open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sankt Anna am Aigen

**Sankt Anna am Aigen** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas.

## Viited
Sankt Stefan im Rosental

**Sankt Stefan im Rosental** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas.

## Inimesi

* Johann Lafer (* 1957), Austria kokk

## Viited
Remmelmanni Lodurahn

**Remmelmanni Lodurahn** on rabakivist hiidrahn Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Tuksi külas.

Rahnu pikkus on 10,1 m, laius 7,2 m, kõrgus 4,6 m ja ümbermõõt 27,5 m. 

Rahn on enamasti vertikaalkülgedega, kõrge ja sammaldunud. Saanud nime lodumetsas paiknemise tõttu. 

Rahnust paarisaja meetri kaugusel edelas on veidi väiksem, Remmelmanni Tõrvaahju rahn ja kaheksast rahnust koosnev rahnudekogum.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
Lemmikneeme Nurgaauguga kivi

**Lemmikneeme Nurgaauguga kivi** (*ka* *Lemmikneeme I*) on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Aegna saarel Lemmikneeme kaelal hõredas männikus, Lemmikneeme kivikülvis.

Kivi pikkus on 8,7 m, laius 8,0 m, kõrgus 2,5 m ja ümbermõõt 26,8 m.

Rahnu lagi on kallak (umb. 20 kraadi) kirdesse, konarlik ja selle peal on tuleasemest tekkinud lohke. Tuld on tehtud ka rahnu kõrval. Ühest nurgast on suur tükk välja murtud ja ära veetud. Maapinna lähedal on rahnu ühes nurgas kavern sügavusega ligi 30 cm ja ava kohal läbimõõduga ligi 20 cm. Sel kohal on rahnus pegmatiidipesa. Rahnus esineb pragusid vähe. Küljed ja lagi on kattunud hõredalt samblikega. 

Rahn pole üksikobjektina looduskaitse all, kuid jääb Aegna maastikukaitseala territooriumile.

## Vaata ka

* Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid

*
Rooslepa Põhjarahn

**Rooslepa Põhjarahn** ehk **Rooslepa Põhjaserva rahn** on rabakivist hiidrahn Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Rooslepa külas.

Kivi pikkus on 8,9 m, laius 6,8 m, kõrgus 3,6 m ja ümbermõõt 26,5 m. 

Rahn on korrapäratu püramiidja põhiplaani ja teravanurksete soppidega. Põhjaküljest on eraldunud neli nurgelist tükki (võimalik, et on lõhutud inimese poolt). Kivi on allpool kohati ahenev, mistõttu küljed on tugevasti eenduvad, kuid reeglina tasased. Rahn näib asuvat peaaegu maapinnal.

## Vaata ka

* Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid

*
Suurupi ranna hiidrahn

**Suurupi ranna hiidrahn** on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Harku vallast Vääna-Jõesuu külas.

Rahnu pikkus on 10,4 m, laius 4,8 m, kõrgus 2,6 m ja ümbermõõt 26,4 m. 

Rahn on lameda pätsi kujuline ja põhja suunas madalduv, mis roostikurindes näib üsna silmapaistmatuna ja hiidrahnu vähemeenutavana. Tema pikitelg on selgesti orienteeritud loodest kagusse, mistõttu meenutab silekaljulist kaljuvoort. 

Rahn pole üksikobjektina looduskaitse all, kuid jääb Suurupi looduskaitseala territooriumile.

## Vaata ka
* Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
Tammneeme Tiirukivi

**Tammneeme Tiirukivi** on migmatiidist hiidrahn Harju maakonnas Viimis vallas Tammneeme külas.

Rahnu pikkus on 8,9 m, laius, 6,8 m, kõrgus 5,5 m ja ümbermõõt 26,2 m. 

Rahn on järskude külgede ja ümara laega, paljude kinnislõhedega. Rahn paikneb rannamadalikul kümmekond meetrit veepiirist. Rahnu merepoolne külg on hästi sile. 

## Vaata ka
* Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
Õitsekivi

**Õitsekivi** on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Anija vallas Aavere külas.

Kivi pikkus on 9,7 m, laius 5,2 m, kõrgus 3,4 m ja ümbermõõt 26,0 m. 

Rahnu küljed on maapinnast 1–2 m kõrguseni peaaegu vertikaalsed, sealt kõrgemal kumerad. Lagi on lai, tasane ja kaldu lõunasse. Lae idapoolne äärmine osa on kuni pika vertikaalse praoni umbes 0,5 m madalam. Rahnu küljed ja lagi on kattunud samblike ja samblaga. Rahnu peal, lae madalamas osas olevat tehtud jaanituld.

## Vaata ka
* Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
Atheliales

***Atheliales*** on kandseente hõimkonda kuuluv seente selts.

## Sugukondi
**[[Atheliaceae]]*
**[[Byssocorticiaceae]]*
**[[Pilodermataceae]]*
**[[Tylosporaceae]]*

## Välislingid
*
Atheliaceae

__NOTOC__
***Atheliaceae*** on kandseente hõimkonda kuuluv seente sugukond.

## Perekondi
**[[Athelia]]*
**[[Amphinema]]*
**[[Piloderma]]*
**[[Tylospora]]*

## ''Basidiomycota'' fülogenees

## Viited

## Välislingid
*
Athelia

***Athelia*** on kandseente hõimkonda kuuluv seente perekond.

## Liike
**Athelia arachnoidea* – parasiitnahkis
**[[Athelia bombacina]]*
**[[Athelia neuhoffii]]*

## Välislingid
*
Filip Berglund

**Olof Filip Berglund** (sündinud 10. mail 1997 Skellefteås) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Rootsi kõrgliigaklubis Örebro HK.

Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Skellefteå AIK. Rootsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2015/16. Skellefteå põhikoosseisus mängis ta alates hooajast 2016/17. 2018. aastal jõudis ta klubiga Rootsi meistrivõistlustel finaali, kus kaotati Växjö Lakersile.

2016. aastal valis Edmonton Oilers ta NHL-i ''draft''is 91. valikuna. Oilersiga sõlmis ta 2020. aasta mais kaheaastase lepingu. Hooajal 2020/21 mängis ta laenul Rootsi kõrgliigaklubis Linköping HC. Põhja-Ameerikas mängis Berglund hooajal 2021/22, kuid ta sai mänguaega vaid Oilersi tütarklubis Bakersfield Condors American Hockey League'is (AHL).

2022. aasta mais naasis Berglund Rootsi kõrgliigasse, sõlmides kaheaastase lepingu Örebroga..

## Viited

## Välislingid
* Filip Berglund hockeydb.com lehel
Kriisa (perekonnanimi)

**Kriisa** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kriisa 481 inimesel: 229 mehel ja 252 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kriisa meeste puhul 237. kohal ja naiste puhul 236. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Kriisa vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,51. Nimi oli kõige sagedasem Tartu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 9,00 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Tartumaal Puhja, Nõo, Tartu-Maarja ja Maarja-Magdaleena kihelkonnas, Võrumaal Põlva, Rõuge ja Kanepi kihelkonnas, Saaremaal Jaani kihelkonnas ning Virumaal Vaivara kihelkonnas nimeks 12 korral Krisa ja Krüsa (normaalnimi Kriisa). 

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati 1937., 1938. ja 1939. aastal kolmel korral nimi Kriisa ära - uuteks võetud nimedeks olid Järve, Olev ja Kirmjõe.

## Nime kandjaid
*Aksel Kriisa, eesti vaimulik (1904–1949)
*Alice Kriisa, eesti õpetaja ja haridustöötaja (1903–1981)
*August Kriisa, eesti loomaarstiteadlane (1908–1975)
*Eduard Kriisa, eesti orelimeister (1902–1968)
*Jaan Kriisa, Eesti advokaat ja poliitik (1882–1942)
*Kerr Kriisa, eesti korvpallur (2001–) 
*Lembit Kriisa, eesti päritolu kirjastaja Stockholmis (1919–2004)
*Sindra Kriisa, eesti iluuisutaja (1996–)
*Sirje Kriisa, eesti köitekunstnik (1950–) 
*Tannil Kriisa, eesti orelimeister (1866–1940)
*Tiia Kriisa, eesti näitleja (1941–)
*Tõnis Kriisa, eesti skulptor ja keraamik (1968–) 
*Valmo Kriisa, eesti korvpallur (1974–) 

## Viited

## Välislingid
*
Säie

**Säie** on lõnga heie või nööri või köie keerd. 

Z-säigmega lõng on kedratud päripäeva ning S-säigmega lõng on kedratud vastupäeva.

## Viited
Rasmus Rissanen

**Rasmus Santeri Rissanen** (sündinud 13. juulil 1991 Kuopios) on Soome jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Rootsi kõrgliigaklubis Örebro HK

Rissanen hakkas jäähokit mängima kodulinnaklubis KalPa. 2009. aastal valis Carolina Hurricanes ta NHL-i ''draft''is 178. valikuna. Aastatel 2009–2011 mängis Rissanen Western Hockey League'i klubis Everett Silvertips. 2011. aastal aprillis sõlmis ta Hurricanesiga kolmeaastase lepingu. Ta asus seejärel mängima American Hockey League'is (AHL) Hurricanesi tütarklubis Charlotte Checkers. NHL-is debüteeris Rissanen lõpuks 6. märtsil 2015 mängus Minnesota Wildi vastu.. NHL-is sai ta see hooaega kirja kokku kuus mängu. Hooajal 2015/16 mängis Rissanen taas vaid AHL-is.

Aastatel 2016–2018 mängis Rissanen KHL-i klubis Jokerit. Alates hooajast 2018/19 on Rissanen mänginud Örebros.

2009. aastal võitis Rissanen Soome kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistrivõistlustel pronksmedali. 2011. aastal jõudis ta Soome kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel veerandfinaali.

## Viited

## Välislingid
* Rasmus Rissanen hockeydb.com lehel
Volodõmõr Ježov

**Volodõmõr Ježov** (1. august 1984 Lubnõ – 22. detsember 2022 Bahmut) oli Ukraina IT-spetsialist, kes hukkus Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse Bahmuti lähistel peetud lahingus.

## Viited
Pruszcz

**Pruszcz** (saksa keeles *Prust*) on linn Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Świecie maakonnas, Pruszczi valla halduskeskus.

Pruszcz sai linnaõigused 1367. aastal, kuid kaotas need 1867. aastal. 1. jaanuaril 2022 sai Pruszcz linnaõigused tagasi.

## Viited
Sabbath Bloody Sabbath

"**Sabbath Bloody Sabbath**" on inglise *[[heavy metal]]*-ansambli Black Sabbath viies stuudioalbum. 

Album anti Suurbritannias välja novembris 1973. Briti albumimüügi edetabelis jõudis see 4. kohale.

Kõigi lugude autorid on Tony Iommi, Ozzy Osbourne, Geezer Butler ja Bill Ward.

## Lood
#### 1. pool
# "Sabbath Bloody Sabbath"	5:45
# "A National Acrobat"	6:16
# "Fluff" (instrumentaalne)	4:11
# "Sabbra Cadabra"	5:59

#### 2. pool
# "Killing Yourself to Live"	5:41
# "Who Are You?"	4:11
# "Looking for Today"	5:06
# "Spiral Architect"	5:29

Kogukestus:	42:35

## Muusikud
* Ozzy Osbourne – laul
* Tony Iommi – kitarr
* Geezer Butler – basskitarr
* Bill Ward – trummid
2023. aasta naiste võrkpalli Euroopa liiga

**2023. aasta võrkpalli Euroopa Liiga** oli 14. korda toimuv naiste võrkpalli Euroopa Liiga, kus osales 17 Euroopa naiste võrkpallikoondist. Euroopa Liiga on jagatud kahte tugevusgruppi: Euroopa Kuldliiga ja Euroopa Hõbeliiga.

Euroopa Kuldliigas osaleb üheksa Euroopa naiste võrkpallikoondist, kes oli jagatud kolme alagruppi. Iga alagrupi parim ja kõigi alagruppide parim teine pääses poolfinaali. Võitja sai õiguse osaleda 2023. aasta suvel toimuval FIVB Challenger Cupil, kus oli võimalik võita koht tugevamasse liigasse, FIVB Rahvuste Liigasse, 2024. aastaks.

Euroopa Hõbeliigas osales kaheksa Euroopa naiste võrkpallikoondist, kes olid jagatud kahte alagruppi. Turniiri võitja tagas 2024. aastaks koha Euroopa Kuldliigas. Turniiri kõige väärtuslikum mängija oli Kertu Laak.

## Alagrupiturniiri protseduur
Alagrupid jagati vastavalt koondiste edetabelile 12.09.2022 seisuga.

Alagruppides mängib iga koondis omavahel kahel korral (kodus-võõrsil süsteemil).

**Alagruppide paremusjärjestuse selgitamine:**
# Võidetud mängud (mängud võidetud/mängud kaotatud)
# Kui võistkonnad jäävad viiki, siis arvestatakse võidetud punkte:
#* 3 punkti: mäng võidetud 3:0 või 3:1
#* 2 punkti: mäng võidetud 3:2
#* 1 punkt: mäng kaotatud 2:3
#* 0 punkti: mäng kaotatud 0:3 või 1:3
# Kui võistkonnad on viigis ka selles arvestuses, siis CEV selgitab võitja alljärgnevas järjekorras:
#* Geimide jagatis: järjestus selgitatakse kõigi võidetud geimide jagamisel kõigi kaotatud geimidega.
#* Punktide jagatis: kui geimide jagatise põhjal viik püsib, selgitatakse järjestus kõigi saadud punktide jagamisel kõigi kaotatud punktidega.
#* Kui viik püsib ka punktide jagatise arvestuses, selgitatakse võitja võrdsete naiskondade omavaheliste mängude põhjal. Kui võrdsed on kolm või rohkem naiskonda, siis arvestatakse ainult nende naiskondade omavahelisi mänge.

Euroopa Kuldliiga poolfinaali pääseb iga alagrupi võitja ja kõigi alagruppide parim teine koondis. Euroopa Kuldliiga alagrupiturniiri kõige kehvem koondis langeb järgmistel võistlustel Euroopa Hõbeliigasse.

*Alagrupi protseduur on kirjeldatud vastavalt [https://webmedia.cev.eu/media/buvjzdxe/egl_oc-no-1.pdf Euroopa Kuld-] ja [https://webmedia.cev.eu/media/wfjnxqcs/esl_oc_no-1.pdf Hõbeliiga juhenditele].*

## Euroopa Kuldliiga

### Alagrupiturniir

**A-alagrupp**

Allikas: CEV Koduleht

**B-alagrupp**

Allikas: CEV Koduleht

**C-alagrupp**

Allikas: CEV Koduleht

**Parim teine koht**

### Poolfinaalid
**1. poolfinaalpaar**:

**2. poolfinaalpaar**:

### Finaalmängud

Allikas: CEV koduleht

## Euroopa Hõbeliiga

### Alagrupiturniir

**A-alagrupp**

Allikas: CEV Koduleht

**B-alagrupp**

Allikas: CEV Koduleht

### Finaalturniir
* **Asukoht:**  Graz, Austria

Allikas: CEV koduleht

## Lõppjärjestus

## Viited


## Vaata ka
* 2023. aasta meeste võrkpalli Euroopa liiga

## Välislingid
* Euroopa Kuldliiga CEV koduleht
* Euroopa Hõbeliiga CEV koduleht
Värtnakeder

**Värtnakeder** ehk keder on värtna ehk kedervarre külge kinnitatud kettakujuline ese, millega kedratakse lõnga. 

Värtnakeder toimib raskusena, mis pingutab keerlema pandud ja rippu lastud kedervarrega valmistatavat lõnga. Valmis lõng keriti ümber kedervarre, millega sai lõnga ka pärast ühtlasema ja paksema lõnga saamiseks korrutada.

Värtnakedrad võivad olla keraamilised, kivist (nt kiltkivist või lubjakivist), klaasist või luust. 

Luust värtnakedrad on sageli valmistatud veiste või hobuste reieluupeast. 2005. aastaks oli Eesti noorema rauaaja linnustelt leitud 79 ja kalmetest 6 luust värtnaketra.

Muinasajast keskajani kedrati lõngasid päripäeva Z-säigmega. Vastupäeva keerutades saab S-säigmega lõnga. 18. sajandil tõrjus Eestis värtnad kasutuselt kõrvale vokk.

## Viited

## Kirjandus

* Truuväärt, R.; Kesküla, K. (2013). *[https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:194835/120124/page/1 Muistne käsitöö: õpik-käsiraamat kutsekoolidele]*. Kuressaare.
* Luik, H. (2005). *Luu- ja sarvesemed Eesti arheoloogilises leiumaterjalis viikingiajast keskajani. Dissertationes Archaeologiae Universitatis Tartuensis, 1*. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
* Rammo, R. (2015). *Tekstiilileiud Tartu keskaegsetest jäätmekastidest: tehnoloogia, kaubandus ja tarbimine. Dissertationes Archaeologiae Universitatis Tartuensis, 4*. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
* Tamla, T. (toim.) (2007). *[[Eesti rahvakultuuri leksikon]].* 3. trükk. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 77.
* Vedru, G. (1999). "Värtnakedrad Eesti arheoloogilises leiumaterjalis". *Eesti Arheoloogia Ajakiri,* 3 (2), 91–114.

## Välislingid

* Kaksikkooniline keraamiline värtnakeder Tartust MuISis
Tieschen

**Tieschen** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas.

## Vaata ka

* Jörgen

## Viited
Carles Aleñá

**Carles Aleñá Castillo** (sündinud 5. jaanuaril 1998 Matarós) on Hispaania jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis Getafe.

2005. aastal liitus ta Barcelona noorteakadeemiaga. Hooajal 2015/16 debüteeris ta Barcelona reservmeeskonnas Hispaania tugevuselt kolmandas liigas. Barcelona põhimeeskonnas debüteeris Aleñá 30. novembril 2016 Hispaania karikamängus Hérculese vastu ja lõi selles mängus ka värava. Hispaania kõrgliigas tegi ta debüüdi 2. aprillil 2017 mängus Granada vastu. Hooajal 2017/18 mängis ta põhiliselt vaid Barcelona reservmeeskonnas ning lõi Hispaania esiliigas 38 mänguga 11 väravat. Hooajal 2018/19 sai ta oluliselt enam mänguaega Barcelona põhimeeskonnas. Hispaania kõrgliigas lõi ta esimese värava 2. detsembril 2018 mängus Villarreali vastu ja teise 23. aprillil 2019 mängus Deportivo Alavési vastu. Hooajal 2018/19 tuli ta Barcelonaga ka Hispaania meistriks. Järgmistel hooaegadel pääses Aleñá Barcelona põhikoosseisu, aga sai vähem mänguaega. Hooaja 2019/20 teises pooles oli ta Barcelonast laenul Real Betises.

2021. aasta jaanuaris läks ta Barcelonast hooaja lõpuni laenule Getafesse. Sama aasta juulis sõlmis ta Getafega püsiva lepingu viieks aastaks.

Aastatel 2012–2020 mängis Aleñá Hispaania noortekoondistes.

## Viited
Voitsbergi ringkond

**Voitsbergi ringkond** (*Bezirk Voitsberg*) on ringkond Austrias Steiermargi liidumaal.

Ringkond koosneb järgmistest valdadest:
9K33 Osa

**9K33 Osa** (vene keeles *9К33 Оса*, NATO nimetus SA-8 Gecko) on Nõukogude Liidus valmistatud maa-õhk tüüpi mobiilne õhutõrje raketikompleks. GRAU koodnimetus on 9K33.

## Kasutajad
*  - 2021. aasta seisuga oli kasutuses Osa-AKM.

### Galerii

The OSA-AK Weapons System passes through the Rajpath during the 60th Republic Day Parade-2009, in New Delhi on January 26, 2009.jpg|India 9K33 Osa 2009. aastal
UA anti-air training 2021 Osa-AKM (2).jpg|Ukraina Osa-AKM 2021. aastal 
Выдвижение автомобильной колонны снабжения ВС РФ в Харьковской обл. 004.png|Purustatud 9K33 Osa 2022. aastal Ukrainas


## Viited
Raepank

AS **Raepank** oli aastail 1993–1995 tegutsenud Eesti krediidiasutus.

Raepank sai tegevuslitsentsi 16. märtsil 1993.

Raepanga eestvedajad olid Sulo Muldia ja Peeter Luik

1996. aasta 1. jaanuaril  liitusid Forekspank ja Raepank ning ühinemisel tekkis Eesti Forekspank, mis kujunes aktivate poolest suuruselt kuuendaks kommertspangaks Eestis. Raepanga senistele aktsionäridele kuulus 39,5 protsenti ning Forekspanga aktsionäridele 60,5 protsenti ühendpanga aktsiatest. 

## Vaata ka
* Eesti Forekspank

## Viited
Master of Reality

"**Master of Reality**" on inglise *[[heavy metal]]*-ansambli Black Sabbath kolmas stuudioalbum. 

Album anti Suurbritannias välja 21. juulil 1971. Briti albumimüügi edetabelis jõudis see 5. kohale.

Kõigi lugude autorid on Tony Iommi, Ozzy Osbourne, Geezer Butler ja Bill Ward, välja arvatud "After Forever", "Embryo" ja "Orchid", mille autoriks on Iommi.

## Lood
#### 1. pool
# "Sweet Leaf"	5:05
# "After Forever"	5:27
# "Embryo" (instrumentaalne)	0:28
# "Children of the Grave"	5:18

#### 2. pool

# "Orchid" (instrumentaalne)	1:31
# "Lord of This World"	5:27
# "Solitude"	5:02
# "Into the Void"	6:13

Kogukestus:	34:29

## Muusikud
* Ozzy Osbourne – laul
* Tony Iommi – kitarr
* Geezer Butler – basskitarr
* Bill Ward – trummid
Cody Eakin

**Cody Eakin** (sündinud 24. mail 1991 Winnipegis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana Šveitsi kõrgliigaklubis SCL Tigers.

Aastatel 2007–2011 mängis Eakin Western Hockey League'is (WHL), suurema osa ajast Swift Current Broncosist, viimasel hooajal lisaks Kootenay Ice'is, kellega tuli 2011. aastal WHL-i meistriks.

2009. aastal valis Washington Capitals ta NHL-i ''draft''is 85. valikuna. Hooaja 2011/12 alguses asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Capitalsi tütarklubis Hershey Bears. NHL-is debüteeris Eakin 2. novembril 2011 mängus Anaheim Ducksi vastu. Esimese värava lõi ta liigas kaks päeva hiljem mängus Carolina Hurricanesi vastu. Hooajal 2011/12 sai ta NHL-is 30 mänguga kirja neli väravat ja neli väravasöötu.

2012. aasta juunis kaubeldi Eakin Dallas Starsi. Ta kindlustas kohe pärast seda, kui NHL-i hooaeg 2012/13 tööseisaku järel algas, enda koha Starsi põhikoosseisus. 48 põhihooaja mänguga lõi ta sel hooajal 7 väravat ja andis 17 väravasöötu. Kõigil kolmel järgmisel hooajal lõi ta liigas vähemalt 16 väravat ja kogus vähemalt 35 resultatiivsuspunkti. Hooajal 2016/17 segas teda vigastus ning ta tegi sel hooajal vaid 3+9.

2017. aasta juunis valis Vegas Golden Knights Eakini *Expansion Draft*is. Kohe esimesel hooajal jõudis ta Knightsiga Stanley karikavõistlustel finaali, kus kaotati Eakini esimesele NHL-i klubile Capitals. Hooaeg 2018/19 oli Eakini NHL-i karjääri kõige resultatiivsem (22+19). Hooaeg 2018/19 osutus aga oluliselt tagasihoidlikumaks ning 2020. aasta veebruaris kaubeldi Eakin  Winnipeg Jetsi, kus ta mängis vaid hooaja lõpuni.

2020. aasta oktoobris sõlmis Eakin kaheaastase lepingu Buffalo Sabresiga.

2022. aasta oktoobris sõlmis ta lepingu Tigersiga.

2015. aastal tuli Eakin Kanada jäähokikoondisega maailmameistriks. Eakin lõi turniiril neli väravat ja andis ühe väravasöödu.

## Viited

## Välislingid

* Cody Eakin NHL.com lehel
* Cody Eakin hockeydb.com lehel
Tõllukivi (Haeska)

**Tõllukivi** ehk **Haeska Hiiekivi** ehk **Kalevipoja Lingukivi** ehk **Sügeliskivi** on rabakivist hiidrahn Lääne maakonnas, Haapsalu linnas, Haeska külas.

Kivi pikkus on 10,0 m, laius 8,0 m, kõrgus 3,0 m, ümbermõõt 25,0 m ja maapealse osa maht 82 m³.

Rahn on ümarakontuuriline, üksikute kinnislõhedega ja vähese sambla ning rikkaliku samblike kattega. Rahnu lael on ümar madal lohk. Kivil on näha auke, mis olevat Kalevipoja jalajäljed.

Rahnuga on seotud muistendeid, mille motiiv kordub ka teiste rahnude juures. Kalev või Vanapagan tahtnud kivi linguga Martna kirikutorni pihta visata, see aga kukkunud enne maha, sest lingupael läks katki. Kivil olla Kalevipoja lingu- või jalajälg. Sellesse kogunenud vett kasutatud sügeliste arstimiseks. Kivi all põlenud vanasti rahaaugu tuli. Tõllukivi on Taara poolt kiviks nõiutud Vanakurat oma sellidega.

Rahn on alates 1959. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka

* Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid

* 
*
Phyllis Francis

**Phyllis Chanez Francis** (sündinud 4. mail 1992 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide sprinter, olümpiavõitja ja kolmekordne maailmameister.

Ta tegi täiskasvanute tiitlivõistluste debüüdi 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis, kui pääses 400 meetri jooksus finaali ja oli ajaga 50,51 seitsmes. 4×400 meetri teatejooksus võitis ta Ameerika Ühendriikide naiskonnaga hõbemedali.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros tuli Francis Ameerika Ühendriikide naiskonna koosseisus 4×400 meetri teatejooksus olümpiavõitjaks. 400 meetri jooksus oli ta ajaga 50,41 viies.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis tuli ta 400 meetri jooksus Salwa Eid Naseri ja Allyson Felixi ees ajaga 49,92 maailmameistriks. 4×400 meetri teatejooksus võitis ta Ameerika Ühendriikide teatenelikuga kuldmedali.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas sai Francis 400 meetri jooksus isikliku rekordiga 49,61 5. koha. 4×400 meetri teatejooksus tuli ta Ameerika Ühendriikide naiskkonnaga maailmameistriks.

## Isiklikud rekordid
### Välisrekordid

### Siserekordid

Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit

## Viited

## Välislingid
Soo-otsa rändrahn

**Soo-otsa rändrahn** on migmatiidist hiidrahn Pärnu maakonnas Saarde vallas Kikepera külas.

Kivi pikkus on 9,2 m, laius, 6,7 m, kõrgus 3,0 m, ümbermõõt 25,0 m ja maapealse osa maht 63 m³.

Rahnu lagi on ümardunud, sile ja sammaldunud. Küljed gneisjalt säbrulised. Esineb rohkesti kinnislõhesid.

Rahn on alates 1940. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka

* Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid

* 
*
Laumės

**Laumės** (žemaidi *Laumes*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Barstyčiai vallas.

Külla jääb osaliselt Laumėse botaanilis-zooloogiline kaitseala. Asula on saanud nime seal asuva Laumėse järve järgi. Järv on omakorda nime saanud mütoloogiliste vaimude (laumė) järgi, kes rahvajuttude kohaselt selles järves elasid.

Laumėse metsas asub mälestusmärk seal tegutsenud Gailiškiai külast pärit metsavendadele. Ka kasvab seal looduskaitsealune Laumėse metsa neljatüveline kuusk, mis hargneb meetri kõrguselt ja mis on 30 meetrit kõrge.

Külas on kaks Laumėse kalmistut. Küla vanas surnuaias asub 1808. aastal rajatud kabel.

Apušrotase nime kandvad Laumėse muinaskalmed on muinsuskaitse all.
## Elanikkond


* 234 (1902)
* 285 (1923)
* 276 (1959)
* 221 (1970)
* 135 (1979)

* 63 (1989)
* 71 (2001)
* 47 (2011)
* 25 (2021)



Laumių miškas, 4-kamienė eglė 2.JPG|Laumėse metsa neljatüveline kuusk
Laumių koplyčia, koplytėlė.jpg|Laumėse kabel
Laumių koplyčia, vidus.JPG|Kabeli sisevaade


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Neoantrodia

***Neoantrodia*** on *[[Fomitopsidaceae]]* sugukonda kuuluv seeneperekond.

## Liike
Kõik liigid on liigutatud perekonda pess.

## Endisi liike
**Fomitopsis leucaena* – mahe korgik
**Fomitopsis serialis* – kuusekorgik

## Välislingid
*
Ameerika Ühendriikide riiklik ilmateenistus

**Ameerika Ühendriikide riiklik ilmateenistus** (*National Weather Service*, **NWS**) on Ameerika Ühendriikide föderaalagentuur, mille ülesanneteks on ilmaennustused, ohtliku ilma eest hoiatamine ning muud ilmastikuga seotud tooted organisatsioonidele ja avalikkusele kaitse, ohutuse ja üldise teavitamise eesmärgil.

Ilmateenistus täidab oma ülesandeid riiklike ja regionaalsete keskuste ning 122 ilmaennustusbüroo abil. NWS on osa Riiklikust Ookeani- ja Atmosfäärivalitsusest, mis omakorda on Kaubandusministeeriumi haldusalas. Teenistuse peakorter asub Silver Springis Marylandi osariigis. 

## Viited
Laanekivi

**Laanekivi** ehk **Tõruvere Laanekivi** on rabakivist hiidrahn Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Tõruvere külas.

Kivi pikkus on 7,6 m, laius, 6,0 m, kõrgus 2,8 m ja ümbermõõt 25,0 m. 

Rahn on korrapäratu põhiplaaniga veidi piklik ja püstiste külgedega. Kaguküljel on rahn alusel laienev, edelaküljel püstise külgseinaga. Suur osa rahnust on maa sees. See on laiguliselt sammaldunud, rohke samblakattega.

Rahvapärimus loeb rahnu Kalevipoja lingukiviks. Ka loopinud Kalevipoeg Kodavere rannas hunti, kes Alatskivil ta hobuse oli murdnud. Kõige suurem kivi lennanud Tõruvere laande.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka

* Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid

* 
*
Cegłów

**Cegłów** on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Mińsk Mazowiecki maakonnas, Cegłówi valla halduskeskus. Cegłów asub Mińsk Mazowieckist umbes 13 km ja Varssavi kesklinnast ligikaudu 50 km idas.

Cegłów sai linnaõigused 1621. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal.

1. jaanuaril 2022 sai Cegłów linnaõigused tagasi.

## Viited
UTC+14:00

**UTC+14:00** on ajavöönd, mis on 14 tundi ees maailmaajast UTC. See on kõige varajasem ajavöönd – selles vööndis algab uus päev esimesena.

Vööndis asuvad Kiribatile kuuluvad Line'i saared.
Uldis Krasts

**Uldis Krasts** (sünninimi Uldis Krišjānis, 26. märts 1943 – 25. detsember 2022) oli liivi rahvusest Läti ajakirjanik, tõlkija, luuletaja ja proosakirjanik. Kirjutas läti keeles.

Ta sündis Ventspilsis liivi kalamehe perekonnas. Töötas ehitaja, saeveski ja raamatukogu töötajana, ajakirjaniku ja kooliteatri näitejuhina. Kirjutanud humoreske, näidendeid ja luuletusi.

Tema luuletusi on tõlgitud vene, eesti, liivi, leedu ja esperanto keelde.

Eesti keeles on tema luuletusi ilmunud liivi luuleantoloogias "Ma akūb sīnda vizzõ, tūrska! Ma võtan su õnge, tursk" (2011).

## Viited

## Välislingid
*https://literatura.lv/en/person/Uldis-Krasts/873494
Puokė

**Puokė** (žemaidi *Poukė*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Barstyčiai vallas.

Külla jääb osaliselt Laumėse botaanilis-zooloogiline kaitseala. Külas on Puokė kalmistu.

Puokė hiiemägi on muinsuskaitse all. Hiiemäge piirab katkuajal rajatud kiviaed. Hiiemäel kasvab looduskaitse alune Puokė pärn. Pärn kasvab kiviaia juures ja sel on üheksa tüve. Mäel seisavad neli risti ja puidust kabel. Kabel on püstitatud endisele surnuaiale.

Puokė külas asub Barstyčiai rändrahn, mis on Leedu suurim rändrahn. Kivi kaalub 680 tonni.

## Ajalugu

Piirkonna varasemast asustusest annavad tunnistust hiiemäest 800 meetrit edelas asuvad uurimata Puokė linnamägi ja Puokė muinaskalmed.

Puokė kandis varem Baršiai nime ja seal asus mõis, millel oli ka Laumėse külas asuv karjamõis. Mõisnik lasi ka hiiemäele kiriku rajada. Kirik hüljati, kui valmis Barstyčiai kirik.

Vaimulik Petrauskis, kellele küla kuulus, keelustas sealsetes metsades puude raiumise. Isegi ühe puu langetamine tõi kaasa karmid karistused.

Mõisa juures asus lohukivi, mis hiljem Paparčiaisse veeti.

Aastail 1950–1954 oli küla Puokė külanõukogu halduskeskuseks.

## Elanikkond


* 247 (1902)
* 311 (1923)
* 221 (1959)
* 214 (1970)
* 211 (1979)

* 160 (1986)
* 157 (1989)
* 190 (2001)
* 122 (2011)
* 76 (2021)



Puokė, kaimas.JPG|Puokė küla
Puokės Alko kalnas.jpg|Hiiemägi
Puokės kalno koplyčia, vidus.JPG|Kabeli sisevaade
Puokės_liepa,_prie_kamienų.JPG|Puokė pärn


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Bärnbach

**Bärnbach** on väikseim linn *(Stadtgemeinde)* Austrias Steiermargi liidumaal Voitsbergi ringkonnas. Linn on populaarne oma kiriku (kujundanud Friedensreich Hundertwasser), käsitsi klaasitootmise ja söekaevandamise (karjääris) poolest. Tänapäevaks on söekaevandus suletud, kuna see oli ebaökonoomne.

## Kultuur ja vaatamisväärsused

Turismimagnet on Püha Barbara (kaevurite kaitsepühak) kirik, mis ehitati 1948. aastal ja mille 1987. aastal renoveeris Friedensreich Hundertwasser.

"Stölzle Oberglas" ettevõttes on klaasitootmise ajaloo ja tehnoloogia muuseum ning Altkainachi lossis on lossimuuseum.

## Taristu

Bärnbachis on väike raudteejaam, mis ühendab Köflachi ja Graziga. Lähim *Autobahn* (kiirtee) on A2 Südautobahn, lähimad ühendussõlmed on Modriach ja Mooskirchen. Olulisim maantee on B70 Packerbundesstraße, mis ühendab Bärnbachi Grazi ja Villachiga.

Enamik elanikke on pendeldajad ja kasutavad maanteed B70 Grazi jõudmiseks.

Graz asub umbes 48 km kaugusel.

## Majandus

Taristu olukorra tõttu pole tööstus Bärnbachist eriti huvitatud. Väljalasketorude tootja Remus asub linnas alates 1990. aastast.
 
Varem olid tähtsateks tööstuskohtadeks söekaevandus, aurujõujaam Voitsberg III ja klaasitehas. Jõujaam suleti 2006. aastal ja lammutamine algas 2013. aastal. Tänapäevaks on klaasitehas sulgenud tööstusliku tootmise üksuse, kuid klaasipuhumise ja klaasikunsti üksus on endiselt olemas.
 
Enamik inimesi töötab naaberlinnades või Grazis.

Bärnbachis on ka kaubanduskeskus WEZ (Weststeirisches Einkaufszentrum = Lääne-Steiermargi ostukeskus), mis on suurim kaubanduskeskus ringkonnas.

## Viited
UTC+13:00

**UTC+13:00** on ajavöönd, mis on 13 tundi ees maailmaajast UTC.

Vööndis asuvad aasta läbi:
*le kuuluvad Fööniksisaared
*
*
*
:suveajal:
*
*
UTC+12:00

**UTC+12:00** on ajavöönd, mis on 12 tundi ees maailmaajast UTC.

Vööndis asuvad aasta läbi:
*le kuuluvad Tšuktšimaa ja Kamtšatka krai – Kamtšatka aeg
*le kuuluv Wallis ja Futuna
*le kuuluv Wake'i saar
*
*
*le kuuluvad Gilberti saared
*

Lisaks kasutatakse seda ajavööndit mõnedes Antarktika uurimisjaamades.
Ustilago

***Ustilago*** on perekond kandseeni.

## Liike
**Ustilago maydis* – maisi-lendnõgi

## Varasemaid liike
**Tranzscheliella maydis* – vareskaera kõrrenõgi

## Välislingid
*
Kaljumäestiku rahvuspark

**Kaljumäestiku rahvuspark** (*Rocky Mountain National Park*) on Ameerika Ühendriikide rahvuspark, mis asub Colorado osariigis Kaljumäestiku Front Range'i piirkonnas.

Rahvuspark asub osariigi pealinnast Denverist 89 km loodes. Pargi peamised vaatamisväärsused on mäed, mägijärved ja eripalgeline loodus.

Rahvusparki läbib Ameerika veelahkmeahelik. Rahvuspargi kõrgeim mägi on Longs Peak (4346 m).

Kaljumäestiku rahvuspark asutati 26. jaanuaril 1915. 1930. aastatel ehitati rahvusparki peamine tee, Trail Ridge Road. Tänapäeval on park Ameerika Ühendriikide rahvusparkide hulgas külastatavuselt kolmandal kohal; 2019. aastal külastas rahvusparki umbes 4,7 miljonit inimest.

## Viited
UTC+11:00

**UTC+11:00** on ajavöönd, mis on 11 tundi ees maailmaajast UTC.

Vööndis asuvad aasta läbi:
*le kuuluvad Magadani oblast, Sahhalini oblast ja Sahha idaosa (sealhulgas Abõi uluss, Allaihha uluss, Moma uluss, Nižnekolõmski, Srednekolõmski ja Verhnekolõmski uluss, Oimjakoni uluss, Ust-Janski uluss ja Verhojanski uluss) – Magadani aeg
*le kuuluvad Kosrae ja Pohnpei
*le kuuluv Uus-Kaledoonia
*le kuuluv Bougainville
*
*
*le kuuluv Norfolki saare ala

Lõunapoolkera suveajana on see vöönd kasutusel Austraalias (AEDT):

*Austraalia pealinna ala
*Jervis Bay ala
*Uus-Lõuna-Wales (välja arvatud Broken Hill ja ümbruskond ning Lord Howe)
*Tasmaania
*Victoria
UTC+10:00

**UTC+10:00** on ajavöönd, mis on 10 tundi ees maailmaajast UTC.
Vööndis asuvad aasta läbi:
*le kuuluvad Juudi autonoomne oblast, Habarovski krai, Primorje krai, osa Sahhast – Vladivostoki aeg
*s Queensland (AEST)
*le kuuluvad Chuuk ja Yap
*le kuuluvad Guam ja Põhja-Mariaanid
* (välja arvatud Bougainville)

Lõunapoolkera talvel on see vöönd kasutusel Austraalias:
*Austraalia pealinna ala
*Jervis Bay ala
*Uus-Lõuna-Wales (välja arvatud Broken Hill ja ümbruskond ning Lord Howe)
*Tasmaania
*Victoria
Hypocreopsis

***Hypocreopsis*** on kottseente hõimkonda, helekottseeeneliste sugukonda kuuluv seeneperekond.

## Liike
**Hypocreopsis lichenoides* – sagarik
**[[Hypocreopsis rhododendri]]*

## Välislingid
*
Kroonliudik (perekond)

**Kroonliudik** (*Sarcosphaera*) on seeneperekond. 

## Liike
**Sarcosphaera coronaria* – kroonliudik

## Välislingid
*
Harunev korallnarmik

**Harunev korallnarmik** (*Hericium coralloides*) on kandseente hõimkonna *[[Agaricomycetes]]* klassi kuuluv liik seeni.

## Välislingid
*
UTC+9:00

**UTC+9:00** on ajavöönd, mis on 9 tundi ees maailmaajast UTC.
Vööndis asuvad aasta läbi:
*
*
*le kuuluvad Maluku saared ja Lääne Paapua (Paapua provints ja Lääne-Paapua provints)
*
*
*
*le kuuluvad Amuuri oblast, Taga-Baikali krai, osa Sahhast – Jakutski aeg
Budistlikud tähtpäevad

* **Vesak**: Buddha sünnipäeva tuntakse Vesakina ja see on aasta üks suuremaid festivale. Seda tähistatakse mai esimesel täiskuu päeval või neljandal kuukuul, mis tavaliselt esineb mais või kuu liigaasta, juuni ajal. Mõnes riigis on sellest saanud võimalus tähistada mitte ainult Buddha sündi, vaid ka valgustumist ja parinirvaanat.
* **Bodhi päev**: püha, mis tähistab päeva, mil ajalooline Buddha koges valgustumist.
* **Asalha Puja päev**: Tuntud ka kui "Dharma päev", tähistab Buddha esimest õpetust 8. kuu täiskuu päeval, umbes juulis.
* **Uposatha**: Seda päeva tuntakse tähtpäevana, igas kuus on neli püha noorkuu, täiskuu ja veerandkuu päeva.
UTC+8:00

**UTC+8:00** on ajavöönd, mis on 8 tundi ees maailmaajast UTC.

Vööndis asuvad aasta läbi:

* (Lääne-Austraalia)
*
*
* (sh Hongkong, Macau)
*
*
* ida- ja keskosa (Dornod, Sükhbaatar, Ulaanbaatar)
*
*
*le kuuluvad Irkutski oblast ja Burjaatia – Irkutski aeg
Aubrikiai

**Aubrikiai** (žemaidi *Aubrėkē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Barstyčiai vallas. Külas on kaks Aubrikiai kalmistut.
## Elanikkond


* 103 (1902)
* 124 (1923)
* 91 (1959)
* 77 (1970)

* 21 (1979)
* 10 (1989)
* 13 (2001)
* 9 (2011)


## Viited
Kančaičiai

**Kančaičiai** on küla Leedus Skuodase rajoonis Barstyčiai vallas. Külas on kaks Kančaičiai kalmistut.
## Elanikkond


* 156 (1902)
* 231 (1923)
* 172 (1959)
* 147 (1970)
* 85 (1979)

* 26 (1985)
* 16 (1989)
* 8 (2001)
* 22 (2011)


## Viited
Mockaičiai

**Mockaičiai** (žemaidi *Muockātē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Barstyčiai vallas. Külas on kaks Mockaičiai kalmistut.

Külla jääb muinsuskaitsealune Mockaičiai mägi (ka Gaidkalnis), mis on sellega seotud legendide tõttu muinsuskaitse alla võetud. Mäel asub looduskaitsealune rändrahn Pikčiaus kūlis (Pikčiuse vasar), mille olevat sinna vedanud kurat. Ka kasvab seal looduskaitsealune Mockaičiai pärn. 

## Elanikkond


* 86 (1902)
* 123 (1923)
* 83 (1959)
* 80 (1970)
* 62 (1979)

* 45 (1989)
* 34 (2001)
* 24 (2011)
* 18 (2021)

## Viited
Edelschrott

**Edelschrott** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Steiermargi liidumaal Voitsbergi ringkonnas.

Edelschrott asub poolel teel Köflachi ja Packi sadula vahel.

## Viited
Geldėnai

**Geldėnai** (žemaidi *Geldienā*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Barstyčiai vallas.

Külla jäävad muinsuskaitsealused Geldėnai muinaskalmed. Suur osa kalmete alast on pikka aega jäänud põldude alla.

## Elanikkond


* 162 (1902)
* 247 (1923)
* 92 (1959)
* 157 (1970)
* 90 (1979)

* 53 (1989)
* 37 (2001)
* 20 (2011)
* 15 (2021)

## Viited
UTC+7:00

**UTC+7:00** on ajavöönd, mis on 7 tundi ees maailmaajast UTC.

Vööndis asuvad aasta läbi:

*le kuuluv Jõulusaar
* provintsid Sumatral, Jaaval ja osa Kalimantani provintsidest
*
*
* lääneosa
*
*le kuuluvad Altai krai, Altai Vabariik, Hakassia, Kemerovo oblast, Krasnojarski krai, Novosibirski oblast, Tomski oblast ja Tõva – Krasnojarski aeg
*
Bareikiai

**Bareikiai** (ka **Bareikėnai**) on endine linn Leedus, mida arvatakse olevat asunud tänapäeva Erkšva küla aladel.

Rahvajuttude kohaselt olevat linna keskmeks olnud Erkšva küla hiiemägi kui vana paganausu keskus. See olevat olnud Apuolė linnamäe kõrval teine paik, kus teeniti Juozas Šliavase andmeil hiljem paganlikul viisil "tõelist jumalat". Paganliku pühakoja asemele ehitati hiljem kristlik kirik. Bareikiail oli ka eemal asuv eeslinn, millest kujunes hiljem Ylakiai alev.

Kirjalikes allikates on Bareikiaist teateid XVI sajandist ja suuremast osast XVII sajandist. XVII sajandi lõpuaastatel põletas Rootsi sõjavägi linna maha. XVI sajandil oli Bareikiai suurem kui Skuodas või Salantai. Linnas oli turuplats ja kuus tänavat.

Kohalike legendide kohaselt pääsenud Bareikiai kiriku vaimulik linna hävingust ja asunud elama Ylakiaisse, kuhu asutas siis uue kiriku. Tema terava nägemise järgi (toonases murdes oli terav silm *yla akis*) sai siis Ylakiai ka nime.

## Viited
Olenivka (Mohõliv-Podilskõi rajoon)

**Olenivka** (ukraina keeles Оленівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mohõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 550. Pindala on 1,344 km².


Church in Olenivka (Mohyliv-Podilskyi Raion).jpg|Olenivka kabel
Olenivka (Mohyliv-Podilskyi Raion) sign.jpg
UTC+6:00

**UTC+6:00** on ajavöönd, mis on 6 tundi ees maailmaajast UTC.

Vööndis asuvad aasta läbi:

*
*
*i idaosa
*
*le kuuluv Omski oblast – Omski aeg
*Chagose saared (Suurbritannia valduses olev vaidlusalune territoorium)
UTC+5:00

**UTC+5:00** on ajavöönd, mis on 5 tundi ees maailmaajast UTC.

Vööndis asuvad aasta läbi:

*i lääneosa
*
*
*
*
*le kuuluvad Baškortostan, Handi-Mansimaa, Kurgani oblast, Orenburgi oblast, Permi krai, Sverdlovski oblast, Tjumeni oblast, Tšeljabinski oblast ja Jamali Neenetsi autonoomne ringkond – Jekaterinburgi aeg

Talvel on selles ajavööndis:

*
Geistthal

**Geistthal** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Voitsbergi ringkonnas. 2015. aastast on see Geistthal-Södingbergi valla osa.

Geistthal asub u. 40 km Grazist läänes Gleini Alpi jalamil.
Catathelasmataceae

***Catathelasmataceae*** on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni.

## Perekondi
**Catathelasma* – hiidloorik

## Välislingid
*
Geistthal-Södingberg

**Geistthal-Södingberg** on 2015. aasta algusest vald *(Gemeinde)* Austrias Steiermargi liidumaal Voitsbergi ringkonnas. Vald loodi Steiermargi vallareformi osana, kui ühendati Geistthal ja Södingberg.

## Viited
Hiidloorik (perekond)

**Hiidloorik** (*Catathelasma*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Catathelasma imperiale* – hiidloorik
**[[Catathelasma ventricosum]]*

## Välislingid
*
Hirschegg-Pack

**Hirschegg-Pack** on 2015. aastast vald *(Marktgemeinde)* Austrias Steiermargi liidumaal Voitsbergi ringkonnas. See loodi Steiermargi vallareformi osana 2014. aasta lõpul, kui ühendati endised vallad Hirschegg ja Pack.

Pack asub Grazist läänes Packi sadula lähedal, Steiermargi ja Kärnteni vahelise piiri ääres.

## Kultuur ja vaatamisväärsused

;Hirschegg

* *Pfarrkirche Hirschegg*

;Pack

* *Schloss Pack*
* *Pfarrkirche Pack*
* *Freiländer Alm*
* *Hebalm und Hebalmkapelle*

## Viited
UTC+4:00

**UTC+4:00** on ajavöönd, mis on 4 tundi ees maailmaajast UTC.

Vööndis asuvad aasta läbi:

*
*
*
*
*
*
*le kuuluv Réunion
*
*le kuuluvad Astrahani oblast, Samara oblast, Saratovi oblast, Udmurtia ja Uljanovski oblast – Samara aeg
Pack (Steiermark)

**Pack** oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Voitsbergi ringkonnas. 2015. aastast on see Hirschegg-Packi valla osa.

Pack asub Grazist läänes Packi sadula lähedal Steiermargi ja Kärnteni vahelise piiri ääres.
UTC+3:00

**UTC+3:00** on ajavöönd, mis on 3 tundi ees maailmaajast UTC.

Vööndis asuvad aasta läbi:

:Aafrikas:
*
*
*
*
*
*ile kuuluvad Prints Edwardi saared
*
*le kuuluvad Bassas da India, Europa saar, Juan de Nova saar ja Mayotte
*
*
*

:Aasias:
*
*
*
*
*
*
*
*

:Euroopas:
* 
* 
* Euroopa osa ja Venemaa poolt annekteeritud  alad
* *de jure* osad  ja   

Suveajal asuvad selles vööndis:

:Euroopas:
*Bulgaaria
*Eesti
*Kreeka
*Küpros
**Põhja-Küpros
*Läti
* Leedu
* Moldova
**Transnistria
*Rumeenia
*Soome
*Ukraina     
*le kuuluv Akrotiri ja Dhekelia

Aasias:

*
*
Hirschegg

**Hirschegg** oli 2015. aastani vald Austrias Steiermargi liidumaal Voitsbergi ringkonnas, mis ühendati Hirschegg-Packi valda.

Hirschegg on alpiküla, mis asub u. 14 km Voitsbergist läänes. See on Steiermargi ja Kärnteni vahelise piiri ääres.
Oceani 11

**"Oceani 11"** (originaalpealkirjaga "Ocean's 11") on Lewis Milestone'i 1960. aasta põnevuskomöödia. Filmis mängivad teiste seas ka nn. Rat Pack – Frank Sinatra, Dean Martin, Sammy Davis noorem, Peter Lawford ja Joey Bishop.

Film esilinastus Las Vegases 3. augustil 1960 ja mujal 10. augustil 1960.

2001. aastal tehti filmi põhjal uusversioon "Oceani 11 – kõrged panused", millele tehti ka kaks järge: "Oceani kaksteist" (2004) ja "Oceani kolmteist" (2007).

## Sisu
11 USA jalaväe 82. langevarjurite diviisi (*82nd Airborne Division*) veterani Danny Oceani ja Jimmy Fosteri juhtimisel saavad kokku suureks plaaniks – röövida uusaastaööl samal ajal viit Las Vegase kasiinot: Sahara, Riviera, Desert Inn, Sands ja Flamingo.

Rööv on sõjaväelise täpsusega läbi planeeritud. Josh Howard läheb tööle prügiauto juhiks, teised lähevad sihtmärkideks olevatesse kasiinodesse mitmesugustele töödele. Elektripostidele on paigaldatud lõhkeseadelised ja kasiinode varuelektrisüsteemid on ümber kaabeldatud, et nad avaksid hoopis kasiinode varakambrid. Täpselt uusaastaöö keskööl lastakse elektripost õhku ning Las Vegas Strip jääb pimedusse, samal ajal kui kasiinodes töötavad Oceani jõugu liikmed hiilivad varakambritesse ja viskavad kogu saadud raha prügikastidesse. Howard prügiautojuhina võtab need auto peale, pääsedes nii politsei teesulgudest läbi. Raha peidetakse linnast välja prügimäele ja rööv paistab olevat õnnestunud.

Kuid kohe pärast röövi sureb jõugu elektrik Tony Bergdorf keset Las Vegas Stripi südameinfarkti, mis äratab politsei kahtluse, kes hakkavad uurima, kas tema surm oli seotud suurrööviga. Endine gängster Duke Santos saab kokku kasiinode ülemustega ja lubab vaevatasu eest nende raha tagasi saada. Kuna rööv oli hästi kavandatud, kahtlustab ta algul maffiat, kuid ta põrandaalusted kontaktid ei ole asjaga seotud. Tema kihlatuks on aga Fosteri ema, proua Restes, kes mainib, et Forster ja Ocean teenisid koos armees ning on parasjagu Las Vegases. Saanud politseilt teada, et Bergdorf võitles koos Oceani ja Fosteriga samas üksuses, nuputab ta Fosteri ja Oceani plaani välja selleks ajaks, kui Bergdorfi surnukeha jõuab matusebüroosse.

Duke nõuab Oceanilt poole jõugu saagist, mispeale jõuk otsustab peita raha Bergdorfi kirstu, peale 10 000 dollari tema lese jaoks. Raha plaanitakse tagasi saada, kui kirst saabub San Franciscosse. Matusekorraldaja aga veenab Bergdorfi leske matma ta Vegasesse, mispeale Bergdorfi põrm tuhastatakse – koos kogu kirstu peidetud rahaga.

## Osatäitjad

### Oceani jõuk

* Frank Sinatra – Danny Ocean
* Dean Martin – Sam Harmon
* Sammy Davis noorem – Josh Howard
* Peter Lawford – Jimmy Foster
* Joey Bishop – "Mushy" O'Connors
* Richard Conte – Tony Bergdorf
* Henry Silva – Roger Corneal
* Buddy Lester – Vince Massler
* Richard Benedict – George "Curly" Steffans
* Norman Fell – Peter Rheimer
* Clem Harvey – Louis Jackson

### Teised

* Angie Dickinson – Beatrice Ocean
* Cesar Romero – Duke Santos
* Ilka Chase – proua Restes
* Jean Willes – Gracie Bergdorf
Orissaare Muusikakool

**Orissaare Muusikakool** on muusikakool Saare maakonnas Orissaares aadressil Kuivastu mnt 29.

Kool tegutseb alates 1.septembrist 1990.

## Välislingid
* Orissaare Muusikakooli veebisait
Longs Peak

**Longs Peak** (Arapaho keeles: *Neníisótoyóú’u*) on mägi Põhja-Ameerikas Kaljumäestiku Front Range'i mäeahelikus. 

Mäe kõrgus on 4346 meetrit ning see jääb Kaljumäestiku rahvuspargi territooriumile. Longs Peak on Boulderi maakonna ja rahvuspargi kõrgeim mäetipp. 

Mägi on nimetatud maadeavastaja Stephen Harriman Longi auks. Longs Peaki tippu jõudis 23. augustil 1868 esimesena John Wesley Powell.

## Viited
Kruopiai (Barstyčiai vald)

**Kruopiai** (žemaidi *Kroupē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Barstyčiai vallas.

Külla jäävad osaliselt Žemaitija rahvuspark ja Mikytai maastikukaitseala. Asula on nime saanud isikunime Kruopis järgi. Külas on Kruopiai kalmistu.

Külas asub looduskaitsealune Pūkštė mägi, mis on Skuodase rajooni kõrgeim punkt (171,8 m). Jalamilt on selle kõrgus 15 meetrit. Ühe legendi kohaselt asus mäel Tadeusz Kościuszko ülestõusu ajal Poola ja Leedu vägede väljaõppelaager. Mäele oli püstitatud ka vahitorn, ent üks kõrge mänd varjas vaate sellele suunale, kust venelased lähenesid. Üllatusrünnaku käigus said kõik kaitsjad surma. Teise loo kohaselt oli mäel kindlus, mille komandant oli Pokštase-nimeline mees. Kindlust rünnanud vaenlased tapsid kõik selle kaitsjad.

Külla jääb jalajälge meenutava lohuga kivi, mille kohta räägitakse, et selle jälje olevat jätnud laumė. Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad, kellele on sinna püstitatud kaks mälestusmärki.
## Elanikkond


* 124 (1902)
* 328 (1923)
* 219 (1959)
* 159 (1970)
* 119 (1979)

* 58 (1989)
* 67 (2001)
* 61 (2011)
* 27 (2021)


## Viited

## Välislingid
Barstytaliai

**Barstytaliai** (žemaidi *Barstītalē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Barstyčiai vallas.

Külla jäävad osaliselt Žemaitija rahvuspark ja Mikytai maastikukaitseala. 

Külas asub Barstytaliai soo. 35 ha suurune soo on üks selle piirkonna suuremaid. Seal elutsevate lindude vaatlemiseks on püstitatud viie meetri kõrune vaatetorn.
## Elanikkond


* 89 (1902)
* 124 (1923)
* 77 (1959)
* 66 (1970)
* 47 (1979)

* 42 (1989)
* 32 (2001)
* 20 (2011)
* 14 (2021)


## Viited
Kainach bei Voitsberg

**Kainach bei Voitsberg** on vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Voitsbergi ringkonnas.

Kainach asub Grazist läänes.

## Viited
UTC+2:00

**UTC+2:00** on ajavöönd, mis on 2 tundi ees maailmaajast UTC.

Vööndis asuvad aasta läbi:

:Aafrikas:

*
*
*
* idaosa
* (välja arvatud Prints Edwardi saared)
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

:Euroopas:
* Kaliningradi oblast

Talveajal asuvad selles vööndis ka:

:Euroopas (Ida-Euroopa aeg):
*
*
*
*
**sh Põhja-Küpros
*
*
*
**sh 
*
*
*  
*le kuuluv Akrotiri ja Dhekelia

Aasias:

*
*
*
UTC+1:00

**UTC+1:00** on ajavöönd, mis on 1 tund ees maailmaajast UTC.

Vööndis asuvad aasta läbi:

:Aafrikas:

*
*
*
*
*
*
*
* lääneosa
*
*
*
*
*
*
*

Kui ei ole suveaega asuvad selles vööndis ka:

:Euroopa riigid, kus kehtib Kesk-Euroopa aeg.
Acadia rahvuspark

**Acadia rahvuspark** (*Acadia National Park*) on Ameerika Ühendriikide rahvuspark, mis asub Maine'i osariigi ranniku keskosas. 

Rahvuspark hõlmab umbes poolt Mount Deserti saarest, osa Isle au Hautist, Schoodici poolsaare tipu ning osa 16-st rannikul asuvast saarest. Rahvuspark kaitseb ranniku pinnavorme, loodust ja kultuuripärandit. Acadia rahvuspargi pindala on 198,6 ruutkilomeetrit.

Acadia rahvuspark loodi 1916. aastal.

## Viited
Piekoszów

**Piekoszów** on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kielce maakonnas, Piekoszówi valla halduskeskus. Piekoszów asub Kielce kesklinnast ligikaudu 11,5 km läänes.

Küla on esmamainitud 1337. aastal.

Piekoszów sai linnaõigused 1. jaanuaril 2023.

## Viited
Kaliningradi aeg

**Kaliningradi aeg** (lühend vene keeles *МСК−1*, ladina kirjas *MSK-1*) on vööndiaja UTC+2:00 nimetus, mida kasutatakse Venemaal Kaliningradi oblastis. Kaliningradi aeg on seega maailmaajast kaks tundi ees. 

Kaliningradi oblast läks Moskva ajalt vööndiaega UTC+2:00 üle 1989. aastal koos Eesti, Läti ja Leeduga. 29. märtsist 1992 kasutati suvepreioodil suveaega UTC+3:00. 2011. aastast oli Kaliningradi aeg aasta läbi UTC+3:00, 2014. aastast UTC+2:00.

## Viited
Archesi rahvuspark

**Archesi rahvuspark** (*Arches National Park*) on rahvuspark Ameerika Ühendriikides Utah' osariigis.

Rahvuspargis asub üle 2000 liivakivist loodusliku kaare, sealhulgas 16 meetrit kõrge Delicate Arch ning mitmed geoloogiliselt unikaalsed objektid.

Park asub osariigi idaosas Colorado platool paiknevas kõrbes. Pargi pindala on 310 ruutkilomeetrit.  

## Viited