open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Paduvere oja

**Paduvere oja** on vooluveekogu Jõgevamaal Jõgeva vallas. Oja läbib Vaimastvere, Kõola, Paduvere ja Liivoja küla. Paduvere oja suubub Pedja jõkke.

## Ajalugu
18. sajandi Ludwig August Mellini kaardi järgi sai oja alguse Päde küla, Kärde ja Ripuka mõisa vahelisest Kemba soost. Kõola ja Rohe vahelisel maanteel Mäemõisa lähedal oli ojal *Pikkaperse* nimeline kõrts ja veskikoht. Seoses Pedja raudteejaama, Päde liivakarjääri ja uue maanteega on tänapäeval teede ja oja asukoht mõnevõrra muutunud. 19. sajandi verstakaartidel kus on raudtee juba peal kannab sarnast aga samas veidi erinevat nime *Pikapere* Rohe saeveskist allavoolu paiknev veskikoht Pedja jõel.

## Välislingid
*
Hea sadam

**"Hea sadam"** on August Mälgu 1942. aastal ilmunud romaan. 

"Hea sadam" lõpetab Mälgu rannatriloogia, kuhu kuuluvad veel "Õitsev meri" (1935) ja "Taeva palge all" (1937). 

Romaani 2. trükk ilmus 1946. aastal (ilmunud Rootsis, kirjastaja Orto), 3. trükk 1971. aastal (kirjastaja Eesti Raamat) ja 4. trükk 2009. aastal (kirjastaja Pegasus). Romaani põhjal on Raadioteater lavastanud 1989. aastal ka raadiokuuldemängu. 

## Süžee
Romaani tegevus leiab aset 20. sajandi alguses Lääne-Eesti saarel kalurikülas kahe aasta vältel. Peategelaseks on Juulius (Jull), 14-aastane vaeslaps, kelle võtab enda hooldada kalur Taavi, Kipri talu hea südamega, kuid alkoholilembene peremees. Jull hakkab Taavi käe all õppima kalapüüdmist ja paatide valmistamist. Umbes aasta hiljem kolib perre elama ka Julli õde Luisi, kes on põgenenud enda hooldaja juurest. Sel ajal haigustub Liisu ning Luisi jääb teda koos Liisu õe Mariega hooldama. Kuna niigi väikses elamises on rohkelt inimesi, otsustab Jull pärast seda, kui külast on läbisõidul väike kaubalaev, selle meeskonnaga liituda. Ta satub Tallinna ja Soome, kohtub Tallinnas isaga, kes oli pere omal ajal maha jätnud, ning naaseb koos temaga külasse. Nad lepivad kõrvalasuva Jaaguõue talu perenaise Kristiinega kokku, et saavad kasutada naise lapsepõlvekodu Lahepera. Sinna kolib ka Luisi ning romaan lõpeb positiivsete nootidega: taas ühinenud pere hakkab tasapisi jalgu alla saama. 

## Viited

## Välislingid
*Merle Sukk "Rannaolustik August Mälgu rannatriloogias". Proseminaritöö – fillu.edu.ee. Tartu Ülikooli eesti kirjanduse õppetool, 1997
Max Oscheit

**Max Oscheit** (22. märts 1880 Berliin – 10. veebruar 1923 Berliin) oli saksa helilooja.

Tema laul "Das Schwarzwaldlied" ("Das Lied vom Rehlein") on eestikeelses Sergius Lipu tõlkes tuntud kui "Mets mühiseb".
Kate

**Kate** on midagi kattev asi, materjal, pealiskiht või konstruktsioon:
* Hulga kate – hulkade süsteem, mille ühend sisaldab (katab) vaadeldavat hulka
* Lahtine kate – lahtiste hulkade süsteem, mis osutub mõne topoloogilises ruumis vaadeldava hulga katteks
* Võileivakate

***[[Kate (eesnimi)|Kate]]** on inglise naisenimi, lühend nimest Catherine.
***[[Kate (perekonnanimi)|Kate]]** on perekonnanimi.
* "Kate" on Valerie Sherrardi noorteromaan.
* "Kate" on ansambli Ben Folds Five laul.
* Kate (KDE Advanced Text Editor) on tekstiredaktor.
* KATE on raadiojaam Ameerika Ühendriikides Minnesota osariigis.
* KATE ehk Kansai Airport Transportation Enterprise on Jaapani transpordifirma.
* Orkaan Kate tabas 1985. aastal USA-d.
* Taifuun Kate tabas 1970. aastal Filipiine.
* CSS Kate oli Ameerika kodusõjas konföderatsiooni sõjalaev.
* Nakajima B5N, liitlaste poolel hüüdnimega Kate, oli Jaapani torpeedopommitaja Teises maailmasõjas.
* (2156) Kate on asteroid.

## Vaata ka
* Kâte keel
* Katus
Tsiboorium (anum)

**Tsiboorium** on liturgiline kunstipäraselt kujundatud, kõrge, kaanega karikas pühitsetud hostia ehk armulaualeiva hoidmiseks. Sarnaneb tabernaakliga.
Pierre de Carcavi

**Pierre de Carcavi** (ka **Carcavy**; u 1600, tõenäoliselt 1603, Lyon - aprill 1684, Pariis) oli prantsuse matemaatik, Louis XIV kuningliku raamatukogu sekretär.

De Carcavi oli pankuri poeg. Ta oli kirjavahetuses mitmete toonaste kuulsamate matemaatikute ja filosoofiga, kelle seas olid Pierre de Fermat, Marin Mersenne, Blaise Pascal, Galileo Galielei, Evangelista Torricelli, Jacob Spon ja René Descartes. algselt minister Colberti ja hiljem kuninga raamatukoguhoidjana andis ta välja kardinal Mazarini memuaarid 55 köites. 1666. aastal valiti ta Prantsuse Teaduste Akadeemia liikmeks, kus ta kohtus Christiaan Huygensi, Gilles de Robervali, Adrien Auzout', Jean Picardi, John Welshi jpt-ga. Pärast Fermat surma hoolitses Carcavi tema käsikirjade eest.

## Kirjandus
* Charles Henry "Pierre de Carcavy, intermédiaire de Fermat, de Pascal, et de Huygens"
* Pierre Costabel "Pierre de Carcavy et ses relations italiennes" Rmt: M. Bucciantini ja M. Torrini, toim. "Geometria e atomismo nella scuola galileiana" Firenze, 1992

## Välislingid
* Joseph Fr. Michaud, Louis Gabriel Michaud Biographie de Carcavi
* Carcavi sur Galileo
* Carcavi sur Mac Tutor
* Jean Beaude "Sur Persée, à propos d'une lettre de Picot à Carcavi relative à l'expérience barométrique"
* Suzanne Solente "Nouveaux détails sur la vie et les manuscrits de Pierre de Carcavi" (1953)
* Lettre de M. Pecquet à Carcavi (1667)
* Relation de Fermat à Carcavi (1659)
* Carcavi garde du cabinet des médailles.
* Visite virtuelle de la BNF (site Richelieu)
Antoine Arnauld

**Antoine Arnauld** (6. veebruar 1612 – 8. august 1694) oli Prantsuse katoliiklik teoloog, filosoof ja loogik. Arnauld oli üks jansenistliku Port-Royali koolkonna juhtfiguure ning tuntud patristika asjatundja.

Arnauld osales aktiivselt 17. sajandi teoloogilistes vaidlustes, eriti seoses jansenismi ja katoliku kiriku õpetusega armu ja vaba tahte küsimustes. Ta sattus korduvalt konflikti kirikuvõimudega ning veetis oma elu viimased aastad eksiilis Madalmaades.

Koos Pierre Nicole'iga on ta "Port-Royali loogika" ("La Logique ou l’art de penser") kaasautor, mis avaldas suurt mõju varauusaegsele filosoofiale ja loogikale.
Burchard de Volder

**Burchard de Volder** (26. juuli 1643 Amsterdam – 21. märts 1709 Leiden) oli Hollandi füüsik ja filosoof.

Sündinud Amsterdamis mennoniitide perekonnas, õppis de Volder esmalt Utrechtis (1660) ja 1670. aastast filosoofiat Leideni Ülikoolis Franz (Franciscus Sylvius) de le Boë (Dubois) käe all. De Volderi algatusel rajati Leideni Ülikoolis 1675. aastal füüsikalabor. Ta kogus kõikvõimalikke mõõteriistu ja tegi arvukalt füüsikademonstratsioone, eriti Robert Boyle'i avastusi illustreerides. Tema labor oli omaaegsete seas ainulaadne.

Tänapäeval on teada, et De Volder oli ka Gottfried Leibnizi üks tähtsamaid filosoofilisi korrespondente.

De Volderil oli arvukalt õpilasi nii kodu- kui ka välismaalt. Üks tuntumaid neist oli Herman Boerhaave.

## Viited

## Välislingid
* Burchard de Volder portaalis Neurotree
Paavo Kaimre

**Paavo Kaimre** (sündinud 28. augustil 1964) on eesti metsandusteadlane.

Aastatel 2013–2017 oli ta Eesti Maaülikooli õppeprorektor.

## Välislingid
*
Tsiboorium

**Tsiboorium** võib tähendada mitut asja:
***[[Tsiboorium (arhitektuur)|Tsiboorium]]**  on sammastele toetuv kate altari kohal
***[[Tsiboorium (anum)|Tsiboorium]]** on kaanega anum armulaualeiva hoidmiseks
Damaris Cudworth Masham

Lady **Damaris Cudworth Masham** (18. jaanuar 1659 – 20. aprill 1708) oli inglise filosoof. 

Ta oli Cambridge'i platonistliku filosoofi Ralph Cudworthi tütar ja empiristliku filosoofi John Locke'i sõber. Masham avaldas kaks teost teoloogia, epistemoloogia ja moraalifilosoofia teemadel. Ta pidas kirjavahetust Gottfried Wilhelm Leibnizi ja Locke'iga metafüüsika küsimustes. 

Damaris Cudworth sai Lady Mashamiks, kui ta 1685. aastal abiellus Sir Francis Mashamiga.

## Teoseid
* Masham, Damaris Cudworth, *A Discourse Concerning the Love of God*, Printed in London for A. and J. Churchil at the Black-Swan in Paternoster-Row, 1696
* Masham, Damaris Cudworth, *Occasional Thoughts in reference to a Virtuous or Christian Life*, Printed in London for A. and J. Churchil at the Black-Swan in Paternoster-Row, 1705
* Beer, E. S., *The Correspondence of John Locke*, vol II (of VII) (Oxford, Clarendon Press, 1976) (Mashami kirjavahetus John Locke'iga)

## Kirjandus
* Frankel, Lois, "Damaris Cudworth Masham" Mary Ellen Waithe, toim., "A History of Women Philosophers", Vol. 3, Kluwer, 1991, pp. 73-85. (Reprint väljaandest "Hypatia", 1989). Reprint teoses: Linda Lopez McAlister, toim., "Hypatia's Daughters: 1500 Years of Women Philosophers" Indiana University Press.

## Välislingid
*Lady Masham, Stanford Encyclopedia of Philosophy
Simon Foucher

**Simon Foucher** (1. märts 1644 Dijon – 27. aprill 1696 Pariis) oli prantsuse filosoof.

Foucher pooldas akadeemilist skeptitsismi: ta ei nõustunud dogmatismiga, kuid ei laskunud ka pürronismi.
Paul Gallas

**Paul Gallas** (25. jaanuar 1885 Alt-Rehfelde, Crossen, Oldenburg – 18. september 1944 Kasepää lähedal) oli Saksa sõjaväelane (kindralmajor).

Ta osales Esimeses ja Teises maailmasõjas, hukkus Eestis.

## Välislingid
*http://www.geocities.com/~orion47/WEHRMACHT/HEER/Generalmajor/GALLAS_PAUL.html
Tsiboorium (arhitektuur)

**Tsiboorium** on baldahhiinitaoline ehitis altari kohal, mis koosneb neljast või enamast sambast ja neile toetuvast katusest. Eesti kirikuarhitektuuris ei ole kasutatud.

Näiteid: marmorist romaani tsiboorium Santa Maria in Valle Porclaneta kirikus, Rooma San Paolo Fuori le Mura tsiboorium, Lateraani basiilika tsiboorium, Lorenzo Bernini kujundatud Saalomoni sammastega tsiboorium Rooma Peetri kirikus.
Heino Elleri nimeline muusikapreemia

**Heino Elleri nimeline muusikapreemia** ehk **Elleri muusikapreemia** on Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi (ETMM) poolt antav muusikapreemia. Preemia antakse kas noorele heliloojale või isikule, kes on andnud suure panuse Heino Elleri loomingu tutvustamisse.

Muusikapreemia antakse välja Elleri helitööde ettekannetest Eesti Autorite Ühingu kaudu kogutavat rahast. 

Preemiaid hakkas ETMM välja andma 1998. aastal. Preemia saaja kuulutatakse välja 7. märtsiks, Heino Elleri sünniaastapäevaks. Lisaks rahalisele preemiale antakse laureaadile mälestusesemena lleri enda voolitud jalutuskepp. Aastatel 2012–2016 preemiat välja ei antud. 

2017. aasta preemia laureaadiks valiti viimaste aastate heliloomingu väljapaistva taseme ja teoste edu eest noor helilooja Liisa Hirsch. Lisaks preemiale otsustati sel korral välja anda ka Heino Elleri nimeline auhind, mille pälvis plaadifirma Toccata Classics kaudu Eesti muusikat tutvustav Martin Anderson. Preemia ja auhind antakse üle Heino Elleri 130. sünniaastapäeval G. Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis.   

## Vaata ka
*Heino Elleri Suur Auhind

## Viited

## Välislingid
* Preemia koduleht
Külalised tulevikust

"**Külalised tulevikust**" (vene keeles "Гостья из будущего") on Nõukogude Liidu minitelesari. Lastele mõeldud ulmeseiklusfilm koosnes viiest osast, see filmiti aastail 1983–1984 ning oli esmakordselt eetris 1985. aasta kevadise koolivaheaja päevil, 25.–29. märtsini. Filmi aluseks on Kir Bulõtšovi jutustus "Sada aastat edasi" ("Сто лет тому вперёд", 1977). 

Tegemist on ühe populaarsema nõukogude lastefilmiga, mis saavutas kultusfilmi staatuse ning tegi väga kuulsaks peaosatäitja Natalja Gusseva, kes mängis 2084. aastast 1984. aastasse saabunud koolitüdrukut Alissa Seleznjovat. Koolipoiss Kolja Gerassimovi mängis Aleksei Fomkin, kosmosepiraate Vjatšeslav Nevinnõi ning Mihhail Kononov.

Tuntuks sai ka filmi tunnuslaul, Jevgeni Krõlatovi muusika ning Juri Entini sõnadega "Kaunis kaugus" ("Прекрасное далёко").

## Viited

## Välislingid
* Filmi koduleht, mielofon.ru
*
2012. aasta muusikas

## Muusikasündmused
* 6. jaanuar – 2011. aasta Raadio 2 Aastahitt
* 3. märts – Eesti Laul 2012
* 21. aprill – Kanada laulja Michael Buble kontsert Saku Suurhallis maailmaturnee "The Crazy Love Tour" raames
* 26. mai – 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
* 30. juuli – rokkbändi Red Hot Chili Peppers kontsert Tallinna Lauluväljakul
* 25. august – Lady Gaga kontsert Tallinna Lauluväljakul maailmaturnee "The Born This Way Ball" raames
* 11. detsember – Inglise rokkbändi Muse kontsert Saku Suurhallis

## Muusikaauhinnad
* 2012. aasta Eesti Muusikaauhinnad
* 2012. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad
* Aasta muusik Paavo Järvi
## Eestis välja antud albumid
* "Akustiline" (HND)
* "Jääorel" (Jäääär)
* "Kolme pääsukese kohvik" (PS Troika)
* "Kuula" (Ott Lepland)
* "Mao tee kalju peal" (John Stuart Mill)
* "Per aspera ad astra" (Põhja-Tallinn)
* "The Magic Gift Box" (Iiris Vesik)
* "Öö mu kannul käib" (Ott Lepland)
* "Kosmos ootab" (Paha Polly)

## Surnud
*20. jaanuar – Etta James
*11. veebruar – Whitney Houston
*29. veebruar – Davy Jones
*13. mai – Donald Dunn
*17. mai – Donna Summer
*26. mai – Vello Orumets

## Viited
2012. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad

**2012. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad** ehk **Kuldne Plaat 2012** toimus 2012. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias, kus jagati popmuusikaauhindu kokku kümnes põhikategoorias ja neljas lisakategoorias. Auhinnad andis üle Piret Järvis. 

## Auhinnad
*Aasta Raadiohitt 2012: "Valged ööd" – Getter Jaani ja Koit Toome
*Aasta Uustulnuk 2012: Laur Teär
*Aasta Album 2012: "Good Man Down" Ewert And The Two Dragons
*Aasta Meesartist 2012: Laur Teär
*Aasta Naisartist 2012: Getter Jaani
*Aasta Ansambel 2012: Ewert And The Two Dragons
*Aasta Plaadifirma 2012: Hitivabrik
*Aasta Esitaja 2012: Koit Toome
*Aasta Autor 2012: Sven Lõhmus
*Panus Eesti Popmuusikasse 2012: Ansambel Apelsin
*Music Online eriauhind: Aasta edukaim artist internetikeskkonnas 2012: Getter Jaani
*Festivali Viru Folk eriauhind: Folkmuusika populariseerimise eest 2012: Untsakad
*Festivali "Hea Toidu Festival – Grillfest" eriauhind: Festivali parim naisartist 2012: Nancy
*Konkursi Eesti Koolimissi eriauhind: Aasta Ilusaim artist 2012: Liis Lemsalu

## Viited
Pliinid

**Pliinid** on Vene köögile iseloomulikud pärmiga valmistatud pannkoogid. Sõna *блин*, esialgsel kujul *млин*, on tuletatud sõnast *молоть* (jahvatama).

Pliine küpsetati Venemaal juba tõenäoliselt enne leiba, sest neid oli lihtsam valmistada. Kujult ümmargused, sümboliseerisid nad päikest – elu allikat – ning olid asendamatud nii vastlatoiduna kui ka pulma- ja peielaual. 

Pliinide kohevus ja kergelt hapukas maitse on tingitud spetsiaalsest pärmi-tatrajahutainast. Samas võib pliine valmistada ka teistest teraviljajahudest, oluline on vedeliku ja taina tahke koguse suhe, mõlemat peab olema võrdselt. Tainas valmistatakse 5–6 tundi enne küpsetamist ja pannakse kerkima. Küpsetamise ajal peab tainas meenutama paksu hapukoort. Kohevama taina saamiseks segatakse hulka õlut ning munakollased ja vahustatud munavalged lisatakse eraldi. 

Ehtsad Vene pliine küpsetatakse spetsiaalsel malmpannil ning need pole kunagi teetassi alustaldrikust suuremad, enamasti veelgi väiksemad.

Tatrajahupliine võib pakkuda nii soolaste kui ka magusate lisanditega. Vene pliinid valatakse üle sulavõiga ning soolalõhe või heeringa ja hapukoorega. Üks Vene köögi omapärasid on kahtlemata asjaolu, et odavate ja lihtsate kartuli- või tatrapliinide ajalooline lisand on maailma üks kallimaid hõrgutisi – must kalamari ehk kaaviar. Kevadisel ajal pakutakse pliine siia- või lõhemarjaga. Punast kalamarja serveeritakse koos peenestatud sibula, hapukoore ja terakese musta pipraga. Kõrvale serveeritakse pits viina. 

## Vaata ka
* Roti

## Viited
Béla Horváth

**Béla István Horváth** (31. jaanuar 1937 – 26. juuli 2012) oli Šveitsi poksija, rahvuselt ungarlane.

Horváth oli kokku neljakordne Šveitsi meister – poolraskekaalus (kuni 81 kg) aastatel 1962, 1963 ja 1965 ning raskekaalus (üle 81 kg) 1966. aastal. 

Horváth osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Horváth sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 16. Euroopa meistrivõistlustel (Ida-Berliin, 1965) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Dan Paźniakile (NSV Liit) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. 

## Viited

## Välislingid
*
Chromium

**Chromium** võib tähendada järgmiseid asju:
* Chromium (veebilehitseja) &mdash; avatud lähtekoodiga vabatarkvaraline lehitseja
:* Chromium OS &mdash; Avatud lähtekoodiga Google Chrome OS' arendusversioon
* Chromium B.S.U &mdash; Avatud lähtekoodiga kosmosetulistamismäng arvutitele
* Chromium (arvutigraafika) &mdash; süsteem OpenGL kuvamiseks arvutite klastrites

## Vaata ka
*Google Chrome
*Kroom
Pannkook

**Pannkook** on vedelast tainast pannil küpsetatud õhuke küpsetis. Pannkoogid on ühel või teisel kujul levinud peaaegu kõigis maailma maades.

Eri maade köökide pannkoogid erinevad veidi koostiselt, valmistamis- ja söömisviisilt. Tihti süüakse pannkooke magusate (nt moos, mesi, siirup, šokolaad, puuviljad) või soolaste lisanditega (lihatooted, hakkliha, sink, juust jne).

Pannkook on kujult tavaliselt ümmargune, selle paksus ja läbimõõt sõltuvad peamiselt kultuuritraditsioonidest, aga ka taina koostisest, panni suurusest ja tegija isiklikest eelistustest. Pannkooki küpsetatakse terve pannipinna suurusena (ülepannikook) või on pannil korraga mitu väiksemat ümarakujulist pannkooki.

Pannkoogid võivad olla hapendatud, sellistele pannkookidele lisatakse kergitusainet nagu söögisooda, pärm või küpsetuspulber, või hapendamata. Pannkook erineb lameleivast selle poolest et ei püüta moodustada gluteeni taina sidumiseks, pigem koostisosade nagu muna lisamine vähendab seda, mistõttu pannkook on pehmem ja muredam.

Eesti köögis on pannkoogitaina tavalisemad koostisosad munad, jahu (enamasti nisujahu, kuid kasutatakse ka rukki- või muud jahu) ja piim (kasutatakse ka hapupiima või keefiri), maitsestamiseks suhkur ja sool. Tainasse võidakse lisada ka rasvainet (toiduõli, või), hapukoort, söögisoodat.

## Vaata ka
*Pliinid
*Krepp = crêpe
*Vahvel, vahvlid

## Viited
2011. aasta muusikas

## Muusikasündmused
* 5. jaanuar – 2010. aasta Raadio 2 Aastahitt
* 26. veebruar – Eesti Laul 2011
* 14. mai – 2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
* David Oistrahhi festival

## Muusikaauhinnad
* 2011. aasta Eesti Muusikaauhinnad
* 2011. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad
## Eestis välja antud albumid
* "Eesti kullafond" (Onu Bella)
* "Good Man Down" (Ewert and The Two Dragons)
* "Jasonit ei huvita" (J.M.K.E.)
* "Juuuubel" (Jäääär)
* "Jõuluvalgus" (Getter Jaani)
* "Kahemehesaag" (Riho Sibul)
* "Laulan ma sind" (Ott Lepland)
* "Like a Diamond" (Tallinn Daggers)
* "Plaan Delta" (Dagö)
* "Rakett" (Terminaator)
* "Sahtlissekirjutatu" (Renate)
* "Ulg" (Metsatöll)

## Surnud
*6. veebruar – Gary Moore
*23. juuli – Amy Winehouse

## Viited
Väikelinna baleriinid

"**Väikelinna baleriinid**" (inglise keeles "Bunheads") on USA koomiline draamaseriaal, mille lõid Amy Sherman-Palladino ja Lamar Damon ning kus peaosa mängib Sutton Foster. Muusika (sh tunnusmeloodia) autor on Sam Phillips.

Seriaal esilinastus telekanalis ABC Family 11. juunil 2012. Selle keskmes on Las Vegase tantsutüdruk Michelle Simms (Sutton Foster), kes juhuse ajel abiellub oma austaja Hubbell Flowersiga (Alan Ruck), kolib Lõuna-California fiktiivsesse väikelinna Paradise'i ning pärast abikaasa hukkumist liiklusõnnetuses hakkab koos oma ämma Fannyga (Kelly Bishop) õpetama noori tantsijaid kohalikus balletikoolis nimega Paradise Dance Academy (Paradise'i Tantsuakadeemia). 

Inglise keeles on seriaali nimi "Bunheads" ("Krunnipead") - slängisõna tantsijate kohta, kes oma juuksed tantsimise ajaks krunni seovad.

Kriitikud on võtnud "Väikelinna baleriinid" vastu positiivselt, kiites eriti Sutton Fosteri ja Kelly Bishopi osatäitmisi.

Eesti vaatajad näevad seriaali alates 2012. aasta novembrist kanalilt Fox Life.

## Viited

## Välislingid
*
Petulinn

"**Petulinn**" (inglise keeles "Scam City") on Kanada dokumentaalseriaal, mis esilinastus telekanalis Travel + Escape 2012. aasta juunis. Seriaali saatejuht Conor Woodman kajastab turistidega toime pandavaid pettusi maailma populaarseimates turismilinnades, alates taskuvargustest ja lõpetades taksopettustega.

"Petulinna" edastab ka Eestis vaadatav telekanal National Geographic Channel. Austraalias näitab seda kanal Nat Geo Adventure, mis kuulub Foxteli võrku.

## Viited

## Välislingid
* Seriaali ametlik koduleht
Narva provints

**Narva provints** (vene keeles *Нарвская провинция*) oli aastatel 1719−1727 Peterburi kubermangu koosseisu kuulunud haldusüksus, mille keskus oli Narva.

## Ajalugu
Narva provints moodustati 1719. aastal ja see hõlmas Põhjasõja ajal vallutatud Eesti piirkondi: Narva, Tartu ja Vasknarva maakond. Haldusüksuse valitsejaks oli Narva ülemkomandant. Provints likvideeriti 1727. aastal Venemaa keisririigis läbi viidud haldusreformi käigus. Alutaguse alad liideti Eestimaa ja Kagu-Eesti piirkond Liivimaa kubermanguga. Ülejäänud aladest moodustati Narva maakond, mis kuulus Peterburi kubermangu Peterburi provintsi.

## Narva provintsi valitsejad

## Vaata ka
*Narva kreis
*Narva maakond
*Peterburi kubermang
## Viited
Balti õhuseiresüsteem

**Balti õhuseiresüsteem** (**BALTNET**) on Balti riikide (Eesti, Läti ja Leedu) ühine õhuseiresüsteem, mis loodi 1998. Selle eesmärk on Balti regiooni õhuruumi lennuliikluse tuvastamine, vaatlus ja kontroll.

Pärast Balti riikide ühinemist NATOga 2004. aastal, integreeriti BALTNET Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni õhukaitsesüsteemi NATINADS. NATO õhukaitsesüsteemi osana on BALTNETi ülesanne lisaks õhuseirele ka lennujuhtimine ja õhuturbeoperatsioonide taktikaline juhtimine.
Anomaalsete Keskkonnanähtuste Registreerimise ja Analüüsi Komisjon

**Anomaalsete Keskkonnanähtuste Registreerimise ja Analüüsi Komisjon** (lühend: **AKRAK**) oli Igor Volke 1986. aastal loodud komisjon, mis kogus andmeid Eesti ala anomaalsete keskkonnanähtuste, eriti ufode kohta. Lühikest aega tegutses see Inseneride Tallinna Majas.

## Välislingid
* Peeter Ernits. Tulnukad armastavad Eestit. Luup 7. juuli 1997
* Eva Klaas. Igor Volke on näinud kolme ufot (intervjuu Igor Volkega). Virumaa Teataja 29. detsember 2006
* Kui roheline mehike koputab aknale... Eesti Ekspress 1996
* Lendobjekti nägi vähemalt üle kümne inimese. Postimees 1997 
* Ufokomisjon eksiteel. Postimees 1998 
* Muusikud nägid lendavat taldrikut. Postimees 1998
* . Eesti Päevaleht 1999
Eesti geograafia

Eesti asub Läänemere idakaldal. Eestit mõjutab parasvöötme hooajaline kliima. Keskmine kõrgus on 50 meetrit merepinnast ja kõrgeim koht on Suur Munamägi Eesti kaguosas 318 meetrit merepinnast. 

Eestis on üle 1400 järve. Enamik neist on väga väiksed, suurim, Peipsi-Pihkva järv, on 3555&nbsp;km² suurune. Eestis on palju jõgesid. Pikimad on Võhandu (162&nbsp;km), Pärnu (144&nbsp;km) ja Põltsamaa jõgi (135&nbsp;km). Eestis on samuti arvukalt rabasid ja 3794 kilomeetri pikkune rannajoon paljude lahtede, väinade ja abajatega. Saarte ja laidude arv on 2222. Kaks neist, Saaremaa ja Hiiumaa, on piisavalt suured, et moodustada eraldi maakonna põhiosa.

Rannajoone pikkus on 3794&nbsp;km. Maismaapiiri kogupikkus on 633&nbsp;km, sealhulgas 339&nbsp;km Lätiga ja 294&nbsp;km Venemaaga.

## Eesti mered
Eesti asub Läänemere ääres, millest osa moodustab Väinameri. Mitmeid Eesti territoriaalvete piires olevaid Läänemere praegusi ja endisi osi nimetatakse meredeks. Mere nime kannavad mõned lahed: Lõpemeri, Vahemeri ja Vööla meri; ja mõned järved: Kajumeri, Karjatse meri, Maksameri, Möldri meri, Sutlepa meri, Vahemered.

## Loendid Eesti geograafiast
### Geograafiline ruum ja selle jaotamine
*Eesti alevike loend
*Eesti alevite loend
*Eesti kaitsealade loend
*Eesti külade loend
*Eesti linnade loend
*Eesti linnaosade loend
*Eesti maakondade loend
*Eesti valdade loend

### Loodus
*Eesti jõgede loend
*Eesti jugade loend
*Eesti järvede loend
*Eesti lahtede loend
*Eesti loodusmälestiste loend
*Eesti maastike loend
*Eesti madalate loend
*Eesti poolsaarte ja neemede loend
*Eesti saarte ja laidude loend
*Eesti soode ja rabade loend
*Eesti väinade loend

## Vaata ka
*Eesti äärmuspunktid

## Viited

## Välislingid
*Kaart illustreerib, kui hõredalt on Eesti asustatud, uudised.err.ee, 4. november 2013
Vagula raudteepeatus

**Vagula raudteepeatus** oli raudteepeatus Võrumaal Võru vallas Vagula järve lõunaküljel Juba külas.

Läbi endise peatuskoha kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia–Pihkva raudteest. Peatus jäi avamisel Nursi valda. Praeguseks asub endine raudteepeatus Juba küla territooriumil. Reisirongid sõitsid läbi Vagula liinil Valga–Veski kuni 2001. aastani. Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks.

Vagula raudteepeatuses asus üks madal perroon ja ootepaviljon.

Vagula raudteepeatusele eelnes Valga poolt tulles Sõmerpalu raudteejaam ja järgnes Võru raudteejaam.

## Välislingid
* Mis on saanud endistest raudteejaamadest ja -peatustest, Vagulast Otsani; Wõrumaa Teataja, nr. 84, 30 juuli 2009 (DIGAR)
* Vagula raudteepeatus; pskovrail.ru (vene keeles)
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Peatuse pilt (2006)
Sõmerpalu raudteejaam

**Sõmerpalu raudteejaam** (saksa keeles *Sommerpalen*) on raudteejaam Võrumaal Võru vallas Mustassaares, umbes 2,5 km kaugusel Sõmerpalust.
Läbi Sõmerpalu kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia–Pihkva–Peterburi raudteest. 

Praegu kasutatakse raudteed ja jaama vähesel määral üksnes kaubaveoks.

Sõmerpalu raudteejaamas asub kaks rööpapaari (varem kolm) koos kahe pöörme ja nelja fooriga, Nõukogude ajal rajatud elektritsentralisatsiooni post ning mitu ajaloolist jaama abiehitist.

## Ajalugu

Algselt oli tegemist pooljaamaga, mis jäi avamisel Urvaste kihelkonda Sõmerpalu mõisa maadele. Seoses tihenenud rongiliiklusega muudeti Sõmerpalu alates 20. sajandi algusest raudteejaamaks.

Reisirongid sõitsid läbi Sõmerpalu liinil Valga–Veski kuni 2001. aastani. Sõmerpalu raudteejaamale eelnes sellel liinil Valga poolt tulles Kurenurme ja järgnes Vagula raudteepeatus. 

Raudtee põhjaküljel asetseb 1889. aastal rajatud endine puitelamu, mis seoses jaama tekkega täitis hiljem vaksalihoone ülesannet. 
Hoone on säilinud ja praegu kasutusel elamuna.

2023. aastal sai teatavaks plaan rekonstrueerida Valga–Koidula vaheline raudteelõik, rajada Sõmerpalu jaama militaar- ja tsiviilveoste teenindamiseks uus laadimisala ning pikendada jaamateid. Koos Sõmerpalu jaama laiendamisega oli kavas rajada ka uus, umbes nelja kilomeetri pikkune raudteeharu Sõmerpalu jaamast põhja poole Varese tööstusparki. 2024. aasta jaanuaris selgus, et projekt vajalikku toetust ei saanud.

## Pilte

Sõmerpalu jaam.jpg|Sõmerpalu jaama peahoone, 1957
Sõmerpalu jaam vaatega Valga poole.JPG|Sõmerpalu raudteejaam vaatega Valga poole
Sõmerpalu raudteejaam.JPG|Sõmerpalu raudteejaam.
Sõmerpalu jaam vaatega Võru poole.JPG|Sõmerpalu raudteejaam vaatega Võru poole
Raudteeülesõit Sõmerpalu jaamas.jpg|Raudteeülesõit Sõmerpalu jaama juures


## Viited

## Välislingid
* Saua ja punase mütsiga; Töörahva Elu : EKP Võru Rajoonikomitee ja Võru Rajooni Rahvasaadikute Nõukogu häälekandja, nr. 91, 6. august 1988 (DIGAR)
* Nursipalu laiendamine võib reisirongid taas Võrru tuua; Lõuna-Eesti Postimees, 24.01.2023
* Eesti Raudtee rajab sõjatehnika transpordiks Sõmerpallu raudteesõlme; ERR uudised, 14.11.2023
* Katkeid 2005. aasta töödest | Millest jutustavad eakamad inimesed eha.ee
* Sõmerpalu raudteejaam; pskovrail.ru (*vene keeles*)
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Kurenurme raudteepeatus

**Kurenurme raudteepeatus** oli raudteepeatus Võrumaal Sõmerpalu vallas Kurenurme külas. Pärast kohalike omavalitsuste haldusreformi jääb peatus Võru valda.

Läbi Kurenurme kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia–Pihkva raudteest. Kurenurme pooljaam rajati 1924. aastal, avamise ajal jäi see Vaabina valda. Reisirongid sõitsid läbi Kurenurme (liinil Valga–Veski) kuni 2001. aastani. Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks.

Kurenurme raudteepeatuses asus üks madal perroon ja ootepaviljon. 

Kurenurme raudteepeatusele eelnes Valga poolt tulles Vaabina raudteepeatus ja järgnes Sõmerpalu raudteejaam.

## Viited

## Välislingid
* FOTO: Kurenurme raudteepeatus aastal 2002 - Baltic Trains Picture Gallery
* Võrumaa Teataja "Heast karjasest" 03.02.2011
Vaabina raudteepeatus

**Vaabina raudteepeatus** oli raudteepeatus Võrumaal Antsla vallas Vaabina külas.

## Ajalugu
Läbi Vaabina kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia-Pihkva-Peterburi raudteest. 

Vaabina peatus avati 1936. aastal. Avamise ajal kuulus peatus Vaabina valda. Reisirongid sõitsid läbi Vaabina (liinil Valga-Veski) kuni 2001. aastani. Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks.

Vaabina raudteepeatuses asus üks madal perroon ja ootepaviljon.

Vaabina raudteepeatusele eelnes Valga poolt tulles Antsla raudteejaam ja järgnes Kurenurme raudteepeatus.

## Vaabina raudteejaam
1984. aastal ehitati Vaabina raudteepeatuse lähedale (ligikaudu 2 km Võru poole) ühe kõrvaltee ja jaamahoonega (ET post) raudteejaam. 
Jaama otstarve oli aga eeskätt sõjaline (ajendatult külmast sõjast) ja tegelikult ei hakanud raudteejaam terviklikult kunagi tööle. 
Jaam oli mõeldud sõja puhul kiireks käikuandmiseks, et tagada ešelonide kiirem läbilaskevõime.  

Pikka aega meenutas raudteejaama vaid lagunenud silikaadist elektritsentralisatsiooni post raudtee põhjaküljel, mis lammutati viimaks 2020. aastal. 
## Viited
Starman

**AS Starman** oli Eesti kaabeltelevisiooni, interneti- ja telefoniteenuseid osutav iseseisev ettevõte, mille 1992. aastal asutas Tallinnas Peeter Kern. Ettevõte on varem olnud ka Tallinna börsil (tähisega **SMN1T**). 2016. aasta lõpus sõlmiti ostu-müügileping, millega sai Elisa 100% ulatuses AS Starman omanikuks.

Starman andis tööd ligi 300 inimesele. Ettevõtte sidevõrk kattis umbes 45% Eesti leibkondadest.

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht (vaadatud 03.12.2013)
OÜ Aqris Development

**OÜ Aqris Development** oli Eesti tarkvaraarendusettevõte, mille 2000. aastal asutasid Oliver Wihler ja Sander Mägi. 

Ettevõte asus Tallinnas. Sai Java arendajate seas tuntuks tootega RefactorIT. Ettevõte lõpetas tegevuse 2009. aastal.

## Viited
Anne raudteepeatus

**Anne raudteepeatus** oli raudteepeatus Võrumaal Antsla vallas Anne külas. Avamise ajal jäi peatus Vana-Antsla valda. 1940. aastal oli Anne Antsla vallas Võrumaal ning raudteepolitsei Valga jaoskonna Võru rajoonis.

Läbi Anne kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia–Pihkva raudteest. Reisirongid sõitsid läbi Anne liinil Valga-Veski kuni 2001. aastani. Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks.

Anne raudteepeatuses asus üks madal perroon ja ootepaviljon.

## Välislingid
* "Mis on saanud endistest raudteejaamadest ja -peatustest" – Wõrumaa Teataja, nr. 83, 28 juuli 2009; (DIGAR)
* FOTO: Anne peatus aastal 2002; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Civilization

**"Civilization"** on käigupõhine strateegiamäng, mille lõid 1991. aastal Sid Meier ja MicroProse. Mängus pidi mängija ehitama üles oma impeeriumi ja seda arendama alates aastast 4000 ekr kuni lähiminevikuni.
Tuulemäe raudteepeatus

**Tuulemäe raudteepeatus** oli raudteepeatus Valgamaal tänapäeva Valga valla aladel, sulgemise ajal Tõlliste valla Tuulemäe ja Karula valla Valtina ja Korijärve küla piiril, ooteplatvorm jäi Korijärve külla. Peatuse avamise ajal jäi see Sangaste valda.

Läbi Tuulemäe kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia–Pihkva raudteest. 

Tuulemäe peatus rajati 1928. aastal. 

Reisirongid sõitsid läbi Tuulemäe liinil Valga–Veski kuni 2001. aastani. Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks. Tuulemäe raudteepeatuses asus üks madal ooteplatvorm ja -paviljon.

## Viited

## Välislingid
* FOTO: Endine Tuulemäe peatus aastal 2011; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Karula raudteejaam

**Karula raudteejaam** on raudteejaam Valgamaal Valga vallas Väheru külas.

Läbi Väheru kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal seoses Riia-Pihkva-Peterburi raudteega. 

Pooljaam avati aastal 1893 Väheru küla juurde sama nime all. 
1903. aasta kevadel nimetati jaam ümber Karulaks, kuna jäi Karula kihelkonda Karula mõisa maadele. Reisirongid sõitsid läbi Väheru liinil Valga-Veski kuni 2001. aastani. Karula raudteejaamale eelnes sellel liinil Valga poolt tulles Mürgi raudteepeatus ja järgnes Tuulemäe raudteepeatus. Praegu kasutatakse raudteed ja jaama vähesel määral vaid kaubaveoks.

Karula raudteejaamas asub kolm jaamateed, silikaattellistest elektritsentralisatsiooni post (jaamahoone), varem olid jaamas ka perroonid.

## Jaamahoone

Kuni 2003. aastani asetses raudtee põhjaküljel 1889. aastal ehitatud kroonuhistoritsistlikus stiilis ühekorruseline ristkülikulise põhiplaaniga puidust jaamahoone, mis ehitati tüüpprojekti järgi ja sarnanes nt Antsla, Puka jt jaamade hoonetega. Hooneid iseloomustab lihtne sümmeetriline külgfassaad ning madala kalde ja laia räästaga poolkelpkatus. Algsest vaksaliansamblist on tänaseks säilinud mitu abihoonet. 

1980. aastatel rajati jaama silikaadist elektritsentralisatsiooni post.     

## Pildid


Karula jaam.jpg|Laiarööpalise soomusrongi nr. 6 meeskond Karula jaamas kuulipildujaid puhastamas (1920)
Karula (2).JPG|Ooteplatvorm (perroon)
Karula (3).JPG|Nõukogude ajal rajatud ET post
Karula (4).JPG|Raudteeülesõit
Karula (5).JPG|Karula jaam vaatega Petseri (Koidula) poole


## Viited

## Välislingid

* YouTube: DR1A with track measurement car passing Karula station, Estonia, 13.03.2015
* FOTO: Karula jaamahoone aastal 1960; muis.ee
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Mürgi raudteepeatus

**Mürgi raudteepeatus** oli raudteepeatus Valgamaal Valga vallas Pikkjärve küla lähedal. Enne 2017. aasta haldusreformi jäi peatuse asupaik Karula valda, peatuse rajamise ajal asus see Kaagjärve vallas.

Läbi piirkonna kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia-Pihkva raudteest. Mürgi peatuskoht avati 25. oktoobril 1928 raudtee 521,8 kilomeetril. Algselt oli tegemist nõudepeatusega.

Reisirongid sõitsid läbi Mürgi liinil Valga-Veski kuni 2001. aastani. Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks.

Mürgi raudteepeatuses asus üks madal perroon ja ootepaviljon.

1980. aastate keskel oli raudteepeatuse asemel plaanis rajada raudteejaam ning kaheteeline Mürgi ja Karula vaheline raudteelõik. Teise tee ning jaamahoone ehitus jäid pooleli, jaamahoonest jõuti valmis ehitada ainult seinad.

## Viited

## Välislingid
* FOTO: Mürgi peatus ja ootepaviljon aastal 2002; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Ratsimäe raudteepeatus

**Ratsimäe raudteepeatus** oli raudteepeatus Valgamaal Kaagjärve küla lähedal.

Läbi Ratsimäe kulgeb Valga–Petseri raudtee, mis valmis 1889. aastal osana Riia–Pihkva raudteest. 

Ratsimäe peatuskoht avati 1928. aasta oktoobris. Ratsimäe peatuskoht asus Valga ja Karula jaamade vahel, kaugus Valgast 8 km, Karulast 9 km. Toona jäi peatus Kaagjärve valda. Hiljem lisandus Ratsimäe ja Karula vahele Mürgi raudteepeatus.

Reisirongid sõitsid Valga–Veski liinil läbi Ratsimäe kuni 2001. aastani. Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks.

Ratsimäe raudteepeatuses asus üks madal perroon ja ootepaviljon.

## Viited

## Välislingid
* FOTO: Ratsimäe peatus ja ootepaviljon aastal 2002; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Liane Polberg

**Liane Polberg** (neiuna **Liane Kiil** 24. jaanuar 1931 – 5. detsember 2012) oli eesti tekstiilikunstnik.

Ta lõpetas aastal 1961 ERKI tekstiilikunstnikuna.

Aastatel 1961–1965 töötas ta tarbekunsti vaneminstruktori-metoodikuna Eesti NSV Rahvaloomingu Majas, kus juhendas isetegevuslike käsitööringide tööd. Aastal 1965 läks ta tööle tekstiilivabrikusse Punane Koit, kus kavandas trükimustreid rõivastuskangastele; aastatel 1970–1990 töötas ta samas peakunstnikuna.

1960.–1970. aastatel esines Liane Polberg nii trükitud kui ka maalitud kangastega vabariiklikel tarbekunsti aastanäitustel Tallinnas ja Tartus. Aastal 1966 korraldati Tallinna Kunstisalongis tema trükitud tekstiilide näitus.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli raamatugraafik Helmut Polberg.
Kärkna raudteejaam

**Kärkna raudteejaam** on raudteejaam Tartumaal Tartu vallas Kärkna külas. Raudteejaam asub kilomeetril 416,3 km.

Jaama lähedal (üle Kärevere–Kärkna maantee) asub rongipeatus, kus peatuvad Elroni reisirongid liinil Tallinn–Tartu (ekspressrongid Kärknas ei peatu). Peatuses asub üks lühike perroon, mille tõttu toimub rongist väljumine ainult läbi C-ala.

Kärkna raudteejaamas asub lisaks peateele kolm kõrvalteed, 12 pööret ning silikaadist elektritsentralisatsioonipost. Lisaks saab jaamast alguse kaks haruteed, millest üks suundub Tartu Naftabaasi ja teine tööstusterritooriumile. 

## Ajalugu
Raudteejaam asub laiarööpmelise Tapa–Tartu raudtee ääres, mis valmis 1876. aastal Balti aadlike initsiatiivil.

Jaam rajati peatusena Tartu-Maarja kihelkonda Maramaa mõisa maadele ja kandis algselt nime Falkenau. Vana puidust jaamahoone lammutati 1997. aasta lõpuks. 

2001. aastal suleti Kärkna jaam reisirongiliiklusele. Kuni selle aastani eelnes jaamale Sootaga raudteepeatus ja järgnes Vasula raudteepeatus.

Varem kulges jaamast ka harutee üle Amme jõe Kärkna kütusebaasi (Sillaotsa), mida kasutati Raadi lennuvälja varustamiseks.

2011. aasta lõpus valmis Kärknas uus lühike perroon, mis asub vana perrooni asukohast 1,1 km kaugusel (Tartu poole) ning ei jää seetõttu enam Kärkna raudteejaama territooriumile. 
Reisirongid hakkasid Kärkna raudteepeatuses uuesti peatuma 2012. aastal. 
Uus Kärkna peatuskoht asub kilomeetril 417,3, selle geograafilised koordinaadid on . 

## Pilte

Perroon Kärknas.jpg|Perroon Kärknas
Kärkna (2).JPG|Kärkna elektritsentralisatsiooni post
Kärkna (3).JPG|Kärkna raudteejaam (diiselrong DR1B)
Kärkna (4).JPG|Sillad üle Amme jõe, paremal vana harutee Kärkna kütusebaasi 
Kärknas.jpg|Edelaraudtee reisirong Kärknas
Kärkna jaam.jpg|Kärkna jaam ja Elroni reisirong


## Viited

## Välislingid

* FOTO: Kärkna raudteejaam; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Mets mühiseb

**"Mets mühiseb"** on Max Oscheiti laul, millele on eestikeelsed sõnad kirjutanud Sergius (Sergi) Lipp (2. VII 1894 Rakke küla, Rannu vald – 17. II 1942 Kirovi oblast). 

Esimese maailmasõja ajal sai populaarseks Max Oscheiti marsilaul "Im grünen Wald, dort wo die Drossel singt" ("Haljas metsas, kus laulab rästas"), mis hiljem muutus valsiks. Teksti esimene versioon ilmus trükis 1838. aastal pealkirjaga "Das Leben ist ein Traum" ("Elu on unistus"). Bellacord Electro tegi valsist plaadi 1934. aastal  ja see sai üheks armastatumaks lauluks Artur Rinne repertuaaris.

Enamasti viidatakse sellele laulule siiski kui 1834. aastal trükis ilmunud saksa rahvalaulule "Das Schwarzwaldlied". Veel on väidetud, et laulu üks versioon ilmus 1838. aastal trükis pealkirjaga "Das Leben ist ein Traum". Laulu kohta on mitmeid eri andmeid ja on võimalik, et Max Oscheit jõudis end lihtsalt esimesena autoriks kinnitada.

Laulust on tehtud palju paroodiaid: "Mets mühiseb ja pomm, see raksub raal", "Mets mühiseb ja kulak lõikab puid" (vt Mets mühiseb paroodiad – Sõnu Arhailise Meestelaulu Seltsi foorumist). 

## Viited

## Välislingid
*Mets mühiseb Artur Rinne esituses 1935. aastal 
*"Mets mühiseb" ansambli Untsakad laulu sõnad
Härma mõis

**Härma mõis** (saksa keeles *Hermannshof*) oli Käru mõisa kõrvalmõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Käru küla lähedal Väike-Maarja vallas Lääne-Virumaal.

Härma mõisa hoonetest olid 1969. aastal säilinud ait-kuivati ja laut. Park oli võrdlemisi suur, väikese avatud väljaku suunas oli alleesid. Domineerisid vaher, pärn ja kuusk. Park oli mahajäetud ja metsistunud. Nõukogude ajal kasutas hooneid Simuna külanõukogu kolhoos Võit. 

## Viited

## Välislingid
*
Käru mõis (Simuna)

**Käru mõis** (saksa keeles *Kerro*) oli rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Käru küla lähedal Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas.

Käru oli algselt Tammiku mõisa küla. Arhiivimaterjalides esineb Käru mõis esimest korda 1500. aastal.

Käru mõisa kõrvalmõisaks oli Härma mõis.

## Vaata ka
*Käru
*Imukvere

## Viited

## Välislingid
*
*Käru mõis (Simuna khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Helmut Polberg

**Helmut Polberg** (2. märtsil 1935 Rame – 22. november 2016) oli eesti raamatugraafik.

## Elukäik
Ta õppis aastatel 1943–1950 Hanila 7-klassilises koolis ja aastatel 1950–1954 Lihula Keskkoolis. Aastal 1955 asus ta õppima Eesti Riiklikku Kunstiinstituuti, mille lõpetas aastal 1961 graafika erialal.

Ta oli 1954–1955 Lihula kultuurimaja dekoraator ja 1961–1970 Tallinnas ETKVLi Kaubandusliku Reklaami Valitsuses kunstnik. Ta on teinud kaastööd kirjastusele Valgus ja aastast 1970 pidevalt kirjastusele Eesti Raamat, olles seal 1975–1991 mittekoosseisuline kunstnik, hiljem vabakunstnik.

Ta on loonud tarbegraafikat, eriti firmamärke. Näiteks kondiitrivabrik Kalev, Eesti Reklaamfilm, tekstiilivabrik Punane Koit, leivavabrik Leibur ning Minski moemaja. Samuti on ta kujundanud raamatuid.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli tekstiilikunstnik Liane Polberg.

## Kujundatud raamatud
*1970 Erika Rehe, "Vestlusi maitsest" Tallinn: Eesti Raamat.
*1978 T. Lehtmets, "Tume laas" 
*1979 A. Liives, "Lehti ühelt puult" ja "Lehti teiselt puult"
*1979 M. Raud, "Kolm romaani"
*1981 P. Handke, "Tõelise tundmuse hetk. Vasakukäeline naine"
*1982 V. Adams "Õhtune valgus"
*1983 V. Lattik "Mihklipäeval. Mihklikuul"
*1983 A. Must, "Vastu valgust" 
*2016 H.Polberg "Kui Virtsu põles..." (Toimetaja Mart Mõniste; eessõna Heinz Valk.) Virtsu: Virtsu Arenguselts.

## Viited

## Välislingid
*Helmut Polbergi 70. sünnipäeva näitus Virtsu Harrastusmuuseumis.
Tallinna–Peterburi rongiliin

**Tallinna–Peterburi rongiliin** oli rahvusvaheline rongiliin Tallinna ja Peterburi vahel, Tallinna–Narva raudteel ja Oktoobriraudteel.

Sellel liinil veeti alates 27. maist 2012 reisijaid renoveeritud diiselrongiga DR1A. Iga päev toimus mõlemas suunas üks kuni kaks reisi. Go Rail lõpetas liinil opereerimise 2015. aasta 11. mail.

Tänapäeval läbivad seda liini Tallinna–Peterburi–Moskva liini rongid, mida opereerib Venemaa Raudteede tütarettevõte FPK. 

## Ajalugu
Rongiliin avati 1870. aastal, kui valmis Balti raudtee Paldiski–Tallinna–Peterburi raudtee.

Operaatorid:
*1991–1998 Eesti Raudtee;
*1998–2004 EVR Ekspress;
*2007–2008 ja 2012–2015 Go Rail;
*alates 2015 Tallinna–Peterburi–Moskva liinil FPK (Federalnaja Passazhirskaja Kompanija).

Liin oli suletud:
*29.10.2001 – 2.06.2002;
*25. september 2004; – 30. märtsini 2007;
*1. septembrist 2008. – 26. maini 2012.

## Peatused
* Tallinn, Balti jaam
* Tapa raudteejaam
* Rakvere raudteejaam
* Jõhvi raudteejaam
* Narva raudteejaam
----
* Ivangorodi raudteejaam
* Kingissepa raudteejaam
* Peterburi Vitebski vaksal

## Viited

## Välislingid
*Sõiduplaan ja piletiinfo GoRail lehel
Eesti Maja (restoran)

**Eesti Maja** oli Eesti köögile spetsialiseerunud restoran, mis tegutses Tallinnas aadressil Lauteri tänav 1, Eesti välisministeeriumi kõrval.

Restoran avati 1990. aastate keskel. Avamise aegu olid Eesti Maja omanikud Viido Polikarpus, Meelis Lajal ja Helve Remmelgas, restorani peakokk oli Jaan Tuvike.

2010. aastal taotles restorani omanikfirma OÜ Laurellus pankrotti, firma omanikud olid tollal väliseesti ettevõtjad Viido Polikarpus ja Aavo Kõiv.

## Viited

## Välislingid
* Kaido Einama "Silku, körti ja eestlasi" reisijutud.com (algselt ilmunud Pühapäevalehes 1990. aastate keskel)
* "Estonian cuisine" inyourpocket.com (Eesti köögi arvustus)
* "Eesti Maja restorani omanik taotleb pankrotti" Postimees, 9. juuli 2010
Süüria muusika

**Süüria muusika** on Süürias või süürlaste loodud muusika.

## Keskaeg
Kristliku luule ja muusika õitseaeg kestis Süürias 3. sajandi algusest kuni 7. sajandini. Alguse sai see idaaramea dialekti kõnelevatelt kristlastelt Põhja-Süürias ja Mesopotaamias ning toetus rikkalikele rahvakeelse paganliku kirjanduse traditsioonidele. Süüria kiriku mõju ulatus läänes suurte kreeka keelt kõnelevate rannikulinnadeni ning idas Pärsia aladeni. Kristlik Süüria oli algselt tugevalt mõjutatud ka läänearamea dialekti kõnelevast Palestiinast ja nagu Jeruusalemmas, tunti ka Antiookias põhiliselt ühe või mitme eeslaulja ja koori vahelduvlaulmist.

Süüria poeesia kolm tähtsamat vormi on järgmised:
**memrâ* – poeetiline retsiteeriv jutlus 5-, 7- või 12-silbilistes värssides;
**madrâshâ* – didaktilise sisuga stroofiline laul, milles pikad soolostroofid vahelduvad lühikeste refrääniliste kooristroofidega;
**sogithâ* – dramaatiline luulevorm, mida tõenäoliselt esitati lauldes kahe solisti ja kahe kooriga.

Süüria kristliku luule suurim meister on Ephraim Edessast (306–373). Ilmselt just Süüriast võttis lääne kirik üle vahelduvkoorilise laulu. *Madrâshâ* oli eeskujuks ambroosiuse laulule ning *sogithâ* võib olla mõjutanud dramatiseeritud evangeeliumiettekandeid ja liturilist draamat. Umbes 6. sajandi alguses kujunes Süürias lihtne ekfoneetiline notatsioon, mis märgib punktidega teksti juurde retsitatsioonivormeleid.
Grillimine

**Grillimine** on toiduainete küpsetamine soojuskiirguse mõjul.

Tavaliselt grillitakse vabas õhus restil või vardas hõõguvate süte kohal, kuid on ka ahjusid, mida saab kasutada kinnistes ruumides. Üks grillimise alaliike on *broiling*, kui kuumus tuleb mitte alt, vaid pealt. Kaupluste suurtes grillahjudes searibi ja broilerite grillimist olekski õigem nimetada *broiling*'uks.

Grillitakse juba ammustest aegadest.

Grillimiseks sobivad tükeldatud liha, grillvorstid, köögi- ja puuviljad, kala jne.

Tuntuim grilltoit on šašlõkk.

## Vaata ka
*Praadimine
**[[Barbecue]]*
*Röstimine
*Grillahi

## Allikas
*Enn Tobreluts, Liharaamat, Ajakirjade Kirjastus, 2004
Leyen Spiegel

"**Leyen Spiegel**" on kaheköiteline, eesti- ja saksakeelse paralleeltekstiga jutluseraamat, mille kirjutas Heinrich Stahl. Teose esimene osa avaldati 1641. ja teine osa 1649. aastal Tallinnas.  

See on üks vanemaid täielikult säilinud raamatuid, mis sisaldab eestikeelset teksti.

## Viited

## Välislingid
*I osa tekst Vana kirjakeele korpuses
*II osa tekst Vana kirjakeele korpuses
Beiträge zur genauern Kenntniß der ehstnischen Sprache

**Beiträge zur genauern Kenntniß der ehstnischen Sprache** ('lisandusi eesti keele lähemaks tundmaõppimiseks'; lühendatult **Beiträge**) oli esimene Eesti teadusajakiri, mis ilmus Pärnus aastatel 1813–1832. Seda toimetas Johann Heinrich Rosenplänter.

Seda esimest eestiainelist teaduslikku sariväljaannet ilmus kokku ligi 3500 lehekülge. Peale baltisaksa estofiilide olid kaastöölisteks ka esimesed eesti haritlased, näiteks Otto Wilhelm Masing, Kristjan Jaak Peterson, Abram Holter. See pani aluse eesti keele, kirjanduse ja rahvaluule teaduslikule uurimisele. Beiträge XI vihikus ilmus Rosenplänteri algeline eesti keele õpik "Uebungsstücke zum Uebersetzen aus dem Ehstnischen insener Deutsche". Samuti anti ajakirja koosseisus välja esimene eestikeelsete väljaannete bibliograafia "Uebersicht des estnischen Literatur nach dem Inhalte der Schriften und chronologisch geordnet" (Beiträge XX, 1832).

Ajakirja täistekstid on avalikult kasutatavad ja kättesaadavad Eesti vanema kirjanduse digitaalsest tekstikogust (EEVA).

## Viited

## Välislingid
* Beiträge Tartu Ülikooli digiarhiivis ADA
* EEVA: Beiträge sisuloend