi õhus vähem lenduvaid orgaanilisi ühendeid ja parem tajutav õhukvaliteet . Tänu antistaatilisusele ei kogu saviseinad tolmu, mis vähendab ruumis tolmuosakeste lendumist. Ühtlast temperatuuri aitab hoida savi hea sooja sidumisvõime.  Savikrohv kui materjal sobib puitkonstruktsioonide tule eest kaitsmiseks. Savikrohv lükkab edasi puidu söestumise algust ja vähendab söestumise kiirust, kuniks konstruktsioon on saviga kaetud. Tulekindluse juures on kõige tähtsam savikihi paksus. Samas on savikrohvil ka miinuseid. Näiteks ei talu savikrohv otsest kokkupuudet veega, mistõttu ei sobi savikrohv vannituppa ega köögi märgadesse piirkondadesse. Veel pole savikrohv löögikindel ja esemete seina kinnitamiseks savisse augu puurimisel võib see mõranema hakata. 

## Savikrohviga töötamine
Puitseina võiks enne krohvimist katta pillirooplaadiga ja betoonseina puhul betoon enne krohvimist mehaaniliselt karestada. Enne krohvimist tuleb veenduda, et pind oleks puhas, seejärel pinda niisutada saviveega, see parandab nakkuvust ja pind saab tolmuvabaks. Krohvimisel tuleb jälgida, et esimene kiht oleks 5–15 mm, pärast seda iga kiht aga kuni 10 mm. Samas tuleb jälgida seda, et iga pealekantav kiht oleks eelmisest õhem. Kihi paksus sõltub ka alusmaterjalist, mida ebatasasem materjal, seda paksem peab olema krohvikiht. Savikrohv võib sõltuvalt paksusest kuivada üle nädala. Et savi positiivsed omadused säiliksid, tuleb viimistlemisel kasutada värve lähtuvalt nende hingavusest .

## Viited
Jõemetsa pärn

**Jõemetsa pärn** on kaitsealune pärn Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Jõemetsa külas Matsra talu maal. Puu võeti kaitse alla 1967.

Puu ümbermõõt on 265 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 16 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Võsupere kroonlühterkuusk

**Võsupere kroonlühterkuusk** oli kaitsealune kroonlühterkuusk Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Võsupere külas. Puu võeti kaitse alla 1971. Puu on hävinud.

## Viited

## Välislingid
*
Vao lehis

**Vao lehis** on kaitsealune lehis Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Vao külas Vao pargis. Puu võeti kaitse alla 1971. aastal.

Puu ümbermõõt on 380 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 21,25 m.

## Viited

## Välislingid
*
Karkuse jalakas

**Karkuse jalakas** on kaitsealune jalakas Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Karkuse külas. Puu võeti kaitse alla 1978.

Puu ümbermõõt on 380 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Lepiku mänd

**Lepiku mänd** on kaitsealune mänd Võru maakonnas Setomaa vallas Kahkva külas. Puu võeti kaitse alla 1941.

Puu ümbermõõt on 325 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 19 m.

## Viited

## Välislingid
*
Kalsa tamm

**Kalsa tamm** on kaitsealune tamm Põlva maakonnas Räpina vallas Kõnnu külas. Puu võeti kaitse alla 1981.

Puu ümbermõõt on 370 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Sõtke hobukastanid

**Sõtke hobukastanid** on neli kaitsealust hobukastanit Rapla maakonnas Märjamaa vallas Sõtke külas. Puud võeti kaitse alla 1958.

Suurima puu ümbermõõt on 246 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Nurga lõhislehine kask

**Nurga lõhislehine kask** on kaitsealune lõhislehine kask Rapla maakonnas Märjamaa vallas Veski külas Nurga talu alal. Puu võeti kaitse alla 1981.

## Viited

## Välislingid
*
Pihtla punalehine pöök

**Pihtla punalehine pöök** on kaitsealune pöök (täpsemalt punalehine pöök) Saare maakonnas Saaremaa vallas Pihtla külas Pihtla mõisa pargis. Puu võeti kaitse alla 1970.

Puu ümbermõõt on 225 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 19 m.

## Viited

## Välislingid
*
Rootsiküla künnapuu

**Rootsiküla künnapuu** on kaitsealune künnapuu Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Tammiku külas Rootsiküla talu alal. Puu võeti kaitse alla 1968.

Puu ümbermõõt on 615 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 16 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Purila tammed

**Purila tammed** on kaks kaitsealust tamme Rapla maakonnas Rapla vallas Purila külas Purila mõisa lähedal. Puud olid kaitse all 1964-1974 ja uuesti alates 1992.

Suurema puu ümbermõõt on 414 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 21 m.

## Viited

## Välislingid
*
Kensapa õunapuud

**Kensapa õunapuud** on kaks (üks hävinud) kaitsealust metsistunud aed-õunapuud Rapla maakonnas Rapla vallas Keo külas endise Kensapa talu alal. Puud võeti kaitse alla 1961.

Säilinud puu rinnasümbermõõt on 206 cm ja kõrgus 8 m.

## Viited

## Välislingid
*
Õitsemäe õunapuu

**Õitsemäe õunapuu** (ebatäpselt Õitsemäe metsõunapuu) on kaitsealune metsistunud aed-õunapuu (mitte metsõunapuu) Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kookla külas Õitsemäe talu alal. Puu võeti kaitse alla 1990.

Puu ümbermõõt on 313 cm (mõõdetuna 0,7 m kõrguselt) ja kõrgus 14 m.

## Viited

## Välislingid
*
Sarapiku pärnad

**Sarapiku pärnad** (ka **Sarapiku mäe pärnad**) on 10-13 kaitsealust pärna Harju maakonnas Kuusalu vallas Saunja külas Sarapiku mäel. Puud võeti kaitse alla 1960.

## Viited

## Välislingid
*
Kuusalu kiriku põlispuud

**Kuusalu kiriku põlispuud** on neli kaitsealust põlispuud Harju maakonnas Kuusalu vallas Kuusalu asulas Kuusalu kiriku ees. Puud võeti kaitse alla 1960.

Ühe tähelepanuväärsema hariliku pärna ümbermõõt on 457 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 22 m.

## Vaata ka
*Kuusalu kirikuaed

## Viited

## Välislingid
*
Kõlli-Tooma tamm

**Kõlli-Tooma tamm** on kaitsealune tamm Harju maakonnas Kose vallas Kose-Uuemõisa asulas. Puu võeti kaitse alla 1958.

Puu ümbermõõt on 355 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 18 m.
 	
## Viited

## Välislingid
*
Tuiu haab

**Tuiu haab** on kaitsealune haab Saare maakonnas Saaremaa vallas Kandla külas Kandla mõisa viinaköögi juures. Puu võeti kaitse alla 1970.

Puu ümbermõõt on 530 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 30 m.

## Viited

## Välislingid
*
Torma tamm

**Torma tamm** on kaitsealune tamm Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Torma asulas. Puu võeti kaitse alla 2006.

## Viited

## Välislingid
*