Karl Linnas

**Karl Linnas** (6. august 1919 Tartu – 2. juuli 1987 Leningrad) oli Eesti kaitseväe lipnik, Saksamaa sõjaväe leitnant ja Saksa okupatsiooni ajal Eestis Tartu koonduslaagri ülem.

## Elulugu
Tema vanemad olid Postimehe trükikoja osakonnajuhataja  August Linnas ja Ida Park.

Ta lõpetas 1937. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Seejärel õppis ta Tartu Ülikoolis aastatel 1937–1938 ja 1940–1941 matemaatikat, kuid ei lõpetanud õpinguid. Akadeemiliselt oli ta korporatsiooni „Vironia“ liige. 1939 lõpetas Sõjakooli aspirantide jalaväeklassi kursuse raskekuulipilduri alal. 

Teenis 1938–1940 2. Üksikus Jalaväepataljonis (1938–1939 oli üli viidud Sõjakooli), ülendatud lipnikuks 5. augustil 1940 vanusega samast päevast.

Saksa okupatsiooni ajal tegutses ta septembrist 1941 kuni maini 1942 Tartu koonduslaagri ülemana. Koonduslaagri komandant oli Fritz Giesen. 

Kui Saksamaa väed Eestist 1944. aastal taganesid, võitles Linnas kaitsepataljonis rindel. ning sai 1944. aastal haavata. Saksamaal jäi ta sõjapõgenike laagrisse 1951. aastani, mil emigreerus Ameerika Ühendriikidesse.

Karl Linnas mõisteti 1962. aastal Eesti NSV-s Nõukogude okupatsioonivõimude korraldatud kohtuistungil tagaselja surma selle eest, et ta aastatel 1941 ja 1942 tegutses Tartu koonduslaagri ülemana ja pani toime inimsusvastaseid kuritegusid.

Ta töötas hiljem Ameerika Ühendriikides maamõõtjana, elades vaikselt New Yorgi osariigis Greenlawni külas 1979. aastani, mil Ameerika Ühendriikide immigratsiooniamet süüdistas teda riiki sisenemisel valeandmete esitamises.

1981. aastal jättis Westbury linna föderaalne ringkonnakohus 62-aastase Linnase ilma Ameerika Ühendriikide kodakondsusest, kuna ta oli 30 aastat tagasi varjanud immigratsiooniameti eest oma kuritegelikku minevikku. Kohtuniku sõnutsi olid Linnase kuriteod "sellised, mis solvavad iga tsiviliseeritud ühiskonda". 1986. aastal kinnitas föderaalne apellatsioonikohus väljasaatmiskäsu, otsuse põhjal oli tõendusmaterjal süüdistatava vastu "ülekaalukas ja suuresti vaidlustamata".

Karl Linnase kohtuasjaga tegeles prokurör Rudolph Giuliani, hilisem New Yorgi linnapea.

20. aprillil 1987 keeldus Ameerika Ühendriikide Ülemkohus viimase astme edasikaebust kuulamast ning ta deporteeriti 1987. aastal Ameerika Ühendriikidest NSV Liitu. Linnas oli Ameerika Ühendriikide teine naturaliseerunud kodanik, kes saadeti NSV Liitu, kus teda ähvardas surmaotsuse täideviimine; esimene oli Fjodor Fedorenko.

Linnas viidi lennukiga Praha kaudu NSV Liitu. Teda peeti kinni Keskvanglas Tallinnas. Tema tervis halvenes ning ta viidi 22. juunil 1987 haiglasse Leningradis.  Sealses vanglahaiglas opereeriti teda kahel korral. Talle 1962. aastal määratud surmanuhtlus oli tühistatud. TASSi teatel olnud Linnasel peale maorikete veel maksa-, neeru- ja südamehaigus. Tervise halvenemisel kutsuti sinna tema tütar Anu USA-st, kes saabus sinna koos USA endise kohtuministri, advokaat Ramsey Clarkiga. Nad said Karl Linnasega 1. juulil viimast korda kõnelda.

Ta suri 2. juulil 1987 vanglahaiglas. Linnase surnukeha tuhastati ja tütar viis isa põrmu USA-sse, kuhu jõuti 4. juulil. Tema põrmu matus toimus kitsas pereringis ning tema matuse asjaolud ja kalmu asukoht pole avalikult teada.

## Vaata ka
*Ivan Demjanjuk
*Fjodor Fedorenko
*Aleksander Laak, Juhan Jüriste

## Viited

## Kirjandus
*12,000 : materials from the trial of the mass murderers Juhan Jüriste, Karl Linnas and Ervin Viks, held at Tartu on January 16-20 1962. Koostajad Karl Lemmik ja Ervin Martinson, toimetaja V. Rummel, kujundaja Herald Eelma. ISBN 978-9949-707-70-6
* Henry Kamm. "Estonian Deported by U.S. Arrives in Soviet". The New York Times, 22. aprill 1987
*"KARL LINNASE SURMAOTSUS TÜHISTATI ENNE SURMA. Tema põrm toodi USA-sse". Eesti Hääl News nr 1864, 24. juuli 1987. Lk 2
* Charles Ashman, Robert J. Wagman. "The Nazi Hunters". New York: Pharos Books, 1988

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
*Find A Grave. Inglise keeles, vaadatud 17. jaanuaril 2026