open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hapniku toksilisus

**Hapniku toksilisus** on molekulaarse hapniku (O2) kahjustav toime organismide elutegevusele. Hapniku toksilisus võib esile kutsuda **hapnikumürgituse**.

Organismidel ilmneb hapniku toksilisus, kui elukeskkonna (õhu või vee) hapnikusisaldus suureneb tasemeni, millest ülespoole organism pole kohastunud. 

Üldiselt on õhu hapnikusisalduse suurenemine üle normaalse (umbes 21% mahu järgi) mingil määral mürgine kõikidele organismidele. Hapniku toksilisus mõjub kõige tugevamalt obligaatsetele anaeroobidele, kes ei talu üldse O2 olemasolu elukeskkonnas. 

## Vaata ka
*Kessoontõbi
*Lämmastikunarkoos

## Viited
Tšeremšani rajoon

**Tšeremšani rajoon** on haldusüksus Venemaal Tatarstani lõunaosas.

Rajoonis on 19 külaasundust, kus on kokku 48 asulat. Rajooni keskus on Tšeremšani küla.

53,6% elanikest on tatarlased, tšuvašše on 23%, venelasi 18% ja mordvalasi 4,2%.

Rajoonis ilmub tatari ja vene keeles ajaleht "Безнең Чирмешән" / "Наш Черемшан".

## Viited

## Välislingid

* Rajooni koduleht
* Ajalehe "Безнең Чирмешән" / "Наш Черемшан" koduleht
Merehääl

**Merehääl** on tuule tõustes merepinnal leviv infraheli (sagedus u 10 Hz). Merehääl tekib siis, kui tuule kiirus ületab veelainete levimiskiiruse ja lainetus hakkab õhu liikumist takistama.

Arvatakse, et mereloomad tajuvad merehäält tormihoiatusena. Inimese kõrvad merehäält ei kuule.

## Vaata ka
*Merehelendus

## Viited
Maik Bullmann

**Maik Bullmann** (sündinud 25. aprillil 1967) on Ida-Saksamaa ja Saksamaa endine maadleja. Bullmann on võistelnud olümpiamängudel kolm korda ning ta on viiekordne Saksamaa meister. 

Alates 2005. aastast kuulub Bullmann FILA Hall of Fame'i. Ta on Saksamaa Kreeka-Rooma maadluskoondise treener ning tema edukaim õpilane on Mirko Englich. 1992. aastal anti talle Bambi auhind. Eestlastest on temaga maadelnud Richard Karelson, kes kaotas EM-il 1999 ilmse ülekaaluga 0–10.

## Välislingid
* 
* http://de.wikipedia.org/wiki/FILA_International_Wrestling_Hall_of_Fame
* http://www.bambi.de/
Standardlahus

**Standardlahus** on enamasti standardainest valmistatud täpselt teada oleva kontsentratsiooniga lahus. 

Standardlahuseid kasutatakse laialdaselt analüütilises keemias.

## Vaata ka
*Standardproov

## Viited
Anneli Veegen

**Anneli Veegen** (**Anneli Ehlvest**; sündinud 1966) on eesti malakoloog.

Ta lõpetas 1990. aastal Tartu Ülikooli bioloogina. 

## Pere
Tema abikaasa oli Jüri Ehlvest. Neil on kaks poega.

## Publikatsioone
*"Suured teod" Eesti Loodus, august/september 1997

## Viited

## Välislingid
*Info TÜ zooloogia osakonna kodulehel
27. Preisi Kuninglik Jäägripataljon

**27. Preisi Kuninglik Jäägripataljon** (soome keeles *Kuninkaallinen preussilainen jääkäripataljoona 27*, saksa keeles *Königlich Preussisches Jägerbataillon Nr. 27*) oli 1916. aastal Preisimaa kuningriigi sõjavägede koosseisus soome vabatahtlikest moodustatud sõjaväeosa.

Jäägripataljon koosnes Soome vabatahtlikest, kes olid salaja Rootsi kaudu Saksamaale läinud ja Saksamaal sõjaliselt välja koolitatud. Vabatahtlikud sõitsid välispassiga Rootsi kaudu Saksamaale õppelaagrisse, mis asus Hamburgist põhja pole Holsteinis Lockstedtis. 189 mehest olid 145 keskkooli lõpetanud ja 34 ka ülikooli. 60% vabatahtlike emakeel oli rootsi. Algul ei käsitletud neid sõduritena, vaid Saksa riigi külalistena, tsiviilisikutena. Nad kandsid Saksa skautide vormi ja neid kutsuti pioneerideks – rajaleidjateks (*Pfadfinder*). Hiljem riietati nad Saksa jalaväevormi ja neid kutsuti musketärideks. Esmalt oli väljaõppeaeg määratud neljale nädalale, kuid seda pikendati korduvalt. Programm oli otstarbekas ja tõhus ning vastas Soome hilisemale reservohvitseride väljaõppele.

Kursuste juhiks ja Soome vabatahtlike komandöriks oli algusest peale kuni 1917. aasta alguseni major Maximilian Bayer. Augustis 1915 nimetati kursus ümber jäägripataljoniks, mida pidi suurendatama 200 meheni. 1916. aasta maiks oli Saksamaale läinud lisaks juba sealsetele veel 1510 meest. Kuid nende hulgas oli ka tervise poolest sobimatuid. Alles jäänud 1890 mehest osales hiljem Soome Vabadussõjas 1261 jäägrit.

Augustis-septembris 1915 oli Soome vabatahtlike õiguslik seisund muutunud. Nad muudeti Saksa armee sõduriteks, kuid vandetõotuse andmist ei nõutud. Neid kohustati Saksamaal teenima igal pool ja kõigest jõust. Vene ja Soome kindralkubermangu seaduste järgi oli see reeturlik tegevus.

Septembrist 1915 kuni maini 1916 kasutati Soome vabatahtlike väeosade kohta nimetust Ausbildungsgruppe Lockstedt. Eesmärgiks oli koolitada Soome tulevase armee võimalikult rohkematele väeliikidele põhi- ja juhtivjõudusid. Algul oli selles koolis kaks laskurkompaniid, kuulipildujakompanii ja pioneerikompanii. Meeste arvu kasvades lisandusid hiljem veel kaks laskurkompaniid ja välisuurtükiväerühm. Koolitati saksa ohvitseridele ja allohvitseridele abiks ka soomlasi. Viimaste jaoks kehtestati koguni oma auastmestik: *Hauptzugführer*, *Oberzugführer*, *Zugführer*, *Gruppenführer* (rühmaülem), *Hilfsgruppenführer*. Kõige kõrgema aukraadi sai Erik Jernström, teise 19, kolmanda 46, neljanda (rühmaülema oma) 196 ning rühmaülema asetäitja aukraadi 274 soomlast.

Jäägripataljon osales Esimeses maailmasõjas lahingutes Venemaa keisririigi vägede vastu Kuramaal Misse ja Aa jõe joonel Riia rindel.

25. veebruaril 1918. aastal saabus Soome jäägripataljon Vaasasse ja võttis osa Soome kodusõjast.

Osa Soome jäägritest võttis osa ka Eesti Vabadussõjast.

## Vaata ka
*Soome jäägriliikumine
*Soome kodusõda

## Viited
Janika Ruusmaa

**Janika Ruusmaa** (sündinud 21. augustil 1968) on eesti bioloog.

Ruusmaa on lõpetanud Tartu Ülikooli (TÜ) 1992. aastal bioloogina. Ta on töötanud TÜ zooloogia ja hüdrobioloogia instituudis ning Mart Reiniku Gümnaasiumis. Alates 2005. aastast on ta Tartu Keskkonnahariduse Keskuse juhataja.

Muuhulgas on ta uurinud kiilide levikut Eestis.

Janika Ruusmaa on abielus Mart Jüssiga, neil on kaks last.

## Tunnustus
*2005 Tartu Ülikooli aumärk
*2015 Eesti looduskaitsemärk

## Viited

## Välislingid
* "Rohe-tondihobu" Eesti Loodus, 11/2003
* Katrin Lipp "Janika Ruusmaa meelest on keskkonnaharidus osa ununema kippuvast esivanemate kultuurist" Bioneer, 14. jaanuar 2010
* "Kas loodusharidusest peab rääkima?" Eesti Loodus, 15.september 2019
Vitali Žuk

**Vitali Ivanovitš Žuk** (vene Виталий Жук) (sündinud 3. juulil 1973) on endine Valgevene maadleja.

Ta on võitnud Euroopa meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses hõbe- ja pronksmedali. 

Ta võistles 2000. aasta olümpiamängudel Sydneys, kus saavutas 17. koha.

1998. aastal võitis ta üliõpilasmaailmameistrivõistlustel esikoha.

Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Kristjan Press, kes kaotas 2005. aastal Kristjan Palusalu mälestusvõistlustel punktidega 0-3.

## Välislingid
*
Nikolai Monov

**Nikolai Aleksejevitš Monov** (vene keeles Монов, Николай Алексеевич; sündinud 17. jaanuaril 1972) on endine Venemaa ja Moldova maadleja.

Ta võitis 1997. aasta Euroopa meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses kuldmedali samal aasta Maailmameistrivõistlustel võitis hõbemedali ja Sõjaväelaste maailmameistrivõistlustel sai ta hõbemedali.

1998. aasta EM-il saavutas ta teise ja samal aasta MM-il saavutas ta neljanda koha.

Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Kristjan Press, kes kaotas 2004. aasta esimene OM valikturniir, Novi Sadis punktidega 1–3.

## Välislingid
* http://www.infosport.ru/xml/t/person.xml?id=1533
Erlen Pomeranets

**Erlen Pomeranets** (28. aprill 1933 – 22. jaanuar 2012) oli Ukraina/Iisraeli kabetaja, Iisraeli suurmeister, rahvusvaheliselt FMJD meister. 

Lisaks kabetamisele töötas ta treenerina. 2010. aastal tuli ta Iisraeli meistriks nii rahvusvahelises kui ka Vene kabes. 

NSV Liidu meistrivõistlustel jäi tema laeks kolmas koht, mille ta saavutas NSV Liidu VII meistrivõistlustel rahvusvahelises kabes 1961. aastal. 

Tema poeg Ilja on kabes meistersportlane.

## Viited
Otto Luberg

**Otto Luberg** (13/25. veebruar 1884 Vana-Vändra vald – 5. aprill 1963 Toila) oli eesti vaimulik.

Ta õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1916–1918 loodusteaduskonnas, aastatel 1919–1921 filosoofiateaduskonnas, aastatel 1921–1922 (lõpetas) usuteaduskonnas ja aastatel 1923–1924 õigusteaduskonnas. Ta töötas aastatel 1901–1912 algkooliõpetajana Järva ja Pärnumaal ning oli aastatel 1918–1919 Lääne maavalitsuse asjaajaja. Ordineeriti 29. aprillil 1923 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1923–1924 Käina, Kärdla ja Reigi Jeesuse koguduse asetäitja õpetaja; aastatel oli ta 1924–1944 Lihula Eliisabeti koguduse õpetaja. Aastatel 1944–1946 oli ta Vändra Martini koguduse õpetaja, aastatel 1946–1947 oli ta Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja, aastatel 1947–1954 Pühajõe koguduse õpetaja.

## Viited
Külli Kalamees-Pani

**Külli Kalamees-Pani** (sünninimi Kalamees; sündinud 31. oktoobril 1960 Tartus) on eesti loodusõpetaja.

Lõpetas 1978. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal, 1998. aastal kaitses magistritöö bioloogia didaktika alal.
Ta on pikka aega tegelenud loodusetundmise õpetamisega.
Töötanud aastatel 1984–2002 Tartu Loodusmaja õpetaja ja metoodikuna, 2002–2005 Tartu keskkonnahariduskeskuse juhatajana. 

Alates 2006. aastast töötab Tartu Ülikooli Loodusmuuseumis loodushariduse koordinaatorina.

Tema isa on mükoloog Kuulo Kalamees ja vend Vallo Kalamees.

## Tunnustus

* 2022 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited


## Välislingid

*
Sergei Martõnov

**Sergei Aleksandrovitš Martõnov** (20. märts 1971 – 1997) oli Venemaa maadleja.

Ta oli neljakordne maailmameister ja kolmekordne Euroopa meister Kreeka-Rooma maadluses. 

Eesti maadlejatest on temaga erinevatel NSVL turniiridel tasavägiselt maadelnud Feliks Press,  kuid kaotanud .

## Välislingid
*
Estakhri

**Abu Ishaq Ibrahim ibn Muhammad al-Farisi al Istakhri**, ka **Estakhri** (pärsia keeles استخری; sünnikoht Estakhr, surnud 957 [346AH]) oli Pärsia geograaf.

Estakhri araabiakeelsete tööde hulka kuuluvad *Al-masaalik al-mamaalik* (المسالك الممالك, "Riikide traditsioonid") ja *Suwar al-Aqaaleem* ( صور الاقاليم, u, "Erinevad kliimad"). Väidetavalt on Estakhri loonud esimese teadaoleva kirjelduse tuuleveskist.

## Vaata ka
*Iraani teadlaste loend

## Viited

## Välislingid
* World Map of al-Istakhri
* 
*
* -
Karmen Viikmaa

**Karmen Viikmaa** (sündinud 3. juulil 1983) on eesti semiootik ja maletaja.

2009. aastal sai Viikmaa Tartu Ülikoolis magistrikraadi semiootikas väitekirjaga "Malelise mõtlemise modelleerimine seoses otsustusprotsessiga" (juhendaja Irina Avramets). Selles käsitles ta malet otsustusprotsessi mudelina ning selle seoseid mitme teadusharuga. Viikmaa järgi modelleerib maleline mõtlemine igapäevast mõtlemist ning selle omadused kuuluvad teadusliku, kunstilise ja filosoofilise mõtlemise jagatud valdkonda, mis on keskendunud probleemide lahendamise meetoditele. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonna doktorantuuri, kus tema uurimisvaldkonnaks on finantskriisi ülekandumine ja nakkuslikkuse fenomen.

Karmen Viikmaa õppis algklassides malepedagoog Jakob Kiige käe all. Ta tuli toona kaks korda Lääne-Virumaa malemeistriks ja jõudis 2009. aastal Eesti malemeistrivõistluste finaali. 2011. aastal võitis ta Tartu Ülikooli meistrivõistlused males naiste arvestuses, tulnud mitu korda naiste arvestuses nii klassikalise kui ka kiirmale ja välkmale Tartu meistriks. Rahvusvahelistel Paul Kerese mälestusvõistlustel 2012. aasta alguses saavutas ta 21. koha.2015. aastal saavutas Karmen Viikmaa Eesti meistrivõistlustel tavamales III koha. Samuti tuli ta 2015. aasta välkmale Eesti meistrivõistlustel III kohale.   

2015. aastal oli ta Tartu ja Tartumaa parima maletaja auhinnanominent.   

Eesti Kaitseliidu meister naiste arvestuses ja II koht üldarvestuses 2015.    

Viikmaa on töötanud Rakvere linnavalitsuse välissuhete spetsialistina. Alates 25. juulist 2011 kuni 2015. aasta lõpuni töötas ta Tartu linnavalitsuses avalike suhete osakonna maine- ja turismiteenistuse juhatajana. Ta on sihtasutuse Tartumaa Turism nõukogu liige.

Alates 2011. aastast tegutseb K. Viikmaa, A. Tederi ja P. Sanderi eestvedamisel Tartu Ülikooli Investeerimisklubi, mille raames korraldatakse loenguid ja seminare oma ala ekspertide ja investeerimishuviliste vahel.

2019. aastal mõistis Tartu maakohus Viikmaa süüdi kelmustes, dokumendi võltsimises ja võltsitud dokumentide kasutamises. Kohtuotsus ei ole jõustunud.

## Viited

## Kirjandus
* Karmen Viikmaa "Elu tõlgendamise mitmekesisusest" Akadeemia 11/2007, lk 2381-2391

## Välislingid
* Karmen Viikmaa FIDE kodulehel
* Meelis Lainvoo "Kulturoloog mõistab suhelda" Virumaa Teataja, 4. veebruar 2006
* Karmen Viikmaa "Virumaa lugu II: enese lõputu otsimine" Virumaa Teataja, 17. november 2006
* "Karmen Viikmaa jõudis Eesti malemeistrivõistluste finaali" Virumaa Teataja, 2. veebruar 2009
* Aarne Mäe "Males ega elus käike tagasi ei võeta" Virumaa Teataja, 22. veebruar 2009
* "Ülevaade 2008/2009. õppeaastal kaitstud seminari-, bakalaureuse- ja magistritöödest" Hortus Semioticus 4/2009
* Andres Kuusk, Tiiu Paas, Karmen Viikmaa "Financial contagion of the 2008 crisis: is there any evidence of financial contagion from the US to the Baltic states" Eastern Journal of European Studies, Vol 2, Issue 2, December 2011, pp 61-76
* Karmen Viikmaa, Andres Kuusk "Finantskriis Eesti males - põhjused Eesti Maleliidus või Eesti majanduses?"
Mutrivõti

**Mutrivõti** on tööriist, mida kasutatakse mutrite või poltide kinni-ja lahtikeeramiseks või paigalhoidmiseks. Mutrivõtmeid on erineva kuju ja suurusega. Kõrgema kvaliteediga mutrivõtmed valmistatakse kroomvanaadiumist ja sageli on need sepistatud. 
## Mutrivõtme tüüpe

**[[Silmusvõti]]** on üheosaline suletud avadega mutrivõti poldi või mutri haaramiseks. Avad on üldjuhul kuue või kaheteistkümnepunktilised, mis on mõeldud kuuskantkujuliste mutritega või poltidega kasutamiseks.

**[[Lehtvõti]]** on üheosaline U-kujulise peaga mutrivõti, mis toetub poldi ja mutri mõlemale küljele. Võtmel on tavaliselt kaks erineva suurusega otsa, mis on suunatud umbes 15-kraadise nurga alla käepideme telje suhtes. See lubab suuremat liikumisvõimalust kitsastes oludes võtit keerates. 

**[[Lehtsilmusvõti]]** on mutrite pööramise ja pingutamise tööriist. See on mutrivõti, mille ühes otsas on lehtvõti ja teises otsas silmusvõti. 

**[[Tellitav võti|Tellitav mutrivõti]]** on mutrivõti, mille suurust saab liikuva põse nihutamisega muuta vastavalt keeratava mutri suurusele.

**[[Kuuskantvõti]]** on tööriist selliste poltide ja kruvide keeramiseks, mille peas on kuusnurkne süvend.

## Vaata ka

*häälestusvõti
*narre
Afganistani Islamiemiraat (1996–2001)

**Afganistani Islamiemiraat** loodi 1996. aastal, kui Taliban kehtestas Afganistanis oma võimu, ning lõppes koos Talibani režiimi langemisega 2001. aastal. Oma võimu kõrghetkel hoidis Taliban kontrolli all umbes 90% Afganistani territooriumist, ülejäänud 10% riigi kirdeosas oli Põhja Alliansi kontrolli all. Režiim kukutati 2001. aastal; 2021. aasta augustis taastas Taliban oma võimu.

## Ajalugu
Talibani võim kerkis Nõukogude-Afganistani sõjale (1979–1988) järgnenud kaosest. See algas islami fundamentalistliku poliitilis-religioosse liikumisena Helmandi ja Kandahari provintsi üliõpilaste seas. Ülekaalukalt puštu etnilisse rühma kuuluvatest liikmetest koosnev Taliban ühendas Pashtunwali hõimukoodeksi Deobandi islami õpetustega. Selle tulemusel tekkis lääne kultuuri ja modernismi vastane ning piiranguterohke islami fundamentalistlik ideoloogia.

Kandaharist levima hakanud liikumine haaras 1996. aasta lõpuks võimu ka pealinnas Kabulis. 2000. aastal oli Taliban oma kontrolli alla saanud 90% riigi territooriumist. Opositsiooniline Põhja Allianss hoidis enda valduses mõningaid territooriume, millest enamik asus Afganistani kirdeosas Badakhshani provintsis. Talibani režiimi eesmärgiks oli kehtestada riigis šariaadi islamiseaduste süsteem. Taliban toetas ka mudžahiide ning võimaldas oma territooriumil tegutseda Al-Qaeda võrgustikul.

Islami Emiraadi viie aasta pikkune valitsemine tõi Afganistani elanikele kaasa vabaduste piiramise ja inimõiguste rikkumise. Naistel keelati tööl käimine, tütarlastel koolis ja ülikoolis käimine. Toimus süstemaatiline teisitimõtlejate represseerimine. Vargusi ja muud kuritegevust karistati jäsemete amputeerimisega. Samal ajal suutis Taliban aastaks 2001 peaaegu täielikult likvideerida Afganistanis oopiumikaubanduse. 

## Välissuhted
Afganistani Islami Emiraati tunnustasid ametlikult Pakistani, Saudi Araabia ja Araabia Ühendemiraatide valitsused. Talibani juhitud riiki ei tunnustanud Türkmenistani valitsus, kuid teadaolevalt pidas Talibaniga ametlikke kohtumisi ning sõlmis Talibani valitsuse ministritega ka kokkuleppeid.

Afganistani šiiitliku vähemuse represseerimise tulemusel asus Iraan aktiivsemalt toetama Põhja Allianssi. 1998. aastal hõivasid Talibani väed Iraani konsulaadi Mazari Sharifis ning hukkasid Iraani diplomaadid. Intsidendi tulemusena oli Iraan väga lähedal Talibani vastu sõtta astumisele, kuid ÜRO Julgeolekunõukogu ja Ameerika Ühendriikide sekkumine peatas kavandatud invasiooni.

Taliban toetas ka islami militaristlikke organisatsioone Tšetšeenias, Kašmiris ja Xinjiangis, asudes niimoodi vaenujalale Venemaa, India ja Hiinaga.

## Sanktsioonid
1999. aastal rakendas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonid al-Qaida, Talibani ja Osama bin Ladeniga seotud isikutele ja organisatsioonidele. 2010. aastal eemaldas ÜRO viis endist Talibani valitsuse liiget sanktsioonide nimekirjast:

* Wakil Ahmad Muttawakil, endine välisminister;
* Fazal Mohammad, endine kaubanduse aseminister;
* Shams-us-Safa Aminzai, endine Talibani välissuhete pressiametnik;
* Mohammad Musa Hottak, endine planeeringute aseminister;
* Abdul Hakim, endine piirialade aseminister.

## Viited
Urmo Ilves

**Urmo Ilves** (sündinud 11. märtsil 1974 Viiratsis) on Eesti kabetaja, rahvusvaheline suurmeister 100-ruudulises kabes (1997). 

Kabet hakkas ta mängima Viljandis Edgar Miti ja Enno Eerma juhendamisel 1985. aastal.

Ta on 11-kordne individuaalne Eesti meister rahvusvahelises kabes normaalajakontrolliga (1990, 1994, 1996, 1997, 1999, 2003, 2004, 2015, 2016, 2017 ja 2018). Ka on ta tulnud Eesti meistriks võistkondlikult ning kiir- ja välkkabes.

Rahvusvahelisel areenil on ilmselt ta parimad tulemused 1995. aastal Euroopa meistrivõistlustel saavutatud 5.–7. koht ning 1996. aasta maailmameistrivõistlustel alagrupiturniiril 2.–3. koha jagamine. 2000. aastal jagas ta Londonis peetud kabeolümpial 1. laual esikohta.

Ilves on ettevõtte Lotus Timber tegevjuht.

## Viited

## Välislingid
*
Möiraahv

**Möiraahv** (*Alouatta*) on Lõuna- ja Kesk-Ameerika metsades elutsev ahvide perekond, kuhu kuulub 12 liiki.

## Klassifikatsioon
Möiraahvi perekonda kuulub 12 liiki:
* *[[Alouatta arctoidea]]*
* *[[Alouatta belzebul]]*
* *[[Alouatta caraya]]*
* *[[Alouatta discolor]]*
* *[[Alouatta guariba]]*
* *[[Alouatta macconnelli]]*
* *[[Alouatta nigerrima]]*
* Mantel-möiraahv, *Alouatta palliata*
* Guatemala möiraahv, *Alouatta pigra*
* *[[Alouatta sara]]*
* *[[Alouatta seniculus]]*
* *[[Alouatta ululata]]*

## Anatoomia

Möiraahvidel on lühike ja lai nina ning ümmargused ninasõõrmed. Neil on paljudele Uue Maailma ahvidele omaselt tugev haardevõimeline saba, mis jaksab kanda kogu keharaskust. Nende kehapikkus on sõltuvalt liigist ja soost 56–92 cm, saba pikkus on 58–91 cm. Möiraahvidel on alalõua all iseloomulikud puhendid ja nende keeleluukeha on pneumatiseeritud, moodustades omamoodi kõlakambri. Selline anatoomiline iseärasus lubab loomadel tekitada väga valju, kilomeetrite kaugusele kostvat heli. Möiraahvidel on trikromaatiline nägemine.

## Toitumine
Need suured ja aeglaselt liikuvad ahvid on peamiselt folivoorsed ning toituvad lehtedest, õitest, pungadest ja viljadest. On teada, et mõnikord rüüstavad nad linnupesi ja söövad ka mune.

## Eluviis

Möiraahvid veedavad puude otsas peaaegu kogu elu. Nad elavad enamasti 10–15-liikmeliste karjadena, kuhu kuulub 1–3 isast, emased ja noorloomad. Suguküpsed isendid lahkuvad karjast ja karja moodustavad mittesugulased. Möiraahvide eluiga ulatub 15–20 aastani.

Nagu liigi nimigi viitab, on möiraahvide üheks iseloomulikumaks tunnuseks isasloomade vali möire, mis Guinnessi rekordite raamatu andmeil on kõige valjem maismaalooma häälitsus. See võib kosta kuni 4,8 km kaugusele. Selliste häälitsuste abil ahvid suhtlevad omavahel, kaitsevad ja märgistavad oma territooriumi. Füüsilist võitlust esineb loomade vahel harva ja lühiajaliselt. 

## Paljunemine
Enamasti sünnib möiraahvidel üks poeg, kes kohe pärast sündimist ema karvadesse klammerdub.

## Viited

## Välislingid

*Turisti äratab Costa Ricas möiraahvi möiratus
* Primate Info Net
* Primate Info Net ''Alouatta'' Factsheets
* Howler monkey audio recording
* Information about howler monkeys from Belize Zoo (photos, video and audio included)
* "The Loudest Animal in the New World," Smithsonian National Zoological Park
* Tierenzyklopaedie.de
* "Costa Rica mustad möiraahvid on inimtegevuse tõttu kollaseks muutumas" ERR Novaator, 10. detsember 2018
Frank Andersson

**Frank Öivind Stefan Andersson** (9. mai 1956 – 9. september 2018) oli rootsi maadleja.

Andersson võistles kolmedel olümpiamängudel.

1984 Los Angelese olümpiamängude pronksmedal oli talle suur pettumus. Pärast mitut päeva alkoholi tarbimist kinkis ta medali taksojuhile ja ilmus Rootsi meediapilti tagasi kabrioletis Las Vegases.

2006. aastast kuulub ta Fila Hall of Fame'i.

Ta on tulnud üheksa korda Põhjamaade meistriks Kreeka-Rooma maadluses.

1977. aastal anti talle Svenska Dagbladeti kuldmedal.

2011. aastal sai ta koos Charlotte Sinclairiga teise koha Rootsi telesaates "Let's Dance".

Noorpõlves salvestas Andersson singli "Franki Disco". Enda sõnul ei osanud ta laulda ja seega koosneb singel diskomuusikast, mida mängitakse tema intervjueerimise ajal taustaks. 

1981. aastal mängis filmis "Göta Kanal".

2004. aastal osales ta Rootsi tõsielusarjas "Expedition Robinson V.I.P." (Eestis "Robinsonid").

## Viited

## Välislingid
*
1995. aasta Euroopa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**1995. aasta Euroopa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes** peeti 14. novembrist 2. detsembrini 1995 Poolas Lubliniecis. Euroopa meistriks tuli 31 punktiga 19 partiist Aleksandr Georgijev edestades tiitlikaitsjat Guntis Valnerist 1 punktiga. Eesti esindaja Urmo Ilves jagas 5.–7. kohta.

## Lõpptabel

## Välislingid
* Turniiritabel Toernooibase'is (hollandi keeles)
Kibuye

**Kibuye** on linn Rwandas Lääneprovintsis Karongi ringkonnas, Lääneprovintsi halduskeskus.

Kibuye asub provintsi keskosas Kivu järve kaldal.

Kibuye on tuntud muu hulgas kuurortlinnana.

Rwanda genotsiidi käigus tapeti 90 protsenti Kibuyes elanud tutsidest. Nende mälestamiseks on linna püstitatud mälestusmärk.

Kibuye lähedal asub Ndaba juga.

Linnas elas 2002. aastal umbes 46 640 inimest.

## Viited
Byumba

**Byumba** on linn Rwandas, Põhjaprovintsi ja Gicumbi ringkonna halduskeskus.

2002. aastal elas linnas umbes 66 000 inimest.

Byumba lähedal asub muu hulgas SOS-lasteküla.

## Viited
Giambattista Vico

**Giambattista Vico** (23. juuni 1668 Napoli – 23. jaanuar 1744 Napoli) oli itaalia filosoof.

## Kirjandus eesti keeles
* Mihhail Kissel, "Giambattista Vico", vene keelest tõlkinud Teet Veispak, sari Suuri mõtlejaid, Eesti Raamat, Tallinn 1985, 114 lk
* Joseph Maier, "Vico suur erand", tõlkinud Mart Kivimäe – Tuna 1999, nr 4, lk 89–94
* Mart Kivimäe, "Vico ja Frankfurdi koolkond – Tuna 1999, nr 4, lk 94–98
Pilistvere uus õigeusu kalmistu

**Pilistvere uus õigeusu kalmistu** on kalmistu Pilistvere kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Arussaare külas Põhja-Sakala vallas.

Õigeusu kogudus asutati naabruses Põltsamaa kihelkonnas 1846. aastal, mis kattis ka Pilistvere kihelkonda. Oma õigeusu kogudus rajati Pilistvere kihelkonda 1848. aastal. Kogudus nimetati 1871. aastal ümber Arussaare koguduseks.

Kogudusel ei olnud algul oma kalmistut, surnud maeti Pilistvere kalmistule. Kõo mõis andis kogudusele 1855. aastal oma maadest 1 tiinu suuruse maatüki, kuhu rajati kalmistu. Uus kalmistu rajati 1920. aastal Arussaare õigeusu kiriku kõrvale. Praegu on matmiseks kasutusel uus õigeusu kalmistu.

## Vaata ka
*Pilistvere vana õigeusu kalmistu
Richard Mirring

**Richard-Voldemar Mirring** (vene keeles *Меринг, Рихард Августович*; 29. juuni 1901 Tallinn – 1. september 1938 Kommunarka, Moskva oblast, NSV Liit) oli eesti päritolu NSV Liidu poliitikategelane (Üle-eestimaalise Noorproletaarlaste Ühingu ja EKP Keskkomitee sekretär).

## Elukäik
Õppis Tallinna Kaubanduskoolis. 1920. aastal astus EKP liikmeks. 1921. aastal vahistati ning saadeti sama aasta detsembris vangide vahetuse korras Nõukogude Venemaale. Tegutses 1922. aasta suvest kuni 1923. aasta maini Eestis põranda all.

Alates 1923. aastast taas NSV Liitu asudes kasutas nime Richard Meering, ka nimekujusid *Mehring* ja *Mering*.

Töötas EKNÜ esindajana Kommunistliku Noorsoo Internatsionaali täitevkomitee juures Moskvas. Õppis 1927–1930 Moskvas kõrgematel marksismi-leninismi kursustel, töötas 1930–1931 EKP KK sekretäri ja esindajana Kominterni täitevkomitees, 1930–1933 Kominterni Skandinaavia maade sekretariaadi juhatajana, 1933–1935 Kominterni Inglise-Ameerika maade sekretariaadis. Esindas EKP-d 1935 Kominterni VII kongressil. Ta töötas 1935–1937 EKP esindajana III Kommunistliku Internatsionaali Täitevkomitees.

Ta arreteeriti 26. juulil 1937 süüdistatuna "kontrrevolutsioonilises organisatsioonis osalemises" ja mõisteti NSV Liidu Ülemkohtu Sõjakolleegiumi poolt süüdi. Ta lasti maha 1. septembril 1938. Rehabiliteeriti 23. juulil 1956.

## Viited

## Välislingid
*Ivo Juurvee. "Briti sideluure paljastas Eesti kommunistide salasõnumeid". Postimees, 25. detsember 2011
*[ru.openlist.wiki](https://ru.openlist.wiki/%D0%9C%D0%B5%D1%80%D0%B8%D0%BD%D0%B3_%D0%A0%D0%B8%D1%85%D0%B0%D1%80%D0%B4_%D0%90%D0%B2%D0%B3%D1%83%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87_(1900))
Martin Blumenthal

**Martin Blumenthal** (27. veebruar (vkj)/ 11. märts 1857 Hageri kihelkond, Harjumaa – 11. juuni 1940 Tallinn) oli Eesti tuletõrjuja ja kingsepp.

Ta astus tuletõrjesse 1878. aastal ja teenis seal 62 aastat kuni surmani, olles üks vanimaid Eesti tuletõrjujaid ("Pritsimees nr 1").

1937. aastal tähistas ta oma 80. sünnipäeva, 60-aastast tuletõrje- ja kingsepaameti juubelit, 50-aastast kuldpulma juubelit ja 40-aastast Toomgildi liikmeks oleku juubelit.

Martin Blumenthal maeti 15. juunil 1940 Tallinna Tuletõrjeühingu kalmistule.

## Tunnustus
*1936 Tallinna Linna Vabatahtliku Tuletõrjeühingu auliige
*1937 Eesti Vabatahtliku Tuletõrje Liidu kõrgem hoolsusmärk

## Viited

## Kirjandus
*Eesti tuletõrje leksikon. Tallinn 1940. Lk 35-36 (kaader 101-102)
*Martin Blumenthal †. Eesti Tuletõrje, 1940, nr 6, lk 185

## Välislingid
*Haud Tallinna Tuletõrjeühingu kalmistul
Kunda alevivolinike loend

14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Kunda alevivolinikeks (RTL 1934, 47):

## Vabaruudukeste järgi
*Aleksander Einmann

## Valimisliit Kunda alevi ja vabriku elanike koondis
*Rudolf Elm
*Eduard Arro
*Rudolf Tamm
*Richard Rentov
*Artur Lootus
*Jaan Ossip
*Bernhard Volban
*Nikolai Suurkivi
*anton Andreesen
*Jakob Leiberg
*Johannes Baumann
*Johannes Veemann
*Leonhard Ekpass
*Julius Matso

## Valimisliit Kunda vabriku ja alevi tööliste ühine nimekiri
*Joosep Järve
Elimineerimisreaktsioon

**Elimineerimisreaktsioon** on orgaaniline reaktsioon, mille käigus aine (substraadi) molekulist eralduvad (elimineeruvad) kõrvutiasetsevate süsinikuaatomite juurest kas mingi aatom või aatomite rühm ja tulemuseks on kaksiksideme moodustumine.

Elimineerimisreaktsiooni võib vaadelda kui liitumisreaktsioonile vastupidist protsessi. Orgaanilises sünteesis tuleb kõige enam ette alküülhaliidide RX elimineerimisreaktsioone, mille tulemusena saadakse vastav alkeen.

Elimineerimisreaktsioonid realiseeruvad põhiliselt kahte erinevat tüüpi mehhanismi kaudu: E1 ja E2 mehhanism.

## E2 reaktsioon
**E2 reaktsioon** on bimolekulaarne elimineerimine, milles reagendi (tavaliselt tugev alus) toime substraadile leiab aset ühes staadiumis. E2 mehhanism on tüüpiline primaarsete ja sekundaarsete alküülhaliidide (RCH2–X ja R2CH–X) korral. Selle reaktsiooni kiirus sõltub nii substraadist kui ka alusest, s.t. on teist järku protsess.

Skeemil on toodud isobutüülbromiidi reaktsioon kaaliumetoksiidiga etanoolis. Produktideks on isobuteen, etanool ja kaaliumbromiid.

## E1 reaktsioon
**E1 reaktsioon** on monomolekulaarne elimineerimine, mis toimub kahes astmes (reaktsiooni staadiumis). Esmalt moodustub substraadi molekulist funktsionaalse rühma eraldumise tulemusena karbokatioonne intermediaat (näiteks C–X sideme katkemine). 
Teiseks, toimub karbokatiooni deprotoneerumine ja alkeeni moodustumine.
E1 mehhanism on tüüpiline tertsiaarsete alküülhaliidide (R3C–X) korral, harvem sekundaarsete korral. Siin on iseloomulik, et reaktsiooni kiirus sõltub ainult RX kontsentratsioonist, sest karbokatiooni moodustumine on kiirust limiteeriv staadium (esimest järku protsess).

Eelneval skeemil on toodud *tert*-butüülbromiidi reaktsioon kaaliumetoksiidiga etanoolis. Produktideks on isobuteen, etanool ja kaaliumbromiid.

## Konkureerivad reaktsioonisuunad
Vastavalt Zaitsevi reeglile moodustub elimineerimisreaktsioonis  ülekaalus see alkeeni isomeer, mille kaksiksidemega on seotud kõige suurem arv alküülasendusrühmi. Siiski, steerilised takistused võivad põhjustada ka vastipidise regioselektiivsuse.

Iga reaktsiooni korral esineb põhimõtteliselt konkurents võimalike reaktsioonisuundade vahel. Elimineerimisprotsessides on E1 ja E2 mehhanismid kaks konkureerivat reaktsiooni teed. Lisaks esineb elimineerimisreaktsioonide konkurents nukleofiilse asenduse reaktsioonidega: E2 *vs* S<sub>N</sub>2 ja E1 *vs* S<sub>N</sub>1. Veelgi enam, karbokatioonsete mehhanismide korral (E1 ja SN1) võivad esineda mitmed karbokatioonidele iseloomulikud reaktsioonid, näiteks  isomerisatsioon.

Kogu selles "mängus" on tulemusele oluline tähtsus substraadi ja reagendi keemilisel olemusel (struktuuril) ning reaktsiooni läbiviimise tingimustel. Üldiselt asendusreaktsioon on domineeriv elimineerimise üle. Elimineerimisreaktsioon realiseerub vaid selleks vajalikes tingimustes ja seda soodustavad faktorid on järgmised: 
*substraadi steeriline takistus
*reagendi tugevam aluselisus
*steeriliselt mahukas alus (näiteks (CH3)3COδ-Kδ+)
*nõrk nukleofiil
*kõrgem temperatuur

## Vaata ka

*Dehüdrohalogeenimine
*Nukleofiilne asendusreaktsioon
Anastassija Nikolajevna

Suurvürstitar **Anastassia Nikolajevna Romanova** (; 18. juuni (vkj 5. juuni) 1901 Peterhof – 17. juuli 1918  Jekaterinburg) oli Venemaa viimase keisri Nikolai II ja tema abikaasa Aleksandra Fjodorovna noorim tütar.

Anastassia oli suurvürstinna Olga Nikolajevna, suurvürstinna Tatjana Nikolajevna ja suurvürstinna Maria Nikolajevna noorem õde ning Venemaa troonipärija Aleksei Nikolajevitši vanem õde. 

Anastassija Nikolajevna mõrvati 17. juulil 1918 koos Nikolai II ja Aleksandra Fjodorovna ning perekonnaga.
Joachim Murat (1944)

Vürst **Joachim Louis Napoléon Murat** (sündinud 26. novembril 1944 Boulogne-Billancourtis) on Murat' vürstliku perekonna pea.

Ta on vürst Joachimi (1920–1944) ja viimase abikaasa Nicole Pastre (sündinud 1921–1992) postuumne poeg.

11. oktoobril 1969 abiellus ta Pariisis Laurence Moutoniga (sündinud 1945), neil on üks poeg ja neli tütart. 7. märtsil 2015 abiellus ta Pariisis Maria del Pilar Arnao y Cachoga (sündinud 1966).
*Caroline Laetizia Victoire Alix (sündinud Pariisis 31. oktoobril 1971) 
*Joachim Charles Napoléon, Pontocorvo prints (sündinud Pariisis 3. mail 1973)
*Laetitia Caroline Marie Pierre (sündinud Pariisis 27. augustil 1975); abiellus 29. juulil 2006 Denis Olivier Charissoux'ga (sündinud Pariisis 29. oktoobril 1976)
*Elisa Marie Annonciade (sündinud Pariisis 16. veebruaril 1977)
*Pauline Béatrice Marie (sündinud Pariisis 16. veebruaril 1977)

Alates 25. märtsist 2017 on ta Mõlema Sitsiilia kuningliku ordu suurmeister.

## Välislingid
*Genealogy of the princes Murat
*Maison Murat
Loomet Laja

**Loomet Laja** (kuni 1934. aastani **Gustav Laja**; 20. september 1903 Valgjärve vald, Kanepi kihelkond, Võrumaa – 8. mai 1994 Tartu) oli eesti advokaat ja karskustegelane.

Ta lõpetas 1924. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi, õppis 1924–1932 ja 1936 Tartu Ülikooli filosoofia- ning 1932–1935 (lõpetas cum laude) õigusteaduskonnas.

Akadeemiliselt oli ta Üliõpilasselts Raimla liige.

Ta oli aastail 1925–1927 Eesti Rahva Muuseumi arhiivraamatukogu ametnik, 1927–1931 Eesti Karskusliidu instruktor. Alates 1936. aastast oli ta Tartu Ringkonnakohtu kohtuameti kandidaat, aastast 1939 vandeadvokaat Johannes Rammi abi Tartus, 1940 advokaat Jõgeval.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK
*Haud Tartu Vana-Jaani kalmistul
Sophie Allerman

**Sophie Allerman** (ka **Sofie Allermann**; 27. aprillil 1890 Tallinn – 28. juuli 1938 Leningrad) oli Eesti kommunist ja parteitegelane, kes oli  1917. aastast VSDT(b)P ÜK(b)P Moskva linna- ja oblastikomitee Eesti sektsiooni juht.

Allerman õppis saksa keelt A. L. Sanjavski nim. rahvaülikoolis Moskvas  ja jäi sinna elama. Lõpetas Moskva ülikooli 1925. aastal. Aastatel 1925–1933 oli ta J. Marchlewski nimelise Lääne Vähemusrahvuste Kommunistliku Ülikooli Leningradi osakonna eesti sektori eesti keele ja kirjanduse õppejõud.

## Viited

## Kirjandus
*Kommunist Estonii nr 3 (märts), 1970
Adolf Leevald

**Adolf Leevald** (ka **Adolf Levald**; 1893 Varbola vald, Harjumaa – 1938 NSV Liit) oli eesti poliitik (kommunist), I Riigikogu (7.04.1922 – 29.09.1922) ja Tallinna Linnavolikogu saadik.

Adolf Leevalt oli 1921. aastal Tallinna linnavolinik, *kommunistlikkude tööliste* nimekirjas.

Adolf Leevald sai 1922. aasta 7. aprillil Riigikogu asendusliikmeks Jaak Jakobsoni asemel ja ta tagandati Riigikogust 29. septembril 1922. aastal, sest oli riigivastase poliitilise tegevuse eest 1922. aasta 19.–27. maini toimunud 115 protsessil süüdi mõistetud koos Riigikogu liikmete: Sergei Andrejevi, Eduard Kägu ja Johannes Vanjaga ning neile mõisteti karistuseks 8 aastat sunnitööd.

## Isiklikku
Tema vennad olid tšellist ja helilooja Martin Levald ja Nõukogude sõjaväelane Paul Leevald, õed näitleja Anna Laht ja poliitik Alise Stein-Anvelt.

## Viited

## Välislingid
*Mari-Leen Tammela, Kommunistlik töölisterühm I Riigikogus (1920-1923), Riigikogu Toimetised nr. 19, 2009
Karisimbi

**Karisimbi mägi** on uinunud kihtvulkaan Virunga mägedes Rwanda ja Kongo Demokraatliku Vabariigi piiril.

Mäe geograafilised koordinaadid on .

Karisimbi on Rwanda kõrgeim mägi. Selle kõrgus merepinnast on 4507 meetrit ja suhteline kõrgus 3312 meetrit.

Karisimbi kirdenaaber on temast veidi madalam tegevvulkaan Bisoke, loode pool asub Mikeno ja läänes teisel pool riftiorgu Nyiragongo.

Karisimbi ja Bisoke vahel asub Karisoke uurimiskeskus, mille rajas USA zooloog Dian Fossey piirkonnas elavate mägigorillade jälgimiseks.

Mäel on terav sümmeetriliselt asetsev tipp. Tipust kagus on umbes kahe kilomeetrise läbimõõduga kaldeera, milles on kaks plahvatuskraatrit, tipust lõuna pool on väiksem, kuid sügav kraater. Vulkaani ja Kivu järve vahel on palju parasiitkoonuseid.

Kaaliumi-argooni meetodil saadud tulemuste põhjal purskas vulkaan viimati umbes 10 000 aastat tagasi.

## Välislingid
* Karisimbi at Global Volcanism Program
Rwanda president

**Rwanda president** on Rwanda riigipea.

Presidendi valib Rwanda rahvas otsestel valimistel. Hääleõiguslikud on kõik vähemalt 18-aastased kodanikud.

Presidendiks võib kandideerida vähemalt 35-aastane sünnipärane Rwanda kodanik, kelle vähemalt üks vanematest on Rwanda kodanik.

Presidendi ametiaeg kestab seitse aastat. Kedagi ei tohi valida presidendiks rohkem kui kaheks ametiajaks.

President nimetab ametisse ja vabastab ametist peaministri ja valitsuskabineti, esindab riiki välissuhtluses, annab armu, kuulutab välja sõja, sõlmib ja ratifitseerib välislepinguid (teatud juhtudel parlamendi heakskiidul).

President on Rwanda kaitseväe juhataja.

Presidendil on õigus pärast arupidamist peaministri, kodade esimeeste ja riigikohtu esimehega Esindajatekoda laiali saata. Senatit laiali saata ei saa.

Iseseisva Rwanda riigi esimene president oli Grégoire Kayibanda (aastatel 1962–1973).

Alates 2000. aastast on president Paul Kagame. Hiljem on ta korduvalt tagasi valitud. Tema ametiaeg lõpeb 2031. aastal.

## Vaata ka
* Rwanda riigipeade loend

## Viited
Kaplinski süsteem

**"Kaplinski süsteem"** on 2011. aasta Eesti-Prantsusmaa koostöös valminud portreefilm Jaan Kaplinskist, mille on lavastanud Raphaël-Gianelli Meriano. Filmi idee autorid on Raphaël-Gianelli Meriano ja Tiina Savi. 

## Välislingid
*Kaarel Kressa "Prantsuse režissöör: Kaplinski mõtteviis on eksootiline". Eesti Päevaleht, 25. november 2011
*Mari Peegel "Jaan Kaplinski: see film on vaatenurgakene, mitte mu elu". Eesti Päevaleht, 21. märts 2012
*Mathura "Maailmamõtleja Eesti metsade vahel". Sirp, 13. aprill 2012
Blondi

**Blondi** (1941 – 29. aprill 1945) oli Adolf Hitleri emane saksa lambakoer, kelle kinkis talle 1941. aastal Hitleri erasekretär ja tähtis usaldusalune Martin Bormann. 

Märtsis-aprillis 1945 sündis Blondil viis kutsikat, kelle isaks peeti Gerdy Toosti saksa lambakoera Harrast. Hitler pani ühele kutsikale nimeks "Wolf" (Hunt), mis oli tema lemmikhüüdnimi ja tema eesnime (Adolf) tähendus.

## Blondi surm

Blondi oli Hitleri kõrval kuni oma surmamiseni. 29. aprillil 1945 sai Hitler teada Itaalia diktaatori Benito Mussolini surmast ja otsustas end mitte elusalt kätte anda. Ta saanud Heinrich Himmleri käest kaaliumtsüaniidikapslid ja palunud dr. Werner Haasel neid oma koera Blondi peal, kes maganud lausa Hitleri kõrval, katsetada. Koer surnud ja Hitler kurvastanud väga.

NKVD poolt Jossif Stalinile esitatud Hitleri toimikus olla pealtnägijad tunnistanud, et Fritz Tornow võtnud Blondi kutsikad ja lasknud nad punkriaias koos Eva Brauni kahe šoti terjeri jmt koeraga, maha. 

## Blondi "sugupuu" ja Hitleri "koerarmastus"

Mõnede allikate kohaselt levitas Hitleri loomaarmastuse ja lihasöömisest loobumise teesi natsionaalsotsialistlik propaganda. Kuid see seos ei saa olla, kuigi Hitleri kaasaegsetele tundus, et koerad "füürerile" meeldisid, kuid teisalt olid Saksa lambakoerad tol ajal moodsad pidada. Nii olevat Hitler lasknud end võrdselt nii isase koera Wolfiga kui ka tema emaste järeltulijatega, kes kõik reageerisid nimele Blondi, fotografeerida.(Neumann ja Eberle 2013:110)

Mõnedes allikates on Blondi sünniajaks märgitud 1936.
Hitleril oli tavaks nimetada oma emaseid saksa lambakoeri Blondideks, nii olla ta juba 1926. aastal hankinud ühe saksa lambakoera, kellel nimeks Blonda või Blondi. Blondale "sokutati" 1930. aastal pojad, kellest ühe jättis Hitler endale ja nimetas samuti Blondaks. 

Saksa ajaloolase professor Wolfgang Wippermanni
(29. jaanuar 1945 Wesermünde) arvates ei olnud Hitler koerasõbralik ja tegu võis olla "poliitkoeraga".  

## Vaata ka
*Fuchsl
*Negus
*Stasi

## Viited

## Välislingid
*Henrik Eberle, Matthias Uhl, "Hitleri toimik. NKVD salajane ettekanne Jossif Stalinile, koostatud Hitleri isikliku adjutandi Otto Günsche ja kammerteener Heinz Linge ülekuulamise protokollide põhjal Moskvas 1948/1949", 2006
Epiteelkude

**Epiteelkude** ehk **epiteel** (inglise keeles *epithelial tissue*, kreeka keeles *thēlē* 'nisa') on loomorganismi välispinda kattev ja sisepinda vooderdav või näärmeid moodustav kude.

Epiteelkoed ehk epiteelid katavad nahka, limaskesti, teiste kudede vabu pindasid ja koosnevad ainult rakkudest, (rakuvaheaine praktiliselt puudub ning pole veresooni). Epiteelkoed on üks neljast loomakudede põhitüübist.

Epiteelid: ripseepiteel, näärmepiteel, transitoorne ehk üleminekuepiteel (kuseteedes esinev epiteel, mille kuju muutub) jpt. 

**Epiteelkude jagatakse funktsiooni järgi** 

:::*katteepiteeliks – epiteelirakud katavad keha välispinda, moodustades naha pindmise kihi e epidermise, lisaks hingamiselundite epiteel, sooleepiteel jpt.
:::*näärmeepiteeliks – ehk sekretoorsed epiteelirakud on loomorganismi kõikides näärmetes. 

## Katteepiteeli rakud
Katteepiteeli rakkude kuju järgi eristatakse: 

*lameepiteele
*kuupepiteele
*silinderepiteele jpt. 
 
### Epiteelkoe uuenemine
Epiteelkoe uuenemine naha epidermises toimub üsna kiiresti, seda saab jälgida näiteks haavade paranemise kaudu (keskmiselt 4 -10 päeva).

## Vaata ka
*Tüümuse epiteelirakud
*Üleminekuepiteel
*Rakkude polaarsus
*Rakutuuma retseptorid

## Viited

## Allikad
*Eesti Nõukogude Entsüklopeedia. A.Aarna, H.Allik, N.Alumäe, J.Eichfeld, H.Haberman, K.Ird, E.Jansen, J.Kahk, L.Kaik, R.Kleis, A.Köörna, A.Laus, V.Maamägi, V.Masing, G.Naan, A.Panksejev, J.Peegel, A.Pung, L.Raudtits, H.Riikoja, E.Sõgel, E.Tõnurist, O.Utt, L.Valt, J.Vares, A.Veimer, H.Õiglane, I.Öpik, Kirjastus *[[Valgus]]*, köide II (E-HERM), lk 218, Tallinn, 1975. 
*Meditsiinisõnastik. P.Bogovski, R.Kull, S.Ootsing, L. Trapido. *[[Meditsiinisõnastik]]*, 2004, lk 187, ISBN 9985-829-55-7
*Meeli Roosalu, *[[Inimese anatoomia]]*, lk 13-14, Kirjastus Koolibri, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9
*W.Nienstedt, O.Hänninen, A.Arstila, S.-E.Björkqvist, "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Kirjastus Medicina, 2011, ISBN 9985-829-36-0
*Kirzenbaum, A.L., L.Tres. *[[Histology and Cell Biology: An Introduction to Pathology: With STUDENT CONSULT Online Access]]*, 3e, 2012, Mosby, Chapter 1.Epithelium, pages 1-60, ISBN 978-0323078429

## Lisalugemist
*Kirzenbaum, A.L., L.Tres. *[[Histology and Cell Biology: An Introduction to Pathology: With STUDENT CONSULT Online Access]]*, 3e, 2012, Mosby, Chapter 1.Epithelium, pages 1-60, ISBN 978-0323078429
Eduard Kalda

**Eduard Kalda** (30. november 1907 Vaivara vald – 6. juuni 1985 Elva) oli eesti vaimulik.

Kalda lõpetas aastal 1928 Narva ühiskommertsgümnaasiumi. Aastatel 1934–1940 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, aastatel 1940–1944 arstiteaduskonnas, lõpetas aastal 1946 Usuteaduse Instituudi. Ta on töötanud Tartus raudteeametnikuna. Ordineeriti 15. detsembril 1946 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1946–1955 Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja, lisaks hooldas ta aastatel 1948–1955 Kärla Maarja-Magdaleena kogudust ning aastatel 1949–1950 Kaarma ja Kuressaare Laurentiuse kogudust; aastatel 1950–1955 oli ta veel Saarte praostkonna praost, samuti oli ta aastatel 1954–1983 EELK Konsistooriumi assessor. Aastatel 1955–1983 oli ta Rõngu Mihkli koguduse õpetaja ja Valga praostkonna praost, lisaks hooldas ta aastatel 1961–1972 Elva kogudust. Ta jäi aastal 1983 emerituuri.

## Viited
Aritmeetika filosoofia

**"Aritmeetika filosoofia"** (saksa keeles "**Philosophie der Arithmetik**. Psychologische und logische untersuchungen") on saksa filosoof Edmund Husserli 1891. aastal ilmunud raamat. Teos sünteesib Husserli tööd matemaatikas Karl Weierstrassi juhendamisel tema tööga filosoofias ja psühholoogias Carl Stumpfi ja Franz Brentano juhendamisel, kellest viimasele on raamat ka pühendatud.

## Struktuur
"Aritmeetika filosoofia" on esimene köide teosest, mille Husserl kavandas kaheköitelisena, kuid mille teine köide jäi ilmumata. Kokku oleks sel olnud neli osa ja lisa.

Esimene köide jaguneb kaheks osaks. Esimene neist analüüsib paljususe, ainsuse ja hulga mõisteid ("Die eigentliche Begriffe von Vielheit, Einheit und Anzahl") ning teine sümboolseid hulgamõisteid ja hulgaaritmeetika loogilisi lätteid ("Die symbolischen Anzahlbegrife und die logischen Quellen der Anzahlen-Arithmetik").
Adolf Päss

**Adolf Päss** (16. veebruar 1908 Peterburi – 2. veebruar 1981 Tallinn) oli eesti poliitik (Eesti NSV Ülemnõukogu I koosseisu liige ja Eestimaa Kommunistliku Partei Valgamaa Komitee II ja I sekretär).

Adolf Päss sündis 1908. aastal Peterburis, pere kolis Valka 1920. aastate algul. Õpingute ajal Valgas osales A. Päss pahempoolse suunitlusega õpilasringis (kus ka Bernard Kangro, Artur Vallner jt). Lõpetas 1929. aastal Valga Poeglaste Gümnaasiumi.

1930. aastatel oli A. Päss tööline ja vasakradikaalne töölisliikumise tegelane Tallinnas. 29.mail 1940 keelati tal  Tallinnas viibimine ja ta asus elama Valka. 

1940. aastal, pärast juunipööret valiti ta 56. valimisringkonnast II Riigivolikogu, hilisema nimega Eesti NSV Ülemnõukogu I koosseisu.

Aastatel 1940–1941 määrati ta EKP Valgamaa Komitee esmalt II ja seejärel I sekretäriks, 1945. aastal oli ta EK(b)P Harjumaa Komitee I sekretär.

Hiljem tegutses A. Päss parteitööl, aastatel 1956–1960 oli ta Partei Ajaloo Instituudi direktor ja seejärel Tallinna Polütehnilise Instituudi NLKP ajaloo õppejõud.

## Teosed
*Adolf Päss. *Partei võitlus meie maa sotsialistliku industrialiseerimise eest*:loengukonspekt; Tallinna Polütehniline Instituut, NLKP ajaloo kateeder, 1974

## Välislingid
*Valgamaa kodulooline andmebaas ISIK, Päss, Adolf
Ekvatoriaalne vastuhoovus

**Ekvatoriaalne vastuhoovus** on läänest itta hoovav pinnahoovus, mida on täheldatud Vaikses, Atlandi ja India ookeanis. See hoovab umbes laiusel 5° N põhjapassaathoovuse ja lõunapassaathoovuse vahel.
Mustvesi

**Mustvesi** ehk **WC-vesi** on käimlareovesi, mille hulgas ei ole muud majapidamisreovett.

Majapidamisreovett, mille hulgas pole inimese väljaheiteid ega uriini, nimetatakse hallveeks.

## Vaata ka
*Hallvesi
*Reovesi

## Viited
Tootmisreovesi

**Tootmisreovesi** ehk **tööstusreovesi** on mis tahes tootmistegevuses tekkiv reovesi.

Kodumajapidamises tekkivat reovett nimetatakse majapidamis- ehk olmereoveeks.

## Vaata ka
*Heitvesi
*Reovesi

## Viited
Seišelli keel

**Seišelli keel** ehk **seišellikreooli keel** ehk **Seišelli kreoolkeel** on kreoolkeel, mida räägitakse Seišellidel. See on riigis inglise ja prantsuse keele kõrval ametlik keel.

1998. aastal kõneles seda 72 700 inimest.

Keel on kujunenud prantsuse keele baasil. Näiteks määravad artiklid (prantsuse *le*, *la* ja *les*) moodustavad osa sõnast, seega sõna 'tulevik' on seišelli keeles *lavenir* (prantsuse keeles *l'avenir*).

## Tekstinäide
Meieisapalve:

:Ou, nou papa ki dan lesyel,
:Fer ou ganny rekonnet konman Bondye.
:Ki ou renny i arive.
:Ki ou lavolonte i ganny realize
:Lo later parey i ete dan lesyel
:Donn nou sak zour nou dipen ki nou bezwen.
:Pardonn nou pour bann lofans
:Ki noun fer anver ou,
:Parey nou pardonn sa ki n ofans nou.
:Pa les tantasyon domin nou,
:Me tir nou dan lemal.

## Vaata ka
*Koste Seselwa 
*Seišellikreooli kirjandus
Aurumiskiirus

**Aurumiskiirus** on teatavalt pinnalt ajaühikus aurunud vee hulk. Enamasti mõõdetakse seda millimeetrites, näiteks mm/h (tunnis), mm/a (aastas) jne.

## Viited
Tõusukõrgvesi

**Tõusukõrgvesi** on veekogu kõige kõrgem veetase loodete ajal tõusu lõppedes.

## Vaata ka
*Kõrgvesi
Väiketüll

**Väiketüll** (*Charadrius dubius*) on väike kurvitsaline, kes kaalub vaid 40 grammi. 

Täiskasvanud isendite pealagi on hallikaspruun, silma ümbritseb must triip, nokk on must, tiivad ja selg hallikaspruunid ning kõht valge. Linnu jalad on tuhmpruunid. Üheks määramistunnuseks, mis eristab teda liivatüllist, on silma ümbritsev kollane rõngas. 

## Süstemaatika
### Alamliigid
Väiketüllil eristatakse kolme alamliiki:
* *Charadrius dubius jerdoni* elutseb Indias ja Kagu-Aasias. 
* *Charadrius dubius papuanus* elutseb Uus-Guineas ja Bismarcki saarestikus.
* *Charadrius dubius curonicus* pesitseb parasvöötmes ja vahemerelise kliimaga aladel. Ta pesitseb kõigis Euroopa maades peale Iirimaa ja Islandi.

## Levik
Väiketülli areaal on lai, ulatudes läänest Euroopast idas Indohiinani, põhjast Skandinaavia poolsaarelt lõunas Põhja-Aafrikani. 

## Arvukus
Euroopas pesitseb neid 63 350 – 94 820 paari, neist Eestis umbes 2000 paari.  

## Eluviis
### Elupaik
Väiketüllid eelistavad, nagu liivatüllidki, klibust mererannikut või mageveeäärseid randu. Väiketüll elutseb tihti ka vanades paemurdudes, kruusaaukudes ja liivastel väljadel, kus ta tänu oma keha väiksusele ja vöödilisusele ümbritseva keskkonnaga üsna hästi kokku sulab . 

### Paljunemine

Väiketülli pesaks on lihtne lohk rannal, mis on harilikult kiviklibuga voodertatud. Pessa muneb ta juuli alguseks neli väikest kollakashalli mustpruunide täppide ja kriipsukestega muna. Kui esimene kurn peaks ära söödama, võivad linnud muneda ka järelkurna. Poegade eest hoolitsevad mõlemad vanemad. Esimesed pojad lendavad pesast välja juba juuli teisel poolel .

### Toitumine
Väiketüll sööb vaid selgrootuid (eriti armastab vastseid) . 

## Kaitse
Kuulub Eestis looduskaitse III kategooriasse, kuna liigi arvukus on pidevalt vähenenud.

## Aasta lind 2012
Eesti Ornitoloogiaühing valis 2012. aasta linnuks liivatülli ja väiketülli. 

## Viited

## Välislingid
* 
* Aasta lind 2012 – tüllid
* Liigikirjeldus – väiketüll
* Loodusõpe – väiketüll
* Pilte väiketüllist
* Kõrv loodusesse – väiketülli laul
Kombinatsioon

**Kombinatsioonideks** n elemendist k-kaupa (k ≤ n) nimetatakse n-elemendilise hulga k-elemendilisi osahulki. 

## Vaata ka

* Variatsioon
* Permutatsioon

## Viited

## Välislingid
*Kombinatsioonide ja permutatsioonide kalkulaator
Variatsioon

**Variatsioonideks** n elemendist k-kaupa (k ≤ n) nimetatakse n-elemendilise hulga kõigi k-elemendiliste osahulkade erinevaid järjestusi. 

## Vaata ka
* Kombinatsioon
* Permutatsioon