Kuumalaine

**Kuumalaine** on tavalisest märksa kõrgemate välisõhu temperatuuridega ajavahemik. Kuumalaine kriteeriumid on riigiti erinevad.

Eestis loetakse kuumalaineks seda, kui vähemalt kolmel järjestikusel päeval tõuseb ööpäeva maksimaalne õhutemperatuur üle 27 kraadi või kui vähemalt kolmel järjestikusel päeval on ööpäeva keskmine temperatuur üle 20 kraadi. Kuumalaine temperatuurikriteeriumile vastavaid päevi kutsutakse kuumapäevadeks. Kuumalaine on seega vähemalt kolm järjestikust kuumapäeva. 
Eeltoodud kuumalaine ja kuumapäeva definitsioonid kehtivad alates 2020. aastast, varem oli Eestis kuumalaine temperatuurikriteerium kõrgem (ööpäeva maksimaalne õhutemperatuur üle 30 kraadi).

Eestis on keskmiselt kolm kuni viis kuumalainet aastas. Aasta pikima kuumalaine kestus jääb harilikult viie kuni kaheksa päeva vahele. Kuumalainega päevade keskmine arv aastas on Eestis umbes 15...22 päeva. Harilikult esinevad kuumalained siin juulis ja augustis, harvem juunis ja mais. Kuumapäevi on esinenud ka septembris ja aprillis. 

## Tekkemehhanism
Kuumalaine võib tekkelt olla advektiivne, kui kuum õhumass saabub siia soojemast (nt troopilisest) piirkonnast, või adiabaatiline, kui lokaalse kõrgrõhkkonna keskmes laskuv õhumass adiabaatiliselt soojeneb.

## Mõjud
Kuumalained on elusorganismidele ohtlikud ning võivad põhjustada terviseprobleeme ja ennaksurmi. Üldiselt on inimesel kuiva kuuma kergem taluda kui niisket kuuma. Kuumalained võivad tekitada põuda, ikaldusi (ja seeläbi näljahäda), soodustada metsatulekahjusid ja maastikupõlenguid, kahjurite levikut, majanduses tööviljakuse langust, seadmete rikkeid ja elektrikatkestusi. Lennunduses põhjustab kuumalaine õhusõiduki maksimaalse lubatud stardikaalu vähenemist ja sellega mittearvestamine on põhjustanud mitmeid lennuõnnetusi.

## Maailm
Globaalne soojenemine toob kaasa kuumalainete intensiivsuse ja sageduse kasvu. Samas võib kuumalainete sageduse kasv olla tingitud ka muudest asjaoludest, näiteks kuumalaine temperatuurikriteeriumi alandamisest (nagu see toimus Eestis 2020. aastal, mistõttu Eesti varasemat statistikat värskemaga võrreldes tuleb tähelepanu pöörata sellele, millise temperatuuri juures on iga konkreetne kuumalaine registreeritud).

Euroopa 2003. aasta kuumalaine puhul hinnati hukkunute arvuks umbes 72&nbsp;000 inimest ja 2010. aasta Venemaa kuumalaine (mis kutsus esile ulatuslikud maastikupõlengud) puhul hinnati hukkunute arvuks üle 55&nbsp;000 inimese.

### 2015

### 2019
2019. aasta suvel tõusis õhutemperatuur Indias ja Pakistanis kuni poolesaja kraadini Celsiuse järgi.


## Kuumalained 1901–2010


## 2021
### Venemaa
Moskva õhutemperatuur (34,8&nbsp;°C) ületas 2021. aasta 23. juunil 1901. aastal registreeritud rekordtemperatuuri, milleks oli 34,7&nbsp;°C.

### Kanada

2021. aasta juuni lõpul mõõdeti Lyttonis Briti Columbias Kanadas rekordiline õhutemperatuur 46,6&#160;°C.

## 2022
* 2022. aasta Euroopa kuumalained
* Ühendkuningriigi 2022. aasta kuumalaine

## 2023
*Kerberose kuumalaine

## Vaata ka
* Külmalaine

## Viited

## Välislingid

* Esimene kuumalaine, Riigi Ilmateenistus, 8. juuni 2011
* Ettevaatust – kuumalaine!, Virumaa Teataja, 9. juuni 2011
* Alys Davies. Heatwave: Warnings of 'heat apocalypse' in France. *[[BBC News]]*, 18. juuli 2022