open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kangar

**Kangar** on Malaisia väikseima osariigi Perlise pealinn. Linnas endas elab umbes 50 000 inimest.  

Linn asub Tai piirist 8 km idas Perlise jõe ääres. Jõgi on laevatatav väikestele laevadele merest kuni Kangarini. 

Kangari tööstusharude hulka kuuluvad tsemendi-, puidu-, kummi- ja paberitööstus, aga ka suhkru- ja krevettide töötlemine ning ümbruskonnas toodetud riisi pakendamine ja kauplemine. 

## Viited

## Välislingid
Yang di-Pertuan Besar

***Yang di-Pertuan Besar*** (ka *Yamtuan Besar*) on Negeri Sembilani osariigi valitseja (sultani) tiitel Malaisias.

Negeri Sembilani sultanaat erineb teistest Malaisia sultanaatidest selle poolest, et sultani positsioon ei ole pärilik, vaid osariigi sultan valitakse nelja hõimupealiku poolt endi seast.  

Esimene *Yang di-Pertuan Besar* oli Raja Melewar, kes ühendas 1773. aastal üheksa kohalike pealike valitsetud väikeriiki Negeri Sembilaniks. 

*Yang di-Pertuan Besar* võib olla valitud ka Malaisia kuningaks (*Yang di-Pertuan Agong*). Veel enne Malaisia asutamist 1963. aastal oli Abdul Rahman aastatel 1933–1960 Negeri Sembilani sultan ja aastatel 1957–1960 Malaia Föderatsiooni ülemvalitseja. 

## Negeri Sembilani valitsejad
Malaisia peaminister

**Malaisia peaminister** (malai keeles *Perdana Menteri Malaysia*, jawi: ڤردان منتري مليسيا) on Malaisia valitsusjuht.

Peaminister juhib föderaalvalitsuse täidesaatvat võimu. Malaisia kuningas nimetab ametisse peaministri, kes on parlamendiliige ja kes tema arvates tõenäoliselt pälvib enamuse parlamendiliikmete usalduse. Peaminister on tavaliselt selle erakonna juht, kes võidab üldvalimistel enim kohti.

Pärast Malaisia moodustamist 16. septembril 1963 sai Tunku Abdul Rahmanist, kes oli sel ajal Malaia Föderatsiooni peaminister, Malaisia esimene peaminister.

Praegune peaminister on Anwar Ibrahim, kes valiti ametisse 2022. aasta Malaisia üldvalimistel.

## Vaata ka
*Malaisia asepeaminister

## Viited
Piirkond (Putrajaya)

**Piirkond** (malai keeles *presint*,  inglise keeles *precinct*; tõlgitud ka kui **prefektuur**) on 3. järgu haldusüksus Putrajaya liidualal Malaisias.

Väiksuse tõttu pole liidualal 2. astme haldusüksusi (ringkondi või neile vastavaid), vaid liiduala on otse jagatud 3. astme haldusüksusteks (piirkondadeks).

Piirkondi on 20. Neil pole nimesid, need on lihtsalt nummerdatud (nt 16. piirkond jne).

## Välislingid
Vähikaanid

**Vähikaanid** (*Branchiobdellae*) on alamklass võis selts (*Branchiobdellida*) vööste klassis rõngusside hõimkonnas. Selles on üksainus sugukond – *Branchiobdellidae*.

Nad on enamasti vähkide ektosümbiondid või ektoparasiidid. Elavad magevees, mõned kannatavad ka riimvett. 

Nad on 3-12 mm pikkused, pseudosegmenteeritud kehaga, tugevate kitiinsete suistega, tagumise iminapaga, jäsenditeta ning harjasteta loomad.

## Taksonoomia
Rühma ainsas sugukonnas on neli alamsugukonda kokku umbes 20 perekonna ja 150 liigiga. Alamsugukonnad on:
*Branchiobdellinae*, *Cambarincolinae*, *Bdellodrilinae* ja *Xirolodrilinae*.

## Eesti liigid
Eestis elab kolm liiki.

**[[Branchiobdella astaci]]* – lõpuse-vähikaan parasiteerib jõevähi lõpustel 
**Branchiobdella parasita* – suur-vähikaan
**Branchiobdella pentodonta* – väike-vähikaan

Suur-vähikaan ja väike-vähikaan ei avalda vähkide populatsioonile märgatavat mõju. Seevastu lõpuse vähikaan võib olla vähile tappev.

## Vaata ka
*kaanid

## Viited
Marek Luts

**Marek Luts** (sündinud 23. juulil 1970 Räpinas)

Alates 1971. aasta elab Valga linnas. 

On tuntud kohalik kergejõustiklane ja SK Walketa juhatuse liige.

Alates 1990 tegelenud aktiivselt pikamaajooksuga ja keskmaajooksuga koos Valga tuntud pikamaajooksja Kalev Urbanikuga, kes suri ootamatult pärast Tallinna Sügisjooksu 21 km läbimist.

Parim tulemus on saavutatud Eesti Meistrivõistlustel kergejõustikus 20.07.2008 Tallinnas kui sooritas Eesti rekordi 35-40 aastaste meeste klassis ajaga 2.02,54. 
Tulemused
10km maanteejooksus on parim tulemus saavutatud 1997 aastal Lõuna Liibanonis ajaga 33.00,00. Tegu oli UNIFIL 10 km Meistrivõistlustega. Kuna tegu oli sõjapiirkonnaga, siis dokumenteeritud tulemust ei ole esitada.
Dokumenteeritud tulemus 10km maanteejooksus oli 00:33,48 Tallinna maratonil 27.06.1998 aastal.
Tulemus

13.06.1998 jooksis 2000m Valga keskstaadioni avamise võistlustel ajaga 5.53,80 ja oli selle ajaga 4. Samas jooksus tegi uue Eesti rekordi 2000m jooksus Pavel Loskutov ajaga 5.13,40.
Tulemus

Lisaks on esindanud Eesti Vabariiki 6 korda World Masters Athletics võistlustel 800m jooksus, 400m jooksus, krossijooksus ja 5000m jooksus. Parim tulemus 7 koht M35 klassis Soome Vabariigis Lahtis 2009 aastal 800m jooksus ajaga 2.08,08.
Tulemus
Link EM ja MM võistlustel osalemise kohta
Tulemused EM osalemise kohta

Töötab momendil Politsei-ja Piirivalveametis.

On esindanud Eesti Politseid 4 korda USPE (The Union Sportive des Polices d’Europe) Euroopa Meistrivõistlustel. Alad 800m jooks, krossijooks, maratonijooks.
https://www.uspe.org/ergebnisse/results_2010_TaF.pdf
https://www.uspe.org/ergebnisse/2016/cross_country/USPE%20EPC%20Cross%20Country%202016%20-%20Results.pdf
https://www.uspe.org/ergebnisse/2018/Marathon/USPE%20Marathon%202018%20Overall%20Results.pdf
https://www.uspe.org/ergebnisse/2022/Marathon/USPE_Marathon_2022_Results.pdf

Aastatel 2008–2017 korraldas Männikul sõjalis-sportlik võistlust „Talveots“, kus osalesid kõik Eesti jõustruktuurid. Tegu oli võistlusega, kus võistkonna moodustas kaks inimest, kes pidid jooksma välivormis koos relvadega ja selle käigus laskma nii püstolist kui ka automaatrelvast. 

Aastatel 2018-tänase päevani on sõjalis-sportlik võistluse „Saatse Saabas“ peakorraldaja. Võistlust korraldatakse iga-aastaselt Setomaa vallas Ulitina külas. Võistluse formaat on samasugune, ainult automaatrelvadest laskmist enam ei ole. Osalevad samuti kõik Eesti Vabariigi jõustruktuurid.
Kultuurkapitali Viljandimaa aastapreemia

**Eesti Kultuurkapitali Viljandimaa maakondlik aastapreemia** on Eesti Kultuurkapitali tunnustusavaldus Viljandi maakonna tublidele kultuuri- ja spordiinimestele.

Preemia saajad valitakse välja preemiakandidaatide seast, kelle on esitanud eraisikud, seltsid või organisatsioonid. Ka Viljandimaa maakondlik ekspertgrupp teeb omalt poolt ettepanekuid kandidaatide kohta. Lõpliku otsuse preemiasaajate kohta teeb ekspertgrupp.

Kultuurkapitali maakondlikke aastapreemiaid antakse Viljandimaal välja alates 2014. aastast.

## Aastapreemiad
***[[Viljandimaa kultuuripärl]]** (1 preemia aastas)
***[[Kultuurkapitali Viljandimaa elutööpreemia]]** (1 preemia aastas)
***Kultuurkapitali Viljandimaa aastapreemia** (arv varieerub, 4–5 preemiat aastas)
***Kultuurkapitali Viljandimaa tunnustuspreemia** (arv varieerub, 5–8 preemiat aastas)
***Kultuurkapitali Viljandimaa aasta tegu** (antakse välja ebaregulaarselt)

## Kultuurkapitali Viljandimaa aastapreemia laureaate<small></small>
*2014 – Kersti Rattus, omapäraste kunstitööde tegija (1000 eurot)
*2015 – Valdeko Kalma, edukate tulemuste eest maadlusspordi arendamisel (1000 eurot)
*2016 – Luule Komissarov, edukate rollide eest (1000 eurot)
*2017 – Peep Maasik, eduka suvelavastuse "Lembitu – kuningas ilma kuningriigita" loomise eest (500 eurot)
*2018 – Meeskoor Sakala, edukate esinemiste eest meeskooride konkurssidel (1000 eurot)
*2021 – Mulkide Selts, Juhan Simmi loomingule ja koorimuusikale pühendatud omakultuuripäeva korraldajale (1000 eurot)
*2022 – Anu Rannu, Eesti pärimusmuusika populariseerimise ja digitaalsete õppematerjalide loomise eest (1000 eurot)

## Kultuurkapitali Viljandimaa tunnustuspreemia laureaate<small></small>
*2015 – Harry Illak, eduka tegevuse eest Viljandi Noorte sümfooniaorkestriga (300 eurot)
*2019 – Tonio Tamra, XX tantsupeo "Minu arm" "muusikalise keele" loojale (2000 eurot)
*2020 – Viljandi Maadlusklubi Tulevik, Eesti vabamaadluskeskuse loomise eest Viljandisse (700 eurot)
*2014 – Enn Siimer, Viljandi Kultuuriakadeemia kauaaegsele rektorile rahvamuusikaosakonna 30. aasta tegevusjuubeli puhul (800 eurot)
*2022 – Andres Noormets, Euroopa parima audiodraama autor (800 eurot)

## Kultuurkapitali Viljandimaa aasta teo laureaate<small></small>
*2021 – Kaspar Taimsoo, tunnustus eduka tulemuse eest suveolümpiamängudel (2000 eurot)

## Vaata ka
*Eesti Kultuurkapitali aastapreemia

## Viited
Kultuurkapitali Viljandimaa elutööpreemia

**Kultuurkapitali Viljandimaa elutööpreemia** on Kultuurkapitali Viljandimaa aastapreemia, Eesti Kultuurkapitali tunnustusavaldus Viljandi maakonnas pikaajalise väljapaistva loomingulise või spordialase tegevuse eest.

Ettepanekuid elutööpreemia määramiseks võivad teha nii juriidilised kui füüsilised isikud. Preemia saaja otsustab maakondlik ekspertgrupp.

Elutööpreemiat antakse välja alates 2015. aastast.

## Laureaadid<small></small>
*2015 – Tiit Aru, pikaajalise panuse eest Viljandimaa noorte sportlaste kasvatamisel (preemia suurus 2000 eurot)
*2016 – Tõnu Kallaste, pikaajalise panuse eet Viljandimaa muusikaellu (2000 eurot)
*2017 – Lille-Astra Arraste, kauaaegne Vilajndimaa rahvatantsuelu edendaja ja tantsuõpetaja (2000 eurot)
*2018 – Aarne Kõiv, kauaaegne maadlusspordi edendaja Viljandimaal	
*2019 – Milvi Vares, pikaaegne spordielu eestvedaja Viljandimaal (3000 eurot)
*2020 – Maie Tammemäe, Viljandi rahvatantsutraditsioonide kandja üle 50 aasta, maakonna kauaaegne ja tähelepanuväärne tantsuõpetaja (3000 eurot)
*2021 – Kalle Tamra, pikaajalise ja olulise panuse eest Viljandimaa muusikahariduse edendamisesse (2000 eurot)
*2022 – Iivo Hakkaja, pikaajalise panuse eest kultuurielu ja puhkpillimuusika edendajale (3000 eurot)
*2023 – Heiki Raudla, kirjanik, publitsist, poliitik, pedagoog ja eelkõige kirglik koduloolane (3000 eurot)
*2024 – Ilmar Kütt, Viljandimaa spordielu kauaaegne korraldaja, Viljandimaa spordiajaloo koguja ja talletaja (5000 eurot) 

## Vaata ka
*Viljandimaa kultuuripärl
*Viljandi linna elutööpreemia

## Viited
Maniitsoq

**Maniitsoq** (varasem taanikeelne nimi *Sukkertoppen*) on linn Gröönimaa lääneranniku lähedal Maniitsoqi saarel, Qeqqata vallas.

2020. aastal oli linn 2534 elanikuga Gröönimaa 6. linn elanike arvult.

## Ajalugu
Praeguse linna rajasid taani kaupmehed 1782. aastal, pannes sellele nimeks **Nye-Maniitsoq**. 19. sajandil oli see oluline sõlmpunk Kuningliku Gröönimaa Kaubandusameti põhjapõdranahkade kaubandusele.

2009. aastani oli linn Maniitsoqi valla keskus.

30. juulil 2013 mõõdeti Maniitsoqis Gröönimaa kõige kõrgem õhutemperatuur – 25,9°C.

## Transport
Air Greenland peab lennuühendust Nuuki ja Sisimiutiga.

Sadamas peatuvad Arctic Umiaq Line'i praamid.

## Sõpruslinnad
*  Salzburg, Austria
*  Esbjerg, Taani

## Välislingid
Pisi-lootoselind

**Pisi-lootoselind** (*Microparra capensis*) on lootoselindlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Pisi-lootoselind on 16 cm pikk. Tiib on 85–100 mm pikk, nokk 14–18 mm, jookse 31–37 mm, saba 29–36 mm. Kaalub 41 g.

Kiird, kukal ja silmatriip on pruunid. Laup, valjasriba ja kaela küljed on kuldsed. Selg, küljed ja pealtiiva kattesuled on pruunid. Hoosuled on tumepruunid, küünrahoosulgede otsad on valged. Tiiva alumine külg on must. Kurgualune, rind ja kõht on valged. Silmad on pruunid. Nokk ja jalad on oliivikarva.

Emaslind on isasest veidi suurem ja tema kiird on tuhmimat tooni kui isaslinnul.

Noorlinnu kiird on must ja kukal on kuldne.

Udusulis poja ülapool on pruun mustade ja beežide triipudega. Alapool on valge. Jalad on kollakad.

Pisi-lootoselind sarnaneb välimuselt noore suur-lootoselinnuga, kuid pisi-lootoselinnu hoosulgede otsad on valged.

## Levik
Pisi-lootoselinnu levila ulatub Malist Etioopiani, lõunas Lõuna-Aafrika vabariigini.

Elavad soodes ning laguunide, järvede ja ojade ääres, kus kasvavad vesiroosid ja teised ujuvate lehtedega taimed.

## Toitumine
Pisi-lootoselinnud toituvad putukatest ja veetaimede seemnetest.

Toitu otsides kõnnivad veetaimedel või ujuvad nagu veetallajad.

## Pesitsemine
Taimedest ehitatud pesa ujub vee peal. Pesa ehitavad mõlemad vanalinnud.

Keenias pesitsevad mais, Sambias veebruarist märtsini, Lõuna-Aafrika Vabariigis novembris. Kurnas on 2–4 muna mõõtmetega 24 × 18 mm. Muna kaalub 4,5 g. Mune hauvad mõlemad vanemad 22–24 päeva. Vanalinnud hoolitsevad poegade eest umbes kaks kuud.

## Viited

## Välislingid
Rachele Mussolini

**Rachele Guidi, ka tuntud kui Rachele Mussolini** (11.04.1890 – 30.10.1979) oli Benito Mussolini teine abikaasa. 

## Elu
Rachele sündis 1890. a Predappio külas, mis asub Emilia-Romagna piirkonnas. Ta sündis vaesesse perre ja lõpetas põhikooli pärast teist klassi oma isa surma pärast. Teisemeas võtsid Mussolini vanemad, kes teadsid teda juba koolist, ta kohalikku kõrtsi tööle.

1910. aastal hakkas Rachele elama koos Mussoliniga, kes oli parajasti paljutõotav sotsialistlik kirjanik. Rachele polnud huvitatud abielust ning nende esimene tütar Edda sündis abieluväliselt.

Rachele astus tsiviilabiellu Mussoliniga 1915. aastal, kuid ei muutnud oma perekonnanime. Nad uuendasid abielutõotusi pärast Mussolini tõusu võimule 1925. aastal. See, kas Rachele jäi Mussolinile ustavaks pole teada. On teada, et ta ei pööranud tähelepanu oma mehe armukestele.

Rachele ja Mussolinile sündis kokku viis last:

* Edda *Mussolini* Ciano (1910-1995)
* Vittorio Mussolini (1916-1997)
* Bruno Mussolini (1918-1941)
* Romano Mussolini (1927-2006)
* Anna Maria *Mussolini* Negri (1929-1968)

Pärast Itaalia fašistlikku valitsuse kukutamist, leidsid partisanid Rachele Šveitsist, kuhu ta oli põgenenud pärast teist maailmasõda. Ta arreteeriti ning vabastati ühe aasta vältel. Mussolini surmajärgsel ajal üritas Rachele saada pensionit Itaalia valitsuselt peaministri lesena, kuid see kinnitati alles 1968. aastal. Peale selle ei sattunud ta meediavalgusesse. Ülejäänud elu elas Rachele Villa Carpenas, kus ta pidas restorani nimega *'La caminata*'. Rachele suri 89-aastaselt Forlìs.

## Viited
16. piirkond

**16. piirkond** (malai keeles *Presint 16*,  inglise keeles *Precinct 16*) on 3. järgu haldusüksus (piirkond) Putrajaya liiduala idaosas Malaisias.

16. piirkond on Putrajayas arendatutest ajalises järjestuses kolmas piirkond. Algselt olid piirkonna alal õlipalmiistandused.

Piirkonna pindala on 155,4 hektarit (1,55 km²) ja maastik on laineline madalik. Piirkonnas on spordiväljakuid, basseine jms. Kohe piirkonna piiri taga 15. piirkonnas on Alamanda kaubanduskeskus.

Kaugus piirkonnast Kuala Lumpuri linna on 35 km.
Pisi-lootoselind (perekond)

**Pisi-lootoselind** (*Microparra*) on lootoselindlaste sugukonda kuuluv lindude perekond.

Perekonna ainus liik on pisi-lootoselind (*Microparra capensis*).

Pisi-lootoselinnu lähim sugulane on kiiver-lootoselind.

## Viited
Vestiena kirik

**Vestiena luteri kirik** on varemetes luteri kirik Lätis. 

See oli Vestiena kihelkonnakirik. Hoone asub Vestiena vallas Krasti külas.

## Ajalugu

Aastal 1590 rajas Vestiena mõisa omanik Kālezersi järve kaldale puust kiriku, mis oli algselt Ērgļi-Ogre kihelkonna abikirik. See põles hiljem maha ja XVII sajandil ehitati selle asemele kivikirik. Selle kiriku asemele ehitati aastal 1744 kolmas kirikuhoone, mis aga  kohe põles ja aastal 1767 taastati.

Aastal 1968 kasutati kirikut filmi Maamõõtjate ajad võteteks.

Kirikuhoone võeti nõukogude perioodil riikliku kaitse alla, kuid sellele vaatamata rüüstasid vandaalid XX sajandi seitsmekümnendatel aastatel kirikut ja aastal 1974 põletasid selle maha. Varemetes kirikuhoonet ei taastatud.

## Viited
Vestiena kirikumõis

**Vestiena kirikumõis** (saksa keeles *Festen Pastorat*, läti keeles *Vestienas mācītājmuiža*) oli kirikumõis Liivimaal Võnnu kreisis Vestiena kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1/2 adramaad, sellele allus 9 mees- ja 11 naishinge.

## Viited
Liepkalne kirik

**Liepkalne luteri kirik** on hüljatud luteri kirik Lätis. 

See oli Liepmuiža kihelkonnakirik. Hoone asub Sausnēja vallas Liepkalne külas.

Kiriku juures asuvad Liepkalne kiriku muinaskalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

## Ajalugu

Kihelkonnale pani aluse Baltava piiskopilinnus. Kui kihelkond aastal 1680 iseseisvus, rajati sinna ka puidust kirik. Seda hakkasid kasutama ka Irši saksa kolonistid. Liepkalne kihelkonna vamulik oli ühine kihelkonnaga.

Praegune kivist kirikuhoone ehitust alustati aastal 1867 ja see  valmis aastal 1868. Kirikus oli toona 318 istekohta. Kogudus suleti aastal 1959. Kiriku sisustus tassiti seejärel laiali, hoonesse rajati aga mineraalõli ladu. 

## Viited
Altene mõis

**Altene mõis** (saksa keeles *Helfreichshof*, läti keeles *Altenes muiža*) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liepmuiža kihelkonnas. Tänapäeval jääb see Lätis Koknese piirkonna Irši valda. Aastatel 1766−1939 asus mõisa aladel Saksa kolonistide asustatud Irši koloonia.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 3/4 adramaad.

## Viited
Sadamaterminal

**Sadamaterminal** on transporditerminal sadamas.

Sadamahooned, mille kõrval reisilaevad silduvad ning mille kaudu reisijad lähevad laevale ja tulevad laevalt, on enamasti reisiterminal(id). Terminal on reisisadamas hoone, milles vormistatakse reisijate piletid ning rahvusvaheliste laevaliinide puhul tehakse piirikontrolli- ja tolliprotseduurid. Tavaliselt on sellises terminalis ka ootesaal ja kohvik, võib-olla ka pisikaubandus.

Mõnes sadamas on eri laevakompaniidel eraldi terminalid, näiteks Turus. Ka Tallinnas on Vanasadama terminalid laevakompaniide vahel jagatud nii, et D-terminali kasutab üksnes Tallink, ühendatud A- ja B-terminali aga Soome laevakompaniid.

Kaubasadama terminalid on kaid, laadimisplantsid ja hooned eri kaubaliikidele. Näiteks võib kaubasadamas olla nafta-, vilja-, söe-, konteineriterminal vms. *Landlord*-tüüpi sadamais, näiteks Muuga sadamas või Läti sadamais kuuluvad terminalid eri ettevõtteile, nn sadamaoperaatoreile, mis on spetsialiseerunud ühe kaubaliigi lastimisele-lossimisele. Kuid ka neis sadamas, milles sadamaettevõte ise lastib ja lossib laevu, näiteks Göteborgi sadamas, on eraldi terminalid eri kaubaliikide käitlemiseks.

## Vaata ka
* Puistlastiterminal
Ogre kirik

**Ogre luteri kirik** on varemetes luteri kirik Lätis. 

See oli Ērgļi-Ogre kihelkonnakirik. Hoone asub Mazozoli vallas Vecogre külas.

Kirik asub Jāņkalniņši nime kandval künkal, mis on hiiepaik ja muinsusmälestisena regionaalse kaitse all.

## Ajalugu

Kirik rajati paika, mis oli tõenäoliselt vana hiiepaik. Esimesed teated sealset puukirikust pärinevad aastast 1669, kuid neis on juttu sellest, et kirik rajati sinna millalgi Rootsi ajal. Kivikirik ehitati selle asemele  aastal 1789. 

Algselt oli see üks kahest Ērgļi-Ogre kihelkonnas asuvast luteri kirikust, olles kihelkonna abikirikuks. Kirikuhoone hävis teise maailmasõja lahingutes, ka põles kiriku juures olnud kohalik koolimaja.

Kiriku ümbruskonda on moodustatud Vecogre  kogudus, mis aga kirikut ei kasuta ja kasutab kooskäimiseks Līčupe küla kultuurimaja.

## Viited
Ērgļi kirik

**Ērgļi luteri kirik** on endine luteri kirik Lätis. 

See oli Ērgļi-Ogre kihelkonnakirik. Hoone asub Ērgļi vallas Ērgļi külas.

## Ajalugu

Esimese kiriku rajas Ērgļi vasallilinnuse juurde Engelbrecht von Tiesenhausen aastal 1355. Aastal 1679 asendas selle uus kivist kirikuhoone. 

Järgmine kirikuhoone valmis aastal 1864. See oli üks kahest Ērgļi-Ogre kihelkonnas asuvast luteri kirikust. 180 istekohaga kirikuhoone hävis teise maailmasõja lahingutes. Varemetes kirikuhoone asemele ehitati parteimaja, mis hiljem Ērgļi vallamajana kasutust leidis. Kohalik kogudus jäi aga ilma ruumideta ja pidi hakkama kooskäimisteks kasutama Jumurda kalmistu kabelit.

## Viited
Ērgļi-Ogre kirikumõis

**Ērgļi-Ogre kirikumõis** (saksa keeles *Erlaa Pastorat*, läti keeles *Ērgļu mācītājmuiža*) oli kirikumõis Liivimaal Võnnu kreisis Ērgļi-Ogre kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3/4 adramaad, sellele allus 38 mees- ja 45 naishinge.

## Viited
Liepkalne kirikumõis

**Liepkalne kirikumõis** (saksa keeles *Linden Pastorat*, läti keeles *Liepkalna mācītājmuiža*) oli kirikumõis Liivimaal Võnnu kreisis Liepmuiža kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3/4 adramaad, sellele allus 23 mees- ja 25 naishinge.

## Viited
Madmans Esprit

**Madmans Esprit** on Korea *[[black metal]]*'i ja *avangard metal*'i bänd, mille muusika on inspireeritud *[[visual kei]]*'st.

Ansambel moodustati 2010. aastal Soulis. Ansambli laulja Kyuho sõnul on nende viljeldav muusikastiil *depressive suicidal blackened pop*. 2023. aastal võitis nende album "는 나를 통해 우리를 보는 너를 통해 나를 본다" ("I See Myself Through You Who See Us Through Me") Korea muusikaauhinna parima *metal*- ja ''hardcore''- albumite kategoorias.

## Koosseis
* Kyuho Lee (叫號) – vokaalid, kõik
* Juho – kitarr
* Somyul – kitarr
* Geon – basskitarr
* Limu – trummid

## Diskograafia
### Albumid ja EP-d
* 2011: *I Just Want to Sex with You* (EP)
* 2012: Demo (demo)
* 2014: *Nacht* (album)
* 2018: *무의식의 의식화* (*Conscientization of Unconsciousness*, album)
* 2019: *Glorifying Suicide* (EP)
* 2022: *나는 나를 통해 우리를 보는 너를 통해 나를 본다* (*I See Myself Through You Who See Us Through Me*, album)
* 2024: *5 old scars* (album)

### Singlid

* 2019: *Suicidol*
* 2019: *Seoul*
* 2020: *자해와 해방 (Jahaewa Haebang)*
* 2020: *妄誕詩 (Mangtanshi)*
* 2021: *백골의 정원 (Garden of Skeletons)*
* 2023: *죽었으면 (I Hope I Die)*
* 2023: *Bitter*
* 2023: *Hass und Ignoranz*
* 2023: *Mismatch*
* 2024: *墜落*
* 2025: *Please Stop Loving Me*
Ērgļi luteri kirik

**Ērgļi luteri kirik** on luteri kirik Lätis Ērgļis. Kirik asub aadressil Piebalgas ielā 3. Seda kasutab Läti luteri kiriku Ērgļi kogudus. 

Kirikuhoone on kolmekorruseline. Esimesel korrusel on fuajee ja altariga lõppev kesklööv. Sealt viivad trepid ka soklikorrusele ja teisele korrusele. Teisel korrusel paiknevad orel ja koor. Kirikutorn on kahekorruseline. Hoone on varustatud keskküttega, soklikorrusel asub sanitaarsõlm.

Kiriku idaküljel on väike aed. Põhjaküljel asub küttepuude ladustamiseks ja aiatööriistade hoidmiseks mõeldud kuur.

## Ajalugu

Vana Ērgļi kirik hävis teise maailmasõja lahingutes. Varemetes kirikuhoone asemele ehitati parteimaja, mis hiljem Ērgļi vallamajana kasutust leidis. Kohalik kogudus jäi aga ilma ruumideta ja pidi hakkama kooskäimisteks kasutama Jumurda kalmistu kabelit.

Uus kirikuhoone rajati selle praegusesse asukohta XXI sajandi algusaastatel. Lõplikult valmis see aastal 2015.

## Viited
Ērgļi katoliku kirik

**Ērgļi katoliku kirik** on katoliku kirik Lätis Ērgļis. Kirik asub aadressil Parka iela 10. Kogudus jääb Riia peapiiskopkonda.

Katoliku kogudus moodustati Ērgļis aastal 1938, ent likvideeriti aastal 1940. 48 aastat hiljem taastati kogudus Alberts Cimanovskise eestvedamisel.

Kirikuhoone pärineb XX sajandi viiekümnendatest aastatest. Algselt asus seal kohtumaja. Kuuekümnendatel aastatel muudeti see ambulantsiks, veel hiljem oli seal polikliinik.  Taastatud katoliku kirik sai oma valdusesse selle vahepeal tähjaks jäänud hoone ja alguses oli see kasutusel kabelina. Kirik sai sellest siis, kui Jānis Pujats õnnistas selle 19. juulil 1998 sisse.

Kirikuhoonet kaunistavad kuus sammast ja frontoon. Tegemist on ainsa katoliku kiriku hoonega Vidzemes, mis rajati nõukogude perioodil.
## Viited
Liezēre kirik

**Liezēre luteri kirik** on luteri kirik Lätis Liezēres. 

See on Liezēre kihelkonna kirik, tänapäeval kasutab seda Liezēre kogudus.

## Ajalugu

Puidust kirikud valmisid Liezēres aastail 1671 ja 1737. Kivikirik valmis aastal 1798. See sai esimese maailmasõja ajal viga, kuid hoone taastati. Kirikuhoone sai kannatada ja muutus kasutuskõlbmatuks, kui Punaarmee küla piirkonnas 1944. aastal läbimurdelahinguid pidas. Aastal 1991 hakati kavandama kiriku taastamist. Aastal 1993 likvideeriti vana hoone varemed. Uus kirik pidi kujult meenutama vana kirikuhoonet.  

Aastal 1999 alustati uue hoone ehitamist, mis valmis aastal 2012.

## Viited
Tagakehajalad

**Tagakehajalad** ehk **tagakeha jäsemed** ehk **pleopoodid** on osal vähkidest esinevad tagakeha paarilised jäsemed. Ülemvähkidel on need üldjuhul viie eesmise tagakehalüli küljes.

Tagakehajalad on tavaliselt märksa lühemad kui rindmikujalad. Nagu kõik lülijalgsete jäsemed on need segmenteerunud. Enamasti on igal tagakehasegmendil üks tagakehajalgade paar. Tagakehajalad on reeglina kaheharulised jäsemed (kaheharulised jalad) ja jagunevad eksopodiidiks (välisharuks) ja endopodiidiks (siseharuks), mis on enamasti sarnase ehitusega. Need võivad olla pulgakujulised, lamenenud või lehekujulised ja neil võivad olla harjased.

Nende funktsioonide seas on sõudmisliigutuste tegemine ujumiseks, hingamine ning munade ja vastsete kandmine ning liigutused neile värske vee juhtimiseks emastel ja sugutamine isastel.

Tagakehajalad on algselt ujumiselundid (ujujalad) ning seetõttu on need hästi arenenud ujuvatel vähkidel, näiteks garneelidel. Bentilistel ja maismaal elavatel vähkidel, kes liiguvad käimajalgade (käigujalgade) abil, võivad tagakehajalad olla taandarenenud või täielikult puududa. Näiteks isastel krabilistel puuduvad tagakehajalad peaaegu alati tagakeha kolmandal kuni viiendal segmendil ja emastel puudub esimene paar.

Mõnikord on endopodiidil väike konksukujuline jätke *[[appendix interna]]*. Selle abil saavad ühe paari tagakehajalad teineteise külge haakuda ja moodustada terviku. Isaste teise paari tagakehajalgadel võib endopodiidil olla sõrmekujuline jätke *[[appendix masculina]]*.

Isastel võivad kaks esimest tagakehajalgade paari olla muundunud paaritumise abielunditeks gonopoodideks. Kümnejalaliste emased, välja arvatud kõik rühma *[[Dendrobranchiata]]* esindajad peale sugukonna *[[Luciferidae]]*, kinnitavad viljastatud munad tagakehajalgade külge, kus need püsivad kuni vastsete koorumiseni. Liigil *[[Thymops birsteini]]* jäävad ka vastsed lühikeseks ajaks ema tagakehajalgade külge.

Kuuenda tagakehasegmendi jäsemeid (kirpvähilistel kolme viimase segmendi jäsemeid) nimetatakse sabajalgadeks ehk uropoodideks.

Hiilgevähilistel on viiel eesmisel tagakehasegmendile tugevad kaheharulised tagakehajalad ja nad kasutavad neid ujujalgadena, mille abil nad "sõuavad". Need on lamenenud ja eest taha suunatud. Harude servadel on sulgjad harjased. Jalgade alussegmentidetel on sissepoole suunatud konksukujulised ogad, mille abil iga paari vasak ja parem jalg saavad omavahel haakuda ning talitleda tervikuna.

Bentilistel pika sabaga vähkidel (näiteks jõevähklased, langustid) on tagakehajalad lühikesed ja nõrgad. Emastel kinnitub nende külge []. Isastel Jõevähklastel ja [idajõevähklased|idajõevähklastel on eesmise tagakehalüli jalad muundunud abistavaks sugutuselundiks gonopoodiks.

Krabilistel on tagakehajalad tagakeha äärmise lühenemise tõttu muundunud või taandarenenud ega täida enam liikumisfunktsiooni. Isased kasutvad kahte eesmist tagakehajalgade paari seemne ülekandmiseks ja neid nimetatakse gonopoodideks. Emased kasutatavad teist kuni viiendat tagakehajalgade paari viljastatud munade kandmiseks.

Krevetilised kasutavad tagakehajalgu nii ujumiseks kui ka paljunemiseks.

Tagakehajalgu võidakse kasutada ka hingamiseks.

## Viited
Soome 2026. aasta taliolümpiamängudel

**[[Soome]]** osales **[[2026. aasta taliolümpiamängud]]el** Milanos ja Cortina d'Ampezzos. 

Olümpiamängudel võistles 103 Soome sportlast, kes võistlesid 9 spordialal.

Hõbemedali võitis kahevõistluse meeskond koosseisus Eero Hirvonen ja Ilkka Herola. Eero Hirvonen võitis lisaks pronksi normaalmäe individuaalvõistlusel ja Ilkka Herola suure mäe individuaalvõistlusel.

Pronksmedali võitsid ka Suvi Minkkinen laskesuusatamise jälitussõidus ja Soome murdmaasuusanaiskond koosseisus Johanna Matintalo, Kerttu Niskanen, Vilma Ryytty ja Jasmi Joensuu teatesõidus.

Pronksmedali võitnud Soome jäähokimeeskonda kuulus 25 sportlast.
Jaunpiebalga kirik

**Jaunpiebalga luteri kirik** on luteri kirik Lätis Jaunpiebalgas. 

See oli Jaunpiebalga kihelkonnakirik. Tänapäeval kasutab seda Läti luteri kiriku Jaunpiebalga kogudus. 

## Kirikuhoone

Jaunpiebalga luteri kirik (sealhulgas sealsed altar, kantsel ja orel), on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Kirik on uusgooti stiilis. Sellel on polügonaalne apsiid. Apsiidi ees paikneb sümmeetriline käärkamber. Kirikul on suur kahekorruseline püramidaalse katusekiivriga torn. Torni ehivad kolmnurksed frontoonid.

Kirik on ühelööviline, seal on 800 istekohta. Kiriku altar ja kantsel, mis valmisid 1834. aastal, on tammepuust.

## Ajalugu

Kihelkonna esimesed kirikud asusid Ranka mõisa juures ja kihelkond kandiski algselt nime Ranka kihelkond. Jaunpiebalgasse ehitati kirik 1677. aastal, ent Vene väed põletasid selle 1702. aastal maha. 1723. aastal valmis uus kirik, ent see põles maha 1804. aastal. Kolmas kirik oli kivikirik, mis valmis 1804. aastal, kuigi ehitus oli alanud juba 1801. aastal.

Hoone sai tänapäevase välimuse 1871.–1873. aastal tehtud ümberehituse käigus. 

## Viited
Saliņa mõis

**Saliņa mõis** (saksa keeles *Sellin*, läti keeles *Saliņas muiža*) oli rüütlimõis, hiljem Ranka mõis karjamõis Liivimaal Võnnu kreisis Jaunpiebalga kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb mõisakompleks Gulbene piirkonna Ranka valda Saliņa külla. 

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 1/2 adramaad, sellele koos Ranka mõisaga allus 947 mees- ja 1056 naishinge.

## Viited
Kuantan

**Kuantan** (Pahangi malai keeles: *Kontaeng*; Terengganu malai keeles: *Kuatang/Kuantang*) on linn Malaisias, mis on Pahangi osariigi pealinn. See asub Kuantani jõe suudme lähedal. Kuantan on 2020. aasta rahvaarvuga 548 014 Malaisia suuruselt 12. linn ja suurim linn Malaka poolsaare idarannikul.

Pahangi osariigi halduskeskus viidi ametlikult 27. augustil 1955 Kuala Lipisest Kuantani ja selle juhiks sai Pahangi sultan Abu Bakar Ri'ayatuddin Al Muadzam Shah.

## Ajalugu

1. sajandil oli Kuantan osa Tši Tu impeeriumist. 11. sajandil vallutas selle maa-ala teine väike impeerium nimega Pheng-Kheng. 12. sajandil sattus linn Siiami võimu alla. 15. sajandil valitses Kuantani Malaka sultanaat.

Kuantan on asutatud eeldatavasti 1850. aastatel. Kuantani nime on silmapaistvalt palju mainitud Abdullah bin Abdulkadir Munshi reisikirjas "Kisah Pelayaran Abdullah ke Kelantan" (esmakordselt ilmus reisikiri ladina- ja Jawi kirjas kirjutatud malai keeles 1838. aastal Singapuris):...Neljapäeva õhtul saabus Kuantanist paat. Siis öeldi laeva meeskonnale, et Tanjung Tujuhis on piraadilaev, neid on nelikümmend, Kapase saarel ja samuti Redangi saarel; kaks Kuantanis olnud paati märkasid seda ja asusid teele...

Esialgu kandis Kuantan **Kampung Teruntumi** nime (otsetõlkes "*[[Lumnitzera]]* küla"; *Lumnitzera* on perekond mangroove). Küla asus Teruntumi jõe suudmes, mis on praeguse kohaliku haigla ees ning selle rajajateks peetakse Haji Seniki ja tema järgijad. Esimesed Kuantani elanikud elatasid ennast peamiselt kalapüügi ja väikeettevõtlusega. Küla rajamise peamiseks tõendiks on kalmistu, mis asub Tamani esplanaadi lähedal praeguse Tengku Ampuan Afzani haigla ees.

19. sajandi lõpupoole kinnistus Kuantani linnastaatus, kui Hiina kaevurid ja kaupmehed tulid Kuantani ja lähedalasuvatesse tinakaevanduspiirkondadesse, näiteks Gambangi ja Sungai Lembingi massiliselt elama.

Sarnaselt teiste Malaka poolsaare osariikidega meelitasid kautšukiistandused ligi ka India asunikke (Malaisia indialased).

10. detsembril 1941 leidis Kuantani rannikul aset merelahing, milles Jaapani väed uputasid Suurbritannia kuningliku mereväe alused Prince of Wales ja Repulse.

Pahangi sultan Abdullah kuulutas Kuantani 21. veebruaril 2021 täieõiguslikuks linnaks ja selle linnanõukogu nimetas end ametlikult ümber Kuantani linnanõukoguks (MBK).

## Viited
Vecpiebalga kirik

**Vecpiebalga luteri kirik** on luteri kirik Lätis Vecpiebalgas. 

See on Vecpiebalga kihelkonna kirik, tänapäeval kasutab seda Vecpiebalga kogudus.

Vecpiebalga kiriku keskaegne kalmistu on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all.

## Ajalugu

Kirikule pani aluse Vana-Pebalgi piiskopilinnus, mis ehitati 1340. aastal peapiiskopi Friedrichi käsul. Aastal 1345 arvatakse olevat läheduses valminud ka kirik. Sealset kihelkonda on siiski esmakordselt mainitud alles aastal 1555. Algne kirikuhoone hävis koos linnusega aastal 1577.

Aastaks 1643 oli valminud uus tornita kirikuhoone.

Praegune kivikirik valmis aastal 1845. Selle kavandas arhitekt Georg Friedrich Geist. Hoone rajamisel osales ka liivlasest ehitusmeister Mārcis Sārums, kes tegi seal kõik puutööd.

Kirik sai esimese maailmasõja ajal viga, kui hävis torni ülemine osa. Aastal 1938 taastati torn arhitekt Pauls Kundziņši projekti kohaselt, ka sai kirik uue altari. Kirikuhoone sai kannatada ja muutus kasutuskõlbmatuks, kui Punaarmee küla piirkonnas 1944. aastal läbimurdelahinguid pidas ja sakslased torni õhkisid. Nõukogude perioodil peeti jumalateenistusi kiriklas ja uue kalmistu kabelis. Aastal 1988 hakati kirikut taastama. Aastal 1997 renoveeriti kirik Ausma Skujiņa projekti kohaselt, mis jättis kiriku ilma tornita.

## Viited
Nemesio Oseguera Cervantes

**Nemesio Rubén Oseguera Cervantes** (tuntud ka oma narkokartelli pseudonüümiga **El Mencho**; 17. juuli 1966 – 22. veebruar 2026) oli Mehhiko narkoparun ja Jalisco osariigis asuva organiseeritud kuritegeliku rühmituse Jalisco Uue Põlvkonna Kartell (CJNG; hispaania keeles *Cártel de Jalisco Nueva Generación*) juht. Oma surma hetkel oli ta Mehhiko tagaotsituim inimene ja üks tagaotsitumaid Ameerika Ühendriikides. USA valitsus ja Mehhiko valitsus pakkusid tema vahistamiseni viiva teabe eest vastavalt kuni 15 miljonit USA dollarit ja 300 miljonit mehhiko peesot. 

El Menchot otsiti narkokaubanduse, organiseeritud kuritegevuse ja tulirelvade ebaseadusliku omamise eest. Väidetavalt vastutas ta ülemaailmsete narkokaubandusoperatsioonide koordineerimise eest. Tema juhtimisel sai CJNG-st üks Mehhiko juhtivaid kuritegelikke organisatsioone.

## Viited
José María Balcázar

**José María Balcázar Zelada** (sündinud 17. jaanuaril 1943) on Peruu poliitik ja jurist, kes on alates 2026. aasta veebruarist Peruu 66. president.
Bayan Lepas

**Bayan Lepas** on Malaisias Pulau Pinangi osariigis asuva George Towni eeslinn, mis asub Pinangi saare kaguosas, 15 km kesklinnast lõunas. See on koduks Pinangi rahvusvahelisele lennujaamale, mis on Malaisia suuruselt kolmas lennujaam ja seal asub ka riigi üks vanimaid vabatööstustsoone.

19. sajandil rajatud Bayan Lepas oli esialgselt põllumajandusküla, mille peamiseks alustalaks oli riisitootmine. Britid ehitasid praeguse Pinangi rahvusvahelise lennujaama 1935. aastal, kuid alles 1970. aastatel nägi Bayan Lepas laiaulatuslikku ümberkujundamist samanimelise vabatööstustsooni loomisega. Alates 1974. aastast kuulub George Towni koosseisu.

Tänapäeval on elektroonikatööstus ja logistika asendanud põllumajanduse Bayan Lepase peamiste majandussektoritena, samas on kiirenenud elamu- ja äriarendus, sealhulgas Queensbay Mall, mis on üks George Towni suurimaid kaubanduskeskusi.

## Ajalugu

Arvati, et Bayan Lepas sai nime jõuka Sumatra perekonna järgi, kes linna 19. sajandi lõpus asutas. Rahvapärimus räägib, et kaldale jõudes põgenes nende papagoi ja talle anti nimi Bayan Lepas, mis malai keeles tähendas 'põgenenud papagoi'. Bayan Lepase nimi võib tuleneda ka Sumatra Minangkabau kuningriigi printsi Raja Bayani või Nakhoda Bayani nimest. Raja Bayan asus Pinangi elama 1700. aastatel, kui Kedahi sultan määras ta Pinangi peameheks.

Bayan Lepase vanalinn asub Jalan Bayan Lepase ja Jalan Dato Ismail Hashimi ristumiskohas Pinangi rahvusvahelisest lennujaamast läänes.

Britid ehitasid lähedalasuvasse Batu Maungi ka kindlustuse, et kaitsta Pinangi saart ja mandril asuvat RMAF Butterworthi õhuväebaasi amfiibsete sissetungi eest. Pärast Jaapani keiserliku armee edasitungi Teise maailmasõja ajal jäeti kindlus siiski maha.

Kuni 1970. aastateni oli Bayan Lepas enamjaolt maapiirkond, kus peamine majandustegevus oli riisikasvatus. Seetõttu sai linn hüüdnimeks .

1972. aastal avas Pinangi toonane peaminister Lim Chong Eu Bayan Lepase vabatööstustsooni (Bayan Lepas FIZ), et leevendada tolleaegset majanduskriisi ja kasvavat tööpuudust Pinangis. Industrialiseerimine tingis vajaduse uute alevike, näiteks Bayan Baru, arendamiseks ja kiirendas piirkonna kaubanduslikku arengut.

1974. aastal arvati George Towni halduspiiridesse kogu Pinangi saar.

Aastatel 2008–2014 rajati Pinangi teine sild. See 24 km pikkune sild on Malaisia pikim. 

## Viited
Shah Alam

**Shah Alam** (/ʃɑː ˈɑːləm/, malai keeles [ʃah ˈalam], pärsia keelest "maailma kuningas") on Selangori osariigi pealinn Malaisias. See asub Petalingi ringkonnas ja osaliselt ka Klangi ringkonnas.

Shah Alam oli Malaisia esimene planeeritud linn pärast Malaia Föderatsiooni iseseisvumist Suurbritanniast 1957. aastal.

Malaia Föderatsiooni loomisel sai selle pealinnaks Kuala Lumpur, mis oli samuti Selangori osariigi pealinn. 1974. aastal muudeti Kuala Lumpur osariigist eraldiseisvaks föderaalterritooriumiks ja 1978. aastal sai Shah Alam Selangori osariigi uueks pealinnaks. Shah Alamile anti täielikud linnaõigused 10. oktoobril 2000.

See on elanike arvult 7. linn Malaisias ja 4. linn Selangori osariigis. 2017. aasta seisuga elas Shah Alamis 740&nbsp;750 inimest.

## Ajalugu
Piirkonda tunti varem **Sungai Renggam**i nime all ja seal asusid kummi- ja õlipalmiistandused. Hiljem, enne Malaisia iseseisvumist, arvati seda kuuluvat Batu Tiga alla ning see on aastaid kummi- ja palmiõlikaubanduse keskus.

Pärast iseseisvumist 1957. aastal kasvas Malaisia kiiresti oma teise peaministri Abdul Razak Husseini juhtimisel. Selangori valitsus eraldas Sungai Renggami istanduse aleviku arendamiseks 1973. aastal ning ÜRO linnaplaneerimise nõuniku Vlado Antolici soovituste kohaselt valiti praegune asukoht strateegiliselt Kuala Lumpuri ja Port Klangi vahel.

Selle praeguse nime valis toonane Selangori osariigi sultan Salahuddin Abdul Aziz Shah oma lahkunud isa sultan Alam Shahi järgi. Lahkunud sultani järgi on nimetatud ka paljud monumendid, hooned ja tänav.

Shah Alam avati 1974. aastal eesmärgiga muuta see Selangori uueks halduskeskuseks, asendades Kuala Lumpuri, mis muudeti 1. veebruaril 1974 föderaalterritooriumiks. Sultani nõusolekul kuulutati Shah Alam 7. detsembril 1978 Selangori pealinnaks, esialgse pindalaga 41,68 km² ja seda haldas omavalitsusvolikogu.

### Laienemine
Aastatel 1983–1997 laiendati korduvalt Shah Alami piire:
* 1983: Petalingi ringkonnavolikogult liideti lõik 25–28 (Sri Muda), mis kasvatas linna pindala 11,41 km² võrra.
* 1994: Petalingi ringkonnavolikogult omandati Setia Alam, Bukit Jelutong ja Subangi lennujaam ning Klangi omavalitsusvolikogult Kota Kemuning ja Sg Kandis, mis kasvatas linna pindala 208,6 km².
* 1997: Petalingi ringkonnavolikogult annekteeriti Paya Jaras ja osa Sungai Buloh'st, kuid Putra Heights ja Subangi kõrgtehnoloogiline tööstuspark loovutati Subang Jayale, mis kokkuvõttes lisas 28,6 km².
Gazette Plan 1190 kohaselt laiendati Shah Alami selle praeguse 293 km² suuruse pindalani.
Wat Chayamangkalaram

**Wat Chayamangkalaram** (tai keeles:  วัดไชยมังคลาราม *Wat Chaiyamangkhalaram*) on theravaada budistlik tempel George Townis Malaisia Penangi osariigis. See asub Dhammikarama Birma templi vastas ja on osariigi vanim Siiami tempel. Wat Chayamangkalaram on iga-aastaste Songkrani, Loy Krathongi ja Vesaki pidustuste keskpunkt linnas.

Templis asub üks maailma pikimaid lamava Buddha kujusid ning paljud värvilised jakšade ja teiste müütiliste olendite kujud. Kuju, mille pikkus on 32–33 meetrit, toimib ka kolumbaariumina, kus hoitakse kremeeritud surnute urne. Templis on näha mitmeid väiksemaid Buddha kujusid erinevates poosides ja deevade kujusid, mis kaunistavad eriti peamist palvesaali.

## Ajalugu

Templi ehitust alustati 1845. aastal pärast seda, kui kuninganna Victoria andis George Townis nii Birma kui ka Siiami kogukonnale maatüki. 1830. aastal paiknes Penangis, kus oli tollal umbes 40 000 elanikku, umbes 648 Birma ja Siiami inimest. Osa siiamlastele eraldatud maast anti diplomaatilise žestina, et edendada kaubandussuhteid Briti impeeriumi ja Siiami Rattanakosini kuningriigi vahel. Pealdised näitasid ka, et templi ehitamine sai teoks suuresti tänu kohalike Hiina budistide annetustele.

1845. aastal asutas templi ehitust Phra Phorthan Kuad, mõjuvõimas munk, kes kohaliku legendi kohaselt armastas väga asam laksat. Seejärel sai roa valmistamisest pühendunute tavaline ohvriand templis tema pühamut külastades. 1948. aastal nimetati tempel ametlikult "Wat Chayamangkalaramiks". Pärast asutamist on tempel läbinud mitu renoveerimist, mille käigus on lisandunud uusi ehitisi. 1958. aastal ehitati templisse lamava Buddha kuju, mille kogumaksumus oli 100 000 Malaia dollarit. 1962. aastal külastasid templit Tai kuningas Bhumibol Adulyadej ja kuninganna Sirikit oma Malaisia riigivisiidi raames.

## Galerii

Wat Chayamangkalaram (12290457923).jpg|Templivärav
Burmist and Siam Temple (32508171011).jpg|Templi sissekäik
Penang Malaysia Wat-Chaiya-Mangkalaram-Temple-04.jpg|Kolumbaarium
Bouddha couché du temple Thai de Penang.jpg|Lamav Buddha
Penang Malaysia Wat-Chaiya-Mangkalaram-Temple-02.jpg|Templi sissekäik


## Vaata ka
*Kek Lok Si
*Cornwallise fort
*Khoo Kongsi

## Viited
International Emergency Economic Powers Act

**International Emergency Economic Powers Act** (inglise keelest *Rahvusvahelise eriolukorra majandusvolituste seadus*; **IEEPA**) on Ameerika Ühendriikide seadus, mis annab presidendile voli reguleerida väliskaubandust, kui ta kuulutab välja eriolukorra seoses erilise ohuga Ameerika Ühendriikidele, mille allikas on vähemalt suures osas välismaal. Seadus jõustus aastal 1977.

## Viited

## Kirjandus
*
*
*
*
*
Skujene kirik

**Skujene luteri kirik** on luteri kirik Lätis Skujenes. 

See on Skujene kihelkonna kirik, tänapäeval kasutab seda Skujene kogudus.

Skujene kirik, Skujene kiriku keskaegne kalmistu ja Skujene kiriku orel on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all. Kirikul puudub altar, seda asendab aastal 1772 valminud krutsifiks. 

## Ajalugu

Aastal 1492 on mainitud kirikut, mis tõenäoliselt ehitati sinna siiski koos linnusega. 1537 mainitakse esmakordselt kirikhärrat. Aastal 1668 valmis uus puukirik, mille aastal 1780 asendas kivist kirikuhoone.

Kivikirik oli algselt ilma tornita, torn lisati suurte ümberehitustööde käigus aastal 1901. Kivid torni tarbeks tõid kohale kohalikud maaomanikud. Kaks aastat hiljem sai kirik omale oreli. Kirikukell viidi esimese maailmasõja ajal Venemaale ja nii pidi kogudus ka uue kella hankima.   

## Viited
Lode kirik

**Lode luteri kirik** (ka **Apši kirik**) on luteri kirik Lätis Taurene vallas. 

See on Skujene kihelkonna abikirik, tänapäeval kasutab seda Lode kogudus.

Lode kirik  ja kiriku uksed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. 

## Ajalugu

Lode kandis tegutsevat kogudust on mainitud aastal 1536, kuid pole teada, kas siis seal ka kirik oli. Katoliku kirik rajati sinna tõenäoliselt seetõttu, et seal oli kohalik hiiepaik. Veel XVIII sajandil viisid kohalikud inimesed kiriku juurde ohvriande -  raha, linte ja helmeid. Aastal 1680 on mainitud Lode kirikut, ent selle täpsem rajamisaeg on teadmata.

Praegune kirikuhoone valmis aastal 1780. Kirik valmistati tammepalkidest.Aastal 1890 valmistas orelimeister Mārtiņš Krēsliņš kirikule oreli. Aastal 1893 valmisid kiriku uus altar, kantsel ja oreliprospekt. Aastal 1895 valati Saksamaal kirikukell. Aastal 1960 sai kirik uue sisutuse. Kirikut uuendati XX sajandi üheksakümnendatel aastatel, mil vahetati välja pehkinud palgid ja uuendati torni.  

## Viited
Putrajaya maamärk

**Putrajaya maamärk** (malai keeles *Mercu Tanda Putrajaya*, inglise keeles *Putrajaya Landmark*) on maamärk 1. piirkonnas Putrajaya liidualal Malaisia. 

Maamärk koos selles oleva ajakapsliga sümboliseerib Putrajaya rajamist 1995. aastal. See oli Putrajaya esimene maamärk.

Maamärk asub Putra Perdana pargis, mis on Putrajaya  kõrgeim punkt. Selle kujundus on kaasaegsete ja traditsiooniliste motiivide kasutamise kombinatsioon. Ümbritseva väljaku (malai keeles *Plaza Mercu*, inglise keeles *Landmark Plaza*) kujunduses on puid, põõsashekke, hekkidega piiratud pingirühmi ja purskkaevusid. 

## Viited

## Välislingid
Bobisõit 1924. aasta taliolümpiamängudel

**[[Bobisõit]] [[1924. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus laupäeval ja pühapäeval, 2. ja 3. veebruaril 1924. aastal Pélerinsi olümpiabobirajal Chamonix's Prantsusmaal. Võisteldi ainult ühel bobisõidualal, nelja- või viiebobil.

Võistlus toimus looduslikul rajal Piste de bobsleigh des Pélerins. See oli 1464,97 meetrit pikk ja koosnes 19 kurvist. Stardi ja finiši vaheline kõrguslangus oli 156,29 meetrit.

Võistelda said nii nelja- kui ka viiemehelised bobisõitjad, mis oli nende mängude ainus ala, osalesid 5 riigi kelgud. Šveitsi bobisõidumeeskond koosseisus Alfred Neveu, Eduard Scherrer, Alfred Schläppi ja Heinrich Schläppi võitis olümpiatiitli keskmise kiirusega 60 km/h.

Prantsuse bobisõidumeeskond kukkus treeningu ajal mitu korda ümber ja kõik neli Prantsuse sportlast viidi haiglasse. Oma esimesel sõidul võistlesid Prantsuse bobisõitjad joobes olles, kuna üks neljast meeskonnakaaslasest, tollane šampanjamaja omanik Marquis d'Aulan, oli neile heldelt alkoholi andnud.

## Tulemused




Finaal: 3. veebruar 
Osavõtjaid: 39
Riike: 5    
Ametlikud tulemused


## Medalite tabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Chamonix 1924 
|-

## Viited

## Välislingid

*Bobsleigh at the 1924 Chamonix Winter Games
Valdeko Kalma

**Valdeko Kalma ** (11. juuli 1950 Viljandi – 26. aprill 2019 Viljandi) oli eesti maadlussporditegelane.

Ta lõpetas 1976. aastal Gagarini-nimelise näidissovhoostehnikumi tehniku-mehaanikuna.

Aastatel 1966–1997 tegeles ta maadlusspordiga Elmar Kuiva ja Aarne Kõivu juhendamisel, sai vabamaadluses Eesti meistrivõistlustel 1981. ja 1994. aastal pronksmedali. 1976. aastal esines Eesti meistrivõistlustel judos ja võitis pronksi.

Kalma tegutses aastatel 1971–1994 maadluskohtunikuna (I kategooria). Oli 1987. aastast Viljandi maadlusklubi Tulevik president. Kuulus aastatel 1996–2002 Eesti Maadlusliidu juhatusse ja oli 2002–2004 maadlusliidu asepresident.

Valdeko Kalma suri 2019. aastal ja maeti Viljandi Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1998 – Viljandi linna kultuuri- ja spordipreemia
*2015 – Kultuurkapitali Viljandimaa aastapreemia
*2015 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited
Abe jõgi

**Abe** on jõgi Jaapanis Shizuoka prefektuuris. Jaapani keeles kasutatakse nime **Abekawa** (安倍川), kus "kawa" tähendab jõge.

Abe jõgi saab alguse Akaishi mäestikust Oyarei mäelt, voolab peamiselt lõunasse ja suubub Shizuoka lähedal Suruga lahte. Abe on 53,3 km pikk. Jõe valgala on 567 km². Jõgi on selgeveeline.

Abe jõe ülemjooksul on mitmeid kuumaveeallikaid. Jõel on Abe suur juga (Abe-no-Ōtaki), mis on Jaapani keskkonnaministeeriumi koostatud 100 Jaapani tähelepanuväärsema joa loendis. 

Tokugawa Ieyasu lasi jõe alamjooksul teha suuri ehitustöid, kujundades jõe tänapäevase voolusängi.

Jõe järgi on nime saanud kohalik sojajahust kook *abekawamochi*.
Hakui

**Hakui** on linn Jaapanis Ishikawa prefektuuris. Asub Noto poolsaare edelanurgas. Piirneb kagus Toyama prefektuuri Himi linnaga.

Hakui sai linnaõigused 1958. aastal.

1. jaanuari 2026 seisuga oli linnas arvestuslikult 18 701 elanikku. Linna kogupindala on 81,84&nbsp;km2.

Linn on tuntud siidi ja kunstsiidi toodangu poolest.

## Viited

## Välislingid
*http://www.city.hakui.ishikawa.jp/
Ameerika Ühendriikide Ülemkohtu esimees

**Ameerika Ühendriikide Ülemkohtu esimees** (inglise keeles *Chief Justice of the United States*) on Ameerika Ühendriikide Ülemkohtu juht ja föderaalse kohtusüsteemi kõrgeim ametnik. Põhiseaduse järgi määrab president Senati nõuandel Ülemkohtu kohtunikud, kes on ametis kuni nad kas surevad, astuvad tagasi, lähevad pensionile või nad tagandatakse. Ülemkohtu esimehe olemasolu tuleb selgesõnaliselt välja vaid sättest, mille järgi juhib Ülemkohtu esimees presidendi tagandamisprotsessi. See on juhtunud kolmel korral: Andrew Johnsoni, Bill Clintoni ja Donald Trumpiga.

Ülemkohtu esimees saab palju mõjutada arutlusele võetavate kaasuste valikut, istungite aegu ning ta juhib kohtunikevahelisi kõnelusi. Kui kohus jõuab otsusele, siis valib esimees (juhul, kui ta ise hääletas otsuse poolt), milline kohtunik otsuse valmis kirjutab. Hääletusel on esimehe häälel sama kaal, mis teiste kohtunike häältel.

On tava, et presidendi ametivande andmist viib läbi Ülemkohtu esimees. Ülemkohtu esimees on föderaalvalitsuse kohtuvõimu kõneisik ning haldab föderaalkohtute tööd. Ta juhib Kohtukonverentsi ning määrab seal Kohtute Haldusbüroo juhi. Ta kuulub Smithsonian Institutioni nõukokku ning tavaks on ta valida juhatuse laekuriks.

Ameerika Ühendriikide Ülemkohtu esimees on aastast 2005 John Roberts.

## Ameerika Ühendriikide Ülemkohtu esimeeste loend




## Kirjandus
*
*
*Flanders, Henry. ''The Lives and Times of the Chief Justices of the United States Supreme Court''. Philadelphia: J. B. Lippincott & Co., 1874 at Google Books.
*
*
*
*