open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
DEFCON

**DEFCON** ehk **Defense Readiness Condition** (tõlkes *kaitsevalmidusetase*) on Ameerika Ühendriikide relvajõudude valmidustaset iseloomustav skaala.

DEFCON-i süsteem loodi 1959. aasta novembris Ameerika Ühendriikide Staabiülemate ühendkomitee otsusega.

Skaalal on viis astet, millest madalaim on DEFCON 5 ja kõrgeim DEFCON 1. Valmidusastmeid tõstetakse ja langetatakse seoses muudatustega Ameerika Ühendriikide sõjalis-strateegilises olukorras.

## Ajalugu
22. oktoobril 1962 tõsteti Kuuba raketikriisi tõttu USA relvajõudude (v.a Euroopas asuvad väeüksused) valmidustase DEFCON 3-le. 24. oktoobril tõsteti enamikku USA strateegilisi tuumarelvi haldav Strategic Air Command (SAC) DEFCON 2-le. SAC naasis DEFCON 3-le alles 15. novembril 1965.

1973. aasta oktoobri algul puhkenud Yom Kippuri sõja tõttu tõsteti 25. oktoobril mitmed USA väeüksused, nende hulgas Strategic Air Command, Continental Air Defense Command, Kuues laevastik ja Euroopa väejuhatus, DEFCON 3-le. 2016. aastal avalikustatud salajaste dokumentide järgi oli valmidustaset tõstetud seoses Luure Keskagentuuri (CIA) raportiga, mille järgi oli Nõukogude Liit saatnud sõjas osalenud Egiptuse poole teele tuumarelvi kandva laeva. Samuti tuvastasid USA relvajõud Vahemerel veel kaks Nõukogude Liidu laeva. Kokkuvõttes on teada, et Nõukogude Liidu laevad ei maabunud Egiptuses, kuid täiendavad detailid võivad endiselt salastatud olla. Järgnevatel päevadel taastati eelmainitud väeüksuste endised valmidustasemed.

15. jaanuaril 1995 tõsteti operatsioon Kõrbetormi käigus valmidustase Staabiülemate ühendkomitee otsusel DEFCON 2-le.

2001. aastal toimunud 11. septembri terrorirünnakute järgselt kõrgendati relvajõudude valmidustaset kaitseminister Donald Rumsfeldi käsul DEFCON 3-le. 14. septembril madaldati valmidustase uuesti DEFCON 4-le.

## Astmed


Dc five 1.svg|DEFCON 5
Dc four 1.svg|DEFCON 4
Dc three 1.svg|DEFCON 3
Dc two 1.svg|DEFCON 2
Dc one 1.svg|DEFCON 1


## Popkultuuris
DEFCON-i süsteemi on kujutatud näiteks
* Ameerika Ühendriikide põnevusfilmides "Sõjamängud", "Armageddon", "Kõigi hirmude summa", "Punane oht", "13 päeva", "Iseseisvuspäev"
* Saksa telesarjas "Deutschland 83"
* 2006. aastal ilmunud reaalajastrateegiamängus "DEFCON"

## Vaata ka
* Viimsepäeva kell
* NORAD

## Viited

## Välislingid

* James R. Chiles (2014). "Go To DEFCON 3". Air & Space Magazine (inglise keeles)
Karl Vipper

**Karl Vipper** (ka **Kaarel Vipper**; 21. mai 1904 Tartu – 29. märts 1982 Tallinn) oli eesti arst.

1924. aastal lõpetas ta Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 1934. aastal lõpetas Tartu Ülikooli (kus oli õppinud arstiteaduskonnas).

Aastatel 1934–1941 töötas Tallinna Ühise Haigekassa haigla kirurgina. 1941. aastal oli Tallinna 11. Punaarmee evakuatsioonihospidali peakirurg. Aastatel 1941–1946 oli ta Põltsamaa haigla juhataja ja kirurg. Aastatel 1946–1947 töötas ta Viljandi haigla kirurgia osakonna juhatajana, 1947–1948 oli ta Viljandi haigla peaarst. Aastatel 1951–1959 oli ta Viljandi Meditsiinilise Keskkooli direktor ja õppejõud.
1962. aastast kuni pensionile jäämiseni 1970. aastal töötas ta Tallinnas traumapunkti juhatajana. 

1943. aastal nimetas Viljandi maavanem ta üheks Põltsamaa raehärraks (linnapea nõunikuks).

1948. ja 1950. aastal valiti ta Viljandi Töörahva Saadikute Nõukogu saadikuks. 1950. aastast oli ta NLKP liige.

Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.

## Tunnustus
*1957 Eesti NSV teeneline arst

## Viited
Eesti-Belgia suhted

**Eesti-Belgia suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Belgia vahel. 

Belgia tunnustas Eestit 26. jaanuaril 1921.

Belgia taastunnustas Eestit 27. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 5. septembril 1991.

## Vaata ka
*Belgia eestlased

## Viited
Juta Tomingas

**Juta-Benita Tomingas** (3. aprill 1920 – 15. oktoober 2003) oli eesti pedagoog.

1939. aastal lõpetas ta Elfriede Lenderi Tütarlaste Eragümnaasiumi juures tegutsenud Lasteaednike Seminari.

1940. aasta suvel oli ta Ambla suvise lasteaia juhataja.

1961. aastast oli ta Tallinna 79. Lasteaia juhataja.

Hiljem töötas ta Tallinna 124. Lastepäevakodu juhatajana.

Ta on maetud Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
*1970 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. ENSV teeneline õpetaja, lastepäevakodu nr. 124 juhataja Juta Tomingas (1970)
Tornikell

**Tornikell** on tornis asuv kell, kas helitekitaja või ajanäitaja.

Tornikellad kui helistamisvahendid on tihti kirikutornides või kiriku juurde kuuluvates eraldi kellatornides.

Tornikellad kui ajanäitajad on kas eraldi kellatornides või torniga hoonetes (näiteks raekojad, jaamahooned).
Juta Tomingas (arst)

**Juta Tomingas** (15. juuli 1917 Lelle – 16. jaanuar 2005) oli eesti arst.

1936. aastal lõpetas ta Pärnu Linna Tütarlaste Gümnaasiumi ja 1944. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (arstiteaduskonnas), uuesti 1945. aastal.

Erialalt oli ta pediaater-kardioloog.

Ta töötas Tallinna 1. Lastehaigla osakonnajuhatajana. 

Ta oli Eesti Lastearstide Seltsi auliige.

## Tunnustus
*1969 Eesti NSV teeneline arst

## Viited
Gunnar Sukles

**Gunnar Sukles** (24. juuli 1929 Kodila – 22. märts 1999) oli eesti arst. 

1942. aastal lõpetas ta Kodila 6-klassilise kooli ja 1947. aastal Rapla Keskkooli.

1960. aastate alguses töötas ta Harju rajooni Kose Jaoskonnahaigla juhatajana.

Aastatel 1964–1983 oli ta Rapla haigla peaarst.

Hiljem oli ta Eesti NSV Punase Risti Seltsi Keskkomitee aseesimees.

Ta on maetud Rapla kalmistule.

## Tunnustus
*1961 – medal "Töövapruse eest"
*1976 – Eesti NSV teeneline arst

## Viited
Prantsuse karmikarvaline linnukoer

**Prantsuse karmikarvaline linnukoer** on Lääne-Euroopast pärinev koeratõug, grifoon.

Tõu aretas XIX sajandi II poolel hollandlane Eduard Karel Korthals, kelle järgi tuntakse seda koera ka Korthalsi grifoonina.

Tõustandardis on kirjas, et Prantsuse karmikarvaline linnukoer on mitmekülgse kasutusega seisukoer, kes aitab ka haavatud suuri ulukeid leida. Ta on suurepärane jahikoer, kes on oma peremehesse väga kiindunud.

Prantsuse karmikarvaline linnukoer on leebe ja väärika iseloomuga ning laste vastu väga õrn. Oma territooriumi valvab ta ülima tähelepanuga.


Griffon dog.jpg
GCH Int Ch UCH Zerubbabel von Herrenhausen CGC MHA run.jpg
Korthalsgriffon.jpg


## Viited

## Kirjandus
* Desmond Morris: *Dogs*, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3

## Välislingid
* Prantsuse karmikarvaline linnukoer koer.ee saidil
Energiajoogid

**Energiajoogid** on karastusjoogid, mis sisaldavad süsivesikuid, vitamiine, mineraalaineid, kofeiini ja muid toimeaineid, sealhulgas näiteks tauriini, glükuronolaktooni, kreatiini.

Energiajookide all peetakse silmas kofeiini sisaldavaid ergutusjooke. Nimetusest hoolimata ei sisalda energiajoogid rohkem energiat kui teised tavalised karastusjoogid. Jookide “energia” tekib ergutavatest ainetest, mis aitavad kasutada ära organismi enda energiavarud. Energiajoogid erinevad teistest jookidest kofeiini, tauriini, glükoronolaktooni ja/või taimsete ekstraktide oluliselt suurema sisalduse poolest.

## Kasutamine
Energiajooke kasutavad täiskasvanud inimesed enesetunde ergutamiseks ja keskendumisvõime suurendamiseks. Energiajookide tarbimisel on oluline säilitada mõõdukus, et mitte ületada kofeiini ohutu tarbimise koguseid, mis täiskasvanutel on 300 mg. Sarnase koguse kofeiini saab täiskasvanu 1000 ml energiajoogist. Lastel on kofeiini ohutu tarbimise koguseks aga vaid 2,5 mg/kg kehakaalu kohta ööpäevas, mille võib saada juba 250 ml energiajoogist. Kõrge kofeiinisisalduse tõttu ei soovitata alla 16-aastastel koolinoortel energiajooke tarbida. Kindlasti ei sobi energiajoogid spordijookideks nende kõrge kofeiinisisalduse tõttu.

## Kahjulikkus
Energiajookidega seotud põhilised terviseriskid:

* suurenenud südamelöögisagedus ja südamepekslemine
* kõrgenenud vererõhk
* unehäired ja unetus
* suurenenud uriinieritus
* hüperglükeemia

## Energiajoogid ja lapsed
Suure kofeiinisisalduse tõttu ei sobi energiajook alla 16-aastastele koolilastele janu kustutamiseks või toidukõrvaseks. Suur kofeiinisisaldus võib tekitada lastel une- ja keskendumishäireid, sõltuvusprobleeme ning halvendada luude mineraliseerumist, mis on eriti intensiivne kasvuspurdi ajal. Samuti tuleb tähele panna, et erinevatest jookidest ja maiustustest saadav kofeiinikogus ei ületaks päevas 2,5 mg/kg kehakaalu kohta. Sellise koguse kofeiini saab laps näiteks 300 g šokolaadist või väikesest purgist (250 ml) energiajoogist või suurest tassist (200 ml) kohvist. Tasub meeles pidada, et nagu teisedki karastusjoogid, on energiajoogid happelised ja sisaldavad tavaliselt suhkrut. Seetõttu tekitab nende pidev tarbimine probleeme ka laste hammaste tervisele.
Štšolkovo rajoon

**Štšolkovo rajoon** (vene keeles *Щёлковский район*) oli 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti keskosas 2006–2019. Rajooni keskus oli Štšolkovo linn.

Rajoon piirnes põhjas Krasnoarmeiski linnaringkonnaga, kirdes Vladimiri oblasti Aleksandrovi ja Kiržatši rajooniga, kagus Noginski rajooni ja Tšernogolovka linnaringkonnaga, lõunas Balašihha linnaringkonnaga, edelas Koroljovi linnaringkonnaga, läänes Ivantejevka linnaringkonnaga ja loodes Puškino rajooniga.

Rajooni pindala oli 703,6 km². Elanike arv oli 2012. aastal 192 444, 2009. aastal 210 764 ja 2002. aastal 211 560.

Štšolkovo rajoonis oli 97 asulat, mis kuulusid viie linnaasunduse (Štšolkovo linna ning Monino, Frjanovo, Sverdlovski ja Zagorjanski alevite) ning viie külaasunduse koosseisu.

## Viited
IRF7

**Interferooni regulaatorfaktor 7** (inglise keeles *interferon regolatory factor 7*, lühend IFR7) on IRF regulatsiooni faktorite perekonna liige.

IRF7 kodeerib inimesel *irf7* geen.

IRF7 ekspresseeritakse pidevalt B-rakkude, pDC-de ja monotsüütide tsütoplasmas. Infektsiooni ajal IRF7 ekspressioon neis rakkudes suureneb.

## IRF7 signalisatsiooni rada
IRF7 on tsütoplasmas inaktiivsena ning infektsioonid käivitavad IRF7 fosforüülumise ja liikumist tuuma. Tuumas moodustab IRF7 teiste koaktiveerijatega transkriptsiooni kompleksi, mis seondub sihtmärkgeenide promootoritele ning aktiveerib transkriptsiooni. 

### IRF7 aktiveerimine PRR-dega
PRR (inglise keeles *pattern recognition receptor*), mille hulka kuuluvad transmembraansed Tolli-sarnased retseptorid (TLR), tunnevad ära patogeene ning aktiveerivad kaasasündinud immuunsüssteemi radu, kus osalevad IRF-id.

Nt patogeenne nukleiinhape aktiveerib IRF7 TLR3, -7 ja -9, RIG-I signalsisatsiooni raja vahendusel.

### Positiivne tagasiside
IRF7 ja tüüp I interferoonide vahel on positiivne tagasiside, st patogeenide tõttu aktiveeritkase IRF7 ning nad omakorda indutseerivad tüüp I interferoonide tootmist, kes omakorda indutseerivad IRF7 sünteesi.

## IRF7 poolestusaeg
IRF7 poolestusaeg on nakatunud rakkudes 0,5–1 tundi ja nakatamata rakkudes 5 tundi.

Arvatakse, et IRF7 stabiilsust kontrollib ubikvitiin-proteosoomi süsteem.

IRF7 poolestusaeg on erinevates koetüüpides erinev.

## IRF7 modifitseerimine
### Fosforüülimine
Inimestel toimub fosforüülumine Ser471, 472, 477, 479, 483, 484 ja 487 juures.
IRF7 fosforüülivad kinaasid IKKε, TBK1 ja IKKα.

### Ubikvitiinimine
Ubikvitiinimine on üks olulisemaid immuunsüsteemi regulatsiooni mehhanisme. Ubikvitiinimise mehhanismiga lagundatakse IRF proteosoomide poolt. On leitud ka mehhanisme, kus ubikvitiinide märgistatud IRF ei lagundata.

### Atsetüülimine
Näiteks Newcastle'i viiruse puhul toimub IRF7 lüsiini atsetüülimine.

### Promootori metüülimine
Metüülimisega võidakse näiteks fibroblastil IRF7-geen vaigistada.

### Sumoüülimine
SUMO-valgud (inglise keeles *small ubiquitin-related modifiers*) on ubikvitiini sarnased valgud, mis lisatakse IRF7-tele. Sumoüülimine inhibeerib IRF7 (ja ka IRF3) aktiivsust.

## Funktsioon
* IRF7 (ja ka IRF3, -5 ja -8) on olulised tüüp I interferoonide tootmise indutseerimisel.
* IRF7 reguleerib onkogeneesi ja apoptoosi.
* IRF7 osaleb raku diferentseerumises. IRF7 reguleerib näiteks hematopoeetiliste rakkude arengut ja aktiveerimist. Samuti on saadud kinnitust, et IRF7 osaleb monotsüütide arengus makrofaagideks.

## Viited
Lenini rajoon (Moskva oblast)

**Lenini rajoon** (vene keeles *Ленинский район*) oli 5. augustini 2019 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti keskosas. Rajooni keskus oli Vidnoje linn.

Rajoon piirnes põhjas Dzeržinski linnaringkonnaga, kirdes Lõtkarino linnaringkonnaga, idas Ramenskoje rajooniga, lõunas Domodedovo linnaringkonnaga, edelas Podolski linnaringkonnaga ning läänes ja loodes Moskva linnaga.

Rajooni pindala oli 202,49 km² (enne Moskva laiendamist (juulini 2012) 456,23 km²). Elanike arv oli 2012. aastal 175 808, 2009. aastal 153 602 ja 2002. aastal 145 251.

Lenini rajoonis oli 55 asulat, mis kuulusid kahe linnaasunduse (Vidnoje linna ja Gorki Leninskije alevi) ning viie külaasunduse koosseisu (sh Sovhoz imeni Lenina).

## Viited
The Kills

**The Kills** on briti-ameerika ''indie''-roki bänd, mille asutasid ameerika laulja Alison Mosshart ("VV") ja inglise kitarrist Jamie Hince ("Hotel"). 

## Karjäär
Enne The Killsi moodustamist 2001. aastal olid nii Mosshart kui ka Hince mänginud mitmes ansamblis. Mosshart oli Florida punkbändi Discount vokalist, Hince oli olnud selliste briti rokkbändide nagu Fiji, Scarfo ja Blyth Power liige. Mosshart kohtas Hince'i Londonis ja veenis teda endaga koos bändi tegema. Hince oli alguses ideele vastu, kuid nõustus pärast seda, kui nad olid koos laule kirjutanud.

Kui Discount 2000. aastal lahku läks, kolis Mosshart Londonisse, kus Hince ja Mosshart hakkasid koos esinema nimede „Hotel“ ja „VV“ all.
The Kills peab enda muusika otsesteks mõjutajaks bände Captain Beefheart, PJ Harvey, LCD Soundsystem, The Velvet Underground, The Fall, Patti Smith, Suicide ja Royal Trux, on muusikaväljaanded võrrelnud neid The White Stripesiga.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
* "Keep on Your Mean Side" (2003)
* "No Wow" (2005)
* "Midnight Boom" (2008)
* "Blood Pressures" (2011)
* "Ash & Ice" (2016)

### [[Extended play|EP]]d
* "Black Rooster EP" (2002
* "Fried My Little Brains" (2003)
* "Run Home Slow" (2005)
* "Black Balloon EP" (2009)

### Singlid
* "Fuck the People" (2003)
* "Fried My Little Brains" (2003)
* "Pull a U" (2003)
* "The Good Ones" (2005)
* "Love Is a Deserter" (2005)
* "No Wow" (2006)
* "U.R.A. Fever" (2008)	
* "Cheap and Cheerful" (2008)	
* "Last Day of Magic" (2008)	
* "Tape Song" (2009)
* "Black Balloon" (2009)
* "Willow Weep for Me" (Frank Sinatra kaver) (2009)
* "Satellite" (2011)
* "Future Starts Slow" (2011)
* "Baby Says" (2011)
* "The Last Goodbye" (2012)
* "Doing It to Death" (2016)
* "Heart of a Dog" (2016)
* "Siberian Night" (2016)

## Viited

## Välislingid
* The Killsi ametlik koduleht
Konvendikorter

**Konvendikorter** (akadeemilises kirjapruugis lühendatult **C!Q!**) on hoone või hoone osa, kus asuvad üliõpilaskorporatsiooni või -seltsi tüüpi akadeemilise organisatsiooni ametlikud ruumid. Konvendikorter võib olla üüritud või enda oma.

Eestis ehitas esimese spetsiaalselt konvendikorteriks mõeldud konvendihoone endale 1885. aastal korporatsioon Estonia. 1932. aastal kolis korp! Estonialt üüritud majja korporatsioon Rotalia. 1936. aastal ostis korp! Rotalia hoone endale päriseks.

## Vaata ka
* Konvendihoone
Alma-Sofia Miettinen

**Alma-Sofia Miettinen** (17. jaanuaril 1996 Kuopios) on Soome poplaulja, laulukirjutaja ja muusik, kes kirjutab laule ka teistele artistidele. Tema esinejanimi on **Alma**.

## Lauljakarjäär
### 2013 – [[Idols (Soome)|Soome "Idols"]]
2013. aastal osales 17-aastane Alma Soomes telesaatesarja "Idols" 7. hooaja prooviesinemistel ja jõudis *live*-esituste saatesse.

Esimese plaadilepingu sõlmis ta 2014. aastal PME Recordsiga. 

### Pärast 2015. aastat. "[[Dye My Hair]]"

2016. aasta märtsis sõlmis Alma plaadilepingu Universal Musicuga. Juunis 2016 ilmus tema debüütingel "Karma".

28. oktoobril 2016 ilmus tema debüüt-EP "Dye My Hair", kus on ka laul "Karma".

Singel "Chasing Highs" anti välja märtsis 2017. 

## Diskograafia
### [[Extended play|EP-d]]

### [[Singel|Singlid]]

### Muusikavideod
* "Karma" (2016)
* "Dye My Hair" (2016 – režissöör Youth Hymns)
* "Chasing Highs" (2017 – režissöör Thomas Trail)

### Kaastegev
* "Muuta kuin mä" (Sini Sabotage kaastegev Alma) (2015)
* "Bonfire" (Felix Jaehn kaastegev Alma) (2016)
* "All Stars" (Martin Solveig kaastegev Alma) (2017)
* "Don't You Feel It" (Sub Focus kaastegev Alma) (2017).

## Viited

## Välislingid
* Alma Facebookis (ametlik leht)
* Alma Instagramis
* Alma Twitteris
* Alma YouTube'is
* Anna Hopi, Suomen lupaavin naisartisti Alma Me Naisille: Koulukiusaaminen jätti syvät arvet – Alma koolikiusamisest Voice.fi, 1. detsember 2016
Alfred Heß

**Alfred Heß** ka **Alfred Hess** (29. märts 1897 Egiptus, Aleksandria – 9. juuni 1963 Reicholdsgrün, Fichtelgebirge) oli NSDAP/AO parteitegelane, NSDAP asefüüreri
Rudolf Heßi noorem vend.
 
Alfred naasis Saksamaale kommertskooli hariduse omandamiseks ja pöördus tagasi Aleksandriasse isa firmasse 1926. 

1920. aastal astus Alfred NSDAP-sse ja 1926 asutas ta NSDAP rakukese Egiptuses. Uuesti astus Alfred NSDAP liikmeks (nr 1368285) 1932. aastal ja järgmisel aastal sai temast NSDAP/AO Egiptuse rakukese juht. Alfred rajas Berliinis NSDAP/AO väliskaubandusameti.

Pärast vend Rudolfi 10. mail 1941 toimunud üksiklendu Augsburgist Messerschmitt Bf 110E-2/N-ga (raadikood VJ+0Q, tehasenumber 3869) Šotimaale(Suurbritannia) võeti vahi alla. 

Ameerika sõjaväevõimud vangistasid ta 1945. Alfred Heß oli peamiste sõjaroimarite protsessil Nürnbergis kaitse tunnistaja; ta vabastati pärast kohtuprotsessi. 

## Isiklikku
;Heßide perekond

Alfredi isa Fritz Heß oli kaubandusfirma Hess&Co omanik. Egiptuses elas perekond Heß suures neljakorruselises villas, mida ümbritses aed. 

Fritzil oli maja ka Reicholdsgrünis.

Ema Klara Heß (sündinud 22. jaanuaril 1867) oli Tüüringi tekstiilitöösturi Rudolf Münchi (sünd 3. detsembril 1831) ja tema abikaasa Adelheid Ferberi (sünd 14. aprillil 1838) tütar.

Alfredil oli õde Margarete (sündis 1908. aastal).

## Viited

## Kirjandus
*David Irving 1977:22; David Irving, "Hitler's War", 1977
*Henrik Eberle, Matthias Uhl, "Hitleri toimik. NKVD salajane ettekanne Jossif Stalinile, koostatud Hitleri isikliku adjutandi Otto Günsche ja kammerteener Heinz Linge ülekuulamise protokollide põhjal Moskvas 1948/1949", 2006
*Nesbit ja Acker 2009:14. Roy Conyers Nesbit ja Georges Van Acker, "Rudolf Hessi lend. Müüdid ja reaalsus". Inglise keelest tõlkinud Hillar Tali. Olion, Tallinn 2009

*Kasutatud artiklit de:Alfred Heß (NSDAP/AO), seisuga 31.10.2107*
Jamb

**Jamb** (vanakreeka keeles ἴαμβος *iambos*) on kahesilbiline värsijalg, mis koosneb lühikesest (rõhutust) ja pikast (rõhulisest) silbist. Ka Vana-Kreeka pilkeluuletus.

## Vaata ka
*jambograafia
Teine Genfi konventsioon

**Genfi konventsioon haavatud, haigete ja merehädaliste sõjaväelaste olukorra parandamiseks merel** on teine neljast Genfi konventsioonist, mis rakendas esimese Genfi konventsiooni sätted sõjategevusele merel ning täiendas eelpool mainitud konventsiooni mõningate uuendustega ja täpsustustega.

## Ajalugu
Pärast Genfi esimest konventsiooni ja sellele järgnenud lepingut, tehti mitmeid ettepanekuid, peamiselt Rahvusvahelise Punase Risti Ühiskondade Konverentside poolt, täiendamaks 1864. aasta lepingut. Nende tegevus viis 1868. aasta Lisaartiklite vastuvõtmiseni ja 1899. aasta konventsioonini merel toimuva sõjategevuse osas. Haagi 1899. aasta Rahukonverents väljendti soovi, et peetaks erakorraline konverents Esimese Genfi konverentsi revisiooniks. Šveitsi valitsus kutsus antud konverentsi 1906. aastal kokku ning sellest võttis osa 35 riiki. Konverents võttis vastu uue lepingu, tuginedes Rahvusvahelise Punase Risti Komitee soovitustele, asendades 1864. aasta lepingu selle ratifitseerinud riikide jaoks.
Genfi konventsioon haavatud, haigete ja merehädaliste sõjaväelaste olukorra parandamiseks merel asendati 1929. aastal. Antud leping jäi kehtima 1970. aastani, mil Costa Rica, kes ei olnud üle läinud uuemale lepingule, võttis vastu 1949. aasta konventsiooni. 
 
## Sisu lühikokkuvõte
1906. aasta konventsioon on oma terminoloogias palju täpsem võrreldes 1864. aasta konventsiooniga. See sisaldab 33 artiklit, mis on omakorda jagatud 8-ks peatükiks.
Uued määrused lisati, et täpsustada olukordi nagu surnute matmine ja informatsiooni edastamine. Konventsioonis tunnustatakse esmakordselt eraldi vabatahtlikuid abigruppe. Lisaks sellele muudeti ära punktid, mis olid tõendatult ebapraktilised. Elanike õigus viia abi haavatutele vähendati mõistlikumale proportsioonile. Samuti muudeti soovituseks kohustus saata vigastatud, kes ei olnud sobivad edasiseks armees teenimiseks, oma kodumaale tagasi.
Lepingu kõige olulisemad sätted on:

* Artiklid 12 ja 18 kohustavad kõiki osapooli kaitsma ja hoolt kandma haavatute, haigete ja laevahuku läbielanute üle.

* Artikkel 21 lubab neutraalsetele laevadele abipalvete tegemist haavatute, haigete ja laevahuku läbielanute peale võtmiseks ning hoolt kandmiseks. Neutraalseid laevasid ei tohi hõivata.

* Artikkel 22 deklareerib, et haiglalaevi ei tohi kasutada militaareesmärgil ning nende humanitaarabi missiooni tõttu ei tohi neid rünnata ega hõivata.

* Artikkel 14 täpsustab, et kuigi sõjalaev ei tohi vangistada haiglalaeva meditsiinilist personali, võib ta hoida haavatuid, haigeid ja laevahuku läbielanuid sõjavangidena.

Detailsemalt saab iga lepingu sätte kohta lugeda siit.

## Viited
Elektrougli

**Elektrougli** on linn Moskva oblastis Noginski rajoonis, Elektrougli linnaasunduse keskus. Asub Moskvast 38 km idas.

1899. aastal rajati Kudinovo küla lähedale Elektrougli tellisetehas. 1934 moodustati tehase lähedal asuvatest küladest Elektrougli töölisalev. 1956. aastal sai Elektrougli linnaõigused.

Linnas toodetakse tänapäevani telliseid, aga ka keraamilisi detaile ja kaableid.

## Välislingid
*http://www.elugli.ru
Urtijëi

**Urtijëi** (saksa: *St. Ulrich in Gröden*; itaalia: *Ortisei*) on 4637 elanikuga linn ja vald Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias. See hõlmab Val Gardena Dolomiitides, mäeahelikus, mis on Alpide osa.

## Geograafia

Urtijëi külgneb järgmiste valdadega: Kastelruth, Villnöß, Lajen ja Santa Cristina Gherdëina.

## Ajalugu
Ladiinikeelne nimi Urtijëi tuleb ladinakeelsest sõnast *urtica* ja sufiksist *-etum* tähendusega 'Nõgeste paik'.

Aastatel 1860–1914 koges Urtijëi olulist majanduskasvu tänu peamise maantee avamisele, mis ühendas Val Gardenat peamise raudteega; selle tulemusena õitses kohalik puidutööstus. Rahvusvaheline turism arenes Dolomiitide avastamise kaudu esmalt Inglise turistide poolt, ja neile järgnesid külastajad teistest Austria-Ungari osadest, samuti Saksa keisririigist. Praegu põhineb linna majandus peamiselt talvisel suusaturismil, suvisel matkaturismil ja puidutöötlemisel.

## Vaatamisväärsused
* Museum Gherdëina, kohaliku pärandi muuseum
* Urtijëi kihelkonnakirik


Pilt:Dlieja da Sacun cun Saslonch-edit.jpg|Püha Jaakobi kirik
Pilt:Resciesa Mont Dedite y Danter la Montes Urtijei.jpg|Karjamaa Resciesa


## Kogukond
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 84,19% rahvastikust esimese keelena ladiini keelt, 9,30% saksa keelt ja 6,51% itaalia keelt.

## Inimesed
* Carolina Kostner
* Giorgio Moroder
* Isolde Kostner
* Josef Moroder-Lusenberg
* Ernesto Prinoth
* Luis Trenker

## Välislingid
* Urtijëi  koduleht (itaalia, ladiini ja saksa keeles)
* Museum Gherdëina – kohaliku pärandi muuseum
Völs am Schlern

**Völs am Schlern** (itaalia: *Fiè allo Sciliar*; ladiini: *Fíe* või *Fië*), sageli lühidalt **Völs**, on vald Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias. See paikneb Schlerni mäe jalamil, umbes 12 km Bolzanost idas.

Tuntud vaatamisväärsus on Pröselsi loss.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 3463 inimest.

Valla pindala on 44,4 km².

Völs am Schlerni vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Blumau (Prato all'Isarco), Oberaicha (Aica di Sopra), Peterbühl, St. Anton (S. Antonio), Obervöls (Fiè di Sopra), Prösels (Presule), Prösler Ried (Novale di Presule), St. Kathrein (Santa Caterina), St. Konstantin (San Costantino), Ums (Umes), Unteraicha (Aica di Sotto), Untervöls (Fiè di Sotto) ja Völser Ried (Novale di Fiè).

Völs am Schlern külgneb järgmiste valdadega: Kastelruth, Karneid, Ritten ja Tiers.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 94,92% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 4,46% itaalia keelt ja 0,62% ladiini keelt.

## Kultuur

Igasuvine Semper Music International Festival toob Völs am Schlerni kokku rahvusvaheliselt tuntud muusikuid ja õpilasi kogu maailmast.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Comenzaré

**"Comenzaré"** on Luis Fonsi debüütstuudioalbum. See anti välja 15. septembril 1998. Album sertifitseeriti plaatinaalbumiks, sest 

seda müüdi üle 100 000 eksemplari.

## Laulud

## Kohad edetabelites
Eterno

**"Eterno"** on Puerto Rico laulja Luis Fonsi teine stuudioalbum. See ilmus 20. juunil 2000. 

## Laulud

## Kohad edetabelites
Remixes

**Remixes** on Luis Fonsi esimene kogumikalbum, mis anti välja 17. aprillil 2001. Remiksid on tehtud tema kahe esimese albumi 

Comenzaré ja Eterno lauludest.

## Laulud
Sphere'i projekt

**Sphere'i projekt** on 1997. aastal alustatud ettevõtmine, mille eesmärgiks on luua miinimumstandardid humanitaarabi vajavatele piirkondadele ja parandada katastroofidest mõjutatud inimeste abistamise kvaliteeti.

## Tuumstandardid
Tuumstandardid on kõigi sektorite määratud protsessi põhialuseks. Need on südamikuks kõikidele teistele käsiraamatus esile toodud standarditele. 
Allolevas loetelus on kuus tuumstandardit:
* Inimesekeskne humanitaarabi
* Koordinatsioon ja koostöö
* Olukorra hindamine
* Kavandamine ja vastamine
* Sooritamine, läbipaistvus ja õppimine
* Esmaabitöötaja sooritused
Tuumstandard on loomu poolest kvalitatiivne ja täpsustab humanitaarabi kaudu saavutatavat taset.
Tuumstandardid on struktureeritud järgnevalt:
* **Võtmeteod** on soovitatavad tegevused ja panused, aitamaks standarditele vastata.
* **Võtmenäitajad** on n-n märgid, mis näitavad, kas standard on saavutatud või mitte.
* **Suunised** sisaldavad endis konkreetseid punkte, mida miinimumstandardeid, võtmetegevusi ja võtmenäitajaid erinevates olukordades rakendades meeles pidada. Suunised pakuvad praktilisi raskusi seljatades või vahe-eesmärke saavutades prioriteediküsimustes abi.
Tuumstandardite võtmemäärajad sõltuvad paljuski nende rakendaja kasutamiskontekstist. Ajaga piiritletud nõuded sõltuvad väga palju kontekstist ja sektorist. Rakendajad peaksid seekaudu võtmemäärajaid adapteerima endaga seotud situatsioonile.

## Standardid
Humanitaarabi sektoriteks on valitud viis aspekti:
* veevarustus ja hügieen
* toitumine
* toiduabi
* peavari ja paigaplaneering
* terviseteenused

### Veevarustus, hügieen ja selle propageerimine (WASH)
Iga WASHi projekti eesmärk on hea isikliku ja keskkondliku hügieeni propageermine tervishoiu kaitsmine. WASH sõltub suuresti agentuuri ja katastroofist mõjutatud kogukondade infovahetusest, et identifitseerida hügieeniprobleemid ja kultuurselt aktsepteeritavad ja saavutatavad lahendused. Veevarude ja hügieeniasutuste optimaalne kasutus ning korrektse hügieeni praktiseermine tagajärjeks on kõige positiivsem mõju avalikule tervisele.

### Toidukindlustus
See peatükk on jagatud miinimumstandardite kogusse:
* Toidukindlustus ja toitumise hindamine
* Imikute ja väikelaste toitmine
* Kriitilise alatoitumise ja mikrotoitainete puuduse haldamine

### Peavari, asundus, toiduks mittekasutatavad esemed
See peatükk on jagatud kahte ossa:
* Peavari ja asustus
* Toiduks mittekasutatavaid esemeid (tekid, kilelinad, hügieenitarvete komplektid, köögitarbed jne)
Mõlemad osad loovad üldised standardid paljudes abistsenaariumites tavalistele ja ümberasustatud kogukondadele, kaasa arvatud ajutisi või üleminekulisi majapidamispeavarjusid juhtumispaigas.

### Terviseteenused
See peatükk on jagatud kahte ossa:
* Tervissüsteemid
* Hädavajalikud tervisteenused

## Viited

## Välislingid
* The Sphere Projecti koduleht
CST-100 Starliner

**CST-100 Starliner** (Crew Space Transportation) on Boeingu ja Bigelow Aerospace'i arendatav kosmoselaev, mis osaleb NASA Kommertsliku meeskonnatranspordi arendamise programmis. Starlineri peamiseks ülesandeks saavad mehitatud lennud Rahvusvahelisse kosmosejaama ja erakosmosejaamadesse.

Starliner sarnaneb Lockheed Martini arendatava Orioniga, mida NASA hakkab tulevikus kasutama mehitatud kosmoselendudeks. Kapsli diameeter on 4,56 meetrit, mis on suurem kui Apollo programmis kasutatud juhtmoodulil, kuid väiksem kui Orionil. CST-100 Starliner mahutab kuni seitse meeskonnaliiget ja võib viibida kosmoses kuni 7 kuud. See on ka taaskasutatav kuni kümnel missioonil. Starliner kasutab stardiks esialgu kanderaketti Atlas V, kuid see võib startida ka Delta IV ja Falcon 9-ga.

Augustis 2018 teatas NASA, et Starlineri esimesse meeskonda kuuluvad NASA astronaudid Eric Boe ja Nicole Aunapu Mann ning Boeingu astronaut Christopher Ferguson. Jaanuaris 2019 teatas NASA, et tervislikel põhjustel ei osale missioonil Eric Boe ning tema asemel määrati missioonile Michael Fincke. 2020. aastal loobus mehitatud missioonil osalemisest Ferguson. 2024. aasta juunis startinud mehitatud katselennul ilmnes kosmoselaeval talitlushäireid – laevalt lekkis heeliumi ning kaheksast ahtritõukurist viis katkestasid ISS-ile lähenemisel töö. Orbiidil tekkinud rikete tõttu otsustas NASA, et astronautidega maandumine on liialt riskantne. Starliner maandus ilma meeskonnata White Sandsi kosmosesadamas 7. septembril 2024.

## Katselennud
### Esimene katselend

Starlineri esimene katselend korraldati reedel 20. detsembril 2019. Pool tundi pärast starti tekkis tehniline probleem, kui Starlineri pardakella ei sünkroonitud kosmosekeskuse missioonikellaga. Pardakella vea tõttu sooritas Starliner oma manöövrid valel ajal ning kulutas kavandatust rohkem kütust. Lennujuhid otsustasid kosmosejaama minekust loobuda ja kapsel naasis Maale 22. detsembril. Missiooni järel avastati teine tõsisem tarkvaraviga, mille tagajärjel oleks Starlineri teenindusmoodul plaanipärase eraldumise järel ramminud kapslit ning suure tõenäosusega kapslit kahjustanud.

### Teine katselend

6. aprillil 2020 teatas Boeing, et korraldab teise mehitamata katselennu. Teine katselend startis 19. mail 2022 ning saabus Rahvusvahelisse Kosmosejaama 22. mail. Kapsel naasis Maale 25. mail 2022.   

## Viited
Postmodernistlik film

**Postmodernistlikuks filmiks** nimetatakse postmodernismi ideid ja tunnuseid kasutavaid filme. Postmodernistlik film on üks nooremaid kunstilise väljenduse valdkondi.

## Postmodernistliku filmi tunnused
Postmodernistlikku teost iseloomustab kõrgkultuuri ja massikultuuri vahelise piiri ähmastumine, traditsioonilise väljenduslaadi ümbermängimine popkultuuri sõnavara ja strateegiate abil. David J. Peterson möönab, et tänapäeval puudub arusaam filmist kui ühtsest ja samu tunnuseid sisaldavast valdkonnast. Arusaama ühtsusest on asendanud mitmesugused filmitüübid: avangardfilm, dokumentaalfilm, rahvusvaheline kunstiline film ning paljud kommertskino temaatilised ja stilistilised suunad. 

Postmodernistlikku filmi iseloomustab ka kindlapiirilise žanrilise hierarhia kadumine, žanripiiride ähmastumine. Ilmnevad sarnasused arhitektuurivaldkonnas toimunud muutustega, mis seisnesid samuti fragmenteerituse ja stilistilise mitmekesisuse eelistamises terviklikkusele. Postmodernistliku filmi iseärasuseks võib pidada ka kõrgkultuuri ja massikultuuri vahelise ajaloolise vastasseisu kadumist. Filmid võivad alluda väga keerulisele analüüsile, kuid samas saab neid nautida meelelahutusena.

## Postmodernistlikke filme
* Warren Beatty "Dick Tracy" (1990)
* Steven Spielberg "Indiana Jones" (1981, 1984, 1989); 
* Jonathan T. Gilliam "Brazil" (1985)
* David Lynch "Blue Velvet" (1986)
* Robert Zemeckis "Who Framed Roger Rabbit" (1988)
* Ridley Scott "Blade Runner" (1982)
* Steven Spielberg "Back to the Future" (1985, 1989, 1990)

## Lisalugemist
* Hasso Krull. Jutustus ja paranoia: David Lynchi "Kadunud kiirtee" mudel. - *Millimallikas.* *Kirjutised 1996-2000. *Tallinn: Vagabund, 2000, lk 209-222.
* Donald Tomberg. Operatsioon "Shit Happens": "Pulp Fictionist". - *Teater. Muusika. Kino* 1997, nr 12, lk 87-91.
* Tomi Kaarto. Postmodernismi apooria või kriitiline postmodernism: Tony Scotti ja Quentin Tarantino "Jääv armastus". - *Teater. Muusika. Kino* 2000, nr 3, lk 56-65.
* James Thurlow. Modernism ja postmodernism Ridley Scotti filmides. - *Teater. Muusika. Kino* 2003, nr 12, lk 126-131.

## Viited
* Janek Kraavi "Postmodernismi teooria ja postmodernistlik kultuur" 2005, lk 163-168
Aurelijus Veryga

**Aurelijus Veryga** (sündinud 8. augustil 1976 Užventises) on Leedu arst (psühhiaater), arstiteadlane ja poliitik, ta kuulub Leedu Talunike ja Roheliste Liitu. Ta oli 13. detsembrist 2016 kuni 11. detsembrini 2020 Leedu tervishoiuminister.

Ta sündis aastal 1976 Užventises Kelmė rajoonis. Aastal 1994 lõpetas ta Užventises keskkooli, aastal 2000 Kaunase Meditsiiniakadeemia arsti kvalifikatsiooniga.

Ta oli 13. detsembrist 2016 kuni 11. detsembrini 2020 Leedu tervishoiuminister Saulius Skvernelise valitsuses.
Muusikaline hulgateooria

**Muusikaline hulgateooria** on hulgateooria rakendus muusika analüüsimiseks ja loomiseks.

## Vaata ka
*Muusikalise hulgateooria mõisteid
Johannes Sangnes

**Johannes Sangnes** (sündinud 14. aprillil 1957) on Skandinaavia ettevõtja. 

Tal on kaks magistrikraadi inseneriteaduste alal. 

2004. aastast on Sangnes olnud seotud Norra kaubandusgrupiga Reitance Convenience, kui asus tööle ettevõtte Rootsi äri tegevjuhina.
Aastatel 2009–2012 töötas ta sama ettevõtte Norra ärijuhina, 2012–2015 oli ta Soome R-kioski tegevjuht ning 2015–2016 Reitan Convenience'i juhatuse liige ja operatsioonide juht.  

2016. aasta juunist on ta Reitan Convencience'i tegevjuht ja R-Kioski nõukogu esimees. 

Sangnes on abielus ja tal on kolm last.

## Välislingid
*R-Kiosk kavandab uut algust, Postimees, 1. november 2017
*R-KIOSKI EMAFIRMA REITAN CONVENIENCE SAI UUE JUHI
*R-Kiosk uueneb: täna avatakse suurim R-Kiosk Tallinna Lennujaamas, Äripäev, 12. oktoober 2017
Loovust soodustav töökeskkond

**Loovust soodustav töökeskkond** on keskkond, mis soodustab ideede genereerimist, teamiste jagamist ja loovat probleemilahendust, milles töötajad loovad meelsamini uusi lahendusi, julgevad riskida ja võtavad vastu uusi väljakutseid.

Loovuse stimuleerimiseks on teadlased välja pakkunud erinevaid töökeskkonna tegureid, mis põhijoontelt on siiski sarnased.

**Esimeseks** loovust soodustavaks teguriks peetakse võimalust ja vabadust valida, millist ülesannet täita ja kuidas seda teha. Inimene saab ise valida, mil viisil ta probleemi lahendab.  Töötajatele tuleb võimaldada võtta huvitavaid ja keerulisi väljakutseid. Need arendavad sisemist motivatsiooni, kuid samas ei tohi eesmärgid ja ülesanded olla liiga keerulised, sest siis hakkab motivatsioon vähenema.

**Teiseks** on oluline töö hea planeerimine ja organiseerimine. Kui organisatsiooni juhtkond planeerib nädalaks täpselt, mida töötajad teevad, siis töötajad tunnevad, kindlust ja usaldust ning tahavad tööd teha. Väga olulised on selged eesmärgid ja arusaadav probleemipüstitus, suhtlemises peaks juht olema töötajatele eeskujuks. Püüdes teha midagi väga uuenduslikku on töötajatel risk ebaõnnestuda, seega on väga oluline, et organisatsioon ja selle juht võtaks riski enda peale ja soodustaks eksperimenteerimist. 

**Kolmandaks** innovatsioonilise töö teguriks on ressursid. See on kõik vajalik, mida organisatsioon saab pakkuda, et töö sujuks: nii rahalised ja materiaalsed vahendid, kui ka piisava aja andmine uue töö tegemiseks, kompetentsed inimesed, koolitusvõimalused, asjakohane informatsioon ja info liikumise tagamine organisatsioonis. 

**Neljandaks** on loovust soosivas organisatsioonis olulised nii töötajate omavahelised suhted, kui ka suhted ülemustega. Soodustatud on katsed ja eksperimendid, aktsepteeritakse ebaõnnestumisi ning premeeritakse avalikult töötajate jõupingutusi. Kui inimesed tegelevad keeruliste ja uute väljakutsetega, tekivad paratamatult ka probleemid, siis peab olema võimalus asja teistega arutada. Kui arutelu tekkimist ei võimaldata, kipuvad vanadest probleemidest uued tekkima.

Lõpuks on oluline tunda rõõmu vastastikusest koostööst, see suurendab nii meeskonna, kui ka individuaalset jõudlust. Hästi kujundatud töökeskkonnal on kõige otsesem mõju ülesande sooritamise motivatsioonile. Loovust ja innovatsiooni on võimalik suurendada ja stimuleerida meeldiva töökeskkonna kaudu. 

## Viited
Talurahvaseadus

**Talurahvaseadus** on seisuslik eriseadus, mille ülesanne on reguleerida talurahva suhteid mõisnike ja riigiga, aga ka reguleerida talurahva omavahelisi suhteid.

Eesti ajaloos koostasid talurahvaseadusi rüütelkonnad. Talurahvaseadused võttis vastu maapäev ja need kinnitas Venemaa keiser.

Eesti alad kehtestati esimesed talurahvaseadused mõisnike poolt eraseadustena ja need kehtisid vaid vastava mõisa piires. Näiteks 1789 avaldas Berend Johann von Uexküll "Vigala talupoegade seaduseraamatu".

Hiljem on tuntud Eestimaa talurahvaseadused (1816) ja Liivimaa talurahvaseadused (1819). Aastast 1865 on teada ka Saaremaa talurahvaseadused.

## Viited
Linnusekohus

**Linnusekohus** ehk **lossikohus** (saksa keeles *Burggericht, Schlossgericht*) oli Poola valitsusajal ja Rootsi valitsusajal Läänemereprovintsides tegutsenud kohus, mis asus asehalduri linnuses või lossis. Linnusekohtus lahendati peamiselt riigiametnike, sõjaväelaste ja riigimõisate talupoegadega seotud kohtuasju.

Lossikohtud loodi Liivimaal juba Poola ajal, Eestimaal pole algus teada. Neid oli Poola aegsel Liivimaal 5: Riias, Tartus, Pärnus, Võnnus ja Dünaburgis. Rootsi valitsusajal Eesti kohtusüsteemi reformimisel vähendas Johan Skytte 1630. aastal lossikohtute arvu 3-le (Riias, Tartus, Kokneses) ja kaotas lossikohtutelt kriminaaljurisdiktsiooni õiguse.

Eestimaa, Tallinna linnusekohus asus Tallinnas Toompeal. Liivimaa Riia linnusekohus asus Riias. 1631–1639 tegutses Liivimaal ka Tartu lossikohus Algetapis tegutsesid ka Pärnu ja Haapsalu krahvkonnas lossikohtud.

Lossikohus oli II astme kohtuinstants maakohtute suhtes ja tegutses riigile kuuluvates kindlustes. Lossikohtu esimees, (lääni)asehaldur oli ühtlasi kindluse komandant, käsutas sõjalist võimu ja oli kuninglike domeenide valitseja. Tallinnas, Paides ja Rakveres lõpetasid lossikohtud tegevuse seoses linnuseläänide kadumisega 17. sajandi II veerandil, Haapsalus aga pärast Haapsalu lossi põlemist 1688. aastal.

## Viited
Peter Altmaier

**Peter Altmaier** (sündinud 18. juunil 1958 Ensdorfis) on Saksamaa poliitik. Ta kuulub Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu ridadesse. 

Ta oli aastatel 2012–2013 oli ta Saksamaa keskkonnaminister.

Aastatel 2013–2018 oli ta Saksamaa eriülesannete minister ja liidukantselei juht.

24. oktoobrist 2017 kuni 14. märtsini 2018 oli ta Saksamaa rahandusministri asetäitja.

14. märtsist 2018 kuni 8. detsembrini 2021 oli ta Saksamaa majandus- ja energiaminister.
Eneoliitikum

**Eneoliitikum** ehk **vase-kiviaeg** oli neoliitikumi ja pronksiaja vaheline siirdejärk, mil kivist tööriistade kõrval kasutati ka vask.

Ees-, Kesk-Aasias, Balkanil ja Egiptuses algas eneoliitikum VI-V aastatuhandel eKr. Põhja- ja Kirde-Euroopas eneoliitikumi ei olnud.

## Vaata ka
*Sumer
*Elam
## Viited
Saesaare

**Saesaare** oli küla Põlva rajoonis.

Küla kujunes 1950. aastatel seoses Saesaare hüdroelektrijaama rajamisega. Elektrijaama lähedusse rajati veel elektrivõrkude ehitamise ja hooldamise Saesaare meistripunkt, mis tegeles ka elektripostide immutamisega. 1960. aastate alguses ehitati elektrivõrkude meistripunkti kontori- ja klubihoone, kus tegutses ka kino.

1959. aasta rahvaloenduse andmetel oli Saesaare külas 13 elanikku, 1970. aastal 41 elanikku.

1977. aastal liideti Saesaare küla ja Taevaskoja asundus Taevaskoja külaks.

## Viited
Spordiseadus

**Spordiseadus** (**SpS**) on Eesti seadus, mis 
* sätestab spordi korraldamise üldised organisatsioonilised ja õiguslikud alused, 
* sportlase ja treeneri õigused ja kohustused, 
* olümpiavõitja riikliku toetuse taotlemise ja määramise alused, 
* spordi finantseerimise alused, 
* treeneri tööjõukulu toetamise alused ning 
* spordiürituste korraldamise nõuded ja vastutuse nõuete rikkumise eest.

## Viited
Taevaskoja asundus

**Taevaskoja asundus** oli asundus Lõuna-Eestis Tartu–Petseri raudtee ääres.

Taevaskoja asundus moodustus 1930. aastatel Tartu–Petseri raudtee rajamise järel Taevaskoja raudteepeatuse juurde. Administratiivselt jäi Taevaskoja asundus 1930–1940. aastatel Tartumaa ja Võrumaa piirile. 1950. aastast kuulus asundus Põlva rajooni koosseisu. 

1959. aasta rahvaloenduse andmetel oli Taevaskoja asunduses 128 elanikku, 1970. aastal 199 elanikku.

1977. aastal liideti Taevaskoja asundus ja Saesaare küla Taevaskoja külaks.

## Viited
Tytthoscincus

***Tytthoscincus*** on sisalike perekond skinklaste sugukonnast. 

## Klassifikatsioon
Perekonda *Tytthoscincus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised sisalikuliigid
* *[[Tytthoscincus aesculeticola]]* (Inger, Lian, Lakim & Yambun, 2001)
* *[[Tytthoscincus atrigularis]]* (Stejneger, 1908)
* *[[Tytthoscincus batupanggah]]* Karin, Das & Bauer, 2016
* *[[Tytthoscincus biparietalis]]* (Taylor, 1918)
* *[[Tytthoscincus bukitensis]]* (Grismer, 2007)
* *[[Tytthoscincus butleri]]* (Boulenger, 1912)
* *[[Tytthoscincus hallieri]]* (Lidth De Jeude, 1905)
* *[[Tytthoscincus ishaki]]* (Grismer, 2006)
* *[[Tytthoscincus jaripendek]]* Grismer, Wood , Quah, Anuar, Ngadi, Mohd-Izam ja Ahmad, 2017
**[[Tytthoscincus kakikecil]]* Grismer, Wood, Quah, Anuar, Ngadi, Mohd-Izam ja Ahmad, 2017
* *[[Tytthoscincus langkawiensis]]* (Grismer, 2008)
* *[[Tytthoscincus leproauricularis]]* Karin, Das & Bauer, 2016
* *[[Tytthoscincus martae]]* Grismer, Wood, Quah, Anuar, Ngadi, Mohd-Izam ja Ahmad, 2017
* *[[Tytthoscincus panchorensis]]* Grismer, Muin, Wood Jr, Anuar & Linkem, 2016
* *[[Tytthoscincus parvus]]* (Boulenger, 1897)
* *[[Tytthoscincus perhentianensis]]* (Grismer, Wood & Grismer, 2009)
* *[[Tytthoscincus sibuensis]]* (Grismer, 2006)
* *[[Tytthoscincus temengorensis]]* (Grismer, Ahmad & Onn, 2009)
* *[[Tytthoscincus temmincki]]* (Duméril & Bibron, 1839)
* *[[Tytthoscincus textus]]* (Müller, 1894).

### 2017
**[[Tytthoscincus temasekensis]]* Grismer, Wood, Lim & Liang, 2017

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne CoL-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Tytthoscincus]] seisuga 1.11.2017.*
Talitaja

**Talitaja** oli aastatel 1817–1866 Eestimaa kubermangus valla- või külakogukonna juhtiv ametiisik. 

Talitaja valiti välja valla täiskogul taluperemeeste seast ning mõisnik kinnitas talitaja ametisse. Alates 1866. aastast kuni 1890. aastateni nimetati talitajaks **[[vallavanem]]at**.

## Viited
Valla täiskogu

**Valla täiskogu** oli vallakogukonna talupoegade üldkoosolek (täiskogu). Liivimaa (sh Saaremaal) ja Kuramaa kubermangus hakati täiskogusid kokku kutsuma pärast 1817.–1819. aasta talurahvaseaduste kehtima hakkamist. Eestimaa kubermangus hakati neid kokku kutsuma 1866, ehkki mõnes kubermangu osas ka varem.

Enne 1866 osalesid täiskogul kõik valla täiskasvanud meestalupojad. Enne 1866 lahendati täiskogul majandusküsimusi ja valiti valla ametiisikuid. Pärast 1866 said täiskogul osaleda vaid taluperemehed ja maatameeste saadikud. Pärast 1866 ei lahendatud täiskogul enam majandusküsimusi.

Valla täiskogud lõpetasid tegevuse 1917–1919.

## Viited
Kuusiku parkmets

**Kuusiku mets** on mets Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis. Mets jääb Nõmme–Mustamäe maastikukaitsealale. Selle pindala on 39 ha. 

Metsas asuvad Õpiringi kivid.

## Viited
Järve mets

**Järve mets** on metsastatud ala Tallinna kesklinnas Ülemistejärve asumis Ülemiste järve ja Pärnu maantee vahelisel alal. See mets on osa Ülemiste järve äärsest metsast.
Rocca al Mare promenaad

**Rocca al Mare promenaad** on promenaad Tallinnas. Promenaad on 2,5 km pikkune ning ühendab Rocca al Mare asumit ja Stroomi randa.

Promenaadil on 400 m pikkune puust Mustjõe jalakäijate sild.


Mustjõe 023.JPG
Mustjõe 021.JPG


## Viited

## Välislingid
*Promenaadist visittallinn.ee kodulehel
Erika Männik

**Erika Männik** (sünninimi **Erika Oskar**; 14. aprill 1894 Viljandi – 28. mai 1971 Viljandi) oli eesti pedagoog ja naiskodukaitse aktivist.

Ta lõpetas Viljandi Naisgümnaasiumi ja õppis Moskvas kõrgematel põllumajanduse kursustel.

Ta oli Viljandi Kodumajanduskooli juhataja, Viljandi Kommertsgümnaasiumi õpetaja ja Viljandi Linnagümnaasiumi direktor.

1925. aastast oli ta Naiskodukaitse Viljandi malevkonna jaoskonna liige, aastatel 1927–1932 Viljandi malevkonna jaoskonna esinaine, 1927–1936 ka Sakala ringkonna esinaine. 1936–1937 oli ta Eesti Naiskodukaitse peasekretär, 1937–1940 esinaine.
 
1941. aastal küüditati ta NKVD poolt koos abikaasaga Kolominskije Grivõsse, 1944. aasta septembris seal arreteeriti, mõisteti 8 aastat sunnitööd, viibis vangilaagris Džezkazganis. Vabanes laagrist 1951. aasta detsembris, viibis uuesti asumisel kuni 1956. aasta aprillini, seejärel pöördus tagasi Eestisse.

Pensionärina elas Viljandis, oli Eesti Looduskaitse Seltsi Viljandi osakonna liige ning tegeles kodu-uurimisega.

Ta on maetud Viljandi vanale kalmistule.

## Tunnustus
*1938 Kotkaristi III klassi teenetemärk

## Viited
Maarja Magdaleena (Piero della Francesca)

„**Maarja Magdaleena**“ on itaalia kunstniku Piero della Francesca (umbes 1416/1417–1492) fresko.

Teos asub Arezzo püha Peetruse ja püha Donatuse katedraali vasakus külglöövis, käärkambrisse viiva ukse kõrval.

## Kirjandus
* Birgit Laskowski, *Piero della Francesca*, collana *Maestri dell'arte italiana*, Gribaudo, Milano 2007. ISBN 978-3-8331-3757-0
* Pietro Allegretti, *Piero della Francesca*, collana *I classici dell'arte*, Rizzoli/Skira, Milano 2003, pp.&nbsp;1132–1133.
Kristuse ristimine (Piero della Francesca)

„**Kristuse ristimine**“ on itaalia kunstniku Piero della Francesca (umbes 1416/1417–1435) maal.

## Viited

## Kirjandus
* Birgit Laskowski, *Piero della Francesca*, collana *Maestri dell'arte italiana*, Gribaudo, Milano 2007. ISBN 978-3-8331-3757-0
* Pietro Allegretti, *Piero della Francesca*, collana *I classici dell'arte*, Milano, Rizzoli/Skira, 2003, pp.&nbsp;90–91.
* Silvia Ronchey, *L'enigma di Piero*, BUR, Milano 2006 ISBN 978-88-17-01638-4
* Pierluigi De Vecchi ed Elda Cerchiari, *I tempi dell'arte*, volume 2, Bompiani, Milano 1999. ISBN 88-451-7212-0
* Louise Govier, *The National Gallery, guida per i visitatori*, Louise Rice, Londra 2009. ISBN 978-1-85709-470-1
Breda alistamine

**"Breda alistamine"** ehk **"Piigid"** (hispaania keeles **"El cuadro de las lanzas"** või **"Las lanzas"**) on Hispaania ühe tuntuima maalikunstniku Diego Rodríguez de Silva y Velázqueze (1599 Sevilla – 6. august 1660 Madrid) 1634.–1635. aastal loodud sõjateemaline maal. Maal kuulub Velázqueze olulisemate tööde hulka ja on mõõtmetelt tema suurimaid.

Velázquez oli Hispaania kuninga Felipe IV õukonnakunstnik. Maal on üks piltide sarjast, mis ülistab Felipe IV sõjalisi võite. Breda kindluse alistamine 1625. aastal oli Hispaania armee oluline võit Madalmaade vastu peetud Kaheksakümneaastase sõja (1568–1648) käigus. Maali inspiratsiooniks oli Velázqueze sõit Itaaliasse 1634. aastal, kus ta kohtus Ambrogio Spinolaga. Spinola oli Genova vabariigi aristokraat, kes juhtis Breda vallutamist Hispaania kindrali auastmes.

Maalil on kujutatud Madalmaade väejuhti, kes ulatab vallutatud Breda võtme võidukale Hispaania kindralile Spinolale. See sündmus on kujutatud loomulikult ja sundimatult, ilma paatoseta. Õhu ja valguse käsitlus on teostatud meisterlikult. Velázquez on hästi tabanud selle stseeni inimlikku draamat, näidates hispaania sõdurite võitjauhkust, aga ka väsimust pärast 10-kuulist piiramist. Piikide turritav rida nende selja taga on andnud maalile tema teise nime – "Piigid". 

## Viited
Sadama turg

**Sadama turg** on turg Tallinna kesklinnas Sadama asumis aadressil Sadama tänav 25-4. Turul kaubeldakse toidu ja käsitööga.

Turu juures tegutseb kohvik Kai.

## Viited

## Välislingid
*Turu koduleht
Kristuse ristimine (El Greco)

„**Kristuse ristimine**“ on hispaania kunstniku El Greco (1541–1614) maal.

## Kirjandus
* Álvarez Lopera, José. El Greco. Madrid: Arlanza, 2005. ISBN 84-9550-344-1.
* Cirlot, Lourdes. Museo del Prado I Col. «Museos del Mundo», Tomo 6 (en castellà). Espasa, 2007. ISBN 978-84-674-3809-3.
* Scholz-Hänsel, Michael. El Greco. Colonia: Taschen, 2003. ISBN 978-3-8228-3173-1.