open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
August Kivitare

**August Kivitare** (7. juuni 1891 Ranna vald – 26. aprill 1974) oli eesti põllumees ja Vabadussõja veteran.

Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, asutas Ranna vallas Kaitseliidu kompanii ja oli selle pealik kuni 1939. aastani. Saksa okupatsiooni ajal oli ta Pala vallavanem. 

Arreteeriti 20. veebruaril 1953. 

August Kivitare abiellus 1920. aastal Alma-Loviisa Kiviga, lapsed Emma, Liidia, Linda, Juta ja Ülo.

Maetud Kodavere kalmistule.

## Tunnustus
*1938 Kotkaristi V klassi teenetemärk
Johannes Otepalu

**Johannes Otepalu** (23. oktoober 1898 – 19. aprill 1989) oli eesti põllumees ja Vabadussõja veteran.

Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, oli Masuri talu peremees Pala vallas.

1936. aastal abiellus Leida Kukega, lapsed Väino, Valve ja koidu.

Johannes Otepalu on maetud Kodavere kalmistule.
Julius Toome

**Julius Toome** (14. oktoober 1900 – 1. juuli 1995) oli eesti põllumees ja Vabadussõja veteran.

Ta oli Lombi A-3 talu peremees Pala vallas.

1937. aastal abiellus Julius Toome Helmi Tartuga, tütar Anne.

Julius Toome on maetud Kodavere kalmistule.
Manoppello

**Manoppello** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Abruzzo maakonnas Pescara provintsis. Manoppello sai linnaõigused presidendi 2004. aasta 13. juuli dekreediga.

Keskmiselt 140 meetri kõrgusel merepinnast asuva Manoppello asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Haldus
Manoppello piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alanno, Casalincontrada (CH), Chieti (CH), Lettomanoppello, Rosciano, Serramonacesca, Turrivalignani, Scafa.

Manoppello halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: Manoppello Scalo, Ripacorbaria, Santa Maria Arabona.

## Vaatamisväärsused
* Abbazia di Santa Maria Arabona (1197–1208)
* La basilica del Volto Santo
* Manoppello pühaku kujutis (Volto Santo pühakojas)


Manoppello.jpg
Manoppello_volto_santo_11.jpg|Volto Santo pühakoda
Abbazia di Santa Maria Arabona.JPG|Abbazia di Santa Maria Arabona
Altare Volto Santo di Manoppello.jpg|Altar väidetava pühaku kujutisega
Manoppello volto santo 06.jpg|Väidetav pühaku kujutis


## Viited

## Kirjandus
* Vincenzo Lazari: *Zecche e monete degli Abruzzi: Manopello*, Venezia, 1858.
* Enrico Santangelo, *Manoppello. Guida storico-artistica alla città e dintorni*, Carsa, Pescara, 2002, ISBN 88-501-0028-0

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Klaabu

**Klaabu** on multifilmitegija ja kunstniku Avo Paistiku loodud tegelaskuju, kes sai tuntuks 1978. aastal valminud multifilmist "Klaabu". 

Klaabu on munakujuline heatahtlik olevus, kellel on kaks peenikest jalga ja kätt, suured ovaalsed silmad ning kaks krussis antenni ehk krimblit. Vihmapiisast sündinud rõõmsameelne ja seiklushimuline tegelane pääseb sageli rasketest olukordadest, kuna suudab oma kuju muuta.

Klaabu loodi lasteajakirja Täheke tellimusel. 
: *"Ajakirjast Täheke anti ülesanne, et ma kirjutaksin-joonistaksin loo originaalsest tegelasest, kel oleksid võluvõimed, aga et laps saaks ise lihtsasti teda joonistada ja valmistada," kirjeldas tegelase sündi Avo Paistik.*
: *"Läksin koju ja küsisin naise käest muna. Nii valmistasin munast Klaabu, plastiliinist tegin käed ja jalad, harjastest kolm ripset ja joonistasin näo. Kui 2,5-aastane poeg Hanno nägi Klaabu peas plastiliini, küsis ta, mis krimblid need on. Viisin valmis Klaabu Tähekesse.”* 

Tähekeses ilmusid kord kuus Jaan Rannapi kirjutatud Klaabu lood, mis valmisid Paistiku joonistatud piltide põhjal. Paistiku kinnitust mööda on Klaabu sünnipäev 24. oktoober 1975.

Paistik on teinud Klaabuga peaosas ka multifilmid "Klaabu, Nipi ja tige kala" (1979) ning "Klaabu kosmoses" (1981). 1983. aastal ilmus samalt autorilt raamat "Klaabu". 2010. aastal lavastas Andres Roosileht Nukuteatris Paistiku näidendi "Klaabu". Üks lavastuse muusika autoreid Jaagup Kreem luges samal aastal sisse Klaabu lugude heliraamatu.

2010. aastal avati Tartus Klaabu lasteaed.

## Viited

## Välislingid
* Jana Treier "Avo Paistik ja Klaabu" Tartu lasteaia Klaabu kodulehel, 4. november 2009
* Urmas Hännile "Klaabu heliraamat" Postimees, 15. oktoober 2010
* "Klaabu" lavastuse tutvustus Nukuteatri kodulehel
Tari

**Tari** on endisaegne ristkülikukujuline punutis, mille põhiosa moodustas puuraamistik, mis oli läbi põimitud enamasti puuvitste või -varbadega. Tarjasid kasutati sageli kalade kuivatamiseks. Tarjasid kasutati peamiselt Lääne-Eestis ja saartel.

## Viited
Heinamärss

**Heinamärss** (tartu murdes *karss*, saarte ja läänemurdes* kess, mõrts*) on endisaegne nöörist valmistatud suuresilmaline võrkkott, millega võeti hobusele tee peale heinu söögiks kaasa. Heinamärss oli piisavalt suurte silmadega, et hobune võis läbi võrgu süüa. Täis heinamärssi kasutati ka vankris või rees istmepadjana.  

## Vaata ka
*märss

## Viited

## Välislingid

*Heinamärss, Eesti Rahva Muuseum
Piimapütt

**Piimapütt** (Tartu murdes **ummik**, Võru murdes **tsõõrik**) on endisaegne madal ümmargune ilma kaaneta laudnõu, mida kasutati piima hapendamiseks ja lauale toomiseks. 

Piimapüti läbimõõt oli umbes 25&nbsp;cm, kõrgus 15&nbsp;cm ja maht 3–5 toopi. Lõuna-Eestis kasutati seda ka kausina, millega toit lauale toodi.  

Piimapüttide kasutamine lõppes 19. sajandi lõpus, kui kasutusele tulid koorelahutajad, savikausid ja vabrikunõud.

## Vaata ka
* Piimakirn

## Viited

## Välislingid
*Piimapütt, Eesti Rahva Muuseum
Torbik

**Torbik** on puukoorest (enamasti kasetohust) tehtud koonusekujuline nõu, mida kasutati vanasti näiteks veevõtmisel või marjul käies. 

## Vaata ka
*silmutorbik
*Torbikud

## Viited
Toober

**Toober** on ümara põhjaga pealt laienev laudnõu, millel on tõstmiseks kõrvad ja millel puuduvad jalad ja kaas. 

Toobri maht oli 25–60 liitrit. See võeti kasutusele Eestis keskajal ja kasutati vee- ja loomasöödanõuna 20. sajandi keskpaigani.

Toobri vedamiseks kasutati toobripuud või Hiiumaal toobrikäru.

## Vaata ka
*toobrikäru
*toobripuu

## Viited
OÜ Saarte Investeering

**OÜ Saarte Investeering** on investeerimisfirma, mis arendab kinnisvara, osutab juhtimisteenuseid ja annab majanduskonsultatsioone. OÜ Saarte Investeeringu asutas 2001. aastal Tullio Liblik, OÜ Saarte Investeeringu juhatuse liige ja omanik. Saarte Investeering on teinud kinnisvaraarendusi nii Saaremaal Kuressaares, Tallinnas kui ka Pärnumaal Sauga vallas. Eelkõige on Saarte Investeering panustanud elamuehitusse. 

## Kinnisvaraprojekte
*Merikotka elamurajoon Kuressaares
*Hirvepargi elamurajoon Pärnus
*Korterelamu Tallinna 19B Kuressaares
*Ajamaja Ärikeskus Kuressaares
*Neli korterelamut Tallinnas

## Tütarettevõtted
*A&A Kinnisvara Saaremaa
A&A Kinnisvara Saaremaa tegeleb kinnisvaraarendusega, hõlmates nii vahendustegevust kui ka suurte arendusprojektide elluviimist.
*2005-2011 AS E-Profiil
E-Profiili põhitegevusala on nafta- ning gaasitööstuse jaoks suurte metallkonstruktsioonide ja seadmete tootmine.
*2005-2008 OÜ Paldiski Tuulepark
Paldiski tuulepargis töötab üheksa 2,5 MW võimsusega tuulikut, mille koguvõimsus on 22,5 MW.

## Toetusprojektid
### Edukate õpilaste toetamine
Aastatel 2007–2011 toetas OÜ Saarte Investeering Saare maakonna õpilasi ja nende juhendajaid, kes on saavutanud silmapaistvaid tulemusi Eesti ja rahvusvahelistel aineolümpiaadidel ning riigieksamitel. Aasta-aastalt on Saarte Investeering häid tulemusi saavutanud õpilaste toetajate ringi kaasanud uusi ettevõtjaid, kes praeguseni toetusprojekti jätkavad.
Alates 2010. aastast on Saarte Investeering stipendiumiga toetanud Kuressaare Täiskasvanute Gümnaasiumi aasta lõpetajat.
 
2012. aastal sõlmis Saarte Investeering koostööleppe Kuressaare Ametikooliga. Leppe järgi paneb Saarte Investeering viie aasta jooksul välja stipendiumi ühele Kuressaare Ametikooli lõpetanud õpilasele, kes jätkab kõrghariduse omandamist samas valdkonnas Eestis või väljaspool Eestit.

### Ajamaja galerii
2006. aastal lõi Saarte Investeering Kuressaare südalinna Ajamaja galerii, et vääristada Kuressaare elu- ja töökeskkonda ning väärtustada kohalikku kunstielu. Ajamaja galeriis eksponeeritakse uut näitust peaaegu iga kuu, näiteks 2013. aastal eksponeerisid Ajamaja galeriis oma loomingut noored kunstnikud.

### Saaremaa jalgpall
2008. aastast on Saarte Investeeringu juhatuse esimees ja omanik Tullio Liblik Saaremaa JK aaMeraaS president ning alates 2010. aastast on Saarte Investeering Saaremaa jalgpalli meistrivõistluste peasponsor.

## Viited

## Välislingid
*Paldiski Tuulepark
*OÜ A&A Kinnisvara
*AS E-Profiil
*Hirvepargi elamurajoon
*Merikotka elamurajoon
*Ajamaja Ärikeskus Kuressaares
*Eesti Kutseõppe Edendamise Ühingu liikmed
*Ajamaja galerii näitused
*Saaremaa JK aaMeraaS
Atomium

Atomium on üks Belgia pealinna Brüsseli tuntumaid hooneid. See rajati 1958. aasta Brüsseli maailmanäituse (Expo '58) jaoks.  

Hoone projekteeris insener André Waterkeyn, interjööri kujundasid arhitektid André ja Jean Polak. See on 102 m kõrgune ning koosneb üheksast 18 m läbimõõduga kerast, mis on tehtud roostevabast terasest; kerad on ühendatud nii, et hoone kuju sarnaneb rauakristalli omaga, kui kristalli suurendataks 165 miljardit korda. 

Torud ühendavad kerasid kuubi 12 serva pidi ning 8 neist viivad kristalli keskele. Torudes on eskalaatorid ja lift, kerades näitusesaalid jm. Kõige ülemisest kerast avaneb Brüsseli panoraam. CNN on nimetanud Atomiumi Euroopa kõige veidramaks ehitiseks.
Kikki Danielsson

**Kikki Danielsson** (kodanikunimi **Elsie Ann-Kristin Ros**, neiupõlvenimi **Elsie Ann-Kristin Danielsson**; sündinud 10. mail 1952 Osbys) on rootsi laulja.

Ta esindas Rootsit 1985. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Bra vibrationer" ning sai 103 punktiga kolmanda koha.

## Diskograafia
* "Rock'n Yodel" (1979)
* "Just Like a Woman" (1981)
* "Kikki" (1982)
* "Varför är kärleken röd?" (1983)
* "Singles Bar" (1983)
* "Midnight Sunshine" (1984)
* "Kikkis 15 bästa låtar" (1984)
* "Bra vibrationer" (1985)
* "Papaya Coconut" (1986)
* "Min barndoms jular" (1987)
* "Canzone d'Amore" (1989)
* "På begäran" (1990)
* "Vägen hem till dej" (1991)
* "Jag ska aldrig lämna dig" (1993)
* "100 % Kikki" (2001)
* "Fri – En samling" (2001)
* "Nu är det advent" (2001)
* "I dag & i morgon" (2006)
* "Kikkis bästa" (2008)
* "Första dagen på resten av mitt liv" (2011)
* "Postcard from a Painted Lady" (2015)
* "Christmas Card from a Painted Lady" (2016)
* "Portrait of a Painted Lady" (2017)

## Viited

## Välislingid
August Kründel

**August Kründel** (15. november 1897 Peterburi kubermang – 25. mai 1967 Tallinn) oli Eesti NSV riigitegelane.

Ta sündis Peterburi kubermangus Tartumaalt väljarännanute peres Terpilitsõ külas (praeguse haldusjaotuse järgi Volossovo rajoonis Leningradi oblastis).  

Lapsena oli karjane ja hiljem sulane. Aastal 1915 mobiliseeriti ta tsaariarmeesse. 

Aastal 1918 asus ta tööle Kolositsa (Kaložitsõ) sovhoosi. Kuid Nikolai Judenitš tungis Petrogradi peale, astus Kründel vabatahtlikult Punaarmeesse ning võttis osa võitlusest Jamburgi all ja lõunarindel. Aastal 1922 lõpetas ta soomusmasinajuhtide kooli, misjärel töötas ta mõne aja remonditehases ja autotöökojas. Aastatel 1923–1929 töötas ta Metallitööliste Ametiühingu oblastikomitees. Aastatel 1929–1932 töötas ta Moskva autotehases algul lukksepp-motoristina, hiljem jaoskonnaülema asetäitjana ja tehase parteikomitee sekretäri asetäitjana. Aastatel 1923–1929 õppis ta Moskvas Tööstusakadeemias, pärast selle lõpetamist töötas Moskva autotehases peakonveieri tehnilise osakonna juhatajana, hiljem tehase parteikomitee sekretärina. Nõukogude–Saksa sõja ajal evakueerus ta koos tehasega Uljanovskisse, kus oli pikemat aega majandusalasel ja ametiühingutööl.

Aastal 1945 suunas NLKP Keskkomitee ta tööle Eesti NSVsse, kus ta algul töötas EKP Keskkomitee organiseerimise-instrueerimise osakonna juhatajana. Septembrist 1945 aastani 1951 töötas ta EK(b)P Tallinna Linnakomitee II sekretäri ja I sekretärina. 3. septembrist 1951 29. jaanuarini 1953 töötas ta Eesti NSV sotsiaalkindlustuse ministrina. 14. jaanuarist 1953 8. juunini 1961 töötas ta Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi sekretärina, seejärel oli personaalpensionär.

Ta oli aastast 1918 NLKP liige, oli ka EKP Keskkomitee liige. Ta kuulus Eesti NSV Ülemnõukogu II, III, IV koosseisu ja V koosseisu (sh 5. märtsist 1947 14. jaanuarini 1953 oli ülemnõukogu juhataja) ning kuulus NSV Liidu Ülemnõukogu III koosseisu (1950–1954).

August Kründel suri 25. mail 1967 ja maeti 30. mail 1967 Metsakalmistule.

## Tunnustus
*Lenini orden
*Isamaasõja orden (I järk)
*medal "Vapra töö eest Suure Isamaasõja ajal 1941–1945"

## Viited

## Kirjandus
*Nekroloog. Rahva Hääl, 27. mai 1967
*"Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Estonia kaevanduse põleng

**Estonia kaevanduse põleng** oli 1988. aasta hilissügisel toimunud põleng Kohtla-Järve rajoonis Estonia kaevanduses. 

Põleng sai alguse 3. novembril 1988 4. paneelstreki ümberlaadimiskambris ja väljus kontrolli alt. Põlengut kustutati 48 päeva.

## Põlengu põhjused
Põlengu täpsed põhjused ei ole teada, kuigi selle väljaselgitamiseks moodustati kaks komisjoni. Ametliku akti järgi arvati põlengu võimalikuks põhjuseks 4. paneeli konveierstrekil olnud põlevate ainete süttimine. Ainete süttimise põhjust kindlaks teha ei suudetud.

Estonia kaevanduse toonane direktor Väino Viilup on tagantjärele veendunud, et põlengu põhjustas süütamine, mille eesmärk oli poliitilise õhkkonna pinevamaks muutmine ning isiklik kättemaks talle Rahvarinde toetamise eest. Kaevanduse toonane peainsener Aivo Viirlaid süütamist tõenäoliseks ei pidanud ja leidis, et põlengu põhjustas ebasoodsate asjaolude kokkulangemine.

Eesti Põlevkivi toonase peadirektori Otto Sullakatko arvates eirati Estonia kaevanduses enne põlengut tuleohutuse reegleid. Samuti leidis ta, et suurema osa kaevandustulekahjude põhjusi ei ole võimalik faktipõhiselt kindlaks teha ning põhjused tuletatakse loogika, tõenäosuse ja kogemuse põhjal.

## Kustutustööd
Otto Sullakatko arvates oli tegemist lokaalse tulekahjuga, mis paisus suureks paljude valede otsuste vastuvõtmise tõttu. Teisel objektil olnud mäepäästeüksused olevat hilinenud. Sullakatko arvates oleks põlenguga siiski oma jõududega hakkama saadud, kui tulekahjust ei oleks Soome televisioonis räägitud.

Kustutustöödel osalesid lisaks kohalikule mäepäästele ka mäepäästjad Donbassist ja Kuzbassist, aga ka Tula oblastist, kust abilised jõudsid kohale kõige kiiremini – kahe päevaga.

## Tagajärjed
Estonia kaevanduse põlengul inimohvreid ei olnud.

Eesti Põlevkivi toonane tehnikadirektori asetäitja A. Petrovitski leidis 1989. aasta veebruaris, et põleng tekitas kahju üle miljoni rubla. Põlengu ajal olevat tootmata jäänud 80 000 tonni põlevkivi, samuti olevat Eesti Põlevkivile osaks saanud "ränk moraalne kahju". Otto Sullakatko on materiaalseks kahjuks hinnanud 17 miljonit rubla.

Põlengu tagajärjel tekkis veereostus, kui utmisel tekkinud fenoolid kaevandusvette sattusid, mis pani ohtu ka põhjavee ja veekogude puhtuse. Endel Lippmaa ja Arno Pihlak põlengust põhjustatud veereostust looduskatastroofiks siiski ei pidanud.

Põlengu järel vabastati ametist Estonia kaevanduse direktor Väino Viilup. 1989. aastal sai kaevanduse direktoriks senine tootmisdirektor Enn Loko, kes püsis selles ametis 10 aastat.

## Viited

## Kirjandus
*Nikolai Varb, Ülo Tambet. 90 aastat põlevkivi kaevandamisest Eestis. Tallinn, 2008.
*Otto Sullakatko. Eesti Põlevkivi aastatel 1986–1991: peadirektori märkmed. Jõhvi, 2015.
Svētkalnsi ordulinnus

**Svētkalnsi ordulinnus** (saksa keeles *Heiligeberg, Heiligenberg*. läti keeles *Zviedru kalns*) oli ordulinnus Zemgale piirkonnas, tänapäeva Läti ja Leedu piirialal.

Puidust Svētkalnsi ordulinnus ehitati aastatel 1282–1287 Saksa ordu Liivimaa orduharu ordumeistri Wilken von Endorpi poolt. Linnuse ehitamise järel varustas ordumeister linnusegarnisoni ja jättis linnusesse 300-liikmelise garnisoni. Paar päeva pärast ordumeistri lahkumist hakkasid linnust piirama žemaidid ja semgalid, kuid ei suutnud linnust vallutada. 

Edaspidi kasutasid orduväed linnust tugipunktina, kust sooritasid sõjaretki paganlike semgalite aladele, millega sundisid semgaleid lahkuma lõunasse Leedu aladele. Piirkonna elanike väljatõrjumise järel ja linnuse eesmärgi saavutamisel jäeti linnus järgmise ordumeistri Konrad von Hattsteini korraldusel maha ja hävitati, umbes 1290. aastal.

Orduloss asus Tervete jõe paremal kaldal, 20 meetri kõrgusel künkal. Linnusest kahel poole olid kaevatud vallikraavid, mis moodustasid umbes 30 000 m² suuruse nelinurkse linnuseala.

## Vaata ka
*Ordulinnus
*Liivimaa ristisõda
Pianella

**Pianella** (ladina keeles *Planella*) on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Abruzzo maakonnas Pescara provintsis. Pianella sai linnaõigused vabariigi presidendi 2008. aasta 2. mai dekreediga.

Keskmiselt 236 meetri kõrgusel merepinnast asuva Pianella asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 

## Haldus
Pianella piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Catignano, Cepagatti, Loreto Aprutino, Moscufo, Nocciano, Rosciano, Spoltore.

Pianella halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: Castellana di Pianella, Cerratina di Pianella.

## Vaatamisväärsused
* Santa Maria Maggiore kirik,romaani stiilis kirik rajati umbes XII sajandil
* S.Antonio Abate kirik (*Parrocchia S.Antonio Abate*)
* Madonna del Carmine kirik,hilisbarokk, XVI sajand
* Santa Lucia erakabel
* Santa Maria delle Grazie erakabel
* San Domenico kirik

## Sõpruslinnad
*  – Donnas, alates 1983 

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Lotta Engberg

**Lotta Engberg** (sündinud 5. märtsil 1963 Överkalixis) on rootsi laulja.

Ta esindas Rootsit 1987. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Boogaloo" ning sai 50 punktiga 12. koha.

## Diskograafia
* *Fyra Bugg & en Coca Cola* (1987)
* *Fyra Bugg & en Coca Cola och andra hits* (2003)
* *Kvinna & man* (Lotta Engberg & Jarl Carlsson), 2005)
* *världens bästa lotta* (2006)
* *Jul hos mig* (2009)
* *Lotta & Christer* (2012, Lotta Engberg & Christer Sjögren)

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
François Leclerc du Tremblay

**François Leclerc du Tremblay** (4. november 1577 – 17. detsember 1638), tuntud ka nimega **isa Joseph** (prantsuse keeles **Père Joseph**), oli Prantsuse kaputsiini munk, müstik ning kardinal Richelieu usaldusalune ja agent. Ta oli esimene, kes sai hüüdnime "hall kardinal", mis tähistab suure mõjuvõimuga nõuandjat või otsustajat, kes tegutseb salajas või mitteametlikult.

## Elulugu
Leclerc oli Pariisi parlamendi palvekoja eesistuja Jean Leclerc du Tremblay ja Marie Motier de Lafayette'i vanim poeg. Poisieas sai ta põhjaliku klassikalise hariduse ning 1595. aastal oli pikal reisil Itaalias. Kodumaale naasnult astus ta sõjaväkke. Ta teenis Amiensi piiramise ajal 1597. aastal ning saadeti seejärel erisaatkonnaga Londonisse.

1599. aastal loobus Leclerc, keda sel ajal tunti parun de Mafflier'na, ilmalikust elust ning liitus kaputsiinide ordu kloostriga Orléansis. Ta võttis usuelu innukalt vastu ning temast sai silmapaistev jutlustaja. 1606. aastal aitas ta Fontevrault' nunnal Antoinette d'Orléansil rajada reformitud ordu Filles du Calvaire ("Kolgata tütred") ning kirjutas nunnadele usulise pühendumise käsiraamatu. Oma usulise innukuse mõjul saatis ta misjonäre hugenottide keskustesse.

Poliitikasse siirdus ta Louduni konverentsidel, kus ta paavsti saadiku ja kuninganna usaldusalusena astus vastu Gallia kiriku taotlustele, mida toetasid parlament ja kõrgaadel, ning veenis neid gallikaanluse ketserlikus loomuses. 1612. aastal algas tema isiklik, tänini mitte päris selge iseloomuga suhe Richelieu'ga, mis nii ajaloos kui ka legendides sulatasid ühte Richelieu ja algse "halli kardinali". Leclerci hüüti nii tema halli mungarüü tõttu.

1627. aastal aitas Leclerc kaasa La Rochelle'i piiramisele. Puhtusuliselt kaalutlustel abistas ta Richelieu'd ka Habsburgide vastu. Ta unistas Euroopa äratamisest uuele ristisõjale türklaste vastu ning uskus, et Austria keisrikoda takistab Euroopat jõudmast üleüldise rahuni, mis ristisõja võimalikuks teeks. Richelieu' agendina mõjutas ta Regensburgi riigipäeva 1630. aastal tõrjuma keisri agressiivsust ning seejärel soovitas sissetungi Gustav II Adolfile, õigustades protestantlike armeede kasutamist enda jaoks sellega, et üks mürk aitab teise vastu.

Nii sai mungast sõjaminister ning ta pühendus diplomaatiale ja poliitikale, säilitades küll ranguse ja karskuse isiklikus elus. Ta suri 1638. aastal, kui talle anti kardinaliseisus. Legend, mille kohaselt Richelieu külastas teda surivoodil ning ergutas surijat sõnadega "Julgust, isa Joseph, me võitsime Breisachi", ei vasta tõele.

## Viited

## Kirjandus
* Aldous Huxley "Grey Eminence" 1941 (biograafia)

## Välislingid

* François Leclerc du Tremblay teatmikus "The Columbia Encyclopedia"
* François Leclerc du Tremblay 1911. aasta "Classic Encyclopedias", mis põhineb "Encyclopedia Britannica" 11. trükil
* François Leclerc du Tremblay teatmikus "The Original Catholic Encyclopedia" (1907–1912)
Margus Ets

**Margus Ets** (sündinud 20. veebruaril 1972 Tallinnas) on Eesti sõjaväelane (major). 

Margus Ets on lõpetanud Tallinna Ehitus- ja Mehhaanikatehnikumi (1991) ja Riigikaitseakadeemia (1996) ja täiendanud erialateadmisi Kaitseväe Ühendatud Õppeasustustes.

## Teenistuskäik
* 1992 ajateenistus Kalevi jalaväepataljonis
* 1996–2000 Viru jalaväepataljoni rühmaülem
* 2000–2003 Viru jalaväepataljoni kompaniiülem
* 2003–2006 Viru jalaväepataljoni jalaväekooli ülem
* 2006–2008 Viru jalaväepataljoni staabi väljaõppesektsiooni ülem
* 2008–2011 Kirde kaitseringkonna Viru jalaväepataljoni staabiülem
* 2011–2012 Kaitseliidu Alutaguse maleva staabi väljaõppesektsiooni operatiivohvitser
* 2012–2017 Kaitseliidu Alutaguse maleva pealik 

## Auastmed
* 1992 – kapral
* 1996 – nooremleitnant
* 2000 – leitnant
* 2003 – kapten
* 2008 – major

## Tunnustus
* Kaitseväe teenetemärk
* Kaitseväe eeskujuliku teenistuse rist
* Maaväe ohvitseri kuldrist
* Maaväe ohvitseri hõberist
* Mälestusmedal "10 aastat taastatud Kaitseväge"
*2017 Ida-Virumaa teenetemärk

## Viited
Eesti Kindlustuse Muuseum

**Eesti Kindlustuse Muuseum** on aastal 1980 asutatud muuseum, mis asub Tallinnas; muuseum on ettevõtte If Kindlustus allüksus.

Muuseum nimetab oma eesmärgiks tutvustada kindlustustegevuse ajalugu ja arengut.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumi koduleht (vaadatud 15.06.2013)
Lusikanuga

**Lusikanuga** (Lääne- ja Kirde-Eestis *kõveldi*, Hiiumaal *koostanuga*, lõunaeesti murdes **luitsaväits**) on väike kõvera teraga nuga, mida kasutatakse puulusikate ja -kulpide õõnestamiseks. 

Oli laialdaselt kasutusel Ida-Euroopas, Eestis on selle kasutamine teada I aastatuhande algupoolelt p. Kr.
.

Lusikanugade tera oli tavaliselt madalama või sügavama, 3–4 cm läbimõõduga kaarega. Noa pea sarnanes tavalise noa omaga. Lusikanugasid kasutati veel 20. sajandi alguses.

## Vaata ka
*Lusikas
*Voolmed

## Viited

## Välislingid
*Lusikanuga, Eesti Rahva Muuseum
Voolmed

**Voolmed** on endisaegne kumera teraga nuga, mida kasutati laiemate nõguspindade, eeskätt puunõude sisekülje voolimiseks. 

Juba I aastatuhande algupoolel olid voolmed Baltimaades ja Soomes kasutusel. 

Käepideme ehituse järgi jagunesid voolmed kolme rühma:
*hargikujulise käepidemega voolmed olid kasutusel peamiselt Lääne-Eestis, kaheharuline lühike ja lai käepide vooliti puust.
*kahe pidemega voolmed olid tuntud Ida-Eestis, nende voolmete kinnitusosa löödi ümmarguste käepidemete sisse.
*rõngasvoolmed esinesid Ida-Eestis, nende kinnitusosad ühendati ning paigaldati ümmarguse käepideme sisse.
Rõngasvoolmetega õõnestati väiksemaid esemeid, millesse kaks kätt sisse ei mahtunud.
Voolmetega töötati seda enda poole tõmmates.
 
## Vaata ka
*lusikanuga

## Viited

## Välislingid
*  Kahe käepidemega voolmed, Eesti Põllumajandusmuuseum
*  Harkkäepidemega voolmed, Eesti Põllumajandusmuuseum
Vinnal

**Vinnal**, ka väntpuur, nagu nimigi ütleb, on vändaga varustatud puur, millega saab käte jõul (tavaliselt puitu) puurida. Ühe käega rakendatakse ülaltpoolt jõudu ja teise käega võttes kinni U-kujulisest haardekohast pannakse puur liikuma, kusjuures tuleb jälgida, et puuri õiget pidi ringi aetaks. Mõlemad haardekohad on vabalt ringi liikuvad, et vältida villide teket kätele. Väntpuuri eeliseks on sellega rakendatava väände suurus teiste käsipuuride ees.

Vinnal võib olla ka muude ülekannetega kui 1:1, kuid selle juures tuleb arvestada, et mida suurem on ülekanne, seda rohkem jõudu tuleb ajaühikus vändale rakendada. Lisaks võib olla sellel ka hammasratassüsteem, millega ei pea tegema puurimiseks täisringe, vaid saab kitsastes oludes ka natukese kaupa edasi puurida.

Varaseimad versioonid väntpuurist, millel oli U-kujuline haardekoht, ilmusid vahemikus 1420 ja 1430 Flandrias.

## Vaata ka
*Trell
*Puur

## Viited
1. [Brace (tool)](https://en.wikipedia.org/wiki/Brace_(tool))
Kupuliud

**Kupuliud** (murdes ka *kupuvaagen*, *napaliud*) on lai madal kauss, mille sees on omakorda väikseim kauss (nimetatakse: kupp ehk napp). 

## Viited
IATE

**IATE** ehk **Euroopa interaktiivne terminibaas** (inglise keeles *Inter-Active Terminology for Europe*) on Euroopa Liidu institutsioonide ja ametite ühine terminibaas. 

Terminibaasi täiendamises, uuendamises ja haldamises osalevad Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee / Regioonide Komitee (neil kahel on ühine tõlkekeskus), Euroopa Kontrollikoja, Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse, Euroopa Keskpanga, Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Liidu Kohtu (vaatlejana) terminoloogid. 

IATE loodi 1999. aastal eesmärgiga mõistete kasutamise ühtlustamiseks ja tööde kattumise vältimiseks ühendada eri institutsioonide terminibaasid üheks. 

IATE eelkäijad olid: 
*Eurodicautom (Euroopa Komisjon), 
*Euterpe (Euroopa Parlament),
*TIS (Euroopa Nõukogu),
*Euroterms (Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus),
*CDCTERM (Euroopa Kontrollikoda).

IATE sisaldab eelkõige Euroopa Liidu spetsiifilist sõnavara ja eurožargooni, kuid ka teiste valdkondade erialatermineid. 

IATE terminibaas hakkas tööle 2004. aastal ning alates 2007. aastast on see osaliselt kättesaadav ka avalikkusele. 

## Välislingid

*IATE terminibaas
*IATE projekti eestikeelne tutvustus
Dmitri Kuzmin

**Dimitri Kuzmin** (8. november 1908 Narva – 21. mai 1998 Tallinn) oli Eesti NSV parteitegelane ja riigiametnik.

## Haridus
Ta lõpetas aastal 1924 Narvas gümnaasiumi.

## Töökäik ja poliitiline karjäär
Aastatel 1924–1929 oli ta Narvas vabrikutööline, aastatel 1929–1936 oli ta poliitvang. Aastatel 1936–1938 töötas ta Tallinnas ehitustöölise ja raamatupidajana; 23. maist 1938 21,juunini 1940 ehitustöölisena Viljandimaal. 

Aastal 1940 oli ta ajalehe Trudovoi Put toimetaja; aastatel 1940–1941 EK(b)P Keskkomitee organiseerimise ja instrueerimise osakonna instruktor ja kaubandusosakonna juhataja kohusetäitja. Dimitri Kuzmin sai 1940. aasta Riigivolikogu valimistel Eesti NSV I Ülemnõukogu saadikuks Petserimaalt. 

Aastatel 1941–1942 töötas ta Tšeljabinski traktoritehases ning oli EK(b)P Keskkomitee volinik eesti väeosade komplekteerimisel. 

Aastatel 1946–1948 kaadrisekretär ja 1950–1952 oli ta EK(b)P Keskkomitee sekretär. Aastatel 1953–1957 oli ta Eesti NSV sotsiaalkindlustuse minister, aastatel 1958–1961 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Kontrolli Komitee esimees, aastatel 1961–1963 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riigikontrolli Komitee esimees, aastatel 1963–1965 EKP Keskkomitee ja Eesti NSV Ministrite Nõukogu Partei ja Riigikontrolli Komitee esimehe asetäitja, aastatel 1965–1971 Eesti NSV Rahvakontrolli Komitee esimehe asetäitja.

Ta oli aastast 1926 EKP liige, aastatel 1946–1952 ja 1956–1966 oli ta EKP Keskkomitee liige ning aastatel 1946–1948 ja 1950–1952 oli ta EKP Keskkomitee büroo liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu I, II, III, IV, V, VI ja VII koosseisu saadik.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951-2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
Eesti Sotsialistliku Tööliste Partei võimlemisrühmad

**Eesti Sotsialistlike Tööliste Partei võimlemisrühmad** olid Eesti sotsialistide sõjaväeliselt korraldatud organisatsioon 1930. aastail.

Võimlemisrühmad asutati vastukaaluks "kodanlisele kaitseliidule" ja pidid olema korrapidajaiks Eesti Sotsialistliku Tööliste Partei korraldatavail koosolekuil. Võimlemisrühmad kandsid mundrit (tumedad püksid, sinine pluus, nokkmüts) ja olid relvastatud sportpüssidega. Võimlemisrühmadesse kuulus üle 1700 väljaõpetatud mehe. Võimlemisrühmad kasutasid tervitusena ülestõstetud rusikat ("teise internatsionaali tervitus"). Võimlemisrühmi nimetati ka punakaardiks.

Võimlemisrühmade üldjuht oli Erich Joonas.

Kuna võimlemisrühmad kippusid vapsidega kohtudes nendega koos võimlema, mille juures isegi luumurde ette tuli, pidas Jaan Tõnissoni kolmas valitsus 11. augustil 1933 vajalikuks mõlemad organisatsioonid sulgeda. Samal ajal suleti Sisekaitseülema otsusega ka teiste erakondade löökrühmad, kuna need võisid saada siserahule kardetavaks. Keelati ka nende vormi- ja eristusmärkide kandmine. 

Konkureeriv Eesti Sotsialistliku Tööliste Partei Tallinna 2. Ühing asutas oma lööksalgad, mida nimetati aktivistideks. Ka see organisatsioon suleti 1933. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Pekka Erelt, Sotsid tõid Eesti poliitikasse vägivalla , ekspress.delfi.ee, 26. november 2014
*Sotsid tõid Eesti poliitikasse vägivalla Eesti Ekspress, www.eesti.ca, 29. november 2018
Õppeinfosüsteem

**Õppeinfosüsteem** ehk **ÕIS** on õppekorralduse infovahetuskeskkond. Kooli elektroonilise õppeinfosüsteemi eesmärk on tagada õppeinfo parem kättesaadavust. ÕIS-ist leiab üliõpilane/õpilane vajaliku teabe õppekavade, tunniplaani ja enda õpitulemuste kohta.

## Õppija võimalused ÕIS-is
* kasutada akadeemilist kalendrit
* lugeda teile ÕISi vahendusel saadetud teateid ja saata ise teateid teistele ÕISi kasutajatele
* vaadata õppekavade andmeid
* vaadata õppeainete andmeid
* uuendada enda kontaktandmeid
* vaadata oma õppekohaga seotud andmeid 
* tutvuda teid puudutavate dokumentidega (nt õppetoetuse määramise, akadeemilisele puhkusele lubamise vms korraldustega)
* hallata oma registreeringuid ainetele (registreeruda õppeainetele/eksamitele/kontrolltöödele/arvestustele/korduseksamitele, registreeringuid tühistada, vahetada rühma, järjekorrast ainele registreeruda, järjekorrast lahkuda)
* vaadata enda ainete raames toimuvate kontrolltööde, eksamite või arvestuste ja korduseksamite aegu
* kasutada õppeainete juurde lisatud õppematerjale
* kasutada isiklikku tunniplaani ning eksportida selle andmeid iCali vormingut toetavatesse kalendriprogrammidesse ja lisada seda interneti kaudu sünkroonitava kalendrina iCali vormingut toetavatesse kalendriprogrammidesse
* vaadata õppejõudude vastuvõtuaegu
* vaadata oma õppetöö tulemusi ja keskmisi hindeid
* registreerida õppekava moodulid ja valikained ning jälgida õppekava täitmist
* registreeruda koolitustele
* registreeruda täiendusõppeprogrammidele
* esitada avaldusi õppetoetuste taotlemiseks
* lisada atesteerimisega seotud dokumente (doktorandid)
* vastata tagasiside küsitlustele (õpetamise ja õppeainete hindamine ning õppekava tagasiside)
* hääletada üliõpilasesinduse valimistel
Oherdi

**Oherdi** on rahvapärane rinnaga puusse surutav kaha- ehk lusikapuur, mida kasutati suuremate aukude puurimiseks. 

## Kirjeldus
Kahapuurid olid tuntud Fennoskandias ja Eestis juba I aastatuhandel. 

Oherdi koosnes kahest osast: rauast ja peast (käänamisseadisest). Vanad oherdirauad kuulusid kahapuuride hulka, mida iseloomustas mõlemas suunas lõikav puuriteravik. Oherdiraua vart nimetati oherdi sääreks.

Puust oherdipea koosnes käänamispulgaga *pärast* ning sellega liikuvalt ühendatud *kabast*. Käänamispulk paigaldati päraga risti. Päras olevasse pessa kinnitati oherdiraud(kaha), mille ülaots oli lapikuks löödud. Kaba tehti enamasti kahest osast - laiast lamedast *rinnaalusest*, millele puurimisel rinnaga rõhuti ning kaba kaelast.  

19. sajandil oli Eestis kasutusel suurem rataste oherdi (kaha laiusega 2,5&nbsp;cm), millega puuriti ratastesse rummi ja pöidadesse kodara ning väiksem regede oherdi (kaha laius 1,5–2&nbsp;cm), millega puuriti väiksemaid auke (reejalaste kodaraaugud). Veel puuriti palkidesse tapi, redeli ja paadikaartesse pulgaauke jne.

19. sajandi teisel poolel võeti kasutusele vabrikupuurid, mis tõrjusid oherdi kõrvale. Seejärel hakati oherdiks nimetama lihtsa ristise käänamispulgaga spiraalpuure. Mõnel pool nimetati oherdiks ka vinnalt. 


File:Oherdi ERM A799 175.jpg|Oherdi (varasem)  
File:Oherdi ERM A677 161.jpg|Oherdi (20. sajand)
File:Oherdi ERM 16570.jpg|Oherdi (vinnal)


## Vaata ka
*käämer
*puur
*trell
*vinnal

## Viited

## Kirjandus
* Ants Viires, "Eesti rahvapärane puutööndus", Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn, 1960.

## Välislingid
*Meeste tööriistad: oherdi, vinnal, kirved. Eesti Rahva Muuseum.
Liimeister

**Liimeister** ehk **niimeister** on kahe käepidemega ja 20–30 cm pikkuse teraga nuga, mida kasutatakse puidu silumiseks ja palkide koorimiseks. 

Väiksemate puuesemete töötlemiseks kasutati abivahendina vitsajäri.

## Vaata ka

* pääsuhöövel
* koorimisraud

## Viited
Homosidrunhape

**Homosidrunhape** on orgaaniline ühend (trikarboksüülhape), mis on oluline õhulämmastiku bioloogilise sidumise protsessis.

Homosidrunhappe molekulis (C7H10O7) sisaldub üks metüleenrühm (–CH2–) rohkem kui sidrunhappe molekulis; sellest tulenevalt ka eesliide „homo”. Homosidrunhappe molekul on kiraalne, sisaldab asümmeetrilise süsiniku aatomit. Homosidrunhape esineb tasakaalus oma laktoonvormiga. 
:

Looduses osaleb (*R*)-homosidrunhape nitrogenaasi protsessis raud-molübdeen kofaktori osana. Nitrogenaasid on ensüümid, mis mõnedes organismides seovad gaasilist lämmastikku, lõhkudes N2 kolmiksideme. See on oluline õhulämmastiku bioloogilise sidumise protsess taimedes, seentes ja bakterites. (*R*)-homosidrunhappe asendamine sidrunhappega või mõne teise orgaanilise happega alandab drastiliselt lämmastiku sidumist.
## Vaata ka
*Nitrogenaas
*Homoisosidrunhape
Seppo Varho

**Seppo Varho** (sündinud 28. juunil 1963) on soome pianist.

Õppinud klaverit Espoo muusikakoolis (*Espoon Musiikkiopisto*), kus tema õpetajateks olid Monna Kamu, Hanna Aho ja Kaija Harjanne ning Konstantin Bogino juures Itaalias, Prantsusmaal ja Soomes. Ta on osalenud ka Viktor Derevjanko, Ralf Gothóni, Eero Heinoneni, Paavali Jumppaneni, Matti Raekallio ja Tapani Valsta meistrikursustel.

Varho esineb nii solisti kui ka kammermuusikuna. Klaverisaatjana tegutseb ta Espoo muusikakoolis, Helsingi ametikõrgkoolis Metropolia ja Sibeliuse Akadeemias. Tema mitmekülgse repertuaari hulka kuulub lisaks maailmaheliloojate Bernd Alois Zimmermanni, John Cage'i, Witold Lutoslawski, Heinz Holligeri ja Elliott Carteri loomingule ka uus soome ja eesti muusika. 

Lisaks Soomele on ta palju kordi esinenud Itaalias Veneetsia lähedal asuval Chioggia festivalil. Ta on esinenud ka Šveitsis (Lenzburgis, Zürichis ja Boswilis), Austrias, Saksamaal, Iisraelis ja Jaapanis. Eestis on ta esinenud mitu korda nii solisti kui ka eesti baritoni Atlan Karpi saatjana.
Mõtteid valmivast intelligentsist

**"Mõtteid valmivast intelligentsist"** oli EYS Veljesto esimene koguteos. See ilmus 1923. aastal.

## Sisukord

*August Anni: Meie ilmast ja meie ilmavaatest.
*Alfred Koort: Meie rahvuspoliitika kõlbline ideaal.
*Harri Moora: Eesti praegusest rahvuslusest.
*Harri Moora: Meie rahvuskultuuri kysimusist. 
*Julius Mägiste: Eesti “seesmine ülesehitus” ja meie vilistlaskund.
*August Anni: Maakundlikke yliõpilaskogude eeskujudest ja põhimõtteist.
*August Anni: Millised peaksid olema meie yliõpilasyhingud?
*Lisa: Vastused ringkysimusele vilistlaskunnas: mis arvatakse meie yliõpilaselust ja selle ülesandeist?

## Välislingid
*http://erb.nlib.ee/?kid=12700666
*http://www.postimees.ee/leht/97/05/30/kultuur.htm
*http://www.sirp.ee/archive/1998/03.07.98/Varia/Varia1-1.html
*http://kultuur.elu.ee/ke469_sild.htm
*http://www.syndikaat.ee/news.php?uID=312&lang=est
Bryani maakond (Georgia)

**Bryani maakond** (*Bryan County*) on maakond USA-s Georgia osariigi edelaosas. 

Maakonna halduskeskus on Pembroke ja suurim linn Richmond Hill. 

Maakonna pindala on 1177 km&sup2;, millest 33 km&sup2; moodustab veepindala.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 30 233. Aastal 2000 oli elanike arv 23 417. 
 
## Naabermaakonnad
*Effinghami maakond (põhjas)  
*Chathami maakond (kirdes)
*Liberty maakond (lõunas)
*Evansi maakond (läänes)
*Bullochi maakond (loodes)

## Ajalugu
Bryani maakond moodustati 19. detsembril 1793. aastal 16. Georgia maakonnana. Maakond on saanud nime Ameerika iseseisvussõja partisani Jonathan Bryani järgi.

## Viited

## Välislingid
*Bryani maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Johnstoni maakond (Oklahoma)

**Johnstoni maakond** (*Johnston County*) on maakond USA-s Oklahoma osariigis.

Maakonna halduskeskus on Tishomingo.

Maakonna pindala on 1705 km², millest 36 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 957. Aastal 2000 oli elanike arv 10 513.
 
## Naabermaakonnad
* Pontotoci maakond (põhjas)
* Coali maakond (kirdes)
* Atoka maakond (idas)
* Bryani maakond (kagus)
* Marshalli maakond (lõunas)
* Carteri maakond (läänes)
* Murray maakond (loodes)

## Ajalugu
Johnstoni maakond moodustati 1907. aastal. Maakond on saanud nime [Douglas H.Johnston]]i järgi.

## Kaitsealad
* Tishomingo National Wildlife Refuge (osa)

## Viited
Kristlik kantrimuusika

**Kristlik kantrimuusika** (ka **kantri gospel**, **inspiratsiooniline kantri**) on muusika, milles väljendatakse isiklikku või ühiskondlikku veendumust kristlusse. Kristlik kantri on kristliku muusika üks vormidest. Selle žanriteks on omaette gospelmuusika ja kantrimuusika. 

Nagu kõik muusikastiilid, kuulub ka kristlik kantrimuusika kultuurilisse ja sotsiaalsesse konspekti. Kristliku kantriga väljendatakse oma isiklikku suhet Jumalaga, lahatakse elu erinevaid tahke ja otsitakse vastust Jumalalt, kajastab head ja elutervet sõnumit, ülistatakse ja väljendatakse oma tänu ning austust Jumalale ja Jeesuse päästetööle.

;Kristliku kantrimuusika esitajaid:

* Allen Frizzell
* Tommy Brandt
* Jim Carruthers
* David L Cook
* Lisa Daggs-Charette
* Jimmy Davis
* Gayla Earlene
* George Hamilton IV
* Mike Manuel
* Jody Miller
* Lulu Roman
* Walt Mills
* Susie Luchsinger
Johnstoni maakond

**Johnstoni maakond** (*Johnston County*) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis.

Maakonna halduskeskus on Smithfield.

Maakonna pindala on 2062 km&sup2;, millest 10 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 168 878. Aastal 2000 oli elanike arv 121 965.
 
## Naabermaakonnad
* Nashi maakond (kirdes)
* Wilsoni maakond (idas)
* Wayne'i maakond (kagus)
* Sampsoni maakond (lõunas)
* Harnetti maakond (edelas)
* Wake'i maakond (loodes)

## Ajalugu
Johnstoni maakond moodustati 1746. aastal Craveni maakonna osast. Maakond on saanud nime Põhja-Carolina kuberneri Gabriel Johnstoni järgi.

1752 moodustati Johnstoni, Bladeni ja Granville'i maakonna osadest Orange'i maakond. 1758 moodustati Johnstoni maakonna idaosast Dobbsi maakond. 1770 moodustati Johnstoni, Cumberlandi ja Orange'i maakonna osadest Wake'i maakond ning lõpuks 1855 Johnstoni, Edgecombe'i, Nashi ja Wayne'i maakonna osadest Wilsoni maakond.

## Viited

## Välislingid
* Johnstoni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Peraküla (Mulgi)

**Peraküla** (ka: *Päraküla*) oli küla Viljandi maakonnas Abja vallas. Küla oli kuni II maailmasõjani ehtmulgiliku kultuuri, elu-olu ja majapidamise ehedamaks piirkonnaks.

Perakülas asus Ruukle talu, kus etendati näidendeid ja mis oli küla kultuurikeskus.

1977. aastal on liidetud Sarjaga.

Perakülas on sündinud metsateadlane Peeter Rõigas ja fotograaf Jaan Riet.

## Talud Perakülas
*Enu talu
*Losu talu
*Suure-Losu talu
*Ruukle talu
*Laatsi talu
*Longi talu
*Tõõtsimõisa talu
Jaan Anvelt noorem

**Jaan Anvelt** (11. mai 1936 Moskva – 3. november 2001 Tallinn) oli eesti transporditegelane ja riigiametnik.

Ta sündis Moskvas, Teise maailmasõja ajal elas Tšuvaši ANSV-s ja Jaroslavli oblastis. Aastal 1945 asus koos ema ja õega Eestisse, kus lõpetas Tallinna 21. Keskkooli ja aastal 1960 Tallinna Polütehnilise Instituudi autotranspordi ekspluatatsiooni erialal.

Ta oli aastatel 1960–1970 Tallinna Taksopargi peainsener. Aastatel 1970–1982 oli ta Autovedude Valitsuse peainsener. Aastatel 1982–1987 oli ta Eesti NSV autotranspordi ja maanteede ministri asetäitja-peainsener, aastatel 1987–1991 oli ta Eesti NSV Riikliku Transpordikomitee/Transpordiministeeriumi teaduslik-tehnilise ja sotsiaalse arengu peavalitsuse juhataja. 

Aastast 1991 oli ta Eesti Vabariigi Teede- ja Sideministeeriumi arenguosakonna juhataja, nõunik, arengupoliitika osakonna juhataja ning arengu ja välissuhete osakonna juhataja.

Ta on kuulunud NLKP ja Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööpartei ridadesse. Tema hobideks olid foto- ja filmiamatörism ning kalandus ja jaht.

Jaan Anvelt suri 3. novembril 2001 Tallinnas ja ta maeti 7. novembril 2001 Metsakalmistule.

## Isiklikku
Tema isa oli Eesti Töörahva Kommuuni Nõukogu esimees ja sõjandusosakonna juhataja Jaan Anvelt, ema Alise Stein-Anvelt oli eesti kunstnik ja revolutsionäär; II Riigikogu liige. Tema poeg Andres Anvelt on Eestis endine poliitik ja  kriminaalpolitseiametnik.

## Tunnustus
* 1977 Tööpunalipu orden
* 2002 Valgetähe V klassi teenetemärk (postuumselt)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
Kangur

**Kangur** on kutseline kangakuduja. 

## Eesti olud
Kangrud olid 17.–19. sajandini Eestis ühed kõige arvukamad maakäsitöölised, kes kudusid kangaspuudel linaseid ja villaseid kangaid ning rahvavaipu. Külakangrutelt tellisid kangaid ja vaipu mõisateenijad, vallaametnikud, kõrtsmikud, jõukamad talupojad.  Taludes kooti vastavad kangad enamasti ise. Pikka aega olid kangruteks mehed, alles 19. sajandi lõpupoolel hakkasid seda ametit pidama ka naised. 20. sajandi algul müüdi kodukootud lõuendeid ja kangaid kas ülesostjatele või siis laatadel.

## Vaata ka
*kangas
*kangareha
*kangasõlg

## Viited
Hundiaed

**Hundiaed** on endisaegne hundipüünis, mis koosnes kahest ringikujulisest varbadega aiast, mille keskele paigutati elussööt. 

## Vaata ka
*hundiork
*hundisõit
*hundivõrk
*hundiõng

## Viited
Hundiork

**Hundiork** ehk **hundioda** on endisaegne ajujahil kasutatud oda, millega tapeti hundivõrku aetud hunt.

## Vaata ka
*hundiaed
*hundisõit
*hundivõrk
*hundiõng

## Viited
Marco Donadel

**Marco Donadel** (sündinud 21. aprillil 1983) on itaalia jalgpallur (poolkaitsja).

Donadel alustas oma jalgpallurikarjääri AC Milanis. Seejärel mängis ta laenulepingu alusel klubides US Lecce, Parma FC, UC Sampdoria ja ACF Fiorentina. 2005. aastal sõlmis ta pärast edukat laenuperioodi lepingu Fiorentinaga. 2011. aastal sõlmis ta nelja-aastase lepingu SSC Napoliga.

Aastatel 2015–2018 mängis ta Major League Socceri klubis Montreal Impact.

Ta kuulus Itaalia võistkonda 2004. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril.
Luxair

**Luxair** on Luksemburgi lennufirma.

Luxairi kodulennujaam on Luxembourgi lennujaam. Luxairi sõsarfirma on CargoLux, mis asub ka Luksemburgis.

## Viited
Suurepärane käik

**Suurepärane käik** (tähis **!!**) on males ja kabes käik, mis partii ülesmärkija ja kommenteerija arvates on hea ja leidlik, kuid esmapilgul väga ootamatu, näiteks mitme malendi kahimine. See võib kaotusseisust välja tuua või luua võiduseisu.
Kahekordne faktoriaal

Naturaalarvu *n* **kahekordne faktoriaal** *n* on kõigi sama paarsusega positiivsete täisarvude korrutis kuni selle arvuni. 

Teisiti öeldes, paaritu arvu kahekordne faktoriaal on
:(2k-1)!! = \prod_{i=1}^k (2i-1).
ning paarisarvu kahekordne faktoriaal on
:(2k)!! = \prod_{i=1}^k (2i).
Näited esimestest kahekordsetest faktoriaalidest on:
* 1!! =             1 = 1,
* 2!! =             2 = 2,
* 3!! =         3 \cdot 1 = 3,
* 4!! =         4 \cdot 2 = 8,
* 5!! =     5 \cdot 3 \cdot 1 = 15,
* 6!! =     6 \cdot 4 \cdot 2 = 48,
* 7!! = 7 \cdot 5 \cdot 3 \cdot 1 = 105.

Kahekordsete faktoriaalide jada algab nii: 
: 1, 1, 2, 3, 8, 15, 48, 105, 384, 945, 3840, 10395, 46080, 135135, 645120, 2027025, 10321920, 34459425, 185794560, 654729075, 3715891200 ....

## Vaata ka
* Faktoriaal

## Märkused
Taksim Gezi park

**Taksim Gezi park** on park Türgis İstanbulis.

Plaan pargi asemele kaubanduskeskus ehitada ja plaani vastu protestinute karm kohtlemine politsei poolt sütitasid üleriigilised protestiaktsioonid 2013. aasta mais. Pargi kaitsmiseks alanud demonstratsioonid laienesid politsei tegevuse ja valitsuse vastasteks.
Miguel Britos

**Miguel Ángel Britos Cabrera** (sündinud 17. juulil 1985 Maldonados) on endine Uruguay jalgpallur (keskkaitsja).

Klubikarjääri jooksul mängis ta muuhulgas Itaalia kõrgliiga klubides Bologna ja Napoli ning Inglismaa kõrgliiga klubis Watford.
Ketid

**Ketid** (varasem nimetus ka **Jenissei ostjakid**) on rahvas Venemaal Siberis Krasnojarski krais ja naaberaladel. Kõnelevad vene keelt ja jenissei keelte hulka kuuluvat keti keelt. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 1220 ketti, neist Krasnojarski krais 956.

Antropoloogiliselt kuuluvad ketid üldiselt mongoliidsesse põhja-aasia rassi, kuid neil on ka ilmseid uurali rassi tunnuseid.

Kettide peamiseteks elatusaladeks on olnud karusloomajaht ja kalastus, alates 18. sajandist järjest enam ka põhjapõdrakasvatus.

Vene riigi koosseisu vallutati ketid 17. sajandi algul.

Tänapäeval on ketid venestumas. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel valdas Venemaal keti keelt ainult 213 inimest.

## Viited

## Välislingid
*Ketid Vene Impeeriumi rahvaste punases raamatus (inglise keeles)
Dries Mertens

**Dries Mertens** (sündinud 6. mail 1987 Leuvenis) on Belgia endine jalgpallur. Ta mängis ründajana.

Ta esindas erinevaid Belgia, Hollandi, Itaalia ja Türgi klubisid ja Belgia jalgpallikoondist.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Belgia rahvuskoondises tegi Mertens 9. veebruaril 2011 sõprusmängus Soome vastu. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 15. augustil 2012 sõprusmängus Hollandi vastu.

2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus 17. juunil lõi ta värava Alžeeria vastu.

Ta kuulus Belgia koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus 18. juunil lõi ta värava Panama vastu.

## Saavutused
;PSV
*KNVB beker: 2011–12
*Johan Cruyff Shield: 2012

;Napoli
*Coppa Italia: 2013–14, 2019–20
*Supercoppa Italiana: 2014

## Välislingid

* Dries Mertensi koduleht
Stadio Diego Armando Maradona

**Stadio Diego Armando Maradona** on staadion Itaalias Napolis. Lo stadioDiego Armando Maradona mahutab 60 240 pealtvaatajat ja on istekohtade arvult kolmas staadion Itaalias San Siro ja Rooma olümpiastaadioni järel.

Oma kodumänge peab staadionil SSC Napoli.

Staadion avati 6. detsembril 1959.

Staadionil toimusid 1990. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste mängud.
Christian Maggio

**Christian Maggio** (sündinud 11. veebruaril 1982 Montecchio Maggiores) on endine Itaalia jalgpallur (paremkaitsja).

## Klubikarjäär
### Vicenza
Maggio alustas oma profijalgpalluri karjääri Vicenzas. Ta tegi oma debüüdi Serie A-s hooajal 2000–2001. 2002. aastal omandas poole tema mängijaõigustest Parma.

### Fiorentina
2003. aastal liitus Maggio Fiorentinaga. Ta mängis klubis 56 mängu ja lõi kaks väravat.

### Sampdoria
Maggio liitus Sampdoriaga 2006. aastal. Tema läbimurdeaastaks kujunes hooaeg 2007–2008, kui ta lõi 28 mänguga üheksa väravat. 2008. aastal müüdi ta Napolisse 8 miljoni euro eest.

### Napoli
Napolis mängides valiti ta aastatel 2011–2013 kolmel hooajal järjest Serie A sümboolsesse koondisse.

## Koondisekarjäär
Ta tegi koondisedebüüdi 19. novembril 2008 sõpruskohtumises Kreeka vastu, pääsedes mängu vahetusest 61. minutil. Ta sõitis koondisega ka 2010. aasta MM-ile, kus tegi kaasa ühe kohtumise.

2012. aasta EM-il osales Maggio kahes esimeses kohtumises Hispaania ja Horvaatia vastu ning tuli mängu vahetusest veerandfinaalis Inglismaa vastu. Ta kuulus Itaalia koondisse veel ka 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.

Itaalia koondises mängis Maggio aastatel 2008–2014 kokku 34 korda.

## Saavutused
;Napoli
*Coppa Italia: 2011–12, 2013–14
*SuperCoppa Italiana: 2014
Omar El Kaddouri

**Omar El Kaddouri** (sündinud 21. augustil 1990 Brüsselis) on Maroko jalgpallur, poolkaitsja. 

Alates 2017. aastast mängib ta Kreeka kõrgliiga klubis PAOK. Hooajal 2018–19 tuli ta klubiga Kreeka meistriks.

## Koondisekarjäär
El Kaddouri mängis Belgia noortekoondistes, kuid seejärel hakkas mängima hoopis Maroko jalgpallikoondises. 

Esimese värava koondises lõi ta 23. mail 2014 sõprusmängus Mosambiigi vastu.

Ta kuulus Maroko koondisse 2017. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel. Ta pääses platsile kahes alagrupimängus ja veerandfinaalis, mille Maroko kaotas Egiptusele tulemusega 0:1.

Ta kuulus Maroko meeskonda ka 2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril.

## Saavutused
;PAOK
*Kreeka Super League: 2018–19
*Kreeka karikas: 2017–18, 2018–19