open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Raiesmik

**Raiesmik** ehk **raiestik** ehk **kännustik** (inglise *clear cut area*) on valdavalt metsanduses kasutatav termin metsamaa kohta, mis jääb järele pärast metsa lageraiet kuni uue metsapõlvkonna võrade liitumiseni. Ka metsamaa, kus puuvõrade liitus on raietega viidud alla 30 protsendi.  

Raiesmikel muutuvad  esialgse metsaeluga võrreldes nii mikrokliima, valgusolud kui ka muldade niiskus- ja toiterežiim, aga ka taimestik (näiteks Eestis metsmaasika välu) ja loomastik (näiteks Eestis hariliku rästiku elupaigana).  

Raiesmiku edasine areng sõltub ka maaomaniku rahalisest olukorrast. Tavaliselt jäetakse väiksematele raiesmikele mõned üksikud puud seemnepuudeks (näiteks männiraiesmikul männid).  

## Vaata ka
*raie
*raiefond
*raiepilet
*raiering
*raievanus

## Viited

## Välislingid
*Urmas Peterson, Kümne aasta raiesmikud satelliidipiltidel Eesti Loodus, 04/2003
Põlendik

**Põlendik** (inglise *burnt woodland*) on valdavalt metsanduses kasutatav termin metsata metsamaa osa kohta, mis on metsapõlengus kas osaliselt või täielikult hukkunud.

Põlendikul muutub põlengueelse metsaeluga võrreldes nii mikrokliima, valgusolud kui ka muldade niiskus- ja toiterežiim, aga ka taimestik ja loomastik. Eestis näiteks võivad põlendiku kodustada harilikud rästikud, valgejänesed jpt. 

Põlendikku taaselustavad (varustades seemnetega) ka mitmed linnud, nagu mänsak (*Nucifraga*), kuna neil leidmata jäänud seemned lähevad sageli kasvama. 

## Vaata ka
*ale
*põlendmaa
*raiesmik

## Viited
Tartu (suurtükipaat)

**Tartu** oli 1897. aastal ehitatud Eesti merejõudude Peipsi Laevastiku Divisjoni suurtükipaat. On kandnud ka nimesid Jurjev, Graf Kirchbach, Narova ja Heimatland.

## Ajalugu
Jurjev oli Venemaa teedeministeeriumi käsunduslaev Peipsi järvel. Mobiliseeriti 1915. aastal Vene Peipsi flotilli. Sai relvastuseks vaid kuulipildujad ja jäi flotilli staabilaevaks.

1918. aasta talvel langes Jurjev Pihkva lähedal Saksa vägede kätte, nimetati ümber Graf Kirchbachiks ja tegutses järgnevalt kapten Ferdinand Wichmanni juhatusel eestlastest meeskonnaga Saksa vägede käsunduslaevana. Sama aasta novembris Saksa okupatsiooni lõppemisel müüsid sakslased Graf Kirchbachi kaupmees Brockile. 

Eesti valitsus ei tunnistanud laeva müüki ja 1. märtsil 1919 võeti see Peipsi Laevastiku Divisjoni. Laev sai nimeks Tartu ja relvastati ühe 47 mm Hotchkissi kahuriga ning ühe 40 mm õhutõrjekahuriga. See oli ilmselt ainuke õhutõrjekahur Peipsi laevastiku divisjonis Vabadussõja päevil. 1919. aasta oktoobris lisati Tartule ka üks 75 mm kahur. Tartu sõjaaegne meeskond oli 29 meest, sellest 3 ohvitseri. Vabadussõja aegseks komandöriks oli mitšman Jaan Usin. Pärast Vabadussõda jäi suurtükipaat Tartu Peipsi laevastiku divisjoni koosseisu. 1931. aastal tehti talle kapitaalremont.

Okupeeritud Eestis võeti Tartu 1940/1941. aasta talvel Leningradis asunud Dzeržinski-nimelise Kõrgema Mereväeinseneride Kooli õppelaevaks. 22. märtsil sai ta nimeks Narova. Saksa-Vene sõja alates relvastati ta kolme 45 mm kahuriga, võeti Peipsi Flotilli ja osales lühikest aega sõjategevuses Peipsil. 22. juulil sai Narova Mustvee reidil Saksa õhurünnakust raskelt vigastada ja uputati päev hiljem Omedu jõe suudmes, Mustveest 7 km lõuna pool, oma meeskonna poolt.

1941. aasta septembri lõpul tõsteti laev saksa pioneeride poolt üles ja pärast remonti võeti Heimatlandi nime all kasutusele. 1942. aastal anti laev üle Eesti Omavalitsusele ja sai jällegi Tartuks, aga mitte kauaks. Juba 1943. aasta septembris võeti ta sakslaste poolt tagasi, sai jälle nimeks Heimatland ja teda hakati kasutama 4. suurtükipraamide flotilli transpordilaeva ja ujuvkasarmuna. Kui Punaarmee 1944. aasta augustis Emajõeni jõudis, uputati Heimatland 25. kuupäeval oma meeskonna poolt jõkke; päev hiljem pommitati pooluppunud laeva veel omakorda Nõukogude lennuväe poolt.

Pärast sõda lammutati kunagise Eesti suurtükipaadi Tartu vrakk samanimelises linnas.

## Laeva andmed
* Ehitaja: Riia Lange & Pojad tehas
* Veeväljasurve: 145 t 
* Pikkus: 37 m 
* Laius: 5,3 m 
* Süvis: 1,3 m 
* Relvastus: 1 x 75 mm kahur, 1 x 47 mm Hotchkissi kahur, 1 x 40 mm õhutõrjekahur 
* Jõuallikas: aurumasin 120 hj 
* Kiirus: 9 sõlme 
* Meeskond: 29 meest, sellest 3 ohvitseri

## Viited

## Välislingid
*http://www.ra.ee/fotis/watermark.php?id=129324
*https://cache.osta.ee/iv2/auctions/1_9_10686595.jpg
Evald Voitk

**Evald Voitk** (ka **Evald Johannes Woitk**, **Evald J. Voitk**, **Evald J. Woitk**, **Evald Johannes Voitk** ja **Evald Woitk**; 14. juuli/27. juuli 1907 Valgjärve vald – 29. oktoober 1976 Toronto) oli eesti prosaist, luuletaja, näitekirjanik ja ajakirjanik.

Ta on õppinud Kammeri algkoolis, Hugo Treffneri Gümnaasiumis ja (ema onupoja Konrad Mäe mõjul) aastatel 1930–1932 Pallase kunstikoolis, kuid pidi kunstiõpingud katkestama daltonismi tõttu.

Ta oli Eesti Rahvuskirjanike Ühingu asutajaid ja peamine liider. Ta tegutses ajakirjanikuna Tartus ja aastal 1935 Valgas. Aastatel 1936–1938 töötas ta ajalehe Vaba Maa (kuni ajalehe sulgemiseni) toimetuses. Aastatel 1938–1940 töötas ta Rahvalehe toimetuses reporteri ja fotograafina.
Fülogeograafia

**Fülogeograafia** (inglise *phylogeography*) on biogeograafia, populatsioonigeneetika ja fülogeneetika allharuna uurimissuund, mis uurib ja kirjeldab geograafilisi protsesse ja sündmusi ning nende levikut ja fülogeneetilisi seoseid ning seaduspärasusi ja üksikute geneetiliste liinide seoseid taksonisiseselt. 

## Termin

1987. aastal kasutas terminit "fülogeograafia" esimesena John Avise koos kaastöötajatega Georgia Ülikoolist (Ameerika Ühendriigid).

Fülogeograafilisi uuringuid on koostatud loomade, taimede ja bakterite kohta.

## Vaata ka
*Mitokondriaalne DNA
*polümeraasi ahelreaktsioon
*RNA

## Viited

## Välislingid
*J.C.Avise, *[http://biology.fullerton.edu/baja/docs/avise_98.pdf The history on purview of phylogeography: a personal reflection]*, Molecular Ecology, (1998), 371 - 379, Veebiversioon (vaadatud 06.12.2013) (*inglise keeles*) 
*John C. Avise, *[http://books.google.ee/books?id=lA7YWH4M8FUC&printsec=frontcover&dq=Phylogeography:+The+History+and+Formation+of+Species&hl=et&sa=X&ei=Lg2iUpvNFO6k0AWzoYCQDA&redir_esc=y#v=onepage&q=Phylogeography%3A%20The%20History%20and%20Formation%20of%20Species&f=false Phylogeography: The History and Formation of Species]*, 2000, President and Fellows of Harvard College, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 06.12.2013) (*inglise keeles*) 

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Phylogeographie]] seisuga 06.12.2013.*
Sikorsky S-92

**Sikorsky S-92** on Sikorsky Aircraft Corporationi toodetav kahemootoriline keskmise tõstejõuga üldotstarbeline helikopter. Kopter on arendatud välja Sikorsky S-70 baasil. Kopteri esmalend toimus Sikorsky Arenduse lennukeskuses Floridas West Palm Beachis 1998. aasta 23. detsembril.

## Modifikatsioonid
;S-92A
Tsiviilkasutuseks mõeldud kopterit S-92A toodetakse erinevates versioonides.
;H-92 Superhawk
H-92 Superhawk on kopteri S-92 militaarversioon (mootorite võimsus 2300&nbsp;kW kummalgi). 

Kanada tellitud S-92 kopterite tähistus on CH-148 Cyclone. Indias toodab S-92 koptereid Sikorsky litsentsi alusel Tata Advanced Systems Limited (TASL).

## Käitajad

### Valitsused
;
* Aserbaidžaani valitsus
;
* Kuninglik Bahreini õhujõud
;
* Iiri rannavalve
;
* Vaata Sikorsky CH-148 Cyclone
:Kanada tellis 28 militaarkasutuseks mõeldud kopterit 2004. aasta novembris.
;
*Kuveidi õhujõud
;
*Siseministeerium
;
*Lõuna-Korea valitsus
*Korea Vabariigi rannavalve (tellitud) 
;
*Tai valitsus – 3
;
*Türgi valitsus  
;
*Türkmenistani valitsus – 2
;
*Tema Majesteedi rannavalve – 4

### Tsiviilkäitajad
;
* Brunei Shell Petroleum 
;
* Líder Aviação
;
* Eastern General Aviation
*China Southern Airlines
;
* CHC Helicopter
* Cougar Helicopters
; 
* Bristow Norway

## Kirjeldus


## Bibliograafia
* Leoni, Ray D. *Black Hawk, The Story of a World Class Helicopter*, American Institute of Aeronautics and Astronautics, 2007. ISBN 978-1-56347-918-2.

## Viited

## Välislingid

* S-92 page on Sikorsky.com
* H-92 page on Sikorsky.com
* HELIS.com Sikorsky S-92/H-92/CH-148 Helibus/Super Hawk/Cyclone Database
* "Bigger Brother" by Peter Grey in Flight 04/02/03
* "Sikorsky sets August date for flight tests of redesigned S-92 Helibus" Flight 02/05/00
* S-92 article on ROTORHUB
Fender Jaguar

**Fender Jaguar** on 1960. aastatel loodud elektrikitarr. Kitarri lõi džässmuusik Leo Fender.

## Kuulsad kasutajad
* Kurt Cobain (Nirvana)
* John Frusciante
* Johnny Marr (The Smiths)
* Brian Molko (Placebo)
* Thurston Moore (Sonic Youth)
* Lee Ranaldo (Sonic Youth)
* Kevin Shields (My Bloody Valentine)
* Robert Smith (The Cure)
* Tom Verlaine (Television)
Kehatemperatuur

**Kehatemperatuur** ehk **kehasoojus** (inglise *body temperature*) on kontseptsioon mille kohaselt on elusorganismidel võime kontrollida nii keha soojuskadu kui ka soojusteket, ka füsioloogiline näitaja.  
Arvatakse, et kehatemperatuuri tingivad kehas toimuvad ainevahetusprotsessid.

Kehatemperatuur võib varieeruda nii liigiti, indiviiditi ja on sõltuvuses nii elueast, keha asendist, organismi tervislikust ja/või haiguslikest seisunditest, toitumisest ning ka pärilikkusest, aastaaegadest, ööpäeva rütmist jpm teguritest.

Poikilotermsetel organismidel nagu selgrootud ja selgroogsetest kalad, roomajad ja kahepaiksed  termoregulatsioon puudub ja nende kehatemperatuur muutub koos ümbritseva keskkonna temperatuuriga.

Püsisoojastel organismidel nagu selgroogsetest linnud ja enamik imetajaid püütakse termoregulatsiooni käigus kehatemperatuuri hoida sõltumatuna ümbritseva keskkonna temperatuurist.

## Roomajad
### Maolised
Madude kehatemperatuur muutub koos ümbritseva keskkonna temperatuuriga. Hariliku rästiku kehatemperatuur kõigub looduses vahemikus 9–31&nbsp;°C. Optimaalne kehatemperatuur on isastel ligi 25&nbsp;°C, tiinetel emastel 28&nbsp;°C. Rästikute jaoks surmavad kehatemperatuurid on 37&nbsp;°C, mis toob kaasa soojakangestuse ja välistemperatuur -4&nbsp;°C..

## Imetajad
### Inimesel

Inimese kehatemperatuuri reguleerib hüpotalamuses paiknev soojusregulatsioonikeskus.

Inimese keskmine kehatemperatuur on 36,0–36,8&nbsp;°C.

## Vaata ka
*kalor
*talveuni
*vererõhk

## Viited
Jõgeva viadukt

**Jõgeva viadukt** on Jõgeva-Mustvee maanteel olev sild (viadukt). 

Sild valmis 1987. aastal ja selle pikkus on 203 m.

## Viited
Narva raudteesild

**Narva raudteesild** on üle Narva jõe kulgev raudteesild Narvas Tallinna-Peterburi raudteeliinil. 

Nüüdisaegne sild valmis 1947. aastal ja selle pikkus on 147 m.

Samas kohas on varem olnud kolm erinevat silda.

Esimene Narva raudteesild ehitati 1869. aastal. 1902. aastal ehitati selle kõrvale allavoolu teine sild, mis oli esimesest tugevam. Mõlemad sillad lasti sõjategevuse käigus õhku:28. novembril 1918 taganevate Saksa okupatsioonivägede poolt ja 19. jaanuaril 1919 taganevate Punaarmee sõdurite poolt. 1920. aasta aprillis sild taastati ja seda kasutati seni, kui ehitati uut silda. Sild demonteeriti 1924. aastal.

Uue silla ehitamist alustati 1921. aastal professor Andrzej Pszenicki projekti järgi. See ehitati samasse kohta, kus oli 1902. aastal ehitatud vana sild. 

12. detsembril 1923 avas riigivanem Konstantin Päts Narvas vana raudteesilla kõrvale kärestiku kohale ehitatud uue raudteesilla pikkusega 107 meetrit(teistel andmetel 110 m) ja üldpikkusega 150 m. Viimase needi neetisid sillatalasse Päts koos Nõukogude Liidu täievolilise esindaja Leonid Starkiga. Raudkonstruktsiooni ehitas Inglise-Balti tehas. Ehitustööde juhataja oli professor Ottomar Maddison. Silla maksumus oli 40 miljonit marka.

See oli viimane terasest tehtud sild Eestis, edaspidi ehitati sillad raudbetoonist. Samuti oli see esimene suurehitis Eesti Vabariigis, mida tehti kohalike jõududega. Sild purustati Teise maailmasõja ajal, selle laskis enne taandumist õhku 16. augustil 1941 Punaarmee.

17. aprillil 1942. aastal avati Narvas 1941. aastal õhitud raudteesilla asemel uus sild, ent ka see püsis vaid mõne kuu, sest peagi ründas seda Nõukogude lennuvägi ja hävitas ka selle silla.

Narva raudteesilla järgi on nime saanud Raudsilla tänav.

25. oktoobril 2012 andis Eesti Post välja margiploki (postmargid nr 524–526) teemal "Raudteesillad". See oli Eesti, Läti ja Leedu ühisväljaanne, kus peale Narva silla on kujutatud veel Carnikava silda Lätis ja Lyduvėnai silda Leedus. Samasugused margid ilmusid ka Lätis ja Leedus.

Pilt:Narva-raudteesild-1870.jpg|Esimene Narva raudteesild 1870. aastal
Pilt:Narva-raudteesild-1918-purustatud.jpg|1918.–1919. aastate sõjategevuse käigus purustatud sillad
Pilt:Narva-raudteesild-1923-1.jpg|1921.–1923. aastatel ehitatud uus sild
File:Narva raudteesild.jpg|Narva raudteesild aastal 2021


## Viited

## Välislingid

*1923. aastal ehitatud silla pilt
Pikasilla sild

**Pikasilla sild** on Viljandi-Rõngu maantee sild Tõrva vallas Pikasillal. Sild ületab Väikese Emajõe. 

Praegune sild valmis 1959. aastal (avati liiklusele 3. detsembril) ja selle pikkus on 120 m.

Kuni 1977 oli silla mõlemas otsas Pikasilla küla. 1977 liideti idapoolne Pikasilla küla (külaosa?) Purtsi külaga.

## Viited

## Välislingid

* Pikasilla silla ajalugu alates keskajast: http://pikasilla.blogspot.com/p/sillad.html
Kadrina viadukt

**Kadrina viadukt** on Pärnu-Rakvere-Sõmeru maanteel olev sild (viadukt) Kadrinas. Sild ületab Tallinna-Narva raudtee. 

Sild valmis 1979. aastal ja selle pikkus on 114 m.

## Viited
Konuvere kivisild

**Konuvere kivisild** on Konuvera kivisilla teel olev kuue segmentkaarvõlviga paekivist sild, mis ületab Vigala jõge.

Sild valmis 1861. aastal ja selle pikkus on 110 m. Selle projekteeris F. W. Alisch.

1998. aastal arvati sild ehitismälestiseks.

Silla kõrval asub 1993. aastal valminud Konuvere maanteesild.


Fail:Konuvere Bridge.JPG
Fail:Konuvere sild 2012-08-11.JPG
Fail:Konuvere bridge1.png
Fail:Konuvere kivisild.jpg


## Viited

## Välislingid

* 
* Mart Keskküla. Konuvere silla restaureerimine. Muinsuskaitse aastaraamat, 2007. Lk 47–48
Tori sild

**Tori sild** on sild Pärnu–Tori maanteel, mis ületab Pärnu jõge. Sild valmis 2023. aastal.

Eelmine sild valmis 1956. aastal ja selle pikkus oli 136 m.

2022. aastal hakati ehitama uut silda. Algselt oli plaanis olemasolev sild renoveerida, aga ilmnes, et uue silla rajamine on mõistlikum. Liiklus avati uuel sillal novembris ja sild ise valmis augustis 2023.

Uus sild on 140,6 m pikk ning 15,1 m lai. Selle maksumus oli 3,84 miljonit eurot.

## Viited
Sindi sild

**Sindi sild** on Urge-Sindi maanteel olev sild.

Sild valmis 1948. aastal ja selle pikkus on 128 m.

## Vaata ka
*Tammiste sild

## Viited
Armeenia köök

**Armeenia köök** on Armeenia rahvuslik toidutraditsioon. Armeenia köök sarnaneb türgi köögi, kreeka köögi, Süüria köögi, pärsia köögi ja araabia köögiga.
 
Põhilised toiduained on nisu (bulgur), lambaliha, baklažaan, jogurt, kikerhernes, läätsed, uba ja leib, palju puuvilju, pähkleid ja maitsetaimi.

#### Eelroad
Armeenias kaetakse laud traditsiooniliselt enne pearoa söömist rohkete eelroogadega (*mezze*), mille hulka kuuluvad:
* mitmesugused lamba- või lehmapiimast valmistatud juustud
* täidetud juurviljad
* juurviljahoidised (*pickles*): kapsas, kurk, tomatid, lillkapsas, porgandid, viinamarjad, küüslauk jpt
* värsked maitsetaimed
* salatid
* tüüpiline armeenia lameleib eelroogade kõrvale on lavašš (armeenia լավաշ).

Suurema osa einete juurde pakutakse juustu, tomatit ja peterselli.

## Levinud road
*Basturma* (armeenia բաստուրմա) on rohkelt maitsestatud ja õhu käes kuivatatud veiseliha.

*[[Dolma]]* on vürtsitatud hakkliha ja riis, mis on rullitud viinamarjalehe või kapsalehe sisse.

*[[Harissa (puder)|Harissa]]* on purustatud nisuteradest ja lambalihast valmistatud puder või kört.
  
*Hašš* on lehmajalast valmistatud supp, mida süüakse lavašiga.

*Horovats* (armeenia խորոված *xorovaç*) on traditsiooniline armeenia kebab.

*Ishkhan* on Sevani järve forellist mitmes variatsioonis valmistatud kalaroog.

*Jajik* on populaarne kurgi-jogurtisupp.

Populaarne liharoog on kiufta.

Levinud on pilaff (*plov*) ning sarnane purustatud nisust (*bulgur*) valmistatud roog.

Armeenia köögis kasutatakse palju puuvilju, näiteks aprikoos, viik, virsik, granaatõun ja ploomid.

Nisust (*bulgur*) ja riisist valmistatud roogasid maitsestatakse röstitud kõrvitsaseemnete ja pistaatsiapähklitega.

Maitsestamiseks kasutatakse peamiselt selliseid maitsetaimi nagu tume basiilik, koriander jt.

Armeenias valmistatakse ka väga maitsvaid kooke, näiteks linnupiimakook. Magustoidu kõrvale juuakse väga peeneks jahvatatud pulbrist valmistatud kohvi.

## Alkohoolsed joogid
*Ararat
*kilikia
*kotayk
*oghid


Pilt:Khash (dish).jpg|Hašš
Pilt:Khorovats.jpg|Horovats
Pilt:Armenian dolma.jpeg|Armeenia dolma


## Kirjandus
* Alan Davidson. *The Oxford Companion to Food* – Oxford University Press, 1919, lk 35
* Irina Petrosian, David Underwood. *Armenian Food: Fact, Fiction & Folklore* – Lulu.com, 2006 Google'i raamat.
Vene Üliõpilaste Selts

**Vene Üliõpilaste Selts** on 1921. aastal asutatud (taasasutatud 1991) ning Tartus (ka: nimetatud ka: *Tartu Ülikooli Vene Üliõpilaste Selts*) ja Tallinnas tegutsev üliõpilasorganisatsioon. 

## Viited
Korporatsioon Ugandala

**Korporatsioon Ugandala** oli 1922. aastal asutatud Tallinna üliõpilaskorporatsioon. Aastal 1937 liitus see korporatsiooniga Ugala.

Ugandala oli meeskorporatsioon, tegutses Tallinna Tehnikumi juures 13. detsembrist 1922 kuni 4. maini 1937. Värvid olid sinine-violett-valge, alates 12. juunist 1923 indigosinine-violett-valge.

## Viited
Aardlane

**Aardlane** (*Buprestis*) on perekond mardikaid hundlaste sugukonnast.

## Eesti liigid
* *Buprestis haemorrhoidalis* – ahas-aardlane
* *Buprestis octoguttata* – noobelaardlane
Süsiklased

**Süsiklased** (*Tenebrionidae*) on sugukond mardikaliste seltsis. Sugukonda arvatakse üle 20 000 liigi.
ETKL

**ETKL** on lühend, mis võib tähendada:
***[[Eesti Tantsukunstnike Liit]]**
***[[Eesti Tööandjate Keskliit]]**
Thilo Sarrazin

**Thilo Sarrazin** (sündinud 12. veebruaril 1945 Geras) on Saksa poliitik ja majandustegelane. 

Ta kuulus Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse, kuid heideti sealt "poliitiliselt ebakorrektsete" veendumuste tõttu 31. juulil 2020 välja.

Thilo Sarrazin õppis aastatel 1967–1971 Bonni ülikoolis majandusteadust. 1973. aastal sai ta doktorikraadi. Alates 1975. aastast töötas ta avalikus sektoris, tegutsedes põhiliselt rahanduse alal. Aastatel 2002–2009 oli ta Berliini finantssenaator (liidumaa rahandusminister). 

Aastatel 2009–2010 oli Sarrazin Saksamaa Riigipanga juhatuse liige, kust ta enda seisukohti väljendavate avalduste tegemise pärast lahkuma sunniti.

## Raamatud
* 2010 – "Deutschland schafft sich ab" (eesti keeles "Saksamaa käib maha", 2013), milles ta oli väga kriitiline Saksamaa sotsiaalabisüsteemi, haridussüsteemi ja immigratsioonipoliitika suhtes. Raamat äratas väga suurt tähelepanu (seda osteti üle 2 miljoni eksemplari) ja tekitas vastakaid arvamusi.
* 2012 – "Europa braucht den Euro nicht" ("Euroopa ei vaja eurot").
* 2014 – "Der neue Tugendterror. Über die Grenzen der Meinungsfreiheit in Deutschland." ("Uus voorusterror. Arvamusvabaduse piiridest Saksamaal").
* 2016 – "Wunschdenken. Europa, Währung, Bildung, Einwanderung – warum Politik so häufig scheitert" (eesti keeles "Soovmõtlemine. Euroopa, raha, haridus, sisseränne – miks poliitika nii sageli ebaõnnestub" 2017).
* 2018 – "Feindliche Übernahme − Wie der Islam den Fortschritt behindert und die Gesellschaft bedroht" ("Vaenulik ülevõtmine - kuidas islam progressi takistab ja ühiskonda ohustab"). 

## Viited

## Välislingid
*Sisseränne on sotsiaalse valiku küsimus. Ahto Lobjaka intervjuu Thilo Sarraziniga
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia sümfooniaorkester

**Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia sümfooniaorkester** (lühendatult **EMTA sümfooniaorkester**; varem *Tallinna Konservatooriumi sümfooniaorkester*) on Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia juures tegutsev sümfooniaorkester.

Orkester moodustati arvatavasti 1921. aastal. 1940. aastal orkestri tegevus soikus. Orkestri tegevus hoogustus jälle 1980. aastatel.

## Viited
Võru sümfooniaorkester

**Võru sümfooniaorkester** oli Võrus aastast 1923 tegutsenud sümfooniaorkester.

Orkestrit on dirigeerinud Eduard Tamm, Hendrik Juurikas, Samuel Onno.

## Viited
Tallinna Töölismuusika Ühingu sümfooniaorkester

**Tallinna Töölismuusika Ühingu sümfooniaorkester** oli aastatel 1929–1940 Tallinna Töölismuusika Ühingu juures tegutsenud sümfooniaorkester.

Orkestri dirigent oli Nikolai Goldschmidt.

## Viited
Narva Orkestrantide Ühingu sümfooniaorkester

**[[Narva Orkestrantide Ühing]]u sümfooniaorkester** oli aastatel 1930–1940 hooajaliselt tegutsenud sümfooniaorkester.

Orkestrit on juhatanud teiste seas Aleksander Õunapuu, Nikolai Klaas, Nikolai Goldschmidt.

## Viited
XXI Sajandi Orkester

**XXI Sajandi Orkester** on aastal 2000 asutatud projektipõhine sümfooniaorkester.

Orkestri asutaja ja dirigent on Erki Pehk.

Orkestri aktiivsem tegevusperiood kestis kuni 2011. aastani. Pärast seda on orkester üles astunud harva, peamiselt tellimuskontsertide tarvis.

Orkestri esimene esinemine oli 21. märtsil 2000 Tallinnas Mustpeade Majas toimunud Georg Otsa mälestuskontserdil. Märkimisväärsed kontserdid on toimunud koos järgmiste artistidega: viiuldaja Tatjana Grindenko (David Oistrahhi festival, 14. juuli 2000), kontratenor Max Emanuel Cencic (Tallinna Mustpeade Maja, 19. detsember 2000), flöödimängija Camilla Hoitenga (David Oistrahhi festival, 13. juuli 2002). Orkester on produtseerinud ja osalenud sellistel kontsertidel nagu "Rujaleidja" Tallinna Lauluväljakul (8. juuli 2001), heategevuskontsertide sari AIDS-i vastu võitlemise päeval 1. detsembril Kaarli kirikus ("Ava silmad!" 2005, "Märka inimest!" 2006, "Kingi võimalus!" 2007, "Minu inimesed!" 2008, "Oska elada!" 2009, "Uus algus" 2010), Leigo järvemuusika festivali kontsert (11. august 2007), Äripäeva korraldatud Eesti ettevõtete Top 100 ball (2005, 2006, 2007, 2008, 2012, 2014, 2015) jpt üritustel. 

Aastatel 2000–2007 osales orkester Smithbrige Productionsi (hiljem Muusikaliteater) muusikaliproduktsioonides Tallinna Linnahallis: "Vampiiride tants" (2000), "Ei-ei Nanette!" (2001), "Hüljatud" (2001), "Miss Saigon" (2002), "Oliver!" (2003), "Hull sinu järele" (2004), "Georg" (2005), "Tuhkatriinu" (2005), "Pipi Pikksukk" (2006), "Fantoom" (2007).

Orkester on osalenud Hanna-Liina Võsa CD-plaadil "Premiére" (2005), eesti meespopartistide hittide orkestratsioonide CD-l "Kaheksa" (2007) ja eesti naispopartistide analoogilisel CD-l "Üheksa" (2008). 

Orkester on salvestanud Margo Kõlari muusika Elmo Nüganeni lavastatud filmile "Nimed marmortahvlil" (2002).

Orkester on osalenud Klaudia Taevi nimelise konkursi lõppkontserdil (2001, 2003, 2005, 2007, 2009) ja korraldanud Pärnu Rahvusvahelist Ooperimuusika Festivali.

## Viited
Viljandi sümfooniaorkester

**Viljandi sümfooniaorkester** oli aastal 1920 asutatud ja Viljandis tegutsenud sümfooniaorkester. 

1930. aastatel orkestri tegevus peaaegu lakkas, kuid aastatel 1947–1961 tegutses orkester aktiivselt.

Orkestrit on juhatanud Heinrich Sarri, Karl Grünvald, Augustin Pung.

## Viited
Eesti Teatriuurijate ja -kriitikute Ühendus

**Eesti Teatriuurijate ja -kriitikute Ühendus** on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab teatriuurimise, teatrikriitika ning nende õpetamisega seotud inimesi.

Ühing on moodustatud varem kahe eraldi oleva organisatsiooni – **Eesti Teatriuurijate Ühendus** ja **Eesti Teatrikriitikute Ühendus** – ühinemisel.

## Viited

## Välislingid
*Organisatsiooni koduleht
Laurence Tomson

**Laurence Tomson** (1539 Northamptonshire – 29. märts 1608) oli inglise poliitik, kirjamees ja tõlkija. Ta oli Elizabeth I aja Inglismaa riigisekretäri Francis Walsinghami erasekretär. Mary I valitsemisajal oli ta heebrea keele lektor Genfi Ülikoolis.

Tomson redigeeris Uue Testamendi ja Genfi Piibli tekste ja kommentaare. Tema poolt ümbertöötatud väljaanne ilmus 1576. aastal. Tomson oli kalvinist ning tema kommentaarid kajastavad selle teoloogia tõekspidamisi.

## Teosed
Laurence Tomsoni teosed:

* ‘An Answere to certeine Assertions and Obiections of M. Fecknam,’ London [1570].
* ‘Statement of Advantages to be obtained by the establishment of a Mart Town in England,’ 1572, manuscript in the Public Record Office. 
* ‘The New Testament … translated out of Greeke by T. Beza. Whereunto are adjoyned brief summaries of doctrine … by the said T. Beza: and also short expositions … taken out of the large annotations of the foresaid authour and J. Camerarius. By P. Loseler, Villerius. Englished by L. Tomson,’ London, 1576, dedicated to Sir Francis Walsingham; again 1580, 1587, 1596. Several other editions of Tomson's revision of the Genevan version of the New Testament were published in the whole Bible. It was based on the work of Pierre Loiseleur.
* ‘A Treatise of the Excellencie of a Christian Man, and how he may be knowen. Written in French. … Whereunto is adioyned a briefe description of the life and death of the said authour (set forth by P. de Farnace). … Translated into English,’ London, 1576, 1577, 1585, dedicated to Mrs. Ursula Walsingham. 
* ‘Sermons of J. Calvin on the Epistles of S. Paule to Timothie and Titus … Translated,’ London, 1579.
* ‘Propositions taught and mayntained by Mr. R[ichard] Hooker. The same briefly confuted by L. T. in a private letter’ (Harleian MS. 291, f. 183). 
* ‘Treatise on the matters in controversy between the Merchants of the Hanze Towns and the Merchants Adventurers,’ 1590, a Latin manuscript in the Public Record Office.
* ‘Mary, the Mother of Christ: her tears,’ London, 1596.
* ‘Brief Remarks on the State of the Low Countries’ (Cottonian MS., Galba D vii. f. 163).

## Viited

## Välislingid
*Works by or about Laurence Tomson in libraries (WorldCat catalog)
*The Bible, that is, the Holy Scriptures conteined in the Olde and New Testament, translated according to the Ebrew and Greeke, and conferred with the best translations in diuers languages. With most profitable annotations vpon all the hard places, and other things of great importance (1595)
*The Bible, that is, the Holy Scriptures conteined in the Olde and Newe Testament : translated according to the Ebrew and Greeke, and conferred with the best translations in diuers languages ; with most profitable annotations upon all the hard places, and other things of great importance .. (1599)
Teatriliidu Seenioride Ühendus

**Teatriliidu Seenioride Ühendus** (ka: *Eesti Teatriseenioride Ühendus*) on Eesti teatriorganisatsioon, mis ühendab neid teatritöötajaid, kes enam aktiivselt teatritööst osa ei võta.

## Viited

## Välislingid
*Organisatsioonist Eesti Teatriliidu kodulehel
Birgitta festival

**Birgitta festival** on 2005. aastast Tallinnas Pirita kloostri varemetes toimuv muusikateatrifestival, mille asutas Eri Klas ja kes oli kuni 2016. aastani ka festivali kunstiline juht. 

Festivali korraldab Tallinna Filharmoonia. 2016. aasta festivali alapealkiri oli "Armastusega Eri Klasilt". 2017.–2019 aasta festivali kunstiline juht oli Risto Joost. 2020. ja 2021. aasta festivali kunstiliseks juhiks kinnitati Kuldse Maski laureaat, Moskva Helikon-Opera kunstiline juht ja lavastaja Dmitri Bertman, kelle kunstilisel juhtimisel ühtegi festivali ei toimunud, sest 2020. ja 2021. aasta festivalid jäid ära koroonapandeemia tõttu. Alates 2022. aastast on Birgitta festivali kunstiline juht olnud Tõnu Kaljuste.

Birgitta festival ühendab keskaegse kloostri hämara võlu tänapäeva muusikateatri viimase sõnaga. Birgitta festival on Tallinna tunnusfestival, mis toimub igal aastal augustis. Festivalil on etendatud oopereid, ballette, lavastatud oratooriume, kaasaegse tantsu etendusi, muusikale ja teisi muusikateatri žanreid. Pirita kloostri varemed saavad festivali ajaks peale katuse, muutudes Birgitta ooperimajaks. Saalis on tõusuga tooliread ja mugavad istmed, etendustel on eesti- ja ingliskeelsed subtiitrid, territooriumil on avatud restoran ja kohvik.

## Viited

## Välislingid
*Birgitta Festivali koduleht
*Tallinna Filharmoonia koduleht
*Festivalist organisatsiooni Eesti Muusikafestivalid kodulehel
Tallinna kammermuusika festival

**Tallinna kammermuusika festival** on aastast 2005 Tallinnas toimuv kammermuusikat esitav festival. 

Festivali kunstiline juht on Pille Lill.

## Viited

## Välislingid
*Festivalist Pille Lille Muusikute Fondi kodulehel
*Festivalist organisatsiooni Eesti Muusikafestivalid kodulehel
Rainbow Jazz

"**Rainbow Jazz**" oli Tartus 2003. aastast toimunud džässmuusikat esitav festival. Festivali mantlipärijaks peetakse festivali "IDeeJazz".

Festivali kunstiline juht on Lembit Saarsalu.

Festivalil on osalenud näiteks Merle Kollom, Freddy Cole (USA), Monty Alexander (USA), dr. Lonnie Smith (USA), The Four Freshmen (USA), Severi Pyysalo (Soome), Kimmo Pohjonen (Soome), Frits Landesbergen (Holland), The Three Ladies of Blues (USA-Saksamaa), Man Sound (Ukraina), Trio X (Rootsi), A'Cappella ExpreSSS (Venemaa), Sergei Tšipenko Bänd (Venemaa), Riia Saksofonikvartett (Läti) ja Dainius Pulauskas Sextet (Leedu).

## Viited

## Välislingid
*Festivalist organisatsiooni Eesti Muusikafestivalid kodulehel
OmaDRAAMA

**Balti Teatri Festival** "**OmaDRAAMA**" on aastast 2006 toimuv teatrifestival, kus esitatakse Eesti, Läti ja Leedu lavastusi. 

Festivali on korraldanud SA Eesti Teatri Festival.

## Viited
I.D.A.

**I.D.A.** (akronüüm sõnadest International Dance Acitivity) on aastast 2000 Eestis toimuv rahvusvaheline balleti ja nüüdistantsu festival. 

Rahvusvaheliseks festivaliks sai see 2002. aastal.

Festivali on korraldanud Vanemuine.

## Viited

## Välislingid
*Festivalist Vanemuise teatri kodulehel
Noore Tantsu festival

**NOTAFE** (1995. aastani *Laste Tantsu festival*) on alates 1993. aastast Viljandis korraldatav rahvusvaheline etenduskunstide festival. 

Festivali on korraldab MTÜ Evestuudio.

## Viited

## Välislingid
*Festivali koduleht (inglise keeles)
River Stour

**River Stour** (Stour' jõgi) on mitme inglise jõe nimi.

***[[River Stour (Dorset)|River Stour]]** – jõgi Inglismaal Wiltshire'is ja Dorsetis
***[[River Stour (Kent)|River Stour]]** – jõgi Inglismaal Kenti krahvkonnas
****[[River East Stour]]** – jõgi Inglismaal Kenti krahvkonnas
****[[River Great Stour]]** – jõgi Inglismaal Kenti krahvkonnas
****[[River Little Stour]]** – jõgi Inglismaal Kenti krahvkonnas
***[[River Stour (Sufflok)|River Stour]]** – jõgi Inglismaal Suffolki ja Essexi krahvkondades
***[[River Stour (Warwickshire)|River Stour]]** – jõgi Inglismaal Warwickshire'i krahvkonnas
***[[River Stour (Worcestershire)|River Stour]]** – jõgi Inglismaal Worcestershire'i krahvkonnas
Evolutsioon (festival)

"**Evolutsioon**" oli aastatel 1994–2002 Tallinnas biennaalina toimunud rahvusvaheline nüüdistantsufestival. 

Festivali korraldas 2. tants ja enne seda (aastani 1999) Tantsuinfo Keskus.

## Viited
Alma Teder

**Alma Teder** (sünninimi **Alma Papp**, aastatel 1935–1937 **Alma Rooseste**; 30. jaanuar (17. jaanuar vkj) 1908 Albu vald, Järvamaa – 27. juuli 1990 Norrköping) oli eesti kirjanik ja näitleja.

Kooliteed alustas ta Kehras, lõpetas 1925. aastal Tallinna õhtugümnaasiumi ja 1930. aastal Draamastuudio teatrikooli.

Ta oli aastatel 1929–1934 Draamastuudio Teatri näitleja, hiljem oli ta ametnik ja raamatupidaja Tallinnas.

1944. aastal siirdus Rootsi, elades algul Valdemarsvikis, hiljem Norrköpingis. Töötas seal algul tekstiilivabrikus, 1964. aastast aga linnamuuseumis. Ta suri 1990. aastal Norrköpingis ja maeti 27. septembril 1996 (ekslikult 1. augustil 1996) ümber Tallinna Metsakalmistule.

## Looming
Kirjanduslikku tegevust alustas ta sõja-aastail romaaniga "Ilusad päevad", mille kaks esimest käsikirja hävisid Eestis ja trükki jõudis alles kolmas variant (Vadstena Orto 1950). Teos kujutab idülliliselt sõjaeelset suurtalu, kuhu ootamatult vaesunud linnapreili peab minema teenijannaks. 

Tema peateos on kaheosaline naturalistlik perekonnaromaan "Elu õpilane" (Toronto Orto 1954–1956), mille algusosa näitab masendavates värvides naturalistliku fotograafilisusega mõisatööliste elu 20. sajandi esimestel kümnenditel. Peategelane on isata ja ema poolt vaevu sallitud tütar, kelle eluvõitlused jätkuvad teises osas tööpuudusest ahistatud linnas. 

Romaan "Röövel ristisambal" (Toronto Orto 1961) kujutab aastast 1905 peetavat võitlust ühe suurtalu pärast, kus mitmekülgselt paljastub peategelase ja tema suguseltsi närusus, perekondlike sündmuste foon on aga ühe aleviku tekkimine ja areng. 

Romaan "Üks nendest" (Toronto Orto 1966) kujutab saunikuperest suure suguvõsa arenemist ning dramaatilisi konflikte aastal 1941.

Teatrit tundva autorina on ta kirjutanud näidendid "Eestlased omavahel" (1947) ja "Inimesed tormis" (1955), mida Rootsis ja Austraalias on mänginud eesti amatöörtrupid.
### Rolle
*1929 Hugo Raudsepp, "Mikumärdi" (Maret)
*1931 Ladislaus Fodor, "Täitesulepea" (proua Vessely)
*1932 Mait Metsanurk, "Agulirahvas läheb ajalukku" (Marta)

## Viited

## Kirjandus
*Raimond Kolk. "Alma Teder on lahkunud". Teataja nr 15, 25. august 1990. Lk 3
*Oskar Kruus. "Teder, Alma". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 587–588
*"Eksiilkirjaniku põrm sängitati kodumaa mulda". Kultuurileht nr 36, 4. oktoober 1996. Lk 27
*Eesti kirjanike leksikon. Eesti Raamat. Tallinn 2000
*Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000

## Välislingid

*Alma Teder Eesti Ilukirjanduse Andmebaasis
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Ress

**Ress** (ka **poolmudel**) on laevakere poolmudel, mille eesmärgiks on ehitatava laeva mahutavuse ja voolujoonelisuse kontrollimine. 

Ress valmistati tavaliselt puidust vertikaallõigetest või horisontaallõigetest. Tänapäeval enam laevaehituses ei tarvitata, kuid on mõnikord kasutusel dekoratiivesemena.
Salvestivõrk

**Salvestivõrk** ehk **SAN** (inglise keeles *Storage Area Network*) on eriotstarbeline arvutivõrk, mis ühendab omavahel mäluseadmeid ja nendega seotud andmeservereid, et optimeerida kettakasutust ja andmete varundamist.

SAN-võrgu puhul puudub traditsiooniline pühendatud(?) ühendus serveri ja salvesti vahel. Iga server saab ligi igale salvestile ning ükski salvesti ei kuulu ühelegi serverile.

Kuna puudub kindel suhe serveri ja andmehoiu vahel, siis võib salvestivõrk koosneda eri tüüpi andmesalvestitest (näiteks kõvaketastest ja magnetlintidest). Lisaks võivad andmed ka olla salvestatud kaugemal serveritest, mis neid kasutavad, kasvõi teises riigis.

## Toimimine
Salvestivõrku võib vaadelda kui *storage bus* kontseptsiooni pikendust, kus andmete pärimine ning saatmine käib üle võrgu. Antud laiendus võimaldab serveritel ja andmekandjatel ühenduda kasutades sarnaseid elemente, nagu kohtvõrgud (LAN) ja laivõrgud (WAN).

Andmesalvestid ja serverid on tavaliselt üksteisest füüsiliselt eraldatud. Füüsiline eraldamine võimaldab andmesalvesteid tsentraliseerida ja servereid klasterdada.

Igal andmesalvestil antud võrgus on oma unikaalne identifikaator (*logical unit number* – LUN). Selle abil saab server või teine salvesti ligi antud salvestile.

## Ühenduse liigid
Salvestivõrku saab kasutada, et ületada tavalised võrgu kitsaskohad. SAN võimaldab otsese, kiire andmevahetuse serverite ja andmesalvestite vahel antud kolmel viisil:

* **Server-salvesti** – tavaline andmete liikumise mudel. SAN puhul on lisaeeliseks see, et sama salvestiga saab suhelda ka teine server, kas samaaegselt (*concurrent*) või seerias (*serial*).
* **Server-server** – seda saab kasutada serveritevaheliseks sidepidamiseks.
* **Salvesti-salvesti** – võimaldab andmeid ühest kohast teise toimetada ilma serveri poole pöördumata (näiteks andmete automaatne kloonimine teistele salvestitele või andmete teisaldamine kettalt magnetlindile).

## Viited
Mistretta

**Mistretta** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Sitsiilia maakonnas città metropolitana di Messinas.

Mistretta asub Sitsiilia suurima, 1993. aastal rajatud looduskaitseala Parco dei Nebrodi territooriumil.

950–1100 meetri kõrgusel merepinnast asuva Mistretta asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Mistretta piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Capizzi, Caronia, Castel di Lucio, Cerami (EN), Nicosia (EN), Pettineo, Reitano, Santo Stefano di Camastra.

## Vaatamisväärsused
### Sakraalarhitektuur
* Chiesa di Santa Lucia ehk Chiesa Madre
* Chiesa della Santissima Trinità ehk Chiesa di San Vincenzo
* Chiesa del Santissimo Salvatore
* Chiesa di San Francesco d'Assisi
* Chiesa di San Sebastiano
* Chiesa di Santa Caterina
* Chiesa di San Giovanni Battista

## Viited

## Kirjandus
* Bartolotta Lucio, Mistretta: viaggio nella città di pietra tra immagini e sensazioni, Messina, 1990
* Bartolotta Lucio, Mistretta. Capitale dei Nebrodi, Mistretta, 1992
* Fiore Pietro, Amestratus, Mytistratum, Mistretta?, Trapani, 1978
* Lombardo Liborio, I gesanti: ipotesi interpretativa sulla festa della Madonna della Luce di Mistretta, Patti, 1989
* Pagliaro Bordone Salvatore, Mistretta antica e moderna, Bologna, ristampa 1971
* Travagliato Giovanni, Mistretta: itinerario storico-artistico, Capo D'Orlando, 1991
* Travagliato Giovanni, Libro d'Inventarii delle Chiese della Città di Mistretta. 1750, trascrizione e commento, Mistretta, 1995
* Taormina Francesco, Racconto di città, nota di Giovanni Travagliato [Mistretta],2004
* Taormina Francesco, Raccontare la città e l'architettura, conversazione con Massimiliano Cannata, [Mistretta], 2007
* Nina Valenti, Monasteri e conventi amastratini, www.ilmiolibro.it 2010
* Mistrettanews, a cura di Sebastiano Lo Iacono
* Mariano Bascì, SALUTI DA MISTRETTA, Cartoline d'epoca 1900 -1950, Il Centro Storico - Novecento Grafico Bergamo, 2007

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Otto Grotewohl

**Otto Emil Franz Grotewohl** (11. märts 1894 Braunschweig – 21. september 1964 Ida-Berliin) oli Saksamaa poliitik ja Saksa Demokraatliku Vabariigi riigitegelane.

Otto Grotewohl oli pärit rätsepa perekonnast, elukutselt oli ta trükitööline. Alates 1912. aastast kuulus ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Võttis mobiliseerituna osa esimesest maailmasõjast. 1920–1930 oli ta Braunschweigi Maapäeva liige. Alates 1921. aastast oli ta Braunschweigi Vaba Riigi haridusminister ning 1923. aastast siseminister ja justiitsminister. 1925. aastal sai Grotewohl Riigipäeva liikmeks.

Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel pidi ta ametitest lahkuma. Mitmel korral oli ta arreteeritud.

Aastatel 1945–1946 oli ta Ida-Saksamaal Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei Keskkomitee esimees. 1946. aasta aprillis valiti ta koos Wilhelm Pieckiga Saksamaa Kommunistliku Partei ja Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei ühinemiskongressil Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei esimeheks ja Keskkomitee liikmeks. 

Otto Grotewohl oli 12. oktoobrist 1949 kuni oma surmani 1964. aasta septembris Saksa Demokraatliku Vabariigi Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt valitsusjuht).

## Viited
River Winterborne

**River Winterborne** on jõgi Suurbritannias Inglismaal Dorsetis.

Jõgi voolab maapinnal üksnes talviti, millest on tuletatud ka jõe nimi ('talvel sündinud/tärkav jõgi').

Jõgi voolab alul lõuna suunas, seejärel ida suunas. Enne Stour' jõkke suubumist voolab River Winterborne läbi järgmiste asulate:

* Winterborne Houghton
* Winterborne Stickland
* Winterborne Clenston
* Winterborne Whitechurch
* Winterborne Kingston
* Winterborne Muston
* Anderson
* Winterborne Tomson
* Winterborne Zelston
* Almer
* Sturminster Marshall


Winterborne Kingston, Winterborne River - geograph.org.uk - 1373759.jpg|
River Winterborne at Winterborne Stickland - geograph.org.uk - 295154.jpg|
The River Winterborne at Winterborne Zelston - geograph.org.uk - 457099.jpg|
The Winterborne - geograph.org.uk - 336725.jpg|


## Viited

## Välislingid
Lumekuninganna ja igavene talv

"**Lumekuninganna ja igavene talv**" ("Frozen") on Walt Disney filmistuudios 2013. aastal valminud täispikk joonisfilm Hans Christian Anderseni muinasjutu "Lumekuninganna" ainetel.

## Süžee
Loo peategelaseks on kartmatu optimist Anna, kes asub raskele teekonnale, abiks tahumatu mägilane Kristoff ja tolle ustav põhjapõder Sven. Anna eesmärgiks on otsida üles oma õde Elsa, kelle jäine võlujõud hoiab kogu Arendelli kuningriiki igavese talve vangistuses. Kõrgel mägedes võitlevad Anna ja Kristoff tuiskude, laviinide ja lõikava pakasega ning kohtavad müstilisi trolle ja naljakat lumemeest Olafit. Seejuures ei unusta nad hetkekski, et kogu lumme mattunud kuningriigi saatus on nende kätes.

## Osatäitjad
 
Filmi eestikeelne dublaaž sündis helistuudios Orbital Vox. Dublaažirežissöör Margo Teder, laulude juhendaja Kaire Vilgats, dublaažiprodutsent Jette Aus, tõlkija Timo Diener, laulusõnade tõlkijad Aapo Ilves ja Vahur Afanasjev.

## Välislingid
* http://www.heafilm.ee/Event/1888/
*
Halidzori-Tatevi õhuraudtee

**Halidzori-Tatevi [[õhuraudtee]]** on 5,7 km pikkune kaabelraudtee Armeenias mis ühendab Halidzori Tatevi kloostriga. Õhuraudtee avati 16. oktoobril 2010 ja see on omataoliste seas maailma pikim.

Õhuraudtee planeerimine algas 2009. aastal ning selle ehitasid Austria ja Šveitsi ettevõtted Dopplemayer ja Garaventa. Õhuraudtee rajamine maksis 18 miljonit dollarit ja enamik sellest tuli eraannetustest. Õhuraudtee koosneb kahest liinist, kummagi jaoks kolm kaablit: kaks kaablit gondli riputamiseks ja kolmas vedamiseks. Kumbagi gondlisse mahub 25 reisijat ja gondlid sõidavad üheaegselt: üks ühes, teine teises suunas. Maksimaalne kiirus on 37 km/h ja reis üle Vorotani mäekuru kestab 11 minutit. Suurim kõrgus maapinnast reisi kestel on 320 m. Õhuraudtee ühendab Halidzori küla Tatevi külaga, mis asub jalutuskäigu kaugusel 9. sajandist pärinevast Tatevi kloostrist. Halidzorist viib maantee pealinna Jerevani.

Õhuraudtee avati 16. oktoobril 2010. Esimesel ametlikul reisil viibisid ka president Serž Sargsjan ja Armeenia Apostliku Kiriku pea Karekin II. Nii prominendid kui ka kohalikud elanikud väljendasid lootust, et kogu projekt elavdab piirkonna majandust, arendab turismisektorit ja loob töökohti. Õhuraudtee oli osa 45–50 miljoni dollarisest investeeringust kohaliku majanduse elavdamiseks.

Guinnessi rekordite raamat kinnitas ametlikult pikima õhuraudtee rekordit 23. oktoobril 2010. Kolm aastat pärast avamist oli õhuraudteed kasutanud üle 200 000 reisija.

## Viited

## Välislingid

* Wings of Tatev koduleht
* World's longest tramway? CNN, 6. september 2010
Halidzor

**Halidzor** (armeenia keeles Հալիձոր) on küla ja maavald Armeenias Sjunikhi maakonnas. 

Armeenia Riikliku Statistikaameti (ARMSTAT) andmete järgi oli seal 2010. aastal 707 elanikku, 2001. aasta rahvaloenduse järgi elas seal 602 inimest.

Küla lähedal asub Halidzori kindlus. Külast algab Halidzori–Tatevi õhuraudtee, mis on maailma pikim õhuraudtee.
Karakalpaki keel

**Karakalpaki keel** (karakalpaki keeles *qaraqalpaq tili*, *қарақалпақ тили*) on turgi keelte kõptšaki rühma kõptšaki-nogai alarühma kuuluv keel. Karakalpaki keele kõnelejate üldarv oli 1993. aastal ligikaudu 412 000. Karakalpaki keelt kõneldakse peamiselt Usbekistani koosseisu kuuluvas Karakalpakkias, kus see on usbeki keele kõrval ametlik keel ning ka mujal Usbekistanis. Vähesel määral kõneldakse karakalpaki keelt ka Kasahstanis ning Afganistanis, kus elab 2000 inimese suurune karakalpaki kogukond. Venemaal oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 867 karakalpaki keele oskajat.

Karakalpaki keele lähimaks suguluskeeleks peetakse kasahhi keelt.

Kuni 1928. aastani kasutas karakalpaki kirjakeel araabia kirja, seejärel mindi üle ladina kirjale ning 1940. aastal kirillitsa. 1991. aastal otsustati jälle võtta kasutusele ladina kiri.

## Karakalpaki tähestik

## Vaata ka
*Karakalpakid
*Karakalpakikeelne Vikipeedia

## Viited
Tuljak

**"Tuljak"** on eesti koorilaul, mille viisi komponeeris Miina Härma 1897. aastal mitme rahvaviisi töötlusena ning sõnad kirjutas Karl Ferdinand Karlson. 

## Laulust
1894. aastal asutas Miina Härma Tartus oma koori. Koori tarbeks lõi Härma laulu, mille aluseks võttis polkaviisi, mida ta lapsepõlves kuulis isa poolt viiulil mängimas. Polkaga ühendas ta kolm rahvaviisi. Härma esitles laulu ühel kooriharjutusel ning palus abi sobiva teksti leidmiseks. Ülesande võttis enda kanda tenor Karl Ferdinand Karlson, tolleaegne Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpilane. Karlson valis teksti aluseks oma sõbra Andres Alveri kirjutatud "Tõnni ja Manni kosja- ja pulmaloo" ning sobitas selle Härma muusikaga.

Laul on algselt kirjutatud naiskooridele *[[a cappella]]*. 

Esimene helisalvestis tehti "Tuljakust" 1904. aastal (Gramophone Company), kus laulu esitab Estonia koor Jaan Bergmanni juhatusel.

Laulupidudel esitati seda laulu esmakordselt IX üldlaulupeol 1928. aastal Tallinnas ühendkooride poolt. Seejärel kõlas see 1947. aasta XII üldlaulupeol. Laulupeo noodilehel polnud aga teksti autorit mainitud, seal oli tühi koht. Põhjuseks oli see, et Karlson, kes oli 1941. aastal poliitilise tegevuse tõttu küüditatud ja hukatud, kuulus ebasoovitavate isikute hulka.

"Tuljak" on Eesti kõige tuntum segakoorilaul. "Tuljak on saavutanud eriti suure populaarsuse ja muutunud laulupidude rõkkava rõõmu lauluks", kirjutas Leida Kalling-Kant kultuuriajakirjas Tulimuld 1964. aastal.

Ants Üleoja, kes esimest korda oli laulupeo dirigendipuldis 1972. aastal, on laulupidudel  Miina Härma "Tuljakut" juhatanud üheksa korda.Viimati 2019. aasta juubeli üldlaulupeol. 

Alates 1980. aastast on "Tuljak" kõlanud kõigil laulupidudel.

Eesti segakooride võistulaulmine "Tuljak" toimub üle aasta veebruaris Tartus Miina Härma Gümnaasiumis.

1928. aasta üliõpilaslaulikus on "Tuljaku" sõnades võrreldes praegu lauldavaga väike, aga silmatorkav erinevus: nimelt ei ole seal pulma palutud mitte Viru vanem, vaid mõisahärra – "külalisi igat seltsi – mõisahärra prouagagi palutud!".

Anna Raudkats on sellele laulule seadnud tuntud rahvatantsu "Tuljak".

## Viited

## Välislingid
* Tuljak Video. XXVI laulupidu. Aja puudutus. Puudutuse aeg, 6. juuni 2014.
Kalsnava

**Kalsnava** on kohanimi Lätis:
***[[Kalsnava raudteepeatus]]**
***[[Kalsnava vald]]**
***[[Kalsnava kihelkond]]**
***[[Kalsnava mõis]]**
***[[Kalsnava kirikumõis]]**

## Vaata ka
*Kalsnava kogudus
*Kalsnava kirik
*Kalsnava vasallilinnus
Hüppenöör

**Hüppenöör** ehk **hüpits** on otstest käes hoitav nöör, mida peamiselt lapsed kasutavad hüplemisel. Nööril võivad olla küljes spetsiaalsed käepidemed.

Spordivahendina kasutavad hüpitsat ka täiskasvanud.

Üksinda hüplemisel hoitakse nööri kaht otsa kummaski käes, hüpatakse üle nööri ja heidetakse see siis üle pea algseisu tagasi. Üle nööri võidakse hüpata nii edasi- kui ka tagasisuunas (nöör heidetakse pärast hüpet üle pea vastavalt tagant ette või eest taha), aga hüplemiseks on veel muidki viise ja tehnikaid (nt jalad koos või kääris jne).

Pikemat hüppenööri saab kasutada mitmekesi: kaks inimest hoiavad nööri kummastki otsast ja keerutavad seda ning kolmas inimene (või mitu inimest) hüppab üle nööri kas edasisuunas, tagasisuunas või küljetsi.

## Välislingid
Räts

**Räts** (*Asio*) on kakuliste seltsi kaklaste sugukonda kuuluv lindude perekond.

## Klassifikatsioon
Rätsude perekonda klassifitseeritakse järgmised liigid:
* *Asio abyssinicus* – mägiräts
* *Asio capensis* – aafrika sooräts
* *Asio flammeus* – sooräts
* *[[Asio madagascariensis]]*
* *Asio otus* – kõrvukräts
* *Asio stygius* – tooneräts

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
*Eesti Ornitoloogiaühing, *[http://www.eoy.ee/birdnames/index.php Maailma linnunimetuste andmebaas]*