open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kisalföld

**Kisalföld** ehk **Väike-Alföld** ehk **Väike Ungari tasandik** (ungari keeles *Kisalföld*, slovaki keeles *Malá dunajská kotlina*, saksa keeles *Kleine Ungarische Tiefebene*) on umbes 8000 km² suurune tasandik (tektooniline nõgu) Ungari loodeosas, Slovakkia edelaosas (*Podunajská nížina* – Doonau tasandik) ja Austria idaosas. Väike-Alföld on osa Pannoonia tasandikust.

Piirkonna tähtsaimad linnad on Dunajská Streda (Slovakkia), Győr (Ungari), Komárno (Slovakkia), Komárom (Ungari), Mosonmagyaróvár (Ungari) ja Nové Zámky (Slovakkia).

## Geograafia

Väike-Alföldi piirideks on põhjas Karpaadid, lõunas Bakony-Vértesi mäed, idas Gerecse mäestik ja läänes Leitha mäestik ning Alpide jalamid. Ungari territooriumil hõlmab tasandik suuremat osa Győr-Moson-Soproni komitaadist ja osi Vasi komitaadist, Komárom-Esztergomi komitaadist ning Veszprémi komitaadist.

Tasandiku jagab umbes pooleks Doonau jõgi, mis jaguneb Bratislava ja Komárno vahel mitmeks haruks, moodustades suuri saari. Doonau peamised sealsed lisajõed on Váh, Rába, Rábca ja Marcal.

Väike-Alföldi väiksemad mikroregioonid on Hanság, Seewinkel, Neusiedli nõgu, Rábaköz, Szigetköz, Marcali nõgu, Mosoni tasandik, Komárom-Esztergomi tasandik ja Žitný ostrovi saar.

Kuigi Väike-Alföldi hulka arvatakse mõnikord ka kõrvalasuvad regioonid Kemeneshát, Sopron-Vasi tasandik ja Steirisches Hügelland, kasutavad Ungari ja Austria geograafid mõistet Väike-Alföld kitsamas tähenduses.

## Ajalugu
Tasandik on olnud oluline põllumajanduspiirkond alates nooremast kiviajast. Esimesest kuni viienda sajandini kuulus ala lõunapoolne osa Vana-Rooma Pannoonia provintsi. Hiljem asustasid piirkonda germaanlased ja slaavlased ning alates umbes 900. aastast ka ungarlased. Aasta 1000 paiku sai piirkonnast Ungari kuningriigi osa.

Pärast Esimest maailmasõda jagati Väike-Alföld Ungari, Tšehhoslovakkia ja Austria vahel. 1990. aastatel rajas Slovakkia Ungari piiri lähedale Gabčíkovosse Doonau jõele suure tammi ja elektrijaama.

## Rahvastik
Riigipiirid ei järgi Väike-Alföldi aladel rangelt keelelisi piire. Seda eriti tasandiku põhjaosas, kus ungarlased moodustavad Slovakkia Dunajská Streda ja Komárno piirkondade elanikest enamuse. Ungarlasi elab väiksemal määral ka ülejäänud Väike-Alföldi aladele jäävates Slovakkia piirkondades. Kohas, kus Ungari, Slovakkia ja Austria piirid kokku saavad, elab ka väiksem horvaatide kogukond.

## Vaata ka
* Alföld
Shaw' auhind

**Shaw' auhind** (inglise keeles *Shaw Prize*) on rahvusvaheline teadusauhind avastuste ja saavutuste eest astronoomia, eluteaduste ja meditsiini ning matemaatika valdkonnas. 

Auhinna asutas 2002. aastal Hongkongi fond Shaw Prize Foundation Hongkongi meediamagnaadi ja filantroobi Run Run Shaw (1907–2014) toetusel. Auhinda antakse välja igal aastal alates 2004. aastast. Auhinnatseremoonial Hongkongis annab auhindu üle Hongkongi peaminister.

Auhinnaks on medal, millega kaasneb umbes ühe miljoni USA dollari suurune rahasumma. 

2018. aasta lõpu seisuga on kokku välja jagatud 46 auhinda. Auhinna saanuid oli 79. Enamik laureaatidest on Ameerika Ühendriikide teadlased. 

## Laureaadid

## Välislingid
*Shaw' auhinna koduleht
Marquard

**Marquard** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Thabo Mofutsanyana ringkonnas Setsoto vallas.

Marquard on asutatud 1905. aastal. Linn on saanud nime vaimuliku J. J. Marquardi järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Marquardi elanikest mustanahalisi aafriklasi 95,6%, valgeid 3,2%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5%, värvilisi 0,4% ja teisi 0,3%. Sotho keelt pidas emakeeleks 90,7%, afrikaani keelt 4,6%, inglise keelt 1,7%, viipekeelt 1,4% ja teisi keeli 1,6%.

## Viited
Machadodorp

**Machadodorp** (2010. aastast ametlikult **eNtokozweni**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Nkangala ringkonnas Emakhazeni vallas.

Machadodorp on asutatud 1894. aastal ja saanud nime portugali inseneri Joachim Machado järgi. Machadodorp oli Teise buuri sõja ajal 1900. aastal mõne kuu jooksul Transvaali pealinn. Linnaõigused sai Machadodorp 1904. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Machadodorpi elanikest mustanahalisi aafriklasi 89,51%, valgeid 8,10%, värvilisi 1,45%, India või Aasia päritolu inimesi 0,72% ja teisi 0,20%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 45,35%, suulu keelt 23,46%, afrikaani keelt 8,83%, inglise keelt 5,27%, sotho keelt 2,55% ja pedi keelt 2,42%.

## Viited
Nasdaq First North

**Nasdaq First North** on väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele loodud alternatiivturg, mida opereerivad Nasdaqi börsid Põhja- ja Baltimaades. 

Juriidiliselt on First Northi turg mitmepoolne kauplemissüsteem, mis pakub kapitali kaasamise ja kauplemisele võtmise võimalust ettevõtetele, kes soovivad kaasata raha kapitaliturgudelt, kuid ei soovi veel siseneda reguleeritud turule. Alternatiivturul kauplemisele võetud ettevõtetele kehtivad leebemad nõuded ja regulatsioonid kui põhiturul noteeritud ettevõtetele. Lisaks juhendavad ja aitavad ettevõtteid First Northi turule tulemisel lepingulised nõustajad.

First Northi tegutseb Põhja- ja Baltimaades paralleelselt reguleeritud turuga, kuid tal puudub reguleeritud turu õiguslik staatus. Ettevõtted, kelle väärtpaberitega turul kaubeldakse, ei pea täitma mitte reguleeritud turu suhtes kehtestatud nõudeid, vaid First Northi reglemendis sätestatud nõudeid. 

Igal kauplemist alustaval ettevõttel peab olema sõlmitud leping nõustajaga, kes on omakorda börsiga lepingulises suhtes. Nõustaja hindab ettevõtte sobivust turul kauplemiseks ja jälgib, et ettevõtte tegevus oleks kooskõlas First Northi reeglitega ning informeerib reeglite rikkumise korral börsi. 

Investoritele pakub First North uusi investeerimisvõimalusi. Samas on oluline teada, et tulenevalt alternatiivturul esitatavatest madalamatest nõuetest, võib seal kaubeldavatesse väärtpaberitesse investeerimine olla seotud suurema riskiga kui investeerimine reguleeritud turul kaubeldavatesse väärtpaberitesse. 

## First Northi alternatiivturg võrdluses reguleeritud turuga (põhi- ja lisanimekiri)

## Ettevõtted Nasdaq Balti First Northi turul
2019. aasta mai seisuga on Nasdaq Balti First Northi turul kauplemisel 13 ettevõtte väärtpaberid:

* Baltic Telekom (aktsiad)
* East West Agro (aktsiad)
* Frigate (aktsiad)
* K2 LT (aktsiad)
* Linda Nektar (aktsiad)
* MADARA Cosmetics
* Baltic Mill (võlakirjad)
* Modus Grupe (võlakirjad)
* mogo (võlakirjad)
* ExpressCredit (võlakirjad)
* Magnetic MRO (võlakirjad)
* UPP & CO Kauno 53 (võlakirjad)
* Mainor Ülemiste (võlakirjad)
Mart Jänes

**Mart Jänes** (sündinud 12. juulil 1938 Tartus) on eesti arhitekt Rootsis. 

Ta lõpetas 1957. aastal Stockholmi Eesti Gümnaasiumi, seejärel õppis aastatel 1957–1963 arhitektuuri Kuninglikus Tehnikaülikoolis Stockholmis. Mart Jänes astus Eesti Üliõpilaste Seltsi 1971. aastal. 

Ta töötas aastatel 1961–1967 arhitekt Imhäuseri büroos, 1965–1967 Västeråsi keskhaigla peaarhitektina. 1968. aastast kuni pensionile siirdumiseni 1998. aasta alguses töötas ta Sandvikeni abiarhitekti ja linnaarhitektina. 

1968. aastast elab Mart Jänes Sandvikenis, väikses linnas Botnia lahe kaldal, umbes 100 km Uppsalast põhja pool.

Ta oli Sandvikeni Balti Komitee asutajaliige ja esimees. Jänes on ka Sandviken Västra Rotary Clubi asutajaliige (asutatud 1971) ja Rootsi Vabamüürlaste vennaskonna liige alates 1982. aastast. 

Ta on mitmes valdkonnas edendanud sidemeid Eesti ja Rootsi vahel. Nii algatas ta koostöö Sandvikeni ja Rakvere valla ning Gävleborgi maavalitsuse ja Lääne-Viru maavalitsuse vahel. Samuti on ta aidanud luua sidemeid Rootsi ja Eesti vabamüürlaste vahel. Ta on kuulunud Rootsi Eestlaste Liidu esinduskogusse kui Põhja-Rootsi esindaja.

## Isiklikku
Tema isa oli Henno Harald Jänes ja ema Salme Jänes (sündinud Põldre).
Koostöörobot

Tööstuslik **koostöörobot** (inglise *collaborative robot, lühemalt co-robot, cobot*) on robot, mis täidab ülesandeid tööstuskeskkonnas ja töötajatega koostöös. Rahvusvaheline Robootikaföderatsioon on määratlenud kaks koostöörobotite liiki. 

* Koostöörobotid, mis vastavad Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) standardile 10218-1, mis sätestab nõuded ja suunised tööstusrobotitele projekteeritud ohutusmeetmetele, kaitsemeetmetele ja kasutust puudutavale teabele.  
* Koostöörobotid, mis ei vasta standardi ISO 10218-1 nõuetele. Neile võivad kehtida muud ohutusstandardid, näiteks riiklikud või ettevõttesisesed.

Robotitele, mis töötavad inimestega kõrvuti muudes ärilistes või mitteärilistes keskkondades (nt tervishoid, toiduvalmistamine ja avalikud ruumid), kehtivad omaette ISO standardid, ja seega ei lisa IFR neid tööstuslikke koostööroboteid puudutavasse statistikasse.

## Kasutatud allikad
* Esteg inseneribüroo artikkel: "Mis on koostöörobotid ja kuidas neid kasutatakse?" - 7.mai 2019
* https://ifr.org/ - Ülemaailmne robootika liit
Jack Sparrow

Kapten **Jack Sparrow** on "Kariibi mere piraatide" filmisarja peategelane. Selle fiktsionaalse tegelase on loonud stsenaristid Ted Elliott ja Terry Rossio ning teda kujutab Johnny Depp. Sparrowi iseloomustus põhineb Rolling Stones'i kitarrist Keith Richards'il ja Looney Tunesi koomiksitegelase Pepé Le Pewil. Ta ilmub esmakordselt 2003. aasta filmis "Kariibi mere piraadid: Musta Pärli needus". Hiljem ilmus ta järjekordsetes filmides: "Surnud mehe aardekirst" (2006), "Maailma lõpus" (2007), "Võõrastel vetel" (2011) ja "Salazari kättemaks" (2017).

Filmis on Sparrow üks üheksast piraatide pealikudest, kes on seitsme mere piraatlordid, vendade kohtus. Ta võib olla petlik ja ellu jääda enamasti vaimulike ja läbirääkimistega, mitte jõuga, otsustades põgeneda kõige ohtlikumatest olukordadest ja võidelda ainult vajaduse korral. Sparrow'iga püütakse taastada ta laev, Musta Pärli, oma hirmutavast esimesest tüürimehe Hector Barbossa käest. Hiljem üritab ta põgeneda oma võlgade eest legendaarse Davy Jonesi eest, võitledes Briti Ida-India Kompaniiga.
Austria pass

**Austria kodaniku pass** on dokument, mis väljastatakse Austria kodanikele rahvusvahelise reisimise hõlbustamiseks. Iga Austria kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Passi ja riikliku ID-kaardiga on võimalik vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidus, Euroopa Majanduspiirkonna riikides ja Šveitsis.

Kõikide Austria passi rakendus- ja trükiprotsessidega tegeleb Österreichische Staatsdruckerei (de), mille peakorter asub Viinis. Österreichische Staatsdruckerei ülesandeks on ka Malta ordu passi rakendus- ja trükiprotsessid.
Prantsusmaa pass

**Prantsusmaa kodaniku pass** (prantsuse keeles: *Passeport français*) on Prantsusmaa kodanikele väljastatud isikut tõendav dokument. Lisaks sellele, et võimaldada kandjal rahvusvahelist reisimist ja näidata Prantsuse kodakondsust (kuid mitte tõendeid; Prantsuse passi omamine kinnitab ainult Prantsuse kodakondsuse eelduse vastavalt Prantsuse õigusele), hõlbustab pass ka abi saamist Prantsuse konsulaarametnikelt; vajaduse korral välismaal või teistes Euroopa Liidu liikmesriikides, kui prantsuse konsulaarasutus puudub.

Iga Prantsuse kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Pass, koos riikliku isikutunnistusega, võimaldab vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna riikides.
Kanada pass

**Kanada kodaniku pass** (prantsuse keeles: *Passeport canadien*) on Kanada kodanikele väljastatud pass. See võimaldab kandjal vabalt Kanadast väljuda ja uuesti siseneda; reisida teistesse riikidesse ja teistest riikidest vastavalt viisanõuetele; hõlbustab vajaduse korral Kanada konsulaarametnike abi tagamise protsessi; ja taotleb kandja kaitsmist välismaal.

Kanada on Five Nations Passport Groupi liige, mis on rahvusvaheline foorum, mis tegeleb Austraalia, Uus-Meremaa, Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide passe väljaandvate asutusete vahelise koostööga, et "jagada parimaid tavasid ja arutada passi põhimõtete väljatöötamisega seotud uuendusi", toodete ja tavade kohta.

Kanada hakkas 1. juulil 2013 Kanada kodanikele väljastama biomeetrilisi passe, mida tuntakse ka elektrooniliste passide ehk e-passidena.
Amfo

**Amfo** oli Tartus Komsomoli kino juures aastatel 1967–1977 tegutsenud filmiklubi. 

Klubi asutasid Jüri Lina ja Lembit Hanni 1967. aastal. Klubi esimene esimees oli Jüri Lina, pärast teda Lembit Hanni. Klubi lõpetas tegevuse võimude survel 1977. aastal.

## Viited
Teadusauhindade loend

*Siin on loetletud Eesti ja välismaa teadusauhindasid*

# :Abeli auhind
# :Albert Einsteini auhind
# :Albert Einsteini medal
# :Amaldi medal
# :Auhind "Elutöö geneetikuna"
# :Balzani auhind
# :Benjamin Franklini medal (APS)
# :Benjamin Franklini medal (Franklini Instituut)
# :Bernhard Schmidti preemia
# :Brouweri auhind
# :Copley medal
# :Crafoordi auhind
# :Darwini-Wallace'i medal
# :Demidovi auhind
# :Diraci medal (ICTP)
# :Diraci medal (IOP)
# :Diraci medal (UNSW)
# :Eddingtoni medal
# :Edinburghi hertsogi auhind (Jaapani Akadeemia)
# :Eesti Teaduste Akadeemia medal
# :Franklini medal
# :Gruberi geneetikaauhind
# :Gruberi kosmoloogiaauhind
# :Gruberi neuroteaduse auhind
# :Hans Kiliani auhind
# :Harald Kerese medal
# :J. Lawrence Smithi medal
# :James Craig Watsoni medal
# :Karl Ernst von Baeri medal
# :Karl Ernst von Baeri medali (1976–1992) saajate loend
# :Karl Ernst von Baeri preemia
# :Kavli auhind
# :Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal
# :Kuningliku seltsi teadusraamatu auhind
# :Lilienfeldi auhind
# :Lobatševski auhind
# :Lobatševski medal
# :Lomonossovi suur kuldmedal
# :Läbimurde auhind eluteadustes
# :Läbimurde auhind fundamentaalfüüsikas
# :Läbimurde auhind matemaatikas
# :Magellanic Premium
# :Maurice Ewingi medal
# :Max Plancki medal
# :Michael Faraday auhind
# :National Medal of Science
# :Nikolai Alumäe medal
# :Oskar Kleini medal
# :Priestley medal
# :Rahvuslike akadeemiate teaduskommunikatsiooni auhind
# :Rumfordi auhind
# :Sahha teaduste akadeemia kuldmedal
# :Sahharovi kuldmedal
# :Shaw' auhind
# :Tomalla auhind
# :Turingi auhind
# :Valgustaja (auhind)
# :Vetleseni auhind
# :Viktor Hambardzumjani nimeline rahvusvaheline auhind
# :Villem Raami preemia
# :Wilhelm Exneri medal
# :Wilhelm Ostwaldi medal
# :William Bowie medal
Kurjer

**Kurjer** (vene keeles Курьер) oli 2005–2013 ilmunud venekeelne ajaleht, mis vahendas Sillamäe linna ja selle lähiümbruse uudiseid. Lehte andis välja Leht Media Center OÜ. Leht ilmus üks kord nädalas.

Lehe esimene number ilmus 1. septembril 2005. Algusest kuni aastani 2008 kandis leht nime **Sillamäeski Kurjer** (Силламяэский Курьер).

## Viited

## Välislingid
*
Põltsamaa Uudised

**Põltsamaa Uudised** oli 1930–1931 ilmunud ajaleht, mis vahendas Põltsamaa linna ja selle lähiümbruse uudiseid. Lehe väljaandja ja vastutav toimetaja oli Reinhold Kamsen.

## Viited

## Välislingid
*
Põltsamaa Valla Leht

**Põltsamaa Valla Leht** (ka **Põltsamaa Vallaleht**) on eestikeelne ajaleht, mis ilmub alates 2017. aastast ja vahendab Põltsamaa valla uudiseid. Ajalehte annab välja Põltsamaa vallavalitsus. Ajaleht ilmub sagedusega üks kord kuus.

Ajaleht asutati pärast 2017. aasta haldusreformi, kui tegevuse lõpetasid vallalehed Pajusi Valla Leht ja Puurmani Uudised. Ajalehe esimene number ilmus detsembris 2017.

## Viited

## Välislingid
*Ajalehe ülevaade Põltsamaa valla kodulehel
*
UNESCO maailmapärand Poolas

**[[Poola]]** alal on **[[UNESCO maailmapärandi nimistu]]s** 17 objekti ja ootenimistus on viis objekti.

## Nimistu
Nimistus on 17 objekti:
*15 kultuuripärandi objekti:
**1978 Krakówi ajalooline keskus
**1978, 2008, 2013 Wieliczka ja Bochnia kuninglikud soolakaevandused
**1979 Auschwitz Birkenau. Natsi-Saksamaa koondus- ja hävituslaager (1940–1945)
**1980 Varssavi ajalooline keskus
**1992 Zamośći vanalinn
**1997 Saksa Ordu linnus Malborkis
**1997 Toruńi keskaegne linn
**1999 Kalwaria Zebrzydowska maneristlik maastikuarhitektuurikompleks ja palverännakupark
**2001 Jawori ja Świdnica Rahu kirik
**2003 Väike-Poola lõunaosa puitkirikud
**2004 Muskau / Mużakówi park. Ühispärand Saksamaaga
**2006 Hala Stulecia ("Sajandi saal") Wrocławis
**2013 Karpaatia regiooni puidust ''tserkvad'' Poolas ja Ukrainas. Ühispärand Ukrainaga
**2017 Tarnowskie Góry plii-hõbeda-tsingi kaevandus ja selle maa-alune veeärastussüsteem
**2019 Krzemionki eelajalooline kihilise ränikivi kaevanduspiirkond
*kaks looduspärandi objekti:
**1979, 1992, 2014 Białowieża mets. Ühispärand Valgevenega 
**2021 Karpaatide ja teiste Euroopa regioonide muistsed ja põlised pöögimetsad. Ühispärand Albaania, Austria, Belgia, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Põhja-Makedoonia, Prantsusmaa, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Šveitsi, Tšehhi ja Ukrainaga 

## Ootenimistu
Ootenimistus on viis objektiː
*neli kultuuripärandi objekti:
**2005 "Gdansk – mälu ja vabaduse linn"
**2006 "Augustówi kanal (Kanal Augustowski)"
**2019 "Gdynia modernistlik keskus – näide integreeritud kogukonna rajamisest"
**2024 "Euroopa paberiveskid (paberi käsitsivalmistamise ajastust)"
*üks looduspärandi objekt:
**2006 "Dunajeci jõekuru Peniini mäestikus"

## Viited

## Välislingid
*UNESCO maailmapärand Poolas. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 2. augustil 2024
Kirjagarnituur

**Kirjagarnituur** on trükitüüpide (metallist valatud kirjamärkide) füüsiline kogum, mis sisaldab peale tähtede ka diakriitilisi märke ja kirjavahemärke piisamas ladumisvarus. Piisav ladumisvaru tähendab, et keeles rohkem ette tulevaid tähti on proportsionaalselt rohkem kui harvaesinevaid, näiteks a-tähti kümme korda rohkem kui z-tähti. Mõiste oli oluline 19. ja 20. sajandi trükikodade varustuse kirjeldamisel, tänapäeval on see pigem arhailine.

Tänapäeval on digitaalne revolutsioon põhjustanud ümbervaatamisi ning tähendusnihkeid ka väljakujunenud trükiterminoloogiaga keeltes. Näiteks ingliskeelne termin *fount* (ameerika *font*) tähendas algselt metallist valatud trükitähtede kogumit, mis sisaldas ühe kirjatüübi kujuga tähestiku füüsilisi tähti vajaliku ladumisvaru piires, st kirjagarnituuri. Nüüdseks on termin nihkunud digitaalse kirjatüübi tähiseks, säilinud on aga endisele füüsilisele olekule (*fount* – valatud) viitav nimi. EKSS defineerib fonti kirjagarnituuri sünonüümina, samuti mõned sõnastikud ja õppematerjalid.

## Vaata ka
* Kirjatüüp
* Trükikiri
* Font

## Viited
Keila Valla Leht

**Keila Valla Leht** oli Keila valla uudiseid vahendav ajaleht, mis ilmus aastatel 2013–2017. Ahalehte andis välja Keila vallavalitsus. Aastatel 2013–2016 andis lehte välja Harjumaa Ühinenud Meedia OÜ. 

Leht ilmus sagedusega üks kord kuus. Lehte toimetas Andres Kärssin.

Lehe eelkäija oli aastatel 2010–2013 Keila Lehe lisana ilmunud **Keila Valla Leht**. Pärast 2017. aasta haldusreformi asendab seda lehte Lääne-Harju Valla Leht.

## Viited

## Välislingid
*
Lihula Kohinad

**Lihula Kohinad** oli 1932-1933 ilmunud ajaleht, mis vahendas Lihula ja selle lähiümbruse uudiseid. Lehte andis välja O/ü B. Piilberg. Lehe vastutav toimetaja oli H. Virkus. Lehest ilmus kolm numbrit.

## Viited

## Välislingid
*
Lihula Teataja

**Lihula Teataja** oli aastatel 2003–2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Lihula valla uudiseid. Ajalehte andis välja Lihula vallavalitsus ja see ilmus neli korda aastas. 

Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus Lihula, Hanila, Varbla ja Koonga vald liitusid, vahendab endise Lihula valla alal toimuva kohta uudised Lääneranna Teataja.

## Viited

## Välislingid
*
Võru Linna Leht

**Võru Linna Leht** on eesti ajaleht, mis ilmub alates 2004. aastast ning vahendab Võru linna ja selle lähiümbruse uudiseid. Ajalehte annab välja Võru linnavalitsus. Ajaleht ilmub sagedusega üks kord kuus.

Ajalehe esimene number ilmus 14. augustil 2004.

## Viited

## Välislingid
*Ajalehest Võru kodulehel
*
Nivhi keel

**Nivhi keel** (nivhi keeles *нивх диф*) on isolaatkeel, mida kõnelevad nivhid Venemaal Sahhalini saarel ja selle vastas mandril Habarovski krais.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel valdas Venemaal nivhi keelt 200 inimest, peamiselt vanemad inimesed. Nivhi keel on äärmiselt ohustatud. 

## Keelesugulus
Nivhi keelel ei ole teada sugulaskeeli. Geograafilistel põhjustel on nivhi keelt loetud paleosiberi ehk paleoaasia keelte hulka. Tänapäeval peetakse nivhi keelt väikeseks keelkonnaks, mis hõlmab 2-3 lähedast keelt.

## Tähestik

## Viited

## Välislingid

*http://lingsib.iea.ras.ru/en/languages/nivkh.shtml
Püha apostli Andreas Esmakutsutu orden (Venemaa Föderatsioon)

**Püha apostli Andreas Esmakutsutu orden** (vene keeles Орден Святого апостола Андрея Первозванного) on Venemaa Föderatsiooni kõrgeim riiklik teenetemärk.

Kaitsepühaku apostel Andreas Esmakutsutu järgi nimetatud teenetemärk asutati Venemaa presidendi seadlusega 1. juulist 1998 "Püha apostli Andreas Esmakutsutu ordeni taastamisest". Seadluse punkti 5 kohaselt, kui orden antakse teenete eest sõjategevuspiirkonnas, siis antakse kavalerile üle Püha apostli Andreas Esmakutsutu ordenimärk ja ordenitäht mõõkadega.

Teenetemärk koosneb kaelas kantavast ordeniketist, selle otsas rippuvast ordenimärgist ja rinnas kantavast ordenitähest.

Varsti pärast Venemaa Ukrainale kuuluva Krimmi annekteerimist märgati 9. mail 2014 võidupäeva paraadi Moskvas juhatunud Venemaa kaitseministri Sergei Šoigu paraadmundril Püha apostli Andreas Esmakutsutu ordenit mõõkadega. Sellekohast presidendi seadlust pole aga avaldatud.
__NOTOC__
## Kavalere
*1998 – Dmitri Lihhatšov (nr 1)
*1998 – Nursultan Nazarbajev (nr 3)
*1998 – Aleksandr Solženitsõn (nr 4; keeldus vastu võtmast)
*1999 – Aleksius II (nr 5)
*2008 – Daniil Granin (nr 14)
*2011 – Mihhail Gorbatšov (nr 15)
*2017 – Juri Grigorovitš (nr 16)
*2019 – Aleksandra Pahmutova (nr 20)
*2019 – Narendra Modi  
*2020 – Gerbert Jefremov (nr 21)
*2024 – Aleksandr Lukašenka
*2025 – Sergei Lavrov

## Vaata ka
*Keiserlik Püha apostli Andreas Esmakutsutu orden

## Viited

## Välislingid
Op-die-Berg

**Op-die-Berg** (esineb ka nimekuju **Die Dorp op die Berg**) on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Cape Winelandsi ringkonnas Witzenbergi vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Op-die-Bergi elanikest värvilisi 89,16%, mustanahalisi aafriklasi 6,60%, valgeid 3,85%, India või Aasia päritolu inimesi 0,26% ja teisi 0,07%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,41%, koosa keelt 1,29%, inglise keelt 0,86%, sotho keelt 0,57% ja tsvana keelt 0,50%.

## Viited
Leroro

**Leroro** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Thaba Chweu vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Leroro elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,45%, värvilisi 0,46%, India või Aasia päritolu inimesi 0,07% ja teisi 0,02%. Pedi keelt pidas emakeeleks 92,42% inimesi, sotho keelt 2,78%, svaasi keelt 1,04%, suulu keelt 0,97% ja inglise keelt 0,80%.

## Viited
Henrik Lundqvist

**Björn Henrik Lundqvist** (sündinud 2. märtsil 1982 Åres) on endine Rootsi jäähokimängija (väravavaht).

Klubikarjääri alustas ta Rootsi kõrgliiga klubis Frölunda HC. Aastatel 2003 ja 2005 tuli ta Frölundaga Rootsi meistriks. Aastatel 2003, 2004 ja 2005 pälvis ta Rootsi liiga parimale väravavahile antava Honkeni auhinna. 2005. aastal valiti liiga hooaja nii parimaks (Guldpucken) kui ka mängijate poolt väärtuslikumaks mängijaks (Guldhjälmen).

2000. aastal valis New York Rangers ta NHL-i ''draft''is 205. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta mängima 2005. aastal. New York Rangersis mängis Lundqvist kogu oma NHL-i karjääri jooksul, kokku 15 hooaega.

Lundqvist on ainus väravavaht NHL-i ajaloos, kes on oma esimesest kaheteistkümnest hooajast üheteistkümnel viinud ühe hooaja sees oma meeskonna vähemalt 30 korda võiduni. Ta on enim mänge võitnud Euroopas sündinud väravavaht NHL-is (459 võitu 887 mängust).

Hooajal 2011–12 pälvis ta liiga parimale väravavahile antava Vezina Trophy ja valiti samal hooaja liiga sümboolsesse koosseisu. Rangersiga jõudis ta Stanley karika finaalmängule korra, hooajal 2013–14, kus kaotati Los Angeles Kingsile. NHL-i tähtede mängul osales Lundqvist viis korda (aastatel 2009, 2011, 2012, 2018 ja 2019).

2020. aasta oktoobris sõlmis ta lepingu Washington Capitalsiga, kuid südamehäirete tõttu tuli tal hooaeg 2020–21 vahele jätta. 2021. aasta augustis teatas ta profisportlase karjääri lõpetamisest.

Rootsi jäähokikoondisega võitis Lundqvist 2006. aasta taliolümpiamängudelt kuldmedali ja 2014. aasta taliolümpiamängudelt hõbemedali ning tuli 2017. aastal maailmameistriks.

Tema kaksikvend Joel Lundqvist on samuti jäähokimängija.

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
* Henrik Lundqvist hockeydb.com lehel
Jacob Markström

**Jacob Anders Markström** (sündinud 31. jaanuaril 1990 Gävles) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Calgary Flames.

Ta alustas karjääri Rootsi kõrgliiga klubis Brynäs IF. 2010. aastal pälvis ta Rootsi liiga parima väravavahina Honkeni auhinna ja valiti lisaks liiga hooaja uustulnukaks.

2008. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Florida Panthersi poolt 31. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta mängima hooajal 2010–11. Esimesel viiel hooajal mängis ta enamuse ajast AHL-i klubides Rochester Americans, San Antonio Rampage ja Utica Comets. Panthersi meeskonnas tegi ta oma NHL-i debüüdi 23. jaanuaril 2011. Panthersis sai ta kõige enam mänguaega hooajal 2012–13, kui tegi 23 mängu.

2014. aasta märtsis liitus ta Vancouver Canucksiga. Hooajal 2017–18 sai ta Canucksi põhiväravavahiks. 2020. aasta oktoobris sõlmis ta kuueaastase lepingu Flamesiga.

Rootsi jäähokikoondisega tuli Markström 2013. aastal maailmameistriks.

## Viited

## Välislingid
* Jacob Markström NHL.com lehel
* Jacob Markström hockeydb.com lehel
Oroville'i pais

**Oroville'i pais** on pais Featheri jõel Ameerika Ühendriikides California osariigis Oroville'i linnast idas. See 235 meetrit kõrge pais on USA kõige kõrgem pais. Oroville'i pais toodab hüdroelektrienergiat, aitab kontrolli all hoida üleujutusi ning piirkonda veega varustada. Paisutamise tõttu tekkis Featheri jõele suuruselt teine inimtekkeline järv Californias (Oroville'i järv), milles on 4,3 triljonit liitrit vett.

Pais takistab kalade rännet kudemisaladele jõe ülemjooksul, lisaks mõjutab kontrollitud vooluhulk otseselt Featheri jõe kaldaäärse ala ökosüsteemi. Kalade migratsiooniolukorra leevendamiseks on jõele rajatud lõhe- ja vikerforellikasvandus.

## Ajalugu
Oroville'i paisu hakati ehitama aastal 1961. Ehituse käigus esines üleujutusi. Pais valmis 1967 ning hakkas elektrit tootma 1968. Valmimise järel oli see USA suurim maa-alune elektrijaam. Seal on kolm 132 MW turbiini ja kolm 141 MW pump-generaatorit. Maksimaalne koguvõimsus oli 819 MW. Jaam saab vajadusel pumbata vett üles Oroville'i järve.

1968. aastast on Oroville'i paisu tõttu ümber suunatud osa Featheri jõe vooluhulgast California akvedukti, mis varustab veega San Joaquini orgu nii põllumajanduse kui ka tööstuste tarbeks. Pais on väidetavalt peatanud ligi 1,3 miljardi dollari väärtuses kahjusid aastatel 1987–1999.

Veebruaris 2017 tekkis , kui paisu põhiline ja hädaolukorra liigveelase said kahjustada ning ilmnesid probleemid ülevoolupaisuga. Selle tõttu evakueeriti allavoolu jäävatelt aladelt 188 000 inimest. Pärast veetaseme stabiliseerumist lubati inimestel oma kodudesse naasta.


Oroville Dam, California, January 30, 2017, Sentinel-6, true-color satellite image.tif | 30. jaanuar 2017, liigveelase on terve
Oroville Dam, California, March 11, 2017, Sentinel-5, true-color satellite image.tif | 11. märts 2017, näha on kahjustunud liigveelase
Oroville Dam, California, July 29, 2017, Sentinel-4, true-color satellite image.tif | 29. juuli 2017, ehitustegevus käib
Oroville Dam, California, November 6, 2017, Sentinel-3, true-color satellite image.tif | 6. november 2017, ehitustegevus käib


## Välislingid
* What Really Happened at the Oroville Dam Spillway? YouTube, 18. mai 2021
Oblast (Valgevene)

**Oblast** on 1. järgu haldusüksus Valgevenes. Riik jaguneb kuueks oblastiks ja Minski linnaks, millel on Valgevene pealinnana eristaatus. Minsk on ka Minski oblasti keskus. Oblastid jagunevad 2. järgu haldusüksusteks rajoonideks (*раён*).

Oblastite tänapäevased piirid määrati kindlaks aastal 1960, mil Valgevene (sellal Valgevene NSV) kuulus Nõukogude Liitu

## Ajalugu
20. sajandi alguses moodustasid Valgevene alad osa Venemaa Keisririigist ja Valgevene piirid ei olnud veel välja kujunenud. Tänase Valgevene alad hõlmasid 1900. aasta paiku tervet Minski kubermangu, tervet Mogiljovi kubermangu, suuremat osa Grodno kubermangust ja osi Vitebski kubermangust ning Vilno kubermangust (tänapäeva Leedus).

Seejärel mõjutasid piire Esimene maailmasõda, Teise Poola vabariigi moodustamine ja Nõukogude-Poola sõda. Aastal 1921 kuulus Valgevenele enamik tänasest Minski oblastist (välja arvatud selle läänepoolne serv), tänase Homieli oblasti läänepoolne osa, tänase Mahiloŭ oblasti väike läänepoolne riba ja väike osa tänasest Viciebski oblastist. Aastal 1926 lisati Valgevenele Homieli oblasti idapoolne osa.

Aastal 1938 võeti Valgevene NSV-s kasutusele uus haldusüksuste termin "voblast" ("voblasć", *во́бласць*), mis tulenes venekeelsest terminist "oblast". Valgevene piirid muutusid jälle Teise maailmasõja ajal. Aastal 1939 taastati varasemaid piire ja Valgevene sai juurde läänepoolseid alasid – Baranavičy oblasti, Białystoki oblasti, Bresti oblasti, Pinski oblasti ja Vilejka oblasti. Aastal 1944 likvideeriti Białystoki oblast ja loodi uued oblastid Babrujski oblast, Hrodna oblast ning Połacki oblast. Samal aastal nimetati Vilejka oblast ümber Maładziečna oblastiks.

## Oblastid läbi ajaloo
Alates aastast 1938 eksisteerinud Valgevene "voblastid":
* Babrujski oblast (loodi 1944, kaotati 1954);
* Baranavičy oblast (loodi 1939, kaotati 1954);
* Białystoki oblast (loodi 1939, kaotati 1944; tänapäeval kuulub Białystok Poolale);
* Bresti oblast (loodi 1939);
* Homieli oblast (loodi 1938);
* Hrodna oblast (loodi 1944);
* Maładziečna oblast (kandis aastani 1944 nime Vilejka oblast, kaotati 1960);
* Mahiloŭ oblast (loodi 1938);
* Minski oblast (loodi 1938);
* Navahrudaki oblast (loodi 1939, nimetati sama aasta detsembris ümber Baranavičy oblastiks);
* Pinski oblast (loodi 1939, kaotati 1954);
* Połacki oblast (loodi 1944, kaotati 1954);
* Polesje oblast (loodi 1938, kaotati 1954);
* Viciebski oblast (loodi 1938);
* Vilejka oblast (loodi 1939, nimetati aastal 1944 ümber Maładziečna oblastiks).

## Oblastid tänapäeval

## Vaata ka
* Valgevene haldusjaotus

## Viited
Hobeni

**Hobeni** on küla Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas Mbhashe vallas.

Hobenis asub erivajadustega laste ja noorte kogukond ning farm Ikhaya Loxolo, mille asutasid 2005. aastal sakslased Alexandra Guenther ja Michael Guenther.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hobeni elanikest mustanahalisi aafriklasi 97,84% ja valgeid 2,16%. Koosa keelt pidas emakeeleks 92,67% inimestest, inglise keelt 4,31% ja afrikaani keelt 1,29%.

## Viited
Marble Hall

**Marble Hall** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Sekhukhune ringkonnas, Ephraim Mogale valla halduskeskus.

Marble Hall on asutatud 1942. aastal. Marble Hall on saanud nime 1920. aastal avastatud marmorileiukohtade järgi. Linnaõigused sai Marble Hall 1945. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Marble Halli elanikest mustanahalisi aafriklasi 59,10%, valgeid 34,54%, India või Aasia päritolu inimesi 4,58%, värvilisi 0,67% ja teisi 1,15%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 35,09% inimesi, pedi keelt 30,56%, inglise keelt 12,03%, tsonga keelt 4,26%, ndebele keelt 3,55%, sotho keelt 3,55%, suulu keelt 1,66%, venda keelt 1,26% ja viipekeelt 1,18%.

## Viited

## Välislingid
*
Relikviaar

**Relikviaar** on mahuti (laegas, karp või kapsel), milles säilitatakse reliikviat või reliikviaid. Reliikviaks võib olla mõni säile pühaku kehast või tema riietusest, samuti esemed, millel on seos pühaku või mõne teise religioonis olulise isikuga.

Reliikviad on olulised paljudes religioonides, eelkõige budismis, kristluses ja hinduismis, aga ka muudes usundites. Nendes kultuurides on pika ajalooga tava eksponeerida reliikviaid pühamutes, templites ja kirikutes ning usklikud võtavad ette palverännakuid, et paluda säilmetelt õnnistust. Paljud relikviaarid on väärtuslikud kunstiteosed ja hinnalised ajaloolised väärisesemed.

## Vaata ka
* Stauroteek

## Viited

## Välislingid
* Relics and Reliquaries in Medieval Christianity. Heilbrunn Timeline of Art History. Metropolitan Museum
* Church and Reliquary of Sainte‐Foy, France
* The Holy Thorn Reliquary of Jean, duc de Berry
* Video: The Holy Thorn Reliquary of Jean, duc de Berry
Tähtedevaheline tolm

**Tähtedevaheline tolm** (inglise keeles *interstellar dust*) on tahked mikroskoopilised osakesed, mis koos tähtedevahelise gaasiga täidavad tähtedevahelise ruumi. Tegemist on kosmilise tolmu liigiga.

Arvatakse, et tolmuosakestel on rasksulav tuum, mida ümbritsevad orgaanilised ühendid või jääst koorik. Tuuma keemiline koostis sõltub sellest, millise tähe atmosfääris toimus kondenseerumine. Näiteks kui tegemist on süsiniktähtedega, siis tolmuosakeste tuumad koosnevad grafiidist ja ränikarbiidist.

Tähtedevahelise tolmu osakeste tavaline suurus on vahemikus 0,01–0,2 μm, tolmu täismass on umbes 1% gaasi täismassist. Valgus, mis kiirgab tähtedelt, soojendab tähtedevahelist tolmu mitmekümne Kelvini kraadini, tänu millele tähtedevahelise tolm osutub infrapunakiirguse allikaks.

## Vaata ka
*Tähtedevaheline aine
*Tähtedevaheline gaas
*Tähtedevaheline pilv
*Tähetolm
Pahtlilabidas

**Pahtlilabidas** ehk **pahtellabidas** on abivahend viimistlus. Sellel on lame ja paindlik laba, mida kasutatakse pahtli peale kandmiseks. Pahtlilabidas koosneb käepidemest, mis on tavaliselt tehtud puidust või plastmassist, ja metallist labast.


 Plamuurmes.jpg
 Spatole.jpg
 Blattspachtel.jpg|
 Palette knife.jpg|
Aleksandr Žilenko

**Aleksandr Žilenko** (sündinud 21. novembril 1988 Tuapses) on Eesti näitleja.

Ta lõpetas aastal 2011 Peterburi Riikliku Teatriakadeemia Arvid Zelandi kursusel.

Ta töötab aastast 2011 Vene Teatris.

## Rolle

## Välislingid
*Aleksandr Žilenko Vene Teatri kodulehel
*"Kuula Curly Stringsi hittlaulu "Kauges külas" vene keeles". ERR.ee, 20. september 2017
Lehurutshe

**Lehurutshe** (varem **Welbedacht**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Ramotshere Moiloa vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lehurutshe elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,64%, värvilisi 0,58%, India või Aasia päritolu inimesi 0,45%, valgeid 0,19% ja teisi 0,15%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 87,23% inimesi, inglise keelt 6,40%, suulu keelt 1,55%, ndebele keelt 1,09%, sotho keelt 0,87%, koosa keelt 0,79% ja afrikaani keelt 0,64%.

## Viited
Limba noastră

**"Limba noastră"** ("Meie keel") on Moldova riigihümn. 

Viisi autor on Alexandru Cristea ja sõnad on kirjutanud Alexei Mateevici. Moldova iseseisvus 1991. aastal ning kasutas riigihümnina Rumeenia hümni kuni 1994. aastani, mil võttis kasutusele praeguse hümni. Algsel luuletusel oli 12 salmi, kuid tänapäevases hümnis on kasutatud ainult luuletuse 1., 2., 5., 9. ja 12. salmi.

## Rumeeniakeelsed sõnad
*Limba noastră-i o comoară <br>
*În adîncuri înfundată 
*Un șirag de piatră rară* 
*Pe moșie revărsată.*

*Limba noastră-i foc, ce arde <br>*
*Într-un neam, ce fără veste <br>*
*S-a trezit din somn de moarte,* 
*Ca viteazul din poveste.* 

*Limba noastră-i frunză verde, <br>*
*Zbuciumul din codrii veșnici, <br>*
*Nistrul lin, ce-n valuri pierde* 
*Ai luceferilor sfeșnici.*

*Limba noastra-i limbă sfântă, <br>*
*Limba vechilor cazanii, <br>*
*Care-o plâng și care-o cântă* 
*Pe la vatra lor țăranii.*

*Răsări-va o comoară <br>*
*În adâncuri înfundată,* 
*Un șirag de piatră rară* 
*Pe moșie revărsată.*
## 12-salmilise luuletuse sõnad
***Limba noastră-i o comoară'''<br>
***În adîncuri înfundată*** <br>
***Un șirag de piatră rară*** <br>
***Pe moșie revărsată.***

***Limba noastră-i foc ce arde ***
***Într-un neam, ce fără veste*** <br>
***S-a trezit din somn de moarte*** <br>
***Ca viteazul din poveste.***

''Limba noastră-i numai cîntec, <br>''
''Doina dorurilor noastre,'' <br>
''Roi de fulgere, ce spintec'' <br>
''Nouri negri, zări albastre.''

''Limba noastră-i graiul pîinii, <br>''
''Cînd de vînt se mișcă vara;'' <br>
''In rostirea ei bătrînii'' <br>
''Cu sudori sfințit-au țara.''

***Limba noastră-i frunză verde, ***
***Zbuciumul din codrii veșnici,*** <br>
***Nistrul lin, ce-n valuri pierde*** <br>
***Ai luceferilor sfeșnici.***

''Nu veți plînge-atunci amarnic, <br>''
''Că vi-i limba prea săracă,'' <br>
''Și-ți vedea, cît îi de darnic'' <br>
''Graiul țării noastre dragă.''

''Limba noastră-i vechi izvoade. <br>''
''Povestiri din alte vremuri;'' <br>
''Și citindu-le 'nșirate,'' – <br>
''Te-nfiori adînc și tremuri.''

''Limba noastră îi aleasă <br>''
''Să ridice slava-n ceruri,'' <br>
''Să ne spuie-n hram și-acasă'' <br>
''Veșnicele adevăruri.''

***Limba noastra-i limbă sfîntă, ***
***Limba vechilor cazanii,*** <br>
***Care-o plîng și care-o cîntă*** <br>
***Pe la vatra lor țăranii.***

''Înviați-vă dar graiul, <br>''
''Ruginit de multă vreme,'' <br>
''Stergeți slinul, mucegaiul'' <br>
''Al uitării 'n care geme.''

''Strîngeți piatra lucitoare <br>''
''Ce din soare se aprinde –'' <br>
''Și-ți avea în revărsare'' <br>
''Un potop nou de cuvinte.''

***Răsări-va o comoară ***
***În adîncuri înfundată,*** <br>
***Un șirag de piatră rară*** <br>
***Pe moșie revărsată.**'
## Viited
Aerofloti lend 1492

**Aerofloti lend 1492** oli 2019. aasta 5. mail toimunud lend Moskva Šeremetjevo lennujaamast Murmanski lennujaama. Lennuk tegi hädamaandumise mõnikümmend minutit pärast starti ja süttis põlema.

## Viited
Hollandi pass

**Hollandi kodaniku pass** on passi dokument, mida väljastatakse Madalmaade Kuningriigi (hollandi keeles: *Koninkrijk der Nederlanden*) kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Kuna Madalmaad eristavad ainult ühte kodanikukategooriat (Nederlandse (Hollandi), NLD), on kõikide riikide puhul passid samad kõigis neljas riigis. Pass on ka identifitseerimisvahend, mida nõutakse Madalmaade seaduses alates 1. jaanuarist 2005 kõigi üle neljateistkümne aasta vanuste isikute jaoks. Hollandi passid kehtivad kümme aastat alates väljaandmise kuupäevast. Pass vastab Euroopa Liidu passide eeskirjadele (ELi Nõukogu määrus 2252/04). Alates 26. augustist 2006 väljastatakse biomeetriliste andmete salvestamiseks kõik passid biomeetrilise passina, millel on sisseehitatud kontaktivaba kiipkaardi RFID kiip. 

Iga Hollandi kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Kodakondsus võimaldab vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidu riikides, teistes Euroopa Majanduspiirkonna riikides ja Šveitsis.
Karin Lamson

**Karin Lamson** (sündinud 8. juulil 1993 Tallinnas) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2012. aastal Tallinna Õismäe Vene Lütseumi. Aastatel 2008–2011 õppis ta Vene Teatri stuudios. Aastatel 2012–2013 õppis ta Tartu Ülikoolis eesti filoloogiat. 2017. aastal lõpetas Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (11. lend).

Ta on alates 2018. aastast Vene Teatri näitleja.

## Viited

## Välislingid
*Karin Lamson Vene Teatri kodulehel
*Karin Lamson Viljandi Kultuuriakadeemia kodulehel
Mehhiko pass

**Mehhiko kodaniku pass** on passi dokument, mis väljastatakse Mehhiko kodanikele välismaale reisimiseks. Mehhiko pass on ka Mehhiko kodakondsuse ametlik tunnus ja tõend. Vastavalt 2018. aasta viisanõudeid käsitlevale indeksile võivad Mehhiko passi omanikud külastada 158 riiki ilma viisata, paigutades Mehhiko 21. kohale ülemaailmse reisivabaduse seisukohalt.
Lõuna-Korea pass

**Lõuna-Korea kodaniku pass** (korea keeles: 대한민국 여권) on passi dokument, mis antakse Lõuna-Korea kodanikele rahvusvahelise reisimise hõlbustamiseks. Nagu kõik teised passid, on need tõendid passi omanike isikuandmete, näiteks kodakondsuse ja sünniaja kohta. Lõuna-Korea passides märgitakse ka omaniku elukoha registreerimisnumber, välja arvatud juhul, kui selle omanikul ei ole seda. Korea Vabariigi passid väljastab Lõuna-Korea välisministeerium ja trükib Korea Minting and Security Printing Corporation (KOMSCO) alates 1973. aastast.
Argentina pass

**Argentina kodaniku pass** on dokument, mis väljastatakse Argentina kodanikele inimeste riiklikus registris (ReNaPer). Neid väljastas ainult Argentina föderaalpolitsei kuni 2011. aastani. Nende esmane eesmärk on hõlbustada rahvusvahelist reisimist.

Argentina passid kehtivad reisimiseks üle kogu maailma, kuid mõned riigid nõuavad viisat. Lõuna-Ameerikas (välja arvatud Guyanas) reisimiseks ei pea Argentina kodanikud kasutama passi, piisab riiklikust isikut tõendavast dokumendist (DNI).

15. juunil 2012 teatas Argentina siseministeerium biomeetriliste passide kasutuselevõtust. Kui enne seda oli olnud passinumbriks omaniku ID-number, siis igal uuel passil on kasutusel unikaalne kood (3 tähte ja 6 numbrit).
Lõuna-Aafrika Vabariigi pass

**Lõuna-Aafrika Vabariigi kodaniku pass** on reisidokument, mis antakse Lõuna-Aafrika kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. See võimaldab kandjal reisida välisriikides vastavalt viisanõuetele ja hõlbustab vajaduse korral Lõuna-Aafrika konsulaarametnike abi tagamise protsessi. Lõuna-Aafrika pass on kehtiv tõend kodakondsuse kohta vastavalt Lõuna-Aafrika kodakondsusõigusele. Alates 2018. aastast oli Lõuna-Aafrika kodanikel viisavaba juurdepääs 100 riigile, millest mõned võivad nõuda reisieelset registreerimist vastavalt viisanõuete registrile.

Lõuna-Aafrika passid väljastab Lõuna-Aafrika siseministeerium Lõuna-Aafrika passi ja reisidokumentide seaduse (1994. aasta seadus nr 4) ja 1996. aasta Lõuna-Aafrika passi ja reisidokumentide eeskirja alusel.
Sri Lanka pass

**Sri Lanka kodaniku pass** on dokument, mis väljastatakse Sri Lanka kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Sri Lanka passide väljastamise eest vastutab sisserände ja väljarände osakond.

Sisserände ja väljarände osakond on alustanud biomeetriliste passide väljastamist vastavalt rahvusvahelistele standarditele alates 10. augustist 2015. Vaatamata selliste meetmete kasutusele võtmisele on Sri Lanka järjestikused valitsused teinud vähe jõupingutusi, et parandada oma kodanike viisavaba pääsu välisriikidesse.
Colombia pass

**Colombia kodaniku pass** on passidokument, mis antakse Colombia kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Alates 2015. aasta septembrist on kasutusele võetud biomeetriline pass. Varasemat masinloetavat versiooni saab kasutada seni, kuni see on kehtiv.

Colombia kodanikud ei pea Argentinasse, Boliiviasse, Brasiiliasse, Tšiilisse, Ecuadori, Paraguaysse, Peruusse, Uruguaysse ja Venezuelasse reisides passi kasutama. Nendes riikides piisab neil oma kodumaisest isikutunnistusest, mille nimetus on Cédula de Ciudadanía.
Horvaatia pass

**Horvaatia kodaniku pass** (horvaadi keeles: *Hrvatska putovnica*) on passi dokument, mida antakse Horvaatia Vabariigi kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Passi eesmärk on tõendada Horvaatia kodakondsust ja identiteeti. Vastutus nende väljastamise eest lasub siseministeeriumil; ja välismaal viibivate kodanike jaoks väljastavad passid kohalik saatkond või konsulaat. Horvaatia passid kehtivad kümme või viis aastat ja neid ei saa uuendada. Iga Horvaatia kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Pass, koos riikliku isikutunnistusega, võimaldab vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna riikides.

Horvaatia alustas biomeetriliste passide väljastamist 1. juulil 2009.
Läti pass

**Läti kodaniku pass** on dokument, mida väljastatakse Läti kodanikele identiteedi ja rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Kehtiva passi vastuvõtmine on kohustuslik alates 15. eluaastast, kuid passi võib taotleda noorematel lastel, kui see on vajalik reisi eesmärgil. Pass kehtib 10 aastat (kui kodanik on noorem kui 20 aastat, siis kehtib see 5 aastat). Samuti väljastatakse mittekodaniku passe ja pagulaste reisidokumente (passi vormis). Iga Läti kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Pass, koos riikliku isikutunnistusega, võimaldab vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna riikides.
Singapuri pass

**Singapuri kodaniku pass** on Singapuri Vabariigi kodanikele väljastatud reisidokument. Selle annab välja Singapuri sisserände- ja kontrollpunktid. Seda passi võivad taotleda ainult Singapuri kodanikud. Singapuri pass on maailma võimsaim pass, millega on viisavaba või viisaga saabumisel 189 riigis ja territooriumil, koos Jaapani ja Lõuna-Korea passidega.

Singapuri pass on võltsijate lemmik sihtmärk, sest Singapuri reisijatele on kehtestatud suhteliselt liberaalsed viisanõuded ja sisseränne suundub Singapuri passi omanikele kiiremini. Immigratsiooni- ja kontrollpunktide amet võttis seega alates 1999. aasta oktoobrist mitmeid meetmeid fooliumitõrjevahendite, sealhulgas digitaalsete fotode ja erivärvide ning biomeetrilise passi kohta alates 2006. aasta augustist.
Kreeka pass

**Kreeka kodaniku pass** on dokument, mida väljastatakse üksnes Kreeka kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Biomeetrilisi passe antakse alates 26. augustist 2006, sest vanad passid tunnistati kehtetuks alates 1. jaanuarist 2007. Alates 2009. aasta juunist sisaldab passi RFID-kiip kahe nimetissõrme jälge ning passiomaniku suure eraldusvõimega JPEG-kujutist. Iga Kreeka kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Pass, koos riikliku isikutunnistusega, võimaldab vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna riikides.
Uus-Meremaa pass

**Uus-Meremaa kodaniku pass** (maoori keeles: Uruwhenua Aotearoa) on passi dokument, mis väljastatakse Uus-Meremaa kodanikele siseministeeriumilt rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Uus-Meremaal on passi omamise määr umbes 70% elanikkonnast ja ringluses on umbes 2,9 miljonit Uus-Meremaa passi.

## Välimus
Uus-Meremaa passide praegune versioon on must, esikaane keskel on Uus-Meremaa vapp. Hõbedaga vapi kohale on kantud riigi nimed maoori ja inglise keeles.

### Eluandmete leht
Uus-Meremaa passide tekstiosad on trükitud nii maoori kui ka inglise keeles. Eluandmete leht sisaldab järgmist:

* Foto passihoidjast 35x45mm
* Tüüp: P
* Riik: NZL
* Passi number
* Perekonnanimi
* Eesnimed
* Kodakondsus: UUS-MEREMAA
* Sünniaeg
* Seks
* Sünnikoht
* Väljaandmiskuupäev
* Aegumiskuupäev
* Väljastav asutus

## Viie riigi passirühm
Uus-Meremaa osaleb Five Nations Passport Groupis, mis on rahvusvaheline koostööfoorum Austraalia, Kanada, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide passe väljastavate asutuste vahel, et "jagada parimaid tavasid ja arutada passipoliitika ja toodete väljatöötamisega seotud uuendusi ja tavad".

## Viited
Olev Pertmann

**Olev Pertmann** (sündinud 28. septembril 1942 Narvas surnud 12. veebruaril 2025 Tartus) on Eesti sõudja.

Lõpetas 1975 metalli lõiketöötlemise tehnoloogina Võru Tööstustehnikumi. Töötanud AS-i Reola Gaas peaspetsialistina.

Hakkas sportima 1959 Kalevi Tartu SK-s Jüri Kuruli juhendamisel.

Võitis kaheksapaadil 1960 Nõukogude Liidu noortemeistrivõistlustel ja 1966 Nõukogude Liidu kaheksapaatide karikavõistlusel hõbeda.
 
Tulnud 9 korral Eesti meistriks: 
*1961 roolijata neljapaadil, 
*1962–64 roolijaga neljapaadil
*1963–67 kaheksapaadil.

## Viited
Indrek Peterson

**Indrek Peterson** (sündinud 17. oktoobril 1977 Pärnus) on eesti sõudja, Jüri Petersoni poeg.

Lõpetas 1997 puusepana Pärnu 13. kutsekooli ja õppis 1997–2004 töö- ja tehnikaõpetust Tallinna Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas. 

Sportima suunas teda Reet-Kaie Helmja, tema sõudetreeninguid juhendasid Märt Lelle ja Mihkel Leppik. 

*Üliõpilaste MM-il 2000 paarisaerulisel kahepaadil 8. ja 2002 3. koht. 
*Tulnud 9 korral Eesti meistriks: 
**2002 roolijata kahepaadil, 2000 nii roolijata kui ka paarisaerulisel neljapaadil
**1996–97 ja 1999–2002 kaheksapaadil. 
*Olnud ka sõudekohtunik (2002 B-kat).

## Viited
Kersti Paldis

**Kersti Paldis** (sündinud 25. septembril 1983) on Eesti sõudja.

Lõpetas 2002 Pärnu Koidula Gümnaasiumi matemaatika-füüsika klassi, õppinud Eesti Maaülikoolis veemajandust.

Sõudetreeninguid alustas 1993 Märt ja Raini Lelle ning Mihkel Leppiku juhendamisel.

Saanud 2000 juunioride MM-il paarisaerulisel neljapaadil 17. koha.

Tulnud 8 korral Eesti meistriks: 
*1999–2002 paarisaerulisel neljapaadil
*1997–99 ja 2002 kaheksapaadil.

## Viited
Tiiu Peterson

**Tiiu Peterson** (sündinud 11. septembril 1948 Tallinnas) on eesti sõudja ja spordipedagoog. 

Lõ­petas 1967 Tartu 5. Keskkooli ja 1971 Tartu Riikliku Ülikooli KKT.

Sportima hakkas 10-aastaselt Voldemar Hünersoni ujumistreeningutel. 

Sõudmises olid tema treenerid Jevgeni Dobrus ja Jüri Kurul.

Tulnud 3 korral Eesti meistriks: 
* 1970 – ühepaadil;
* 1971 – paarisaerulisel kahepaadil ja kaheksapaadil.

Töötanud 1971–19974 Jäneda tehnikumi kehalise kasvatuse õpetajana ja 1974–1991 Tartu Ülikooli veespordikateedri õppejõuna. Olnud aastast 1987 Tartu Mart Reiniku Koolis võimlemispidude eestvedajaid, aastast 1991 samas ka kehalise kasvatuse õpetaja.

## Viited