open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaunase rajoon

**Kaunase rajoon**  on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus  endise Kaunase maakonna aladel.

Rajooni pindala on 1496 km². 2014. aasta seisuga elas seal 87 168 inimest.

Rajoon moodustati 1955. aastal, tänapäevastes piiridest on aastast 1976. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Akademija, Alšėnai, Babtai, Batniava, Čekiškė, Domeikava, Kačerginė, Karmėlava, Kulautuva, Lapėse, Linksmakalnise, Neveronysi, Raudondvarise, Ringaudai, Rokai, Samylai, Zapyškise, Taurakiemise, Užliedžiai ja Vandžiogala vald, Garliava maavald ning Vilkija maavald. Eraldi haldusüksused moodustavad veel Ežerėlise, Garliava ja Vilkija linnad.

Halduskeskus on Kaunase linn, mis aga rajooni koosseisu ei kuulu. Tähtsamad asulad on Ežerėlise, Garliava ja Vilkija linnad ning Akademija, Babtai, Čekiškė, Kačerginė, Karmėlava, Kulautuva, Lapėse, Vandžiogala ja Zapyškise alevid. Rajoonis asub ka Leedu rahvarohkeim mittelinnaline asula - Domeikava küla. 2011. aasta seisuga olid elanikest 96,29% leedulased, 1,82% venelased, 0,4% poolakad, 0,19% ukrainlased, 0,11% valgevenelased, 0,07% sakslased, 0,05% mustlased ja 1,07% oli teistest rahvustest.

Rajooni suurimad jõed on Nemunas ja selle lisajõed Neris, Nevėžis, Jiesia ning Dubysa. Osaliselt jääb rajooni  Kaunase veehoidla. Rajooni territoorium jääb osaliselt Kaunase veehoidla regionaalpargi territooriumile, osaliselt aga Panemunė regionaalparki.

Kaunase rajooni läbib Via Baltica.

Jadagoniu_piliakalnis.jpg|Jadagoniai linnamägi
Drąseikių_atodanga_Kauno_raj.JPG|Draseikiai paljand
Slienavos_Svc._Mergeles_Marijos_Apsilankymo_baznycia.jpg|Šlienava kirik
Ringaudai.jpg|Ringaudai
Altoniškių_piliakalnis._Ženklas.JPG|Altoniškiai linnamägi
Ramuciu_tvenkinys_(Kauno_raj.).jpg|Ramučiai paisjärv
Ringoves_piliakalnis_2008_01.jpg|Ringovė linnamägi
Dubravo_arboretumas_prie_Kauno.JPG|Dubrava arboreetum
Girionių_parkas,_stendas.JPG|Girionysi park
Ziegzdriu_atodanga2.jpg|Žiegždriai paljand
Pypliai._Karvelių_ąžuolas.JPG|Karveliai tamm
Žiglos_maumedžiai._Aikštelė_miške.JPG|Žigla lehis
Liepa_motinėlė_-_Braziūkai.JPG|„Motinėlė“ pärn
Kalniskiu_konglomeratu_atodanga2.jpg|Kalniškiai paljand
Dubravos_miško_dvyniai.JPG|Dubrava kaksikud - mänd ja tamm
Takas_dubravos_apyrube.jpg|Laudtee Dubrava looduskaitsealal


## Viited

## Välislingid

* Rajooni koduleht (*leedu keeles*)
Manzikerti lahing

**Manzikerti lahing** oli lahing 26. augustil 1071 Ida-Rooma keisririigi ja ühendatud seldžukkide vahel; lahing leidis aset Manzikerti linna lähedal (tänapäeva Malazgirt Muşi provintsis Türgi vabariigis).

Ida-Rooma kindel kaotus ja Romanos IV Diogenese vangilangemine mängisid tähtsat rolli Bütsantsi mõjuvõimu nõrgenemises Anatoolias ja Armeenias, sellest sai alguse ka Anatoolia järkjärguline türgistumine.

## Tagajärjed
1075. aastal vallutas Süleyman bin Kutalmış Izmiti ja Izniki linnad. Kaks aastat hiljem kuulutas ta end iseseisva Seldžukkide riigi sultaniks ja tegi Iznikist pealinna. Aastaks 1081 olid Rumi seldžukid vallutanud peaaegu kogu Anatoolia – Armeeniast kuni Bitüüniani – ning asutasid oma pealinna Nikaias, vähem kui 100&nbsp;km kaugusel Konstantinoopolist.
Kammeri vald

**Kammeri vald** (saksa keeles *Duckershof*) oli vald Tartumaal Kambja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Kammeri vald Kodijärve vallaga.

Valla alal asus Kammeri mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kandle vald

**Kandle vald** (saksa keeles *Kandel*) oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Kandle vald Maria vallaga.

Valla alal asus Kandle mõis.

## Vaata ka
*Kandle kool

## Viited

## Välislingid
*
Karuse-Tuudi vald

**Karuse-Tuudi vald** (saksa keeles Karusen-Tuttomäggi) oli vald Läänemaal Karuse kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1870 ja siis eraldusid Karuse kirikuvald ja Tuudi vald eraldi valdadeks.

Valla alal asus Karuse kirikumõis ja Tuudi mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kastna vald

**Kastna vald** (saksa keeles *Kastna*) oli vald Pärnumaal Tõstamaa kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Kastna vald Tõstamaa vallaga.

Valla alal asus Kastna mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Keava vald

**Keava vald** (saksa keeles *Kedenpäh*) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Keava vald Kehtna vallaga.

Valla alal asus Keava mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Muti järv

**Muti järv** on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Muksi külas.

Järv asub Sakala kõrgustiku keskosas 98 m kõrgusel merepinnast. Järve pindala on 6,9 ha, pikkus 430 m, laius 180 m ja kaldajoone pikkus 1,154 km. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järve lõunatipust voolab välja Longi oja, mis umbes 2,5 km lõunas suubub Mäeküla järve.

Limnoloogilise tüübi järgi on järv kalgiveeline eutroofne ehk kalgiveeline rohketoiteline järv. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

Muti järv kuulub Muti maastikukaitseala koosseisu.

## Vaata ka
*Muti Umbjärv
*Muti maastikukaitseala

## Viited

## Välislingid
*
*
Keskküla vald

**Keskküla vald** (saksa keeles *Gross-Kesküll*) oli vald Läänemaal Kirbla kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Keskküla vald Kasari vallaga.

Valla alal asus Keskküla mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Karaski vald

**Karaski vald** (saksa keeles *Karrasky*) oli vald Võrumaal Kanepi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Karaski vald Krootuse vallaga.

Valla alal asus Krootuse ja Musti mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kihlevere vald

**Kihlevere vald** (saksa keeles *Kichlefer*) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Kihlevere vald Aaspere vallaga.

Valla alal asus Kihlevere mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kiideva vald

**Kiideva vald** (saksa keeles *Kiwidepäh*) oli vald Läänemaal Ridala kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Kiideva vald Sinalepa vallaga.

Valla alal asus Kiideva mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kirimäe-Konvere vald

**Kirimäe-Konvere vald** (saksa keeles *Kirrimeggi-Konfer*) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Kirimäe-Konvere vald Taebla vallaga.

Valla alal asus Kirimäe ja Konvere mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kirna vald

**Kirna vald** (saksa keeles *Kirna*) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vallamaja asus Kirna külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Kirna mõis ja Paide kirikumõis.

22. 06/15. 09 1915. aastal nimetati Kirna vald troonipärija auks ümber Aleksei vallaks. 5./28. 04. 1917 uuesti ümber nimetatud Kirna vallaks.

1939. aasta vallareformiga vald jagati ja selle osadest moodustati: a) Anna, Mäo, Esna, Väätsa, Kirna ja Kuksema valla aladest Paide vald; b) Särevere, Alliku ja Kirna valla aladest Särevere vald; c) Väätsa, Vahastu ja Kirna valla aladest Väätsa vald.

## Vaata ka
*Kirna-Kohatu vald (Harjumaal)

## Viited

## Välislingid
*
Kohatu vald

**Kohatu vald** (saksa keeles *Kohhat*) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Kohatu vald Sipa vallaga.

Valla alal asus Kohatu mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Koluvere vald

**Koluvere vald** (ka **Kolovere vald**; saksa keeles *Lohde-Schloss*) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas, mis eksisteeris 1866–1930.

Kolovere ja Kalju vallavalitsus kasutasid ühist, 1895. aastal valminud vallamaja Maidla külas (praegu Ullimulla talu).

1. aprillil 1930 ühines Koluvere vald Kalju vallaga ning moodustus Kolovere-Kalju vald. Kaks valda ühendati kohtu- ja siseministri 1930. aasta 11. märtsi otsusega, millele eelnes Lääne maavolikogu otsus 21. detsembril 1929.

Valla alal asusid teiste seas Koluvere ja Kullamaa mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Punatulilane

**Punatulilane** on üks kolmest tulilaste sugukonda kuuluvast liigist Eestis ja kogu Euroopas. Nimetuse on ta saanud silmapaistva punase värvuse järgi. Punatulilast peetakse majanduslikult kasulikuks putukaks, kuna muuhulgas toituvad tema vastsed ka kooreüraskitest.

## Kirjeldus
Valmikud toituvad õietolmust ja lehetäiliste mesikastest. Punatulilasi võib kohata kevadel ja suve alguses hekkides ja metsaservade taimestikus. Tal on kommensialistlikud suhted ämblikulaadsete klassi kuuluvate ebaskorpionilistega (*Pseudoscorpiones*), kes kasutavad tulilasi transpordivahendina. Täiskasvanud punatulilane on 15–20 mm pikkune, punaste kattetiibade ja rindmikuga, jalad, pea ja tundlad on mustad. Sarnaneb stepitulilasega (*Pyrochroa serraticornis*), kellel on aga punane pea ja ribitulilasega (*Schizotus pectinicornis*), kes on väiksem, pruunikama värvusega ja kellel on pronotumi tagaosas must laik. Emaseid ja isaseid isendeid saab eristada tundlate järgi, mis emastel on saagjad, isastel aga kamjad.

Vastsed on oranžika värvusega ja lamendunud kehaga. Nende areng kestab 2–3 aastat, nad on karnivoorid, toitudes teistest putukatest, ning elavad lahtise puukoore all või kõdunevas puidus.


Pyrochroa coccinea02.jpg|Emane punatulilane
Pyrochroa coccinea (Cardinal beetle), Elst (Gld), the Netherlands - 2.jpg|Isane punatulilane
Pyrochroa coccinea larva found under bark (13537222874).jpg|Punatulilase vastne


## Viited

## Välislingid
*
Joseph Strauss (insener)

**Joseph Baermann Strauss** (9. jaanuar 1870 Cincinnati – 16. mai 1938 Los Angeles) oli USA ehitusinsener.

Ta täiustas märkimisväärselt tõstesilla konstruktsiooni.

Strauss oli 19. aprillil 1937 valminud Kuldvärava silla peainsener.

### Muid töid
*Isleton Bridge
*Johnson Street Bridge
*Kinzie Street railroad bridge
*Mystic River Bascule Bridge
*St. Charles Air Line Bridge
*Thames River Bridge (Amtrak)
*HX Draw

## Kirjandus
* 

## Välislingid

* Biography: Joseph Strauss, The American Experience, PBS
* History and Heritage of Civil Engineering by the ASCE
* Joseph Strauss quotations
* Joseph B. Straus online exhibition by Dr. Dorothy Byers, University of Cincinnati Libraries
Konju vald

**Konju vald** (saksa keeles *Raustfer*) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Konju vald Voka vallaga.

Valla alal asus Konju mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Koonu vald

**Koonu vald** (saksa keeles *Kono*) oli vald Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Koonu vald Vao vallaga.

Valla alal asus Koonu mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Krabi vald

**Krabi vald** (saksa keeles *Schönangern*) oli vald Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Vallamaja asus Krabi külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Krabi mõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati Rõuge, Viitina, Krabi, Nursi  ja Haanja valla aladest Rõuge vald, Vana-Roosa ning Krabi valla aladest moodustati aga Varstu vald.

## Viited

## Välislingid
*
Eesti Kirjanike Muuseumite Ühing

**Eesti Kirjanike Muuseumite Ühing** (lühend **EKMÜ**) on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab Eesti kirjanike muuseumite töötajaid ja teisi sellega seonduvaid või huvituvaid isikuid. EKMÜ kontor asub Harku vallas Suurupi külas. 

EKMÜ põhikirja järgi on selle ülesannete seas "Eesti kirjanike pärandi väärtustamine, hoidmine ning sellele laiema ühiskondliku kõlapinna leidmine; Eesti kirjanduse, kirjanike ja kultuuriajaloo propageerimine ja edendamine Eestis".

EKMÜga on seotud järgmiste muuseumite töötajad:
*A. H. Tammsaare Muuseum Tallinnas
*A. H. Tammsaare Muuseum Vargamäel
*Betti Alveri Muuseum
*E. Vilde Muuseum
*Eesti Kirjandusmuuseum
*Fr. R. Kreutzwaldi Memoriaalmuuseum
*Liivi Muuseum
*L. Koidula Memoriaalmuuseum
*O. Lutsu Kihelkonnakooli Muuseum
*O. Lutsu Majamuuseum
*Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse muuseumiosakond

## Viited

## Välislingid
*EKMÜ koduleht
Thompson Clarke

**Thompson M. Clarke** (27. märts 1928 Cleveland – 29. märts 2012 Berkeley) oli USA filosoof. 

Ta sai doktorikraadi Harvardi ülikoolist 1962 ning oli hiljem Berkeleys asuva California ülikooli professor.  

## Publikatsioone
*Reflections on Likeness of Meaning. – *Philosophical Studies*, 1952, 3 (1), lk 9–13.  
*Seeing Surfaces and Physical Objects. – Max Black  (toim). *Philosophy in America*,  George Allen & Unwin Ltd 1965, lk 98–114.
*The Legacy of Skepticism. – *Journal of Philosophy*, 1972, 64 (20), lk 754–769.

## Välislingid
*Barry Stroud. Thompson Clarke: Memorial Notice, Philosophy UC Berkeley
Tõe hetked

**"Tõe hetked"** (rootsikeelse originaalpealkirjaga "Sanna ögonblick") on 1998. aasta Rootsi-Taani-Soome koostöös valminud mängufilm. 

Filmi režissöörid on Anders Wahlgren ja Lena Koppel. Filmi tootsid Sandrew Film AB, Sveriges Television AB ja mitu muud filmiettevõtet.

Osa filmivõtetest tehti Tallinnas endisaegses KGB arhiivis.

Filmis osaleb mitu eesti näitlejat, nende seas Tõnu Kark, Ada Lundver, Aarne Üksküla.

## Viited
Vello Saage etluskonkurss

**Vello Saage etluskonkurss** (ka *Vello Saage luulekonkurss*) on aastast 1993 Tartus toimuv etlemise võistlus (konkurss). 

Konkurss on nimetatud eesti pedagoogi Vello Saage järgi. Konkurssi korraldavad ja auhindu annavad välja Vello Saage sihtkapital, Tartu Forseliuse Kool ja Soome Instituut.

## Välislingid
*Etluskonkursist Tartu Kultuurkapitali kodulehel
Metsanurga (Koeru kihelkond)

**Metsanurga** oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Norra küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Koeru kihelkonda. Metsanurga küla moodustati 1930. aastatel metsataludest. Küla kaotati 1977, mil see liideti Norra külaga.

## Viited
Mõhku

**Mõhku** on paikkond (varem küla) Harju maakonnas Harku vallas Kütke küla alal. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. 

1939 on Mõhkut mainitud külana. Mõhku talust on teateid 1844.

## Viited
Naha (Mõniste)

**Naha** oli küla Võrumaal Hargla kihelkonnas Mõniste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Karisöödi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Karisöödi külaga. Tänapäevase haldusjaotuse järgi on Naha Eesti kõige lõunapoolsem koht.

Nahal olevast talust on teateid 1684. Naha talupoega on mainitud 1706 (Naha Andres).

## Viited
Nahkanuia

**Nahkanuia** oli küla Järvamaal Koeru kihelkonnas Preedi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rõhu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rõhu külaga.

1712 on mainitud nime Nackaneÿ, 1716 Naccano, 1726 Nachkanuja.

## Viited
Padula (Sargvere)

**Padula** on paikkond (varem küla) Järva maakonnas Paide linnas Sargvere küla alal. Kihelkondlikult kuulus küla Peetri kihelkonda. Padulat on küla staatuses mainitud viimast korda 1945.

Padula-nimelisest kohast on teateid 1589 (Paddoll).

Kesk- ja varauusajal kuulus Padula küla Prandi vakuse koosseisu.

## Viited
Accumoli

**Accumoli** on vald (*comune*) Itaalias Lazio maakonnas Rieti provintsis. Valla keskus on Accumoli.

Accumoli kõrgus merepinnast on keskmiselt 855 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 7,63 inimest ruutkilomeetri kohta.

Accumoli piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Amatrice, Arquata del Tronto (AP), Cittareale, Norcia (PG), Valle Castellana (TE)

## Haldusjaotus
Accumoli halduspiirides on peale keskuse ka järgmised osavallad (*frazioni*): Cassino, Cesaventre, Colleposta, Collespada, Fonte del Campo, Grisciano, Illica, Libertino, Macchia, Mole, Poggio Casoli, Poggio d'Api, Roccasalli, San Giovanni, Terracino, Tino, Villanova.

## Ajalugu
XII sajandil rajatud Accumoli oli alul normannide, hiljem Napoli kuningriigi võimu all.

#### [[Itaalia maavärin 24. augustil 2016|2016. aasta Kesk-Itaalia maavärin]]
Accumoli asub kõrge seismilise aktiivsusega alal. Piirkond sai tugevaid kahjustusi 2016. aasta augustis Kesk-Itaaliat tabanud maavärinas, mille epitsenter asus Accumoli läheduses.

Monti della Laga, Lago Secco 06.JPG|*Lago Secco*
Pantani di Accumoli.jpg|*Pantani di Accumoli*


## Viited

## Välislingid
Sakala kalender

**Sakala kalender** on aastast 1990 Põltsamaal (varem Viljandis) ilmuv jätkväljaanne, mida annab välja loominguline kollektiiv **Sakala Kalender** (juht Heiki Raudla). Väljaanne ilmub üks kord aastas ja on alates 2002. aasta kalendrist saadaval digitaalarhiivis DIGAR.

Kalendris on muu hulgas kohaloolist materjali ajaloolise Sakala piirkonna kohta. 

## Viited
Pumpėnai vald

**Pumpėnai vald** (leedu keeles *Pumpėnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pasvalysi rajooni territooriumil.

Valla pindala on 120 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2504 inimest. Valla keskus on Pumpėnai alev (aastal 2011 oli seal 855 elanikku). Vallamaja asub aadressil Ąžuolyno g. 5, vallavanem on Regina Rapkevičienė. Teine alev vallas on Krikliniai (aastal 2011 oli seal 228 elanikku).

Lisaks küladele on vallas Pumpėnai huutor (aastal 2011 oli seal 8 elanikku).

## Viited
Quacquarelli Symonds

**Quacquarelli Symonds** (**QS**) on hariduse ja välisõpingute edendamisele keskendunud Suurbritannia ettevõte. Ettevõtte rajas 1990. aastal Nunzio Quacquarelli. 2020. aastate alguses oli ettevõtte palgal enam kui 250 töötajat.

QS tegutseb üle maailma ning on esindatud kontoritega, mis asuvad:&nbsp;– London (peakorter Hampsteadis Põhja-Londonis);&nbsp;– New York, Boston ja Washington, Ameerika Ühendriigid;&nbsp;– Pariis, Prantsusmaa;&nbsp;– Singapur;&nbsp;– Stuttgart, Saksamaa;&nbsp;– Sydney, Austraalia;&nbsp;– Shanghai, Hiina;&nbsp;– Johannesburg, Lõuna-Aafrika Vabariik;&nbsp;– Alicante, Hispaania.

QS osutab teenuseid üliõpilastele, kõrgkooli lõpetanutele ja akadeemilise kraadi taotlejatele.

Quacquarelli Symonds annab igal aastal välja ülevaadet QS World University Rankings (QS maailma ülikoolide edetabel), alates 2004. aastast koostöös THE-, alates 2010. aastast iseseisvalt. 2016. aasta septembris üllitatav väljaanne on kolmeteistkümnes.

## Viited

## Välislingid
* QS World University Rankings 2016 [lehe allosas on kaart andmetega 2015. aasta kohta] *(vaadatud 2016.09.01, inglise keeles)*
Hessen-Nassau

**Hessen-Nassau provints** (saksa: *Provinz Hessen-Nassau*) oli Preisi kuningriigi provints aastatel 1868–1918, seejärel Preisimaa Vaba Riigi provints aastani 1944.

Hessen-Nassau loodi 1866. aasta Austria-Preisi sõja tulemusena, kui ühendati varem sõltumatud Hessen-Kassel, Nassau hertsogkond, Vabalinn Frankfurt, alasid saadi Baieri kuningriigilt ja Hesseni suurhertsogkonnalt (Hessen-Darmstadt; sealhulgas osa endisest Hessen-Homburgi maakrahvkonnast). Nendest piirkondadest moodustati aastal 1868 Hessen-Nassau provints pealinnaga Kasselis ja jaotati kaheks halduspiirkonnaks: Kassel ja Wiesbaden.

1. aprillil 1929 sai pärast rahvahääletust Hessen-Nassau osaks Waldeck-Pyrmonti Vaba Riik ja sai Kasseli halduspiirkonna osaks. 

Aastal 1935 kaotas natsivalitsus (*de facto*) kõik osariigid, nii oli provintsidel vähe tähtsust. Aastal 1944 jaotati Hessen-Nassau Kuurhesseni (pealinn Kasselis) ja Nassau (pealinn Wiesbadenis) provintsideks. Aastal 1945, pärast Teise maailmasõja lõppu, need kaks provintsi ühendati ja koos Hessen-Darmstadtiga moodustasid nad äsjaloodud Hesseni liidumaa põhja- ja lääneosa. Osa Nassaust läks Rheinland-Pfalzi liidumaa koosseisu. 

## ''Oberpräsident''<nowiki/>'id

*Oberpräsident* ('ülempresident') oli Preisi provintsi juht, kuningas nimetas ta ametisse Preisi siseministri soovitusel. *Oberpräsident* valitses provintsi Preisi valitsuse poolt nimetatud provintsinõukogu abil.

* 1867–1871 Eduard von Moeller	
* 1872–1875 Ludwig von Bodelschwingh
* 1876–1881 August von Ende
* 1881–1892 Botho zu Eulenburg
* 1892–1898 Eduard von Magdeburg
* 1898–1903 Robert von Zedlitz-Trützschler
* 1903–1907 Ludwig von Windheim
* 1907–1917 Wilhelm Hengstenberg
* 1917–1919 August von Trott zu Solz
* 1919–1930 Rudolf Schwander 
* 1930–1932 August Haas (SDP)
* 1932–1933 Ernst von Hülsen
* 1933–1943 Philipp von Hessen (NSDAP)
* 1943–1944 Ernst Beckmann (NSDAP)

## Ametitunnused

Hessen-Nassau lipp on identne Hollandi omale. Hollandi kuninglik perekond pärineb Nassau hertsogkonnast.

Vapp jaguneb kolme ossa, iga osa kujutab üksuse vappi, mis moodustavad Hessen-Nassau:

* kroonitud, hõbe/punase-triibuline lõvi sinisel taustal (Hesseni kuurvürstkond)
* kroonitud, kuldne lõvi, samuti sinisel taustal (Nassau hertsogkond)
* hõbedane kuldsete küünistega kotkas punasel taustal (Vabalinn Frankfurt)
William Howe (insener)

**William Howe** (12. mai 1803 Spencer, Massachusetts – 9. september 1852) oli USA ehitusinsener  ja sillaehitaja.  

Ta sündis saeveski omaniku perekonnas. Varakult omandus puusepa ja ehitaja oskused. Ta lõpetas Leichesteri Akadeemia.  Töötas ehitusettevõtjana, ehitas elumaju ja kirikuid. 

Hiljem ehitas ta sildu. Asutas firma Howe Bridge Works. 1840. aastal ehitas ta raudteesilla  üle Connecticuti jõe Springfieldis Massachusettsis. Silla kavandi koostas ta ise. See oli sild, kus uuenduslikult kasutati segatarindust: puitsõrestik, millele lisati metalltõmbid. Samal aastal patenteeris ta oma leiutise Howe' sõrestiku (*Howe truss*) nime all.  1846. aastal täiustas ta oma fermi konstruktsiooni ja patenteeris ka selle.  

Ta suri 1852. aasta septembris tõllaga toimunud avariis saadud vigastusse. 

## Isiklikku
Tema vennad Elias Howe ja Tyler Howe olid leiutajad.
Kuurhesseni provints

**Kuurhesseni provints** (saksa: *Provinz Kurhessen*) oli Preisimaa provints Natsi-Saksamaal aastatel 1944 ja 1945.

Kuigi kõik Weimari vabariigi aegsed liidumaad, sealhulgas Preisimaa, olid *de facto* kaotatud aastal 1933, jaotas natsivalitsus Preisimaa Hessen-Nassau provintsi 1. aprillil 1944 ametlikult kaheks provintsiks: Kuurhessen ja Nassau provints. 

Nimi Kuurhessen tuli endiselt Hessen-Kasseli kuurvürstkonnalt (1803–1866), mille pärast Austria-Preisi sõda annekteeris Preisimaa, et see moodustaks osa Hessen-Nassau provintsist.

Pärast teise maailmasõja lõppu langes Kuurhessen Ameerika tsooni. Provints kaotati USA okupatsioonivõimude poolt 19. septembril 1945 ja see moodustas osa Suur-Hesseni haldustsoonist. Aasta pärast muudeti Suur-Hessen tänapäevaseks Hesseni liidumaaks.
Pušalotase vald

**Pušalotase vald** (leedu keeles *Pušaloto seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pasvalysi rajooni territooriumil.

Valla pindala on 142 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1805 inimest. Valla keskus on Pušalotase alev (aastal 2011 oli seal 692 elanikku). Vallamaja asub aadressil Joniškėlio g. 16, vallavanem on Paulyna Stravinskienė. 

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid.

## Viited
Artšid

**Artšid** on Põhja-Kaukaasia kaguosa asustav rahvas. Nad räägivad Kagu-Dagestani keelte hulka kuuluvat artši keelt.

Artšid elavad Artšibi külanõukogus. Nende elupaik asub kõrgel mäenõlvadel (u 2&nbsp;km ü.m.p), Kara Koisu valglas Suur-Kaukasuse Kõrvalahelikus. Lisaks Artšibile, mis on vanem küla, asustavad artšid veel seitset küla. Tütarkülade elanikud on seotud emakülaga hooajaliste talgutööde kaudu. Varem elati püsivalt ainult Artšibis, kuid alates 1930. aastatest on hakatud aasta läbi elama ka endistes karjatamisega seotud ajutistes asulates. 

Elutingimused mägises piirkonnas on rasked. Vegetatsiooniperiood lõpeb varakult, ilmad on ka suveajal tuulised ja niisked. Loodusolud sobivad karjakasvatuseks, leidub nii vett kui ka rohumaid. Metsi ümbruskonnas ei ole. Artšide naabriteks samas orus on avaarid, kes elavad allavoolu külades. Rutulid elavad lõunas, teisel pool mägesid. Lakid elavad artšidest kirdes ja idas.

Artšide külad moodustavad ühtse omavalitsuse. Artšibi (Artši) külanõukogu asub Dagestanis Tšaroda rajoonis. Artšide asuala läheduses asub mitu avaari küla. Alates 1960. aastast, kui artšid said autotee kaudu ühenduse Tsuribiga, on varasem peamine ühendustee, mägirada laki asulasse Kumuhhi, kaotanud oma tähtsuse.

## Viited

## Kirjandus
*Kolga M.; Tõnurist I.; Vaga L.; Viikberg J. Vene impeeriumi rahvaste punane raamat. Tallinn: a/s "Nyman&Nyman LNT", 1993: 43
Kassett '90

**"Kassett '90"** (ka *Luulekassett '90*) on kogumik neljast luulekogust, mis ilmus kirjastuse Eesti Raamat väljaandes 1990. Kassetis debüteerisid viis autorit:
*Triin Soomets - "Sinine linn";
*Liisi Ojamaa - "Lõputu juuli";
*Elo Vee - "Telg";
*Ruth Jyrjo - "Mänguraamat";
*Ats (Aidi Vallik) - "Ärge pange tähele".

Kujundas Aare Haug.
Kudruküla vald

**Kudruküla vald** (saksa keeles *Kutterküll*) oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Kudruküla vald Peetri vallaga.

Valla alal asus Kudruküla mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kuijõe vald

**Kuijõe vald** (saksa keeles *Kuijöggi*) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Kuijõe vald Piirsalu vallaga.

Valla alal asus Kuijõe mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kukevere vald

**Kukevere vald** (saksa keeles *Kuckofer*) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Kukevere vald Käravete vallaga.

Valla alal asus Kukevere mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kunda vald

**Kunda vald** (saksa keeles *Kunda*) oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Kunda vald ja Malla vald ning moodustati Kunda-Malla vald.

Valla alal asus Kunda mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kurtna-Kirdalu vald

**Kurtna-Kirdalu vald** (saksa keeles *Kurtna und Kirdal*) oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Kurtna-Kirdalu vald Kohila vallaga.

Valla alal asus Kurtna koos Kirdalu mõisaga.

## Viited

## Välislingid
*
Käblamõisa vald

**Käblamõisa vald** (saksa keeles *Kebbelhof*) oli vald Läänemaal Ridala kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Käblamõisa vald Sinalepa vallaga.

Valla alal asus Käblamõisa mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kähri vald

**Kähri vald** (saksa keeles *Heimadra*) oli vald Võrumaal Põlva kihelkonnas. Vallamaja asus Tännassilma külas.

Vald eksisteeris 1866–1934.

Võru Maavolikogu otsusega 28./29. oktoobrist 1932 (prot. nr. 1 p. 2) Kioma ja Kähri vald ühendati ning Kähri vald iseseisva omavalitsuse üksusena likvideeriti ja kõigi oma asutistega ning ühendati Kioma vallaga. 

Valla alal asus Kähri mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kärsa vald

**Kärsa vald** (saksa keeles *Kersel*) oli vald Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Kärsa vald Vao vallaga.

Valla alal asus Kärsa mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Abruzzi

"**Abruzzi**" võib tähendada:
***[[Abruzzo]]** maakond
*endise **[[Abruzzi e Molise]]** maakonna ala
***[[Abrutsid]]**, mäestik
Kõima vald

**Kõima vald** (saksa keeles *Kaima*) oli vald Pärnumaal Mihkli kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1899 ja siis liideti Kõima vald Koonga vallaga.

Valla alal asus Kõima mõis ja Mihkli kirikumõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kükita vald

**Kükita vald** (saksa keeles *Kikkita*) oli vald Tartumaal Torma kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Kükita vald Mustvee vallaga.

Valla alal asus Kükita mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Tulilased

**Tulilased** on mardikaliste seltsi kuuluv sugukond, kuhu kuulub ligikaudu 200 liiki. Eestis ja kogu Euroopas leidub vaid kolm liiki. Sugukonnas on 30 perekonda, mis on jaotatud 5 alamsugukonda. Ladinakeelne nimetus *Pyrochroidae* tuleb kreekakeelsetest sõnadest *pyros* ('tuli') ja *chroma* ('värv').

## Kirjeldus
Täiskasvanud tulilased ongi enamasti musta ja (tuli)punase värvusega. Valmikute suurus varieerub 4–20 millimeetri vahel, nende pea on silmade tagant tugevalt kitsenenud, moodustades kaela. Tundlad on emastel kujult niitjad kuni kamjad ja isastel saagjad kuni sulgjad. Vastsed on suuremad (9–35 mm), kollaka värvusega ja nende tagakeha on nähtavalt üheksaks segmendiks jaotunud. Tagakeha lõpeb ogalaadsete jätketega (pseudourujätked ehk *urogomphi* või *corniculi*).

Vastsed arenevad jahedas, niiskes keskkonnas kõdunevate puude koore all ning mullas või kõdunevas taimmaterjalis. Toituda võivad nad lagunevast puitmaterjalist ja seal leiduvatest seentest, kuid ka teistest putukatest. Esineb kannibalismi, kui ühes kohas on koos väga suur hulk vastseid. Valmikuid leidub pigem kuivematas paikades, nagu põõsad ja lilleõied ja kivide või surnud taimestiku all. Osade perekondade isaseid (*[[Schizotus]]*, *[[Neopyrochroa]]*, *[[Anisotria]]*, *[[Pedilus]]*) meelitab ligi inimestele mürgine ja ärritav aine kantaridiin – seda eritavad putukad (näiteks hispaania kärbes või teised villimardiklased). Isased lakuvad villimardikate pealt kantaridiini, mis muudab nad emaste jaoks atraktiivsemaks. Aine satub seemnevedelikuga emase kehasse ja tänu sellele on arenevate järglaste munad kaetud kantaridiiniga, mis kaitseb neid ärasöömise eest.

## Eesti liigid
*Punatulilane (*Pyrochroa coccinae*)
*Ribitulilane (*Schizotus pectinicornis*)
*Stepitulilane (*Pyrochroa serraticornis*)

## Galerii

Schizotus pectinicornis Woblitz01.jpg|Ribitulilane
Pyrochroa coccinea-pjt.jpg|Punatulilane
Pyrochroa serraticornis 1.JPG|Stepitulilane
Dendroides concolor.jpg|*[[Dendroides concolor]]*
Fire-Colored Beetle Larva - Flickr - treegrow (13).jpg|*[[Dendroides canadensis]]*’e vastne
Fire-Colored Beetle Pupa - Flickr - treegrow (3).jpg|*Dendroides canadensis*’e nukk


## Viited
Laanemetsa vald

**Laanemetsa vald** (saksa keeles *Lannemetz*) oli vald Võrumaal Hargla kihelkonnas ja Valga maakonnas. Vallamaja asus Koikkülas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

1921. aastal arvati Laanemetsa vald Valga maakonna koosseisu.

Valla alal asus teiste seas Laanemetsa ja Koikküla mõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati senise Laanemetsa valla Juuta küla, Lepa asunduse ja Lutsu nr. 30 ja 31, Eomõisa, Ohsul, Juta, Kunagu, Uiometsa, Mahlamäe, Oisu-Poola, Simsoni nr. 19-b, Lepingu ja Nõmme nr. 7-a talude maa-aladest; senise Kaagjärve valla maa-alast; senise Tõlliste valla maa-aladest;  senise Karula valla  maa-aladest;  senise Sooru valla maa-aladest Kaagjärve vald.

Senise Laanemetsa valla maa-alast, välja arvatud Juuta küla, Lepa asunduse ja Lutsu nr. 30 ja 31, Eomõisa, Ohsul, Juta, Kunagu, Uiometsa, Mahlamäe, Oisu-Poola, Simsoni nr. 19-b, Lepingu ja Nõmme nr. 7-a talude maa-aladest; senise Taheva valla maa-alast Taheva vald.

## Viited

## Välislingid
*
Lagedi vald

**Lagedi vald** (saksa keeles *Laakt*) oli vald Harjumaal Jüri kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Lagedi vald Rae vallaga.

Valla alal asus Lagedi mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Laiküla vald

**Laiküla vald** (saksa keeles *Layküll*) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Laiküla vald Rõude vallaga.

Valla alal asus Laiküla mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Lammasküla vald

**Lammasküla vald** (saksa keeles *Lammasküll*) oli vald Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893, seejärel see Vao vallaga.

Valla alal asus Lammasküla mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Leetse-Pallaste vald

**Leetse-Pallaste vald** (saksa keeles *Leetz und Pallas*) oli vald Harjumaal Harju-Madise kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Leetse-Pallaste vald Padise vallaga.

Valla alal asus Leetse ja Pallaste mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Søren Pind

**Søren Pind** (sündinud 20. novembril 1969 Herningis) on Taani jurist ja poliitik (Venstre). Ta oli 28. juunist 2015 kuni 28. novembrini 2016 Taani justiitsminister.

Ta lõpetas aastal 1997 Kopenhaageni Ülikooli õigusteaduskonna. Aastatel 1999–2005 töötas ta Kopenhaageni Ülikoolis, spetsialiseerudes riigiõigusele.

Ta oli 23. veebruarist 2010 kuni 3. oktoobrini 2011 Taani arengukoostöö minister, lisaks oli ta 8. märtsist 2011 kuni 3. oktoobrini 2011 Taani pagulaste, immigrantide ja integratsiooni minister (Lars Løkke Rasmusseni I valitsuses). 28. juunist 2015 kuni 28. novembrini 2016 oli ta Taani justiitsminister (Lars Løkke Rasmusseni II valitsuses)
Abramtsevo

**Abramtsevo** [abr'amtsevo] (vene keeles Абрамцево) on küla (село) Venemaal Moskva oblastis Sergijev Possadi rajooni   Hotkovo linnaasunduses. Geograafilised koordinaadid on 56°13′ N, 37° 58′ E. Küla on tuntud Abramtsevo muuseum-kaitseala järgi. 

Külas oli Venemaa 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 209 elanikku.

Kuni 2004. aastani oli Abramtsevo suvitusasula staatuses.

Abramtsevos on Radoneži raudteepeatus ja Abramtsevo raudteepeatus. Muuseum-kaitseala on 1 km kaugusel Abramtsevo peatusest. 

## Ajalugu

Küla on teada 17. sajandist.

Aastal 1843 ostis Abramovo mõisakompleksi kirjanik Sergei Aksakov. Teda külastasid seal teiste seas Nikolai Gogol, Ivan Turgenev ja Fjodor Tjuttšev. Aastatel 1870–1990 kuulus see metseen Savva Mamontovile. Siis käisid ja töötasid seal Abramtsevo kunstiringi ehk Mamontovi ringi kunstnikud Vassili Polenov, Viktor Vasnetsov, Valentin Serov, Ilja Repin, Mihhail Nesterov, Issaak Levitan, Mihhail Vrubel, laulja Fjodor Šaljapin ja näitleja Marija Jermolova. Aastal 1918 rajati muuseum. Muuseumi ümbrusesse rajati kunstnike suvilaid. 

## Vaatamisväärsused
*Abramtsevo muuseum-kaitseala peahoone
*Abramtsevo Lunastaja Kätetatehtud Pühakuju kirik, mille arhitekt Pavel Samarin ehitas 1881–1883 Viktor Vasnetsovi joonistuse järgi
*Tareke kanajalgadel
*Majoolikadiivan
*Mõisapark
*Suvilastuudio Novaja Realnost
Jürgen Einpaul

**Jürgen Einpaul** (sündinud 11. mail 1983) on eesti ehitusteadlane ja orienteeruja. 

## Haridus
Õppis 1998. aastani Jüri Gümnaasiumis, lõpetas 2001. aastal Tallinna Reaalkooli. 2010. aastal lõpetas Tallinna Tehnikaülikooli ehitusteaduskonna tööstus- ja tsiviilehituse eriala magistriõppe ja kaitses tehnikateaduse magistri kraadi magistritööga "Siirduvate sõlmedega mitmekorruselise raudbetoonraami postide tugevus- ja stabiilsusarvutused". Seejärel oli Šveitsi Föderaalse Tehnikainstituudi (*École polytechnique fédérale de Lausanne*) doktorant ja betoonkonstruktsioonide labori uurimisassistent.. 2016. aastal kaitses samas doktoritöö "Punching Strength of Continuous Flat Slabs". 

## Teadustegevus
Avaldanud teadusartikleid raudbetoonkonstruktsioonide dimensioneerimisest, tugevus- ja läbivajumiskontrollist.

## Sporditulemused
Harrastab orienteerumist. Eesti meistrivõistlustel orienteerumisjooksus on ta võitnud 3 hõbedat ja 3 pronksi. Aastatel 2008, 2009 ja 2010 tuli OK Saue Tammed võistkonnas Jüriööjooksu võitjaks.

2016. aasta rogaini Euroopa meistrivõistlustel Hispaanias Aralari mäestikus võitis ta koos Timmo Tammemäega pronksi.

## Tunnustus
*2010 Eesti Betooniühingu üliõpilaspreemia

## Isiklikku
Tema isa on ettevõtja Heiki Einpaul.

## Viited
Abrantes

**Abrantes** on linn Portugalis Santarémi ringkonnas, Abrantesi valla keskus.

Linna elanike arv oli Portugali 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 19 132.

Linn asub Tejo jõe paremkaldal 100&nbsp;m kõrgusel künkal, mis kõrgub üle oru, mis ulatub Gavião valla Belveri kihelkonnast Constância vallani.

Nimi Abrantes tuleb ladina nimest *Aurantes*, mille juur on seotud sõnaga *aurum* 'kuld'. Seda seostatakse kullaleidudega Tejo jõest.

Arvatakse, et asulal on keltibeeri päritolu. Kuningas Afonso I vallutas 1148 rekonkista käigus mauride riigi asula  Abrantesi ja Abrantesi linnuse mauridelt. Aastal 1173 kinkis Afonso I linnuse Santiago da Espada ordule.  Kuningas Dinis laskis kindlust renoveerida ja selle uue torni ehitama. Aastal 1385 kohtusid Abrantesis enne Aljubarrota lahingut Nuno Álvares Pereira ja João I väed. Aastal 1471 sai Lopo de Almeida Abrantesi krahvi tiitli. Restauratsioonisõja ajal tunnistas Abrantes 1641 ühena esimestest linnadest Lissaboni järel  João IV Portugali uue kuningana. Aastal 1771 laskis peaminister Sebastião José de Carvalho e Mello, Pombali markii Abrantesisse mooruspuid istutada ning käskis seal siidi valmistada. Aastal 1789 sai Abrantesist ka garnisonilinn. Aastal 1807 vallutas Abrantesi Prantsuse kindral Jean-Andoche Junot, kes sai Napoleon I-lt Abrantesi hertsogi tiitli. Hiljem asusid seal Briti ja Portugali väeosad, mis teisel ja kolmandal korral linna ära vallutada ei lasknud.

Aastal 1862 sai Abrantes raudteeühenduse (Linha do Leste), 1891 valmis Beira Baixa raudteelõik (Linha da Beira Baixa). Aastal 1870 valmis Abrantesi maanteesild, 1889 Abrantesi raudteesild. Aastal 1909 varustati kogu Abrantes elektriga.

Pärast raudteeühenduse saamist vähenes Abrantesi tähtsus jõesadamana, sest kaubandus ja käsitöö läksid linnast välja. Ka sõjaväe kohalolek vähenes. Praegu on linnas ainult sümboolne garnison ja Portugali Relvajõudide väljaõppeasutused.

Abrantes kuulus Ribatejo provintsi. Aastal 1179 sai Afonso I-lt omavalitsuse (*[[foral]]*) selle eest, et Abrantes osutas vastupanu Marokost tulnud piirajatele eesotsas Abem Jacobiga, kes pidid raskeid kaotusi kandes taganema. Aastal 1217 kinnitas Afonso II omavalitsust. Aastal 1510 uuendas omavalitsust Manuel I.  João IV andis linnale tiitli *notável vila de Abrantes* ('eriline väikelinn Abrantes') ning eraldas selle Tomari vallast omaette vallaks. Abrantes sai linna (*[[cidade]]*) staatuse 1916. Linna ala kuulub 2013. aastast kahte  kihelkonda: Abrantes (São Vicente e São João) e Alferrarede ja São Miguel do Rio Torto e Rossio ao Sul do Tejo. Enne seda kuulus linna põhjaosa São Vicente kihelkonda ja lõunaosa São João kihelkonda.

Tähtsamad mälestised on Abrantesi linnus ja  Abrantesi São Vicente kirik.

## Vaata ka
*Abrantes Futebol Clube
*União Desportiva Abrantina

## Viited

## Välislingid
*Sisseaknne saidil monumentos.pt
Teeregister

**Teeregister** on Eestis riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu, mille eesmärk on riigiteede, kohalike teede ja avalikuks kasutamiseks määratud erateede kohta vajalike andmete töötlemine ja avalikustamine. Sellest andmekogust leiab muu hulgas infot tee pikkuse, teekatte, liiklussageduse kohta ja teel olevate bussipeatuste tee suhtes paiknemise ning ooteplatvormi olemasolu kohta.

Register on asutatud ja kasutusele võetud 2005. aastal.

Teeregistrit haldab Maanteeamet.

## Vaata ka
*Rahvusvaheline E-teede võrk

## Viited

## Välislingid
*Teeregister
*Teeregister
*Teeregistri metaandmed riigi infosüsteemi haldussüsteemis
Henno-Jüri Tigane

**Henno-Jüri Tigane** (1. veebruar 1942 – 12. jaanuar 2012) oli eesti restauraator.

## Elukäik
Henno Tigane sündis kunsti- ja kirjandusinimeste peres. Pärast Tallinna 2. Keskkooli lõpetamist 1962. aastal asus tööle Eesti Kunstimuuseumi kassapidajana, hiljem laborandina. Muuseumi restauraatori Eerik Põllu abilisena restaureeris ta algul maale, siis keskendus polükroomsele puidule, mille konserveerimis- ja ennistustöödes oli muuseumi seni abistanud skulptor Paul Horma. Tigase metoodilist põhjalikkust selles töös hindas aastail 1975–1986 muuseumi restaureerimisosakonda juhtinud Endel Valk-Falk. 

Polükroomse puidu restaureerimise osakonna juhatajana lahkus Henno Tigane 1986. aastal. muuseumist ning asus neis ülesannetes tööle Endel Valk-Falgu käivitatud ENSV Riiklikus Restaureerimiskeskuses, mis peatselt nimetati ennistuskojaks Kanut. Viimased kümmekond aastat töötas Tigane Kanutis infotehnoloogia spetsialistina. 

## Isiklikku
Tema ema Valentine Tigane oli kunstiajaloolane ning töötas aastail 1944–1983 Eesti Kunstnike Liidus referendina, tema tädid Aino Tigane ja Leida Tigane olid kirjanikud.

## Viited
Lohu vald

**Lohu vald** (saksa keeles *Loal*) oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Lohu vald Kohila vallaga.

Valla alal asus Lohu mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Leevre vald

**Leevre vald** (saksa keeles *Lewer*) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Leevre vald Koluvere vallaga.

Valla alal asus Leevre mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Spordiregister

**Spordiregister** on Eesti infosüsteemi andmebaas (register), kuhu on koondatud info Eesti spordiorganisatsioonide (sh spordikoolide), -objektide ja treenerite kohta. Riiklik register loodi 2011. Registri vastutav töötleja on Kultuuriministeerium ja volitatud töötleja Spordikoolituse ja -Teabe Sihtasutus.

Register koosneb neljast alamandmekogust: spordiorganisatsioonide, spordikoolide, spordiobjektide ja treenerite alamandmekogu.

2015. aasta lõpu seisuga oli Eestis 3007 spordiorganisatsiooni, sh 361 spordikooli.

## Viited

## Välislingid
*Spordiregister
Harjumaa Ühinenud Meedia

OÜ **Harjumaa Ühinenud Meedia** (varasema nimega *Kirilille Kirjastus*) on Eesti kirjastus. Kirjastus asutati 1997.

Kirjastus annab välja mitmeid jätkväljaandeid, nende seas ajalehtesid Harju Elu, Keila Valla Leht, Kose Teataja. Kirjastus on välja andnud ka muid teavikuid, nt "Aastavakka".
Koolikooperatiiv

**Koolikooperatiiv** (ka **Kooli-Kooperatiiv**) oli ettevõte, mis tegutses 1930. aastatel Tallinnas. 

Ettevõte tegevusvaldkonda kuulus eeskätt kirjastamine ning kooli- ja kirjastustarvete müük. Ettevõte andis välja raamatusarja "Eesti rahvuslikud suurmehed".

## Viited
Kuldsulg

**Kuldsulg** on Eesti meediaettevõte, mis on varem tuntud eelkõige kirjastusena. Ettevõte on asutatud 1993. aastal

Ettevõtet juhtis 20 aastat üksi tõlkija Hans Luik. Praegu (2016) on kirjastuse loovjuht Mikk Kerner.

Ettevõte on välja andnud mitut raamatusarja, näiteks "Meisterdetektiivid".

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Magritte'i muuseum

**Magritte'i muuseum** (prantsuse keeles *Musée Magritte,* inglise ja hollandi keeles *Magritte Museum*) on Belgia kunstniku René Magritte'i loomingu muuseum Brüsselis. 

Muuseum kuulub Belgia kuninglike kunstimuuseumide Musées royaux des beaux-arts de Belgique kompleksi ja asub Brüsseli kesklinnas.

## Välislingid
 
* Magritte'i muuseum koduleht (*inglise keeles*)
Näidendiraamat

"**Näidendiraamat**" on Draamateatri välja antav raamatusari. Sarja väljaandmist toetab Kultuurkapital. Sarja esimene raamat ilmus 2005 ja see oli Mart Kivastiku näidend "Savonarola". Sarja raamatud on kujundanud Kert Lokotar ja sarja toimetab Ene Paaver.

## Ilmunud raamatud
*2005 Mart Kivastik "Savonarola"
*...
*2014 Indrek Hargla "Wabadusrist"
*...
*2016 Hendrik Toompere "Onu Aare"
*...

## Viited

## Välislingid
*Raamatusari Draamateatri kodulehel
Petre Tobă

**Petre Tobă** (sündinud 18. juunil 1964 Bukarestis) on Rumeenia poliitik.

Ta on lõpetanud Bukaresti Ehitusinseneride Tehnikaülikooli.

Ta oli 17. novembrist 2015 kuni 1. septembrini 2016 Rumeenia siseminister.

## Välislingid
* Rumeenia siseminister astus korruptsiooniskandaali tõttu tagasi
* Petre Tobă CV (Rumeenia keeles)
Eesti ballaadid

"**Eesti ballaadid**" on 1980 valminud Veljo Tormise kantaat-ballett. Teos valmis 1980. aasta Moskva suveolümpiamängude kultuuriprogrammi tarbeks. Teose libreto kirjutas Lea Tormis, kasutades Ülo Tedre seatud rahvaluule. Teos kanti esimest korda ette 27. juulil 1980 Estonia teatris. Teose pikkus on 97 minutit. 

Teose põhjal on tehtud samanimeline näidend ja samanimeline film. 

## Teose ülesehitus
Teose ülesehitus on järgmine:
;I osa
1. Proloog (Tütarde saatus)
2. Karske neiu
3. Epigraaf I
4. Eksinud neiu
5. Epigraaf II
6. Mehetapja
7. Epigraaf III
8. Naisetapja

;II osa
9. Epigraaf IV
10. Kuldnaine
11. Kalmuneiu
12. Epiloog

## Tunnustus
*2005 Eesti Teatriliidu muusikaauhind (lavastusmeeskond ja lavastaja Peeter Jalakas)

## Viited

## Välislingid
*Teosest Eesti Muusika Infokeskuse andmebaasis
Kuulsuse narrid (telelavastus)

"**Kuulsuse narrid**" on 1982 Eesti Televisioonis valminud telelavastus, mille lavastas Ago-Endrik Kerge. Lavastus põhineb Eduard Bornhöhe samanimelisel jutustusel.

Telelavastuses mängisid Eesti tippnäitlejad: peaosades olid Urmas Kibuspuu (Tatikas) ja Jüri Krjukov (Vesipruul), autor Bornhöhed mängis Ago-Endrik Kerge.

## Välislingid
*Lavastus Rahvusringhäälingu veebiarhiivis
Msta sild

**Msta sild** (vene Мстинский мост) on raudteesild üle Msta jõe Mstinski Mosti küla juures Malaja Višera rajoonis Novgorodi oblastis. 

## Esialgne sild
Esialgne sild rajati Peterburi–Moskva raudteele insener S. Krutikovi projekti järgi. 9-avaline sild avati 1851. aastal. Silla tarindus koosnes 9 Howe'–Žuravski fermist, mis toetusid lehtrauaga vooderdatud puittugedele ja need omakorda toetusid kivist laotud sammastele. Silla kõrgus veepinnast sillafermide alla oli üle 40 m. 

Silla üldpikkus oli 548,7 m. Rajatise avad olid silletega 60 m. 

## Tänapäevane raudteesild
Tänapäevane kaheteeline raudteesild on neljaavaline täisseinaline terassild.

## Viited
Abrantesi vald

**Abrantesi vald** on vald Portugalis Santarémi ringkonnas. See piirneb põhjas Vila de Rei, Sardoali ja Mação vallaga, idas Gavião vallaga, lõunas Ponte de Sori vallaga ning läänes Chamusca, Constância, Vila Nova da Barquinha ja Tomari vallaga.

Valla pindala on 714,69 km² ja elanike arv Portugali 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli 39 325. 

Valla keskus on Abrantes.

## Viited
Meie maja tsirkus

"**Meie maja tsirkus**" on 1978. aastal Eesti Televisioonis valminud lastelavastus. 

Lavastus põhineb Dagmar Normeti tekstil, kes kasutas alusena Lev Davõdõtševi jutustust "Ljolišna kolmandast trepikojast". Lavastaja on Elvi Koppel ja kunstnik on Gunta Randla.

Lavastuses teevad kaasa teiste seas Jüri Krjukov, Urmas Kibuspuu, Ester Pajusoo, Eero Spriit.

## Viited
Soo (lavastus)

"**Soo**" on 1985 valminud Pärnu teatri lavastus. Lavastuse aluseks Priit Pedajase Oskar Lutsu jutustuse "Soo" instseneering. Lavastas Priit Pedajas ise. Osalesid Jaan Rekkor, Lii Tedre, Laine Mägi, Elmar Trink, Jüri Vlassov, Peeter Kard, Liia Tarmo, Merike Tatsi, Jaak Hein, Artur Ots jt.

1992 tehti teatrilavastusest ETVs ka telelavastus. Telelavastustes mängivad Elmo Nüganen, Merle Jääger, Külliki Tool-Saldre, Jaan Rekkor ja Jaak Hein.

## Viited
Pirkko Mattila

**Pirkko Anneli Mattila** (sündinud 2. aprillil 1964 Yli-Iis) on Soome poliitik. Mattila kuulus kuni 2017. aastani erakonda Põlissoomlased, misjärel liitus Sinise Tulevikuga. Ta oli 25. augustist 2016 kuni 6. juunini 2019 Soome sotsiaal- ja tervishoiuminister.

Ta sündis aastal 1964 Yli-Iis (praeguse haldusjaotuse järgi Põhja-Pohjanmaa maakonnas). Ta lõpetas aastal 1983 Oulus keskkooli (Oulun normaalikoulu). Aastal 1988 lõpetas ta õenduse erialal Kemi meditsiinikooli. Aastal 2005 lõpetas ta Oulu Ülikooli filosoofiamagistrina, aastal 2010 sooritas ta Oulus kutseõpetaja pädevuseksami.
Loopre vald

**Loopre vald** (saksa keeles *Loper*) oli vald Viljandimaal Pilistvere kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1899. Pärast või enne 1899. aastat on Loopre vald liidetud Kõo vallaga; täpne liitmisaasta pole teada.

Valla alal asus Loopre mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Matsalu vald

**Matsalu vald** (saksa keeles Matzal) oli vald Läänemaal Karuse kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Matsalu vald Lihula vallaga.

Valla alal asus Matsalu mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Metsiku vald

**Metsiku vald** (saksa keeles *Metzikus*) oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Metsiku vald Vihula vallaga.

Valla alal asus Metsiku mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Anda Čakša

**Anda Čakša** (sündinud 11. juulil 1974 Siguldas) on Läti arst ja tervishoiujuht. Ta oli 11. juulist 2016 kuni 23. jaanuarini 2019 Läti tervishoiuminister.

Ta lõpetas aastal 1999 Läti Meditsiiniakadeemia. Aastal 2007 lõpetas ta Riia Rahvusvahelise Majandus- ja Ärijuhtimise Kõrgkooli ärijuhtimise magistrina.

Pärast Läti Meditsiiniakadeemia lõpetamist töötas ta aastani 2002 Meditsiiniakadeemia pediaatria kateedris laborandina. Aastatel 2001–2006 töötas ta Ülikooli Lastehaiglas laste intensiivravi üksuses. Seejärel töötas ta Jānis Ģīlise Plastilise Kirurgia Kliinikus neuropatoloogina. Ta on töötanud ravimite äri alal.

11. juulist 2016 kuni 23. jaanuarini 2019 oli ta parteitu Läti tervishoiuminister Māris Kučinskise valitsuses.

Alates 14. detsembrist 2022 kuni 26. veebruarini 2025 oli ta Läti haridus- ja teadusminister.

## Viited

## Välislingid
* Dr. Anda Čakša Jānis Ģīlise Plastilise Kirurgia Kliiniku kodulehel (läti keeles)