Pukapuka keel

**Pukapuka keel** (ka Bukabukan, Pukapukan ; Buka Buka, Puka Puka ) on Austroneesia hõimkonna Polüneesia keelkonda kuuluv keel.

## Keele leviala
Kõneletakse Pukapuka ja Nassau saartel, põhjapoolsetel Cooki saartel, Rarotongal. Ka Austraalias ja Uus-Meremaal. 

## Kõnelejate arv
Kõnelejaid kokku 2400, Cooki saartel 450 (seisuga 2011), staatus 6b (ohustatud) 
Kuigi peaaegu kõik inimesed saarel, nii lapsed kui teisest rahvusest abikaasad, räägivad pukapuka keelt, on olemas vähesed kirjalikud allikad. Keel on diglossilises suhtes Cooki saarte maoori keelega, mis on riigikeel.  (diglossia – eri keelte kasutamine vastavalt suhtlussituatsioonile) 

## Keele struktuur
Sõnajärg:

VSO – verb-subjekt-objekt/ VOS – verb-objekt-subjekt 

Kirjas esineb 5 lühikest vokaali /a, e, i, o, u/, 5 pikka vokaali / ā, ē, ī, ō, ū/, vokaal /y/, 9 üksikkonsonanti /k, l, m, n, p, r, t, v, w/ ja üks digraaf /ng/ 

Pukapuka keeles esinevad artiklid

*e* – vaste inglise keele *a*, *an*

*E tāne loa kāe lolo*. – Ta on üks rumal mees. (ingl k *He is a stupid man*.)

*te* – vaste ing k *the*

*nā* – vaste *the* (mitmus) 

Mitmust väljendatakse häälikupikkuse muutuse ja silbikorduste abil:

*matua* – täiskasvanu, (lapse)vanem

*mātutua* – vanemad

*matua tāne* – isa

*matua wawine* – ema

*wāwine* – naised 

Isikuliste asesõnade arvukategooriaid on kolm: ainsus, mitmus ja duaal. Lisaks tehakse vahet, kas kõnetatav kuulub asesõnaga väljendatavasse gruppi või mitte:

*māua* – meie kaks (välja arvatud see, kellega räägitakse) (häälikupikkus on oluline; vrd *maua* – saama, suutma)

*mātou* – meie, kolm või rohkem (välja arvatud see, kellega räägitakse) – *Aumai ake ni popoa mā mātou*. Anna meile natuke süüa.

*tāua* – meie kaks, meie mõlemad – *Ka wō tāua toli niu ke māvete te āpī*? Kas me läheme pärast kooli kookospähkleid korjama?

*tātou* – meie (koos sinuga) kolm või rohkem – *Ko tātou ka wō*. Meie läheme.

*lāua* – nemad kaks – *Ko lāua ka wō*. Nemad (kaks) lähevad.

*lātou* – nemad, kolm või rohkem – *Ko lātou ka nōnō*. Nad jäävad.

Pukapuka keeles esineb reduplikatsioon (sõnatüve täielik või osaline kordumine)

*tuki* – lööma

*tukituki* – korduvalt lööma

*amo* – kandma

*amoamo* – kandma midagi rasket, vähehaaval 

Väga palju on homonüüme:

*lima* – viis, viies, käsi, looma esijalg

*kelekele* – neeger, kruus, liiv

*ivi* – luu; pandanuse vilja südamik, lõpetamata ülesanne, mis inimese muretsema paneb; jutluse kokkuvõte; vimma pidama 

*mā aku* – mulle, *mā au* – sulle, *mā ana* – temale, *mā ai*? – kellele? 

Prefiksit *waka*- kasutatakse verbide moodustamiseks, väljendab jõudmist selleni/saamist selleks, mis asub prefiksi järel:

*wakatāne* – meheikka jõudma (*tāne* – mees)

*wakaipo* – armuma (*ipo* – armuke, kallim) 

## Keelenäited
Väljendid:

*Pewea* – Tere, kuidas sul läheb? 

*Ko lelei wua* – Mul läheb hästi/Kõik on korras 

*Ata wai wolo* – Tere/Tänan sind 

*Ko ai tō ingoa*? – Mis su nimi on? 

*elepani* – elevant 

*kati* – hammustama 

*I te tamakinga a lua wāwine ia, na kati loa te toe wawine i nā lima o te toe*. – Kakluses nende kahe naise vahel hammustas üks teist käest. 
### Arvsõnad
* Üks – *tai*, *tayi*
* Kaks – *lua*
* Kolm – *tolu*
* Neli – *wā*
* Viis – *lima*
* Kuus – *ono*
* Seitse – *witu*
* Kaheksa – *valu*
* Üheksa – *iva*
* Kümme – *laungaulu*

Arvsõnad 11–19 moodustatakse *mā* + arvsõna, (lühendatud vormist *laungaulu* + *mā* + arvsõna) nt:

* Üksteist – *mā tai*
* Kaksteist – *mā lua*
* Kuusteist – *mā ono*
* Seitseteist – *mā witu*

Kümned moodustatakse *lau*+arvsõna:
* Kakskümmend – *laulua*
* Kuuskümmend – *lauono*
* Seitsekümmend – *lauwitu* 

## Kirjaviis
Pukapuka keel kasutab ladina tähestikku

A, E, I, O, U, NG, K, L, M, N, P, R, T, V, W, Y 

1980. aastatel võeti keel koolides kasutusele, avaldati sõnaraamat ja 2013. aastal pidi ilmuma ka pukapukakeelne piibel. 

## Viited