open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
John Flanagan

**John Flanagan** (9. jaanuar 1873 Kilbreedy, Iirimaa – 4. juunil 1938 Kilmallock, Iirimaa) oli USA kergejõustiklane (vasaraheitja), kolmekordne olümpiavõitja (1900, 1904 ja 1908).

John Flanagan parandas mitteametlikku maailmarekordit vasaraheites aastatel 1895–1909 16 korda (44.47–56.20). Ametlikke maailmarekordeid tollal ei fikseeritud.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el
* 1900  Pariisis
** **olümpiavõitja** vasaraheites **49.72**
* 1904  Saint Louises 
** **olümpiavõitja** vasaraheites **51.22**
**  hõbemedal raskusheites (25,4 kg) **10.16**
* 1908  Londonis
**  **olümpiavõitja** vasaraheites **51.92**

## Välislingid

*Foto
*Foto
Rimini

**Rimini** on linn Itaalias Emilia Romagna maakonnas, Rimini provintsi halduskeskus.

Rimini asub Aadria mere ääres ning on üks tuntumaid Euroopa merekuurorte, millele on kuulsust lisanud režissöör Federico Fellini oma esimeste filmidega. 

## Vaatamisväärsused

* Augustuse triumfikaar (*Arco d'Augusto*) 27. aastast. Sakilised katuseviilud on lisatud keskajal. Augustuse kaar asub kohas, kus kohtuvad Vana-Rooma maanteed Via Emilia ja Via Flaminia.
* Tiberiuse sild (*Ponte di Tiberio*), mida hakati üle Marecchia jõe ehitama keiser Augustuse ajal 14. aastal ja mis valmis Tiberiuse ajal 21. aastal. Istria kivist ehitatud viie massiive kaarega sild on kasutusel siiani.
* Rimini San Francesco katedraal, tuntud kui Tempio Malatestiano, algne gooti stiilis frantsiskaani kirik, mille Leon Battista Alberti 1450. aastal Sigismondo Malatesta soovil renessanss-stiilis ümber projekteeris. Kirik jäi lõpetamata, puudu on kuppel ja fassaadi ülaosa. Kirikus asub Malatesta ja tema naise Isotta degli Atti hauamonument. Fassaadi ehitamisel on kasutatud Augustuse triumfikaare fragmente.
* Palazzo del Podestà (14. sajand)

## Vaata ka
* Rimini Miramare lennujaam

## Viited

## Välislingid

*Rimini valla koduleht. Itaalia keeles
Franz Josef II

**Franz Josef II** (täisnimega **Franz Josef Maria Aloys Alfred Karl Johannes Heinrich Michael Georg Ignaz Benediktus Gerhardus Majella von und zu Liechtenstein**; 16. august 1906 Frauenthali loss, Steiermargi hertsogkond, Austria keisririik – 13. november 1989 Grabs, Sankt Gallen, Šveits) oli Liechtensteini vürst, Troppau ja Järgerdorfi hertsog ning Rietbergi krahv 1938–1989. Ta oli praeguse vürsti Hans Adam II isa.

Franz Josef II isa oli Liechtensteini prints Alois von und zu Liechtenstein ja tema ema oli Austria ertshertsoginna Elisabeth, viimase Austria keisri Karl I tütar. Poiss sai nime oma ristiisa, Austria-Ungari keisri Franz Joseph I järgi. Franz Josef II-l oli 5 venda ja 2 õde, kõik nooremad ja kõik said täiskasvanuks.

Franz Josef II sai vürstiks 1938 pärast oma isa lastetu onupoja Franz I surma. Õigupoolest võinuks trooni pärida tema isa Alois (1869–1955), kuid isa loobus juba 1921. aastal troonipärimisõigusest vanima poja kasuks.

Franz Josef II oli oma valitsusajal väga populaarne, sest elas esimese Liechtensteini riigijuhina alaliselt riigis. Usuti, et just tänu tema pingutustele jäi riik Teisest maailmasõjast kõrvale.

1984 andis Franz Joseph enamiku oma võimust üle enda pojale ja tulevasele vürstile Hans Adamile. Samal aastal, pärast vastavat (ainult meeste seas korraldatud) rahvahääletust, said Liechtensteini naised viimastena Euroopas valimisõiguse.

1943 abiellus Franz Josef krahvinna Georgina von Wilczekiga. Neil sündis viis last:
*vürst Hans Adam II (sündis 1945)
*prints Philipp (sündis 1946) 
*prints Nikolaus (sündis 1947)
*printsess Norberta (sündis 1950)
*prints Franz Josef Wenzeslaus (1962–1991)

Franz Josef II suri pärast 51-aastast valitsemisaega, 26 aastat pärast oma naist. Surres oli ta kõige kauem Euroopas valitsenud monarh.
Franz Josef I

**Franz Joseph I** ehk **Franz Josef I** (1726–1781) oli Liechtensteini vürst 1772–1781.

Ta oli eelmise vürsti Josef Wenzeli vennapoeg ning sai troonipärijaks tolle ainsa poja varajase surma tõttu. Enne vürstiks saamist tegeles ta Saksa-Rooma riigi poliitiliste probleemidega, näiteks tõi Hispaaniast tulevasele keisrile Leopold II-le tema pruudi Maria Theresa. 

Vürstina hoolitses Franz Joseph riigi majanduse edendamise ja kunstikogu kasvatamise eest.

Ta abiellus 1750 Sternbergi krahvinna Mariega (1733–1809) ja neil oli kaheksa last:

*prints Joseph (1752–1754)
*printsess Leopoldina (1754–1823)
*printsess Maria (1756–1821)
*prints Franz (1758–1760)
*vürst Aloys I (1759–1805)
*vürst Johann I (1760–1836)
*prints Philipp (1762–1802)
*printsess Maria (1768–1845)
Roger Bacon

**Roger Bacon** (umbes 1214 – 1294) oli inglise filosoof ja loodusteadlane, Oxfordi Ülikooli ja Pariisi Ülikooli õppejõud. Ta tegeles matemaatika, füüsika, alkeemia, optika  ja astronoomiaga. Tuntud ka kui *Doctor Mirabilis* ('imeline õpetaja', postuumne aunimetus). Baconit peetakse empirismi rajajaks. Ta oli frantsiskaani ordu liige. 

## Välislingid
* Opus Majus I osa, Opus Majus II osa, Roger Baconi tähtsaim teos
1106

**1106. aasta** (MCVI) oli 12. sajandi 6. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* Coelestinus III, paavst (umbkaudne daatum; suri 1198)
* Minamoto no Yorimasa, Jaapani aadlik, väejuht ja luuletaja

## Surnud

* Heinrich IV, Saksa-Rooma keiser
* Magnus, Saksi hertsog
Ameerika Ühendriikide justiitsminister

**Ameerika Ühendriikide justiitsminister** (inglise keeles *United States Attorneys General*; A. G.) on Ameerika Ühendriikide justiitsministeeriumi juht. 

Pam Bondi on justiitsminister alates 5. veebruarist 2025.

## Välislingid
* Ametlik koduleht (inglise keeles)
Tahoe järv

**Tahoe järv** on järv Põhja-Ameerikas Sierra Nevada mäestikus umbes 2000 m kõrgusel. Asub California ja Nevada osariigi piiril Carson City lähedal.

Järve pindala on 497 km². Suurima sügavusega 501 m on Tahoe üks sügavamaid järvi Põhja-Ameerikas. Järve voolab 63 jõge ja oja, välja voolab vaid Truckee jõgi. Truckee jõele ehitatud tammiga moodustus järve põhjaosas väike paisjärv (veetase tõusis 3 m).

Legendid räägivad, et järves elab koletis Tessie.
Tiitrimine

**Tiitrimine** on meetod ainete/ioonide/elementide sisalduse määramiseks, mis põhineb analüüdi (tiitritav aine) reaktsioonil ainega, mille kontsentratsioon on täpselt teada (titrant).

## Meetodid
Kasutatakse kolme tiitrimismeetodit:
### Otsetiitrimine
Teatud kogusele tiitritavale lahusele (A) lisatakse titrandi (T) lahust kuni reaktsiooni lõpp-punkti fikseerimiseni.
:skeem: A + T = P

### Tagasitiitrimine
Teatud kogusele tiitritavale lahusele (A) lisatakse liias titrandi (T) lahust; titrandi liig tiitritakse tagasi teise teadaoleva kontsentratsiooniga ainega (B), mis reageerib hästi titrandiga, kuid ei lagunda analüüdi ja titrandi reaktsioonil moodustunud produkti (P).
:skeem: A + Tliias = P + Tliig
:::Tliig + B = Q

### Asendustiitrimine
Kasutatakse eelkõige kompleksonomeetrias. Titrandi (T) ja nõrgema kompleksimoodustaja (B) vahelise reaktsiooni produktiga (Q) pannakse reageerima tiitritav lahus (A, peab olema tugevam kompleksimoodustaja); määratakse eralduva nõrgema kompleksimoodustaja (B) hulk.
:skeem: A + Q = P + B
:::B + T = Q

## Vaata ka
*Keemiline indikaator
*Ekvivalentpunkt
*Karl Fischeri tiitrimine

## Viited
Arkaadia

**Arkaadia** on ajalooline piirkond Kreekas Peloponnesose piirkonnas.

Arkaadia on mägine ala Peloponnesose poolsaare keskosas. Arkaadia nimi on arkaadlaste müütilise esiisa Arkase järgi, kes oli Zeusi ja Kallisto poeg.

Antiikajal tegeles Arkaadia elanikkond karjakasvatusega ja Arkaadiat hakati kirjanduses kujutama kui idüllilist maakonda, kus elavad karjused. See kinnistus ka hilisemas kirjanduses ja kujutavas kunstis.

Arkaadia oli Paani kultuse keskus.

Arkaadia ajalooline piirkond kattub ligikaudu tänapäevase Arkaadia piirkonnaüksusega.
Como provints

**Como provints** on provints Itaalias Lombardia maakonnas. Piirneb põhjas Šveitsiga. Provintsi keskus on Como linn.

## Haldusjaotus
Como provints jaguneb 160 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Välislingid

* Como provintsi koduleht *(itaalia keeles)*
Cremona provints

**Cremona provints** on provints Itaalias Lombardia maakonnas. Provintsi keskus on Cremona linn.

Cremona piirneb järgmiste provintsidega: Bergamo, Brescia, Lodi, Mantova, Milano, Parma, Piacenza.

Suurim linn on provintsi keskus Cremona, teised tähtsamad asulad on Crema linn provintsi kirdeosas ning Soresina, Castelleone, Soncino ja Casalmaggiore.

## Loodus

Po jõgi moodustab loodusliku piiri Piacenza provintsiga, Oglio jõgi eraldab Cremona provintsi Brescia provintsist.

Cremona provints asub Lombardia madaliku keskmes, mida läbib mitu jõge, sh Serio jõgi ja Adda jõgi, ning niisutuskanalid, kuid mägesid siit ei leia.

## Majandus

Majanduses on oluline osa põllumajandusel (kasvatatakse maisi (*melegot*), otra, soja ja suhkrupeeti). Toiduainetest on kuulsad Cremona nugat (*[[torrone]]*) ja sinep. Tööstus (peamiselt tekstiili- ja keemiatööstus) on koondunud provintsi põhjaossa, Crema ümbrusse.

## Haldusjaotus
Cremona provints jaguneb 113 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused

## Viited

## Välislingid

* Cremona provintsi koduleht (itaalia keeles)
Mantova provints

**Mantova provints** on provints Itaalias Lombardia maakonnas. Provintsi keskuseks on Mantova linn.

Suuremad asulad on (sulgudes rahvaarv):
* Mantova (48 023)	
* Castiglione delle Stiviere (20 296)	
* Suzzara (18 643)
* Viadana (17 804)
* Porto Mantovano (14 612)
* Curtatone (13 033)
* Castel Goffredo (10774)
* Virgilio (10 533)
* Goito (9961)

## Haldusjaotus
Mantova provints jaguneb 64 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Välislingid
* Mantova provintsi koduleht (itaalia keeles)
Chakri Naruebet

**Chakri Naruebet** (tai จักรีนฤเบศร; ehitatud 1994–1996 Hispaanias Basani laevatehases) on Tai esimene ja ainuke lennukikandja.

Chakri Naruebet on maailma väikseim kasutusel olev lennukikandja.

## Laeva üldandmed
Pikkus: 182,6 m

Veeväljasurve: 10 000 t

## Välislingid
*Chakri Naruebeti ametlik koduleht *(tai keeles)*
Kaljo Aamer

**Kaljo Aamer** (17. aprill 1935 Tallinn – 22. november 2002) oli eesti teedeinsener ja majandustegelane.

Ta lõpetas 1960 Tallinna Polütehnilise Instituudi ja 1984 Moskva Rahvamajanduse Akadeemia. 

Edgar Savisaare valitsuse ajal oli ta Jaak Tamme alluvuses tööstus- ja energeetikaministri asetäitja. Edgar Savisaare mälestuste järgi pooldasid nad riigiettevõtete kiiret erastamist direktoritele või nende poolt valitud eraomanikele.  

Ta oli 1991. aastast Eesti Asfaldiliidu esimees. 19. mail 1993 taandas ta ennast sellelt ametikohalt.

Hiljem oli ta Eesti Kütuse kommertsdirektor, varustusdirektor, rahvusvaheliste suhete direktor ja peadirektori asetäitja ning Eesti Õliühingu nõunik (tegevjuht).

Aastal 1998 sundlõpetati ettevõte EK Pluss AS, mille tegevdirektor Kaljo Aamer oli. Aamer kuulus 1998. registreeritud Osaühingu O.C. juhatusse. 

1992. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Demokraatide) nimekirjas valimisringkonnas nr 1 (Põhja-Tallinn) ning kogus 72 (Eestist 68 ja välisriikidest 4) häält. 
1995. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Eesti Rahvuslaste Keskliidu) nimekirjas valimisringkonnas nr 3 ning kogus 24 (Mustamäe linnaosast 19 ja Nõmme linnaosast 5) häält. Ta osales 1999. aasta Riigikogu valimistel, kandideerides Mõõdukate nimekirjas. 

1999. aasta kohalikel valimistel kandideeris ta Mõõdukate nimekirjas Tallinna linnavolikokku valimisringkonnas nr 3 (Mustamäe ja Nõmme linnaosa) ja 2002. aasta kohalikel valimistel valimisringkonnas nr 6 (Nõmme linnaosa). Aastal 2002 kogus ta 9 häält ja volikokku ei pääsenud.

Aastal 1993 algatati Kaljo Aameri vastu kriminaalasi. Tallinna Linnakohtu 18. mai 1994. aasta otsusega mõisteti ta õigeks.  

## Isiklikku
Kaljo Aameri abikaasa oli Ülle Aamer. 

Alates 1995. aastast kuulus ta Tallinna Piiskoplikku Toomkogudusse. Aastal 2001 valiti ta koguduse nõukokku. Ta suri 22. novembril 2002 ning ta maeti 6. detsembril Tallinna Metsakalmistule.

## Viited

## Kirjandus
*Edgar Savisaar. *Peaminister: Eesti lähiajalugu 1990–1992*, Tartu 2004, lk 589.

## Välislingid
*Kaljo Aamer Äripäeva Fotopangas
Magmakamber

**Magmakamber** on litosfääri ülaosas paiknev reservuaar, mis toidab vulkaani magmaga.

Magmakambris on magma suure rõhu all. Pika aja jooksul võib magma murendada enda ümber olevaid kivimeid, tekitades nendesse pragusid. Kui mõni pragu ulatub maapinnani, siis tungib magma laavana selle kaudu välja ja rõhk magmakambris alaneb. Seda nimetatakse vulkaanipurskeks. Seetõttu asuvad vulkaanid enamasti magmakambri kohal.

Magmakambrisse imbub magma tavaliselt selle põhjas olevate pragude kaudu maapinna sisemusest. Ühtlasi suureneb rõhk magmakambris. Vulkaanide all on sageli magmakambreid kaks üksteise all: üks, väiksem, maapinna lähedal, kust magma vulkaani kaudu välja voolab, ja teine, suurem, sügaval, mis "toidab" ülemist magmakambrit.

Magmakambreid uuritakse peamiselt seismiliste meetoditega. Maavärina tekitatud seismilised lained liiguvad vedelas magmakambris aeglasemalt kui ümbritsevates kõvades kivimites. Seismiliste lainete aeglase liikumise alad vastavadki magmakambritele.

Magmakambreid on keeruline avastada, kui nende kohal vulkaani pole, ja sellepärast on avastatud magmakambrid maapinna lähedal, tavaliselt 1–10&nbsp;km sügavusel. Geoloogilises mõttes on see maapinnale väga lähedal, kuigi inimesed võivad neid pidada väga sügaval olevateks. Kuna maakera sisemus on märgatavalt kuumem kui maapind, siis võib oletada, et suurematel sügavustel paikneb magmakambreid tihedamalt ja nad on suuremad.

Vulkaanipurske käigus võib kogu magmakamber tühjeneda ja kogu magma selles maapinnale voolata. Seejärel võivad magmakambrit ümbritsevad kivimid sellesse kokku variseda. Kui niisugune varing tekitab maapinnale augu, nimetatakse seda kaldeeraks. Sõltuvalt magmakambri suurusest, asukohast ja muudest asjaoludest võib kokku variseda vulkaani tipp, külg või kogu vulkaan. Kui kaldeerasse tekib järv, nimetatakse seda kaldeerajärveks.

Kui magma ei leia teed maapinnale, siis ümbritsevate jahedamate kivimite tõttu magmakamber jahtub ning selles olev magma tardub ja kristalliseerub. Moodustub intrusiivne tardkivim, mis koosneb graniidist ja gabrost. Jahtumise käigus kogunevad kergemad, väiksema tihedusega komponendid magmakambri ülaossa ja tihedamad komponendid alaossa, aga tardumine ja tahkumine ei alga põhjast, vaid välisseinte äärest, sest need on kõige jahedamad.

Vedelas magmas on lahustunud mitmesugused gaasid. Tahkumise käigus gaasid vabanevad kivimist ja suurendavad rõhku magmakambris. See võib osutuda piisavaks, et vulkaanipurset esile kutsuda. Madalama keemispunktiga komponentide eraldumine muudab magma tavaliselt viskoossemaks, sest silikaatide kontsentratsioon magmas suureneb. Selle tulemusel muutub magma esialgu hoopis voolavamaks ja niisuguses olukorras toimuv vulkaanipurse võib olla veelgi laastavam kui olnuks enne jahtumise algust toimuv kuumema magma purse.
Haljala valla lipp

**Haljala valla lipp** on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Haljala valla lipp.

Lipp on kinnitatud 8. märtsil 1994. Kui 2017. aastal liitusid Haljala vald ja Vihula vald, siis jäi kasutusele Haljala valla sümboolika.

## Lipu kirjeldus
Haljala valla lipp on põhivärvilt sinine kangas, mille vardapoolses küljes on 2 ühiku laiune valge püstlaid. Sinisel väljal on kollane kaheksaharuline täht.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:9 ning normaalsuurus 105x135 cm.

## Põhjendus
Sinine ja valge (hõbe) on Virumaa vapivärvid. Kuldne täht sümboliseerib valgust ja teadmisi, rahva edulootusi- ja püüdlusi.

## Lipu kasutamise kord
Valla lipp heisatakse:
#Alaliselt volikogu ja valitsuse haldushoonel;
#Ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel avalikel üritustel. 
#Hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
#Valla lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes volikogu otsuse või valitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele on niisugused otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga. 
#Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi, mõne Eesti maakonna, valla, linna või muu lipuga, asub valla lipp lipurivi tagant vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust, kusjuures maakonnalipud asuvad linnade ja valdade lippudest lipurivi tagant vaadates paremal. 

Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.

## Vaata ka
*Haljala valla vapp

## Välislingid
*Haljala valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Laekvere valla lipp

**Laekvere valla lipp** on Lääne-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Laekvere valla lipp.

Lipp kinnitati 23. novembril 1995.

## Lipu kirjeldus

Valla lipuks on ruudukujuline okaspuuoksalõikeliselt püstisuunas poolitatud kangas. Lipu vardapoolne osa on kollane, lehviv pool roheline. 
Kandelipu suurus on 105x105 cm.

## Põhjendus
Lipukujundus märgib Laekvere vallale iseloomulikku metsarikkust ning jahimajandust ja viitab ka tuntud Laekvere männile.

## Lipu kasutamise kord
Valla lipp heisatakse:
#Alaliselt valla administratiivhoonel või selle peasissekäigu ees lipumastis.
#Ajutiselt valla asutuste hoonetel või nende peasissekäigu ees lipumastis pidupäevadel ja üritustel.
#Avalikel üritustel muudes kohtades. 
#Vallalipu heiskamisel koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või omavalitsusüksuse, maakonna või muu lipuga asub vallalipp lippude poolt vaadatuna vasakul.
#Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks valitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel ja maa-aladel. Teistele omanikele on sellised otsused või korraldused soovitusliku iseloomuga. 

## Vaata ka
*Laekvere valla vapp
*Lääne-Viru maakond

## Välislingid

* Laekvere valla sümboolika valla kodulehel
* Laekvere valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Seismoloogia

**Seismoloogia** on teadusharu, mis uurib maavärinaid ja Maa siseehitust, kasutades selleks loodusliku tekkega seismilisi laineid.

Ajalooliselt olid esimesed seismoloogiliste uuringute jaoks praktiliselt kasutatavad seadised seismograafid, milles seismomeetriga oli ühendatud registreeriv seade. Tavaliselt toimus sellistes seismograafides võnkekeha liikumise registreerimine tindisule abil paberlindile.

Hilisemates seadmetes on registreerimise funktsioon tehniliselt mõõtetulemust sisaldava signaali tekitamise vahendist lahutatud ja seda teostatakse andmeregistraatorite või arvutustehniliste vahendite abil.

Seismoloogilist seadet, milles tekkivad võnkumised on kõrvaga kuuldavad, nimetatakse geofoniks.

## Vaata ka

*Seismomeetria
*Seismograaf
*Geofon
*Murrang
Seismomeeter

**Seismomeeter** on seade, millega mõõdetakse seismilisi laineid.

Seismomeetreid kasutatakse maavärinate tugevuse ja asukoha määramiseks ning Maa siseehituse uurimiseks.

Eestis asuvad seismojaamad Arbaveres, Matsalus ja Vasulas ning soovitakse veel viie alalise jaama rajamist.

## Vaata ka
*Seismograafia
*Geofon

## Viited
Andrei Abduvalijev

**Andrei Abduvalijev** (sündinud 30. juunil 1966 Leningradis) on endise NSV Liidu, 1992–1997 Tadžikistani ja alates 1997. aastast Usbekistani kergejõustiklane (vasaraheitja). Olümpiavõitja (1992) ja kahekordne maailmameister (1993 ja 1995).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1992 Barcelona
**olümpiavõitja 82.54**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1993 Stuttgart 
**maailmameister 81.64**

* 1995 Göteborg 
**maailmameister 81.56**

### [[Kergejõustiku maailmakarikavõistlused|Maailma karikavõistlustel]]

* 1994 London
**1. koht 81.72** 
* 1998 Johannesburg
3. koht **79.40**

### [[IAAF-i kergejõustiku Grand Prix' finaalvõistlused|IAAF-i Grand Prix' finaalvõistlustel]]

* 1994 Pariis
**1. koht 81.46**
* 1998 Moskva
3. koht **78.30**

## Välislingid
* 
*Postmark
*pilt Barcelona 1992
Haldusüksus

**Haldusüksus** ehk **administratiivüksus** on haldusjaotusel põhinev, seaduse ja teiste õigusaktidega kindlaks määratud staatuse, nime ja piiridega üksus, mille territooriumi ulatuses teostatakse riiklikku või omavalitsuslikku haldamist. 

## Eesti haldusüksused

Eestis praegu kasutatavad haldusüksused on maakond, vald ja linn. Ajalooliselt on Eesti olulisim haldusüksus olnud kihelkond (alates muinasajast kuni 1920. aastate alguseni), mida tihti on rühmitatud maakondadeks/kreisideks.

Eesti haldusüksusi klassifitseeritakse Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaatori (EHAK) abil. See on ettenähtud kasutamiseks territoriaalse paiknevuse tähistamiseks. Klassifikaator hõlmab: riikliku haldamise üksused – maakonnad; omavalitsuslikud haldusüksused – vallad ja linnad; piiratud omavalitsusega haldusüksused – osavallad ja linnaosad; muud asulad ja asustusüksused – vallasisesed linnad, alevid, alevikud, külad ja asumid; muud. Igale klassifitseerimisobjektile on antud unikaalne neljakohaline kood ning on ära näidatud objekti nimi ja rööpnimi (kui selline on olemas). Koodiga seotud lisatunnused (klassifitseeriv osa) näitavad iga objekti maakondliku ja omavalitsusliku alluvuse ning tema tüübi (maakond, vald, linn, alev, vallasisene linn, osavald, linnaosa, alevik, küla või muu asula).

Eesti maakondade EHAK koodid on järgmised: 

## Vaata ka
*haldusüksuste koondtabel
*asustusüksus
*omavalitsusüksus

## Viited

## Välislingid

* Kehtiv Eesti territooriumi haldusjaotuse seadus 
* Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu
Basaldikiht

**Basaldikiht** ehk **sima** ehk **siima** on maakoore osa, kus seismiliste lainete levikukiirus on umbes 6,5...7 km/s.

Basaldikiht koosneb peamiselt gabrost. Mandrilises maakoores on basaldikihi kohal graniidikiht.

Terminit ei tohi mõista sõna-sõnalt, sest basaldikiht ei koosne basaldist. Basalt on vulkaaniline kivim, mida sügaval maakoores ei esine. Seetõttu on termin ka mõnevõrra vananenud ja vähem kasutatav kui varem. 

## Vaata ka
*Basalt
*Graniidikiht

## Viited
Graniidikiht

**Graniidikiht** ehk **sial** ehk **siial** on maakoore osa, kus seismiliste lainete levikukiirus on umbes 6 km/s.

Graniidikiht koosneb mitmesugustest moonde- ning tardkivimeist (nende hulgas ka graniit). Graniidikihi all on nn basaldikiht. 

Ookeaniline maakoor graniidikihti ei sisalda.

## Vaata ka
*Basaldikiht

## Viited
Sõmeru valla lipp

**Sõmeru valla lipp** on Lääne-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Sõmeru valla lipp.

Lipp kinnitati 22. aprillil 1993.

## Lipu kirjeldus
Valla lipu värvid on sinine, roheline ja valge. Lipp on ristkülikukujuline riidekangas, mis on jaotatud horisontaalselt viieks laiuks. Laidude suhe on 3:1:1:1:3, ning värvid ülalt alla on sinine-valge-roheline-valge-sinine.

## Lipu kasutamise kord
Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.

## Vaata ka
*Sõmeru valla vapp

## Välislingid
*Sõmeru valla sümboolika valla kodulehel
*Sõmeru valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Rudolf III

**Rudolf III**-nimelised monarhid olid:
***[[Rudolf III (Burgundia)|Rudolf III]]** oli Burgundia kuningas (993–1032) 
***[[Rudolf III (Saksi-Wittenberg)|Rudolf III]]** oli Saksi-Wittenbergi hertsog (1388–1419) 
***[[Rudolf III (Habsburg)|Rudolf von Habsburg]]** der Schweigsame oli Habsburgi krahv 
***[[Rudolf III (Sulz)|Rudolf III]]** oli Sulzi krahv 1405–1431 
*Austria hertsog **Rudolf III** oli Böömimaa kuningas **[[Rudolf I (Böömimaa)|Rudolf I]]**

## Vaata ka
*Rudolf I
*Rudolf II
*Rudolf IV
Rudolf II (täpsustus)

**Rudolf II** nime all on tuntud mitu monarhi:
***[[Rudolf II]]** oli Saksa-Rooma keiser 1576–1612 
***[[Rudolf II (Burgundia)|Rudolf II]]** oli Ülem-Burgundia kuningas 911–937 
***[[Rudolf II (Austria)|Rudolf II]]** oli Austria hertsog 1282–1290 
***[[Rudolf II (Saksi-Wittenberg)|Rudolf II]]** oli Saksi-Wittenbergi hertsog 1356–1370 
***[[Rudolf II (Kärnten)|Rudolf II]]** oli Kärnteni hertsog 1358–1365 
***[[Rudolf II (Habsburg)|Rudolf II]]** oli Habsburgi krahv 1199–1232 
***[[Rudolf II (Tübingen)|Rudolf II]]** oli Tübingeni pfaltskrahv 13. sajandil 
***[[Rudolf II (Pfalz)|Rudolf II]]** oli Pfalzi pfaltskrahv ja kuurvürst 1329–1353 
***[[Rudolf II (Baden)|Rudolf II]]** oli Badeni markkrahv 1353–1372 
***[[Rudolf II (Sulz)|Rudolf II]]** oli Sulzi krahv 1392–1405

## Vaata ka
*Rudolf I
*Rudolf III
*Rudolf IV
Rudolf IV

**Rudolf IV** nimelised valitsejad olid:
***[[Rudolf IV (Austria)|Rudolf Rajaja]]** oli Austria hertsog 1358–1365 
***[[Rudolf IV (Sulz)|Rudolf IV]]** oli Sulzi krahv 1431–1487 
*Habsburgi krahv **Rudolf IV** oli Saksa kuningas **[[Rudolf I (Saksa kuningas)|Rudolf I]]**

## Vaata ka
*Rudolf I
*Rudolf II
*Rudolf III
Lodi provints

**Lodi provints** on provints Itaalias Lombardia maakonnas. Provintsi keskuseks on Lodi linn.

Lodi provints moodustati 61 Milano provintsi omavalitsusüksusest 6. märtsil 1992.

Viiel omavalitsusüksusel on linna õigused: Lodi, Codogno, Casalpusterlengo, Lodi Vecchio ja Sant'Angelo Lodigiano.

## Omavalitsusüksused
Lodi provints jaguneb 61 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Alltoodud tabelis on loetletud Lodi provintsi suurima elanike arvuga omavalitsusüksused (seisuga 31.12.2010).

Kõige väiksema elanike arvuga on Maccastorna, kus elab kõigest 64 inimest.

## Viited

## Välislingid

* Lodi provintsi koduleht (itaalia keeles)
Sondrio provints

**Sondrio provints** on provints Itaalias Lombardia maakonnas. Piirneb põhjas Šveitsiga. Provintsi keskus on Sondrio linn.

## Haldusjaotus
Sondrio provints jaguneb 78 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga vallad
Sondrio suurima elanike arvuga omavalitsusüksused on järgmised.

## Välislingid

* Sondrio provintsi koduleht (itaalia keeles)
Asti provints

**Asti provints** on provints Itaalias Piemonte maakonnas. Provintsi keskuseks on Asti linn.

## Omavalitsusüksused
Asti provints jaguneb 118 omavalitsusüksuseks (*comune*).


Albugnano (Asti) panorama.jpg|Albugnano
Castello Castelletto Molina.JPG|Castelletto Molina kastell
Costigliole veduta.jpg|Costigliole d'Asti
Montemagno Chiesa di San Vittore.jpg|San Vittore kirik, Montemagno
Pino d'asti.jpg|Pino d'Asti
Roccaverano (AT) - chiesa di Santa Maria Annunziata - facciata - 01.jpg|Roccaverano
Vigliano-paese.jpg|Vigliano d'Asti


## Välislingid

* Asti provintsi koduleht (itaalia keeles)
Torino provints

**Torino provints** oli provints Itaalias Piemonte maakonnas. Provintsi keskus oli Torino linn. Alates 1. jaanuarist 2015 on provintsi asemel  città metropolitana di Torino.

## Loodus
Torino provintsis asus üks osa Gran Paradiso rahvuspargist, mille teine osa jääb Valle d'Aosta maakonna territooriumile.

## Haldusjaotus

Torino provints jagunes 316 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Torino provintsi suurima elanike arvuga omavalitsusüksused olid järgmised.

## Välislingid

* Torino provintsi koduleht itaalia keeles
Novara provints

**Novara provints** on provints Itaalias Piemonte maakonnas. Provintsi keskuseks on Novara linn.

## Haldusjaotus
Novara provints jaguneb 87 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Välislingid

* Novara provintsi koduleht *(itaalia keeles)*
Genova provints

**Genova provints** oli provints Itaalias Liguuria maakonnas. Provintsi keskus oli Genova linn. Alates 1. jaanuarist 2015 on provintsi asemel città metropolitana di Genova

Genova provints jagunes 67 vallaks.
Imperia provints

**Imperia provints** on provints Itaalias Liguuria maakonnas. Provintsi keskuseks on Imperia linn.

## Haldusjaotus

Imperia provints jaguneb 67 omavalitsusüksuseks – vallaks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Alltoodud tabelis on loetletud 10 suurima elanike arvuga omavalitsusüksust seisuga 31. detsember 2011.

Provintsi väikseima elanike arvuga omavalitsusüksus on Montegrosso Pian Latte.


Oneglia da ovest.JPG|Imperia, Oneglia linnaosa
PortoMaurizio.JPG|Imperia, Porto Maurizio linnaosa
Bordighera-panorama2.jpg|Bordighera
Bussana Vecchia - Panorama from north.jpg|Bussana Vecchia
Tramonto al Capo Mortola.jpg|Capo Mortola (Ventimiglia)
Cipressa.jpg|Cipressa
Golf-Diano-Marina.jpg|Diano Marina
La piana di latte.jpg|Latte
Liguria coast twilight.jpg|Sanremo
Taggia vista dalla collina ad est.jpg|Taggia


## Viited

## Kirjandus
* Guido Rovesti, *Le piante aromatiche e medicinali spontanee della Provincia di Porto Maurizio*, Porto Maurizio, Comitato provinciale per le piccole industrie, 1923.
* Andrea Gandolfo, La Provincia di Imperia. Storia, arti, tradizioni, Torino, Blu edizioni, 2005. ISBN 9788879040112

## Välislingid

* Imperia provintsi koduleht (itaalia keeles)
Alessandria provints

**Alessandria provints** on provints Itaalias Piemonte maakonnas. Provintsi keskus on Alessandria linn.

## Haldusjaotus

Alessandria provints jaguneb 187 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused (*comune*) on järgmised.

Väikseima elanike arvuga (86) on Castellania ja Carrega Ligure.


Alessandria-palazzo Ghilini1.jpg|Palazzo Ghilini, provintsi haldushoone
Scorciodicasalemonferrato.JPG|Casale Monferrato
Portici di via Emilia, Tortona, Piemonte.jpg|Tortona
Novi Ligure-collegiata Santa Maria Maggiore1.jpg|Novi Ligure
Sacro Monte di Crea. Cappella4.JPG|Sacro Monte di Crea, UNESCO nimistu
Laghi-Gorzente.jpg|Laghi del Gorzente


## Välislingid

*Alessandria provintsi ametlik koduleht itaalia keeles
Ferrara provints

**Ferrara provints** on provints Itaalias Emilia-Romagna maakonnas. Provintsi keskuseks on Ferrara linn.

Ferrara provints jaguneb 26 omavalitsusüksuseks:

## Välislingid

* Provintsi koduleht (itaalia keeles)
Kōji Murofushi

**Kōji Murofushi** (jaapani keeles 室伏広治 *Murofushi Kōji*; sündinud 8. oktoobril 1974 Numazus Shizuoka prefektuuris) on Jaapani endine kergejõustiklane (vasaraheitja). Olümpiavõitja (2004).

## Sportlaskarjäär

Maailma vasaraheitjate tippu tõusis Murofushi 2001. aasta maailmameistrivõistlustel Edmontonis, kui ta võitis hõbemedali poolaka Szymon Ziółkowski järel.2002. aastal võitis ta Aasia meistrivõistlused ja 2003. aasta MM-il Pariisis sai pronksmedali. Sama aasta suvel Prahas heitis ta vasarat 84.86, mis oli üle kümne aasta nii kaugele heidetud tulemus. See oli ja on seni tema isiklik rekord, ning oli tollel ajal maailma kõigiaegade viies tulemus.   

2004. aasta olümpiamängudel Ateenas heitis Murofushi finaalis 82.91, millest piisas olümpiavõiduks. Kaugemale heitis küll ungarlane Adrian Annus, kuid dopinguproovi andmisel jäi ta vahele manipuleerimisega ning tema tulemus tühistati, ning nii sai kuldmedali Murofushi.

Murofushi isa oli ka vasaraheitja ja tema nimel oli aastaid Jaapani rekord. Kōji Murofushi ema on rahvuselt rumeenlane. 

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

**[[2004. aasta suveolümpiamängud|Ateena 2004]]**
***olümpiavõitja 82.91**

**[[2012. aasta suveolümpiamängud|London 2012]]**
*pronksmedal 78.71

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

**[[2001. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Edmonton 2001]]**
*hõbemedal 82.92
**[[2003. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Pariis 2003]]**
*pronksmedal 80.12
**[[2011. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Taegu 2011]]**
***maailmameister** **81.24**

## Isiklikku

Kōji Murofushi on 187 cm pikk ja kaalub 89 kg.

## Välislingid
* 
*Foto 1
*Foto 2
*Foto 3
Kumamoto prefektuur

**Kumamoto prefektuur** on Jaapani prefektuur Kyūshū saarel.

## Loodus
Kõrgeim koht on Aso vulkaan (1592 m). Suurem osa Amakusa saarestikust kuulub Kumamoto prefektuuri. 63% prefektuurist on kaetud metsaga. Prefektuuris asuvad Aso-Kuju rahvuspark ja Amakusa rahvuspark.

## Haldusjaotus
Kumamoto prefektuur on jaotatud 48 omavalitsusüksuseks, millest 14 on linnad (市, *shi*). Prefektuuris on 10 ajaloolist maakonda (郡, *gun*)

### Linnad
* Amakusa
* Arao
* Aso
* Hitoyoshi
* Kami-Amakusa
* Kikuchi
* Kōshi
* Kumamoto
* Minamata
* Tamana
* Uki
* Uto
* Yamaga
* Yatsushiro

## Sümbolid
Kumamoto prefektuuri tunnuslind on põldlõoke (*Alauda arvensis*), tunnuspuu on kampripuu (*Cinnamomum camphora*) ja tunnuslill emajuur (*Gentiana scabra var. buergeri*).

## Majandus
Kumamotos asub suur Honda autotehas.

## Viited

## Välislingid
* Kumamoto prefektuuri koduleht
Vangla

**Vangla** (vananenud termin: *vanglaasutus*) on vabadusekaotusega karistatud isikute või ka eeluurimise all olevate isikute kinnipidamiskoht. Vangla võib olla kinnist või avatud tüüpi (avavangla).

Kinnises vanglas on kinnipeetavad paigutatud kambritesse. Kinnise vangla juures võib olla avavanglaosakond, kus kehtivad avavangla üldtingimused. Äratusest kuni öörahu alguseni on kinnipeetaval lubatud vabalt liikuda kinnise vangla territooriumil vangla sisekorraeeskirjaga sätestatud kohtades. Öörahu algusest kuni äratuseni eraldatakse kinnipeetavad neile ettenähtud kambritesse, mis lukustatakse.

Avavangla on piiratud territooriumiga vangla, kus kinnipeetavate majutamiseks on elamud tubadega.

Maailma üks tuntumaid vanglaid on USA-le kuuluv Guantánamo lahe vangilaager Kuuba saarel.

## Eesti vanglad

2018. aastal on Eestis kolm vanglat: Tallinna vangla, Tartu vangla, Viru vangla.

## Vaata ka

*arestimaja
*koloonia tüüpi vangla
*sunnitöövangla
*võlavangla

## Viited
Cuneo provints

**Cuneo provints** on provints Itaalias Piemonte maakonnas. Piirneb läänes Prantsusmaaga. Provintsi keskuseks on Cuneo linn.

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Cuneo provintsi peamisteks linnadeks, pigem majanduslikust kui demograafilisest vaatenurgast, peetakse seitset linna, mida kutsutakse koosvõetuna ka "Seitsmeks õeks". Nimetatud seitsmes linnas elab kokku üle 200&nbsp;000 elaniku, mis moodustab umbes 35% Cuneo provintsi elanikkonnast ja kuni 4,5% kogu Piemonte maakonna elanikkonnast. Kõnealused seitse linna on Cuneo, Alba, Bra, Fossano, Mondovì, Savigliano, Saluzzo.

## Haldusjaotus

Cuneo provints jaguneb 250 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Välislingid

* Cuneo provintsi koduleht (itaalia keeles)
Szymon Ziółkowski

**Szymon Jerzy Ziółkowski** [š'õmon zjulk'ovski] (sündinud 1. juulil 1976 Poznańis) on Poola endine kergejõustiklane (vasaraheitja). Olümpiavõitja (2000) ja maailmameister (2001).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

Sydney 2000
***olümpiavõitja 80.02**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

Edmonton 2001
***maailmameister 83.38**
Helsingi 2005
*hõbemedal **79.35**
Berliin 2009
*hõbemedal **79.30**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]
Helsingi 2012
*pronksmedal **76.67**

## Välislingid
* 

Pilte Szymon Ziólkowskist
*pilt 1 Sydney 2000
*pilt 2
Gyula Zsivótzky

**Gyula Zsivótzky** (25. veebruar 1937 – 29. september 2007) oli Ungari kergejõustiklane (vasaraheitja). Olümpiavõitja (1968).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

Rooma1960
*hõbemedal **65.78**
Tokio 1964
*hõbemedal **69.08**
Méxicos 1968
***olümpiavõitja 73.36**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

Stockholm 1958
*pronksmedal **63.68**
Belgrad 1962
***Euroopa meister 69.64**
Budapest 1966
*hõbemedal **68.62**

## Välislingid

*Pilt Gyula Zsivótzkyst
Patrick O'Callaghan

**Patrick O'Callaghan** (tuntud kui **Pat O'Callaghan**; 15. september 1905 Derrygallon – 1. detsember 1991 Clonmel) oli Iirimaa kergejõustiklane, kes spetsialiseerus vasaraheitele.

O'Callaghan oli kahekordne olümpiavõitja, võites kuldmedalid 1928. aasta Amsterdami ja 1932. aasta Los Angelese suveolümpiamängudel. Ta oli esimene sportlane, kes võitis Iirimaale olümpiakulla pärast riigi iseseisvumist.

Lisaks spordile oli O'Callaghan kutseline arst ning teenis hiljem Iirimaa relvajõududes, kus tõusis majori auastmeni.

Tema auks on püstitatud mälestusmärk tema sünnikohas Derrygallonis.

## Saavutused
### Olümpiamängudel
Amsterdam 1928
***olümpiavõitja 51.39**
Los Angeles 1932
***olümpiavõitja 53.92**

## Viited

## Välislingid
Biella provints

**Biella provints** on provints Itaalias Piemonte maakonnas. Provintsi keskus on Biella linn.

## Haldusjaotus
Biella provints jaguneb 82 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Välislingid

* Biella provintsi koduleht (itaalia keeles)
Bologna provints

**Bologna provints** oli provints Itaalias Emilia-Romagna maakonnas. Provintsi keskus oli Bologna linn. 2015. aastal moodustati provintsi asemele città metropolitana di Bologna.

## Haldusjaotus
Bologna provints jagunes 60 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Viited
Modena provints

**Modena provints** on provints Itaalias Emilia-Romagna maakonnas. Provintsi keskuseks on Modena linn.

## Haldusjaotus
Modena provints jaguneb 47 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Välislingid
* Modena provintsi koduleht (itaalia keeles)
Ravenna provints

**Ravenna provints** on provints Itaalias Emilia-Romagna maakonnas. Provintsi keskus on Ravenna linn.

## Haldusjaotus
Ravenna provints jaguneb 18 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Suurima elanike arvuga asulad on järgmised.

## Välislingid

* Ravenna provintsi koduleht (itaalia keeles)
Parma provints

**Parma provints** on provints Itaalias Emilia-Romagna maakonnas. Provintsi keskuseks on Parma linn.

Parma provints jaguneb 47 vallaks.

## Välislingid

* Parma provintsi ametlik koduleht itaalia keeles
Veneetsia provints

**Veneetsia provints** oli provints Itaalias Veneto maakonnas. Provintsi keskus oli Veneetsia linn. 2015. aastal moodustati provintsi asemele città metropolitana di Venezia.

## Haldusjaotus
Veneetsia provints jagunes 44 omavalitsusüksuseks (*comune*).
Padova provints

**Padova provints** on provints Itaalias Veneto maakonnas. Provintsi keskuseks on Padova linn.

## Haldusjaotus
Padova provints jaguneb 104 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Padova provintsi suurima elanike arvuga omavalitsusüksused on järgmised (seisuga 30.04.2012).

## Välislingid

* Padova provintsi koduleht (itaalia keeles)
Treviso provints

**Treviso provints** on provints Itaalias Veneto maakonnas. Provintsi keskuseks on Treviso linn.

## Haldusjaotus
Treviso provints jaguneb 95 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
2010. aasta lõpu seisuga elab enim inimesi järgmistes omavalitsusüksustes.


Castello della Regina Cornaro Asolo.jpg|Asolo
Castel 2008.JPG|Castello Roganzuolo
Villa Emo in Fanzolo.jpg|Fanzolo, Villa Emo
Oderzo piazzagrande.jpg|Oderzo, Piazza Grande
Chiesa di San Carlo Borromeo (Ponte della Priula, Susegana).jpg|Ponte della Priula, Tempio Votivo
Possagno Canova-Tempel.png|Possagno, Tempio di Canova 
Castello di Roncade 5.jpg|Roncade, Villa Giustinian
I-TV-Spresiano1.JPG|Spresiano, kampaniil
Piazza dei Signori e Palazzo dei Trecento.jpg|Treviso, Piazza dei Signori ja Palazzo dei Trecento


## Viited

## Välislingid

* Terviso provintsi koduleht (itaalia keeles)
Verona provints

**Verona provints** on provints Itaalias Veneto maakonnas. Provintsi keskus on Verona linn.

Provintsi loodepiiril asub Garda järv.

Provintsis asub viinamarjakasvatuse poolest tuntud Valpolicella piirkond.

## Haldusjaotus
Verona provints jaguneb 98 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Välislingid

* Verona provintsi koduleht (itaalia keeles)
Potenza provints

**Potenza provints** on provints Itaalias Basilicata maakonnas. Provintsi keskuseks on Potenza linn.

## Haldusjaotus
Potenza provints jaguneb 100 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused

## Välislingid

* Potenza provintsi koduleht (itaalia keeles)
Kagoshima prefektuur

**Kagoshima prefektuur** on Jaapani prefektuur Kyūshū saare lõunaosas.

## Loodus

Prefektuuri kuuluvad ka Ōsumi, Tokara ja Amami saared.

## Sümbolid

Kagoshima prefektuuri tunnuslind on lidthi pasknäär (*Garrulus lidthi*), tunnuspuu on kampripuu (*Cinnamomum camphora*) ja tunnuslill kyushu rododendron (*Rhododendron kiusianum*).

## Haldusjaotus

Kagoshima prefektuuris on 43 omavalitsusüksust, neist 19 linna (市, *shi*).

Kagoshima prefektuuris on 11 ajaloolist maakonda (郡, *gun*).

### Linnad

## Viited

## Välislingid

* Kagoshima prefektuuri koduleht
1349 (ansambel)

**1349** on Norra *[[black metal]]*-ansambel.

## Koosseis

*Ravn – laulja (alates 1997), trummar (1997-2000)
*Idar Burheim – kitarrist (alates 1999)
*Seidemann – basskitarrist (alates 1997)
*Frost – trummar (alates 2000)

### Varasemad liikmed
*Balfori (Lars Larsen) – kitarrist (1997–1998)
*Tjalve (Andrè Kvebek) – kitarrist (1997–2006)

## Diskograafia
*"*Chaos Preferred*" (1999)
*"*1349*" (2001)
*"*Liberation*" (2003)
*"*Beyond The Apocalypse*" (2004)
*"*Hellfire*" (2005)
* "*Revelations of the Black Flame*" (2009)

## Välislingid
*Ametlik lehekülg
Kagoshima

**Kagoshima** (jaapani 鹿児島) on linn Jaapanis, Kagoshima prefektuuri keskus. Asub mere ääres Aira kaldeera sees. Linna piiresse jääb Sakurashima vulkaan.

Kagoshima on laevaehituse ja metallurgiatööstuse keskus.
Linna lähedal asub Uchinoura kosmosekeskus.

Aastatel 2003–2005 liideti Kagoshimaga 5 naaberlinna: Kooriyama, Matsumoto, Kiire, Sakurajima ja Yoshida.

Elanike arv on 605 900 (2010).

## Viited

## Välislingid
* Kagoshima koduleht
Nagasaki

**Nagasaki** on linn Jaapanis, Nagasaki prefektuuri keskus. Asub Kyūshū edelarannikul. 

Nagasaki oli aastatel 1640–1859 ainuke eurooplastele avatud Jaapani sadam ja tähtis mereväebaas Hiina-Jaapani ja Vene-Jaapani sõja ajal.

9. augustil 1945 heitis Ameerika Ühendriikide lennuk Nagasakile tuumapommi (koodnimega Fat Man). See oli purustusjõult suurem kui 3 päeva varem Hiroshimale heidetud tuumapomm, kuid kahjustused olid mägise maastiku tõttu väiksemad. Kohe sai surma üle 30 000 inimese, veel 140 000 inimest suri pärast pommi plahvatamist saadud haavadesse ja kiiritushaigusse.

Tänapäeval on linn lennukitööstuse ja tekstiilitööstuse keskus.

Puccini ooperi "Madame Butterfly" tegevus toimub Nagasakis.

## Viited

## Välislingid
*Nagasaki koduleht
Akvaariumikalade loend

''See artikkel loetleb akvaariumikalu. 

## A

afiahaaraks - anastoomus

## D

daanio

## G

gupi - guraami

## H
harilik sirpuim

## K

kahevärviline narmasmokk - kohversäga - kolmtriip-kääbussuu - kopeina - kuldkala

## L

liblikkala - lippuim

## M

molli - mõõksaba

## N

Neoonkala

## P

pärl-niitguraami

## R

roheline mõõksaba

## S

siiami tapluskala -  sumatra puntilus - söörahven

## T

termeetsia - tiigerbootsia

## U
*uaru

## V

vuaalsaba - vöödiline haugfundulus - vöödiline karnegiell
Akvaariumikalad

**Akvaariumikalad** on kalaliigid, kes on võimelised elama akvaariumis. 

Enamasti on akvaariumikalad mõõtmetelt väikesed, värvikirevad ja suudavad kohaneda akvaariumitingimustega. Värvirikkad kalad on seal peamiselt esteetilistel eesmärkidel. 

Tüüpilised akvaariumikalad on gupid ja harilikud sirpuimed.

Akvaariumikalad jagunevad magevee- ja soolase vee akvaariumis elavateks liikideks.

## Vaata ka
*Akvaariumikalade loend
Rauamaak

**Rauamaak** on kivim või mineraal, mis sisaldab piisavalt rauda ning on piisavalt hõlpsalt ligipääsetav, et tema kaevandamine oleks majanduslikult tasuv.

Raud esineb enamasti oksiidsete mineraalide koosseisus, näiteks hematiit (Fe2O3), magnetiit (Fe3O4) või götiit (Fe3+O(OH)). Peale oksiidide võivad rauamaagiks olla ka näiteks püriit (FeS) ja sideriit (FeCO3).

Kivimiliselt on suurem osa kaevandatavast rauast eelkambriumis moodustunud raudkvartsiit. (viide?) 

Vahel nimetatakse rauamaagiks ka rauda sisaldavat kivimkeha, mille kaevandamine ei ole majanduslikult tasuv. Näiteks leidub Eesti maapõues ligi 500 miljonit tonni magnetiiti, mis suure lasumissügavuse tõttu esialgu kasutamist ei leia, mida aga siiski mõnikord rauamaagiks nimetatakse.

## Vaata ka
*Raudkvartsiit
Messina provints

**Messina provints** oli provints Itaalias Sitsiilia maakonnas. Provintsi halduskeskus oli Messina linn. 2015. aastal moodustati provintsi asemele città metropolitana di Messina.

## Haldusjaotus
Messina provints jagunes 108 omavalitsusüksuseks (*comune*).
Palermo provints

**Palermo provints** oli provints Itaalias Sitsiilia maakonnas. Provintsi keskus oli Palermo linn. 2015. aastal moodustati provintsi asemele città metropolitana di Palermo.

## Omavalitsused
Palermo provints jagunes 82 vallaks.
Catania provints

**Catania provints** oli provints Itaalias Sitsiilia maakonnas. Provintsi keskus oli Catania linn. 2015. aastast on provintsi asemel città metropolitana di Catania.

## Haldusjaotus
Catania provints jagunes 58 omavalitsusüksuseks (*comune*).
Firenze provints

**Firenze provints** oli provints Itaalias Toscana maakonnas. Provintsi keskus oli Firenze linn. 2015. aastal moodustati provintsi asemele città metropolitana di Firenze.

## Haldusjaotus
Firenze provints jagunes 42 omavalitsusüksuseks (*comuni*):

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Firenze provintsi suurima elanike arvuga omavalitsusüksused olid järgmised:

Enam kui 15 000 inimest elab järgmistes omavalitsusüksustes:

## Viited
Siena provints

**Siena provints** on provints Itaalias Toscana maakonnas. Provintsi keskuseks on Siena linn.

## Haldusjaotus
Siena provints jaguneb 36 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Välislingid

* Siena provintsi koduleht itaalia keeles
Livorno provints

**Livorno provints** on provints Itaalias Toscana maakonnas. Provintsi keskuseks on Livorno linn.

Provintsi kuuluvad Toscana saared, sh Gorgona, Capraia, Elba, Pianosa ja Montecristo saar.

## Haldusjaotus

Livorno provints jaguneb 20 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Omavalitsusüksused elanike arvu järgi

## Vaata ka
* Castiglioncello

## Välislingid

* Livorno provintsi koduleht (itaalia keeles)
Pisa provints

**Pisa provints** on provints Itaalias Toscana maakonnas. Provintsi keskuseks on Pisa linn.

## Haldusjaotus

Pisa provints jaguneb 39 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga vallad
Suurima elanike arvuga asulad on järgmised.

## Viited

## Välislingid

* Pisa provintsi koduleht (itaalia keeles)
Savona provints

**Savona provints** on provints Itaalias Liguuria maakonnas. Provintsi keskus on Savona linn.

## Haldusjaotus
Savona provints jaguneb 69 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga vallad
Savona provintsi suurima elanike arvuga omavalitsusüksused seisuga 31. detsember 2011 olid järgmised:

Kõige vähem elanike (119) on Massiminos.

## Viited


## Välislingid

* Savona provintsi koduleht (itaalia keeles)
Nagasaki prefektuur

**Nagasaki prefektuur** on Jaapani prefektuur Kyūshū saarel.

## Loodus
Nagasaki prefektuuris on palju saari, sealhulgas ka Tsushima saar.

## Haldusjaotus
Nagasaki prefektuuris on 23 omavalitsusüksust, neist 13 linna (市, *shi*).

### Linnad

* Gotō
* Hirado
* Iki
* Isahaya
* Matsuura
* Minamishimabara
* Nagasaki
* Ōmura
* Saikai
* Sasebo
* Shimabara
* Tsushima
* Unzen

## Sümbolid
Nagasaki prefektuuri tunnuslind on mandariinpart (*Aix galericulata*), tunnuspuu on mägi-ebaküpress (*Chamaecyparis pisifera*) ja tunnuslill liivateelehine rododendron (*Rhododendron serpyllifolium*).

## Vaatamisväärsusi
* Urakami katedraal
* Shimabara loss
* Inasa mägi

## Viited

## Välislingid

* Nagasaki prefektuuri koduleht
La Spezia provints

**La Spezia provints** on provints Itaalias Liguuria maakonnas. Provintsi keskuseks on La Spezia linn.

Põhjas piirneb La Spezia provints Emilia Romagna maakonna Parma provintsiga, idas Toscana maakonna Massa-Carrara provintsiga ja lõunas Liguuria merega.

La Spezia on mereäärne provints, kus La Spezia lahe rannikul asuvad reas maalilised Cinque Terre rahvuspark ning Lerici ja Porto Venere.
## Haldusjaotus
Spezia provints jaguneb 32 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Välislingid

* La Spezia provintsi koduleht (itaalia keeles)
Viterbo provints

**Viterbo provints** on provints Itaalias Lazio maakonnas. Provintsi keskuseks on Viterbo linn.

## Haldusjaotus

Viterbo provints jaguneb 60 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Viterbo provintsi suurima elanike arvuga omavalitsusüksused on järgmised.

## Viited

## Välislingid

* Viterbo provintsi koduleht (itaalia keeles)