open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Myanmari asulate loend

**Asulad Myanmaris**
__NOTOC__

## A
Aler - Amarapura - Ann - Athôk - Aungban - Aunglan - Ayadaw 
## B
Bagan - Bago - Bahtoo - Bawdwin - Bawlakhe - Beik - Bhamauk - Bhamo - Bilin -  Bogale - Bôkpyin - Budalin - Bu-hku - Buthidaung 
## C
Chaisanu - Chauk - Chaung-Oo - Chaungzôn - Chaungtha - Chipwi 
## D
Dagôn Myothit - Daik-u - Dalet - Daletmay - Dalla - Danubyu - Dapain - Dawei - Dedayè 
## E
Einmè 
## F
Falam 
## G
Gangaw - Gôkteik - Gwa - Gyingyi - Gyobin-gauk 
## H
Haicin - Hakha - Hamyingyi -  Hawhkam - Heho - Hinthada - Hkamti - Hkegu - Hlinebwe - Hmawbi - Homalim - Hopang - Hopim - Hopong - Hpa-an - Hpakant - Hpasawng - Hsa Möng Hkam - Hsenwi - Hsi-hkip - Hsihseng - Hsipaw - Hsum Hsāi - Htantapin - Htauk-kyan - Hti-pa-a-daw - Htonbo - Htoogyi 
## I
Indaw - Ingapu - Injangyang - Inma - Inntakaw - Innwa - Insein - Inywa 
## K
Kada - Kalaw - Kale - Kalewa - Kamaing - Kamarse - Kamma - Kanbalu - Kanbè - Kani - Kankyidaung - Kanpauk - Kanpetlet - Kanyutkwin - Kathar - Kathonepaw - Kawa - Kawphmu - Kawkhareik - Kawkhapon - Kawlin - Kawludo - Kawnglanghpu - Kawthoung - Kayan - Ke-hsi Mānsām - Kēng Tawng - Kengtung - Khemapyu - Kintut - Kin-u -  Kon-Kyan - Kungyangôn - Kunhing - Kunlong - Kutkai - Kyaikkami - Kyaiklat - Kyaikmayaw - Kyaiktaw - Kyaikto - Kya-in Seikkyi - Kyan-gin - Kyaukkyi - Kyaukmè - Kyaukmyaung - Kyaukpadaung - Kyaukpyu - Kyaukse - Kyauksit - Kyauktaga - Kyauktan - Kyauktaw - Kyaunggôn - Kyawzan - Kyeintali - Kyephogyi - Kyitaungkan - Kyôndo - Kyong - Kyônkadun - Kyonpyaw - Kyu-hkök - Kyunchaung - Kyun-gôn - Kyunhla - Kyunzumyo - Kywèbwè

## L
Labutta - Lahè - Lāi-hkā - Lamu - Langhko - Lashio - Launglôn - Lawksawk - Lawpita - Layshi - Ledaunggan - Lè-gya - Lehnya - Lemyethna - Letpadan - Lèwe - Loikaw - Loilèm - Loimwe - Lungler
## M
Ma-ubin - Mabein - Machanbaw - Madauk - Madaya - Magway - Magyichaung - Mahlaing - Maliwan - Man-aung - Mān Hpāng - Mandalay - Mansi - Matupi - Maungdaw
Romanistika

**Romanistika** on kitsamas tähenduses romaani keeli (romaani filoloogia) ning laiemas tähenduses romaani rahvaste kultuuri käsitlev teadusharu.
Arakanid

**Arakanid** on rahvas Myanmaris. Nad moodustavad enamiku Arakani osariigi elanikest.

Etniliselt ja keeleliselt on nad lähedased birmalastele, räägivad birma keele murret. Usuliselt on arakanid budistid. Tänapäeval võidakse neid tihti segi ajada rohingjadega, kes on islami sunniidid ja keda seetõttu kiusatakse Birma iseseisvumisest saadik taga. Põhiline vastasseis on tingitud erinevast ajaloo käsitlusest oma rahva paiknemise suhtes.

15.–17. sajandil oli arakanidel oma riik koos rohingjadega.

Ligikaudne arv 3,4 miljonit (2010).
Reaalteadused

**Reaalteaduste** all on mõistetud selliseid fundamentaalteadusi, mis kogemusele tuginedes uurivad mingit kindlat reaalsuse valdkonda. Näiteks loodusteadused uurivad loodust, sotsiaalteadused uurivad ühiskonda, ajalooteadus uurib ajalugu. selles tähenduses võib neid samastada empiiriliste teadustega. Selles tähenduses liigitatakse reaalteadused sageli loodusteadusteks ja humanitaarteadusteks ning neid vastandatakse formaalteadustele (ehk ideaalteadustele; näiteks loogika ja matemaatika), mis töötavad välja ning kirjutavad ette mõtlemise vorme ja tunnetusmeetodeid. Kolmandasse rühma on selles jaotuses paigutatud filosoofia ja mõnikord teoloogia. Seda rühma on mõnikord nimetatud metateadusteks.

**Reaalteadusteks** on hakatud nimetama ka kindlalt piiritlemata teadusharude rühma, mis koonduvad füüsika ümber ja mida vastandatakse humanitaarteadustele. Mõnikord samastatakse reaalteadusi täppisteadustega ning arvatakse nende hulka laialdaselt matemaatikat kasutavad loodusteadused ja matemaatika. Mõnikord mõistetakse reaalteaduste all loodusteadusi, mõnikord ka loodusteadusi ja matemaatikat.

## Viited
Arakani osariik

**Arakani osariik** on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.

Elanikkonna enamus on arakanid.

Osariik jaguneb Man-aungi, Kyaukpyu, Sittwe ja Thandwè ringkonnaks.
Filipiini meri

**Filipiini meri** on meri Vaikse ookeani lääneosas. Piirneb edelas Filipiinidega, läänes Taiwaniga, loodes Nansei (Riukiu) saartega, põhjas Jaapaniga, kirdes Ogasawara saartega, idas Mariaanidega ja kagus Belauga.
Shyok

**Shyok** on jõgi Aasias. Algab Karakorami mägedest. 

Ülemjooksul voolab kagu suunas, seejärel pöördub loodesse ja voolab Karakorami jalamil. Suubub paremalt Indusesse. Shyoki jõgi läbib Indiat ja Pakistani.
Adeni laht

**Adeni laht** on India ookeani osa. Asub Araabia mere lääneosas. On Bab el Mandebi väina kaudu ühenduses Punase merega. Piirneb põhjas Araabia ja lõunas Somaali poolsaarega. Adeni lahe ääres asuvad Jeemen, Djibouti ja Somaalia.
Alaska laht

**Alaska laht** asub Vaikse ookeani kirdeosas. Külgneb loodes, põhjas ja kirdes Alaska rannikuga. Rannik on mägine, palju on fjorde.
Panjnad

**Panjnad** on jõgi Aasias Pakistanis. Algab Sutlej'i ja Trimabi jõe ühinemisel. Suubub vasakult Indusesse.
Ayeyawadi piirkond

**Ayeyawadi piirkond** (ka *Ayeyarwady piirkond*) on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.

Elanikkonna enamus on birmalased ja karenid.

Piirkond jaguneb kuueks ringkonnaks:

# Hinthada ringkond
# Labutta ringkond
# Ma-ubini ringkond
# Myaungmya ringkond
# Patheini ringkond
# Pyaponi ringkond
Bago piirkond

**Bago piirkond** on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.

Piirkond jaguneb Bago, Pyay, Taungoo ja Tharyarwady ringkonnaks.

## Viited
Baffini laht

**Baffini laht** (inglise *Baffin Bay*) on Põhja-Jäämere osa, mis piirneb idas Gröönimaaga, edelas Baffini saarega ja loodes Ellesmere'i saarega. Sügavus kuni 2100 meetrit. Valitseb külm kliima. Isegi suvel on lahes triivjääd, ka on palju jäämägesid.
Bengali laht

**Bengali laht** on laht India ookeani kirdeosas.

Bengali laht piirneb edelas Sri Lankaga, läänes, põhjas ja kirdes Euraasiaga, idas Andamanide ja Nicobaridega ning kagus Sumatraga. Lahe kaldad kuuluvad Sri Lankale, Indiale, Bangladeshile, Birmale ja Indoneesiale.

Bengali merest itta jääb Andamani meri. Nende merede vaheline piir algab Birmas asuvalt Negraisi neemelt ja kulgeb üle kõigi suuremate Andamanide: Preparise, Suur-Coco, Landfalli, Põhja-Andamani, Kesk-Andamani, Lõuna-Andamani, Rutlandi ja Väike-Andamani saare. Väike-Andamani lõunatipust Sandy neemelt läheb piir otsejoones Sumatra kirdepoolseima neemeni. Sellelt neemelt kulgeb Bengali lahe lõunapiir Sri Lanka lõunapoolseima tipu Dondra Headini.

Bengali lahe põhjaossa suubuvad Ganges ja Brahmaputra, seetõttu on lahe vesi magedam kui mujal India ookeanis. 

Lahel esineb torme, mis tekitavad põhjarannikul uputusi. 1970. aasta novembri keskel hukkus orkaanis ligi pool miljonit inimest ja see on läbi aegade inimohvriterohkeim torm kogu maailmas.

Umbes 300 eKr tekkis Lõuna-Indias ja Sri Lankal Chola riik, mis oma suurima ulatuse saavutas 10. sajandil, kui kõik Bengali lahe kallastele jäävad alad olid Chola vasallriigid. Sel ajal kutsuti Bengali lahte **Chola järveks**. Chola riik lakkas olemast 1279 ja hiljem seda nime kuigivõrd ei kasutatud.

Praeguse nime sai Bengali laht Bengali järgi. See nimi tuleb sanskritikeelsest sõnast *banga* või *vanga*, mis tähistab Gangese jõge.
Lombok

**Lombok** on üks Väikestest Sunda saartest. 

Läänes eraldatud Balist Lomboki väinaga. Pindala 5435 km&sup2;. Saar on mägine ja vulkaaniline, kõrgus kuni 3726 meetrit. 

Kuulub Indoneesiale.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lombokil 3,16 miljonit elanikku.

## Viited
Kiloparsek

**Kiloparsek** (tähis: **kpc**) on astronoomias kasutatav pikkusühik. Üks kiloparsek võrdub 1000 parsekiga. Nimetuses on kasutatud eesliidet "kilo-". 

1 kiloparsek võrdub ligikaudu
*3261,6 valgusaastaga
*206 264 800 astronoomilise ühikuga
*30 856 776 000 000 000 kilomeetriga 
*30 856 776 000 000 000 000 meetriga

Kiloparsekit kasutatakse enamasti kauguste esitamiseks galaktikate sees ning pea- ning satelliitgalaktikate vahel. Linnutee korral kasutatakse harilikult 1000 pc-st väiksemate kauguste esitamiseks parsekit ning 1000 pc-st alates kiloparsekit.
Põhja-Kaukaasia

**Põhja-Kaukaasia** ehk **Ees-Kaukaasia** (vene *Северный Кавказ*) on Kaukaasia  osa, mis jääb Kaukasuse peaahelikust põhja poole, ulatudes kuni Aasia ja Euroopa loodusgeograafilise piirini Kuma-Manõtši nõos.

Põhja-Kaukaasia kuulub alates 19. sajandist Venemaa keisririigile, kes kulutas piirkonna allutamiseks kaks esimest kolmandikku nimetatud sajandist (nn Kaukaasia sõjad).

Suurimad linnad: Jekaterinodar, Vladikavkaz, Rostov Doni ääres, Stavropol, Groznõi, Pjatigorsk.

## Etniline koosseis
Etniliselt ja religioosselt on Põhja-Kaukaasia kirev piirkond.

## Piirkonna riigid 1918. aastal
Pärast Venemaa keisririigi lagunemist 1917. aastal moodustati Põhja-Kaukaasias 1918. aasta kevadel 3 nõukogude vabariiki: Kubani-Mustamere Nõukogude Vabariik (*Кубано-Черноморская*), keskus Jekaterinodar; Terski Nõukogude Vabariik (*Терская*), keskus Vladikavkaz ja Doni Nõukogude Vabariik (*Донская*) ning bolševike juhitav Stavropoli kubermangus. 

1918. aasta juulis moodustati nende nõukogude vabariikide poolt Põhja-Kaukaasia NSV
## Galerii

Kaukasus1940.png|thumb|Põhja-Kaukaasia haldusjaotus aastal 1940. Tänased piirid on näidatud valgete joontega.
Kaukasus1950.png|thumb|Põhja-Kaukaasia haldusjaotus aastal 1950. Valgete joontega on näidatud 1940. aasta piirid.


## Vaata ka
*Taga-Kaukaasia
*Lõuna föderaalringkond
Katšini osariik

**Katšini osariik** on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.

Elanikkonna enamus on katšinid.

Osariik jaguneb Bhamo, Mohnyini, Myitkyina ja Putao ringkonnaks.
Kareni osariik

**Kareni osariik** on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.

Elanikkonna enamus on karenid.

Osariik jaguneb Hpa-ani, Kawkareiki ja Myawadi ringkonnaks.
Magway piirkond

**Magway piirkond** on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.

Üle 95% elanikest on birmalased.

Osariik jaguneb Gangawi, Magway, Minbu, Pakokku ja Thayeti ringkonnaks.
Mandalay piirkond

**Mandalay piirkond** on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.

Elanikkonna enamus on birmalased.

Osariik jaguneb seitsmeks ringkonnaks:

# Kyaukse ringkond
# Mandalay ringkond
# Meiktila ringkond
# Myingyani ringkond
# Nyaung-u ringkond
# Pyin Oo Lwini ringkond
# Yamethini ringkond

2010. aastal eraldati piirkonnast Naypyidawi liiduterritoorium.
Antiikkultuur

**Antiikkultuur** on Vana-Kreeka ja Vana-Rooma antiikaja kultuur (tavaliselt ei arvata antiikkultuuri hulka egeuse kultuuri). 

## Vaata ka
*Antiik
*Antiikaeg
*Antiikfilosoofia
Sagaingi piirkond

**Sagaingi piirkond** on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.

Piirkond jaguneb kaheksaks ringkonnaks:

# Hkamti ringkond
# Kale ringkond
# Katha ringkond
# Mawlaiki ringkond
# Mônywa ringkond
# Sagaingi ringkond
# Shwebo ringkond
# Tamu ringkond
Bantu keeled

**Bantu keeled** on benue-kongo keelte hulka kuuluv keelterühm.

Bantu keeli on ligikaudu 500. Keelte arvu keelkonnas on keeruline määrata keele ja murde piiri hägususe tõttu. Samal põhjusel on erinevaid andmeid keelte kõnelejate arvude osas, sest teatud murdeid võidakse arvestada iseseisvate keeltena ja vastupidi. Teine põhjus on statistika üldine madal kvaliteet Aafrika riikides.

Suurima kõnelejate arvuga bantu keel on suahiili keel (kokku kõnelejaid 40 miljonit, kuid enamiku kõnelejate jaoks ei ole see emakeel). Emakeelena kõnelejate arvult on suurimad šona keel (10,8 miljonit) ja suulu keel (10,3 miljonit).

Bantu keeled said arvatavasti alguse tänapäevase Kameruni alalt Lääne-Aafrikas. Aja jooksul on Bantu keele kõnelejad rännanud ka kaugele ida ja lõuna poole.

Teistesse keeltesse (ja ka eesti keelde) on jõudnud mitmeid laensõnu bantu keeltest, näiteks bongod, bugi-vugi, konga, jenga, mamba, marimba, rumba, safari, samba, šimpans, ubuntu.

## Bantu keeli
*koosa keel
*ndonga keel
*ruanda keel
*suahiili keel
*suulu keel
*šona keel
*tsonga keel
*tsvana keel
Isiklik kompetentsus

**Isiklik kompetentsus** on emotsionaalse intelligentsuse (tundetaipamise) osa. 

Isikliku kompetentsuse komponendid on:
*eneseteadlikkus (emotsionaalne teadlikkus,  täpne enesehinnang, enesekindlus)
*eneseregulatsioon (enesekontroll,  usaldusväärsus, kohusetundlikkus, kohanemisvõime, innovaatilisus)
*motivatsioon (saavutusvajadus, pühendumus, algatusvõime, optimism)
Sotsiaalne kompetentsus

**Sotsiaalne kompetentsus** on emotsionaalse intelligentsuse (tundetaipamise) osa. 

Sotsiaalse kompetentsuse komponendid on:
*empaatia (teiste mõistmine, teiste arengule kaasaaitamine, orienteeritus teenindusele, mitmekesisuse ärakasutamine, poliitiline teadlikkus)
*sotsiaalsed oskused (mõjuvõim, kommunikatsioon, konfliktsituatsioonide juhtimine, juhiomadused, muutuste katalüüsimine, sidemete loomine, koostöö ja kooperatsioon, valmidus meeskonnatööks)
Pealinna Brüsseli piirkond

**Pealinna Brüsseli piirkond** on Belgia 1. järgu haldusüksus, üks kolmest piirkonnast Flandria ja Valloonia kõrval. Pealinna Brüsseli piirkond on *[[de facto]]* Belgia pealinn.

Piirkond on kakskeelne. Seal elavad nii prantsuse keele kõnelejad kui ka hollandi keele kõnelejad (peamiselt flaamid).

## Haldusjaotus
Piirkond jaguneb 19 vallaks (kohaliku omavalitsuse üksuseks), millest ühte nimetatakse Brüsseli linnaks. Kõik nad kokku moodustavad ühe asula (linna). Brüsseli linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus moodustab kesklinna. Brüsseli haldusringkond hõlmab kogu Pealinna Brüsseli territooriumi.

 Brüsseli vallad on Anderlecht (1), Bruxelles/Brussel (2), Ixelles/Elsene (3), Etterbeek (4), Evere (5), Ganshoren (6), Jette (7), Koekelberg (8), Auderghem/Oudergem (9), Schaerbeek/Schaarbeek (10), Berchem-Sainte-Agathe/Sint-Agatha-Berchem (11), Saint-Gilles/Sint-Gillis (12), Molenbeek-Saint-Jean/Sint-Jans-Molenbeek (13), Saint-Josse-ten-Noode/Sint-Joost-ten-Node (14), Woluwe-Saint-Lambert/Sint-Lambrechts-Woluwe (15), Woluwe-Saint-Pierre/Sint-Pieters-Woluwe (16), Uccle/Ukkel (17), Forest/Vorst (18), Watermael-Boitsfort/Watermaal-Bosvoorde (19).

Rahvastiku tihedus on 6270 inimest ruutkilomeetril.

Kõik Brüsseli piirkonna kohanimed on hollandi päritolu peale Evere, mis on keldi päritolu.

## Vaatamisväärsused
Brüsseli kõrgeim hoone on 150 meetri kõrgune Lõunatorn, kõige kuulsam aga Atomium, mis ehitati 1958. aasta maailmanäituse tarbeks. Üks turismimagneteid on ka vanalinnas asuv purskkaev "Manneken Pis" ("Pissiv poiss").

## Viited

## Välislingid
* Piirkonna koduleht
Pärimus

**Pärimus** ehk **suuline pärimus** on lugude, teadmiste, oskuste, kommete ja muude kultuurinähtuste omandamine, hoidmine ja edasiandmine suuliselt, ilma kirjasüsteemita. Pärimuse edasiandmine võib toimuda suuliselt, kõne või lauluga, aga, laiemas mõttes, ka ettenäitamise või eeskuju kaudu, liigutuste või tantsu abil, piltide või kujutistega või muul viisil.

Kuivõrd kirjasüsteemid on inimkonna ajaloos suhteliselt hiline nähtus ja üldine kirjaoskus veelgi hilisem, siis koosneb inimkonna ajalugu valdavalt suulisest pärimusest. 

Suulise pärimuse ehk sõnalise traditsiooni säilitamisel kasutatakse mitmesuguseid mnemotehnilisi vahendeid, nagu värsistamine, retsiteerimine jmt.

Paljud vanemad tekstid, sealhulgas pühakirjad, olid enne kirjapanemist olemas pärimusena. 

## Budism

Paali kaanonis säilisid Buddha õpetused üksnes suulise pärimusena üle viiesaja aasta. Budistlikel suurkogudel peetakse suulise pärimusena alles hoitud õpetusi theravaada traditsioonis siiamaani esmaseks ja usaldusväärsemaks allikaks, võrreldes kirjutatud tekstidega. Paljud mahajaana traditsiooni kirjalikud tekstid on aga hävinud ja säilinud üksnes katkendite, tsitaatide ning hiina- või tiibetikeelsete tõlgetena.

## Kristlus

Ehkki kristlikud pühakirjad on juba varakult olnud üles kirjutatud, säilitatakse liturgilistel jumalateenistustel kogu Piibli teksti korrapäraselt ka suulise pärimusena. 

## Vaata ka
*pühakiri
*folkloor
*legend
*muinasjutt
*mütoloogia
*müüt
*pärimusmuusika
*Püha Pärimus
*rahvaluule
*traditsioon

## Viited

## Välislingid

Võibolla ta hoopis laulis.
Legend

**Legend** on suuliselt edasikantav jutustus, mis räägib mingi koha või eseme päritolust või mingist meeldejäävast sündmusest. Legendi selles mõttes nimetatakse folkloristikaterminiga muistendiks. 

Legendiks nimetatakse ka väljamõeldud jutustust.

Folkloristikas nimetatakse legendiks kristliku taustaga muistendeid, näiteks pühakulugusid, laiemalt mõne maailmareligiooni toetusel levinud lugusid (nt budistlikud legendid).

## Vaata ka
*Muinasjutt 
*Pärimus
Daniel Goleman

**Daniel Goleman** (sündinud 1946 Californias Stocktonis) on USA psühholoog, emotsionaalse intelligentsuse (tundetarkuse) kontseptsiooni propageerija.

Ta on saanud doktorikraadi Harvardi ülikoolist. Ta oli Harvardi ülikooli kliinilise psühholoogia õppejõud, toimetas ajakirja *[[Psychology Today]]* ning on aastaid toimetanud ajalehe *[[New York Times]]* psühholoogia ja neuroteaduste rubriiki.

Ta sai kuulsaks 1995 ilmunud raamatuga "Emotsionaalne intelligentsus". Selles rõhutab ta, et akadeemilise võimekuse (IQ) kõrval etendavad inimese toimetulekus suurt osa emotsioonidega seotud võimekused. Tähtsad on isiksuseomadused: algatusvõime, empaatia, kohanemine ja veenvus.

Goleman pakub emotsionaalse intelligentsuse mõiste propageerijana asutuste ja firmade juhtidele nõuandeid, kuidas parema suhtlemise kaudu töötulemusi parandada.

## Teosed
* *The Meditative Mind* (1989)
* *Emotional Intelligence: Why it can matter more than IQ* (1995; eesti keeles: *Emotsionaalne intelligentsus: Miks võib EQ olla tõhusam kui IQ*, 2000, tõlkinud Inga Koppel, Mari-Ann Mändoja, Viivi Verrev ja Piret Viilu)
* *Vital Lies, Simple Truth* (1996)
* *Working with Emotional Intelligence* (1998; eesti keeles *Töö emotsionaalse intelligentsusega: Emotsionaalse intelligentsuse kasutamine*, 2001, tõlkinud Aivo Roos)
* *Primal Leadership: Realizing the Power of Emotional Intelligence* (2002; kaasautorid R. Boyatzis ja A. McKee)
* *Destructive Emotions: How We Can Overcome Them* (2003)

## Välislingid
*Jüri Alliku kriitiline artikkel
Loodus

**Loodus** on kõik füüsilised objektid ning nende omadused ja nendevahelised suhted, mis ei ole inimese (või muude kehaliste mõistusega olendite) poolt teadlikult tehtud. Looduse hulka kuulub nii orgaaniline ehk elusloodus kui ka anorgaaniline ehk eluta loodus. Looduses olevaid seaduspärasusi, loogikat uurib teadus. Looduse hulka ei kuulu artefaktid.

Uusajal levima hakanud mõistekasutuses vastandatakse loodus kui loomulik substants kultuurile kui tehislikule ehk kunstlikult loodud substantsile. Sellist mõistekasutust leiab tänapäeval põhiliselt populaarteaduslikus kirjanduses.

Mõnedes religioossetes käsitlustes vastandatakse loodus ja Jumal, nimetades loodust – maailma, kosmost, universumit – Jumala looduks. Teisalt võib samuti religioosses tähenduses vaadelda loodust kui Jumala enda olemasolemist siin ja praegu, kõigi oma seaduspärasuste ja protsessidega (vt panteism). Peale selle on oma vaade loodusele ka budismil, mis käib samuti religiooni mõiste alla. Budismi seisukohalt vaadatuna Jumal kui selline olemasoleva realiteedina puudub. 

## Vaata ka

*loomus
*loodu
*maailm
*universum
*ürgloodus

## Välislingid
*https://www.youtube.com/watch?v=dVgjyC7wVRg EKI video sõna loodus kujunemise kohta.
Amon

**Amon**, *Amun, Ammon* oli Vana-Egiptuse loomise ja õhu jumalus, kes tekitab liikumist ja kaost.  

Alates 11. dünastiast oli Amon Teeba kohalik kaitsejumalus. Alates 18. dünastiast, kui Teebast sai (kuning)riigi pealinn, sai Amonist riigijumal. Koos varasemate riigijumalatega (Re ja Ptah) moodustasid nad riigi valitseva "kolmainsuse". Amon jäi edaspidi Egiptuse jumaluseks, vaid korra asendati ta Ehnatoni reformis Atoniga. Samastati hiljem päikesejumal Re-ga (Amon-Re) ja kujunes Uue riigi ajal peajumalaks. 

Amoni naine oli Mut ja poeg Šons. Vaarao nimi Amenhotep tähendab "Amon on rahul".

Hiljem samastati Amonit kreeka Zeusi ja roomlaste Jupiteriga.

## Vaata ka
*Aton
Anubis

**Anubis** (Egiptuse keeles "koerake") on egiptuse jumalus ja Surnute Maja valdaja šaakali- või koerapeaga ja eluristiga paremas käes. Tema püha on 22. jaanuar ja peakultuskoht oli Lykopolis (Hundilinn). Anubis on Osirise poeg, kes kehastas mitmesuguseid koernuumeneid.

Teda samastatakse Isise müsteeriumides kreeka hingede juhi Hermesega.
Apis

**Apis** on Vana-Egiptuse viljakuse-, jõu- ja uuestisünnijumala **Hapi** (kiirustav, ruttav) kreekapärane nimi. 

Apis oli vanim ja tuntuim sõnnikujuline jumalus; viljakuse, jõu ning meheliku sigivuse kehastus. 

Teda kujutati ümara kõhu ja paisunud rinnaga mehena. Rahvas austas Hapit väga ning vaarao tõi talle ohvreid, et üleujutus ikka õigel ajal algaks ning oleks rikkalik, aga siiski mitte ülemäärane.

Hapi peamine kultuslinn oli Memphis Vanas Riigis, kuhu oli ehitatud just talle pühendatud tempel. Osirise ja Hapi ühisnimest tekkis Serapis.

## Vaata ka
*Egiptuse jumalad
Aton

**Aton**, 'päikeseketas', on tuntud päikesejumalus Keskmise Riigi ajast, Atumi ja Ra ilmumisvorm. Aton oli algselt päikeseketas, üks päikesejumala ilmumiskujudest. Tõenäoliselt sai ta päikesejumalaks Amenhotep III ajal. Amenhotep IV (Ehnatoni) valitsemise ajal tõsteti Aton ainujumala seisusse ning seniste peajumalate, eriti Amoni, kultus keelati. Atoni loomuse määras loov, kõikehõlmav vägi ning isa ja poja vahekord Ehnatoni suhtes. Erinevalt teistest Egiptuse jumalatest ei kujutatud Atonit antropomorfsena. Atonit kujutati päikesekettana, millest kiirgavad välja kiired, mille otstes on peopesad. Selle jumala üks kuulsamaid kujutisi on Tutanhamoni kuldse trooni seljatoel.

Hiljem, Uue Riigi ajal olid Atum ja Ra samastatud ning neid hakati austama ühe ja sama jumalana Atum-Ra’na, nad ühendati  päikesejumaluseks ja nendest sai 'loojuv õhtupäike'. Mõlema jumalaga seostati päikest – Ra oli päikesejumal ning Aton oli üks päikesejumala ilmumiskujudest. Samuti oli nende sümboolika seotud päikesega – Atonil oli päikeseketas, millest kiirgasid välja kiired ning Ra'd kujutati samuti päikesekettana. 

Kui Ehnaton Uue Riigi ajal võimule sai, kehtestas ta 1350 eKr (esimest korda ajaloos) monoteismi. Ainsaks jumalaks sai Aton, mis tuletati Atum´ist. Peamiseks kultuskohaks sai Amarna.

## Vaata ka
* Suur hümn Atonile
* Atum
* Ra (Re)
Ehnaton

**Ehnaton** ('see, kes teenib Atonit'), enne oma 5. valitsusaastat **Amenhotep IV** (vahel ka kreekapäraselt **Amenophis IV**; 'Amon on rahul'), oli Egiptuse 18. dünastia vaarao.

Ta on tuntud Egiptuse traditsioonilise usundi hülgajana ja Atoni kultuse kehtestajana. See oli esimene teadaolev katse kehtestada monoteistlikku või henoteistlikku usundit.

Kuid pärast tema surma pöörduti pikapeale traditsioonilise usundi juurde tagasi. Kui Ehnatoni surmast oli möödunud tosinajagu aastaid, suri 18. dünastia välja ja kui võimule said uued valitsejad, kellel polnud selget pärimisõigust, siis mõistsid nad Ehnatoni ja tema lähimad järeltulijad hukka, nimetades Ehnatoni ürikutes "vaenlaseks".

Ehnaton sündis vaarao Amenhotep III ja tema peakuninganna Teje noorema pojana. Tema vanem vend Thutmosis suri enne oma isa ja seetõttu sai Ehnaton troonipärijaks. Arutletud on küsimuse üle, kas Ehnaton oli enne ainuvalitsejaks saamist oma isa kaasvalitseja, ja võimaliku kaasvalitsuse pikkuseks on pakutud 2–12 aastat. Tänapäeval on kõige levinum seisukoht, et kaasvalitsust ei olnud ja et Ehnaton sai valitsejaks alles pärast oma isa surma.

Ta valitses 17 aastat ja suri aastal 1336 või 1334 eKr.

Oma valitsusaja alguses abiellus Amenhotep IV Nofretetega ning neil oli kuus tütart. Samuti arvatakse, et hilisemad vaaraod Tutanhamon ja Semenhkare olid Ehnatoni teiste naistega saadud pojad.

19. sajandil avastati Ehnatoni asutatud linna Amarna varemed. 1907 avastati ka Ehnatoni haud. Ehnatoni vastu tekkinud huvi suurenes veelgi pärast seda, kui Luxoris Kuningate orus avastati Tutanhamoni haud. 2010 tõestati DNA uurimise abil, et Tutanhamon oli Ehnatoni poeg.

## Vaata ka
*Suur hümn Atonile

## Välislingid

* Royal Relations, Tut’s father is very likely Akhenaten. National Geographic 09. 2010, Juan Velasco, Amanda Hobbs, and Lawson Parker, NGM Staff. Sources: Zahi Hawass, Supreme Council of Antiquities, Egypt; Carsten Pusch, Eberhard Karls University of Tübingen, Germany
Atum

**Atum** (mittepaistev) on Vana-Egiptuse ürgjumalus, mille personifikatsioon tähendas kaost. Atum tekkis ürgveest. Pärast jumalust ühendamist tõusis ta peajumaluseks, jumaluste isaks. Atumi kultuskoht on Heliopolis. Alates Vana Riigi kosmilis-solaarsest riigikultusest ühendati Atum Rega päikesejumaluseks ja temast sai 'loojuv õhtupäike'. Atum kannab kujutistel topeltkrooni ja eluristi. Tema sümbolid on sitasitikas ja madu.
Loomismüüdid

**Loomismüüdid** ehk **tekkemüüdid** on pärimuslikud lood objektide ja nähtuste tekkimise kohta. Omaette rühma loomismüütide hulgas moodustavad kosmogoonilised müüdid: kogu teadaoleva maailma tekkimise kohta. 

## Tunnetuslikud aspektid
Tunnetuslikult on loomismüüdid kultuuri jaoks oluline kogum teadmisi sellest, kuidas ja miks on asjad maailmas just niimoodi ja mitte teisiti. Sageli on loomismüüdid seotud seletusmüütidega.

## Funktsioonid
Loomismüütide funktsiooniks võib olla maailma asjade muutmine ja mõjutamine. Loomismüüt võib olla loits, ravimisvormel, sünnisõnad jne. 

Seos loomismüüdi ja loitsu vahel tuleneb animistlikust mõtteviisist, mille kohaselt on maailm (ja tema nähtused ning objektid) hingestatud. Selle mõtteviisi (uskumuse) kohaselt saab nähtusi ja objekte mõjustada suheldes nende hingega (vaimuga). Seda vaimu (või hinge) saab mõjutada, kui talle esitada tema sünnilugu. 

"Kalevala" loitsud ongi enamasti sünnisõnad. Tuntud on Veljo Tormise poolt viisistatud "Raua needmine". Rauda neatakse selleks, et ravida raudeseme (terariista) poolt tekitatud haava või vigastust. "Raua needmise" sisu on loomismüüt (tekkemüüt) raua sündimisest. 

## Žanrilised aspektid
Žanriliselt võib loomusmüüt olla esitatud nii jutustusena, lauluna, tantsuna, draamana või nende seguna. 

## Vormilised aspektid
Vormiliselt võivad loomismüüdid olla väga ulatuslikud ja komplitseeritud, kuid on küllaldaselt ka lühivormilisi loomismüüte (mõistatuste, vanasõnade, kõnekäändude vms kujul). Loomismüüdid võivad eksisteerida nii suulises pärimuses kui ka kirjalikult fikseerituna. Paljude religioonide pühakirjad, eeposed jmt sisaldavad loomismüüte. 

## Näiteid

Eesti rahvalaul "Loomislaul" (Sinisirje linnukene...). Laulus esinev motiiv maailma tekkimise kohta linnumunast leidub paljude Põhja-Euraasia rahvaste ning ka Põhja-Ameerika indiaani rahvaste folklooris. 

Tekkemuistendid Kalevipoja sängide, lingukivide jmt kohta.

Muistendilised muinasjutud ("Kuidas jänes sai lõhkise moka" jmt).

"Kalevala" loitsud ja sünnisõnad. Veljo Tormise "Raua needmine".

Vanas Testamendis kajastuvad judaismi eri kihistustest pärinevad loomislood. (Näiteks 1. Moosese raamat, peatükk 1, salmid 1-31.)

Babüloonia loomismüüte kujutab Enuma Eliš.

## Vaata ka
*Folkloristika
*Muistend
*Mütoloogia
*Loomine eimillestki
* Kaos (kreeka *Χάος*) – Tohuvabohu (heebr. *תֹ֙הוּ֙ וָבֹ֔הוּ*)  – Virvarr (sks. Wirrwarr)

## Viited
Ra

**Ra** (ka **Re**, egiptuse- ja kopti keeles *päike*) on Vana-Egiptuse päikesejumal. Ta on keskpäevase päikese kehastus, päikeseketas tähistab Ra silma. 

Ra kultuse keskus oli Heliopolis.

Ra on Gebi ja Nuti poeg. Tema tütar on Maat.

Ra nimi hieroglüüfides:
r:a-N5:Z1-C2võiN5:Z1-C2võiC2-N5

## Vaata ka
*Atum
Sinearimaa

**Sinear**, Piiblis **Sinearimaa** (*Šin(e)ar* tähendab 'kuu maa, lõvi maa'; 'kahelinnamaa'; 'tagasipöördunud lapsepõlv') on Piiblist tuntud linn/piirkond Mesopotaamias. Hõlmas algselt arvatavasti Sumeri (Lõuna-Babüloonias), hiljem Kesk-Babüloonia.
Akad

**Akad** (ka *Akkad*) oli vanaaja linn Põhja-Mesopotaamias Eufrati jõe ääres.

Linn paiknes hilisema Assüüria piiri lähedal, täpne asukoht on tänapäeval teadmata. See oli üks vanemaid linnu Mesopotaamias.

Algul oli Akad linnriik, kuid sellest sai suurriigi pealinn, kui kuningas Sargon I 2350 eKr rajas Akadi riigi. Linnas kõneldud akadi keelest sai seetõttu Mesopotaamia kõnekeel enam kui tuhandeks aastaks.

Akadile viitab ka 1. Moosese raamatu 10. peatüki 10. salm
Bo Hai

**Bo Hai** on laht Kollase mere loodeosas. Piirneb lõunas Shandongi ja idas Liaodongi poolsaarega.

Bo Haid ühendab Korea lahega Bohai väin. Lahe põhja–kirdeosas on Liaodongi laht ja lõunaosaas Laizhou laht. Bo Hai läänesopp on Bohai Wan.
California laht

**California laht** (mööndav nimekuju **Kalifornia laht**) on laht Vaikse ookeani idaosas, Põhja-Ameerika (Mehhiko) ja California poolsaare vahel, avaneb lõunasse.

Lahe põhjatipus on tugevad looded. Asub kuuma ja kuiva kliimaga piirkonnas. Lahte ümbritseb Sonora kõrb.

Lahte suubub Colorado jõgi.
Ra (täpsustus)

**Ra** võib tähendada mitut asja:
***[[Ra (jumal)|Ra]]** ehk **Re** on egiptuse jumal.
***Ra** on **[[raadium]]i** keemiline sümbol.

; **RA**
***RA** on reumatoidartriidi eestikeelne lühend

## Vaata ka
*Ra Luhse, eesti arhitekt
*Sun Ra, džässhelilooja, instrumentalist, luuletaja ja filosoof
*Ra provints Fidžil
Carpentaria laht

**Carpentaria laht** on laht Austraalia põhjarannikul Arafura meres. 

Laht piirneb idas Cape Yorki poolsaarega ja läänes Arnhemi maaga. Tema põhjapiiriks nimetatakse tavaliselt joont, mis ühendab Cape Yorki poolsaare põhjapoolseimat tippu Slade Pointi ja Arnhemi maa idapoolseimat tippu Anhemi neeme. Suudmes on laht 590 km lai, lõuna pool, 15. lõunalaiusel, 675 km. Põhja–lõunasuunas on lahe ulatus 700 km. Lahe pindala on umbes 300 000 km².

Laht asub mandrilaval ja on seetõttu suhteliselt madal: selle sügavus on üldiselt 55–66 meetrit ega ületa 82 meetrit.

Lahes on vähe saari. Lahe lääneservas asub suurim saar Groote Eylandt, lõunas on Wellesley saared, millest suurim on Mornington, ja edelas on Sir Edward Pellew'i saared, millest suurim on Vanderlin. 

Lahe kaldad on kõikjal madalad.

Lahte suubuvad jõed on peaaegu kõik ajutised. Suurimad jõed on idarannikul suubuv Mitchell, lõunatippu suubuv Flinders ja läänetippu suubuv Roper. 

## Ajalugu

Geoloogilises mõttes on Carpentaria laht noor. Veel viimasel jääajal oli see täiesti kuiv ning moodustas maasilla, mille kaudu said inimesed jalgsi minna Uus-Guineale ja teistessegi kohtadesse, mis tänapäeval on saared.

Esimene teadaolev eurooplane, kes Carpentaria lahte saabus, oli hollandlane Willem Janszoon 1606. Tema kaasmaalane Jan Carstenszoon külastas lahte 1623 ja nimetas selle Pieter de Carpentieri järgi, kes sel ajal oli Hollandi Ida-India kindralkuberner. Abel Tasman külastas lahte 1644.

## Viited
Käsikiri

**Käsikiri** (käsitsi kirjutatuna ka **manuskript**) on autori loodud loominguline tekst, mida pole veel avalikku kasutusse antud. 

Käsikiri võib olla raamatu, uurimuse või artikli tekst, mis esitatakse kirjastamiseks ja trükis avaldamiseks. Käsikirjaks nimetatakse ka filmi või telesaate stsenaariumi. Käsikiri on see originaal, mille järgi trükitakse trükikojas tekstipõhine trükis või tehakse filmistuudios film.

## Vaata ka

*Kullamaa käsikiri
*Voynichi käsikiri
Magistrikraad

**Magistrikraad** on akadeemiline kraad, mis omandatakse bakalaureusekraadi olemasolul ühe- kuni kolmeaastase õppekava läbimisel. Magistrikraad on eelduseks doktorikraadi omandamisele. Eestis vältab magistriõpe kaks aastat.

Magistriõpe ehk magistrantuur on akadeemilise õppe teine aste, mille kestel magistrant süvendab oma erialaseid teadmisi ja kutsealaseid oskusi ning omandab iseseisvaks tööks ja doktoriõppeks vajalikke teadmisi ja oskusi.
## Ajalugu
Juunis 1999 võeti Euroopa Liidus vastu Bologna deklaratsioon, mille eesmärk oli kujundada Euroopa ühtne kõrgharidusruum, muutes kõrgharidussüsteemid läbipaistvaks ja ühilduvaks. Bologna protsessi lõpptähtaeg oli aasta 2010. Selle süsteemi raames pakuti välja ka kõrghariduse süsteem 3+2, kus bakalaureuseõpet lühendati kolmele aastale. Uued liikmesriigid, nende hulgas ka Eesti, reformisid oma kõrgharidussüsteemi vastavalt deklaratsioonile, vanad liikmesriigid jäid äraootavale seisukohale. Eestis lõpetas kolmeaastase bakalaureuseõppe esimene lend 2005. aasta kevadel. Bologna deklaratsioon näeb ette, et 3+2-süsteemis jätkab õpinguid magistriõppes 2/3 bakalaureuseõppe lõpetanutest. Eesti seda punkti täitnud ei ole.

Seoses uue 3+2 süsteemiga võrdsustati 4-aastane bakalaureus ja ka Eesti NSV-s saadud kõrgharidus magistriõppe lõpetanutega.

## Magistrikraadide nimetused, ingliskeelsed vasted ja lühendid
Eestis on kasutusel järgmised nimetused.

## Viited

## Välislingid
* Haridusseadus
* Ülikooliseadus
* Rakenduskõrgkooli seadus
* Kõrgharidusstandard
* Tartu Ülikooli õppekorralduseeskiri
Doktorantuur

**Doktorantuur** ehk **doktoriõpe** on õppevorm ülikoolides, mille lõpus on ette nähtud doktoritöö kaitsmine ja mille lõpetamisel saadakse doktorikraad. Doktorantuuri käigus läbitakse doktoriprogramm, mille kestus on tavaliselt neli aastat. Doktoriõppes õppivat üliõpilast nimetatakse doktorandiks.

Vastavalt Eestis kehtivale ülikooliseadusele on doktoriõpe kõrghariduse kõrgeima astme õpe, mille kestel üliõpilane omandab iseseisvaks teadus-, arendus- või kutsealaseks loometööks vajalikud teadmised ja oskused. Doktoriõppe nominaalkestus Eestis on kolm kuni neli aastat. Doktoriõppe alustamise tingimus on magistrikraad või sellele vastav kvalifikatsioon. Doktorant läbib perioodilise atesteerimise ülikooli nõukogu kehtestatud tingimustel ja korras. Doktoriõpe lõpeb doktoritöö kaitsmisega. Doktoriõppe lõpetanud isikule antakse teaduskraad – doktorikraad. Doktoriõppe lõpetajale antava kraadi nimetus on filosoofiadoktor, millele lisatakse sulgudes täidetud õppekava nimetus või kitsam õppekavajärgne spetsialiseerumine. Eesti doktorikraadi ingliskeelne vaste on *Doctor of Philosophy* ja lühend on PhD. 

Nõukogude ajal oli doktorantuur tasustatav puhkus, mis oli ette nähtud doktoritöö vormistamiseks. See kestis kuni ühe aasta.

ISCED haridussüsteemide astmestiku järgi kuulub doktorantuur astmesse ISCED 6A.

## Reform
2022. aastal jõustus doktoriõppe reform, mille kohaselt muuhulgas said doktorantidest teadusasutuste või ettevõtete lepingulised töötajad. Vastav positsioon tagab doktorandile sotsiaalsed garantiid (puhkus, haigushüvitis, töötervishoiunõuded)– doktorant ei sõltu enam stipendiumitest ja grantidest. Doktoranditoetus asendati nooremteaduri töötasuga. Teisalt säilis võimalus läbida doktorantuur soovi korral ka töölepinguta.

Samuti muudeti doktorantuuri läbimise tingimusi:  doktorandi doktoriõppes viibimise aeg lepitakse edaspidi kokku tema õppe- ja teadustöö kavas, mis jääb reeglina kolme kuni kaheksa aasta sisse (mis oli ka varem õppimise maksimaalne periood).

## Trend
Eestis oli 2016. aastal OECD riikidega võrreldes tuhande tööealise inimese kohta keskmiselt kaheksa doktorikraadiga inimest, samal ajal kui OECD keskmine näitaja oli kümme ja Soome näitaja 12,6 inimest. Välisdoktorantide osakaal oli samas kasvamas. Doktoriõppe lõpetajate arv oli Eestis madal ning majanduse struktuuri muutmiseks ja ühiskonna vajaduste täitmiseks ebapiisav.

2025. aastal valminud ülevaate kohaselt küll Eesti teadlaste üldarv kasvab, aga doktorante on vähem kui kümme aastat varem, mis seab küsimärgi alla eestikeelse kõrghariduse jätkusuutlikkuse. Teadussüsteemi tuleviku jaoks on oluline noorteadlaste pealekasv, kuid 2024. aasta andmete kohaselt on kraaditöö kaitsmiseni jõudnud vähem kui kaks kolmandikku doktorantidest.

## Vaata ka

* doktorikraad
* järeldoktorantuur
* professuur
* nooremteadur

## Viited
Paabelimaa

**Paabelimaa** on Mesopotaamias asunud Babüloonia nimi Piibli kontekstis.

## Vaata ka
* Paabel

## Kirjandust
* "Piibliatlas" Logos, 1994. Saksa keelest tõkinud: Elmi-Johanna Pata.
Teaduskraad

**Teaduskraad** (inglise keeles *research degree*) on akadeemilise kraadi liik, mis saadakse tavaliselt pärast kõrgeima kõrgharidusastme (doktoriõppe) õppekava läbimist ja väitekirja või muu nimetusega iseseisva teadusliku uurimuse või loometöö koostamist ja kaitsmist. 

Teaduskraadi mõiste ja teaduskraadide nomenklatuur on riigiti erinev.

## Eesti
Eestis antakse välja ainult üht teaduskraadi – doktorikraadi. Doktorikraadi täpsem nimetus on filosoofiadoktor (inglise *Doctor of Philosophy*, lühend PhD), millele lisatakse sulgudes täidetud õppekava nimetus või kitsam õppekavajärgne spetsialiseerumine.

Varem oli Eestis võimalik kaitsta teaduskraadina ka magistrikraad enne 1. juunit 2002 Eesti Hariduse Infosüsteemi kantud magistriõppe ehk nn 4+2 magistriõppekava läbimisel. Vastuvõtt nn teadusmagistri õppekavadele lõpetati 1. septembril 2005. Nn Bologna protsessi käigus ümber kujundatud (nn 3+2 süsteemis) magistriõppe lõpetanu saab küll magistrikraadi, kuid see ei ole enam teaduskraad. 

Eestis varem ja teistes riikides välja antud teaduskraadide vastavus doktorikraadile on määratletud Vabariigi Valitsuse määrusega.

## Vaata ka
*Akadeemiline kraad
*Kutsekraad

## Viited
Vitim

**Vitim** (vene *Витим*, jakuudi *Виитим*, evengi *Витым*) on jõgi Aasias Siberis. Algab Vitimi mägismaalt. Läbib Stanovoi mäed, moodustades kärestikke. Suubub paremalt Leenasse. Pikkus 1978 km.
Florese meri

**Florese meri** on meri Euraasia mandrist kagu pool.

Florese merest itta jääb Banda meri, läände jäävad Bali meri ja Jaava meri ning lõunasse jääb Sawu meri, millega teda ühendab Sape väin. 

Florese mere lõunapiiriks on Florese, Komodo ja Sumbawa põhjarannik alates Florese põhjatipust (8°4'S 122°52'E) kuni Sumbawa põhjatipuni Tambora vulkaani lähedal (8°22'S 117°10'E). Mere läänepiir kulgeb sealt Satengari saarte (7°26'S 117°8'E) ja Sabalana saarte (6°33'S 118°49'E) kaudu Sulawesi saare edelatippu (5°37'S 119°30'E). Mere põhjapiir kulgeb mööda Sulawesi lõunarannikut Selayari väinani (5°37'S 120°28'E). Mere idapiir kulgeb sealt üle väina Selayari saare põhjatippu, läbi saare selle lõunatippu, sealt korallriffide (Macani ja Pasitelu saared) kaudu Kalaotoale (7°24'S 121°52'E) ning sealt Florese põhjatippu. 

Mere pindala on ligikaudu 240 000 km². Mere sügavus on kuni 5140 meetrit. Mere lõunaosa on märgatavalt sügavam kui põhjaosa.

Florese meres suuri saari ei ole, küll on meres palju pisisaari ja korallrahusid. Mere idaosas on Tanahjampea, Kalao ja Bonerate saar, Komodo ja Sumbawa vahelises väinas on Sangeangi saar ja Florese põhjakaldal Palu saar. 

Mere kaldad on üldiselt kõikjal järsud. Rohkem kui kilomeetrised kõrgused kallastel on tavalised, näiteks Sumbawa kõrgeim tipp Tambora küündib 2850 meetrini ning Florese kõrgeimad tipud Rahakan ja Egon vastavalt 2382 ja 1703 meetrini (kõik kolm on tegevvulkaanid). Sulawesi saarel on Florese mere kaldal 2871 m kõrgune Lompobatangi mägi. 

Kuigi mere kaldad on üldiselt kõikjal asustatud, on suuri linnu mere kaldal vähe. Ainus üle 50 000 elanikuga asula on Sumbawa kirdeosas olev Bima. 

Florese mere kaldad kuuluvad kõikjal Indoneesiale. Sumbawa ja Sangeang kuuluvad Lääne-Nusa-Tenggara provintsi, Flores ja Komodo Ida-Nusa-Tenggara provintsi ning ülejäänu, see tähendab põhiosa merest Lõuna-Sulawesi provintsi. 

## Viited
Loodusravi

**Loodusravi** on käsitletav alternatiivmeditsiini ühe alaliigina, kus ravi viiakse läbi kas täielikult või osaliselt loodusest pärit vahenditega (ravimtaimed, muud loodussaadused). 

## Vahendid, põhimõtted
Loodusravi vahendeid kasutatakse võimalikult naturaalsel kujul, muutes nende omadustes vaid hädapäraseid näitajaid (ravimtaimed kuivatatakse, puhastatakse, töödeldakse termiliselt) nii, et need ei kaotaks seejuures märgatavalt oma põhilisi raviomadusi. Muud loodussaadused (kivid, sool, liiv jms) läbivad samuti minimaalse töötluse alates kogumisest kuni tarbijale üleandmiseni.

Ka on loodusravis olulisel kohal organismi füsioloogiline mõjutamine välispidiselt, näiteks füüsiliste harjutuste või protseduuride abil, mida viib läbi kas patsient ise või aitab läbi viia keegi teine. Ka nendel puhkudel puudub reeglina abivahendil toksiline toime.

Loodusravi printsiibiks on see, et lähtutakse organismi puhastamise vajadusest, väljutamaks organismist toksilisi jääke, ilma uusi toksilise toimega komponente lisamata.

Loodusravist on välja kasvanud ka homöopaatia.

Traditsiooniline meditsiin aktsepteerib loodusravi põhimõtteid valikuliselt, st tõenduspõhiselt. Loodusravi põhimõtted, mis apelleerivad patsiendi psühholoogilistele teguritele, ei loeta tõenduspõhiseks, mistõttu neid enamasti ei aktsepteerita. Sageli ei taheta loodusravi põhimõtteid aktsepteerida ka seetõttu, et loodusraviga saavutatav efekt on pikemat aega nõudev ning suuremas sõltuvuses patsiendi füsioloogilistest eripäradest.

## Loodusravi tuntumad alaliigid
*Taimravi
*toitumisravi ehk toitumisteraapia (dieet, mahlapaast, veepaast)
*akupunktuur
*kinesioloogia (Pilatese harjutused, *[[Taijiquan|tai chi]]* jms)
*massaaž
*enesesisendustehnikad nagu autosugestioon, meditatsioon jms
*homöopaatia (tinglikult, sest homöopaatilised ravimid on juba teataval määral töödeldud)

## Tuntud loodusravi propageerijaid
*Mahlateraapia ja toitumisravi alal Norman Walker, John Heinerman, Ann Wigmore
*taimravi alal Kaljo Mandre, Aleksander Heintalu *alias* Vigala Sass
*enesesisendustehnikate alal Luule Viilma koolkonna esindajad, Joseph Murphy

## Vaata ka
*alternatiivravi
*Hiina meditsiin
*psühhosomaatiline meditsiin
*rahvameditsiin
*ravimtaimed
*Tiibeti meditsiin
*toitumine
Doktorikraad

**Doktorikraad** on kõrgeim teaduskraad paljudes riikides, sealhulgas Eestis.

Sellele võivad eelneda litsentsiaat (näiteks Rootsis), magister, bakalaureus.

Sõltumatult teadusharust on tihti kasutusel doktorikraadi nimetusena **[[filosoofiadoktor]]**, lühendina **PhD**.

Mõnes riigis (näiteks Saksamaal) võib doktorikraadile järgneda habilitatsioon.

Doktorikraadi andmise õigus on peamiselt tunnustatud ülikoolidel. Doktorikraadi saamiseks peab tavaliselt selle taotlejal olema sellest madalama astmega teaduskraad (tavaliselt magistrikraad). Doktorikraadi saamisele eelneb doktorantuur, mis võib kesta kuni 3 aastat, paljudes maades aga ka kauem. Doktorantuuri käigus kirjutab doktorant (doktorikraadi taotleja) vajalikud teadustööd (avaldab teadusartikleid, valmistab ette doktoriväitekirja), sooritab vastavad eksamid jmt. Doktorantuur lõpeb doktoriväitekirja kaitsmisega vastava ülikooli teadusnõukogu ees. 

Doktorikraad pärineb keskaegsetest ülikoolidest (*doctor* – ladina keeles "õpetaja"). Eri maades ja mõnikord ka eri ülikoolides või koguni erialati esitatakse doktorikraadi saamisel erinevaid nõudmisi. Tavaliselt annab doktorikraad õiguse kandideerida ülikoolides õppejõu kohale – näiteks peab Eestis bakalaureuseõppe õppejõududest 50%-il olema doktorikraad. Mõnel maal võivad professeerumisel lisanduda eritingimused nagu näiteks habilitatsioon.

Eestis on doktorikraadi nimetus enamikul erialadest "filosoofiadoktor" (*dr. phil.,* inglispärane lühend PhD.), millele lisatakse sulgudes täidetud õppekava nimetus või kitsam õppekavajärgne spetsialiseerumine. Eraldi kraadinimetused on teoloogiadoktor (ladina lühend *dr. theol.*) ja õigusteaduste doktor (*dr. jur.*). Paljudes maades on kasutusel kraadid nagu meditsiinidoktor (*dr. med.*), majandusteaduste doktor (*dr. rer. oec.*) jne.

Doktorikraadile vastavaks loetakse Eestis ka NSV Liidu haridussüsteemis omandatud kvalifikatsioon, mida tõendab:
* kandidaadikraadi tõendav diplom *Κандидат наук* (teaduste kandidaat);
* doktorikraadi tõendav diplom *Доктор наук* (teaduste doktor).

Doktorikraadid võib olla erineva tasemega. Doktorikraade annavad ka teadus- ja õppeasutustena tunnustamata ülikoolid või müüvad vastavaid diplomeid tegelikult mitteeksisteerivad ülikoolid. Sellised nimetatakse kõnekeeles diplomiveskiteks. Tarvidusel hindab doktoridiplomite sisu ja väärtust Eestis Akadeemilise Tunnustamise Infokeskus (Eesti ENIC/NARIC).

## Vaata ka
* Doktor
* Doktorantuur
* Audoktor
* Arstikraad
* Juubelidoktor
* Teaduseetika
* Juhendamiseetika

## Viited

## Välislingid

* Tartu ülikooli õppekorralduseeskiri
* Teadlased: milleks doktorikraad, kui teadlasi rakendada ei osata? ERR Novaator, 5. august 2017
Grööni meri

**Grööni meri** on mereala Põhja-Jäämeres, mis piirneb läänes Gröönimaaga, lõunas Islandiga, idas Jan Mayeniga ja kirdes Teravmägedega. Seal on külm kliima. Mere lääneosa läbib külm hoovus ja see on aasta ringi jääs.

Mere pindala on 1 205 000 km². Mere keskmine sügavus on 1450 m ning suurim sügavus 5600 m.
Koinee

**Koinee** oli antiikajal kreeka ühiskeel. See tekkis hellenismi ajal pärast Aleksander Suure vallutusi, kõigi kreeka keele murrete segunemisel. Koinee on kreeka sõna.
Eesti õigekeelsussõnaraamat annab *koinee [keel]* vasteks "eri murdeid või keeli kõnelevate keelekollektiivide suhtlemiskeel". Ülekantud tähenduses ka "segakeel".

## Vaata ka
*kreoolkeel
*pidžin
Mfecane

***Mfecane*** ('ärev aeg') oli suulude jõhker imperialism teiste Lõuna-Aafrika hõimude suhtes aastatel 1816–1828 Shaka juhtimisel.
Korealased

**Korealased** on rahvas Aasias Lõuna- (45 miljonit) ja Põhja-Koreas (24 miljonit). Neid elab veel Korea piiri lähedal Hiinas (~ 2 miljonit) ja elas ka Venemaa Kaug-Idas. Sealt aga küüditati nad 1937. aastal Usbekistani ja Kasahstani, kus on korealasi kokku umbes 400 000. Lisaks on neid Jaapanis (700 000) ning USA-s ja Kanadas (1 miljon).

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 159 korealast, neist 86 Tallinnas.

Korealased räägivad korea keelt. Traditsiooniliselt on korealaste hulgas olnud levinud budism, konfutsianism ja Korea šamanism. Tänapäeval on Lõuna-Koreas suhteliselt palju kristlasi (32% elanikkonnast).

Esimesed inimesed asusid Korea poolsaarele pronksiajal, kuid need polnud tänapäeva korealaste esivanemad. Protekorealased saabusid Mandžuuriast esimestel sajanditel enne meie ajaarvamist, levisid pikkamööda poolsaart mööda lõuna poole ja seal varem elanud hõimud, tänapäeva jaapanlaste esivanemad, rändasid Jaapanisse.

Korealased kuuluvad mongoliidsesse rassi. Kraniomeetriliste uuringute põhjal on korealased lähemal mongolitele ja kasahhidele kui hiinlastele ja jaapanlastele.

## Viited
Guinea laht

**Guinea laht** on Atlandi ookeani ekvaatori-lähedane osa Lääne-Aafrikast lõunas. 

Lahes asuvad São Tomé ja Príncipe saared.

Laht jaguneb väiksemateks lahtedeks: Benini ja Biafra laht.
Riigipeade ja valitsusjuhtide koondtabel

''See on koondtabel praegu võimul olevatest riikide riigipeadest ja valitsusjuhtidest.

__NOTOC__   
## A

## B

## C

## D

## E

## F

## G

## H

## I

## J

## K

## L

## M

## N

## O

## P

## R

## S

## Š

## Z

## T

## U

## V

## Vaata ka
*Riigipeade loendid riigiti
*Valitsusjuhtide loendid riigiti
*Riigipeade loend 1938
Aldani jõgi

**Aldan** (jakuudi ja vene keeles *Алдан*) on jõgi Aasias Venemaa idaosas.

## Geograafia
Pikkusega 2273 km ja valgla pindalaga 729 000 km² on Aldani jõgi Leena jõe suurim lisajõgi, kannab sellesse 30% tema äravoolu. Algab Stanovoi mäestiku põhjanõlvast. Seejärel voolab pikalt kirdesse ja itta. Lõpuks pöördub põhja ja läände ning suubub paremalt Leenasse.

Aldani jõgikond paikneb igikeltsa ja aluskorra kristalsete kivimite levialal. Aldani mägismaa ulatuses voolab kivide ja kärestikutega jõesängis, Utšuri ja Maja jõe suudmete vahel voolab laies jõeorus ning edasi mägedevahelisel tasandikul. Lammis on hästi palju järve. Alamjooksul moodustab Aldani jõgi mitu haru. 
 
## Hüdroloogia
Toitub vihma- ja sulatud lumeveest. Aasta keskmine äravool on suudmealas 5060 m³/s. Suurvesi kestab maist juulini, sel ajal tõuseb veetase 7–10 meetrit võrra, äravool jõuab 30–48 000 m³/s. Samuti esineb suurvesi augustis ja septembris. Talvine äravool on väike (aastasest 4%), veebruarist aprillini ei ületa ta 230–300 m³/s. Jõgi on kaetud jääga umbes seitse kuud oktoobri lõpust maini. Vees on kaltsiumi- ja hüdrokarbonaatioonid, nende suurim sisaldus on kuni 0,3 g/l (talvise madalavee ajal).

## Lisajõed
Suuremad lisajõed on parempoolsed Timpton, Utšur, Maja, Allaah-Üün, Tompo, Baraiõ, Tumara; vasakpoolsed Amga, Notora ja Tatta. Kokku on jõel 275 lisajõgi pikkusega üle 10 km. Aldani jõgikonnas on üle 114 000 voolaveekokku ja üle 51 000 järve.

## Inimtegevus
Kogu Aldani jõe pikkusest on umbes 1600 km laevatatav. See on oluline veetee mäetööstusettevõtede toodangu väljaveo jaoks ning toidu- ja tööstuskaupade sisseveoks Leena jõest. Peamised sadamad: Tommot, Ust-Maja, Handõga. Jõgikonnas paiknevad suured kulda, kivisöe ja kiltkivi leiukohad.

Aldani jõgikonnas on plaanis hüdroelektrijaamade kaskaadi (Lõuna-Jakuudi hüdroenergiakompleksi) ehitamine. Aldani jõel otse on võimalik Verhnealdanski HEJ ehitamine.

## Loodus
Aldani jõgi on kalarikas (siberi tuur, sterlet).