open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eugen Lasn

**Eugen Gustav Lasn** (31. detsember 1898 Seli vald, Pärnumaa – 7. november 1958 Port Arthur, Ontario provints, Kanada) oli eesti metsatööstur.

Ta õppis aastail 1921–1925 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandusosakonnas, oli korporatsiooni Ugala liige.

Eugen Lasn osales Vabadussõjas, emigreerus 1926. aastal Kanadasse, oli seal metsatööstur. 

Ta oli Rahvusliku Välisvõitluse Nõukogu juhatuse liige, Eesti Liidu Kanadas esinduskogu ja juhatuse liige, Eesti Abistamiskomitee ja Port Arthuri Eesti Seltsi auliige.

## Kirjandus
*August Kala. Eugen Lasn varises manalasse. Võitleja, detsember 1958, nr. 12, lk. 6.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Kaia Sisask

**Kaia Sisask** (sündinud 23. mail 1967) on eesti tõlkija, toimetaja ja õppejõud. 

Ta on lõpetanud 1990. aastal Tartu Ülikooli prantsuse filoloogina. 2009. aastal kaitses ta Tallinna Ülikoolis doktoritöö "Noor-Eesti ja *esprit fin-de-siècle*. Puhta kunsti kreedo maailma- ja inimesetunnetust restruktureeriv roll 20. sajandi alguse Eestis".

## Tõlkeid
* Claude Lévi-Strauss "Metsik mõtlemine". Vagabund, 2001
* Jacques Le Goff "Raha või elu: majandus ja religioon keskajal". Varrak, 2001
* Stendhal "Enesekesksed mälestused". Vagabund, 2003
* Michel Foucault "See ei ole piip; René Magritte'i kaks kirja ja neli joonistust". Pelerine, 2004
* Emmanuel Levinas "Teisiti kui olla ehk teispool olemust". Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2012; ISBN 978-9985-58-746-1
* "Gandersheimi Hrotsvita draamad". Ladina keelest tõlkinud Mari Murdvee, draamad toimetanud Triin Rebane. Monique Goullet' sissejuhatus, prantsuse keelest tõlkinud Kaia Sisask. Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2013; ISBN 9789-985-58-771-3
* Erwin Panofsky "Gooti arhitektuur ja skolastika". Pierre Bourdieu saatesõnaga. Inglise keelest tõlkinud Ene-Reet Soovik, prantsuse keelest tõlkinud Kaia Sisask. Toimetanud ja kommenteerinud Anneli Randla. Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2013; ISBN 978-9985-58-760-7
* Jon Steele "Sõjasõltlane". Varrak, 2014; ISBN 9789985330012
* Julia Kristeva "Võõrad iseendale". Tallinna Ülikooli Kirjastus 2017; ISBN 978-9985-58-827-7

## Välislingid
*
August Jurs

**August Jurs** (15. jaanuar 1915 Kodijärve vald, Tartumaa – 2. jaanuar 2006) oli eesti sõjaväelane (lipnik, 1939).

Ta õppis aastail 1940–1944 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsandusosakonnas, Korporatsioon Ugala vilistlane.

1941. aastal oli ta metsavend, seejärel osales Saksa sõjaväe koosseisus Teises maailmasõjas (ülemleitnant). Alates 1952. aastast elas ta Kanadas.

August Jurs oli alates 1968. aastas Hamiltoni Eesti Võitlejate Ühingu, alates 1970. aastast Ülemaailmse Eesti Vabadusvõitlejate Keskuse esimees. aastail 1980–2005 oli ta ajalehe Võitleja peatoimetaja.

## Tunnustus
*1998 Riigivapi V klassi teenetemärk

## Kirjandus
*Ülo Tamre. In memoriam August Jurs. Võitleja, jaanuar/veebruar/märts 2006, nr. 1, lk. 3.

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* E. Lindaja, Vabadusvõitleja August Jurs 90, Estonian World Review, 21. jaanuar 2005
* AUGUST JURS 15. 01. 1915—02. 01. 2006
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=257
Harri Koskela

**Harri Matias Koskela** (sündinud 8. oktoobril 1965 Lapuas) on soome endine Kreeka-Rooma maadleja.

Ta on võistelnud olümpiamängudel kolm korda – 1988, 1992, 1996.

1992. aasta olümpiamängude avatseremoonial oli ta Soome meeskonna lipukandja. Soome maadlejatest on lippu kandnud ka Jouko Salomäki.

Ta on võitnud neli korda Põhjamaade meistrivõistlustel kuldmedali.
## Viited

## Välislingid
*
Tartu Ülikooli kinesioloogia ja biomehaanika labor

**Tartu Ülikooli kinesioloogia ja biomehaanika labor** on Tartu Ülikooli spordibioloogia ja füsioteraapia instituudi juurde kuuluv labor, kus viiakse läbi teadus- ja õppetööd, samuti rakendusuuringuid Eesti tippsportlastega närvi-lihassüsteemi funktsionaalse võimekuse hindamise eesmärgil ning täienduskoolitust sporditreeneritele ja füsioterapeutidele.

Kinesioloogia ja biomehaanika laboris kasutatakse järgmisi põhilisi uurimismeetodeid:
* Dünamomeetria ja dünamograafia
* Elektromüograafia
* Elektromüostimulatsioon
* Müotonomeetria
* Filmi- ja videotehnika
* Podomeetria
* Peenmotoorika testid

Peamised uurimisteemad, millega laboris tegeletakse: 
* Neuromuskulaarne adaptatsioon kehalistele koormustele
* Motoorne võimekus lastel
* Vananemise mõju motoorsetele funktsioonidele
* Liikumisaparaadi rehabilitatsioon
* Liikumisaparaadi biomehaanika

Labor asub Tartu Ülikooli spordihoones aadressil Ujula 4.

## Välislingid
* Kinesioloogia ja biomehaanika labor
Igijää

**Igijää** on ehk igavene jää jääkate, mis püsib looduses aasta läbi.

Igijää katab näiteks Antarktikas ja Arktikas nii maismaad (nt Antarktist ja Gröönimaad) kui osaliselt ka ookeani.

## Vaata ka
*Igikelts
*Igilumi

## Viited
Tapio Sipilä

**Tapio Olavi Sipilä** (sündinud 26. novembril 1958) on Soome endine Kreeka-Rooma maadleja.

Ta on võitnud kolm korda Põhjamaade meistrivõistlustel kuldmedali.

Ta kasvatab kahte poega. Tippspordi lõpetanuna töötas treenerina ja spordiametnikuna Soome TULis.

## Välislingid
*
Harry Keltjärv

**Harry Keltjärv** (22. veebruar (vkj)/ 6. märts 1891 Tallinn – 24. veebruar 1959 Lääne-Saksamaa) oli eesti pianist.

Ta osales Esimeses maailmasõjas.

Ta õppis Tallinna Konservatooriumi klaveriklassis. Oli ringhäälingu Corso-trio juht ja Eesti Kutsemuusikute Ühingu esimees.

Teise maailmasõja lõpul sai ta Berliinis raskelt haavata ja kaotas parema silma. Ta oli Saksamaa Eesti Võitlejate Ühingu Vanematekogu liige.

## Kirjandus
*Harry Keltjärv †. Võitleja nr 3, märts 1959. Lk 10

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918-1940
You and I

***"[[You and I (film)|You and I]]"**, 2011. aasta film
***[[You and I (bänd)|You and I]]**, bänd

## Laulud
***"[[You and I (Celine Dion)|You and I]]"**, Celine Dioni laul
***"[[You and I (Queen)|You and I]]"**, Queeni laul
***"[[You and I (t.A.T.u.)|You and I]]"**, t.A.T.u. laul
***"[[Yoü and I]]"**, Lady Gaga laul
***"[[You and I (Céline Dion)|You and I]]"**, Céline Dioni singel 2004. aastast
***"[[You and I (One Direction)|You and I]]"**, One Directioni laul

## Vaata ka
*You and Me
Jouko Salomäki

**Jouko Johannes Salomäki** (sündinud 26. augustil 1962) on soome endine Kreeka-Rooma maadleja.

1984. aastal olümpiamängude finaalmatši maadles ta kahe katkise roidega, siiski õnnestus tal võita rootslast Roger Tallrothi punktidega 5-4.

1988. aasta olümpiamängudel oli ta Soome meeskonna lipukandja, maadlusturniir tal ebaõnnestus; ta sai kaks kaotust.

Ta on Kreeka-Rooma maadluses kaheksakordne Soome meister.

1982. aastal võitis ta Euroopa noorsoo meistrivõistlustel kuldmedali.

Ta on võitnud kaks korda Põhjamaade meistrivõistlustel esikoha.

1990. aastal Tartust maadlusvõistlustelt tulnuna peatati ta Vantaa lennujaamas illegaalsete steroidide omamise eest. Tema kotist leiti 200 tabletti ja 40 ampulli anaboolseid steroide. Soome maadlusliit karistas teda selle eest kaheaastase võistluskeeluga, Soome kohus määras talle rahatrahvi.
## Viited

## Välislingid
*
Hiib

**Hiib** on mäenduses peenimate kaeviseosakeste (diameeter alla 2 mm) ja vee segu. 

Hiiba tekib nii kivimi puurimisel kui ka märgrikastamisel ning see pumbatakse settebasseinidesse.

## Viited
Elodeiidid

**Elodeiidid** ehk **juurdunud sukeltaimed** on veetaimed, mille varred ja lehed heljuvad vabalt vees, kuid taimed ise on juurtega settesse kinnitunud.

Nimetus tuleneb vesikatku perekonnast (*Elodea*). Näiteks kanada vesikatk on elodeiid.

## Vaata ka
*Isoetiidid
*Lemniidid

## Viited
Isoetiidid

**Isoetiidid** ehk **põhjataimed** on veetaimed, mis kasvavad veekogu põhjas tuttidena või madala vaibana.

## Vaata ka
*elodeiidid
*helofüüdid
*nemniidid
*nümfeiidid

## Viited
Ahto Laadoga

**Ahto Laadoga** (sündinud 1. augustil 1958 Haapsalus) on eesti maalikunstnik.

Ahto Laadoga hakkas kunstiga tegelema juba koolis. Maalimist ja joonistamist õppis ta Tartus KKKK, ei lõpetanud. Täiendanud ennast ERKI individuaalkursustel (maalikunst ja kunsti ajalugu).

Ahto Laadoga on töötanud kunstnik-dekoraatori ja kujunduskunstnikuna Klementi nim. Õmblus-tootmis koondises. Keila Kultuurimajas kunstnikuna eelistab ta maalida loodust, merd ja inimesi.

Ahto Laadoga on Haapsalu Kunstiklubi liige.

Ahto Laadoga stuudio ja galerii asub Läänemaal, Haapsalus.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Ahto Laadoga näitus “Klassika tuules” meiemaa.ee, 11. november 2016
*https://www.salm.ee/muuseumid/ants-laikmaa-muuseum/naitused/
* Valdur Vacht: "Keila linna nädala tegija: Ahto Laadoga" maaleht.delfi.ee, 27. november 2011
Penny Black

**Penny Black**; ka **Black Penny** on maailma esimene postmark, mis lasti Suurbritannias müügile 1. mail 1840 ja hakkasid kehtima 6. mail 1840.

Postmargil on kujutatud Suurbritannia kuninganna Victoria.

1830. aastateks oli Briti postisüsteem muutunud kohmakaks ja ebatõhusaks. Kirja eest maksis adressaat, mitte saatja. Hind sõltus vahemaast, mille kiri pidi läbima, samuti paksusest. Riigi tippametnikud ja parlamendiliikmed tohtisid kirju saata tasuta ja 12,5% kirjadest liikuski tasuta. Süsteemis esines korruptsiooni.

13. veebruaril esitas Rowland Hill parlamendile idee eelmakstud kirjaümbrikest ja eelmakstud postmarkidest. Liimitavaid marke kasutati juba palju varem dokumentidel maksude tasumise näitamiseks. Riikliku postiameti juhid olid Hilli plaanile vastu, ent kaupmehed ja pangad toetasid seda agaralt. Hill sai lepingu, mille põhjal pidi uue süsteemi kahe aastaga juurutama, ja kuulutas välja konkursi postmargi kujundusele. Saabus 2600 võistlustööd, millest ükski Hilli arust ei kõlvanud, ja ta kujundas esimese postmargi ise, kasutades Henry Corbouldi joonistatud Victoria profiilportreed. Victoria profiili valis ta sellepärast, et seda oli suhteliselt raske võltsida. Ühtlasi odavdas ta kirja saatmise hinda 4 pennilt 1 pennile, väites, et kui kirja saatmine odavneb, siis hakkavad inimesed rohkem kirju saatma ja postiameti kasum hoopis suureneb. Korruptsiooni vähendas see, et kõik õigused kirju tasuta saata tühistati.

Hillil oli õigus. Saadetud kirjade arv kasvas kirja saatmise odavnemise tõttu 1839. aasta novembri ja 1840. aasta veebruari vahel 120%. 10 aastaga kahekordistus see veel korra. 3 aasta pärast võeti postmargid kasutusele Šveitsis ja Brasiilias, 1860. aastaks juba 90 riigis.

1840. aasta mais tulid müügile esimesed postmargid ja need osutusid väga populaarseteks. Penny Blacke trükiti kuni 1841. aasta veebruarini kokku 68 808 000. Neist säilinud on 1,3 miljonit. Heas või keskpärases seisukorras kustutatud mark maksab 40–400 naelsterlingit. Kustutamata margid võivad maksta palju rohkem, alates 1250 naelast kuni sadade tuhandete naelteni. 1840. aasta mais oli Suurbritannias võimalik osta lähimas postkontoris kolme penni eest mõlemad kaks käibelolevat postmarki, omandades nii kõigi maailma postmarkide täieliku kogu.

Marke trükiti poognatena, millel oli 240 marki 20 reas, igaühes 12 marki. Kogu poogen maksis 1 nael, iga rida eraldi võetuna 1 šilling. Poognad tuli eraldi lahti lõigata. Need olid perforeerimata, mistõttu võisid lahtilõikamisel kergesti viga saada. Säilinud markide väärtus sõltub suuresti sellest, kui korralikult nad on lahti lõigatud. Margi mõõtmed on umbes 19×22 mm.

Kuna musta postmargi kustutus punase templivärviga ei olnud hästi nähtav ja seda sai kergesti eemaldada, asendati must ühepennine mark juba vähem kui aasta pärast käibelelaskmist sama nimiväärtuse ja kujundusega punase postmargiga, mis oli käibel kuni 1879. aastani.

## Viited

## Välislingid
*Tiit Kuningas: Maailma esimene postmark 160-aastane, Õhtuleht, 6. mai 2000.
Kuu tänav

**Kuu tänav** (*Mondstraße*) on tänav Tartus Karlovas.

Tänav algab Kesk tänavalt ja lõpeb Sassi tänaval. Kuu tänavaga ristuvad Tähe, Linda, Salme, Kalevi, Raua ja Nõva tänav.

Tänava pikkus on 960 meetrit.
Ropka tänav

**Ropka tänav** on tänav Tartus Ropka linnaosas.

Tänav algab Võru tänavalt Pauluse kalmistu vastast, kulgeb kagusse ja lõpeb Tähe tänaval. Sealt edasi läheb samas suunas Ropka tee.

Tänava pikkus on 610 meetrit.

## Vaata ka
*Ropka tee
Fərid Mənsurov

**Fərid Mənsurov** (sündinud 10. mail 1982) on Aserbaidžaani Kreeka-Rooma maadleja, juunioride maailmameister (2001).

Ta hakkas maadlusega tegelema 1992. aastal.

2008. aasta olümpiamängudel oli ta Aserbaidžaani meeskonna lipukandja, maadlusturniiril ta võistlus ebaõnnestus: ta sai ühe kaotuse ja 19. koha. Lipukandmise au olümpiamängudel on olnud Aserbaidžaani maadlejatest veel Namiq Abdullayevil.

2010. aastal sai ta Euroopa meistrivõistlustel raske lõualuu vigastuse ja lõpetas tippspordi. Samal aastal sai temast Aserbaidžaani maadluskoondise peatreener.

2004. ja 2007. aastal tunnistati ta Aserbaidžaani parimaks sportlaseks.

2001. aastal tuli ta Kreeka-Rooma maadluses juunioride maailmameistriks. 1997. aastal maailmameistrivõistlustel kadettide vanuseklassis sai ta hõbemedali.

## Viited

## Välislingid
*
Eduard Wiiralti tänav

**Eduard Wiiralti tänav** on tänav Tartus Ihastes, pikkusega 950 meetrit.

Tänav algab Lammi tänavalt ja lõpeb Molberti tänaval, kust edasi kulgeb ta Lõuendi tänavana. 

Tänav on nimetatud eesti kunstniku  Eduard Wiiralti mälestuseks.

Nõlvaku tänavaga piirneb Anne looduskaitseala.

## Vaata ka
*Wiiralti mets
Toru

**Toru** on harilikult silindriline õhukeseseinaline, suhteliselt pikk õõneskeha. Torude süsteemi nimetatakse torustikuks. 

Torud võivad olla valmistatud betoonist, mustast ja värvilisest metallist, keraamilisest materjalist, plastist, puidust või muust materjalist.

Torusid kasutatakse näiteks mitmesuguste ainete teisaldamiseks või konstruktsioonielementidena.

## Vaata ka

*Toruliin
*Toruisolatsioon
*Torustik
*Torustikuarmatuur
*Torustikutransport

## Viited

## Kirjandus
*EE 9. köide, 1996.
Manuel Torre

**Manuel Soto Loreto**, tuntud nime **Manuel Torre** all (5. detsember 1878 Jerez de la Frontera – 1933 Sevilla), oli mustlasest flamenkolaulja. 

## Elukäik ja loominguline tegevus
Hüüdnime "Torre" ('torn' hispaania keeles) sai ta oma Algecirasest pärit isalt, kes oli samuti flamenkolaulja. Tema oli selle nime saanud oma väga pika kasvu tõttu. Mõne allika väitel aga oli Manueli teine perekonnanimi hoopiski Leyton, mitte Loreto, mis oli tema abikaasa nimi. See on tavatu, sest Hispaanias pannakse lastele tavaliselt kaks perekonnanime, esimene on isa esimene perekonnanimi ja teine on ema esimene perekonnanimi. 

Manuel alustas lauljakarjääri Jerez de la Frontera kohvikutes ehk *café cantante*des. Juba 1902 sooritas ta läbimurde Sevillas ja 1909. aastal debüteeris Madridi *café cantante*s Café del Gato. 

Karl V palees Granadas peetud 1923. aasta muusikafestivalile kutsus ta endaga koos esinema La Niña de los Peinese.

1926. aastal osales ta *cantaor* Manuel Vallejo mälestuskontserdil Teatro Pavónis Madridis.

Ta on lindistanud ligikaudu 25 lugu, mille hulgas on *[[soleá]]*sid, *[[seguiriya]]*sid, *[[fandango]]*sid, *[[bulería]]*sid, *[[malagueña]]*sid, flamenkotangosid, *[[petenera]]*sid, *[[saeta]]*sid. 

Ta oli esimene, kes lõi *Los campanilleros*est flamenkoliku versiooni. Selle tegi hiljem populaarseks La Niña de la Puebla. 

Tal oli palju sugulasi, nagu Bernarzo Vázquez, Las Chamorro, Celede Juana, Joseito Vázquez ja Juan Antonio, kellest said samuti flamenkoartistid.
Ed Sheeran

**Edward Christopher Sheeran** (sündinud 17. veebruaril 1991 Halifaxis) on Briti laulja, laulukirjutaja, kitarrist, muusikaprodutsent ja näitleja. 

Ta on üks maailma edukamaid muusikaartiste: tema esitatud või loodud muusikat sisaldavaid albumeid on ostetud üle 45 miljoni ja singleid üle 100 miljoni.

Sheeranil on leping plaadifirmaga Asylum Records ning tuntuks sai ta 2011. aasta juunis debüütsingliga "The A Team". Sheeran on aidanud kirjutada bändile One Direction kaks laulu: "Moments" ja "Little Things".

2012. aasta 21. veebruaril Londonis toimunud Brit Awardsi muusikaauhindade tseremoonial sai ta parima meesartisti ja läbimurde auhinna.

Sheeran näitles seriaali "Troonide mäng" seitsmendas hooajas ja luges animasarjas "Simpsonid" Brendani teksti.

## Lapsepõlv
Üpris noorena kolis ta koos perega Framlinghammi. Sheeranil on vanem vend Matthew, kes töötab heliloojana. Sheerani vanemad John ja Imogen on pärit Londonist, isapoolsed vanavanemad Iirimaalt. Ed Sheeran on öelnud, et tema isa on suurest katoliiklikust perest.

Ed Sheeran laulis alates neljandast eluaastast kirikukooris ja õppis noorelt kitarri mängima.

## Isiklikku
Sheeran on olnud 2015. aasta juulist saati suhtes oma lapsepõlvesõbra ja ülikoolikaaslase Cherry Seaborniga. 2018. aasta jaanuaris teatasid nad kihlusest. 2018. aasta augustis vihjas ta, et nad abiellusid privaatselt. Sheeran on sõber laulja ja laulukirjutaja Taylor Swiftiga.

## Albumid
* "+" (2011)
* "×" (2014)
* "÷" (2017)
* "No. 6 Collaborations Project" (2019)
* "=" (2021)
* "−" (2023)
* "Autumn Variations" (2023)
* "Play" (2025)

## Turneed
* + Tour (2011–2013)
* × Tour (2014–2015): 17.02.2015 Tallinn, Saku Suurhall
* ÷ Tour (2017–2019)

## Auhinnad
### [[Brit Awards]]

### [[BT Digital Music Awards]]

### [[MOBO Awards]]

### [[Q Awards]]

### [[UK Music Video Awards]]

## Vaata ka
* "Shape of You"
* "Thinking Out Loud"
* "Shivers"
* "Overpass Graffiti"

## Viited
Düüs

**Düüs** (saksa *Düse*; ka **geomeetriline düüs**) on muutuva ristlõikega kanal (hrl toru otsmine kitsenev osa) vedeliku‑ või gaasivoo kiirendamiseks. 

Üldkujult saab eristada kahte tüüpi düüse: kitseneva kanaliga düüs ning algul kitseneva ja seejärel laieneva kanaliga düüs (ka Lavali düüs).

Düüse kasutatakse näiteks turbiinides, reaktiiv- ja rakettmootorites, karburaatorites, jugapumpades.

## Vaata ka
*Difuusor

## Viited

## Kirjandus
*EE 2. köide, 1987.
Turbiin

**Turbiin** on labamasin, mille pöörlev tööratas ehk rootor muundab voolava voolise energia pöördliikumise energiaks. Kui voolis on vesi, nimetatakse turbiini  hüdroturbiiniks, kui veeaur, siis auruturbiiniks, kui gaas, siis gaasiturbiiniks, ja kui õhk (tuul), siis tuuleturbiiniks..

Energia muundamisest võtavad osa liikumatult kinnitatud staatori juhtlabad või düüsid, mis kiirendavad ja suunavad voolise liikumist, ning rootorile kinnitatud töölabad, millele voolus avaldab jõutoimet. Auru- ja gaasiturbiinid on enamasti mitmeastmelised (energia muundub mitmes jadamisi ühisel võllil asuva rootorite rõhuastmes).

Aktiivturbiinis mõjub tööladele ainult nende vahel voolise suuna muutumise põhjustatud jõud. Reaktiivturbiinis kandub töölabadele olulisel määral ka reaktiivjõud, mis tekib vooluse kiirenemisest labade vahel. Hüdro- ja gaasiturbiinid on enamasti reaktiivturbiinid, auruturbiinides kasutatakse eeskätt väikese reaktiivsusega aktiivtüüpi rõhuastmeid.

Et turbiinidel on suur pöörlemissagedus ja ei ole edasi-tagasi liikuvaid osi, on suhteliselt väikesest jõuseadmest võimalik saada suurt võimsust. 

Turbiini põhiosad on rootor, laba või labad ja düüs või düüsid.
 
Turbiine kasutatakse näiteks tuuleelektrijaamade, hüdroelektrijaamade ja soojuselektrijaamade elektrigeneraatorite põhiliste jõumasinatena. Turbiine kasutatakse laialdaselt reaktiivmootorites, turbokompressorites jm.

## Hüdroturbiinid

Hüdroturbiinide põhiliigid on:
* vesiratas
* kopp- ehk Peltoni turbiin (vesiratta arendus)
* radiaal-aksiaalne ehk Francise turbiin
* pöördlabaline ehk Kaplani turbiin

## Viited

## Välislingid
*Turbiin "Eesti entsüklopeedia" veebiversioonis
Givi Kartozia

**Givi Kartozia** (29. märts 1929 – 3. aprill 1998) oli grusiinist NSV Liidu maadleja.

Ta võitis NSV Liidu meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses kuldmedali 1952., 1953., 1954. ja 1955. aastal; hõbemedali 1956. aastal ning pronksmedali 1950. ja 1951. aastal.

1954. aasta vabamaadluse maailmameistrivõistlustel Tōkyōs, kus eestlane August Englas võitis kuldmedali, saavutas ta viienda koha.

Ta lõpetas 1963. aastal Thbilisi Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Pärast sportlaskarjääri lõppu töötas treenerina.

Thbilisis peetakse temanimelist mälestusvõistlust Kreeka-Rooma maadluses.

## Välislingid

*
Saekoja tänav

**Saekoja tänav** on tänav Tartus Karlova linnaosas.

Tänav algab Odra tänavalt ja kulgeb läände suunas. Saekoja tänavaga ristuvad Turu, Nõva, Raua, Kalevi, Salme, Linda ja Tähe tänav. Saekoja tänav lõpeb Kesk tänaval. 

Kuni 14. novembrini 1927 oli tänava nimi Saeveski tänav (Sägemühlenstraße).

Saekoja tänava pikkus on 1040 meetrit.
Mahoni kohus

**Teatud Planeeritavate Küsimuste ja Väljamaksete Uurimiskohus** ehk **Mahoni kohus** oli avalik kohtuorgan Iirimaal, mis kehtestati 1997. aastal Dáil Éireanni poolt, et uurida korrumpeerunud poliitikute makseid poliitiliste otsuste kaudu.

1990. aastatel olid Dublini Krahvkonna Nõukogus uurimise all peamiselt plaanitud nõusolekud ja *Iand rezoning*i probleemid. Kohtu viimaseks juhatajaks oli kohtunik Alan Mahon ning kaasliikmeteks kohtunik Mary Faherty ja kohtunik Gerald Keys. Esimeseks juhatajaks, kes oli tunnustatud liige enne pensionile minekut, oli kohtunik Feargus Flood, kelle teguviiside ajal sai kohus tuntuks nimega Flood Tribunal (Üleujutuste kohus).

Juhtumite käigus on kogutud tõendusmaterjale ja avalikke tunnistusi koos tunnistajate abiga, et uurida kohtu enda kohta ilmunud väiteid ajakirjanduses. Kohus, mis oli kõige pikemalt tegutsenud ning avalikest kohtutest kalleim, tegutses Põhja-Iirimaal 1997. aasta novembrist kuni 2012. aasta märtsini. Kohtu ülalpidamise maksumus küündis 250 miljonist eurost 300 miljoni euroni. 2008. aasta septembris said otsa avalikud arvamused ning legaalsete kohtumõistmiste tõttu toimusid mitmepäevased viivitused.

## Viited
Kuldhamster

**Kuldhamster** *(Mesocricetus auratus)* on hamsterlaste sugukonda kuuluv näriliseliik.

Ta on populaarne lemmikloom.

## Viited
Kuu tänav (täpsustus)

**Kuu tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* **[[Kuu tänav (Kohtla-Järve)|Kuu tänav]]** Kohtla-Järvel
* **[[Kuu tänav (Luige)|Kuu tänav]]** Luigel
* **[[Kuu tänav (Narva)|Kuu tänav]]** Narvas
* **[[Kuu tänav (Paide)|Kuu tänav]]** Paides
* **[[Kuu tänav (Pärnu)|Kuu tänav]]** Pärnus
* **[[Kuu tänav (Tapa)|Kuu tänav]]** Tapal
* **[[Kuu tänav]]** Tartus
* **[[Kuu tänav (Vilivere)|Kuu tänav]]** Viliveres
* **Kuu tänava** nime kandis aastatel 1959–1991 Kesk-Ameerika tänav Tallinnas

## Vaata ka
* Kuu põik
* Kuu tee
Pastora Imperio

**Pastora Imperio** (õieti **Pastora Rojas Monje**; 1889 Sevilla – 14. september 1979 Madrid) oli üks kuulsamaid hispaania flamenkotantsijaid. Ta oli näitleja Pastora Vega vanavanaema. 

## Elukäik ja karjäär

Tema ema oli flamenkotantsija La Mejorana ja isa rätsep Víctor Rojas, kes õmbles tuntud härjavõitlejatele riideid. Pastora astus esimest korda lavale juba kümneaastaselt. 12-aastaselt esines ta **Pastora Monje** nime all, seejärel **Pastora Rojase** nime all. Hiljem valis ta oma artistinimeks Pastora Imperio (hispaania keeles 'impeerium'). Ta oli väga andekas etleja, laulja ja tantsija.

Peagi sai temast laialt tuntud artist. 1912. aastal esines ta Madridi Teatro Romas ja hiljem paljudes paikades üle kogu Hispaania. 1914. aastal reisis ta Pariisi ja hiljem käis muu hulgas Kuubas, Argentinas ja Mehhikos. Ta sai naispeaosa Manuel de Falla balletis "El amor brujo". Esietendus toimus 15. aprillil 1915 Madridi Teatro Laras. 

14. veebruaril 1917 esines ta ühe Punase Risti ürituse raames Hispaania kuningapaarile.

1928. aastal lõpetas ta karjääri, kuid naasis lavale juba 1934. aastal. Lõpliku punkti oma karjäärile pani ta 1962. aastal. 

Ta oli abielus ühe kõigi aegade kuulsama härjavõitleja Rafael Gómezega (hüüdnimega El Gallo; 'kukk').

Pastora mängis filmides "Surmatants" (*La danza fatal*) (1914), "Ühe rassi kuninganna" (*La reina de una raza*) (1917), "María de la O" (*María de la O*) (1936), "Suur markiis" (*La marquesona*) (1940), "Kaneelikooreke!" (*¡Canelita en rama!*) (1943), "Nõiduslik armastus" (*El amor brujo*) (1949) ja "Duell karjas" (*Duelo en la cañada*) (1959). Ta mängis ka Juan Ignacio Luca de Tena näidendis "Kuhu lähed, Alfonso XII? (*¿Dónde vas, Alfonso XII? *) (1957).
Liidia Tuulse

**Liidia Tuulse** (neiupõlvenimi **Liidia Haas**; 18. märts 1912 Hummuli vald Soe – 17. märts 2012 Sköndal, Stockholm) oli eesti luuletaja.

Liidia Tuulse õppis Veisteri eraalgkoolis ja Valga Tütarlaste Gümnaasiumis. Aastail 1929–1934 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas filosoofiat, germaani filoloogiat ja kunstiajalugu (lõpetas *[[cum laude]]*). Seejärel jätkas õpinguid Königsbergi ja Stockholmi ülikoolis. Aastal 1938 sai filosoofiamagistri kraadi. Ta magistritöö oli koolilaste muusikaõpetusest.

Aastal 1944 põgenes Liidia Tuulse koos perega Rootsi.

Liidia Tuulse oli Eesti Kirjanike Liidu liige, Eesti Naisüliõpilaste Seltsi auvilistlane.

## Teoseid
* "Liiv ja lumi". Lund, 1968.
* "Linde pihlaka võras". Lund, 1983
* "Tiivalöök: luulet, 1963–1983. Tallinn, 1989.
* "Jahresringe". Tallinn, 1995. ISBN 9985601610
* "Muutuda sõnaks". Tallinn, 1997.
* "Kogutud luuletused". Tallinn, 2007. ISBN 9789985791950

## Isiklikku
Liidia Tuulse abikaasa Armin Tuulse oli kunstiteadlane, poeg Toomas Tuulse on helilooja ja koorijuht.

## Viited

## Kirjandus
* Livia Viitol, "Viiskümmend viis aastat eestlasena Rootsis. Intervjuu luuletaja Liidia Tuulsega" – Keel ja Kirjandus 1999, nr 9, lk 638–643
* Õnne Kepp, "Vaata, kuis luiteliiv õitseb... Liidia Tuulse 100" – Looming 2012, nr 3, lk 381–389

## Välislingid
* Taimi Käos: "Kirjanik Liidia Tuulse külastas Valga kodu" Valgamaalane, 1. oktoober 2005
* http://www.valgark.ee/isik/index.php?id=128
* Livia Viitol, "Luuletajaks kujunemine. Liidia Tuulse 100" (PDF-failina) – Keel ja Kirjandus 2012, nr 3, lk 193–201
* "Liidia Tuulse 18. III 1912 – 17. III 2012" – Looming 2012, nr 4, lk 606–607
Talcahuano

**Talcahuano** on linn Tšiilis Bío-Bío piirkonnas. 

Linnas on 171 383 elanikku (2002).

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
* thno.info
*ASMAR - Astillero de Talcahuano
Majamuuseum

**Majamuuseum** on tähelepanuväärse inimese mälestuseks loodud muuseum, mis asub tema kodus.

## Majamuuseume Eestis
* Aavikute Majamuuseum
* Betti Alveri Muuseum
* Heliloojate Kappide majamuuseum
* Ants Laikmaa majamuuseum
* Oskar Lutsu majamuuseum
* Peeter I majamuuseum
* Richard Sagritsa majamuuseum
* A. H. Tammsaare majamuuseum

## Majamuuseume mujal
* Mannerheimi muuseum
Chiguayante

**Chiguayante** on linn Tšiilis Bío-Bío piirkonnas. 

Linnas on 81 302 elanikku (2002).

## Välislingid

*Linna koduleht
Villa Alemana

**Villa Alemana** on linn Tšiilis Valparaíso piirkonnas. 

Linnas on 122 806 elanikku (2002).

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
Chillán

**Chillán** on linn Tšiilis, Ñuble piirkonna keskus.

Linnas oli 2002. aasta seisuga 161 953 elanikku.

2018. aastani oli Chillán Ñuble provintsi keskus.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
Chaniá

**Chaniá** (kreeka keeles *Χανιά*) on linn Kreekas Kreeta saare lääneosas, Chaniá maakonna keskus. Chaniá on suuruselt teine linn Kreetal ning asub saare lääneosas.

## Ajalugu
1971. aastani oli Chaniá Kreeta keskus. 

## Transport
Chaniás on rahvusvaheline lennujaam.

## Viited

## Välislingid

* Chaniá linna koduleht (*kreeka ja inglise keeles*)
Tava-pajukakk

**Tava-pajukakk**, ka **punakakk** (*Daedaleopsis confragosa*) on torikuliste sugukonda pajukaku perekonda kuuluv kandseeneliik.

Tava-pajukauku kõige paremad eristustunnused on suured poorid, viljakeha terav, kuid  tugev serv ja korgivärvi viljakeha purpurpunased toonid.

Eestis tavaline, kuid enamasti vähearvukas. Esineb paljudes metsatüüpides, tavalisem soostunud metsades ja lammipajustikes pajude, ka lepa ning harva teiste lehtpuude surnud tüvedel ja okstel.

## Kirjandus
*Tuomo Niemelä, *Torikseened Soomes ja Eestis*, Tartu: Eesti Loodusfoto, 2008.

## Välislingid
*
Leonid Krassin (jõelaev)

**Leonid Krassin** (vene keeles *Леонид Красин*) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302 *teine seeria*) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases Saksamaal 1989. aastal. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff 129 meetrit, moderniseeritud. Laev kannab ühe Nõukogude Venemaa delegatsiooni liikme Tartu rahuläbirääkimistel Leonid Krassini nime. Kodusadam on Moskva.

## Ajalugu
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 395 VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases. Laev sai valmis 31. märtsil 1989 ning see anti üle Moskvas asuvale Moskva Laevakompaniile (ГП Московское речное пароходство МРФ РСФСР). Riigiettevõte Moskva jõelaevandus, hiljem eraettevõte OAO Moskva jõelaevandus ning OAO Moskovskij turistitšeskij flot kasutavad jõelaeva Leonid Krassin kruiisidel Volgal, Moskva jõel ja Neeval. Kapten (seisuga 2012) on Aleksandr Skvortsov.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Jõelaev Leonid Krassin, projekt 302 (vene keeles)
* Teatmik, projekt 302 (vene keeles)
Hüdrauliline masin

**Hüdrauliline masin** on seade, mis muundab mehaanilise energia vedeliku energiaks (nt pump) või vedeliku energia mehaaniliseks energiaks (nt hüdroturbiin).

Hüdraulilises masinas on kaks silindrit, milles liiguvad kolvid. Kolbidealune ruum on täidetud viskoosse vedelikuga. Silindreid ühendab toru, mida mööda võib vedelik voolata ühest silindrist teise. Kolbide pindalad S1 ja S2 erinevad tunduvalt teineteisest. Kui väiksemale kolvile mõjub jõud F1, siis avaldab see vedelikule rõhku p = F1 / F2. Pascali seaduse põhjal on sama suur rõhk ka suuremas silindris. Seetõttu mõjutab vedelik suuremat silindrit jõuga F2 = p S2 = F1 S2 / S1. Siit järeldub, et F2 / F1 = S2 / S1. Võib ka öelda, et hüdraulilise masinaga võidetakse jõus nii mitu korda, kui mitu korda on masina suurema kolvi pindala suurem väiksema kolvi pindalast. Hüdrauliliste masinate hulka kuuluvad näiteks suurte koormuste tõstmiseks kasutatav hüdrauliline tungraud ja hüdrauliline press, mille abil tehastes valmistatakse survevaluga metall- ja plastmasstooteid.

## Viited
Bulgaarlased

**Bulgaarlased** (endanimetus *българи*) on lõunaslaavi rahvas Balkanil, Bulgaaria põhirahvus.  

Kõnelevad bulgaaria keelt. Bulgaarlaste üldarv on ligikaudu 7 miljonit, neist üle 6 miljoni Bulgaarias. Valdavalt on bulgaarlased õigeusklikud, kuid vähesel määral on ka islamiusulisi (pomakid).  

Bulgaarlased on kujunenud 6. sajandil Balkanile asunud slaavlastest, algasukatest traaklastest ja 7. sajandil maa vallutanud turgi rahvast bulgaritest, kelle järgi on bulgaarlased ka nimetuse saanud. 

864. aastal võtsid bulgaarlased vastu ristiusu, 893. aastal võeti kasutusele slaavi-bulgaaria kiri.

Bulgaarlaste lähimaks sugulusrahvaks peetakse makedoonlasi.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 201 bulgaarlast, neist Tallinnas 106.

## Viited
Valentinianus I

**Valentinianus I** (täisnimega **Flavius Valentinianus Augustus**; 321 Cibalae (Vinkovci) – 17. november 375) oli Vana-Rooma keiser 364. aastast kuni oma surmani. Ta oli väejuhi Gratianus vanema Pannoonias sündinud poeg. Ta teenis Julianuse ja Jovianuse ajal pretoriaanide kaardiväes. Pärast Jovianuse surma valis sõjavägi Valentinianuse uueks keisriks. Valentinianus nimetas oma venna Valensi kaasvalitsejaks ja andis tema valitsuse alla riigi idaosa. Valensist sai Ida-Rooma keiser ja Valentinianus I-st Lääne-Rooma keiser.

Valentinianus I ajal hakkas Rooma sõdima burgundide, sakside ja alemannidega.

Ta valitses alguses Mediolanumist (Milano), kuid asus 365. aastal Pariisi, kust juhtis sõjakäiku alemannide vastu. 367 saavutas ta Soliciniumi lahingus otsustava võidu alemannide üle. 368. aastal saatis ta Theodosiuse Britanniasse maha suruma seal mässama hakanud hõime.

373 tungisid kvaadid Pannooniasse ja keiser suundus 374. aastal suure sõjaväega Illüüriasse nende vastu. Ta sai insuldi kohtumisel Brigetios (Szőny) kvaadide saadkutega ning suri.
Betooni tänav (Tartu)

**Betooni tänav** on tänav Tartus, Veeriku ja Tähtvere linnaosas.

Ta algab raudtee ülesõidu juurest Vaksali tänava ja Fr. Tuglase tänava ristmiku lähistelt ning lõpeb Ilmatsalu tänaval.

Tänava pikkus on 850 meetrit.

Betooni tänaval asus Tartu elamuehituskombinaat.

Tänav rajati 1960.aastal.
Fäärlased

**Fäärlased** (endanimetus Føroyingar) on põhjagermaani rahvas Fääri saartel ja mujal Põhja-Euroopas. Nad räägivad emakeelena fääri keelt. Suurem osa fäärlastest on luterlased. Fäärlaste üldarv on hinnanguliselt 80 000–90 000, neist 45 000 elab Fääri saartel. Ligikaudu 21 000–22 000 fäärlast elab Taanis. Vähem on fäärlasi Norras ja Islandil.
Hüdroakumulaator

**Hüdroakumulaator** ehk **hüdroaku** on seade, millega hoitakse vett või õli rõhu all. 

Klassikalise hüdroakumulaatori põhiosad on silinder, kolb ja vasturaskus.

## Viited

## Kirjandus
*EE 3. köide, 1988.
Kjustendili piirkond

**Kjustendili piirkond** on 1. järgu haldusüksus Bulgaaria lääneosas. Piirneb läänes Põhja-Makedoonia ja Serbiaga.

## Haldusjaotus

Kjustendili piirkonnas on üheksa valda ja seitse vallasisest linna.

## Viited

## Välislingid

*Kjustendili piirkonna koduleht
Hüdroenergeetika

**Hüdroenergeetika** on vee-energia kasutamisega tegelev energeetika haru. Hüdroenergeetika hõlmab nii vee-energia tootmise, muundamise ja jaotamise. 

Eesti tuntumaid hüdroenergeetikuid on olnud August Velner (1884–1952).

## Vaata ka
*Vee-energia
*Hüdroelektrienergia

## Viited
Harilik põdrasamblik

**Harilik põdrasamblik** (*Cladonia rangiferina*, sün *Cladina rangiferina* (L.) Nyl.) on liik samblikke porosambliku perekonnast.

Harilik põdrasamblik on halli värvi põõsasjas peamiselt maapinnal kasvav samblik. See erineb põdrasamblast ehk islandi käokõrvast.

Liigi iseloomulikuks tunnuseks on ühte suunda käändunud pruunitipulised talluseharud.

Eestis on ta tavaline.

## Välislingid
*
Hüdrofon

**Hüdrofon** on allvee mikrofon ehk muundur, mis on ehitatud vees levivate helilainete vastuvõtmiseks ja elektrivõnkumisteks muundamiseks.

Kõige rohkem kasutatakse piesoelektrilisi hüdrofone, harvem magnetostriktsioon- ja elektrodünaamilisi hüdrofone. 

## Hüdrofonide suunatundlikkus
Tavaline väiksemõõduline silindriline keraamiline hüdrofoni andur võib olla ligilähedaselt ideaalse suunasõltumatu tundlikkusega. Mis tähendab, et mistahes suunast tulevad sama intensiivsusega helid lindistatakse sama tugevatena. Samas leidub rakendusi, kus suunast sõltuv suunatundlikkus on vajalik. Suunatundlikkus võimaldab määrata helide pärinemise suunda. Suunatundlikus saavutatakse eri viisdel:

### Võred
Kasutades korraga suuremat hulka hüdrofone, saab neid paigutada üksteisest teatud kaugusele eri kujuga võredesse. Võrede suunatundlikkuse võib saavutada näiteks eri hüdrofonide poolt salvestatavate helisignaalide hilistamisaegade muutmise teel.

## Vaata ka

* Mikrofon
* Geofon

## Viited
Alpi põdrasamblik

**Alpi põdrasamblik** (*Cladonia stellaris*; sünonüümid *Cladina stellaris* (Opiz) Brodo, *Cladonia alpestris*) on põdrasambliku perekonda kuuluv samblikuliik.

Alpi põdrasamblik kasvab parasvöötmes, lähisarktikas ja arktikas, moodustades suurtel maa-aladel maapinnal pidevaid mättaid. Pinnase suhtes ei ole ta valiv. Ta suudab kasvada paljal pinnasel ja isegi kruusal. Sellepärast on tal tähtis roll pinnase viljakamaks muutmises. Talvekuudel on alpi põdrasamblik põhjapõtrade peamine toit.

Alpi põdrasamblik on helekollakat värvi põõsasjas peamiselt maapinnal kasvav samblik. Talle on iseloomulikud tipuosas tugevasti harunevad talluseharud, mille tõttu moodustuvad samblikupõõsad on kuplilise vormiga. Nagu enamik teisigi samblikke, kasvab ta aeglaselt, isegi soodsates oludes vähem kui 5 mm aastas. Ta näeb välja nagu harilik põdrasamblik, aga haruneb veelgi tihedamalt ja moodustab veelgi selgemini eristuvaid mättaid.

Eestis on ta tavaline. Kõige omasem on ta valgusküllastes männikutes, kus pinnas on nii toitainetevaene, et rohttaimed ei suuda seal kasvada.


Pilt:Cladonia alpestris 2006 09 03.JPG|Alpi põdrasambliku kogumik
Pilt:Alpi põdrasamblik.JPG|Alpi põdrasamblik


## Välislingid

*
Mets-põdrasamblik

**Mets-põdrasamblik** (*Cladonia arbuscula*; varem *Cladonia sylvatica* või *Cladina arbuscula*) on liik samblikke põdrasambliku perekonnast.

Mets-põdrasamblik on valkjasrohekas põõsasjas peamiselt maapinnal kasvav samblik.

Eestis on ta sage.
Peen põdrasamblik

**Peen põdrasamblik** (*Cladonia ciliata* Stirt., sün *Cladonia tenuis*, *Cladina tenuis* (Flörke) de Lesd.) on liik samblikke põdrasambliku perekonnast.

Peen põdrasamblik on valkjasrohekas põõsasjas peamiselt maapinnal kasvav samblik.

Eestis on ta sagedam läänesaartel.

## Välislingid
*
Mahe põdrasamblik

**Mahe põdrasamblik** (*Cladina mitis* (Sandst.) Hustich; varem *Cladonia mitis*) on liik samblikke põdrasambliku perekonnast.

Mahe põdrasamblik on kollakashall põõsasjas peamiselt maapinnal kasvav samblik.

Eestis on ta harilik.

## Välislingid
*
Sagris põdrasamblik

**Sagris põdrasamblik** (*Cladina portentosa* (Dufour) Follmann; varem *Cladonia impexa* või *Cladonia portentosa*) on liik samblikke põdrasambliku perekonnast.

Sagris põdrasamblik on hallikasroheline põõsasjas peamiselt maapinnal kasvav samblik.

Eestis kasvab läänesaartel, mandril on haruldane.
Raba-põdrasamblik

**Raba-põdrasamblik** (*Cladina stygia* (Fr.) Ahti; varem *Cladonia stygia*) on liik samblikke põdrasambliku perekonnast.

Raba-põdrasamblik on hall põõsasjas rabades maapinnal kasvav samblik.

Eestis kasvab arvatavasti vaid rabades.

## Välislingid
*
Johann Lill

**Johann Lill** (sünninimi **Jürgenstein**; 18. november (vkj 8. november) 1854 Lüütse, Uue-Vändra vald – 9. märts (vkj 24. veebruar) 1914 Sauga vald) oli Eesti tõlkija, jutu-, näite- ja ajakirjanik.

Ta oli taluniku ja kingsepa poeg, tema vend oli kirjanduskriitik Anton Jürgenstein.

Ta õppis Vändra vabriku algkoolis ja Valga Zimse õpetajate seminaris aastatel 1872–1875.

Ta töötas kooliõpetajana Vändras, oli Kodavere kihelkonnakooli juhataja 1875–1878. 1883. aastal oli ta Sakala tegevtoimetaja, hiljem Orajõe vallakirjutaja, koduõpetaja ja taluomanik Sauga vallas 1905. aastast kuni surmani.

Ta tõlkis peamiselt ajaviitekirjandust, näiteks Franz Hoffmanni „Nahksuka jutud”.

Ta on maetud Eliisabeti kalmistule Pärnus.

## Viited
Dumitru Pîrvulescu

**Dumitru Pîrvulescu** (14. juuni 1933 – 9. aprill 2007) oli Rumeenia maadleja.

Ta võitis olümpiamängudel kuld- (1960. aastal) ja pronksmedali (1964. aastal). 1956. aasta olümpiamängudel sai ta neljanda koha. Maailmameistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses sai ta 1961. aastal hõbemedali, lisaks neljanda ja viienda koha.

Pärast sportlaskarjääri töötas treenerina. Tuntumad õpilased: Vasile Andrei, Constantin Alexandru, Gheorghe Berceanu.

## Välislingid
*
Mithat Bayrak

**Mithat Bayrak** (3. märts 1929 – 20. aprill 2014) oli Türgi maadleja.

Ta oli kahekordne olümpiavõitja Kreeka-Rooma maadluses.

Tema treeneriteks olid Gazanfer Bilge, Mehmet Oktav, Hüseyin Erkmen ja Celal Atik.

1961. aastal emigreerus ta Saksamaale, kus võistles ja treenis maadlusklubis KSV Witten 07, hiljem töötas samas klubis treenerina.

2011. aastast kuulub Fila Hall of Fame'i.

## Välislingid
*
Magnar Freimuth

**Magnar Freimuth** (sündinud 20. märtsil 1973) on Eesti endine kahevõistleja, kes võistles 1990. aastate algul. 

Ta lõpetas neljandana 3×10 km meeskonnasõidus 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris. Freimuthi parim isiklik saavutus on 14. koht 15 km individuaalsõidus Norras 1994. aastal.

## Viited
*
Dmitri Budõlin

**Dmitri Budõlin** (sündinud 1. märtsil 1974 Tallinnas) on Eesti judotreener ja poliitik. Ta on Keskerakonna ja Tallinna linnavolikogu liige.

Ta on õppinud Tallinna 19. Keskkoolis ning lõpetanud 1993. aastal Tallinna Polütehnikumi elektrotehnika erialal ja 1999. aastal Eesti Ameerika Ärikolledži.

## Poliitiline karjäär
Ta on Keskerakonna ja Tallinna linnavolikogu liige. 

2024. aasta jaanuaris pärast Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenskõi visiiti Eestisse postitas Budõlin Keskerakonna Lasnamäe osakonna Facebooki lehele mõtteid, kus hirmutas venelasi lihtrahva pommitamisega Venemaa linnades ning rääkis, et meie poliitikud toetavad maniakaalselt sõja jätkumist ja laienemist.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Lasnamäe linnaosas Keskerakonna nimekirjas, sai 168 häält ning ei osutunud valituks.

## Saavutused judos

## Isiklikku
Tema vend Aleksei Budõlin on samuti judoka.

## Viited

## Välislingid
* 
*Faktileht veebilehel JudoInside.com
Maadlus 1956. aasta suveolümpiamängudel

**[[Maadlus]]turniir [[1956. aasta suveolümpiamängud]]el** peeti Austraalias Melbourne'is.

Eesti maadlejatest käisid varumeestena NSV Liidu meeskonnaga kaasas Johannes Kotkas, Arvo Mõttus ja Endel Saar, kuid matile ei pääsenud neist keegi.
## Medalialad
Nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses võisteldi kaheksas kaalus: kuni 52 kg, kuni 57 kg, kuni 62 kg, kuni 67 kg, kuni 73 kg, kuni 79 kg, kuni 87 kg ja üle 87 kg. 
## Tulemused Kreeka-Rooma maadluses
##### Mehed kuni 52 kg

##### Mehed kuni 57 kg

#### Mehed kuni 62 kg

### Mehed kuni 67 kg

### Mehed kuni 73 kg

### Mehed kuni 79 kg

### Mehed kuni 87 kg

### Mehed üle 87 kg

## Tulemused vabamaadluses

### Mehed kuni 52 kg

### Mehed kuni 57 kg

### Mehed kuni 62 kg

### Mehed kuni 67 kg

### Mehed kuni 73 kg

### Mehed kuni 79 kg

### Mehed kuni 87 kg

### Mehed üle 87 kg
Berit Aljand

**Berit Aljand** (sündinud 8. juulil 1985 Tallinnas) on eesti endine ujuja.

Ta lõpetas 2004. aastal Tallinna Üldgümnaasiumi. Seejärel siirdus ta Ameerika Ühendriikidesse, kus omandas 2010. aastal bakalaureusekraadi rahvusvaheliste suhete erialal Louisiana ülikoolis. Õpinguid jätkates sai ta 2014. aastal magistrikraadi New Orleansi ülikoolist.

Ujumisega alustas Berit Aljand 1992. aastal koos kaksikõe Triinuga Tallinna Kalevi ujumiskoolis isa Riho Aljandi juhendamisel. Hiljem jätkas ta treeninguid samas koolis esmalt treener Hilju Lillo ning aastatel 1997–2002 tädi Kaire Indriksoni käe all. Aastatel 2002–2005 treenis ta Keila Swimclubis taas isa juhendamisel. Ülikooliõpingute ajal, aastatel 2005–2008, treenis ta USA-s Louisiana ülikooli ujumisklubis treenerite Morgan Bailey ja Adam Schmitti juhendamisel.

## Sportlaskarjäär
Berit Aljand on esindanud Eestit mitmetel rahvusvahelistel tiitlivõistlustel. Tema põhialadeks olid seliliujumine, kompleksujumine ning erinevad teateujumise distantsid.

2003. aasta maailmameistrivõistlustel sai ta seliliujumises 50 meetri distantsil 41.,100 meetri distantsil 39. ja 200 meetri distantsil 28. koha. 2005. aastal saavutas ta MM-il 100 meetri distantsil 39. ja 200 meetri distantsil 35. koha.

Lühiraja maailmameistrivõistlustel lõpetas ta 2002. aastal 200 m selili 29. kohaga, 2004. aastal 100 m distantsil 22. ja 200 m distantsil 18. kohaga.

Euroopa meistrivõistlustel saavutas ta 2002. aastal 200 m selili 19. ja 4×100 m kombineeritud teateujumises Eesti koondisega 12. koha. 2004. aasta EM-il oli ta 50 m seliliujumises 22. ja 200 m distantsil 21. kohal. 

Lühiraja EM-idel saavutas ta parimad kohad 2002. aastal – 200 m selili 13. ja 4×50 m kombineeritud teateujumises 9. koht. Lisaks jõudis ta finaalide lähedale ka 2001, 2003, 2004 ja 2006 toimunud võistlustel.

Noorte maailmamängudel 1998. aastal saavutas ta 100 m selili- ja 400 m kompleksujumises mõlemal 24. koha.

Juunioride Euroopa meistrivõistlustel oli ta 2000. aastal 50 m selili 13., 2001. aastal 50 m selili 17. ja 100 m selili 16. kohal. 1999. aastal ENOP-i mängudel sai ta 100 m seliliujumises 19. ja 100 m liblikujumises 20. koha. 

Aastatel 1999–2000 kuulus ta ka Põhjamaade juunioride meistrivõistluste medalivõitjate hulka.

Kodumaal oli Berit Aljand üks edukamaid ujujaid, tulles Eesti meistriks 19 korral suvistel (1999–2006, 2008) ja 16 korral lühiraja meistrivõistlustel (2000–2004, 2006).

### Isiklikud rekordid seliliujumises
;25 m bassein

;50 m bassein

## Isiklikku
Ta on Kaja ja Riho Aljandi tütar, tuntud ujujate Martti ja Triin Aljandi õde.

## Viited

## Välislingid
*
Valimisõigus

**Valimisõigus** on õigus valida riigivõimu esindusorganeid ja olla neisse valitud. Õigust esindusorganeid valida nimetatakse aktiivseks valimisõiguseks ja õigust olla esindusorganitesse valitud passiivseks valimisõiguseks. Tavaliselt on valimisõiguse ulatus ja subjektid üldjoontes sätestatud riigi põhiseaduses.

Valimisõigust tuleb eristada märksa laiema tähendusega hääleõigusest, millest valimisõigus moodustab vaid ühe osa.

## Vaata ka
*Kinnipeetavate valimisõigus
*Naiste valimisõigus
Frank Abbinanti

**Frank Abbinanti** (sündinud 1949 Chicagos Illinoisis) on Ameerika helilooja, pianist ja tromboonimängija.

## Välislingid
*Elulugu ja looming (inglise keeles)
Kirjutamine

**Kirjutamine** on suulise kõne esitamine kirjas.

Kirjutamisel kasutatakse kirjutusvahendeid (neiks on näiteks kriit, pliiats, sulepea, pastapliiats, stiilus, jm) või klaviatuuriga kirjutusmasinat või arvutit.
Kirjutusvahendiks võib olla ka sõrm või oks, kui kirjutuspind selleks sobib.

Kirjutuspinnaks võib olla tahvel, pärgament, paber vm.

## Vaata ka

*joonistamine
*kalligraafia
*lugemine
John Addison

**John Mervyn Addison** (16. märts 1920 – 7. detsember 1998) oli Briti helilooja, keda tuntakse eelkõige filmimuusika tõttu.
Samuel Adler

**Samuel Hans Adler** (sündinud 4. märtsil 1928 Mannheimis) on juudi rahvusest, Saksamaal sündinud Ameerika  helilooja ja dirigent.

## Tunnustus
*2001 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
Doris Akers

**Doris Mae Akers** (21. mai 1923 – 26. juuli 1995) oli Ameerika Ühendriikide gospelhelilooja, arranžeerija ja laulja.

Ta on tuntud oma tööga Sky Piloti kooris.

Ta õppis klaverit mängima kuulmise järgi, kui oli kuueaastane.
Eleanor Alberga

**Eleanor Alberga** (sündinud 1949 Kingstonis) on Jamaica kaasaegse muusika helilooja.

Ta õppis Jamaica Muusikakoolis ja 1970 võitis ta kaheaastase stipendiumi, mis võimaldas tal õppida Kuninglikus Muusikaakadeemias, mis asub Londonis.
Murat Kardanov

**Murat Nausbijevitš Kardanov** (sündinud 14. jaanuaril 1971) on endine Venemaa maadleja.

1991. aastal võitis ta Noorsoo Maailmameistrivõistlustel kuldmedali.

Ta on neljakordne Venemaa meister Kreeka-Rooma maadluses.

Ta on Kabardi-Balkaari Vabariigi spordiminister..

## Viited

## Välislingid
*
Oleksandr Koltšõnskõi

**Oleksandr Leonidovõtš Koltšõnskõi** (vene *Олександр Леонідович Колчинський*; 20. veebruar 1955 Kiiev – 16. juuli 2002 Kiiev) oli Nõukogude Liidu Kreeka-Rooma maadleja.

1971. ja 1973. aastal võitis ta juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali.

Ta on võitnud Nõukogude Liidu meistrivõistlustel kuus kuldmedalit.

1978. aastal lõpetas ta Kiievi Kehakultuuri Instituudi.

Pärast tippsportlaskarjääri lõppu kolis ta 1983. aastal Taškenti, kus tegeles ettevõtlusega.

Väidetavalt oli ta seotud organiseeritud kuritegevusega. 1994. aastal karistas Ukraina kohus teda väljapressimise eest 7 aasta vabadusekaotusega. 1996. aastal andis Ukraina president Leonid Kutšma talle armu. Pärast vanglast vabanemist asutas ta Kiievis spordiklubi ja töötas treenerina.

Kiievis peetakse temanimelist rahvusvahelist mälestusvõistlust Kreeka-Rooma maadluses noortele.
## Välislingid
*
Puisteaine

**Puisteaine** (ka **puistaine**) on väikestest tahketest osakestest koosnev aine.

Puisteaine on näiteks tsement.

## Vaata ka
*Puist
*Puistang
*Puistur

## Viited
Niiskusmõõtur

**Niiskusmõõtur** ehk **hügromeeter** on mõõteriist, millega mõõdetakse gaaside (hrl õhu), vedelike või tahkiste niiskust.

## Niiskusmõõturite liigid
Lihtsaim hügromeeter on psühromeeter; see koosneb kahest termomeetrist, millest ühe mõõtekolb hoitakse märjana. Niiskuse väärtus määratakse termomeetrite näitude erinevuse põhjal. 

Gaaside niiskust mõõdetakse harilikult hügromeetri või psühromeetriga. Väikeste suhteliste niiskuste korral kasutatakse sageli piesoelektrilist niiskusmõõturit. Eri otstarbeiks võidakse kasutada ka kondensatsioonniiskusmõõturit, tuumamagnetresonantsniiskusmõõturit jt.

Tänapäevased elektroonilised hügromeetrid määravad suhtelise õhuniiskuse, mõõtes kondensatsioonitemperatuuri või elektrilise takistuse või mahtuvuse muutusi.

## Ajalugu
Esimese niiskusmõõturi (täpsemalt juushügromeetri) konstrueeris 1783. a Šveitsi loodusteadlane Horace-Bénédict de Saussure. Juustermomeetris on niiskustajuriks juuksekarv (või muu orgaaniline kiud),  mis niiskudes venib ja kuivades tõmbub kokku.

## Vaata ka
*Hügrograaf
*Puidu niiskusmõõtur

## Viited

## Välislingid
* Hügromeeter
* Õhuniiskuse määramine
Hüdrotsüklon

**Hüdrotsüklon** on tsüklon vedelsegude jaoks. 

Hüdrotsükloni abil eraldatakse suspensioonist tahke aine osakesed või liigitatakse need tiheduse või suuruse järgi  või lahutatakse emulsioon, näiteks õli ja vee segu.

Tahke aine osakesi sisaldava vedeliku puhul arvestab hüdrotsüklon osakeste tsentripetaaljõu ja vedelikutakistuse suhet, mis on suurema tihedusega või jämedate osakeste puhul suurem ning väiksema tihedusega või peenemate osakeste puhul väiksem. Emulsioonide puhul arvestatakse vedelike tihedust.  

Hüdrotsüklonil on tavaliselt ülal silindriline osa, kuhu vedelikku külje pealt sisse pannakse, ja all kooniline osa.  

Hüdrotsükloneid kasutatakse veepuhastuses, maavarade rikastamisel ning keemia- ja ehitusmaterjalitööstuses.

## Vaata ka
*Tsentrifuug

## Viited