open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aleksandar I Karađorđević

**Aleksandar I Karađorđević** (16. detsember 1888 Cetinje – 9. oktoober 1934 Marseille) oli Jugoslaavia kuningas.

Serbia kuninga Petar I teise pojana kuulutati ta 1912 isa regendiks ja Petari surres lõunaslaavlaste riigi (moodustatud 1918) Jugoslaavia kuningaks.

Lahkhelid naabritega ning horvaatide, serblaste ja sloveenide omavaheline rivaalitsemine riigis sundisid Aleksandarit kehtestama isikuvõimu. Hiljem tunnistati selle kuriteo õhutajaks Itaalia valitsus.

Regendina paistis Aleksandar silma Balkani sõdades 1912 ja 1913. I maailmasõja ajal oli ta Serbia armee ülemjuhataja. Ta taganes koos sõjaväega keskriikide pealetungi eest, moodustas Korful Serbia eksiilvalitsuse ja külastas lääneliitlaste pealinnu. 1922 abiellus ta Rumeenia kuninga Ferdinandi tütre Mariega.

Aleksandar mõrvati riigivisiidi ajal Prantsusmaale koos Prantsuse välisministri Louis Barthouga. Mõrva korraldas  Itaalia valitsuse õhutusel ja kaasabil. See oli esimene atentaat, mis jäädvustati filmilindile. Mõrvar Velitško Dimitrov-Kerin lintšiti kohapeal.

Aleksandri järel sai troonile poeg Petar II.
Birendra

**Birendra Bir Bikram Shah Dev** (28. detsember 1945 Katmandu – 1. juuni 2001) oli Nepali kuningas aastail 1972–2001. 

Ta päris trooni 1972. aastal oma isalt Mahendralt, ametlikult krooniti Birendra 1975. aastal. Birendra ajal pöördus Nepal mitmeparteipoliitika poole ja 1990. aastal kehtestati uus põhiseadus. 

Birendra Bir Bikram Shah Dev abikaasa oli kuninganna Aiswarya. Neil sündis kolm last:

* Kuningas Dipendra Bir Bikram Shah Dev (27. juuni 1971 – 4. juuni 2001)
* Printsess Shruti (15. oktoober 1976 – 1. juuni 2001)
* Prints Nirajan (6. november 1978 – 1. juuni 2001)

Birendra langes koos perekonnaga paleemõrva ohvriks.
Boris III

**Boris III** (**Boris Klemens Robert Maria Pius Ludwig Stanislaus Xaver**; 30. jaanuar 1894 – 28. august 1943) oli Bulgaaria tsaar Saksi-Coburgi ja Gotha dünastiast.
Ta sai tsaariks 1918. aastal, mil tema isa Ferdinand I loobus troonist järjestikuste kaotuste tõttu Teises Balkani sõjas ja Esimeses maailmasõjas. Alates 1934. aastast oli ta sisuliselt diktaator.

Teise maailmasõja alguses oli Bulgaaria neutraalne, ent avalik arvamus kaldus teljeriikide poole, kes olid sundinud Rumeenia Lõuna-Dobrudža Bulgaariale loovutama. Nõnda kuulutas Boris 1941. aastal sõja Kreekale ja Jugoslaaviale, et saada tagasi eelmistes sõdades kaotatud maa-alasid. Kuid Boris keeldus kuulutamast sõda Nõukogude Liidule ja saatmast oma riigi juute Adolf Hitleri käsul Poola. Küll kuulutas ta sõja Suurbritanniale ja Ühendriikidele, mistõttu pommitasid liitlasväed 1944. aastal Sofiat.

Ta suri mõni päev pärast visiiti Hitleri juurde südamepuudulikkusse, mis on tekitanud kahtluse, et Hitler laskis ta mürgitada. See on siiski ebatõenäoline, sest kohtumise ja surma vahel oli mitu päeva. Surmaeelsel päeval oli tal mitteametlik lõunasöök Itaalia saatkonnas. Trooni päris tema kuueaastane poeg Simeon II.

Ta abiellus Itaalia kuninga Vittorio Emmanuele III tütre Giovannaga. Neil oli kaks last: Simeon II ja printsess Maria-Luisa.

## Välislingid
Biograafiad (Ä)

**Biograafiad (Ä)** 

See loend loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid biograafiaid isikutest, kelle nimi algab Ä-tähega.

## Äb
*Xəlil Əbcəlilev, tatari näitleja (1896–1963)
*Fuad Əbdürəhmanov, aserbaidžaani skulptor (1915–1971)
*Žansaja Äbdimälik, kasahhi maletaja (2000–)
*Älžappar Äbišev, kasahhi kirjanik (1907–2001)

## Äi
*Armas Äikiä, soome luuletaja, proosakirjanik, ajakirjanik ja poliitik (1904–1965)
*Lasse Äikäs, Soome jurist ja poliitik (1932–1988)

## Äl
*Rahhat Älijev, Kasahstani diplomaat ja ettevõtja (1962–2015) 
*Heydər Əliyev, Aserbaidžaani poliitik (1923–2003)
*İlham Əliyev, Aserbaidžaani poliitik (1961–)

## Än
*Benno Äniline, eesti arst (1912–1993)

## Är
*Rait Ärm, eesti jalgrattur (2000–)
*Ardo Ärmpalu, eesti korvpallur (1980–)

## Äs
*Əli Əsədov, Aserbaidžaani poliitik (1956–)

## Ää
*Kuldev Ääremaa, eesti alpinist ja informaatik (1943–)
*Margus Ääremaa, eesti pedagoog, ettevõtja ja omavalitsuspoliitik (1956–) 
*Eevald Äärma, eesti sportlane ja loomaarst (1911–2005)

## Äx
*Ğabdelxäy Äxätov, tatari keeleteadlane (1927–1986)
Hokkaidō prefektuur

**Hokkaidō prefektuur** on Jaapani prefektuur, mis hõlmab Hokkaidō saare ja selle ümber paiknevad väiksemad saared, sealhulgas Okushiri, Rebun ja Reshiri.

## Sümbolid
Hokkaidō prefektuuri tunnuslind on õnnekurg (*Grus japonensis*), tunnuspuu on ajaani kuusk (*Picea jezoensis*) ja tunnuslill kurdlehine kibuvits (*Rosa rugosa*).

## Haldusjaotus
Hokkaidō prefektuur on jaotatud 14 allprefektuuriks (ringkonnaks;  支庁 (*shichō*)), mis omakorda jagunevad 207 omavalitsuseks.

### Allprefektuurid

## Välislingid
* Hokkaidō prefektuuri koduleht
Okinawa prefektuur

**Okinawa prefektuur** on Jaapani lõunapoolseim prefektuur, mis hõlmab Okinawa ja Sakishima saared.

## Sümbolid
Okinawa prefektuuri tunnuslind on Okinawa rähn (*Sapheopipo noguchii*), tunnuspuu on mänd *Pinus luchuensis* ja tunnuslill india korallpuu (*Erythrina variegata*).

## Haldusjaotus
Okinawa prefektuur on jaotatud 41 omavalitsusüksuseks, millest 11 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

* Ginowan
* Ishigaki
* Itoman
* Miyakojima
* Nago
* Naha
* Nanjo
* Okinawa
* Tomigusuku
* Urasoe
* Uruma

## Viited

## Välislingid
* Okinawa prefektuuri koduleht
Willem II

**Willem Frederik George Lodewijk** (6. detsember 1792 Haag &ndash;  17. märts 1849) oli Oranje-Nassau vürst, aastatel 1840–1849 Madalmaade kuningas, Luksemburgi suurhertsog ja Limburgi hertsog.
Käru valla lipp

**Käru valla lipp** on Rapla maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Käru valla lipp.

Lipp kinnitati 20. mail 1992.

## Lipu kirjeldus
Käru valla lipp on vapilipp, kangas on jaotatud vertikaalselt kaheks võrdseks väljaks, vardapoolne on kollane ja lehvipoolne sinine. Lipu keskel on vastandvärvides kaheksakodaraline ratas.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ühikut ning normaalsuurus 105x165 cm.

## Põhjendus

Lipuvärvid viitavad Käru ajaloolisele kuuluvusele Järva- ja Pärnumaa koosseisu, ratas - valla nimele. Ühtlasi tähistab ratas ka arengut ja liikumist.

## Vaata ka
*Käru valla vapp
*Rapla maakond

## Välislingid
* Käru valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Niigata prefektuur

**Niigata prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas Jaapani mere kaldal. Prefektuuri haldusalas on Sado saar.

## Haldusjaotus
Niigata prefektuur on jaotatud 30 omavalitsusüksuseks, millest 20 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

## Viited
Willem II (Hollandi krahv)

**Willem II** (veebruar 1228 &ndash; 28. jaanuar 1256) oli Hollandi krahv alates 1235. aastast, Saksa vastukuningas alates 1247. aastast ja Zeelandi krahv aastatel 1252–1256. Ta oli Hollandi krahvi Floris IV poeg.

Kölni peapiiskopi ja Brabanti hertsogi Hendrik II abiga valiti Willem pärast Saksa-Rooma keiser Friedrich II järjekordset kirikuvande alla panemist Saksa kuningaks. Teda toetasid mõned Saksa vürstid, kuid kaugeltki mitte kõik. 1248. aastal vallutas Willem Aacheni, kus lasi end kuningaks kroonida. Siiski ei tunnistanud enamik Saksa vürste teda veel ka siis. Mõnevõrra tugevama positsiooni omandas ta alles pärast abiellumist Elisabeth Welfiga, kes oli Braunschweig-Lüneburgi hertsogi Otto Lapse tütar.

Oma koduprovintsides püüdis Willem saavutada mõjuvõimu sõjalisel teel. Ta võitles Flandriaga Zeelandi pärast ning nimetas ennast (Saksa kuningana) viimase krahviks. Samal ajal püüdis ta alistada ka Lääne-Friisimaad, kuid 1256. aasta alguses vajus Hoogwoudi lähedal hobusega läbi jää ning friisid tapsid ta. Tema surnukeha leidis alles 26 aastat hiljem tema poeg Floris V. Et Willemi surres oli Floris vaid kaheaastane, ei saanud ta oma pretensioone Saksa-Rooma valitsejatiitlile esitada. Pärast Willemi surma valiti Saksa kuningaks kaks valitsejat väljastpoolt Saksa-Rooma riiki: Richard Cornwallist ja Alfonso X Kastiiliast, kuid kumbki ei saavutanud Saksa vürstide enamiku toetust.
Heinrich Raspe

**Heinrich Raspe** Tüüringist (1204 &ndash; 16. veebruar 1247) oli Tüüringi maakrahv (Heinrich IV) alates 1231 ja Saksa vastukuningas alates 1246 kuni surmani.

Heinrich oli esialgu oma alaealise nõo Hermann II asevalitseja, kuid 1231 kukutas ta tolle ning kuulutas end maakrahviks. Seejärel õnnestus tal 1242. aastal saada koos Böömimaa kuninga Vaclav I-ga Saksa-Rooma keiser (1220–1250) Friedrich II alaealise poja, Saksa kuninga (1250–1254) Konrad IV asevalitsejaks. 

1245. aastal läks ta aga peale Friedrichi kirikuvande alla panekut üle paavsti poolele ning valiti 1246 vastukuningaks. Ta võitis sama aasta augustis Nidda lahingus Konradit, kuid haigestus ja suri ootamatult vaid 6 kuud hiljem. 

Tema pärandit nõudsid nii Wettinist Meißeni markkrahv Heinrich III (Tüüringi Judithi poeg) kui ka Brabanti hertsoginna Sophie (maakrahv Ludwig IV tütar) - see konflikt viis Tüüringi pärilussõjani.
Alfonso X

**Alfonso X Tark** (*Alfonso el Sabio*, ka **Alfonso Astronoom**; 23. november 1221 – 4. aprill 1284) oli Kastiilia kuningas alates 1252 ja Saksa kuningas alates 1257. 

Mõned Saksa vürstid valisid Alfonso 1257 Saksa kuningaks, kuid tal polnud laiemat toetuspinda, tema tiitel jäi vaid sümboolseks. Tema katsed Saksamaa kuningriigis reaalset võimu kehtestada kukkusid läbi.

## Kirjandus ja muusika
Alfonso X on pälvinud kuulsuse kunstide toetajana, tema õukonnas õitses kirjandus- ja muusikaelu. Tema kuningakojas ja tema eestvõtmisel pandi kokku "Cantigas de Santa Maria", keskaegses galeegi keeles kirjutatud ja neitsi Maarjale pühendatud laulukogumik. Mõned uurijad omistavad Alfonsole osa laulude autorsuse, mis võib olla vaieldav, aga kindlasti tõi ta žanrina kasutusse trubaduurilauluga sarnaneva religioosse sisuga *[[cantiga]]*.

## Vaata ka
*Kastiilia kuningate loend
*Kastiilia riigipeade loend

## Viited
Richard Cornwallist

**Richard Cornwallist** (5. jaanuar 1209 – 2. aprill 1272) oli Poitou krahv, Cornwalli krahv alates 1227 ja Saksa kuningas ("roomlaste kuningas") alates 1257 kuni surmani.

Richard oli Inglismaa kuninga (1199–1216) John Maata poeg ja (1216–1272) Henry III vend. Alates isa surmast 1216 kuni Edward I sünnini 1239 oli ta Inglismaa troonipärija.

Ta tehti kõigest 8-aastaselt Berkshire'i peašerifiks ja 16-aastaselt 1225 Poitou krahviks. Tema taotlused Poitoule olid vaid formaalsed, kuna tema isa oli Poitou ja Gascoigne'i prantslastele kaotanud. 1241 püüdis ta seda tagasi vallutada, kuid liitlaste poolt reedetuna sai ta lüüa. Enne seda oli ta osalenud Kuuendas ristisõjas 1228–1229, kus ei osalenud lahingutes, ent saavutas läbirääkimiste teel vangisolevate ristisõdijate vabastamise.

Richard sai oma 16. sünnipäeval vend Henrylt kingituseks Cornwalli Edela-Inglismaal. Tema sissetulekuid suurendas Cornwall märkimisväärselt, nii et Richard oli üks oma aja rikkamaid inimesi Euroopas.

1257. aastal valisid kolm saksa vürsti (Kölni ja Mainzi peapiiskop ning Pfalzi pfaltskrahv) Richardi Saksa kuningaks. Ta oli need hääled ostnud 28 000 marga eest, mis tollal oli üüratu summa. Ka sel tiitlil oli vaid sümboolne tähendus. Richard käis 1257–1269 küll neljal korral Saksamaal, kuid ei saavutanud midagi.

Richardi suhted kuningaga olid segased. Richard oli 3 korral regent ning sõdis koos Henryga sõjakäikudel Poitous ja Bretagne'is, kuid ka mässas tema vastu 3 korda. Richard osales venna poolel ka Parunisõjas, kus kuninga pooldajad said lüüa. Richardki oli 1264–1265 vangis.

Richard suri loomulikku surma.
Hiragana

**Hiragana** on üks kahest jaapani silbitähestikust ehk kanast, mida kasutatakse teiste märkidega läbisegi. Kui jaapani keeles kasutatavatel hiina märkidel ehk kanjidel on kindel tähendus, siis hiraganat ja teist silbitähestikku katakanat kasutatakse foneetiliselt. Hiraganat kasutatakse peamiselt grammatiliste elementide märkimiseks, näiteks kui kanji 読 tähendab "lugema", siis hiraganaga saab tähistada selle pööret: 読んでいる (*yondeiru*) – "loen".

## Kirjutamisreeglid

*Ē* või *ei* on enamasti kirjutatud えい, kuid on traditsioonilise sõnu, kus esineb ええ-na.
おう tähendab *ō* (*oo*), kuid mõnes traditsioonilises sõnas kirjutatakse おお. Näiteks いもうと (*imōto* – 'noorem õde') ja おおきい (*ookii* – 'suur').
Topeltkonsonanti väljendatakse väikese *tsu*-ga (つ) esimese konsonandi kohapeal. Näiteks けっこん (*kekkon* – 'abielu'). Topeltkonsonant esineb ainult sõna keskel.
*Ji* ja *zu* kirjutatakse reeglina じ ja ず. Mõnes sõnas on traditsiooniliselt ぢ ja づ.
Hiragana järgib traditsiooni, kus kolm partiklit kirjutatakse hääldusest erinevalt. *O*, kasutatakse partiklina を, mitte お. *E*, kasutatakse partiklina へ, mitte え. *Wa*, kasutatakse partiklina は, mitte わ.
Hiragana sümbolite ゐ (*wi*) ja ゑ (*we*) kasutamisest on loobutud.

## Hääldus

Romanjis *ī*, *ā*, *ū*, *ō*, *ē* tähendavad topelttäishäälikut. Jaapani keeles puudub üldine sõnarõhk, kuid esineb erinevaid dialekte. Jaapani keele hääldus sarnaneb üsna palju eesti keele omaga, kuigi leidub ka erandeid.

う *u* – eesti u ja õ vahepealne.　し (*shi*), ち (*chi*), じ (*ji*) häälduvad tugevalt palataliseeritud vastavalt *s*-na, *t(s)*-na ja *dz*-na. Poolvokaali *j* kasutatakse や (*ya*) puhul. わ *wa* – hääldub nagu (u)a eesti sõnas raua(raud). Eesti *r* ja *l* vahepealsena hääldub *ra* (ら) r. *N* (ん) hääldub nagu m *b* ja *p* ees. Näiteks ねんまつ (*nenmatsu* hääldatakse *nemmatsu*) või さんぽ (*sanpo* hääldatakse *sampo*).

## Joonte tõmbamise järjekord ja suund

Üldine jaapani silbikirja sümbolite kirjutamise järjekord on järgmine:

*lateraalne joon vasakult paremale;
*vertikaalne joon ülevalt alla;
*ringikujuline päripäeva joon.

## Hiragana tabel

## Vaata ka

*Jaapani keel
*Katakana

## Kirjandus
**Jaapani keele grammatika*, Elli Feldberg, 2009 Kirjastus Ilo ja Elli Feldberg ISBN 978-9949-17-059-3
**How to use good Japanese*, The Japanese Language School of The International Students Institute, Japan
**First Course in Japanese, Character Workbook*, Tamako Niwa, 1971, University of Washington Press, Seattle and London
**Japanese for busy people*, Association for Japanese-Language Teaching, 1986, Kodansha International LTD. ISBN 4-770-1099-0
Kuldgloobus

**Kuldgloobus** (ingl Golden Globe Award) on Ameerika Ühendriikide filmi- ja teleauhind, mis antakse välja igal aastal ametliku õhtusöögi käigus.
 
Auhinnatseremooniat on Hollywoodi Välisajakirjanike Assotsiatsioon korraldanud 1944. aastast. 1961. aastast on see toimunud hotellis The Beverly Hilton.

Võitjad valib 86-liikmeline (2005. aasta seisuga) peamiselt poole kohaga ajakirjanikest koosnev žürii, kes elavad Hollywoodis ja on seotud ka välismaise meediaga.

## Kategooriad
Erinevalt Oscaritest jagatakse Kuldgloobusi alates 1956. aastast televisioonikategoorias.

1952. aastast jagatakse igal aastal ka Cecil B. DeMille'i nimelist elutööauhinda saavutuste eest filmikunstis.

64. Kuldgloobuse auhindade jagamisel 2007. aastal jagati esimest korda auhindu parima joonisfilmi kategoorias.

### Filmikategooria
* Parim draamafilm
* Parim muusikal või komöödiafilm
* Parim filmirežissöör
* Parim meesnäitleja draamafilmis
* Parim naisnäitleja draamafilmis
* Parim meesnäitleja muusikalis või komöödias
* Parim naisnäitleja muusikalis või komöödias
* Parim meeskõrvalosatäitja filmis
* Parim naiskõrvalosatäitja filmis
* Parim filmistsenaarium
* Parim originaalmuusika
* Parim originaallaul
* Parim võõrkeelne film
* Parim animafilm
* Filmikunstiline ja kassahiti saavutus
* Cecil B. DeMille'i auhind

### Televisioonikategooria
* Parim draamasari
* Parim meesnäitleja draamasarjas
* Parim naisnäitleja draamasarjas
* Parim muusikal või komöödiasari
* Parim meesnäitleja muusikalis või komöödiasarjas
* Parim naisnäitleja muusikalis või komöödiasarjas
* Parim lühisari
* Parim meesnäitleja lühisarjas
* Parim naisnäitleja lühisarjas
* Parim meeskõrvalosatäitja televisioonis
* Parim naiskõrvalosatäitja televisioonis
* Parim *stand-up* teleekraanil
* Carol Burnetti auhind

### Audiokategooria

* Parim taskuhääling

## Välislingid
* Hollywoodi Välisajakirjanike Assotsiatsiooni (HFPA) koduleht – Kuldgloobuse koduleht (*inglise keeles*)
Geštaltteraapia

**Geštaltteraapia** on psühhoteraapia meetod, millele panid 1940. aastatel aluse Frederick (Fritz) ja Laura Perls. 

See põhineb kahel mõtteviisil:
* fenomenoloogia – õpetus, mis aitab astuda hetkeks kõrvale oma tavapärasest mõtlemise viisist, nägemaks erinevust selle vahel, mis tegelikult toimub ja kuidas seda tajutakse läbi kogemuse prisma; 
* eksistentsialism – fookus on inimeste eksistentsil, omavahelistel suhetel, rõõmudel, kannatustel ja muul sellisel, nii nagu seda vahetult kogetakse. Eksistentsialistid arvavad, et inimesed avastavad ja loovad ennast pidevalt uuesti, uusi eesmärke, probleeme ja võimalusi jätkub alatiseks.

Geštaltteraapia on holistlik. See käsitleb inimest kui tervikut: tema füüsilist, psühholoogilist, intellektuaalset, emotsionaalset, interpersonaalset ja spirituaalset osa. Geštaltteraapia õpetab teadlik olema, keskendudes siin ja praegu tajumisele ja tundmisele interpreteerimise ja eelarvamuste kütkes olemise asemel. See, mida otseselt tajutakse ja tuntakse, on usaldusväärsem seletustest ja interpretatsioonidest. Teadlikus kontaktis teiste inimeste ja keskkonnaga suurenevad võimalused kvaliteetsete suhete tekkeks ning ollakse võimeline avastama uusi, loovaid lahendusi oma heaolu suurendamiseks.
Saksamaa riigipeade loend

**Saksamaa riigipeade loend** loetleb Saksamaa riigipead ja selle territooriumil kõrgeimat võimu omanud valitsejad kronoloogilises järjestuses.

## Frangi riik (800&ndash;840)
Suurem osa Saksamaa territooriumist ühendati esmakordselt Karl Suure vallutuste käigus. Tema poja Ludwig Vaga surma järel läks Saksamaa Ida-Frangi riigina Ludwig Sakslase ja tema järglaste võimu alla.

Saksamaad valitsenud Frangi keisrid:
*800&ndash;814 Karl Suur (suri 814)
*814&ndash;840 Ludwig Vaga (778&ndash;840)
  
## Ida-Frangi riik ja Saksa Rahvuse Püha Rooma keisririik (843&ndash;1806)
*Selle perioodi valitsejaid vaata lehelt: [[Saksa-Rooma keisrite ja Saksa kuningate loend]]*

## Reini Liit (1806&ndash;1813)
Reini Liitu valitses terve selle eksistentsi vältel protektorina Napoleon Bonaparte, sellest jäid välja Preisimaa ja Austria.

## Saksa Liit (1814&ndash;1866)
*1814&ndash;1835 Franz I (1768&ndash;1835), liidu president ja Austria keiser
*1835&ndash;1848 Ferdinand I (1793&ndash;1875), liidu president ja Austria keiser
*1848&ndash;1849 ertshertsog Johann von Habsburg-Lothringen (1782&ndash;1859), Saksa Impeeriumi regent 1848. aasta revolutsiooni ajal
*1849 Friedrich Wilhelm IV (1795&ndash;1861), Preisimaa kuningas, valiti sakslaste keisriks, kuid loobus troonist
*1849&ndash;1866 Franz Joseph I (1830&ndash;1916), liidu president ja Austria keiser

## Põhja-Saksa liit (1867&ndash;1871)
*1867&ndash;1871 Wilhelm I (1797&ndash;1888), liidu president ja Preisimaa kuningas

## Saksa keisririik (1871&ndash;1918)
*1871&ndash;1888 Wilhelm I, Saksa keiser ja Preisimaa kuningas
*1888 Friedrich III (1831&ndash;1888), Saksa keiser ja Preisimaa kuningas
*1888&ndash;1918 Wilhelm II (1859&ndash;1941), Saksa keiser ja Preisimaa kuningas

## Weimari vabariik (1918&ndash;1934)
*1919&ndash;1925 Friedrich Ebert (1871&ndash;1925), riigipresident
*1925&ndash;1934 Paul von Hindenburg (1847&ndash;1934), riigipresident

## Natside diktatuur (der Dritte Reich; 1934&ndash;1945)
*1934&ndash;1945 Adolf Hitler (1889&ndash;1945), *Führer* ja riigikantsler
*1945 Karl Dönitz (1890&ndash;1971), riigipresident

## Liitlaste okupatsioon (1945&ndash;1949)
*Selle perioodi Saksamaa valitsejaid vaata leheküljelt: [[Saksamaa okupatsioonitsoonid]]*

## Saksa Demokraatlik Vabariik (1949&ndash;1990)
*Selle riigi valitsejaid vaata leheküljelt: [[Saksa DV riigipeade loend]]*

## Saksamaa Liitvabariik (1949&ndash;)
Liidupresidendid:
*1949&ndash;1959 Theodor Heuss (1884&ndash;1963)
*1959&ndash;1969 Heinrich Lübke (1892&ndash;1972)
*1969&ndash;1974 Gustav Heinemann (1899&ndash;1976)
*1974&ndash;1979 Walter Scheel (1919–2016)
*1979&ndash;1984 Karl Carstens (1914&ndash;1992)
*1984&ndash;1994 Richard von Weizsäcker (1920–2015)
*1994&ndash;1999 Roman Herzog (1934–2017)
*1999&ndash;2004 Johannes Rau (1931&ndash;2006)
*2004–2010 Horst Köhler (sündinud 1943)
*31. mai – 30. juuni 2010 Jens Böhrnsen (kohusetäitja)
*30. juuni 2010 – 17. veebruar 2012 Christian Wulff
*17. veebruar 2012 – 18. märts 2012 – Horst Seehofer (kohusetäitja)
*18. märts 2012 – 18. märts 2017 Joachim Gauck
*19. märtsist 2017 – Frank-Walter Steinmeier
Pulitzeri preemia

**Pulitzeri preemia** on iga-aastane loomeauhind, millega tunnustatakse paljudes kategooriates kirjandus- ja muusikateoste autoreid ning ajakirjanikke. Auhinda annab välja New Yorgis asuv Columbia Ülikooli erinõukogu. 

Auhinda antakse välja alates 1917. aastast Joseph Pulitzeri testamendi alusel.

Pulitzeri preemia medali on kujundanud Daniel Chester French ja H. Augustus Lukeman.

Seni ainsa eestlasena on auhinna pälvinud Edmund Valtman 1962. aastal.

## Laureaate
* David Auburn
* Robert Frost
* John Steinbeck
* Ernest Hemingway
* Michael Cunningham
* Harper Lee
* Frank McCourt
* Arthur Miller
* John Kennedy
* Sylvia Plath
* John Willard Toland
* Thornton Wilder

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Joseph Pulitzer

**Joseph Pulitzer** (10. aprill 1847 Makó, Ungari – 29. oktoober 1911 Charleston, Lõuna-Carolina osariik, Ameerika Ühendriigid) oli Ungari juudi päritolu USA ajakirjanik, kirjastaja ja Pulitzeri preemia asutaja.

Pulitzer emigreerus 1864. aastal Ameerika Ühendriikidesse ja teenis Ameerika kodusõjas Uniooni armees. Pärast sõda alustas ta ajakirjanduskarjääri, omandades hiljem St. Louis Post-Dispatchi ja New York Worldi, mille ta muutis mõjukateks ja suure tiraažiga ajalehtedeks. Tema juhtimisel said neist väljaannetest sensatsioonilise ajakirjanduse ehk nn kollase ajakirjanduse teerajajad, kuid samas edendas ta ka uurivat ja ühiskonnakriitilist ajakirjandust.

Pulitzer toetas ajakirjanduse professionaalsuse ja hariduse tõstmist. Oma testamendis jättis ta osa varast Columbia Ülikoolile, mille toel loodi Pulitzeri preemia – üks maailma mainekamaid ajakirjandus- ja kirjandusauhindu.

## Viited
Saku valla lipp

**Saku valla lipp** on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Saku valla lipp.

Lipp on kinnitatud 30. aprillil 1993.

## Lipu kirjeldus
Valla lipp on neljast küljest punavalge hammaslõikelise äärega ümbritsetud tammeleheroheline ruudukujuline kangas, millel on kolm valget adratera (2+1). Lipu hammastikus kasutatud punane värvitoon on sama Harju maakonna vapil kasutatava punase värvitooniga. Valla kandelipu varras on roheline ja vardaehiseks hõbedane viljapea. 

Lipu normaalsuurus on 105x105 cm. Valla lipu üht originaali hoitakse vallamajas vallavanema kabinetis.

## Lipu kasutamise kord
#Valla lippu kasutatakse volikogu ja vallavalitsuse istungitel, samuti valla, Harju maakonna ja vabariiklikel pidustustel. 
#Valla lippu koos Eesti riigilipuga kasutades asetatakse riigilipp lippude poolt vaadates paremale. 
#Vallaelanikel on õigus kasutada hoonetel valla lippu koos riigilipuga. 
#Valla asutuste lipud ei tohi olla äravahetamiseni sarnased valla lipuga. 
#Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. 

## Vaata ka
*Saku valla vapp

## Välislingid
*Saku valla sümboolika valla kodulehel
*Saku valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Salme valla lipp

**Salme valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Salme valla lipp.

Lipp kinnitati 10. mail 1995.

## Lipu kirjeldus
Valla lipuks on ruudukujuline vapilipp. Punase kanga ülaservas valge kuuseoksalõikeline laid ning punase välja keskel valge tüüriga paat. 

Lipu normaalsuurus on 105×105 cm.

## Põhjendus
Paat sümboliseerib meresõitu ja kalandust, kuuseoksalõige viitab Salme kandi inimeste panusele metsakaitsesse ja -korraldusse. Valge tähistab puhtust ja lootust, punane elujõudu ning aegade jooksul valla maadel toimunud taplusi.

## Lipu kasutamise kord
#Salme valla lippu kasutati valla pidupäevadel ja muudel avalikel üritustel ning suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega.
#Valla lipu heiskamisel koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi, maakonna, omavalitsuse või muu lipuga, asus valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi lipust, Eesti riigilipust või mõnest muust lipust.
#Valla lipu valmistamine toimus üksnes vallavalitsuse loal.

## Vaata ka
*Salme valla vapp

## Välislingid
*Salme valla sümboolika valla kodulehel
*Salme valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Fayşal I

**Faisal I (Faisal bin Husayn)** (20. mai 1883 Taif – 8. september 1933) oli Iraagi kuningas.

Faisal oli Hidžazi kuninga ja Hašimiitide dünastia rajaja Ḩusayn ibn ‘Alī kolmas poeg, kes kasvatati üles ja koolitati İstanbulis, kus ta isa elas paguluses kuni 1908. aastani. Maailmasõja ajal liitus Faisal isa ja vendadega Hidžazis, etendades tähtsat osa 1916–1918 araabia rahvuslikus ülestõusus, mis vabastas Lähis-Ida Osmanite riigi kontrolli alt. Faisal juhatas Põhjaarmeed, mis ahistas Türgi vägesid sissioperatsioonidega ja vallutas oktoobris 1918 Damaskuse. 

Märtsis 1920 kuulutasid rahvuslased ta Süüria kuningaks, kuid juulis kukutasid Faisali Prantsuse relvajõud. Briti arheoloogi Gertrude Belli õhutusel korraldas Briti mandaatmaa valitsus Iraagis rahvahääletuse, millega Faisal valiti ülekaalukalt Iraagi kuningaks. 1923 kehtestas seadusandlik kogu konstitutsioonilise monarhia.

Faisal püüdis oma valitsemisajal, millesse jääb riigi iseseisvumine 1932, tugevdada panarabistlikku liikumist ning säilitas resoluutselt tasakaalu Iraagi rahvuslaste ja Briti huvide vahel. Troonil järgnes talle poeg Ghazi.

Kogu Faisal I valitsemisaja oli mõjukaim poliitik tugevalt läänemeelne Nuri as-Said, kes oli alates 1930 peaminister.
Ferdinand I (Bulgaaria)

**Ferdinand I** (Ferdinand Maximilan Karl Leopold Maria, Saksi-Coburgi ja Gotha prints, Saksi hertsog) (26. veebruar 1861 – 10. september 1948) oli Bulgaaria kolmanda iseseisvusaja esimene tsaar.

Ferdinand sündis Saksi-Coburgi-Gotha printsi Augusti (1818–1881) ja Orléansi printsessi Clémentine'i (1817–1907) kolmanda, noorima pojana.

7. juulil 1887 valiti Ferdinand Bulgaaria vürstiks ja 5. oktoobril 1908 kuulutas ta välja Bulgaaria sõltumatuse Osmanite riigist, võttes endale tsaari tiitli. 

1915 astus Bulgaaria esimesse maailmasõtta Saksamaa ja Austria-Ungari liitlasena.

1918. aastal sai Bulgaaria armee hävitava kaotuse osaliseks, mille järel Ferdinand I loobus troonist.
Louis V

**Louis V** (umbes 967 &ndash; 21. mai 987) oli Prantsusmaa (Lääne-Frangi) kuningas aastail 986&ndash;987. 

Ta on tuntud kui kuningas, "kes ei teinud midagi" (ladina keeles *"qui nihil fecit"*, prantsuse *Louis le Fainéant*).

Tema surmaga lõppes Prantsusmaal Karolingide dünastia.
Fayşal II

**Fayşal II** (2. mai 1935 Bagdad – 14. juuli 1958) oli viimane Iraagi kuningas alates 1939.

Fayşal oli nagu Jordaania kuningas Husseingi Al-Ḩijāzi kuninga Ḩusayn ibn ‘Alī lapselapselaps. Fayşal päris trooni oma isalt, autoõnnetuses hukkunud kuningalt Ghazilt. Kuna ta oli siis vaid 3-aastane, valitses enamiku tema eluajast, 14 aastat riiki regendina tema onu emiir Abdul Illah. 10-aastaselt läks ta koos Husseiniga Inglismaale Harrow erakooli õppima. Ta oli Husseini sõber ja väidetavalt leppisid nad juba siis kokku oma riikide ühendamises.

Fayşal krooniti pärast 18-aastaseks saamist Iraagi kolmandaks kuningaks. Ehkki ta pärast Suessi kriisi 1956 deklareeris liitlust Egiptusega, ägenes kahe araabia riigi rivaalitsemine. 1. veebruaril 1958 sõlmisid Egiptus ja Süüria Ühendatud Araabia Vabariigi. Vastukaaluks sellele sõlmisid Fayşal ja Hussein 14. veebruaril 1958 Iraagi ja Jordaania föderatsiooni. Föderatsiooni riigipeaks sai Fayşal, sest ta oli Husseinist vanem.

5 kuud hiljem Fayşal kukutati. Hussein palus Fayşalilt sõjalist abi. Sõjaväemanöövrite käigus hõivas Abdul Karim Qasim Bagdadi ja kuulutas 14. juulil välja vabariigi. Kuningapere andis alla, ent Fayşal ja ta onu mõrvati kuningalossist väljumise ajal.




Eelnev:  **[[Ghazi]]**
**[[Iraagi riigipeade loend|Iraagi kuningas]]**1939–1958
Järgnev:-
Vao (Järva)

**Vao** on küla Järva maakonna Järva vallas. Jääb endisse Koeru kihelkonda.

2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 255 inimest, 1. jaanuari 2009 seisuga 269 inimest.

Vao külas Kubja-Reinu talu lähedal põllul asetseb haruldaselt valge graniitrahn, mille ümbermõõt on 15 m. Kubja-Reinu Valgekivi läheduses asub ka väiksem kultuselohkudega rahn.

Külas tegutseb Vao Raamatukogu.

## Ajalugu
Vao küla on kirjalikes allikais esmamainitud 1564. aastal.
 
Mõis rajati sinna Rootsi ajal, 17. sajandi lõpul. 19. sajandi algusest pärineva ühekorruselise puust mõisahäärberi ümber on vabakujuline park, kus peamised puuliigid on kask, nulg, tamm, lehis, vaher ja kastan. Endine mõisa magasiait ja kuivati on arhitektuurimälestisena kaitse all. Kultuurimälestisteks on arvatud ka mõisa peahoone ja mõisa park.

Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Koeru valda.

## Viited
Vao

**Vao** on kahe küla nimi Eestis. 

***[[Vao (Väike-Maarja)|Vao]]** on küla Väike-Maarja vallas, Vao tornlinnuse asupaik. 
***[[Vao (Koeru)|Vao]]** on küla Järva vallas.

## Vaata ka
*Vao tänav
*Vao soo
*Vao mõis
*Vao mõis (Koeru)
*Vao vasallilinnus
*Vao vald (1939)
*Väo
Rabat

**Rabat** (**Ar-Ribāţ**) on Maroko pealinn, riigi suuruselt teine linn Casablanca järel. See asub Atlandi ookeani rannikul Bou Regregi jõe suudmes. Jõe vastaskaldal asub Salé linn.

## Ajalugu

Rabati kohal asus 3. sajandil eKr asula nimega Chellah. Roomlased rajasid sinna 40. aastal Sala Colonia asula ja lahkusid sealt 250. aastal, jättes linna berberitele.

1146 muutis Almohaadi valitseja Abd al-Mu'min asula kindluseks ja andis sellele 1170 nimeks Ribatu l-Fath (võidu kants), millest pärineb ka tänapäeva nimi. Ent sellele järgnes hoopis sajanditepikkuna allakäik. 1515 teatas mauri rändur El-Wassan, et linnas on ainult sada asustatud maja.

1627 ühinesid Rabat ja Salé Bou Regregi Vabariigiks. See oli piraatide riik. Kuigi Alaviidid 1666 ühendasid Maroko, ei suutnud nad piraadiriiki kuidagi endale allutada. Alles 1818 varises Bou Regregi riik kokku, ent piraatlus jätkus sellegipoolest kuni 1829. aastani, mil linna vallutasid Austria väed kättemaksuks Austria kaubalaeva kaaperdamise eest.

1912. aastal vallutasid prantslased Maroko ja Prantsuse kindral Hubert Lyautey viis Maroko pealinna Fèsist üle Rabati, sest berberite ülestõusud olid muutnud Fèsi ebakindlaks kohaks. Ka sultan Yusef ben Hassan (valitses 1912–1927) ja kuningas Mohammed V (pärast Maroko iseseisvumist 1956) valisid pealinnaks Rabati.

## Haridus
* ESSEC Business School
Casablanca

**Casablanca** (hispaania 'valge maja', araabia الدار البيضاء *ad-Dār al-Bayḍāʼ*) on Maroko suurim linn. Asub Atlandi ookeani rannikul.

Elanike arv on üle 3,5 miljoni.

1943. aastal toimus linnas Casablanca konverents.

## Haridus
* EMLYON Business School
* Toulouse Business School

## Viited

## Välislingid
Juuru valla lipp

**Juuru valla lipp** on Rapla maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Juuru valla lipp.

Lipp kinnitati Riigikantselei sümboolikaosakonna poolt 4. mail 1998.

## Lipu kirjeldus
Rohelise ristkülikukujulise kanga ülaservast, 2 ühiku kauguselt vardapoolsest otsast ning samakaugelt lipu lehviva otsa allservast suunduvad lipu keskele kaks sirget valget 1,2 ühiku laiust riba, mis pärast keerdumist teineteise ümber suunduvad horisintaalselt vastasotstesse.

Lipu normaalsuurus on 105 x 165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11 ühikut. 
## Põhjendus
## Lipu kasutamise kord
Valla lipp heisatakse:
#Vallavalitsuse hoonel, ametiruumides, valla ametiasutuse hallatava asutuse hoonel või lipumasti.
#Riiklikel ja valla tähtpäevadel, vallas toimuvatel pidulikel ja muudel avalikel üritustel.
#Teistel vallavalitsuse poolt lubatud juhtudel ja kohtades.
#Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla, linna või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust.
#Valla lipu heiskamine vallavalitsuse korralduse alusel on kohustuslik valla ametiasutuse hallatava asutuse hoonetel või lipumastis. Teistele omanikele on vallavalitsuse korraldus soovitusliku iseloomuga.

Valla lippu kasutatakse valla esindamisel väljaspool valla piire.

Valla lippu võivad vallavalitsusega kooskõlastatult kasutada tseremooniatel ja teistel pidulikel üritustel vallas asuvad äriühingud, ettevõtted, asutused ja organisatsioonid, samuti eraisikud.

Valla lipu valmistamine ja levitamine toimub valla kantselei kaudu.

## Vaata ka
*Juuru valla vapp
*Rapla maakond

## Välislingid
* Juuru valla sümboolika
Hassan II

**Hassan II** (9. juuli 1929 – 23. juuli 1999) oli Maroko kuningas alates 1961.

Hassan II tõusis troonile pärast oma isa, kuningas Mohammed V surma. 1965 Casablancas puhkenud rahutuste järel kehtestas ta diktatuuri ja elas üle kaks riigipöördekatset. Endise Hispaania Lääne-Aafrika, Lääne-Sahara okupeerimine 1976 võimaldas Hassanil saavutada rahvahulkade poolehoidu ja tugevdada võimu. 1984 naasis ta põhiseadusliku valitsemise juurde: rahvusliku ühtsuse valitsust hakkas juhtima tsivilist.

1998 leppis osales Hassan II valitava valitsuse moodustamises, kuigi see jäi monarhia kontrolli alla.

## Perekond

Kuninga abikaasa oli printsess Lalla Latifa Hammou (1946–2024) ja neil on 5 last:
* Printsess Lalla Meryem (26. august 1962)
* Mohammed Ben al-Hassan (21. august 1963)
* Printsess Lalla Asma (1965)
* Printsess Lalla Hasna (19. november 1967)
* Prints Moulay Rachid (20. juuni 1970)
Noor Eesti

**Noor Eesti** oli eesti progressiivroki ansambel, mis tegutses aastatel 1976–1977. 

1976. aasta sügisest kuni 1977. aasta suveni tegutses ansambel Rein Rannapi juhatusel, mille päris nime Noor Eesti polnud võimalik ansambli tegutsemise ajal avalikult kasutada. Helilooja ja pianist Rein Rannap oli Rujast lahkunud (jättes Margus Kappeli Rujasse Noorsooteatri "Protsessi" lavastusse end asendama) ja asutas uue ansambli. Tegemist oli superansambliga, mis tähendas, et sellesse olid koondatud pillimehed, kes olid muusikuna juba nime teinud. Lisaks Rannapile, kes oli tuntud Ruja asutajana, kuulusid sinna Tajo Kadajas ansamblist Meie, Tõnu Tormis Gunnar Grapsi ansamblist Ornament ja Ivar Sipra ansamblitest Positron ja Mess. Tänased süvamuusika professionaalid organist Andres Uibo ja fagotimängija Heitti Riismäe olid siis alles oma muusikutee alguses. Tasub tähele panna, et ansamblist puudus soolokitarr – nii mõnigi arvas, et tegemist oli Rannapi allergiaga Andres Põldroo või Jaanus Nõgisto kitarri vastu. 

Ansambli Noor Eesti tuntuim laul on kindlasti "Ühes väikses Eesti linnas", mis ilmus esmakordselt Tajo Kadajase sooloplaadil "Vihmade taga" aastal 2001. Märkimist väärivad veel Noor Eesti laulud "Lendav järv", "Edasijõudnud inimene" ja "Sünd". Ainsad Noor Eesti avalikud esinemised toimusid 1. ja 2. aprillil 1977 Kalevi spordihallis, kus teiste bändide hulgas astus üles ka ansambel Ruja (nn Proge-Ruja). Sellest hoolimata on rahvasuu kõiki Noor Eesti laule omistanud Rujale või pidanud nende laulude esitajaks Tajo Kadaja asemel hoopis Urmas Alendrit. Noor Eesti läks laiali, kuna Rannap õppis tol ajal Moskva Konservatooriumi aspirantuuris ja aega jäi tal bändi jaoks lihtsalt napiks. Rannap kirjutas Noor Eesti jaoks ühtekokku ligi paarkümmend laulu. Kümmekond neist on olemas Rein Rannapi nelikplaadil "Varajased laulud". Kõigepealt Noor Eesti enda 4 laulu CD 3-l, kusjuures nende hulgast puudub laul "Kitsarööpaline", mis on siiski kuulatav Youtube'ist. Edasi on Tõnis Mäe esituses laul "Naera, naera". Siis Rannapi ja Kadajase 1980. aastal kahekesi salvestatud laulud "Kanarbik", "Allik" ja "Tühjad raamid". Kõik ikka CD 3-l. Lõpuks veel "Lillede surm", mis bändi esituses oli loomulikult progelik lugu, aga sai lõpuks tänu mingile lauluvõistlusele estraadiliku seade ja on CD 1-l koos teiste estraadilauludega, esitajateks Silvi Vrait ja Fix.

## Koosseis
*Rein Rannap – klahvpillid
*Tajo Kadajas – laul
*Andres Uibo – klahvpillid
*Tõnu Tormis – basskitarr
*Ivar Sipra – trummid
*Heitti Riismäe – fagott

## Välislingid
*Noor Eesti pildid
*Noor Eesti foorum
*Noor Eesti laulud
Metallist

"**Metallist**" on mitmetähenduslik sõna:
*Metallist on metallitööline. 
*Metallist on ka heavy-mees.
*Metallist oli Eesti ansambel.
*Metallist on ettevõte.
*Metallist oli 1940. aastal NSV Liidu poolt uputatud kaubalaev.
Lahore

**Lahore** on linn Pakistanis, Pandžabi provintsi keskus. Asub Kirde-Pakistanis India piiri ja Ravi jõe lähedal.

Lahore on Pakistani suuruselt teine linn Karachi järel.

Lahore'ist sai 1585. aastal Mogulite riigi pealinn ja Pakistani kultuuriline keskus. Linnas leidub palju ajaloolisi ehitisi. Lahore'i fort ja Shalam&#257;ri aiad kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Vaata ka
*Lahore'i arhitektuur
*Lahore'i etümoloogia
*Varajane moslemiaeg Lahore'is
*Lahore'i rahvastik

## Välislingid

Lahore'i linnavalitsuse koduleht
Karachi

**Karachi** on linn Pakistanis, Sindhi provintsi keskus. Asub Lõuna-Pakistanis Araabia mere kaldal. Linna läbivad Maliri ja Lyari jõgi. 

Karachi on Pakistani suurim linn ja üks maailma suurimaid. Erinevatel hinnangutel on rahvaarv koos eeslinnadega kuni 24  miljonit. 

Linn rajati kaluriküla kohale 18. sajandi lõpus.

Karachi oli alates Pakistani iseseisvumisest 1947. aastal kuni 1959. aastani Pakistani pealinn.

## Välislingid
*Karachi linnavalitsuse koduleht
Verbania

**Verbania** on linn Itaalias Piemonte maakonnas, alates 1992 Verbano-Cusio-Ossola provintsi halduskeskus.

Verbana asub Lago Maggiore järve ääres 197 m kõrgusel merepinnast, olles piirkonna suurim tööstus- ja kaubanduskeskus. Verbania loodi 1939. aastal Intra ja Pallanza linnade ning paari väiksema küla (sh Fondotoce ja Suna) ühendamisel. 

Linna keskväljakult Piazza Garibaldilt avanevad suurepärased vaated järvele. Varbaniast on kümneminutilise laevasõidu kaugusel asuvad Borromeo saared. Väike San Giovanni saar asub Verbania linnale väga lähedal.

Verbanas asub botaanikaaed Villa Taranto, kus 20 ha suuruses pargis kasvab üle 20 000 taime.

Verbana kaitsepühak on Püha Viktor. Linna aastapäeva tähistatakse 8. mail.

## Sõpruslinnad
*  Bourg-de-Péage, Prantsusmaa (1961)
*  Termeno, Itaalia (1986)
*  East Grinstead, Suurbritannia (1991)
*  Mindelheim, Saksamaa (1994)
*  Sant Feliu de Guíxols, Hispaania (1994)
*  Schwaz, Austria (1994)
*  Spinazzola, Itaalia (1994)
*  Crikvenica, Horvaatia (1995)

## Viited

## Välislingid

*Verbania valla ametlik koduleht (*itaalia keeles*)
Taebla valla lipp

**Taebla valla lipp** on Lääne maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Taebla valla lipp. 

Lipp oli kasutusel 5. oktoobrist 2004 kuni 20. oktoobrini 2013, mil ühineti Oru ja Risti vallaga ühtseks Lääne-Nigula vallaks.
 
Lipu autor on Agu Kübarsepp.

## Lipu kirjeldus
Taebla valla lipp on täisnurkne roheline kangas, mille keskel on Taebla valla vapi kujutis. Vapi kõrgus moodustab 2/3 lipu kõrgusest. Pidulik lipp võib olla ümbritsetud kuldse narmasäärisega ja olla kaunistatud ilunööridega. Roheline ja kollane värv lipul on sama tooni vapi rohelise ja kuldsega.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7 : 11 ning lipu normaalsuurus ei ületa Eesti riigilipu normaalsuurust ehk 1050 × 1650 mm.

## Põhjendus
Roheline värv viitab valla pidevale arengule, kollane on aga küpsuse ja jõukuse värv. 

## Lipukavandikonkurss
22. jaanuaril 2004 Taebla vallavalitsuse poolt välja kuulutatud valla vapi ja lipu kavandite konkursi tööde esitamise tähtajaks oli 1. aprill 2004. Sama aasta 21. juunil kinnitas vallavalitsus konkursi tulemused, kus konkursikomisjoni ettepanekul tunnistati võitjaks Agu Kübarsepa esitatud kavandid. Võitnud kavandid kinnitas Riigikantselei 5. oktoobril 2004.

## Vaata ka
*Taebla valla vapp
*Lääne-Nigula valla lipp
*Risti valla lipp
*Oru valla lipp
*Lääne maakond

## Välislingid
*Taebla valla sümboolika valla kodulehel
*Taebla valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Einhard

**Einhard** (u 770 – 14. märts 840) oli frangi ajaloolane, Karl Suure abiline ja biograaf.

Einhard oli aadlik. Ta kasvas üles ja sai hariduse Fulda kloostris ning võeti Karl Suure õukonda 791. või 792. aastal. Ta võitis Karl Suure erilise usalduse, mistõttu too määras ta paljude kloostrite ilmikabtiks.

Ta on ladinakeelse teose "Karl Suure elu" ("Vita Caroli Magni") autor ja "Kuninglike frangi annaalide" (*Annales Regni Francorum*) kaasautor. Ta võttis eeskuju Suetoniusest ja teistest rooma biograafidest. "Karl Suure elu" peetakse keskaja üheks silmapaistvaimaks elulookirjelduseks.

Einhardi mõjul ehitati Aachenisse, Michelstadti ja Seligenstadti avalikke hooneid.

Pärast Karl Suure surma oli ta Ludwig Vaga kirjutaja.

## Välislingid

* Vita Caroli Magni tekst
Biella

**Biella** on linn Itaalias Piemonte maakonnas, Biella provintsi halduskeskus.

Asub Alpide jalamil Bo mäeaheliku Mucrone ja Camino mäe külje all u 420 m kõrgusel üle merepinna. Linnast läänes voolab Elvo jõgi, idas Oropa ja Cervo jõgi.

## Ajalugu
Biella oli algselt liguuri ja keldi hõimude asula.
Esimest korda mainiti linna (Bugella) kirjalikes allikates 826. aastal. 10. sajandil langobardide ja frankide ajast pärineb Biella Lombardia romaani stiilis baptisteerium.

## Viited

## Välislingid
*Biella valla ametlik koduleht (*itaalia keeles*)
Kintamani

**Kintamani** on küla Bali saarel Indoneesias. Kintamani asub merepinna suhtes 1500 meetri kõrgusel.    

Küla on tuntud turismikoht, kuna sealt avaneb hea vaade Baturi vulkaanile ja vulkaanilise päritoluga Baturi järvele. Külas tegeldakse tänu soodsale kliimale ka puuviljakasvatusega. Tuntust on saavutanud sealne hommikune turg, mida peetakse iga kolme päeva tagant.
Wilhelm (Albaania vürst)

**Wilhelm** (sündinud **Wilhelm Friedrich Heinrich**, Wiedi prints, "Wilhelm zu Wied"; 26. märts 1876 – 18. aprill 1945) oli Albaania vürst **Vilhelm** aastal 1914.

Tema vanemad olid Wiedi vürst Wilhelm (1845–1907) ja Madalmaade printsess Marie (1841–1910). 

30. novembril 1906 abiellus ta Waldenburgis Schönburg-Waldenburgi printsessi Sophiega (1885–1936), üks tütar ja üks poeg:
*Marie Eleonore (1907–1956)
*Karl Viktor (1913–1973)

Valituna suurriikide poolt Albaania vürstiks, asus ta valitsema 7. märtsil 1914, kuid lahkus maalt Esimese maailmasõja puhkemise tõttu 5. septembril samal aastal. Ta ei loobunud kunagi troonist ja pärast Esimest maailmasõda üritas ta tulutult oma trooni tagasi saada.

## Välislingid

*https://www.royalark.net/Albania/wied.htm
Riikide mitteametlik paremusjärjestus 1976. aasta suveolümpiamängudel

**Riikide mitteametlik paremusjärjestus** 1976. aasta suveolümpiamängudel Montréalis 16.–31. juulil 1976.
Stresa

**Stresa** on väikelinn Itaalias Piemonte maakonnas Verbano-Cusio-Ossola provintsis Lago Maggiore ääres 200 m üle merepinna.

Stresa on juba aastasadu tuntud kuurort. Alates 20. sajandi algusest on turism kohalike elanike põhiline sissetulekuallikas. Turistid lähevad sinna nii ilusate vaadete pärast järvele kui ka ajalooliste ja kultuuriliste vaatamisväärsuste pärast. Stresa sadamast pääseb Borromeo saartele, mis samuti on turistide seas populaarsed.

## Ajalugu

Esimest korda on Stresat kirjalikes allikates mainitud 998.

15. sajandil oli sel kohal kaluriküla, mis allus Visconti aadlisuguvõsale. Hiljem läks ta Borromeo suguvõsa võimu alla.

Aristokraadid rajasid Stresasse villasid juba sajandeid tagasi, kuid tõeliselt populaarseks sai ta 1906. aastal, kui Simploni kuru alla rajati tunnel, mis võimaldas linnani rajada raudtee ka põhja poolt üle Alpide.

1948. aastal külastas Stresat Ernest Hemingway, kelle romaani "Jumalaga, relvad" üks osa toimub Stresas Borromeo saarte hotellis. Sel põhjusel toimus 2002. aastal Stresas 10. ülemaailmne Hemingway konverents.

Stresas on korraldatud kaks konverentsi. 1935. aastal sõlmisid Suurbritannia, Prantsusmaa ja Itaalia natsismivastase liidu, et täita Locarno ja Versailles' rahulepingu tingimusi ning tagada Austria iseseisvus. 1958 sõlmisid Euroopa Majandusühenduse riigid seal ühise põllumajanduspoliitika alused, millest tänapäeval on välja kujunenud üldine põllumajanduspoliitika (Common Agricultural Policy, CAP).

Igal suvel toimub Stresas rahvusvaheline klassikalise muusika festival "Settimane Musicali".

## Viited

## Välislingid

*Stresa valla koduleht (*itaalia keeles*)
Penalti

**Penalti** on jalgpallis 11 meetri kauguselt löödav karistuslöök.

Karistusalas reeglite tõsise rikkumise eest määratakse penalti ehk karistuslöök, mis rikkumise asukohast sõltumata sooritatakse penalti märgilt, 11 meetri kauguselt väravast. Palli võib lüüa otse väravasse. Löögi sooritamise ajal ei tohi karistusalas olla kedagi peale väravavahi ja lööja. Kui seda reeglit rikub kaitsev meeskond ja pall läheb väravasse, siis värav loeb. 

Korduslöök võidakse määrata aga juhul:
*kui väravavaht tõrjub või pall läks väravast mööda, kuid väravavaht liikus enne lööki väravajoonest ettepoole või oli karistusalas keegi kaitsvast meeskonnast;
*kui pall läks väravasse, kuid karistusalas oli keegi ründavast meeskonnast;
*kui sõltumata sellest, kas pall läks väravasse või mitte, oli karistusalas mõlema meeskonna mängija.

Kui penaltivääriline rikkumine leiab aset poolaja või mängu lõppedes, tuleb mänguaega pikendada, kuid mitte rohkem kui löögi sooritamiseks vajalik: 
*hetkeni, mil pall läheb väravasse või
*hetkeni, mil pall läheb üle otsajoone või
*kuni väravavaht tõrjub löögi.

Viigiga lõppenud karikamängudes, kus mängu tulemus otsustatakse penaltitega, võivad penalti löömise reeglid olla vastavalt sarja reglemendile teistsugused.

## Vaata ka
*Penaltiseeria
Ḩusayn (Jordaania)

**Ḩusayn ibn Ţalāl** (14. november 1935 Amman – 7. veebruar 1999 Amman) oli Jordaania kuningas aastatel 1952–1999.

Ḩusayn sai kuningaks, kui tema isa kuningas Talal tunnistati vaimuhaigeks. 1967 kaotas oma kuningriigi Jordan jõest lääne poole jääva osa Araabia-Iisraeli sõdades, 1970 surus maha Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) sissid, kes tegutsesid Jordani jõe idakaldal, praeguse Jordaania territooriumil. Ḩusayn kujunes mõõdukaks jõuks Lähis-Ida poliitikas, 1994 sõlmis ta Iisraeliga rahulepingu, mis tegi lõpu 46 aastat kestnud sõjaseisukorrale kahe riigi vahel.

Kui Iraak annekteeris 1990 Kuveidi, püüdis Ḩusayn vahendada vaenupooli, riskides rikkuda suhted mõlemaga. 1993 eemaldus ta avalikult Iraagi liidrist Saddam Husseinist. Kuu enne surma kõrvaldas Ḩusayn oma venna troonipärijate hulgast ja troon läks tema vanimale pojale Abdullah ibn Husseinile.

## Perekond

Kuningal oli 4 naist ja neil oli 11 last:

* **[[Dina bint 'Abdu'l-Hamid|kuninganna Dina bint 'Abdu'l-Hamidiga]]** (sündinud Egiptuses):
**printsess Alia (sündinud 1956);
* **[[Antoinette Avril Gardiner|kuninganna Antoinette Avril Gardineriga]]** (sündinud Chelmondistonis Suurbritannias 1941): 
**kroonprints Abdullah (sündinud 1962);
**prints Faisal (sündinud 1963);
**printsess Aisha (sündinud 1968);
**printsess Zein (sündinud 1968);
* **[[Alia al Hussein|kuninganna Alia Baha ed Toukaniga]]** (1948–1977, tema nime kannab Kuninganna Alia Rahvusvaheline Lennujaam; suri helikopteriõnnetuses ‘Ammānis): 
**printsess Haya (sündinud 1972); 
**prints Ali (sündinud 1975);
**prints Abir (sündinud 1972, lapsendatud 1976);
* **[[Elizabeth Najeeb Halaby|kuninganna Elizabeth Najeeb Halabyga]]** (kuninganna Noor al Hussein): 
**prints Hamzah (sündinud 1980);
**prints Hashim (sündinud 1981);
**printsess Iman (sündinud 1983);
**Printsess Raiyah (sündinud 1986).
Covasna maakond

**Covasna maakond** on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Transilvaanias.

Maakonna elanikest 74% on ungarlased, 23% rumeenlased ja 3% mustlased.

## Linnad
* Baraolt (ungari Barót)
* Covasna (Kovászna)
* Întorsura Buzăului (Bodzaforduló)
* Sfântu Gheorghe (Sepsiszentgyörgy)
* Târgu Secuiesc (Kézdivásárhely)

## Viited

## Välislingid
* Covasna maakonnanõukogu koduleht