open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bernhard Riemann

**Georg Friedrich Bernhard Riemann** (17. septembril 1826 Breselenz, Hannoveri kuningriik – 20. juuli 1866 Verbania, Itaalia kuningriik) oli saksa matemaatik, mitteeukleidilise geomeetria loojaid.

Ta oli 1857. aastast Göttingeni Ülikooli professor. Tema teedrajavad tööd diferentsiaalgeomeetrias (Riemanni geomeetria looja) said Albert Einsteini loodud üldrelatiivsusteoorias kõvera ruumi kirjeldamise aluseks. Riemann on andnud olulise panuse ka matemaatilise analüüsi, arvuteooria, kompleksmuutuja funktsioonide teooria, diferentsiaalvõrrandite teooria, matemaatilise füüsika, teoreetiline füüsika ja mehaanika (gaasidünaamika rajajaid) valdkonnas.

## Haridus- ja töökäik
1846. aastal astus ta Göttingeni Ülikooli, et õppida teoloogiat  ja filosoofiat. Carl Friedrich Gaussi loenguid kuulates lülitus ta ümber matemaatikale. Aastatel 1847–1849 õppis ta Berliini Ülikoolis, kus kuulas Carl Gustav Jacob Jacobi, Peter Gustav Lejeune Dirichlet', Jakob Steineri ja Gotthold Eisensteini loenguid. Siit sai ta ka bakalaureusekraadi. 1849. aastal naasis ta Göttingeni ülikooli, et töötada oma dissertatsiooni kallal. Göttingenis tutvus ta füüsik Wilhelm Eduard Weberiga, kelle käe all täiendas ta oma füüsikateadmisi.

1851. aastal sai ta Göttingenis doktorikraadi kaitstes kompleksmuutuja funktsioonide teooria aluseid käsitleva väitekirja "Grundlagen für eine allgemeine Theorie der Funktionen einer veränderlichen complexen Größe". Selles töös käsitleti mõistet, mis hiljem sai tuntuks Riemanni pinnana. Doktoritöö juhendajaks oli Gauss.

1852. sai ta Gaussi soovitusel Göttingeni ülikooli eradotsendiks.

1853. aasta detsembris esitas ta habilitatsioonitöö "Funktsiooni esitatavusest trigonomeetrilise rea abil", mis etendas reaalmuutujate funktsioonide teooria arengus olulist osa. Selles töös on toodud ka tulemus, mis hiljem saab tuntuks Riemanni teoreemina. Habilitatsioonitööle järgnes prooviloeng.
10. juunil 1854 esineski ta professorite ees (üks neist oli Gauss) geomeetria alushüpoteese käsitleva ettekandega "Über die Hypothesen, welche der Geometrie zu Grunde liegen". Gauss oli sellest vaimustuses. See oli diferentsiaalgeomeetrias epohhi loonud ettekanne.

Erakorraliseks professoriks sai Riemann 1857. aastal ja pärast Dirichlet' surma määrati ta 1859. aastal korraliseks professoriks.

1862. aastal haigestus ta tuberkuloosi ja suri 39 aasta vanuses 1866. aastal Itaalias.

## Tunnustus
#### Valitud teadusakadeemiate liikmeks
* 1859 – Kuninglik Preisi Teaduste Akadeemia
* 1859 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
* 1866 – Prantsuse Teaduste Akadeemia
* 1866 – Londoni Kuninglik Selts

Ta oli valitud ka Göttingeni Teaduste Akadeemia liikmeks.

## Viited

## Välislingid

* Bernhard Riemann. britannica.com
* Bernhard Riemann. storyofmathematics.com
* Bernhard Riemann. groups.dcs.st-and.ac.uk
Mustafa paša sild

**Mustafa paša sild** (bulgaaria keeles *Мост на Мустафа паша*, ka *Старият мост* 'vana sild') on Maritsa jõge ületav kaarsild Lõuna-Bulgaarias Svilengradis.

Sild ehitati 16. sajandil Osmanite riigi vesiiri ja beilerbei Mustafa Paša tellimusel. Sild kuulus koos karavanseraide, mošee, basaari ja hammamiga vesiiri vakufi (fondi) omanduses oleva ehituskompleksi koosseisu. Sõidukitele ja jalakäijatele mõeldud sild oli Osmanite riigi õukonnaarhitekti ja ehitusinseneri Mimar Sinani esimene tähelepanuväärne teos. Ehitust rahastas sultani vesiir Damad Mustafa Paša. Vesiiri vakufi rajatistest on tänaseks täielikult säilinud sild ja aurusaun (hammam).

Mustafa paša sild on rajatud 706-st peaaegu ühesuurusest tahumata kivist, kummalgi poolel 353 tükki. Silla pikkus on 259 m ja laius umbes 6 m ning selle 20 (ka 21) kaart ja rinnatis on kaetud siledaks tahutud kividega. Peaaegu horisontaalse ja laia sõiduteega kaarsild on oma aja sillaehituse tähelepanuväärne saavutus ja sellisena parimaid ajaloolisi esindajaid Kagu-Euroopas. Tänapäeva Bulgaaria, Kreeka ja Türgi piiri kokkupuutepunkti lähedal paiknev sild lõi ühenduse üle laia Maritsa jõe Balkani, Euroopa ja Lähis-Ida tähtsamate kaubateedega.

Mustafa Paša rajatud ehitiste ümber hiljem tekkinud uusasundus ja asula kandis nime *Cisr-i Mustafapaşa* kuni 1912. aastani, mil see nimetati ümber Svilengradiks. Tänutäheks kohalikele elanikele tehtud heateo ja töö eest on silla keskkohta 6 m kõrgusele asetatud reljeefne marmorplaat ülistusega "sultanitest suurima Selim Khani poja Suleiman Khani kalifaadi vesiirile Mustafa Pašale tema igavesti kestva heateo eest". Silla ehitusaasta järel on kaks viimast sõna: *Hasana Abadie* 'igavene hea töö'.

Mustafa paša sild on 2003. aastast Bulgaaria rahvuslik kultuurimälestis.

See Svilengradi sümbol ja atraktiivne turismimagnet restaureeriti hiljuti. Ajaloolise ehitise saneerimise käigus eemaldati muuhulgas vees olevate sammaste ümber ja müüritisel kasvavad puud ja põõsad, tehti aurupuhastus silla fassaadile ning biotsiidipuhastus sammalt, samblikku ja seeni täis kavanud kividele. 5–20 cm paksune vana ja kulunud asfalt eemaldati ning 500-aastane sild sai uue katte. 2016. aasta detsembris lõpetatud restaureerimistööd kestsid 21 kuud ja nende kogumaksumus oli 1 036 568,46 eurot.

## Viited

## Välislingid
* Мостът на Мустафа паша – Свиленград [Mustafa paša sild –Svilengrad], Opoznai.bg (Опознай.bg)
Tallinna Päevaleht

**Tallinna Päevaleht** oli ajaleht, mis ilmus 1918. aastal Tallinnas. Ajalehte andis algul välja Hindrik Prants ja hiljem V. Brindfeldt.

Ajalehel oli lisa: Tallinna Päevalehe jutulisa.

Ajalehe järglane oli 1918 ilmunud Kodanik.

## Viited
Punane Lipp

**Punane Lipp** oli 1907–1908 Peterburis ilmunud ajakiri. Ajakiri oli Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei Eestimaa Ühenduse Keskkomitee häälekandja. Partei oli ka ajakirja väljaandja.

## Viited
Tööliste Sõna

**Tööliste Sõna** oli eestikeelne ajakiri, mis ilmus 1914. aastal Narvas. Ajakirja väljaandja oli Alide Sakkeus ja vastutav toimetaja Ida Karus. Ajakirja ilmus kaks numbrit.

## Viited
Töörahva Hääl

**Töörahva Hääl** on olnud mitme eestikeelse väljaande nimi:
*Töörahva Hääl (ajaleht, 1917)
*Töörahva Hääl (ajaleht, 1923)
*Töörahva Hääl (ajaleht, 1940)
Teated (ajakiri, 1917)

**Teated** (täispealkirjaga  Teated : Narva Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu poolt) oli 1917 Narvas ilmunud ajakiri. Ajakiri oli Narva Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu häälekandja. Ajakirja esimene number ilmus 4. märtsil 1917 ja viimane ehk 6. number 23. aprillil 1917.

## Viited
Tervis (täpsustus)

**[[Tervis]]** on täieliku füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaolu seisund. 

**Tervis** võib tähendada ka järgmist:
*Tervis (ajakiri, 1903)
*Tervis (ajakiri, 1913)
*Tervis (ajakiri, 1998)
*Tervis (Tartu spordiselts), spordiselts
*Tervis (Pärnu spordiselts), spordiselts
*Tervis (koor)
*...
Põlispuu

**Põlispuu** on erakordselt suurte mõõtmetega või liigile omasest keskmisest kõrgema vanusega või bioloogilise ja/või kultuuriloolise tähtsusega kas kodumaist päritolu või võõrliigist puu, mis on paiga peamine side minevikuga.

Eestis on 2019. aasta alguse seisuga kaitstavate looduse üksikobjektide hulgas 604 üksikpuud ja puuderühma. Kõiki neid iseloomustab suur esteetiline, ajalooline või kultuurilooline väärtus.

## Vaata ka
* Hiiepuu
* Pühapuu
* Ristipuu

## Viited
Sisian

**Sisian** (armeenia keeles: Սիսիան) on linn Lõuna-Armeenias Sjunikhi maakonnas. 

Linn asub Vorotani jõe ääres 217 km kaugusel Jerevanist ja 115 km kaugusel maakonna keskusest Kapanist.

## Välislingid

* 15 pilti Sisianist., alamy
* Sisian., Eurasia travel. (inglise keeles)
* Armeenia riiklik põllumajanduse akadeemia, Sisiani filiaal. (en:Armenian National Agrarian University, Sisian branch.), (inglise keeles)
Wild Wild Angels

"**Wild Wild Angels**" on Briti glämmroki ansambli Smokie laul, mis ilmus selle kolmandal stuudioalbumil "Midnight Café" (1976). See anti välja ka singlina. Laulu autorid on Mike Chapman ja Nicky Chinn. 

Singli B-poolel oleva laulu "The Loser" autorid on Pete Spencer ja Chris Norman.

"Wild Wild Angels" on aastaid hiljem avaldatud mitmete albumite CD-versioonidel, näiteks "Gold - 1975-2015" (2015).

## Viited

## Välislingid
* Ametlik muusikavideo
August Kaljukosk

**August Kaljukosk** (kuni 1940. aastani **August Kerts**/**Kõrts**) (23. september 1921 Tallinn – 2. detsember 2003 Tallinn) oli eesti õigeusu vaimulik (ülempreester) ja õigeusu kirikuloo uurija.

## Elulugu
Ta sündis Aleksander ja Helena Kõrtsi peres. Ta õppis Tallinna 17. algkoolis aastatel 1929–1935 ja Tallinna Poeglaste Kommertskoolis aastatel 1935–1939.

Ta töötas raamatupidajana Eesti Siidis ja Franz Krullis.

Ta mobiliseeriti Saksa sõjaväkke 1943. aastal, oli sõjavang Ida-Karjalas aastatel 1943–1946 ja 1947–1953.

Pärast esmakordset vabanemist 1946. aastal elas Haapsalus ja hiljem uuesti vabanedes töötas Haapsalus lihttöölisena aastatel 1953–1967.

Ülempreester August Kaljukosk maeti 10. detsembril 2003 Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.

## Vaimulik tegevus
### Vaimulikupühitsused
*pühitseti diakoniks Väike-Lähtru Jumalasünnitaja Sündimise kirikus Tallinna ja Eesti metropoliidi Aleksiuse poolt
*pühitseti preestriks Moskva Issanda Rüü Asetamise kirikus 15. veebruaril 1974 Tallinna ja Eesti metropoliidi Aleksius II poolt

### Tunnustus
*kamilavka 1976
*ülendati ülempreestriks Saatse Püha Paraskeva kirikus 7. mail 1986 Tallinna ja Eesti metropoliidi Aleksius II poolt
*palitsa 1990

### Teenistuskäik metropoliidi abilisena ja köstrina
*Tallinna ja kogu Eesti metropoliidi Aleksandri abiline 1935
*Haapsalu Maria-Magdaleena koguduses 1958–1964
*Väike-Lähtru Jumalasünnitaja Sündimise koguduses 1964–1967
*Tallinna ja Eesti metropoliidi Aleksiuse abiline 1964–1967

### Teenistuskäik diakonina
*Väike-Lähtru Jumalasünnitaja Sündimise koguduses 1967
*Tallinna Püha Neeva-Aleksandri koguduses 1967–1974

### Teenistuskäik preestrina
*üpr Saatse Püha Paraskeva koguduses 1974–1986
*üpr Mõniste-Ritsiku Ristija Johannese koguduses 1974–1991
*üpr Värska Georgiuse koguduses 1974 (kogudust hooldav)

## Õigeusu kirikuloo uurijana
Tema isikufond Rahvusarhiivis on fond nr 5437 ("﻿August Kaljukosk, õigeusu kiriku vaimulik ja﻿ kirikuloo uurija"), piirdaatumitega 1892–2004.

## Vaata ka
*Väike-Lähtru Jumalasünnitaja Sündimise kirik
*Haapsalu Maria-Magdaleena kirik
*Saatse kirik

## Viited
Pähklipureja

"**Pähklipureja**" (vene keeles Щелкунчик, *Štšelkuntšik*) on klassikaline ballett kahes vaatuses. Balleti muusika on loonud Pjotr Tšaikovski ning algse koreograafia autorid on Marius Petipa ja Lev Ivanov. See on Tšaikovski kolmas ja viimane ballett, millele ta muusika on loonud. Balleti sündmustik põhineb osaliselt saksa kirjaniku E. T. A. Hoffmanni jutustusel "Pähklipureja ja hiirekuningas" (1816). "Pähklipureja" stsenaariumi kirjutamise juures kasutas Petipa põhiliselt Alexandre Dumas vanema ümberjutustust Hoffmanni loost.

"Pähklipureja" esietendus 18. detsembril 1892 Peterburis Maria teatris.

## Viited

## Välislingid
Sergei Novikov (matemaatik)

**Sergei Novikov** (vene keeles Сергей Петрович Новиков *Sergei Petrovitš Novikov*; 20. märts 1938 Gorki – 6. juuni 2024 Moskva) oli vene matemaatik, Fieldsi medali kavaler.

Ta oli 1967. aastast Moskva riikliku ülikooli matemaatikaprofessor. Tema peamised uurimisvaldkonnad on topoloogia, sümplektiline geomeetria, analüütiline mehaanika, üldrelatiivsusteooria, kvantväljateooria (arendas Wessi-Zumino-Novikovi-Witteni mudelit), tahke keha füüsika ja matemaatiline füüsika.

1970. aastal pälvis ta Fieldsi medali topoloogia-alaste tööde eest.

## Haridus- ja töökäik
Ta astus 1955. aastalM. V. Lomonossovi nimelise Moskva Riikliku Ülikooli mehaanika-matemaatikateaduskonda. Esimese kursuse lõpul otsustas ta spetsialiseeruda algebralise topoloogia erialal. Ülikooli lõpetas 1960. aastal. 1964. aastal kaitses ta NSV Liidu TA Steklovi-nimelises matemaatikainstituudis füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja "Гладкие расслоения на сферы" ja 1965. aastal füüsika-matemaatikadoktori kraadi väitekirjaga "Гомотопически эквивалентные гладкие многообразия".

Ta töötas 1963. aastast NSV Liidu TA Steklovi-nimelises matemaatikainstituudis teaduri ja 1964. aastast ühtlasi MRÜ-s õppejõuna diferentsiaalgeomeetria kateedris, 1967. aastast sealsamas professorina. 1971. aastal määrati ta NSV Liidu TA Landau-nimelise teoreetilise füüsika instituudi osakonnajuhatajaks ja 1982. aastal MRÜ kõrgema geomeetria ja topoloogia kateedri juhatajaks.

## Tunnustus
*1967 – Lenini preemia
*1970 – Fieldsi medal
*1980 – Lobatševski auhind
*2005 – Wolfi auhind
*2009 – Bogoljubovi kuldmedal
*2012 – Leonhard Euleri kuldmedal

#### Valitud teadusakadeemiate liikmeks
*1966 – NSV Liidu Teaduste Akadeemia (korrespondentliige)
*1981 – NSV Liidu Teaduste Akadeemia (1991. aastast Venemaa TA; akadeemik)
*1988 – Serbia Teaduste ja Kunstide Akadeemia 
*1990 – Academia Europaea
*1991 – Accademia Nazionale dei Lincei
*1994 – USA Rahvuslik Teaduste Akadeemia 
*1996 – Paavstlik Teaduste Akadeemia
*2011 – Montenegro Teaduste ja Kunstide Akadeemia 

Ta on valitud ka Euroopa Teaduste Akadeemia liikmeks.

## Isiklikku
Tema isa oli akadeemik Pjotr Novikov, ema matemaatikaprofessor Ljudmilla Keldõš ja onu akadeemik Mstislav Keldõš.

## Viited
Heinrich Freymann

**Heinrich Freymann** (5. mai 1909 Laiuse vald – 11. mai 1975 Tartu) oli Tartu Riikliku Ülikooli ladina keele õppejõud ja tõlkija.

Ta on koostanud "Ladina keele õpiku" (1963), oli üks ladina-eesti sõnaraamatu koostajatest (koos Lalla Grossi, Richard Kleisi ja Ülo Torpatsiga).

## Isiklikku
Ajaloolane Märt Uustalu on tema lapselaps.

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944. Nr 11531
Fessenheimi tuumaelektrijaam

**Fessenheimi tuumaelektrijaam** on tuumaelektrijaam Prantsusmaal Saksamaa piiri lähedal Haut-Rhini departemangus Fessenheimi vallas.

Jaama ehitamist alustati aastal 1970, tööle hakkas see 1978. aasta alguses. See on Prantsusmaa vanim tuumaelektrijaam.

Tuumaelektrijaamas on kaks 920 MW reaktorit (sellega on jaama koguvõimsus 1840 MW).

Jaam on kavandatud sulgeda 2017. aastal paljude jaamaga seotud riskide tõttu. 2018. aasta novembris teatas Prantsusmaa president Emmanuel Macron, et jaam suletakse 2020. aasta kevadel.

## Avariid
*2014. aastal oli rike jaama reaktori seiskamissüsteemis.

## Viited
Elsa Lamp

**Elsa Lamp** (aastani 1935 **Elsa Morgen**; 15. november 1913 Tartu – 24. märts 2009 Tartu) oli eesti laulja (sopran).

Ta õppis 1932–1935 Tartu Ülikoolis majandust ja 1935–36 Tartu Kõrgemas Muusikakoolis laulmist (Rudolf Jõksi klass). 
Töötas 1935–44 mitmel pool raamatupidajana. Oli 1944–1946 Vanemuise koorilaulja, 1946–63 solist ning 1960–70 trupijuht, 1968–70 ühtlasi kontsertmeister.

Oli 1945–47 Eesti meistrivõistlustel tennise paarismängudes medalivõitjaid.

Eesti Teatriliidu liige (1951).

## Osi

*Frasquita (Bizet’ Carmen, 1945)
*Tosca (Puccini Tosca, 1945)
*Liisa (Tšaikovski Padaemand, 1946 ja 1953)
*Rose (Delibes’ Lakme, 1946)
*Reet (Ernesaksa Pühajärv, 1947)
*Aida (Verdi Aida, 1947)
*Jaroslavna (Borodini Vürst Igor, 1948)
*Cio Cio San (Puccini Madame Butterfly, 1949 ja 1952)
*Magdalena (Ernesaksa Tormide rand, 1949)
*Rosina (Mozarti Figaro pulm, 1950)
*Ludmilla (Smetana Müüdud mõrsja, 1950)
*Sofia (Moniuszko Halka, 1951)
*Jolanthe (Tšaikovski Jolanthe, 1951)
*Näkineid (Rimski-Korsakovi Maiöö, 1952)
*Maša (Napravniku Dubrovski, 1954)
*Liisa (Arro ja Normeti Rummu Jüri, 1954)
*Juta (Aava Vikerlased, 1955)
*Mariza (Kálmáni Mariza, 1955)

## Kirjandus

*Valter Ojakäär. RT "Vanemuise" külalisetendused Tallinnas: [Tosca]. – Sirp ja Vasar, 20. jaanuar 1951
*H. Aumere. "Vikerlased" RT "Vanemuises". – Sirp ja Vasar, 17. veebruar 1956
*M. Elvet. Teater ja sport > sitkus. – Muusikaleht 1998, 11

## Isiklikku
Abikaasa Valter Lamp (1912–2003) oli eesti tennisist ja ärimees; nende poeg Jüri Lamp (1940–2024) oli matemaatik ja tennisist, teine poeg Peeter Lamp on tennisist ja treener.
Agu Uudelepp

**Agu Uudelepp** (30. juuli 1974 Tallinn – 4. veebruar 2020 Pariis) oli eesti ajakirjanik ja kommunikatsiooniekspert; Ringhäälingunõukogu esimees (2012–2017).

## Elulugu
Ta lõpetas 1998 Tallinna Tehnikaülikooli humanitaar- ja sotsiaalteaduste instituudi halduskorralduse erialal *cum laude*. 1999. aastal kaitses ta Tallinna Tehnikaülikoolis väitekirja "Üliõpilaskonna poliitilised hoiakud Eesti Riigikogu IX koosseisu valimiste ajal" ja sai sotsiaalteaduste magistri kraadi.

Ta töötas 1998–2002 Eesti Raadios uudisteajakirjanikuna, 2002–2007 Eestimaa Rahvaliidu teabejuhina ja järgnevatel aastatel üritusturundusagentuuris Spring ning aitas asutada suhtekorraldusagentuuri Meta Advisory Group.

2008. aastal sai Uudelepp Tallinna Ülikoolist filosoofiadoktori kraadi riigi- ja poliitikateaduste alal. Väitekirja teema oli "Propagandainstrumendid poliitilistes ja poliitikavälistes telereklaamides". Tööd juhendas Georg Sootla.

2008. aastast kuulus talle suhtekorraldusbüroo Claro Consulting. 

Aastatel 2015–2020 oli ta NATO Strateegilise Kommunikatsiooni Kompetentsikeskuse teadusajakirja Defence Strategic Communications toimetuskolleegiumi liige.

Uudelepp õpetas alates ülikooli lõpetamisest Tallinna Tehnikaülikoolis avalikku haldust ning väljendus- ja vaidlusõpetust. Üliõpilased valisid ta mitu korda parimaks õppejõuks. 

Alates 2012. aastast töötas ta dotsendina Estonian Business Schoolis, kus juhatas aastatel 2014–2016 ka magistri tasemeõppe nõukogu. 

Aastatel 2014–2016 oli Uudelepp Eesti Kunstiakadeemia külalisõppejõud, õpetades argumenteerimist ja retoorikat. Aastatel 2012–2017 oli ta Ringhäälingunõukogu esimees ja 2017. aastast nõukogu liige. 

## Tunnustus
* 2018 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 1999 TTÜ väike teenetemedal Mente et Manu ülikooli aasta parima magistriväitekirja eest

## Isiklikku

Agu Uudelepp oli abielus Annika Uudelepaga. Neil on kaks last.

Ta põdes kopsuvähki, ehkki ei olnud suitsetaja.

## Teoseid

*Propaganda ei kao kuhugi. // Riigikogu Toimetised 8 (2003); 
*Propaganda Aristotelesest tänapäevani. // Riigikogu Toimetised 11 (2005); 
*Propaganda instruments in contemporary campaigns: comparison of Estonian political TV advertisements and modern TV commercials. // Review of European and Russian Affairs (RERA) 3 (2007).

## Viited

## Välislingid

* 
* "Agu Uudelepa ränk võitlus vähiga" Eesti Ekspress
* "Agu Uudelepp: kui oleksin jäänud Eesti meditsiini kuluefektiivsuse peale, istuks siin keegi teine" ERR menu, 28. aprill 2018
* "Lahkus Agu Uudelepp" ERR, 4. veebruar 2020
* Rein Veidemann "''In memoriam'' Agu Uudelepp" ERR, 5. veebruar 2020
Anton Laar

**Anton Laar** (13. juuni 1885 Leie, Võisiku vald – 23. veebruar 1933 Tartu) oli eesti õigeusu vaimulik: köster-kooliõpetaja, diakon, preester, ülempreester, EAÕK kirikuvalitsuse liige, Asutava Kogu Kristliku Rahvaerakonna liige, samuti pedagoog-usuõpetaja, ajaloolane, ajakirjanik.

## Eluloolisi andmeid
Ta sündis 13. juunil 1885 Viljandimaal Võisiku vallas Leie külas mölder Tõnis (Dionissi) Laari ja Ann Laari peres. Anton Laar suri Tartus 23. veebruaril 1933 ja maeti Tartu Aleksander Nevski kalmistule. Tema hauasammas pühitseti 2. veebruaril 1935 Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksandri poolt.

### Hariduskäik
* Kolga-Jaani kihelkonnakool  1895–1896
* Riia vaimulik kool 1896–1900
* Riia Vaimulik Seminar 1900–1903 (lõpetas kooli eksternina ja omandas köster-kooliõpetaja kutse)
* Tartu Ülikooli filosoofiateaduskond 1923–1930

## Vaimulikupühitsused
* pühitseti diakoniks 29. augustil 1909 Tallinna Aleksander Nevski peakirikus Riia ja Miitavi ülempiiskop Agafangeli poolt
* pühitseti preestriks 30. augustil 1909 Tallinna Aleksander Nevski peakirikus Riia ja Miitavi ülempiiskop Agafangeli poolt
* pühitseti ülempreestriks 15. mail 1921 Tallinna Püha Siimeoni ja Naisprohvet Hanna kirikus Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksandri poolt

## Autasud
* puusaehe (nabedrennik)
* teenistusmüts
* kamilavka
* rinnarist

## Teenistuskäik köster-kooliõpetajana
* Karula Jumalaema kaitsmise kogudus 1904–1905
* Ilmjärve Jumalailmumise kogudus 1905–1908
* Häädemeeste Issandamuutmise kogudus 1908-1909

## Teenistuskäik preestrina
* pr Laimjala Vassilius Suure koguduses 1909–1913
* pr Penuja Kõikide Pühakute koguduses 1913
* pr Võnnu-Kärsa Kristuse sündimise koguduses 1913–1920
* pr Tartu Pühade Aleksandrite koguduses 28. oktoober 1913 – 26. september 1915 (oli koguduse esimene preester)
* pr/üpr Tallinna Püha Siimeoni ja Naisprohvet Hanna koguduses 1920–1927
* eestseisja Tallinna Issanda Muutmise Peakiriku koguduses 1920–1927 
* pr/üpr Tartu Pühade Aleksandrite koguduses 1928–1933

## Muud tegevused
* Tartu Pühade Aleksandrite koguduse ja kihelkonnakooli asutaja 1913
* Tartu Püha Aleksandri kiriku ehituskomitee liige 1914–1915
* Riia piiskopkonna nõukogu liige 1917–1919
* EAÕK sinodi liige 1918–1920; 1920–1924
* ajakirja Usk ja Elu toimetaja 1918–1932
* Asutava Kogu Kristliku Rahvaerakonna liige 1919–1920
* EAÕK sinodi Sise-komisjoni Seltsi abiesimees 1925–1927
* Tallinns heategevusliku seltsi Kalju asutaja ja esimees 1925–1927
* usuõpetaja Tartu koolides 1920; 1927–1933

## Avaldatud teoseid
* "Eesti Apostliku-Õigeusu kiriku lauluraamat", Tartu: 1922
* "Keskaeg. Üldajaloo õpik", Tartu: 1932

Ta avaldas artikleid Postimehes, Tallinna Teatajas, Stockholmi Teatajas, väljaannetes Usk ja Elu, Uus Elu, Vaba Maa.

## Isiklikku
Anton Laari pere: abikaasa Akilina Laar, nende lapsed: Nadežda, Valentin.

## Viited
Helve Viidalepp

**Helve Viidalepp** (1945. aastani **Helve Roosileht**; 20. detsember 1921 Paide – 12. november 1979 Tallinn) oli eesti maalikunstnik.

## Elukäik
Helve Viidalepp õppis Paide algkoolis (1929–1935) ja progümnaasiumis (1935–1938), 1941. aastal lõpetas Paide Keskkooli. 1942. aastal jätkas õpinguid Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Koolis, Pallases (1943–1944 ) ja 1944. aastast Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis, oli Johannes Võerahansu õpilane. Lõpetas instituudi 1948. aastal ning töötas aastatel 1948–1950 sealsamas õppejõuna. Seejärel oli Tallinnas vabakutseline kunstnik. 

1948. aastast Kunstnike Liidu liige.

Helve Viidalepp suri pärast rasket haigust 12. novembril 1979 ja on maetud Paide Sillaotsa kalmistule.

## Looming
Loonud vahetuil loodusmuljeil põhinevaid särava koloriidiga maastiku- ja lillemaale, natüürmorte, portreid ja lasteainelisi kompositsioone.

Tema isikunäitusi on toimunud Tallinna kunstisalongis (1971, 1976, 1981), Kärdla kultuurimajas (1976), Eesti Majas Stockholmis (1978) ning Paides, Rakveres, Raplas, Käinas ja Pärnus (1980).

## Teoseid
* 1956 „Krüsanteemid“
* 1974 „Kevadine kimp“
* 1975 „Kanarbik“
* 1957 „Ema portree“
* 1960 „Sophie Sooäär“

## Isiklikku
Helve Viidalepa abikaasa oli Ants Viidalepp. Tema isa oli August Roosileht.

## Viited


## Välislingid
* Paide kunstnikepere saab mälestuspingi
* Ants ja Helve Viidalepa mälestusnäituse avamine 16. septembril 2016 Paide Kultuurikeskuses
Ahto Orav

**Ahto Orav** (sündinud 20. augustil 1969 Põltsamaal) on eesti sportlane (*[[indiaca]]*-mängija), sporditegelane ja koolijuht, võistkondlik maailmameister *indiaca*s (2004). Ta on alates 2005. aastast Audentese juhatuse esimees ja Audentese Erakooli direktor.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1987. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1994. aastal Eesti Põllumajandusülikooli veemajanduse insenerina. 2001. aastal sai Tartu Ülikoolist kutsemagistri kraadi (MBA) ärijuhtimises.

## Sportlasena
Ta mängis alates 1983. aastast võrkpalli (treener Toivo Uusna, hiljem on teda juhendanud Jaan Pagel ja Andres Toode). 

Alates 1997. aastast on ta mänginud ''indiaca''<nowiki/>'t ja tulnud aastatel 1999–2015 *indiaca*s kokku 21 korda eri võistkondades ja liikides Eesti meistriks. 2004. aastal tuli ta *indiaca*s Eesti segavõistkonna koosseisus maailmameistriks. 

## Treeneri ja sporditegelasena
Ta on olnud Rahvusvahelise Indiaca Assotsiatsiooni (IIA) ja Eesti Indiaca Liidu (EEIL) asutajaid ja aastatel 1999–2007 viimase president. On olnud ka Tartu Indiaca Klubi asutajaid ja aastatel 1999–2002 selle president, 2004. aastast Indiacaklubi Reval juhatuse liige. 

Aastatel 1997–1999 on ta töötanud Eesti Telefoni spordiklubis, 1999–2001 Tartu Indiaca Klubis ja 2002–2004 Indiacaklubis Reval *indiaca*-treenerina. On tegutsenud ka *indiaca*-kohtunikuna (2001, rahvusvaheline kategooria). 

## Tunnustus
*2000 Eesti parim *indiaca* meesmängija ja treener
*2006 Eesti parim *indiaca*-kohtunik 

## Viited

## Välislingid
*
*Ahto Orava sporditulemused
*Audentese kõneisikud
Lobnja

**Lobnja** on linn Venemaal Moskva oblastis, mis moodustab Lobnja linnaringkonna. Asub Moskvast 30 km põhja pool.

Lobnja linna kohal asunud küladest on esimesena kirjalikult mainitud Kieva küla 1495. aastal. Lobnja asutamisaastaks loetakse 1902. aastat, kui avati samanimeline raudteejaam. Selle juurde tekkis asula, mis sai linnaõigused 1961. aastal.

Linna piires asub 0,22 km² suurune Kijovo järv.

Lobnja põhjaosas asub veetorn, mis on üks vähestest säilinud hüperboloidsetest ehitistest Venemaal.

## Viited

## Välislingid

*Lobnja koduleht
Tiina Allik

**Tiina Allik** (sündinud 3. aprillil 1949 Tartus) on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku koorijuht.

## Eluloolisi andmeid
Tiina Allik sündis 3. aprillil 1949 Tartus ülempreester Ermil Alliku ja salmilaulja Lydia Alliku (Alt) peres. Ta omandas koorijuhi kutse 1968. aastal Tartu Muusikakoolis Roland Laasmäe õpilasena ning jätkas seejärel õpinguid koorijuhtimise erialal Tallinna Riiklikus Konservatooriumis aastatel 1968–1972.

## Teenistuskäik koorijuhina
* Tallinna Issanda Muutmise peakiriku koguduses 1972–1975
* Tallinna Jumalaema Kaasani Pühakuju koguduses 1976–1994
* Tallinna Issanda Muutmise peakiriku koguduses 1994–2016

## Tunnustus
*Püha Piiskop Platoni ordeni III järk, 2003

## Isiklikku
Tiina Alliku isa oli Ermil Allik, ema Lydia Allik, noorem vend Paul Allik; tema vanem vend oli Georg Allik ning lapsed on Erik ja Maarja.

## Vaata ka
* Kaarepere Vaga Suzdali Eufimi ja Vaga Egiptuse Maria kirik
* Kaarepere Vaga Suzdali Eufimi ja Vaga Egiptuse Maria kogudus
* Tartu Muusikakool
* Roland Laasmäe

## Viited
Sõlmaed

**Sõlmaed** on väga formaalse stiiliga aed ristkülikukujulises raamistuses, kuhu kuulub mitmesugused lõhna- ja maitsetaimed, sealhulgas tarinõges, pune, tüümian, sidrunmeliss, iisop, kassinaeris, kummel, rosmariin, saialilled ja kannikesed. Enamik sõlmaedu on nüüdisajal servadest ääristatud pukspuu hekiga, mille lehtedel on magus lõhn, kui neid hõõruda. Algupäraseid sõlmaedu, mida ei ümbritsenud pukspuuhekk, võis täpsemalt nimetada parteriteks. Teeradadeks aiaosade vahel on enamasti kasutatud peent kruusa. Enamik renessansiajastu sõlmaedadest oli moodustatud ruudukujulistest üksustest. Väike aed võis koosneda ühest üksusest, samas suured võisid sisaldada kuut või kaheksat.

Tänapäeval ei ole sõlmaiad eriti populaarsed, sest nende keeruka lahenduse tõttu vajavad nad rohket hooldust. Sõlmaiad olid moes 1485. aastal, mil Tudorid valitsesid Inglismaad. 1603. aastal, kui lõppes Elizabeth I ajastu, jäid ka sõlmaiad maastikuarhitektuuris tagaplaanile.
Esimesed sõlmaiad rajati pealtvaatest lähtuvana ja sümmeetrilisena, et kuningliku perekonna liikmed saaksid neid oma lossidest imetleda. Taimed istutati teemandi, kolmnurkse, ristküliku või mõne muu kujundina, et anda neile kootud eseme või tikandi efekt.
Sügiseti ja talviti, mil lilli oli raske leida, kasutati varasemates aedades lillede asemel maitse- ja ravitaimi, liiva, kruusa, kive ja lõhutud telliseid, et säilitada hästi eristatavad jooned ja värvid.

Tänapäeval on sõlmaiad vähem formaalsed, kuid säilinud sõlmetaoline kujundus. Samuti kasutatakse rohkem mitmesuguseid erinevaid taimi, näiteks värvilisi üheaastaseid taimi, roose ja aromaatseid maitsetaimi. Sõlmaedu, mis on piiritletud madalate põõsastega, kutsutakse lilleaedadeks. Sõlmaed on välja toodud ka Shakespeare'i näidendis "Love's Labour's Lost" ("Asjatu armuvaev").

## Näiteid
Varaseimad sõlmaiad on nüüdseks rohtu kasvanud, kuid algupärased jäljed ja sümmeetria on siiani tajutav. Näide sellest fenomenist on 17. sajandi alguses ehitatud Muchallsi lossi aed Šotimaal. Sõlmaiad on saanud mõõdukalt esinduslikuks aiaks, näiteks:
*Alexandra Hicks Herb Knot Garden, University of Michigan, USA
*Antony House, Cornwall, Inglismaa
*Anzac Square, Dunedin, Uus-Meremaa[1]
*Barnsley House, Gloucestershire, Inglismaa[2]
*Bourton House Garden, Gloucestershire, Inglismaa
*Brooklyn Botanic Garden, New York, USA
*Cleveland Botanical Garden, USA
*Compton Castle, Devon, Inglismaa
*Garden Museum, London, Inglismaa
*Hatfield House, Hertfordshire, Inglismaa
*Knowle, Solihull, Inglismaa
*Little Moreton Hall, Cheshire, Inglismaa[3]
*Red Lodge Museum, Bristol, Inglismaa[4]
*St Fagans, Lõuna-Wales

## Vaata ka
*Prantsuse park

## Viited

## Kirjandus
* "The Dunedin Railway Station". Cityofdunedin.com. Retrieved 2013-03-26.
* Gloucestershire: the Cotswolds, The Buildings of England edited by Nikolaus Pevsner, 2nd ed. (1979) ISBN 0-14-071040-X, pp.&nbsp;96–100
* Fedden, Robin; Joekes, Rosemary (1984). The National Trust Guide. The National Trust. pp.&nbsp;155, 257. ISBN 978-0-224-01946-0.
* "The Red Lodge Museum". Culture 24. Retrieved 24 October 2015.
Vaba Sõna

**Vaba Sõna** on olnud mitme eestikeelse väljaande nimi:
*Vaba Sõna (ajaleht, 1905)
*Vaba Sõna (ajakiri, 1914), ilmus 1914–1917 Tartus Noor-Eesti väljaandel
*Vaba Sõna (ajakiri, 1925)
*Vaba Sõna (ajaleht, 1932), ilmus Petseris
*Vaba Sõna (ajaleht, 1933)
*...
Lydia Allik

**Lydia Allik** (sündinud **Lydia Alt**;  1. aprill 1918 Tartu – 8. juuni 2009 Jõgeva) oli Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku salmilaulja (köster) ja koorijuht.

## Eluloolisi andmeid
Ta  sündis Tartus 1. aprillil 1918 Johannes (Georg) ja Rosalie Wilhelmine Aldi (sünd Müller) peres, lõpetas Tartu Kodumajanduskooli, laulis Tartu Helikunsti Seltsi segakooris (dirigent Miina Härma) ning Tartu Pauluse kiriku segakooris. 

Lydia Allik suri Jõgeval 8. juunil 2009 ja maeti Kaarepere kalmistule.

## Teenistuskäik salmilauljana ja koorijuhina
* Kaarepere Vaga Suzdali Eufimi ja Vaga Egiptuse Maria koguduses 1945-1995
* Kärkna-Lähte Kõikide Pühakute koguduses 1945-1974
* Saduküla Vaga Joosepi koguduses 1955-1965

### Isiklikku:
Lydia Alliku pere: abikaasa Ermil Allik, nende lapsed: Georg Allik, Paul Allik ja Tiina Allik.

## Vaata ka
Tartu Helikunsti Selts

Miina Härma

Kaarepere Vaga Suzdali Eufimi ja Vaga Egiptuse Maria Kirik

Kaarepere kalmistu

## Viited
San Holo

**San Holo**, kodanikunimega **Sander van Dijck** (sündinud 26. novembril 1990), on Hollandi DJ, helilooja, muusik ja produtsent. Tema esimene ülimenukas muusikapala oli remiks Dr. Dre hiphoplaulust "The Next Episode", millega ta sai üle maailma tuntuks. See remiks kogus YouTube'is kiiresti 135 miljonit vaatamist. 

Ta on välja andnud muusikat selliste plaadifirmade kaudu nagu Spinnin' Records, OWSLA, Barong Family ja Monstercat. Ta asutas plaadifirma bitbird, kus on antud välja singlid nagu "Still Looking" ja "Light". San Holo esimese albumi "Cosmos" avalikustas Heroic plaadifirma 18. septembril 2014. Tema esimene album oli iTunes'i elektroonilise muusika kategoorias esisajas.

## Elulugu
Van Dijck õppis muusikaproduktsiooni ja kitarrimängu Codartsi kunstiakadeemias. Ta lõpetas selle aastal 2012. Kooli kõrvalt teenis raha lastele kitarrimängu õpetamisega. Pärast aastatepikkust tööd bändidega hakkas Van Dijck variprodutseerima teistele DJ-dele. Tema variprodutseeritud muusika kogus palju kuulsust, sellest tulenevalt otsustas ta teha soolokarjääri esinejanimega San Holo.
Kodumaa (täpsustus)

Kodumaa on maa, kust isik on pärit või mille kodanik ta on.

**Kodumaa** võib tähendada ka järgmist:
*Kodumaa (ajaleht), ilmus 1958–1991
*Kodumaa (ajakiri, 1901)
*Kodumaa (ajaleht, 1905)
*Kodumaa Hoiu-Laenuühistu
*Kodumaa (skulptuur)
*Kodumaa (laev)
*Kodumaa (perekonnanimi)
Linda Rosin

**Linda Rosin** (7. november (vkj) / 20. november 1904 Lesnoi piirkond, Staraja Derevnja vald, Peterburi kubermang – 26. juuli 1981 Tallinn) oli eesti skulptor.

## Elukäik
Ta sündis puusepa perekonnas ning õppis aastatel 1915–1918 algkoolis Petrogradi kubermangus.

Pere tuli Eestisse tagasi 1920. aastal. Linda Rosin lõpetas Riigi Kunsttööstuskooli 1925. aastal joonistusõpetaja kutsega. Õppis veel raamatuköitmist ja nahatööd ning omandas ka naiskäsitöö õpetaja kutse. 

Aastatel 1930–1939 töötas Rosin Rotterdamis ja Amsterdamis kompvekivabrikus joonistajana.

Aastatel 1942–1944 õppis ta Tallinna Rakenduskunsti Koolis rakendusskulptuuri ja 1945–1948 Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis skulptuuri.

Pärast instituudi lõpetamist jäi ta instituuti tööle (1950. aastast oli skulptuuriõppejõud).

Oli 1960. aastast Tallinnas vabakunstnik. 

Ta oli Eesti Kunstnike Liidu liige (1948).

## Looming
Viljeles 1930. aastail Madalmaades nahkehistööd.

Pärast sõda Eestis viljeles põhiliselt skulptuuri, eeskätt figuurikompositsiooni ja portreed. 1950. aastate kompositsioonides valdab ajastule omane pateetiline inimesekujutus, hiljem sugenes (ms Ida-Saksa 1960.–1970. aastate skulptuuri mõjul) karge tundeline varjund. Portreedele on iseloomulik veidi maneerlik stilisatsioon. Loonud ka ehiskujusid.

Tema loodud on 1968. aastal Kehtna mõisaparki püsitatud ühishaua mälestussammas.

1972. aastast keskendus rohkem õlimaalile.

### Näitusi
Näitustel hakkas osalema 1947. aastal.
* 1964 ühisnäitus koos Jaan Jenseni, Ilmar Linnati, Valerian Loigu ja Oskar Raunamiga Tallinna Kunstihoones
**"Jaan Jensen. Ilmar Linnat. Valerian Loik. Oskar Raunam. Linda Rosin. Maal, graafika, skulptuur". Näitusekataloog. Koostaja Vilma Reinholm. Tallinn 1964
*1964 isikunäitus tema 60. sünnipäeval Tallinna kunstisalongis
*1974 ühisnäitus koos Ilmar Linnati, Valerian Loigu, August Pulsti ja Henn Roodega Tallinna Kunstihoones
** Ilmar Linnat. Valerian Loik. August Pulst. Henn Roode. Linda Rosin. Näitusekataloog. Koostaja Mirjam Peil. Tallinn 1974
**Rein Loodus. "Viie näitus Kunstihoones". Sirp ja Vasar nr 1, 3. jaanuar 1975]. Lk 9
*1979 isikunäitus tema 75. sünnipäeval Tallinna kunstisalongis
**Tiina Pikamäe (intervjeerija). Intervjuu. Sirp ja Vasar nr 50, 14. detsember 1979. Lk 8

## Viited

## Kirjandus
*Viivi Viilmann. "Rosin, Linda, kujur". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 449

## Välislingid
* Linda Rosina teoseid EKM digikogus
* Haud Tallinna Metsakalmistul
Georg Allik

**Georg Allik** (9. detsember 1943 Tartu – 30. märts 2024 Tartu) oli Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku salmilaulja (köster).

## Eluloolisi andmeid
Ta sündis ülempreester Ermil Alliku ja koorijuht (salmilaulja) Lydia Alliku peres.

Ta õppis Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas ja lõpetas ülikooli inglise filoloogina *[[cum laude]]* 1970. aastal.

Ta oli ülikooli keelekeskuse õppejõud alates 1970. aastast kuni pensionile siirdumiseni. 

Alates 1995. aastast kuni elu lõpuni oli ta Kaarepere Vaga Suzdali Eufimi ja vaga Egiptuse Maria koguduse salmilaulja (köster) ja ka koguduse vanem.

Maetud Kaarepere kalmistule.

## Vaata ka
* Kaarepere Vaga Suzdali Eufimi ja Vaga Egiptuse Maria kogudus

## Isiklikku
Tema isa oli Ermil Allik, ema Lydia Allik ja vend Paul Allik. Ta õde on Tiina Allik.

## Viited
Eduard Dietl

**Eduard Wohlrat Christian Dietl** (21. juuli 1890 Bad Aibling – 23. juuni 1944 Steiermargi maakond) oli Saksamaa sõjaväelane (kindralooberst), nii Esimesest kui Teisest maailmasõjast osavõtnu. Teda oli autasustatud Raudristi Rüütliristiga tammelehtede ja mõõkadega.

Ta alustas teenistust aastal 1909 ohvitseri kandidaadina 5. Baieri jalaväepolgus, aastal 1911 sai ta leitnandiks.
Kiir (ajaleht, 1927)

**Kiir** (alapealkirjaga *Töörahva ajaleht*) oli bolševike juhitud ajaleht, mis ilmus korra nädalas 12. jaanuarist kuni 13. maini 1927 Tallinnas.
Väljaandja ja vastutav toimetaja oli Aleksander Luik. Ajalehte trükiti trükikojas Vaba Maa.

Ajaleht suleti korduvalt, kuid asemele ilmusid uued ajalehed, mis jätkasid Kiire aastakäiku ja läbivat numeratsiooni: 
* **Uus Kiir** 1927, nr. 18 – väljaandja ja vastutav toimetaja: Johannes Grimpel
* **Meie Kiir** 1927, nr. 1(19) – nr. 5(23) – väljaandja ja toimetaja oli H. Aal
* **Tööliste Kiir** 1927, nr. 1(24] – 10(33) – väljaandja Aleksander Luik ja vastutav toimetaja J. Veltson
* **Tallinna Kiir** 1927, nr. 1(34) – 4(37) – väljaandja ja toimetaja E. Elmann
* **Punane Kiir** 1927, nr. 1(38) – 2(39) – väljaandja Arnold Grimpel; vastutav toimetaja H.Tulp
* **Oktoobri Kiir** 1927, nr. 1(40) – 1928, nr. 1(44) – väljaandja ja toimetaja Arnold Grimpel
* **Töörahva Kiir** 1928, nr. 1(45) – 10(54) – nr. 10 konfiskeeriti ja leht suleti. Väljaandja ja toimetaja oli Arnold Grimpel 

## Viited
Noorus (täpsustus)

**Noorus** on lapsepõlvele järgnev eajärk (noorpõlv); ka noorsugu, noored.

**Noorus** võib tähendada ka järgmist:
*Noorus, ajakiri, mis ilmus 1946–1997
*Noorus (ajaleht, 1906)
*Noorus (ajakiri, 1923)
*Noorus (koor)
*Noorus (spordiühing)
*Noorus (galerii)
*Kiviõli Õmblustootmiskoondis Noorus
*"Noorus (film)", Paolo Sorrentino film (2015)
Lopets

**Lopets** on küla Venemaal Leningradi oblastis Volossovo rajoonis. Küla on peamiselt suvilateasula.

2017. aasta 5. aprilli varahommikul süütas Peterburist pärit mees kogu küla põlema, pidades seda Peterburi metroo pommiplahvatusega seotud terroristide pelgupaigaks. Tulekahju hävitas üheksa maja ning neli kõrvalhoonet.

## Viited
Ermil Allik

**Ermil Allik** (29. jaanuar 1917 Kaarepere – 22. aprill 2003) oli eesti õigeusu vaimulik (ülempreester).

## Elulugu
Ta sündis 1917. aastal Tartumaal Kaareperes talupidaja Augustin Alliku ja Armilde Pauline Alliku (sündinud Klarmann) peres. Lõpetas Tartu ühiskommertsgümnaasiumi 1936. aastal, õppis aastatel 1937–1941 Tartu Ülikooli veterinaaria osakonnas, astus 1938. aastal korporatsiooni Fraternitas Tartuensis liikmeks, sooritas 1943. aastal vaimuliku kutseeksami.

Ülempreester Ermil Allik suri 22. aprillil 2003 ja maeti Kaarepere kalmistule.

## Vaimulikupühitsused
* pühitseti diakoniks ja kohe seejärel preestriks 2. aprillil 1943 Kaarepere Vaga Suzdali Eufimi ja Vaga Egiptuse Maria kirikus Tallinna ja kogu Eesti metropoliidi Aleksandri poolt

* ülendati ülempreestriks Kaarepere Vaga Suzdali Eufimi ja Vaga Egiptuse Maria kirikus Tallinna ja kogu Eesti metropoliidi Aleksiuse poolt.

## Teenistuskäik preestrina
* pr/üpr Kaarepere Vaga Suzdali Eufimi ja Vaga Egiptuse Maria koguduses 2. aprillist 1943 kuni 23. aprillini 2003

* pr/üpr Kärkna-Lähte Kõikide Pühakute koguduses 1945–1974 (oli koguduse viimane preester)

* pr Laiuse Jumalaema Sündimise koguduses 1951–1955 (oli koguduse viimane preester)

* pr/üpr Saduküla Vaga Joosepi koguduses 1955–1965 (oli koguduse viimane preester)

* üpr Kolga-Jaani Püha Nikolai koguduses 1975–2003

## Tunnustus
* puusaehe (nabedrennik)
* peaehe
* mitra kandmise õigus
* Valgetähe III klassi teenetemärk 1997
* Püha Piiskop Platoni ordeni III järk 9. jaanuaril 2003

## Isiklikku
Ermil Alliku abikaasa oli Lydia Allik (sündinud Alt), nende lapsed Georg Allik, Paul Allik ja Tiina Allik.

## Vaata ka
* Kaarepere vald
* Kaarepere Vaga Suzdali Eufimi ja Vaga Egiptuse Maria kirik
* Laiuse Jumalaema Sündimise Kirik

## Viited
Ksamili saared

**Ksamili saared** (albaania keeles: *Ishuj të Ksamilit* või *Ishuj të Tetranisit*) on neljast väikesest saarest koosnev saarestik Lõuna-Albaania rannikuvetes.  

Saared on üldpindalaga 7,1 hektarit (17,5 aakrit) ning on tuntud aasta läbi lopsaka looduse ja põliste randade poolest. Saartest idapoolseimal asub Ksamili küla, mille järgi saarestik on nime saanud. 

Ksamili saared kuuluvad Butrinti rahvusparki.


Ksamil_albanian_riviera.jpg
Ksamil_Albania_._Albanian_Riviera.jpg
Ksamil_cafe.jpg
Crystal_blue_ksamil.jpg
Ksamil_tourism.jpg
Ksamil_albania_2016.jpg
Ksamil-ksamil_islands.jpg
Ksamill-1.jpg
Massimõrv Scheeli krundil

**Massimõrv Scheeli krundil** oli Nõukogude võimu esindajate poolt Pirita-Kosel toime pandud massimõrv.

Massimõrvad pankur Klaus Scheelile (1890–1961) kuulunud Kose suvemõisa territooriumil leidsid aset 1941. aasta kevadsuvel.

## Inimeste süüdimõistmine ja hukkamine
Pankur Klaus Scheelile kuulunud Kose suvemõisas pidas oma istungeid NKVD vägede sõjatribunal. Ligikaudsel hinnangul oli erinevate sõjatribunalide otsustega mahalastuid Eestis aastatel 1940–1941 üle 400. Enamus neist hukati Tallinnas ja selle läheduses. Hukkamiste keskseks sümboliks sai Kose suvemõis (ehk Scheeli krunt). 

## Avastamine
Suvemõisa territooriumilt leiti 1941. aasta sügisel kümnete mahalastute surnukehasid. Ohvrid olid hukatud enamasti aprillis, aga ka hiljem.

## Viited
Logorröa

**Logorröa** (vanakreeka keeles λόγος *logod* "sõna" ja ῥέω *rheo* "voolama") on suhtlemisprobleem, mis väljendub liiga suures sõnahulgas, haiglaslikus vajaduses lobiseda. Mõnikord klassifitseeritakse logorröad kui psüühikahäiret, mis tuleneb erinevate psühhiaatriliste ja neuroloogiliste häirete, sealhulgas afaasia, ajukahjustuste puhul, mis on tekkinud talamuse piirkonnas.

Logorröa võib olla monotoonne rääkimine või mõmisemine, suunatud kas teistele või tõenäolisemalt inimesele endale. Selles võib sisalduda seosetute sõnade või fraaside kordamist. Logorröa põhjused pole teada. Kui on tegemist näiteks emotsionaalse ebastabiilsusega ja sellega seotud suure hulga neuroloogiliste seisunditega, on teised sümptomid kliinilises käsitluses ja teadusuuringutes olulisemad. Muude sümptomite hulka kuuluvad ülemäärane rääkimine, sõnad, milles puudub loogika või põhjus, sõnad, mis võivad solvata teisi inimesi ja suvalised sõnad, millele kuulajad võivad omistada muid tähendusi.

Logorröad ei tohiks segi ajada katkematu kõnega, mida iseloomustab teemalt teemale "hüplemine" ja mida on võimatu katkestada.

## Viited
Meediainnovatsiooni ja digikultuuri tippkeskus

**Meediainnovatsiooni ja digikultuuri tippkeskus** (lühendatult **MEDIT**) asutati Tallinna Ülikoolis 2015. aastal. MEDITi eesmärk on interdistsiplinaarsete loome- ja teadusprojektoride algatamine ja teostamine, mis hõlmavad digitaalsete meedia- ja kommunikatsioonivahenditega kaasnevate kultuurimuutuste ja innovatsiooniprotsesside uurimist, kombineerides selleks ennekõike humanitaarteaduslikke ja majandusteaduslikke perspektiive. Teiseks eesmärgiks on kogutavate teadmiste rakendamine uute digitaalsete meediavormide ja innovaatiliste väljendusvormide loomiseks. MEDITi aluseks on eeldus, et kaasaegse kultuurimuutuse mõtestamiseks ja selles loovalt osalemiseks on vaja kultuurilist, majanduslikku ja tehnoloogilist arengudünaamikat käsitleda ühtses süsteemis, kaasates nii vastavaid teadusdistsipliine kui ka loovpraktikaid.

MEDIT koondab, koordineerib ja arendab teadustegevust TLÜ Balti filmi, meedia ja kunstide instituudis. MEDITi uurimisgrupid on järgmised:

- Auditooriumi uuringud ja osaluskultuur

- Filmi, televisiooni ja visuaalse kultuuri uurimused

- Kultuuriandmete analüütika

- Kultuuripärandi uurimused

- Kunstide didaktika

- Loovuurimus ja praktikapõhised uuringud meedia ja audiovisuaalsete kunstide valdkonnas

- Meediatööstuse uurimused

- Neurokino ja kognitiivsed uuringud

MEDITi tööd juhatavad Katrin Tiidenberg ja Ulrike Rohn 

## Välislingid
* MEDITi veebileht
Blaze Starr

**Blaze Starr** (sünninimi **Fannie Belle Fleming**; 10. aprill 1932 Wilsondale, Lääne-Virginia – 15. juuni 2015 Wilsondale või Williamson, Lääne-Virginia) oli USA burleskitantsija, striptiisitar ning foto- ja aktimodell.

Ta sündis Lääne-Virginia osariigis 11-lapselises peres. Ta lahkus kodust teismeeas ja kolis Washingtoni, kus hakkas tööle kelnerina. Washingtonis avastas ta Red Snyder, kes soovitas tal tööle asuda meelelahutusäris. Snyderist sai tema esimene mändežer ja Snyderi soovitusel hakkas ta esinema nimega Blaze Starr.

1950. aastatel esines ta Baltimore'is tantsijana paljudes ööklubides ja töötas modellina. Hiljem töötas ta veel New Orleansis. Tal oli armuafäär Louisiana kuberneri Earl Longiga.

1989. aastal valmis tema 1974. aastal ilmunud memuaaridel põhinev film "Blaze", kus peaosades mängivad Paul Newman Earl Longi ja Lolita Davidovich Starri. Filmis tegi pisirolli ka Starr ise.

Starr oli 12 aastat abielus Baltimore'i ööklubi 2 O'Clock Club omaniku Carroll Gloriosoga.

## Viited

## Välislingid
*
Alandus

**Alandus** on uhkuse vähendamine, millega võib kaasneda häbi või alluva positsioon. See on emotsioon, mida tunneb inimene, kelle sotsiaalne staatus on just vähenenud. See võib tulla läbi hirmutamise, füüsilise või vaimse väärkohtlemise või pettuse või piinlikkustunde tekkimine inimesel, kes on hakkama saanud kas sotsiaalselt ja juriidiliselt lubamatu teoga. Arvestades, et alandlikkuse põhimõte on ego alandamine, peab alandusega olema seotud teised inimesed, kas kaudselt või vabatahtlikult. 

Alandus on praegu aktiivne teadustöö teema ja seda nähakse kui olulist kuid keerulist liikumapanevat jõudu inimese suhtlemises, millel on mõju nii intrapersonaalsel, inimsuhete -, institutsioonilisel ja rahvusvahelisel tasandil.

## Psühholoogiline mõju
Isik, keda on korduvalt alandatud, võib kannatada depressiooni all, omada enesetapumõtteid ja erinevaid ärevuse staadiumeid nagu post-traumaatiline stress. Staatuse kaotamine, näiteks töö kaotamine või sildistamine (kas valesti või õigesti) seksuaalkurjategijana, võib põhjustada inimeste võimetust normaalselt käituda. Alandatud inimesed võisid olla provotseeritud ja ihata kättemaksu. Mõned inimesed võivad tunda end väärtusetu, lootusetu ja abituna, kaotada reaalsustaju ja sooritada enesetappu.

## Karistamine ja ülekuulamistaktika
Ühe isiku teise poolt alandamist kasutatakse tihtipeale et oma ülemvõimu kinnistada ja on levinum rõhumise või kuritarvitus, mida kasutatakse politsei, sõjaväe või vangla kontekstis juriidilises tegevuses, kas ülekuulamisel või ebaseaduslikul piinamisel. Paljud nüüdseks vananenud avalikud karistused olid tahtlikult mõeldud selleks, et olla alandavad, näiteks kurjategijate sulgedega katmine, häbipost, häbimärgistamine (stigma), mis tähendab, et inimese teost tehakse näidisprotsess, et see oleks hoiatuseks teistele.  

Mõned USA osariigid on katsetanud seadusrikkujate alandamist või häbistmist, avaldades nende nime koos kuriteoga (näiteks: joobes juhtimine).

## Alanduse tekitamise viisid
Alanduse tekitamiseks ei pea tingimata kasutama vägivalda või aktiivset tegevust. Alandada saab ka passiivselt. Näiteks läbi inimese ignoreerimise, võtta talt ära mingi õigus või privileeg. Inimest saab alandada läbi maha jätmise, väärkohtlemise, reetmise või kasutada teda kui vahendit millegi saavutamiseks. Immanuel Kant väitis, et tulenevalt inimese vabast tahtest on inimestes moraalne mõõde, mis tagab meile väärikuse ja õiguse saada eetilise kohtlemise osaliseks.  Et kedagi alandada, tuleb teda kohelda mitte tema vääriliselt ja eitada teda ennast kogu tema inimlikkuses.

## Viited
Müristaja (ajakiri)

**Müristaja** oli huumoriajakiri, mis ilmus 1905. aastal üks kord kuus Viljandis. 

Toimetaja oli J. T. Vinnal. Kokku ilmus 3 numbrit. Ajakirja trükiti Viljandis A. Peeti trükikojas.

## Viited
Aleksander Klaas

**Aleksander (Andres) Klaas** (8. september 1868 Hellamaa – 31. juuli 1935 Tornimäe) oli eesti õigeusu vaimulik: köster-kooliõpetaja, diakon, preester, ülempreester. 

## Eluloolisi andmeid
Ta sündis 8. septembril 1868 Muhus Hellamaal köster Andrei Klaasi ja Maria Klaasi (sünd Holmberg) peres, õppis Leisi õigeusu kihelkonnakoolis, lõpetas Riia Vaimuliku Kooli ja Seminari 1890. aastal ning omandas köster-kooliõpetaja kutse. Aleksander Klaas oli Saaremaa eesnike misjoni nõukogu liige aastatel 1913–1918; Põide Haridusseltsi liige, Pöide Tarvitajate Ühingu esimees aastatel 1907–1910; sama asutuse raamatupidaja-laekur aastatel 1920–1922; töötas koolijuhatajana Uuemõisa (Kõrkvere) algkoolis aastatel 1923–1927.

Ülempreester Aleksander Klaas suri 31. juulil 1935 Tornimäel ja maeti Tornimäe kalmistule.

## Vaimulikupühitsused
* pühitseti diakoniks 21. septembril 1895 Kihnu Püha Nikolai kirikus Riia ja Miitavi ülempiiskop Arseni (Brjantsev) poolt
* pühitseti preestriks 24. septembril 1895 Kihnu Püha Nikolai kirikus Riia ja Miitavi ülempiiskop Arseni (Brjantsev) poolt 24. septembril 1895
* pühitseti ülempreestriks 19. augustil 1929 Tornimäe Neitsi Maarja Kaitsmise Kirikus Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksandri (Paulus) poolt 

### Autasud
* puusaehe (nabedrennik) 1898
* peaehe 1904
* kamilavka 1910
* Sinodi rinnarist 1915

#### Teenistuskäik köster-kooliõpetajana
* Ööriku Püha Kolmainu koguduses 1890–1894
* Tiirimetsa Kristuse Sündimise koguduses 1894–1895

##### Teenistuskäik preestrina
* pr Kihnu Püha Nikolai koguduses 1895–1899
* pr/üpr Tornimäe Neitsi Maarja kaitsmise koguduses 1. novembrist 1899 kuni 1. maini 1935
* erus alates 1. maist 1935

## Isiklikku
Aleksader (Andrei) Klaasi pere: abikaasa Raissa Klaas, nende lapsed: Valentin (sünd 1896); Nikolai (sünd 1898); Antonina (sünd 1899); Ljubov (sünd 1902); Natalia (sünd 1904); Andrei (sünd 1908); Aleksander (sünd 1914); Elena (sünd 1917).

## Vaata ka
* Pöide kihelkond
* Ööriku Püha Kolmainu kirik
* Laimjala Vassilius Suure kirik

## Viited