open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Castello Sforzesco

***Castello Sforzesco*** (varem nimetatud **Porta Giovia**) on kastell Milanos.

Selle rajamist alustasid 14. sajandil Viscontid ja mida Sforzade dünastia hiljem laiendas. Õigupoolest lammutati Viscontide kastell pärast nende valitsusaja lõppu pea täielikult ja ehitati Sforzade poolt taas üles. Oma lõpliku kuju sai võimas tellistest kindlus 15. sajandil Francesco Sforza valitsusajal.

Lossi renessanss-stiilis peatorn on nime saanud firenzelasest arhitekt Antonio Filarete järgi.

Pärast Itaalia ühendamist läks ehitis, mis seni oli sõjaväe valduses olnud, üle Milano linna käsutusse. Linn alustas kohe kastelli rekonstrueerimist. Restaureerimistöid juhatas Luca Beltrami. Keskne Filarete torn peasissekäigu kohal ehitati uuesti aastail 1900–1905 kuninga Umberto I monumendina.

Teise maailmasõja ajal sai kastell tugevasti kannatada 1943, sest liitlased pommitasid seda.

Kastellis asuvad muuseumid ja kunstigaleriid. Kunstimuuseum *Pinacoteca del Castello Sforzesco* asutati seal 1950. aastal. Kuulsaim sealne taies on Michelangelo lõpetamata skulptuur "Rondanini Pietà". Veel on lossis antiikkunstimuuseum, mööblimuuseum, muusikainstrumendimuuseum, tarbekunstimuuseum ja arheoloogiamuuseum.

Suures siseõues (*Piazza delle Armi*) on eksponeeritud mitmetest Milano ajaloolistest ehitistest säilinud hoonefragmente. Lisaks sellele on lossis palju väiksemaid õuesid, millest kauneim on Bramante ja Filarete kujundatud sammaskäikudega ääristatud *Cortile della Rochetta*.  

Kindluse taga asub üks Milano suurimaid parke Parco Sempione.

## Välislingid

*Castello Sforzesco koduleht (inglise, itaalia ja hiina keeles)
Jõelähtme valla lipp

**Jõelähtme valla lipp** on Eesti haldusüksuse Jõelähtme valla lipp.

Lipu kinnitas riigiminister Uno Veering 5. mail 1992.

Lipu autor on Priit Herodes.

## Lipu kirjeldus

Valla lipuks on täisnurkne riidekangas, mis on jaotatud vertikaalselt lainelõikeliselt valgeks ja punaseks väljaks. Vardapoolne valge väli moodustab lipu pikkusest 3,5 ühikut. Kanga punasel osal on valge liilia, mille kõrgus on 4/5 lipu laiusest. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ja normaalsuurus 105×165 cm.

## Põhjendus
Värvid viitavad Harjumaale, lainelõikeline piit valla seotusele veega (meri, jõgi, kosk). Liilia neitsi Maarja sümbolina sümboliseerib Jõelähtme 14. sajandil neitsi Maarjale pühitsetud kirikult.

## Lipu heiskamine

Valla lipp heisatakse:
#vallavalitsuse hoonel ja ametiruumides; 
#valla ja riiklikel tähtpäevadel, vallas toimuvatel pidulikel üritustel; 
#teistel vallavalitsuse poolt lubatud juhtudel ja kohtades. 

Valla lippu kasutatakse valla esindamisel väljaspool selle piire ning valla korraldatavatel avalikel üritustel. 

## Vaata ka
*Jõelähtme valla vapp

## Välislingid
*Jõelähtme valla sümboolika valla kodulehel
*Jõelähtme valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
La Scala

**La Scala** (ametlikult **Teatro alla Scala**) on maailma üks kuulsamaid ooperiteatreid. Teater asub Milanos Piazza della Scalal. Teater avati 3. augustil 1778 Antonio Salieri ooperiga "Europa riconosciuta". 

Praegune ehitis rajati 25. veebruaril 1776 tulekahjus hävinud Teatro Ducale asemele. Enne seda aga oli seal Santa Maria alla Scala kirik. Selle kiriku järgi on saanud nime ka teater. Arhitekt Giuseppe Piermarini esimese projekti lükkas tollal Austria võimu all olnud Milano hertsogiriigi kuberner tagasi, ent teise kiitis Austria keisrinna Maria Theresia isiklikult heaks.

Teatri uusklassitsistlik fassaad on tagasihoidlik, interjöör aga suurejooneline. Rohkem kui 2000 istekohaga on La Scala Euroopa suurim teater. Harukordseks peetakse teatri akustikat. Saal on 26 meetrit lai ja 27 meetrit kõrge. Publik istub hobuserauakujuliselt: istekohad on paigutatud 678 looži kuuel korrusel, mille kohal on *loggione* kaks galeriid.

Pärast ooperit "Giovanna d'Arco" (esietendus 1845) ei lubanud Giuseppe Verdi pikki aastaid oma oopereid La Scalas mängida, sest teater oli tema muusikat muutnud (Verdi sõnul rikkunud). Järgmine Verdi ooper La Scalas oli 1887 aastal esietendunud "Otello". Ka Verdi viimane ooper "Falstaff" esietendus just seal.

La Scala ooperihooaeg avatakse Milano kaitsepühaku Ambrosiuse päeval 7. detsembril. Kõik etendused peavad lõppema enne keskööd. Pärast etenduse algust ei lubata enam kedagi saali ja selles osas ei tehta erandeid.

## Välislingid

* Teatro alla Scala koduleht
Hendrik Vestmann

**Hendrik Vestmann** (sündinud 30. aprillil 1974 Tartus) on eesti muusik ja dirigent.

Ta on lõpetanud Tallinna Muusikakeskkooli klaveri erialal ning Eesti Muusikaakadeemia koorijuhtimise ja orkestridirigeerimise erialal. Magistrikraadi dirigeerimise alal sai ta 2002. aastal Karlsruhe Kõrgemas Muusikakoolis, kus tema juhendajaks oli Wolf-Dieter Hauschild. 

Alates 2001. aastast on ta juhatanud paljusid orkestreid, sh MDR Sümfooniaorkester, NDR Raadio Filharmoonia Orkester, Hamburgi, Düsseldorfi, Bochumi, Wuppertali ja Nürnbergi sümfooniaorkester, Lääne-Austraalia Sümfooniaorkester, Tampere Filharmoonia Orkester ja Grazi Filharmoonia Orkester.  

Hendrik Vestmanni dirigendikarjäär algas Heidelbergi Ooperiteatris, kus ta dirigeeris Rossini ooperit "La Cenerentola". Aastatel 2004–2006 töötas ta Vanemuise teatri peadirigendina, seejärel Münsteri Ooperiteatris esimese dirigendi ja muusikajuhi kohusetäitjana. 
2013–2016 oli ta Bonni Ooperiteatri muusikajuht. Alates 2016. aastast töötab Hendrik Vestmann Oldenburgi Linnateatris muusikajuhina. 

Hendrik Vestmann on külalisdirigendina üles astunud Šveitsis Sankt Gallenis, Saksamaal Mannheimis, Karlsruhes, Hannoveris, Austrias Grazis. Ta esineb regulaarselt ka Berliini Koomilise Ooperiga. 

## Tunnustus

* 2006 Hermann Abendrothi preemia
* 2006 Saksamaa dirigendi auhind

## Isiklikku
Tema ema Silvia Vestmann ja isa Henn Pai on olnud Vanemuise ooperilauljad.

## Viited
Kaisa Roose

**Kaisa Roose** (sündinud 15. aprillil 1969 Tallinnas) on eesti dirigent. 

## Elulugu
Kaisa Roose on õppinud Tallinna Muusikakeskkoolis klaverit . 1987. aastast õppis ta Tallinna Konservatooriumis koorijuhtimist ning lõpetas selle 1992. aastal magistrikraadiga. 1993. aastal võeti ta vastu Taani Kuninglikku Muusikaakadeemiasse Kopenhaagenis, kus ta õppis orkestridirigeerimist Michel Tabachniku dirigeerimisklassis. Ta lõpetas akadeemia solistiklassi 1997. aastal ning samal aastal debüteeris dirigendina Odense Sümfooniaorkestriga. Samal aastal pälvis ta ka Grethe Kolbe stipendiumi lootustandvate noorte dirigentide seas. 

Kopenhaageni Kuninglik Taani Teater kaasas Kaisa Roose'i 28-aastaselt, et ta esitaks Kim Helwegi kirjutatud kaasaegset balletti "Amor ja psüühika" ("Amor og Psyke"). 
Teose edukas esitus kujunes pöördepunktiks tema karjääris ja viis kolmeaastase lepinguni dirigendina samas teatris.

Kaisa Roose on juhatanud kõiki Taani regionaalorkestreid ning teinud koostööd orkestritega Rootsis, Soomes, Itaalias ja Costa Ricas. Aastatel 2000–2003 töötas ta kolm hooaega Rootsis Malmö ooperi- ja muusikateatris. Tema esimesel hooajal toodi lavale kaasaegne Rootsi ooper "Portree", mille autorid on Catharina Backman ja Maria Sundqvist. Lisaks juhatas ta muusikale "Kaspar Hauser" ja "Miss Saigon".

Roose huvi nüüdismuusika vastu on viinud tiheda koostööni mitmete uue muusika ansamblitega, sealhulgas Esbjerg Ensemble, The Figura ja Ensemble 2000. Jaanuaris 2004 juhatas ta Esbjerg Ensemble'i esituses Per Nørgårdi teoste "Gennem torne" ja harfikontserdi maailma esiettekannet ja salvestust (solist Tina Rehling).

2004. aasta kevadel debüteeris Kaisa Roose Balti riikides. Ta juhatas Eesti Riikliku Sümfooniaorkestrit, esitades Edvard Griegi Peer Gynti süiti nr 1, Antonín Dvořáki tšellokontserti ja Ludwig van Beethoveni seitsmendat sümfooniat. Leedu Riikliku Sümfooniaorkestriga esitas ta Edward Elgari viiulikontserdi ja Gabriel Fauré Reekviemi.

2014. aastal debüteeris Kaisa Roose Brüsseli Filharmoonia Orkestriga Pariisi Filharmoonia kontserdisaalis, juhatades Karlheinz Stockhauseni teost "Carré".

Tänu koostööle Kaisa Roosega on Eestis toimunud kontserte mitmete rahvusvaheliste solistide osalusel, sealhulgas Taani kitarrist Jakob Bangsø , Hispaania viiuldaja Ana María Valderrama , Taani oboist Eva Kruse Steinaa  ning Austria tšellist Franz Ortner .

## Diskograafia
*2006 – Per Nørgård: Works for Harp and Ensemble 
*2007 – Hans-Henrik Nordstrøm: Finnegan's / Nuagess d'automne / Drommespor II / In the Woods 2007  	Århus Sinfonietta
*2020 – Corigliano, Caravassilis, Siegel: Guitar Concertos –  Jakob Bangso

## Isiklikku
Tema abikaasa on animaator Ando Roose.

## Viited

## Välislingid
*PEREPILT. Maailmakodanikud
Anu Tali

**Anu Tali** (sündinud 18. juunil 1972 Tallinnas) on eesti dirigent.

## Elulugu
Anu Tali õppis aastatel 1979–1987 Tallinna 3. Keskkoolis ja 1987–1991 Tallinna Muusikakeskkoolis. Aastatel 1991–1996 õppis ta Eesti Muusikaakadeemias ning täiendas end samal ajal Sibeliuse Akadeemia dirigeerimisprofessori Jorma Panula käe all. Aastatel 1998–2000 stažeeris ta Peterburi konservatooriumis professor Ilja Mussini ja Leonid Kortšmari juhendamisel.

Ta on Eesti-Soome Sümfooniaorkestri asutaja ja dirigent. See orkester, mis esineb 1997. aastast, on Anu Tali juhatusel esinenud kontserdisarjadega "Maailma muusikalised pealinnad", "Inimene", "Sümfoonia", "Musica Grande", "Kirg või Kannatus" ja "Á la Russe".
 
Anu Tali on töötanud Vanemuise teatri dirigendina. 

Ta on juhatanud ka teisi Eesti orkestreid ning Tōkyō Filharmoonikuid, Frankfurdi Raadio Sümfooniaorkestrit, Lahti Sümfoonikuid, Bratislava Soliste ning mitmeid teisi orkestreid Soomes, Rootsis, Lätis, Venemaal, Brüsselis ja Viinis. 

Augustis 2002 lindistas Anu Tali eesti muusikat Frankfurdi Raadio Sümfooniaorkestriga. Koos ESSO-ga nägi ilmavalgust debüütplaat "Luigelend" (Warner Music/Finlandia Records), mis tõi Anu Talile maineka auhinna "Echo Classic Award 2003" ja aasta parima noore muusiku nimetuse. 2005. aastal avaldati heliplaat "Action. Passion. Illusion" ning Anu Tali käis kontsertidega Jaapanis, Rootsis, Austrias, Prantsusmaal ja Ameerika Ühendriikides.

## Isiklikku
Anu Tali abiellus 2014. aastal Hendrik Aguriga. 29. aprillil 2015 sündis neil poeg. Juulis 2016 sai teatavaks, et nende kooselu on lõppenud.

Tema kaksikõde Kadri Tali on muusikamänedžer, olnud Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri direktor. Nende ema Anne Tali on Tallinna Ülikooli matemaatika emeriitprofessor.

## Tunnustus
* 2003 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (Eesti-Soome Sümfooniaorkestri CD-album "Luigelend" ja kontserttegevus)
* 2004 – Vabariigi Presidendi noore kultuuritegelase preemia
* 2010 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (Tõnu Kõrvitsa autorikontserdi ja tegevuse eest sümfoonilise muusika  tutvustajana)
*2020 – stipendium "Ela ja sära"

## Viited

## Välislingid

* Raimu Hanson. Dirigent igatseb koju nagu laps Postimees, 13. veebruar 2009
Erich Kõlar

**Erich Kõlar** (aastani 1936 **Erich Köhler**; 18. mai 1924 Tallinn – 23. detsember 2022) oli eesti dirigent.

Ta lõpetas 1951 Tallinna Riikliku Konservatooriumi Roman Matsovi dirigeerimisklassi. 

Ta mängis ERSOs löökpille, oli muusikaõpetaja Tallinnas ja Tartus. 

Ta oli aastatel 1951–1957 asumisel Kirovi oblastis.

1957. aastast oli ta Vanemuise teatri dirigent, sealhulgas 1958–1980 ja 1981–1984 peadirigent.

Esimene ooper, mida Erich Kõlar juhatas, oli Carl Maria von Weberi "Nõidkütt". Kokku juhatas üle 70 lavastuse, nii oopereid, operette, muusikale kui ka ballette. Ta on teinud ka draamalavastustele muusikalisi kujundusi ning tõlkinud laulutekste. Kõlar taastas 1950. aastate lõpul Vanemuise sümfooniakontsertide traditsiooni. 

Maetud Tallinna Metsakalmistule, teatrirahva kvartalisse. 

## Tunnustus
*1968 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
*2002 Eesti Rahvuskultuuri Fondi elutöö tänuauhind
*2007 Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler
*2009 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Erich Kõlar oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli Leelo Kõlar ja nende lapsed on/olid Ele Kõlar, Kaja Kõlar ja Paap Kõlar. Teine abikaasa oli Elena Poznjak-Kõlar ja nende poeg on Margo Kõlar.

## Viited

## Välislingid
*Erich Kõlar riimib sõnad muusikaga. Postimees, 24. mai 1999
*Andrus Esko: Erich Kõlar: Küüditatute südamerahu jäi Eestisse. Õhtuleht, 26. mai 2001
*Dünastia. Perekond Kõlar, 1. Klassikaraadio, 7. mai 2017
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Raimund Kull

**Raimund Kull** (3. oktoober 1882 Narva – 10. oktoober 1942 Tallinn) oli eesti dirigent ja helilooja. 

Raimund Kull lõpetas 1906. aastal Peterburi konservatooriumi trombooni erialal. Seejärel töötas ta orkestrandi ja dirigendina Peterburis, Kaasanis, Rostovis ja mujal. 

Aastatel 1912–1920 oli ta Estonia peadirigent, aastast 1920 dirigent ja aastast 1930 muusikajuht. Aastatel 1918–1927 juhatas ta Eesti mereväeorkestrit ja 1934–1939 Riigi Ringhäälingu sümfooniaorkestrit. 

Raimund Kull oli Tallinna Konservatooriumi asutajaid ja aastast 1929 trombooniõppejõud (alates 1937 professor). Samuti oli ta IX, X ja XI üldlaulupeo puhkpilliorkestrite üldjuht.

Raimund Kulli tuntuim teos on marss "Kodumaa".

Raimund Kull oli abielus näitleja Liina Reimaniga.

## Tunnustus
*1932 – Kotkaristi III klassi teenetemärk
*1937 – Valgetähe III klassi teenetemärk

## Välislingid
* 
*Ohvitseride andmekogu
Harry Potter ja saladuste kamber

**"Harry Potter ja saladuste kamber"** (ingl *Harry Potter and the Chamber of Secrets*) on briti kirjaniku J. K. Rowlingu "Harry Potteri" sarja teine romaan, olles teose "Harry Potter ja tarkade kivi" järg.

Teos räägib Harry Potteri teisest õppeaastast Sigatüüka koolis. Keegi avab saladuste kambri, mida tehti ka 50 aastat varem ja selle käigus suri tüdruk, kellest sai kummitus Mäuguv Myrtle. Teos toob raamatusarja mitu uut tegelaskuju, sealhulgas tegelased Mäuguv Myrtle, Gilderoy Lockhart, Colin Creevey, Ginny Weasley ja Dobby.
Zürich

**Zürich** (prantsuse *Zurich*, itaalia *Zurigo*, romanši *Turitg*) on Šveitsi suurim linn (Zürichi linnastus on üle 1 miljoni elaniku), Zürichi kantoni pealinn. Linn asub Šveitsi põhjaosas Limmati jõe ääres ja Zürichi järve loodeserval. Linnast paistavad Alpid ja Juura mäed. 

2024. aasta lõpu seisuga oli linna rahvaarv 436 551, samal ajal kui linnapiirkonnas elas 1,45 miljonit inimest ning Zürichi suurlinnapiirkonna kogurahvaarv oli 2,1 miljonit. Zürich on oluline raudtee-, maantee- ja lennuliikluse sõlmpunkt. Nii Zürichi lennujaam kui ka Zürichi pearaudteejaam on riigi suurimad ja kõige tihedama liiklusega.

Tõendid varaste, hõredate asustuste kohta piirkonnas ulatuvad enam kui 6400 aasta taha, mis viitab inimtegevusele juba enne linna rajamist. Alaliselt on Zürich olnud asustatud üle 2000 aasta. Linn tekkis 9. sajandil rajatud Fraumünsteri kloostri ümber. Linna nimi pärineb rooma tollipunkti ja hilisema asula nimest **Turicum**. 1262. aastal sai Zürichist Saksa-Rooma keisririigi riigilinn ja 1351 liitus Zürich kantonite liiduga ning mängis tähtsat rolli Šveitsi ajaloos. 1519. aastal kujunes sellest Huldrych Zwingli juhtimisel üks Euroopa protestantliku reformatsiooni keskusi.

Ühe Šveitsi peamise finantskeskusena on Zürich paljude finantsasutuste ja pangandusettevõtete asukoht. Linnas leidub arvukalt muuseume ja kunstigaleriisid, sealhulgas Šveitsi Rahvusmuuseum, Loodusloomuuseum ja Kunsthaus. Schauspielhaus Zürichit peetakse üldiselt üheks olulisemaks teatriks saksakeelses maailmas.

## Majandus

Zürich on rahvusvahelise tähtsusega finantskeskus. Lisaks suurpangale UBS on seal peakorterid veel paljudel finantsasutustel. 

Linn on ka Šveitsi tööstuskeskus. Tööstusettevõtteid on linnas vähemaks jäänud, kuid tehased on seal muuhulgas ABB-l ja Siemensil.

## Transport

Zürichis on tihe bussi-, trammi- ja trollibussiliinide võrk. Linna läbib raudtee.
Zürichi lennuväli Kloten asub kesklinnast 10 km kaugusel ja on Euroopa suurimaid. 

## Haridus

Zürichis on palju kõrgkoole. Neist suuremad on 19. sajandil asutatud Zürichi Ülikool ja Zürichi Polütehniline Kõrgkool.

## Vaatamisväärsusi

*Paradeplatz
*Grossmünster
*Fraumünster
*Püha Peetruse kirik (St. Peter-Kirche)
*Zürichi loomaaed

## Kuulsaid linnaelanikke

* Ulrich Zwingli (1484&ndash;1531)
* Gottfried Keller (1819&ndash;1890) sündis ja suri Zürichis
* James Joyce (1882&ndash;1941) suri Zürichis (maetud Flunterni kalmistule Zürichis)
* Elias Canetti (1905&ndash;1994) suri Zürichis
* Tristan Tzara (1915&ndash;1919)
* Richard Wagner (1849&ndash;1861)
* Albert Einstein (1896&ndash;1900, 1909&ndash;1911, 1912&ndash;1914)
* Vladimir Lenin (1917)
* Thomas Mann (1933&ndash;1942)
* Kurt Tucholsky (1932&ndash;1933)
* Tina Turner
* Elisabeth Schwarzkopf
   

## Vaata ka
* Zürichi lennujaam
* Opernhaus Zürich

## Viited

## Välislingid

* Zürichi linna koduleht (*saksa keeles*)
Kanton

**Kanton** võib tähendada järgmist:

* Guangzhou, linn Hiinas
* Abariringa, Kiribati saar
* Kanton (Costa Rica), 2. järgu haldusüksus
* Kanton (Prantsusmaa), 4. järgu haldusüksus
* Kanton (Šveits), 1. järgu haldusüksus
* Kilbinurk (kanton), heraldika mõiste
Charles VII

**Charles VII** (22. veebruar 1403 – 22. august 1461) oli Prantsusmaa kuningas aastatel 1429–1461, tegelik valitseja (dofäänina) ka 1422–1429. 

Ta oli Charles VI ja Baieri Isabeau poeg.

Tema ajal võitis Prantsusmaa Saja-aastase sõja ning kindlustas territoriaalse ühtsuse.
## Saja-aastane sõda
Saja-aastases sõjas võitis, Inglismaa kuningas (1413–1422) Henry V 1415. aastal Agincourti lahingu ning neli aastat hiljem vallutasid inglased tema juhtimisel kogu Põhja-Prantsusmaa. Henry V võttis 1420. aastal naiseks Charlesi tütre Prantsusmaa Catherine'i. 1420. aastal sõlmisid Henry V ja Prantsusmaa kuningas Charles VI Troyes' lepingu, et tolle surma järel saab temast Inglise ja Prantsuse monarh. Kuid sõjaleeris tabas Henryt surmav haigus ning ta suri mõni nädal enne Charles VI-t. 
, *[[Saja-aastane sõda]]*

Catherine'i ja Henry V alaealine poeg Henry VI päris ametlikult küll Inglise ja Prantsusmaa troonid, kuigi teda tunnustasid Prantsuse kuningana vaid inglased ja burgunnid. Ta krooniti Henri II nime all Prantsuse kuningaks 16. detsembril 1431. Praktikas oli Henry vaid seaduse järgi kuningas ja teda tunnustasid kuningana ainult need Prantsuse territooriumid, mis olid inglaste kontrolli all. 

Ülejäänud Prantsusmaad juhtis Charles VII, kes krooniti Reimsis 17. juulil 1429. Pärast Henry V surma ei suutnud inglased Prantsusmaa tähtsamaid linnu enam kuigi kaua enda kontrolli all hoida. Otsustava pöörde sõjategevusse tõi Jeanne d'Arc (nn Orléansi neitsi), kel õnnestus veenda Prantsuse kuninga õukonda, et ta on "saadetud Jumala poolt Prantsusmaad päästma”. Jeanne d'Arc määrati 1429. aastal Prantsuse vägede etteotsa ning tema innustusel saavutati rida võite. 

1435. aastal sõlmis Burgundia hertsog (1419–1467) Philippe Hea aga prantslastega Arras' leppe, millega liitus Prantsusmaaga inglaste vastu, saades vastutasuks täieliku sõltumatuse Prantsusmaast. 1436–1441 vallutasid prantslased tagasi Île-de-France'i. 

Aastatel 1439–1440 toimus Charles VII vastane mäss (Praguerie), milles osales ka Charles VII poeg Louis koos Bourboni hertsogi Charles I, Alençoni hertsogi Jean II, Vendôme krahvi Louisiga. 

1441. aastal osalesid Prantsuse väed sõjategevuses Šveitsi vastu, kus šveitslastega sõdis Saksa kuningas Friedrich III.

1451. aastal vallutasid nad tagasi Bordeaux', Cherbourgi ja Bayonne'i. Prantslased lõpetasid sõja 1453 Castilloni lahinguga, kus inglased kaotasid 4000 meest. 1453. aastaks, kui sõjategevus rauges, oli Inglismaa kontrolli alla jäänud ainult Calais` kindlus koos lähiümbrusega Prantsusmaa põhjarannikul, mis jäi 1559. aastani Inglismaa kuninga valdusse.

## Vaata ka
*Saja-aastane sõda
Ngorongoro

**Ngorongoro** on vulkaan Aafrikas. Kõrgus 2286 meetrit. Tal on avar kaldeera mõõtmetega umbes 15 korda 20 km.
Inimvajaduste hierarhia

**Inimvajaduste hierarhia** ehk **Maslow' vajaduste hierarhia** ehk **Maslow' püramiid** on inimesele omaste vajaduste kategoriseerimise ja väärtustamise süsteem.

Üks tuntumaid sotsiaalsete ja bioloogiliste vajaduste liigitusi pärineb Abraham Maslow'lt. Selle kohaselt on inimvajaduste hierarhia järgmine:
# füsioloogilised vajadused – vee-, toidu-, une- ja seksuaalvajadus;
# turvalisusvajadus – vajadus kaitstuse järgi;
# armastus- ja kuuluvusvajadus – vajadus kuuluda mingisse enda jaoks olulisse rühma ja tunda, et temast hoolitakse;
# tunnustusvajadus – vajadus teiste poolt väljendatava tunnustuse järele;
# eneseteostusvajadus – vajadus "jätta jälg", kasutades ära enda täielikku potentsiaali, milleks inimesel jätkub võimeid, oskusi ja teadmisi. Näiteks alustatakse ettevõtlust.

Hierarhia neli madalamat astet on füsioloogilised vajadused. Neid nimetab Maslow ka **puudulikkusvajadusteks** (*deficiency-needs*, *D-needs*). Viies, eneseteostusvajadus, ning püramiidist väljapoole jääv kuues, enesetranstsendentsivajadus, on kõrgemad ehk **olemusvajadused** (*Being-needs*, *B-needs*).

Hierarhia kõrgemate astmeteni jõudmiseks peavad kõik alamad vajadused olema rahuldatud.

Maslow' püramiid arvestab nn keskmise inimesega ega kehti nende inimeste puhul, kes kõrgemate vajaduste saavutamiseks jätavad mõne astme vahele.

## Eneseteostus
Erinevalt eelnenud psühhoteraapiast keskendus Maslow oma uurimistöös tervele inimesele ning on kirjutanud kõrgematest vajadustest põhjalikumalt. Artiklis "Self-Actualizing and Beyond" (kogumikteoses "The Farther Reaches of Human Nature") kirjeldab ta eneseteostusele viivat käitumist järgmiste tunnuste kaudu:
#täie tähelepanuga kogemine;
#kasvule suunatud valikute tegemine (vastandina regressioonile suunatud valikutele);
#hinnangute langetamine endast lähtuvalt (vastandina õpitud hinnangute kordamisele);
#kahtluse korral aus olemine, mis omakorda eeldab vastutuse võtmist;
#julgus teistest erineda, olla mittekonformistlik või ebapopulaarne;
#osalemine esmajärgulisusele suunatud protsessis;
#kaasnevad tippkogemused;
#patoloogilistest kaitsemehhanismidest loobumine.

## Vaata ka
* Abraham Maslow
* Inimlikud vajadused
* Õpitud vajaduste teooria
* Eneseteostus
* Enesetähtsustamise sajand

## Välislingid
Porvoo

**Porvoo** (rootsi keeles *Borgå*) on linn Soomes Uusimaa maakonnas. Linn asub Soome lahe rannikul. 2011. aastani oli Porvoo Ida-Uusimaa maakonna halduskeskus.

Linna elanikest kõneleb 64% emakeelena soome keelt ja 33% rootsi keelt.

Porvoo on nime saanud Porvoo jõe ääres asunud linnuse rootsikeelse nime järgi (*Borg-å* tähendab 'Kindlusejõgi'). Linnaõigused sai umbes 1380. aastal ja on seega vanuselt teine linn Soomes. 1809. aastal kogunes Porvoos Maapäev, kus osales ka Venemaa keiser Aleksander I. Vanalinn on üks vähestest säilinud 18. sajandi vanalinnadest Soomes.

Porvoo linn ja vald ühinesid 1997. aastal üheks omavalitsusüksuseks.

Porvoos sündis maalikunstnik Albert Edelfelt ning elas ja suri luuletaja Johan Ludvig Runeberg.

Porvoos on kaks veetorni: Myllymäki veetorn ja Hamari veetorn.

Soome 7. riigimaantee (kiirtee) ühendab Helsingi linna ja Porvoo linna umbes 86 km pikkuses. Paralleelselt 7. riigimaanteega kulgeb piirkonnatee 150.

## Linnaosad ja asumid

* Kesklinn
* Vanha Porvoo (Vana Porvoo)
* Omenamäki
* Kevätkumpu
* Tarmola
* Huhtinen
* Myllymäki
* Hattula
* Hornhattula
* Näsi
* Kuninkaanportti
* Gammelbacka
* Eestinmäki
* Peippola

## Lähipiirkonnad, külad ja saarestik

* Kerkkoo
* Kulloo
* Ilola
* Veckjärvi (piirkonna nimi on tulnud samanimelisest järvest)
* Emäsalo (poolsaar)
* Pellinki (saar)
* Sannainen
* Isnäs
* Tolkkinen
* Epoo
* Hinthaara
* Hamari
* Haikkoo
* Kilpilahti
* Onas (saar)

## Ühistransport

### Bussiliinid

* 1. Haigla – Turg – Hamari
* 1A. Haigla – Turg – Kuninkaanportti
* 2. Huhtinen – Turg – Tolkkinen
* 5. Kerkkoo – Turg – Kilpilahti

Linnasisese ühistranspordi teenindaja on Porvoon Liikenne Oy, mis kuulub Koiviston Auto Oy alla.

Vanuritele ja liikumisraskustega inimestele on olemas mikrobussidega teenindusliinid.

Lisaks töötab alates 2016. aastast mai algusest septembri lõpuni mikrobussiga tasuta suvebuss Rinkeli, mis sõidab ringliini.

## Naabervallad, -linnad, -piirkonnad ja -külad

* Askola vald
* Askola küla
* Myrskylä vald
* Myrskylä küla
* Pukkila vald
* Pukkila küla
* Sipoo vald
* Sipoo kirikuküla
* Nikkilä
* Söderkulla
* Pornaineni vald
* Loviisa linn

## Sõprusomavalitsused

*  Dalvík, Island
*  Dinkelsbühl, Saksamaa
*  Hamar, Norra
*  Hancock, Michigan, Ameerika Ühendriigid
*  Kamień Pomorski, Poola
*  Lundi vald, Rootsi
*  Tyresö, Rootsi
*  Ventspils, Läti
*  Viborg, Taani
*  Viimsi vald, Eesti
*  Viljandi, Eesti

## Vaata ka
* Porvoo gümnaasium
* Porvoo toomkirik

## Viited

## Välislingid

* Porvoo veebileht
* Porvoost Viljandi linna kodulehel
Asend nr 69

**Asend nr 69** on kahepoolset oraalseksi võimaldavate seksiasendite rühm. Partnerid kehad asetsevad vastupidistes suundades ning on teineteise poole pööratud. Kumbki partner stimuleerib suuga teise suguelundeid.

Heteroseksuaalse vahekorra puhul toimub üheaegselt *[[fellatio]]* ja *[[cunnilingus]]*. Lesbilise vahekorra puhul toimub mõlemapoolne *cunnilingus* ning geide puhul mõlemapoolne *fellatio*.

Asendi nr 69 nimetus tuleneb numbrite 6 ja 9 kujust, mis kõrvuti asetatuna võivad meenutada partnerite vastavat asendit.

Asendi nr 69 puhul on tavaliselt naine peal või mõlemad partnerid on kõrvuti külili. Variant, kus naine on all, on küll võimalik, aga naise jaoks ebamugav, sest lisaks sellele, et mehe kaal on harilikult naise omast suurem, segab teda vähene võimalus piirata või kontrollida mehe suguorgani liikumist.

Selle asendi jaoks peavad mõlemad partnerid olema enam-vähem ühepikkused, muidu võib see olla ebameeldiv.

Hoolimata positsiooni võrdlemisi suurest tuntusest kasutatakse seda vähe. Vastastikused hellitused juhivad partnerite tähelepanu kõrvale ega lase keskenduda rahulduse saamisele ega partneri rahuldamisele. Sellepärast kasutatakse seda sagedamini eelmänguna.

## Viited
Leopard (auto)

**Leopard** on Poola luksussportauto, mida toodab Mieleci linnas asuv ettevõte Leopard Automobile.

Auto projekteerimine algas 1995. Esimene auto valmis 2003. aasta novembris. Autot esitleti 2005. aastal Pariisis. Esimesed autod müüdi 2005. aasta lõpus.

Suur osa autost valmistatakse käsitsi. Sellepärast ei suuda ettevõte aastas valmistada rohkem kui 25 autot. Ettevõte on teatanud, et ei kavatsegi toota rohkem kui 200 autot, et see haruldaseks jääks. Samuti on tootja teatanud uue, vastupidavama mudeli Leopard Coupe ettevalmistamisest.

Sõiduki kere on valmistatud alumiiniumist ja peamiselt käsitsi. Tühimass on 1150&nbsp;kg. Mootor on 8-silindriline, töömahuga 5967&nbsp;cm³. Mootori võimsus kiirusel 6000 p/min on 405 hobujõudu ehk 302&nbsp;kW. Jõumoment on kiirusel 4400 p/min 542 Nm. Bensiinipaak mahutab 67,5 liitrit. Käigukast on 6-käiguline ja käsitsijuhtimisega. Auto kiirendab paigalt kuni kiiruseni 100&nbsp;km/h vähem kui 4 sekundiga, tippkiirus on 250&nbsp;km/h (sõltub seadistusest).

Auto hind on umbes 130 000 eurot.

## Viited

* leopardautomobile.com
Tahiini

**Tahiini** on jahvatatud seesamiseemnetest valmistatud pasta.

Tahiinit müüakse kas värskena, konserveeritult või dehüdreeritult. Valmistatakse kas soolaga või ilma. Tavaliselt on tahiini valmistamisel kasutatud kestadest puhastatud seesamiseemneid, kuid tehakse ka kroovimata seesamist tahiinit, mis on mõnevõrra rikkam vitamiinide ja valkude poolest, kuid maitseb kibedam ja on tumedama värvusega.
 
Tahiinipastat kasutatakse idamaises köögis liha- ja aedviljatoitude maitsestamiseks (nt hummus, *[[baba ghanoush]]*, halvaa). Samuti võib tahiinit kasutada võileivakattena või või margariini asemel.
Les Diamants

**Les Diamants** on aastatel 2004–2006 tegutsenud Eesti ansambel, mis viljeles *[[garage punk]]* muusikat.

## Koosseis
*Honolulu Vocalvulcano (Hannele Turu, laul)
*Martian Le Ramonale (Mart Niineste, kitarr)
*La Bambassadeur (Sven Oeselg, basskitarr)
*Les Beats Des Amorales (Oliver Koit, trummid)

## Diskograafia

### Albumid

# Fortune Fools (detsember 2005, CD, Roy Strider Records)

### Demod, promod, sessioonid

# Obnoxious (november 2004, demo, CD-R, Les Diamants)
#  Zero Zero Zero/Hello Mr. Spencer (detsember 2004, promo, CD-R, Les Diamants)
# Seksound Session (mai 2005, promo, CD-R, Les Diamants)
# ER Vibratsioon Sessioon (juuni 2005, sessioon, Raadio 2) 

### Les Diamants kogumikel

# "Zero Zero Zero" kogumikul "Kohalik & kohatu" (juuli 2005, Seksound)

## Välislingid
*
*Hullumaja kammerorkester, Eesti Ekspress 19. jaanuar 2006.
*Indigolapsed ehk SUPERSCHICKROCKCHICKS, Eesti Ekspress 28. aprill 2008.
Michelangelo Caravaggio

**Michelangelo Merisi da Caravaggio** (29. september 1571 – 18. juuli 1610) oli itaalia maalikunstnik.

## Elukäik
Caravaggio elu oli üsna värvikas. Ta oli pärit lihtrahva hulgast, mis tõenäoliselt innustas teda maalidel kujutama igapäevaelu ja -olustikku. Michelangelo Caravaggio oli tuntud oma sünnikoha, Milano lähedal asuva Caravaggio küla järgi.

Caravaggio elu oli keeruline, täis tülisid ja vangis istumisi. Kakluste käigus tappis ta vähemalt ühe inimese. Seejärel paavsti kohtu eest põgenedes eksles ta Itaalias ja sattus pidevalt tülidesse.

Caravaggio suri teel Napolist Rooma. Tema arvatavad säilmed leiti 2010. aastal Porto Ercole'i linnakesest. Seejuures leidis luid uurides kinnitust pliimürgistus, mis oli arvatavasti mõjutanud ka tema käitumist.

## Looming

Tema barokkstiilis piibli- ja mütoloogiaaineliste maalide tegelased on lihtrahvas nende igapäevases elus. Caravaggio kasutas uut kompositsioonivõtet, kus tegelased ei poseeri ning nende asendid mõjuvad juhusliku, mitte otsituna. Kujutatavad ei ole näoga vaataja poole, nagu oli varem kunstis tava. Caravaggiot tuntakse naturalistliku barokkmaali suuna rajajana. Naturalistliku suuna vastand ja oponent barokis oli idealistlik suund.

Caravaggio valgusekäsitlus mõjutas kogu Euroopa 17. sajandi maalikunsti. Tema kujutise muudab dramaatiliseks ja ruumiliseks nn heletumedus. Valgus tuleb maalidel ülevalt vasakult suunaga kompositsiooni keskmesse. Sellist valgust nimetatakse keldriluugivalguseks. 

Michelangelo da Caravaggio sai kuulsaks juba oma eluajal. Ta oli esimene ja parim itaalia meister, kelle loomingu peategelane oli lihtrahvas, kuigi Caravaggio maalis põhiliselt usuteemalisi pilte. Pühakute tarvis poseerisid talle kõige tavalisemad inimesed. Ta kujutas piiblilugusid nii, nagu toimuksid need kõrvaltänavas. Kristus vaidleb Caravaggio piltidel talupojaga nagu võrdväärsega ja ta on teiste seast vaevu äratuntav.

Kunstnikule ei toonud kuulsust mitte niivõrd pühakute deheroiseerimine, vaid äärmuslik realism, millega ta käsitles nii inimesi (vanadust, soonilisi käsivarsi, musti jalgu, katkisi riideid) kui ka materiaalseid esemeid. Maalide reaalsus oli justkui kombatav: mahlased puuviljad ahvatlesid sööma, savikruuside krobeline pind oli tajutav jne. Caravaggiost kujunes väljapaistev natüürmordimeister. 
Kui naturalism oli omane Caravaggiole ja tema koolkonnale, siis Caravaggio maalide teised jooned – tume taust, millel helendusid figuurid, ja harjumatud, rõhutatult juhuslikud poosid – said laiemalt baroki tunnusteks.

### Maale

* "Amor võitjana"
* "Haudapanek"
* "Maarja surm"
* "Matteuse kutsumus"
* "Püha Matteuse martüürium"
* "Söömaaeg Emmauses"
* "Uskmatu Toomas"
* "Peetruse ristilöömine“
* "Lautomängija"
* "Hea ennustus"

## Vaata ka
*Bernardo Strozzi

## Viited

## Kirjandus
* Robert Paine. "Caravaggio", tõlkinud Meelike Palli, Kirjastus Kunst 1994, ISBN 5-89920-081-2

## Välislingid

*"Paljastus Caravaggio autoportree", Eesti Päevaleht, 7. november 2009
Kleptokraatia

**Kleptokraatia** (kreeka keelest, umbes "varaste võim") on pejoratiivne nimetus valitsemise korra kohta, mida iseloomustab valitsevate ametnike korrumpeerumine, nende isiklik rikastumine riigivõimu ja -vahendeid kasutades. Kehtestatakse makse, mida saab kasutada enda isiklikuks rikastamiseks, samuti kasutatakse riigivara isiklikele huvidele vastavalt. Kleptokraadid tegelevad tavaliselt rahapesuga ja kasutavad anonüümseid pangatehinguid, et varjata oma illegaalseid eesmärke. Kleptokraadid ignoreerivad majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme riigis. Tänapäeval on kleptokraatiaks nimetatud ka seda, kui riigis on valitsevad suurfirmad, kes omavad mõjuvõimu poliitika kujundamisel. 

Kleptokraatia on pigem mitteametlik nimetus mitmesuguste poliitiliste süsteemide ja situatsioonide kohta. Ralph Nader nimetas näiteks nii Ameerika Ühendriike 2000. aasta presidendivalimiste ajal. Õigem nimetus sellele võiks olla plutokraatia.

Kleptokraadid on tavaliselt diktatuuris ja autokraatlikes valitsustes. Kleptokraatlikud riigid on poliitiliselt ja sotsiaalselt ebastabiilsed, kuid on stabiilselt kleptokraatlikud. Majanduses on oluline maavarade müük. Ajalooliselt on sellised riigid olnud koloniaalriigid.

## Vaata ka
*Kleptomaania
*Transparency International
Diktaator

**Diktaator** on tänapäevases mõttes piiramatu võimu (diktatuuri) kehtestanud isik, kes valitseb enamasti teatud kitsa ringkonna (kas ühe partei, sõjaväe või muu rühmituse) toel. Tavaliselt on võim enda kätte haaratud piiramatuks ajaks või maskeeritakse seda pseudodemokraatlike valimiste korraldamisega. 20. ja 21. sajandil pole ükski valitseja endale ametlikult diktaatori nimetust võtnud, sest see on omandanud rõhuvalt negatiivse tähenduse. Seetõttu on paljud erakorraliste volitustega ametnikud kandnud muid nimetusi kui "diktaator".

Diktaator oli 18.–19. sajandil mõnede erakorraliste volitustega ametiisikute tiitel Poolas ja Ladina-Ameerikas.

Tänapäeval diktaatoriteks nimetatud isikud on endale võtnud erinevaid tiitleid, üks populaarsemaid on "Juht" (*Führer*, *Caudillo*, *Il Duce* jne). 

## Diktaatoreid
*Julius Caesar (Vana-Rooma)
*Maximilien Robespierre
*Vladimir Lenin (Nõukogude Liit)
*Jossif Stalin (Nõukogude Liit)
*Adolf Hitler (Kolmas Riik)
*Mao Zedong (Hiina)
*Than Shwe (Myanmar)
*Pol Pot (Kambodža)
*Ferdinand Marcos (Filipiinide) 
*Suharto  (Indoneesia) 
*Augusto Pinochet (Tšiili)
*Alfredo Stroessner (Paraguay)
*François Duvalier ja Jean-Claude Duvalier (Haiti)
*Nicolae Ceauşescu (Rumeenia)
*Enver Hoxha (Albaania)
*Kim Il-Sung ja Kim Jong-Il ja Kim Chŏng-un (Korea Rahvademokraatlik Vabariik)
*Hideki Tōjō (Jaapan)
*Jean-Bedel Bokassa (Kesk-Aafrika Vabariik)
*Saddam Hussein (Iraak)
*Mu‘ammar al-Qadhdhāfī (Liibüa)
*Idi Amin (Uganda)
*Manuel Noriega (Panama)
*Juan Perón (Argentina)
*Fulgencio Batista (Kuuba)
*Fidel Castro ja Raúl Castro (Kuuba)

## Vaata ka
*Ainuvalitseja
*Diktatuur
Viljandimaa

**Viljandimaa** on ajalooline maakond Eestis, mis eksisteeris Sakala näol juba muinasajal.

Tänapäevane Viljandi maakond hõlmab ajaloolisest Viljandimaast vaid keskosa (millele lisandub Karksi ja Halliste ümbrus ajaloolisest Pärnumaast). Mitu Pilistvere kihelkonna asulat kuulub nüüdisajal Järvamaa koosseisu.

## Muinasaeg
Muinasajal kuulusid Viljandimaale muistsed maakonnad Sakala, Mõhu ja Nurmekund.

## Liivimaa ordu aeg
1224. aastast kuulus piirkond Mõõgavendade ordule ning jagunes Viljandi komtuurkonnaks ja Põltsamaa foogtkonnaks. Liivimaa orduriigis liideti 1480. aastal Põltsamaa foogtkond Viljandi komtuurkonnaga. Paistu piirkond kuulus aga Karksi foogtkonda.

Liivimaa sõja ajal, alates 1560. aastast läks suurem osa Viljandimaad järk-järgult Moskva tsaaririigi võimu alla.

## Rzeczpospolita aeg
Aastast 1582 kuulus Viljandimaa ala Poola-Leedu Liivimaa hertsogkonda, halduslikult jagunes Pärnu ja Tartu presidentkonda, ning aastast 1598 jagunes Pärnu ja Tartu vojevoodkonna vahel ja jagunes omakorda Helme, Põltsamaa, Tarvastu ja Viljandi staarostkonnaks.

## Rootsi aeg
1621. aastast oli Viljandimaa Rootsi valduses ja kuulus Pärnu kreisi, välja arvatud Tartu kreisi kuulunud Põltsamaa ala.

## Venemaa keisririigis
1721. aasta Uusikaupunki rahu põhjal ühendati Viljandimaa Venemaa keisririigiga; ta moodustas 1783–1796 Viljandi kreisi, mis hõlmas ka Kursi, Palamuse ja Laiuse kihelkonda, kuulus seejärel Pärnu-Viljandi kaksikmaakonda ja sai 1888. aastal politseireformiga uuesti omaette Viljandi kreisiks.

16.–18. sajandil välja kujunenud ajaloolise Viljandimaa piirid jäid suuresti kehtima kuni 1950. aasta haldusreformini (välja arvatud Helme ümbruse viimine Valgamaa alla 1920. aastatel ning Põltsamaa piirkonna viimine vastloodud Jõgeva maakonna alla aastal 1949), mil Eesti NSV-s moodustati maarajoonid.

## Vaata ka
* Mulgimaa
* Viljandi maakond
## Kirjandus
*Hendrik Sepp, Viljandimaa ajalugu XVII sajandist, Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1939
*Viljandimaa: maadeteaduslik, majanduslik ja ajalooline kirjeldus. VII, Üldosa, Eesti Kirjanduse Seltsi kodu-uurimise toimkonna väljaanne; nr. 12, 1939

## Välislingid
* Ajaloolise Viljandimaa tutvustus Eesti mõisaportaalis
* Jakob Benjamin Fischer: Versuch einer Naturgeschichte von Livland, 1791 (Viljandi Kreisi geograafiast) (saksa keeles)
*
* 
* Viljandimaa muinasaeg 1935.Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
*[Viljandimaa (ajalooline maakond)](http://entsyklopeedia.ee/artikkel/viljandimaa_(ajalooline_maakond)1), Eesti Entsüklopeedia
Saaremaa (maakond)

**Saaremaa** (saksa keeles *Kreis Oesel*) oli ajalooline Eesti maakond. 

Maakond sisaldas Saaremaa, Muhu ja väiksemaid saari. Looduslike piiride tõttu on see ainus Eesti ajalooline maakond, mille piirid langevad kokku praeguse maakonnaga.

Maakond on tekkinud Saare-Lääne piiskopkonna mandriosa (Haapsalu stifti) eraldumise järel (1576) ja olnud kuni 1645. aastani Taani, siis Rootsi, 1721–1918 Vene valitsuse all. Oktoobrist 1917 kuni novembrini 1918 oli Saaremaa okupeeritud Saksa vägede poolt, mis toimis ka Eesti Vabariigi väljakuulutamise ajal 24. veebruaril 1918. Varem Kuramaa piiskopkonnale ja Kuramaa hertsogiriigile kuulunud Ruhnu saar liideti 1624. aastal.

Saarelise asendi tõttu oli Saaremaal ajuti ja osaliselt tavalisest maakonnast kõrgem (provintsi) staatus, seal oli oma rüütelkond ja kuni 1890. aastani ka luteriusu konsistoriaalringkond, kuigi maakond allus siis Liivimaa kubermangule. 1917. aastal ühendati Saaremaa Autonoomse Eestimaa kubermanguga.

Ainus linn oli maakonnalinn Kuressaare.

## Kihelkonnad

Saaremaa kihelkonnad olid 20. sajandi algul:
*Anseküla kihelkond
*Jaani kihelkond
*Jämaja kihelkond
*Kaarma kihelkond
*Kihelkonna kihelkond
*Kärla kihelkond
*Muhu kihelkond
*Mustjala kihelkond
*Pöide kihelkond
*Püha kihelkond
*Ruhnu kihelkond
*Valjala kihelkond

## Vallad

## Rahvaloendused
1897. aastal oli maakonnas 60 263 elanikku.

1922. aastal loeti Kuressaares kokku elavat 2666 eestlast, 34 rootslast, 401 sakslast, 156 venelast ning 39 juuti. Maaelanike hulgas (ilma Ruhnuta) oli eestlasi 53 242, rootslasi 4, sakslasi 106, venelasi 99 ning juute 1. Protsentuaalselt loeti maakonnas eestlaste arvuks 1922. aasta rahvaloenduse ajal 98,9 ning 1934. aastal 99.

1934. aastaks oli rahvaarv veidi muutunud. Kuressaares elas 3938 eestlast, 24 rootslast, 321 sakslast, 199 venelast ning 22 juuti. Valdades (taas ilma Ruhnuta) elas 50 833 eestlast, 5 rootslast, 79 sakslast, 75 venelast ning 1 juut.

## Vaata ka
*Saare maavolikogu (1940)

## Viited

## Kirjandus
*Saaremaa : maadeteaduslik, majanduslik ja ajalooline kirjeldus. VI, Üldosa, Eesti Kirjanduse Selts. Kodu-uurimise toimkond. 1934
Haanja valla lipp

**Haanja valla lipp** on Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Haanja valla lipp.

Lipp kinnitati 29. detsembril 1997.

## Lipu kirjeldus
Valla lipp on ruudukujuline vapilipp.  Sinise kanga alumises osas on kaarlõikeline kollane väli, millest tõuseb kolme rohelise kuuse tagant mustade püstiste aknaavadega piiritletud, sakmete ja lipuvardaga kuldne torn.

Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm.

## Põhjendus
Kanga kollane kaarlõikeline alaosa ja sellelt  tõusev kollane torn sümboliseerib valla territooriumil paiknevat kauni loodusega Haanja kõrgustikku ning selle keskosas asuvat Eesti ja Baltimaade kõrgeimat mäge Suurt Munamäge koos vaatetorniga. Rohelised kuused viitavad ümbruskonna vaheldusrikkale loodusele, millest osa on kuulutatud Haanja Looduspargiks.  

Sinine on kodumaa taeva ja vee värvus, kollane viljaväljade ja jõukuse sümbol.

## Lipu kasutamise kord
Valla lipu kasutamine:
#Valla lipp heisatakse alaliselt valla administratiivhoone  sissekäigu juurde  lipumasti.
#Valla lipp heisatakse ajutiselt riiklikel pühadel, valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel valla avalikel üritustel.
#Valla lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes vallavolikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele on need otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga.
#Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu või mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul Eesti riigilipust, mõne teise riigi või omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muust lipust.
#Valla lippu võib kasutada kujutisena valla poolt üleantavatel suveniiridel.
#Valla lipu valmistamine ja kasutamine toimub üksnes vallavalitsuse loal. 

## Vaata ka
*Haanja valla vapp

## Välislingid
* Haanja valla üldandmed valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Haanja vald.
Mõniste valla lipp

**Mõniste valla lipp** on Võru maakonnas asnud endise Eesti haldusüksuse Mõniste valla lipp.

Lipp kinnitati 3. novembril 1997.

## Lipu kirjeldus
Mõniste valla lipp on ruudukujuline vapilipp, rohelisel kangal tagajalgadel seisev, otsevaatav ja löögivalmis mõõgaga valge hunt. Hundi keel ja küünised on punased.

Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm.

## Vaata ka
*Mõniste valla vapp

## Välislingid
* Mõniste valla sümboolika
* Mõniste valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
O-shima

**O-shima** ehk **Izu Ōshima** on saar Izu saarestikus. Kuulub Jaapanile. 

Saar asub Tokyost umbes 100 km kaugusel lõunas ja Izu poolsaarest 22 km idas. 

Saarel asub Miharayama vulkaan (kõrgus 758 meetrit), mis viimati purskas 1990. aastal.

O-shima on populaarne turismisihtkoht. Saarega on hea parvlaevaühendus, samuti lendavad sinna mitu korda päevas lennukid Tokyost.

2013. aastal taifuuni põhjustatud maalihke tõttu hukkus seal 35 inimest.
Prõpjats

**Prõpjats** (valgevene keeles *Прыпяць* (Prypiać), ukraina keeles *Прип'ять* (Prõpjat)) on jõgi Ukrainas ja Valgevenes. 

Prõpjats saab alguse Volõõnia oblastist, voolab läbi Valgevene Bresti ja Gomeli oblasti ning suubub Ukrainas Kiievi oblastis Tšornobõli linna juures Dnepri jõel olevasse Kiievi veehoidlasse. 

Jõe pikkus on 710 km.

Prõpjats voolab läbi Tšornobõli katastroofi tsooni ja on seetõttu radioaktiivselt reostatud.

Suuremad lisajõed on Turja, Stohhid, Jasselda, Stõr, Gorõn, Ptsitš ja Už.
Soundgarden

**Soundgarden** oli Ameerika Ühendriikides Seattle'is tegutsenud rokkansambel, mis viljeles peamiselt grungemuusikat. 

Soundgarden kuulus Seattle'i ansamblite suurde nelikusse, kuhu kuulusid veel ka Nirvana, Alice in Chains ja Pearl Jam. Bänd lagunes 1997. aastal, aga jätkas tegutsemist 2010. aastal. Varsti pärast Chris Cornelli surma 2017. aastal kuulutas Soundgarden oma tegevuse lõppenuks, kuid korraldas 2019. aastal siiski veel Cornelli mälestuskontserdi.

## Koosseis

### Põhikoosseis

* Chris Cornell – vokaal (1984–1997, 2010–2017; surmani), rütmikitarr (1988–1997, 2010–2017), trummid (1984–1985)
* Kim Thayil – kitarr (1984–1997, 2010–2019)
* Matt Cameron – trummid, taustavokaal (1986–1997, 2010–2019)
* Ben Shepherd – basskitarr (1990–1997, 2010–2019), taustavokaal (1994–1997, 2010–2019)

### Endised liikmed

* Hiro Yamamoto – bass, taustavokaal (1984–1989)
* Scott Sundquist – trummid (1985–1986)
* Jason Everman – basskitarr (1989–1990)

## Diskograafia
*"Ultramega OK" (1988)
*"Louder than Love" (1989)
*"Screaming Life/Fopp" (1990; EP)
*"Badmotorfinger" (1991)
*"Superunknown" (1994)
*"Down On The Upside" (1996)
*"A-Sides" (1997; singlikogumik)
*"King Animal" (2012)

## Viited

## Kirjandus
*
Ugala

**Viljandi Draamateater Ugala** on teater Viljandis Vaksali tänav 7. 

2025. aasta 30. juunist juhib teatrit Heigo Teder. 1. septembrist 2023 on loominguliseks juhiks Liis Aedmaa. 

Varem on Ugala direktoriks olnud 
*2001–2002 Jaak Allik, 
*2002–2009 Peeter Tammearu, 
*2009–2012 Hillar Sein, 
*2012–2014 Heiti Pakk,
*2014–2019 Kristiina Alliksaar,
*2019–2025 Garmen Tabor. 

Varem on Ugala loominguliseks juhiks olnud
* 2014–2019 Ott Aardam
* 2019–2023 Tanel Jonas. 

Truppi kuulub 26 näitlejat.

## Ajalugu
Ugala teater on üks Eesti vanemaid kutselisi draamateatreid, see on loodud 1920. aastal. Esialgu kandis see nime Teatri- ja Kunstiühing Ugala. Ühingu põhikiri registreeriti Pärnu Rahukogus 10. jaanuaril 1920, asutajaliikmeina kirjutasid sellele alla Armin Hunt, Ernst Hunt ja Jaan Altleis.

Teater on saanud nime Eesti muinasmaakondade Ugandi ja Sakala järgi, nime soovitas eesti kirjanik Friedrich Kuhlbars.

Esimestel tegutsemisaastatel rentis Ugala ruume Koidu Seltsilt, tegutsedes Koidu Seltsimajas. 6. jaanuaril 1920 kanti seal ette esimene näitemäng "Pansion Schöller ehk Kui onu hullumajas käis" (näitejuht Märt Mõrd).

1924. aastal koliti ümber Seasaare kõrtsi teisele korrusele. 1926. aasta 1. veebruaril sai teater direktor Oskar Härmi eestvõttel kutseliseks teatriks. Algas operettide ajastu. Seasaare kõrtsis tegutseti kuni 1941. aastani, mil hoone põles maha.

Ugala jätkas tegutsemist vanas tuttavas Koidu seltsimajas. 1948 loodi Ugala tiiva all eraldi osana nukuteater, mis avati 17. jaanuaril Enn Toona marionetinäidendiga "Sipelgas ja rohutirts". 1982 valmis Ugala oma teatrihoone.

2015. aastal, kui teatrihoone läks renoveerimisele, loodi video- ja valgusalajuhi Kristjan Suitsu juhtimisel Ugalale ajutine mängupaik Ugala ''black box'' ehk UBB, kus tegutseti 2017. aastani ja mille eest pälvis Ugala teater 2015. aastal Eesti Kultuurkapitali näitekunsti aastapreemia (nutikas ja õdus UBB 2015 (Ugala *black box*).

## Kunstilised/loomingulised juhid

## Viited

## Kirjandus
* Taavi Pae. "Miks Ugala on Viljandis?" Keel ja Kirjandus, 2008

## Välislingid
* Teatri koduleht
Rägavere valla lipp

**Rägavere valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Rägavere valla lipp.

Lipp kinnitati 29. septembril 1994.

## Lipu kirjeldus
Kuuselõikega põigiti poolitatud lipu ülemise, sinise laiu vardapoolses ülanurgas on valge neljaharuline täht, alumine lipulaid on valge.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3 ning normaalmõõdud on 100x150 cm.

## Põhjendus
Kangast poolitav kuuselõige osutab sellele, et Rägavere vald asub metsarikkal alal ning mets on andnud elatist kohalikele elanikele juba vanast ajast. Valge neljaharuline täht (tähtrist) lipu vardapoolses ülanurgas sisendab elujaatavat usku, et töökaid ning hariduspõllul edasipürgivaid valla inimesi ootab ees parem tulevik. Ka lipu valge värvus sümboliseerib hingerahu ja -puhtust, mida saavutavad need, kes hindavad vaimseid väärtusi ja esivanemate vaimuvara.

## Lipu kasutamise kord
#Valla lipp ei tohi normaalmõõtmetelt olla suurem riigilipust. 
#Valla asutuste ja organisatsioonide lipud ei tohi olla äravahetamiseni sarnased valla ametlikult registreeritud lipuga. 
#Kasutamiskõlbmatuks muutunud vallalipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.

## Lipu heiskamine

Kui Eesti riigilipp heisatakse koos mõne Eesti maakonna, linna või valla lipuga, paigutatakse need lipud maakondade kaupa ning linnade ja valdade kaupa nimede järjekorras eesti tähestiku järgi riigilipust lippude poolt vaadates vasakule, kusjuures maakonnalipud asuvad linnade ja valdade lippudest paremal. 

## Vaata ka
*Rägavere valla vapp

## Välislingid
*Rägavere valla sümboolika valla kodulehel
*Rägavere valla sümboolika
Diktaator (Vana-Rooma)

**Diktaator** oli ametikoht Rooma vabariigis.

Rooma vabariigi kõrgeimad ametiisikud olid konsulid. Neid oli kaks. Nad olid volitustelt võrdsed ja võisid teineteise otsuseid tühistada. Sõjalise hädaohu korral võidi aga nimetada erakorralist võimutäiust omav diktaator, kellele mõlemad konsulid pidid kuuletuma. Tema käes oli *[[de iure]]* absoluutne võim, kuid tavaliselt ta seda ei kuritarvitanud. Diktaatori ametiaeg oli piiratud 6 kuuga, aga tavaliselt astus diktaator ise tagasi, kui hädaoht möödus.

Diktaatoreid nimetati vahel ka ilma sõjalise vajaduseta, puhtalt tseremooniate läbiviimiseks.

Pärast Teist Puunia sõda ei tunginud vaenlased tükk aega Itaaliasse, mistõttu diktaatoreid ei nimetatud. Kuid Sulla lasi end pärast kodusõda diktaatoriks nimetada, seejuures ilma võimuaja piiranguta. Diktaator oli ka Caesar, algul 10 aastaks, aga hiljem lasi ta end eluks ajaks diktaatoriks nimetada.

Pärast Caesari surma kaotas Marcus Antonius seadusega diktaatori ameti. Seda seadust pole tühistatud ega rikutud. Edaspidi kasutati Roomas muid erivolitustega ameteid ja tiitleid, näiteks imperaator ja augustus.

## Vaata ka
*Konsul
*Diktatuur