Johannes V (Saare-Lääne piiskop)

**Johannes von Münchhausen** (ka **Johannes** või **Johann von Mönnikhusen**, **Mönnichshausen**; surnud 1572) oli Kuramaa piiskop (**Johannes IV** nime all) 1540–1560 ja Saare-Lääne piiskop (**Johannes V** nime all) 1541/1542–1560.

Tema vanavanemad olid Ludolf von Münchhausen ja Katharina von dem Busche, vanemad Johann von Münchhausen ja Anna von Wettberg. Ta sündis Vestfaalis Hadenhausenis Mindeni lähedal. 1530. aastal põletasid Mindeni kodanikud Haddenahuseni linnuse ja võtsid Johann von Münchhausen vanema koos kolme pojaga vangi. Kas nende poegade hulka kuulus ka tulevane piiskop, pole teada.

Münchhausen oli Verdeni ja Saare-Lääne toomkapiitlite varahoidja (*thesaurus* või *[[Thesaurarius|thesaurarius]]*) ning Mindeni toomhärra. Võimalik, et 1539. aastaks oli temast saanud Kuramaa piiskopi koadjuutor. Paavsti kinnitust tal koadjuutorina aga polnud, sest 1540. aasta 10. mail nimetati teda Kuramaa elektiks ehk valitud piiskopiks. Paavst Paulus III kinnitas ta piiskopiks sama aasta 16. juulil, ehkki veel 26. jaanuaril 1541 on teda Liivimaal mainitud Kuramaa ametisse kinnitatud elektina (*electus et confirmatus*), mitte piiskopina. Kuramaa piiskopi ameti kõrval säilitas ta ka Verdeni varahoidja koha. Arvatavasti 26. detsembril 1540 oli ta komissar Leedu ja Liivimaa piiri reguleerimisel.

13. juulil 1541 sai ta Saare-Lääne piiskopkonna administraatoriks, samal ajal nimetati teda ka koadjuutoriks. Theodor Schiemanni järgi kinnitati 4. märtsil 1542 Paulus III poolt piiskopiks, kuid allikates nimetati teda enamasti ka edaspidi Saare-Lääne administraatoriks. Konrad Eubeli järgi kinnitas paavst Johanni Saare-Lääne piiskopiks juba 9. jaanuaril 1542. 

Münchhausen müüs 1559. aasta sügisel Saare-Lääne piiskopkonna Taani kuningale Frederik II-le, kes andis selle hertsog Magnusele. Viimane omandas Johannilt ka Kuramaa piiskopkonna. 1560. aasta kevadel saabus Magnus Liivimaale ja võttis Johannilt piiskopkonnad üle. Piiskop Johann lahkus Liivimaalt ja oli 1560. aasta suvel Kopenhaagenis, seal viibis ta ka 1562. aasta suvel, sel ajal oli ta ka Verdeni toomkapiitli *senior* (vanim liige). 1563. aastal sai tast aga drost Rhadenis. 1565. aastal oli ta juba täielikult protestantlik jutlustaja Rehburgis ja 1566. aastal abiellus ta Mindenis Lucia Hermelingiga (teda ennast nimetati Johann von Oldeniks). Tema leske on mainitud veel 1584. aastal. Johann ise suri arvatavasti 1572. aastal, ta maeti Verdeni toomkirikusse.

## Isiklikku
Münchhauseni onu või nõbu oli Kuldīga komtuur Ernst von Münchhausen ning tema vend või nõbu Läänemaa stiftifoogt Christoph von Münchhausen. Veel üks tema sugulane, Heinrich von Münchhausen, oli Kuramaal orduvasall. Johannese õde Anna oli abielus Dietrich Behriga, nende poeg oli Ulrich Behr. Münchhauseni õepoeg oli ka Saare-Lääne toomhärra Philipp Westphal.

## Viited

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Lk 457.
*Leonid Arbusow vanem, "Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert", Aastaraamatus *JAhrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik*, 1901 [2. osa], lk 72–73; 1902 [3. osa], lk 60–61; 1911/1912/1913 [4. osa], lk 145.
*Carl Schirren, Bischof Johann von Münchhausen. In: Baltische Monatsschrift, 28 (1881), lk 1-37.
*Friedrich von Klocke, "Aus Lebensgeschichte und Verwandtschaftskreis des Weserländers Johann von Münchhausen, Bischofs von Kurland und Administrators von Oesel (1540/41-1560)", *Norddeutsche Familienkunde*, 1 (1952), lk 121–124 (ilmunud ka: *Westfalen und Nordosteuropa*. Wiesbaden: Harassowitz, 1964, lk 146–151).
*Madis Maasing, "Saare-Lääne piiskop ja tema vaimulik isand. Põhijooni Johannes von Münchhauseni suhetest Riia peapiiskopi Wilhelmiga (1541–1560)", *Läänemaa Muuseumi Toimetised*, XVI (2013), lk-d 55−87.