open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Christoph Adam von Stackelberg

Vabahärra **Christoph Adam von Stackelberg** (25. detsember (vkj 14. detsember) 1777 Tallinn – 19. november (vkj 7. november) 1841 Tallinn) oli Eestimaa haridustegelane.

Christoph von Stackelberg sündis Vormsi, Vääna, Tolli, Trilli ning Novaja Derevnja (Ingerimaal) mõisniku, vabahärra Otto Christian Engelbrecht von Stackelbergi (1735–1792) ja Anna Gertruda von Dückeri (1750–1820) pojana.

Christoph omandas gümnaasiumihariduse Tallinnas, misjärel õppis Saksamaal meditsiini ja õigusteadust. Seejärel siirdus ta õpireisile Euroopasse. Seal tutvus ta Johann Heinrich Pestalozzi õpetusega ning temas sai selle pooldaja ja propageerija.

Christoph von Stackelberg töötas Tallinna kubermangugümnaasiumi ning Eestimaa kubermangukooli direktorina. Tema eestvõttel asutati pühapäeva- ning vaeslastekoole ja loodi rahvakooliõpetajate seminar. Ta oli ka Eestimaa alalise koolikorralduse komitee liige. Christoph von Stackelberg oli seotud ka hernhuutlaste liikumisega.

## Perekond

Christoph von Stackelberg abiellus 1810. aastal Ungaris Granis krahvitar Maria Josephine Brunswick de Korompaga (1779–1821), kes oli krahv Anton Brunswick de Korompa (ungari Brunswick Antal) ja vabapreili Anna Barbara Wankel von Seebergi tütar, ning krahv Joseph Deym-Stritézi (1751–1804) lesk. Esimesest abielust oli Josephinel neli last. Abielust Stackelbergiga sündisid:
* Marie Laura von Stackelberg (1809–1840)
* Theophile von Stackelberg (1810–1826)
* Menone Maria Theresia Selma Losia Cornelia von Stackelberg (1813–1897)

Josephine ja tema õde Therese (1775–1861) (ungari Brunszvik Teréz) olid lähedastes suhetes Ludwig van Beethoveniga, kellega nad tutvusid esmakordselt 1799. aastal temalt klaveritunde võttes.

### Sugupuu

Viited:

## Vaata ka
* Stackelberg

## Viited

## Välislingid
* 
*
Astra Mõistlik

**Astra Mõistlik** (sündinud 10. detsembril 1983) on eesti moekunstnik.

Ta on lõpetanud 2000. aastal Valjala Põhikooli ja 2003. aastal Kuressaare Gümnaasiumi.

2006. aastal lõpetas ta Tallinna Kõrgema Tehnikakooli  ja 2009. aastal Eesti Kunstiakadeemia kunsti ja kultuuriantropoloogia magistriõppe. Samast aastast õpib Tartu Ülikooli pedagoogikateaduskonnas.

Ta on tuntust kogunud Valjala kihelkonna rahvarõiva mustri edastamisega eri meediumide kaudu, näiteks kollektsioon "Burgaa", näitus "Kikerikiik". Ta on Eesti Moekunstnike Ühenduse liige ja osaleb ühenduse näitustel, millest seni tuntuim on EXPO 2010 Hiinas.

## Isiklikku
Tema ema on Valjala Põhikooli direktor Aive Mõistlik.

## Viited


## Välislingid
*Heidi Hanso, Valjala neiu üritab läbilööki Eesti moetaevas, Meie Maa, 17. mai 2008
*Ivika Laanet, "Kikerikiik" läks rändama, Saarte Hääl, 27. jaanuar 2011
*Ene Kallas, Astra Mõistlik: moekunstnik on ilus amet, Meie Maa, 15. märts 2011
Eestimaa Põllumajanduse ja Tööstuse AS Estakland

**Eestimaa Põllumajanduse ja Tööstuse Aktsiaselts Estakland** oli 21. septembril 1923 baltisakslaste Gotthard Schilling, Eduard Glanström ja Leonhard Krusenstjern poolt I Eestimaa Põllumajanduse Ühisuse järglasena asutatud majandusettevõte. Ettevõtte esindused asusid: Tallinnas Sadama 1, Tartus Narva 3, Rakveres Vaksali 32, Viljandis Tartu 1-A, Petseris Tartu 3.

14. juunil 1935 valiti aktsionäride peakoosolekul AS-i juhatus:
*Philipp Wolff, 
*Arved Bachmann, 
*Nicolas Behr, 
*Roman Ungern-Sternberg, 
direktori-kandidaatideks:
*Franz Heinicke, 
*Elisabeth Gebauer, 
revisjonikomisjoni:
*Carl Dehn, 
*Ernest Rosen, 
*Erich Schilling, 
*Richard Staden, 
*advokaat Berend Wetter-Rosenthal, AS Rotermanni Tehased direktor

## Viited

## Välislingid
* Eesti Autoajaloo leheküljed (vaadatud 23.03.2013)
Maardu FK Olümpia

**Maardu Olümpia** on endine Eesti jalgpalliklubi. Enne 1998. aasta hooaega muudeti nime seoses uue sponsoriga **Levadia OÜ** võeti nimeks Maardu Levadia. Hooaja lõpus, oktoobris, võttis **Viktor Levada** klubi täielikult üle ja lõi uue klubi Maardu FC Levadia.

Klubi mängis Meistriliigas 1992. aastal **Maardu FK** nime all. Hooaja lõpus sai nimeks Maardu Olümpia.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Viited
Leetseljak

**Leetseljak** (ka **lee**, kõnekeeles *leetselg*) on madal ja lauge, pikliku kujuga liivavall jões (ülaosa madalveega veest väljas) või rannalähedases meres (rannajoonega enam-vähem rööbiti).

## Vaata ka
*Rannabarr

## Viited
Ürgorg

**Ürgorg** on "viimasel jääajal" (Weichseli jäätumise ajal) või enne seda tekkinud lai sügav org, mille on uuristanud jääsulamisvesi liustiku serva lähedal.. 

Ürgorge liigitatakse radiaalseteks ürgorgudeks (moodustunud liustiku servaga risti) ja marginaalseteks ürgorgudeks (moodustunud liustiku servaga rööbiti). 

Eestis on ürgorge kõige rohkem Lõuna-Eestis.. 

## Viited

## Kirjutusi teemal
* Ahja jõe ürgoru maastikukaitseala / Eesti Loodus, 2004/3 
* Tallinn Mustkivi ja Mustakivi vahel / Eesti Loodus, 2005/6 
* Poruni ürgorg paljandite ja põlisloodusega / Eesti Loodus, 2007/4
* Geoloogilisi üllatusi Voka klindilahest / Eesti Loodus, 2007/9
* Unustatud Irboskamaa elavad maastikud / Eesti Loodus, 2007/11
* Kus algab Võrumaa? Kas üldse lõpeb ta… / Eesti Loodus, 2008/6
* Looduskaitse Võrumaal / Eesti Loodus, 2008/6
Katapõõsas

**Katapõõsas** (*Catha edulis*) on kikkapuuliste sugukonda kuuluv igihaljas põõsas või puu.
 
## Morfoloogia

Katapõõsas on 2–2,5 m kõrgune. Lehed paiknevad õitsevatel okstel vastakuti, muidu vahelduvalt. Lehed on nahkjad, 3–12 cm pikad, ovaalsed või elliptilised, täkilise või hambulise servaga, pealt läikivad ja oliivrohelised, vanemad lehed võivad olla punakasvioletsed. Väikesed helekollased õied kasvavad kobarates. Korjatud lehed tuleb 24 tunni jooksul ära tarvitada.

## Levila

Katapõõsas pärineb Ida-Aafrikast (Etioopiast, Keeniast), Lõuna-Araabiast (Põhja-Jeemenist) ja Põhja-Madagaskarilt. Katapõõsale meeldib kasvada kõrgustikualadel.

## Saadused ja kasutusviisid

Noored võrsed ja lehed keeratakse banaanilehte, paberisse või kilesse, et need enne kasutamist ära ei kuivaks. Neid võib ka panna sügavkülma või ära jahvatada. Lehti näritakse või neist tehakse teed või pastat. Lehtedest võib mee ja suhkru lisamisel teha ka maiustusi. Samuti segatakse neid kohvi hulka. Kuivatatud lehte võib suitsetada paljalt või hašiši hulka segatuna. Kata lehti näritakse mõned minutid ja hoitakse suus nagu närimistubakat, mida aeg-ajalt näkitsetakse või neelatatakse.

## Toime
Kata mõjutab tõenäoliselt kolinergilisi ja adrenergilisi närviimpulsse. Kata toime põhineb suures osas katinoonil, mis stimuleerib serotoniini, dopamiini ja norepinefriini vabanemist, mistõttu kata toimib stimulandina. Kata ergutab meeli, parandab füüsilist vastupidavust ja keskendumisvõimet, kõrgendab meeleolu ning vähendab une- ja toiduvajadust. Kata on ka pikaajalise toimega valuvaigisti, mille toime võib kesta poolest tunnist ööpäevani.

Islamimaades kasutatakse katat suhtlemis- ja esinemisoskuse parandamiseks, samuti peetakse seda armurohuks ning võetakse masenduse, peavalu, gonorröa, maovaevuste, maohaavandite, köha, astma ja palaviku korral.

### Hoiatus
Kata põhjustab erutust, ängistust, maaniat, isutust, pupillide laienemist, hüperaktiivsuse suurenemist, vererõhu ja kehatemperatuuri tõusu, mao-, kurgu-, ja söögitorupõletikku, seedetrakti haavandeid, maksa- ja neerukahjustusi, bronhiiti, vähki, migreeni ja ajuverejooksu. Kata omamine on Eestis karistatav.

## Viited

## Välislingid
*Khat Timeline
Juvian

**Juvian** (vene keeles *Иувиан*; kodanikunimega **Ivan Petrovitš Krasnoperov**, vene *Иван Петрович Красноперов*; 24. jaanuar 1880 – 13. november 1957) oli vene õigeusu munk, kes avaldas 1930. aastatel mõju tulevase Moskva patriarhi Aleksius II vaimulikule arengule.

Ivan Krasnoperov oli hilisema õigeusu pühaku Kroonlinna Joanni vaimulik õpilane, kes astus viimase õnnistusel 1899. aastal Valamo kloostrisse. Kloostris töötas ta aastakümneid arhivaarina.

Aastatel 1938–1939 pidas ta regulaarselt kirjavahetust sel perioodil kloostris palverännakutel käinud noore Aleksei Ridigeriga, kes on teda hiljem korduvalt oma mälestustes meenutanud. Juvian veetis Alekseiga aega ka kloostris, tutvustades talle sealset elukorraldust ja õpetades austust kiriku traditsioonide vastu.

1940. aastal korraldas isa Juvian Valamo kloostri arhiivi evakueerimist Nõukogude vägede okupeeritud aladelt Soomesse Heinävesi valda uude Valamo kloostrisse. Alates 1947. aastast oli ta uue kloostri raamatukoguhoidja.

Juviani ja Aleksiuse kirjavahetus oli kaua aega viimase valduses. Pärast Valamo kloostri taastamist Venemaal loovutas patriarh Aleksius II kirjad kloostri eesseisjale Pankratile kasutamiseks kloostri publikatsioonides. 

## Kasutatud allikad

*Никитин, Валентин. *Святейший Патриарх Алексий II: Жизнь и деяния во славу Божия.* Москва: Астрель, 2009. Стр. 41–45, 50.
Nahuad

**Nahuad**, ka nauad, on lähisugulaskeeli kõnelev indiaani rahvaste rühm Kesk-Ameerikas, peamiselt Mehhikos. Tuntuimad nahua rahvad, asteegid ja tolteegid, olid peamised Kesk-Ameerika vanade kultuuride kujundajad.

Nahuade koguarvuks hinnatakse 2,5 miljonit, kellest 1,5 miljonit kõneleb nahua keelt ja ülejäänud ainult hispaania keelt.

## Vaata ka
*Ameerika vanad kõrgkultuurid
Nardieepos

**Nardieepos** on kaukaasia rahvaste (osseedid, kabardid, tšerkessid, abhaasid jt) eepos. Nimetus tuleb kangelastest, keda nimetatakse nartideks.

## Eesti keeles
* "Nardid. Põhja-Osseedi rahva eepos". Tõlkinud Elbert Tuganov. Tallinn: Varrak, 2005.
* "Imekaunis Gunda. Lugu abhaasi nardi-eeposest 'Kangelase Sasrõkva ja tema üheksakümne üheksa venna seiklused'". Tõlkinud Urmas Sutrop. Raamatus "Maailma kõige ilusam naine. Lumivalgukeste lood", lk 75-77. Tallinn ja Tartu: EKSA ja EKM Teaduskirjastus, 2018.

## Vaata ka
*"Nardid"
Silverstein

**Silverstein** on viieliikmeline Kanada bänd, mis viljeleb post-hardcore muusikat. Silverstein alustas tegevust 2000. aasta jaanuaris.

Nad on välja andnud 11 stuudioalbumit. Ansambli koosseis püsis muutumatuna üksteist aastat, 2001. aasta detsembrist kuni 2012. aasta septembrini. Ansambel saavutas mõõduka edu oma teise stuudioalbumiga "Discovering the Waterfront". Silverstein'i albumeid on müüdud  ​​üle miljoni eksemplari.

## Muusikastiil
Silverstein'i muusikat on kirjeldatud kui post-hardcore, emo, screamo, indie rock ja hardcore punk.

## Liikmed
* Shane Told – laul, kitarr
* Paul Marc Rousseau – kitarr
* Josh Bradford – kitarr
* Bill Hamilton – basskitarr, taustalaul
* Paul Koehler – trummid

## Diskograafia
**Albumid**
* When Broken Is Easily Fixed (2003)
* Discovering the Waterfront (2005)
* Arrivals & Departures (2007)
* A Shipwreck in the Sand (2009)
* Rescue (2011)
* Short Songs (2012)
* This Is How the Wind Shifts (2013)
* I Am Alive in Everything I Touch (2015)
* Dead Reflection (2017)
* A Beautiful Place to Drown (2020)
* Misery Made Me (2022)
*Antibloom (2025)
*Pink Moon (2025)

**Kogumikalbumid**
* 18 Candles: The Early Years (2006)
*  (2019)
* Redux II (2020)

**Kontsertalbumid**
* Decade (Live at the El Mocambo) (2010)
*  (2019)
* Live At Starland Ballroom (2022)

**EP-d**
* Summer's Stellar Gaze (2000)
* When the Shadows Beam (2002)
* Transitions (2010)

**Singlid**
* Smile in Your Sleep (2005)
* Discovering the Waterfront (2006)
* My Heroine (2006)
* If You Could See into My Soul (2007)
* Still Dreaming (2008)
* Vices (2009)
* The Artist (2011)
* Stand Amid the Roar (2012)
* Massachusetts (2013)
* A Midwestern State of Emergency (2015)
* Ghost (2016)
* Retrograde (2017)
* The Afterglow (2017)
* Bankrupt (2021)
* It's Over (2021)
* Ultraviolet (2022)
* Die Alone (2022)
* Live Like This (2022)
* Poison Pill (2023)
* Take It Back (2024)
Njamvesid

**Njamvesid** (varem ka *vanjamveesid*) on idabantude hulka kuuluv rahvas. 

Nad on Tansaania suurim rahvas. Nad elavad peamiselt riigi lääneosas Victoria ja Rukwa järve vahelisel kiltmaal. 

Njamveside seas on levinud nii hõimuusundid kui ka islam ja kristlus.
Nogaid

**Nogaid** on turgi rahvas Põhja-Kaukaasias Nogai stepis. Kõnelevad nogai keelt, mis kuulub turgi keelte kõptšaki-nogai rühma. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaa Föderatsioonis 90 666 nogaid. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaa Föderatsioonis 103 660 nogaid.

Nogaid elavad tänapäeval Dagestanis, Stavropoli krais, Tšetšeenias, Karatšai-Tšerkessias ja Astrahani oblastis.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 5 nogaid.

## Vaata ka
*Nogai hord
*Krimmi khaaniriigi koosseisus olnud nogailaste Suurhord, mis lagunes 18. sajandil Cedişkuli hordiks, Belgorodi hordiks (Bucaki hord), Cedsani hordiks ja Cemboiluki hordikshttp://www.nivestnik.ru/2007_1/02.shtml;
*Kubani hord
*Kaspia hord

## Viited

## Välislingid
*З.Б. Кипкеева, КОНЕЦ НОГАЙСКОЙ ОРДЫ:МИГРАЦИИ И РАССЕЛЕНИЕ НА СЕВЕРНОМ КАВКАЗЕ, "Новый исторический вестник", 2007 №1(15)
Oiraadid

**Oiraadid** on rahvas Mongoolias, Hiinas ja Kalmõkkias. 

Oiraadi keel on lähedane kalmõki keelele.

Rahva nimetus tähendab tõenäoliselt 'metsainimest'. Teise versiooni järgi võib nimetuse tõlkevaste olla 'lähedane'.

## Viited
Oriad

**Oriad** on rahvas Indias, Odisha osariigi põliselanikud. 

Usundilt on oriad hinduistid. Nad räägivad oria keelt. Nende arv on umbes 30 miljonit.
Orotšid

**Orotšid** (endanimetus *nani*) on tunguusi-mandžu rahvas Venemaal Habarovski krais Amuuri alamjooksul. Elasid varem Tatari väina ääres. 

Orotšeid oli 1970. aasta andmetel 1100. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli neid 686. Mandžu keelte hulka kuuluvat orotši keelt räägib umbes 100 eakat inimest. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 596 orotši.

Antropoloogiliselt on orotšid mongoliidid tugevate baikali tüübi tunnustega.

Orotši keel kuulub tunguusi-mandžu keelte lõunarühma. Tänapäeval on orotšid peaaegu täielikult vene keelele üle läinud. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oskas Venemaal orotši keelt ainult 8 inimest. Keeleteadlaste väitel suri viimane orotši keele kõneleja 2008. aastal.

Orotšide traditsioonilised tegevusalad on olnud küttimine ja kalapüük.

## Viited

## Välislingid
*Orotšid Vene Impeeriumi rahvaste punases raamatus (inglise keeles)
Kohtla-Järve FC Lootus

**Kohtla-Järve FC Lootus** (aastail 2004–2005 **Alutaguse Lootus**) oli Eesti jalgpalliklubi, mille kodulinn oli Kohtla-Järve ja -väljak Spordikeskuse staadion. Klubi mängis hooajal 2009 Esiliigas. 1. novembril 2009 kindlustas klubi mängus Kiviõli Tamme Auto vastu pääsu Meistriliigasse hooajaks 2010. 2010. hooaeg lõpetati viimase kohaga ning langeti tagasi Esiliigasse. 2012. aastal ühines ta klubiga Kohtla-Järve JK Alko ning moodustati Kohtla-Järve JK Järve.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

### Eesti jalgpalli karikavõistlused

## Välislingid
*Kohtla-Järve FC Lootus EJL-i kodulehel
Oto-mange keeled

**Oto-mange keeled** on Kesk-Ameerika indiaani keelkondade rühm (hõimkond) või samadest keelerühmadest moodustuv keelkond.

Sellesse kuuluvad mange ehk tšoroteegi keeled (mange, tšiapaneegi), otomi keeled (otomi, masahua, pame), popoloka keeled (popoloka, tšotšo, masateegi), misteegi keeled (misteegi, trike, kuikateegi, amusgo), tšinanteegi keeled ja sapoteegi keeled (sapoteegi, tšatino). 

Mitmed oto-mange keeled on toonikeeled (näiteks eristatakse trike keeles 5 tooni). Mehed kasutavad ka vilekeelt.
Nuubialased

**Nuubialased** on Niiluse orus Aswāni ja 5. kärestiku vahel elav rahvas, vanaaja Nuubia elanike järeltulijad.

Kujunenud vanaegiptuse, neegri ja araabia rahvaste segunemisel.
Shane Told

**Shane Matthew Told** (sündinud 13. veebruaril 1981 Scarborough's) on Kanada-Eesti  muusik, ansambli Silverstein laulja ja kitarrist.

Silversteini liige on ta olnud alates 2000. aastast. Ta teatas sooloalbumist 2015. aastal.

## Viited
Valga FC Warrior

**Valga FC Warrior** on 1990. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi, mis esindab Valga linna.

2005. aasta lõpus ühinesid nad FC Valgaga (endine Valga Lokomotiiv) ning said nende koha Meistriliigas. Duubelmeeskond FC Valga Warrior II hakkas mängima II liigas. 

## Statistika ja loendid

### Varasemad liigahooajad Valga FC Warrior

### Eesti jalgpalli karikavõistlused

## Viited

## Välislingid
* Valga FC Warrior EJL lehel
Paapuad

**Paapuad** on Lääne-Melaneesia algasukad Uus-Guineal, vähesemal määral Bismarcki ja Saalomoni saartel. 

On lähedased melaneeslastele, keelelt ja kultuurilt tugevalt killustunud.

## Paapua rahvaid
*Ambulased
Kõdusoo

**Kõdusoo** on metsatüüp, mis on kujunenud madal- või siirdesoodest pikaajalise kuivendamise tulemusel. Kõdusoodes on sootaimed asendunud arumetsadele, enamasti palu-, laane- ja salumetsale omaste taimedega.

Väiksemate aladena on kõdusoometsad levinud üle Eesti, kogu pindala kokku 238 436 ha (2002). Range kaitse all on 2016. aasta seisuga 26 828 hektarit kõdusood.

Kõdusoos on levinud peamiselt kuusikud. Leidub ka männikuid, kaasikuid ja sanglepikuid. Maapind on tugevasti künklik, sest kuivenduse tulemusel on maapind vajunud. Alusmets on hõre. Taimestikus esinevad puhmastaimed – mustikas ja sinikas. Leidub palju rohttaimi, sealhulgas püsik-seljarohtu ja paiselehte.

Eristatakse mustika- ja jänesekapsa-kõdusoometsa kasvukohatüüpi (*Paali klassifikatsioon*).

## Viited

## Välislingid
* Pildid kõdusoost. Tihemetsa metsanduslik loodusõpperada. 
* Soostunud metsad. Kõdusoometsad. Microsoft Powerpoint
* Ülevaade soodest.
Mäesuusatamine 1960. aasta taliolümpiamängudel

**[[Mäesuusatamine]] [[1960. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 20.–26. veebruarini USA-s Squaw Valleys. Ühtlasi olid need ka **16.**maailmameistrivõistlused mäesuusatamises. OM-i arvestuses jagati välja 6 komplekti medaleid (kolm ala (slaalom, suurslaalom ja kiirlaskumine) nii meestele kui ka naistele). Lisaks oli maailmameistrivõistluste arvestuses kavas Alpi kahevõistlus.

ROK-i otsuse põhjal võistlesid Saksa DV ja Saksa FV sportlased ühtse võistkonnana.

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]




Finaal: 24. veebruar
Osavõtjaid: 63
Olümpiavõitja 1956: Toni Sailer, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 21. veebruar
Osavõtjaid: 65
Olümpiavõitja 1956: Toni Sailer, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 22. veebruar
Osavõtjaid: 63
Olümpiavõitja 1956: Toni Sailer, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: ?
Osavõtjaid:
Maailmameister 1958: Toni Sailer, Austria
Ametlikud tulemused
Alpi kahevõistluses võisteldi ainult MM-tiitlile.


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 26. veebruar
Osavõtjaid: 43
Olümpiavõitja 1956: Renée Colliard, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 23. veebruar
Osavõtjaid: 44
Olümpiavõitja 1956: Ossi Reichert, Saksamaa ÜV
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 20. veebruar
Osavõtjaid: 42
Olümpiavõitja 1956: Madeleine Berthod, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: ?
Osavõtjaid:
Maailmameister 1958: Frieda Dänzer, Šveits
Ametlikud tulemused
Alpi kahevõistluses võisteldi ainult MM-tiitlile.


## Medalid OM-i arvestuses






## Medalid MM-i arvestuses






## Välislingid
* OM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
* MM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Nõmme Tee Selts

**Nõmme Tee Selts** (lühend **NTS**) on kodanikuühendus, mis ühendab Nõmme kui metsalinna looduse organiseeritud kaitsjaid. Selts asutati 1999. aastal.

Seltsi põhitegevus on Nõmme linnaosale nime andva peamiselt mändidest koosneva kõrghaljastuse kaitse, aga ka Nõmme miljööväärtuste säilitamine ja inimsõbralikuma linnakeskkonna kujundamine eeskätt liikluse ja linnatranspordi korraldamise osas, et vähendada Tallinna transiitliikluse kahjulikku mõju Nõmmele. 

Seltsi eelkäija oli 1998. aastal moodustatud rahvaliikumine, mis oli vastu endise kitsarööpmelise raudtee tammile Nõmme keskusest mööda viiva autotee rajamisele. Selts pooldas ka praegusele Kitsarööpa teele kergliiklustee rajamist ja oli vastu sinna liiklusmagistraali ehitamisele. 

NTS algatas Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala loomise. Mitmel korral on selts astunud välja maastikukaitseala kahjustavate arendusprojektide ja muude tegevuste vastu. 

Selts on korduvalt astunud vastu arutule kõrghaljastuse ehk Nõmme mändide hävitamisele Nõmmet läbivate magistraalteede laiendamisel, samuti metsarikka Nõmme miljööväärtust kahjustavale arendustegevusele. 

NTS on osalenud paljude Nõmmet puudutavate sõlmküsimuste lahendamises alates Tallinna linnavalitsuse korraldatavatest detailplaneeringutest ja lõpetades Nõmme üldplaneeringuga. 

Nõmme Tee Seltsi liige Kadi Alatalu algatas Eesti Vabariigi 100. aastapäevaga seoses Hiiu 100 tamme pargi rajamise ja selle juurde kuuluvate informatiivsete mälestusmärkide loomise.  

Seltsi on juhtinud Enn Kareda, Helle Vilu, Kadi Alatalu ja Peeter Piirisild.  

## Välislingid
* Seltsi koduleht.
* Askur Alas. Nõmme kaitseala projekt jõudis lõpuks linnavalitsusse. Eesti Päevaleht, 16. jaanuar 2004
* Toomas Parve. Nõmme Tee Selts: Pärnu maantee puud peavad alles jääma. Eesti Päevaleht, 1. august 2008 
* Linda-Mari Väli. Harku metsa kaitse alla võtmine paneks veto sõidutee rajamisele. Eesti Päevaleht, 6. veebruar 2009
Üleriiklik Vabadussõjalaste Ühendus

**Üleriiklik Vabadussõjalaste Ühendus** (lühend ÜVÜ) — oli Eesti Vabariigis 1930. aastatel tegutsenud apoliitiline organisatsioon, mis koondas Eesti Vabadussõjas osalenud sõjaväelasi. 

Pärast seda, kui Eesti Vabadussõjalaste Keskliitu lubati astuda toetajaliikmeks ka Vabadussõjast mitte osa võtnuid, asutati detsembris 1932 vastukaaluks üksnes veteranidele mõeldud ÜVÜ, mida juhtis kindral Jaan Soots. Ühenduse asutajaliikmed olid Jaan Soots, Johan Holberg ja Tõnis Kind. Seda ühendust, erinevalt vabadussõjalaste liikumisest, ei suletud märtsis 1934.

## Välislingid
s:"Üleriiklik vabadussõjalaste ühendus" ei ole suletud
Don Johnson

**Don Johnson** (sünninimi **Donnie Wayne Johnson**; sündinud 15. detsembril 1949) on Ameerika Ühendriikide näitleja. 

Johnson tegi debüüdi filmis "The Magic Garden of Stanley Sweetheart" 1970. aastal, kuid tõelist kuulsust ei saavutanud ta kuni 1984. aastani, kui hakkas mängima peaosa teleseriaalis "Miami Vice". 

Don Johnson on võitnud "Miami Vice'i" rolli eest Kuldgloobuse. Peale näitlemise tegeleb ta ka laulmisega ning on režissöör ja produtsent.
The All-American Rejects (album)

**"The All-American Rejects"** on ansambli The All-American Rejects 2002. aastal ilmunud album. 

## Lood
#"My Paper Heart" – 3:49
#"Your Star" – 4:21
#"Swing, Swing" – 3:53
#"Time Stands Still" – 3:31
#"One More Sad Song" – 3:04 
#"Why Worry" – 4:16
#"Don't Leave Me" – 3:28
#"Too Far Gone" – 4:05
#"Drive Away" – 3:00
#"Happy Endings" – 4:25 
#"The Last Song" – 5:00
#"The Cigarette Song" (UK/Vinyl bonus track) – 	3:36
When Broken Is Easily Fixed

**"When Broken Is Easily Fixed"** on Kanada ansambli Silverstein debüütalbum, mis ilmus 2003. aastal.

## Lood
#"Smashed Into Pieces" – 3:44
#"Red Light Pledge" – 3:51
#"Giving Up" – 4:12
#"November" – 4:15
#"Last Days of Summer" – 4:30
#"Bleeds No More" – 3:16
#"Hear Me Out" – 3:50
#"The Weak and the Wounded" – 3:15
#"Wish I Could Forget You" – 3:26
#"When Broken Is Easily Fixed" – 4:20
#"Friends In Fall River" (Bonus Track) – 3:18
#"Forever and a Day" (Bonus Track) – 4:28

## Koosseis
*Shane Told – vokaal, kitarr
*Paul Koehler – trummid
*Neil Boshart – kitarr
*Josh Bradford – kitarr
*Billy Hamilton – bass
Mäesuusatamine 1956. aasta taliolümpiamängudel

**Mäesuusatamine [[1956. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 27. jaanuarist 3. veebruarini Cortina d'Ampezzos Itaalias. Ühtlasi olid need ka **14.** maailmameistrivõistlused mäesuusatamises. OM-i arvestuses jagati välja 6 komplekti medaleid (kolm ala (slaalom, suurslaalom ja kiirlaskumine) nii meestele kui ka naistele). Lisaks oli maailmameistrivõistluste arvestuses kavas Alpi kahevõistlus.

ROK-i otsuse põhjal võistlesid Saksa DV ja Saksa FV sportlased ühtse võistkonnana.

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]




Finaal: 31. jaanuar
Osavõtjaid: 89
Olümpiavõitja 1952: Othmar Schneider, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 29. jaanuar
Osavõtjaid: 95
Olümpiavõitja 1952: Stein Eriksen, Norra
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 3. veebruar
Osavõtjaid: 75
Olümpiavõitja 1952: Zeno Colò, Itaalia
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: ?
Osavõtjaid:
Maailmameister 1954: Stein Eriksen, Norra
Ametlikud tulemused
Alpi kahevõistluses võisteldi ainult MM-tiitlile.


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 30. jaanuar
Osavõtjaid: 48
Olümpiavõitja 1952: Andrea Mead-Lawrence, USA
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 27. jaanuar
Osavõtjaid: 49
Olümpiavõitja 1952: Andrea Mead-Lawrence, USA
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 1. veebruar
Osavõtjaid: 47
Olümpiavõitja 1952: Trude Jochum-Beiser, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: ?
Osavõtjaid:
Maailmameister 1954: Ida Schöpfer, Šveits
Ametlikud tulemused
Alpi kahevõistluses võisteldi ainult MM-tiitlile.


## Medalid OM-i arvestuses






## Medalid MM-i arvestuses






## Välislingid

* OM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
* MM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Malagassi keel

**Malagassi keel** on austroneesia keelte malai-polüneesia rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Madagaskaril.

Ladina tähestikku kasutav kirjakeel on olemas alates 1823. aastast. Enne seda oli malagassi keele kirjapanemiseks kasutatud vähesel määral araabia kirja.
Krzysztof Radziwiłł

**Krzysztof Radziwiłł** on olnud mitme Rzeczpospolita riigimehe ja väepealiku nimi.

*Krzysztof Mikołaj Radziwiłł (u 1547–1603) oli Rzeczpospolita väejuht ja riigitegelane, Radziwillide aadlisoost
*Krzysztof Radziwiłł noorem (1585–1640), Rzeczpospolita väejuht ja riigitegelane, esimese poeg
Tuiskliiv

**Tuiskliiv** ehk **lendliiv** on tuulega leviv luidetesse kogunev liiv. 

Seda leidub kõrbeis ja liivaseil rannikuil (Eestis Kloogarannas, Pirital).

## Viited
  

## Kirjandus
* Karl Orviku. "Tuiskliiv". Loodus 1933
Mihkel Kärmas

**Lieven-Mihkel Kärmas** (sündinud 4. veebruaril 1974) on eesti ajakirjanik.

Ta on lõpetanud Gustav Adolfi Gümnaasiumi ja Tallinna Tehnikaülikooli turunduse ja välismajanduse erialal.

Mihkel Kärmas on töötanud nädalalehes Eesti Ekspress ja teeb Eesti Televisioonis saadet "Pealtnägija",. 

Ta on koos Rasmus Kaggega filmi "Riigireetur" (2009) stsenarist.

## Tunnustus
2002. aastal pälvis ta Bonnieri preemia, kui oli kirjutanud Viktor Kaasiku ebaeetilistest maatehingutest.

2009. aastal pälvis ta Valdo Pandi nimelise ajakirjanduspreemia.

2011. aastal sai ta koos Rasmus Kaggega Bonnieri preemia "Pealtnägija" lugudega "Eesti isamaalised poliitikud hangivad Vene miljonäridele elamislube" ja "Investorid esitasid oma elukohana Stelmachi kolleegide aadresse" eest.

2014. aastal pälvis Selge Kõneleja auhinna.

## Isiklikku
Mihkel Kärmase õde on laulja ja helilooja Maian Kärmas. 
Nende isa on eesti plakati- ja fotokunstnik Enn Kärmas.

## Viited
Valdo Pandi nimeline ajakirjanduspreemia

**Valdo Pandi nimeline ajakirjanduspreemia** on alates 1980. aastatest Eestis tele- ja raadiopublitsistika eest antav tunnustus, millega kaasneb rahaline auhind. 

Algselt oli see Valdo Pandi nimeline Eesti Televisiooni publitsistikapreemia, mis 1987. aastal muudeti auhinnaks "sotsiaalselt kaaluka probleemi käsitlemise eest", nii et see edaspidi haaras peale ETV ajakirjanike ka Eesti Raadios (ehk kokkuvõtlikult ringhäälingus) töötavaid ajakirjanikke. 

Preemiat on välja antud ebaregulaarselt. 

1988. aastal maksis Eesti NSV Televisiooni- ja Raadiokomitee laureaadile Pandi-nimelise preemia rahalise osana 500 rubla. 1998. aastal oli preemia suurus 20 000 krooni. 2009. ja 2010. aastal oli preemia väärtus umbes 75 000 krooni, hiljem umbes 5000 eurot.

Uusima statuudi järgi võivad kandidaate esitada Eesti Rahvusringhäälingu töötajad. 

2008. aastal kuulusid žüriisse Hagi Šein, Mati Talvik, Riina Eentalu, Priit Hõbemägi, Raivo Suni, Margit Kilumets, Rein Järlik ja Tiit Kimmel. 

2009. aastal olid žüriis Sulev Valner, Rein Järlik, Einar Ellermaa, Piret Suurväli, Tiit Karuks, Toomas Lõhmuste, Mary Velmet, Aarne Rannamäe ja Tiit Kimmel. 

2023. aastal kuulusid žüriisse rahvusringhäälingu juhatuse liikmed Erik Roose, Mart Luik, Tiina Kaalep, Toomas Luhats ja Joel Sarv ning pikaajalise meediakogemusega eksperdid Marju Lauristin, Hagi Šein, Indrek Treufeldt ja Signe Ivask.

## Valdo Pandi preemia laureaadid
* 1980 Rein Karemäe 
* 1985 Mati Talvik 
* 1988 Lembit Lauri 
* 1998 Toomas Uba 
* 2008 Aarne Rannamäe
* 2009 Mihkel Kärmas
* 2010 Neeme Raud
* 2011 Ivan Makarov
* 2012 Vahur Kersna
* 2013 Kaja Kärner
* 2014 Astrid Kannel
* 2016 Indrek Treufeldt
* 2018 Marko Reikop
* 2020 Johannes Tralla (žürii tõstis esile kõrget ajakirjanduslikku taset ja isikupärast esitust) 
* 2023 Andres Kuusk (järjepideva professionaalse töö eest ühiskondlikult tähtsate teemade käsitlemisel).

## Viited

## Välislingid
*Neeme Raud pälvis Valdo Pandi nimelise ajakirjanduspreemia. Eesti Rahvusringhääling, 28. mai 2010
Nera

**Nera** on mitme jõe nimi:
* **[[Nera jõgi (Tevere)|Nera jõgi]]**, Tevere jõe lisajõgi Itaalias.
* **[[Nera jõgi (Indigirka)|Nera jõgi]]**, Indigirka jõe lisajõgi Venemaal.
* **[[Nera jõgi (Doonau)|Nera jõgi]]**, Doonau jõe lisajõgi, mis voolab Rumeenias ja Serbias.

**[[Nera ASA]]** on Norra ettevõte.
Koporje laht

**Koporje laht** (vene keeles Копорская губа; harva ka Kaporje laht) on laht Läänemeres Soome lahe lõunakaldal. Ümbritseb idast Soikino poolsaart.

Lahe suudme laius on 26&nbsp;km ja pikkus 12&nbsp;km. Sügavus kuni 20 m. Lahte suubuvad Sista ja Voronka jõgi.

Lahe rannikul asub Sosnovõi Bor.

Laht on saanud nime Koporje linnuse järgi.

## Viited
Bolševiku saar

**Bolševiku saar** on Severnaja Zemlja kõige lõunapoolsem saar, saarestikus suuruselt teine. Euraasia mandrist eraldab teda Vilkitski väin, Oktoobrirevolutsiooni saarest Šokalski väin. Saare läänerannik on Kara mere, idarannik Laptevite mere ääres.

Pindala 11 300 ruutkilomeetrit. 

Saarel on liustikke, kõrgus kuni 935 meetrit. 

Kuulub Venemaale.
Kristian Marmor

**Kristian Marmor** (sündinud 27. veebruaril 1987 Türil) on endine Eesti jalgpallur (kaitsja) ning praegune rannajalgpallur.

## Klubikarjäär
Lõpetas profijalgpalluri karjääri 2009 hooaja lõpus, misjärel otsustas jätkata ranna- ja saalijalgpalliga SK Auguris.

2013 jätkas jalgpallurikarjääri amatöörina Rakvere JK Tarvas.

## Koondisekarjäär
Ainsa mängu Eesti koondises mängis 29. mail 2009 sõpruskohtumises Walesiga, kus Tarmo Rüütli vahetas ta 73. minutil sisse Alo Dupikovi asemele.
 
Alates detsembrist 2017 on Marmor Eesti rannajalgpalli koondise peatreener.

## Karjääri statistika
### Klubi

### Koondis

## Saavutused
### Meeskondlikud
*  Meistriliiga
**Eesti meister 2006, 2008, 2009 – FC Levadia
**Eesti pronks 2004 – FC Flora
*  Esiliiga
** Eesti meister 2010 – FC Levadia II
** Esikoht aastalõputurniiril 2012 – Rakvere JK Tarvas
*  Rannajalgpalli meistriliiga
**Eesti hõbe 2011 – Augur/Betoon
**Eesti meister 2012 – Augur/Autoasi
** Eesti meister 2013 – SK Augur/Enemat
** Eesti Karika võitja 2013 – SK Augur/Enemat
** Eesti Karika võitja 2014 – SK Augur/Enemat
** Eesti pronks 2015 – SK Augur/Enemat
** Eesti hõbe 2016 – SK Augur/Enemat
** Eesti Karika võitja 2016 – SK Augur/Enemat
** Eesti meister 2018 – SK Augur/Enemat
*  Saalijalgpalli meistriliiga
**Eesti Hõbe 2012 – Tallinna SK Augur Enemat

### Individuaalsed
* 2013, 2014 – Eesti parim rannajalgpallur
* 2013 – Meistriliiga suurim väravakütt (38 väravat)
* 2014 – Meistriliiga suurim väravakütt (32 väravat)

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited
Eino Puri

**Eino Puri** (sündinud 7. mail 1988 Tartus) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja), kes mängib Norra tugevuselt kolmanda liiga klubis Nybergsund IL-Trysil.

## Koondisekarjäär
Debüteeris Eesti koondises 29. mail 2009 sõpruskohtumises Walesiga. On esindanud Eestit koondises kolmel korral.

## Isiklikku
Eino Puri on üks kolmikutest, ta vend Sander Puri on jalgpallur ja õde Kadri Puri võrkpallur.

## Saavutused
### Meeskondlikud
*  Meistriliiga
**Eesti meister 2006, 2007, 2008, 2009
*  Karikavõistlused
**Eesti karika võitja 2005, 2007

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*YouTube: Eino Puri 0:2 värav Kalju vastu 20. märtsil 2010
*YouTube: Eino Puri 0:3 värav Kalju vastu 20. märtsil 2010
Alo Dupikov

**Alo Dupikov** (sündinud 5. novembril 1985 Kehtnas) on Eesti jalgpallur (ründaja). Ta mängib Eesti amatöörklubis JK Retro. 

Ta lõpetas elukutselise jalgpalluri karjääri pärast 2013. aasta hooaega.
## Klubikarjäär
1. juulil 2010 lõi ta Flora eest Euroopa liiga esimese eelringi avakohtumise Tbilisi Dinamole värava.

## Koondisekarjäär
Debüteeris Eesti koondises 29. mail 2009 sõpruskohtumises Walesiga. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Eino Puri, Kristian Marmor ja Vitali Gussev.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 4. detsember 2017*

### Koondis

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FC Flora:
*Meistriliiga: 2010, 2011
*Eesti karikas: 2011
*Eesti Superkarikas: 2009, 2011

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
*Meistriliiga turniiri Postimehe auhindadele võitis FC Flora
Vitali Gussev

**Vitali Gussev** (sündinud 16. märtsil 1983 Tartus) on Eesti jalgpallur (ründaja). Ta mängib Meistriliigasse kuuluvas Maardu Linnameeskonnas.

2014. aastal määras Eesti Jalgpalli Liit seoses kihlveopettustega Gussevile kuni 1. märtsini 2015 kehtiva jalgpallis tegutsemise keelu.

## Koondisekarjäär
Ainsa mängu Eesti koondises mängis 29. mail 2009 sõpruskohtumises Walesiga, kus kuulus küll põhikoosseisu, kuid Tarmo Rüütli vahetas ta 65. minutil välja Oliver Konsa vastu.

## Isiklikku
Tema noorem vend Vladislav Gussev on samuti jalgpallur.

## Saavutused
### Isiklikud
*  Meistriliiga
** Parim väravakütt 2009
** FC Levadia parim väravakütt 2009
** Soccernet.ee lugejate poolt parimaks ründajaks hääletatud 2009

### Meeskondlikud
*  Meistriliiga
** Eesti meister 2009

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited
Igor Morozov

**Igor Morozov** (sündinud 27. mail 1989 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (keskkaitsja), kes mängib Esiliiga klubis FCI Levadia U21.

## Klubikarjäär
Suvel 2013 sõlmis kolme aasta pikkuse lepingu Ungari kõrgliiga klubiga Debreceni VSC.

### Statistika

## Koondisekarjäär
Morozov on Eestit jalgpallikoondises mänginud 30 mängu. Koondisedebüüdi tegi ta 31. mail 2008 Balti turniiril Leedu jalgpallikoondise vastu. Ta viibis platsil kõik 90 minutit, aga Eesti kaotas 1:0. Mängu päeval oli Morozov 19-aastane.

## Saavutused
### Individuaalsed
*  Meistriliiga
** Hääletati Soccernet.ee lugejate poolt parimaks kaitsjaks 2009

### Meeskondlikud
*  Meistriliiga
** Eesti meister 2008, 2009

## Pildiskandaal

30. detsembril 2022 avaldas endine koondislane ja sel ajal jalgpalliagendina tegutsev Andrei Stepanov oma sotsiaalmeedias foto, millel istuvad Venemaa koondise peatreeneri Valeri Karpiniga ühise laua taga nii Stepanov ise, sel hetkel koondislased Konstantin Vassiljev ja Sergei Zenjov, koondise treener Andres Oper ja veel mitmed varem Eestit esindanud jalgpallurid.

Pilt on sotsiaalmeedias ja internetiportaalides pälvinud laialdast vastukaja ja paljude, teiste seas kultuuriminister Piret Hartmani arvates ei ole Venemaa koondise peatreeneriga koosistumine ja sellest pildi levitamine Venemaa Ukraina-vastase agressiooni valguses Eesti koondise jalgpalluritele sobilik.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited
Taijo Teniste

**Taijo Teniste** (sündinud 31. jaanuaril 1988 Tartus) on Eesti jalgpallur (kaitsja), kes mängib Eesti Meistriliiga klubis Tartu JK Welco.

## Koondisekarjäär
Eesti koondises on Teniste riiki esindanud 2019. aasta augusti seisuga 77 korda.

## Saavutused
### Individuaalsed
*  Meistriliiga
** Soccernet.ee lugejate poolt enim arenenud mängijaks hääletatud 2007

### Meeskondlikud
*  Meistriliiga
**Eesti meister 2006, 2007, 2008, 2009
*  Karikavõistlused
**Eesti karikavõitja 2007

## Isiklikku
Tema vend Timo Teniste on samuti jalgpallur.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited
Eesti Maja

**Eesti Maja** on eestlaste kultuurielu keskus eestlaste kogukondades väljaspool Eestit. Enamasti on Eesti Majadel oma hoone, kuid on ka erandeid.

Eesti Majad said alguse väliseestlaste seltsi- ja kultuurielu keskustena. Nii alustab New Yorgi Eesti Maja oma ajalugu 7. detsembrist 1929, mil loodi New Yorgi Eesti Haridusselts. 1943. aastal loodi aktsiaselts Eesti Maja, mille tegevuse tulemusel osteti maja 1946. aastal.

USA-s asuvad Eesti Majad New Yorgis, Baltimore'is, Chicagos ja Los Angeleses. Eesti Maju võib leida ka Kanadas, Belgias, Rootsis, Austraalias jm.

## Eesti Maju
*Adelaide'i Austraalia Eesti Maja
*Baltimore'i Eesti Maja
*Eesti Maja Belgias
*Buenos Airese Eesti Maja
*Chicago Eesti Maja
*Göteborgi Eesti Maja
*Helsingi Eesti Maja
*Lakewoodi Eesti Maja
*Leicesteri Eesti Maja
*Londoni Eesti Maja 
*Los Angelese Eesti Maja
*Lõuna-Rootsi Eesti Maja
*Lundi Eesti Maja
*Melbourne'i Eesti Maja
*New Yorgi Eesti Maja
*Riia Eesti Maja
*Stockholmi Eesti Maja
*Sydney Eesti Maja
*Tallinna Eesti Maja
*Toronto Eesti Maja

## Vaata ka
*väliseestlased

## Välislingid
* New Yorgi Eesti Maja
* Belgia Eesti Maja
* Eesti Majad maailmas Tartu Ülikooli Välis-Eesti uuringute keskuse kodulehel
* Eesti Majad maailmas Tallinna Eesti Maja kodulehel
Oliver Konsa

**Oliver Konsa** (sündinud 4. märtsil 1985 Tartus) on Eesti jalgpallur (ründaja), kes mängib Soome kolmandas liigas klubis FC Myllypuro.

12. novembril 2012 teatati, et Harju Maakohus on kriminaalmenetluse raames vahistanud kolm inimest, kelle seas on ka Oliver Konsa. Nõmme Kalju peatas lepingu Konsaga kuni täpsete asjaolude selgumiseni. Konsa kandis reaalset karistust aasta, ning vabanes vanglast 2014 aasta jaanuaris. Pärast seda läks ta elama Soome ning 2015. aastal liitus Soome kolmanda liiga klubiga FC Myllypuro.

## Koondisekarjäär
Eesti koondises on ta riiki esindanud 20 korral.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Foto
II liiga

**II liiga** on Eesti klubijalgpalli tugevuselt neljas liigaaste.
Teises liigas moodustatakse kaks piirkonda, kummaski 14 võistkonda. Piirkondade võitjad tõusevad Esiliigasse B. Piirkondades 2. kohale tulnud võistkonnad mängivad omavahel kodus-väljas printsiibil ning selle võitja mängib kodus-väljas printsiibil Esiliiga B 8. koha saavutanud võistkonnaga üleminekumänge. Teise liiga piirkondades 13. ja 14. kohale tulnud võistkonnad langevad Kolmandasse liigasse, piirkondades 12. kohale tulnud võistkonnad mängivad kodus-väljas printsiibil üleminekumänge vastavalt Kolmanda liiga Põhja ja Ida piirkondades 2. kohale tulnud võistkondade omavaheliste mängude võitjaga ning Lõuna ja Lääne piirkondades 2. kohale tulnud võistkondade omavaheliste mängude võitjaga. 
 
## Statistika, tabelid ja loendid
### II liiga ida/põhi

### II liiga lõuna/lääs

## Viited

## Välislingid
* Eesti Jalgpalli Liit II liiga Ida-põhi
* Eesti Jalgpalli Liit II liiga Lääs-lõuna
III liiga

**III liiga** on Eesti klubijalgpalli tugevuselt viies liigaaste.

## Statistika, tabelid ja loendid
### III liiga ida

### III liiga põhi

### III liiga lõuna

### III liiga lääs
US Boulogne

**US Boulogne** (täisnimi *Union sportive Boulogne Côte d'Opale*) on Prantsusmaa jalgpalliklubi, mis mängib riigi tugevuselt kolmandas liigas. Klubi kodulinn on Boulogne-sur-Mer.

Hooajal 2009/10 mängis klubi oma ajaloos esimest korda Ligue 1-s. Järgmisel hooajal langeti liigasse Ligue 2 ja sealt kolmandasse liigasse.

## Välislingid
* Koduleht
Ülepuhumine

**Ülepuhumine** on puhkpillide mängimise võte, mille korral tugevama puhumise tagajärjel hakkab õhusammas võnkuma kahe, kolme või enama võrdse osana ning tekivad ülemhelid.
Dietrich Buxtehude

**Dieterich Buxtehude** (ka **Dietrich**, sünninimi **Diderich Hansen**, umbes 1637 – 9. mai 1707) oli taani-saksa organist ja helilooja.

Dieterich Buxtehude sündis Helsingborgis, mis kuulus 1637. aastal Taanile. Suurema osa oma elust töötas ta Saksamaal Lübeckis.

## Elu
Dieterich Buxtehude isa Hans Jensen Buxtehude oli samuti organist, kes töötas 30 aastat Helsingøri Olavi kirikus. Dietrich õppis orelimängu oma isa juures. 

Aastal 1657 sai noor Dieterich Buxtehude organistiks Helsingborgis ja kolm aastat hiljem (1660) Helsingøris. 30-aastaselt kolis Dieterich Buxtehude Põhja-Saksamaale Lübeckisse, kus sai organisti koha Lübecki Maarja kirikus. Selles kirikus töötas ta 40 aastat. Tolle aja tava kohaselt pidi uus organist abielluma oma eelkäija tütrega. Pulmad Anna Margareta Tunderiga olid 11. aprillil 1668. 

Dieterich Buxtehudel oli Lübeckis kasutada väga hea ja suur orel, kuna Maarja kiriku organist oli ühtlasi linna muusikaelu juht ning see ametikoht oli Põhja-Euroopa muusikute hulgas kõrges hinnas. Buxtehude mäng oli värvirikas ja virtuoosne ning temast kujunes tuntud orelivirtuoos ja helilooja, Põhja-Saksa barokikoolkonna ere esindaja. Isegi noor Johann Sebastian Bach kõndis maha 200 miili, et tema mängust osa saada ning Buxtehude stiil mõjutas noore Bachi loomingut. Ka Georg Friedrich Händel käis 1770. aastal Buxtehudet kuulamas. Dieterich Buxtehude õpilastest tuleb märkida veel Nikolaus Bruhnsi (1665–1697). 

Lübecki Maarja kirikus hakkas Dieterich Buxtehude alates 1673. aastast regulaarselt mängima nn õhtukontsertidel (*Abendmusiken)*. Need arvatakse olevat maailma vanim kontserdisari ja toimusid viiel pühapäeval enne jõule ehk advendiajal. Neil kontsertidel kõlasid nii oreliteosed kui ka vokaal- ja orkestrimuusika, mida Buxtehude oli kirjutanud. Nimetatud õhtukontsertide tava oli juba sajandi keskpaiku algatanud Buxtehude eelkäija Franz Tunder. 

Dieterich Buxtehude suri Lübeckis 9. mail 1707.

## Looming
Dieterich Buxtehude kirjutas palju orelile: *[[chaconne]]*id, passakaljad, tokaatad, koraaliprelüüdid ning prelüüdid ja fuugad. Veel on tal üle saja kantaadi, "Missa brevis", "Magnificat", aariaid, kammermuusikat jm.

Selle artikli kirjutamisel on kasutatud materjali "Great composers 1300-1900 A Biographical and Critical Guide The H.W.Wilson Company New York"

## Välislingid
*Dietrich Buxtehude ühing
*Dietrich Buxtehude Werkverzeichnis. Werke sortiert nach BuxWV. Teoste kataloog, CD
*/Buxtehude teoste salvestised internetis
*/Buxtehude teoste salvestised internetis
*/Werner Icking Musik Archive (WIMA)
Paaniflööt

**Paaniflööt** ehk **paanivile** on üks maailma vanimaid puhkpille. 

Paaniflööt koosneb suletud põhjaga torudest, mis on asetatud ritta kas sirgelt või kergelt kaarjalt, et järgida mängija pea pööramise raadiust. Heli kõrgus sõltub toru pikkusest ja läbimõõdust – mida pikem toru, seda madalam heli. Toru põhjas on sageli vahast kork või kummist prunt, mida liigutades saab pilli häälestada.

Traditsiooniliselt on paaniflöödi torusid valmistatud bambusest, pilliroost või puidust, kuid tänapäeval kasutatakse ka metalli, klaasi ja plasti.

Paaniflöödi mängija puhub õhku üle toru ülemises otsas oleva ava serva, sarnaselt tühja pudelisse puhumisega. Enamik paaniflööte on häälestatud diatooniliselt. Pooltoonide mängimine nõuab erilist tehnikat – mängija kallutab pilli endast eemale või lõuale lähemale, muutes nii õhujoa nurka ja toru ava kuju.

Paaniflöödi nimetus on pärit Vana-Kreeka mütoloogiast, kus karjaste jumalat Paani kujutati sageli sellist pilli mängimas. Legendi kohaselt armus Paan nümf Syrinxisse, kes Paani eest põgenedes muutis end pillirooks. Paan lõikas pilliroost eri pikkusega jupid ja sidus need kokku, luues pilli, mida tunti nimega süürinks.

Paaniflöödi tüüpi puhkpille on mitmetes kultuurides. Enam levinum on see Boliivia ja Peruu rahvamuusikas (tuntud kui *siku*), Rumeenias (*nai*) ja Hiina traditsioonilises muusikas (*paixiao*).

## Viited
Mäesuusatamine 1964. aasta taliolümpiamängudel

**Mäesuusatamine [[1964. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 30. jaanuarist 8. veebruarini Innsbruckis Austrias. Ühtlasi olid need ka **18.** maailmameistrivõistlused mäesuusatamises. OM-i arvestuses jagati välja 6 komplekti medaleid (kolm ala (slaalom, suurslaalom ja kiirlaskumine) nii meestele kui ka naistele). Lisaks oli maailmameistrivõistluste arvestuses kavas Alpi kahevõistlus.

ROK-i otsuse põhjal võistlesid Saksa DV ja Saksa FV sportlased ühtse võistkonnana.

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]




Finaal: 7.-8. veebruar
Osavõtjaid: 95
Olümpiavõitja 1960: Ernst Hinterseer, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 2. veebruar
Osavõtjaid: 95
Olümpiavõitja 1960: Roger Staub, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 30. jaanuar
Osavõtjaid: 84
Olümpiavõitja 1960: Jean Vuarnet, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: ?
Osavõtjaid:
Maailmameister 1962: Karl Schranz, Austria
Ametlikud tulemused
Alpi kahevõistluses võisteldi ainult MM-tiitlile.


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 1. veebruar
Osavõtjaid: 46
Olümpiavõitja 1960: Anne Heggtveit, Kanada
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 3. veebruar
Osavõtjaid: 46
Olümpiavõitja 1960: Yvonne Rüegg, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 6. veebruar
Osavõtjaid: 43
Olümpiavõitja 1960: Heidi Biebl, Saksamaa ÜV
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: ?
Osavõtjaid:
Maailmameister 1962: Marielle Goitschel, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused
Alpi kahevõistluses võisteldi ainult MM-tiitlile.


## Medalid OM-i arvestuses






## Medalid MM-i arvestuses






## Välislingid

* OM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
* MM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Serpent

**Serpent** on S-kujulise laia mensuuriga sarv- või metallhuulikuga madalakõlaline puhkpill.

Oli kasutusel peamiselt 16.–19. sajandil. Serpent arenes kornetist ja oli tuuba eelkäija. Serpendi huulik on nagu vaskpuhkpillidelgi kausshuulik, kuid pilli õhutorus on augud nagu puupuhkpillidel. Toru on pikk ja laienev ning käänatud ussilaadselt kõveraks, sellest ka pilli nimetus. Üldiselt on see valmistatud puust ning väljastpoolt kaetud nahaga.
Mäesuusatamine 1980. aasta taliolümpiamängudel

**[[Mäesuusatamine]] [[1980. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 14.–23. veebruarini Lake Placidis USAs. Ühtlasi olid need ka **26.** maailmameistrivõistlused mäesuusatamises. OM-i arvestuses jagati välja 6 komplekti medaleid (kolm ala (slaalom, suurslaalom ja kiirlaskumine) nii meestele kui ka naistele). Lisaks oli maailmameistrivõistluste arvestuses kavas Alpi kahevõistlus.

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]




Finaal: 22. veebruar
Osavõtjaid: 79
Olümpiavõitja 1976:Piero Gros, Itaalia
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 19. veebruar
Osavõtjaid: 75
Olümpiavõitja 1976:Heini Hemmi, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 14. veebruar
Osavõtjaid: 47
Olümpiavõitja 1976:Franz Klammer, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 22. veebruar
Osavõtjaid:
Maailmameister 1978: Andreas Wenzel, Liechtenstein
Ametlikud tulemused
Alpi kahevõistluses võisteldi ainult MM-tiitlile.


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 23. veebruar
Osavõtjaid: 47
Olümpiavõitja 1976: Rosi Mittermaier, Saksa FV
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 21. veebruar
Osavõtjaid: 47
Olümpiavõitja 1976:Kathy Kreiner, Kanada
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 17. veebruar
Osavõtjaid: 28
Olümpiavõitja 1976: Rosi Mittermaier, Saksa FV
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 23. veebruar
Osavõtjaid:
Maailmameister 1978: Annemarie Moser-Pröll, Austria
Ametlikud tulemused
Alpi kahevõistluses võisteldi ainult MM-tiitlile.


## Medalid OM-i arvestuses






## Medalid MM-i arvestuses






## Välislingid

* OM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
* MM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Maarja Öpik

**Maarja Öpik** (sündinud 17. septembril 1972) on eesti mükoloog ja akadeemik. 

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogia erialal 1995. aastal. Magistrikraadi bioloogias sai ta samas ülikoolis botaanika ja mükoloogia alal 1998. aastal. Doktorikraadi taimeökoloogia ja ökofüsioloogia alal sai ta Tartu Ülikoolis 2004. aastal.

Alates 1. jaanuarist 2021 on Öpik Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudi molekulaarse ökoloogia professor.

3. detsembril 2025 valiti ta Eesti Teaduste Akadeemia üldkogu istungil akadeemikuks. 

Ta on uurinud mükoriisa ökoloogiat.

## Tunnustus

* 2021 Tartu Ülikooli aumärk
* 2026 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
Floristika (botaanika)

**Floristika** on fütogeograafia haru, mis uurib taimestikku ehk floorat.

Floristika tüüpiliseks ülesandeks on mingi ala liigilise koosseisu väljaselgitamine ja selle süstemaatiliste rühmade paiknemise seaduspärasuste uurimine.

Floristika hulka ei arvata tavaliselt taimkatte ehk vegetatsiooni uurimist; sellega tegelevad geobotaanika ja fütogeograafia.

Floristikaga tegelevat kutselist inimest nimetatakse floristiks või üldisemalt botaanikuks.

## Vaata ka
*floristiline riikkond
*faunistika