open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valu-nõgespuu

**Valu-nõgespuu** ehk **gympie-gympie-puu** (*Dendrocnide moroides*) on nõgespuu perekonda kuuluv põõsastaim.

## Klassifikatsioon

APG III süsteemis on valu-nõgespuu liigitatud nõgeseliste (*Urticaceae*) sugukonda. 

## Levila

Valu-nõgespuu kasvab looduslikult Austraalia kirdepiirkonna vihmametsades, Maluku saartel ja Indoneesias.

## Saadused

Reuma korral määritakse keedetud lehtede ja koorega. 

## Mürgisus

Valu-nõgespuu liigitatakse mürktaimede hulka – kokkupuutel taimega võib osadel loomadel tekkida eluohtlik kõrvetus, selleks piisab taime riivamisest.

Kõik taime osad peale juurte – lehed, varred ja viljad – on kaetud tillukeste, torkivate, süstlanõelakujuliste karvadega, mis eritavad organismi sattudes toksiini, mida nimetatakse moroidiiniks.

### Kodune esmaabi kõrvetuse korral

Tugeva reaktsiooni vältimiseks pärast taime riivamist või sellega otsest kokkupuutumist võib võtta antihistamiinitableti. 

Uuendusliku välispidise meetmena leiab kasutust plaastri või karvaeemaldamiseks mõeldud vahalapi kleepimine kõrvetada saanud nahapinnale ja seejärel selle järsk maharebimine. 

## Viited
MPEÕK Narva ja Peipsiveere piiskopkond

**Narva ja Peipsiveere piiskopkond** () on Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku piiskopkond, mida juhib Narva ja Peipsiveere piiskop Lazar. Piiskopkonna haldusalas on 10 kogudust.

## Kogudused ja kirikud
*Alajõe Jumalaema Sündimise kogudus (Ida-Viru maakond), Alajõe Jumalaema Sündimise kirik, Alajõe küla, Alutaguse vald 
*Jaama Püha Nikolause kogudus (Ida-Viru maakond) – Jaama Püha Nikolause kirik, Jaama küla, Alutaguse vald
*Jõgeva Issanda Risti Väljatoomise Püha kogudus – palvetuba aadressil Suur tänav 24, Jõgeva linn
*Lohusuu Jumalailmumise kogudus (Ida-Viru maakond), Lohusuu Issanda Ristimise kirik, Järve tee 5, Lohusuu alevik, Mustvee vald
*Mustvee Püha Nikolause kogudus (Jõgeva maakond), Mustvee Püha Peapiiskop Nikolause kirik, Tartu maantee 14, Mustvee
*Narva Issanda Ülestõusmise peakiriku kogudus (Ida-Viru maakond), Narva Issanda Ülestõusmise peakirik, Bastrakovi tänav 4, Narva
*Narva Jumalaema Narva Ikooni kogudus (Ida-Viru maakond), Narva Jumalaema Narva pühakuju kirik, Rakvere tänav 39, Narva
*Narva Pühade Apostlisarnaste Kirillose ja Methodiose kogudus (Ida-Viru maakond)
*Narva-Jõesuu Püha Vladimiri kogudus (Ida-Viru maakond), Narva-Jõesuu Püha Suurvürst Vladimiri kirik, Vabaduse tänav 63, Narva-Jõesuu
*Nina Jumalaema Kaitsmise kogudus (Tartu maakond), Nina Jumalaema Kaitsmise kirik, Nina küla, Peipsiääre vald

Pilt:Lohusuu 2007 7.jpg|Lohusuu Issanda Ristimise kirik
Pilt:Mustvee Püha Nikolause kirik2.jpg|Mustvee Püha Nikolause kirik
Pilt:Nina Protection of the Mother of God church.jpg|Nina Jumalaema Kaitsmise kirik
Pavel Sanajev

**Pavel Sanajev** (vene keeles **Санаев, Павел Владимирович**; sündinud 16. augustil 1969 Moskvas) on vene kirjanik, filminäitleja ja -lavastaja, stsenarist ja maailmakuulsate filmide vene keelde tõlkija.

Ta on lõpetanud 1992. aastal Ülevenemaalise Riikliku Kinematograafia Instituudi (Aleksandr Aleksandrovi klassis).

Tema ilukirjandusteostest on tõlgitud eesti keelde "Matke mind põrandaliistu taha", mis ilmus 2014. aastal sarjas "Punane raamat" (vene keelest tõlkinud Veronika Einberg, originaalpealkiri *«Похороните меня за плинтусом»*, ilmunud aastal 1995). Veel on temalt vene keeles ilmunud aastal 2013 ilmus tal esimene osa kaheosalisest romaanist *«Хроники Раздолбая»*, mille teine osa pidi ilmuma aastal 2014, kuid selle ilmumine lükkus edasi.

Ta on mänginud mitmes filmis, kirjutanud stsenaariume ja lavastanud filme. Lisaks on ta tõlkinud vene keelde palju maailmakuulsaid filme.

## Isiklikku
Tema ema on vene teatri- ja filminäitleja Jelena Sanajeva, emapoolne vanaisa oli näitleja ja teatripedagoog Vsevolod Sanajev; isa on insener Vladimir Konuzin, kasuisa vene ja nõukogude näitleja, filmilavastaja ja stsenarist Rolan Bõkov.

## Rolle filmides
* 1983 "Hernehirmutis" (Чучело) Vassiljev
* 1983 "Kolm Valgustit" (Три светильника)

## Stsenaristi- ja lavastajatöö filmides
Balti Pressi Liit

**Balti Pressi Liit** (leedu keeles Baltijos spaudos santarvė, lühendatult BSS) oli 1933. aastal Eesti Ajakirjanike Liidu ning Läti ja Leedu vastavate organisatsioonide asutatud organisatsioon. Liidu tegevus katkes 1940. aastal. Liidu järglane on Balti Ajakirjanike Föderatsioon.

## Vaata ka
*Balti Ajakirjandusuurijate Assotsiatsioon

## Viited
Alol

**Alol** on küla Venemaa Pihkva oblastis Pustoška rajoonis.

Alol asub Opotška linnast umbes 40 km kagus ja Pustoška linnast umbes 25 km kirdes, maantee E95 Peterburi–Odessa ääres.

Külas, Aloli järve ääres, asub turismibaas "Alol".

## Välislingid
*Turismibaasi "Alol" veebileht
GO Reisiajakiri

**GO Reisiajakiri** on eestikeelne matka- ja reisiajakiri.

Go Reisiajakiri on suunatud matkajale ja reisi planeerijale (eeskätt individuaalturistidele) ning teiste reisikogemustest huvitatutele. Ajakirjas on ilmunud reisikirjeldusi, sihtkohtade ülevaateid ja nõuandeid matkajatele. Sihtkohtadest on esindatud kõik maailma piirkonnad, aga ka Eesti huvitavad matkamarsruudid. 

Ajakirja esimene number ilmus 2005. aasta sügisel. 2006. ja 2007. aastal ilmub neli numbrit aastas. Alates 2008. aastast on ajakirja ilmunud 6 numbrit aastas. Ajakirja 14 esimest numbrit ilmusid **GO Discoveri** nime all, alates 15. numbrist (2008 detsember) on ajakirja nimi GO Reisiajakiri.

Ajakirja enam kui 4 kuu vanused numbrid on loetavad veebis ajakirja kodulehel või veebikeskkonnas Fingler.

Ajakirja annab välja OÜ Matkajakiri.

## Viited

## Välislingid
*GO Reisiajakirja veebileht
*Go Reisiajakiri 1/2014
Lambda-arvutus

**Lambda-arvutus** (**λ-arvutus**) on formaalne arvutuste esitusviis. Seda kasutatakse matemaatilises loogikas ja funktsionaalprogrammeerimises.

## Lambda-termid
Avaldis λ-arvutuses koosneb kolme tüüpi λ-termidest:
* Muutuja x on λ-term.
* Kui t on λ-term ja x on muutuja, siis \lambda x.t on λ-term, mis on **abstraktsioon**.
* Kui t ja s on λ-termid, siis t\ s on λ-term, mis on **aplikatsioon**.

**Abstraktsioon** on λ-arvutustes funktsiooni kirjeldus kujul \lambda x.t, kus x on funktsiooni sisend ja t avaldis, mida arvutatakse. Näiteks \lambda x.x+2 tähistab funktsiooni f(x) = x+2. Kirjeldatud funktsioon on anonüümne ehk nimetu.

**Aplikatsioon** ts tähistab funktsiooni t väljakutsumist sisendiga s. Näiteks (\lambda x.x+2)\ 3 tähistab funktsiooni \lambda x.x+2 väljakutset sisendiga 3, mida saab välja arvutada: f(x) = x+2 = 3+2 = 5.

## Viited
Melle Weersma

**Melle Weersma** (22. jaanuar 1908 Harlingen, Friisimaa provints – 14. september 1988 Putten, Gelderlandi provints) oli Hollandi helilooja ja muusik.

Tema tuntuim laul on "Penny Serenade" (saksakeelse pealkirjaga "Das Pfennig-Lied"), mis on kasutusel ka George Stevensi 1941. aastal linastunud samanimelises filmis.

## Välislingid
*Biograafia (hollandi keeles)
Start

**Start** ehk **lähe** on spordivõistluse (või võistluse raames mõne võistlusala) algushetk, mil võistlejal on lubatud siirduda rajale või asuda sooritama võistlusülesannet. Start tähendab sageli ühtlasi ka võistluse alguse kohta.

Erinevate spordialade stardikorraldus võib olla väga erinev. Stardikorralduse levinumad liigid on
*eraldistart – võistlejad stardivad ühekaupa, kindlaksmääratud stardiintervalliga;
*ühisstart – võistlejad stardivad kõik koos;
*viitstart – võistlejad stardivad varasemate tulemuste alusel, stardiintervall vastab varasemate tulemuste järgi kogunenud ajalisele kaotusele.

Kergejõustiku jooksualadel on rajakattele märgitud stardijoon. Võistlejad stardivad rajale starteri märguande peale. Jooksudistantsidel pikkusega kuni 400 meetrit lähevad võistlejad rajale madalstardiasendist, nii et jooksja mõlemad käed peavad puutuma vastu maad ja mõlemad jalad on stardipakkudel. Pikematel jooksudistantsidel stardivad võistlejad püstiasendist, nii et kumbki käsi ei puuduta maad. Rajale siirdumist enne starteri märguannet loetakse valestardiks.

Murdmaasuusatamises, murdmaajooksus ja orienteerumisjooksus kasutatakse sõltuvalt võistlusalast ja võistluse juhendist nii kindlaksmääratud stardiintervalliga eraldistarti kui ka ühisstarti. Eraldistardi korral võistlejate stardijärjekord loositakse, sageli kasutatakse loosimisel erinevaid tugevusrühmi võistlejate varasemate tulemuste või edetabelite põhjal.

Murdmaasuusatamise, laskesuusatamise ja kahevõistluse jälitussõitudes kasutatakse viitstarti, kus võistlejad stardivad eelmise võistluse tulemuste järjekorras, ajalisele kaotusele vastavate intervallidega.

Suure osavõtjate arvuga spordivõistlustel – näiteks suusamaratonid (Tartu Maraton, Vasaloppet), jooksumaratonid ja rattamaratonid – kasutatakse stardigruppe, kus võistlejad jagatakse varasemate tulemuste põhjal rühmadesse ning eeldatavalt tugevamad stardivad eespool.

Auto- ja motospordi ringrajavõistlustel (näiteks vormel 1) paigutatakse masinad stardipositsioonidele kvalifikatsioonisõitude tulemuste põhjal.

## Vaata ka
*Stardipüstol

## Viited
Jüri Remmelgas

**Jüri Remmelgas** (kuni 28. august 1939 **Erich Reinhold Remmelgas**; pseudonüüm **Oskar Lillendal**; 1. detsember (18. november vkj) 1906 Lehtse vald, Ambla kihelkond, Järvamaa – 5. märts 1982 Södertälje, Rootsi) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik.

Ta lõpetas aastal 1926 Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Aastatel 1934–1935 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas (ei lõpetanud). Ta oli Korporatsioon Sakala liige.

1926. aastast töötas ajakirjanikuna: Rahvalehe, Sõnumete, Vaba Maa, Vaba Sõna, Uue Sõna, Uudislehe toimetuse liige, oli Vaba Maa toimetaja ning oli Tallinna Spordipressi Klubi asutajaid (1932). 1940. aastal töötas Eesti NSV Kunstide Valitsuses.  

Teise maailmasõja ajal teenis Saksa sõjaväes, oli 184. Eesti  julgestusgrupis aastatel 1941–1942 ning 1942–1944 Eesti SS-leegioni, Eesti SS-vabatahtlike brigaadi ja 20. Eesti SS-diviisi juures sõjakirjasaatjana. 

1944. aastal läks Rootsi. Ta on koos abikaasaga maetud Södertälje kalmistule.

## Teoseid
*Tuline värav. Stockholm: EMP, 1955
**2. trükk. Olion. Tallinn 2004. ISBN: 9985663810
*Kolm kuuske. Stockholm: EMP, 1955. 300 lk
*1972. aastal Uppsalas ilmunud Tallinna Reaalkooli almanahhi üks autoreid (artiklid "Reaalkool – spordikool" ja "Georg Lurich")

## Viited

## Välislingid
*TÜ matrikkel / ''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
*
Ilona Kaldre

**Ilona Kaldre** (sündinud 15. detsembril 1969 Aseris) on soome-saksa päritolu Eesti selgeltnägija. 

Ta lõpetas Kohtla-Järve meditsiinikooli ja töötas lühikest aega Kuressaare haigla kirurgiaosakonnas. 

Kaldre on 2009 Riias salvestatud Baltimaade “Selgeltnägijate tuleproovi” võitja. 

2010 rahvusvahelise “Selgeltnägijate tuleproovi” teine koht. 

2013 osales sarjas “Selgeltnägijate tuleproov. Titaanide sõda”. 

Viimased aastad on ta töötanud eksperdina mitmes televisioonisaates. 

Abielus Dmitri Kaldrega, peres on täiskasvanud poeg German.  

Töötas 0,3 kohaga Jõhvi vallavalitsuses suhtekorraldajana. Kaldre käis 29. detsembril 2020 Edukate Sillamäe Noorte TV saates, kus ta venekeelses usutluses väitis, et Eesti on politseriik, kus on "tsensuur: lõputu ja täielik!". Lisaks ta väljendas tugevat igatsust Nõukogude aja järele, "mil kõik oli arusaadav" ja "Teadsime, mille poole me püüdlesime, olime oma maa üle uhked. Olime neis raamides vabad." Samuti ta eelistas lapsepõlve Nõukogude lennukeid NATO omadele, mis tegevat tema ärevaks: "Mulle pole siiani selgitatud, mida need inimesed siin teevad, mida teeb siin see roostes tehnika. Mind pandi fakti ette, et nad siin on. Ma ei saa oma loogikaga aru, milleks." Koroonaviiruse osas Kaldrele polevat "selgitatud, et see [viirus] nii hirmus on" ja ta arvas, statistiikat oli moonutatud.  

Kaldre kandideeris Keskerakonna nimekirjas Jõhvis 2021. aasta KOV valimistel ja osutus valituks 69 häälega.

## Viited

## Välislingid
* Profile in facebook.com
* Биография на сайте Народного радио
* Эстонка заколдовала Россию
* Илона Калдре снимается в новом сезоне "Экстрасенсы ведут расследование".
Valimisringkond nr 1

**Valimisringkond nr 1** on Riigikogu valimiste ringkond, mis hõlmab Tallinna Haabersti, Põhja-Tallinna ja Kristiine linnaosa.

## [[1992. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonda kuulus Lõuna-Tallinna linnaosa (endine Lenini rajoon) ja seal oli saadaval 6 mandaati. 

## [[1995. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. 

## [[1999. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 7+1 mandaati.

## [[2003. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati.

## [[2007. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 72 714, neist käis valimas 48 182 ehk 66,26%. E-hääli anti 3508. Isikumandaadi said Vilja Savisaar (Keskerakond) ja Rein Lang (Reformierakond).

## [[2011. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 9 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 76 189, neist käis valimas 53 136 ehk 69,74%. E-hääli anti 15 004.

Isikumandaadi said Taavi Rõivas (RE, 6710 häält) ja Deniss Boroditš (KE, 5896 häält). Ringkonnamandaadi said Ken-Marti Vaher (IRL), Yana Toom (KE), Eiki Nestor (SDE), Viktor Vassiljev (KE), Andres Herkel (IRL) ja Tarmo Leinatamm (RE). Kompensatsioonimandaadiga said Riigikokku Remo Holsmer (RE) ja Kalev Kallo (KE).

## [[2015. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 9 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 82 205, neist käis valimas 56 650 ehk 68,9%. E-hääli anti 19 187.

Isikumandaadi sai Mihhail Kõlvart (KE; 10 996 häält). Ringkonnamandaadi said Kristen Michal (RE), Eiki Nestor (SDE), Heidy Purga (RE), Ken-Marti Vaher (IRL), Viktor Vassiljev (KE) ja Märt Sults (KE). Kompensatsioonimandaadiga said Riigikokku Külliki Kübarsepp (EVA), Kalev Kallo (KE) ja Lauri Laasi (KE).

## [[2019. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 10 mandaati. Valijate nimekirjas oli 85469 kodanikku, kellest käis valimas 56729 ehk 66,4%.

Isikumandaadi said Raimond Kaljulaid (KE) 7303 häälega ja Kristen Michal 6347 häälega. Ringkonnamandaadi said Heidy Purga (RE) 4763 häälega, Urmas Reitelmann (EKRE) 2585 häälega, Arto Aas (RE) 2339 häälega, Vadim Belobrovtsev (KE) 1969 häälega, Marek Jürgenson (KE) 1813 häälega, Tarmo Kruusimäe 1811 häälega ja Sven Mikser (SDE) 1693 häälega. Kompensatsioonimandaadi said Riina Sikkut (SDE) 1610 häälega ja Kalev Kallo (KE) 289 häälega.

## [[2023. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 10 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 95 660, neist käis valimas 62 010 ehk 64,8%. E-hääli anti 34 242.

Isikumandaadi sai Kristen Michal (RE) 9214 häälega. Ringkonnamandaadi said Johanna-Maria Lehtme (E200) 5251 häälega, Signe Riisalo (RE) 4523 häälega, Vadim Belobrovtsev (KE) 3231 häälega, Anastassia Kovalenko-Kõlvart (KE) 2806 häälega, Varro Vooglaid (EKRE) 2509 häälega, Raimond Kaljulaid (SDE) 1819 häälega ja Pärtel-Peeter Pere (RE) 1474 häälega. Kompensatsioonimandaadi said Riina Solman (IE) 1773 häälega, Hendrik Johannes Terras (E200) 771 häälega, Tanel Kiik (KE) 2070 häälega, Kristo Enn Vaga (RE) 591 häälega ja Andre Hanimägi (KE) 466 häälega.

## Viited
David Rothenberg

**David Rothenberg** (sündinud 1962) on ameerika ökofilosoof, zoomusikoloog ja muusik.

Ta on andnud ka Eestis kontserte (sealhulgas koos Robert Jürjendaliga), kus muuhulgas musitseerib klarnetil, taustaks linnuhäälte (jt loomade häälte) salvestised.

## Teosed
**Why Birds Sing: A Journey Into the Mystery of Bird Song* (Basic Books, 2005)
**Survival of the Beautiful: Art, Science and Evolution* (Bloomsbury Press, 2011)

### Eesti keeles
*Rothenberg, David 2005. Elutervik ja elulised vajadused: Eesti tee. *[[Akadeemia (ajakiri)|Akadeemia]]* 3: 549–550.
Innar Mäesalu

**Innar Mäesalu** (sündinud 2. augustil 1970 Võrus) on Eesti poliitik. Ta kuulub 2001. aastast Eesti Reformierakonda. Ta oli XII Riigikogu liige 2014–2015.

Ta lõpetas aastal 1988 Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1990 Tallinna Miilitsa Erikeskkooli. 2001. aastal lõpetas Concordia Rahvusvahelise Ülikooli Eestis ärijuhtimise eriala.

1990–1991 oli ta Võru politsei kriminaaljälituse inspektor, 1996–2002 turismiettevõtte Side Suvila omanik ja juht, 2002–2004 ajalehe LõunaLeht omanik ja peatoimetaja, 2004–2011 Võru abilinnapea ja 2011–2014 Lääne maavanem.

Mäesalu kandideeris 2002. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Võru linnas, kuid ei osutunud valituks. 2005. ja 2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Võru linnas sai ta vastavalt 86 ja 106 häält ning osutus valituks. 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Lääne-Nigula vallas, sai 18 häält ega osutunud valituks.

2011. aasta Riigikogu valimistel kandideerides sai ta 380 häält ega osutunud valituks, kuid sai 15. oktoobril 2014 seoses Tarmo Leinatamme surmaga 13. oktoobril tema asendusliikmeks. Ta oli Riigikogu riigikaitsekomisjoni liige. 2015. aasta Riigikogu valimistel kandideerides sai ta 209 häält ega osutunud valituks.

## Isiklikku
Innar Mäesalu on abielus, tal on kaks poega ja tütar.

## Viited
Valimisringkond nr 3

**Valimisringkond nr 3** on Riigikogu valimiste ringkond, mis hõlmab Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosa.

## [[1992. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonda kuulus Lääne-Tallinna linnaosa (endine Oktoobri rajoon) ja seal oli saadaval 7 mandaati. 

## [[1995. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. 

## [[1999. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 7+1 mandaati.

## [[2003. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati.

## [[2007. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati.

## [[2011. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 69 816, neist käis valimas 50 823 ehk 72,8%. E-hääli anti 14 485. 

Isikumandaadi said Urmas Paet (RE, 10 779 häält) ja Jüri Ratas (KE, 7620 häält). Ringkonnamandaadi said Urmas Reinsalu (IRL), Peeter Kreitzberg (SDE), Aivar Sõerd (RE) ja Rainer Vakra (KE). Kompensatsioonimandaadiga sai Riigikogusse Siim Valmar Kiisler. 

## [[2015. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 72 276, neist käis valimas 52 460 ehk 72,6%. E-hääli anti 17 657.

Isikumandaadi sai Urmas Paet (RE; 7868  häält). Ringkonnamandaadi said Rainer Vakra (SDE), Ain Lutsepp (EVA),  Maris Lauri (RE), Urmas Reinsalu (IRL), Rein Ratas (KE) ja Erki Savisaar (KE). Kompensatsioonimandaadiga said Riigikokku Martin Helme (EKRE) ja Martin Kukk (RE).

## [[2019. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati.

Isikumandaadi sai Urmas Paet (RE) 8584 häälega. Ringkonnamandaadi said Martin Helme (EKRE) 5967 häälega, Maris Lauri (RE) 4331 häälega, Taavi Aas (KE)  3925 häälega, Lauri Laats (KE) 3251 häälega ja Urmas Reinsalu (IE) 2633 häälega. Kompensatsioonimandaadi said Vilja Toomast (RE) 953 häälega ja Johannes Kert (RE) 708 häälega.

## [[2023. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati.

Isikumandaadi sai Urmas Paet (RE) 9152 häälega. Ringkonnamandaadi said Lauri Laats (KE) 5982 häälega, Martin Helme (EKRE) 4599 häälega, Maris Lauri (RE) 4084 häälega, Margus Tsahkna (E200) 2922 häälega ja Vilja Toomast (RE) 1206 häälega. Kompensatsioonimandaadi sai Riina Sikkut (SDE) 2529 häälega.

## Viited
Valimisringkond nr 4

**Valimisringkond nr 4** on Riigikogu valimiste ringkond, mis hõlmab Harju maakonna (ilma Tallinnata) ja Rapla maakonna.

## [[1992. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonda kuulus Ida-Tallinna linnaosa (endine Mererajoon) ja seal oli saadaval 6 mandaati. 

## [[1995. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 11 mandaati. 

## [[1999. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 11+1 mandaati.

## [[2003. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 12 mandaati.

## [[2007. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 13 mandaati.

## [[2011. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 14 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 130 270, neist käis valimas 87 957 ehk 67,52%. E-hääli anti 25 074. 

Isikumandaadi said Andrus Ansip (RE, 18 967 häält), Mart Laar (IRL, 9541 häält) ja Kaja Kallas (RE, 7153 häält). Ringkonnamandaadi said Urve Palo (SDE), Marko Mihkelson (IRL), Mailis Reps (KE), Aivar Riisalu (KE), Kalle Palling (RE), Karel Rüütli (SDE), Jüri Jaanson (RE), Aare Heinvee (RE) ja Reet Roos (IRL). Kompensatsioonimandaadiga sai Riigikogusse Vladimir Velman (KE). 

## [[2015. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 14 mandaati. See oli suurima mandaatide arvuga ringkond.
Hääleõiguslikke valijaid oli 129 068, neist käis valimas 88 279 ehk 68,4%. E-hääli anti 32 520.

Isikumandaadi said Taavi Rõivas (RE; 15881 häält), Jüri Ratas (KE; 7932 häält) ja Artur Talvik (EVA; 7308 häält). Ringkonnamandaadi said Sven Mikser (SDE), Henn Põlluaas (EKRE), Juhan Parts (IRL), Marko Mihkelson (IRL), Yoko Alender (RE), Madis Milling (RE), Aivar Sõerd (RE), Kalle Palling (RE) ja Vladimir Velman (KE). Kompensatsioonimandaadi sai Laine Randjärv (RE). 

## [[2019. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 15 mandaati.

Isikumandaadi said Kaja Kallas (RE) 20 072 häälega, Jüri Ratas 9702 häälega ja Henn Põlluaas (EKRE) 7390 häälega. Ringkonnamandaadi said Marina Kaljurand (SDE) 5504 häälega, Jüri Luik (IE) 4806 häälega, Siim Pohlak (EKRE) 4152 häälega, Marko Mihkelson (RE) 3655 häälega, Aivar Sõerd (RE) 2476 häälega, Madis Milling (RE) 2310 häälega, Kalle Palling (RE) 1655 häälega, Rene Kokk (EKRE) 1458 häälega ja Vladimir Arhipov (KE) 944 häälega. Kompensatsioonimandaadi sai Paul Puustusmaa (EKRE) 419 häälega.

## [[2023. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 16 mandaati.

Isikumandaadi said Kaja Kallas (RE) 31 816 häälega ja Jüri Ratas 7672 häälega. Ringkonnamandaadi said Henn Põlluaas (EKRE) 5781 häälega, Urmas Reinsalu (IE) 4509 häälega, Siim Pohlak (EKRE) 4223 häälega, Marina Kaljurand (SDE) 4145 häälega, Lauri Hussar (E200) 3343 häälega, Marko Mihkelson (RE) 2640 häälega, Toomas Uibo (E200) 2420 häälega, Aivar Sõerd (RE) 1248 häälega, Timo Suslov (RE) 1033 häälega, Kristina Šmigun-Vähi (RE) 1005 häälega ja Mario Kadastik (RE) 962 häälega. Kompensatsioonimandaadi said Mart Võrklaev (RE) 908 häälega ja Rene Kokk (EKRE) 1016 häälega.

## Viited
Fookus (geomeetria)

**Fookus** koonuselõigete (vt artikli "Koonus" alajaotustest) puhul on teatav kindel punkt koonust lõikaval tasandil. See paikneb koonuselõike joone sümmeetriateljel nii, et joone iga punkt on võrdsel (või võrdelisel) kaugusel fookusest ja juhtsirgest. Kaugust fookusest nimetatakse ka fokaalkauguseks. Iga koonuselõikejoone punkti kaugus fookusest ja sama punkti kaugus juhtsirgeni on kindel suhtarv. Seda suhet nimetatakse ekstsentrilisuseks. 
## Parabooli fookus

Parabooli puhul on joone iga punkti fokaalkaugus täpselt sama, kui selle punkti kaugus juhtsirgest. See tähendab, et parabooli ekstsentrilisus on 1. 
## Ellipsi fookused
Ellipsil on 2 fookust ning ellipsi ekstsentrilisus on arvude 0 ja 1 vahel (suurem kui 0 ja väiksem kui 1). Kui lugeda ka ringjoon ellipsi erijuhuks, siis ellipsi ekstsentrilisus saab olla ka 0. Kuna ringjoone juhtsirge on lõpmatus kauguses ringjoonest ja paraboolil sama kaugel kui fokaalkaugus, on ellipsi puhul juhtsirge kaugus ellipsi joonest kusagil lõpmatuse ja parabooli juhtsirge kauguse vahepealses kauguses. Ringjoon ellipsi erijuhuna tähendab, et ringjoone "fookused" on ühes ja samas punktis ehk ringjoone "fookus" on sama, mis ringjoone keskpunkt (ringjoone ekstsentrilisus on 0 ja juhtsirge asub ringjoone suhtes lõpmatus kauguses). Kuna ringjoonel on lõpmatult palju sümmeetriatelgi, saab ringjoonel olla ka lõpmatult palju juhtsirgeid, mis kõik paiknevad ringjoone tasandil erinevate nurkade all lõpmatus kauguses.

## Hüperbooli fookused
Hüperbooli fookused paiknevad nii, et joone iga punkti kaugus fookusest jagatud kaugusega juhtsirgest on suurem kui 1.

Näiteks fookuse kohta võib tuua taevakehade liikumise keskse punkti (vtKepleri esimene seadus).
Maiken Caspersen Falla

**Maiken Caspersen Falla** (sündinud 13. augustil 1990 Feti vallas) on Norra murdmaasuusataja, olümpiavõitja (2014).

Maailmameistrivõistlustelt on ta võitnud viis kuldmedalit ja neli pronksmedalit.

Maailma karikasarjas tegi Falla debüüdi 29. novembril 2008 Kuusamos, kui sai klassikasprindis 22. koha. Sama aasta 20. detsembril Düsseldorfis toimunud teisel etapil jõudis ta vabatehnikasprindis juba poodiumile, kui sai kolmanda koha. Esimese etapivõidu saavutas ta 18. detsembril 2011 Sloveenia Roglas vabatehnikasprindis.

Hooaegadel 2015–2016, 2016–2017 ja 2017–2018 oli ta sprindiarvestuses maailma karikasarja üldvõitja.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2014  Sotšis
**  **olümpiavõitja** sprindis
* 2018  Pyongchangis
**  hõbemedal klassikatehnikasprindis
**  pronksmedal sprinditeates (koos Marit Bjørgeniga)

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2011  Oslos
**  pronksmedal paarissprindis (koos Astrid Jacobseniga)
*2013  Val di Fiemmes
**  pronksmedal sprindis
*2015  Falunis
**  **maailmameister** sprinditeates (koos Ingvild Flugstad Østbergiga)
**  pronksmedal sprindis
*2017  Lahtis
**  **maailmameister** vabatehnikasprindis
**  **maailmameister** sprinditeates (koos Heidi Wengiga)
**  **maailmameister** 4×5 km teatesõidus
*2019  Seefeldis
**  **maailmameister** vabatehnikasprindis
**  pronksmedal sprinditeates (koos Ingvild Flugstad Østbergiga)

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
* Sprindikarikas
** **1. koht**: **2016, 2017, 2018**
** 2. koht: 2012
** 3. koht: 2015

Maiken Caspersen Falla on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 14. veebruar 2019) 144 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse 47 korral, neist 18 korral on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Maiken Caspersen Falla FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Giánis Varoufákis

**Giánis Varoufákis** (kreeka Γιάνης Βαρουφάκης; sündinud 24. märtsil 1961 Ateenas) on kreeka majandusteadlane ja poliitik, 27. jaanuarist 2015 oli ta Kreeka rahandusminister (vasakradikaalse erakonda SYRIZA-sse) Aléxis Tsíprase valitsuses. 6. juulil 2015, pärast Kreeka abiprogrammi tingimuste üle toimunud referendumit, teatas ta, et astub ametist tagasi.

Ta sündis aastal 1961 Ateenas. Aastal 1967, kui võimule tõusid mustad kolonelid, õppis ta algkoolis. Aastal 1976 astus ta Kreekas ülikooli, kuid kahe aasta pärast asus elama Suurbritanniasse. Ta õppis Essexi ülikoolis füüsikat, hiljem statistikat ja majandusteadust. Pärast Essexi ülikooli lõpetamist asus ta õppima Birminghami ülikooli, kus sai kahe aastaga magistriks matemaatilise statistika alal.

Aastatel 1988–2000 elas ja töötas ta Sydneys, ta töötas seal Sydney ülikooli majandusteaduskonnas vanema lektorina. Aastatel 2012–2015 töötas ta Valve Corporationis majanduskonsultandina, tegeledes seal virtuaalse majanduse uurimisega, keskendudes defitsiitidele ja valuutakurssidele Valve'i Steami platvormil. Lisaks pidas ta Valve'is tehtud tööd kirjeldavat ajaveebi. Aastal 2000 tuli ta tagasi Kreekasse, ta sai Ateena ülikooli tööle majandusteooria professorina. Aastal 2013 töötas ta Texase Ülikoolis Austinis.

## Viited

## Välislingid
* Varoufákise ametlik koduleht
* Varoufákise ajaveeb Valve Corporationis tehtud tööst.
Jesuiitide kolleegium

**Jesuiitide kolleegium** (saksa *Jesuitenkollegium*) oli 16. sajandil jesuiitide ordu loodud õppeasutus. Neid õppeasutusi loodi vastukaaluks reformatsioonile ja neis õppeasutustes lähtuti jesuiitide pedagoogikast.

Paavsti esindaja, Mantovast pärit jesuiit Antonio Possevino, õhutusel andis Rooma paavst 1579. aastal majandusliku toetuse jesuiitide kolleegiumi seminaride avamiseks Braniewos ja Olomoucis, 1569. aastal avati samasugune seminar ka Vilniuses - seminar kujunes hiljem Vilniuse Ülikooliks ja mõni aeg hiljem avati jesuiitide kolleegiumid veel Jaroslavlis (Galiitsias), Polotskis, 1583. aastal märtsis pandi alus seminarile Riias ja Niasvižis. 1585. aastal asutati Tartu jesuiitide seminar Tartu jesuiitide kolleegium juures.

## Viited
Raseiniai rajoon

**Raseiniai rajoon** (leedu keeles Raseinių rajono savivaldybė) on 1. järgu haldusüksus (omavalitsus) Leedus  endise Kaunase maakonna aladel.

Rajoonis on 12 omavalitsust, selle pindala on 1573 km2 ja elanike arv oli 2014. aastal 35 496 inimest.

Rajoon moodustati 1950. aastal, tänapäevastes piirides on see aastast 1968. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Ariogala, Betygala, Girkalnise, Kalnujai, Nemakščiai, Pagojukai, Paliepiai, Raseiniai, Šiluva ja Viduklė vald. Omaette linnavallad moodustavad veel Raseiniai linn ja Ariogala linn.

Suurim asula on halduskeskus Raseiniai (11 070 inimest). Teine linn rajoonis on Ariogala. Lisaks asuvad rajoonis Betygala, Girkalnise, Lyduvėnai, Nemakščiai, Šiluva, Žaiginyse ja Viduklė alevid. 2011. aasta seisuga olid elanikest 98,64% leedulased, 0,49% venelased, 0,08% poolakad, 0,07% valgevenelased ja 0,72% oli teistest rahvustest.

Rajooni suurim jõgi on Dubysa. Teised tähtsamad jõed on Mituva ja Šaltuona ning Jūra lisajõgi Šešuvis. 

Raseiniai rajooni territooriumile jäävad osaliselt nii Dubysa regionaalpark kui ka Tytuvėnai regionaalpark.


Dubusa_ties_Geluva.jpg|Dubysa jõgi
Norgėlai1.JPG|Norgėlai
Kalnuju_baznycia_nauja.jpg|Kalnujai kirik
Sujainiai1.JPG|Sujainiai
Lelyko_upelio_atodanga.JPG|Lelykase paljand


## Viited

## Välislingid

* Raseiniai rajooni koduleht
Arvutuspulgad

**Arvutuspulgad** on arvutamist hõlbustavad vahendid, mida kasutati varem lasteaias ja algkoolis arvutama õppimisel. 

Tuntud on Napieri arvutuspulgad, mis on nimetatud nende leiutaja šoti matemaatiku John Napieri järgi. Tema 1617. aastal leiutatud arvutuspulgad olid hilisema arvutuslükati eelkäijad.
Valimisringkond nr 5

**Valimisringkond nr 5** on Riigikogu valimiste ringkond, mis hõlmab Hiiu, Lääne ja Saare maakonna.

## [[1992. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkond hõlmas Harju ja Rapla maakonna (praegu 4. ringkond). Ringkonnas oli saadaval 10 mandaati. 

## [[1995. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. 

## [[1999. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 6+1 mandaati.

## [[2003. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 7 mandaati.

## [[2007. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 7 mandaati.

## [[2011. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 6 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 58 583, neist käis valimas 34 281 ehk 58,52%. E-hääli anti 8626. 

Isikumandaati ei saanud keegi. Ringkonnamandaadi said Jaanus Tamkivi (RE), Urve Tiidus (RE), Kalle Laanet (KE), Tõnis Palts (IRL) ja Neeme Suur (SDE).

## [[2015. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 6 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 56 033, neist käis valimas 33 851 ehk 60,4%. E-hääli anti 11 030.

Isikumandaati keegi ei saanud. Ringkonnamandaadi said Urve Tiidus (RE), Kalle Laanet (RE), Enn Eesmaa (KE), Hannes Hanso (SDE), Raivo Aeg (IRL) ja Andres Ammas (EVA). 
Kompensatsioonimandaadiga sai Riigikokku Lauri Luik (RE).

## [[2019. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 6 mandaati.

Isikumandaati ei saanud keegi. Ringkonnamandaadi said Kalle Laanet (RE) 3344 häälega, Helle-Moonika Helme (EKRE) 3202 häälega ja Enn Eesmaa (KE) 1805 häälega. Kompensatsioonimandaadi said Urve Tiidus (RE) 2617 häälega, Jaanus Karilaid (KE) 1661 häälega ja Heiki Kranich (RE) 390 häälega.

## [[2023. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 6 mandaati.Hääleõiguslikke valijaid oli 54 833, neist käis valimas 36 017 ehk 65,7%. E-hääli anti 34 242.

## Viited
Evald Aavik (1924–2001)

**Evald Aavik** (19. märts 1924 Tallinn – 12. september 2001) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1943. aastal Tallinna 5. Keskkooli. 1943 novembrist 1944 septembrini oli Soome armees ja võitles 200. jalaväerügemendi koosseisus Jätkusõja tõrjelahingutes. Pärast Eestisse naasmist mobiliseeriti ta Punaarmeesse ja saadeti tööpataljoni, kust vabanes 1947. aasta aprillis.

1951. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi.

Ta töötas 1951. aastal Eesti NSV Riiklikus Filharmoonias, aastatel 1952–1958 Eesti Riiklikus Nukuteatris, 1958–1960 oli ta Rakvere Teatri näitleja, 1962–1971 Tallinna Pioneeride Palee teatri lavastaja.

Evald Aavik suri 12. septembril 2001 ja ta maeti 29. septembril 2001 Metsakalmistule.

## Rolle
* 1952 Tamara Kovalevskaja "Metsamuinasjutt" (Mitja ja Rähn)
* 1955 Georgi Landau "Jänes ja kass" (Jänes)
* 1958 Maksim Gorki "Põhjas" (Parun)
* 1959 Mart Raud "Kirves ja kuu" (Vidrik)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Eesti Teatriliit. Tallinn 2000
Mituva

**Mituva** on jõgi Leedus, Nemunase parempoolne lisajõgi. Jõgi voolab Leedu lääneosas, alates Raseiniai rajoonis ja läbides Jurbarkase rajooni. 

Jõe pikkus on 102 km ja valgla on 773 km². Jõe lang on 0,94 meetrit kilomeetri kohta. Suudmest 29 kilomeetri kaugusel on keskmine vooluhulk 2,95 m³/s, maksimaalne aga 104 m³/s.

Mituva algab Raseiniai rajoonist Didžiulise küla lähistelt, voolates algul läände, seejärel aga lõunasse ja suubudes Jurbarkase linna all Nemunase jõkke. Jõel on kolm paisjärve: Jurbarkases, Girdžiais ja Rupeikiais. Mituva ülemjooks on reguleeritud.

Mituva org on 200–400 meetrit lai, oru sügavus on 5–10 meetrit. Jõe orus Stakiai ja Pauliai vahel asub Mituva hüdrograafiline kaitseala.

## Välislingid

* Mituva jõest
Johan Põntson

**Johan Põntson** (1938. aastast **Juhan Purje**; 7. detsember 1903 Pärnu – 17. detsember 1941 Gorelniki vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti maadleja. 

Alates 1920. aastast treenis ta Pärnu karskusseltsis Valgus. 

Aastal 1941 arreteeris NKVD ta "rahvavaenuliku elemendina", sest ta oli Tallinnas trikotaažitööstuse omanik. Suri nõukogude vangilaagris.

## Saavutused
*1926 Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses kärbeskaalus
*1926 Eesti meister vabamaadluses kärbeskaalus
*1928 Eesti meister vabamaadluses kärbeskaalus
*1929 Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses kärbeskaalus
*1930 Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses sulgkaalus
*1931 Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses sulgkaalus
*1931 Eesti meister vabamaadluses kärbeskaalus
*1932 Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses kärbeskaalus
*1933 Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses kärbeskaalus
*1934 Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses kärbeskaalus

Lisaks oli ta üks spordiklubi Vaprus loojatest:

Vapruse juured ulatuvad juba üleeelmisesse sajandisse. 22. märtsil 1909 loodi 1890. aastal loodud Pärnu Karskusseltsi Vaprus juurde võimlemisosakond. Seda kuupäeva võib lugeda Pärnu organiseeritud sporditegevuse alguseks. Pärast I maailmasõda jätkati sportimist Vapruse spordiosakonnana. 1922. aasta mais otsustasid spordimehed edasi tegutseda iseseisva spordiseltsina – nimega Vaprus. Spordiseltsi Vaprus asutajad olid Johann Tamm, Ago Pärtel, Arnold Oksa, Johan Põntson ja Arnold Luhaäär.

## Välislingid
*Sissekanne Johan Põntsoni kohta EE veebiversioonis
*Biograafia ESBL-is
Jūra

**Jūra** (saksa keeles  vanasti *Jura*) on jõgi Leedus, Nemunase parempoolne lisajõgi. Jõgi voolab Leedu lääneosas Žemaitijas ja Väike-Leedus. 

Jõe pikkus on 172 km ja valgla on 3994 km². Jõe lang on 0,8 meetrit kilomeetri kohta. Veerikkaim parempoolne lisajõgi on Ežeruona, veerohkeim lisajõgi aga Šešuvis.

Jūra algab Rietavase omavalitsuse territooriumil Jankaičiai külas. Jõgi voolab üldjoontes lõunasse, läbides Šilalė ja Tauragė rajoone ning Rietavase omavalitsust. Alamjooksul voolab Jūra läbi Pagėgiai omavalitsuse.

Rietavase omavalitsuse territooriumil jääb jõe kaldale Rietavase linn. Šilalė rajoonis asuvad jõe kaldal Kvėdarna alev ja Pajūrise alev. Tauragė rajoonis jääb jõe kaldale Tauragė linn, see on ka suurima elanike arvuga asula jõe ääres. Tauragės ja Balskais on jõel veehoidlad.

Jūra keskjooksul asub Pagramantise regionaalpark, kus jõe org on sügavaim ja kus selle kaldal asuvad mitmed paljandid (kõrgeim 25 meetrit). Jõe kaldal asuvad ka kümme linnamäge.


AkmenosIrJūrosSantaka.JPG|Jūra ja Akmena ühinemispaik
JūraTiesPajūriu.JPG|Jūra jõe keskjooks
Šunija-Jūra.JPG|Jūra ja Šunija ühinemispaik


## Välislingid
* 
* Jūra jõest
Jaan Miljan

**Jaan Miljan** (10. detsember 1947 Jõgeva – 19. august 2020) oli eesti ehitusteadlane, Eesti Maaülikooli professor ja orienteeruja.

## Haridus
1966. aastal lõpetas C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli. 1971. aastal lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstus- ja tsiviilehituse eriala. Aastatel 1972–1976 õppis Üleliidulise Põllumajandusehituse Teadusliku Uurimise Instituudi aspirantuuris. 1983. aastal sai Tallinna Polütehnilises Instituudis tehnikateaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Исследование эксплуатационной стойкости железобетонных конструкций в животноводческих зданиях" (Raudbetoonkonstruktsioonide seisukorra uurimine loomakasvatushoonetes), juhendajad V. Novgorodski ja Tõnu Keskküla.

## Töö ja teadustegevus
Aastatel 1976–1983 töötas Eesti Maaehitusprojekti peaspetsialistina. Aastatel 1983–1985 Eesti Põllumajanduse Akadeemia ehitusmehaanika kateedri teadur. 1985–1990 Üleliidulise Maaehituse Projekteerimise ja Teadusliku Uurimise Instituudi Tartu filiaali vanemteadur, 1990–1992 Eesti Põllumajanduse Akadeemia matemaatika instituudi dotsent, 1992–1994 Eesti Põllumajandusülikooli maaehituse instituudi professor, 1994–1999 sama instituudi dotsent, 1992–1999 ka põllumajandusehitiste õppetooli juhataja, 1999–2005 professor ja instituudi juhataja, 2005–2007 Eesti Maaülikooli metsandus- ja maaehitusinstituudi maaehituse osakonna erakorraline dotsent, 2007. aastast sama instituudi professor, 2005–2012 ka maaehituse osakonna juhataja.

Üle 60 teaduspublikatsiooni.

Olnud Mihkel Kiviste, Aime Ruusi, Riina Miljani ja Lilita Ozola doktoritöö juhendaja.

Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi liige. Eesti Ehitusinseneride Liidu liige.

## Sporditulemused
1960. aastatest harrastanud orienteerumist, tema treener oli Tõnu Raid. 

1967. aastal võitis Tallinna Polütehnilise Instituudi võistkonnas Jüriööjooksu.

Orienteerumise Eesti meistrivõistlustel võitis aastatel 1966–1986 15 kulda (neist 13 orienteerumisjooksus ja 2 suusaorienteerumise märketeatesuusatamises), 21 hõbedat ja 14 pronksi. 

NSV Liidu esivõistlustel orienteerumisjooksus võitis 2 kulda (1971 ja 1973) individuaaldistantsidel ja 4 kulda teatevõistkonna liikmena (1968, 1971, 1973 ja 1975).

1970–1980. aastatel joonistanud orienteerumiskaarte.

Meistersportlane orienteerumises (1968).

## Tunnustus
* 2012 – Eesti Maaülikooli Raefondi preemia

## Viited

## Välislingid
* Jan Miljani teaduspublikatsioonid Eesti Teadusportaalis
* Biograafia ESBLs 
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. 6. üleliiduliste orienteerumisvõistlustel esikoha võitnud Jaan Miljan (fotograaf Toomas Aring), 1973
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. 6. üleliiduliste orienteerumisvõistluste võidukas teatemeeskond (vasakult) Arvo Kivikas, Jaan Miljan ja Johannes Tasa (fotograaf Toomas Aring), 1973
Heino Eelsalu

**Heino Eelsalu** (kuni 27. märtsini 1935 **Heino Ehrenpreis**; 8. mai 1930 Tallinn – 26. juuli 1998 Tartu) oli eesti astronoom ja teadusloolane.

## Elulugu
Ta sündis veterinaarvelsker Taavet Eelsalu peres.

Ta lõpetas 1949. aastal Tallinna 2. Keskkooli (kuldmedaliga) ja 1954. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (matemaatikaosakonnas).

Ta oli aastatel 1954–1957 Eesti NSV Teaduste Akadeemia aspirant. 1958. aastal kaitses Tartu Riiklikus Ülikoolis kandidaadiväitekirja "Galaktika gravitatsioonikiirenduse gradient risti Galaktika tasandile Päikese ümbruses".

Aastatel 1957–1993 töötas Tartu Observatooriumis nooremteaduri ja vanemteadurina.

## Teadustöö
Uurimisalad: statistiline astronoomia, teaduse ajalugu ja metodoloogia, protokultuurilugu, eesti keel. Oli astronoomias akadeemik Grigori Kusmini järgija.
* 1992–1998 Eesti teaduse biograafilise leksikoni toimetuskolleegiumi astronoomia eriala toimetaja

## Publikatsioone
Avaldanud üle 150 teaduspublikatsiooni.
* Astronoomia areng Eesti kultuuriloolise probleemina. // Teaduse ajaloo lehekülgi Eestist II. 1976
* *Theoretical foundations of stellar statistics*. Tallinn 1982
* *[[Johann Heinrich Mädler]] (1794–1874). Eine dokumentarische Biographie*. Kaasautor D. B. Herrmann. Berlin 1985
* Ajastult ajastule. Tallinn 1985
* *Theory of basic galactic statistical research systems*. Tallinn 1990
* Rara astronomica in Estonia I-X (autoreid ja toimetaja). Tallinn 1977–1990
* Astronoomialeksikon. Tallinn 1996

## Liikmesus
* Rahvusvaheline Astronoomiaunioon
* Antique Telescope Society
* 1990–1997 Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühenduse juhatuse liige
* 1992–1993 Tartu Akadeemilise Baltisaksa Kultuuri Seltsi esimees

## Viited

## Kirjandus
* Jõeveer, M., Viik, T. "Heino Eelsalu. *In memoriam*". Tähetorni kalender 1999. aastaks. Tartu 1998. Lk 127–130
* 

## Välislingid
*Haud Torma kalmistul
Reval Hotelligrupp

**Reval Hotelligrupp** ehk **Reval Hotelligrupi AS** ehk **Reval Hotels** on Baltimaade suurim hotellikett.

Sellesse hotelliketti kuulus 2003. aasta seisuga seitse hotelli: Reval Express Hotel, Reval Hotel Central, Reval Hotel Olümpia, Reval Park Hotel & Casino (kõik Tallinnas), Reval Hotel Latvija, Reval Hotel Ridzene (mõlemad Riias) ja Reval Hotel Lietuva (Vilniuses, avati 2003. aasta mais).

Reval Hotelligrupi ainuomanik on alates 2000 kinnisvaraarendusettevõtte Linstow tütarettevõte Linstow International AS.

## Viited
Ingvild Flugstad Østberg

**Ingvild Flugstad Østberg** (sündinud 9. novembril 1990 Gjøvikis) on Norra murdmaasuusataja.

Østberg on seitsmekordne juunioride maailmameister. 2011 tuli ta Otepääl ka kuni 23-aastaste maailmameistriks.

2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta paarissprindis koos Marit Bjørgeniga kuldmedali ja individuaalsprindis hõbemedali.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Falunis tuli ta koos Maiken Caspersen Fallaga maailmameistriks. Individuaalsprindis oli ta kuues.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta teatesõidus kuldmedali.

Esimese võidu maailma karikasarjas sai Østberg 2013.–2014. aasta Tour de Ski sprindietapil 31. detsembril Lenzerheides.

2018–2019 võitis ta Tour de Ski, olles varem olnud kahel korral teine.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2014  Sotšis
**  **olümpiavõitja** paarissprindis (koos Marit Bjørgeniga)
**  hõbemedal sprindi vabastiilis
*2018  Pyeongchangis
**  **olümpiavõitja** teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2015  Falunis
**  **maailmameister** sprinditeates (koos Maiken Caspersen Fallaga)
*2019  Seefeldis
**  hõbemedal suusavahetusega sõidus
**  hõbemedal 30 km vabatehnikas
**  hõbemedal 4×5 km teatesõidus
**  pronksmedal sprinditeates (koos Maiken Caspersen Fallaga)
**  pronksmedal 10 km klassikas

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
***Üldkarikas**
** 2. koht: 2016
** 3. koht: 2017, 2018

***Tavadistantside karikas**
** 2. koht: 2018
** 3. koht: 2016

***Sprindikarikas**
** 2. koht: 2015, 2016
** 3. koht: 2013

Ingvild Flugstad Østberg on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 25. veebruar 2019) 237 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse 59 korral, neist 16 etappi on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Ingvild Flugstad Østberg FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Val di Non

**Val di Non** on org Põhja-Itaalias Trento provintsis.

Suurimad omavalitsused Val di Noni orus on Cles, Tuenno, Taio, Coredo, Denno, Fondo ja Revò.

Val di Noni orus asub Santa Giustina järv (paisjärv), Adamello-Brenta looduspark Toveli järvega ja mitmed kanjonid, sealhulgas Rio Sassi kanjon. 

1972. aastast toimub Val di Noni orus igal talvel jaanuarikuus rahvusvaheline lumeräätsadega jooks Ciaspolada.

## Viited

## Välislingid
*Val di Noni veebileht (*inglise keeles*)
*Ciaspolada võistluse veebileht (*inglise keeles*)
Renditalu

**Renditalu** on selline talu, mis on moodustatud maaomaniku maale rendilepingu alusel.

Feodaalajal oli kõige levinum teorent, mille eest maksti tööga. Loonusrendi korral maksti natuuras (näiteks pooleterarent). Alates 19. sajandist oli Eestis kõige levinum raharent, ehkki kasutati ka segavorme.

## Viited
Valimisringkond nr 6

**Valimisringkond nr 6** on Riigikogu valimiste ringkond, mis hõlmab alates 2003. aastast Lääne-Viru maakonna. 

## [[1992. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkond hõlmas Hiiu, Lääne ja Saare maakonna ja seal oli saadaval 8 mandaati. Lääne-Viru maakond kuulus valimisringkonda nr 8 koos Järva maakonnaga.

## [[1995. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkond hõlmas Lääne-Viru ja Ida-Viru maakonna. Ringkonnas oli saadaval 13 mandaati.
Hääleõiguslikke kodanikke oli 95 154 (neist 45 782 Lääne-Virumaal ja 48 857 Ida-Virumaal ning 515 välisriikides), kellest valimas käis 63 610 (66,85%).

Valimistel said isikumandaadi Edgar Savisaar (KE) ja Juhan Aare (KMÜ). Ringkonnamandaadi said Kaljo Kiisk (RE), Harald Mägi ja Ando Leps (KMÜ).

## [[1999. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkond hõlmas Lääne-Viru ja Ida-Viru maakonna. Ringkonnas oli saadaval 13 mandaati. Hääleõiguslikke kodanikke oli 113 873 (neist 48 950 Lääne-Virumaal ja 64 648 Ida-Virumaal ning 275 välisriikides), kellest valimas käis 64 589 (56,72%).

Valimistel sai isikumandaadi Edgar Savisaar (KE). Ringkonnamandaadi said Tunne Kelam (Isamaaliit), Viktor Andrejev ja Endel Paap (EÜRP), Mihhail Stalnuhhin, Toomas Varek ja Urmas Laht (KE), Raivo Paavo (Mõõdukad) ja Kristiina Ojuland (RE).

## [[2003. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 6 mandaati.
Hääleõiguslikke valijaid oli 48 288, neist käis valimas 26 156 ehk 54,17%. 

Isikumandaadi sai Marko Pomerants (RP). Ringkonnamandaadi said Peeter Kreitzberg (KE) ja Vello Tafenau (ERL).

## [[2007. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 6 mandaati.
Hääleõiguslikke valijaid oli 49 561, neist käis valimas 29 244 ehk 59,01%. E-hääli anti 1157. 

Isikumandaati keegi ei saanud. Ringkonnamandaadi said Kristiina Ojuland (RE), Marko Pomerants (IRL), Indrek Saar (SDE) ja Toomas Varek (KE).

## [[2011. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 5 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 48 875, neist käis valimas 28 705 ehk 58,73%. E-hääli anti 5973. 

Isikumandaati keegi ei saanud. Ringkonnamandaadi said Indrek Saar (SDE), Hanno Pevkur (RE), Marko Pomerants (IRL) ja Peeter Võsa (KE). Kompensatsioonimandaadiga sai Riigikogusse Rannar Vassiljev (SDE). 

## [[2015. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 5 mandaati. See oli väikseima mandaatide arvuga ringkond. Hääleõiguslikke valijaid oli 45 899, neist käis valimas 27 410 ehk 59,7%. E-hääli anti 7563.

Isikumandaati keegi ei saanud. Ringkonnamandaadi said Valdo Randpere (RE), Marko Pomerants (IRL) ja Siret Kotka (KE). Keskkonnaministri kohale asunud Marko Pomerantsi asendusliikmena pääses Riigikokku samas ringkonnas kandideerinud Einar Vallbaum.

## [[2019. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas oli saadaval 5 mandaati.

Isikumandaati ei saanud keegi. Ringkonnamandaadi said Anti Poolamets (EKRE) 3335 häälega, Taavi Rõivas (RE) 2847 häälega, Siret Kotka-Repinski (KE)  2095 häälega ja Üllar Saaremäe (IE) 2023 häälega. Kompensatsioonimandaadi sai Indrek Saar (SDE) 1332 häälega.

## [[2023. aasta Riigikogu valimised]]
Ringkonnas on saadaval 5 mandaati.

## Viited
Politseikoer

**Politseikoer** (sageli kasutatakse tähist **K-9**) on teatud politseitoiminguteks välja õpetatud teenistuskoer. Politseikoerad otsivad lõhna järgi enamasti kas lõhkeaineid või narkootikume või kadunud inimesi või laipu, mõned koerad on õpetatud lisaks jälitamisele ka kurjategijaid ründama. Politseikoerad peavad reageerima koerajuhi antavatele käsklustele ja vastavalt tegutsema. Enamasti õpetatakse politseikoerteks välja Saksa lambakoeri.

Mitmes riigis on politseikoera vigastamine või tapmine kriminaalkuritegu.

## Politseikoerte liigid
* Päästekoerad – need koerad on õpetatud otsima kadunud inimesi või asju. Sageli kasutatakse selleks ülesandeks verekoeri.
* Pommikoerad – need koerad on treenitud inimeste ja asjade juurest lõhkeaineid otsima. Lennujaamades kasutatakse pommikoertena *[[beagle]]*'eid, kes tänu sõbralikule iseloomule ja välimusele ei hirmuta reisijaid.
* Laibakoerad – need koerad on koolitatud lagunevaid laipu otsima. Koerte nina on nii tundlik, et nad on võimelised laiba lõhna tundma isegi jooksva vee all.
* Spermakoerad
* Rahakoerad

## Koolitus ja teenistus
Politseikoerte koolitust alustatakse esimesest eluaastast. Eestis koolitab teenistuskoeri nii politseile kui ka piirivalvele Sisekaitseakadeemia Politsei- ja piirivalvekolledži teenistuskoerte koolituskeskus.

Politseikoera tööiga on enamasti 6–9 aastat. Politseikoerad vabastatakse teenistusest, kui nad ei parane vigastustest täielikult või on liiga vanad või haiged, et politseikoerana töötamist jätkata.

## Vaata ka
*Militaarkoer
*Narkokoer ja tollikoer
*Rahvusvaheline teenistuskoerte töökatse

## Viited