open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jalgpall 1968. aasta suveolümpiamängudel

**[[Jalgpall]] [[1980. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 13. – 26. oktoobrini Méxicos. See oli neljateistkümnes kord, kui jalgpall oli olümpiamängude programmis. Jalgpalliurniiril osaleb 16 rahvuskoondist, kes loositi neljaks nelja meeskonnaga alagrupiks, ning iga alagrupp mängis omavahel. Eelvooru alagrupiturniiri lõpus pääsesid iga alagrupi kaks parimat meeskonda väljalangemisturniirile, alustades veerandfinaalist ja jätkates poolfinaaliga. Poolfinaali võitjad mängisid hiljem finaalis ja kaotajad selgitasid pronksmedali saaja. Finaal toimus Azteca staadionil 26. oktoobril 1968. aastal. Esimest korda võitis jalgpalliturniiril medali Aasia meeskond, Jaapan võitis  pronksmedali.

## Võistluspaigad

## Tulemused

### A-alagrupp

----

----

----

----

----

### B-alagrupp

----

----

----

----

----

### C-alagrupp
* Ghana asendas Marokot, kes keeldus Iisraeliga mängimast.

----

----

----

----

### D-alagrupp

----

----

----

----

----

### Väljalangemismängud

#### Veerandfinaalid
Kuna Iisraeli ja Bulgaaria mäng lõppes ka lisaajal viigiga, siis edasipääseja loositi (Bulgaaria).

----

----

----

#### Poolfinaalid

----

### Pronksimäng

### Finaal
Esimese poolaja lõpuminuteil seisul 2:1 andis kohtunik Diego de Leo (Mehhiko) kolmele bulgaarlasele punase kaardi: Dimitrovile jõhkra mängu, Ivkovile ja Hristakijevile kohtuniku ründamise eest. Mängu lõpus eemaldati ka ungarlane Juhász.

### Medalivõitjad

## Parimad väravalööjad

## Medalitabel
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  México 1968 
|-

## Vaata ka

*Jalgpall olümpiamängudel
Bayeux' vaip

**Bayeux' vaip** on romaani tekstiilikunsti kuulsaim näide. 70 meetri pikkusele kangale tikitud stseenid kujutavad Inglismaa vallutamist normannide poolt. Vaip valmis arvatavasti 11. sajandi lõpus või 12. sajandi alguses.

Vaip on nime saanud oma asukoha järgi: nimelt hoiti vaipa varem Bayeux' katedraalis Normandias, kus seda rahvale kirikupühade ajal näidati. Nüüd on vaip rahvale igal ajal vaatamiseks välja pandud Bayeux' muuseumis. Vaid poole meetri kõrgune, kuid 70 m pikkune vaip on keeratud ribana ümber muuseumisaali seina.

Vaiba 58 stseeni jutustavad Normandia hertsogi Guillaume'i, hilisema Inglise kuninga William I Vallutaja Inglismaale tehtud vallutusretkest. Põhitähelepanu on 1066. aastal toimunud Hastingsi lahingul.

Vaibal on kujutatud umbkaudu 1500 inimest, lisaks hobuseid, losse ja laevu. Vaiba servad on kaunistatud fantastliste olendite, loomade ja lindude kujutistega ning stseenidega igapäevaelust.

Legendi kohaselt tikkis vaiba William Vallutaja naine Mathilde.

Ehkki poliitiline propaganda ja üksikisikute ületähtsustamine on loo ajaloolist tõepära pisut rikkunud, on Bayeux' vaip unikaalne visuaalne dokument keskaegsete relvade, aparellide ja muude esemete kohta. Sellegipoolest on täheldatud, et sõjamehed on kujutatud paljaste kätega, samas kui teiste allikate järgi kanti lahingutes ja jahil üldiselt kindaid.

## Välislingid

*Bayeux' vaiba täielik pildikogu ja ingliskeelne ajalugu
Kolmas sektor

**Kolmas sektor** (ka **valitsusväline sektor**, **mittetulundussektor**, **vabasektor**, **vabakond**) on väljend, mida kasutatakse  mitteriiklike organisatsioonide ja mittetulundusühingute kohta.

Eestis määratletakse kodanikuühiskonda kui kõiki inimesi huvide ja võimete kohaselt kaasavat osalusühiskonda, mis hõlmab inimeste omaalgatuslikku koostööd oma huvide järgimiseks ning avalike asjade arutamises ja otsustamises osalemiseks, samuti seda koostööd võimaldavaid ühendusi, võrgustikke ja institutsioone. Kodanikuühiskond tähendab suutlikku avalikku sektorit, tugevat erasektorit ja aktiivset kolmandat sektorit.

Eestis toimub kodanikuühiskonna arendamine vastavalt Eesti kodanikuühiskonna arengu kontseptsioonile.

Kodanikuühiskond on laiem mõiste kui kolmas sektor; termin põhineb järgneval loogikal: Ühiskonda saab jaotada kolmeks koostoimivaks sektoriks. 
*Avalik ehk riiklik sektor tegeleb üldiste ja rahvuslike hüvede kaitsmise, vastavate poliitikate kujundamise, seadusandluse jms nii üleriigilisel kui kohalikul tasandil. 
*Ärisektor, mis tegeleb kasumi tootmisega ettevõtluse kaudu (osa erasektorist). 
***Kolmas sektor**, mis viimase aja arengute põhjal on omakorda jagunenud kaheks segunenud osaks(osa erasektorist):
**professionaalne mittetulundussfäär, kus inimesed palgatööd tehes tegelevad peamiselt avaliku huvi esindamisega, eestkostega, teenuste pakkumisega jne, 
**puhtalt vabatahtlik tegevus, kus teiste sektorite esindajad oma kodanikualgatust vabatahtlikkuse alusel ellu viivad.

Kolmandas sektoris tegutsevate organisatsioonide õiguslikeks vormideks on 
*mittetulundusühing (MTÜ);
*sihtasutus (SA);
*seltsing.

Need ei tegutse kasumi teenimise eesmärgil, vaid aitavad kaasa mitmesuguste ühiskonnaprobleemide lahendamisele, toetudes kodanikualgatusele.

Kõneledes kodanikuühiskonnast, tuleb vahet teha avalikes huvides tegutsevate kodanikuühenduste ja teiste vahel. Juriidiliselt saab kodanikuühendusi luua ka avalik- ja ärisektor, mis ei ole otseselt kodanikuühendused, ehkki tegutsemisvormina mahuvad kolmanda sektori alla.

## Ajalugu
Ühistegevus seltsides ja klubides oli esimese ärkamisaja edu aluseks.

## Vaata ka
*Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liit

## Välislingid
*Mikko Lagerspetz, ''Kodanikuühiskonna lühisõnastik'', Tallinn, 2004
*Avatud Eesti Fond
*Kodanikuühiskonna teema Siseministeeriumi veebis
*Mis vahe on kolmandal sektoril ja kodanikuühiskonnal?
*Kodanikualgatus ja kolmas sektor *estonica.org*
*Aimar Altosaar: Jaan Tõnissoni otsimas ehk kuhu kadus julgus?, 21. aprill 2011. delfi.ee
Denominazione di Origine Controllata

**Denominazione di Origine Controllata** ehk **DOC** on Itaalia veinide klassifikatsiooni tähis; Prantsuse AC ja Portugali DOC ekvivalent. DOC süsteemi arendatakse ka Argentinas.

DOC- ja DOCG-klassifikatsioonisüsteemi ranged ja täpsed reeglid loodi 1963. aastal, kuid süsteem osutus suhteliselt ebaõnnestunuks, kuna kvaliteedinõuded jäid nõrgalt piiritletuks. Süsteemi reformiti 1992. aastal eesmärgiga suurendada selle usaldusväärsust. 

DOC-klassi kuuluvad ajaloolistes piirkondades algupärastest marjadest toodetud veinid. 

Itaalias on DOC-piirkondi üle 200, veine ligikaudu 800.

Veel kõrgema kvaliteediga on DOCG-klassi veinid.
Vein

**Vein** (saksa keeles *Wein*) on üldjuhul viinamarjamahla kääritamisel saadud alkohoolne jook kangusega üle 8 mahuprotsendi alkoholi. Mitmel pool maailmas tehakse veinilaadseid alkohoolseid jooke ka teistest süsivesikuid sisaldavatest produktidest, puuviljadest, riisist, meest jne.

Euroopa Liidus on lubatud veiniks nimetada vaid viinamarjadest kääritatud jooki. Teistest algproduktidest joogid peavad olema märgitud kui puuviljavein, kokteil või "muu alkohoolne jook". 

Eestis tehakse puuviljaveini näiteks õuntest, sõstardest, pihlakatest, rabarberist ja isegi päevalillejuurtest. Viimastel aastatel on Eestis hakatud vähesel määral valmistama ka viinamarjaveini, mille kvaliteet ei küüni aga veel maailmas tunnustatud tasemeni.

## Ajalugu
Veini hakati valmistama umbes 6000. aastat eKr ühes kiviaegses asulas, mis asub tänapäeva Gruusias.

Euroopas edendasid veini joomist roomlased sobiva pinnase ja kliima tõttu.

## Viinamarjasordid

Veini valmistamisel kasutatakse peamiselt hariliku viinapuu (*[[:en:Vitis_vinifera|Vitis vinifera]])* marju, Ameerika mandril aga ka kohalike viinapuuliikide põhja-viinapuu ehk ameerika viinapuu *Vitis labrusca* ja kallas-viinapuu (*Vitis riparia)* marju. Hariliku viinapuu *[[Vitis vinifera]]* liigist on aretatud üle 4000 sordi, veinitööstuse seisukohast on olulised umbes 150 viinamarjasorti. Sordid erinevad üksteisest marjade värvi, suuruse, kuju, mahla koostise, valmimisaja ja haiguskindluse poolest.

Mõned kõige levinumad viinamarjasordid on Riesling, Chardonnay, Sauvignon Blanc, Cabernet Sauvignon, Merlot, Pinot Noir, Gewürztraminer, Muscat, Syrah jt.

## Veinide liigitamine
Maitse järgi liigitatakse veinid kuivadeks, poolkuivadeks, poolmagusateks ja magusateks veinideks. Värvi järgi liigitatakse veine punasteks, roosadeks ja valgeteks. Liigitatakse ka marjasordi järgi, suhkrusisalduse põhjal või kasvukoha pinnase kvaliteedi alusel. Lisaks kasutatakse veini valmistamisel mitmesuguseid, tihti piirkondlikest iseärasustest tingitud spetsiifilisi tehnoloogiaid, mille tulemuseks on näiteks portveinid, vahuveinid, šerrid, burgunderid jt.

## Veinipiirkonnad

Laias laastus liigitatakse veine veinipiirkondade järgi Uue Maailma ja Vana Maailma veinideks. Uues Maailmas (USA California osariigis, Austraalias, Tšiilis, Lõuna-Aafrikas jms) panid veinitootmisele aluse Vana Maailma kolonistid. Vana Maailma traditsioonilised veinimaad on Prantsusmaa, Itaalia, Hispaania ja Saksamaa. Samas on vanad veinitraditsioonid ja omamaised sordid püsinud ka Ida- ja Kagu-Euroopas ning Kaukaasias, kuid rahvusvahelises veinitööstuses ja -turunduses domineerib Lääne-Euroopa.

## Vaata ka
* Veini valmistamine
* Areni-1 veiniköök
* Hõõgvein
* Itaalia veinid
* Lõuna-Aafrika Vabariigi veinid
* Saksamaa veinid
* Prantsusmaa veinid
* Veiniturism
* Veinipealinn
* Veinikott
* Veinipunane
* Veinikollane
* *[[Lie de vin]]*

## Viited

## Välislingid

* Wine Lovers Page ingliskeelne veiniportaal
* Veiniostja reisijuht. Virumaa Teataja
* French Scout
Sihtasutus

**Sihtasutus** on mittetulundusühendus, mis on asutatud mitteärilisel otstarbel ning registreeritud sihtasutuste seaduse kohaselt. Erinevalt mittetulundusühingust ei ole sihtasutusel liikmeid.

Sihtasutuse organid on juhatus ja nõukogu.

Sihtasutus on eraõiguslik juriidiline isik. Sihtasutust ei ole lubatud ümber kujundada teist liiki juriidiliseks isikuks.

## Vaata ka
*Mittetulundusühing
*Seltsing
*Organisatsioon

## Välislingid
*Kõve, Villu *Mittetulundusühingute ja sihtasutuste seadustest*, Juridica, 1996, nr 10, lk 555–559. (Tellijatele siit.)
*Ines Metsalu. ''Sihtasutuste loomine vajab selgeid sihte ja põhimõtteid.'' Eesti Maksumaksjate Liidu ajakiri MaksuMaksja juuni/juuli 2014 (nr 6/7).
*Sihtasutuste seadus
*Sihtasutuste statistika äriregistris.
*Sihtasutuse asutamine.
Filippo Maria Visconti

**Filippo Maria Visconti** (1392–1447) oli Milano hertsog aastatel 1412–1447. Hertsogi tiitli päris ta pärast oma venna Giovanni Maria Visconti surma. 

Filippo Maria oli julm ja ülitundlik oma inetu välimuse suhtes. Sellest hoolimata oli ta tugev poliitik, kellel õnnestus selliste võimsate kondotjeeride nagu Francesco Sforza, Carmagnola ja Piccinino toel taastada oma võim Lombardia üle.

Filippo Maria surmaga 1447. aastal katkes Viscontide otsene meesliin ning Milano hertsogi tiitel läks üle Francesco Sforzale, kes oli 1441 abiellunud Filippo Maria tütre Biancaga.

Tal oli Agnese del Mainoga (?–1447) tütar Bianca Maria Visconti.
Giovanni Maria Visconti

**Giovanni Maria Visconti** (7. september 1388 – 16. mai 1412) oli teine Milano hertsog aastatel 1402–1412.

Giovanni Maria, kes oli pärinud oma isalt Gian Galeazzo Viscontilt julmuse, oli erinevalt isast suhteliselt saamatu valitseja. 

Giovanni Maria Visconti mõrvati Milano gibelliinide poolt pärast tema kümneaastast valitsemisaega. Hertsogitiitli päris tema vend Filippo Maria Visconti.
Bernabò Visconti

**Bernabò Visconti** (1319 Milano – 1385 Trezzo) oli Visconti suguvõsast Milano valitseja aastatel 1354–1385.

Abiellus 1350. aastal Regina-Beatrice della Scala, Verona valitseja tütrega luues seeläbi kahe linna vahelise liidu. 

Oli peaaegu kogu oma valitsemise aja sõjajalal paavst Urbanus V ja Veneetsiaga. Bernabò suri 1385 vangistatuna oma vennapoja Gian Galeazzo Visconti poolt, kellest sai tema võimupärija Milanos.

Milano Castello Sforzesco linnuses asub 1363. aastal Bonino da Campione loodud ratsamonument Bernabò Viscontist.

Tema taltsutamatu julmus andis ainet juba *[[trecento]]*-kirjanikele.
Tomáš Dvořák

**Tomáš Dvorák** (sündinud 11. mail 1972 Zlínis (endine Gottwaldov)) on Tšehhi endine kergejõustiklane (kümnevõistleja). Kolmekordne maailmameister (1997, 1999, 2001).

## Saavutused

### [[Suveolümpiamängud|Olümpiamängud]]el

* 1996 Atlanta 

pronksmedal **8664** 

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1997 Ateena
**maailmameister** **8837**
* 1999 Sevilla
**maailmameister** **8744**
* 2001 Edmonton
**maailmameister** **8902**

### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

* 1995 Barcelona
hõbemedal seitsmevõistlus **6169**

### [[Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa sisemeistrivõistlustel]]
* 1996 Stockholm
hõbemedal seitsmevõistlus **6114**
* 2000 Gent
**Euroopa sisemeister** seitsmevõistlus **6424**
* 2002 Viin
hõbemedal seitsmevõistlus **6165**

### Isiklikud rekordid


AlaTulemusAeg-koht

100 m jooks
 10,54
3. juuli 1999 Praha

Kaugushüpe
8.07 
6. august 2001 Edmonton

Kuulitõuge
 16.88 
24. mai 2000 Praha

Kõrgushüpe
 2.09
3. juuni 2000 Götzis

400 m jooks 
47,56 
5. august 1997 Ateena

110 m tõkkejooks
 13,61
6. august 1997 Ateena

Kettaheide
50.28 
 2000 Turnov 

Teivashüpe
5.00  
6. august 1997 Ateena

Odavise
 72.32
4. juuli 1999 Praha

1500 m jooks
 4.27,63
27. august 2003 Pariis

Kümnevõistlus
8994
4. juuli 1999 Praha



## Välislingid
*
Liivimaa kroonika

**[[Vana-Liivimaa | Liivimaa]] [[kroonika]]** nime all on tuntud mitu erinevat kroonikat:

* Henriku Liivimaa kroonika (12. sajandi lõpp-1227)
* Liivimaa vanem riimkroonika (1143–1290)
* Bartholomäus Hoeneke Liivimaa noorem riimkroonika (1315–1348)
* Hermann von Wartberge Liivimaa kroonika
* Balthasar Russowi Liivimaa kroonika
* Franz Nyenstede Liivimaa kroonika
* Christian Kelchi Liivimaa kroonika
* Johann Gottfried Arndti Liivimaa kroonika 

Lisaks on Vana-Liivimaast kirjutatud järgmistes kroonikates: 

* Marburgi Wigandi kroonika
* Hermann Heleweghi Riia peapiiskopkonna punane raamat, kroonika Liivimaa ajaloost
* Johann Renneri kroonika Liivimaa ajalugu 1556–1561 
* Salomon Henningi Liivi- ja Kuramaa kroonika
* Otto Fabian von Wrangelli Eesti- ja Liivimaa kroonika
* Matthäus Waisseli Preisi-, Kura- ja Liivimaa kroonika
* Friedrich Konrad Gadebuschi Liivimaa aastaraamatud 
* Gustav von Bergmanni Liivimaa ajalugu 
* Moritz Brandise Liivimaa ajalugu
* Dionysius Fabriciuse Liivimaa ajalugu
* Wilhelm Christian Friebe Liivimaa üldajalugu
* Thomas Hiärni Eesti-, Liivi- ja Lätimaa ajalugu
* August Ludwig Schlözeri Üleüldine Põhjamaade ajalugu

## Vaata ka

*Liivimaa Kroonika (ajaleht)
Mõkola Avilov

**Mõkola Avilov** (venepäraselt **Nikolai Avilov**; sündinud 6. augustil 1948 Odessas) on endine Nõukogude Liidu kergejõustiklane (kümnevõistleja). Olümpiavõitja (1972).

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
*1968 4. koht (7909 punkti 1962. aasta punktitabeli järgi)
*1972 **olümpiavõitja** (8454)
*1976 pronksmedal (8369)

### Maailmarekord

Sulgudeta on toodud punktid 1962. aasta punktitabeli järgi ja sulgudes on punktid 1984. aasta punktitabeli järgi.
Monza

**Monza** on linn Itaalias Lombardia maakonnas, Monza ja Brianza provintsi halduskeskus, Lombardia suuruselt kolmas linn ning oluline majandus- ja tööstuskeskus. Olemuselt on Monza Milano satelliitlinn, see asub Milanost 15 km kirdes Lambro jõe ääres.

## Ajalugu

19. sajandi lõpus leitud matuseurnid tõestavad, et Monza piirkond oli asustatud juba pronksiajal, mil sealseis soodes ja jõgedel võidi elada vaimajades.

Enne roomlaste tulekut elasid sealkandis insuberid – gallialased, kes olid ületanud Alpid ning asustanud Mediolanumi (tänapäeva Milano) ümbruse. 3. sajandil jäid nad Rooma võimu alla. Üks gallia keltide hõim, kes võis samuti kuuluda insuberite hulka, rajas Lambro jõele küla, millest on säilinud silla varemed. Rooma ajal kandis nüüdne Monza linn Modicia nime.

Itaaliasse tunginud langobardide kuningas Autari abiellus Theodolindaga, kes oli Baieri valitseja Garibaldi I tütar. Kuninganna Theodolinda laskis 595. aastal ehitada Monza esimese katedraali ja pärandas linnale kogu oma varanduse. Langobardide ajaloolane 8. sajandist Paulus Diaconus jutustab, et kuninganna olla näinud unes tuvi, kes öelnud talle "Modo" (ladina keeles 'siin'), millele Theodolinda vastanud "Etiam" ('jah'). Sellest tulenenud Monza keskaegne nimi Modoetia.

Monza katedraali altari taga hoitakse kuulsat Lombardia raudkrooni, mille sisse olevat sepistatud üks Kristuse ristipuu nael.

## Vaatamisväärsused
Architekt a návrhář Gualtiero Galmanini byl autorem městských plánů města Monza ve XX. Století.
* Monza San Giovanni Battista katedraal (14. sajandi fassaad ja Theodolinda elu kujutavad freskod 15. sajandist) ja Pellegrino Tibaldi tellistest kampaniil (1605). Zavattari kabelis, peaaltarist paremal asub kiriku rajaja kuninganna Theodolinda haud.
* Monza raekoda

### Monza park

Monza lähedal Inglise stiilis pargis asub üks maailma tuntumaid Vormel 1 ringradu Autodromo Nazionale di Monza. Rada ja tribüünid võtavad Monza 800 ha suurusest pargist enda alla 15 protsenti.

1805. aastal konfiskeeris Itaalia asekuningas Eugène de Beauharnais pargi maa-ala aadlikelt ja andis rahvale. Uhkeid hooneid leidub pargis praegugi; tuntuim neist on Austria ertshertsogi Ferdinandi uusklassitsistlik Villa Reale (1780).

Samas pargis asuvad ka Milano Golfiklubi 18 ja 9 auguga golfirajad ja tenniseväljakud.

## Viited


## Välislingid

* Monza ametlik koduleht
* Villa Reale di Monza – Lombardias Itaalias
Valle d'Aosta

**Valle d'Aosta** (prantsuse keeles *Vallée d'Aoste*) on eristaatusega maakond Itaalia loodeosas. Piirneb põhjas Šveitsiga ja läänes Prantsusmaaga.

Maakonna ainus lennujaam on Aosta lennujaam.

## Loodus
Valle d'Aostas asub üks osa Gran Paradiso rahvuspargist, selle teine osa jääb Piemonte maakonna territooriumile (Torino provints).

## Haldusjaotus
Ainsa Itaalia maakonnana ei ole Valle d'Aostas provintse ning ta on ise ühtaegu nii provintsi kui ka maakonna staatuses. Valle d'Aostas on 74 valda.

## Rahvastik
Maakonna rahvaarv on 125 666 (2019).

Valle d'Aosta on mitmekeelne maakond. Ametlikud keeled on itaalia ja prantsuse keel. Elanikest 71,5% emakeel on itaalia keel, 16,2% frankoprovansi keel ja 1% prantsuse keel. Lysi jõe orus räägitakse saksa keelt.

### Suuremad linnad
* Aosta

## Majandus
Majanduses on suur osa põllumajandusel. Valle d'Aosta on veinipiirkond.

## Ajalugu
Alates 11. sajandist kuulus Valle d'Aosta Savoiale. Sardiinia kuningriigi osana liideti 1861. aastal Itaalia kuningriigiga.

## Pilte

Fail:Lago Fallère, Valle d'Aosta (2415m) 002.jpg
Fail:Bergtocht van Homene Dessus naar Vens in Valle d'Aosta. Zicht op Valle d'Aosta 02.jpg
Fail:Vetan, Valle d'Aosta (1708m). Kerkje boven Vetan 03.jpg


## Viited

## Välislingid
*Itaaliakeelne Valle d'Aosta koduleht
Kaardimäng

**Kaardimängud** on kindlat tüüpi lauamängud, mille mängimiseks kasutatakse spetsiaalseid mängukaarte. Mängukaardid on identse kuju ja suurusega. Igal kaardil on sama tagakülg, samas kui esiküljed on erinevad ja määravad kaardi "tugevuse". Peamised kasutatavad mängukaardid on nn. prantsuse ja hispaania kaardid, teised levinud mängukaartide komplektid on veel ka nt. Tarot, hanafuda jt.

Mängijad, tavaliselt kaks või enam (kuigi on ka üksinda mängitavaid kaardimänge), istuvad ümber mängulaua ning mängujärjekord liigub mängijalt mängijale, Euroopas ja mujal läänemaades tavaliselt päripäeva, Aasias tavaliselt vastupäeva. Mäng algab kaartide segamisega, mille eesmärk on tagada mängijatele kaartide jaotuse juhuslikkus. Konkreetse jaotuse olulisuse (nn. kaardiõnne) tähtsus varieerub mänguti, olles mõnedes mängudes (nagu näiteks "Linnade põletamine") määrava tähtsusega, teistes (nagu näiteks turniiribridž) praktiliselt tähtsusetu.

## Kaardimängud

## Vaata ka
*Mängukaardid

## Välislingid
*Kaardimängude loend ja andmebaas www.pagat.com
Toscana

**Toscana** (ka *Toskaana*) on maakond Kesk-Itaalias. Lõunas piirneb Toscana Lazio, idas Umbria ja Marche maakonnaga, põhjas asuvad Emilia-Romagna ja Liguuria, maakonna läänepiiri määrab Türreeni mere rannik.

## Haldus

Toscana maakond jaguneb 10 provintsiks:
# Arezzo provints
# Firenze provints
# Grosseto provints
# Livorno provints
# Lucca provints
# Massa-Carrara provints
# Pisa provints
# Pistoia provints
# Prato provints
# Siena provints

## Rahvastik

### Suuremad linnad

Firenze (368 800; 2004), Prato (178 600), Livorno (156 000), Arezzo (94 600), Pisa (88 400), Pistoia (85 200), Lucca (82 900), Grosseto (74 900), Massa (69 100), Carrara (65 300), Viareggio (63 300), Siena (54 500), Cortona (22 600)

## Majandus
Maakonna tööstus on koondunud madalikule, keskusega Pisa ja Livorno ümbruses. Mägisemal alal viljeldakse intentsiivpõllundust.

Üle maailma on tuntud Toscana oliiviõli ja vein; siinne Chianti on vahest üks tuntumaid Itaalia veine üldse.

### Transport
Toscana auto- ja raudteede sõlmpunktiks on Firenze, siit suunduvad kiirteed Pisa, Siena ja Lucca ja lõuna suunas. Piki Toscana rannikut kulgeb Via Aurelia ja kiirtee A12.

### Turism

Toscanat peetakse tihti üheks Itaalia kauneimaks piirkonnaks. Üle kogu maailma tuntud turismimagnetid on Firenze, Siena ja Pisa, San Gimignano, Cortona, Arezzo, Lucca ning Barga linnad, tugevad turismimagnetid on ka Maremma, Crete Senesi, Lunigiana ja Garfagnana piirkonnad ning Elba saar.

## Ajalugu

## Kultuur

Toscana oli Itaalia renessansi sünnikohaks, mille pärand on säilinud arhitektuuripärandis, rohketes maalides ja skulptuurides, mis on koondunud kümnetesse muuseumidesse, millest tuntuimad on Uffizi galerii ja Bargello muuseum Firenzes.
Toscanas on sündinud Leonardo da Vinci, Michelangelo ja itaalia keele isa Dante. Tänapäevane itaalia keel baseerub suuresti Toscana (eriti Firenze) dialektil tänu Toscana renessansiaja kirjanike - Dante, Francesco Petrarca, Giovanni Boccaccio, Niccolò Machiavelli ja Francesco Guicciardini prestiižile.

## Köök

### Vein
Toscana veinipiirkonnad: Chianti (DOCG), Chianti Classico (DOCG), Carmignano (DOCG), Vino Nobile de Montepulciano (DOCG), Rosso di Montepulciano (DOC), Brunello di Montalcino (DOCG), Rosso di Montalcino (DOC), Vernaccia di San Giminiano (DOCG), Bolgheri Sassicaia (DOC), Colli dell'Etruria Centrale (DOC), Sant'Antimo (DOC).

## Viited

## Välislingid
* Itaaliakeelne Toscana maakonna koduleht
Teravmokk-ninasarvik

**Teravmokk-ninasarvik** ehk **must-ninasarvik** (*Diceros bicornis*) on loomaliik kabjaliste seltsi ninasarviklaste sugukonna ninasarviku perekonnast. 

## Levila
Must-ninasarvik elab Aafrikas, sealhulgas kindla järelevalve all peamiselt rahvusparkides Keenias, Tansaanias, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Namiibias ja Zimbabwes (kaardil pruun). Varem levinud ka Sambias, Botswanas, Malawis ja Svaasimaal, kuhu on proovitud reintrodutseerida (kaardil roosa). Püsivaid tulemusi pole see tegevus andnud. Mosambiigi alal arvatakse olevat välja surnud (heleroosa). Viimati Põhja-Kameruni aladel elanud nn lääne teravmokk-ninasarviku kuulutas IUCN väljasurnuks 2011. aastal (kaardil must). Veel 18. sajandi lõpul oli liik levinud ka mujal Sahelis: Tšaadis, KAV-s, Sudaanis ja Etioopia vähem mägistel aladel, samuti Somaalias.

## Välimus ja füsioloogia
Must-ninasarviku ülamokk võimaldab esemeid haarata.  

Kõrvad on suured ja suunatavad. Silmad ei näe kaugele. Haistmine on hea. 

Ta võib joosta kuni 48 km/h.  

## Toitumine
Must-ninasarvik on taimtoiduline. Ta sööb leherikkaid taimi, oksi, võsusid, ogalisi põõsaid ja vilju. Oma konksja ülamokaga napsab ta madalatelt puudelt ja põõsastelt lehti, pungi ja võsusid.  

Must-ninasarvik aitab vähendada puittaimede hulka. Nii jääb ruumi kasvamiseks rohttaimedele, millest teised loomad toituvad.

## Käitumine
Et ninasarvik ei näe hästi, asub ta ohu korral kohe ründama. See hoiab kiskjad temast eemal.'

## Ohustatus
Must-ninasarvik on ohustatud liik, sest neid on sarvede pärast liiga palju kütitud. Sarvedest tehakse põhiliselt pistodavarsi, mis on paljudes maades jõukuse sümbol. Vastupidi levinud arvamusele ei ole tema sarvede kogus, mida kasutatakse afrodisiaakumi valmistamiseks, suur.

## Tallinna Loomaaed
Teravmokk-ninasarvik on olnud esindatud ka Tallinna loomaaias. Alates 27. aprillist 2013 elasid loomaaias isane ninasarvik Kigoma ja emane ninasarvik Kibibi. 3. juunil 2017 sündis nendele emane vasikas. See oli esimest korda nii Tallinna loomaaia kui ka endiste Nõukogude Liidu territooriumite loomaaedade ajaloos, kui loomaaias sünnib ninasarvik. Ühtlasi oli tegemist kõige põhjapoolsema ninasarvikusünniga. Kibeta elab alates 2022. aastast Dvůr Králové safaripargis Tšehhis. Kigoma ja Kibibi surid Tallinnas 2023. aastal.

## Vaata ka
*Laimokk-ninasarvik
Emilia-Romagna

**Emilia-Romagna** on maakond Itaalias. Koosneb kahest ajaloolisest regioonist, Emilia ja Romagna.

Emilia on nime saanud Vana-Rooma maantee Via Aemilia järgi, mis, ühendades Rimini rannikulinna Piacenza garnisonilinnaga, kulges läbi maakonna. Romagna ehk *Romània* on tuletatud Rooma riigi enda nimest, mille langobardid panid sellele piirkonnale ajal, kui Ravenna oli Bütsantsi Itaalia-alade pealinn.

Üheks maakonnaks ühendati Emilia ja Romagna 19. sajandil *[[risorgimento]]* ajal.

## Haldus

### Haldusjaotus

Emilia-Romagna maakond jaguneb 9 provintsiks, mis omakorda jagunevad kokku 341 vallaks.

# Città metropolitana di Bologna
# Ferrara provints
# Forlì-Cesena provints
# Modena provints
# Parma provints
# Piacenza provints
# Ravenna provints
# Reggio Emilia provints
# Rimini provints

## Rahvastik

### Suuremad linnad
Bologna (374 600; 2004), Modena (179 800), Parma (174 000), Reggio Emilia (154 900), Rimini (134 400), Ferrara (131 700), Forlì (111 400), Ravenna (142 000)
Piacenza (99 100), Cesena (93 400)

## Majandus

Põllumajandus on Emilia-Romagna olulisim majandustegevus. Kasvatatakse teravilja, kartulit, tomatit, puuvilju ja muidugi viinamarju. Kõrgelt on arenenud ka veise- ja seakasvatus. Paljudes piirkondades on praegugi sigu rohkem kui inimesi.

Tööstusest on eriti tugeval järjel toiduainetetööstus (Emila-Romagna on maailmakuulus oma köögi poolest) ja turism (eriti Aadria mere kuurordid).

## Ajalugu

Enne roomlasi asustasid sealset ala etruskid. Nende pealinna Felsina kohale rajati hiljem Bologna.

Keskajal oli võim mõjukate aadlisuguvõsade käes. Ferraras ja Modenas valitsesid d'Ested, Bolognas Bentivogliod, Riminis Malatestad, Parmas ja Piacenzas Farnesed.

## Emilia-Romagna köök

Emilia-Romagna regiooni peetakse Itaalia gastronoomiliseks keskpunktiks. Sealt on pärit sellised "kuulsused" nagu parmesani juust (*parmigiano-reggiano*), Parma sink ja palsamiäädikas.

Rohkem kui mujal Põhja-Itaalias süüakse seal pastat; eriti armastatud on kodusvalmistatud tortellinid ja lasanjed. Värsket pastat süüakse koos lihakastmega (*[[ragù]]*), koorekastmetega või riputatakse lihtsalt parmesaniga üle (*alla parmigiana*). Modena ja Parma spetsialiteediks on *bollito misto* ehk road keedetud lihast.

Romagna köök meenutab rohkem Lõuna-Itaalia oma. Emilias kasutatakse rohkelt võid, juustu, seeni ja sea- ja loomaliha. Romagna aga eelistab oliiviõli, sibulat ja küüslauku.

### Vein
Emilia-Romagna veinipiirkonnad:
* Lambrusco di Sorbana (DOC), Lambrusco Grasparossa di Gastelvetro (DOC), Lambrusco Salamino di Santa Croce (DOC), Reggiano (DOC), Albana di Romagna (DOCG), Pagadebit di Romagna (DOC).

## Viited

## Välislingid

* Itaaliakeelne Emilia-Romagna maakonna koduleht
Eduard Hämäläinen

**Eduard Hämäläinen** (sündinud 21. jaanuaril 1969 Karagandõs Kasahstanis) on Valgevene ja Soome endine kergejõustiklane (kümnevõistleja).

## Tulemused
### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
1993 hõbemedal (**8724**)
1995 hõbemedal (**8489**)
1997 hõbemedal (**8730**)

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]
1998 hõbemedal (**8587** )

### Isiklikud rekordid

AlaTulemusAeg ja koht

100 m jooks
10,50
29. mai 1994 Götzis

Kaugushüpe 
7.67
 30. mai 1993 Götzis

Kuulitõuge
16.74
 26. mai 1996 Götzis

Kõrgushüpe
2.15
1995 Nogent-Oise 

400 m jooks
46,71 
6. august 1997 Ateena 

110 m tõkkejooks
13,57 
20. august 1993 Stuttgart 

Kettaheide
52.20
11. september 1994 Talence 

Teivashüpe
5.30
 20. august 1993 Stuttgart 


Odavise
61.88
 20. august 1993 Stuttgart 

1500 m jooks
4.22,5
 24. mai 1987 Simferopol 



Kokku punkte
9278
 Isiklik rekord 8735 

 
### 10 paremat tulemust kümnevõistluses

PunktidTulemusedAeg ja koht

8735
10,50 - 7.26 - 16.05 - 2.11 - 47,63 - 13,82 - 49.70 - 4.90 - 60.32 - 4.35,09
28.–29. mai 1994 Götzis

8730
10,81 - 7.56 - 15.71 - 1.97 - 46,71 - 13,74 - 50.50 - 5.20 - 59.82 - 4.37,10
 5.–6. august 1997 Ateena

8724
10,72 - 7.05 - 15.49 - 2.09 - 47,64 - 13,57 - 49.26 - 5.30 - 61.88 - 4.39,34
19.–20. august 1993 Stuttgart

8617
10,76 - 7.54 - 16.56 - 2.00 - 47,09 - 13,79 - 47.64 - 5.20 - 55.18 - 4.44,32
31. mai – 1. juuni 1997 Götzis

8613
10,85 - 7.48 - 16.32 - 1.98 - 46,91 - 13,95 - 49.62 - 5.00 - 57.66 - 4.34,68
31. juuli – 1. august 1996 Atlanta

8604
10,74 - 7.67 - 15.99 - 2.08 - 47,41 - 13,65 - 45.20 - 4.80 - 59.98 - 4.42,82
29.–30. mai 1993 Götzis

8587
10,87 - 7.44 - 16.04 - 2.06 - 46,95 - 13,96 - 47.85 - 5.00 - 55.34 - 4.33,98
19.–20. august 1998 Budapest

8489
10,90 - 7.31 - 15.71 - 1.95 - 47,05 - 13,73 - 49.96 - 5.10 - 55.88 - 4.41,01
6.–7. august 1995 Göteborg

8483
10,84 - 7.39 - 15.07 - 2.08 - 48,61 - 14,60 - 48.68 - 5.00 - 59.98 - 4.31,29
30.–31. mai 1992 Götzis

8478
10,89 - 7.29 - 16.40 - 2.04 - 47,62 - 14,18 - 46.88 - 4.95 - 56.80 - 4.33,15
14.–15. september 1996 Talence


## Välislingid
*Hämäläineni intervjuu
Veneto

**Veneto** (veneti keeles *Vèneto*) on maakond Itaalias.

Asub Itaalia kirdeosas, piirneb Emilia-Romagna ja Lombardia maakonna, Trentino-Alto Adige ja Friuli-Venezia Giulia autonoomse regiooni ning Austria Vabariigiga.
Maakonna keskuseks on Veneetsia linn.

## Loodus

Lõuna- ja kaguosas piirneb Veneto Aadria merega, põhjaosas kõrguvad Alpid (mäekurud Rolle, Sella, Pordoi, Falzarego ja Tre Croci). Veneto alasid läbivad Po, Adige, Brenta ja Piave jõgi. Veneto järvedest on suurimad Garda, Misurina, Auronzo, Santa Croce, Pieve di Cadore ja Alleghe.

Kliima on kontinentaalne; temperatuur on kõrgem rannikul, Alpide jalamil ja Garda piirkonnas.

## Haldusjaotus

## Rahvastik

Peaaegu pool Veneto maakonna rahvastikust elab alla 10 000 elanikuga valdades. Erinevalt näiteks Lombardia Milanost ja Piemonte Torinost ei ole Venetos ülekaalukalt teiste üle domineerivat suurlinna. Enamik ametiasutusi asub Veneetsias ja Padovas.

### Suuremad linnad

Veneetsia, Padova, Verona, Treviso, Vicenza ja Rovigo.

## Majandus

Tänapäeval on Veneto tuntud veinipiirkond; arenenud on tekstiilitööstus ja põllumajandus. Suur osakaal on turismil, seda eriti Veneetsias.

## Ajalugu

Vicenza, Padova, Verona ja Treviso olid kõik Rooma-aegsed piirilinnad. 5. sajandil hakkasid aga roomaajal õitsevaid linnu laastama germaanlased.
Veneetsia vabariigi valitsuse all endine jõukus taastus. Veneto keskaegsed linnad asusid tähtsate kaubandusteede, näiteks Veneetsiat ja Genovat ühendanud Serenissima ääres. Samuti suundus sealt läbi oluline tee Brenneri kuruni, mis viis läbi Alpide põhjapoolsesse Euroopasse.
Enamik Veneto regiooni linnu allus Veneetsia valitsusele kuni 15. sajandini.

## Köök

### Vein
Veneto veinipiirkonnad: Soave (DOC), Soave Superiore (DOCG), Recioto di Soave (DOCG), Bardolino (DOC), Bardolino Superiore (DOCG), Valpolicella (DOC), Bianco do Custoza (DOC), Prosecco Conegliano di Valdobbiadene (DOC).

## Viited

## Välislingid

* Itaaliakeelne Veneto maakonna koduleht
Lazio

**Lazio** on maakond Itaalias Apenniini poolsaare keskosas. Lazio külgneb Toscana, Marche, Umbria, Abruzzo, Campania ja Molise maakonnaga ning ümbritseb täielikult Vatikani linnriiki. Maakonna keskus on Rooma.

## Loodus

Lazio läänepiir kulgeb mööda Türreeni mere rannikut. Maakonna idaossa jäävad Apenniinide Reatini, Sabini, Simbruini ja Ernici mäeahelikud. Kõrgeim tipp on Monte Terminillo (2216 m). Maakonna läänerannik on tasane. Roomast loode poole jäävad neli vulkaanigruppi: Volsini, Cimini, Sabatini ja Albani mäed. Kraatrites asub rohkesti järvi. Mäejalamite laavaga rikastatud pinnas on viljakas ning toidab sealseid oliivi- ja viinamarjaistandikke. Tivoli ja Fiuggi lähedal asuvad vulkaanilise tegevuse tagajärjel tekkinud kuumaveeallikad. Roomast kagusse, Lazio lõunapiiriks oleva Garigliano jõe juurde jäävad vulkaanilised Colli Albani mäed.

Lazio maakonnas asub mitmekesise loodusega Ciceo rahvuspark.

## Haldus

Lazio maakond jaguneb neljaks provintsiks (Frosinone, Latina, Rieti, Viterbo) ja üheks provintsi tasemel linnaks (città metropolitana di Roma Capitale), mis omakorda jagunevad 377 vallaks.

## Rahvastik

Lazios elab umbes 9% Itaalia rahvastikust. Rahvaarv oli 2003. aasta seisuga 5 145 800.

### Suuremad linnad

Rooma, Cassino, Frosinone, Latina, Ostia, Rieti, Viterbo.

## Majandus

Kergetööstus on arenenud peamiselt tänu lõunaregioonide toetusfondi Cassa per il Mezzogiorno abile. Suurima tööstuse kontsentratsiooniga on Rooma lõunapoolsed satelliitlinnad Aprilia, Pomezia ja Latina. Rooma ise on piirkonna kaubandus- ja rahanduskeskus. Suur osa Rooma elanikkonnast töötab riigiasutustes. Rooma on ka Itaalia suurim turismikeskus.

### Põllumajandus

Lazio tasandikulises lääneosas kasvatatakse maisi, nisu, köögivilja ja puuvilju ning peetakse piimakarja. Mägisematel aladel asuvad oliivi- ja viinamarjaaiad.

Peamised kalasadamad on Civitavecchia ja Gaeta.

### Transport

Lazios asuvad kaks suurt lennujaama:
* Fiumicino Leonardo da Vinci lennujaam (FCO) – rahvusvahelised lennud; Itaalia suurim lennujaam;
* Ciampino (ehk Giovan Battista Pastine lennujaam) (CIA).

Tähtsaimad kiirteed on Firenzest Roomasse ja Roomast Napolisse suunduv Autostrada del sole (A1) ja Rooma&ndash;L'Aquila ringtee (*raccordo anulare*).

## Ajalugu

Antiikajal asus Lazio alal Latium, mille järgi Lazio ongi nime saanud. Latiumi muinasmaakonda asustas pikk aega itaalikute tähtsaim hõim latiinid.

Leiud osutavad seosele varase Villanova kultuuriga. Urnid, milles säilitati surnute tuhka, näitavad omakorda terramaarekultuuri mõju. Püsiasustusest on märke alates 10. sajandist eKr. 7. sajandil eKr elasid põhja pool etruskid ja sabiinid, lõunas latiinid ja teised itaalikute hõimud.

Rooma mõju kasvades suruti etruskid ja sabiinid alla. Latium sai Rooma riigi tuumikuks ja Rooma suurlinnast kujunes Latiumi keskus.

Roomast lõunas asusid Pontini sood, kuni need need 1920. aastatel Benito Mussolini valitsusjal kuivendati.

## Köök

Lazio veinipiirkonnad: Frascati (DOC), Colli Albani (DOC), Est! Est!! Est!!! di Montefiascone (DOC).

## Viited

## Välislingid

* Lazio maakonna koduleht (itaalia keeles)
Marche

**Marche** on maakond Itaalias.

## Haldusjaotus
Marche maakond jaguneb viieks provintsiks:

## Köök

### Vein
Marche veinipiirkonnad on Verdicchio Castelli di Jesi (DOC), Rosso Conero (DOC), Rosso Piceno (DOC) ja Vernaccia di Serrapetrona (DOCG).

## Viited

## Välislingid

* Itaaliakeelne Marche maakonna koduleht
Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus

**Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus** on kergejõustiku Euroopa meistrivõistlused, mida peetakse alates 1934. aastast.

## Võistlused

## Eestlaste võidetud medalid

## Vaata ka
*Euroopa karikavõistlused kergejõustikus
*Euroopa võistkondlikud meistrivõistlused kergejõustikus
*Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus
*Kergejõustiku maailmameistrivõistlused

## Välislingid
*Võistluste info Euroopa kergejõustikuliidu kodulehel
2006. aasta Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus

**2006. aasta Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus** olid XIX Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus. Need toimusid 6.–13. augustil 2006 RootsisGöteborgis.

### Mehed
#### [[100 m jooks|100 m]]

*Eeljooksud ja finaal

#### [[200 m jooks|200 m]]

*Eeljooksud ja finaal

#### [[400 m jooks|400 m]]

*Eeljooksud ja finaal

#### [[1500 m jooks|1500 m]]

*Eeljooksud ja finaal

#### [[10 000 m jooks|10 000 m]]

*Finaal

#### [[400 m tõkkejooks]]

*Eeljooksud ja finaal

#### [[3000 m takistusjooks]]

*Eeljooksud ja finaal

#### [[20 km käimine]]

#### [[50 km käimine]]

#### [[Kõrgushüpe]]

*Kvalifikatsioon ja finaal

#### [[Kaugushüpe]]

*Kvalifikatsioon ja finaal

#### [[Kuulitõuge]]

*Kvalifikatsioon ja finaal

Andrei Mihnevitš, Juri Bilonog ja Ville Tiisanoja diskvalifitseeriti positiivse dopinguproovi tõttu.

#### [[Kettaheide]]

*Tulemused

#### [[Vasaraheide]]

*Kvalifikatsioon ja finaal

#### [[Odavise]]

*Kvalifikatsioon ja finaal

#### [[Kümnevõistlus]]

*Üksikalade tulemused

### Naised
#### [[100 m jooks|100 m]]

*Eeljooksud ja finaal

#### [[200 m jooks|200 m]]

*Eeljooksud ja finaal

#### [[400 m jooks|400 m]]

## Välislingid

* 2006. aasta Euroopa meistrivõistluste koduleht
Córdoba (täpsustus)

**Córdoba** võib tähendada järgmist:

* Córdoba, linn Hispaanias 
* Córdoba (Argentina), linn Argentinas
* Córdoba (Durango), linn Mehhikos Durango provintsis 
* Córdoba (Veracruz), linn Mehhikos Veracruzi provintsis 
* Kordoba (*córdoba*), Nicaragua rahaühik

## Vaata ka
* Kordoba
* Cordova
Umbria

**Umbria** on maakond Itaalias. Umbria piirneb läänes Toscana, idas Marche ja lõunas Lazio maakonnaga.
Umbria on üks väheseid Itaalia maakondi, millel ei ole merepiiri.

Umbriat kutsutakse Itaalia roheliseks südameks *il cuor verde d'Italia*.

## Loodus

Umbria on künklik ja mägine maa. Idas kõrguvad Apenniinid, kõrgeim punkt on Marche maakonna piiril asuv Mount Vettore (2476 m). Suurim jõgi on Tevere, lääneosas laiub Trasimeno järv, mis on Itaalias suuruselt neljas.

Umbrias asub 1993. aastal rajatud Monti Sibillini rahvuspark.

## Haldusjaotus
Umbria maakond jaguneb kaheks provintsiks, mis omakorda jagunevad kokku 92 vallaks.
* Perugia provints
* Terni provints

## Rahvastik

### Suuremad linnad
Assisi, Città di Castello, Deruta, Foligno, Gubbio, Montefalco, Narni, Norcia, Orvieto, Perugia, Spoleto, Terni, Todi.

## Ajalugu
Umbria on nime saanud seal alates 6. sajandist eKr elanud umbrite hõimu järgi. Hiljem hõivasid Umbria alad etruskid ja roomlased.

Keskajal asutasid langobardid sinna Spoleto hertsogiriigi. 13. sajandiks oli enamus maakonnast killustunud linnriikideks; hiljem ühendati need Paavstiriigiga ning jäid selle koosseisu kuni Itaalia ühendamiseni 1860. aastal.

## Umbria köök
Norcia linn on tuntud mustade trühvlite poolest. Neid kasutatakse palju ka kohalikus köögis pasta-, liha- ja munatoitude juures, aga ka näiteks *[[pecorino al Tartufo]]* juustu valmistamisel. Kuulsad on ka Norcia soolaliha ja Castelluccio läätsed.

Umbria köök on lihtne ja rustikaalne, pearolli mängivad pastad ja liharoad &ndash; eriti sea- ja lambaliha, millest valmistatakse suurepäraseid sinke ja salaamisid. Kuulsaim liharoog on täidetud piimapõrsas, *[[la porchetta]]*.

### Vein
Umbria veinipiirkonnad: Orvieto (DOC), Montefalcio Sagrantino (DOCG), Torgiano Rosso Riserva (DOCG).

## Viited

## Välislingid
* Umbria maakonna koduleht (itaalia keeles)
Sudoku

**Sudoku** (jaapani 数独 (*sūdoku*)) on loogikal põhinev numbrimäng. 

Tavaliselt koosneb mäng 9×9 ruudustikust, mis on jaotatud omakorda 3×3 ruutudeks (regioonideks). Ruudustik tuleb täita numbritega 1–9 nii, et üheski reas, veerus ega regioonis ükski number ei kordu.

Kuigi esimene sudoku avaldati USA-s 1979. aastal, saavutas see suure populaarsuse 1986. aastal Jaapanis ja levis laialdaselt maailmas alles aastal 2005.

Sudokute levikut soodustavad rahvusvahelised ajakirjanduskontsernid. Varem avaldati paljudes ajakirjandusväljaannetes ristsõnu, kuid need on kasutatavad ainult ühes keeleruumis. See-eest sudoku keeleruumist ei sõltu. Sudokuid on ka palju lihtsam arvutiprogrammidega teha, mistõttu on sudokuid odavam koostada kui ristsõnu.

## Eesti parimad
Eesti parimad sudoku mängijad on Tiit Vunk (maailmameister 2016 ja 2022) ja Jaanus Laidna.

## Välislingid
* Online sudoku
* Michael Mephami Sudokulisti sudoku-uudised (*inglise keeles*)
* Eesti meistrivõistlused sudokute lahendamises
### Sudokuid internetis lahendamiseks
* Sudoku Eesti Päevalehes
* Platvorm sudokus(ingl k) rahvusvaheliselt konkureerimiseks. Saadaval ka prantsuse, saksa ja itaalia keeles
* Sudoku Õhtulehes
Apocalyptica

**Apocalyptica** on Soome hevimuusikat esitav instrumentaalansambel, mis esitab oma lugusid tšellodel.

Ansambel sai tuntuks USA hevibändi Metallica kaveritega, mis olid nende esimesel albumil "Plays Metallica By Four Cellos" ning said sooja vastuvõtu. 

Ansambli asutasid Helsingi Sibeliuse Akadeemia üliõpilased, kes olid tüdinud vaid klassikalise muusika mängimisest. Hiljem on nad peale Metallica lugude töödelnud ja uues võtmes esitanud ka Edvard Griegi, Pantera, Sepultura ja paljude teiste loomingut. 

## Koosseis
* Eicca Toppinen (Eino Toppinen) (tšello)
* Paavo Lötjönen (tšello)
* Perttu Kivilaakso (tšello)
* Mikko Sirén (trummid)

## Diskograafia
### Albumid
*"Plays Metallica by Four Cellos" (1996) 
*"Inquisiton symphony" (1998) 
*"Cult" (2000) 
*"Cult Special Edition" (2001) 
*"Best of Apocalyptica" (2002) (ainult Jaapanis) 
*"Reflections" (2003) 
*"Reflections Revised" (2003) 
*"Apocalyptica" (2005)
*"Worlds Collide" (2007)
*"7th Symphony" (2010)
*"Shadowmaker" (2015)
*"Cell-0" (2020)
*"Plays Metallica Vol. 2" (2024)

### Singlid
* "Apocalyptica" (1996)
* "Harmageddon"
* "Path, Vol. 2" (2001)
* "Hope, Vol. 2" (2002)
* "Faraway, Vol. 2" (2003)
* "Seemann" (2003)
* "Bittersweet" (2004)
* "Wie Weit/How Far" (2005)
* "Life Burns" (2005)
* "Repressed" (2006)
* "I'm not Jesus" (2007)
* "S.O.S. (Anything But Love)" (2007)
* "I Don't Care" (2008)
* "End of Me" (2010)
* "Broken Pieces" (2010)
* "Not Strong Enough" (2010)
* "Cold Blood" (2015)
* "Sin In Justice" (2015)
* "Me melkein kuoltiin" (feat. Sanni & Tippa) (2019)
* "Rise" (2019)
* "En Route To Mayhem" (2019)

### DVD-d
*"Live" (Münchenis) (2001) 
*"Reflections" (2003) (lisa albumile "Reflections Revised") 
*"The Life Burns Tour" (2006) (kontsert Düsseldorfis + videomaterjal)

## Välislingid

* Apocalyptica koduleht (*inglise ja saksa keeles*)
Spaa

**Spaa** ehk **vesiravila** (inglise keeles *spa*) on tavaliselt meditsiinilisel või vaba aja veetmise eesmärgil rajatud asutus, kus pakutakse tervistavaid kuumavee-, külmavee- või mineraalveevanne.

Traditsiooniliselt on spaaks nimetatud kohta, kus vesi on usutavasti tervistava toimega. Tavaliselt on sellisteks kohtadeks kuumaveeallikad ning suur mineraalainesisaldusega veekogud. Keeleteadlased arvavad, et sõna on tuletatud Belgia linna Spa järgi, mis on lühendatud väljendist *Salus Per Acquam*.
Tänapäevane spaa võib olla luksuskuurort või kuurorthotell, mis asub loodusliku terviseallika lähedal või sisaldab tervistavaid tehisallikaid, vesimassaaži võimalusi, mullivanne jms.

Teise versiooni järgi on sõna aluseks Belgia külakese Spa nimi. Tänu oma raviallikatele oli see küla kuulus juba keskajal. Prantsusmaa ja Belgia vahelise sõja ajal püüdis kumbki pool hoida Spa külakest just oma tagalas. Öö varjus saadeti haavatud käsu korras kolmeks-neljaks tunniks allikatesse lebama ja hommikuks olid nad taas võitlusvõimelised.

Tänapäeval võiks vastata, et "spa" on ladinakeelse fraasi *sanitas pro aqua* ('tervis vee kaudu') lühend. Tänapäevases sõnavaras tähendab spaa kohta, kus on parimad võimalused tervenemiseks, profülaktikaks ja taastumiseks. Mitmesuguste protseduuride abil turgutatakse väsinud ja stressist vaevatud inimeste ihu ja hinge. Tervele aga annavad SPA protseduurid jõudu ja energiat veelgi juurde.

## Vaata ka
*Spaaturism
Ernst Blumbach

**Ernst Blumbach** (22. veebruar (vkj) 1863 Paide – 30. jaanuar 1929 Tallinn) oli eesti päritolu Venemaa sõjaväelane (kindralmajor) ja hüdrograaf.

## Elulugu
Ernst Blumbach sündis 1863. aastal Paides käsitöölise perekonnas. Kaotas varases nooruses isa ja ema ning teda kasvatas Peterburis elanud onu. Blumbach omandas hariduse Peterburi 6-klassilises progümnaasiumis, mille lõpetamise järel 1879 astus mereväe tehnikakooli (hilisema nimetusega Keiser Nikolai nimeline Mereväe Inseneride Kool). 

Mereväe tehnikakooli lõpetamise järel 1883. aastal mereväe lipniku auastmes suunati Blumbach navigatsiooniohvitserina keisriririigi sõjalaevastikku. Tema teenistus möödus mitmel sõjalaeval: Krasnaja Gorka 1892–1893, õppelaevad Morjak ja Vernõi 1894–1896, miiniristleja Abrek 1897–1898 ning soomuslaev Admiral Ušakov 1899–1902.

Alates 1902. aastast teenis ta Kroonlinna observatooriumi astronoomi vanema abina, kus teenistuse ajal ülendati ta 1909. aastal mereväe polkovnikuks. Ta töötas kartograafia ja hüdrograafia alal ning oli meremagnetismi asjatundja.

1913. aastal viidi Blumbach üle teenistust jätkama hüdrograafide korpusse ja nimetati Sevastopoli observatooriumi astronoomi vanemaks abiks. Sevastopolis teenis ta Esimese maailmasõja ajal ning ka pärast revolutsiooni. Ajutine Valitsus ülendas Blumbachi 1917. aastal kindralmajoriks. 

Vene kodusõja ajal, viibis Blumbach Sevastopolis, mis oli Anton Denikini ja Peter von Wrangeli vägede kontrolli all.

Kaotuse järel Vene kodusõjas ja Wrangeli armee evakueerimisega Krimmist 1920. aastal lõppes ka Blumbachi teenistus Venemaa heaks. Aastatel 1920–1923 elas ta Jugoslaavias, kuni 1923. aasta kevadtalvel õnnestus tal Eestisse naasta.

Eestis võeti Blumbach kui tunnustatud spetsialist vanema hüdrograafina kohe Eesti kaitsevägede staabi IV, topo-hüdrograafia osakonna teenistusse. 1927. aastal nimetati Blumbach vanemaks kartograafiks, tema ülesandeks jäi peamiselt magnetismialased uuringud ja arvutused Tallinna ümbruses ning Saaremaal. Ta avaldas hulga artikleid erialaajakirjades ning suuremaks tööks oli osalus Eesti merekaartide koostamisel ja noorte mereväeohvitseride õpetamine ja ettevalmistamine.

Ernst Blumbach suri 30. jaanuaril 1929 ja ta maeti Nõmmele Hiiu-Rahu kalmistule.

## Kirjandus
*J. Kukelmann. Ernst Blumbach †. Vaba Maa, 17. veebruar 1929, nr 41, lk 9.
*Harri Jõgi, “Eesti soost kindralid. Teatmik”, Kirjastus Sisekaitseakadeemia, 1999, lk 22

## Välislingid
*Leho Lõhmus, Ernst Blumbach - Eesti päritolu vene kindral, Nõmme Sõnumid, 12. veebruar 2013
*Ohvitseride andmebaas
S&M (Metallica)

**"S&M"** (lühend sõnadest *Symphony and Metallica*) on Metallica üheksas album, mis sisaldab koos San Francisco sümfooniaorkestriga antud kontserdi salvestist. 

Sümfooniaorkester, mida juhatas dirigent Michael Kamen, esitas koos bändiga Metallica varasemaid hittlugusid ning kaks uut lugu. Album salvestati 21.–22. aprillil 1999 USA California osariigis Berkeleys.

Albumist sai Metallica teine duubelalbum. See on viimane album, millel basskitarri mängib Jason Newsted.

Sümfooniaorkestri seaded Metallica lugudest tegi Michael Kamen.

## Lood
### Plaat 1

### Plaat 2
Püha Graal

**Püha Graal** on keskaja legendide müütiline reliikvia, väidetavate imettegevate omadustega anum, levinuima variandi järgi karikas või peeker, mida kasutas Kristus pühal õhtusöömaajal.

Legendi kohaselt Arimaatia Joosep kogus sellesse nõusse ristil rippuva Kristuse vere ning tõi selle Britanniasse, kus pani aluse graali salajaste valvurite järgnevusele. Sõna "graal" on tõenäoliselt vanaprantsuse mugandus ladina sõnast *gradalis*, mis tähistas teatud toidunõud. Hiliskeskaja kirjamehed mõtlesid välja alternatiivse etümoloogia, mille järgi *san grial* ('püha graal') on moonutus sõnapaarist *sang rial* ('kuninglik veri'). Seda sõnamängulist tõlgendust on hilisemal ajal ära kasutanud mitmed ajalooliste vandenõuteooriate püstitajad.

Keskaja legendides ja rüütliromaanides asub Püha Graal Montsalvage'i mäel Graali lossis, kus seda valvavad vagad rüütlid. Graali otsingud moodustavad olulise osa kuningas Arthuriga seotud legendidetsüklist. Tõenäoliselt on graali müüdi puhul tegu keldi legendide ja kristliku pärimuse sulamiga, mis täiesti puudub idakristluse mõjuvälja jäänud rahvastel.

Kirjasõnasse jõudis graali legend esmakordselt Prantsusmaal 12. sajandi lõpul (Chrétien de Troyes' rüütliromaanid ja Robert de Boroni poeemid); hilisemates teostes omandas see järjest rohkem müstilisi jooni. Teine osa graalialast kirjandust keskendus selle oletatavale ajaloole. Selle omanikeks on peetud näiteks templirüütleid.

Mitmes Euroopa kirikus on karikaid, mida on peetud Pühaks Graaliks. Genovas asub rohelisest Egiptuse klaasist anum *sacro catino*, mida alates 13. sajandist on Pühaks Graaliks peetud. Teine tuntud pretendent Püha Graali tiitlile on Valencia katedraalis asuv ahhaadist armulauakarikas *santo cáliz*.

Kaasaja huvi Püha Graali olemuse ja saatuse vastu aitasid taasäratada Dante Gabriel Rosetti, Alfred Tennysoni ja Richard Wagneri teosed. Kuningas Arthuri ja ümarlaua rüütlite graaliotsinguid on kujutatud nii tõsises kui ka koomilises võtmes. Tänapäeva popkultuuris võidakse piltlikult Pühaks Graaliks nimetada mistahes üllast ja raskesti saavutatavat eesmärki.

Michael Baigent, Richard Leigh ja Henry Lincoln väidavad raamatus "Püha veri, püha graal", et Jeesusel oli Maarja Magdaleenaga laps(i), kelle vereliin jätkus merovingide kuningasoo kaudu tänapäevani. Sarnast mõttearendust kasutas Dan Brown oma bestselleris "Da Vinci kood".

Püha Graaliga mõneti sarnased mütoloogilised esemed on näiteks küllusesarv ja Sampo.

## Välislingid
*Tekste ja pilte Pühast Graalist (inglise k)
*Püha Graal katoliku entsüklopeedias (inglise k)