Eesti keele kõnesüntees

**Eesti keele [[kõnesüntees]]** ehk eestikeelne kõnesüntees on tehnoloogia, mis teeb kirjalikust tekstist sünteeskõne. 

Selleks, et kõnesüntees toimida saaks, on arvutil vaja inimhäält. Inimkõnest pannakse kokku korpused, mille põhjal treenitakse sünteeskõnet erinevate meetoditega. Arvutiprogrammi, mis koostab kirjalikust tekstist suulise kõne, nimetatakse kõnesüntesaatoriks.

## Sünteesimeetodite näiteid

* HTS-kõnesüntees – sünteesitav väljundkõne on sorav ja ladus ning reaalajas on võimalik muuta kõnekiirust, häälekõrgust- ja tämbrit; 
* Üksuste valikul põhinev süntees (Festival) –  sellel on foneetiliselt rikas tekstikorpus ning väljundkõne on loomuliku kõlaga;
* Formantsüntees (eSpeak) – ei vaja sünteesimiseks kõnekorpust ning on väga kompaktne, st tõhusalt kasutatav ka väiksemates mobiilsetes seadmetes;
* Difoonsüntees (Mbrola) – kõneüksustena kasutatakse difoone ning nende kõnelainete ja prosoodilise informatsiooni põhjal moodustatakse väljundkõnesignaal. 

## Eesti keele kõnesünteesi arendamine

### Algusaeg
1997. aastal hakkasid Eesti Keele Instituut, Küberneetika Instituut ja OÜ Filosoft koos välja töötama esimest eesti keele kõnesüntesaatorit. 2002. aastal sai see valmis ning selle peamised loojad (Einar Meister, Meelis Mihkla, Arvo Eek ja Heiki-Jaan Kaalep) said 2003. aastal Eesti Vabariigi teaduspreemia. Kõnesüntesaatorile loeti sisse umbes 1700 sõna ning need valiti nii, et need kataksid kõiki eesti keeles olevaid häälikuüleminekuid. Uuemad meetodid (masinõppelised HMM-meetodid), millega sünteeskõnet treeniti, vajasid juba seotuid lauseid. Seetõttu moodustati ligi 400 lauset, mis sisaldaksid neid sõnu. Samuti lisati juurde tihti esinevaid sõnaühendeid, fraase ja arvsõnu. 

### Edasine areng
Suur murrang tekkis 2020. aastal, mil võeti kasutusele transformermudelid. Esialgu täitsid need tekstitöötlemise ülesannet, kuid hiljem said oluliseks ka kõnetöötluses. See omakorda tõstis sünteeskõne kvaliteeti ja parandas kõnemeloodiat. Sellised mudelid tõid kaasa vajaduse suuremate kõnemahtude järele. Seetõttu alustati varem salvestatud esituste kogumist ja see oli abiks suuremate ilukirjanduskorpuste tekkele.

Sealt on saanud oma treenimismaterjali Eesti Keele Instituudis tehtud sünteeshääled ja Tartu Ülikooli Neurokõne veebilehel olevad hääled.

Tartu Ülikooli kõnetehnoloogidel on valmimas projekt, milles saab teksti ette lugeda ka võro keeles (hetkel on olemas kaks häält). Lisaks on plaanis tegutseda ka teiste soome-ugri keelte vallas.

Eesti Keele Instituudis on välja töötatud sünteeshääled, mis väljendaksid oma kõnes emotsioone. Võimalik on valida neutraalse, vihase, kurva ja rõõmsa hääle vahel.

### Lisaks programme, mis on toetanud eestikeelse kõnesünteesi arengut
Keeletehnoloogia üldisele arengule on kaasa aidanud mitu programmi. Nendest olulisemad on 2004. aastal loodud „Eesti keele arendamise strateegia 2004–2010” ja hiljem  „Eesti keele arengukava 2011–2017”. Lisaks 2006. aasta riiklik programm „Eesti keele keeletehnoloogiline tugi 2006–2010”, mis jätkus nimega „Eesti keeletehnoloogia 2011–2017”.

## Kõnesünteesi kasutusalad

* Audioraamatutes teksti ette lugemine – pärast kõnesünteesi arengut on heliraamatute valik suurenenud, sest rohkem teoseid saab audioraamatuteks.
* Kõnesünteesi saab kasutada vestlusrobotina – riigis on arendatud vestlusrobot Bürokratt, mis tegutseb avaliku sektori asutuste veebilehekülgedel selleks, et inimesed saaksid oma küsimustele kiiremini vastuseid.
* On suur abikäsi pimedatele ja vaegkuuljatele, kes kasutavad teksti ettelugemiseks ekraanilugejaid.
* Kõneravi ja keele õppimine – inimesed saavad sünteeskõne abil õppida sõnu hääldama, kuid on tähtis, et sünteesitud hääl oleks inimkeelele väga lähedane.
* On avalikus ruumis abiks teadete edasiandmisel (näiteks lennu-ja bussijaamades).
* Eestikeelse kõnesünteesi abil saab kodumasinad muuta eestikeelseks.
* Loeb ajalehtedes, ajakirjades ja õpikeskkondades (näiteks Opiqus) tekste ette.

## Eestikeelse kõnesünteesi nõrkused

* Ei häälda alati sõnu korrektselt välja; tähed võivad ära kaduda või sõnad omavahel kokku sulada.
* Ei suuda tajuda tekstis irooniat.
* Alustab või lõpetab lause järsult.
* Ei oska teha vahet, kas numbrit peaks ütlema üheliste kaupa või mitte (näiteks telefoninumber või isikukood).
* Ei oska alati käänata suurtähtlühendeid.
* Ei suuda alati ära tabada välteid ja sõnarõhke.

## Vaata ka
Kõnesüntees

Kõnesüntesaator

## Viited