open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ozoli raudteejaam

**Ozoli raudteejaam** oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Limbaži piirkonnas Brīvzemnieki vallas Ozoli külas. Jaam asus Heinaste raudteejaamast 46 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Volmari kreisi Dikļi kihelkonda Ozoli mõisa maadele.

Jaam avati aastal 1912. Algselt kandis see nime *Lappier*. Aastal 1918 nimetati see ümber Ozolmuiža raudteejaamaks, aastal 1919 aga Ozoli raudteejaamaks. Teise maailmasõja ajal põles sealne jaamahoone maha, abihoone muudeti aga eravalduses olevaks individuaalelamuks. Jaam suleti aastal 1976.

## Viited

## Välislingid

* Jaam vanal kaardil
Peter von Löwis of Menar

**Peter Frommhold von Löwis of Menar** (9. veebruar 1768 (vkj) – 28. november (vkj) 1829 Saka) oli baltisaksa päritolu põllumees ja mõisaomanik.

## Elulugu
Peter Frommhold von Löwis of Menar põlvnes šoti päritolu aadliperekonnast. Tema isa oli Nurmi mõisnik kindralmajor Reinhold Friedrich von Löwis of Menar (1731–1794), ema Dorothea Elisabeth von Clapier de Colonques (1744–1799). Astus Vene sõjaväeteenistusse, millest läks erru majori auastmes. Edaspidi oli ta tegev põllumehena. 1793. aastal omandas ta Kandle pandimõisa, mille ta 1805. aastal edasi loovutas. 1810. aastal pantis ta Saka mõisa, mis 1827. aastal tema nimele päriseks kirjutati. Valiti Ranna-Viru adrakohtunikuks. 1827. aastal immatrikuleeriti ta Eestimaa rüütelkonna matriklisse. 

Löwis of Menarit peeti humaansete vaadetega mõisnikuks, mille parimaks väljenduseks oli Kandle eraõigus.

## Kandle eraõigus

Löwis of Menar andis 1801. aastal oma Kandle pandimõisa talupoegadele eraõiguse, mida peeti tollal üliradikaalseks. Eraõigus käsitles teemasid nagu maa kasutusõigus, isikliku vabaduse saavutamine, vallakohus jms. Kandle eraseadus nägi ette ka tee isikliku
vabaduse saamiseks. Nimelt pidi peremees, kes oli 15 aastat hoolsalt talu pidanud, korralikult elanud ja polnud mõisale võlgu jäänud, saama isikliku vabaduse, kui ta maksab 60 rubla assignaatides. Ta võis jääda ka sama maa rentnikuks. Nii saadud vabadus pidi laienema ka tema alaealistele lastele, mitte aga täiskasvanutele. Kandle eraseaduses oli talupoegade müük piiratud, see ei võinud toimuda vastu talupoja tahtmist.

## Vaata ka
*Löwis of Menar

## Viited
Ozoli (Brīvzemnieki vald)

**Ozoli** (vana nimega **Ozolu Stacija**) on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Brīvzemnieki vallas. Küla asub merepinnast 82 meetri kõrgusel. Ozoli asub Riiast 113, endisest piirkonna keskusest Alojast 16 ja valla keskusest Puikulest 7 kilomeetri kaugusel.

Küla kujunes Ozolmuiža mõisa maadele seoses Ainaži–Valmiera–Smiltene raudtee rajamisega, tekkides Ozoli raudteejaama juurde. 1935. aastal oli külas 124 elanikku. Pärast kohaliku kolhoosi likvideerimist ja raudtee sulgemist hakkas Ozoli elanike arv kiiresti vähenema. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

Külas on Ozoli bussipeatus.

## Viited
Kauguri raudteepeatus

**Kauguri raudteepeatus** oli raudteepeatus Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Valmiera piirkonnas Dikļi vallas. Peatus asus Heinaste raudteejaamast 49,4 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Volmari kreisi Dikļi kihelkonda Dikļi mõisa maadele.

Peatus avati aastal 1912. 1920. aastatel rongid seal ei peatunud, peatus avati taas aastal 1935. Peatus suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1979.

## Viited

## Välislingid

* Peatus vanal kaardil
Dikļi raudteepeatus

**Dikļi raudteepeatus** oli raudteepeatus Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Valmiera piirkonnas Dikļi vallas Dikļi küla lähistel. Peatus asus Heinaste raudteejaamast 55 kilomeetri kaugusel ning jäi raudtee valmimisajal Volmari kreisi Dikļi kihelkonda Dikļi mõisa maadele.

Peatus avati aastal 1920. Aastal 1950 rajati sinna jaamahoone, mis on säilinud siiani. Peatus suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1979.

## Viited

## Välislingid

* Peatus vanal kaardil
Dauguļi raudteejaam

**Dauguļi raudteejaam** oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Valmiera piirkonnas Dikļi vallas. Jaam asus Heinaste raudteejaamast 62 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Volmari kreisi Straupe kihelkonda Dauguļi mõisa maadele.

Peatus avati aastal 1912. Algselt kandis see nime *Daugeln*. Teise maailmasõja järel hakkas sealses jaamahoones tegutsema kohalik pood. Aastal 1958 avati jaamast Zilaiskalnsi turbavabrikusse viiv harutee. Peatus suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1979, ent sealne jaam tegutses edasi kuni aastani 2000, teenindades turvast vedavaid kaubaronge.

Endise jaama juures asub bussipeatus Dauguļu stacija.

## Viited

## Välislingid

* Jaam vanal kaardil
Zilaiskalnsi raudteejaam

**Zilaiskalnsi raudteejaam** oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Valmiera piirkonnas Kocēni vallas Liepase küla aladel. Jaam asus Heinaste raudteejaamast 71 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Volmari kreisi Veide kihelkonda Mujāni mõisa maadele.

Peatus avati aastal 1912. Algselt kandis see nime *Mojan*. Jaam suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1979, sealne jaamahoone on tänapäeval erastatud.

## Viited

## Välislingid

* Peatus vanal kaardil
Jāņuparksi raudteejaam

**Jāņuparksi raudteejaam** oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Valmieras. Jaam asus Heinaste raudteejaamast 80 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Volmari kreisi Veide kihelkonda Jānūparksi mõisa maadele.

Jaam avati aastal 1912. Algul kandis see nime *Valmiera II*. Jaam asus Valmiera kesklinnale lähemal kui Valmiera raudteejaam, seetõttu kasutas seda ka ohtralt reisijaid. Kahe maailmasõja vahel oli tegemist ühega kahest selle raudtee kõige intensiivsema reisijate liiklusega jaamast. Jaama lähedusse rajati ka saekaater. Jaam suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1979, sealne jaamahoone on tänapäeval erastatud.

## Viited

## Välislingid

* Jaam vanal kaardil
Broholmer

**Broholmer** on Taanist pärinev koeratõug.

Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta muuhulgas kirjas: "Rahulik, hea iseloomuga, sõbralik, ent valvas."


Broholmer 630.jpg
Broholmer for vogn.jpg
Broholmer głowa 630.jpg


## Viited

## Välislingid

* Broholmer koer.ee saidil
Odojevi rajoon

**Odojevi rajoon** (vene keeles *Одоевский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Odojevi alev.

Rajoon piirneb kirdes Dubna rajooni, idas Štšokino rajooni, kagus Plavski rajooni, lõunas Arsenjevo rajooni, läänes Beljovi rajooni ja loodes Suvorovi rajooniga.

Rajooni pindala on 1182 km². Elanike arv oli 2012. aastal 13 235, 2009. aastal 13 096 ja 2002. aastal 14 149.

Odojevi rajoonis on 85 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Odojevi alevi) ja kolme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Upa, Vattsa, Malovel, Mizgeja ja Holoholnja.

## Viited
Richard Kivit

**Richard Kivit** (**Richard Martin Karl Kivit**; 12. märts (27. veebruar vkj) 1888 Tartu – 11. märts 1981 Ludwigsburg, Saksamaa) oli eesti karikaturist, raamatuillustraator ja kunstnik.

Richard Kivit omandas alghariduse Tartu õpetajate seminari algkoolis, hiljem õppis edasi Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Kunsti õppis 1904–1905 Tartu Saksa Käsitööliste Seltsis R. J. von zur Mühleni juhendusel. 

Tema esimesed graafilised tööd illustratsioonidena venekeelsele õpikule ilmusid juba 1910. aastal. Hiljem avaldati tema karikatuure ajalehtedes Meie Aastasada ja Postimees. Esimese maailmasõja ajal töötas ta sõjatööstuse komitees vanemjoonistaja ja instruktorina. 

Pärast sõda töötas Tartu kolmes koolis joonistusõpetajana. 1921.–1922. aastal täiendas end Hans Hermanni juures Berliinis akvarelli ja graafika alal. 

1935. aastast töötas kirjastuses Ilutrükk graafikuna. Kuulus Tartu Kirjanduse ja Kunsti Klubi juhatusse.

Richard Kivit põgenes 1944. aastal Eestist ning töötas Lääne-Saksamaal Herba & Schneideri kirjastuses illustraatorina ning Stuttgardi ja Karlsruhe loodusmuuseumis kunstnikuna.

## Looming
Richard Kivit oli väga viljakas lasteraamatute illustraator. Tema illustreeritud on näiteks järgmised lasteraamatud: "Piibelehe neitsi", "Viisk, põis ja õlekõrs", "Muna", "Pereema Aino", "Kuidas jõuluvana leidis endale ameti", "Rahvavanema lapsed", "Rohelise päikese maa", "Kaval Ants ja vanapagan", "Albikära Ants", "Loomade pidu", "Kodulinnud", "Koduõuel", Johannes Käisi aabits ja 1933. aastal Luige trükikojas välja antud aabits. Samuti on ta valmistanud palju eksliibriseid.

Richard Kivit on Mõisaküla Maarja-Magdaleena kiriku altarimaali "Kristus Peetrusega merel" (1936) autor.

## Viited
Beljovi rajoon

**Beljovi rajoon** (vene keeles *Белёвский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Beljovi linn.

Rajoon piirneb põhjas Suvorovi rajooniga, kirdes Odojevi rajooniga, kagus Arsenjevo rajooniga, lõunas Orjoli oblastiga ja läänes Kaluga oblastiga.

Rajooni pindala on 1190 km². Elanike arv oli 2012. aastal 20 663, 2009. aastal 21 823 ja 2002. aastal 24 912.

Beljovi rajoonis on 171 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Beljovi linna) ja kahe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Oka, Võrka, Setuha, Bobrik ja Ruka.

## Viited
Wardi maakond

**Wardi maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* Wardi maakond (Põhja-Dakota)
* Wardi maakond (Texas)
Ilze Liepa

**Ilze Marisovna Liepa** (vene keeles Илзе Марисовна Лиепа; sündinud 22. novembril 1963 Moskvas) on läti juurtega Venemaa balletitantsija ja näitleja.

Ta oli 1981. aastast Moskva Suure Teatri balletisolist. 

Pärast Moskva akadeemilise koreograafiakooli lõpetamist 1981. aastal asus Ilze Liepa balletisolistina tööle Moskva Suures Teatris. 1991. aastal lõpetas ta GITIS-e ballettmeistriteaduskonna. 

1980. aastate keskel hakkas ta mängima mängufilmides ja 1990. aastate lõpus sõnalavastustes.

Ta on alates 1984. aastast mänginud 18 mängufilmis. Tema esimeseks filmirolliks sai naispeategelane Runa Bulat Mansurovi filmis "Sädelev maailm" (Aleksandr Grini samanimelise fantaasiateose ainetel; filmis mängis meespeaosa Tiit Härm). 2017. aastal tegi Liepa kaasa Rustam Hamdamovi mängufilmis "Mešok bez dna" ("Мешок без дна"). 

## Kodakondsus
Ilze Liepal oli alates 2000. aastast kaks kodakondsust: Vene ja Leedu oma. Nimelt kuna ta oli tantsinud üle 10 aasta koos Leedu balletitantsija Petras Skirmantasega, anti talle erandkorras Leedu kultuuri reklaamimise eest Leedu kodakondsus. 2023. aasta novembris andis Ilze Liepa Venemaa meediale intervjuu, kus toetas Venemaa presidendi Putini algatatud sõda Ukrainas ja mõistis hukka Balti riikide käitumise. Selle tagajärjel võttis Leedu president temalt 2024. aasta märtsis Leedu kodakondsuse ära.
 
## Tunnustus
*1996 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik
*2002 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik
*2003 – Kuldne Mask kategoorias "Parim naisroll balletilavastuses" (Moskva Suure Teatri lavastuses "Padaemand")
*2003 – Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia
*2007 – Karjala Vabariigi rahvakunstnik 

## Isiklikku
Tema ema on näitleja Margarita Žigunova. Tema isa Māris Liepa (1936–1989) oli ja vend Andris Liepa on tuntud balletitantsijad. 

Ilze Liepa oli abielus viiuldaja Sergei Stadleriga. Tal on tütar (sündinud 2010) teisest abielust (abielu lahutati 2013. aastal).

## Raamatud
*"Метод Лиепа. Философия тела". Альпина, 2012 ISBN 978-5916712230 (200 lk, tiraaž 5000)
*"Театральные сказки". Москва: Классик, 2014 ISBN 978-5386067663 (80 lk, tiraaž 3000)

## Viited

## Välislingid

*Илзе Лиепа. kinopoisk.ru
Kurtna külanõukogu

**Kurtna külanõukogu** oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Simuna külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Kurtna asulas.

## Viited
Loksa külanõukogu

**Loksa külanõukogu** oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kõnnu valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Loksa asulas.

Külanõukogus tegutsesid Loksa kolhoos, Kahala sovhoosi Kõnnu osakond, Kirovi-nimelise kalurikolhoosi Oktoobri ja Võidu Tee osakond.

## Viited
Luuska külanõukogu

**Luuska külanõukogu** oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Suuremetsa külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Luuska asulas.

## Viited
Lüganuse külanõukogu

**Lüganuse külanõukogu** oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Lüganuse valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Lüganuse asulas.

Külanõukogus tegutsesid Lüganuse ja Hiie kolhoos ning Virulase kalurikolhoosi Purtse brigaad.

## Viited
Mooste külanõukogu

**Mooste külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV–s.

Mooste külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega  Võrumaa Mooste valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Mooste asunduses. 
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Mooste vald likvideeriti ja Mooste külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu.

1954. aastal Mooste külanõukogu likvideeriti ja selle maad liideti Kauksi külanõukoguga. 1963. aastal moodustati Mooste külanõukogu uuesti, halduskeskusega Moostes. Külanõukogu koosseisu arvati Kauksi (välja arvatud A. Tammsaare nimelise kolhoosi maakasutus) ja Rasina külanõukogu maa-alad.

Külanõukogu halduspiire muudeti mõnevõrra 1968. aastal kui 2650 ha maad koos 468 elanikuga liideti Põlva külanõukoguga.

1972. aasta seisuga oli külanõukogu territoorium 210 km² ja elanike arv 2078. Külanõukogu täitevkomitee asus Säässaare asulas. Külanõukogus tegutsesid Mooste näidissovhoos ja Sõpruse kolhoos.

1972. aasta seisuga hõlmas Mooste külanõukogu 31 asulat: Arujärve, Hirmu, Jaanimõisa, Järve, Kaaru, Kadaja, Kanassaare, Kastmekoja, Kauksi, Kiviküla, Laane, Labassaare, Laho, Matsisaare, Mooste asundus ja küla, Määrastu, Nisumäe, Rabandiku, Rae, Rasina asundus ja küla, Savimäe, Suurmetsa, Säkna, Säknalohu, Säässaare, Terepi, Viira, Viisli ja Üleküla küla.

Pärast väikekülade liitmisi jäi 1978. aastast Mooste külanõukokku 15 asulat: Mooste alevik ning Jaanimõisa, Kaaru, Kadaja, Kanassaare, Kastmekoja, Kauksi, Laho, Rasina, Savimäe, Suurmetsa, Säkna, Säässaare, Terepi ja Viisli küla.

12. detsembril 1991. aastal kinnitati Mooste valla omavalitsuslik staatus, millega Mooste külanõukogu lõpetas tegevuse.

## Viited
Mustajõe külanõukogu

**Mustajõe külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Laheda vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Mustajõe külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Mustajõe külanõukogu 1950 septembris Põlva rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Mustajõe külanõukoguga likvideeritud Vardja külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Aurora", M. I. Kalinini nimeline ja Hans Valli nimeline kolhoos.

1966 märtsis liideti Mustajõe külanõukogu territooriumiga osa Peri külanõukogu territooriumist, millel asus "Aurora" kolhoosi maakasutus.

1970. aastatel asus külanõukogu keskus Joosu-Suurekülas. Külanõukogus tegutses kolhoos "Koit". 

1978. aasta seisuga hõlmas Mustajõe külanõukogu Himma, Joosu, Lahe, Mustajõe, Naruski, Pragi, Roosi, Suurküla, Tilsi, Vana-Koiola ja Vardja küla.

6. detsembril 1990 kinnitati Laheda valla omavalitsuslik staatus ja Mustajõe külanõukogu lõpetas tegevuse.

## Viited
Nõva külanõukogu

**Nõva külanõukogu** oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Nõva valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Nõva asulas.

Külanõukogus tegutsesid Nõva kolhoos ja Haapsalu Kaluri kolhoos.
## Viited
Sahha ooperi- ja balletiteater

**Sivtsev-Omollooni nimeline Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riiklik Ooperi- ja Balletiteater** (jakuudi keeles *Д.К. Сивцев - Суорун Омоллоон аатынан Саха Өрөспүүбүлүкэтин Ил Опера уонна Балет театра*; vene keeles *Государственный театр оперы и балета Республики Саха (Якутия) имени Д.К. Сивцева – Суоруна Омоллоона*) on teater Sahha pealinnas Jakutskis. 

Sahha ooperi- ja balletiteater on ainus statsionaarne ooperi- ja balletiteater Kaug-Ida föderaalringkonnas ja üks neljast Siberis paiknevast ooperi- ja balletiteatrist (ülejäänud kolm asuvad Ulan-Udes, Krasnojarskis ja Vladivostokis).

## Ajalugu
1971. aastal reorganiseeriti Jakuudi Muusika- ja Draamateater kaheks iseseisvaks kollektiiviks: Jakuudi Draamateatriks ja **Jakuudi Muusikateatriks**. Oma teatrihoone sai muusikateater 1982. aastal Jakutskis aadressil Lenini prospekt 46/1.

1991. aasta oktoobris sai teater riikliku staatuse. Teatri uueks nimeks sai **Jakuudi Riiklik Ooperi- ja Balletiteater**. Pärast vabariigi nime muutmist 1991. aasta lõpul Sahha (Jakuutia) Vabariigiks, muudeti ka teatri nimi vastavalt **Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riiklikuks Ooperi- ja Balletiteatriks**. Alates 2001. aastast kannab teater kirjaniku ja libretisti Dmitri Sivtsevi (kirjanikunimega Suorun Omolloon) nime.

## Loovjuhid ja solistid
Teatri pealavastaja on Prokopi Neustrojev ja peaballettmeister Marija Saidõkulova. Peadirigendi kohuseid täidab Aleksei Unarov. 

Teatris on töötanud tuntud ooperilauljaid Anegina Iljina, Ivan Stepanov, Semjon Okonešnikov, Varvara Jakovleva, Nina Tšigirjova, Aitalina Adamova ja Albina Borissova ning balletisolistid Aleksei Popov, Dmitri Dmitrijev, Oksana Abramova, Jekaterina Taišina, Renat Hon ja Sarõal Afanasjev.

## Tunnustus
* 2009 –Kuldse Maski eriauhind ooperilavastuse Vladimir Kobekini "Makedoonia Aleksander" eest

## Viited

## Välislingid
*Государственный театр оперы и балета Республики Саха (Якутия).
Käru külanõukogu

**Käru külanõukogu** oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Käru vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Käru alevikus.

Külanõukogus tegutses Lungu sovhoos.

## Viited
Palupera külanõukogu

**Palupera külanõukogu** oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Rõngu valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Palupera asulas.

Külanõukogus tegutses Hellenurme kolhoos.

## Viited
Otepää külanõukogu

**Otepää külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Otepää külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Otepää vallas. Külanõukogu keskus asus Otepää külas. 

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Otepää külanõukogu 1950 septembris Otepää rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Otepää külanõukoguga likvideeritud Päidla, Vidrike ja Voki külanõukogu territooriumid. Külanõukogu piirides tegutsesid J. V. Stalini nimeline, J. V. Mitšurini nimeline, "Järvesalu", "Jüriöö" ja Munamäe kolhoos. Külanõukogu keskus asus Vana-Otepää külas.
Seoses Otepää rajooni likvideerimisega 1959 jaanuaris liideti Otepää külanõukogu Elva rajooniga.

1960 oktoobrist viidi külanõukogu halduskeskus Vana-Otepää külast üle Otepää linna. Samas liideti Otepää külanõukoguga likvideeritud Pühajärve külanõukogu territoorium.

Seoses Elva rajooni likvideerimisega 1962. aastal liideti Otepää külanõukogu Valga rajooniga.

1964 mais liideti Otepää külanõukoguga osa Põlva rajooni Kanepi külanõukogu senisest territooriumist, millel asus Otepää sovhoosi maakasutus.

1976. aastal eraldati külanõukogust 74 km² suurune osa, mis liideti Palupera külanõukoguga.

1977. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 215 km² ja elanike arv 1989.

## Viited
Pihtla külanõukogu

**Pihtla külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Külanõukogu moodustati 1945 Pihtla valla territooriumil. Külanõukogu keskus asus esialgu Ilpla asunduses. 1948. aastast oli külanõukogu keskus Lasnama külas. 1950. aastast, pärast Pihtla valla likvideerimist, oli külanõukogu Kingissepa rajooni koosseisus. 1954. aastal liideti Pihtla külanõukoguga Tõlluste külanõukogu, 1960. aastast Kaali külanõukogu. Kuivõrd mõlemad liidetud külanõukogud olid varem olnud Pihtla valla koosseisus, siis 1960. aastast hõlmas Pihtla külanõukogu ligikaudu endise Pihtla valla maa-ala.

Külanõukogu täitevkomitee asus Paevälja asulas.

Külanõukogus tegutsesid Kõljala ja Sandla sovhoos.

## Viited
Puka külanõukogu

**Puka külanõukogu** oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kuigatsi valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Puka asulas.

Külanõukogus tegutses Aakre kolhoos, Puka sovhoos ja Orumäe sovhoos.

## Viited
Põltsamaa külanõukogu

**Põltsamaa külanõukogu** oli külanõukogu Põltsamaa rajoonis, alates 1963. aastast Jõgeva rajoonis. 

Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu halduskeskus asus Põltsamaal.

Külanõukogus tegutsesid teiste seas Lenini-nimeline, Lillevere-nimeline ja Lustivere kolhoos.

## Viited
Rägavere külanõukogu

**Rägavere külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Rägavere valla territooriumil. Külanõukogu keskus asus algselt Mõdriku külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Rägavere külanõukogu 1950 septembris Rakvere rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides Rägavere kolhoos ja Mitšurini-nimeline kolhoos ning Põlula Kalamajand. Külanõukogu keskus asus Kantkülas.

1960 oktoobris viidi Rägavere külanõukogu administratiivkeskus Kantkülast üle Ulvi külla.

## Viited
Saue külanõukogu

**Saue külanõukogu** oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Saue valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Saue külas.

Külanõukogus tegutsesid teiste seas Ääsmäe sovhoosi Ääsmäe osakond, Saku näidissovhoosi Jälgimäe ja Nurme osakond.

## Viited
Türi külanõukogu

**Türi külanõukogu** oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Särevere valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Türil.

Külanõukogus tegutses Kirna kolhoos ja Türi näidissovhoostehnikum.

## Viited
Urvaste külanõukogu

**Urvaste külanõukogu** oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Urvaste valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kuldre asulas.

Külanõukogus tegutsesid Kuldre ja Edasi kolhoos.

## Viited
Jaunvāle raudteejaam

**Jaunvāle raudteejaam** oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Valmiera piirkonna Brenguļi vallas Jaunvāle külas. Jaam asus Heinaste raudteejaamast 97 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Valga kreisi Trikāta kihelkonda Jaunvāle mõisa maadele.

Jaam avati 1911. aastal. Algselt kandis see nime *Neusackenhof* või *Sackenhof*, aastail 1919–1921 oli see *Vāle raudteejaam*. Tegemist oli ühe tähtsama jaamaga raudteel. Jaama peahoone ja veetorn hävisid Teise maailmasõja lahingute käigus. Jaam suleti reisirongiliikluse lõpetamisel 1970. aastal.

## Viited

## Välislingid

* Jaam vanal kaardil
Biksēja raudteejaam

**Biksēja raudteejaam** oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Smiltene piirkonna Blome vallas. Jaam asus Heinaste raudteejaamast 104 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Valga kreisi Smiltene kihelkonda Biksēja mõisa maadele.

Jaam avati aastal 1911. Algselt kandis see nime *Wilkenpahlen*, aastail 1919 nimetati see ümber Biksēja raudteejaamaks. Aastast 1921 hakkas see kandma **Trikāta raudteejaama** nime, Biksēja nime sai see tagasi aastal 1924. Aastal 1948 kavatseti ehitada jaamast kuue kilomeetri pikkune harutee Kačori turbatööstuse juurde, ent vabriku direktor müüs tee ehitamiseks mõeldud relsid maha ja see jäigi ehitamata. Jaam suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1970.

## Viited

## Välislingid

* Peatus vanal kaardil
Põlva külanõukogu

**Põlva külanõukogu**  oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Põlva külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Võrumaa Põlva valla koosseisus. Külanõukogu halduskeskus asus Põlva alevikus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Põlva vald likvideeriti ning Põlva külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlusega liideti Põlva külanõukoguga likvideeritud Himmaste külanõukogu ja Kiuma külanõukogu alad. Külanõukogu keskus asus Mammaste külas. Külanõukogu maadel tegutsesid V. Kingissepa nimeline kolhoos, Võidu kolhoos, J. Lauristini nimeline kolhoos ja partisan Lembitu nimeline kolhoos.

8. juunil 1961 anti Põlva alevikule alevi õigused. Sellega seoses senine Põlva külanõukogu likvideeriti ning külanõukogu alad liideti aleviga. 1968. aastal nimetati senine Peri külanõukogu ümber Põlva külanõukoguks ning temaga liideti Põlva alevi ümbruskond ja osa Mooste külanõukogust.

1974. aasta seisuga kuulus Põlva külanõukokku 42 asulat: Adiste, Alaküla, Andre, Eoste, Himmaste, Holvandi, Härma, Kiisa, Kiuma, Kiuma-Aarna, Kivijärve, Kooskora, Kuruski, Kuudra, Kähri, Laane, Lutsu, Mammaste, Mammaste-Metsanurga, Meemaste, Metsanurga, Metste, Miiaste, Noorits-Metsküla, Partsi, Peri, Puskaru, Puuri-Perametsa, Rosma, Saarjärve, Saesaare, Sika, Soesaare, Sooküla, Taevaskoja, Tromsi, Tõrvhavva, Tännasilma, Uibujärve, Valgesoo, Vanaküla ja Viirapera. 1974. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus Põlva kolhoos (keskus Mammastes), Taevaskoja kolhoos (keskus Himmastes) ja Vilde-nimeline kolhoos (keskus Peril).

Pärast väikekülade liitmisi jäi 1978. aastast Põlva külanõukokku 27 küla: Aarna, Adiste, Andre, Eoste, Himmaste, Holvandi, Kiuma, Kähri, Lutsu, Mammaste, Meemaste, Metste, Miiaste, Nooritsmetsa, Orajõe, Partsi, Peri, Puskaru, Puuri, Rosma, Soesaare, Taevaskoja, Tromsi, Tännassilma, Uibujärve, Valgesoo ja Vanaküla.

10. oktoobril 1991 sai omavalitsusliku staatuse Põlva külanõukogu territooriumile moodustatud Põlva vald.

## Viited
Cempi raudteepeatus

**Cempi raudteepeatus** oli raudteepeatus Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Valmiera piirkonna Brenguļi vallas. Peatus asus Heinaste raudteejaamast 93 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Valga kreisi Trikāta kihelkonda Cempi mõisa maadele.

Peatus avati aastal 1911. 1920. aastatel seal rongid ei peatunud, peatus avati taas aastal 1935. Ainsaks rajatiseks oli ooteplatvorm. Peatus suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1970.

## Viited

## Välislingid

* Peatus vanal kaardil
Stariņi raudteepeatus

**Stariņi raudteepeatus** oli raudteepeatus Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Smiltene piirkonna Smiltene vallas. Peatus asus Heinaste raudteejaamast 109 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Valga kreisi Smiltene kihelkonda Blome mõisa maadele.

Peatus avati aastal 1911. Algselt kandis see saksapärast nimekuju nime *Starrin*. Ainsaks sealseks ehitiseks oli ooteplatvorm. Peatus suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1970.

## Viited

## Välislingid

* Peatus vanal kaardil
Vaivara külanõukogu

**Vaivara külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945. aastal Virumaal Vaivara vallas. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 30. detsembrist 1947 Vaivara külanõukogu likvideeriti seoses elanike väikse arvuga ja selle territooriumil asunud külad arvati Vaivara valla Perjatsi külanõukogu koosseisu. 1954. aastal moodustati Vaivara külanõukogu uuesti kui Perjatsi külanõukogu ja Türsamäe külanõukogu ühendati Vaivara külanõukoguks, mis kuulus Jõhvi rajooni. 1960. aastal liideti külanõukoguga Auvere piirkond. Aastatel 1960–1964 allus Vaivara külanõukogu Kohtla-Järve Linna Töörahva Saadikute Nõukogule.

1965. aastal moodustati Kohtla-Järve rajoon ja Vaivara külanõukogu arvati selle koosseisu.

Külanõukogu halduskeskus asus Vaivara külas. Külanõukogu hõlmas muuhulgas Sillamäe linna ümbruse. Külanõukokku kuulusid 1976. aasta seisuga Sinimäe alevik ja Auvere, Kirikuküla, Mustanina, Perjatsi, Pimestiku, Sõtke, Vaivara ja osaliselt Utria küla. Külanõukogu territoorium oli 308 km² ja elanike arv 1012.

Külanõukogu maa-alal tegutsesid Narva, Sirgala ja Viivikonna põlevkivikarjäär ning Narva sovhoos.

1976. aastal liideti Vaivara külanõukoguga endine Alutaguse külanõukogu. 1977. aastal nimetati külanõukogu ümber Sinimäe külanõukoguks.

## Viited
Valgjärve külanõukogu

**Valgjärve külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Valgjärve vallas. Külanõukogu halduskeskus asus algselt valgjärve asulas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Valgjärve külanõukogu 1950 septembris Otepää rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Võitja", "Edasi", "Punase Lipu" ja V. I. Lenini nimeline kolhoos ning Pikajärve Invaliidide Kodu. Külanõukogu keskus asus Saverna külas. 1959 veebruarist Otepää rajoon likvideeriti ja Valgjärve külanõukogu liideti Põlva rajooniga. 1960. aasta piirimuudatusega anti Valgjärve külanõukogule üle osa Veski külanõukogu aladest.

1978. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus Valgjärve ja Saverna kolhoos.

## Viited
Viimsi külanõukogu

**Viimsi külanõukogu** oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Iru valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Miiduranna asulas.

Külanõukogus tegutsesid Kirovi-nimeline kalurikolhoos, Pirita lillekasvatuse näidissovhoos, Tallinna Näidislinnuvabriku osakond.

1967. aastal liideti Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi otsusega, Tallinna linna Mererajooni territooriumiga 294 ha suurune osa ((Muuga aianduskruntide maa-ala) Harju rajooni Viimsi külanõukogu territooriumist. 

## Viited
Viitna külanõukogu

**Viitna külanõukogu** oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1972 ja seejärel liideti Viitna külanõukogu alad Haljala, Kadrina ja Vihula külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Viitna asulas.

## Viited
Võõpsu külanõukogu

**Võõpsu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Külanõukogude moodustamisel septembris 1945 loodi Võrumaal kaks Võõpsu külanõukogu: üks Mäe vallas, keskusega Võõpsu alevikus, ja teine Räpina vallas, keskusega Võõpsu külas. Hiljem tähistati neid üksteisest eristamiseks Rooma numbritega, vastavalt *Võõpsu I külanõukogu* ja *Võõpsu II külanõukogu*. 

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati nii Võõpsu I kui ka Võõpsu II külanõukogu septembris 1950 Räpina rajooni koosseisu.

Juunis 1954 liideti Võõpsu I ja Võõpsu II külanõukogu Võõpsu külanõukoguks, mille keskus asus Toomasmäe külas. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides kolhoosid "Noorte Tahe", "Rahu Võit" ja kalurikolhoos "Pobeditel". 1958. aastal kolhoosi "Rahu Võit" tegevus lõpetati ja moodustati Räpina sovhoos.

Oktoobris 1960 Võõpsu külanõukogu likvideeriti. Kolhoosi "Noorte Tahe" territoorium läks Alaküla külanõukogu ja Räpina sovhoosi territoorium Mikitamäe külanõukogu koosseisu.

## Viited
Valimisliit MEIE Tallinn

**MEIE Tallinn** (ka **Meie Tallinn**) oli Tallinnas 2017. aasta kohalike omavalitsuste valimiseks moodustatud valimisliit. 

Valimisliidu loonud initsiatiivgrupp koosnes TTE (MTÜ Tark ja Terve Eesti), RÜE (Rahva Ühtsuse Erakond), EVA (Eesti Vabaerakond), Tallinna Rahvuslaste klubi, EKRE (Eesti Konservatiivne Eahvaerakond) ja Vabaduspartei Põllumeeste kogu liikmetest ja vabadest linnakodanikest.

Valimisliit sai 240 häält ehk 0,1% häältest.

## Viited

## Välislingid
* MEIE Tallinn koduleht
* MEIE Tallinn Faceboogi avalik foorum
* Valimisliidu Meie Tallinn linnapeakandidaat on Maria Kaljuste, ERR, 3. august 2017
* Fotod: valimisliidu Meie Tallinn linnapeakandidaat on Maria Kaljuste, Postimees, 3. august 2017
* Tallinna linna valimiskomisjon registreeris valimisliidu MEIE Tallinn, Tallinna linna koduleht, 21. august 2017
* Valimisliit Meie Tallinn ei luba homomarsse ega mošee ehitamist, Pealinn, 3. august 2017
* Valimisliidul "Meie Tallinn" kandvad ideed puuduvad, Tallinna TV, 3 august 2017
Imavere külanõukogu

**Imavere külanõukogu** (1945–1960 **Järavere külanõukogu**) oli külanõukogu Põltsamaa ja Paide rajoonis.

Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu halduskeskus asus Järavere asulas.

Külanõukogus tegutsesid Imavere ja Rahva Võidu kolhoos.

## Viited

## Välislingid
*Imavere külanõukogu administratiivhoone. Järvamaa Muuseumi fotokogu, PM F 2129:11
Smiltene raudteejaam

**Smiltene raudteejaam** oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Smiltene piirkonna Smiltenes. Jaam asus Heinaste raudteejaamast 116 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Valga kreisi Smiltene kihelkonda Smiltene mõisa maadele.

Jaam avati aastal 1911. Tegemist oli raudtee lõppjaamaga, mille juurde rajati ka vedurite depoo. Kahe maailmasõja vahel oli tegemist ühega kahest selle raudtee kõige intensiivsema reisijate liiklusega jaamast. Algne jaamahoone hävis Teises maailmasõjas. Uus jaamahoone valmis 1960. aastatel, vaid veidi aega enne sealse raudtee sulgemist. Jaam suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1970.

## Viited

## Välislingid

* Jaam vanal kaardil
Järve külanõukogu

**Järve külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

1945 septembris moodustati Tartumaal Kudina vallas **Maarja-Magdaleena külanõukogu**, mille keskus asus Kõrenduse külas. Seoses maakondade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega oli külanõukogu 1950. aastast Jõgeva rajooni koosseisus. 1951 jaanuaris nimetati Maarja-Magdaleena külanõukogu ümber Järve külanõukoguks. 1954. aastal liideti Järve külanõukoguga likvideeritud Igavere külanõukogu ja osa Kudina külanõukogust.

Külanõukogu halduskeskus asus hiljem Järve alevikus (1951. aastani ja alates 2005 Maarja-Magdaleena).

1972 märtsis Järve külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Palamuse külanõukoguga.

## Viited
Arsenjevo rajoon

**Arsenjevo rajoon** (vene keeles *Арсеньевский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Arsenjevo töölisasula.

Rajoon piirneb põhjas Odojevi rajooniga, idas Plavski rajooniga, kagus Tšerni rajooniga, edelas Orjoli oblastiga ja läänes Beljovi rajooniga.

Rajooni pindala on 1096 km². Elanike arv oli 2012. aastal 10 174, 2009. aastal 12 702 ja 2002. aastal 12 730.

Arsenjevo rajoonis on 171 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Arsenjevo töölisasula) ja kahe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Ista, Mizgeja ja Holoholnja.

## Viited
Värska külanõukogu

**Värska külanõukogu** oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu halduskeskus asus Värska asulas.

Külanõukogus tegutses Värska sovhoos.

## Viited
Viru-Nigula külanõukogu

**Viru-Nigula külanõukogu** oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Mahu valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Viru-Nigula asulas.

Külanõukogus tegutsesid Viru-Nigula kolhoos, Ubja sovhoos ja Virulase kalurikolhoos.

## Viited
Eero Epner

**Eero Epner** (sündinud 31. oktoobril 1978) on eesti kunstiteadlane ja dramaturg.

Ta lõpetas 1997. aastal Tartu Raatuse Gümnaasiumi ja seejärel 2002. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal.

2005. aastast töötas ta teatri NO99 dramaturgina. 20. juunil 2016 valis teatri NO99 nõukogu Eero Epneri juhatuse liikmeks.

## Tunnustus
* 2006 Eesti Teatriliidu kriitikaauhind
*2011 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (koos Tiit Ojasoo ja Ene-Liis Semperiga; Teater NO99 suurprojekt ""Ühtse Eesti" suurkogu")
* 2013 Eesti Teatriliidu sõnalavastuste žürii eriauhind
* 2013 Eesti Teatriliidu algupärase dramaturgia auhind
* 2013 Sirbi laureaat
* 2014 Reet Neimari nimeline kriitikaauhind
* 2016 Eesti Teatriliidu teatrikunsti eriauhind (lavastusprojekti "Ühtne Eesti" meeskonna liige)
*2017 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (Konrad Mäe elu ja loomingu põhjaliku uurimise ja rahvusvahelises plaanis teadvustamise ning mitmekihilise, tugevalt üldistusjõulise, kaasaegse lähenemisega kunstnikuportree loomise eest raamatus "Konrad Mägi")
* 2019 Eesti Teatriliidu etenduskunstide ühisauhind (koos Mart Kangro ja Juhan Ulfsakiga)
*2020 Enn Soosaare esseistikapreemia (essee "Sest nad saavad")
*2021 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (töö eest kunstiteadlase, kuraatori ja dramaturgina)
*2021 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2021 Reet Neimari nimeline kriitikaauhind

## Viited
Lauli Koppelmaa

**Lauli Koppelmaa** (kuni 2021. aastani **Lauli Otsar**; sündinud 20. jaanuaril 1992 Võrus) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2016. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (XXVII lend). 

Alates 2016. aastast töötas ta näitlejana Kuressaare Teatris ja Tallinnas Teatris Kelm. Alates 2021. aasta sügisest on ta Ugala teatri näitleja.

2017. aastal kehastas ta TV3 draamasarjas "Merivälja" Karinit.

## Tunnustus
*2022 – Ugala kolleegipreemia – parim naisnäitleja (Aoife rolli eest lavastuses "Tule õige koju")

## Isiklikku
Tema abikaasa on lavastaja Karl Koppelmaa.

## Viited

## Välislingid
*
Kaarli külanõukogu

**Kaarli külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Sõmeru valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus algselt Sõmeru külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kaarli külanõukogu 1950 septembris Rakvere rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Kaarli külanõukoguga likvideeritud Kohala külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides M. I. Kalinini nimeline ja "Järve" kolhoos, Ubja sovhoos, Vinni sovhoosi Roodevälja osakond, Ubja kaevandus ja Vaeküla Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikum. Külanõukogu keskus asus Kaarli külas.

1. oktoobrist 1960 liideti Kaarli külanõukoguga osa likvideeritud Uhtna külanõukogu maadest.

1963 detsembris liideti Kaarli külanõukoguga osa Viru-Nigula külanõukogu territooriumist, mille asus Uhtna kolhoosi maakasutus.

1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 120 km² ja elanike arv 2233. Külanõukogus piires asusid Aluvere, Aresi-Altküla, Aresi-Vanaküla, Jäätma, Kaarli, Katku, Kohala, Koovälja, Lõuta, Muru, Nurme, Näpi, Rahkla, Raudlepa, Sooaluse, Sõmeru, Sämi-Jänesküla, Sämi-Kurismiku, Sämi-Tagaküla, Sämi-Vanaküla, Toomla, Ubja, Ubja-Vanamõisa, Uhtna, Vanamõisa, Varudi-Altküla, Varudi-Liivanõmme, Varudi-Tagaküla ja Võhma küla. Külanõukogu maadel tegutsesid Uhtna kolhoos, Ubja sovhoos, Vinni näidissovhoostehnikumi Kaarli osakond ja Näpi linnasetehas.

9. aprillil 1992 sai omavalitsusliku staatuse Kaarli vald, mis 30. aprillil 1992 nimetati ümber Sõmeru vallaks.

## Viited
Kõnnu külanõukogu

**Kõnnu külanõukogu** oli mitme Eesti NSV külanõukogu nimi:
*Kõnnu külanõukogu (Harju rajoon)
*Kõnnu külanõukogu (Pärnu rajoon)
*Kõnnu külanõukogu (Tartu rajoon)
Maidla külanõukogu

**Maidla külanõukogu** oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Maidla valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Savala asulas.

## Viited
Mõisaküla külanõukogu

**Mõisaküla külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Kõo külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Mõisaküla asulas.

## Viited
Ranna külanõukogu

**Ranna külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Ranna külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Pala vallas. Külanõukogu keskus asus Lümati külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Ranna külanõukogu 1950 septembris Kallaste rajooni koosseisu.

1954 juunis Ranna külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Pala külanõukoguga.

## Viited
Rannu külanõukogu

**Rannu külanõukogu** oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Rannu valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Vallapalu asulas.

## Viited
Roela külanõukogu

**Roela külanõukogu** oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti Roela külanõukogu alad Viru-Jaagupi ja Tudu külanõukogu vahel. Külanõukogu halduskeskus asus Roela asulas.

## Viited
Air Bureau

**Air Bureau** oli Rootsi elektroonilise muusika kollektiiv. Nad tegutsesid 2000. aastatel. Liikmeid oli kaks: Niklas Ehrlin ja Henrik Larsson. 

## Diskograafia
* **Albumid**
# "Forever Love" (2006)
* **Singlid / EP-D**
# "Make Me Wanna" (2002)
# "Don't Expect Me (To Forget You)" (2003)
# "Coloured Behaviour" (2003)
# "We Shine" (2004)
# "Point Blank" (2004) feat. The Red
# "Fool My Heart" EP (2005)
# "Bela Lugosis Dead" (Remix) (2006)
# "Good Times" (Agaric Remix) (2006)

## Välislingid
* Air Bureau MySpace'is
Iran Iran

**"Iran Iran"** on Rootsi-Iraani poplaulja Arashi viies singel. Ainus singel albumilt "Crossfade (The Remix Album)". Selle andis 2006. aastal välja Warner Music. Laul avaldati, et toetada Iraani osavõttu jalgpallivõistlustel.  

## 2014 versioon
Aastal 2014 anti välja selle laulu uuendatud versioon. Uuel versioonil puuduvad instrumendid ja see on tehtud rütmikaks elektrooniliseks muusikaks. Mõlemal versioonil on ka oma video. Mõlemad kujutavad jalgpallimängu, aga erinevalt esimesest versioonist, mis oli täielikult Iraanis filmitud on teise versiooni kaadrid filmitud Brasiilias.
The One Thing

**"The One Thing"** on Michael Boltoni album, mis anti välja 16. novembril 1993. 

## Lugude nimekiri

### A Time for Letting Go

"**A Time for Letting Go**" on Ameerika poplaulja Michael Boltoni kirjutatud (kaasautor) ja esitatud laul, mis anti välja ka muusikavideona.  Singel anti välja aastal 1993, selle stiiliks on pop. Singli pikkus on 5:38. Loo autorid olid Michael Bolton ja Diane Warren, produtsendid Walter Afanasieff ja Michael Bolton.

## Kirjandust
* "A Time For Letting Go" laulu sõnad

## Videod
* "A Time For Letting Go" YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:The One Thing (album)]] seisuga 2.09.2017.*
Salatsi vald (Salacas pagasts)

**Salatsi vald** (läti keeles *Salacas pagasts*) oli vald Lätis Limbaži rajoonis. See asus tänapäevase Salatsi valla territooriumil. Selle halduskeskuseks oli Vecsalaca.

Aastal 1918 moodustati Salatsi ja Svētciemsi valla liitmisel Vana-Salatsi vald. Aastal 1935 oli selle pindala 165,5 km² ja seal oli 2418 elanikku. Aastal 1945 moodustati valla aladel Korģene, Salatsi ja Zonepe külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Salatsi külanõukoguga liideti aastal 1954 likvideeritav Korģene külanõukogu. Aastal 1958 liideti külanõukoguga osa seni Salatsi linnale allunud likvideeritavast Dzintari külanõukogust, osa Salatsi külanõukogu sovhooside Ainaži ja Salacgrīva maadest anti aga moodustatava Salatsi linna maaterritooriumi koosseisu. Aastal 1977 liideti Salatsi külanõukoguga osa maaterritooriumi maadest ning Ainaži ja Viļķene külanõukogust, osa külanõukogust liideti aga Ārciemsi külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu Salatsi vallaks. Aastal 1998 liideti see Salatsi linna maaterritooriumiga.

## Viited
Grööni koer

**Grööni** ehk **gröönimaa koer** on Taanist Gröönimaalt pärinev koeratõug.


Greenland Husky (3970162839).jpg
Grønlandshund in Sisimiut (7).JPG|Kutsikas
Greenland dog upernavik 2007-06-02 sample.jpg


## Viited

## Välislingid

* Grööni koer koer.ee saidil
Postimehe lõbulisa

**Postimehe lõbulisa** *: Päevalehe "Postimehe" hinnata kaasanne*, oli meelelahutusajaleht, mis ilmus 1889–1893 Tartus ajalehe Postimees lisana. 1890. ja 1892. aastal ilmus ka pealkirjana "Postimehe lõbu-lisa". Väljaandja ja vastutav toimetaja oli Karl August Hermann.

1894. aastal jätkas ilmumist ajalehe Postimees joonealusena. 1894. aasta novembris avaldati 1889–1893 ilmunud numbreid ka eraldi konvoluudina.

Ajalehte trükiti Tartus Karl August Hermanni trükikojas.

## Kaastöölised
Postimehe lõbulisale tegid kaastööd järgmised autorid:

## Viited
Tšerni rajoon

**Tšerni rajoon** (vene keeles *Чернский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Tšerni alev.

Rajoon piirneb põhjas Plavski rajooniga, kirdes Teplo-Ogarevski rajooniga, idas Kamenski rajooniga, lõunas Orjoli oblastiga ja läänes Arsenjevo rajooniga.

Rajooni pindala on 1614 km². Elanike arv oli 2012. aastal 20 248, 2009. aastal 20 579 ja 2002. aastal 23 006.

Tšerni rajoonis on 268 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Tšerni töölisasula) ja kolme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Tšern ja Snežed.

## Viited
Oldřich Černík

**Oldřich Černík** (27. oktoober 1921 Ostrava – 19. oktoober 1994 Praha) oli Tšehhoslovakkia riigitegelane.

Oldřich Černík oli pärit töölisperekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta treialiks. 1945. aastal astus ta Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse ja oli seejärel parteitöö erinevates ametites. 1952–1954 oli ta Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Ostrava piirkonnakomitee sekretär ja 1954–1956 esimees.

1956–1960 oli Oldřich Černík Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee sekretär ja 1958–1970 Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee liige. 1960–1963 oli ta Tšehhoslovakkia kütuse- ja energeetikaminister. 1963–1968 töötas ta Tšehhoslovakkia valitsuse esimehe asetäitjana ja Riikliku Plaanikomitee esimehena. 1960–1969 oli Černík Tšehhoslovakkia Rahvakogu saadik. 1966–1970 oli ta Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee presiidiumi liige. 1964. aastal lõpetas ta kaugõppe teel Ostrava Mäetööstuse Kõrgkooli.

9. aprillist 1968 kuni 28. jaanuarini 1970 oli Oldřich Černík Tšehhoslovakkia valitsuse esimees.

Pärast Nõukogude Liidu invasiooni vahistati Oldřich Černík 21. augustil 1968 ja viidi koos teiste Tšehhoslovakkia juhtivate riigitegelastega Moskvasse, kus nad osalesid läbirääkimistel Nõukogude juhtkonnaga. Surve ja ähvaruste tagajärjel oli nad lõpuks sunnitud alla kirjutama Moskva protokollile.

1970. aastal vabastati Oldřich Černík kõigilt riiklikelt ametikohtadelt ja heideti 1971. aastal Tšehhoslovakkia Kommunistlikust Parteist välja. 1970–1989 töötas ta Standardiameti juhataja asetäitjana majandusalal, 1990–1991 oli Linnade ja Külade Liidu esimees.

## Viited
Viljandi vana tuletõrjemaja

**Viljandi vana tuletõrjemaja** on endine tuletõrjedepoo hoone Viljandis aadressil Väike-Turu tänav 3.

Nüüdisajal on tuletõrjedepoo hoovi kasutatud Viljandi pärimusmuusika festivali raames kontserdipaigana.

## Vaata ka
*Viljandi tuletõrjedepoo

## Viited
Kamenski rajoon

**Kamenski rajoon** (vene keeles *Каменский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Arhangelskoje küla.

Rajoon piirneb põhjas Teplo-Ogarevski rajooniga, kirdes Volovo rajooniga, idas Jefremovi rajooniga, lõunas ja idas Orjoli oblastiga ning loodes Tšerni rajooniga.

Rajooni pindala on 795 km². Elanike arv oli 2012. aastal 9383, 2009. aastal 9473 ja 2002. aastal 10 720.

Kamenski rajoonis on 100 asulat, mis kuuluvad kahe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Krasivaja Metša, Sitova Metša, Zuša, Gogol, Galitsa ja Kamenka.

## Viited
Puškini-nimeline vene draamateater

**Puškini-nimeline Riiklik Akadeemiline Vene Draamateater** (jakuudi keeles А.С. Пушкин аатынан Ил Академическай Нуучча Театра; vene keeles Государственный академический Русский драматический театр им. А. С. Пушкина) on vanim teater Sahha pealinnas Jakutskis. 

Puškini-nimeline vene draamateater on vanim teater Kirde-Venemaal. 1891. aastat loetakse **Vene draamateatri Jakuutias** sünniaastaks. Toona oli see asjaarmastajateater.

Uue teatrihoone sai Vene draamateater 1957. aastal – Jakutskis aadressil Lenini prospekt 21.

1998. aastal sai teater akadeemiliseks (riikliku staatuse sai teater varem – enne 1945. aastat). Alates 1999. aastast kannab teater Aleksandr Puškini nime.

## Näitlejaid
Teatris on mänginud tuntud näitlejad Aleksandr Kuznetsov, Nina Konstantinova ja Valentin Antonov. 

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Näitetrupi koosseis
Hiina lihtsustatud kiri

**Hiina lihtsustatud kiri** on hiina kirja ehk hani kirja lihtsustatud kirjamärkidega versioon, mis võeti kasutusele Hiina Rahvavabariigis 1950. aastatel ning kuulutati seal hiina traditsioonilise kirja asemel ametlikuks standardiks. Tänapäeval kasutatakse lihtsustatud kirja Mandri-Hiinas, Singapuris ja Malaisias, traditsioonilist kirja Taiwanis, Hongkongis ja Macaus.

Võtame näiteks märgi, millega kirjutatakse sõnu *wèi* 'jaoks' ja *wéi* 'tegema; olema;
(millekski) saama; (millekski) peetama': 

爲-order.gif|爲, 12 kriipsu: traditsioonilise märgi varasem graafiline variant
為-order.gif|為, 9 kriipsu: tänapäevane traditsiooniline märk (kergelt lihtsustatud variant)
为-order.gif|为, 4 kriipsu: lihtsustatud märk (võeti kasutusele 1956. aasta Hiina kirjareformiga)
Aleksandr Ivanovitš Kuznetsov

**Aleksandr Ivanovitš Kuznetsov** (vene keeles Александр Иванович Кузнецов; sündinud 9. augustil 1946 Tšeljabinskis) on Sahha näitleja ja lavastaja, Venemaa rahvakunstnik.

Ta on 1969. aastast Puškini-nimelise vene draamateatri näitleja ja lavastaja.

## Haridustee ja töökäik
Pärast Franko-nimelise Kiievi akadeemilise teatri näitestuudio lõpetamist 1965. aastal sai Aleksandr Kuznetsov selle teatri näitlejaks. Aastatel 1968–1969 töötas ta vene draamateatris Dzeržinskis ja alates 1969. aastast töötab Vene draamateatris Jakuutias. 1983. aastal lõpetas ta kaugõppes GITIS-e režiiteaduskonna.
 

## Tunnustus
*1980 – Jakuudi ANSV teeneline kunstnik
*1990 – Vene NFSV teeneline kunstnik
*1997 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik
*2000 – Oiunski-nimeline riiklik preemia

## Viited