open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Troitse-Sergi suurklooster

**Troitse-Sergi suurklooster** (vene keeles Троице-Сергиева лавра; ametlikult Свято-Троицкая Сергиева лавра *Püha Kolmainu Sergi suurklooster*) on Moskva oblasti kirdeosas Sergijev Possadis asuv õigeusu klooster, üks Vene Õigeusu Kiriku keskusi.

## Ajalugu
Kloostri asutas 1337. aastal Radoneži Sergi (vene keeles Сергий Радонежский, 1314–1392). Esialgu elas Sergi erakuna, aga peatselt hakkasid tema lähedusse elama asuma teisedki erakud. Klooster pühitseti 1340. aastal. 1355. aastal võeti vastu kloostri uus põhikiri, mis sätestas ühiselu reeglid.

Kloostri algne põhiplaan on üldjoontes säilinud tänapäevani. Praeguse välisilme sai klooster 15.–18. sajandil. 1550. aastatel ümbritseti klooster valge kivimüüriga, millel on 12 torni. Müür on 1284 m pikk.

Kloostri esimene ülem oli isa Mitrofan, kes oli Radoneži Sergi mungaks püganud. Pärast Mitrofani surma sai kloostri ülemaks Radoneži Sergi, kes jäi sellele ametikohale kuni oma surmani. 1561. aastal pälvis Troitse-Sergi suurkloostri ülem arhimandriidi tiitli.

Keskajal oli klooster Loode-Venemaa poliitilises elus mõnikord tähtsal kohal. Ta toetas Venemaa tsaare. Üldtunnustatud kirikuloo järgi osales klooster võitluses tatari-mongoli ikke vastu ja segaduste ajal tegutses ta ka Vale-Dmitri II vastu. Kloostri mungad osalesid 1380. aastal Kulikovo lahingus ja kloostri ülem Sergi õnnistas lahingusse sõitvat väejuhti Dmitri Ivanovitši.

Segaduste ajal pidas klooster vastu 16 kuud kestnud Rzeczpospolita vägede piiramisele. Hiljem oli klooster Minini ja Požarski ülestõusu üks tugipunkte. Viimast korda jõudis vaenuvägi kloostri müüride alla 1618. aastal ja see oli Poola kuningapoeg Wladyslaw IV.

Tähtsaim ehitis suurkloostris on Kolmainu peakirik (1422–1423), mille ikonostaasi loomisest võttis osa Andrei Rubljov. Olulised on veel Jumalaema Uinumise peakirik (1559–1585, freskod aastast 1684), Jumalaema Hodegetria Smolenski Ikooni kirik (1746–1748) ja kellatorn (1741–1769).

Alates 1688. aastast on Troitse-Sergi stauropegiaalne. 8. juulil 1742 andis keisrinna Elisabet I kloostrile suurkloostri (lavra) tiitli.

Aastal 1742 avati kloostris vaimulik seminar ja 1814. aastast tegutseb seal Moskva Vaimulik Akadeemia.

Suurklooster suleti 20. aprillil 1920 Vene SFNV Rahvakomissaride Nõukogu dekreediga "Troitse-Sergi suurkloostri muutmisest ajaloo-kunstimuuseumiks". Muuseum muudeti 1946. aasta kevadel taas suurkloostriks.

Klooster kuulub alates 1993. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Tänapäeval elab kloostris paarsada munka. Kloostri pikaaegne juht (1988–2019) oli ülempiiskop Feognost Guzikov (sündinud 1960).

2023. aastast hakatakse kloostris eksponeerima Andrei Rubljovi maalitud ikooni "Kolmainsus".

## Välislingid
Rio Grande (Paraná)

**Rio Grande** on jõgi Lõuna-Ameerikas. 

Algab Mantiqueira mägedest. Voolab üle Brasiilia mägismaa valdavalt loodesse ja läände, läbides kärestikke ja koski. Ühinedes Paranaíba jõega, moodustab Paraná jõe.

Pikkus 1360 km.
Johann Peter Eckermann

**Johann Peter Eckermann** (21. september 1792 Winsen, Hannover – 3. detsember 1854 Weimar) oli saksa luuletaja ja proosakirjanik. Ta on peamiselt tuntud Johann Wolfgang von Goethe sekretärina.

Ta sündis alamas perekonnas ning kasvas üles suures viletsuses ja üksinduses.

### Eesti keeles
* "Kõnelused Goethega tema viimastel eluaastatel 1823–1832". Tõlkinud Mati Sirkel. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2018.
Kaugu

**Kaugu** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Kaugus tegutses Sänna külakool. Külakooli hoone on arvatud kultuurimälestiseks.

Küla kagunurgas Pärlijõe ääres asus Kaugu veski.

Küla põhjaosas maantee ääres asuvad Kunnasilla koopad.


WMEE-exp2019-(035) Kaugu veski.jpg|Kaugu veski
WMEE-exp2019-(041) Kunnasilla koopad.jpg|Kunnasilla koopad


## Viited
George Soros

**George Soros** (inglise hääldus [ˈsɔːroʊs] või  [ˈsɔːrɒs]; ungari Soros György [ˈʃoroʃ ˈɟørɟ]; sündinud 12. augustil 1930 Budapestis) on Ungari juudi päritolu USA riskikapitalist, filantroop ja publitsist.

Tema sünninimi on **György Schwartz**. Vanemad võtsid 1936. aastal ungaripärase perekonnanime Soros.

1947. aastal asus ta elama Suurbritanniasse.

2022. aasta 31. oktoobri seisuga hinnati tema vara 6,7 miljardile dollarile, millega ta oli 2022. aasta maailma miljardäride loendis 320. kohal.

## Tunnustus
*1998 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
*1998 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*2009 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*2015 – Vabaduse orden (Ukraina)
*2019 – Schumpeteri preemia

## Teosed eesti keeles
* Soros, Georg, "Avatud ühiskond. Globaalse kapitalismi reformimine.", Tõlkinud: Maarja Maasikas, Toimetanud: Hille Saluäär, 2003

## Vaata ka
*Avatud Eesti Fond

## Viited

## Välislingid

* Külli-Riin Tigasson: GEORGE SOROS: kriis on arvatust palju hullem, EPL, 11. november 2008
* Soros võrdles majanduslangust Nõukogude Liidu lagunemisega, Postimees, 21.02.2009
* George Soros. Wake Up, Europe, 23. oktoober 2014. (*inglise keeles*)
* Toimetas: Kaja Koovit, Soros: Ukraina ja Venemaa kriis on eurotsoonile surmaoht, ärileht.ee, 8.01.2015.a. 
* 23. jaanuar 2015. *[[Ukrajinska Pravda]]*. Сорос назвал Россию "мафиозным государством" (*vene keeles*)
Kokõ

**Kokõ** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Külas asub Koke Külalistemaja, mis tegutseb endises külakoolimaja hoones.

Küla asub Rõuge–Kurgjärve–Haanja tee ja Rõuge–Vastseliina tee vahel.


Koke külakooli hoone.jpg|Koke Külalistemaja
Koke külalistemaja saun.jpg|
Koke külalistemaja tiik (1).jpg|

## Viited
Kähri

**Kähri** on mitme koha nimi:

***[[Kähri (Otepää)|Kähri]]**, küla Otepää vallas Valga maakonnas
***[[Kähri (Põlva)|Kähri]]**, küla Põlva vallas Põlva maakonnas
***[[Kähri (Rõuge)|Kähri]]**, küla Rõuge vallas Võru maakonnas
Otsa

**Otsa** on küla Võrumaal Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.

Küla asub mõisnik Bentenhofi poolt 16. sajandi keskel asutatud Pindi mõisale kuulunud maadel.

Otsat läbiv Riia-Pihkva laiarööpmeline raudtee avati 1889. aastal.

Reisirongid sõitsid läbi Otsa raudteepeatuse liinil Valga-Veski kuni 2001. aastani. 
Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks.

## Viited
Pille

**Pille** on küla Võrumaal Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.

## Viited
Villa (täpsustus)

**[[Villa]]** on hoonetüüp.

**Villa** on ka  mitme koha nimi:
***[[Villa (Rõuge)|Villa]]**, küla Rõuge vallas Võru maakonnas
***[[Villa (Lasva)|Villa]]**, küla Võru vallas Võru maakonnas
***[[Villa (Viljandi)|Villa]]**, küla Viljandi vallas Viljandi maakonnas
***[[Villa (Allein)|Villa]]**, koht Itaalias Valle d'Aostas Alleini vallas

***[[Villa (perekonnanimi)]]**

## Vaata ka
***[[Aston Villa]]** on Inglismaa jalgpallimeeskond.
***[[Villa Park]]** on jalgpallistaadion Birminghamis.
Villa (Rõuge)

**Villa** on küla Võrumaal Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.

Külas asub ohvriallikas ja ohvrikivi Tõnisekivi.

## Viited
Villa (Viljandi)

**Villa** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.

Külast voolab läbi Tarvastu jõgi.

## Viited
Arakumäe

**Arakumäe** oli küla Viljandimaal Tarvastu kihelkonnas.

Küla asus Õhne jõe vasakkaldal ja hõlmas Vooru Umbjärve ümbruse. 1977. aastal liideti ta naaberasulatega.

Arakumäe jääb nüüdse Vooru küla piiresse.

## Viited
Hämmastav Hulk (1996)

**"Hämmastav Hulk"** ("The Incredible Hulk") oli joonissari Bruce Bannerist, kes on juba aastakümneid erinevas vanuses vaatajaile huvi pakkunud. Inimeste meeli on köitnud Bruce'i topeltelu võimsa Hulkina. Joonissarja sisu on järgmine. Tugev päikesekiirgus on muutnud maa kiirgustaset. Baasi kommunikatsioonivahendid ei toimi ning Dr. Kaheksajalg otsustab juhust kasutada ning baasist võimsa keemilise aine röövida. Banner muutub tänu kiiritusele samm-sammult Hulkiks.
Anto Unt

**Anto Unt** (sündinud 26. detsembril 1955) on eesti filosoof, kes tegeleb analüütilise filosoofiaga.

Ta on tõlkinud eesti keelde Willard Van Orman Quine'i teose "Sõna ja objekt" ja Saul Kripke raamatu "Nimetamine ja paratamatus", samuti mitme filosoofi artikleid ning esinenud ettekannetega epistemoloogia ning modaalloogika alal.

Anto Unt lõpetas 1974. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika erialal. Kandidaadikraad astrofüüsikas (1990). Kaitses 2010. aastal Tartu Ülikoolis teadusmagistritöö filosoofias "Making inferences in case of attitudes", juhendaja Rein Vihalemm, oponent Mikko Leinonen. Osalenud Analüütilise filosoofia seminaris 1994. aastast.

Ta töötab programmeerijana. On õpetanud Tartu Ülikoolis ja Tallinna Ülikoolis.

Anto Undi vanemad olid Väino Unt ja Inge Unt. 

## Publikatsioonid

### Artiklid

*Arvustus: Undo Uus. *Blindness of Modern Science*. Tartu 1994. *Akadeemia* 1995, nr 8, lk 1753–1757
*”Undo Uusist ja tema raamatust”. *Eesti Ekspress* 1995, 27 jaanuar, lk B6
*"Hoiakuloogika". *Akadeemia* 1997, nr 2, lk 344–356
*"Teaduse mõiste kujunemisest ja täppisteaduslikust ideaalist". *Tiidüs ja tõdõ. Märgütüisi: arutlusi teadusest ja tõest*. Toim. Jaan Kangilaski, Enn Kasak. Võro, 1998. (Võro Instituudi toimõtiseq 5), lk 10–11
*"Tõde hoiakuloogikas". *Tiidüs ja tõdõ. Märgütüisi: arutlusi teadusest ja tõest*. Toim. Jaan Kangilaski, Enn Kasak. Võro, 1998. (Võro Instituudi toimõtiseq 5), lk 120–123
*"The Copenhagen Interpretation of Quantum Mechanics and Common Sense". *Estonian Studies in the History And Philosophy of Science*. Boston Studies in the Philosophy of Science. Vol. 219. Ed. Rein Vihalemm. Dordrecht: Kluwer, 2001, pp 247–262
*"Tähendus, radikaaltõlge ja hägusus". *Tõtt-öelda*. Toim. Toomas Lott jt. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2003, lk 20–27. Ümbertrükk ajakirjas Kirikiri.
*"Madis Kõiv ja mina". *Püsimatu metaphysicus: Madis Kõiv 75*. Toim. Jaan Kangilaski, Bruno Mölder, Veiko  Palge. Tartu: EYS Veljesto Kirjastus, 2004, 13–15.
*"Kas füsikalism ise allub füsikalistlikule kirjeldusele?" *Teaduse uuringud: Eesmärgid ja meetodid*. Koost. R. Vihalemm. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2007, lk 130–136
*"Semantika naturaliseerimisest". *Studia Philosophica Estonica* 2008, Vol. 1.3, lk 17–28
*"'Lõputus kohvijoomises' väljendub pigem Eestimaa loomus kui Eestimaa muutumine". *Sirp* 2008, 5. dets, lk 14–15
*"Uskumine, teadmine ja järeldumine". *Filosoofia ja analüüs: analüütilise filosoofia seminar 20*. Toim. Bruno Mölder, Jaan Kangilaski. EYS Veljesto Kirjastus, 2011, lk 153–167

## Viited

## Välislingid
*Vabariigi kooliõpilaste täppisteaduste olümpiaadil matemaatikas ja füüsikas esikohale tulnud Tartu 2. keskkooli 8. klassi õpilasele Anto Undile annab diplomid üle olümpiaadikomisjoni esimees Anatoli Mitt. Märts 1971.
*Täppisteaduste olümpiaadi vabariikliku vooru võitjad (vasakult) Tartu 2. keskkooli õpilased Anto Unt, Sulev Haldre ja Tõnu Oja pärast autasustamist TRÜ aulas. Aprill 1973.
Jeremy Sumpter

**Jeremy Robert Myron Sumpter** (sündinud 5. veebruaril 1989 Montereys California osariigis) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja. Tema kõige tuntum osa on tõenäoliselt nimiroll P. J. Hogani filmis "Peeter Paan" (2003).

Jeremy ja tema kaksikõde Jessica sündisid Põhja-Californias Gary Sumpteri ja Sandra Johnsoni perekonnas. Kui Jeremy oli veel üsna väike, kolis poisi pere Kentucky osariiki, kus ühes väikeses külas veetis poiss oma varasema lapsepõlve. 

Kui Jeremy sai üksteist aastat vanaks, võttis poiss osa talendiotsimisvõistlusest, ja nii algas tema tee näitlejana. Aastal 2000 kolis Jeremy Los Angelesse.

Kui Jeremy sai kolmteist aastat vanaks, valiti poiss P. J. Hogani filmi "Peeter Paan" Peeter Paani mängima.
Iguaçu

**Iguaçu** [iguass'uu] (varasem eestikeelne nimekuju *Iguassu*; portugali keeles *Iguaçu*, varem *Iguassú*; hispaania keeles *Iguazú*) on jõgi Lõuna-Ameerikas. 

Jõgi algab Serra do Marist ning voolab Brasiilia mägismaal läände, läbib kärestikke. Suudme lähedal langeb Iguaçu joast, suubub vasakult Paraná jõkke.

Jõe nimi pärineb guaranii keelest ja tähendab *Suur vesi*. 


pilt:Cataratas027.jpg
pilt:ItaipuAngeloleithold2005.jpg
Ülemjooks

**Ülemjooks** on jõe lähte lähedane osa. Ülemjooksu ulatus (lähtest) sõltub iga konkreetse jõe eripärast.

Kirjutades, et "N jõe ülemjooksul elavad ...", peetakse silmas mitte ainult jõge, vaid ka tema lähemat ümbrust.

Tavaliselt voolab jõgi ülemjooksul kitsas jõeorus kiire vooluga, vooluhulk on enamasti väike, vesi kulutab peamiselt jõesängi põhja. 

Mägiojade ja -jõgede ülemjooksupiirkonda, kus elavad reofiilsed organismid, nimetatakse ritraaliks.

## Vaata ka
*Alamjooks
*Keskjooks
Keskjooks

**Keskjooks** on jõe osa alam- ja ülemjooksu vahel. Väikestel jõgedel keskjooksu eraldada pole mõtet.

Kirjutades, et "N jõe keskjooksul elavad ...", peetakse silmas mitte ainult jõge, vaid ka tema lähemat ümbrust.

Võrreldes ülemjooksuga  vooluhulk jõesängi keskjooksul kasvab, voolukiirus väheneb. Kohati tekivad setted. Põhjakulutus väheneb ja jõgi kulutab rohkem sängi külgi. Tekivad looked, jõeorg laieneb.
Alexandra Ripley

**Alexandra Ripley** (neiupõlvenimi **Braid**; 8. jaanuar 1934 – 10. jaanuar 2004 Richmond  Virginia) oli Ameerika kirjanik, kes sai tuntuks 1991. aastal ilmunud romaaniga "Scarlett", mis oli järg romaanile "Tuulest viidud". 

Alexandra õppis Ashley Hallis, tüdrukute eliitkoolis.

## Looming
*1972 "Who's the Lady in the President's Bed?"
*1981 "Charleston" 
*1984 "On Leaving Charleston"
*1985 "The Time Returns"
*1987 "New Orleans Legacy"
*1991 "Scarlett"
Gabriel

**Gabriel** (ka *Gaabriel*;  *Gavriʼel*, ,  *Jibrīl*, ) on judaismis, kristluses ja islamis üks peainglitest, Jumala saadik, sõnumitooja.

Peaingel Gabrieli nimi tähendab "Jumal on mu jõud". Ta on taevaste varanduste valvur, lunastuse ingel ja Jumala ülemkäskjalg. Ta seletab Taavetile ta nägemusi, kuulutab ette Simsoni ja Ristija Johannese sündi ning Maarjale Jeesuse sündi.

Aastal 1921 kuulutas paavst Benedictus XV Gabrieli postitöötajate, telefoni- ja telegraafitöötajate kaitsepühakuks.
Raafael

**Raafael** on peaingel, kelle nimi tähendab "Jumal tervistab"; ta on kaitseinglite pealik ja kogu inimkonna kaitseingel. Ta on lahke sõber neile, keda ta teenib. Nii kaitseb ta ka Toobijat tema teekonnal. Raafael on noorte ja süütute kaitsja, eriti jälgib ja kaitseb ta palverändureid ja teekäijaid.

Kristliku pärimuse järgi olevat just peaingel Raafael ilmunud karjastele jõuluööl teatega: "Ärge kartke! Sest vaata, ma kuulutan teile suurt rõõmu, mis saab osaks kogu rahvale, et teile on täna sündinud Taaveti linnas Päästja, kes on Issand Kristus."
Moulay Rachid

**Prints Moulay Rachid** (sündinud 20. juunil 1970 Rabat) on Maroko prints. Tema isa oli Hassan II.

## Välislingid
* Hassan II Golf Trophy
* King of Hearts
* The greatest visionary leader
* Together For a Better World
Täielik kosmoloogiline printsiip

**Täielik kosmoloogiline printsiip** ehk **absoluutne kosmoloogiline printsiip** on kosmoloogias postulaat, mille kohaselt Universum on igal pool ja igal ajal ühesugune.  

See erineb Albert Einsteini 1917. aastal kasutusele võetud kosmoloogilisest printsiibist, mis ütleb, et kindlal ajahetkel on kõigil Universumi punktidel ühesugused omadused. 

## Ajalugu
Täieliku kosmoloogilise printsiibi esitasid statsionaarese seisundi teooria autorid Fred Hoyle, Thomas Gold ja Hermann Bondi. See printsiip meenutab antiikaegset taeva muutumatuse, kuid 20. sajandil esitati see alternatiivina Suure Paugu teooriale, mis mõningatele kosmoloogidele eesotsas Albert Einsteiniga ei meeldinud.  

Sellest printsiibist ja statsionaarse seisundi teooriast loobuti, sest avastati kosmiline mikrolaine-taustkiirgus, mille olemasolu ning eriti absoluutselt musta keha kiirgusspekter on statsionaarse seisundi teooria raames seletamatu. Hiljem on vaadeldud mitmesuguseid galaktikate parvede evolutsiooniefekte ning mõõdetud taustkiirguse temperatuuri muutumist. Need vaatlused on otseselt näidanud, et täielik kosmoloogiline printsiip ei pea paika.      

## Täieliku kosmoloogilise printsiibi järelmid
Kui Universum on kogu aeg ühesugune, peab selle energiatihedus olema konstantne. Selle pärast peab kas Universum olema staatiline (ilma paisumiseta) või siis küll paisuv, kuid mingi mehhanism peab tema energiatihedust konstantsena hoidma. Staatilise universumi mudeli esitas 1917. aastal Albert Einstein (Einsteini universum). Selle mudeli puhul kasutatakse harva väljendit "täielik kosmoloogiline printsiip". Einstein ise rääkis lihtsalt kosmoloogilisest printsiibist; see väljend ei viita tema mudeli statsionaarsusele ehk staatilisusele. Kui aga Universum on paisuv, siis paisumise kiirus (Hubble'i konstant) peab olema muutumatu. Säärast konfiguratsiooni nimetatakse de Sitteri universumiks, sest selle esitas 1920. aastate alguses Willem de Sitter. De Sitteri versioonis on Universumi aineline sisu kosmoloogiline konstant, mida võib käsitada aine väga ebatüüpilise vormina, mille energiatihedus on konstantne olenemata ruumalast, mille ta enda alla võtab. See mudel ei vasta vaadeldavale Universumile, sest on teada, et viimane koosneb tavalisest ainest, mida Universumi paisumine hõrendab. Statsionaarse seisundi teooria eeldab, et ainsad eksisteerivad aine vormid on elementaarosakeste füüsika standardmudelis tuntud barüonaine, elektronid, neutriinod ja footonid, kuid neid luuakse pidevalt juurde, et tasakaalustada paisumisest tulenevat hõrenemist. Seda pidevat loomist tingib hüpoteetiline väli C.

## Vaata ka
* Stasionaarse seisundi teooria
* Väli C
* De Sitteri universum
Novell (ettevõte)

**Novell** oli Ameerika Ühendriikide tarkvarafirma, mis tegutses aastatel 1980–2014.

Ettevõtte peakontor asus Provo linnas Utah' osariigis.

Novell tegeles peamiselt võrgutarkvaraga, näiteks arendati operatsioonisüsteeme Novell NetWare ja SUSE Linux (OpenSUSE).

## Välislingid
* Novelli koduleht
Raivo Aavisto

**Raivo Aavisto** (sündinud 13. märtsil 1960) on eesti ettevõtja.

2002. aasta andmetel jagas ta Äripäeva rikaste edetabelis 142,95 miljoni kroonise varandusega 155. ja 156. kohta, 2013. aastal jagas 383. kohta.

## Elukäik
Ta lõpetas 1978. aastal Tallinna 42. Keskkooli ja 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna *[[cum laude]]*. Aastatel 1988–1990 õppis ta Tartu Ülikoolis välismajandust.

Aavisto oli 1987–1989 Estimpeksi peadirektori abi, 1989–1990 Amerest Hotelsi peadirektori asetäitja ning 1990–1993 valuutakaupluste keti Amerest Trading juht.

### Amserv Grupp
Ta alustas Amservi äri Amserv koos Raivo Kütiga 12 000-rublase algkapitaliga 1991. aastal, saades 12 Toyotat firmalt Sumitomo, kust oli tulnud kaup valuutakauplustesse. Aastatel 1993–1996 oli ta Amserv Grupi juhatuse esimees ja 1996. aastast nõukogu esimees. Ta ostis senise juhtkonna liikme ja väikeosanikuna koos Raivo Kütiga Balti-Ameerika Investeerimisfondilt 2005 välja selle enamusosaluse. Nad spondeerisid 2001. aastal ettevõtte rahast erakonda Res Publica poole miljoni krooniga ning astusid 8. detsembril 2001 partei liikmeks. Aavisto kandideeris 2002. aasta kohalikel valimistel Viimsi vallas Res Publica esinumbrina, sai 208 häält ning pääses volikokku. Ta oli volikogu liige 2005. aastani.

### SMS-laenude ja muu laenuäri
Lisaks autoärile on Raivo Aavisto äri edukalt läinud osalusega laenukontorites, mis väljastavad peamiselt SMS-laene. Juba 2007. aasta seisuga oli ta firma Brandberg ja oma toonase abikaasa Helen Aavisto kaudu olnud seotud Soome laenuettevõttega Monetti. Ehkki Aavisto müüs Eesti Ekspressi andmeil oma suurema osaluse Monettis 2009. aastal, hoidis ta pärast seda ühe Malta äriühingu kaudu enda kontrolli all kümnendikku Folkiast. Ta on olnud grupi suuremaid aktsionäre ja figureerinud ka selle direktorite ringis. Ka Folkia Eesti filiaali juhtis tema toonane abikaasa Helen.

## Liikmesus
Aavisto on Balti Riikide Toyota Diilerite Liidu president, Autode Müügi- ja Teenindusettevõtete Eesti Liidu juhatuse liige. Ta osaleb sihtasutuse Naissaare Merekindluse Raudtee tegevuses ning kuulub 1999. aastast Tallinna Rotary klubisse ja 1994. aastast klubisse Taurus.

## Isiklikku
Raivo Aavistol on neli poega. 

15 aastat oli algul tema elukaaslane ja hiljem abikaasa Helen Aavisto, kellega koos võitsid nad 2010. aastal oma Saaremaa maakodu kui stiilseima sisekujundaja abiga loodud Kauni Kodu auhinna (sisearhitekt oli Kristiina Eljand). 

Alates 2020. aastast on tema elukaaslane Kadri Lutus.

Ta on tegelnud tennise, golfi ja mäesuusatamisega.

## Viited

## Välislingid
*Foto
*"Raivo Aavisto luksuslik LX 470", http://www.offroad.ee/no1_2001/raivo2.php, offroad.ee, 2001
*Villy Paimets "Kaks Toyota-Raivot on Eesti parimad automüüjad", Äripäev, 5. jaanuar 2007
Brinelli kõvadus

**Brinelli kõvadus** on katseliselt leitav materjali kõvadus, mille korral surutakse uuritava materjali pinda karastatud teraskuul. Kuuli läbimõõt on 10; 5; 2,5; 2 või 1&nbsp;mm ja jõud 9,8...29430 N (1...3000 kgf) Brinelli kõvadusarv määratakse kuulile toimiva jõu ja tekkiva sfäärilise jälje pindala suhtena. Kui jõud on kgf (jõukilogramm), siis arvutatakse Brinelli kõvadust valemiga:

HB= \frac{F}{A}= \frac {2F}{ \pi D(D- \sqrt{D^2-d^2}}

Kui jõud on Njuutonites siis:

HB= \frac{0,102F}{A}= \frac {0,204F}{ \pi D(D- \sqrt{D^2-d^2}}, kus:

*A on jälje pindala (mm&sup2;)
*D on kuuli läbimõõt (mm)
*d on jälje läbimõõt (mm).

Brinelli kõvaduse tähistus D = 10&nbsp;mm, F = 3000 kgf ja t = 10...15 sekundit korral on 185 HB, ühikuks on kgf/mm&sup2;, kuid seda ei märgita.

Kui katsetingimused on teistsugused, märgitakse HB järele kuuli läbimõõt, koormus ja koormamise kestus, näiteks 185 HB 5/750/20. See viimane on siis Brinelli kõvadusarv, mis on määratud kuuliga D = 5&nbsp;mm, koormusel 750 kgf ning koormuse kestus on 20 sekundit.

Valemitest on näha, et kõvadus sõltud survejõust F, kuuli läbimõõdust D ja jälje läbimõõdust d. Viimast mõõdetakse spetsiaalse mikroskoobi (eriluubi) abil. Jälje läbimõõt määratakse kahes teineteisega risti olevas suunas täpsusega 0,05 millimeetrit ja võetakse läbimõõtude aritmeetiline keskmine. On koostatud tabel, mille põhjal jälje läbimõõdu järgi saadakse vahetult kõvaduse HB väärtus. Et saada materjalide võrreldavad kõvaduse väärtused kuuli erinevate läbimõõtude ja koormuste korral, peab olema täidetud nõue k= \frac{F}{D^2}=const. GOST annab k väärtusteks 30; 10; 5; 2,5 ja 1.

Katsekeha minimaalne paksus ei tohi olla väiksem kui 10-kordne jälje sügavus.

Kõvasid materjale koormatakse 10...15 sekundit, pehmeid materjale 10...180 sekundit. Brinelli kõvadust ei soovitata kasutada, kui terase kõvadus ületab 450 HB ning värviliste metallide, sulamite ja muude materjalide korral pole soovitatav Brinelli meetodit kasutada, kui kõvadus on üle 200 HB.

DIN 50351 järgi võib mõõta Brinelli kõvadust ka kõvasulamkuuliga (kõvadusi kuni 650 HB). Brinelli kõvaduse tähis DIN-i kohaselt on teraskuuli korral on HBS, kõvasulamkuuli korral HBW.

## Vaata ka

*Rockwelli kõvadus
*Vickersi kõvadus
Ilotar Aavisto

**Ilotar Aavisto** on eesti tõlkija ja õpetaja.

Ta on tõlkinud ilukirjandust prantsuse keelest.

Koos abikaasa Jaak Aavistoga töötas ta 1960. aastate lõpus Alžeerias Mascara linnas, kus naine oli tütarlaste ja mees poeglaste lütseumis matemaatikaõpetaja.

Aastast 1975 töötab ta Tallinna Väike-Õismäe Gümnaasiumis matemaatika- ja prantsuse keele õpetajana. 

## Tõlked
*André Stil. *Eksililled*, Tallinn 1979, tõlkinud Ilotar Aavisto jt
*Marie Cardinal. *Võti väljaspool*, Tallinn 1985  
*Guy de Maupassant. *Rasvarull*; *Kaks sõpra*, Tallinn 1985
*Guy de Maupassant. *Pierre ja Jean*, Tallinn 1992, Europeia 
*Marcel Pagnol. *Minu isa kuulsusrikkad päevad: meenutusi lapsepõlvest*, Tallinn 1994, ISBN 5-7979-0534-5
*François Rabelais. *Suure Gargantua - Pantagrueli isa ülikohutav elulugu, mis on ... magister Alcofribasi poolt kirja pandud raamat täis pantagruelisme*, Tallinn 1996, Europeia 33, ISBN 5-7979-0606-6
*Guy de Maupassant. *Preili Fifi: valik novelle*, Tallinn 1997, Europeia 1, tõlkinud Ilotar Aavisto jt, ISBN 9985-2-0004-7
*François Rabelais. *Pantagruel - dipsoodide kuningas, keda näidatakse õigel kujul, tema vapustavate tegude ja vägitükkidega, mäherdused on üles tähendanud õnnis magister Alcofribas, kvintessentsi ilmutaja. 1. raamat*, Tallinn 1998, Europeia 52, ISBN 5-7979-0664-3
*Guy de Maupassant. *Armastus: valik novelle ja jutustusi*, Tallinn 1999, Europeia 58, ISBN 5-7979-0684-8

## Viited
Irja Aav

**Irja Aav** (kuni 1965 **Irja Pilvet**; 12. mai 1944 Tallinn – 6. august 1995 Tallinn) oli eesti näitleja.

Lõpetas 1962. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1964. aastal Draamateatri lavakunstistuudio.

Töötas aastast 1965 Eesti Draamateatris näitlejana ja aastast 1977 inspitsiendina.

## Osad teatris ja telelavastustes
*1964 Tiina (Tammsaare / Särev "Pankrot")
*1965 Anne-Liis (Rannet "Karikas ja madu")
*1969 Miili (Kitzberg / Simm "Kosjasõit")
*1971 Juuksur (Kaugver "Rong väljub hommikul")
*1973 Maimu (Traat /  Panso "Tants aurukatla ümber")
*1976 Jänes (Trass "Reinuvader Rebane")
*1980 Väinämöise ema (Lönnrot / Kazimir / Ortutay "Kalevala")
*1986 Olga (Boothe "Naised")
*1991 Tüdruk (Fall "Lõbus talupoeg")
*1983: Ivo Eensalu telelavastus "Üle linna Vinski" Aapeli järgi (Padjaklubi liige)
*1987: Ivo Eensalu ja Virve Koppeli telelavastus, Janno Põldma "Džuudopoisid" (õpetaja)

## Osad filmides
*1967 "Keskpäevane praam" (episoodiline roll))
*1970 "Kolme katku vahel" (Epp)
*1972 "Verekivi" (I teenija)
*1975 "Röövpüüdjajaht", lühimängufilm (ema)
*1979 "Külaline", lühimängufilm (kõrtiline)
*1988 "Ma pole turist, ma elan siin" (dispetšer Pille)
*1991 "Vana mees tahab koju" (kõrvalosa)
*1992 "Armastuse lahinguväljad" (pruudi ema)

## Liikmesus
*1970 Eesti Teatriliit 

## Isiklikku
Tema abikaasa aastatel 1965–1974 oli Tõnu Aav. Neil oli kaks poega: Lauri Aav on muusikaprodutsent ja koorijuht, Ardi Aav (1968–2019) oli kuni 2018. aastani Eesti Draamateatri butafoor.

## Viited

## Välislingid
*Eesti filmi andmebaas
* Suvejuttu Koolimäel. Digar. Kultuurileht, nr. 26, 12 august 1994
*"Irja Aav 12. V 1944 — 6. VIII 1995" Digar.Kultuurileht nr 29, 11. august 1995. Lk 11
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Jana Aav

**Jana Aav** (sündinud 25. juulil 1968) on eesti meditsiinitöötaja.

1996. aastal oli ta Tallinna Kesklinna Lastepolikliiniku õdede koolituskeskuse juhataja.

Õpetajate Lehes (5. detsember 1997) on ta kirjutanud seksuaalkasvatusest.

Ta on koos Tiia Küti, Esti Põldmaa ja Tiina Nikiforoffiga kirjutanud nõuannete vihiku lastevanematele "Beebivihik" (Tallinna Kesklinna Lastepolikliinik 1998). 

## Viited
Hirmu neem

**"Hirmu neem"** (inglise "Cape Fear") on 1962. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide *[[neo-noir]]*, mille lavastas J. Lee Thompson. Linateos põhineb John D. MacDonaldi romaanil "The Executioners".

## Näitlejad
* Gregory Peck – Sam Bowden
* Robert Mitchum – Max Cady
* Polly Bergen – Peggy Bowden
* Lori Martin – Nancy Bowden
* Martin Balsam – Mark Dutton
* Jack Kruschen – Dave Grafton
* Telly Savalas – Charlie Sievers
* Barrie Chase – Diane Taylor
* Paul Comi – George Garner

## Viited

## Välislingid
* Cape Fear (1962). AllRovi
Sputnik 1

**Sputnik 1** (vene keeles Спутник-1) oli esimene Maa tehiskaaslane. Ta startis NSV Liidust 4. oktoobril 1957.

Maa tehiskaaslase lennutamine madalale Maa orbiidile tähistas inimkonna jaoks kosmoseajastu algust.

Tehiskaaslasel oli kerakujuline, 0,58-meetrise läbimõõduga hermeetiline korpus, mille külge oli kinnitatud neli antenni pikkusega 4 ja 2,9 meetrit. Raadiosaatjad töötasid sagedusel 20,005 MHz ja 40,002 MHz. Pardal olevad akud võimaldasid aparatuuril töötada kolm nädalat.

Sputnik 1 abil mõõdeti esmakordselt vahetult kõrgatmosfääri tihedust. Mõõtmisi lihtsustas kaaslase kerakujulisus. Saadi ka andmeid raadiosignaalide leviku kohta ionosfääris.

Tehiskaaslase lennuparameetrite põhjal kontrolliti mitmesuguseid kosmoselennuga seotud teoreetilisi arvutusi. Kaaslase sisetemperatuuri mõõdeti tundlike anduritega, mis edastasid mõõtetulemused Maale raadiosignaalide vahepauside pikkuse muutmise teel. Järgmine tehiskaaslane Sputnik 2 saadeti välja juba 3. novembril 1957, pardal koer Laika.

Viimane kontakt Sputnik 1-ga oli 26. oktoobril 1957. 4. jaanuaril 1958 langes ta tagasi Maa atmosfääri ja põles ära, olles teinud 1440 tiiru ümber Maa ja läbinud umbes 70 miljonit km.
Christen Sørensen Longomontanus

**Christen Sørensen** (tuntud kui **Longomontanus**, ka kui Christian Severini, Christianus Severini Lymvicus, Christianus Longicampianus, Christen Lomborg, Chresten Lemvig või Christiern Langberg; 4. oktoober 1562 Jüütimaa, Lomborgbergi talu Lemvigi lähedal – 8. oktoober 1647 Kopenhaagen) oli Taani astronoom. Ta oli Johannes Kepleri järel Tycho Brahe kuulsaim õpilane.

## Elukäik
### Noorus

Ta sündis mitte eriti jõuka talupoja peres. Isa suri, kui Christen alles hakkas haridust omandama, ning kuna emal läks talus poja töökäsi tarvis, siis edenes tal hariduse omandamine üsna aeglaselt. 1577. aastal läks ta Viborgi kirikukooli ja Kopenhaageni Ülikooli alles 1588. Magistrikraadi sai 1598. aastal Rostocki Ülikoolist.

### Tycho Brahe õpilane
Järgmisel aastal pärast ülikooli astumist soovitati Longomontanust Tycho Brahele ning aastatel 1598–1597 viibiski ta Brache juures Hveeni saarel. 1600. ja 1601. aastal töötas ta oma õpetaja abilisena Prahas. Longomontanuse tähtsamad ülesanded Tycho Brahe juures oli tähekataloogi koostamine ning Marsi orbiidi arvutamine. Viimasega hakkas varsti tegelema ka Johannes Kepler ning Longomontanuse uueks ülesandeks sai Kuu liikumise uurimine. 

1601. aastal naasis ta Taani. Tycho Brahe pidas lugu nii tema teravast vaatleja silmast kui ka iseloomust ning kasutas Longomontanust vahel ka erasekretärina. Mitmete biograafide arvates oleks Brahe oma vaatlusandmed pigem talle kui Keplerile pärandanud, kui ta vaid oleks Brahe surma ajal kohal olnud.

### Hilisem tegevus
Kogu hilisema elu oli Longomontanus Kopenhaageni Ülikooli professor. Algul oli ta ladina kirjanduse professor, aga kui astronoomiaprofessori tool vabanes, sai ta selle ning pidas seda ametit surmani. Kirjutas astronoomiaalaseid teadustöid.

## Kirjandus
* John Robert Christianson "On Tycho's Island", Cambridge University Press, 2003 ISBN 0-521-00884-0
Anne Aan

**Anne Aan** (sündinud 8. augustil 1969) on eesti bioloog.

Ta lõpetas 1987 Tartu Forseliuse Gümnaasiumi (Tartu 8. Keskkooli) eesti keele ja kirjanduse eriklassi.  

Ta lõpetas 1992 Tartu Ülikooli bioloogia erialal (lõputöö teema "Lämmastiku ja produktsiooni jagunemine rinnete vahel mõnedes looduslikes taimekooslustes") ja kaitses 1995 Tartu Ülikoolis Olevi Kulli juhendamisel magistritöö "Multilayer plant community structure and functioning in different habitats". Tema uurimisvaldkonnaks on olnud valguse ja lämmastiku kasutamise efektiivsus ning biomassi jaotumine mitmerindelistes taimekooslustes.   

Ta on töötanud Tartu Ülikooli loodusmuuseumi botaanika- ja mükoloogiamuuseumis spetsialisti ja kuraatorina ning Ökoloogia Instituudi Tartu osakonna assistendi ja teadurina.

Ta on Eesti Looduseuurijate Seltsi ja Pärandkoosluste Kaitse Ühingu liige.  

## Publikatsioonid
*Anne Aan, Olevi Kull. Distribution of growth-forms along a productivity gradient in coastal grasslands. – *Conventional and Ecological Grassland Management: Comparative Research and Development: Proceedings of the International Symposium: Tartu, July 4-6, 2000*, Tartu 2000, lk 64–68.
*Anne Aan, Lea Hallik, Olevi Kull.  Photon flux partitioning among species along a productivity gradient of an herbaceous plant community. – *[[Journal of Ecology]]*, 2006, kd 94, nr 6, lk 1143–1155.

## Välislingid
*
Anton Aan

**Anton Aan** (ka **Hans Aan**; 9. jaanuar 1865 (Juliuse kalendri järgi 28. detsember 1864)  Valguta vald,  – 17. jaanuar 1923 Tallinn) oli eesti õpetaja ning advokaat ja Eesti riigiametnik.

Ta sündis taluniku pojana. 

Õppis külakoolis, 1880–1884 Tartu II Õpetajate Seminaris ning töötas seejärel 1892. aastani Tartu linnakoolis õpetajana. 

Aastal 1892 lõpetas ta eksternina Tartu gümnaasiumi ning asus õppima  
Tartu ülikooli õigusteaduskonda, mille ta lõpetas  1896 õigusteaduste kandidaadina.

Seejärel oli ta 1900 Tartus advokaat, seejärel 1903. aastani Riias vandeadvokaat Jüri Jaaksoni abi.  Oskar Rütli kirjutab tema kohta nii: "Adv. Aan oli andekas õigusteadlane. Temal oli suur praksis ja kliendid vahel ei pääsenud üldse Aani jutule. Asju õiendas isegi vahel advokaadi asemel kirjutaja ja koguni köögitüdruk. Ka oli Aan ise suur viinavõtja ja olevat tihti hääs tujus olnud. Rahva seas liikus järgmine anekdoot. Keegi klient, Mäe Mihkel, toonud advokaadile raha. Advokaadihärra istunud toolil ega ole raha vastu võtnud, vaid hüüdnud köögist tüdruku ja ütelnud sellele: "Miina, kirjuta seina pääle kas või söega, et Mäe Mihkel on oma asja eest maksnud kümme rubla!" Kahjuks langes aga advokaat Aan varsti rivist välja ja kui mina advokaadiks hakkasin, oli Aani tänaval veel ainult halvas riietuses näha, mitte aga enam kohtukojas."  

Aastal 1903 kuulus ta Oleviku toimetusse. 

Hiljem hulkus ta alkohoolikuna Venemaal ringi. 

Aastatel 1917–1918 oli ta Võrus kommunistliku tribunali esimees. 

Aastatel 1918–1920 oli ta Kohtuministeeriumi kodifikatsiooniosakonna sekretär ja nõunik. 

Ta on maetud Tallinna Siselinna kalmistule.

## Publikatsioonid
**[https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:628095/412037/page/1 Walla kogukonna Seadus (Muudetud 1860 a. Talurahwa seadus)]*, Wenekeelsete alguskirjade järele Eesti keelde toimetanud Anton Aan, Tallinn 1892 
**Seadus esimese üleüldise rahvalugemise üle Weneriigis*, Eesti keelde toimetanud Anton Aan, Tartu 1895
*A. A. Meie talurahva olud. – *[[Olevik (ajaleht)|Olevik]]* 1904, nr 50, 52.

## Viited

## Välislingid
*
Robert Faurisson

**Robert Faurisson** (25. jaanuar 1929 Shepperton, Surrey krahvkond, Suurbritannia – 21. oktoober 2018 Vichy, Prantsusmaa) oli Prantsuse kirjandusteadlane, kes sai laiemalt tuntuks oma holokausti eitavate seisukohtadega.

Faurissoni isa oli prantslane ja ema šotlane. Ta õppis Sorbonne'i ülikoolis ja 1974–1979 õpetas kirjandust Lyoni ülikoolis. Kirjandusteadlasena uuris ta näiteks 19. sajandi Prantsuse luulet.

Ta kirjutas kirju mitmele Prantsuse ajalehele, seal hulgas eriti väljaandele Le Monde, milles esitas väiteid, et Teise maailmasõja ajal Saksamaal plaanilist juutide hävitamist ehk holokausti ei toimunud, et surmalaagrid olid tegelikult interneeritute laagrid ja neis ei olnud gaasikambreid inimeste tapmiseks. Samuti on ta seadnud kahtluse alla Anne Franki päeviku autentsuse ning väitnud, et see on võltsitud. Kriitikud on viidanud, et Faurisson ignoreeris teadlikult mitmeid päeviku osi, mis tema versiooniga ei sobinud. Prantsuse ajaloolane Valerie Igounet, kes kirjutas Faurissonist elulooraamatu, on teda nimetanud ajaloo võltsijaks.

Tal on ilmunud teosed "Lautréamont" (1971), "Arthur Rimbaud" (1972) ja "Gérard de Nerval" (1977).

Faurissoni õigust oma vaateid avaldada on sõnavabadusele viidates kaitsnud Noam Chomsky.

1989. aasta septembris sai Vichys koeraga jalutanud Faurisson kolme mehe käest peksa. Peksjad kuulusid väidetavalt organisatsiooni Juutide Mälestuse Pojad. Faurisson sai peksmise käigus lõualuumurru ja ta viidi haiglasse.

Faurissoni on korduvalt kohtus süüdi mõistetud, seejuures 2006. aasta oktoobris, mil ta mõisteti kolmeks kuuks tingimisi vangi.

## Viited
Vanamees ja meri

**"Vanamees ja meri"** on Ernest Hemingway jutustus/lühiromaan looduse ja inimese vahelistest suhetest, sellest kuidas inimene lõpuks peab ikkagi looduse vägevusele alla vanduma.

## Ümberjutustus
Santiago oli oma külas pikka aega parim kalamees olnud, vanana aga ei õnnestunud tal enam kalapüük. Ta elas tagasihoidlikus majakeses, kus oli suur ajalehevirn. Tema eest hoolitses ta õpilane, kes lähedalasuvast söögikohast talle tihti süüa tõi. Paljud olid vanamehe suhtes juba lootuse kaotanud, aga mitte tema noor õpilane, kes truult temaga koos merel käis kuni ta vanemad selle keelasid. Vanemad tahtsid, et poiss käiks kaasas nendega, kes midagi ikkagi püüavad ja keelasid tal vanamehega merel käimise ära.

Santiago käis ikka merel edasi, aga ei suutnud mitte midagi püüda. Ühel päeval nägi ta lindu ja otsustas tema järel minna, lootuses seegi kord kala saada. Kahjuks esimestel püüdlustel see ei õnnestunud, aga üsna pea püüdis ta kinni marliini, kes oli pikem kui tema paat. Mees püüdis kala paati saada, aga viimane keeldus alla andmast, justkui oleks tal mehe vastu isiklik vimm. Kala tõmbas liinist, ega andnud järele. Ta tiris paati kaugemale kaldast, nii kaugele, et mees sattus talle juba täiesti tundmatutesse vetesse ja kartis, et ei leia koduteed. Liin tõmbas mehe käed katki ja käsi kiskus krampi. Olelusvõitluses, kes on tugevam, jäi siiski peale mees.

Seda aga vaid esialgu, sest kui ta oli kala kinni püüdnud ja paadi külge kinnitanud, haistsid haid vette sattunud verd ja olid üsna pea marliini kallal. Esialgu õnnestus Santiagol haid minema ajada, aga tema ainus kaitsevahend, harpuun, purunes. Paat liikus mehele tuttava kalda poole, aga kuna tal ei olnud millegagi haisid eemal hoida, jäid marliinist ainult luud alles.

Mees jõudis lõpuks randa, kus ta leiti. Ta haigestus ja poiss hoolitses tema eest. Teised kalurid imestasid marliini korjuse suuruse üle. Külastavad turistid aga ei osanud aimatagi, milline oli tegelik elu selles kalurikülas.
Alias (seriaal)

**"Alias"** on Ameerika Ühendriikides toodetud 5-hooajaline spioonisari, mille autor on J. J. Abrams. Peaosatäitja Jennifer Garner, kes võitis osatäitmise eest Kuldgloobuse, kehastab CIA agenti Sydney Bristow'd, keda salajased missioonid viivad paljudesse riikidesse üle maailma (seejuures paaril korral ka Eestisse).

Eestis on sarja näidanud TV3.

## Osatäitjad
### Peaosatäitjad
*Jennifer Garner – Sydney Bristow 
*Ron Rifkin – Arvin Sloane 
*Michael Vartan – Michael Vaughn
*Carl Lumbly – Marcus Dixon 
*Kevin Weisman – Marshall Flinkman 
*Victor Garber – Jack Bristow 

### Kõrvalosatäitjad
*Bradley Cooper – Will Tippin (1. ja 2. hooaeg, külalisroll osades 3.10 ja 5.12) 
*Merrin Dungey – Francie Calfo (1. ja 2. hooaeg, külalisroll osades 3.6, 3.10 ja 5.17) 
*Greg Grunberg – Eric Weiss (3. ja 4. hooaeg, külalisrollid ka varasemates ja hilisemates osades) 
*David Anders – Julian Sark (2. ja 3. hooaeg, külalisrollid ka varasemates ja hilisemates osades) 
*Lena Olin – Irina Derevko (2. hooaeg, külalisroll osades 4.21, 4.22, 5.9, 5.11 ja 5.17) 
*Melissa George – Lauren Reed (3. hooaeg) 
*Mía Maestro – Nadia Santos (4. hooaeg, külalisrollid ka varasemates ja hilisemates osades) 
*Rachel Nichols – Rachel Gibson (5. hooaeg) 
*Élodie Bouchez – Renée Rienne (osades 5.01–5.09, külalisrollid ka hilisemates osades) 
*Balthazar Getty – Thomas Grace (5. hooaeg) 
*Amy Acker – Kelly Peyton (osades 5.10–5.17, külalisrollid ka varasemates osades) 

## Välislingid
*
* Alias andmebaasis Fan History (inglise keeles)
Uprock

**Uprock** (inglise *Brooklyn uprockin*) on 1960. aastate lõpul Brooklyni tänavatel sündinud emotsionaalne ja võistluslik tantsustiil, mida tantsiti soul-, rock- ja funkmuusika saatel. Esimesed tantsijad ühendasid filmidest ja telešoudest tuntud Gene Kelly ja Fred Astaire'i tantsusammud salsa ja *[[hustle]]*i liikumistega, hiljem lisandusid kehaliigutused (*jerks*) ja žestid (*burns*), mis matkisid võistleva tantsija löömist. Tants ning kahe tantsija või meeskonna "duellid" said tänavajõukude seas kiiresti populaarseks ning levisid 1970. aastatel ka laiema publiku sekka. 1980. aastatel uprockingi populaarsus kahanes breiktantsu pealetungi ees ning hiljem sulandas mõlema elemente kokku hiphoptants. Tuntumad esindajad: Rubberband Man, Apache, Eddie Figueroa, Ralph Casanova.
Ornella Muti

**Ornella Muti** (sünninimi oli **Francesca Romana Rivelli**; sündinud 9. märtsil 1955 Roomas) on Itaalia näitleja.

Teismelisena oli ta modell, filmidebüüdi tegi 1970. aastal filmis "La Moglie più bella". 

Ta on mänginud rohkem kui 70 filmis, peamiselt Itaalia filmides. Neist tähelepanuväärseimad on filmid, kus Muti mängib erootilisi stseene.

1980. aastal mängis ta printsess Aurat Suurbritannia filmis "Flash Gordon", hiljem on ta kaasa teinud ka mitmes Ameerika filmis. Prantsusmaal on ta reklaaminud Giovanni Panzani pastatooteid.

Praegu mängib ta vähem tuntud teleseriaalides.

## Muud
1994. aastal ajakirjas Class ilmunud hääletusel nimetati teda maailma kõige ilusamaks naiseks. 

## Isiklikku
Tema ema Ilse Renate (sündinud Krause) oli pärit Võrumaalt ja töötas Roomas skulptorina, isa oli itaallane Napolist ja töötas ajakirjanikuna.

Tal on vanem õde Claudia Leone (sündinud 1951).

Ornella Muti esimene abikaasa oli Alessio Orano ja teine Itaalia ettevõtja Federico Facchinetti. Ornella Mutil on kolm last: näitlejast tütar Naike Rivelli (sünd.1974) hispaania produtsendi José Luis Bermúdez de Castro Acasoga ning tütar Carolina (sünd.1984) ja poeg Andrea (sünd.1987) Federico Fachinettiga.

1998. aastast elab ta Facchinettist lahus ning sõbrustab Stefano Piccologa. 

## Viited

## Välislingid
*Ornella Muti koduleht
*
*Ornella Muti fänniklubi
*Ornella Mutil ehtekollektsioon. Eesti Päevaleht, 22. juuli 2008
Džugdžur

**Džugdžur** (vene *Джугджур*) on mäestik Aasias. Kulgeb Ohhoota mere loodekaldal edela-kirde suunas 700 km pikkuselt. Kõrgus kuni 1906 meetrit (Topko).
Karoliinid (saared)

**Karoliinid** on saared Mikroneesias. Koosneb umbes 500 korallsaarest, mille kogupindala on 1320 ruutkilomeetrit. Saared on mägised, kõrgus kuni 791 meetrit. 

Nad on jagatud Mikroneesia Liiduriikide ja Belau vahel.
Anna Netrebko

**Anna** **Netrebko** (vene *Анна Юрьевна Нетребко*; sündinud 18. septembril 1971 Krasnodaris Venemaal) on vene ooperilaulja (sopran), Venemaa rahvakunstnik (2008). 

Anna õppis Peterburi Konservatooriumis, raha teenis koristajana Peterburi Maria teatris. Pärast prooviesinemist Maria teatris võttis dirigent Valeri Gergijev ta oma hoole alla.

Netrebko tegi oma ooperilaulja debüüdi Maria teatris etendatud Wolfgang Amadeus Mozarti "Figaro pulmas", kus mängis Susanna rolli. Hiljem laulis mitmeid prominentseid rolle kuulsates ooperites nagu Vincenzo Bellini "Somnambuul", Mozarti "Võluflööt" ja Gioacchino Rossini "Sevilla habemeajaja".

1995. aastal, kui Netrebko oli 24-aastane, tegi ta debüüdi Ameerikas San Francisco Operas, kus ta laulis Mihhail Glinka ooperis "Ruslan ja Ljudmilla". See oli edukas etteaste ning Anna on seal tänaseni sage külalisesineja. Samuti on ta esinenud teistes USA linnades, eriti hinnatud on ta vene heliloojate ooperites. Anna Netrebko on olnud silmapaistev artist ka *[[bel canto]]*'s ning romantilistes rollides nagu Gilda osa Giuseppe Verdi ooperis "Rigoletto", Musetta roll Giacomo Puccini ooperis "Boheem" jm. 

2002. aastal esines Anna esimest korda Metropolitan Operas Sergei Prokofjevi ooperis "Sõda ja rahu" Nataša rollis.

Märtsis 2006 esitas Anna Austria kodakondsusavalduse ning sama aasta juulis omandas ta selle lisaks Vene kodakondsusele. Austria ajalehes ilmunud intervjuus väitis Anna, et hakkab elama Viinis ja Salzburgis – see aga on halvendanud tema suhteid Venemaaga.

2006. aastal avaldas ta albumi "Russian Album", milles oli teinud koostööd Maria teatri orkestriga dirigent Valeri Gergijevi juhatusel. Album jõudis Saksa popmuusika edetabelis kümne parima hulka.

Märtsis 2007 ilmus muusikaalbum "Duets", millel kõlasid laulud tema ja Mehhiko tenori Rolando Villazóni esituses.

Septembris 2008 sündis Anna Netrebkol poeg Tiago. Sellest hoolimata olid tal uued esinemised juba 2009. aasta jaanuaris, kusjuures 2009. aastal Metropolitan Operas etendunud Gaetano Donizetti ooper "Lucia di Lammermoor" oli nähtav kinodes üle maailma – sealhulgas ka Eestis.

17. oktoobril 2008 esilinastus Austrias film "La Boheme" ("Boheem"), kus Netrebko mängis Mimi rolli.

## Viited

## Välislingid

* Anna Netrebko koduleht
* Fännileht
Alias

**Alias** tähendab mitut asja:

***"[[Alias (seriaal)|Alias]]"** on teleseriaal
***"[[Alias (mäng)|Alias]]"** on seltskonnamäng
***[[Alias (Eesti ansambel)|Alias]]** on eesti folkroki ansambel
***[[Alias (Kanada ansambel)|Alias]]** oli Kanada rokkansambel
***alias** on pseudonüüm
Viitina

**Viitina** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Külas asub järvi, millest suurimad on Viitina järv ja Viitina Alajärv.


Viitina järv ja Meegomägi.jpg|Viitina järv ja Meegomägi
Viitina mõisahoone.jpg|Viitina mõis


## Viited

## Välislingid
* Rein Raudvere. Viitina: usaldasime külaelu juhtimise noortele Maaleht.ee, 16. juuli 2009
* Viitina Külaselts Eesti vaimse kultuuripärandi nimistu
Sänna

**Sänna** (Sännä) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Küla idaosa läbib Võru–Mõniste–Valga maantee. Küla loodenurgas märgib piiri Mustjõgi. Läbi Sänna küla voolab Pärlijõgi, mis suubub küla põhjaosas Mustjõkke. Pärlijõe ääres asuvad Sänna mäeveski ja Sänna alaveski.

Külas asus Sänna mõisa keskus. Tänapäeval tegutseb mõisahoonetes Sänna Kultuurimõis. 1875. aastast pärinevas historitsistlikus stiilis peahoones asub ka Sänna raamatukogu.

Vabadussõjas käis piirkond korduvalt käest kätte. Näiteks märtsis 1919 toimus küla lähistel Sänna–Suure-Ruuga lahing. Mälestamaks võidelnuid püstitati Sännasse 1937. aastal Sänna Vabadussõja mälestussammas (lõhuti 1945 ja taastati 1989).

Sännas on sündinud kirjanik Juhan Jaik, kellele on samasse püstitatud ka mälestuskivi. Külaga on seotud ka Artur Adsoni lapsepõlv.


Sänna mõisa peahoone 2013.JPG|Sänna mõisa peahoone
Sänna mõisa park.jpg|Sänna mõisa park
Sänna Alaveski järv Pärlijõel.JPG|Sänna Alaveski järv Pärlijõel
WMEE-exp2019-(050) Sänna mäeveski.jpg|Sänna mäeveski
Sänna vabadussõja mälestussammas.jpg|Sänna lahingu mälestussammas


## Vaata ka
*Sänna taevarada

## Viited
Nursi

**Nursi** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Enne 1977 nimetati asulat Vastse-Nursi asunduseks. 1930. aastatel ka Vastse-Nursi küla.

## Galerii

Nursi külaplatsi kiiged 2023.jpg|Nursi külaplatsi kiiged (2023)
Nursi vallamaja.jpg|Endine Nursi vallamaja (2023)
Rõuge jõgi 2023d.jpg|Ujumiskoht Rõuge jões (2023)
Tatrapõld Nursi külas 2023b.jpg|Tatrapõld Nursis Sõmerpalu–Mustahamba tee ääres (2023)


## Vaata ka
* Nursi mõis
* Nursi vallamaja
* Nursi magasiait
* Vastse-Nursi mõis
* Vastse-Nursi vald
* Vana-Nursi

## Viited
Kahrila-Mustahamba

**Kahrila-Mustahamba** on küla Võrumaal Rõuge vallas.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kandis küla nime **Mustahamba**.

## Viited
Mustahamba (Rõuge)

**Mustahamba** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.

Külas on 6 alalist elanikku. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 8.

Külas asub Mustahamba tamm.

Külas avati 2023. aasta 10. juunil Side ja Laptopi muuseum.

## Viited
Pisisaare

**Pisisaare** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.

Külas on Pisisaare Algkool, Pajusi raamatukogu ja Pisisaare Spordikeskus

## Vaata ka
*Pajusi kolhoos

## Viited
Pajusi

**Pajusi** (kohakääne Pajusisse) on küla Jõgevamaal Põltsamaa vallas.

Pajusi asub Põltsamaalt unbes 6 km loodes. Läänes kulgeb küla piir mööda Põltsamaa jõge. Jõe äärde jääb Liivoja veehoidla.

Pajusit mainiti külana 1405 ja 1601 kujul *Payus*, 1583 kujul *Paiusz*, 1624 kujul *Payosse* ja 1638 kujul *Paius*. 17. sajandil rajati Pajusi mõis. 18. sajandi lõpuks oli küla kadunud, 1797. aasta Mellini kaardil küla puudus, oli üksnes mõis saksakeelse nimega *Pajus*. See asus Põltsamaa kihelkonnas.

1920. aastatel moodustati mõisa maadele asundus, mis alates 1977. aastast on küla.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.

Külas on kunagise Pajusi mõisa keskus ja Pajusi mõisa kalmistu. Tänapäeval tegutseb mõisa peahoones Pajusi rahvamaja. Mitmed mõisa hooned, mõisa kalmistu ja park on arvatud kultuurimälestisteks. Külas asub ka arheoloogiamälestiseks arvatud asulakoht. Pajusi mõisa park on looduskaitse all. Pajusi raamatukogu asub Pisisaare külas.

Kohanimi tuleb kas puunimetusest paju või vesist kohta tähendavast sõnast padu (murdes *paju, pai*) : *paju*, millest on moodustatud i-mitmus.


Pajusi mõis.JPG|Mõisa peahoone
Pajusi mõisa kuivati.JPG|Mõisa kuivati
Pajusi Rahvamaja saal.jpg|Rahvamaja saal
Pajusi mõisa kalmistu kabel.jpg|Wahlide kabel


## Viited

## Välislingid
*Pajusi valla koduleht