open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valentin Antonov

**Valentin Dmitrijevitš Antonov** (vene keeles Валентин Дмитриевич Антонов; 24. september 1926 Sara, Simbirski kubermang – 22. aprill 2014) oli Sahha näitleja, lavastaja ja õppejõud, professor, Vene NFSV rahvakunstnik.

Ta töötas üle poole sajandiPuškini-nimelise vene draamateatri näitleja ja lavastajana. Aastatel 1983–1987 oli ta teatri direktor. Selle kõrvalt oli õppejõud Moskva Kunstiteatri stuudiokooli filiaalis ja Arktika Riiklikus Kunstide ja Kultuuri Instituudis (professor).

1996. aastal Sahha presidendi seadlusega määrati ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi Vaimsuse Akadeemia tegevliikmeks. Akadeemia üldkogul valiti ta akadeemia asepresidendiks.

## Haridus- ja töökäik
1943. aastal võeti Antonov Nõukogude armeesse; sõdisTeises maailmasõjas 1943–1945. Kolm päeva enne sõja lõppu sai kõhtu haavata. Pärast demobiliseerimist 1948. aastal õppis ta esialguSverdlovski teatriinstituudis, seejärel Ostrovski-nimelises Leningradi Teatriinstituudis. 

Pärast instituudi lõpetamist 1952. aastal sai taVene teatri Tšuvaššias näitlejaks. Seejärel töötas ta pikka aega JakutskisVene draamateatris Jakuutias (1954–1966 ja 1971–2014). Vahepeal töötas ta Irkutski, Semipalatinski ja Orjoli teatrites.

## Tunnustus

*1976 – Jakuudi ANSV teeneline kunstnik
*1980 – Jakuudi ANSV rahvakunstnik
*1986 – Oiunski-nimeline Jakuudi ANSV riiklik preemia kirjanduse, kunsti ja arhitektuuri valdkonnas (teatrirolli eest)
*1987 – Vene NFSV rahvakunstnik
*1996 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Vaimsuse Akadeemia tegevliige

## Viited
Tammiku külanõukogu

**Tammiku külanõukogu** oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1954–1960 ja seejärel liideti see Jõhvi külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Tammiku asulas.

## Viited
Venevere külanõukogu

**Venevere külanõukogu** oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Laekvere külanõukoguga. Külanõukogu moodustati Venevere valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Veneveres asulas.

## Viited
Võhma külanõukogu

**Võhma külanõukogu** oli mitme Eesti NSV külanõukogu nimi:
*Võhma külanõukogu (Haapsalu rajoon)
*Võhma külanõukogu (Kingissepa rajoon)
*Võhma külanõukogu (Rakvere rajoon)
Võnnu külanõukogu

**Võnnu külanõukogu** oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Võnnu valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Võnnu alevikus.

## Viited
Jānis Porziņģis

**Jānis Porziņģis** (sündinud 13. juulil 1982 Liepājas) on endine läti korvpallur. Lõpetas sportlaskarjääri 2014. aastal.

Tema noorem vend Kristaps Porziņģis on samuti korvpallur.
Munga tänav (Viljandi)

**Munga tänav** on tänav Viljandi kesklinnas.

Tänav saab alguse Lossi tänavalt, ristub Sepa tänavaga ja lõpeb Pikal tänaval.
Tänava pikkus on 144 m.

## Ajalugu
Tänavat on mainitud 1599. aasta Poola nimerevisjonis, 1784. aasta linnaplaanil nimega Kloostri tänav (*Klostergasse*) ja alates 1804. aastast nimega Munga tänav (*Mönchenstrasse*, *Möchgasse*). Tänav kulges tõenäoliselt keskaegselt turuplatsilt (Johan Laidoneri plats) kuni linnamüürini ja oli arvatavalt teisejärguline liiklustee. Nõukogude ajal kandis tänav Olevi tänava nime.

## Arheoloogia
Munga tänavalt leitud varaseimad inimtegevuse jäljed on liigniiskele alale rajatud kuivenduskraavid, mille ääres asus vitspunutistest aed, see on dateeritud ajavahemikku 1290–1410. Vanim ladestunud kultuurkiht tänava olemasolule otseselt ei viita. Arvatakse, et tänava kohale kraavi kaldale oli kujunenud raskesti läbitav tee, mida oli korduvalt täidetud piki tänavat asetsevate puutüvedega. Munakivikatte sai tänav ilmselt alles 16. sajandi keskel, kõige varem sajandi teisel veerandil. 10–15 cm suurused munakivid olid tihedalt laotud 40–70 cm paksuse punase liiva padjale, samuti avastati tänavaga risti asunud vee äravoolu renn.

## Galerii

Munga ja Lossi tänava nurk Viljandis.jpg|Tänava algus
Munga tänav Viljandis.jpg|Munga tänav veebruaris 2024


## Viited
Troy Gentry

**Troy Gentry** (5. aprill 1967 Lexington – 8. september 2017) oli USA kantrilaulja. 

Troy Gentry ja Eddie Montgomery moodustasid kantriduo Montgomery Gentry.
Tööturg

**Tööturg** (*labour market*) on turg, kus inimene müüb oma tööjõudu.
Tööandja ostab töötaja tööd, makstes selle eest palka. Tööandja on enamasti ettevõtja. Kohalike omavalitsuste ja avaliku sektori tööandja on riik.

Tööturu osapoolteks on tööandja, töötaja ja riik.
Arnold Kallaste

**Arnold Kallaste** (kuni 1935 **Arnold-Julius Kraut**; 25. veebruar 1894 Viljandi – 9. veebruar 1942 Solikamski vangilaager) oli Eesti politseiametnik. 

3. märtsil 1915 võeti ta Vene sõjaväe teenistusse, määrati 109. Korotojatski polku ja saadeti liinile. 8. juulil 1915 langes sakslaste kätte vangi, juunis 1920 jõudis tagasi kodumaale.

15. septembril 1920 astus teenistusse Kaitsepolitsei Viljandi jaoskonda, edasi teenis vaheldumisi Tallinna ja Viljandi jaoskonnas, 1927. aastal nimetati Poliitilise politsei vanemagendiks Tallinna komissari juures. 

1934. aastast oli ta Vabariigi Presidendi kaitset ja julgeolekut teostava valvemeeskonna vanem. Vabastati teenistusest 9. juulil 1940.

Kallaste vahistati Nõukogude okupatsioonivõimude poolt 1941 ja mõisteti kriminaalkoodeksi §58-13 järgi 10+5 aastaks vangilaagrisse. 
Arnold Kallaste suri 9. veebruaril 1942 Solikamski vangilaagris.

## Autasud
* 1940 Valgetähe I klassi teenetemärk
Mustkalni

**Mustkalni** on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas, Liepupe valla  faktiline halduskeskus. Küla asub merepinnast 30 meetri kõrgusel, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 38 ja Riiast 65 kilomeetri kaugusel. 

Küla kujunes endise Mustkalni (*Mustigal*) karjamõisa juurde. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Seal asub *Liepupes pagasta padome* bussipeatus.

Küla nime võiks tõlkida kui "mustad mäed", kusjuures nime esimene pool on liivi keelest (*mustā*) ja teine pool läti keelest (*kalni*).

Külas kasvavad Vangase pajud on looduskaitse all.

## Elanikkond


* 52 (1970)
* 101 (1979)
* 00 (1989)

* 96 (2006)
* 72 (2011)
* 54 (2021)


## Viited
Lipamäe

**"Lipamäe"** on Wimbergi debüütromaan.

See on lugu pärast vanaisa surma maale kolinud noore linnamehe elust. Romaanis põimuvad realism ja fantaasia, autobiograafilisel ainesel põhinevad tagasivaated Eesti NSV lõpuaastate küla- ja sovhoosiellu vahelduvad muinasjutuliseks pöörduva olevikuga. Tekstis on ohtralt mängulisust ja kompositsioonilisi ootamatusi, selles esineb viiteid tuntud kirjandusteostele ja filmidele (August Gailiti "Nipernaadi", E. A. Poe "Usheri maja hukk", Johnny B. Isotamme ja Bernard Kangro luule, "Twin Peaks" jpt). Teose vorm on pigem romaan lugudes kui sidus jutustus. Sündmused leiavad aset reaalses Eesti paigas – Kaaruka külas Järvamaal. Raamatu lõppu on autor paigutanud oma vanavanemate ja lähisugulaste mälestusi ja kirjavahetust, mis lubavad lugejal tutvuda tegelaste prototüüpidega.

Toomas Liiv on nimetanud seda ühe põlvkonna manifestiks. Sven Vabari sõnul kujutab see leppimist nõukogude ajaga.

"Lipamäe" jõudis 2002. aasta romaanivõistlusel äramärgitud tööde hulka ja sellele määrati samal aastal Virumaa kirjandusauhinna.

## Viited

## Kirjandus
* "Lipamäe", Varrak 2002. ISBN 9789985305980

## Välislingid
*Ville Arike, Tarmo Teder, "Wimberg. "Lipamäe"" Eesti Ekspress, 29. mai 2002
*Sven Vabar, "Wimbergi "Lipamäe" taasleiab vene aega ja maaelu" teataja.ee, 10. juuni 2002
*Karl Martin Sinijärv, "Karttulad ja pekk ilma maailmarevolutsioonita" Sirp, 5. juuli 2002
*Hindrek Riikoja, "Puhas lugemisrõõm ehtsast maalõhnast" Postimees, 23. august 2002
*Kalev Kesküla, "Wimbergi Blocksberg" Eesti Päevaleht, 23. august 2002
*Vaapo Vaher, "Wimpsi sürr, Jamesi elitaarsus, Varblase voolav eruditsioon", Maaleht, 5. september 2002
*Tõnu Kaalep, "Wimberg. "Lipamäe"" Eesti Ekspress, 12. september 2002
*Inna Grünfeldt, "Silma taga terendab tõde ja (m)äng" Virumaa Teataja, 5. veebruar 2003
*Leili Taats, "Nii kustub eesti keele kõla" Kesknädal, 12. veebruar 2003
*Inna Grünfeldt, "Auhind läks Jaak Urmetile" Virumaa Teataja, 21. veebruar 2003
*"Kirjandusauhind inimläheduse eest" Virumaa Teataja, 21. veebruar 2003
*Aivi Pargi, "Wimberg elas öösiti oma romaani sees" Virumaa Teataja, 12. märts 2003
Grand Theft Auto

**"Grand Theft Auto"** (**GTA**) on *sandbox*-stiilis videomängusari, mille põhiline väljatöötaja on Šoti firma Rockstar North (varem DMA Design) ja looja Rockstar Games.

1997. aastal alguse saanud sari sisaldas 2014. aastal 10 mängu ja 2 lisapakki originaalile (GTA: London 1969 ja GTA: London 1961). Viimane mäng on "Grand Theft Auto V". "Grand Theft Auto III" ja järgmised sarjas olevad mängud on olnud bestsellerid, millega on kaasnenud ka valdkonna autoriteetide heakskiit, näiteks paljude väljaannete poolt aasta parimaks mänguks (*Game of the Year)* nimetamine.

Sari on olnud nii populaarne ja tulus, et mitmed Hollywoodi staarid on lugenud sisse mängu tegelaste teksti. Gangsterifilmide veteranid, nagu näiteks Michael Madsen, Samuel L. Jackson, James Woods, Joe Pantoliano, Frank Vincent, Robert Loggia ja Ray Liotta, on kõik saanud peategelaste häälitsusi teha.

Sarja ja selle mängude nimed on tuletatud ingliskeelsest terminist *grand theft auto*, mis tõlkes tähendab mootorsõiduki varastamist. 2007. aasta 26. märtsi seisuga on "Grand Theft Auto" sarja mänge müüdud maailmas üle 70 miljoni eksemplari.

## Välislingid
*Ametlik "Grand Theft Auto" koduleht
*"Grand Theft Auto" eestikeelne portaal
Changi lennujaam

**Singapuri Changi lennujaam** (IATA: **SIN**, ICAO: **WSSS**), tuntud ka kui **Changi lennujaam**, on peamine tsiviillennujaam Singapuris. See on üks suuremaid transpordisõlmi Kagu-Aasias. Selle pindala on 13 ruutkilomeetrit. 

Lennujaam asub 17,2 km kaugusel Marina Bayst ehk Singapuri kesklinnast.

Lennujaama haldab ja opereerib Changi Airport Group ning see on Singapore Airlinesi, Singapore Airlines Cargo, SilkAiri, Scooti, Jetstar Asia Airwaysi ja BOC Aviationi kodulennujaam. 

Changi lennujaam on rahvusvahelise reisijate ja kaubaliikluse poolest üks maailma tähtsamaid lennujaamu. 2018. aastal läbis lennujaama 65 628 000 reisijat.

## Välislingid
* 
* Koduleht
17A

**Tallinna bussiliin 17A** sõitis, J. Sütiste teest kuni Juhkentalini (Veskiposti bussipeatuseni). Liini teenindas Tallinna Linnatranspordi AS (kuni 2012. aastani Tallinna Autobussikoondis) ning liiklus toimus iga päeviti. Bussiliin nr. 17A koos 17-ga liideti 1 augustil 2023 aastal, bussiliiniga nr 67.

## Ajalugu
72 (Tallinna bussiliin)

**72** on Tallinna bussiliin, mis sõidab Keskuse ja Kopli vahel.

Bussiliin on käigus alates 2. maist 2017 kõigil päevil. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS. Enne teenindas seda liini trolliliin 9, mida praegu bussiliin 72 asendab. Väljumised 5-15 minuti tagant

## Peatused

### Keskuse > Kopli

* **Keskuse** 
* Liivaku 
* Vambola 
* Lepistiku 
* Siili 
* Linnu tee 
* Tedre 
* Koskla 
* Taksopark 
* Ülase 
* Sõle 
* Ädala 
* Kolde puiestee 
* Nisu 
* Ehte 
* Madala 
* Lõime 
* Maleva
* Sirbi
* Marati
* Sepa 
* **Kopli**

### Kopli > Keskuse

* **Kopli** 
* Sepa 
* Marati
* Sirbi
* Maleva
* Lõime 
* Madala 
* Ehte 
* Nisu 
* Kolde puiestee 
* Ädala 
* Ülase 
* Koskla 
* Tihase 
* Tedre 
* Linnu tee 
* Siili 
* Lepistiku 
* Vambola
* Liivaku 
* Ehitajate tee 
* Männi 
* **Keskuse**

## Viited

## Välislingid
* 72. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
Volovo rajoon (Tula oblast)

**Volovo rajoon** (vene keeles *Воловский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Volovo alev.

Rajoon piirneb põhjas Bogoroditski rajooniga, idas Kurkino rajooniga, lõunas Jefremovi rajooniga, edelas Kamenski rajooniga ja läänes Teplo-Ogarevski rajooniga.

Rajooni pindala on 1080 km². Elanike arv oli 2021. aastal 13 314 (2012. aastal 13 465, 2009. aastal 14 239 ja 2002. aastal 15 957).

Volovo rajoonis on 119 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Volovo töölisasula) ja kahe külaasunduse koosseisu.

Rajooni suuremad jõed on Upa, Neprjadva ja Krassivaja Metša.

## Viited
Volovo rajoon

**Volovo rajoon** on mitme rajooni nimi:

* **[[Volovo rajoon (Lipetski oblast)]]**, rajoon Lipetski oblastis
* **[[Volovo rajoon (Tula oblast)]]**, rajoon Tula oblastis
Looming (täpsustus)

**Looming** on mitmetähenduslik sõna:
* **[[looming]]** on loomeprotsessi tulemus
* **[[loomeprotsess|looming]]** on loomeprotsess ise
* **[[teos|looming]]** on teos
* **[[looming (ajakiri)|Looming]]** on ajakiri
Staator

**Staator** on pöörlevat osa – rootorit – sisaldava masina paigalseisev osa. Kõige tuntum on staator kui elektrimasina põhiline liikumatu osa.

Elektrimootori staatori mähistesse juhitud elektrivool tekitab pöördvälja (pöörleva magnetvälja), mis paneb masina rootori pöörlema. Elektrigeneraatoris indutseerib pöörlev rootor staatori mähises elektrivoolu.

## Viited
Tamme (Tänassilma)

**Tamme** on endine küla Viljandimaal.

Tamme küla kujunes 20. sajandi alguses Vana-Tännassilma mõisa maadele.

Tamme külas asus Kalmetu algkool, hiljem Kalmetu 8-klassiline Kool, Tänassilma kirik ja Tänassilma kalmistu.

1977. aastal ühendati Kalmetu ja Tamme küla Tänassilma külaks.

## Viited
Golovin

**Golovin** võib tähendada järgmist:
*Golovin oli vene aadlisuguvõsa
*Golovin on venepärane perekonnanimi
*Golovin on linn Alaskal

## Vaata ka
*Golovkin (vene aadlisuguvõsa)
Golovin (aadlisuguvõsa)

**Golovin** oli kreeka-krimmi päritolu vene aadlisuguvõsa, kuhu kuulus ka krahve. 

On teateid, et suguvõsa liikmed olid 15. ja 16. sajandil Moskva suurvürstiriigi teenistuses.

1726 kanti suguvõsa esindaja Ivan Mihhailovitš Golovin (1680–1737) Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

## Suguvõsa liikmeid
*Avtonom Mihhailovitš Golovin (1667–1720) (ru), Moskva tsaaririigi sõjaväelane (jalaväekindral) 
*Ivan Mihhailovitš Golovin (1680–1737) (ru), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant) ja Venemaa laevastiku sõjakomissar, sh ka Sangaste, Karula ja Kaagjärve mõisnik
*krahv Jevgeni Aleksandrovitš Golovin (1782–1858) (*[[:ru:Головин, Евгений Александрович|Евгений Александрович Головин]]*), Riia sõjakuberner (1845–1848)  ja Liivi-, Eesti- ja Kuramaa kindralkuberner

## Viited
Ida-Harju klindilõik

**Ida-Harju klindilõik** on umbes 70 km pikkune lõik Põhja-Eesti klindil, mis jääb Maardu ja Muuksi klindineemiku vahele.

Klindilõigul on eristatud järgmisi struktuuriüksusi: 
*Kallavere-Ülgase klindipoolsaar
*Jägala klindilaht
*Ruu klindineemik
*Kodasoo klindilaht
*Kaberla-Valkla klindipoolsaar
*Kiiu klindilaht
*Määpea klindineemik
*Kuusalu klindilaht
*Sõitme klindineemik
*Kahala klindilahestik
*Tsitre klindisaar.

Klindilõigu tähelepanuväärseim objekt on Jägala juga.

## Viited
Lahemaa klindilõik

**Lahemaa klindilõik** on umbes 70 km pikkune lõik Põhja-Eesti klindil, mis jääb Muuksi klindineemiku ja Palmse klindioru vahele.

Klindilõigul on eristatud järgmisi struktuuriüksusi (suunal läänest itta): 
*Muuksi klindineemik
*Pudisoo klindilaht
*Kolga klindineemik
*Liidikõrve klindilaht
*Kolgaküla klindipoolsaar
*Valgejõe klindilaht
*Joaveski klindilaht
*Loobu klindilaht
*Ilumäe klindipoolsaar
*Palmse klindiorg.

## Viited

## Välislingid
*Põhja-Eesti klint - Eesti looduse sümbol: Lahemaa klindilõik
Loode-Eesti klindilõik

**Loode-Eesti klindilõik** on umbes 50 km pikkune lõik Põhja-Eesti klindil, mis jääb Osmussaare ja Paldiski klindilahe vahele; ühtlasi Põhja-Eesti klindi läänepoolseim osa.

Klindilõigul on eristatud järgmisi struktuuriüksusi (suunal läänest itta): 
*Osmussaare klindipoolsaar
*Osmussaare klindilaht
*Neugrundi meteoriidikraater-klindisaar (seal asub Neugrundi pank)
*Sandgrundi klindiplatoo
*Keibu klindilaht
*Krässgrundi klindisaar
*Krässgrundi klindiorg
*Alliklepa klindiplatoo
*Suur-Pakri klindipoolsaar (seal asub Suur-Pakri pank)
*Väike-Pakri klindipoolsaar. (seal asub Väike-Pakri pank)

## Viited
Jaan Kreuksi nimeline Noorsoo Kultuuripalee

**Jaan Kreuksi nimeline Noorsoo Kultuuripalee** oli noorteasutus, mis tegutses Tallinnas Mustpeade majas 1946–1991. Palee oli mõeldud kutsehariduskoolide õpilastele ja teistele linnanoortele. Palee allus Eesti NSV Riiklikule Kutsehariduse Komiteele.

Palee asutati 1946 Tallinna Tööjõureservide Valitsuse laulu- ja tantsuansamblina. Aastast 1968 kandis palee nime Jaan Kreuksi nimeline Noorsoo Kultuuripalee.

Seisuga 1978 tegutses palees 17 huviringi, sh Tantsuansambel Sõprus.

Näiteks 1977 korraldati palees 441 üritust, mida külastas 286 538 inimest.

## Viited
Bernhard Lõhmus

**Bernhard Lõhmus** (26. juuni 1925 Uue-Vändra vald, Pärnumaa – 6. oktoober 1985 Tallinn) oli eesti sporditegelane.

## Varasem elukäik ja haridus
1943 novembrist 1944 augustini teenis vabatahtlikuna Jätkusõjas Soome 200. jalaväerügemendis, osales tõrjelahingutes Viiburi lahe ääres ja Vuoksil. 1944 augustis tuli tagasi Eestisse.

1945. aastal lõpetas Vändra Keskkooli. 1945. aastal astus ta Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonda, lõpetades selle 1949. aastal.

Mitme avaldatud allika teatel värvati ta 1951. aastal KGB agendiks, agendinimega Õpetaja (*Utšitel*), ning osales 1952. aastal mõrvaragendina metsavendade tapmisel Vändra rajoonis.

Aastatel 1952–1954 oli Nõukogude Armee teenistuses, 1954. aastal ka Pärnu-Jaagupi rajooni sõjakomissar.

## Karjäär spordivallas
Aastatel 1949–1952 töötas ta Pärnu 1. Keskkooli ja Pärnu Turbatehnikumi kehalise kasvatuse õpetajana. 1955–1976 oli ta Pärnu Lastestaadioni direktor, selle kõrvalt töötas spordikoolis võrkpallitreenerina. Lõhmuse poolt treenitud Pärnu Kalevi võrkpallinaiskond tuli 1968., 1973. ja 1974. aastal Eesti NSV meistriks ning võitis lisaks 1972. ja 1973. aasta naiste karikavõistlused.

Aastatel 1976–1985 oli ta Pärnu spordikomitee esimees. Oli lisaks Eesti NSV Võrkpalli Föderatsiooni presiidiumi liige.

## Tunnustus
*1971 Kalevi auliige
*1973 Eesti NSV teeneline sporditegelane
*1985 Eesti NSV Spordikomitee teeneteplaat

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Pärnu Alevi kalmistul
Lääne-Harju klindilõik

**Lääne-Harju klindilõik** on umbes 80 km pikkune lõik Põhja-Eesti klindil, mis jääb Väike-Pakri klindipoolsaare ja Harku klindilahe vahele.

Klindilõigul on eristatud järgmisi struktuuriüksusi (suunal läänest itta): 
*Paldiski klindilaht (Sellel paiknevad Paldiski, Uuga, Pakri, Leetse ja Lahepere pank) 
*Pakri klindipoolsaar
*Pakri klindisaar
*Lahepere klindilaht (jaguneb kolmeks - Klooga, Niitvälja ja Treppoja klindilaheks, Klooga ja Niitvälja klindilahtede vahele jääb Klooga klindipoolsaar, Klooga ja Treppoja klindilahtede vahele jääb Illurma klindipoolsaar) 
*Laulasmaa klindipoolsaar
*Lohusalu klindisaar
*Keila-Joa klindilaht
*Türisalu klindipoolsaar
*Vääna klindilaht
*Suurupi klindipoolsaar.

## Viited
Viljandi tuletõrjedepoo

**Viljandi tuletõrjedepoo** on Viljandis aadressil Riia maantee 6 asuv tuletõrjehoone, mis on registreeritud kultuurimälestisena.

Hoone on projekteeritud arhitekt Toomas Rein ja seda on arvatud kuuluvat arhitekti loomingu paremikku. Kahekorruseline punasest tellisest lameda katusega hilismodernistlik hoone on silmapaistva arhitektuurse lahendusega, sellel on säilinud algne maht ja väliskujundus ning see on tänaseni kasutusel oma algses funktsioonis. See on ainus nõukogude perioodil ehitatud ja riiklikuks mälestiseks tunnistatud tuletõrjehoone. Tegemist on ühega vähestest sel perioodil valminud hoonetest, millele on antud sümbolikandvus ja kus on poetiseeritud tehnoesteetikat.

Hoone ehitamisel kasutatud kumerad tellised hangiti nõukogude defitsiidi tingimustes eritellimusel Tallinna Keraamikatehasest. Väidetavalt nõustus tehas telliste tootmisega alles siis, kui tuletõrjeinspektor oli ähvardanud läbi viia põhjaliku tuleohutusnõuete täitmise kontrolli.


Viljandi tuletõrjedepoo 1.jpg|Vaade läänest depoo tornile
Viljandi tuletõrjedepoo 2.jpg|Vaade kagust depoo tornile
Viljandi tuletõrjedepoo 3.jpg|Vaade kagust depoo tornile
Viljandi tuletõrjedepoo 4.jpg|Vaade lõunast, Terase tänavalt depoo tornile
Viljandi tuletõrjedepoo 5.jpg|Vaade edelast depoo tornile ja hoonekompleksile
Viljandi tuletõrjedepoo 6.jpg|Vaade edelast depoo tornile ja hoonekompleksile
Viljandi tuletõrjedepoo 8.jpg|Vaade kirdest depoo väravatele
Viljandi tuletõrjedepoo 10.jpg|Vaade põhjaloodest depoo tornile ja hoonekompleksile
Viljandi tuletõrjedepoo 13.jpg|Vaade põhjaloodest depoo tornile ja hoonekompleksile
Viljandi tuletõrjedepoo 14.jpg|Vaade loodest depoo tornile
Viljandi tuletõrjedepoo 15.jpg|Vaade edelast depoo tornile
Viljandi tuletõrjedepoo 16.jpg|Vaade edelast depoo tornile


## Vaata ka
*Viljandi vana tuletõrjemaja

## Viited

## Välislingid
*
Kurkino rajoon

**Kurkino rajoon** (vene keeles *Куркинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Kurkino alev.

Rajoon piirneb põhjas Kimovski rajooniga, idas Rjazani oblastiga, kagus Lipetski oblastiga, lõunas Jefremovi rajooniga, läänes Volovo rajooniga ja loodes Bogoroditski rajooniga.

Rajooni pindala on 949,25 km². Elanike arv oli 2012. aastal 10 593, 2009. aastal 11 260 ja 2002. aastal 13 077.

Kurkino rajoonis on 119 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kurkino töölisasula) ja kahe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don, Neprjadva, Ptan, Jazovnja, Sitka, Kurtsa, Rõhotka, Bogojavlenka ja Zamaraika.

## Viited
Kautliku pank

**Kautliku pank** on Saare maakonnas Muhu vallas Vahtraste küla lähedal asuv pank. Pank on umbes 200 m pikkune. Pank on keskosas 2,5 m kõrgune. Pangal paljanduvad Jaani lademe Paramaja kihistiku domeriidid.

## Viited

## Välislingid
*Pangast Saaremaa.ee kodulehel
Ninase pank

**Ninase pank** ehk **Tagaranna pank** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Tagaranna poolsaare põhjatipus asuv pank. Pank on umbes 1 km pikkune. Panga suurim kõrgus on 5 m. Pangal paljanduvad Jaani lademe Ninase kihistiku lubjakivid ja Mustjala kihistiku merglid.

Pank on Ninase kihistiku stratotüüp. Selle ülemised kaks ja pool meetrit moodustavadki Ninase kihistiku pruunikashall mergli vahekihtidega lubjakivi. Selle all on 1,2 meetrit sinakashalli savi vahekihtidega lubjakivi, seejärel tuleb 0,4 meetrit mergliga vahelduvat lubjakivi ja selle all on lubjakivist läätsedega püriiti sisaldav mergel.
## Viited

## Välislingid
*Pangast Saaremaa.ee kodulehel
Lastepark (Viljandi)

**Lastepark** on Viljandis asuv park Uue tänava, August Maramaa puiestee ja Meeme tänava vahelisel alal.

Pargis asuvad kiiged, karussellid ja liikluslinnak lastele, purskkaev ning Aino Sepa skulptuurid "Hülged" (1952), "Noor tehnik" (1961) ja "Laps vasikaga" (1962).

Varem Kiigepargi nime kandnud park nimetati Lastepargiks 2011. aastal. Varem Lastepargi nime kandnud park nimetati Sõbrapargiks.

## Galerii

Skulptuur Noor tehnik Viljandis.JPG|Skulptuur "Noor tehnik"
Tüdruk vasikaga 1.JPG|Skulptuur "Laps vasikaga"
Tüdruk vasikaga 2.JPG|Skulptuur "Laps vasikaga"
Hülged1.JPG|Skulptuur "Hülged"


## Viited
Undva pank

**Undva pank** ehk **Tõrvasoo pank** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Tagamõisa poolsaare põhjatipus asuv pank. Pank on umbes 350 m pikkune. Panga kõrgus on 2,5 m. Pangal paljanduvad Jaani lademe Ninase ja Mustjala kihistiku kivimid.

## Viited

## Välislingid
*Pangast Saaremaa.ee kodulehel
Tulemus

**Tulemus** ehk **resultaat** (inglise keeles *result*) on üldiselt mistahes tegevuse, tegude järgnevuse või protsessi lõplik kvalitatiivne või kvantitatiivne tagajärg.

Tulemus võib olla näiteks
* mängus või sõjas võitja selgumine;
* matemaatikas arvutuse või funktsiooni lõplik väärtus või teoreemi tõestatud lõppjäreldus;
* statistikas andmete uurimise tulemuste koond;
* informaatikas näiteks funktsiooni tagastatav väärtus (*return value of a function*), süsteemi olek või küsimustiku tõeste vastuste loend;
* loodusteadustes katse teostumine; 
* õiguses kahtlusaluse süü või süütuse tõestus;
* majanduses majandusüksuse majandusperioodi kasum või kahjum;
* poliitikas valimistulemus.

## Vaata ka
* Edu
* Eesmärk
Kimovski rajoon

**Kimovski rajoon** (vene keeles *Кимовский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti idaosas. Rajooni keskus on Kimovski linn.

Rajoon piirneb põhjas Novomoskovski rajooniga, idas Rjazani oblastiga, lõunas Kurkino rajooniga ja läänes Uzlovaja rajooniga.

Rajooni pindala on 1112 km². Elanike arv oli 2017. aastal 38 270.

Kimovski rajoonis on 151 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kimovski linna) ja kahe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don, Neprjadva, Mokraja Tabola, Suhaja Tabola, Sukromna, Sizovka, Donets ja Granki.

## Viited
Belgia lambakoer

**Belgia lambakoer** on Belgiast pärinev koeratõug.

Lambakoera teisendid on:
a) Groenendael (pikakarvaline),
b) Laekenois (karmikarvaline),
c) Malinois (lühikarvaline),
d) Tervueren (pikakarvaline).

Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas: "Algupärane lambakoer, tänapäeval teenistuskoer (valvekoer, kaitsekoer, jälituskoer jne), kes on ühevõrra nii teenistus- kui ka perekoer."

Samas allikas on koera käitumise/iseloomu kohta muuhulgas kirjas: "Belgia lambakoer on valvas ja liikuv, ülevoolavalt elav ja jätkuvalt tegutsemisvalmis."


Belgian Groenendael - MEN.jpg|Groenendael
Righel berger laekenois 120807.jpg|Laekenois
HMKC Christmas Fun Run 2012 (8265428196).jpg|Malinois
Belgian Shepherd Tervuren in Riga 2.JPG|Tervueren Riias


## Viited

## Välislingid

* Belgia lambakoerad veebisaidil koer.ee
Uzlovaja rajoon

**Uzlovaja rajoon** (vene keeles *Узловский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti idaosas. Rajooni keskus on Uzlovaja linn.

Rajoon piirneb põhjas Novomoskovski rajooniga, idas Kimovski rajooniga, lõunas Bogoroditski rajooniga ja läänes Tjoploje-Ogarjovo rajooniga.

Rajooni pindala on 631,25 km². Elanike arv oli 2012. aastal 84 300, 2009. aastal 85 725 ja 2002. aastal 11 046.

Uzlovaja rajoonis on 114 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Uzlovaja linna) ja kolme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Don.

## Viited
Teppo lõõts

**Teppo tüüpi lõõts** ehk **Võru tüüpi lõõtspill** on lõõtspilli tüüp, mille töötas välja Võrumaa pillimeister August Teppo. Seda pillitüüpi on edasi arendanud tema järgijad ja see on Eestile kõige iseloomulikum lõõtsatüüp.

See on kolme- või neljarealine kahe- või kolmekooriline (ühte nuppu vajutades heliseb vastavalt kaks või kolm keelt) bisonoorne (lõõtsa lahti tõmmates ja kokku lükates annab üks nupp vastavalt erineva noodi) diatooniline lõõtspill, tavaliselt helistikus A-duur või As-duur, uuemad G-duuris.

Seda tüüpi lõõtsal saab üldiselt mängida ainult kahes (teatud osas kolmes) mažoorses helistikus. Sellised lõõtspillid on naturaalse häälestusega, st enamkasutatavad kooskõlad on puhtaks häälestatud.

Teppo tüüpi lõõtspill oma särava ja valju heliga sobib hästi vabas õhus mängimiseks.

Kui August Teppo valmistatud lõõtsasid nimetatakse Teppo lõõtsadeks, siis teiste pillimeistrite valmistatud samatüübilisi lõõtsu Teppo tüüpi lõõtsadeks.

## Välislingid
*Kati Taal, Külli Eichenbaum: Teppo tüüpi lõõtspilli valmistamine ja mängimine Eesti vaimse kultuuripärandi nimistu
*Tarmo Noormaa: Lõõtspillimeister August Teppo fenomen
Queanbeyan

**Queanbeyan** on linn Austraalias Uus-Lõuna-Walesi osariigis.

Linnast voolab läbi Queanbeyani jõgi. Queanbeyan külgneb Austraalia pealinna alaga ja paikneb Canberra kesklinnast 15 km kaugusel.

## Viited
Lauri Lepik

**Lauri Lepik** (sündinud 14. oktoobril 1960) on eesti diplomaat ja riigiametnik.

Ta on lõpetanud Tallinna 7. Keskkooli. 1985. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi raamatukogunduse ja bibliograafia eriala diplomitööga "Andmebaaside kasutamine keskkonnakaitsealases infoteeninduses". 2003. aastal sai poliitikateaduste magistrikraadi Humboldti Ülikoolis Saksamaal.

Aastatel 1987–1992 oli ta Eesti Rahvusraamatukogu teadusdirektor. Oli taasloodud Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu juhatuse liige. Aastatel 1992–1995 töötas Riigikantseleis. 
 
1995. aastal asus tööle Välisministeeriumisse nõunikuna. Aastatel 1996–2000 töötas ta Eesti suursaatkonnas Washingtonis. Aastatel 2000–2004 oli ta Eesti Välispoliitika Instituudi uurija, 2004–2005 oli Kaitseministeeriumi Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika büroo juht. Aastatel 2005–2008 oli ta Eesti Alalise Esinduse NATO juures kaitsetalituse vanemnõunik, 2008–2011 esinduse asejuht. Aastatel 2011–2012 oli ta Eesti suursaadik Ukrainas ja Moldovas, 2012–2017 Eesti suursaadik NATO juures.

2017. aasta septembrist 2018. aasta juunini oli ta Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides.

## Isiklikku
Ta on abielus Riina Kionkaga. Tal on kaks last: Tasuja Juhan Lepik ja Krõõt Lea Lepik. 

## Viited
Guelph

**Guelph** on linn Kanadas Ontario provintsis, Wellingtoni maakonna keskus. Asub Kitchenerist 28 km ida pool ja Toronto kesklinnast 100 km lääne pool.

Linna asutajaks peetakse šoti kirjanikku ja Canada Company inspektorit John Galti, kes asus 1820. aastatel sinna elama.

Madala kuritegevuse, puhta elukeskkonna ja kõrge elatustaseme tõttu peetakse seda üheks Kanada parimaks elukohaks.

Guelphi elanike arv on 131 800 (2016).

Leibkonna keskmine aastasissetulek oli 2006. aastal 79 200 Kanada dollarit.

Linnas tegutseb Guelphi ülikool.

Autoosade tootja Linamari peakorter asub Guelphis. 

## Viited

## Välislingid
*http://guelph.ca
Saka pank

**Saka pank** on pank Põhja-Eesti klindi Ida-Viru klindilõigus.

Pangalt laskub alla Saka joastik.

## Viited
Sinirebane

**Sinirebane** on jäärebase teisend.

Karusloomakasvandustes hakati sinirebaseid esimest korda kasvatama 1914. aastal Norras.

Sinirebaseid on kasvatatud ka Eestis. Näiteks 1973. aastal oli Eesti kasvandustes 63 000 sinirebast.

## Vaata ka
*hõberebane
*Sinirebase tänav

## Viited

## Välislingid
*Alo Tänavotsa kokkuvõte sinirebasest, Eesti Maaülikooli andmebaasis
*
Jüri Ott

**Jüri Ott** (sündinud 19. detsembril 1950 Kilingi-Nõmme linnas) on Eesti poliitik ja omavalitsustegelane, endine Tallinna Kesklinna linnaosavanem ning Tallinna Botaanikaaia direktor. 

Ta oli Kullamaa vallavanem alates 20. novembrist 2009 kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini, mille käigus moodustati Lääne-Nigula vald. 2009 kuni 2017 aastani oli Jüri Ott Läänemaa Omavalitsusliidu aseesimees ja esimees.

Jüri Ott on lõpetanud Tallinna Ülikooli 1980. aastal kehalise kasvatuse erialal, töötanud treeneri ja spordikooli direktorina. 

Aastatel 1980–2001 töötas ta Tallinna Linnavalitsuse süsteemis ning jõudis olla Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondise vaneminsener, Tallinna Haljasalade Trusti haljastusdirektor, Tallinna Linna Oktoobri Rajooni TK esimehe asetäitja, Tallinna Kesklinna Valitsuse vanem (1993–1997) ja linnavalitsuse liige ning Tallinna Botaanikaaia direktor (1997–2001).  

Olnud Eesti Entsüklopeedia suuraktsionär ja juhatuse liige, Eesti Mereakadeemia rektori nõunik. 

Jüri Ott on Lions Eesti piirkonna LC Tallinn Vanalinn asutajaliige, olnud klubi president ja Eesti Lions Piirkonna kuberner.  
Tallinna Püha Neitsi Maarja Piiskopliku Toomkoguduse liige, olnud mitmel korral valitud juhatuse ja nõukogu liikmeks.

Eesti Punase Risti süsteemis on olnud Tallinna Seltsi esimees 1994–2003 ja Eesti Punase Risti esimene asepresident 2000–2003.

Eesti Koonderakonna liige alates 1993 kuni partei tegevuse lõpetamiseni. 1993–2001 juhtis ta Koonderakonna Tallinna piirkonda olles mitmel aastal valitud partei aseesimeheks. Sama erakonna liikmena oli valitud ka Tallinna Linnavolikogu liikmeks. 

Keskkriminaalpolitsei süüdistas Jüri Otti ja mitmeid Kesklinna valitsuse ametnikke aastate eest Tallinna kesklinna ebaseaduslikes korteritehingutes, kuid kohus ühtegi linnaametnikku süüdi ei mõistnud. Jüri Ott on nimetanud seda episoodi oma poliitikuelus tavaliseks poliitiliseks võitluseks, mis oli lavastatud konkurentide poolt. Vastaspoole hinnangul pääses Jüri Ott väidetava süüteo aegumise tõttu.

Jüri Ott on valitud Eesti vanima spordiseltsi Kalev auliikmeks ja Kullamaa valla aukodanikuks. Pärast 2017. aasta haldusreformi läbiviimist toimunud kohalike omavalitsuste valimistel valiti Jüri Ott Lääne-Nigula valla volikogusse 120 häälega, kus ta valiti  volikogu arendus- ja eelarve komisjoni esimeheks.

## Isiklikku
Tema vend oli Võru linnapea Jaak Ott, kes uppus koos abikaasaga parvlaev Estoniaga, vennatütar on keskerakondlik poliitik Anneli Ott.
Kasari luht

**Kasari luht** on Kasari jõe suurvee ajal üleujutatav ala (luht). Koos Kasari lisajõgedega on luha suurus umbes 40 km² ja on seetõttu suurim luht Põhja-Euroopas.

## Viited

## Välislingid
*Kasari luhast matsalu.ee kodulehel
Bogoroditski rajoon

**Bogoroditski rajoon** (vene keeles *Богородицкий район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Bogoroditski linn.

Rajoon piirneb põhjas Uzlovaja rajooniga, idas Kimovski rajooniga, kagus Kurkino rajooniga, lõunas Volovo rajooniga, läänes Teplo-Ogarevski rajooniga ja loodes Kirejevski rajooniga.

Rajooni pindala on 957 km². Elanike arv oli 2012. aastal 51 378, 2009. aastal 52 321 ja 2002. aastal 11 543.

Bogoroditski rajoonis on 79 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Bogoroditski linna) ja nelja külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Upjorta ja Neprjadva.

## Viited
Nehatu soo

**Nehatu soo** on soo Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Soo võeti kaitse alla 1957. Tänapäeval kaitstakse sood Nehatu looduskaitseala koosseisus.

Nehatu soo tekkis umbes 4500 aastat tagasi, kui kasvas kinni endine merelaht.

## Viited

## Välislingid
*
Hara soo

**Hara soo** on soo Harju maakonnas Kuusalu vallas. Soo pindala on 747 ha. Soost mõnisada meetrit loodesse jääb Aabla soo. Soo eesvooluks on Kolga laht.

Aastatel 1975–1994 kaevandati Hara soos turvast, turbaväljade pindala moodustas 103 ha. 2013. aastal taastati endised turbaväljad veerežiimi korrigeerimisega looduslähedaseks soomaastikuks.

## Viited
Tjoploje-Ogarjovo rajoon

**Tjoploje-Ogarjovo rajoon** (vene keeles *Тёпло-Огарёвский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Tjoploje alev.

Rajoon piirneb põhjas Kirejevski rajooniga, kirdes Bogoroditski rajooniga, idas Volovo rajooniga, lõunas Kamenski rajooniga, edelas Tšerni rajooniga, läänes Plavski rajooniga ja loodes Štšokino rajooniga.

Rajooni pindala on 1014 km². Elanike arv oli 2012. aastal 12 574, 2009. aastal 12 853 ja 2002. aastal 14 111.

Tjoploje-Ogarjovo rajoonis on 112 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Tjoploje töölisasula) ja kahe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Upa, Uperta, Plava, Zuša, Sitova Metša ja Krassivaja Metša.
Vene hurt

**Vene hurt** ehk **barsoi** on Venemaalt pärinev koeratõug. 

Eestikeelses koerandusterminoloogias on laiemalt kasutusel nimekuju *borzoi*. 

Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta muuhulgas kirjas: "Igapäevaelus on borzoi vaikse ja tasakaaluka iseloomuga. Jahiolukorras erutub kiiresti."


Borzoi black female.png|
Three Borzoi.jpg|
Rjaska v. Kaluga.jpg|


## Viited

## Kirjandus
* *The Borzoi Handbook* Winifred E. Chadwick. London: Nicholson & Watson 1952. Including a translation of *The Perchino Hunt By His Excellency Dmitri Walzoff (1912)*.
* 
* 
* 
* 

## Välislingid

* Vene hurt ehk Borzoi koer.ee saidil
Soolõime

**Soolõime** (varem ka *soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine*; inglise keeles *gender mainstreaming*) on põhimõte, mille eesmärgiks on soolise tasakaalu saavutamine läbi soolise aspekti regulaarse arvestamise poliitikas, tegevuskavade ja meetmete planeerimises ning rakendamises.
 
Soolõime haarab kõiki eluvaldkondi, sest peaaegu igas valdkonnas tehtud otsused avaldavad mõju mõlemale sugupoolele.

## Vaata ka
*Soolõime teaduses
Laiküla raba

**Laiküla raba** (ka **Keskküla raba**) on raba Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Laiküla lähedal. Raba pindala on 5873 ha.

Raba eesvooluks on Liivi ja Teenuse jõgi. 

## Viited
Tõrasoo

**Tõrasoo** ehk **Tõrassoo** on soo Rapla maakonnas Kehtna vallas Vanamõisa lähedal. Soo pindala on 1611 ha. Sood kaitstakse Tõrasoo looduskaitseala koosseisus.

Soo eesvooluks on Valgu jõgi.

## Viited
Keressaare raba

**Keressaare raba** on raba Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Koosa lähedal. Soo pindala on 871 ha.

Soo eesvooluks on Kääpa jõgi.

## Viited
Linnusaare raba

**Linnusaare raba** (ka *Ilmaraba*) on raba Jõgeva maakonnas. Selle pindala on 1200 ha ja raba kaitstakse Endla looduskaitseala koosseisus.

Kaurijärv on suurim järv Linnusaare rabas. Sellest lõunasse jääb Langendlaugas. Raba arvukate laugaste seas üks suuremaid on ka Linnusaare raba laugas.

Raba läänepiiril kulgeb Nava jõgi. Rabast lõunasse jääb Männiksaar ning sellest edasi omakorda Endla järv. Raba kagunurgas voolab Mustjõgi.

Linnusaare rabast itta jääb Männikjärve raba, kagu suunda Mustjõe taha jääb Kaasikjärve raba ning edelasse teisele poole Nava jõge jääb Endla raba.

Männikjärve raba läbiv laudtee jätkub osaliselt ka Linnusaare rabas.

## Viited
Maima raba

**Maima raba** (ka **Taidra raba**) on raba Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Maima asula lähedal.

Raba keskel asub Virussaare rabasaar.

## Viited
Tapiku soo

**Tapiku soo** (ka **Tapiku raba**) on soo Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Lahavere küla põhjaosas.

Soost saab alguse Pikknurme jõgi.

2. augustil 1941 toimus soo servas Udukülas massimõrv, milles hukkus 17 relvitut meest ümberkaudsetest küladest. 

## Viited
Plavski rajoon

**Plavski rajoon** (vene keeles *Плавский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti edeaosas. Rajooni keskus on Plavski linn.

Rajoon piirneb põhjas Štšokino rajooniga, idas Tjoploje-Ogarjovo rajooniga, lõunas Tšerni rajooniga, läänes Arsenjevo rajooniga ja loodes Odojevi rajooniga.

Rajooni pindala on 1024,6 km². Elanike arv oli 2012. aastal 27 764, 2009. aastal 27 824 ja 2002. aastal 29 499.

Plavski rajoonis on 108 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Plavski linna) ja kolme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Plava, Okna ja Plavitsa.

## Viited
Hannes Valdma

**Hannes Valdma** (16. mai 1944 – 2. november 2008) oli Eesti Rahvusringhäälingu arendusnõunik, helirežissöör, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia dotsent.

Ta lõpetas aastal 1970 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna füüsikaõpetajana. 

## Tunnustus

* 2012 Felix Moori tänuauhind

## Isiklikku
Tema vend on pianist ja muusikapedagoog Arbo Valdma.

## Viited
IPhone 8

**iPhone 8** ja **iPhone 8 Plus** on nutitelefonid, mida toodab Apple.

iPhone 8 ja iPhone 8 Plus avalikustati 12. septembril 2017. Telefon on vee- ja tolmukindel ning selle kõlarid on 20% valjemad kui iPhone 7-l.

## Viited
Kapatkievičy

**Kapatkievičy** (transkribeerituna **Kapatkevitšõ**, poola keeles *Kapatkiewiczy*, varem ka * Kopatkiewicze* ja *Kopatkowicze*) on alev Valgevenes Homieli oblastis Pietrykaŭ rajoonis, Kapatkievičy külanõukogu halduskeskus. Kapatkievičy asub Homieli linnast 179 ja Pietrykaŭst 35 kilomeetri kaugusel Pciči jõe kaldal, merepinnast 118 meetri kõrgusel.

Alevis on keskkool ja muusikakool. Seal on ka kino, klubi ja kaks raamatukogu. Alevis on toiduainetetööstus, seal töödeldakse ka puitu.

## Elanikkond


* 1062 (1858)
* 1500 (1883)
* 2081 (1897)
* 2600 (1972)
* 4400 (1997)

* 3600 (1998)
* 3900 (2004)
* 3700 (2007)
* 3415 (2009)
* 2960 (2016)


## Ajalugu

Küla mainiti kirjalikes allikates esimest korda XVI sajandil. Toona kuulus see Minski vojevoodkonda ja Mazyri maakonda. Aastast 1560 on teada, et see kuulus Leedu suurvürstidele. Aastaks 1568 oli see läinud Ruckyte valdusse. Hiljem sai sellest Jeleńskitele kuuluv alev. Aastast 1693 on teada, et seal asus õigeusu kirik.

Seoses Poola jagamisega läks alev aastal 1763 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Mozõri maakonda. Aastal 1863 konfiskeeriti sealsed valdused Jeleńskitelt ja alevi omanikuks sai kindral Tsõlov. Aastal 1886 tegutses seal lisaks kahele kirikule veel juutide palvemaja, alevis olid kool, veski ja kolm poodi. Aastaks 1897 oli sinna rajatud veel teinegi juudi palvemaja, poode oli kolmteist. Alevis tegutses apteek, seal asusid tuuleveski ja kõrts. Kapatkievičyl oli õigus pidada laata üks kord aastas.

2. detsembril 1918 vallutasid alevi Saksa väed. Aastal 1919 läks Kapatkievičy Valgevene NSV koosseisu. Aastal 1921 korraldati seal pogromm, milles hukkus 118 inimest. Nõukogude ajal kujunes alev kahe kolhoosi ja ühe sovhoosi keskasulaks. Teise maailmasõja ajal hakkasid alevi ümbruskonnas tegutsema partisanid, mistõttu Saksa karistussalklased põletasid alevi maha ja hukkasid 112 sealset elanikku. Sealne õigeusu kirik taastati aastal 1990, katoliku kirik aga aastal 1998, kuigi pühitseti see alles aastal 2003.

## Tuntud elanikke
*Sviatlana Aliaksijevič – Valgevene kirjanik
*Anton Jeleński – Poola ülestõusnu
*Valeryj Cichinia – Valgevene jurist ja akadeemik
*Nadzieja Jakubovič –  sotsialistliku töö kangelane

## Viited

## Välislingid

*Infot alevi kohta
*Alev Poola geograafilises sõnastikus
IPhone X

**iPhone X** on nutitelefon, mida toodab arvuti- ja tarkvarafirma Apple. iPhone X avalikustati koos iPhone 8-ga 12. septembril 2017 Steve Jobsi teatris. 

iPhone X-il on Face ID, mis on Apple välja töötatud näotuvastussüsteem, juhtmevaba laadimine, OLED-ekraan ja kahekordsed kaamerad.

## Viited
Valgeristi raba

**Valgeristi raba** (ka **Kuijõe raba**) on raba Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Kuijõe lähedal. Raba pindala on 1741 ha.

Raba eesvooluks on Vihterpalu jõgi.

## Viited
Ruila raba

**Ruila raba** on raba Harju maakonnas Saue vallas Ruila lähedal. Raba pindala on 1684 ha.

Raba eesvooluks on Vasalemma jõgi.

## Viited
Riisa raba

**Riisa raba** ehk **Sorkuni raba** on raba Pärnu maakonnas Tori vallas Riisa külas. Raba pindala on 1000 ha.

Raba eesvooluks on Halliste ja Navesti jõgi. 

Läbi raba kulgeb Kõpu-Tõramaa-Jõesuu maantee, raba kirdeosas asub Riisa õpperada.


Riisa raba 2017.jpg
Riisa raba varahommikul.jpg
Päikesetõus Riisa rabas.jpg
Riisa raba hommikul.jpg

## Viited
Ratva soo

**Ratva soo** on soo Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Ratva lähedal. Sageli käsitletakse Ratva raba koos Muraka rabaga – Muraka-Ratva soostikuna.

Ratva raba on esimesi Eestis kaitse alla võetud soid, mis Ratva raba reservaadina (1109 ha) võeti kaitse alla 1938. Tänapäeval kaitstakse Ratva sood Muraka looduskaitseala koosseisus.
Vabaduse allikas

**"Vabaduse allikas"** on Stockholmi kesklinnas Norrmalmstorgil asuv mälestusmärk, mis on pühendatud Balti riikide vabadusvõitlusele. Mälestusmärgi autor on Björn Selder. 

Punasest graniidist mälestusmärk on avatud väljaku sisseõnnistamise teisel päeval, 28. mail 2004 kell 14.30. Mälestusmärgi avamise kõne pidas Lennart Lööf, Stockholmi linna kaunistamisnõukogu (*Stockholms Skönhetsråd*) esimees. Avamispidustusel tantsisid Eesti rahvatantsurühma Kassari tantsijad. 

Mälestusmärk on paigaldatud kohale, kus ajavahemikus 19. maist 1990 kuni 16. septembrini 1991 peeti igal esmaspäeval nn esmaspäevamiitinguid Baltimaade vabaduse toetuseks. Vabadusvõitlusele pühendatud mälestusmärk on püstitatud sinna 1994. aastal – samal aastal, kui viimastena Balti riikidest lahkusid Eestist Nõukogude väed.

Norrmalmstorg ja seal paiknev kolme samba ja voolava veega skulptuur "Vabaduse allikas" on eestlastele, lätlastele ja leedulastele suure sümboolse tähtsusega kogunemispaik Stockholmis. 15. augustil 2011 tähistati Norrmalmstorgil esmaspäevamiitingute 20. aastapäeva. 27. augustil 2016 tähistati seal 25 aasta möödumist ajast, mil Rootsi taastas diplomaatilised suhted iseseisvuse taastanud Eesti, Läti ja Leeduga.

## Viited
Paadrema soo

**Paadrema(a) soo** on soo Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Paadrema lähedal. Soo pindala on 3019 ha.

Soo eesvooluks on Paadrema jõgi.

## Viited
Männiku raba

**Männiku raba** (ka **Valdeku raba**) on raba Harju maakonnas Saku vallas Männiku karjääri lähedal. Raba pindala on 901 ha.

Raba eesvooluks on Katku oja ja Männiku karjäär.


Männiku raba.jpg
Männiku raba juulis.jpg
Talv männiku rabas.jpg


## Viited
Mustjärve soo

**Mustjärve soo** ehk **Mustjärve raba** on soo Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Soo kaitseks on moodustatud Mustjärve raba hoiuala. Soo pindala on 497 ha.

Soo eesvooluks on Tagaveski jõgi.

## Viited
Volovo rajoon (Lipetski oblast)

**Volovo rajoon** (vene keeles *Воловский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Volovo küla.

Rajoon piirneb idas Terbunõ rajooniga, lõunas Kurski oblastiga ning läänes ja põhjas Orjoli oblastiga.

Rajooni pindala on 796 km². Elanike arv oli 2012. aastal 13 997, 2009. aastal 14 686 ja 2002. aastal 16 374.

Volovo rajoonis on 77 asulat, mis kuuluvad viieteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Kšen ja Olõm.

## Viited
Teeleminek ja kojutulek

**"Teeleminek ja kojutulek"** (rootsi keeles *"Uppbrott och hemkomst"*) on Rootsis Stockholmi lähistel Haninges Dalarö tollimaja (*tullhuset*) ja ranna vahel asuv mälestusmärk, mis on püstitatud Baltimaadest pärit 30&#160;000 põgenikule, kellest 6500 saabusid Dalaröle 1944.&#160;aasta sügisel. 

Haninge-Haapsalu Sõprusühingu ja Haninge linnavalitsuse algatusel valminud monumendi autor on kunstnik Ursula Schütz. Kivialusel pronksskulptuur annab edasi kaht liiki meeleolu: rahutu pool sümboliseerib põgenemist ning harmooniline pool viib mõtted rahulolutundele ja kojusaabumisele. Kunstnik ise on öelnud, et mälestusmärki kavandades on ta palju mõelnud neile, kes Dalarösse saabusid, ja ka neile, kes merele jäid.

Mälestusmärk avati 25. septembril 2004, mil möödus 60 aastat päevast, mil üle 150 põgeniku Eestist randus Stockholmi skäärides Haninges Dalarö paadisillal. Põgenike hulgas astus Dalaröl maale tollal 14-aastase tüdrukuna Ilon Wikland. Haninge-Haapsalu Sõprusühingu auliikmena avas Ilon Wikland pidulikult mälestusmärgi samas kohas, kus ta sõjapõgenikuna Rootsi saabus. Lindi lõikamisel osalesid ka Olav Aarna, Haninge linnapea Pelle Svensson ja minister Pär Nuder. Külaliste hulgas oli ka eesti juurtega Kristjan Luuk. 

Monumendi rajamiseks annetasid Haninge linnavalitsus ning ligi sadakond ühingut, ettevõtet ja eraisikut kokku üle poole miljoni Rootsi krooni. Projekti osapooltele oli suureks abiks Haninges elav eestirootslane Erich Kimber, kes oli Ilon Wiklandiga samal laeval.

## Viited
Itaalia linnukoer

**Itaalia linnukoer** on Itaaliast pärinev koeratõug.


Italian Brack Head.JPG
Dante Compatriota di Bonfini.jpg
Rivana.con.cuccioli.jpg|Pesakond
Arno Compatriota di Bonfini.jpg


## Viited

## Välislingid

* Itaalia linnukoer veebisaidil koer.ee
Estonia mälestusmärk Stockholmis

**Estonia mälestusmärk Stockholmis** on Estonia katastroofis 28. septembril 1994 hukkunute mälestuseks püstitatud mälestusmärk Rootsis Stockholmis Djurgårdenil Galeeritehase kalmistu (*Galärvarvkyrkogården*) juures.

Hallist graniidist mälestusmärgi tegi poola kunstnik Mirosław Bałka. Mälestusmärgil on hukkunute nimed. 852 hukkunu nime hulgast puudub 27 nime, sest nende omaksed ei soovinud lasta neid sinna graveerida. Monumendi keskel asuva puu ümber on metallist võru, millele on graveeritud laevahukukoha koordinaadid. 

Mälestusmärgi avas 28. septembril 1997 Riksdagi spiiker Birgitta Dahl.
Minä

**"Minä"** on Juice Leskise album, mis ilmus 1987. aastal Megamania Musiikki plaadifirma kaudu. 

Albumit müüdi 1988. aastaks kuldplaadi koguses. Albumi kaanel oleva Leskise portree maalis Alpo Tuomisto.

Albumi ilmumisaastal valiti Juice Leskinen ajakirja Soundi hääletusel aasta parimaks heliloojaks, laulukirjutajaks ja meeldivaimaks inimeseks.

## Lood
Kõikide lugude muusika ja sõnade autor on Juice Leskinen, välja arvatud laul "Laulu", mille sõnade autor on P. Mustapää.
### A-pool
# Laulu – 2.44
# Eilen hän kertoi – 4.16
# Lauri Viidan muistomerkki – 3.56
# Jeesuksen mummu – 3.31
# Jos sinulle sopii – 2.58
# Minä (sunnuntailapsi) – 6.10
### B-pool
:7. Maailma ja me – 7.13
:8. Kaunis aivopesijätär – 3.03
:9. Tihkusateen masentama puisto – 4.00
:10. Burn Out – 2.18
:11. Yölamppu palaa – 3.32
:12. Tahitille uiden – 3.39

## Välislingid
* https://www.discogs.com/Juice-Leskinen-Minä/release/1560851