open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Georg Eggers

**Georg Arnold Eggers** (21. jaanuar (vkj)/ 1. veebruar 1791 Tallinn – 24. veebruar (vkj)/ 9. märts 1851 Tallinn) oli baltisaksa kaupmees, Tallinna Suurgildi oldermann ja tööstur. 

Ta asutas Tallinnas 1813. aastal Tallinnas laenuraamatukogu ja 1819. aastal raamatukaupluse. 

1822. aastal alustas ta kirjastamist, hiljem laiendas tegevust ka Peterburi, avades seal raamatukaupluse Eggers & Сo Nevski prospekti majas nr 8. Eggersi raamatukaupluse rentis 1835. aastal Franz Ferdinand Kluge. 1848. aastal ostsid Kluge ja Carl Ströhm Eggersi raamatukaupluse. Äri sai nimeks Kluge & Ströhm.

1830. aastal asutas ta keemiatehase (valmistas pliiatsetaati, äädikat ja värvaineid), 1838. aastal tuletikumanufaktuuri ja aastatel 1843–1844 Hundikuristiku lubjatehase. 

1849. aastal omandas ja moderniseeris Ülemiste paberivabriku Juhkentalis (hilisema Põhja Paberi- ja Puupapivabriku).

## Isiklikku
Tema isa oli baltisaksa Eggersite suguvõsast Friedrich Eggers (1751–1814), kaupmees Tallinnas ja Tallinna Suurgildi oldermann ning ema Catharina Elisabeth (sündinud Riesenkampff) (1761–1808).

Ta oli abielus 1823. aastast Clementine Halleriga, kellega olid tal järglased:
* Alexander Eggers  (1828–1877), kaupmees ja majandustegelane, Tallinna raehärra 1860–1864, Laitse, Einmanni mõisnik, Haimre ja Haabersti mõisa rentnik, kes oli Alexander Heinrich Eggersi (1867 Tallinn – 1937 Berliin), 1906–1910 Tallinna Toomkooli direktori isa
*Eduard Eggers, (1838–1895), raamatukaupmees
*Catharina Elisabeth Mayer (sündinud Eggers (1840–1919), abielus Woldemar Mayeriga (1829–1883) Mayeri vabrikust, kes oli 1864–1877 Tallinna raehärra ja 1876–1883 Tallinna bürgermeister
*Otto Eggers (1844–1908), aktsiisiametnik

## Viited

## Kirjandus
*Hans Jakob Eggers. ''Zur Geschichte der Familie Eggers in Reval''. Reval 1910
*Endel Aule. Kluge ja Ströhmi raamatukaupluse ajaloost 1. Firma asutaja Georg Arnold Eggers. Keel ja Kirjandus nr 1, 1970

## Välislingid
*"Mustpeade vennaskonna liige, Georg Arnold Eggers 14.IX 1810". Tallinna Linnaarhiiv, TLA.1465.1.3059
*
*
Ječi

**Ječi** (ka **Jēči**) on küla (*vasarnīcu ciems* ehk suvilapiirkond) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Dunika vallas.

Küla asub valla lääneosas. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.

Külas kasvavad tammed ümbermõõtudega 4,41 meetrit, 4,51 meetrit, 4,88 meetrit, 5,1 meetrit ja 5 meetrit, pärn ümbermõõduga 3,5 meetrit ja sanglepp ümbermõõduga 3,08 meetrit on looduskaitse all.

2006. aastal elas külas 12 inimest, aastal 2020 oli seal 26 elanikku.

## Viited
Liepieni

**Liepieni** on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Dunika vallas.

Küla asub valla loodeosas.

2006. aastal elas külas 13 inimest. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.

## Viited
Benevento Calcio

**Benevento Calcio** on Itaalia jalgpalliklubi, mis tegutseb Campania maakonnas Beneventos. See mängib Itaalia kõrgliigas Serie A.

Klubi asutati 1929. aastal nimega **Associazione Calcio Benevento**. Praegusel kujul loodi klubi 2005. aastal.

Hooajal 2016–17 osales Benevento esimest korda Itaalia esiliigas. Kohe esimesel hooajal jõuti *play-off*i, kus pärast Spezia, Perugia ja Carpi alistamist kindlustati pääs Itaalia kõrgliigasse. Esimene hooaeg Itaalia kõrgliigas kujunes Beneventole raskeks. Liigas kaotati neliteist esimest mängu, mis märkis Euroopa viie suurima kõrgliiga negatiivset rekordit. Esimene punkt saadi 3. detsembril 2017, kui viigistati AC Milaniga 2:2. Viigivärava lõi mängu viiendal lisaminutil Benevento väravavaht Alberto Brignoli. Kuigi Benevento kogus hooaja lõpuks kuus võitu ja 21 punkti, jäädi liigas viimaseks ja langeti tagasi esiliigasse. 2019. aastal sai klubi peatreeneriks Filippo Inzaghi ja hooajal 2019–20 võitis Benevento kindlalt esiliiga (teisele kohale jäänud Crotonet edestati 18 punktiga) ja tõusti taas kõrgliigasse.

Klubi kodustaadion on 16 867 pealtvaatajat mahutav Stadio Ciro Vigorito.

## Praegune koosseis
*Seisuga 5. oktoober 2020*

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Võlupunane AC

**Võlupunane AC** ehk **alluurpunane AC** (ka **punane toiduvärv 17** (*Food Red 17*), *FD&C Red 40*) on punane asovärvaine. Toiduvärvina kannab see e-aine tähist **E129**.

Tegemist on populaarse värvainega, mida kasutatakse maailmas laialdaselt. 1980. aastatel oli selle aastane toodang enam kui 2300 tonni.

Euroopa Liidus on võlupunane toiduvärvina lubatud, kuid paljudes Euroopa Liidu riikides on selle kasutamine toidus kohalike seadustega keelatud. Värvainet kasutatakse magustoitudes ja maiustustes, ka kosmeetikatoodetes. Toidulisaainena on see keelatud Taanis, Belgias, Prantsusmaal, Saksamaal, Šveitsis, Austrias, Norras ja Rootsis.

Ameerika Ühendriikides on võlupunast lubatud värvainena kasutada kosmeetikas, ravimitööstuses ja toiduainetetööstuses. Värvainet võidakse kasutada tätoveerimistindis.

## Viited

## Välislingid
* Võlupunane keemiliste ühendite andmebaasis PubChem
* Võlupunane värvainete andmebaasis Word Dye Variety
Anto Sepp

**Anto Sepp** (sündinud 21. aprillil 1950 Kuressaares) on eesti pedagoog, ajaloolane ja kollektsionäär.

Õppinud Kahtla 8-kl. Koolis, Kingissepa keskkoolis, Tartu Riiklikus Ülikoolis (ajalugu) ja Leningradi Üleliidulises Kutsehariduse Instituudis (koolijuhtimine).

Töötanud pedagoogina Kahtla, Põltsamaa ja Rakvere koolides.

Teinud kaastööd Eesti Entsüklopeediale ja Mereleksikonile. 

Kogunud üle 50 aasta tuntud isikute autograafe kogu maailmast, tema kogus on ligikaudu 30 000 nimetust.

Esinenud näitustel Uus-Meremaal (kosmonaudid), Moskva olümpiavõitjate kokkutulekul, Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumis (100 aastat olümpiamänge), Eesti Teaduste Akadeemias (pühendustega raamatud), Tallinna Õpetajate Majas, Pärnu filatelistide näitustel (Mida kõike küll ei koguta), Kuressaares, paljudes koolides, klubides, raamatukogudes jm.

Osales 2018 Eesti Vabariigi 100. sünnipäevaks valminud poeetilises koondportrees Eesti inimestest "Saja lugu"https://www.meiemaa.ee/index.php?content=artiklid&sub=1&artid=78254.

### Artikleid
Anto Sepp – Euroopas tuntud autogrammikütt https://virumaateataja.postimees.ee/2317783/persoon-anto-sepp-euroopas-tuntud-autogrammikutt

Anto Sepp: allkirjade kogumine on tõsine töö https://arhiiv.saartehaal.ee/2013/07/22/anto-sepp-allkirjade-kogumine-on-tosine-too/
Gaisberg

**Gaisberg** on mägi Austrias, Salzburgist idas, kõrgusel 1288 m üle merepinna. See kuulub Salzkammerguti mägede hulka, mis on Põhja-Lubjakivialpide ahelik. Mägi on üks Salzburgi *[[Hausberg]]idest*, populaarne puhkeala, pakkudes maalilisi vaateid linnale ja Berchtesgadeni Alpidele läänes. Mäe tipus on kaugele nähtav Gaisbergi saatja.

## Geograafia

Mägi on üks Osterhorni rühma eelmägesid Lammertali oru ja Wolfgangsee vahel, moodustades Salzburgi vesikonna idaserva. Kühbergi kannusega läänenõlvad ulatuvad Salzburgi linna piiridesse, külgnevad osad kuuluvad naabruses olevatesse Koppli ja Elsbetheni valdadesse. 1988. aastast on väike osa metsamaast määratud kaitsealaks.

Gaisberg on olnud Salzburgi päevareisijatele populaarne sihtkoht juba 18. sajandil. Aastatel 1887–1928 pakkus ratasajamiga raudtee *Gaisbergbahn* linnast mäetippu kerget ligipääsu, kuni see 1929. aastal maanteega asendati. Täna ühendab *[[Mirabelli loss|Mirabellplatz]]i* väljakult algav avalik bussiliin tipuplatoo parklat, mis on alguspunktiks talispordile, matkamisele, maastikujalgrattasõidule ja tiibvarjuspordile, kesklinnaga. Gaisbergi saatja, 100 m kõrgune FM-raadio ja televisiooni saatejaam mäe tipus püstitati 1956. aastal.
Dunika

**Dunika** (vanadel kaartidel ka **Dunka**) on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Dunika vallas.

Küla asub valla keskosas, selle järgi on vald ka nime saanud. Dunika lähistelt algab 6 kilomeetri pikkune Dunika soo matkarada.

2006. aastal elas külas 55 inimest, aastal 2020 oli seal 34 elanikku. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.

## Viited
Hans Spemann

**Hans Spemann** (27. juuni 1869 Stuttgart, Württembergi kuningriik – 9. september 1941 Freiburg, Saksa Riik) oli saksa embrüoloog.

1935. aastal anti talle Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind embrüonaalse induktsiooni avastamise eest.
Peši

**Peši** (ka **Pešu ciems**) on küla (*vasarnīcu ciems* ehk suvilapiirkond) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.

Küla asub valla põhjaosas; sisuliselt on tegemist suvilapiirkonnaga. Seda läbib maantee A11.

Külas kasvavad jugapuud ümbermõõtudega 0,83 meetrit ja 0,72 meetrit ning Ezergali jugapuu kõrgusega 8 meetrit ja ümbermõõduga 1,91 meetrit on looduskaitse all.

Külas elab Läti ajakirjanik ja tõlkija Nora Kalna.

2006. aastal elas külas umbkaudu 30 inimest, aastal 2020 oli seal 10 elanikku.

## Viited
Brixentaler Ache

**Brixentaler Ache** on jõgi Tiroolis Austrias, Inni parempoolne lisajõgi. See läbib Kitzbüheli ja Kufsteini ringkonnad. See on üks suuremaid Inni lisajõgesid Tiroler Unterlandis.

## Kulg

Brixentaler Ache algab Brixenbachina Brixen im Thale territooriumil ja voolab läbi Brixentali läände, mis on Alam-Inntali kagupoolne kõrvalorg. Westendorfi ja Hopfgarten im Brixentali (peamine küla orus) vahel oru põhi kitseneb. Kohe pärast seda kitsaskohta suubub Windauer Ache lõunast Brixenbachi. Siit alates on Brixenbach tuntud kui Brixentaler Ache. Umbes 1 km järel suubub (samuti lõunast) suurem Kelchsauer Ache. 26 km pikk Kelchsauer Ache kuivendab kogu Kelchsau piirkonna.

Hopfgarteni ja jõelõigu, mis moodustab Kirchbichli ja Wörgli vahelise piiri, vahel sunnitakse Brixentaler Ache taas läbi kuristiku, enne kui see laskub Inntal tasandikule. Kuristikust väljumisel takistab Brixentaler Achet suur pais ja osa veest suunatakse kanalisse, mis viib väikese *[[Tiroler Wasserkraft]]i* käitatava elektrijaamani. Paisust allpool suubub Sölli suunast põhjast jõkke Luecher Bach. Pärast oma suurtelt lisajõgedelt lisavee saamist domineerib Brixentaler Ache nüüd laia ja tihedalt asustatud Brixentali oru maastikul. Pärast seda, kui nüüd umbes 16 m laiune Brixentaler Ache on läbi Wörgli voolanud, suubub ta lõunast Inni.

Jõe valgla on suhteliselt suur, eriti selle lisajõgede Windauer Ache ja Kelchsauer Ache tõttu, ning katab umbes kolmandiku Kitzbüheli ringkonna territooriumist.
Jūči

**Jūči** on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas.

Küla asub valla kirdeosas Līgupe jõe kaldal. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.

## Viited
Kühnerti aed

**Kühnerti aed** oli haljasala Tallinnas 19. sajandil ja 20. sajandil, Tatari ja Sakala tänava ning Pärnu maantee nurgal. Kunstaia rajas Tallinna metsaülem Wilhelm Kühnert (1819–1891).

Wilhelm Kühnert omandas kinnistu 1862. aastal ning rajas 1880. aastaks rajas aia, mis oli jagatud nii otstarbe (majandushoov, köögiviljaala, viljapuude ala, puukool koos võõrliikide kohanemise katseaiaga ja arboreetumiga) kui ka puude (okaspuud, pärnad) ja põõsaste (ebajasmiinid, sirelid, roosid) rühmitamise alusel. Aia loodeosa oli kujundatud korrapärases Prantsuse stiili meenutavas stiilis ning aia kagupoolne kolmandik oli jaotatud geograafilisel põhimõttel, kus kasvasid eri piirkondadele omased puittaimed.

Kunstaias oli palju viljapuid ja osa neist olid ka väga haruldased.  

Kühnertite aed Tallinnas oli tol ajal tuntumaid aedu, kus kasvatati mitut liiki ilupuid. 1913. aastal otsustati tollast Ahju tänavat pikendada ja E. Kühnertilt osteti seks puhuks osa aiast 7909 rubla ja 75 kopika eest. Ernst istutas hõlmikpuu ümber tema praegusse asukohta Vana-Pärnu maantee ja P. Süda tänava nurgal 1913. aastal.

Pärast Wilhelm Kühnerti surma 1891. aastal hoolitsesid aia eest tema poeg Constantin Herman Heinrich Kühnert ja pojapoeg arhitekt Ernst Gustav Kühnert. 1940. aastal lahkusid Kühnertid Eestist.

Tänapäeval on aiast säilinud ligi 30 nimetust puid ja põõsaid.

## Viited

## Kirjandus
*Heldur Sander, Ei lähe meil meelest üks puuke seal Tallinna linnas Sirp, 17. jaanuar 2020
Erkpunane 4R

**Erkpunane 4R** ehk **uuskošenill** (*New Coccine*) ehk **Ponceau 4R** (nimetatud Ponceau punase järgi) on sünteetiline punane asovärvaine, mida toodetakse kivisöetõrvast ja mida võidakse kasutada ka toiduvärvina, sel juhul e-aine tähisega **E124**.

Värvainete indeksis on aine tähised 16255 ja C.I. Acid Red 18. Aine on erinevates maades tuntud enam kui saja nime all: *Cochineal Red A*, *Brilliant Scarlet 3R*, *Brilliant Scarlet 4R*, *New Coccine*, *Food Red 6* jne.

## Omadused
Erkpunane 4R on maasikavärvi erepunane aine, vastupidav valgusele, kuumutamisele ja hapetele, kuid võib värvus pleekuda näiteks askorbiinhappe sisalduse mõjul.

Ainet peetakse allergeeniks eriti astmaatikutel või neil, kel on ülitundlikkus salitsüülhappe derivaatide suhtes. Loomadel mõjub kartsinogeenina. Aine mõjuga seostatakse laste aktiivsus- ja tähelepanuhäireid.

## Kasutamine
Erkpunast 4R kasutatakse keeksides, keeksipulbrites, karastusjookides, magustoitudes, maiustustes, puuvilja- ja juurviljakonservides, garneeringutes, marmelaadides, suppides, mereandidest toitude kastmetes.

Lubatud värvaine Euroopas, Aasias ja Austraalias, kuid keelatud Ameerika Ühendriikides ja Norras.

## Viited

## Välislingid
* Erkpunane 4R keemiliste ühendite andmebaasis PubChem
Andrea Ghez

**Andrea Mia Ghez** (sündinud 6. juunil 1965 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide astronoom.

2020. aastal sai temast neljas naine, kellele on antud Nobeli füüsikaauhind. Ta jagas poolt auhinda Reinhard Genzeliga Linnutee keskel oleva supermassiivse kompaktse objekti avastamise eest. Teise poole auhinnast sai Roger Penrose.
Otto Loewi

**Otto Loewi** (3. juuni 1873 Frankfurt, Saksamaa keisririik – 25. detsember 1961 New York, Ameerika Ühendriigid) oli Saksa päritolu juudi farmakoloog ja psühhobioloog.

Aastatel 1903–1938 elas ja töötas ta Austrias ning pöördus 1940. aastal Ameerika Ühendriikidesse.

1936. aastal jagas ta Henry Hallett Dale'iga Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinda atsetüülkoliini endogeense neurotransmitteri rolli avastamise eest.

## Viited
Ķāķišķe

**Ķāķišķe** (ka **Līgupe**) on küla (*vidējciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas.

Küla asub valla keskosas Līgupe jõe kaldal. See on tekkinud endise Ķāķišķe mõisa (*Kakischken*) keskuse juurde. Aastal 1848 sündis seal Läti ühiskonnategelane Aleksandrs Vēbers. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.

Külas kasvavad tammed ümbermõõtudega 4,51 meetrit ja 4 meetrit ning pärn ümbermõõduga 3,98 meetrit, rabe remmelgas ümbermõõduga 5,72 meetrit ja hobukastan ümbermõõduga 3,4 meetrit on looduskaitse all.

2006. aastal elas külas 145 inimest, aastal 2020 oli seal 73 elanikku.

## Viited
Reinhard Genzel

**Reinhard Genzel** (sündinud 24. märtsil 1952 Bad Homburg vor der Höhes Lääne-Saksamaal) on saksa astrofüüsik.

2020. aastal jagas ta poolt Nobeli füüsikaauhinda Andrea Gheziga Linnutee keskel oleva supermassiivse kompaktse objekti avastamise eest. Teise poole auhinnast sai Roger Penrose.
Jacques Monod

**Jacques Lucien Monod** (9. veebruar 1910 Pariis, Prantsusmaa – 31. mai 1976 Cannes, Prantsusmaa) oli prantsuse biokeemik.

1965. aastal anti talle, François Jacobile ja André Lwoffile Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind ensüümi- ja viirusesünteesi geneetilise kontrolli avastamise eest.

## Tunnustus
* Croix de guerre 1939–1945 (1945)
* Médaille de la Résistance (1945)
* USA Pronkstäht 
* Auleegioni ohvitseri klassi orden (1963)
*Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind (1965)
*valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks (1968)
*valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks (1968)

## Viited
Stefan Banach

**Stefan Banach** (30. märts 1892 Krakow – 31. august 1945 Lviv) oli poola matemaatik, üks 20. sajandi mõjukamaid matemaatikuid. Ta oli tänapäevase funktsionaalanalüüsi ja Lvivi matemaatikakoolkonna rajaja. Tema 1932. aastal ilmunud teos "Théorie des opérations linéaires" ('lineaaroperatsioonide teooria') oli esimene funktsionaalanalüüsi üldine teooria.

Banach oli koduabilise Katarzyna Banachi ja ohvitseritentsiku Stefan Greczeki poeg. Sõduriameti tõttu ei saanud ta isa tema emaga abielluda ning poiss kasvas pesumajaomaniku peres. Banach õppis 1910–1914 Lvivi polütehnilises ülikoolis. Pärast esimese maailmasõja algust ülikool suleti ja Banach läks tagasi kodulinna Krakowisse. 1916. aastal kohtas ta seal pargis juhuslikult matemaatik Hugo Steinhausi, kellest sai järgmisel aastal Lvivi polütehnilise ülikooli professor, kuid lahkus sellelt kohalt peagi. Tänu Steinhausi pingutustele sai Banach 1920. aastal Lvivi polütehnilise ülikooli professori Antoni Łomnicki juurde assistendiks. 1922 kaitses ta doktorikraadi Jan Kazimierzi ülikoolis (tänapäeval Lvivi ülikool). 1922 ta habiliteerus samas ning sai erakorraliseks professoriks. 1927. aastal sai ta korraliseks professoriks. Nõukogude okupatsiooni ajal sai temast Ukraina NSV teaduste akadeemia liige ja 1939–1941 oli ta Lvivi ülikooli matemaatika-füüsikateaduskonna dekaan. Saksa okupatsiooni ajal pidi ta oma ametikohtadest loobuma ning ta sai tööd Rudolf Weigli bakterioloogiainstituudis veredoonorina. Banach haigestus kopsuvähki. Ta suitsetas 4-5 pakki sigarette päevas. Pärast saksa okupatsiooni lõppu 1944. aastal sai ta taas professoriks, kuid oli siis juba väga haige. Ta suri kopsuvähki augustis 1945. 

Tema järgi on nimetatud Banachi ruum, Hahni-Banachi teoreem, Banachi-Steinhausi teoreem ja Banachi-Tarski paradoks, mille ta sõnastas 1924. aastal koos Alfred Tarskiga.

Poola matemaatikaselts annab 1946. aastast välja Stefan Banachi auhinda poola matemaatikutele ja 2008. aastast ka rahvusvahelist Stefan Banachi auhinda.
Puidu-sametkõrges

**Puidu-sametkõrges** (*Flammulina velutipes*) on šampinjonilaadsete seltsi sametkõrgese perekonda kuuluv seeneliik. 

## Kirjeldus
Kübar on kollakas kuni oranžikaspruun, kuni 8 cm läbimõõduga, paksult limane. Valkjad eoslehed on nõgusalt jalale kinnitunud. Jalg on sametjas, ülalt kollane, alt pruunikas kuni must, kuni 7 cm pikk.

Kasvab oktoobrist veebruarini põõsjalt kändudel ja elavatel puudel, eriti pajudel. Eestis laialt levinud, paiguti massiliselt.

Puidu-sametkõrges on söödav värskelt.

## Viited

## Välislingid
*
Sudeedisakslaste väljasaatmine

Pärast teise maailmasõja lõppu korraldati Tšehhoslovakkias ulatuslik **sudeedisakslaste väljasaatmine**.

30. septembril 1938 sõlmisid Suurbritannia, Prantsusmaa, Itaalia ja Natsi-Saksamaa Müncheni kokkuleppe, millega Tšehhoslovakkia kohustas loovutama peamiselt sakslastega asustatud Sudeedimaa Saksamaale. Juba pärast Sudeedimaa okupeerimist hakkas Tšehhoslovakkia president Edvard Beneš ja hilisem Tšehhoslovakkia eksiilvalitsus kavandama tulevikus Tšehhoslovakkia taastamist Müncheni kokkuleppe eelsetes piirides ning sakslaste väljasaatmist Tšehhoslovakkiast.

Tšehhoslovakkia esimese vabariigi aegsest paljurahvuslikkuse poliitikast otsustati loobuda, kuna seda nähti ohuna riigile ja demokraatlikule riigikorrale. Selle asemel otsustati riik vähendada kahe või kolme rahvuseni – tšehhide, slovakkide ja algselt ka ruteenlaste riigiks. Kuna enamus sakslasi ja ungarlasi olid saanud pärast Tšehhoslovakkia okupeerimist kas Saksamaa või Ungari kodakondsuse, sai seda õigustada kui võõramaalaste väljasaatmist.

22. juunil 1942, kui plaanid sudeedisakslaste väljasaatmiseks said avalikuks, saatis Londonis eksiilis olnud Tšehhoslovakkia Vabariigi Saksa Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei juht Wenzel Jaksch Benešile protestikirja.

Algul plaaniti välja saata vaid mõnisada tuhat sudeedisakslast – peamiselt need, keda nähti Tšehhoslovakkiale ebalojaalsetena ja kes olid Beneši ja Tšehhoslovakkia avaliku arvamuse kohaselt käitunud "Hitleri viienda kolonnina". Saksa okupatsioonivägede julmuste tõttu aga soovisid tšehhi vastupanuliikumisrühmad ja Tšehhoslovakkia eksiilvalitsus üha rohkemate sakslaste väljasaatmist, kohale pidid lõpuks jääma vaid ligi 160 000 – 250 000 teatud antifašisti ja tööstuse jaoks vajalikku isikut.

Suurbritannia peaminister Winston Churchill ja välisminister Anthony Eden toetasid sakslaste väljasaatmist, 1942. aastal sai Tšehhoslovakkia eksiilvalitsus Suurbritannia toetuse plaanile. Märtsis 1943 saavutas Beneš Nõukogude Liidu toetuse, ning juunis 1943 reisis ta Washingtoni, kus sai ka USA president Franklin D. Roosevelti toetuse. Lõpliku kokkuleppeni lääneliitlastega jõuti alles 2. augustil 1945 Potsdami konverentsi lõppfaasis.

Toonase kaootilise olukorra ja kohaliku keskvalitsuse puudumise tõttu pole täpselt teada, kui palju sakslasi elas Tšehhoslovakkias sõja lõpus. Schiederi komisjon on toidutalongide järgi välja arvutanud, et jaanuaris 1945 võis okupeeritud Sudeedimaal elada umbes 3 070 899 inimest (sealhulgas tšehhid ja teised mittesakslased). Vahetult enne sõja lõppu evakueeriti Heinrich Himmleri käsul Böömi- ja Määrimaale ligi 100 000 karpaadisakslast, lisaks põgenes aprillis-mais ka ligi 1,6 miljonit sakslast Poola Sileesiast läheneva Punaarmee eest. On arvatud, et mais 1945 võis Böömi- ja Määrimaal elada ligi 4,5 miljonit sakslast.

Sakslaste ja ungarlaste väljasaatmine kinnitati Beneši dekreetidega.

Piirialadelt saadeti sakslased välja juba 1945. aasta lõpuks. 1946. aastal saadeti ligi 1,3 miljonit sakslast välja USA okupatsioonitsooni ja 800 000 NSV Liidu okupatsioonitsooni. On arvatud, et väljasaatmise käigus hukkus ligi 15 000–16 000 inimest.
Corneille Heymans

**Corneille Jean François Heymans** (28. märts 1892 – 18. juuli 1968) oli Belgia füsioloog.

Heymans sai 1920. aastal doktorikraadi Genti Ülikoolist. Pärast ülikooli lõpetamist töötas Heymans Collège de France'is, Lausanne'i Ülikoolis ja Viini Ülikoolis. 1922. aastal sai ta Genti Ülikooli farmakodünaamika õppejõuks ning 1930. aastal sai ta oma isa, Jean-François Heymansi järel farmakoloogia professoriks.

Heymans avastas, kuidas keha mõõdab vererõhku ja hapnikusisaldust veres ning edastab need andmed ajju. 1938. aastal sai Heymans selle eest Nobeli meditsiiniauhinna. 

## Viited
Kokkuvedu

**Metsa kokkuveoks** nimetatakse metsamaterjalide teisaldamist väikeste vahemaade taha - puude langetamiskohast laadimisplatsile.  Kokkuveo käigus koondatakse puit suhteliselt suurelt raielangi alalt  laadimisplatsile, kust edasi laaditakse see metsaväljaveo transpordivahenditele. 

Kokkuvedu  toimub selleks konstrueeritud traktorite abil. Kunagised trossidest koosnevad haakeseadeldistega traktorid, millega veeti kokku tihti ka tüveseid, on asendunud forvarderitega.

## Viited
Gerhard Domagk

**Gerhard Johannes Paul Domagk** (30. oktoober 1895 – 24. aprill 1964) oli saksa patoloog ja bakterioloog.

Domagk õppis Kieli ülikoolis meditsiini, kuid läks vabatahtlikuna Esimesse maailmasõtta. Detsembris 1914 sai ta haavata ning töötas seejärel sõja lõpuni meedikuna. Pärast sõda lõpetas ta poolelijäänud õpingud ja 1921. aastal asus tööle Greifswaldi ülikooli, kus uuris bakterite põhjustatud nakkushaigusi. 1925. aastal asus ta tööle Münsteri ülikooli ja sai seal professoriks. Hiljem sai ta Baierimaa patoloogia- ja bakterioloogiainstituudi direktoriks. 

1939. aastal sai ta Nobeli meditsiiniauhinna Prontosili avastamise eest, mis oli esimene ravim bakteriaalsete nakkushaiguste vastu. Natsi-Saksamaal oli sakslastel keelatud Nobeli auhinda vastu võtta ning seetõttu sundisid võimud Domagki auhinnast loobuma. Domagk sai auhinna kätte 1947. aastal, kuid Nobeli auhinnaga kaasnevat raha välja ei makstud.

## Viited
Tšokker

**Tšokker** on kokkuveotraktori kogumistrossile rõngaga  ühendatud lühike silmustross, mille abil kinnitati palk või tüves.

## Viited
Kokkuveotraktor

**Kokkuveotraktorid** konstrueeriti metsamaterjali ja tüvestekokkuveoks. 

Eesti NSV-s oli väga levinud linttraktorid ТДТ-40, ТДТ-55 ja ka põllumajanduses kasutatavad ratastraktorid Т-40, Т-42, МТЗ-50, МТЗ-52, МТЗ-80, МТЗ-82, millele lisati vintsiga trosskokkuveoseade. 

Tänapäeval kasutatakse Forvardereid.

## Vaata ka
*Tšokker

## Viited
Väljavedu

**Väljaveoks** on nimetatakse metsamaterjalide teisaldamist raielangi lähedal olevalt laadimisplatsilt edasi mööda teid ostjani või näiteks saevabriku laoplatsile. Tavaliselt kasutatakse metsaveoautosid.
Trosskokkuvedu

**Trosskokkuvedu** on  metsamaterjali kokkuvedu trossidest koosnevate seadeldiste abil. 

Kokkuveotraktorite haakeseadeldised koosnesid  vintsist, peatrossist ja tšokkritest.

Mägedes ehitatakse trosskokkuveoks eraldi veoliinid. 

## Viited
Pillerseetal

**Pillersee org** (saksa: **Pillerseetal**) on org Kitzbüheli ringkonnas Austria Tirooli liidumaal, piiril Salzburgi liidumaaga.

## Asukoht ja maastik

Pillersee orgu iseloomustab sarnaselt selle naaberorgudega kokkuvõtlik orupõhja veelahe Sankt Jakob in Hausi lähedal, kus kaks Pillerseetali jõeorgu kohtuvad:

Põhjapoolne haruorg viib oma veed Grieselbachi, Pillersee ja Loferbachi (Haselbach) ojade kaudu Saalachi/Salzachi, ning seda piirab *Öfenschluchti* kuristik (*Teufelsklamm*), mis on osa Loferbachi oja *[[Strubtal]]i* orust Waidringi lähedal.

Lõunas loetakse kogu Rothache ja Fieberbrunner Ache (Pillersee Ache) jõgede ida–lääne suunaline org Grießeni kurust idas Fieberbrunni ja Sankt Johann in Tiroli vahelise kihelkonnapiirini läänes samuti Pillersee oru osaks. Sankt Johann, kus Fieberbrunner Ache suubub Großachesse (Kitzbühler-/Kössenerache, millest lõpuks saab Inni lisajõgi Tiroler Ache), on ühenduskoht Großache jõe *[[Leukental]]i* oruga. Grießeni kuru üleminekukoht itta Salzburgi *[[Leogang]]i*. 

Pillersee orgu piiravad Loferer Steinberge mäed ja Leoganger Steinberge idapoolsed eelmäed (*Kirchel, Buchensteinwand*) idast ning *Kirchbergstock* (samuti osa eelpoolnimetatutest) läänest. Lõunas piiritlevad oru serva Kitzbüheli Alpid. Selle tulemusena asub Pillersee org Põhja-Lubjakivialpide ja grauvaki liivakivist Kiltkivi-Alpide (Tirooli "rohumäed") vahelisel geoloogilisel piiril.


Pilt:Pillerseetal.jpg|Pillersee talvel
Pilt:Haselbach_oefenschlucht.jpg|Haselbach Öfenschluchti kuristikus
Pilt:Oefenschlucht.jpg|Öfenschlucht
Pilt:Pillerseetal Kitzbüheler Horn 2011.jpg|Fieberbrunni lähedal vaade Kitzbüheler Hornile (vasakul) 9 km idas Pillersee orus, Wilder Kaiser pilvedes (paremal)


## Omavalitsusüksused Pillersee orus

* Fieberbrunn
* Hochfilzen
* St. Ulrich am Pillersee
* Sankt Jakob in Haus
* Waidring

## Transport

*[[Hochkönigstraße]]* (B 164) ja Salzburgi-Tirooli raudtee (mõlemad kulgevad Saalfeldenist läbi oru lõunaosa; esimene Sankt Johanni, teine Kitzbühelisse–Wörglisse). Põhjas on *Pillerseestraße* ühendusteeks *[[Loferer Straße]]ga* (B 178, Deutsches Eck–Wörgl).

## Panoraam
Lauchsee

**Lauchsee** on suur nõmmejärv Tiroolis Kitzbüheli ringkonnas, pindalaga 2,3 ha. See asub Fieberbrunni valla territooriumil Pletzerbachi kohal kõrgusel 859 m merepinnast. Järves on kaks väikest saart ja selle suurim sügavus on 4,3 m. Lauchsee järvel on ujumisbasseinid *Moorbad Lauchsee*.
Peter New

**Peter New** (sündinud 30. oktoobril 1971 Vancouveris) on Kanada päritolu ameerika filminäitleja ja koomik.

## Välislingid

* [www.peternew.net Peter New Online]
*
Sölllandl

**Sölllandl** (ka **Söllandl** või **Sölland**) on org ja geograafiline piirkond Tiroolis Austrias, mis hõlmab Sölli, Scheffau am Wilden Kaiseri, Ellmau ja Going am Wilden Kaiseri külad Tiroler Unterlandis Wörgli ja Sankt Johann in Tiroli vahel.

Sölllandl hõlmab Sölli lähedal jõgedevahelise veelahkme: Inn ja Großache ühelt poolt ning Kitzbühler Ache teiselt poolt. Sölllandl eraldab Pölveni Lubjakivialpid ja Wilder Kaiseri põhjas Kitzbüheli Alpide *[[Grauwackenzone]]* kiltkivi mägedest ja Hohe Salvest eemal läänes.

Weißache jõgi, mis tuleb lõunast Ellmaust, voolab läbi Sölllandli keskpiirkonna, pöördub veidi enne Sölli põhja Inni suunas, saatjaks Eibergi maantee. Lääneosas voolab Luecher Bach enne ühinemist Brixentaler Achega Wörgli kohal. Reither Ache, mis tuleb lõuna poolt ja mida toidab Wochenbrunneri Alpidest laskuv Goinger Hausbach, suubub Sankt Johannis Leukentalis Großachesse.

Maastik on oluline ida-lääne lüli, mille kaudu kulgeb *Loferer Bundesstraße* (liidumaantee).
Proovitükk

**Proovitükk** (i.k. *sample plot*) on kindlalt piiritletud pindalal uurimistöö, metsatakseerimise või metsataksaatorite treeningu eesmärgil suhteliselt täpselt mõõdistatud ja kirjeldatud puistuosa (harva terve puistu). 

Olenevalt eesmärgist võivad proovitükid olla erineva suuruse ja kujuga (ring, kolmnurk, ristkülik) alatised (korduvalt kasutatavad) ehk püsiproovitükid või ajutised ühekordselt kasutatavad. 

## Viited
Tantsumeditatsioon

**Tantsumeditatsioon** on meditatsiooni tüüp, mis hõlmab tantsu, somaatikat, kunsti ja sufismi müstikat. Selle diskursuse töötas välja Dunya Dianne McPherson 1995. aastal.

Tantsumeditatsioonis kasutatakse mitmesuguseid hingamis- ja liikumistehnikaid, et vaigistada/leevendada üliaktiivset või rahutut meeleidentiteeti. 

Tantsumeditatsiooni käigus juhtuvad liigutused ilma pingutuse ja mõtlemiseta. See on keha vaba liikumine, sundimata seda mingisse kindlasse muusikasse. Tantsumeditatsioon on liikumine, kus liikuja on seisundis, kus ta ei pane tähele enda ümber toimuvat ega lase sel ennast häirida, vaid avastab ennast.

Selles meditatsiooni tüübis kasutatakse rütme, tähelepanu, taju ning intuitiivset seisundit, mis on paljude meditatsioonide ja tantsuliikumiste üheks põhiliseks aluseks.

: *"Igasugune tantsimine võib olla meditatiivne, kuid on olemas ka kategooria "[[:en:Sacred_dance|püha tants]]", mis on tantsu kasutamine meie hingeidentiteedi uurimiseks ja väljendamiseks".* 

Pühaks tantsuks kutsutakse tantsu kasutamist religioossetes rituaalides ja tseremooniates. 

: *"Püha tants on igasugune tants, mida tehakse kavatsusega ühendada midagi püha või suhelda sellega, kuid sellest võib aru saada ka tantsija või koreograaf."* 

Selle headeks näideteks on rituaalid ja tseremooniad, kus kasutatakse nö hingestatud tantsu, et saavutada erilist seisundit või jõuda mingi alateadvusliku eesmärgini.

## Suunised tantsumeditatsiooniks

* keskendu tantsule, mitte egole
* leia tantsu energia enda seest
* väljenda seda energiat
* lase sellel energial ennast juhtida
* luba ekstaasiminekut

## Vaata ka
* 5 rütmi tants
* Sufism
* Rituaal
* Tantsuteraapia
* Meditatsioon
* Püha tants

## Viited


## Välislingid
* Dancemeditation
* Dancemeditation 

* Uue ajastu disko ehk meditatsioon 
* Dance Meditation
* Sacred Dance
* About Sacred Dance
Väljalangenud osa

**Väljalangenud osa** on valitud ajalõigul puistus või proovitükil surnud puude kogum. Seda võidakse kirjeldada nii tüvemahu, rinnaspindala kui ka puude arvuga.

## Vaata ka
* Juurdekasv
Jalal kuivanud puu

**Jalal kuivanud puu** on surnud (ja üldiselt tasakaaluniiskuseni jõudnud) puu, mis seisab püsti. Tuuleheite tagajärjel surnud puud siia alla ei kuulu. 

Jalal kuivanud puust valmistatud metsamaterjali nimetatakse metsakuivaks puiduks.
Michael Jakobsen

**Michael Jakobsen** (sündinud 2. jaanuaril 1986 Kopenhaagenis) on Taani jalgpallur, kes mängib keskkaitsja või kaitsva poolkaitsjana Austraalia kõrgliiga klubis Adelaide United.

Ta alustas klubikarjääri Taani klubis Boldklubben af 1893. Aastatel 2003–2005 kuulus ta Hollandi kõrgliiga klubisse PSV Eindhoven, saades klubi meeskonnas Hollandi kõrgliigas kirja ühe mängu.

Aastatel 2005–2010 mängis Jakbosen Taani kõrgliiga klubis AaB Fodbold. Hooajal 2007–08 tuli ta AaB-ga Taani meistriks. 2010. aastal liitus ta Hispaania kõrgliiga klubiga UD Almería. Hooajal 2011–2012 mängis ta Almeríaga Hispaania esiliigas.

2012. aastal naasis Jakbosen Taani kõrgliigasse, liitudes FC Københavniga. 2013. aasta teises pooles mängis ta Københavnist laenul FC Nordsjællandis. Seejärel siirdus ta Esbjergi. 2016. aasta alguses suundus ta laenule Norra kõrgliiga klubisse Lillestrøm SK.

2016. aasta septembris sõlmis Jakobsen lepingu Austraalia kõrgliigasse kuuluva Melbourne Cityga. Samal aastal võitis ta klubiga Austraalia karika. Hooajal 2016–17 valiti ta Austraalia kõrgliiga sümboolsesse koosseisu.

2018. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Adelaide Unitediga. Aastatel 2018 ja 2019 on ta Adalaide Unitediga võitnud Austraalia karikavõistlused. Hooaegadel 2018–19 ja 2019–20 on Jakobksen Adelaide Unitedis mängides valitud Austraalia kõrgliiga sümboolsesse koosseisu.

Taani jalgpallikoondises debüteeris Jakobsen 2009. aastal.

## Saavutused
;Melbourne City
*FFA Cup: 2016
;Adelaide United
*FFA Cup: 2018, 2019
Nott

**Nott** (kõnekeeles ka **ront**) on tüvest lõigatud suhteliselt lühike (kuni mõne meetri pikkune) osa. Nottideks järgatakse metsas või laoplatsil tavaliselt küttepuit ja paberipuit. Nott on harilikult ümmarguse läbilõikega.

## Vaata ka
*pakk (metsandus)
30 Seconds To Mars (album)

**"30 Seconds to Mars"** on ansambli 30 Seconds to Mars debüütalbum, mis ilmus 2002. aasta augustis.

## Lood
# "Capricorn (A Brand New Name)" – 3:53
# "Edge of the Earth" – 4:37
# "Fallen" – 4:59
# "Oblivion" – 3:29
# "Buddha for Mary" – 5:45
# "Echelon" – 5:49
# "Welcome to the Universe" – 2:40
# "The Mission" – 4:04
# "End of the Beginning" – 4:39
# "93 Million Miles" – 5:20
# "Year Zero" – 7:52
A Beautiful Lie

**"A Beautiful Lie"** on ansambli 30 Seconds to Mars teine album, mis ilmus 2005. aastal.

## Lood
#"Attack" – 3:09
#"A Beautiful Lie" – 4:05
#"The Kill" – 3:51
#"Was It a Dream?" – 4:15
#"The Fantasy" – 4:29
#"Savior" – 3:11
#"From Yesterday" – 4:07
#"The Story" – 3:55
#"R-Evolve" – 3:59
#"A Modern Myth" – 14:14

## Koosseis
*Jared Leto – vokaal, kitarr
*Tomo Miličević – kitarr, süntesaatorid
*Matt Wachter – bass, klahvpillid
*Shannon Leto – trummid
Love, Lust, Faith and Dreams

**"Love, Lust, Faith and Dreams"** on ansambli 30 Seconds to Mars album, mis ilmus 2013. aasta mais.

## Lood
# "Birth" - 2:07
# "Conquistador" - 3:12
# "Up in the Air" - 4:36
# "City of Angels" - 5:02
# "The Race" - 3:40
# "End of All Days" - 4:46
# "Pyres of Varanasi" - 3:12
# "Bright Lights" - 4:51
# "Do or Die" - 4:08
# "Convergence" - 2:01
# "Northern Lights" - 4:44
# "Depuis le début" - 2:33
America (album)

**"America"** on ansambli 30 Seconds to Mars 2018. aasta album. 

## Lood
# Walk on Water – 3.05
# Dangerous Night – 3.19
# Rescue Me – 3.37
# One Track Mind – 4.20 (feat. ASAP Rocky)
# Monolith – 1.38
# Love is Madness – 3.54 (feat. Halsey)
# Great Wide Open – 4.49
# Hail to the Victor – 3.22
# Dawn Will Rise – 3.57
# Remedy – 3.17
# Live Like a Dream – 4.16
# Rider – 2.58
Leukental

**Leukental** on org Põhja-Tiroolis Austria Kitzbüheli ringkonnas. Leukental kulgeb põhjast lõunasse Thurni kurust Baieri piirini, kuid ei ole määratletud ainult peaoruna, vaid hõlmab mitmeid väiksemaid külgorgusid. Leukentali kaudu voolav jõgi on selle lähtest Thurni kurul kuni Kitzbühelini tuntud kui *Jochberger Ache*, siis Kitzbühelist kuni Sankt Johann in Tirolini kui *[[Kitzbühler Ache]]* ja alates kokkujooksust *Fieberbrunner Achega* Sankt Johann in Tiroli lähedal kui *Großache*. Pärast Leukentalist ja Tiroolist lahkumist on jõgi Baieris tuntud kui *Tiroler Ache* kuni suubumiseni Chiemsee järve ning selle org on tuntud kui Achental. Vallad Leukentalis on: Jochberg, Aurach bei Kitzbühel, Kitzbühel, Oberndorf in Tirol, Sankt Johann in Tirol, Kirchdorf ja Kössen.

Nimi "Leukental" võis 20. sajandiks peaaegu ununeda, sest 19. sajandi keskpaigast oli nimi "Großachental" muutunud tavaliseks. Seda peamiselt seetõttu, et see oli aeg, mil keiserlik-kuninglik monarhia soovis täpset ülevaadet kõigist kroonimaadest ja riigimõõtjad, kes olid peamiselt pärit Böömimaalt, ei saanud alpi murretest sageli päris hästi aru ja paljud nimed kanti kaartidele ilma uurimata.

Näiteks oru nime ekslikku muutmist jõe nimeks võiks seletada sellega, et riigimõõtja võis küsida jõe nime ja talle oleks öeldud *"see on große Ache".* Seetõttu esineb ka tänapäeval enamikul kaartidel nimi "Großachental".

20. sajandil tekkis ka ebaõige veendumus, et Leukental kulgeb Inntalist Wörgli lähedal Sölli ja Ellmau kaudu Sankt Johanni, nii et jaama Bruckhäusli lähedal (Wörglis) kutsuti veel mõni aasta tagasi "Söll-Leukental". 1875. aastal, kui jaam ehitati, arvati, et selles jaamas võiks maha tulla ja jätkata teekonda Sölli ning siis Ellmau ja Goingi kaudu siseneda Leukentali. Aastakümnete jooksul püsis viga selles, et Leukental kulges Wörglist Sölli, Scheffau, Ellmau ja Goingi kaudu Sankt Johanni.

Kohalik Kitzüheli ajaloolane Peter Brandstätter, kes suri 2008. aasta novembris, andis Leukentalile selle nime tagasi, tõstes kirjade ja väljaannete kaudu riigiasutustes sellealast teadlikkust. Ta suutis veenda *[[Österreichische Bundesbahnen]]* muutma jaama nimi "Söll-Leukentalist" "Bruckhäusliks".
Kiss (album)

**"Kiss"** on ansambli Kiss 1974. aasta album. 

## Lood
#"Strutter" - 3:10
# "Nothin' to Lose" - 3:27
# "Firehouse" - 3:17
# "Cold Gin" - 4:22
# "Let Me Know"	- 2:58
# "Kissin' Time" - 3:52
# "Deuce" - 3:06
# "Love Theme from Kiss" - 2:24
# "100,000 Years" - 3:22
# "Black Diamond" - 5:13
Hotter Than Hell

**"Hotter Than Hell"** on ansambli Kiss 1974. aasta album. 

## Lood
# "Got to Choose" - 3:54
# "Parasite" - 3:01
# "Goin' Blind" - 3:36
# "Hotter Than Hell" - 3:31
# "Let Me Go, Rock 'n' Roll" - 2:14
# "All the Way" - 3:18
# "Watchin' You" - 3:43
# "Mainline" - 3:50
# "Comin' Home" - 2:37
# "Strange Ways" - 3:18
Dressed to Kill

**"Dressed to Kill"** on ansambli Kiss 1975. aasta album. 

## Lood
* "Room Service" - 2:59
* "Two Timer" - 2:48
* "Ladies In Waiting" - 2:32
* "Getaway" - 2:44
* "Rock Bottom" - 3:55
* "C'mon And Love Me" - 2:59
* "Anything For My Baby" - 2:34
* "She" - 4:08
* "Love Her All I Can" - 2:41
* "Rock And Roll All Nite" - 2:49
Destroyer

**"Destroyer"** on ansambli Kiss 1976. aasta album. 

2003. aastal koostatud Rolling Stone'i kõigi aegade 500 parema albumi loendis asub see 496. kohal. Edetabelisse jõudis ka ansambli kontsertalbum "Alive!", mis paiknes seal 159. kohal.

## Lood
# "Detroit Rock City" – 5:17
# "King of the Night Time World" – 3:19
# "God of Thunder" – 4:13
# "Great Expectations" – 4:24
# "Flaming Youth" – 2:59
# "Sweet Pain" – 3:20
# "Shout It Out Loud" – 2:49
# "Beth" – 2:45
# "Do You Love Me" – 3:33
# "Rock and Roll Party" – 1:25
Rock and Roll Over

**"Rock and Roll Over"** on ansambli Kiss 1976. aasta album. 

## Lood
# "I Want You" - 3:04
# "Take Me" - 2:56
# "Calling Dr. Love" - 3:44
# "Ladies Room" - 3:27
# "Baby Driver" - 3:40
# "Love 'Em and Leave 'Em" - 3:47
# "Mr. Speed" - 3:18
# "See You in Your Dreams" - 2:34
# "Hard Luck Woman" - 3:35
# "Makin' Love" - 3:14
Dynasty

**"Dynasty"** on ansambli Kiss 1979. aasta album. 

## Lood
# "I Was Made for Lovin' You" - 4:30
# "2,000 Man" - 4:54
# "Sure Know Something" - 4:00
# "Dirty Livin' " - 4:27
# "Charisma" - 4:25
# "Magic Touch" - 4:41
# "Hard Times" - 3:30
# "X-Ray Eyes" - 3:46
# "Save Your Love" - 4:41
Unmasked

**"Unmasked"** on ansambli Kiss 1980. aasta album. 

## Lood
# "Is That You?" - 3:59
# "Shandi" - 3:36
# "Talk to Me" - 4:00
# "Naked City" - 3:49
# "What Makes the World Go 'Round" - 4:14
# "Tomorrow" - 3:18
# "Two Sides of the Coin" - 3:16
# "She's So European" - 3:30
# "Easy as It Seems" - 3:24
# "Torpedo Girl" - 3:44
# "You're All That I Want" - 3:04
Music from "The Elder"

**""Music from "The Elder""** on ansambli Kiss 1981. aasta album. 

## Lood
# "The Oath" - 4:33
# "Fanfare" - 1:00
# "Just a Boy" - 2:34
# "Dark Light" - 4:12
# "Only You" - 4:22
# "Under the Rose" - 4:48
# "A World Without Heroes" - 2:39
# "Mr. Blackwell" - 4:49
# "Escape from the Island" - 2:51
# "Odyssey" - 5:49
# "I" - 3:54
# "Finale" - 1:04
Creatures of the Night

**""Creatures of the Night""** on ansambli Kiss 1982. aasta album. 

## Lood
# "Creatures of the Night" - 4:02
# "Saint and Sinner" - 4:50
# "Keep Me Comin'" - 3:55
# "Rock and Roll Hell" - 4:11
# "Danger" - 3:54
# "I Love It Loud" - 4:15
# "I Still Love You" - 6:06
# "Killer" - 3:19
# "War Machine" - 4:14
Polüpropeen

**Polüpropeen** ehk **polüpropüleen** (lühend **PP**) on termoplastne polümeer ja  plastmaterjalina laialdaselt kasutusel. Polüpropeeni saadakse propeeni (C3H6) ahelpolümerisatsiooni tulemusena. See polüolefiinide rühma kuuluv plast on  mittepolaarne, osaliselt kristalliseerunud (kristallilised piirkonnad vahelduvad korrastamata, amorfsete osadega).

Polüpropeen on toodangumahult maailmas teisel kohal (polüeteeni järel): 2016. aastal kasutati 17,7 miljonit tonni painduva pakendimaterjali valmistamiseks ja 23 miljonit tonni formeeriti plastdetailideks ja -toodeteks.

Polüpropeeni leiutas Giulio Natta 1950. aastate algupoolel.

## Omadused
Üldiselt sarnaneb polüpropeen polüeteeniga, kuid on tugevam ja talub veidi kõrgemat temperatuuri, kuni 149 °C, sulamistemperatuur on 175 °C. 

Polüeteeni tihedus jääb vahemikku 0,895–0,92, olles sellega kõige kergem massiliselt toodetavate plastide seas. 

PP-homopolümeerid on kestvalt kasutatavad temperatuurivahemikus 0–100 °C. Kopolümerisatsiooni teel saadud materjalist valutooted taluvad kuni 140 kraadi. Niisugustest materjalidest pakkekiled, pudelid, karbid jm anumad taluvad keeva vett ja auruga steriliseerimist ilma kujumuutuseta. Madala temperatuuri suhtes on polüpropüleen tundlikum kui polüetüleen – juba temperatuuril alla –5  °C hakkab spetsiaalselt töötlemata materjal hapraks muutuma. 

Keemiliselt on polüpropüleen võrdlemisi püsiv, märgatavat mõju avaldavad ainult tugevad happed, Valgus, eriti UV-kiirgus ja kõrge temperatuur vanandavad puhast polüpropeeni kiiremini kui polüeteeni, seepärast kasutatakse polüpropeeni ainult stabiliseeritud kujul.

Dielektriliste omaduste poolest on polüpropeen võrreldav polüeteeniga.

## Kasutamine
Propeen on kasutusel paljudes valdkondades, näiteks:
* toiduainetööstuses pudelid,  leivatoodete kilepakendid, piimatoodete topsid ja karbid, keetmiskindlad pakendid, korduvkasutatavad lauanõud, termosnõud;
* tekstiilitööstuses tekstiilkiudained ja vastavad tooted, muuhulgas kodutekstiil, vaibad, spordirõivad, meditsiinitarbed (sh kaitsemaskid), köied, pakkematerjalid;
* ehituses torud ja toruliitmikud, kleeplindid; 
* elektrotehnikas juhtmeisolatsioon, kondensaatorite dielektrik
* masina- ja autotööstuses armatuurlauad, akukestad, turvaistmed, kaitsekiivrid.
Love Gun

**"Love Gun"** on ansambli Kiss 1977. aasta album. 

## Lood
# "I Stole Your Love" - 3:04
# "Christine Sixteen" - 3:14
# "Got Love for Sale" - 3:29
# "Shock Me" - 3:49
# "Tomorrow and Tonight" - 3:40
# "Love Gun" - 3:18
# "Hooligan" - 3:01
# "Almost Human" - 2:49
# "Plaster Caster" - 3:27
# "Then She Kissed Me" - 3:02
Anxhela Peristeri

**Anxhela Peristeri** (sündinud 24. märtsil 1986 Korçës), tuntud ka kui lihtsalt **Anxhela**, on Albaania lauljatar. Aastal 2020 oli ta Festivali i Këngësi 59. võistluse üks 26st osalejast. Ta võitis selle konkursi ning seega esindas ta 2021. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Albaaniat lauluga "Karma", mis saavutas finaalis 57 punktiga 21. koha.

Ta on võitnud albaania telesaate "Your Face Sounds Familiar" ("Su nägu kõlab tuttavalt" albaania versioon) esimese hooaja. Ta saavutas albaania telesaates "C'est la Vie" teise koha ning võitis Kënga Magjike aastal 2017.

Ta lõpetas kooli Kreekas ning elas seal kuni aastani 2014. Ta on osalenud ka Kreeka "X Factoris". Praegu elab ta Tiranas.

## Auhinnad
### Festivali i Këngës

### Kënga Magjike

## Diskograafia
### Albumid

### Singlid

## Viited
Nampalys Mendy

**Nampalys Mendy** (sündinud 23. juunil 1992 La Seyne-sur-Mer's) on Prantsusmaal sündinud Senegali jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Prantsusmaa kõrgliigaklubis Lens ja Senegali jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Monacos, mille noorteakadaamiaga liitus ta 2007. aastal. 2010. aastal sõlmis ta klubiga esimese profilepingu. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Prantsusmaa kõrgliigas 2010. aasta juulis.

Aastatel 2013–2016 mängis Mendy Prantsusmaa kõrgliigas OGC Nice'i ridades.

2016. aasta juulis siirdus ta 13 miljoni naelsterlingi eest Inglismaa kõrgliigaklubisse Leicester City, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu. Hooajal 2017–2018 mängis Mendy Leicester Cityst taas laenul Nice'is. 2020. aasta augustis pikendas ta Leicester Cityga lepingut kahe aasta võrra. Ainsa värava lõi ta Leicester City meeskonnas 11. veebruaril 2023 Inglismaa kõrgliiga mängus Tottenham Hotspuri vastu. 

2023. aasta septembris naasis Mendy Prantsusmaa kõrgliigasse, kui sõlmis kaheaastase lepingu Lensiga.

Aastatel 2009–2014 mängis Mendy Prantsusmaa noortekoondistes. Senegali jalgpallikoondises debüteeris ta 2021. aasta märtsis. 2022. aastal tuli ta Senegali koondisega Aafrika meistriks ning Mendy valiti turniiri sümboolsesse koosseisu.

Teda on võrreldud endise Prantsusmaa koondislase Claude Makéléléga.

## Saavutused
;Monaco
*Ligue 2: 2012–13
;Leicester City
*FA Cup: 2020–21

## Viited
Jürgens

**Jürgens** on saksa ja eesti perekonnanimi. 

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Jürgens 526 inimesel: 237 mehel ja 289 naisel. Perekonnanimede levikult on Jürgens meeste puhul 221. kohal ja naiste puhul 185. kohal. Perekonnanime Jürgens kandja oli keskmiselt 42 aasta vanune (mediaanvanus oli 41). Perekonnanimi Jürgens on levinuim Pärnu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 11,48.

## Nime kandjaid
*Agnes Jürgens, eesti ajakirjanik ja suhtekorraldaja (1953–2020) 
*Bernhard Jürgens, eesti arst ja arstiteadlane (1895–1969)
*Eduard Jürgens, eesti insener (1887–1948)
*Elmar Jürgens, eesti entomoloog (1910–1990)
*Ernst Jürgens, eesti farmatseut (1869–1939)
*Feliks Jürgens, Eesti NSV riigitegelane (1917–1999) 
*Hermine Elisabeth Jürgens, "Äksi nõid" (1892–1976)
*Igor Jürgens, Venemaa äri- ja ühiskonnategelane (1952–)
*Janno Jürgens, eesti filmirežissöör (1985–)
*Johann Heinrich Jürgens, Eesti vaimulik (1719–1782)
*Johann Friedrich Jürgens, Eesti majandustegelane (1755–1829)
*Leida Jürgens, eesti laulja (1925–2002) 
*Liis Jürgens, eesti helilooja ja harfimängija (1983–)
*Oliver Jürgens, eesti jalgpallur (2003–)
*Peeter Jürgens, eesti näitleja (1939–)
*Udo Jürgens, Austria helilooja ja laulja (1934–2014)

## Viited
Kivistik

**Kivistik** on eesti perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kivistik 522 inimesel (260 mehel ja 262 naisel). Perekonnanimede levikult oli Kivistik meeste puhul 187. ja naiste puhul 222. kohal.
Nimi on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 9,96.

## Nime kandjaid
*Arne Kivistik, eesti orienteeruja, spordipedagoog ja sporditegelane (1933–)
*Elmar Kivistik, eesti laskur (1905–1973)
*Jaan Kivistik, eesti botaanik ja aiandusõpetaja (1946–)
*Jaan Kivistik, eesti filosoof (1957–)
*Jaan Kivistik eesti põllumajandusteadlane (1933–2025)
*Jüri Kivistik, eesti põllumajandustegelane ja majandijuht (1928–1976)
*Kaur Kivistik, eesti kergejõustiklane (1991–) 
*Loit Kivistik, Eesti poliitik (1969–)
*Mario Kivistik, eesti tõlkija, kirjastaja, ulmekirjanik ja ulmekirjanduse vahendaja (1955–)
*Sten Kivistik, eesti muusik (1983–)

## Viited
Meier

**Meier** on saksa päritolu perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Meier 565 inimesel: 267 mehel ja 298 naisel. Perekonnanimede levikult oli Meier meeste puhul 177. kohal ja naiste puhul 175. kohal. Levinuim oli see Võru maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 8,65.

## Nime kandjaid
*Maaris Meier, eesti jalgrattur (1983–)
*Mart Meier, Nõukogude sõjaväelane (1902–1939)
*Max Meier, Šveitsi poksija (1936–) 
*Rudolf Meier, Šveitsi poksija (1939–2018)
*Vilho Meier, eesti muusik (1983–) 

## Viited

## Välislingid
*
Bajāriņciems

**Bajāriņciems** (ka **Bajāriņu ciems**) on küla (*mazciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas.

Küla asub valla keskosas. Seal tegutseb marjakasvatusettevõte SIA Baltic Berries. Bajāriņciemsis on Läti Keskkonna, Geoloogia ja Meteoroloogiakeskuse allasutus. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.

Külas asuvad Kalna Urbāni muinaskalmed on arheoloogiamälestisena riikliku kaitse all, Dzintarnieki keskaegne kalmistu aga kohaliku kaitse all.

Bajāriņciemsis kasvav tamm ümbermõõduga 4,75 meetrit, Dzintarnieki pärn kõrgusega 14 ja ümbermõõduga 6,97 meetrit ning Žvaģi pärn kõrgusega 11 ja ümbermõõduga 4,94 meetrit on looduskaitse all.

## Viited