open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rootsi Lääne-India Kompanii

**Rootsi Lääne-India Kompanii** (rootsi keeles *Svenska Västindiska Kompaniet*) oli Rootsi kuningriigi kaupmeeste Atlandi-ülene prahitud ettevõtmine.

Firma likvideeriti 1805. aastal.

## Vaata ka
*Uus-Rootsi Kompanii
*Taani Lääne-India Kompanii
Prantsuse Lääne-India Kompanii

**Prantsuse Lääne-India Kompanii** (prantsuse keeles *Compagnie française des Indes occidentales*) oli Prantsuse kuningriigi kaupmeeste Atlandi-ülene prahitud ettevõtmine, mille rajas Jean-Baptiste Colbert ning see opereeris aastatel 1664–1674.

## Vaata ka
*Prantsuse Ida-India Kompanii
*Prantsuse Lääne-India
Pärnu Kunstide Kooli poistekoor

**Pärnu Kunstide Kooli poistekoor** on Pärnu Kunstide Koolis tegutsev poistekoor.

Poistekoori asutas 1998. aastal Pärnu Kunstide Maja juures Helvi Treiblut ja taasasutas 2005. aastal Anne Uusna.

Koori dirigentideks on Marika Pärk (alates 2001. aasta jaanuarist) ja Evelin Mei (alates 2001. aasta septembrist). 

Koor on osalenud 2009. aastal rahvusvahelisel koorikonkursil Bratislavas (pronksdiplom poistesegakooride kategoorias) ja 2013. aasta kevadel Poolas konkursil "Majowa Nutka" (kaks hõbediplomit rahvalaulu- ja poplaulu kategoorias).

## Viited

		
## Välislingid
*Koorist Pärnu Kunstide Maja kodulehel
Venda

**Venda** (venda *Riphabuliki ya Venda*; afrikaani *Republiek van Venda*) oli bantustan Lõuna-Aafrika Vabariigis; üks neljast formaalselt iseseisvast bantustanist.

Venda Vabariik eksisteeris 1979–1994. Ükski välisriik Venda iseseisvust ei tunnustanud.

Piirkonnas elavad vendad, kes räägivad venda keelt.
Venda (eesnimi)

**Venda** on mehenimi.

2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1144. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Venda 31 mehel.

## Nime tuntud kandjaid
*Venda Sõelsepp
*Venda Tammann
*Venda Virit

## Viited

## Välislingid
*
Venda (koor)

**Venda** on Pärnu maakonnas Karksi-Nuias tegutsev meeskoor. Koori dirigent on Ivi Harju.

Koor asutati 1960. aastatel.

## Vaata ka
*Maimu (koor) (Karksi-Nuia naiskoor)

## Viited
Eesti Sõjameeste Pärnu Ühendus

**Eesti Sõjameeste Pärnu Ühendus** on Pärnus tegutsev Pärnu maakonna vabadusvõitlejaid ühendav organisatsioon.

Ühendus asutati 26. oktoobril 1991.

Ühendusel on oma meeskoor, mis asutati 1995.

See ühendus on Eesti Vabadusvõitlejate Liidu ja Tori Kiriku Taastajate Ühenduse liige.

## Viited

## Välislingid
*Ühendusest
Eesti Sõjameeste Pärnu Ühenduse meeskoor

**Eesti Sõjameeste Pärnu Ühenduse meeskoor** on Eesti Sõjameeste Pärnu Ühenduse liikmetest koosnev meeskoor. Koori dirigent on Helle Kullamaa.

Koor asutati 1995.

Koor on esinenud ka Soomes ja Rootsis.

Koor on Eesti Meestelaulu Seltsi liige.

## Viited

## Välislingid
*Ühendusest
Magnetgeneraator

**Magnetgeneraator** töötab ja on võimeline tekitama võimsust püsimagnetite koosmõjul kaheharuliste rullidega ja tekkiva elektromagnetilise jõu nende vahel. Magnetid ja rullid on suunatud rootorile pöördemomendi loomiseks üksteise vastu. See generaatori trumli koostis on konstrueeritud selleks, et rootor pööraks lõputult nii kaua, kui püsimagnetite ja kaheharuliste rullide vastastikmõju kogutakse ja jagatakse ratsionaalselt ja tõhusalt.

Generaatori peamised komponendid: integreeritud staator; kaheharulised spiraalid (paigaldatud seesama ja vastaskülgedega); võlli rootor; püsimagnetid (paigaldatud mõlema pooluse külge); teljed ja laagrid.

Kahepoolne spiraal on elektromagnetiline spiraal, mis sisaldab kahte lähedalt paiknevat paralleelset mähist ja seerialühendust. Mähise võimsuse nõuetekohaseks suurendamiseks keritakse selle pöördeid nii, et tagada suurim potentsiaalne erinevus külgnevate pöörete või spiraalide vahel. Spiraalis talletatud energia on proportsionaalne külgnevate pöörete vahelise potentsiaalse erinevuse ruuduga. Tänu spiraali südamiku erimaterjalile (trafo terasest) on oluliselt suurenenud potentsiaalsete erinevuste võimsus pöörete vahel.

## Ajalugu
Aasta-aastalt on elektritootjad muutunud üha populaarsemaks mitte ainult erasektoris, vaid ka suuremas tööstuslikus mahus. See on otseselt seotud kulude kokkuhoiu ja fossiilkütuste vähendamisega. Kuid siiani jääb bensiini- ja diislikütus kõige levinumaks energiaallikaks. Selliste fossiilkütuste lagunemisained on mürgised ja põhjustavad keskkonnareostust. See on koht, kus kütusevaba generaatorid tulid lahenduseks, pakkudes erinevaid eeliseid võrreldes tavapäraste kütusega töötavate generaatoritega. 2006. aastal hakkas Andrii Slobodyan uurima ja arendama magnetitootjaid, et saavutada energiatarbijatele efektiivne toide.

Lõputute pingutuste ja katsumuste tulemusena on Andrii Slobodyan (peainsener) leidnud viisi, kuidas sellises järjekorras korraldada kaheharulisi ühendusi, et võimaldada seadmel säilitada oma RPM-i piiramatu aja jooksul, sõltumata tarbitavast energiast.

Alates 2013. aastast on Andrii Slobodyan töötanud magnetgeneraatori täiustamisel, kasutades bifilarit. Selle tulemusena on välja töötatud väike võimsusega 1&nbsp;kW / h prototüüp. Prototüübi maht sõltus rootori trumli sisemisest pöörlemiskiirusest maksimaalse võimaliku kiirusega 6000 p/min. Magnetgeneraatori trummel koosneb rootorist ja püsimagnetitega võllist, mis paiknevad ühtlaselt piki rootori ümbermõõdu sama nime ja vastandlike polaarsete postidega. Kuigi staator sisaldab 55 vasktraadist kaheharulist rullid, mis asuvad staatori ümbermõõdu all samal viisil ja rootoril püsimagnetite kogus. Seadmes tekib võimsus püsimagnetite ja kaheharuliste rullide ning nende vahel tekkiva elektromagnetilise jõu vahel. Magnetid ja rullid on suunatud rootorile pöördemomendi loomiseks üksteise vastu. Generaatori kavandatud tarkvara võimaldab jälgida ja tõhusalt juhtida rootorit koormuse või koormuseta töötamise ajal.

## Viited
David Zalkaliani

**David Zalkaliani** (gruusia keeles *დავით ზალკალიანი*; sündinud 27. veebruaril 1968 Thbilisis) on Gruusia diplomaat ja poliitik. Ta oli 21. juunist 2018 kuni 4. aprillini 2022 Gruusia välisminister.

Ta lõpetas 1992. aastal Thbilisi Riikliku Ülikooli õigusteaduse, spetsialiseerudes rahvusvahelisele õigusele.

Aastatel 1992–1996 töötas Gruusia välisministeeriumis rahvusvaheliste organisatsioonide osakonnas. Aastatel 1996–2000 töötas ta Gruusia saatkonnas Austrias.

Jaanuarist 2008 kuni septembrini 2009 oli ta Gruusia suursaadik Valgevenes.

8. jaanuarist 2016 kuni 20. juunini 2018 oli ta Gruusia välisministri esimene asetäitja. 21. juunist 2018 on ta Gruusia välisminister Mamuka Bahtadze valitsuses.
Tapio Puolimatka

**Timo Tapio Puolimatka** (sündinud 18. aprillil 1953 Alastaros) on soome filosoof ja kasvatusteadlane, kes töötab kasvatuse teooria ja traditsiooni professorina Jyväskylä ülikoolis.

Puolimatka on oma uurimistöödes käsitlenud kasvatuse, usu ja teaduse küsimusi filosoofilisest vaatepunktist ning on arvustanud evolutsiooniteooria ateistlikku tõlgendust. Puolimatka on kirjutanud arvamusartikleid abielu, transsooliste õiguste ja poliitilise korrektsuse kohta eri kristlikele meediaväljaannetele, kohalikele ajalehtedele ja paremkonservatiivsele opositsioonilisele meediale Oikea Media. Paljud tema seisukohad on äratanud poleemikat; Tapio Puolimatka ise on seisukohal, et sõnavabadus on Soomes ohus. 

Ta kandideeris 2019. aasta Eduskunna valimistel Kristlike Demokraatide nimekirjas, kogus 1955 häält ega osutunud valituks.

## Välislingid
*Tapio Puolimatka: seksuaalvabadus poliitilise kontrolli vahendina (saidil Objektiiv)
*Tapio Puolimatka koduleht
Hollandi Akaadia

**Uus-Holland** (ladina keeles *Nova Hollandia*) oli pärast Fort Pentagouëti okupeerimist hollandi mereväekapteni Jurriaen Aernoutszi lühiajaline koloonia Akaadias aastail 1674–1678.

See jäi Hollandi Vabariigi viimaseks territoriaalseks taotluseks Põhja-Ameerikas.

## Vaata ka
*Prantsuse-Hollandi sõda
*Uus-Belgia
Tudu raudteejaam

**Tudu raudteejaam** oli raudteejaam kitsarööpmelisel Sonda–Mustvee raudteel Lääne-Viru maakonnas Tudul.

Kitsarööpmelise raudtee rajamist Sondast alustati 1923. aastal. Juba samal aastal jõuti raudtee rajamisega Tuduni, kuhu kerkis korralik jaamahoone koos haruteedega. Asulasse ehitati ka kauplus ja raudteelastele mõeldud elamu.

Tudu jaamas asus mitu kõrvalteed ning sealt sai alguse ka metsaveoks mõeldud harutee.

Tudu jaamahoone on säilinud ja praegu kasutusel kontorina. Endine jaama kaubaait renoveeriti 1996. aastal ning avati söögikohana 1997. aasta juunis.

Tudule eelnes Sonda poolt tulles Jõepere raudteepeatus ja järgnes Suigu pooljaam. 

Raudteejaam suleti koos kitsarööpmelise raudteega 1972. aasta mais.

## Vaata ka
* Kitsarööpmeline raudtee Eestis
* Avinurme muuseum-raudtee

## Viited

## Välislingid
* Tudu raudteejaam • XX sajandi arhitektuur • Kultuurimälestiste riiklik register
* Raudtee äratas Tudu elule; Lääne-Virumaa uudised, 01.08.2021
* SONDA–MUSTVEE RAUDTEE 95; ajavakk.ee
UNESCO maailmapärand Portugalis

**[[Portugal]]i** alal on **[[UNESCO maailmapärandi nimistu]]s** 17 objekti ja 19 objekti kandidaati.

Nimistusse on kantud
*16 kultuuripärandi objekti:
**1983 Angra do Heroismo linna keskala Assooridel. Asub Assooridel
**1983 Batalha klooster
**1983 Hieronümiitide klooster ja Belémi torn Lissabonis. Samast aastast alates on see objekt ohustatud pärandi nimekirjas
**1983 Tomari Kristuse klooster
**1986 Évora ajalooline keskus
**1989 Alcobaça klooster
**1995 Sintra kultuurmaastik
**1996 Oporto ajalooline keskus, Luiz I sild ja Serra do Pilari klooster
**1998, 2010 Côa oru ja Siega Verde eelajalooliste kaljujooniste kaitseala. Ühispärand Hispaaniaga
**2001 Alto Douro veinipiirkond
**2001 Guimarãesi ajalooline keskus
**2004 Pico saare viinamäe kultuurmaastik. Asub Assooridel
**2012 Piirigarnisonilinn Elvas ja selle kindlustised
**2013 Coimbra ülikool ning Alta ja Sofia
**2019 aed ja jahipark (Tapada)
**2019 Bom Jesus do Monte varjupaik Bragas
*üks looduspärandi objekt:
**1999 Madeira laurisilva. Asub Madeira saarel

Nimistusse kandideerib alates 2017. aastast veel 19 objekti.

## Viited

## Välislingid
*UNESCO maailmapärand Portugalis. UNESCO maailmapärandi koduleht
West-Indisch Huis

**West-Indisch Huis** (eesti keeles *Lääne-India Maja*) on Hollandi Lääne-India Kompanii kunagine peakontor Amsterdamis. 

## Ajalugu
Just selles hoones otsustasid kompanii kubernerid 1625. aastal, et Manhattani saarele rajatakse fort. Atlandi-ülese koloonia halduskeskuse Uus-Amsterdami kindlustus Fort Amsterdam jäi tänase New Yorgi linna alusmüüriks.

## Vaata ka
*Oost-Indisch Huis

## Välislingid
*
Akaadia

**Akaadia** (prantsuse keeles *Acadie*, inglise keeles *Acadia*) oli tänapäevastes Kanada mereprovintsides asunud Uus-Prantsusmaa koloonia divisjon aastail 1604–1713.

## Vaata ka
*Hollandi Akaadia
*Uus-Šotimaa
Vikaarpiiskop

**Vikaarpiiskop** (vene keeles *викарий*) on õigeusu kirikus piiskopkonda juhtiva piiskopi abiline.
Seiner

**Seiner** on maailmameres teostataval püügil seinnoota kasutav kalalaev. 
 
## Ehitus
Seineri omapäraks on spetsiaalne töötekk asukohaga laeva ahtris, mõnikord lisaks ka vööris. Seinerid on harilikult keskmise suurusega (pikkus 20–40&nbsp;m) laevad, mille peamasina võimsus on 300-1000&nbsp;kW. Püügil kasutatavatest mehhanismidest on neile paigaldatud sein- või traalvints, nooda väljavõtmise masin (või nn jõuplokk), nooda ladumise masin, juhtplokid ja eriotstarbelised vintsid.

## Püügiviis
Kalaparvede otsimiseks ja nende liikumise jälgimiseks  on seinereil hüdrolokaatorid. Vastavalt otsimistulemustele teostatakse seinnooda vetteheitmine. Seinereil harilikult saaki, mis võib ulatuda 100 ja enam tonnini, ei töödelda, vaid kala tõstetakse noodast suurtele transpordi- või töötlemislaevadele. Eestis on varem seinereiks ümber ehitatud SRTR- ja SRTM-tüüpi traalereid.

## Viited
Suriname (Hollandi koloonia)

**Suriname koloonia** oli aastatel 1667–1954 hollandlaste hallatud istanduskoloonia Lõuna-Ameerikas.

## Vaata ka
*Suriname
Messier 58

**Messier 58** (ka **M58** ja **NGC 4579**) on spiraalgalaktika, mis asub Neitsi tähtkujus.

Galaktika avastas 15. aprillil 1779 Prantsuse astronoom Charles Messier.

M58 on üks heledamaid Neitsi tähtkuju galaktikaid. Kuni New General Catalogue'i avaldamiseni 1880. aastatel oli see kaugeim galaktika. Messier 58 asub Maast 62 miljoni valgusaasta kaugusel ja on 58 000 valgusaastat lai. Galaktika tähesuurus on 10,5 ja see sisaldab üle 400 miljardi tähe.

## Viited
Narva-Jõesuu rand

**Narva-Jõesuu rand** on rand Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuus. See on Eesti pikim mererand, mille pikkus on 7,5 km. Eesti pikim liivarand asub samuti Ida-Virumaal, Peipsi järve põhjakaldal. 

Rand on peene liivaga ja randa ääristab männimets. Rand on laialdaselt kasutatav meelelahutus- ja ujumiskohana.

Rand on osa Narva-Jõesuu rannamoodustistest.

## Viited

## Välislingid
*https://www.puhkaeestis.ee/et/narva-joesuu-rand
Messier 59

**Messier 59** (ka **M59** ja **NGC 4621**) on elliptiline galaktika, mis asub Neitsi tähtkujus.

Messier 59 ja selle läheduses asuva Messier 60 avastas komeeti vaadeldes aprillis 1779 Johann Gottfried Koehler. Prantsuse astronoom Charles Messier lisas mõlemad oma kataloogi umbes kolm päeva pärast Koehleri avastusi.

Messier 59 kuulub Neitsi galaktikaparve. Galaktika keskel asub ülimassiivne must auk, mille mass on umbes 270 miljonit Päikese massi. M59 asub Maast umbes 60 miljoni valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 90 miljonit valgusaastat. Messier 59 tähesuurus on 10,6 ja see sisaldab 200 miljardit tähte. 

## Viited
Delaware'i jõgi

**Delaware'i jõgi** on Põhja-Ameerika idarannikul Atlandi ookeanisse suubuv jõgi. See on 484 km pikkune.

Jõe ääres asuvad Philadelphia ja Wilmington.

## Vaata ka
*Delware'i laht
Seinnoot

**Seinnoot** on kurnpüüniste hulka kuuluv kalapüünis, mida kasutatakse maailmamerel teostataval püügil.

Seinnoot kujutab endast köitele (selistele) kinnitatud tasapinnalist võrkseina. Seinnoot on suurim võrkpüünis, mille pikkus võib olla 2–3&nbsp;km ja kõrgus 500–700&nbsp;m (tavaliselt 500-800 × 100–250&nbsp;m). Seinnoota kasutatakse üldiselt pelaagilise kala püügiks avameretingimustes. Väiksemaid versioonid püünisest on kasutusel lõunapoolsete merede rannavetes ja järvedes.

Liitsõnaosisel sein- ei ole siiski seost eesti sõnaga 'sein', see tuleneb vanast prantsuse sõnast ´seigne´ või ladina sõnast ´sagena´, mis tähendavad veetavat võrku ehk noota.

## Viited
Communio

***Communio*** (ladina keelest *antiphona ad communionem* 'antifon armulaua juurde') ehk **armulaualaul** on laul, mis missaliturgial kõlab armulauasakramendi jagamisel ning kuulub missa propriumi.

Alates 4. sajandist sai armulaualauluks eelistatult 33. (34.) psalm, just selle 9. *versus* "Gustate et videte quam suavis est Dominus" ('maitske ja vaadake, et Issand on hea') koos antifoniga. Nagu ofertooriumi puhul jäi rituaali lühendes aja jooksul kasutusele ainult antifon. Erandiks on leinamissa, kus antifoni "Lux aeterna" järel kõlab versus "Requiem aeternam" ja selle lõpus kordub antifoni lõpp alates sõnadest "Cum sanctis tuis".

Gregooriuse *communio*-meloodiad on võrdlemisi lihtsas neumalises stiilis (silbile vastab väike noodirühm, 1–4 nooti). Paljudes meloodiates esineb omapärane tonaalne ebapüsivus.

## Viited

## Välislingid
* III tooni ''communio'' Gustate et videte
* VIII tooni ''communio'' Ego sum vitis vera
* [H. Isaaci vaimulik motett neljale häälele "Gustate et videte"](http://www2.cpdl.org/wiki/index.php/Gustate_et_videte_(Heinrich_Isaac))
* [O. Lassuse vaimulik motett viiele häälele "Gustate et videte"](http://www2.cpdl.org/wiki/index.php/Gustate_et_videte_(Orlando_di_Lasso))
Messier 60

**Messier 60** (ka **M60** ja **NGC 4649**) on elliptiline galaktika, mis asub Neitsi tähtkujus.

Messier 60 ja selle lähedal asuva Messier 59 avastas aprillis 1779 Johann Gottfried Koehler, kui ta vaatles komeeti. Prantsuse astronoom Charles Messier lisas mõlemad oma kataloogi umbes kolm päeva pärast Koehleri avastusi.

Messier 60 on Neitsi galaktikaparve heleduselt kolmas galaktika. Galaktika keskel asub ülimassiivne must auk, mille mass on 4,5 ± 1 miljardit Päikese massi ja see on üks suurimaid teadaolevaid musti auke. See asub Maast umbes 54 miljoni valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 120 000 valgusaastat. Messier 60 tähesuurus on 9,8 ja see sisaldab 400 miljardit tähte.

## Viited
Messier 61

**Messier 61** (ka **M61** ja **NGC 4303**) on spiraalgalaktika, mis asub Neitsi tähtkujus.

Galaktika avastas 5. mail 1779 Barnaba Oriani. Samal ööl oli seda vaadelnud Charles Messier, kuid ta pidas seda esialgu komeediks, kuid mõistis oma eksimust kuus päeva hiljem.

Messier 61 asub Maast umbes 52,5 miljoni valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 50 000 valgusaastat. See on Neitsi galaktikaparve suurimaid galaktikaid. M61 tähesuurus on 10,18 ja see sisaldab üle 300 miljardi tähe. Galaktikas toimub aktiivne täheteke, mida võib põhjustada Messier 61 ja selle satelliitgalaktikate NGC 4292 and NGC 4303B vaheline vastastikmõju. 

## Viited
Raritani laht

**Raritani laht** on Lower New York Bay külglaht Atlandi ookeanis. Staten Islandi saare ja New Jersey poolsaare vahelisse lahte suubub Raritani jõgi koos osariigi mägise keskosa vetega.

## Vaata ka
*New Yorgi alamlaht
*Sandy Hooki laht
Messier 63

**Messier 63** (ka **M63** ja **NGC 5055**) on spiraalgalaktika, mis asub Jahipenide tähtkujus.

Galaktika avastas 1779. aastal Prantsuse astronoom Pierre Méchain ning sama aasta 14. juunil vaatles seda tema kaasmaalane Charles Messier. See oli esimene 24-st Méchaini avastatud objektist, mille Messier lisas oma kataloogi. 19. sajandi keskpaigas tegi William Parsons kindlaks, et sellel on harud ning see on esimene galaktika, mille harusid on vaadeldud.

Messier 63 asub Maast 37 miljoni valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 98 000 valgusaastat. Galaktika tähesuurus on 9,3 ja see sisaldab üle 400 miljardi tähe.

## Viited
Hongkongi Baptistlik Ülikool

**Hongkongi Baptistlik Ülikool** (inglise keeles *Hong Kong Baptist University*) on 1956. aastal asutatud ülikool Hongkongis. 

Ülikoolis õpib üle 10 500 üliõpilase. 

Hongkongi Baptistlik Ülikool ja Tartu Ülikool on sõlminud ülikoolidevahelise koostöölepingu. 

## Vaata ka
*Hongkongi Hiina Ülikool
*Hongkongi Teadus- ja Tehnikaülikool
*Hongkongi Ülikool

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Universities and Higher Education, Education Bureau, GOV HK
*Õppimine Hongkongis, GOV HK
*Hongkongi valitsus ülikoolid
Messier 65

**Messier 65** (ka **M65** ja **NGC 3623**) on spiraalgalaktika, mis asub Lõvi tähtkujus.

Galaktika avastas 1. märtsil 1780 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi.

Messier 65 asub Maast 35 miljoni valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 90 000 valgusaastat. Galaktika tähesuurus on 10,25 ja see sisaldab 200 miljardit tähte.

## Viited
Raritan

**Raritan** on New Jersey keskosa suurim jõgi, mis Ameerika Ühendriikide idarannikul suubub Raritani lahte. Jõgi kogub vee osariigi keskosa mägisest piirkonnast, Raritani lahes tühjeneb see Atlandi ookeanisse.

Jõe pikkus on 112 km.

## Vaata ka
*Hudson
Makonde keel

**Makonde keel** on bantu keelte lõunabantu rühma kuuluv keel, mida räägivad makonded Tansaanias, Mosambiigis ja Malawis. Kõnelejaid on umbes 1 340 000.

## Viited

## Välislingid
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/mako1251
NGC 6712

**NGC 6712** on kerasparv, mis asub Kilbi tähtkujus.

Parve avastas tõenäoliselt 9. juulil 1749 Prantsuse astronoom Guillaume Le Gentil. 16. juunil 1784 taasavastas parve William Herschel. Esimesena klassifitseeris selle kerasparvena John Herschel. 

Parv asub Maast 22 500 valgusaasta kaugusel.

## Viited
Ida-algonkini keeled

**Ida-algonkini keeled** on põlisameerika algonkini keelte idapoolsem alamrühm, mis enne Euroopa kontakti koosnes vähemalt 17 keelest.

## Vaata ka
*Algonkini rahvad
*Alg-algonkini keel
Venemaa Riiklik Humanitaarülikool

**Venemaa Riiklik Humanitaarülikool** (vene keeles Российский государственный гуманитарный университет; lühend **RGGU**) on ülikool Moskvas.

Venemaa Riiklik Humanitaarülikool loodi 1991. aasta märtsis Moskva Ajaloo-Arhiiviinstituudi baasil. 

Rektor aastatel 1991–2003 oli ajaloolane Juri Afanasjev (aastatel 2003–2006 president).

Ülikoolis õpib üle 15 000 üliõpilase ja selles töötab üle 600 õppejõu.

## Välislingid
*
*Ülikooli koduleht
*Tallinna Ülikool ja Venemaa Riiklik Humanitaarülikool sõlmisid koostöölepingu. uuseesti.ee, 14. juuli 2009
Kutseline koor

**Kutseline koor** (ka **professionaalne koor**) on kutselistest lauljatest koosnev koor. Kutselisele koorile vastandub harrastuskoor.

2011. aasta seisuga on Eestis neli kutselist koori:
*Eesti Rahvusmeeskoor
*Eesti Filharmoonia kammerkoor
*Rahvusooper Estonia ooperikoor
*Vanemuise teatri ooperikoor

## Viited
Harrastuskoor

**Harrastuskoor** on harrastuslauljatest koosnev koor. Harrastuskoorile vastandub kutseline koor.

Peaaegu kõik Eesti koorid on harrastuskoorid. Kutselisi koore on Eestis neli.

## Viited
Arvo Mesikepp

**Arvo Mesikepp** (7. juuli 1944 – 12. detsember 2023) oli eesti arst.

## Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas 1962. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja astus samal aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas 1970. aastal. 1964–1966 oli ülikoolist võetud Nõukogude armeesse. Tartu Ülikoolis õppimise ajal töötas 1967–1970 Toome Sisehaiguste kliinikus.

1970.–1971. aastal oli internatuuris Tallinna Tõnismäe haiglas ja internatuuri eksami alusel sai sisearsti ameti. Töötas Tartu Rajoonihaiglas Nr.2 (Kallastel) arstina, peaarsti asetäitjana, peaarstina; Tartu Kliinilises Haiglas sisehaiguste osakonna juhatajana 1977–1980; Tallinna Mustamäe haiglas 1980–1996 kardioloogina, kardioreanimatsiooni osakonna juhatajana, II kardioloogia osakonna juhatajana; Tallinna Diagnostikakeskuses 1996–1997 kardioloogina, peaspetsialistina; Tallinna Keskhaiglas 1997–2002 kardioloogina, lipiidikeskuse juhina, ravikvaliteedijuhina; Ida-Tallinna Keskhaiglas sisehaiguste kliiniku juhatajana 2002–2005. Aastatel 2006–2012 oli Põhja-Eesti Regionaalhaiglas sisehaiguste kliiniku juhataja ja kardioloog. 2012–2014 Harju Haigekassa arst. 2014 Ida-Tallinna Keskhaiglas kardioloog.

Erialased täienduskursused: 1975 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas – sisehaigused, 1980 samas – kardioloogia; 1979 Leningradis – reanimatsioon ja intensiivravi sisehaiguste kliinikus; 1988 Moskvas – kliiniline kardioloogia; 1994 Stockholmi Lõunahaiglas – kardioloogia ja sisehaiguste kliiniku töökorraldus; 1996 George Washingtoni Ülikoolis – ravikvaliteet.

1990. aastal kaitstud meditsiinikandidaadi kraadi (vastab Tartu Ülikooli meditsiinidoktori kraadile) kardioloogia ja kardiokirurgia alal: “Müokardi infarkti haigete reanimatsioon haiglas”.

Eesti Vabariigi Sotsiaalministeeriumi sisehaiguste erialade mittekoosseisuline nõunik alates 1991. aastast. Kaitseministeeriumi tervishoiukomisjoni juhataja alates 2001. aastast.

## Tegevus erialaseltsides
Erialaseltsidest kõige kauem olnud Eesti Sisearstide Seltsi (algselt nimetatud Üleliidulise Terapeutide Seltsi Eesti Filiaali) liige, edaspidi Ka Tallinna Sisearstide Seltsi, siis Eesti Kardioloogide Seltsi, Eesti Hüpertensiooni Ühingu, Balti Ateroskleroosi Ühingu (juhatuse) liige. Rahvusvahelise Sisearstide Seltsi Täidesaatva Komitee liige, Euroopa Sisearstide Föderatsiooni Täidesaatva Komitee liige. Euroopa Sisearstide Ajakirja toimetuse liige (European Journal of Internal Medicine – intensive care – editor). Eesti Sisehaiguste Seltsi juhatuse esimees 1995. aastast ja 2008. aastast juhatuse liige. 2009. aastast oli ta Seenior-sisearstide Seltsi juhatuse liige. Ameerika Arstide Kolleegiumi auliige alates 1996. aastast.

Ta oli Euroopa Sisemeditsiini Föderatsiooni auliige alates 2001. aastast.
Hofstra ülikool

**Hofstra ülikool** (inglise keeles *Hofstra University*) on eraülikool USAs New Yorgi osariigis Hempsteadis.

Ülikool asutati 1935.

Ülikoolis õpib üle 11 000 üliõpilase (2016).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Ida Töörahva Kommunistlik Ülikool

**Ida Töörahva Kommunistlik Ülikool** (ka **Ida Tööliste Kommunistlik Ülikool, Ida Töötajate Kommunistlik Ülikool**; vene keeles *Коммунистический университет трудящихся Востока*) oli kommunistlik ülikool Venemaal Moskvas. Ülikoolis koolitati välja kommunistliku poliitika tulevasi kõrgemaid tegelasi. Ülikool tegutses 1921. aastast kuni 1930. aastate lõpuni.

## Vilistlasi
*Nâzım Hikmet
*Hồ Chí Minh
*Deng Xiaoping

## Vaata ka
*J. Marchlewski nimeline Lääne Vähemusrahvuste Kommunistlik Ülikool
Jakov Sverdlovi nimeline Kommunistlik Ülikool

**[[Jakov Sverdlov]]i nimeline Kommunistlik Ülikool** (vene keeles Коммунистический университет имени Я. М. Свердлова) oli kommunistlik ülikool Venemaal Moskvas. Ülikoolis valmistati ette parteitegelasi. Ülikool tegutses 1918-1937.

## Vilistlasi
*Mark Mitin
*Mihhail Koškin
Tveri Riiklik Ülikool

**Tveri Riiklik Ülikool** (vene keeles Тверской государственный университет) on ülikool Venemaal Tveris.

Ülikool asutati 1870.

Aastatel 1935–1990 kandis ülikool nime *Kalinini Riiklik Ülikool*.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Lakeheadi ülikool

**Lakeheadi ülikool** (inglise keeles *Lakehead University*) on ülikool Kanada Ontario provintsis Thunder Bays ja Orillias.

Ülikool on asutatud 1946. aastal.

Ülikoolis õpib üle 7000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Macquarie ülikool

**Macquarie ülikool** (inglise keeles *Macquarie University*) on ülikool Austraalias Sydneys.

Ülikool asutati 1964.

Ülikoolis õpib üle 45 000 üliõpilase (2018).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Lääne-India Kompanii

**Lääne-India Kompanii** võib tähendada mitut Euroopa koloniaalajastu ettevõtet:
*Hollandi Lääne-India Kompanii
*Prantsuse Lääne-India Kompanii
*Rootsi Lääne-India Kompanii
*Taani Lääne-India Kompanii

## Vaata ka
*Ida-India Kompanii
Purpurtigu

Sõna **purpurtigu** kasutatakse mitme ogakodalaste sugukonda (*Muricidae*) kuuluva mereteoliigi kohta, kelle mantliõõne näärme sekreedist saab antiikpurpurit ehk Tüürose purpurit, punakaslillat kuni violetset küüpvärvainet.

## Liigid
Ajalooliselt on purpurtigudena tuntud järgmised Vahemeres elavad liigid:
* *[[Bolinus brandaris]]* (varem *Murex brandaris*)
* *[[Hexaplex trunculus]]*
* *[[Stramonita haemastoma]]* (ka *Purpura haemastoma*, *Thais haemastoma*)
ja Põhja-Atlandis elav liik 
* *[[Nucella lapillus]]* (varem *Purpura lapillus*)
Purpurvärvainet saab ka Uue Maailma teoliikidest
* Mehhiko lahes elav *[[Drupa aperta]]* (varem *Purpura aperta*)
* Kariibi regioonis ja Peruu vetes elav *[[Plicopurpura patula]]* (varem *Purpura patula*)

## Värv
Ühest teost saab väga vähe värvi tooraineks olevat sekreeti (1200 teost saab 1,4 g) ja seetõttu on purpurivärv olnud läbi aegade üks kõige kallimaid. Kõikides purpurit tundnud kultuurides on purpuriga värvitud tekstiili kandmine olnud kõrgeima positsiooniga isikute privileeg.

Esimesed purpurivärvi tootjad olid foiniiklased, tekstiilide värvimise monopoli hoidsid enda käes Tüüros ja Siidon. Kirjalike allikate teatel koguti tigusid suurtesse tõrtesse soolvette ja töödeldi saadust värvi saamiseks uriini ja lubjaga. Tehnoloogia võtsid üle roomlased ja nende kaudu Bütsantsi värvalid. Umbes 9. sajandi paiku läks purpuri valmistamise retsept kaotsi ja tänapäevani on olemas mitu hüpoteesi selle värvi valmistamise tehnoloogia kohta, mida uurijad taas üritavad ka katseliselt kontrollida.

## Vaata ka
* Purpur
* Tekhelet

## Viited

## Välislingid
* Robert R. Stieglitz. The Minoan Origin of Tyrian Purple. - The Biblical Archaeologist, Vol. 57, No. 1 (Mar., 1994)
* O. Elsner. Solution of enigmas of dyeing Tyrian purple and the biblical tekhelet
* Marianne Guckelsberger. Purple Murex Dye in Antiquity. Bakalaureusetöö. Islandi Ülikool, 2013
* Youtube: purpurtigude korjamine ja lõnga värvimine Mehhikos Oaxacas (video ja fotod)
Rahvusooper Estonia ooperikoor

**Rahvusooper Estonia ooperikoor** on Rahvusooper Estonia juures tegutsev kutseline koor. Koori direktor on Aili Roose, peakoormeister Heli Jürgenson. Koori esimene peakoormeister oli Hirvo Surva, kes alustas tööd septembris 2011. 

Ooperikoor laulab peaaegu kõigis lauluteatri etendustes. Mõned koori lauljad astuvad üles ka solistidena.

Ooperikoori põhirepertuaar hõlmab oopereid alates Mozartist kuni Wagneri ja Puccinini. Esitatud on ka kaasaegseid teoseid, eriline koht on Eesti autorite loomingul. Muusikalavastustes osalemise kõrval on koori töös tähelepanuväärsel kohal kontserttegevus ja salvestamised. Vokaal-sümfoonilistest suurvormidest on ooperikoor esitanud Beethoveni oratooriumi „Kristus Õlimäel“, missa C-duur ja üheksas sümfoonia, Kreegi, Mozarti, Dvořáki ja Verdi reekvieme, Liszti oratooriumi „Kristus“, Brahmsi „Saatuselaulu“ ja „Saksa reekviemi“, Britteni „Sõjareekviemi“, Rahmaninovi „Vespreid“, Orffi kantaati „Carmina burana“, Tobiase oratooriumi „Joonase lähetamine“, Artur Kapi oratoorium „Hiiob“, Saint-Saënsi „Jõuluoratoorumi“ jpt. Richard Wagneri ja Giuseppe Verdi 200. sünniaastapäeva puhul salvestas ooperikoor koos orkestriga CD-albumi „Verdi ja Wagneri kuulsaimad ooperikoorid“ (2013, ERP). 

2011. aastal pälvis Rahvusooper Estonia ooperikoor eesti teatri aastaauhinna muusikaliselt ja lavastuslikult nõudliku partii professionaalse teostuse eest Prokofjevi ooperis „Armastus kolme apelsini vastu“.

Ooperikooriga on töötanud koormeistrid August Topman, Verner Nerep, Tiiu Targama, Kaja Tammemägi, Ira Trilljärv, Uno Järvela, Venno Laul, Peeter Lilje, Anne Dorbek, Jüri Rent, Elmo Tiisvald, Risto Joost, Peeter Perens, Hirvo Surva, Marge Mehilane. Alates hooajast 2021/2022 on ooperikoori peakoormeiser Heli Jürgenson, kes on varem teatris töötanud ka Elmo Tiisvaldi ja Risto Joosti kõrval. Abikoormeister on alates aastast 2017 Ksenija Grabova.

## Vaata ka

*Ooperikoor

## Viited

		
## Välislingid
*Koorist Rahvusooper Estonia kodulehel
Vanemuise teatri ooperikoor

**Vanemuise teatri ooperikoor** on Vanemuise teatri juures tegutsev kutseline koor. Koori koormeister on aastast 1992 Piret Talts.

Koor on osalenud paljudes ooperi- ja operetilavastustes, samuti muusikalides.

## Viited

		
## Välislingid
*Koorist Vanemuise teatri kodulehel
Mudilaskoor

**Mudilaskoor** on koor, mille lauljateks on poisid ja tüdrukud koolieelikutest kuni 4. klassini. Mõnedes käsitlustes loetakse mudilaskoori lastekoori alla kuuluvaks.

## Vaata ka
*lastekoor
*poistekoor
*tütarlastekoor

## Viited
Lastekoor

**Lastekoor** on koor, mille lauljateks on poisid (5. klassist kuni häälemurdeni) ja tüdrukud (5. klassist kuni 9. klassini). Mõnedes käsitlustes loetakse ka mudilaskoori lastekoori alla kuuluvaks.

## Vaata ka
*mudilaskoor
*poistekoor
*tütarlastekoor

## Viited
Tütarlastekoor

**Tütarlastekoor** on koor, mille lauljateks on tüdrukud (5. klassist kuni 9. klassini või kuni gümnaasiumi lõpuni). Gümnaasiumiastme vastavat koori nimetatakse mõnedes käsitlustes ka **neidudekooriks**.

## Vaata ka
*poistekoor
*naiskoor

## Viited
Kooditähis

**Koodtähis** on tähte või muud märki asendav kokkuleppeline sümbol informatsiooni salvestamise, töötlemise ja säilitamise hõlbustamiseks.

Koodtähiste moodustamise reeglid lepitakse tavaliselt kokku leppemärgisüsteemi abil ja koodtähised esitatakse kooditabelina.
Algonkini keeled

**Algonkini keeled** on algonkini-ritva keelkonda kuuluv keelte rühm, kuhu kuuluvad mitmed Põhja-Ameerika põlisrahvaste kõneldavad keeled. Paljud sellesse keelkonda kuuluvad keeled on ohustatud või väljasurnud.

Algonkini keeli kõnelevad algonkini rahvad on levinud Kaljumäestikust Põhja-Ameerika idarannikuni. Algkeelt, millest kõik algonkini keeled pärinevad, kõneldi 2500–3000 aastat tagasi, kuid keeleteadlased ei ole üksmeelel selles osas, kus seda keelt kõneldi.

## Keeled
;Tasandiku-algonkini keeled
* arapaho keel
* *Gros Ventre* (†) väljasurnud
* mustjalaindiaani keel
* *Nawathinehena* ​​(†) väljasurnud
* šaieeni keel

;Kesk-algonkini keeled
* krii keel
* menomini keel
* meskvaki keel
* *Miami-Illinois* ​​(†) väljasurnud
* odžibvei keel
* potavatomi keel
* šooni keel

;Ida-algonkini keeled
* Abenaki keeled
** abnaki keel
*** idaabnaki keel (†) väljasurnud
*** lääneabnaki keel
** passamakodi keel
* Lõuna-Uus Inglismaa keeled
** *Loup* ​​(†) väljasurnud
** massatšuuseti keel ​​(†) väljasurnud
** mohegani-montoogi-narraganseti keel ​​(†) väljasurnud
** *Quiripi* ​​(†) väljasurnud
* Delavari keeled
** delavari keel
*** *Munsee* ​​(†) väljasurnud
*** *Unami* ​​(†) väljasurnud
** mohikaani keel ​​(†) väljasurnud
* *Etchemin* (†) väljasurnud
* mikmaki keel
* nantikoki keel (†) väljasurnud
* pamliko keel ​​(†) väljasurnud
* pouhatani keel ​​(†) väljasurnud
Algi keeled

**Algi keeled** ehk **algonkini-ritva keelkond** on Ameerika põliskeelte üks suurimaid keelkondi, mille hulka kuuluvad Algonkini keeled (levinud Kaljumäestikust kuni Atlandi-Kanadani), lisaks hääbunud juroki keel ja vijoti keel (Californias).

## Taksonoomia
### Algonkini keeled
*Algonkini keeled
**Läänealgonkini keeled
**Keskalgonkini keeled
**Idaalgonkini keeled

### Ritva keeled
*juroki keel
*vijoti keel

## Vaata ka
*Siuu-katooba keelkond
*Irokeesi keelkond
*Beotuki keel
Punn (ehitus)

**Punn** on laua või prussi serva freesitud hari ehk keel. Punn vastab teise laua või prussi servas olevale soonele. Puiduserva lõigatud täisnurkse astme serv on **poolpunn**, väljalõiget nimetatakse valtsiks.  

## Viited

## Välislingid
* Puiduterminoloogia sõnastik
Venemaa Libertaarne Partei

**Venemaa Libertaarne Partei** (vene keeles Либертарианская партия России, lühend ЛПР **LPR**) on poliitiline partei Venemaal, mis propageerib riigi arengut libertaarses suunas. 

Venemaa justiitsministeerium pole tänini LPR-i registreerinud (nagu ka mitmeid teisi opositsiooniliste vaadetega parteisid, sealhulgas Aleksei Navalnõi juhitavat parteid).

2008. aasta veebruaris toimus Venemaa Libertaarse Partei asutamiskonverents. Partei asutamise kuupäevaks loetakse 15. aprilli 2008, kui justiitsministeeriumile esitati teade partei orgkomitee loomise kohta.
 
Alates 2009. aastast on partei edendanud Tea Party liikumist Venemaal.    

3. aprillil 2012 osales partei liider Andrei Šalnev Venemaa presidendi Dmitri Medvedevi kohtumisel poliitiliste parteide loomise initsiatiivgruppide juhtidega.

2012. aasta oktoobris kandideerisid Andrei Šalnev ja Vladimir Ossenin Venemaa opositsiooni koordinatsiooninõukokku, kuid ei osutunud valituks. 

2013. aasta märtsis peeti Moskvas Venemaa Libertaarse Partei asutamiskongress, kus partei juhtimiseks valiti juhtorgan – föderaalkomitee, mille etteotsa valiti Andrei Šalnev.

2015. aasta aprillis teatas LPR liitumisest RPR–PARNAS-i baasil moodustatud opositsioonijõudude koalitsiooniga, et osaleda 2015. aasta regionaalvalimistel ja 2016. aasta septembris kavandatud Riigiduuma valimistel.

2017. aasta märtsis toimunud partei kongressil valiti partei esimeheks Sergei Boiko.

Alates 2017. aastast on partei föderaalkomitee liikme Mihhail Svetovi YouTube'i kanal SVTV saavutanud suurt populaarsust ning suhtlusportaalis Telegram on korraldatud avalikke jututubasid. Regionaalosakondade iseseisev tegevus kasvas oluliselt. 2017. aasta juuni seisuga oli partei liikmeid veidi üle 1000 inimese, sealhulgas Moskva osakonnas ligi 200 inimest.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Res publicae

***Res publicae*** ehk avalikud asjad olid Vana-Roomas esemed, mida põhimõtteliselt saaks omandada, kuid mis on mõeldud kasutamiseks kõigile (nagu jõekaldad, mis on rahvaste õiguse järgi mõeldud kasutamiseks igaühele) ja seetõttu ei kuulu need kellelegi. See tähendab, et need asjad on väljaspool inimeste eraomandit ehk *res extra nostrum patrimonium*. Sinna kuuluvad ka jumalikud asjad (*[[Res divini iuris]]*), mis ei kuulu kellelegi.

*Res publicae* mõistet on selgitanud Rooma 2. sajandi jurist Gaius oma teoses "Igapäevased asjad ehk Kuldsed [sõnad]", mis on edasi antud "Digestas" (*Dig. 1.8.5.pr*): *Riparum usus publicus est iure gentium sicut ipsius fluminis. Itaque navem ad eas appellere, funes ex arboribus ibin atis religare, retia siccare et ex mare reducere, onus aliquid in his reponere cuilibet liberum est, sicuti per ipsum flumen navigare. Sed proprietas illorum est, quorum praedilis haerent: qua de causa arbores quoque in his natae eorundem sunt.* 'Jõekallaste kasutamine on rahvaste (loomu)õiguse alusel avalik nagu ka jõe enda [kasutamine]. Seega on kõigil vaba voli laeva kalda poole suunata, köitega seal kinnitada, võrke kuivatada ja merest välja tõmmata ning koormat sinna [kaldale] laadida, nagu ka mööda jõge ennast sõita. Aga omandiõigus [kallaste üle] kuulub neile, kelle maatükid ulatuvad jõeni: sel põhjusel kuuluvad neile ka puud, mis seal kasvavad.'

Üldiselt jaotati asjad esmalt nendeks, mis allusid jumalikule ja inimlikule õigusele. Inimlikule õigusele alluvad asjad olid kas avalikus või eraomandis. Kõik asjad jagunesid ka kehalisteks ja kehatuteks asjadeks.

## Vaata ka
* *[[Res universitatis]]*

## Viited
Ameerika põliskeeled

**Ameerika põliskeeled** on põlisrahvaste räägitud keeled Ameerikas. Paljud põliskeeled on alates kontaktist eurooplastega hääbunud ja välja surnud.

## Taksonoomia
### Põhja-Ameerika keelkonnad ja keeled

# Algi keeled (30)
# Beotuki keel *†*
# Eskimo-aleuudi keeled (7)
# Haida keel
# Irokeesi keeled (11)
# Jana keel *†*
# Jutoasteegi keeled (33) (Ameerika Ühendriigid ja Mehhiko)
# Kado keeled (5)
# Karankava keel *†*
# Kerese keeled (2)
# Kutenai keel
# Naa-dene keeled (39)
# Penuti keeled (5)
# Pomo keeled (7)
# Salina keel *†*
# Sališi keeled (23)
# Siuu keeled (19)
# Sunji keel
# Timukua keel *†*
# Tonkava keel *†*
# Tšimaku keeled (2)
# Tšumaši keeled *†* (6)
# ...

#### Kesk-Ameerika ja Mehhiko keelkonnad ja keeled

# Juma keeled (11)
# Jutoasteegi keeled (33) (Ameerika Ühendriigid ja Mehhiko)
# Kuitlateegi keel *†*
# Kujumateegi keel *†*
# Oto-mange keeled (27)
# Purepetša keel
# Seri keel
# Tekistlateegi keeled (3)
# Tšibtša keeled (5) *†*
# ...

### Lõuna-Ameerika ja Kariibi keelkonnad ja keeled

# Andi-ekvaatori keeled
# Aravaki keeled (64)
# Hibaro keeled
# Kariibi keeled (29)
# Maia keeled (31)
# Tupi-guaranii keeled (70)
# Tšibtša keeled (5) *†*
# ...

## Vaata ka
*Ameerika põlisrahvad

## Viited
Eesti Õpetajate Meeskoor

**Eesti Õpetajate Meeskoor** on Tallinnas tegutsev meeskoor. Koori dirigent on Kadi Uibo.

Koori asutasid 1970. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi meeskoori endised lauljad. Koori esimene dirigent oli Harald Uibo.

Koor teeb koostööd Eesti Meestelaulu Seltsi Tallinna meeskoori ja Nõmme Õpetajate Naiskooriga.

## Tunnustus
*1978 Eesti NSV rahvakoor
*1981 Eesti NSV teeneline koor

## Viited

## Välislingid
*Koorist Nõmme Kultuurikeskuse kodulehel
Veeder

**Veeder** ehk irdsulund ehk sulundliist on servseotise tugevdamiseks kasutatav ribakujuline ühendusvahend. Veeder liimitakse laua soontesse.  

## Viited

## Välislingid
* Puiduterminoloogia sõnastik
* TTÜ Materjali- ja keskkonnatehnoloogia instituut. Puiduterminoloogia.
Eesti Meestelaulu Seltsi Tallinna meeskoor

**Eesti Meestelaulu Seltsi Tallinna meeskoor** on Tallinnas Eesti Meestelaulu Seltsi juures tegutsev meeskoor. Koori dirigent on Evi Eespere.

Koor asutati 1989.

Koor harjutab aastast 2019 Kaja Kultuurikeskuses.

## Viited

		
## Välislingid
Valga meeskoor

**Valga meeskoor** oli Valga maakonnas Valgas aastatel 1956–2006 tegutsenud meeskoor, mis oli asutatud 10. oktoobril 1956. 

Koor esines kõikidel üldlaulupidudel (alates 1960), üleriigilistel meeskooride laulupäevadel, samuti Eesti-Soome laulupeol.

## Viited

		
## Välislingid
*https://lounapostimees.postimees.ee/2215677/valga-meeskoor-lopetas-tegevuse
Räpina meeskoor

**Räpina meeskoor** on Põlva maakonnas Räpinas tegutsev meeskoor. 

Koor asutati 1952 Voldemar Konsapi eestvedamisel. Räpinas on ka varem tegutsenud meeskoor, mis esines näiteks ka 1869. aasta üldlaulupeol.

Koor on muu hulgas osalenud Lõuna-Eesti meeskooride laulupäevadel.

## Viited
Rapla meeskoor

**Rapla meeskoor** oli Rapla maakonnas Raplas tegutsenud meeskoor. Koor lõpetas tegevuse 2015 (Äriregistrist kustutati MTÜ Rapla meeskoor).

Koor asutati 1950. aastatel.

## Vaata ka
*Raplamaa noorte meeskoor

## Viited
Mihhail Svetov

**Mihhail Vladimirovitš Svetov** (vene keeles Михаил Владимирович Светов; sündinud 4. jaanuaril 1985 Moskvas) on Venemaa opositsioonipoliitik, libertaarsete ideede peamine populariseerija Venemaal.

Alates juunist 2021 elab väljaspool Venemaad, põhiliselt Lõuna-Ameerikas. 

Ta on Venemaa Libertaarse Partei föderaalkomitee liige, partei liige 2010. aastast. Laiemalt sai ta tuntuks aastatel 2018–2019 Moskvas mitme miitingu korraldamisega: 30. aprillil 2018 miitinguga suhtlusportaali Telegram blokeerimise vastu, 29. juulil 2018 miitinguga pensionireformi vastu, 10. märtsil 2019 miitinguga vaba interneti toetuseks ja 23. juunil 2019 miitinguga kriminaalasjade fabritseerimise vastu. Kõigil neil esines ta ka ise sõnavõtuga. Ta on lustratsioonide pooldaja.

Svetov oli 20. juulil 2019 Moskvas Prospekt Akademika Sahharoval toimunud viimaste aastate suurima osavõtjate arvuga meeleavalduse (Aleksei Navalnõi hinnanguil 30 000 – 40 000 osavõtjat, tegelikult umbes 22 000 osalejat) põhikorraldajaid. Meeleavaldusel nõuti õiglasi ja vabu valimisi. Nädal varem olid võimud keeldunud registreerimast valimistele opositsioonipoliitikuid.
Üks esinejaid oli ka Svetov ise. Meeleavaldus lõppes otsusega, et kui võimud ei registreeri seitsme päeva jooksul kõiki kandidaate, keda ebaõiglaselt kõrvaldati, siis korraldatakse 27. juulil Moskva Linnavalitsuse hoone juures uus meeleavaldus.

Svetov juhib YouTube'is poliitilist kanalit SVTV, kus ta kutsub avaliku elu tegelasi arutama kõige resonantsemaid küsimusi ja nähtusi, mis tänapäeval Venemaal aset leiavad. Samuti peab ta loenguid üle Venemaa; kaugeim loengupidamise koht on Južno-Sahhalinsk. 

Svetov kutsus Cato Instituudi presidendi Peter Goettleri pidama loengusarja Venemaal.

## Haridus ja elukäik
Svetov sai koolihariduse koduõppel. 2009. aastal lõpetas ta Nottinghami Ülikooli politoloogia erialal. Ta valdab vabalt vene, inglise, prantsuse ja jaapani keelt. Ta elas aasta Kanadas, kolm aastat Prantsusmaal ja neli aastat Jaapanis. 

Ta on väitnud ka, et 2016. aastal lõpetas ta Uus-Meremaal filmiakadeemia ja kirjutas filmistsenaariumi, mille järgi Uus-Meremaal valmis film. Ka seda, et on külastanud 45 riiki, sealhulgas Hiinat, Iraani, Singapuri ja Mehhikot. 

## Viited

## Välislingid
*
*Mihhail Svetovi YouTube'i kanal SVTV. YouTube. com
*Mihhail Svetovi esinemine Moskvas 30. aprillil 2018 toimunud miitingul. tjournal.ru
*«Власть очень умная. Была бы тупой — мы бы давно ее победили». Intervjuu Mihhail Svetoviga. znak.com, 19. juuni 2018>
Paide meeskoor

**Paide meeskoor** on Järva maakonnas Paides tegutsev meeskoor.

Koor asutati 1975.

Koor on esinenud muu hulgas kõikidel Järvamaa laulupidudel, samuti on esinetud välismaal.

## Viited
Haapsalu meeskoor

**Haapsalu meeskoor** oli Lääne maakonnas Haapsalus tegutsenud meeskoor. 

Koor asutati 1927. Enne Teist maailmasõda juhendas koori Paul Mutt.

## Vaata ka
*Lihula meeskoor

## Viited

		
## Välislingid
*Pilt. Aasta 1966
Eesti Meestelaulu Seltsi Tartu meeskoor

**Eesti Meestelaulu Seltsi Tartu meeskoor** on Eesti Meestelaulu Seltsi üks kohalikke (Tartu) meeskoore. Koori dirigent on Made Ritsing ja koori president on Alo Rebane.

Koor on pälvinud auhindu üle-eestilistelt meeskooride konkurssidelt.

## Viited
Akadeemiline Meeste Lauluselts

**Akadeemiline Meeste Lauluselts** on Tallinna Tehnikakõrgkooli juures tegutsev meeskoor, juriidiliselt MTÜ. Koori dirigent on Laine Randjärv.

Akadeemiline Meeste Lauluselts (AMLS) on loodud 2015. aasta novembris . Koori asutaja ja peadirigent on Laine Randjärv (1964). 2018. aastal liitusid kooriga koormeister Indrek Umberg (1964) ning hääleseadja Alar Haak (1966).

Meeskoori tegevus sai alguse sõpruskonna soovist laulda meeleolukaid lugusid kergemuusikaklassikast. Tänaseks on Lauluseltsis mehi erinevatest generatsioonidest, mõnedel olemas ka eelnev akadeemilistes koorides laulmise kogemus. 

Proovide edenedes oldi valmis juba paari kuu pärast ülesastumiseks ja nii toimuski meie esimene avalik esinemine 13.veebruaril 2016, millega tähistasime Sõbrapäeva. 

Igal hooajal oleme püüdnud leida põnevaid muusikalisi projekte – laulnud koos Tartu Meeskooriga Akadeemiline Emajõgi ooperikoore, esinenud kontsertidega Rae ja Viimsi Kultuurikeskustes, mälestanud Eesti karismaatilise dirigenti Kuno Arengut tema 90.sünniaastapäeval kontserdiga Mustpeade Majas koos sõpruskoori ja professori õpilastega. Arvo Pärdi keskuses tähistasime epideemia tõttu aastase hilinemisega koori 5. sünnipäeva ja esitusele tuli Eesti koorimuusika klassika.

Kahel korral (2016 ja 2018) osalesime Saaremaal toimunud laulupäevadel, samuti EMLS ja ENLS ühisel laulupäeval “Kodu (l)ootus” 11. juunil 2022 Võru-Kubija Laululaval.

Koor on laulnud 2019. aasta juubelilaulupeol meeskooride seas ning valikmeeskoorina 2025. a Üldlaulupeol ISEOMA.

Osa on võetud Eesti Meestelaulu Seltsi korraldatud võistulaulmistest.

2026. aasta seisuga on kooris 26 laulumeest.

## Vaata ka
*Tehnikaülikooli Akadeemiline Meeskoor
*Inseneride Meeskoor

## Viited

## Välislingid
*Koori koduleht Facebookis
Korporatsioon Rotalia meeskoor

**Korporatsioon Rotalia meeskoor** on Korporatsioon Rotalia juures tegutsev meeskoor.

Koor asutati 2015.

Kooril on kolm dirigenti: Mariliis Kreintaal, Roland Viilukas ja Lauri Breede.

Koor on Eesti Meestelaulu Seltsi liige.

## Viited

		
## Välislingid
*Koorist Korporatsioon Rotalia kodulehel
Helin

**Helin** võib tähendada järgmist:
*Helin (luuletus)
*Helin (eesnimi)
*Helin (perekonnanimi)

## Vaata ka
*Helini järv (Norras)
Hannijöggi

**Hannijöggi** on Harju maakonnas Anija vallas Kehras tegutsev segakoor. Koori nimi on võetud Anija ajaloolisest nimest, mida esineb allikates alates 14. sajandist. Koori peadirigent Mariell Aren.

Koor asutati 1. oktoobril 2014 Anija vallavanema Arvo Karotame ideel.

Koor on osalenud aktiivselt kõikidel vallas toimunud sündmustel, vabariiklikel laulupäevadel, üldlaulupeol Tallinnas ning andnud kontserte nii kodu- kui välismaal. 

Hannijöggi on edukalt osalenud segakooride võistulaulmisel Tuljak.

* 2017 C-kategooria repertuaari ja kohustusliku laulu eripreemia.
* 2019 C-kategooria III koht.
* 2024 C-kategooria I koht.

2023 aastal osales koor koorikonkursil Vox Lucensis Itaalias (B1 kategooria hõbediplom ja II koht). 2023. aasta sügisel tunnustati segakoori Hannijöggi nominatsiooniga Harjumaa “Aasta tegija 2023” konkursil aasta vabaühenduse kategoorias. Lisaks tunnustati samal aastal segakoor Hannijöggi Eesti Kooriühingu Koori- ja puhkpillimuusika aastapreemiate nominatsiooniga "Aasta koor".

2024 aastal osales koor rahvusvahelisel koorikonkursil Bad Ischl Austrias (B1 kategooria hõbediplom).

Segakoor Hannijöggi kuulub Eesti Segakooride Liitu ning võtab aktiivselt osa erinevatest ühisprojektidest. Koor püüdleb järjepidevalt parema kõlakvaaliteedi poole ning ei karda võtta aina uusi väljakutseid nõudlikuma repertuaari osas. Koori peadirigent on loomisest alates olnud Mariell Aren, abidirigentidena on koori ees seisnud Heli Karu, Eleri-Kristel Kuimet ning alates 2023. aasta sügisest Heili Kivi. Kooriga on aastate jooksul koostööd teinud hääleseadja Triin Ella.

## Viited

		
## Välislingid
*Koduleht
George Washingtoni sild

**George Washington Bridge** on kahetekiline rippsild üle Hudsoni. Üle kilomeetri pikkune sild ühendab Washington Heightsi naabruskonda New Yorgis üle jõe Fort Lee väikelinnaga New Jersey osariigis.

Sild on nimetatud George Washingtoni järgi.