open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viimsi JK

**Viimsi JK** on 2000. aastal loodud Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Viimsis. Kuni 2015. aastani kandis klubi nime HÜJK Emmaste, 2016. aasta hooaja eel liituti Viimsi MRJK-ga.

## Saavutused
***[[Esiliiga]]** 
:**2. koht (1)**: 2023

***[[Esiliiga B]]** 
:**Võitjad (1)**: 2021
:**3. koht (1)**: 2014

***[[II liiga]]**
:**Võitjad (1)**: 2012
:**2. koht (2)**: 2010, 2018
:**3. koht (1)**: 2003

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad ja karikavõistlused

ImageSize  = width:850 height:60
PlotArea   = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis   = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period     = from:01/07/2000 till:01/07/2024
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2001
Colors =
  id:ML  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:EL  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:ELB value:rgb(0.9,0.7,0.2)
  id:II  value:rgb(0.9,0.5,0.0)
  id:III value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:IV  value:rgb(0.8,0.6,0.3)
  id:V   value:rgb(0.8,0.5,0.1)
PlotData   =
 bar:Position width:15 color:white align:center
 from:01/07/2000 till:01/07/2001 shift:(1,-4) text:6.
 from:01/07/2001 till:01/07/2002 shift:(1,-4) text:4.
 from:01/07/2002 till:01/07/2003 shift:(1,-4) text:3.
 from:01/07/2003 till:01/07/2004 shift:(1,-4) text:7.
 from:01/07/2004 till:01/07/2005 shift:(2,-4) text:7.
 from:01/07/2005 till:01/07/2006 shift:(1,-4) text:5.
 from:01/07/2006 till:01/07/2007 shift:(2,-4) text:10.
 from:01/07/2007 till:01/07/2008 shift:(1,-4) text:4.
 from:01/07/2008 till:01/07/2009 shift:(1,-4) text:4.
 from:01/07/2009 till:01/07/2010 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2010 till:01/07/2011 shift:(1,-4) text:8.
 from:01/07/2011 till:01/07/2012 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2012 till:01/07/2013 shift:(1,-4) text:5.
 from:01/07/2013 till:01/07/2014 shift:(1,-4) text:3.
 from:01/07/2014 till:01/07/2015 shift:(1,-4) text:7.
 from:01/07/2015 till:01/07/2016 shift:(1,-4) text:8.
 from:01/07/2016 till:01/07/2017 shift:(1,-4) text:7.
 from:01/07/2017 till:01/07/2018 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2018 till:01/07/2019 shift:(1,-4) text:5.
 from:01/07/2019 till:01/07/2020 shift:(1,-4) text:5.
 from:01/07/2020 till:01/07/2021 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2021 till:01/07/2022 shift:(1,-4) text:4.
 from:01/07/2022 till:01/07/2023 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2023 till:01/07/2024 shift:(1,-4) text:
 from:01/07/2000 till:01/07/2001 color:EL  shift:(0,13) text:"Esiliiga"
 from:01/07/2001 till:01/07/2005 color:II  shift:(0,13) text:"II liiga"
 from:01/07/2005 till:01/07/2006 color:III shift:(0,13) text:"III liiga"
 from:01/07/2006 till:01/07/2012 color:II  shift:(0,13) text:"II liiga"
 from:01/07/2012 till:01/07/2021 color:ELB shift:(0,13) text:"Esiliiga B"
 from:01/07/2021 till:01/07/2024 color:EL  shift:(0,13) text:"Esiliiga"


1HÜJK Emmaste langes 1/16-finaali, Viimsi MRJK jõudis veerandfinaali (sealt edasi Viimsi JK).

## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend

## Viited

## Välislingid
*HÜJK Emmaste jalgpall.ee
*
Sovetiš Heimland

**Sovetiš Heimland** (jidiši keeles סאָװעטיש הײמלאַנד ,"Nõukogude Kodumaa") oli Moskvas aastatel 1961–1991 ilmunud jidišikeelne kirjanduslik, kultuurilooline ja ühiskondlik-poliitiline ajakiri, NSV Liidu Kirjanike Liidu häälekandja. Kuni 1965. aastani ilmus ajakiri kord kahe kuu jooksul, alates 1965. aasta jaanuarist kord kuus.

Ajakirja peatoimetaja oli Aron Vergelis.

Seoses jidiši keeles lugeva auditooriumi vähenemisega vähendati ka ajakirja trükiarvu. Kui 1960. aastate algul oli see veel 25 000, siis 1991. aastal ainult 2000.

Pärast 1967. aasta Iisraeli-Araabia sõda ning diplomaatiliste suhete katkestamist Iisraeli ja Nõukogude Liidu vahel hakkas Sovetiš Heimland avaldama antisionistlikke ja Iisraeli-vastaseid artikleid, mis kahandas usaldust ajakirja vastu ning paljud autorid lõpetasid selle tõttu koostöö tegemise.

Sovetiš Heimlandi ilmumine lõppes 1991. aasta detsembris. Aastatel 1993–1999 andis toimetus välja ajakirja **Di Jidiše Gas** ('Juudi Tänav'), mille väljaandmine lõppes seoses peatoimetaja surmaga 1999. aasta juulis.
Kaksikmonarhia

**Kaksikmonarhia** tekib, kui kaht eraldi kuningriiki valitseb sama monarh, järgitakse sama välispoliitikat, eksisteerib kahepoolne tolliliit ja omatakse kombineeritud sõjaväge, kuid muul viisil ollakse iseseisev. Mõistet kasutatakse tavaliselt Austria-Ungari puhul, kus kaksikmonarhia eksisteeris aastatel 1867–1918.

1870. aastatel, kasutades Austria-Ungari kaksikmonarhiat mudelina, kavandasid Walesi prints (hilisem kuningas Edward VII) ja William Ewart Gladstone, et Iirimaa ja Suurbritannia moodustavad kaksikmonarhia. Nende jõupingutused olid edutud, kuid ideed kasutas 1904. aastal Arthur Griffith oma teoses "The Resurrection of Hungary". Griffith märkis, kuidas 1867. aastal muutus Ungari Austria keisririigi osast eraldi samaväärseks kuningriigiks Austria-Ungaris. Kuigi ta ise ei olnud monarhist, propageeris Griffith sellist lähenemist Briti-Iiri suhetele. Idee ei olnud vastuvõetav teistele Iirimaa poliitilistele juhtidele ning Iirimaa lahkus lõpuks Suurbritannia ja Iirimaa ühendusest, moodustades 1922. aastal omaette riigi nimega Iiri Vaba Riik.

Hiljem on ajaloolased kasutanud seda mõistet ka teistel näidetel, kus üks kuningas valitseb kahte riiki, nagu Henry V ja Henry VI, kes olid 15. sajandil edukad kuningad nii Inglismaal kui ka Prantsusmaal pärast nukuriigi moodustamist suurel osal Prantsusmaast Saja-aastase sõja ajal (vt Inglise ja Prantsuse kaksikmonarhia), ning Taani-Norra oli kaksikmonarhia, mis eksisteeris aastatel 1536–1814.

Kaksikmonarhia ei ole tingimata personaalunioon. Personaalunioonis valitseb kahte või enamat kuningriiki sama isik, kuid valitsusstruktuurides ei ole midagi ühist. Personaalunioonis riikidel on igaühel eraldi sõjavägi, eraldi välispoliitika ja eraldi maksud. Selles mõttes ei olnud Austria-Ungari personaalunioon, kuna mõlemad riigid jagasid valitsust, mis valitses välispoliitikat, sõjajõude ja rahandust.
Austria Eurovisiooni lauluvõistlusel

**[[Austria]]** osales esimest korda **[[Eurovisiooni lauluvõistlus]]el** 1957. aastal Bob Martini esituses kõlanud looga "Wohin, kleines Pony?", mis jäi viimasele kohale.

Lisaks 1957. aastale on Austria jäänud viimaseks veel kuuel korral: 1961, 1962, 1979, 1984, 1988 ja 1991. aastal. 1966. aastal esindas Austriat Udo Jürgens lauluga "Merci, Chérie", mis oli Austria esimene võit. Sellega sai ORF õiguse ka korraldada 1967. aasta lauluvõistlust. 

Austria on korduvalt võistlustest eemaldunud. 1969. aastal boikoteeris Austria Hispaanias toimunud lauluvõistlust, sest Hispaaniat juhtis diktaator Francisco Franco. Ka 1970. aastal Austria ei osalenud, sest eelneval aastal läks esikoht jagamisele nelja riigi vahel. Sellel põhjusel lahkusid võistlusest ka mitmed teised riigid. 

Austria ei osalenud ka aastatel 1973–1975. 1998.–2001. aastani Austria ei osalenud lauluvõistlusel, sest ei olnud eelneval viiel aastal saavutanud piisavalt kõrgeid kohti, mis oli osalemiseks ette nähtud sellel perioodil. 2006. aastal ning aastatel 2008–2010 ei osalenud Austria, sest leidis, et võistlusel ei ole enam oluline muusikaline talent ega laul ning sellises situatsioonis Austrial head tulemust võimalik saavutada ei ole. 

Austria naasis võistlusesse 2011. aastal, sest võistlus korraldati naaberriigis Saksamaal. Austriat esindas Nadine Beiler, kes lauluga "The Secret Is Love" pääses finaali ning saavutas seal 18. koha.

2014. aastal esindas riiki Conchita Wurst  kes tõi lauluga "Rise Like a Phoenix" Austriale teise võidu.

JJ, kes esindas Austriat 2025. aasta Eurovisioonil lauluga "Wasted Love", kindlustas riigile kolmanda võidu sellel konkursil.

## Osavõtt

## Hääletamise ajalugu (1957–2024 finaalid)
Austria on *andnud* kokku kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:

Austria on *saanud* kokku kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt:

## Korraldatud Eurovisiooni lauluvõistlused

## Galerii

Fail:Eurovision Song Contest 1958 - Liane Augustin 2.png|Liane Augustin Hilversumis (1958)
Fail:Eurovision Song Contest 1965 - Udo Jürgens.jpg|Udo Jürgens Napolis (1965)
Fail:Tie Break - Austria 2004.jpg|Tie Break Istanbulis (2004)
Fail:ESC 2007 Austria - Eric Papilaya - Get a life Get alive.jpg|Eric Papilaya Helsingis (2007)
Fail:Nadine Beiler 2011 cropped.jpg|Nadine Beiler Düsseldorfis (2011)
Fail:ESC2013 - Austria 04.jpg|Natália Kelly Malmös (2013)
Fail:ESC2014 - Austria 02.jpg|Conchita Wurst Kopenhaagenis (2014)
Fail:20150522 ESC 2015 The Makemakes 9840.jpg|The Makemakes Viinis (2015)
Fail:ESC2016 - Austria 07.jpg|Zoë Stockholmis (2016)
Fail:Eurovision Song Contest 2017, Semi Final 2 Rehearsals. Photo 189.jpg|Nathan Trent Kiievis (2017)
Fail:Cesár Sampson (Austria 2018).jpg|Cesár Sampson Lissabonis (2018)
image:ESC2019-Austria.jpg|Pænda Tel Avivis (2019)


## Välislingid
* Eurovisioon.ee - Austria
* Eurovisiooni lauluvõistluse koduleht
Gert Dorbek

**Gert Dorbek** (sündinud 10. juunil 1985) on eesti endine elukutseline korvpallur, viiekordne Eesti meister ja nelja Eesti karika võitja. 

## Klubikarjäär
Dorbek on kohalikus meistriliigas mänginud BC Kalev/Cramo, Tallinna Kalevi, Triobet/Dalkia, TTÜ/A Le Coqi, Nybiti, TÜ/Rocki ja Rapla meeskonnas ning tulnud 2006., 2011., 2012. ja 2013. aastal BC Kalev/Cramo ja 2015. aastal TÜ/Rocki meeskonnas Eesti meistriks.

Hooajal 2008/09 mängis ta ka Ukrainas. 

## Koondisekarjäär
Aastatel 2003–2015 Eesti korvpallikoondisse kuulunud Dorbek tõi 2015. aasta Euroopa meistrivõistlustel keskmiselt 4,5 minutiga 2 lauapalli mängus. Eesti saavutas 20. koha.

## Saavutused
* Viiekordne Eesti meister (2006, 2011, 2012, 2013, 2015)
* Neljakordne Eesti karika võitja (2003, 2005, 2013, 2014)
* Korvpalli Meistriliiga parim noormängija (2005)

## Viited

## Välislingid
*
Keele teke

**Keele teke** oli kõneldava keele kasutamise algus inimese eellasel. 

Keele tekke kohta on palju hüpoteese, kuid ühelgi pole kindlat kinnitust. Sellest sündmusest ja keele varajasest arengust ei ole ajaloolisi jälgi ning ka tänapäeval ei leia aset analoogseid sündmusi.

Keele teke peab mahtuma ajavahemikku inimese perekonna (''Homo'') fülogeneetilisest eraldumisest 2,3–2,4 miljonit tagasi kuni modernse inimkäitumise (*behavioral modernity*) lõpliku väljakujunemiseni umbes 50 000 aastat tagasi. 

Kõneldav keel nõuab kõnetrakti ning kõnelemiseks tunnetusvõimete olemasolu. Pole selge, millal ja mis järjekorras need kujunesid.  

Enamik uurijaid leiab, et rühma *[[Australopithecina]]* inimese-eelsetel esindajatel olid enam-vähem samasugused kommunikatsioonisüsteemid nagu ahvidel. Selles osas aga, mis toimus pärast inimese perekonna eraldumist, on suuri lahkarvamusi. Mõne uurija arvates oli juba *[[Homo habilis]]* algeline keelelaadne süsteem (eelkeel ehk protokeel), teiste arvates tekkis see alles *[[Homo erectus]]* (1,8 miljonit aastat tagasi) või Heidelbergi inimesel (0,6 miljonit aastat tagasi) ning päris keel tekkis *[[Homo sapiens]]* vähem kui 100 000 aastat tagasi. 

## Mõttelugu
### Religioonis ja mütoloogias

Mütoloogiates on keele tekkest palju räägitud. Enamasti peetakse inimeste keelele eelnevaks jumalate keelt. 

Juttu on ka vaimude või loomadega suhtlemiseks kasutatavatest keeltest, sealhulgas lindude keelest. 

### Katsed algse keele leidmiseks
Ajaloos on jutustusi katsetest inimesele algselt omase keele kindlakstegemiseks. 

Neist esimene pärineb Herodotoselt, kes jutustab, et vaarao Psammetich (tõenäoliselt Psammetich I) laskis kaks last üles kasvatada kurttummadel, et näha, mis keelt nad hakkavad rääkima. Kui lapsed tema ette toodi, ütles üks neist midagi, mis kõlas nagu *bekos* (früügia keeles 'leib'). Psammetich tegi sellest järelduse, et esimene keel oli früügia keel. 

Samasuguse katse olevat teinud Šotimaa kuningas James V. Tema lapsed olevat kõnelnud heebrea keelt. 

Samasuguseid katseid olevat teinud Saksa-Rooma keiser Friedrich II ja Akbar, kuid nende lapsed ei hakanudki kõnelema.  

## Viited
Derrick Rose

**Derrick Martell Rose** (sündinud 4. oktoobril 1988 Chicagos) on USA korvpallur, kes mängib 2023. aastast NBA klubis Memphis Grizzlies.

## NBA karjäär
Derrick Rose'i valis 2008. aasta NBA *draft*ist esimesena Chicago Bulls. Hooajal 2010/11 keskmiselt 25 punkti, 4,1 lauapalli ja 7,7 resultatiivset söötu kogunud Rose võitis 22-aastaselt ajaloo noorima mängijana NBA kõige väärtuslikuma mängija auhinna.

Kogu karjääri tõsiste vigastustega maadelnud Rose mängis aastatel 2008–2016 Bullsis, misjärel esindas lühikest aega New York Knicksi, Cleveland Cavaliersi ja Minnesota Timberwolvesi. 2019. aasta juulist Detroit Pistonsi rivistusse kuulunud Rose vahetati 2021. aasta veebruaris endisesse koduklubisse New York Knicksi. 2023/24 aasta hooajast mängib Rose Memphis Grizzlies ridades. Rose lõpetas oma karjääri 2024. aasta 26. septembril.

## Saavutused
* NBA põhihooaja kõige väärtuslikum mängija (2011)
* Kolm korda valitud NBA tähtede mängule (2010–2012)
* NBA sümboolne esiviisik (2011)
* NBA aasta uustulnuk (2009)

## Rahvuskoondis
Rose võitis USA rahvuskoondise koosseisus 2010. ja 2014. aasta korvpalli maailmameistrivõistlustel kuldmedali.

## Vaata ka
NBA drafti esimeste valikute loend

## Välislingid
* Derrick Rose – NBA.com
* Derrick Rose – Basketball-Reference.com
Lumehani

**Lumehani** (*Chen caerulescens*; *Anser caerulescens*) on partlaste sugukonda hane perekonda kuuluv linnuliik.

Ta pesitseb peamiselt Põhja-Ameerika arktilises tundras.

Lind on peamiselt valge, tiivaotsad on mustad. Olemas on ka sinakashall vorm, kel valged on vaid pea, kael ja sabaots.

Eestis on ta eksikülaline.

## Välislingid

* 

*Lumehani YouTube'is
Mikael Granlund

**Mikael Antero Granlund** (sündinud 26. veebruaril 1992 Oulus) on Soome jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis San Jose Sharks.

## Klubikarjäär
Soome kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2008–09 Kärpäte meeskonnas. Aastatel 2009–2011 mängis ta HIFK-is. Hooajal 2009–10 oli Soome kõrgliigas resultatiivseim uustulnukas (13+27) ning valiti hooaja parimaks uustulnukaks. 2009. aastal valiti ta Soome aasta noorsportlaseks. 2011. aastal tuli ta HIFK-iga Soome meistriks.

2010. aastal valis Minnesota Wild ta NHL-i ''draft''is üheksanda valikuna. Wildi meeskonnas asus ta NHL-is mängima hooajal 2012–13.

2019. aasta veebruaris kaubeldi ta Wildist Kevin Fiala vastu Nashville Predatorsi.

2023. aasta märtsis kaubeldi Granlund Predatorsist Pittsburgh Penguinsi. Ta mängis seal vaid hooaja lõpuni. 2023. aasta augustis kaubeldi Granlund suurema tehingu raames Penguinsist San Jose Sharksi.

## Koondisekarjäär
Ta on esindanud Soomet U18- ja U20-koondises. 2010. aastast kuulub ta ka Soome esindusmeeskonda.

2011. aasta jäähoki maailmameistrivõistluste poolfinaalis lõi ta Venemaa vastu värava, tõstes värava tagant tulles litri hokikepi laba peale ja selle värava ülemisse nurka visates.

2014. aasta taliolümpiamängudel võitis ta Soome koondisega pronksmedali ja Granlund valiti turniiri sümboolsesse koosseisu.

2016. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta hõbemedali ja valiti taas turniiri sümboolsesse koosseisu.

2022. aastal tuli ta Soome koondisega teist korda maailmameistriks. Finaalis lõi ta Kanada vastu kaks väravat.

## Isiklikku
Tema noorem vend Markus Granlund on samuti jäähokimängija.

## Viited

## Välislingid

* Mikael Granlund NHL.com lehel
*Mikael Granlund hockeydb.com lehel
Jarkko Immonen

**Jarkko Petteri Immonen** (sündinud 19. aprillil 1982 Rantasalmis) on Soome jäähokimängija, kes keskründajana Soome kõrgliigaklubis Jukurit.

Soome kõrgliigas on lisaks Jukuritele mänginud veel Ässätes ja JYP Jyväskyläs. JYP-is on ta mänginud kolmel perioodil: 2002–2005, 2007–2009 ja 2017–2021. 2009. aastal tuli ta JYP-iga Soome meistriks ja võitis 2018. aastal Jäähoki Meistrite Liiga.

2005–2007 mängis ta NHLi klubis New York Rangers.

2010. aastal tuli ta Kaasani Ak Barsiga KHL-i meistriks, võites klubiga Gagarini karika. Ak Barsis mängis ta aastatel 2009–2013 kokku neli hooaega. 2013–2015 mängis ta KHL-is Nižni Novgorodi Torpedo ridades.

Aastatel 2015–2017 mängis ta kaks hooaega Šveitsi kõrgliigaklubis EV Zug

2011. aasta jäähoki maailmameistrivõistlustel tuli ta Soome koondisega maailmameistriks ja oli ka resultatiivseim mängija (9+3). 2010. ja 2014. aasta taliolümpiamängude jäähokiturniiril võitis ta Soome koondisega pronksmedali.

## Välislingid
* Jarkko Immonen NHL.com lehel
* Jarkko Immonen hockeydb.com lehel
Mikko Koivu

**Mikko-Sakari Koivu** (sündinud 12. märtsil 1983 Turus) on Soome endine jäähokimängija (keskründaja).

Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis HC TPS, mille meeskonnas debüteeris ta Soome kõrgliigas hooajal 2000–01

2001. aastal valis Minnesota Wild ta NHL-i ''draft''is kuuenda valikuna. Wildi meeskonda kuulus ta alates hooajast 2005–06. Kokku mängis ta Wildis viisteist hooaega. Wildi kapteniks sai ta esimest korda 2008. aastal. Püsivalt oli ta Wildi kapten aastatel 2009–2020. Koivu on Wildi läbi aegade resultatiivseim (709 punkti) ja enim väravasööte andnud mängija (504). Tema edukaim hooaeg Wildis oli 2009–10 (22+49).

2020. aasta oktoobris sõlmis ta üheaastase lepingu Columbus Blue Jacketsiga, kuid 2021. aasta veebruaris otsustas ta sportlaskarjääri lõpetada.

2000 tuli ta juuniorite maailmameistriks ja 2011 maailmameistriks Soome koondise kaptenina. 2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos võitis ta Soome koondisega hõbemedali ja 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris pronksi.

## Isiklikku
Tema vanem vend on Saku Koivu.

Mikko on olnud abielus Helena Koivuga. Nad lahutasid 2020 kuni 2024. Nad on elanud Ameerika Ühendriikides Minnesotas. Nad elavad praegu Turu linnas Kakskertas samal kinnistul, Mikko peamajas ja Helena külalistemajas. Neil on kolm last. Mikko praegune abikaasa on Natalie Koivu.

## Viited

## Välislingid
* Mikko Koivu NHL.com lehel
* Mikko Koivu hockeydb.com lehel
Pletron

**Pletron** ehk ***plethron*** (vanakreeka keeles *πλέθρον*) oli Vana-Kreeka pikkus- ja pindalaühik. 

Pikkusühikuna võrdus see 100 kreeka või 104 rooma jalaga (u 30), mis oli sportmängudel tavalise jooksuraja pikkus. Kuna maadlusvõistlusi peeti algselt jooksurajal, oli pletron pindalaühikuna maadlusala suurus ehk 100*100 jalga (u 900 m²).

Pletronit kasutati pigem maamõõtmisel kui arhitektuuris. Pool pletronit oli *ημίπλεθρον*, kümme pletronit *δεκάπλεθρον*. Homerose tekstides tähendab *απέλεθρον* mõõtmatut.

Pletron esineb Homerosel nime all *πέλεθρον*, selle etümoloogia on teadmata.

## Pikkusühikuna
1 pletron = 100 jalga. 1  pletron  = 1/6 staadioni.

Kuna jala suurus on läbi aja ja piirkonniti Vanas-Kreekas olnud erinev (kõikudes 296 ja 333 millimeetri vahel), siis vastavalt on ka pletroni suurus kõikunud 29,6–33,3 meetri vahemikus.

## Pindalaühikuna
1 pletron = 10 000 ruutjalga. 1 pletroni kui pindalaühiku ligikaudne väärtus (kui 1 jalg võrdub 29,6 sentimeetriga) on 876 m² või 0,0876 hektarit.

Pindalaühikuna kasutati pletronit  näiteks põldude ja viinapuuaedade mõõtmiseks.

## Bütsantsis
Bütsantsi keisririigis oli pletron määratletud kui 100 jalga või 40 sammu (*bema/βῆμα*); üks ruutpletron oli *[[stremma]]* (1261,9 m²). Seda kasutati ka rooma juugeri vastena, ehkki oli tegelikult pigem üks *actus* ehk pool juugerit.

## Viited
Ungari Kommunistlik Partei

**Ungari Kommunistlik Partei** (), enne 1945. aastat **Kommunistlik Ungari Partei** (*Kommunisták Magyarországi Pártja*), asutati 24. novembril 1918. See oli Ungaris võimul 1919. aasta märtsist augustini Béla Kuni juhtimisel Ungari Nõukogude Vabariigis. 

Kui Rumeenia armee kukutas kommunistliku valitsuse, tegutses partei edasi illegaalselt. Suur osa partei juhtfiguuridest põgenes Nõukogude Venemaale.

Ungari Kommunistlik Partei tuli taas võimule pärast Teist maailmasõda 1945. aastal Mátyás Rákosi juhtimisel, pärast riigi okupeerimist Nõukogude vägede poolt Teise maailmasõja käigus. 1948. aastal liitus partei sotsiaaldemokraatidega, moodustades Ungari Töörahva Partei. 

Ungari Kommunistlik Partei kuulus Kommunistlikku Internatsionaali.
Andreas Laas

**Andreas Laas** (8. november/20. november 1863 Pärnu – 16. aprill 1919 Torma) oli eesti kirikuõpetaja.

Andreas Laas sündis Pärnus möldri pojana Aastatel 1873–1875 õppis Pärnus algkoolis ja 1876–1882 Pärnus gümnaasiumis. 1883. aastal töötas Alojas pastor Theophil Friedrich Wilhelm Meyeri juures koduõpetajana. Õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1884 ja 1887–1889 usuteadust (candd.) ja 1885–1887 ajalugu. Oli korporatsiooni Neobaltia liige.

Oli prooviaastal Peterburi Jaani koguduses Jakob Hurda juures. Ordineeriti 14. mail 1890 Peterburis õpetajaks.

Oli aastatel 1890–1892 (introdutseeriti 14. mail 1890) Peterburi Jaani koguduse adjunktõpetaja, oli ühtlasi Wiedemanni eragümnaasiumis õpetaja. Aastatel 1892–1903 oli ta (introdutseeriti 3. mail 1892) Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja ja 1903–1919 Torma Maarja koguduse õpetaja; Vene-Jaapani sõja ajal oli ta välivaimulik.

## Viited
Meisterdetektiivid

"**Meisterdetektiivid"** on kirjastuse Kuldsulg aastatel 1994–1996 avaldatud kriminaalromaanide sari.

Eesti autoritelt ilmusid seal 1995. aastal Elmar Valmre "Ööl vastu 18. oktoobrit" ja Vassili Randmetsa "Mõrv Metsamõisas".

## Sarjas ilmunud raamatud

## Välislingid
* Meisterdetektiivid. Raamatukoi raamatupood
Ain Roost

**Ain Roost** on mitme inimese nimi:
*Ain Roost, väliseesti kettaheitja, kes osales kahtedel olümpiamängudel Kanada värvides (1946–)
*Ain Roost, Eesti teatrijuht (1957–)
Starboy Nathan

**Nathan Abraham Fagan-Gayle** (ka **Nathan**; sündinud 2. novembril 1986 Lõuna-Londonis) on Suurbritannia R&B-laulja.

Tema tuntumad singlid on "Come into My Room" (2005) ja "Diamonds" (2011).
Samuel ja Nathaniel Buck

**Samuel** ja **Nathaniel Buck** olid vennad, kes elasid Inglismaal 18. sajandil ja olid vasegraveerijad, kes said Londonis koos töötades tuntuks kui **Vennad Buckid**. 

## Elukäik
Samuel sündis 1696. aastal, Nathanieli sünniaja kohta andmed puuduvad.
Nathaniel suri vendadest esimesena, ajavahemikus 1759–1774. Samueli viimased eluaastad möödusid vaesuses ja ta suri 17. augustil 1779 Londonis.

## Looming
Alates 1724. aastast reisisid vennad Buckid mööda Inglismaad ja Walesi ning joonistasid üles vanade linnuste ja kloostrite varemeid. Aastatel 1739–1742 andsid nad välja gravüüride sarja "Buck's Antiquities" ("Buckide antiik"). Nende huvi ei piirdunud ainult üksikehitistega. Hiljem ilmus gravüüride kogumik "Cities, Sea-ports and Capital Towns" ("Linnad, meresadamad, pealinnad").

## Vaata ka
* Dunsteri linnus

## Viited

## Välislingid
* Ülevaade vendade Buckide loomingust (inglise)
Taskudetektiiv

**"Taskudetektiiv"** on kirjastuse Faatum aastatel 1992–1997 avaldatud kriminaalromaanide sari.

## Sarjas ilmunud raamatud

## Viited

## Välislingid
* Taskudetektiiv. Raamatukoi raamatupood
Ivan Maslennikov

**Ivan Maslennikov** (vene *Иван Иванович Масленников*; (3/16. september 1900 Tšalõka raudteejaam Ozjorski maakond Saratovi kubermang – 16. aprill 1954 Moskva NSV Liit) oli NSV Liidu sõjaväelane (kindralmajor) ja NSV Liidu SARKi rahvakomissari asetäitja, aastatel 1939–1943.
Peary kraater

**Peary kraater** on kraater Kuu põhjapooluse lähedal.

Kraatri asukoha koordinaadid on 88,6° N, 33° E. 

Kraatri läbimõõt on 73 km.

Kuigi selle ümbruses paistab päike kogu 28-päevase lunaartsükli, ei valgusta see Peary sisemust.

Kraater sai nime polaaruurija Robert Edwin Peary järgi.

## Välislingid
* Peary // Gazetteer of Planetary Nomenclature
Aleksander Kuusik

**Aleksander Kuusik** (10. jaanuar 1893 – 1. aprill 1946) oli eesti vaimulik. 

Kuusik sündis Vändras kurttummade kooli õpetaja Karl Kuusiku pojana. Lapsepõlv möödus Põlvas. 

Ta lõpetas Tartu Aleksandri gümnaasiumi (praegu asub seal Hugo Treffneri Gümnaasium). Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1912–1916. Ordineeriti 7/20. jaanuaril 1918 Tartu Pauluse kirikus õpetajaks. Ordineerija oli Tartu praost ja Äksi koguduse õpetaja Leberecht Greinert (1860-1929), kes kolm kuud varem oli pühitsenud ka Tartu Pauluse kiriku. 

Kuusik oli aastal 1918 Tartus eesti koguduste abivaimulik. Aastal 1919 arreteeri ta bolševike poolt. Aastatel 1920–1946 oli ta Torma Maarja koguduse õpetaja, lisaks 1927–1936 Tudulinna Rahu koguduse asetäitja õpetaja. Aastatel 1920–1937 oli ta Lohusuu koguduse õpetaja, lisaks 1931–1936 Tartu praostkonna abipraost ja aastast 1936 Tartu praostkonna praost. Aastatel 1944–1946 oli ta veel Mustvee koguduse asetäitja õpetaja.

## Viited
Küülik

**Küülik** (*Oryctolagus cuniculus*) on jäneslaste sugukonda kuuluv imetaja. Tema looduslik levila hõlmab Hispaania, Portugali ja Lääne-Prantsusmaa ning Põhja-Aafrika ranniku lääneosa. Introdutseeritud on metsikut küülikut Briti saartele, Kesk- ja Lõuna-Euroopasse, sealhulgas Vahemere saartele, Lääne-Venemaale ning Uus-Meremaale ja Austraaliasse, kus ta on naturaliseerunud ja kohati ka sage linnaloom.

See on ainus liik küüliku perekonnas. Küülikuid on kasvatatud koduloomadena nii liha ja naha pärast kui ka lemmikloomana, mistõttu on aretatud suur hulk laialdaselt varieeruva välimusega küülikutõuge.

## Küülikukasvatus

## Vaata ka
*Halljänes
*Angooraküülik

## Kirjandus
* Manivalde Lubi, "33-aastane küülik" (sõna "küülik" päritolust: Manivalde Lubi hakkas seda kasutama aastal 1932) – Keel ja Kirjandus 1966, nr 2, lk 122–123; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Bradley Viner, "Mul on kodus küülik". Tõlkinud Riho Raudi. Egmont Estonia, Tallinn 2000, 32 lk; ISBN 9985533186

## Välislingid

*
Aleksis Kuusik

**Aleksis Kuusik** (22. mai 1886 – 24. september 1956 Tallinn) oli õpetaja ja koolijuht.

Aleksis Kuusik lõpetas aastal 1907 Tallinna Aleksandri gümnaasiumi. Asus aastal 1908 edasi õppima Moskva Ülikooli. Lõpetas aastal 1912 Moskva Ülikooli füüsika-matemaatika teaduskonna I järgu diplomiga ja asus tööle õpetajana Valmiera reaalkoolis ja Valmiera tütarlastegümnaasiumis. Aastal 1918 kinnitati Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi füüsika, matemaatika ja kosmograafia õpetajaks. Kui 18. novembril seoses Vene punaväe pealetungiga algas Eesti Vabadussõda, läks ta koos teiste noorte meesõpetajatega Vabadussõtta ja oli kooliõpetajate rooduülema asetäitja ja I rühma jaoülema kohusetäitja. 

10. juulil 1919 valiti ta Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi direktoriks, oli selles ametis 19. augustini 1940. Seejärel jätkas ta (ümbernimetatud Tallinna I Keskkoolis) tööd õpetajana. Novembris 1944 kinnitati ta taas kooli direktoriks ja oli selles ametis kaks aastat. Aastatel 1946–1948 jätkas ta tööd füüsikaõpetajana Tallinna I Keskkoolis. Aastatel 1948–1954 töötas ta Haridusministeeriumi õppevahendite baaskaupluse direktorina; aastal 1954 jäi pensionile. Suri aastal 1956 operatsioonijärgse tüsistuse tõttu haiglas; maeti Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.

## Isiklikku
Tema isa oli kooli- ja kirjamees Timotheus Kuusik, vend Vladimir Kuusik oli Viljandi, Tartu ja Tallinna ringkonnakohtu esimees, õetütar Vive Tolli on graafik. Ta abiellus aastal 1909 Kadri (Jekaterina) Jansoniga (1882–1965), kellega tal oli kaks poega: Aleksei (1910–1988) ja Maksimilian (1911–1970 Austraalias). 1939. aastal sündis kooselust Ella Lipandiga poeg Andrus, kes oli neuroloog, meditsiinitegelane, õppejõud ja riigiametnik.

## Tõlkeid
*Johann Kleiber **Füüsika õpiraamat keskkoolidele.** Praktiliste ülesannete ja 732 joonisega. Saksa keelest tõlkinud Aleksis Kuusik. Tallinn: Muravei, 1922 (2. trükk 1924)

## Välislingid
*Aleksis Kuusik: eluloolisi andmeid
Pulli raudteepeatus

**Pulli raudteepeatus** oli raudteepeatus Pärnumaal Tori vallas Tori ja Pärnu kaubajaama vahel. Peatus loodi 2011. aasta jaanuaris Tammiste raudteepeatuse asemel (7 km kaugusel). 

Peatuses asub üks täispikk 550 mm kõrgune perroon, lisaks asub peatuse kõrval bussipeatus (kohalikele liinidele) ja autoparkla.

Pullil peatub päevas 4 reisirongi: 2 Pärnusse ja 2 Tallinna. Piletihinnalt kuulub peatus Pärnu piirkonda, olles üleminekupeatuseks peatusepõhiste piletihindadega alale.

Lelle–Pärnu raudteetrassi seisukord on muutunud järjest halvemaks. Eesti Valitsus otsustas 2017. aastal, et ei investeeri Pärnu–Lelle 70 km raudteetrassile 17 000 000 eurot raudtee remondiks. Liinirongide liiklus Pärnu ja Lelle vahel lõpetati 8. detsembril 2018. 

## Viited

## Välislingid
*Pärnu Postimees "Pulli raudteeparkla ühendab bussi- ja rongiliikluse" 20. september 2012
*Pärnu Postimees "Oktoobrist sõidavad bussid rongile vastu Sauga valla Pulli külla" 25. september 2012
Kollane kääbus

**Kollane kääbus** on spektriklassiga G ja heleduselt V heledusklassi kuuluv peajada täht. Sellise tähe mass on 0,8–1,2 Päikese massi ja pinnatemperatuur 5300–6000 kelvinit. Nagu ka teised peajada tähed, sünteesivad kollased kääbused termotuumareaktsioonides vesinikust heeliumi. Hea näide kollasest kääbustähest on Päike, mille spektriklass on G2V.

Termin kollane kääbus ei ole G-spektriklassi kirjeldamisel päris täpne, kuna tähtede värvus selles varieerub valgest kuni ainult heleda kollaseni.

G spektriklassi tähtede normaalne eluiga peajadal on 10 miljardit aastat, kütuse lõppedes paisub täht punaseks hiiuks ning lõpuks hajuvad selle välimised kihid laiali, tekitades planetaarudu. Tuuma jahtudes jääb tähest alles tihe ja mõõtmetelt väike valge kääbus.
Šimsk

**Šimsk** on alev Venemaal Novgorodi oblastis, Šimski rajooni keskus. Asub Veliki Novgorodist 48 km edelas Šeloni jõe kaldal, 10 km kaugusel Ilmeni järvest. Alevit läbib Veliki Novgorodi ja Pihkva vaheline maantee.

Šimsk asutati 1878. aastal raudteejaama juurde. 1981 sai Šimsk aleviks.

Alevis tegutseb tarbekaupade tehas "Võmpel".


Pilt:Shimsk busstation.JPG|Bussijaam
Pilt:Poliklinika Shimsk.JPG|Polikliinik
Pilt:Shimsk dk.jpg|Kultuurimaja
Pilt:Shimsk cerkov.jpg|Õigeusu kirik


## Välislingid
*http://рпшимск.рф/glavnaya/
August Kärner

**August Kärner** (14/26. oktoober 1894 Tartu – 8. jaanuar 1966 USA) oli eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1934–1940 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta aastatel 1940–1941 Tallinna Piiskoplikus Toomkoguduses. Ordineeriti õpetajaks 14. detsembril 1941.

Töötas 1941. aastal Tallinna Piiskopliku Toomkoguduse vikaarõpetajana. Aastatel 1942–1944 oli ta Audru Püha Risti koguduse õpetaja.

1944. aastal põgenes Saksamaale. Ta jutlustas mitmel pool Lääne-Saksamaal põgenikelaagrites. 1951. aastal siirdus Ameerika Ühendriikidesse. Ta oli tööl vabrikus, aitas New Yorgi Pauluse koguduses ja oli USA Esimene praostkonna vikaarõpetaja.

## Viited
Sergio Bertoni

**Sergio Bertoni** (23. september 1915 Pisa – 15. veebruar 1995 La Spezia) oli Itaalia jalgpallur (ründaja. Ta tuli Itaalia koondisega olümpiavõitjaks 1936 ja maailmameistriks 1938. 

Klubikarjääri jooksul mängis ta Pisas (1935–1938), Genoas (1938–1946), Brescias (1946–1947), Modenas (1947–1949) ja Spezias (1949–1950).

Aastatel 1950–1951, 1955–1957 ja 1960–1961 oli ta Spezia peatreener.
Anne Noortekeskus

**[[Anne Noortekeskus]]** on Tartus Annelinnas aadressil Uus 56 tegutsev noorsootööasutus.

Hoones on kokku kaks noortekeskust: 1. korrusel noortekeskus 12–19-aastastele ning 2. korrusel 7–11-aastastele. Anne Noortekeskused on osa Tartu Noorsootöö Keskusest. Noortekeskus lähtub enda tegevuses avatud noorsootöö põhimõtetest ning on noorele vabatahtlik ja tasuta. Tänu Tartu Jogentaga kooli lähedusele pööratakse mõlemas Anne noortekeskuses erilist tähelepanu muu emakeelega noorte tegevustesse kaasamisele (lõimumine). Noorsootöötajad viivad läbi nii noortekeskuste ruumides kui välialadel tasuta hariduslikke töötube klassidele ja muudele noortegruppidele. Lisaks on Anne Noortekeskuse hoone ka põhistaap Tartu Noorte Töömalevale, mis on samuti üks Tartu Noorsootöö Keskuse tegevusaladest. 

## Anne Noortekeskus 7–11-aastastele

Anne Noortekeskus nooremale sihtrühmale, 7–11-aastastele tegutseb hoone 2. korrusel ning on avatud esmaspäevast reedeni kella 12–18.

Noortekeskuses toimuvad erinevad huvitegevused, igapäevategevustes on tähelepanu noorte motoorsete oskuste arendamisel (meisterdamine, kokaklubi jne). 

## Anne Noortekeskus 12–19-aastastele

Vanemale vanuserühmale, 12–19-aastastele suunatud noortekeskus asub hoone 1. korrusel ning on avatud õppeaasta keskel iga päev: esmaspäevast neljapäevani kella 12–19, reedel kella 13–21 ning laupäeval ja pühapäeval kella 13–17.

Anne vanema sihtrühma noortekeskuse fookus on noorte tööhõive ning vastavalt sellele toimuvad tegevused, nagu Tartu noorte töömalev, ettevõtlikkuse arendamine projektide kirjutamise kaudu, vabatahtliku tegevuse populaarsuse tõstmine, koolivaheaja tegevuste ja sündmuste planeerimine. Lisaks avardatakse noorte silmaringi ettevõtlikkuse klubis. Sotsiaalseid oskuseid arendatakse läbi noorelt-noorele tegevuste, vestlusringides ja lauamänguõhtutel. 

Noortekeskuses saavad noored mängida lauamänge, suhelda eakaaslastega, kuulata muusikat, mängida lauatennist, lauahokit või Xboxi. Kõik noortekeskuses toimuvad tegevused on noortele tasuta ja avatud osavõtuga.
 
## Tartu Noorsootöö Keskus

Tartu Noorsootöö Keskus on Tartu linnavalitsuse kultuuriosakonna allasutus, mis korraldab noorsootööd Tartu linnas. Keskusel on kokku viis noortekeskust: kaks Anne Noortekeskust (7–11- ning 12–19-aastastele) aadressil Uus 56, kaks Lille Noortekeskust (7–11- ning 12–19-aastastele) aadressil Lille 9 ning Ilmatsalus üks noortekeskus (7–19-aastastele) aadressil Järve tee 8.

## Viited

## Välislingid
* Anne Noortekeskuse info Tartu Noorsootöö Keskuse kodulehel
* Tartu Noorsootöö Keskuse koduleht
Antsla raudteejaam

**Antsla raudteejaam** on raudteejaam Võru maakonnas Antsla linnas.

Läbi Antsla kulgeb laiarööpmeline Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia-Pihkva-Peterburi raudteest. Reisirongiliiklus läbi Antsla lõpetati 2001. aastal.

Jaamas asub lisaks peateele veel kolm kõrvalteed, kuus pööret, laadimisplats ning võimalik on ka kaupu rongidele ja neilt maha laadida.

Jaamahoone ees asub Raudteejaama ring, kuhu äärde jääb ühtlasi Antsla bussipeatus.

## Ajalugu

Valmimise ajal jäi jaam Urvaste kihelkonda Vana-Antsla mõisa maadele. 

Reisirongid sõitsid läbi Antsla (liinil Valga–Veski) kuni 2001. aasta märtsini.
Antsla raudteejaamale eelnes sellel liinil Valga poolt tulles Anne raudteepeatus ja järgnes Vaabina raudteepeatus. 
Praegu kasutatakse raudteed ja jaama ainult kaubaveoks. 

2014. ja 2015. aasta augustis oli Antslas toimuva Hauka laada korraldajatel koostöös Elroniga plaan käivitada ajutine Valga–Antsla reisirongiliin, mis Tehnilise Järelevalve Ameti keelu tõttu (viidates nõuetekohase perrooni puudumisele) siiski ei teostunud.

Kaks madalat perrooni lammutati 2016. aastal.

## Jaamahoone

Antsla jaama peahoone valmis 1889. aastal. Kroonuhistoritsistlikus stiilis hoone liigitus Vene keisririigi süsteemis V klassi ning ehitati tüüpprojekti järgi analoogselt Karula, Puka, Petseri jm jaamade hoonetega. Neid iseloomustab lihtne sümmeetriline külgfassaad ning madala kalde ja laia räästaga poolkelpkatus, on märgatav ka rõhutatud keskrisaliit, mis paiknes kohakuti ootesaaliga.

Alates 2000. aastate algusest seisab vaksalihoone kasutuseta ja on halvas seisukorras. 2004. aastal müüdi hoone eraomandusse. 
Hiljutise fassaadiremondi käigus eemaldati kogu algne laudis ning asendati lihtsa rõhtlaudisega.

2025. aasta juulis toimus jaamahoones tulekahju.

## Pilte

Antsla raudteejaam.JPG|Vaksalihoone 2013. aastal
Antsla jaam 4.jpg|Antsla raudteejaam
Antsla jaam 3.jpg|Antsla jaama kõrvalteed
Antsla jaam 5.jpg|Antsla jaam ja vaksalihoone
WMEE-exp2019-(186) Antsla raudteejaam.jpg|Jaamahoone
Antsla jaam 1.jpg|Antsla jaama ET-post (juhtimiskeskus)
Antsla jaamahoone asula poolt.jpg|Antsla jaamahoone tänava poolt, aasta 2022
WMEE-exp2019-(188) Antsla bussijaam.jpg|Raudteejaama juures asub ka kohalik bussipeatus


## Vaata ka
* Pihkva–Riia raudtee
* Valga–Koidula raudteelõik
* Eesti raudteetransport

## Viited

## Välislingid

* "Võru ja Antsla lähiaastail reisirongiühendust ei saa"; Tartu Postimees, 1. september 2011
* "Riigikogulane vastab Võru–Valga raudteeliini kohta"; Võrumaa Teataja, 17. november 2011
* "Koidula–Võru–Valga reisirong jääb lähiaastatel tulemata"; Võrumaa Teataja, 8. august 2013
* Relsiralli 2004: Piusa–Võru–Antsla–Valga–Elva–Tartu
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Indivision

**Indivision** on *[[drum and bass]]*'i trio Tallinnast, mis alustas tegevust 2010. aastal.

Indivisioni loomingut on avaldanud plaadifirmad Toolroom, Beta ja Liquicity Recordings. Nende lugusid on mänginud sellised *[[drum and bass]]*'i esindajad nagu Netsky, Rene LaVice (BBC Radio 1), London Elektricity, DJ Grooverider, DJ SS, Maduk ja teised.

Raadio 2 saadete "Tjuun In" ning "Tramm ja Buss" läbi viidud DNB PARIMAD 2010 aastaküsitlusel võitis Indivision esikoha nii parim Eesti produtsendi, parima Eesti loo (Indivision & Livewire "Apologies") kui ka aasta uustulnuka kategoorias. 

2018. aastal oli Indivisioni album "Mirakuru" Eesti Muusikaauhindadel nomineeritud aasta elektroonikaalbumi auhinnale, kuid ei võitnud seda. 

## Koosseis
* Markus Marjak (produtseerimine)
* Kaarel Silmato (DJ)
* Lewis Taylor (DJ)

## Albumid
* "365 Days" (2011, Toolroom Recordings)
* "Mirakuru" (2017, Subsphere Records)
* "Vibrancy Part One" (2017, Subsphere Records)
* "Mirakuru" Remixed (2018, Subsphere Records
Härjamaa madala läänepoi

**Härjamaa madala läänepoi** on poi Väinameres Rukkirahust 4 meremiili lõunas Härjamaa ja Väikse Härjamaa saare lähedal.

Poi geograafilised koordinaadid on . Märk on vees Härjamaa madala tähistamiseks ning sellest tuleb mööduda lääne poolt. Matsalu rahvuspargi piir jääb paar kaabeltaud itta.

Poi veepealne osa on 3 meetri kõrgune, ülalt ja alt kollane, keskelt must.

Poi tipus asub tuli, mis pimedal ajal plingib kiirelt 9 korda ning kustub seejärel 7 sekundiks. Samuti on olemas helkur ja radaripeegeldi.

Kuni juulini 2010 tähistati madalat läänetoodriga.

Teised lähiümbruse meremärgid: Kuivarahu laevatee toodrid, Rukkirahu tuletorn, Langekare idatooder, Kumari vasaku külje poi ning Kumari parema külje poi (varem Kumari ohupoi).

## Viited

## Välislingid
*
Pärnu Maakohus

**Pärnu Maakohus** on esimese astme kohus Eestis asukohaga Pärnus. 

Kohtu esimees on alates 1. Jaanuarist 2021 Toomas Talviste.  Varasem esimees on olnud Rubo Kikerpill (1995-2020). 

Kohtudirektori ülesandeid täidab alates 2. Oktoobrist 2023 Mario Metsoja. Varasemad kohtudirektorid on olnud Elari Udam (2019-2023) 

Pärnu maakohtus töötab 21 kohtunikku. 

Pärnu Maakohtul on viis kohtumaja: 
*Pärnu kohtumaja (asukohaga Kuninga 22, Pärnu ja Rüütli 19, Pärnu)
*Haapsalu kohtumaja (asukohtadega Sadama 21, Haapsalu ja Põllu 17, Kärdla)
*Kuressaare kohtumaja (asukohaga Lossi 2, Kuressaare)
*Rapla kohtumaja (asukohaga Sauna 5, Rapla)
*Paide kohtumaja (asukohaga Tallinna 18, Paide).

## Galerii

Fail:Rüütli street 19, Pärnu.jpg|Rüütli 19, Pärnu
Fail:Kuressaare kohtumaja.IMG 0033.jpg|Kuressaare kohtumaja, september 2011
Fail:Haapsalu kohtumaja eestvaade.IMG 0954.JPG|Haapsalu kohtumaja eestvaade, 2011
Fail:Haapsalu kohtumaja, vaade merelt.IMG 0980.JPG|Haapsalu kohtumaja, vaade merelt mais 2011
Fail:Paide kohtuhoone 2014.JPG|Paide kohtumaja, oktoober 2013


## Viited
Säde tänav

**Säde tänav** on väike tänav Tartus Tammelinnas.

Tänav algab Nikolai Lunini tänavalt, kulgeb Riia tänavaga paralleelselt, teeb siis aasa ja pöörab vasakule ning lõpeb Riia tänaval.

Tänav on umbes 260 meetri pikkune.

Riia ja Säde tänava nurgal asus vanasti Valge Hobuse kõrts.
Variku raudteepeatus

**Variku raudteepeatus** oli raudteepeatus Tartu–Valga liinil.

See asus Aardla raudteepeatuse ja Ropka raudteejaama vahel (kilometraaž 431,7).

Varikus peatusid kõik Tartu–Elva rongid ja aeglased Tartu–Valga rongid.

Peatus jäi avamisel Ropka valda. Viimane reisirong peatus Variku raudteepeatuses 2008. aastal, enne Tartu–Valga raudtee remondi algust. Pärast rongiliikluse taastamist (2010) reisirongid enam Variku peatuses majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi otsusega ei peatunud. Peatuskoht suleti seda kasutavate reisijate vähesuse tõttu.

Variku raudteepeatus oli varustatud madala (kõrgus 20 cm) 27 meetri pikkuse reisijate ooteplatvormiga, mis lammutati raudteelõigu remondi ajal 2009. aastal. Reisijate ootepaviljon oli juba mõned aastad varem lammutatud.

## Viited

## Välislingid
* FOTO: Variku peatus aastal 2002; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Helmi Kurba

**Helmi Kurba** (8. juuli 1920 – 11. august 2006) oli Eesti poliitik, Eesti Vasakpartei juhatuse liige alates 1999. aastast kuni surmani.

Ta osales Teises maailmasõjas Eesti Laskurkorpuse meditsiinipataljonis. Pärast sõda töötas ta Harju rajooni täitevkomitee kultuuriosakonna juhatajana.

1941. aasta suvel Peningi lähedal päästis Kurba haavatud Paul Kuusbergi elu, viies ta sakslaste tule alt ohutusse kohta.

Raimond Valgre kirjutas Helmi Kurbast laulu "Helmi". See on siiski ebatõenäoline, sest laulu kirjutamise ajal (1934) oli Helmi Kurba 13-aastane ning Valgre ei kohtunud temaga enne 1941. aastat.  

29. aprillil 1993 kinnitati Kurba Mustamäe linnaosa haldusnõukogu liikmeks.

Oma elu lõpuaastatel oli Kurba Mustamäe pensionäride ühenduse esimees ja kuulus Eesti Pensionäride Ühenduse juhatusse. Ta oli ka Mustamäe ja Kristiine linnaosa nõustaja.

Samuti oli Kurba omal ajal Eesti Raamatuühingu aktivist.

## Viited
Johann Tischler

**Johann Tischler** (1. november/13. november 1855 Kabala vald – 21. juuli 1940 Berliin) oli eesti vaimulik.

Sündis Pilistvere kihelkonna Kabala valla talupoja perekonnas, õppis aastatel 1867–1871 kihelkonnakoolis Kabalas ja 1873–1875 Paide kreiskoolis. Seejärel sooritas ta elementaarkooliõpetaja eksamid ja töötas kihelkonnakooliõpetajana Türil ja Raplas. Aastatel 1878–1880 töötas koduõpetajana Hagudi mõisas parun Krusensterni juures. Aastal 1882 oli abiturient, lõpetades gümnaasiumi. Aastatel 1883–1890 õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust, filoloogiat ja usuteadust. Oli aastatel 1890–1891 prooviaastal Viljandi Pauluse koguduses August Jakob Westren-Dolli juures. Ordineeriti 13. märtsil/25. märtsil 1891 õpetajaks.

Oli aastatel 1891–1911 Kõpu Peetri koguduse adjunktõpetaja ja 1911–1922 sama koguduse õpetaja. Aastatel 1923–1935 oli Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetaja. Jäi 1. novembril 1935 emerituuri, elas seejärel Tartus. Siirdus aastal 1939 Saksamaale, kus ta aastal 1940 Berliinis suri.

## Isiklikku
Abiellus aastal 1901 Puiatu mõisniku Joseph von Kruedeneri tütre Anna Mariaga, kellega tal olid tütar Sigrid Elisabet ja poeg Heinrich Johannes. Kuulus aastast 1883 Eesti Üliõpilaste Seltsi ridadesse.

## Viited
Adalbert Klasep

**Adalbert Klasep** (ka **Adalbert Klaassep**; 27. detsember 1869 / 8. jaanuar 1870 Tartu – 2. september 1918 Tartu) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas Tartus algkooli ja gümnaasiumi. Aastatel 1889–1893 õppis ta Tartu Ülikoolis usuteadust. 1889. aastast kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi. Ordineeriti 21. juunil/3. juulil 1896 õpetajaks.

Oli aastatel 1896–1900 Rõuge Maarja koguduse adjunktõpetaja. Aastast 1900 oli ta usuõpetaja mitmes Tartu koolis (Tartu Reaalkoolis ja Õpetajate Seminaris). Oli Tartus kogudustes ka vikaarõpetaja. Samuti oli millalgi Peterburi Jaani koguduses abiõpetaja.

## Isiklikku
Tema naise isa Gottlieb Wilhelm Frantzen oli Tõstamaa Maarja koguduse ja Karula koguduse õpetaja ning mitmes Tartu koolis õpetaja. 
## Viited
Munga tänav (Tallinn)

**Munga tänav** on Tallinna vanalinnas Kesklinna linnaosas asuv Vene ja Müürivahe tänavat ühendav tänav. 

Aadressil Munga 2 asub Keelatud Kirjanduse Muuseum.

## Ajalugu
Keskajal Munga tänav (saksa keeles Mönchstraße). Aastatel 1950–1987 loeti tänavat Müürivahe tänava pikenduseks ja see kandis Müürivahe põik nimetust.
## Viited

## Välislingid
*Kloostrikinnistutest Vene tänaval, Ülevaade on koostatud R. Kangropooli ja J. Kuuskemaa artiklite põhjal
Svidník

**Svidník** (ungari keeles *Felsővízköz*, saksa keeles *Oberswidnik*) on linn Slovakkias Prešovi maakonnas, Svidníki ringkonna keskus.

Asulat on kirjalikult esmamainitud 1355. aastal. Praegune linn moodustati 1944 Nižný Svidníki (Alam-Svidník) ja Vyšný Svidníki (Ülem-Svidník) liitmise teel.

## Rahvastik

Svidník on Slovakkia ala russiinide (ukrainlaste) oluline keskus, seal asub ukraina kultuuri muuseum ning rahvastikust moodustavad märgatava osa russiinid ja kreekakatoliiklased.

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 12 428 elanikku. 79,60% olid slovakid, 13,04% russiinid, 4,07% ukrainlased, 1,50% mustlased ja 0,39% tšehhid. 

Usutunnistuselt olid 41,10% kreekakatoliiklased, 25,82% õigeusklikud, 24,13% roomakatoliiklased, 5,17% ilma usutunnistuseta ja 0,93% luterlased.

## Vaatamisväärsusi
*kreeka-katoliku Püha Paraskeva puitkirik (18. sajandi lõpp)
*kreeka-katoliku Jumalaema Sündimise kirik (19. sajandi I pool)
*ukraina kultuuri muuseum
*Milly galerii (asub 17. sajandist pärit ja 19. sajandil ümberehitatud lossis)
*Mihhail Kutuzovi mälestustahvel (1956)
*sõjamuuseum
*soomusväelaste mälestusmärk

## Pildid

Svidnik skansen - city view 2.jpg|Vaade linnale
Svidnik skansen church 02.jpg|Püha Paraskeva puitkirik vabaõhumuuseumis
Svidníki soomusväelaste mälestusmärk 01.jpg|Svidníki soomusväelaste mälestusmärk.Foto: Robert Treufeldt, 23. mai 2011


## Viited

## Välislingid
*Svidníki koduleht
August Jakob Westrèn-Doll

**August Jakob Westrèn-Doll** (17/29. august 1838 Kuressaare – 21. märts / 3. aprill 1912 Viljandi) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1848–1857 Kuressaare kreiskoolis ja gümnaasiumis ning 1858–1862 Tartu Ülikoolis filoloogiat ja usuteadust. Aastatel 1862–1863 oli ta prooviaastal Kuressaares Conrad Eduard Hesse juures ja Peterburis Cornelius Laalandi juures. Osal prooviaastast Kuressaare oli ta õpetaja Kuressaares ja Kaarma-Loona mõisas; ka oli ta tegev Kuressaare lastekodus. Peterburis oli ta tegev ka Magdaleena varjupaigas. Ordineeriti 15/27. novembril 1864 õpetajaks Kuressaares.

Ta oli 1864. aastal Saaremaa praostkonna vikaarõpetaja, seejärel määrati Põhja-Kaukaasiasse (introdutseeriti 13/25. juunil 1865) Stavropoli sõjaväevaimulikuks. Oli ühtlasi ka Moskva konsistooriumiringkonna Stavropoli koguduse õpetaja. Ta oli Stavropoli mail sisuliselt aastatel 1865–1871. 

Aastatel 1871–1876 oli ta Mustjala Anna koguduse õpetaja ja aastatel 1875–1876 ühtlasi Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1873–1876 oli ta ühtlasi Saaremaa konsistooriumi assessor ja vaimulik koolirevident. Saaremaal olles oli ta aastatel 1875–1876 ka Kaarma õpetajate seminari direktor. 

Aastatel 1876–1909 oli ta (introdutseeriti 28. märtsil / 9. aprillil 1876) Viljandi Pauluse koguduse ja Kõpu Peetri koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1881–1884 Viljandi praostkonna vaimulik koolirevident ja aastatel 1884–1898 Viljandi praostkonna praost. Aastatel 1901–1902 oli ta pastoriametist kõrvaldatud (suspendeeritud), kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele (õigeusus pettunutele).

## Isiklikku
Tema poeg August Oswald Westrèn-Doll (1882–1961) oli Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse ja Viljandi Jaani koguduse õpetaja.

## Viited
Uus kurss

**Uus kurss** (inglise keeles *New Deal*) oli Ameerika Ühendriikide presidendi Franklin D. Roosevelti koostatud reformide kava suure depressioonina tuntud majanduskriisist väljumiseks.
Curtius Rufus

**Quintus Curtius Rufus ** (suri 53 pKr) oli Vana-Rooma ajaloolane ja senaator. 

Curtius Rufus kirjutas 10 raamatust koosneva Aleksander Suure eluloo "Lugusid Makedoonia Aleksandrist" (*Historiae Alexandri Magni Macedonis*). Kuigi teos on kompileeritud teiste autorite teostest, kuulub see sõjatehnika ajaloo varasalve. Säilinud on III–X raamat.

## Viited

## Välislingid
*Quintus Curtius Rufus ’’Life of Alexander the Great’’" (ladina)
*Руф Квинт Курций ’’История Александра Македонского’’ (vene)
Stefanus (Charalambides)

**Stefanus** (kreeka keeles Στέφανος; kodanikunimega **Christakis Charalambides** Χριστάκης Χαραλαμπίδης; sündinud 29. aprillil 1940 Costermansville'is) on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku eestseisja, kelle tiitel on Tallinna ja kogu Eesti metropoliit.

## Elulugu
Ta sündis Costermansville'is Belgia Kongos (Bukavu tänapäeva Kongo DV-s). Tema vanemad olid Küprose päritolu. Ta õppis ühe aasta Leuveni Katoliiklikus Ülikoolis arstiteadust, kuid asus seejärel õppima Pariisi Püha Sergiuse Õigeusu Teoloogia Instituuti. Samal ajal õppis ta ka Sorbonne'is. 

## Teenistus vaimulikuna
Ta pühitseti diakoniks aastal 1963 ja preestriks 17. novembril 1968. 25. märtsil 1987 pühitseti ta piiskopiks ja määrati Nice'i piiskopiistmele (tiitliga Nazianzi piiskop). 9. märtsil 1999 valiti ta EAÕK eestseisjaks tiitliga Tallinna ja kogu Eesti metropoliit. Ta juhib alates 21. märtsist 2000 Tallinna peapiiskopkonda. 

Kuni jaanuarini 2009 täitis ta ka teiste piiskoppide kohuseid. Pärast piiskop Eelija (Ojaperv) surma 17. detsembril 2024 täidab ta ka Tartu piiskopi ülesandeid.

## Tunnustus
*2003 Auleegioni ordeni ohvitser
*2007 Valgetähe II klassi teenetemärk

*14. septembril 2023 andis Eesti Post välja postmargiploki, mille ühel margil on kujutatud metropoliit Stefanust. 

*14. jaanuaril 2024 anti talle üle Kreeka õigeusu kiriku piiskopkonna kõrgeim autasu – kuldne suurrist.

## Viited

## Vaata ka
*Aleksander (Paulus)

## Välislingid
*Stefanuse elulugu EAÕK veebilehel