open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
River Below

**"River Below"** on Kanada ansambli Billy Talent singel.

Singel tuli välja aasta 2004. aasta juulis. Sellest sai Billy Talenti üks raadiotes mängituim singel. Seda mängiti ka MuchMusicu video auhindade kätteandmisel.

## Video
Laulu video lavastaja on Sean Michael Turrell. Video peategelaseks on skisofreenikust mees, kes kuuleb oma peas hääli, mis ütlevad talle, et ta ehitaks pommi ja õhiks selle. Temast on seinal foto, mis näitab, et ta on osalenud sõjas. Telerit vaadates näeb ta pomme, mis kukuvad linnale peale. Billy Talent mängib samal ajal garaažis, mis on üle tee tema majast. Arvatakse, et video sündmustik leiab aset aastal 1960, võttes arvesse tegelaste riietusstiili. Video lõpeb sellega, et mees teeb pommi valmis ja laseb ennast õhku, tappes kõik enda rajoonis. 

See video tõusis edetabelite tippu, kuid sai ka negatiivset vastukaja, kuna ilmus veidi aega pärast pommiplahvatust Madridi rongis.
Nothing to Lose

**"Nothing to Lose"** on Billy Talenti kolmas singel debüütalbumilt "Billy Talent". 

Laul räägib noorukist, kes plaanib enesetappu. Nimetu nooruk kannatab tõrjumise ja depressiooni all, kuid tema vanemad vaatavad sellest mööda: -*Teacher said it's just a phase/When I grow up my children will probably do the same*. Loo lõppedes võib aru saada, et ta sooritaski enesetapu.

Iga kord, kui seda lugu mängiti kindlates raadiojaamades, annetas Billy Talent 1 dollari laste abitelefoni organisatsioonile.

## Video
Laulu video lavastas Sean Michael Turrell. Mustvalge video peategelane on nooruk, kelle nägu varjab terve loo vältel must kapuuts. Nooruk peab päevikut, milles ilmnevad osad laulu sõnadest ning pildid. Hiljem teda hakatakse mõnitama ning tema käest rebitakse tema päevik ära. Ta on sunnitud ära jooksma. Video lõpus nooruk läheb kooli garaaži kus on autod. Ta võtab pikemat sorti vooliku ning ühendab ühe otsa summutisse, ning teise toruotsa autosse, kuhu ta ka ise sisse istub. Seejärel ta käivitab auto ning mürgised gaasid lämmatavad ta. Sellele viitavad ka laulu sõnad: *There's nothing to gain/And I just died today*, mis viitab, et enesetapja oli läinud oma plaaniga lõpuni välja. Video lõpus näidatakse tema päevikut, mis on lahti leheküljelt, kus on joonistatud auto ja tema kavatsused kirjutatud. Samuti viitavad laulusõnad sellele: "*There's nothing to gain / My notebook will explain*.

Video lõpus kuvatakse tekst:
THERE'S LIFE BEYOND THESE WALLS ('elu on ka siit väljaspool')

LASTE ABITELEFON
JEUNESSE, J'ÉCOUTE
1 800 668 6868
www.kidshelpphone.ca
Fallen Leaves

**"Fallen Leaves"** on ansambli Billy Talent kolmas singel, albumilt "Billy Talent II". Singel ilmus 2006. aasta novembris.

## Laulu sisu
Laul on kahest sõbrast, kes olid bändi liikmete sõbrad, kuid kes mõlemad oleksid äärepealt surnud heroiinisõltuvuse tõttu. Laulu sõnad toovad suhteliselt hästi välja need kohad, millega vihjatakse heroiinile, näiteks: "I left my best friends, or did they just leave me?", mis viitab sõltlase kaotustele sõprade osas, samal ajal kui tema sõltuvus suurenes. Ning tema järjepidavad lubadused: "Just one more hit, and I'll be fine. I swear to God this'll be my one last time!".

## Lood
#"Fallen Leaves" (Album Version)
#"Fallen Leaves" (Live at MTV Campus Invasion Germany)
#"Prisoners of Today" (Album Version)

## Muusikavideo
Muusikavideo lasti avalikkuse ette Kanadas 27. novembril 2006 ja üle maailma juba nädal hiljem. Video algab kukega, kes seisab liikuva auto kapoti peal, autos on Billy Talenti liikmed. "Kukk" on ka Iani kitarri hüüdnimi, milleks on „Striped Rooster”. Video jätkub sellega, et nad sõidavad mööda teed edasi, ning autole langevad vahtralehed, mis on kollased, kuid lõpuks nad jõuavad aiani, millest läbi minnes satuvad nad lõunasöögile, kus on goblinid ja muinasjutulised kollid. Üks koletistest käsib neil lugu mängida, ning nad kuuletuvad. Nad hakkavad mängima lugu „Fallen leaves”. Ühel hetkel kõnnivad bändi liikmed läbi metsa, ning jõuavad naiseni, kes ulbib väikese basseinis, silmad suletud ja pealtnäha elutult. Kui nad uurima lähevad, ärkab naine ellu ja hakkab paanitsema. See võib viidata narkomaanidele, kes on tänaval ja võitlevad elu eest. Seda näitavad ka laulu sõnad: "Run away before you drown, or the streets will beat you down." Kollid ja monstrumid sümboliseerivad inimesi, kes on narkomaaniaga nakatunud.
This Suffering

**"This Suffering"** on viies singel Billy Talenti albumilt Billy Talent II.

Singel avaldati 26. novembril 2007. Plaadil on ka video, mis on bändi esimene kontsertesituse videosalvestis. Video on salvestatud "Much music" muusikaauhindade jagamisel. Sama video on ka albumil "666".
Citizendium

**Citizendium** on Vikipeedia asutaja Larry Sangeri poolt 2006. aastal alustatud paralleelprojekt. See on vaba entsüklopeedia, kus toimetajad peavad esinema oma pärisnimede all (kokkuleppel toimetusega võidakse kasutada varjunimesid) ning artiklite versioonid läbivad heakskiidetud artikliks tunnistamise protseduuri. Heakskiitmise õigus on kasutajatel, kes on tõendanud, et nad on valdkonna eksperdid.  

Seisuga 17. mai 2008 on töös 6400 artiklit ning heaks kiidetud on 65 artiklit. 

Seisuga 23. mai 2009 on töös üle 10 800 artikli.

Seisuga 23. märts 2010 on töös üle 13 300 artikli, millest 121 on eriala asjatundjate poolt heaks kiidetud.

Seisuga 3. oktoober 2012 on töös üle 16 200 artikli, millest 165 on asjatundjad heaks kiitnud.

## Välislingid
*Citizendiumi esileht
Billy Talent (album)

**"Billy Talent"** on Kanada *[[rokkmuusika|rokkansambli]]* Billy Talent debüütalbum. Nende eelmine album "Watoosh!" (1999) ilmus, kui bänd kasutas veel nime Pezz. 

Jaanuaris 2007 sai album kolmekordseks Kanada plaatinaplaadiks. Albumi andis välja plaadifirma The Factor, mis asub Kanadas Briti Columbia provintsis Vancouveris. 

## Laulud
#"This is How it Goes" – 3:27
#"Living in the Shadows" – 3:15
#"Try Honesty" – 4:14
#"Line & Sinker" – 3:37
#"Lies" – 2:58
#"The Ex" – 2:40
#"River Below" – 3:00
#"Standing in the Rain" – 3:20
#"Cut the Curtains" – 3:50
#"Prisoners of Today" – 3:53
#"Nothing to Lose" – 3:38
#"Voices of Violence" – 3:10

Laul "Line & Sinker" esineb ka filmi "Grind" *[[soundtrack]]*'il.

## Koosseis

*Benjamin Kowalewicz – vokaal
*Ian D'Sa – kitarr, vokaal
*Jonathan Gallant – bass, vokaal
*Aaron Solowoniuk – trummid
Surrender (Billy Talenti laul)

**"Surrender"** on Billy Talenti neljas singel albumilt "Billy Talent II". 

Singel anti välja 2. aprillil 2007. Muusikavideo filmiti veebruaris. Muusikavideo jõudis edetabelis esikohale ja püsis seal kaks nädalat.

## Lood
#"Surrender" (Radio Version)
#"This Suffering" (Live at The Orange Lounge Toronto)
#"Devil in a Midnight Mass" (Live at The Orange Lounge Toronto)

## Muusikavideo
Bänd esineb korterelamus. Taust, varjundid ja eriefektid kulgevad aeglasemalt kui laulja ja bändikaaslased. Sellega püüti anda dramaatilist efekti. Kuid kui video edasi areneb, hakkavad korterelamus esemed (nt vaasid, taldrikud, pildiraamid, aknad jms.) plahvatama, mis sobib muusikalise tooniga ja pingelisusega. Video lõpus langeb Benjamin laastatud korterelamus põrandale. Enamik muusikakanaleid lõikas selle koha välja, sest originaalvideos lastakse talle kuul pähe, mis seletab ka eelnevaid plahvatusi.
Scandalous Travelers

**"Scandalous Travellers"** (inglise keeles 'skandaalsed reisijad') on Billy Talenti esimene DVD. 

See on dokumentaalfilm, milles jälgitakse bändi tegemisi nende esimesel, kaheaastasel turneel. DVD sisaldab ka kontsertesinemisi ja raadiojaamade intervjuusid Londonis Ontario provintsis Kanadas. DVD-l on laulude "This is how it goes", "Cut The Curtains", "Line and Sinker", "Living in the shadows" kontsertesitused, ning ka seni nägemata akustilised esitused lauludest "Standing in the rain", "Lies" ja "Try Honesty".
Fotoaparaatide loend

*Siin on loetletud [[fotoaparaat]]e*. 

## A
*Agfa
**...
*Agilux
**..
*ARCA-Swiss
**...
*Arsenal
**Kiev

## B
*Balda
**...
*Bolex
**...
*Braun
**...
*Bronica
**...
*Burke & James
**...
## C
*Cambo
**...
*Canon
**Canon EOS 450D
**Canon EOS-1Ds Mark II
**Canon Powershot S3 IS
*Casio
**...
*Contax
**...
*Corfield
**...
*Coronet
**...

## D
## E
*Ebony
**...
## F
*FED
**...
*Folmer & Schwing
**...
*Fujifilm
**...
## G
*Graflex
**...
## H
*Hasselblad
**...
*Hewlett Packard
**...
*Holga
**...
*Horseman
**...
## I
*Ilford
**...
## J
## K
*Kodak
**...
*Konica Minolta

## L
*Leica
**...
*Linhof
**...
## M
## N
Nikon

## O
* Olympus – Olympus Corporation
** Olympus µ 1030 SW

## P
## Q
## R
## S
sony

## Z
## T
## U
## V
## W
## X
## Y
Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla tee

**Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla tee** (põhimaantee nr 9) on üks Eesti põhimaanteedest. See saab alguse Ääsmäe liiklussõlmest, kus eraldub Tallinna–Pärnu–Ikla teest.

Tee pikkus on 80,5 km, kaasa arvatud 1,0 km pikkune lõik Ääsmäe liiklussõlmes ja 3,2 km pikkune lõik Haapsalu linnas.

Esimesed statsionaarsed kiiruskaamerad paigutati maanteele 2013. aasta detsembris.

## Sillad Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla teel

Sildade nimistu pärineb Teeregistri andmebaasist.

## Viited
Kuiperi vöö

**Kuiperi vöö** ehk **Edgeworthi-Kuiperi vöö** on Neptuuni orbiidist kaugemal asuv Päikesesüsteemi piirkond, mis sisaldab kääbusplaneete ja tuhandeid komeedisarnase koostisega taevakehi.

Kuiperi vöö sarnaneb Marsi ja Jupiteri orbiitide vahel paikneva asteroidide vööga. Kuiperi vöö taevakehade orbiidid järgivad enam-vähem ekliptika tasandit, erinedes seega umbes 1000 korda kaugemal paiknevast Öpiku-Oorti pilve objektidest.

Kuiperi vöö objektide tähistamiseks kasutatakse lühendit **KBO** (inglise keeles *Kuiper Belt Object*). Objektideks nimetatakse neid osalt seetõttu, et vältida nende klassifitseerimist asteroidideks või komeetideks, sest neil on nii ühtede kui ka teiste omadusi.

Kuiperi vöö olemasolu hüpoteesi esitas 1949. aastal Kenneth Edgeworth ning kaks aastat hiljem Edgeworthist sõltumatult Gerard Kuiper. Hiljem on selgunud, et sarnaseid ideid on enne Edgeworthi ja Kuiperit 1930. aastail esitanud ka Ameerika astronoom Frederick Leonard.

Kuiperi vöö objektide olemasolu kohta polnud neil mingeid vaatlusandmeid, kuid lühikese tiirlemisperioodiga komeedid (mõnisada aastat või vähem, näiteks Halley komeet) ei saanud pärineda Öpiku-Oorti pilvest, mis asub selleks liiga kaugel (sealt pärinevad mitme tuhande aastase tiirlemisperioodiga komeedid, näiteks Hale'i-Boppi komeet). Lisaks järgisid lühikese tiirlemisperioodiga komeetide orbiidid ekliptika tasandit liiga hästi, et pärineda sfääriliselt ümber Päikesesüsteemi paiknevast Öpiku-Oorti pilvest.

1992. aastal avastasid David Jewitt ja Jane Luu Neptuuni-taguselt orbiidilt taevakeha nimega 1992 QB<sub>1</sub>. Seda peetakse ühtlasi ka Kuiperi vöö avastamiseks, sest enne seda oli Neptuuni-taguse orbiidiga Päikesesüsteemi taevakehadest teada vaid Pluuto koos oma kaaslase Charoniga.

Kuiperi vöö algab kohe pärast Neptuuni orbiiti, selle välispiiri ei ole seni rangelt paika pandud, kuigi mõnikord tõmmatakse piir 55 astronoomilise ühiku kaugusele. Kuiperi vöö on asteroidide vööst 20–200 korda massiivsem. Jane Luu hinnangul moodustab Kuiperi vöö taevakehade kogumass umbes kümnendiku Maa massist.

Leitud objektide arv ületab tänaseks tuhande piiri. Arvatakse, et kokku on Kuiperi vöös üle 70 000 rohkem kui 100-kilomeetrise läbimõõduga taevakeha.

Kuiperi vööd peeti algul lühikese perioodiga komeetide allikaks, kuid nüüdseks on selgunud, et suurem osa Kuiperi vöö objektidest on stabiilsetel ning erinevalt komeetidest suhteliselt vähe väljavenitatud orbiitidel. Vaid hajuskettaks nimetatud Kuiperi vöö osast pärinevad väljavenitatud orbiidiga objektid võivad sattuda Päikese lähedusse ning muutuda sabaga komeediks. Neptuuni kaaslane Triton on astronoomide arvates tõenäoliselt pärit Kuiperi vöö hajuskettast.

Kuiperi vöö suurimateks teadaolevateks objektideks on varem planeedi seisuses olnud Pluuto ning 2005. aastal avastatud 136199 Eris. Erist peetakse isegi pisut suuremaks, kuid seda on järeldatud vaid heleduse, mitte füüsilise suuruse mõõtmise põhjal.

## Viited

## Välislingid
*David Jewitti veebileht Kuiperi vöö objektide kohta
Kestvusratsutamine

**Kestvusratsutamine** ehk **rännak** on ratsaspordi ala, kus pannakse proovile hobuse kiirus ja vastupidavus ning ratsaniku maastikul ratsutamise oskused.

Ametlikud võistlused toimuvad ühisstardist distantsidel 15–160 kilomeetrit. Võistlused toimuvad maastikul märgitud rada mööda. Rajal võib olla mitmesuguseid looduslikke takistusi, maastik on vahelduv. Olenevalt distantsi pikkusest on võistluse jooksul üks kuni mitu veterinaarkontrolli. Lisaks kontrollitakse hobuse tervist enne ja pärast võistlust.

Levinuim tõug kestvushobuste seas on araabia hobune. 

Olenemata stardi viisist ja reeglitest, võistleb iga võistleja läbi kogu sõidu nagu ta oleks üksi ja vastane oleks ainult rada, distants, kliima, pinnas ja kell.

Võistluste ajal tuleb eriti hästi hoolitseda hobuse eest ja see on väga tähtis osa kogu võistlusest. Et edu saavutada, peab võistleja omama teadmisi hobuse efektiivsest ja ohutust liikumisest maastikul.

Hobustele tehakse veterinaarülevaatus enne ja pärast sooritust ja ainult need hobused, kes läbivad veterinaarkontrolli edukalt, saavad arvessemineva tulemuse. Üle 40 km võistlused jagatakse nii, et veterinaarkontroll on kuni iga 40 km järel ja samal ajal on ka kohustuslik puhkepaus 30–40 minutit. Puhkepausi ei loeta lõpptulemuse hulka. Igas vahefinišis on hobusele ettenähtud maksimaalne taastumisaeg 20 minutit (lõppülevaatusel 30 minutit). Taastumisaja jooksul peab hobuse pulss olema max 64 l/min. Lisaks pulsile peab ta näitama korrapärast ja ergast traavi, tema organismi vedelikutase peab olema normis ning sooled jm siseelundid toimima. Ka viimases, finišijärgses veterinaarkontrollis peab hobune olema ***fit to continue*** seisundis.

Ühepäevastel võistlustel läbitakse kuni 160 km pikkusi distantse. Korraldatakse ka kahe- ja kolmepäevaseid võistlusi.

www.kestvusratsutamine.ee

2014. aastal on Eestis poolsada aktiivselt võistlevat paari (ERL-i edetabel 2012), lisaks neile veel umbes 20 paari, kes osalevad kalenderplaani välistel võistlustel (tutvumisklassid). Aastas korraldatakse 6–8 rahvuslikku võistlust, sh meistrivõistlused ponidele, juunioridele, noortele ja seenioridele. Järjest kasvavat populaarsust koguvad nn tutvumisklassid (u 20–30 km). Tutvumisklassis on võimalik saada aimu kestvusratsutamisest kui ratsaspordialast. Järjest enam liigutakse sealt edasi kõrgematele raskusastmetele. Olgu märgitud, et kestvusratsutamises on kvalifitseerumise tingimused küllaltki karmid. Tegemist on ratsaspordialaga mis esitab tõsiseid väljakutseid nii ratsaniku kui hobuse füüsisele. Ettevalmistus 160 km distantsiks võtab aastaid. Selleks, et kvalifitseeruda CEI 1* võistlusele ehk madalamaile tasemele tuleb eelnevalt läbid viis rahvuslikku võistlust etteantud distantsidel ja kiirustel.

Vaatamata eeltoodule on Eesti kestvusratsutajad aktiivsed osalema FEI võistlustel. FEI edetabelist võib leida 11 ratsanikku, kes lõpetanud edukalt sõidu CEI 1*–4* tasemel.
Harilik kukesaba

**Harilik kukesaba** (*Lythrum salicaria*) on rohttaim kukesabaliste sugukonna kukesaba perekonnast.

Taime vars on 30–100 cm pikk ja tugev. Taime õied on roosakaslillad, õitseb juulist septembrini.

Taim kasvab madalsoodes, veekogude kallastel jt.

## Levik
Harilik kukesaba on pärismaine Euroopas, Aasias, Aafrika põhjaosas ja Kagu-Austraalias. Eestis tavaline. 

Sissetoodud võõrliigina on ta levinud invasiivsena Põhja-Ameerikas ja Uus-Meremaal. Põhja-Ameerikas on tema leviku piiramiseks kasutatud biotõrjemeetodeid.

## Välislingid
* 

* Video harilikust kukesabast
Ninaõõs

**Ninaõõs** (ladina keeles *cavum nasi*) on paljude selgroogsete hingamisteede valdavalt paariline algusosa. Ninaõõnel eristatakse ninaesikut ja pärisninaõõnt.

Ninaõõne anatoomia, morfoloogia, tsütoloogia, füsioloogia ja patoloogia erinevad nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Nina vahesein
Ninaõõs jaguneb vaheseina varal kaheks sümmeetriliseks pooleks. Nina vaheseina ja karbikute vahele jääb ühine ninakäik.

## Ninakarbikud

Ninaõõne külgmisel seinal on kummalgi pool kolm luulist ninakarbikut: 
* ülemine ninakarbik (*concha nasalis superior*),
* keskmine ninakarbik (*concha nasalis media*),
* alumine ninakarbik (*concha nasalis inferior*) (selle all avaneb pisarakanal).

## Ninakäigud
 
Ninakäigud, mis paiknevad ninakarbikute all, jagavad ninaõõne omakorda kolmeks:
*ülemine ninakäik, 
*keskmine ninakäik,
*alumine ninakäik.

## Ninaõõne sisesein
Ninaõõne näärmeterikas ripsepiteeliga limaskest sisaldab rohkesti limanäärmeid ja veresooni. Limaskest on paks ja tursub kergesti ärritajate mõjul (keemilised ained, infektsioon jne).

Ninaõõne tagaosa siseseinal paikneb haistmisepiteel.

## Roomajatel
### Madudel
Veelise eluviisiga madudel paiknevad ninaõõne ees ninasõõrmed, mis on varustatud isesuletavate ringiliste klappidega ja klapilaadeste kilbistega (veemadulased), mis sulgevad nii nina kui ka suu kui nad vee all ujuvad. Lisaks paiknevad merevees elavatel madudel ninaõõnes ninanäärmed (inglise keeles *salt glands*), mille kaudu liigne sool väljutatakse.

## Inimesel
### Asend
Eest on ta avatud ninasõõrmetega, tagant toimub tagasõõrmete ehk koaanide kaudu ühendus neelu ninamise osaga. Ninaõõne kohale jääb eesmine koljuauk, alla suuõõs, külgmiselt asuvad silmakoopad ja ninakõrvalurked.

Ninaõõs on ühendatud koljuluude (ülalõua-, otsmiku-, kiil- ja sõelluus) õhkusisaldavate urgetega. Ninakõrvalurked on limaskestaga kaetud õhuruumid mis osalevad sissehingatava õhu soojendamises ja on ka hääle resonaatoriteks.

## Vaata ka
*nina
*ninahaigused
*ninaõõne histoloogia

## Viited

## Välislingid
*Henry Gray, "Anatomy of the Human Body". 1918. *[http://www.bartleby.com/107/223.html 1b. The Organ of Smell Organon Olfactorius; The Nose]*, Veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (*inglise keeles*)
*Malcolm Peaker, J. L. Linzell,*[http://books.google.ee/books?id=dZk8AAAAIAAJ&pg=PA2&lpg=PA2&dq=salt+glands+and+nasal+cavity&source=bl&ots=B4JIiRqOVM&sig=26VZoSFkNC0u4HJdBM5uxHy7j5k&hl=et&sa=X&ei=0mSYUsfMD8XKhAfxiYHIBQ&redir_esc=y#v=onepage&q=salt%20glands%20and%20nasal%20cavity&f=false Salt Glands in Birds and Reptiles]*, 1975, Cambridge University Press, ISBN 0 521 206294, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (*inglise keeles*)
*Johannes Lang,*[http://books.google.ee/books?id=afNfhoxkDeoC&printsec=frontcover&dq=nasal+cavities+and+nose&hl=et&sa=X&ei=XGKYUoTzLaep0AWs_IHADQ&redir_esc=y#v=onepage&q=nasal%20cavities%20and%20nose&f=false Clinical Anatomy of the Nose, Nasal Cavity and Paranasal Sinuses]*, 1989, Georg Thieme Verlag, ISBN 3 13 7384 01, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (*inglise keeles*)
Parenhüümne rakk

**Parenhüümne rakk** ehk **isodiameetriline rakk** on taimerakk, mis on igas mõõtmes enam-vähem võrdse läbimõõduga.

## Vaata ka
*Parenhüüm
*Parenhüümne kude
*Prosenhüümne rakk
Prosenhüümne rakk

**Prosenhüümne rakk** on taimerakk, millel on väga piklik kuju. 

Prosenhüümse raku pikkus võib küündida 25 sentimeetrini (lumivalge bömeeria). 

## Vaata ka
*Prosenhüüm
*Prosenhüümne kude
*Parenhüümne rakk
Protoplast

**Protoplast** on rakuseinaga raku "elus osa". See hõlmab rakutuuma ja protoplasmat. 

Sellesse ei kuulu muu hulgas rakukest, varuained ja eritusained. 

Taimeraku protoplast sisaldab membraan-, fibrillaar- ja makromolekulaarseid struktuure (kromosoomid, ribosoomid). Need paiknevad tsütosooliks nimetatavas vedelikus.
Vesihark

**Vesihark** (*Nepa cinerea*) on vee-eluline lutikas harklutiklaste sugukonnast.

Vesihark on levinud Kesk- ja Ida-Euroopas ning Suurbritannias. Eestis tavaline. 

Putukas elab seisuveekogudes, näiteks tiikides ja lompides.

Vesihargil nimi tuleb sellest, et suguküpsete isendite tagakeha tipust ulatub välja pikk jätke, millega putukas veepinnalt õhku hingab. Vesihargi keha on piklik, eesjalad on tugevad ja nendega püüab ta saaki. Toidus on näiteks kalamaimud, väikesed putukad. Vesihargil on olemas ka tiivad, kuid ta lendab väga harva.

## Välislingid

*
Tsütosool

**Tsütosool** ehk **põhiaine** ehk **rakuvedelik** ehk **tsütoplasmaatiline maatriks** ehk **maatriks** on raku vedelad koostisosad. Nad moodustavad läbipaistva vedeliku. 

Tsütosool koosneb umbes 70% ulatuses veest. Peale selle on seal vees lahustunud ioonid, väikesed molekulid ja suuremad vees lahustuvad molekulid, näiteks valgud. Et tsütosoolis on makromolekulid tihedalt koos, on seda täpsem pidada geeliks, mitte lahuseks. 

Tsütosooli valgusisaldus on 20–30%. Olenevalt rakutüübist paikneb tsütosoolis 25–50% kõigist raku valkudest. 

Tsütosoolis leiab aset osa valkude biosünteesist, nimelt translatsioon. Peale selle toimuvad seal glükolüüs, paljud proteolüüsi etapid ning paljud raku vaheainevahetuse reaktsioonid, sealhulgas nukleotiidide ja aminohapete süntees.  

Eukarüootidel läbib tsütosooli mikrofilamentide (sh aktiinfilamentide, vahefilamentide ja mikrotuubulite) võrgustik.  

Prokarüootidel paikneb DNA tsütosoolis vabalt, sest nende rakkudes pole kompartemente.
Kortikaalne tsütoplasma

**Kortikaalne tsütoplasma** ehk **raku korteks** on tsütoplasma väline tumedam kiht rakumembraani läheduses, kus aktiinifilamentide võrgustik on tihedam. Kortikaalse tsütoplasma paksus varieerub eri rakutüüpidel.

Vereliistakud on tegelikult kortikaalse tsütoplasma fragmendid, mis pärinevad megakarüotsüütidest.
Membraanstruktuurid

**Membraanstruktuurid** on rakumembraanid, mis ühe või kahe kihina ümbritsevad organelle (välja arvatud vahetult rakukestast seespool asetsev plasmalemm, mis ümbritseb ühe kihina tsütoplasmat).

## Membraanstruktuuridega ümbritsetud organelle
### Kahekihilise membraaniga
*rakutuum
*mitokondrid
*plastiidid  
### Ühekihilise membraaniga
*diktüosoomid 
*lüsosoomid 
*peroksisoomid 
*endoplasmaatiline retiikulum
*vakuoolid (membraan on tonoplast)
*mikrokehad, sealhulgas peroksüsoomid ja glüoksüsoomid
Võrguprinter

**Võrguprinter** on printer, mis on ühendatud arvutivõrku IP-aadressi või mõne muu võrguprotokolli alusel või teenindab võrku baasarvuti (prindiserveri) kaudu.

Võrguprinter võib olla ühendatud arvuti perifeeriaseadmeks ja olla jagatud kasutamiseks selles võrgus olevate arvutite vahel, kuid võib olla ka iseseisev üksus arvutivõrgus. Põhiliselt kasutatakse võrguprintereid ettevõtetes ja asutustes.

## Vaata ka
*Laserprinter
*LED-printer
*Nõelprinter
*Termoprinter
*Termosiirdeprinter
*Tindiprinter
1939. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**1939. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused**, olid **16**. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 11.–19. veebruarini Zakopanes Poolas. Zakopane sai õiguse korraldada MM-võistlused juba teist korda ajaloos. Võistlused olid viimased enne teise maailmasõja põhjustatud pikka pausi maailma spordielus.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]]

#### 18 km




**Kuupäev**: 15. veebruar



#### 50 km




**Kuupäev**: 17. veebruar



#### 4 x 10 km teatesõit




**Kuupäev**: 19. veebruar



### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi + 18 km




**Kuupäev**: 11. veebruar



### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi




**Kuupäev**: 11. veebruar



## Medalid
Black Label Society

**Black Label Society** on Los Angelesest pärit USA *[[heavy metal]]*i bänd. Bändi eestvedaja on Zakk Wylde.

## Liikmed

### Praegused

* Zakk Wylde – kitarr, laul
* Nick Catanese – rütmikitarr
* John DeServio – basskitarr
* Craig Nunenmacher – trummid

### Varasemad

* Phil Ondich – trummid (1998–2000)
* Steve Gibb – basskitarr (2000–2001)
* Mike Inez – basskitarr (1999, 2001, 2003)
* Robert Trujillo – basskitarr (2002)
* James LoMenzo – basskitarr (2004–2005)

## Diskograafia

* Sonic Brew (1999)
* Stronger Than Death (2000)
* Alcohol Fueled Brewtality (2001)
* 1919 Eternal (2002)
* The Blessed Hellride (2003)
* Hangover Music Vol. VI (2004)
* Mafia (2005)
* Kings of Damnation 98-04 (2005) 
* Shot to Hell (2006)
* Order of the Black (2010)
* Catacombs of the Black Vatican (2014)
* Grimmest Hits (2018)

## DVD
*Boozed, Broozed, and Broken-Boned (Live DVD) (2003)
*The European Invasion – Doom Troopin' Live (Live DVD) (2006)
*Skullage (2009)
*Unblackened (2013)

## Välislingid

*http://www.blacklabelsociety.com/
Zakk Wylde

**Zakk Wylde** (sündinud 14. jaanuaril 1967 Bayonne'is New Jerseys) on Ameerikast pärit muusik, kes on tuntud Ozzy Osbourne'i kitarristi ja ansambli Black Label Society asutajana. Sooloartistina andis 1996. aastal välja albumi "Book of Shadows".

## Diskograafia
### Sooloprojektid
* *Instrumental Solo Demo Tape* (1987)
* *Book of Shadows* (1996)
* *Book of Shadows II* (2016)

### Pride & Glory
* *Pride & Glory* (1994)

### Black Label Society
* *Sonic Brew* (1999)
* *Stronger Than Death* (2000)
* *Alcohol Fueled Brewtality Live +5* (2001)
* *1919 Eternal* (2002)
* *The Blessed Hellride* (2003)
* *Boozed, Broozed and Broken Boned* (DVD) (2003)
* *Hangover Music Vol. VI* (2004)
* *Mafia* (2005)
* *Kings of Damnation 98-04* (2005)
* *Shot To Hell* (2006)
* *The European Invasion: Doom Troopin*' (DVD) (2006)

### Ozzy Osbourne'iga
* *No Rest For The Wicked* (1988)
* *Just Say Ozzy* (1990)
* *No More Tears* (1991)
* *Ozzmosis* (1995)
* *Down to Earth* (2001)
* *Live at Budokan* (2002)
* *Black Rain* (2007)

### Derek Sherinianiga
* *Inertia* (2001)
* *Black Utopia* (2003)
* *Mythology* (2004)
* *Blood of the Snake* (2006)
Nädal

**Nädal** on ööpäevast pikem ja kuust lühem ajaühik, mille kestus on enamikus kultuurides 7 ööpäeva. Nädalapäevade nimetused eesti keeles on: esmaspäev, teisipäev, kolmapäev, neljapäev, reede, laupäev, pühapäev.

Sõna *nädal* on slaavi päritolu, aluseks kirikuslaavikeelne pühapäeva nimetus *nedělja*, 'ei tee (tööd)'. soomekeelne sõna *viikko* pärineb muinasgermaani sõnast  **weyg-* ('painutama, pöörama', 'tuul', 'saak').

Laialt kasutust leidnud seitsmepäevane nädal põhineb Kuu seitsmepäevastel faasidel ja on Lähis-Ida päritolu. See pärineb iidse Babüloni (Paabeli, Babeli, Bāb-ili) ajast 6. sajandist eKr, kust levis ühes raamatu-uskudega üle maailma. Tuntakse ka kolme-, nelja-, viie-, kuue-, kaheksa-, üheksa-, kümnepäevaseid nädalaid.

Eestlaste muinasaegne nädal oli tõenäoliselt viiepäevane (ühe käe sõrmede järgi): *esmaspäev*, *teisipäev*, *kolmapäev*, *neljapäev*, *viiespäev* (vadja keeles *viddezpäivä*, vrd vepsa keeles *pätnic*, vene keeles *пятница*). Üleminekul seitsmepäevasele nädalale *viiespäev* asendus *reede*ga (germaani *Freitag*, ilmselt emand-jumalannast Freyjast, näiteks liivi keeles *breidig* või siis M. Vasmeri *Russisches etymologisches Wörterbuch* järgi ladina sõnast *feria*, 'pidulik päev'), lisandusid *laupäev* (vanapõhja *laugr/laug*, 'saun', seega saunapäev ehk pesupäev, samas liivikeelne *puol päävä*, võrukeelne *puulpäiv* ehk *puulpühä*) ja *pühapäev*.  

Samas pole välistatud võimalus, et *reede* kandis viiepäevases nädalas *pühapäeva* nime, mis *reede* ja *laupäeva* lisandumisel nihkus kahe päeva võrra edasi. 

*Kolmapäev* kannab ka *kesknädala* nime (vrd soome *keskiviikko*). Viiepäevase nädala puhul on *kolmapäev* keskel, seitsmepäevase nädala puhul aga on ta keskel juhul, kui nädal algab *pühapäevast*.

## Vaata ka

* ISO 8601
Föderaalne pealinnaala

**Föderaalne pealinnaala** (*Federal Capital Territory*) on Nigeeria 1. järgu haldusüksus, kus asub Nigeeria pealinn Abuja. See asub peaaegu riigi keskel, Nigeri ja Benue jõe ühinemiskohast vahetult põhja pool. Geograafilised koordinaadid on 8,25...9,20° N, 6,45...7,39° E.

Föderaalne pealinnaala piirneb läänes ja kirdes Nigeri osariigiga, kirdes Kaduna osariigiga, idas ja lõunas Kaduna osariigiga ning edelas Kogi osariigiga.

Pindala on 7315&nbsp;km² (29. koht Nigeeria 1. järgu haldusüksuste seas), millest Abuja linn moodustab umbes 250&nbsp;km².

Aastal 2006 elas pealinnaalal hinnanguliselt 5 miljonit inimest. 2006. aasta rahvaloenduse järgi oli elanike arv 1 405 201 (rahvastiku tihedus 192 in/km²). 1991. aasta rahvaloenduse järgi oli elanikke 378 671.

Pealinnaala sarnaneb halduslikult osariigiga, kuid tal pole kuberneri ega pealinna. Teda haldab Föderaalse pealinnaala minister, kes on valitsuse liige ning kelle nimetab ametisse Nigeeria president. Föderaalse pealinnaala minister on 27. juulist 2007 Aliyu Modibbo Umar Demokraatlikust Rahvaparteist. Pealinnaala saadab Rahvuskogusse (Senatisse) ühe senaatori.

Pealinnaala asub savannialal. Kõrgus merepinnast on 70–760&nbsp;m. Kliima on troopiline. Novembrist märtsini on kuiv aastaaeg, aprillist oktoobrini niiske aastaaeg. Kuival aastaajal on temperatuur kirdes 30°, edelas kuni 37°. Aasta keskmine sademete hulk on 1100–1600&nbsp;mm.

Standardi ISO 3166-2 järgi on Föderaalse pealinnaala tähis NG-FC.

## Ajalugu
Aastal 1975 oli riigi tollase pealinna Lagosega mitmeid probleeme: selle elanikkond ei esindanud Nigeeria rahvuslikku mitmekesisust, selle asend ei võimaldanud laienemist, linn oli saastunud ja ülerahvastatud ega asunud riigi keskel. 9. augustil 1975 kutsus tollane riigipea kindral Murtala Ramat Mohammed kokku komisjoni pealinna üleviimiseks soodsamasse kohta. Vähem kui kahe kuu pärast otsustas valitsus rajada uue linna Abuja ning eraldas sellele territooriumi, mis on Lagose osariigi omast poole suurem. Hoolimata president Alhaji Shehu Shagari (võimul 1979–1983) valimislubadustest viidi pealinn ametlikult Abujasse üle alles 12. detsembril 1991 president Ibrahim Babangida ajal.

Föderaalne pealinnaala loodi 3. veebruaril 1976 Nasarawa, Nigeri ja Kogi osariigi (kunagise Benue-Plateau, Põhjakesk- ja Põhjalääneosariigi) osadest. Nigeri osariigilt saadud ala arvel on 77% territooriumist ja 71% elanike arvust; Nasarawa osariigi ala arvel 16% territooriumist ja 21% elanike arvust; Kogi osariigi ala arvel 5% territooriumist ja 8% elanike arvust.

## Haldusjaotus
Föderaalne pealinnaala jaguneb 6 omavalitsuseks (*area council*):
* Abuja (Abuja municipal)
* Abaji
* Gwagwalada
* Kuje
* Bwari
* Kwali
Karu (Abuja)

**Karu** on Nigeeria Nasarawa osariigis asuv pealinna Abuja eeslinn, mis algselt oli mõeldud ametnikele ja vaesematele perekondadele. Asub umbes 10 km Abujast kagus. 

Karus ei ole veevärki, kanalisatsiooni ega elektrit.

## Välislingid
*Senan Murray: "Life of poverty in Abuja's wealth", BBC, 13. veebruar 2007
Aso kalju

**Aso kalju** (*Aso Rock*) on 400&nbsp;m kõrgune (tipu kõrgus merepinnast 936&nbsp;m) monoliitne paljand Nigeeria pealinna Abuja servas, linna kõige silmatorkavam objekt.  Ta on tekkinud vee-erosiooni tagajärjel.

"Aso" tähendab asokoro keeles 'võidukas'. Asokorod ('võidu rahvas') ise on linnast ümber asustatud.

Nigeeria presidendikompleks, Rahvuskogu, Ülemkohus ja suur osa linnast jäävad kaljust lõuna poole.

## Vaata ka
*Zuma kalju
Liisi Koikson

**Liisi Koikson** (sündinud 4. juunil 1983 Kilingi-Nõmmes) on eesti laulja, näitleja ja lauluõpetaja. 

1993. aastal võitis ta 8–10-aastaste vanuserühmas Eesti Televisiooni lastelaulukonkursi "Laulukarussell". 

Ta on laulnud mitut laulu- ja tantsupidude tunnuslugu, näiteks "Puu on puude kõrgune", "Viire takka" ja "Tuulevaiksel ööl".

## Haridus
Liisi Koikson lõpetas 2001. aastal Kilingi-Nõmme Gümnaasiumi. Tema esimene lauluõpetaja oli aastatel 1991–1999 Toomas Voll. 2006. aastal lõpetas ta Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli (*pop-jazz* laulu erialal Mare Väljataga klassis). Aastatel 2011–2014 õppis ta Londonis Tech Music Schoolis (University of West London), kus omandas bakalaureusekraadi. Koikson on võtnud eratunde Zoja Hertzilt.

## Töö ja looming
Liisi Koikson on töötanud Heino Elleri nimelises Muusikakoolis lauluõpetajana ning Eesti Nuku- ja Noorsooteatris.

Ta on mänginud muusikalides "Evita", "Aida", "Helisev muusika", "Georg" ja "Jeesus Kristus superstaar" ning osalenud lauluvõistlustel "Laulukarussell", "Estvokaal", Raimond Valgre lauluvõistlus ja "Eurolaul". Koikson esindas 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel taustalauljana Maltat.

Liisi Koikson mängis naispeaosa filmis "Detsembrikuumus".

## Diskograafia

### Singlid
* 1994 "Sõit pilvelaeval" (Zecchino d’Oro)
* 2013 "Üle vee" koos Söörömööga (Imml)
* 2017 "Procrastination Queen" (Lista OÜ)
* 2017 "I Am the Only One" (Lista OÜ)
* 2019 "Can't Stop Dancing" (Lista OÜ)
* 2020 "Üksindus" (Lista OÜ)

### EP-d
* 2017 "Coffee For One" (Lista OÜ)
* 2019 "Bittersweet" (Lista OÜ)

### Albumid
* 1997 "Liisi"
* 2002 "The Gemini Diaries" (Metronom)
* 2003 "Liisi Koikson" (Metronom)
* 2003 "Maailma kaunimad jõululaulud" (Metronom Productions)
* 2005 "Väike järv" (Forwards)
* 2006 Väike järv. Kontsert Pirgu mõisas (Forwards)
* 2007 "Väikeste asjade võlu" (Forwards)
* 2010 "Ettepoole" (Haiku OÜ)
* 2012 "Liisi Koikson ja Vaikne Esmaspäev" (Tonoscope Records)
* 2013 "Õhtu rannal" (Eesti Rahvusringhääling)
* 2023 "Põimumised" (Liisi Koikson ja Joel Remmel)

### DVD
* 2006 "Väike järv" DVD / CD kontsert Pirgu mõisas (Forwards/Elwood)

### Kogumikel
* 2016 "Muinaslugu sinilinnust"
* 2016 "Estonian Evergreens"
* 2019 "Sada"
* 2020 "Lastele"

## Tunnustus

* 2002 – aasta uus tulija (Eesti Muusikaauhinnad)
* 2002 – aasta naisartist (Eesti Muusikaauhinnad)
* 2003 – aasta naisartist (Kuldne Plaat)
* 2003 – aasta uus tulija (Kuldne Plaat)
* 2006 – aasta naisartist (Kuldne Plaat)
* 2006 – aasta naisartist (Eesti Muusikaauhinnad)
* 2006 – aasta *jazz-*/bluusartist (Eesti Muusikaauhinnad)

## Isiklikku
Liisi Koiksonil ja Christian Harryssonil on 2016. aastal sündinud tütar Ella. 

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* Liisi Koikson. CDonline.ee – muusika ja muusikauudised
* 
* Soundcloud
* Verni Leivak. Vaga vesi, sügav põhi. Postimees, 11. oktoober 2008
* Betty Ester-Väljaots. Kohvikuinimene Liisi Koikson. Delfi, 27. oktoober 2010
Invisible Agent

**"Invisible Agent"** on 1942. aasta USA õudusfilm.

## Süžee

## Peaosatäitjad
*Ilona Massey (Maria Sorenson)
*Jon Hall (Frank Raymond)
*Peter Lorre (parun Ikito)
*Cedric Hardwicke (Conrad Stauffer)
*J. Edward Bromberg (Karl Heiser)
The Invisible Man's Revenge

**"The Invisibile Man's Revenge"** on 1944. aasta USA õudusfilm.

## Süžee

## Peaosatäitjad
*Jon Hall (Robert Griffin aka Martin Field)
*Leon Errol (Herbert Higgins)
*John Carradine (dr Peter Drury)
*Alan Curtis (Mark Foster)
*Evelyn Ankers (Julie Herrick)
*Gale Sondergaard (Lady Irene Herrick)
*Lester Matthews (Sir Jasper Herrick)
*Halliwell Hobbes (ülemteener Cleghorn)
*Leyland Hodgson (Sir Frederick Travers)
*Doris Lloyd (baaridaam Maud)
*Ian Wolfe (advokaat Jim Feeney)
*Billy Bevan (politsei seersant)
*Grey Shadow (Drury koer Brutus)
Rapsiõli

**Rapsiõli** pressitakse rapsi (*Brassica napus*) seemnetest külmpressimise, kuumpressimise või ekstraheerimise meetodil. Kõrvalsaaduseks on rapsikook, mida kasutatakse loomasöödana. Rapsiseemne õlisisaldus on 35–45%. 

Rapsiõli kasutatakse inimtoiduks ja biodiislikütuse valmistamiseks. 

Toiduõli on tavaliselt rafineeritud, et vähendada selle rääsumist hapniku toimel. Rapsiõlis on suhteliselt vähe küllastunud rasvhappeid ning rohkem küllastumata rasvhappeid; olulise osa moodustavad linool- ja linoleenhape.

### Suurimad tootjad ja toiteväärtus

## Viited
Holokausti mälestuspäev

**Holokausti mälestuspäev**, ka **holokausti ohvrite rahvusvaheline mälestuspäev** on alates 27. jaanuarist 2006 üleilmselt tähistatav tähtpäev Teises maailmasõjas massiliselt mõrvatud juutide mälestuseks. Peale leina on tähtpäev mõeldud ka vastava haridus- ja uurimistöö ergutamiseks. 

Holokausti ohvrite rahvusvaheline mälestuspäev on sätestatud ÜRO peaassambleel 2005. aasta 1. novembril vastu võetud resolutsiooniga nr 60/7.

Eestis toimuvad holokausti mälestuspäeva üritused mainitud kuupäeval alates 2003. aastast. Päeva tähistatakse mälestusüritustega kas 27. jaanuaril või lähimal argipäeval, kui 27. jaanuar juhtub kalendris kattuma puhkepäevaga.

## Holokausti mälestuspäeva ajaloost

Esimest korda tähistati holokaustipäeva Saksamaal 1996. aasta 27. jaanuaril natsionaalsotsialismi ohvrite mälestuspäevana (saksa keeles: *Gedenktag für die Opfer des Nationalsozialismus*). Daatum valiti kuupäeva järgi, mil Punaarmee vallutas 1945. aastal Auschwitzi koonduslaagri Poolas.

Holokausti mälestuse globaliseerimise algatas 1998. aastal Rootsi tollane peaminister Göran Persson. Kaks aastat hiljem, 27. jaanuaril 2000 kogunesid Stockholmi 44 riigi valitsuse esindajad, et arutada holokausti hariduse, mälestamise ja uurimise küsimusi. Foorum lõppes üksmeelse deklaratsiooni allakirjutamisega, mis tunnustas holokausti mälestuspäeva. Seejärel loodi valitsuste ja vabaühenduste holokaustialane koostööfoorum ehk rahvusvaheline rakendusrühm, kuhu kuuluvad Ameerika Ühendriigid, Argentina, Austria, Belgia, Holland, Horvaatia, Iisrael, Itaalia, Kreeka, Leedu, Luksemburg, Läti, Norra, Poola, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Suurbritannia, Šveits, Taani, Tšehhimaa, Ungari ja Eesti. Rakendusrühma eesistuja on Tšehhimaa. Eesti ühines rakendusrühmaga 2007. aasta lõpul. 

Suurbritannias tähistatakse holokausti mälestuspäeva ametlikult aastast 2001. 

Eesti Vabariigis sai mälestuspäev valitsuse heakskiidu 23. jaanuaril 2003 ja esimest korda tähistati seda juba 4 päeva hiljem, 27. jaanuaril 2003. 

## Holokausti mälestuspäev Eestis

Lihtsustamaks üldsuse, koolide ja mitmesuguste ametiasutuste osalemist mälestusüritustel ja ühtlasi ka mälestuspäeva peamiste toetajate tahet arvestades on holokausti mälestuspäev Eestis kujunenud sisuliselt liikuvaks tähtpäevaks. Jeruusalemma Rahvusvahelise Kristliku Suursaatkonna (JRKS) ja Eesti Juudi Kogukonna eestvõttel tähistatakse seda jaanuari viimasel reedel või esmaspäeval, kui 27. jaanuar langeb puhkepäevale. Näiteks 2008. ja 2013. aastal nihutasid nimetatud organisatsioonid holokausti traditsioonilised, Klooga koonduslaagri asupaigas ja Tallinna sünagoogis toimuvad mälestusüritused esmaspäevale, 28. jaanuarile. Kloogal peetav mälestustseremoonia on muutnud iga-aastaseks kombetalituseks, mida on JRKS koostöös kohaliku juudi kogukonnaga läbi viinud alates 2003. aastast.

## Viited
Jeruusalemma Rahvusvaheline Kristlik Suursaatkond

**Jeruusalemma Rahvusvaheline Kristlik Suursaatkond** on katusorganisatsioon maailma kristlaste kaasamiseks kultuur-poliitilisse liikumisse, mille põhitaotluseks on diplomaatiline tunnustus Iisraeli õigustele Jeruusalemma suhtes.

Jeruusalemma Rahvusvaheline Kristlik Suursaatkond (JRKS) asutati sügisel 1980 ametlikult ristiusklike solidaarsusaktina selleks, et toetada Iisraeli ja juudi rahva õigust Jeruusalemmale. Eestis tegutseb JRKS aastast 1993.

Liikumine kujutab endast suurepärast näidet avaliku diplomaatia ja psühholoogilise sõja vahendite rakendamisest Iisraeli välispoliitiliste eesmärkide elluviimisel ja rahvusvahelise maine kujundamisel.
## Ajalooline taust
 
Liikumine Jeruusalemma Rahvusvaheline Kristlik Suursaatkond (JRKS) loodi pärast seda, kui Iisrael selle püha linna 1980. aastal vastuvõetud seadusega kuulutas oma jagamatuks pealinnaks. Kolmteist aastat varem 1967 oli Iisrael Kuuepäevase sõja käigus hõivanud Ida-Jeruusalemma, mida palestiinlased on sellest hoolimata pidanud ka oma pealinnaks.

Kuna paljud riigid viisid protestiks Jeruusalemma anneksiooni vastu oma saatkonnad Jeruusalemmast ära Tel Avivi, algatas JRKS kristlaste ülemaailmse liikumise, et koguda poolehoidu ja agiteerida Jeruusalemma rahvusvahelise tunnustamise kasuks Iisraeli jagamatu pealinnana.

## Jeruusalemma Rahvusvahelise Kristliku Suursaatkonna Eesti Osakond

Jeruusalemma Rahvusvahelise Kristliku Suursaatkonna Eesti Osakond loodi mittetulundusühinguna aastal 1993. Eesti osakonna jt JRSK kohalike algorganisatsioonide liikmeks olemise tingimuseks on kristlikku kogudusse kuulumine ja soov toetada juudi rahvast, olenemata toetuse avaldaja suhtumisest judaismi või tema geograafilisest asukohast. 

Eesti kohaliku JRSK osakonna tegevuse sihiks on juudi kultuuri parema mõistmise ja Eesti Vabariigi heade suhete taotlemine Iisraeli riigiga. Osakond peab vajalikuks ka Eesti Vabariigi ametlikku vabandamist Iisraeli ees eestlaste osalemise pärast holokaustis.

Siinne JRSK osakond korraldab koosolekuid juudi usulistel ja Iisraeli riiklikel pühadel, annab välja kirjandust ja teeb koostööd Tallinna Pereraadioga. Eesti teabevälja täiendab tänu JRSK meediatööle iga nädal eetrisse ilmuv saade "Iisrael ja meie", samuti JRSK eestikeelne ajakiri Jeruusalemma Sõnumid, mis ilmub iga kolme kuu tagant alates aastast 1997.

Kohaliku JRSK osakonna juhatuse esimees on Peeter Võsu.

Jeruusalemma Rahvusvaheline Kristlik Suursaatkond asub Tallinnas aadressil Pikk tn 52.

## Välislingid
* Eesti osakonna koduleht (Iisraeli Keskuse nime all)
Mis teha?

**"Mis teha?"** (täieliku pealkirjaga **"Mis teha? : Meie liikumise valusaid küsimusi"**; vene keeles "Что делать? Наболевшие вопросы нашего движения") on Vladimir Lenini 1902. aastal avaldatud teos.

Raamat kordab 1863. aastal ilmunud Nikolai Tšernõševski filosoofilise romaani pealkirja ("Что делать?"), kuid eesti keeles on kahe raamatu pealkirjad tõlgitud erinevalt: Tšernõševski teos "Mida teha?" ja Lenini teos "Mis teha?"

Lenin kirjutas oma teose 1901. aasta lõpul ja 1902. aasta alguses. Ta esines selles üleskutsega moodustada eesrindlik revolutsiooniline partei, mis asuks suunama tööliste jõupingutusi ühiskonna muutmisel. Lenin põhjendas vajadust partei loomiseks sellega, et ilma suunava organita rahulduvad töölised lihtsalt ametiühinguliikumisega ega hakka ellu viima teaduslikel (marksistlikel) alustel põhinevat sotsialistlikku revolutsiooni.

"Mis teha?" ja selles esitatud seisukohad sillutasid teed 1903. aastal toimunud Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Tööpartei teisel kongressil partei jagunemisele kaheks vastandlikuks fraktsiooniks – bolševikeks ja menševikeks. Bolševike fraktsioonist kujunes välja Lenini ihaldatud revolutsiooniline partei, mille tegevus viis 1917. aastal Suure Oktoobrirevolutsioonini.

Eesti keeles ilmus "Mis teha?" esimest korda 1944. aastal Moskvas ENSV Riikliku Kirjastuse väljaandel. Kordustrükid andis 1945. ja 1947. aastal Tallinnas välja kirjastus Poliitiline Kirjandus. Viimati andis selle teose eesti keeles välja 1952. aastal Eesti Riiklik Kirjastus.
Ümardamata madal tagavokaal

**Ümardamata madal tagavokaal** ehk **illabiaalne madal tagavokaal** (IPA täht ɑ, X-SAMPA sümbol A, Kirshenbaumi sümbol A) on täishääliku tüüp, mida esindab eesti keele a-häälik. 

See kõlab nii: 

## Näited võõrkeeltest

## Vaata ka
*Eesti keele fonoloogia
*Ümardamata vokaal
*Madal vokaal
*Tagavokaal
*Ümardatud madal tagavokaal
*Ümardamata madal eesvokaal
Abbott and Costello Meet the Invisible Man

**"Abbott and Costello Meet the Invisible Man"** on 1951. aasta USA õuduskomöödiafilm.

## Süžee

## Peaosatäitjad
*Bud Abbott (Bud Alexander)
*Lou Costello (Lou Francis)
*Nancy Guild (Helen Gray)
*Arthur Franz (Tommy Nelson)
*Adele Jergens (Boots Marsden)
*Sheldon Leonard (Boots Morgan)
*William Frawley (detektiiv Roberts)
*Gavin Muir (dr Philip Gray)
*Sam Balter (raadiodiktor)
*John Daheim (Rocky Hanlon)
*Paul Maxey (dr James C. Turner)
SA

**SA** on lühend, millega tähistatakse:

**Ühendusi ja ettevõtteid**

*S.A. – teatud ettevõtlusvormi tähis mitmes riigis
*Sturmabteilung – Saksamaal NSDAP alluvuses tegutsenud poolsõjaväeline organisatsioon aastatel 1921–1945
*Socialist Alliance – sotsialistlike parteide nimetus mitmes riigis
*Socialist Appeal – Suurbritannias tegutsev trotskistlik poliitiline ühendus
*South African Airways – SA on kasutusel selle Lõuna-Aafrika Vabariigi lennufirma IATA koodina

**Riike ja haldusüksusi**

*Lõuna-Aafrika Vabariik – SA on mitteametlik lühend ingliskeelsest nimest Republic of South Africa
*Lõuna-Austraalia – SA on ametlik lühend ja sihtnumbri osa, mis tuleneb ingliskeelsest nimest South-Australia
*Saudi Araabia – SA on ISO 3166-1 standardi kohaselt Saudi Araabia kahekohaline maakood

**Muid tähendusi**

*Saaremaa (lühendina ka Sa)
*Statistikaamet

## Vaata ka
*Sihtasutus
Käsnade loend

*Siin on loetletud [[käsnad|käsni]]. 

Selles nimekirjas on käsnade [[liik (bioloogia)|liigid]] ja teised [[takson]]id. Muud [[zooloogia]] [[mõiste]]d on loetletud loendites [[zooloogia mõisteid]] ja [[anatoomia mõisteid]]. Kogu [[bioloogia]]s käibel olevad mõisted on loetletud loendis [[Bioloogia mõisteid]]. 

Kui taksonil on [[eesti keel|eestikeelne]] nimetus, siis see on paigutatud loendisse vastavalt oma kohale tähestikus. Taksoninimetuse järel on [[sulud|sulgudes]] [[ladina keel|ladinakeelne]] nimetus [[Kaldkiri|kursiivis]]. Edasi tulevad lühiandmed [[Sugukond (bioloogia)|sugukondliku kuuluvuse]] (sgk) ja [[levila]] kohta, samuti leviku kohta Eestis:
**Eestis tavaline* – kogu Eestis tavaline või sage
**Eestis kohati* – Eestis kohati tavaline, kohati puudub või haruldane
**Eestis haruldane* – Eestis haruldane või väga vähestes kohtades levinud

__NOTOC__

== H ==
**Halichondria panicea*, sgk *Halichondriidae*

== J ==
*[[järvekäsn]] (*Spongilla lacustris*), sgk [[järvekäsnlased]], Eestis kohati tavaline
*[[järvekäsn (perekond)|järvekäsn]] (*Spongilla*), perekond, sgk [[järvekäsnlased]]

== M ==
*[[Mülleri jõekäsn]] (*Ephydatia mülleri*)

==P==
**Placodictyum*, perekond, *incertae sedis* 
**Placodictyum cucumaria*, *incertae sedis* 

== T ==
*[[tavaline jõekäsn]] (*Ephydatia fluviatilis'')
Lion Feuchtwanger

**Lion Feuchtwanger** (7. juuli 1884 München – 21. detsember 1958 Los Angeles) oli juudi päritolu saksa kirjanik.

Feuchtwanger õppis kirjandust ja filosoofiat Müncheni ja Berliini ülikoolis. Ta alustas loometeed teatrikriitikuna ja asutas 1908. aastal kultuuriajakirja Der Spiegel. Ta töötas koos Bertolt Brechtiga ja mõjutas tema varast loomingut.

Feuchtwanger sai Saksamaal tuntuks juba 1925. aastal, pärast oma romaani "Juut Süss" ilmumist. 1930. aastal ilmus tema romaan "Edu", mis käsitles natsipartei tõusu ja langust (romaani ilmumise ajal tundus talle, et langus on juba käes). Uus fašistlik režiim hakkas teda kohe taga kiusama. 30. jaanuaril 1933, päeval, mil Adolf Hitler määrati Saksamaa kantsleriks, oli Feuchtwanger loengureisil Washingtonis. Järgmisel päeval helistas talle Saksamaa suursaadik USA-s Friedrich Wilhelm von Prittwitz und Gaffron, soovitades tal mitte enam Saksamaale tagasi pöörduda. Samal aastal rüüstasid valitsuse käsilased tema maja ja varastasid või hävitasid suure osa tema ulatuslikust raamatukogust. 10. mail 1933 põletasid natsid tema teoseid kõikjal Saksamaal. 25. augustil 1933 avaldas Saksamaa valitsuse ajaleht Reichsanzeiger esimese nimekirja isikutest, kellelt võetakse Saksamaa kodakondsus "ebalojaalsuse eest Saksa riigile ja rahvale" ning Feuchtwanger oli samuti selles nimekirjas.

Feuchtwanger asus elama Lõuna-Prantsusmaale. 1940. aastal vallutas Saksamaa Prantsusmaa ja Feuchtwanger vahistati. Ta põgenes oma naise abiga vanglast ja neid abistasid mitu USA diplomaati, vaimulikku ja ajakirjanikku. Lõpuks õnnestus Feuchtwangeril Hispaania ja Portugali kaudu USA-sse põgeneda. Seal sai ta poliitilise varjupaiga ja elas kuni surmani Lõuna-Californias.

## Looming
### Romaanid
*"Inetu hertsoginna" (1923)
*"Juut Süss" (1925)
*"Juudi sõda" (1932)
*"Pojad" (1935)
*"Saabub päev" (1942)
*"Ootesaal"
*"Edu"
*"Vale-Nero" (1936)
*"Vennad Lautensackid" (1943)
*"Simone" (1944)
*"Rebased viinamäel" (1948)
*"Goya" (1951)
*"Narritarkus" (1952)
*"Toledo juuditar" (1955)
*"Jefta ja tema tütar" (1957)

### Näidend
*"Lesk Capet"(1956)

Feuchtwangeri ajaloolistel romaanidel on filosoofiline ja poliitiline suunitlus.
Järvekäsn (perekond)

**Järvekäsn** (*Spongilla*) on järvekäsnlaste sugukonda kuuluv perekond mageveekäsni. Järvekäsni on teada umbes 20 liiki. Eestis elab vaid üks selle perekonna esindaja – järvekäsn (*Spongilla lacustris*).

Järvekäsnad elavad üksnes mageveekogudes, näiteks järvedes ja aeglasevoolulistes jõgedes. 

Järvekäsnad nagu enamik käsni kinnituvad substraadile ja on filtreerijad. Nende toiduks on väikesed veeorganismid, näiteks protistid ja bakterid. 

Mereeluliste käsnadega võrreldes on järvekäsnade ökonišš palju laiem, mis on eeskätt tingitud sellest, et nad moodustavad idupunge ehk gemmulaid, mis arenevad emasorganismi sees. Kui keskkonnatingimused halvenevad ja emaskäsn sureb, siis vabaneb temast gemmulad, kes hakkavad soodsamate tingimuste jõudes "idanema".
Järvekäsn

**Järvekäsn** (*Spongilla lacustris*) on mageveekäsn järvekäsnlaste sugukonnast.

Loom võib lisaks mageveekogudele elada ka väga madala soolsusega riimvetes. Läänemeres on teda leitud Warnowi estuaaris, Schlei estuaaris ja Kura säärlõukas. 

Ta kasvab vees, kinnitununa taimevartele või muule, tavaliselt püstiste sõrmjate kollaste või roheliste harudena.

Järvekäsn on Eestis tavaline.

## Viited

## Välislingid
*
Soo-lõosilm

**Soo-lõosilm** (*Myosotis scorpioides*, sünonüüm *Myosotis palustris*) on õistaim kareleheliste sugukonnast.

Soo-lõosilm on püsik. Taim kasvab rabades, veekogude kallastel jt märgadel aladel. 

Taime vars on 10–60 cm pikk. Õied on väikesed sinised. Taim õitseb juunist septembrini.

Eestis tavaline.

## Välislingid
*