open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dārzciems (Virbi vald)

**Dārzciems** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Virbi valla põhjaosas.

Küla asub merepinnast 100 meetri kõrgusel. Dārzciems jääb valla keskusest Jaunpagastsist 1,8, piirkonna keskusest Talsist 17 ning Riiast 105 kilomeetri kaugusele. Külas asub Beltase bussipeatus.

Küla rajati nõukogude perioodil Virbi sovhoosi põllumajandussaaduste töötlemise tehase juurde.

## Elanike arv


* 19 (2017)
* 23 (2020)
* 26 (2025)

## Viited
Lēdas

**Lēdas** on asula Lätis Talsi piirkonnas Virbi valla kirdeosas.

Küla asub merepinnast 100 meetri kõrgusel. Lēdas jääb valla keskusest Jaunpagastsist 2, piirkonna keskusest Talsist 17 ning Riiast 103 kilomeetri kaugusele. Külas asub Lēdase bussipeatus.

Küla tekkis endise Lēdase karjamõisa (*Lehden*) keskuse juurde.

## Elanike arv


* 171 (1970)
* 156 (1979)
* 117 (1989)
* 102 (2000)

* 71 (2011)
* 61 (2021)
* 56 (2025)

## Viited
Nikolai von Baranoff

**Nikolai von Baranoff** (1. mai 1808 Tallinn – 6. august 1863 Paide) oli Eestimaa maalikunstnik. 

## Elukäik
Nikolai von Baranoff sündis Väätsa mõisaomanike Baranoffide peres 1808. aastal. Kurttummana sai ta hariduse Berliinis (Berliini kurtide kool), kus avaldus tema kunstianne. Maalimist õppis ta Münchenis ja Viinis, hiljem täiendas end Roomas. 1845. aastal sai temast Peterburi Akadeemia vabakunstnik. Peterburis maalis ta vene näitlejate portreid ja pühapilte, mida võis leida õigeusu ja katoliku kirikutes. Tuntuim Eestis asuv teos on Paide kiriku altarimaal 1848. aastast. Kunstnik suri 1863. aastal Paides.  

## Perekond
Nikolai von Baranoff oli pärit Eestimaa aadlike suguvõsast. Tema isa oli Väätsa ja Prääma mõisnik Vene alampolkovnik Joachim von Baranoff (1776 Tallinn – 1862 Paide), kes oli abielus Elisabeth Hayga (1772–1852). Nikolai nõod olid Vene kindralid Nikolai von Baranoff (1808–1883), krahv Johann Baranoff (1811–1884) ja krahv Paul Baranoff (1814–1864). Nikolai oli abielus Eleanor Abramowskyga (suri 1849 Peterburis). Tema järeltulijad olid Karl Johann Nikolaus (3. september 1843 Nürnberg – 22. jaanuar 1867 Peterburi) ja Wilhelm Alexander Joachim (2. mai 1846 Peterburi – 1879 Viin).

### Esivanemad

## Looming
Nikolai von Baranoff kujutas teostel, enamasti portreedel, peamiselt vene näitlejaid. Ta lõi pühakute pilte Peterburi kirikutes, samuti Paide kiriku altarimaali ja mõned žanripildid.

### Altarimaal
Altarimaali “Kristuse taevaminemine” on valmistanud vähetuntud maalikunstnik Nikolai von Baranoff Peterburi keiserliku kabeli maali järgi, mille autoriks oli Virumaal sündinud Peterburi Kunstide Akadeemia akadeemik ja professor Carl Timoleon von Neff. Tegu on kunstimälestisega, mis valmis aastal 1848 ja on ka 19. sajandi maalikunsti näide. Altarimaal on teostatud meisterlikult ja see moodustab osa kirikusisustuse tervikust. 

Taevaminemise ehk ülestõusmisstseen põhineb Uuel Testamendil. Maalil ülaosas on kujutatud pikkade sirgete juuste ja habemega ujedailmelist Jeesust, kes pikka rüüsse rüütatuna pilvedel hõljudes taevastesse kõrgustesse tõuseb ja õnnistab. Maali allservas kujutatakse heitunud-üllatunud ilmega Jeesuse kaaskondlasi – viit meest ja üht naist. Meeste puhul on tegemist Jeesuse jüngritega. Käega ülespoole osutav nooruke jünger on tõenäoliselt Jeesuse lemmikjünger Johannes ja parempoolne habemik jäljendab kõige enam Peetruse tüpaaži. Naisterahva pea ümber on pühapaiste. Tegemist on tõenäoliselt Maarja Magdaleenaga, keda kõik evangeeliumid ülestõusmissündmustega seoses nimetavad. 

Õlimaal on värvitud pruunikaskollastes ja sinistes toonides. Kõrgus on 2,17 meetrit ja laius 1,33 meetrit. Aastal 1980 võeti see muinsuskaitse alla. Maali kinkis tulekahjust taastatavale kirikule keisrinna Aleksandra Fjodorovna. 

Nikolai von Baranoffi suguvõsa panustas mõisasüdame väljaehitusse kõige rohkem. 18. ja 19. sajandi vahetusel valminud varaklassitsistliku peahoone rikkuseks on rohke stukkdekooriga interjöör. Altariümbruse kujundas August Roosileht.

## Viited
Skrunda (Virbi vald)

**Skrunda** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Virbi valla idaosas.

Küla asub merepinnast 95 meetri kõrgusel. Skrunda jääb valla keskusest Jaunpagastsist 3, piirkonna keskusest Talsist 20 ning Riiast 105 kilomeetri kaugusele.

Küla tekkis endise Jaunpagastsi mõisa Skrunda karjamõisa (*Skrundenhof*) juurde.
## Viited
Brūzis

**Brūzis** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Virbi valla keskosas.

Küla asub merepinnast 95 meetri kõrgusel Virbupe jõe paremal kaldal. Brūzis jääb valla keskusest Jaunpagastsist 0,8, piirkonna keskusest Talsist 18 ning Riiast 108 kilomeetri kaugusele.

Küla tekkis endise Jaunpagastsi mõisa keskuse juurde. Asulale pani alguse viinavabriku rajamine aastal 1839. Sealse pruulikoja järgi on küla ka nime saanud. Vabriku ruumides tegutseb SIA «Jaunpagasts Plus».

## Elanike arv


* 79 (2000)
* 57 (2011)
* 75 (2017)

* 64 (2020)
* 61 (2025)


## Viited
Eņģeļciems

**Eņģeļciems** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Virbi valla loodeosas.

Küla asub merepinnast 120 meetri kõrgusel. Eņģeļciems jääb valla keskusest Jaunpagastsist 3,7, piirkonna keskusest Talsist 15 ning Riiast 108 kilomeetri kaugusele.

Küla tekkis endise Eņģeļi mõisa (*Engelzeem*) keskuse juurde.

Külas kasvavad Auziņase tamm, Rogase tammed ja kolm Eņģeļciemsi tamme on looduskaitse all.
## Viited
Ezerciems

**Ezerciems** (vanasti ka **Dekšņciems**) on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Virbi valla lõunaosas.

Küla asub merepinnast 90 meetri kõrgusel Virbupe jõe  ja  Kūja järve ääres. Ezerciems jääb valla keskusest Jaunpagastsist 1,8, piirkonna keskusest Talsist 20 ning Riiast 107 kilomeetri kaugusele. Looduskaitse all on külas kasvav saar ümbermõõduga 4.9 m.

## Elanike arv


* 28 (2017)
* 25 (2020)
* 23 (2025)

## Viited
Sukturi (Lībagi vald)

**Sukturi** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lībagi valla põhjaosas.

Küla asub valla piiril Sirdsezersi järve ääres ja jääb Talsi küngastiku loodusparki. Sukturis kasvav Kurzemnieki kirsipuu on looduskaitse all. Küla asub valla keskusest Mundigciemsist 4,5, piirkonna keskusest Talsist 3 ja Riiast 119 kilomeetri kaugusel. Osa külast jääb Laidze valda ja moodustab ametlikult iseseisva küla. Külas asub Sukturi bussipeatus.

## Elanike arv


* 48 (1989)
* 27 (2000)
* 26 (2011)

* 31 (2017)
* 29 (2020)
* 27 (2025)


## Viited
Ābeļi

**Ābeļi** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lībagi valla põhjaosas.

Küla asub Ābeļi järve ääres ja jääb Talsi küngastiku loodusparki. Looduskaitse all on tamm ümbermõõduga 4.2 m. Küla asub valla keskusest Mundigciemsist 3,5, piirkonna keskusest Talsist 3 ja Riiast 121 kilomeetri kaugusel.

## Viited
Gaschurn

**Gemeinde Gaschurn-Partenen** on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas. Kaks suuremat küla on *Gaschurn Dorf* ja *Partenen*.

## Geograafia

Gaschurni keskus asub 979 m kõrgusel üle merepinna. See asub Montafoni orus Gortipohli ja Parteneni vahel. 12,7% vallast on metsa all ja 51,7% on alpiinne.

Valda läbib Illi jõgi, sellest paremal on Verwalli mäed ja vasakul Silvretta mäestik.

## Ajalugu

Retoromaani kohanimesid on mainitud juba 15. sajandi ürikutes (1423 "Gaschurra", 1499 "Parthenna"), mõnd alpi isegi varem (näiteks 1089 "alpem in Signes" = Zeinisalpe). Saades kasu keskaja soojemast kliimast, aga ka kuni 18. sajandini kasutasid kõrgel Alpides asuvat Vermunti Alam-Engadini Ardezi ja Guarda talunikud (karjaajamine üle Vermuntpassi).

Habsburgid valitsesid Vorarlbergi külasid vaheldumisi Tiroolist ja Kaugemast Austriast (Freiburg im Breisgau). Aastatel 1805–1814 kuulus paik Baierile, siis taas Austriale. Gaschurn kuulub Austria Vorarlbergi liidumaa koosseisu alates selle asutamisest 1861. aastal.

19. sajandi keskpaigas sai populaarseks suveturism. 1885. aastal asutati linnakaunistamise selts. Avati mitu Alpiklubi onni: 1885 Madlenerhaus, 1896 Wiesbadener Hütte, 1908 Tübinger Hütte, 1910 Saarbrücker Hütte, 1927 Heilbronner Hütte. 1910. aasta paiku alustati tee-ehitust Schrunsist Parteneni.

## Kultuur

Gaschurni turismimuuseum avati 1992. aastal kui esimene turismimuuseum Austrias.

1986. aastal valminud küla uus kogukonnakeskus näitab 300-aastast traditsioonilist "Montafoner Stube" – niinimetatud **Lukas Tschofen-Stube**.

Gaschurni kihelkonnakirik, uusromaani kirik, õnnistati sisse 1869. aastal piiskop Franz Josef Rudigieri poolt, kes oli sündinud Partenenis. Altari- ja laemaalid tegid Schrunseri vennad Franz ja Jakob Bertle hilises natsareenstiilis.

**Maria Schnee kabeli** ehitis pärineb pealiskirje järgi 1637. aastast. Asutaja ja ehitaja on Lukas Tschofen, legendaarne Montafoni oru tegelane. Kabelis on Maria Hilfi pilt (koopia Lucas Cranach Vanema graatsiapildist) ja sellest on saanud populaarne Maria palverännu paik. Kabel asub väikesel künkal küla keskel.

## Sport

Kuna tegemist on Vorarlbergi suurima omavalitsusega, pakutakse suurt matkaradade võrgustikku (266,8 km) ja arvukalt maastikuratta radu (ühtekokku 71,9 km). Partenenist Gaschurni kaudu Sankt Gallenkirchi on 12 km pikk jalgratta-, jalutus- ja talimatkarada.

## Viited
Linejciems

**Linejciems** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lībagi valla idaosas.

Küla asub Talsi küngastiku maastikukaitsealal Kamparkalnsist lõunas. Linejciems asub valla keskusest Mundigciemsist 4,5, piirkonna keskusest Talsist 8 ja Riiast 109 kilomeetri kaugusel.

## Elanike arv


* 14 (2017)
* 18 (2020)
* 22 (2025)

## Viited
Klösterle

**Klösterle** on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas.

## Vaata ka

* Horizon Field

## Viited
Ööbiku tee (Assaku)

**Ööbiku tee** on asfaltkattega tänav Rae vallas Assaku alevikus. Tänav on ligikaudselt 642,9 meetrit pikk, enamjaolt 4 meetrit lai ja pindalaga 7129 m². Ööbiku tee on enamasti hästi valgustatud.
 
Tänav on ühenduses Maria tee, Heina tee ja Veski teega, varem oli ka Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteega.

Ööbiku tee koordinaadid on 59° 22' 22.44"N, 24° 50' 46.68"W.

## Asustus

Tänaval asub 14 eri aadressiga ehitist:

* Ööbiku tee 13a (Maa-ameti kaardi järgi Ööbiku tee 1a)
* Ööbiku tee 1b
* Ööbiku tee 1c
* Ööbiku tee 1
* Ööbiku tee 3
* Ööbiku tee 5
* Ööbiku tee 6
* Ööbiku tee 7
* Ööbiku tee 8
* Ööbiku tee 10
* Ööbiku tee 11a
* Ööbiku tee 11
* Ööbiku tee 12
* Ööbiku tee 14

Ööbiku tee sihtnumber on 76615.

## Fauna
Ööbiku tee 8 ja Ööbiku tee 6 piiril asub post, kus asub valge-toonekure pesa juba enam kui 35 aastat. Pesitsusperiood algab kohalikel kurgedel 20.–30. märtsil ning lõppeb septembris, olenevalt ilmaoludest. Kuna antud tänava juures asub nii mets, kui ka põld, on tänaval lähiminevikus näha olnud põldvutte, ilveseid, rebaseid, metskitsi ja nirke.

Kõige tavalisemad Ööbiku tänaval nähtavad fauna esindajad on aga varblased, sinilinnud, turteltuvid, varesed, harakad, västrikud, ööbikud, rähnid, rongad, suitsupääsukesed, lehelinnud, kuldnokad, musträstad ja pasknäärid.

Loomadest võib näha Ööbiku tänaval mügrisid, juttselg-hiiri, mutte, siile ja nastikuid.


Vaade Ööbiku teelt metsale ning põllule.jpg|Vaade Ööbiku teelt metsale ja põllule
Valge-Toonekurg.jpg|Valge-toonekurg


## Ajalugu
Ööbiku tee on nime saanud selle järgi, et varem on sellel alal olnud palju põõsaid ja ööbikupesi.

Tee on ametlikult registreeritud 23. mail 2013, kuid tänavana rajatud juba 1960. aastatel. Algul oli see tupiktee, mis sai alguse Tallinna–Tartu maanteelt, aga pärast seda, kui 1980. aastatel hakati seal jagama ehituskrunte, pikendati 1981. aastal tee kohalike elanike poolt Veski teeni. 2007. aastal muutus Ööbiku tee uuesti tupikteeks, kuna Ööbiku tee ja Tallinna–Tartu maantee vahele rajati mürasein. 2012. aastal rajati Ööbiku tänavale kõrvaltee Maria tee.
Bēķciems

**Bēķciems** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lībagi valla põhjaosas.

Küla asub valla keskusest Mundigciemsist 4, piirkonna keskusest Talsist 6,5 ja Riiast 117 kilomeetri kaugusel.

## Elanike arv


* 12 (2017)
* 7 (2020)
* 10 (2025)


## Viited
Birzmaļi

**Birzmaļi** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lībagi valla lõunaosas.

Küla asub Stende linna piiril. Birzmaļi jääb valla keskusest Mundigciemsist 9, piirkonna keskusest Talsist 11 ja Riiast 115 kilomeetri kaugusele.

## Elanike arv


* 77 (2017)
* 71 (2020)
* 77 (2025)


## Viited
Gailīšciems

**Gailīšciems** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lībagi valla kaguosas.

Küla asub maantee A10 ääres. Gailīšciems jääb valla keskusest Mundigciemsist 13, piirkonna keskusest Talsist 15 ning Riiast 102 kilomeetri kaugusele. Külas asub Sknābe bussipeatus.

Küla hooned asuvad vana Riiast Ventspilsi viiva maantee ääres.
## Elanike arv


* 34 (2000)
* 36 (2011)
* 17 (2017)

* 27 (2020)
* 25 (2025)

## Viited
Mācītājmuiža (Lībagi vald)

**Mācītājmuiža** (tõlkes *Kirikumõis*) on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lībagi valla keskosas.

Küla asub maantee A10 ääres. Mācītājmuiža jääb valla keskusest Mundigciemsist 5,5, piirkonna keskusest Talsist 7,5 ja Riiast 110 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad Selekcija ja Talsu pagrieziensi bussipeatused.

Küla on tekkinud Stende kiriku ja kirikumõisa juurde.  Stende kirik jääb külast läände. Kirik ja selle kabel, kiriku altar, orel  ning kantsel on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Regionaalse kaitse all on Adamoviči koolimaja.

## Elanike arv


* 97 (2000)
* 70 (2011)
* 77 (2017)

* 74 (2020)
* 83 (2025)


## Viited
Valija Zinck

**Valija Zinck** (sündinud 1976 Ingolstadtis) on saksa lastekirjanik.

## Elu
Ta õppis Freiburgis ja San Franciscos kaasaegset tantsu ning töötab juba üle 15 aasta vabakutselise koreograafi ja tantsupedagoogina, õpetades tantsu lastele ja täiskasvanuile. Ta on olnud noortemuusikaprojektide režissöör. Ta hakkas kirjutama pärast teise lapse sündi ja avaldas 2016 lasteraamatu "Jakob und die Hempels unterm Sofa" (’Jakob ja suur segadus’). Valija Zinck elab koos perega Berliinis.

2017 nomineeriti tema teine raamat "Penelop und der funkenrote Zauber" (e. k. "Penelop ja tulipunane ime") Zürcher Kinderbuchpreisi auhinnale La vache qui lit. Samuti sai see lasteraamatuauhinnad Ulmer Unke (vanuserühmas 10–12 aastat) ja Goldener Bücherpirat. Tema raamat "Drachenerwachen" (e. k. "Draakoni ärkamine") sai aastal 2019 Leipzigi lasteraamatumessi ja lugemisfondi välja antava auhinna Leipziger Lesekompass (vanuserühmas 10–14 aastat).

## Teosed
* "Jakob und die Hempels unterm Sofa", Fischer KJB, Frankfurt am Main 2016
* "Penelop und der funkenrote Zauber", Fischer KJB, Frankfurt am Main 2017
* "Drachenerwachen", Fischer KJB, Frankfurt am Main 2018
* "Drachenleuchten", Fischer KJB, Frankfurt am Main 2019
* "Penelop und die zauberblaue Nacht", Fischer KJB, Frankfurt am Main 2020

## Eesti keeles ilmunud
* "Penelop ja tulipunane ime" ("Penelop und der funkenrote Zauber"), tõlkinud Eve Sooneste, Kirjastus Karrup, Tallinn 2018
* "Draakoni ärkamine" ("Drachenerwachen"), tõlkinud Eve Sooneste, Kirjastus Karrup, Tallinn 2019 (Eesti Lastekirjanduse Keskuse "Hea lasteraamat 2019")
* "Draakoni valgus" ("Drachenleuchten"), tõlkinud Eve Sooneste, Kirjastus Karrup, Tallinn 2020
* "Penelop ja imesinine öö" ("Penelop und die zauberblaue Nacht"), tõlkinud Eve Sooneste, Kirjastus Karrup, Tallinn 2022

## Viited

## Välislingid
* Lühibiograafia ja retsensioonid teoste kohta, saksa keeles
Putniņciems

**Putniņciems** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lībagi valla idaosas.

Küla jääb valla keskusest Mundigciemsist 10, piirkonna keskusest Talsist 15 ja Riiast 112 kilomeetri kaugusele.

## Elanike arv


* 8 (2017)
* 9 (2020)
* 13 (2025)

## Viited
Rudi Reinwarth

**Rudi Reinwarth** (23. detsember 1907 Lauter – 22. märts 1971) oli Saksa DV riigitegelane.

Kommunist alates 1925, 1933–1935 koonduslaagris. Osales Teises maailmasõjas 1939–1945 kuni vangilangemiseni. 1947 naasis Saksamaale ja osales 1948 Saksamaa Rahvusdemokraatliku Partei asutamises.
Aleš Hojs

**Aleš Hojs** (sündinud 12. detsembril 1961 Ljubljanas) on Sloveenia insener ja poliitik, ta on erakonna Sloveenia Demokraatliku Partei liige. Ta oli aastatel 2012–2013 Sloveenia kaitseminister. Ta oli 13. märtsist 2020 kuni 1. juunini 2022 Sloveenia siseminister.

Ta lõpetas aastal 1988 Ljubljana ülikooli tsiviilehituse alal.

Ta kuulus algselt erakonda Sloveenia kristlikud demokraadid. Seejärel kuulus ta erakonda Uus Sloveenia; ta oli 27. jaanuarist 2012 kuni 27. veebruarini 2013 Sloveenia kaitseminister (Janez Janša teises valitsuses). 13. märtsist 2020 kuni 1. juuni 2022 oli ta Sloveenia siseminister (olles Sloveenia Demokraatliku Partei liige).
Silvi Baradinskas

**Silvi Baradinskas** (sündinud 16. märtsil 1941) on eesti muusikapedagoog. Aastail 1986–2009 oli ta Pärnu Muusikakooli direktor.

Ta on koostanud Pärnu Muusikakooli ajalugu käsitleva teose "Seitse aastakümmet muusikaõpet: Pärnu Muusikakool 1945–2014" (Pärnu, 2015).

## Tunnustus
* 2014 Pärnu vapimärk (pikaajalise panuse eest Pärnu laste muusikalisse haridusse)

## Viited
Linda Andreste

**Linda Andreste** (kuni 1937 **Andrusson** (**Andresson**); 6. jaanuar 1926 Pärnu – 29. mai 2007 Tallinn) oli eesti teatri- ja televisioonikunstnik, aastatel 1959–1975 Eesti Televisiooni peakunstnik.

## Elukäik
Linda Andreste isa oli kalur Mihkel Andreste ja ema väikeettevõtja Anna Andreste. 

Ta lõpetas 1944. aastal Pärnu 2. Keskkooli ja 1951. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi maali erialal. 

Aastatel 1951–1958 töötas ta dekoraatori ja lavakujundajana Eesti Draamateatris, tema nime leiame näiteks August Kitzbergi “Libahundi”, Aleksei Arbuzovi “Majake äärelinnas” ja Eduard Vilde “Mahtra sõja” kavalehelt. 

1959. aastast töötas ta Eesti Televisioonis kunstniku ja dekoraatorina, aastatel 1959–1975 peakunstnikuna. Andnud selle ameti küll 1975. aastal üle oma õpilastele, tegi ta ETV-le kunstnikutööd vahel pensionipõlveski. 

Aastatel 1963–1969 töötas ERKI-s kompositsiooni õpetajana. 1975. aastast andis Tallinna Kergetööstustehnikumis joonistamis-, maalimis- ja kunstiajaloo tunde. Hiljem oli vabakutseline kunstnik. 

Ta oli Eesti Teatriliidu (1954) ja Eesti Kunstnike Liidu (1964) liige ning Lavastuskunstnike Liidu liige 1993. ja auliige 1996. aastast. 

## Isiklikku
Tema õde oli Florida Andreste ja tütar Anna Andreste-Sui.

## Looming
### Telelavastused
Linda Andreste õpetas välja ja kujundas telekunstnike koolkonna, mille traditsioone ja lahendusi rakendavad tema õpilased ja õpilaste õpilased siiani. Andreste meistritööde kuuluvad kunstnikutöö televisiooni esimeses muusikalises komöödias “Muinasjutt kevadest”, esimene täispikk muusikafilm “Helisev päev”, esimene telemängufilm “Näitleja Joller”, esimene teleooper “Kaupo”. 

Andrestel oli suur roll ka telepublitsistika pildikeele väljaarendamisel. Ta osales selliste saadete nagu “Mis Koosta peres uudist?”, ”Täna 25 aastat tagasi” ja “Horoskoop” valmimises. Lisaks esimene värviline telelavastus “Minu vanaema imeline tugitool” (1974), Soome-Eesti ühisviktoriin “Naapurivisa” (1966–1970), “Kutsuv tuluke”, kui nimetada mõningaid Andreste töid.

### Filmid

### Lavakujundused teatris

* Kitzbergi "Libahunt" (1954)
* Vilde ja Ruusi "Mahtra sõda" (1954)
* Lutsu ja Särevi "Suvi" (1960 Draamateatris)
* Delaney "Mee maik" (1969 Vanemuises)

### Kunstnikutöö Eesti Televisiooni Teleteatris

* Trojepolski "Prohhor XVII" (1958)
* De Filippo "Varas paradiisis" (1959)
* "Näitleja Joller" (1960, Eesti Telefilm)
* Parnise "Afrodite saar" (1961)
* Gruszczyński "Suur Bobby" (1962)
* Mobergi "Kohtunik" (1964)
* Gorbunov "Inimene on inimene" (1964)
* "Mis Koosta peres uudist?" (1965–1973, draamasari)
* Albee "Bessie Smithi surm" (1965)

* Andrejevi "Imeilusad sabiinitarid" (1966)
* Williamsi "Klaasist loomaaed" (1967)
* Švartsi "Draakon" (1969)
* Babeli "Maria" (1970)
* Liivese "Mürgi perenaine" (1970)
* "Meie viisid" (1970, Eesti Telefilm)
* Saint-Exupéry "Väike prints" (1974)
* Gilberto ja Vilimaa "Hellus" (1981)


## Viited
Kadrioru Plaza

**Kadrioru Plaza** on äri- ja eluhoone Tallinnas aadressil Vesivärava tänav 50. 

Hoone asub linna ühe elavaima liiklussõlme kõrval ning oluliste teenindusettevõtete ja valitsusasutuste lähedal. Plaza kõrval asuvad ka Kadrioru Saksa Gümnaasium, Torupilli Selver, Kadrioru park. 

## Ehitus
18. juunil 2018 sõlmiti ASi Merko Ehitus Eesti ja Bariot Group OÜ vahel ehitusleping Kadrioru Plaza kahe maa-aluse ja üheksa maapealse korrusega elu- ja ärihoone monoliitse raudbetoonkarkassi projekteerimiseks ja ehitamiseks. Lepingu maksumus oli üle kolme miljoni euro, millele lisandus käibemaks. Ehitus kestis 2018. aasta juunist 2019. aasta sügiseni. Hoone projekteeris arhitektibüroo Künnapu & Padrik Architects. 

## Hoone
Kadrioru Plazal on 3193 m2 kohta 9 korrust ja 2 korrust maa-alust parklat. Ehitise viis korrust (8095 m2) on eluruumide päralt, kokku on hoones 95 korterit. Samuti ei puudu Plazast äripinnad, mis asuvad hoone neljal korrusel, kokku 6190 m2. Parkimiskohti on 155 autole, millest 133 on maa-aluses parklas ja 22 väliparklas. 

Kadrioru Plazas on funktsionaalsus ühendatud elegantse stiiliga. Äripindade suured vaateaknad annavad ruumidele avaruse ja valguse ning suurepärase võimaluse toodete väljapanekuks. Korterites on kõrged laed ja merevaade alates kaheksandast korrusest. Peasissekäik asub Gonsiori tänaval, hoones on ruumikas fuajee ja avar nelja korruse kõrgune aatrium. Korteriomanikele on kolm privaatset trepikoda, kuhu pääseb nii tänavalt kui ka maa-alusest parklast. Hoonesisestel aatriumi korteritel on rõdud, kust avanevad vaated vana- ja südalinnale ning suurele laste mängualale, mis asub 5. korrusel. 9. korruse katusekorteritel on terrassid, kust avaneb panoraamvaade Tallinnale. 

Kadrioru Plaza arhitektuuri on kirjeldatud kui taasavastatud vana, juugendarhitektuuri ja voolujoonelise *[[art déco]]* stiili tänapäevast interpretatsiooni, tsentraalse aatriumi ja päikese kuplitega katusel. Kadrioru Plazas on elektriautode laadimispaik ja jalgrataste parkla. Samuti on majas ööpäev läbi osutatav portjeeteenus, koristusteenus korteriomanikele ja rentnikele, restoran, kohvik ja toidu otse korterisse või kontorisse tellimise teenus. Samas hoones tegutsevad tervise- ja heaolukeskus ning erakliinikud (hambaarst, ilukliinik ja füsioteraapia).

## Viited
Smildzējciems

**Smildzējciems** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lībagi valla loodeosas.

Küla asub valla keskusest Mundigciemsist 2, piirkonna keskusest Talsist 4 ja Riiast 114 kilomeetri kaugusel.

## Elanike arv


* 22 (2017)
* 29 (2020)
* 25 (2025)

## Viited
Kursakciems

**Kursakciems** on küla (*maziems*) Lätis Talsi piirkonnas Lībagi valla kaguosas.

Küla jääb valla keskusest Mundigciemsist 6,5, piirkonna keskusest Talsist 12 ja Riiast 107 kilomeetri kaugusele.

Kursakciemsis kasvav Sproģi tamm ümbermõõduga 4 m on looduskaitse all. Veel on kaitse all üks külas kasvav raagremmelgas.
## Viited
Purgalciems

**Purgalciems** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lībagi valla kaguosas.

Küla  asub merepinnast 110 meetri kõrgusel.

## Elanike arv


* 73 (2000)
* 78 (2011)

* 68 (2020)
* 65 (2025)

## Viited
Aklaisciems

**Aklaisciems** (ka **Aklais ciems**) on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lībagi valla kaguosas.

Küla jääb valla keskusest Mundigciemsist 6, piirkonna keskusest Talsist 14 ja Riiast 106 kilomeetri kaugusele.

Nõukogude perioodi algusaastatel oli küla Aklāciemsi külanõukogu halduskeskuseks. Külast kirdes asuvad Zviedri muinaskalmed on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.

Aklaisciemsis kasvav tamm ümbermõõduga 5,5 meetrit ja saar ümbermõõduga 3,64 meetrit on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 25 (2017)
* 21 (2020)
* 17 (2025)


## Viited
Mazstende

**Mazstende** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lībagi valla keskosas.

Küla jääb valla keskusest Mundigciemsist 6, piirkonna keskusest Talsist 8 ja Riiast 116 kilomeetri kaugusele.

Mazstende on tekkinud endise Mazstende karjamõisa (*Mastenden*) keskuse juurde.

## Viited
Bungciems

**Bungciems** (ka **Bungu ciems**) on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lībagi valla lõunaosas.

Küla jääb valla keskusest Mundigciemsist 7, piirkonna keskusest Talsist 9 ja Riiast 113 kilomeetri kaugusele. Külas asub Bungu kapi bussipeatus.

Bungciemsis asub Bungi kalmistu. Kalmistut ühendab Dižstendega looduskaitsealune kaseallee. Kaitse all on ka vaher ümbermõõduga 3.83 m.

## Elanike arv


* 45 (2017)
* 47 (2020)
* 45 (2025)


## Viited
Lībagi

**Lībagi** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lībagi valla idaosas.

Küla asub merepinnast 102 meetri kõrgusel maantee A10 ääres.

Küla on tekkinud endise Lībagi mõisa keskuse juurde. Seal asuvad Lībagi ja Lībagu skola bussipeatused.

## Elanike arv


* 64 (1989)
* 57 (2000)
* 56 (2011)

* 63 (2017)
* 52 (2020)
* 61 (2025)


## Viited
Andumi

**Andumi** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lībagi valla kaguosas.

Küla asub maantee A10 ääres. Andumi jääb valla keskusest Mundigciemsist 8,5, piirkonna keskusest Talsist 15 ja Riiast 115 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad Sknābe ja Andumu mežniecība bussipeatused.

Küla on tekkinud Andumi metskonna juurde. Andumist kolm kilomeetri kirdes kasvav Andumi tamm  on hiiepaigana riikliku kaitse all.

## Elanike arv


* 39 (2000)
* 40 (2011)
* 44 (2017)

* 46 (2020)
* 40 (2025)


## Viited
Soroptimistid

**Soroptimistide Klubi** oli naiste kutseesinduste klubi, mis loodi 1932. aastal Tallinnas.

1937. aastal oli klubil väljatöötamisel uus kodukord, mis nägi ette sidemete tihendamist Tartu Soroptimistide Klubiga. 

Esimene avalik esinemine oli Tallinna Soroptimistide Klubil 1937. aastal kella-viie-tee Estonia valges saalis.

Soroptimistide Klubi peeti vasteks meeste Rotary-klubile. 

Klubide vahel toimus sõbralik koostöö.     

Soroptimistide Klubi asutas Tallinnas prl. dr. de Noel Pariisist, kes oli Soroptimistide Ülemaailmse Liidu juhataja ning kes külastas Tallinna korduvalt.

Tallinna klubil oli 1937. aastal 23 liiget ja 10 külalisliiget. Külalisliikmed oli klubil 1938. aasta kevadel kavas vastu võtta. 

**Liikmeks valimine**

Igalt kutsealalt pääses klubi liikmeks ainult üks esindaja - nii palju, kui oli naiste kutsealasid, võis klubis olla liikmeid.

Uute liikmete vastuvõtt pidi toimuma ühehäälselt. 

Kui kas või üks klubi liige oli vastu, siis kandidaati klubi liikmeks ei võetud. 

1937. aastal olid Tallinna Soroptimistide Klubis koos külalisliikmetega esindatud järgmised kutsealad: 

büroo juhataja, käsitööinstruktor, masinakirjutaja, prantsuse keele õpetaja, diktsiooni õpetaja, tõlk, vandeadvokaat, laboratooriumi õde, sisehaiguste arst, perenaine, linnavolinik, haigla noorem ordinaator, ajakirjanik, ärijuht, seltskonnategelane, kosmeetik, lauluõpetaja, panga osakonna juhataja, õmbleja, apteeker, naiskutsekooli juhataja, pangaametnik, ühistegelane, statistika büroo osakonna juhataja, kutsekooli õmblusklassi juhataja, lastearst, võimlemisõpetaja, laboratooriumi juhataja, hambaarst. 

**Juhataja valimine**

Igal aastal valiti klubile uus juhataja. 

1937. aastal oli juhataja pr Mari Raamot. 

Klubi juhataja algatusel valmis klubi liikmeskonna raamat, kuhu iga liige kirjutas oma käega oma eluloo ja oma kutseala saavutused.

**Koosolekud**

Klubi liikmed käisid koos üks kord kuus. Oma ruume klubil 1937. aastaks veel ei olnud, koosviibimisi peeti klubi liikmete pool. 

Iga liige oli kohustatud koostama referaadi oma kutsealast, et teistele klubi liikmetele tutvustada oma kutseala omadusi ja raskusi. 

**Klubi liikmed** 

pr. Mari Raamot

pr. Anni Varma 

prl. Aino Tamm 

prl. Hilda Tamm 

pr. Linda Junkur 

pr. Alma Ostra-Oinas 

pr. Johanna Päts 

pr. Kallista Kann 

pr. Marta Kurfeldt-Jõeäär 

pr. Tatjana Poska-Laaman

pr. dr. Ksenia Poska 

pr. Marta Linnas

pr. Ilma Martna 

pr. Kann-Tusti 

pr. Liina Varus 

pr. Linda Kilvits

prl. Hilda Ehvert 

prl. Elise Aron 

pr. E. Laur

prl. Gerda Kallas 

prl. Liis Kevand 

prl. Li Rennit 

pr. Roosi Tomson 

pr Vanda Juhansoo  

**Eesmärgid**

Klubi oli seadnud eesmärgiks kaasata liikmeskonda silmapaistvaid naisi mitmesugustelt kutsealadelt. 

Rahvusvahelise Soroptimistide Liiduga olid Eesti soroptimistid pidevas kontaktis. 

1937. aastal Ameerika Ühendriikides peetud soroptimistide kongressile kutsuti ka Eesti soroptimistide esindaja. Võimaluste puudumisel seal ei osaletud.

1938. aastal osales Amsterdamis toimunud kongressil pr Vanda Juhansoo.

Allikas ajaleht Uus Eesti nr 314 18 november 1937
Yoko Ono

**Yoko Ono** (jaapani 小野 洋子 Ono Yōko; sündinud 18. veebruaril 1933 Tōkyō prefektuuris Jaapanis) on ameerika-jaapani kunstnik, filmitegija ja laulja.

1966. aasta novembris tutvus ta John Lennoniga. 20. märtsil 1969 nad abiellusid. Nende poeg on Sean Lennon.

## Viited

## Välislingid
*
Dreimaņciems

**Dreimaņciems** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Abava valla lõunaosas.

Küla asub endisest valla keskusest Valgalest 4, piirkonna keskusest Talsist 28 ja Riiast 112 kilomeetri kaugusel. Looduskaitse all on külas kasvav tamm. Dreimaņciemsis asub Baltija bussipeatus.

## Elanike arv


* 40 (2017)
* 39 (2020)
* 34 (2025)


## Viited
Lūši

**Lūši** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Abava valla lõunaosas.

Küla asub endisest valla keskusest Valgalest 5, piirkonna keskusest Talsist 27 ja Riiast 111 kilomeetri kaugusel.

Lūši on tekkinud endise Zīle kooli juurde. Külas asub Eglese bussipeatus.
## Viited
Horohhiv

**Horohhiv** (ukraina Горохів, poola Horochów) on linn Ukrainas Volõõnia oblastis, Horohhivi rajooni halduskeskus. Horohhiv asub Lutskist umbes 49 km lääneedelas.

Horohhivi on esmamainitud 1240. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1600. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Horohhivi elanikest ukrainlasi 98,13%, venelasi 1,44%, valgevenelasi 0,16% ja grusiine 0,12%.

## Viited
Distantsõpe

**Distantsõpe** on Eesti Keele Instituudi ühendsõnastiku 2021. aasta määratluse kohaselt „e-õppe vormis toimuv õppetöö, kus õpetajate või õppejõududega suheldakse üksnes veebi vahendusel“.

## Vaata ka
* Kaugõpe
* Koduõpe
* Päevane õpe
* Õhtukool

## Viited
Briņķi

**Briņķi** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Abava valla lõunaosas.

Küla asub Sabile linna piiril Rambulise jõe ääres. Briņķi jääb endisest valla keskusest Valgalest 5,5, piirkonna keskusest Talsist 26 ning Riiast 110 kilomeetri kaugusele.

Briņķi on tekkinud endise Briņķi-Pedvāle mõisa (*Brinken-Pedwahlen*) keskuse juurde. Tänapäeval on see osa Pedvāle vabaõhukunstimuuseumist. Mõisakompleks on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Osad küla hooned kuulusid Pedvāle mõisa hoonetekompleksi, mis on samuti muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

Küla jääb Abava ürgoru loodusparki. Kaks mõisa pargis kasvavat Briņķi tamme on looduskaitse all.

Briņķis on elanud baltisaksa kunstnik Gertrud von den Brincken.

## Viited
Pedvāle

**Pedvāle** (vanasti ka **Pedole**, **Pidole** või **Firkspedvāle**) on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Abava valla kaguosas.

Küla asub Sabile linna piiril. Pedvāle jääb endisest valla keskusest Valgalest 7,5, piirkonna keskusest Talsist 26 ning Riiast 110 kilomeetri kaugusele.

Pedvālet kui kuralaste küla on esmamainitud 1230. aastal. Tänapäevane küla on tekkinud endise Fircks-Pedvāle mõisa (*Sircks-Pedwahlen*) keskuse juurde. Nüüdisajal on see osa Pedvāle vabaõhukunstimuuseumist. Mõisakompleks on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

Küla jääb Abava ürgoru looduspark. Üks nimetu pärn, Krāģi vaher, mõisa pargis kasvavad Pedvāle pöögid ja Pedvāle pärn on looduskaitse all. 

## Elanike arv


* 21 (2017)
* 18 (2020)
* 17 (2025)


## Viited
Režas

**Režas** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Abava valla põhjaosas.

Küla asub Virbupe jõe ääres. Režas jääb endisest valla keskusest Valgalest 9, piirkonna keskusest Talsist 20 ja Riiast 115 kilomeetri kaugusele.

Külas asub looduskaitsealune Virsaiši kosk. Ka on kaitse all tamm ümbermõõduga 4.64 m.

## Viited
Ploomililla

**Ploomililla** on üks lilladest värvitoonidest, tumeda ploomi värvi lilla kuni sinakasmust.

Värvinimetust kasutatakse kõige enam tekstiilide kirjeldamiseks, näiteks kanga, lõnga ja rõivaesemete puhul, kuid ka muude materjalide ja tarbeesemete värvuse märkimiseks. Suure tõenäosusega on tegemist otsetõlkega ingliskeelsest värvinimest *plum*, selle sõnaga kirjeldatav värvus varieerub esemetel ja tekstiilidel tumedast punakaslillast sinakaslillani.

## Pildid

Purples werner-nomenclature.jpg|Ploomililla on värvinäidis 42. "Werner's nomenclature of colours..."
Violetsed color nomenclature naturalists.jpg|Ploomilillad on värvinäidised 1 ja 4. "A nomenclature of colors for naturalists..."


Fruits Prunus domestica.jpg|Ploomipuu (Prunus domestica) viljadega
Bluebyrd plum (1).jpg|Nopitud küpsed ploomid
100227 ciruelas.JPG|Tumelillad ploomid kausis
Plum on tree02.jpg|Poolvalminud ploomid
Barite-Calcite-Fluorite-elm04c.jpg|Violetne fluoriit
Barite-Fluorite-art-10b.jpg|Punakasvioletne fluoriit
Nokia 6220 classic plum back.jpg|Nokia 6220 ploomikarva kate


## Variatsioonid
1821. aasta värviõpik "Werner's Nomenclature of Colours" kirjeldab ploomilillat (*plum purple*) kui berliini sinisest ja rohkest karmiinpunasest segatud värvitooni, millele on lisatud vähe pruuni ja peaaegu nähtamatu kogus musta. Näidetena loodusest pakub ta välja sinise ploomi ja lilla fluoriidi värvuse.

Loodusteadlastele ja linnuvaatlejatele määratud värviõpik, 1886. aastal ilmunud "A nomenclature of colors for naturalists..." eristab kaht ploomilillat – punakas *Prune purple* saadakse lillakast krapplakist ja sinakaslilla *Plum purple* segatakse krapplakist ja Preisi sinisest (*Antwep blue*). Esimene on tume punakaslilla, teine tume külm sinakaslilla.

ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi värvisõnaraamatu "Color: Universal Language and Dictionary of Names" järgi võib ploomililla (*Plum*, *Plum purple*, *Blue plum*) olla tumevioletne (*dark violet*)  või tume purpurlilla (*dark purple*)  , üksikutel juhtudel tume hallikaslilla või tume lillakashall . *Plum violet* on tumepunane (*dark red*)  .

Pantone värvitoon 19-3220-TCX *Plum* on sügavlilla ja mitte liiga punakas  .

Veebivärv *Plum* on heledapoolne värvitoon, pigem sireli või kanarbiku õit meenutav  , kuid sellest on olemas ka tumedam variant  .

## Viited
Ruth Sepp

**Ruth Sepp** (sündinud 9. juunil 1975) on eesti tõlkija ja toimetaja. Ta on tõlkinud eesti keelde kirjandust peamiselt hispaania, aga ka katalaani keelest.

## Haridus
Ta lõpetas 2001. aastal Tartu Ülikooli hispanistika erialal, tema bakalaureusetöö käsitleb kirjandusteoste filmiks adapteerimise küsimusi Quim Monzó teose "El porqué de las cosas" filmiversiooni põhjal.

## Ilmunud tõlkeid
### Hispaania keelest
*Roberto Arlt. "Ester Primavera" (koos Pirkko Põdra ja Triin Lõbusaga). Tallinn: Kultuurileht, 2010 (Loomingu Raamatukogu 17–19)
*Arturo Pérez-Reverte. "Lõuna kuninganna". Tallinn: Varrak, 2011
*Eduardo Galán. "Kahe lugu". // Valik hispaania ja katalaani näidendeid. Tallinn: Eesti Teatri Agentuur, 2013. Sisaldab ka: Lluïsa Cunillé, "Barcelona, varjude kaart" (tõlkinud Margus Alver); Jordi Galceran, "Leke" (tõlkinud Margus Alver); Juan Mayorga, "Lõputu rahu" (tõlkinud Laura Talvet)
*Roberto Bolaño. "Liuväli". Tallinn: Kultuurileht, 2015 (Loomingu Raamatukogu 37–39)
*Julio Cortázar. "Mängu lõpp". Tartu: Toledo, 2016
*Ildefonso Falcones. "Mere katedraal". Tallinn: Kunst, 2017
*Sergio Pitol. "Mefisto valss ja teisi jutte". Tallinn: Kultuurileht, 2018 (Loomingu Raamatukogu 19–20)
*Samanta Schweblin. "Nähtamatu niit". Tallinn: Kultuurileht, 2020 (Loomingu Raamatukogu 8–9)
*Julio Cortázar "Kronoopide ja faamade lood". Tartu: Toledo, 2022.

### Katalaani keelest
*Asha Miró, Anna Soler-Pont. "Sandlipuu jäljed". Tallinn: Varrak, 2008

## Viited
Sergi Trofimov

**Sergi Trofimov** (Сергій Володимирович Трофімов, sündinud 1983 Zaporižžja) on Ukraina riigiametnik.  

## Viited
San Luisi provints

**San Luisi provints** (hispaania keeles *Provincia de San Luis*) on Argentina 1. järgu haldusüksus. Asub riigi keskosas Cuyo regioonis.

San Luisi provints on rahvaarvult Argentina provintsidest 19. kohal (24 seast). Provintsi elanike arv oli 2016. aasta rahvaloenduse andmetel 489 255. Pindalalt on provints 18. (76 748 km²). 

San Luisi provintsi keskus on San Luis – provintsi suurim linn, mis moodustab koos 
lähestikku asuvate asulatega San Luisi linnastu (hispaania keeles *Gran San Luis*), kus elab umbes 58% provintsi rahvastikust.

## Departemangud
Provints jaguneb 9 departemanguks:
* Ayacucho departemang (keskus San Francisco del Monte de Oro)
* Belgrano departemang (keskus Villa General Roca)
* Chacabuco departemang (keskus Concarán)
* Pringlesi departemang (keskus La Toma)
* General Pedernera departemang (keskus Villa Mercedes)
* Gobernador Dupuy departemang (keskus Buena Esperanza)
* Juníni departemang (keskus Santa Rosa de Conlara)
* San Luisi departemang (keskus San Luis)
* Libertador General San Martíni departemang (keskus San Martín)
 


File:Ruta en Merlo.jpg|Maastik Merlo lähedal
File:Avenida Parque Gobernador Santos Ortiz hacia el Oeste.jpg|San Luisi viiv kiirtee lõunast
File:Sierra_de_las_Quijadas,_San_Luis.jpg|Kanjon Sierra de las Quijadasis


## Viited

## Välislingid
*
*Provintsi koduleht
Ruuben

**Ruuben** on mehenimi.

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Ruuben 156 mehel. Ruuben oli Eestis populaarsuselt 508. mehenimi. Ruuben oli keskmiselt 10 aasta vanune (mediaanvanus oli 5).

Kõige populaarsem oli eesnimi Ruuben vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 9,26 ning Lääne maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 2,41.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ruuben 204 mehel. Ruuben oli populaarsuselt 473. mehenimi. Ruuben oli keskmiselt 9 aasta vanune (mediaanvanus oli 7). Kõige populaarsem oli eesnimi Ruuben vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 10,04.

## Nime kandjaid
*Ruuben Kaalep, eesti poliitik
*Ruuben Lambur, eesti vabadusvõitleja
*Ruuben Post, eesti ühiskonna- ja looduskaitsetegelane 
*...

## Viited
2011. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlus

**2011. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlus** oli üheksas Laste Eurovisiooni lauluvõistlus. See toimus 3. detsembril 2011. Võitis Gruusia.

## Tulemused

## Viited
Kassinaerililla

**Kassinaerililla** või **kassinaeriroosa** on üks lilladest värvitoonidest, hele külm magenta- või purpurroosa poole kalduv värvus, mis vastab mets-kassinaeri (prantsuse keeles *mauve*) õite värvusele.

Värvinimetust kasutatakse värvitooni märkimiseks sisekujunduses ja moes. Värvinimetus on arvatavasti otsetõlge inglise keelest ja esineb pigem harva, inglise-eesti sõnaraamat annab sõna *mauve* vasteteks *kahvatulilla* või *lillakas*. Kasutatakse ka tõlkimata võõrkeelset nimetust *mauve*.

Värvus seostub magususe, delikaatsuse ja haprusega.

## Pildid

20190627Malva sylvestris1.jpg|Mets-kassinaeris (*Malva sylvestris*)
Common mallow (Malva sylvestris), Bishopstone - geograph.org.uk - 892418.jpg|Mets-kassinaeri õied
Hollyhock Mallow Close ALB.jpg|Kassinaeri *Malva alcea* õis
Historische Farbstoffsammlung DSC00350.JPG|Esimese aniliinvärvaine Perkini lilla (*mauveine*) värvinäidis lõngal
Mauv2.jpg|Aniliinlillaga värvitud kangaproov


## Variatsioonid
Pantone värvitoon 17-1612 *Mellow Mauve* on keskmine vanaroosat meenutav punakaslilla. Pantone PQ-18-3230 *Meadow Mauve* on teravama tooniga lilla ja 15-3207 *Mauve Mist* hele pastelne punakaslilla.

Veebivärv *Mauve* on terav külm helelilla.

## Vaata ka
* Orhideeroosa
* Kanarbikuroosa

## Viited
Cyclos

**Cyclos** on avatud lähtekoodiga internetikeskkonnas rakendatav pangandustarkvara, mis sobib mikrokrediidiasutustele, kohalikele ja piirkondlikele pankadele (eriti arengumaades) ja alternatiivse raha rakendustele, nagu LETS, bartervõrgud ja ajapangad. 

Cyclose programm toetab järgmisi rakendusi:

*internetipangandus,
*e-kaubandus,
*ettevõtete loetelu,
*tutvustused, soovitused ja tehingu tingimused,
*sõnumiside ja teavitussüsteem,
*logimine kõne- ja tugikeskustesse,
*integreeritud teabehaldussüsteem (MIS).

Cyclos töötab nii kaabelvõrgus kui ka mobiiltelefonide (WAP/SMS) ja POS-seadmete (müügipunkt) kaudu, võimaldades seega nii kaardi- kui ka mobiilimakseid.

## Viited
Kamin-Kašõrskõi

**Kamin-Kašõrskõi** (ukraina Камінь-Каширський, poola Kamień Koszyrski) on linn Ukrainas Volõõnia oblastis, Kamin-Kašõrskõi rajooni halduskeskus. Kamin-Kašõrskõi asub Kovelist umbes 50 km põhjakirdes.

Kamin-Kašõrskõid on esmamainitud 1196. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1430. aastal. Kolmanda Poola jagamise tagajärjel läks linn 1795. aastal Venemaa Keisririigis võimu alla. Aastatel 1921–1939 kuulus linn Poola koosseisu.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kamin-Kašõrskõi elanikest ukrainlasi 98,71%, venelasi 0,96% ja valgevenelasi 0,19.

## Viited
San Luisi departemang

**Juan Martín de Pueyrredóni departemang** (kuni 2010. aastani **Keskuse departemang**; hispaania keeles *Departamento Juan Martín de Pueyrredón*; *Departamento La Capital*) on Argentina 2. järgu haldusüksus. Asub riigi keskosas Cuyo regioonis San Luisi provintsis.

2010. aastal sai San Luisi departemang ametlikuks nimeks Juan Martín de Pueyrredóini departemang (Argentina 19. sajandi poliitiku Juan Martín de Pueyrredóni auks).

San Luisi departemang on rahvaarvult San Luisi provintsi departemangudest suurim. Departemangu elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 204 019 (umbes 47% provintsi rahvastikust). Pindalalt on departemang provintsis kolmas (13 120 km²). 

San Luisi departemangus on kaks kohalikku omavalitsust (*municipios*): San Luis ja Juana Koslay. Lisaks on loodud mitmes paikkonnas (sealhulgas La Puntas, El Volcánis ja Potrero de los Funesis)  munitsipaalkomisjonid (*comisiones municipales*). 

## Suuremad asulad
Märkus: Sulgudes on antud elanike arv 2010. aasta rahvaloenduse andmeil
*San Luis, linn (169 947)
*La Punta , linn (13 182)
*Juana Koslay, linn (12 467)
*El Volcán, paikkond (1775)
*Potrero de los Funes, paikkond (1698)
Potrero de los Funes

**Potrero de los Funes** on paikkond Argentina keskosas Cuyo regioonis San Luisi provintsis San Luisi departemangus.

Potrero de los Funes asub Andides asuva Sierras de Córdoba mäestiku jalamil 940 m üle merepinna. Provintsi keskusest San Luisist jääb Potrero de los Funes 10 km kaugusele kirde suunas. 

1927. aastal rajati sinna 3,6 km² suurune veehoidla (Potrero de los Funesi  veehoidla). Ajapikku kerkis selle kõrvale seoses turismi arenemisega samanimeline asula, milles 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanikke juba 1698. Paikkonnas asub neljatärnihotell. Ümber veehoidla kulgeb 1987. aastal ehitatud 6,25 km pikkune ringrada.

## Välislingid
*
Valgejärve matkarada

**Valgejärve matkarada** on Harju maakonnas Nissi vallas Ellamaa külas asuv matkarada. Matkarada tutvustab Valgejärve maastikukaitseala ja seda ümbritsevaid loodusväärtusi.

## Raja tutvustus
Matkaraja pikkus on 6,5 kilomeetrit ning see on varustatud infotahvlite ja puust viitadega. Rada algab ja lõpeb Järveotsa järve kaldal asuval puhkealal. Rada on korrapäratult ringikujuline ja selle läbimiseks kulub 1,5–2 tundi.

Vaadet lubjasele idakaldale ja Valgejärve suubuvatele ojadele saab nautida kuue meetri kõrgusest vaatetornist.

## Vaatamisväärsused

* lubjatud onn
* Valgejärv
* hundiaed
* allikad

## Metsatüübid

* nõmmemetsad
* palumetsad
* laanemetsad
* soovikumetsad
* soometsad
* rabastuvad metsad

## Taimestik
Matkaraja ääres leidub mitmesuguseid taimi: lääne-mõõkrohi, vööthuul-sõrmkäpp, kahkjaspunane sõrmkäpp, soo-neiuvaip, harilik käoraamat, harilik porss, valge vesiroos. Putuktoidulistest taimedest on esindatud harilik võipätakas, harilik vesihernes, ümaralehine ja pikalehine huulhein. 

## Järved
Valgejärv on nime saanud tema põhja katva haruldase järvelubja järgi. Järve pindala on 15 hektarit ja sügavus koos lendmudaga 2 meetrit. 

Järveotsa järv on allikatest toituv umbjärv, mille pindala on 16,9 hektarit ja sügavus 6,3 meetrit. 

## Viited

## Välislingid

* Pärandkultuuri lood
* Valgejärve legendid
Farüngiit

**Farüngiit** on põletik kõri tagaosas ehk neelus. Peamiselt põhjustab see kurguvalu ja palavikku. Muud sümptomid võivad olla nohu, köha, peavalu, neelamisraskused, suurenenud lümfisõlmed ja kähe hääl. Sümptomid püsivad tavaliselt 3–5 päeva. Tüsistustena võivad esineda sinusiit ja äge keskkõrvapõletik. Farüngiit kuulub ülemiste hingamisteede nakkuste hulka. 

Enamiku haigusjuhtude põhjustajaks on mõni viirushaigus. Umbes 25% juhtumitest lastel ja 10% täiskasvanutel on põhjustatud bakteriaalse nakkushaiguse Strep kõri poolt. Harva esinevate põhjustajate hulka kuuluvad teised bakterid, näiteks gonorröa; seenhaigused; ärritajad, näiteks suits; allergiad; gastroösofageaalne reflukshaigus. Muud haigused, mis võivad põhjustada farüngiidiga sarnaseid sümptomeid, on näiteks epiglotiit, türeoidiit, retrofarüngeaalne abstsess ja mõnikord ka südamehaigused. 

Valu leevendamiseks võib kasutada mittesteroidseid põletikuvastaseid ravimeid, näiteks ibuprofeeni. Samuti võivad aidata uimastavad ravimid, näiteks lidokaiin. Pole selge, kas steroididest on ägeda farüngiidi korral kasu. 

## Viited
Jumala poeg

**Jeesus Kristus** on "ainusündinud" (kreeka keeles *μονογενῆ*, inglise keeles *only begotten*) **Jumala poeg**, kes eostati Püha Vaimu läbi ning sündis neitsi Maarjal.
Maakond (täpsustus)

**Maakond** on mitmetähenduslik sõna.

Haldusüksuste tüübid:

* maakond, 1. järgu haldusüksus Eestis
* maakond (Albaania), 1. järgu haldusüksus Albaanias
* maakond (Armeenia), 1. järgu haldusüksus Armeenias
* maakond (Hiina), 3. järgu haldusüksus Hiinas
* maakond (Hispaania), 3. järgu haldusüksus Hispaanias
* maakond (Horvaatia), 1. järgu haldusüksus Horvaatias
* maakond (Island), endine haldusüksus Islandil
* maakond (Itaalia), 1. järgu haldusüksus Itaalias
* maakond (Keenia), 1. järgu haldusüksus Keenias
* maakond (Kreeka), endine 2. järgu haldusüksus Kreekas
* maakond (Leedu), 1. järgu haldusüksus Leedus
* maakond (Libeeria), 1. järgu haldusüksus Libeerias
* maakond (Norra), 1. järgu haldusüksus Norras
* maakond (Poola), 1. järgu haldusüksus Poolas
* maakond (Rootsi), endine haldusüksus Rootsis
* maakond (Rumeenia), 1. järgu haldusüksus Rumeenias
* maakond (Slovakkia), 1. järgu haldusüksus Slovakkias
* maakond (Soome), 1. järgu haldusüksus Soomes
* maakond (Taani), endine haldusüksus Taanis
* maakond (Tšehhi), 1. järgu haldusüksus Tšehhis
* maakond (USA), 2. järgu haldusüksus Ameerika Ühendriikides
* maakond (Venemaa), endine haldusüksus Venemaal

Muu:
* muinasmaakond, muinasaegne territoriaalüksus tänapäeva Baltikumi alal
* Maakond (Tolkien), paik J. R. R. Tolkieni loomingus
Maakond (Norra)

Norras on **maakond** (*fylke*, vanapõhja sõnast *fylki*) 1. järgu haldusüksuse tüüp.

## Praegused maakonnad
Alates 2024. aastast on Norra jaotatud 15 maakonnaks.

## Ajalugu

Maakonna nimetus *fylke* oli Norras algselt käibel varajassel keskajal. Kuningas Sverre (Sverre Sigurdsson) võttis 12. sajandi lõpul kasutusele nimetuse *syssel*, mis käibis 1307. aastani.

Aastal 1308. tulid kasutusele läänid (*len*). 19. veebruaril 1662 nimetati läänid ümber ning võeti kasutusele nimetus *amt*. 1. jaanuarist 1919 kannavad nad nimetust *fylke*.

1. jaanuaril 2020 jõustunud haldusreformiga jäi senise 19 maakonna asemel alles 11 maakonda. 1. jaanuaril 2024 jõustunud muudatusega pöörati reform osaliselt tagasi. Troms og Finnmargi, Vestfold og Telemarg ja Vikeni maakonna jagamisel taastati seitse maakonda endistes piirides, välja arvatud piirilõikudes, millega külgnevad alad viidi 2020. aasta vallareformiga teise maakonda.

## Vaata ka
* Norra haldusjaotus
* Norra maakondade tunnuslilled
Lluïsa Cunillé

**Lluïsa Cunillé i Salgado** (sündinud 28. oktoobril 1961 Badalonas) on katalaani näitekirjanik. Ta on kirjutanud näidendeid nii katalaani kui ka hispaania keeles.

Eesti keeles on Margus Alveri tõlkes ilmunud tema näidend "Barcelona, varjude kaart" ("Barcelona, mapa d'ombres"; kogumikus "Valik hispaania ja katalaani näidendeid", Tallinn: Eesti Teatri Agentuur, 2013). See näidend võitis Barcelona linna preemia.

## Välislingid
* Lluïsa Cunillé, Associació d'Escriptors en Llengua Catalana
* Maria-Josep Ragué-Arias, Lluïsa Cunillé, Visat
* Lluïsa Cunillé i Salgado saidil enciclopèdia.cat
Nüziders

**Nüziders** on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas. See oli ajaloolise Sonnenbergi krahvkonna pealinn, millele viidatakse Austria keisri ametlikus tiitlis.

## Viited