open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Helsingi valimisringkond

**[[Helsingi]] valimisringkond** (soome keeles *Helsingin vaalipiiri*, rootsi keeles *Helsingfors valkrets*) on üks Soome Vabariigi kolmeteistkümnest valimisringkonnast Soome parlamendivalimistel. 

Helsingi valimisringkond asutati 1952-l aastal. See on ka ainuke valimisringkond Soomes, mis koosneb ainult ühest linnast.

Helsingi valimisringkonnast valiti 2023. aasta parlamendivalimistel 23 parlamendiliiget 200–st. Enne seda valiti 22 liiget.

## Praegused parlamendiliikmed

* Eva Biaudet (RKP)
* Fatim Diarra (Vihr.)
* Elisa Gebhard (SDP)
* Tuula Haatainen (SDP)
* Pekka Haavisto (Vihr.)
* Jussi Halla-aho (PS)
* Timo Harakka (SDP)
* Atte Harjanne (Vihr.)
* Eveliina Heinäluoma (SDP)
* Veronika Honkasalo (Vas.)
* Atte Kaleva (Kok.)
* Mai Kivelä (Vas.)
* Minja Koskela (Vas.)
* Terhi Koulumies (Kok.)
* Jarmo Lindberg (Kok.)
* Maria Ohisalo (Vihr.)
* Mari Rantanen (PS)
* Nasima Razmyar (SDP)
* Wille Rydman (PS)
* Aura Salla (Kok.)
* Sari Sarkomaa (Kok.)
* Elina Valtonen (Kok.)
* Ben Zyskowicz (Kok.)


## Parlamendiliikmed 2019–2023
*...

## Parlamendiliikmed 2015–2019
### [[Roheline Liit]]
* Outi Alanko-Kahiluoto
* Pekka Haavisto
* Emma Kari
* Antero Vartia
* Ozan Yanar
### [[Vasakliit]]
* Paavo Arhinmäki
* Silvia Modig
### [[Soome Rootsi Rahvapartei]]
* Eva Biaudet
### [[Soome Keskerakond|Keskerakond]]
* Pekka Puska
### [[Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei|Sotsiaaldemokraatlik Partei]]
* Tuula Haatainen
* Eero Heinäluoma
* Nasima Razmyar
* Erkki Tuomioja
### [[Põlissoomlased]]
* Tom Packalén
* Mika Raatikainen
* Sampo Terho
### [[Rahvuslik Koonderakond]]
* Jaana Pelkonen
* Wille Rydman
* Pertti Salolainen
* Sari Sarkomaa
* Juhana Vartiainen
* Ben Zyskowicz

## Parlamendiliikmed 2011–2015
### [[Rahvuslik Koonderakond]]
*Ben Zyskowicz
*Jan Vapaavuori
*Sari Sarkomaa
*Pertti Salolainen
*Jaana Pelkonen
*Lasse Männistö

### [[Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei|Sotsiaaldemokraatlik Partei]]
*Erkki Tuomioja
*Eero Heinäluoma
*Rakel Hiltunen
*Päivi Lipponen

### [[Roheline Liit]]
*Osmo Soininvaara
*Anni Sinnemäki
*Pekka Haavisto
*Outi Alanko-Kahiluoto

### [[Põlissoomlased]]
*Jussi Halla-aho
*Tom Packalén
*Juha Väätäinen

### [[Vasakliit]]
*Paavo Arhinmäki
*Silvia Modig

### [[Soome Rootsi Rahvapartei]]
*Astrid Thors

### [[Soome Keskerakond|Keskerakond]]
*Mari Kiviniemi
Aini departemangu haldusüksuste loend

**Aini departemangu haldusüksuste loend** toob ära Aini departemangu kõik haldusüksused (alldepartemangud, kantonid ja vallad)..

## Kantonid

Departemangus on kokku 23 kantonit. Vald Bourg-en-Bresse (kogupindalaga 23,86 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast.

## Vallad

**Aini departemangu 391. valla loend [[1. jaanuar]]i [[2025]]. aasta seisuga.**
Uusimaa valimisringkond

**Uusimaa valimisringkond** (soome keeles *Uudenmaan vaalipiiri*, rootsi keeles *Nylands valkrets*) on üks Soome Vabariigi 13-st valimisringkonnast. 2011. aasta ja 2015. aasta Soome parlamendivalimistel valiti sealt 35 parlamendiliiget. 2019. aasta parlamendivalimistel valiti 36 parlamendiliiget ja 2023. aasta parlamendivalimistel 37 parlamendiliiget.

Uusimaa valimisringkond loodi 1907. aastal.

Uusimaa valimisringkonnas asuvad Askola, Espoo, Hanko, Hyvinkää, Ingå, Järvenpää, Karjalohja, Karkkila, Kauniainen, Kerava, Kirkkonummi, Lapinjärvi, Lohja, Loviisa, Myrskylä, Mäntsälä, Nummi-Pusula, Nurmijärvi, Pornainen, Porvoo, Pukkila, Raseborg, Sipoo, Siuntio, Tuusula ja Vantaa.

## Praegused parlamendiliikmed

* Anders Adlercreutz (RKP)
* Otto Andersson (RKP)
* Tiina Elo (Vihr.)
* Noora Fagerström (Kok.)
* Maria Guzenina (SDP)
* Hjallis Harkimo (Liike Nyt)
* Inka Hopsu (Vihr.)
* Saara Hyrkkö (Vihr.)
* Arja Juvonen (PS)
* Antti Kaikkonen (Kesk.)
* Pia Kauma (Kok.)
* Teemu Keskisarja (PS)
* Pihla Keto-Huovinen (Kok.)
* Kimmo Kiljunen (SDP)
* Ari Koponen (PS)
* Johan Kvarnström (SDP)
* Mia Laiho (Kok.)
* Jarmo Limnéll (Kok.)
* Antti Lindtman (SDP)
* Helena Marttila (SDP)
* Leena Meri (PS)
* Sari Multala (Kok.)
* Kai Mykkänen (Kok.)
* Eemeli Peltonen (SDP)
* Pinja Perholehto (SDP)
* Jorma Piisinen (PS)
* Mika Poutala (KD)
* Riikka Purra (PS)
* Susanne Päivärinta (Kok.)
* Onni Rostila (PS)
* Joona Räsänen (SDP)
* Tere Sammallahti (Kok.)
* Jussi Saramo (Vas.)
* Pekka Toveri (Kok.)
* Heikki Vestman (Kok.)
* Eerikki Viljanen (Kesk.)
* Henrik Wickström (RKP)


## Parlamendiliikmed (2019–2023)

Valimisringkonna valimisaktiivsus oli 2019. aasta Eduskunna valimistel 73,3%.

## Parlamendiliikmed 2015–2019

## Parlamendiliikmed 2011–2015
### [[Rahvuslik Koonderakond]]
*Jyrki Katainen
*Pia Kauma
*Leena Harkimo
*Lauri Ihalainen
*Sanna Lauslahti
*Eero Lehti
*Marjo Matikainen-Kallström
*Outi Mäkelä
*Tapani Mäkinen
*Alexander Stubb
*Kari Tolvanen
*Raija Vahasalo

### [[Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei|Sotsiaaldemokraatlik Partei]]
*Maria Guzenina-Richardson
*Maarit Feldt-Ranta
*Mikael Jungner
*Merja Kuusisto
*Antti Lindtman
*Matti Saarinen

### [[Roheline Liit]]
*Tuija Brax
*Johanna Karimäki
*Jani Toivola

### [[Põlissoomlased]]
*Johanna Jurva
*Arja Juvonen
*Timo Soini
*Pietari Jääskeläinen
*Mika Niikko
*Jussi Niinistö
*Pirkko Ruohonen-Lerner

### [[Vasakliit]]
*Kari Uotila

### [[Soome Rootsi Rahvapartei]]
*Thomas Blomqvist
*Mikaela Nylander
*Christina Gestrin

### [[Soome Kristlikud Demokraadid|Kristlikud Demokraadid]]
*Jouko Jääskeläinen

### [[Keskerakond]]
*Antti Kaikkonen
*Paula Lehtomäki
Marcus Schütz

**Marcus Schütz** (? Lübeck – 1707 Tartu) oli Eesti vaimulik ja vaimulik kirjanik.

Schütz sündis arvatavasti Lübeckis, tema sünniaeg pole teada. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti novembris 1658) Rostocki Ülikoolis.

Ta oli aastatel 1664–1680 Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja. Aastatel 1680–1707 oli ta Tartu eesti koguduse õpetaja, olles ka Tartu linnakonsistooriumi assessor.

Ta oli koos Lorenz Molleri ja Andreas Virginiusega aastal 1684 valmistatud lõunaeestimurdelise suure katekismuse (küsimuste ja vastustega) ja aastal 1685 ilmunud samamurdelise laulu- ja palveraamatu autor, mis Adrian Virginiuse poolt trükki toimetati. Ka on ta Johann Nicolaus von Hardungi ja Andreas Virginiusega olnud Adrian Virginiuse lõunaeestimurdelise Uue Testamendi tõlke (mis valmis aastal 1685 ja mis ilmus trükis aastal 1686) revideerijaks.

## Isiklikku
Schütz oli kaks korda abielus. Tema teise naise Anna Maria isa oli Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja Erich Berthold Gummert.

## Viited
Johann Benjamin Sczibalski

**Johann Benjamin Sczibalski** (ka **Johann Benjamin Sczibulski**; 1728 – 15. juuli/26. juuli 1797 Nõo) oli Eesti vaimulik ning vaimulik kirjanik.

Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 12. juulil 1745) Halle Ülikoolis. Oli aastal 1751 Udernas. Ordineeriti 16. veebruaril/27. veebruaril 1755 õpetajaks.

Oli aastatel 1755–1797 Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja, olles aastast 1791 veel Tartu praostkonna praost.

Peale mitmete saksakeelsete vaimuliku sisuga raamatute ilmutas ta: "*Juttuse-Ramat kumman eggaütte Pühhä-Päiva nink egga-ütte Pühhä ja ka Palwe-Päiwi pale üts Juttus, Ewangeliumi perrä, säetu om...*" (Tallinna, 1779, 24+820 lk.), mis on üks suurematest lõunaeestimurdelistest trükiteostest, keeleliselt oma aja kohta õige rahuldav; "*Nelli Kristusse Kannatusse Juttussid nink Mönne Kannatusse-Laulu*" (Põltsamaa, 1788, 79 lk.). Ta on tõlkinud ka kirikulaule "Tarto-Ma-Kele Laulu Ramat'us" (Riia, 1788).

## Isiklikku
Tema vend Daniel Christoph Sczibalski oli Rubene ja Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja. Tema äi Gottfried Rulcovius oli Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja. Tema tütarde Johanna Dorothea (surnud 1796) ja Helene Wilhelmine abikaasaks oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja Johann Adam Grossenbach.

## Viited

## Välislingid
*TLÜAR rahvusbibliograafia isikud : Sczibalsky, Johann Benjamin
*
Linguistica Uralica

**Linguistica Uralica** on Tallinnas alates 1965. aastast ilmuv Eesti Teaduste Akadeemia väljaantav teadusajakiri, mis avaldab soome-ugri ja samojeedi keeli käsitlevaid artikleid. 

Peatoimetaja on Gerson Klumpp, toimetaja Väino Klaus. Artiklid on inglise, saksa või vene keeles.

Ajakiri ilmub 4 korda aastas.

Ajakirja nimi oli aastatel 1965–1989 **Sovetskoje Finno-ugrovedenije** (Советское финно-угрoведение), alates 1990. aastast kannab see praegust nime.

## Välislingid

*Ajakirja koduleht
Berliini leping

Leidub mitmeid riikidevahelisi leppeid, mida nimetatakse **Berliini lepinguks**:

* Berliini leping (1715): liiduleping Britannia ja Taani-Norra ühendriigi vahel;
* Berliini leping (1732): Venemaa, Austria ja Preisimaa vaheline liiduleping;
* Berliini leping (1742): Austria ja Preisimaa vaheline piirileping;
* Berliini leping (1878): piirileping, mis andis autonoomia Rumeeniale, Serbiale, Montenegrole ja Bulgaariale senise Ottomani impeeriumi aladel;
* Berliini leping (1885): leping, mis reguleeris kaubandussuhteid ja koloniseerimise õigusi Aafrikas;
* Berliini leping (1889): leping, mis tunnustas Samoa iseseisvust;
* Berliini leping (1899): leping, mis jagas Samoa Saksamaa ja USA vahel;
* Berliini leping (1921): separaatrahu Saksamaa ja USA vahel;
* Berliini leping (1926): Saksamaa ja NSV Liidu vahel sõlmitud neutraliteedi- ja mittekallaletungileping, mille kehtivust pikendati 1931. aastal;
Kuu keskmine õhutemperatuur

**Kuu keskmine õhutemperatuur** on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas tehtud vaatluste alusel. Selleks arvestatakse kuu jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel iga päeva ööpäeva keskmisi õhutemperatuure, need liidetakse ja jagatakse päevade arvuga. Kuna üks aasta võib olla mitmeaastase keskmisega võrreldes soojem või külmem, siis tegelikult kasutatakse klimatoloogias **kuu mitmeaastast keskmist õhutemperatuuri**, mis arvestatakse selles kohas tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel. Kogu vaatlusperioodi (mis peab olema vähemalt 30-aastane) andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga.

Kõige olulisemad kliimanäitajad, mis iseloomustavad koha kliimat, on jaanuari ja juuli keskmine õhutemperatuur. Mõnes kohas (põhjapoolkera mere ääres) on aga kõige külmem ja soojem kuu jaanuari ja juuli asemel vastavalt veebruar ja august, siis kasutatakse nende kohtade kliima iseloomustamisel veebruari ja augusti keskmisi õhutemperatuure.

Eestis oli kõige soojem kuu juuli 2010. aastal, kui kuu keskmine õhutemperatuur Narva-Jõesuus oli +23,4&nbsp;°C. Kõige külmem kuu oli jaanuar 1987. aastal, kui Narvas oli kuu keskmine õhutemperatuur –18,0&nbsp;°C.

## Vaata ka
*Aasta keskmine õhutemperatuur

## Viited
Märtsi keskmine õhutemperatuur

**Märtsi keskmine õhutemperatuur** on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas märtsis tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel. 

Märtsi jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine temperatuur. Kogu seireperioodi koondvaatlusandmed jagatakse aastate koguarvuga.

## Tabel
Tabelis on toodud märtsi keskmine õhutemperatuur aastatel 1981–2010 maailma eri paikades.

## Viited
Aprilli keskmine õhutemperatuur

**Aprilli keskmine õhutemperatuur** on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel. 

Aprilli jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine õhutemperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga.

## Tabel
Tabelis on toodud aprilli keskmine õhutemperatuur aastatel 1981–2010 maailma eri paikades.

## Viited
Kalju Aigro

**Kalju Aigro** (6. august 1921 Valgjärve vald – 29. juuni 2011 Tallinn) oli eesti kooliõpetaja ja koolijuht.

Kalju Aigro lõpetas 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta töötas aastatel 1949–1982 Nõo Keskkoolis õpetajana, sealhulgas aastatel 1951–1982 direktorina. Ta arendas 1953. aastal Nõo 7-klassilise kooli keskkooliks; aastal 1963 avati seal elektroonika-telemehaanika eriklass (kool sai Tartu Riikliku Ülikooli õppebaaskooliks) ning aastal 1964 matemaatika ja füüsika eriklassid. Ta koondas kooli heatasemelise õpetajaskonna ja muretses aastal 1965 koolile arvuti Ural-1 (oli NSV Liidu esimene keskkooliarvuti). Ta rajas uue koolihoonestu ning hästivarustatud õppekabinetid, koolis õppis (ja õpib ka praegu) andekaid noori kogu Eestist ja Nõo Reaalgümnaasium on reaalainetes Eesti tugevamaid, täppisteaduste olümpiaadidel on võidetud palju esikohti.

Aastatel 1982–1988 oli ta Tallinna Internaat-Kutsekooli direktor, aastatel 1988–1997 Tartu Aianduse ja Mesinduse Seltsi esimees.

## Tunnustus
*1972 Eesti NSV teeneline õpetaja
*2001 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Mälestuse jäädvustamine
Kalju Aigro 100. sünniaastapäeval (6. augustil 2021) avati Nõos Hariduse pargis Kalju Aigro mälestusmärk. Nõo Reaalgümnaasiumi vastas pargis on Kalju Aigro pink.

Nõo Reaalgümnaasium ja Nõo Põhikool asuvad Kalju Aigro tänaval. Nõo Reaalgümnaasiumi auditoorium kannab Kalju Aigro nime.

Nõo Reaalgümnaasiumi ees on taies, mille ühel poolel on ülevaade Nõo kooli jaoks olulistest sündmustest ja teisel pool lühiülevaade Kalju Aigro tegevusest Nõo koolis.
## Viited
Peach-Pit

**Peach-Pit** (ピーチ・ピット) on jaapani mangakunstnike duo, mille moodustavad **Banri Sendo** (千道 万里) ja **Shibuko Ebara** (えばら 渋子). Grupi nimi on pärit restoranist telesarjas "Beverly Hills, 90210".

Vaatamata sellele, et neil on sarnane joonistusstiil, on siiski võimalik kummagi joonistused ära tunda. Mõlemad on tuntud oma *[[bishōjo]]*-stiilis tööde poolest.

Nad on parimad sõbrannad juba lapsepõlvest saati. Mõlemad alustasid *dōjinshi* mangakunstnikuna juba enne Peach-Piti.

2008. aastal sai nende manga "Shugo Chara!" Kodansha Manga parima lastemanga auhinna. "Shugo Chara!-st" tehti hiljem ka animasari.

### Mangasarjad

*2001 *Prism Palette* (プリズムパレット)
*2002–2005 *DearS* (ディアーズ)
*2002–2007, aastast 2008 *Rozen Maiden* (ローゼンメイデン)
*2003–2011 *Zombie-Loan* (ゾンビローン)
*2006–2010 *[[Shugo Chara!]]* (しゅごキャラ!)
*2008–2009 *Illustlation*
*2009 *Ōkami Kakushi* (おおかみかくし)
*2010 *Shugo Chara! Encore!* (しゅごキャラ!アンコール)
Tübatulabali keel

**Tübatulabali keel** on Põhja-Ameerikas Californias räägitav jutoasteegi keel. 

Seda räägivad Kerni jõe ülemjooksul elavad tübatulabalid, kellest suurem osa on üle läinud inglise keelele. Tübatulabali keele oskajaid on tänapäeval alla 10 inimese.

## Välislingid
*http://linguistics.berkeley.edu/~survey/languages/tubatulabal.php
Guinea jalgpallikoondis

**Guinea jalgpallikoondis** on Guinea rahvuskoondis jalgpallis.

Guinea pole kunagi jalgpalli maailmameistrivõistlustele pääsenud, kuid alates 1970. aastast on korduvalt osaletud Aafrika rahvaste karikavõistlustel, kus parimaks kohaks on jäänud teine 1976. aastal.

## Koosseis
Guinea koondis 2024. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel:
***Väravavahid**: Aly Keita, Moussa Camara, Ibrahim Koné
***Kaitsjad**: Issiaga Sylla, Mohamed Ali Camara, Saïdou Sow, Antoine Conte, Mouctar Diakhaby, Ibrahim Diakité, Julian Jeanvier, Sekou Sylla
***Poolkaitsjad**: Naby Keïta (*[[kapten (jalgpall)|kapten]]*), Amadou Diawara, Aguibou Camara, Ilaix Moriba, Mory Konaté, Seydouba Cissé, Karim Cissé, Abdoulaye Touré
***Ründajad**: François Kamano, José Kanté, Mohamed Bayo, Morgan Guilavogui, Serhou Guirassy, Facinet Conte
El Salvadori jalgpallikoondis

**El Salvadori jalgpallikoondis** on El Salvadori rahvuskoondis jalgpallis.

## Kohtumised Eesti koondisega

Eesti jalgpallikoondis on El Salvadoriga kohtunud ühe korra. 29. veebruaril 2012 toimunud kohtumise võitis Eesti 0:2. El Salvador oli 79. FIFA liikmesriik, kellega Eesti koondis ametliku kohtumise pidas.
Mihkel (ajakiri)

**Mihkel** oli eestikeelne üldhuviajakiri, mis ilmus Tallinnas aastatel 1994–1997 ja mille väljaandja oli Eesti Tarbijateühistute Keskühistu. 

Peatoimetaja oli algul Üllar Luup, seejärel Hans Ulmiste, teised toimetajad olid Gea Velthut, Tarmo Õuemaa, Lauri Liikane, Lembit Kivisik ja Aivar Õepa.

Ajakiri ilmus 12 korda aastas. Mihkel oli peaaegu kogu oma ilmumise aja loetavuselt teine-kolmas ajakiri Eestis Kodukirja ja Kroonika järel.
Aianduse Ajakiri

**Aianduse Ajakiri** oli Tallinnas aastatel 1992–1993 ilmunud aianduse ja taimekasvatuse ajakiri, mille väljaandjad olid firma Aedvara ja Eesti Kutseaednike Liit.

Ajakiri ilmus 1–2 korda aastas.
Eesti Sepp

**Eesti Sepp** oli Tallinnas 1990. aastal ilmunud ajakiri, Eesti Muinsuskaitse Seltsi Seppade Ühenduse väljaanne.

Ajakirja ilmus ainult 1 number.
Kadrioru Teataja

**Kadrioru Teataja** oli Tallinnas aastatel 1995–1997 ilmunud ajakiri, mida andis välja Eesti Vabariigi Presidendi Kantselei.

Ajakiri ilmus ebaregulaarselt.
Al-‘Azīzīyah

**Al-‘Azīzīyah** (araabia keeles العزيزية) on linn Liibüa loodeosas, Al-Jifārah' omavalitsuse halduskeskus ja suurim linn. See asub 55 km kaugusel Tripolist. Enne 2001. aastat jäi ta Al-‘Aziziyah‘ omavalitsuse territooriumile ja oli selle omavalitsuse keskus.

Aastal 2010 oli elanike arv hinnanguliselt 4096.

Al-‘Azīzīyah on peamine kaubanduskeskus Sahel Jeffare platool. See paikneb kaubateel rannikualadelt Nafūsah' mäestikku ja Fazzāni piirkonda lõuna pool. 

13. septembril 1922 registreeriti Al-‘Azīzīyah's maailma kõrgeim õhutemperatuur +57,8 °C. Aga selle vastu räägib kaks argumenti: esiteks kolis ilmajaam musta gudrooniga kaetud platsile, mistõttu võis õhutemperatuuri näit olla tegelikust palju kõrgem. Teiseks läks enne mõõtmist maksimaalne termomeeter katki ja õhutemperatuuri mõõdeti kalibreerimata tavalise min-max termomeetriga, mis ei ole eriti täpne ega töökindel. 

## Viited
Rahvas

**Rahvas** on teatud maa-ala, piirkonda või riiki asustav, enese ühtekuuluvusest ja identiteedist teadlik inimeste ühendus, mis koosneb harilikult sama etnilise päritolu, keele, religiooni või kultuuriga inimestest. Näiteks venelased on vene rahvas, iisraellased on Iisraeli rahvas, soome-ugri keeltes rääkivad inimesed on soome-ugri rahvad. Teise sõnastuse kohaselt on rahvas üldise tunnuse alusel piiritletud inimeste kogum. Sõna *rahvas* niisugune tähendus sarnaneb mõistega *[[rahvus]]*.

Sõna *rahvas* tuleneb vanagermaani sõnast *þrawwaz* ehk täiskasvanud (inimesed).

## Sõna ''rahvas'' kasutusviise eesti keeles
Eesti keeles kasutatakse sõna *rahvas* idiomaatiliselt ka teistsuguste inimrühmade kohta, keda võivad ühendada mitmesugused tunnused.
* Ajaloolised: mingil territooriumil muinasajast saati elavad inimesed on *[[põlisrahvas]]* ehk *pärisrahvas*.

* Geograafilised: mägedes elavad inimesed on *mägirahvas*. Põhjamaades elavad inimesed on *põhjarahvas*. Mingil territooriumil rändavad inimesed on *[[rändrahvas]]*. Linnades elavad inimesed on *linnarahvas*, ühes majas elavad inimesed on *majarahvas*. Rannaaladel elavad inimesed on *rannarahvas*.

* Sotsiaalsed: madala arengutasemega ühiskonnas elavad inimesed on *[[loodusrahvad]]*. Noored inimesed on *noorrahvas*. Kunstiga tegelevad inimesed on *kunstirahvas*. Teatris töötavad inimesed on *teatrirahvas*.

* Kultuurilised: sarnase kultuuriga inimesed on *hõimurahvad*. Sugulaskeeltega inimesed on *sugurahvad* ehk *sugulasrahvad*. Kristlased inimesed on *ristirahvas*. Vaime uskuvad inimesed on *paganarahvas*. Pulmas olevad inimesed on *pulmarahvas* ehk *saajarahvas*.

* Majanduslikud: rikkad inimesed on *härrasrahvas* ehk *isandarahvas*. Taludes töötavad inimesed on *sulasrahvas* ja *talurahvas*. Nõukogude Liidu töötavad inimesed olid *töörahvas*.

## Vaata ka

*elanikkond
*etnos
*hõim
*kogukond
*rahvastik
*rahvus

## Viited
Sambia jalgpallikoondis

**Sambia jalgpallikoondis** on Sambia rahvuskoondis jalgpallis.

1974 ja 1994 tuli koondis Aafrika meistrivõistlustel 2. kohale.

## 1993. aasta lennuõnnetus

27. aprillil 1993 toimunud lennuõnnetuses Gaboni ranniku lähedal hukkusid peaaegu kõik tollase jalgpallikoondise liikmed. Ellu jäi vaid koondise kapten Kalusha Bwalya, kes lendas Senegali teise lennukiga.

### Lennuõnnetuses hukkunud mängijad
* Efford Chabala (väravavaht)
* John Soko (kaitsja)
* Whiteson Changwe (kaitsja)
* Robert Watiyakeni (kaitsja)
* Eston Mulenga (poolkaitsja)
* Derby Makinka (poolkaitsja)
* Moses Chikwalakwala (poolkaitsja)
* Wisdom Mumba Chansa (poolkaitsja)
* Kelvin "Malaza" Mutale (ründaja)
* Timothy Mwitwa (ründaja)
* Numba Mwila (poolkaitsja)
* Richard Mwanza (väravavaht) 
* Samuel Chomba (kaitsja)
* Moses Masuwa (ründaja)
* Kenan Simambe (kaitsja)
* Godfrey Kangwa (poolkaitsja)
* Winter Mumba (kaitsja)
* Patrick "Bomber" Banda (ründaja)

*Hukkusid ka treenerid Godfrey Chitalu ja Alex Chola.

## 2012. aasta Aafrika meistrivõistlused
Sambia koondis võitis valikturniiri käigus oma alagrupi ja sai õiguse osaleda 2012. aasta Aafrika meistrivõistlustel. Sambia vastasteks finaalturniiri alagrupis said Senegal, Ekvatoriaal-Guinea ja Liibüa. Esimeses mängus alistati Senegali meeskonna 2:1. Kohtumine Liibüaga lõppes 2:2 viigiga. Viimases alagrupimängus võidu Sambiale tõi Christopher Katongo värav. Veerandfinaalis tuli kindel 3:0 võit Sudaani vastu. Edasipääsu finaali tagas Emmanuel Mayuka värav 78. minutil Ghana jalgpallikoondise väravasse. Finaalkohtumises Elevandiluurannikuga normaal- ja lisaaeg lõppes 0:0 viigiga, penaltiseerias oli Sambia tugevam (8:7) ja võitis turniiri.

Turniiri finaalmäng toimus Gabonis, kus 1993. aastal lennuõnnetuses hukkus peaaegu terve Sambia meeskond.
Uganda jalgpallikoondis

**Uganda jalgpallikoondis** on Uganda rahvuskoondis jalgpallis.

Uganda pole kunagi jalgpalli maailmameistrivõistlustel osalenud. Seitsmel korral on osaletud Aafrika rahvaste karikavõistlustel. Parimaks kohaks on teine koht 1978. aastal.

## Praegune koosseis
Uganda jalgpallikoondis 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
***Väravavahid**: Denis Onyango (*[[kapten (jalgpall)|kapten]]*), Robert Odongkara, Jamal Salim
***Kaitsjad**: Godfrey Walusimbi, Mawanda Wasswa, Wakiro Wadada, Joseph Ochaya, Isaac Muleme, Murushid Juuko, Timothy Awany, Bevis Mugabi, Ronald Mukiibi
***Poolkaitsjad**: Farouk Miya, Khalid Aucho, Luwagga Kizito, Taddeo Lwanga, Micheal Azira, Allan Kateregga
***Ründajad**: Emmanuel Okwi, Derrick Nsibambi, Allan Kyambadde, Patrick Kaddu, Lumala Abdu
Väimela Mäejärv

**Mäejärv** (ka *Väimela Mäejärv, Väimela Ülajärv, Suur Väimela järv*) on paisjärv Turgi ürgorus Võrumaal Võru vallas. Mäejärve suubub Väiso peakraav ja Mäejärv voolab Võru–Põlva maantee aluse teetruubi kaudu välja Väimela Alajärve.

## Viited

## Välislingid
*
Jasmin Hamid

**Jasmin Hamid** (sündinud 18. veebruaril 1984 Helsingis) on tatari päritolu Soome näitleja ja poliitik.

2003–2008 õppis ta Soome Teatrikõrgkoolis. Aastatel 2009–2014 mängis ta soome seebiooperis "Salatut elämät" Katariina Mäkelä nimelist tegelast.

Ta oli Rohelise Liidu kandidaat 2008. aasta Soome kohalikel valimistel. Ta sai kokku 592 häält .

## Viited

## Välislingid
*Jasmin Hamidi koduleht
*Jasmin Hamid IMDb-s
Bakuu Rəvan

**Bakuu Rävan** (aserbaidžaani keeles *Rəvan Futbol Klubu*; Rəvan FK) on Aserbaidžaani jalgpalliklubi, mille kodulinn on Bakuu. Klubi mängib Birinci Divizionus (2. liigaaste).

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad

## Vaata ka
*UEFA kõrgliigaklubide loend
Matti Wuori

**Matti Ossian Wuori** (15. juuli 1945 Helsingi – 15. oktoober 2005 Kirkkonummi vald) oli Soome poliitik ja advokaat. 

Aastatel 1999–2004 Rohelise Liidu esindaja Euroopa Parlamendis.
IFK Norrköping

**IFK Norrköpping** (ametlikult **Idrottsföreningen Kamraterna Norrköping**) on 1897. aastal asutatud Rootsi jalgpalliklubi, mille kodulinn on Norrköping. See mängib Rootsi kõrgliigas Allsvenskan.

Klubi on 13 korda tulnud Rootsi meistriks (viimati 2015) ja võitnud kuus karikat (viimati 1994).

## Mängijad
### Praegune koosseis
*Seisuga 31. mai 2022*

 

### Eesti mängijad
* Joonas Tamm (2010–2013)
* Siim Luts (2013–2014)
* Andreas Vaikla (2015–2017, 2019–2020)

## Saavutused
*Rootsi meistrivõistlused:
****Võidud** (12): 1942–43, 1944–45, 1945–46, 1946–47, 1947–48, 1951–52, 1955–56, 1956–57, 1960, 1962, 1963, 1989, 2015
*Superettan:
****Võidud**  (1): 2007
*Svenska Cupen:
****Võidud** (6): 1943, 1945, 1968–69, 1987–88, 1990–91, 1993–94
*Svenska Supercupen:
****Võidud** (1): 2015

## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht
Mali jalgpallikoondis

**Mali jalgpallikoondis** on Mali rahvuskoondis jalgpallis.

Aafrika rahvaste karikavõistlustel osales Mali esmakordselt 1972. aastal, kui saavutati ka seni parim koht, milleks on teine.

2012. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel sai Mali koondis kolmanda koha. Poolfinaalis kaotati 0:1 Elevandiluurannikule, kolmanda koha mängus aga võideti Ghana 2:0. Kolmas koht saavutati ka aasta hiljem, kui kolmanda koha mängus võideti taas Ghanat.

Jalgpalli maailmameistrivõistlustele pole Mali kunagi pääsenud.

## Koosseis
Mali koondis 2024. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
***Väravavahid**: Djigui Diarra, Ismael Diawara, Aboubacar Doumbia
***Kaitsjad**: Hamari Traoré (*[[kapten (jalgpall)|kapten]]*), Mamadou Fofana, Falaye Sacko, Kiki Kouyaté, Amadou Dante, Sikou Niakaté, Moussa Diarra
***Poolkaitsjad**: Amadou Haidara, Diadie Samassékou, Lassana Coulibaly, Aliou Dieng, Yves Bissouma, Adama Traoré, Mohamed Camara, Kamory Doumbia, Boubacar Traoré
***Ründajad**: Moussa Doumbia, Sékou Koïta, Nene Dorgeles, Lassine Sinayoko, Fousseni Diabaté, Youssoufou Niakaté, Ibrahim Sissoko, Siriné Doucouré

## Peatreenerid

* Ben Oumar Sy (1960–1966)
* György Tóth (1966–1970)
* Karl-Heinz Weigang (1970–1973)
* Mõkola Holovko (1979–1982)
* Kidian Diallo (1982–1989)
* Molobaly Sissoko (1989–1993)
* Mamadou Keïta (1993–1997)
* Christian Sarramagna (1998–2000)
* Romano Mattè (2000–2001)
* Henryk Kasperczak (2001–2002)
* Christian Dalger (2002–2003)
* Henri Stambouli (2003–2004)
* Alain Moizan (2004)
* Mamadou Keïta (2004–2005)
* Pierre Lechantre (2005–2006)
* Jean-François Jodar (2006–2008)
* Stephen Keshi (2008–2010)
* Alain Giresse (2010–2012)
* Patrice Carteron (2012–2013)
* Henryk Kasperczak (2013–2015)
* Alain Giresse (2015–2017)
* Mohamed Magassouba (2017–2022)
* Éric Chelle (2022–)
Benini jalgpallikoondis

**Benini jalgpallikoondis** on Benini rahvuskoondis jalgpallis.

Benin pole kunagi jalgpalli maailmameistrivõistlustel osalenud. Neljal korral on osaletud Aafrika rahvaste karikavõistlustel ning parimaks tulemuseks on veerandfinaali jõudmine 2019. aastal.

## Praegune koosseis
Benini jalgpallikoondis 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
***Väravavahid**: Fabien Farnolle, Saturnin Allagbé, Chérif Dine Kakpo
***Kaitsjad**: Séidou Barazé, Khaled Adénon, Junior Salomon, Olivier Verdon, Emmanuel Imorou, David Kiki, Moïse Adilehou, Rodrigue Fassinou
***Poolkaitsjad**: Tidjani Anaane, Jordan Adéoti, Sessi D'Almeida, Stéphane Sessègnon (*[[kapten (jalgpall)|kapten]]*), Mama Séïbo, Rodrigue Kossi
***Ründajad**: David Djigla, Steve Mounié, Mickaël Poté, Cebio Soukou, Segbé Azankpo, Jodel Dossou
Zimbabwe jalgpallikoondis

**Zimbabwe jalgpallikoondis** on Zimbabwe rahvuskoondis jalgpallis.

Zimbabwe pole kunagi jalgpalli maailmameistrivõistlustel osalenud. Neljal korral on osaletud Aafrika rahvaste karikavõistlustel, kuid seni pole kordagi alagrupiturniirist edasi pääsetud.

## Praegune koosseis
Zimbabwe jalgpallikoondis 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
***Väravavahid**: George Chigova, Edmore Sibanda, Elvis Chipezeze
***Kaitsjad**: Teenage Hadebe, Ronald Pfumbidzai, Alec Mudimu, Divine Lunga, Tendayi Darikwa, Jimmy Dzingai, Lawrence Mhlanga
***Poolkaitsjad**: Danny Phiri, Khama Billiat, Ovidy Karuru, Talent Chawapiwa, Kudakwashe Mahachi, Marvelous Nakamba, Nyasha Munetsi, Thabani Kamusoko
***Ründajad**: Knowledge Musona, Evans Rusik, Nyasha Mushekwi, Knox Mutizwa, Tino Kadewere
Vågani kirik

**Vågani kirik** ehk **Lofootide katedraal** on kirik Kabelvågi külas Vågani vallas Norras.

Saagade järgi rajas selle kiriku kuningas Øystein Magnusson aastal 1103. Algselt nimetati piirkonda *kapellvåg*, hiljem *kabelvåg*. Praegune kirik pühitseti sisse aastal 1898.

Vågani kirik on suuruselt teine puitkirik Norras.

## Pildid

Pilt:Lofoten Cathedral 02.jpg|Vaade altari suunas
Pilt:Lofoten Cathedral 03.jpg|Vaade välisukse suunas
Pilt:Lofoten Cathedral 04.jpg|Vaade külgtiiva suunas
Pilt:Lofoten Cathedral 05.jpg|Vaade rõdult välisukse suunas
Pilt:Lofoten Cathedral 06.jpg|Altari kõrvalseinal asuv Jeesuse kuju
Pilt:Lofoten Cathedral 07.jpg|Altari kõrvalseinal asuv Jeesuse kuju
Pilt:Lofoten Cathedral 08.jpg|Vaade rõdult altari suunas
Pilt:Lofoten Cathedral 09.jpg|Altarimaal
Pilt:Lofoten Cathedral 10.jpg|Altar
Pilt:Lofoten Cathedral 11.jpg|Küünal altari laual
Pilt:Lofoten Cathedral 12.jpg|Puitvõlvistik
Pilt:Lofoten Cathedral 13.jpg|Puitvõlvistiku tüüpkujunduselement
Pilt:Lofoten Cathedral 14.jpg|Puitsamba kaunistus
Pilt:Lofoten Cathedral 15.jpg|Lühter
Pilt:Lofoten Cathedral 16.jpg|Mosaiikaken altarimaali kohal
Pilt:Lofoten Cathedral 17.jpg|Kantsel
Pilt:Lofoten Cathedral 18.jpg|Riituse läbiviimise ese
Pilt:Lofoten Cathedral 19.jpg|Riituse läbiviimise ese
Pilt:Lofoten Cathedral 20.jpg|Riituse läbiviimise ese
Pilt:Lofoten Cathedral 21.jpg|Korjanduskarp
Pilt:Lofoten Cathedral 22.jpg|Maal kiriku ajaloos olulisest inimesest
Pilt:Lofoten Cathedral 23.jpg
Pilt:Lofoten Cathedral 24.jpg
Pilt:Lofoten Cathedral 25.jpg
Pilt:Lofoten Cathedral 27.jpg
Pilt:Lofoten Cathedral 28.jpg
Pilt:Lofoten Cathedral 29.jpg
Pilt:Lofoten Cathedral 30.jpg
Pilt:Lofoten Cathedral 31.jpg
Pilt:Lofoten Cathedral 32.jpg
Pilt:Lofoten Cathedral 33.jpg
Pilt:Lofoten Cathedral 34.jpg
Pilt:Lofoten Cathedral 35.jpg
Pilt:Lofoten Cathedral 36.jpg
Pilt:Lofoten Cathedral 37.jpg


## Kirjandus
*Lofoten. To-Foto AS, 2009, lk 67, ISBN
Peter Schwabe

**Peter Schwabe** (6. aprill 1686 Tallinn – 1737 Türi) oli Eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1706 Tallinna gümnaasiumi. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 20. novembril 1706) Jena ülikoolis ja (immatrikuleeriti 16. juulil 1710) Kieli ülikoolis. Ordineeriti õpetajaks detsembris 1711.

Ta oli aastatel 1711–1714 (kutsuti 21. septembril/2. oktoobril 1711) Türi Püha Martini koguduse abiõpetaja. Aastatel 1715–1723 oli ta Paide Püha Risti koguduse õpetaja. Aastatel 1723–1737 oli ta Türi Püha Martini koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema vanaisa Peter Koch oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja, onu Peter Koch oli Jüri koguduse õpetaja. Tema abikaasa Catharina isa Johann Aulinus oli Tallinna Mihkli koguduse ja Harju-Madise koguduse õpetaja, abikaasa vanaisa Peter Aulinus oli Tallinna toomkiriku rootsi koguduse abiõpetaja ja Tallinna Mihkli koguduse õpetaja. Abikaasa esimene mees (ta abiellus lesknaisega) Johann Caspar Coster oli Risti koguduse õpetaja. 

Tema poeg, gümnasist Petrus Schwabe, maeti 28. mail 1734 Tallinna Niguliste kirikusse, hauakivi nr. 125 alla.

## Viited
Rockwell B-1 Lancer

**Rockwell B-1B Lancer** on Ameerika Ühendriikide õhuvägede ülehelikiirusel lendav strateegiline pommituslennuk, mis loodi FB-111 asendamiseks. Prototüübi esmalend toimus 23. detsembril 1974 (B-1A).  Firma Rockwell International lennukitehastes ehitati kokku 100 lennukit B-1B.

## Ajalugu
B-1B Lancer prototüübiks loetakse lennukit B-1A. Ameerika Ühendriikide president Jimmy Carter peatas B-1 projekti 1977. aastal. Selleks ajaks oli valmistatud neli B-1 lennukit. 1981. aastal võttis president Ronald Reagani administratsioon vastu otsuse Rockwelli B-1 programmi taaskäivitamisest. B-1 uuem modifitseeritud arendus sai tüübinimeks B-1B.

B-1B Lancer esmalend toimus 1984 aastal. Alates 1986. aastast andis lennukivalmistaja USA Strateegilistele Õhujõududele üle igas kuus neli lennukit. Viimane B-1B valmis 1988. aastal. Lennukaugus max 12000 km + õhus tankimise võimalus.

## Ehitus
B-1B Lancer on neljamootoriline helikiirust ületav täismetallkonstruktsiooniga reaktiivlennuk, mille tiib on lennu ajal muudetava noolsusega.

## Tehnilised näitajad

***Lennuki pikkus:** 44,5 m
***Tiivaulatus:** noolsusel 15° 41,7 m, noolsusel 67,5° 23,8 m
***Kõrgus:** 10,36 m
***Suurim lennukaal:** 216,6 tonni
***Tühikaal:** 87,1 tonni
***Lennulagi:** 18 300 m
***Kiirus:** 1329 km/h (Mach 1,25 merepinna kõrgusel)
***Meeskond:** 4
***Mootorid:** 4 x 65 kN, järelpõlemisel 137 kN, General Electric F101, turboventilaator

## Relvastus

Pommilast: kuni 38,3 tonni, nii tavapommid kui ka tuumalaenguga B61 või B83 tuumapommid ja AGM-69A SRAM-A, AGM-86B ALCM raketid. Lennuki pind on kaetud ''stealth''-tehnoloogilise värviga.

## Viited
Üldine õhuringlus

**Maa üldine õhuringlus** ehk **globaalne õhu [[tsirkulatsioon]] atmosfääris** on kogu Maa atmosfääri haarav õhuvoolude püsiv süsteemne ringlus. Õhu ringlemise ülalpidavaks energiaallikaks Maal on Päike. Süsteemsad õhuvoolud atmosfääris mõjutavad soojuse jaotumist Maal.

Maapind soojeneb päikesekiirguse mõjul sõltuvalt päikese kiirte langemisnurgast.

Kõige rohkem saab Maa päikesekiirgust ekvaatori piirkonnas, kus päike on terve aasta jooksul horisondi suhtes väga kõrgel ja kaks korda aastas seniidis. Päev kestab seal umbes 12 tundi.

Kõige vähem saab Maa päikesekiirgust pooluste piirkonnas, kus vahelduvad umbes pool aastat kestvad polaarpäev ja polaaröö. Kuigi polaarpäeva jooksul paistab päike terve ööpäev, on päikese kiirte langemisnurk maapinnale väike, siis  suurem osa päikesekiirgusest peegeldub maailmaruumi. Seda soodustab ka polaaralade  lume ja jääga kaetud valge pind. Polaaröö ajal ei saa maapind üldse päikesekiirgust.

Õhurõhu erinevuste mõjul tekivad püsivad tuuled, mis puhuvad poolustest ekvaatori suunas. Coriolisi efekti mõjul muutuvad tuuled läänesuunaliseks ja neid nimetatakse idatuulteks.
Liikudes ekvaatori poole, saab õhk üha rohkem soojust, soojeneb ja tõuseb üles, mistõttu tekib parasvöötmes madala õhurõhuga vöönd.
Ekvaatori kohalt liigub külm ja raskem õhk troopikavöötme suunas ning langeb 30. laiuskraadidel alla. Seal tekib kõrge õhurõhuga vöönd. Troopikas liigub õhk nii ekvaatori kui ka parasvöötme suunas. Aga õhu liikumine ei toimu mitte põhjast lõunasse ja vastupidi, vaid muutub vastavalt tuule suunale Coriolisi efekti mõjul. Troopikast ekvaatori suunas puhuvad kagu- ja kirdepassaadid.

Troposfääri ülempiiril on õhu liikumise suunad täiesti vastupidised.

Üldist õhuringlust muudavad keerulisemaks tsüklonid ja antitsüklonid, orkaanid ja taifuunid, maismaa ja vee vahel tekkinud mussoonid ja muud kohalikud tuuled (briisid, mäe- ja orutuuled jne); tekivad ka väikesed õhukeerised – trombid jms.

Üldise õhuringluse mõjul toimub õhumasside liikumine, mis põhjustab ilma muutust: muutuvad õhutemperatuur, õhuniiskus, pilvisus jne.

Tuulte mõjul tekivad lained ja mõned hoovused, jäätriiv, tuuled mõjutavad ka pinnamoe kujunemist.
Kalev Jaago

**Kalev Jaago** (sündinud 3. septembril 1965) on eesti ajaloolane.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli ajaloo erialal 1989. aastal.

Jaago töötab Eesti Ajalooarhiivis Tartus teatmetalituse arhivaarina ja on teadur Läänemaa Muuseumis. Ta on uurinud ning populariseerinud Haapsalu ja Läänemaa ajalugu, mille eest anti talle 2010. aastal Haapsalu linna vapimärk.

Ajalooarhiivis tegeleb Jaago peamiselt kesk- ja varauusaegsete allikate läbitöötamise ning digiteerimisega.

Jaago kuulub ka Eesti Arhivaaride Ühingu juhatusse.

Tema abikaasa on rahvaluuleteadlane Tiiu Jaago.

## Teoseid ja publikatsioone
*Haapsalu kodanikeraamat 1496-1797 = *Hapsaler Bürgerbuch 1496-1797* (koostaja). Toimetajad Enn Küng ja Leino Pahtma. Tartu: Eesti Ajalooarhiiv, 1999
*Haapsalu vanadel fotodel: fotosid Läänemaa Muuseumi kogust = *Haapsalu in old photos: photos from the collection of Läänemaa Museum*. Kaaskoostaja Asta Veenpere. Tallinn: Tänapäev, 2008
*See olevat olnud ... : rahvaluulekeskne uurimus esivanemate lugudest. Kaasautor Tiiu Jaago. Tartu 1996
* Rootsi aeg 1563 – 1710 1., Lääne Elu, nr. 147, 22 detsember 2007
* Rootsi aeg 1563 – 1710 2., Lääne Elu, nr. 148, 29 detsember 2007
* Rootsi aeg 1563 – 1710 3., Lääne Elu, nr. 1, 3 jaanuar 2008
* Rootsi aeg 1563 – 1710 4., Lääne Elu, nr. 2, 5 jaanuar 2008
* Rootsi aeg 1563 – 1710 5., Lääne Elu, nr. 3, 8 jaanuar 2008
* Rootsi aeg 1563 – 1710 6., Lääne Elu, nr. 4, 10 jaanuar 2008
* Rootsi aeg 1563 – 1710 7., Lääne Elu, nr. 5, 12 jaanuar 2008
* Rootsi aeg 1563 – 1710 8., Lääne Elu, nr. 6, 15 jaanuar 2008
* Rootsi aeg 1563 – 1710 9., Lääne Elu, nr. 7, 17 jaanuar 2008
* Rootsi aeg 1563 – 1710 10., Lääne Elu, nr. 8, 19 jaanuar 2008
* Rootsi aeg 1563 – 1710 11., Lääne Elu, nr. 9, 22 jaanuar 2008
* Rootsi aeg 1563 – 1710 12., Lääne Elu, nr. 10, 24 jaanuar 2008
* Rootsi aeg 1563 – 1710 13., Lääne Elu, nr. 11, 26 jaanuar 2008
* Rootsi aeg 1563 – 1710 14., Lääne Elu, nr. 12, 29 jaanuar 2008
* Rootsi aeg 1563 – 1710 15., Lääne Elu, nr. 13, 31 jaanuar 2008
* Rootsi aeg 1563 – 1710 16., Lääne Elu, nr. 14, 2 veebruar 2008
* Rootsi aeg 1563 – 1710 16., Lääne Elu, nr. 15, 5 veebruar 2008
* Rootsi aeg 1563 – 1710 17., Lääne Elu, nr. 16, 7 veebruar 2008
* Rootsi aeg 1563 – 1710 18., Lääne Elu, nr. 17, 9 veebruar 2008
* Rootsi aeg 1563 – 1710 19., Lääne Elu, nr. 18, 12 veebruar 2008
*Rootsi aeg 1563 – 1710 20., Lääne Elu, nr. 19, 14 veebruar 2008
*Rootsi aeg 1563 – 1710 20., Lääne Elu, nr. 20, 16 veebruar 2008

## Viited
ITERA

**ITERA** on Venemaa ettevõtete grupp, mis on keskendunud maagaasi tootmisele ja turustamisele eelkõige SRÜ ja Balti riikides. Lisaks gaasiärile tegeleb ITERA ka kinnisvara ja kindlustusäriga, kuid pärast 2008. aasta finantskriisi otsustas ettevõte jätkata vertikaalselt integreeritud ärina, mis tegeleb süsivesinikega ammutamisest toodangu turustamiseni.

2009. aasta seisuga omas ITERA International Group of Companies enam kui 150 ettevõtet 20 riigis.

ITERA (Itera International Energy Corporation) asutati 1992. aastal USAs toormekaubandusettevõttena. 1994. aastal tasusTürkmenistan Iterale suhkrutarne eest õigusega müüa Türkmenistani maagaasi välisturgudel. Itera sisenes gaasiärisse, alustades 1995. aastal gaasitarneid Ukrainasse ja laiendades tegevust teistesse endise Nõukogude Liidu osadesse. 1990. aastate teisel poolel oli ITERA monopoolne gaasivahendaja Türkmenistanist Ukrainasse.

Alates 1998. aastast tegeleb ettevõte ka gaasitootmisega. ITERA kasutab leiukohti Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas, Lääne-Siberis ja Irkutski oblastis.

Alates 1999. aastast on Itera Sverdlovski oblasti peamine gaasiga varustaja.

2003. aastal alustas Itera süsivesinike ammutamist ja töötlemist Illinoisis ja Texases.

ITERAl on 2011. aasta seisuga osalus Sibneftegazis (49%, enamusosanik NOVATEK), Purgazis (49%, enamusosanik Gazprom) ja Bratskecogazis (78,9%). Suurema osa ITERAle kuuluvast gaasist toodavad ITERA vähemusosalusega Sibneftegaz ja Purgaz. Lisaks oma gaasi müügile vahendab ettevõte teiste ettevõtete gaasi.

Iteral on osalus Eesti Gaasis ja Läti ettevõttes Latvijas gāze.

ITERA nõukogu esimees on Igor Makarov, peakorter asub Moskvas. 2001. aasta seisuga oli ettevõte registreeritud Hollandi Antillidel ja selle omanikering oli hämar. Gazpromi väikeaktsionärid kahtlustasid Gazpromi juhte tihedates sidemetes Iteraga ning süüdistasid neid Gazpromile kahju toonud tehingutes. Peale Gazpromi juhtkonna koosseisumuudatusi kaotas Itera oma monopoolse staatuse Türkmenistanist gaasi Ukrainasse vahendamisel.

2010. aastal müüs ettevõte üle 21 miljardi kuupmeetri gaasi. Kuldaegadel müüs ettevõte isegi üle 80 miljardi kuupmeetri aastas.

2012. aastal loodab ettevõte alustada puurimist uutes gaasi- ja naftaleiukohtades Türkmenistani lääneosas. ITERA kaalub täiendava kapitali kaasamist aktsiate esmase avaliku pakkumise või suunatud aktsiaemissiooni teel. Võimalik investor on Sberbank.

ITERA on aastaid olnud Venemaa Jalgrattaspordi Liidu peasponsor. Igor Makarov oli enne ärisse suundumist tipptasemel jalgrattur. Samuti on ITERA jäähokiklubi Riia Dünamo aktsionär.

## Viited

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
Áchna Ethnikós

**Áchna Ethnikós** (ametlikult *Εθνικός Άχνας* (*Ethnikós Áchnas*)) on 1968. aastal asutatud Küprose jalgpalliklubi, mille koduasula on Áchna.

Klubi parimad saavutused on kolm neljandat kohta riigi meistrivõistlustel (1994/1995, 1997/1998 ja 2006/2007) ja jõudmine karikafinaali (2002). Ethnikós on ainsa Küprose meeskonnana jõudnud Intertoto karika kaudu UEFA karikavõistlustele.

### Eesti mängijad
* Ats Purje (2011)

## Vaata ka
* UEFA kõrgliigaklubide loend
Maiduguri

**Maiduguri** on linn Nigeeria kirdeosas, Borno osariigi keskus ja suurim linn.

Linn asub Ngadda jõe kaldal.

Asula tekkis 1907. aastal asutatud Briti sõjalise eelposti juurde.

Linna arvutuslik elanike arv 2010. aastal oli World Gazetteeri järgi 1 126 195.

Linnas asub Maiduguri Ülikool ja Maiduguri rahvusvaheline lennujaam. Maiduguris on sadamalinnast Port Harcourtist algava raudtee lõppjaam.

## Viited
Ba (vanaegiptuse usund)

***Ba*** on vanaegiptuse usundis jumala ilming või inimese surmajärgne eluvorm toonekure kujul, vaimne elujõud.

*Ba* oli mõnes mõttes kõige lähedasem lääne nägemusele hingest, kuid see oli samas ka kõik, mis teeb inimese ainulaadseks ja isikupäraseks, sarnanedes iseloomu mõistega. (Selles mõttes on ka võimalik, et elutud olendid omavad *ba*d, unikaalset karakterit, ning tõepoolest viidati Vana Riigi püramiididele kui nende omanike *ba*dele.) Nagu hingki, oli *ba* osa inimesest, mis elas edasi pärast maist surma ning seda on tihti kujutatud inimpeaga linnuna, kes lendab hauast välja, ühinemaks *ka*ga hauataguses elus.

Nagu ka inimestel, võis jumalustel olla *ba*, kuid nende puhul seostati seda veel enam nende võimu, reputatsiooni ja ülevusega. Kui jumal sekkus inimasjadesse, öeldi, et jumalate *bau* (*ba* mitmus) on töös. Selles suhtes peeti vaaraot jumalate *ba*ks.

## Ajalugu
Kõige vanemates religioossetes tekstides oli *ba* anonüümsete jumalate nimetus, hiljem jumala väline, käegakatsutav kuju, kultusvorm: näiteks Apist austati Memphises Osirise *ba*.

Vana Riigi lõpus hakati seda sõna kasutama seoses inimestega. Surma hetkel eraldus *ba* kehast ning lendas linnu kujul ära. Teispoolsuses säilitas *ba* konkreetse inimese iseloomu.

## Kunst
*Ba* kujutati linnuna, alates 18. dünastiast inimpeaga linnuna, kes lendab haua lähedal, istub puul või joob tiigist või järvest vett.
Port Harcourt

**Port Harcourt** on linn Nigeeria lõunaosas, Riversi osariigi keskus.

Port Harcourt asub Nigeri jõe deltas Bonny jõe ääres.

2006. aasta rahvaloenduse järgi oli linna elanike arv 1 382 592.

Port Harcourt asutati 1913. aastal, kui rajati sadam söe eksportimiseks. Linn sai nime Suurbritannia kolooniate ministri Lewis Harcourti järgi. Esimese maailmasõja ajal oli linnas sõjaline tugipunkt operatsioonideks tollases Saksamaa koloonias Kamerunis.

Linn on tööstuskeskus, eelkõige Nigeeria naftatööstuse keskus. Port Harcourti rahvusvaheline lennujaam on Nigeeria suuruselt kolmas lennujaam.

Linnas on Riversi osariigi tehnikaülikool ja Port Harcourti ülikool.

## Viited
Ngadda

**Ngadda** on jõgi Nigeerias.

Jõgi suubub Tšaadi järve. 

Jõele rajatud Alau pais rikkus veerežiimi Maiduguri piirkonnas, kus oli varem viljakas maa tänu Ngadda lammi üleujutustele.
Maiduguri Ülikool

**Maiduguri Ülikool** on ülikool Nigeerias Maiduguris.

Ülikool asutati 1975. aastal. Selles õpib umbes 25 000 üliõpilast.

Ülikoolis on meditsiinikolledž ning põllumajandus-, kunsti-, pedagoogika-, tehnika-, õigusteaduse, juhtimis-, sotsiaalteaduste, farmaatsia- ja veterinaariateaduskond.

## Välislingid
* Koduleht
Mariama Bâ

**Mariama Bâ** (1929 Dakar – 1981 Dakar) oli fulbe päritolu Senegali naiskirjanik, üks esimesi ja tähtsamaid Aafrika naiskirjanikke.

Ta sai islami kasvatuse. Ta lõpetas Rufisque'i Normaalkooli ja töötas 1947–1959 õpetajana, seejärel kooliinspektorina. 

Oma esimeses romaanis "Une si longue lettre" (1980) kritiseeris ta mitmenaisepidamist ja üldse naise seisundit Aafrikas. Romaan on esitatud pika kirjana, mille kirjutab üks naine päeval, mil ta jääb leseks. Ramatoulaye, kes oli olnud traditsiooniline ja allutatud, kirjutab oma sõbratarile Aïssatoule, kes on endale iseseisvuse kätte võitnud. Nii hakkab ta ka ise vabanema. 

Teine romaan "Un Chant écarlate" (1981) ilmus postuumselt. Prantslanna Mireille abiellub muslimist senegallase Ousmane'iga. Kui mees salaja teise naise võtab, läheb Mireille hulluks ja tapab oma lapse.

## Tunnustus
*1980 Noma auhind romaani "Une si longue lettre" eest. 

## Isiklikku
Ta lahutas oma abikaasast, parlamendiliikmest Obèye Diopist ning kasvatas üksi üheksat last.
Åsele vald

**Åsele vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västerbotteni läänis.

Valla keskus ja suurim asula on Åsele (1800 elanikku). Fredrika (215 elanikku) on teine suurem asula vallas.

Läbi valla voolab Ångermani jõgi.

Vallas asub 1991 rajatud 11 km² suurune Björnlandeti rahvuspark.

## Välislingid

*Valla koduleht
Aasta keskmine õhutemperatuur

**Aasta keskmine õhutemperatuur** (ka **aastatemperatuur**) on kliimanäitaja, mis arvutatakse kindlas piirkonnas tehtud mõõtmiste põhjal. Selleks arvutatakse vaadeldava aasta jooksul mõõdetud õhutemperatuuride põhjal iga kuu keskmine õhutemperatuur, tulemused liidetakse ja jagatakse kaheteistkümnega. Aasta keskmine õhutemperatuur on ühtlasi ka kõigi päevade keskmiste õhutemperatuuride aritmeetiline keskmine.

Et üks aasta võib olla mitmeaastase keskmisega võrreldes soojem või külmem, kasutatakse tegelikult klimatoloogias mitmeaastast keskmist õhutemperatuuri, mis arvutatakse piirkonnas tehtud mitmeaastaste mõõtmiste põhjal. Kogu vaatlusperioodi (vähemalt 30 aastat) andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga.

## Eesti aasta keskmised õhutemperatuurid
Eestis on aasta keskmine õhutemperatuur uute normide järgi 6,0 °C, mis on võrreldes varasema perioodiga (1971-2000) 0,4 °C võrra kõrgem. Kõrgustikes on see madalam ja saarte läänerannikul kõrgem. Kõige soojem oli 2008. aasta (Vilsandil oli aasta keskmine õhutemperatuur +8,5&nbsp;°C). Kõige külmem oli 1942. aasta (Jõgeval oli aasta keskmine õhutemperatuur +1,6&nbsp;°C).

## Maailmas
Maailma kõrgeim aasta keskmine õhutemperatuur (+34&nbsp;°C) mõõdeti perioodil 1960–1966 Etioopia linnas Dallolis.

## Vaata ka
*Kuu keskmine õhutemperatuur

## Viited
Meelindlased

**Meelindlased** (*Meliphagidae*) on lindude sugukond värvuliste seltsist.

## Levik
Meelindlasi on umbes 170 liiki. Nad on levinud Austraalias ja Okeaanias, Väikestel Sunda saartel ja Sulawesil.

## Välimus
Meelindlased on peamiselt väikesed või keskmise suurusega värvulised, neist kogukaimad on umbes haraka suurused. Sugupooled on tavaliselt samalaadse välimusega, kuid isaslind on sageli emasest värvikam ja suurem. Meelindlaste sulestik on enamasti tume, sageli hallides, rohekates või pruunides toonides.
Leidub ka värvikirevaid liike, näiteks perekondades *Myzomela* ja *Xanthomyza*.

## Elupaik ja pesitsemine
Meelindlased on valdavalt puistulinnud, peaaegu kõik meelindlased tegutsevad enamasti puuladvas ja ainult vähesed laskuvad toiduotsingul maapinnale.
Meelindlased rajavad kausikujulise pesa tavaliselt puule või põõsasse. Kurnas on 2–4 muna.

## Toitumine
Meelindlased toituvad peamiselt nektarist ja puuviljadest, söövad ka väikesi selgrootuid.

## Viited
* Loomade elu, 6. kd, lk 398–399
Tõkkesõlm

**Tõkkesõlm** on erinevate pioneeritõkete kombineerimisel moodustatud süsteem, mida kaetakse tavaliselt tulega selle juures paikneva üksuse poolt. Neid on rajavad pioneeriteenistused sõjaajal tähtsatele maa-aladele või maastiku kitsaskohtadesse eesmärgiga takistada vastase pealetungi.

Tõkkesõlmed jagunevad **tõrjetõkkesõlmedeks** (TTS) ja **häirivateks tõkkesõlmedeks** (HTS). TTS eesmärgiks on täielikult vastase edasipääsu peatamine, HTS rajatakse aga vastase aeglustamine ja/või tema liikumise suunamiseks. Häiriva tõkkesõlme rajamiseks kulutatakse oluliselt vähem materjale ja aega ning seda ei pea ilmtingimata tulega katma.
Xanthomyza phrygia

***Xanthomyza phrygia*** on Austraalia endeemne lind meelindlaste sugukonnast.

## Levila
Ta on levinud Kagu-Austraalias eukalüptimetsades, kus on haruldane.
Pesitsevat populatsiooni on hinnatud 1500 vanalinnule. Liiki ohustab metsade raie.

## Välimus
Pikkus 20–24 cm. Keskmise suurusega meelind. Sulestik musta-kollase-valge kirju. Pea ja kael on mustad. Silma ümber on sulgedeta laik. Laul on meeldivakõlaline.

## Eluviisid
*Xanthomyza phrygia* pesitseb eukalüpti- ja kasuariinimetsades.
Ta toitub eukalüptide nektarist ja eriti pesitsusajal ka putukatest. 

## Viited
*BirdLife
Idatuul

**Idatuul** on tuul, mis puhub idast läände. 

Vanakreeka mütoloogias oli idatuult esindav jumalus Euros. Arvati, et ta toob soojust ja vihma. Tema sümboliks oli ümberpööratud vaas, kust voolas välja vett.
Polaarsed idatuuled

**Idatuuled** on püsivad tuuled, mis puhuvad poolustest parasvöötme suunas. Selle põhjuseks on kõrgrõhuala tekkimine poolustel, kus külm ja raske õhk laskub allapoole. Poolustest liigub õhk ekvaatori suunas, kus on tekkinud madalrõhuala. Soojenes tõuseb õhk üles ja parasvöötmes tekib madalrõhuala. Coriolisi efekti mõjul pöörduvad tuuled läände, selle tõttu nimetatakse need idatuulteks.

## Vaata ka
*Passaat
*Läänetuuled
*Üldine õhuringlus