open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rita Rätsepp

**Rita Rätsepp** (sündinud 17. juulil 1962) on eesti näitleja ja psühholoog.

Rätsepp õppis Rakke Keskkoolis ja Võhma Keskkoolis. 1984. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (XI lennus). 2008. aastal sai ta eraülikoolis Akadeemia Nord sotsiaalteaduste magistrikraadi psühholoogia alal. 

Ta on töötanud näitlejana Eesti Draamateatris 1984.–1994. aastal, hiljem lühemat aega Eesti Nukuteatris ja seejärel olnud peamiselt vabakutseline. Aastatel 2010–2016 töötas ta Rocca al Mare Koolis psühholoog-nõustajana.

Rätsepp on osalenud telelavastustes "Mamouret", "Pildikesi Paunverest", "Sõda algas homme" (kõik 1986. aastal).

## Teatrirolle
* Krõõt ("Pilvede värvid", 1983, diplomilavastus)
* Anita ("Taevakivi", 1984, diplomilavastus)
* Ramilda ("Armastus ja surm", 1984, diplomilavastus)
* Jette ("Keisri hull", 1984)
* Anna ("Pommeri aed", 1985)
* Kelmä ("Kullervo", 1985)
* Katja ("Isad ja pojad", 1985)
* Pille ("Kõrgemad kõrvad", 1985)
* Alissa ("Vaikuse vallamaja", 1987)
* Elyane ("Palkon", 1988)
* Triinu ("Minek", 1988)
* Stephanie ("Saatan inimese nahas", 1989)
* Lucile ("Kodanlasest aadlimees", 1990)
* Alice ("Alice imedemaal", 1994 Nukuteatris)

## Filmirolle
* 1984  "Võõra nime all", telemängufilm, Heli Mets
* 1985  "Bande", mängufilm, Opal Madvig
* 1987  "Näkimadalad I jagu", telemängufilm 
* 1993  "Hysteria", mängufilm, Marika Sepp
* 1995  "V.E.R.I.", teleseriaal 	
* 2008  "", teleseriaal, Kerli ema Sirje
* 2008  "Detsembrikuumus", mängufilm, riigivanem Akeli naine
* 2010  "Pilvede all", teleseriaal, Sirje
* 2010   "Ühikarotid", teleseriaal, arst
* 2011 	"Puhastus", tudengifilm, arst
* 2012 	"Uudishimu tapab", tudengifilm, ema
* 2014 	"Õnne Manifest", tudengifilm, ema
* 2016  "Monsterland", mängufilm, Mommy
* 2020 	"Salmonid. 25 aastat hiljem", mängufilm
* 2024  "Mootorsaed laulsid", mängufilm, ena
* 2025  "Mees majas", teleseriaal

## Isiklikku
Rita Rätsepp oli abielus helilooja Alo Mattiiseniga ja neil on tütar Anna-Mariita Mattiisen. 

Teine, lahutusega lõppenud abielu oli Enn Õunpuuga. Neil on lapsed Karl Hans ja Lise Beth.

## Viited

## Välislingid
* Kadi Aavik. Rita Rätsepp – näitlejast psühholoogiks. Naistemaailm, 20. mai 2010.
* Piret Kooli. Rita Rätsepp: õnnest, rikkusest ja Alo Mattiisenist. Laupäevaleht LP, 2. veebruaril 2013.
* Rita Rätsepp: ma võitlesin nähtamatuga, mitte Aloga. ERR kultuuriportaal, Inimesed, 23. aprill 2016.
* Rita Rätsepp: viie isamaalise lauluta poleks olnud ka laulvat revolutsiooni. ERR kultuuriportaal, 27. jaanuar 2020.
* Piret Kooli. Rita Rätsepp ja Alo Mattiisen. Klassikaraadio, 27. jaanuaril 2021.
Triin Lepik

**Triin Lepik** (sündinud 25. detsembril 1983 Kihelkonnal) on eesti näitleja.

Triin Lepik on õppinud Kihelkonna Põhikoolis ja lõpetanud 2002. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi, seejärel Kuressaare Ametikooli lapsehoidja erialal. 2007. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (6. lend). 

Aastatel 2008–2011 õppis ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli magistriõppes lavakõne ja teatripedagoogika erialal. 

Aastatel 2007–2014 töötas ta näitlejana Endla Teatris. Pärast seda on ta olnud vabakutseline näitleja ning töötanud Pärnu Laste ja Noorte Tugikeskuses.

## Looming

### Rollid Endla teatris

### Telesarjad ja filmid
* Erinevad rollid, "Saladused" (Kanal 2; 2007, 2008)
* Triin, "Vilde tee" (TV3; 2009, 2010)
* Lilian Lill, "Kättemaksukontor" (TV3; 2010)
* Sipelgas, "Kelgukoerad" (Kanal 2; 2012)
* Leevi Torm, "Vabad mehed" (TV3; 2017)

## Viited

## Välislingid
* Triin Lepik. Endla Teater
*Triin Lepik. Eesti Näitlejate Liit
*Triin Lepik. Facebook
*Ott Karulin. Portree Viljandi Kultuuriakadeemia VI teatrilennust. Teater. Muusika. Kino, 7/ 2007 
*Näitleja Triin Lepik: suur olla on lahe! Publik, 7. november 2009
*Ene Kallas. Triin Lepik: Ma ei taha kodukandi inimestele olla See Vilde Tee Triin. Meie Maa, 13. märts 2010
Meyer Werft

**Meyer Werft** on 1795. aastal asutatud laevatehas Papenburgi linnas Emslandis Alam-Saksimaal Saksamaal.

## Seos Eestiga
Meyer Werfti laevatehases on ehitatud Eestis sõitnud laevadest Estonia, Meloodia, Corbiere, Roslagen ja Alandia ning veel Eesti lipu all olevatest Regula ja St. Ola.
Madis Milling

**Madis Milling** (24. november 1970 – 3. veebruar 2022) oli eesti näitleja, XIII ja XIV Riigikogu liige ning vabatahtlik päästja. Kuulus Eesti Reformierakonna fraktsiooni.

Teatritegemist alustas Tallinna Pioneeride Palee näiteringis. 1993. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogikaülikooli näitejuhi eriala.

Madis Milling töötas aastatel 1993–2015 saatejuhina Raadio Topis, Sky Plusis, Kukus, Vikerraadios, Ring fm-s ja Raadio 3-s.

Alates 1990. aastast kuulus Madis Kaitseliitu, 2004. aastal anti talle lipniku auaste, 2011. aastal leitnandi auaste.

Ta oli MTÜ Saku Priitahtlikud Pritsimehed liige ja MTÜ Tõdva Vabatahtlik Pääste liige.

Madis Milling oli ansamblite "Kala" ja "Mustad Kolonelid" esimene trummar. 

## Rollid teatrites
* 2002 – "Polkovniku lesk ehk arstid ei tea midagi", Kuressaare Linnateater
* 2008 – "Minu veetlev leedi", Estonia teater
* 2009 – "Kihluspidu", Vana Baskini Teater
* 2010 – "Taaskord", Vana Baskini Teater 
* 2010 – koguperemuusikal "Võlur OZ", Musical Productions

## Televisioon ja film
* Valdur Põld, "Vanad ja kobedad" (Highstar Productions, 2000)
* Mill/Silvi/Valdur, "Vanad ja kobedad saavad jalad alla" (Ruut Pictures, 2003)
* Jürgen, "Õpetajate tuba" (2003–2004)
* Mart, "Kelgukoerad" (OÜ Duubel 3, 2006–2013)
* Madis, "Vilde tee" (TV3, 2009–2010)
* "Laulud tähtedega" (saatejuht, teine hooaeg, TV3, 2010)
* "100 sekundit" (saatejuht, TV3, 2010)
* "Maie ja Valduri vägitegu" (saatejuht, 2004)
* "Kohver" (saatejuht, 2007)

## Teos
* Madis Milling, Erki Vaikre. "Lõkketoidud". Kirjastus Cum Laude 2010. Raamatukoi

## Isiklikku
Madis Millingu noorem vend on kultuurikorraldaja Tõnis Milling.

## Surm
Madis Milling kukkus ööl vastu 3. veebruari 2022. aastal Harjumaal Lokuti külas põleva elumaja kustutustöödel kokku. Paakauto peal vabatahtliku päästjana tegutsenud Milling oli sündmuskohale jõudnud esimesena. Kiirabi hakkas teda otsekohe elustama ja viis haiglasse, kuid paraku ei õnnestunud arstidel tema elu päästa.

Kaastunnet avaldasid nii Eesti Vabariigi president, Riigikogu esimees, peaminister, siseminister, kaitseminister kui ka Päästeameti peadirektor, Kaitseliidu ülem ja Kaitseväe juhataja ning mitmed teised.

## Tunnustus
*2011 Kodanikupäeva aumärk
*2022 Kotkaristi V klassi teenetemärk (postuumselt) 
*2022 Siseministeeriumi kuldteenetemärk – vabatahtlikule päästjale ja Eesti riikluse ning siseturvalisuse eestkõnelejale (postuumselt)
*2022 Päästeliidu Suure Kuldristi hoolsusmärk – Eesti vabatahtlikku päästesse panustamise eest (postuumselt) 
*2022 Kaitseministeeriumi teeneteristi II klass

## Artiklid
* Madis Milling sai lipnikupagunid. Publik, 21. veebruar 2004 
* Britte Maidra. Madis Milling korraldab firmapidusid. Äripäev, 12. oktoober 2005
* Madis Millingu lahkuminekud. Naisteleht, 30. november 2007
* Jaanus Hämarsoo. Madis ja Janika – 5 aastat õnne. Kroonika, 31 detsember 2007

## Viited

## Välislingid
* Madis Milling IMDb
* Mart – Madis Milling telesari "Kelgukoerad"
100 sekundit

**"100 sekundit"** oli televisioonimäng, mis põhines maailmas levinud "Divided" formaadil. 2010. aasta sügishooajal alanud saadet näitas TV3. 

Mängujuht oli Madis Milling.

## Välislingid
* Telemängu "100 sekundit" koduleht. TV3
Rock Ramp

**Rock Ramp** oli rokkmuusikafestival Viljandis. Teistest omasugustest erines see selle poolest, et sellest võtsid osa ainult eesti ansamblid. Viimane festival toimus aastal 2014.

## Esinejad
* 2010 – Vennaskond, HND, Terminaator, Winny Puhh, Toe Tag, B.D.Ö., J.M.K.E., Kurjam, Necro Strike, Nevesis, Nyrok City, Oak Tree, Paradoks, Pedigree, Recycle Bin, Ska Faktor, Orelipoiss, Crucial Attack, Herald, Human Ground
* 2012 - Smilers, Singer Vinger, Talbot, Orelipoiss, HND, Nevesis, Who Framed Roger Moore?, J.M.K.E., Def Räädu, Horricane, Abraham, Mimicry, August Hunt, Groundhog Day, Öökülm, X-Panda, Crucial Attack, Goresoerd, Emerald, Redneck Rampage, Psychoterror, Number Ö, Taavi Peterson & Üdi, Galvanic Elephants, Moonraker, Punkentsefaliit, The Angus, Crashdaf, Cookies, Räppsodi, Justified Olöf And The Zippy Robots, Uwe Boll, Paha Polly, Köömes, Tapper, Neoandertals, Hedgehog & Fogmen, Driven
* 2013 - Deathcats, DND, Driven, Emerald, Epoche, Hajameelsed Kunznikud, HND, HU?, Jetpack Stanley, John 4, Köömes, Liqui Fuzz, Machete, Maxtraktor, Nion, No-Big-Silence, O.R.G.A.S.M, Ott Lepland, Paha Polly, Pedigree, Psychiatric Ward, Pööloy Gläänz, Redneck Rampage, S.E.K.S., Shanon, Sibyl Vane, Sinine, Slinghunt, Slippery Slope, Soul Thrower, Ziggy Wild, The Angus, The Fuxx, Thrashless, Throcyte, Udu, Winny Puhh, Wyrm Sub Terra

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Piret Laurimaa

**Piret Laurimaa** (pärast abiellumist kodanikunimega **Piret Palu**; sündinud 3. novembril 1971 Raplas) on eesti näitleja.

Teatrihariduse sai ta Pärnus Aare Laanemetsa kooliteatris. 1995. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli näitejuhtimise erialal.

Ta töötas aastatel 1996–2014 näitlejana Endla teatris. Aastast 2014 töötab ta näitlejana Vanemuise teatris.

## Rolle Endlas
*Loovjuht – "Tiramisu" (2009)
*Mary – "Esimesed suudlused" (2009)
*Emma Bovary – "Madame Bovary" (2010)
*Mai – "Algus" (2010)

## Rolle televisioonis ja filmis
*Naine – "Perebisnes". (Tuisk Film Production, 2003)
*Gerli – "Vanad ja kobedad saavad jalad alla". (Ruut Pictures, 2003)
*Ajakirjanik – "Kodu keset linna". (TV3, 2003)
*Maret – "Ohtlik lend" / osas "Teatrifantoom". (Balti Video, 2006)
*Piret – "Vilde tee". (TV3, 2009–2010)
*Teder – "Igal linnul on oma laul". (ETV, 2020)

## Tunnustus
*2002, 2005, 2007, 2009 Endla kolleegipreemia 
*2003, 2005, 2009, 2010, 2011, 2014 Endla publiku lemmik
*2008 Eesti Teatriliidu naispeaosatäitja auhind (Eleonore ja Esme lavastuses "Rock'n'roll")
*2009 Eesti Teatriliidu naiskõrvalosatäitja auhind (Kelli Lund lavastuses "Karge meri" ja Arkadina lavastuses "Kajakas")
*2016 Vanemuise kolleegipreemia
*2021 Vanemuise draamatrupi kolleegipreemia: parim naispeaosa (“Marvini tütred”)
*2022 Raadioteatri näitlejaauhind
*2024 Eesti Teatriliidu naiskõrvalosatäitja auhind (Naine uksega, õde Elin, Sõbra pruut, Naine aias, Mustlasnaine, Ettekandja ja peretütar Mari lavastuses "Sada grammi taevasina" (Teater Vanemuine)

## Isiklikku
Ta on abielus näitleja ja lavastaja Tiit Paluga. Peres kasvab 2 last.

## Välislingid
*Piret Laurimaa Vanemuise teatri kodulehel
*Piret Laurimaa. Eesti Näitlejate Liit
*Piret Laurimaa. IMDb
*Jaanus Hämarsoo. Piret Laurimaa hirmud ja rõõmud. Kroonika, 11. märts 2003
*Jaanus Kulli. Piret Laurimaa: "Mulle meeldib mängida räsitud tiivaga inimesi". Õhtuleht, 10. august 2009
*Aivar Aotäht. Piret Laurimaa läheb elus edasi naudinguga. Sakala, 5. aprill 2010
Kiudkanal

**Kiudkanal** (ingl. *Fibre Channel* e **FC**) on võrgutehnoloogia, mis on mõeldud andmete salvestamiseks arvutivõrku.
Viljandi spordihoone

**Viljandi Spordihoone** on spordihoone Viljandis.

Viljandi spordihoonet haldab Viljandi Spordikeskus.

## Ajalugu
Algne hoone ehitati aastatel 1955–1962 arhitekt Ines Jaaguse projekti järgi.

31. märtsil 2001 avati spordihoone juurdeehitis.

## Välislingid
*Spordihoonest Viljandi Spordikeskuse kodulehel
*
Rio Tinto Group

**Rio Tinto Group** on Briti-Austraalia kaevandusettevõte peakorteritega Londonis ja Melbourne'is.

Ettevõte rajati 1873. aastal, mil rahvusvaheline konsortsium ostis kaevanduskompleksi Hispaanias, Huelvas, Rio Tinto jõe ääres.

Lisaks maavarade kaevandamisele tegeleb Rio Tinto nende, iseäranis boksiidi ja rauamaagi, töötlemisega.

Tegutsetakse kuuel kontinendil, kuid peamiselt Austraalias ja Kanadas.

Rio Tinto Groupi aktsiad on noteeritud Londoni börsil, aktsia kuulub FTSE 100 indeksisse. Samuti on ettevõtte aktsiad noteeritud Austraalia börsil.

2025. aasta alguse seisuga oli ettevõtte turuväärtus 103 miljardit. Samal ajal uurivad Glencore ja Rio Tinto võimalikku ühinemist, mille käigus tekiks maailma suurim kaevandusettevõte.

## Viited
Eindhoven

**Eindhoven** () on linn Hollandis Põhja-Brabandis.

## Transport
Eindhoveni lennujaam (IATA: EIN, ICAO: EHEH) on suurim piirkondlik lennujaam Hollandis. Eindhoveni lennujaam on nii tsiviil- kui ka Hollandi õhujõudude lennuväli.

## Sport
Linna jalgpalliklubi PSV Eindhoven mängib Hollandi kõrgliigas Eredivisies.

## Viited

## Välislingid
Aleksandr Hloponin

**Aleksandr Hloponin** (vene Александр Геннадиевич Хлопонин; sündinud 6. märtsil 1965 Colombos) on Venemaa poliitik, 2010–2018 Venemaa Föderatsiooni valitsusjuhi asetäitja. Ta oli 2003–2016 Ühtse Venemaa kõrgema nõukogu liige.

Ta oli presidendi täievoliline esindaja Põhja-Kaukaasia föderaalringkonnas (19. jaanuarist 2010 12. maini 2014). 

## Töökohad
* 1996–2001 Norilsk Nickeli peadirektor ja juhatuse esimees
* 2001–2002 Taimõri autonoomse ringkonna pea
* 2002–2010 Krasnojarski krai kuberner
* 2010–2014 Venemaa presidendi täievoliline esindaja Põhja-Kaukaasia föderaalringkonnas

Ta on kuulunud Onexim-panga direktorite nõukogusse.

## Välislingid
* Хлопонин, Александр Lentapedias.
Finantsvõimendus

**Finantsvõimendus** on võõrfinantseeringu (laenud, võlakirjad, eelisaktsiad) kaasamine ettevõtte omanike tulude suurendamise eesmärgil.

Finantsvõimendus põhjustab ettevõttele tavalisest suurema finantsriski.
Luce Irigaray

**Luce Irigaray** (sündinud 3. mail 1930 Belgias) on Belgia filosoof, feminist, keeleteadlane, psühhoanalüütik, sotsioloog ja kultuuriteoreetik. 

## Teosed
Ta kirjutab prantsuse keeles.
Ta tuntud raamatud on
**[[Speculum. De l'autre femme]]* 1974 (inglise keeles *Speculum of the Other Woman*  1985)
**[[Ce sexe qui n'en est pas un]]*  1977 (inglise keeles *This Sex Which Is Not One* 1985)
**[[J'aime à toi]]*  1990 (inglise keeles *I Love to You: Sketch for a Felicity Within History* 1993)

## Välislingid
*Kommentaarid Irigaray raamatule ''I love to you''.
Aleksander Žarkovski

**Aleksander Žarkovski** (sündinud 31. jaanuaril 1950) on Eesti farmakoloog.

Ta on Tartu Ülikooli farmakoloogia instituudi juhataja, professor.

## Tunnustus

* 2015 Tartu Ülikooli suur medal
* 2010 Tartu Ülikooli medal
* 2020 Tartu Ülikooli aumärk
* 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Viited

## Välislingid
*
*Intervjuu temaga
Arbitraaž

**Arbitraaž** on väärtpaberite või kauba samaaegne ostmine ja müümine eri turgudel eesmärgiga teenida riskivaba kasumit turuhindade erinevuselt.

Lihtsalt öeldes on see riskivaba kasumi võimalus pärast tehingukulusid. Näiteks on arbitraaživõimalus olemas, kui on võimalus osta kohe midagi madala hinnaga ja müüa kõrgema hinnaga.

Fundamentaalses ja akadeemilises kasutuses on arbitraaž riskivaba. Praktikas on aga arbitraažis alati riskid, mõned väiksemad (näiteks hindade kõikumine vähendab kasumimarginaale) ja mõned suuremad (näiteks valuuta või tuletisinstrumendi devalveerimine).

Lühidalt kokkuvõttes on arbitraaž kauplemisstrateegia. Enamik meist on kuulnud klassikalisest kauplemismantrast „osta odavalt, müü kallilt”. Arbitraaž on selle fraasi elav näide. Tegemist on hästi dokumenteeritud strateegiaga ja seda kasutavad kõikvõimalikku tüüpi kauplejad, alates riskifondi halduritest kuni verivärskete investoriteni.

Arbitraažiga tegelevat inimest nimetatakse arbitražööriks. 

## Etümoloogia
“Arbitraaž” on prantsuskeelne sõna, mis tähistab vahekohtuniku otsust või vahekohust. Siin kasutatavas tähenduses määratles selle esmakordselt 1704. aastal Mathieu de la Porte oma uurimuses "La science des négociants et teneurs de livres" arvestades erinevaid valuutakursse, et leida vekslite kõige kasumlikumad emiteerimise ja arveldamise kohad.

## Arbitraaživaba hinnakujundus ja tasakaal
Kui turuhinnad ei võimalda kasumlikku arbitraaži, siis väidetavalt moodustavad hinnad **arbitraaži tasakaalu** või **arbitraaživaba turu**. Arbitraaži tasakaal on üldise majandusliku tasakaalu eelduseks. Arbitraaži puudumise eeldust kasutatakse kvantitatiivses rahanduses, et arvutada tuletistega neutraalse riskiga hind. 
Ratsionaalne hinnakujundus ja majanduslik tasakaal on omavahel seotud järgmiselt: kui turuhinnad ei võimalda kasumlikku arbitraaži, st need koosnevad arbitraaživabast turust, siis väidetavalt moodustavad need hinnad ka "arbitraažitasakaalu". 

## Arbitraaži tingimused
Arbitraaž on võimalik, kui üks kolmest tingimusest on täidetud:
# Sama vara ei kaubelda kõigil turgudel sama hinnaga („ühe hinna seadus“).
# Kaks identsete rahavoogudega vara ei kaubelda sama hinnaga.
# Tulevase teadaoleva hinnaga vara ei kaubelda täna riskivaba määraga allahinnatud tulevase hinnaga või on varal suured ladustamiskulud.

Arbitraaž ei ole lihtsalt toote ostmine ühelt turult ja müümine mõnel teisel ajal kõrgema hinnaga. Tehingud peavad toimuma samaaegselt, et vältida tururiski või riski, et hinnad võivad ühel turul enne tehingu lõppu muutuda. Praktilises mõttes on see üldjuhul võimalik ainult selliste väärtpaberite ja finantstoodetega, millega saab kaubelda elektrooniliselt, ja isegi siis, kui kauplemise iga osa on täidetud, võivad turu hinnad muutuda. Kauplemise ühe osa puudumist ja seda hiljem halvema hinnaga kauplemist nimetatakse „intressi riskiks“.

## Viited
Cosette

**Cosette** on Victor Hugo romaani "Hüljatud" üks läbivaid tegelaskujusid.

Cosette'i ristinimi on Euphrasie, hüüdnime Cosette pani talle tema ema Fantine. 

Tüdruku teekond on vaatluse all alates tüdruku sündimisest kuni abielunaiseks saamiseni. Cosette'i ema Fantine loovutab ainelise kitsikuse tõttu oma vastsündinud tütre õelate kõrtsmike Thénardier'de hoolde, kavatsedes lapsukese amme juurest peatselt tagasi võtta. Fantine aga sureb ning Cosette'i ostab kõrtsmikelt vabaks hoopis Jean Valjean, kes kohtleb last kui lihast tütart. 

Elatakse Pariisis vaikelu, Cosette on hoitud ja hoolitsetud, kuid Valjean piirab tüdruku liikumisvabadust, tahtes teda kaitsta kõige kurja eest. Ta ei räägi Cosette'ile sõnagi tema tegelikust päritolust ega emast. 

Cosette'i sirgudes ei jää Valjeanil märkamata salajane armuleek, mis Pariisis Luxembourgi aias jalutamas käies lahvatab üliõpilase Mariuse ja kasutütre vahel. Marius külastab salaja Cosette'i öösiti tagaaias. Vana mees mõistab, et noorte armastus on võitmatu ning ta päästab linnas puhkenud üliõpilasrahutuste ajal Mariuse elu. Cosette abiellub Mariusega. Jean Valjean aga mõistab, et tema tunded neiu vastu on midagi rohkemat kui vaid isa-tütre armastus. Victor Hugo kirjeldab liigutavalt raugastunud Valjeani üksinduspäevi pärast noorte pulmi, ent mehe surivoodil, kuhu siiski saabuvad ka Cosette ja Marius, kuuleb Cosette tõde Fantine'i kohta ning saab aimu oma minevikust. Pisarates Cosette ja Marius langetavad pea vana mehe Jean Valjeani õilsameelsuse ees ning mõistavad, kui palju armastust neile mehe eluajal tema näiliselt karmist koest hoolimata osaks sai.

Muusikalis "Hüljatud" on Cosette'i karakter üheplaanilisem võrreldes näiteks krutskeid täis Eponine'iga, kuid õnneliku armastaja Cosette'i esitada on kaks kaunist duetti Mariusega. Ka muusikalis on publiku ees lapseealine Cosette, keda Thénardier'd sunnivad põrandaid küürima ning raskeid veeämbreid tassima. Seda rolli mängis muusikali Eesti lavastuses Hanna-Liina Võsa, kelle dublant oli Nele-Liis Vaiksoo. Lapseeas astus Cosette'i rollis teiste seas üles Maria Listra, kes mängib täiskasvanud Cosette'i Vanemuise teatris 2017. aastal esietendunud "Hüljatute" lavastuses koos Elizabeth Paaveliga.
Pim Meurs

**Pim Meurs**  (sündinud 23. jaanuaril 1988) on Hollandi meeskabetaja, juunioride maailmameister (2006) ja Euroopa meeste meistrivõistluste kahekordne pronks (2010 ja 2012), rahvusvaheline suurmeister aastast 2010. Ta kuulus ka Hollandi meeskonda Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel 2010. aastal Tallinnas.

## Välislingid
*Pim Meurs Eesti Kabeliidu saidil
Piipkann

**Piipkann** (Saaremaal ka **killakann**, Põhja-Eestis **piirekann**, Kesk-Eestis **langukann**, Lõuna-Eestis **tiipkann**) on suur  ülalt ahenev  puukann, mida kasutati keldrist või aidast, kus asusid vaadid, õlle tuppa toomiseks ning joogikannudesse ümbervalamiseks.

## Kirjeldus
Piipkannu tunnuseks oli valamistoru ehk piip (murdekeeltes ka *tori*, *tiba*, *naba*). Toru saamiseks valiti üks oksaharuga küljelaud ning puuriti selle sisse auk. Kann oli ilma kõrvata ning selle kaanel oli kandmiseks ja sulgemiseks sang. Sang oli läbi kaane, mille põhja all oli põõn, mis pööramisel sulges kaane. Piipkannu küljalaudadel olid põletuskirjad kaunistuseks. 

Pidude ajal riputati õlut täis kann lakke käeulatuse kõrgusel ning valati sealt väiksematesse kannudesse. Piipkannudega võeti tööle kaasa kalja ja suppi. 

Piipkann võis olla ka kahe toru ja kahe ruumiga – üks õlle, teine viina jaoks..

Piipkann jäi kasutuselt kõrvale 19. sajandi lõpul.

## Vaata ka
*Ankur
*Vaat
*Õllekann

## Viited

## Välislingid
*Foto Eesti Muuseumide Veebivärav
*Piipkann (etnograafiline joonis) Eesti Muuseumide Veebivärav
Laarid

**Laarid** (ladina keeles ainsuses *lar*, harilikult mitmuses, *lares*) olid Vana-Rooma maja ja perekonna (*lares familiares*, *lares domestici*) ning põldude (*lares rurales*) ja ristteede (*lares compitales*) kaitsejumalused.

Kaitsevaimude kujukesi hoiti kodudes ja ristteedel vastavas kapikeses ning kaunistati pühade ajal lilledega. Kaitsejumaluste auks peeti *Compitalia* nimelisi pidustusi.
Pomesaania piiskop

**Pomesaania piiskoppide loend** loetleb Pomesaania piiskopkonna kõrgeimaid vaimulikke 13.–16. sajandil.

## Katoliiklikud piiskopid
* Ernst Torgaust (1248/49–1259)
* Albert (1259–1286)
** Heinrich (1277/78–1292) (vastupiiskop) 
* Heinrich (1286–1303)
* Christian (1303–1306)
* Ludeko Baldersheimist (1306–1321)
* Rudolf Elbingist (1321–1331)
* Bertold Riesenburgist (1331–1346)
*Arnold (1347–1360)
* Nikolaus Radamist (1360–1376)
* Johannes Mönch (1376–1409)
* Johannes Rymann (1409–1417)
* Gerhard Stolpmann Königsbergist (1417–1427)
* Johannes von Mewe (1427–1440)
* Kaspar Linke (1440–1463)
* Nikolaus II (1464–1466)
* Wincenty Kiełbasa (1467–1479) (administraator)
* Johannes Christiani von Lessen (1479–1501)
* Hiob von Dobeneck (1501–1521)
* Achilles de Grassis (1521–1523), paavsti poolt määratud kardinal-piiskop, reaalselt Preisimaale ei jõudnud
* Georg von Polenz (1521–1523) (administraator)

## Protestantlikud piiskopid
* Erhard von Queis (1523–1529), alates 1525/1527 ainult vaimuliku võimuga piiskop 
* Paul Speratus (1530–1551) 
* 1551–1567 oli koht vakantne
* Georg von Venediger (1567–1574)
* Johannes Wigand (1575–1587)

1587 Pomesaania piiskopkond likvideeriti, selle katoliiklikuks jäänud osad liideti Kulmi piiskopkonnaga.
Abikatel

**Abikatel** on merenduses väikese tootlikkusega aurukatel, mis annab laeva abimehhanismide tööks ja olmeks vajalikku auru. 

## Viited
John Nunn

**John Denis Martin Nunn** (sündinud 12. aprillil 1955 Londonis) on inglise maletaja ja matemaatik. Ta on kahekordne maailmameister maleülesannete lahendamises. Ta on kirjutanud maleteemalisi raamatuid.

## Isiklikku
Tema abikaasa on sakslanna Petra Fink-Nunn, kes on samuti maletaja. Neil on poeg Michael.
Pomesaania piiskopkond

**Pomesaania piiskopkond** (saksa keeles *Bistum Pomesanien*, ladina keeles *Dioecesis Pomesanensis*, poola keeles *Diecezja pomezańska*) oli 13.–16. sajandil katoliku kiriku piiskopkond ja riik, hiljem luterlik piiskopkond Preisimaal.

Piiskopkond rajati Preisi ristisõja käigus vallutataval Preisimaal 1243. aastal paavsti legaadi Modena Wilhelmi poolt koos Ermlandi, Samlandi ja Kulmi piiskopkondadega. Esimene piiskop Ernst Torgaust (*Ernst aus Torgau*) (1248–1258) astus ametisse 1249. aastal, toomkapiitel kuue kanoonikuga rajati aga alles 1284. aastal.

Nagu Kulmi ja Samlandi piiskopkonnad, langes ka Pomesaania peagi Saksa ordu tugeva mõju alla: toomkapiitli liikmed pidid juba alates selle rajamisest alates kuuluma Saksa ordusse (preestervendadena), 2/3 diötseesist läks ordule ning piiskopile jäänud ilmalikus valduses ehk stiftis tegutsesid enamasti orduliikmetest stiftifoogtid. Pomesaania piiskop oli oma stiftis ametlikult siiski kõrgeim maaisand ning maksude, seadusandluse ja majanduselu vallas oli tal kuni 15. sajandini võimalik ajada üpris iseseisvat poliitikat. Välispoliitika kuulus aga täielikult ordu kompetentsi. Piiskopkonna sõjajõud pidid koos orduvägedega osalema maakaitsel, kuid Leedusse nad tavaliselt sõjaretkele ei läinud, erinevalt Samlandi ja Ermlandi vägedest, sest piiskopkond asus vastu Poola piiri. Kiriklikult allus Pomesaania Riia peapiiskopkonnale.

1466. aastal sõlmitud Teise Thorni rahuga läks Lääne-Preisimaa Poola kuningriigi võimu alla. Koos sellega läks ka osa Pomesaania diötseesist, kaasa arvatud kõrgmeistri endine residents Marienburgis (Malborkis), Poolale. Piiskopi stift jäi siiski ka edaspidi orduvalduste keskele ning kuigi aastatel 1466–1479 valitses Pomesaaniat piiskopliku administraatorina Poola kuninga kantsler ja Kulmi piiskop Wicenty Kiełbasa, taastus pärast seda Saksa ordu mõju. Edaspidi sõltus sisuliselt ainult kõrgmeistri tahtest, kes Pomesaania piiskopiks saab, ordu määras enamjaolt ka piiskopkonna sisepoliitikat.

1525. aastal sekulariseeris kõrgmeister Albrecht von Hohenzollern Preisimaa orduvaldused ja moodustas Preisimaa hertsogiriigi. Pomesaania piiskop Erhard von Queiss oli juba 1524. aastal läinud avalikult üle luterluse poolele. Hertsogiriigi moodustamise ajal andis ta vabatahtlikult kogu ilmaliku võimu üle hertsog Albrechtile ja nõnda lakkas Pomesaania riigina eksisteerimast. Pomesaania katoliiklik toomkapiitel eksisteeris siiski kuni 1527. aastani, kuid oli lõpuks sunnitud hertsogi ja piiskopi survel end laiali saatma. Seejärel sai Pomesaaniast luterlik piiskopkond, kus piiskopil oli vaid vaimulik võim, ilmalikud valdused kuulusid edaspidi aga hertsogile. 1577. aastal liideti Pomesaaniaga ka Samlandi piiskopkonna valdused, kuid 1587. aastal see likvideeriti.

Pomesaania piiskopkonna Poola alal paiknenud katoliikluks jäänud valdused liideti 16. sajandi teisel poolel Kulmi (Chełmno) piiskopkonnaga.

## Vaata ka
*Pomesaania piiskoppide loend
*Ermlandi piiskopkond, 
*Kulmi piiskopkond
*Samlandi piiskopkond
*Riia peapiiskopkond
Heinrich Wilhelm Christoph Paucker

**Heinrich Wilhelm Christoph Paucker** (6. veebruar 1797 Simuna – 21. november 1833 Simuna) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1812–1813 Tartus gümnaasiumis, aastatel 1813–1815 Jelgavas gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1815–1818. Oli seejärel Väinjärvel koduõpetaja. Ordineeriti õpetajaks 15. augustil 1819.

Oli aastatel 1819–1833 (kutsuti 1. juulil 1819) Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja.

Oli 6. septembril 1833 asutatud Eestimaa ajaloo sõprade ühingu asutajaliige. Asutas Simunas aastal 1832 esimese kihelkonnakooli Eestimaal.

## Isiklikku
Tema isa Heinrich Johann Paucker oli Nissi ja Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja, vanaisa Johann Christoph Paucker oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, poeg Pontus Heinrich Johannes Paucker oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja. Tema äi Jakob Pontus Haller oli Käina Martini koguduse õpetaja, naisevend (oli ta lastele koduõpetajaks) Eduard Pontus Haller oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.

## Viited
Abordaaž

**Abordaaž** (prantsuse keeles *abordage* 'pardamine, kokkujooksmine') ehk **pardumine** on merelahingus kasutatud võitlusviis, mis seisnes vaenlase laeva (nt kisaga teiba abil) oma laeva külge haakimises, mis võimaldas laeva lähemale tõmmata. 

Abordaaži kasutati sõude- ja purjelaevade ajastul.

## Viited
Tom Waits

**Thomas Alan Waits** (sündinud 7. detsembril 1949 Pomonas, Californias) on Ameerika Ühendriikide laulja-laulukirjutaja, helilooja ja näitleja. Ta on tuntud oma sügava, käheda ja eristuva hääle ning muusikastiili poolest, mis ühendab folk-, bluusi-, jazzi-, roki- ja eksperimentaalseid elemente. Tema loomingut iseloomustavad tihti ühiskonna äärealadel elavate inimeste lood, boheemlik atmosfäär ja teatrilikud väljendusviisid.

Tema omapärast häält on muusikakriitik Daniel Durcholz kirjeldanud järgmiselt: "Seda on leotatud viskivannis, seejärel jäetud paariks kuuks suitsumajja rippuma ning lõpuks sellest autoga üle sõidetud."

Waits alustas muusikukarjääri 1970. aastatel, avaldades 1973. aastal debüütalbumi "Closing Time", mis tõi talle kriitikute tähelepanu ja kultusliku järgijaskonna. 1980. aastatel muutus tema muusikaline stiil märgatavalt eksperimentaalsemaks, ammutades inspiratsiooni vodevillist, kabareest, industriaalmuusikast ja filmilikest helimaastikest. 

Lisaks muusikale on Waits osalenud mitmetes filmides, sealhulgas Jim Jarmuschi teostes "Down by Law" (1986), "Mystery Train" (1989), "Kohv ja sigaretid" (2003) ja "The Dead Don’t Die" (2019) ning Francis Ford Coppola filmides "One from the Heart" (1982), "The Outsiders" (1983), "Rumble Fish" (1983), "The Cotton Club" (1984) ja "Bram Stoker’s Dracula" (1992).

2011. aastal võeti Tom Waits Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks.

## Looming
Oma karjääri jooksul on ta avaldanud üle kahekümne stuudioalbumi ning pälvinud mitmeid auhindu, sealhulgas kaks Grammy auhinda. 

Tema looming on mõjutanud paljusid muusikuid ning mitmed tema laulud on saanud tuntuks ka teiste esituses. Näiteks on Eagles salvestanud tema loo "Ol’ 55", Bruce Springsteen "Jersey Girl" ja Rod Stewart "Downtown Train".

Waitsi olulisemate albumite hulka kuuluvad:
* "Closing Time" (1973)
* "The Heart of Saturday Night" (1974)
* "Small Change" (1976)
* "Foreign Affairs" (1977)
* "Blue Valentine" (1978)
* "Heartattack and Vine" (1980)
* "Swordfishtrombones" (1983)
* "Rain Dogs" (1985)
* "Frank’s Wild Years" (1987)
* "Bone Machine" (1992) – Grammy Best Alternative Music Album kategoorias
* "The Black Rider" (1993)
* "Mule Variations" (1999) – Grammy Best Contemporary Folk Album kategoorias
* "Alice" (2002)
* "Blood Money" (2002)
* "Real Gone" (2004)
* "Bad as Me" (2011)

## Isiklikku
Waits on alates 1980. aastast abielus Kathleen Brennaniga. Neil on kolm last.

## Viited

## Välislingid
* 

* Laulja koduleht
* Sissekanne Encyclopædia Britannicas
* Sissekanne Discogsis
* Sissekanne IMDb-s
Nick Cave

**Nicholas Edward Cave** (sündinud 22. septembril 1957 Warracknabealis) on Austraalia laulja, kirjanik ja helilooja, kes on astunud üles ka näitlejana. 

Nick Cave on eelkõige tuntud kui ansambli Nick Cave and the Bad Seeds juhtfiguur. Cave on kuulunud ka ansamblitesse The Birthday Party ja Grinderman.

## Nick Cave Eestis
Cave on ansambliga Nick Cave and the Bad Seeds esinenud Eestis vaid korra, 8. augustil 2022. aastal Haapsalu piiskopilinnuse hoovis. Kontserdi soojendusesineja oli Anna Kaneelina.

## Diskograafia
; Boys Next Door
* "Door Door" (1979)
; The Birthday Party
* "The Birthday Party (Hee Haw)" (1980)
* "Prayers On Fire" (1981)
* "Junkyard" (1982)
* "Mutiny! / Bad Seed" (1983)
; Nick Cave and the Bad Seeds
* "From Her to Eternity" (1984)
* "The Firstborn Is Dead" (1985)
* "Kicking Against the Pricks" (1986)
* "Your Funeral… My Trial" (1986)
* "Tender Prey" (1988)
* "The Good Son" (1990)
* "Henry's Dream" (1992)
* "Live Seeds" (1993)
* "Let Love In" (1994)
* "Murder Ballads" (1996)
* "The Boatman's Call" (1997)
* "Live at the Royal Albert Hall" (1998)
* "No More Shall We Part" (2001)
* "Songs For A November Night" (2002) (mitteametlik)
* "Nocturama" (2003)
* "Abattoir Blues/The Lyre of Orpheus" (2004)
* "B-Sides & Rarities (3 CD)" (2005)
* "Dig, Lazarus, Dig!!!" (2008)
* "Push the Sky Away" (2013)
* "Skeleton Tree" (2016)
* "Ghosteen" (2019)
* "Wild God" (2024)
; Singlid
* "What A Wonderful World" (koos Shane MacGowaniga)
* "Where The Wild Roses Grow" (koos Kylie Minoguega)
* "Henry Lee" (with PJ Harvey)
; Grinderman
* "Grinderman" (2007)
* "Grinderman 2" (2010)
; Muu
* "Burnin' The Ice" (1983) (koos Die Hautiga)
* "White Lunar" (2009) (koos Warren Ellisega)
; Soolod
* "The Secret Life Of The Love Song" (1999)
* "Here Comes The Sun" (2002)

## Viited
Abruka (laev)

**Abruka** oli Eesti Merelaevanduse kaubalaev, mis sai selle nime Eesti Merelaevanduse ülema 9. septembri 1991. aasta käskkirjaga. Endine nimi oli **Hudožnik Pimenov**. Kandnud ka nime **Sonata**.

## Viited
Abruka (aurik)

**Abruka** oli Eesti kauba-reisiaurik. 

Eesti laevaühing G. Sergo ja Ko ostis 1938. aastal Balti Päästeseltsilt üle kaubalaeva Eestimaa, mille ristis ümber Abrukaks. Natsionaliseeriti 1940. aastal.

Aurik osales Leningradi blokaadis ja naasis Eestisse 1946. aastal.

## Nimed ja omanikud
***Limpfjorden** (1881–1903) – Det Forenede D/S, Kopenhaagen
***Zasima** (1903–1922) – Ignatij Burkow, Arhangelsk
***Eestimaa** (1922–1937) – Balti Päästeselts, Tallinn
***Abruka** (1937–1947) – laevaühing Abruka 1937–1940, alates augustist 1940 NSVL
## Galerii

File:Laadimine Tallinna sadamas - Loading in the Tallinn Harbor (16917652566).jpg|Aurik Eestimaa, Tallinna sadamas

## Viited

## Välislingid
*Eesti kaubalaevastik 1940, lk 4
*Eesti kaubalaevastik 1940, lk 5
Abruka (täpsustus)

***[[Abruka]]** on saar Liivi lahes.
***[[Abruka küla|Abruka]]** on küla Abruka saarel.

***[[Abruka (laev)|Abruka]]** on laev.
***[[Abruka (aurik)|Abruka]]** on aurik.

## Vaata ka
*Abruka looduskaitseala
*Abruka mõis
*Abruka alumine tulepaak
*Abruka tuletorn
*Abruka vald
Julia Kristeva

**Julia Kristeva** (bulgaaria keeles Юлия Стоянова Кръстева, sündinud 24. juunil 1941 Slivenis) on bulgaaria päritolu Prantsusmaa filosoof, kirjanduskriitik, psühhoanalüütik, semiootik, feminist.

Julia Kristeva on keeleteadlane, naisõiguslane ja Roland Barthesi õpilane. Ta elab alates 1965. aastast Pariisis ja sai uudsusmõtlejate rühma Tel Quel juhtivaks liikmeks. Pariisi ülikooli keeleteaduste õpetajana (1974. aastast) uuris ta märgisüsteemi suhet sellega, mis süsteemile eelneb ja seda ületab.

Luce Irigaray ja Hélène Cixous' kõrval on Kristeva mõjukaim naisõiguslane, kelle mõtlemist mõjutas juturavi, marksism ja Jacques Derrida filosoofia. Kristevat huvitab Derrida dekonstruktsiooni suhe koetisõpetusega (strukturalismiga), millele pani aluse Saussure. 

Kristeva tutvus 1960. aastate lõpus Juri Lotmaniga ning asendas teksti mõiste tekstidevahelisuse mõistega.

## Valik teoseid
* "Luulekeele revolutsioon" (ka: "Revolutsioon luule keeles", 1974) 
* "Jälestuse jõud: Essee äratõukamisest" (1980) 
* "Võõrad iseendile" (1989)

### Esseed ja tõlked
* "Semeiotike" (1969) 
* "Polüloog" (1977) ja *Kristeva lugemik* (1986). 

### Teosed eesti keeles
*Kristeva, Julia 1994. Juri Lotmanist. *[[Keel ja Kirjandus]]* 10: 577–578.
*Kristeva, Julia 2003. Naiste aeg. *Ariadne Lõng* 4(1/2): 169-281. (tlk. Heete Sahkai)
*Kristeva, Julia 2006. *Jälestuse jõud: Essee abjektsioonist*. Tänapäev. (tlk. Heete Sahkai)
*Kristeva, Julia 2017. *Võõrad iseendale*. Tallinna Ülikooli Kirjastus. (tlk. Kaia Sisask)

## Viited

## Kirjandus
*Joosepson, Alo 2006. Julia Kristeva oma ja võõra piiridel. *Hortus Semioticus* nr. 1.
*Krull, Hasso 1989. Julia Kristeva kirjanduse poliitikast: sissejuhatus, tekst, eksegees. *Vikerkaar* 11–12: 65–70; 75–79.
Henry Rollins

**Henry Rollins** (õieti **Henry Lawrence Garfield**; sündinud 13. veebruaril 1961 Washingtonis) on ameerika filminäitleja ning endine laulja ja laululooja.

Tema isa Paul Jerome Garfield oli Läti juut (sündinud Garfinkel). Isal oli doktorikraad majanduses, ema Iris Garfield oli riigipalgaline meditsiini- ja haridustöötaja. Vanemad lahutasid abielu, kui poiss oli kolmeaastane. Ema kasvatas poja üles Washingtoni jõukas Glover Parki linnaosas.

Tema esimene ansambel oli *[[hardcore punk]]*'i bänd State of Alert. Seal esines ta kodanikunime Henry Garfield all ja oli solist. Hiljem tunnistas Rollins, et ansambel oli üsna vilets: laulude keskmine pikkus oli 40 sekundit ja kontserdi pikkus 11–14 minutit. "State of Alert" tegutses aasta aega, 1980–1881, ja läks laiali.

Seejärel kutsuti ta solistiks *hardcore punk*'i bändi "Black Flag", mis oli asutatud juba 1976. aastal. Rollins tegutses lauljana kuni bändi laialiminekuni 1986, olles selle kõige pikaajalisem solist. Kui "Black Flag" 21. sajandil taas kokku tuli, siis Rollins selles enam ei osalenud.

Juba pisut enne "Black Flagi" laialiminekut korraldas Rollins oma sooloturnee. 1987 avaldas ta kaks sooloalbumit. Nendel mängis taustaks kitarri Chris Haskett ning juba samal aastal moodustas Rollins omanimelise bändi, kuhu lisaks Haskettile kutsus bassimängija Andrew Weissi ja trummari Sim Caini. Rollins Band tegutses kuni 2003. aastani ja tuli veel korraks kokku 2006. aastal. Saates "Tom Green Live!" ütles Rollins, et võib-olla ei tegele ta muusikaga enam kunagi.

Kui Rollins oli oma bändiga kuulsaks saanud, hakati teda kutsuma tööle televisiooni. Esimesed ülesastumised olid 1993. aastal kanalis Alternative Nation ja 1994 kanalis MTV Sports. Kuni 2001. aastani oli ta põhiliselt muusik ega võtnud teletööd palju vastu, aga pärastpoole sai teda televisioonis rohkem näha.

Tema esimene oluline roll filmis oli 1994. aastal. Filmis "The Chase" mängis ta politseiohvitseri, kes ajab taga Charlie Sheeni kehastatavat peategelast. Sellest alates on Rollins üsna sageli filmides üles astunud. Vahest kõige tuntum neist on filmisari "Jackass", mis on valminud samanimelise telesarja põhjal, kus Rollins samuti üles astus.

## Filmide mittetäielik loend
Keith Richards

**Keith Richards** (sündinud 18. detsembril 1943 Dartfordis) on inglise kitarrist, laululooja ja laulja, ansambli The Rolling Stones asutajaliige.

Richards on olnud The Rolling Stonesi liige alates 1962. aastast. Ta on ansamblis kitarrist ja Mick Jaggeri kõrval ainus, kes on ansambli mõnes laulus solistiks olnud. Koos Jaggeriga on ta loonud suurem osa The Rolling Stonesi lauludest ning nende partnerlust laulukirjutamises peetakse üheks läbi aegade edukamaks. Richardsi kitarrimäng on olnud The Rolling Stonesi kaubamärgiks kogu ansambli tegevusaja jooksul.

Richards laulab solistina The Rolling Stonesi kontsertidel vähemalt ühes laulus, milleks on tavaliselt "Happy", "Before They Make Me Run" või "Connection". The Rolling Stonesi kõrvalt on Richards koos oma taustaansambliga X-pensive Winos välja andnud kolm soolostuudioalbumit.

"Kariibi mere piraatide" ("Pirates of the Caribbean") filmisarjas on Richards kehastatud Jack Sparrow' isa Kapten Teague'i. Jack Sparrow' välimus ja iseloom oli inspireeritud Richardsilt endalt.

1989. aastal võeti Richards The Rolling Stonesi liikmena vastu Rock'n'rolli Kuulsuste Halli ja 2004. aastal Suurbritannia Muusika Kuulsuste Halli. Richardsi on nimetatud sageli üheks kõigi aegade parimaks kitarristiks. Ajakiri Rolling Stone paigutas 2011. aastal Richardsi kõigi aegade saja parima kitarristi seas neljandale kohale.

## Sooloalbumid
;Stuudioalbumid
* "Talk Is Cheap" (1988)
* "Main Offender" (1992)
* "Crosseyed Heart" (2015)

;Kogumik- ja kontsertalbumid
* "Live at the Hollywood Palladium" (1988; kontsertalbum)
* "Vintage Vinos" (2010; kogumikalbum)

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Julie Wilhelmine Ederberg

**Julie Wilhelmine Ederberg** (aastani 1886 **Julie Wilhelmine** **Elens**, pseudonüümid **Helmi** ja **Saare pereema**; 8. veebruar (vkj. 27. jaanuar) 1861 Kavastu, Haljala kihelkond, Virumaa – 16. märts (vkj. 4. märts) 1897 Kaarma, Loona vald, Kaarma kihelkond, Saaremaa) oli eesti luuletaja ja tõlkija.

Ta sündis Virumaal Haljala kihelkonnas Kavastu mõisa möldri Jaagup Elensi tütrena. Õppis Paides ja Tallinnas tütarlaste erakoolides, sooritas aastal 1879 koduõpetaja-eksami. Töötas koduõpetajana Soomes Impilahtis, Peterburis ja kodumaal. Aastal 1886 abiellus Kaarma koguduse õpetaja Friedrich Wilhelm Ederbergiga. Suri Kaarmal.

Alates aastast 1881 avaldas perioodikas luulet ja üksikuid proosapalasid, luuletuskogu "Rohu lillekesed" (1894). Kirjandusloolase Oskar Kruusi hinnangul ei olnud Ederbergi eleegilisel isamaaluulel suuremat kirjanduslikku kaalu. Tema loodusluule on religioosne. Samas olid Ederbergi teosed nende ilmumisajal populaarsed, neid valiti antoloogiatesse ja mitmeid neist viisistasid tuntud heliloojad.

## Isiklikku
Ta oli abielus Kaarma koguduse õpetaja Friedrich Wilhelm Ederbergiga. Nende poegadest oli Ernst Ederberg eesti arhitektuuriajaloolane ja arhitekt, Hermann Johannes Ederberg aga Hargla ja Koeru koguduste õpetaja ning aastatel 1931–1944 Ida-Preisimaal Czycheni (Bolken) koguduse õpetaja, alates aastast 1944 pastor Ida-Saksamaal.

## Viited

## Välislingid
* 
* "Rohu lillekesed", 1894 (luulekogu)
* Odette Kirss, "Ederbergid jätsid kultuuriellu sügava jälje", Virumaa Teataja, 20. juuni 2019
* Julie Wilhelmine Ederberg (Elens/Elents) (1861–1897), Geni
Verhojanski uluss

**Verhojanski uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi põhjaosas. Asub Jana ülemjooksul.

70% elanikest olid 2002. aastal jakuudid, 20% venelased ja 3% ukrainlased. Suurimad asulad on Batagai ja Verhojansk.

Uluss jaguneb 17 kolmanda järgu haldusüksuseks.

## Viited
The Ozzy Osbourne Band

**The Ozzy Osbourne Band** (tõlkes: Ozzy Osbourne'i ansambel) on inglise *[[heavy metal]]*'i laulja Ozzy Osbourne'i sooloansambel. The Ozzy Osbourne Bandi albumeid on müüdud maailmas üle 32 miljoni.

## Stuudioalbumid
* "Blizzard of Ozz" (20. septembril 1980)
* "Diary of a Madman" (7. novembril 1981)
* "Bark at the Moon" (10. detsembril 1983)
* "The Ultimate Sin" (22. veebruaril 1986)
* "No Rest for the Wicked" (22. oktoobril 1988)
* "No More Tears" (17. septembril 1991)
* "Ozzmosis" (23. oktoobril 1995)
* "Down to Earth" (16. oktoobril 2001)
* "Black Rain" (22. mail 2007)
* "Scream" (22. juunil 2010)

## Kontsertalbumid
* "Speak of the Devil" (27. novembril 1982)
* "Tribute" (19. märtsil 1987)
* "Just Say Ozzy" (17. märtsil 1990)
* "Live & Loud" (28. juunil 1993)
* "Live at Budokan" (25. juunil 2002)

## Tribuutalbum
* "Under Cover" (1. novembril 2005)

## Valikalbumid
* "Best of Ozz" (1989)
* "Ten Commandments" (1990)
* "The Ozzman Cometh" (11. novembril 1997)
* "The Essential Ozzy Osbourne" (11. veebruaril 2003)
* "Prince of Darkness" (22. märtsil 2005)

## Pikendatud plaadid
* "Mr. Crowley Live EP" (1980 )
* "iTunes Festival: London 2010 - EP" (6. juulil 2010)

## Videoalbumid
* "Speak of the Devil" (1982)
* "Bark at the Moon" (1984)
* "The Ultimate Ozzy" (1986)
* "Wicked Videos" (1989)
* "Don't Blame Me" (1991)
* "Live & Loud" (1992)
* "Ozzy Goes to Hollywood" (1997)
* "Live at Budokan" (2002)
Seenering

**Seenering** (ka *nõiaring*) on looduslikult esinev seentest moodustunud sõõr – mingit üht liiki seene kloon. 

Ringi teke saab alguse mullas idanenud ja seejärel kasvama hakanud seeneeosest. Kui mingeid tõkkeid ees pole, kasvab seeneniidistik igas suunas enam-vähem ühtlase kiirusega, sõltuvalt liigist ja tingimustest umbes 5–25 sentimeetrit aastas. Enamik seeneringe on katkendlikud, mis tuleneb sellest, et seeneniidistikul jääb iga aastaga maa all laiemaks kasvades tavaliselt ette mõni teine seen, puu või muu takistus. Takistuste puudumise korral (näiteks heinamaal) esineb ka väga korrapäraseid ringe. Seenering on moodustunud seeneniidistiku nooremas osas mullast väljakasvavatest viljakehadest, mida kõnekeeles nimetatakse "seenteks".

## Viited

## Välislingid
*Erast Parmasto: Kakssada kaks aastat seeneringe. Loodus (1997), juuli 1998
*Kiire kasvuga seenering pani külarahva ufosid kahtlustama. Maaleht, 8. september 2009
*Seenering hävitab kasvuteele jäävad kuused. Maaleht, 10. september 2010
Edu kivi

**Edu kivi** (ka **Eedu kivi**) on rändrahn Läänemaal Lääne-Nigula vallas Nõmmemaa külas. Kivi geograafilised koordinaadid on . Kivi võeti kaitse alla aastal 1940. Kivile on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).

Kivi on Vaisi–Kuijõe tee ääres. Lääne poole jääb Leidissoo looduskaitseala ja Nõva jõgi, ida poole jääb Läänemaa Suursoo maastikukaitseala ja Hindaste järv. Sama tee ääres lõuna poole jääb Nõmmemaa kivikülv, põhja poole jäävad Linamaa kivid.

Edu kivi keskkonnaregistri kood on KLO4001016.

## Kivi iseloomustus

Kivi mõõdud on: pikkus 9,4 m, laius 6,6 m, kõrgus 3 m, ümbermõõt 24,4 m. 

Kivi on püstjate külgedega, suhteliselt lameda laega lapik rahn, millel kasvab sammalt, samblikke ja kukeharja. Rahnu ümber 7 väiksemat rahnu. Lääneservas on kaarjas astang, kust tükk alla libisenud. Kivi juures kasvab vana kask. Kivi on rabakivigraniidist.

## Kultuuriloolist

# Rahn olla Kalevipoja visatud.
# Kivi nime saamislugu: *vanal ajal asus kivi lähedal vabadiku saun, kus asus üksik elatanud naine Edu ehk Eedu ehk Eed. Ta teenis endale elatust ketramisega. Siis aga juhtunud õnnetus – saun põlenud maha. Edu pole meelt heitnud, vaid ehitanud uue sauna kivi kõrvale, mii et kivi külg jäänud sauna üheks seinaks. Hiljem on Edu eluase kivi sees, kus ta ketrab ikka edasi. Vanasti külalapsed käinud kivi juures kuulatamas, kas ikka kostab Edu voki vurinat.*

## Kivi uurimine

# Karl Pärna, 1937 – esialgsed mõõtmised.
# Aino Kumari, 1984 – põhiplaani koostamine, mõõdistamine, muistise leidmine kirjandusest, trükis.
# Priit Kohava, 1987 – asukoha skeem 1:10 000, tahhümeetriline mõõdistus, kirjeldus.
# Herbert Viiding, Karl Müürisepp, 1988 – revisjonülevaatus, kontrollmõõdistus, slaidid.
# Enn Pirrus, Ülo Heinsalu, 1993 – revisjonülevaatus.

## Kirjandust
# Eduard Laugaste, Erna Normann. "Muistendid Kalevipojast". Tallinn 1959, lk 183.
# Aino Kumari. "Kalevipoja kive". – Eesti Loodus 1984/11, lk 728–731, värvusfoto.
*Haapsalu rajooni TSN TK otsus nr 17 (22.04.1964) "Looduslikult kaunite kohtade, parkide, põliste puude ja teiste kaitset väärivate looduslike objektide säilitamine"

## Viited

## Välislingid
*
*Sotsiaalministri otsus üksikute puude ja rändrahnude looduskaitse alla võtmise asjus 26. veebruaril 1940
*
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Theory and Decision

**Theory and Decision** on rahvusvaheline interdistsiplinaarne otsustusteooriaalane teadusajakiri, mis käsitleb otsustamist psühholoogia, juhtimisteooria, majandusteaduse, mänguteooria, statistika, operatsioonianalüüsi, tehisintellekti, tunnetusteaduse ja analüütilise filosoofia vahenditega.

Ajakiri ilmub 1970. aastast kord kvartalis Springeri väljaandel.

Peatoimetaja on Mohammed Abdellaoui.

ISSN on ISSN 0040-5833.

## Välislingid
*Theory and Decision Springeri saidil
Hardu tamm

**Hardu tamm** oli kaitsealune puu, tamm, Läänemaal Lääne-Nigula vallas Nigula külas. Puu kasvukoha geograafilised koordinaadid on . Puu kõrgus oli 18 m, läbimõõt 1,8 m ja ümbermõõt 5,6 m (1984. aasta akt). Puu võeti kaitse alla aastal 1984. Puu asukoht oli Palivere–Keedika teest 1,3 km kirdesse ja Keila–Haapsalu maanteest 1,6 km lõunasse, Hardu peakraavi kaldal.

Puu hävis (kuivas) aastal 1987.

28. juunil 2010 algatas Keskkonnaamet Hardu tamme väljaarvamise kaitstavate looduse üksikobjektide hulgast, kuna puu oli sisuliselt hävinenud.

Hardu tamme keskkonnaregistri kood on KLO4000188.

## Viited

## Välislingid

*
*Haapsalu raj. RSN TK otsus nr. 267 Looduskaitse objektide nimekirja täpsustamine
Verhojansk

**Verhojansk** on linn Venemaa idaosas Sahha Vabariigis Verhojanski ulussis Jana jõe paremal kaldal. Linn asub ulussi halduskeskusest Batagaist 92 km kagu pool.

Rahvaarv on 1200 (2009). Verhojansk on asutatud 1638. aastal. Linnaõigused sai 1817. aastal. Verhojansk on üks väiksematest linnaõigustega asulatest Venemaal.

Verhojansk on üks kõige külmematest kohtadest maailmas, madalaima õhutemperatuuriga linn maailmas. Seal on registreeritud õhutemperatuur −67,8 °C ja linna nimetatakse ka põhjapoolkera külmapooluseks. Seda staatust taotleb endale ka Oimjakon. 

Aasta keskmine õhutemperatuur on –14,5 kraadi. 

Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni (WMO) juurdlus kinnitas, et 20. juunil 2020 küündis aga Siberis Verhojanski linnas õhutemperatuur +38 °C kraadini. Mõõtmisajaloo vältel pole Arktikas varem nii kõrget temperatuuri mõõdetud.

## Viited
Bagrat Šinkuba

**Bagrat Šinkuba** (abhaasi *Баграҭ Шьынқәба*;  vene *Баграт Васильевич Шинкуба*; 12. mai 1917 – 24. veebruar 2004 Suhhumi) oli abhaasi kirjanik, ajaloolane, keeleteadlane ja poliitik. 

Ta uuris abhaaside, adõgeede ja ubõhhide ajalugu ja keeli.

1958–1978 oli ta Abhaasi ANSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees.

Eesti keeles on 1982. aastal ilmunud Bagrat Šinkuba romaan "Viimane lahkunuist", kus kujutatakse väljasurnud ubõhhi rahva saatust 19. sajandil.
Matsalu pöögid

**Matsalu pöögid** oli algselt looduskaitse alla võetud puudegrupp kolmest suurest puust, liigiliselt hariliku pöögi punalehelise vormi eksemplaridest, asukohaga Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Matsalu külas Matsalu mõisa pargis. Kaks puud kolmest on hävinud (statistikaaruanne 2001). 

Puud võeti kaitse alla aastal 1966. Puudele on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha). 

Matsalu pöökide keskkonnaregistri kood on KLO4000875.

## Välislingid
*
*ENSV Metsamajanduse ja Looduskaitse Peavalitsuse juhataja 30.04.1966. a. käskkiri nr. 84