open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Relvakaubandusleping

**Relvakaubandusleping** (inglise keeles *Arms Trade Treaty*, lühend **ATT**) on tavarelvastuse rahvusvahelist kaubandust reguleeriv rahvusvaheline leping, mis jõustus 24. detsembril 2014. 2018. aasta oktoobri seisuga on lepingu ratifitseerinud 97 riiki.

ÜRO Peaassamblee võttis lepingu vastu 2013. aasta 2. aprillil. Eesti ratifitseeris lepingu 2014. aasta 2. aprillil.

Lepingu vastuvõtmise eel hinnati rahvusvahelise relvakaubanduse aastakäive ligi 70 miljardile dollarile.

## Viited

## Välislingid
* Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2014. aasta resolutsioon relvakaubanduslepingu ratifitseerimise kohta
* Ametlik veebisait
* Website of the United Nations conference on the Arms Trade Treaty
* Arms Trade Treaty on the ICRC official website
Clermont

**Clermont** võib tähenda järgmist:

## Asula
### Austraalias
* Clermont, asula Queenslandis

### Prantsusmaal
* Clermont, vald Ariège'i departemangus
* Clermont, vald Haute-Savoie departemangus
* Clermont, vald Landes'i departemangus
* Clermont, vald Oise'i departemangus

### USA-s
* Clermont, linn Florida osariigis
* Clermont, linn Georgia osariigis
* Clermont, linn Indiana osariigis
* Clermont, linn Iowa osariigis
* Clermont, linn New Yorgi osariigis

## Laev
* Clermont, esimese kasutuskõlblik aurulaev

## Vaata ka
* Clermonti maakond
Penkivka

**Penkivka** on mitme küla nimi Ukrainas Vinnõtsja oblastis:
***[[Penkivka (Lõpovetsi rajoon)|Penkivka]]** Lõpovetsi rajoonis
***[[Penkivka (Tomašpili rajoon)|Penkivka]]** Tomašpili rajoonis
***[[Penkivka (Šargorodi rajoon)|Penkivka]]** Šargorodi rajoonis
Ulica Kubusia Puchatka

**Ulica Kubusia Puchatka** ('Karupoeg Puhhi tänav') on tänav Varssavis Śródmieście (Kesklinna) linnarajoonis. See saab alguse ulica Świętokrzyskalt ('Püha Risti tänav') otse Poola rahandusministeeriumi vastas ning kulgeb lõunasse ulica Wareckani.

Tänav rajati 1950. aastate esimesel poolel ulica Nowy Świati ('Uue Maailma tänav') hoonete sõjaaegsete varemete kohale. Tänava pikkus on 149 meetrit, laius 23 meetrit. Seda ääristavad neljakorruselised elamud, mille esimesel korrusel asuvad ärid; hooned rajati arhitekt Zygmunt Stępiński ja Varssavi Tehnikaülikooli (*Politechnika Warszawska*) arhitektuuritudengite Grzegorz Chruścielewski, Stanisław Kubicki, Zbigniew Kłopotowski ja Andrzej Milewski projektide järgi. 1954. aastal istutati tänavale kaks rida Szczecinist toodud pärnasid. Tänava põhjaotsas, vahetult ulica Świętokrzyska kõrval paikneb Varssavi metroo liini M2 jaam Nowy Świat–Uniwersytet.

Tänava nimi valiti välja ajalehe Express Wieczorny ('õhtuekspress') lugejate seas korraldatud võistluse põhjal 1954. aastal. 

Lisaks Varssavile on samanimelised tänavad Poolas ka Olsztynis, Poznańis ja Gdańskis.

 
File:Ulica Kubusia Puchatka w Warszawie.jpg
File:Ulica Kubusia Puchatka w Warszawie 01.jpg
File:Ulica Kubusia Puchatka w Warszawie 02.jpg
File:Ulica Kubusia Puchatka w Warszawie 04.jpg
File:2007-07-18 Warszawa, ul. Kubusia Puchatka, tablica MSI.jpg


## Viited

## Välislingid

* Ulica Kubusia Puchatka Varssavi vikis
* Улица Винни-Пуха и Пятачка. Варшава. Польша — информация для туриста
Pilviškiai vald

**Pilviškiai vald** (leedu keeles *Pilviškių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Vilkaviškise rajoonis.

Valla pindala on 159 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4471 inimest. Valla keskus on Pilviškiai alev (2011. aastal elas seal 2305 inimest). Vallamaja asub aadressil  Mokyklos g. 1, vallavanem on Vytautas Judickas.

## Viited
Bartninkai vald

**Bartninkai vald** (leedu keeles *Bartninkų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Vilkaviškise rajoonis.

Valla pindala on 128 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2238 inimest. Valla keskus on Bartninkai alev (2011. aastal elas seal 390 inimest). Vallavanem on Violeta Raulinaitienė.


Bartninkai,_seniūnija.JPG|Vallamaja
Alksninė,_Kristaus_Atsimainymo_bažnyčia.JPG|Alksninė kirik Kuosėnai külas
Bartninkai, bendromenės namai.JPG|Bartninkai seltsimaja


## Viited
Gižai vald

**Gižai vald** (leedu keeles *Gižų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Vilkaviškise rajoonis.

Valla pindala on 39 km². 2011. aasta seisuga elas seal 884 inimest. Valla keskus on Gižai küla. Vallamaja asub aadressil Liepų g. 1, vallavanem on Romas Kučiauskas.


Rausvė(přítŠešupė)uGižůProtiPr.JPG|Rausvė jõgi
Gižai.JPG|Gižai


## Viited
Gražiškiai vald

**Gražiškiai vald** (leedu keeles *Gražiškių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Vilkaviškise rajoonis. Vald piirneb lõunas Poolaga.

Valla pindala on 120 km². 2011. aasta seisuga elas seal 921 inimest. Valla keskus on Gražiškiai alev (2011. aastal elas seal 349 inimest). Vallavanem on Ramutė Didvalienė.


Gražiškiai%2C_seniūnija.JPG|Vallamaja
Graziskiu baznycia.jpg|Gražiškiai kirik


## Viited
Ääsmäe liiklussõlm

**Ääsmäe liiklussõlm** on Harju maakonnas Saue vallas Ääsmäe külas Tallinna–Pärnu–Ikla maanteel asuv liiklussõlm.

Liiklussõlmest algavad Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee, Ääsmäe–Kernu tee. Liiklussõlmel asub 0,8 km pikkune Ääsmäe traktori tee.
Arthur Puksovi Fond

**Arthur Puksovi Fond** on 1975. aastal Eesti Üliõpilaste Seltsi vanematekogu Kanadas Montréalis asutatud fond, mille aluseks on Eesti keemik-tehnoloogi Arthur Puksovi testament. Fondi eesmärk on toetada Eesti vanema ajaloo (muinasajast kuni 1920. aastani, eelistavalt kuni 1721. aastani) teaduslikke uurijaid ja nende teadustööde kirjastamist. Fondil on oma valitsus. Fond annab ebaregulaarselt aastast 2004 välja Arthur Puksovi auhinda.

## Auhinna saajaid
* 2004 Tiiu Reimo ja Aivar Põldvee
* ...

## Viited

## Välislingid
* Ivar Nippak. Dr. Arthur Puksovi Fondi teadaanne. Eestlased Kanadas, 25 november 2005
Balti soojuselektrijaama settebasseinid

**Balti soojuselektrijaama settebasseinid** (ka **Balti SEJ settebasseinid**) on Balti soojuselektrijaama lähedal asuvad settebasseinid. Basseine on kokku 16 ja nende kogupindala on 46,3 ha.

Basseinid pole avalikud ega avalikult kasutatavad.

## Settebasseine
*Roheline järv
*...

## Viited

## Välislingid
*
Ma olen siin

**"Ma olen siin"** on 2016. aastal valminud Läti mängufilm.

## Sisu
Filmi peategelane on 17-aastane Raja, kes elab oma vanaema Olga ja 12-aastase vennaga maal. Raja isa on surnud, tema ema on aga Inglismaale tööle läinud. Vanaema tahab talu maha müüa, kuid lapselapsed on selle vastu. Ootamatult vanaema sureb. Raja ja ta vend peavad seda varjama, et mitte lastekodusse sattuda. Raja on nüüd raskes olukorras, lisaks koolis õppimisele peab ka perekonda ülal pidama.

## Osatäitjad
*Elīna Vaska – Raja
*Andžejs Jānis Lilientāls – Robis, Raja vend
*Edgars Samītis – Oskars
*Ruta Birgere – vanaema
*Zane Jančevska – Daina, sotsiaaltöötaja
*Indra Briķe
*Rēzija Kalniņa
*Jānis Kirmuška
Keturvalakiai vald

**Keturvalakiai vald** (leedu keeles *Keturvalakių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Vilkaviškise rajoonis.

Valla pindala on 93 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1690 inimest. Valla keskus on Keturvalakiai alev (2011. aastal elas seal 113 inimest). Vallavanem on Gintautas Urbšys.


Keturvalakiai,_400_metų.JPG|Keturvalakiai
Antupiai.JPG|Antupiai
Karklinių_kultūros_namai.jpg|Karkliniai kukltuurimaja


## Viited
Klausučiai vald

**Klausučiai vald** (leedu keeles *Klausučių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Vilkaviškise rajoonis.

Valla pindala on 117 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2921 inimest. Valla keskus on Klausučiai küla. Vallamaja asub aadressil Klausučių g. 20, vallavanem on Gema Skystimienė.


Sūdava,_gatvė.JPG|Sūdava
Slabadai,_koplyčia.JPG|Slabadai kabel
Žalioji1.JPG|Andriškiai
Didvyžiai,_kryžkelė.JPG|Augalai
Didvyžiai,_Šv._popiežiaus_Leono_II_bažnyčia.JPG|Didvyžiai kirik
Kataučizna1.JPG|Kataučizna


## Viited
Pajevonysi vald

**Pajevonysi vald** (leedu keeles *Pajevonio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Vilkaviškise rajoonis.

Valla pindala on 116 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1353 inimest. Valla keskus on Pajevonysi küla. Vallamaja asub aadressil Jevonio g. 62, vallavanem on Gediminas Bisikirskas.


Pajevonio_seniūnija.JPG|Vallamaja
Užbaliai.JPG|Užbaliai
Būdviečiai.JPG|Būdviečiai
Pajevonio Šv. Jono Krikštytojo bažnyčia.JPG|Pajevonysi kirik
Zanyla_ties_Karalkrėsliu.JPG|Zanyla jõgi


## Viited
Sander Rebane

**Sander Rebane** (sündinud 2. septembril 1991 Mõisakülas) on eesti näitleja, saatejuht ja muusik.

## Elulugu
Sander Rebane lõpetas 2011. aastal Saku Gümnaasiumi.
Ta on lõpetanud 2015. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (10. lend, eriala õppejõud Kalju Komissarov). Aastatel 2017–2018 õppis ta Venemaal Peterburi Kunstide Akadeemias lavastamist (eriala õppejõud Lev Erenburg). 

Ta oli 2014. aastal üks teatri Must Kast asutajaist. Aastatel 2014–2025 oli ta Endla teatri koosseisuline näitleja. 2025. aastast on ta Tallinna Linnateatri turundusjuht.

Ta on mänginud ka filmides ("Nullpunkt" 2014; "Supilinna Salaselts" 2015) ja seriaalides ("Vabad mehed" 2015; "Padjaklubi" 2015; "Kättemaksukontor" 2015–2016; "Pank" 2018; "Elu võimalikkusest maal" 2023–2024; "Von Fock" 2025), samuti tegelenud õhtujuhina ning ürituste konfereerimise ja modereerimisega.

2019. aasta sügishooajal oli ta TV3 paroodiasaate "Su nägu kõlab varsti tuttavalt" saatejuht. Aastatel 2020–2021 oli ta ETV saate "Noor meister" kaassaatejuht.

## Osatäitmised Endlas ja mujal

* 2014 – Kornel, "Testosteroon"
* 2014 – Pime poiss / purjus ohvitser / Azamat, "Meie aja kangelane"
* 2014 – Allohvitser, "Woyzeck
* 2015 – Peeter Paan, "Peeter Paan ja valge lind Wendy"
* 2015 – Sepo, "Kangelapsed"
* 2015 – Don, "Siin elavad inimesed"
* 2015 – Werther "Werther"
* 2016 – erinevad rollid, "See asi"
* 2016 – Vikaar, Valge Küülik, Märtsijänes, Kala-teener, "Alice Imedemaal"
* 2016 – Korteriperemees, Mees ja Hääl, "Öös on asju"
* 2016 – Jüri ja Vello, "Pao-Pao. Kuldse Trio lood"
* 2017 – Jüts, "Säärane mulk ehk Sada vakka tangusoola"
* 2018 – Kustav, Näsnäruda noorperemees, "Vedelvorst"
* 2018 – Benjamin Südel, "Märter"
* 2019 – Fenton, noor džentelmen, "Windsori lõbusad naised"
* 2019 – Pausanias, "Pidusöök"
* 2019 – Mees, "Gesamtkunstwerk" (Kinoteatris)
* 2020 – Mees 1, "Kahekesi" (Kinoteatris)
* 2021 – Erni, "Üks rohutirts läks kõndima" 
* 2021 – Noor Ants ja Politseinik, "Põrgupõhja uus Wanapagan"
* 2021 – Vasja, "Ooperisümbioos: Jevgeni Onegin" (Lavastusprojektid)
* 2023 – Kapten, "Dip"
* 2023 – osatäitja, "25 °C ja päike"

## Muusika
* 2023 – helikujundaja teatri Must Kast lavastuses "Surm"

## Tunnustus
* 2016 Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapitali noorte loominguline stipendium
* 2017 Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapitali aastane loominguline stipendium
* 2018 Kristallkingakese auhind
* 2018 Alexander Kofkini fondi stipendium
* 2019 Selge Kõneleja auhind

## Isiklikku
Sander Rebase elukaaslane on Karolin Jürise. Juunis 2025 sündis neil poeg Maru. 

## Viited

## Kirjandus
* Karl Hütt. Sander Rebane: Mõtlesin, et päris huvitav, kui teatrit enam poleks. postimees.ee, 20. juuni 2020
*  Anu Jürisson. Sander Rebane: Suuremad õppetunnid on tulnud tihtipeale siis, kui olen öelnud endale “ei”. parnu.postimees.ee, 14. märts 2025

## Välislingid
* Sander Rebane. IMDb.
* Sander Rebane. Eesti filmi andmebaas.
*Sander Rebase veebisait
*Sander Rebane. Endla Teatri veebisait
Venemaa Keisririigi Teedeministeerium

**Venemaa Keisririigi teedeministeerium** (vene keeles Министерство путей сообщения Российской империи; lühend **MPS**) oli 1865. aastal Venemaa keisririigis keisri ukaasiga loodud valitsusasutus, mis pidi tagama ühtse poliitika vee-, maantee- ja raudteetranspordi sfääris ning ellu viima üldjuhtimist transpordiühenduse valdkonnas. 

Ministeerium asus Peterburis aadressil Fontanka kaldapealne 117. Esimeseks teedeministriks määrati Pavel Melnikov, Peterburi–Moskva raudtee projekti üks autoreid ja kes oli MPS-i eelkäija Teede peavalitsuse juht.

Melnikovi juhtimisel töötati ministeeriumis välja Venemaa raudteevõrgu arengukava. Kavandati rajada Lõunaraudtee – Moskvast Sevastopolini; Idaraudtee – Orjolist Saratovini; Lääneraudtee – Orjolist üle Smolenski ja Viciebski Daugavpilsini; Kaguraudtee – Jekaterinoslavist Rostovini. Raudteede kogupikkus pidi ulatuma 4816,7 kilomeetrini. 

Ministeeriumis säilitati juba 1842. aastal (siis nimetati MPS-i eelkäijat Vene keisririigi teede ja ühiskondlike hoonete peavalitsuseks) loodud Raudteede osakond (departemang). Juurde loodi Eraraudteede peainspektori valitsus, Ehitusvalitsus (1867), Riigiraudteede valitsus (1880) ja Raudteede inspektsioon (1892).

Raudteede kogupikkus ulatus 1900. aastal 44 900 ja 1913. aastal 58 500 kilomeetrini.

Viimane Vene Keisririigi teedeminister oli Eduard Krieger-Voinovski, kes 28. veebruaril (vkj) 1917 arreteeriti Veebruarirevolutsiooni käigus (mõne aja pärast siiski vabastati). Ministeerium nimetati ümber Venemaa Ajutise Valitsuse teedeministeeriumiks (Министерство путей сообщения Временного правительства России).

## Teedeminister

Ministeeriumi juhiks oli minister. Aastatel 1865−1917 oli ametis 11 teedeministrit, ajuti täitis ministeeriumi juhi kohuseid ministeeriumi direktor. Ministrite hulgas oli mitu baltisakslast.
Virbalise vald

**Virbalise vald** (leedu keeles *Virbalio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Vilkaviškise rajoonis. 

Valla pindala on 47 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1797 inimest. Valla keskus on Virbalise linn (2011. aastal elas seal 1095 inimest). Vallamaja asub aadressil Vilniaus g. 17, vallavanem on Zitas Lasevičius.


Virbalio_seniūnija.JPG|Vallamaja
Virbalio mokykla.JPG|Virbalise koolimaja


## Viited
Vištytise vald

**Vištytise vald** (leedu keeles *Vištyčio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Vilkaviškise rajoonis. Vald piirneb lõunas Poolaga, läänes aga Venemaa Kaliningradi oblastiga. Suur osa valla aladest jääb Vištytise regionaalpargi aladele.

Valla pindala on 94 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1116 inimest. Valla keskus on Vištytise alev (2011. aastal elas seal 436 inimest). Vallamaja asub aadressil Taikos g. 1, vallavanem on Bronislovas Polita.


Vištytgirio_miškas1.JPG|Valla maastik
Varteliai1.JPG|Varteliai
Girėnai1.JPG|Girėnai
Kaupiškiai1.JPG|Kaupiškiai linnamägi
Vartelių_ežeras1.JPG|Varteliai järv
Pavištytis1.JPG|Pavištytis1
Totorkiemis1.JPG|Totorkiemis


## Viited
Kybartai vald

**Kybartai vald** (leedu keeles *Kybartų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Vilkaviškise rajoonis. Vald piirneb läänes Venemaa Kaliningradi oblastiga.

Valla pindala on 154 km². 2011. aasta seisuga elas seal 7960 inimest. Valla keskus on Kybartai linn (2011. aastal elas seal 5631 inimest). Vallamaja asub aadressil J. Basanavičiaus g. 54a, vallavanem on Romas Šunokas.


Kybartų seniūnija.JPG|Vallamaja
Peletrūnai1.JPG|Peletrūnai
Kybeikiai1.JPG|Kybeikiai
Vilkaviškio_raj2.JPG|Põllud Matlaukyse lähistel


## Viited
Šeimena vald

**Šeimena vald** (leedu keeles *Šeimenos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Vilkaviškise rajoonis. 

Valla pindala on 164 km². 2011. aasta seisuga elas seal 5606 inimest. Valla keskus on Vilkaviškise linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil JJ. Basanavičiaus a. 7, vallavanem on Gintas Bakūnas.

## Viited
Gudeliai vald

**Gudeliai vald** (leedu keeles *Gudelių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Marijampolė omavalitsuse territooriumil.

Valla pindala on 56 km². 2011. aasta seisuga elas seal 993 inimest. Valla keskus on Gudeliai alev (2011. aastal elas seal 340 inimest). Vallamaja asub aadressil Vytauto g. 8, vallavanem on Algirdas Murauskas.


Riečių_piliakalnis.JPG|Riečiai linnamägi
Leciškių_ežeras.JPG|Leiciškiai järv
Miknonys1.JPG|Miknonys
Riečiai._Bažnyčia.JPG|Riečiai kirik


## Viited
Mac App Store

**Mac App Store** on Apple'i e-pood, mis on mõeldud Apple'i tooteplatvormidel kasutatavate rakenduste levitamiseks. E-poodi tutvustati 20. oktoobril 2010 Apple'i üritusel "Back to the Mac". Esimeste toodetena hakati 6. jaanuaril 2011 Mac App Store'is müüma rakendusi Mac OS X Snow Leopardile. Ainuüksi esimese 24 tunni jooksul pärast e-poe avamist laaditi sealt rakendusi alla üle miljoni korra.

## Apple'i nõuded
Kui arendaja tahab oma tarkavara Mac App Store'i laadida, peab ta olema liitunud Apple'i arendajaprogrammiga. 2016. aasta seisuga on sealne liikmemaks 99 USA dollarit kuus ning liige peab kinni pidama Apple'i reeglitest.

Tarkvara ei võeta vastu, kui:
* see muudab macOS-i (OS X-i) käitumist või välimust;
* tarkavara välimus ei vasta Apple'i reeglitele;
* tarkvara talitleb või näeb välja nagu Apple'i tarkvara (nt Photos, Calendar, Mail, ITunes jne);
* tarkvara sarnaneb rakendustega, mis on juba Mac App Store'is olemas;
* tarkavara installib lisapluginaid;
* tarkavara on beeta- või demoversioon;
* tarkava ei ühildu praeguse OS X-i versiooniga;
* tarkvara sisaldab kaubamärke, mille kasutamiseks pole arendajal olnud luba;
* tarkavara sisaldab operatsioonisüsteemi kahjustavaid elemente;
* tarkavara sisaldab pornograafilisi elemente;
* tarkvara sisaldab rassistlikke elemente;
* tarkavara on tehtud PowerPC-dele.

## Apple'i kasutus
Esimene operatsioonisüsteem, mis Mac App Store'is ilmus Apple'i poolt, oli Mac OS X Lion. Operatsioonisüsteemi ei müüdud poodides ega ka DVD-l nagu selle järglasi.

Apple müüb Mac App Store's ka oma tarkvara.

Alates OS X Mountain Lion-ist väljastab Apple ka uuendusi operatsioonisüsteemile.

## Ajalugu
Mac App Store'is oli väljalaskekuupäeval (6. jaanuar 2010) üle tuhande rakenduse. Sealsamas oli ka iLife ja iWork. Kõige populaarsemad rakendused olid "Angry Birds", Twitter for Mac, Things ja Flight Control.

OS X Mountain Lionis tutvustas Apple virtuaalset üllatusmuna. See oli esimene üllatusmuna pärast seda, kui Steve Jobs oli keelanud üllatusmunad Apple'i toodetes. Üllatusmuna seisnes selles, et kui mõni rakendus laaditi alla ja mindi rakenduste kohvrisse, oli seal rakenduse allalaadimise ajana kirjas 24. jaanuar 1984 kell 02:00. See oli kuupäev ja kellaaeg, mil müüki läks esimene Macintosh.
Karamelli tänav

**Karamelli tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis.

Karamelli tänav sai nime 29. aprillil 2013. Tänav on saanud nime sealkandis asunud kompvekivabriku Kalev järgi.

## Viited
Igliauka vald

**Igliauka vald** (leedu keeles *Igliaukos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Marijampolė omavalitsuse territooriumil.

Valla pindala on 97 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2217 inimest. Valla keskus on Igliauka küla. Vallamaja asub aadressil Vytauto g. 19, vallavanem on Vytautas Baltušnikas. Teine tähtsam asula on Daukšiai alev (2011. aastal elas seal 275 inimest).

## Viited
Ahingu tänav

**Ahingu tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis.

Ahingu tänav on Kaladi tänavalt algav ligikaudu 80 meetri pikkune kagu-loodesuunaline umbtänav.

Ahingu tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime kalastusvahendi ahingu järgi.

## Viited
Toomapere tänav

**Toomapere tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.

Toomapere tänav on Rannamõisa teelt algav edela-kirdesuunaline lõpus kaheks hargnev umbtänav.

Toomapere tänav sai nime 19. oktoobril 2005. Tänav on saanud nime Tooma talu järgi.

## Viited
Liudvinavase vald

**Liudvinavase vald** (leedu keeles *Liudvinavo seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Marijampolė omavalitsuse territooriumil.

Valla pindala on 168 km². 2011. aasta seisuga elas seal 5135 inimest. Valla keskus on Liudvinavase alev (2011. aastal elas seal 966 inimest). Vallamaja asub aadressil Vytauto g. 6, vallavanem on Jolanta Maceikienė. 


Želsva,_mokykla.JPG|Želsva kool
Buktos_ąžuolas.JPG|Bukta tamm


## Viited
Kaladi tänav

**Kaladi tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis.

Kaladi tänav algab Tiskre teelt, ristub Piiritsa tänavaga ja lõpeb ristudes Ahingu tänavaga. Kaladi tänav on lõunaedela-põhjakirde suunaline ja ligikaudu 170 meetri pikkune.

Kaladi tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime kalastusvahend kaladi (võrgukudumispulk) järgi.

## Viited
Kuhja tänav

**Kuhja tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.

Kuhja tänav algab Pikaliiva tänavalt, ristub Rangu tänavaga ja lõpeb Sarra tänaval. Kuhja tänav on põhiosas kirde-edelasuunaline ja ligikaudu 225 meetri pikkune.

Kuhja tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime heinakuhja järgi.

## Viited
Eesti Ühiskond Saksa Liitvabariigis

**Eesti Ühiskond Saksa Liitvabariigis** (algne nimi **Eesti Ühiskond Saksa Liiduvabariigis**, lühend **EÜSL**) on Saksamaal elavaid väliseestlasi ühendav organisatsioon.

EÜSLi asutasid eestlastest sõjapõgenikud 16. märtsil 1952 Augsburgis. Asutamise ajal oli EÜSLi tegevus suunatud eesti kultuuri alalhoidmisele paguluses ja selle edasikandmisele järeltulijatele. Selleks moodustati tantsukollektiive, laulukoore, korraldati laulupidusid, tegutses mitu kooli.
 
EÜSL annab 1945. aastast välja ajalehte Eesti Rada.

Pärast Eesti taasiseseisvumist on EÜSL jätkanud eesti kultuuri edendamist Saksamaal. 

Praegu on EÜSLis üle 400 liikme. Kõige aktiivsemad eestlaste rahvuskoondised tegutsevad Hamburgis, Kölnis ja Münchenis.

On tegutsenud EÜSLi projektkoor.

## Viited

## Välislingid
*EÜSLi koduleht
Umboja tänav

**Umboja tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Õismäe asumis.

Umboja tänav on Vabaõhumuuseumi teelt algav peaaegu kirde-loodesuunaline ligikaudu 315 meetri pikkune umbtänav.

Umboja tänav sai nime 19. veebruaril 1999. Tänav on saanud nime Umboja talu järgi.

## Viited
Sõõru tänav

**Sõõru tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.

Sõõru tänav on loogakujuline tänav, mis algab ja lõpeb Alemaa tänaval. Sõõru tänav on ligikaudu 670 meetri pikkune.

Sõõru tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime alepõllunduse termini sõõrd (ale, mullaga katmata kütis) järgi.

## Viited
Tartu Ülikooli kuratoorium

**Tartu Ülikooli kuratoorium** oli Tartu Ülikooli nõuandev kogu, mille ülesanne oli siduda ülikooli ja ühiskonda (kuratoorium). Kuratooriumi tegevus lõpetati 2011. 

Kuratooriumi viimane koosseis valiti 15. jaanuaril 2009 ja see oli järgmine:
#Jüri Raidla – kuratooriumi esimees; vandeadvokaat, advokaadibüroo Raidla Lejins & Norc
#Hannes Danilov – Eesti Haigekassa juhatuse esimees
#Sirje Helme – Kumu kunstimuuseumi direktor
#Kersti Kaljulaid – Euroopa Kontrollikoja liige
#Peeter Kreitzberg – Riigikogu liige
#Urmas Kruuse – Tartu linnapea
#Jaan Sven Männik – Eesti Panga nõukogu esimees
#Keit Pentus – Riigikogu liige
#Andres Põder – EELK peapiiskop
#Jüri Ratas – Riigikogu liige
#Urmas Siigur – SA Tartu Ülikooli Kliinikum juhatuse esimees
#Mart Siimann – Eesti Olümpiakomitee president
#Margus Tsahkna – Riigikogu liige
#Raivo Vare – ettevõtja
#Enn Veskimägi – ettevõtja

## Vaata ka
*Tallinna Tehnikaülikooli kuratoorium

## Viited
Põltsamaa portselanimanufaktuur

**Põltsamaa portselanimanufaktuur** oli Põltsamaa kihelkonnas 18. sajandi lõpus tegutsenud portselantooteid valmistanud manufaktuur. Selle manufaktuuri tooted on tuntud kui **[[Põltsamaa portselan]]**. 

1782. aastal rajas Vana-Põltsamaa mõisa omanik Johann Woldemar von Lauw (1708–1786) Põltsamaa ordulinnuse õuele, idamüüri äärde portselanimanufaktuuri, mis tegutses 1800. aastani. Esimese omaniku surma järel omandas 1794. aastal Põltsamaa lossi koos peegli- ja portselanimanufaktuuriga Katariina II abieluväline poeg Aleksei Bobrinski, kes tööstuse taas jalule aitas.

Manufaktuuris töötasid kuus Saksamaal väljaõppinud meistrit ja kolm eestlast. Kõige olulisemaks peetakse arkanisti (lad. arcanum “saladus”) ehk portselani valmistamise saladuse teadjat Carl Friedrich Wohlfahrti. Veel on mainitud pottseppa, vormijat, kujurit, sinimaalijat ning maalijat. 

Põltsamaa portselan on võrdlemisi haruldane. Mitmed leitud portselanesemed asuvad Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis ja Põltsamaa Muuseumis.

## Viited
Lillevälja tänav

**Lillevälja tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Haabersti asumis.

Lillevälja tänav on Vabaõhumuuseumi teelt algav põhiosas poolkaarekujuline enam-vähem põhja-lõunasuunaline umbtänav. Tänav on ligikaudu 220 meetri pikkune. Lillevälja tänava ääres asub Hans Lepa puukool-aed.

Lillevälja tänav sai nime 19. aprillil 2000. Tänav on saanud nime Lillevälja talu järgi.

## Viited
Lõuka tänav

**Lõuka tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Õismäe ja Haabersti asumis.

Lõuka tänav algab Rannamõisa teelt, ristub Tanuma ja Tuluste tänavaga ning lõpeb Vabaõhumuuseumi teel. Lõuka tänav on enam-vähem edela-kirdesuunaline ja ligikaudu 580 meetri pikkune.

Lõuka tänav sai nime 19. septembril 1958. Tänav on saanud nime tuletegemisega seotud termini lõugas (koldeesine istemüür või lahtine keedukolle) järgi.

Tänaval asub Teras Beach siserannahall. 

## Viited
Tanuma tänav

**Tanuma tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Õismäe asumis.

Tanuma tänav algab Lõuka tänavalt, ristub Tulekivi tänavaga ja Hälli põiguga ja lõpeb Tuleraua tänaval. Tanuma tänav on enam-vähem kagu-loodesuunaline ja ligi 840 meetri pikkune.

Tanuma tänav sai nime 31. juulil 1959. Tänav on saanud nime lähedalasuva Eesti Vabaõhumuuseumi mõjul. Tanum on külatänav (murdes).

## Viited
Jaan Rõõmus

**Jaan Rõõmus** (sündinud 18. septembril 1943 Tallinnas) on eesti fotograaf.

1965. aastast töötas Eesti Televisioonis valgustajana ja ka mittekosseisulise fotograafina, 1967. aastast. Põhitöö kõrvalt omandas 1971. aastal fotograafi eriala Tallinna Tehnikakoolis nr. 2. Alates 1979. aastast oli ta ETV koosseisuline fotograaf ja aastatel 1982–2001 Eesti Vabaõhumuuseumi fotograaf ning aastatel 1998-2012 töötas foto- ja videospetsialistina Piirivalveametis (hilisemas Politsei- ja Piirivalveametis). 
Esimene suurem isikunäitus toimus 1978. aastal Tallinnas. Väljapanekutel on leidnud kajastust paljud Eesti eluvaldkonnad ja fotožanrid. Näitused on toimunud lisaks Eestile veel ka Soomes ja Lätis, aga ka kaugemal. 
Jaan Rõõmuse fotosid ja videomaterjali on talletatud Riigiarhiivi Filmiarhiivis, paljudes Eesti muuseumides, Eesti Rahvusringhäälingu arhiivis, ETV fotoarhiivis ja Eesti Vabaõhumuusemi foto- ja videokogus.
Õpetaja Tammiku rehabiliteerimine

**"Õpetaja Tammiku rehabiliteerimine. Kuidas saada heaks õpetajaks?"** on dokumentaalse taustaga Kinoteatri monolavastus, mis esietendus 2015. aasta septembris. 

Monolavastuse peaosatäitja oli Priit Kruus, Tallinna Ülikooli kirjandusõppejõud, kes oli töötanud aastaid ka eesti keele ja kirjanduse õpetajana. Kaasautorid ja lavastajad on Diana Leesalu, Henrik Kalmet, Paavo Piik ja Paul Piik. Lavastus on dokumentaalse taustaga ja selle loomiseks koguti lugusid põneva koolikogemusega inimestelt, õpetajatudengitelt ja tegevõpetajatelt. Märkimisväärne osa lavastusest oli inspireeritud Priit Kruusi isiklikest kogemustest.

„Õpetaja Tammiku rehabiliteerimine“ oli lugu noorest õpetajast, kel on veel hästi meeles oma põhikooliaegsed õpetajad – vana kooli pedagoogid, raudse kaardikepi ja terava ütlemisega. Teda kannustas soov saada heaks õpetajaks, aga mitte muutuda nendesugusteks. Meil kõigil on olnud oma õpetaja Tammik, kes kõigi karmide õpetaja koondkujuna on meie edasist elu mõjutanud. „Õpetaja Tammiku rehabiliteerimine“ on hariv võimalus vaadata, mismoodi paistavad asjad klassi eest. Teisalt on see elust võetud teater. 

Septembrist 2015 juunini 2016 mängiti “Õpetaja Tammiku rehabiliteerimist” 59 etendust, kokku jõuti umbes 8500 vaatajani 22 Eesti linnas ja väiksemas asulas.

## Viited
Seto kuningriigipäev

**Setu kuningriigi päevad** on iga aasta augustis mõnes ajaloolise Setumaa asulas toimuvad setu kultuuri päevad. See üritus on setude iga aasta kõige tähtsam üritus. Üritusel valitakse setu ülemsootska. 

Esimesed setu kuningriigi päevad toimusid 1994 Aare Hõrna eestvedamisel.

## Vaata ka
*Setu Kongress

## Välislingid
*Ürituse koduleht
*VIDEOLUGU: setod pidasid Luhamaal kuningriiki Lõunaeestlane.ee 7. august 2017
Hannivka (Orativi rajoon)

**Hannivka** (ukraina keeles Ганнівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 15. Pindala on 0,56 km².
Tulekivi tänav

**Tulekivi tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Õismäe asumis.

Tulekivi tänav algab Vana-Rannamõisa teelt, ristub Tanuma tänavaga ja lõpeb seejärel umbtänavana. Tulekivi tänav on peaaegu lääneedela-idakirdesuunaline ja ligi 250 meetri pikkune.

Tulekivi tänav sai nime 31. juulil 1959.

## Viited
Viggo Mortensen

**Viggo Peter Mortensen Jr.** (sündinud 20. oktoobril 1958 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide näitleja, proosakirjanik, luuletaja, maalikunstnik, fotokunstnik, muusik.

Ta tegi näitlejadebüüdi filmis "Tunnistaja" ("Witness"; 1985). Filmitriloogias "Sõrmuste Isand" kehastas ta Aragorni. Tema teised tuntumad osatäitmised muu hulgas on filmides "Lubadused idast" ("Eastern Promises"; 2007), "Appaloosa" (2008), "Tee" ("The Road"; 2009) ja "Ohtlik meetod" ("A Dangerous Method"; 2011). 

Mortensen lõpetas 1980. aastal St. Lawrence University kahe bakalaureusekraadiga: hispanistikas ja politoloogias.

Ta räägib vabalt inglise, taani, hispaania ja prantsuse keelt. Luuletusi kirjutab inglise, taani ja hispaania keeles. 

## Välislingid
*
Tartu Agenda 21

**Tartu Agenda 21** on Tartu jätkusuutliku arengu edendamise strateegia ja tegevuskava, mis on koostatud projekti Agenda 21 kohaliku agendana.

Agenda koostamist alustati 1994. aastal, töid korraldas ja rahastas Tartu Linnavalitsuse Linnaplaneerimise osakond. Agenda sai valmis 1999. aastal.

Agenda toimetuskolleegiumisse kuulusid Toomas Frey (kolleegiumi esimees), Aleksander Maasik, Ülo Mander, Uku Alakivi.

## Viited

## Välislingid
* Tartu Agenda 21
Tõnismäe apteek

**Tõnismäe apteek** on Tallinna kesklinnas Tõnismäe asumis aadressil Tõnismäe tänav 5 asuv apteek. Apteeki haldab OÜ Pharma Holding.

Apteek asub endisaegse Tallinna Ühise Haigekassa hoones, mis valmis 1939 (arhitekt Elmar Lohk). Hoones on tänapäeval nii Tõnismäe polikliinik kui ka Tõnismäe apteek.

## Viited

## Välislingid
*Apteegi koduleht
Mihhail Saltun

**Mihhail Mihhailovitš Saltun** (15. märts 1967 Lüübnitsa – 21. juuni 2016 Narva) oli Eesti õigeusu vaimulik.

Saltun sündis toonases Põlva rajoonis ohvitser Mihhail Saltuni perekonnas. Vaimuliku hariduse omandas ta Moskvas vaimulikus seminaris ja Õigeusu Püha Tihhoni Humanitaarülikoolis.

15. veebruaril 2004 pühitses Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Kornelius ta diakoniks. Preestriks pühitseti isa Mihhail 12. juunil 2005, ta kuulus Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku vaimulikkonda.

Aastatel 2005–2013 teenis ta preestrina Nina Jumalaema Kaitsmise kogudust. Seejärel oli ta 2013. aastast kuni surmani Narva-Jõesuu Jumalaema Kaasani Ikooni koguduse esipreester ja teenis ühtlasi ka Narva-Jõesuu Püha Vladimiri kirikus.

Vaimuliku teenistuse kestel pälvis ta mitmeid vaimulikke autasusid – puusaehte, kamilavka ja rinnaristi.

21. juuni öösel 2016 tungiti Saltunile tema kodus terariistaga kallale. Raskete kehavigastustega preester toimetati Narva haiglasse, kus ta suri saadud haavadesse. Rünnakus kahtlustatavana peeti kinni tema 20-aastane poeg Daniil Saltun. Vahejuhtum pälvis laialdast meediakajastust nii eesti- kui ka venekeelses ajakirjanduses. Daniil suunati hiljem Viru Maakohtu otsusega psühhiaatrilisele ravile.

Mihhail Saltuni matusetalitus toimus 28. juunil 2016 Narva-Jõesuu Jumalaema Kaasani Ikooni kirikus, selle viis läbi Narva ja Peipsiveere piiskop Laatsarus. Tema surnukeha maeti Kuremäe kloostri kalmistule.

## Viited
Vanamõisa paisjärv

**Vanamõisa paisjärv** (ka **Vanamõisa järv**, **Vanamõisa-Saadu järv**, **Saadu järv** ja **Pärsti Vanamõisa järv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Vanamõisa külas.

Järve pindala on 6,3 ha, keskmine sügavus 2,3 m, suurim sügavus 4 m, vee maht 156 000 m³, kaldajoone pikkus 1,853 km ja kõrgus merepinnast 93,5 m. Järv on paisutatud Lemmjõele. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Ajalugu

Järv on ehitatud aastatel 1972-1973  Viljandi Näidissovhoosi tellimusel ja Viljandi EPT poolt ja kandis algselt nime Vanamõisa-Saadu järv. Põhja ja nõlva ettevalmistamiseks veeti pinnasest välja turvast. Järve pais on 4,80 m kõrgune ja 80 m pikkune muldkehand, filtratsioonitõkkeks on saviekraan. Järv võeti kasutusse 1973. aastal.

## Viited

## Välislingid

*
*
Friedrich Julius von Baltz

**Friedrich Julius von Baltz** (vene *Фёдор Карлович (Фридрих-Юлиус) Бальц*; 20. aprill 1800 Pärnu – 27. juuli 1873 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväeinsener, kindralmajor (1851).

Ta sündis Pärnu kaupmees Carl Gottlieb Baltzi peres. 1822. aastal lõpetasta Peterburis sõjaväeinseneride õppeasutuse *Главное инженерное училище* (hilisem Nikolai insenerikool) alamporutšiku auastmes.

Tema esimene teenistuskoht oli Väinalinna insenerikomando. Hiljem teenis ta mitmel pool, sealhulgas Riias, Moldaavias ja Kroonlinnas. Sõjaväeinsenerina ehitas ta sildu, kindlustisi ja hospitale.

Ta võttis osa Vene-Türgi sõjast (1828–1829). 1841. aastal anti talle polkovniku auaste. 1844. aastal ta aadeldati.

1855. aastal läks erru. 1858. aastal ostis ta mõisa Domašovo külas Jamburgi maakonnas.

## Isiklikku
Tema poeg Alexander Nikolai Julius von Baltz oli Venemaa sõjaväelane, kindralleitnant.
Viru Varietee

MTÜ **Viru Varietee** on Tallinnas aadressil Liikuri tänav 42-44 registreeeritud varietee.

Varietee avati 6. mail 1972 ja tollal tegutses see Viru hotellis. See oli esimene Eesti NSV varietee. 

Esimest varietee-etendust juhtis Lembit Mark. Varietee esimesed programmid panid kokku Inge Põder ja Ago-Endrik Kerge.

Esimese kolme programmi muusika lõid spetsiaalselt varietee jaoks tuntud Eesti heliloojad: Gennadi Taniel, Arne Oit ja Uno Naissoo. Kostüümikunstnik oli Aime Unt, hiljem tegeles sellega peamiselt Kustav-Agu Püüman. 

Viru varietee kavu ja tantse lavastasid ka koreograafid Heino Aassalu, Mai Murdmaa, Kalju Saareke ja Mait Agu.

Varietee tegutses aastani 1994. Varietee asutati uuesti 2003. 

## Vaata ka
*Varietee Tallinn

## Viited

## Välislingid
*Viru Varietee koduleht
Ragnar Lothbrok

**Ragnar Lothbrok** (vanapõhja keeles *Ragnarr Loðbrók*) oli legendaarne viikingihõimude kuningas, keda kirjeldatakse vanapõhja luules ja saagades.
Tõeväidete süsteem

**Tõeväidete süsteem** on mõisteühend, mida nüüdisfilosoofias kasutatakse metafüüsika nimetuse asemel (näiteks dekonstruktsionismis).

## Allikad

## Viited
Bačka Palanka

**Bačka Palanka** (serbia kirillitsas Бачка Паланка) on linn Serbias Vojvodinas Lõuna-Bačka ringkonnas, Bačka Palanka valla keskus.

Linn asub Doonau vasakkaldal. Teisel pool jõge asub Horvaatia linn Ilok. Ilokiga ühendab linna 740 meetrit pikk sild.

## Välislingid

*Bačka Palanka koduleht
Romans Suta

**Romans Suta** (28. aprill 1896 Dzērbene vald, Võnnu kreis – 14. juuli 1944 Thbilisi) oli läti maalikunstnik, graafik, illustraator, stsenograaf ja sisekujundaja.

## Haridus
Suta õppis Riias Jūlijs Madernieksi erakunstistuudios ja Riia Kunstikoolis, ent oli kunstnikuna peamiselt autodidakt. Esimese maailmasõja ajal kolis ta koos perega 1915. aastal ajutiselt Venemaale. Ta jätkas kunstiõpinguid Penzas, kus tutvus ka oma tulevase abikaasa Aleksandra Beļcovaga. Oktoobrirevolutsiooni ajal viibis Suta Peterburis, kus tutvus noorte vene kunstnikega. 1917. aasta detsembris naasis ta Riiga.

1922. aasta lõpus abiellus Romans Suta Aleksandra Beļcovaga ning suundus temaga koos Euroopa-reisile. Nad viibisid Berliinis, Dresdenis ja Pariisis ning naasid Lätisse 1923. aastal.

1924. aastal rajati Suta initsiatiivil portselanimaali stuudio Baltars, mis aga lõpetas finantsraskuste tõttu töö 1928. aasta lõpus.

1929. aastal sai Sutast Riia Rahvaülikooli joonistusstuudio juht, pärast kooli sulgemist 1934. aastal jätkas ta õpetamist oma erastuudios. 1930. aastail jätkas ta ka tööd portselani ja keraamika dekoreerijana.

Pärast 1940. aasta okupatsiooni töötas ta kunstnikuna Riia Filmistuudios. 1941. aastal deporteeriti ta koos stuudiopersonaliga esmalt Moskvasse, seejärel Almatõsse ja viimaks Thbilisisse, kus ta 1943. aastal arreteeriti, väidetavalt leivatalongide võltsimise eest. 14. juulil 1944 ta hukati. Suta rehabiliteeriti postuumselt 1959. aastal.

Suta ja tema abikaasa olid esimesi läti kunstnikke, kes viljelesid nn rahvuslikku konstruktivismi ja kubismi.

Romans Suta ja Aleksandra Beļcova kunagises korteris Riias aadressil Elizabetes iela 57a asub alates 2008. aastast memoriaalmuuseum ja -galerii (läti keeles *Romana Sutas un Aleksandras Beļcovas muzejs*), mis on Läti Rahvusliku Kunstimuuseumi filiaal. Muuseumis on hoiul üle 4000 eseme, millest enamiku on annetanud kunstnikupaari tütar Tatjana Suta.

## Välislingid
* Google Arts&Culture veebiväljapanek Roman Suta kunstist
Kütioru Avatud Ateljee

**Kütioru Avatud Ateljee** (ühend KAA) on Võru maakonnas Võru vallas Tohkri külas Valdur ja Eetla Ohaka endises suvekodus asuv ateljee. KAA asutati 1997.

KAAsse on oodatud kunstnikud, muusikud, literaadid ja mõtlejad, kes saavad seal teha oma loometööd. KAAs korraldatakse ka näitusi.

## Viited

## Välislingid
*Kütioru Avatud Ateljee metsas.ee veebilehel
Õ-Fraktsioon

OÜ **Õ-Fraktsioon** on Eesti loominguline rühmitus.

Ettevõte loodi 2003. aastal Tõnis Lehe eestvedamisel.

Rühmitus on iseseisvalt või koostöös teiste filmistuudiotega loonud neli filmi:
*2003 "Jäätants" (dokumentaalfilm, režissöörid Kaaren Kaer, Andres Korberg, Lauri Lippmaa, Erik Moora, Tõnis Leht)
*2003 "Raisakotkad" (dokumentaalfilm, režissöörid Kaaren Kaer, Andres Korberg, Tõnis Leht, Erik Moora, Lauri Lippmaa)
*2003 "Suvevärvid" (dokumentaalfilm, režissöörid Kaaren Kaer, Andres Korberg, Tõnis Leht, Lauri Lippmaa, Erik Moora)
*2005 "Malev" (mängufilm, režissöör Kaaren Kaer)

## Viited

## Välislingid
*
Võlli paisjärv

**Võlli paisjärv** on paisjärv Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Võlli külas.

Järve pindala on 0,5 ha, valgla suurus 65 km², kaldajoone pikkus 312 m ja kõrgus merepinnast 35 m. Järv on paisutatud Lemmjõele.
Võlli järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Carl Warner

**Carl Warner** (sündinud 1963 Liverpoolis) on inglise fotograaf. Ta on tuntud kui toidumaastike (*foodscapes*) pildistaja. 

## Publikatsioone
**Carl Warner's Food Landscapes*
**A World of Food*

## Välislingid
*Koduleht
*A World of Food: amazing foodscapes by Carl Warner, telegraph.co.uk
*Foodscapes: amazing food art by Carl Warner, telegraph.co.uk
*Rik Sharma. Good enough to eat! 'Willy Wonka' artist creates magical fairytale scenes using sweets, cheese and chocolate, dailymail.co.uk, 28. november 2012
*James Cave. Carl Warner’s ‘Foodscapes’ Are Beautiful Enough To Eat, huffingtonpost.com, 17. juuli 2015
Cieszyn

**Cieszyn** (Tšehhi keeles *Těšín*, saksa keeles *Teschen*, ladina keeles *Tessin*) on linn Lõuna-Poolas Sileesia vojevoodkonnas, Cieszyni maakonna keskus.

Linna pindala on 28,61 km², kõrgus merepinnast 249–378,5 m, rahvaarv 2013. aasta andmeil 36 119 ja rahvastiku tihedus 1262 in/km². Linnas ja seda ümbritsevates omavalitsustes on Poola keskmisest oluliselt suurem protestantide osakaal, Cieszynis paikneb ka üks Poola tuntumaist ajaloolistest luteri kirikutest, ent valdav on siiski roomakatoliiklus. Alates 2018. aastast on linnapea Gabriela Staszkiewicz.

Cieszyni asutamisaastaks loetakse 810. aastat, ehkki daatum põhineb kaudsetel järeldustel. Linnaõigused sai asula 1220. aastal, 13. sajandi lõpust oli see Cieszyni hertsogkonna keskus. Cieszyni linnusest on peaaegu puutumatult säilinud linnuse romaani ümarkirik, Poola üks vanemaid ehitismälestisi Cieszyni Püha Nikolause kirik. Ajalukku on linn läinud ka Austria pärilussõja lõpetanud Cieszyni rahulepingu sõlmimise kohana. Pärast esimest maailmasõda jagati varem ühtne Cieszyn Tšehhoslovakkia (nüüdne Tšehhi Vabariik, mille poolele jääb Český Těšín) ja Poola vahel.

## Vaata ka
*Mnisztwo

## Viited
ProgeTiiger

**ProgeTiiger** on Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutuse (HITSA) üks kahest programmist (teine on IT Akadeemia)

ProgeTiigri programmi eesmärk on märkimisväärne ja Eesti elu edendav, selleks on tõsta õppurite tehnoloogilist kirjaoskust ja digipädevust. Selle hulka kuulub: õppe- ja näidismaterjalide loomine ja uuendamine, tõlkimine ja kohandamine; koolitused õpetajatele ja juhendajatele (sh tehnoloogiategevuste juhendajatele, kes toetavad programmi teemavaldkondades tegevuste elluviimist)ja programmi võrgustike kaudu uute koolitajate pealekasvu tagamine. Võrgustiku liikmed on koolitusprogrammi koolitajad ja valdkonna populariseerijad oma piirkonnas; haridusasutustele ProgeTiigri programmi rakendamiseks ja õppetööks vajalike tehnoloogiliste seadmete soetamise toetamine; teavitus- ja populariseerimisürituste korraldamine, infomaterjalide koostamine, tehnoloogilist kirjaoskust arendavate õpilasürituste ja -konkursside korraldamine; õpilaste ja õpetajate toetamine rahvusvahelistel õpilaskonkurssidel osalemisel, programmi ja selle tulemuste tutvustamine laiemale avalikkusele.

## Viited

## Välislingid
*Proge Tiigri koduleht
Tänassilma-Viljandi-Raudna org

**Tänassilma-Viljandi-Raudna org** on Viljandi maakonnas asuv Sakala kõrgustiku suurim ürgorg, mis eraldab kõrgustiku põhjaosa muust alast. Org on S-kujuline, ligi kilomeetri laiune ja kuni 40 m sügavune.

Org jaguneb tinglikult kolmeks: Tänassilma ürgorg, Viljandi ürgorg ja Raudna ürgorg. Tänassilma oru ja Viljandi oru vahel on Ida-Eesti vesikonna ja Lääne-Eesti vesikonna piir.

## Ajalugu

Viljandi ja Raudna ürgorud on vanimad Sakala kõrgustikul, olles tekkinud enne viimast jääaega. Oru aluspõhi koosneb kesk-devoni liivakivist, mida katavad hilisemad setted.

Selles asuvad suuremad veekogud olid osa oletatavast Pärnu–Viljandi–Tartu veeteest.

## Tänassilma ürgorg

Tänassilma ürgorg on Tänassilma-Viljandi-Raudna oru idapoolsem osa. Org algab Kösti oja ligidalt ja kulgeb algul põhja-kirdesuunal ning pöörab Vana-Võidu küla juures itta. Kohe pärast pööret suubub orgu põhjasuunast Tääksi-Välgita-Kehklase ürgorg ja lõunast Ärma ürgorg. Edasi kulgeb org aina madaldudes kuni Sakala kõrgustiku servani ja lõppeb Tänassilma küla ligidal. Orus saab alguse Tänassilma jõgi, mis voolab kogu oru ulatuses ja suubub Võrtsjärve. Orus asuvad ka Rutsniku Mädajärv ja Vana-Võidu Mädajärv.

Oru serval kasvab Viiralti tamm. Kaitsealustest aladest asub Tänassilma orus Vana-Võidu Mädajärve serval Kivistiku metsapark, Tusti külas asub oru nõlval Tusti metsapark.

Tänassilma jõe ülemjooksule (mis jääb jõe lähte ja Ärma jõe suudme vahel) on aastakümneid juhitud Viljandi linna reovett. Orus asuvat lammisood läbiva kogumiskraavist põhja poole asuv laiuv märgala on ühetaolise, äärmuseni vaesunud taimestikuga soo, mida katab lausjalt laialehine hundinui.

## Viljandi ürgorg

Edela-kirdesuunaline Viljandi ürgorg asub Tänassilma-Viljandi-Raudna oru keskosas. Oru kese on 4 km pikkune Viljandi järv, millest voolab edelasse välja Raudna jõgi. Oru keskossa suubub põhjast Valuoja org, oru põhjaossa aga Uueveski org. Oru loodenõlval asub Viljandi linn. Oru lõunapoolse osa veergudel on rohkesti allikaid.

Viljandi ürgorg kuulub Viljandi maastikukaitseala koosseisu.

## Raudna ürgorg

Raudna ürgorg asub Tänassilma-Viljandi-Raudna oru lääneosas ja kulgeb alguses edelasuunal ning pöörab Paistu ürgoru suubumisel Ramsi küla juures loodesse. Edasi kulgeb org järjest madalamaks muutudes kuni Sakala kõrgustiku servani ja lõppeb Tohvri küla ligidal. Raudna orus voolab kogu oru pikkuses Raudna jõgi, selles asub ka Raudna tehisjärv.

Raudna ürgorg kuulub osaliselt Loodi looduspargi koosseisu.

## Vaata ka

* Tänassilma jõgi
* Raudna jõgi
* Viljandi järv
* Pärnu–Viljandi–Tartu veetee
* Viljandi maastikukaitseala
* Loodi looduspark

## Viited
Sulle kõik nüüd ütlen

**"Sulle kõik nüüd ütlen"** oli ETV muusikasaate "Horoskoop" üks populaarsemaid laule. 

Laulu esitasid Helgi Sallo ja Kalju Terasmaa. Eestikeelse teksti kirjutas Kustas Kikerpuu.

Laulu autor ja esmaesitaja on ABBA-st tuntud Agnetha Fältskog. Originaali pealkiri rootsi keeles on "Jag Var Så Kär". Loo kirjutamise ajal polnud Agnetha veel ABBA liige, ta oli siis alles 17-aastane. Lugu salvestati oktoobris 1967 Philips Studios Stockholmis ning see ilmus Agnetha Fältskogi esimesel singlil "(CUPOL CS 45-211)" novembris 1967.

## Eestikeelsed salvestised
* "Sulle kõik nüüd ütlen" – CD-kogumikus "Estraadiklassika", Hitivabrik, 2000
* "Sulle kõik nüüd ütlen" – DVD-kogumikus, ETV, 2007 

## Viited

## Välislingid
*Laulu "Sulle kõik nüüd ütlen" helifail YouTube'is
Pjotr Voznessenski

**Pjotr Nikolajevitš Voznessenski** (vene Пётр Николаевич Вознесенский; 23. detsember 1867 Peterburi – 25. jaanuar 1918 Peterburi) oli vene insener ja sillaehitaja.

Voznessenski lõpetas 1891. aastal Keiser Aleksander I teedeinseneride instituudi Peterburis ja astus Teedeministeeriumi teenistusse, kus tegeles uute raudteeliinide rajamisel eeluurimistöödega ja järelevaatajana käimasolevatel raudtee-ehituse objektidel. 1915. aastal sai ta V klassi inseneriks, mis vastas Venemaa Keisririigi teenistusastmete tabelis riiginõuniku astmele.

Pjotr Voznessenski hukkus 25. jaanuaril 1918. 

## Sillaprojekteerija
 
Voznessenski tegeles ka tehnorajatiste projekteerimisega. Tema tuntuim sillaprojekt on Riia raudteesild üle Daugava jõe (projekteerimine algas 1902. aastal, sild valmis alles 1914). 

Tema jooniste järgi valmistati Poolas Riias asuva Aleksandri viadukti fermid (1906, hiljem, 1960. aastatel viadukt kapitaalselt rekonstrueeriti).

Ta koostas Sõzrani–Vjazma raudteele kavandatud umbes 10-verstase tunneli viimistlustööde projekti. Tunnel pidi Volga jõesängi alt ühendama Batraki ja Obšarovka raudteejaamu. Seoses Esimese maailmasõja algusega ehitus külmutati ja hiljem loobuti sellest.  

1916. aastal korraldas Teedeministeerium piiratud osavõtuga konkursi mitmeavalise kahekorruselise konsooltala-sõrestiksilla projekteerimiseks üle Volga jõe Saratovis. Silla pikkuseks oli kavandatud 2,5 km ja suurima ava silde pikkuseks 160 m. Voznessenski konkursiprojekt jäi kolmandaks, parimaks lahenduseks hinnati professor Grigori Perederi eelprojekt.

## Viited

## Välislingid
*Postkaart. Voznessenski projekteeritud Aleksandri viadukti fermid (1906)
Eesti Kohtuarstlik Ekspertiisibüroo

**Eesti Kohtuarstlik Ekspertiisibüroo** oli Justiitsministeeriumi alluvuses olev riigiasutus (büroo), mis asus Tallinnas aadressil Narva maantee 46. Büroo tegevuse põhieesmärk oli büroo põhimääruse järgi teha kohtuarstlikke, kohtukeemia- ja kohtubioloogiaekspertiise.

Büroo asutati 2001 ja see lõpetas tegevuse 2007. aasta lõpul, kui Eesti Kohtuarstliku Ekspertiisibüroo ja Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse ühinemisel moodustati uus asutus: Eesti Kohtuekspertiisi Instituut.

## Viited

## Välislingid
*Põhimäärus eRTis
Keskuurimisbüroo

**Politsei Keskuurimisbüroo** (lühend KUB) oli Eesti Politseiameti alluvuses tegutsenud riigiasutus .

1993. aastal politseiseaduse muutmisega ja Vabariigi Valitsus 1993. aasta 31. mai määrusega nr 165, moodustati Riikliku Kohtueelse Uurimise Ameti baasil Riigi Politseiameti alluvuses Politsei Keskuurimisbüroo. 

KUBil olid oma territoriaalsed uurimisbürood politseiprefektuurides, sh Tallinna Uurimisbüroo, direktor Kalle Järvekülg.

1. veebruarist 1998 muudeti Politseiameti  Keskkriminaalpolitsei tegevusvaldkondi ja allosakondade struktuuri. Keskkriminaalpolitsei tegevusvaldkond olid: kuritegude ennetamine, tõkestamine ja avastamine käesolevas põhimääruses sätestatud juhtudel ning kriminaalasjade kohtueelne uurimine kriminaalkohtumenetluse korras ja käesolevas põhimääruses sätestatud juhtudel. 1. juulil 1998 liideti KUB koos mitme teise asutusega Keskkriminaalpolitseiga. 

KUBi maakondlikud uurimisbürood liideti maakondade politseiprefektuuridega.

## KUBi direktorid
*...
*Ain Seppik (26. aprill 1994 – 2. jaanuar 1995)
**Priit Männik, Keskuurimisbüroo abidirektor (1991–1995)
*Raivo Öpik (1995–1996)
*Aleks Uibo (1996–1998),
** Kersti Jundas, Keskuurimisbüroo abidirektor (–1998)
## Viited

## Välislingid
*Siseminister läks keskuurimisbüroo kallale, www.postimees.ee, 30. oktoober 1997
Kaitseliidu keskjuhatus

**Kaitseliidu keskjuhatus** on Kaitseliidu täitevorgan, kes liidu keskkogu koosolekute vaheajal korraldab liidu mitmesuguseid tegevusi.

Keskjuhatuse ülesannete seas on: liidu eelarve koostamine ja selle esitamine keskkogule, keskkogu ja liidu vanematekogu koosolekute töö korraldamine, Kaitseliidu ettevõtete valitsemine.

2016 kuuluvad keskjuhatusse Marek Ranne, Teet Kurs ja Olavi Tammemäe.

## Vaata ka
*Kaitseliidu keskkogu
*Kaitseliidu Peastaap
*Kaitseliidu vanematekogu

## Viited

## Välislingid
*Kaitseliidu keskjuhatus Kaitseliidu kodulehel