open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kalorifeer

**Kalorifeer** on seade õhu soojendamiseks õhkkütte-, ventilatsiooni- ja kuivatussüsteemides või konditsioneerides. Ehituse järgi eristatakse plaat-, spiraaltoru- ja muid kalorifeere. Soojuskandja järgi liigituse järgi on olemas on aur-, vesi-, elektri- ja leekkalorifeere.
Vanades mõisahoonetes ja lossides kasutati mõnikord kalorifeerahje hüpokauste hoone kütmiseks. Ahi asus keldris, kust läksid kiviseintes asuvad õhukanalid ruumidesse. Soojenes ka keldri lagi – esimese korruse põrand. Kolde ümber olevad kiviseinad ja lagi soojendasid õhku õhukanalites. Soe õhk liikus üles gravitatsioonijõu toimel. Kalorifeeriga köetakse näiteks Kuressaare lossi.
Kavastu asundus

**Kavastu asundus** oli asundus Tartumaal. 

Asundus moodustati 1920. aastate alguses endisaegse Kavastu mõisa maadel. 1939 jagati asundus Kikaste, Poksi ja Saeveski külaks.

## Viited
Lehtmetsa (Jõgeva)

**Lehtmetsa** oli küla Jõgevamaal. 

Küla on mainitud 1922. 1930. aastatel on seda nimetatud ka paigaks.

1977. aastal liideti Lehtmetsa, Kasvandiku, Kirikuküla, Mõisaküla, Rava ja Vanatänava küla **[[Laiusevälja]]** külaks. 

## Viited
Mereküla (Häädemeeste)

**Mereküla** (varem ka *Mere küla*) on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tahkuranna valda.

Küla on esimest korda mainitud aastal 1922.

1977–2015 kuulus Mereküla Reiu küla koosseisu. 2015 küla taastati, ehkki väiksemates piirides.


Kerkliiklussild üle Uulu kanali.jpg|Kerkliiklussild üle Uulu kanali augustis 2023
Mälestusmärk Mereküla Roosiaias 4.jpg|Mälestusmärk Mereküla ajaloolises Roosiaia puhkepargis augustis 2023
Mälestusmärk Mereküla Roosiaias 3.jpg|Mälestusmärk Mereküla ajaloolises Roosiaia puhkepargis augustis 2023
Mälestusmärk Mereküla Roosiaias.jpg|Mälestusmärk Mereküla ajaloolises Roosiaia puhkepargis augustis 2023
Mälestusmärk Mereküla Roosiaias 2.jpg|Mälestusmärk Mereküla ajaloolises Roosiaia puhkepargis augustis 2023
Mälestuspink Mereküla Roosiaias.jpg|Mälestuspink Mereküla ajaloolises Roosiaia puhkepargis


## Viited
Mere

**Mere** on mitmetähenduslik sõna:
*Mere on Pärnu maakonna Mereküla endine nimi
*Mere on eesti perekonnanimi
*...
Mõisaküla (Jõgeva)

**Mõisaküla** oli küla Jõgevamaal. 

Küla on mainitud 1922. 

1977. aastal liideti Mõisaküla, Lehtmetsa, Kasvandiku, Kirikuküla, Rava ja Vanatänava küla **[[Laiusevälja]]** külaks.

## Vaata ka
*Laiuse ordulinnus 

## Viited
Ruunavere

**Ruunavere** on paikkond (varem küla) Rapla maakonnas Märjamaa vallas Pajaka küla alal.

Küla on mainitud 1922. Paikkonna või paigana on see tuntud alates 1930. aastatest.

Ruunavere läheduses toimus Liivi sõja ajal Ruunavere lahing.
## Vaata ka
*Ruunavere postijaam
Putki

**Putki** on paikkond (varem küla) Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Mustanina küla alal.

Küla on mainitud 1913. Küla hääbus pärast Teist maailmasõda. 

Küla läheduses toimus 1944 Putki lahing.

## Viited
Päite asundus

**Päite asundus** oli asundus Virumaal. 

Asundus moodustati 1920. aastatel ja sulandus 1930. aastateks Päite külaga.

## Viited
Susan Oyama

**Susan Oyama** (sündinud 22. mail 1943) on psühholoog ja teadusfilosoof, õppeasutuste John Jay College of Criminal Justice ja Graduate Center, CUNY emeriitprofessor. 

Ta problematiseerib vaidlusi loomuse ja kasvatuse üle. Tema arengusüsteemi mõiste võimaldab ümber hinnata arengu ja evolutsiooni, keha ja vaimu ning paigalseisu ja muutuse dihhotoomia. Arengusüsteemide teooria on mõjutanud tunnetusteadust, psühholoogiat ja bioloogiafilosoofiat. 

## Publikatsioone
**[[The Ontogeny of Information]]: Developmental Systems and Evolution* (1985, 2. trükk 2000)
**[[Evolution's Eye]]*: A Systems View of the Biology-Culture Divide (2000) 
**[[Cycles of Contingency]]* (2001)
## Välislingid
*Academia.edu
*Publikatsioonide loetelu 2000. aastani
Pertti Ahonen

**Pertti Pellervo Ahonen** (sündinud 23. detsembril 1952) on soome poliitikateadlane ja semiootik.

## Teoseid
*Ahonen, Pertti (ed.) 1993. *Tracing the Semiotic Boundaries of Politics*. (Approaches to Semiotics 111.) Berlin: Mouton de Gruyter.
Rõika

**Rõika** oli küla (1920. aastatel alevik) Viljandimaal. 

Asulat on esimest korda mainitud 1797 (Reika oder Kathrin). 

1977. aastal liideti Rõika küla Lalsi külaga.

Asula on tuntud eelkõige Rõika-Meleski peeglivabriku pärast.

## Viited
Soojuskandja

**Soojuskandja** on suvalises agregaatolekus aine, millega soojus mingisse süsteemi sisestatakse, seal edastatakse või sealt väljastatakse. Soojuskandjana kasutatakse vett, freoone, gaase, vedelaid metalle, keraamilisi materjale ning orgaanilisi ja räniorgaanilisi ühendeid. Hoonete küttesüsteemides kasutatakse sageli soojuskandjana veeauru, vett või õhku.

## Viited
Litene

**Litene** on küla (*ciems*) Lätis Gulbene piirkonnas 19 km kaugusel Gulbene linnast, Litene valla halduskeskus.

Külas asub Litene mõisa süda. Küla läbib Pedetsi jõgi, mille ääres asus paberitehas.

Mõisa lähedal pidas Eesti rahvavägi Vabadussõja ajal 7. juunil 1919 lahingu Landeswehri ratsasalgaga.

Mõis natsionaliseeriti 1921. aastal ja 1924. aastast tegutseb mõisa peahoones kool. Külas on ka raamatukogu.

Asula sai laiemalt tuntuks 1941. aasta suvel, kui Nõukogude okupatsiooni ajal koondati sinna suur hulk Läti sõdureid. Juuniküüditamise ajal 14. juunil koguti kokku ohvitserid ja viidi õppuste ettekäändel metsa, kus neilt võeti relvad ja nad arreteeriti. Vastuhakanud tapeti. Ülejäänud pandi rongidele ja viidi Riiga, kust nad suunati edasi GULAGi vangilaagritesse. Selle tõttu on see paik tuntud kui Läti Katõn.

Nõukogude ajal oli küla kohaliku kolhoosi keskasula.

Pärast iseseisvuse taastamist on Läti arheoloogid leidnud sealt 11 Läti ohvitseri surnukeha jäänuseid, kuid tapetute täpne hulk ei ole teada. 2001. aastal avati külas hukkunute mälestuskompleks.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all kommunistliku massimõrva ohvrite mälestusmärk koos matmispaigaga. Regionaalse kaitse all on Litene kalmistu kabel ja Litene mõisaansambel, sealhulgas tall, pesuköök, häärber, kaks teenijate maja, park, magasiait, ait, küün ja apteek. 

Looduskaitse all on pärn ümbermõõduga 4,08 meetrit, tamm ümbermõõduga 5,06 meetrit, Ozolciemsi tammed, Revolutsioonimälestuse tamm, Pedetsi jõe tammed, Litene vabaõhulava tammed, Litene mõisa jalakas ja Litene tamm.
 
Asula juurest läheb läbi Gulbene ja Balvi vaheline maantee (P35) ja sealt algab P43-maantee, mis suundub Alūksnesse. Asulas on Aprūpes centrsi ja Litenes centrsi bussipeatus.

## Elanikkond


* 463 (1970)
* 769 (1979)
* 827 (1989)
* 791 (2000)

* 659 (2011)
* 685 (2017)
* 644 (2021)
* 561 (2025)


## Pildid

Litene 01.jpg
Litene, Latvia.jpg
Litene Manor, 2013, 1.jpg
Litene Manor, 2013, 7.jpg


## Viited
Klimavičy

**Klimavičy** (transkribeerituna **Klimavitšõ**, poola keeles *Klimowicze*, leedu keeles *Klimavičai* või *Klimovičiai*) on linn Valgevenes Mahiloŭ oblastis, Klimavičy rajooni halduskeskus. Klimavičy asub Mahiloŭ linnast 124 kilomeetri kaugusel Orša ja Unetša vahelise raudtee ääres.

Haridust annavad neli keskkooli, põllumajanduskolledž, spordikool ja muusikakool. Linnas on kultuurimaja ja neli raamatukogu. Seal antakse välja ajalehte «Родная ніва». Linnas on toiduainetetööstus, seal valmistatakse ka ehitusmaterjale.

Vaatamisväärsused on koduloomuuseum, osaliselt säilinud vanalinn ja XIX sajandi keskel valminud õigeusu kirik. 

## Ajalugu

Klimavičyt on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1581. Selle varasemad omanikud olid Glinskid. See kuulus toona Mstsisłavi vojevoodkonda.

Aastal 1626 asutati sinna dominiiklaste klooster. XVII sajandiks oli külast saanud alev, mille keskuseks oli katoliku kiriku juures asuv väljak. Aastal 1720 läks alev Bielackite valdusse, aastast 1758 oli see Hołyńskite valdus.

Poola jagamisel läks alev aastal 1772 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Mogiljovi maakonda. Aastal 1777 sai Klimavičyst linn. Aastal 1897 oli seal kolm õigeusu kirikut, kolm palvemaja ja neli kooli. Linnas tegutsesid polikliinik ja trükikoda. Toona olid ligi pooled linna elanikest juudid. Samal aastal avati linnas piiritusevabrik. Aastal 1904 oli linnas apteek, fotosalong ja raamatukogu. Linnas oli toona kaheksa kõrtsi ja üheksa võõrastemaja. 

Aastal 1924 läks Klimavičy Valgevene NSV koosseisu, kus sellest sai Kalinini ringkonna halduskeskus. Aastal 1929 valmis linna läbiv raudtee. Aastal 1932 avati veterinaariatehnikum (praegune põllumajanduskolledž). Teise maailmasõja ajal hukkasid Saksa okupatsiooniväed kõik linnas elanud juudid, hiljem ka segaperekondadesse kuulunud lapsed.

## Pilte

Климовичи купола.jpg|Õigeusu kirik
Vokzal.preview.jpg|Raudteejaam
Клімавічы. Асабняк (01).jpg|Miaščerskite häärber


## Tuntud elanikke
*Leanid Karnijenka – Valgevene murdmaasuusataja
*Kryscina Cimanoŭskaja – Valgevene jooksja

## Viited

## Välislingid

*Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
*Fotod linnast
*Video linnast
Głubczyce

**Głubczyce** ([ɡwupˈt͡ʂɨt͡sɛ]), tšehhi *Hlubčice* või harvemini *Glubčice*; saksa *Leobschütz*; sileesia saksa *Lischwitz*) on linn Poola edelaosas Opole vojevoodkonnas, 62 km Opole lõunas. Głubczyce asutati 12. sajandil, linnaõigused sai 1270 aastal. Głubczyce on Głubczyce maakonna halduskeskus.

## Pilte Głubczyce

Pilt:Ratusz miejski i kolumna maryjna Głubczyce.jpg|Głubczyce raekoda
Pilt:2012-04 Głubczyce 56.jpg|Głubczyce veetorn
Pilt:2012-04 Głubczyce 04.jpg|Głubczyce kirik
Pilt:2012-04 Głubczyce 21.jpg|Głubczyce barokne purskkaev


## Viited
Salm-Horstmar

**Salm-Horstmar** oli lühiealine Napoleoni-aegne krahvkond Saksamaal kaugel Nordrhein-Westfaleni põhjaosas. See asus Münsterist kirdes ümber Horstmari linna. See loodi aastal 1803 Salm-Grumbachi metsa- ja reinkrahvile Friedrich Karl Augustile pärast Grumbachi ja teiste Reinist läänes asuvate territooriumite kaotamist Prantsusmaale. See mediatiseeriti aastal 1813 Preisi kuningriigile ning metsa- ja reinkrahvile kingiti kolm aastat hiljem Preisimaal vürstitiitel.

## Salm-Horstmari krahv (1803–1813)

* Friedrich Karl August (1803–1813)
Harilik granaadipuu

**Harilik granaadipuu** (*Punica granatum*) on kukesabaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Hariliku granaadipuu viljad on granaatõunad.

## Välislingid

*
Hanne Gaby Odiele

**Hanne Gaby Odiele** (sündinud 8. oktoobril 1987 Kortrijkis) on belgia modell. 

Tema moefotosid on ilmunud ajakirjades Vogue, Marie Claire, Teen Vogue ja Elle.

Detsembris 2006 jäi ta foori punase tule ajal teed ületades auto alla, mille tagajärjeks olid mõlema jala luumurrud. Ta sai naasta moeetendustele alles 2008. aastal.

Ta on intersooline ning on sündinud androgeenresistentsuse sündroomiga.

Odiele elab New Yorgis Manhattanil Chinatownis.

## Viited

## Välislingid
*http://www.fashionmodeldirectory.com/models/Hanne+Gaby_Odiele/
*Tuntud modelli šokeeriv pihtimus: mul olid munandid, Õhtuleht, 25. jaanuar 2017
Pierre Maranda

**Pierre Maranda** (1930 – 5. juuli 2015) oli Kanada antropoloog, folklorist ja semiootik.

Ta oli Claude Lévi-Straussi õpilane. Tema oluliseks uurimisteemaks oli Saalomoni saarte etnoloogia. 

## Teoseid
*Köngäs Maranda, Elli; Maranda, Pierre 1971. *Structural Models in Folklore and Transformational Essays*. (Approaches to Semiotics 10.) The Hague: Mouton & Co.
Paul Halmos

**Paul Halmos** (ungari Halmos Pál; 3. märts 1916 Budapest – 2. oktoober 2006 Los Gatos, California) oli Ungari juudi päritolu USA matemaatik.

Aastast 1925 elas ta USAs.

Tuntud on tema tööd tõenäosusteooria, statistika, operaatorite teooria, funktsionaalanalüüsi ja matemaatilise loogika valdkonnas. Ta oli ka silmapaistev metoodik ja õppejõud.
Peter Lax

**Peter David Lax** (ungari Lax Péter; 1. mai 1926 Budapest, Ungari – 16. mai 2025 New York) oli Ungari juudi päritolu USA matemaatik.

1941 kolis ta perega USA-sse.

## Tunnustus
*1966 – valiti  Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1970 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia 
*1986 – National Medal of Science
*1987 – Wolfi auhind
*1988 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks (1991. aastast Venemaa Teaduste Akadeemia välisliige)
*1993 – valiti Ungari Teaduste Akadeemia välisliikmeks (auliikmeks)
*2005 – Abeli auhind
*2013 – Lomonossovi suur kuldmedal

Ta on valitud ka Norra Teaduste Akadeemia välisliikmeks.

## Mälestuse jäädvustamine
Tema järgi on nimetatud Laxi-Milgrami teoreem.
Kędzierzyn-Koźle

**Kędzierzyn-Koźle** ([kɛnˈd͡ʑɛʐɨn ˈkɔʑlɛ], saksa *Kandrzin-Cosel*; sileesia *Kandrzin-Koźle*) on linn Poola edelaosas Opole vojevoodkonnas, Kędzierzyn-Koźle maakonna halduskeskus. Linn asub 41 km Opolest edelas. Kędzierzyn-Koźle asutati kolmeteistkümnendal sajandil, Koźle linnaõigused sai aastal 1281 ja Kędzierzyn 1951. Kędzierzyn-Koźle on Kędzierzyn-Koźle maakonna halduskeskus.

## Pilte Kędzierzyn-Koźlest

Pilt:Kędzierzyn-Koźle ul. Piramowicza 32.jpg|Kędzierzyn-Koźle raekoda
Pilt:WK15 Kędzierzyn-Koźle (34) Lichen99.jpg|Kędzierzyn-Koźle kirik
Pilt:Kedzierzyn-Kozle - kino Chemik.jpg|Kędzierzyn-Koźle kino
Pilt:Kędzierzyn-Koźle Park.jpg|Kędzierzyn-Koźle park


## Viited
November (film 2017)

**"November"** on Eesti 2017. aasta õudussugemetega fantaasiafilm, mis põhineb Andrus Kivirähki romaanil "Rehepapp ehk November". Linateose režissöör on Rainer Sarnet.

Film esilinastus Eestis 27. jaanuaril 2017. Rahvusvaheline esilinastus toimus sama aasta 24. aprillil New Yorgis Tribeca filmifestivalil.

Mängufilm valmis Eesti, Hollandi ja Poola tootjate koostöös.

Film esitatakse parima võõrkeelse filmi Oscari kandidaadiks.

## Osatäitjad
 

*Rea Lest – Liina
*Jörgen Liik – Hans
*Arvo Kukumägi – Rein
*Heino Kalm – Sander
*Meelis Rämmeld – Jaan
*Katariina Unt – Luise
*Taavi Eelmaa – Ints
*Dieter Laser – parun
*Jette Loona Hermanis – paruness
*Jaan Tooming – kurat
*Klara Eihgorn – nõid
*Ene Pappel – Imbi
*Enn Lillemets – Ärni
*Sepa Tom (Taimo Kõrvemaa) – Endel
*Tiina Keeman – Rosalie
*Heino Paljak – kirikuõpetaja
*Ilmar Meos – esiisade vaim
*Aare Lutsar – esiisade vaim
*Mari Abel – Liina ema vaim
*Aire Koop – Hansu ema vaim
*Jonathan Peterson – noormees gondlis
*Linda Kolde – neiu gondlis
*Maria Aua – katkutüdruk
*Mart Laoväli – Timofei
*Jaak Juhkam – kaubasetu
*Aksella Liimets – mõisaproua
*Ado Tikerpäe – gondoljeer

## Tunnustus
* 2017 – parima operaatoritöö auhind, Tribeca filmifestival
* 2017 – Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind
* 2018 – Ameerika Filmioperaatorite Ühingu (American Society of Cinematographers, ASC) Spotlight – auhind parima operaatoritöö eest (Mart Taniel)
*2018 – filmiauhinna East–West. Golden Arch parima kunstnikutöö auhind

## Viited

## Välislingid
* "Tähelepanek: "Rehepapi" filmi esilinastus lükkub järgmisse aastasse" epl.delfi.ee, 7. oktoober 2016
* Kais Allkivi ""Novembri" treiler: Kes on see metsikult maas püherdav näitsik ja kuidas kratile elu sisse sai?" Õhtuleht, 7. jaanuar 2017
* Rasmus Rammo, "Arvustus: Eesti filmikunsti meistriteos "November" toob Kivirähki romaani stiilipuhtalt kinolinale" kinoveeb.delfi.ee, 1. veebruar 2017
* Aarne Seppel ""November": vänge, naturalistlik, pöörane, eesti*" kultuur.postimees.ee, 2. veebruar 2017
* Greta Varts "Peamine võit on visuaalne poeesia" kultuur.postimees.ee, 2. veebruar 2017
* ""November" läheb täissaalidele" Õhtuleht, 6. veebruar 2017
* Raido Kahm "November" on heas mõttes eesti film Saarte Hääl, 8. veebruar 2017
* Lauri Jürisoo "Arvustus: "November" - igav ei hakanud ja visuaalselt on kõik väga mõjuv, aga..." kinoveeb.delfi.ee, 9. veebruar 2017
* Mihhail Trunin "November" või "Rehepapp"? Kas irooniline grotesk või armastusdraama? Sirp nr 7/8 (3627/3628), 17. veebruar 2017
* Ringo Ringvee ""November" – Sarneti kauamängiv" kultuur.postimees.ee, 18. veebruar 2017
Rava tammik

**Rava tammik** on tammik Järva maakonnas Järva vallas Rava külas. Tammiku pindala on 37 ha. Tammikut kaitstakse Rava maastikukaitseala koosseisus.

Tammik võeti kaitse alla 1936 ja oli ühtlasi Eesti Looduskaitse Registri esimene sissekanne. Seega võib öelda, et Rava tammik on Eesti esimene looduskaitsealune objekt.

## Viited

## Välislingid
*
Krapkowice

**Krapkowice** ([krapkɔˈvʲit͡sɛ], saksa *Krappitz*; tšehhi *Krapkovice*, *Chrapkovice*) on linn Poola edelaosas, 22 km Opolest edelas. Krapkowice asutati kolmeteistkümnendal sajandil, linnaõigused sai 1275 aastal. Krapkowice on Krapkowice maakonna ja Krapkowice valla halduskeskus.

## Pilte Krapkowicest

Pilt:Widok na dziedziniec.JPG|Krapkowice lossi hoovis
Pilt:Mury z basztą uj.1.JPG|Krapkowice linnamüür
Pilt:Kościół pw. św. Mikołaja .jpg|Krapkowice kirik
Pilt:Oder Hotzenplotz Krappitz.jpg|Osłoboga jõgi


## Viited
Vahenurme ohvripärn Kai

**Vahenurme ohvripärn Kai** on ohvripuu (pärn) Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Vahenurme külas. Pärnast umbes 60 m kaugusel asub Vahenurme ohvripärn Mai. Mõlemad pärnad on võetud kaitse alla.

Rahvaluules on Kai-, Mai- ja Riinu-nimelist pärna käsitletud ka koos.

## Viited

## Välislingid
*
Klimavičy rajoon

**Klimavičy rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1543 km². 2016. aasta seisuga elas seal 25 280 inimest. Rajoon piirneb põhjas Venemaa Smolenski oblastiga.

Rajoon moodustati 1924. aastal. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Cimanava, Damamieryčy, Haličy, Husarka, Kisialova Buda, Łobža, Miłasłavičy ja Rodnia külanõukogu. Halduskeskus on Klimavičy linn.


Diesel train approaching a bridge near Klimavičy train station.jpg|Orša-Unetša raudtee
Братэрская магіла. г. Клімавічы.jpg|Klimavičy vennaskalmistu
Sudziły. Судзілы (1901-49).jpg|Sudziły


Suurimaks jõeks on Sož rajooni läänepiiril, teised tähtsamad jõed on selle jõgikonda kuuluvad Ipuć, Łabžanka, Ascior, Žaduńka ja Suraŭ. Rajooni territoorium asub Orša-Mogiljovi orundis, keskmiselt 195–210 meetri kõrgusel. Kõrgeim koht asub Haličy küla lähistel (214 m). Looduskaitse all on 345 hektarit maad. Maavaradest leidub seal turvast, kriiti, merglit, savi, liiva.

2009. aasta seisuga olid elanikest 94,25% valgevenelased, 4,34% venelased ja 1,41% oli teistest rahvustest. 64,19% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 34,81% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 29,25% elanikke, vene keelt aga 69,59%.

Tšornobõli katastroofi tagajärjel saastus osa rajooni territooriumist ning sealsed elanikud asustati ümber. Piirkonnas jäi elaniketa 29 asulat, oma kodu kaotas 3376 inimest.
## Viited

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Infot rajooni kohta (*valgevene keeles*)
*Rajooni kaart
Soojusvarustus

**Soojusvarustus** on laiemas mõttes majapidamises ja tootmises tarbijate varustamine soojusenergiaga, kitsamas mõttes tarbijate keskne varustamine soojusega kuuma vee või auru vahendusel. Soojusallikaks võib olla soojuselektrijaam, keskkatlamaja, koostootmisjaam jm.

## Viited
Karlova päevad

**Karlova päevad** on alates 2006. aastast Tartus Karlova linnaosas toimuv üritus, mida korraldab Karlova Selts. 

Esimesed Karlova päevad aastal 2006 toimusid Tartu Salemi baptistikoguduse eestvõttel.

Kord aastas Karlova päevade ajal ilmub Karlova Seltsi kirjastusel ajaleht Kirev Karlova.

## Viited

## Välislingid
*Karlova päevad 2017 Karlova Seltsi kodulehel
Valga Vabadussõja mälestussammas

**Valga Vabadussõja mälestussammas** on Vabadussõjas langenud sõduritele pühendatud mälestusmärk Valgas. 

Mälestussammas avati 27. septembril 1925 ja selle autor oli Amandus Adamson. 

Nõukogude okupatsiooni ajal 21. septembril 1940 lõhkusid Nõukogude aktivistid selle.

Mälestussammas taastati ja avati 16. augustil 2013 endises asukohas Valga linnapargis. Leitnant Julius Kuperjanovi pronksist kuju sambal taastas skulptor Jaak Soans. 

## Viited
Kehra lahingu mälestussammas

**Kehra lahingu mälestussammas** on püstitatud Kehra lahingus hukkunute mälestuseks. Mälestussammas asub Harju maakonnas Anija vallas Vikipalu külas Arudevahe talu krundil 80 meetrit raudteest. 

1933. aasta märtsis avaldas Vabaduse Risti Vendade Ühenduse volinike koosolekul kindral Johan Laidoner: „Ei ole veel ära märgitud sündmust, kus pärast minu käsku „Jääda seisma!” toimus esimene soomusrongi rünnak. Oleks soovitav, et ka see leiaks äramärkimist.”

Kehra mälestusmärgi kavandite võistluse võitis arhitekt Karl Lüüsi kavand, mälestussamba bareljeefi valmistamine usaldati kujur Ernst Jõesaarele. 

Mälestussamba kirjeldus:

Mälestussammas taheti pidulikult avada 23. juunil 1940, kuid kuna enne toimus 1940. aasta juunipööre, siis jäigi mälestusmärk ametlikult avamata. 

Ühe versiooni järgi hävitati sammas juba 1940. aastal.

Levinuma versiooni järgi jäi sam­mas esial­gu al­les, sel­lelt raiu­ti väl­ja üks­nes tekst ning ase­me­le kir­ju­ta­ti 21 lahingus lan­ge­nud pu­na­väe­la­se ni­med. Mälestussammas õhiti ikkagi 1944. aastal.

## Samba taastamine

1997. aas­ta sü­gi­sel võeti nõuks taas­ta­da Ani­ja val­la vii­ma­ne Va­ba­dus­sõ­ja mur­de­la­hin­gu­te mä­les­tus­märk Ees­ti Va­ba­rii­gi 80. aas­ta­päe­vaks 1998. aas­ta veeb­rua­ris. 

23. juunil 2000 avati samba asukohas mälestuskivi, mis pandi kokku samba originaaltükkidest ja millel oli sa­ma tekst, mis oli ava­ma­ta jää­nud sam­bal. 

2015. aastal avati raudteepeatuse kõrval teabetahvel Kehra lahingust.

2018. aastal alustati uue graniitsamba valmistamist, mis on algse samba koopia. 6,5-meetrine mälestusmärk avati 6. jaanuaril 2019 president Kersti Kaljulaidi osavõtul.
 
## Viited

## Välislingid
*Pärandkultuuri objekt: EVS Kehra lahingu mälestuskivi (140:KIV:003)
Bernd Riexinger

**Bernd Riexinger** (sündinud 30. oktoobril 1955 Leonbergis) on Saksa poliitik ja ametiühingutegelane.

Alates 2. juunist 2012 kuni 27. veebruarini 2021 oli Bernd Riexinger koos Katja Kippingiga üks Vasakpartei (Die Linke) kaasesimeestest.

## Viited
Brzegi maakond

**Brzegi maakond** (poola *powiat brzeski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Opole vojevoodkonnas.

## Linnad


Pilt:SM Brzeg Ratusz (1) ID 609764.jpg|Brzegi raekoda
Pilt:Brzeg Castle 01.jpg|Brzegi loss
Pilt:SM Grodków ratusz ID 609916.jpg|Grodkówi raekoda
Pilt:SM Lewin ratusz (3).jpg|Lewin Brzeski raekoda


## Viited

## Välislingid
* Maakonna koduleht
Głubczyce maakond

**Głubczyce maakond** (poola *powiat Głubczycki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Opole vojevoodkonna edelaosas.

## Linnad


Pilt:Ratusz miejski i kolumna maryjna Głubczyce.jpg|Głubczyce raatus
Pilt:Kietrz, kościół św. Tomasza Apostoła.JPG|Kietrzi kirik
Pilt:2012-09 Baborów 50 kościół Narodzenia NMP.jpg|Baborówi kirik


## Viited
Lalsi Vabadussõja mälestussammas

**Lalsi Vabadussõja mälestussammas** on Vabadussõja mälestusmärk Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Viljandi maakonnas Viljandi vallas Lalsi külas. 

## Ajalugu
Mälestussammas Lalsi kiriku juures avati 19. septembril 1926. See oli pühendatud Kolga-Jaani õigeusu kihelkonna langenud liikmetele (kokku 13 inimest), kuna kihelkonnakeskuses Kolga-Jaanis olev mälestusmärk oli pühendatud luteri kihelkonna langenud liikmetele.

Nõukogude okupatsiooni ajal lükati mälestusmärk 23. juunil 1941 ümber. See taastati ning avati uuesti pidulikult 19. juulil 1942. Nõukogude teise okupatsiooni ajal oktoobris 1944 lükati mälestusmärk taas pikali. Kuna see jäi esiküljega maa poole, ei lõhutud mälestusmärki rohkem ning ümberlükatud mälestusmärk säilis kogu Nõukogude aja.

1988. aastal taastati mälestussammas uuesti ning avati pidulikult 19. juunil 1988. See oli esimene Nõukogude võimu lõpuajal avalikult ja pidulikult taasavatud Vabadussõja mälestusmärk Eesti NSV-s.

Lalsi Vabadussõja mälestussammas tunnistati 1997. aastal kultuurimälestiseks.

## Viited

## Kirjandus
*Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss, René Viljat. "Vabadussõja mälestusmärgid". 1. kd. Keila 2002. Lk 91–92

## Välislingid
*
Theodor Albert Sprengel

**Theodor Albert Sprengel** (30. september 1832 , Wollershausen – 4. juuli 1900 Tallinn) oli baltisaksa kunstnik.

1856–1866 oli ta Behmi internaatkoolis Viiburis, seejärel Tallinna kubermangugümnaasiumis ja 1872–1877 Tallinna toomkoolis joonistusõpetaja.

Ta sai Peterburi kunstiakadeemialt vabakunstniku nimetuse.

Ta on joonistanud muu hulgas ajaloomaale. Tema 1889 valminud altarimaal "Kristus ristil", mis asub Jõelähtme kirikus, on arvele võetud kultuurimälestisena.
## Galerii

File:Koogu mõis, Sprengler.jpg|Koogu mõis
File:Maastik, Theodor Albert Sprengel, EKM j 190-914 M 1029.jpg|Maastik
File:Reigi kirik, Theodor Albert Sprengel, EKM j 190-579 M 857.jpg|Reigi kirik
File:Tallinna Jaani kirik, Theodor Albert Sprengel, EKM j 153-1179 M 297.jpg|Tallinna Jaani kirik
File:Vana veski, Theodor Albert Sprengel, EKM j 467 M 1790.jpg|Vana veski


## Viited
Tondi liivik

**Tondi liivik** on liivik Tallinnas Ülemiste järve lähedal, ulatudes Rahumäeni ja Sütiste teeni. Liivik on tänapäeval suuresti hoonestatud. 

Liivikul kasvab mitu kaitsealust taime, sh nõmmenelk.

## Viited
Lilleküla tööstuspiirkond

**Lilleküla tööstuspiirkond** on tööstuspiirkond Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Tallinna–Keila raudtee ja Tulika tänava vahel.

Nõukogude ajal oli piirkonnas palju tööstusettevõtteid, näiteks: valutehas Pioneer, Kommunaari kroomnahavabrik, Talleks, Kunstsarvetehased, kummivabrik Tegur, Liimivabrik, Flora, Standard. Tänapäeval on enamik nõukogudeaegseid tööstushooneid kasutuseta või tegutsevad seal teised ettevõtted. Talleksi hoonetes tegutses Euroülikool 2016. aastani.. Tööstuspiirkonda jääb Kristiine keskus.

## Galerii

Pilt:Lilleküla Industrial Area-2018-1.jpg
Pilt:Lilleküla Industrial Area-2018-2.jpg
Pilt:Lilleküla Industrial Area-2018-3.jpg


## Viited
Võidu puiestik

**Võidu puiestik** (ka **Võidu park**) on parkmets Tallinnas Nõmme linnaosas. Parkmetsa pindala on 8 ha. Pargi ühes servas asub Männiku staadion. Parkmetsas on valdav nõmmemännik.

## Viited
Kadaka tööstuspiirkond

**Kadaka tööstuspiirkond** (ka **Kadaka tööstusrajoon**) on tööstuspiirkond Tallinnas Mustamäe linnaosas Kadaka asumis.

Tööstuspiirkond rajati 1960.–1970. aastatel Mustamäe tee keskossa Laki tänava ja Kadaka tee äärde. Peamiselt kolisid sinna Tallinna südalinna ettevõtted: V. Klementi nim. Tallinna Õmblustootmiskoondis, Norma, Ilmarine ja tootmiskoondis Talleks. Hiljem lisandusid veel karastusjookide tehas, Leibur, Flora, Kommunaar jpt. Peale nende paiknesid seal Autobussipark, Volga Autotehase Tallinna Autokeskus, mitu ehitusorganisatsiooni ja kaubabaasi.

## Viited
Kędzierzyn-Koźle maakond

**Kędzierzyn-Koźle maakond** (poola *powiat kędzierzyńsko-kozielski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Opole vojevoodkonnas.

## Linnad ja vallad


Pilt:Kędzierzyn-Koźle ul. Piramowicza 32.jpg|Kędzierzyn-Koźle raatus
Pilt:2012-04 Reńska Wieś 12.jpg|Reńska Wieśi kirik
Pilt:SM Pawłowiczki Kościół św Apostołów Andrzeja i Jakuba (3) ID 610597.jpg|Pawłowiczki kirik
Pilt:X-Bierawa, křižovatka.jpg|Bierawa teerist
Pilt:ChurchCisekSilesiaPL.jpg|Ciseki kirik
Pilt:2012-09 Polska Cerekiew 64.jpg|Polska Cerekiewi loss


## Viited
Krapkowice maakond

**Krapkowice maakond** (poola *powiat krapkowicki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Opole vojevoodkonnas.

## Linnad


Pilt:Widok na dziedziniec.JPG|Krapkowice lossi hoovis
Pilt:Mury z basztą uj.1.JPG|Krapkowice linnamüüre
Pilt:Church in Deschowitz (Odertal O.S.).JPG|Zdzieszowice kirik
Pilt:Gogolin kopia.jpg|Gogolini linn


## Viited
Namysłówi maakond

**Namysłowi maakond** (poola *powiat namysłowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Opole vojevoodkonnas.

## Linnad ja vallad


Pilt:Namysłów main square.jpg|Namysłówi linnakeskus
Pilt:Carlsruhe-EvangKirche.jpg|Pokóji protestantlik kirik
Pilt:SM Wojciechów kościół św Elżbiety (0) ID 611192.jpg|Wojciechówi kirik asub Wilkówi kogukond
Pilt:Domaszowice - church 01.jpg|Domaszowice kirik


## Viited
Nysa maakond

**Nysa maakond** (poola *powiat nyski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Opole vojevoodkonna edelaosas.

## Linnad


Pilt:NysaRynek PiotrFuz 1280.jpg|Nysa linnakeskus
Pilt:2012-06 Głuchołazy 13.jpg|Głuchołazy torn
Pilt:Otmuchów - Ratusz.JPG|Otmuchówi raatus
Pilt:Paczków - Town hall.jpg|Paczkówi raatus
Pilt:Kosciol Korfantow 04.JPG|Korfantówi kirik


## Viited
Olesno maakond

**Olesno maakond** (poola *powiat oleski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Opole vojevoodkonnas.

## Linnad


Pilt:Ratusz w Oleśnie.JPG|Olesno raekoda
Pilt:Boczna fasada kościoła, Praszka.jpg|Praszka kirik
Pilt:Rynek w Dobrodzieniu.jpg|Dobrodzieńi linnakeskus
Pilt:Gorzów Śląski, Kościół Trójcy Świętej - fotopolska.eu (267305).jpg|Gorzów Śląski kirik


## Viited
Opole maakond

**Opole maakond** (poola *Powiat Opolski*) on maakond Poolas Opole vojevoodkonna edelaosas. Maakonna halduskeskus on Opole linn, mis halduslikult maakonna koosseisu ei kuulu.

Maakond jaguneb 13 vallaks (*gmina*)

## Linnad


Pilt:ChurchInOzimekSilesiaPL.JPG|Ozimeki kirik
Pilt:Niemodlin FalkenbergOS Market Square3.JPG|Niemodlini kesklinn
Pilt:Proskau-Stadtmauer.JPG|Prószkówi loss ja linnamüür


## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Łyntupy mõis

**Łyntupy mõis** (*маёнтак Лынтупы*) on mõis Valgevenes Viciebski oblastis Pastavy rajoonis Łyntupy külanõukogus Łyntupy alevis.

Łyntupy mõisa esimesed omanikud olid Hülzenid, seejärel aga Buczyńskid. Aastal 1591 oli selle inventaris lisaks vanale peahoonele veel kuus põllumajanduslikku tootmishoonet. Aastal 1854 läks see Biszewskite valdusse, jäädes nende omandisse aastani 1939. Aastal 1884 kuulus mõisale 412 morgenit maad.

Sealse mõisakompleksi rajas Józef Biszewski. Ehitustööd algasid XIX sajandi lõpus, peahoone valmis aastal 1907.

Mõisa peahoone esindab uusrenessanssi. Hoone projekteeris arhitekt Tadeusz Rostworowski. Hoone on kahekorruseline. Selle esiküljel asub lai sammastega portikus, mis avaneb palkonile. Hoone on asümmeetriline. Selle vasakul tiival asub nelinurkne torn, paremal aga pilastritega risaliit. Paraadsissekäigu juurest laskub alla Lyntupka jõe graniitsillutisega kaldapealsele treppide kaskaad. Aastal 1919 põles hoone, Józef Biszewski lasi selle küll taastada, ent asus elama hoopis oma kontorisse. Hoone oli kasutusel kohaliku keskkoolina. Tänapäeval on see eraomanduses.

Mõisakompleks jaguneb kaheks tsooniks. Peahoone juures asub paraadkompleks, kus asuvad lisaks peahoonele veel parter, teenritele mõeldud tiibhoone, pruulikoda ja kabel. Peahoone taga asuvad tootmishooned ja park (nende seas on ka veski). Tootmishoonete vahel asub ka laskeavadega vaatetorn.

Regulaarse planeeringuga pargi pindala on kuus hektarit. Sinna on rajatud neli kanalit, mis lähtuvad Lyntupka jõest ja viivad nelja tiigini. Pargis kasvavad hõbevaher, torkav kuusk, euroopa lehis, siberi nulg ja hall pähklipuu.

## Viited

## Välislingid

*Mõis portaalis Radzima.org
*Fotod mõisakompleksist
Kluczborki maakond

**Kluczborki maakond** (poola *powiat kluczborski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Opole vojevoodkonnas.

## Linnad ja vallad


Pilt:Kluczbork - Ratusz 01.jpg|Kluczborki raatus
Pilt:Kościół św. Teresy z Liseaux w Wołczynie.jpg|Wołczyni kirik
Pilt:Byczyna from the Tower (5).jpg|Byczyna linnakeskus
Pilt:SM Lasowice Wielkie Kościół Wszystkich Świętych (4) ID 610812.jpg|Lasowice Wielkie kirik


## Viited
Keila Jõepargi Orjakivi

**Keila Jõepargi Orjakivi** on rändrahn ja kultusekivi Harju maakonnas Keila Jõepargis. Kivi on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Prudniki maakond

**Prudniki maakond** (poola *Powiat Prudnicki*) on maakond Poolas Opole vojevoodkonna edelaosas. Maakonna halduskeskus on Prudnik.

Maakond jaguneb neljaks vallaks (*gmina*).

## Linnad


Pilt:Ratusz z wejściem do Urzędu Stanu Cywilnego.JPG|Prudniki raekoda
Pilt:2012-04 Głogówek 01.jpg|Głogówek
Pilt:Biala - wieza.JPG|Keskaegne torn Białas


## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Strzelce Opolskie maakond

**Strzelce Opolskie maakond** (poola *Powiat Strzelecki*) on maakond Poolas Opole vojevoodkonna kaguosas. Maakonna halduskeskus on Strzelce Opolskie linn.

Maakond jaguneb seitsmeks vallaks (*gmina*).

## Linnad


Pilt:Ratusz Strzelce Opolskie.JPG|Strzelce Opolskie raekoda
Pilt:Zawadzkie kosciol ewangelicki 3.jpg|Zawadzkie kirik
Pilt:Kościół katolicki w Kolonowskiem1.jpg|Kolonowskie kirik
Pilt:Leschnitz.JPG|Leśnica kesklinn
Pilt:Kościół p.w. św. Andrzeja Apostoła w Ujeździe.jpg|Ujazdi barokkstiilis kirik


## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Salm-Kyrburg

**Salm-Kyrburg** oli Saksa-Rooma riigi osastisriik, mis paiknes tänapäeva Rheinland-Pfalzis Saksamaal, olles üks Salmi arvukatest jaotustest. See loodi kahel korral: esimesel korral metsa- ja reinkrahvkonnana (eraldatud Ülem-Salmist) ning teisel korral vürstkonnana (tekkis varasemast Salm-Leuze vürstkonnast). Esimesest Salm-Kyrburgi riigist eraldusid 1607. aastal Salm-Mörchingen ja Salm-Tronecken ning selle päris 1681. aastal Salm-Neuweiler, kui liin hääbus.

1742. aastal ülendati Salm-Kyrburg vürstkonnaks; see jagas oma häält Riigipäeval Salm-Salmiga. Salm-Kyrburgi annekteeris 1798. aastal Prantsusmaa; Saksa-Rooma riik tunnistas seda Lunéville'i rahuga 1801. aastal. Kompensatsiooniks anti vürstile 1802. aastal uus territoorium, mis varem kuulus Münsteri piiskopile; sellest moodustus uus Salmi vürstkond.

## Salm-Kyrburgi vürstid
### Metsa- ja reinkrahvid (1499–1681)

* Johann VII (1499–1531)
* Johann VIII (1531–1548)
* Otto I (1548–1607)
* Johann Kasimir (1607–1651)
* Georg Friedrich (1651–1681)

### Suveräänsed vürstid (1743–1813)

* Philipp Joseph (Salm-Leuze metsa- ja reinkrahv) (1743–1779)
* Friedrich III (1779–1794)
* Friedrich IV (1794–1813)
Leonardo Argüello Barreto

**Leonardo Argüello Barreto** (29. august 1875 León – 15. detsember 1947 México) oli Nicaragua arst ja poliitik, Nicaragua president mais 1947.

Leonardo Argüello Barreto sündis Leónis. Liberaalsesse parteisse astus ta aastal 1912. Parlamendiliikmena töötas ta haridusministeeriumis, välisministeeriumis ja siseministeeriumis. Juan Bautista Sacasa võimuloleku ajal pidas ta koos José María Moncadaga Augusto César Sandinoga läbirääkimisi riigis relvarahu kehtestamiseks, ent läbirääkimistele tegi lõpu Anastasio Somoza García sekkumine, kes lasi Sandino ja mitmed teised ülestõusnute juhid tappa. Aastal 1936 kandideeris ta Somoza kõrval Nicaragua presidendiks, ent edutult.

Aastal 1947 otsustas Somoza olukorda riigis veidi liberaliseerida, korraldas riigis valimised ja ei osalenud neil ise, seades liberaalide parteile tingimuseks, et jääb rahvuskaardi juhiks. Barreto keeldus aga olemast Somoza marionett, ta avalikustas rahvuskaardi kuriteod ja Somoza poolt võimul olles omandatud varad. Ta alustas ka kõnelusi Somoza diktatuuriga mitte leppinud sõjaväelastega. Nii korraldas Somoza riigipöörde, süüdistades Barretot suutmatuses riiki juhtida ja sõjaväelaste moraali õõnestamises. Barreto pages pärast neljanädalast võimulolekut, mille vältel ta jõudis anda Managua ülikoolile autonoomia, Mehhiko saatkonda ja parlament valis presidendi kohusetäitjaks Somoza kontrolli all oleva Benjamín Lacayo Sacasa. Temaga koostööd teinud sõjaväelased pagesid Panama saatkonda. Barreto ametlikult ametit maha ei pannud, kuus kuud hiljem suundus ta Mehhikosse, kus ta ka suri.

## Viited
Uuno Top 25

**Uuno Top 25** oli edetabel, mida koostas endine raadiojaam Raadio Uuno. Edetabeli laule esitati igal pühapäeval toimuvas saates "Uuno Top 25".
Salm-Reifferscheid-Dyck

**Salm-Reifferscheid-Dyck** oli väike Saksa-Rooma riigi krahvkond. See paiknes ümber Dycki (Mönchengladbachist kagus) tänapäeva Nordrhein-Westfalenis Saksamaal. Salm-Reifferscheid-Dyck eraldus Salm-Reifferscheidist ja annekteeriti Prantsuse esimese keisririigi poolt aastal 1811.

Krahvkond mediatiseeriti Preisi kuningriigile aastal 1813, mille eest Salm-Reifferscheid-Dyck sai kolm aastat hiljem vürstitiitli. Kui krahviliin aastal 1888 välja suri, omandasid tiitli Salm-Reifferscheid-Krautheimi vürstid.

## Salm-Reifferscheidt-Dycki krahvid ja vürstid (1639–1888)
* **Ernst Salentin** (1621–1684)
** **Franz Ernst** (1659-1727)
*** **August Eugen Bernard** (1706–1767)
*** **Johann Franz Wilhelm** (1714–1775)
**** **[[Joseph zu Salm-Reifferscheidt-Dyck|Joseph Franz]]** (1773–1861)
**** *Franz Joseph August (1775-1826)*
***** **Alfred Joseph Klemens** (1811-1888)
Benjamín Lacayo Sacasa

**Benjamín Lacayo Sacasa** (27. juuni 1893 Granada – 4. aprill 1959) oli Nicaragua jurist ja poliitik, Nicaragua presidendi kohusetäitja 9. maist 1947 15. augustini 1947.

Benjamín Lacayo Sacasa sündis Granadas. Tema ema oli Encarnación Sacasa Cuadra, isa aga Daniel Lacayo Bermúdez. Tal oli ka üks õde, Angela Sacasa Cuadra.

Aastal 1947 otsustas Anastasio Somoza García olukorda riigis veidi liberaliseerida, korraldas riigis valimised ja ei osalenud neil ise, seades liberaalide parteile tingimuseks, et jääb rahvuskaardi juhiks. Presidendiks saanud Leonardo Argüello Barreto keeldus aga olemast Somoza marionett, ta avalikustas rahvuskaardi kuriteod ja Somoza poolt võimul olles omandatud varad. Ta alustas ka kõnelusi Somoza diktatuuriga mitte leppinud sõjaväelastega. Nii korraldas Somoza riigipöörde, süüdistades Barretot suutmatuses riiki juhtida ja sõjaväelaste moraali õõnestamises. Barreto pages pärast neljanädalast võimulolekut Mehhiko saatkonda ja parlament valis presidendi kohusetäitjaks Somoza kontrolli all oleva Benjamín Lacayo Sacasa. Uue presidendi kohusetäitja võimu ei tunnistanud aga ei USA, Ameerika Riikide Organisatsioon ega ükski Kesk-Ameerika riik.

5. juulil saatis vastne presidendi kohusetäitja sotsialistide partei juhid Somoza nõudmisel Ometepe saarele asumisele. Augustis toimunud valimistel, milles osales alla 10% riigi valimisõiguslikust elanikkonnast, kaotas ta oma vastaskandidaadile, Somoza sugulasele Víctor Manuel Román y Reyesile, kelle moodustatud valitsuses ta hakkas täitma avalike tööde ministri ja arenguministri rolli.

## Viited
Salm-Reifferscheid-Krautheim

**Salm-Reifferscheid-Krautheim** oli Saksa riigike, mis loodi aastal 1803 Salm-Reifferscheid-Bedburgi järglasena. See ülendati aastal 1804 vürstkonnaks ning mediatiseeriti aastal 1806 Austria keisririigile ja Badeni suurhertsogiriigile.

## Salm-Reifferscheid-Krautheimi valitseja (1803-1806)

* **Franz Wilhelm II**, Salm-Reifferscheid-Bedburgi krahv 1798-1803, Salm-Reifferscheid-Krautheimi krahv 1803–1804, vürst 1804-1831 (1772-1831), mediatiseeriti 1806
Kolga-Jaani Vabadussõja mälestussammas

**Kolga-Jaani Vabadussõja mälestussammas** on Vabadussõja mälestusmärk Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kolga-Jaani alevikus. 

## Ajalugu
Mälestussammas Kolga-Jaani kiriku juures avati pidulikult 19. septembril 1925. See oli pühendatud Kolga-Jaani luteri kihelkonna langenud liikmetele (17 inimest), kuna Lalsis olev mälestusmärk oli pühendatud õigeusu kihelkonna langenud liikmetele. Kolga-Jaani ning Lalsi sammas on välimuselt ligilähedased.

Nõukogude esimese okupatsiooni ajal lõhuti mälestusmärk 19. juunil 1941. Selle asukohas avati 29. mail 1988 Villem Reimani pronksbüst. Vabadussõjas langenute mälestussammas taastati ning täpselt aasta pärast 28. mail 1989 taasavati kirikuaia lõunaosas. Sammas on algse mälestusmärgi koopia, kuid on pisut väiksem. Aluskivi esiküljele on lisatud graniittahvel selgitava tekstiga: "Püstitatud 16. VIII 1925/ Purustatud 19. VI 1941/ Taastatud 28. V 1989". Uue samba jalamile sobitati ka vana samba tükid.

Kolga-Jaani Vabadussõja mälestussammas tunnistati 2003. aastal kultuurimälestiseks.

## Viited

## Kirjandus
*Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss, René Viljat. "Vabadussõja mälestusmärgid". 1. kd. Keila 2002

## Välislingid
*
Nikolai Lobatševski

**Nikolai Lobatševski** (vene keeles Никола́й Ива́нович Лобаче́вский; 1. detsember (vkj 20. november) 1792 Nižni Novgorod – 24. veebruar (vkj 12. veebruar) 1856 Kaasan) oli vene matemaatik, mitteeukleidilise geomeetria rajajaid. 

Ta oli Kaasani ülikooli professor (1816. aastast erakorraline ja 1822. aastast korraline professor) ning rektor (1827–1845). Tema valitsusajal jõudis Kaasani ülikool Venemaa kõige paremini varustatud ja prestiižsemate ülikoolide hulka. 1830 valmis ülikooli peahoone, milles asusid raamatukogu, keemialaboratoorium, observatoorium ja haiglad. 1834 hakkas ilmuma ajakiri "Kaasani ülikooli toimetised". 1835 jagati ülikool kolmeks teaduskonnaks: filosoofia-, õigus- ja meditsiiniteaduskonnaks. 1844 avastas Kaasani ülikooli professor Carl Claus ruteeniumi.

Ta on Lobatševski geomeetria looja. See on mitteeukleidilise geomeetria vorm, mis kujutab geomeetriliste kujundite paiknemist hüperboloidil. Seal ei ole kolmnurga nurkade summa 180°, vaid vähem. Eukleidese paralleelide postulaat seal ei kehti ja läbi väljaspool etteantud sirget asuva punkti võib tõmmata lõpmata palju sirgeid, mis on paralleelsed etteantud sirgega.

Inglise matemaatik William Kingdon Clifford nimetas Lobatševskit geomeetria Kopernikuks, kuna tema geomeetria-alased tööd olid teedrajavad.

## Tunnustus

*1842 – valiti Göttingeni Teaduste Akadeemia välisliikmeks

## Mälestuse jäädvustamine
Tema auks asutati 1895. aastal Lobatševski auhind ja 1991. aastal Lobatševski medal, samuti asteroid 1858 Lobatševski ja Kuul asuv Lobatševski kraater.

## Välislingid

*Nikolai Ivanovich Lobachevsky. history.mcs.st-andrews.ac.uk
Frigyes Riesz

**Frigyes Riesz** (22. jaanuar 1880 Győr – 28. veebruar 1956 Budapest) oli ungari matemaatik. Eriti tuntud on tema tööd funktsionaalanalüüsi alal.
Antoine Slaby

**Antoine Slaby** (5. jaanuar 1928 Forêt – 6. veebruar 2017 Liège) oli Belgia kabetaja. 1970. aastal oli ta Monacos peetud ta maailmameistritiitli pretendentide turniiril (*Challenge Mondial*) kaheksas. Aastail 1960–1971 oli ta Belgia meistrivõistlustel kahel korral teine ja neljal korral kolmas.

## Viited
Bolesławieci maakond

**Bolesławieci maakond** (poola *powiat bolesławiecki*) on maakond Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonna lääneosas. Maakonna halduskeskus on Bolesławiec linn.

Maakond jaguneb kuueks vallaks (*gmina*).

## Linnad


Pilt:Bolesławiec, Ratusz (Bunzlau-Rathaus).jpg|Bolesławieci raekoda ja kesklinn
Pilt:Bolesławiec, sanktuarium.jpg|Bolesławieci lossitorn ja kirik
Pilt:Nowogrodziec, kościół + klasztor.JPG|Nowogrodzieci klooster
Pilt:Nowogrodziec, ratusz.jpg|Nowogrodzieci raekoda


## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Vihula hiis

**Vihula hiis** (ka **Vihula hiieniit**) on hiis Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vihula asulas, ajalooliselt Haljala kihelkonnas.

Hiie täpne asukoht oli üle 130 aasta teadmata, kuni kohaliku rahvalaulurühma Tink-Tingadi juht Kai Tingas leidis vanainimese, kes mäletas hiie asukohta. 2006. aastal külastas rühm Viru Särul viibinud inimesi, teiste hulgas Igor Tõnurist, Vihula hiit. 

## Viited

## Välislingid
*Vihula hiiest Maarahva Koja kodulehel
Lalsi Püha Nikolause kogudus

**Lalsi Püha Nikolause kogudus** on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tartu piiskopkonna kogudus Viljandi maakonnas Viljandi vallas Lalsi külas. Ajalooliselt asus see Kolga-Jaani kihelkonna territooriumil.

Kogudus kasutab Lalsi Püha Nikolause kirikut.

## Ajalugu
Apostlikku õigeusku siirdumine Kolga-Jaani kihelkonnas algas 1840. aastate usuvahetusliikumise käigus. Esialgu oldi naaberkihelkonna Põltsamaa koguduse liikmed, kus kogudus avati 1846. aastal. Kolga-Jaani luteri- ja õigeusu kihelkonna territoorium langeb enam-vähem kokku. Kolga-Jaani kihelkonnas asutati oma õigeusu kogudus 7. septembril (vkj) 1847. Riia piiskop Platon andis kogudusele jumalateenistuse loa ühes antiminsiga 5. märtsil (vkj) 1848. 

Kogudust teeninud ülempreester Skromnov on pidanud käsikirjalist kirikukroonikat, kuid selle saatusest pole midagi teada. Hilisem kirikulugu põhineb August Kaljukose käsikirjalistel andmetel õigeusu kiriku vaimulikest, mida kasutas ka Vladimir Berens oma uurimuses Eesti õigeusu kogudustest ja kirikutest.

1891. aastal oli koguduses 2619 inimest ning 1934. aasta rahvaloenduse ajal oli koguduses 1959 inimest.

## Kirik ja muud hooned
Esialgu paiknes kogudus Võisiku mõisalt üüritud puuhoonest ümberehitatud kirikus Vaiblas. Venemaa siseministeerium eraldas 2. veebruaril (vkj) 1869 suure hulga raha uute õigeusu kirikute ehitamiseks Läänemere kubermangudesse. Ka Kolga-Jaani ehitatav uus õigeusu kihelkonnakirik sai oma rahaeralduse sealt. 

Kirikuhoone projekteeris Riia arhitekt Heinrich Scheel. Kiriku asupaigaks valiti Lalsi küla. Hoone ehitamist alustati 1871. aastal, see valmis 15. juunil (vkj) 1873 ning pühitseti 30. augustil (vkj) 1873 pühale Nikolausile. Samal ajal ehitati kirikuhoone lähikonda veel kolm maja: preestrile, köstrile ja uuele õigeusu kihelkonnakoolile.

## Koolid
Oktoobris avati Vaiblas juba õigeusu kihelkonnakool. Kaaveres, Lalsil ja Lätkalus avati õigeusu abikool 1853. aastal. Leies avati kihelkonna neljas abikool 1882. aastal ja Võisikul viies abikool 1891. aastal.

## Kalmistu
Varem maeti Kolga-Jaani õigeusklikke naaberkihelkonna Põltsamaa õigeusu kalmistule. Kolga-Jaani õigeusu kihelkonna kalmistu rajati Lalsi küla maile, kus see avati 29. jaanuaril (vkj) 1850. Kalmistu jääb praegusest kirikust umbes 1 km kaugusele. 

## Viited

## Käsikirjad
*1974 Vladimir Berens. *"Историко-статистическое описание церквей и приходов Северо-Западных епархий. Часть 2, Эстонская епархия"*. Tallinn. Käsikiri TLÜAR *Baltica* kogus, Msc K1-593/I, II
Dzierżoniówi maakond

**Dzierżoniówi maakond** (poola *powiat dzierżoniowski*) on maakond Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonna edelaosas. Maakonna halduskeskus on Dzierżoniówi linn.

Maakond jaguneb kuueks vallaks (*gmina*).

## Linnad


Pilt:Bielawa, kościół pw. Bożego Ciała.jpg|Bielawa kirik
Pilt:Dzierżoniowski Ratusz z Wieżą, XV w..JPG|Dzierżoniówi raekoda ja kesklinn
Pilt:Pieszyce mury obronne 01.jpg|Pieszyce linnamüür
Pilt:Pilawa gorna panorama1.JPG|Piława Górna
Pilt:2016 Rynek w Niemczy 02.jpg|Niemcza raekoda ja kesklinn


## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Góra maakond

**Góra maakond** (poola *powiat górowski*) on maakond Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonna edelaosas. Maakonna halduskeskus on Góra linn.

Maakond jaguneb neljaks vallaks (*gmina*).

## Linnad


Pilt:Gora-01.jpg|Góra loss
Pilt:Góra.JPG|Góra kirik
Pilt:Schlossherrnstadt.jpg|Wąsoszi loss
Pilt:Saint Joseph church in Wąsosz, Poland.jpg|Wąsoszi kirik


## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Jawori maakond

**Jawori maakond** (poola *powiat jaworski*) on maakond Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonna keskosas. Maakonna halduskeskus on Jawori linn.

Maakond jaguneb kuueks vallaks (*gmina*).

## Linnad


Pilt:Bolkow 04.JPG|Bolkówi loss
Pilt:Swiątynia Pokoju w Jaworze - 191.jpg|Jawori evangeelne kirik
Pilt:Jawor ratusz 01.jpg|Jawori raekoda
Pilt:SM Jawor Chrobrego41 (0) ID 591288.jpg|Jawori vanalinn


## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Jelenia Góra maakond

**Jelenia Góra maakond** (poola *powiat jeleniogórski*) on maakond Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna halduskeskus on Jelenia Góra linn, mis halduslikult maakonna koosseisu ei kuulu.

Maakond jaguneb üheksaks vallaks (*gmina*).

## Linnad


Pilt:Vang stave church back side.jpg|Karpaczi kirik
Pilt:Kowary, ul. 1. Maja.jpg|Kowary vanalinn
Pilt:Pakoszów, pałac patrycjuszowski (Schloss-Wernersdorf).jpg|Pakoszówi barokkstiilis loss
Pilt:PL, Szklarska Poręba, Kościół MB Różańcowej DSC 0040.JPG|Szklarska Poręba kirik


## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Peremoga (Kozjatõni rajoon)

**Peremoga** (ukraina keeles Перемога) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 618.
Kamienna Góra maakond

**Kamienna Góra maakond** (poola *powiat kamiennogórski*) on maakond Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonna keskosas. Maakonna halduskeskus on Kamienna Góra linn.

Maakond jaguneb neljaks vallaks (*gmina*).

## Linnad


Pilt:Panorama Kamiennej Góry(Aw58).JPG|Kamienna Góra raekoda ja kesklinn
Pilt:Kamienna Góra, ruiny zamku - 27 IV 2012 r..JPG|Kamienna Góra loss
Pilt:Lubawka - panorama ze Świętej Góry.jpg|Lubawka
Pilt:Pałac opata i kościół.JPG|Lubawka mungaklooster


## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Väkra hiis

**Väkra hiis** on hiis Saare maakonnas Saaremaa vallas Väkra asulas, ajalooliselt Valjala kihelkonnas. Hiiest on tänapäevani säilinud vaid Väkra hiiekivi ja selle ümber mõned hiiepuud. 

## Viited

## Välislingid
*Väkra hiiest ja hiiekivist Maarahva Koja kodulehel
Głogówi maakond

**Głogówi maakond** (poola *powiat dzierżoniowski*) on maakond Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna halduskeskus on Głogówi linn.

Maakond jaguneb kuueks vallaks (*gmina*).

## Linnad


Pilt:"1zetem" Głogów - Zamek książęcy.jpg|Głogówi loss
Pilt:Mury obronne przy zamku-Głogów.JPG|Głogowi linnamüür
Pilt:"1 zetem" Głogów - Kolegiata (katedra Panny Marii).jpg|Głogówi kirik


## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Jordaneštõ

**Jordaneštõ** (ukraina keeles Йорданешти) on küla Ukrainas Tšernivtsi oblastis Glõboka rajoonis. Elanike arv on 2263.