open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Israel Kamakawiwoʻole

**Israel "IZ" Kaʻanoʻi Kamakawiwoʻole** (20. mai 1959 – 26. juuni 1997) oli Hawaii muusik.

## Surm
Kamakawiwoʻole kannatas kogu elu rasvumise all, kui kehakaal jõudis 343 kilogrammini. Krooniliste meditsiiniliste probleemide, sealhulgas hingamisteede ja südameprobleemidega, suri ta 38-aastaselt Queen's Medical Centeris 26. juunil 1997 kell 12.18 hingamispuudulikkuse tõttu.

Tema matustel käis umbes 10 000 inimest. Tuhanded fännid kogunesid, kui tema tuhk puistati Vaikse ookeani äärde Mākua randa 12. juulil 1997.
20. septembril 2003 avati O Kamahus Waianae naabruskonna kogukonnakeskuses Kamakawiwoʻole kui austatud laulja mäestuseks pronksbüst. Mälestustseremoonial olid kohal tema lesk Marlene Kamakawiwoʻole ja skulptor Jan-Michelle Sawyer.
Cointreau

**Cointreau** on apelsinimaitseline liköör, mille valmistamisel kasutatakse apelsini- ja pomerantsikoort. Alkoholisisaldus on 40 mahuprotsenti. Cointreau likööri valmistatakse Prantsusmaal Angers' linna lähedal Saint-Barthélemy-d'Anjou külas.

Cointreau vabriku rajasid vennad Adolphe ja Édouard-Jean Cointreau 1849. aastal. Nende esimene populaarne toode oli kirsiliköör Guignolet. Esimesed pudelid Cointreaud läksid müüki aastal 1875.
Amund Ringnesi saar

**Amund Ringnesi saar** on saar Põhja-Jäämeres, üks Sverdrupi saartest. Asub Ellef Ringnesi saare ja Axel Heibergi saare vahel.

Pindala 5255 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 265 m.

Kuulub Kanadale ja on pindalalt Kanada 25. saar. Saar on asustamata.
Johannes Kiivet

**Johannes Kiivet (Kivit)** (10. veebruar 1879 Koigi vald, Järvamaa – 2. mai 1967 Tallinn) oli eesti haridustegelane, tehnilise kutsehariduse eestvedajaid ja täienduskoolide võrgule alusepanijaid.

## Haridustee

Õppis Järvamaal Vaali külakoolis (1889) ja Merja külakoolis (1890) ning alates aastast 1890 Eesti Aleksandri Linnakoolis, mille lõpetas 1895. aastal. Omandas 1896. aastal algkooliõpetaja kutse ja 1898 ka geomeetria ja usuõpetuse õpetaja kutse. Õppis 1906–1907 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Õiendas 1907. aastal gümnaasiumi küpsuseksamid Tartu Aleksander I Gümnaasiumi juures.

Õppis 1907–1911 Peterburi Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonnas, lõpetas 1913. aastal kaitstud diplomitööga, mille eest sai I järgu diplomi. Sooritas 1915. aastal matemaatika ja füüsika gümnaasiumiõpetaja kutseeksami. 1935. aastast oli ta vanemõpetaja ja 1936. aastast I järgu raamatukoguhoidja.

## Teenistuskäik

Töötas aastail 1895–1896 Järvamaal Merja külakooli abiõpetajana, 1896–1900 Karkuse vallakooli ja 1900–1902 Virumaa Imastu vallakooli juhatajana. Oli aastail 1902–1906 Peterhofi kreisis Teškovi eesti asunduse kihelkonnakooli juhataja ning 1906–1907 Vokas koduõpetaja. Töötas 1911–1912 Venemaal pangaametnikuna ja 1913–1917 Vologda kubermangus Ust-Sõssolski Gümnaasiumis õpetajana.

Aastail 1917–1923 oli Tallinna Linna 1. Reaalkooli õpetaja, andes samal ajal tunde ka Jänedal Põhja-Eesti Põllutöökeskkoolis. 1919–1920 oli Haridusministeeriumi nõunik ja kutsehariduse osakonna juhataja. Töötas 1920–1921 Tallinna õhtukeskkoolides õpetajana ning alates 1920. aastast Tallinna Tehnikumi õppejõuna (kuni 1934. aastani). Oli 1922–1924 Tallinna Prantsuse Lütseumi direktor ning aastast 1923 Tallinna Kolledži kosmograafiaõpetaja.

1923. aastast alates Haridusministeeriumi haridusnõunik, hiljem koolide peainspektor, 1936–1938 ministeeriumi kutseosakonna direktori asetäitja, alates 1938 direktor. 1930. aastate lõpus Tallinna linnavolikogu liige.

## Ühiskondlik tegevus

Peterburi Eesti Üliõpilaste Seltsi liige alates 1907. aastast ning Korporatsioon Tehnola asutajaid ning esimene auvilistlane. Oli tegev õpetajate kutseorganisatsioonides kuuludes Tallinna Õpetajate Seltsi liikmeskonda ja Eesti Õpetajate Liidu (1922. aastal) ning Harjumaa Rahvaülikooli Seltsi juhatusse. Juhendas laulukoore ning korraldas koolilastele mitmesuguseid kooliväliseid tegevusi (spordiüritused, näiteringid jmt.).

Oli Eesti Kodutöönduse Edendamise Keskseltsi asutajaid ja esimees ning kuulus ühenduse Fenno-Ugria Asutus juhatusse. Võttis osa Tallinna Põllumeeste Seltsi, Eesti Kirjanduse Seltsi ja Eesti Tehnika Seltsi tegevusest.

Teinud kaastööd ajakirjandusele (Teataja, Tallinna Teataja, Sotsiaaldemokraat, Kasvatus).

## Tunnustus

*Valgetähe III klassi teenetemärk (1938)

## Välislingid
*
Johan Djourou

**Johan Danon Djourou-Gbadjere** (sündinud 18. jaanuaril 1987 Abidjanis) on Elevandiluurannikul sündinud Šveitsi jalgpallikoondise jalgpallur, kaitsja. Tema seni viimane koduklubi oli S.P.A.L..
Ramires

**Ramires** (õieti **Ramires Santos do Nascimento**; sündinud 24. märtsil 1987 Barra do Piraís) on Brasiilia endine jalgpallur, kes mängis poolkaitsja positsioonil erinevates Brasiilia, Portugali, Inglismaa ja Hiina meeskondades ning Brasiilia jalgpallikoondises.

Enim mänge mängis ta, aastatel 2010–2016, Londoni Chelsea eest. Chelsea jalgpalliklubisse siirdus ta 13. augustil 2010 Benficast.

Ramires võitis Pekingi olümpiamängude jalgpalliturniiril Brasiilia koondises pronksmedali.

## Saavutused
;Benfica
*Portugali meister (1): 2009–10
*Taça da Liga (1): 2009–10
;Chelsea
* Inglismaa meistrer (1): 2014–15
* FA Cup (1): 2011–12
* Football League Cup (1): 2014–15
* UEFA Meistrite Liiga (1): 2011–2012
* UEFA Euroopa Liiga (1): 2012–2013
;Palmeiras
* Campeonato Paulista (1): 2020
* Copa do Brasil (1): 2020
* Copa Libertadores (1): 2020
;Brasiilia jalgpallikoondis
*FIFA konföderatsioonide karikas: 2009
Ichirō Suzuki

**Ichirō Suzuki** (铃木 一 朗, すずき いちろう*Suzuki Ichirō*; sündinud 22. oktoobril 1973) on jaapani endine pesapallur. Ta karjäär kestis 28 hooaega, neist 9 esimest Jaapanis,

Ta mängis viimati 2019. aastani Ameerika Ühendriikides MLB liiga Seattle'i meeskonnas Seattle Mariners.

2025. aastal lisati ta Ameerika pesapalli kuulsuste halli.
Eksklusioonkromatograafia

**Eksklusioonkromatograafia** ehk **suuruseralduskromatograafia** (SEC või HPSEC) on keemias kasutatav kromatograafiline meetod, mille puhul lahuses olevad molekulid lahutatakse vastavalt molekuli suurusele (mitte vastavalt molekulmassile). Seda meetodit võiks nimetada suuruseraldus-kromatograafia. Molekulide fraktsioneerimine teostatakse kromatograafilises kolonnis, milles on sobivalt valitud geeli tüüpi täidis (näiteks polüakrüülamiid, agaroos, silikageel, võrestikstruktuuriga ehk ristseotud  polüstüreen jm). Seda meetodit kasutatakse tavaliselt suurte molekulide või makromolekulide komplekside, näiteks biomolekulide (proteiinid, polüsahhariidid) või sünteetiliste polümeeride, lahutamiseks. 

Tihti eristatakse kahte protseduuri: 1) geelfiltratsioonkromatograafia, kui proovi kolonnist läbivoolutamiseks kasutatakse vesilahust ja 2) geelkromatograafia (GPC), kui mobiilse faasina kasutatakse orgaanilist solventi. 
## Vaata ka
*Geel
*Geelkromatograafia
*Kromatograafia
Maie Tuulik

**Maie Tuulik** (kuni 1968 **Maie Kaselo**; sündinud 30. oktoobril 1941 Põltsamaal) on eesti kasvatusteadlane. 

Ta lõpetas 1960. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina.

Ta on töötanud Tallinna Pedagoogikaülikoolis professorina 1991–1997. Ta oli 1997–1998 professor Eesti Riigikaitse Akadeemias ja 1998–2005 professor Euroülikoolis ning 2005–2011 õppejõud ja dotsent Tallinna Pedagoogilises Seminaris.

Ta on uurinud Peeter Põllu tegevust ja pärandit.

## Teosed
*"Eetika, moraal, kõlblus". 1997 
*"Kasvatusõpetus". 2001. ISBN 9985887875
*"Eetika ja moraal". 2002. ISBN 9985574133
*"Õpetaja kutse-eetika". 2005. ISBN 9949131014
*"Kõlbeline kasvatus". 2006. ISBN 9949136652
*"Õpetaja eetika". 2008. ISBN 9789949159451
*"Kasvatuse klassika". 2010. ISBN 9789949211166
*"Kõlblus. Eetika". 2016
*"Ole siis hea laps". 2017
*"Pöörane teismeline". 2018

## Välislingid
*
*Maie Tuulik. "Nature versus Nurture". Montreal, Quebec 2000
Tommy Burns (poksija)

**Tommy Burns** (õieti **Noah Brusso**; 17. juuni 1881 – 10. mai 1955) oli Kanada profipoksija, raskekaalu maailmameister aastatel 1906–1908.

Vastased kippusid Burnsi tihti alahindama, sest oma karjääri jooksul ei kaalunud ta rohkem kui 79 kg. Vastaste võitmiseks oskas ta ka osavalt psühholoogiat kasutada.

Burns tuli raskekaalu maailmameistriks 23. veebruaril 1906 Los Angeleses. Tema vastaseks oli ameeriklane Marvin Hart. Pärast seda kaitses ta tiitlit 11 korda, kuni tuli kaotus Jack Johnsonile. Tommy Burns oli esimene üleüldine raskekaalu maailmameister. Ta teatas avalikult, et on nõus poksima tiitli peale ükskõik kellega, olenemata viimase rassikuuluvusest. Ükski varasem tšempion seda polnud teinud. Oma sõnu tõestas ta ka tegudega, kui nõustus poksima neeger Jack Johnsoniga. Matš toimus 26. detsembril 1908 Austraalias Sydneys. Kaheteistkümnendas raundis lõpetas politsei matši, milles algusest peale domineeris Johnson. Burns teenis selle matšiga 30 000 dollarit, Johnson ainult 5000. Pärast tiitli kaotamist muutus Burns USA-s ebapopulaarseks, sest tänu temale oli neeger raskekaalu maailmameister. Kuid mujal maailmas peeti teda oma põlvkonna parimaks poksijaks.

## Välislingid
* Tommy Burns haudade andmebaasis
* Sissekanne saidil Cyber Boxing Zone
*
Hidetoshi Nakata

**Hidetoshi Nakata** (jaapani keeles: 中 田 英 寿 *Nakata Hidetoshi*) (sündinud 22. jaanuaril 1977 Kofus) on endine Jaapani jalgpallur, kes mängis nagu poolkaitsjana mitmes Euroopa klubis ja Bell Mare Hiratsukas oma kodumaal. Mänguoskuste tõttu peetakse teda üheks parimaks Jaapani mängijaks läbi aegade.

Nakata oli 2004. aastal ainuke FIFA 100 hulka valitud jaapanlane ja teda on nimetatud üheks 125-st parimast elavaks jalgpalluriks ajaloos. Samuti hääletati 1997. ja 1998. aastal Aasia aasta mängijaks.

Nakata võitis 2001. aastal Serie A AS Romaga ja aasta hiljem Coppa Italia Parmaga.
Koldsäälik

**Koldsäälik** (*Setophaga petechia*) on sääliklaste sugukonda kuuluv lind.

## Levik ja süstemaatika
Koldsäälik on üks ulatuslikemalt levinud säälikuid.  Teda leidub Põhja-Ameerika põhjaosast Alaskalt ja Labradori poolsaarelt kuni Lõuna-Ameerika põhjaosani, samuti paljudel Kariibi mere saartel, Kookossaarel ja Galápagose saartel.
Kanada, Ühendriikide ja Mehhiko koldsäälikud on rändlinnud ja talvitavad troopikas. 

Koldsääliku alamliike on paarikümne ringis , neid jaotatakse tavaliselt kolme rühma, enamasti lähtudes adultsete isaslindude pea värvusest, ning neid rühmi on varem käsitletud ka iseseisvate liikidena. 
* *aestiva* rühm – rändsed alamliigid Põhja-Ameerikas;
* *petechia* rühm – paiksed alamliigid Lääne-India saartel;
* *erithachorides* rühm – paiksed alamliigid rannikualadel Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerika põhjaosas

## Välimus
Pikkus 10-12 cm. http://www.avibirds.com/html/Yellow_Warbler.html Isaslinnul on üleni erekollane alapool, kurgust allpool on kastanpruune triipe. Välimiste tüürsulgede siselabadel on kollased laigud. Troopilistel alamliikidel on kiird või pea üleni kastanpruunid. 

## Elupaik
Kanadas ja Ühendriikides on koldsääliku tüüpilisi elupaiku niisked võsad, kus sageli kasvab pajusid, eriti veekogude kallastel ja soistel aladel, kuid võib pesitseda ka parkides ja aedades. Ühendriikidest lõunas leidub teda sageli mangroovisoodes. 

## Pesitsemine
Koldsäälik meisterdab taimekoorest, -kiududest ja -villast
tassikujulise pesa madala puu või põõsa püstiste oksaharude vahele. Kurnas on kolm kuni kuus, tavaliselt neli kuni viis muna. Toiduks on selgrootud, eriti putukad, ja marjad.

## Viited

## Välislingid
* Familiar Birds
* Online Guide to North American Birds
* Zoonomen
Riia linnapeade loend

**Riia linnapeade loend** on Liivimaa kubermangukeskuse ja Läti pealinna Riia linnajuhtide loetelu alates üldise Venemaa Keisririigi linnaseaduse kehtestamist 1878. aastal.

*1878–1885, Robert Büngner (läti *Roberts fon Bingners*), Riia linnapea;
*1886–1889, August von Oettingen (läti *Augusts fon Etingens*), Riia linnapea;
*1890–1901, Ludwig Wilhelm Kerkovius (läti *Ludvigs Vilhelms Kerkoviuss*), Riia linnapea;
*1901–1912, George Armitstead (läti *Džordžs Armitsteds*), Riia linnapea;
*1913–1917, Wilhelm Robert von Bulmerincq (läti *Vilhelms Roberts fon Bulmerinks*), Riia linnapea;
*1917,  Andrejs Krastkalns
*1917–1918, Pauls Hopfs, Riia linnapea;
*1919, Voldemārs Pusuls;
*1919, Rūdolfs Endrups, Riia nõukogude täitevkomitee esimees;
*1919, Sīmanis Berģis, Riia nõukogude täitevkomitee esimees;
*1919–1920, Gustavs Zemgals;
*1920–1921, Andrejs Frīdenbergs;
*1921–1928, Alfrēds Andersons;
*1928–1931, Ādams Krieviņš;
*1931–1935, Hugo Celmiņš;
*1935–1936, Roberts Garselis;
*1936–1940, Roberts Liepiņš;
*1940, Jānis Pupurs;
*1940, Ādolfs Ermsons;
*1940–1941, Arnolds Deglavs, Riia linna Täitevkomitee esimees;
*1941–1944, Hugo Vitroks;
*1944–1951, Arnolds Deglavs, Riia linna Täitevkomitee esimees;
*1951–1952, Edgars Apinis;
*1952–1957, Vilhelms Lecis;
*1958–1962, Ēriks Baumanis, Riia RSN TK  esimees;
*1962–1967, Jānis Pakalns, Riia RSN TK  esimees;
*1967–1969, Egons Slēde, Riia RSN TK  esimees;
*1969–1976, Gunārs Ziemelis, Riia RSN TK  esimees;
*1976–1984, Mečislavs Dubra, Riia RSN TK  esimees;
*1984–1990, Alfrēds Rubiks, Riia RSN TK  esimees;
*1990–1992, Andrejs Inkulis;
*1990–1994, Andris Teikmanis, Riia RSN TK ja Linnavolikogu esimees;
*1994–1997, Māris Purgailis, Riia linnavolikogu esimees;
*1997–2000, Andris Bērziņš, Riia linnavolikogu esimees;
*2000–2001, Andris Ārgalis, Riia linnavolikogu esimees;
*2001–2005, Gundars Bojārs, Riia linnavolikogu esimees;
*2005–2007, Aivars Aksenoks, Riia linnavolikogu esimees;
*2007–2009, Jānis Birks, Riia linnavolikogu esimees;
*2009–2019, Nils Ušakovs, Riia linnavolikogu esimees;
*2019, Dainis Turlais, Riia linnavolikogu esimees;
*2019–2020, Olegs Burovs, Riia linnavolikogu esimees;
*2020-2023, Mārtiņš Staķis, Riia linnavolikogu esimees;
*2023-2025, Vilnis Ķirsis, Riia linnavolikogu esimees;
*2025- , Viesturs Kleinbergs, Riia linnavolikogu esimees;

## Vaata ka
Enne linnaseaduse kehtestamist valitses Riia linna Riia magistraad ehk Riia raad.
*1795–1800, Aleksander von Gottschalk;

## Välislingid
*Pilsētas galvas, Riia linnapeade loetelu Riia linna kodulehel
Lauritsala vald

**Lauritsala** on Lappeenranta linnaosa ja endine vald Soomes Lõuna-Karjala maakonnas.

Lauritsala sai aleviks 1932. aastal. 1. jaanuaril 1967 liitus Lauritsala Lappeenranta linnaga.

Lauritsala vallas elas umbes 13&nbsp;000 inimest.
Aleksander Audova

**Aleksander Audova** (26. juuni (vkj) / 3. juuli 1892 Keressaare, Vara vald, Tartumaa – 7. detsember 1932 Moskva, Vene NFSV) oli eesti bioloog.

Õppis aastatel 1902–1905 Vara vallakoolis, 1906–1912 Hugo Treffneri Gümnaasiumis ja 1912–1918 (lõpetas) Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas. Oli 1919–1924 ülikooli stipendiaat, 1919–1920 füsioloogia instituudi assistent ja kaitses 1922. aastal Tartu Ülikoolis eksternina doktoriväitekirja "Võrdlevad uurimused atroofiliste lihaste keemilise koosseisu muutuse kohta". 

Töötas aastal 1923 Poolas Lwówi Ülikooli juures füsioloogilise keemia alal. 1924–1927 oli ta Tartus keskkooliõpetaja. 

1927–1932 töötas Tartu Ülikoolis füsioloogia eradotsendina ning õpetas zooloogia eriala üliõpilastele loomafüsioloogia kursust ja juhatas vastavat praktikumi. Lisaks käsitles ta soovitatavaid aineid: evolutsiooniteooriat, ökoloogiat ja närvitegevust.

1920 Kirjastusühisus Looduse asutaja koos Johannes Piiperi ja Johannes Voldemar Veskiga. 1927–1929 Tartu linnavolikogu liige. Eugeenik, ateist, esperantist, taimetoitlane. 

Sotsialist, 8. märtsil 1932 vabastati Eesti kodakondsususest ja läks Nõukogude Liitu, suri samal aastal maovähki.

## Isiklikku
Tema poeg oli vastupanuvõitleja ja metsavend Leo Audova.

## Viited

## Välislingid
*
Roberto Mancini

**Roberto Mancini** (sündinud 27. novembril 1964 Jesis) on itaalia jalgpallitreener ja endine Itaalia jalgpallikoondise mängija.

Mängijana oli tema positsioon ründaja. Suurema osa klubikarjäärist mängis ta UC Sampdorias (1982–1997). Sampdoriaga tuli ta hooajal 1990–91 Itaalia meistriks, lisaks võitis ta neli korda Itaalia karika, ühe korra Itaalia superkarika ja ühe korra UEFA karikavõitjate karika. Hooajal 1996–97 valiti Mancini Itaalia kõrgliiga hooaja parimaks mängijaks. Lisaks mängis ta klubikarjääri jooksul Bolognas, Lazios (Itaalia meister 1999–2000) ja lühikest aega ka Inglismaal Leicester Citys. Itaalia koondises mängis ta aastatel 1984–1994 kokku 36 korda ja lõi neli väravat, sh 22. septembril 1993 MM-i valikmängus Eesti vastu.

Treenerikarjääri alustas Manchini kohe pärast mängijakarjääri lõppu. 2001–2002 oli ta Fiorentina, 2002–2004 Lazio ja 2004–2008 Milano Internazionale peatreener. Aastatel 2006–2008 tuli ta Internazionalega kolmel hooajal järjest Itaalia meistriks.

Aastatel 2009–2013 töötas ta Inglismaal Premier League'i jalgpalliklubi Manchester City peatreenerina. Hooajal 2011–12 tuli ta Manchester Cityga Inglismaa meistriks. Seejärel oli ta 2013–2014 Galatasaray, 2014–2016 taas Internazionale ja 2017–2018 Peterburi Zeniti peatreener. Aastatel 2018–2023 oli ta Itaalia koondise peatreener.
Allergoloog

**Allergoloog** võib olla arstiteadlane, kes uurib allergiaid, või arst, kes allergiaid ravib.

## Allergolooge
*Teet Pullerits
*Ljudmila Raudla
*Larissa Rodman
FIFA 100

**FIFA 100** on nimekiri legendaarse Brasiilia jalgpalluri Pelé valitud parimatest elavatest jalgpalluritest. Nimekiri avaldati 4. märtsil 2004 Londonis FIFA 100. aastapäeva tseremoonial. 

Arv 100 tähendab 100. tegevusaastat, nimekirjas on aga 125 jalgpallurit. Algul paluti Pelél valida 100 inimest: 50 tegutsevat ja 50 endist jalgpallurit, kuid tema jaoks oli liiga raske nimetada vaid 50 endist mängijat. Seega valis ta 50 nimekirja koostamise ajal mängivat ja 75 karjääri lõpetanud jalgpallurit: 123 mees- ja 2 naissportlast.

## FIFA 100
See nimekiri koosneb Pelé valitud parimatest elavatest jalgpalluritest.
*Jalgpallurid, kes olid aktiivsed nimekirja avaldamise ajal, on märgiga (*). 
*Tänapäeval mängivad sportlased on *kaldkirjas*.

## Viited
Karuohakas

**Karuohakas** (*Carduus*) on astrilaadsete seltsi korvõieliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond.

Perekonda kuulub umbes 90 liiki. Karuohakad kasvavad Euraasias ja Aafrikas.

Enamik karuohakaid on ogalised.  Peaaegu kõik karuohakad on head meetaimed.

Mõned karuohakad on väga ilusad, kuid sealjuures on nad ometi kõik umbrohud.

Karuohakate seemnetest saab rasvhappeid toota.

Karuohakas on Šotimaa sümbol.

Eestis kasvab neli liiki karuohakaid:
**Carduus acanthoides* – torkav karuohakas 
**Carduus crispus* – kähar karuohakas 
**Carduus nutans* – longus karuohakas
**Carduus thoermeri* – Thörmeri karuohakas 

## Teisi liike
**[[Carduus benedictus]]* 
**[[Carduus chamaecephalus]]* 
**[[Carduus defloratus]]* 
**[[Carduus keniensis]]* (Keenia mäe ja Aberdare mäestiku endeem)
**[[Carduus personata]]* 
**[[Carduus pycnocephalus]]* 
**Carduus tenuiflorus* – niitjas karuohakas
Keelikurohi

**Keelikurohi** (*Carlina*) on astrilaadsete seltsi korvõieliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond.

Perekonda kuulub 30 liiki, mis on levinud Euraasias ja Põhja-Aafrikas. Keelikurohtude liigiline mitmekesisus on kõige suurem Vahemere maades ja vaid üks liik *Carlina biebersteinii* kasvab Hiinas.

Eestis kasvab harilik keelikurohi (*Carlina vulgaris*) ja tema kolm alamliiki:
**Carlina vulgaris* subsp. *intermedia,*
**Carlina vulgaris* subsp. *longifolia* – pikalehine keelikurohi,
**Carlina vulgaris* subsp. *vulgaris*.

Keelikurohud on põhiliselt püsikud. Nende vars on lühike, aga lehed on koondunud lehekodarikku.

Mõnda keelikurohtu kasvatatakse ilutaimena.

## Liike
**Carlina acanthifolia* – karusõralehine keelikurohi
**Carlina acaulis* – varretu keelikurohi
**[[Carlina barnebiana]]*
**[[Carlina biebersteinii]]*
**[[Carlina corymbosa]]*
**[[Carlina diae]]*
**[[Carlina fiumensis]]*
**[[Carlina frigida]]*
**[[Carlina lanata]]*
**[[Carlina macrocephala]]*
**[[Carlina onopordifolia]]*
**[[Carlina racemosa]]*
**[[Carlina sicula]]*
**[[Carlina sitiensis]]*
**[[Carlina tragacanthifolia]]*
**Carlina vulgaris* – harilik keelikurohi
**Carlina xeranthemoides* – teide keelikurohi
Angervarrelised

**Angervarrelised** (*Asclepiadaceae*) on emajuurelaadsete seltsi kuuluv sugukond.

Uuemas süstemaatikas paigutatakse kogu angervarreliste sugukond koerakooluliste (*Apocynaceae*) sugukonda.

Sugukonda kuulub umbes 350 perekonda ligikaudu 2800 liigiga. Enamik sugukonna esindajaid kasvab Lõuna-Aafrika troopilistes ja lähis-troopilistes piirkondades aga esindajaid on ka kõikjal mujal peale Antarktika. Kasvuvormilt on paljud liigid liaanid ja hõredakasvulised põõsad.

## Perekondi
Kõik perekonnad liigutatud sugukonda koerakoolulised (*Apocynaceae*).

## Viited
Juri Prõtkov

**Juri** Aleksandrovitš **Prõtkov** (vene Юрий Александрович Прытков; 17. märts 1920 Bronnitsõ – 15. jaanuar 2011 Moskva) oli vene multifilmide lavastaja ja kunstnik.

Juri Prõtkov töötas Sojuzmultfilmis. Tema lavastatud multifilmide seas on "Oh ja Ah" ning "Oh ja Ah matkal".
Julius Erlemann

**Robert Julius Erlemann** (13. märts 1851 Rõuge kihelkond, Võrumaa – 18. aprill 1898 Tartu) oli eesti õpetaja ja kultuuritegelane.

## Haridus

Alghariduse omandas Erlemann kodus, edasi õppis Kanepi kihelkonnakoolis, Võru kreiskoolis ja aastail 1868–1871 Valga kihelkonnakooliõpetajate ja köstrite seminaris (nn Cimze seminar).

## Töö

Töötas algul Helme kihelkonnakoolis ja aastail 1871–1888 Kanepi kihelkonnakoolis, tegutsedes samal ajal Kanepi kiriku organistina. Aastatel 1888–1891 oli Erlemann Põltsamaa lähedal Kaarlimõisas asunud Eesti Aleksandrikooli usuõpetuse, eesti ja saksa keele ning laulmise õpetaja. Õpetajana jättis õpilastesse sügava mulje, lõi koolis usaldusliku õhkkonna õpilaste ja õpetajate vahel. Juhatas kooli laulukoori, millega esineti koolipidudel, kohalikus seltsimajas ning 1891. aasta IV üldlaulupeol Tartus.

1891. aastast tegutses Tartus ettevõtjana.

## Ühiskondlik tegevus

Oli Kanepi Laulu Seltsi asutaja ning selle koori juht aastail 1869–1888. Kanepi meeskoori ja meeskvartetiga esineti Eesti linnades, Helsingis ja Peterburis ning võideti 1879. aasta II üldlaulupeol 1. auhind. Aleksandrikoolis töötamise ajal juhatas Erlemann Põltsamaa meeskoori, mis koosnes peamiselt Põltsamaa ja Pilistvere kihelkonna kooliõpetajatest.

Erlemann oli 1891. aasta IV üldlaulupeo ühendkooride üldjuht.

## Isiklikku

Tema vend Andreas Erlemann (1833–1915) oli kihelkonnakooliõpetaja, köster ja rahvusliku liikumise tegelane.

## Viited
4163 Saaremaa

**4163 Saaremaa** on Asteroidide vöösse kuuluv  asteroid, mille avastas 19. aprillil 1941 Soomes Turu linnas soome astronoom Liisi Oterma. Asteroidile pandi nimi Eesti saare Saaremaa järgi.

## Välislingid
*JPL Small-Body Database Browser on 4163 Saaremaa
Sirje Medell

**Sirje Medell** (sündinud 25. juunil 1959  Kohtla-Järvel) on eesti endine poplaulja ning praegune laulu- ja muusikaõpetaja.

## Töökäik
Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia muusikaosakonna jazzmuusika ja koolimuusika lektor.

Eesti Mereakadeemia Merekooli infoosakonna juhataja ning muusika- ja kunstiajaloo õpetaja. On juhendanud 5 aastat kooli meeskoori.

Hääleseadja Ida-Tallinna Keskhaigla häälekabinetis.

## Looming
Medell on osalenud muusikaprojektides, teinud koostööd Eesti ja Soome džässmuusikutega. Laulis ansamblis Sümpoosion. Algatas Eesti noorte solistide ja duettide konkursi ning juhtis seda.

### Õpilasi
Maris Aljaste, Airi Allvee, Anne Arrak, Maria Faust, Kristjan Ilumäe, Laura Junson, Kärt Kaljaspoolik, Teet Kaus, Kerli Kivilaan, Karol Kuntsel, Ele Millistfer, Meribel Müürsepp, Liisu Ots, Jüri Pootsmann, Priit Pruul, Sofia Rubina, Vootele Ruusmaa, Silver Sepp, Maarja Soomre, Arno Tamm, Eva-Lotta Vunder, Maria Väli.

## Isiklikku
Tema hobid on aikido, purjetamine ja meresõit.

## Viited

## Välislingid
* Sirje Medell kutsub hääleseade tundi. Pärnu Postimees, 28. august 2007
4227 Kaali

**4227 Kaali** on asteroid, mille avastas 17. veebruaril 1942 Soomes Turu linnas soome atronoom Liisi Oterma. See on nimetatud Saaremaal asuva Kaali kraatri järgi.

## Välislingid
*JPL Small-Body Database Browser on 4227 Kaali
Fütokemikaalid

**Fütokemikaalid** (ingl k *phytochemicals*) on taimedes sisalduvad looduslikud ühendid, mis tagavad taime kasvu, paljunemise, immuunvastuse, kaitse ja palju muud.  

Taimsed ühendid on semiokemikaalid, mida leidub arvatavasti 60 000 – 100 000 ühendit. Uuritud on 5% taimestikust ja klassifitseeritud on kuni 10 000 taimset ühendit. 

Tänapäeval leiavad enim kasutust ja uurimist lõhna, värvi, maitse, söödavuse, saagikuse, toksilisuse, ökonoomsuse, ravitoime ja ka geneetika kujunemisel osalevaid taimsed ühendid, näiteks:

*alkaloidid: akonitiin, berberiin, magnofloriin, neoliin jpt;

*ensüümid: β-galaktosidaas, alliin, allitsiin jpt;

*flavanoidid – apigeniin, betuletool, hispiduliin, hüperosiid, kvertsitiin, isokvertsitiin, müritsetiin, rutosiid, kosmosiin, luteoliin, isomüristsitiin, rutiin, tsernitiin, vitseniin jpt;
 
*fütosteroidid: β-sitosterool, β-sitosteriin, genisteiin, daidzeiin, kampesterool, kumesterool, stigmasterool jpt; 

*kumariinid: bergapteen, eskultiin, melilotosiid, skopoletiin jpt;

*lignaanid – sekoisolaritsiresinool, matairesinool jpt, eraldatud taime seemnetest (lina, kõrvits, sojauba, rukis, kaer, oder jne) 

*sahhariidid: glükoos, fruktoos, sahharoos jpt;

*rasvhapped: sapphapped, klorogeensed ja ellagüülhapped jpt.

## Vaata ka
*Antioksüdandid
*Bioaktiivsed ühendid
*Farmakognoosia
*Looduslikud ühendid
*Semiokemikaal
*Taimed
*Toksiin

## Viited

## Kirjandus
* A. Raal, *Farmakognoosia*, 2010, Tartu Ülikooli Kirjastus, ISBN 978-9949-19-412-4
* P. Atkins, L. Jones, *Keemia alused. Teekond teadmiste juurde*, 2012, Tartu Ülikooli Kirjastus, ISBN 978-9949-32-142-1
* T.D. Wyatt, *Phytochemicals: Health Promotion and Therapeutic Potential*, 2013, ISBN 978-1-4665-5126-6, Google'i raamat
*Z. Xu, L. R. Howard,* Analysis of Antioxidant-Rich Phytochemicals*, 2012, ISBN 978-0-8138-2391-1, Google'i raamat
*Raaman, N.,* Phytochemical Techniques*, 2006, ISBN 81-89422-30-8, Google'i raamat
SFC

**"SFC"** on lühend, mis võib tähendada: 

***[[Super Famicom]]**, videomängukonsool
***[[Syrianska FC]]**
***[[järjestikuline funktsioondiagramm]]**
***[[ülekriitilise fluidumi kromatograafia]]**
Ioonivahetuskromatograafia

**Ioonivahetuskromatograafia** ehk **ioonikromatograafia** on keemias ja biokeemias kasutatav meetod, mis võimaldab lahutada ioone ja polaarseid molekule olenevalt nende elektrilisest laengust. 
Ioonivahetuskromatograafiline lahutamine põhineb vastasmärgiliste laengutega osakeste vastastikusel toimel (interaktsioonil). Kromatograafilises kolonnis oleva statsionaarse faasi (ioniidi) pinnal on ioonsed funktsionaalrühmad (R–X), mis interakteeruvad proovis olevate vastasmärgilise laenguga ioonidega. See meetod võimaldab lahutada ka selliseid suuri laetud molekule nagu proteiinid, nukleotiidid või aminohapped.

Katioonse ioonivahetuskromatograafia puhul statsionaarne faas, millel on negatiivse laenguga funktsionaalrühm (näiteks X- = PO43-), hoiab kinni positiivse laenguga katioonid:

\text{R-X}^-\text{C}^+\,+\, \text{M}^+ \, \text{B}^- \rightleftarrows \,\text{R-X}^-\text{M}^+ \,+\, \text{C}^+ \,+\, \text{B}^-

Anioonse ioonivahetuskromatograafia puhul statsionaarse faasi positiivse laenguga rühmad (näiteks X+ = R4N+) hoiavad kinni negatiivse laenguga anioonid:

\text{R-X}^+\text{A}^-\,+\, \text{M}^+ \, \text{B}^- \rightleftarrows \,\text{R-X}^+\text{B}^- \,+\, \text{M}^+ \,+\, \text{A}^-

## Vaata ka
*Kromatograafia
*Ioniidid
Liisi Oterma

**Liisi Vilhelmiina Oterma** (kuni 1935. aastani **Österman**; 6. jaanuar 1915 &ndash; 4. aprill 2001) oli soome astronoom, esimene astronoomia alal doktorikraadi saanud naine Soomes.

Ta oli 1965. aastast Turu Ülikooli professor ja 1971. aastast Tuorla observatooriumi juhataja.

Oterma avastas 3 komeeti, sealhulgas perioodilised komeedid 38P/Stephan-Oterma ja 39P/Oterma ning üle 200 asteroidi. Asteroid 1529 Oterma nimetati tema järgi.

## Avastatud asteroide

## Välislingid
*Biographical text in Women of Learning web exhibition
Manchesteri kodeering

**Manchesteri kodeering** on andmesides ja andmesalvestusel kasutatav kodeering, mis kannab endas taktsignaali ja mille edastamisel ei teki elektrijuhis alalisvoolu komponenti. Iga andmebiti edastamine toimub kahe takti jooksul.

Kodeerimisel kasutatakse kahte standardit:
* IEEE 802.3 ehk Ethernet:
** andmebitt 0 kodeeritakse kui 10 (toimub üleminek kõrgelt nivoolt madalale),
** andmebitt 1 kodeeritakse kui 01 (toimub üleminek madalalt nivoolt kõrgele);
* G. E. Thomas'e vastupidine variant:
** andmebitt 0 kodeeritakse kui 01,
** andmebitt 1 kodeeritakse kui 10.

Alalisvoolu komponent puudub tänu sellele, et iga andmebiti edastamisel toimub vähemalt üks üleminek kõrgelt nivoolt madalale või vastupidi. Sellist signaali saab edastada induktiivselt ja mahtuvuslikult ning signaalist saab välja lugeda ka taktsignaali. Signaalikuju poolest vastab sellele  BPSK faasimanipulatsioon.

Manchesteri kodeeringut kasutatakse näiteks Ethernetis, RFIDs ja RC5es, magnet-andmesalvestites jm. On olemas ka keerulisemaid kodeeringuid nagu 8B/10B, mis kasutavad vähem ribalaiust sama andmemahu jaoks, aga need võivad taluda vähem sagedusvigu saatja ja vastuvõtja taktsignaalides.

## Vaata ka
*Faasimanipulatsioon
*Kodeerimine
Patronaadiõigus

**Patronaadiõigus** (ladina keeles *ius patronatus*, saksa keeles *Patronatsrecht* ja *Kirchenpatronat*) on kirikuõpetaja ehk pastori teenistuskohta valimise ja kinnitamise õigus, mis kuulus kirikupatroonile, kes oli koguduse asutamisel ja kiriku ehitamisel sellele maad annetanud.

## Patronaadiõigus Läänemereprovintsides
### Ajalugu
Frangi riigis tekkinud patronaadiõigus kehtis Läänemereprovintsides alates keskajast. Rooma paavst Gregorius IX (1227−1241) annetas selle algselt Saksa ordule ja selle haru Liivi ordu maameistrile. Rootsi ajal lõpuperioodil tehti katseid patronaadiõigust piirata, kuid Vene riigivõim tunnustas seda endisel alusel. Venemaa keisririigis kinnitati see lõplikult 1832. aasta kirikuseadusega ja see jäi kehtima 1919. aastani. XX sajandi alguses kehtis patronaadiõigus Eesti alal 78 koguduses (neist 47 asusid Eestimaal, ülejäänud 31 Liivimaa eesti distriktis).

### Patroon

Patronaadiõigust evis kirikupatroon (*Patron*), kelleks maapiirkonnas oli reeglina selle mõisa omanik, kelle maale oli kirik omal ajal rajatud. Õigus pastoreid kutsuda säilis mõisnikule ka senise omaniku vahetudes. Kui patronaadiõigus kuulus rüütlimõisa omanikule, siis lasus viimasel kohustus leida sobivad pastorikandidaadid ja korraldada neile proovijutlused. Ehkki seaduse järgi oli Liivimaal nõutav kutsuda kohale vähemalt kolm kandidaati ja vajadusel pöörduda selleks Liivimaa kindralsuperintendendi poole, ei peetud sellest tavaliselt kinni. Pastori võis patroon valida ainuisikulisest, kuna teiste kihelkonna mõisnike arvamuse arvestamine ei olnud kohustuslik. Eestimaal osalesid pastori valimisel kõik kihelkonna mõisnikud, patrooni eeliseks oli vaid see, et tal oli kaks häält.

### Patronaadiõigus linnades
Linnas ja linna patrimoniaalpiirkonnas kuulus patronaat Lübecki õiguse alusel raele ehk magistraadile.

### Patronaadiõigus riigimaadel
Kroonumaade (*Regal-Pfarren*) puhul oli patrooniks riik. Sellisel juhul osalesid pastori valimisel kõik kihelkonna mõisnikud praosti juuresolekul ning esitasid kaks enim hääli kogunud kandidaati kindralkubernerile otsustamiseks ja kinnitamiseks. Seadus nõudis ka talupoegade arvamusega arvestamist, kuid enamasti ei evinud see määravat tähtsust.

### Kaaspatroon
Kirikupatrooni kõrval oli mõnes kihelkonnas ka kaaspatroon (*Kompatron*), kelleks olid tavaliselt kihelkonna ülejäänud rüütlimõisate omanikud.

## Viited

## Kirjandus
*Hupel, August Wilhelm. *Ueber des lief- und ehstländische Kirchenpatronat. Nebst andern kürzern Aufsätzen etc*. − Der nordischen Miscellaneen. Zweytes Stück. Riga: 1781. Lk 9−160 http://ds.ub.uni-bielefeld.de/viewer/image/2108414_002/8/.
*Laur, Mati. *Eesti ala valitsemine 18. sajandil (1710−1783)*. Tartu: Kirjastus Eesti Ajalooarhiiv, 2000. Lk 91.
*Schmidt, Oswald. *Geschichte des Kirchenpatronats in Livland*. − Dorpater Juristische Studien. Band III. Herausgegeben von den Professoren Dr. J. Engelmann, Dr. C. Erdmann, Dr. W. von Rohland. Jurjew (Dorpat): In Kommission bei E. J. Karow, 1894. Lk 37–75 https://dspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/3835/engelmanndorpaterband3ocr.pdf.
Taktsignaal

**Taktsignaal** (inglise keeles *clock signal*) on elektroonikas ja eriti digitaaltehnikas perioodiliselt korduvate pingeimpulsside jada, mida kasutatakse nagu metronoomi, et koordineerida ja sünkroonida ajalisi toiminguid elektriahelate vahel. Taktsignaaliks on tavaliselt 50% täiteteguriga ruutsignaal. 

Taktsignaaliga sünkroonimine toimub neil hetkedel, kui pingetase muutub kas kõrgeks või madalaks, seega taktimpulsi tõusval või langeval serval. Arvutitehnikas kasutatakse arvuti mälu poole pöördumise kiiruse kahekordistamiseks sünkroonimist nii takttsükli tõusval kui ka langeval serval.

## Vaata ka
* Taktsagedus
RSC Anderlecht

**Royal Sporting Club Anderlecht** on 1908. aastal asutatud Belgia linna Anderlechti jalgpalliklubi. 

Anderlecht mängib Belgia jalgpalli kõrgliigas Jupiler Pro League ja on 34-kordne Belgia meister, millega on see Belgia kõige edukam klubi. Klubi on ka kõige edukam Belgia jalgpalliklubi Euroopa võistlustel (5 karikat) – Euroopa klubide seas ollakse viie karikaga 14. kohal. Samuti on nad võitnud 9 Belgia karikat. Omamoodi rekordina on Anderlecht tulnud hooaegade 1963/1964 ja 1967/1968 vahel järjest viis korda Belgia meistriks.

Belgia kõrgliigas mängis Anderlecht esimest korda hooajal 1921/22. Püsivalt on see Belgia kõrgliigas mänginud alates hooajast 1935/36. Anderlechti kõik karikavõidud Euroopa sarjades jäävad 1970. ja 1980. aastatesse.

Klubi kodustaadion on 1917. aastal avatud Lotto Park (endise nimega Constant Vanden Stock Stadium), mis mahutab 22 500 pealtvaatajat.

Anderlechi kauaaegsed rivaalid on olnud Club Brugge ja Standard Liège.

## Mängijad
### Praegune koosseis
*Seisuga 24. juuli 2022*

### Endiseid mängijaid
Paul Van Himst (1959–1975) – Rob Rensenbrink (1971–1980) – Jan Koller (1999–2001) – Hannu Tihinen (2002–2006) – Christian Wilhelmsson (2003–2006) – Vincent Kompany (2003–2006 ja 2019–2020) – Lucas Biglia (2006–2013) – Matías Suárez (2008–2016) – Cheikhou Kouyaté (2008–2014) – Romelu Lukaku (2009–2011) – Dennis Praet (2011–2016) – Youri Tielemans (2013–2017) – Leander Dendoncker (2013–2018)

## Saavutused
*Belgia meister:
****Võitja** (34): 1946–47, 1948–49, 1949–50, 1950–51, 1953–54, 1954–55, 1955–56, 1958–59, 1961–62, 1963–64, 1964–65, 1965–66, 1966–67, 1967–68, 1971–72, 1973–74, 1980–81, 1984–85, 1985–86, 1986–87, 1990–91, 1992–93, 1993–94, 1994–95, 1999–2000, 2000–01, 2003–04, 2005–06, 2006–07, 2009–10, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2016–17
*Belgia karikas:
****Võitja** (9): 1964–65, 1971–72, 1972–73, 1974–75, 1975–76, 1987–88, 1988–89, 1993–94, 2007–08
*Belgia liigakarikas:
****Võitja** (3): 1973, 1974, 2000
*Belgia superkarikas:
****Võitja**  (13): 1985, 1987, 1993, 1995, 2000, 2001, 2006, 2007, 2010, 2012, 2013, 2014, 2017
*UEFA karikas:
****Võitja** (1): 1982–83
**Teine koht (1): 1983–84
*Messilinnade karikas:
**Teine koht (1): 1969–70
*UEFA karikavõitjate karikas:
****Võitja** (2): 1975–76, 1977–78
**Teised kohad (2): 1976–77, 1989–90
*UEFA Superkarikas:
****Võitja** (2): 1976, 1978

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht (*inglise keeles*)
Jack Wilshere

**Jack Andrew Garry Wilshere** (sündinud 1. jaanuaril 1992 Stevenage'is) on inglise jalgpallitreener ja endine jalgpallur, kes kuulub aastast 2024 Inglismaa esiliiga klubi Norwich City treeneritetiimi. Mängijana esindas ta Inglismaa ja Taani klubisid.

Ta alustas klubikarjääri Arsenalis. Hooajal 2010–2011 valiti ta Arsenali hooaja parimaks mängijaks. Samal hooajal valiti ta ka Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2016–17 mängis ta Arsenalist laenul AFC Bournemouthis. Aastatel 2018–2020 mängis ta West Ham Unitedis. 2021. aasta jaanuaris naasis Wilshere Bournemouthi. 2022. aasta veebruaris liitus ta AGF-iga, kus pidas enne mängijakarjääri lõpetamist 14 mängu.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Inglismaa rahvuskoondises tegi Wilshere 11. augustil 2010 sõprusmängus Ungari vastu. Koondisekarjääri kaks ainsat väravat lõi ta 14. juunil 2015 EM-i valikmängus Sloveenia vastu.

Ta kuulus Inglismaa koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
### Arsenal
*FA Cup (2): 2013–14, 2014–15
*FA Community Shield (2): 2014, 2015

## Välislingid

* Jack Wilshere West Ham United F.C. kodulehel
Territoriaalkirik

**Territoriaalkirik** (saksa keel *Landeskirche*) oli 16. sajandil pärast reformatsiooni roomakatoliku kiriku usutunnistusest eraldunud kindlal territooriumil (maa-alal või vabalinnas) tegutsenud partikulaarkiriku liik.

Reformatsioonieelset keskaegset roomakatoliku kirikut on selle üleeuroopalise ühtsuse ja ühetaolisuse tõttu nimetatud universaalkirikuks (ladina *ecclesia universalis*, saksa *Universalkirche*). Reformatsiooni tulemusena kaotas roomakatoliku kirik oma usutunnistuslikult ja kirikukorralduslikult universaalse positsiooni ühiskonnas ja erinevad usutunnistused jaotasid läänekristliku Euroopa neljaks suuremaks osaks: roomakatoliiklikuks, luterlikuks, kalvinistlikuks ja anglikaani kirikuruumiks. Nende usutunnistusruumide piirid aja jooksul muutusid, kohati olid piirid ebaselged eelkõige usukonfliktidest ja ususõdadest tulenenud muutuste tõttu.

Kogu kristliku maailma kontekstis oli aga ka roomakatoliku kirik eraldunud (vrdl kreekakatoliku kirik) juba enne reformatsiooni.

## Luteriusu territoriaalkirik vs roomakatoliku kirik
Kirikukorralduslik partikulariseerumine iseloomustas protestantlikku maailma, rooma-katoliiklikus ruumis säilisid ühtne kirikuorganisatsioon ja kirikuõigus.

Inglismaal kuningas Henry VIII loodud anglikaani kirik oli õiguslikult ja organisatsiooniliselt ühtne ja terviklik institutsioon, inglise riigikirik ja valitseva konfessioonina riiklikult kuninga poolt tunnustatud ja kontrollitud.

Luterlikus ja kalvinistlikus usutunnistusruumis ei olnud tegemist üheainsa kirikuga, vaid tekkis terve rida partikulaarkirikuid (ladina *ecclesia particularis*, saksa *Partikularkirche*).

Luterlikel partikulaarkirikutel oli põhitunnuseks kirikuvalitsemise sõltuvus territoriaalülematest ning vormiliseks põhitunnuseks oli poliitilistest valitsuspiiridest ümbritsetud territoorium. Luterlik partikulaarkirik kattus territoriaalselt riigi või vabalinnaga ja kirikuvalitsemine muutus üheks osaks ilmalikust riigivalitsemisest. Luterlikud partikulaarkirikud tekkisid igas riigis ja vabalinnas, mille valitsejad tunnustasid luterlust valitseva usutunnistusena.

Ilmaliku riigivõimu ja vaimuliku seisuse jõuvahekord luterliku territoriaalkiriku valitsemisprotsessides oli aluseks kahele erinevale luterliku kirikuorganisatsiooni põhitüübile. 
* Konsistoriaalse territoriaalkiriku tüüpi iseloomustab esiteks vaimulikkonna ja juhtivvaimuliku – superintendendi – sõltuvus territoriaalülematest, teiseks kirikuvalitsemine nii ilmalikest kui vaimulikest liikmetest koosneva konsistooriumi kaudu. Esines Saksamaa vürstiriikides ja vabalinnades. 

* Episkopaalse territoriaalkiriku iseärasuseks oli katolikuaegse episkopaalse kirikukorralduse säilimine ja riigivõimu tagasihoidlik kontroll nii piiskoppide üle kui vaimuliku seisuse üle tervikuna. Esines Rootsis.

## Vaata ka
*Eestimaa piiskopkond territoriaalkirikuna
*Superintendent
Vahalill

*Hoya viitab siia; Saksamaa linna kohta vaata artiklit [[Hoya (Saksamaa)]]*.

**Vahalill** (*Hoya*) on taimede perekond koerakooluliste sugukonnast.

Perekonda kuulub 200–300 liiki. Enamiku liikide looduslik levila on troopiline Aasia, sealhulgas India, Hiina, Tai, Malaisia ja Indoneesia. Hulgaliselt kasvab vahalilli ka Polüneesias ning Uus-Guineas ja Austraalias.

Enamik vahalilli on igihaljad mitmeaastased epifüüdid, mõned liigid ka põõsad. Epifüüdid võivad kasvada kuni 18 meetri pikkuseks.

## Kirjeldus
Lehed on tervete servadega, sakid puuduvad. Kujult varieeruvad niitjatest kuni südamekujuliseni. Paljudele vahalilleliikidele on iseloomulikud ka mitmeaastased õievarred, see tähendab, et ühele ja samale õievarrele kasvavad õied mitu aastat järjest. Õisi võib ühel õievarrel olla ühest (*[[Hoya patella]]*) kuni mitmesajani (laialehine vahalill). Sama varieeruvad võivad olla ka õite suurus: mõnest millimeetrist (*[[Hoya bilobata]]*) kuni suureõielise vahalille 9,5 cm läbimõõduga õiteni.

Õiekroon on viietine.

Olles putuktolmlejad, eritavad mõne liigi (nt harilik vahalill ja südajas vahalill) õied rohkesti nektarit, mida lausa tilgub õitelt.

## Liike
*Harilik vahalill (*Hoya carnosa*)
*Karvane vahalill (*Hoya linearis*)
*Keiser-vahalill (*Hoya imperialis*)
*Kenti vahalill (*Hoya kentiana*)
*Kollane vahalill (*Hoya multiflora*)
*Käänd-vahalill (*Hoya archboldiana*)
*Laialehine vahalill (*Hoya latifolia*)
*Lohk-vahalill (*Hoya lacunosa*)
*Lõuna-vahalill (*Hoya australis*)
*Mindoro vahalill (*Hoya mindorensis*)
*Must vahalill (*Hoya pubicalyx*)
*Pikalehine vahalill (*Hoya longifolia*)
*Shepherdi vahalill (*Hoya shepherdii*)
*Suureõieline vahalill (*Hoya macgillivrayii*)
*Südajas vahalill (*Hoya kerrii*)
Diskiidia

**Diskiidia** (*Dischidia*) on taimede perekond angervarreliste sugukonnast.

## Liike
*Põisdiskiidia (*Dischidia pectenoides*)
*Ümaralehine diskiidia (*Dischidia nummularoides*)
Hertha

**Hertha** on naisenimi, mis pärineb Saksamaalt.

Nime variant on Herta.

## Ajalugu

Arvatakse, et nimi Hertha, mida 18. ja 19. sajandil propageerisid saksa romantikud, põhineb lugemisveal (N-i asemel H). Nimelt pärineb ta germaani viljakusjumalanna Nerthuse nimest. Teda mainib juba Tacitus "Germanias" A-täht tuleb nähtavasti sellest, et lõppu *-us* peeti meessoo lõpuks. Sõna "Nerthus" tõlgendus on vaieldav: paralleele on tõmmanud keldi sõna *nerthos* 'jõud' ja kreeka sõna *nerthe* 'all'. On siiski võimalik, et juba nimi Nerthus tuleb kuulmisveast ning nime taga on sõna **ertho* 'maa'. Palju on arutatud selle üle, kus see järv asub. Pakutud on Hertha järve (Herthasee) Rügeni saarel, kuid juba Jacob Grimm lükkas selle tagasi.

Ameerika Ühendriikides kuulus Hertha aastail 1886–1917 1000 kõige populaarsema tüdrukule pandud nime hulka. Kõrgeim koht oli 1902. aasta 577.

## Viited
Hertha (täpsustus)

**[[Hertha]]** on saksa päritolu naisenimi. 

**Hertha** on ka:
***[[Hertha BSC]]**, spordiühing
***[[Hertha Zehlendorf]]**, spordiühing
***[[CFC Hertha 06]]**, spordiühing 
***[[ASV Hertha Wien]]**, endine jalgpalliühing
***[[135 Hertha]]**, asteroid
**'[[Herta (ristleja)|Herta]]*, ristleja
*...

## Vaata ka
*Hertha järv
Allan Jaakus

**Allan Jaakus** (sündinud 1. oktoobril 1966 Tartus) on eesti kehakultuuritegelane ja rohelise liikumise aktivist.

Ta on lõpetanud Tallinna Pedagoogikaülikooli tervisekasvatajana (lasteaiakasvatajana) aastal 1993.
Ta on töötanud Saku Suurhallis ja Rakvere Spordikeskuses.

Allan Jaakus oli Rohelise erakonna kandidaat Riigikogusse 2011. aasta valimistel. Ta sai 229 häält.

## Kirjutisi
*Kas Rakvere on uus Kääriku?

## Viited

## Välislingid
*Video "Hingame terviseks!"
*Allan Jaakuse kalandushuvist
Üllar Luup

**Üllar Luup** (sünninimi **Anatoli Aksjonov**, abiellununa **Anatoli Jõgi**; sündinud 3. detsembril 1959 Sverdlovskis, praegune Jekaterinburg) on eesti ajakirjanik. 

Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal 1984. aastal. 

Ta on töötanud Viljandi Riiklikus Autoinspektsioonis propaganda- ja agitatsiooniinspektorina (praeguses mõistes pressiesindaja), ajalehes Kulutaja toimetajana, ajakirjas Mihkel peatoimetajana, Eesti Televisioonis uudistesaate "Aktuaalne kaamera" reporterina, OÜ Vesilinnus loodussaate "Tasakaal" toimetaja-reporterina ja Kanal 2 "Reporteris" reporteri-toimetajana.

Ta kandideeris roheliste seas Riigikogu 2011. aasta valimistel ja sai Jõgeva ja Tartu maakonnas 604 häält.

## Isiklikku
Tema isa on tšuvašš ja ema eestlane.

Oli 1980–1992 abielus ajakirjanik Aime Jõgiga, abielu lahutati 2014. aastal. Tal on 4 naisega 5 last.

## Välislingid
*Lühiintervjuu Üllar Luubiga
Varpaisjärvi

**Varpaisjärvi** on küla Soomes Põhja-Savo maakonnas Lapinlahti vallas.

Kuni 2011. aastani oli see Varpaisjärvi valla kirikuküla.

Külas on põhikool, rahvaülikool, raamatukogu, spordihall ja -väljak.

Varpaisjärvi hallist graniidist kirik on ehitatud 1906. aastal, selle põhiplaan on ristikujuline. Kirik mahutab 1100 inimest. Orel on valmistatud Kangasala orelitehases 1936. aastal.
Paulo Ferreira

**Paulo Renato Rebocho Ferreira** (sündinud 18. jaanuaril 1979 Cascaisis) on endine Portugali jalgpallur, kaitsja.  

Suurema osa oma karjäärist mängis Ferreira Londoni jalgpalliklubis Chelsea. 

Aastatel 2002–2010 kuulus ta Portugali jalgpallikoondisse.

## Saavutused
### Porto
*Portugali meister (2): 2002–03, 2003–04
*Taça de Portugal (1): 2003
*Portugali jalgpalli superkarikas (2): 2003, 2004
*UEFA Meistrite Liiga (1): 2003–2004
*UEFA karikas (1): 2003

### Chelsea
*Inglismaa meister (3): 2004–05, 2005–06, 2009–10
*FA Cup (4): 2006–07, 2008–09, 2009–10, 2011–12
*Football League Cup (2): 2004–05, 2006–07
*FA Community Shield (2): 2005, 2010
* UEFA Meistrite Liiga (1): 2011–2012

### Portugali rahvuskoondis
*2004. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis: 2. koht
Ann Kristin Flatland

**Ann Kristin Aafedt Flatland** (sündinud 6. novembril 1982 Oslos) on Norra laskesuusataja. 

Laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel on Flatland võitnud pronksmedali 2007. aasta MM-il Anterselvas 4×6 km teatesõidus. Samas sai ta 7,5 km sprindis viienda koha. 2014. aasta Sotši taliolümpiamängudel võitis ta 4×6 km teatesõidus pronksmedali.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 2014  Sotšis
**  pronksmedal 4×6 km teatesõidus

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2007  Anterselvas
**  pronksmedal 4×6 km teatesõidus
* 2010  Hantõ-Mansiiskis
**  hõbemedal 2×6+2×7,5 km segateatesõidus

### [[Maailma karikavõistlused laskesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Ann Kristin Flatland on osalenud (seisuga 21. jaanuar 2011) 104 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse 3 korral, millest ühe korra on ta võitnud.

## Välislingid

* Ann Kristin Flatlandi koduleht
*
The Bridge

**The Bridge** tähendab inglise keeles silda ja võib tähendada mitut asja:

* Stamford Bridge, Inglismaal Londonis asuv jalgpallistaadion;
* "The Bridge" on šoti kirjaniku Iain Banksi romaan.
* "The Bridge" on USA laulja Billy Joeli 10. stuudioalbum
Vaesed inimesed

**"Vaesed inimesed"** (vene keeles Бедные люди) on Fjodor Dostojevski romaan.

See on esitatud kirjavahetusena Makar Devuškini ja Varvara Dobroselova vahel.
Cartagena (Hispaania)

**Cartagena** on sadamalinn Hispaanias Murcia autonoomses piirkonnas. Asub Costa Cálidal, sügava lahe äärsel rannikutasandikul. 

Cartagena asutas 227 eKr Hasdrubal ibeeride asula kohale ja nimetas asula Kartaagoks (Qart Hadasht). Sellest sai kartaagolaste peamine tugipunkt Pürenee poolsaarel. 209 eKr vallutasid linna roomlased Publius Scipio Africanuse juhtimisel ja nimetasid linna **Cartago Novaks**. Diocletianuse ajal sai linn Vana-Rooma Hispania Carthaginensise provintsi pealinnaks. 711–1269 kuulus linn araablastele.

Linnas asub Hispaania mereväe suurim baas Vahemere ääres ja suur laevatehas.

Cartagenas on mere-, allveearheoloogia- ja arheoloogiamuuseum.

## Viited

## Välislingid
*Cartagena koduleht
Matti Varik

**Matti Varik** (2. märts 1939 Leisi – 16. jaanuar 2011) oli eesti skulptor ja kunstipedagoog.

Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 21. Keskkooli ja 1964. aastal ERKI.

Seejärel töötas ta kuni 1966. aastani ERKI skulptuurikateedris. Aastatel 1966–1977 ja 1979–1983 oli ta vabakutseline kunstnik. Aastatel 1983–2003 töötas ta ERKI õppejõuna.

Matti Varik viljeles peamiselt monumentaalskulptuuri.

## Teoseid
* Kuressaare fašismiohvrite mälestussammas (1965: koos Riho Kullaga)
* Tehumardi mälestussammas (1966; koos Riho Kulla ja Allan Murdmaaga)
* 1924. aasta 1. detsembri ülestõusu mälestusmärk (1973–1974; koos Allan Murdmaaga)
* Lenini monument Kotkas (1979; koos Allan Murdmaa ja Jaan Pordiga)
* Ernst Peterson-Särgava monument (1985; koos Allan Murdmaaga)
* Kuressaare Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas (1990)
* Vabaduse värav Stockholmis (1994)

## Isiklikku
Tema vend on spordipedagoog ja laulja Vello Varik, õde on laulja Tiiu Varik.

Abikaasa Urve Varik oli nahakunstnik. Kahest lapsest on samuti saanud kunstnikud: Kerttu Varikust tekstiilikunstnik ja Kattri Taklajast keraamik.

## Tunnustus
* 1976 Kristjan Raua preemia (1924. aasta 1. detsembri ülestõusu monument, koos arhitekt Allan Murdmaaga)
* 1976 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1980 Eesti NSV rahvakunstnik
* 1980 Nõukogude Eesti preemia (Kotka Lenini monument)

## Viited

## Välislingid
* Suri skulptor ja õppejõud Matti Varik Postimees, 19. jaanuar 2011
* Rainer Kerge. "Skulptor Matti Varik oli võimas mees – nagu tamm!" Õhtuleht, 21. jaanuar 2011