open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
John Fowles

**John Fowles** (31. märts 1926 Londoni lähistel asuv Essex – 5. november 2005 Lyme Regis, Dorset) oli inglise romaanikirjanik.

## Elulugu
Nooruse veetis ta koos ema ja nõbu Peggyga. Vanuses 13 –18 õppis ta Bedfordi erakoolis. Õpingutega jätkas ta Oxfordi ülikoolis, õppides saksa ja prantsuse filoloogiat, keskendudes eelkõige viimasele.  

Pärast ülikooli õpetas ta aasta aega Poitiers' ülikoolis Prantsusmaal inglise keelt ning seejärel jätkas ta õpetajana Anargyrio koolis Egeuse meres asuval Spetsesi saarel, Kreekas. 

Fowles vihkas oma staatust – Briti noor edukas inimene – ja soovis tegelda pigem anarhismiga.  

Kreekas tutvu Fowles Elisabeth Christyga (neiupõlvenimi Whitton), kellega ta abiellus 1954. aastal. 1990. aastal suri Fowlesi abikaasa vähki. 

1998. aastal abiellus Fowles Sarah Smithiga. John Fowles suri 2005. aastal Lyme Regises.

## Looming

Kreekas veedetud aeg oli inspiratsiooniks romaanile "Maag", mille ta plaanis esimesena avaldada, kuid selle lõpetamine venis – kokku pühendas ta romaanile üle kümne aasta. Vajades vaheldust, kirjutas ta kuu ajaga mustandi romaanile “Liblikapüüdja", mis avaldati 1963. aastal. Romaan oli edukas ja ta teenis piisavalt, et loobuda õpetamisest ning jätkata vabakutselise kirjanikuna. 

"Maag" avaldati lõpuks kaks aastat hiljem, 1965. aastal.

1968. aastal kolis Fowles koos abikaasaga Lyme Regisesse, mille valis ka oma järgmise romaani "Prantsuse leitnandi tüdruk" sündmuspaigaks. Romaan ise ilmus aasta aega hiljem (1969). 

Oma teostes kasutab ta modernismi ja postmodernismi võtteid. Tema tööd on mõjutanud näiteks Jean-Paul Sartre ja Albert Camus.  Keskse teemana kasutab kirjanik oma teostes üksikisiku vabaduse küsimust.

## Teosed
*"Liblikapüüdja" ("The Collector", 1963. Eesti keeles 1996, tõlkinud Urve Hanko, Eesti Raamat
*"The Aristos", 1964 (märkmete ja aforismide kogu)
*"Maag" ("The Magus", 1965, ümbertöötatud trükk 1977. Eesti keeles 1997, tõlkinud Henno Rajandi, Varrak, raamatusari "Iiris". Kordustrükid 2005, 2019. 
*"Prantsuse leitnandi tüdruk" *("The French Lieutenant’s Woman*", 1969. Eesti keeles 1988, tõlkinud Valda Raud, värsid tõlkinud Doris Kareva, Märt Väljataga, Eesti Raamat)
*"Eebenipuust torn" ("The Ebony Tower", 1974. Eesti keeles 1981, tõlkinud Jaak Rähesoo, Perioodika;  teine trükk 2002, tõlkinud Anne Lange, Jaak Rähesoo, Varrak)
*"Daniel Martin" ("Daniel Martin", 1977. Eesti keeles 2004, tõlkinud Viktoria Traat, Varrak)
*"Mantissa", 1982
*"A Maggot", 1985
*"Eliduc. Armetu Koko. Mõistatus", 1992, tõlkinud Anne Lange, Perioodika, raamatusari Loomingu Raamatukogu 49/50 

## Muud

### Ekraniseeringud
1965. aastal ekraniseeriti Fowlesi esimene romaan "Liblikapüüdja", režissöör William Wyler, peaosades Terence Stamp ja Samantha Eggar. Film nomineeriti kolmele Oscarile. 

1968. aastal avaldati romaani "Maag"  ekraniseering, mille stsenaariumi autoriks oli John Fowles ise. 

"Prantsuse leitnandi tüdruk" põhjal tehtud samanimeline film valmis 1981. aastal ning nomineeriti viiele Oscarile. Filmis mängisid peaosi Jeremy Irons ja Meryl Streep. 

## Viited
Costa Rica jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Costa Rica jalgpallikoondis]] [[2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

Kesk-Ameerika väikeriik Costa Rica pääses teist korda MM-finaalturniirile.

## Väravavahid

## Kaitsjad

## Poolkaitsjad

## Ründajad

## Peatreener
Alexandre Guimaraes

## Vaata ka
*Costa Rica jalgpallikoondis
*2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Theodore Dreiser

**Theodore Herman Albert Dreiser** (27. juuli 1871 Terre Haute, Indiana – 28. detsember 1945 Hollywood, California) oli ameerika kirjanik, naturalismi esindaja.

Ta sündis vaeses saksa sisserändajate perekonnas. 1892. aastal asus ta ajakirjanikuna tööle Chicagos. 1894. aastal kolis ta New Yorki ning sai edukaks ajakirjatoimetajaks ja kirjastajaks.

Tema esimene romaan "Õde Carrie" ("Sister Carrie") ilmus 1900. aastal. See räägib noorest naisest, kes suundub elama suurlinna, kus ta hakkab teostama oma Ameerika unelmat. Teos osutus "ebamoraalsuse" tõttu skandaalseks. Tema järgmised romaanid kinnistasid tema tuntust silmapaistva naturalismi esindajana. Pärast romaani "Jennie Gerhardt" (1911) edu hakkas Dreiser kirjutama tähiskohaga kirjanikuna. Aasta hiljem ilmus kolmas romaan "Finantsist" ("The Financier"). Selle peategelane on Frank Algernon Cowperwood, kes põhineb päriselulisel automagnaadil Charles Yerkesil. "The Financier" moodustab koos selle järgedega "The Titan" (1914) ja "The Stoic" (1947) "Iha triloogia" ("Trilogy of Desire"). 1915. aastal ilmus osaliselt autobiograafiline "The "Genius"", mida peeti kohati nilbeks ja see korjati mitmeks aastaks müügilt ära.

Aprillis 1912 viibis Dreiser Euroopas reisil. Ta plaanis tagasi tulla Titanicu pardal, kuid tema Inglismaa kirjastaja soovitas tal reisida odavama Kroonlandiga. Sellest kirjutas ta hiljem oma memuaaris "A Traveler at Forty" (1913).

1925. aastal ilmus Dreiseri kõige kuulsam romaan "Ameerika tragöödia" ("An American Tragedy"). Teos põhineb 1906. aastal toimunud päriselulisel Grace Browni mõrval ja sellele järgnenud tema armastatu kohtuprotsessil. Teosel põhineb ooper (2005; autor Tobias Picker), muusikal (1995; autor Charles Strouse) ja mitu filmi, sh "Koht päikese all" ("A Place in the Sun"; 1951), mis pälvis kuus Oscarit.

Lisaks kirjutas Dreiser lühijutustusi, näidendeid, esseesid ja memuaare.

## Romaanid
*"Õde Carrie" (1900; eesti keeles 1960, tõlkija Valda Raud)
*"Jennie Gerhardt" (1911)
*"Iha triloogia"
**"Finantsist" (1912; eesti keeles 1998, tõlkija Ilona Kolberg)
**"The Titan" (1914)
**"The Stoic" (1947)
*"The "Genius"" (1915)
*"Ameerika tragöödia" (1925; eesti keeles 1955, tõlkija Juhan Lohk)
*"The Bulwark" (1946)

## Viited
Rõuge Suurjärv

**Suurjärv** (ka *Rõuge Suurjärv*) on järv Võrumaal Haanja kõrgustiku loodeserval Rõuge alevikus. Rõuge suurjärv on tekkinud jääajast.

Järv asub Haanja looduspargis.

Rõuge Suurjärv on Eesti sügavaim järv (38 m).

Järve pindala on 13,5 ha.

Järv on allikarohke.

Peamised kalad on ahven, särg, haug ja nurg.


Rõuge Suurjärv 2011 10.jpg
Rõuge Suurjärv 2012 08.jpg


## Viited

## Välislingid
Narva veehoidla

**Narva veehoidla** on tehisveekogu Eesti ja Venemaa piiril Narva jõel Narvast lõunas.

1949. aastal asuti projekteerima ja ehitama Eesti-Vene suurimat hüdrotehnilist rajatist – Narva hüdroelektrijaama. Narva veehoidla rajati 1950. aastate alguses ja saavutas täismõõtmed 5. mail 1956. 

Veehoidla alla jäi mitu küla, vana kalmistu ja kabel. Ümber asustati Bolšaja Žerdjanka, Ust-Žerdjanka, Krivasoo, Dolgaja Niva, Nizõ, Ust-Tšernovo (*Усть-Черново*), Uznovo  (*Узново*), Vääska) elanikud. Veehoidla alla jäi osaliselt Narva ja Pljussa jõesäng ning täielikult nn Pjata laht. 

Narva veehoidla loomiseks suleti ülalpool Kreenholmi saart Narva jõe säng 206 meetri pikkuse ja 9,2 meetri kõrguse betoonist ülevoolupaisuga, mis jagati üheteistkümneks avaks. Avadest saab läbi lasta vett 2450–2600 kuupmeetrit sekundis. Jääkaitseseinal on 13 ava, mis taluvad jää
survet kuni neli tonni ruutmeetri kohta.  

Narva veehoidla parempoolne muldtamm, pikkusega 350 meetrit, ühendab suublat ülevoolupaisuga ning vasakkalda oma (1294 meetrit) ülevoolupaisu vasakkaldaga.  Veehoidla saavutas täismõõtmed 5. mail 1956. aastal. Veehoidla pindalast (191 km²) on Eesti territooriumil 40 km². Veehoidla maht normaalse paisutatud veetaseme korral on 365 miljonit kuupmeetrit, sellest Eesti aladel 100 miljonit. 
Narva veehoidla suurim sügavus on 15 m, keskmine sügavus 1,8 m.

Veehoidla tamm on 9,2 meetri kõrgune ja 206 meetri pikkune.

Kaks saart veehoidlas said endale nime 2017. aastal. Nende nimed on Põhja-Svariksaar ja Lõuna-Svariksaar.

Veehoidlasse suubuvad muu hulgas Narva, Pljussa ja Pjata jõgi. Väljavool Soome lahte toimub Narva jõe kaudu.

Peamised kalaliigid on haug, ahven, särg, nurg ja roosärg.

## Viited
Lämmijärv

**Lämmijärv** ('soe järv'; võru *Lämmijärv́*, vene *Тёплое озеро*) on osa Peipsi-Pihkva järvest. 

Ühendab Peipsi järve Pihkva järvega. Järve lääneosas asub Saksa laht. Lämmijärves asub asustamata Salusaar,

Järve pindala on 236 km² ja suurim sügavus 15,3 meetrit.
Uhtjärv

**Uhtjärv** ehk **Uhtijärv** on järv Võru maakonnas Antsla vallas, Otepää kõrgustiku kaguserval Urvaste ürgorus.

Uhtjärv on sügavuselt (28 meetrit) Eesti viies järv. Järv on 43,5 ha suur ja asub 90,3 meetri kõrgusel merepinnast.

Järve voolab väike oja, samuti leidub allikaid, väljavool toimub Visula jõe kaudu Väiksesse Emajõkke.

Uhtjärve orust leiti 2017. aastal muistne matmispaik, kust tuli välja naise ehtejäänustega luustik. 

Uhtjärve kaldal asuvas popsitalus sündis 1890. aastal luuletaja Marie Heiberg, kelle saatus kujunes traagiliseks; tema sünnikodu müürile on paigaldatud mälestustahvel. Uhtjärv ja seda ümbritsev loodus inspireerisid luuletajat.

## Viited
Costa Rica jalgpallikoondis

**Costa Rica jalgpallikoondis** on Costa Rica rahvuskoondis jalgpallis.

## Ajalugu

Viis korda maailmameistrivõistluste finaalturniirile pääsenud Costa Rica üllatas jalgpalliavalikkust meeldivalt oma debüüdil 1990. aastal Itaalias, kui võitudega Rootsi ja Šotimaa üle tuli meeskond alagrupis teisele kohale ning lunastas pääsme kaheksandikfinaali. Hoolimata seal saadud 1:4 kaotusest Tšehhi vastu, asetas meeskond oma kodumaa maailma jalgpallikaardile. 

2002. aasta MM-il ei jõutud alagrupist edasi. Saadi 2:0 võit Hiinalt ja mängiti viiki 1:1 tulevase pronksmedali võitja Türgiga.

Costa Rica edukalt läbis 2014. aasta MMi alagrupi, kus kahes esimeses voorus alistati Uruguay ja Itaalia. Viimases voorus mängiti 0:0 viiki Inglismaaga, millega kindlustati endale esimene koht. Kaheksandikfinaali vastaseks sai Costa Rica Kreeka. Mäng läks lisaajale ja lõppes 1:1 viigiga, penaltiseerias oli Costa Rica tugevam (5:3) tänu Keylor Navase penalti tõrjele.

## Vaata ka
*Costa Rica jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
*Costa Rica jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
*Costa Rica jalgpallikoondis 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
*Costa Rica jalgpallikoondis 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

## Välislingid
*Koduleht
Ameerika Ühendriikide jalgpallikoondis

**Ameerika Ühendriikide jalgpallikoondis** on USA rahvuskoondis jalgpallis.

## Ajalugu

USA-l on jalgpallis pikk ja põnev minevik. 1862. aastal loodi Bostonis klubi Oneida, mis oli esimene väljaspool Inglismaad loodud klubi.

Rahvuskoondis osales 1924. ja 1928. aasta olümpiamängudel ning esimesel MM-il 1930. aastal Uruguays, kus jõuti poolfinaali. Neli aastat hiljem oldi jälle MM finaalturniiril ja kaotati esimeses voorus Itaaliale.

1950. aastal valmistas USA koondis MM-turniiri ajaloo suurima üllatuse, võites Inglismaad 1:0. Võiduvärava autor oli Joe Gaetjens.

Pärast seda möödus 40 aastat, enne kui USA jõudis jälle MM-i finaalturniirile.

1967. aastal asutati Põhja-Ameerika Jalgpalliliiga NACL, mis koosnes firmade juures tegutsevatest meeskondadest. See võimaldas maksta mängijatele head palka ja meelitas ligi välisriikide staare. Seal on mänginud Pelé, Franz Beckenbauer, Johan Cruijff, George Best ja paljud teised.

Suurim edu on pääs 2009. aasta konföderatsioonide karika finaali, kus tuli võtta vastu 2:3 (2:0) kaotus Brasiilialt.

## Praegune koosseis
Ameerika Ühendriikide jalgpallikoondis 2019. aasta CONCACAF Gold Cup'il.
***Väravavahid**: Zack Steffen, Sean Johnson, Tyler Miller
***Kaitsjad**: Nick Lima, Omar Gonzalez, Walker Zimmerman, Tim Ream, Reggie Cannon, Daniel Lovitz, Matt Miazga, Aaron Long
***Poolkaitsjad**: Michael Bradley, Wil Trapp, Weston McKennie, Christian Pulisic, Cristian Roldan, Djordje Mihailovic
***Ründajad**: Paul Arriola, Gyasi Zardes, Jordan Morris, Jozy Altidore, Jonathan Lewis, Tyler Boyd

## Kohtumised Eesti koondisega

Eesti jalgpallikoondis on Ameerika Ühendriikidega kohtunud 2 korda. Ameerika Ühendriigid olid 7. FIFA liikmesriik, kellega Eesti koondis ametliku kohtumise pidas.

## Vaata ka

*USA jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
*USA jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
*Ameerika Ühendriikide jalgpallikoondis 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

## Välislingid

*Koduleht
Pihkva järv

**Pihkva järv** (võru *Pihkva järv́* ehk *Talaba järv́*, vene *Псковское озеро*) on Peipsi-Pihkva järve lõunapoolne osa, mida Peipsi järvega ühendab kitsas Lämmijärv.

Järve pindala on 708&nbsp;km² ja suurim sügavus 5,3 meetrit.

Pihkva järves asuvad Talabski saared ja Kolpino saar.
Romaan

**Romaan** on jutustava proosa suurvorm. Romaani iseloomustavad probleemiderohkus, mitmekülgsus elu kujutamisel, mitu süžeeliini ja suur tegelaste hulk, sündmuste pikaajaline kulg.

**Romaan** ülekantud tähenduses on armulugu.

Esimesed romaanid kirjutati hilisantiikajal. Mõiste "romaan" võeti kasutusele keskajal. Valitsevaks žanriks kujunes see 19.–20. sajandil.

Romaane liigitatakse:
*ainestiku järgi
**ajalooline romaan
**rüütliromaan
**armastusromaan
**seiklusromaan
**sõjaromaan
**ulmeromaan
**kriminaalromaan
**spiooniromaan
*kujutamisviisi järgi
**arenguromaan
**filosoofiline romaan
**publitsistlik romaan
**psühholoogiline romaan
*mahu järgi
**lühiromaan
**epopöa
**jõgiromaan
*vormi järgi
**värssromaan
**kiriromaan
Abebe Bikila

**Abebe Bikila** (oromopäraselt Abbabaa Biqilaa; 7. augustil 1932 Etioopia, Mout  –  25. oktoober 1973 Addis Abeba) oli Etioopia kergejõustiklane (maratonijooksja) ja kahekordne olümpiavõitja.

Bikila on arvatud IAAFi kuulsuste halli liikmeks.

## Saavutused
*1960 OM – **olümpiavõitja** (paljajalu joostes)
*1964 OM – **olümpiavõitja**
Mükeene

**Mükeene** (vanakreeka *Mykēnai* [mük'eenai], uuskreeka Μυκήνες (Mykínes [mik'ines]), ladina *Mycenae*) on ajalooline linn, tänapäeval arheoloogiline leiukoht Kreekas, umbes 90 km Ateenast edelas, Peloponnesose poolsaare kirdeosas. 

## Mükeene periood, esiajal
Teisel aastatuhandel enne Kristust oli Mükeene Kreeka tsivilisatsiooni üks olulisemaid keskusi – sõjaline tugipunkt, mis domineeris terve Kreeka lõunaosa üle. Kreeka ajalooperiood 1600 eKr kuni umbes 1100 eKr on nimetatud Mükeene perioodiks, et näidata Mükeene juhtivat osa.

Akropolis ehk ülalinn arvatakse olevat Mükeenes kindlustatud vähemalt aastal 1500 eKr, kuna seal on sellest ajast pärinevad hauaehitised. Umbkaudu 1350 eKr rajatud kindlustused ülalinnas ja ümberkaudu ehitati stiilis, mida praegu tuntakse "kükloopilisena", sest ehituseks kasutatud kiviplokid olid nii suured, et hilisemad kreeklased ei uskunud, et inimesed olid võimelised neid tõstma. Seepärast arvasid hilisemad kreeklased, et need müürid olid kokku tassitud suurte ja väga tugevate, kuid ühe silmaga mütoloogiliste tegelaste – kükloopide poolt.

Mükeene kultuuri perioodid:
*I 1700 eKr–1550 eKr varamükeene
*II 1550 eKr–1400 eKr keskmükeene
*III 1400 eKr–1200 eKr hiline Mükeene

1200 eKr hakkas Mükeene tähtsus vähenema ja 12. sajand eKri jooksul mükeenelaste domineerimine lõppes. Seda on peetud doorlaste invasiooni tulemuseks. Järgnevate sajandite jooksul, mida ajaloos tuntakse tumeda ajajärguna, hääbusid teadmised mükeene tsivilisatsioonist, kuigi Homerose eeposed viitavad Mükeene õitseajale. Ka Iliase kangelane Agamemnon oli nende järgi Mükeene kuningas.

Mükeene kultuuri keskused purustati 12. sajand eKr Kreekasse tunginud doorlaste ehk illüürlaste poolt.

Mükeene lossist leitud seinamaalingud sarnanevad paljuski Knossose omadega.
## Vana-Kreeka, vanaajal

Kreeka klassikalise ajajärgu algul oli Mükeene taas asustatud, kuid tema tähtsus ei tõusnud enam iial varasemale tasemele. Mükeenelased võitlesid Termopüülides Pärsia sõdade ajal. 468 eKr vallutasid sõdurid Argosest Mükeene ja küüditasid elanikud minema. Hellenistlikul ja Rooma ajajärgul olid Mükeene müürid vaid turismiatraktsioon, nagu need on seda tänini. 

## Taasavastamine
Kreeka arheoloog Kyriakos Pittakis viis Mükeenes esimesed kaevamised läbi 1841. aastal. Ta leidis ja taastas Lõvivärava. 1874. aastal saabus Mükeenesse Heinrich Schliemann ja võttis ette kaevamised. Schliemann uskus, et Homerose lood on puhas tõde ja interpreteeris oma leide vastavalt. Ta leidis vanad kuningate hauad ja erakordsed hauapanused. Leides kuldse maski ühest hauast pidas ta seda Agamemnoni maskiks, kuigi tagantjärele on tõendatud, et see peab pärinema mitu sajandit varasemast ajast.

## Tuntumad objektid
*Mükeene kuldmask
*Mükeene Lõvivärav

## Vaata ka
*Egeuse kultuur, Trooja sõda
*Mükeene kultuur, Kreeta

## Välislingid
Iirimaa jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Iirimaa jalgpallikoondis]] [[2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

Kolmandatel MM-võistlustel finaalturniirile jõudnud Iirimaa koondis oli valikturniiril ühes alagrupis Eestiga. Kahes omavahelises kohtumises Eestiga jäi mõlemal korral 2:0 võit iirlaste poolele. Iirimaa suutis edestada Hollandit ja jäi otse finaalturniirile pääsenud Portugali järel teiseks vaid halvema väravatevahe tõttu. MM-il osalemise pääsu tõi Iirimaale seejärel väljalangemismängude ringis saadud võit Iraani üle.

## Väravavahid
 

Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Shay Given
20. aprill 1976 
Newcastle United
 39 
 0 
  

Alan Kelly
11. august 1968
Blackburn Rovers
 34 
 0 
 

Dean Kiely
10. oktoober 1970
Charlton Athletic
 6 
 0 
 


## Kaitsjad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Gary Breen
12. detsember 1973 
Coventry City
 43 
 5 
  

Kenny Cunningham
28. juuni 1971
Wimbledon
 38 
 0 
 

Richard Dunne
21. september 1979
Manchester City
 14 
 3 
 

Steve Finnan
20. aprill 1976 
Fulham
 13 
 1 
  

Ian Harte
31. august 1977
Leeds United
 40 
 8 
 

Gary Kelly
9. juuli 1974
Leeds United
 46 
 2 
 
 
Andy O'Brien
29. juuni 1979 
Newcastle United
 5 
 0 


Steve Staunton
19. jaanuar 1969 
Aston Villa
 98 
  7



## Poolkaitsjad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Lee Carsley
28. veebruar 1974 
Everton FC
 19 
 0 
  

Matt Holland
11. aprill 1974
Ipswich Town
 19 
 3 
 

Kevin Kilbane
1. jaanuar 1977
Sunderland
 31 
  3


Mark Kinsella
12. august 1972 
Charlton Athletic
 28 
 3 
  

Jason McAteer
18. juuni 1971
Sunderland
 47 
 3 
 

Steven Reid
10. märts 1981
Millwall
  5
 2 
 


## Ründajad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


David Connolly
6. juuni 1977 
Wimbledon
 33 
 8 
  

Damien Duff
2. märts 1979
Blackburn Rovers
  26
 1 
 

Robbie Keane
6. juuli 1980
Leeds United
 33 
 10 


Clinton Morrison
14. mai 1979 
Crystal Palace
 7 
 2 
  

Niall Quinn
6. oktoober 1966
Sunderland
88  
 21 
 


## Peatreener
 
Mick McCarthy
Noor-Poola

**Noor-Poola** (poola keeles *Młoda Polska*) oli poola pagulaste uusromantiline revolutsiooniline salaühing, mis taotles Poola taasühendamist. 

Ühingu asutas 1834. aastal Bernis Szymon Konarski. Selle ideoloogiline juht oli Joachim Lelewel, kes kohtus Pariisis 1844. aastal ka Mihhail Bakuniniga ja Belgias 1861. aastal Lev Tolstoiga. Noor-Poola sulas 1836. aastal ühte teiste revolutsiooniliste organisatsioonidega. Tegevus lakkas umbes 1839. aastal, kui suri Szymon Konarski (pärast pikaajalist vangistust ja piinamist Venemaa keisririigi võimude poolt, kes tol ajal Poolat okupeerisid).

## Vaata ka
*Poola ajalugu
*1830. aasta Poola ülestõus

## Välislingid
*Szymon Konarskist
*Sergei Kulakowski, „Noor-Poola” ja Poola nüüdisaja luule. – Looming nr. 4 / 1931
Sloveenia jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Sloveenia]] [[jalgpall]]ikoondis [[2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

Kümme aastat tagasi iseseisva riiginaEesti vastu oma esimese maavõistluse pidanud Sloveenia jõudis esmakordselt MM-finaalturniirile. Alagrupis Venemaa järel teisena lõpetanud Sloveenia suutis play-off ringis üle mängida jalgpallimaailmas palju kardetavama Rumeenia koondise.

## Väravavahid



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Mladen Dabanovic
13. september 1971 
Lokeren
 20 
 0 
  

Dejan Nemec
1. märts 1977
Club Bruges
 1 
 0 
 

Marko Simeunovic
6. detsember 1967
Maribor Pivovarna Laško
 43 
 0 
 

 
## Kaitsjad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Spasoje Bulajic
24. november 1975 
1. FC Köln
 15 
 1 
  

Marinko Galič
22. aprill 1970
Koper
 65 
 0 
 

Aleksander Knavs
5. detsember 1975
Kaiserslautern
 38 
 2 
 

Zheljko Milinovic
12. oktoober 1969 
Jeff United
 35 
 3 
  

Goran Sankovic
18. juuni 1979
Praha Slavia
 5 
 0 
 

Muamer Vugdalic
25. august 1977
Maribor Pivovarna Laško
 13 
 0 
 


## Poolkaitsjad

## Ründajad

## Peatreener

Srecko Katanec 

## Vaata ka
*Sloveenia jalgpallikoondis
*2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Berlin

* **[[Berliin]]** (originaalkirjapilt **Berlin**) on Saksamaa pealinn

* Berlin, USA-s 1980. aastatel tegutsenud ansambel
* Mount Berlin, mägi Antarktikas
* Berlin, reisilaev, laatsaretlaev
* Berlin, kruiisilaev 

kohti **[[USA]]-s**
* Berlin (Connecticut)
* Berlin (Georgia)
* Berlin (Illinois)
* Berlin (Kentucky)
* Berlin (Maryland)
* Berlin (Massachusetts)
* Berlin (Nevada)
* Berlin (New Hampshire)
* Berlin (New Jersey)
* Berlin (New York)
* Berlin (Põhja-Dakota)
* Berlin (Holmesi maakond, Ohio)
* Berlin (Williamsi maakond, Ohio)
* Berlin (Pennsylvania)
* Berlin (Vermont)
* Berlin (Lääne-Virginia)
* Berlin (Green Lake'i maakond, Wisconsin)
* Berlin (Marathoni maakond, Wisconsin)
* Berlin (Wisconsin)
Türgi jalgpallikoondis

**Türgi jalgpallikoondis** on Türgi jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Türgit rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.

## Ajalugu
1923. aastal asutatud Türgi jalgpalliliit astus veel samal aastal FIFA-sse.

Viimastel aastakümnetel on türklased liginenud Euroopa tippkoondiste tasemele. Esimest korda võeti MM-i finaalturniirist osa 1954. aastal ja järgmist osalemist tuli oodata 48 aastat. Alles 1990. aastate keskpaigas hakkasid televisioon ja ärimaailm sporti toetama ja arendama. Kolm suuremat İstanbuli klubi (Galatasaray, Beşiktaş ja Fenerbahçe) hakkasid sisse ostma välisriikide staare. Nemad aga innustasid kohalikke tähti, nagu ründaja Hakan Şükür, parandama oma mänguoskusi ja kohaliku jalgpalli rahvuslikku profiili.

Rahvuskoondis jõudis EM-i finaalturniirile 1996 ja 2000, ning Galatasaray võitis esimese Türgi klubina UEFA karika. 2000. aasta EM-il jõuti veerandfinaali, kus jäädi alla 0:2 Portugalile.

2002. aasta MM-il olid türklased väga edukad. Alagrupis jäädi Brasiilia järel teiseks. Kaheksandikfinaalis kohtuti Jaapaniga ja võideti 1:0. Veerandfinaalis saadi võit 1:0 Senegali üle. Poolfinaalis tuli jälle vastaseks Brasiilia, kellele kaotati 0:1. Pronksimängus tuli vastaseks Lõuna-Korea ja saadi võit 3:2.

2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel jõuti poolfinaali, kus kaotati Saksamaale tulemusega 2:3.

## Praegune koosseis
Türgi koondis 2024. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

*Seisuga 2. juuli 2024*

## Mängud Eesti koondise vastu

## Vaata ka
*Türgi jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli_maailmameistrivõistlustel

## Välislingid
*Koduleht
Türgi jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Türgi]] [[jalgpall]]ikoondis [[2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

Osales esimest korda MM finaalturniiril.

## Väravavahid



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Omer Catkic
15. oktoober 1974 
Gaziantepspor
 5 
 0 
  

Rüstü Recber
10. mai 1973
Fenerbahçe S.K.
 63 
 0 
 

Zafer Ozgul Tekin
10. märts 1975
Ankaragücü
 1 
 0 
 
 

## Kaitsjad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Fatih Akyel
26. detsember 1977 
Fenerbahçe S.K.
 35 
 0 
  

Emre Asik
13. detsember 1973
Galatasaray
 15 
 2 
 

Bülent Korkmaz
24. november 1968
Galatasaray
 68 
 1 
 

Ümit Ozat
30. oktoober 1976 
Fenerbahçe S.K.
 13 
 0 
  

Ergün Penbe
17. mai 1972
Galatasaray
 20 
 0 
 

Hakan Ünsal
14. mai 1973
Blackburn Rovers
 24 
 0 
 
 
Alpay Özalan
29. mai 1973 
Aston Villa
 59 
  4



## Poolkaitsjad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Yildiray Bastürk
24. detsember 1978 
Leverkuseni Bayer
 12 
 1 
  

Emre Belozoglu
7. september 1980
Milano Inter
 11 
 1 
 

Okan Buruk
19. oktoober 1973
Milano Inter
 25 
 4 
 

Ümit Davala
30. juuli 1973 
AC Milan
 23 
 1 
  

Abdullah Ercan
8. detsember 1971
Fenerbahçe S.K.
 69 
 0 
 

Arif Erdem
2. jaanuar 1972
Galatasaray
 49 
 8 
 
 
Tayfur Havutcu
23. aprill 1970 
Besiktas
 37 
 6 


Mustafa Izzet
31. oktoober 1974
Leicester City
 6 
 0 
 
 
Tugay Kerimoglu
24. august 1970 
Blackburn Rovers
 59 
 2 



## Ründajad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Nihat Kahveci
23. november 1979 
Real Sociedad
 10 
 1 
  

Ilhan Mansiz
10. august 1975
Besiktas
 5 
 2 
 

Hasan Sas
1. august 1976
Galatasaray
 14 
 0 
 

Hakan Sükür
1. september 1971 
Parma AC
 72 
 35 
  


## Peatreener
 
Senol Gunes

## Vaata ka
*Türgi jalgpallikoondis
*2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Mükeene kultuur

**Mükeene kultuur** oli hilise pronksiaja Mandri-Kreekas levinud kultuur, osa Egeuse kultuurist, Hellase kultuuri hiline ajajärk (Hellase III). See kultuur sai alguse kreeklaste saabumisega Egeuse mere piirkonda 1600. aasta paiku eKr. Mükeene kultuuri ligikaudne ajavahemik oli 1600–1100 ekr.

Kultuur on nime saanud Mükeene linna järgi, mis asus Peloponnesose poolsaarel Argolise maakonna kirdeosas ja oli Mükeene kultuuri keskus. Teised tähtsamad Argolise linnad ja Mükeene kultuuri keskused olid Tiryns, Argos ja Pylos. Mükeene kultuur ulatus kaugelt väljapoole üht maakonda, ka oli Mükeene kultuuri pärane kindlustus Ateenas.

Sellele perioodile on iseloomulik Minose kultuuri ehk Kreeta kultuuri mõju Mandri-Kreekale.

Mükeene kultuuris domineeris sõdalasaristokraatia. 1400. aasta paiku eKr, mükeenelased vallutasid Kreeta, Minose kultuuri keskuse, ühtlasi võtsid nad kasutusele oma vajadustele vastavalt muudetud minoilise kirja.. 

Mükeene kultuuri lõpetas kreeka rahvasterändamine, mille käigus doorlased Mükeene kultuuri linnad 1200. aasta paiku eKr või pisut hiljem vallutasid ja purustasid.

## Mükeene keel

Mükeene keeleks nimetatakse Kreetalt ja Mandri-Kreekast leitud savitahvleile ja pitsatijäljendeile lineaarkirjas B jäädvustatud raidkirjade keelt 15. kuni 13. sajandist eKr. Mükeene keel on vanakreeka keele eellane. Lineaarkiri B on osaliselt dešifreeritud.

## Keraamika

Mükeene kultuuri keraamikat iseloomustab tumedafiguuriline maaling heledal taustal. Mükeene dekoreeritud keraamika juured viivad tagasi hilise pronksiaja algusse (hiline Hellase I). Mükeene kreeka keraamika tüpoloogia tegi Rootsi arheoloog Arne Furumark kaevamiste põhjal Asine leiukohas. Ta lisas ka keraamiliste nõude vormide nimekirja (Furumark 1-333), mida kasutatakse rahvusvaheliselt Mükeene ja minoilise keraamika kirjeldamiseks.

Mükeene ajalooperiood:
Umbkaudne aeg eKr. Periood
1000 	protogeomeetriline
1000–1060 	alammükeene (*submycenean*)
1090–1060 	LHIIIC hiline
1130–1090 	LHIIIC keskmine
1190–1130 	LHIIIC varane
1300–1190 	LHIIIB2
1320–1300 	LHIIIB1
1350–1300 	LHIIIA2
1400–1350 	LHIIIA1
1450–1400 	LHIIB
1500–1450 	LHIIA
1550–1500 	LHI

## Välislingid
Sümfoonia

**Sümfoonia** (kreeka keeles σύμφωνος *sýmphōnos* 'kokkukõlav, harmooniline'; itaalia keeles *sinfonia*) on muusikažanr, millesse kuuluvad erineva muusikavormi ja esituskoosseisuga, tavaliselt ilma solistita instrumentaalmuusika teosed. 

Sümfoonia tavaline esituskoosseis on tänapäeval sümfooniaorkester.
## Mõiste
Sõna "sümfoonia" on moodustunud kahest kreekakeelsest sõnast *syn* (‘koos’) ja *phōnē* (‘kõlama’). Ladinakeelset sõna *symphonia* kasutati kesk- ja renessansiajal kooskõla tähenduses. 

Ilmselt on sõna algne tähendus olnud põhjuseks ka Giovanni Gabrieli ("Sacrae symphoniae", 1597), Heinrich Schützi ("Symphoniae sacrae", 1629) ja teiste heliloojate tavaliselt nii lauljaid kui ka muusikainstrumente kaasavate motettide pealkirjastamisel. 

17. sajandil tähistati sõnaga "sümfoonia" (*sinfonia*) ooperite, oratooriumite ja kantaatide instrumentaalseid sissejuhatusi, aariate ja ansamblite sissejuhatavaid instrumentaalseid ritornelle ning ansambliteoseid, mida võiks nimetada ka sonaatideks või kontsertideks. Põhjused, miks sarnaseid teoseid nimetati erineva nimetusega, olid muusikavälised: sümfoonia võis olla osa suuremast teosest, näiteks ooperist või oratooriumist, muusikasündmusest (akadeemiast) või jumalateenistusest. 

Tänapäevase mitmeosalise sümfoonia otseseks eelkäijaks oli ooperi avamäng, millel 18. sajandi alguseks oli kujunenud suhteliselt standardne kolmeosaline struktuur: kiire – aeglane – tantsuline kiire. Seda Alessandro Scarlatti ja tema kaasaegsete skeemi rakendati laialt ka väljaspool Itaaliat: põhiliselt Saksamaal ja Inglismaal ning vähem Prantsusmaal, kus valitses prantsuse avamäng. 

Sõnu "avamäng" ja "sümfoonia" peeti veel 18. sajandil sünonüümideks.

## Ajalugu
 
### 16. ja 17. sajandi sümfoonia

Näiteks Johann Sebastian Bach nimetas sümfooniateks (*sinfonia*) nii teise klahvpillipartiita esimest osa kui ka kolmehäälseid inventsioone.

### 18. sajandi sümfoonia
18. sajandil kujunes sümfoonia juhtivaks instrumentaalmuusika žanriks, mida klassitsismiajastu lõpuks iseloomustas neljaosaline sonaaditsükli vorm:
:1. osa. Allegro (kiire), sonaat-allegro vormis. 
:2. osa. Andante (või Adagio vms aeglases tempos), tihti variatsioonivormis.
:3. osa. Menuett (või Skertso, tantsulise iseloomuga, kolmeosalises vormis)
:4. osa. Finaal (Allegro, Allegretto, Presto vms kiires tempos, tavaliselt rondovormis.) 
Sellises vormis sümfooniaid kirjutatakse tänapäevani.

### 19. sajandi sümfoonia
19. sajandi romantilisel sümfoonial võis olla ka rohkem või vähem osi. Alates Ludwig van Beethoveni 9. sümfooniast võisid sümfoonia koosseisus olla ka lauljad.

### 20. ja 21. sajandi sümfoonia

## Suuri sümfoonikuid

### Klassitsism
Klassitsistlik sümfoonia kujunes välja 18. sajandil Viini klassikalise koolkonna (Haydni, Mozarti ja Beethoveni) loomingus. 

### Romantism

## Vaata ka
*Sümfooniate loend helistike järgi
*Sümfoonia nr 1
*Sümfoonia nr 2
*Sümfoonia nr 3
*Sümfoonia nr 4
*Sümfoonia nr 5
*Sümfoonia nr 6
*9. sümfoonia
*9. sümfoonia needus

## Välislingid

*Citizendiumi artikkel
Horvaatia jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Horvaatia jalgpallikoondis]] [[2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

Horvaatia jõudis teist korda järjest MM finaalturniirile.

## Väravavahid



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Tomislav Butina
30. märts 1974 
Zagrebi Dinamo
 7 
 0 
  

Stipe Pletikosa
8. jaanuar 1979
Spliti Hajduk
 17 
 0 
 

Vladimir Vasilj
6. juuli 1975
FC Zagreb
  2
 0 
 

 
## Kaitsjad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Robert Jarni
26. oktoober 1968 
Ateena Panathinaikos
 78 
 1 
  

Robert Kovač
6. aprill 1974
Müncheni Bayern
 19 
 0 
 

Danijel Šarić
4. august 1972
Ateena Panathinaikos
 25 
 0 


Anthony Šerić
15. jaanuar 1979 
Verona Chievo
 8 
 0 
  

Dario Šimić
12. november 1975
Milano Inter
 48 
 1 
 

Josip Šimunić
18. veebruar 1978
Berliini Hertha
 6 
 0 
 
 
Mario Stanić
10. aprill 1972 
FC Chelsea
 43 
 7 


Boris Živković
15. november 1975
Leverkuseni Bayer
 15 
 1 
 


## Poolkaitsjad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Niko Kovač
15. oktoober 1971 
Müncheni Bayern
 20 
 3 
  

Robert Prosinečki
12. november 1969
Portsmouth FC
48  
 10 
 

Milan Rapaić
16. august 1973
Fenerbahçe S.K.
 23 
 1 
 

Zvonimir Soldo
2. november 1967 
VfB Stuttgart
 59 
  3
  

Stjepan Tomas
6. märts 1976
Vicenza
 17 
 1 
 

Jurica Vranješ
31. jaanuar 1980
Leverkuseni Bayer
 7 
 0 
 
 
Davor Vugrinec
24. märts 1975 
Lecce
 21 
 7 



## Ründajad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Boško Balaban
15. oktoober 1978 
Aston Villa
 13 
 6 
  

Alen Bokšić
21. jaanuar 1970
Middlesbrough FC
 36 
 10 
 

Ivica Olić
14. september 1979
FC Zagreb
 4 
 1 
 

Goran Vlaović
7. august 1972 
Ateena Panathinaikos
 50 
 15 
  

Davor Šuker
1. jaanuar 1968
TSV München
 68 
 45 
 


## Peatreener
 
Mirko Jozić 

## Vaata ka
*Horvaatia jalgpallikoondis
*2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Programmiline muusika

**Programmiline muusika** on instrumentaalmuusika, millele helilooja on lisanud sõnalise selgituse (pealkirja, kommentaari, pühenduse, viite kirjandusteosele vms) heliteose sisu paremaks mõistmiseks. 

Programmilist muusikat hakati laialdasemalt viljelema romantismiajal. See oli reaktsiooniks klassitsismiajastu elitaarsele, "puhtale" ehk absoluutsele muusikale, kus instrumentaalteoste pealkirjad piirdusid vaid teose järjekorranumbri ja/või helistiku märkimisega. Programm ehk sõnaline selgitus pidi aitama lähendada kuulajat heliloojale, võimaldama kuulajatel paremini mõista helilooja mõtteid ja taotlusi. Programmilisusele vihjas ka romantismiajal tekkinud uus muusikaline žanr "sümfooniline poeem". 

Programmilist muusikat on loodud ka enne romantismiaega. Näiteina olgu nimetatud barokiajastust pärinevad Antonio Vivaldi *[[concerto grosso]]* "Neli aastaaega", Johann Sebastian Bachi "Kapritšo armsa venna lahkumise puhul" jt. Klassitsismiajast on programmilist muusikat vähe teada. Üks varasemaid (eelromantilisi) näiteid on Beethoveni sümfoonia nr 6, F-duur, tuntud ka pealkirjaga "Pastoraalne sümfoonia"; samuti Beethoveni klaverisonaat *op.* 81a, "Les Adieux" ("Hüvastijätt"). 

Romantismiajast alguse saanud programmilise muusika hästituntud näiteiks on Modest Mussorgski klaveripalade tsükkel "Pildid näituselt"; Hector Berliozi "Fantastiline sümfoonia"; Camille Saint-Saënsi "Loomade karneval"; Paul Dukas' "Nõia õpilane"; Richard Straussi sümfooniline poeem "Also sprach Zarathustra" ("Nõnda kõneles Zarathustra") jpt.
Bach

**Bach** (saksa keeles 'oja') võib tähendada järgmist:
*Bach (perekonnanimi), kellest kõige kuulsam on
****[[Johann Sebastian Bach]]**, helilooja ja organist, kelle puhul sageli jäetakse eesnimed ära
*Bachide suguvõsa
*Bach (aadlisuguvõsa)

Muu:

* asteroid, vaata 1814 Bach
* **[[Bach (Tirool)]]**, vald Reutte ringkonnas Austria Tirooli liidumaal
Löökpillid

**Löökpillid** on muusikainstrumendid, mille heli tekitatakse löögi abil. Heli tekitatakse lüües spetsiaalse nuia, pulga või muu vahendiga. Heli võib tekitada ka sõrmede, käe, rusika või jalaga lüües või koputades, kuid ka raputades, kõigutades, nöörist tõmmates, kraapides, hõõrudes, puhudes jne. Tehniliselt keerulisemate löökpillide puhul kasutatakse heli tekitamise juhtimiseks klaviatuuri. 

Heliallika järgi jagatakse löökpillid:
*membraanpillideks, mille heli tekib lüües vastu pinguletõmmatud nahast või muust materjalist membraani
*korpuspillideks, mille heli tekib vastu instrumendi korpust lüües

Veel liigitatakse löökpillid helikõrguse või selle puudumise põhjal:
*kindla helikõrgusega löökpillid
*ebamäärase helikõrgusega löökpillid

## Eestikeelne nimetus
Sõna "löökpill" tõi tõlkelaenuna (saksa *Schlaginstrument*) eesti keelde heliloojast keeleteadlane Karl August Hermann, kes on tublisti üle saja tänapäevani vastu pidanud sõna autor. Sõna "löökpill" võttis Hermann kasutusele 1886. aastal, kuid aastate jooksul tutvustas ta oma muusikaalastes kirjutistes veel selliseidki uudissõnu nagu "helilooja", "heliredel", "üksiklaul", "kirikulaul", "keelpill", "avamäng", "metsasarv", "tiibklaver" jm. 

## Vaata ka
*Korpuspillid
*Löökpillide loend
*Membraanpillid
*Muusikainstrumentide alfabeetiline loend
*Muusikainstrumentide süstemaatiline loend

## Viited
Mullutu laht

**Mullutu laht** on laht, mis asub Saaremaal Kaarma ja Kärla vallas, Mullutu, Mändjala, Kogula ja Vennati küla ning Nasva aleviku juures. Mullutu moodustab Vägara ehk Väike Mullutu lahe (ka Kiisajärv) ja Kellamäe lahe ehk Suurlahega koos Mullutu-Suurlahe.

Mullutu laht on enam liigestunud kaldajoonega kui Suurlaht. Põhjaosas on viis väikest laidu, millest suurimat, nn Rombirahu, kasutatakse heinamaana. Ida poolt ulatub järve suur poolsaar Hidre nukk. Mullutu laht on väga madal. Eriti madal on lahe põhjaosa, mis on kõigest 0,2–0,3 meetrit sügav. Ainult Nasva jõe suudmest loodes on sügavus ligikaudu 1,7 meetrit. Mullutu lahe kaldad on madalad ning roogu kasvanud. Lahe lõunaosas lasub viirsavil umbes 1,7 meetri paksune liivakiht, mudakiht aga on õhuke, ligikaudu 0,4 m. Ainult lahe lääneosas on mudakihi paksus üle meetri.

Mullutu lahe pindala on 412,7 ha, kaldajoone pikkus on 19 530 meetrit ja suurim sügavus on 1,7 m.

## Elustik

Tänu Mullutu-Suurlahe tugevale ühendusele merega on kalastik liigirikas ja rohke. Leidub ahvenat, haugi, särge, roosärge, linaskit, kokre, kiiska, teibi, säinast, viidikat, rünti, lutsu ja angerjat. Lahestik on merekaladele eeskätt kudemis- ja turgutuspaigaks.

Taimestik on lahestikus rohke, eriti lahe põhjaosas. 1954. aastal leiti sealt 15 liiki makrofüüte. Mullutule on omapärane rohke pilliroog, mis kasvab tihedalt koos ja mida võib näha Kurgu ümbruses suurte kõrgusteni ulatumas. Linaskite maimud panustavad taimestiku vohangule, sest hävitavad taimedest toituvaid putukaid, kes muidu hoiaksid floorat kontrolli all.

## Viited
2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste Euroopa valikturniir

**2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste Euroopa valikturniir** oli 2006. aasta maailmameistrivõistluste kvalifikatsioonivõistlus. Osales 51 meeskonda.

## 1. alagrupp

## 2. alagrupp

## 3. alagrupp

## 4. alagrupp

## 5. alagrupp

## 6. alagrupp
Õelad tüdrukud

**"Õelad tüdrukud"** (eesti keeles ka "Julmad tüdrukud"; ingliskeelne pealkiri "Mean Girls"; algne tööpealkiri "Queen Bees and Wannabes") on USAs 2004. aastal Rosalind Wisemani teose "Queen Bees and Wannabes" põhjal valminud noortekomöödia.

## Sisu
Film on Aafrikas zooloogide peres kasvanud 15-aastasest tüdrukust Cady Heronist (Lindsay Lohan), kes on suurlinna kolinud ning läheb seal esimesse klassi. Seal saab ta sõbraks Damiani (Daniel Franzese) ja Janisega (Lizzy Caplan), kes on teiste poolt tõrjutud. Varsti kohtub ta "plastikutega", kelleks on kolm ilusat, populaarset ja julma tüdrukut Regina (Rachel McAdams), Gretchen (Lacey Chabert) ja Karen (Amanda Seyfried). Algab psühholoogiline sõda Cadys eneses.

## Osades
*Lindsay Lohan
*Rachel McAdams
*Tina Fey
*Tim Meadows
*Amy Poehler
*Ana Gasteyer
*Lacey Chabert
*Amanda Seyfried 
*Lizzy Caplan
*Daniel Franzese
*Neil Flynn
*Jonathan Bennett
*Rajiv Surendra
*Elana Shilling
*Graham Kartna
Viroidid

**Viroidid** on väikseimad teadaolevad patogeenid. Nad kujutavad endast väikesi tsirkulaarseid RNA molekule, millel on selgelt väljendunud sekundaarstruktuur. Valdavalt on tegu taimepatogeenidega, mis ei kodeeri valke ja replitseeruvad sõltumatult taimeviirustest. 

Teada on üle 50 viroidi isolaadi nukleotiidse järjestuse, mille alusel on eristatud 16 erinevat viroidi, mis jagunevad viide gruppi.

## Vaata ka
*viirused

## Välislingid
*Taime viroloogia üldkursus
* Viroidid (PSTV ja ASBV)
Kastor ja Polydeukes

**Kastor** ja **Polydeukes** (ladina keeles *Castor* ja *Pollux*) olid Sparta kuninga Tyndareose ja Leda pojad.

Zeus võrgutas Leda, tulles tema juurde luigena, ning Leda sünnitas Zeusile poja Polydeukese ja tütre Helena, maailma kõige ilusama naise. Mõne legendi järgi olevat Leda munenud kaks muna, millest koorusid lapsed. Tyndareosega sai Leda poja Kastori ja tütre Klytaimnestra. Kastorit ja Polydeukest kutsutakse nii **dioskuurideks** (Zeusi võsudeks, kuigi neist ainult ühe isa oli Zeus) kui ka **tündariidideks** (Tyndareose poegadeks). Polydeukes Zeusi lapsena oli surematu, Kastor surelik.

Vendi kujutatakse sageli valgete hobuste seljas, kuid Homeros nimetab Kastorit ratsutaltsutajaks ja Polydeukest rusikavõitlejaks, jättes viimase hobusest ilma. Vennad armastasid teineteist väga ja olid alati koos.

Vennad tõid Aphidnaist tagasi oma õe Helena, kelle Theseus oli röövinud, ja viisid Theseuse ema Aithra Spartasse saagiks. Nad osalesid argonautide retkel. Polydeukes tappis Amykose, kes sundis kõiki enda maale tulnuid endaga võitlema ja tappis võidetud.

Kastor ja Polydeukes röövisid oma onu Leukippose tütred Hilaeira ja Phoibe. Neidude kihlatud Idas ja Lynkeus tulid kätte maksma. Kokkupõrkes tappis Idas Kastori ja Polydeukes Lynkeuse. Polydeukes armastas oma venda niivõrd, et ei suutnud temast lahkuda ja loobus vabatahtlikult maapealsest elust. Nad veedavad vaheldumisi ühe päeva Olümposel ja teise allmaailmas. Noormehed tõsteti taevasse Kaksikute tähtkujuks. Selle heledaimad tähed Kastor ja Polluks on nende järgi nimetatud.

Kuna Kastor ja Polydeukes ei elanud maa peal kaua, jättis Tyndareos Sparta trooni oma väimehele Menelaosele. Kuid "Iliase" III raamatus on kirjas, et Helena otsib Trooja sõja viimasel aastal oma vendi pilguga kreeklaste leerist ja on imestunud, et ei näe neid.

Kastorit ja Polydeukest austati paljudes kohtades, kuid eriti nende kodumaal Spartas. Neid peeti meremeeste kaitsjaiks ja merehädaliste päästjaiks. Nendega seostati Elmo tulesid.

Vanad roomlased austasid Kastorit rohkem kui Polydeukest. Nende mälestuspäev on 15. juulil. Roomas Kvirinaali künkal asus Dioskuuride skulptuur.

## Allikas
* Antiigileksikon, Valgus, Tallinn, 1995, lk 120
Lillehammer

**Lillehammer** on linn Kagu-Norras Innlandeti maakonnas, Lillehammeri valla keskus. See asub Gulbrandsdale orus 120 km pikkuse järve Mjøsa põhjaosas, merepinnast 180–620 m kõrgusel.

Lillehammer oli asustatud juba enne rauaaega. Esimest korda on seda mainitud kirjalikes allikais 1390. aastal. Lillehammerit läbib Oslo–Trondheimi tee, mistõttu on selle äärde Norra suurima järve kaldale rajatud kaubanduskeskus. Linnaks tunnistati Lillehammer 7. augustil 1827. Sel ajal elas linna piires ametlikult 50 elanikku.

Lillehammeri vaatamisväärsused on Euroopa suurim, Maihaugeni vabaõhumuuseum, kus on 142 vana hoonet ja üle 40 000 eseme; peatänav Storgata, mis 1993 sai rahvusvahelise kultuuripreemia hästi hoitud vana puumajamiljöö eest; kunstimuuseum; automuuseum, 1200. aastail ehitatud Ringebu puukirik ja maailma vanim töötav aurulaev Skibladner (1856. aastast).

Lillehammer on tuntud talispordikeskus. Lillehammeris peeti 1994. aasta taliolümpiamängud. Lillehammeri lähedal paikneb Hafjelli mäesuusakeskus.

## Muu
Lillehammeri asukoha ja oludega võrreldavas Norra asulas leiab aset Norra 24-jaolise komöödiasarja "Lilyhammer" (2012–2015) tegevustik.

## Viited

## Välislingid
Mulgi keel

**Mulgi keel** (mulgi ja teistes lõunaeesti keeltes *mulgi kiil´*) on lõunaeesti keelte hulka kuuluv Eesti põline piirkondlik keel ehk regionaalkeel. Teiste  käsitluste järgi on mulkide keel lõunaeesti keele või eesti keele lõunaeesti murderühma **Mulgi murre**.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel on mulgi keelel 9698 kõnelejat peamiselt Lõuna-Eestis Mulgimaal (Helme, Karksi, Halliste, Tarvastu ja Paistu kihelkond), mis jaguneb tänapäeval Viljandi ja Valga maakonna vahel.

Mulgi keele ja kultuuri arendamiseks on loodud Mulgi Kultuuri Instituut. Mulkide Seltsi (tegutsenud 1934–1940 ja alates 1989. aastast) toetusel ilmus 2004 mulgi keele lugemik "Mulgi keelen ja meelen", mille autorid on Silvi Väljal ja Lembit Eelmäe. Ilmunud on mitmeid heliplaate mulgikeelsete laulude (nt Anu Tauli "Tähe tüdär", "Engi aig", "Vikerkaart otsman") ja luulega. 2012–2014 on Mulgi Kultuuri Instituut välja andnud kolm mulgikeelset töövihikut. Ilmunud on mulgikeelne Mulgi laste laulu- ja mänguvihk (2014) ja Mulgikeelne kõnelemisraamat koos CDga "Kärt ja Märt Mulgimaa reisu pääl" (2016), autor Alli Laande. 2016. aasta sügisel anti välja ka mulgikeelne "Mütäs Mati luu".

Alates 2005. aastast on ERR Vikerraadios eetris igal nädalal mulgikeelsed uudised.

Mulgi Kultuuri Instituut annab alates 2008. aastast neli korda aastas välja mulgikeelset ajalehte Üitsainus Mulgimaa.

Mulgi keel on tuntud eelkõige luulekeelena. Rikkalikku mulgikeelset luuleloomingut on käsitletud eesti murdeluule või lõunaeesti kirjanduse kontekstis. Eeskätt romaanikirjanikuna tuntud Nikolai Baturin luuletab mulgi keeles. Mulgi kirjandusest kõneldes peab vanematest kirjanikest kindlasti mainima Juhan Kunderit, August Kitzbergi ja Hendrik Adamsoni. Mulgikeelseid luuleraamatuid on kirjutanud Lembit Eelmäe.

## Vaata ka

*lõunaeesti keel
*tartu keel 
*võru keel 
*setu keel
*eesti keel
*Üitsainus Mulgimaa

## Kirjandust
* Salme Tanning. *Mulgi murdetekstid.* Tallinn, Eesti Riiklik Kirjastus, 1961 (Eesti murded 1)
* Ennemustitsel Mulgimaal. DIGAR, 2008
* Mulgi kirjandus

## Välislingid
*Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskus
* Mulgi sõnastik, Eesti Keele Instituut
* Mulgi sõnaraamat I, Eesti Keele Instituut
Kabe (täpsustus)

**Kabe** võib tähendada järgmist:

***[[Kabe]]** on lauamäng.
***[[Kabe (kabend)|Kabe]]** on tugevama jõuga kabend kabes. 
***[[Kabe (Namiibia)|Kabe]]** on ringkond Namiibias.
***Kabe** on esperantokeelse kirjaniku Kazimierz Beini pseudonüüm.
***Kabe** on ka tegelane George Lucase filmis "Tähtede sõda" (uuema pealkirjaga "Tähtede sõda: osa IV: Uus lootus") (1977).
Tartu keel

**Tartu keel** (*tartu kiil* või *tarto kiil*) on lõunaeesti keelte hulka kuuluv Eesti põline piirkondlik keel ehk regionaalkeel. Traditsioonilise käsitluse järgi on tegemist lõunaeesti keele või eesti keele lõunaeesti murderühma  **Tartu murdega**. 

Tartu keelel on Eesti 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 4109 kõnelejat põhiliselt Lõuna-Tartumaal (Sangaste, Otepää, Kambja, Võnnu, Rõngu, Rannu, Puhja, Nõo ja Tartu-Maarja kihelkond). See põline tartu keele ala on tänapäeval jaotunud Tartu, Valga ja Põlva maakonna vahel. 

Peamiselt tuntakse tartu keelt siiski ajaloolise tartu ehk lõunaeesti kirjakeele kontekstis. Peamiselt tartu keelel põhinev lõunaeesti kirjakeel oli 17.–19. sajandi Tartu- ja Võrumaa kiriku-, kooli- ja kohtukeel. Lõunaeesti kirjakeele  üks vanemaid ja tähtsamaid kirjalikke mälestusmärke on 1686. aastal ilmunud Wastne Testament. 

Nüüdisaja kirjanduses on tartu keelt kasutanud peamiselt Mats Traat. Jakob Hurda "Eesti mõtteloo" sarjas avaldatud kirjutiste kogu "Looja ees" (2006) sisaldab tema Rõngu murdes peetud tartukeelseid jutlusi. 

Tänapäeval on tartu keel väikesearvulise ja kiiresti vananeva kõnelejaskonnaga. Uuema tartukeelse kirjasõna, meedia ja kooliõpetuse puudumise tõttu on ta  hääbumas. Tartu keele kaitseks ja arendamiseks pole tekkinud sellist aktiivset ühiskondlikku liikumist nagu võru, setu ja mulgi keelel.

## Vaata ka
*lõunaeesti keel 
*lõunaeesti kirjakeel
*mulgi keel 
*võru keel 
*setu keel
*eesti keel
Kvindiring

**Kvindiring** on muusikateoreetiline skeem, mis kirjeldab helide ja helistike omavahelisi suhteid. Kvindiring põhineb seaduspärasusel, et mistahes helist (noodist) puhta kvindi kaupa üles- või allapoole liikudes jõutakse pärast kõikide teiste nootide läbimist enharmooniliselt sama noodi (heli) juurde tagasi. 

Ringi parempoolsel küljel suureneb helistiku dieeside arv; vasakpoolsel küljel suureneb bemollide arv. Kvindiring näitab ära ka uute võtmemärkide ilmumise ning nende paiknemise järjekorra noodikirjas noodivõtme järel: esimene diees (võtmemärk) on F, millele järgneb C, G, D jne. Bemollide poole liikudes: B, E, A, D jne. 

Kõrvuti asuvad helistikud erinevad omavahel ühe võtmemärgi võrra ning on **[[Helistike sugulus|sugulashelistikud]]**. Päripäeva (dieeside poole) liikudes on järgmine helistik eelmise helistiku dominant(helistik); vastupäeva (bemollide poole) liikudes on järgmine helistik eelmise helistiku subdominant(helistik). 

Vastaskülgedel paiknevad helide (nootide) omavaheline intervall on suurendatud kvart (tritoon).
Uma Leht

**Uma Leht** on kaks korda kuus ilmuv võrukeelne ajaleht.

Ajaleht ilmub alates 1. augustist 2000. Peatoimetaja on Jan Rahman. 

4. novembril 2021 ilmus Uma Lehe 500. number 

## Viited

## Välislingid
*Uma Leht Internetis