open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Historism

**Historismi** all mõeldakse (eriti ajaloo puhul) teaduslikku lähenemist, mis vaatleb uurimisobjekti oma arengus ning suhestab seda konkreetsete ajalooliste tingimustega. Sõnale on sugenenud üsnagi erinevaid tähendusvarjundeid. 

Algselt tähendas **historism** sellist lähenemist ajaloonähtustele, mis nõuab nende olemusliku eripära tabamist. Selleks on tarvis sisse elada nende taga olnud inimeste elutingimustesse. 

Laiemas tähenduses nõuab **historism**, et mingi nähtuse loomuse mõistmiseks leitaks üles selle koht ajaloolises arengus. Niiviisi mõistetud historismi kiputakse pidama relativistlikuks.

## Vaata ka
*historitsism

## Kirjandus
*Friedrich Meinecke. *Die Entstehung des Historismus*, 1936. Inglise keeles: *Historism: the rise of a new historical outlook*, 1972. Google'i raamat 
*Friedrich Jaeger, Jörn Rüsen. *Geschichte des Historismus*, C.H.Beck 1992. Google'i raamat 
*Annette Wittkau, Annette Wittkau-Horgby. *Historismus: zur Geschichte des Begriffs und des Problems*, Vandenhoeck & Ruprecht 1992. Google'i raamat
*Otto Gerhard Oexle. *Geschichtswissenschaft im Zeichen des Historismus*, Vandenhoeck & Ruprecht 1996. Google'i raamat
*Gunter Scholz. *Historismus am Ende des 20. Jahrhunderts: eine internationale Diskussion*, Akademie Verlag 1997. Google'i raamat
Uljaspea

**"Uljaspea"** ("The Wild One") on 1953. aasta USA mängufilm mootorratturite jõugust.

Film põhineb Frank Rooney lühijutul "The Cyclists' Raid".

## Peaosatäitjad
*Marlon Brando (Johnny Strabler, jutustaja)
*Mary Murphy (Kathie Bleeker)
*Robert Keith (politseiülem Harry Bleeker)
*Lee Marvin (Chino)
*Jay C. Flippen (šerif Stew Singer)
*Peggy Maley (Mildred)
*Hugh Sanders (Charlie Thomas)
*Ray Teal (onu Frank Bleeker)
*Jerry Paris (Dextro; puudub tiitritest)
*Alvy Moore (Pigeon; puudub tiitritest)
*Gil Stratton (Mouse; puudub tiitritest)
*Richard Farnsworth (puudub tiitritest)
Piirsalu kogudus

EELK **Piirsalu kogudus** on luterlik kogudus Piirsalus, mis kasutab Piirsalu kirikut.

Kogudus kuulub Lääne praostkonda.

Koguduse hooldajaõpetaja on Kari Tynkkynen, juhatuse esimees Maie Hinno ja organist Ivi Küla.

Jumalateenistused toimuvad Piirsalu kirikus iga kuu 1. ja 3. pühapäeval algusega kell 13.00. 

## Koguduse vaimulikud
* 1926–1931, Arvid Leopold Brasche, hooldajaõpetaja Kullamaalt
* 1932–1935, Henn Unt, hooldajaõpetaja Kullamaalt
* 1935–1938, Matt Lillipuu
* 1938–1939, Peter Otto Hermann Paulsen
* 1939–1946, Henn Unt, hooldajaõpetaja Kullamaalt
* 1949–1967, Martin Terasmaa, hooldajaõpetaja Kullamaalt
* 1967–1977, Armand Leimann, hooldajaõpetaja Kullamaalt
* 1977–2012, Ants Leedjärv, hooldajaõpetaja Kullamaalt
* 2012–2018, Lembit Tammsalu, hooldajaõpetaja Kullamaalt
* 2018–2021, Peeter Krall, hooldajaõpetaja Kullamaalt
* 2021–, Kari Tynkkynen, hooldajaõpetaja Kullamaalt
Historitsism (filosoofia)

**Historitsismiks** nimetatakse Karl Popperi eeskujul vaadet, mille kohaselt on võimalik leida ajaloo käigu objektiivsed, vääramatud seaduspärasused ning nende põhjal ka ette näha ajaloo edasist kulgu. 

Popperi raamatud "Avatud ühiskond ja selle vaenlased" ja "Historitsismi viletsus" vastustavad seda vaadet. Ta kritiseerib eriti Georg Friedrich Wilhelm Hegelit ja Karl Marxi. 

## Vaata ka
*Historism
Prangli kogudus

EELK **Prangli Laurentsiuse kogudus** on luterlik kogudus Prangli saarel.

Kogudus kuulub Ida-Harju praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Tanel Ots, diakon Kalle Rebane. Juhatuse esimees on Taavi Linholm.

Jumalateenistused on suvel 2010 igal pühapäeval algusega kell 11.00 Prangli Laurentsiuse kirikus. 

## Välislingid
*Koduleht
Rosatom

**Aatomienergia Riiklik Korporatsioon Rosatom** (vene keeles Государственная корпорация по атомной энергии «Росатом»; lühinimi **Rosatom** Росатом) on Venemaa riiklik korporatsioon, mis valitseb kogu Venemaa Föderatsiooni tuumasektorit – nii tsiviilotstarbelist kui ka tuumarelvastusega seonduvat. 

Rosatom tegeleb aatomienergia ja tuumkütuse tootmisega, tuumarelvastusega, rakendus- ja baasuuringutega, tuuma- ja kiirgusohutuse tagamisega. Rosatom toodab üle 40% Venemaa Euroopa-osas toodetavast elektrienergiast. Rosatomi kontrolli all on ka aatomijäälõhkujate laevastik. Rosatom ühendab enam kui 360 aatomitööstuse ettevõtet riigis. 

Riiklik korporatsioon Rosatom loodi 2007. aastal **Föderaalse Aatomienergia Agentuuri Rosatom** ümberkujundamise tulemusena. Agentuur Rosatom (eksisteeris 2004–2007) moodustati Venemaa Aatomienergia Ministeeriumi reorganiseerimise tulemusena. Nõukogude Liidus oli Rosatomi eelkäijaid NSV Liidu Keskmise Masinaehituse Ministeerium. 

Korporatsiooni peakorter asub Moskvas aadressil ulitsa Bolšaja Ordõnka 24. Korporatsiooni peadirektor on 2016. aastast Aleksei Lihhatšov (nimetati ametisse Venemaa presidendi Vladimir Putini seadlusega). Aastatel 2005–2016 juhtis Rosatomit Sergei Kirijenko. Korporatsiooni kõrgeim juhtimisorgan on järelevalve nõukogu. Selle eesotsas on 2016. aastast Kirijenko.

Rosatomi eriesindaja Aafrika tuumatehnoloogia arendamise alal on olnud Vladimir Stržalkovski.

Korporatsiooni keskaparaadis ning korporatsiooni struktuuri kuuluvates ettevõtetes ja instituutides töötas 2015. aastal üle 256 000 inimese. 

## Välislingid

* Rosatomi koduleht
* Thane Gustafson. "Russian Nuclear Power--Unsanctioned--is Prospering Worldwide" The Devil's Dance, 6. jaanuar 2023

## Viited
Pöide Maarja kogudus

EELK **Pöide Maarja kogudus** on luterlik kogudus Pöides.

Kogudus kuulub Saarte praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Veiko Vihuri. Juhatuse esimees on Elje Kula.

Jumalateenistused on iga kuu esimesel ja kolmandal pühapäeval algusega kell 13.30 Pöide Maarja kirikus.

## Pöide koguduse õpetajad
*1557, Urbanus Milde 
*1594, 1599, Hermann Rodewaldt
*enne 1639, Jürgen von Alen
*–1639, Hermannus Arendes (Arnoldus), (surn.  1639), pastoriabiline
*1639, 1661, Luderus Bunekenius
*1674–1689, Johannes Bünkenius
*1692–1719, Balthasar Johannes Rubusch, pastor ja Saaremaa superintendent, Saaremaa konsistooriumi president 1711–1719
*1720–1731, Joh. Georg Sorger 
*1732–1762, Johann Ludwig Ditmar
*1763–1782, Johann Heinrich Jürgens 
*1782–1817 Andreas Michael Agthe 
** 1813–1817, 1817–1841 Wilhelm Andreas Fürchtegott Agthe, pastoriabiline
*1842–1846, Paul Eduard Hirsch
*1847–1859, Konstantin Konrad Anders
*1860–1865, Oskar Emil Carlblom 
*1867–1901, Karl Nikolai von Nolcken 
*1902–1912, Karl Sitska 
*1914–1919, Herbert Konstantin Johannes Lieberg 
*1922–1927, Adalgot Julius von Seck
*1927–1939, Kurt Rudolf Schultz 
*1940–1941, Johannes Paesalu
*1942–1943, Robert Kannukene 
*1944–1944, Ernst Puusepp 
*1945–1945, Johannes Paesalu
*1946–1948, Alfred Tammiko, hooldajaõpetaja Valjalast

* 1991–1994 Gustav Kutsar, hooldajaõpetaja Valjalast
* 1994–2000 Illimar Toomet, hooldajaõpetaja Muhust
* 2000–2000 Gustav Kutsar, hooldajaõpetaja Valjalast
* 2000–2007 Veiko Vihuri, hooldajaõpetaja Karjast
* 2007–2010 Urmo Saks, hooldajaõpetaja Muhust
* 2010– Veiko Vihuri, hooldajaõpetaja Karjast

## Viited

## Välislingid
*Arved von Schmidt (1862–1941),  Die Pastoren in Oesels seit der Reformation., Abhandlungen des Instituts für wissenschaftliche Heimatforschung an der Livländischen Gemeinnützigen u. Ökonomischen Sozietät,  J. G. Krüger, Tartu 1939
Randvere kogudus

EELK **Randvere kogudus** on luterlik kogudus Randveres.

Kogudus kuulub Ida-Harju praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Aare Kimmel, diakon Andres Suurevälja, organist Anne Pilvisto. Juhatuse esimees on Hans Rätsep.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 14.30 Randvere kirikus.

## Koguduse vaimulikud
* 1923–1935, Bruno Hasselblatt, hooldajaõpetaja Tallinna Jaanist
* 1935–1937, Paul Voldemar Koppel
* 1937–1938, Agu Luide
* 1938–1939, Jaan Audova
* 1939–1941, Edmund Alexander Laansalu
* 1941–1941, Adolf Horn
* 1943–1949, Georg Voldemar Klaus
* 1949–1950, Bernhard Johannes Leib, hooldajaõpetaja Tallinna Jaanist
* 1950–1951, Hugo Valma
* 1961–1963, Edgar Ots
* 1963–1968, Mihkel Liikane
* 1968–1998, Karl Reinaru
* 1998–1998, Jüri Vallsalu, hooldajaõpetaja Hagerist
* 1998–1998, Jaanus Jalakas, hooldajaõpetaja Kuusalust
** 1998–1998, diakon Aare Kimmel
* 1999–, Aare Kimmel, hooldajaõpetaja Rannamõisast
** 2021–, diakon Andres Suurevälja
Rannamõisa kogudus

EELK **Rannamõisa kogudus** on luterlik kogudus Rannamõisas.

Kogudus kuulub Lääne-Harju praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Aare Kimmel, organist Ivi Küla. Juhatuse esimees on Tarmo Sulger.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.30 Rannamõisa kirikus.

## Koguduse vaimulikud
* 1936–1944 Oskar Puhm
* 1948–1950 Ferdinand Jürgenson, hooldajaõpetaja Viru-Jaagupist
* 1950–1951 Hugo Valma, hooldajaõpetaja Randverest
* 1956–1971 Anton Eilart
* 1971–1998 Karl Reinaru, hooldajaõpetaja Randverest
** 1992–1999 diakon Aare Kimmel
* 1998–1999 Jüri Vallsalu, hooldajaõpetaja Hagerist
* 1999– Aare Kimmel

## Välislingid
	
*Koduleht
Pühajõe kogudus

**Pühajõe Maarja kogudus** on luterlik kogudus Pühajõel Jõhvi vallas.

Kogudus kuulub EELK Viru praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Ulvar Kullerkupp, organist Inna Badina. Juhatuse esimees on Tiiu Truupõld.

Jumalateenistused toimuvad kaks korda kuus Pühajõe kirikus.

## Pühajõe kirikuõpetajad
*1650–1652, Erich Michaelis Langius, diakonpastor
*1652–1654, Laurentius Waldbwerg 
*1654–1654, Hans Jacobus, diakon
*1655–1656, Sueno Colander, diakon
*Matthias Henrich Koriander, diakon
*1744–1750, Paul Johann Knieper 
*1751–1781, Johann Christian Koch  (1720–1781), Jõhvi Mihkli ja Pühajõe koguduse pastor
*1782–1816, Peter Koch (1757–1816), Jõhvi Mihkli ja Pühajõe koguduse pastor ja Alutaguse praostkonna praost 
*1816–1847, Carl Friedrich Koch (1787–1847), Jõhvi Mihkli ja Pühajõe koguduse pastor ja Alutaguse praostkonna praost
*1847–1871, Friedrich Ferdinand Meyer 
*1871–1907, Heinrich Theodor Woldemar Christoph (1840–1927), Jõhvi Mihkli ja Pühajõe koguduse pastor 
*1907–1918, Carl Immanuel Philipp Hesse  
*1919–1921, Aksel Kallas 
*1922–1939, Jaak Varik  
*1939–1940, Aleksander Eller 
*1945–1946, Anton Ekstein 
*1947–1954, Otto Luberg 
*1954–1963, Otto Tallinn, hooldajaõpetaja Jõhvist 
*1963–1966, Endel Mets 
*1966–1968, Otto Tallinn, hooldajaõpetaja Jõhvist
*1990–1993, Peeter Kaldur, hooldajaõpetaja Jõhvist
*1993–2008, Ülo Vaher 
*2008–2024, Peeter Kaldur, hooldajaõpetaja Jõhvist
*2024–, Ulvar Kullerkupp, hooldajaõpetaja Lüganuselt

## Pühajõe köstrid
*Sankmann   – 1788 
*Karl Gustav Masing 1842–1848
*Friedrich Lugenberg 1851–1907 
*Johan Kullik 1907–1934 
*Riho Tormis 1934– (enne eestistamist 1936 Richard Sturm)

Teise maailmasõja ajal käisid kirikus jutlust pidamas 
*Aleksander Salutamm (Voka kooli juhataja)
*Jaak Kärje (Toila kooli juhataja)
## Viited
Julm maa

**"Julm maa"** (originaalpealkirjaga "Badlands") on 1973. aasta Ameerika Ühendriikide mängufilm.

Film räägib süüdimatust noorest mehest, kes leiab samasuguse süüdimatu tüdruksõbra, kellega koos seigeldes pannakse toime mõrvu.

Film põhineb reaalse hullumeelse mõrvari Charles Starkweatheri ja tema tüdruksõbra Caril Ann Fugate'i lool.

## Peaosatäitjad
*Martin Sheen (Kit)
*Sissy Spacek (Holly)
*Warren Oates (Holly isa)
*Ramon Bieri (Cato)
*Alan Vint
*Gary Littlejohn (šerif)
*John Carter (rikkur)
*Bryan Montgomery (poiss)
The Sadist

**"The Sadist"** (ka **"Profile of Terror"** ja **"Sweet Baby Charlie"**) on 1963. aasta USA mängufilm.

Film räägib süüdimatust noorukist ja tema tüdruksõbrast, kes võtavad pantvangi juhuslikud teelised.

Film põhineb reaalsel hullumeelsel mõrvaril Charles Starkweatheril ja tema tüdruksõbral Caril Ann Fugatel.

## Peaosatäitjad
*Arch Hall juunior (Charles A. Tibbs)
*Richard Alden (Ed Stiles)
*Marilyn Manning (Judy Bradshaw)
*Don Russell (Carl Oliver)
*Helen Hovey (Doris Page)
Parex banka

**Parex banka** on Läti pank.

Parex banka asutati 1992. aastal ja on üks vanimaid Läti kommertspankasid. Pank on pidanud harukontoreid Saksamaal, Rootsis, Eestis, Venemaal, Ukrainas, Aserbaidžaanis ja mujal. AS Parex banka Eesti filiaal kandis nime Parex Pank.

2008. aasta finantskriisi ajal sattus Parex banka suurtesse raskustesse ja Läti riik ostis panga päästmiseks suuromanikelt Viktors Krasovickiselt ja Valerijs Karginsilt 51% panga aktsiatest, makstes kummalegi osaluse eest ühe lati.

2010. aasta 30. juulil andis Parex banka endised juhatuse liikmed ja suuromanikud Krasovickise ja Karginsi pangale kahju tekitamise eest kohtusse.

2009. aasta novembri seisuga kuulus 70,3% aktsiatest Läti erastamisagentuurile ning 25% Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangale.

2010. aastal jaotati pank kaheks, et seda oleks hõlpsam erastada. Parex banka tütarettevõte Citadele banka sai tegevusloa 29. juunil ja võttis muuhulgas üle Parex banka Eesti filiaali, mille nimeks sai Citadele Pank.

2010. aasta augustis avaldati ajakirjanduses teatis, mille kohaselt plaanisid Läti Parex panga USAst ja Luksemburgist pärit väikeaktsionärid panga aktsiakapitali suurendamise otsuse konstitutsioonikohtusse kaevata (Läti valitsus suurendas aastail 2009-2010 raskustesse sattunud Parexi aktsiakapitali kolm korda. 2008. aasta lõpus oli see 65,03 miljonit latti, tänavu juuni lõpu seisuga aga 261,53 miljonit latti). Otsuse tulemusena vähenes väikeaktsionäride osalus pangas neli korda.

## Viited

## Välislingid
* "Kohus: Parex panga endised omanikud peavad maksma 124 miljonit eurot" ERR, 15. veebruar 2021
Reigi Jeesuse kogudus

EELK **Reigi Jeesuse kogudus** on luterlik kogudus Hiiumaal Reigi kihelkonnas Pihla külas.

Kogudus kuulub Saarte praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Hüllo-Kristjan Simson, organist Kristi Ugam. Juhatuse esimees on Merike Klein.

Jumalateenistused toimuvad kuu 2. ja 4. pühapäeval Reigi kirikus.

## Koguduse vaimulikud

## Vaata ka
*Ristimägi

## Viited

## Välislingid
*Reigi kirikute pitsatipilt
Arch Hall juunior

**Arch Hall juunior** (sündinud 2. detsembril 1943 Los Angeleses California osariigis) on USA filminäitleja, muusik ja lendur.

## Elulugu
Arch Hall juunior sündis Van Nuysi linnaosas Los Angeleses California osariigis. 

Laulma hakkas ta noorukieas ansamblis Arch Hall juunior & Archers. Filminäitlejana tegi kaasa filmides, mille produtsent oli tema isa Arch Hall seenior (v.a "The Sadist"), kes kasutas tiitrites valenimesid.

Pärast filmikarjääri 1960. aastate keskel töötas Arch Hall kuni 2003. aastani reisi- ja kaubalennukite piloodina.

2001. aastal avaldas ta Nicolas Merryweatheri nime all (sama nime, mida tema isagi tihtipeale on kasutanud) kirjutatud romaani "Apsara Jet".

## Looming
### Filmid
*"The Choppers" (näitleja, Jack Bryan alias Cruiser; 1961)
*"Magic Spectacles" (stsenarist; 1961)
*"Eegah" (näitleja, Tom Nelson; 1962)
*"Wild Guitar (näitleja, Bud Eagle; 1962)
*"The Sadist (näitleja, Charles A. Tibbs alias Charlie; 1963)
*"The Nasty Rabbit" (näitleja, Britt Hunter; 1964)
*"Deadwood '76" (näitleja, Billy May, ka stsenarist, ehkki stsenaristina puudub tiitritest; 1965)

### Muusikasalvestised
* 1959 "Monkey in My Hat Band / Konga Joe" — filmimuusikat Arch Hall juuniori esituses
* 2005 "Wild Guitar" – filmimuusikat ansambli Arch Hall Jr. & The Archers esituses

### Raamat
* "Apsara Jet" (2001; pseudonüümi Nicolas Merryweather all)

## Välislingid
* Arch Hall juuniori koduleht
Wild Guitar

**"Wild Guitar"** on 1962. aasta USA mängufilm.

Film räägib muusikatööstusest, kus kasutatakse kõikvõimalikke lubamatuid võtteid.

## Peaosatäitjad
*Arch Hall juunior (Bud Eagle)
*Arch Hall seenior (Mike McCauley; tiitrites William Watters)
*Nancy Czar (Vickie Wills)
*Ray Dennis Steckler (Steak; tiitrites Cash Flagg)
*Marie Denn (Marge)
*Carolyn Brandt (tantsija; puudub tiitritest)
*Virginia Broderick (Daisy)
*Robert Crumb (Don Proctor)
*Rick Dennis (lavamänedžer)
*Jonathan Karle (inimröövija)
*William Lloyd (Weasel)
*Al Scott (Ted Eagle)
*Mike Treibor (inimröövija Brains)
*Paul Voorhees (Hal Kenton)
The Choppers

**"The Choppers"** on 1961. aasta USA mängufilm.

Film räägib noortejõugust, kes teenivad raha ebaseaduslikel teedel.

## Peaosatäitjad
*Arch Hall juunior (Jack Bryan alias Cruiser)
*Marianne Gaba (Liz)
*Robert Paget (Torch Lester)
*Tom Brown (Tom Hart)
*Burr Middleton (Tony Panilli alias The Snooper)
*Rex Holman (Flip Johnson)
*Chuck Barnes (Ben Shore)
*William Shaw (politseileitnant Frank Fleming)
*Bruno VeSota (Moose McGill)
*Britt Wood (kauboi Boggs)
*Dee Gee Green (mustlane)
*Richard Cowl (hr Lester)
*Patrick Hawley (ohvitser Jenks)
Deadwood '76

**"Deadwood '76"** on 1965. aasta USA vesternfilm.

## Peaosatäitjad
*Arch Hall juunior (Billy May)
*Jack Lester (Tennessee Thompson)
*La Donna Cottier (Little Bird)
*Arch Hall seenior (Boone May)
*Liz Renay (Poker Kate)
*Robert Dix (Wild Bill Hickok)
*Richard Cowl (preester Smith)
*Jonny Bryant (Hubert Steadman)
*David Reed (Fancy Poggin)
*Gordon Schwenk (Spotted Snake)
*Ray Zachary (Spec Greer)
*Barbara Moore (Montana)
*Hal Bizzy (Curt Aiken)
*Read Morgan (Ben Hayes)
*Rex Marlow (Sam Bass)
*Joan Howard (pr Steadman)
*John Bud Cardos (Hawk Russell)
*Ray Vegas (indiaanlane)
*Jack Little (Bear Creek)
*Bobby Means (doktor)
*Willard W. Willingham (Harding)
Eegah

**"Eegah"** on 1962. aasta Ameerika Ühendriikide õudusfilm.

Film räägib üksikust hiiglaslikust koopainimesest.

## Peaosatäitjad
*Richard Kiel (Eegah)
*Marilyn Manning (Roxy Miller)
*Arch Hall juunior (Tom Nelson)
*Arch Hall seenior (Robert Miller)
Lakkhunt

**Lakkhunt** ehk **guara** (*Chrysocyon brachyurus*) on koerlaste sugukonda lakkhundi perekonda kuuluv kiskja, oma perekonna ainus liik.

## Nimi

Kohalikud guaraniid nimetavad lakkhunti oma keeles *aguará guazú*, mis tähendab nende keeles 'suur rebane'. Sellest tuleb ka eestikeelne paralleelnimetus guara.

Looma teaduslik nimetus *Chrysocyon* tähendab kreeka keeles kuldset koera. Sedasama tähendab šaakali ladinakeelne nimetus *Canis aureus*. Nii šaakal kui ka lakkhunt kuuluvad koerlaste sugukonda.

## Levila ja elupaigad

Lakkhunt on Lõuna-Ameerika suurim koerlane. Tema levila ulatub Brasiiliasse, Paraguaysse, Boliiviasse, Uruguaysse ja Põhja-Argentinasse. Ta elutseb rohtlates ja sooservades. Neis paigus on tal tänu pikkadele jalgadele kerge üle kõrge rohu saakloomi jälgida. 

## Välimus

Lakkhunt meenutab suurt rebast. Ta on omapäraste proportsioonidega: jalad on pikad, kõrvad suured, saba lühike. Pika koonu ja sihvaka kaela tõttu tundub keha lüheldane. Kolp meenutab tugevasti rebase oma. Ka värvus on iseäralik: pealtpoolt on keha kollakasoranž, altpoolt aga peaaegu must. Saba see-eest on hele ja valge tipuga. 

Lakkhundi tüvepikkus on umbes 125 cm, sabapikkus ligi 30 cm, õlakõrgus kuni 75 cm, mass 20–23 kg. 

Lakkhuntidel on hea kuulmine. Nende saagiks langevad peamiselt aguutid, pakad, linnud, roomajad ja putukad; nad söövad ka taimetoitu, näiteks maha kukkunud puuvilju. Võimalusel näppab lakkhunt kodulinde ja haruharva, hulgakesi koos murrab lambaid. 

Pojad sünnivad talvel, harilikult on neid vaid 2–3. Kutsikad on tumedad, välja arvatud valge sabaots. 

## Lakkhunt loomaaias

Loomaaias on lakkhunti üsna lihtne pidada. Lakkhunt elas 2021. aasta novembrini Tallinna loomaaias. 2022. aasta keskel saabus Tallinna lakkhunt nimega Walter. Loomaaedades, sealhulgas Tallinnas, on lakkhuntidelt sageli järglasi saadud.

## Viited
The Nasty Rabbit

**"The Nasty Rabbit"** (tuntud ka kui **"Spies-a-Go-Go"**) on 1964. aasta USA komöödiafilm.

## Peaosatäitjad
*Michael Terr (Mischa Lowzoff; tiitrites Mischa Terr)
*Arch Hall juunior (Britt Hunter)
*Liz Renay (Cecelia Solomon; tiitrites Melissa Morgan)
*Arch Hall seenior (Marshall Malout / Malcolm McKinley; tiitrites William Watters)
*Hal Bizzy (Heinrich Krueger)
*Jack Little (Maxwell Stoppie)
*Ray Vegas (Pancho Gonzales)
*John Akana (kolonel Kobayaski)
*Sharon Ryker (Jackie Gavin)
*Hal Bokar (Gavin)
*Richard Kiel (rantšo töödejuhataja; puudub tiitritest)
*László Kovács (idioot; puudub tiitritest)
*George J. Morgan (Hubert Jackson; puudub tiitritest)
Magic Spectacles

**"Magic Spectacles"** on 1961. aasta USA komöödiafilm.

## Peaosatäitjad
*Tommy Holden (dr Paul Ner De Nude / Angus L. Farnsworth)
*June Parr (Myra Farnsworth)
*Margo Mehling (sekretär)
*Jean Cartwright (*go-go*-tantsija)
*Kay Cramer (*go-go*-tantsija)
*Danice Daniels (*go-go*-tantsija)
*Carla Olson (*go-go*-tantsija)
*Cindy Tyler (*go-go*-tantsija)
Arch Hall seenior

**Arch Hall seenior** (kodanikunimega **Archibald Williams Hall**, tuntud ka kui **Archie Hall**, **Arch Hall**, **Nicholas Meriwether**, **Nicholas Merriweather**, **Nicholas Merriwether** ja **William Watters**; 21. detsember 1908 Saint Louis, Missouri osariik – 28. aprill 1978 Los Angeles, California osariik) oli lendur, filminäitleja, -stsenarist ja -produtsent.

Enne filmimaailma jõudmist oli Arch Hall seenior lennukipiloot USA õhujõududes. Seejärel sai temast kaskadöör Hollywoodi filmides, tihtipeale vesternites. 

Ta asutas oma filmistuudio Fairway Productions, kus tegi hulga B-kategooria filme, milles näitles ise koos ainsa poja Arch Hall juunioriga, kõrvalosi mängis ka abikaasa Addalyn Faye Pollitt.
Phil Ivey

**Phil Ivey** (sündinud 1. veebruaril 1976) on Ameerika Ühendriikide elukutseline pokkerimängija.  

Ta on võitnud kaheksa World Series of Pokeri käevõru ja World Poker Touri. 

Turniiridel võidetud 13 545 958 dollariga ta on aegade enim teeninud pokkerimängija.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Scotty Nguyen

**Thuận B. Nguyễn** (sündinud 28. oktoobril 1962) on Vietnami päritolu Ameerika Ühendriikide elukutseline pokkerimängija. Ta on võitnud viis turniiri World Series of Poker käevõru ja ühe põhiturniiri. Ta on ainuke inimene, kes on võitnud nii põhiturniiri kui ka 50 000-dollarise H.O.R.S.E-kõrvalturniiri. Samuti võitis ta 2006. aastal World Poker Touri.

Tänapäeval on ta üks aktiivsemaid kutselisi pokkerimängijaid maailmas. Aastatel 2000–2004 sai ta turniiridel kokku üle saja rahalise auhinna.

Turniiridel kokku on ta võitnud 11 341 524 USA dollarit. 

## Viited
Imre Lakatos

**Imre Lakatos** (9. november 1922 Debrecen – 2. veebruar 1974 London) oli teadusfilosoof.

## Looming ja vaated
### Demarkatsiooniprobleem
Imre Lakatos leidis, et Popperi demarkatsioonikriteerium, mis tugineb falsifitseeritavusele, on "üpris hämmastav. Teooria võib [Popperi järgi] olla teaduslik isegi juhul, kui tema kasuks ei ole põrmugi tõendeid, ja võib olla pseudoteaduslik isegi juhul, kui kõik kättesaadavad tõendid on tema poolt.".

Lakatosi  (1970, 1974a, 1974b, 1981) enda kriteerium, mida ta nimetas sofistikeeritud (metodoloogiliseks) falsifikatsionismiks, ei käi eraldi võetud teooria või hüpoteesi kohta, vaid kogu uurimisprogrammi kohta, milles teooriad järjest vahetavad üksteist välja. Progresseeruvas uurimisprogrammis teevad uued teooriad üllatavaid ennustusi, mis leiavad kinnitust; degenereeruvas uurimisprogrammis luuakse teooriaid ainult tuntud faktide seletuseks. Kui uurimisprogramm ei rahulda miinimumnõuet, et igal uuel teoorial on suurem empiiriline sisu kui eelmisel, siis ta on pseudoteaduslik.

## Publikatsioonid
*Falsification and the Methodology of Research program. – Imre Lakatos, Alan Musgrave (toim). *Criticism and the Growth of Knowledge*,  Cambridge: Cambridge University Press 1970, lk 91–197.
*Imre Lakatos (1974a). Popper on Demarcation and Induction. – P. A. Schilpp. *The Philosophy of Karl Popper*. *The Library of Living Philosophers*, kd xiv, raamat i,  La Salle: Open Court 1974, lk 241–273.
*Imre Lakatos (1974b). Science and pseudoscience. – *[[Conceptus]], [[1974]], 8, lk 5–9.
*[[Imre Lakatos]]. Science and pseudoscience. – S. Brown jt (toim).  *Conceptions of Inquiry: A Reader London: Methuen*, [[1981]], lk 114–121.

==Teosed eesti keeles==
*Lakatos, Imre 1991. Teadus ja pseudoteadus. (Tõlkinud [[Georg Allik]].) *Akadeemia'' (2): 258–268.

## Viited
Limpa

**Limpa** on Eesti limonaadi maskott ehk limonaadipõrsas. Seda hakkas karastusjookide tootja A Le Coq kasutama traditsioonilise limonaadi turustamisel 2001. aastal. Limpa autor on kunstnik Anni Mäger. 

Turustamise eesmärgil on Limpa kujutist kasutatud nii toitlustusasutustes (*vt pilt*) kui ka näiteks mobiiltelefonidel.

## Kasutamine kultuuris

2004. aastal ilmus kirjastuses Varrak Andrus Kivirähki lasteraamat "Limpa ja mereröövlid", kus Limpa seikleb koos kahe sõbra Limmo ja Limmaga. Raamatu loo põhjal on Limpast loodud mitu teatrilavastust.

## Viited
Wilhelm Windelband

**Wilhelm Windelband** (11. mai 1848 Potsdam – 22. oktoober 1915 Heidelberg) oli saksa filosoof, üks tähtsamaid saksa  filosoofiaajaloolasi, uuskantiaanluse Badeni koolkonna rajaja.

Ta õppis algul Jena, Berliini ja Göttingeni ülikoolis arstiteadust ja loodusteadusi, seejärel aga ajalugu ja filosoofiat, mille ta avastas tänu Kuno Fischerile ja Hermann Lotzele. Viimase juhendamisel kirjutas ta doktoritöö juhuse teooriatest. Aastal 1873 kaitses ta habilitatsioonitöö tunnetuse kindlusest.

Ta oli 1876. aastast Zürichi ülikooli, 1877. aastast Freiburgi ülikooli, 1882. aastast Straßburgi ülikooli ja 1903. aastast Eduard Zelleri ja Kuno Fischeri ametijärglasena Heidelbergi ülikooli professor.

Oma kõnes Straßburgi ülikooli rektori ametisse astumise puhul 1. mail 1894 "Ajalugu ja loodusteadus" võttis ta kasutusele eristuse idiograafilise ja nomoteetilise meetodi vahel: nomoteetiline teaduslik mõtlemine otsib seadusi, millele nähtused alluvad, idiograafiline teaduslik mõtlemine avab üksiknähtusi.

Ta vastustas positivismi ning väitis, et filosoofia ei tohiks loodusteaduste metoodikat kriitikavabalt üle võtta, vaid peaks astuma loodusteadustega humanistlikku dialoogi.

Windelband pani aluse uuskantiaanluse väärtusfilosoofilisele suunale (aksioloogiale). Tema sõnul tähendab Kanti õigesti mõistmine Kantist edasi minemist. Kantist edasi minemiseks toetus ta Georg Wilhelm Friedrich Hegelile, Johann Friedrich Herbartile ja Hermann Lotzele.

Windelbandi tööd teadusfilosoofia ja aksioloogia alal jätkas tema tähtsaim õpilane ning ametijärglane Heidelbergi ülikoolis Heinrich Rickert. Windelbandi õpilaste seas olid  ka sotsioloog Max Weber ning teoloogid Ernst Troeltsch ja Albert Schweitzer.

## Teoseid
**Über die Lehren vom Zufall* (Õpetustest juhuse kohta; 1870)
**Die Geschichte der neueren Philosophie* (Uuema filosoofia ajalugu; 2 kd; 1878, 1880)
**Lehrbuch der Geschichte der Philosophie* (Filosoofia ajaloo õpik; 1892) Google books (1993. aasta trükk 6. trüki (1912) järgi)
**Geschichte und Naturwissenschaft* (1894). Eesti keeles:  Ajalugu ja loodusteadus. – *[[Akadeemia (ajakiri)|Akadeemia]]*, 1993, nr 3, lk 490–505, tõlkinud Marju Luts.
**Platon* (1900)
**Erneuerung des Hegelianismus* (Hegeliaanluse uuendamine; 1910)
**Einleitung in die Philosophie* (Sissejuhatus filosoofiasse; 1914)

## Kirjandus
*Éric Dufour. La philosophie de Wilhelm Windelband. – Wilhelm Windelband. *Qu'est-ce que la philosophie?: et autres textes*, VRIN 2002, lk 7–68. Google'i raamat
Tiidu mänd

**Tiidu mänd** on looduskaitsealune põlispuu Valgamaal Otepää vallas Tiidu külas. 

Männi ümbermõõt on umbes 2,3  m, kõrgus 13 m.

## Välislingid
*Tiidu mänd Keskkonnaregistris
Kraaviotsa pettai

**Kraaviotsa pettai** on looduskaitsealune põlispuu, mänd Põlvamaal Põlva vallas Aarna külas.

Puu kõrgus on 17 m, ümbermõõt 3,2 m.

## Välislingid
*Kraaviotsa pettai Keskkonnaregistris
Carl Georg Fick

**Carl Georg Fick** (28. juuni 1801 Tallinn – 12. juuni 1883 Keila) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastani 1820 Tallinna Gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1820–1823. Seejärel oli koduõpetaja Keilas Meyendorffide juures. Ordineeriti õpetajaks 25. septembril 1827.

Oli Keila Miikaeli koguduse adjunkt aastatel 1827–1828 (kutsuti 19. juulil 1827) ja õpetaja 1828–1883 ehk 55 aastat. Lääne-Harju praostkonna praost oli ta 27. märtsist 1835–1870, Eestimaa konsistooriumi assessor 28. veebruarist 1844 kuni 1863.

Oli 9. septembrist 1843 Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige. Pooldas Eduard Ahrensi eesti kirjakeele muutuste arutamist konsistooriumis.  1865. aastal lõi ta  kiriku juurde Keila esimese meeskoori. 

Maetud Keila kirikuaeda, matmispaik asub kiriku lõunaküljel.

## Isiklikku
Carl Georg Fick pärines Tallinna fajansimanufaktuuri rajaja Carl Christian Ficki (1730–1792) perest. 

Tema poeg Max Wilhelm Fick oli pärast teda Keila Miikaeli koguduse õpetaja. Tema teine poeg Eduard Georg Fick oli esimene Keilas tegutsenud arst.

## Viited
Männiku mänd

**Männiku mänd** on looduskaitsealune põlispuu, mänd Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Kurgja külas.

Kõrgus 25 m, ümbermõõt 2,1 m.

## Välislingid
*Männiku mänd Keskkonnaregistris
Max Wilhelm Fick

**Max Wilhelm von Fick** (2. veebruar 1838 Keila – 24. november 1918 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastal 1851–1856 Tallinna Toomkoolis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1857–1861. Oli aastal 1863 prooviaastal Käina Martini koguduses. Ordineeriti 3. mail 1864 õpetajaks Tallinnas.

Oli 1864–1883 Keila Miikaeli koguduse adjunktõpetaja, õpetajaks sai 26. juulil 1883. Emerituuri jäi ta aastal 1906.

## Isiklikku
Tema isa Carl Georg Fick oli enne teda Keila Miikaeli koguduse õpetaja. Maetud Keila kirikuaeda, isa naabrusse. 

## Viited

## Välislingid
*
Hans Polle

**Hans Poll(e)** (suri enne 1522) oli Saare-Lääne piiskopi vasall, Pollide Saaremaa haru esiisa.

## Elulugu
Ta oli arvatavasti Virumaalt pärit vasalli Jürgen Polle (suri pärast 1481) poeg. Tõenäoliselt kuulus Hansule Virumaal Põlula, mis aga kuulus juba 1489. aastal Mekesi suguvõsale. 2. novembril (vkj) 1498 ostis ta Hans Scheerilt Saaremaal Lööne mõisa ja asus sinna elama.

## Perekond
Ta oli abielus Gertke Titferiga, kes pärast tema surma abiellus Arnt Aderkasiga. Nende poeg oli Lööne mõisnik Bartholomäus Poll.

## Vaata ka
*Poll
Laekvere mänd

**Laekvere mänd** on looduskaitsealune põlispuu ja pühapuu Lääne-Virumaal Vinni vallas Laekvere alevikus.

Männi ümbermõõt on umbes 3 m, kõrgus 9,5 m, võra diameeter 10 m.

## Välislingid
*Laekvere mänd Keskkonnaregistris
* Laekvere mänd Hiite Maja SA andmekogus.
Gideon Rinne

**Gideon Rinne** (28. märts 1861 Tallinn – 1. aprill 1897 Kuressaare) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastal 1873 Riia Kubermangugümnaasiumis ja 1873–1879 Tartus Gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1880–1887. Oli koduõpetaja Hiiumaal Suuremõisas krahv Ungern-Sternbergi ja Tallinnas parun Girard de Soucantoni juures. Oli prooviaastal Rapla (Carl Eduard Malmi juures), Karuse (venna Immanuel Rinne juures) ja Ridala koguduses (Magnus Heinrich Ferdinand Leopold Hörschelmanni juures). Ordineeriti õpetajaks 5. juunil 1888.

Oli aastal 1888 Paide ja Anna koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1888–1891 (introdutseeriti 4. septembril 1888) oli pastor Kiievis. Aastatel 1891–1897 (introdutseeriti 30. juunil 1891) oli Kuressaare Laurentiuse koguduses abiõpetaja, olles samal ajal usuõpetaja gümnaasiumis, kõrgemas tütarlastekoolis ja saksa linnakoolis.

## Isiklikku
Tema vend Immanuel Rinne oli Karuse Margareeta koguduse õpetaja, vend Richard Rinne oli Emmaste Immanueli koguduse õpetaja.

## Viited
Helgi Särgava

**Helgi Särgava** (17. september 1926 Eesti – 29. november 1999 Buenos Aires) oli eesti vaimulik.

Helgi Särgava oli aastatel 1996–1999 E.E.L.K. Buenos Airese Reformatsiooni koguduse õpetaja.

## Välislingid
*http://www.eesti.ca/printarticle.php?id=17009
Valeri Paulman

**Valeri Paulman** (vene keeles Валерий Фёдорович Паульман; 11. august 1937 Moskva oblast Jegorjevsk – 22. detsember 2024) oli eesti majandusteadlane ning Eesti NSV riigiametnik ja Nõukogude Liidu riigitegelane, Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riikliku Plaanikomitee esimees aastail 1987–1988.

Valeri Paulman kolis Eestisse koos vanematega 1944. aastal, sõjaväelasest isa Fjodor Paulmani teenistuskohta. 

1960. aastal lõpetas ta kaugõppes A. A. Ždanovi nimelise Leningradi Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna.

1957. aastal asus ta tööle Eesti NSV Statistika Keskvalitsusse, kus töötas kõigil ametiastmetel ökonomistist kuni Statistika Keskvalitsuse juhataja esimese asetäitja ametikohani.

1974. aastal viidi üle tööle Plaanikomiteesse, kus töötas kuni 1983. aastani – plaaniosakonna (hiljem reorganiseeriti plaanivalitsuseks) juhatajana ning plaanikomitee esimehe asetäitjana.

1983. aasta augustis määrati EKP KK büroo otsusega Juri Andropovi algatusel loodud EKP Keskkomitee majandusosakonna juhatajaks. 1985 valiti ta Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liikmeks.

1987. aasta maikuust oli Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja ja Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riikliku Plaanikomitee esimees. 1988. aasta sügisel vabastati ta sellelt ametikohalt. 

1989. aasta jaanuarist oli ta NSV Liidu Plaanikomitee esindaja Kuubal ning NSV Liidu saatkonna nõunik planeerimisküsimustes. 

1991. aasta märtsist novembrini oli ta NSV Liidu töö- ja sotsiaalminister. 

Aastatel 1992–1996 töötas ta Eesti-Vene Kaubanduspalatis ja mitmes eraettevõttes ning 1996–2004 Eesti-Ameerika Ärikolledži õppejõuna (professorina).

## Teosed
**Исповедь ревизиониста из Прибалтики*, Таллинн 2010.
**Кризисы, мораль и третий путь* (Сборник эссе, статей и очерков), Таллинн 2010.
**Прогноз судьбы человечества*, КПД 2007. (uustrükk: *Мир на перекрестке четырех дорог*, КПД 2010) http://www.belousenko.com/wr_Paulman.htm.

## Viited

## Välislingid
*Валерий Федорович ПАУЛЬМАН (род. 1937)
*Паульман В.Ф
*Foto
Arnold Oja

**Arnold Oja** (13. november 1926 Hiiumaa – 13. mai 2001 Göteborg) oli eesti vaimulik.

Arnold Oja ordineeriti (koos Herbert Võsanguga, Inglismaalt) peapiiskop Konrad Veemi poolt (assisteerisid õpetaja Ingo-Tiit Jaagu ja praost Jaak Reesalu) Stockholmi Jakobi kirikus 19. novembril 1989 õpetajaks. Ta teenis E.E.L.K. Norrköpingi kogudust.

## Viited
Tessin

**Tessin** võib tähendada:
***[[Tessin (suguvõsa)|Tessin]]**, aadlisuguvõsa
***[[Ticino kanton]]** (Tessin saksa, romanši ning prantsuse keeles), kanton Šveitsis
***[[Ticino jõgi]]**, Po vasakpoolne lisajõgi
***[[Tessin (Saksamaa)|Tessin]]**, linn Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal
Lockerbie katastroof

**Lockerbie katastroof** oli 1988. aasta 21. detsembril toime pandud terroriakt Londonist New Yorki teel olnud Pan American World Airwaysi liinilennul olnud lennukil Boeing 747. Pommiplahvatuse tagajärjel purunes lennuk ja hukkusid kõik selle pardal olnud 243 reisijat ja 16 meeskonnaliiget. Lockerbie linnakesse kukkunud lennuki tükid tapsid veel 11 inimest.

Pommiplahvatuse korraldamises esitati 1991. aastal süüdistus Liibüa luureohvitserile ja Liibüa Araabia Lennuliinide turvaülemale ‘Abd al-Bāsiţ al-Miqraḩīle ning Al-Amīn Khalīfah Faḩīmah'le, Liibüa Lennuliinide kaastöötajale Maltal. Šoti politseile anti süüdistatavad üle alles 1999. aastal, mil Liibüa juht Mu‘ammar al-Qadhdhāfī soovis leevendada ÜRO sanktsioone.

2001. aastal mõisteti ‘Abd al-Bāsiţ al-Miqraḩī pommiplahvatuse korraldamises süüdi, ning Faḩīmah õigeks. Al-Miqraḩī vabastati 2009. aastal Šotimaal asuvast vanglast, kus ta oli ära istunud kaheksa aastat eluaegsest karistusest, vabastamise põhjuseks oli tervislikud põhjused, ta põdes eesnäärmevähki.

## Viited
Albert Enno Aaviksaar

**Albert Enno Aaviksaar** (kuni 1936 **Albert Enno Seimann**; 9. veebruar 1914 Vana-Vändra vald – 31. jaanuar 2002 Leicester) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas Vändras algkooli ja 1936. aastal Tartu Kommertsgümnaasiumi. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1936–1940, kuni usuteaduskonna sulgemiseni punavõimude poolt. 

1944. aastal põgenes Saksamaale Brandenburgi, sõja lõpus oli Flensburgis. Jätkas õpinguid Göttingeni Ülikooli usuteaduskonnas kuni Inglismaale asumiseni septembris 1947.

Inglismaal töötas ta töökohuslasena Yorkshire'i krahvkonna Bradfordi tekstiilivabrikus töölisena ja õpingud jäid jälle pooleli. Alles kolme aasta pärast määrati talle stipendium, millega ta sai õppida Ameerika Ühendriikides Minneapolises asuvas Nortwestern Lutheran Theological Seminarys, kus ta 1952. aastaks sooritas puuduvad ülikooli lõpueksamid. Prooviaastaks määrati ta dr. Jaak Tauli käsutusse. Tema ülesandeks sai Šotimaal elavate eestlaste (u 200 hinge) teenimine. Kandidaadiaeg venis pikale, kuna ta pidi perekonna (abikaasa kolme väikese lapsega) elatamiseks 1960. aastani töötama tekstiilitöölisena. Nelipühal, 5. juunil 1960 ordineeriti ta Londonis Peetri kirikus praost Jaak Tauli (keda assisteerisid Läti ja Soome õpetajad koos Einar Kivistega) õpetajaks.

10. veebruaril 1961 valiti ta E.E.L.K. Kesk-Inglismaa koguduse õpetajaks. Alates 1978. aastast oli ta ka E.E.L.K. Põhja-Inglismaa koguduse hooldajaõpetaja. Samuti teenis ta aastatel 1978–1989 paar-kolm korda aastas Belgia ja Hollandi eestlasi. Aaviksaar valiti 16. aprillil 1983 Londonis Inglismaa praostkonna sinodil Inglismaa praostkonna praostiks. Praostiametis oli ta maini 2001.

## Tunnustus
*Kuldametirist 13. detsember 1970

## Viited

## Välislingid
*
Pavel Ponomarjov

**Pavel Ponomarjov** (vene **Павел Пономарёв**; sündinud 30. jaanuaril 1980 Leningradis) on Eestis elav vene näitleja ja muusik.

Pavel Ponomarjov on näidelnud muusikalides "Hüljatud" ja "Miss Saigon" ning filmis "Lilja 4-ever". Ta on lõpetanud Georg Otsa muusikakooli pop-*jazz*-laulu erialal. 

Aastatel 2002–2006 laulis ta *[[rockabilly]]*-ansamblis Wild Ones. 2013. aastast on ta 1970.–1980. aastate kavereid esitava ansambli VIA Baltika solist.

## Filmograafia
*"Lilja 4-ever" (2002; näitleja)
Oskar Heine

**Oskar Heine** (29. september 1892 Kuressaare – 28. aprill 1956 Toronto) oli eesti klaverimeister, klaveri- ja mööblivabriku omanik ja tegevjuht.

Oskar Heine õppis tisleriks aastatel 1907–1911 isa mööblitööstuses Kuressaares ja klaveriehitust aastatel 1911–1914 Schröderi klaverivabrikus Peterburis. Aastatel 1914–1916 oli ta Riias. Osales Esimeses maailmasõjas. 1918. aastal Eestisse naasnult ostis ta üles Johannes Moritza klaverivabriku Tartus, mis hakkas 1922. aastast tööle *O. Heine Klaverivabrik*u nime all. 1928. aastal omandas ta Tartus veel Pressi mööblitööstuse, kuhu viis üle ka oma klaverivabriku. Klaverite tootmine laienes kiiresti, sest ehitatud pillid olid hea kõlakvaliteediga ja pälvisid Tallinna ja Tartu näitustel mitmeid kõrgema ja esimese järgu auhindu. 1939. aastal oli Oskar Heinel oma kauplus Tartus Karlova tänaval ja Tallinnas Rataskaevu tänaval. Oskar Heine klaverivabrikus valmistati peamiselt pianiinosid, vähemal määral ka tiibklavereid. Pianiinosid eksporditi isegi Soome, Lätisse ja Leetu. Heine oli Eestis esimene, kes hakkas klaverite sisemehhanisme ja klaviatuure ise valmistama, varem telliti need välismaalt. Nii mööbli kui ka klaverite valmistamise alal pälvis ta Tartu Töösturite Keskühingult ja hiljem ka Tartu Tööstusliku Kutseoskuse Ametilt meistridiplomi. *O. Heine Klaverivabrik* tegutses 1941. aastani, mil Heine kolis ümberasujana Saksamaale.

Oskar Heine osales Vabadussõjas 2. jalaväepolgu koosseisus sõjaväeametniku ja ohvitseri asetäitjana.

Ta abiellus 1918. aastal Margarethe Kuusikuga. Nende poeg Eerik Heine oli Saksa sõjaväelane, Nõukogude sõjavang ja metsavend, Arved Viirlaiu romaanide "Vaim ja ahelad", "Kustuvad tuled", "Sadu jõkke", "Kes tappis Eerik Hormi" ja "Surnud ei loe" peategelase Eerik Hormi kirjanduslik prototüüp.

Oskar Heine suri 28. aprillil 1956 Torontos.

## Viited

## Välislingid
*"Eestis vajatakse 200 pianiinot ja klaverit aastas." (intervjuu Oskar Heinega) – Postimees, 8. november 1936, lk 3.
Prästvike oja

**Prästvike oja** (ka *Prestviigi oja*) on oja Läänemaal Vormsi vallas Hullo külas. Oja lähe jääb Vormsi maastikukaitsealale.

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Prästvike oja keskkonnaregistri kood on VEE1160400. Tegu on Vormsi ainsa keskkonnaregistrisse kantud vooluveekoguga.

## Välislingid

*
Lilja 4-ever

**"Lilja 4-ever"** on 2002. aasta Rootsi-Taani draamafilm. Film põhineb Danguolė Rasalaitė juhtumil, kes langes inimkaubanduse ohvriks.

Film räägib 16-aastase vene tüdruku kupeldamisest Eestist Rootsi prostituudiks.

## Osatäitjaid
*Oksana Akinšina (Lilja)
*Artjom Bogutšarski (Volodja)
*Ljubov Agapova (Lilja ema)
*Lilia Šinkarjova (tädi Anna)
*Elina Benenson (Nataša)
*Oleg Rogatšov (Nataša isa)
*Pavel Ponomarjov (Andrei)
*Tomasz Neuman (Witek)
*Anastassia Bedredinova (naaber)
*Tõnu Kark (Sergei)
*Nikolai Bentsler (Nataša mees)
*Madis Kalmet (Lilja klient)
Kaliningradi Baltika

**Kaliningradi Baltika** (ametlikult *Футбольный клуб «Балтика» Калининград*) on 1954. aastal asutatud Venemaa jalgpalliklubi, mille kodulinn on Kaliningrad.

Aastail 1996–1998 kuulus Venemaa kõrgliigasse, parim tulemus 1996. aasta 7. koht.

Klubivärvid on sinine ja valge.

### Eesti mängijad
* Taavi Rähn (2010–)

## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht
Şamaxı FK

**Şamaxı FK** (aserbaidžaani keeles *Şamaxı FK*;) on Aserbaidžaani jalgpalliklubi, mille kodulinn on Bakuu. Klubi mängib Premyer Liqasıs (kõrgliiga).

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad

## Saavutused
### Kohalik
***[[Aserbaidžaani Premyer Liqası|Premyer Liqası]]**
: **Võitja (2):** 2007/08, 2009/10

### Regionaalne
***[[Sõltumatute Riikide Ühenduse Karikas|SRÜ Karikas]]
: **Võitja (1)''': 2011

## Vaata ka
*UEFA kõrgliigaklubide loend

## Välislingid
*Klubi koduleht
Saag II

**"Saag II"** (originaalpealkiri **"Saw II"**) on 2005. aasta Ameerika-Kanada õudusfilm. Selle režissöör oli Darren Lynn Bousman. Stsenaarium oli tema enda ja Leigh Whannelli kirjutatud. 

Film jõudis kinodesse Põhja-Ameerikas 25. oktoobril 2005 ning Eestis 13. jaanuaril 2006. Tobin Bell, kes mängis Jigsaw'd, nomineeriti 2006. aastal MTV Movie Awardsil "parima kurikaela" auhinnale.

See on teine film filmisarjast "Saag".

## Osatäitjad
*Tobin Bell – John Kramer / Jigsaw
* Donnie Wahlberg – uurija Eric Matthews
* Shawnee Smith – Amanda Young
* Erik Knudsen – Daniel Matthews
* Franky G – Xavier Chavez
* Glenn Plummer – Jonas Singer
* Emmanuelle Vaugier – Addison Corday
* Beverley Mitchell – Laura Hunter
* Tim Burd – Obi Tate
* Dina Meyer – uurija Allison Kerry
* Lyriq Bent – seersant Daniel Rigg
* Noam Jenkins – Michael Marks
* Tony Nappo – Gus Colyard

## Tulu
Film teenis 10 nädalaga 152 925 093 USA dollarit.

## Viited
Hullo laht

**Hullo laht** on laht Vormsi lõunarannikul, Mõisanina (läänes) ja Rumpo poolsaare (idas) vahel. Lõunas piirab lahte hulk väikesaari: Norrsanken, Storstaingrunne, Stora Åbbargrunne. Lahe pindala on 5,85 km². Laht jääb osaliselt Vormsi maastikukaitsealale Rumpo sihtkaitsevööndisse. Laht jääb ka Väinamere hoiualale. Lahte suubub Prästvike oja.

Hullo lahe keskkonnaregistri kood on VEE3313010.

Keskkonnaregistri järgi arvatakse laiemas mõttes Hullo lahe (VEE3313000) koosseisu ka mereala Rumpo poolsaare ning Pasilaiu ja Tälmeni saare vahel. Selle pindala on 7,75 km². Alale jääb mitu väikesaart: Sunna Åbbargrunne, Gutagrunne, Millasanken, Sunnasanken, Salsgrunne, Nätegrunnena.

## Välislingid

* 
*
Immanuel Rinne

**Immanuel Rinne** (9. november 1854 Kose – 22. detsember 1914 Narva) oli Eesti vaimulik.

Esmast õpetust sai ta kodus Tallinnas. Aastatel 1865–1866 käis Viiburis koolis, aastatel 1866–1872 õppis Riias gümnaasiumis. Tartu Ülikoolis õppis ta aastatel 1874–1875 filoloogiat, 1875–1878 usuteadust. Prooviaastal oli ta Käina Martini koguduses. Ordineeriti õpetajaks 27. jaanuaril 1880.

Oli Reigi Jeesuse koguduse õpetajaks aastatel (kutsuti oktoobris 1879) 1880–1885. Aastatel (kutsuti 12. novembril 1885, introdutseeriti 23. märtsil 1886) 1886–1914 teenis Karuse Margareeta kogudust. Ranna-Lääne praostkonna praostiks sai 22. veebruaril 1890, oli Eestimaa konsistooriumi vaimulik assessor aastatel 1904–1914.

## Isiklikku
Tema isa vend Gustav Feliks Rinne oli aastatel 1865–1872, Reigi Jeesuse koguduse pastor. Vend Richard Rinne oli Emmaste Immanueli koguduse õpetaja, vend Gideon Rinne oli Paide ja Anna koguduse adjunktõpetaja, Kiievi koguduse õpetaja ja Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja.

## Viited
Richard Rinne

**Richard Rinne** (6. oktoober 1848 Tallinn – 17. veebruar 1891 Emmaste) oli Eesti vaimulik.

Õppis Tallinnas, Viiburis ja aastatel 1866–1868 Riias gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1868–1874. Aastatel 1874–1875 töötas koduõpetajana Lihulas. Prooviaastal oli ta Iisaku koguduses. Ordineeriti õpetajaks 16. mail 1876.

Oli pärast ordineerimist Pühalepa Laurentsiuse koguduse adjunktõpetaja, kutsuti 16. mail 1876 Emmaste Immanueli koguduse õpetajaks. Koguduse õpetajaks introdutseeriti 4. juulil 1875.

## Isiklikku
Tema vend Immanuel Rinne oli Karuse Margareeta koguduse õpetaja, vend Gideon Rinne oli Paide ja Anna koguduse adjunktõpetaja, Kiievi koguduse õpetaja ja Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja.

## Viited

## Välislingid
*
Chris Ferguson

**Christopher Philip Ferguson** (sündinud 11. aprillil 1963 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide elukutseline pokkerimängija. Ta on võitnud 2000. aasta World Series of Pokeri põhiturniiri ja neli kõrvalturniiri. 2008. aastal võitis Ferguson ka National Heads-Up Poker Championshipi.

Ferguson on saanud hüüdnime "Jeesus" oma pikkade tumedate juuste ja habeme pärast.

2010. aasta seisuga on ta turniiridel kokku teeninud 8 056 926 dollarit.

## Viited

## Välislingid
Prästvike

**Prästvike** (ka *Kirikuviik, Prestviik, Prest vike*) on järv Läänemaal Vormsi vallas Hullo ja Suuremõisa külas, Vormsi maastikukaitsealal Prästviigi piiranguvööndis. 

Järve pindala on 40,6 ha (saartega 40,7 ha). Kaldajoone pikkus on 3463 m, valgla pindala on 9,2 km². Vormsi saare järvede hulgas on ta suurim järv.

## Veerežiim

Prästvike järv on rohketoiteline väikese veemahuga hääbuv avalik veekogu. Selle piiranguvöönd on 100 m. Järvest umbes 400 m loodesse jääb Suurallikas.

Järve vesi on läbipaistev kuni põhjani, keskmine sügavus on 0,3 m, suurim sügavus aga 0,5 m. Selle pH-tase on neutraalne, hapnik alaküllastunud, mistõttu võib veekogul olla mõjutusi allikaveest. Järves on palju lahustunud orgaanilist ainet, lämmastikku ja sulfaate. Fosfori koguse järgi on vee omadused head, hapniku küllastuse järgi aga kehvad.

Järves toimub veevahetus 27 korda aastas.

## Elustik

### Taimestik
Prästvike järv on makrofüüdijärv ehk suurtaimerikas järv. Lahes leidub rohkelt kaldaveetaimi, seal levivad kinnikasvamisele iseloomulikud liigid. Nii on veekogu nõgu 85–90% ulatuses kinni kasvanud. Sellele protsessile viitab ka ujutaimede ja veesisese taimestiku esinemine. Veesiseses taimestikus leidub enim nelja liiki mändvetiktaimi (*Charophyta*), vesihernest (*Utricularia vulgaris*) ja üksikuid sambla isendeid.

Järves leidub ka mitmeid taimeliike, mis on looduskaitse all. Eestis on II kaitsekategooriasse arvatud soohiilakas (*Liparis loeselii*), harilik muguljuur (*Herminium monorchis*) ja kärbesõis (*Ophrys insectifera*), III kategooriasse kuulub aga näiteks soo-neiuvaip (*Epipactis palustris*), harilik käoraamat (*Gymnadenia conopsea*) ja lodukannike (*Viola uliginosa*).

### Kalastik
Järve kalastik pole väga liigirikas, kuid leidub mitmeid levinud liike, näiteks ahvenaid (*Perca fluviatilis*), särgi (*Rutilus rutilus*), hauge (*Esox lucius*) ja roosärgi (*Scardinius erythrophthalmus*), kellest viimane on veekogus kõige arvukama levikuga. Kaitsealuseid liike järves ei esine.

### Linnustik
Prästvike järve kasutavad elupaigana mitmed looduskaitse all olevad linnuliigid. Näiteks kuuluvad Eesti II kaitsekategooriasse koldjas selaginell (*Selaginella selaginoides*), III kategooriasse aga rooruik (*Rallus aquaticus*), väike-kirjurähn (*Dendrocopos minor*), täpikhuik (*Porzana porzana*) ja roo-loorkull (*Circus aeruginosus*).

### Makroselgrootud
Veekogust on leitud ka erinevaid kiililiike, täpsemalt suur- (*Leucorrhinia pectoralis*) ja valgelaup-rabakiile (*Leucorrhinia albifrons*). Mõlemad liigid on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse, suur-rabakiil kuulub ka Eesti punasesse raamatusse (2008).

## Kaitse
Prästvike järv kuulub Vormsi maakaitsealale, mille eesmärk on kaitsta kergesti rikutavaid loodus- ja pärandkultuurmaastike ning seal leiduvaid haruldasi liike. Samuti kuulub piirkond nii Väinamere linnualana (keskkonnaregistri kood EE0040001) kui ka Väinamere loodusalana (keskkonnaregistri kood EE0040002) Euroopa Liidu Natura 2000 koosseisu.

Prästvike järve keskkonnaregistri kood on VEE2045600.

## Viited
Kemer

**Kemer** on kuurortlinn Türgis Antalya provintsis Vahemere rannikul umbes 45 km Antalyast edelas. 

## Välislingid

* Kemeri koduleht (*türgi keeles*)
* Kemeri linna koduleht (*türgi keeles*)
Johann Friedrich Rinne

**Johann Friedrich Rinne** (26. august 1733 Hildesheim – 15. oktoober 1801 Järva-Peetri) oli Eesti vaimulik.

Immatrikuleeriti 5. aprillil 1764 Helmstedti ülikooli. Õpetajaks ordineeriti 21. juunil 1766.

Oli aastatel (kutsuti 3. aprillil 1766) 1766–1801 Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja, olles alates 19. juunist 1780 veel Järva praostkonna praost.

Aastal 1779 ilmunud eestikeelses jutluseraamatus ilmus temalt üks jutlus.

## Isiklikku
Tema poeg Wilhelm Friedrich Rinne oli Reigi Jeesuse koguduse õpetaja, pojapoeg Leopold Bernhard Wilhelm Rinne oli Hanila ja Varbla koguduse õpetaja, pojapoeg Gustav Felix Rinne oli Reigi-, Peterburi Katharina ja Järva-Peetri koguduse õpetaja. Äi Georg Christoph Fuhrmann oli Ambla Maarja koguduse õpetaja.

## Viited