open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Väike nõmmemünt

**Väike nõmmemünt** (*Acinos arvensis*) on väike, kuni 30 cm kõrge huulõieliste sugukonna taim lillat värvi püstise või haruneva karvase varrega, mis on puitunud alaosaga. Lehed asuvad kogu varre ulatuses vastastikku, on väikesed, kergelt saagja servaga. Õitseb juunist septembrini. Õiemännased helelillad, kinnituvad varrelehtede kaenlas 2–6 kaupa. 

Taimel on piparmündi lõhn, ta sisaldab C-vitamiini, kasutatakse ravimtaimena ja meetaimena. 
Kasvab kuivadel rohumaadel, samuti teistes kuivades elupaikades. 
Eestis esineb sageli.

## Välislingid

* 

*Krjeldus - Herba.folklore.ee
*Väike nõmmemünt - A. Ader Looduskalender
*Kirjeldus - cybernature.ee
Kuradi-sõrmkäpp

**Kuradi-sõrmkäpp** (*Dactylorhiza maculata*) käpaliste sugukonda sõrmkäpa perekonda kuuluv rohttaim.

## Kirjeldus
Kuradi-sõrmkäpp on 20–50 cm pikkune tugeva varrega orhidee. Lehed on kuni 15 cm pikad ja kuni 3 cm laiad tumelillade ümarate laikudega lehe pealmisel poolel. Lehed on alusel märgatavalt ahenenud, alt hallikasrohelised. Õitseb juunis-juulis. Õied on suhteliselt suured, värvuselt lillad kuni roosad, harva valged, koondunud koonusjasse õisikusse varre tipus. Huule hõlmad on allapoole suunatud, keskmine hõlm on väike ja kolmnurgakujuline.
## Kasvukoht
Kasvavad niisketel ja märgadel heinamaadel, soostunud niitudel ja soodes.
## Kaitsestaatus
Kuradi-sõrmkäpp on III kaitsekategooria kaitsealune liik, 
## Rahvapärimus
Kuradi-sõrmkäpp on nimetuse saanud tumedat, peaaegu musta käppa või kätt meenutava, mullas asuva juuremugula tõttu, noorem juuremugul on valge. Nii kannabki kuradi-sõrmkäpp korraga justkui hea ja kurja alget. Varem on kasutatud ka ravimtaimena. 

## Sarnased liigid
Balti sõrmkäpp, kelle huule keskmised hõlmad on külgedele suunatud ning lehed ei ole alt hallikad; vööthuul-sõrmkäpp, kelle huule keskmine hõlm on kitsaskolmnurkne ning huul lõhestunud vähemalt pooles ulatuses.

## Viited

## Välislingid
* 

*Kirjeldus veebilehel Herba.folklore.ee
*Kirjeldus veebilehel Orhidee.ee
612

**612. aasta** (**DCXII**) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas laupäeval.

## Sündmused
*...

## Sündinud
*Konstantinos III, Bütsantsi keiser

## Surnud
*Theudebert II, Austraasia kuningas
Eesti rootsikeelsed kohanimed

**Eesti rootsikeelsed kohanimed** on loend, mis aitab orienteeruda Eesti rootsikeelsetes kohanimedes. Eesti rootsikeelseid kohanimesid saab teiste keeltega võrrelda artiklis Eesti kohanimede mitmekeelne loend

__NOTOC__

*Abruka – Abrö
*Aegna – Ulfsö
*Aksi – Lilla Vrangö, Lilla Wrangelsö
*Aulepa – Dirslätt, Dihlet, Dillet
*Dirhami – Derhamn
*Einbi – Enby
*Elbiku – Ölbäck
*Haapsalu – Hapsal
*Haapsalu laht – Hapsalviken
*Hara – Harga
*Hara laht – Harboviken
*Harilaid – Hares
*Hari kurk – Hares sund
*Hiiumaa – Dagö
*Hobulaid – Hästholm
*Höbringi – Höbring
*Ingküla – Imby, Ingeby
*Kadakalaid – Oxholm
*Karjatse meri – Bäckesjön
*Keri – Kokskär
*Kesselaid – Sköld
*Kihnu – Kynö
*Klaanemaa – Lilla Derskogen
*Krassi – Gräsgrund
*Kräsuli – Gräsören
*Kudani – Gutanäs
*Kumbli – Kummelskär
*Kuressaare – Arensburg
*Kurkse – Korkis, Kårkes
*Kurkse väin – Västersundet
*Kõrgessaare – Hohenholm
*Kärdla – Kärrdal
*Lihula – Leal
*Luksi – Lukslagge, Lukslaggen
*Malvaste – Malmas
*Manilaid – Mannö
*Matsalu laht – Matsalviken
*Mohni – Ekholm
*Mudaste – Mutas
*Muhu – Moon
*Naissaar – Nargö
*Niibi – Nyby
*Noarootsi – Nuckö
*Nõva – Neve
*Osmussaar – Odensholm
*Pakri saared – Rågöarna
*Paldiski laht (Pakri laht) – Matsviken, Rogersvik
*Paslepa – Pasklep
*Paslepa viik (Paslepa laht) – Pasklepsviken
*Pihla – Pilas
*Prangli – Vrangö, Wrangö
*Pärnu – Pärnow
*Pöia – Paj
*Pürksi – Birkas
*Rammu – Ramö, Rammö
*Ramsi poolsaar – Ramsholm, Ramsn
*Rannaküla – Strandbyn
*Reigi – Röicks
*Riguldi – Rickul
*Ristna – Dagerort
*Rohuküla – Rus
*Rooslepa – Roslep
*Ruhnu – Runö
*Saare (küla Noarootsis) – Lyckholm
*Saaremaa – Ösel
*Salajõe – Salk
*Seasaar – Mäln
*Soela väin – Sölasund
*Spithami – Spithamn
*Sutlepa – Sutlep
*Sutlepa meri – Sutlepsjön
*Suur-Malusi – Stora Malö
*Suur-Nõmmküla – Klottorp
*Suur-Pakri – Stora Rågö
*Suur väin – Storsund
*Suuremõisa (küla Vormsil) – Magnushov, Storhovet
*Sõrve poolsaar – Svorbe
*Tagalaht – Taggaviken
*Tagamõisa poolsaar – Hundsort
*Tahu – Skåtanäs
*Tallinn – Reval
*Tartu – Dorpat
*Telise – Tällnäs
*Telise neem – Tällnäs udde
*Tuksi – Bergsby
*Uuemõisa – Nyhovet
*Vaindloo – Stenskär
*Vanaküla – Gambyn
*Vihterpalu – Vippal
*Vilsandi – Filsand
*Voosi kurk – Ose sund
*Vormsi – Ormsö
*Väike-Malusi – Lilla Malö
*Väike-Nõmmküla – Persåker
*Väike-Pakri – Lilla Rågö
*Väike väin – Lillsund
*Väinameri – Moonsund
*Vööla – Bysholm, Bishålm
*Vööla meri – Bysholmsviken, Bisolmsvike, Kroskesjön

## Vaata ka
*Eesti saksakeelsed kohanimed
*Eesti venekeelsed kohanimed
Selfridges

**Selfridges** on Suurbritannia kaubamajade kett, mille asutas Harry Gordon Selfridge 1909. aastal.

Esimene Selfridgesi kaubamaja Londonis Oxford Streetil on Suurbritannia suuruselt teine kaubamaja.

## Välislingid
*http://www.selfridges.com/
611

## Sündmused
*...

## Sündinud
* Eudoxia Epiphania, Bütsantsi keisri Herakleiose ja tema abikaasa Eudokia ainus tütar.

## Surnud
* Ceowulf, Wessexi kuningas
605

**605. aasta** (**DCV**) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas reedel.

## Sündmused
*Kukkus läbi vandenõulaste katse kukutada Bütsantsi keiser Phokast. Vandeseltslased hukati. 

## Sündinud
*hiina keiser Gong

## Surnud
*...

## Viited
602

**602. aasta**

## Sündmused
*Mauriciuse järel sai Bütsantsi keisriks Phokas, kes krooniti 23. novembril. 
*...

## Sündinud
*Mu‘āwīyah I, Omaijaadide dünastia teine kaliif 

## Surnud
*Mauricius, Bütsantsi keiser. Hukati 27. novembril koos oma poegadega. 
*...

## Viited
Uue-Virtsu Kristuse Sündimise kirik

**Uue-Virtsu Kristuse Sündimise kirik** on Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule kuuluv kirik Lääneranna vallas Kõmsi külas.

Uue-Virtsu kirik (vene k. *Ново-Вердерская Христо-Рождественская церковь*) on ehitatud 1889. aastal.

Uue-Virtsu Kristuse Sündimise õigeusu kogudus asutati 1884. aastal. Aasta löpuks loendati 878 koguduselliget. Historitsistlik-eklektilises stillis pühakoda ehitati arhitekt K.Nymani projekti järgi.Kiriku ehitamist alustati 1888. aastal, pühakoda pühitseti koguduse kasutusse 27. oktoobril 1889. Ehitajateks olid Muhumaa ja kohalikud mehed.

Kirik mahutas kuni 250 inimest. Kellatorni körgus oli 25,5 m. Tornis oli 5 kella. Kiriku keskosa kohal oli 5 kuplit. Ehitusel kasutati tahutud paekive, maakivi ja punaseid telliseid. Kiriku aknad olid kahekordsed ja trellitatud. Peagi ehitati kiriku juurde preestrimaja ja koolimaja, mis tegutses 1917. aastani.  1941. aasta septembris tulistati lahingu käigus kellatorn mürsuga maha.

1970. aastatel sai kirikuhoone tugevasti kannatada kaabel-sidelini paigaldamise käigus, mis kulges marsruudi Haapsalu - Laiküla - Virtsu - Muhu kiriku vahetus läheduses. Lõhkamistööde tulemusena tekkisid katusele praod kukkusid alla kolm nurgatorni, purunesid aknaklaasid ja mõned raamid. Selle tulemusena sai ilmastik teha ome hävitustood ja kirik suleti 1977. Koguduseelu asuti taastama kogudusevanem Hermi Vaini eestvötmisel 1992. aastal.Teenima kutsuti Muhu preester Andreas Põld. Asutajaliikmeid oli 25. 1999. aastal oli liikmeid 49. Alates 1998. aastast teenib kogudust Haapsalu preester Jüri Ilves. Kirikuhoone puudumisel toimusid jumalateenistused algul Köõmsi kultuurimajas, hiljem kivist kogudusemajas (vanas koguduse koolimajas), kus oli traditsioonidele vastavalt sisustatud väike palveruum.

Hoone on varemeis.


Kirik Läänemaal Virtsu-Risti maantee ääres.jpg|Kiriku varemed (2005)
Uue-risti_kiriku_sisevaade.IMG_9595.JPG|Kiriku sisevaade (2011)
Georg Christoph Lichtenberg

**Georg Christoph Lichtenberg** (1. juuli 1742 Darmstadti lähedal – 24. veebruar 1799 Göttingen) oli saksa kirjanik, filosoof ja füüsik, kes on tuntuks saanud vaimukate aforismidega. 

Lichtenbergi elukäik oli võrdlemisi sündmustevaene. Georg Christoph sündis vaimuliku suures peres kaheksateistkümnenda lapsena. Juba koolipõlves hakkas ta huvi tundma nii kirjanduse kui ka loodusteaduste vastu, aastal 1763 algasid õpingud Göttingeni ülikoolis (matemaatika, füüsika, astronoomia) ja 28-aastaselt, aastal 1769 sai ta samas korraliseks füüsikaprofessoriks. Oma eluajal oli ta tuntud avarate huvidega loodusteadlasena, kes tegi mõned avastused füüsikas. Ta oli oma aja kohta tavatult vabameelne mees, kes ei hoolinud "avalikust arvamusest" ega tunnistanud mingeid seisuste vahesid, seda ka oma eraelus. Professorina abiellus ta kirjaoskamatu lilleneiuga, kes aga suri varakult. Teisest abielust sündis kuus last.

## Aforismikirjanik
Eluajal Lichtenberg oma aforisme ei avaldanud, seda eelkõige tugeva enesekriitika tõttu. Õigupoolest kavandas ta mõttepäevikut, ent jättis oma märkmed, arutlused ja kavandid ühtlustamata. Enamasti on tema ütlused siiski vormilt suurepäraselt viimistletud, mõtet lõpuni välja arendavad sähvatused.

Lichtenbergi aforismidele on iseloomulik minavormis subjektiivsus (hüüatused, ironiseerimine), lai aineala ja sageli sügav filosoofiline tagamaa. Tema väliselt tihti argipäevastes mõtteterades põimuvad julge satiir, efektsed paradoksid ja loomulik elulähedane stiil. Ta jäädvustas innukalt kõikvõimalikke anekdootlikke juhtumeid, veidrusi ja narrusi; selles on leitud sarnasust tänapäevase absurdihuumoriga.

Tema aforisme on kõrgelt hinnanud näiteks Kant, Schopenhauer, Goethe, Nietzsche, Tolstoi, Wittgenstein, Einstein jt. 

## Aforisminäiteid
* Mehel oli nii palju mõistust, et ta siin maailmas enam peaaegu millekski ei kõlvanud.
* Need, kellel kunagi aega ei ole, teevad kõige vähem ära.
* Ta oli tähelepanelik juurdleja, liivatera märkas ta alati varem kui maja.
* Seda ainsat, mis tal mehelikku oli, ei võinud ta sündsuse pärast nähtavale tuua.
* Eks ole veider, et inimesed nii innukalt usu eest võitlevad ja nii innutult tema eeskirju täidavad!
* Tänapäeval on rohkem õigusteaduse magistreid kui õiglasi inimesi.
* Maksimum, milleni üks puupea kogemuste varal võib jõuda, on oskus paremate inimeste nõrkusi avastada.
* Alkibiades raius kord oma koeral saba ära. Kui talt selle põhjust küsiti, ütles ta: "Tegin seda ainult selleks, et ateenlastele kõneainet anda."
* Sadu oli nii tugev, et kõik sead puhtaks ja kõik inimesed sopaseks said.
* Elu iga hetke, langegu see meile osaks hea või halva saatuse läbi, võimalikult paremaks teha, see on tõeline elukunst ja mõistusega olendi peamine eesõigus.

## Hinnanguid
* "Lichtenbergi kirjutisi võime pruukida hämmastavate võlukepikestena: kus tema nalja heidab, on probleem varjul." (Goethe)

## Tunnustus
*1793 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks

## Teosed eesti keeles
* "Aforisme". Saksa keelest tõlkinud August Sang, läbi vaadanud ja täiendanud Kersti Merilaas. Eessõna: Mart Mäger. Loomingu Raamatukogu 1972, nr 28, 64 lk

## Välislingid
610

**610. aasta** (**DCX**) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas neljapäeval.

## Sündmused
*5. oktoober - Herakleios I sai Bütsantsi keisriks. Tema juhitud mäss lõppes edukalt ning vihatud keiser Phokas hukati.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Phokas, Bütsantsi keiser

## Viited
Anfield

**Anfield** on jalgpallistaadion Liverpoolis, Liverpooli kodustaadion.

Aastatel 1884–1892 oli Anfield Evertoni kodustaadioniks.

## Ajalugu

Anfieldi staadion avati 1884. Esialgu kuulus see FC Evertoni omaniku John Houldingi sõbrale John Orrellile. Everton oli varem mänginud Priory Roadil, aga pidi sealt lahkuma, sest pealtvaatajad tegid mängu ajal liiga suurt lärmi. Esialgu andis Orrell platsi klubile kasutada vastutasuks annetuse eest kohalikule haiglale, aga 1885 ostis Houlding platsi ära. Esimene kohtumine staadionil toimus 28. septembril 1884 ja Everton võitis selles 5:0 Earlestowni.

Everton ehitas staadionile tribüünid rohkem kui 8000 pealtvaatajale, kuigi staadionile mahtus neid 20 000 ja vahel neid nõnda palju ka oli. Staadion vastas tollastele rahvusvaheliste kohtumiste standarditele ja neid Anfieldil ka peeti. Esimene rahvusvaheline kohtumine toimus 1889. aasta Suurbritannia meistrivõistlustel jalgpallis, kus Inglismaa jalgpallikoondis alistas Iirimaa jalgpallikoondise 6:1 ja tuli meistrivõistlustel teiseks. Uuel staadionil arenes Everton ka sportlikus mõttes ja tuli 1891 esimest korda Inglismaa meistriks.

1889–1890 lammutati laev SS Great Eastern, mis oli oma valmimise ajal maailma suurim laev ja sai kuulsaks Euroopa ja Põhja-Ameerika vahelise telegraafikaabli paigaldamisega 1866. Lammutustöökojast päästeti laeva lipumast ja see asub siiani Anfieldi staadionil.

Varsti tekkisid tülid klubi juhtimise üle, samuti staadionialuse maa lõpliku väljaostmise üle John Orrellilt. Tülid lõppesid 1892 sellega, et Houlding lakkas olemast klubi juht. Uus juhtkond kolis klubi Goodison Parki ja Houldingile jäi staadion, mida keegi ei kasutanud. Seepeale otsustas Houlding uue klubi asutada. Esialgu oli selle nimeks Liverpool FC and Athletic Grounds. Tänapäeval kannab see klubi nime Liverpool FC. Uue klubi esimene kohtumine toimus 1. septembril 1892 Rotherham Towniga, mille õigusjärglane on Rotherham United, ja Liverpool võitis selle sõprusmängu 7:1. Sellest ajast on Anfield Liverpooli kodustaadion.

Kohe esimesel hooajal (1892/93) võitis Liverpool Lancashire'i liiga ja tõusis Inglismaa tugevuselt teise liigasse Second Divisionisse. Ta võitis ka selle kohe esimesel katsel ja tõusis kõrgeimasse liigasse First Divisioni. Inglismaa meistriks tuli ta esimest korda 1900/01. Kokku on Liverpool tulnud Inglismaa meistriks 18 korda, viimati 1989/90. Ta on Inglismaa läbi aegade edukuselt teine klubi, kui lugeda Inglismaa meistritiitleid, ja kui vaadata aega enne Premier League'i moodustamist 1992, siis kõige edukam.

1895 valmis uus tribüün, seekord 3000 pealtvaatajale, kohale, kus praegu asub peatribüün. See oli iseloomuliku punavalge katuseviiluga. 1903 valmis piki Anfield Roadi järgmine tribüün, peamiselt puidust ja eterniidist. 1906 valmis tribüün piki Walton Breck Roadi. Viimane rekonstrueeriti 1928, et mahutada 30 000 pealtvaatajat.
Nõmmemünt

**Nõmmemünt** (*Acinos*) on huulõieliste sugukonda kuuluv taimede perekond.

## Eesti liigid
**Acinos arvensis* – väike nõmmemünt

## Teisi liike
**Acinos alpinus* – alpi nõmmemünt
**[[Acinos corsicus]]*
**[[Acinos rotundifolius]]*
**[[Acinos suaveolens]]*
Johnny Preston

**John Preston Courville** (18. august 1939 – 4. märts 2011) oli Ameerika Ühendriikide laulja.

Tema tuntuim laul oli "Running Bear". 

Ta kuulus Rockabilly kuulsuste halli.

## Välislingid
* Järelehüüe ja video
* Kanne Rockabilly kuulsuste hallis
Vormsi Issanda Ülestõusmise kirik

**Vormsi Issanda Ülestõusmise kirik** on õigeusu kirik Vormsi valla Hullo külas.

Historitsistlik kellatorniga ladina risti kujulise põhiplaaniga punasest tellisest Vormsi kiriku (vene k. *Вормская Воскресенская церковь*) hoone valmis 1889. aastal ja pühitseti 29. juulil 1890 Issanda Ülestõusmisele. Kiriku juurde ehitati kirikla, kus tegutses kirikukool, ja rajati kalmistu. 
## Kogudus
Apostliku õigeusu Vormsi Issanda Ülestõusmise kogudus asutati 1886. aastal ning tegutses kirikus 1937. aastani, seejärel taas 1944. aastast 1950. aastateni. Teenistused peeti enamasti rootsi keeles, osalt ka eesti ja kirikuslaavi keeles. See oli ainuke rootsikeelne õigeusu kogudus Eestis. 

Nõukogude okupatsiooni ajal kasutati kirikut pärast sulgemist laona, nüüd on ta varemeis. 

2009. aastal loodi kiriku taastamiseks Vormsi Õigeusukiriku Taastamise MTÜ. 

## Vaata ka
*Vormsi kirik

## Viited

## Välislingid
*
*Vormsi õigeusu kiriku torn ähvardab ümber kukkuda, Delfi, 9. juuni 2000
James Owen Dorsey

:*Mitte segi ajada [[George Amos Dorsey]]ga, kes oli samuti selle ajajärgu etnograaf.*

**James Owen Dorsey** (31. oktoober 1848 Baltimore – 4. veebruar 1895 Washington) oli ameerika etnograaf, keeleteadlane ja vaimulik, kelle kirjeldused hõlmavad peamiselt siuu keelkonda kuuluvate rahvaste keeli ja kultuure.

## Lapsepõlv ja haridustee
James Owen Dorsey sündis 31. oktoobril 1848 Marylandi osariigi Baltimore'i linnas. Tema vanemad olid Thomas Anderson Dorsey ja Mary Sweetser Hance. Juba kuueaastaselt õppis ta iseseisvalt selgeks heebrea tähestiku ja kümneaastaselt luges heebrea keelt vabalt. 1862. aastal asus ta õppima Baltimore'i *Central High Schooli*, kus õppis klassikalisi keeli. 1867. aastal jätkas ta haridusteed Viriginia osariigis Alexandrias asuvas Protestantlikus Episkopaalses Teoloogilises Seminaris, kus ta 1871. aastal ka diakoniks pühitseti. Varsti pärast seminarist lahkumist saadeti Dorsey misjonärina Dakota Territooriumile.

## Töö antropoloogina
1871. aasta mais saadeti 23-aastane Dorsey misjonärina ponka indiaanlaste juurde Oklahomasse, kuhu ta jäi kaheks aastaks. Seal õppis ta ponka keelt kõnelema sel tasemel, et tõlgi abi polnud enam vaja. 1873. aastal, kui Dorseyl oli käsil ponka keele grammatika ja sõnaraamatu koostamine, jäi ta ootamatult haigeks ning pidi Marylandi tagasi pöörduma. Idarannikul võttis Dorsey ühendust Smithsonian Institutioniga, kuid tema materjale peeti amatöörlikeks.

Järgmised viis aastat veetis Dorsey kirikuõpetajana Marylandi osariigis.

1878. aasta juulist 1880. aasta augustini viibis Dorsey John Wesley Powelli lähetusel välitöödel omahade juures Nebraskas, kus tema ülesandeks oli omaha-ponka keelematerjalide kogumine ning grammatika ja sõnaraamatu koostamine. Hilisemas elus pidas ta omahadega ühendust kirja teel ning mitmed tema keelejuhid külastasid teda Washingtonis.

1879. asutati Ameerika Etnoloogiaamet ning Dorsey sai seal tööd siuu keelkonda kuuluvate hõimude ja keelte eksperdina. 1880. aastast viibis ta peamiselt Washingtonis, kus jätkas tööd indiaani keelte ja kultuuridega, muuhulgas tema juurde pealinna keeletööd tegema tulnud keelejuhtidega. Lisaks sellele käis ta lühiajalistel välitöödel tutelote ja kuapode juures (1883) ning Oregonis atabaski, takelma, kuusi ja jakona keelkondade kohta andmeid kogumas. 1892. aastal veetis ta kaks nädalat välitöödel Louisianas, kus töötas kahe viimase biloksi keele kõnelejaga.

Terve elu vallalisena elanud James Owen Dorsey suri 4. veebruaril 1895 kõhutüüfusse. Ta oli siis 47-aastane.

## Viited
Levala Püha Neeva Aleksandri kirik

**Levala (Nõmme) Püha Neeva-Aleksandri kirik** on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Saare maakonna Saaremaa valla Tumala külas.

## Ajaloost
Levala õigeusu kogudus eraldus Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise ja Ööriku Püha Kolmainu kogudustest 1910. aastal. Ajutine kirik rajati Rahula õigeusu abikooli. Ainus Eesti iseseisvusajal ja viimane Saaremaale ehitatud õigeusu kirik pühitseti Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksandri (Pauluse) poolt 1927. aastal Püha Neeva-Aleksandri auks. Laudvooderduse ja plekk-katusega kirik sarnaneb vabakoguduste palvelaga. Kirikul on väike haritorn ja harvad aknad. Levala (Nõmme) Püha Neeva Aleksandri kiriku kõrval asub Saikla-Nõmme kalmistu. Kalmistule on maetud koguduse kauaaegne preester Andrei Mägi.

Pühakoda kasutab Levala (Nõmme) Püha Neeva-Aleksandri kogudus.

## Vaata ka
* Pöide vald
* Eesti külade loend

## Kirjandus
* Jaanus Plaat. "Saaremaa kirikud, usuliikumised ja prohvetid 18.–20. sajandil". Eesti Rahva Muuseum. Tartu, 2003; lk 136-140; lk 300
* "Koguteos Saaremaa II köide". TTÜ Kuressaare Kolledž. Kirjastus Koolibri. Tallinn, 2007; lk 430-434; lk 444-445
* Martin Toon. "EAÕK Kuressaare Püha Nikolai koguduse ajalugu". Kuressaare, 1997. AS Terbo, Tallinn; lk 4-5; lk 69
* Jaanus Plaat/Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011; lk 424-427

## Välislingid
*EAÕK Levala Püha Aleksandri kirik (Teeliste kirikud)
*Levala Püha Neeva Aleksandri kogudus EAÕK kodulehel.
Iron Maiden (album)

**"Iron Maiden"** on ansambli Iron Maiden 1980. aastal ilmunud debüütalbum. 

Algul andis plaadi Suurbritannias välja plaadifirma EMI, mõni kuu hiljem avaldati album Põhja-Ameerikas. Põhja-Ameerika versioonile oli lisatud laul "Sanctuary", mis oli Suurbritannias avaldatud 1980. aasta mais albumivälise singlina. 

Albumil ilmunud lood "Phantom of the Opera", "Running Free", "Sanctuary" ja "Iron Maiden" on püsinud siiani ansambli kontserdikavades ning on kujunenud klassikaks. Laulu "Iron Maiden" esitab bänd igal kontserdil ja see tähendab ka Iron Maideni maskoti Eddie lavaletulekut. 

Albumi kaanepildi joonistas Eddie autor Derek Riggs.

Suurbritannias ja Kanadas on see plaatinaplaat.

1998. aastal ilmus albumi uusväljaanne. Selle väljaande kaanepildil on Riggsi pilt loodud digitaalselt, fragmenti originaaljoonistusest kasutatakse aga plaadi enda pinnal.

Selle albumi kõik laulud, välja arvatud "Strange World", on salvestatud siis, kui bändi lauljaks oli Bruce Dickinson.

Laul "Charlotte the Harlot" on esimene neljast Iron Maideni laulust, mis räägib prostituut Charlotte'ist. Charlotte'i järgi pani Iron Maideni tribuutbänd The Iron Maidens nime oma maskotile.

"Iron Maiden" on üks kahest Iron Maideni albumist, mis on valitud raamatusse "1001 Albums You Must Hear Before You Die" ("1001 albumit, mida elu jooksul peab kuulama").

## Bändi koosseis

*Paul Di'Anno (vokaal)
*Steve Harris (basskitarr ja vokaal)
*Dennis Stratton (kitarr ja vokaal)
*Dave Murray (kitarr)
*Clive Burr (trummid)

## Lood albumil
Kõikide lugude autor on Steve Harris, kui teisiti pole märgitud.

### 1980. aasta Suurbritannia versioon
# "Prowler" – 3:55
# "Remember Tomorrow" (Harris, Paul Di'Anno) – 5:27
# "Running Free" (Harris, Paul Di'Anno) – 3:17
# "Phantom of the Opera" – 7:20
# "Transylvania" (instrumentaal) – 4:05
# "Strange World" – 5:45
# "Charlotte the Harlot" (Dave Murray) – 4:12
# "Iron Maiden" – 3:35

### 1980. aasta Põhja-Ameerika versioon

# "Prowler" – 3:52
# "Remember Tomorrow" (Harris, Di'Anno) – 5:27
# "Running Free" (Harris, Di'Anno) – 3:14
# "Phantom of the Opera" – 7:05
# "Transylvania" – 4:06
# "Strange World" – 5:40
# "Sanctuary" (Iron Maiden) – 3:12
# "Charlotte the Harlot" (Murray) – 4:10
# "Iron Maiden" – 3:31

### 1998. aasta versioon
# "Prowler" 3:56
# "Sanctuary" (Harris, Murray, Di'Anno) 3:16
# "Remember Tomorrow" (Harris, Di'Anno) 5:29
# "Running Free" (Harris, Di'Anno) 3:17
# "Phantom of the Opera" 7:08
# "Transylvania" 4:19
# "Strange World" 5:32
# "Charlotte the Harlot" (Murray) 4:13
# "Iron Maiden" 3:36

### 1995. aasta boonus-CD
# "Sanctuary" (Harris, Murray, Di'Anno) 3:14
# "Burning Ambition" 2:42
# "Drifter" (kontsertsalvestis) 6:04
# "I've Got the Fire" (kontsertsalvestis, kaver Montrose'i loost) (Ronnie Montrose) 3:14

USA 1995. aasta versioonis puudub boonusplaadilt laul "Sanctuary", kuna see on juba põhiplaadil. "Burning Ambition" oli varem ilmunud singli "Running Free" B-poolel ja "Drifter" singli "Sanctuary" B-poolel. Mõlemad need singlid anti esmakordselt välja 1980. aastal.
Ponkad

**Ponkad** on preeriaindiaanlaste hulka kuuluv indiaani hõim, kes räägib siuu keelkonda kuuluvat ponka keelt.

Nende traditsiooniline asuala oli Nebraskas ja Lõuna-Dakota lõunaosas. Tänapäeval elab suurem osa neist Ponca City ümbruskonnas Oklahomas, kuhu nad Nebraskast 19. sajandil küüditati. Osa neist on Nebraskasse tagasi läinud, kus neile osariigi kirdenurka on eraldatud reservaat.

1805. aastal oli nende arv langenud umbes 250 inimeseni. 2000. aasta USA rahvaloendusel teatas 4858 inimest, et nad on kas osaliselt või täielikult ponkad.

## Viited
Niobrara

**Niobrara** (ponka *Ní Ubthátha khe*; šaieeni *Hisse Yovi Yoe*) on jõgi Põhja-Ameerikas, Missouri lisajõgi. Voolab läbi Wyomingi ja Nebraska. Pikkus 861 km.
Darja Jurlova

**Darja Jurlova** (sündinud 3. märtsil 1992 Narvas) on endine Eesti laskesuusataja.

Jaanuaris 2010 Torsbys toimunud juunioride maailmameistrivõistlustel sai ta kaks kuldmedalit.

Darja Jurlova kuulub spordiklubisse Audentes. 

Ta debüteeris Eesti koondises detsembris 2010 IBU-karikasarja etapil Austrias Obertilliachis ja sai sprindis 40. koha. 

17. juunil 2011 kirjutasid Eesti laskesuusatamise föderatsioon ja AS Molycorp Silmet alla sponsorluslepingule, mis nägi ette konkreetseid toetusi Ida-Virumaalt pärit sportlastele Darja Jurlovale ja Daniil Steptšenkole. 

Ta osales 2014. aastal Eesti koondise koosseisus Sotši olümpiamängudel.

Jurlova jättis 2015/16 hooaja vahele. 2016. aasta aprillis otsustas Jurlova tippspordist loobuda, et pühenduda õpingutele ja treeneritööle. Jurlova jõudis karjääri jooksul MK-sarjas korra punktikohale, saades Prantsusmaal sprindis 39. koha. Sotši olümpiamängudel jäi tema parimaks tulemuseks sprindi 67. koht, maailmameistrivõistluste parima koha sõitis ta välja 2012. aastal Ruhpoldingus, kui sai sprindis 44. koha.

## Viited


## Välislingid

* 
* Darja Jurlova Blogi
* Interview
* Laskesuusatajate read täienevad – talendikas Jurlova saab Eesti passi
* Jurlova tõusis jälitussõiduga 17. kohale
Tarmo Lepik

**Tarmo Lepik** (9. november 1946 Tallinn – 11. märts 2001) oli eesti helilooja. 

Lõpetas 1966. aastal muusikateooria alal Tallinna Muusikakeskkooli, õppis samas 1964–1966 Veljo Tormise juhendusel kompositsiooni, ja 1977. aastal muusikateaduse alal (juhendaja L. Normet) Tallinna Riikliku Konservatooriumi. 

Töötas aastatel 1974–1990 Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis muusikateoreetiliste ainete õpetajana.

## Viited
Andres Tali

**Andres Tali** (sündinud 9. jaanuaril 1956 Tallinnas) on eesti kunstnik ja raamatukujundaja.

Ta lõpetas aastal 1980 ERKI graafika eriala raamatukujundajana.

2015. aastal kandideeris ta koos Mart Kalmu ja Ivar Sakiga Eesti Kunstiakadeemia rektori ametikohale, kuid ei osutunud valituks.

## Tunnustus

*1990 Kristjan Raua preemia
*1997 galerii "Vaal" aastapreemia "Harpuun"
*1999 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (isikunäitused "Bestrafe mich" Tallinna Kunstihoone galeriis ja "Romeo ja Julia keskpäev" Vaala galeriis)
*2000 Stipendium "Ela ja sära"
*2001 Tallinna XII Graafikatriennaali peaauhind
*2003 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (raamatukujundused: Käbi Laretei "Keerised ja jäljed", Martti Turtola "President Konstantin Päts", John Smith "Marko und Kaido" Leo Rohlin "Keraamika käsiraamat", Marko Mäetamm ja Mark Adam "Rääkivad majad/Speaking Houses", Friedrich Reinhold Kreutzwald "Kalevipoeg")
*2005 Eesti Kultuurkapitali näitekunsti aastapreemia (koos Mari-Liis Küla, Liina Pihlaku, Aime Undi, Liina Undi ja Mari Tuulinguga (Eesti teatrikunstnike erinevate põlvkondade loomingu talletamise ja väärtustamise eest kaheköitelises "Kunstnikuraamatus")
*2006 Balti Assamblee kunstipreemia
*2010 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tekstiilikunstnik Kaire Tali on Andres Tali abikaasa. Nende poeg on arhitekt Johan Tali. Skulptor Erich Tali oli Andres Tali isa.

## Viited
Priit Ardna

**Priit Ardna** (aastani 1935 **Elmar-Friedrich Rossmann**; 23. november 1892 Vändra – 9. november 1981 Stockholm) oli eesti helilooja, organist ja dirigent.

Ta lõpetas 1912 orelierialal Rudolf Grivingi muusikakooli ning õppis sealsamas aastani 1914 kompositsiooni. Organistitööd alustas ta 1915 Thbilisis ning jätkas seda hiljem Eestis. Ta oli 1927–1933 Ugala ja 1942–1944 Endla teatris pianist ja orkestrijuht, töötades ka mitmes koolis muusikaõpetajana ning esinedes oreli- ja klaverisolistina.

1944. aastal põgenes ta Rootsi, töötas Stockholmis organistina.
## Viited

## Välislingid
*Harald Nurk, Helilooja Priit Ardnat võib pidada eesti opereti isaks, Sakala, 21. november 2003
Henno Arrak

**Henno Arrak** (18. aprill 1930 Tallinn – 25. veebruar 2017) oli eesti raamatugraafik ja karikaturist.

## Elukäik
Henno Arrak sündis Tallinnas töölisperes. Ta lõpetas eksternina 1948 Tallinna 2. Keskkooli ja õppis aastatel 1948–1949 Tallinna Polütehnilises Instituudis.
Oli nõukogudevastaste lendlehtede levitamise tõttu 1949–1955 poliitvang Kasahstanis. Aastatel 1957–1963 õppis Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas raamatugraafika erialal.

Tema karikatuure avaldati ajakirjas Pikker.

Henno Arrak töötas kunstnikuna Üleliidulise Kaubanduspalati Eesti osakonnas, kirjastuses Valgus, ENE peatoimetuses, 1969–1970 Eesti Raamat peakunstnikuna. 1966. aastast oli Eesti Kunstnike Liidu liige. Vabakutseline kunstnik alates 1970. aastast.

Ta oli Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei asutajaliige.

## Looming
Ta valmistas rohkesti puugravüüritehnikas eksliibriseid ja postmarke ning oli selle ala tippmeister eesti graafikas. Eksliibristega esines ta isikunäitustel 1994. aastal Moskva Eksliibrisemuuseumis (koos abikaasa kunstnik Iris Uugiga), 2005. aastal Tallinna Kultuurikeskuse Kaja galeriis ja 2013. aastal Taanis Frederikshavni Eksliibrise- ja Kunstimuuseumis. 1995. aastal avaldas Eesti Eksliibriseühing 16-leheküljelise kataloogi Henno Arraku aastatel 1957–1994 loodud eksliibristest.

1970. aastatel kujundas ta ka medaleid.

## Raamatud
Henno Arrak illustreeris ja kujundas raamatuid, näiteks Sergei Mihhalkovi "Onu Stjopa. Kolm lugu onu Stjopast" (1973), Enn Kippeli "Meelis" (1961, 1976), angloameerika ulmekogu "Lilled Algernonile" (1976), Karl Ristikivi "Inimese teekond" (1990), Voldemar Vaga "Kunst Tartus XIX sajandil" (1971), "Kunst Tallinnas" XIX sajandil" (1976), Ethel Lilian Voynichi "Kiin" (1977).

Henno Arrak on Aleksandr Solženitsõni "Gulagi arhipelaag" I–III (1990) üks tõlkijaid.

Tartu Riiklik Kunstimuuseum on kirjastanud tema eksliibristest raamatu "Henno Arraku joonistused ja eksliibrised" (1985).

## Näitused
* 1959 – noortenäitusel
* 1984 – Tartu Kunstimuuseumis
* 2010 – Tallinnas Lastekirjanduse Keskuses
* 2015 – Tallinnas Toompea lossi kunstisaalis
* 2015 – Tallinnas Kiek in de Kökis
* 2016 – Tallinna Keskraamatukogus näitus koos Jüri Arraku teostega

## Isiklikku
Ta vend oli teadlane Arno Arrak ja poolvend on kunstnik Jüri Arrak. 

Ta oli abielus kunstnik Iris Uugiga, nende lapselaps on kunstnik Helmi-Elfriede Arrak. 

## Viited

## Välislingid
* Suri graafik Henno Arrak Õhtuleht, 27. veebruar 2017
* Foto graafik Henno Arrakust Fotode Infosüsteemis
Anto Pett

**Anto Pett** (sündinud 4. augustil 1960 Kiviõlis) on eesti pianist ja helilooja.

Pett on klassikalise muusika taustaga vaba improvisaator.

Ta on improvisatsiooniprofessor Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias. 

## Tunnustus

* 2008 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (Eesti improvisatsioonikunsti viimine rahvusvahelisele kõrgtasemele

## Viited
Kustav-Agu Püüman

**Kustav-Agu Püüman** (sündinud 13. juunil 1937 Tallinnas) on eesti teatrikunstnik ja balletitantsija.

## Haridus
Ta lõpetas Tallinna 2. Keskkooli 1956. aastal, õppis aastatel 1948–1956 Eesti Riiklikus Koreograafiakoolis ja 1963–1969 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis.

## Töö
Aastatel 1956–1979 oli ta Estonia balletiartist, seejärel kuni 1994. aastani vabakutseline kunstnik ja pärast seda Tallinna Linnateatri peakunstnik, 2000. aastast Linnateatri kunstnik. 

Püüman on loonud kujundusi ka pidulikele kontsertidele, laulu- ja tantsupidudele, vabaõhulavastustele, telesaadetele ja filmidele ning teinud kostüüme varieteele. Ta tegeleb ajalooliste kostüümide taasloomisega. Püüman on kirjutanud artikleid Eesti Entsüklopeediale ja Eesti teatri biograafilisele leksikonile. Ta õpetab erialakompositsiooni, stsenograafia- ja kostüümiajalugu mitmes kõrgkoolis.

## Lavakujundusi
*1969 Ülo Vinter / Ülo Raudmäe "Pipi Pikksukk", Estonia
*1970 Wolfgang Amadeus Mozart "Aednikuneiu armastusest", Vanemuine
*1972 Enn Vetemaa "Õhtusöök viiele", Vilnius
*1973 Frederick Loewe "Minu veetlev leedi", Sverdlovsk
*1973 Richard Strauss "Salomé", Estonia
*1976 Giuseppe Verdi "Othello", Sverdlovsk
*1976 A. Petrov "Maailma loomine", Estonia
*1978 Colin Higgins "Harold ja Maude", Eesti Draamateater
*1979 A. H. Tammsaare "Kuningal on külm", Vilnius
*1987 Pjotr Tšaikovski "Pähklipureja", Estonia
*1992 William Shakespeare "Romeo ja Julia", Tallinna Linnateater
*1992 Ferenc Lehár "Lõbus lesk", Vanemuine
*1992 Anton Tšehhov "Ivanov", Draamateater
*1993 Tadeusz Różewicz "Valge abielu", Linnateater
*1993 Lionel Bart "Oliver", Vanemuine
*1994 Imre Kálman "Silva", Estonia
*1994 G. Verdi "Don Carlos" (kostüümid), Estonia
*1995 Alexandre Dumas vanem / Elmo Nüganen "Kolm musketäri", Linnateater
*1995 Aleksandr Adabašjan, Nikita Mihhalkov "Pianoola ehk Mehaaniline klaver" (kostüümid), Linnateater
*1996 Georg Friedrich Händel "Xerxes", Vanemuine
*1997 Bertolt Brecht / Kurt Weill "Kolmekrossiooper" (kostüümid), Linnateater
*1998 Jaan Tätte "Ristumine peateega", Linnateater
*2001 W. A. Mozart "Bastien ja Bastienne", Linnateater
*2001 A. Dumas / E. Nüganen "Musketärid – 20 aastat hiljem", Linnateater
*2002 F. Léhar "Lõbus lesk", Estonia
*2004 Maurice Ravel "Valss", Estonia

## Näitusi
*1973 isikunäitus
*1973 Balti teatritriennaal Riias
*1976 Balti teatritriennaal Vilniuses
*1980 isikunäitus
*1980 Balti teatritriennaal Tallinnas
*1982 isikunäitus
*1987 isikunäitus
*1987 Balti teatritriennaal Vilniuses
*1992 Eesti lavastuskunstnike näitus Kuopios
*1998 grupinäitus "Illusioon" Jyväskyläs
*2004 isikunäitus

## Tunnustus
*1976 üleliiduline kultuuriministeeriumi noortepreemia
*1998 Endla publikupreemia
*2001 Valgetähe teenetemärgi V klass

## Raamatud
*1986 Album "Eesti ballett" (koostaja)

## Viited

## Välislingid
*Lavakujundusi, foto Linnateatri lehel
*Tõnis Kipper, "Kustav-Agu Püüman: Teater on koostegemine...", Saarte Hääl, 14. mai 2007
Elfrida Andrée

**Elfrida Andrée** (19. veebruar 1841 – 11. jaanuar 1929) oli Rootsi helilooja, organist ja dirigent.
Harri Otsa

**Harri Otsa** (3. november 1926 Tallinn – 30. oktoober 2001) oli eesti helilooja.

Õppis 1946–1948 Tallinna Riiklikus Muusikakoolis muusikateooriat. 

1953. aastal lõpetas kompositsioonierialal (Mart Saare klassis) Tallinna Riikliku Konservatooriumi. 

1953–1959 oli Harri Otsa muusikaalajuhataja Draamateatris. Töötas 1953–1962 Tallinna Muusikakoolis ja 1962–1988 Tallinna Konservatooriumis muusikateoreetiliste ainete õppejõuna.
Jean Barraqué

**Jean-Henri-Alphonse Barraqué** [žan-anr'ii-alf'oons barrak'ee] (17. jaanuar 1928 Puteaux – 17. august 1973 Pariis) oli prantsuse helilooja ja muusikateadlane.

Ta õppis kompositsiooni Pariisis Olivier Messiaeni ja Jean Langlais' juures. Oma loomes kasutas ta dodekafooniat ja Pierre Schaefferi meetodit (konkreetne muusika ehk *musique concrète*).

Ta avaldas monograafia Claude Debussy'st (Paris: Editions du Seuil, 1977).

## Looming
*"Sekventsid" häälele löökpillidega 1955
*"Laul laulu otsa" lugejale, löökpillidele ja klaverile 1966
*kontserdid 6 instrumendile, sh vibrafonile ja klarnetile 1968
Edgar Arro

**Edgar Arro** (24. märts 1911 Tallinn – 24. detsember 1978 Tallinn) oli eesti helilooja ja organist.

Ta lõpetas 1935. aastal Tallinna Konservatooriumi professor August Topmani oreliklassi ja 1939 professor Artur Kapi kompositsiooniklassi, samas oli 1936–1940 Riigi Ringhäälingu organist. 

1940–1941 oli Arro Tallinna Kaarli koguduse organist. 

Aastatel 1944–1978 õpetas Arro Tallinna Riiklikus Konservatooriumis muusikateoreetilisi aineid, 1944–1952 töötas ka Tallinna Muusikakoolis teooriaõpetajana. 

Aastatel 1952–1966 oli Edgar Arro Eesti Heliloojate Liidu vastutav sekretär. 

Edgar Arro on tuntud eelkõige väikevormide loojana, kelle levilaulud olid omal ajal Eestis ülipopulaarsed. 

Rahvusvahelise tunnustuse on saavutanud tema rahvusliku helikeelega oreliteosed. Ta on kirjutanud ka vaimulikku muusikat. 

## Tunnustus

* 1948 ja 1949 – Nõukogude Eesti preemia 
* 1955 – ENSV teeneline kunstitegelane  
* 1956 – Tööpunalipu orden 
* 1967 – ENSV rahvakunstnik 
* 1980 – ENSV muusikapreemia.

## Välislingid
* 
*https://arhiiv.err.ee/vaata/rahvakunstnikud-edgar-arro
Toomas Krõm

**Toomas Krõm** (sündinud 22. septembril 1971 Tallinnas) on Eesti jalgpallur.

## Koondisekarjäär
Ta mängis Eesti jalgpallikoondises aastatel 1994–1996 11 mängu. Oma koondisedebüüdi tegi Krõm 7. mail 1994 sõpruskohtumises USA jalgpallikoondise vastu. Eesti kaotas mängu 4:0. Lisaks temale tegi samas mängus debüüdi Indrek Zelinski. 

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Välislingid
*
Valter Neeris

**Valter Neeris** (21. märts 1915 Tallinn – 30. detsember 1942 Velikije Luki) oli Eesti jalgpallur.

Ta mängis Eesti jalgpallikoondises aastatel 1934–1940 36 mängu ning lõi 1 värava.

Neeris oli 1934–1939 5-kordne Eesti meister.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Välislingid
*
Elmar Tepp

**Elmar Leonhard Tepp** (30. aprill 1913 Tallinn – 11. mai 1943 Kalinin, Vene NFSV) oli Eesti jalgpallur. 

Oli 1938 Balti turniiri võitjaid. Ta mängis Eesti jalgpallikoondises aastatel 1937–1940 18 mängu.

Mobiliseeriti 1941 Punaarmeesse, langes 1943 Velikije Luki lahingus koos koondisekaaslaste Heinrich Uukkivi ja Richard Kuremaaga sakslaste kätte vangi. Punaarmee võttis mehed vangi ja sõjakohus mõistis nad surma. Aprillis 1943 asendati surmanuhtlus 15-aastase vanglakaristusega. Suri mais 1943 Kalinini vanglas.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Välislingid
*Artikkel Eesti spordi biograafilises leksikonis
Trapped

**"Trapped"** on mitmete filmide originaalpealkiri. Näiteks:

*"Lõksus" ("Trapped") 2002. aasta põnevusfilm; režissöör Luis Mandoki; peaosades Charlize Theron, Courtney Love, Stuart Townsend ja Kevin Bacon
*"Tulelõksus" ("Trapped"); 2001. aasta põnevusfilm; režissöör Deran Sarafian; peaosades William McNamara, Parker Stevenson ning Callum Keith Rennie
Kalev Härk

**Kalev Härk** (sündinud 15. märtsil 1971 Valgas) on Eesti poliitik. Ta oli aastatel 2011–2017 Valga linnapea. 

Alates 27. jaanuarist 2011 kuni 3. aprillini 2019 oli Kalev Härk Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. 

Alates 3. novembrist 2007 kuni 1. juulini 2010 oli Kalev Härk Valga maavanem. Seejärel töötas ta Valga maavalitsuses arengu- ja planeeringuosakonna juhatajana, kuni Valga linnavolikogu valis ta 11. märtsil 2011 Valga linnapeaks. 

Kui Valga üksikkompanii senine pealik nooremseersant Kaimo Vahtra pani 24. veebruaril 2011 ameti maha, et pühenduda täielikult maleva noorte juhendamisele, määrati 2011. aastal Kaitseliidu Valgamaa maleva Valga üksikkompanii pealikuks Kalev Härk. 

Aastatel 2015–2017 oli ta Elroni nõukogu liige.

## Tunnustus
* 2022 Valgamaa teenetemärk
* 2023 Vabaduse Tammepärja aumärk

## Viited
Ivar Unt

**Ivar Unt** (sündinud 2. veebruaril 1977) on Eesti poliitik. 

## Haridus
Pärast Valga Gümnaasiumi lõpetamist 1995. aastal õppis Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas ning sai bakalaureusekraadi majandusprotsesside modelleerimise ja majanduspoliitika erialal 1999. aastal.  

2010–2012 Eesti Maaülikooli ettevõtluse ja ökonoomika erialal omandatud magistrikraad. 

2018–2022 Tallinna Tehnikakõrgkooli hoonete ehitus. 

## Töökäik
Ta on olnud Valga linnavalitsuse aselinnapea hariduse-, kultuuri- ja sotsiaalvaldkonna alal (1999–2007), Valga linnapea (2007–2011), Valga Maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna juhataja (2011–2017).  

Alates 2017. aastast on ta töötanud Transpordiametis projektijuhina.   

## Poliitiline tegevus
Ivar Unt kuulus Eesti Reformierakonda aastatel 2000–2023.

Valga linnavolikogu valis Ivar Undi linnapeaks 28. märtsil 2007 ja avaldas talle umbusaldust 4. märtsil 2011.

2013–2017 Valga Linnavolikogu esimees. Enam hääli on ta saanud kohaliku omavalitsuste valimistel 2009. aastal (563 häält).  

## Isiklikku
Ivar Unt on abielus, peres on kolm last. 

Ta on tegelenud poksiga ja juhib Valga poksiklubi Nahkkinnas. 

Kuulub korporatsiooni Fraternitas Estica. Hobid on ulmekirjanduse lugemine, bridž ja jooksmine.  

Ivar Unt on Eesti Kaitseväes auastmelt lipnik. 

## Viited

## Välislingid
* Valga Poksiklubi koduleht
Salme Dutt

**Salme Dutt** (sündinud **Salme Anette Murrik**, 1913–1924 **Salme Anette Pekkala**, hiljem **Salme Pekkala-Dutt**; 29. august 1888 Helme vald – 30. august 1964 London) oli Eestis sündinud Briti kommunistlik poliitik. 

Tema esimene abikaasa oli Soome vasakpoolne poliitik Eino Pekkala (olid abielus 1913–1920, abielu lahutati), teine abikaasa oli rootsi-india päritolu inglise ajakirjanik ja kommunistlik poliitik Rajani Palme Dutt. Tema vanem õde oli Eesti päritolu Soome kirjanik Hella Wuolijoki. Ta oli ka Soome sotsiaaldemokraatlilku poliitiku Erkki Tuomioja vanatädi. Tema keskmine õde Erna-Amalie Murrik-Mitt oli saksa keele õpetaja, noorem õde Niina Murrik-Polonsky oli pianist ja klaveriõpetaja.

Salme Murrik sündis Helme vallas Liivimaa kubermangus ning veetis lapsepõlve Valgas. 1905. aastal heideti ta revolutsioonilise tegevuse eest gümnaasiumist välja, misjärel ta kolis Venemaale ning elas Moskvas ja Siberis. Hiljem elas ta Soomes ning kolis lõpuks Suurbritanniasse.

Murrik saadeti koos esimese abikaasa Eino Pekkalaga Suurbritanniasse Lenini käsul looma seal Suurbritannia Kommunistlikku Parteid. Selle algusaastail tegutses ta Kominterni agendina ning oli Rajani Palme Dutti sidemees Moskvaga.

1939. aastal ilmus Salme Duti raamat tšartistlikust liikumisest "When England Arose" ("Kui Inglismaa tõusis"). 1966. aastal ilmus Londonis tema postuumne luulekogu "Lucifer and Other Poems" ("Lucifer ja teisi luuletusi"). Salme Dutt suri Londonis 1964. aastal.

## Viited

## Kirjandus
* John Callaghan "Rajani Palme Dutt, British communism, and the Communist Party of India″ – *Journal of Communist Studies and Transition Politics*, Volume 6, Issue 1, March 1990, lk 49–70
* Andrew Thorpe "The British Communist Party and Moscow 1920–43", Manchester University Press, 308 lk, Midsomer Norton 2000
* Erkki Tuomioja "Häivähdys punaista" Helsinki: Tammi, 2006 (rootsi keeles: "Ett stänk av rött: två systrar i revolutionens tjänst" Stockholm, 2008; eesti keeles: "Õrnroosa: Hella Wuolijoe ja Salme Dutti elu revolutsiooni teenistuses", Tallinn, 2006)

## Välislingid
*Lausti.com
*Valgark.ee
*
Olev Raju

**Olev Raju** (sündinud 14. jaanuaril 1948) on Eesti majandusteadlane ja poliitik.

Ta lõpetas aastal 1971 kiitusega Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna rahanduse ja krediidi erialal. Aastatel 1974–1975 oli ta samas ülikoolis aspirantuuris, aastatel 1983–1985 doktorantuuris. Aastatel 1971–1991 töötas ta Tartu Riiklikus Ülikoolis poliitökonoomia kateedris vaneminseneri, vanemõpetaja ja dotsendina.

Olev Raju kuulub aastast 1998 Eesti Keskerakonda. Ta oli 1995–2003 Riigikogu VIII ja IX koosseisu liige ja 2007–2009 Tartu Linnavolikogu esimees.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Tartus, kogus 22 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus

* 2008 Tartu Ülikooli medal

## Viited

## Välislingid

*
*Nädala juubilar Olev Raju 60, Kesknädal, 9. jaanuar 2008
*Olev Raju: kriisist väljatulek – mitte lihtsate inimeste arvel, Tartu Postimees, 3. veebruar 2009
*Olev Raju: Reformierakond on ideoloogialõksus, Äripäev, 15. november 2010
Buršvilistlane

**Buršvilistlane** (akadeemilises kirjapruugis lühend **b!vil!**, mitmuses b!vil!! või b!vil! b!vil!; vanemas kirjanduses ka: *burššvilistlane*, *üliõpilasvilistlane*) on üliõpilaskorporatsiooni liige, kes on õpingud kõrgkoolis ajutiselt või püsivalt katkestanud. Mõnes korporatsioonis on buršvilistlasel korporatsiooni vilistlaskogu nõusolekul võimalik astuda vilistlaskokku. Buršvilistlase staatus on kõrgkoolis õppiva kaasvõitleja (lühendatult ksv!) ning kõrgkooli lõpetanud ja korporatsiooni vilistlaskokku vastuvõetud vilistlase (lühendatult vil!) vahepealne.

## Vaata ka
*kaasvõitleja
*vilistlane

## Viited
Taanlased

**Taanlased** (endanimetus *danskere*) on põliselt Taanis ja vähesel määral Lõuna-Schleswigis elav põhjagermaani rahvas, Taani põhirahvus. Taanlased räägivad taani keelt. Taanis elab umbes 5 miljonit taanlast. Taanlasi ja taani päritolu inimesi on maailmas kokku umbes 7 miljonit, neist Ameerika Ühendriikides 1,43 miljonit, Kanadas 200 000 ja Brasiilias 140 000. Taanlasi elab arvukalt veel Norras, Austraalias, Saksamaal ja Rootsis.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 81 taanlast, neist Tallinnas 43.

Taanlaste lähedased sugulasrahvad on rootslased, norralased, fäärlased ja islandlased.

Ajaloolis-kultuuriliselt on taanlased valdavalt luterlik rahvas, kuigi 21. sajandi alguses peab üle poole taanlastest ennast ateistiks või agnostikuks.

## Viited
Peterburi Püha Issidori kirik

**Peterburi Püha Issidori kirik** (vene keeles Свято-Исидоровская церковь) on õigeusu kirik Peterburis, asukohaga Gribojedovi kanali ääres Lermontovi prospekti ja Rimski-Korsakovi prospekti ristmikul.

Kirik ehitati aastatel 1903–1907 arhitekt Aleksander Poleštšuki projekti järgi.

## Ajaloost
Aastaks 1894 oli Peterburi Kolomna linnaossa tekkinud eestikeelne õigeusu kogudus, mille eesotsas oli preester Paul Kulbusch.

## Vaata ka
*Valga Issidori peakirik

## Välislingid
*РУССКО-ЭСТОНСКИЙ ИСИДОРОВСКИЙ ПРИХОД В ПЕТЕРБУРГЕ - ПЕТРОГРАДЕ - ЛЕНИНГРАДЕ (1894-1933)
Alexander Cordell

**Alexander Cordell**, kodanikunimega **George Alexander Graber** (9. september 1914 Colombo, Tseilon – 13. november 1997 Denbighshire, Wales), oli Walesi kirjanik, kelle sulest pärineb kolmkümmend teost. 

Eesti keeles on ilmunud tema romaan "Rüvetatud kaunis maa" ("Rape of the Fair Country", 1959), mis kajastab tööliste elu ja tšartistlikku liikumist Lõuna-Walesi tööstuspiirkonnas 19. sajandi algul ning kulmineerub 1839. aastal toimunud Newporti ülestõusuga.
Christian Kõrtsmik

**Christian Kõrtsmik** (sündinud 7. veebruaril 1991) on eesti jalgpallur, kes mängib Eesti Meistriliigas, klubis Nõmme JK Kalju.

## Klubikarjäär
### Statistika

## Välislingid
* Christian Kõrtsmik portaalis Soccernet.ee
Vinnkaev

**Vinnkaev** ehk **kooguga kaev** on kaev, mille lähedal asuvale hargilisele kaevusambale toetub pikk liikuv kaevuvinn, mille kaevupoolses otsas on kaevukook ämbriga ja teises otsas tavaliselt raskus.
Håkan Nesser

**Sven Håkan Nesser** (sündinud 21. veebruaril 1950 Kumlas) on rootsi õpetaja ja kirjanik.

Tema kriminaalromaanide tuntumad tegelaskujud on komissar Van Veeteren ja inspektor Gunnar Barbarotti.

## Elulugu
Håkan Nesser sündis Kumla lähistel Elvesta talus. Tema isa Sven August oli talupidaja, ema Mary sekretär. 1953. aastal kolis pere maalt linna. 

Põhikooli lõpetas Nesser Hallsbergis. Aastatel 1969–1974 õppis ta Uppsala Ülikoolis humanitaaraineid: inglise ja skandinaavia keeli, kirjandust, ajalugu ja filosoofiat. Töötas õpetajana Märstas ja Uppsalas. Alates 1998. aastast vabakutseline kirjanik.

## Looming
* "Koreografen" (1988)
* "Jämeda silmaga võrk" – *Det grovmaskiga nätet*, 1993; eesti keeles: Eesti Raamat, 1996 sarjas "Mirabilia". 
* "Borkmanni punkt" – *Borkmanns punkt*, 1994; eesti keeles: Eesti Raamat, 1996 sarjas "Mirabilia". 
* "Tagasitulek" – *Aterkomsten*, 1995; eesti keeles: Eesti Raamat, 1996 sarjas "Mirabilia"
* "Barins triangel" (1996)
* "Sünnimärgiga naine" – *Kvinna med födelsemärke*, 1996; eesti keeles: Eesti Raamat, 1997 sarjas "Mirabilia". 
* "Komissar ja vaikus" – *Kommissarien och tystnaden*, 1997; eesti keeles: Eesti Raamat, 1999 sarjas "Mirabilia"
* "Kim Novak badade aldrig i Genesarets sjö" (1998)
* "Münsters fall" (1998)
* "Karambool" – *Carambole*, 1999; eesti keeles: Eesti Raamat, 2001 sarjas "Mirabilia". 
* "Flugan och evigheten" (1999)
* "Ewa Morenos fall" (2000)
* "Pääsuke ja kass, roosike ja surm" – *Svalan, katten, rosen, döden*, 2001; eesti keeles: Eesti Raamat, 2004 sarjas "Mirabilia"
* "Skuggorna och regnet" (2004). 
* "Och Piccadilly Circus ligger inte i Kumla" (2002)
* "Kära Agnes" (2002)
* "Fallet G" (2003)
* "Skuggorna och regnet" (2004)
* "Människa utan hund" (inspektor Gunnar Barbarotti, 2006)
* "En helt annan historia" (inspektor Gunnar Barbarotti, 2007)
* "Berättelse om herr Roos" (inspektor Gunnar Barbarotti, 2008)
* "Maskarna på Carmine Street" (2009)
* "De ensamma" (inspektor Gunnar Barbarotti, 2010)
* "Himmel över London" (2011)

## Tunnustus
* 1993 – Rootsi kriminaalkirjanduse auhind debüütromaani kategoorias (*Debutant-diplomet*) teose "Jämeda silmaga võrk" eest
* 1994 – Rootsi kriminaalkirjanduse auhind parima romaani kategoorias teose "Borkmanni punkt" eest
* 1996 – Rootsi kriminaalkirjanduse auhind parima romaani kategoorias teose "Sünnimärgiga naine" eest
* 2000 – Põhjamaade kriminaalkirjanduse auhind Klaasist Võti teose "Karambool" eest
* 2002 – Soome kriminaalkirjanduse auhind – tõlkekirjanduse auhind tema soome keelde tõlgitud teoste eest
* 2007 – Taani kriminaalkirjanduse auhind – Palle Rosenkrantzi auhind – romaani "Skuggorna och regnet" eest
* 2007 – Rootsi kriminaalkirjanduse auhind parima romaani kategoorias teose "En helt annan historia" eest

## Viited

## Välislingid
* Håkan Nesser. Albert Bonniers Förlag
* Håkan Nesser. DekkariNetti