open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eerik Reiter

**Eerik Reiter** (7. aprill 1942 Rakvere – 8. jaanuar 2025) oli eesti füüsik.

## Elulugu
Eerik Reiter oli teenistuja poeg.

Ta lõpetas 1960. aastal Tallinna 1. Keskkooli ja 1965. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemilise tehnoloogia erialal, oli 1969–1972 samas aspirant; tehnikakandidaat (1973, TPI), väitekiri "Исследование нестационарного тепло- и массообмена при испарении капель". 

1973–1980 TTÜ vanemteadur, 1980–1983 füüsika kateedri vanemõpetaja, 1983–2013 füüsika kateedri/füüsikainstituudi dotsent, 2017. aastast loodusteaduskonna emeriitdotsent. Täiendas end 1984 Leningradi Ülikoolis, 1995 Eindhoveni Tehnikaülikoolis, 1997 Twente Ülikoolis.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: stohhastilised protsessid. Käsitlenud füüsika õpetamist kõrgkoolis. Üle 40 teaduspublikatsiooni, sh kõrgkooliõpikud.

## Viited

## Teoseid
* Statistiline termodünaamika, I–II (kaasautor R. Mankin). Tallinn, 1992–1993
* Stohhastilised protsessid, I–II (kaasautor R. Mankin). Tallinn, 1995
* Mittetasakaaluliste protsesside statistiline termodünaamika, I–II (kaasautor R. Mankin). Tallinn, 1997–1998
* Trichotomous noise-induced transitions (kaasautor). // Phys. Rev. E 60 (1999) 2A
* Current reversals in ratchets driven by trichotomous noise (kaasautor). // Phys. Rev. E 61 (2000) 6
* Constructive role of temperature in ratchets driven by trichotomous noise (kaasautor). // Phys. Rev. E 63 (2001) 4
* Trichotomous-noise-induced catastrophic shifts in symbiotic ecosystems (kaasautor). // Phys. Rev. E 65 (2002) 5
* Anomalous mobility of Brownian particles in a tilted symmetric sawtooth potential. // Phys. Rev. E 70 (2004) 4.

## Kirjandus
* TPI 1936-1986, 377.
*
Jānis Reiters

**Jānis Reiters** (saksapäraselt **Johannes Reuter** (**Rytter**), u 1632, Riia – u 1695, ) oli läti teoloog ja keeleteadlane, esimene lätlasest üliõpilane Tartu Ülikoolis,

## Elulugu
Õppis Riia Toomkoolis 8 a. Immatrikuleeriti Tartu Ülikooli 10. september 1650. Õpingute ajast on säilinud kaks teoloogia-alast väitekirja:
# Lidenius, Petrus (P) -Reuter (Reiter, Reiters), Johannes. Die mansuetudine. Dorpati 1654;  
# Elvering (Elffring), Gabriel (P) -Reuter (Reiter, Reiters), Johannes (R). *Positiones theologicae de coena Dominica, quas in Regia Gustaviana Academia, quae Dorpati… est sub moderamine*,,, Gabrieis Elvering… publico doctorum examini submittit Johannes Reuter a.d. /18 / Januarij… 1656. Dorpati Livonorum (1656/ ning kõne :*Oratio in salutiferam nativitatem Domini et Salvatoris nostri Jesu Christi: quam* … in Regia Gustaviana Adolphina Universitate .. die 18 , Decembris, anno 1652. publice … enarrabat Johannes Reiter…Dorpati Livonorum /1652/. 

1656. aastal  sai Reiters Võnnu kreisi Rauna kihelkonnakiriku pastoriks. Kohalike talupoegade tülis mõisavalitsejaga asus ta esimeste poolele. Konflikt läks nii kaugele, et mõisavalitseja Tumbs peksis Reitersi abikaasat ja haavas pastorit noaga näkku. Reiters vallandati ametist, kuna ta olla kritiseerinud Lutheri saksakeelset piiblitõlget ning talupoegade soovil pidanud jumalateenistusi katoliiklikel pühakupäevadel. Seejärel veetis Reiters mõned aastad Poolas, Saksamaal, Itaalias ja Prantsusmaal, pöördus 1670 tagasi Liivimaale, nõudes ennistamist pastoriametisse. Reiters töötas lühemat aega luterliku pastorina Moskvas, hankis seejärel Wittenbergi ülikoolist tunnistuse, et ta vaated on kooskõlas Augsburgi usutunnistusega ning pöördus õiguse saamiseks Rootsi kuninga Karl XI poole. 

Kuninga käsk 1676 sundis Liivimaa konsistooriumi lubama Reitersi tegutsemist pastorina. Temast sai Koknese garnisoni pastor. Seoses  Reiters vangistati süüdistatuna süütamises, vabastati aga pärast tõeliste süüdlaste kindlakstegemist. Ta sõitis uuesti välismaale, kus olevat tegelnud Hamburgis alkeemiaga. Reiters jäädvustas oma nime Läti kultuuriloos mehena, kes võitles läti keele eluõiguse eest trükisõnas. Ta kavatses üksinda tõlkida läti keelde kogu Piibli. Reitersi tõlkes ilmus 1664 trükist Matteuse evangeelium, 1675 katkendeid Piiblist. Arendas oluliselt tolleaegset läti kirjakeelt.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, I, 264–266, 278
* J. Reitera Tēvreižu krājums. 1675. gada gera ievadr. /Kopenhāgena, 1950/.
*
Arnold Reitsakas

**Arnold Reitsakas** (23. mai 1933 Stavropoli krai, Venemaa – 15. veebruar 2000 Tallinn) oli eesti arvutiteadlane ja insener.

## Elulugu
Lõpetas 1952 Tallinna 10. Keskkooli ja 1957 Leningradi Sideinstituudi. 

1957–1961 töötas ta tehases Punane RET. 

1961–1993 töötas ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudis, olles 1968–1986 arvutustehnika osakonna juhataja. 

1960. aastatel juhtis ta Tallinna Polütehnilise Instituudis arvutiehitajate gruppi ja pidas programmeerimisloenguid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: arvutustehnika ehitamine, rakendamine ja moderniseerimine. 

Pani aluse Küberneetika Instituudi arvutustehnika süsteemile.

Ta osales esimese Eestis ehitatud elektronarvuti loomisel töögrupi juhina. See oli Moskva Arvutustehnika Uurimisinstituudi projekteeritud elektronarvuti mudel M-3, mida ehitati ENSV Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudi jaoks Nikolai Alumäe initsiatiivil ja tehase RET abiga aastatel 1958–1960. Arvuti ehitamisel osalesid Harri Mägi jt.

Osales kaasautorina eksperimentaalse intellektuaalse objektorienteeritud protsessori ja personaalarvuti FORTH-kaasprotsessori loomisel.

## Tunnustus
*1971 – Eesti NSV teeneline insener
*1997 – Elektri- ja Elektroonikainseneride Liidu Arvutiseltsi (IEEE Computer Society) medal panuse eest oma maa arvutustehnika arendamisse

## Viited

## Kirjandus
*TPI 1936–1986, 321, 480
*Eesti Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituut 1990. Tallinn, 1990, 28, 47–48.
*
Aivar Reivik

**Aivar Reivik** (sündinud 17. detsembril 1956 Tallinnas) on eesti elektroonikateadlane.

## Elulugu
Aivar Reivik on teenistujate poeg.

Ta lõpetas aastal 1976 Tallinna Polütehnikumi ja 1981 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) energeetikateaduskonna. Õppis aastatel 1982–1985 samas aspirantuuris; tehnikamagister (1995, TTÜ), väitekiri "Röntgenkontrolli manipulaatori lineaarajami uurimine". Oli 1981–1983 TPI vaneminsener, 1983–1985 elektrijaamade kateedri nooremteadur ja 1985–1990 vanemteadur, 1990–2005 töötas erasektoris, 2005–2007 Tallinna abilinnapea.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: aeglasekäigulised lineaarsed asünkroonajamid, püsimagnetitega sünkroongeneraatorid, energiasäästlikud ajamid, kulgelektriajamite rakendusprobleemid, jõupooljuhtmuundurite rakendusprobleemid. 12 teaduspublikatsiooni, 2 NSV Liidu autoritunnistuse ja 1 Eesti tööstusdisaini lahenduse autor.

## Teoseid
* Манипулятор для рентгеноконтроля с линейным электроприводом (kaasautor). M., 1984
* Опыт разработки установок рентгеноскопического контроля на базе линейного асинхронного электропривода (kaasautor). // Seminari ettekannete teesid. Tallinn, 1990
* Esimesed Eestis väljatöötatud väiketuulegeneraatorid (kaasautor). // Elektriala 5 (2005).

## Viited

## Kirjandus
* TPI 1936–1986, 474.
*
Vello Rekkaro

**Vello Rekkaro** (sündinud 14. jaanuaril 1939 Tallinnas) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1957 Tallinna 4. Keskkooli, 1962 Tallinna Polütehnilise Instituudi ja 1971–74 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudis aspirant; majanduskandidaat (1975, Teaduste Akadeemia), väitekiri "Elutarbelise teenindamise parendamise majandusprobleeme (tehniliste vahendite näitel)". Täiendas end 1981 Leningradi Ülikoolis ja Budapesti Tehnikaülikoolis ning 1986 Taškendi Ülikoolis. Oli 1965–69 erinevais ettevõtetes insener-konstruktor ja vaneminsener, 1969–71 teeninduskombinaadi "Kiir" direktor, 1974–77 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudis nooremteadur ja 1977–79 vanemteadur, 1979–80  allüksuses vanemõpetaja, 1980–83 dotsendi kohusetäitja, 1983–98 dotsent, 1998–2001 Tallinna Tehnikakõrgkooli dotsent, 2001–06 professor ning logistika ja majanduse õppetooli juhataja, 2006– Euroülikooli professor ja sihtasutuse Tallinna Eluasemefond analüütik.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: sotsiaalmajanduse probleemid elamumajanduses ja Eesti regionaal-logistiline potentsiaal.

## Viited

## Teoseid
* Historische Aspekte der Regionalpolitik in Estland. // Christian-Albrechts-Universität zu Kiel u.a. Einige Aspekte der Regionalpolitik. Vörträge des Gemeinsamen Seminars über Regionalpolitik. Tallinn, 1989
* Sotsiaalselt tasakaalustatud turumajandussüsteemile üleminekuteedest Eestis (kaasautor). // TTÜ uurimistöö. Tallinn, 1996
* Eesti ühiskond ja omandireformipoliitika. // Eesti Vabariigi integreerumine Euroopa Liiduga – majanduspoliitika eesmärgid ja abinõud. // VI teadus- ja koolituskonverentsi ettekanded-artiklid. Tartu–Värska, 1998
* Eesti kohast Euroopas. 2004. // Tallinna Tehnikakõrgkooli Toim (2004) 4
* Teaduse rakenduslikke probleeme. // Tallinna Tehnikakõrgkooli Toim (2005) 6.

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 420–421
* TPI 1936–1986, 364, 366.
*
Georg Rekker

**Georg Rekker** (28. mai 1928 Tartu – 24. mai 1995 Tartu) oli eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Georg Rekker oli töölise poeg.

Lõpetas 1947 Tartu Arve- ja Plaanindustehnikumi ja 1951 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna; majanduskandidaat (1963, TRÜ), väitekiri "Положение пролетариата в буржуазной Эстоний (1920–1940 гг.)". Oli 1951–1953 TRÜ sportmängude kateedri õpetaja, 1953–1956 poliitilise ökonoomia kateedri aspirant, 1956–1958 samas õpetaja, 1958–1968 vanemõpetaja, 1968–1984 dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: kapitalistlike maade majandusprobleemid. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

### Teoseid
* Vestlusi elatustasemest (kaasautor). 1962
* Lenini imperialismiteooria ja kaasaeg. 1970
* Kapitalistlike maade töötajate elatustase tegelikkuses ja kodanlike ning revisionistlike teooriate kõverpeeglis. 1973
* Положение рабочего класса и государственно-монополистической капитализм. // Уч. зап. ТГУ 507 (1982).

## Spordisaavutused

*NSV Liidu meistersportlane korvpallis (1952) 
* NSV Liidu meister korvpallis (1949)

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 484
* Eesti spordi biograafiline leksikon, 550.
*
Heino Relvik

**Heino Relvik** (aastani 1938 **Heino Brenner**; 9. jaanuar 1922 Paide – 8. august 2015) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Heino Relvik on puusepa poeg.

Lõpetas 1943 Tallinna Õpetajate Seminari, 1953 Tallinna Polütehnilise Instituudi masinaehituse tehnoloogia erialal ja 1957 samas aspirantuuri; füüsika-matemaatikakandidaat (1975, Leningradi ), väitekiri "Некоторые вопросы динамики неколономных систем". 1943–44 osales II maailmasõjas Soome mereväes. Oli 1958–59 TTÜ teoreetilise mehaanika kateedri laborant, 1959–65 assistent, 1965–76 vanemõpetaja, 1976–92 dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: analüütiline mehaanika, kõrgemat järku liikumisvõrrandid. Umbes 30 teaduspublikatsiooni. 

## Tunnustus
*Soome II klassi Vabadusmedal (1944) 
*Nõukogude Eesti preemia (1980) (kollektiivis)

## Viited

## Teoseid
* Основые вопросы аналитической механики (kaasautor). Tallinn, 1979
* Уравнение возможной мощности в аналитической механике (kaasautor). // Eesti Teaduste Akadeemia Toim 32 (1983)
* About Integraal Constraints. // ACUT 939 (1992)
* Составление дифферециальных управнении движения при помощи аналогов кинетической энергии. // TPI Toim 345 (1973)
* Об уравнениях типа Гамильтона. // TÜ Toim 487 (1979)
* Mereväe soomepoisid. Tallinn, 2003.

## Kirjandus
* TPI 1936–1986, 372, 374, 380
* Mehaanikainsenerid 1918–1998, 186, 214.
*
Toomas Remi

**Toomas Remi** (sündinud 3. veebruaril 1949 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Toomas Remi on tööliste poeg.

Lõpetas 1967 Tallinna 2. Keskkooli ja 1972 Tallinna Polütehnilise Instituudi peenmehaanika seadmete erialal; tehnikamagister (1992, TTÜ), väitekiri "Löögi erienergia uurimine erikujuliste identoritega".

1972–1978 TTÜ üliõpilaste konstrueerimisbüroo insener, 1978–1988 TTÜ masinaelementide kateedri assistent, 1988–1992 vanemõpetaja, 1992–1994 lektor, 1994–1996 dotsent. 

1996–1998 AS-i Bera tehnika- ja tootmisdirektor, 1998–2005 AS-i Balti Laager tööstustarvikute osakonna juhataja, 2005– OÜ Laagri- ja Tihenduskeskus tegevdirektor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: gaasbetooni lõikeseadmete projekteerimine ja valmistamine; erienergia eksperimentaalne määramine löögil; energeetilise erosiooniteooria kohandamine karastatud terastele. Üle 25 teaduspublikatsiooni, 6 autoritunnistust.

## Teoseid
* Выбор схемы нагружения режущей струны при резке газобетона. // Silikaatbetooni Teadusliku Uurimise Instituudi Toim. Tallinn, 1983
* Экспериментальное определение удельной энергии пункообразования различными инденторами. // TTÜ Toimetised 690 (1989)
* Экспериментальное исследование геометрических ударных лунок различных инденторов. // TTÜ Toimetised 728 (1991)
* Testing hardened steel targets for dynamic hardness (kaasautor I. Kleis). // Proc. Est. Acad. Sci. Eng. 10 (2004) 1
* Adapting the energetic erosion theory to hardened steel (kaasautor I. Kleis). // Proc. Est. Acad. Sci. Eng., 10 (2004) 1.

## Viited

## Kirjandus
*Mehaanikainsenerid 1918–1998. 186, 214

## Välislingid
*
Evi Remm

**Evi Remm** (aastani 1936 **Tenson**, aastani 1953 **Taimre**; eesnimena ka **Eevi**; sündinud 13. oktoober 1930 Tartu – 19. september 2018) oli eesti entomoloog.

## Elulugu
Evi Remm on teenistujate tütar.

Lõpetas 1949 Tartu 2. Keskkooli ja 1954 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina. Oli Tartu 1. Keskkooli õpetaja, 1958 Tartu Riikliku Ülikooli zooloogia kateedri laborant, 1962–1967 TRÜ eksperimentaalbioloogia baasis nooremteadur, 1962 Zooloogia ja Botaanika Instituudi zooloogia sektori vanemlaborant, 1967–1989 entomoloogia ja fütonematoloogia sektori laborant.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: salukärblaste (*Lauxaniidae*, *Diptera*), fauna Eestis. Olulise panuse eest Eesti jõgede põhjaloomastiku määramisel on arvatud teose "Eesti jõed" (toimetaja Arvi Järvekülg, Tartu, 2001) kaasautoriks. Eesti, Läti ja Leedu putukate uurimise tulemusena 17 teaduspublikatsiooni, sh 2 määrajat.

Ta on uurinud ka ühepäevikuid ja kiile.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Hans Remm, tema pojad on Maido ja Kalle Remm.

## Teoseid
*Eesti kiilivastsete määraja. // Abiks loodusvaatlejale 47 (1963)
*Akvargeeni toimest *Drosophila melanogaster*'isse (kaasautor Ü. Pavel). Tartu, 1964, Eesti ühepäevikuliste (*Ephemeroptera*) määraja. // Abiks loodusvaatlejale 60 (1970).

## Viited

## Kirjandus
*ZBI, 70.
*
Jaanus Remm

**Jaanus Remm** (sündinud 19. augustil 1979 Tartus) on eesti bioloog.

## Elulugu
Lõpetas 1997 Hugo Treffneri Gümnaasiumi, 2001 Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna; *[[M.Sc.]]* (bioloogia, TÜ, 2003), väitekiri "Puuõõnsuse tihedus, omadused ning asustatus loomade poolt eri tüüpi kaitsealustes ja majandusmetsades"; *[[Ph.D.]]* (loomaökoloogia, TÜ, 2008), väitekiri "Tree-cavities in forests: density, characteristics and occupancy by animals". 2008– TÜ Ökoloogia- ja Maateaduse Instituudi teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: loomade ruumikasutus.

## Isiklikku
Jaanus Remm on Kalle Remmi poeg ning Evi ja Hans Remmi lapselaps. Tema vend on Tiit Remm.

## Viited

## Teoseid
* Nest quality limits the number of hole-nesting passerines in their natural cavity-rich habitat (kaasautor A. Lõhmus). // Acta Oecologica 27 (2005) 2
* Old-growth structural elements in a strict reserve and commercial forest landscape in Estonia (kaasautor). // Forest Ecology and Management 216 (2005) 1–3
* Tree cavities in riverine forests: What determines their occurrence and use by hole-nesting passerines (kaasautorid A. Lõhmus, K. Remm). // Forest Ecology and Management 221 (2006) 1–3.

## Kirjandus
*  

## Välislingid
*
Heino Remma

**Heino Remma** (16. november 1919 Tallinn – 30. oktoober 1981 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Heino Remma oli raudtee-ametniku poeg.

Lõpetas 1938. aastal Tallinna J. Westholmi Gümnaasiumi.

Osales Nõukogude sõjaväess võitlejana II maailmasõjas.

Lõpetas 1948. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) tööstus- ja tsiviilehitusinsenerina; tehnikakandidaat (1959, TPI), väitekiri "Põlevkivi tsükloontuhk-liiv segude mehaaniline aktiviseerimine märgtöötlemise teel".

Oli 1949–1956 TPI ehitiste teostamise kateedri assistent, vanemõpetaja, 1959–1981 ehitustehnoloogia kateedri dotsent, 1971–1981 ehitustehnoloogia kateedri juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: silikaattelliste tootmise tehnoloogia, DFK-liimide kasutamine, statistilise meetodi rakendamine uurimistöödes, ehitusmaterjalide optimeerimine.

## Teoseid
22 teaduspublikatsiooni.
* *Механическая активация сланцезольно-песчаных смесей*. // TPI Toimetised А 144 (1958)
* *Исследование однородности продукции заводов силикатного кирпича*. // Сб. докладов по строительству. НИПИ Силикатобетона, ТПИ. Таллин 1971

## Viited

## Kirjandus
*Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn 1986. Lk 148, 191, 228, 240–241, 415
*Vahur Mägi. Ehitusinsenerid TPI-st. Tallinn 1986. Lk 227 

## Välislingid
*  
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Jaanus Remme

**Jaanus Remme** (sündinud 18. detsembril 1953 Tallinnas) on eesti bioloog (geneetik).

## Elulugu
Ta on lõpetanud 1972. aastal Tallinna Spordiinternaatkooli ja 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloog-geneetikuna; Ph.D. (molekulaarbioloogia, 1993, TÜ), väitekiri "Studies on the peptidy1transferase centre of the E. coli ribosome". 

Olnud 1980–1995 Eesti NSV TA Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi insener, grupijuht, teadur ja vanemteadur, 1988–1993 Berliinis Max Plancki Instituudi külalisteadur, 1993–1997 Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudi vanemteadur ja dotsent, 1997– Tartu Ülikooli molekulaarbioloogia õppetooli professor ja 1998– juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: valgu biosünteesi aparaadi struktuur ja funktsioonid, RNA bioloogia, ribosoomid, geneetiline kood. 

Ajakirja Central European Journal of Biology toimetuskolleegiumi liige. RNA ühingu ja  liige. Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
*2001 Valgetähe III klassi teenetemärk
*2013 Tartu Ülikooli medal
*2018 Tartu Ülikooli suur medal

## Teoseid
* On the physico‑chemical rationale of the genetic code (kaasautor Richard Villems). // FEBS Lett. 189 (1985) 2
* The third ribosomal tRNA‑binding site, the E site, is occupied in native polysomes (kaasautor). // European J. Biochem. 183 (1989) 2
* Novel mutant of 23S RNA: characterization of functional properties (kaasautor Urmas Saarma). // Nucl. Acids Res. 20 (1992) 12
* Analysis of the ribosomal large subunit assembly and 23S rRNA stability in vivo (kaasautorid Aivar Liiv, Tanel Tenson). // J. Mol. Biol. 263 (1996) 3
* Mutational analysis of the donor substraten
* Functional binding site of the ribosomal peptidyltransferase centre (kaasautor). // RNA 4 (1998) 2
* Importance of the 3'-terminal Adenosine of tRNA in Ribosomal Translation (kaasautor). // J. Biol. Chem. 277 (2002) 27 Definition of bases in 23S rRNA essential for ribosomal subunit association (kaasautor Ülo Maiväli). // RNA 10 (2004) 4
* Importance of transient structures during post-transcriptional refolding of the pre-23 S rRNA and ribosomal large subunit assembly (A. Liiv). // J. Mol. Biol. 342 (2004) 3.

## Viited

## Kirjandus
* 
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 149.
*
Hugo Remmelg

**Hugo Remmelg** (sündinud 7. juunil 1935 Laiuse vallas Tartumaal) on Eesti põllumajandusteadlane ja geneetik.

## Elulugu
Ta on lõpetanud 1959. aastal K. A. Timirjazevi nimelise Moskva Põllumajanduse Akadeemia aiandusagronoomina; bioloogiakandidaat (1967, Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituut (EBI)), väitekiri "Влияние гамма-облучения семян на морфогенез и наследственность сортов и межсортовых гибридов томатов, конских бобов и астр". 

Ta oli aastatel 1959–1961 Narva sovhoosi agronoom, 1961–1964 EBI aspirant, 1964–1970 nooremteadur, 1970–1992 vanemteadur, 1992–1997 EPMÜ taimekasvatuse instituudi assistent, 1997. aastast dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: sordiaretuse geneetilised alused (eriti mutatsiooniline ja rekombinatsiooniline muutlikkus, ploidsus, heteroos,  ja apomiksis). Aretas tomati hübriidsordi "Kevade" F ning lühendas  alusel talirukkisordi "Sangaste" kõrt. 1973–1988 Eesti Teaduste Akadeemia Looduskaitsekomisjoni liige, 1981–1990  juhatuse liige.

## Viited

## Teoseid
* Apomiksis: potentsiaalsed võimalused sordiaretuses (kaasautor). // Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi Toim IV. 1997
* Tetraploidne rukis (kaasautor A. Õunmaa). // Teraviljade geneetika ja aretuse aktuaalsed probleemid. Harku, 1998
* Kromosoomide arv Eestis aretatud ploomipuusortidel ja aretistel (kaasautor A. Õunmaa). // Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi Toim 6 (1998)
* Short-strawed `Sangaste` rye (kaasautor). // Cereal Breeding: Achievements and Prospects for Improvement. 1999.

## Kirjandus
* EE 14, 425
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 43.
*
Indrek Renge

**Indrek Renge** (sündinud 8. augustil 1953 Tartus) on eesti keemik.

## Elulugu
Indrek Renge on teenistujate poeg.

Lõpetas 1971 Tartu 1. Keskkooli, 1976 Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna ja 1982 NSV Liidu Teaduste Akadeemia  aspirantuuri; keemiakandidaat (1982, samas), väitekiri "Кинетика элементарных реакций взаимодействия триплетных состояний красителей и родственных соединений донорами и акцепторами электрона в жидкой фазе". Oli 1976–1978 Eesti NSV TA Keemia Instituudi vaneminsener, 1983–1986 TRÜ Füüsika Instituudi nooremteadur, aastast 1986 vanemteadur. Täiendas end 1990 ja 1991 Saksamaal, 1993 Hollandis ja Suurbritannias ning 1994 Šveitsis.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: valguse ja aine vastasmõju keemilised aspektid; värvainete tripletsete olekute reaktsioonivõime elektroni ja prootoni ülekande protsessides; klorofülli uurimine madaltemperatuurse laserspektroskoopia meetoditega, spektraalselt kõrgselektiivsete valgustundlike keskkondade väljatöötamine nn optilise sälkamise rakendusteks. 50 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Triplet exciplexes – have they been detected in the liquid phase (kaasautor)? // J. Photochem. 31 (1985) 1
* Vibrationally resolved optical spectra of chlorophyll derivatives in different solid media (kaasautor). // J. Phys. Chem. 90 (1986) 25
* Relatioship between the electron-phononcoupling and intermolecular interaction parameters in dye-doped organic glasses. // J. Opt. Soc. Am. B9 (1992) 5
* Summetry and hole-burning properties of porphyrins. // J. Luminescence 98 (2002) 1–4
* Influence of temperature and pressure on shape and shift of impurity optical bands in polymer glasses. // J. Physical Chemistry A 110 (2006) 10
* Impurity spectroscopy in glasses and disordered crystals: inhomogeneous broadening and electron photon. // J. Luminescence 128 (2008) 3.

## Viited

## Kirjandus
* TRÜ keemiaosakond 1977–1986, 148.
*
Olav Renno

**Olav Renno** (sündinud 26. veebruaril 1932 Tartus) on eesti bioloog, looduskaitsja ja tõlkija.

## Elulugu
Olav Renno on ametniku poeg.

Lõpetas 1950 Viljandi 2. Keskkooli ja 1956 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal; bioloogiakandidaat (1968, TRÜ), väitekiri "Lääne-Eesti mandriosa madal- ja siirdesoode linnustik ning selle muutumine soode melioreerimisel". 1956–1957 NSVL Teaduste Akadeemia Zooloogia Instituudi Rõbatši ornitoloogiajaama vanemlaborant, 1957–1958 Looduskaitse Valitsuse vaneminspektor, 1958–1963 Matsalu Riikliku Looduskaitseala juhataja, 1963–1968 vanemteadur, 1968–1992 Zooloogia ja Botaanika Instituudis: 1968 laborant ja vaneminsener, 1969–1972 nooremteadur, 1972–1992 vanemteadur, aastail 1992–2005 talunik, seejärel tõlkinud raamatuid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: lindude arvukus ja dünaamika, maastikuline levik, ränded, pesitsusökoloogia, linnukaitse probleemid, Eesti soode, rannikute, saarte ja sisevete haudelinnustik, lindude maastikuseosed, levik, ränne ja varu; kanatõugude tootlikkus ja sobivus taluoludes, lindude uurimise metoodika, Eesti ornitoloogia ajalugu. 1974–1986 Looduseuurijate Seltsi ornitoloogiasektsiooni esimees, 1968–1996 Eesti Teaduste Akadeemia Looduskaitse komisjoni liige (aastani 1978 teadussekretär), 1970–1992 Lindude Rände Uurimise Balti Komisjoni liige (1974–1992 teadussekretär), Eesti Ornitoloogiaühingu auliige (1992). Koostanud 10 aastakäiku "Looduse kalendrit" ja Eesti haudelindude levikuatlase. Eesti Vabariigi teaduspreemia (1994) (kollektiivi juhina). 155 teaduspublikatsiooni, 450 aimeartiklit, ka publitsistikat ajalehtedes; tõlkinud 21 raamatut.

## Tunnustus
* 1994 Eesti Vabariigi teaduspreemia (töörühma juhina)
* 2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
* 2012 Karksi valla teenetemärk
* 2013 Eesti Looduskaitse Seltsi auliige
* 2014 Karksi valla aukodanik

## Teoseid
* Matsalu. Tallinn, 1965
* Külmnokk-luige dünaamikast Eestis 1959–1978. // LUS-i aastaraamat 72, 1988
* Численность гнездящихся в Эстонии серых журавлей (kaasautor J. Keskpaik). // Сообщ. Прибалт. комиссии по изучению миграции 21 (1989)
* Eesti linnuatlas. Tallinn, 1993.

## Viited

## Kirjandus
* 
* Zooloogia ja Botaanika Instituut 1947–1997. Trt, 1997, 71.
*
Aare Renzer

**Aare Renzer** (sündinud 20. augustil 1956 Tallinnas) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Aare Renzer on riigiametniku ja ajakirjaniku poeg.

Lõpetas 1974 Tallinna 7. Keskkooli, 1979 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusliku informatsiooni töötlemise organiseerimise ja planeerimise erialal ja 1986 aspirantuuri; majanduskandidaat (1988, Eesti NSV TA Majanduse Instituudi), väitekiri "Информационные aспекты интерактивного анализа хозяйственной деятельности предприятия". Täiendas end 1991 Hollandis ja 1997 Hispaanias. Oli 1979–81 TTÜ raamatupidamise kateedri assistent, 1981–83 infotöötlemise kateedri assistent, 1986–88 vanemõpetaja, 1988–96 dotsent, 1997–2003 AS Pricewaterhouse Coopers infosüsteemide juhtiv audiitor, aastast 2003 AS-i Helmes konsultant, 1992 ja 1993 Vaasa Tehnoloogiainstituudi lektor.

## Teadustöö
Õpetanud programmeerimise aluseid, multimeedia vahendeid, struktuurset süsteemianalüüsi, infosüsteemide loomise teoreetilisi aluseid. Uurimisvaldkond: võrkstruktuuriga andmebaasid, struktuurne süsteemianalüüs ja infosüsteemide projekteerimine; majandusanalüüs ja selle automatiseerimine; infosüsteemide auditeerimine ja valideerimine. 15 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Informational Aspects of Business Analysis Systems Design. // Data Processing, Compiler Writing, Programming. Transactions of the Faculty of Economics LIX. Tallinn Technical University, 1986
* Using POC "ARM-Ekonomika" for automated business analysing. Thesis of an invited talk. // Micros of the SM-1800 Family, M, CNIIEEI of Apparatus Building, 1986
* Functional Aspects of Economical Analysis Automation. // Data Processing, Compiler Writing, Programming. Transactions of the Faculty of Economics LXII. Tallinn Technical University, 1987
* SAD – A Hypermedia Application in Teaching System Analysis and Design. // Hypermedia in Vaasa 93. Proc. Conf. Computers and Hypermedia in Eng. Education, May 24–26, 1993.

## Kirjandus
*
Raul Renter

**Raul Renter** (1. august 1920 Tallinn – 20. november 1992 Tallinn) oli eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1940 Tallinna Prantsuse Lütseumi ja 1948 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) ökonomistina; majanduskandidaat (1964, TPI), väitekiri "Eesti NSV rasketööstuse tähtsamate harude tootmisprofiil ja selle väljaarendamise perspektiivid", kaitses 1975 (Eesti Teaduste Akadeemia) doktoritööd teemal "Sotsiaal-majandusliku prognostika teoreetilis-metoodilised ja rakenduslikud probleemid", mida NSV Liidu Kõrgem Atesteerimiskomisjon ei kinnitanud. Töötas 1955–58 Eesti NSV Plaanikomisjoni tööstuse ja perspektiivse planeerimise osakonnas. 1958–65 Rahvamajanduse Nõukogu Plaani- ja Ökonoomikavalitsuse juhataja asetäitja, 1965–1978 NSV Liidu Teaduste Akadeemia Majandusmatemaatika Keskinstituudi Eesti filiaali labori juhataja, 1978–92 Majandusjuhtide Instituudi kateedrijuhataja ja peateadur. 

Kuulus 1943–1958 Eesti tippmaletajate hulka (Eesti meister 1946 ja 1949). Maleõpiku (1955) kaasautoreid.

## Viited

## Teoseid
* Suurtööstuse tekkimine ja arenemine Eestis XIX ja XX sajandil. (Suure Sotsialistliku Oktoobrirevolutsioonini). Tallinn, 1958
* Eesti NSV rasketööstus ja selle arenemisperspektiivid. Tallinn, 1964
* Majandusküberneetika rakendamisest tööstuse juhtimisel. Tallinn, 1968
* Пятнадцать методов прогнозирования и перспективного планирования в теоретическом и прикладном аспектах. Tallinn, 1974, Sotsiaal-majanduslik planeerimine ja prognoosimine (kaasautor), Tallinn, 1981.

## Kirjandus
* ENE lisaköide, 197
* Eesti spordi biograafiline leksikon, 552.
*
Nikolai Remmel

**Nikolai Remmel** (14. mai 1908 Petseri vald, Pihkva maakond, Pihkva kubermang – 6. mai 1983 Tallinn) oli Eesti pedagoog.

## Elulugu
Nikolai Remmel oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1927 Petseri Gümnaasiumi ja 1934 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna. Akadeemiliselt oli ta korporatsiooni Fraternitas Tartuensise liige.

Oli 1935–1947 Nõmme Gümnaasiumi / Tallinna 10. Keskkooli eesti keele ja filosoofia õpetaja, 1944–1947 direktor, 1947–1948 Tallinna 9. täiskasvanute keskkooli õpetaja, 1948–1950 Tallinna Õpetajate Instituudi psühholoogia ja loogika õppejõud, 1959–1964 Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudi vanemteadur, 1965–1969 ENE keeletoimetaja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: eesti keele ja kirjanduse metoodika. 

## Teoseid
Koostanud õpikuid ja töövihikuid. 
* Kirjavahemärkide õpik ja harjutustik. Tallinn 1939
* Etteütlusi 4.–11. klassile. Tallinn 1958
* Eesti keele õpik. IV kl. Tallinn 1960, 2. trükk 1972
* Eesti keele grammatika. IX–XI kl. Tallinn 1964
* Eesti keele grammatika käsiraamat (kaasautor J. Valgma). Tallinn 1970
* Peatükke luuleteoste käsitlemisest keskastmes. // Kirjandusõpetuse küsimusi V. Koostanud K. Leht. Tallinn 1971
* Eesti keel õpilase pilguga. Tallinn 1971

## Tunnustus
* 1962 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Isiklikku
Tema poeg oli Mart Remmel.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Tartu 1994, II, 503
* Eesti kooli biograafiline leksikon. Tallinn 1996. Lk 207

## Välislingid
* 
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Boris Reppo

**Boris Reppo** (sündinud 28. veebruaril 1937 Rõndelovo külas Tosno rajoonis Leningradi oblastis) on Eesti põllumajandustehnikateadlane.

## Elulugu
Boris Reppo on soomlane ja talunike poeg.

Lõpetas 1955 Tartu 4. Keskkooli ja 1960 EPA mehhaniseerimisteaduskonna; tehnikakandidaat (1970, Leedu Põllumajandusakadeemia), väitekirjas käsitles lehmalauda sügavrennist sõnniku eemaldamise skreeperseadet; tehnikadoktor (1997, EPMÜ), väitekiri "Lehmafarmi tehnoloogiliste elementide ja biotehniliste süsteemide töökindluse määramise ja parendamise meetodid". 

Oli 1960–1961 Eesti Põllumajandustehnika Elva osakonna lukksepp, insener-normeerija, 1961–1964 loomakasvatuse mehhaniseerimise insener, 1964–1965 remonditöökoja juhataja, 1965–1966 EPA elektrifitseerimise kateedri vaneminsener, 1966–1968 assistent, 1968–1970 loomakasvatuse mehhaniseerimise kateedri assistent, 1970–1973 vanemõpetaja, 1975–1992 dotsent, 1979–1992 kateedri juhataja, 1992–1994 farmitehnika õppetooli juhataja, 1994–1998 põllumajandustehnika instituudi juhataja, 1994–1999 tehnikateaduskonna prodekaan, 1992–2002 professor, aastast 2002 emeriitprofessor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: farmi biotehniliste süsteemide töökindlus ja seadmete tehnohooldus ning töökeskkonna sisekliima ja ergonoomika.  esimees, Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi liige, Eesti Põllumajandusministeeriumi medal "Kalevipoeg kündmas" (1987). 78 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Farmiseadmete tehnohooldus. Tallinn, 1984
* Farmide mehhaniseerimine (kaasautor). Tallinn, 1987
* Masinlüps I (kaasautor). Tallinn, 1993
* Lüpsja tööraskusaste ja energeetiline koormatus masinlüpsil (kaasautor I. Lindsalu). // APS Toim. Tartu, 2001
* Inner Climate of Pigsti in Winter (kaasautor O. Sada). // Proc. International Conf. Raudondvaris. Lithuanie, 2002
* Soojustamata lehmalauda välis- ja sisekliima vahelisest seosest // Agraarteadus. (2006) 2.

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 426
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 146
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 422.
*
Enno-Hillar Reppo

**Enno-Hillar Reppo** (27. aprill 1929 Narva – 24. jaanuar 1990 Saku) oli eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1957. aastal EPA agronoomia-teaduskonna; põllumajanduskandidaat (1966, Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituut (EMMI)), väitekiri "Агрономические свойства структуры дерново-карбонатных почв". 

Oli 1952–1956 EMMI Kuusiku filiaali laborant, 1960–1989 mullauurimise osakonna noorem ja vanemteadur ning mullafüüsika labori juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: muldade füüsik omadused. Üle 60 teaduspublikatsiooni, 7 leiutise autor. Kirjutanud ka lasteraamatuid.

## Teoseid
* Bakteriväetisega korraldatud katsete tulemused. // Sotsialistlik Põllumajandus (1952) 3
* Kaasaegseid seisukohti mulla struktuuri küsimustes. // Sotsialistlik Põllumajandus (1967) 1
* Karbonaatsete mullaproovide peenese mehhaanilise koostise määramise metoodikast. // EGS-i aastaraamat 1967/1968
* Пикнометрический анализ почв и грунтов. Tallinn, 1968
* Kamar-karbonaatmuldade künnikihi niiskusseisundi hindamine lõimiseklasside lõikes. // EMMI tead tööde kogumik XLI, (1977)
* Показатели оптимальной влажности почвы. // Оптимальная влажность почв. Tallinn, 1982
* Eesti NSV soostunud kamarmuldade niiskuse kvalitatiivsest hindamisest. // EGS-i aastaraamat 1981/1982, (1987) 20.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku, 2006, 24–25.
*
Jüri Resev

**Jüri Resev** (sündinud 4. jaanuaril 1950 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Jüri Resev on tööliste poeg.

Lõpetas 1969 Tihemetsa Sovhoostehnikumi mehaanik-tehnikuna, 1975 EPA mehaanikainsenerina ja 1980 samas aspirantuuri; magister (tehnikateadus) (1994, Eesti Maaülikool), väitekiri "Tiibskreeperi tööprotsessi uurimine", tehnikateaduste-doktor (2002, TTÜ), väitekiri "Virtual Differential as Torque Distribution Control Unit in Automotive Propulsion Systems". 

Oli 1975–77 Järva-Jaani kolhoosi insener, 1977–79 EPA mehaanika kateedri vanemlaborant, 1979–85 samas assistent, 1985–90  insener ja peainsener asetäitja, 1990–2003 : tehnikateaduskonnas assistent, lektor, teadur, doktorant, dotsent ja 2000–2003 mehaanika ja masinaõpetuse instituudi juhataja. Ühtlasi 1995–2004 Tartu Lennukolledži õppejõud, sh 2003–04 õppeprorektori kohusetäitja ja asetäitja 2005– TTÜ Säästva Tehnoloogia Instituudi direktori kohusetäitja ja dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: tehnikateadus, liikuritehnika. Umbes 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* A course of engineering graphics and the concepts of its compilation (kaasautor). // Proc. 6th International Conf. on eng. graphics BALTGRAPH-6. Riga, 2002. Torque distribution unit in automotive propulsion systems (kaasautor). // Proc. Est. Acad. of Sci. Engineering. 10 (2004) 4
* Virtual Differential as Torque Distribution Control Unit in Automotive Propulsion Systems (kaasautor). Proc. 4th Internat. DAAAM conf. In Estonia Tallinn, 2004
* Over- and understeering with a Limited Slip Differential (kaasautor L. Roosimölder). // Proc. of NordDisgn. Tallinn, 2008.

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
Jekaterina Reut

**Jekaterina Reut** (sündinud 6. oktoobril 1972 Tallinnas) on Eesti keemik.

## Elulugu
Jekaterina Reut on venelane.

Ta on lõpetanud 1989. aastal Tallinna 31. Keskkooli, 1994. aastal Tallinna Tehnikaülikooli keemiateaduskonna, 1997. aastal Tallinna Tehnikaülikooli magistriõppe ja 2004 doktoriõppe; *[[MSc]]* (loodusteadused) (1997, TTÜ), väitekiri "Elektrit juhtivate polüpürroolkilede elektrokeemiline süntees terase pinnale"; *[[Ph.D.]]* (eriala, 2004, TTÜ), väitekiri "Polüpürroolist pinnakatted juhtivatel ja isoleerivatel aluspindadel". Täiendas end 1995 Rennes'i I Ülikoolis ja 1997-98 Helsingi Tehnikaülikoolis. Aastast 1996  TTÜ füüsikalise keemia õppetooli teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: elektrit juhtivate polümeeride süntees ja füüsikalis-keemilised omadused, polüpürrooli baasil valmistatud komposiitide elektrokeemilised omadused, molekulaarselt jäljendatud polümeersed süsteemid. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* A study of the electrochemical synthesis of polypyrrole from aqueous solution on stainless steel electrode (kaasautorid K. Idla, A. Öpik). // Proc. Est. Acad. Sci. Chem. 45 (1996) 3/4
* Corrosion behavior of polypyrrole coated mild steel (kaasautorid K. Idla, A. Öpik). // Synth. Metals 102 (1999) 1-3
* Environmental QCM sensors coated with polypyrrole (kaasautor). // Synthetic Metals 102 (1999) 1–3
* Preparation and characterisation of multilayer system consisting of the soluble and electrochemically synthesised polypyrrole film (kaasautorid N. Reut, A. Öpik). // Synth. Metals 119 (2001) 1–3
* Electrochemical (redox) behaviour of microporous polyethylene-based conducting polypyrrole composites (kaasautor). // Proc. Est. Acad. Sci. Chem. 52 (2003) 3.

## Kirjandus
* 

## Välislingid
Carl Dietrich Christoph von Reyher

**Carl Dietrich Christoph von Reyher** (23. oktoober 1846 Riia – 30. detsember 1890 Peterburi) oli Eesti arstiteadlane ja kirurg.

## Elulugu
Carl Dietrich Christoph von Reyher oli baltisakslane.

Lõpetas 1865 Riia kubermangugümnaasiumi ja 1870 TÜ; meditsiinidoktor (1872, TÜ), väitekiri "Zur Pathologie und Therapie der Cholera in der Rigaer Epidemie von 1871". 1871–72 TÜ kirurgiakliiniku assistent, 1872–74 eradotsent, 1874–78 dotsent. Täiendas end Berliinis, Londonis, Edinburghis, Pariisis, Philadelphias. Osales sõjaväekirurgina 1870–71 Prantsuse-Preisi sõjas, 1876 sõjaväehaigla peaarst Serbias, 1877–78 Kaukaasias (mh sealse Punase Risti peaarst). Aastast 1878 kirurg Peterburi haiglates: 1878–82 konsultantkirurg Peterburi Nikolai sõjaväehaiglas, 1881–82 Aleksandrovski haiglas, 1882–86 Peterburi Maria haiglas, aastast 1887 oma erahaiglas, 1888–90 taas Nikolai sõjaväehaiglas. 1875 sooritas esmakordselt Venemaal luusisese osteosünteesi metallvarda abil õla pseudoartroosi puhul. Teadustööd kirurgiast ning antiseptikast.

## Viited

## Teoseid
* Ueber die Listersche Wundbehandlung. // Verhandlungen den Deutscher Gesellschaft für Chirurgie (1874)
* Studien über der Entwickelung der Extremitäten der Menschen und besonders der Selenkslächen (kaasautor M. Henke). // Sitzungsberichte der Wiener Akad. der Wiss. (1874)
* Hydrocelenschnitt. // Ptb. med Wscr. (1875).

## Kirjandus
* DBbL, 626
* Die Aerzte Liflands, 333–33, ka 4
* Левицкий II, 283–287
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, II, 245–247.
*
Ueli Maurer

**Ulrich Maurer** (sündinud 1. detsembril 1950) on Šveitsi poliitik, Šveitsi liidupresident 2013. ja 2019. aastal.

Ueli Maurer kuulub Šveitsi Rahvaparteisse. Aastatel 1996–2008 oli ta partei esimees.

Ta on alates 1. jaanuarist 2009 Liidunõukogu liige ning tema vastutusala on riigikaitse, tsiviilkaitse ja sport.

## Välislingid

* Koduleht
Aasta muusik

**Aasta muusik** (nimetatud ka **Eesti Raadio aasta muusik**) on aunimetus, mille annavad Eesti Rahvusringhäälingu muusikatoimetajad muusikule, kelle loomingulised saavutused on edendanud Eesti muusikakultuuri ja kes on teinud koostööd Eesti Rahvusringhäälinguga. 

## Viited
Alberto Vaquina

**Alberto Clementino António Vaquina** (sündinud 4. juulil 1961) on Mosambiigi poliitik, kes oli 8. oktoobrist 2012 kuni 9. jaanuarini 2015 Mosambiigi peaminister.

Alberto Vaquina õppis Portugalis arstiteadust, spetsialiseerudes troopikameditsiinile.

Ta on FRELIMO liige.

Ta on olnud Sofala provintsi kuberner. 2010. aastast oli ta Tete provintsi kuberner.

## Viited
Hage Geingob

**Hage Gottfried Geingob** (3. august 1941 Grootfontein – 4. veebruar 2024) oli Namiibia poliitik, alates 21. märtsist 2015 kuni surmani Namiibia president. Enne seda oli ta alates 4. detsembrist 2012 Namiibia peaminister.

## Elulugu
Hage Geingob sai 1961. aastal Okahandja kolledžist õpetajakutse. Aastal 1964 asus ta USA-s politoloogiat õppima ning sai 1970 Fordhami ülikoolist bakalaureuse- ja 1974 New Yorgi The New Schoolist magistrikraadi. Aastal 2004 kaitses ta Leedsi ülikoolis doktorikraadi.

Ta oli pärast kolledži lõpetamist lühikest aega õpetaja, seejärel töötas aastatel 1962–1963 Edela-Aafrika Rahvaorganisatsiooni (SWAPO) esinduses Botswanas. Aastatel 1964–1971 oli ta SWAPO esindaja ÜRO juures, seejärel töötas kuni 1975. aastani ÜRO sekretariaadis. Aastatel 1975–1989 oli ta Lusakas ÜRO Namiibia instituudi direktor. Geingob pöördus 1989. aastal pärast pikka võõrsilolekut kodumaale tagasi ja temast sai SWAPO valimiste koordinaator ning seejärel asutava kogu esimees. Aastatel 1990–2002 kuulus ta parlamendi alamkotta. Aastal 1990 sai Geingobist iseseisva Namiibia esimene peaminister ning ta oli selles ametis kuni 2002. aastani. Seejärel keeldus ta presidendi pakutud haldusministri portfellist ja siirdus peagi tööle Washingtonis tegutsenud organisatsiooni Global Coalition for Africa.  Alates 2005. aastast on ta uuesti parlamendi liige.

Hage Geingob oli alates 2007. aastast SWAPO asepresident.

8. aprillist 2008 kuni peaministriks saamiseni oli ta Namiibia kaubandus- ja tööstusminister.

2019. aasta novembris toimunud presidendivalimistel sai Geingob 56,3% häältest, mis oli vähem kui viis aastat tagasi. SWAPO vastaskandidaat Panduleni Itula, Bernadus Swartbooi Landless Movement (LPM) juht sai 30% häältest. Endise Lõuna-Aafrika apartheidi lähedale kuulunud Populaarse Demokraatliku Liikumise (PDM) opositsiooniliider McHenry Venaani kogus aga 5,3% häältest. SWAPO sai seega 65% Rahvusassamblee kohtadest, saamata kahe kolmandiku häälteenamust, nagu eelmises seadusandlikus koosseisus.

## Viited

## Välislingid
* Elulugu
Alfred Raadik

**Alfred Raadik** (17. detsember 1918 Tallinn – 28. jaanuar 1998 Tallinn) oli eesti rahvatantsujuht, pedagoog ja noorte tantsupidude idee elluviija.

Alfred Raadik oli üld- ja noortetantsupidude üldjuht viiel korral: 1962, 1965, 1967, 1972 ja 1977. Lisaks oli ta kolmel korral liigi üldjuht. Aastatel 1982, 1987 ja 1990 oli peo aujuht.

Koos abikaasa Niina Raadikuga lõi palju tantse eelkõige just suurte pidude jaoks. Nende tantse on esitatud üldtantsupidudel kaheteistkümnel korral. 

Alfred Raadiku põhitöö oli poistele käsitöö õpetamine Tallinna 17. keskkoolis (hilisemas Tallinna 46. Keskkoolis ja tänases Pelgulinna Gümnaasiumis). Õpetajana töötas ta 40 aastat.

## Tunnustus
*1967 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*1977 Eesti NSV rahvakunstnik
*1994 Anna Raudkatsi rahvatantsustipendium

## Viited


## Kirjandus
* 75 aastat Eesti tantsupidusid. Koostajad Lille-Astra Arraste, Ilma Adamson, Anneli Ammas, Ülle Feršel, Kadri Tiis, Juris Žigurs ja Kadri Valner. Kirjastus Varrak, Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts. Tallinn 2009.

## Välislingid
*https://arhiiv.err.ee/vaata/rahvakunstnikud-alfred-raadik
Lambertus van Klaveren

**Lambertus van Klaveren** (kuni 1916 **Steenhorst**; 26. september 1907 Rotterdam – 12. veebruar 1992 Rotterdam) oli Hollandi poksija. Ta perekonnanimi vahetus 1916. aastal, kui ta ema abiellus uuesti ning ta sai oma kasuisa perekonnanime.

Van Klaveren oli kokku neljakordne Hollandi meister – kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1926. aastal ja sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) aastatel 1927–1929.

Van Klaveren võitis sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta oli esimene ja on seni ainuke Hollandi poksija, kes on tulnud olümpiavõitjaks.

Van Klaveren poksis juulist 1929 kuni märtsini 1956 elukutselisena. Ta pidas kokku 110 kohtumist, millest võitis 80 (neist 21 nokaudiga), kaotas 21 (neist 4 nokaudiga) ja viigistas 9 kohtumist. Ta on olnud elukutseliste Hollandi meister kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) aastatel 1930–1940 ja keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1947. aastal ning Euroopa meister kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) aastatel 1931–1932 ja keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1938. aastal.
## Galleri


File:Bepvanklaveren1992right.jpg|Bep van Klaveren  Rotterdam.
File:Bep van Klaveren 1935d.jpg|Bep van Klaveren 1935.
File:Bokswedstrijd Amsterdam Bep van Klaveren (46 jaar) tege Kid Pompeij, Bestanddeelnr 906-2992.jpg|Bep van Klaveren - Kid Pompeij  Amsterdam 15 feb 1954.
File:Bep van Klaveren (1982).jpg|Bep van Klaveren 1982.


## Isiklikku
Ka Lambertus van Klavereni noorem poolvend Pieter oli tuntud Hollandi poksija.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Külomikron

**Külomikronid** (ingl *chylomicron*) ehk **lipoproteiinikerakesed** ehk **ULDL** (*ultra low-density lipoproteins* ehk ülimadala tihedusega lipoproteiinid) on lipoproteiinid, mille abil transporditakse lipiide soolestikust lümfisüsteemi. Kuna lipiidid on kehavedelikes lahustumatud, ümbritsetakse nad hüdrofiilse apolipoproteiinkihiga, moodustades külomikroni.

Külomikronid on lipoproteiinidest suurimad, nende läbimõõt võib olla 75 kuni 1000 nm või rohkemgi. Inimestel toodavad külomikroneid sooleepiteelirakud ehk enterotsüüdid eelkülomikronitest ja nad väljuvad rakust eksotsütoosi teel.

Külomikronidena toimub söödud lipiidide, nagu triglütseriidide ja rasvlahustuvate vitamiinide imendumine ning transport veres ja lümfis. Külomikronid liiguvad läbi mitmete kudede, kuid lipoproteiinide ainevahetuses on olulised rasv- ja lihaskude ning maks. Vereringes eemaldab ensüüm lipoproteiini lipaas külomikronide küljest rasvhappejääke, mida kasutatakse rasv- ja lihaskoes energia saamiseks või talletatakse. Järele jäävad jäänuk-külomikronid, mis koosnevad peamiselt kolesteroolist ja mis metaboliseeritakse maksas.

## Vaata ka
*Endotsütoos
*Golgi kompleks
*Lipoproteiinid
*Lümf
*Tsütosool
*Tüümus
*Veri

## Viited

## Välislingid
*M. D. Robertson, M. Parkes, B. F. Warren. *Mobilisation of enterocyte fat stores by oral glucose in humans*. Gut 2003 52: 834-839, doi: 10.1136/gut.52.6.834. Mobilization of enterocyte fat stores by oral glucose in humans
*Shahzad Siddiqi, Shadab A. Siddiqi, Charles M. Mansbach II. *Sec24C is required for docking the prechylomicron transport vesicle with the Golgi*. The Journal of Lipid Research, 51, 2010, 1093-1100., doi:10.1194/jlr.M002758. http://www.jlr.org/content/51/5/1093.full
* Lauralee Sherwood, Hillar Klandorf, Paul H. Yancey.* Animal Physiology: From Genes to Organisms.* (Google'i raamat)
Talum

**Talum** ehk **impost** (ladina keelest *impostus* 'asetatud') on sageli dekoratiivselt kujundatud horisontaalne plaat, mis sarnaselt kapiteeliga kannab kaare, seina või võlvi koormuse üle püsttoele (piilarile, liseenile vm).

Talum kujunes välja hilisantiigi ja bütsantsi arhitektuuris (bütsantsi kapiteel esineb enamikul juhtudel koos trapetsjate külgedega talumiga). Tavaline ehitusdetail ka romaani ja gooti arhitektuuris.

Renessanss- ja barokkarhitektuuris, mis pöördub tagasi antiiksete orderite juurde, talumit kapiteelil ei kasutata, kuid talumivööna võib see esineda portaalidel.

## Pildid

Kämpferaufsatz.jpg|Bütsantsi akantuskapiteel kõrge trapetsja talumiga (San Vitale basiilika Ravennas)
Justinuskirche Höchst Kapitell.jpg|Talumiga akantuskapiteel Karolingide-aegses Höchsti Justinuse kirikus
Quedlinburg6.jpg|Romaani kapiteel talumiga Quedlinburgi Servatiuse kirikus
F06.Saint-Eutrope Saintes.322.jpg|Romaani kimppiilar samakujulise talumiga. St-Eutrope, Saintes
Lormes - Eglise Chapiteaux 3.jpg|Rikkalikult kaunistatud kapiteeli nelinurkne profileeritud talum Prantsusmaal Burgundias Lormes'is Saint-Albani kirikus]]
2009-09-06-kloster-chorin-gospelkonzert-by-RalfR-15.jpg|Tellisdetailidest kapiteel ja talum. Chorini klooster
Belmont Abbey Loggia Left Capital Camille Enlart 1921.png|Karikjas pungkapiteel profileeritud täisnurkse talumiga


### Talum Prantsusmaa gooti arhitektuuris
Esimene (joonis 1) kujutatud talumitest on kaunistatud ainult lihtsa geomeetrilise ornamendiga, mis oli 12. sajandil Île-de-France'is, Normandias, Champagne'is ja  Burgundias tavaliselt kasutusel. Järgmine, profileeritud talum (joonis 2) on benediktlaste abtkonna koorilt Vézelays. Joonisel 3 on kujutatud ümar talum, mis paistab Pariisi Notre-Dame'i katedraali külgkabeli akendest. 13. sajandi lõpus selle elemendi kasutamisest peaaegu loobuti. 14. sajandil talumi profiil vähenes ja kitsenes, ning 15. sajandil redutseerus see hoopis lihtsaks ümarvöödiks (joonis 4).

Pilt:Abaque.romane.primitive.png|Profileerimata romaani talum
Pilt:Abaque.roman.XIIe.siecle.png|Joonis 1
Pilt:Abaque.eglise.Vezelay.png|Joonis 2
Pilt:Abaque.circulaire.XIIIe.siecle.png|Joonis 3
Pilt:Abaque.XVe.siecle.png|Joonis 4


## Vaata ka
* Abakus
* Talumivöö

## Välislingid
Talum teatmeteoses "Dictionnaire raisonné de l’architecture française du XIe au XVIe siècle" (prantsuse keeles, illustratsioonid)