open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1069

**1069. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad - **[[1060. aastad]]** - 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 

Aastad: 1064 1065 1066 1067 1068 - 1069 - 1070 1071 1072 1073 1074
----

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Ibn Hazm, moslemi filosoof ja teoloog
Müüsleri

**Müüsleri** on küla Järva maakonnas Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda.

Müüslerit läbib Mäeküla–Koeru–Kapu maantee, mis ühendab Tallinna–Tartu maanteed (Mäekülast ära pöörata) ja Piibe maanteed (Kapu ristist Koeru poole pöörata). Müüsleri kaugus kummastki maanteest on pisut üle 10 km.

2000. aastal elas külas 141 inimest. Müüsleri küla kohta esimesed teated pärinevad 1564. aastast, mil küla kandis nime Seinall. 17. sajandi esimesel poolel rajatud mõis kandis Seinigali nime. Eestikeelne nimi Müüsleri tekkis 17. sajandi teisel poolel.

Küla piires on Müüsleri lahingu mälestussammas, park, Kilplala ja neli kivikalmet. 1999. aastast tegutseb Müüsleri Küla Selts.

Müüsleri vald asus Peetri kihelkonnas Järvamaal Eestimaa kubermangus.


Müüsleri mälestusmärk.jpeg|Müüsleri lahingu mälestussammas
Kilplala1.jpg|Kilplala teemapark
Müüsleri bussipeatus 2024.jpg|Müüsleri bussipeatus


## Vaata ka
*Müüsleri mõis
*Neeva kanal

## Viited
1066

**1066. aasta** oli 11. sajandi 66. aasta.

## Sündmused maailmas
* 6. jaanuar – Harold Godwinson krooniti viimase anglosaksi kuningana enne Normannide vallutust Inglismaa kuningaks.
* 20. september – Norra kuningas Harald III ja tema Inglismaa liitlane Tostig Godwinson võitsid Yorki lähedal toimunud Fulfordi lahingus põhjapoolsete krahvide väge.
* 25. september – Inglise kuningas Harold Godwinson lõi Stamford Bridge'i lahingus Yorkshire'is Norra kuninga Harald III vägesid.
* 28. september – William Vallutaja ja tema juhitud umbes 600 laevast koosnenud laevastik maabus Inglismaa lõunarannikul, millega algas normannide sissetung Inglismaale.
* 14. oktoober – Normannide vägi eesotsas William Vallutajaga lõi Hastingsi lahingus inglaste vägesid. Inglaste kuningas Harold II tapeti.
* 25. detsember – William Vallutaja krooniti Westminster Abbeys Inglismaa kuningaks.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 4. jaanuar – Edward Usutunnistaja, Inglismaa kuningas
* 25. september – Harald III, Norra kuningas
* 14. oktoober – Harold II, Inglismaa kuningas
* Johannes Scotus, Mecklenburgi piiskop
1054

**1054. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad - **[[1050. aastad]]** - 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad

Aastad: 1049 1050 1051 1052 1053 - 1054 - 1055 1056 1057 1058 1059

----

## Sündmused maailmas
* Kristlik kirik jagunes idapoolseks õigeusu  ja läänepoolseks katoliku kirikuks (suur kirikulõhe).

## Sündinud
* ...

## Surnud

* Jaroslav Tark, Kiievi suurvürst
* Leo IX, paavst
1056

**1056. aasta** (**MLVI**) oli 11. sajandi 56. aasta.

## Sündmused maailmas
* 31. august – Bütsantsi keiser ja Makedoonia dünastia viimane valitseja Theodora suri lühikese haiguse järel 18 kuud pärast ainuvalitsejaks tõusmist. Pärast teda sai valitsejaks Michael VI.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* 31. august – Theodora, Bütsantsi keisrinna
* Heinrich III, Saksa-Rooma keiser
1058

**1058. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad - **[[1050. aastad]]** - 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad

Aastad: 1053 1054 1055 1056 1057 - 1058 - 1059 1060 
1061 1062 1063
----

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Lulach Lihtsameelne, Šotimaa kuningas
* 29. märts – Stephanus IX, paavst
* 28. november – Kazimierz I, Poola monarh
Laimjala Kool

**Laimjala Kool** on koolieelne lasteasutus ja põhikool Saaremaa vallas Kahtla külas Orissaare-Kuressaare maantee 20. kilomeetril. 

Kooli ajalugu loetakse alates 1836. aastast. Juba teist sajandit on kooli asukohaks Laimjala Vassilius Suure kiriku kõrval olev maa-ala. 1924. aastast töötas kool 6-klassilisena ning sai aastate jooksul klasse juurde, kuni 1988. aastal avati 9. klass ning 1992. aastal sai kooli nimeks Kahtla Põhikool. Lasteaiaga ühendati kool 2006. aastal. 2023. aastal organiseeriti kooliosa ümber 4-klassiliseks ning õppeasutus sai uue nime – **Laimjala Kool**.

2000. aastal õppis koolis 138 õpilast, 2010. aastal 37 ja 2023. aastal kooliosas 4 last.

Koolis tegutsevad kodutütarde ja noorkotkaste klubi. 

## Vilistlasi
* Henno Käo
* Debora Vaarandi
* Selma Teesalu
* Jaan Õispuu

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Kapitoolium (Washington)

**Ameerika Ühendriikide Kapitoolium** (inglise keeles *United States Capitol*) on kõige peamine USA kapitoolium, kus käivad koos istungitel nii USA Senat kui ka Esindajatekoda. Selles parlamendihoones on töökabinet USA asepresidendil, kes juhib Senati ja ka Kongressi (mõlema koja ühisistungi) tööd. Samuti on seal kabinet Enamuse liidril (*Majority Leader*) ehk isikul, kelle partei saab enamuse Esindajatekojas ning määratakse või valitakse partei poolt Esindajatekoja esimeheks. 

Hoone on ajaloolise väärtusega ja on kaitse all ajaloomälestiste kaitse seaduse alusel. Kunagi asus seal ka kongressi raamatukogu, mis tänapäeval asub kolmes eraldi hoones Kapitooliumi idaosas. *Kapitooliumi hoone* on avatud külastajatele, kes võivad jälgida avatud istungeid ning tutvuda hoones olevate kunstiväärtustega.

Kapitoolium on ka koondnimetus Kongressi kompleksi kohta, mis sisaldab 7 põhihoonet (1 Kongressi, 3 Senati ja 3 Esindajatekoja hoonet), Ülemkohtu hoone, 3 raamatukoguhoonet, botaanikaaia hoone ja hulgaliselt abihooneid. Enamik asub Kapitooliumi künkal, osa selle lähistel, kuid osa abihoonetest asub ka väljaspool Washingtoni.

Kapitoolium või Kapitooliumi küngas on ka eraldi piiritletud ala Washingtonis, kus asuvad Kongressi 7 põhihoonet. Neid hooneid seob metroo, avariitunnelid ning kütte- ja elektrisüsteem ekstreemolukordadeks. Samuti asuvad neis hoonetes kohvikud, restoranid ja külalistetoad, mis võimaldavad töötajatel majast mitte lahkuda mitme ööpäeva jooksul.

## Kapitooliumi künka hooned
**Supreme Court Building* – Ülemkohtu hoone
**Judiciary Building* – Ülemkohtu abihoone, arhiivid ja lisateenindus
**Jefferson Building* – Kongressi raamatukogu
**Adams Building* – Kongressi raamatukogu
**Madison Building* – Kongressi raamatukogu
**O'Neill Building* – Kongressi abihoone (tehnilised abiteenistused, kontorid)
**Ford Building* – Kongressi abihoone (trükikoda, abiteenistused)
**Capitol Police Building* – Kapitooliumi politseiüksuse hoone
**Botanic Garden Conservatory* (2 hoonet) – Kapitooliumi aednik, väliskujundus

## Külastuskeskus
Külastuskeskus ehk *Visitor Center* on aastatel 2000–2008 ehitatud maa-alune turistidele ja külastajatele mõeldud kompleks Kapitooliumi hoone idapoolses pargis. Kompleksis on muuseum, mis kajastab Kapitooliumi ja USA rahvaesinduse ajalugu, ning ruumid, mis tagavad külastajate turvakontrolli enne Kapitooliumi kompleksi sisenemist. Samuti on seal kohvikud ja muud tarberuumid külastajatele ja teenindavale personalile.

## Ülemkohus

**Ameerika Ühendriikide Ülemkohus** on kõrgeim õigusinstants, kuhu riigi kodanikud võivad pöörduda. Aastatel 1879–1935 asus ülemkohus Kongressi hoones ehk Kapitooliumi hoones. Alates 1935. aastast on Ülemkohtul oma hoone Kapitooliumi künkal. Ülemkohus koosneb 9 kohtunikust: 1 ülemkohtunik (*Chief Justice*) ja 8 lisakohtunikku (*Associated Justices*). Alates 2005. aastast on USA ülemkohtunik John G. Roberts Jr. 

## Vaata ka
* Ameerika Ühendriikide Kongress
* Ameerika Ühendriikide osariikide kapitooliumid

## Välislingid

*Kapitooliumi hoonest ''The Architect of the Capitol''i kodulehel (*inglise keeles*)
*Kongressi Botaanikum
*Kongressi metroo
*USA Kapitooliumi skeem
Esindajatekoda

**Esindajatekoda** on mitmes riigis seadusandliku esindusorgani (parlamendi) või selle alamkoja nimetus. Esindajatekojaks nimetatakse ka mõne föderatsiooni subjekti ja autonoomse territooriumi parlamendi alamkoda.

Esindajatekoja toimimispõhimõtted on riigiti erinevad, sõltudes sellest, kas tegemist on parlamentaarse või presidentaalse riigiga. Esindajatekoja funktsioonid sõltuvad ka sellest, kas tegemist on ühekojalise parlamendiga või kahekojalise parlamendi alamkojaga.

## Esindajatekodade loend

### Ühekojaline parlament

*Küprose Esindajatekoda
*Malta Esindajatekoda
*Sierra Leone Esindajatekoda
*Uus-Meremaa Esindajatekoda

### Parlamendi alamkoda

#### Riigi parlamendi alamkoda

*Ameerika Ühendriikide Esindajatekoda
*Antigua ja Barbuda Esindajatekoda
*Belize'i Esindajatekoda
*Birma Esindajatekoda
*Bosnia ja Hertsegoviina Esindajatekoda
*Colombia Esindajatekoda
*Egiptuse Esindajatekoda
*Etioopia Rahvaesindajate Koda
*Filipiinide Esindajatekoda
*Grenada Esindajatekoda
*Hollandi Esindajatekoda
*Iirimaa Esindajatekoda
*Jaapani Esindajatekoda
*Jamaica Esindajatekoda
*Jeemeni Esindajatekoda
*Libeeria Esindajatekoda
*Esindajatekoda ehk Dewan Rakyat (Malaisia)
*Nepali Esindajatekoda
*Nigeeria Esindajatekoda
*Tai Esindajatekoda
*Trinidadi ja Tobago Esindajatekoda
*Valgevene Esindajatekoda

#### Muu parlamendi alamkoda

*Ameerika Ühendriikide osariikide parlamentide alamkojad (välja arvatud California, Lääne-Virginia, Maryland, Nebraska, Nevada, New Jersey, New York, Virginia ja Wisconsin)
*Berliini Esindajatekoda (Saksamaa)
*Puerto Rico Esindajatekoda (Ameerika Ühendriigid)
*Sansibari Esindajatekoda (Tansaania)
*Somaalimaa Esindajatekoda (Somaalia)
Valimisringkond

**Valimisringkond** on piirkond, mille määratlemisel võetakse aluseks rahvaloendusel saadud andmeid elanikkonna jaotumisest etnilistel, administratiivsetel ja muudel alustel. *Valimisringkonnad* moodustatakse parlamendi, kohaliku omavalitsuse liikmete või teiste poliitiliste ametikohtade täitmiseks vajaliku isiku või isikute valimiseks. Eestis Vabariigi Riigikogu valimistel jaguneb riigi territoorium 12-ks ringkonnaks.

## Eesti valimisringkonnad

## Vaata ka
*Mandaat
*Kvoot
*Valimiskünnis

## Viited
Senaator

**Senaator** on isik, kes on valitud valijaskonna poolt senatisse. Mõningad poliitilised vormid lubavad ka senaatori määramist teatud kriteeriumite alusel. Ajaloost on teada ka juhtumeid, kus monarhilise riigikorra puhul määras senaatoreid kuningas.
Rahvaloendus

**Rahvaloendus** on süstemaatiline andmete kogumine riigi või mingi kindlapiirilise maa-ala elanike arvu, jaotumuse ja muu sellise kohta. Rahvaloenduse läbiviimiseks kasutatakse selleks ette valmistatud isikuid ja metoodikat.

Rahvaloendus korraldatakse elanike arvu, soo, rahvuse, paiknemise, majandusliku ja sotsiaalse jaotumuse ning muude demograafiaandmete väljaselgitamiseks. Rahvaloenduse protsess koosneb andmete kavakindlast kogumisest, analüüsimisest, üldistamisest ja avalikustamisest. Eestis on rahvaloenduse põhikorraldajaks vastavalt riikliku statistika seadusele Statistikaamet.

## Vaata ka
* Rahva ja eluruumide loendus
* Eestimaa rahvaloenduste loend
* Eesti 2011. aasta rahvaloendus

## Välislingid

* Riikliku statistika seadus
* Rahva ja eluruumide loendus 2011
* Rahvaloendustest Eestis Statistikaameti kodulehel
Kapitoolium

**Kapitoolium** (ladina keeles *mons Capitolinus* ehk *Capitolium*) oli üks Rooma seitsmest künkast, millel asus sama nime kandnud kindlus, Rooma usuline ja poliitiline keskus. Sõna tuleneb ladina sõnast *caput*, mis tähendab pead (sellele osutab ka itaaliakeelne *capo*), ja tähendusülekandes millegi ülaosa või midagi pealmist, ülimat.

Kapitoolium asub Tevere jõe vasakul kaldal Tiberi saare kõrval. See küündib merepinnast 42 m kõrgusele.

Kapitoolium koosnes kahest kõrgendikust: päris Kapitooliumist ja linnusest. Linnuse laskis ehitada Tarquinius Priscus.

Kapitoolium asub Rooma keskmest, esimesena asustatud künkast Palatiunusest, kus asusid keisrilossid, loodes. Rooma küngastest jäid suhteliselt lähedale, kirdesse veel Kvirinaal ja Viminalis.

Vanas Roomas asusid Kapitooliumist läänes Marcelluse teater, Octavia portikus ja Flaminiuse tsirkus. Loodesse jäid Isise ja Serapise tempel ning hääletushall. Põhjas asus Agrippa väljak. Kirdejalamil asus Traianuse foorum, idajalamil Augustuse, Caesari, Rooma ja Vespasianuse foorum. Kagusse jäi Velabrum, linnaosa, kus müüdi hõrgutisi.

Rooma vabariigi legendaarsel algajal olevat Kapitooliumil asunud Jupiterile, Junole ja Minervale ehitatud tempel (*templum Jovis Capitolini*). Templi juurde künkale sõitsid triumfeerivad väejuhid. Kapitooliumil asus aastast 269 eKr Juno Moneta tempel, mille lähedal asus mündikoda. Kapitooliumil, väljaspool linnust asusid riigiarhiiv (*tabularium*) ja ülikute villad.

Kapitooliumi ehitisi hävitasid tulekahjud, samuti Alarichi (410) ja Geiserichi (455) korraldatud rüüstamine.

Tänapäeval asub Kapitooliumil Michelangelo projekteeritud Kapitooliumi väljak (itaalia keeles *Piazza del Campidoglio*), Senaatorite palee ja teisi ehitisi.

Kapitoolium on Itaalia kilomeetripostide nullpunktiks.

Juba antiikajal, hiljem ka klassitsismiajastul nimetati Rooma Kapitooliumi järgi mitmeid hooneid ja linnakeskusi kapitooliumideks, eeskätt Lääne-Rooma riigi alal ja kolooniais, kuid ka näiteks USA-s, kus peamine kapitoolium asub pealinnas Washingtonis.

Olümpiamängude eeskujul algatas Domitianus 86. aastal Kapitooliumi mängud, mis olid iga nelja aasta tagant korraldatavad muusika- ja spordivõistlused (võisteldi ka ratsutamises). Kapitooliumi mängude võitjaid autasustati tammepärjaga. Kapitooliumi mänge korraldati kuni 4. sajandini.

## Viited
Avarii

**Avarii** on olukord, kus asjade ja sündmuste käik on muutunud seoses isikute või mehhanismide ebaadekvaatse toime tulemusel ohtlikuks enda ning teiste isikute elule, tervisele või materiaalsetele väärtustele. Näiteks kui sõiduk põrkab liikluses kokku teise sõidukiga ja mõlemad saavad kahjustada ning sõidukis olevad inimesed vigastada.

Erinevaid avariisid:
* gaasiavarii
* laevaavarii ehk mereavarii 
* lennuõnnetus
* liiklusõnnetus
* veeavarii
*autoavarii

## Viited
Kohvik

**Kohvik** (varem *kohvimaja*) on toitlustusasutus, mille toiduvalikus on kohv, pagari- ja kondiitritooted, sageli ka tee ja võileivad.

## Kohvimajade ajalugu
Algselt olid kohvikud kohad, kus inimesed käisid koos kohvi joomas ning suhtlemas ja uudiseid vahetamas. Euroopa vanimateks peetakse Viini ja Pariisi kohvimajasid: Viini esimese kohvimaja avas armeenlane Johannes Theodat 1685. aastal, Pariisi vanim tegutsev kohvimaja on 1686. aastal avatud Café Procope aadressil 13 Rue Ancienne Comédie. Populaarseks muutusid kohvimajad 1800. aastatel Viinis, kus nendes pakuti algul ainult kohvi ja šokolaadi. Hiljem on kohvikute traditsioon arenenud ning pakutav joogi- ja toiduvalik laienenud. Nii pakutakse tänapäeval paljudes kohvikutes ka alkohoolseid jooke (eriti Lõuna-Euroopas) ja sooja toitu.

## Euroopa ja Ameerika kohvikud
Kohvikutraditsioonid varieeruvad eri maades suuresti, nagu ka kohvikute nimetused. Suurbritannias ja Iirimaal tehakse mõningal määral vahet *café*, mis on Mandri-Euroopa mõistes kohvik, ning *cafe* vahel, mis sarnaneb pigem sööklaga. Hollandis on *koffiehuis* traditsiooniline kohvik, *coffee shop* seevastu müüb kanepit ja hašišit ning enamasti pole neil luba müüa alkoholi. Prantsusmaal töötavad kohvikud sageli päeval restoranidena, pakkudes lõunatamisvõimalust, ja õhtul baaridena. Euroopa kohvikutes on tihtipeale lauad ja toolid ka kohvikuesisel tänaval, Ameerikas kohtab seda kommet harvemini.

## Tähelepanuväärsed kohvikud Eestis

Eesti ajaloolistest kohvikutest on tuntud olnud näiteks Nikolai Kultasele kuulunud Kultas Tallinnas Vabaduse platsil (hilisem Moskva ja Kultas), Kolme Koopa Kohvik (Ko-Ko-Ko, hilisem õllerestoran Humal) ja Tartu Ülikooli õppejõudude meeliskohvik Werner Tartus.

## Vaata ka
*Jäätisekohvik
*Kohvikute päev
*Kohvipaus

## Välislingid

* Andres Klemet "Tallinna vanad kohvikud" Kultuur ja Elu 3-4/2009
* Maimu Berg "Lugu, mille pühendan kohvikuvanameestele" EPL, 6. juuni 2009
* Toomas Haug, "Kohvijoomine ja kohviku loomine. Sõnaloolisi tähelepanekuid Madis Kõivu jälgedes" – Looming 2009, nr 6, lk 817–831; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
Lea Armväärt

**Lea Armväärt** (sündinud 17. septembril 1975 Tallinnas) on eesti skulptor. 

Lea Armväärt on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia skulptuuri erialal (1997). 

Aastal 1998 täiendas ta end kaheksa kuud Tais Bangkoki Silpakorni ülikoolis. Seal õppis ta kunstiajalugu ja maalikunsti. 

Lea Armväärt on illustreerinud Fred Jüssi raamatu "Räägi mulle rebasest", mille andis välja kirjastus Koolibri 2006. aastal.

## Välislingid
*
* 
* 
* 30. juuli 2007
* Maris Tamm. Paistu rahvas keerutas jalga esimesel rahvatantsupeol. Sakala, 29. juuli 2008
* Armväärt Lea (vene keeles)
Restoran

**Restoran** (prantsuse sõnast *restaurant*) on toitlustusasutus, mis pakub inimestele raha eest toitu ja jooke. Üldjuhul süüakse ja juuakse restoranis koha peal, kuid mõned restoranid müüvad toitu ka kaasa või pakuvad kojutoomisteenust. Restoranide väljanägemine, teenindus ja menüü varieerub suuresti.

Eesti keeles nimetatakse restoraniks traditsiooniliselt kõrgema klassi söögikohti, mis on keskmisest kallimad ning kus lauda istunud külastajaid teenindab kelner. Inglise keele mõjul on uuemal ajal levinud ka mõiste "kiirtoidurestoran" (või "hamburgerirestoran"), mis klassikalises mõttes restoranide hulka ei kuulu.

Ehkki tasulisi söögikohti oli juba antiikajal, olid need enamjaolt mõeldud reisijatele ning kohalikud sõid neis harva. Tänapäeva restoranid on mõeldud külastajatele, kes tellivad menüüs pakutavast valikust toite, mis spetsiaalselt neile valmistatakse. Uusaegsed restoranid said alguse 18. sajandi Prantsusmaal, ehkki need põhinesid varasemal toitlustustraditsioonil.

Tihti spetsialiseeruvad restoranid kindlatele toidutüüpidele, rahvusköökidele või mõnele teemale. Näiteks on olemas kalarestoranid ja taimetoidurestoranid. Eestis leidub ungari, saksa, prantsuse, mehhiko, argentina, vene, india, hiina jpt rahvusköökide restorane. 

Samuti võib restorane liigitada nende toiduvaliku või toidupakkumise stiili järgi. Näiteks on restorane, mis on spetsialiseerunud tapasele, sushile või Rootsi lauale.

Rongide ja laevadegi restoranidel on selja taga pikk ajalugu. Lisaks pikamaarongide restoranvagunitele on sageli restoranid raudteejaamades. Teisalt kasutatakse sadamalinnades tihti vanu laevu restoranidena, mis enamasti küll ei sõida, vaid seisavad kai ääres. Selliseid leidub ka Eestis.

Restorane peetakse teisteski eksootilistes või eksklusiivsetes paikades, näiteks tegutsevad Eestis restoranid Tallinna teletornis ja Tartu ajaloolises püssirohukeldris. Sedalaadi restorane parodeerib "Restoran maailma lõpus" Douglas Adamsi ulmeromaanis "Pöidlaküüdi teejuht Galaktikas". Tänapäeval ehitatakse kauni vaatega paikadesse ka pöörlevaid restorane, kus einestajad võivad nautida vaadet igasse ilmakaarde.

20. sajandil levisid toiduhuvilistele mõeldud restoraniarvustused, milles toidukriitikud restorane hindasid. Restoraniarvustused ilmuvad tänapäeval nii ajalehtedes ja ajakirjades kui ka käsiraamatutena, kus parematele restoranidele antakse tärne. Tuntuim on Michelini käsiraamat, milles on kasutusel hinnaskaala 1–3 tärni. Michelin hindab ka restorani väljanägemist ja teenindust, koos tärnide arvuga kasvavad hinnad. Michelini peamine võistleja Euroopas Gault Millau keskendub üksnes toidule, hinnates seda 1–20 palliga. USA-s hindavad restorane Forbes Travel Guide ja AAA (American Automobile Association), mis annavad hindeks 1–5 (3–5 vastavad ligikaudu Michelini tärnidele 1–3).

2006. aastal oli USA-s umbes 215 000 restorani (kogukäive 298 miljardit USA dollarit) ning 250 000 restoraninimelist kiirtoidusöögikohta (kogukäive 260 miljardit USD).

## Vaata ka

*Tallinna restoranide loend

## Viited
Telnet

**Telnet** on TCP/IP-il põhinev võrguprotokoll, mis pakub kahesuunalist interaktiivset suhtlusteenust. Tavaliselt kasutatakse Telneti käsureaprogrammina võrgu kaudu kaugsisselogimiseks. 

Telneti protokoll töötati välja 1969. aastal koos RFC 15-ga, edasiarendus RFC 854-s ning on määratud internetiehituse töörühma (IETF) interneti standardiga STD 8, mis oli üks esimesi internetistandardeid.

Terminit "telnet" kasutatakse ka protokolli kasutava klientrakenduse tarkvara kohta. Telneti kliendid on enamikul UNIX-i süsteemidel olemas olnud juba aastaid ning tänapäeval on telneti klient olemas pea iga tarkvara platvormi jaoks. Viimasel ajal on telneti üha enam asendamas krüpteeritud sidet kasutav turvaline kest (SSH).

## Vaata ka
*Jututuba
*Kermit
Kalev Kütaru

**Kalev Kütaru** on (sündinud 22. novembril 1957) eesti dirigent. Ta on Kaitseliidu Tallinna Maleva Orkestri ja Tallinna Noorte Puhkpilliorkestri dirigent ja Eesti Puhkpillimuusika Ühingu noorteorkestrite toimkonna liige.

## Viited
Tunnel

**Tunnel** on maa- või veealune läbikäik, mis on täielikult suletud, välja arvatud sisse- ja väljapääsud, mis tavaliselt asuvad tunneli otstes.

Tunnel võib olla mõeldud jalakäijatele, autotranspordile, raudteetranspordile või kanalitele. Mõned tunnelid on akveduktid, mille kaudu voolab vesi hüdroelektrijaamadesse või tarvitamiseks joogiveena. Samuti võidakse tunnelit kasutada kanalisatsioonina, heitvee transpordiks. Tunneleid ehitatakse elektri- või sidekaablite tarbeks, kuid ka loomade läbipääsuks maanteede või raudteede alt.

Salakäigud võimaldavad mingisse piirkonda ohu korral märkamatult sisse või sealt välja pääseda, nagu Củ Chi tunnelid Vietnamis Ho Chi Minhis või salakaubavedajate tunnelid Gaza tsoonist Egiptusse. Mõned tunnelid on rajatud kaitseotstarbel, näiteks teise maailmasõja ajal Saksamaal ehitatud Mittelwerk ja Cheyenne'i mäe alune juhtimiskeskus USA-s. Tunnelisüsteeme, millesse inimesi maetakse, nimetatakse katakombideks; neid leidub paljude vanemate linnade all, kus linnasisesed surnuaiad on täitunud.

Tunnelid võivad olla transpordi seisukohalt elutähtsad. Suurlinnades paiknevad eraldi tunnelisüsteemides metrood, kus maa-aluste rongidega sõidavad iga päev sajad tuhanded inimesed. Mägistes riikides nagu Šveits võib tunnelitest aga sõltuda terve riigi transpordisüsteem.

Tunneliehituseks on kolm põhilist meetodit:
* kaevata kraav ja see pealt katta;
* puurida tunnel selle kohal asuvat maapinda eemaldamata;
* viia tunneli osad veekogu põhja, seal ühendada ja hiljem kogu tunnel veest tühjaks pumbata.
Meetodi valik sõltub tunneli eesmärgist, pinnasest ja muudest asjaoludest. Üldjuhul on tunnelid märgatavalt kallimad kui näiteks sillad, tunneliehituses on ülekulud tavalised.

Oletatavasti on maailma vanim veealune tunnel Terelek kaya tüneli Türgis Kızıli jõe all, Boyabati ja Duragani linnast lõunas. Selle vanuseks on hinnatud 2000–5000 aastat, tõenäoliselt oli see kaitseotstarbeline.

Kuna tunnelid on üldjuhul piiratud väljapääsuga suletud ruumid, millesse õhk pääseb vaid kitsaste kanalite kaudu, on põlengud tunneleis eriti ohtlikud. Ka abi pääsemist tunnelitesse on raske korraldada. Seetõttu on pikkades tunnelites ka autoõnnetused vahel märksa suurema ohvrite arvuga kui sama suurusega liiklusõnnetused maanteel.

## Pikimad tunnelid

*Delaware Aqueduct New Yorgis USAs, 137 km pikk.
*Päijänne veetunnel Soomes, 120 km.
*Seikani tunnel Jaapanis on maailma pikim raudteetunnel, 53,9 km.
*Channel Tunnel, raudteetunnel mis ühendab Inglismaad ja Prantsusmaad La Manche'i väina merepõhja alt, 50 km, millest 39 km asub merepõhja all.
*Lötschbergi Baastunnel Šveitsis, raudteetunnel, 34,5 km.
*Lærdal Tunnel Norras, maanteetunel, 24,5 km.

## Vaata ka
*Tallinna tunnelite loend
*Ökodukt
*Vees hõljuv torutunnel
*Sukeldatud tunnel
*Tunnelipuurimismasin
Peeter Allik

**Peeter Allik** (28. juuni 1966 Põltsamaa – 31. detsember 2019) oli eesti maalikunstnik ja graafik.

## Elulugu
Peeter Allik õppis aastatel 1984­­–1988 Tartu Kunstikoolis, 1988­­–1993 Eesti Kunstiakadeemia Tartu osakonnas ning 1991­­–1992 külalisüliõpilasena Eesti Kunstiakadeemias.

Ta tuli oma kunstiga avalikkuse ette Kursi koolkonna ridades, selle asutajaliikmena 1988. aastal. Teised kursilased olid Albert Gulk, Marko Mäetamm, Imat Suumann, Ilmar Kruusamäe, Priit Pajos, Priit Pangsepp, Külli Suitso ja Reiu Tüür.

Peeter Allik oli aastail 2001–2004 Academia Non Grata maali- ja graafikaosakonna juhataja ning aastail 2005–2014 Tartu Kõrgema Kunstikooli õppejõud.

## Näitused
Allik hakkas näitustel esinema 1980. aastate teisel poolel, mil ta eksponeeris oma sürrealistliku koega õlimaale. 1990. aastatel kujunes temast väga viljakas kunstnik, kelle loomingut on seostatud nii neopopi lainega kümnendi alguses kui ka sürrealismi teise tulemisega kümnendi teisel poolel.

### Näitusi ja teoseid

*"Erastamisdokumentide põletamine"
*"Kalmer ja surm"
*"Kes meist siis ei tahaks olla Peeter Allik"
*"Kusev kasakas"
*"Konkreetsed lahendused"
*"Maha valitsus, president käigu persse"
*"Meie kontseptsioon on filosoofia"
*"Mina"
*"Radikaalselt korrektne"
*"Seksikas saabas"
*"Tarbetud nüansid"
*"Vaikust lõhestas vali kärgatus"
*"ÜRO"
*"XX sajandi saladused"
*"Peeter Allik. Kultiveeritud skisofreenia" Tartu Kunstimuuseumis
*"Lihatoitlaste klubi väikse porgandiga"

## Iseloomulik
Linoollõige oli aastaid Alliku meelistehnika ja mustade triipude võrgustik kujunes talle iseloomulikuks.

Alliku kohta rõhutatakse, kuidas nii tema graafikas kui ka maalikunstis peegeldub terav sotsiaalne närv: Allik reageerib poliitilistele ja sotsiaalsetele nihetele ühiskonnas, kuid teeb seda läbi omapärase huumori ja groteski.

 

## Tunnustus
*1993 Galerii Tokko & Arrak preemia
*1996 Jyväskylä rahvusvahelise graafikatriennaali noore graafiku preemia
*1997 Eesti Maalijate Liidu preemia
*1997 Ado Vabbe stipendium
*1998 Terzo preemia rahvusvahelisel kunstinäitusel "Citta Di Locri"
*2001 Konrad Mäe preemia
*2001 Tartu Kultuurkapitali preemia
*2002 Grand Prix Kaliningradi VII rahvusvahelisel graafikabiennaalil
*2005 Kristjan Raua preemia (Tartu Kunstimajas toimunud ühiskonnakriitilise isikunäituse "Ma nägin seda! Riigisaladus: kottida rahvast" eest)
*2006 Eesti Kultuurkapitali aastapreemia

## Loomingu näiteid

Mardipäev.jpg|"Mardipäev", 1989
Nato.tif|"Nato", 1996
Melanhoolia.tif|"Melanhoolia", 1999
Erastamisdokumentide põletamine.jpg|"Erastamisdokumentide põletamine", 2002
Sündinud Nõukogude Liidus.tif|"Sündinud Nõukogude Liidus", 2002
Naised jooksevad.jpg|"Naised jooksevad", 2003–2004


## Isiklikku
Peeter Alliku elukoht oli Laasme küla Puurmani vallas Jõgeva maakonnas.

## Viited

## Välislingid

*Kursi koolkonna koduleht
*Ants Juske. "Peeter Allik kui meie ajastu manerist" Postimees, 25. jaanuar 2005
*Mari Sobolev. "Kes meist siis ei tahaks olla Peeter Allik" Eesti Ekspress, 3. aprill 2002
*"Peeter Allik avab näituse ühtaegu Vaalas ja virtuaalgaleriis" Eesti Päevaleht, 5. märts 2002
*Vano Allsalu. "Peeter Allik RADIKAALSELT KORREKTNE"
Hokusai

**Katsushika Hokusai** (jaapani keeles 葛飾北斎; 23. september 1760 Edo – 18. aprill 1849 Edo) oli Jaapani ukiyo-e koolkonna kunstnik Edo perioodi (1600–1867) ajal.

Hokusai sündis kunstkäsitööliste peres. Juba viieaastaselt näitas ta üles huvi maalikunsti vastu ning õppis lapsena mitmesuguseid käsitöövorme. Hokusai katsetas paljude kunstivormide ja -koolkondade võtetega ning huvitus ka välismaistest tehnikatest ja visuaalidest. Tema loomepärand on märkimisväärselt suur. Tema teeneks loetakse seda, et kui ukiyo-e stiilis oli varem kujutatud peamiselt kõrgseltskonna elu motiive, siis Hokusai hakkas kujutama ka teiste Jaapani ühiskonnaklasside igapäevaelu ja esteetikat, sealhulgas loodust, loomi ja religioosseid tavasid.

## Looming

Hokusai on kuulsaim Jaapani värvilise trükigraafika esindaja. Suuremas osas oma loomingust kujutas ta humoristlikult rahvalikke tüüpe. Euroopas sai ta aga eriti kuulsaks oma looduspiltidega.

Hokusai, kes on maailmas tuntuim Jaapani kunsti esindaja, on irooniliselt kõige vähem jaapanipärane Jaapani kunstnik. Jaapani kunstist tuntuim puulõige "Kanagawa suur laine" ei ole sugugi niiväga jaapanipärane.

Kõige tuntum on Hokusai värvilise puulõike sari "36 Fuji vaadet". Kuid ta lõi seeriaid ka kuulsate sildade ja koskede vaadetest. "36 Fuji vaadet" (富嶽三十六景 *Fugaku Sanjūrokkei*) on loodud ukiyo-e tehnikas vahemikus 1826–1833. See seeria koosneb 46 pildist (10 lisandusid hiljem).

Tuntud on ka shunga "Kalamehe naise unistus".

Enne Hokusaid joonistasid ukiyo-e kunstnikud nagu Utamaro ja Kunsai linde ja lilli raamatute illustratsioonideks. Hokusai oli esimene kunstnik, kes hakkas lindudest ja lilledest eraldi kunstiteoseid looma. 

Hokusai on enam kui 30 000 teose autor. Ta on teinud siidimaali, puulõikeid, pildialbumeid, maale, visandeid, illustratsioone ja erootilisi illustratsioone.

## Galerii


Image:Asakusa Honganji temple in th Eastern capital.jpg
Image:Kajikazawa in Kai province.jpg
Image:Nihonbashi bridge in Edo.jpg
Image:The Tea plantation of Katakura in the Suruga province.jpg
Image:Yamabe-no-akihito2.jpeg
Image:Title page is decorated with a lot of flowers, for example, cherry blossoms,chrysantemen, peony and iris.jpg
Image:Poenies and butterfly.jpg
Image:A colored version of the Big wave from 100 views of the Fuji, 2nd volume.jpg
Image:Chunagon-yakamochi2.jpeg
Image:The Apparition of Mt Fuji on the 5th year of Korei..jpg
Image:Ariwara-no-narihira-ason.jpeg
Image:Honjo Tatekawa, the timberyard at Honjo.jpg


## Vaata ka
* Puulõige
* Kitagawara Utamoro
* Hiroshige
* ukiyo-e
* 36 Fuji vaadet

## Viited

## Välislingid

*Hokusai muuseum
*Katsushika Hokusai
*Hokusai ja Jaapani kunst
Virmalised (ansambel)

**Virmalised** oli Eesti biitmuusikaansambel, mis tegutses aastatel 1965–1977.

Ansambel asutati Tallinnas kevadel 1965. Esialgu mängiti välismaa rokkansamblite, sealhulgas ansambli The Beatles laule. Virmaliste juht Toivo Kurmet hakkas alates sügisest 1967 ka ise laule kirjutama. Mitmed tema laulud said suure menu osaliseks, sealhulgas "Naer" (solist Jaak Joala).

1968. aasta suvel korraldas muusikasaate "Pobifo revüü" toimetaja Jüri Lina Toivo Kurmeti loomingu esimese salvestamise Eesti Raadios. Esimeste lauludena salvestati "Üksinda" ja "Ainult sul". Koos Tõnu Naissooga salvestati Kurmeti instrumentaalpala "Siis sulle meenub".

Novembris 1969 kuulas Kurmetit üle KGB. Sellest ajast alates hakati piirama Virmaliste esinemisvõimalusi. Jüri Lina oli novembris Riias saavutanud firmaga Melodija kokkuleppe Virmaliste kahe väikese heliplaadi avaldamiseks, kuid kavatsetud heliplaadid keelustati Eestist.

1. aprillil 1972 õnnestus Virmalistel esineda Eesti Televisioonis, kuid pärast seda piirati ansambli loomingulist tegevust veelgi. Ansambel läks laiali 1977. aastal.

## Koosseis
Eri aegadel on koosseisu kuulunud:

*Toivo Kurmet – laul, rütmikitarr, klahvpillid
*Ülo Kurmet – trummid
*Paavo Soots – soolokitarr, laul
*Kalju Oppi – basskitarr, laul
*Toivo Karetnikov – laul, tamburiin
*Malbur Preast – helitehnik
*Jaak Joala – laul, basskitarr
*Silvi Juhansson – laul
*Melike Amjärv – laul
*Mati Vaarmann – basskitarr
*Ants Kasesalu – trummid
*Mati Timmermann – basskitarr

## Albumid
*"Virmalised" (Terra, Stockholm, 1980; LP)
*"Tund aega "Virmalistega"" (Referent, Stockholm, 2004; CD)
*"Tagasivaade" (Referent, Stockholm, 2006; CD)

## Välislingid
*Lehekülg Eesti Ansamblite Andmebaasis
*
*Janno Zõbin: "Sisepilk Virmalistele" Sirp, 14. oktoober 2016

## Arhiivisaated
### Raadiosaated
* Kuumad kuuekümnendad Eestis. 08. Kaheksandas saates meenutatakse ansamblit Virmalised, saatejuhid Ivo Linna, Vello Salumets ja Jaak Ojakäär. Saatekülalisteks on ansambli Virmalised liikmed Ülo Kurmet, Kalju Oppi, Paavo Soots ja Malbur Preast, kes räägivad ansambli moodustamisest, proovidest, esinemistest, erinevatest klubidest, esinemisest Riias, ansambli koosseisust, Jaak Joalast, Toivo Kurmetist, filmi tegemisest Mark Soosaarega, Sihveri klubist, Tantsutarest ning ansambliliikmete praegustest tegemistest. Muusika ansamblilt Virmalised. Eetris 13.06.1988
Tõmmis

**Tõmmis** võib olla: 
* **[[Tõmmis (leotis)|Tõmmis]]**, eeterlikke õlisid või lõhnaineid sisaldav taimede või nende osade vesi- või piirituseleotis.
* **[[Tõmmis (graafika)|Tõmmis]]**, trükivormiga paberile või muule materjalile tehtud jäljend.

## Vaata ka
*Kuvatõmmis
*Tõmmisfail
Sagittarius

***Sagittarius*** (ladina keeles 'vibukütt') võib tähendada mitmeid asju.

Teadusliku nimetusena võib "***Sagittarius***" tähendada
***[[Ambur (tähtkuju)|Amburit]]** (tähtkuju)
***[[kurgkotkas]]t** (lindude perekonda)

**[[Sagittarius (vibuklubi)|Sagittarius]]** on Saue vibuklubi

Sagittarius oli vibukütt-gladiaator
Kannel (täpsustus)

**[[Kannel]]** on teatud keelpill. 

Selle järgi on nime saanud:
* **[[Kannel (selts)|Kannel]]**, 1881. aastal Võrus asutatud muusikaselts
* **[[Kannel (kultuurimaja)|Kannel]]**, Võru kultuurimaja
* **[[Kannel (kino)|Kannel]]**, Võru kino
* **[[Kannel (kompvek)|Kannel]]**, kompvek
* **[[Kannel (segakoor)|Kannel]]**, Tartu Plastmasstoodete Katsetehase (hiljem AS Estiko) segakoor 
* **[[Kannel (Võru koor)|Kannel]]**, Võrus tegutsev naiskoor (:Wikidata:Q131782869)
* **[[Kannel (rahvatantsurühm)|Kannel]]**, rahvatantsurühm Võrust

**[[Kannel (telekommunikatsioon)|Kannel]]** on  ka vabavaraline traadita internetiühenduse (WAP, *Wireless Application Protocol*) sissepääsutee

**[[Kannel (perekonnanimi)|Kannel]]** on perekonnanimi või selle osa:
* **[[Astrid Kannel]]**, Eesti ajakirjanik
* **[[Theophilus Van Kannel]]**, ameeriklane, kes leiutas pöördukse
Hiiu kannel

**Hiiu kannel**, tuntud ka kui **hiiurootsi kannel, rootsikannel, Rootsi kannel, vibukannel, kiigekannel** või **talharpa**, on poogenkeelpill, millel on sõrmlaua asemel auk (mõnel juhul isegi kaks). Talharpa põhiline konstruktsiooniline erijoon on võtmeauk. Seda tüüpi pillide keeled on valmistatud hobusesabajõhvidest.

## Nimetused
Vormsirootsi murrakus on pilli nimetus "talharpa". *Tal* tähendab jõhvi, *harpa* on aga vana skandinaaviakeelne sõna, ilmselt keelpilli märkimiseks.

Pilli eestikeelsed nimetused tekitavad tihti segadust, sest Hiiu kannel ei ole tegelikult kannel. Arvatakse, et sõna "kannel" oli eesti keeles keelpilli sünonüüm, seega hakati rootslaste käest saadud võõrapärase nimega keelpilli kutsuma automaatselt kandleks.

Talharpatraditsiooni seostatakse Eestis eelkõige rannarootslastega. 1855. aastal kirjutas Carl Russwurm oma teoses "Eibefolke ehk rootslased Eestimaa randadel ja Ruhnus“, kuidas “Männiharf, talharpa, jõhvharp oli eriti tavapärane Vormsi ja Hiiumaa rootslaste juures ning on rootsi kandle nimega tuntud ka eestlaste seas“. Vormsi oli viimane koht Eestis, kus Hiiu kannelt mängiti. Pärast usulist ärkamist 19. sajandi lõpus keelati talharpad ära ning pillid põletati.

## Eestis
Eesti aladel levinud pillil on kas viiulit meenutav või nelinurkne kõlakast, millega ülemises otsas liitub nelinurkne raam. Keeli on kolm-neli, mis on keeratud kas hobusesabajõhvidest või lambasooltest. Pill asetatakse põlvedele või põlvede vahele ning seda mängitakse vibutaolise poognaga. Sõrmed pistetakse mänguavast tagantpoolt läbi, keeli lühendatakse küünte ja liigese vahelise kohaga sõrme tagaküljel või sõrme siseküljega. Helisid võetakse vasaku käe sõrmedega, puudutades esimest, tihti ka teist keelt. Ülejäänud on burdoonkeelteks, mis kõlavad roobi lameduse tõttu pidevalt kaasa. Keeled on häälestatud kas kvartides või kvintides.

## Euroopas
Hiiu kandle taoliste pillide ajalugu on pikk, ulatudes teadaolevalt 11. sajandisse. Tõenäoliselt on pill pärit Briti saartelt, kus see on muutunud näppepillist poogenpilliks. Sealt rändas pill arvatavasti Shetlandi saarte ja Norra kaudu Rootsi, edasi Eestisse ja Soome. Põhjamaade vanim teade on Trondheimi katedraalis säilinud kivikuju Hiiu kandle taolise pilli mängijast umbes 1350. aastast.

## Perekonnast
Hiiu kandle perekonda kuuluvad paljud pillid Euroopa eri paikadest, igaühel oma nimetus. Tihtipeale kasutatakse neid nimetusi läbisegi, pidamata silmas konteksti.

## Hiiu kandle osad
* keeled 
* kõlakast 
* poogen 
* roop 
* sadul
* virbel

## Vaata ka
* Bütsantsi lüüra
* Crwth
* Gue
* Jouhikko

## Viited

## Välislingid
*Talharpa
*Hiiu kannel
Kinnisasi

**Kinnisasi** on maapinna piiritletud osa (maatükk) asjaks ehk õiguse objektiks olemise kontekstis.

Kinnisasja osadeks loetakse kõiki antud maatükiga püsivalt seotud osi, mida ei saa lugeda eraldiseisvaks ning mida ei ole võimalik teisaldada ilma maatüki või eraldatava osa hävimise või olulise muutumiseta. Näiteks on kinnisasja osad ehitised ja kasvavad taimed. Kinnisasja osadeks ei ole maaga mööduvaks otstarbeks ühendatud asjad.

## Vaata ka
*Vallasasi
*Kinnistu

## Viited
Vallasasi

**Vallasasi** on asi, mis ei ole kinnisasi. Vallasasjadest koosnevat vara nimetatakse **[[vallasvara]]ks**.

Vallasasja all mõistetakse enamasti eraomandit, mis on liikuv, vastupidi kinnisvarale või kinnisasjale. 

Vallasasjad on kõik esemed, mis ei ole maatükiga seotud – sõidukid, kodumasinad, raamatud, loomad jne. Vallasasjade puhul kehtib eeldus: kes asja valdab, on ka selle omanik, kuni pole tõendatud vastupidist (näiteks inimene, kelle seljas jope on, on eeldatavasti ka selle omanik).

## Vaata ka
*Kinnisasi

## Viited

## Välislingid
*Tsiviilseadustiku üldosa seadus
Euroopa Liidu ametlikud keeled

**Euroopa Liidu ametlikud keeled** on Euroopa Liidu liikmesriikide poolt liitumisel valitud keeled. Euroopa Liidu kodanikel on õigus suhelda Euroopa Liidu institutsioonidega ametlikes keeltes. Ametlikke keeli on alates 2013. aastast 24.

Lisaks 24 ametlikule keelele on Euroopa Liidus 5 poolametlikku keelt: baski keel, galeegi keel, katalaani keel, gaeli keel ja kõmri keel. Euroopa Liidu kodanikel on nendes keeltes õigus pöörduda Euroopa Liidu institutsioonide poole ja saada vastuseid.  

## Viited

## Välislingid
*Euroopa keelte veebileht
Felix Kadarik

**Felix Kadarik** (24. aprill 1923 Levala, Laimjala vald, Saaremaa – 6. märts 2012) oli Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku vaimulik.

Felix Kadarik pühitseti 13. augustil 1944 Tallinna Issandamuutmise peakirikus preestriks. 1960. aastal anti talle ülempreestri aunimetus ja 1999. aastal suuroikonomose aunimetus. Samuti on teda autasustatud mitra kandmise õigusega. 

Ta teenis Kuressaare Püha Nikolai kogudust, Laimjala Vassilius Suure kogudust, ja Reomäe Apostel Andrease kogudust. Alates septembrist 2011 oli ta emerituuris.

## Tunnustus
*Felix Kadarik oli ka Kuressaare linna aukodanik. Felix Kadarik pälvis linna teenetemärgi 45-aastase tegevuse eest Eesti Apostliku Õigeusu Kiriku Kuressaare Püha-Nikolai koguduse esipreestrina linnakodanike vaimu- ja hingejõu hoidja ja kaitsjana ning arhitektuurimälestisena kaitse all oleva Kuressaare Püha-Nikolai kiriku korrastamisel ja säilitamisel.
*Augustis 1979 andis metropoliit Aleksius talle üle patriarh Pimeni poolt annetatud Püha Anna II järgu ordeni
*2. mail 2003 anti talle üle kõrge kiriklik autasu, Püha Piiskop Platoni ordeni III järk
*23. veebruar 2005 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk

## Välislingid
*Vaimulike andmebaas
*Aili Kokk. Kogu elu Jumalat teenides, *Oma Saar*, 14. detsember 2009
*Aare Laine. Ülempreester oikunomus Felix Kadarik tähistab 60 aasta tööjuubelit, *Meie Maa*, 13. august 2004
*Evelyn Kaldoja. Kirik ühendab «vene» usu ja eesti kultuuri, *Postimees*, 22. juuni 2007
*Mitrarovasti Felix Kadarik tuonilmaisiin *Viron ortodoksisen kirkon ystävyysseura*, 6. märts 2012
*Lahkus ülempreester suuroikonomos Felix Kadarik *Meie Kirik*, 8. märts 2012
*Veiko Vihuri. IN MEMORIAM: Ülempreester suuroikonomos Felix Kadarik, *Meie Kirik - koduleht*, 9. märts 2012
Hannes Nelis

**Hannes Nelis** (sündinud 15. jaanuaril 1965 Kuressaares) on eesti vaimulik (ka abiõpetaja ja hooldajaõpetaja).

Ta on lõpetanud 1983. aastal Kingissepa 2. Keskkooli ja 1999. aastal EELK Usuteaduse Instituudi. 

7. novembril 1991 ordineeriti ta diakoniks ja 16. detsembril 1992 aseõpetajaks, õpetaja õigused sai 7. septembril 1999.

Teenis Kuresaare, Kaarma, Muhu ja Pöide diakonina 1992, Kuressaare kirikuõpetaja 1993–1997 ja abiõpetaja 1997–2001, Kaarma kirikuõpetaja 1997–2001, Valjala kirikuõpetaja alates 2001.

Ta töötab EELK Valjala Martini koguduse õpetajana ning Kaarma ja Muhu koguduse hooldajaõpetajana. 18. jaanuar 2023 käskkirjaga määratud Eesti Kaitseliidu Saaremaa maleva kaplaniks. 

## Teos
EELK Kaarma kogudus aastatel 1940–1993.

## Tunnustus
* EELK 2020 aasta vaimulik
* EELK Teeneteristi III järk (Tunnistus nr 313). EELK teeneterist
* Kaarma kandi 2022. aasta inimene
* 2023 Vabaduse Tammepärja aumärk

## Isiklikku
Abielus, tal on viis last.

## Viited

## Välislingid
* Hannes Nelis: "Igas inimhinges asub ootus" Oma Saar, 5. aprill 2007 (autori fotoga)
Plauen

**Plauen** on linn Saksamaa idaosas Saksimaal Vogtlandi kreisis. Asub Weiße Elsteri jõe ääres. 1. augustini 2008 oli kreisivaba linn.

Linnas on Plaueni Lutheri kirik, mida kasutab Plaueni Lutheri kogudus, ja Plaueni Johannese kirik.

## Ajalugu

Plauenit on esmamainitud 1122. aastal. 1224 sai asula linnaõigused.

## Viited

## Välislingid

* Plaueni koduleht
Guatemala (linn)

**Guatemala linn** (hispaania keeles *Ciudad de Guatemala*; ametlikult **Nueva Guatemala de la Asunción**), kõnekeeles tuntud ka hüüdnimega Guate, on Guatemala Vabariigi pealinn ja suurim linn. See on ümbritseva Guatemala departemangu halduskeskus. Linnas elab umbes miljon inimest ja koos suurlinnapiirkonnaga elab seal 3,3 miljonit inimest, mis teeb sellest suurima suurlinnapiirkonna Kesk-Ameerikas.

Guatemala City asub Mesoameerikas paiknenud maiade põlislinna Kaminaljuyú alal, mis oli asustatud peamiselt ajavahemikus 1500 eKr kuni 1200 pKr. Tänapäevane linn rajati hispaanlaste poolt pärast seda, kui nende koloniaalne pealinn, tänapäeva Antigua Guatemala, hävis laastavas 1773. aasta Santa Marta maavärinas ja sellele järgnenud järelvärinates. Sellest sai ümbruskonna Guatemala kindralkaptenkonna kolmas kuninglik pealinn; kindralkaptenkond ise kuulus suuremasse Hispaaniale kuulunud Uus-Hispaania asekuningriiki ning jäi koloniaalvõimu alla kuni 19. sajandini.

1821. aasta septembris oli Guatemala City Kesk-Ameerika iseseisvusakti sündmuspaik, millega piirkond kuulutati Hispaania impeeriumist sõltumatuks. Akt ratifitseeriti ja jõustus 15. septembril, mida tähistatakse tänapäeval igal aastal Guatemala iseseisvuspäevana ning on riigi üks kahest "patriootlikust päevast" (*Días Patrios*). Järgnevatel aastakümnetel oli Guatemala linn vastloodud ja iseseisva Kesk-Ameerika Ühendatud Provintside valitsuse föderaalne pealinn. See riik korraldati hiljem ümber ja nimetati Kesk-Ameerika Föderatiivse Vabariigiks. 1847. aasta augustis kuulutas Guatemala end iseseisvaks vabariigiks ning Guatemala linnast sai selle riigi pealinn.

Guatemala City ja seda ümbritsev piirkond hävisid peaaegu täielikult 1917.–1918. aasta Guatemala maavärinate ja kuude kaupa kestnud järelvärinate tagajärjel. Hilisemad rekonstruktsioonid kujundasid linnast moodsama arhitektuurilise ilmega asula, sealhulgas laiemad tänavad ja ruudustikuline tänavaplaan uute arenduste jaoks, mis olid inspireeritud 18. sajandi järgsete arhitektide kavanditest teistes riiklikes pealinnades, nagu Pariis Prantsusmaal ja Washington Ameerika Ühendriikides.

Tänapäeval on Guatemala Guatemala Vabariigi poliitiline, kultuuriline, religioosne ja majanduslik keskus ning avaldab ulatuslikku finants-, kaubandus- ja kultuurimõju kogu Kesk-Ameerika piirkonnale ja ka kaugemale, üle kogu Ladina-Ameerika. Linnas asub näiteks Mariano Gálveze Ülikool.

## Viited

## Välislingid
1059

**1059. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad - **[[1050. aastad]]** - 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad

Aastad: 1054 1055 1056 1057 1058 - 1059 - 1060 
1061 1062 1063 1064
----

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
1065

**1065. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad - **[[1060. aastad]]** - 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 

Aastad: 1060 1061 1062 1063 1064 - 1065 - 1066 1067 1068 1069 1070 
----

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Fernando I, Kastiilia kuningas
Dakar

**Dakar** on Senegali pealinn ja riigi suurim linn, Dakari piirkonna halduskeskus. Dakar on Senegali haldus-, äri- ja kommunikatsioonikeskus. Asub Roheneeme poolsaarel ja on Aafrika mandriosa läänepoolseim linn.

Dakar on rajatud 1857. aastal prantslaste ehitatud kindluse juurde.

Dakari Cheikh Anta Diopi Ülikool on asutatud 1957. aastal.

Dakar on Pariisi-Dakari ralli lõpp-punkt.

Aprillis 2010 avati Dakaris Aafrika taassünni monument.

## Haridus
* Kedge Business School

## Sõpruslinnad
Dakari sõpruslinnad on järgmised:

* Ann Arbor, Ameerika Ühendriigid
* Bakuu, Aserbaidžaan
* Douala, Kamerun
* Eşfahān, Iraan
* Milano, Itaalia
* Oran, Alžeeria
* Rangpur, Bangladesh
* Rosario, Argentina
* Bissau, Guinea-Bissau
* Taipei, Taiwan
* Washington, Ameerika Ühendriigid

## Vaata ka

*Gorée saar

## Viited

## Välislingid
* Dakari koduleht *(prantsuse keeles)*
1061

**1061. aasta** oli 11. sajandi 61. aasta.

## Sündmused maailmas
* Sossolid hävitasid Jurjevi ning liikusid sõjakäiguga kuni Pihkvani, kus toimus nende ja venelaste vahel Pihkva lahing, kus vene kroonikate andmeil langes nende poolel tuhat ning sossoleid aga arvutult. Lahingut võib lugeda sündmuseks, mis lõpetas esimese teadaoleva Kiievi-Vene võimuperioodi praeguse Eesti alal. 
* Uueks paavstiks valiti Aleksander II.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Nicolaus II, Rooma paavst
* ...
Nazran

**Nazran** on linn Inguššias Venemaal. 

Linnaõigused sai 1967. aastal. 1991–2002 oli Nazran Inguššia pealinn. Siis viidi pealinn üle 4 km kaugusele Magassi.

## Elanikkond
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikest ingušše 92 175 (98,8%). Suuremad vähemusrahvad olid tšetšeenid 385 (0,4%) ja venelased 189 (0,2%).

## Viited

## Välislingid

*''Мой Город'' (*vene keeles*)
Tenno Sooster

**Tenno Sooster** (kodanikunimega **Tennopent Sooster**; sündinud 28. detsembril 1957 Moskvas)  on eesti-juudi päritolu graafik, maalikunstnik ja animaator.

Ta on kunstnik Ülo Soosteri poeg. 

Detsembrist 1990 elab Tenno Sooster Iisraelis. Eestis kuulub talle Pendi talu  Hiiumaal, mis on tema isa sünnikodu.

## Välislingid
* "ERM-i tagasi lükatud Ülo Soosteri poja näitus tuleb Tartu kunstimuuseumisse" ERR kultuur, 28. juuni 2023
Otto Strandman (skulptor)

**Otto Valdemar Strandman** (26. detsember 1871 Göteborg – 26. juuli 1960 Stockholm) oli Rootsi skulptor. 

Tema valmistatud oli Gustav II Adolfi monument, mis seisis Tartu Ülikooli peahoone taga aastatel 1928–1950.

## Tunnustus
* 1930 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk (30. juuni 1930)
Ilmi Laur-Paist

**Ilmi Laur-Paist** (sündinud 28. novembril 1980 Jõhvis) on eesti graafik ja kunstiõpetaja.

2003. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli kunstiõpetaja erialal bakalaureuseõppes. Aastatel 2003–2004 õppis Rootsis Alsta Folkhogskolas kujutavat kunsti. 2005. aastal astus Eesti Kunstiakadeemia graafilise disaini magistriõppesse ning 2022. aastal kaitses seal (EKA-TLÜ ühisõppekava) magistritöö "Vabariiklike kunstiolümpiaadide 2018–2021 teooriatööde analüüs" ja sai kunstihariduse magistri kraadi.

Ta on alates 2018. aastast Tallinna 21. Kooli kunstiõpetaja. 2021. aastal tunnistati ta Tallinna jaanuarikuu parimaks klassijuhatajaks ja 2022. aastal Tallinna parimaks põhikooli aineõpetajaks. Alates 2004. aastast on ta olnud ka Sally Stuudio kunstiõpetaja.

Ta kuulub Kunstihariduse Ühingusse ja on alates 2018. aastast selle juhatuse liige. Alates 2019. aastast on ta ka Õpetajate Ühenduste Koostöökoja juhatuse liige.

## Isikunäitused
* 2004 – "Liigimääratlus – eesti elevant". Galerii Aatrium

## Viited