open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kati Toots

**Kati Toots** (sünninimega Kõiv; seejärel isa järgi Šahmatova; sündinud 29. juulil 1981) on Eesti seltskonnategelane. 

Kati Šahmatova töötas Tartus Riia mäel asuvas keldrikorruse pesukaupluses klienditeenindajana. Ta vahetas perekonnanime Tootsiks enne seda, kui avalikkusele sai teatavaks suhe Jaan Tootsiga. Pärast seda asus Kati Toots tööle Politseiametisse politseikoostöö büroosse, kuhu teda oli soovitanud Politsei Nõukoja liige, ärimees Jaan Toots. Laiemalt tuntuks sai Kati Toots aga 2004. aasta sügisel, kui algas nn lindiskandaal nr 2. Nimelt algatas Kaitsepolitsei Jaan Tootsi suhtes uurimise ebaseadusliku jälitustegevuse asjus, kahtlustades, et Jaan Toots oli lasknud Katit jälitada. Samas aga selgus, et temal ja Jaan Tootsil, kes tollal oli abielus Kersti Tootsiga, oli armusuhe. Kati lahkus töölt Politseiametist, sest talle osutatud tähelepanu tõttu oli amet sattunud soovimatusse valgusse. Kriminaalasi lõpetati 2005. aasta märtsis. 

Kati Tootsil on Jaan Tootsiga 2008. aastal sündinud laps. Jaan Tootsi ja Kersti Tootsi abielulahutus jõustus 6. mail 2014. Kati Tootsi kooselu Jaan Tootsiga lõppes 2014. aasta augustis. 

Kati Toots juhtis 2012. aastal telekanali TV3 saadet "Põimitud hinged", mis kajastas eri rahvuste integratsiooni Eesti Vabariigis.

## Vaata ka
*"Kodutunne"
*"Tantsud tähtedega"

## Viited
Paunvere

**Paunvere** on Oskar Lutsu Tootsi-lugude sarja ("Kevade", "Suvi ja "Sügis") keskne sündmuskoht, väljamõeldud alevik, mis sarnaneb suuresti Lutsu kodukoha Palamusega.

Paunveres toimub ka Lutsu esimese näidendi "Paunvere" (1913) sündmustik.
Argipäev

**Argipäev** ehk **äripäev** on nädalapäevade nimetus esmaspäevast reedeni. Argipäevadele vastanduvad puhkepäevad laupäev ja pühapäev, samuti pühad.

Sageli on poed ja ametiasutused avatud üksnes argipäeviti, või siis puhkepäevadel märksa lühemalt, kui see on teeninduse seisukohalt oluline. Mõnes riigis ilmuvad ajalehed üksnes argipäeviti ja kõik ärid võivad olla puhkepäeviti suletud.

Enamik inimesi töötab argipäevadel ning puhkab puhkepäevadel, erandeid reguleerivad Eestis töölepinguseadus ja avaliku teenistuse seadus. Üldjuhul nähakse puhkepäevadel töötamise eest ette lisatasu, argipäevadel tuleb aga töötada tavalise tasu eest.
Õpetaja Laur

Õpetaja **Laur** on Oskar Lutsu Tootsi-lugude sarja esimese lühiromaani "Kevade" tegelane, Paunvere kihelkonnakooli õpetaja.

Luts kujutab teda läbinägeliku, igale õpilasele empaatiavõimega läheneva ning neid avada suutva õpetajana. Sellisena on õpetaja Laur kujunenud Eesti kultuuris hea õpetaja arhetüübiks. Autor vastandab õpetaja Lauri köster Julk-Jürile, kelle püüdlused korda karistuste ja karjumisega peale suruda jäävad tagajärjetuks, hiljem "Tootsi pulmas" Joosep Tootsi kiites aga paistab too suisa silmakirjalikuna. Laur seevastu suhtub ühtviisi mõistvalt nii "Kevade" peategelasse, unistavasse Arno Talisse, hüperaktiivsesse Tootsi kui ka kangekaelselt vaikides oma õigust taga ajavasse Tõnissoni. 

Õpetaja Lauri prototüüp oli Palamuse kihelkonnakooli õpetaja Ludvig Roose.

"Kevade" põhjal tehtud Arvo Kruusemendi samanimelises filmis mängis õpetaja Lauri Leonhard Merzin.

## Viited

## Välislingid
* Arvi Liiva: "Õpetaja Lauri prototüüp Ludvig Roose" Õpetajate Leht, 19. mai 2017
Tõnisson (Luts)

**Tõnisson** on Oskar Lutsu Tootsi-lugude sarja kõrvaltegelane, Paunvere kihelkonnakooli õpilane. Tema eesnime pole Luts oma teostes kordagi maininud. Filmis "Suvi" kirjutab Tõnisson oma eesnime initsiaaliks "A". Midagi ei anna Luts teada ka tema kodutalu ega vanemate kohta. Jutustuses "Sügis" mainib ta Tõnissoni kodukülaks Kantküla.  

Sarja esikromaanis "Kevade" kujutab Luts Tõnissoni paksu, tõsise, veidi aeglasevõitu mõtlemisega, kuid tahtekindla ja õiglust nõudva poisina. Tema kombe üle alatasa süüa viskab Luts korduvalt leebet nalja. Üks võtmeteemasid, mis Tõnissoni sügavuti avab, on konflikt kirikumõisa poistega, mille käigus Tõnisson salaja nende parve põhja laseb. Tõnissoni kaudu vihjab autor eestlaste üldisemale vaoshoitud saksavaenulikkusele, kuid näitab ka eri tegelaste suhtumist eetilisse konflikti, mis tekib, kui Tõnissoni teo tõttu vallandatakse alusetult süüdlaseks peetud kellamees Lible, Tõnisson aga nõuab peategelaselt Arno Talilt vaikimist.

"Kevadele" järgnenud "Suves" on Tõnisson tõsine, jõukal järjel põllumees, kelle käest peategelane Joosep Toots läheb talu kordategemiseks laenu või käendust küsima.

Tootsi-lugude põhjal tehtud Arvo Kruusemendi filmides mängib Tõnissoni Ain Lutsepp.
Lible

**Kristjan Lible** on üks Oskar Lutsu Tootsi-lugude sarja peamisi kõrvaltegelasi, Paunvere kiriku joodikust kellamees.

Sarja esimeses lühiromaanis "Kevade" esineb Lible eelkõige peategelase Arno Tali, alates teisest romaanist "Suvi" aga tolle peategelase Joosep Tootsi sõbrana. Lible on kohati koomiline kuju, kelle ütlused ja arutlused pakuvad pingele leevendust, kuid ta on ka mõtlik külafilosoof, kelle seisukohtades peegelduvad mõnigi kord autori vaated.

Ühe legendi kohaselt oli Kristjan Lible prototüüp Palamuse karskusseltsi esimees. Õige prototüüp on ikkagi Palamusel reaalselt elanud Kristjan Lill (1862–1906). 

Tootsi-lugude põhjal tehtud Arvo Kruusemendi filmides mängis Liblet Kaljo Kiisk.

Lisaks Lutsu lugude Liblele on samanimeline tegelaskuju A. H. Tammsaare "Tõe ja õiguse" teises osas ehk Mauruse koolis. Filmis "Indrek" mängis teda M. Smeljanski. 

## Viited

## Kirjandus
* Andres Laasik, "Filmilavastaja ja näitleja Kaljo Kiisk: ikka hea pärast". Kirjastus Hea Lugu, Tallinn 2011, 512 lk; ISBN 9789949300761; 8. peatükk "Kristjan Lible teine tulemine" lk 267–282
Raja Teele

**Raja Teele** on üks Oskar Lutsu Tootsi-lugude sarja peategelastest, Lutsu silmapaistvaim naistegelane.

"Kevades" kirjeldab Luts Teelet eelkõige praktilise, ehkki kohati tujuka tüdrukuna. Autor esitab teda küll peategelase Arno Tali tulevase pruudina nii Arno kui ka teiste tegelaste (näiteks Tootsi ja Lible) silmis, kuid vastandab Teele samas Arno unistajaloomusele. "Suves" jääb Arno siiski kõrvale ning Teele mängib teineteise vastu oma kaks kosilast Joosep Tootsi ja Jorh Adniel Kiire, kuid otsustab lõpuks siiski Tootsi kasuks. Kiirele esitab ta sündmustiku käigus nõudmise, et too rätsepa elukutse maha jätaks ja põllumeheks hakkaks, mis Kiirel püüdmisele ja isegi Tootsi õpetustele vaatamata mitte korda ei lähe; seeläbi näitab autor Kiire vähest mehelikkust. "Tootsi pulmas" abiellub Teele Tootsiga, kuid "Argipäevas" tunneb end Ülesoo talus siiski ülearusena, mistõttu kolib ajutiselt kodutallu Rajale tagasi.

Teele on Lutsu kõige aktiivsem ja jõulisem naistegelane (sealhulgas "Kevade" koolitüdrukuist ainuke, kelle nime autor mainib). Tema taustal tõuseb siiski veelgi selgemalt esile, et enamik Lutsu naistegelasi on pigem õrna ja passiivse loomuga. Seetõttu keskendutakse Lutsu feministlikes käsitlustes sageli Teelele. Enamajaolt kujutab Luts Teele tegevust teiste silmade läbi ning ehkki ta avab Teele karakterit selgi viisil, jäävad Teele tegude sügavamad motiivid siiski enamasti varju.

Raja Teele prototüüp oli Adele Pärtelpoeg.

## Välislingid
* Eve Annuk: "Teele lugu on naise kirjutamata lugu" Postimees, 9. jaanuar 2012
Flash (täpsustus)

**Flash** on mitme tähendusega nimi.

## Filmid
* Flash (film 1997) on Disney Channeli film 1997. aastast
* Flash (film 2004) on USA film 2004. aastast, peaosas Amanda Loncar
* Flash (film 2008) on malajalamikeelne põnevusfilm 2007. aastast
* The Flash (seriaal) on USA superkangelaseseriaal 1990. aastast

## Inimesed
* Adam Flash (sündinud 1971) on USA profimaadleja
* DJ Flash (sündinud 1957) on USA DJ
* Dwyane Wade (sündinud 1982) on USA profikorvpallur hüüdnimega Flash
* Flash Hollett (1912–1999) on Kanada hokimängija
* Flash (maadleja) (sündinud 1957) on kostümeeritud profimaadleja
* Gabriel Elorde (1935–1985) on Filipiinide profipoksija hüüdnimega Flash
* Grandmaster Flash (sündinud 1958) on USA hiphopmuusik ja DJ
* Lee Young-Ho (sündinud 1992) on Lõuna-Korea elukutseline "StarCrafti"-mängija hüüdnimega Flash

## Kohad
* Flash (Staffordshire) on küla Inglismaal Staffordshire'is
* Pennington Flash Country Park on park Inglismaal Manchesteri lähedal
* The Flash (järv) on järv Walesis

## Muusika
* Flash (ansambel) oli 1970. aastate progeroki ansambel
* Flash (Moving Sidewalks) on Moving Sidewalksi plaat (1968)
* Flash (Electric Food) on Electric Foodi plaat (1970)
* Flash (Jeff Beck) on Jeff Becki plaat (1985)
* Flash (Towa Tei) on Towa Tei plaat (2005)
* Flash (Crystal Kay) on Crystal Kay EP (2010)
* "Flash" on laul ansambli Queen 1980. aasta plaadilt "Flash Gordon"
* "Flash on laul Monaco printsessi Stéphanie 1986. aasta plaadilt "Besoin"

## Organisatsioonid
* Utah Flash on NBA Development League'i meeskond
* Flash Airlines on Egiptuse (Kairo) tšarterlennufirma
* Western New York Flash on USA naiste jalgpalliklubi New Yorgi osariigist
* Flash Engineering on Rootsi motospordimeeskond

## Raamatud
* "The Flash" on DC Comicsi koomiks, mille peaosas on samanimeline kangelane
* "Flash" on L. E. Modesitti ulmeromaan (2004)

## Sõjandus
* M202 FLASH on raketilaskmisseade
* Operatsioon Flash oli Horvaatia armee operatsioon Lääne-Slavoonias mais 1995

## Teadus ja tehnika
* Adobe Flash (varem ka Shockwave Flash ja Macromedia Flash) on multimeediatarkvara platvorm
* FLASH, inglise keeles *Free Electron LASer in Hamburg* on osakestekiirendi Hamburgis
* FLASH MRI on kiire magnetresonantskuva mõõteviis
* *[[Välkmälu|Flash memory]]* ehk välkmälu on mittemuutliku arvutimälu tüüp.

## Tegelased
* Flash (koomiks) on DC Comicsi mitme kiire superkangelase nimi
** Flash (Jay Garrick) on esimene sellenimeline superkangelane
** Flash (Barry Allen) on teine sellenimeline superkangelane
** Flash (Wally West) on esimene Kid Flash
** Flash (Bart Allen) on teine Kid Flash
* Flash (Dukes of Hazzard) on šerif Rosco koer koomiksis The Dukes of Hazzard
* Flash (G.I. Joe) on tegelane in the G. I. Joe maailmas
* Flash Gordon on ulmekoomiksi nimikangelane
* Flash Thompson on Marveli koomiksitegelane

## Muu
* Flash ehk Teen patti on pokkerilaadne kolme kaardiga mäng Lõuna-Aasias
* Flash (puhastustoode) on Procter & Gamble'i puhastustoode, tuntud ka nimega Mr. Clean
Patrick John

**Patrick Roland John** (7. jaanuar 1938 – 6. juuli 2021) oli Dominica poliitik.

Aastast 1974 oli ta Dominica valitsusjuht ja alates riigi iseseisvumisest 1978 kuni aastani 1979 Dominica peaminister.
Jacques-Étienne Montgolfier

**Jacques-Étienne Montgolfier** (7. jaanuar 1745 – 2. august 1799), noorem Montgolfier' vendadest, oli prantsuse paberivabrikant ja üks kuumaõhupalli leiutajatest.

Koos oma venna Joseph-Michel Montgolfier'ga töötas ta välja esimese eduka kuumaõhupalli, mille esimene mehitatud lend toimus 1783. aastal.

## Viited
Mullaniiskus

**Mullaniiskus** (ka **mulla niiskus**; inglise *soil humidity*, *moistness of (the) soil*) on vee või veeauru hulk mulla massi- või mahuühikus (%, kg/kg, kg/m3).

## Viited
Eduard von Sass

**Eduard Heinrich Hartwig Reinhold** vabahärra **von Sass** (ka **Saß**; 11. september 1900 Charlottenburg, Berliin – 3. veebruar 1946 Velikije Luki, NSV Liit) oli baltisaksa päritolu Saksa sõjaväelane (ooberstleitnant). Teise maailmasõja ajal oli ta Saksa vägede okupeeritud Velikije Luki linna garnisoni ülem.

Eduard von Sass sündis Sasside suguvõsast pärit Saaremaa aadliku parun Georg von Sassi (1853–1931) ja tema eestlannast abikaasa Marie (neiuna Roes; snd 1863) noorima lapsena.

## Perekond
Eduard von Sass abiellus 17. oktoobril 1928 Stettinis Elisabeth Sachsega (snd 1909). Abielust sündis poeg Peter Anton (snd 1930).

## Esivanemad

## Vaata ka
*Velikije Luki operatsioon

## Viited
Aleksandra (1991)

**Aleksandra** (vene keeles *Александра*) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302MK, neljas seeria) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Elbewerft Boizenburg GmbH laevatehases Saksamaal 1991. aastal ja mida alates 2010. aastast kasutab Kasahstani ettevõte ТОО Caspiy Ak Jhelken hotellina Kurmangazõ naftaleiukohas Kaspia merel. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff 129 meetrit, täielikult moderniseeritud. Laev sai nime ukraina luuletaja ja kunstniku Tarass Ševtšenko auks.

## Ajalugu
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 303 Elbewerft Boizenburg GmbH laevatehases ning laev anti Hersonis asuvale Dnepri Laevakompaniile (DRPile) üle 1991. aastal. Dnepri Laevakompanii MGO UkrRetšFlot (ПО Главречфлот, Межотраслевое государственное объединение Укрречфлот) ja hiljem eraettevõte ASK UkrRetšFlot on kasutanud laeva 2010. aastani Dnepril ja Mustal merel liinil Kiiev-Sevastopol-Odessa-İstanbul (Türgi) ning Kiievisse tagasi. 2003. aastal alustati reise marsruudil Constanța-Ust Dunaisk (Doonau jõesuu) sadam (Vilkovo)-Jalta-Herson-Zaporižžja-Dnipro-Rostov Doni ääres-Iljevkа-Volgograd-Saratov-Nižni Novgorod-Tšeboksarõ-Jaroslavl-Peterburi-Kiži ja tagasi. Laeva kapten (seisuga 2003) oli Anatoli Kot.

Ukraina raske majandusliku seisukorra tõttu müüdi laev Kasahstani transpordiettevõttele TOO "Kaspii Ak Želken". Alates 2010. aasta novembrist sõitis T. G. Ševtšenko Kasahstani lipu all Aktau kodusadamast ja laeva kasutati aastail 2011–2012 hotellina Kasahstani Kurmangazõ naftaleiukohas. Alates 2016. aastast sõidab T. G. Ševtšenko (alates 2021 Aleksandra) Venemaa lipu all.  

302 shevchenko 2.jpg|Jõereisilaev T. G. Ševtšenko Dnepril kai ääres Zaporižžjas (2000)
302 shevchenko 1.jpg|Jõereisilaev T. G. Ševtšenko Dnepril Krementšugis (2000)
T. G. Shevchenko (ship, 1991) 002.jpg|Jõereisilaev T. G. Ševtšenko kajutitevaheline koridor


## Viited

## Välislingid
* Laev doninturfloti kodulehel (vene keeles)
Mo Williams

**Maurice Williams** (sündinud 19. detsembril 1982 Jacksonis Mississippi osariigis) on Ameerika Ühendriikide endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 13 hooaega.

## NBA karjäär
2003. aasta NBA *draft*'ist 47. valikuna Utah Jazzi värvatud Williams oli tõeline rännumees, kes vahetas karjääri jooksul kaheksa korda klubi ja jõudis mängida kokku seitsmes meeskonnas. 

Kõige pikemalt mängis Williams Milwaukee Bucksis, kus tõi oma parimal, 2006/07. hooajal keskmiselt 17,3 punkti, 4,8 lauapalli ja 6,1 resultatiivset söötu mängus, ning Cleveland Cavaliersis, kus mängis ligi neli aastat. Karjääri viimaseks jäänud 2015/16. hooajal tuli Williams Cavaliersiga NBA meistriks, kui finaalseerias alistati 4 : 3 Golden State Warriors.

## Saavutused
* NBA meister (2016)
* NBA tähtede mäng (2009)

## Klubikarjäär
*2003–2004 Utah Jazz
*2004–2008 Milwaukee Bucks
*2008–2011 Cleveland Cavaliers
*2011–2012 Los Angeles Clippers
*2012–2013 Utah Jazz
*2013–2014 Portland Trail Blazers
*2014–2015 Minnesota Timberwolves
*2015 Charlotte Hornets
*2015–2017 Cleveland Cavaliers

## Välislingid
* 
*Mo Williams – NBA.com
*Mo Williams – Basketball-Reference.com
Oskar Lutsu teoste loend

Selles loendis on Oskar Lutsu teosed esmailmumise järjekorras.

* 1912 "Kevade" – lühiromaan, I osa
* 1912 "Ärimehed" – pilkenali ühes vaatuses
* 1913 "Paunvere" – lustmäng kolmes vaatuses
* 1913 "Kevade" – lühiromaan, II osa
* 1913 "Kapsapea" – nali ühes vaatuses
* 1913 "Laul õnnest" – draama kolmes vaatuses
* 1913 "Pärijad" – näidend
* 1914 "Kirjutatud on…" – novell, hiljem "Soo"
* 1914 "Mahajäetud maja" – näidend
* 1918 "Suvi" – lühiromaan, II osa
* 1919 "Arusaamatu lugu" – nali ühes vaatuses
* 1919 "Kalevi kojutulek" – näidend
* 1919 "Onu paremad päevad" – näidend
* 1919 "Sinihallik" – näidend
* 1919 "Soo-tuluke" – näidend
* 1919 "Viimne pidu" – näidend
* 1919 "Ülemiste vanake" – näidend
* 1920 "Karava(a)n" – novell
* 1920 "Inderlin" – reisivested
* 1920 "Nukitsamees" – muinasjutt
* 1921 "Tootsi pulm" – jutustus
* 1921 "Harald tegutseb" – novell
* 1921 "Vähkmann ja Ko" – följetonid
* 1921 "Kolm lugu noortest" – luuletused
* 1922 "Skoudid" – näidend
* 1923 "Andrese elukäik" – jutustus
* 1924 "Argipäev" – jutustus, ka "Äripäev"
* 1924 "Iiling" – romaan
* 1924 "Kirjamapp" – följetonid
* 1924 "Tulilill" – veste
* 1925 "Lauka poiste ootamatu teekond" – lastejutt
* 1926 "Ants Lintner" – jutustus
* 1926 "Olga Nukrus" – jutustus
* 1927 "Õpilane Valter" – jutustus
* 1927 "Vana kübar" – följeton
* 1928 "Udu" – jutustus
* 1928 "Pett ja Parbu" – lastejutt
* 1928 "Valimised" – näidend
* 1929 "Pankrot" – jutustus
* 1929 "Harald teotseb" – näidend
* 1930 "Kuidas elate?" – följetonid
* 1930 "Vanad teerajad" – mälestuste I raamat
* 1931 "Talvised teed" – mälestuste II raamat 
* 1931 "Läbi tuule ja vee" – mälestuste III raamat
* 1931 "Sirgasmäe" – näidend
* 1932 "Avasilmi" – jutustus, hiljem "Esimesed sammud"
* 1932 "Vaadeldes rändavaid pilvi" – mälestuste IV raamat
* 1933 "Kuldsete lehtede all" – mälestuste V raamat
* 1933 "Tagahoovis" – jutustus
* 1933 "Tuulesellid" – novell
* 1934 "Vaikne nurgake" – novell
* 1934 "Ladina köök" – mälestuste VI raamat
* 1935 "Kuningakübar" – mälestuste VII raamat
* 1935 "Väino Lehtmetsa noorpõlv"
* 1936 "Mälestusi VIII" – mälestuste VIII raamat
* 1937 "Tagala" – mälestuste IX raamat
* 1938 "Która godzina?" – mälestuste X raamat
* 1938 "Sügis" – lühiromaan, I osa
* 1939 "Maa ja linn: kaks muistset lugu"
* 1939 "Pastlad" – näidend
* 1939 "Punane kuma" – mälestuste XI raamat
* 1940 "Sõjarändur" – mälestuste XII raamat
* 1941 "Pikem peatus" – mälestuste XIII raamat
* 1941 "Vanasti" – jutustused
* 1945 "Jüri Pügal" – jutustus
* 1957 "Följetonid"
* 1988 "Sügis" – lühiromaan, II osa
* 1994 "Talve" – kaheldava autorsusega, tõenäoline tegelik autor Arnold Karu
* 1994 "Rõõm" – vested
* 1995 "Uusi pildikesi Kevadest"

## Viited
Rena (laev)

**Rena** (endine *Andaman Sea*, *ZIM Amerika*) oli Panamax-tüüpi konteinerlaev, mis ehitati 1990. aastal Howaldtswerke-Deutsche Werft AG laevatehases Kielis Saksamaal. Libeeria lipu all sõitvat ja Kreeka Costamarelt renditud laeva käitas Šveitsi laevakompanii Mediterranean Shipping Company.

5. oktoobril 2011 sõitis Rena tormiga Uus-Meremaa rannikust 22 kilomeetri kaugusel karile ja põhjustas Uus-Meremaa ajaloo suurima keskkonnakatastroofi. 8. jaanuaril 2012 murdus laev pooleks ja 10. jaanuaril uppus laeva ahtriosa.

## Viited

## Välislingid
*Uus-Meremaa võimud sulgesid varaste eemaletõrjumiseks liivaranna, Postimees, 09. jaanuaril 2012
*Galerii: pool konteinerlaevast vajus ookeanisügavikku, Postimees, 04.04.2012 15:19
Kreusa

* Kreusa oli vanakreeka mütoloogias Ateena kuninga Erechtheuse tütar.
* Kreusa oli vanakreeka mütoloogias Korintose kuninga Kreoni tütar.
* Kreusa oli vanakreeka mütoloogias Trooja kuninga Priamose tütar, Aineiase abikaasa.
Koeru telemast

**Koeru telemast** on saatemast Kapu külas Koerust kirdes, endise Koeru valla kõrgeimas punktis Haagi mäel. 

Projekt valmis 1987. aastal ning ehitustööd kestsid 1989–1993. Ehitajaks oli Sevzapstalkonstruktsija Leningradi montaaživalitsus nr 26. Masti alus on merepinnast 105 meetri kõrgusel, masti kõrgus on 349,5 meetrit. 

Koeru telemast on Eesti kõrgeim ehitis.  

## Viited
Vändra rajoon

**Vändra rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1962.

Vändra rajoon moodustati 1950 septembris seoses maakondade likvideerimisega, Pärnumaa idaosa Kaisma, Lelle, Tori ja Vändra valla maadest ning Harjumaa Järvakandi valla maadest. Rajooni keskus asus Vändra alevis. Rajooni kuulusid algselt Vändra, Tootsi ja Järvakandi alev ning Aesoo, Aluste, Eidapere, Kaisma, Kase, Kõnnu, Rõusa, Suurejõe, Tehaste, Tõia, Vihtra ja Vändra külanõukogu.

Pärast külanõukogude ühendamisi 1954 juunis jäi Vändra rajooni 6 külanõukogu: Aesoo, Aluste, Eidapere, Kaisma, Rõusa ja Tori külanõukogu.

1963 jaanuarist Vändra rajoon likvideeriti. Vändra ja Tootsi alev, Aluste, Kaisma, Tori ja osa Rõusa külanõukogust arvati Pärnu rajooni koosseisu. Järvakandi alev ja Eidapere külanõukogu arvati Rapla rajooni koosseisu. Rõusa külanõukogu ja likvideeritud Aesoo külanõukogu Kaansoo kolhoosi maa-alad liideti Viljandi rajooni Suure-Jaani külanõukoguga.

## Viited
Ümberkihistumine

**Ümberkihistumine** ehk **tsirkulatsioon** (inglise *turnover*, *overturn*) on parasvöötme järvede vee segumine, mis johtub veetemperatuuri kevadisest ja sügisesest ühtlustumisest, järve kogu sügavust haarav püstsuunaline ringlus.

Parasvöötme järvede veetemperatuuri kevadisest ja sügisesest ühtlustumisest johtuv vee segunemine, järve kogu sügavust haarav püstsuunaline ringlus.

## Vaata ka
*Dimiktiline veekogu
*Veekogude stratifikatsioon
*Destratifikatsioon
*Õhu tsirkulatsioon

## Viited
Kiviõli rajoon

**Kiviõli rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1959.

## Külanõukogud
*Aseri külanõukogu (1945–1954)
*Erra külanõukogu (1945–1954)
*Kabala külanõukogu (1945–1954)
*Kalvi külanõukogu (1945–1954)
*Lüganuse külanõukogu (1945–1959)
*Maidla külanõukogu (1945–1959)
*Oandu külanõukogu (1945–1954)
*Purtse külanõukogu (1945–1954)
*Rannu külanõukogu (1954–1959)
*Samma külanõukogu (1945–1954)
*Sonda külanõukogu (1945–1959)
*Soonurme külanõukogu (1945–1954)
*Tudu külanõukogu (1945–1954)
*Varja külanõukogu (1945–1954)
*Viru-Nigula külanõukogu (1945–1954)
Tapa rajoon

**Tapa rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1962.

Tapa rajoon moodustati 1950. aastal seoses maakondade likvideerimisega Virumaa ja Järvamaa 6 valla 17 külanõukogust. Rajooni keskus oli Tapa linn.

Aastatel 1952–1953 kuulus Tapa rajoon Tallinna oblasti koosseisu.

Tapa rajooni haldusasutuseks oli Tapa Rajooni TSN Täitevkomitee, mille esimees oli aastatel 1953–1957 Ivan Suija.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega likvideeriti Tapa rajoon ning Tapa Rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu. Endise Tapa rajooni territoorium liideti Paide rajooniga 1. aprillil 1962, kuid juba 21. detsembril 1962 viidi Kadrina, Saksi ja Vohnja külanõukogu üle Rakvere rajooni ning Aegviidu alev ja Aegviidu külanõukogu Harju rajooni koosseisu. 1964. aastal viidi Paide rajoonist Rakvere rajooni üle ka Tapa linn.

EKP Tapa Rajoonikomitee ja Tapa Rajooni TSN häälekandja (ajaleht), mis ilmus aastail 1951–1962, oli Edasi Kommunismile.

## Külanõukogud
*Aegviidu külanõukogu (1945–1962)
*Albu külanõukogu (1954–1962)
*Ambla külanõukogu (1945–1962)
*Aravete külanõukogu (1945–1962)
*Arbavere külanõukogu (1945–1954)
*Aru külanõukogu (1945–1954)
*Jäneda külanõukogu (1945–1962)
*Järva-Madise külanõukogu (1945–1954)
*Kadrina külanõukogu (1954–1962)
*Kruusimäe-Kadapiku külanõukogu (1945–1954)
*Lehtse külanõukogu (1945–1962)
*Neeruti külanõukogu (1945–1954)
*Pakito-Sorgi külanõukogu (1945–1954)
*Peedu külanõukogu (1945–1954)
*Põima külanõukogu (1954–1960)
*Roosna külanõukogu (1945–1954)
*Saksi külanõukogu (1945–1962)
*Tapa külanõukogu (1945–1954)
*Udriku-Tuha külanõukogu (1945–1954)
*Vohnja külanõukogu (1945–1962)
## Viited

## Kirjandus
*Liivi Uuet. "Eesti haldusjaotus 20. sajandil. Teatmik". Tallinn, 2002. ISBN 9985-78-385-9
Pärnu-Jaagupi rajoon

**Pärnu-Jaagupi rajoon** oli haldusüksus (rajoon) Eesti NSV-s aastatel 1950–1959.

Pärnu-Jaagupi rajooni moodustamise ajal lülitati selle koosseisu Pärnu-Jaagupi alev ning Kivi-Vigala, Vigala, Valgu, Velise, Halinga, Kaelase, Pööravere, Vee, Are ja Suigu külanõukogu.

Aastatel 1952–1953 kuulus rajoon Pärnu oblasti koosseisu.

1955. aastal oli rajooni pindala 958,4 km².

Pärast külanõukogude ühendamisi kuulusid 1954. aastast Pärnu-Jaagupi rajooni Pärnu-Jaagupi alev ja 5 külanõukogu: Are, Halinga, Kivi-Vigala, Velise ja Vigala.

## Viited
Suure-Jaani rajoon

**Suure-Jaani rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s.

See loodi aastal 1950. Rajooni moodustasid Suure-Jaani linn, endisest Olustvere vallast Aimla, Olustvere ja Tääksi külanõukogu, Taevere vallast Arjandi, Maltsaare, Kaansoo ja Sürgavere külanõukogu ning Vastemõisa vallast Ketuküla, Metsküla ja Vastemõisa külanõukogu. 1954. aasta juunis kadusid Aimla, Maltsaare, Sürgavere, Ketuküla ja Metsküla külanõukogu.

Aastatel 1952–1953 oli Suure-Jaani rajoon Pärnu oblasti koosseisus. 

Jaanuaris 1959 Suure-Jaani rajoon likvideeriti. Arjandi, Olustvere, Tääksi ja Vastemõisa külanõukogu liideti Viljandi rajooniga. Suure-Jaani rajooni kuulunud Kaansoo külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium jagati Viljandi rajooni Arjandi külanõukogu ning Vändra rajooni Aesoo ja Rõusa külanõukogu vahel.

## Viited
Väike-Maarja rajoon

**Väike-Maarja rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1962.

1954. aastal anti Väike-Maarja rajooni Tamsalu külanõukogusse kuulunud Tamsalule töölisalevi staatus ja moodustati alevi töörahva saadikute nõukogu.

Likvideerimisel liideti Väike-Maarja rajoon Rakvere rajooniga.

## Külanõukogud
*Ao külanõukogu (1945–1954)
*Assamalla külanõukogu (1945–1960)
*Emumäe külanõukogu (1945–1954)
*Kadila külanõukogu (1945–1954)
*Kiltsi külanõukogu (1945–1962)
*Kurtna külanõukogu (1945–1954)
*Käru külanõukogu (1945–1954)
*Laekvere külanõukogu (1945–1962)
*Muuga külanõukogu (1945–1960)
*Pada külanõukogu (1945–1954)
*Pandivere külanõukogu (1945–1954)
*Pikevere külanõukogu (1945–1954)
*Porkuni külanõukogu (1945–1954)
*Põdrangu külanõukogu (1945–1954)
*Rahkla külanõukogu (1945–1954)
*Rakke külanõukogu (1945–1962)
*Salla külanõukogu (1954–1960)
*Simuna külanõukogu (1945–1962)
*Tammiku külanõukogu (1945–1954)
*Tamsalu külanõukogu (1945–1962)
*Triigi külanõukogu (1945–1960)
*Vajangu külanõukogu (1945–1960)
*Venevere külanõukogu (1945–1960)
*Väike-Maarja külanõukogu (1945–1962)

## Vaata ka
*Väike-Maarja alevik
Türi rajoon

**Türi rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1959.

## Külanõukogud
*Hiiekõnnu külanõukogu (1945–1954)
*Jõeküla külanõukogu (1945–1954)
*Kirna külanõukogu (1945–1954)
*Kolu külanõukogu (1945–1954)
*Käru külanõukogu (1945–1959)
*Laupa külanõukogu (1945–1959)
*Lelle külanõukogu (1954–1959)
*Mäo külanõukogu (1945–1954)
*Oisu külanõukogu (1945–1959)
*Ollepa külanõukogu (1945–1959)
*Piiometsa külanõukogu (1945–1954)
*Türi külanõukogu (1945–1959)
*Villevere külanõukogu (1945–1954)
Kilingi-Nõmme rajoon

**Kilingi-Nõmme rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1959.

Kilingi-Nõmme rajoon moodustati 1950. aasta septembris seoses maakondade likvideerimisega Pärnumaa Häädemeeste, Laiksaare, Orajõe, Saarde, Tali ja Tihemetsa valla maadest. Rajooni keskus asus Kilingi-Nõmme linnas. Rajooni kuulusid algselt Kilingi-Nõmme linn ning Asuja, Jäärja, Kabli, Kamali, Kanaküla, Krundiküla, Massiaru, Orajõe, Rannametsa, Ristiküla, Saarde, Tali, Veelikse ja Väljaküla külanõukogu.

Pärast külanõukogude ühendamisi 1954 juunis jäi Kilingi-Nõmme rajooni 8 külanõukogu: Häädemeeste, Jäärja, Kabli, Kanaküla, Massiaru, Saarde, Tali ja Tihemetsa külanõukogu

1959 veebruaris Kilingi-Nõmme rajoon likvideeriti. Suurem osa selle aladest (Kilingi-Nõmme linn ning Jäärja, Kanaküla, Massiaru, Saarde, Tali ja Tihemetsa külanõukogu) liideti Abja rajooniga. Häädemeeste ja Kabli külanõukogu allutati Pärnu Linna Töörahva Saadikute Nõukogule.

## Viited
Tõrva rajoon

**Tõrva rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s.

See loodi 1950. aastal. Rajooni koosseisu läksid Tõrva linn, Helme vallast Helme, Jõgeveste ja Koorküla külanõukogu, Hummuli vallast Hummuli ja Puide külanõukogu, Põdrala vallast Leebiku ja Riidaja külanõukogu, Vaoküla vallast Holdre ja Taagepera külanõukogu, Tuhalaane vallast Kärstna külanõukogu. Aastatel 1952–1953 oli Tõrva rajoon Pärnu oblasti osa.

1954. aastal vähendati külanõukogude arvu. Tõrva rajooni jäid alles Helme, Hummuli, Koorküla, Kärstna, Riidaja ja Taagepera külanõukogu ning Tõrva linn. 1959. aastal Tõrva rajoon likvideeriti.

## Vaata ka
* Tõrva

## Viited
Bruno Junk

**Bruno Junk** (27. september 1929 Valga – 22. september 1995 Tartu) oli eesti kergejõustiklane, käija.

Ta lõpetas aastal 1948 Tartu Arve- ja Plaanindustehnikumi, õppis seejärel Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonnas, hiljem kaugõppes Tartu Riiklikus Ülikoolis majandust.

## Isiklikku
Tema äi Albert Soosaar oli Hageri ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja, naisevend Enn Soosaar oli tõlkija, mõtleja, arvamusliider, kriitik ja publitsist.

## Tunnustus
*1949 – meistersportlane
*1949 – Eesti NSV riiklik spordipreemia
*1956 – NSVL teeneline meistersportlane
*1957 – Tööpunalipu orden
*1969 – Eesti NSV teeneline sporditegelane
*1970 – audünamolane
*1990 – Kergejõustiku alaliidu juhatuse auliiga
*1994 – Eesti Politsei teeneteplaat
*2009 – tänava nimetamine ja puu istutamine kuulsuste alleele Pukas

## Mälestuse jäädvustamine
2009. aastal 26. septembril nimetas Puka vallavolikogu Puka alevikus ühe tänava Bruno Jungi nimeliseks. Lisaks istutati Puka kuulsuste alleele tema auks tamm.

## Viited

## Välislingid
* 
*Bibliograafia, autor Jaak Valdre "Bruno Junk – komeet käimistaevas" ESTER
Madeira saar

**Madeira saar** on Madeira saarestiku suurim saar.

Saare suurima asula ja halduskeskuse Funchali geograafilised koordinaadid on 32° 39' põhjalaiust ja 16° 55' idapikkust. Saare kõrgeima tipu Pico Ruivo geograafilised koordinaadid on 32° 44' põhjalaiust ja 16° 58' idapikkust.
Negative

**Negative** on meloodilist *hard rock*i mängiv Soome ansambel. Bändi eeskujudeks on teiste seas Hanoi Rocks, Nirvana ja Guns N' Roses.

Bändi asutasid 1997. aastal laulja Jonne Aaron ja trummar Jay Slammer koos koolikaaslastega. 2002. aastal sõlmisid nad lepingu Gbfam Recordsiga. Bändi kuulusid sel ajal lisaks Aaronile ja Slammerile veel kitarristid Larry Love ja Sir Christus ning bassimängija Antti Anatomy. Järgmise aasta suvel liitus bändiga klahvpillimängija Mr. Snack.

2003. aastal anti välja esimene album "War of Love", mis on saavutanud Soomes kuldplaadi staatuse.   Ka bändi järgmised albumid "Sweet & Deceitful" ja "Anorectic" olid edukad ning jõudsid Soome edetabelis esikohale.  

Viies stuudioalbum "Neon" ilmus 2010. aastal ning see salvestati Los Angeleses koos produtsentide Jimmy Westerlundi ja Warren Rikeriga. "Neon" oli esimene Negative'i album, mis anti ühel ajal välja nii Euroopas kui ka Aasias.

2011. aasta maikuus lahkus bändist Larry Love ning tema asemel sai Negative'i uueks kitarristiks Hannu Salmi.

Eestis on Negative esinenud 2006. aastal Rabarockil.

## Koosseis
* Jonne Aaron Liimatainen – laul
* Hannu "Hata" Salmi – kitarr
* Antti "Anatomy" Aatamila – basskitarr
* Janne "Mr. Snack" Kokkonen – klahvpillid
* Janne "Jay Slammer" Heimonen – trummid

### Endised bändiliikmed
* Lauri "Larry Love" Markkula (2000–2011)
* Jukka "Sir Christus" Mikkonen (1997–2008)

## Diskograafia
* *War of Love* (2003)
* *Sweet & Deceitful* (2004)
* *Anorectic* (2006)
* *Karma Killer* (2008)
* *God Likes Your Style* (2009) kogumikalbum
* *Neon* (2010)

## Viited

## Välislingid
* http://www.negative.fi/ngt/ bändi ametlik koduleht
* http://www.myspace.com/negative
Bamba Fall

**Bamba Fall** (sündinud 27. mail 1986, Saint-Louis) on Senegali korvpallur. 

Fall võttis osa 2007. aastal toimunud korvpalli Aafrika meistrivõistlustest, olles Senegali koondise noorim mängija.

Elukutselise karjääri alustas Fall 2009. aastal, kui liitus Iisraeli kõrgeimas liigas mängiva Hapoel Afuliga.

2011. aasta augustis sõlmis Bamba kolmeaastase lepingu BC Kalev/Cramoga.

Hooajal 2017-2018 mängis Bamba korvpallimeeskonnas Tallinna Kalev/TLÜ 

## Välislingid
*Basket.ee
*ESPN (kolledž)
*SMU Kolledž
Saastumus

**Saastumus** (ka **reostusaste**, **saasteaste**, **reostumus**, **reostatus**, **saastatus**) on keskkonna (enamasti õhkkeskkonda silmas pidades) seisund (saastatud olek), mis sõltuvalt saastuse määrast võib omada eri astmeid, tasemeid.

Saastumust ei saa kvantitatiivselt üheselt iseloomustada. Näiteks õhu läbipaistvus ja nähtavus näitavad küll õhus leiduvate saasteainete (nt aerosooli) sisaldust, kuid läbipaistvust ja nähtavust mõjutab tugevasti ka atmosfääris olev vesi. Siiski väljendavad praktikas kasutatavate gaasiliste saasteainete sisalduse summad enam-vähem olulisimate saasteainete koosmõju.

## Viited

## Kirjandus
*Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Ants Kõverjalg

**Ants Kõverjalg** (10. november 1926 Viljandi – 21. juuli 2017) oli eesti pedagoogikateadlane.

Ta lõpetas 1949. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ja 1959. aastal füüsika- ja matemaatikaõpetajana Tallinna Pedagoogilise Instituudi.

Aastatel 1949–1959 töötas ta õpetajana. Aastatel 1959–1972 töötas ta Eesti NSV Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudis ja ühtlasi Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõuna. Aastatel 1972–1990 töötas ta NSV Liidu Kutsepedagoogika TUI Tallinna laboratooriumi juhatajana. 1990. aastast töötas ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis professorina, 1997. aastast emeriitprofessorina. 1993. aastast töötas ta ka Sisekaitseakadeemias professorina.

Lisaks haridusmetoodilistele raamatutele on ta kirjutanud neljaosalise mälestustekogumiku "Valikud elus" (ilmunud 2006–2009).

## Tunnustus
*2006 Kotkaristi V klassi teenetemärk

## Välislingid
*"Väga õnnelik inimene" Elukiri nr 8/2007
Elbewerft Boizenburg

**Elbewerft Boizenburg GmbH** oli kuni 1997. aastani laevatehas Saksamaal Boizenburgis. Tehasel on varem olnud teisi nimesid: aastail 1948–1970 *VVW Elbewerft Boizenburg VEB* ja aastail 1970–1990 *VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau*).

Laevatehases ehitati aastail 1948–1997 laevu kokku rohkem kui 500 000 brt, ehitati ka ujuvkraanasid jm.

## Valik ehitatud laevu
* Klass CBK – väikesed lähisõidu konteinerilaevad
* Klass Vladimir Iljitš – suured jõereisilaevad (1974–1983)
* Klass Dmitri Furmanov – suured jõereisilaevad (1983–1992)


Bundesarchiv Bild 183-J0708-0017-001, Rostock, Fischkutter für Kuba.jpg|Kalalaev Kuuba jaoks
Bundesarchiv Bild 183-J1025-0007-001, Rostock, Überseehafen, Frachter, Schlepper.jpg|Puksiir Rostockis
Теплоход Максим Рыльский.JPG|Jõereisilaevad lumisel Venemaal


## Viited

## Välislingid
* Schiffbaugeschichte in Deutschland (saksa keeles)
Jaan Murde

**Jaan Murde** VR II/3 (kuni 1935. aastani **Jaan Munakson**; 22. november/4. detsember 1892 Pöögle vald – 3. august 1980 Haaslava külanõukogu, Tartu rajoon) oli Vabadussõja veteran (vanemallohvitser, 1919).

Ta teenis Vabadussõjas suurtükipaadil Lembit ja sai Männiku talu Vana-Kuuste vallas. Kolhooside asutamise järel oli ta lühikest aega kolhoosi Leek esimees.
Otto Tammend

**Otto Tammend** (kuni 1936. aastani **Otto Treufeldt**; 3. märts 1882 Jõgeveste vald, Viljandimaa – 1943 Norilsk, Venemaa) oli Vangimajade Talituse direktor.

Ta õppis aastail 1926–1930 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Korporatsioon Rotalia vilistlane.

Ta oli prokurist Peterburi ja Moskva ettevõtetes, võttis osa Esimesest maailmasõjast. Aastail 1918–1919 oli ta Narva linnavalitsuse ja 1919–1920 Posti Peavalitsuse pearaamatupidaja, 1920–1927 Kohtuministeeriumi arveosakonna pearaamatupidaja, 1927–1929 Kohtuministeeriumi majandusjuhataja, 1929–1932 Kohtu- ja siseministeeriumi kantseleidirektor, alates 1932. aastast üldosakonna ja Vangimajade Valitsuse (alates 1938 Vangimajade Talituse) direktor. 

1941. aastal arreteeriti NKVD poolt, suri vangistuses Venemaal.

## Välislingid
*okupatsioon.ee
Elu allikad

**"Elu allikad"** on Mihkel Muti 1988. aastal ilmunud irooniline lühiromaan, mis käsitleb elu Tartu ülikoolis Nõukogude aja lõpul. 

Teos ilmus kõigepealt järjejutuna ajakirjas Vikerkaar, seejärel 1988. aastal raamatus "Kerge meel"  ning kordustrükk 2002. aastal . Juba ajakirjas ilmumise järel sai "Elu allikad" ülimalt populaarseks. 

Romaani peategelased on maalt pärit naiivsevõitu üliõpilased Tuuli Botik ja Arved Mahtra ning nende paheline kursuseõde, dekadentliku linnaelu kehastus Polizia Braun. Maalt pärinevat elujõudu sümboliseerib Mahtrale kodust kaasa antud seasink, mis teose lõpus hallitama läheb. 

Teos on pikem versioon ajalehe Sirp ja Vasar 1976. aasta 45.–48. numbris Jussup Mirza Frankenšteini nime all ilmunud üliõpilaste elust rääkivast lühijutust "Tsehh ja tühermaa" kus Polizia Brauni nimelise tegelase nimeks on Helen Elbrus. 

## Retseptsioon
""Elu allikad", mille asetaksin kõhklemata (ja lühimahule vaatamata) eesti kirjanduse tippteoste hulka, on parajalt tempereeritud, väga kujundlikult orkestreeritud, piisavalt tempokas ja algusest peale läbi selgete karakterite kaasaimev," kirjeldab teost kriitik Paavo Matsin. "Kolmest peategelasest esindab naabobsust selgesti Polizia Braun ja vastandlikku pööbellikku-barakilikku suhtumist (asi on kaunis tabamatu, ma ei ole kindel, kas need on siin kõige paremad sõnad, võib-olla peaks kirjutama "nõukogulikku-leplikku" või "talupoeglikkusingilikku", midagi sellist, keeruline öelda) Arved Mahtra ja Tuuli Botik. Nende kolme kaudu on Mutt tabanud väga hästi mingit kaunis raskesti sõnastatavat Tartus kohati hõljuvat ülikooli vaimu, selle eufoorsust ja paratamatut kaduvust."

"Keegi ei taha eriti uskuda, et minule on selle raamatu tolleaegne menu täiesti mõistetamatu," on Mutt ise nentinud. "Ma ei usu, et teised minu tegelased oleksid tänapäeva noorte inimeste seas nii tuntud kui Polizia Braun või Tuuli Botik. Need nimed on tuntud, kuigi isegi ei teata, mis nad on või kes nad on. Mina muidugi irvitan. See on hirmus, kui paroodiat hakatakse võtma kui meistriteost."

## Viited

## Välislingid
*Paavo Matsin "Naabob Mutt". Sirp, 28. jaanuar 2011
*"Paroodiast meistriteos". Äripäev, 2. august 2002
Kapsapea (multifilm)

**"Kapsapea"** on Oskar Lutsu näidendite "Kapsapea" ja "Kalevi kojutulek" ainetel valminud animafilm, mille režissööriks on Riho Unt.

1993. aastal valminud animafilmis on Lutsu näidendi tegevus toodud tänapäeva. Samaks on jäänud siiski põhiline tegevusliin, taluperemees Saamuel Pliuhkami soov saada endale au ja kuulsus lesknaise Krõõda hiigelsuure kapsapea eest. Triloogia järgesid "Tagasi Euroopasse" (1997) ja "Saamueli internet" (2000) ühendab Lutsu loominguga peategelane – jäärapäine taluperemees Saamuel Pliuhkam. Kõik kolm filmi on ümarnukkfilmid.  

## Sünopsis
Oskar Lutsu näidendite “Kapsapea” ja “Kalevi kojutulek” ainetel loodud nukufilm-paroodia, kus lisaks näidenditest tuntud tegelastele on saunanaise kapsapea himustajaid nii Ameerikast, Hiinast kui ka Nõukogude Venemaalt. Ehtfilmilike tagaajamiste ja seikluste taustal leiab aset noorte *love story*. Filmi lõputiitreid saadab katke Artur Kapi laulust “Üles, üles hellad vennad”.

## Auhinnad
1993 – Eesti Kultuurifondi aastapreemia 

1994 – Curtas Vila do Conde - International Film Festival (Portugal). Žürii auhind

1994 – Eesti Vabariigi riiklik kultuuripreemia (Eesti), 1994

1994 – Tampere Film Festival (Soome). Diplom

## Viited
Gustav Kromel

**Gustav Karl Kromel** VR I/3 (28. veebruar 1887 Loodna, Luiste vald, Läänemaa – juuni 1942 Tšebarkul, Tšeljabinski oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonel) ja kohtunik.

Ta lõpetas 1923. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, EÜS Põhjala vilistlane.

Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. Aastail 1926–1935 oli ta Sõjaringkonnakohtu esimees ja 1935–1940 Kohtukoja liige. 

1940. aastal ta arreteeriti NKVD poolt. Suri vangilaagris. 

## Tunnustus
*Vabadusristi I liigi 3. järk

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Norman Borlaug

**Norman Ernest Borlaug** (25. märts 1914 Cresco, Iowa – 12. september 2009 Dallas, Texas) oli USA agronoom. 1970. aastal sai ta Nobeli rahuauhinna maailmas näljahäda vähendamise eest.

Borlaug kaitses doktoriväitekirja taimepatoloogia ja geneetika alal 1942. aastal Minnesota ülikoolis. Aastatel 1944–1979 töötas ta rahvusvahelise maisi- ja nisuaretuskeskuse juhatajana Mehhikos. Ta aretas saagikaid lühikõrrelisi teraviljasorte, mis 1960. aastatel panid arengumaades aluse nn rohelisele revolutsioonile, mille "isaks" teda on nimetatud.

Ta kuulus Minnesota Ülikooli maadlusmeeskonda ja korraldas maadluse propageerimiseks näidismatše.

## Tunnustus
*1977 – USA presidendi vabadusmedal
*1987 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*2006 – USA Kongressi kuldmedal

Ta on saanud ka India kõrge tsiviilautasu Padma Vibhushan.

## Viited

## Välislingid
*Suri Nobeli rahupreemia laureaat Norman Borlaug. Postimees, 13. september 2009
*Heiki Suurkask, Lahkus Norman Borlaug – Nobeliga ehitud inimsoo unustatud heategija. Eesti Päevaleht, 14. september 2009
Leonid Sobolev (jõelaev)

**Leonid Sobolev** (vene keeles *Леонид Соболев*) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302 *esimene seeria*) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases Saksamaal 1985. aastal. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff 129 meetrit, moderniseeritud, laev sai nime vene kirjaniku Leonid Sobolevi auks.

Kiil pandi laevale tehasenumbriga 383 VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases ning laev anti Gorkis asuvale Volga Laevakompaniile (ОАО СК "Волжское пароходство) üle 1985. aastal. Riigiettevõte Volga Laevakompanii ja hiljem eraettevõte OAO SK Volga Laevakompanii käitasid jõelaeva Leonid Sobolev Volgal, Kamal ja Neeval välismaa turistide heaks. 2012. aastal kavandati teha segakruiise (venemaalased koos välismaalastega): kaldal väiksete rühmade kaupa vene keeles, pardal aga võõrkeeles (mitte vene keeles). Leonid Sobolevi kapten (seisuga 2012) on Mihhail Grušin.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Laev Vodohodi kodulehel (vene keeles)
* Laev infofloti kodulehel (vene keeles)
* Teatmik, projekt 302 (vene keeles)
Johannes Pirn

**Johannes Pirn** (1. detsember 1895 Eristvere, Jõgeva vald, Tartumaa – 7. august 1973 Fort Lee, Bergen, New Jersey, USA) oli Eesti kohtunik.

Ta õppis aastail 1917–1918 Tartu Ülikooli arsti- ja 1921–1925 (lõpetas) õigusteaduskonnas, korporatsiooni Fraternitas Estica vilistlane.

Johannes Pirn osales Vabadussõjas, oli 1921–1923 Tartu-Võru Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1923–1924 Lüganuse jaoskonnakohtunik, 1924–1925 Narva 1. jaoskonnakohtunik, 1925–1928 Tartu 1. jaoskonnakohtunik, 1928–1934 Tartu-Võru Rahukogu liige, 1934–1939 Viljandi Ringkonnakohtu abiesimees, 1939–1940 Kohtukoja tsiviilosakonna liige. 1943. aastal oli ta Tallinna Ringkonnakohtu esimees. 

Ta põgenes 1944. aastal Saksamaale, kust siirdus hiljem Lõuna-Aafrikasse, suri USA-s.

Abikaasa oli Ülenurme mõisa omaniku Peeter Muna tütar Hella Muna (1908–1996), poeg tehnikateadlane Rein Pirn (sündinud 1932).

## Kirjandus
*T. K. Eesti kohtunik fotograafina Lõuna Aafrikas. Teataja, 18. aprill 1954, nr. 8, lk. 3.

## Välislingid
*Album Academicum
*geni.com
Juhan Laugis (kohtunik)

**Juhan Laugis** (19. aprill 1896 Pajusi vald, Viljandimaa – 9. aprill 1971 Tallinn) oli Eesti kohtunik.

Ta õppis aastail 1920–1923 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Juhan Laugis osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, oli 1921–1924 Viljandi-Pärnu Rahukogu ametnik. Võru 3. jaoskonnakohtunik, hiljem Tallinna Ringkonnakohtu liige. 

Oli 1941–1945 Punaarmees.
Aleksander Mägi

**Aleksander Mägi** (12. jaanuar 1895 Tallinn – 7.veebruar 1943) oli Eesti kohtunik.

Ta õppis Peterburi ülikooli õigusteaduskonnas 1915–1916 ja Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas 1920–1923 (lõpetas).

Aleksander Mägi osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas Sõjaministeeriumi ja 2. Kindluse-raskesuurtükiväedivisjoni koosseisus (leitnant, 1919), aastail 1923–1928 Tallinna-Haapsalu Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1928–1940 Tallinna Ringkonnakohtu 1. jaoskonna abiprokurör ja 1940. aastal Tallinna Ringkonnakohtu liige, 1942. a. selle kriminaalosakonna esimees, Suri 1943  Tallinnas.
Johann Theodor Kurs

**Johann Theodor Kurs** (22. aprill 1888 Tartu – 7. detsember 1969 Toronto) oli Eesti kohtunik.

Ta õppis aastail 1916–1918 ja 1920–1922 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Johann Theodor Kurs oli aastail 1922–1923 Viljandi-Pärnu Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1923 Pärnu 3. jaoskonna, 1923–1925 Tallinna 1. jaoskonna kohtu-uurija, alates 1926. aastast Tallinna Ringkonnakohtu liige. 

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, siirdus sealt edasi Kanadasse.
Heinrich Maru

**Heinrich August Maru** (21. mai 1897 Abja vald, Pärnumaa – 14. aprill 1983 Hindsdale, Illinois) oli Eesti kohtunik.

Ta õppis aastail 1921–1925 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Heinrich Maru oli aastail 1925–1927 Tartu-Võru Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1927–1931 Petseri 2. jaoskonna kohtu-uurija, 1931–1934 Petseri 3. jaoskonnakohtunik, 1934–1936 Tartu 2. jaoskonnakohtunik, alates 1937. aastast Tallinna Ringkonnakohtu liige. 

1941. aastal oli ta Eesti NSV Ülemkohtu liige. 

Ta põgenes 1944. aastal Saksamaale, kust siirdus 1949. aastal USA-sse.
Aksel Helmut Palgi

**Aksel Helmut Palgi** (31. jaanuar 1902 Küti vald, Virumaa – 14. september 1986 Sydney) oli Eesti kohtunik.

Ta õppis aastail 1922–1927 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Korporatsioon Sakala vilistlane.

Aksel Helmut Palgi osales Vabadussõjas, oli 1923–1933 Tallinna-Haapsalu Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1933–1934 Tartu ringkonnakohtu Petseri 2., 1934–1938 Tallinna Ringkonnakohtu Tallinna 4. ja 1. jaoskonnakohtunik. Alates 1938. aastast oli ta Tallinna Ringkonnakohtu liige, 1941. aastal Eesti NSV Ülemkohtu liige. 

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, siirdus edasi Austraaliasse.
Hans Luiga

**Hans Luiga** VR I/3 (21. märts 1871 Sultsi talu, Ropka vald, Tartumaa – 2. märts 1936 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Peeter Golubov

**Peeter Golubov** (8. jaanuar 1869 Oudova, Venemaa – 31. juuli 1936 Tartu) oli Eesti arst ja sõjaväelane (kolonel).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Rudolf Kjellén

**Johan Rudolf Kjellén** (13. juuni 1864, Torsö – 14. november 1922, Uppsala) oli rootsi sotsiaalteadlane.

Tema poolt kasutusele võetud on terminid geopoliitika (1916) ja biopoliitika. Ta pidas oluliseks autarkiat.

## Teosed eesti keeles
*Kjellén, Rudolf 1940. *Riik kui eluvorm*. (Toimetanud ja eessõna kirjutanud Edgar Kant, tõlkinud M. Kuldkepp.) Tallinn: Kirjastus-osaühing "Kultuurkoondis".
August Jõgi

**August Jõgi** (13. märts 1891 Lohusuu, Tartumaa – 5. november 1944 Gdynia) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Augustin Verlin

**Augustin Verlin** (22. september 1898 Kuressaare – 9. aprill 1942 Suhhobezvodnoje, Gorki oblast, Venemaa, NSV Liit) oli Eesti kohtunik.

Ta lõpetas 1919. aastal Saaremaa Eesti Segagümnaasiumi ja õppis seejärel 1919. aastal Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas ja aastail 1920–1924 (lõpetas) õigusteaduskonnas.

Augustin Verlin oli 1924–1929 Tallinna-Haapsalu Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1929–1932 Kuressaare kinnistusjaoskonnas 1917. aastal hävitatud kinnistusraamatute ja registrite jaluleaseadmiseks asutatud erikomisjoni  alaline liige, alates 1932. aastast Saaremaa 2. jaoskonnakohtunik. 

14. juunil 1941 arreteeriti ta Kuressaares NKVD poolt, § 58-13. Suri vangistuses. 

## Viited

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Selena Gomez & the Scene

**Selena Gomez & the Scene** on USA popbänd, mis loodi 2008. aastal Hollywoodis. 

Bändi asutas Selena Gomez, kes on ühtlasi ka ansambli laulja. Teisteks liikmeteks on kitarrist Ethan Roberts, bassimees Joey Clement, trummar Greg Garman ja klahvpillimängija Dane Forrest.

Bändil on 2008. aastast sõlmitud plaadileping Hollywood Recordsiga.

Selena Gomez & the Scene on välja andnud kolm stuudioalbumit:
*"Kiss & Tell" (2009)
*"A Year Without Rain" (2010)
*"When the Sun Goes Down" (2011)
Gian Giacomo Trivulzio

**Gian Giacomo Trivulzio** (1440 Milano – 5. detsember 1518 Arpajon) oli 15. sajandi lõpu ja 16. sajandi alguse Itaalia sõdades osalenud Itaalia sõjaväelane ja poliitik. 

Trivulzio osales 1495. aasta 6. juulil Fornovo lahingus Venezia liiga vastu. Ta nimetati 29. septembril 1499 Prantsuse marssaliks. 1509. aasta 14. mail osales ta Agnadello lahingus prantslaste poolel veneetslaste vastu. Alistas 1515. aastal šveitslased Marignano lahingus. Kaitses 1516. aastal edukalt Milanot keiser Maximilian I rünnakute eest.
Valter Taremaa

**Valter Taremaa** (enne eestistamist **Valther Oskar Johann Treumann**; 17. oktoober 1901 Tallinn – 5. mai 1956 Geesthacht, Schleswig-Holstein, Saksamaa) oli Eesti kohtunik.

Ta lõpetas aastal 1923 Tallinna Poeglaste Gümnaasiumi. Ta õppis aastail 1923–1929 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Valter Taremaa oli aastail 1929–1944 kohtuameti kandidaat, notari abi ja kohtunik. 

1944. aastal põgenes ta Saksamaale.

## Viited

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944