open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lorentz Creutz

**Lorentz Creutz** (1615 Tartu, Liivimaa hertsogkond Rzeczpospolita – 1. juuni 1676 Ölandi lahing, Rootsi kuningriik) oli Rootsi vabahärra, riigitegelane, kuberner. 

Tema isa  Ernst Creutz (1584–1635) oli Tartu linna ja lääni asehaldur 1627–1631, kes aadeldati ja kanti 1625. aastal Rootsi rüütelkonda.  

Lorentz Creutz õppis Tartu Ülikoolis (1632) ja Leideni Ülikoolis (1637). Ta oli mõisaomanik Rootsi Soome aladel, Sarvilahti mõis (Suur-Sarvilahden kartano) Uusimaa Pernå kihelkonnas, Sippola ja Liikkala mõis Hamina kihelkonnas, Abborfors ja Petjärvi mõis Pyhtää kihelkonnas, Liuksiala, Kangasala, Saarise, Tammela, Selkise, Vichtis, Gästerby, Sibbo, Ekois, Tyrvis, Degerby, Pernå, Kullo, Borgå ja Ispois mõis Kaarina kihelkonnas ja  Vana-Kasaritsa mõisnik, Rootsi Liivimaal,  Rõuge kihelkonnas.

Creutzid olid vana Rootsi aadlisuguvõsa 1569. aastast. Lorentz Creutz aadeldati koos venna Ernest Johann Creutziga (1619–1684), Rootsi vabahärra tiitliga 1654. aastal ja introdutseeriti Rootsi rüütelkonda nr 48 all.

Ta oli aastatel 1649–1655 Turu ja Pori lääni maaisand (rootsi *landshövding*) Soomes, 1653–1655 ja 1663–1670 oli Rootsi mäekolleegiumi president, 1655–1662 oli ta Kopparbergi lääni maaisand Rootsis, Teise Põhjasõja Roskilde rahu järel komissar Trondhjemi läänis 1658, riiginõunik 1660, Turu õuekohtu nõunik 1662, Västerbotteni kihelkonnakohtunik 1670, kammernõunik 1673.

Admiral ja  Admiraliteedikolleegiumi nõunik  1675, 1676. aastast oli ta Rootsi mereväe juht ja Admiraliteedikolleegiumi chef, Põhja-Soome (*[[:sv:Norrfinne lagsaga|Norrfinn]]*) lagman 1676.

Lorentz Creutz hukkus 1. juunil 1676 Ölandi lahingus Taani-Rootsi vahelises Skâne sõjas.

## Isiklikku
Järglased:
* Lorentz Creutz noorem  (1646–1698), Turu ja Pori lääni maaisand  1682–1698
*Johan Creutz  (1651–1726),  Turu õuekohtu president, Häme-Uusimaa lääni maaisand, maamarssal, aadeldati krahvitiitliga 1719. aastal ja introdutseeriti 1720, aastal Rootsi rüütelkonda nr 68 all.
*Carl Gustaf Creutz (1660/1661–1728), Rootsi sõjaväelane (kindralleitnant)

## Vaata ka
*Cedercreutz
## Viited

## Välislingid

*Lorentz Creutz, sok.riksarkivet.se
Luigi Bonazzi

**Luigi Bonazzi** (19. juuni 1948 – 3. detsember 2025) oli Itaalia päritolu katoliku vaimulik (prelaat) ja diplomaat. 

Ta oli 2009. aasta märtsist kuni 18. detsembrini 2013 nuntsiusena Eestis, Lätis ja Leedus.

Aastatel 2013–2020 oli ta nuntsius Kanadas ja 10. detsembrist 2020 kuni 21. jaanuarini 2025 töötas ta nuntsiusena Albaanias.

## Viited
Martin Carayol

**Martin Carayol** (sündinud 1981) on prantsuse teadlane ja tõlkija. 

Ta on tõlkinud kirjandust eesti keelest prantsuse keelde. Koos Eva Toulouze'i ja Antoine Chalviniga on ta tõlkinud näiteks prantsuse keelde Kristiina Ehini teoseid.

## Teoseid
*"Les thèmes nationaux dans la littérature fantastique estonienne", in Études Finno Ougriennes n°41, L'Harmattan, 2010
*Jaan Kross : bilan et découvertes, L'Harmattan, 2011
*Le Fantastique et la science-fiction en Finlande et en Estonie, L'Harmattan, 2012
Isand (film)

**"Isand"** on Eesti 2015. aasta animafilm. Filmi režissöör on Riho Unt ja tootja OÜ Nukufilm.

Film on tehtud Friedebert Tuglase novelli "Popi ja Huhuu" ainetel.

Film pälvis 2015. aasta filmiauhinna Neitsi Maali.

2017. aastal pälvis film Brasiilias toimunud rahvusvahelisel animafilmide festivalil Lanterna Mágica nii parima filmi, parima režissööritöö kui ka parima stsenaariumi auhinna .

## Viited

## Välislingid
*
Sten Priinits

**Sten Priinits** (sündinud 10. novembril 1987) on eesti vehkleja. Euroopa meistrivõistluste hõbemedalivõitja.  

Ta sai 2015. aasta Euroopa meistrivõistlustel Montreux's meeskondlikult hõbemedali koos Nikolai Novosjolovi, Marno Allika ja Peeter Turnauga. Tulnud 2015, 2016, 2017, 2018, 2021 ja 2024 individuaalselt ning 2007, 2011, 2013, 2017 ja 2024 meeskondlikult Eesti meistriks. Kuulunud 2009. aastast Eesti epeekoondisse.    

Töötanud Haapsalus vehklemisklubis En Garde treenerina, sh olnud maailmameister Kristina Kuuse nõustaja ja Oliver Laasiku treenerina, kes tuli Põhjamaade juunioride meistriks epees (treenerina 6. kutsetase, 2022). Ta lõpetas aastal 2017 Tallinna Ülikooli õpetaja ja treenerina (magister, 2017). Tema magistritöö käsitles vehklejate ettevalmistust.    

On töötanud vehklemistreenerina Soomes (2016–2019 Turus ja 2019–2024 Helsingis) ja aastal 2024 juunioride Euroopa meistrivõistlustel juhendas Soome meesjuunioride koondist. Alates 7. jaanuarist 2025 on Luksemburgis vehklemisklubi Escrime Sud peatreener.   

## Tunnustus
* Läänemaa parim meessportlane 2014, 2015 ja 2021.      

## Isiklikku
Tema ema on vehklemistreener Helen Nelis-Naukas (1984–2012 Helen Priinits); vanaisa oli vehklemistreener Endel Nelis (1925–1993), vanaema vehklemistreener Ilme Nelis, onu vehklemistreener Peeter Nelis (8. kategooria treener).

## Välislingid
Šoori keel

**Šoori keel** on turgi keelte uiguuri-oguusi rühma kuuluv keel, mida kõnelevad Venemaal Kemerovo oblastis ja naaberaladel elavad šoorid. Tänapäeval on enamus šoorisid läinud üle vene keelele, 2010. aasta rahvaloenduse andmetel valdas Venemaal šoori keelt 2839 inimest.

Šoori kirjakeel loodi 1927. aastal kirillitsa alusel, 1929–1938 kasutati ladina tähestikku. 1938. aastal võeti jälle kasutusele kirillitsa. Kuigi alates 1980. aastate lõpust on püütud šoori kirjakeelt taaselustada, ei ole see praegusel ajal praktiliselt peaaegu üldse kasutusel, šoorid kasutavad kirjekeelena vene keelt ja vähesel määral ka hakassi keelt.

## Šoori tähestikud

## Viited
Louis Nicot

**Louis Nicot** (26. märts 1877 – 2. märts 1934 Tallinn) oli Eesti trükivärvitööstur.

Ta asutas 1921.aastal suure värvitööstuse ja varustas peaaegu kõiki Eesti suuremaid trükikodasid trükivärvidega. Ta oli Tallinna Eesti Seltsi "Estonia" liige.
Sõjamuuseum

**Sõjamuuseum** ehk **sõjandusmuuseum** ehk **militaarmuuseum** ehk **sõjaajaloomuuseum** on sõjanduse ja sõjaajaloo temaatikale keskenduv muuseum.

Sõjandusalaseid eksponaate võib sageli leida ka ajaloo-, lennundus-, merendus- ja koduloomuuseumite kogudest.

Eestis omavad sõjandusalast ekspositsiooni Eesti Lennundusmuuseum, Eesti Meremuuseum, Eesti Sõjamuuseum – kindral Laidoneri muuseum, Eesti Vabadusvõitluse Muuseum, Hiiumaa militaarmuuseum, Jõgewa Muuseum, Kaitseliidu muuseum, KVÜÕA muuseum, Kiek in de Köki kindlustustemuuseum, Narva Muuseum, Pärnu Muuseum, Saaremaa Sõjavara Muuseum, Sõrve militaarmuuseum, Vaivara Sinimägede Muuseum, Valga isamaalise kasvatuse püsiekspositsioon ja Viljandi Muuseum.

## Viited

## Välislingid
*Sõjamuuseumid Eestis. Eesti Sõjamuuseum
Üksküürkaamel

**Üksküürkaamel** ehk **dromedar** (*Camelus dromedarius*) on sõraliste seltsi kaameli perekonda kuuluv kaameliliik.

Dromedar eksisteerib vaid koduloomana. Tema esivanemaks peetakse *[[Protylopus]]*'t.

## Klassifikatsioon

Üksküürkaameleid kirjeldas Aristoteles, binaarse nimetuse autor on Carl Linnaeus (1758). 

## Levik

Dromedarid on levinud Aafrikas, Araabias, Väike-Aasias, Indias, Kesk-Aasias (peamiselt Türkmenistanis). 

## Haiguslikud seisundid

Oletatakse, et respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviirus võib nakatada ka üksküürkaameleid, põhjustades neil kergemat haigestumist (eksperimentaalse nakatumise tulemina: riniit), osadel inimestel aga MERSi. 

Respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviirus on tuvastatud ka nakatunud kaamelite piimas.

*Anti-MERS-CoV* antikehi tuvastati Saudi Araabia üksküürkaamelite säilitatud vereseerumi proovides, mis pärinesid 1993. aastast, ja Araabia Ühendemiraatide kaamelite 2003. aasta proovidest. 

Mitmed kaamelid imporditakse Saudi Araabiasse Ida-Aafrika regioonist. Ida-, Lääne- ja Põhja-Aafrika regioonidest pärinevad vereseerumiproovid olid MERS-CoV positiivsed juba 1992. aastal.

## Viited

## Kirjandus
* 1. Origins and distribution

;MERS-CoV
* V. Stalin Raj, Elmoubasher A.B.A. Farag, Chantal B.E.M. Reusken jt, Isolation of MERS Coronavirus from a Dromedary Camel, Qatar, 2014, Emerg Infect Dis. 2014 Aug; 20(8): 1339–1342. doi:10.3201/eid2008.140663
Sisyphos

**Sisyphos** oli vanakreeka mütoloogias Korinthose linna rajaja ja kuningas, kes ei hoolinud jumalatest ega surmast. Ta oli tuntud oma auahnuse ja salakavaluse poolest. Kui Thanatos (surm) tuli Zeusi käsul teda Hadesesse viima, aheldas Sisyphos Thanatose ning pääses ise vabadusse. Thanatose vangistus tähendas, et inimesed enam ei surnud. Selle peale pahandas sõjajumal Ares, kelle võitlused kaotasid oma võlu, kuna keegi ei saanud surma. Ares vabastas Thanatose, kes viis Sisyphose uuesti allilma. Hadeses kavaldas Sisyphos surma uuesti üle ning sai loa naasta elavate sekka. Kui pettus ilmsiks tuli, pidi Sisyphos surnuteriiki tagasi minema ning talle määrati ränk karistus: veeretada ülesmäge hiiglaslikku kivikamakat, mis mäetipust alati uuesti alla varises, ning Sisyphos pidi tehtud tööd lõpmatuseni kordama.

Essees "Sisyphose müüt" analüüsib prantsuse filosoof Albert Camus Sisyphose loole tuginedes inimeksistentsi absurdsust.
Charmides

**Charmides** (kreeka Χαρμίδης; 5. sajand eKr) oli vanakreeka poliitik, kes oli pärit Ateena linnast Atikas. Charmides on peamiselt tuntud Sokratese lähikondlase ning Platoni dialoogide tegelasena. 

Charmides pärines kõrgest soost ning oli Platoni ema Periktione vend. Pärast Charmidese isa Glaukoni surma asus Charmidese eest hoolitsema lellepoeg Kritias. Xenophoni ja Diogenes Laertiose väitel oli Sokrates see, kes soovitas Charmidesele poliitilist karjääri, olles täheldanud tema osavust antud valdkonnas.

Charmidesel on läbiv roll omanimelises dialoogis ning ta esineb veel "Protagorases" ja "Pidusöögis". Lisaks Platonile on ta läbiv tegelane Xenophoni teoses "Pidusöök" ning esineb veel Xenophoni teostes "Mälestusi Sokratesest" ja "Kreeka ajalugu"

## Viited
Islandi Teadusselts

**Islandi Teadusselts** (islandi keeles *Vísindafélag Íslendinga*, ladina keeles *Societas Scientiarum Islandica*) on Islandi teadlaste assotsiatsioon, mis loodi edendamaks teaduse arengut riigis.

Islandi Teadusselts on Euroopa akadeemiate ühendus ALLEA liige.

Teadusselts asutati Islandi Ülikooli õppejõudude eestvedamisel 1. detsembril 1918, kus juhtrollis olid professorid Ágúst H. Bjarnason ja Sigurðar Nordal (viimane sai hiljem Harvardi Ülikooli professoriks). 19. jaanuaril 1919 valiti seltsi esimene juhatus. Presidendiks valiti Ágúst Bjarnason, sekretäriks Einar Arnórsson ja laekuriks Guðmundur Finnbogason. Esialgne liikmeskond koosnes 13-st ülikooli õppejõust. Põhikirja järgi oli lubatud liikmete arvuks 36.

## Teadusseltsi tänane seis
Islandi Teaduseltsil on 200 tegevliiget ja 31 välisliiget.

Teadusseltsi president on histoloog Þórarinn Guðjónsson.

### Teadusseltsi tegevliikmeid
*1995 – Ástráður Eysteinsson, islandi kirjandusteadlane, Academia Europaea liige (2012).
*1994 – Einar Sigurbjörnsson, islandi usuteadlane, Norra Teaduste Akadeemia välisliige.
*1999 – Kristín Ingólfsdóttir, islandi farmaatsiateadlane, Islandi Ülikooli rektor.
*2005 – Kristín Vala Ragnarsdóttir, islandi keskkonnateadlane, Academia Europaea liige (2012) ja Norra TA välisliige.
*2012 – Luca Aceto, itaalia päritolu Islandi arvutiteadlane, Euroopa Teoreetilise Arvutiteaduse Assotsiatsiooni president (2012) ja Academia Europaea liige (2014).
*2006 – Freysteinn Sigmundsson, islandi geofüüsik, Põhjamaade Vulkanoloogiakeskuse uurija-professor, oli Põhjamaade Vulkanoloogiainstituudi viimane direktor (kuni 2004).

### Teadusseltsi välisliikmeid
*1986 – Pétur M. Jónasson, Taani bioloog, Taani Kuningliku Teaduste Akadeemia liige, Norra TA välisliige.
*1987 – Haraldur Sigurðsson, USA vulkanoloog ja geokeemik, töötanud professorina Rhode Islandi Ülikoolis.
*1997 – Ágúst Guðmundsson, Norra geoloog, Göttingeni Ülikooli professor.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht (inglise keeles)
Kaks päeva Viktor Kingissepa elust

**"Kaks päeva Viktor Kingissepa elust"** on 1981. aastal valminud Eesti Telefilmi kahejaoline telemängufilm.

## Sisu
Filmis kujutatakse Eestimaa Kommunistliku Partei rajaja ja juhi, tulihingelise kommunisti Viktor Kingissepa tegevust 1917. aasta oktoobril lõpul. Esimese jao tegevus toimub 23. oktoobril 1917, mil bolševikud alles valmistusid võimu üle võtma, teise jao tegevus leiab aset 27. oktoobril 1917, vahetult bolševike võimuhaaramise järel.

## Osatäitjad
*Jüri Krjukov – Viktor Kingissepp
*Heino Seljamaa – Erast Meister, Sõja-revolutsioonikomitee aseesimees
*Teet Hanschmidt – Jüri Vilms, Päevalehe toimetaja
*Heino Mandri – Jaan Poska, Ajutise Valitsuse Eestimaa kubermangu komissar
*Sulev Luik – Voldemar Vöölmann, Tallinna Linnavalitsuse esimees
*Rein Malmsten – Ivan Rabtšinski, sõja-revolutsioonikomitee esimees
*Jaanus Nõgisto – Saaremaa poiss
*Jüri Järvet – M. Sankovski, Telefonikeskjaama ülem
*Mati Klooren – aatemees
*Ita Ever – madam Rittel
*Jüri Lumiste – Rudolf Vakman
*Tõnu Kilgas – Ilja Fruntov, sõjalaevastiku esindaja
*Maret Mursa – Diza Milanova, sõjarevolutsioonikomitee sekretär
*Tene Ruubel – Elsa Kingissepp, Viktori naine
*Hendrik Toompere seenior – Vladimir Milanov, maavägede esindaja
*Endel Pärn – Toitlustusvalitsuse juhataja
*Aare Laanemets – Toitlustusvalitsuse ametnik
*Urmas Kibuspuu – August Mahoni, Eestimaa kubermangukomissari kantseleiülem
*Jüri Aarma – Jaan Anvelt, Eestimaa Nõukogude Täitevkomitee esimees
*Vello Rummo – kodanik Gretchenhagen
*Tõnu Mikiver – Hans Pöögelmann
*Rita Raave – telefonineiu
*Merle Talvik – telefonineiude ülem
*Aksel Orav – miilits
*Enn Kraam – Täitevkomitee istungi sekretär 
*Hans Kaldoja – Päevalehe toimetaja
*Eero Spriit – Päevalehe toimetaja
* Urmas Reitelmann - ajakirjanik, Vilmsi kolleeg. 
*Paul Laasik – tunnimees 
*Ago Roo – tunnimees
Zwei Beter

**"Zwei Beter"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1998. aastal loodud teos naiskoorile. Muusikateose pikkus on viis minutit. 

Teose kandis esimest korda ette 2. septembril 2000 Hannoveris Hannoveri tütarlastekoor (dirigent Gudrun Schröfel-Gatzmann).

## Viited
Zwei slawische Psalmen

**"Zwei slawische Psalmen"** ("Kaks slaavi psalmi") on eesti helilooja Arvo Pärdi 1984. aastal (teine versioon 1997) loodud teos vokaalansamblile. Teos on pühendatud Wilfried Benneckele. Muusikateose pikkus on 8 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette 28. aprillil 1984 Saksamaal Wittenis Collegium Vocale.

## Viited
The Woman with the Alabaster Box

**"The Woman with the Alabaster Box"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1997. aastal loodud teos segakoorile. Muusikateose pikkus on 7 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette 18. oktoobril 1997 Rootsis Karlstadi katedraalis ansambel Erik Westberg Vocal Ensemble.

## Viited
Which Was the Son of ...

**"Which Was the Son of ..."** on eesti helilooja Arvo Pärdi 2000. aastal loodud teos segakoorile. Teos on pühendatud dirigent Thorgerdur Ingólfsdóttirile. Muusikateose pikkus on 8 minutit.

Teose kandis esimest korda ette 26. augustil 2000 Islandil Reykjavikis Hallgrímuri kirikus Voices of Europe 2000 (dirigent Thorgerdur Ingólfsdóttir).

## Viited
Wenn Bach Bienen gezüchtet hätte ...

**"Wenn Bach Bienen gezüchtet hätte ..."** ("Kui Bach oleks mesilasi pidanud ...") on eesti helilooja Arvo Pärdi teos klaverile, puhkpillikvintetile, keelpilliorkestrile ja löökpillidele. 

Muusikateose pikkus on 6-7 minutit. Teose algversiooni esiettekanne oli ansambli Hortus Musicus tintinnabuli-stiili esitluskontserdil Estonia kontserdisaalis 27. oktoobril 1976., aga helilooja orkestreeris 1984. aastal selle ümber esimeseks trükiversiooniks. Hiljem on ta seda korduvalt ümber töötanud (2001, 2019, 2020 - Nargen Festivaliks loodud versioon klaverile ja orkestrile). Teoses on läbivalt kasutatud Bachi nimemotiivi (b–a–c–h) ja Bachi h-moll prelüüdi muusikat "Hästitempereeritud klaviiri" I vihikust.

Algselt oli teose tööpealkiri irooniline "Muusikateadlase portree ühe herilaspere foonil". Teos on pühendatud Pärti innukalt toetanud muusikakriitik Ofelia Tuisule.

Pärdi teose ajendil kirjutas Briti luuletaja Charles Tomlinson luuletuse "Kui Bach oleks mesilasi pidanud..." ("If If Bach Had Been a Beekeeper"), mis ilmus tema luulekogus "Skywriting" (Carcanet Press, 2003).

## Diskograafia
* CD "Arvo Pärt. Collage", Philharmonia Orchestra & Chorus, dirigent Neeme Järvi, Chandos Records, 1993 (CHAN 9134)
* CD "Bryars, Skempton, Pärt", Adelaide'i Sümfooniaorkester, dirigent Gavin Bryars, GB Records, 2016

## Viited

## Välislingid
* Toomas Siitan, "Pärt, Bach ja mesilased", Arvo Pärdi Keskus
* "Poems about the music of Bach", BBC, 2014 (sisaldab ka Charles Tomlinsoni luuletust)
Maailma samm

**"Maailma samm"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1961. aastal loodud oratoorium. Teos on kirjutatud Enn Vetemaa sõnadele.

1962. aastal tõi see oratoorium koos lastekantaadiga "Meie aed" Pärdile esikoha üleliidulisel noorte heliloojate võistlusel.

## Viited
Musica syllabica

**"Musica syllabica"** (ka "Opus 12") on eesti helilooja Arvo Pärdi 1964. aastal loodud teos 12 instrumendile.

## Viited
Veijo Meri

**Veijo Väinö Valvo Meri** (31. detsember 1928 Viiburi – 21. juuni 2015 Helsingi) oli soome kirjanik.

Ta lõpetas Hämeenlinnas lütseumi ja õppis Helsingi Ülikoolis ajalugu.

Tema esimene novellikogu "Ettei maa viheriöisi" ilmus 1954. ja esimene romaan "Manillaköysi" 1957. aastal. Romaan ilmus 1966. aastal pealkirjaga "Manillaköis" Harald Lepiku tõlkes eesti keeles. Veel ilmusid aastal 1975 "Aleksis Stenvalli elu" (originaalis "Aleksis Stenvallin elämä", 1973; tõlkija Endel Mallene), 1978 eesti keeles novelli- ja romaanikogumik "Saja meetri kõrgused tähed" (Tiiu Kokla, Harald Lepiku, Tiiu Allikvee ja Endel Mallese tõlkes) ning 1997 "Soome marssal C. G. Mannerheim" (Endel Mallese tõlkes, originaal aastast 1988 "C. G. Mannerheim – Suomen marsalkka").

 
## Tunnustus
* 1972 Aleksis Kivi auhind
* 1973 Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind ("Kersantin poika")
Georg Jarno

**Georg Jarno** (3. juuni 1868 Budapest – 25. mai 1920 Breslau) oli Ungari helilooja ja dirigent.

Muusikahariduse sai ta Ferenc Liszti nimelisest Muusikaakadeemiast.

Georg Jarno on kirjutanud operetid "Metsaülema tütar" (esmaettekanne 17. detsembril 1907 Josefstadti teatris) ja "Moosekandi tütar" (esmaettekanne 12. veebruaril 1910 Josefstadti teatris).

Georgi vanem vend Josef Jarno oli teatrinäitleja ja -lavastaja ning Josefstadti teatri direktor aastail 1899–1923.
Helmuth Lohner

**Helmuth Lohner** (24. aprill 1933 Viin – 23. juuni 2015 Viin) oli Austria näitleja, lavastaja ja teatridirektor.

Lohner alustas oma näitlejakarjääri 1950. aastatel ning kujunes kiiresti üheks tuntumaks Austria lavanäitlejaks. Ta mängis paljudes filmides ja telesarjades ning oli tuntud oma rollide poolest nii klassikalises kui ka kaasaegses repertuaaris.

Aastatel 1997–2006 oli ta Viini Josefstadti teatri direktor. Tema juhtimisel laiendati teatri repertuaari ja tugevdati selle positsiooni ühe olulisema saksakeelse draamateatrina.

Lisaks näitlemisele tegutses Lohner ka lavastajana ning töötas mitmetes Austria ja Saksamaa teatrites.

Helmuth Lohner suri Viinis 82-aastaselt.
Viis laulu lastele

"**Viis laulu lastele**" (ka "Opus 6") on eesti helilooja Arvo Pärdi 1960. aastal (teistel andmetel 1956–1964) loodud viis laulu lastekoorile.

Need viis laulu on järgmised:
#"Mina olen juba suur"
#"Jaaniussi laul"
#"Konnad"
#"Lepatriinu laul"
#"Nukul pole nime"

Viie laulu kogupikkus on 5 minutit.

Viis laulu kanti esimest korda ette 1960. aastal Tallinnas.

## Viited
Josefstadti teater

**Josefstadti teater** (saksa Theater in der Josefstadt) on teater Austria pealinnas Viinis Josefstadti linnaosas. 

Teater on asutatud 1788. aastal ja on vanim Viinis tänini tegutsev teater.

Teatril on olnud mitu direktorit, kes on tuntud ka näitlejatena:
*Josef Jarno (direktor aastail 1899–1923)
*Max Reinhardt 
*Otto Schenk
*Helmuth Lohner 

## Välislingid

*Koduleht
Lev Kasso

**Lev Aristidovitš Kasso**, õigemini **Léon Victor Constantin Casso** (vene keeles Лев Аристидович Кассо; 18. juuni 1865 Pariis – 9. detsember 1914 Peterburi) oli vene õigusteadlane ja poliitik. 

Aastail 1910–1914 oli ta Venemaa rahvaharidusminister.

Aastal 1892 sai ta Tartu ülikooli dotsendiks, keskendudes kanoonilise õiguse õpetamisele.
Piers Bohl

**Piers Bohl** (23. oktoober 1865 (ukj) Valga – 25. detsember 1921 Riia) oli baltisaksa matemaatik. Ta uuris muu hulgas taevamehaanikat, diferentsiaalvõrrandeid.

1884-1997 õppis ta Tartu ülikoolis füüsika-matemaatikateaduskonnas. 1886 sai ta kuldmedali oma töö ("Theorie und Anwendung der Invarianten linearer Differentialgleichungen") eest. 1893 alustas ta Tartu ülikoolis magistriõpinguid. Hiljem on ta olnud ka Tartu ülikoolis õppejõud.
Sõrmkäpp

**Sõrmkäpp** (*Dactylorhiza*) on käpaliste sugukonda kuuluv perekond taimi.

Varem arvati sõrmkäpad perekonda käpp (*Orchis*), ent eraldati juurmugulate ehituse iseära põhjal. Käppadel on juurmugulad ümarad, sõrmkäppadel aga sõrmjate harudega. 

## Eesti liigid
**Dactylorhiza baltica* – balti sõrmkäpp
**Dactylorhiza cruenta* – täpiline sõrmkäpp
**Dactylorhiza fuchsii* – vööthuul-sõrmkäpp
**Dactylorhiza incarnata* – kahkjaspunane sõrmkäpp
**Dactylorhiza maculata* – kuradi-sõrmkäpp
**Dactylorhiza osiliensis* – saaremaa sõrmkäpp
**Dactylorhiza praetermissa* – lääne-sõrmkäpp
**Dactylorhiza russowii* – Russowi sõrmkäpp
**Dactylorhiza vironii* – puhtu sõrmkäpp
**Dactylorhiza sambucina* – leeder-sõrmkäpp

## Mujal
**Dactylorhiza traunsteineri* – ahtalehine sõrmkäpp ehk ahtalehine käpp
**Dactylorhiza majalis* – laialehine sõrmkäpp
Käpp (perekond)

**Käpp** (*Orchis*) on käpaliste sugukonda kuuluv perekond taimi.

Varem kuulusid sellesse perekonda ka sõrmkäpad (*Dactylorhiza*), ent eraldati juurmugulate ehituse iseära põhjal. Käppadel on juurmugulad ümarad, sõrmkäppadel aga sõrmjate harudega. 

## Eesti liigid
**Orchis militaris* – hall käpp
**Orchis morio* – arukäpp
**Orchis mascula* – jumalakäpp
**Orchis ustulata* – tõmmu käpp

## Välislingid
*
2015. aasta Thbilisi üleujutus

**2015. aasta Thbilisi üleujutuseks** nimetatakse 13. juuni ööl vastu 14. juunit 2015 toimunud Vere jõe üleujutust, mille tulvaveed tabasid Thbilisi linna ja purustasid Thbilisi loomaaia.

Piirkonda tabanud äikesetorm, tunde kestnud tugevad vihmasajud ja rahe muutsid pinnase püdelaks, mudavool tõkestas Vere jõevee loomuliku voolamise Akhaldaba küla lähistel (umbes 20&nbsp;km Thbilisist edelas).

Üleujutustes hukkus vähemalt 19 inimest, nende hulgas kolm loomaaiatöötajat, kes olevat püüdnud loomi päästa neid puuridest vabastades.

Kesklinnas oli häiritud liiklus, kuna peateed olid purunenud, ühistranspordist töötas üksnes metroo, kuid selleni oli jala raske jõuda.

## Üleujutus Thbilisi loomaaias

14. juuni 2015 Vere jõe üleujutus põhjustas soovimatuid üleelamisi ka Thbilisi loomaaia loomadele: kiskjad pääsesid vabadusse, uppus ligi 300 looma umbes 600-st, osa loomi ka tapeti.

Kokku kaotas loomaaed ligi poole oma loomadest ja ilmselt suure osa puuridest.


Tbilisi Flood 5.JPG|Üleujutusjärgne Thbilisi loomaaed 
Tbilisi flood 6.JPG|2015. aasta üleujutuse tagajärjed pealinnas


## Viited

## Kirjandus ja fotod
* Photos: Aftermath of Deadly Flood in Tbilisi Civil Georgia, Tbilisi, 14. juuni 15
Carl Maximowicz

**Carl Johann Maximowicz** (vene keeles Карл Иванович Максимович; 23. november 1827 Tula – 16. veebruar 1891 Peterburi) oli baltisaksa päritolu vene botaanik ja taksonoom.

Ta sai keskhariduse Peterburi Anna koolis (saksa keeles *Annenschule*). Ta õppis aastatel 1845–1850 Tartu ülikoolis arstiteadust ja botaanikat, lõpetas ülikooli Alexander Georg von Bunge õpilasena. 

Pärast ülikooli lõpetamist määrati ta tööle Tartu Ülikooli Botaanikaaia direktori abiks, kuid 1852. aastal läks ta tööle Peterburi botaanikaaeda konservaatoriks.

## Viited
Läti Kunstiteater

**Läti Kunstiteater** (läti keeles *Dailes teātris*; ka **Riia Kunstiteater**) on draamateater Riias. Teater on asutatud 19. novembril 1920, praeguses hoones aadressil Brīvības bulvāris 75 tegutseb alates 1977. aastast.

Nõukogude korra ajal oli teatri nimi **J. Rainise nim. Läti NSV Riiklik Akadeemiline Kunstiteater** (*J. Raiņa Latvijas PSR Valsts Akadēmiskais Dailes teātris*).

Läti Kunstiteatri direktor on Andris Vītols ja peanäitejuht oli aastatel 2012–2019 Dž. Dž. Džilindžers. Alates 2020. aastast on teatri peanäitejuht ja kunstiline juht Viesturs Kairišs.

## Välislingid
*Läti Kunstiteatri koduleht
Tadeusz Zieliński

**Tadeusz Stefan Zieliński** (14. aprill 1859 Skriptšintsi, Kanivi maakond, Kiievi kubermang – 8. mai 1944 Schondorf am Ammersee, Baieri) oli poola klassikaline filoloog, tõlkija. 

Ta sündis Skriptšinsis Kanivi maakonnas Kiievi kubermangus (praeguse haldusjaotuse järgi Korsun-Sevtšenko rajoonis Tšerkassõ oblastis). Ta kaotas nelja-aastaselt ema, seejärel asus ta elama Peterburi. Ta õppis aastatel 1869–1876 Peterburi Anna gümnaasiumis ning 1876–1881 Leipzigi, Müncheni ja Viini Ülikoolis.

1887 kaitses ta Tartu ülikoolis filosoofiadoktori kraadi. Tema töö pealkiri oli "Die Gliederung der altattischen Komödie".

## Bibliograafia
*Tadeusz Zieliński "Vana-kreeka kirjandus" (Tõlkinud Linda Metslang) Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1. osa 1926, 2. osa 1927
Taphozous perforatus

***Taphozous perforatus*** on käsitiivaliste seltsi *[[Emballonuridae]]* sugukonda kuuluv imetaja.

## Alamliigid

Veebipõhises taksonoomilises andmebaasis ITIS liigitatakse *Taphozous perforatus* 'el järgmised alamliigid:
* *[[Taphozous perforatus haedinus]]* Thomas, 1915
* *[[Taphozous perforatus perforatus]]* Geoffroy, 1818
* *[[Taphozous perforatus senegalensis]]* Desmarest, 1820
* *[[Taphozous perforatus sudani]]* Thomas, 1915.

## Levik

Neid nahkhiiri võib kohata lendamas Beninis, Botswanas, Burkina Fasos, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Djiboutis, Egiptuses, Etioopias, Gambias, Ghanas, Guinea-Bissaus, Indias, Iraanis, Keenias, Malis, Mauritaanias, Nigeris, Nigeerias, Pakistanis, Saudi Araabias, Senegalis, Somaalias, Sudaanis,Tansaanias, Ugandas ja Zimbabwes.

## MERS-CoV

Osade uurijate arvates võivad osad nendest nahkhiirtest ( MERS-CoV tuvastati ühe uuringu käigus 1-l 29-st
) olla respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviiruse peremehed.  
 

## Viited
Ringlihas

**Ringlihas** on silinderjas lihas, mis tavaliselt säilitab kokkutõmmet keha avauses või käigus ning vabastab selle vajaduse korral normaalseks füsioloogiliseks toimimiseks. Ringlihaseid on paljudel loomadel; inimkehas on üle 60 ringlihaste tüübi, mõned neist mikroskoopilised, eriti miljonid prekapillaarsed ringlihased. Surma järel ringlihased lõdvestuvad ning võivad sellega väljutada organismist vedelikke.

## Viited
Nirmala Joshi

**Nirmala Joshi**, tuntud kui **õde Nirmala** (23. juuli 1934 Rānchi – 23. juuni 2015 Kolkata), oli india päritolu roomakatoliku nunn. 

Pärast ema Teresa surma 1997. aastal juhtis ta heategevusorganisatsiooni Missionaries of Charity. 25. märtsil 2009 läks ta pensionile.
Wallfahrtslied

**"Wallfahrtslied"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1984. aastal loodud teos. Teos on pühendatud Grigori Kromanovile. Muusikateose pikkus on 9 minutit. 

Teos kanti esimest korda ette 1984. aastal Berliinis.

## Viited
Colemak

**Colemak** on klaviatuuri ehk sõrmistiku klahvipaigutus. Colemaki töötas välja Shai Coleman alternatiiviks QWERTY-paigutusele ja see väljastati 2006. aastal.

Colemaki paigutus põhineb QWERTY-paigutusel, kuid sellel on muudetud 17 klahvi asukohta. Muutmata on jäetud enamiku mitte-tähemärkide ja paljude levinud kiirklahvide asukohad. Seetõttu on QWERTY kasutajatel Colemaki paigutust lihtsam omandada kui Dvoraki paigutust. Colemakil puudub ka suurtähelukk, selle asemel on täiendav tagasilükkeklahv.

Colemaki disainimisel on eesmärgiks võetud kasutaja sõrmede koormuse vähendamine ja tihedamini kasutatavate klahvide asetamine kodureale.

Colemaki paigutus on mõeldud ameerikapärase 104-klahvilise sõrmistiku jaoks ja ei ole ühilduv Eesti paigutuse jaoks kasutusel oleva rahvusvahelise 105-klahvilise sõrmistikuga.

## Vaata ka
* QWERTY
* Dvoraki lihtsustatud sõrmistik

## Välislingid
* Colemaki koduleht
Claudia Shotz

**Claudia Shotz** (sündinud 25. septembril 1992) on Bulgaaria pornonäitleja.

Shotz on 170 cm pikk ja kaalub 48 kilo. Ta elab Hispaanias.

## Viited

## Välislingid

*Freeones.com 
*Veo Porno Español 
*Cum Extreme 
*Indexxx.com
Mór Jókai

**Mór Jókai** (ungari keeles ka **Jókay Móric**; väljaspool Ungarit ka **Mauritius Jókai** ja **Maurus Jokai**; 18. veebruar 1825 Komárno, Austria keisririik – 5. mai 1904 Budapest, Austria-Ungari) oli ungari kirjanik.

Ta sündis Komárnos Ungari kuningriigis ungari aadliperekonnas ungari-slovaki keelepiiri alal (praeguse haldusjaotuse järgi Komárno ringkonnas Nitra maakonnas Slovakkias).
Edelweiss (pornostaar)

**Edelweiss** (vene keeles *Еделвайс* ja bulgaaria keeles *Еделвайс*; kasutanud ka näitlejanime Oxana; sündinud 1. septembril 1977 Tjumenis Venemaal) on vene päritolu Bulgaaria näitleja, saatejuht, erootikamodell, endine pornostaar ja naftaettevõtte juht. 

Pornokarjääri ajal oli Edelweiss 165&nbsp;cm pikk ja kaalus 53&nbsp;kg.

## Elulugu
Edelweiss on õppinud tantsu ning tal on kraad õigusteaduses. 2000. aastast on Edelweiss elanud Itaalias koos oma bulgaarlasest abikaasa, fotograaf  Aleksandar "Alex" Lomskiga, kes on samuti endine pornonäitleja. Edelweiss tutvus tulevase abikaasaga Bulgaarias.

Näitlejanime Edelweiss ('Alpi jänesekäpp') andis näitlejannale Itaalia režissöör Riccardo Schicchi, kes kutsus ta esinema pornokompanii Diva Futura kohalikus erootikakavas. Televisioonis esines ta esmakordselt komöödiasarjas "Satyricon" (2001, lavastaja Daniele Luttazzi) telekanalis Rai 2, kus mängis seksikat stuudioassistenti. Hiljem osales ta Rai komöödiasarjas "Libero" koos Teo Mammucariga ning oli sage külaline telesaates "Maurizio Costanzo Show".

Edelweiss mängis koos Eva Hengeriga Carlo Vanzina komöödiasarja "E adesso sesso" (2001) osas "Guardoni parte seconda", kus rühm milanolasi jälgib salaja kaht lesbisuhtes tüdrukut, ning Alessandro Paci filmis "Andata e ritorno" (2003).

Ta mängis narkodiilerit filmis "Un medico in famiglia", tal oli roll minitelesarjas "Un ciclone in famiglia" (2005) ning filmis "Il ritorno del Monnezza" (2005) koos Claudio Amendolaga. Edelweiss on osalenud tosinas erootika- ja pornofilmis. 2006. aastast on ta ka erootikakalendrite modell, millest esimesed kaks avaldas pornotootja Diva Futura, kolmanda Sins Factory bränd Pink'O, millega Edelweiss on pärast Schicchi juurest lahkumist sõlminud eksklusiivlepingu.

2007. aasta detsembris linastus ta esimene film uuelt stuudiolt, "Mente criminale" koos Claudia Antonelli ja Michelle Ferrariga

2006. aastal poseeris ta ajakirja Playboy Bulgaaria väljaandele. 2013. aastal osales ta filmis "VIP Brother 5". 14. novembrist 2013 juhib ta telesaadet "A qualcuno piace hot" telekanalis Hot Time 1.

## Osaline filmograafia

### Tavafilmid
* *[[E adesso sesso]]* (2001, Carlo Vanzina)
* *[[Andata e ritorno (film 2003)|Andata e ritorno]]* (2003, Alessandro Paci)
* *[[Un medico in famiglia]]* (serie tv)
* *[[Un ciclone in famiglia]]* (serie tv)
* *Il ritorno del Monnezza* (2005, Carlo Vanzina)
* *Lycantropus* (2006, Pasquale Fanetti)
* *[[Un'estate ai Caraibi]]* (2009, Carlo Vanzina)
* *[[Ex – Amici come prima!]]* (2011, Carlo Vanzina)

### Pornofilmid
* *Bellissima*
* *[[Divina (film)|Divina]]*
* *Desideri bagnati*
* *Desiderando Edelweiss*
* *Magica*
* *I sogni di Edelweiss*
* *Le voglie di Edelweiss*
* *Edelweiss & Sandy*
* *Sapore di sesso*
* *Mente Criminale*
* *Edelweiss Troia più che Mai*
* *Edelweiss Superporca*

## Viited

## Välislingid
*  andmebaasis Internet Movie Database
* Edelweiss andmebaasis Internet Adult Film Database
* Intervjuu
Timaios Lokrosest

**Timaios Lokrosest** (kreeka Τίμαιος ὁ Λοκρός; umbes 420 – umbes 380 eKr) oli pütaagorlasest vanakreeka filosoof, kes oli pärit Suur-Kreeka lõunarannikult Lokrose linnast (kreeka Ἐπιζεφύριοι Λοκροί), tänapäeva Itaalias.

Timaiosest on väga vähe teada ning põhiline sellest tugineb Platoni dialoogidele, peamiselt "Timaiosele", aga ka "Kritiasele". Cicero laseb oma dialoogis "Riigist" Scipiol väita, et Timaios oli Platoni oluliseks vestluskaaslaseks, kui too tuli Itaaliasse pütaagorlaste õpetustega tutvuma. Samas on väidetud, et tegemist on Platoni välja mõeldud tegelasega, keda tegelikult ei eksisteerinud.

## Viited
Von Angesicht zu Angesicht

**"Von Angesicht zu Angesicht"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 2005. aastal loodud teos. Muusikateose pikkus on 4 minutit.

## Viited
Virgencita

**"Virgencita"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 2012. aastal loodud teos segakoorile. Muusikateose pikkus on 6 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette 18. oktoobril 2012 Mehhikos Teatro del Bicentenarios Eesti Filharmoonia Kammerkoor (dirigent Tõnu Kaljuste).

## Viited
Tantsud muusikast lastenäidenditele

**"Tantsud muusikast lastenäidenditele"** (saksa "Vier leichte Tanztücke") on eesti helilooja Arvo Pärdi aastatel 1956–1957 neli klaverile loodud muusikapala, mida on esitatud ühtse teosena. Muusikateose pikkus on 6 minutit. 

Teos kanti esimest korda ette 1959. aastal Tallinnas.

Teos koosneb järgmistest paladest:
#"Saabastega kass"
#"Punamütsike ja hunt"
#"Liblikas"
#"Pardipoegade tants"

## Viited
ProMED-mail

**ProMED-mail** ehk **the Program for Monitoring Emerging Diseases** on veebipõhine elektrooniline teavitussüsteem, milles kogutakse, töödeldakse ja edastatakse informatsiooni inimeste seas levivate nakkushaiguste puhangute ja epideemiate kohta, aga ka teavet mürgistuste ja toksiinide kohta, mis võivad mõjutada inimeste, samuti inimtoiduks kasvatatavate loomade ja taimede tervist.

ProMED-mail asutati 1994. aastal.

## Viited

## Kirjandus
*Madoff LC., ProMED-mail: an early warning system for emerging diseases., Clin Infect Dis. 15. juuli 2004 ;39(2):227-32.
* Cowen P, Garland T, Hugh-Jones ME, Shimshony A, Handysides S, Kaye D, Madoff LC, Pollack MP, Woodall J., Evaluation of ProMED-mail as an electronic early warning system for emerging animal diseases: 1996 to 2004., J Am Vet Med Assoc. 1. oktoober 2006 ;229(7):1090-9.
* ‘Alī Muḩammad Zakī ‘Alī, 2012. Novel coronavirus—Saudi Arabia: human isolate.. Int. Soc. Infect. Dis. ProMED-mail. 20. september 2012
Lora Row

**Lora Row** (sündinud 1. septembril 1988 Gabrovos Bulgaarias) on Bulgaaria endine pornonäitleja ja modell.

## Elulugu
Lora Row alustas tööd Barcelonas modellina, kuid läks varsti üle pornole. Tema esimene seksistseen filmiti Brasiilia pornotähe Dunia Montenegro veebilehe tarbeks. Tänu koostööle Loraga siirdus ka Montenegro hispaaniakeelsesse pornotööstusse ning nad töötasid pikka aaega koos, kuni loomingulised lahkhelid koostöö lõpetasid. Lora jätkas bukkake filmimisega veebisaidi putalocura.com jaoks ning tegi ka Euroopa-tuuri, mille järel loobus pornost ja läks tagasi Bulgaariasse.

Row on 165 cm pikk ja kaalub 53 kg.

## Filmograafia

*Made in Xspana (2008)
*Esto es Benidorm (2008)
*Zorra (2008)
*Private Auditions 8: Sex Auditions 11 (2008)
*Diniofollando.com (2008; teistel andmetel 2009)
*Private Specials 24: Blow Me Suck Me Drink Me 2 (2009)
*Las españolas me gustan más (2010)

## Viited

## Välislingid
*
*Lora Row, Freeones.com
*Lora Row, Iafd.com
Nikita Bulgaria

**Nikita Bulgaria** (kodanikunimega **Viktoria Radina**; sündinud 1. jaanuaril 1989 Pazardžikis Bulgaarias) on Bulgaaria pornonäitleja.

Bulgaria on 165 cm pikk ja kaalub 53 kg.

## Filmograafia
* Woodman Casting X 80 (2010)

## Viited

## Välislingid
*Viktoria Radina blogi
*Nikita Bulgaria, Iafd.com
*Viktoria Radina, Europornstar.com
Patoo Abraham

**Patoo Abraham** (sündinud 1966) on Nigeeria prostituut ja seksitöötajate õiguste eest võitlev aktivist, kes pooldab seksitöö legaliseerimist Nigeerias ning prostituutide dekriminaliseerimist. 

2014. aastal juhtis ta Aafrika Seksitöötajate Liitu (African Sex Workers Alliance, ASWA) Nigeerias. Ta on ka naisõiguslaste organisatsiooni Women of Power Initiative (WOPI) president; see on valitsusväline organisatsioon, mis parandab Nigeeria seksitöötajate elu- ja töötingimusi. Ta on korraldanud rea proteste pealinna Lagose tänavail seksitöötajate jõhkra kohtlemise ja nende kaebuste tähelepanuta jätmise vastu.

## Viited
Felix Reda

**Felix Reda** (varem **Julia Reda**; sündinud 30. novembril 1986 Bonnis Saksamaal) on Saksamaa teadlane ja poliitik.

Ta oli aastatel 2014–2019 Euroopa Parlamendi liige, muu hulgas ka Euroopa Roheliste ja Euroopa Vabaliidu fraktsiooni asepresident.

Aastatel 2002–2009 oli ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei liige ja aastatel 2009–2019 Saksamaa Piraadipartei liige. Ta on ka poliitilise ühenduse Euroopa Noored Piraadid (Young Pirates of Europe) president.

## Euroopa Parlamendi liikmena
2015. aastal esitas ta Euroopa Parlamendi õiguskomisjonile soovitused Euroopa Liidu riikide autorikaitse õigusaktide ühtlustamiseks ja uuendamiseks. Komisjonis hääletati raportisse, mis varem toetas panoraamivabaduse laiendamist, Jean-Marie Cavada algatusel sellele vastupidine, ärilist panoraamivabadust keelav ja mitteärilist panoraamivabadust tauniv parandus.

2019. aastast töötab Felix Reda Harvard Law Schooli juures tegutsevas uurimisasutuses Berkman Klein Center for Internet & Society.

## Isiklikku
26. jaanuaril 2022 teatas Reda, et ta on transsooline ja kasutab edaspidi eesnime Felix.

## Viited

## Välislingid

* Julia Reda koduleht
* Panoraamivabadus on ohus Julia Reda blogipostitus, 22. juuni 2015 (Eva Lepiku tõlge)
* 3 kiiret küsimust: europarlamentäär ja piraadiparteilane Julia Reda Feministeerium, 6. aprill 2016
* Kaarel Kressa. Saksa Piraadipartei liige: infovabaduse piiramine on viimane asi, mida praegu vajame EPL, 7. aprill 2016
* Intervjuu Sarah Wagnerile, Here She Is, 4. märts 2018 (inglise keeles)
Tootsi mõis

**Tootsi mõis** (saksa keeles *Süderhof*) oli karjamõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal. 

Esimesed kirjalikud märkmed Tootsi mõisa kohta pärinevad 1790. aasta Viluvere mõisa kaardilt. Mõis paiknes Viluvere valla lõunatipus ning selle lõunapiiriks oli Mustjõgi (Sauga jõe lisajõgi).

Viluvere mõisa juurde rajatud Tootsi karjamõis oli väike põllumajandusmõis, mille toodanguga (teravili, piim ja liha) varustati Pärnu linna. Mõisa maad olid suhteliselt kesised – niisked ja kivised. Mõisahoonetest on tänapäevaks säilinud vaid maakividest lauda varemed, mis ehitati 20. sajandi alguses. Tootsi karjamõis tegutses Pärnu linna rendimõisana kuni 1940. aastani.

## Kirjandus
*Lev ja Raivo Suni. "Ameerika Tootsi rabas", OÜ Vali Press, 2009.
Veni creator

**"Veni creator"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 2006. aastal loodud teos segakoorile ja orelile. Muusikateose pikkus on 3 minutit. 

Teose kandsid esimest korda ette 28. septembril 2006 Saksamaal Fulda katedraalis laulukoor Capella Cathedralis Fulda ja Hans-Jürgen Kaiser (orel), dirigeeris Franz-Peter Huber.

## Viited
Variatsioonid Ariinuška tervenemise puhul

**"Variatsioonid Ariinuška tervenemise puhul"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1977. aastal loodud teos klaverile. Muusikateose pikkus on 4 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette 16. novembril 1977 Tallinnas Estonia kontserdisaalis (Rein Rannap).

## Viited
Trivium

**"Trivium"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1976. aastal loodud teos orelile. Muusikateose pikkus on 7 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette Rolf Uusväli 27. oktoobril 1976 Tallinnas Estonia kontserdisaalis.

## Viited
Okmok

**Okmok** on tegevvulkaan USA loodeosas Umnaki saarel. Vulkaani kõrgus on 1073 m. Okmok koosneb basaldist, laavavoolude keskmine kiirus on 8 m/s. 

Viimase 30 aasta jooksul on vulkaan pursanud kaks korda – 1992. ja 2008. aastal. Viimane purse algas 12. juulil 2008 ilma hoiatuseta, tuhapilv tõusis  õhku 15 000 m kõrgusele. Vulkaanipurse lõppes augustis 2008.
Trisagion (Pärt)

**"Trisagion"** (originaalpealkiri "Introductory Prayers") on eesti helilooja Arvo Pärdi 1992. aastal loodud teos keelpilliorkestrile. Teos on pühendatud Ilomantsi Prohvet Eliase kogudusele selle 500. aastapäevaks. Muusikateose pikkus on 12 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette Ensemble XXI (dirigent Lygia O'Riordan) 18. juulil 1992 Soomes Ilomantsis.

## Viited
Triodion

**"Triodion"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1998. aastal loodud teos segakoorile. Muusikateose pikkus on 15 minutit.

Teose osad on järgmised:
*"Introduction",
*"Ode I: O Jesus the Son of God, Have Mercy upon Us",
*"Ode II: O Most Holy Birth-giver of God, save Us",
*"Ode III: O Holy Saint Nicholas, Pray unto God for Us",
*"Coda" (*ad lib*).

Teose kandis esimest korda ette 30. aprillil 1998 Londonis Westminster Abbeys Lancing Chapel Choir (dirigent Nicholas Cox).

## Viited
Mors

**Mors** ehk **Morsø** on väike saar Taanis Limfjordeni väinas. Selle pindala on 367,7 km² ja rahvaarv 2010. aasta 1. jaanuari seisuga oli 21 800 inimest. Saare keskasula on Nykøbing Mors. Geoloogilise ehituse poolest on Mors ainulaadne saar, see on tuntud oma diatomiidivarude poolest.

Elanike arv saarel:
*1980 – 24 647
*1990 – 23 814
*2000 – 22 989
*2010 – 21 800
Aarne Valmis

**Aarne Valmis** (sündinud 14. aprillil 1960) on eesti muusikaprodutsent ja meelelahutusärimees.

Ta on lõpetanud 1978. aastal Tallinna 4. Keskkooli, seejärel Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise erialal ja 1990. aastal kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal.

Ta on töötanud Tamsalu kultuurimajas, olnud aastatel 1986–1988 Kadrina EPT komsomolisekretär ja 1988. aastal ELKNÜ Rakvere Rajooni Komitee II sekretär.

Aarne Valmis on olnud ansamblite Jam (1994–2005), Push Up, Smilers ja All Stars ning Eda-Ines Etti mänedžer. 1997. aastast on ta OÜ Hitivabrik omanik ja juht, 2005. aastast Vana Baskini Teatri majandusdirektor. Ta on üks roheliste rattaretke korraldajaid.

## Tegevus poliitikas
Aarne Valmis kuulub aastast 2025 erakonda Isamaa. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kesklinna linnaosas, kogus 37 häält ning ei osutunud valituks.

## Isiklikku
Tema abikaasa on Veronika Valmis.

## Tunnustus
*2014 – Tallinna teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Aarne Valmis Delfi teemalehtedel
Vater unser

**"Vater unser"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 2005. aastal loodud teos sopranile ja klaverile. Muusikateose pikkus on 3 minutit. 

Teose kandsid esimest korda ette 11. juulil 2005 Austrias Ossiachis Johannes Forster (sopran) ja Arvo Pärt (klaver).

## Viited
Tribute to Caesar

**"Tribute to Caesar"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1997. aastal loodud teos segakoorile. Muusikateose pikkus on 7 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette 18. oktoobril 1997 Rootsis Karlstadi katedraalis Erik Westberg Vocal Ensemble.

## Viited
Andrija Mohorovičić

**Andrija Mohorovičić** (23. jaanuar 1857 – 18. detsember 1936) oli Horvaatia meteoroloog ja seismoloog. Tema auks on nimetatud Mohorovičići eralduspind ja teda peetakse kaasaegse seismoloogia üheks rajajaks.
These Words ...

**"These Words ..."** on eesti helilooja Arvo Pärdi 2008. aastal loodud teos kammerorkestrile. Muusikateose pikkus on 10–15 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette 22. mail 2008 Kopenhaagenis Taani Raadio kontserdisaalis Taani Raadio Sümfooniaorkester (dirigent Tõnu Kaljuste).

## Viited
Te Deum (Pärt)

**"Te Deum"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1985. aastal loodud teos. Teos on pühendatud Alfred Schleele. Muusikateose pikkus on 30 minutit. 

Teose kandsid esimest korda ette 19. oktoobril 1985 Saksamaal Kölnis Kölni Raadio koor ja orkester (dirigent Dennis Russell Davies).

## Viited
Tabula rasa (Pärt)

**"Tabula rasa"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1977. aastal loodud kontsert kahele viiulile, ettevalmistatud klaverile ja kammerorkestrile. Muusikateose pikkus on 27 minutit. Teos on pühendatud Leedu Kammerorkestri asutajale ja dirigendile Saulius Sondeckisele.

Teose esiettekanne oli 30. septembril 1977 Tallinnas, selle esitasid Gidon Kremer (viiul), Tatjana Grindenko (viiul), Alfred Schnittke (klaver) ja RAT Estonia Kammerorkester (dirigent Eri Klas). Samal aastal kõlas teos esimest korda ka väljaspool Nõukogude Liitu, kui Leedu Kammerorkester ja Saulius Sondeckis esitasid seda ringreisil Saksamaal ja Austrias.

"Tabula rasa" salvestas Manfred Eicheri plaadifirma ECM Records 1984. aastal sarjas "New Series". See oli ECM Rocordsi esimene Pärdi muusikaga plaat. Plaadil kõlab Kölni Lääne-Saksa Raadio salvestus Bonnis aset leidnud "Tabula rasa" ettekandest. See esitus on saanud teose kõlapildi etaloniks. Esitajad: Gidon Kremer (viiul), Tatjana Grindenko (viiul), Alfred Schnittke (klaver), Leedu Kammerorkester (dirigent Saulius Sondeckis).

## Viited
Simmias Teebast

**Simmias Teebast** (kreeka Σιμμίας; 5.–4. sajand eKr) oli vanakreeka filosoof, Sokratese lähikondlane, kes oli pärit Teeba linnast Boiootias. Simmias on peamiselt tuntud Platoni teoste läbi, kus teda on põgusalt nimetatud XIII kirjas, "Phaidroses" ja "Kritonis" ning on koos oma Teeba kaaslase Kebesega Sokratese vestluspartner "Phaidonis". 

Kuigi väidetavasti Simmias kirjutas palju, nimelt Diogenes Laertios loetleb oma teoses "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamatus Simmiasele pühendatud lühikeses peatükis koguni 23 dialoogi ja Sokrates viitab Platoni dialoogis "Phaidros" Simmiase produktiivsusele, siis ei ole tema teosed säilinud ning tema õpetustest pole kuigi palju teada. Simmiase õpetuse ja dialoogide sisu kohta võib teha oletusi Platoni dialoogi "Phaidoni" arutlustele tuginedes, kuid selles kontekstis on raske eristada Simmiase enda tegelikke väiteid ning Platoni kirjanduslikke täiendusi.

Platoni dialoogis "Kriton" on väidetud, et Simmias ja Kebes soovisid tasuda tarviliku summa Sokratese vangistusest vabastamiseks..

## Viited
Viktor Turp

**Viktor Turp** (28. veebruar 1905 Aidu vald, Viljandimaa – 19. oktoober 1989 Tallinn) oli eesti maalikunstnik ja karikaturist.

## Elukäik
Turp õppis Viru-Jaagupi kihelkonnakoolis ja 1919. aastast Rakvere Õpetajate Seminaris, kus tema joonistusõpetaja oli Eduard Ole. Ta lõpetas Rakvere Õpetajate Seminari 1924. aastal ning töötas õpetajana Nõmme, Vääna ja Kernu algkoolis, samal ajal jätkas õpinguid vabakuulajana 1924–1925 Riigi Kunsttööstuskoolis kujur Jaan Koorti juures. Jaan Koort soovitas tal maalida ja Turp läks edasi õppima Tartusse Kõrgemasse Kunstikooli Pallas joonistusõpetajate kursustele, kust sai 1929. aastal kutsetunnistuse ja astus kaitseväkke. 

Pärast sõjaväeteenistust 1931. aastal töötas Viktor Turp õpetajana Seli-Hagudi, Alu algkoolis, Paldiski ühisgümnaasiumis ja Rahumäe algkoolis 1937–1944. 1937. aastal sai temast Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingu liige. 1944–1946 töötas Tallinna 10. Keskkoolis. Aastatel 1946–1960 töötas ta Eesti NSV Kaubandusministeeriumi reklaamibüroo dekooriateljee kunstnikuna.

Viktor Turp on maetud Aegviidu Vanale kalmistule.

## Looming
Alates 1931. aastast olid Kunsti Sihtkapitali näitustel tema tööd üleval. Osalenud oma töödega Eesti Kujutavate Kunstide Keskühingu näitustest ning eesti kunsti esindusnäitusest 1937. aastal Kaunases ja Riias. 1938 käis ta Soomes, Saksamaal, Hollandis, Belgias ja Prantsusmaal täiendusreisil. Turp viljeles olustiku- ("Rehetoas", 1963, EKM), portree- ("Abikaasa portree" 1938, erakogu) ja maastikumaali. 

Tellimustööna tegi ta Türi Keskkoolile "Kalevipoja"-teemalise kolmikmaali (1937) ja Kehra Keskkoolile pannoo "Kalevi tulek" (1938; mõlemad temperatehnikas). 

Turp sai 1939. aastal talurahvaaineliste teoste kavandite võistlusel I auhinna ("Mahtra meeste kogunemise" eest). Viktor Turp on teinud ka eksliibriseid ja joonistanud karikatuure.

1975. aastal toimus Tallinna Kunstihoones Viktor Turpi isikunäitus „50 aastat sule, pintsli ja meisliga“, kus olid välja pandud nii tema maalid, karikatuurid, skulptuurid, graafikajoonised kui ka linoollõiked.

## Viited

## Kirjandus
* EKABL

## Välislingid
* Viktor Turpi looming EKM Digikogus
* Sõnumitooja, 1. aprill 2015 – 110 aastat Anijaga seotud kunstniku Viktor Turpi sünnist