Kirjandustänava festival

**Kirjandustänava festival** on kord aastas toimuv kultuuriüritus Kadriorus, kuhu kogunevad kirjandus- ja kultuuriinstitutsioonid, kirjanikud ning kirjandushuvilised. Festivali peatänav on Koidula tänav.

Kirjandustänava festivali peamine eesmärk on "tõmmata tähelepanu eesti kirjandusele, kirjanduspärandile ja kirjanduslikule avalikule ruumile meie ümber". Kirjandusteadlase Maarja Vaino sõnul on festivali teine eesmärk „ärgitada selliseid mõttevahetusi ja vestlusi, mis tegelevad millegi mõtestamise või analüüsimisega” ehk luua "veidi sügavamalt elu peale vaatavat festivali“.

Festivali korraldab Tallinna Kirjanduskeskus koostöös paljude kultuuriorganisatsioonidega. Festivali toetavad Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalamet, Kadrioru park, Tallinna Kesklinna Valitsus, Eesti Kultuurkapital, Tallinna Kultuuri- ja Spordiamet, Tammsaare ja Vilde Sõprade Selts ning Kadrioru Selts.

## Kirjandustänav
Kirjandustänavaks kutsutakse Tallinnas asuvat Koidula tänavat, mille lähedusse jäävad Tallinna Kirjanduskeskuse koosseisu kuuluvad A. H. Tammsaare, Eduard Vilde ja Mati Undi muuseumid. Koidula tänaval elab ka nüüdisajal kirjanikke, näiteks Mari Saat ja Viivi Luik. Maarja Vaino esitas ERR-ile antud intervjuus põhjuse, miks tänavat niiviisi kutsutakse ning millest kirjandustänava festival alguse sai: „Ühel väga väikesel tänavajupil on koos nii palju kirjandust: juhuslikult on sattunud, et Tammsaare elas ühes tänavaotsas, Vilde elas teises tänavaotsas. Mati Unt ja väga paljudele kirjanikele loodud maja asub nende kahe muuseumi keskel. See tänav ise on Lydia Koidula nimeline. Kirjandust oli seal ühes väikeses piirkonnas nii palju, et tundus, et see tuleks kuidagi esile tuua ja läbi selle tuua välja kirjanduse tähendust.“

2020. aastal avati Koidula ja Faehlmanni tänava ristumisnurgal lugemispaviljon, et edendada kirjanduse tutvustamist ning luua unikaalne kultuuriline maamärk, mis tooks esile Eesti kirjanduspärandi ning toetaks kogukonna kaasamist. Koidula tänav kui kirjandustänav on omandanud olulise kultuuriobjekti maine ning sarnast tänavat mujal Euroopas ilmselt pole. Plaanis on ka tänav rekonstrueerida, kuid pole teada, millal sellega alustatakse. Rekonstrueerimise plaaniga saab tutvuda Tallinna Kirjanduskeskuse kodulehel.

## Kirjandustänava festivali olemus
Esimest korda korraldati festivali 2017. aastal. Festival toimub ühepäevase üritusena, kuhu kogunevad kirjandus- ja kultuuriinstitutsioonid, kirjanikud ning kirjandushuvilised. Toimuvad raamatuesitlused, avalikud salvestused (nt Vikerraadio eestvedamisel), vestlusringid kirjanikega, kirjandusteemalised arutelud ning nautida saab ka teatri- ja muusikaelamusi. Korraldatud on ka raamatute müük. Kohalikud inimesed pakuvad kodukohvikutes tänavatoitu. Kirjandustänava festivali üks oluline osa on luulesild, mis ühendab festivali alasid ning kus kõlab eesti autorite luule. Festivalil leiavad tegevust ka lapsed, kellele korraldatakse töötube, et tuua kirjandus lähemale ka nooremale põlvkonnale.

Festival on tasuta. Kirjandustänava festivali ajal maksab Tammsaare, Vilde ning Undi muuseumide külastus kõigile huvilistele ühe euro.

## Teemad ja programmid
Igal aastal keskendub festival eri teemadele ja juubelitele, mis rikastavad festivali sisu. Põhjalikuma info programmide kohta leiab Tallinna Kirjanduskeskuse kodulehelt.

### I kirjandustänava festival 9. septembril 2017
Esimesel festivalil toimusid kirjandus- ja kultuuriloolised arutelud, raamatuesitlused ja -müük ning näitused. Festivalil avati Luigetiigi ääres Mati Undi nimeline pink. Tseremooniat illustreeris Andrus Kivirähki näidend "Vaimude tund Koidula tänavas", kus Mati Undi osatäitja oli Eesti Draamateatri näitleja Taavi Teplenkov.

### II kirjandustänava festival 8. septembril 2018
Festival algas Marie Underi ja Artur Adsoni mälestusmärgi avamisega aadressil Weizenbergi 8, kus Under ja Adson mõnda aega elasid. Sel aastal oli festivali teema loodus. Rõhutati loodusteemasid nii raamatutes kui ka festivali ekskursioonidel ja vestlustes. Õhtused valgusinstallatsioonid koosnesid eesti kirjanike loodusega seotud tsitaatidest. Festivalil oli välja pandud kaks näitust, millest väljapanek „Vaim on taim. Loodusmotiivid eesti luules“ keskendus loodusele. Festivalil tutvustas trükikoda Dipri vajaduspõhise trükkimise ideed esitlusega „Kuidas saab trükkida nii, et … raha ei seisa tiraaži all kinni, … raamat ei jõua lattu kopitama … raamat ei saa kriitilisel hetkel otsa …“. Lisaks tähistati Lydia Koidula 175. ning Marie Underi 135. sünniaastapäeva, mille puhul lavastas Tallinna Linnateatri lavastaja Diana Leesalu lühikese näidendi kahe naise kohtumisest. Lisaks jagasid kirjanikud  kirjutamisnõuandeid, toimusid loovkirjutamise töötoad ja arutleti loomingulise protsessi üle.

### III kirjandustänava festival 14. septembril 2019
Kuna 2019. aasta oli pühendatud eesti keelele, keskendus III kirjandustänava festival olulistele eesti kultuuri ja kirjanduse verstapostidele. Paljud programmid ja üritused olid pühendatud eesti keelele ning laulu- ja tantsupeo traditsioonile. Festivali fookuses oli sel aastal ka luule. Ugala teatri näitleja ja laulja Adeele Jaago esitas kontserdil eesti luuletajate, nagu Juhan Viidingu ja Kristiina Ehini, luuleridadele loodud omaloomingut. T-Teatri näitlejad osalesid aga luuleaktsioonis, kus keskenduti Juhan Liivi luulele. Aktsioon pühendati Liivi 155. sünniaastapäeva auks. Festivalil esitasid omaloomingut noored luuletajad, näiteks Susanna Mett ja Maris Pedaja. Festivalil oli avatud luuleklubi, kus luuletaja Mari-Liis Müürsepp esitles oma uut luulekogu. Pärast esitlust oli soovijatel võimalus esitada enda või muude autorite luulet. Festivalil sai osaleda ka luulekirjutamise töötoas. Tähelepanu keskmes olid Mati Undi, Juhan Liivi, Heiti Talviku, Uku Masingu ja Johann Voldemar Jannseni tähtpäevad.

### IV kirjandustänava festival 5. septembril 2020
Festival avati Kadrioru lugemispaviljonis. Sel aastal oli kirjandustänava festivali fookuses palju teemasid. AjaloolasedKaarel Piirimäe ja Andres Adamson arutasid Piirimäe raamatu "Sama hästi kui venelaste maa" põhjal teise maailmasõja järgseid poliitilisi suundumusi Balti riikides. Mart Laar ja kirjandusteadlane Rein Veidemann keskendusid aga J. V. Jannseni tegevusele. Kuna 2020. aastal algas Eestis koroonapandeemia, mis piiras võimalusi osaleda seltskondlikel koosviibimistel, korraldati festivalil kaks kirjanduslikku pihitooli, kus sai arutleda kirjanduse üle või jagada mõtteid isiklikel teemadel. Koroonapandeemia ajal osutus keeruliseks ka välismaale reisimine, mistõttu oli festivali fookuses reisikirjandus, millest kõnelesid kirjanik Hendrik Relve ja bioloog Rein Kuresoo. Kirjanikud Arvo Valton ning Indrek Koff jätkasid ajaloolisel teemal, tutvustades oma ettekandes soome-ugri eeposeid ning nende ajalugu. Poliitik ning ajaloolane Jaak Juske tutvustas festivalil oma teost „Tallinna olulised hävinud ehitised“. Lastele korraldati meisterdamistöötube, koomiksivõistlusi ja fantaasiamänge Betti Alveri luuletuste põhjal. Esitleti mitut uut raamatut, sealhulgas Inna Põltsam-Jürjo teost „Viin, vein ja vesi“ ning Markus Saksatamme ja Kertu Sillaste raamatut „Tere-tere, täheloomad!“. Toimusid luulelugemised ning peeti laste luulepiknikku koos kirjanike Wimbergi ja Indrek Koffiga. Festivalipäeva lõpus esitasid oma loomingut Tõnu Õnnepalu ja Berit Kaschan.

### V kirjandustänava festival 11. septembril 2021
V kirjandustänava festival oli sarnaselt eelmisega väga mitmekülgne. Paljud vestlusringid ja esitlused käsitlesid Eesti ajaloolisi ja poliitilisi sündmusi. Näiteks esitles kirjastus ARGO Vikerraadio salvestusel ajaloolase Eduard Laamani käsikirja „Vapside vandeselts“, mille põhjal arutati vabadussõjalaste liikumise ja fašistliku ideoloogia üle. Kirjastus esitles ka Boriss Sokolovi teost „Uue Venemaa sõjad“, mis analüüsis postsovetlikku Venemaad. Kirjanikud Kai Aareleid ja Viivi Luik esitlesid oma uusi teoseid, mis käsitlesid Eesti ajalugu ja kultuuri. Festivalil oli mitu lasteprogrammi ja töötuba, näiteks kunstnik Ilon Wiklandi näitus, nukuteatri töötoad ja raamatubingo pakkusid noorematele külastajatele harivat meelelahutust. Festivalil käsitleti ka udmurdi rahvalaulu (etnoloog Eva Toulouze esitlus), Mihhail Bahtini teooriat (näitleja ja lavastaja Elise Metsanurga ettekanne) ning seksuaalsuse käsitlust sotsiaalmeedias (sotsioloog Katrin Tiidenbergi ja Monashi Ülikooli sotsiaalmeedia lektor Emily van der Nageli ettekanne), mis pakkusid külastajatele laiaulatuslikku arutelu ühiskondlikel ja kultuurilistel teemadel.

### VI kirjandustänava festival 10. septembril 2022
Festival algas kell 12 mälestustahvli avamisega Ellen Niidule. Uued üritused olid luule õngitsemine ja trammikirjandus: Theatrumi näitlejad lugesid linna vahel sõitvas trammis luulet. Külastajad said osaleda kõige lühema põnevusloo konkursil, kus parimad lood kuulutati hiljem festivalil välja. Üritus pakkus lastele robootika töötube ja koomiksite joonistamist. Mitu vestlusringi keskendus Eesti kirjandusklassikute, nagu Jaan Krossi, Karl Ristikivi ja Paul-Eerik Rummo, teoste ning loomingu tutvustamisele. Samuti tutvustati uusi teoseid, nagu Mario Pulvri „Lokomotiiv“ ja Merlin Sheldrake’i „Läbipõimunud elu“. Külastajad said osaleda loovkirjutamise töötubades ning kuulata kirjandustekste ja luulet paljudelt autoritelt. Peeti luulepiknikku ning luulekavu esitasid noored autorid, nagu Mari-Liis Müürsepp, Mikk Tšaškin, Janika Läänemets, Maryliis Teinfeldt-Grins ja Mattias Veller. Luulekava korraldati ajakirja Värske Rõhk eestvedamisel. Toimusid vestlusringid suitsiidiennetuse ja vaimse tervise teemal (korraldajad Eesti Noorsooteater ja Lastekaitse Liit) ning mõned ettekanded ja töötoad pakkusid võimalust sotsiaalselt ja psühholoogiliselt süvitsi minna.

### VII kirjandustänava festival 9. septembril 2023
Sel aastal oli fookuses kirjanduse ja kultuuri ühiskondlik mõju ning keskenduti ka Tallinna kui Euroopa rohepealinna teemale. Avati Juhan Viidingu mälestuspink ning esitati Viidingu tekstidest tõukunud lühilavastus „Pink“. Ka teiste juubilaride, nagu Artur Alliksaare ja Marie Underi, looming oli keskpunktis. Terve päeva vältel said noored külastajad osa võtta töötubadest ja muudest üritustest, nagu raamatuillustratsioonide meisterdamisest, Naksitrallidega kohtumisest ja laste luulekonkursist. Seoses Tallinna kui Euroopa rohepealinna aastaga toimus rohetemaatilisi töötubasid, kus lapsed said valmistada näiteks konni ja looduslikke rekvisiite teatrietenduseks. EMTA lavakunsti professor Tiit Ojasoo ettekandes arutleti klassikaliste tekstide ülekirjutamise teemal, seejuures tõi Ojasoo näiteks oma lavastuse „Vend Antigone, ema Oidipus“, mis põhineb Mati Undi näidendil. Paljud arutelud keskendusid kirjanduse rollile ühiskonnas, sealhulgas arutleti, kuidas tehisintellekt võib mõjutada kirjandust (Maarja Kangro ja Mart Juure ettekanne) ning räägiti Ukraina sõjast ning selle mõjust meie hõimurahvastele, millest vestlesid soome-ugri hõimuliikumise edendaja Jaak Prozes ning Tallinna Ülikooli rahvusvahelise suve- ja talvekooli projektijuht Anna Kuznetsova. Kirjanikud Berit Kaschan ja Rein Veidemann esitlesid oma loomingut.

### VIII kirjandustänava festival 14. septembril 2024
Festival avati Contra oodiga, mis oli pühendatud Kirjandustänava festivalile. Palju tähelepanu pöörati eesti kirjandusklassikutele ja ajaloole. Avati kirjanik August Gailiti mälestustahvel, toimusid vestlused Juhan Liivi, Heiti Talviku ja Johannes Aaviku loomingu teemal ning tutvustati Karl Krausi ja Hugo von Hofmannsthali teoseid. Esitleti mitut raamatut, sealhulgas Ene Sepa noorteromaani „Eestluse valem“, Valner Valme artiklikogu „Sireenid kõleda mere kaldal“, Tõnu Õnnepalu Ööülikooli Raamatukogu sarjas ilmunud „Siinpool vaikust“ ja mitut lasteraamatut. Toimusid teatrietendused ja lavakavade esitused, sealhulgas Shakespeare’i näidendi „Nagu teile meeldib“ käsitlus ja lavakava „Tähtpäevalised“, mis tõi publiku ette klassikalisi eesti luuletusi. Festivalil sai osaleda loomingulistes tegevustes, nagu kirjutamiskonkursil „Purpurne surm“ ning punktkirja ja kalligraafia töötoas. Samuti toimus Mati Undi loomingust inspireeritud mõrvamüsteeriumi lahendamine. Eraldi oli tähelepanu all pereprogramm, kus tutvustati loovate tegevuste ja mängulise õppimise kaudu lastekirjandust ja spordiraamatuid.

Kirjandustänava festival on kujunenud oodatud kultuuriürituseks, mis aitab säilitada eesti kirjandustraditsiooni.

## Viited