open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eisma–Kandle tee

**Eisma–Kandle tee** (registrinumbriga 17169) on kõrvalmaantee Lääne-Viru maakonnas. Tee pikkus on 10,3 km.

Tee algab Eisma küla juurest ja lõppeb Kandle küla juures, läbides Andi küla. Tee ületab Kandle küla juures Vainupea jõe.
Haimre–Sulu–Velise tee

**Haimre–Sulu–Velise tee** (registrinumbriga 20176) on kõrvalmaantee Lääne-Viru maakonnas. Tee pikkus on 11,6 km.

Tee algab Haimre küla juurest, läbib Sulu küla, Käriselja küla ja lõppeb Velise küla lähedal. Sulu küla juures ületab tee Vigala jõe.
Vabariigi Valitsuse korraldus

**Vabariigi Valitsuse korraldus** on Vabariigi Valitsuse õigusakti liik.

Vastavalt Vabariigi Valitsuse seadusele on Vabariigi Valitsuse korraldus üksikakt, mida Vabariigi Valitsus annab seaduse alusel ja täitmiseks. Korralduse allkirjastavad peaminister ja riigisekretär. Korraldus jõustub selle allakirjutamisest, kui korralduses või seaduses ei ole sätestatud hilisemat jõustumise aega. Üldjuhul avaldatakse Vabariigi Valitsuse korraldused Riigi Teatajas.

Korralduse kui õigusaktiga võib Vabariigi Valitsus anda valitsusasutustele ülesandeid, nimetada ametisse ja vabastada teenistusest ministeeriumide kantslerid, moodustada valitsuskomisjone ja nimetada nende liikmed, kinnitada ministeeriumide ja Riigikantselei põhimäärused, eraldada rahalisi vahendeid valitsuse reservfondist jms.

## Vaata ka
*Vabariigi Valitsuse määrus

## Viited
Boriss Slepikovski

**Boriss Slepikovski** (sündinud 7. septembril 1948) on Eesti alpinist ja arst.

Ta on ainus Eesti alpinist, kes on kahel korral osa võtnud ekspeditsioonist Džomolungmale Himaalajas ja üritanud selle tippu tõusta. Tema isiklik kõrgusrekord on 8500 m (saavutatud Dzomolungma nõlval 1998. aastal).

Kolmanda Eesti alpinistina (Jaan Künnapi ja Alar Siku järel) pälvis ta Eesti Punase Risti teenetemärgi.

## Elukäik
Tema isa oli poola šlahta päritolu, ema pärit vene kaupmeeste suguvõsast.

Aastatel 1967–1969 oli ta sõjaväeteenistuses raketivägedes Rohuneemel. Ta on lõpetanud Krimmi meditsiiniinstituudi. Pärast instituudi lõpetamist  teenis ta Balti laevastikus allveelaeva meditsiiniteenistuse ülemana. Aastatel 1984–1987 töötas ta Alžeerias arstina.
 
35 aastat töötas ta Kallavere haiglas (1988. aastal valiti peaarstiks). Praegu töötab ta perearstina.

2009. aastal valiti ta Maardu linnavolikogu aseesimeheks.

## Alpinism
Mägironimist hakkas ta harrastama 1976. aastal Tallinna Alpinismiklubi rajaja Boriss Naumovi õhutusel. 

1991. aastal võttis ta osa vene-eesti ekspeditsioonist Pamiiri, mille käigus tõusis ta koos kaaslastega Kommunismi mäetippu (7495 m).

Ta tõusis 1994. aastal Alpides Mont Blanci (4807 m) ja 1995. aastal Aafrikas Kilimanjaro (5895 m) tippu.

### Tõusud kaheksatuhandelistele

1998. aasta mais võttis ta osa rahvusvahelise koosseisuga Venemaa ekspeditsioonist Džomolungmale (Eestist oli veel meeskonna koosseisus Aleksei Kovaltšuk). Tõus tippu ebaõnnestus mõlemal Eesti alpinistil: Eesti lipp jäi seekord üles viimata.

2003. aastal osales ta arsti ja ronijana Mägiekspeditsioonide Klubi korraldatud Eesti Himaalaja projekti raames Džomolungma ekspeditsioonist. 

### Maavärinaga Han-Tengri mäel
2004. aasta juulis–augustis võttis ta osa Jaan Künnapi juhtimisel toimunud Eesti ekspeditsioonist Han-Tengri mäetipule, kus 5. augustil 2004 toimunud maavärin põhjustas jää- ja lumelaviini. Hukkus 11 alpinisti. Laviini puhkemise ajal jäid Eesti ekspeditsiooni liikmed, sealhulgas Slepikovski, laviini alumisse ossa, kuid pääsesid õnnelikult ja organiseerisid laviinijäänute päästmistöid. Slepikovski andis päästetuile kohapeal vajalikku esmaabi.

### Kõrgtõusud
*1990 – Korženevskaja (7105 m)
*1991 – Kommunismi mäetipp (7495 m)
*1998 – Džomolungma (jõudis kõrgusele 8500 m)
*2000 – Lenini mäetipp (7134 m)
*2003 – Džomolungma (jõudis kõrgusele 7100 m)
*2004 – Han-Tengri (jõudis kõrgusele 6000 m)

## Tunnustus
*2. veebruaril 2005 pälvis Eesti Punase Risti V klassi teenetemärgi tegutsemise eest mägironijate arstina.

## Tsitaat
*"1998. aastal tõusin ma Everestile viimasena, kõik olid juba laskunud. Seisan, all on öö, minu kohal päike, ümberringi kõikjal kõrged mäetipud, mitmed neist kaheksatuhandelised. Ja äkki jõuab minuni mõte, et kõigist inimestest maakeral just praegusel ajahetkel minust kõrgemal ei asu kedagi!"

## Viited

## Välislingid

*Эверест '98 по классическому пути с севера Ekspeditsioon Džomolungmale 1998. aasta mais
*Džomolungma 2003. aasta ekspeditsiooni liikmed.  magiklubi.ee
*Слепиковский: я не верю в рекорды без допинга. 17.12.2013. rus.err.ee
Tarmo Miilits

**Tarmo Miilits** (sündinud 3. juulil 1970) on Eesti riigiametnik, 27. jaanuarist 2022 siseministeeriumi kantsler. 

Tarmo Miilits on lõpetanud Sisekaitseakadeemia sisejulgeoleku eriala.

Aastatel 1990–2018 töötas ta eri ametikohtadel Politsei- ja Piirivalveametis (PPA, kuni 2010 Politseiamet), muu hulgas PPA arendusosakonnas rahvusvahelise koostöö büroo politseinõunikuna ja viimati peadirektori asetäitjana korrakaitsepolitsei alal (2010–2013). Aastatel 2018–2022 töötas ta Kaitsepolitseiametis. 

Jaanuaris 2022 nimetas valitsus Miilitsa siseministeeriumi kantsleriks. 

Aastatel 2013–2016 oli Tarmo Miilits Euroopa Liidu Afganistani politseimissiooni (EUPOL) asejuht. Afganistani missiooni ajaks tema teenistussuhe Politsei- ja Piirivalveametis peatati.

24. veebruarist 2016 on Tarmo Miilits teenistusastmelt politseikindralinspektor.

## Tunnustus
* 2008 – Kotkaristi III klassi teenetemärk

## Viited
Himmaste–Rasina tee

**Himmaste–Rasina tee** (registrinumbriga 18162) on kõrvalmaantee Põlva maakonnas. Tee pikkus on 18,1 km.

Tee algab Himmaste külast, läbib Mooste aleviku, Eoste küla ja lõppeb Rasina küla juures.
Koikse–Jalase–Riidaku tee

**Koikse–Jalase–Riidaku tee** (registrinumbriga 20242) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 9 km.

Tee algab Koikse külast, läbib Jalase küla ja lõppeb Riidaku küla juures Rapla-Märjamaa maanteega ristumisel.
Koikse–Purku tee

**Koikse–Purku tee** (registrinumbriga 20148) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 14,3 km.

Tee algab Koikse külast ja lõppeb Purku küla juures. Tee ületab Vigala jõe.
Kõmsi–Mõisaküla–Salevere tee

**Kõmsi–Mõisaküla–Salevere tee** (registrinumbriga 16187) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 14,2 km.

Tee algab Kõmsi külast, läbib teiste seas Mõisaküla ja lõppeb Salevere küla juures.
Lapiotsa–Soldina tee

**Lapiotsa–Soldina tee** (registrinumbriga 13149) on kõrvalmaantee Lääne-Viru maakonnas. Tee pikkus on 3,5 km.

Tee algab Tallinna–Narva maanteelt Lapiotsa paikkonna juurest (varem Lapiotsa küla) ja lõpeb Soldina küla juures.
Massu tee

**Massu tee** (registrinumbriga 16188) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 1,3 km.

Tee algab Massu küla juurest, läbib Mäense küla ja lõppeb Ridase–Saastna teega ristumisel.
Saara Aalto

**Saara Aalto** (sünninimi **Saara Sofia Aalto**; sündinud 2. mail 1987 Oulunsalos) on Soome laulja ja laulukirjutaja.

Muusikaga on Aalto tegelenud lapsepõlvest peale. Oma esimese muusikapala kirjutas ta juba viieaastaselt. 1998. aastal 11-aastaselt võitis ta Kotka merefestivali laste lauluvõistluse enda kirjutatud lugudega.

Aalto on osalenud paljudes telesaadetes.

2007. aastal osales ta Soome talendisaates "Suomi Talent", kus ta jõudis esikolmikusse.

2012. aastal saate "The Voice of Finland" esimesel hooajal saavutas Aalto teise koha.

2016. aastal osales Aalto Suurbritannia laulusaate "The X Factor" 13. hooajal, mis tõi talle ülemaailmse tuntuse. Pärast teise koha võitmist allkirjastas ta lepingu kahe produktsioonifirmaga: Sony Music UK ja Sony Music Finlandiga.

Aalto on osalenud kolm korda Eurovisiooni lauluvõistluse Soome eelvoorus. 2011. aastal osales ta lauluga "Blessed with Love" ja 2016. aastal lauluga "No Fear", mis kumbki tema enda kirjutatud. Mõlemal korral jäi ta teisele kohale. 2018. aasta veebruaris valiti ta lauluga "Monsters" Soome esindajaks 63. Eurovisiooni lauluvõistlusele.

Saara oli üheksa aastat suhtes laulja Teemu Roivaineniga, kuid paar läks lahku 2013. aastal. Mõni aasta hiljem teatas Aalto, et on lesbi, ja avaldas foto koos sõbranna Meri Sopaneniga. Hiljem paar ka kihlus. Nad abiellusid 2020. aasta aprillis.

2016. aastal valiti ta Soomes aasta homoks.

## Albumid
* 2011 – "Blessed with Love"
* 2011 – "Enkeleitä – Angels"
* 2013 – "You Had My Heart"
* 2013 – "Ai De Zhu Fu"
* 2015 – "Tonight"
* 2018 – "Wild Wild Wonderland"
* 2019 – "Fairytale - Joulun taikaa"

## Viited

## Välislingid
* Laulja koduleht
* YouTube'i kanal
Kivi-Vigala – Avaste – Vana-Vigala tee

**Kivi-Vigala – Avaste – Vana-Vigala tee** (registrinumbriga 20181) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 15,1 km.

Tee algab Kivi-Vigala külast Silla–Jädivere teelt, läbib Ojapere, Vängla ja Avaste küla ning lõpeb Vana-Vigala küla juures ristudes taas Silla–Jädivere teega.
Taebla–Kullamaa tee

**Taebla–Kullamaa tee** (registrinumbriga 16136) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 29,6 km.

Tee algab Taebla aleviku ja lõppeb Kullamaa küla lähedal.

## Viited
Vabariigi Valitsuse määrus

**Vabariigi Valitsuse määrus** on Vabariigi Valitsuse õigusakti liik.

Vastavalt Vabariigi Valitsuse seadusele on Vabariigi Valitsuse määrus õigustloov akt, mida Vabariigi Valitsus annab seaduse alusel ja täitmiseks.

Määruse kui õigusaktiga sätestatakse sageli seaduse rakendamise detailsem kord. Vabariigi Valitsus annab määrusi ka valitsusasutuste ülesehituse, asjaajamise ja töö korraldamiseks, samuti teenistusliku järelevalve teostamiseks.

Vabariigi Valitsuse määrused peavad tuginema seaduses või Euroopa Liidu õigusaktis antud volitusnormile ning olema kooskõlas seaduses või Euroopa Liidu õigusaktis sätestatud volitusnormi piiride, mõtte ja eesmärgiga. 

Vabariigi Valitsuse määruse allkirjastavad peaminister, määrusega reguleeritavate küsimuste valdkonna eest vastutav minister ja riigisekretär. Vabariigi Valitsuse määrused avaldatakse Riigi Teatajas.

## Vaata ka
*Vabariigi Valitsuse korraldus

## Viited
Rõmeda–Põdruse tee

**Rõmeda–Põdruse tee** (registrinumber 17174) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 16,4 km.

Tee algab Tallinna-Narva maanteelt Rõmeda küla lähedalt ja lõpeb Põdruse küla lähedal.

Enne pikendamist kandis tee nime *Liiguste–Põdruse tee* ja oli 14,7 km pikkune.

## Viited
Lipa–Mõisamaa tee

**Lipa–Mõisamaa tee** (registrinumbriga 20166) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 18,1 km.

Tee algab Lipa külast, läbib Metsküla ja lõppeb Mõisamaa küla juures. Mõisamaa juures ületab tee Vigala jõe.
Yrjö Väisälä

**Yrjö Väisälä** (kuni 1906. aastani **Yrjö Veisell**; 6. september 1891 – 21. juuli 1971) oli Soome astronoom ja füüsik. Tema avastuste hulka kuulub 128 asteroidi ja 3 komeeti.

Matemaatik Kalle Väisälä ja meteoroloog Vilho Väisälä olid tema vennad. Tema tütar Marja Väisälä oli samuti astronoom, kes avastas mitu asteroidi.

Väisälä töötas välja mitu optikaelementide kvaliteedi mõõtmise meetodit. Samuti lõi ta mitmeid meetodeid samade elementide tootmiseks.

Turu Ülikoolis kasutati asteroidide ja komeetide avastamiseks prof Väisälä juhtimisel ehitatud suurt Schmidt-Väisälä teleskoopi. Tema uurimisrühm avastas 7 komeeti ja 807 asteroidi.

Yrjö Väisälä avastas aastatel 1935–1944 128 asteroidi. Ta nimetas mitmed neist enda sõprade järgi. Näiteks ühele väikeplaneedile pani ta prof Matti Hermann Palomaa järgi nimeks 1548 Palomaa. Ning kuna asteroidide nimed peavad üksteisest erinema rohkem kui ühe tähe võrra, pole näiteks USA California osariigis asuval Palomari Observatooriumil omanimelist asteroidi.

Professor Väisälä järgi on nimetatud kuukraater Väisälä ning asteroidid 1573 Väisälä ja 2804 Yrjö. Turu Ülikooli astronoomiaosakonnale on pandud tema auks nimeks VISPA (Väisälä Institute for Space Physics and Astronomy).

## Viited
Kadi Pärnits

**Kadi Pärnits** (sündinud 26. juunil 1965 Pärnus) on Eesti poliitik, jurist ja ametiühingujuht.

Ta on lõpetanud 1983. aastal Pärnu 1. Keskkooli ja 1988. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (õigusteaduskonnas) ning kaitsnud 2015. aastal doktoriväitekirja Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Ta töötas aastatel 1988–1990 Tallinna Linna Mererajooni RSN Täitevkomitee sotsiaalosakonna inspektorina. 1990. aastast töötas ta Eesti Ametiühingute Keskliidus juristina ja õigussekretärina, aastatel 2000–2003 oli ta Eesti Ametiühingute Keskliidu esimees. Aastatel 2003–2007 oli ta Riigikogu X koosseisu liige. Ta on olnud Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor nõukogu esimees ja õppejõud. 2016. aastast on Kadi Pärnits AS-i Mainor juhatuse esimees.

Ta kuulub aastast 2002 Sotsiaaldemokraatlikusse Erakonda. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Pirita linnaosas, kogus 95 häält ning ei osutunud valituks.

## Isiklikku
Kadi Pärnits on abielus, tema abikaasa on ettevõtja Guido Pärnits, neil on 1991. aastal sündinud poeg ja 2008. aastal sündinud tütar. Tema äi oli ettevõtja Ülo Pärnits.

## Kirjandus
*Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
Hent Kalmo

**Hent-Raul Kalmo** (sündinud 2. augustil 1979) on eesti õigusteadlane.

Ta oli oktoobrist 2010 kuni 17. aprillini 2012 Eesti Vabariigi õiguskantsleri nõuniku kohusetäitja. 17. aprillil 2012 nimetas Riigikogu ta õiguskantsleri asetäitjaks-nõunikuks. Alates 1. jaanuarist 2017 kuni 10. oktoobrini 2021 oli ta õiguskantsleri koosseisuväline nõunik.

Alates 11. oktoobrist 2021 on ta Eesti presidendi Alar Karise õigusnõunik.

## Haridus
*1997–2003 Tallinna Tehnikaülikool, majandusteaduskond, *BA* (*cum laude*)
*1998–2007 Tartu Ülikool, õigusteaduskond, *BA*
*2003–2004 Université Paris X-Nanterre, õigusteaduskond, *MA* (*cum laude*)
*2003–2006 École Normale Supérieure
*2009–2010 Harvardi Ülikool, LLM
*2006–2014 Université Paris X-Nanterre, õigusteaduskond, *PhD*

## Publitsistika
* 2014 "Utoopiline Eesti" (essee)

## Tunnustus
* 2013 – Sirbi laureaat
*2015 – Enn Soosaare esseistikapreemia (essee "Utoopiline Eesti")

## Viited

## Välislingid
* Hent Kalmo: "Külm sõda Narva jõel" Sirp, 26. mai 2023
Luutsniku–Ruusmäe tee

**Luutsniku–Ruusmäe tee** (registrinumbriga 25152) on kõrvalmaantee Võru maakonnas. Tee pikkus on 6,4 km.

Tee algab Luutsniku külast, läbib teiste seas Hurda, Sarise, Tsilgutaja küla ja lõppeb Ruusmäe küla juures.
1541 Estonia

**1541 Estonia** (**1939 CK**) on asteroid, mille avastas 12. veebruaril 1939 Turu Ülikoolis Yrjö Väisälä.

Nime sai asteroid Eesti riigi järgi.

## Viited
Mihkli–Oidrema tee

**Mihkli–Oidrema tee** (registrinumbriga 19204) on kõrvalmaantee Pärnu maakonnas. Tee pikkus on 12,2 km.

Tee algab Mihkli külast ja lõppeb Oidrema küla lähedal Pärnu-Lihula maanteega ristumisel. Tee ületab Vanamõisa jõe.
Tõejärgne poliitika

**[[Tõejärgsus|Tõejärgne]] poliitika** (inglise keeles *post-truth politics)* ehk **faktijärgne poliitika** ehk **tõepõhjata poliitika** on poliitiline kultuur, milles avaliku debati käigus apelleeritakse peamiselt avalikkuse emotsioonidele, keskendumata poliitikate tegelikele üksikasjadele, ning väiteid kinnitatakse eelkõige kordamise teel, ignoreerides faktilisi vastuväiteid. Tõejärgsus erineb traditsioonilisest lähenemisest avalikele vaidlustele, kuna tavapärane väidete tõelevastavuse kontroll kuulutatakse teisejärguliseks.

Ehkki sellise poliitilise kultuuri levikut on peetud eelkõige tänapäeva probleemiks, on see teatud määral olnud alati osa poliitikaelust, kuigi enne interneti tulekut polnud tõejärgne lähenemine nii nähtav, avalik ja mõjukas. Romaanis "1984" kirjeldas Briti kirjanik George Orwell maailma, milles riik muudab ajalooandmeid iga päev, et need sobiksid päevapoliitilise propagandaga. Orwelli omaaegne kirjeldus põhines temalt ka teistes teostes kriitikat pälvinud Nõukogude propagandapraktikatel ja ajaloovõltsimisel.

Termini tänapäevase kasutuselevõtu alguseks on peetud blogija David Robertsi sõnakasutust 2010. aasta kolumnis ajakirjas Grist. Poliitikakommentaatorid on täheldanud tõejärgse poliitika esiletõusu Vene, Hiina, Ameerika, Briti, India, Jaapani ja Türgi poliitikas ning mitmetes ühiskondliku debati valdkondades, kus seda ajendavad 24-tunnine uudistetsükkel, libatasakaalustatus uudistes ja sotsiaalmeedia üha ulatuslikum levik.

2016. aastal valiti "tõejärgsus" ("*post-truth*") Oxfordi sõnaraamatu aasta sõnaks. Varasema aastaga võrreldes kasvas selle sõna kasutamine umbes 2000%. Sõna valiti aasta sõnaks selle laialdase leviku tõttu 2016. aasta poliitilises kontekstis seoses Brexiti rahvahääletuse kampaania ning USA presidendivalimistega, kus tõejärgse poliitika vahendeid kasutasid laialdaselt peamiselt Suurbritannia Euroopa Liidust lahkumise ning Donald Trumpi presidendiks valimise pooldajad.

Rein Raud on öelnud, et "ei olegi mõtet tõejärgsusele vastandada "tõde" ja "fakte", vaid hoopis kriitikat ja analüüsi" ning juhtinud tähelepanu sellele, et tõejärgses inforuumis tuleb meeles pidada, et kogu informatsioon ei ole sugugi oma väärtuselt ühetaoline.

Tõejärgsuse mõistet on kritiseeritud ka sellest tulenevalt, et "tõe ajastut pole kunagi olnud" ning eesti keeles on soovitatud nimetada seda argumendijärgsuseks ja arutlusjärgsuseks, kus "mingit dialoogi ega mõtestatud arutelu ei toimu, seda asendab autistlike monoloogide kakofoonia".

## Vaata ka
* korrajärgne valitsus
* Läänejärgne ajastu
* tõejärgsus
* õigussüsteemi kurnamine

## Viited

## Välislingid

* Tarmo Soomere: Kuidas mõistlikkus võidab laamendamise kiuste Postimees, 11. november 2016
Olju–Salla tee

**Olju–Salla tee** (registrinumbriga 17111) on kõrvalmaantee Lääne-Viru maakonnas. Tee pikkus on 7,3 km.

Tee algab Olju küla juurest ja lõppeb Salla küla juures.
Ollimäe–Koluvere tee

**Ollimäe–Koluvere tee** (registrinumbriga 16162) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 6,5 km.

Tee algab Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maanteelt, läbib teiste seas Leila küla ja lõppeb Koluvere küla juures.
Eesti Rooma Klubi

**Eesti Rooma Klubi** (lühend **ERK**) on poliitikaväline mõtlejate ühendus, mis on asutatud 9. jaanuaril 2001 Tallinnas.

ERK liikmeteks on teadlased, silmapaistvad ühiskonna-, kultuuri- ja majandustegelased, keda huvitab Planeedi maa globaalne mõõde ja kes annavad oma panuse teadmistepõhise süsteemse maailmapildi kujundamisse ning selle propageerimisse.Klubi eesmärgiks on tuua avalikkuse ette globaalse kandvusega probleeme, tulevikunägemusi ja -stsenaariume suhestatuna Eesti kultuuriruumiga ning taotleda üldsuse paremat mõistmist **iga inimese vastutusest** ühiskonna saatuse eest.

Eesti Rooma Klubi ühendab eri elualade asjatundjaid ja eristub sellega erialaliitudest. Just läbi erinevate teadmistepõhiste vaatenurkade püütakse anda holistiline tegelikkust peegeldav pilt sellest, kuhu oleme inimkonna tegevuse tagajärjel jõudnud ja millised on põhjus-tagajärg seosed nüüd ja tulevikus.
Eesti Rooma Klubi on Eesti rahvuslik ühendus Rooma Klubi ülemaailmses võrgustikus. Katusorganisatsioon Rooma Klubi, mis on asutatud 1968 Itaalias, ühendab praegusi ja endisi riigipäid, ÜRO bürokraate, tipp-poliitikuid, diplomaate, teadlasi, majandustegelasi ja äriliidreid üle maailma. 2008. aastast asub Rooma Klubi peakorter Šveitsis Winterthuris.

Rooma Klubi aruanded (*Reports to the Club of Rome*) on nii Euroopa kui ka maailma poliitika- ja arengunõustajatele oluliseks suuniseks strateegiate koostamisel ja trendide teadvustamsel. Üha rohkem püüab ERK suunata ja toetada poliitiliste otsuste teadus- ja teadmistepõhist kandepinda ka Eestis jäädes mittepoliitiliseks ja erahuvidest kõrgemal seisvaks ühenduseks. Eesti Rooma Klubi tegevus on avalik ja avalikkust teeniv. 

ERK liikmeid on 40-50. Lisaks valitakse juhatus ja president. 

Eestlastest on Rooma Klubi (CoR – *Club of Rome*) liige olnud Andres Tarand (CoR auliikmena). 

Eesti Rooma Klubi avaldab oma liikmete ja toetajate artikleid, ettekannete ja arutluste salvestisi, jagab teavet sotsiaalmeedia ja uudiskirja vahendusel. ERK tegemisi on kajastatud arvukates tele- ja raadioesinemistes, ERK liikmed esinevad avalikus ruumis pidevalt oma artiklite ja sõnavõttudega. 

Eesti Rooma Klubi trükistena on avaldatud 2018/2019 toimetised "Mõõt või meelevald" ja 2022 "Kasvu piirid" - Rooma Klubi esimese aruande tõlge eesti keelde. 

## Vaata ka
* Rooma Klubi
* Kasvu piirid

## Viited

## Välislingid
* Eesti Rooma Klubi koduleht
* Eesti Rooma Klubi liikmed
* Rooma Klubi koduleht
Pada–Sonda tee

**Pada–Sonda tee** (registrinumbriga 17117) on kõrvalmaantee Lääne-Viru maakonnas. Tee pikkus on 12,4 km.

Tee algab Pada külast, läbib teiste seas Toomika küla ja Sonda aleviku piiril läheb üla Lembitu tänavaks.
Pihali–Adila–Rabivere tee

**Pihali–Adila–Rabivere tee** (registrinumbriga 20103) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 7,7 km.

Tee algab Pihali küla juurest, läbib Adila küla ja lõppeb vahetult pärast Kasari jõe ületust Rabivere küla juures.
Raikküla–Päärdu tee

**Raikküla–Päärdu tee** (registrinumbriga 20165) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 29,7 km.

Tee algab Raikküla juurest, läbib teiste seas Keo, Valgu, Velise küla ja lõppeb Päärdu küla juures Tallinna–Pärnu–Ikla maanteega ristumisel.
Saka–Ontika–Toila tee

**Saka–Ontika–Toila tee** (registrinumbriga 13133) on kõrvalmaantee Ida-Viru maakonnas. Tee pikkus on 20 km.

Tee algab Saka küla juurest, läbib Ontika küla ja Toilas läheb üle Pikaks tänavaks. Tee kulgeb piki Põhja-Eesti klinti.
Vainupea ranna tee

**Vainupea ranna tee** (registrinumbriga 17173) on kõrvalmaantee Lääne-Viru maakonnas. Tee pikkus on 1,2 km.

Tee algab Võle–Vainupea–Kunda teelt Vainupea küla juures ja lõppeb Vainupea tulepaagi juures tupikteena.
Minni Patune

**Minni Patune** (12. märts 1918 Surva – 20. detsember 2016) oli eesti nahakunstnik.

Ta õppis Vana-Tänassilma Kalmetu 6-klassilises algkoolis ja lõpetas 1936. aastal Viljandi Eesti Haridusseltsi Tütarlastegümnaasiumi. 1950. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi nahakunsti erialal.

## Välislingid
* Suri nahakunstnik Minni Patune
Heikki A. Alikoski

**Heikki A. Alikoski** (5. detsember 1912 – 28. detsember 1997) oli Soome astronoom ja matemaatik. 

Aastatel 1937–1956 töötas ta Iso-Heikkilä Observatooriumis. Asteroid 1567 Alikoski, mille avastas Yrjö Väisälä 1941. aastal, on nimetatud tema järgi.

## Viited
Stephan Prinz zur Lippe

**Stephan Leopold Justus Richard Prinz zur Lippe** (Lippe prints Stephan, sündinud 24. mail 1959 Detmoldis) on Lippe vürstliku perekonna pea ja titulaarne Lippe vürst alates 20. augustist 2015.

Ta on prints Armini (1924–2015) ja Traute Beckeri (sündinud 1925) ainus poeg.

13. (tsiviilabielu) ja 15. oktoobril 1994 abiellus ta Detmoldis Solms-Laubachi krahvinna Mariaga (sündinud 12. augustil 1968 Frankfurdis), kellega tal on kolm poega ja kaks tütart:

*Bernhard (sündinud 9. septembril 1995 Detmoldis)
*Heinrich (sündinud 8. aprillil 1997 Detmoldis)
*Wilhelm (sündinud 12. oktoobril 1999 Detmoldis)
*Luise (sündinud 9. aprillil 2001 Detmoldis)
*Mathilde (sündinud 7. septembril 2003 Giessenis)
Marija Hitrikova

**Marija Hitrikova** (ukraina keeles Марія Володимирівна Хитрикова, vene keeles Мария Владимировна Хитрикова; 28. juuli 1990 Dnipropetrovsk (Dnipro)  – 2. märts 2012 Elbrus) oli Ukraina alpinist ja *skyrunning*'u tippsportlane.
 
Ta oli alpinismi imelaps. 21-aastaselt oli ta mägironijana tõusnud kahe üle 8000 m kõrguse mäe tippu.

*Skyrunning*'us on ta tulnud aastatel 2009–2010 Elbruse nõlvadel peetud kolmel rahvusvahelistel võistlusel esikolmikusse.

2012. aastal oli ta Dniprovski rahvusülikooli 4. kursuse üliõpilane.

## Alpinism
Ta hakkas mägironimist harrastama väga noorelt. 12-aastaselt ronis ta Elbruse nõlval, 16-aastaselt jõudis ta seitsmetuhandelise Lenini tippu.

Ta on tulnud Ukraina meistrivõistlustel alpinismis kõrgtõusude kategoorias kolmel korral esikolmikusse.

22. juulil 2011 tõusis ta koos Poola alpinisti Aleksandra Dzikiga Gasherbrum II (8034 m) tippu. Mõlema noore naismägironija karjääri jooksul oli see esimene kaheksatuhandeline. Samal aastal tõusis ta veel teiselegi Gasherbrumi mäemassiivis asuvale kaheksatuhandelisele. Mõlemad tipputõusud sooritas 21-aastane alpinist lisahapnikku kasutamata. Selle saavutuse eest nomineeriti ta 2011. aastal Venemaa alpinismiauhinna Terasingel saamiseks (auhinna saajate ringi kuuluvad SRÜ riikide alpinistid).

Ta oli meistrikandidaat alpinismis.

### Edukad tipputõusud
*2006 – Lenini mäetipp (7134 m)
*2007 – Ama Dablam (6814 m)
*2008 – Han-Tengri (7010 m)
*2009 – Korženevskaja (7105 m)
*2011 – Gasherbrum II (8034 m), klassikaline marsruut, raskuskategooria 5B
*2011 – Gasherbrum I (8080 m), marsruut loodeseinal, raskuskategooria 5B

## Hukkumine
2012. aasta veebruaris-märtsis tegutses ta mägigiidina Elbrusel. Ta oli kolmest alpinistist koosneva grupi tõusujuht. 2. märtsil tipult laskumisel halvenenud ilmaoludes eksis grupp õigelt teelt ja jäi kadunuks 5200 meetri kõrgusel. Üks grupi liige õnnestus päästjatel elusalt alla tuua ööpäev hiljem. Marija Hitrikova surnukeha leiti hiljem 4700 meetri kõrguselt.

## Isiklikku
Ka tema vanemad on alpinistid. Isa Vladimir Hitrikov võttis osa 1990. aastal NSV Liidu Lhotse ekspeditsioonist, ema Jelena Hitrikova on tõusnud kahele seitsmetuhandelisele.

## Viited

## Välislingid
*Памяти Маши Хитриковой. 40 дней. mountain.ru
Aleksandra Dzik

**Aleksandra Dzik**, ka **Ola Dzik**, (sündinud 13. detsembril 1982 Katowices) on poola alpinist, mägigiid, suusaalpinist ja *skyrunning*u tippsportlane.
 
Ta on esimene Poola naisalpinist, kes on sooritanud Lumeleopardi aunimetuse saamiseks vajalikud tipputõusud kõigile endise Nõukogude Liidu üle 7000 m kõrgustele mäetippudele.

Ta lõpetas Sileesia ülikooli Katowices psühholoogia ja sotsioloogia erialal. Praegu on ta Krakówi ülikooli doktorant.

*Skyrunning*'us on ta jõudnud Elbruse nõlvadel peetud rahvusvahelistel võistlusel esikolmikusse. Aastatel 2006–2008 kuulus ta Poola suusaalpinismi rahvuskoondisse.

Ta on Poolas mägiturismiga tegeleva firma BluEmu juht, mis pakub mägironimise ja mägimatkamise alal mägigiidide teenust ja korraldab mägiekspeditsioone.

## Alpinism
Ta on Poola alpinismikoondise liige 2009. aastast.

23. augustil 2010 tõusis ta rahvusvahelise ekspeditsiooni käigus Tian Shanis Džengiši tippu (samal päeval käis tipus ka Läti alpinist Natalja Zenina). Dzik on 24. naisalpinist, kes seisnud selle mäe peatipus.

22. juulil 2011 tõusis ta koos Ukraina alpinisti Marija Hitrikovaga Gasherbrum II (8034 m) tippu. Mõlema noore naismägironija jaoks oli see esimene kaheksatuhandeline.

2013. aasta juunis juhtis ta rahvusvahelist 19-liikmelist mägiekspeditsiooni Nanga Parbatile (8125 m) Gilgit-Baltistani provintsis Pakistani loodeosas. 23. juunil tabas mäe jalamil (4200 m kõrgusel) asuvat baaslaagrit Ţālebāni terrorirünnak, mille käigus hukkus 11 alpinisti, nende hulgas tema juhitud ekspeditsiooni kuulunud leedulane Ernest Markšaitis.

### Edukad tipputõusud
Põhiallikas:
*2006 – Lenini mäetipp (7134 m), teist korda käis tipus 2011. aastal
*2007 – Korženevskaja (7010 m)
*2008 – Ismoili Somoni mäetipp (7495 m)
*2009 – Han-Tengri (7010 m)
*2010 – Džengiš (7439 m)
*2011 – Gasherbrum II (8034 m)
*2012 – Kongur (7649 m), esimese poolatari tipputõus

## Tunnustus
*2010 – aunimetus "Lumeleopard" (tõusnud viiele endise Nõukogude Liidu üle 7000 m kõrgusele mäetipule)
*2011 – Andrzej Zawada auhind

## Viited

## Välislingid
*Ola Dzik. Koduleht. ola-dzik.pl
*The great success of the Elbrus Race. 13.05.2012. 7summits-club.com
*Потрясенный убийством в Пакистане Дамулявичюс: мы опасались, что нападение может повториться. 25.06.2013. ru.delfi.lt
Nigeeria kodusõda

**Nigeeria kodusõda** ehk **Biafra sõda** oli sõda Nigeerias Biafra ja Nigeeria jõudude vahel 6. juulil 1967 – 15. jaanuaril 1970. Sõda lõppes Nigeeria jõudude võiduga.
Romário

**Romário de Souza Faria** (); sündinud 29. jaanuaril 1966 Rio de Janeiros) on Brasiilia poliitik ja endine jalgpallur.

Romário täitis mängudes tipuründaja rolli. Ta lõi kokku 772 ametlikku väravat, mis teeb temast kõigi aegade teise parima väravalööja Josef Bicani järel.

1994. aastal valis FIFA Romário maailma parimaks jalgpalluriks. 1999. aastal jäi ta sajandi parima jalgpalluri valimisel viiendaks. 2004. aastal nimetati ta FIFA 100 loendisse.

## Klubikarjäär
Romário mängis sellistes klubides nagu Vasco da Gama, PSV, Barcelona, Flamengo, Valencia, Fluminense, Al Sadd, Miami FC ja Adelaide United.

## Koondisekarjäär
Brasiilia jalgpallikoondises mängis Romário 70 mängu ja lõi 55 väravat. 

Ta aitas Brasiilial võita 1994. aasta maailmameistrivõistlused ning valiti ka sama turniiri parimaks mängijaks.

## Saavutused

; PSV Eindhoven
* Eredivisie: 1989, 1991, 1992
* KNVB beker: 1989, 1990
* Johan Cruijff Schaal: 1992
; Barcelona
* La Liga: 1993–94
* Hispaania superkarikas: 1994
; Al-Sadd
* Katari staaride liiga: 2003–04
* Katari kroonprintsi karikas: 2003
* Katari emiiri karikas: 2003
; Brasiilia 
* Jalgpalli maailmameistrivõistlused: 1994
* Copa América: 1989, 1997
* Konföderatsioonide karikas: 1997
* Lõuna-Ameerika U20 meistrivõistlused: 1985

## Isiklikku
Romário poeg Romáinho mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Vasco da Gama.

## Viited

## Välislingid
Suurbritannia maavägi

**Suurbritannia maavägi** (inglise keeles *British Army*) on Suurbritannia peamine maaväeüksus. Kuni aastani 1964, kui see Suurbritannia kaitseministeeriumiga liideti, haldas maaväge Londonis asunud War Office; pärast seda vastutab toimimise eest kaitseministeerium. Briti maaväge juhib peastaabi ülem. 

Briti maavägi on Briti sõjaväe regulaarvägi, 1908. aastal loodi ka reservvägi Territorial Force. Kõik maaväega liitunud vannuvad monarhile kui ülemjuhatajale truudust. 1689. aastal vastu võetud "Bill of Rights" kohustab parlamenti andma püsiva maaväe säilitamisele rahuajal nõusolekut. Suurbritannia parlament hääletab iga viie aasta tagant uuesti relvajõudude seaduse poolt (või vastu).

Oma ajaloo jooksul on Briti maavägi olnud osaline paljudes suurtes konfliktides, näiteks seitsmeaastases sõjas, Napoleoni sõdades, Krimmi sõjas, Esimeses ja Teises maailmasõjas. Arvukatest sõdadest korduvalt võitjana välja tulnud Suurbritannia on osaliselt tänu sõjalisele edule saavutanud maailmas võrdlemisi suure mõjuvõimu. Pärast külma sõja lõppu on Briti maavägi tihti osalenud välisekspeditsioonidel, näiteks ÜRO rahuvalvemissioonidel. Briti maaväel on baase ka mitmes välisriigis.

## Vaata ka
* Special Air Service
* Artists Rifles

## Viited

## Kirjandus
* Walton, Clifford (1894). *[https://books.google.ee/books?id=3JkLAAAAYAAJ&pg=PA1&redir_esc=y History of the British Standing Army. A.D. 1660 to 1700]*. Harrison and Sons.
* Williams, Noel T. St. John (1994). *[https://books.google.ee/books?id=zDxnAAAAMAAJ&q=%22british+army%22+1660&dq=%22british+army%22+1660&redir_esc=y&hl=en Redcoats and courtesans: the birth of the British Army (1660–1690)]*. Brassey's.

## Välislingid
* Koduleht (*inglise keeles*)
*
SsangYong Motor

**SsangYong Motor Company** (쌍용자동차; 'paaris draakonite mootorsõidukid') on suuruselt neljas Lõuna-Korea autotootmisettevõte.

See on India rahvusvahelise firma Mahindra & Mahindra Limited tütarettevõte. 70% osaluse SsangYongist omandas Mahindra & Mahindra Limited veebruaris 2011.

## Ajalugu
SsangYong alustas tegevust kahe eraldi äriühinguna: Ha Dong-hwan Motor Workshop (asutatud 1954) ja Dongbang Motor Co (asutatud 1962). 1963. aasta keskel ühinesid Ha Dong-hwan Motor Co'ks.

1964. aastal hakkas Hadonghwan Motor Company USA armeele džiipe ehitama. Toodeti ka veoautosid ja autobusse. 1976. aastal hakkas Hadonghwan tootma eriotstarbelisi sõidukeid. Pärast seda võttis ettevõte 1977. aastal nimeks Dong-A Motor. 1986. aastal võttis ettevõtte üle SsangYongi kontsern ning uueks nimeks sai SsangYong Motor. 1987. aastal omandas ta Ühendkuningriigis baseeruva autotootmisettevõtte Panther Westwinds.

## Tehased
*Lõuna-Koreas (Pyeongtaekis) asub põhitehas, kus toodetakse kogu tootevalikut.
*Venemaal (Vladivostokis) asub tehas Sollers JSC, kus toodetakse SsangYong Korando nime all New Actyoni, Kyroni, Rexton II, Actyon Sportsi ja täiendatud versiooni SUT1 mudeleid.
* Ukrainas (Krementšukis) asub Krementšuki montaažitehas (KrASZ), kus toodetakse Korando, Kyroni, Rexton II mudeleid.
* Kasahstanis (Kostanajs) asub SaryarkaAutoPromi tehas (SAP), mille CKD harus toodetakse SsangYong Nomadi (endine – SsangYong Actyon) ning SKD harus komplekteeritakse New Actyoni (Korando), Rexton W, Actyon Sportsi mudeleid.

## Mudelivalik

## Viited

## Välislingid
* SsangYong Motor Company ingliskeelne koduleht
* SsangYong Motor Company Austraalia koduleht
* SsangYong club
Algi põik

**Algi põik** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.

Tänav sai nime 19. septembril 1958.

## Viited
Betooni põik

**Betooni põik** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis Sõstramäe allasumis.

Tänav sai nime 11. aprillil 1980.

## Viited
Osvald Põder

**Osvald Põder** (11. jaanuar 1904 Saadre talu, Suislepa vald, Viljandimaa – 8. detsember 1991) oli eesti põllumees ja rändkinoomanik.

Õppis Tartu Õpetajate Seminaris.

Filminäitamist õppis ta Tartu kinode Ateena ja Central kinomehaanikute vendade Treialite juures, 1928. aastal sooritas vastava eksami ja soetas kasutatud filminäitamisvarustuse.

Osvald Põder oli ka vanemate talu pärija, 1949. aastal astus kolhoosi, kus oli põllutööline, brigadir, maamõõtja ja metsavaht.

## Kirjandus
*Elvi Meidla. Osvald Põder – rändkino omanik Suislepast. Mulkide Almanak 22, lk. 47–49. 

## Välislingid
*http://www.60pluss.ee/3816541/saja-aastane-paeaesuke
*Rändkinomehaanik Osvald Põder
Hälli põik

**Hälli põik** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Õismäe asumis.

Hälli põik sai nime 5. aprillil 1991. Tänav on saanud nime Hälli tänava järgi.

## Viited
Neeme põik

**Neeme põik** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.

Neeme põik sai nime 27. augustil 1930. Tänav on nime saanud Neeme tänava järgi.

## Viited
Püü põik

**Püü põik** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.

Püü põik sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on nime saanud Püü tänava järgi.

## Viited
Rästa põik

**Rästa põik** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.

Rästa põik sai nime 10. novembril 1951. Tänav on saanud nime Rästa tänava järgi.

## Viited
Sõbra põik

**Sõbra põik** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Sõbra põik sai nime 1964. aastal. Tänav on saanud nime Sõbra tänava järgi.

## Vaata ka
*Sõbra tänav (Tallinn)

## Viited
Maleva põik

**Maleva põik** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.

Maleva põik sai nime 16. oktoobril 1951. Tänav on saanud nime Maleva tänava järgi.

## Viited
Eraülikool

**Eraülikool** on eraomanduses olev ülikool.

## Eraülikoolid Eestis
Tänapäeval on Eesti ainuke tegutsev eraülikool Estonian Business School. Varasem eraülikool EELK Usuteaduse Instituut tegutseb alates 2012. aastast eraõigusliku rakendusliku kõrgkoolina. Teisi endisi eraülikoole: Akadeemia Nord, Concordia Rahvusvaheline Ülikool Eestis, Eesti Humanitaarinstituut, International University Audentes, Rostovtsevi eraülikool.

## Vaata ka
*erakool
Õie põik

**Õie põik** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe ja Nõmme asumis.

Tänav sai nime 25. mail 1957.

## Viited
Yeshiva Ülikool

**Yeshiva Ülikool** on eraülikool Ameerika Ühendriikides New Yorgis, mis on asutatud 1886. aastal.

Enamik üliõpilastest on juudid. Mittejuute on rohkem õigusteaduskonnas ja majandusteaduskonnas.

Ülikooli õppekavades on akadeemiline haridus kombineeritud Toora uurimisega.
Tere tulemast

**"Tere tulemast"** on ansambli Põhja-Tallinn laul ja singel. Laul on ansambli debüütplaadilt "Per aspera ad astra". 

Laul valiti üheks 2012. aasta Raadio 2 Aastahitiks.

## Välislingid
*Kuula: Põhja-Tallinn avaldas uue singli «Tere tulemast», Elu24.ee, 20. september 2012
Absoluutselt

**"Absoluutselt"** on ansambli HU? laul ja singel albumilt "Film". Singel anti välja 11. detsembril 2007.

2008. aasta Eesti Muusikaauhindade üritusel valiti laul aasta hittlooks.
I Wanna Meet Bob Dylan

"**I Wanna Meet Bob Dylan**" on Eesti ansambli Outloudz laul ja singel. Laulu muusika ja sõnad tegid Stig Rästa ja Fred Krieger. Singel on albumil "Wide Awake".

Laul sai võistlusel "Eesti laul 2011" teise koha.

Laul valiti üheks 2011. aasta Raadio 2 aastahitiks.

## Välislingid
*Laul YouTube'is
Liis Lemsalu (album)

"**Liis Lemsalu**" on Eesti laulja Liis Lemsalu 2011. aasta album, mille plaadistas Universal Music.

## Lood

## Välislingid
*Albumi info rahvusbibliograafia lehel
Armastuse võimalikkusest

**"Armastuse võimalikkusest"** on Eesti 1999. aasta animafilm. Filmi režissöör on Janno Põldma. Filmi on tootnud Eesti Joonisfilm.

## Viited

## Välislingid
*
Mont Blanc (film)

**"Mont Blanc"** on Eesti 2001. aasta animafilm. Filmi režissöör on Priit Tender. Filmi tootis Eesti Joonisfilm.

Eesti Filmiajakirjanike Ühing valis selle 2001. aastal Eesti aasta filmiks.

## Viited

## Välislingid
*
Naksitrallid II

"**Naksitrallid II**" on Eesti 1987. aasta animafilm. Filmi režissöör on Avo Paistik. Filmi tootis Tallinnfilm.

Film on tehtud Eno Raua samanimelise tetraloogia "Naksitrallid" ainetel. 

## Välislingid
*
Pirates of Destiny

**"Pirates of Destiny"** on Eesti 2007. aasta film. Filmi režissöör on Tõnu Trubetsky. Filmi tootis Trubetsky Pictures.

## Viited

## Välislingid
*
Karikakramäng II

"**Karikakramäng II**" on Eesti episoodfilm, mis koosneb kolmest aastatel 2012–2013 tehtud lühifilmist: "Aitäh, et sa minuga juhtusid" (2012; režissöör Elina Naan), "Foto" (2013; režissöörid Jan-Erik Nõgisto, Katrin Maimik) ja "Hõbepulm" (2013; režissöörid Andres ja Katrin Maimik), 

## Vaata ka
*Karikakramäng

## Viited

## Välislingid
*
*
*
Jahid merel

**"Jahid merel"** on 1955. aastal Tallinna Kinostuudios valminud mängufilm. Filmi režissöör on Mihhail Jegorov.

## Osatäitjad
*Rein Aren – Juhan
*Ruth Peramets – Laine
*Kaarel Karm – Peeter
*Olev Eskola – Paul
*Endel Nõmberg – Raud
*Õie Orav – Karin
*Evi Rauer – Juhani ema
*Alfred Kütt – Toom, Elmari isa
*Kaljo Kiisk – Heino
*Arvo Kruusement – Juuksur
*Rudolf Nuude – Bobrov
*Lembit Rajala – Karl Oksman
*Aksel Orav – Piirivalvekapten
*Valdeko Ratassepp – Spioon
*Olev Eensalu – Jahikapten
*Arno Suurorg – Raadioreporter

## Viited

## Välislingid
*
Tagasi Euroopasse

**"Tagasi Euroopasse"** on Eesti 1997. aasta animafilm. Filmi režissöör on Riho Unt. Filmi tootis Nukufilm. Film kuulub triloogiasse, mille esimene osa on "Kapsapea" ning viimane osa "Saamueli internet".

## Sünopsis
Filmi peategelane talumees Saamuel Pliuhkam on just vabanenud Nõukogude Liidust ja ei soostu ühinema Euroopa Liiduga. Läbi peadpööritavate seikluste ja ohtude sunnib ta hoopis Euroopat endaga arvestama.

## Auhinnad
1999 – SICAF Seoul International Cartoon & Animation Festival – Bronze Prize pikkade animafilmide kategoorias. 

1999 – KAFF Kecskemet Animation, Ungari. GRAND PRIX.

1998 – Euraasia FilmFestival Alma Ata. Žüriii eriauhind

1998 – 9th Balticum Film & TV Festival, Bornholm, Taani. Žüriii eriauhind

1998 – 22nd International Animation Film Festival of Annecy, Prantsusmaa. Žürii eriauhind ja parima disaini auhind.

## Vaata ka
*"Saamueli internet"
*"Kapsapea"

## Viited

## Välislingid
*
Weitzenbergi tänav

**"Weitzenbergi tänav"** on Eesti 2002. aasta animafilm. Filmi režissöör on Kaspar Jancis. Filmi tootis Eesti Joonisfilm.

## Viited

## Välislingid
*
Saamueli internet

**"Saamueli internet"** on Eesti 2000. aasta animafilm. Filmi režissöör on Riho Unt. Filmi tootis Nukufilm. Film on järg filmidele "Kapsapea" ja "Tagasi Euroopasse".

## Vaata ka
*"Kapsapea"

## Viited

## Välislingid
*
Taevalaul

"**Taevalaul**" on Eesti 2010. aasta animafilm. Filmi režissöör on Mati Kütt. Filmi tootis Nukufilm.

Eesti Filmiajakirjanike Ühing valis selle Eesti aasta filmiks.

## Viited

## Välislingid
*
Tõrjutud mälestused

**"Tõrjutud mälestused"** (originaalpealkiri "Torjutut muistot") on Eesti 2005. aasta dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Imbi Paju. Filmi tootsid Allfilm ja Fantasiafilmi.

Film räägib naiste raskest elust Nõukogude okupatsiooni ja terrori ajal.

## Viited

## Välislingid
*
Õnn tuleb magades

**"Õnn tuleb magades"** on Eesti 2016. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Mart Kivastik. Filmi tootis Kopli Kinokompanii.

2016. aastal käis filmi Eesti kinodes vaatamas 16 207 inimest.

## Osatäitjad
*Katariina Unt – Viivi
*Ivo Uukkivi – Andres
*Katrin Pärn – Maret
*Mari-Liis Lill – Luisa
*Tiit Sukk – Priit	
*Ita Ever – Andrese ema
*Hannes Kaljujärv – Toits
*Raivo Adlas – õpetaja Lokk
*Tõnu Oja – Kai
*Veikko Täär – Kaupo
*Tiit Palu – arst
*Merle Jääger – õde
*Margus Jaanovits – Gunn
*Raimo Pass – Andrese isa

## Viited

## Välislingid
*
Teesklejad

**"Teesklejad"** on Eesti 2016. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Vallo Toomla. Filmi tootis Amrion.

2016. aastal käis filmi Eesti kinodes vaatamas 13 002 inimest.

## Osatäitjad
* Anna – Mirtel Pohla
* Juhan – Priit Võigemast
* Triin – Mari Abel
* Erik – Meelis Rämmeld
* Naabrimees – Andres Lepik
* Naabrinaine – Laine Mägi

## Viited

## Välislingid
*
Uniküla vald (Sangaste kihelkond)

**Uniküla vald** (saksa keeles *Unniküll*) oli vald Võrumaal Sangaste kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1900 ja siis liideti Uniküla vald Tõlliste vallaga.

Valla alal asus Uniküla mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kolu vald (Kadrina kihelkond)

**Kolu vald** (saksa keeles *Heinrichshof*) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1875–1893 ja siis liideti Kolu vald Vohnja vallaga.

Valla alal asus Kolu mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Malla vald

**Malla vald** (saksa keeles *Malla*) oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891. Siis liideti Kunda vald ja Malla vald ning moodustati Kunda-Malla vald.

Valla alal asus teiste seas Malla mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Pärsama vald (Karja kihelkond)

**Pärsama vald** (saksa keeles *Persama*) oli vald Saaremaal Karja kihelkonnas. Vallamaja asus Pärsama külas.

Vald eksisteeris 1866–1939. 1939. aasta vallareformiga loodi uus Pärsamaa vald.

Valla alal asus teiste seas Pärsama mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Astla tee

**Astla tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis.

Astla tee sai nime 14. veebruaril 1958.

## Viited
Paasvere vald (Simuna kihelkond)

**Paasvere vald** (saksa keeles *Pastfer*) oli vald Simuna kihelkonnas Rakvere kreisis ja Viru maakonnas. Vallamaja asus Laekveres.
Vald eksisteeris 1868–1939.

Simuna kihelkonna Paasvere valla alal asusid: Laekvere mõis,  Luusika mõis, Moora mõis, Muuga mõis, Rahkla mõis, Venevere mõis, Paasvere mõis.

Paasvere vallaga liideti 1892. aastal Laekvere vald (1869–1892), Moora vald (1869–1892), Muuga vald (1868–1892), Rahkla vald (1868–1892), Venevere vald (1868–1892).

Paasvere valda kuulusid: Salutaguse küla, Muuga mõis, Laekvere mõis, Moora mõis, Rahkla mõis, Tammiku mõis, Venevere mõis, Aru karjamõis, Edivere karjamõis, Paasvere mõis, Luuga mõis.	
## Galerii
 
Fail:Laekvere koolihoone, 2010, regnr 15701.jpg|Laekvere koolihoone, ehitatud 1930-1931. Ehitismälestis nr. 15701
File:Laekvere ärihoone, 2010, regnr 15702.jpg|Laekvere Tarbijate Ühistu "Talupoeg" ärihoone,  ehitatud 1925-1926. Ehitismälestis nr. 15702
File:Laekvere meierei, 2010, regnr 15703.jpg|Laekvere meierei hoone,  ehitatud 1931-1932. Ehitismälestis nr. 15703
File:Laekvere meierei.jpg|Laekvere meierei

Fail:Laekvere pritsikuur.jpg|Paasvere valla Vabatahtliku Tuletõrjeühingu Laekvere pritsikuur, ehitatud 1934-1935. Ehitismälestis nr. 15704
Fail:Muuga mõis 2007.JPG|Muuga mõisa peahoone. Ehitismälestis nr. 15705


1939. aasta vallareformiga moodustatud uus Paasvere vald suurenes peaaegu kogu Venevere valla võrra.

## Viited

## Välislingid
*
Luiste vald

**Luiste vald** (saksa keeles *Luist* või *Luides*) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallamaja asus Luiste külas.

Valla alal asus teiste seas Luiste mõis.

1939. aasta vallareformiga jagati Luiste vald Kullamaa ja Märjamaa valla vahel.

## Viited

## Välislingid
*
Nooda tee

**Nooda tee** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.

Nooda tee sai nime 11. märtsil 1977. Tänav on saanud nime kalastusvahendi nooda ("võrkpüünis") järgi.

## Viited
Pajude puiestee

**Pajude puiestee** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri asumis.

Pajude puiestee sai nime 4. septembril 1970.

## Viited
Petäjävesi vana puukirik

**Petäjävesi vana puukirik** (soome keeles *Petäjäveden vanha kirkko*) on Soomes, Petäjävesi vallas Kesk-Soome maakonnas asuv puukirik, mis ehitati aastatel 1763–1765. 1994. aastast kuulub Petäjävesi vana puukirik UNESCO maailmapärandi nimekirja.

Kirik jäeti maha 1879. aastal, kui valmis uus kirik. Suviti toimuvad kirikus pühapäeviti jumalateenistused ja see on ka populaarne laulatuspaik.

## Ehitus

Kirik ehitati Petäjävesi piirkonna kabeliks. Kohalikud elanikud said 1728. aastal loa ehitada väikese kiriku ja surnuaia, sest Jämsä linn asus elanike jaoks kaugel. Siiski kulus loa saamisest ehituse alguseni 35 aastat. Kiriku projekteeris ja ehitas Jaakko Klementinpoika Leppänen. 1821. aastal kiriku aknaid laiendati ning käärkamber viidi kiriku põhjaosast idaossa. Samal aastal ehitas Erkki Leppänen, Jaakko Leppäneni lapselaps, ka kiriku kellatorni. 

## Unustusest maailmapärandi nimekirja

1879. aastal ehitati uus kirik ja vana kirik jäeti maha. Aastakümneteks jäid kasutusele ainult kirikut ümbritsev surnuaed ja kellatorn. 1920. aastatel märkas kiriku arhitektuurilist väärtust Austria kunstiajaloolane Josef Strzygowski ja alates 1929. aastast on kirikut mitu korda renoveeritud. 1994. aastast kuulub Petäjävesi vana puukirik UNESCO maailmapärandi nimekirja.

## Galerii


Petäjävesi Old Church interior pulpit choir.JPG|
Petäjävesi Old Church interior ceiling dome.JPG|
Petajavesi01.jpg
 

## Viited
Priisle tee

**Priisle tee** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Priisle asumis.

Praeguse nime sai Priisle tee 18. aprillil 1989.
## Galerii


File:2007 Priisle street Tallinn.jpg|
File:2023 Priisle street Tallinn.jpg|
File:EU-EE-Tallinn-LAS-Priisle.JPG|
File:Priisle tee - Narva mnt.jpg|
File:Tallinn Priisle 2021.jpg|
File:Priisle Äripark.jpg|Priisle Äripark, Priisle tee 10

## Viited
Lehiku tee

**Lehiku tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe ja Merivälja asumis.

Lehiku tee sai nime 28. juunil 1996.

Lehiku tee ääres Merivälja pansionaadi territooriumil asub Merivälja hiidrahn.

## Viited
Vana-Rannamõisa tee

**Vana-Rannamõisa tee** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Õismäe, Vismeistri ja Pikaliiva asumis.

Vana-Rannamõisa tee sai nime 11. märtsil 1977. Vana-Rannamõisa tee moodustati Rannamõisa tee vanast osast, mis jäi tee õgvendamisel kõrvale.

## Viited
Aate tänav

**Aate tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.

Aate tänav sai nime 8. novembril 1927.

## Viited
Alajaama tänav

**Alajaama tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Järve asumis.

Alajaama tänav sai nime 17. märtsil 1961. Tänav on saanud nime Järve alajaama järgi.

Alajaama tänav 1 hoones tegutses Järve kauplus ja Alajaama tänav 2a hoones tööstuskauplus Tuisu.

## Viited
Amburi tänav

**Amburi tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.
## Hoonestus
Amburi tänaval asuvad tüüpprojektide 1-285-13 ja 1-285-14 järgi ehitatud kahekorruselised korterelamud Amburi 3, 4, 5, 6, 7, 8 ja aastatel 1958–1961 tüüpprojekti 1-317-4P järgi ehitatud kahekorruselised korterelamud (nn hruštšovkad) Amburi 9, 10, 11, 13, 15, 16, 17, 18.
## Ajalugu
Amburi tänav sai nime 13. juunil 1958. Tänava nimi on Kilbi tänava paarisnimi. Amburi tänav asub endise Kopli metsa maa-alal.

## Viited
Astangu tänav

**Astangu tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Astangu asumis. Tänav algab Paldiski maanteelt ja lõpeb Järveotsa teel.

Astangu tänav rajati seoses elamurajooni ehitamisega ning nimi kinnitati 17. mail 1984. Tänav on saanud nime lähedase paekalda astangu järgi.
## Hoonestus
*Astangu 2a, Astangu Rimi.
*Astangu, 18/20 asub 5-korruseline paneelelamu.
* Astangu, 19/1, 19/2, 19/3, 21/1, 21/2, 21/3 asuvad 5, 7 ja 8-korruselised 2016. aastal ehitatud paneelelamud.
*Astangu 26 asub tüüpprojekti 101-04 järgi ehitatud 5-korruseline paneelelamu.
*Astangu, 27/1-4 asub Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskuse hoone.
*Astangu 28, 32, 34, 36, 38, 42, 44, tüüpprojekti 101 järgi ehitatud 5-korruselised paneelelamud.
*Astangu 48,
*Astangu, 50a/1, 50a/2, asuvad 2014. aastal ehitatud 5-korruselised paneelelamud.
*Astangu 52, 12-korruseline, punasest telliskivist paneelelamu.
*Astangu 54, 56, 58, 60, 62, 64, 66, 68, 70, 72, tüüpprojektide 570-73/45, 4570-81/45 järgi ehitatud 5-korruselised paneelelamud.


File:Tallinn Astangu new houses.jpg|Astangu 19 ja 21
Tallinn Astangu houses.jpg|Elumajad Astangul
Tallinn Astangu.jpg|Hoonestus Astangu tänaval 

## Viited
Salme Harkmaa

**Salme Harkmaa** (22. märts 1925 – 28. august 2016) oli eesti pedagoog.

Ta oli Tallinna 42. Keskkooli saksa keele õpetaja.

Ta suri 28. augustil 2016 ning maeti 7. septembril 2016 Paide Sillaotsa kalmistule.

## Tunnustus
* 1971 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited
Bensiini tänav

**Bensiini tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis.

Tänav sai nime 1966.

## Viited