open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Raaga oja

**Raaga oja** (ka **Mustla peakraav**) on peakraav Sakala kõrgustikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Koidu ja Tinnikuru külas, Tarvastu jõe vasakpoolne lisajõgi.

Kraavi pikkus on 5 km, valgla 6,3 km², langus 23,5 m ja lang 4,7 m/km. Kraav saab alguse 67,5 m kõrgusel Koidu külas ning suubub Tinnikuru ja Jakobimõisa küla piiril 44 m kõrgusel vasakult poolt Tarvastu jõkke 8,2 km kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Eesti Massööride Liit

**Eesti Massööride Liit** (lühend **EML**) on mittetulundusühing, mis loodi 2001. aastal eesmärgiga tagada inimestele kvaliteetne massaažiteenus ja tagada massööride korralik tase.
Esimese massöör I, II, III kutsestandardi kinnitas Tervishoiu ja Sotsiaaltöö Kutsenõukogu 16. aprillil 2002.

## Liitu astumise tingimused
Ettevõte tegutseb üle Eesti.
Liikmeks võib saada ja omada vastavat taset iga tegutsev juriidiline või füüsiline isik, kes teeb massaaži ja on läbinud vastavad koolitused.

## Juhatus
*Martin Ilves – juhatuse liige
*Anneli Albert – juhatuse liige
*Inna Alps – juhatuse liige

## Kutse andmine
Massööride liidust saab taotleda massööri 5. ja 6. taseme kutset. Selleks tuleb läbida vastavad koolitused, esitada dokumendid ning sooritada kutseeksam. 

## Massaažiterapeudi spetsialiseerumine
*Lastemassaažiterapeut
*Spordimassaažiterapeut
*Ravimassaažiterapeut

## Välislingid
*Koduleht
Siesikai mõis

**Siesikai mõis** (leedu *Siesikų dvaras*) on endine mõis Leedus Ukmergė rajoonis Siesikai vallas Siesikais, kuigi peahoone jääb naaberkülla Daugailiaisse.

Mõisa vanem ajalugu on teadmata. Ühe teooria järgi rajas selle XIII sajandil Utena vürsti maadele Daumantas, teise kohaselt kuulus see XVI sajandil Jaunutisele. Esimesed kindlad omanikud olid Daumantasest põlvnevad Daumantas Siesickised (kindlalt alates aastast 1441), kes lasid rajada ka mõisa renessanss-stiilis peahoone. 

Aastal 1736 pärisid mõisa Marcijan Siesickaitėlt Radziwillid. Juba aastal 1745 ostis neilt mõisa Konstantinas Daugėla. Daugėlade suguvõsa valdusse jäi mõis kuni võõrandamiseni aastal 1940.

Peahoone lasi rajada Gabrielius Daumantas-Siesickis. Kahekorruseline kivihoone oli algselt varustatud kolme torniga, millest kaks olid ümarad, kolmas aga nelinurkne. Hoone asub Siesikai järve kaldal, kolmest küljest piirab seda vallikraav. Juba XVII sajandil asuti selle ümbrusse rajama ka parki. Aastal 1704 rüüstasid Rootsi sõdurid lossi ja süütasid selle põlema.

Hoone taastas Dominyk Daugėla. Ta lisas hoonele klassitsistlikke jooni ja jättis alles vaid kaks torni. Lisaks lasi ta rajada talli ning aida. Ta asus lossi koguma igasugust vanavara, münte, portselani, hõbeehteid, arheoloogilisi leide ja relvi. Aastaks 1914 oli mõisa raamatukogus üle 5000 raamatu. Kuni aastani 1939 seisid lossi ees ka üheksa Rootsis valmistatud kahurit.

1904. aastal valmis koolimaja. Pargi suurus oli toona 10 hektarit. Kuni Esimese maailmasõjani seisid peahoone ees Patrimpase, Pikulase ja Perkūnase kuju. Esimese maailmasõja ajal läksid kaduma mõisa arhiiv ja osa sealsest kunstikogust, ülejäänud osa viidi minema 1940. aastal.

Pärast võõrandamist oli läks mõisakompleks kohaliku sovhoosi käsutusse. Peahoones asus 1954. aastani kool, hiljem sovhoosi kontor ja lõpuks laohoone.

Peale peahoone on säilinud veel mitu mõisa kõrvalhoonet: lindla, ait, koolimaja, teenijate maja ja pruulikoda. Lisaks on osaliselt säilinud ka mõisa park (3 ha).

1999. aastal sai mõisakompleksi uueks omanikuks Audrys Matulaitis, kes lasi rekonstrueerida pruulikoja ja teha korda pargi järve ääres asuva osa. Ka alustas ta peahoone restaureerimist. Restaureerimisprojekti koostas arhitekt Gražina Kirdeikienė.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
*Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiplaan (*leedu keeles*)
*Video mõisakompleksist
*Infot mõisa kohta (*leedu keeles*)
RTP

**RTP** või **Rtp** võib tähendada järgmist:
*Rádio e Televisão de Portugal
*reaalaja-transpordiprotokoll (inglise *Realtime Transport Protocol*

## Viited
Kultusfilm

**Kultusfilm** (inglise *cult movie, cult film*) on üldtuntud ja sageli tsiteeritav film.

Eesti kultusfilmid on näiteks "Mehed ei nuta",  "Viimne reliikvia", "Kevade", "Siin me oleme". Välismaa kultusfilmid on näiteks "Star Trek", "Star Wars", "Blade Runner". Nõukogude Liidu kultusfilmideks olid teiste hulgas "Puskariajajad", "Operatsioon Õ ja teised Šuriku seiklused", "Kaukaasia vang ehk Šuriku uued seiklused", "Briljantkäsi".

## Viited
Kultusfilm (filmistuudio)

OÜ **Kultusfilm** on Eesti filmistuudio, mis toodab peamiselt dokumentaalfilme. Ettevõte asutati 2011. aastal.

## Filme
*2014 "Kahe maailma vahel
*2017 "Nõukogude hipid
*...

## Viited

## Välislingid
*
Lege Artis Film

OÜ **Lege Artis Film** on Eesti filmistuudio. Ettevõte asutati 1993. aastal.

## Filme
*2004 "Söerikastaja, dokumentaalfilm, režissöör Peeter Simm
*2012 "Üksik saar, mängufilm, režissöör Peeter Simm
*...

## Viited

## Välislingid
*
Luxfilm

**Luxfilm** on sõltumatu Eesti filmistuudio, mis on asutatud 2005. aastal. 

Luxfilm toodab reklaame, dokumentaal- ja mängufilme, osutab järelproduktsiooni teenuseid ja rendib võttetehnikat.

## Filme
**Mängufilmid**

* 2018 "Eia jõulud Tondikakul"

*2017 "Keti lõpp"
*2016 "Polaarpoiss"
*2007 "Mis iganes, Aleksander!"

**Dokumentaalfilmid**

* 2019 "Vetelkõndija" (tootmises)

* 2015 "Impromptu"

*2014 "Looduslaps"
*2012 "Südamest skaut"
*2011 "Keelatud vili"
*2007 "Savikodu"
*2006 "Lutsepa lugu"
*2005 "Boreaalsolaarium"

**Lühimängufilmid**

*2010 "Vahetus"
*2008 "Must Peeter"
*2007 "Indigo tuba"
*2004 "Kodused asjad"

**Postproduktsioon**

* 2007 "Kinnunen"

* 2003 "Liivakellade parandaja"

## Viited

## Välislingid

*
*Luxfilmi koduleht
Meteoriit (filmistuudio)

OÜ **Meteoriit** on Eesti filmitootja.

## Filme
*2010 "Laulev linn", dokumentaalfilm
*2013 "Kohtumõistja", mängufilm
*2016 "Ema", mängufilm
*...

## Viited

## Välislingid
*
Hartwig Löger

**Hartwig Löger** (sündinud 15. juulil 1965 Selzthalis) on Austria poliitik, ta kuulub Austria Rahvapartei ridadesse. 

Löger oli 18. detsembrist 2017 kuni 3. juunini 2019 Austria rahandusminister ja 22. maist kuni 3. juunini 2019 ühtlasi Austria asekantsler. Pärast liidukantsler Sebastian Kurzi umbusaldamist parlamendis täitis ta 28. maist kuni 3. juunini 2019 asekantslerina Austria liidukantsleri kohuseid.

Ta sündis aastal 1965 Selzthalis Steiermargi liidumaal. Ta lõpetas aastal 1983 Admontis gümnaasiumi.
Peter Pellegrini

**Peter Pellegrini** (sündinud 6. oktoobril 1975 Banská Bystricas) on Slovakkia poliitik, alates 15. juunist 2024 Slovakkia president. Ta oli 22. märtsist 2018 kuni 21. märtsini 2020 Slovakkia peaminister. 

2024. aasta jaanuaris teatas Pellegrini, et kandideerib 2024. aasta Slovakkia presidendivalimistel. Ta võitis 6. aprillil toimunud teise vooru, kogudes 53% häältest ja astus ametisse Slovakkia kuuenda presidendina 15. juunil 2024.
Katre Kikas

**Katre Kikas** (sündinud 5. märtsil 1981 Tartus) on eesti folklorist ja folkloristika ajaloo uurija. 

## Haridus
Katre Kikas õppis 1999–2005 Tartu Ülikooli Semiootika ja kulturoloogia osakonnas ja jätkas 2005–2010 Tartu Ülikooli Filosoofiateaduskonna Eesti kirjanduse ja rahvaluule osakonna magistriõppes, mille lõpetas teadusmagistrina uurimistööga "Hans Anton Schults ja kadunud käsikirjad. Rahvalik kirjalikkus rahvaluulearhiivis" http://dspace.ut.ee/handle/10062/15241. 2011. aastal jätkas doktoriõpinguid folkloristika alal Tartu Ülikoolis.

## Töö
Ta töötas aastatel 2003–2014 Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakonnas assistendina, alates 2014. aastast samas kohas teadurina.

Ta on Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakonna teadur ja Eesti-uuringute tippkeskuse liige.

Tema peamiste uurimishuvide hulka kuuluvad rahvalik kirjalikkus, suulisus ja kirjalikkus, 1890. aastate rahvaluule kogumise aktsioon, rahvuslus, kirjanduse ja rahvaluule seosed.

## Tegevus teadusühendustes
*SIEF, töörühma Historical Approaches in Cultural Analysis sekretär
*2017- SIEF-i liige 
*2018 SIEF töörühma Historical Approaches in Cultural Analysis konverentsi "Historical Approaches in Contemporary Research Field: Making Connections", 29.-31. august 2018, Tartu korraldaja
*Eesti folkloristide 9. talvekonverentsi "Folkloor ja sidusus" korralduskomitee liige ja 2017 Eesti folkloristide 12. talvekonverentsi "Folkloor ja avalikkus" korraldaja
*2013-2017 Akadeemilise Rahvaluule Seltsi juhatuse liige
*2010− Akadeemilise Rahvaluule Seltsi liige

## Projektid
*2016-2023 Eesti-uuringute tippkeskus, liige.
*projekti "Folkloori narratiivsed ja usundilised aspektid "(1.01.2014−31.12.2019)", Mare Kõiva, Eesti Kirjandusmuuseum, täitja. 
*Riikliku programmi projekti "Müüdilise pärimuse monumentaal-väljaanded (1.01.2014−31.12.2018)", Mare Kõiva, Eesti Kirjandusmuuseum täitja.
*Projekti "Traditsioon, loovus ja ühiskond: vähemused ja alternatiivsed diskursused (1.01.2013−31.12.2018)", Ülo Valk, Tartu Ülikool, Humanitaarteaduste ja kunstide valdkond, kultuuriteaduste instituut, täitja. 

## Tunnustus
*2010 pälvis üliõpilaste teadustööde riiklikul konkursil kolmanda preemia ühiskonnateaduste ja kultuuri valdkonnas magistritööga "Hans Anton Schults ja kadunud käsikirjad. Rahvalik kirjalikkus rahvaluulearhiivis", magistritööde aste. 
*2017 Kultuuriloo ja folkloristika kategoorias ajakirja "Keel ja Kirjandus" preemia artikli "Rahvaluulekogumine epistolaarses kontekstis. Helene Maaseni kirjad Jakob Hurdale" eest (Keel ja Kirjandus nr 4.

## Publikatsioonid
vt teadusinfosüsteemi ETIS
## Viited

## Välislingid
*Katre Kikas. Hans Anton Schults ja kadunud käsikirjad : rahvalik kirjalikkus rahvaluulearhiivis
*
Matthew Broderick

**Matthew Broderick** (sündinud 21. märtsil 1962 New Yorgis) on USA filmi-, tele- ja teatrinäitleja, lavastaja ning produtsent.

## Välislingid
*
Gordon Freeman

**Gordon Freeman** on fiktsionaalne tegelane ja mängudesarja "Half-Life" peategelane, kelle lõi Gabe Newell ning kelle disainisid Newell ja Mark Laidlaw Valve Corporationist. 

Gordon Freeman on ameeriklane Seattle’ist.
Tobias Hans

**Tobias Theodor Hans** (sündinud 1. veebruaril 1978 Neunkirchenis) on Saksamaa poliitik, Kristlik-Demokraatliku Liidu liige alates 1994. aastast. Alates 1. märtsist 2018 on ta Saari liidumaa peaminister.

Tema isa oli Kristlik-Demokraatliku Liidu poliitik Peter Hans (1950–2007). 

Ta õppis Saarimaa Ülikoolis majandusinformaatikat, infoteadust ning inglise keelt ja kirjandust, kuid ei lõpetanud õpinguid. Poliitikas osales alates 1992. aastast, mil astus Kristlik-Demokraatliku Liidu noorteorganisatsiooni Junge Union. Kaks aastat hiljem astus Hans parteisse. Alates 2009. aastast on ta kõigil Saarimaa parlamendivalimistel valitud Saarimaa Maapäeva koosseisu, sealhulgas aastatel 2015–2018 oli ta Kristlik-Demokraatliku Liidu fraktsiooni esimees.

1. märtsil 2018 valis maapäev ta häältega 40:11 Saarimaa uueks peaministriks ja samal päeval astus ta ametisse, vahetades välja peaministri ametikohalt Kristlik-Demokraatliku Liidu peasekretäriks suundunud Annegret Kramp-Karrenbaueri. 

Usutunnistuselt on Hans katoliiklane, ta on abielus.
Mehitamata liiklushaldus

**Mehitamata liiklushaldus** (*Unmanned Traffic Management, UTM*) on NASAs arendatav katsetusjärgus süsteem, mis hakkab reguleerima mehitamata õhusõidukite liiklust kuni 365 m kõrgusel maapinnast. 

Süsteem oli algselt mõeldud droonide kasutamise reguleerimiseks, kuid lisandunud on arendatav õhutransport linnades (näiteks Airbus Pop.Up ) Süsteem arvestab geopiirangutega alasid (GPSi koordinaatidega lennukoridorid) ning sensortehnoloogiat hoonete ja teiste õhusõidukite tuvastamiseks.  

## Viited

## Välislingid
* Mehitamata õhusõidukid, sealhulgas droonid. Eestis kehtivad nõuded mehitamata õhusõidukite liikluse kohta.
Puidutöötlemise ja mööblitootmise kompetentsikeskus TSENTER

**Puidu kompetentsikeskus TSENTER** on avalikku sektorit, puidu ja mööbli ettevõtteid, haridus- ning teadus- ja arendusasutusi, teiste sektorite ettevõtteid ühendav võrgustik, mis omab parimaid teadmisi ja oskusi materjalides, tehnoloogiates, tootmise juhtimise ja tootearenduse valdkonnas.

Eesmärk on Eesti puidutöötlemise valdkonnas tegutsevate ettevõtete toodete konkurentsivõime, st kõrgema lisandväärtuse saavutamine, toetades oma toodete ja brändide loomist ning selle tulemusel Eesti puidusektori liikumist tulusamatesse väärtusahela osadesse.

Kompetentsikeskuse tegevus on suunatud puidu väärtuse suurendamiseks ning oskusteabe pakkumiseks, et luua tingimused ettevõtete innovatsiooniks ja rahvusvahelise konkurentsivõime tõstmiseks.

Tegevusvaldkonnad: viimistlustehnoloogia, tootearendus ja prototüüpide valmistamine, tootmislahendused ja robotiseerimine. TSENTER viib läbi rakendusuuringuid, teeb rahvusvahelist koostööd ning korraldab valdkondlikke koolitusi.

TSENTER on Võrumaa Kutsehariduskeskuse struktuuriüksus.
Peeter Linzbach

**Peeter Linzbach** (16. august 1902 Peterburi – 27. jaanuar 1973) oli eesti teatri- ja filmikunstnik.

Ta on olnud 15 Eesti mängufilmi kunstnik, sealhulgas "Jahid merel", "Juunikuu päevad", "Veealused karid", "Vallatud kurvid", "Jääminek", "Jäljed", "Väike reekviem suupillile.

Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.

## Tunnustus
*1962 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Isiklikku
Tema isa oli keeleteadlane Jakob Linzbach.

## Viited
Ametlik arenguabi

**Ametlik arenguabi** (ingl *Official Development Assistance*, lühend ODA) on arenguriikidele nende majandusliku arengu ja heaolu toetamiseks teiste riikide avalikust sektorist antavad laenud ja grandid, sealhulgas humanitaarabi.
Ski

**Ski** on linn (tiheasustusega paikkond) Norras Akershusi maakonnas Nordre Follo ja Åsi vallas, endise Ski valla keskus.

## Viited
Ásta Guðrún Helgadóttir

**Ásta Guðrún Helgadóttir** (sündinud 5. veebruaril 1990 Reykjavíkis) on Islandi poliitik, endine Alþingi liige Islandi Piraadiparteist, valituna Reykjavíki lõunaosast.

## Noorpõlv ja haridus
Ásta sündis Reykjavíkis, tema vanemad on Helgi Njálsson (s. 1965) ja Sara Benediktsdóttir (s. 1965). 2014. aastal kaitses ta Islandi ülikoolis bakalaureusekraadi pornograafia tsenseerimise ajaloost Islandil. 2012. aastal õppis ta Varssavi ülikoolis filosoofiat ja Teherani ülikoolis pärsia keelt.

## Poliitiline karjäär
Ásta liitus Islandi Piraadiparteiga 2013. aasta kevadel. Ta oli intern piraadist parlamendiliikme Amelia Andersdotteri büroos Euroopa Parlamendis. Islandi parlamendivalimiste järel 2013. aastal sai temast parlamendi asendusliige Jón Þór Ólafssoni asemel. 2016-2017 oli ta Piraadipartei fraktsiooni aseesimees. 

## Teoseid
* 

## Viited

## Välislingid
Intervjuu Ásta Guðrún Helgadóttiriga Electronic Frontier Foundationi kodulehel. Inglise keeles.
Jüri Vilms (tehnikateadlane)

**Jüri Vilms** (30. jaanuar 1937 Viljandi – 2. detsember 2010 Palo Alto, California) oli Eesti tehnikateadlane.

Tema isa oli Viljandi linnapea Albert Vilms (1903–1999).

Ta õppis Augsburgi Eesti algkoolis, lõpetas Drexeli tehnoloogiainstituudi (1960), M. Sc. (1961, Stanfordi ülikool), Ph. D. (1965, Stanfordi ülikool, teema Quantum Efficiency and Radiative Lifetime in p-Type Gallium Arsenide).
Anita Márton

**Anita Márton** (sündinud 15. jaanuaril 1989 Szegedis) on Ungari kergejõustiklane, kuulitõukaja.

## Viited

## Välislingid
*
SKI

**SKI** või **Ski** võib tähendada järgmist:
*Ski on Norra linn
*SKI valk (inglise *SKI protein*), teatud valk
*...
Missing Pictures

OÜ **Missing Pictures** on Eesti filmitootja.

## Filme
*2014 "Kuidas ma Aafrikat päästsin", dokumentaalfilm
*2015 "Puhta mõtte ruum", dokumentaalfilm
*...

## Viited

## Välislingid
*
Everyday Chemistry

**"Everyday Chemistry"** on remiksalbum tundmatult autorilt, mis on internetis saadaval alates 9. septembrist 2009. 

Laulud on kokku pandud ansambli The Beatles liikmete soolokarjääri lauludest, presenteerides albumit kui sellist, mille oleks The Beatles salvestanud, kui nad poleks lahku läinud.

## Taust
Albumi veebilehel on lauludega kaasas ka jutt albumi päritolust. Inimene, kes nimetab ennast James Richardsiks, jutustab veebilehel sellest, kuidas ta kohtus kellegi Jonasega, kes on pärit paralleeluniversumist, kus biitlid ei läinud lahku, ketšup on lilla ja helikassetid on populaarsemad kui CD-plaadid. Kuna mõlemale meeldisid biitlid siis Jonas näitas talle albumit mida Richardsi universumis ei olnud. Enne kui Richards oma universumisse naasis, varastas ta Jonaselt helikassetti.

## Lugude nimekiri

## Viited
Peruu pärimused

**"Peruu pärimused"** (hispaania keeles *Tradiciones peruanas*) on Ricardo Palma aastail 1872–1910 ilmunud ajalooliste jutustuste kogumik.

Eesti keeles on raamat ilmunud Sirje Krikk de Mateo ja Ruth Liase tõlkes 1992. aastal.
Mikrokosm

**Mikrokosmid** on tehislikud ja lihtsustatud ökosüsteemid, mida kasutatakse selleks, et kontrollitud tingimustes simuleerida ja ennustada looduslike ökosüsteemide toimimist. Avatud või suletud mikrokosmi katsed pakuvad võimaluse ökoloogidel ja mikrobioloogidel uurida naturaalseid ökoloogilisi protsesse. Mikrokosmi katsed on väga kasulikud kindla liigi ökoloogilise mõju uurimisel. Winogradsky sammas on näide mikrokosmist.

## Kirjandus
* 
* 
* 
* 
*
Johannes Aps

**Johannes Aps** (1. jaanuar (vkj) / 14. jaanuar 1915 Kohtla vald, Jõhvi kihelkond, Virumaa – 5. juuli 1941 Põlendiku mets, Vana-Sõtke küla, Vaivara kihelkond, Virumaa) oli eesti poksija.

Ta võistles Narva Võitleja ja Sillamäe ÜENÜ koosseisus. Oli aastatel 1932–1939 Virumaa meister kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg).

Ta sai Eesti meistrivõistlustel aastatel 1934 ja 1935 kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) 2. koha ning 1937. aastal sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 3. koha ja 1938. aastal 2. koha.

Ta võitis 1935. aastal Tallinnas Eesti Raskejõustikumängude poksivõistlusel Viru- ja Järvamaa võistlejana kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) esikoha ning sai 1939. aasta II Eesti Mängude poksivõistlusel Tallinnas Virumaa võistlejana sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 2. koha.

Oli Vaivara valla vabatahtliku tuletõrjeühingu (VTÜ) liige.

## Hukkumine ja ümbermatmine
Ta hukkus Suvesõjas Virumaal, kui püüdis päästa Sillamäe õlivabrikut õhkimisest taganevate punaste poolt. Ta maeti välitingimustes, kuid 15. novembril 1942 maeti ta ümber Jõhvi kalmistule. 

## Viited

## Kirjandus
*H. L. ""Kuldne kaheksa" – Virumaa poksimeeskond" Põhja Kodu nr 49, 29. aprill 1940. Lk 3
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2018. Register lk 691
*Heino Prunsvelt. "Sõjasurmad 1939–1945. Tallinn 2013. Lk 26

## Välislingid
*Johannes Apsi sporditulemused
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
The Black Album (The Beatles)

**"The Black Album" **(eesti keeles "Must album") on mitteametlik kogumikalbum biitlite soolomaterjalist. Selle koostas Ameerika näitleja Ethan Hawke. Album sai tuntuks pärast seda, kui seda näidati 2014. aasta filmis "Poisipõli". Hawke koostas albumi tütre 13. sünnipäevaks aastal 2011. Albumit kasutati filmi "Poisipõli" stseenis, kus Hawke'i tegelane annab albumi oma pojale sünnipäevaks. Kogumikus on 51 laulu biitlite soolokarjäärist pärast bändi lahkuminekut 1970. aastal. 

## Albumist
Kuna Hawke on eluaegne biitlite fänn, siis koostas ta albumi tütar Mayale pärast lahkuminekut tema ema Uma Thurmaniga. Isa andis selle tütrele ta sünnipäeval, 8. juulil 2011. Albumil on 51 laulu, millest 19 on John Lennoni, 20 Paul McCartney, 7 George Harrisoni ja 4 Ringo Starri omad. Peale nende on seal John Lennoni laul "Real Love", milles laulsid ka kolm ülejäänud biitlit kogumiku "Anthology 2" jaoks.

## "Poisipõlves"
Alates 2002. aastast osales Ethan Hawke filmiprojektis "Poisipõli", kus ta mängis peategelase Mason Evans juuniori (Ellar Coltrane) isa Mason Evansit. Kui filmiti Masoni 15. sünnipäeva, siis otsustas Hawke lisada stseeni oma "Musta albumi". Filmis annab Mason Evans albumi pojale, öeldes, et ta tahtis pojale kinkida midagi, mida raha eest osta ei saa.

## Viited
Jan Gehl

**Jan Gehl** (sündinud 17. septembril 1936 Kopenhaagenis) on taani arhitekt,   linnaplaneerija ja urbanist.

Ta on endine Kuningliku Taani Kunstiakadeemia linnaplaneerimise professor. Õppejõu ja linnaplaneerimise alaste raamatute autorina on Gehl aastakümneid olnud jalakäija- ja jalgratturisõbraliku linnaplaneerimise eestkõneleja. Tema linnaarendusprojektid hõlmavad selliseid linnu nagu Kopenhaagen, Stockholm, Rotterdam, London, Amman, Masqaţ, Melbourne, Sydney, San Francisco, Seattle ja New York.

Ta on 2000. aastal Kopenhaagenis loodud linnaelu kvaliteedi konsultantsioonifirma Gehl Architects asutajaid.

2017. aasta oktoobris osales Jan Gehl Tallinnas Kanuti Gildi SAAL-is oma elutööd kajastava näituse avamisel.

## Haridustee ja töökäik
Gehl lõpetas 1960. aastal Kopenhaagenis Kuningliku Taani Kunstiakadeemia magistrikraadiga arhitektuuris. Aastatel 1960–1966 töötas ta arhitektina. 1966. aastast töötab ta Kuningliku Taani Kunstiakadeemias. Külalisprofessorina on ta töötanud Kanadas, USA-s, Uus-Meremaal, Mehhikos, Austraalias, Belgias, Saksamaal, Poolas ja Norras.

## Tunnustus
*1992 – Herioti-Watti ülikooli audoktor
*2007 – valiti Urbanistika Akadeemia auakadeemikuks
*2008 – valiti Ameerika Arhitektide Instituudi auliikmeks

Ta on valitud ka Briti Arhitektide Kuningliku Instituudi auliikmeks

## Raamatud
*1971: Jan Gehl: *Livet mellem husene*, København (inglise keeles *Life Between Buildings: Using Public Space*, 1987)
*2000: Jan Gehl and L. Gemzøe: *New City Spaces*, The Danish Architectural Press, Copenhagen ISBN 978-87-7407-293-5
*2004: Jan Gehl and L. Gemzøe: *Public Spaces, Public Life*, Danish Architectural Press, Copenhagen, ISBN 978-87-7407-305-5
*2010: Jan Gehl: *Cities for People*. Island Press, ISBN 978-1597265737
*2013: Jan Gehl and B. Svarre: *How to Study Public Life*, Island Press, ISBN 978-1610914239

#### Tõlked eesti keelde
*2015: Jan Gehl. *Linnad inimestele*. Tõlkinud Kristian Teder. Tallinn: Eesti Kunstiakadeemia ja YOKO OMA, ISBN 978-9949467648 https://www.apollo.ee/linnad-inimestele.html

## Viited

## Välislingid

*Jan Gehl "Linnad inimestele". artun.ee
*Jan Gehli raamatu "Linnad inimestele" tõlkimine ja väljaandmine. hooandja.ee
*Erandlikud tänavad kõigile. sirp.ee, 3. juuli 2015
*Yoko Alenderi intervjuu Jan Gehliga. yokoalender.ee, 2015
Minor Film

OÜ **Minor Film** (varasema nimega OÜ **Kakskümmend neli**) on Eesti filmitootja. OÜ asutati 1996.

## Filme
*2012 "Proovime Pärti", dokumentaalfilm
*2012 "Mängime Pärti", dokumentaalfilm
*2015 "Arvo Pärt – Isegi kui ma kõik kaotan", dokumentaalfilm
*...

## Viited

## Välislingid
*
Taskupark

**Taskupark** on väike laiale üldsusele ligipääsetav park. Taskuparke luuakse tihti üksikutele vabadele ehitusplatsidele või ebaregulaarsetele maatükkidele. Samuti on taskupargid tihti kas suurte ehitusprojektide või avalike ruumide komponendid.

Taskuparke leidub nii linnades, eeslinnades kui ka maakohtades, need võivad asuda nii eramaal kui ka avalikus kasutuses oleval maal. Kuigi taskupargid on kehalisteks tegevusteks liiga väikese pindalaga, pakuvad nad siiski rohelust ning õues puhkamise kohta, vahel ka lastele mängukohta.

Kõrge linnastumisastmega kohtades, eriti südalinnas, kus maatükid on kalli hinnaga, on taskupargid ainus võimalus avalike ruumide loomiseks ilma ulatuslike ümberkorraldusteta. Siselinlikel aladel kasutatakse taskuparke tihtipeale linnamaastiku regenereermisplaanides ja nad pakuvad elusloodusele (näiteks lindudele) võimalust end sisse seada. Erinevalt suurematest parkidest on mõned taskupargid piiratud ja lukustatud, kui nad kasutuses ei ole.

Väikesed pargid võivad suurendada kohalikku miljööväärtust. Üks Greenville'is (Lõuna-Carolina) läbi viidud uuring näitas, et korras hoitud väikesed ja keskmised pargid mõjuvad naabruskonna kinnisvaraväärtusele positiivselt.

## Levik maailmas
### Austraalia

Taskuparke, näiteks Balfour Street Park, luuakse väikestele kasutamata avalikele maa-aladele.

### Tšiili

Santiagos loodi esimene taskupark (*plaza de bolsillo*) Palacio La Moneda kõrvale. Initsiatiivi võttis majandus- ja taristuministeeriumi arhitektuuriosakond.

### Suurbritannia

1984. aastal käivitatud projekt seadis eesmärgiks kohalike kaasamise parkide loomisse ja nende eest hoolitsemisse. Sellisest tegevusest on välja kasvanud nii mõnedki taskupargid Northamptonshire'is, mis hiljem arendati maalinnakomisjoni poolt Millennium Greeni ja Doorstep Greeni projektideks.

### Ameerika Ühendriigid

Columbuses Ohio osariigis avati 2011. aastal Polaris Founder's Park.

Los Angeleses, kus seadus piirab seksuaalkurjategijate elukoha kaugust parkidest, plaanivad võimud kolme taskupargi rajamist, mis kihutaks *soovimatud* inimesed teatud aladelt minema.

## Välislingid
*Economic Benefit of Trails
*Balflour Street Pocket Park
*Morandé 83, la primera "Plaza de Bolsillo" de Santiago"
*"La Plaza de Bolsillo Morandé 83, un oasis en la selva de cemento, un punto de fuga"
*Pocket Park project Page 6&7
*Northamptonshire's Pocket Park Website
*L.A. sees parks as a weapon against sex offenders
Berliini fenomen

**Berliini fenomeniks** nimetatakse stratosfääri äkilist soojenemist. Nimetus on tuletatud koha järgi, kus nähtust 1950. aastatel esimest korda vaadeldi ja kirjeldati.

## Protsessi kirjeldus
Stratosfäär võib äkitselt soojeneda, kui polaarpööris jaguneb ehk kaksistub, mille tulemusel jugavool aeglustub – stratosfääri läänetuuled nõrgenevad, peatuvad või asenduvad idavooluga (tsonaalne tsirkulatsioon hakkab asenduma poolmeridionaalse tsirkulatsiooniga). Nõrga polaarpöörise korral arenevad välja suure amplituudiga Rossby lained, mis võivad põhjustada eelkõige Euroopas kui üleminekulise parasvöötme kliimaga piirkonnas suuri ilmaanomaaliaid, sest teistes põhja-parasvöötme piirkondades on ilm merelise või mandrilise parasvöötme kliima tõttu stabiilsem.

Polaarpöörise kaheks keeriseks jagunemist tuleb peamiselt ette põhjapoolkeral, sest lõunapoolkeral mandrid ja ookeanid ei vaheldu.

## Näide
* 2018. aasta veebruaris oli Euroopas suur külmalaine, samas kui Euroopa põhjaservas Teravmägedel, Lapimaal ja Barentsi merel oli sula. Põhjuseks oli Atlandi ookeani 30. laiustelt saabunud troopiline õhumass, mis lükkas arktilise õhumassi lõunasse.

## Viited

## Välislingid
Õhu tsirkulatsioon

**Tsirkulatsioon** ehk õhuvoolude süsteem moodustub püsivatest õhurõhuerinevustest. Põhjapoolkeral sõltuvad need kahest püsivast õhurõhualast, Assoori maksimumi (kõrgrõhuala) ja Islandi miinimumi (madalrõhuala) vahekorrast ehk NAO-st (Põhja-Atlandi võnkumine). Rõhuerinevusest sõltub, kas stratosfääris valitseb läänevool (rõhuerinevused suured, positiivne NAO) või idavool (rõhuerinevused väikesed, negatiivne NAO). Nendest rõhuerinevustest sõltub ilmapilt Euroopas, mis jaguneb tüüpolukordadeks ehk tsirkulatsioonitüüpideks.

## Tsirkulatsioonitüübid
Tsirkulatsioonitüüpide klassifikatsioone on erinevaid, sõltudes piirkonnast, mis kirjelduse keskmeks võetakse. Eesti jaoks on osutunud praktiliseks Wangenheim-Girsi klassifikatsioon, mida järgnevalt kirjeldatakse.

### Tsonaalne tsirkulatsioon (W- ehk läänetüüp)
Tekib positiivse NAO korral. Valdavad on läänetuuled, Põhja-Atlandilt jõudvad tsüklonid ja nendega saabuvad niisked õhumassid toovad kaasa niisked suved (kusjuures õhk võib olla soe) ja soojad talved.

### Poolmeridionaalne tsirkulatsioon (E- ehk idatüüp)
Tekib negatiivse NAO korral. Nimetatakse vahel ka lihtsalt **meridionaalseks** tüübiks ning tähistab olukorda, kus õhuvool tuleb idast, lõunast või kagust. Sõltuvalt aastaajast ja tuule suunast mõjutab see ilma erinevalt.
* Idatuul toob tavaliselt kaasa Venemaa kõrgrõhkkondade kuiva õhu, suvel sooja või palavuse, talvel külma või pakase.
* Lõunatuul talvel olulisi muutusi ei too, sest õhutemperatuuri samajooned asuvad jaanuaris põhja-lõunasuunaliselt (põhiline mõjutaja on ida-läänesuunaline rõhkkondade vastasseis)
* Kagutuul mõjub üldjuhul nagu idatuul, kuid vahel harva võib tuua kohale kaugelt lõunast sooja õhumassi

### Meridionaalne tsirkulatsioon (C-tüüp)
Tähistab õhuvoolu põhjast. Talvel mõju ilmale väike, sest temperatuuri samajooned on põhja-lõunasuunalised, kuid kevadel võib kaasa tuua külma ilma, sest põhja pool ei ole veel soojaks läinud.

## Viited
Polaarpööris

**Polaarpööris** on madalrõhkkond pooluse ümber, mis pöörleb vastupäeva.

Selle servas asub polaarfront, mis eraldab külma arktilist õhku soojast parasvöötme õhust. Polaarfrondi ülapiiril asub jugavool – kitsa ribana väga tugevalt puhuvad läänetuuled. Polaarfrondi lainelist liikumist nimetatakse Rossby laineteks.

Polaarpööris võib nõrgenedes tugevalt sopistuda, viies külma arktilist õhku kaugele lõunasse, ja jaguneda Berliini fenomeni mõjul.

## Viited
Gyömrő

**Gyömrő** on linn Ungaris Pesti komitaadis Monori kreisis. Gyömrő asub Budapesti kesklinnast 30 km kagu pool, 7 km kaugusel pealinna piirist.

Asulat on kirjalikult mainitud 1274. aastal. 2001. aastal sai asula linnaõigused.

1732. aastal omandas Gyömrős mõisa Teleki aadlisuguvõsa. Linnas asub suguvõsale kuulunud Teleki loss.

1882. aastal sai raudteeühenduse Budapestiga. Linna läbib Budapesti–Újszászi–Szolnoki raudtee.

Linnas on roomakatoliku, luteri ja kalvinistlik kirik.

## Viited

## Välislingid

*http://www.gyomro.hu/
Polaarfront

**Polaarfront** on polaarpöörise arktilist külma õhku ja sooja parasvöötme õhku eraldav õhumasside eraldusjoon ehk front. 

Polaarfront ulatub poolusel umbes 10 kilomeetri kõrgusele ja laskub lõunapoolses servas maapinnale. Polaarfrondi ülapiiril puhub jugavool – väga tugev lääne- (läänevool) või idatuul (idavool). Polaarfront ei asetse pooluse ümber ühtlase ringina, vaid lookleb laineliselt põhja-lõuna suunas, liikudes aeglaselt läände. Sellist lainetamist nimetatakse Rossby laineteks.

## Viited
Võsu lasteaed

**Võsu lasteaed** on lasteaed Võsu alevikus Haljala vallas.

Lasteaed töötab Võsu kooli juures ja pakub kuni seitsmeaastastele Võsu ümbruskonna lastele hoidu ja alusharidust. 

## Välislingid
*Võsu lasteaed
Eesti Curlingu Liit

**Eesti Curlingu Liit** (lühend **ECL**) on mittetulundusühing, mis edendab ja koordineerib jääkeegliga seotud tegevust Eestis.

ECL asutati 23. oktoobril 2002.

Eesti Curlingu Liit on Rahvusvahelise Curlingu Föderatsiooni (WCF) liige.

## Välislingid
* Curlingu Liidu koduleht
Georg Otsa ja Mikk Mikiveri pink

**Georg Otsa ja Mikk Mikiveri pink** on Georg Otsale ja Mikk Mikiverile pühendatud mälestusmärk Võsu alevikus Haljala vallas. 

Pooliku paadi kujuline pink asub maja ees, mis algul kuulus Georg Otsale ja hiljem Mikk Mikiverile. Pingilt avaneb kaunis vaade Võsu rannale, Käsmu lahele ja külale. Pink avati 31. augustil 2013.


|
|


## Välislingid
*Üleskutse: Võsu randa Otsa ja Mikiveri pink... kas teeme ära?! Maaleht, 28.04.2013

*Mikk Mikiver ja Georg Ots said oma pingi Õhtuleht, 01.09.2013

*Mikk Mikiver ja Georg Ots said oma pingi Virumaa Teataja, 01.09.2013

*Mikk Mikiveri ja Georg Otsa mälestuseks avati Võsu rannas pink ERR.ee, 04.09.2013
Teaduste struktuur

* I Fundamentaal- ehk alusteadused 
** 1. Naturaalteadused 
*** 1.1 Bioloogia 
*** 1.2 Keemia 
*** 1.3 Füüsika 
*** 1.4 Maateadused 
**** 1.4.1 Atmosfääriteadused 
***** 1.4.1.1 Meteoroloogia 
***** 1.4.1.2 Klimatoloogia 
***** 1.4.1.3 Paleoklimatoloogia 
***** 1.4.1.4 Atmosfäärikeemia 
***** 1.4.1.5 Atmosfäärifüüsika 
***** 1.4.1.6 Paleotempöstoloogia 
**** 1.4.2 Keskkonnateadused 
**** 1.4.3 Geoloogia 
**** 1.4.4 Geograafia 
**** 1.4.5 Geoinformaatika 
**** 1.4.6 Glatsioloogia 
**** 1.4.7 Okeanograafia 
***** 1.4.7.1 Füüsikaline okeanograafia 
***** 1.4.7.2 Keemiline okeanograafia 
***** 1.4.7.3 Paleookeanograafia 
***** 1.4.7.4 Hüdroloogia 
***** 1.4.7.5 Limnoloogia 
***** 1.4.7.6 Meregeoloogia 
**** 1.4.8 Mullateadus 
** 2. Sotsiaalteadused 
** 3. Formaalteadused 
*** 3.1 Loogika 
*** 3.2 Matemaatika 
*** 3.3 Matemaatiline statistika 
*** 3.4 Teoreetiline arvutiteadus 
*** 3.5 Mänguteooria 
*** 3.6 Otsustusteooria 
*** 3.7 Informatsiooniteooria 
*** 3.8 Süsteemiteooria
*** 3.9 Kontrolliteooria
* II Rakendusteadused 
** 1. Agronoomia 
*** 1.1 Loomakasvatus 
*** 1.2 Vesiviljelus 
*** 1.3 Põllumajandus 
*** 1.4 Toiduaineteadus 
*** 1.5 Metsandus 
*** 1.6 Aiandus 
*** 1.7 Permakultuur 
** 2. Arhitektuur 
** 3. Arvutitehnoloogia 
** 4. Haridusteadus 
** 5. Elektroonika 
** 6. Energiatehnoloogia 
** 7. Keskkonnateadus 
** 8. Kohtuekspertiisi teadus 
** 9. Terviseteadus
***9.1 Keskkonnameditsiin
***9.2 Hambaarstiteadus
***9.3 Optomeetria
***9.4 Meditsiin
****9.4.1 Anatoomia
****9.4.2 Dermatoloogia
****9.4.3 Kardioloogia
****9.4.4 Endokrinoloogia
****9.4.5 Gastroenteroloogia
****9.4.6 Günekoloogia
****9.4.7 Immunoloogia
****9.4.8 Sisehaigused
****9.4.9 Neuroloogia
****9.4.10 Oftalmoloogia
****9.4.11 Patoloogia
****9.4.12 Patofüsioloogia
****9.4.13 Pediaatria
****9.4.14 Farmaatsia
****9.4.15 Füsioloogia
****9.4.16 Psühhiaatria
****9.4.17 Radioloogia
****9.4.18 Toksikoloogia
****9.4.19 Uroloogia
***9.5 Toitumine
***9.6 Põetamine
***9.7 Farmakoloogia
***9.8 Füsioteraapia
***9.9 Veterinaarmeditsiin
** 10. Rakenduslingvistika 
** 11. Juhtimine 
** 12. Rakendusmatemaatika 
** 13. Mikrotehnoloogia 
** 14. Militaarteadus 
** 15. Rakendusfüüsika 
** 16. Ruumiteadus
Terviseteadus

**Terviseteadused** on rakendusteadused, mis käsitlevad teaduse, tehnoloogia, inseneeria või matemaatika kasutamist inimestele tervishoiuteenuste osutamisel.

Terviseteadustes kasutatakse alusuuringute ja muude teadusvaldkondade uuringute tulemusi, et kasutada neid praktiliselt või kliinilises praktikas, et saavutada või säilitada vähemalt samal tasemel tervislik seisund inimestel. 
Terviseteaduste alamvaldkonnad on vaimne tervis, sotsiaalne tervis ja füüsiline tervis.

Vaimne tervis on füsioloogilise heaolu tase või vaimse haiguse puudumine. See on füsioloogiline seisund, kus inimene talitleb emotsionaalse ja käitumusliku rahulolu tasemel. 

Positiivse psühholoogia või holistilise meditsiini alusel võib vaimne tervis sisaldada isiku võimet nautida elu ja luua tasakaal aktiivse elu ja füsioloogilise vastupidavuse vahel. 

Sotsiaalse tervise määravad majanduslikud ja sotsiaalsed tingimused, mis mõjutavad isiku ja grupi tervist. Siia kuuluvad tervist soodustavad tegurid nagu elutingimused ja töötingimused (sissetulekute jaotus, jõukus, mõju ja võim), vähem aga mõjuvad individuaalsed riskitegurid (näiteks käitumuslikud riskid või geneetiline soodumus), mis kõik mõjutavad haigestumist, kaitsetust haiguse või traumade suhtes. 

Füüsiline tervis on Maailma Terviseorganisatsiooni definitsiooni järgi täiuslik füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaolu seisund ning mitte alati ei tähenda see haiguste või vigastuse puudumist.

## Vaata ka
* Meditsiin
* Epidemioloogia

## Viited
Toiduteadus

**Toiduaineteadus** on toiduainete uurimisega tegelev rakendusteadus. 

See on distsipliin, milles käsitletakse toiduainete olemust, halvenemise põhjuseid, toiduainete töötlemise aluseks olevaid põhimõtteid ning tarbijatele toiduainete kvaliteedi parandamist inseneri-, bioloogia- ja füüsikateaduste kaudu.

## Vaata ka
*Toidukeemia
Võsu–Käsmu kergtee

**Võsu–Käsmu kergtee** on 6 km pikkune kergliiklustee, mis saab alguse Võsu sadama muuli tipust, tee kulgeb mööda Käsmu lahe lõunakallast, ligi 3,5 km kulgeb läbi metsa ja tee lõpeb Käsmu küla juures. Nelja kilomeetrit kergteest katab asfaltkate ja ülejäänud lõik on kaetud kivisillutisega. Tee on kogu ulatuses valgustatud.

Ehitus algas 2016. aastal ja teed ehitati kahes etapis. I etapi ehitust rahastas Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus 400 000 euroga (Vihula valla omafinantseering 77 000 €) ja II etapi ehitust rahastas EAS 550 000 euroga (Vihula valla omafinantseering 100 000 €). Tee projekteeris OÜ Tuulekaru ja valmis ehitas AS Terrat. Projekt kestis 02.05.2016 – 31.08.2017.

Kergteele on iga kilomeetri tagant paigaldatud puhkekoht, kus on infotahvel ja istumise ning mobiiltelefoni laadimise võimalus. Võsu–Käsmu kergtee keskosas asub roostiku kohal kõrguv paadikujuline vaateplatvorm. Platvormilt avaneb vaade nii Käsmu kaptenite külale, Võsu rannahoonele kui ka Võsu sadamale.

## Välislingid
*Käsmu ja Võsu vahele plaanitakse kergliiklusteed 15.05.2011, Virumaa Teataja 
*Võsu-Käsmu kergteega on jõutud projekteerimise järku 14.10.2015, Virumaa Teataja
*Käsmu – Võsu kergtee ehitus läks käima 15.05.2016, Virumaa Teataja
*Võsu-Käsmu kergliiklustee ehitus on jõudnud Võsule 01.11.2016, Vihula Valla Leht
*Paadikujulist platvormi ehitab rahvusvaheline seltskond 27.10.2016, Virumaa Teataja
*Ehitaja laob Võsu–Käsmu kergteele sillutist 19.11.2016, Virumaa Teataja
*Paadikujuline vaateplatvorm ootab vaadet nautima 23.11.2016, Virumaa Teataja
*Päevapilt  24.11.2016, Virumaa Teataja
*Võsu–Käsmu kergtee sai pingid ja valgustuse 04.01.2017, Virumaa Teataja
*Võsu–Käsmu kergtee täieneb sillaga 16.02.2017, Virumaa Teataja
*Eestis ainulaadne: Võsu–Käsmu kergteed ilmestab paadikujuline vaateplatvorm 08.06.2017, Virumaa Teataja
Eesti supermarketite loend

Siin on loetelu Eesti jaekaubandusturu osalistest ehk spetsialiseerimata jaekettidest, mille sortimendis on ülekaalus toidukaubad. Statistikaameti andmeil moodustavad all-loetletud ettevõtted Eesti jaekaubandusturu. 2020. aasta majandusaasta aruannete põhjal oli turuliider Coop Eesti 24,4 protsendiga, teisel kohal Selver 18,3 protsendiga, kolmandal Maxima 17,6 protsendiga, neljandal Rimi 13,4 protsendiga, viiendal Prisma 6 protsendiga, kuuendal Grossi Toidukaubad 6 protsendiga, seitsmendal Meie Toidukaubad 2 protsendiga, kaheksandal Keila Tarbijate Ühistu. Ülejäänud turuosaliste osakaal koguturul jääb alla täisprotsendi.

## Viited

__UUEALAOSALINK__
Atmosfääriteadused

**Atmosfääriteadused** on Maa atmosfääri uurimine, selle protsessid, mõju, mida muud süsteemid avaldavad atmosfäärile, ja atmosfääri mõju nendele teistele süsteemidele.
Toiduaineteadus

**Toiduaineteadus** on toiduainete uurimisele keskenduv rakendusteadus. 

See on distsipliin, milles käsitletakse toiduainete olemust, halvenemise põhjuseid, toiduainete töötlemise aluseks olevaid põhimõtteid ning toiduainete parandamist inseneri-, bioloogiliste ja füüsikateaduste abil.
Pärimuspreemia

**Pärimuspreemia** ehk **Theodor Saare pärimuspreemia** on auhind, mille eesmärk on mälestada Kihnu kultuuri suurkuju Theodor Saart ning innustada tema töö jätkajaid. Auhind antakse noorele, kes on silma paistnud Kihnu pärimuskultuuri jätkaja või uurijana. 

### Statuut
Auhinna saaja otsustab SA Kihnu Kultuuriruum nõukogu lihthäälteenamusega. Nõukogul on õigus sobiva kandidaadi puudumisel jätta auhind mõnel aastal välja andmata.
Kirjalikke ettepanekuid autasustamiseks võib esitada igaüks igal aastal kuni 1. veebruarini. Auhinna kandidaadiks ei saa seada SA Kihnu Kultuuriruum nõukogu ja juhatuse liikmeid.

### Auhind
Auhind koosneb Kihnu tuntuima kunstniku Jaan Oadi maali reproduktsioonist ja rahalisest preemiast
Laureaat kuulutatakse välja Theodor Saare sünniaastapäeval 20. märtsil. Theodor Saar (1906–1984) oli Kihnu õpetaja, koduloolane, Kihnu muuseumi asutaja ja muusik. Saar uuris põhjalikult nii Kihnu kui ka teiste Lääne-Eesti väikesaarte, aga ka Pärnu- ja Läänemaa folkloori.

## Laureaadid
* 2006  Raino Laine ehk Kaerametsa Raino, Kihnu meremehelaulude taaselustamise eest.
* 2007  Anneli Martson ehk Lohu Anneli, käsitööpoe avamise eest.
* 2009  Marju Vesik ehk Mere Marju, kihnukeelsete uudiste tegemise eest.
* 2011  Reene Leas ehk Liänemetsä Reene, kihnukeelsete uudiste ja E-sõnastiku loomise eest.
* 2012  Kolde Külli, Kihnu keele edendamise eest, kihnukeelse õppematerjali loomise eest.
* 2013  Maria Michelson ehk Kuraga Mari, viiuliõppe ja entusiastliku Kihnu kultuuri arendamise eest.
* 2014  Elme Männi, kihnukeelset luuletuste tegemise eest.
* 2015  Orisselja Reet, lastele pillimängu õpetamise eest ja aktiivse tegutsemise eest merepärandit koguvas Kihnu Mere Seltsis.

## Viited

## Välislingid
* SA Kihnu Kultuuriruumi koduleht;
* SA Kihnu Kultuuriruum Facebookis.

* Kuula kihnukeelseid uudiseid Vikerraadio veebleht;
* Lasteaedniku looming ärgitab hoidma kihnu keelt Katseta kas mõistad kihnu keelt – Pärnu Postimees, 10. veebruar 2018
* Lohu Anneli vuristas riigile juubeliks 100 vardakotti – Pärnu Postimees, 8. veebruar 2018
* Kuraga Mari pälvis Pärimuspreemia – Pärnu Postimees 26. märts 2013
* Reene Lease vahendusel kõlab raadios kihnu keel ja meel – Pärnu Postimees, 2. juuli 2011
* Kihnu kivilaeva ehitajad joonistavad üles vanu aluseid – Pärnu Postimees, 20. oktoober 2010
Proua

**Proua** on mittevallaline naine. Ka kõrgemal sotsiaalsel positsioonil olev naine. 

## Vaata ka
*Härra
*Preili

## Viited
Härra

**Härra** on kõrgemal sotsiaalsel positsioonil olev mees. Ka käitumiselt või välimuselt peen mees. 

## Viited

## Vaata ka
Proua
Lee de Forest

**Lee de Forest** (26. august 1873 Council Bluffs, Iowa – 30. juuni 1961 Hollywood, California) oli Ameerika Ühendriikide raadioinsener ja leiutaja.  Tema nimel on välja antud üle 300 patendi.

Lee de Foreesti tuntuim leiutis on  elektrovaakumtriood – kolme elektroodiga elektronlamp. Ta jõudis selleni, uurides elektromagnetlainete detekteerimise (tuvastamise) võimalusi osalise vaakumiga klaastorus, mida ta nimetas audioniks; see nimetus kandus esialgu üle ka edasarendatud kolmeelektroodilisele konstruktsioonile. Niisugune elektronseadis suutis võimendada nõrku elektrisignaale. Ta sai sellele 15, jaanuaril 1907 patendi pealkirjaga „Device for Amplifying Feeble Electrical Currents“. See leiutis aitas oluliselt kaasa elektroonikaseadmete edasiarendamisele.

Lee de Forest oli kaastegev ka raadiotelefoni, raadioringhäälingu ja helikino väljatöötamisel. Teda on  tunnustatud teedrajava töö eest 1922. aastal IEEE aumedaliga, 1923. aastal Franklini Instituudi Elliott Cressoni medaliga ja 1946. aastal Ameerika Elektriinseneride Instituudi Edisoni medaliga.

## Vaata ka
* Audion-vastuvõtja 

## Viited
Flaurling

**Flaurling** on vald *(Gemeinde)* Innsbrucki ringkonnas Austria Tirooli liidumaal. Vald asub Inntalis Innsbrucki ja Telfsi vahel Innist lõunas ning paikneb 675 m kõrgusel merepinnast.

Valla pindala on 19,64 km².

1. jaanuaril 2016 elas seal 1289 inimest.

Valda kuuluvad järgmised alad: *Flaurlingi küla*,* Flaurlingi jaam* koos äripiirkonnaga ja *Flaurlingberg* madala mäestikuterrassi läänejalamil.

Seda on dokumentides esmamainitud 763. aastal nimega Flurininga.


Flaurling vanuit Unterpettnau.jpg
Flaurling-Bauernhaus-Mugeler.jpg
Kreuzwegkapelle Flaurling 03.JPG
Flaurling-Risgebaeude.jpg


## Viited

## Välislingid

* www.flaurling.tirol.gv.at
* Linnakese ajalugu
Fritzens

**Fritzens** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 591 m kõrgusel merepinnast. See asub 16 km Innsbruckist idas Inni vasakul kaldal.

Valla pindala on 6,14 km².

1. jaanuaril 2016 elas seal 2077 inimest.

Küla pärineb aastast 6 eKr.


Fritzens_AT6122.JPG|Blick auf Fritzens
Fritzens, Plankenhof.JPG
Fritzens, Pfarrkirche.JPG
Fritzens, Ansitz Thierburg SW.JPG


## Viited

## Välislingid

* www.fritzens.tirol.gv.at
* Fritzensi vald Hall-Wattensi piirkonna veebilehel
August Kingo

**August Juhan Kingo** VR I/3 (ka **August Johan(n) Kingu**; 28. märts 1894 Audru vald, Pärnumaa – 21. september 1965 Tallinn) oli eesti ettevõtja.

Ta lõpetas 1912. aastal Pärnu Aleksandri Gümnaasiumi. Aastatel 1912–1913 õppis ta Tartu Ülikoolis arstiteaduskonnas ja 1935–1936 õigusteaduskonnas majandust.

Ta võttis vabatahtlikuna osa Esimesest maailmasõjast ja vabadussõjast. Ta teenis 1918. aasta lõpust suurtükiväelasena Eesti rahvaväes, oli 1919. aastal 1. suurtükiväepolgu 2. patarei ülem.

Koos Richard Eldringiga (1871–1925) asutas 1925. aastal kudumistööstuse, mis pärast äripartneri ootamatut surma registreeriti ümber August Kingo Mehaanilise Kudumise Tööstuseks, mis tegutses algul Paldiskis (oktoobrini 1927) ja siis Tallinnas Koplis (kuni 18.11.1929, mil läks pankrotti).

Kingo võttis osa vapside liikumisest, oli "Võitluse" ärijuht, mille eest ka 1934. ja 1935. aastal vanglas istus.

Kingo vahistati 30. märtsil 1948 ja mõisteti 10. juulil 1948 VNFSV KrK §58-1a järgi süüdi.

## Tunnustus
*1925, 18. veebruar – Vabadusristi I liigi 3. järk

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*August Johann Kingu andmekogus Eesti ohvitserid 1918-1940
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Fulpmes

**Fulpmes** on küla ja vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Stubaitalis Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 937 m kõrgusel merepinnast.

Valla pindala on 16,77 km².

1. jaanuaril 2016 elas seal 4281 inimest.

Fulpmes on rauatootmise keskus piirkonnas ja see asub Schlick 2000 suusapiirkonna jalamil.

Naabervallad on Neustift im Stubaital läänes ning Telfes ja Mieders idas.

Fulpmes on Innsbruckist lähtuva kitsarööpmelise raudtee Stubaitalbahn lõppjaam.


Kirche Fulpmes.jpg|Kohalik kirik Fulpmes
Stubaitalbahn Fulpmes 1.jpg|Stubaitalbahn
20071122 STB TW351 TW84 Fulpmes.jpg|Stubaitalbahni lõppjaam Fulpmes
Telfes im Stubaital - panoramio.jpg|
Fulpmes 05.JPG|


## Inimesed
* Franz de Paula Penz (1707–1772)
* Clemens Holzmeister (1886–1983), arhitekt
* Michael Pfurtscheller (1776–1854)
* Gregor Schlierenzauer (1990–), suusahüppaja

## Viited

## Välislingid

* www.fulpmes.tirol.gv.at
Weverton Pereira da Silva

**Weverton Pereira da Silva** (enam tuntud nimega **Weverton**; sündinud 13. detsembril 1987 Rio Brancos) on Brasiilia jalgpallur, väravavaht. Ta mängib alates 2018. aastast Brasiilia kõrgliiga Brasileirão klubis Palmeiras.

Weverton sündis Acre osariigis Rio Brancos.

Aastatel 2012–2017 oli ta Paranaense põhiväravavaht. Brasiilia kõrgliigas mängis ta klubiga alates 2013. aasta hooajast.

2017. aasta detsembris sõlmis ta viieks aastaks lepinguga Palmeirasega. 2018. aastal tuli ta klubiga Brasiilia meistriks. 2020. aastal valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu ja võitis samal hooajal klubiga Lõuna-Ameerika klubide meistrisarja Copa Libertadorese.

Ta kuulus Brasiilia olümpiakoondisse 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril. Ta oli Brasiilia meeskonna põhiväravavaht. Saksamaa meeskonna vastu toimunud finaalmängus tõrjus ta penaltiseerias Nils Peterseni otsustava löögi, tuues Brasiiliale läbi aegade esimese olümpiakulla jalgpallis.

Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta 25. jaanuaril 2017 MM-i valikmängus Colombia vastu.

## Saavutused
;Portuguesa
*Campeonato Brasileiro Série B: 2011
;Atlético Paranaense
*Campeonato Paranaense: 2016
;Palmeiras
*Campeonato Brasileiro Série A: 2018
*Campeonato Paulista: 2020
*Copa Libertadores: 2020

Allikas

## Viited

## Välislingid
* Weverton Pereira da Silva profiil Palmeirase kodulehel
Kajsa Ollongren

**Karin Hildur Ollongren** (sündinud 28. mail 1967 Leidenis) on rootsi-hollandi päritolu Hollandi poliitik, ta kuulub erakonda Demokraadid 66. Ta oli 26. oktoobrist 2017 kuni 1. novembrini 2019 Hollandi siseminister.

Ta sündis 1967. aastal Leidenis, kuid kasvas üles Oegstgeestis Lõuna-Hollandi provintsis, kus ta lõpetas aastal 1985 lütseumi. Seejärel õppis ta Amsterdami Ülikoolis algul majandust ja siis 1986. aastast ajalugu; ülikooli lõpetas aastal 1991 magistrikraadiga. Ta on täiendanud ennast avaliku halduse alal École nationale d'administrationis Pariisis ja välissuhete alal Instituut Clingendaelis.

18. septembrist 2017 kuni 26. oktoobrist 2017 oli ta Amsterdami linnapea.

26. oktoobrist 2017 kuni 1. novembrini 2019 oli ta Hollandi siseminister.

Alates 10. jaanuarist 2022 kuni 2. juulini 2024 oli ta riigi kaitseminister.

## Isiklikku
Kajsa Ollongren on lesbi, tema elukaaslane on Irene van den Brekel; nad kasvatavad kaht last. Tema isa Alexander Ollongren on Leideni Ülikooli emeriitprofessor informaatika ja astronoomia alal, ema Gunvor Ulla Marie Lundgren on rahvuselt rootslane.
Tartu linnamaraton

**Tartu linnamaraton** on 2012. aastast toimuv jooksuvõistlus, Tartu sügisjooksu järglane.

## Vaata ka
*Klubi Tartu Maraton
*Tartu maastikumaraton (endine Tartu jooksumaraton)
*Tartu maraton
*Tartu rattamaraton
*Tartu rattaralli
*Tartu rulluisumaraton
*Tartu sügisjooks

## Viited
* Klubi Tartu Maratoni koduleht
MONOfilm

**MONOfilm** on Eesti filmistuudio. Filmistuudio asutas 1993. aastal Andres Sööt..

## Filme
*1996 "Elasime Eestile", dokumentaalfilm
*2001 "Konrad Mägi", dokumentaalfilm
*2002 "Üksinda kiigel", dokumentaalfilm

## Viited

## Välislingid
*
Multi Film

OÜ **Multi Film** on Eesti filmitootja. OÜ asutasid 1999 Mikk Rand ja Raivo Möllits.

## Filme
*2001 "Pambu-Peedu"
*2011 "Täitsa lõpp"
*...

## Viited

## Välislingid
*
Nafta Films

OÜ **Nafta Films** on Eesti filmisruudio. Ettevõte asutati 2009. aastal.

## Filme
*2015 "Supilinna Salaselts, mängufilm
*2018 "Hea karjane, mängufilm
*...

## Viited

## Välislingid
*
Myth Film

OÜ **Myth Film** on Eesti filmitootmisettevõte. 

Ettevõtte asutas 1997 Helle Karis.

## Filme
* 2004 "Reekviem kuusepuule", dokumentaalfilm
* 2013 "August välja!", dokumentaalfilm
*...

## Viited

## Välislingid
*