open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maidla mõis (Lüganuse)

**Maidla mõis** (saksa keeles *Wrangelstein*, varem *Maidel*) oli rüütlimõis Lüganuse kihelkonnas Viru kreisis, tänapäeval Lüganuse vallas Ida-Viru maakonnas.

Mõisa järgi on nime saanud Kukruse lademe Maidla kihistik.

## Ajalugu
Esimest korda on mõisa teadaolevalt mainitud 1465. aastal ning siis kuulus see Maydellidele, kellelt pärineb ka mõisa eestikeelne nimi, mõis kuulus Maydellidele kuni 1499. aastani. Seejärel kuulus  Bremenitele.

16.–17. sajandil vahetas Maidla mõis mitu korda omanikku ja jäi lõpuks 1689. aastal Wrangellide omandusse. Sealt tuleneb ka saksakeelne nimekuju *Wrangelstein*, mida kasutati 1878. aastast.

Aastatel 1764–1767 ehitati Georg Ludwig von Wrangelli käsul ja Johann Paul Dürschmidti projekti järgi praeguseni säilinud barokne mõisahoone varasema 1700. aastal hävinud hoone asemele.

Maidla mõisa nimetus oli 1878. aastast, saksa keeles *Wrangelstein*.

1890 läks mõis perekonnasidemete kaudu Hermann von Löwis of Menari omandusse, kellelt see 1919. aasta maareformiga võõrandati.

1925. aastal alustas endises mõisa härrastemajas tööd kuueklassiline Maidla kool.

Maidla Põhikool liideti 2013. aastal lasteaiaga. Tänapäeval kannab alusharidust ja põhiharidust andev asutus ühist nime Maidla Kool.

## Vaata ka
* Maidla mõis

## Viited

## Välislingid

*Mõisa koduleht
*Maidla Kooli koduleht
*Maidla mõis Eesti mõisaportaalis
*Maidla mõis (Lüganuse khk), Kinnistute register
*
Kaarli mänd

**Kaarli mänd** on Elvas kasvav looduskaitsealune mänd. Puu koordinaadid .

Ümbermõõt 3,4 m, kõrgus 13 m.

Puu juures asub mälestusmärk Teise maailmasõja ohvritele.

Kaitse all alates 1937. aastast.
## Vaata ka
*Arbimäe mänd
*Peetri mänd

## Välislingid
*Kaarli mänd keskkonnaregistris
Väike Umbjärv

**Väike Umbjärv** (ka **Illi Väike Umbjärv**) on järv Tartumaal Nõo vallas Illi külas; üks kahest Illi järvest (teine on Illi Umbjärv).

## Kirjeldus
Väike Umbjärv on põhja-lõuna suunas piklik järv, mille pindala on 1 ha. Kaldad on õõtsikulised. Järve ümbritseb mets.

Järve põhja katab umbes 7 m paksune mudakiht.

Kaldaveetaimestik vähene, ujulehtedega taimedest leidub rohkesti vesiroosi.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend
*Illi Umbjärv

## Kirjandus
*Aare Mäemets, "Eesti NSV järved ja nende kaitse", Tallinn 1977.

## Välislingid
*Väike Umbjärv Keskkonnaregistris
Illi Umbjärv

**Umbjärv** (ka *Illi Umbjärv, Suur Umbjärv*) on järv Tartumaal Illi külas, üks kahest Illi järvest (teine on Väike Umbjärv).

## Kirjeldus
Umbjärve pindala on 2 ha. Kaldad on õõtsikulised. Järve ümbritseb mets.
Järve põhja katab umbes 5,5 m paksune mudakiht. Järv on segatoiteline.

Kaldaveetaimestik on vähene, ujulehtedega taimedest leidub rohkesti vesiroosi.

Kaladest esineb haugi, latikat, linaskit ja arvatavasti kokre.

## Vaata ka

*Väike Umbjärv

## Kirjandus
*Aare Mäemets. Eesti NSV järved ja nende kaitse. Tallinn, 1977.

## Välislingid
*
Munku-Sardõk

**Munku-Sardõk** (mongoli keeles *Мөнх сарьдаг* 'igavene kaljutipp', burjaadi keeles *Мүнхэ Һарьдаг*, vene keeles *Мунку-Сардык*) on mägi Aasias Venemaale kuuluva Burjaatia ja Mongoolia piiril, Sajaanide ja Burjaatia kõrgeim tipp (3491 m).

Sama nimi kannab Suur-Sajaani aheliku osa selle mäe ümbruses.

Munku-Sardõk asub Mongoolia suurima järve Hövsgöli põhjatipust pisut põhja pool. Hövsgöli kaldal asuv Turt on lähim suur asula.

Munku-Sardõk asub Jenissei valglas. Mäest põhja ja ida poolt algavad Oka, Kitoi ja Irkut, mis suubuvad Angarasse. Lääne poolt algavad Suur- ja Väike-Jenissei. Hövsgöli järvel on väljavool Egijn goli kaudu Selenge jõkke, mis suubub Baikalisse.

Mägi koosneb põhiliselt graniitidest. Metsapiir asub lõunanõlval 2000, põhjanõlval 2200 m kõrgusel merepinnast. Mäetipp on kaetud liustikega, mille pindala on 1,3 km², aga see väheneb kliima soojenemise tõttu. Minevikus on liustikud märksa suuremad olnud, nagu näitavad orgudes olevad kulutuse jäljed.

Munku-Sardõkile lähimat asulat Turti läbib maantee, mida mööda saab sõita lõunasse Mörönisse ning itta Irkutskisse ja Ulan-Udesse.

Esimesena vallutas mäe vene geograaf Gustav Ferdinand Richard Radde 1858.

Tõus tippu ei ole kuigi keeruline. Tänapäeval on kindlaks määratud mitu tippu minevat marsruuti, mis pole ühesuguse raskusastmega. Enamik turistide rühmi tõuseb mäele mai alguses.

Tõus mäele pole igaühele lubatud, sest mägi asub kahe riigi piiril, järelikult piiritsoonis. Enne mäe otsa ronimist on vaja selleks piirivalvelt luba saada.

## Viited
Asuküla peakraav

**Asuküla peakraav** (ka *Jaamaoja*) on kraav Läänemaal Haapsalus ja Haapsalu linnas Kiltsi, Mägari, Valgevälja, Vilkla ja Väike-Ahli külas ning Paralepa alevikus.

Peakraavi pikkus on 8,7 km. Peakraav suubub Haapsalu linna lääneosas Eeslahte. Peakraavi valgla on 38,1 km². Lähe on Vilkla külas. 5 km suudmest suubub vasakult peakraavi Mägari kraav.

Alamjooksul Haapsalu linnas laseb Ragn-Sellsi õlipüüdur peakraavi sade- ja drenaaživeed.

Asuküla peakraav on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Asuküla peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1105400.

## Välislingid

*
Valentin Katajev

**Valentin Katajev** (*Валентин Петрович Катаев*; 28. jaanuar (16. jaanuar vkj) 1897 Odessa – 12. aprill 1986 Moskva) oli vene kirjanik.

Tema vend Jevgeni Petrov (sündinud Jevgeni Katajev) oli samuti kirjanik.

## Eesti keelde tõlgitud teoseid
*"Nelinurk sõõris"
*"Roheline papagoi" (1936)
*"Uni" (1941)
*"Mina, töörahva poeg" (1941, 1948)
*"Valendab üksik puri" (1947)
*"Polgu poeg" (1947, 1962, 1984)
*"Nõukogude võimu eest" (1955)
*"Tuluke stepis" (1960, 1965)
*"Talvine tuul" (1962)
*"Vilepill ja kannuke" (1965)
*"Muru mulla peal" (1972)
*"Väike rauduks" (1975)
*"Elukillud ehk Oberoni võlusarv" (1982)
*"Seitsmevärviõieke" (1985)
Kaido Einama

**Kaido Einama** (sündinud 24. augustil 1971) on eesti ajakirjanik. 

Ta lõpetas 1994. aastal Tallinna Tehnikaülikooli automaatikainsenerina ja 2000. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse alal magistrikraadi. 

Ta töötas aastatel 1994–1997 ajalehes Päevaleht ja Pühapäevaleht, 1997–2004 ajalehes Äripäev, 2006 ajalehes Eesti Ekspress, 2008–2009 ajakirjas Praktiline Arvutikasutaja ning 2006–2012 ajakirjas Arvutimaailm. Aastatel 2009–2012 oli ta Arvutimaailma peatoimetaja. Jaanuarist 2013 kuni maini 2014 töötas ta ajakirja Inseneeria peatoimetajana. 

Kaido Einama toimetab ka reisiportaali Reisijutud.com, IT-portaali AM.ee, on Looduskalender.ee veebiarendaja. 2013. aasta maist 2015. aasta novembrini toimetas Delfi reisiportaali Reisijuht.ee. 2016. aastast on Kaido Einama üks Šveitsi inseneriportaali O-mag omanikest.

## Liikmesus
*2012 MTÜ Arvutikaitse liige 

## Viited
Tühi võimalik maailm

**Tühi võimalik maailm** ehk **tühi maailm** on võimalik maailm, milles ei eksisteeri ühtki konkreetset objekti. 

Tühja võimaliku maailma olemasolu on metafüüsikas vaieldav. David Lewis ja David Armstrong on seda eitanud. Filosoofilist positsiooni, mis seda jaatab, nimetatakse metafüüsiliseks nihilismiks. Selle vaate esitas 1996 Thomas Baldwin, kasutades lahutamisargumenti. 

On vaieldav, kas on olemas üks või mitu tühja maailma. Roy Sorensen väidab, et ühed tühjad maailmad on paremad kui teised.    

Küsimuse, miks tegelik maailm ei ole tühi maailm, on esitanud Gottfried Wilhelm Leibniz ning tema järel Martin Heidegger kujul "millepärast on ülepea miski ega pigem eimiski".

## Kirjandus
*Thomas Baldwin. There might be nothing. – *[[Analysis]]*, 56, 1996, lk 231–238.
*Laura Schroeter. Considering empty worlds as actual. – *[[Australasian Journal of Philosophy]]*, kd 83, nr 3, 2005, lk 331–347. Veebiversioon (pdf)
Rannajõe ohvriallikas

**Rannajõe ohvriallikas** (ka **Silmaallikas**) on allikas Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kaare külas; Rannajõe allikatest suurim. Allikas asub Rägina peakraavi idakaldal. Allikast umbes 1 km edelasse jääb Haapsalu–Laiküla maantee ja Matsalu rahvuspark.

Allika piiranguvöönd on 50 m (0,8 ha).

Rannajõe ohvriallika keskkonnaregistri kood on VEE4602100.

## Välislingid

*Rannajõe ohvriallikas Keskkonnaregistri lehel
*
Deathlike Silence

**Deathlike Silence** on meloodilist *[[heavy metal]]*it esitav Soome bänd, mis on pärit Turust ja asutatud 2003. aastal.  

Nime sai bänd fraasi järgi filmist "Dracula". Bändi eestvedajaks on kitarrist Mr. Catafalque, kes on kirjutanud viisi ja sõnad peaaegu kõikidele bändi lugudele. Nende debüütalbum "Vigor Mortis" ilmus 7. veebruaril 2007 ja sellel olevast laulust "Six Feet Under The Ground" sai Soomes radiohitt. Bändi endine klahvpillimängija Ms. Erna on muu hulgas kuulunud ka teise õudusteemalise imidžiga ansamblisse Lordi. 

2008. aasta alguses sõlmis Deathlike Silence lepingu plaadifirmaga Spinefarm Records. Teine stuudioalbum "Saturday Night Evil" ilmus 28. jaanuaril 2009.

Deathlike Silence on loonud endale omalaadse surnuaia-teemalise imago nii oma laulusõnades kui ka teatraalseid lavarekvisiite ja esinemiskostüüme kasutades. Oma varustuse vedamiseks kasutavad nad päris ehtsat matuseautot, mis on kaunistatud bändi logodega.
Samas ei võta nad seda kõike surmtõsiselt, vaid huumoriga pooleks.
Bänd ise nimetab oma loomingut "meloodiliseks hauakaevaja-*metal*'iks".

## Liikmed
### Praegused liikmed
* Ms. Maya (Maija Liittokivi) – laul (2003-praeguseni)
* Mr. Catafalque (Ville Taina) – kitarr (2003-praeguseni)
* Mr. Cerberos (Elmo Karjalainen) – soolokitarr (2004-praeguseni)
* Mr. Gehenna (Janne Venho) – trummid (2003-praeguseni)
* Mr. Ward (Tobias Björkwall) – basskitarr (2006-praeguseni)
* Mr. Lethargy (Tuomas Yli-Kovero) – klahvpillid (2008-praeguseni)

### Endised liikmed
* Ms. Erna (Erna Siikavirta) – klahvpillid (2006–2008)
* Mr. Algor Mortis – basskitarr (2004–2005)
* Mr. Rigor Mortis – klahvpillid (2004–2005)

## Väljaanded
### Albumid
*"Vigor Mortis" (Dethrone Music, 2007)
*"Saturday Night Evil" (Spinefarm Records, 2009)
### Singlid
*"Face Your Death" (Dethrone Music, 2007)
### EP-d
*"Deathlike Silence" (2005)

## Välislingid
* Ansambli koduleht
* Ansambel MySpace'is
* Ansambel Twitteris
* Intervjuu Deathlike Silence'iga 2009. aastal (inglise keeles)
Pierre Audi

**Pierre Raymond Audi** (1. november 1957 Beirut, Liibanon – 3. mai 2025) oli liibanoni päritolu lavastaja, Hollandi Rahvusooperi kunstiline juht.

Pierre Audi sündis Liibanoni pankuri pere esiklapsena. 

Juba Beirutis õppis Audi prantsuse lütseumis. Kui Audi jõudis kolledžiikka, kolis pere Beirutist Pariisi ning Audi õppis Collège Stanislas de Paris's. Kui Audi oli 17-aastane, kolis pere Londonisse. Seal õppis Audi Oxfordi Ülikooli Exeter College'is ajalugu, mille kõrvalt hakkas kaasa lööma ülikooli teatriseltsis. Kolledžiõpingute viimasel aastal, novembris 1977, etendus seal tema lavastatud William Shakespeare'i tragöödia "Timon of Athens".

1979. aastal asutas ta Põhja-Londonis Islingtoni linnaosas eksperimentaalteatri Almeida Theatre. Seal 1980. aastatel lavastatud tööd tõid lavastajale üleeuroopalise tuntuse. 

1988. aastast oli Pierre Audi Hollandi Rahvusooperi kunstiline juht ning aastatel 2005–2014 oli ta ka Madalmaade juhtiva etenduskunstide festivali "Holland Festival" kunstiline juht. 

2010. aastal tegi Pierre Audi oma lavastajadebüüdi New Yorgi Metropolitan Operas. 

## Viited
Pikamaa allikad

**Pikamaa allikad** on allikad Läänemaal Lääne-Nigula vallas Üdruma külas. 

Allikate geograafilised koordinaadid on:
# , 
# , 
# , 
# . 

Allikad asuvad Jõeääre kraavi läänekaldal. Allikatest umbes 0,5 km läände jääb Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee.

Pikamaa allikate keskkonnaregistri koodid on VEE4510801, VEE4510802, VEE4510803, VEE4510804.

## Välislingid

*Pikamaa allikad Keskkonnaregistri lehel (1)
*Pikamaa allikad Keskkonnaregistri lehel (2)
*Pikamaa allikad Keskkonnaregistri lehel (3)
*Pikamaa allikad Keskkonnaregistri lehel (4)
Taebla ohvriallikas

**Taebla ohvriallikas** (ka *Tohtriallikas*) on mälestis Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Pälli külas Priguldi maadel.

Allikast umbes 100&nbsp;m põhja poole jääb Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee, umbes 300&nbsp;m lääne poole jääb Ridala–Nigula tee.

Taebla ohvriallikas paikneb kõrgel lagedal parandatud põllumaal. Objekt kujutab endast praegu tavalist drenaažikaevu. Allika peale on pandud betoonrõngas. Selle all, umbes 2&nbsp;m sügavuses kulgeb ida suunas drenaažitoru. Allikat tuleb muistisena lugeda halvasti säilinuks.

Taebla ohvriallikas Keskkonnaregistri allikate nimekirjast eemaldatud, sest maaparandustööde tõttu on tema veevarustus katkenud.

Taebla ohvriallikas kuulub arheoloogiamälestisena riikliku kaitse alla.

## Välislingid
*
Armeenia Vabariiklik Partei

**Armeenia Vabariiklik Partei** (armeenia Հայաստանի Հանրապետական կուսակցություն, *Hajastani Hanrapetakan Kusaktshuthjun*, lühendatult **HHK**) on rahvuslik konservatiivne Armeenia partei, mis asutati 1990. aastal. HHK oli Armeenia võimupartei kuni 2018. aastani.
Respublika

**Respublika** on Kõrgõzstani partei, mida juhib Ömürbek Babanov.

Partei loodi ametlikult 2010. aasta juunis. Partei kodulehe sõnul asutati see 2007. aastal.

Vastaste süüdistuste kohaselt ostis Babanov partei. Babanov eitab seda. Tema väitel asutati Respublika 2007. aastast eksisteerinud, Kamtšibek Uzakbajevi asutatud partei El talabõ (*Эл талабы*), baasil.

Vastased on Respublikat süüdistanud sidemetes kukutatud president Kurmanbek Bakijeviga.

## Viited

## Välislingid
* Partei veebileht
Ar-Namõs

**Ar-Namõs** ('väärikus') on Kõrgõzstani partei, mida juhib endine peaminister Feliks Kulov.

Partei asutati 1999. aastal. 2000. aasta parlamendivalimistel osalemist parteile ei võimaldatud ja partei liikmed moodustasid liidu Kõrgõzstani Demokraatliku Liikumisega.

2010. aasta parlamendivalimistel sai Ar-Namõs 25 kohta 120-st ja jäeti valitsuskoalitsioonist kõrvale.

2011. aasta 14. aprillil teatas 10 Ar-Namõsi fraktsiooni parlamendisaadikut, et ühinevad koalitsiooniga. Feliks Kulov alustas seepeale peaminister Almazbek Atambajeviga läbirääkimisi valitsuskoalitsiooniga liitumisest, kuid plaan jäi katki, sest Ata-Džurt ja Respublika olid koalitsiooni laiendamise vastu. Fraktsioonikaaslased süüdistasid selles Kulovit, kelle ambitsioonid olevat olnud liiga suured.

2011. aasta suvel peetud kongressil ei jõudnud partei kokkuleppele ühise presidendikandidaadi nimetamises. Septembris teatas rühm Ar-Namõsi parlamendisaadikuid, et tagandasid Feliks Kulovi fraktsioonijuhi kohalt ja valisid uueks juhiks Kamila Talijeva. Kulov aga väitis, et selline samm on vastuolus partei põhikirjaga ja mõned viieteistkümnest tagandamisavaldusele allakirjutanust ei saanud dokumendist aru. Kaks neist võtsid tema sõnul oma allkirjad tagasi, kaks aga olid juba varem fraktsioonist välja heidetud.

## Välislingid
* Partei koduleht
* Partei programm (2003. aastast?)
Kruvikeeraja

**Kruvikeeraja** ehk **kruvits** on tööriist kruvide sisse- ja väljakeeramiseks.

Lihtsaim käsikruvikeeraja koosneb käepidemest ja selle sisse kinnitatud vardast, mille ots sobib teatud tüüpi kruvi peas oleva pesaga. Varras on tavaliselt tehtud tugevast terasest, et kaitsta seda paindumise ja väändumise eest. Varda ots võib olla tugevdatud kulumise vältimiseks. Käepidemed on tavaliselt tehtud puidust, metallist või plastist ja on läbilõikes kuusnurkse, ruudu või ovaalse kujuga, et paremaks muuta haardumist ja ennetada tööriista veeremist tasapinnal. Kruvikeerajaid eristatakse otsaku järgi, mis sobib kruvi pessa. Mõnedel kruvikeerajatel on vahetatavad otsakud, mis kinnituvad pessa mehaaniliselt või magnetilisuse abil. Kaks kõige levinumat otsa on lapikpea- ja ristpeaotsad.

## Viited
*Adler, Alexander (1998-05-18). "Testing and Understanding Screwdriver Bit Wear" (PDF). Virginia Tech Digital Library and Archives. Virginia Tech. Archived (PDF) from the original on 2015-10-24. Retrieved 2015-01-20.
*U.S. Patent 2,474,994
*US 2474994 Tomalis, Joseph & American Screw Company, "Screw Socket", published December 30, 1942, issued July 5, 1949
Fogi saar

**Fogi** on asustamata saar Indoneesias Maluku saarestikus Buru saare läänetipu lähedal Pulau Tengahist lõunas. 

Halduslikult kuulub saar Maluku provintsi Lõuna-Buru regentkonna Kepala Madani allringkonda. 

Saarel on Fogi tuletorn. Sellel on 40 m kõrgune valge karkasstorn. Tuletorni fokaaltasand on 153 m kaugusel. Iga 15 sekundi tagant saadab  see kaks sähvatust. 

## Viited
Fogi

**Fogi** on mitme koha nimi:
***[[Fogi saar]]** Indoneesias Maluku saarestikus
***[[Fogi (Buru)|Fogi]]**, küla Indoneesias Buru saarel
***[[Fogi (Sudaan)|Fogi]]**, asula Sudaanis

## Vaata ka
*Fogi regentkond, endine haldusüksus Buru saarel  
*Fogi murre, buru keele murre
*Fogi tuletorn Fogi saarel
Walther Hugo Theodor Paucker

**Walther Hugo Theodor Paucker** (7. märts 1878 Simuna – 6. jaanuar 1919 mõrvatud Rakveres) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik.

Õppis Tallinna Nikolai Gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1897–1905. Prooviaastal oli ta Simuna Siimona ja Juuda koguduses. Ordineeriti 1. aprillil 1907 kirikuõpetajaks.

Oli aastal 1907 Tallinna Püha Vaimu koguduse adjunktõpetajaks. Aastatel 1907–1919 oli Rakvere Kolmainu koguduse teiseks õpetajaks. Mõrvati 6. jaanuaril Rakveres Eesti Töörahva Kommuuni kommunistide poolt, Palermo metsa massimõrvas.

## Isiklikku
Tema isa Eduard Peter Heinrich Paucker, vanaisa Hugo Richard Paucker ja vanavanaisa Heinrich Johann Paucker olid Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetajad, tädimees Georg Michael von Paucker oli Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*Walther Hugo Theodor Paucker, eelk.ee, Vaimuliku elulood
*
Arnold Wieckmann

**Arnold Theodor Benjamin Wieckmann** (30. august / 11. september 1877 Tallinn – 8. juuni 1969 Aurich) oli eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1888–1895 Tallinna Nikolai Gümnaasiumis ja aastatel 1895–1897 Tallinna Aleksandri Gümnaasiumis ning aastatel 1897–1899 Wiedemanni gümnaasiumis Peterburis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1899–1906. Prooviaastal oli ta Tallinnas ja Hageri Lambertuse koguduses (õemehe Konstantin Thomsoni juures). Ordineeriti 11. mail / 24. mail 1908 Tallinnas õpetajaks.

Oli aastatel 1908–1909 Tallinna Püha Vaimu koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1909–1939 oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja, kusjuures aastatel 1920–1937 oli ta veel Järva praostkonna abipraost. Aastatel 1920–1921 oli ta veel Seidlas usuõpetaja.

Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli aastatel 1939–1945 pastor Mogilnos (praeguse haldusjaotuse järgi Mogilno maakonnas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas). Aastatel 1945–1954 oli ta pastor Wattmannshagenis (praegu Lalendorfi linnaosa Güstrow' kreisis, Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal). Jäi aastal 1954 emerituuri, asudes elama Aurichi (Alam-Saksi liidumaale). Aurichis ta ka aastal 1969 suri.

## Isiklikku
Tema vend Friedrich Frommhold Wieckmann oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja, hiljem luterlik vaimulik Saksamaal: Oldenburgi (Alam-Saksi liidumaal) Püha Lamberti kiriku pastor ning hiljem oli ta Güstrow' (Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal) Püha Vaimu koguduse õpetaja. Tema õemees Konstantin Thomson oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja.

## Viited
Ester Laos

**Ester Laos** (3. august 1931 – 3. märts 2018) oli eesti õpetaja, sotsiaaltöötaja ja kirjanik.

Ta töötas Kohilas eesti keele ja kirjanduse õpetajana ning Kohila Turvakeskuse juhatajana.

## Teoseid
* "Õhtuks koju", Varrak 1994, ISBN 998580743X
*kuuldemäng "Ma armastan sind, pisike"
*näidend "Haigete laste vanemad" (koos Merle Karusooga) 

## Tunnustus
*2006 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk (puuetega inimeste abistamise eest)
*2008 Kohila valla teenetemärk

## Viited

## Välislingid

*"Meie Ester - elurõõmus daam" Kohila valla infoleht, 28. august 2011
Carl Eduard Ney

**Carl Eduard Ney** (2. november 1879 Tallinn – 5. märts 1964 Seggebruch, Alam-Saksi liidumaa) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1890–1899 Tallinna Aleksandri Gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1899–1904. Prooviaastal oli ta Hageri ja Hanila Pauluse koguduses. Ordineeriti 15. oktoobril 1905 Tallinnas õpetajaks.

Oli aastatel 1905–1907 Tallinna Püha Vaimu koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1907–1914 oli ta Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja. Aastal 1914 oli ta Šidlovo (Jekaterinoslavi kubermang) koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1914–1919 oli ta Eugenfeldi (Melitopoli maakonnas, Tauria kubermangus) koguduse õpetaja.

Lahkus aastal 1919 Saksamaale. Oli aastatel 1920–1925 Thelkowi koguduse (Bad Doberani kreisis Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal), aastatel 1925–1957 oli ta Neustadt-Glewe koguduse (Ludwigslusti kreisis, Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal). Jäi aastal 1957 emerituuri, elas aastatel 1957–1962 Glewes, aastatel 1963–1964 elas ta Seggebruchis (Schaumburgi kreisis, Alam-Saksi liidumaal), kus ta ka suri.

## Viited
Rahvusvaheliste Suhete Ring

**Rahvusvaheliste Suhete Ring (RSR)** on 1963. aastal asutatud Tartu Ülikooli üliõpilasorganisatsioon, mis ühendab rahvusvaheliste suhete vastu huvi tundvaid üliõpilasi. 

RSR korraldab igal nädalal loenguid ja raadiosaateid. RSRil on ajalehes Postimees blogi. Lisaks korraldab RSR mälumängu rahvusvahelistest suhetest ning külastab rahvusvaheliste suhetega seotud institutsioone. Ringi loengukülalisteks on poliitikud, riigiametnikud, teadurid, ettevõtjad ja teised valdkonnaga seotud inimesed. 

## Vilistlased
RSRi nimekamate vilistlaste hulka kuuluvad Hardo Aasmäe, Toomas Alatalu, Tiit Aleksejev, Jaak Allik, Anna Maria Galojan, Kaido Jaanson, Peep Jahilo, Viktor Kaasik, Siim Kallas, Sulev Kannike, Rein Lang, Juhan Lepassaar, Eero Loone, Aap Neljas, Eimar Rahumaa, Riivo Sinijärv, Peeter Sookruus, Rein Toomla, Karmo Tüür.

## Välislingid

* Rahvusvaheliste Suhete Ringi koduleht
* TRÜ Rahvusvaheliste Suhete Ring: Lühivaade ajaloost ja tänapäevast (1983)
* Maailmast 2005
* Maailmast 2008
* Maailmast 2010
* Maailmast 2012
* Maailmast 2013
Woldemar August Lorentzen

**Woldemar August Lorentzen** (5. juuni 1875 Peterburi – 22. märts 1917 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1885–1887 Peterburi Püha Katariina koolis, aastatel 1887–1895 Kuressaares gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1895–1901. Oli prooviaastal Tallinnas ja Hageris. Ordineeriti 1. juunil 1903 Tallinnas õpetajaks.

Oli aastatel 1903–1905 Tallinna Püha Vaimu koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1905–1909 oli ta Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja. Jäi aastal 1909 tervislikel põhjustel emerituuri. Suri aastal 1917 Tallinnas.

## Viited
Mellunmäki metroojaam

**Mellunmäki metroojaam** (soome keeles *Mellunmäen metroasema*; rootsi keeles *Mellungsbacka metrostation*) on metroojaam Helsingi idaosas Vantaa linna piiri lähedal. Asub Kontula jaama pärast ning on põhjaharu lõppjaam. See on ka maailma põhjapoolseim metroojaam.

See avati 1. septembril 1989.
John Fraser

**John Fraser** (1750 Tomnacross, Aird, Inverness-shire – 26. aprill 1811) oli šoti botaanik. 

Ta asus elama Londonisse, kus tegutses esialgu kangakaupmehena. Seejärel hakkas koos pojaga koguma taimi, osalt ka oma Londoni puukooli jaoks. Ta saatis taimi teiste seas ka Venemaa keisrile, Chelsea botaanikaaiale, Kew Gardensi peaaednikule William Aitonile ja James Edward Smithile. 

Ta käis taimi kogudes Newfoundlandil ja Apalatšides.

Tema järgi on nimetatud liike, sealhulgas Fraseri nulg (*Abies fraseri*) ja Fraseri magnoolia (*Mangolia fraseri*).

Tema kirjeldatud taksonitele lisatakse autorilühend **Fraser**.
Šotlased

**Šotlased** (gaeli keeles *Albannaich*) on Šotimaa põlisrahvas, kes on ajalooliselt kujunenud piktide, gaelide ja brittide ning germaani rahvaste, sealhulgas inglaste ja norralaste segunemisel.

Šotimaal elab 4 459 071 šoti päritolu inimest, kuid rohkem elab neid väljaspool Šotimaad. Rohkem kui 9,2 miljonit Ameerika Ühendriikide elanikku väidab end olevat vähemalt osaliselt šoti päritolu. Šoti päritolu kanadalasi on Kanada rahvaloenduse andmeil 4,7 miljonit. Viiendik Uus-Meremaale asunud inimestest pärineb Šotimaalt.

## Vaata ka

*Eesti šotlased
DTM (ööklubi)

**DTM** (**"Don't Tell Mama"**, mis tähendab eesti keeles *"Ära ütle emale"*) on seksuaalvähemuste kohvik ja ööklubi Helsingis Soomes. See avati 1984. aastal. See oli Soome esimene seksuaalvähemuste ööklubi.

Klubi asub aadressil Mannerheimintie 6.

## Välislingid
*Koduleht soome ning inglise keeles
Kalju Lepiku luulevõistlus

**Kalju Lepiku luulevõistlus** on luuletaja Kalju Lepiku mälestuseks alates 2003. aastast korraldatav iga-aastane luulevõistlus Koerus Aruküla mõisahoone saalis.

See toimub luuletaja sünnipäeva järgsel laupäeval. Sel päeval loetakse ette Lepiku luuletusi, austatakse ja mälestatakse tema tegusid.

## Välislingid
* Koduleht
Johannes Duesborg

**Johannes Duesborg** (ka *Johann Dusborch*) oli Tartu ja Tallinna toomhärra ning esimese toomkapiitli poolt valitud Tartu piiskop (ehk korrektsemalt elektpiiskop) aastatel 1513–1514.

Aastal 1489 on Duesborgi mainitud Saare-Lääne piiskopi Peter Wetbergi sekretärina. Aastatel 1492 ja 1500 on teda mainitud Tallinna toomhärrana, 1501 ja 1503 Tartu toomhärrana. Aastatel 1503–1513 on teda mainitud Tartu toompraostina.

1513. aastal valis Tartu toomkapiitel Duesborgi piiskopiks ning järgmisel aastal reisis ta Rooma, et saada paavstlikku kinnitust. Maikuus maksidki Fuggerid tema eest paavstile piiskopitasu (*servitium communis*), kuid on tõenäoline, et õige pea pärast seda ta suri, mistõttu paavst ei jõudnud teda ametisse kinnitada. Tema asemel sai Tartu piiskopiks Liivi ordumeistri Wolter von Plettenbergi sekretär Christian Bomhower.

Duesborgi on küll ühes allikas mainitud 1520. aasta mais, kui teda nimetati endiseks Tartu piiskopiks ja toomhärraks, kuid on tõenäoline, et ta suri siiski juba 1514. aastal.
## Viited

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit*. 1899 [1. osa], lk 65; 1900 [2.osa], lk 150; 1901 [3. osa], lk 47; 1913 [4. osa], lk 45.
Fjodor Vinokurov

**Fjodor Vinokurov** (vene keeles Фёдор Винокуров; sündinud 26. veebruaril 1980) on Eesti kirjandusteadlane.

Ta on õppinud Tartu Ülikoolis ja uurinud Jevgeni Zamjatini loomingut.

## Tunnustus
*2006 – Juri Lotmani stipendium

## Välislingid
*
*Фёдор Винокуров. "Мы" и "Бич божий" Е. Замятина: два варианта воплощения одной темы
Alo Joosepson

**Alo Joosepson** (sündinud 30. augustil 1981) on eesti kultuuriuurija.

Ta lõpetas 1999. aastal kuldmedaliga Hugo Treffneri Gümnaasiumi.

Ta on õppinud Tartu Ülikoolis semiootikat ja kulturoloogiat, semiootikamagister aastast 2007.

## Publikatsioone
*Joosepson, Alo; Kotov, Kaie; Rattasepp, Silver; Keskpaik, Riste 2004. Sild humanitaar- ja loodus­teaduste vahel. *Sirp* 1. okt. (Intervjuu Tim Ingoldiga.)

## Viited
Haeska peakraav

**Haeska peakraav** (ka *Rõugendi kraav*) on kraav Läänemaal Haapsalu linnas Haeska külas.

Peakraavi pikkus on 5,5 km. Peakraav suubub Matsalu lahte. Peakraavi valgala on 16,9 km². Peakraavi kesk- ja alamjooks jäävad Matsalu rahvuspargi alale. Peakraavi ülemjooksust umbes 400 m läände jääb Tõllukivi.

Haeska peakraav on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Haeska peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1106000.

## Välislingid

*
Inna Bulkina

**Inna Bulkina** (ukraina keeles Інна Семенівна Булкіна; 12. november 1963 Kiiev – 20. jaanuar 2021 Kiiev) oli ukraina kirjandusteadlane. 

Ta kaitses Tartu Ülikoolis 2010. aastal doktoritöö "Киев в русской литературе первой трети XIX века: пространство историческое и литературное" ("Kiiev 19. sajandi esimese kolmandiku vene kirjanduses: ajalooline ja kirjanduslik ruum").

## Tunnustus
*2009 – Juri Lotmani stipendium

## Viited

## Välislingid
*
Randsalu oja

**Randsalu oja** (ka *Kaevaniidu peakraav*) on oja Läänemaal Haapsalu linnas ning Espre, Uuemõisa, Valgevälja ja Vilkla külas ning Uuemõisa alevikus.

Oja pikkus on 5,4 km ja valgla pindala 15,6 km². Oja on Haapsalu linna idapiiriks ja see suubub Tagalahte. Oja lähe on Valgevälja kagupiiril Haapsalu–Laiküla maantee ääres.

Randsalu oja on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Randsalu oja keskkonnaregistri kood on VEE1105300.

## Välislingid

*
Kulani peakraav

**Kulani peakraav** on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Hosby ja Pürksi külas.

Peakraavi pikkus on 4,6 km ning see suubub Sutlepa merre (Silma looduskaitseala). Lähe on Pürksi külas.

Täpne peakraavi valgala pindala pole teada, kuid see jääb alla 25 km².

Peakraav on mitteavalik veekogu, selle piiranguvöönd on 50 m.

Kulani peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1500005.

## Välislingid
*
Ogerna peakraav

**Ogerna peakraav** (ka *Viiandi kraav*) on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Aulepa, Hara ja Riguldi külas ning Suur-Nõmmkülas ja Vanakülas.

Peakraavi pikkus on 6,2 km. Peakraav suubub Hara lahte. Peakraavi valgla on 5,2 km². Lähe on Suur-Nõmmküla külas.

Ogerna peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Ogerna peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1104200.

## Välislingid

*
Tuulaslased

**Tuulaslased** (*Artamidae*) on lindude sugukond värvuliste seltsist. Sugukonnas on 20 liiki peamiselt Australaasias levinud peamiselt vareselaadseid linde.
Sugukonna süstemaatika on keeruline. Üldiselt on sugukonda Artamidae peetud kuuluvaks ainult perekonda *Artamus* (tuulas), mille järgi on ka sugukonna teaduslik nimetus. Praegu arvatakse siia sugukonda perekonnad *Artamus*, *Cracticus*, *Gymnorhina*, *Peltops*, *Strepera* (karravong).
Liike perekondadest *Strepera*, *Gymnorhina* ja *Cracticus* on käsitletud sugukonnas Cracticidae. Charles Sibley ja Jon Edward Ahlquist leidsid 1985. aastal DNA uurimuses perekonna *Artamus* ja perekonna *Cracticus* liikide vahel lähedase suguluse, ja paigutasid need Cracticini klaadi, mis nüüd on sugukond Artamidae. Kaks Uus-Guineal levinud liiki perekonnast *Peltops* on nüüd samuti siia paigutatud.

## Viited
Erik Roose

**Erik Roose** (sündinud 16. aprillil 1968 Tallinnas) on Eesti ärijuht. 2017. aastast on ta Eesti Rahvusringhäälingu juhatuse esimees.

Ta on lõpetanud Tallinna 10. Keskkooli (1986) ja Tallinna Tehnikaülikooli ehituse ökonoomika ja organiseerimise erialal (1991). 

15. märtsil 2017 valis Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu ta ERRi juhatuse esimeheks. Roose ametiaeg algas 1. juunil 2017. 2022. aastal valiti ta tagasi uueks ametiajaks.

## Töökäik

* ETKVL, Eesti Erastamisagentuur, UKU, mitmesugused ametid (1991–1996); 
* Mainori majanduskool, lektor (1991–2001)
* nädalalehe Eesti Ekspress peadirektor (1996–1998); 
* ajalehe Postimees / AS Eesti Meedia ärijuht, peadirektor, müügidirektor (1998–2016); 
* Trio LSL raadiogrupp, müügidirektor (2016). 
* Eesti Rahvusringhääling, juhatuse esimees (2017–)

Detsembris 2007 valiti ta Eesti Ajalehtede Liidu 2008. aasta esimeheks.

## Viited
Theodor Dietrich Witgenstein Luther

**Theodor Dietrich Witgenstein Luther** (14/26. detsember 1812 Tallinn – 13/25. detsember 1869 Tallinn) oli Tallinna vaimulik.

Õppis aastatel 1824–1831 Tallinna gümnaasiumis. Aastatel 1832–1834 õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (*grad. stud.* 1835). Korporatsioon Estonia liige. 

Oli seejärel koduõpetaja. Ordineeriti 24. novembril 1843 õpetajaks.

Oli aastatel 1842–1843 Karuse koguduse adjunkt, 1843–1861 Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja, aastatel 1861–1867 aga sama koguduse ülemõpetaja. Seejärel oli ta aastatel 1867–1869 uue Tallinna Jaani koguduse esimene õpetaja. Oli Tallinna vaeslastekoolide juhataja ja piibliseltsi sekretär-laekur.

Luther on tõlkinud vaimulikku kirjasõna eesti keelde. Ta tegi kaastööd Tallorahwa Postimehele.

## Isiklikku
Tema vend Robert Johann Dietrich Luther oli Jüri koguduse õpetaja. Tema isa, Tallinna suurgildi oldermann Dietrich Martin Luther oli ajalehe Revalsche Zeitung toimetaja.

## Viited
Teatriajalugu

**Teatriajalugu** on teatriteaduse haru, mis tegeleb allikate (alustekstid, režiiraamatud, kostüümid, dekoratsioonikavandid, kavad, fotod-videod, teatrikriitika, mälestused jm) abil uurimisobjekti rekonstrueerimise, kontekstualiseerimise ja periodiseerimisega.

## Vaata ka
*Teatri ajalugu
Teatrisemiootika

**Teatrisemiootika** on teatriteaduse haru, mis tegeleb teatrikeele, teatris eksisteerivate erinevate märgisüsteemide ja nende tähenduste uurimisega.

Teatrikeelt uuritakse semantilisel, süntaktilisel ja pragmaatilisel tasandil. Teatris on kasutusel kolme tüüpi koodid: teatri erikoodid, esmased kultuurikoodid (elukogemus) ja teisesed kultuurikoodid (kultuurikogemus).

Eesti teatrisemiootikute seas on Ester Võsu.
LaTeX

**LaTeX** on dokumentide ettevalmistussüsteem, mis kasutab märgenduskeelt ja TeX-programmi. LaTeX on kõrgema taseme keel kui TeX. LaTeX pakub vahendeid dokumendi loomise automatiseerimiseks, mis teeb selle kasutamise TeX-ist lihtsamaks, säilitades TeX-i pakutava trükikvaliteedi. LaTeX-i algse versiooni töötas 1980. aastail välja Leslie Lamport. Praeguseks on LaTeX kujunenud peamiseks TeX-i kasutamise vahendiks. Praegu kasutatav versioon on LaTeX2e. LaTeX on vaba tarkvara.

LaTeX dokumenti ette valmistades kirjeldab autor dokumendi loogilise struktuuri tavaliste märksõnade abil, nagu peatükk, osa, tabel, joonis, valem jms. Teksti ja dokumendi muude elementide paigutuse eest hoolitseb LaTeX süsteem. LaTeX pakub valmis kujul dokumentide stiile nagu raamat, kiri, artikkel jms ja vahendid peatükkide, valemite, tabelite ja piltide automaatseks nummerdamiseks ning kasutatud kirjanduse viidete ning sisukorra loomiseks.

LaTeX süsteem on struktureeritud pakettidesse. Kasutatavate pakettide hulk sõltub dokumendi iseloomust ja keerukusest. LaTeX on uute pakettide loomise kaudu vabalt laiendatav. Võimalik on kasutada ka kõiki TeX-i käske. LaTeX-i TEX-fail luuakse tekstiredaktoriga.

## Näide

See näide demonstreerib LaTeX'i sisendit ja sellele vastavat väljundit:

## Välislingid
* LaTeX-i koduleht
* CTAN – The Comprehensive TeX Archive Network
* The TeX Users Group
* Lühike LaTeX-i õpetus
* Valemite kirjutamise õpetus, YouTube
TeX

**TeX** on Donald Knuthi loodud tekstilao süsteem arvutis dokumentide trükiks ettevalmistamiseks.

TeX koos METAFONT-i kirjatüübi kirjelduse keelega ja Computer Moderni tähevormidega pakub võimaluse suhteliselt vähese vaevaga luua kvaliteetseid trükiseid, kusjuures tulemus ei olene tekstilaoks kasutatavast arvutist ega arvutuskeskkonnast.

TeX on sobiv vahend lisaks tavatekstile muud visuaalset infot sisaldavate dokumentide loomiseks. See on kasutusel matemaatika, füüsika, arvutialaste ja muude keeruliste tekstide trükkimisel.

TeX on vaba tarkvara.

## Ajalugu
Donald Knuth huvitus arvutitüpograafiast 1970. aastail, kui oli ettevalmistamisel tema raamatu "The Art of Computer Programming" kordustrükk. TeX-i esimene versioon valmis 1978. aasta arvutil PDP-10. TeX-i järgmine versioon valmis ja avaldati 1982. aastal. Töös osalesid lisaks Knuthile ka Guy Steele ja Frank Liang. TeX-i versioon 3.0 valmis 1989. aastal koos METAFONT-iga, kasutusele võeti 8-bitine kooditabel, milles on 256 erinevat tähte. Alates versioonist 3.0 on TeX oluliselt stabiliseerunud ja lisatakse ainult veaparandusi. TeX-i versiooninumbriteks on sellest peale järjest kasvava kümnendkohtade arvuga pii, 2008. aastal jõuti versioonini 3.1415926.

## Tekstilao süsteem
TeX-i käsud algavad kaldkriipsuga "\" ja grupeeritakse loogeliste sulgudega "{}". Oma loomult on TeX interpreteeriv makro- ja märgenduskeel, mille võib jaotada neljaks tasemeks. Esimesel tasemel sisestatakse TeX-tekst ja analüüsitakse märkide jada. Käsud asendatakse kontrollkoodidega, mis järgmisel tasemel interpreteeritakse ja koostatakse väljastatav tekst. Kolmandal tasemel jaotatakse tekstivoog lõikudeks. TeX-is on täpne info kõigi kasutatavate märkide suuruse kohta. See võimaldab optimeerida sõnade paiknemist ridades kogu lõigu ulatuses. Neljandal tasemel jaotatakse vertikaalne tekstiridade ja muu (pealkirjad, pildid, tabelid, valemid) jada lehekülgedeks. Dokumendist tekitatakse DVI-fail (DeViceIndependent), milles iga märgi asukoht on täpselt kirjeldatud. DVI-faili saab trükkida dvi-suutliku trükkaliga või teisendada kas PostScript- või PDF-failiks.

TeX-i baassüsteemis on umbes 300 madala taseme käsku. Tekstide ettevalmistamisel kasutatakse enamasti makrodesse koondatud käskusid.

Kõige levinum TeX-i makrode süsteem on algselt Leslie Lamporti loodud LaTeX. LaTeX pakub valmis kujul dokumendi vorme, nagu raamat, kiri, artikkel jms, ja pakub vahendid peatükkide, valemite, tabelite ja piltide automaatseks nummerdamiseks ning kasutatud kirjanduse viidete ja sisukorra tegemiseks.

## Levitamine
TeX on kergesti installitav tarkvarapakett, mis koosneb Tex-interpretaatorist, METAFONT-ist, vajalikest kirjatüüpidest, dokumendivormingutest ja abivahendeist. Kõige levinum TeX-i pakett on teTeX. Kõikvõimalikke valmis pakette ja makrosid kogub TeX-i arhiiv CTAN.

## TeX dokumendi loomine
Dokumendi loomiseks TeX-süsteemis võib kasutada suvalist tekstiredaktorit. Loodud on ka mitmeid abivahendeid ja spetsialiseeritud tekstiredaktoreid, mis teevad tex-faili loomise kergemaks, näiteks TeXmacs, LyX, TeXShop ja Vim-LaTeX.

## Viited
SC Pfullendorf

**SC Pfullendorf** on Saksamaa jalgpalliklubi. 

Klubi mängib Saksamaa tugevuselt kuuendas liigas Verbandsliga Südbaden.

## Eesti mängijad
Aastatel 2010–2012 mängis SC Pfullendorfis eestlane Ingemar Teever.
Misanstseen

**Misanstseen** (prantsuse keeles *mise-en-scène* 'laval olev, lavale kuuluv') on teatris näitlejate paigutus ja liikumine laval lavastuse üksikutes stseenides. Liikumine tähendab teatris nii näitleja/tegelase liikumist ruumis kui ka distantsi tegelase ning tegelase ja vaatajate vahel.
Etendus

**Etendus** näidendi või muu teose lavastuse esitus. 

Iga etendus on unikaalne, kahte identset etendust ei ole olemas.

## Vaata ka
*vabaõhuetendus
*suveetendus
Fraser

* **Fraser** on nimi. 
* **[[Fraser (perekonnanimi)|Fraser]]** on perekonnanimi. 
* **[[Fraser (aadlisuguvõsa)|Fraser]]** on Šotimaa, Rootsi ja Soome aadlisuguvõsa.
* **Fraser** on botaanik **[[John Fraser]]i** autorilühend.  
* **[[Fraseri saar]]** on Austraalia saar.
* **[[Fraseri jõgi]]** on Kanada jõgi.
***[[Fraser (Colorado)|Fraser]]** on linn USA-s Colorado osariigis

## Vaata ka
*Fraseri magnoolia
*Fraseri nulg
Misanstseen (filmikunst)

Filmikunstis moodustavad **misanstseeni** kaadris nähtava terviku loovad elemendid. 

Algselt oli misanstseen näitlejate paigutus ja liikumine teatrilaval. Misanstseeni osadeks filmikaadris on tegevuspaik, valgustus, kaadrisisene liikumine ning kaadri visuaalse külje loovad kostüümid, grimm ning dekoratsioonid. 

1951. aastal asutatud Cahiers du cinéma võttis selle termini kasutusele, et õigustada teatud Hollywoodi režissööre kui autoreid, kellel puudus kontroll stsenaariumi üle, kuid kelle käsutada oli kõik ekraanil nähtav ning valminud kujutisest sai autori spetsiifiline tunnus.

## Viited
Lavastus

**Lavastus** on teatris kirjaniku, lavastaja, näitlejate, kunstnike jt loodud teos. 

Lavastuse aluseks on tavaliselt näidend, kuid lavastus ei ole näidendi esitamine teatris, vaid enamasti näidendi tõlgendus, seega iseseisev kunstiteos. Näidendi tegelaste kõne saab otseselt sõnadena lavastusse üle kanda, aga remargid tuleb sõnaliselt kujult üle kanda hääletooni, žestidesse, lavakujundusse, muusikasse. 

Draamatekst jätab alati ka tõlgendamisruumi ja kaasaloomisvabadust nii lavastajale, näitlejatele kui ka kunstnikule. Lavastus on füüsilisel kujul olemas vaid selle ettekandmise ehk etenduse ajal. Lavastus on selle kõikide etenduste muutumatu ühisosa.

## Lavastuste liike
*lastelavastus
*muusikalavastus
*nukulavastus
*sõnalavastus
*tantsulavastus
*telelavastus
Carl Hesse

**Carl Hesse** on olnud mitme  tuntud inimese nimi:
***[[Carl Hermann Hesse]]** (1802–1896), maakonnaarst Paides, Hermann Hesse vanaisa
***[[Carl Otto Johannes Hesse]]** (1847–1916), baltisaksa päritolu misjonär Indias, Hermann Hesse isa
***[[Carl Immanuel Philipp Hesse]]**, Eesti vaimulik (1875–1918)
Kalev Timberg

**Kalev Timberg** (sündinud 31. jaanuaril 1950) on Eesti riigiametnik.

1. märtsist 2008 märtsini 2013 oli ta Eesti Päästeameti peadirektor.

## Tunnustus
*1999 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk
*2005 Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk
*Päästeteenistuse kuldrist
*Politsei teeneteristi II klass
*Piirivalve III järgu teenetemärk
*Kaitseliidu eriteenete medal
*Kaitsejõudude Peastaabi teeneterist
*2010 Venemaa Sõpruse orden

## Isiklikku
Ta on abielus ning tal on kaks poega ja üks tütar.

## Viited
Raivo Paavo

**Raivo Paavo** (sündinud 22. mail 1946 Purtse külas) on Eesti ametiühingutegelane ja poliitik.

Aastatel 1991–2000 oli ta Eesti Ametiühingute Keskliidu esimees, 2000–2003 Eesti Töötukassa nõukogu esimees, 2003–2006 riiklik lepitaja ja hiljem riikliku lepitaja nõunik.

Paavo oli VIII ja IX Riigikogu liige, X Riigikogus sai ta 2004. aastal asendusliikmeks Toomas Hendrik Ilvese siirdumisel Euroopa Parlamenti.

Aastatel 2005–2009 oli ta Eesti Lauatenniseliidu president.

## Tunnustus
*2004 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Tutvustus Riigikogu lehel
*
Reinhold Mendelsohn

**Reinhold Mendelsohn** (ka **Reinhold Mendelson**; 24. jaanuar 1880 Riia – 1941 Posen) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1890–1901 Riia Aleksandri Gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1901–1907. Oli prooviaastal Ambla Maarja koguduses. Ordineeriti 5. oktoobril 1908 õpetajaks.

Oli aastal 1908 Eestimaa vikaarõpetaja. Aastatel 1909–1914 oli ta Tallinna Püha Vaimu koguduse adjunktõpetaja. Oli veel aastatel 1909–1920 vanglavaimulik ja aastatel 1910–1925 usuõpetuse õpetaja. Oli aastani 1919 pastorite ühingu tegevjuht. Suri aastal 1941 Poznańis.

## Viited
Christian Frese

**Christian Frese** (2. oktoober 1756 Tallinn – 7. aprill 1784 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Frese immatrikuleeriti Göttingeni Ülikooli 2. oktoobril 1778. Ordineeriti õpetajaks 21. juunil 1783.

Oli aastatel 1783–1784 (valiti 2. mail 1783) Tallinna Püha Vaimu koguduse adjunktõpetaja. Suri tähnilisse soetõppe.

## Viited
Eduard Frese

**Eduard Paul Benedict Frese** (19. november 1871 Lääne-Nigula – 27. mai 1919 Riia) oli Eesti vaimulik.

Õppis Peterburi Püha Anna koolis. Tartu ülikoolis õppis ta aastatel 1892–1897 usuteadust ning aastatel 1897–1898 ajalugu ja keeleteadust. Ordineeriti 13. septembril 1898 õpetajaks.

Oli aastatel 1898–1902 Eestimaa vikaarõpetaja. Aastatel 1902–1919 oli ta Vaivara koguduse õpetaja. Vahistati 9. aprillil 1919 bolševike poolt Riias.

## Isiklikku
Tema isa Theodor Alexander Benedict Frese ja vanaisa Theodor Benedict Frese olid Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetajad, onu Christian Wilhelm Benedict Frese oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja. Tema väimees Reinhold Wilhelm Richard Graubner oli saksa koolides kooliõpetaja ning hiljem Saksamaal kirikuõpetaja ja vaimulike koolitaja.

## Viited
Mosonmagyaróvár

**Mosonmagyaróvár** on linn Ungaris Győr-Moson-Soproni komitaadis, Mosonmagyaróvári kreisi halduskeskus. Asub riigi loodeosas Lajta jõe ääres, Austria ja Slovakkia piiri lähedal, 35 km Bratislavast lõuna pool.

Linn loodi 1939. aastal Mosoni ja Magyaróvári liitmise teel.

Linnas tegutseb väga palju hambaarste, kelle klientideks on peamiselt austerlased.

## Viited

## Välislingid

*Mosonmagyaróvári koduleht *(ungari, saksa ja inglise keeles)*
Saardu peakraav

**Saardu peakraav** on kraav Läänemaal Haapsalu linnas Saardu ja Sinalepa külas.

Peakraavi pikkus on 5,8 km. Peakraav suubub Saardu külas Matsalu lahte. Peakraavi valgla on 9,9 km². Lähe on Sinalepa külas. Peakraavi alamjooks jääb Matsalu rahvuspargi alale.

Saardu peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Saardu peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1105800.

## Välislingid

*
Varni peakraav

**Varni peakraav** on kraav Läänemaal Haapsalu linnas Kolila, Väike-Ahli, Kaevere, Emmuvere, Suure-Ahli, Metsaküla, Emmuvere, Allika ja Varni  külas.

Peakraavi pikkus on 7,2 km. Peakraav suubub Allika külas Lõpelahte. Peakraavi valgla on 20,4 km². Lähe on Kolila külas. Peakraavi alamjooks jääb Väinamere hoiualale, seal läbib peakraav ka Laomäe Allikajärve.

Varni peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Varni peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1105700.

## Vaata ka
*Valliotsa kraav

## Välislingid

*
Sinalepa peakraav

**Sinalepa peakraav** (ka *Vätse kraav*) on kraav Läänemaal Haapsalu linnas Ammuta, Haeska, Jõõdre, Lannuste, Puiatu, Saardu ja Vätse külas.

Peakraavi pikkus on 10,3 km. Peakraav suubub Saardu küla idaservas Matsalu lahte. Peakraavi valgla on 21,5 km². Lähe on Jõõdre külas. Lähtest põhja poole jääb Ehmja-Turvalepa hoiuala. Peakraavi alamjooks jääb Matsalu rahvuspargi alale.

Sinalepa peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Sinalepa peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1105900.

## Välislingid

*
Riina Gerretz

**Riina Gerretz** (sünninimi ** Riina Põder**, hiljem 1958–1961 **Riina Villum**, 1962–1971 **Riina Mikiver**, 1983–2002 **Riina Viljanen**; 8. juuli 1939 – 22. märts 2014 Tallinn) oli eesti pianist. 

Muusikalise alghariduse omandas ta Tallinna Lastemuusikakoolis, kus tema õpetajateks olid Leelo Kõlar, Helju Agur ja Erna Saar. Aastal 1958 lõpetas ta Tallinna Muusikakooli (Erna Saare klaveriklass) ja 1963. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Bruno Luki klaveriklass). 

1970. aastal õppis ta lühikest aega Moskva konservatooriumi assistentuuris Mark Milmani juhendamisel, kuid õpingud jäid lõpetamata. Hiljem täiendas ta end rahvusvahelistel meistrikursustel: 1988. aastal Salzburgis Claude Hellfneri ning 1997. aastal Viinis Leonard Hokansoni juures.

Aastatel 1958–1971 töötas Riina Gerretz kontsertmeistrina Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (TRK). Samal ajal tegutses ta ka pedagoogina: 1963–1966 Tallinna Muusikakoolis ning 1970–1973 Tallinna Muusikakeskkoolis (TMKK). Aastatel 1982–1986 oli ta kontsertmeister Eesti NSV Riiklikus Filharmoonias.

1987. aastal asus Gerretz elama Soome. Seal töötas ta 1987–1988 pedagoogi ja kontsertmeistrina Turu konservatooriumis ning 1988–1990 kontsertmeistrina Helsingi konservatooriumis ja professor Liisa Pohjola assistendina Sibeliuse Akadeemias. Aastatel 1990–1992 oli ta repetiitor Stockholmi Kuninglikus Teatris ning 1992–1994 õpetaja ja kontsertmeister Porvoo konservatooriumis.

Alates 1995. aastast elas Riina Gerretz taas Eestis.

Riina Gerretz esines peamiselt kontsertmeistri ja ansamblimuusikuna. Ta pälvis parima kontsertmeistri preemia mitmetel interpreetide võistlustel, sh 1969. aastal Tallinnas ja Chișinăus, 1980. aastal Minskis ning 1981. aastal Tallinnas. Gerretz oli hinnatud ansamblipartner paljudele tuntud solistidele, nende seas Georg Otsale, Tiit Kuusikule, Hendrik Krummile, Ivo Kuusele, Anu Kaalule, Margarita Voitesele, Jüri Gerretzile, Ivo Juulile, Yolanda Hernandezele, Artur Rinnele, Hannes Altrovile, Pille Lillele, Heidy Tammele ning paljudele teistele.

## Isiklikku
Riina Gerretz oli abielus neli korda. Tema esimene abielu oli 1958–1961 ning sel ajal kandis ta perekonnanime Villum. Teise abielu sõlmis ta 1962. aastal näitleja Mikk Mikiveriga, kellega oli abielus kuni 1971. aastani. Sellest abielust sündis poeg Pekka-Mart Mikiver (21. jaanuar 1966 – 10. veebruar 1990). Samal aastal, 1971, abiellus ta viiuldaja Jüri Gerretziga; see abielu kestis kuni 1983. aastani ning sellest sündis samuti poeg. Neljanda abielu ajal, aastatel 1983–2002, kandis ta perekonnanime Viljanen.

## Viited
Österby peakraav

**Österby peakraav** (ka *Österbi peakraav, Österby oja*; rts *Stor Bräibäcken*) on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Paslepa, Pürksi ja Österby külas.

Peakraavi pikkus on 4,7 km ning see suubub Österby külas Tagalahte. Lähe on Pürksi küla idapiiril. Peakraavi valgla pindala on 13,6 km².

Peakraav on mitteavalik veekogu, selle piiranguvöönd on 50 m.

Österby peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1104300.

## Välislingid

*