open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jalgpall olümpiamängudel

**[[Nüüdisaegsed olümpiamängud|Olümpiamängud]]e [[jalgpall]]iturniiri** peetakse alates 1900. aasta suveolümpiamängudest Pariisis. 

Võistlusi ei toimunud 1896. ja 1932. aasta suveolümpiamängudel. Alates 1996. aasta olümpiamängudest Atlantas on kavas ka naiste jalgpall.

## Ajalugu
Jalgpalli ei olnud 1896. aasta suveolümpiamängude kavas. 1900. ja 1904. aasta võistlustel osalesid turniiril amatöörjalgpalliklubid, ja alles 1908. aasta olümpiamängudel toimus korralik jalgpalliturniir rahvusmeeskondade vahel.

Kahel esimesel korral võitis olümpiamängud Suurbritannia jalgpallikoondis, alistades mõlemal korral finaalis Taani jalgpallikoondise.

Sellest alates on jalgpall olnud kõigi suveolümpiamängude kavas, turniiri ei peetud vaid 1932. aasta suveolümpiamängudel Los Angeleses.

Kuni 1928. aastani olid olümpiamängud ainus rahvusvaheline tiitliturniir koondistele, alles 1930 peeti Uruguays esimesed maailmameistrivõistlused. Elukutselistel jalgpalluritel oli olümpiamängudel osalemine keelatud ja sõjajärgsetel mängudel (1952–1980) domineerisid seetõttu Ida-Euroopa riikide niinimetatud amatöörid. Kokku on olümpiavõitja selgitatud 20 korda. 

1984. aastal lubati ka profid esimest korda platsile, kuid FIFA nõudel võisid kaasa teha vaid need pallurid, kes polnud mänginud MM-võistluste valik- ega finaalturniiridel. 

Alates 1992. aasta Barcelona olümpiamängudest sätestati reegel, et 18 mängijast 15 peavad olema 23-aastased või nooremad. Naiste seas on kehtestatud vanuse alampiir – kaasa tohib teha mängija, kes saab olümpia-aastal vähemalt 16-aastaseks.
## Meeste turniirid
1920. aasta olümpiamängude jalgpalliturniiri finaali ajal lahkus Tšehhoslovakkia väljakult 43 .minutil 2-0 eduseisus Belgia vastu ja diskvalifitseeriti. Hõbemedali lisamängus võitis Hispaania Hollandi vastu 3-1.

1972. aasta olümpiamängude jalgpalliturniir mängiti uute reeglite järgi, et kui matš lõpeb isegi pärast lisaaega viigiga, jagatakse medalid. Pronksimatšis see reegli muudatus mõjutas matši negatiivselt. Pronksimäng Nõukogude Liidu ja Ida-Saksamaa vahel läks pärast tegelikku mänguaega lisaajale ning lisaajal ajal ei soovinud kumbki meeskond oma medalipositsiooni ohtu seada. Kuigi pealtvaatajad vilistasid ja polnud mängu käiguga rahul, otsustasid meeskonnad mitte rünnata ja matši lõpuks anti pronksmedalid mõlemale meeskonnale. 

## Naiste turniirid

## Medalid

## Vaata ka
*Jalgpall 1924. aasta suveolümpiamängudel
*Jalgpall 1952. aasta suveolümpiamängudel
*Jalgpall 1968. aasta suveolümpiamängudel
*Jalgpall 1976. aasta suveolümpiamängudel
*Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
*Jalgpall 2008. aasta suveolümpiamängudel
*Jalgpall 2012. aasta suveolümpiamängudel
*Jalgpall 2016. aasta suveolümpiamängudel
Sisestandard

**Sisestandard** on analüütilises keemias kasutatav keemiline ühend, mis lisatakse uuritavale proovile teadaolevas hulgas enne analüüsi. See annab võimaluse analüüdi (uuritava ühendi) hulga määramiseks sisestandardi suhtes. Sisestandardi lisamine on tihti kasutatav instrumentaalanalüüsis. Standard valitakse nii, et see ei segaks analüüdi määramist, kuid on sellele keemiliselt lähedane ja annab signaali (piigi, spektri maksimumi vms) lähipiirkonnas. Analüüsi korrektsuse kontrolliks kasutatakse ka kindla hulga analüüdi enda lisamist.

## Vaata ka
*analüütiline keemia
Hais

**Hais** ehk **halb lõhn** ehk **lehk** on ebameeldiv ja sageli tugev lõhn. 

Meeldivat lõhna nimetatakse aroomiks.

## Vaata ka

*Haisulävi
*Haisuhäiring
*Haisulukk
*Haisutõrje
*Haisunäärmed
*Aroom
*Lõhnaaine
Fütoliit

**Fütoliidid** on taimedest pärit, peamiselt ränist koosnevad väikesed struktuurid, mis võivad pikka aega säilida pinnases peale surnud taimekudede lagunemist.
Mäealuse tänav

**Mäealuse tänav** on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Kadaka asumis.

Mäealuse tänav algab Mäepealse tänavalt ja lõppeb Kadaka puiesteel.

Mäealuse tänav sai nime 16. mail 1958. Tänav on saanud nime selle järgi, et asub mäenõlva all.

## Asutused Mäealuse tänava ääres
* Tallinna Ettevõtlusamet Mustamäe Ettevõtlusinkubaator – Mäealuse 4b
* Tartu Ülikooli Eesti Mereinstituut – Mäealuse 10a

## Viited

## Välislingid
* VIDEO: Lõhkepaketilaos puhkenud tulekahju on lokaliseeritud, majas on pommirobot. Delfi, 13. juuni 2011
Viljandi HC

**Viljandi HC** (täisnimi **HC Viljandi Käsipalliklubi**) on käsipalliklubi Viljandis.

Klubi asutati 1991. aastal. 

Klubi loomisaastal oli klubi president Lembit Nelke.

## Tunnustus
*Viljandimaa parim võistkond (2015, 2017–2019, 2021–2025)

## Välislingid
* Koduleht
Noarootsi kirik

**Noarootsi Püha Katariina kirik**; ka **Noarootsi kirik** on Eesti Evangeelsele Luterlikule Kirikule kuuluv kirik Hosby külas Lääne-Nigula vallas.

Kirikut kasutab EELK Noarootsi Püha Katariina kogudus.

Kirik oli olemas arvatavasti juba 13.–14. sajandil, kuid esimesi kirikuõpetajaid ja kiriklikku tegevust Noarootsis on kirjasõnas mainitud 16. sajandil, mil Noarootsi kihelkonna keskusena on nimetatud Noarootsi Püha Katariina kirikut.
 
Noarootsi kirik sai tugevalt kannatada Liivi sõjas. See taastati 17. sajandil ja sellest ajast pärineb ka kirikutorn. 18. sajandil ehitati erandliku lisandina tornijalami juurde matusekabel. Kirikul oli kolm 17. sajandil koguduse tugevnedes rajatud kabelit: Sutlepa kabel, Rooslepa kabel ja Osmussaare kabel.

Kiriku kantsli valmistas Elert Thiele 1656. aastal. Vaatamisväärsusteks on veel altariruumis asuv ristimisvaagen (1528), Ungru dolomiidist figuraalne barokkepitaaf koori idaseinal (1630, autor Haapsalus töötanud kujur Joachim Winter) ja kirikuruumi lääneosas asuv puitrõdu, mis on arvatavasti 17. sajandist ning on tahutud välja kirvega.

Kirikut ümbritsevas kirikuaias leidub huvitavaid vanu rõngasriste ja Noarootsi mõisnike hauamonumente. Samuti asub seal Noarootsi Vabadussõja mälestussammas, mis püstitati 1935. aastal, hävitati Nõukogude võimu ajal ja taastati 1990. aastal.

## Vaata ka
* Sutlepa kabel
* Rooslepa kabel
* Osmussaare kabel

## Viited

## Välislingid

*
Mäepealse tänav

**Mäepealse tänav** on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Kadaka asumis.

Mäepealse tänav algab Raja tänavalt, ristub Mäealuse (paremalt) ja Lossi tänavaga (vasakult) ja lõpeb Kadaka puiesteel.

Tänava nimi võeti kasutusele 1989. aastal.

## Asutused Mäepealse tänava ääres
* Tallinna Tehnikaülikooli Teedeinstituudi Teede ja liikluse teadus- ja katselaboratoorium (ehk *Mäepealse maja*, Tähisega M); TTÜ õppehoone – Mäepealse 3
* ARK Harju büroo Tallinna osakond – Mäepealse 19

## Viited
A-Rosa Aqua

**A-Rosa Aqua** on Saksamaa jõereisilaev. See ehitati Neptun Werfti laevatehases Rostockis 2009. aastal.

Kiil pandi 17. oktoobril 2008. Laev lasti vette 27. märtsil 2009. Alates 30. juunist 2009 kuulub jõereisilaev laevakompaniile A-ROSA Flussschiff GmbH. Ristiemaks sai kaunis kölnlanna, hoiukassa töötaja Inge Kampwerth ja laev sai 24. juulil 2009 nime A'Rosa Aqua. Laev sõidab Saksamaa jõgedel Reini-, Maini- ja Moseli-äärsete linnade vahet.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
Diana (1931)

**Diana** on Rootsi mootorreisilaev. See ehitati Nackas Finnboda Varvi laevatehases 1931. aastal.

Laev telliti 15. novembril 1929 ning lasti vette 23. oktoobril 1930. Laev sõidab Göta kanalil Göteborgi ja Stockholmi vahel.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited
Vello Liiv

**Vello Liiv** (sündinud 30. mail 1940 Tallinnas) on eesti disainer, mükoloog ja loodusfotograaf.

Ta on pildistanud suure osa mitmete Eesti seenemäärajate fotodest. Ta on seeneperekonna punalehik (*Entoloma*) tunnustatud uurija.

## Teosed
*Liiv, Vello 2024. *1200 eesti seent*. Sinisukk.
*Liiv, Vello 2022. *Seened hilissügisel, talvel ja kevadel*. Sinisukk.
*Liiv, Vello 2022. *Seened*. Sinisukk.
*Raitviir, Ain; Liiv, Vello 2013. *Maalehe väike kevadseeneraamat*. Maalehe Raamat.
*Kalamees, Kuulo; Liiv, Vello 2005. *400 eesti seent*. Tartu: Eesti Loodusfoto.
*Kalamees, Kuulo; Liiv, Vello 2007. *100 söögiseent*. Tartu: Eesti Loodusfoto.

## Tunnustus
*2012 Eesti Eluteaduse Hoidja

## Välislingid
*Jaanus Kõrv: "Seened tõid mehe Viidumäele elama" Oma Saar, 19. oktoober 2007
*Toomas Jüriado: "Puravikke jätkub Eesti Looduses aasta jagu" Eesti Loodus, nr 7, 2008 (intervjuu Vello Liiviga)
Erki Pisuke

**Erki Pisuke** (sündinud 7. septembril 1988) on Eesti jurist ja ettevõtja.

## Haridus
Erki Pisuke on saanud Tartu Ülikoolist õigusteaduse magistrikraadi 2013. aastal. 
Tema bakalaureusetöö "Euroopa ühistu (SCE)" juhendaja oli Andres Vutt. Magistritöö "Võlakirjaemissiooni tagatisagent" juhendaja oli prof. Paul Varul, kaasjuhendaja Gerd Laub. 

## Töö ja liikmesus
Tartu Hoiu-laenuühistu juhatuse liige ja peajurist aastatel 2008–2018. Samuti olnud mitme Finantsinspektsiooni järelevalve alla kuuluva finantsasutuse juhatuse liige. Eesti Hoiu-laenuühistute Liidu juhatuse liige perioodil 2011–2019. 

Erki Pisuke esindas 2017. aastal Eestit Hoiu-laenuühistute Maailmanõukogu ( – WOCCU) konverentsil Viinis, 2013. aastal Ottawas ja 2012. aastal Gdanskis. Läbinud spetsiaalse praktikaprogrammi ühistute juhtimisest Ameerika Ühendriikide Virginia osariigi hoiu-laenuühistutes. Osalenud ka Euroopa Hoiu-laenuühistute Võrgustiku töös. 

HUGO.legal õigusjuht ja kaasasutaja alates 2019 kuni tänaseni.  

## Muu
Ta on Eesti õigusteadlase Heiki Pisukese poeg. 
Asutas koos abikaasaga 2014. aastal Belgia vahvlite kohvikuketi Mrs Waffle, mis võõrandati 2025 sügisel uutele omanikele. 

## Välislingid
* Erki Pisuke ETV Terevisioonis teemal "Hoiu-laenuühistute populaarsus kasvab"
* Märt Belkini intervjuu Erki Pisukesega "Hoiu-laenuühistuile selgemad reeglid?" 2017, Äripäev
* Erki Pisuke: kiirlaenuärimehed on asunud tegutsema hoiu-laenuühistu nime all
* Erki Pisuke: Tallinna linnavalitsuse arusaamatu suunamuutus Savisaare pangaga
Asta Tuusti

**Asta Tuusti** (sündinud 11. juulil 1959) on eesti bioloog ja pedagoog, teaduse populariseerija.

Ta lõpetas 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli.

Ta on olnud bioloogiaõpetaja Tartus ja Haljalas, samuti Sagadi looduskooli juhataja ja Keskkonnaministeeriumi keskkonnateadlikkuse nõunik. Ta oli Tartumaal Äksi alevikus 2012. aastast tegutseva Jääaja Keskuse idee autor ja tegevjuht.

Ta on olnud Eesti Bioloogiaõpetajate Ühingu president.

Alates 4. märtsist 2019 kuni augustini 2021 oli ta Eesti Loodusmuuseumi direktor.

Ta on toimetanud teose "Lääne-Virumaa väärtuslikud maastikud" (VR kirjastus, 2008, 69 lk).

## Tunnustus
* 2010 – Aasta tublim õuesõpetaja (koos Urmas Sisaskiga)
* 2011 – Eesti looduskaitsemärk
* 2019 – Eesti teaduse populariseerimise auhind (parim teaduse ja tehnoloogia populariseerija)
* 2025 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid

* Asta Tuusti: 50 aastat sinasõprust loodusega
* Tublimad õuesõpetajad on Urmas Sisask ja Asta Tuusti
Kew' botaanikaaed

**Kew' botaanikaaed** (inglise keeles *Royal Botanic Gardens, Kew*, tavaliselt kasutatav nimetus *Kew Gardens*) on suur botaanikaaed Londonis.

Aed asutati aastal 1759 ning see on kujunenud üheks maailma tuntumaks ja autoriteetsemaks botaanikaaiaks.

Botaanikaaed paikneb 121 hektaril Richmondi linnaosas.

Botaanikaaias kasvab üle 30 000 eri sorti taime, herbaarium sisaldab üle seitsme miljoni taimenäidise. Raamatukogus on üle 750 000 köite raamatuid ning illustratsioonide kogus rohkem kui 175 000 pilti.

2003. aastal lisati botaanikaaed UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Välislingid
*Kew botaanikaaia koduleht
T-54/T-55

**T-54/55** on NSV Liidus toodetud tank. 

## Variandid
T-54/55 tankide koguarv on hinnanguliselt 86 000–110 000, millega see on maailmas enimtoodetud tank.
*T-55K komandotank
*T-55A
*T-55AK
*T-55AM
*T-55AMV
*T-55AM2B, Saksa DV Rahvuslik Rahvaarmee
* **M-55S** - Sloveenia STO RAVNE ja Iisraeli Elbiti moderniseeritud versioon. Kokku moderniseeriti 30 tanki.

## Pilte

File:František Dostál Srpen 1968 4.jpg|NSV Liidu T-55 Praha kevade mahasurumisel
File:3rd Cavalry Division Museum 27.jpg|
File:Abandoned Iraqi T-54A, T-55 or Type 59 tank.JPEG|
Pilt:M-55S SV.jpg|Sloveenia M-55S 2019. aastal 


## Viited
Finspångi vald

**Finspångi vald** on 2. järgu haldusüksus (vald) Rootsis Östergötlandi lääni põhjaosas.

Praegustes piirides vald loodi 1971. aastal, kui liitusid Finspångs köping, Hällestad ja Hävla.

Valla keskus on Finspång. Teised asulad on Rejmyre, Lotorp, Sonstorp, Falla, Hällestad, Ljusfallshammar, Grytgöl, Igelfors, Borggård, Butbro, Hävla, Bränntorp, Byle, Kolstad, Lämmetorp, Lövlund, Prästköp.

Finspångi vallas elas 2010. aastal 20 830 inimest.

Valla alal on umbes 365 järve.

Finspång on vana tööstuspiirkond, kus on tegutsenud eelkõige metallitööstusettevõtted.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht
Sapa

**Sapa AS** on Rootsi metallitööstusettevõte, maailma suurim survepressitud alumiiniumprofiilide tootja.

Ettevõte asutati 1963. aastal **Skandinaviska Aluminiumprofiler AB** nime all. Tänapäeval kuulub Sapa Norra kontserni Orkla.

Sapas töötas 2015. aastal umbes	22 800 inimest. Ettevõttel on tootmisüksused Belgias, Hiinas, Hispaanias, Hollandis, Indias, Itaalias, Kanadas, Leedus, Mehhikos, Poolas, Portugalis, Prantsusmaal, Rootsis, Rumeenias, Saksamaal, Slovakkias, Suurbritannias, Taanis, Ungaris, USAs ja Vietnamis.

Sapa allüksused toodavad ka alumiiniumprofiilidel põhinevaid ehituskonstruktsioone ja soojusvahetite detaile.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Mobile (ansambel)

**Mobile** oli Eesti ansambel.

Mobile loodi 1978. aastal Mati Vaarmanni eestvedamisel Eesti NSV Riikliku Filharmoonia juurde. Ansambli solistide seas olid Ahti Nurmis, Boris Lehtlaan, Anne Veski ja Marju Länik.

## Viited
Deborah Evelyn

**Deborah Sochaczewski Evelyn de Carvalho** (sündinud 12. märtsil 1966 Rio de Janeiros) on Brasiilia näitleja.
Ergonoomika

**Ergonoomika** ehk **ergonoomia** on teadus inimesele kõige soodsamatest tegevusviisidest, -vahenditest ja -keskkonnast, mis tagavad tegevuse võimalikult suure turvalisuse ja tõhususe. Võetakse arvesse inimese võimeid ja oskusi, harjumusi ja vajadusi.  

Eristatakse füüsilist, kognitiivset ja organisatsioonilist ergonoomikat.

Ergonoomika eesmärgid  saavutatakse muu hulgas töökohtade planeerimisega ning töövahendite disainimisega ülevaatlikeks  ja hõlpsasti käsitsetavateks.

Ergonoomika uurib inimest ja inimrühmi tööprotsessis, töövahendite ja -tingimuste optimeerimise saavutamise eesmärgil.

## Vaata ka
*Tööpsühholoogia

## Viited
Sagadi looduskool

**Sagadi looduskool** on keskkonnahariduskeskus, mis tegutseb Sagadi mõisas.

Kool on loodud aastal 1999. Seda on juhatanud Asta Tuusti.

## Vaata ka
*Keskkonnaharidus

## Välislingid
*Sagadi looduskool
*Sagadi looduskool
Marcel Cerdan

**Marcel Cerdan** (22. juuli 1916 Sidi Bel Abbèsi linn (praegune Sidi Bel Abbèsi provints, Alžeeria) – 27. oktoober 1949; São Migueli saare lähedal, Assoorid) oli Prantsusmaa poksija.

## Päritolu
Cerdan oli rahvuselt *[[pied-noir]]* (tähenduses üldjuhul 'Alžeeria prantslane', aga ka 'Alžeeria kristlane' või 'mittemoslem'). Tema isa oli pärit Languedoc-Roussillonist ja ema oli hispaanlanna. Ta sünnikoht oli Maroko piiri lähedal ja 1922. aastal koliski ta Casablancasse ning alustas seal 1924. aastal (kaheksa-aastaselt) poksitreeninguid. 

## Elukutselise poksijana
Cerdan poksis detsembrist 1934 kuni märtsini 1949 elukutselisena ning pidas kokku 115 kohtumist, millest võitis 111 (neist 65 nokaudiga) ja kaotas 4 kohtumist (neist 1 nokaudiga). Ta võistles 31. oktoobril 1947 Chicagos ka Anton Raadikuga. Cerdan võitis vaieldava otsusega ning see võit avas talle tee otsustavale maailmameistrimatšile Jake LaMottaga. Matš toimus küll alles 16. juunil 1949 Detroitis, LaMotta võitis selle ja tuli taas maailmameistriks.

## Isiklikku
Cerdanil oli abieluväline suhe laulja Édith Piafiga. Ta oli parasjagu New Yorgist tagasi pöördumas Pariisi Piafi juurde, kui lennuk Lockheed Constellation, millega ta sõitis, kukkus Assoori saarte juures alla ja kõik pardal olnud hukkusid. Piaf oli talle just pühendanud oma laulu "Hymne à l'amour", mille ta plaadistas juba pärast Cerdani hukkumist ning millest kujunes nende armastuse sümbol.

## Välislingid

* 
*Marcel Cerdanile pühendatud leht. Prantsuse keeles
Richard Valdov

**Richard Voldemar Valdov** (1911 Tallinn – 8. november 1998 Buffalo, USA) oli eesti jalgpallur ja keemik.

Ta lõpetas 1932. aastal Tallinna Reaalkooli.

Võitis Eesti jalgpalli meistrivõistlustelt kulla, kaks hõbedat ja neli pronksi. 1933. aasta meistrivõistlustel lõi ta kõige rohkem väravaid - 14. 

Ta pidas Eesti jalgpallikoondises ühe kohtumise 1932 Leedu jalgpallikoondise vastu. Klubijalgpalli mängis Tallinna Kalevis. 

1949. aastal emigreerus ta USA-sse koos naise ja kolme lapsega ja töötas DuPontis keemikuna. 

## Viited


## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend
Joseph Vissers

**Joseph Vissers** (28. november 1928; Geeli vald, Turnhouti ringkond – 18. aprill 2006; Turnhout) oli Belgia poksija, rahvuselt flaam.

Vissers sai kergekaalus (kuni 62 kg) 1948. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Gerald Dreyerile (Lõuna-Aafrika Liit).

Vissers võitis kergekaalus (kuni 62 kg) 7. Euroopa meistrivõistlustel (Dublin, 1947) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.

Vissers poksis novembrist 1948 kuni aprillini 1952 elukutselisena. Ta pidas kokku 15 kohtumist, millest võitis 6 (neist 3 nokaudiga) ja kaotas 8 (neist 3 nokaudiga) kohtumist ning viigistas 1 kohtumise.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Aleksandr Nevski (1957)

**Aleksandr Nevski** on NSV Liidu ja Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud 1957. aastal VEB Mathias-Thesen-Werft Wismari laevatehases Wismaris Ida-Saksamaal. Laev on nimetatud Vladimiri suurvürsti Aleksander Nevski auks.

Laeva saksa tüübinimetus on BiFa Typ A (*Binnenfahrgastschiff Typ A*,jõereisilaev, tüüp A) ja tehasenumber 112. Aleksandr Nevski anti Volga Laevakompaniile (1957. aastal nime *Волжское объединённое речное пароходство* all) üle samal aastal.

2011. aastal ehitati laeva sisemus tublisti ümber ning vahetati seadmeid. 2 peamasinat vahetati plaani järgi talvel 2011/2012.

Laev sõidab Volga jõel liinidel Volgograd–Moskva, Volgograd–Kaasan, Volgograd–Saratov-Samara ja Volgograd–Astrahan.

## Vaata ka
*Jõereisilaevade loend

## Viited
19 (Adele'i album)

**"19"** on Briti laulja Adele'i debüütalbum. See anti välja 2008. aastal.

## Lugude nimekiri
# "Daydreamer" (3:41)
# "Best for Last" (4:19)
# "Chasing Pavements" (3:31)
# "Cold Shoulder" (3:12)
# "Crazy for You" (3:28)
# "Melt My Heart to Stone" (3:24)
# "First Love" (3:10)
# "Right as Rain" (3:17)
# "Make You Feel My Love" (3:32)
# "My Same" (3:16)
# "Tired" (4:19)
# "Hometown Glory" (4:31)
21 (Adele'i album)

**"21"** on Briti laulja Adele'i teine album. See anti välja 2011. aastal.

## Lugude nimekiri
# "Rolling in the Deep" (3:48)
# "Rumour Has It" (3:43)
# "Turning Tables" (4:10)
# "Don't You Remember" (4:03)
# "Set Fire to the Rain" (4:02)
# "He Won't Go" (4:38)
# "Take It All" (3:48)
# "I'll Be Waiting" (4:01)
# "One and Only" (5:48)
# "Lovesong" (5:16)
# "Someone Like You" (4:45)
Tehnikateadlane

**Tehnikateadlane** on inseneriteaduste valdkonnas teadustööd tegev teadlane, kes teaduslike meetoditega hangib juurde teadmisi.

Tehnikateadlaseks nimetatakse tavaliselt seda, kes omab teaduskraadi inseneriteadustes või on avaldanud teaduspublikatsioone selles valdkonnas. Teaduspublikatsioonid võivad käsitleda tehnikavaldkonna teoreetilisi aluseid või näiteks uurimis-, arvutus- ja projekteerimismeetodeid ning materjalide, toodete, tehnikaseadmete ja tootmisprotsesside kujundamist ja uuendamist.

Tehnikateadlased on näiteks biotehnoloog, informaatikateadlane, astronautikateadlane, materjaliteadlane, mehaanikateadlane, masinaehitusteadlane, elektrotehnikateadlane, tuumaenergeetikateadlane, ehitusteadlane jpt.

## Vaata ka
*Tehnikateadlaste loend
Arhitektuuristiil

**Arhitektuuristiil** on ühelaadseid vormielemente, sarnaseid materjale ja tehnikaid  kasutav ning kindlapiirilisest terviknägemusest lähtuv kujundusviis arhitektuuris. Stiil sõltub ka perioodist ja piirkonnast, kus teda rakendatakse.

Arhitektuuristiilide eristamine on üks viis, kuidas klassifitseerida arhitektuuri. Stiile on kümneid, kuid tähtsamad neist on niinimetatud ajaloolised stiilid (nt romaanika, gootika, renessanss, barokk), mis hõlmavad tervet epohhi ja kõiki kunstiliike.

## Vaata ka
* Arhitektuuristiilide ajajoon

## Viited
Stadio Artemio Franchi

**Stadio Artemio Franchi** (itaalia keeles 'Artemio Franchi staadion') on jalgpallistaadion Itaalias Firenzes. Praegu on see ACF Fiorentina kodustaadion. Staadion kuulub Firenze linnale (*Comune di Firenze*). 

Algselt **Stadio Comunale** nime kandnud staadion nimetati 1993 ümber UEFA ja Itaalia jalgpalliliidu endise presidendi Artemio Franchi (1922–1983) auks.

Staadion ehitati 1931. aastal. Tribüünidel on kokku 47 290 istekohta. Staadion on ehitatud raudbetoonist. Staadionil on 70 m kõrgune torn ja selle aluselt läheb spiraalne tee torni tippu.

Staadionil peeti mõned 1960. aasta suveolümpiamängude jalgpallimatšid.

Staadion renoveeriti 1990. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste eel. Selle käigus kõrvaldati staadionilt jooksurada ja suurendati istekohtade arvu, kuid üldine pealtvaatajakohtade arv vähenes.

Rekordiline pealtvaatajate arv sellel staadionil registreeriti 25. novembril 1984 Serie A kohtumises Fiorentina ja Milano Internazionale vahel: 58 271 pealtvaatajat.

Aeg-ajalt on sel staadionil peetud Itaalia jalgpallikoondise mänge. Neist viis viimast on järgmised. 4. detsembril 1982 viigistas Itaalia 1984. aasta EM-valikturniiril Rumeenia jalgpallikoondisega 0:0. 20. jaanuaril 1993 alistas Itaalia sõprusmängus Mehhiko jalgpallikoondise 2:0. 1. märtsil 2006 võitis Itaalia sõprunsmängus Saksamaa jalgpallikoondise 4:1. 2008. aasta märtsis võitis Itaalia sõprusmängus Belgia jalgpallikoondise 3:1. Pärast seda, kui kauaaegne Fiorentina peatreener Cesare Prandelli sai 2010. aasta augustis Itaalia peatreeneriks, toimus 7. septembril 2010 staadionil 2012. aasta EM-valikmäng Fääri saarte jalgpallikoondise vastu, mille Itaalia võitis 5:0.

Sel staadionil on korraldatud ka Itaalia koondise mäng ragbis: 20. novembril 2010 kaotas Itaalia Austraaliale 14:32.

Stadio Artemio Franchil on korraldatud rokk-kontserte. David Bowie esines seal 1987, Madonna 1987 ja 2012 ning Bruce Springsteen 2003 ja 2012.

## Vaata ka
*Jalgpall 1960. aasta suveolümpiamängudel
Stadio Comunale

**Stadio Communale** (itaalia keelest ’linnastaadion’) on paljude Itaalia ja Šveitsi linnade peamiste staadionite endised või tänased nimetused, sealhulgas:

Itaalias:

***[[Stadio Comunale (Arezzo) |Sdtadio Comunale]]** on staadion Arezzos
***[[Stadio Comunale (Bologna)|Stadio Comunale]]** on staadion Bolognas
***[[Stadio Comunale (Cagliari)|Stadio Comunale]]** on staadion Cagliaris
***[[Stadio Comunale (Firenze)|Stadio Comunale]]** on staadion Firenzes
***[[Stadio Comunale (Genova)|Stadio Comunale]]** on staadion Genovas
***[[Stadio Comunale (Grosetto)|Stadio Comunale]]** on staadion Grosettos
***[[Stadio Comunale (Messina)|Stadio Comunale]]** on staadion Messinas
***[[Stadio Comunale (Montecatini)|Stadio Comunale]]** on staadion Montecatini Termes
***[[Stadio Comunale (Pistoia)|Stadio Comunale]]** on staadion Pistoias
***[[Stadio Comunale (Pizzighettone)|Stadio Comunale]]** on staadion Pizzighettones
***[[Stadio Comunale (Rovigo)|Stadio Comunale]]** on staadion Rovigos
***[[Stadio Comunale (Teramo)|Stadio Comunale]]** on staadion Teramos
***[[Stadio Comunale (Torino)|Stadio Comunale]]** on staadion Torinos
***[[Stadio Comunale (Treviso)|Stadio Comunale]]** on staadion Trevisos

Šveitsis:
***[[Stadio Comunale (Bellinzona)|Stadio Comunale]]** on staadion Bellinzonas
***[[Stadio Comunale (Chiasso)|Stadio Comunale]]** on staadion Chiassos
***[[Stadio Comunale (Locarno)|Stadio Comunale]]** on staadion Locarnos
PCBSat

**PCBSat** on minitehiskaaslaste standard, mille suurus on murdosa kuupsatelliidi standardist. Võimalikud suurused on 1/2U, 1/3U, 1/4U ja 1/10U. PCBSatid vastavad muude standardite osas kuupsatelliidi standardile, et neid oleks võimalik lennutada kuupsatelliitidega samadest seadmetest.

## Vaata ka
*Kuupsatelliit
*Tehiskaaslane

## Viited
Golden Boot

**Golden Boot** on auhind, mis antakse jalgpalli maailmameistrivõistlustel parimale väravakütile. 

Esmakordselt anti see välja 1930. aasta turniiril. Esimese auhinna teenis Uruguay jalgpallur Guillermo Stábile.

Kui vähemalt kaks jalgpallurit löövad turniiri kestel sama palju väravaid, siis paremuse otsustab resultatiivsete söötude arv. Kui ka see näitaja on võrdne, siis vaadatakse, milline jalgpallur lõi oma väravad lühema mänguaja jooksul.
Johann Laaland

**Johann Laaland** (26. juuni / 7. juuli 1792 Kuuste küla, Kambja kihelkond – 3. aprill / 15. aprill 1854 Tartu) oli eesti kooliõpetaja.

Johann Laaland sündis pärisorjana aastal 1792 Lalli talus, Kuuste külas, Kambja kihelkonnas, kooliõpetaja perekonnas. Algõpetuse sai ta isalt, kuid arvatakse, et teda toetas haridusteel ka Kambja koguduse õpetaja Heinrich Andreas Erxleben. Aastatel 1806–1807 õppis ta Tartu linna algkooli, aastatel 1807–1810 Tartu kreiskoolis. Aastal 1810 jõulute pääses ta õppima Tartu Kubermangugümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1811–1815 Tartu Kubermangugümnaasiumis, kuid aastal 1811 tahtis Vana-Kuuste mõisnik Reinhold Wilhelm von Liphardt teda kui oma pärisorja nekrutiks anda. Politsei tõi ta Vana-Kuustesse. Hädast pääsemiseks esitas Laaland kaebuse Tartu kreisifikaalile. Kuid tema koolivennad panid raha kokku ja ostsid ta 500 rubla eest vabaks.

Aastal 1815 astus ta Tartu Ülikooli usuteaduskonda, kuid oli sunnitud õpingud aastal 1818 pooleli jätma. Ta läks vanematekoju tervist parandama ning avas 15. jaanuaril 1819 Isi palvemajas saksakeelse erakooli, mis sai tuntuks heade laulutundide poolest. Seal laulatati 14. jaanuaril 1820 Johann Laaland ja Charlotte Dorothea Pross (Vastse-Kuuste kõrtsmiku tütar), seal sündis poeg Cornelius. Aastal 1826 viis ta oma kooli Tartusse, lootusega jätkata õpinguid Tartu Ülikoolis. Seda ta ka aastal 1827 tegi. Kuid nelja lapse isana käis töö kõrvalt õppimine üle jõu. Aastal 1828 sai tema koolist Tartu linna I elementaarkool, mida ta juhatas surmani.

Tema õpilaste hulka kuulusid Tartu Peetri koguduse õpetaja Wilhelm Gottfried Eisenschmidt, Vändra kurttummade kooli õpetaja Johannes Eglon (1839–1922), samuti köster Ludwig Treffner (1809–1892, Hugo Treffneri isa).

## Isiklikku
Tema poeg Cornelius Laaland oli eesti kirikuõpetaja ja piiskop Venemaal.

Tema onupoeg Georg Beck oli eesti kirjamees, koorijuht ja vennastekoguduse tegelane.

## Viited

## Välislingid
* 
* https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000433,00078.html?prozent=
Heino Raudsik

**Heino Raudsik** (16. veebruar 1929 Tartu – 6. märts 1979 Tallinn) oli eesti näitleja ja korvpallur.

Ta lõpetas 1947. aastal Tartu 1. Keskkooli ning õppis aastatel 1947–1956 Tartu Riiklikus Ülikoolis õigusteadust. 

Mängis korvpalli Tartu Kalevis ja oli selle koosseisus NSV Liidu 8 linna turniiri mitmekordne võitja.  

Ta töötas aastatel 1952–1954 Jõgeval treenerina ja 1955–1957 laulis Vanemuise kooris.  

Aastatel 1958–1959 töötas Tallinnfilmis. Aastatel 1962–1967 oli Ugala Teatri ja 1969–1971 Rakvere Teatri näitleja. 

## Filmirollid
*"Kirjad Sõgedate külast" (1966) – episoodiline roll
*"Inimesed sõdurisinelis" (1968) – Tääger
*"Gladiaator" (1969) – Tiidrik
*"Tuuline rand" (1971) – Tõnis
*"Karikakramäng" (1976) – Kleinert

## Viited

## Isiklikku
Tal oli abielust Tamara Marnevskaga kaks last: Raivo (1948–2003) ja Riina (s. 1952).
Abielust Sirje Raudsikuga (Põldots) kolm last: Andres (1964–2026), Indrek (1965) ja Mari (1969, abielus Paenurm).

## Välislingid
*Heino Raudsik andmebaasis IMDb
*
Uno Loit

**Uno Loit** (30. aprill 1925 Tapa – 2. november 1984 Kihnu) oli eesti näitleja.

Lõpetas 1943. aastal Tallinnas tööstuskooli. Õppis 1943–1945 Draamastuudio eriklassis. 

Töötas aastatel 1945–1947 Draamateatris, 1947–1952 ja 1958–1969 Pärnu Draamateatris (seal tegeles ta ka lavastamisega). Oli aastatel 1969–1978 Pärnu Rajooni Kultuurimaja direktor.

## Filmirollid
*"Ракеты не должны взлететь" (1964) – Fitich
*"Хочу верить" (1965) – ohvitser Kerner
*"Mis juhtus Andres Lapeteusega" (1966) – Lauri Roogas
*"Keskpäevane praam" (1967) – veteran Müller
*"Pimedad aknad" (1968) – episoodiline roll
*"Красная площадь" (1970) – Uno Parts
*"Украденный поезд" (1970) – kindral Schneckenburger
*"Tuuline rand" (1971) – episoodiline roll

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Lia Tarmo.

## Viited

## Välislingid
*Uno Loit andmebaasis IMDb
*Uno Loit kino-teatr.ru andmebaasis
*Haud Uulu kalmistul
Tõnno Linnas

**Tõnno Linnas** (sündinud 30. märtsil 1969 Tallinn) on eesti näitleja.

Lõpetas 1987. aastal Rapla 1. Keskkooli ja õppis seejärel aastatel 1987–1990 Tallinna Pedagoogilises Instituudis tantsujuhtimist. 1994. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Lavakunstikooli (16.lend). 

Tõnno Linnas töötas aastatel 1994–2001 Pärnu Teatri Endla näitlejana.

Vahepeal elas ta pikemat aega Ameerika Ühendriikides.

## Viited

## Välislingid
*Tõnno Linnas andmebaasis IMDb
Juta Tints

**Juta Tints** (kodanikunimi alates 1981. aastast **Juta Ild**; sündinud 26. märtsil 1959 Surjus) on eesti näitleja ja joogatreener.

Ta lõpetas 1977. aastal Pärnu 1. Keskkooli ja 1985. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kunstiajaloo alal.

Ta töötas aastatel 1977–1979 Pärnus sekretärina ja töö kõrvalt õppis Pärnu Teatri Õppestuudios. 

Aastatel 1979–1993 oli Endla Teatri näitleja..

## Isiklikku

Juta Tints on abielus näitleja Andres Ildiga.

## Viited
Platseebo

**Platseebo** on katse- või kontrollravim, mida kasutatakse näiteks ravimi katsetamisel kontrollrühmal. Võib olla ka petteravim, mispuhul ravimkomponent kasutatavas aines puudub. 

**Platseeboefekt** on nähtus, mille puhul organism reageerib mingi teguri toimele vastavalt ka siis, kui see tegur on asendatud millegi muuga – piisab organismi ootusest, et tegu on tegeliku teguriga. Näiteks võib tegu olla toimeainevaba ravimiasendajaga, mis ravimi mõju ikkagi esile kutsub. 

Nii on vahel võimalik asendada mõnd farmakoni sisaldav lahus puhta veega, ent saada tulemuseks samasugune füsioloogiline muutus organismis nagu lahuse manustamisel. 

Eri uuringutega on kindlaks tehtud, et platseebo võib toimet avaldada ka juhul, kui manustaja teab, et sellel pole tegelikku toimet.

## Vaata ka
* notseebo

## Viited

## Kirjandus
*Françoise Schenk; Anne-Claude Berthoud; Alain Papaux; Nicolas Zaslawski; Gilles Merminod 2018. How Placebo Shapes Sensory Data: From Signs and Memory to the Embodiment of Living Beings. *Archives of Psychology* 2(2): 1–18.

## Välislingid
*Platseebo mehhanismist
* David Robson, The contagious thought that could kill you , *[[BBC News Online]]*, 11. veebruar 2015. (*inglise keeles*)
* Tuul Sepp: "Miks usaldatakse alternatiivmeditsiini?" ERR Novaator, 18. juuni 2016
Klasteranalüüs

**Klasteranalüüs** (ingl. *cluster analysis*) on informaatikas objektide klastriteks rühmitamise ehk klasterdamise moodus.

Klasterdamine toimub objektidevahelist kaugust, lähedust või sarnasust iseloomustavate parameetrite alusel. Klasteranalüüs on mitmemõõtmeline.

Klasterdada võib nii suvalisi objekte kui ka kindlat liiki objekte eri aspektidest. Kui parameetrid on vaatlusandmed (valimid), siis on klasterdamine seotud statistilise andmetöötlusega (ingl. *data clustering*). Kui klasterdamine on hierarhiline, siis kattub see taksonoomiaga.

Klasteranalüüsi võtteid kasutatakse ka *kujundite tuvastamisel* (ingl. *pattern recognition*), isokvantanalüüsis, masinõppes jm. Klasterdamine (ingl. *clustering*) on uurimisandmete analüüsi esmaülesanne.

## Viited

## Välislingid
* Klasteranalüüs majanduses (PDF)
Eve Maremäe

**Eve Maremäe** (sündinud 4. jaanuaril 1955 Jõgeval) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1973. aastal Elva Keskkooli ja 1978. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (8. lend).

Eve Maremäe töötas aastatel 1978–1994 Eesti Riiklikus Nukuteatris. Hiljem on ta olnud ajakirjanduses reklaamijuht ja ärijuht.

## Viited
Heiko Sööt

**Heiko Sööt** (26. veebruar 1968 Pärnu – 14. veebruar 1998 Pärnu) oli eesti näitleja.

Lõpetas 1986. aastal Pärnu 2. Keskkooli ja 1990. aastal Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri (14. lend). Töötas aastatel 1990–1995 (vaheajaga) Endla Teatris. Seejärel tegutses reklaamiäris ja mängis selle kõrval ka Endla lavastustes.

1992. aastal määrati talle rolli eest Priit Pedajase lavastuses "Epp Pillarpardi Punjaba potitehas" rahvusvahelisel teatrifestivalil Toruńis parima noore näitleja preemia.

Ta suri vingumürgitusse.

## Viited

## Välislingid
̽*Haud Pärnu Metsakalmistul
Christian Kaarna

**Christian Kaarna** (ka **Kristjan Kaarna**; 20. oktoober 1882 Palupera vald – 1. jaanuar 1943 Karlagi vangilaager, Karagandõ) oli eesti ajakirjanik, poliitik ja pangategelane.

Ta õppis Kirepi algkoolis, Kavilda kihelkonnakoolis ja Tartu õpetajate seminaris.

Aastatel 1904–1905 töötas ta Kodijärvel vallakirjutajana. Aastal 1905 oli ta veel tegev Tartu ajalehe Vabadus toimetuses, aastal 1906 Tallinna ajalehes Sõnumed ja ajalehes Virulane. 1909–1916 oli ta Narvas ajalehe Meie Elu toimetaja. 1916–1917 oli ta Vene sõjaväes.

Aastatel 1918–1920 oli ta Eesti Ajutise Valitsuse komissar Narvas ja Virumaal. Ta oli töö- ja hoolekandeminister nii aastatel 1921–1923 (Konstantin Pätsi esimeses valitsuses (16. detsembrist 1921 kuni 20. oktoobrini 1922) ja Juhan Kuke valitsuses (21. novembrist 1922 kuni 2. augustini 1923) kui ka aastatel 1924–1926 (Friedrich Akeli valitsuses, Jüri Jaaksoni valitsuses ja Jaan Teemanti esimeses valitsuses). Lisaks oli ta Riigikogu liige (esimeses, teises ja kolmandas koosseisus).

Aastatel 1928–1940 oli ta Eesti Panga direktor, aga ka mitme panga (nt Pikalaenu Pank) juhatuse liige. Ta oli mitme organisatsiooni, näiteks Narva Eesti Seltsi esimees, Joala Vastastikkuse Krediitühisuse üks asutajaid ja juhataja, Estonia Seltsi juhatuse liige, Narva Karskusseltsi liige, Tallinna Toompea Kaarli koguduse juhatuse abiesimees ja EELK Konsistooriumi aupresident.

Ta arreteeriti NKVD poolt 18. septembril 1940 ning ta suri vangilaagris Karagandas.

## Viited

## Välislingid
*
Kjell Johansson

**Kjell Johansson** (5. oktoober 1946 Eskilstuna – 24. oktoober 2011 Eksjö) oli Rootsi lauatennisist.

Ta oli lauatennises neljakordne maailmameister ja kümnekordne Euroopa meister, peamiselt paarismängus ja meeskonnavõistluses. Kokku võitis ta aastatel 1963–1977 suurvõistlustelt 29 medalit.

Aastatel 1972 ja 1973 oli ta maailma edetabelijuht.

1965 pälvis Johansson Svenska Dagbladeti kuldmedali, mis antakse aasta kõige olulisema saavutuse eest Rootsi spordis. Ent sel aastal Euroopa meistrivõistlusi lauatennises ei toimunud ja maailmameistrivõistlustel ei saanud Rootsi ühtki medalit, väljapoole Aasiat läks 7 võistlusklassi peale 3 poolfinaalikohta ja mitte ühtki finaalikohta, Rootsi meeskond oli neljas. Järgmisel aastal, kui Johansson tuli kolmekordseks Euroopa meistriks, pälvis Svenska Dagbladeti kuldmedali samuti Johansson, ent Kurt Johansson, kes laskmise MM-il võitis kulla ja pronksi.

Tugeva eestkäelöögi tõttu oli Kjell Johanssoni hüüdnimi Hammaren, mis tähendab haamrit.
Trikotaaž

**Trikotaažiks** nimetatakse silmustest kootud venivaid kangaid. 

Eristatakse kahte tüüpi trikotaaži: silmus- ja lõimeline trikotaaž. Lõimeline trikotaaž kootakse mitme niidiga ja vertikaalselt. Silmustrikotaaž kootakse ühe niidiga horisontaalselt, sarnaselt käsitsi kudumisega.

Trikotaaži tehti algselt vaid villast, kuid tänapäeval ka puuvillast ja erinevatest sünteetilistest kiududest ja nende segudest. Peamiselt kasutatakse rõivakangana.
Andrew Holness

**Andrew Michael Holness** (sündinud 22. juulil 1972) on Jamaica poliitik, alates 3. märtsist 2016 Jamaica peaminister.

Ta oli peaminister ka 23. oktoobrist 2011 kuni 5. jaanuarini 2012.

Andrew Holness on lõpetanud Lääne-India ülikooli arengumaade uuringute alal.

Aastal 1997 valiti ta parlamenti ning 1999–2007 täitis ta mitmes valdkonnas opositsiooni kõneisiku rolli. Aastal 2007 sai temast haridusminister.

Alates 2011. aastast on Andrew Holness konservatiivse Jamaica Tööpartei esimees. Pärast esimest korda peaministriks saamist otsustas  ta jätkata ühtlasi ka haridusministrina.

Detsembris 2011 kaotas Tööpartei parlamendivalimistel opositsioonilisele Rahvuslikule Rahvaparteile ja 5. jaanuaril 2012 vannutati Holnessi asemel uueks peaministriks Portia Simpson-Miller.

## Viited
Willy Telavi

**Willy Telavi** (sündinud 28. jaanuaril 1954) on Tuvalu poliitik. Ta oli 24. detsembrist 2010 kuni 1. augustini 2013 Tuvalu peaminister.

Willy Telavi on pärit Nanumea atollilt. Ta õppis University of the South Pacificus õigusteadust ja Charles Darwini Ülikoolis rahvusvahelist juhtimist.

Aastal 2006 sai temast parlamendi liige ja Apisai Ielemia valitsuse siseminister. Aastal 2010 valiti ta parlamenti tagasi ning määrati siseministriks ka Maatia Toafa valitsuses. Detsembris 2010 liitus ta opositsiooni umbusaldusega peaminister Toafa vastu. Seejärel valis parlament Willy Telavi uueks peaministriks. Ta jätkas ühtlasi ka siseministri ametis.

Ta ei kuulu ühtegi erakonda.

## Viited
Nanumea

**Nanumea** on atoll Vaikses ookeanis Tuvalu loodeosas, saarestiku suurimast atollist Funafutist umbes 460 km kaugusel loodes.

Atolli geograafilised koordinaadid on .

Nanumea pikkus on umbes 12 km ja suurim laius 2,5 km. Atoll koosneb mitmest saarest, nende kogupindala on umbes 3,9 km², millest umbes 90 protsenti moodustavad Nanumea ja Lakena saar. Teised saared on Temotufoliki, Lefogaki ja Teatua a Taepoa. Vähemalt kaks saart on asustatud. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas atollil 664 inimest.

Suurim asula on Lolua.

## Viited

## Välislingid
* Nanumea koduleht
* Kaart
Kurt Beyer

**Kurt Beyer**, täisnimi **Friedrich August Kurt Beyer** (27. detsember 1881 Dresden – 9. mai 1952 Dresden) oli Saksa ehitusinsener ja tehnikateadlane.

Tema erialastest töödest sai 1927. aastal ilmunud "'Die Statik im Eisenbetonbau", mis käsitles raudbetoonkonstruktsioonide arvutusmeetodeid, tuntuks kui "Beyeri piibel".

1945. aastal osales Beyer sõjas hävinud Dresdeni Elbe silla ajutise taastamisel. 

## Haridus- ja töökäik
Beyer lõpetas 1905. aastal Kuningliku Saksimaa tehnikakõrgkooli tsiviilehituse erialal.

1906. aastal asus Beyer tööle assistendina ehitiste staatika, tugevusõpetuse ja terassildade kateedrisse. Georg Christoph Mehrtensi juhendamisel kaitses Beyer 1907. aastal doktoriväitekirja.

Aastail 1908–1914 töötas Beyer Siiamis, kus projekteeris ja ehitas sildu, sealhulgas Bondora silla üle Menami jõe ja vesiehitisi, sealhulgas dokid Bangkokis. Hiljem töötas Beyer Siiami siseministeeriumis ehitusnõunikuna. Sel ajal oli Siiam kaasanud oma majanduse ülesehitamisel kümneid Saksa insenere. 

1919. aastal asus Beyer tööle õppejõuna Dresdeni tehnikakõrgkooli ehitusmehaanika kateedris, algul dotsendina, hiljem professorina.  

Beyer läks pensionile 1951. aastal.

## Tunnustus
*1949 – valiti Saksimaa Teaduste Akadeemia Leipzigis liikmeks
*1950 – valiti Saksa Teaduste Akadeemia Berliinis liikmeks
Mati Rebane

**Mati Rebane** (26. september1956 Tallinn – 1. juuli 2008) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1976. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1980. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (9. lend). 

Töötas aastatel 1980–1990 Vanalinnastuudios näitlejana. Hiljem oli ettevõttejuht.

Ta mängis ka seriaalis "Kired".

## Rollid teatrites
*1981 Friedrich Dürrenmatt "Füüsikud" (Oskar Rose)
*1982 Aleksandr Suhhovo-Kobõlin "Toimik" (Nelkin)
*1983 John Patrick "Grupipilt" (Tommy)
*1984 Daniel Katz "Kolme peaga Buddha" (Orang)
*1985 Bertolt Brecht "Švejk Teises maailmasõjas" (Švejk)
*1986 Edmond Rostand "Cyrano de Bergerac" (Ragneau)
*1987 Nikolai Gogol "Revident" (Bobtšinski)
*1990 Hugo Raudsepp "Salongis ja kongis" (Mefisto)

## Isiklikku
Näitleja ja lavastaja Alfred Rebane oli Mati Rebase vanaisa. Maetud Tallinnas, Liiva kalmistul.

## Viited
Ehitusteadus

**Ehitusteadus** on rakendusteadus, mille eesmärk on ehitusprobleemide lahendamine. 

Ehitusteaduse põhivaldkonnad on ehitusmehaanika, tugevusõpetus, elastsus- ja plastsusõpetus (sh plaatide ja koorikute teooria), ehitusfüüsika, arhitektuurne kompositsioon, ehitusmaterjaliõpetus, pinnasemehaanika, konstruktsiooniõpetus ja ehitusökonoomika. 
  
## Viited
Endel Simmermann

**Endel Simmermann** (kuni 1939. aastani **Endel Zimmermann**, 19. november 1924 Paide – 14. august 2007) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1940. aastal Paides algkooli ja 1944. aastal Tallinnas Raudteekooli nr 1. Aastatel 1950–1951 õppis ta GITISe Eesti stuudios.

Töötas aastatel 1947–1948 Narva Teatris (Paides), 1948–1953 (vaheajaga) Endlas, 1953–1954 Rakvere Teatris, 1954–1958 Vanemuises, 1958–1970 Eesti Draamateatris ja 1970–1987 Estonia Teatris.

Endel Simmermann on olnud ka taidlusnäitetruppide lavastaja.

## Isiklikku
Tema poeg Aivar Simmermann on töötanud näitlejana Vanalinnastuudios. Hiljem on olnud koolitaja ja õppejõud.

## Tunnustus
11. novembril 2022 paigaldati Endel Simmermanni mälestuseks Pääsküla jaama pink.

## Viited

## Välislingid
*
*Endel Simmermann Eesti Filmi Andmebaasis
Ehitusmehaanika

**Ehitusmehaanika** on mehaanika haru, mis uurib ehituskonstruktsioonide tugevust, jäikust, püsivust ja dünaamikat.

Kuna kindla kuju ja mõõtmetega konstruktsiooni tugevus, jäikus ja püsivus sõltuvad materjalist ning koormistest tingitud sisejõududest, siis ehitusmehaanika üheks põhiülesandeks on sisejõudude arvutus. Sisejõudude abil arvutatakse ehitise elementide deformatsioonid ja paigutised. 

Sellekohased arvutused rajanevad konstruktsiooni arvutusskeemil. Ehitusmehaanika käsitleb nii staatikaga määratavaid kui ka staatikaga määramatuid konstruktsioone.

Ehitusmehaanika on tihedas seoses tugevusõpetuse ja elastsusteooriaga, koos moodustavad nad ehituskonstruktsioonide projekteerimisel kasutatava arvutusmeetodite kogumi.

Tänapäeval on enim kasutatavaks arvutusmeetodiks lõplike elementide meetod.

Ehitusmehaanika on osa üldisest konstruktsioonide mehaanikast, mis hõlmab ka näiteks laevade ja lennuaparaatide mehaanika.

## Viited
Seenlagi

**Seenlagi** (inglise keeles *mushroom floor*) on taladeta raudbetoonist vahelae tüüp, millega kaetakse suuri vaheseinteta ruume.

Seenlagedes moodustavad taladeta vahelagi ja postid terviku. Üleminekut postilt vahelaele nimetatakse kapiteeliks.

Seenlae eelised on ehitamise lihtsus, eriti raketise osas. Seenlael on ka arhitektuurilisi eeliseid.
Pärnalised

**Pärnalised** (*Tiliaceae*) on kaheiduleheliste taimede sugukond kassinaerilaadsete seltsist.

Seda ei kasutata APG, APG II ega APG III süsteemis, vaid see on liidetud sugukonda kassinaerilised.

Pärnaliste hulka kuulub umbes 40 perekonda kokku ligikaudu 370 liigiga. Valdav osa neist kasvab troopikas.

## Perekonnad
Pärnaliste hulka kuuluvad teiste seas järgmised perekonnad:
**[[Corchorus]]* (džuudid)
**Tilia* – pärn

## Viited
Harmoonia

**Harmoonia** on kokkusobivus, kokkukõla, nii ideede kui millegi muu loodu vahel. Seda mõistet on rohkesti kasutatud kunstis, eriti muusikas, ent ka looduses esineva kooskõla kohta, eelkõige juhul, kui loodust on peetud looduks.

Sõna tuleneb kreeka keelest, ühtlasi on see seotud antiik-Kreeka jumalanna Harmonia nimega.

## Vaata ka
*Funktsionaalharmoonia
*Harmoonia (muusika)
Jalgpall 2012. aasta suveolümpiamängudel

**[[Jalgpall|Jalgpalliturniir]] [[2012. aasta suveolümpiamängud]]el** algasid kaks päeva varem, kui olümpiamängud ametlikult avati. Jalgpallivõistlused toimusid 25. juulist 11. augustini. Meeste koondised võisid koosneda põhiliselt kuni 23-aastastest mängijatest, kuid reeglid lubavad osaleda ka kuni 3 mängijal, kes on vanemad. Naiste võistlustel võisid osaleda riikide rahvuskoondised.

Meeste turniiri võitis Mehhiko koondis ja naiste turniiri Ameerika Ühendriikide koondis.

## Staadionid





## Mehed

Eelmiste 2008. aasta Pekingi olümpiamängude kolm paremat meeskonda olid:
*  **Olümpiavõitja**: **[[Argentina ]]**
*  Hõbemedal: Nigeeria
*  Pronksmedal: Brasiilia 

### Alagrupimängud

#### A-alagrupp

----

----

----

----

----

----

#### B-alagrupp

----

----

----

----

----

----

#### C-alagrupp

----

----

----

----

----

----

#### D-alagrupp

----

----

----

----

----

----

### Väljalangemismängud

#### Veerandfinaalid

----

----

----

----

#### Poolfinaalid

----

----

#### 3. koha mäng

----

#### Finaal

----

#### Lõplik järjestus

*  **Olümpiavõitja**: **[[Mehhiko]]**
*  Hõbemedal: Brasiilia
*  Pronksmedal: Lõuna-Korea

## Naised

Eelmiste 2008. aasta Pekingi olümpiamängude kolm paremat naiskonda olid:
*  **Olümpiavõitja**: **[[USA]]**
*  Hõbemedal: Brasiilia
*  Pronksmedal: Saksamaa 

### Alagrupimängud

#### E-alagrupp

----

----

----

----

----

----

----

#### F-alagrupp

----

----

----

----

----

----

----

#### G-alagrupp

----

----

----

----

----

----

----

### Väljalangemismängud

#### Veerandfinaalid

----

----

----

----

#### Poolfinaalid

----

----
#### Kolmanda koha mäng

----

#### Finaal

----

## Viited
Toivo Arnover

**Toivo Arnover** (22. aprill 1947 Tallinn – 31. märts 2024 Rakvere) oli eesti näitleja.

Arnover lõpetas 1964. aastal Tallinna 15. Õhtukeskkooli ja 1972. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (5. lend).

Ta töötas aastatel 1972–1988 Rakvere Teatris näitlejana.

## Isiklikku
Tema ema oli näitleja Thea Veelma.

## Viited
Voldemar Oldekop

**Voldemar Oldekop** (24. detsember 1881 Tallinn – 27. juuni 1921 Tallinn) oli eesti advokaat.

1903. aastal lõpetas ta Tartu ülikooli. 1904. aastal nimetati ta Tallinna ringkonnakohtu juurde nooremaks kohtuameti kandidaadiks.

Voldemar Oldekop oli 1913 ja  1917. aastal Tallinna linnavolikogu linnavolinik.

Ta kuulus Eesti advokatuuri Vannutatud advokaatide Nõukogu asutamisest alates 1919. aastal kuni 1921. aastani.

## Isiklikku
Tema vennad oli hüdroloog Evald Oldekop, arst Arnold Oldekop ning ajaloolane Hans Oldekop.

## Viited
Korvpall olümpiamängudel

Olümpiamängude korvpalliturniiri peetakse alates 1936. aasta suveolümpiamängudest Berliinis. Korvpall oli ka 1904. ja 1932. aasta olümpiamängude kavas, vaid ainult näidisalana. Alates 1976. aasta olümpiamängudest Montréalis toimuvad ka naiste korvpallikoondiste võistlused.

9. juunil 2017 teatas Rahvusvahelise Olümpiakomitee juhatus, et 3x3 korvpallist saab Jaapanis Tokyos toimuvast 2020. aasta suveolümpiamängudest alates meeste ja naiste ametlik olümpiaala. (2020. aasta olümpiamängud lükati koroonapandeemia tõttu 2021. aastasse).

USA on vaieldamatult edukaim riik olümpiakorvpallis: Ameerika Ühendriikide meeskonnad on võitnud 18 turniirist, kus nad on osalenud, 15, sealhulgas seitsme järjestikuse turniirivõiduga aastatel 1936–1968. Ameerika Ühendriikide naiskonnad on võitnud 10 turniirist, kus nad võistlesid, 8, sealhulgas kuus järjest aastatel 1996–2016. Lisaks Ameerika Ühendriikidele on turniiri võitnud Argentina ainus endiselt eksisteeriv riik, kes on võitnud kas meeste või naiste turniiri. Turniiri võitnud Nõukogude Liit, Jugoslaavia ja Sõltumatute Riikide Ühendus pole enam eksisteerivad riigid.

## Meeste turniirid

## Naiste turniirid

## Medalid

## 3x3 korvpall

### Meeste turniir

### Naiste turniir

## Medalid
Karl Marks

**Karl Marks** on Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud 1957. aastal VEB Mathias-Thesen-Werft Wismari laevatehases Wismaris, Saksa Demokraatlikus Vabariigis. Laev sai nime Saksa filosoofi, majandusteadlase ja revolutsionääri Karl Marxi auks.

## Ajalugu
Laeva saksa tüübinimetus on BiFa Typ A, Binnenfahrgastschiff Typ A (jõereisilaev, tüüp A) ja tehasenumber 113. Karl Marks anti Volga Laevakompaniile üle samal aastal.

2007. aastal ehitati laeva sisemus tublisti ümber (projekti 588/СМ588М järgi).

Laev sõidab Volga ja Neeva jõgedel liinidel: Peterburi–Moskva, Peterburi–Valamo, Volgograd–Nižni Novgorod, Volgograd–Kaasan, Nižni Novgorod–Moskva, Moskva–Kaasan.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited
Rein Olmaru

**Rein Olmaru** (29. juuni 1939 Tallinn – 26. märts 1993 Saare vald, Jõgevamaa) oli eesti näitleja, lavastaja ja teatrijuht.

Lõpetas 1957. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1961. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (1. lend). Lõpetas 1968. aastal lavastajana GITISe.

Oli aastatel 1961–1962 Endla näitleja, aastatel 1965–1968 lavastas Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris. Oli aastatel 1968–1971 Rakvere Teatri peanäitejuht, 1978–1985 näitleja ja 1985–1989 direktor. Aastatel 1989–1991 oli Tartu Lasteteatri direktor. Aastast 1991 oli ta Saare rahvamaja juhataja. Aastatel 1968–1970 oli ta ühtlasi ka Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri õppejõud, 1974–1985 Rakvere 1. Keskkooli kooliteatri juht.

## Isiklikku

Näitleja Linda Olmaru oli Rein Olmaru abikaasa. Nende tütar on näitleja Liina Olmaru.

## Viited