open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Allgemeine Ortskrankenkasse

**Allgemeine Ortskrankenkasse** (eesti keeles 'üldine kohalik haigekassa'; lühend **AOK**) on tervisekindlustusseltside võrgustik Saksamaal. 

Sellesse kuulub 11 õiguslikult sõltumatut tervisekindlustusseltsi, milles on kindlustatud üle 25,5 miljoni inimese (peaaegu üks kolmandik elanikkonnast).

Rohkem kui 125 aastat on AOK olnud üks suuremaid ravikindlustusorganisatsioone Saksamaal, pakkudes teenuseid ja terviklikku arstiabi haiguse korral. Üksteist sõltumatut AOK-d hõlmavad tavaliselt üht või mitut liidumaad. 

Kogu riigis on 1380 filiaali. Neis töötab ligikaudu 61 000 inimest. 

AOK tagab haiguse korral optimaalse arstiabi ja pakub terviklikke ennetusettepanekuid. See hõlmab näiteks ettepanekuid tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse jne kohta.

## Välislingid
* Koduleht
Profilm

OÜ **Profilm** on Eesti filmistuudio. Ettevõte asutati 1996. aastal.

## Filme
*2006 "Inimese ja looduse tasakaal", dokumentaalfilm, režissöör Ago Ruus
*2007 "Tuulepealsed leelod", dokumentaalfilm, režissöör Enn Säde
*...

## Viited

## Välislingid
*
Ülle Paap

**Ülle Paap** (sündinud 3. jaanuaril 1948) on eesti karikaturist ja nahakunstnik.

## Haridus
Õppis Juhan Liivi nim. Alatskivi Keskkoolis, seejärel aastatel 1966–1970 Tartu Kunstikoolis kunstilist kujundamist. 1972–1977 õppis Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis nahkehistöö eriala ja lõpetas selle *[[cum laude]]*. 

## Töö
1971–1972 töötas Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudis paleontoloogia ja stratigraafia sektoris kunstnikuna. 1977–1983 Naha- ja Jalatsikombinaadis Kommunaar kunstnikuna (galanteriis). 1983–1984 töötas SKTB-s Desintegraator reklaamkunstnikuna ning 1984–1989 Eesti Rahvusraamatukogus raamaturestauraatorina. 

Alates 1989. aastast on vabakutseline kunstnik. 

Ülle Paabu nahkehistööd on nii Juhan Liivi luuleauhinna (karjasemärss) ku kai koolinoorte etluskonkursi auhindadeks.

## Liikmesus
Tartu Kunstnike Liidu liige. 

## Isiklikku
Tema isa Albert Paap oli pallaslane Albert Paap, kes tudengipõlves õpingute kõrvalt ka mõnda aega Jorsa pseudonüümi all ajalehtedes karikatuure avaldas. Sellest on tuletatud ka Ülle Paabu pseudonüüm Jorsa Noorem, mille all ta on avaldanud karikatuure.

## Näitused
**Isikunäitused**
* 1998 – “Tuljak”, Tartu Õpetajate Seminar
* 2001 – Ülle Paabu karikatuurinäitus, Alatskivi loss
* 2002 – Tõstamaa mõis
* 2007 – “Jäiväksi laulu”, Liivi Muuseum
* 2008 – “Põhi – lõuna”, Liivi Muuseum
* 2010 – karikatuurinäitus “Munad ilma kisata”, Liivi Muuseum

**Grupinäitus**
* 1996 – köitekunstinäitus “Elul on hingemaa” Tartu Ülikooli Humanitaarraamatukogus koos Rein Maantoa, Kiira-Marianne Kadariku ja Katrin Sasiga

## Viited
Aakre kivikalme

**Aakre kivivare** Eesti muinasaegne matusekoht Tartu maakonnas Elva vallas Palamustel.

Kamardunud kividest laotud kivikalme on piklik ja kirde-edelasuunaline. Selle kõrgus maapinnast on 0,30 cm, pikkus 59 m ja laius 25 meetrit. Kivikalmel kasvavad puud.

## Arheoloogilised uuringud

Esimesena korraldas seal arheoloogilisi kaevamisi J. Sitzka 1895. aastal.

Arheoloogiliste leidude dateerimise järgi kuulub kivikalme I aastatuhande I poolde.

## Vaata ka
*Aakre kivivare

## Viited

## Välislingid
*
Eha Kaarus

**Eha Kaarus** (sünninimi **Eha Voitka**; 6. jaanuar 1923 Rõuge, Võrumaa – 19. veebruar 2014) oli eesti põllumajandustegelane.

1942. aastal lõpetas ta Kuremaa Kontrollassistentide Kooli.

1950. aastate esimeses pooles oli ta Tartu rajooni Kambja sovhoosi direktor, hiljem Sootaga sovhoosi direktor.

Aastatel 1951–1959 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu III ja IV koosseisu saadik.

Ta on maetud Põlva kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Kaarus, Eha Rudolfi tütar – Eesti NSV Ülemnõukogu saadik, Elva rajoon (1951)
*Eesti NSV Ülemnõukogu saadikukandidaat Kaarus, Eha Rudolfi tütar (1955)
*Eesti filmi andmebaas. Filmikroonika "Sovhoosidirektor Eha Kaarus". Ringvaade "Nõukogude Eesti" nr 9, 3/6 (1956). Režissöör Reet Kasesalu
Polarfilm

OÜ **Polarfilm** on Eesti filmistuudio. Ettevõte asutati 1998. aastal.

## Filme
*2002 "Eesti piiril", dokumentaalfilm, režissöör Ants Vist
*2012 "Kaleva müsteerium", dokumentaalfilm, režissöör Sigrid Reede
*...

## Viited

## Välislingid
*
Eha Ruven

**Eha Ruven** (21. aprill (vkj)/ 4. mai 1910 Tartu – 21. detsember 2002 Pärnu) oli eesti õpetaja.

1929. aastal lõpetas ta Tartu Linna Tütarlaste Gümnaasiumi. 1937. aastal lõpetas Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna *cum laude*. Ta oli korporatsiooni Amicitia liige.

Töötas Pärnu 2. Keskkooli keemia ja loodusteaduse õpetajana.

Aastatel 1955–1959 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu IV koosseisu saadik.

## Tunnustus
*1964 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eha Ruven
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Ruven, Eha (1955)
*haud Uulu kalmistul
Markus Söder

**Markus Thomas Theodor Söder** (sündinud 5. jaanuaril 1967 Nürnbergis) on Saksamaa poliitik, alates 16. märtsist 2018 Baieri liidumaa peaminister (ministerpresident), alates 19. jaanuarist 2019 ka Kristlik-Sotsiaalse Liidu esimees. 

Söder pärineb konservatiivsest protestantlikust perekonnast. Ta sai nii kesk- kui ka kõrghariduse Nürnbergis, lõpetades Erlangen-Nürnbergi Friedrich-Alexanderi Ülikooli 1991. aastal juristina. 1998. aastal sai ta samast ülikoolist õigusteaduse doktori kraadi.

Poliitilist tegevust alustas gümnaasiumiõpilasena 1983. aastal, astudes samal aastal Kristlik-Sotsiaalsesse Liitu. Alates 1994. aastast on ta kõigil valimistel valitud Baieri Maapäeva liikmeks. Aastatel 1995–2003 oli ta konservatiivide noorteühenduse Junge Union Baieri organisatsiooni esimees, aastatel 2003–2007 Kristlik-Sotsiaalse Liidu peasekretär. 

Alates 2007. aastast on Söder järjepidevalt kuulunud Baieri liidumaa valitsusse: 2007–2008 oli ta liidu- ja Euroopa asjade minister, 2008–2011 keskkonna- ja terviseminister, 2011–2013 rahandusminister, 2013–2018 rahandus- ja arenguminister. 

16. märtsil 2018 valis Baieri Maapäev ta 99 poolthäälega Baieri liidumaa peaministriks, sest senine peaminister Horst Seehofer sai Saksamaa liidukantsleri Angela Merkeli valitsuses siseministri ametikoha. 

Söder on abielus, tema perekonnas on üks tütar ja kaks poega. Ta on esimene Baieri peaminister, kes on protestant - Baieri on traditsiooniliselt katoliiklik, Söder on aga pärit liidumaa põhjaosast Frangimaalt, mis on traditsiooniliselt luterlik.
Eesti Improteater

**Eesti Improteater** on Tallinnas tegutsev improteater. Teater asutati 2009.

## Lavastusi
*2009 "Katusel kollane kass"
*2011 "Impropositiiv"
*...

## Viited

## Välislingid
*Teatri koduleht
*Teatrist Eesti Teatri Agentuuri andmebaasis
Irina Begljakova

**Irina Begljakova** (26. veebruar 1933 – 19. märts 2018) oli Nõukogude Liidu kettaheitja.

1954. aasta Euroopa meistrivõistlustel Bernis võitis ta Nina Ponomarjova järel hõbemedali. Järgmistel, 1958. aasta Euroopa meistrivõistlustel Stockholmis sai ta neljanda koha.

1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is võitis ta tulemusega 52.54 Olga Fikotová järel hõbemedali. 

Tema isiklik rekord kettaheites oli **52.71** (1956).

Pärast sportlaskarjääri lõppu töötas Moskvas arstina.

## Viited
Kazimierz Doroba

**Kazimierz Doroba** (4. märts 1911 Varssavi – 16. november 1978 Sheffield, Inglismaa) oli Poola poksija.

Ta sai Poola meistrivõistlustel poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1936. aastal 3. koha ja 1937. aastal 2. koha ning raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1938. aastal 2. koha.

Ta osales kaks korda poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) Eesti ja Poola maavõistlusel poksis. Ta kaotas oma kohtumise Anton Raadiku vastu kevadel 1938 ning võitis oma kohtumise Valle Leedi vastu sügisel 1938. Ta osales üldse rahvusvahelistel kohtumistel Poolat esindades aastatel 1934–1939 kokku 5 korral ning võitis neist 3 ja kaotas 2 kohtumist. 

Doroba teenis Teise maailmasõja ajal Suurbritannias dislotseeruvas Poola lennuväe (inglise keeles *Polish Air Forces in Great Britain*, poola keeles *Polskie Siły Powietrzne w Wielkiej Brytanii*) 307. ööhävitajate eskadrillis (inglise keeles *307 Polish Night Fighter Squadron*, poola keeles *307 Dywizjon Myśliwski Nocny "Lwowskich Puchaczy"*; eskadrilli hüüdnimi oli 'Lwówi öökullid') elektrikuna ning jäi pärast sõda elama Inglismaale.

## Viited

## Välislingid
*Kazimierz Doroba lehel Poola lennuväest Suurbritannias aastatel 1940–1947. Poola keeles
Inkeri

**Inkeri** (soome keelest tähenduses 'ingeri') võib tähendada järgmist:
*Inkeri, Eesti Ingerisoomlaste Liidu ajaleht
*Inkeri, Venemaal ja Soomes ilmunud ajaleht
*Inkeri, eakate päevakeskus Viljandis
*Inkeri, soomepärane naisenimi
*Inkeri, soomepärane perekonnanimi
Tallinna Kammerteater

**Tallinna Kammerteater** on Tallinnas aadressil Vabriku tänav 12 tegutsev teater. Teatri asutas 2013 Indrek Taalmaa.

## Lavastusi
*Mees, kes ei mahu kivile
*Midagi on viltu
*...

## Viited

## Välislingid
*Teatri koduleht
Eestlased Kabböles

**Eestlased Kabböles** olid Soomes Kabböle kalurikülas Pernå vallas (soome keeles *Pernaja*; praegu Loviisa linna ala) elanud eestlased. Tänapäeval on Kabböles elavad eestlaste järeltulijad soomestunud/rootsistunud.

Esimesed eestlased jõudsid Kabbölesi 1906. Esimesena tuli 9 peret, kes kõik ostsid sinna endale ka maatüki. Hiljem saabus külla veel eestlasi. Esimese maailmasõja lõpus elas seal 12 eesti peret, ühtekokku 70–80 inimest. Külas tegutses eesti laulukoor, selts ja raamatukogu.

Tuntud Kabböle eestlasi: Aleksander Warma (1890–1970), Arnold Walter Mikiwer (1906–1986).

## Vaata ka
*Soome eestlased
Uulu kalmistu

**Uulu kalmistu** on kalmistu Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Uulu külas.

Uulu kalmistu rajati 1979. aastal. Kalmistu haldaja on Pärnu Haldusteenused kui Pärnu Linnavalitsuse hallatav ettevõte.

Kalmistu asub Uulu rannamännikus Tallinna–Pärnu–Ikla maantee naabruses. Kalmistut ümbritseb Uulu-Võiste maastikukaitseala.

## Viited

## Välislingid
*Uulu kalmistu kalmistute registris HAUDI
Soome muuseumiamet

**Soome muuseumiamet** (tõlgitud ka **Soome muinsuskaitseamet**; soome keeles **Museovirasto**, lühendatult MV) on Soome haridus- ja kultuuriministeeriumile alluv asutus, mis kogub, uurib ja säilitab soome kultuuripärandiga seotut. Asutuse direktor on Juhani Kostet.

Asutus asutati 1972. 

Asutuses töötab 236 inimest (seisuga 31. detsember 2016). 2012. aastal oli asutuse aastaeelarve 21,5 miljonit eurot.

## Välislingid
*Asutuse koduleht
Metsamaa Pärimustalu

**Metsamaa Pärimustalu** on SA Kihnu Kultuuriruumile kuuluv talukompleks, kus toimuvad pilli-, kunsti-, käsitöö- ja pärimuslaagrid, suveülikoolid, teatrietendused, külapeod, kontserdid ja näitused. 

Kihnu saare lõunapoolses tipus asuvas Rootsikülas paiknev traditsiooniline talukompleksi kuuluvad muuhulgas rehielamu, ait, saun-väliköök ja maakelder.

## Tegevused
* Suvine Pillilaager
*Kihnu Kunstilaager
*Kihnu Suveteater
*Kihnu Kudumisfestival

## Talukompleks
Pärimustalus saab ettetellimisel vaadata Kihnu ja kihnlaste eluolust tehtud dokumentaalfilme, osaleda kohaliku käsitöö- ja kunsti õpitubades ning tellida kuulamiseks ehtne folkloorikontsert. Talus on eksponeeritud on Kihnule omased majapidamisriistad, rahvariided ja käsitöö.

Kihnule tüüpiline 20. sajandi talukompleks kuulub SA Kihnu Kultuuriruumile alates 2008. aastast. Amortiseerunud hooned korrastati lõplikult Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks. 2018. aasta jaanuaris sai Metsamaa talu põhihoone põhjaliku renoveerimise käigus ka uue rookatuse. 

## Välislingid
*"Metsamaa pärimustalu vahetab riigi juubeliks kuube" – Pärnu Postimees, 1. detsember 2017
*"Metsamaa pärimustalu abihoone valmib mais" – Pärnu Postimees, 4. mai 2017
*"Metsamaa talust kujuneb pärimuskultuuri keskus" – Pärnu Postimees, 23. märts 2012
* Kihnu avas pärimuskeskuse – Maavalla koda 2008
* Metsamaa pärimustalu Kihnu saarel
Marie Kraja

**Marie Kraja** (24. september 1911 Zadar – 21. november 1999 Tirana) oli albaania ooperilaulja, sopran.

Kraja sündis Dalmaatsia kuningriigis Zadaris katoliiklikus peres. Kui ta oli 6-aastane, kolis tema pere Shkodërisse.

Aastatel 1930–1934 õppis laulmist Grazi konservatooriumis (lõpetas). Seejärel töötas ta õpetajana Shkodëri koolis ja hiljem naiste kõrgkoolis Instituti Femëror Nëna Mbretëreshë Tiranas.

Ooperilauljana tegi kaasa ooperis "Lulja e Kujtimit" ja Prenkë Jakova ooperis "Mrika". Samuti esitas ta rolle Giuseppe Verdi "Traviatas", Mihhail Glinka "Ivan Sussaninis", Tšaikovski "Jolanthes", Mozarti "Figaro pulmas" jpm.

Marie Kraja repertuaaris olid olulisel kohal Albaania rahvalaulud, mistõttu oli ta rahva seas tuntud ja armastatud. 

Talle anti Albaania rahvakunstniku aunimetus.

## Viited
Kihnu Suveteater

**Kihnu Suveteater** on SA Kihnu Kultuuriruum loodud teater, mis alustas 2016. aasta suvel Metsamaa Pärimustalu õuel. Publiku ette toodi spetsiaalselt Kihnu saarele loodud lavastus **"Meri muigab teitele vasta"**.

## Autor ja trupp
*Autor-lavastaja: Heidi Sarapuu.
*Kunstnik: Mirjam Veske.
*Muusikaline kujundaja: Peeter Kaljumäe.

Etendused toimuvad Kihnu saarel Rootsiküla külas Metsamaa pärimustalu õuel. Lustlik-tõsimeelne suvelavastus pillimängu ja tantsuga Kihnu saarel, kus mängivad Tallinna Linnateatri näitlejad Alo Kõrve, Argo Aadli, Indrek Ojari ja Maiken Schmidt ning Kihnu Pärimuskooli õpilased.

## Sisuseletus
**„Meri muigab teitele vasta!”** on algupärane lugu, mis on sündinud Kihnuga seotud lugudest ja autori fantaasiast. Tegu on Kihnu saare suveteatri esimese katsetusega, mille sünd sai tõukejõudu merekultuuri aastast. Kihnu saarele tuuakse maailmamainega muusikalilavastaja, kellel on plaanis see väga eriline Eesti väikesaar maailma lavadele viia. Seal olevat ajalugu ja traditsioone ning tugevaid-töökaid naisterahvaid. Ootamatult selgub, et saarel ei elagi ainult töökad ja käredad naised, vaid leidub ka uskumatult sitkeid härrasid, kelle soontes voolab esiisade tummine veri, kes ei kartnud ei merd ega pillimängu.

## Välislingid
* SA Kihnu Kultuuriruum koduleht
* Sai nutta ja sai naerda – Sirp, 9. september 2016;
* Suveteatri suurenenud naljalembus – Madis Kolk / Postimees, 10. september 2016;
* Linnateatri näitlejate ulakas suvetükk Kihnus tõmbab rahvast magnetina – Maaleht, 21. juuli 2016;
* Videolõik lavastusest – Youtube, Jaanus Ilp.
Mare Mätas

**Mare Mätas** (2002. aastani **Mare Meras**; Kihnus tuntud kui **Uiõ-Matu Mare**; sündinud 4. juunil 1975) on Kihnu pärimuskultuuri edendaja. 

## Haridus
Mätas lõpetas 2003. aastal Eesti Põllumajandusülikooli kodumajanduse erialal. Ta on õppinud ka õigusteadust ning olnud Tartu ülikooli etnoloogiamagistrant.

## Töö
Mätas on 7. taseme pärimuskultuuri spetsialist ning Kihnu giid, kelle töökeeled on kihnu, eesti ja inglise keel.

Ta on töötanud ka Kihnu kooli ajaloo- ja ühiskonnaõpetajana.

Aastatel 2004–2019 juhtis ta SA Kihnu Kultuuriruumi tegevust.

## Tunnustus
*Eesti Tuletorni Seltsi auliige
*1998 – Kodanikupäeva aumärk kodanikukasvatuse eest
*2009 – Pärimuskultuuri auhind tulemusliku tegevuse eest Kihnu kultuuripärimuse hoidmisel ja arendamisel
*2010 – aasta kihnlane (Kihnu Mere Peo traditsiooni algatamise ja eduka elluviimise eest)
*2011 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (pärimusmuusika õppe algatamise ja vedamise eest Kihnu saarel)
*2012 – C. R. Jakobsoni preemia; Pärnumaa populaarseim haridus- ja kultuuritegelane
*2012 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia pärimusmuusika õppe algatamise ja levitamise eest (mh Kihnu kolmas merepidu ja teine Kihnu viiulifestival)
*2013 – aasta tegu (Kihnu tuletorni külastajatele avamine SA Kihnu Kultuuriruumi poolt)
*2015 – Seto kuningriigi aukonsul
*2019 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Ta on Uiõ-Matu talu perenaine ja nelja lapse ema. 

## Viited

## Välislingid
*Metsamaa talust kujuneb pärimuskultuuri keskus Pärnu Postimees
*"Vaatamiselamus: kilud toovad õnne" – Maaleht, 28. juuli 2016;
*"Uiõ-Matu Mare edendab Kihnu elu" – Madis Jürgen, Eesti Ekspress, 6. november 2012;
*"Mare Mätas väärtustab pärimusmuusikat" – Pärnu Postimees, 31. jaanuar 2012;
*"Esmakordselt Eestis: Kihnu naised kannavad mootorrattaga sõites kiivreid" – Maaleht, 14. juuli 2014
*Kihnu reisijuht 
*SA Kihnu Kultuuriruum
NATO salajane armee

**NATO salajane armee** on külma sõja ajal Lääne-Euroopas ja Türgis kommunistide vastu tegutsema õpetatud salasõdurite üksuste üldnimetus 21. sajandi kirjanduses. Nimetus tuleb sama pealkirjaga kaitstud teadusuuringust ja raamatust.

Eeldatava Nõukogude ohu tõrjumiseks korraldati Ameerika Ühendriikide Luure Keskagentuuri (CIA) ja Ühendatud Kuningriigi luureteenistuse (MI6) eestvedamisel salasõdurite üksused, NATO salajane armee.

Salarühmituste ülesandeks oli pärast Teist maailmasõda Nõukogude sissetungi korral organiseerida vaenlase tagalas vastutegevust. Need rühmitused tegutsesid Euroopas kõigis NATO riikides kuni 1990. aastate alguseni, mil nende tegevus pärast Nõukogude Liidu lagunemist avalikuks sai.

## Kirjandus
* 2005, Daniele Ganser, NATO's Secret Armies: Operation GLADIO and Terrorism in Western Europe, ISBN 1135767858, ISBN 9781135767853, Imprint ROUTLEDGE (ISBN10 0714656070, ISBN13 9780714656076)

## Vaata ka
*Gladio
Paula Mae Weekes

**Paula Mae Weekes** (sündinud 23. detsembril 1958) on Trinidadi ja Tobago jurist ja poliitik, alates 19. märtsist 2018 kuni 20. märtsini 2023 Trinidadi ja Tobago president.

Ta lõpetas Barbadosel Lääne-India Ülikooli juristina. 

Ta on töötanud prokuröri, advokaadi ja kohtunikuna. Kohtunikuks nimetati ta 1996. aastal, aastatel 2005–2016 oli ta Trinidadi ja Tobago apellatsioonikohtu kohtunik. 2012. aastal oli ta lühikest aega ka Trinidadi ja Tobago ülemkohtu esimehe kohusetäitja. Aastatel 2016–2018 oli Weekes Turksi ja Caicose apellatsioonikohtu kohtunik.

Poliitiliselt sõltumatu Weekesi kandidatuuri presidendi ametikohale esitas jaanuaris 2018 valitsev Rahva Rahvusliikumine, kuid tema taha koondusid nii valitsuspartei kui ka poliitilise opositsiooni esindajad. Weekes jäigi ainsaks kandidaadiks presidendi ametikohale ja loeti seetõttu valimiste võitjaks parlamendis ametlikku hääletust korraldamata. Ta astus ametisse 19. märtsil 2018.
Ford Eifel

**Ford Eifel** on Saksamaal Ford-Werke tehases aastatel 1935–1940 toodetud auto, mis sai nime Eifeli mäeaheliku järgi Lääne-Saksamaal. 1,2-liitrise mootoriga auto võeti tootmisse 1935. aastal ja oli plaanitud seni kasutusel olnud Ford Kölni asendajaks.

Ford Eifel pärineb Inglismaalt Ford Model C 1934 platvormilt ning see on seotud ka Ford Dagenhami tehases toodetud 1943 Ford Prefecti ja 1939 Ford Angliaga.


Fail:1938 Ford Eifel Cabriolimousine.jpg|Ford Eifel lahtikäiva katusega
Fail:Ford Eifel 1938.JPG|Kahe uksega limusiin
Fail:Ford Eifel Two door cabrio 1172cc mfd 1937.JPG|Kaheistmeline rotster
Fail:1939 Ford Eifel BLS328.jpg|Kinnise katusega variant


## Kere
Esimese seeria Eifel (1935–1937) on lameda radiaatorivõrega, 1937. aastal sai Eifel terava V-kujulise radiaatorivõre. Kerevalik oli suur: toodeti kahe uksega limusiine, kahe uksega kabrio-limusiine, kahe uksega kabriolette, kaheistmelisi rotstereid ning isegi kaubafurgoone.

## Mootor
Mootor on 4-silindriline, millel on neljataktiline külgklapp 1172 cc ühikut, mille väidetav maksimaalne võimsus on 34 hj (25 kW) pööretel 4250 p/min. Kolme erineva kiirusega käigukast sisaldab sünkroonitud kahte peamist suhet. 

## Tootmine
Saksamaal toodeti 61 495 Ford Eifelit, mis oli populaarseim mudel 1930. aastatel. Saksa auto populaarsus suurenes pärast 1937. aastal toimunud väiksemat näo tõstmist, mis langes kokku pakutavate keredetailide laiendamisega, mis visuaalselt kaugenes Briti päritolust, asendades varasema auto veljed kaasaegsete terasvelgedega ja muutes ümbritsevat esiklaasi, mis sai 1930. aastate jooksul Saksamaa Fordi tunnuseks.
Improteater Impeerium

**Improteater Impeerium** on improteater Eestis. Teater on välja kasvanud 2013. aastal Eesti esimesest improteatrist – Eesti Improteatrist.

Improteater Impeerium on ainuke improtrupp Eestis, mis koosneb kutselistest näitlejatest.

Improteatri Impeerium näitlejad on improvisatsioonilise teatriga tegelenud juba 2009. aastast. 2020. aastal tähistati kümnendat tegevusaastat.

Impeerium annab regulaarselt etendusi Tallinnas ja Tartus, vahel ka mujal (nt festivalil "FunniEST" 2020, RIIF 2019). 

Lisaks pakub teater ka tellimisvõimalusi (teatri, improteatri ja näitlemisalased töötoad, meeskonnakoolitused, etendused, meelelahutuskava, õhtu/päevajuhid) asutuste üritustele. 

2020. aastal pälvis improteater Impeerium Eesti Artistide Agentuuri tunnustuse "Parim teenus 2020". 

23. septembril 2023 avas improteater Impeerium Tallinnas Põhjala tehases (Ankru 10) oma teatrimaja – esimese statsionaarse improteatri teatrivormile spetsialiseeritud mängukoha Eesti teatri ajaloos. Teatrimajas toimuvad improteatri Impeerium etendused ja Impeeriumi õppestuudio tunnid (improteatri, teatri ja esinemisalased kursused ja töötoad). Seal mängivad oma etendusi ka teised trupid ning saali on võimalik rentida avalikeks ja eraüritusteks. 

## Tunnustus
* 2020 – parim teenus 2020

## Trupi liikmed


**Näitlejad**
*Erki Aule
*Merilin Kirbits
*Maarika Mesipuu-Veebel
*Tarvo Krall
*Rauno Kaibiainen
*Maarius Pärn
*Mairi Tikerpalu
* Kati Ong

**Muud töötajad**
* Ragnar Toompuu – muusik
* Madis Kreevan – muusik
* Tarvo Krall – muusik
* Mario Saarik – valgustaja-tehnik
* Merilin Kirbits – projektijuht

## Etenduste formaadid
*"Võtab sõnatuks ehk komöödia väljamõeldud keeles"
*"Shakespeare ehk improviseeritud värsskomöödia"
*"Romantiline komöödia"
*"Rõud trip"
*"Kujutluse võim ehk koomiliste sketšide õhtu"
*"Laval koos külalisega"
*"Kirjaniku eksklusiivsetel tekstidel"
*"Mina olen...!"

## Viited

## Välislingid
*Teatri koduleht
*Teatrist Eesti Teatri Agentuuri andmebaasis
*https://www.facebook.com/improimpeerium
*https://www.instagram.com/improteater_impeerium/
*https://improv.ee/organizations/xBftRP3CxPraQtMK
*https://cdn.website-editor.net/1566e5b4f3cd4035aacdf6e5cbfbad2d/files/uploaded/ER_mai_2014.pdf
*https://menu.err.ee/293949/improteater-impeerium-astub-tana-lavale-chicago-eesti-majas

__SISUKORDEES__
Pro Estonia

**"Pro Estonia"** on Ultima Thule album, mis ilmus 1991 Soomes. Albumi tootis Megamania.

## Laulud
#A1 	"Vader Rein" 	
#A2 	"Tuvijäljed tuulepluusil" 	
#A3 	"Väikse Peetri tänulaul" 	
#A4 	"Kassitapp" 	
#A5 	"Lennelda priiks" 	
#B1 	"Polaarpäev" 	
#B2 	"Liivi pastoraal" 	
#B3 	"Hallaöö" 	
#B4 	"Kuutõbiste tants" 	
#B5 	"Eesti asi"

## Viited
Allan Dorbek

**Allan Dorbek** (26. oktoober 1944 – 23. märts 2018) oli eesti jalgpallur ja korvpallitreener.

Ta lõpetas aastal 1962 Tallinna 42. Keskkooli, õppis aastatel 1962–1964 Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonnas ja lõpetas aastal 1968 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna.

Aastatel 1969–1972 kuulus ta Uno Piiri juhendatavasse Eesti jalgpallikoondisse. Sel ajal tuli 1970 Eesti meistriks ja võitis 1971 Eesti karika.

Korvpallitreenerina alustas ta tööd 1980. aastatel. Näiteks 1992–1998 oli ta Eesti koondnaiskonna, hiljem ka noortemeeskonna peatreener. Ta oli ka BC Kalev/Cramo treener.

## Välislingid
*
*Allan Dorbek - korvpalliässast mõisahärraks, Äripäev, 9. november 2016
*Lahkus korvpallitreener Allan Dorbek, Postimees, 23. märts 2018
Džuut

**Džuut** (*Corchorus* L.) on kassinaeriliste (varem pärnaliste) sugukonda kuuluv troopikas ja lähistroopikas kasvavate põõsaste, poolpõõsaste ja rohttaimede perekond, mille liike kasutatakse peamiselt kiu saamiseks, aga ka toiduks.

Perekonda kuulub 40–100 liiki.

*[[Corchorus olitorius]]* leiab toiduna kasutamist Lõuna-Aasias, Lähis-Idas, Põhja- ning Lääne-Aafrikas, *[[Corchorus capsularis]]* aga Jaapanis ja Hiinas.

*C. olitorius* on põhiline džuudikiu saamiseks kasvatav taim, kuigi *C. capsularis* taimedelt saadavat kiudu peetakse paremaks. Enam kui 80% kiuks kasutatavate džuutide kasvatamist toimub Gangese delta piirkonnas, kus seda soodustab taimekasvu soosiv kõrge õhuniiskus ja temperatuur.


Molokheiya02.jpg|*C. olitorius*
Corchorus olitorius MHNT.BOT.2009.7.8.jpg|*C. olitorius* seemned
Corchorus capsularis (5001305158).jpg|*C. capsularis* õis
Corchorus capsularis - Jardim Botânico de São Paulo - IMG 0245.jpg|Džuut liigilt *C. capsularis*

## Vaata ka
* džuudikasvatus

## Viited
Kell Kümme

**Kell Kümme** on Eesti mittetulundusühing, mis teeb filme ja teatrilavastusi ning korraldab kultuuriüritusi. Ühing asutati 2003. Ühingu juhatuses on Üllar Saaremäe ja oli Roman Baskin.

## Lavastusi
*Federico Fellini "Orkestriproov"
*John Fowles "Eebenipuust torn"

## Viited

## Välislingid
*Ühingu koduleht
*Ühingust Eesti Teatri Agentuuri andmebaasis
Soomustamata sõiduk

**Soomustamata sõiduk** (inglise keeles *soft-skinned vehicle*) on sõjanduses või tsiviilkäibes mis tahes sõiduk, millel puudub soomus. Selliseks sõidukiks võib olla veoauto, mootorratas, maastikuauto, sõiduauto jne.

## Viited
Kakuam (paat)

**Kakuamipaat** on puitkerega mootorpaat, mis on mõeldud kalapüügiks kakuamiga. 

Kakuamipaat on 10–12 m pikk ja 2,5 m lai. Paadi kaared on poolemeetrise sammuga ja kaari katva sileplangutuse (karveelplangutus) paksus on 3,5 cm. Paadi vööritääv on sirge ja ahter ahtripeeglita (vellbootahter). Paadi keskosa on tekita, sinna tõstetakse püütud saak – merest saadakse peamiselt räime ja tuulehaugi, Peipsist rääbist. Paadi ahtris ja vööris on ujuvust tagavad kinnised kastid. Vööris on ka pisike ahiküttega kajut ning ahtris tavaliselt positiivse aknakaldega roolimaja. Eestis on kakuamipaadil harilikult umbes 60 hobujõuga MTZ vms diiselmootor, kuid päris esimesed paadid olid vaid 20-hobujõulise mootoriga. Kakuamipaadi roolilehte liigutatakse hüdrauliliselt.

Eestis võeti kastmõrra ehk seisevnoodaga (kakuamiga) kalapüük kasutusele 1939. aastal Pärnus. Paaditüübi koos lappajaga tõid kaasa eesti kaptenid Jaapanist. Selle püügimeetodi kõrgaeg oli 1957. aastal, kui Eesti vetes oli ligi 1400 kakuami. Aastatel 1954–1994 valmistati kakuamipaate Tallinna Kolhoosidevahelises laevatehases, kus neid toodeti kokku tuhatkond. Tänapäeval on kakuamipüügiks vajaliku varustuse kõrge hind, püügipiirangud, püügiõiguse hankimise vajadus, sobivate püügikohtade eraomanduses olek ning saagi madal kokkuostuhind kakuamipüüki piiranud. Paljud kakuamipaadid on kaotanud merekõlblikkuse. Osa kakuamipaate on kohandatud muuks otstarbeks, sh reisijateveoks.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Televisiooni saade "Osoon": "Pärnumaal käib räimepüük Jaapanist pärit mõrdadega", ERR, 5. mai 2014
* Tööstuslikud kalapüügiviisid: "Kastmõrd ehk kakuami", Kalanduse teabekeskus, 15. mai 2014
* Riho Västrik, Eesti lood: "Elu lainetel", OÜ Vesilind, 2011
* Annika Annuk, "Kakuamiga räimede püüdmine Kihnus", Eesti vaimse kultuuripärandi nimistu, 2015
Eesti Ujumisliit

**Eesti Ujumisliit** (lühend **EUL**) on mittetulundusühing, mis edendab ja koordineerib ujumise kui spordialaga seotud tegevust Eestis.

Ujumisliidu eelkäija oli Eesti Kerge-, Raske- ja Veespordiliit (EKRAVE Liit), mis loodi 1922. aastal. 1934. aastast edendas Eesti ujumist Eesti Veespordi Liit. 9. veebruaril 1990 loodi Eesti Ujumisliit. 

Eesti Ujumisliit astus Rahvusvahelisse Ujumisföderatsiooni (FINA) 1927. aastal ning Euroopa Ujumisföderatsiooni (LEN) 1929. aastal.

## Presidendid
*Raivo Padar 1990–?
*Rein Haljand 1992–1996
*Mati Kebina 1996–?
*Toomas Saks 1998–2005
*Indrek Sei 2005–2008
*Evelyn Sepp 2008–2012
*Karol Kovanen 2012–2019
*Simon Renno 2019–

## Vaata ka
*Aasta parim ujuja

## Viited


## Välislingid
* Eesti Ujumisliidu koduleht
Rosamunde Aulas

**Rosamunde Aulas** (sünninimi **Rosamunde Meibaum**; 13. mai 1904 – 16. mai 1977) oli eesti õpetaja ja koolijuht.

1940. aastate teisel poolel oli ta Adila Algkooli juhataja.

Aastatel 1955–1959 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu IV koosseisu saadik.

1950. aastatest oli ta Tallinna 22. Keskkooli õppealajuhataja.

Ta on maetud Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
*1947 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1960 Lenini orden
*1960 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV Ülemnõukogu saadikukandidaat Aulas, Rosamunde Jaani tütar (1955)
Grigore Preoteasa

**Grigore Preoteasa** (25. august 1915 Bukarest – 4. november 1957 Moskva) oli Rumeenia kommunistlik riigitegelane.

Grigore Preoteasa oli pärit raudteelase perekonnast. 1930. aastatel lõpetas ta Bukaresti Ülikooli filoloogia erialal. Osales kommunistlikus tegevuses ja oli selle eest korduvalt vangistatud.

1944–1946 oli ta ajalehe România Liberă toimetaja. Alates 1945. aastast oli ta Propagandaministeeriumi pressiatašee. 1949–1954 oli ta Rumeenia välisministri asetäitja. 1954–1955 oli ta Rumeenia Ministrite Nõukogu esimehe abi rahvusvaheliste suhete küsimuses.

Alates 2. oktoobrist 1955 kuni 17. juulini 1957 oli Grigore Preoteasa Rumeenia välisminister.

Alates 1957. aasta juulist oli ta Rumeenia Töölispartei Keskkomitee Poliitbüroo liige ja Keskkomitee sekretär.

Grigore Preoteasa hukkus lennuõnnetuses Moskvas Vnukovo lennujaamas 4. novembril 1957.

## Viited
Bassirou Ba

**Bassirou Ba** (sündinud 29. mail 1952) on Senegali kabetaja, rahvusvaheline suurmeister.

Ta on kolmekordne Aafrika meister (1980, 1996 ja 2003). Maailmameistrivõistlustel on ta osalenud  viiel korral (1980, 1994, 1996, 2000, 2003), ta parim tulemus on 1994. aastal saavutatud 5. koht.
RCE (filmistuudio)

**RCE** on Eesti filmistuudio.

## Filme
*1993 "Saar", mängufilm, režissöör Jaan Kolberg)
*1993 "Valge naine", mängufilm, režissöör Jaan Kolberg
*...

## Viited

## Välislingid
*
Raamat Film

**Raamat Film** on Eesti filmistuudio. Ettevõtte asutas 1997. aastal Rein Raamat, et toota dokumentaalfilme.

## Dokumentaalfilme

* 1997 "Lea Valter – eesti vaibakunstnik" 
* 1998 "Tammsaare talu"
* 1998 "Kaido Ole"
* 1998 "Enn Põldroosi härrasmeeste seltskond" 
* 1999 "Rein Raamat animatsiooni maailmas"
* 1999 "Nõmme" 
* 1999 "Eduard Vilde elu karikatuuris" 
* 2000 "Halliste kirikuõpetaja" 
* 2000 "Inimene, kes oskab olla õnnelik" 
* 2000 "Jaan Elkeni teistmoodi tegelikkus"
 
* 2000 "Maire Männik, 54 rue du Montparnasse" 
* 2000 "Tartu sõpruskond – kunsti saab igal ajal teha" 
* 2001 "Lemming Nagel 2001" 
* 2001 "Rüütliturniir"
* 2002 "Eesti valik 2001" 
* 2002 "Enn Johannes"
* 2003 "Asta ja Aino" 
* 2003 "Hansuke ilmub vahest linnuna..."
* 2003 "Kutse igavesse linna"
* 2003 "Valdemar Väli"

* 2005 "Kursi koolkond"
* 2006 "Evi Tihemets" 
* 2006 "Lembit Saarts" 
* 2006 "Mikk" 
* 2007 "Armsad idealistid Signe ja Arseni Mölder" 
* 2007 "Inge Tederi maailm"
* 2009 "Jaan Manitski tagasitulek"
* 2009 "Kahe peaga Jaanus" 
* 2009 "Siima Škopi muinasjutuline maailm" 
* 2012 "Tiiu Kirsipuu. Edu kood"


## Viited

## Välislingid
*
Rao Heidmetsa Filmistuudio

OÜ **Rao Heidmetsa Filmistuudio** on Eesti filmistuudio. See asutati 1996. aastal. Stuudio loomise idee tekkis 1991. aastal Cannes'i filmifestivalil. 

## Filme
*1998 "Kallis härra Q", mängufilm
*2001 "Heinaloom", mängufilm
*2007 "Elulood", animafilm, dokumentaalfilm
*2012 "Muna", animafilm
*2016 "Elu enne elu", animafilm
*2017 "Vaata rändajat", dokumentaalfilm
*2021 "Kood", animafilm

Rao Heidmetsa Filmistuudio kasutab animafilmide tegemisel ka liivaanimatsiooni.

## Viited

## Välislingid
*
*Rao Heidmetsa Filmistuudio film valiti olulisele festivalile. Postimees, 9. märts 2017.
Põdraoja (Viljandi maakond)

**Põdraoja** on oja Sakala kõrgustikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Porsa, Sooviku ja Villa külas, Tarvastu jõe vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 4,4 km, valgla 11,9 km², langus 15,5 m ja lang 3,52 m/km. Oja saab alguse 50 m kõrgusel Porsa külas ning suubub Villa ja Sooviku küla piiril 34,5 m kõrgusel vasakult poolt Tarvastu jõkke 2,8 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Reede (filmistuudio)

**Reede** on Eesti filmitootja. Ettevõtte asutas 2007 Tuuli Roosma, et toota telesaateid.

## Filmograafia
*"Teie pilet, palun!" (2008, dokumentaalfilm)
*"Saladused" (2008, teleseriaal)
*"Ühikarotid" (2010, teleseriaal)
*"Ühikarotid: Õed" (2012, teleseriaal)
*"Suletud uste taga" 2012, teleseriaal)
*"Galvanic Elephants "Napoleon"" 2014, tudengifilm, toetaja)
*"Litsid" (2017, teleseriaal)

## Viited

## Välislingid
*
Rudolf Konimois Film

OÜ **Rudolf Konimois Film** on Eesti filmistuudio. 

Ettevõte, mis tegutses aastatel 1997–2017, on tootnud telereklaame, muusikavideoid, dokumentaal-, lühi- ja mängufilme. 

## Filme
*2001 "Isamaa ilu"
*2003 "Sigade revolutsioon"
*...

## Viited

## Välislingid
*
Rühm Pluss Null

OÜ **Rühm Pluss Null** on Eesti filmistuudio, mis toodab kinofilme, videoid ja telesaateid. Ettevõte asutati 1998. aastal.

Filmistuudio Rühm Pluss Null OÜ juhataja on Erik Norkroos, kes on ka paljude filmide ja telesaadete režissöör, produtsent ja operaator.

## Dokumentaalfilme
*2011 "Et meeldiks kõigile", režissöör Kristina Norman
*2012 "Sünnipäev", režissöör Erik Norkroos
*2012 "Jahis ainult naised", režissöör Kullar Viimne
*2014 "Kuidas ma Aafrikat päästsin", režissöör Kullar Viimne
*2015 "Puhta mõtte ruum", režissöör Puu Estonia (pseudonüüm)
*2015 "Elizabethi mänguväljak", režissöörid Maris Kerge ja Erik Norkroos
*2016 "Hingemaa", režissöörid Kullar Viimne ja Erik Norkroos
*2017 "Pagulasega elutoas", režissöör Kristina Norman
*2018 "Jagatud valgus", režissöör Kullar Viimne
*2018 "Annika Laats. Risti aarded", režissöör Ruti Murusalu
*2018 "Ahto. Unistuste jaht", režissöör Jaanis Valk (auhindu: Eesti Kultuurkapitali Audiovisuaalse kunsti sihtkapitali preemia – aasta dokumentaalfilm; EFTA – parim dokumentaalfilm ja parim monteerija (Kersti Miilen); PÖFF – Eesti filmi võistlusprogrammi parim film; Doki Kild – Eesti Dokumentalistide Gildi kolleegipreemia; Pärnu Rahvusvaheline Dokumentaal- ja Antropoloogiafilmide Festival – parim dokumentaalfilm) 
*2022 "Hobujõud", režissöör Kullar Viimne
*2023 "Põrgu katlakütja", režissöör Kullar Viimne

## Viited

## Välislingid
*
Sabat Film

OÜ **Sabat Film** on Eesti filmitootja.

## Filme
*2014 "", dokumentaalfilm
*2017 "Nukud ja tootemid", dokumentaalfilm, animafilm
*...

## Viited

## Välislingid
*
Silmviburlane (filmistuudio)

OÜ **Silmviburlane** on Eesti filmistuudio. Ettevõtte asutasid 2006. aastal Heilika ja Ülo Pikkov.

## Filme
*2013 "Õlimäe õied", dokumentaalfilm
*2017 "Lahti laskmise lugu", animafilm
*...

## Tunnustus
* 2013 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (aasta dokumentaalfilm - "Õlimäe õied")

## Viited

## Välislingid
*
Zeitung

**Zeitung** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Zeitung (Seitung) on pandud Rannu mõisas Rannu kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Zeitungi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Saluste. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
King Moody

**Robert** "**King**" **Moody** (6. detsember 1929 New York – 7. veebruar 2001 Tarzana, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.
Adda Mardna

**Adda Mardna** (sünninimega **Merjam**, 1928–1936 Martinoff, 25. veebruar 1905 – 27. veebruar 2002) oli eesti arst.

## Õpingud ja töö
Adda Mardna astus Tartu Ülikooli 1922. aastal, õppis 1922–23 matemaatika-loodusteaduskonnas ja 1923–31 (lõpetas) arstiteaduskonnas. Korporatsioon Filiae Patriae ja Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige. Kolmel viimasel õpiaastal töötas ta assistendina ülikooli operatiivse kirurgia osakonnas. 

1930. aastal alustas dr. Adda Mardna tööd Tallinna Keskhaigla laboratooriumis, esmalt ilma palgata, siis õena ja alles seejärel arstina. Järgmised viis aastat töötas dr. Adda Mardna Tallinna Sisehaiguste Haigla (praegune Magdaleena Haigla) labori juhataja ning siseosakonna ordinaatorina. 

1949–1973 oli dr. Adda Mardna Tallinna Keskhaigla siseosakonna juhataja. Tippspetsialisti ja organisaatorina, õppides ja igapäevast tööd analüüsides suurenes huvi hematoloogiliste haigete raviprobleemide vastu. Dr Adda Mardnast kujunes Eesti hematoloogilise teenistuse rajaja. Eesti NSV teeneline arst (1967).

## Isiklikku

Adda Mardna oli kolme poja, Silveri, Toomase ja Peetri ema. 

Adda Mardna on Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige. 

## Viited

## Välislingid
*Tõnu Peets. Tervisesaade: Dr Adda Mardna 90.
*Adda Ja Leonhard Mardna fond.
*Adda ja Leonhard Mardna kuldpulmade tähistamine Tallinna Raekojas.
Reetor (sari)

**"Reetor"** Eesti Kirjandusmuuseumi teaduskirjastuse sari, kus avaldatakse artikleid ja lühimonograafiaid folkloori lühivormide, eelkõige parömioloogia ja fraseoloogia, samuti metafooriteooria, üldisema kujundkõne- ja retoorikateooria, slängi, keerdküsimuste ja verbaalse lühihuumori alalt. 

Sarja toeks on viimase 40 aasta jooksul kogunenud potentsiaal ja eeltööd: läänemeresoome vanasõnaprojekt, “Eesti vanasõnad”, “Proverbia septentrionalia”; akadeemiline väljaanne “Eesti mõistatused” ja uurimistöö mõistatuste alal; eesti kõnekäändude ja fraseologismide andmebaasi rajamine; kujundkõneteooria alal tehtud teoreetilised eeltööd; ilmsed puutepunktid fraseoloogia ja huumori vahel.

Sarja asutas aastal 2003 Arvo Krikmann, alates aastast 2015 on peatoimetaja Anneli Baran.

## Sarjas ilmunud teosed

*Reetor 1. Uurimusi folkloori lühivormidest. Tartu 2003: Eesti Kirjandusmuuseum. 188 lk.
*Reetor 2. Võrdluste struktuurist ja kujundisemantikast. Katre Õim. Tartu, 2003: Eesti Kirjandusmuuseum. 211 lk.
*Reetor 3. "Sai hea obaduse vastu obadust": löömist ja peksmist märkivad väljendid eesti keeles. Arvo Krikmann. Tartu 2004: Eesti Kirjandusmuuseum. 201 lk.
*Reetor 4. Koestler, Raskin, Attardo ja teised: lingvistiliste huumoriteooriate uuemaist arenguist. Arvo Krikmann. Tartu, 2004: Eesti Kirjandusmuuseum. 180 lk.
*Reetor 5. Eesti mõistatuste allikalugu 1. Rein Saukas. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum, 2006, 206 lk.
*Reetor 6. Eesti mõistatuste allikalugu 2. Rein Saukas. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum, 2006, 204 lk.
*Reetor 7. Eesti mõistatuste allikalugu 3. Rein Saukas. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum, 2007, 204 lk.
*Reetor 8. Eesti mõistatuste allikalugu 4. Rein Saukas. EKM Teaduskirjastus, 2009, 216 lk.
*Reetor 9. Uurimusi tänapäevasest kujundkeelest. Tartu: EKM Teaduskirjastus, 2015, 190 lk.

## Viited

## Välislingid
* EKM Teaduskirjastus, "Reetor"
Justinus Kiviloo

**Justinus Kiviloo** (kodanikunimega **Ilmar Aaron Kiviloo**; sündinud 16. oktoobril 1962 Raplas) on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku vaimulik (munkpreester) ja kaplan.

Justinus Kiviloo pühitseti preestriks 1. detsembril 2013. Ta on teeninud Vändra Apostlite Peetruse-Pauluse koguduses ja Kihnu Püha Nikolai koguduses. Ühtlasi on ta kaplan Viru vanglas. 

Jaanuarist 2024 on ta Konstantinoopoli patriarhaadi Leedu eksarhaadi eksarh.

## Vaata ka
* Kihnu kirik

## Välislingid
* "Ilmar Kiviloo – metropoliidi parem käsi" – Lääne Elu, 18. aprill 2014
* Justinus Ilmar Kiviloo Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku vaimulike andmebaasis
*Ajakiri Kyne: Kihnu kiriku erinumber – SA Kihnu Kultuuriruumi väljaanne, teksti autor Mare Mätas (2014)
Boriss Volodarski

**Boriss Volodarski** (sündinud 14. augustil 1955 Sõzranis) on peamiselt luure ajaloole keskendunud Briti kirjanik ja ajaloolane.

## Publikatsioonid

### Raamatud
* Nikolai Khokhlov: "WHISTLER" (Vienna-London: Borwall Publishing, 2005), ISSN 1813-3436;
* The KGB's Poison Factory: From Lenin to Litvinenko (London: Frontline Books, 2009; USA, Zenith Books, 2010), ISBN 978-0760337530;
** KGB mürgitehas : Leninist Litvinenkoni (Tallinn: Pegasus, 2014), ISBN 978-9949531769;
* El caso Orlov (Barcelona: Crítica, 2013), ISBN 978-8498925531;
* Stalin's Agent: The Life and Death of Alexander Orlov  (Oxford: Oxford University Press, 2015), ISBN 978-0199656585; 
* Truciciele z KGB (Warszawa: RM, 2015), ISBN 978-8377732861;
* Cazul Orlov: Dosare KGB (Bucharest: Litera, 2015) ISBN 978-6067417838.

### Valik artikleid
*  ‘The KGB's Poison Factory’, The Wall Street Journal (USA), XXIII/84 (7. aprill 2005), 13; https://www.wsj.com/articles/SB111282082770699984
* ‘Getting the Reds out of the Orange Revolution’, The Wall Street Journal (USA), XXIII/184 (14. oktoober 2005), 11; https://www.wsj.com/articles/SB112923681671268044
* ‘The Ukraine's Tapegate Dilemma’, The Salisbury Review (UK), 24/2 (talv 2005), 15 – 17;
* ‘Russian Venom’, The Wall Street Journal (USA), XXIV/208 (22. november 2006), 13; https://www.wsj.com/articles/SB116416400977930364
* ‘License to Kill’, The Wall Street Journal (USA), XXIV/228 (20. detsember 2006), 15; https://www.wsj.com/articles/SB116658415633355185
* ‘Cosí gli 007 di Mosca hanno incastrato Scaramella’, Il Giornale (Itaalia), XXXIV/26 (31. jaanuar 2007), 1 – 10, with Oleg Gordievsky; http://www.ilgiornale.it/news/cos-007-mosca-hanno-incastrato-scaramella.html
* ‘Untangling the web of deception’, The Spectator (UK), 303/9327 (19. mai 2007), 38 – 40, with Oleg Gordievsky; http://www.spectator.co.uk/2007/05/untangling-the-web-of-deception/
* ‘La guerra clandestine dei russi’, Il Giornale (Itaalia), XXXIV/130 (2. juuni 2007), 1 - 14; http://www.ilgiornale.it/news/guerra-clandestina-dei-russi.html
* ‘Terror's KGB Roots’, The Wall Street Journal (USA), XXV/208 (23.-25. november 2007), 11; https://www.wsj.com/articles/SB119578738628401849
* ‘Murder Convictions’, History Today (UK), 60/3 (märts 2010), 66;
* ‘Living a Lie’, History Today (UK), 60/8 (august 2010), 39 – 45; http://www.historytoday.com/boris-volodarsky/kim-philby-living-lie
* ‘The KGB in Ann Arbor’, American Intelligence Journal (USA), 30/1 (2012), 39 – 45; http://www.nmia.org/page/AIJ2011
* ‘Unknown Agabekov’, Intelligence and National Security (UK), 28/6 (november 2013), 890 – 909; http://www.tandfonline.com/doi/abs/10.1080/02684527.2012.701440?journalCode=fint20
* ‘Years of the Spy’, American Intelligence Journal (USA), 31/2 (2013), 152 – 4; http://www.nmia.org/page/AIJ2011
* ‘The threat from Russia's spies has only increased since the fall of Communism’ The Spectator (UK), 325/9701 (2. august 2014), 15 – 17; http://www.spectator.co.uk/author/boris-volodarsky/
* 'The Dark Arts of the Russian Prisoners' The Times (UK) 7. märts 2018;  https://www.thetimes.co.uk/article/the-dark-arts-of-the-russian-poisoners-08pvcqvvk

## Viited
Mircea Șimon

**Mircea Șimon** (22. jaanuar 1954 Bukarest) on Rumeenia endine poksija.

## Harrastajana
Ta oli kokku neljakordne Rumeenia meister – 1974. aastal raskekaalus (üle 81 kg) ning aastatel 1975–1977 üliraskekaalus (üle 91 kg).

Ta sai üliraskekaalus (üle 91 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Teófilo Stevensonile (Kuuba). 

Ta sai üliraskekaalus (üle 91 kg) pronksmedali 21. Euroopa meistrivõistlustel (Katowice, 1975), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Andrzej Biegalskile (Poola) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja ning 22. Euroopa meistrivõistlustel (Halle, 1977), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Jevgeni Gorstkovile (Nõukogude Liit) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

## Elukutselisena
Ta põgenes 1978. aastal Ameerika Ühendriikidesse.

Ta poksis märtsist 1978 kuni septembrini 1979 elukutselisena ning pidas selle aja jooksul kokku 14 kohtumist, millest võitis 12 (neist 10 nokaudiga) ja viigistas 2 kohtumist.

## Treenerina
Pärast külma sõja lõppu pöördus ta tagasi Rumeeniasse ning töötas poksiteenerina. Tema tuntumad õpilased olid vennad Marian ja Dorel Simion. Ta tegi 1990. aastate keskel umbes kümneaastase pausi ja pöördus poksi juurde tagasi 2007. aastal, kui aitas Rumeenia koondisel valmistuda 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistluseks.

Pärast seda siirdus ta Kanadasse ning asutas Winnipegis oma poksiklubi.

## Viited

## Välislingid
* 
*Mircea Șimon veebilehel BoxRec (''inglise keeles'')
Tefta Tashko-Koço

**Tefta Tashko-Koço** (2. november 1910 Al-Fayyūm, Egiptus – 22. detsember 1947 Tirana, Albaania) oli albaania laulja.

Tefta Tashko-Koço sündis Egiptuses, kuhu tema vanemad emigreerusid sõja eest 19. sajandi lõpus. Aastal 1921 naasis tema perekond Albaaniasse ja asus elama Korçë linna. Aastal 1927 siirdus Tashko-Koço Prantsusmaale ja asus Montpellier' konservatooriumis laulmist õppima. Aastail 1932–1936 õppis ta laulmist Pariisi konservatooriumis. Aastal 1936 naasis Albaaniasse.

Tema repertuaari kuulusid nii ooperi- ja kammermuusika kui ka Albaania rahvalaulud.

Talle on antud Albaania rahvakunstniku aunimetus.

## Viited
Albaania rahvakunstnik

**Albaania rahvakunstnik** oli Albaania Sotsialistliku Rahvavabariigi riiklik aunimetus, mida anti aastail 1960–1996.

## Aunimetuse laureaate
*Dhimitër Anagnosti, filmirežissöör
*Kristaq Dhamo, filmirežissöör
*Naim Frashëri, näitleja
*Pjetër Gjoka, teatri- ja filminäitleja
*Marie Kraja, laulja
*Tinka Kurti, näitleja
*Avni Mula, laulja
*Inva Mula, ooperilaulja
*Vaçe Zela, laulja
*Tefta Tashko-Koço, laulja
Peeter Kaldre

**Peeter Kaldre** (sündinud 27. oktoobril 1954 Barabinskis Novosibirski oblastis Venemaal) on eesti ajakirjanik.

## Haridus
Õppinud Tallinna 1. Keskkoolis 1969–1973 ning Tartu Riikliku Ülikoolis eesti keele ja kirjanduse eriala 1974–1979.

## Töökäik
* Eesti Raadio pressibüroo, välisuudiste toimetus 1980–1995, väliskommentaator
* 1995 Hommikuleht, peatoimetaja
* 1995–1997 nädalaleht Eesti Aeg, peatoimetaja
* 1997–1999 ajakiri Luup, peatoimetaja asetäitja, toimetaja
* 1999–2001 telejaam TV1, toimetaja
* 2001–2024 Eesti Televisioon, "Aktuaalse kaamera" toimetaja

Ta on teinud ETV-s valimissaateid.

Aastatel 2001–2016 oli ta osaline Vikerraadio vestlussaates "Rahva teenrid".

On kirjutanud väliskommentaare Eesti Raadiole, raadiole Vaba Euroopa, Maalehele, Postimehele.

ETV saate "Välisilm" saatejuht, Vikerraadio "Reporteritunni" saatejuht.

## Tunnustus
* 2007 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited
Ernests Birznieks-Upītis

**Ernests Birznieks-Upītis** (kodanikunimi **Ernests Birznieks**; 6. aprill 1871 – 30. detsember 1960) oli läti kirjanik.

Ernests Birznieks-Upītis oli pärit renditalu pidaja perekonnast. 1889. aastal lõpetas ta Tukumsi linnakooli ning sooritas seejärel õpetajaeksamid ja töötas koduõpetajana. 

Ta elas aastatel 1893–1921 Kaukaasias. Asutas Riias peamiselt läti ilukirjandust avaldanud kirjastuse Dzirciemnieki (1908–1922). Lätti tagasipöördumise järel asutas ta 1922. aastal ajakirja Vārds. 1927–1934 oli ta Riia Keskraamatukogu juhataja. 1934–1940 tegeles ta põhiliselt tõlkimisega.

Ernests Birznieks-Upītise realistlikud jutustused kujutavad enamasti talurahva elu. Pärast Lätti tagasipöördumist kirjutas ta valdavalt lastele.

Eesti keeles on 1961. aastal ilmunud Birznieks-Upītise jutukogu "Halli kivi jutud ja teisi jutustusi" ning 1971. aastal lasteraamat "Pesamuna päevaraamat".

Ernests Birznieks-Upītise suguvõsa maja on Lätis riikliku tähtsusega muinsuskaitsealune objekt. Majas asub ka muuseum.

## Viited
Džuut (materjal)

**Džuut** ehk **džuudikiud**, ka **jute**, on džuutide vartest saadav looduslik kiud, puuvilla järel kõige levinum taimne kiudmaterjal.

Džuudi saamiseks enimkasvatatud taim on *[[Corchorus olitorius]]*.

## Vaata ka
* džuudikasvatus
Tõnu Tähe

**Tõnu Tähe** (21. september 1955 – 23. november 2011) oli eesti pulmaisa. Ta mängis Kanal 2 saates "Wremja". 

Tõnu Tähe suri amüotroofse lateraalskleroosi tagajärjel. Ta on maetud Kose kalmistule.
Götzens

**Götzens** on vald *(Gemeinde)* Innsbrucki ringkonnas Austria Tirooli liidumaal, 868 m kõrgusel merepinnast mäestikuterrassil Innsbrucki kohal.

Valla pindala on 9,72 km².

1. jaanuaril 2016 elas seal 3951 inimest.

Küla asutati aastal 1869.

Sellest vahetult läände jääb Birgitz.


Götzens NE.JPG|
Talstation Nockspitzbahn.JPG|
Götzens im Herbst 2011.jpg|
Götzens 03.jpg|


## Viited

## Välislingid

* www.goetzens.tirol.gv.at
* Linnakese ajalugu
Belaruski fal’klor

**Belaruski fal’klor**: Materyialy i dasledavanni (valgevene keeles *Беларускі фальклор: Матэрыялы і даследаванні*; eesti keeles 'Valgevene folkloor: materjalid ja uurimused') on ajakiri, mis avaldab uurimusi Valgevene folkloori ja etnolingvistilise atlase kohta, aga ka rubriike "Valgevene folkloor välismaa väljaannetes", "Tekstid rahvaluulekogudes" ja "Jäädvustusi ekspeditsioonidelt", "Valgevenelaste folkloor välismaal", samuti retsensioone ja teavet teadlaste ja teadussündmuste kohta.

Kogumiku algatas ja selle vastutav toimetaja on Taćciana Valodzina (vene keeles Tatjana Volodina) ning seda koostatakse Valgevene Teaduste Akadeemia Valgevene Kultuuri, Keele ja Kirjanduse Instituudi rahvaluule ja slaavi rahvakultuuri osakonnas. Ajakiri ilmub alates 2014. aastast.
Eduard Mirzojan

**Eduard Mirzojan** (armeenia keeles Էդուարդ Միրզոյեան; 12. mai 1921 Gori, Gruusia – 5. oktoober 2012 Jerevan) oli armeenia helilooja.

Ta on maetud Komitasi panteoni.

## Tunnustus
*1956 orden "Austuse märk"
*1963 Armeenia NSV rahvakunstnik
*1971 Lenini orden
*1981 NSV Liidu rahvakunstnik