open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Norra ja Venemaa piir

**Riigipiir Norra ja Venemaa** vahel koosneb 197,7 km pikkusest maapiirist Norra ja Venemaa vahel. Lisak on Varangerfjordis 23,2 kilomeetri pikkune merepiir. Samuti on piir kahe riigi territoriaalvete vahel Barentsi merel ja Põhja-Jäämerel.

Aastatel 1944–1991 oli see piir Norra ja Nõukogude Liidu vahel. Euroopa maanteel 105 on üks piiriületuspunkt. Norra poolt teostab järelevalvet garnison ja see on Norra piirikomissari jurisdiktsiooni all, Venemaa poolt aga Venemaa piirivalveteenistus.

Piiri määratleti lepingus 1326 ja eraldati, milliseid saami osi Norra ja Venemaa maksustada võivad. Piirijoon määratleti 1826. aastal lepinguga ja jääb sisuliselt samaks piiriks ka tänapäeval. 1944 tekkis Norra – Nõukogude Liidu piir. Külma sõja ajal oli piir üheks kahest Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) ja Nõukogude Liidu vahel, teine oli Nõukogude Liidu ja Türgi piir. Aastatel 1991–1999 oli see ainus piir Venemaa ja NATO vahel. See on Norra noorim muutmata piir. Alates 1960. aastatest on kahe riigi territoriaalvete vahelise piiri osas olnud lahkarvamusi, aga see lahenes piiritluslepinguga 2010.

**Piirijoone leping Venemaaga**

Läbirääkimisi seoses merepiiriga alustati 1970. 1975. aastal leppisid mõlemad riigid kokku moratooriumis, mis keelas vaidlusaluses piirkonnas nafta ja gaasi varu uurimise. 1978. aastal allkirjastati kalandust reguleeriv ajutine leping.

27. aprillil 2010 teatati Oslos, et Barentsi mere territoriaalne vaidlus on lahendatud. Leping on kompromiss, mis jagab vaidlusaluse ala kaheks ligikaudu võrdse suurusega osaks. Leping allkirjastati Murmanskis 15. septembril 2010. Norra parlament kiitis lepingu 8. veebruaril 2011 ühehäälselt heaks. 30. märtsil hääletas ratifitseerimise toetamist ka Venemaa riigiduuma ning lepingu ratifitseerimise seadusele allkirjastati 8. aprillil 2011. Pärast mõlema riigi poolt ratifitseerimist oli enne selle jõustumist 30-päevane ooteaeg. Leping jõustus 7. juulil 2011, lõpetades 41 aastat kestnud piiritüli.

Lepingus on sätestatud kalandusalase koostöö tingimused, nähes ette Barentsi merel kalastamise ühise reguleerimise mehhanismi säilitamise. Lepingus määratletakse ka koostöö põhimõtted maavara maardlate uurimisel. Merepiiri ületavat maardlat võib tervikuna kasutada ainult kahepoolse kokkuleppe alusel. Piirileping on majanduslikult oluline, kuna see võimaldab geoloogiliste uuringute ja süsivesinike puurimist läbi viia varem vaidlustatud piirkonnas. Piirkond asub ühest maailma suurimast maagaasimaardlast läänes. Norra ettevõte sõlmis lepingu, et alustada piirkonna Norra osa uurimist, esmane seismiline uuring Norra uues merevööndis algas 8. juulil 2011.

## Välislingid

*Piirijoone leping Venemaaga
Guillaume Le Gentil

**Guillaume Joseph Hyacinthe Jean-Baptiste Le Gentil de la Galaisière** (12. september 1725 – 22. oktoober 1792) oli Prantsuse astronoom.

Le Gentil avastas Messier' kataloogi objektid Messier 8, Messier 32, Messier 36 ja Messier 38. Ta oli ka esimene astronoom, kes kataloogis tumeda udukogu kui vaatles Luige tähtkujus asuvat udukogu Le Gentil 3. Ta oli ka Prantsuse Teaduste Akadeemia liige.

Le Gentil osales Mihhail Lomonossovi organiseeritud rahvusvahelises projektis, mille eesmärgiks oli mõõta Maa ja Päikese vaheline kaugus, vaadeldes maailma eri paigust Veenuse liikumist üle Päikese. Sellised liikumised on paaridena 8-aastase vahega, kuid iga sellist paari eraldab järgmisest 121 või 105 aastat. Le Gentil mõlemad katsed seda vaadelda ebaõnnestusid. Le Gentil saabus Prantsusmaale tagasi 11 aastat pärast lahkumist ning avastas, et ta oli vahepeal surnuks kuulutatud. Ta õnnestus surnuks kuulutamine tühistada ja elas veel 21 aastat.

## Viited
Sashori

**Sashori** (სასხორი) on küla Gruusias Mtshetha-Mthianethi piirkonnas Mtshetha rajoonis.

2014. aastal elas seal 332 inimest.
Luurelennuk

**Luurelennuk** on sõjalennuk, mis on projekteeritud või kohandatud teostama õhuluuret.

Luurelennuk võib õhuluurel pildistada sihtmärke ning teostada signaalluuret. Kaasaegne tehnoloogia võimaldab mõnel lennukil ja droonil teostada lisaks tavalistele luurelendudele ka luuret reaalajas.

Enne radari leiutamist sõltusid sõjaväed vaenlase vägede paiknemise ja liikumise tuvastamisel luurelennukitest. Pärast külma sõda on õhuluurel kasutatud peamiselt satelliite ja luurelennukite tähtsus on vähenenud.

## Viited
Ludmila Kazarjan

**Ljudmila Kazarjan** (ka **Ljudmila Loginova Kazarjan**, sündinud 1961) on Eestis elav luuletaja, publitsist ja teaduse populariseerija. 

Aastast 1973 elab ta Tartus. Ta lõpetas 1978. aastal Tartu VI Keskkooli ja 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli vene keele ja kirjanduse erialal. 

## Tunnustus
2016 Kultuurkapitali laureaat pikaajalise töö eest kirjanduse valdkonnas ja Maastiku luulefestivali korraldamise eest

## Viited

## Välislingid
* Николай Караев, «Капитал культуры» наградил Людмилу Казарян за Ландшафтный фестиваль поэзии, Postimees, 9. märts 2017 (vene keeles)
16K

**16K** on aastal 2020 üks võimalikke pildi kuvamise standardeid tulevikus, eraldusvõimega nt 15360 × 8640 ehk 2x8K UHDTV.

## Viited
Munasseened

**Munasseened** (*Oomycota*) on ebatõelised seened, ega kuulu seente riiki. Samas on munasseeni varem oma niitja niidistiku moodustumise tõttu seenteks peetud. 

Sellesse hõimkonda kuulub rohkem kui 500 liiki munasseeni, nende hulgas mitmed taimekahjustajad.

## Paljunemine
Munasseened võivad paljuneda nii suguliselt kui ka mittesuguliselt.

## Klassifikatsioon
Munasseente klass koosneb järgmistest seltsidest:

* *[[Albuginales]]*
* *Leptomitales* – lülihallikulaadsed
* *[[Myzocytiopsidales]]*
* *[[Olpidiopsidales]]*
* *Peronosporales* – ebajahukasteliselaadsed
* *[[Pythiales]]*
* *[[Rhipidiales]]*
* *[[Salilagenidales]]*
* *[[Saprolegniales]]*
* *[[Sclerosporales]]*

## Viited
Coffeeshop

***Coffeeshop*** (hollandi keeles 'kohvipood, kohvik') on asutus Hollandis, kus vastava loa olemasolul on lubatud müüa marihuaanat.

Hollandi oopiumiseaduse (*Opiumwet*) kohaselt on marihuaana müük "ebaseaduslik, aga mitte karistatav". Seda seadust ei rakendata asutustes, mis peavad kinni järgmistest reeglitest:

* reklaamimise keeld
* tugevate narkootikumide (kokaiin, heroiin) müügi keeld
* alla 18-aastasi ei tohi lubada *coffeeshop*idesse
* ainet tohib müüa ühele isikule kuni 5 grammi päevas
* korraga võib laos olla kuni 500 grammi kanepit
* ei tohi häirida avalikku korda

Paljud *coffeeshop*id serveerivad ka toitu ja jooke. Alkoholi müük *coffeeshop*ides on keelatud. *Coffeeshop*id peavad paiknema koolidest vähemalt 250 meetri kaugusel.

Hollandi linnad saavad ise otsustada oma *coffeeshop*i-poliitika üle. Mõni linn ei luba neid üldse: enamik neist linnadest on kas protestantlike parteide võimu all, või asuvad Belgia või Saksamaa piiril ega soovi narkoturiste. Linnad saavad ka otsustada, kas lubada turiste *coffeeshop*idesse või mitte. Mõned lõunaprovintside linnad näiteks ei luba, samas kui Maastrichtis on lubatud, kuid kõik kohalikud *coffeeshop*id peale ühe on võtnud vastu vabatahtliku nõusoleku, mille kohaselt lubatakse *coffeeshop*idesse ainult kohalikke elanikke, teisisõnu neid, kes elavad kuni 150 kilomeetri raadiuses, kaasa arvatud Belgia ja Saksamaa kodanikud.
Annemäe tee

**Annemäe tee** on tänav Rakveres, linna lääneosas. Kaugus Rakvere keskväljakust on linnulennult üle 900 meetri. 

Tänav saab alguse Rakvere Vanalinna linnaosast,Vallimäe oosi lääneküljel, ning lõpeb Rakvere linna läänepiiril. Annemäe tee algab Tõusu tänava ristmikult ja ristub seejärel põhja poolt Vallikraavi tänavaga ning lõuna poolt Vahtra puiesteega. Vallikraavi tänava ristmikust Rakvere linn piirini on ta piiritänavaks Vallimäe ja Tammiku linnaosa vahel.

Annemäe tee on pikkusega 369 meetrit ja keskmise laiusega 16 meetrit. Selle ääres asuvad ühepereelamud ning kaks puistut (Annemäe tee 1 ja Vallimäe tee 5). Tänava alguses paikneb põhjaküljel (Tõusu tn 13) postmodernistlik ridaelamu, mille arhitektuurne lahendus on koostatud endise, seal asunud palvemaja motiividel arhitektuuribüroos Künnapu & Padrik.

## Viited
María Dueñas

**María Dueñas Vinuesa** (sündinud 1964. aastal Puertollanos) on hispaania kirjanik. Ta sai tuntuks 2009. aastal ilmunud esikromaaniga "El tiempo entre costuras" ("Õmblejanna Madriidist"), millest sai üks suurema läbimüügiga hispaania kirjandusteoseid ja mida on tõlgitud rohkem kui 25 keelde.  

## Elukäik
María Dueñas Vinuesa sündis 1964. aastal Puertollanos Ciudad Reali provintsis seitsmeliikmelises peres. Praegu elab ta Cartagenas koos abikaasa Manuel Ballesterosega, kes töötab ladina keele professorina ning kellega tal on kaks last. 

María Dueñasel on doktorikraad inglise filoloogias ning ta töötab õppejõuna Murcia Ülikoolis. Varem on ta õpetanud ka Põhja-Ameerika ülikoolides ning osalenud ühekordsetes haridus-, kultuuri- ja kirjastusprojektides. 

Tema edukas debüütromaan "El tiempo entre costuras" (2009) esilinastus teleseriaalina 2013. aastal telekanalil Antena 3.  Esimese auhinna, Premio Ciudad de Cartagena de Novela Histórica, pälvis ta oma menuraamatu eest 2010. aastal.  Järgmisel aastal võitis see kirjanduse kategoorias Premio de Cultura 2011 de Madridi auhinna. 

Eesti keeles ilmus raamat "Õmblejanna Madriidis" Toledo kirjastuse väljaandel 2016. aastal, selle on tõlkinud Kristiina Raudsepp ja Mari Laan.

María Dueñas on end kirjanikuna realiseerinud ka teostega "Misión olvido" (2012) ja "La templanza" (2015), mis oli 2015. aasta suurima läbimüügiga raamat ning mille Atresmedia tõi 2020. aastal Amazon Prime Video platvormil ekraanile seriaalina.  2018. aastal ilmus tema romaan "Las hijas del Capitán". 

2020. aastal pälvis ta Aragón Negro kirjandusfestivalil aupreemia. 

## Teosed
* "Õmblejanna Madriidist" ("El tiempo entre costuras" 2009), Temas de Hoy (Grupo Planeta)
* "Misión Olvido", Temas de Hoy (2012)
* "La templanza", kirjastus Planeta (2015)
* "Las hijas del Capitán", kirjastus Planeta (2018)

## Auhinnad
* Premio Ciudad de Cartagena de Novela Histórica (2010)
* Premio Cultura de la Comunidad de Madrid, kirjanduse kategooria (2011)
* Premio El Corte Inglés "Un año de libros", aasta autor (2018)
* Premio de Honor del Festival Aragón Negro (2020)

## Viited
Ievan polkka

**"Ievan polkka"** ('Eva polka') on populaarne soome laul, mille sõnad avaldas Eino Kettunen 1928. aastal. Laulu lauldakse tugevas Savo murdes. Laul kõneleb noorest tüdrukust Evast, kes hiilib peole polkat tantsima.

Laul oli väga populaarne pärast teist maailmasõda, kuid kaotas tähelepanu 1970. ja 1980. aastatel. Huvi laulu vastu tõusis uuesti 1990. aastatel, kui ansambel Loituma esitas seda *[[a cappella]]* versioonina.

## Esitajaid
*Matti Jurva (1937)
*Jorma Ikävalko (1950)
*Arttu Suuntala (1966)
*Pauli Räsänen (1972)
*Loituma (1995)
*Korpiklaani (2012)

## Vaata ka
*Смоленский гусачок

## Viited

## Välislingid
*Loituma: Ievan Polkka (Yle, Elävä arkisto)
Ingrida Šimonytė valitsus

**Ingrida Šimonytė valitsus** on pärast novembris 2020 peetud parlamendivalimisi Ingrida Šimonytė moodustatud Leedu Vabariigi valitsus. President Gitanas Nauseda nimetas Šimonytė peaministriks oma dekreediga 24. novembril 2020. Valitsus astus ametisse 10. detsembril 2020. Valitsuse moodustavad Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid (9 ministrit), Vabaduserakond  (3 ministrit) ja Liberaalne Liikumine (2 ministrit).

## Valitsuse koosseis
Valitsusse kuuluvad järgmised ministrid:

*Peaminister – Ingrida Šimonytė
*Energeetikaminister – Dainius Kreivys
*Haridus-, teadus- ja spordiminister – Jurgita Šiugždinienė
*Justiitsminister – Evelina Dobrovolska
*Keskkonnaminister – Simonas Gentvilas 
*Kultuuriminister – Simonas Kairys
*Majandusminister – Aušrinė Armonaitė
*Põllumajandusminister – Kęstutis Navickas
*Rahandusminister – Gintarė Skaistė
*Riigikaitse minister – Arvydas Anušauskas
*Siseminister – Agnė Bilotaitė
*Sotsiaalhoolekande- ja tööminister – Monika Navickienė
*Tervishoiuminister – Arūnas Dulkys
*Transpordi- ja sideminister – Marius Skuodis
*Välisminister – Gabrielius Landsbergis

## Vaata ka
*Leedu peaminister
*Leedu valitsusjuhtide loend

## Viited
Aida tänav (Pärnu)

**Aida tänav** on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas.

Tänav saab alguse Laialt tänavalt ja suundub lõunasse. Pärast ristumist Põhja tänavaga kulgeb edasi ida suunas. Tänav lõpeb Martensi väljakul.

Lõigul Põhja tänavast kuni Martensi väljakuni on lubatud liigelda vaid jalakäijatel ja jalgratturitel. Tänava pikkus on ligikaudu 315 meetrit.

## Nimi
Tänava ajalooline nimi on *Aida tänav* (saksa keeles *Speicherstraße*), kuna enne teist maailmasõda asusid piirkonnas mitmed kaubaaidad.

## Hoonestus
*Aida 3 – Pärnu Muuseum
*Aida 4 – Pärnu kontserdimaja
*Aida 7 ja  Lai 5 – Pärnu Keskus

## Viited
Amsterdami börs

**Amsterdami börs**, ametliku nimega **Euronext Amsterdam**, on Hollandi väärtpaberibörs, mis tegutseb Amsterdamis. Seda loetakse maailma vanimaks väärtpaberibörsiks. Börsi operaatorettevõte on Euronext N.V. ja see on osa Euronexti börsist.

Amsterdami börsil saab kaubelda seal noteeritud aktsiate, investeerimisfondide, börsil kaubeldavate fondide ehk ETFidega ja võlakirjadega. Börsil kaubeldakse eurodes. 

Amsterdami börsile teostab järelevalvet kaks asutust – Hollandi Keskpank (*De Nederlandsche Bank* ehk DNB) ja Hollandi Finantsturgude Inspektsioon (*Autoriteit Financiële Markten* ehk AFM).

## Ajalugu

* 1602. aastal rajati börs koos Hollandi Ida-India Kompanii asutamisega. Teadaolevalt on tegemist maailma vanima börsiga.
* 1840. aastatel, mil Hollandil tekkisid tõsised raskuseid oma kohustuste kandmisega, riik refinantseeris oma laene läbi Amsterdami börsi, saavutades väiksemad intressikulud ning seeläbi päästis riigi raskustest.
* 1978. aastal hakati esimesena Euroopas kauplema optsioonidega.
* 2000. aastal liitusid Amsterdami börs, Brüsseli börs ja Pariisi börs Euronexti börsiks.
* Aastatel 2007–2014 oli börs New Yorgi börsi osa. Euronext eraldus, kui Intercontinental Exchange võttis New Yorgi börsi üle.

## Amsterdami börsi suurus
2020. aasta detsembris tehti Amsterdami börsil ühes päevas tehinguid keskmiselt 2,5 miljardi euro väärtuses ning börsil noteeritud ettevõtete koguväärtus (turuosa) oli 1,1 triljonit eurot. See moodustab umbes 29% Eurnexti börsil tekkivast päevasest käibe mahust ja 26% Euronexti börsi turuosast. Aastaga suurenes börsi turuosa 6,3%. Euronexti siseturgudest omab vaid Pariisi börs suuremat käibemahtu ja turuosa. 

Võrreldes teiste Euronexti börsi siseturgudega on Amsterdami börsil suurim ja aktiivseima käibega võlakirjaturg.

31. detsembri 2020. aasta seisuga oli Amsterdami börsi reguleeritud turul noteeritud 130 ettevõtte aktsiad,146 investeerimisfondi osakud, 304 ETFi ja 937 võlakirja.

## Aktsiate hinnaliikumisi iseloomustavad [[Indeks (majandus)|indeksid]]
AEX indeks – hõlmab 25 enim kaubeldava ettevõtte aktsiaid Amsterdami börsil. Indeks on kasutusel alates 3. jaanuarist 1983. Indeksi baasväärtus on 100. Indeksis olevaid ettevõtteid vaadatakse üle 4 korda aastas.

2020. aastal kasvas indeksi väärtus aasta alguse 604,58 punktilt aasta lõpu 624,61 punktini (+3,3%). Indeksi väärtus oli 2020. aasta kõrgeim 14. veebruaril, mil indeksi väärtus oli 666,66 punkti ja madalaim 18. märtsil, mil indeksi väärtus oli 389,6 punkti.

## Enim kaubeldud aktsiad
2020. aastal kaubeldi börsil enim järgnevate ettevõtete aktsiatega (käibe alusel, enim kaubeldud aktsia on toodud esimesena):

# ASML Holding (enimkaubeldud aktsia Euronexti börsil)
# ROYAL DUTCH SHELLA (kauplemise aktiivsuselt Euronexti börsi 3. aktsia)
# UNILEVER (kauplemise aktiivsuselt Euronexti börsi 5. aktsia)
# ING GROEP N.V.
# ADYEN
# PROSUS

## Vaata ka
*Euroopa börside loend
*Euronext

## Viited


## Välislingid
*Euronext – Amsterdam
Alex McCarthy

**Alex Simon McCarthy** (sündinud 3. detsembril 1989 Guildfordis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib väravavahina Inglismaa Premier League'i klubis Southampton.

Ta alustas klubikarjääri Readingis. Enne Readingi põhimeeskonnas debüteerimist mängis McCarthy alates 2007. aastast laenul Inglismaa madalamate liigade klubides, sh Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Yeovil Town, kus ta oli hooajal 2009–10 põhiväravavaht. Readingi põhimeeskonnas Inglismaa esiliigas debüteeris McCarthy hooajal 2010–11. Järgmisel hooajal mängis ta Inglismaa esiliigas laenul Leeds Unitedis ja Ipswich Townis. Hooajal 2013–14 sai McCarthy Readingi põhiväravavahiks.

Aastatel 2014–2015 mängis ta Inglismaa kõrgliigas Queens Park Rangersis ja aastatel 2015–2016 Crystal Palace'is, kuid oli mõlemas klubis varuväravavahiks.

2016. aasta augustis sõlmis ta lepingu Southamptoniga. Southamptoni põhiväravavahiks sai ta 2017. aasta lõpus. 2018. aastal valiti ta Southamptoni aasta mängijaks.

Inglismaa jalgpallikoondise juurde kutsuti McCarthy esimest korda 2013. aastal. Koondisedebüüdi tegi ta 15. novembril 2018 sõprusmängus USA vastu.

## Välislingid

* Profiil Southampton F.C. kodulehel
Müncheni julgeolekukonverents

**Müncheni julgeolekukonverents** on rahvusvaheline julgeolekukonverents, mis toimub alates 1963. aastast Münchenis Saksamaal. Sellest Baierimaa pealinnas toimuvast kohtumisest saanud üks olulisemaid julgeolekufoorumeid maailmas.

Müncheni julgeolekukonverents on omataoliste seas maailma suurimaid. Üritusi toimub aasta läbi, peamine konverents on veebruaris. 60. julgeolekukonverents toimus 16.–18. veebruarini 2024.

Viimase paarikümne aasta jooksul on Müncheni julgeolekukonverents muutunud väga tähtsaks. Igal aastal pakub see osalejatele kogu maailmast foorumit, kus saab julgeolekupoliitika raames arutada praeguste ja tulevaste väljakutsete üle. Julgeolekukonverents pakub kohtumisvõimalust ka Atlandi-ülesest kaubandus- ja investeerimispartnerlusest huvitatutele.

Pärast Berliini müüri langemist avati foorum Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele, samuti endisele Nõukogude Liidule. Lisaks "klassikalistele" julgeolekupoliitika tegevusaladele võtab kohtumine päevakorda ka muu temaatika, nagu näiteks kliimamuutus või küberturvalisus.

Külma sõja ajal Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) riikide kokkusaamisena kavandatud kohtumine keskendus selgelt Ida-Lääne konfliktile. Müncheni julgeolekukonverents on üle elanud mitu reformi. Konverentsist on saanud baromeeter, mis näitab julgeolekupoliitika muutumist maailmas.

## Välislingid
* Koduleht
Torkav ruskus

**Torkav ruskus** (*Ruscus aculeatus*) on igihaljas põõsas, mis kuulub ruskuse perekonda aspariliste sugukonnas . Pärineb peamiselt Vahemere, Lääne- ja Lõuna-Euroopa ning Põhja-Aafrika piirkonnast .

## Üldiseloomustus
Taim on püstise kasvuga ja küllaltki jäik. Taimel on tumerohelised triibulised ilma kooreta hargnenud oksad ning ta kasvab ligi ühe meetri kõrguseks põõsaks. Okstel on palju lehti  pikkusega 1,5–2,5 cm . Torkav ruskus õitseb maist juunini, viljad valmivad sügise ja talve vahel. Viljad on kerakujulised punased marjad läbimõõduga kuni 15 mm ning need püsivad põõsal isegi talvel , mistõttu kasutatakse taime ka dekoratiivelemendina, kuna jätab väga efektse mulje. Põõsa üheks olulisemaks osaks peetakse maa-alust risoomi, mis on sõlmeline, kollaka värvusega, kompaktse tekstuuriga ning ligi 10 cm pikk. Tihti kutsutakse torkavat ruskust ka lihuniku harjaks, kuna lihunikud kasutavad ruskuseokstest tehtud kimpe, et puhastada liha töötlemiseks vajalikke reste ja lõikelaudu . Eestis on taim levinud pigem toataimena, mis erilist hoolt ei vaja ja mis on kasvutingimuste suhtes küllaltki leplik; seega sobib esikutesse ja kaupluse ruumidesse, kus tihti on valgust vähe.

## Kasvutingimused metsas ja toataimena
Metsas kasvab torkav ruskus pigem segametsades, kuna talub väga hästi pimedust ja niiskust . Sama peab paika ka toataimena kasvatamisel – ta eelistab jahedat ja varjulist ruumi, kuna nii on taimel kergem säilitada lehtede rohelist värvust. Suvel võib taime viia ka välja, sest ta talub hästi tuult .

## Meditsiinilised omadused
Taime juuri korjatakse sügisel ning kasutatakse peamiselt meditsiinilistel eesmärkidel. Torkaval ruskusel on kergelt mõrkjad, kuid see-eest väga magusad ja lõhnatud juured. Juuri keedetakse meega. Saadud keedust kasutatakse mitmel otstarbel: see leevendab neerukividest põhjustatud vaevusi, kuseteede ja munasarjapõletikku, ülemäärase vereeritusega ja valulikku menstruatsiooni. Samuti on torkava ruskuse juurel väidetavalt röga lahtistav ja hingamist kergendav toime .

## Viited
Öökuninganna

**Suureõieline kuukaktus** ehk öökuninganna (*[[Selenicereus grandiflorus|Selenicereus grandiflorus (L.) Britton et Rose]]*, ka *[[Cereus grandiflorus]] (L.) Mill*) on kaktuseliste sugukonda kuukaktuse perekonda kuuluv magusa- või vaniljelõhnaline suurte õite ja ronivate vartega põõsas. 
## Ajalugu
Öökuningannat kui liiki kirjeldas esimesena Rootsi botaanik ja zooloog Carl Linné 1753. aastal, kuid seda taime tunti ammu enne seda.

## Kirjeldus
Maapealsete ronivate vartega põõsas on maapealsete juurtega. Varred on rohekad või sinakasrohelised. Kroonlehed on valged, tupplehed on nõelakujulised ja kollased. Iseloomulik on tupplehtedest erituv tugev ja magus vanilje lõhn. Õite minimaalne pikkus on 20 cm ja võivad ulatuda kuni 30 cm. Öökuninganna on kõige suuremate õitega taim.

Öökuninganna muudab teistest kuukaktuse liikidest eriliseks see, et õied avanevad aasta jooksul üheks ööks ja närbuvad koidiku saabudes. Pärast õitseaega moodustuvad kas punased, roosad, kollased või oranžid sfäärilised viljad. Viljad võivad kasvada kuni 9 cm pikkuseks ja on pealt kaetud peenete karvataoliste okastega. 

Öise õitsejana on öökuninganna kiiskavvalgetes toonides ja lõhnav selleks, et tolmeldajad, näiteks nahkhiired, taime lihtsalt ja kiiresti üles leiaks. Sobivates tingimustes võib see liik erinevalt mõnest teisest öisest õitsejast ka tubastes tingimustes õide puhkeda, kuid tihti seda siiski ei juhtu.

## Levik ja kasvukoht
Öökuninganna on looduslikult levinud Kesk-Ameerika Mehhiko ja Lõuna-Ameerika troopilistes metsades, Jamaical ja Lääne-India saarestikus. 

Levilas kasvab viljakamatel, hästi õhustatud ja hea veerežiimiga muldadel. Kuna tegemist on väga sooja- ja valgusnõudliku liigiga, siis ei talu madalaid temperatuure ja varjulisi kasvukohti.

## Kasutamine
Öökuninganna tinktuuritud noori värskeid varsi ja õisi kasutatakse laialdaselt alternatiivmeditsiinis. Meditsiinis kasutati taime esmakordselt Saksamaal südamehaiguste ravimiseks. Ameerika põlisrahvaste hulgas on taime kasutatud palaviku leevendamiseks ja hingamise kergendamiseks. 

Taime õied sisaldavad olulisi ühendeid nagu beetatsüaniine ja flavonolglükosiide. Lisaks hoiab öökuninganna endas vaha, lima ja vaiguseid glükosiide ehk eetri tüüpi ühendeid, mistõttu on taim leidnud kasutust ka klassikalises fütoteraapias. Ekstrakte kasutatakse ka seedimisprobleemide vähendamiseks ja merehaiguse leevendamiseks. Liigne kasutamine võib aga kaasa tuua selliseid kõrvaltoimeid nagu hallutsinatsioonid ja psüühikahäired, mistõttu peab enne selle ekstrakti kasutamist konsulteerima arstiga. 

## Viited
Sanitaarraie

**Sanitaarraie** (*sanitation harvest, sanitation cutting, sanitary cutting, salvage cutting, salvage felling* )   

**Sanitaarraie**, üks mitmest hooldusraie tüübist, on haigete ja kahjustatud, aga ka surnud ja surevate puude väljaraie, mis on metsakasvatuslikust seisukohast vajalik ning millega parandatakse metsa tervislikku seisundit.
   

## Sanitaarraie vajalikkus
Sanitaarraiet teostatakse nakkusohtlike puude või kahjurite paljunemist soosivate puude likvideerimiseks metsast. Teostatakse veel ka mitteohtlike surevate või surnud puude likvideerimist puidu kasutamise eesmärgil, ohustamata metsa bioloogilist mitmekesisust.
 
## Sanitaarraie võimalikud stsenaariumid
Sanitaarraie korras võib raiuda:

* surnud puid
* silmaga nähtava tüvemädaniku või tüvemädaniku tekitajate viljakehadega puid
* puid, millel esineb juurepessu kahjustuse tõttu tugev vaiguvoolus
* tüvekahjuritest rikutud puid
* puid, millel üle poole puuvõra on jäädavalt kahjustunud, samuti kuivanud ladvaga puid
* puid, millel on tules kahjustunud juurekaela piirkond ja selle ümbruses paiknev metsakõdu
* kuuski, mille koor on puiduni kahjustatud enam kui 10% ulatuses tüve ümbermõõdust ja teisi puuliike, mille koor on kahjustatud enam kui 30% ulatuses tüve rinnasdiameetrist
* tormist ja lumest kahjustunud puid
* oma eesmärgi saavutanud seemnepuid, mis ei ole säilikpuud. Seemnepuude ülesanne loetakse lõppenuks, kui raiesmik on uuenenud
* teisi metsas või noorendikus paiknevaid üksikpuid, mis pole säilikpuud   

## Peamised kahjustused puudel
Eestis kõige levinumad kahjustused metsas:

* metsloomade kooritud ja muul viisil kahjustatud puud
* kahjurputukate rüüste (ürask, kärsakas jne)
* äärmuslikud ilmaolud (tormid, temperatuur, tuulemurrud ja -heited)
* seenhaiguste põhjustatud kahjustused 
## Sanitaarraie teostamine
Sanitaarraiet tohib teha igas vanuses puistus. Sanitaarraie käigus peab täius olema vähemalt üle 30%.
 
Sanitaarraie käigus on keskkonnaametilt tellitud metsakaitseekspertiisi alusel õigus erandkorras teostada ka uuendusraiet või raiuda suurema pindalaga lageraie lanke. Lähtutakse põhimõttest, et sanitaarraiet ei tehta, kui raiutavaid puid on võimalik metsast eemaldada mõne muu raietüübi käigus (näiteks harvendusraiega).
 

## Video
Informatiivne õppevideo sanitaarraiest: Metsakaja osa 74. 

## Viited
Kagu tänav (Rakvere)

**Kagu tänav** on tänav Rakvere linna kaguosas. Kaugus keskväljakust on linnulennult 1,3 km.

Tänav on 116 meetrit pikk, umbes 6,5 meetrit lai ning asub Seminari linnaosas. Tänav paikneb Vabaduse tänava ja Lõuna tänava vahel, olles paralleelne Piiri tänavaga.

Tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on rajatud põhiliselt 20. sajandi teises pooles.

## Viited
Ristsed

**Ristsed** ehk **varrud** (ka *joodud* või *varud*) on  lapse ristimist ja nime saamist tähistav perekondlik pidustus, seotud ristimistalitusega kirikus või kodus.

Ristimine toimus varematel aegadel harilikult pühapäeval, 2–3 nädalat pärast lapse sündi. Varrudeks tapeti tavaliselt loom ja tehti õlut, pidu võis kesta mitu päeva. Valmistatud toit oli sarnane pulmatoidule. Ristsetest võtsid osa kirikuõpetaja, vaderid ehk ristivanemad, lähemad sugulased ja peresõbrad või naabrid. Kaasa võeti kakukott, millesse pandi odraleib ehk varrukakk. Külalised, eelkõige vaderid, kinkisid vastsündinule hambaraha (metallraha), mis hiljem asendus hõbelusikaga vms-ga.

Vanemal ajal peeti ristsetel tähtsaks mitmesuguseid endeid ning täideti maagilisi kombeid, mis olid seotud ristimisveega, et ennustada lapse tulevikku. Oluliseks peeti ka vibuhälli toomist ja ülesseadmist.

Kuigi Nõukogude Liidu okupatsiooniperioodil võimud kirikut ei toetanud, oli lapse ristimine ja ristsete pidamine ikka traditsiooniks. Tänapäeval kohtab ametlikku ristimist vähem, selle on asendanud kas vallavalitsuse või linnavalitsuse korraldatud üritused või mitteformaalsed koosviibimised.

## Vaata ka
*Katsikud

## Viited

## Välislingid

* Katsikud ja ristsed. Ajakiri Pööning 2020. 
* Ristsed. Eesti Ajaloomuuseum
* Ristsed tänapäeval
* Ristimise tähendusest
Martensi väljak

**Martensi väljak** on Pärnu kesklinnas asuv väljak. 

Väljak piirneb idas Pärnu Keskusega, lõunas Port Artur 1 kaubanduskeskusega ja läänes Ringi tänavaga.

Väljak on nimetatud Friedrich Fromhold von Martensi järgi.

## Ajalugu
Väljak rajati 2009. aastal seoses Pärnu Keskuse ehitusega. Koos väljakuga said uue lahenduse ka Aida ja Põhja tänav. Tänavad ja väljak ehitati välja selleks puhuks väljakuulutatud arhitektuurikonkursi võitnud OÜ KavaKava võistlustöö “Palgiparvetajad” ideekavandi põhjal.

Väljakule anti Martensi nimi 2012. aastal. Nimetamisel kaaluti ka teisi variante, nagu Aida plats, Bastioni väljak ja Hommiku plats.

## Viited
Hernevalk

**Hernevalk** on taimne proteiin, mida toodetakse hariliku herne kollastest ja rohelistest purustatud seemnetest (hernestest). Peamiselt kasutavad hernevalku toidulisandina sportlased valgupulbri kujul ja taimetoitlased alternatiivina loomset päritolu valguallikatele. Samuti kasutatakse hernevalku toiduainetööstuses näiteks emulgaatorina ja paksendajana selle hüpoallergeensete omaduste tõttu.

## Tootmine
Hernevalgu tootmiseks on esmalt tarvis herned poolitada ja neilt kestad eemaldada. Saadud mass jahvatatakse peeneks pulbriks, mis sisaldab lahustuvaid kiudaineid, valku ja tärklist. Seejärel need eraldatakse üksteisest ja järele jääb valgupulber. Saadud isolaadis on valgusisaldus ligikaudu 85–90%.

## Toiteväärtus
Hernestes on palju valke (20–30%) ja süsivesikuid, mis teeb nendest väga väärtusliku toiduaine. Samuti sisaldavad nad kiudaineid, mis aitavad kolesterooli vastu. Rasvu on hernestes seevastu vähe. Vitamiinide ja mineraalainete poolest aga on herned väga rikkad. Nimelt leidub hernestes väga palju mineraalaineid nagu kaalium, fosfor, mangaan, raud ja magneesium ning suurel hulgal vitamiine nagu C-vitamiin, K-vitamiin ja A-vitamiin.

## Asendamatud ja asendatavad aminohapped
Hernestes leidub suurel määral nii asendamatuid kui ka asendatavaid aminohappeid, mis on inimesele hädavajalikud.

## Viited
Edela tänav (Rakvere)

**Edela tänav** on tänav Rakveres, linna kaguosas. Kaugus keskväljakust linnulennult mõõdetuna 1,4 km.

Tänav on 63 meetrit pikk, umbes 7,5 meetrit lai ning asub Seminari linnaosas. Tänav saab alguse Vabaduse tänavalt ja on umbtänav, olles paralleelne Kagu tänava ja Päeva tänavaga.

Tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on rajatud põhiliselt 20. sajandi teises pooles.

## Viited
Wysoczany

**Wysoczany** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Sanoki maakonnas, Komańcza vallas. Wysoczany asub Sanokist umbes 14 km lõunaedelas.

## Viited
Pitze

**Pitze** (ka: *Pitzbach*) on jõgi Imsti ringkonnas, Tiroolis, Austrias, Inni parempoolne lisajõgi.

Pitze voolab läbi Pitztali oru, mis on Inntali lõunapoolne haru. Selle pikkus on umbes 41 km ja selle valgla on 308 km². See suubub Inni 3 km Imsti linnast idas 700 m kõrgusel.
Lissaboni börs

**Lissaboni börs**, ametliku nimega **Euronext Lisbon**, on Lissabonis tegutsev väärtpaberibörs. Tegemist on Portugali suurima börsiga. Börsi operaatorettevõte on Euronext N.V. ja see on osa Euronexti börsist.

Lissaboni börsil saab kaubelda siin noteeritud aktsiate, fondide osakute (ETF), garantiide ja võlakirjadega. Börsil kaubeldakse eurodes.

Lissaboni börsile teostab järelevalvet Portugali Keskpank (*Banco de Portugal*).

Portugalis on ka teine börs – OPEX – mis on väike, kuid tegutseb samuti Lissabonis. Käesolev artikkel räägib Euronext Lisbonist.

## Ajalugu

* 1769. aastal börs asutati.
* 1974. aastal börs suleti paariks aastaks, kui sõjavägi riigis võimu üle võttis.
* 2002. aastal liitus Lissaboni börs Euronexti börsiga, kui Euronext N.V. börsi omandas.
* Aastatel 2007–2014 oli börs New Yorgi börsi osa. Euronext eraldus, kui Intercontinental Exchange võttis üle New Yorgi börsi.

## Lissaboni börsi suurus
2020. aasta detsembris tehti Lissaboni börsil päevas tehinguid keskmiselt 93,5 miljoni euro väärtuses ning börsil noteeritud ettevõtete koguväärtus (turuosa) oli 73,3 miljardit eurot. See moodustab umbes 1% Euronexti börsi päevasest käibe mahust ja 2% Euronexti börsi turuosast. Aastaga on börsi turuosa suurenenud 16,3%. Tegemist on väikseima Euronexti sisebörsiga.  

2020. aasta 31. detsembri seisuga oli Lissaboni börsi reguleeritud turul noteeritud 40 ettevõtte aktsiad. Euronext Growthi turul oli noteeritud 2 ja Euronext Accessi turul 12 ettevõtte aktsiad. Fondidest oli noteeritud 3 investeerimisfondi osakud ja 8 ETFi. Börsil on noteeritud 175 võlakirja.

## Aktsiate hinnaliikumisi iseloomustavad [[Indeks (majandus)|indeksid]]
PSI 20 – hõlmab 20 enim kaubeldava ja suurima turuosaga ettevõtte aktsiaid Lissaboni börsil. Indeks on kasutusel alates 31. detsembrist 1992. Indeksi baasväärtus on 3000. Indeksis olevaid ettevõtteid vaadatakse üle 2 korda aastas.

2020. aastal vähenes indeksi väärtus aasta alguse 5214,14 punktilt aasta lõpu 4898,36 punktini (-6,1%). Indeksi oli 2020. aastas suurim 19. veebruaril, mil indeksi väärtus oli 5454,21 punkti, ja väikseim 18. märtsil, mil indeksi väärtus oli 3500,02 punkti.

## Enim kaubeldud aktsiad
2020. aastal kaubeldi börsil enim järgnevate ettevõtete aktsiatega (käibe alusel, enim kaubeldud aktsia on toodud esimesena):

# EDP
# GALP ENERGIA-NOM
# J.MARTINS,SGPS
# EDP RENOVAVEIS
# B.COM.PORTUGUES
# NOS, SGPS

## Vaata ka
*Euroopa börside loend
*Euronext
*OPEX

## Viited


## Välislingid
*Euronext – Lisbon
Kirsti Paakkanen

**Kirsti Kaarina Paakkanen** (sünninimi **Poikonen**; 12. veebruar 1929 Saarijärvi – 3. november 2021 Espoo) oli soome tippjuht. Pärast oma reklaamiettevõtja karjääri ostis ta 1991. aastal rahalistesse raskustesse sattunud Marimekko, millest Paakkaneni juhtimisel arenes Soome üks edukamaid tekstiili- ja rõivaala ettevõtetest.

## Viited

## Kirjandus
*"Suurim neist on armastus. Kirsti Paakkaneni lugu", Ulla-Maija Paavilainen, tõlkija Piret Kooli, Helios 2021

## Välislingid
*Minna Rinta-Tassi. Marimekon pelastaja Kirsti Paakkanen on kuollut. yle.fi, 5. november 2021
Vassili Kononov

**Vassili Kononov** (vene keeles *Василий Иванович Кононов*; 31. detsember 1904 (vkj 12. jaanuar 1905) Toinenjoki, Aunuse kubermang, Venemaa Keisririik – 19. detsember 1983 Petroskoi) oli Karjala koreograaf ja ballettmeister, rahvuselt vepslane, Vene NFSV teeneline kunstitegelane, Karjala ANSV  rahvakunstnik. 

## Elulugu
Kononov sündis vepsa talupoja peres.

Ta lõpetas 1921. aastal kooli, pärast seda töötas 1929. aastani mitmetes ametites kivimurrus, metsatöödel ja Kontupohja paberivabriku ehitusel.

1929. aastal saadeti ta kui aktiivne isetegevuslane õppima Lunatšarski-nimelisse riiklikku teatriinstituuti (GITIS). Praktikal olles organiseeris ta Smolenski ja Tveri oblasti külades näiteringide, tantsurühmade ja kooride tegevust.

Pärast GITIS-e lõpetamist saadeti Kononov korraldama isetegevust Karjalasse Puudosi rajooni, kus töötas aastatel 1933–1935 rajooni kultuurimaja kunstilise juhina.

1935. aastal sai ta Šoutjärvi külas tegutseva kohaliku rajooni kultuurimaja kunstiliseks juhiks. 1936. aastal pani ta sealses kolhoosis töötavatest naistest-rahvalaulikutest kokku koori, mis tegutseb tänapäevani ja mida teatakse Vepsa rahvuskoorina.

1937. aasta kevadel kutsus Viktor Gudkov Kononovi tööle Petroskoisse tantsujuhina äsja Karjala riikliku filharmoonia juurde loodud laulu- ja tantsuansamblis Kantele. 

29. augustil 1941 evakueerus ta koos ansambliga Petroskoist ja tegutses sõja ajal Karjala-Soome NSV ajutises pealinnas Belomorskis.

1959. aastal osalesid Kononov ja tema rühma tantsijad Petroskoi muusikateatris esimese Karjala rahvusliku balleti "Sampo" (helilooja Helmer-Rainer Sinisalo, koreograaf Igor Smirnov) lavastamisel.

Kononov töötas ansamblis Kantele 28 aastat, 1965. aastani.

Mitmed Kononovi seatud tantsud, näiteks  "Vepsa lusikatants", kuuluvad tänaseni ansambli Kantele repertuaari.

## Viited

## Kirjandus

* Мальми В. В. Балетмейстер В. Кононов // Проблемы истории и культуры вепсской народности: Сб. статей. — Петрозаводск, 1989
Kriikeelne Vikipeedia

**Kriikeelne Vikipeedia** (krii keeles ᐗᑭᐱᑎᔭ) on Vikipeedia kriikeelne versioon.

Kriikeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal. 

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.

## Viited

## Välislingid
*Kriikeelne Vikipeedia
Pitztal

**Pitztal** on alpiorg Austrias Tiroolis. Pitztal on Ülem-Inntali lõunapoolne külgorg ning kulgeb Ötztali (idas) ja Kaunertali (läänes) orgude vahel. Pitze jõgi voolab oru pikkuses ja suubub Rifflsee järve (2232 m) ülemjooksust läänes; selle keskmine voolukiirus on 2,7 m³/s. Jõe ülemises lõigus on Griesi juga.

Oru peamine majanduslik tegevus on põllumajandus ja turism. Oru üks peamisi vaatamisväärsusi on Pitztali maa-alune köisraudtee, mis viib reisijad Mittelbergist (1736 m) Mittelbergferneri mäele (3570 m). Oru oluliste külade hulka kuuluvad Wenns (962 m), Sankt Leonhard im Pitztal (1366 m) ja Arzl im Pitztal (880 m).

## Viited

## Välislingid

* Pitztali koduleht
Club Brugge KV

**Club Brugge Koninklijke Voetbalvereniging** on Belgia jalgpalliklubi, mis tegutseb Brugges. See mängib riigi kõrgliigas Jupiler Pro League. Klubi on asutatud 1891. aastal.

Club Brugge on üks edukamaid Belgia klubisid. See on tulnud Belgia meistriks 18 korda, jäädes selles arvestuses alla ainult RSC Anderlechtile. Lisaks on 11 korda võidetud Belgia karikas ja 15 korda superkarikas. Brugge on ainus klubi, mis on mänginud Euroopa karika või UEFA Meistrite Liiga finaalis – hooajal 1977–78, kui kaotati Liverpoolile. 1976. aastal oli kaotatud Liverpoolile UEFA karika finaalis.

Klubi kodustaadion on Jan Breydeli staadion, mis mahutab 29 062 pealtvaatajat. Club Brugge linnarivaal on Cercle Brugge.

## Praegune koosseis
*Seisuga 22. jaanuar 2024*

 

## Saavutused
*Belgia kõrgliiga:
****Võitja** (18): 1919–20, 1972–73, 1975–76, 1976–77, 1977–78, 1979–80, 1987–88, 1989–90, 1991–92, 1995–96, 1997–98, 2002–03, 2004–05, 2015–16, 2017–18, 2019–20, 2020/21, 2021/22
**Teised kohad (23): 1898–99, 1899-00, 1905–06, 1909–10, 1910–11, 1966–67, 1967–68, 1969–70, 1970–71, 1971–72, 1984–85, 1985–86, 1993–94, 1996–97, 1998–99, 1999-00, 2000–01, 2001–02, 2003–04, 2011–12, 2014–15, 2016–17, 2018–19
*Belgia karikas:
****Võitja** (11): 1967–68, 1969–70, 1976–77, 1985–86, 1990–91, 1994–95, 1995–96, 2001–02, 2003–04, 2006–07, 2014–15
**Teised kohad (8): 1913–14, 1978–79, 1982–83, 1993–94, 1997–98, 2004–05, 2015–16, 2019–20
*Belgia superkarikas:
****Võitja** (17): 1980, 1986, 1988, 1990, 1991, 1992, 1994, 1996, 1998, 2002, 2003, 2004, 2005, 2016, 2018, 2021, 2022
**Teised kohad 1995, 2007, 2015
*Euroopa karikas:
**Teine koht: 1977–78
*UEFA karikas:
**Teine koht: 1975–76
**Poolfinalist: 1987–88
*UEFA karikavõitjate karikas:
**Poolfinalist: 1991–92

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Atikamekikeelne Vikipeedia

**Atikamekikeelne Vikipeedia** (atikameki keeles *Atikamekw Wikipetcia*) on Vikipeedia atikamekikeelne versioon.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.

## Viited

## Välislingid
*Atikamekikeelne Vikipeedia
OPEX

**OPEX börs** on Portugali väärtpaberibörs, mis tegutseb Lissabonis. Seal kaubeldakse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete väärtpaberitega. Börsi operaatorettevõte on OPEX (*Sociedade Gestora de Mercado de Valores Mobiliários Não Regulamentado, S.A*). OPEX börsi üldindeks on PEX.

Tegemist ei ole Portugali peamise börsiga. Portugali peamine börs on Lissaboni börs. 

OPEX börsil saab kaubelda siin noteeritud aktsiate ja võlakirjadega. Börsil kaubeldakse eurodes. Võrreldes Lissaboni börsiga on OPEX börsil aktsiate noteerimise reeglid leebemad.

OPEX börsile teostab järelevalvet Portugali Keskpank (*Banco de Portugal*).

Börs loodi 19. septembril 2003, et pakkuda Portugali väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele paremaid võimalusi investorite kaasamiseks. Börsi kauplemismahud on väikesed.

## Vaata ka
*Euroopa börside loend
*Lissaboni börs

## Viited


## Välislingid
*OPEX börs
Joaquín Correa

**Carlos Joaquín Correa** (sündinud 13. augustil 1994 Juan Bautista Alberdis) on Argentina jalgpallur, kes mängib ründajana Itaalia kõrgliiga klubis Milano Internazionale ja Argentina jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis Estudiantes, mille koosseisus debüteeris ta Argentina kõrgliigas 2012. aastal.

2015. aasta jaanuaris sõlmis ta nelja ja poole aasta pikkuse lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga Sampdoria. 2016. aasta juulis siirdus ta umbes 13 miljoni euro eest Hispaania kõrgliiga klubisse Sevilla.

2018. aastal naasis Correa Itaaliasse, sõlmides viieaastase lepingu Rooma Lazioga. Üleminekusumma oli 16 miljoni eurot.

2021. aasta augustis siirdus ta Milano Internazionalesse.

Argentina jalgpallikoondises tegi Correa debüüdi 9. juunil 2017 sõprusmängus Brasiilia vastu. Neli päeva hiljem lõi ta sõprusmängus Singapuri vastu oma esimese koondisevärava. 2021. aastal võitis ta Argentina koondisega Copa América.

## Saavutused
;Lazio
*Coppa Italia: 2018–19
*Supercoppa Italiana: 2019

## Viited
Kalavalgupulber

**Kalavalgupulber** on inimtoiduks mõeldud kuivatatud ja stabiilne kalatoode, milles valgusisaldus on suurem kui algses kalalihas.  

Kalavalgupulbrit kasutatakse ühe koostisosana spordialases toitumises ja toidulisandina. Toode peab vastama mitmesugustele töötlemis-, puhtuse- ja funktsionaalsusnõuetele, et tagada selle sobivus inimtoiduks. Nõudlus toiduvalmistamisel kasutatava kalavalgupulbri järele kasvab maailmas järk-järgult. Kõige sobivamaks kalavalgupulbri tootmiseks peetakse valge lihaga ja väikese rasvasisaldusega kalu.  

Samas on ka muid kalavalguallikaid, näiteks punane liha, väheväärtuslikud kalaliigid ja toiduks mõeldud kalade kõrvalsaadused. Toote kvaliteet ja omadused sõltuvad suuresti tooraine päritolust ja töötlemisviisidest. Üha suurenev teadlikkus kuivatatud kalavalgu sobivusest toidu rikastamiseks ja lisandväärtuse tootmiseks on innustanud toiduainetööstust uurima eri meetodeid kalavalgu koostisosa väljatöötamiseks erinevatest toorainetest. 

## Tootmine
Ajalooliselt on kala söödud kas värskelt, konserveeritult, külmutatult, suitsutatult või kuivatatult. Seda on kasutatud pigem terviktoiduna, kui muude toitude koostisosana. Tööstuslikus kalatööstuses keedetakse ja kuivatatakse kalad ja kalatöötlussaadused, mille tulemusena valmib kalajahu, mida kasutatakse lemmikloomatoiduks ning looma- ja kalasöödaks. 

Rafineerimis- ja töötlemistehnoloogiate areng ning kalavalkude toitumisalase väärtuse teadvustamine on viinud uue tööstusharu tekkeni, mis toodab inimtoiduks mõeldud kalavalgupulbrit, mis on hügieeniliselt ohutu ja vastab ka maitsenõuetele. Kalavalgupulbri tootmine jäljendab loomulikke seedimistoiminguid. Kuni hüdrolüüsi astmeni on valgupulber tegelikult osaline või täielik peptiidipulber, mis on valmis kohe soolestikus imendumiseks. Kalavalgupulbreid liigitatakse pulbri valgu-, rasva-, mineraal- ja süsivesikusisalduse põhjal. Peamiste mineraalidena esinevad orgaaniline magneesium, kaltsium ja fosfor. Kuivatusprotsessis on lubatud lõpptoote omaduste parandamiseks kasutada ka muid mineraale ja süsivesikuid. Pulbrite jääkniiskuse sisaldus jääb vahemikku 4–8%.

## Viited
Chuck Yeager

**Charles Elwood Yeager** (13. veebruar 1923 – 7. detsember 2020) oli Ameerika Ühendriikide õhuväelane ja katselendur.

Yeager liitus 1941. aastal õhuväega ning osales II maailmasõjas. 1942. aastal sai ta lenduriks ning tulistas sõja jooksul alla 11,5 lennukit (ühe lennuki tulistas alla teise lenduri abiga).

Pärast sõja lõppu sai Yeager katselenduriks ning lendas mitmete lennukitega, sealhulgas NACA eksperimentaalsete rakettlennukitega. 14. oktoobril 1947 sai ta Bell X-1 lennukit juhtides esimeseks inimeseks, kes on ületanud helibarjääri. Hiljem püstitas ta veel mitmeid kiiruse ja kõrguse rekordeid.  

Yeager juhtis hiljem mitmeid üksusi ning osales Korea ja Vietnami sõjas.  1969. aastal ülendati ta brigaadikindraliks ning ta lahkus õhuväest 1975. aastal.

## Viited
Ühelehine ämbliklill

**Ühelehine ämbliklill** (*Cleome monophylla*) on üheaastane rohttaim, mida leidub Aafrika lõunaosas, Indias ning ümbritsevates saareriikides. Ladinakeelse nime teine sõna *monophylla* tähistab taime lihtlehti. 

## Kirjeldus
Ühelehise ämbliklille varrel ja lehtedel on näärmekarvad. Lehtedeks on kitsad ja nooljad lihtlehed. Taim kasvatab violetsete märgistustega õisikud, mille tupplehed on sarnased teiste lehtedega. Viljaks on kitsas kupar, mis on kuni 10 cm pikk, veidi kumer ja kaetud lühikeste karvadega.   

Ühelehine ämbliklill on hermafrodiit ehk kahesuguline taim. Taim on külmakartlik ning ei talu varju, lehitseb maist oktoobrini. Eelistab kuiva või parasniisket mulda.  

## Levik
Laia levikuga Aafrika mandril ning saartel, Indias ja Sri Lankal. Eelistab kasvukohana haritud maad, teeservi, rohumaad ja metsa. Lisaks kasvab *Cleome monophylla* allikate, jõgede ning tiikide kallastel, aga ka graniidiküngastel.  Edukaks arenguks vajab taim piisavalt valgusrikast ning laia kasvuruumi. 

Sobilik hea drenaažiga kergetele liivmuldadele ning keskmistele savimuldadele, mille reaktsioon on neutraalne või kergelt aluseline.  Ühelehine ämbliklill on valgusnõudlik ja ei saa kasvada varjus.

## Kasutamine
Ühelehise ämbliklille lehed, noored võrsed ja õied on söödavad, ning neid kasutatakse kulinaarias sarnaselt spinatile. 

Kuna lehed on kergelt mürgised soovitatakse need peale küpsetamist päevaks seisma jätta, et õrnalt mürgised ensüümid lahustuks.

Taime kibedatest seemnetest valmistatakse sinepi asendajat. Meditsiinis saab ühelehise ämbliklille tugevalõhnalisi purustatud seemneid kasutada teadvuse kaotanud inimese äratamiseks. 

Juuri näritakse hommikul ja õhtul, et saada lahti köhast. Tervet taime kasutatakse paistetuse raviks.  

## Viited
Väike-Sepa tee

**Väike-Sepa tee** on tänav Viimsi vallas Viimsi alevikus.

Väike-Sepa tee hooneteks on näiteks Väike-Sepa tee 2 ja 3. Tänava pikkus on 79 meetrit.
Jaama tänav (Põlva)

**Jaama tänav** on tänav Põlvas.

Tänav algab Pärna tänavaga ristumisest ja kulgeb paralleelselt Kesk tänavaga Põlva kalmistu kõrvalt. Seejärel lõikub vasakult Kesk tänavaga ning kulgeb osaliselt piki Põlva järve äärt. Siis ristub Jaama tänav Põlva ringteega ning jõudes raudteeni, ristub Kanepi–Leevaku maanteega (nn Räpina maantee), kulgeb edasi mööda raudtee äärt ning ristub Lao tänavaga. Samas asub ka Põlva raudteejaam.
Zatwarnica

**Zatwarnica** on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Bieszczady maakonnas Lutowiska vallas. Zatwarnica asub maakonnakeskusest Ustrzyki Dolnest ligikaudu 23 km lõunas.

## Viited
Pascal Groß

**Pascal Groß** (sündinud 15. juunil 1991 Mannheimis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Brighton & Hove Albion.

Ta alustas klubikarjääri TSG 1899 Hoffenheimis, mille koosseisus debüteeris ta Saksamaa kõrgliigas hooajal 2008–09. 2011. aastal liitus ta Saksamaa esiliiga klubiga Karlsruher SC.

Aastatel 2012–2017 mängis Groß viis hooaega FC Ingolstadt 04-s, sh viimased kaks hooaega Saksamaa kõrgliigas.

2017. aasta mais sõlmis ta nelja-aastase lepingu Brighton & Hove Albioniga. 2018. aastal valiti Groß Brighton & Hove Albioni aasta parimaks mängijaks ning sama aasta juunis sõlmis ta klubiga uue nelja-aastase lepingu. 2022. aasta juunis pikendas ta klubiga lepingut kahe aasta võrra.

Aastatel 2008–2011 mängis Groß Saksamaa noortekoondistes.

## Viited
Anduļēni

**Anduļēni** on endine küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Ērgļi vallas. Küla asus valla keskosas, Piparupīte jõe ja maantee P4 ääres. 

Aastail 2006–2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda.

## Viited
Ķurzēni

**Ķurzēni** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Sausnēja vallas. Küla asub valla kaguosas merepinnast 155 meetri kõrgusel. Ķurzēni jääb valla keskusest Sidrabiņist 7, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 15 ja Riiast 139 kilomeetri kaugusele.

Külas on Ķurzēni bussipeatus. Aastail 2006–2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda.

## Viited
Ujsoły

**Ujsoły** on küla Poolas Sileesia vojevoodkonnas Żywieci maakonnas, Ujsoły valla halduskeskus. Ujsoły asub Slovakkia piirist vähem kui 6 km kaugusel.

Ujsoły on suvituskoht ja talispordikeskus.

## Viited
Ramļēni

**Ramļēni** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Sausnēja vallas. Küla asub valla kaguosas merepinnast 155 meetri kõrgusel Pērse jõe kaldal. Ramļēni jääb valla keskusest Sidrabiņist 3, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 16 ja Riiast 127 kilomeetri kaugusele.

2002. aastal oli külas kaheksa elanikku. Aastail 2006–2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda.

## Viited
Daniel Burbank

**Daniel Christopher Burbank** (sündinud 27. juulil 1961) on Ameerika Ühendriikide endine astronaut ja rannavalve ohvitser. 

Burbank alustas ülikooliõpinguid Fairfieldi Ülikoolis, kuid läks pärast esimest aastat üle Ameerika Ühendriikide rannavalve akadeemiasse, mille lõpetas 1985. aastal. 1987. aastal sai ta lennuinstruktoriks ning teenis mitmes rannavalvejaamas. 1996. aastal sai ta Bruce Melnicki järel teiseks rannavalve liikmeks, kes on valitud NASA astronaudiks.

Burbank osales Space Shuttle'i programmi missioonidel STS-106 ja STS-115 ning kuulus Rahvusvahelise Kosmosejaama 29. ja 30. ekspeditsiooni. Ta lahkus rannavalvest 2009. aastal ja NASAst 2018. aastal.

## Viited
Soblówka

**Soblówka** on küla Poolas Sileesia vojevoodkonnas Żywieci maakonnas Ujsoły vallas. Soblówka asub Slovakkia piirist 3 km kaugusel.

## Viited
FireEye

**FireEye** on 2004. aastal asutatud küberturbeettevõte peakorteriga Ameerika Ühendriikides California osariigis Milpitases. Küberturbe valdkonnas tegev FireEye on olnud kaasatud olulisemate küberrünnete tuvastamisse ja ennetamisse.

## Viited

## Välislingid