open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Inna Sõrmus

**Inna Sõrmus** (sündinud 15. juulil 1967) on eesti balletitantsija ja õpetaja.

## Haridus
Aastatel 1972–1976 õppis ta Tallinna 38. Keskkoolis, 1976–1981 Tallinna Balletikoolis ja 1981–1986 Peterburi Vaganova nimelises Balletiakadeemias.

## Töö
* 1986–2008 Rahvusooper Estonia balletisolist
* 2006–2008 Spordiklubi Põhjatäht pedagoog-koreograf
* 2008–2009 Fitness klubi Olé bodyballet' treener
* 2009– ... Kaie Kõrbi Balletistuudio õpetaja
* 2009– ... Tantsuakadeemia pedagoog

## Olulisemaid rolle
* Maria, ballett "Pähklipureja"
* Fleur de Lys, ballett "Esmeralda"
* Svanilda, ballett "Coppelia"
* Gamzati, ballett "Bajadeer"
* Väike luik, ballett "Luikede järv"
* Bajadeer, ballett "Luikede järv"
* Sonja, ballett "Kuritöö ja karistus"
* Eva, ballett "Creedo"
* Maria Magdalena, ballett "Creedo"
* Lesbia, ballett "Catulli Carmina"
* Chloe, ballett "Daphnis ja Chloe"
* Tütarlaps, ballett "Tütarlaps ja surm", koreograaf Robert North
Jan Mukařovský

**Jan Mukařovský** (11. november 1891 Písek – 8. veebruar 1975 Praha) oli tšehhi kirjandusteadlane ja kunstiteoreetik.

Ta oli Praha lingvistilise ringi liige.
Tiit Madalvee

**Tiit Madalvee** (sündinud 28. juunil 1937 Tallinnas) on eesti maadleja ja maadlustreener.

## Saavutused
* Üheksakordne Eesti meister vabamaadluses (1961, 1962, 1963, 1964, 1966, 1968, 1969, 1971, 1972)
* Kolmekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1961, 1962, 1963)
* NSV Liidu meistersportlane vabamaadluses – 1958
* NSV Liidu meistersportlane Kreeka-Rooma maadluses – 1961
* Kuulsaim õpilane – Heiki Nabi

## Välislingid
*
AFI's 100 Years...100 Stars

**"AFI's 100 Years...100 Stars"** on 1999. aastal avaldatud koondtabel sajast Ameerika Ühendriikide mees- ja naisfilmitähest. Nimekirja avaldas Ameerika Filmiinstituut. 

## Koondtabeli 25 esimest filmitähte

## Viited

## Välislingid
* AFI's 100 Years...100 Stars. American Film Institute
* List of the 500 nominated star legends.
* List of the 50 winning legends.
Boris Sülluste

**Boris Sülluste** (3. november 1916 Tallinn – 24. aprill 1997 Tallinn) oli Eesti maadleja ja treener.

## Saavutused
Ta oli aastatel 1939–1951 vabamaadluses viiekordne ja Kreeka-Rooma maadluses neljakordne Eesti meister.

1951. aastal võitis ta sambomaadluse Eesti meistrivõistlustel esikoha.

Oli ka treener, tema parimad õpilased olid August Englas, Helmut Puur ja Meinhard Niglas.

Lisaks treeneritööle tegutses ta maadluskohtunikuna (üleliiduline kategooria).

## Tunnustus
*1951 NSV Liidu meistersportlane Kreeka-Rooma maadluses
*1951 NSV Liidu meistersportlane vabamaadluses

## Välislingid
*
Seli mõis

**Seli mõis** (saksa keeles *Sellie*) oli mõis Juuru kihelkonnas Harjumaal. Tänapäeval jääb kunagine mõisasüda Rapla valda Rapla maakonnas.

## Ajalugu
Esimesed teated Seli mõisast pärinevad aastast 1474, mil läänimees Hans von Lode müüs selle koos veskiga Pirita kloostrile.

Mõisal olnud mitmeid omanikke:
*
Pilt:Seli mõisa aednikumaja 1.jpg|Aednikumaja
Pilt:Seli mõisa ait-kuivati 2.jpg|Ait-kuivati
Pilt:Seli mõisa pargipaviljon.jpg|Pargipaviljon

Pilt:Seli mõisa härjatall-elamu 1.jpg|Härjatall-elamu
Pilt:Seli mõisa kuur.jpg|Kuur
Pilt:Seli mõisa teenijatemaja 2.jpg|Teenijatemaja
Pilt:Seli mõisa tall-tõllakuur 1.jpg|Tall-tõllakuur
Pilt:Seli mõisa valitsejamaja.jpg|Valitsejamaja
Pilt:Seli mõisa viinavabrik 1.jpg|Viinavabrik
Pilt:Seli mõisa viinavabrik 3.jpg|Viinavabriku korsten



## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Viited

## Välislingid
Amarone

**Amarone della Valpolicella** ehk tavalisemalt **Amarone** on Põhja-Itaalias Veneto piirkonnas valmistatav vein. Vein on intensiivse maitsega, vürtsine, kirsi-, ploomi- või rosinaaroomiga ja tavalisest kangem. Alkoholisisaldus on vähemalt 14% ja võib ületada 15%.

Magusus ja kangus on tingitud valmistusviisist. Viinamarju kuivatatakse 100 päeva, enne kui neist mahl pressitakse. Töö mahukus teeb veinist hinnalise. Pressimisjääke segatakse odavama veini Ripasso hulka selle maitse tugevdamiseks.
Ripasso

**Ripasso** on veini sort ja tehnoloogia. 

Ripasso veini valmistatakse Põhja-Itaalias Veneto piirkonnas. Amarone pressimisjäägile või ka tervetele osaliselt kuivanud viinamarjadele kallatakse peale valmis Valpolicella punane vein. Algab uus käärimine, mille tulemusel veini alkoholisisaldus tõuseb, rikastub värv ja aroom ning lisandub uusi maitseomadusi.

## Vaata ka
*Amarone
*Recioto
*Passito
Heiki Toots

**Heiki Toots** (sündinud 15. augustil 1939 Tartumaal) on eesti endine Kreeka-Rooma maadleja ja maadlustreener (4. kutsetase).
## Saavutused
Viiekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1961, 1962, 1964, 1965, 1967)

Meistersportlane Kreeka-Rooma maadluses – 1960.

Kalevi auliige – 1967.

Alates 1972. aastast töötab Tartu Kalevis maadlustreenerina. 

Tema poeg on maadleja Hardo Toots.

Parim õpilane – Gennadi Bogoljubov

## Välislingid
* 
* Sport24
Johann Joachim Helwig

**Johann Joachim Helwig** (1666 Berliin – 1704) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 1686) Rostocki ja Greifswaldi ülikoolis. Ta oli 27. juulist 1696 Tallinna gümnaasiumi muusikaõpetaja, 1. oktoobrist 1700 Tallinna gümnaasiumi õpetaja. Ordineeriti 13. aprillil/24. aprillil 1704 kirikuõpetajaks.

Ta oli aastal 1704 Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja. Eesti keelt oskas ta väga vähesel määral. Ta suri 1704 aasta lõpus ja ta maeti 20. jaanuaril/31. jaanuaril 1705 Oleviste kirikusse.

## Isiklikku
Tema isa Jacob Helwig oli Eestimaa ja Tallinna piiskop, vend Johannes Andreas Helwig oli Tallinna toomkiriku saksa koguduse abiõpetaja, Narva Jaani koguduse õpetaja ning Tallinna Oleviste koguduse ülemõpetaja ja Tallinna superintendent, vennapoeg Christian Gottfried Helwig oli Helme Maarja koguduse õpetaja.

## Viited
Richard Schulze-Kossens

**Richard Schulze-Kossens** (2. oktoober 1914 – 3. juuli 1988 Düsseldorf) oli Relva-SS ohvitser ja adjutant.

## Elulugu

Richard Schulze sündis Berliinis Spandau linnaosas. Pärast gümnaasiumi lõpetamist 1934. aastal astus ta Allgemeine SS-i. Sama aasta novembris liitus ta Adolf Hitleri ihukaitseüksusse (Leibstandarte SS Adolf Hitler). Aastatel 1935–1937 õppis Bad Tölzi sõjakoolis. 1937. aasta juulis määrati Theodor Eicke adjutandiks. Mõni aeg hiljem oli ta ka August Heissmeyeri ja Saksamaa välisministri Joachim von Ribbentropi adjutant, võttes osa Molotovi-Ribbentropi pakti sõlmimisest.

1940. aastal liitus uuesti Adolf Hitleri ihukaitseüksusega. Ta määrati 2. kompanii ülemaks ning võttis osa sõjakäigust läänes. Juunis 1940 toimunud lahingutes Prantsusmaa pärast sai haavata ning määrati uuesti Ribbentropi käsundusohvitseriks, teenides selles ametis augustini 1941. Seekord osales ta lahingutes idarindel. Lahingute käigus sai haavata, mistõttu võeti rindelt ära ning määrati Adolf Hitleri adjutandiks, kus teenis kuni 1944. aasta detsembrini. 1945. aasta märtsist oli 38. SS-Grenaderidiviisi Nibelungen komandör.

Pärast sõja lõppu oli ta kolm aastat lääneliitlaste sõjavang. Sel ajal võttis ta uue nime Richard Schulze-Kossens. Nürnbergi protsessil andis tunnistusi Joachim von Ribbentropi sekretäri Ernst von Weizsäckeri asjus. 1951. aastal lõi koos Otto Kummi, Felix Steineri ja Paul Hausseriga sõjaveteranide ühingu "Hilfsgemeinschaft auf Gegenseitigkeit der Angehörigen der ehemaligen Waffen-SS" (HIAG). Pärast Lääne-Saksamaa loomist 1949. aastal töötas Richard Schulze-Kossens ärimehena, ka oli ta tuntud kirjanikuna.

Richard Schulze-Kossens suri 1988. aastal kopsuvähki. Tema matustele olid tulnud paljud endised Relva-SS-i sõdurid. Ta maeti 11. juulil.

## Isiklikku
Tal oli vend Hans-Georg Schulze, kes oli Richardist kolm aastat noorem, kuid kes suri idarindel juulis 1941. 

## Auastmed SS-is
* SS-Anwärter, 11. november 1934
* SS-Junker, 1. aprill 1935
* SS-Standartenjunker, 11. november 1935
* SS-Standartenoberjunker, 2. veebruar 1936
* SS-Untersturmführer, 20. aprill 1936
* SS-Obersturmführer, 11. november 1936
* SS-Hauptsturmführer, 1. august 1940
* SS-Sturmbannführer, 24. veebruar 1943
* SS-Obersturmbannführer, 11. november 1944

## Tunnustus
* Sturmabteilungi pronksist spordimärk, 1937
* Raudristi II ja I klass, 1940
* Jalaväe Rünnakumärk, 1940
* Saksa Rist (kuldne), 1941
* Haavatumärk (must), 1941
* Lähivõitluspannal (pronks), 1942
* Soome Vabadusristi IV klass 1942
* Bulgaaria Vapruse orden IV klass 1. järk, 1942
Oleg Säyetov

**Oleg Elekpay uğlı Säyetov** (tatari slaavi kirjas **Олег Элекпай улы Сәетов**, venepäraselt **Оле́г Элекпа́евич Саи́тов**; sündinud 26. mail 1974 Novokuibõševskis Samara oblastis) on Venemaa endine poksija. Tema isa on tatarlane ja ema on venelane.

Säyetov võitis II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel ja 2000. aasta Sydney olümpiamängude poksivõistlustel. Viimastel mängudel sai ta olümpiamängude parima tehnikaga poksijale mõeldud Val Barkeri karika.
Ta sai II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 2004. aasta Ateena olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Baqtïyar Artayevile (Kasahstan).

Säyetov sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 7. maailmameistrivõistlustel (Tampere, 1993) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Jyri Kjällile (Soome). Ta sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Juan Hernándezele (Kuuba).
Ta võitis II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) kuldmedali ja tuli maailmameistriks 9. maailmameistrivõistlustel (Budapest, 1997).

Säyetov võitis II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 32. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 1998) ning 35. Euroopa meistrivõistlustel (Pula, 2004). Ta sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Marian Simionile (Rumeenia).

## Viited

## Välislingid
*
Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liit

**Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liit** (lühend **EEKBKL**) ühendab 85 kogudust, kokku 6 329 täiskasvanud liikmega (15. märts 2024). Liidu eesmärgid on abistada kogudusi vaimulike töötegijate ettevalmistamisel (Kõrgem Usuteaduslik Seminar jm), korraldada suurüritusi (suvefestival, PP festival jt) ning teha koostööd teiste kirikutega Eestis (Eesti Kirikute Nõukogu) ja rahvusvaheliselt (Euroopa Baptistiföderatsioon EBF) ning Eesti riigiga.

EEKBKL loodi pärast Teist maailmasõda neljast usuliikumisest: baptistid, evangeeliumi kristlased, priilased ja nelipühilased. 1945. aastal liideti võimude poolt Eesti Baptisti Liit, Eesti Evangeeliumi Kristlaste Vabakoguduste Liit, Eesti Jeesuse Kristuse Evangeeliumi Usuühingute Liit ehk priilased Eesti Evangeeliumi Kristlaste-Baptistide Koguduste Liiduks ning ühendati Evangeeliumi Kristlaste-Baptistide Üleliidulise Nõukoguga.

EEKB Liitu kuuluvate koguduste ajalugu ulatub 1880. aastate usulise ärkamise aega, kui asutati esimesed prii- ja baptistikogudused.

Tänaseks on Eesti EKB Koguduste Liit suurim vabakoguduste ühendus Eestis.

## EEKBKL-i kogudused

## Meediakanal
* Ajakiri Teekäija

## Vaata ka
*EEKBKL Kõrgem Usuteaduslik Seminar
*Tallinna Kalju Baptistikogudus
*Põgari palvemaja
*Tartu Kolgata baptistikogudus
*EEKBKL Oleviste kogudus

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Michael Caine

Sir **Michael Caine** [maikl kein] (sünninimi **Maurice Joseph Micklewhite**; sündinud 14. märtsil 1933 Londonis) on inglise filminäitleja. Ta on Briti impeeriumi ordu komandör (CBE).

Tema ja Jack Nicholson on ainsad näitlejad, kes kandideerisid Oscarile kõikidel kümnenditel 1960–2000. 

Näitlejakarjääri lõpetamisest teatas ta 2023. aasta oktoobris. Tema viimaseks filmiks jäi samal kuul esilinastunud "The Great Escaper".

## Elu- ja töökäik
Michael Caine'i sünninimi on Maurice Joseph Micklewhite, nagu ka ta isal, kes töötas kalaturul pakikandjana. Tema ema oli Ellen Frances Marie Micklewhite (sündinud Burchell), kes oli kokk ja koduabiline. Ta isa oli iiri päritolu katoliiklane, ema protestant; last kasvatasid nad protestantlikus vaimus.

Pärast sõjaväeteenustust (sh Lõuna-Koreas) alustas ta 20-aastaselt näitlejatööd pisirollidega inglise provintsiteatreis, kasutades esialgu pseudonüümi Michael Scott. Minnes Londonisse, sai ta teada, et sellenimeline näitleja juba tegutseb seal, ning valis endale 1954. aastal uueks lavanimeks Michael Caine. Tema läbilöögiks olid 1960. aastate keskel mängitud osad filmides "Zulu" (1964, leitnant Gonville Bromhead), "The Ipcress File" (1965, superagent Harry Palmer) ja "Alfie" (1966, nimiosa, pälvis Kuldgloobuse). Ehkki ta on oma elu jooksul mänginud rohkem kui 140 väga erineva kvaliteediga filmis, on tal õnnestunud leida ikka ja jälle rolle, mis kinnistavad tema reputatsiooni mitmekülgse karakternäitlejana. 

## Filmograafia

## Tunnustus
Caine on olnud kuus korda Oscari nominent. Neljal korral on ta kandideerinud parima meespeaosatäitja kategoorias ja kahel korral parima meeskõrvalosatäitja kategoorias. Parima meeskõrvalosatäitja Oscari oma on ta ka kahel korral võitnud (1987. aastal osa eest filmis "Hannah ja tema õed" ning 2000. aastal osa eest filmis "Siidrimaja seadused"). 

Kuldgloobusele oli Caine nomineeritud 12 korda. Parima muusika- või komöödiafilmi meespeaosatäitja kategoorias võitis ta 1983. aastal filmiga "Rita koolitus" ("Educating Rita") ja 1998. aastal filmiga "Hääleke" ("Little Voice"). 1989. aastal pälvis ta parima minisarja või telefilmi meespeaosatäitja  auhinna rolli eest kaheosalises minisarjas "Jack the Ripper", kui jagas auhinda minisarja "Hemingway" peaosatäitja Stacy Keachiga.

Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinnale (BAFTA auhinnale) esitati Caine kaheksa korda ning võitis ainsal korral 1983. aastal rolli eest filmis "Rita koolitus", kui jagas auhinda filmi "Tootsie" peaosatäitja Dustin Hoffmaniga.

1992. aastast on ta Briti impeeriumi ordu komandör (CBE), 16. novembril 2000 lõi kuninganna Elizabeth II ta rüütliks (Knight Bachelor). 5. jaanuaril 2011 sai ta Prantsusmaa Kunstide ja Kirjanduse Ordu (*Ordre des Arts et des Lettres*) komandöriks.

## Isiklikku
Aastatel 1955–1958 oli Caine abielus näitleja Patricia Hainesiga, kellega tal on tütar Dominique. 8. jaanuarist 1973 on tema abikaasa Guyanast pärit näitleja ja eksmodell Shakira Caine (sündinud 1947), kellega tal on tütar Natasha Haleema.

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
*
Schwarzwaldi hobune

**Schwarzwaldi hobune** () on hobusetõug, mis on pärit Lõuna-Saksamaalt Baden-Württembergi liidumaalt.  

Tõug on saanud nimetuse Schwarzwaldi mäestiku järgi. Tegu on suhteliselt väikest kasvu vastupidava raskeveohobusega. Nad on tavaliselt (tume)raudjat värvi, heleda laka ning sabaga. 

## Ajalugu
Tegu on suhteliselt vana tõuga mis eksisteeris juba keskajal , aga alles aastal 1896 loodi ametlik tõuraamat ja sai alguse organiseeritud aretamine. Eesmärgiks oli tõu säilitamine ja edasiarendamine. Kõik 210 hobust, kes siis tõuraamatusse kirjutati, olid puhast Schwarzwaldi päritolu ja tõug oli tol ajal suhteliselt heterogeenne (erisugune).  

Masinate laialdane kasutuselevõtt põllumajanduses ja tööstuses tähendas selle hobusetõu allakäiku. 1947. aastal oli tõuraamatus arvel 1234 mära ja 47 sugutäkku. 1973. aastaks oli täkkude arv vähenenud kolmeni ja märade arv oli 1977. aastal kõigest 159. Selle tulemusena tekkis ühtne ja homogeenne hobune, kuid tõug oli väljasuremise äärel. 
Et tõugu päästa, võeti appi Norikeri tõugu täkud Reith-Nero (1961)  ja Wirts-Diamant (1970) . Hiljem lisati aretusse ka Freibergeri tõugu täkke. 1990. aastate alguseks oli märade arv suurenenud 416 isendini ning 2009. aastaks oli registreeritud 716 mära ja 34 sugutäkku. Sellest hoolimata on Schwarzwaldi hobune Saksamaal ikka veel väljasuremisohus koduloomade nimekirjas. 

## Välimus
Schwartzwaldi hobune on äratuntav raudja värvuse ning heleda laka ja saba järgi. Karva värvus võib erineda heledast kuni tumeda raudjani. Pruun ja õunikhall on juba haruldased, kuid neidki võib ette tulla. Lakk ja saba on tihedad ja pikad. 
Turjakõrgus märadel on 148–156 cm ja täkkudel 152–160 cm. Pea on lühike ja kuiv, kael tugev ja laudjas lai. Kabjad ja liigesed tugevad. Need hobused on elavaloomulised, vastupidavad, pika elueaga ning leebe ja sõbraliku iseloomuga.

## Kasutamine
Sobib nii veotöödeks kui ka rakendussõiduks ja ratsutamiseks.

## Vaata ka
*Noriker
*Freiberger

## Viited

## Välislingid

*Schwarzwaelder-Kaltblut.de
*Schwarzwaelder-Pferdezuchtgenossenschaft.de
*Video Schwarzwaldi hobustest]
Johannes Looaru

**Johannes Looaru** (ka **Juhan Looaru**; 10. oktoober 1907 Mõigu, Harjumaa – 29. jaanuar 1995 Tallinn) oli eesti maadleja ja maadlustreener.

## Saavutused
Ta oli üheksakordne Eesti meister vabamaadluses – 1933, 1934, 1936, 1937, 1939, 1945, 1946, 1947, 1949.

Ta võitis Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses – 1937, 1938, 1945, 1946.

J. Looaru oli kolmekordne Nõukogude Liidu meister vabamaadluses.

NSV Liidu meistersportlane vabamaadluses – 1949;

## Tunnustus
*Kalevi auliige, 1964

## Välislingid
*
Martin Maiste

**Martin Maiste** (5. jaanuar 1912 Sürgavere, Viljandimaa – 3. juuli 1991 Viljandi) oli eesti maadleja.

## Saavutused
* Ta on kolmekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1939, 1942, 1943);
* Eesti meister vabamaadluses – 1942;
* Kaitseliidu meister – 1936.

## Välislingid
*
Boris Meos

**Boris Meos** (27. märts 1916 Tartu – 10. märts 1992 Tallinn) oli eesti maadleja ja maadlustreener.
## Saavutused
Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1947, 1949, 1952);

NSVL *[[Spartak (spordiühing)|Spartaki]]* meister  Kreeka-Rooma maadluses – 1947, 1949, 1952);

NSVL *Spartak*i meister vabamaadluses – 1948, 1950, 1952, 1954);

NSVL meistersportlane vabamaadluses – 1949

Eesti Spordiselts Kalevi auliige – 1964;

Vabariikliku kategooria kohtunik – 1950.

Parimad õpilased – Tiit Madalvee, Jaan Grünmann

## Välislingid
*
Ants Vaino

**Ants Vaino** nime on kandnud mitu inimest:
*Ants Vaino (sündinud 1938), Eesti jäähokimängija
*Ants Vaino (1940–1971), Eesti autosportlane
Vadim Rudnev

**Vadim Petrovitš Rudnev** (vene Вадим Петрович Руднев; sündinud 14. juunil 1958 Kolomnas) on vene semiootik ja filosoof.

Ta on lõpetanud Tartu ülikooli vene keele ja kirjanduse erialal, Juri Lotmani õpilasena. Kirjutab muuhulgas psühholoogia, psühhiaatria ja psühhoteraapia teemadel. 

## Pere
Tema isa oli kirjandusteadlane Pjotr Rudnev (Пётр Александрович Ру́днев, 1925—1996), kes töötas aastail 1969–1972 Tartu Ülikoolis.
Hinge surematus

**Hinge surematus** on mitmes usundis, sealhulgas enamikus kristluse ja islami vooludes oluline kontseptsioon, mille kohaselt on inimesel lisaks maisele, ainelisele ja surelikule kehale ka mittemateriaalne hing, mis jätkab eksistentsi pärast inimese surma. Surematu hing mängib olulist rolli ümbersündide ja surnust ülestõusmisega seotud uskumustes, samuti surmajärgse jumaliku kohtumõistmise, karistuste ja autasude asjus.

Hinge osaline või täielik surematus on levinud ka mitmetes polüteistlikes usundites, näiteks Vana-Egiptuse ja Mesopotaamia usundeis.

Roomakatoliku kirik kuulutas hinge surematuse eitamise tõsiseks ketserluseks viiendal Lateraani kirikukogul 1513. aastal.
Laast (kirjandus)

**Laast** on proosa väikevorm, proosaminiatuur.

Laaste on kirjutanud näiteks Soome kirjanik Juhani Aho, Eesti kirjanikud Juhan Liiv ja Aira Kaal.
Kosmoloogia (filosoofia)

**Kosmoloogia** on filosoofia haru, mis selgitab maailma, selle juhuslikkust, paratamatust, igavesust, ruumilist ja ajalist piiratust, maailmas aset leidvate muutuste formaalseid seadusi, inimese vabadust ja kurjuse päritolu.

Sellisel kujul on kosmoloogiat määratlenud näiteks Georg Wilhelm Friedrich Hegel.
Kosmoloogia (religioon)

**Kosmoloogia** on religioosne või mütoloogiline seletus maailma tekkele, ajaloole ja arengule konkreetses usulises või mütoloogilises traditsioonis. Tavaliselt loob religioossetes kosmoloogiates maailma üks jumalus või suurem jumalate panteon.
Maailm (filosoofia)

**Maailm** on filosoofias mitmetähenduslik mõiste. Mõnes kontekstis viitab see kõigele, millest koosneb reaalsus või füüsiline universum. Samuti võib see tähendada konkreetset ontoloogilist seisundit. Ehkki maailma mõiste selgitamisega on tegeldud kogu Lääne filosoofia ajaloo vältel, tõstatati teema otseselt alles 20. sajandi algul ning on tänini vaieldav.

Maailm (kreeka keeles *kosmos*, ladina keeles *mundus*, saksa keeles *Welt*) on kõigi asjade kogusus (*Gesamtheit aller Dinge*), kogu lõpliku olemise kogusumma (*Inbegriff aller endlichen Wesen*), mida mõeldakse koos ideega maailma kõikehaaravusest (totaalsusest, *Totalität*). Maailm on nii *"[[natura naturata]]"*, üksikute asjade ja üksikute sündmuste kui niisuguste kogusumma, see, kuidas need reeglipärasel moel omavahel on seotud, võimaliku (kuid mitte kunagi täieliku) kogemuse eseme (*Gegenstand möglicher (aber niemals abzuschließender) Erfahrung*) loovad ("empiiriline" maailmamõistmine, (*»empirischer« Weltbegriff*)) kui ka objektides esinevate "transtsendentsete faktorite" kogusumma (*Inbegriff der "transzendenten Faktoren"*) ("metafüüsiline" maailmamõistmine, (*»metaphysischer« Weltbegriff*)). 

Laiemas tähenduses on maailm sama (*eins*) mis universum, kitsamas tähenduses on (meie) maailm universumi osa, kuna olemas on loendamatult "maailmu" (planeetide süsteeme). Maailma iga koostisosa on maailmasisene (*innerweltlich*). Jumal, kui kõrgeim sünteetiline ühtsus (*höchste synthetische Einheit*), on ülimaailmne (*überweltlich*).

## Vaata ka
* Multiversum
* Omailm
* Paralleelmaailm
* "Timaios"
* Võimalikud maailmad
Astronoomiline vaatlus

**Astronoomiline vaatlus** on taevakehade või teiste astronoomiliste objektide asukoha ja seisundi teaduslik vaatlus.
David Beerling

**David John Beerling** (sündinud 21. juunil 1965 Royal Tunbridge Wellsis Kentis Suurbritannias) on inglise paleoklimatoloog ja paleobioloog. 

Ta on Sheffieldi Ülikooli looma- ja taimeteaduse osakonna Sorby loodusteaduste professor (*Sorby Professor of Natural Sciences*). Ühtlasi on ta 2016. aastast kliimamuutuse leevendamise võimalusi uuriva teaduskeskuse Leverhulme Centre for Climate Change Mitigation direktor.

## Haridustee ja töökäik
Ta lõpetas 1987. aastal Walesi Ülikooli Cardiffi Kolledži bakalaureusekraadiga (kiitusega) botaanika erialal. 1990. aastal sai sealtsamast ka doktorikraadi (PhD) tulnuktaimede biogeograafias. Aastatel 1994–2002 oli ta Londoni Kuningliku Seltsi uurimisstipendiaat Sheffieldi Ülikoolis (*Royal Society University Research Fellow*). 2002. aastal sai ta paleoklimatoloogia professoriks.

## Tunnustus
*2014 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks

## Raamatud
*Beerling, D.J. & Woodward, F.I. (2001) *Vegetation and the terrestrial carbon cycle. Modelling the first 400 million years* ('Taimkate ja maismaa süsinikuringe: esimese 400 miljoni aasta mudeldamine'). Cambridge University Press
*Beerling, D.J. (2007) *The Emerald Planet. How plants changed Earth's history*. Oxford University Press, Oxford

#### Tõlked eesti keelde
*Beerling, David 2012. *Smaragdplaneet: Kuidas taimed on muutnud Maa ajalugu*. (Roheline raamat.) Tõlkinud Lauri Laanisto. Tallinn: Kirjastus Varrak. ISBN 978-9985324523

## Viited
Veelind

**Veelind** on lind, kelle elutegevus on tihedas seoses veekogudega.

Veelindude hulka kuuluvad pingviinid, hanelised, pelikanilised, kaurilised, pütilised, osa kurvitsalisi jne.

Enamik veelinde on vee-eluks kohastunud. Nende varvastel võivad olla ujulestad, neil võib olla vastu keha liibuv jäik sulestik, mis soodustab ujumist, neil võib olla rohke udusulestik, mis vähendab keha jahtumist, neil võib olla suur päranipunääre, mille nõre kaitseb märgumise eest.

Valdav osa veelinde sööb teisi veeloomi: limuseid, kalu ja mitmesuguseid vastseid. Mõnedki veelinnud hangivad toidu veekogu põhjast.

Osa veelinde, näiteks kaurilised, ujub ja sukeldub hästi ning veepinnal ujudes istub nende keha sügaval vees. Seevastu osa neist, näiteks kajakad, ujub hästi, kuid ei sukeldu ja ujudes on nende keha peaaegu täielikult vee peal. Need veelinnud, kes tulevad maale ainult pesitsusajal, liiguvad seal vaevaliselt: roomates, jalgade ja tiibadega tõugates või taarudes. Nende jalad paiknevad kaugel taga. Paljud veelinnud moodustavad seltsinguid, mis mõnikord on nii suured, et neid kutsutakse linnulaatadeks. Külm- ja parasvöötmes on enamik veelinde rändlinnud.

Veelindude eluiga on suhteliselt pikk, eriti kui värvulistega võrrelda. Näiteks järvekaur võib elada kuni 27 ja kühmnokk-luik kuni 25 aastat vanaks.

Veelinde ohustab kõige rohkem veekogudes olev reostus. Olulisim rahvusvaheline veelindude kaitse kokkulepe on 1975 jõustunud Ramsari konventsioon, mis käsitleb märgalade kui veelindude elukeskkonna kaitset. Eesti liitus sellega 1993.

## Vaata ka
*Kahlajad
*Veelinnukoer
Alice

**Alice** on naisenimi.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 19. mai 2012 seisuga 366 Alice'i-nimelist inimest. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Alice 433 naisel. Alice oli levikult 338. naisenimi.

## Nime kandjaid
### Kroonitud pead
* Alice (Hesseni suurhertsoginna) (1843–1878), Hesseni suurhertsog Ludwig IV abikaasa
*Printsess Alice, Gloucesteri hertsoginna

### Teised
*Alice, Itaalia laulja
*Alice Bailey, inglise päritolu USA teosoof ja esoteerik
*Alice Cooper, USA rokkmuusik
*Alice Kask, eesti maalikunstnik
*Alice Kuperjanov, Julius Kuperjanovi abikaasa
*Alice Lambakahar, eesti õpetaja
*Alice Leevald, eesti kunstnik ja poliitik
*Alice Liddell, Lewis Carrolli raamatu "Alice Imedemaal" peategelase prototüüp
*Alice Prin, prantsuse laulja, modell, näitleja
*Alice Talvik, eesti telediktor
*Alice Tisler, eesti kommunist
*Alice Toklas
*Myrtle Alice Cook, Kanada sportlane
*Laura Alice Rossella Pausini, itaalia laulja

## Väljamõeldud tegelased
*Alice Longbottom, tegelane Harry Potteri lugudest
*Alice Cullen, tegelane sarjast "Videvik"

## Filmid
*"Alice" ("Neco z Alenky"), Tšehhoslovakkia film Lewis Carrolli raamatu "Alice Imedemaal" alusel
*"Alice", Woody Alleni 1990. aasta romantiline komöödia

## Laulud
*"Living Next Door to Alice" (eestikeelse pealkirjaga "Alice") on Nicky Chinni ja Mike Chapmani laul, mille esmaesitajaks oli Austraalia ansambel New World, aga maailmakuulsaks sai ansambli Smokie esituses.

## Maal
*"Alice", Amedeo Modigliani maal

## Viited
Alexandra

**[[Alexandra (eesnimi)|Alexandra]]** on naisenimi.

Seda nime on kandnud või kannavad:

* Alexandra (Suurbritannia) (1844-1925), Suurbritannia kuninga Edward VII abikaasa ja kuninganna
* Alexandra (Frederiksborgi krahvinna) (1964-), Taani printsi Joachimi endine abikaasa

## Vaata ka
*Aleksandra
Anna Maria

**Anna Maria** on naisenimi. See on saadud neitsi Maarja (ladina keeles Maria) ja tema ema Anna nime ühendamisel.

Seda nime on kandnud või kannavad:

## Ainsate eesnimedena
***[[Anna Maria (Braunschweig-Calenberg-Göttingen)]]** (1532–1568) oli Preisimaa hertsoginna.
*Anna Maria von Habsburg ehk Anna Maria Mauricia de Austria (1601–1665) oli Prantsusmaa kuninganna **[[Austria Anna]]**.
***[[Anna Maria (Mecklenburg-Schwerin)]]** (1627–1669) oli Mecklenburg-Schwerini printsess.
***[[Anna Mária (Bulgaaria)]]** (1204–1237) oli Bulgaaria keisrinna.

## Esimeste eesnimedena
***[[Anna Maria Cecilia Bonnevie]]** (1973–) on skandinaavia näitleja.
***[[Anna-Maria Galojan]]** (1982–) on eesti kurjategija.
***[[Anna Maria Jopek]]** (1970–) on poola laulja.
***Anna [[Maria Sibylla Merian]]** (1647–1717) oli saksa loodusteadlane ja kunstnik.
***[[Anna Maria Perez de Taglé]]** (1990–) on ameerika näitleja.
*Anna Maria Quaini (1940–) on itaalia laulja **[[Mina (laulja)|Mina]]**.
*Anna Maria Geertruida Schmidt (1911–1995) oli hollandi kirjanik **[[Annie M. G. Schmidt]]**.

## Tagumiste eesnimedena
***[[Erika-Anna-Maria-Dagmar Tetzky]]** (1894–1918) oli eesti tantsija.

## Vaata ka
*Maria Anna
***[[Anne-Marie]]** (kreekapäraselt Ánna María, 1946–) on Kreeka kuninganna.
***[[3667 Anna Maria]]** on asteroid.
Richard Võlli

**Richard Karl Erich Võlli** (8. aprill 1911 Rannu – 23. juuli 2002 Pärnu) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1931 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Seejärel õppis ta aastatel 1933–1937 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 26. detsembril 1938 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1938–1939 Valga praostkonna vikaarõpetaja. Seejärel oli ta Tartu Peetri koguduse õpetaja Jaak Tauli isiklik adjunkt ja Hugo Treffneri Gümnaasiumi usuõpetuse õpetaja. Aastatel 1941–1944 oli ta Halliste Püha Anna koguduse õpetaja. 

16. novembril 1944 ta arreteeriti NKVD poolt, vabanes aastal 1956. Seejärel oli ta aastatel 1956–1962 Tori koguduse õpetaja. Aastatel 1962–1990 oli ta Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja ja Pärnu praostkonna praost.

## Tunnustus

* 1997 Pärnu vapimärk (usu- ja vaimuelu edendaja)

## Viited
Homogeensus ja heterogeensus

**Homogeensus ja heterogeensus** on mõisted, mis tähistavad materjali ühtlust või selle puudumist. **Homogeenne** materjal on koostiselt või struktuurilt ühetaoline; **heterogeenne** materjal on ühes või teises suhtes ebaühtlane.

Neid mõisteid võib rakendada igal keerukusastmel, alates aatomitest kuni loomapopulatsioonide ja galaktikateni. Seega võib materjal olla suures mastaabis homogeenne, kuid väiksemal skaalal heterogeenne.

## Heterogeensus
Teaduses nimetatakse **heterogeenseks** ainet, mis on koosneb erilaadseist komponentidest. 

Eri teadusharudes mõistetakse heterogeensust erinevalt.
*Füüsikas tähendab heterogeensus, et süsteemis või protsessis on rohkem kui üks aine olek (tahke, vedel, gaasiline).
*Keemias koosneb heterogeenne materjal a) aine eri olekuist või b) hüdrofiilsest ja hüdrofoobsest ainest. Viimast liiki näide on vee, oktaani ja silikoonmäärde segu.
*Geoloogias on kivimid Rocks (geology) tavaliselt heterogeensed nii mikro- kui ka minimastaabis.
* Ökoloogias räägitakse keskkonna heterogeensusest ehk: ressursside või mõjurite ruumilisest ja ajalisest varieeruvusest.
*Sotsioloogias on heterogeenne selline ühiskond või grupp, millesse kuulub eri rahvustest, kultuuridest, soost või vanuserühmadest indiviide.
*Infotehnoloogias (vaata artiklit Heterogeenne arvutus) tähendab see, et arvutivõrk koosneb eri tüüpi arvutitest, mille mälumaht, arvutusjõudlus ja isegi põhiarhitektuur võib olulisel määral erineda. Heterogeenne on ka eri formaatides andmeid sisaldav andmekogu.
*Logistikas koosneb heterogeenne logistiline ühik eri liiki kaupadest.

## Homogeensus
Teaduse kontekstis on **homogeenne** materjal, mille koostisosad on samalaadsed. Näiteks on homogeensed osakesed, elemendid või printsiibid. Homogeenses algebras on sama arv antud tüüpi faktoreid kui .

## Keemia

Heterogeenne segu koosneb kahest või enamast keemilisest ühendist. Näiteks on heterogeensed liiva ja vee või liiva ja rauapuru segu, salatikaste ja betoon. Osakeste heterogeensetest segudest proove võttes on valimi vea dispersioon tavaliselt suurem kui null.

## Vaata ka
*Homogeenne süsteem
*Heterogeenne süsteem

## Viited
Eesti Autorite Ühing

**Eesti Autorite Ühing** (lühend **EAÜ**) on Eesti autorite esindusorganisatsioon. EAÜ on mittetulundusühing.

Ühingu liikmeteks on peamiselt heliloomingu ja kujutava kunsti teoste autorid ning muusikakirjastajad. 

Lisaks oma liikmetele esindab EAÜ ka teiste riikide autoreid ja kirjastajaid välisriikide autoreid esindavate organisatsioonidega sõlmitud vastastikuse esindamise lepingute alusel.

EAÜ asutati 8. oktoobril 1991. 

EAÜ juhatuse esimees on alates 10. maist 2023 Karl-Ander Reismann. Juhatusse on varem kuulunud ka Vaiko Eplik (juhatuse esimees), Virgo Sillamaa, Juko-Mart Kõlar, Kadri Sundja, Kirke Karja, Karl-Ander Reismann ja Jaan Jaago. 

Tegevdirektor oli 1993–2021 Kalev Rattus. Alates 8. märtsist 2021 asus Eesti Autorite Ühingut juhtima Mati Kaalep.

Eesti Autorite Ühingu esindaja osaleb Justiitsministeeriumi juures tegutseva autoriõiguse komisjoni töös.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Autorite Ühingu koduleht
EAÜ

**EAÜ** on mitmetähenduslik lühend.
*Eesti Ajakirjanikkude Ühing (hilisem Eesti Ajakirjanike Liit)
*Eesti Akvarellistide Ühendus
*Eesti Arhitektide Ühing, aastail 1921–1940 tegutsenud Eesti arhitektide kutseühing (õigusjärglane Eesti Arhitektide Liit)
*Eesti Arhivaaride Ühing
*Eesti Apteekide Ühendus
*Eesti Autismiühing
*Eesti Autorite Ühing, aastast 1991 tegutsev Eesti autorite esindusorganisatsioon

## Vaata ka
*EAÜS
Rääma

**Rääma** on Pärnu linnaosa.

1920. aastal liideti Rääma mõisa alad Pärnu linnaga.

Linnaosas asuvad Pärnu haigla, Pärnumaa kutsehariduskeskus, Pärnu Rääma Põhikool, Rääma Raamatukogu, kultuurikeskus Nooruse Maja, Rääma prügila.

## Rääma linnaosa tänavad
Rääma linnaosas on 75 tänavat: 

## Vaata ka
*Pärnu Linatööstus, Pärnu Linavabrik
*Rääma Rahva Oma Päev

## Viited

## Kirjandus
* Rein Veidemann "Koera-aastad", 2024

## Välislingid
* "Rääma ja Raba tänav viivad Ravassaare mõisa" Pärnu Postimees, 18. detsember 2011
* Anu Jürisson, "Rein Veidemann esmaesitles Koidula muuseumis oma trükisooja Rääma-teemalist raamatut", Pärnu Postimees, 13. detsember 2024
Kaspar Kadastik

**Kaspar Kadastik** (sündinud 30. märtsil 1987 Tartus) on Eesti helilooja ja multiinstrumentalist. Peamiselt tegev filmi- ja reklaamimuusika loomega.

2011 a. sügisel Herzog Helistuudio kaasasutaja.

Tema tähtsamad tööd on olnud 2011. aastal PÖFFi tunnusmuusika loomine ja 2012. aastal mängufilmi "Vasaku jala reede" muusika kirjutamine.
Pööring

**Pööring** (inglise keeles *turnaround*) on merematke algus või lõpp sadamas, kus ristluslaeva reisijad vahetuvad: ühe ristluse reisijad lahkuvad ja saabuvad järgmise ristluse reisijad. Eristatakse täispööringut (vahetuvad kõik reisijad) ja poolpööringut (vahetuvad osad reisijad).

Tavaliselt korraldatakse pööring selles sadamas, kuhu teiste riikide reisijail on mugavam saabuda. Sagedamini korraldatakse Läänemere matkete pööringuid Kopenhaagenis ja Stockholmis, kus on rohkesti lennuliine. Linnale on kasulikum olla pööringu- kui külastussadam, sest pööringul olevad turistid vajavad selles linnas rohkem teenuseid - majutust, toitlustust ja transporti - kui ühepäevasel külastusel olevad matkelaeva reisijad.

Tallinna Vanasadam sai pööringusadamaks esmakordselt juunis 2011.

Sõna "pööring" valiti välja Tallinna Lennujaama ja Tallinna Sadama 2011. aasta suvel korraldatud konkursil ingliskeelsele terminile "turnaround" eestikeelse vaste leidmiseks, selle sõna olid välja pakkunud kolm võistlejat.

## Viited
Silmus

**Silmus** (ka **silm**) on nööri, paela, köie, lõnga, traadi või muu sellise suletud keerd või aas.

## Vaata ka
*Silmus (tekstiilindus)
Sutt

**Sutt** on eesti perekonnanimi.

1. jaanuari 2024. aasta seisuga on perekonnanimi Sutt 203 mehel ja 223 naisel. Perekonnanimede levikult on Sutt meeste puhul 286. ja naiste puhul 283. kohal.

Perekonnanime Sutt kandja on keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus on 42).

Kõige levinum on perekonnanimi Sutt vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 5,04, ja Pärnu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 21,80.

## Nime kandjaid
*Andres Sutt, eesti poliitik (1967–) 
*Hugo Sutt, eesti laulja ja näitleja (1912–1940)
*Jüri Sutt, eesti majandusteadlane (1937–2013)
*Katrin Sutt, eesti näitleja (1993–) 
*Mati Sutt, eesti koolijuht ja omavalitsustegelane (1959–) 
*Richard Sutt, eesti sõjaväelane (1906–)
*Roland Sutt, eesti trummar (1972–)
*Toomas Sutt, eesti bioloog, teadusajaloolane ja filosoof (1938–1994)
*...

## Viited
Kalju Liiva

**Kalju Liiva** (sündinud 17. jaanuaril 1941 Pärnumaal) on endine Eesti maadleja.

## Saavutused
Ta on 17-kordne Eesti meister vabamaadluses poolraske- ja raskekaalus – 1964, 1966, 1967, 1968–1976, 1978, 1979 – ja absoluutkaalus 1975–1977.

Ta on võitnud kaks kuldmedalit Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses – 1963. ja 1968. aastal.
## Rahvusvahelised võistlused
Kalju Liiva on kuuekordne spordiühingu Dünamo üleliiduline meister vabamaadluses.

Spordijärk - aastast 1966 vabamaadluses NSV Liidu rahvusvahelise klassi meistersportlane.
## Välislingid
*
Nikolai Päts

**Nikolai Päts** (5. september 1871 Viljandi, Liivimaa kubermang – 29. november 1940 Viljandi) oli Eesti õigeusu vaimulik.

## Elulugu
Nikolai Päts õppis Tahkuranna apostliku õigeusu kihelkonnakoolis, Pärnu apostliku õigeusu kihelkonnakoolis ja aastatel 1884–1894 Riia Vaimulikus Seminaris.

Ta töötas seejärel kooliõpetajana Tänassilmas ja Paides (aastatel 1894–1899). Pühitsemise järel oli ta õigeusu  preester Tänassilmas (1899–1904), Räpina Räpina Püha Sakariase ja Elisabeti koguduses (1904–1917) ja aastatel 1914–1918 Võru praostkonna praost. 

Nikolai Päts oli ka 1917. aastast Võru Maakonnanõukogu liige.

Aastatel 1918–1940 oli ta algul Tallinna Püha Siimeoni koguduse ja hiljem Tallinna Aleksander Nevski koguduse preester; ühtlasi oli ta 1919–1931 Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Sinodi (kirikuvalitsuse) abiesimees ja 1935–1940 esimees. Ta oli ajakirja Elutõde toimetaja ning aastatel 1920–1924 Riigiraamatukogu juhataja.

## Tunnustus
*Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk, 1929
*Püha Piiskop Platoni ordeni II järk, 1929
*Püha Piiskop Platoni ordeni I järk, 1931
*Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk, 1938

## Isiklikku
Nikolai Päts sündis ehitusmeister Jakob Pätsi (1841–1909) ja Olga Tumanova (1847–1914) esimese pojana, tema vennad olid Konstantin Päts (1874–1956), Paul Päts (1876–1883), Voldemar Päts (1878–1958), Peeter Päts (1880–1942) ja õde Marianne Pung (sünd Päts; 1881–1947).

Nikolai Päts oli abielus 1899. aastast Ludmilla Tšistjakovaga (preester Nikolai Tšistjakovi tütre, kindral Nikolai Helki õega; 1879–1955). 

Nikolai ja Ludmilla Pätsil oli viis last: Liidia Päts (1899–1920), Voldemar (Vladimir) Päts (1902–1942), Nelli Helena (Jelena) Päts (1906–1932), Theodor Päts (s 1908) ja Ludmilla Päts (s 1916; teisel andmetel 1915 Tartu-1999 London).

## Viited

## Välislingid
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK
*Foto https://www.e-varamu.ee/item/IHGJ4AC5E3MNTXLTFFUHYFWH5BUA2VSD?lang=et
Suure-Jaani alevivolinike loend

14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Suure-Jaani alevivolinikeks (RTL 1934, 14):

## Kaupmeeskonna, töösturite ja nende pooldajate valimisliidu järgi
*Karl Mikk, astus 17. märtsil 1934 tagasi, tems asemele kutsutud Edgar-Johannes Ottas (20. märts 1934, RTL 1934, 25)

## Suure-Jaani maja- ja kruntplatsi omanikkude ning käsitööliste valimisliidu järgi
*Jüri Soolo
*August Pakassaar
*Martin Vain
*Johannes Ott

## Tööliste, käsitööliste, üürnikkude ja väikemajaomanikkude valimisliidu järgi
*Jaan Tiks
*Georg Põdra
*Jüri Käär
*August Leppik
*August Nurk
*Robert Männik, astus tagasi, tema asemele kutsutud arvates 22. veebruarist 1934 Jaan Margus (RTL 1934, 19)

## Vabadussõjalaste rahvaliikumise nimekirja valimisliidu järgi
(arvatud volikogust välja Kohtu- ja siseministri otsusega 22. märtsist 1934 nr. 2388; RTL 1934, 29)
*Johan Matson
*Jaak Nõmm
*Theodor Kaasik
*Mihail Pihlak
Isak Weiner

**Isak Weiner** (24. jaanuar 1905 Tallinn – 19. jaanuar 1973 Tallinn) oli Eesti advokaat ja filatelist.

Ta õppis Berliini kaubandusülikoolis aastail 1923–24 ja Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas aastail 1924–1929 (lõpetas).

Aastail 1930–1939 oli ta vandeadvokaat Balduin Limbergi abi Tallinnas. Isak Weiner evakueerus Eestist 1941. aastal Nõukogude Liitu, osales Teises maailmasõjas Eesti Laskurkorpuse koosseisus, sai Kuulsuse III järgu ordeni, naasis Eestisse 1945. aastal.

Aastail 1934–1939 andis ta välja Eesti postmarkide, tervikasjade ja ajutiste postitemplite nimekirja (esimese Eesti postmarkide erikataloogi).

Ta suri aastal 1973 ja ta maeti 21. jaanuaril 1973 Rahumäele, Juudi kalmistule (**Isaak Veiner**'i nime all).

## Viited

## Kirjandus
*Elmar Ojaste. Isak Weiner in memoriam. Eesti Filatelist, nr. 14, 1973, lk. 3.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Mihkel Kont

**Mihkel Kont** (23. november 1894 Uue-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 25. oktoober 1973 Bradford, Inglismaa) oli eesti filatelist.

Ta osales Esimeses maailmasõjas, Vabadussõjas ja Teises maailmasõjas, oli Kaitseliidu Valgamaa maleva sekretär ja Valga linnavolikogu juhataja. 

Alates 1947. aastast elas ta Bradfordis Inglismaal.

## Kirjandus
*A. Ostrat. Mihkel Kont †. Eesti Filatelist nr 15, 1974

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Maria Magdalena Suurman

**Maria Magdalena Suurman**, kunstnikunimega **Malle Mägi von Schultz**, (28. november 1904 Räpina vald – 11. veebruar 2003) oli eesti päritolu USA muusik, helilooja ja maalikunstnik.

Suurman lõpetas Tallinna Konservatooriumi 1939. aastal pianistina Artur Lemba ja lauljana 1942. aastal L. Hellat-Lemba õpilasena. Magistritöö kaitses ta Ameerika Ühendriikides Eastern Michigan Universitys muusika ja maalikunsti alal. Suurman on seni ainus väliseesti naine, kes on saanud filosoofiadoktoriks muusika alal, tema väitekiri Florida State Christian College'is käsitles eesti rahvaviiside struktuuri ja nende seost algupärase tekstiga. 

Ameerika Ühendriikide 200. aastapäeva puhul kingiti president Gerald Fordile Suurmani õlimaal "Trummar John", mis kujutas esimest teadaolevat Ameerikasse jõudnud eestlast Johan Schalbricki.

Ta oli organist, pianist, laulja ja helilooja. Tema esinemiskohtade seas on olnud Sydney, Berliin, Toronto, Buenos Aires, Hongkong, Alaska, Šveits, Kaplinn, Montreal, Tallinn, kodukoht Räpina (kontserdid 1992, 1993, 1994) ning Eesti saatkond Moskvas 1993. 92-aastaselt sai Suurmanist esimene eestlane, kes on esinenud klaveriõhtuga ÜRO peakorteris (1996). Ta esines ka New Yorgis Lincoln Centeris (1988) ja Carnegie Hallis. Elu jooksul komponeeris ta üle 60 teose, põhiliselt laule, klaveri- ja orkestripalu.

Maria Magdalena Suurmann valdas eesti, saksa, vene, inglise ja prantsuse keelt. 

## Viited

## Välislingid
* Alo Põldmäe "Eesti muusik-kosmopoliit" Eesti Päevaleht, 11. detsember 1999
* "96-aastane pianist esineb Estonias" Postimees, 30.03.2001
Uus-Rootsi

**Uus-Rootsi** (rootsi keeles *Nya Sverige*, soome keeles *Uusi-Ruotsi,* ladina keeles *Nova Svecia*, inglise keeles *New Sweden*) oli Rootsi kuningriigi koloonia, mis paiknes Põhja-Ameerika idaranniku Delaware'i jõel aastatel 1638–1655. 

Esimene asundus oli Fort Kristina, nüüdne Wilmington USA Delaware'i osariigis, mis nimetati emamaa kuninganna Kristiina järgi. Uus-Rootsi hõlmas osa praegusest Ameerika Ühendriikide Delaware'i, New Jersey ja Pennsylvania osariigist. Rootslaste ja paarisaja soomlase kõrval oli asunike seas ka arvukalt hollandlasi. Samuti saabusid kolooniasse Rootsi sõduritena mõned sakslased.

1654. aastal saabus laevaga Örn Uus-Rootsi ka esimene Ameerika pinnale astunud tallinlane Johan Schalbrick. Teise eestimaalasena jõudis Uus-Madalmaade halduskeskusse Martin Hoffman 1657. aastal. Mõlemad olid pärit Tallinnast.

Uus-Rootsi viimane kuberner oli Johan Risingh.

1655. aastal vallutasid Uus-Rootsi hollandlased, kes omakorda 1664. aastal alistati Suurbritannia kuningriigi kolonisaatorite poolt Uus-Inglismaalt. Pärast seda rootslaste asumaad enam ei taastatud.

## Vaata ka
*Ameerika koloniseerimine skandinaavlaste poolt

## Viited
Vabamaadlus

**Vabamaadlus** on üks kahest levinumast maadlusviisist. Erinevalt Kreeka-Rooma maadlusest tohivad võistlejad vabamaadluses haarata teineteist altpoolt vöökohta ja kasutada heidete sooritamisel ja vastase takistamiseks jalgu.

Mõlema maadlusviisi harrastajaid ühendav Rahvusvaheline Maadlusliit (FILA; Fédération Internationale de Lutte Amateur) loodi 1912. aastal. Liidul on 162 liikmesriiki.

## Eestlased
Eesti esimene olümpiavõitja  vabamaadluses oli Osvald Käpp Amsterdami olümpiamängudel. Hiljem on olümpiavõitjaks tulnud Kristjan Palusalu 1936. aastal Berliinis. Medali samalt olümpialt sai ka August Neo. Eesti taasiseseisvuse aja parima koha on saanud Küllo Kõiv (7. koht 1996. aasta suveolümpiamängudel Atlantas).

## Vaata ka
*1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused vabamaadluses
* Toeta Eesti Maadlust

## Välislingid

* fila-wrestling.com Rahvusvaheline Maadlusliit
* maadlusliit.ee Eesti Maadlusliit
* Tartu linna maadlusselts
Montgomery Burns

**Charles Montgomery Burns** (**Mr. Burns**) on joonissarja "Simpsonid" tegelane.

Ta on Springfieldi tuumajaama omanik ja Homer Simpsoni ülemus. Teda kujutatakse joonissarjas väga vana mehena, kuid täpne iga on sarja osades erinev. 

C. M. Burnsi isa oli kolonel Clifford Burns ja ema Daphne Burns. Burnsi väga kuulsad väljendid on "Excellent!" ja "Release the hounds!"
Mustang (täpsustus)

**Mustang** võib tähendada mitut asja.
* **[[Mustang]]** on metsistunud hobune.
* **[[Ford Mustang]]** on Fordi sõiduauto mudel.
* **[[P-51 Mustang]]** on hävituslennuk.
***[[Cessna Citation Mustang]]** on reaktiiv-väikelennuk.
*Mustāṅ on üks Nepali piirkondadest, vt ka Mustangi kuningriik ja Lo kuningriik
Johan Schalbrick

**Johan Schalbrick** (ka **Johann Schallbrick** ja **Schalburger**) oli teadaolevalt esimene Ameerikasse jõudnud eestimaalane.

Schalbrick pärines Rootsi-aegsest Revalist ehk Tallinnast ja oli ametilt trummar (teistel andmetel trompetimängija), Rootsi sõjaväe ohvitser. Ta jõudis 1654. aastal Uus-Rootsisse (praeguses USA Delaware'i osariigis) Rootsi laevaga Örn ('kotkas'). Laev asus Göteborgist teele 2. veebruaril 1654 ning randus Uus-Rootsis 22. mail 1654, 350 kolonistist suri teel sadakond.

Väliseesti kunstnik Maria Magdalena Suurman kujutas teda õlimaalil, mis kingiti Ameerika Ühendriikide 200. aastapäeva puhul president Gerald Fordile. Maal asub Ann Arboris Michigani ülikooli Fordi raamatukogus.
__NOTOC__
## Vaata ka
*Uus-Rootsi
*Martin Hoffman

## Viited

## Kirjandus
* "Eesti kolonist Ameerikas palju varem" Eesti Päevaleht, 15.10.2009, lk 17.

## Välislingid
* Michael Williams Estonians in North America, 1627-1896: The Colonial and Frontier Era
Kärdla alevivolinike loend

14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Kärdla alevivolinikeks (RTL 1934, 30):

## Valijate eneste poolt koostatud vaba ruudukeste järgi
*Andrei Sein
*Magda Sõlg
*Agnes Liikane
*Evald Takking

## Alevi heakorra teostamiseks esinenud vabameelsete tööliste, ühistegeliste ja eramajapidajate demokraatlik liit
*Artur Treiberg
*Johannes Kõmmus

## Nõuame äraelamisvõimalusi ja heakäekäiku kõigile
*Johan Pähel
*Eduard-Alfred Johannson
*Johannes Tarn
*Nikolai Tann

## Rahvuslik töörühm
*Rudolf Jääger
*Arnold Post
*Herbert Koit
*Edgar Liik
Sindi alevivolinike loend

14. ja 15. jaanuaril 1934 valitud Sindi alevivolinike loend pärast 6 Eesti Vabadussõjalaste rahvaliikumise nimekirja järgi volikogu liikmeteks valitud isiku kustutamist (RTL 1934, 29):

## Eesti sotsialistliku tööliste partei valimisliidust
*Aleksander Kuller
*Johann Nurm
*Jaan Piile
*Aleksander Olo

## Sindi tööliste ühingu võitlusrinde valimisliidust
*Jaak Nessler
*Mihkel Schöön
*Andrei Hendrekson

## Väljaspool erakondi seisvate valimisliidust
*Jakob Oberpaal
*August Kask

## Sindi majaomanikkude ja väikemaapidajate valimisliidust
*Nikolai Lett
Adam Randalu

**Adam Randalu** VR I/3 (aastani 1935 **Adam Bachmann**; 12. mai 1890 Liiva kõrts, Püssi vald, Lüganuse kihelkond, Virumaa – 14. aprill 1966 Tallinn) oli Eesti poliitik.

## Isiklikku
Tema poeg oli õigusteadlane Hillar Randalu, tütar keeleteadlane Eeva Ahven.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Haud Tallinna Metsakalmistul
TU2

**TU2** (vene keeles *ТУ2* Тепловоз узкоколейный) oli aastail 1955–1958 Nõukogude Liidus Kaluga masinaehitustehases toodetud kitsarööpmelise raudtee diiselvedur. 

Esimesi vedureid testiti Panevėžyses ja Pärnus. Testsõitudel saavutasid vedurid kiiruseks isegi 76 km/h, kuid viletsate teeolude tõttu enamikul kitsarööpmelistel raudteedel piirati nende töökiiruseks hiljem 50 km/h. Kokku valmis 281 vedurit. Vedureid kasutati laialdaselt nii reisi- kui ka kaubarongidel. 

Tänapäeval on üksikud TU2 vedurid kasutusel veel vaid Lätis, Leedus ja Ukrainas.
Vedureid kasutati kuni 1970. aastateni ka Eesti kitsarööpmelistel raudteedel. 

Kaht Eestis säilinud vedurit TU2 on võimalik näha Eesti Muuseumraudteel Lavassaares.

## Tehnilised andmed
* Pikkus 10 740 mm
* Kiirus 50 km/h
* Mass 32 t
* Võimsus 300 hj (195 kW)
* Mootori tüüp: diisel (1D12), elektriline ülekanne
* Kütusevaru 600 kg

## Välislingid
*TU2 veeremi nimekiri
TU4

**TU4** (**ТУ4**) oli aastail 1962–1974 Kambarka masinaehitustehases toodetud kitsarööpmelise raudtee diiselvedur.

## Vaata ka
*TU6
*TU7
*TU8
Friedrich Uuspõld

**Friedrich Uuspõld** (enne eestistamist **Friedrich Neuhaus**; 22. juuni 1906 Tartu – 26. märts 1978) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1927 Tartu Õhtugümnaasiumi. Aastatel 1929–1931 õppis ta Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas ja 1931–1935 usuteaduskonnas. Ordineeriti 27. detsembril 1936 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1936–1938 Tudulinna Rahu koguduse vikaarõpetaja, 1938–1941 Järvakandi Peetri koguduse (asub Lellapere külas Kehtna vallas) õpetaja. Aastatel 1942–1945 oli ta Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja ja 1945–1949 Türi Püha Martini koguduse õpetaja. 1949–1961 oli ta õpetaja Nissi Maarja koguduses, pärast seda aga õpetaja Järva-Madise Püha Matteuse koguduses.

## Viited

## Välislingid
*https://eelk.ee/elulood/uuspold_friedrich.html
*TÜ üliõpilased