open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Peep Aru

**Peep Aru** (sündinud 20. aprillil 1953 Abja-Paluojal) on Eesti poliitik, endine Riigikogu liige. Kuulub Eesti Reformierakonda.

## Haridus
Ta lõpetas 1971. aastal Elva Keskkooli ja 1978. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia majandusteaduskonna põllumajanduse ökonoomika ja organiseerimise erialal.

## Töökäik ja tegevus ühingutes
Aru on töötanud Kalju kolhoosis ökonomistina 1978–1980, Viljandi Agrotööstuskoondise aseesimehena 1985–1989, ELKNÜ Viljandi Rajoonikomitees ja EKP Viljandi Rajoonikomitees 1980–1985, Tallinna Panga Viljandi filiaali juhatajana 1996–1997 ning ASi Eesti Post Edela regiooni juhatajana 2005.

Ta on AS Eesti Raudtee nõukogu liige, Sihtasutuse Teater Ugala nõukogu liige, MTÜ Viljandi Rotary Klubi juhatuse liige ja MTÜ Viljandimaa Kogukonna Fond nõukogu liige.

## Poliitiline tegevus

Peep Aru on olnud Viljandi aselinnapea 1993–1996, Viljandi abimaavanem 1989–1993 ning Viljandi linnapea 1999–2003 ja 2005–2007. Ta oli regionaalminister Mart Siimanni valitsuses 1997–1999. Aru oli X Riigikogu liige 2003–2005, XI Riigikogu liige 2007–2011 ja XII Riigikogu liige. 7. juulil 2016 sai ta seoses Riigikogu liikme Martin Kuke tagasiastumisega XIII Riigikogu liikmeks. Ta oli XIII Riigikogu liige 23. novembrini 2016. Peep Aru sai XIII Riigikogu asendusliikmeks taas 2018. aasta 7. mail pärast Remo Holsmeri lahkumist riigikogust.

Aru oli 1995–2001 Koonderakonna liige ja on 2002. aastast Eesti Reformierakonna liige. Kuulub Reformierakonna volikogusse.

### Skandaal 2005. aastal
2005. aasta 10. aprilli õhtul kell 23.56 sai turvafirma Falck väljakutse kohvikusse Võitlev Sõna Tallinnas Pärnu maanteel, kus Toomas Tein ja Peep Aru keeldusid arvet maksmast, sõimasid, ropendasid ja käitusid agressiivselt. Turvapatrull tuvastas, et mehed olid tugevas joobes, ei allunud korraldustele. Kui mehi hakati välja viima, siis hakkasid nad tõuklema, pandi käed raudu ja turvafirma kutsus kohale politsei. Kui politsei saabus, hakkasid mehed politseinikke kutsuma miilitsateks ja kuradi värdjateks. Aru ja Tein rääkisid, et nad on Riigikogu liikmed ning tunnevad politseijuht Robert Antropovit ja siseministrit. Mehed viidi jaoskonda, kus nad jätkasid sõimamist, ja skandeerisid kooris: "Antropovit, Antropovit!" Politsei viis kaks poliitikut Wismarisse joobeekspertiisi, kuid nad keeldusid sellest ja nad viidi tagasi kesklinna politseiosakonda kainenema.

Peep Aru ja Toomas Tein esitasid 11. aprilli hommikul riigikogu juhatusele avalduse, milles teatasid soovist riigikogu liikme kohalt lahkuda. Peep Aru leidis, et tema käte raudupanemine oli alusetu.

Politsei esitas purjuspäi baaris ebaviisakalt käitunud endistele riigikogulastele Toomas Teinile ja Peep Arule kuriteokahtlustuse ja alustas nende suhtes kriminaalmenetluse paragrahvis, mis käsitleb võimuesindaja solvamist.

Teinile ja Arule määrati avaliku korra rikkumise eest rahatrahv. Peep Aru loobus skandaalijärgselt suitsetamisest.

## Tunnustus
* 2023 – Viljandi linna elutööpreemia

## Viited

## Välislingid
*"Riigikogulased Toomas Tein ja Peep Aru laamendasid baaris" Postimees, 11. aprill 2005 
*"Peep Aru ja Toomas Tein lahkuvad Riigikogust" Postimees, 11. aprill 2005 
*
2008. aasta Hamburgi liidumaa valimised

**[[2008]]. aasta [[Hamburg]]i [[liidumaa]] [[valimised]]** toimusid 24. veebruaril. Valiti Hamburgi liidumaa parlament, Hamburgische Bürgerschaft. 

## Valimistulemus

Kokku: 121 mandaati
Valimisõigusega inimeste koguarv: 1 237 397
Osavõtt: 785 243
Valimisaktiivsus: 63,6%
Kehtetuid hääli:7 712 
Kehtivaid hääli: 777 531
Valge pihlakas

**Valge pihlakas** (*Sorbus aria*) on roosõieliste sugukonda pihlaka perekonda kuuluv mitmeaastane heitlehine lehtpuu. 

Valge pihlakas eelistab kasvada lubjarikkal mullal. 

Puu on ühekojaline ja valgete õitega, õitseb tavaliselt mais; putuktolmleja. 

Eestis pärismaisena ei kasva. (Varasemas kirjanduses on küll seda segi aetuna tuhkpihlakaga nimetatud.)

## Välislingid
*
Margus Lepik

**Margus Lepik** (sündinud 14. märtsil 1969 Valgas) on Eesti poliitik. Aastatel 2017–2020 oli ta Valga vallavanem.

## Haridus
Margus Lepik on lõpetanud 1987. aastal Valga 1. Keskkooli ja 1992. aastal Tallinna Tehnikaülikooli aparaadiehituse erialal.

## Töökäik ja tegevus ühingutes
Lepik on töötanud 1992. aastal ASis ETK Valga Leib mehaanikainsenerina, aastatel 1993–1994 peainsenerina ja aastatel 1994–1997 juhataja ja tegevdirektorina.

Ta on AS Valga Haigla nõukogu liige, MTÜ Lions Klubi Valga juhatuse liige, MTÜ Eesti-Läti Instituut juhatuse liige, OÜ Kalimo juhatuse liige, SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla nõukogu liige, SA Valga Jaani Kiriku Renoveerimine nõukogu liige, SA Valga Linna Arengufond nõukogu liige, SA Valga Sport nõukogu liige, SA Valgamaa Turism nõukogu liige ning SA Valgamaa Äriklubi juhatuse liige.

## Poliitiline tegevus
Aastatel 1996–1999 oli Margus Lepik Valga linnavolikogu liige ja aastatel 1999–2007 Valga linnapea. 

Alates 2002. aastast on ta Eesti Reformierakonna liige. Alates 2007. aastast oli ta XI Riigikogu liige, kuid astus Riigikogu liikme ametist tagasi, kui asus 15. mail 2010. aastal tööle Valga maavanemana. 8. aprillil 2014 sai ta XII Riigikogus Urmas Klaasi asendusliikmeks, kui Urmas Klaas asus tööle Tartu linnapeana. Ka Margus Lepik ei soovinud lahkuda Valga maavanema ametikohalt, astus ta kohe Riigikogu liikme kohalt tagasi ja tema asendusliikmeks Riigikogus sai 9. aprillil 2014 Aivar Rosenberg.

4. novembril 2017 valis Valga vallavolikogu Margus Lepiku vallavanemaks. 13. märtsil 2020 astus Lepik Valga vallavanema ametikohalt tagasi.
Vasco da Gama

**Vasco da Gama, esimene [[Vidigueira krahv]]** (1460 või 1469 – 24. detsember 1524 Kochi, India), oli Portugali meresõitja ja maadeavastaja, kes on tuntud kui esimene eurooplane, kes Euroopast Indiasse purjetas. Esimest korda jõudis ta Indiasse 20. mail 1498.

Da Gama oli üks kuulsamaid maadeavastajaid suurte maadeavastuste ajal. Ta oli esimene eurooplane, kes jõudis Indiasse merd mööda. See oli tähtis avastusretk, sest pärast seda ei pidanud portugallased ega teised eurooplased enam rändama mööda Vahemerd ja läbi "ohtliku Araabia", vaid said läbida kogu teekonna merd mööda ümber Aafrika.

## Vasco da Gama esimene retk Indiasse
8. juulil 1497 asus Vasco da Gama 4 laeva ja 170 meeskonnaliikmega Lissabonist teele. Maa, mis läbiti ümber Aafrika, Hea Lootuse neeme kaudu Indiasse ning tagasi tulles, oli pikem kui oleks teekond ümber ekvaatori ringi tehes. Ei ole teada, mitu inimest oli iga laeva meeskonnas, kuid umbes 55 inimest jõudis retkelt tagasi ning kaks laeva läks kaduma.

Vasco da Gama jõudis Calcuttasse 20. mail 1498. Da Gama tõi Calcutta kuningale kingitusi, kuid need jätsid kuninga külmaks. Kuninga kaasvalitsejad mõtlesid, miks ei toonud da Gama kulda ega hõbedat, ning arvasid, et da Gama on vaid tühine piraat. Vasco da Gama oli selle tõttu ärritunud ning võttis Indiast kaasa endaga India kalamehi, vürtse jm. Da Gama pidas ekspeditsiooni hästi kordaläinuks, sest saadud kaup oli kuus korda väärtuslikum kui raha, mis läks ekspeditsiooni kuludeks.

Da Gama lahkus Indiast 29. augustil 1498. Suure kojusõitmissoovi tõttu ignoreeris ta kohalikku teadmist mussoonide kohta, mis tekitasid merel torme. India ookeanist jõuti alles välja 3. oktoobril 1498, sest seisti mõnda aeg ankrus Anjediva saarel. Indiasse minnes võttis ookeani ületamine aega 23 päeva, aga mussoonide tõttu kulus tagasitulekuks 132 päeva. 

Vasco da Gama jõudis Lissaboni tagasi 29. augustil 1499. Da Gamat võeti vastu nagu kangelast, tema auks korraldati pidustusi.
Ķekava

**Ķekava** on linn Lätis, Ķekava piirkonna ja Ķekava valla halduskeskus.

Ķekava asub Riia kesklinnast umbes 16 km lõunaedelas.

Looduskaitse all on linnas kasvav tamm ümbermõõduga 4.17 m.

Linnas on sündinud Läti laulja Justs Sirmais. 

## Ajalugu

Ķekava asus semgalite Upmale muinasmaakonnas. Jõe vastaskaldal ja Dole saarel elasid aga liivlased. Ķekava mõisa ja sealset vesiveskit on esmamainitud 1435. aastal. Kuni Liivi sõjani kuulus Ķekava Dole kihelkonda, seejärel hakkas kuuluma Poola Liivimaa hertsogkonda.

22. augustil 1812 toimus küla juures Venemaa keisririigi vägedele võidukas Ķekava lahing. Seal toimusid lahingud ka 1916. aastal, mil Vene  keisririigi väed üritasid korduvalt murda Riiat blokeerivate Saksa vägede vastupanu. Lahingud toimusid seal ka bermondtiaadi ajal.

Ķekava hakkas kasvama 1969. aastal, mil sellest sai Ķekava kolhoosi keskasula. Ka rajati sinna Ķekava linnuvabrik. Linna staatuses on Ķekava 1. juulist 2022.

Aastal 1784 valminud Dole Anna kirik on kultuurimälestisena regionaalse kaitse all. Kohaliku kaitse all on Dole rahvamaja (endine Dole kõrts).

## Elanikkond


* 333 (1967)
* 1804 (1970)
* 4572 (1979)
* 6300 (1989)

* 5403 (2000)
* 5192 (2011)
* 5115 (2022)
* 5195 (2022)


## Viited
Garliava

**Garliava** () on linn Leedus Kaunase maakonnas Kaunase rajoonis. Garliava on Kaunase eeslinn, mis asub kesklinnast 10 km edelas, merepinnast 97 meetri kõrgusel. Linna vana saksakeelne nimi oli *Goddlau*.

Linna tähtsamad tööstusettevõtted on põllumajandustehnika remondi ettevõte AB „Gamega“ ja tee-ehitusettevõte UAB „Kamesta“. Linnas on raamatukogu ja kultuurikeskus. Haridust annavad gümnaasium, keskkool, põhikool ja laste muusikakool. Vaatamisväärsusteks on koduloomuuseum, aastal 1870 valminud luteri kirik ja aastal 1809 valminud katoliku kirik.

## Ajalugu

Garliava asutati 1809. aastal. Selle rajas Józef Godlewski, kes lasi Kaunasest Marijampolė kaudu Varssavisse mineva uue postimaantee äärde ehitada kiriku. Kiriku juurde tekkis tänavküla. Aastal 1826 sai sellest kohaliku katoliiklaste kogukonna kihelkonnakirik.

Garliava kujunes kiiresti aleviks, kuhu rajasid oma sünagoogi ka juudid. Aastal 1812 külastas asulat ka Napoleon I. Asula on saanud nime oma rajaja järgi, algselt olid selle kohta leedu keeles kasutusel nimekujud **Godleva** ja **Godlevas**. Alevi elanikud osalesid jaanuariülestõusus. Tsaari ajal oli alevi venekeelne nimekuju Годлево. Kuna piirkonnas oli palju luterlasi, siis ehitas Józef Godlewski aastal 1870 ka neile oma kiriku.

XX sajandi alguseks oli leedukeelses nimekujus d-täht muutunud r-iks, asula kohta olid kasutusel nimekujud **Gorliava** ja **Garleva**. Tänapäevane nimekuju võeti kasutusele aastal 1925.

Aastal 1908 avati alevis kino, esimene Leedus, mis ei asunud mõnes linnas. Aastal 1923 olid 60% alevi elanikest juudid, leedulasi oli 30%. Sõdadevahelisel ajal oli Kaunase ja Garliava vaheline teelõik kõige intensiivsema liiklusega tee toonastel Leedu aladel. 28. augustil 1941 hukkasid Saksa okupatsiooniväed alevis elanud juudid.

Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad. Aastal 1958 sai Garliava linnaõigused. Aastal 1988 moodustati linnas Sąjūdise grupp, linna elanikud osalesid laulvas revolutsioonis.

## Elanikkond


* 600 (1827)
* 1125 (1881)
* 936 (1923)
* 2499 (1959)
* 5821 (1970)
* 8700 (1977)

* 9418 (1979)
* 11 000 (1985)
* 12 420 (1989)
* 13 222 (2001)
* 11 264 (2011)
* 10 866 (2013)


2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Garliava elanikest leedulasi 98,11%, venelasi 0,87%, valgevenelasi 0,12% ja poolakaid 0,11%.

File:Garliava.png|Garliava katoliku kirik
File:Garliava, ev. liuteronų bažnyčia.JPG|Garliava luteri kirik
File:Garliavos Juozo Lukšos gimnazij.JPG|Gümnaasium
File:Garliavos vidurinė mokykla.JPG|Keskkool

## Tuntud elanikke
*Juozas Gabrys-Paršaitis – Leedu diplomaat
*Antanina Mackevičiūtė – Leedu näitleja

## Viited

## Välislingid
* Garliava Poola geograafilises sõnastikus
* Linn portaalis vietoves.Lt
Dobrič

**Dobrič** on linn Bulgaaria kirdeosas, Dobriči piirkonna keskus. Asub Dobrudžas 30 km kaugusel Musta mere rannikust.

## Ajalugu
Linn rajati 16. sajandil ja kandis 19. sajandi lõpuni oma asutaja järgi nime *Hacıoğlu Pazarcık*. 1913–1940 kuulus linn Rumeeniale nime all *Bazargic*. 1940 läks linn koos Lõuna-Dobrudžaga Bulgaariale. 1949–1991 kandis linn nime *Tolbuhin* nõukogude marssali Fjodor Tolbuhhini järgi.

Linna lähedal asub 146 m kõrgune Dobriči teletorn.

## Viited

## Välislingid

* Dobriči koduleht
Ernst Koppel

**Ernst Koppel** (Ernst Gottfried Koppel, 18. aprill 1894 Sootaga vald (Äksi kihelkond), Tartumaa – 27. mai 1959 Kuusalu) oli eesti arst ja mesinik.

## Pere
Tema vend oli arst Theodor Koppel (Theodor Elmar Koppel, 1908–1976) ja vennapoeg ökoloog Andres Koppel.

## Teosed
* Mesilasema. Tartu, 1945.
* Mesilaste tõud. Tartu, 1949.

## Tunnustus
*1947 ENSV teeneline arst

## Viited
Mügri

**Mügri** ehk **tavamügri** ehk **vesirott** (*Arvicola amphibius*, varem *Arvicola terrestris*) on hamsterlaste sugukonda kuuluv väike poolvee-eluline näriline, mügri perekonna ainus liik.

## Välimus
Mügri on mõõtmetelt rotisuurune. 

Karvastiku värvus varieerub hallikaspruunist mustani (noored on alati hallid). Saba moodustab tüvepikkusest umbes poole või pisut rohkem. Kõrvalestad on lühikesed ja ulatuvad karvastiku seest vaevu välja.

Tüvepikkus on 12–24 cm, kehamass 80–180 (harva kuni 300) g.

## Levik
Ta on levinud Euraasias Atlandi ookeani rannikult Leena paremkalda ja Baikali järveni. Lõunas ulatub levila Väike-Aasia, Kesk-Kasahstani ja Loode-Mongooliani, põhjas metsatundrani.

Eestis on vesirott tavaline. Eriti sage on ta saartel, laidudel ja Lääne-Eesti rannikul. 

Mügri ei kuulu looduskaitse alla. Kui kiskjad tema arvukust ei kontrolli, paljuneb ta massiliselt ja võib tekitada olulist kahju, uuristades kogu mullapinna oma käike täis ja süües ära kõigi taimede juured.

## Elupaik ja eluviis

Mügri elab peamiselt veekogude läheduses, ta on hea ujuja ja sukelduja. Pesa teeb ta tarnamätastesse, õõnsatesse kändudesse või ehitab selle taimede vartest ja lehtedest. Suve lõpul lähevad nad kõrgematele kohtadele, kus rajavad keerukaid taliurge. Põhitoiduks on vesirotile pilliroo, osjade ja kollase vesikupu mahlakad osad, kuid ta sööb meelsasti ka kartuleid, porgandeid, peete ja maasikaid. Talvel ei ütle ta ka ära lehtpuude koorest ja võrsetest. Talveks kogub ta endale toitu varuks.

Mügri vaenlased on kärp, saarmas, rebane ja röövlinnud.

## Sigimine ja areng
Mügride sigimisperiood kestab märtsist oktoobrini, mille sees emasloom sünnitab 2–3 pesakonda, igas 2–10 poega. Tiinus kestab 29 päeva. Nägemisvõime tekib poegadel harilikult 8 päeva vanuselt, ujuda suudavad alates 10. elupäevast. Imetamine kestab 12 päeva. Noored vesirotid lahkuvad pesast kolme nädala vanuselt. Suguküpseteks saavad kahe kuu vanuselt. Maksimaalne eluiga on neli aastat.

## Vaata ka
*Vesimutt
*Ondatra

## Välislingid
*
Imsi järve kaitseala

**Imsi järve kaitseala** asub Rapla maakonnas Kehtna vallas. Kaitseala suurus on 2,5 ha.

Kaitseala loodi 1964. aastal ja selle eesmärgiks on kaitsta loodusilmelist Imsi rabaga piirnevat Imsi järve.
Baltic Princess

**Baltic Princess** on Eesti laevakompaniile Tallink kuuluv parvlaev, mis on ehitatud Aker Finnyardsi laevatehases Helsingis 2008. aastal. Laev sõidab Turu–Stockholmi liinil Silja Line'i pardakirjaga.

## Laeva ajalugu
Reisilaev telliti 2005. aastal ning laeva maksumus oli 165 miljonit eurot ehk ligikaudu 2,5 miljardit krooni. Laevakere ehitati Aker Yardsi laevatehases Prantsusmaal. Laeva veeskamis- ja nimepanekutseremoonia toimus 6. märtsil 2008 Helsingis, laeva ristiema on Ain Hanschmidti tütar Eva Hanschmidt. 12. juunil alustati laeva proovisõite. Reisilaeva ehitustööd lõpetati 10. juulil ning 15. juulil 2008 alustas laev Galaxy asemel liiklust Tallinna–Helsingi liinil. Baltic Princess viidi jaanuaris 2013 Soome lipu alla ja suunati liinile Turu–Maarianhamina / Långnäs–Stockholm, kus varem sõitis Silja Europa.

## Viited

## Välislingid
* Baltic Princess Tallinki kodulehel
*  (*rootsi keeles*)
Arthur Lossmann

**Arthur-Aleksander Lossmann** VR I/2 (alates 1923 **Artur Lossmann**, 5. oktoober 1877 Vana-Vändra vald, Pärnumaa – 1. august 1972 London, Suurbritannia) oli Eesti sanitaarkindralmajor ja meditsiinidoktor, kes juhtis Vabadussõja ajal Eesti vägede meditsiiniteenistust.

## Elulugu
Arthur Lossmann lõpetas 1904. aastal Peterburi sõjaväe-meditsiiniakadeemia. Aastatel 1907–14 töötas ta Peterburis sõjaväemeditsiini alal. Osales sõjaväearstina Vene-Jaapani sõjas, Esimeses maailmasõjas ja Eesti Vabadussõjas. Teenete eest Vabadussõjas sai Lossmann kolmandiku Valtu mõisast, millest kujunes perekonna suvekodu.

Aastatel 1920–35 oli Arthur Lossmann Eesti Sõjavägede Tervishoiuvalitsuse ülem, aastast 1922 sanitaarkindralmajor. 

1935. aastal vabastati Artur Lossmann vanuse tõttu tegelikust kaitseväeteenistusest ja määrati palgata kaitseväe konsultandiks, uueks Kaitseväe Tervishoiuvalitsuse ülemaks sai Martin Jervan.

Ta oli a.-s. Estofilm juhatuse esimees.  

Teise maailmasõja ajal 1944. aastal põgenes ta Saksamaale ja aastast 1947 elas Inglismaal. 

29. aprillil 1964 valiti Artur Lossmann Eesti Ohvitseride Kogu Rootsis auliikmeks  

14. novembril 1998 maeti 1972. aastal Londonis surnud Arthur Lossmann, tütar Nora-Vanda Morley Fletcheri algatusel ümber Vabadussõja kõrgemate juhtide memoriaali Tallinna Kaitseväe kalmistule, kuhu varem olid sängitatud ka Johan Unt (surnud 1930) ja Ernst Põdder (surnud 1932).

## Teosed
* Rahutus maailmas. Sõdades, revolutsioonides ja vaba Eesti õnnistuses. EMP, Stockholm, 1961. 

## Vaata ka
* Kindral Lossmanni auhind

## Viited

## Välislingid

*Allar Viivik: Kindralmajor kodumulda, Õhtuleht, 16. november 1998
*Ott Laido: Meie naine Inglismaal (Kindral Lossmanni tütre Nora mälestusi), Eesti Naine, Jaanuar 2009
*Isidor Brennsohn: *Die Aerzte Estlands vom Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart : ein biografisches Lexikon nebst einer historischen Einleitung über das Medizinalwesen Estlands*, Hirschheydt, 1922 lk.475
Rudolf Reimann

**Rudolf Johannes Reimann** VR I/1 (18. jaanuar 1884 Tartu – 16. september 1946 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kindralmajor, 1934).

Lõpetas 1907 Vilno Jalaväe allohvitserikooli, teenis 1907–1910 216. tagavarapolgus, 1910–1911 teenis 196. jalaväe Insari polgus (vene keeles *Инсарский полк*). Lõpetas *Intendandiakadeemia* (1914). 1914–1917 aastail 67. jalaväediviisi intendant. 1917 aastast Venemaa Keisririigi armee polkovnik ning 1. Eesti jalaväediviisi  intendant.

## Teenistus Eesti sõjaväes
28. detsembrist 1917 1. Eesti Diviisi intendant. Ajutise Valitsuse poolt antud auaste polkovnik (1918). 

Vabadussõjas Sõjaministeeriumi Varustusvalitsuse ülem, 1920–1923 erus, 1923–1924 vanem käsundusohvitser sõjaminister Jaan Sootsi juures. 

Sõjaministeeriumi Varustusvalitsuse ülem, Sõjakooli ja Kindralstaabi kursuste õppejõud kuni 1929. aastani. 1929. aastast Sõjanõukogu liige. Alates 24. veebruarist 1934 kindralmajor . 

Pääses repressioonidest. Suri loomulikku surma Tallinnas, maetud Nõmme Hiiu kalmistule.

## Teoseid
*Varustus ja seljatagune. Konspekt kolonel Reimann'i loenditest Kõrgemas Sõjakoolis 1928/29 

## Viited


## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Rudolf Reimanni foto ja biograafilised andmed saidil generals.dk
Lõõmpilv

**Lõõmpilv** on kuumadest gaasidest ja tefrast koosnev vulkaani nõlva pidi kiirelt alla liikuv tulikuum pilv, varasemas kirjanduses nimetatud ka püroklastiliseks vooluks.

Lõõmpilved on üks ohtlikemaid vulkaanidega seotud nähtusi. Lõõmpilve temperatuur võib ulatuda kuni 1000&nbsp;°C ning kiirus mitmesaja kilomeetrini tunnis. 1902. aastal põhjustas Pelée vulkaanist lähtunud lõõmpilv Martinique'i saarel Saint-Pierre'i linnas 30 000 inimese hukkumise.

Lõõmpilved tekivad tavaliselt subduktsioonivööndiga seotud ränirikaste purskeproduktidega vulkaanidel.

1883. aastal toimunud Krakatau vulkaani purske asitõendite uurimine, mida täiendasid katselisel teel saadud andmed, lubab järeldada, et lõõmpilved suudavad ületada suuri veekogusid. Nii jõudis lõõmpilv Krakatau purske järel 48&nbsp;km kaugusel oleva Sumatra rannikuni. Uuringu tulemusi kajastab dokumentaalfilm "Kümme asja vulkaanidest, mida sa ei teadnud", kus esitletakse Kieli ülikooli teadlaste katset, kus lõõmpilv liikus üle vee.

Kui mäelt laskuv lõõmpilv puudutab vett, siis toimuvad kaks sündmust. Esiteks kukuvad lõõmpilves olevad raskemad osakesed vette. Kuna neid on palju ja nad liiguvad suure kiirusega, tekitab see tsunami. Pärast seda koosneb lõõmpilv üksnes kergetest osakestest. Teiseks tulikuuma lõõmpilvega kokku puutuv veepind aurustub. Kuuma auru pilv liigub edasi mööda veepinda ja kuna temas pole enam raskeid osakesi, mis liikumist takistaksid, muutub lõõmpilve liikumiskiirus veelgi suuremaks.

## Välislingid

*Pilt lõõmpilvest
Maa (elektrotehnika)

**Maa** (inglise  k  *earth* või *ground*,  lühend GND) on elektriahela punkt (või ka füüsiline keha), mille potentsiaal  ahela mistahes teise punkti suhtes loetakse kokkuleppeliselt nulliks. Selle punkti suhtes mõõdetakse ahela teiste punktide pingeid.

Elektrivõrgus tähendab ühendamine maaga seadme teatud osade vahetut ühendamist maandusjuhi ja maanduri vahendusel maapinnaga. Nii omandab seadme maandusjuhiga ühendatud osa maa potentsiaali (maandamine).

Elektroonikaseadmetes tähendab maa tavaliselt toiteallika miinusklemmi juures asuvat ja/või sellega ühendatud juhtivat fooliumpinda trükkplaadil. Seda pinda nimetatakse üldjuhiks ja sellega ühendatud juhet üldjuhtmeks; need juhid on ühtlasi tagasijuhtmeks toiteallikasse. Niisugusel üldjuhtmel on tegelikult maa potentsiaal üksnes sel juhul, kui seadme kere on maandatud.

Mootorsõidukite elektriseadmestiku korral on maa tähenduses üldiselt kasutusel termin mass, mis tähendab ühendust kerega, seega ka ühendust šassii ja mootoriga. Massijuhe on üldiselt ühendatud aku negatiivse klemmiga. Massijuhe on ühtlasi toitejuhtmestikus tagasijuhtmeks.

## Vaata ka
*Maandamine
San Andrease murrang

**San Andrease murrang** on Vaikse ookeani ja Põhja-Ameerika laama eraldav murrang.

Murrangu pikkus on 1300&nbsp;km. Laamade liikumine piki murrangut tekitab maakoores pingeid, mis lahenevad maavärinatena. San Andrease murrang on põhjustanud California osariigis raskete tagajärgedega maavärinaid, millest üks kuulsamaid on 1906. aasta San Francisco maavärin.
Vaikse ookeani laam

**Vaikse ookeani laam** on laam, mis moodustab suurema osa Vaikse ookeani põhjast.

Vaikse ookeani laam külgneb Põhja-Ameerika, Filipiini, Austraalia, Antarktise, Nazca, Juan de Fuca ja Kookoslaamaga. Laama keskel asub kuum täpp, mille kohal paikneb Hawaii saar.
Maandur

**Maandur** kui maanduspaigaldise osa koosneb ühest või mitmest kokkuühendatud elektroodist (näiteks isolatsioonita metallvardast või -latist), mille pinna kaudu luuakse elektriline kontakt pinnasega. Maanduselektroodid võivad paikneda maa sees püstselt (vardad) või rõhtsalt (latid, metallvõrk). Maandur võib asetseda ka betoonis (näiteks vundamendimaandur).

Maanduselektroodide materjaliks on enamasti tsingitud teras, kuid ka roostevaba teras ja vask.

Kirjeldatud tehismaandurite kõrval kasutatakse ka loomulikke maandureid. Nendeks on pinnasega ühenduses olevad elektrit juhtivad ehitise osad, eelkõige betooni terassarrus. Varem on kasutatud ka veetorustikku, kuid võimalike isoleervahemike tõttu ei taga need kindlat ühendust (tänapäeval polegi veetorud enam metallist).

Maanduri peamine kvaliteedinäitaja on tema maandustakistus, mis peab olema võimalikult väike. Maandustakistuse määrab peamiselt maanduri valgumistakistus, kuna maanduri enda takistus on väga väike. Valgumistakistus oleneb pinnase eritakistusest ja see omakorda pinnase liigist ja niiskusest.

Ühe varrasmaanduri valgumistakistuse ligikaudne väärtus on arvutatav valemiga
: R_\text{v} = \frac{\rho_\text{maa}}{\mathrm2\cdot \pi\cdot l}\cdot \ln \frac{4 \, \mathrm \cdot l}{d}, 
kus \rho_{\text{maa}} on pinnase eritakistus, l elektroodi pikkus, d elektroodi läbimõõt ja k\approx 1...2 on maapinna niiskusest sõltuv tegur.

Kui maandur koosneb n rööbiti õhendatud elektroodist, siis valgumistakistus
: R_\text{n}=\frac{R_1}{k_\text{k}\cdot n},
kus R_1 on ühe maandusvarda valgumistakistus ja k_k = 0,33...0,93 on kasutustegur. 

Traatvõrgust maanduselektroodi valgumistakistus 
: R_\text{v} \approx \frac{\rho_\text{maa}}{\mathrm4}\cdot \sqrt \frac{\pi}{\mathrm A},
kus A on võrgu pindala.

## Vaata ka
*Maandustakistus
*Maanduri valgumisala
*Maandamine
Valgumistakistus

**Valgumistakistus** on maanduri ja väljaspool maanduri valgumisala oleva nullpotentsiaaliga maa-ala vaheline elektritakistus. Valgumistakistus moodustab harilikult kõige suurema osa elektripaigaldise maandustakistusest.

## Vaata ka
*Maa (elektrotehnika)
*Maandur
*Maanduri valgumisala
*Maandustakistus

## Välislingid
*Rein Oidram. Maanduspaigaldiste ehitus
Aleksander Pulk

**Aleksander-Voldemar Pulk**  VR I/2 (29. september 1886 Tartu – 31. jaanuar 1942 Leningrad) oli Eesti sõjaväelane (kindralmajor).

Aleksander Pulk teenis 1919 aasta novembris teenis alamkapteni auastmes 1. Jalaväepolgus. Ta ülendati 7. novembril 1919 kiiduväärt teenistuse eest kapteniks, vanusega 17. oktoober 1919.

Aastail 1919–1934 teenis ta 1. jalaväerügemendi ja hiljem ka Narva garnisoni ülemana; 1934–1936 oli Pärnu-Viljandi sõjaväeringkonna ülem ja 1936–1939 1. diviisi ülem.

Tema tegevteenistusest lahkumise puhul kirjutas Vabariigi President Konstantin Päts oma käskkirjas: 

Ta mobiliseeriti Nõukogude okupatsioonivõimude poolt 1941, sai Leningradi viimisel auriku Sibir pardal haavata ja suri sõjaväehaiglas. 

## Tunnustus
*Läti 2. Vindavi (Ventspilsi) jalaväerügemendi rinnamärk, 1929

## Viited


## Kirjandus
* Sõjaväeteenistusest lahkuvad kindral-major A. Pulk, kindral-major V. Rieberg, kolonel J. Vende ja kolonel V. Trossi. Päevaleht, 10. november 1939, nr. 306, lk. 5.
*Jaak Pihlak, "Viljandi kihelkond ja Vabaduse Risti vennad" Viljandi Muuseumi aastaraamat, 2008, lk 230-232

## Välislingid
*Ohvitseride andmebaas
*Kohti vääjäämätöntä kohtaloa – Baltian johtajat uskoivat 1940, että miehitys jää väliaikaiseksi ja Saksa palauttaa niiden itsenäisyyden Helsingin Sanomat 23. veebruar 2005 (Foto aastast 1939)
Põhja-Ameerika laam

**Põhja-Ameerika laam** on laam, millel paikneb suurem osa Põhja-Ameerikast, Gröönimaa ja Euraasia kirdeosa.

Põhja-Ameerika laam külgneb Euraasia, Aafrika, Kariibi, Vaikse ookeani, Juan de Fuca ja Kookoslaamaga.
Maanduspaigaldis

**Maanduspaigaldis** (ingl *earthing system*) on maandurist, maanduslatist ja maandusjuhtidest koosnev kompleks, mis on ette nähtud seadmete elektriliseks maandamiseks ja potentsiaaliühtlustuseks.
Eyre'i järv

**Eyre'i järv** (*Kati Thanda–Lake Eyre*) on umbjärv Lõuna-Austraalias, see on Austraalia suurim järv ja ühtlasi madalaim punkt (15 m alla merepinna). 

Eyre'i järv asub suure  keskmes. Järv jääb umbes 700 km Adelaide'i linnast põhja.
Maandamine

**Maandamine** on elektrotehnikas paigaldise või seadme teatavate elektrit juhtivate osade vahetu, galvaaniline ühendamine maaga (maapinnaga, pinnasega). Maandamiseks ühendatakse maandatav osa  kaitse- ja maandusjuhtide kaudu pinnases paikneva maanduriga.

Maandamist on vaja elektriohutuse tagamiseks (kaitsemaandus) ja elektriseadme normaalse  töö tagamiseks (talitlusmaandus).

*Kaitsemaandus võimaldab ära hoida ohtliku pinge tekkimist ja kestmist elektri- jm seadmete metallkerede ja maa vahel mitmesuguste rikete korral. Näiteks seadme kereühenduse tekkimisel moodustab kaitsejuht (PE) lühisahela ja katselüliti katkestab kiiresti ohtliku pingega toiteahela. Paigaldise maandur on peamiselt vajalik rikkevoolukaitselüliti rakendumise ja potentsiaaliühtlustuse tagamiseks.

:Kaitsemaanduseks loetakse ka välguvarda maandust (välguvoolu hajutamiseks maasse).

*Talitlusmaandus tagab elektripaigaldistes sobiva pinge- ja voolujaotuse. Elektriseadmete, paigaldiste ja võrkude mingi ühe punkti maandamine on vajalik ka selleks, et ühtlustada faasijuhtide pingeid maa suhtes.

Maandamise ja potentsiaaliühtlustuse nõuded on esitatud elektriohutuse põhistandardis EVS-EN 61140:2016&nbsp;– Kaitse elektrilöögi eest. Ühisnõuded paigaldistele ja seadmetele.

Paigalduskaabli soonte isolatsiooni värvid:
• faasisooned (L1, L2, L3) ‒ pruun, must või hall;
• neutraalsoon (N) ‒ sinine;
• kaitsesoon (PE) ja samuti kaitsejuhiga ühitatud neutraalsoon (PEN)&nbsp;– kollarohelisetriibuline.

## Vaata ka
*Maandur
*Maanduslatt
*Potentsiaaliühtlustus

## Viited

## Välislingid
* Madalpingevõrgud : 3.1.1.2 Maandamine
* Raivo Teemets. Elektrivarustus : 4.2 Maandamine
Shigechiyo Izumi

**Shigechiyo Izumi** (jaapani keeles 泉 重千代 *Izumi Shigechiyo*; 29. juuni 1865? – 21. veebruar 1986) oli Jaapani ülipikaealine, keda peetakse maailma vanimaks elanud meheks. Ta suri väidetavalt 120 aasta ja 237 päeva vanusena.

Izumi sünniaega pole siiski peetud päris kindlaks, sest esimene rahvaloendus, kus ta esineb, peeti 1871. aastal ning on arvatud, et tema sünniaeg võis olla tema noorelt surnud venna oma. Mõned uurijad on väitnud, et tõenäolisemalt sündis ta 1880. aasta paiku. Seetõttu pole tema vanima mehe positsioon täiesti kindlat tunnustamist leidnud, ehkki üldiselt teda siiski selleks loetakse. 

Izumi elas lihtsat talupojaelu, alustades töötamist juba 5-aastaselt. Pensionile jäi ta alles 105-aastaselt, 1970. aastal. Ta suri 1986. aasta 21. veebruaril külmetushaigusesse, huvitava kokkusattumusena oli see hilisema maailma vanima inimese Jeanne Calmenti 111. sünnipäev. Peale tema ja Izumi pole ükski inimene ametlikel andmetel üle 120 aasta elanud.
Jaani-Hansu mänd

**Jaani-Hansu mänd** (ka **Puurmani vana mänd**) on kaitsealune mänd, mis kasvab Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Mäe Jaani-Hansu talu maal. Puud loetakse Eesti kõige jämedamaks männiks. Selle ümbermõõt mõõdetuna 1,3 m kõrguselt oli 1999. aastal 447 cm ja 2024. aastal 490 cm.

Puu vanus on ligikaudu 450 aastat.

## Viited

## Välislingid
* Jaani-Hansu mänd Keskkonnaregistris
Hannes Astok

**Hannes Astok** (sündinud 25. septembril 1964 Tallinnas) on poliitik, ajakirjanik, konsultant ja ärijuht. 

## Haridus
Hannes Astok on lõpetanud 1982. aastal Tallinna 2. Keskkooli, 1983. aastal Tallinna 2. Tehnikakooli sideoperaatori erialal ning 1990. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal.

## Töökäik ja tegevus ühingutes

Hannes Astok on E-Riigi Akadeemia juhatuse esimees ja vanemekspert.
2013–2020 oli ta Tartu Smart City Labi arendusjuht. 
 
Astok on töötanud Postimehe uudistetoimetajana 1989–1991, Tartu Linnavalitsuse pressisekretärina 1990–1991, Reklaamibüroo Age-Tartu direktorina 1991–1993, Q-Raadio direktorina 1993–1995, Getz Eesti arendusjuhina 1995–1996, Marketron Konsultatsioonide juhtivkonsultandina 1996–1997, Tartu abilinnapeana 1997–2005 ning E-riigi Akadeemia kohaliku e-valitsemise programmi direktorina 2005–2007. Astok tegutseb e-riigi alastes koolitus-, arendus- ja koostööprojektides nii Eestis kui ka paljudes siirderiikides.

Ta on SA Teaduskeskus Ahhaa nõukogu liige ja MTÜ Tartu Rotary Klubi liige.

Astok on olnud Kuku Raadio arvamussaate "Keskpäevatund" saatejuht ja saates osaleja.

## Poliitiline tegevus
Astok on Eesti Reformierakonna liige alates 1996. aastast. Ta on olnud Tartu Linnavolikogu liige 1996–1997 ja 2011–2013 ning aseesimees 2005–2007 ning Tartu abilinnapea 1997–2005. Ta oli XI Riigikogu liige 2007–2011. 

## Tunnustus
*2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli okeanoloog Villu Astok.

## Viited
Maanduri valgumisala

**Maanduri valgumisala** on maandurit ümbritseva maa-ala osa, milles läbi maanduri maasse voolav elektrivool kutsub esile potentsiaalide erinevuse maandurit ümbritseva maapinna eri punktide vahel. Valgumisala ümbritsev ala loetakse nullpotentsiaalialaks.

Maanduri ja maapinna vahelise potentsiaali mõõtmisega saab kindlaks määrata valgumisala piiri.

## Vaata ka
*Maandur
*Valgumistakistus
Proof (räppar)

**Proof** (kodanikunimega **DeShaun Dupree Holton**; 2. oktoober 1973 – 11. aprill 2006) oli Ameerika Ühendriikide räppar ja räppansambli D12 üks asutajaliige. Ta kuulus ka räppansamblitesse 5 Elementz, Funky Cowboys, Promatic ja Goon Sqwad. Ta oli räppar Eminemi lapsepõlvesõber ning osales tihti tema kontsertidel. 

Algul esines Proof ansamblis D12, eriti oma kodulinnas Detroitis. 1998. aastal jõudis Proof väga lähedale legendaarse räpilahingu Blaze Battle võistluse esikohale, peale selle juhtis ta Detroitis ka ise räpilahinguid. 

Esimest korda televisioonis ilmus Proof Aaliyah'i muusikavideos "Age Ain't Nothing But a Number". 2001. aastal osales Proof koos selliste tuntud räpparitega nagu Eminem, Snoop Dogg ja Dr. Dre ulatuslikul turneel "Up In Smoke Tour". Samal aastal andis ta koos D12-ga välja oma esimese albumi, "Devil's Night". Ta osales koos Eminemiga ka filmis "8 mile", mis esilinastus 2002. aastal. Filmis oli ta tegelaskuju nimi Lil' Tic. Film rääkis räpparist, kes proovis Detroiti räpilahingute keskmes oma kohta leida.

Sooloesinejana andis Proof enamiku oma lugudest välja koos 50 Centi, Method Mani, Nate Doggi, B-Reali, Obie Trice'i, Royce Da 5'9" ja D12-iga. Tuntuim sooloalbum, mis anti välja 9. augustil 2005, kandis pealkirja "Searching for Jerry Garcia". See album ei toonud aga kuigi palju raha sisse.

Viimaseks Proofi salvestatud looks jäi "How I Live", seda esitati koos Detroiti räpparibändiga Twiztid. Lugu lindistati vaid mõni nädal enne Proofi surma. 

11. aprillil 2006 tekkis joobes Proofil Detroiti klubis CCC Keith Benderiga vaidlus, mis kasvas kakluseks. Klubi turvamees ja Benderi nõbu Mario Etheridge püüdis olukorda lahendada ja tulistas kaks korda lakke. Kuid kaklus kestis edasi ning kui Proof Benderit näkku tulistas, tulistas Etheridge Proofi suunas kolm lasku, mis tabasid meest pähe ja rindu. Lahkamisel selgus, et Proofi veres oli olnud 0,32 promilli alkoholi.

Proof maeti 19. aprillil Woodlawni kalmistule.

### Diskograafia

* Fuckin’ Backstabber/Soul Intent (1995)
* 5 Elementz - Yester Years EP (1996)
* Anywhere (1996)
* WEGO Mixtape (1996)
* 5 Elementz - The Album That Time Forgot (1998)
* Electric Coolaid Acid Testing EP (2002)
* Promatic - The Adventure Begins (2002)
* I Miss the Hip Hop Shop (2004)
* DJ Salam Wreck Presents: Proof - Grown Man Shit (2005)
* Promatic Misc Songs (2005)
* Searching for Jerry Garcia (2005)
* Big Proof & Iron Fist Records Presents - Hand 2 Hand (2006)
* Big Proof - Mayor of Detroit (2008)
* 23 Dayz Of Hell (2003)
* Time a Tell (2010)
* DJ Butter & Proof - Make My Day
* Oil Can Angel Mixtape

### Filmograafia

* "Age Ain't Nothing But a Number" (muusikavideo, 1995), lisa
* "8 Mile" ("8 miili", 2002), Lil Tic
* "The Longest Yard" ("Kondimurdjad", 2005), korvpallurist vang
* "Like Toy Soldiers" (muusikavideo, 2005), lisa

## Viited

## Välislingid
* Proofi surm
* Proofi leht
* Proofi profiil D12 lehel
Kabli looduskaitseala

**Kabli looduskaitseala** on kaitseala Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Kabli ja Penu külas. Looduskaitseala pindala on  hektarit.

Kaitseala ajalugu ulatub 1969. aastasse, mil loodi **Kabli linnujaam**. Aastal 1991 organiseeriti see kaitsealaks (pindala 44 hektarit), 2007. aastal reorganiseeriti looduskaitsealaks.

Linnujaamas püütakse Helgolandi rüsa ja loorvõrkude abil linde, et neid märgistada ja nende füsioloogilist seisundit hinnata. Samuti jälgitakse nii rände üldist kulgu.

Linnujaama juurest kulgeb Kabli looduskeskuse juurde 1,8 km pikkune Kabli looduse õpperada.

Kaitsealal on tähelepanu alla võetud looduslikud ja poollooduslikud kooslused, kaitsealused liigid ja nende elupaigad. Kaitsealal on moodustatud kaks piirangu- ja üks sihtkaitsevöönd.

Kaitsealal korraldab veebiportaal Linnuvaatleja.ee lindude sügisrände vaatlemist sisaldavat ja lindude rõngastamist tutvustavat retke.

Eesti Looduse Infosüsteemi andmetel on kaitseala 24,9 ha.

## Viited

## Välislingid
*Kabli linnujaama veebileht
*Kabli looduskaitseala kaitse-eeskiri
*
Künnapuu

**Künnapuu** (*Ulmus laevis*) on jalakaliste sugukonda jalaka perekonda kuuluv mitmeaastane ühekojaline lehtpuu.

## Kirjeldus
Puu kõrgus võib ulatuda umbes 30 meetrini. Taime õied ilmuvad enne lehti varakevadel; tuultolmleja. Puu juurestik on pinnapealne. 

Künnapuu sarnaneb üsnagi jalakaga. Künnapuu lehed on siledad (jalakal karedad), leherood ei hargne (jalakal mõned leherood hargnevad), lehelaba alus on ebasümmeetrilisem kui jalakal.


Pilt:Ulmus laevis flowers - Keila.jpg|Õied
Pilt:Ulmus laevis1.JPG|Viljad
Pilt:XN buttress root 499.jpg|Tüvi
File:Ulmus laevis MHNT.BOT.2010.12.4.jpg|Seemned
File:Künnapuu leht.jpg|Leht


## Levila
Künnapuu looduslik levila on Euroopa: Kirde-Prantsusest Lõuna-Soomeni, ka Bulgaaria kaguosas ja Krimmis, eraldi populatsioon ka Kaukasuses. 

## Kasvukoht
Enamasti kasvab jõgede kaldapiirkonnas. 

## Kasutamine
Künnapuu eestikeelne nimetus on seotud tema kasutamisega atrade valmistamiseks, milleks ta sobib kõva puidu tõttu. 

Künnapuud kasvatatakse Eestis ka ilupuuna. Künnapuu on Eestis kaitsealune liik (III kategooria).

## Vaata ka
* Lümati künnapuu
* Palivere künnapuu
* Rookse künnapuu
* Eesti pärismaised puud

## Viited

## Välislingid
*
Kontroll

**Kontroll** (prantsuse keeles *contrôle*, varem *contrerolle* – *contre*, vastu + *rôle*, register) on objekti jälgimine eesmärgiga seda mõjutada. 

Kontroll on juhtimissüsteemi üks põhifunktsioone, mille käigus jälgitakse objekti olukorda ja juhitakse selle toimimist järgmistel eesmärkidel:
* juhtimisotsuste tulemuste hindamine;
* juhtimisotsuste paikapidavuse ja tõhususe hindamine;
* objekti toimimises esinevate kõrvalekallete kindlakstegemine võrreldes tehtud otsuste ning kehtestatud reeglite ja normidega;
* kõrvalekallete likvideerimiseks vajalike meetmete väljatöötamine;
* kõrvalekallete vältimiseks vajalike juhtimisprotsesside väljatöötamine;
* objekti optimaalse toimimise takistuste kõrvaldamine.

Kontrolli teostamiseks on vaja:
* kontrolli subjekti ehk seda, kes või mis kontrolli teostab;
* subjekti, kes või mis võtab vastavalt kontrolli tulemustele vastu otsuseid;
* kontrolli objekti;
* kontrolli põhimõtteid ehk küsimuste ja kriteeriumide kogumit, millega vastavuses kontrolli teostatakse;
* kontrolli eesmärki;
* kontrollülesandeid;
* kontrolli meetodeid;
* kontrolli vahendeid;
* kontrolli protsessi.

## Vaata ka
* kontroller
Metitsilliinile resistentne Staphylococcus aureus

**Metitsilliinile resistentne ''Staphylococcus aureus*** ehk *'metitsilliinresistentne *Staphylococcus aureus*** ehk **metitsilliiniresistentne *Staphylococcus aureus*** (**MRSA*') on tihti [[haigla]]tes leviv ja sageli surmajuhtumeid põhjustav "super[[bakter]]".

MRSA on tavalise bakteri *Staphylococcus aureus'' vorm, mis ei allu antibiootikumravile (st ravile penitsilliini, metitsilliini või muude antibiootikumidega).

Bakterinfektsiooni võivad kergemini saada sellised haiglapatsiendid, kellel on lahtisi haavu või nõrgenenud immuunsüsteem. Kui haiglatöötajad ei järgi õigeid sanitaarprotseduure, võivad nad baktereid ühelt patsiendilt teistele edasi kanda.

Tehisintellekti loodud antibiootikum abaucin suudab hävitada nii laboritingimustes kui ka hiiremudelites MRSA-d.

## Vaata ka
* Haiglanakkus
* Metitsilliiniresistentsus

## Viited

## Välislingid
* Siim Sepp: "Norras leiti lahendus superbakteri kontrollimiseks". Novaator, 4. jaanuar 2010.
Gruusia linnade loend

Siin on loetletud nii Gruusia kui ka Abhaasia ja Lõuna-Osseetia vaidlusaluste territooriumite linnu. 

## Gruusia linnad

## Abhaasia linnad

## Lõuna-Osseetia linnad

## Vaata ka
* Gruusia piirkonnad
Pyrénées-Atlantiquesi departemang

**Pyrénées-Atlantiques** (ka *Atlandi-Püreneed*; Gascogne'i *Pirenèus-Atlantics*; baski *Pirinio-Atlantiarrak*, *Pirinio-Atlantikoak*) on departemang Edela-Prantsusmaal Uus-Akvitaania piirkonnas.

Suuremad linnad on Pau, Biarritz, Bayonne, Anglet ja St-Jean-de-Luz.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
* Pyrénées-Atlantiquesi departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Trofoloogia

**Trofoloogia** on bioloogia haru, mis uurib loomade (sealhulgas) inimese toitumist. 

## Välislingid
*Lihtsaid teadmisi toitumisest
Kisejärve

**Kisejärve** on mitme Eesti loodusobjekti ja ala nimetus:

*Kisejärve järvestik
*Kisejärve maastikukaitseala, asub Rõuge vallas
Kroodi

**Kroodi** on Maardu linnaosa. Asub Maardu kesklinnast kagus Maardu järve põhjakaldal, Kroodi ojast idas.

Kroodi küla kohta on andmeid 1397. aastast. Kroodi küla kuulus Maardu mõisa alla.

1939. aastal alustas riiklik aktsiaselts Eesti Fosforiit senise Kroodi küla maadele uue fosforiidikaevanduse ja rikastusvabriku rajamist. Uue tehase juurde kujunes väike vabrikuküla – Maardu asundus.

1945 augustist 1947 oktoobrini asus Kroodi külas Maardu külanõukogu keskus.

## Vaata ka
*Kroodi oja
*Kroodi org
*Kroodi Terminal
*Kroodi tänav

## Viited
Umbjärv

**Umbjärv** on järv, millel puudub nähtav pindmine sisse- ja väljavool; ka **umbjärv** kitsamas mõistes. Laiemas mõistes on "**umbjärv**" järv, millel puudub väljavool ehk on sisuliselt sama mis suubumisjärv. 

Mõned autorid peavad **umbjärveks** veekogu, mis ei voola (maailma)merre. 

## Umbjärved kitsamas mõistes
Enamik atmosfäärist mahalangenud veest jõuab läbi jõgedevõrgustiku, järvede, märgalade või aurumise maailmamerre. Umbjärvede geograafiline eraldatus (näiteks mäeahelike tõttu) või suur kaugus maailmamerest aga pärsib seda. 

Sageli on umbjärved suhteliselt suure mineraalsusega.

Kuna umbjärvede väljavool (veevahetus) toimub üksnes aurumise ja infiltratsiooni kaudu, on need keskkonnasaasteainetele tundlikud. 

Tuntuimad umbjärved maailmas on Kaspia meri, Araali meri, Balkaši järv, Eyre'i järv jt.

## Viited
Kernu kadakas

**Kernu kadakas** (ka **Kernu seitsme keeruga kadakas**, **Kernu keerukadakas**) oli looduskaitsealune kadakas, mis kasvas Harju maakonnas Saue vallas Kernu koolimaja ligidal.

Kadakas oli 4 meetri kõrgune, tüve ümbermõõt 128 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt). Puu vanus oli umbes 300 aastat. Puu tüvi moodustub 7st üksteise ümber keeratud väiksemast tüvest või oksast.

2013. aasta kevade seisuga on kadakas kuivanud. Oma osa on selles kindlasti intensiivse autoliiklusega Via Baltika trassi äärsel asukohal. 2007. märtsis murdus suures ja raskes lörtsisajus haljas haru. 

## Kohapärimus
Muistendi järgi olevat puu Põhjasõja ajal istutanud Rootsi kuningas Karl XII – seetõttu on puud nimetatud ka "Rootsi kuninga kepiks". Samuti on levinud kõnekäänd, et kui kadakas kuivab, hea "Rootsi aeg" jälle Eestimaale tagasi tuleb. Hilda Hunt on rahvaluulekogujatele rääkinud loost sellise variandi: *Vinni väljal, nagu rahvas paika nimetab, oli Põhjasõja ajal peatunud Karl XII oma armeega. Õhtul sõjapealikega lõkke ääres istudes võtnud ta kaksteist kadakast keppi, väänanud need seitsmesse keerdu ja sõnanud: “Kui need kadakad kasvama lähevad, tuleb maale pikk rahuaeg ja Rootsi võim läheb Eestist ära. Kui kadakas kuivab, tuleb Rootsi võim Eestisse tagasi.”*Kernu kadakas on Matthias Johann Eiseni sõnul "kõige iseäralikum kadakas Eestis". Ta refereerib kadaka  kohta räägitud muistendeid nii: 
*Kord tulnud sinna 7 kuningat kokku, kes mitu kadakat kokku keerutanud; need kasvanud üheks kadakaks kokku, nagu see nüüd veel seal hiidkadakana kasvab. Kui see kadakas hakkab õitsma, kaob vene valitsus ja rootsi valitsus tuleb tagasi. J. Jungi teate järele pistnud 7 ülemat sinna oma kepid maha ja need kasvanud kokku hiidkadakaks.*

## Viited

## Kirjandus
* Matthias Johann Eisen. Esivanemate ohverdamised. Tallinn: Mats, 1995.
* Hendrik Relve. Põlispuud. Tallinn, Koolibri 2003, lk 64–67.

## Välislingid
*
Kisejärve järvestik

**Kisejärve järvestik** on 7 järvest koosnev järverühm Võru maakonnas Rõuge vallas.

Limnoloogiliselt on järved semidüs- ja oligotroofsed. Neist suurim on oligotroofne Kisejärv, mille pindala on 43,4 ha (2007).

Järvestikku kaitseks on loodud Kisejärve maastikukaitseala.


Kisejärv.jpg|Kisõjärv ehk Kisejärv
Pahijärv Kisejärve MKAl.jpg|Pahijärv
Luikjärv Kisejärve MKA-l.jpg|Laihjärv ehk Luikjärv
German Gref

**German Gref** (vene keeles Герман Оскарович Греф; saksa keeles *Hermann Gräf*; sündinud 8. veebruaril 1964 Panfilovos Pavlodari oblastis) on Vene poliitik ja majandustegelane, päritolult volgasakslane Kasahstanist, Sberbanki president alates 2007. aasta novembrist. Ta oli Venemaa majandusarengu ja kaubandusminister 2000–2007. Ministrina edendas ta maksureformi ning algatas stabilisatsioonifondi loomise. 

Ta on sündinud Kasahstani küüditatud volgasakslaste peres. 
1990. aastal lõpetas ta Omski Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna õigusteaduse erialal ning jäi õigusteaduskonda õppejõuks. Ülikoolis oli ta komsomolisekretär ja komsomoli töörühma juht ning astus NLKP-sse. 

1991. aastast töötas Gref linnaametnikuna Peterburis. 1997 valiti ta Peterburi asekuberneriks. Peterburi administratsioonis töötades tutvus Gref Vladimir Putini, Aleksei Kudrini, Dmitri Kozaki ja Dmitri Medvedeviga. 

1993. aastal lõpetas Gref Peterburi Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna magistriõppe, kus tema juhendaja oli Anatoli Sobtšak. Väitekirja kaitses Gref aga alles 2011. aastal Venemaa Presidendi Rahvamajanduse ja Avaliku Halduse Akadeemias (teema: "Struktuuriliste institutsionaalsete reformide areng ja väljavaated Venemaa majanduses"). 

Alates 1997. aasta septembrist on Gref olnud OJSC Lenenergo juhatuse liige ning 1998. aasta jaanuaris asus ta tööle Venemaa riigivaraministri esimese asetäitjana. 

Aastatel 1999–2011 oli Gref Venemaa Föderatsiooni
Strateegiliste Uuringute Keskuse juhatuse esimees ja 2014–2020 Yandexi direktorite nõukogu liige. 

Gref ei kuulu ühtegi parteisse ning on samaaegselt Venemaa ja Saksamaa kodanik. 

## Rahvusvahelised sanktsioonid

2018. aasta jaanuaris kanti Gref USA rahandusministeeriumi nn Kremli nimekirja, mis sisaldab 210 Venemaa presidendile Vladimir Putinile lähedast ametnikku, poliitikut ja ärimeest. See nimekiri ei kehtestanud aga neile mingeid piiranguid.

Ukraina vastu peetava sõja toetamise pärast on ta aastast 2022 EL-i, Suurbritannia, USA, Kanada, Šveitsi, Austraalia, Ukraina ja Uus-Meremaa isiklike rahvusvaheliste sanktsioonide all. 

German Gref on Gazpromi nõukogu liige. 

Gref on teist korda abielus. Tema teine abikaasa Jana on disainer. Nende abielu sõlmiti 2004. aastal Peterhofi lossi kolmiksaalis.  2006. aastal sündis abielust tütar. Esimesest abielust on Grefil poeg, kes 2004. aastal lõpetas Moskva Riikliku Ülikooli.

## Viited

## Välislingid

*Foto ja CV Sberbanki lehel
Eesti pärismaised põõsad

**[[Pärismaine takson|Pärismaiste]] [[põõsas]]te** hulka loetakse **Eestis** alltoodud 30 liiki. Põõsaste eristamisel puudest on siin võetud kriteeriumiks, et nad ei kasva tavaliselt kõrgemaks kui 2–3 meetrit. 

Kibuvitsa (*Rosa*) perekonnas on liikide piiritlemine ebakindel, seepärast leidub mitu selle perekonna süstemaatikat ja vastavalt on ka võimalik erinev arv liike Eestis.

Tuhkpuu (*Cotoneaster*) perekonnas on Eestis esinevate liikide eristamine samuti keeruline.

Pajude (*Salix*) liikidest on osa põõsaid, osa aga kasvab kas vahel või enamasti puuks. Puuks kasvavaid pajusid nimetatakse ka remmelgateks. 

Kaskedest (*Betula*) on samuti osa liike põõsad, osa puud.

Puude hulka arvatuist on mitmed sellised, mis väga sageli kasvavad pigem põõsana, näiteks verev kontpuu, harilik paakspuu, harilik kadakas.

## Eesti pärismaiste põõsaliikide nimestik

*perekond kask (*Betula*)
**madal kask (*Betula humilis*)
**vaevakask (*Betula nana*)
*perekond kibuvits (*Rosa*)
**harilik kibuvits (*Rosa vosagiaca*)
**kink-kibuvits (*Rosa ciesielskii*)
**koer-kibuvits (*Rosa canina*)
**kutsik-kibuvits (*Rosa subcanina*)
**künka-kibuvits (*Rosa subcollina*)
**mets-kibuvits (*Rosa majalis*)
**nahklehine kibuvits (*Rosa coriifolia*)
**näärmekas kibuvits (*Rosa rubiginosa*)
**pehme kibuvits (*Rosa mollis*)
**Sherardi kibuvits (*Rosa sherardii*)
*perekond kukerpuu (*Berberis*)
**harilik kukerpuu (*Berberis vulgaris*)
*perekond kuslapuu (*Lonicera*)
**harilik kuslapuu (*Lonicera xylosteum*)
**sinine kuslapuu (*Lonicera caerulea*)
*perekond maran (*Potentilla*)
**põõsasmaran (*Potentilla fruticosa*)
*perekond näsiniin (*Daphne*)
**harilik näsiniin (*Daphne mezereum*)
*perekond paju (*Salix*)
**hanepaju (*Salix repens*)
**hundipaju (*Salix rosmarinifolia*)
**kõrvpaju (*Salix aurita*)
**lapi paju (*Salix lapponum*)
**mustikpaju (*Salix myrtilloides*)
**verkjas paju (*Salix starkeana*)
*perekond porss (*Myrica*)
**harilik porss (*Myrica gale*)
*perekond sõstar (*Ribes*)
**karvane sõstar (*Ribes spicatum*)
**mage sõstar (*Ribes alpinum*)
**must sõstar (*Ribes nigrum*)
*perekond tuhkpuu (*Cotoneaster*)
**harilik tuhkpuu (*Cotoneaster scandinavicus*)
**lood-tuhkpuu (*Cotoneaster canescens*)
**must tuhkpuu (*Cotoneaster niger*)

## Vaata ka
*Eesti pärismaised puud