open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Imikas

**Imikas** (*Anchusa* L.) on taimede perekond kareleheliste sugukonnast.

Eestis on levinud kaks liiki:
**Anchusa arvensis* – karukeel (hajusalt)
**Anchusa officinalis* – harilik imikas (tavaline)

Pilt:Hormuzakia-aggregata-Wikipedia-001i.jpg|Anchusa aggregata
Pilt:Kromhals bloeiwijze (Anchusa arvensis).jpg|Karukeel
Pilt:Anchusa azurea LagunadeCaracuel.jpg|Itaalia imikas
Pilt:Anchusa calcarea.jpg|Ibeeria imikas
Pilt:Anchusa capensis - University of California Botanical Garden - DSC08887.JPG|Kapi imikas
Pilt:Anchusa caespitosa.jpg|Murujas imikas
Pilt:Anchusa undulata 2.JPG|Lainjas imikas


## Liigid
**[[Anchusa aegyptiaca]]* (L.) A. DC. 
**[[Anchusa aggregata]]* Lehm. 
**[[Anchusa arvensis]]* (L.) M.Bieb.. : Small Bugloss, Bugloss, Annual  Bugloss 
**[[Anchusa atlantica]]* Ball 
**[[Anchusa aucheri]]* A. DC. 
**[[Anchusa azurea]]* P.Mill.: Italian Bugloss, Large Blue Alkanet
**[[Anchusa barrelieri]]* (All.) Vitman: Barrelier's bugloss 
**[[Anchusa caespitosa]]* Lam. 
**[[Anchusa calcarea]]* Boiss. 
**[[Anchusa capellii]]* Moris 
**[[Anchusa capensis]]* Thunb.: Cape Bugloss, Cape Forget-me-not
**[[Anchusa cretica]]* Miller 
**[[Anchusa crispa]]* Viv. (status vulnerable to endangered in France and Italy)
**[[Anchusa davidovii]]* Stoj. 
**[[Anchusa formosa]]* sp. nov. : (Sardinia)
**[[Anchusa gmelinii]]* Ledeb. 
**[[Anchusa hispida]]* Forsskål 
**[[Anchusa hybrida]]* Ten. 
**[[Anchusa italica]]* Retz. 
**[[Anchusa leptophylla]]* Roemer & Schultes 
**[[Anchusa leucantha]]* sp. nov.  (Greece)
**[[Anchusa littorea]]* Moris 
**[[Anchusa macedonica]]* Degen & Dörfler 
**[[Anchusa mairei]]* Gusuleac 
**[[Anchusa milleri]]* Sprengel 
**[[Anchusa ochroleuca]]* M.Bieb. : Yellow Alkanet
**[[Anchusa officinalis]]* L. : True Alkanet, Bugloss, Common Bugloss, Corn Bugloss, Field Bugloss (type species) 
** *A. officinalis* L. ssp. *intacta* (Griseb.) Selvi & Bigazz 
**[[Anchusa ovata]]* Lehm. 
**[[Anchusa procera]]* Besser 
**[[Anchusa pseudogranatensis]]* (Br.-Bl. & Maire) Sennen & Mauricio 
**[[Anchusa puechii]]* Valdés 
**[[Anchusa pusilla]]* Gusuleac 
**[[Anchusa samothracica]]*
**[[Anchusa sartorii]]* Gusuleac 
**[[Anchusa sempervirens]]* : Evergreen Alkanet)
**[[Anchusa spruneri]]* Boiss. 
**[[Anchusa strigosa]]*
**[[Anchusa stylosa]]* M.Bieb. 
** *A. stylosa* M.Bieb. ssp. *spruneri* (Boiss.) Selvi & Bigazzi 
**[[Anchusa subglabra]]* A. Caballero 
**[[Anchusa thessala]]*
**[[Anchusa tiberiadis]]* Post 
**[[Anchusa undulata]]* L. 
** *A. undulata* subsp. *granatensis* (Boiss.) Valdés 
** *A. undulata* subsp. *lamprocarpa* Br.-Bl. & Maire 
** *A. undulata* subsp. *viciosoi* Laínz
** *A. undulata* ssp. *sartorii* (Gu ul.) Selvi & Bigazzi 
**[[Anchusa variegata]]* (L.) Lehm. 
**[[Anchusa velenovskii]]* (Gusuleac) Stoj.
Akakapsas

**Akakapsas** (*Ajuga* L.) on taimede perekond huulõieliste sugukonnast.

Perekonda kuulub 40–50 mitmeaastast ja üheaastast rohttaimeliiki. Enamiku liikide looduslikuks levilaks on Euroopa, Aasia ja Aafrika, kaks liiki levivad Kagu-Austraalias. Taimed on 5–50 cm kõrgused, vastaku leheseisuga.

## Liike
**Ajuga reptans* L. – roomav akakapsas
**Ajuga pyramidalis* L. – püramiid-akakapsas 
**Ajuga genevensis* L. – karvane akakapsas
Nikolai Kolomeitsev

**Nikolai Kolomeitsev** (vene Николай Николаевич Коломейцев, mõnedes allikates ka Коломийцев või Коломейцов) (16. juuli 1867 Peterburi (?) – 1944 Pariis) oli vene meremees (viitseadmiral) ja polaaruurija. 

Aastatel 1900–1902 oli ta kuunari "Zarja" kapten ja Eduard von Tolli ekspeditsiooni liige.

1902. aastast oli ta jäälõhkuja "Jermak" komandör.
 
Osales Vene-Jaapani sõjas. Tsushima lahingus oli ta miinilaeva "Buinõi" komandör ja päästis viitseadmiral Zinovi Rožestvenski koos staabiga eskaadrisoomuslaevas "Knjaz Suvorov" Jaapani ristlejate tule alt. Selle eest sai ta IV järgu Püha Georgi ordeni.

Pärast sõda oli ta "Andrei Pervozvannõi" lahingulaeva vanemohvitser, hiljem 1. järgu kapten. Kolomeitsev oli lahingulaeva "Slava" komandör.

1910 abiellus ta Niina Nabokovaga. 1913. aastal sai kontradmiraliks.

Esimese maailmasõja alguses sai ta Läänemerel ristlejate brigaadi juhatajaks.

Aleksandr Koltšak kutsus teda ehitama jäälõhkujat "Taimõr".

1917. aastal, kaks nädalat enne Oktoobrirevolutsiooni sai ta viitseadmiraliks. 1917. aasta lõpus Kolomeitsev arreteeriti ja pandi Petropavlovski kindlusesse.
 
1918. aasta lõpus põgenes ta Soome üle Soome lahe jää, selles aitas teda polaarkogemus. Ta sai valgekaartlaste laevastiku jäälõhkujate rühma juhiks Mustal merel.

Hiljem põgenes Nikolai Kolomeitsev Prantsusmaale ja suri 1944 Pariisis.

## Kolomeitsevi nimi kaardil
Nikolai Kolomeitsevi auks said nime Kolomeitsevi saared ja Kolomeitsevi laht Kara meres, Kolomeitsevi mägi ja Kolomeitsevi jõgi ning 1972. aastal ehitatud laev.

## Viited
Zimbabwe valitsusjuhtide loend

**Zimbabwe valitsusjuhtide loend** loetleb alates Lõuna-Rodeesia kolooniale omavalitsuse andmisest 1923. aastal tänase Zimbabwe territooriumil ametis olnud valitsuste juhid.

## Lõuna-Rodeesia peaministrid (1923–1965)

1. oktoobril 1923 moodustati tänase Zimbabwe aladest Suurbritannia koloonia, mis hakkas kandma Lõuna-Rodeesia nime. Koloonial oli alates selle loomisest laialdane omavalitsus, mida teostas kohalikest briti asunikest koosnev valitsus eesotsas peaministriga.

1. augustist 1953 kuni 31. detsembrini 1963 kuulus Lõuna-Rodeesia Rodeesia ja Njassamaa Föderatsiooni koosseisu, kuid säilitas ka selle koosseisus omavalitsuse. Pärast föderatsiooni likvideerimist jätkas Lõuna-Rodeesia eksisteerimist eraldi kolooniana.

## Rodeesia ja Njassamaa Föderatsiooni peaministrid (1953–1963)

1. augustil 1953 ühendati kolm Suurbritanniale kuuluvat territoriaalset üksust – Lõuna-Rodeesia, Põhja-Rodeesia ja Njassamaa – pooliseseisvaks riigiks Rodeesia ja Njassamaa Föderatsiooni nime all, mis ei olnud ei koloonia ega dominiooni staatuses. Riik pidi kujutama endast alternatiivi nii iseseisvale neegrite riigile kui ka iseseisvale valgete asunike riigile; kuivõrd see kompromiss kumbagi osapoolt ei rahuldanud, likvideeriti föderatsioon 31. detsembril 1963.

Kolme territooriumi ühine valitsus loodi 7. septembril 1953. Uue riigi valitsusjuhi ametinimetus oli samuti peaminister.

## Rodeesia peaministrid (1965–1979)

11. novembril 1965 kuulutas Lõuna-Rodeesia peaminister Ian Smith koloonia ühepoolselt iseseisvaks Rodeesia nime all. Suurbritannia ega rahvusvaheline üldsus Rodeesia iseseisvust ei tunnistanud, kuid *de facto* eksisteeris Rodeesia sõltumatu riigina.

## Rodeesia Zimbabwe peaministrid (1979)

Pärast valgete asunike ülemvõimu kokkuvarisemist seitse aastat kestnud kodusõja tulemusel moodustati aprillis 1979 toimunud valimiste järel sama aasta 1. juunil neegrite juhitav Rodeesia Zimbabwe riik, mille valitsusel ei õnnestunud aga lõpetada kodusõda ega pälvida rahvusvahelist tunnustust.

Pärast Rodeesia Zimbabwe likvideerimist detsembris 1979 taastati ajutiselt Rodeesia staatus Suurbritannia kolooniana, kuid omavalitsust sellele kolooniale enam ei antud.

## Zimbabwe peaministrid (aastast 1980)

18. aprillil 1980 taasiseseisvus Rodeesia koloonia Zimbabwe nime all ja kodusõjas valgete asunike vastu võidelnud neegritest iseseisvuslaste juhtimisel.

Pärast Robert Mugabe presidendiks saamist 31. detsembril 1987 ühendati riigipea ja valitsusjuhi ametikohad. Peaministri amet taastati alles 11. veebruaril 2009 vastavalt Robert Mugabe ja opositsioonijuhi Morgan Tsvangirai kokkuleppele. 2013. aasta põhiseadusega kaotati peaministri ametikoht.

## Vaata ka

*Rodeesia kuberneride loend
*Zimbabwe riigipeade loend
Tihashein

**Tihashein** (*Scutellaria* L.) on taimede perekond huulõieliste sugukonnast.

## Eesti liigid
**Scutellaria galericulata* L. – harilik tihashein (tavaline)
**Scutellaria hastifolia* L. – odalehine tihashein (paiguti)
**S. galericulata x S. hastifolia* (väga haruldane)

## Teisi liike
**Scutellaria baicalensis* – baikali tihashein
Kõrvik

**Kõrvik** (*Galeopsis* L.) on taimede perekond huulõieliste sugukonnast.

## Eesti liigid
**Galeopsis speciosa* Mill. – kirju kõrvik (tavaline)
**Galeopsis ladanum* L. – ahtalehine kõrvik (paiguti)
**Galeopsis pubescens* Besser – pehmekarvane kõrvik (haruldane tulnukas)
**Galeopsis tetrahit* L. – kare kõrvik (sage)
**Galeopsis bifida* Boenn. – pügaldunud kõrvik (paiguti)
Olav Mullas

**Olav Mullas** (kuni 1940. aastani **Osvald Vilhelm Mullas**; 3. november 1894 Tallinn – 31. märts 1975 Tallinn) oli Eesti (kolonelleitnant) ja Nõukogude Liidu sõjaväelane (polkovnik).

Osvald-Vilhelm Mullas sündis 1894. aastal Rapla vallas, lõpetas Tallinna Kaubanduskooli, osales Eesti Vabadussõjas, kus oli 1919. aasta aprillist Laiarööpmelise soomusrongi nr. 5 dessantroodu ülem, 1919. aasta juulist LRSR nr. rongiülema kohusetäitjaks, kellena tegutses 3 kuud.

1919. aasta oktoobrist nimetati Soomusrongide Divisjoni Tagavarapataljoni rooduülemaks.

1930. aastatel oli O. Mullas Kalevi Üksiku Jalaväepataljoni ülem, auastmelt major. 

Pärast Eesti okupeerimist 1940. aastal teenis ta Punaarmees, võttes Teisest maailmasõjast osa 8. Eesti Laskurkorpuse 249. Eesti Laskurdiviisi koosseisus. Polkovnik Mullas oli 921. laskurpolgu ülem.

Ta osales Porkuni lahingus 21. septembril 1944. Järgmisel päeval võttis tema väeosa vangi Eesti ohvitseri Hando Ruusi.

1950. aastal vahistati ta Nõukogude julgeolekuorganite poolt ning ta oli mitu aastat uurimise tõttu vahi all.

Olav Mullas suri 31. märtsil 1975 Tallinnas ja on maetud Rahumäe kalmistule. 

## Isiklikku
Tema tütar oli teatriteadlane Karin Kask (1919–1998).

## Tunnustus
*1935 Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk
*Püha Anna ordeni 4. järgu aumärk
*Püha Anna ordeni 3. järgu aumärk
*Püha Stanislavi ordeni 3. järgu aumärk
*Vabadussõja mälestusmärk

## Viited
Peeter Vaga

**Peeter Vaga** (10. juuli 1892 – 17. juuni 1944 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti sõjaväelane (major).

Teenis 5. Üksikus Jalaväepataljonis.
Nõianõges

**Nõianõges** (*Stachys* L.) on taimede perekond huulõieliste sugukonnast.

## Eesti liigid
**Stachys officinalis* – harilik tõnnike (paiguti)
**Stachys annua* – üheaastane nõianõges (harva tulnukana)
**Stachys sylvatica* – mets-nõianõges (hajusalt)
**Stachys palustris* – soo-nõianõges (tavaline)
**Stachys byzantina* – villane nõianõges (ilutaim, võib metsistuda)
Vladimir Janus

**Vladimir Janus** (26. veebruar 1905 – 22. november 1944 Sõrve) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Rudolf Uuk

**Rudolf Uuk** VR II/3 (17. aprill 1892 – 27. juuni 1941 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (major, 1934).

Vabadussõjas teenis 4. Jalaväepolgus ja 4. soomusrongil, soomusrongi nr. 4 dessantpataljoni ülemana. 

Piirivalve Narva jaoskonna, alates 20. detsembrist 1939 Petseri jaoskonna ülem. 

Arreteeriti NKVD poolt 25. juulil 1940 ja hukati.

## Viited
Tondipea

**Tondipea** (*Dracocephalum* L.) on taimede perekond huulõieliste sugukonnast.

Perekonda kuulub umbes 45 liiki, mille levilaks on põhjapoolkera parasvööde. Esindatud on nii üheaastased taimed kui ka püsikud. Haabituselt on tegu 15–90 cm kõrguste rohttaimede ja poolpõõsastega.

Eestis on levinud kaks liiki:
**Dracocephalum thymiflorum* – karvane tondipea (paiguti)
**Dracocephalum ruyschiana* – sile tondipea (paiguti)

Kultuurtaimena kasvatatakse moldaavia tondipead.

## Liike

**Dracocephalum argunense* – arguni tondipea
**[[Dracocephalum austriacum]]*
**Dracocephalum botryoides* – kobar tondipea
**[[Dracocephalum bullatum]]*
**[[Dracocephalum calophyllum]]*
**Dracocephalum forrestii* – Forresti tondipea
**Dracocephalum grandiflorum* – altai tondipea
**[[Dracocephalum hemsleyanum]]*
**[[Dracocephalum heterophyllum]]*
**[[Dracocephalum imberbe]]*
**[[Dracocephalum isabellae]]*
**Dracocephalum moldavicum* – moldaavia tondipea
**Dracocephalum nutans*  – longus tondipea
**[[Dracocephalum parviflorum]]*
**Dracocephalum peregrinum* – siberi tondipea
**[[Dracocephalum purdomii]]*
**Dracocephalum renatii* – maroko tondipea
**[[Dracocephalum rupestre]]*
**Dracocephalum ruyschiana* – sile tondipea
**[[Dracocephalum tanguticum]]*
**Dracocephalum thymifolium* – karvane tondipea
**[[Dracocephalum wallichii]]*
**Dracocephalum wendelboi* – afgaani tondipea
Johannes Ernits

**Johannes Ernits** (18. juuni 1898 Puhja – 24. aprill 1942 Sosva laager, Sverdlovski oblast) oli Eesti sõjaväelane (kapten) ja kriminaalpolitseiametnik.

Teenis 3. Jalaväepolgus ja Kaitseliidu Tallinna Malevas. Arreteeriti 14. juunil 1941, hukati.

## Tunnustus
*1939 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Liivatee

**Liivatee** (*Thymus* L.) on taimede perekond huulõieliste sugukonnast.

Liivatee perekond on väga mitmekesine ning geograafiliselt laiahaardeline. Liivatee perekonna liike leiab nii Gröönimaalt kui Lääne-Aasiast, suurem osa on siiski pärit Vahemeremaadest.

## Eestis kasvavaid liike
**Thymus pulegioides* – paljalehine liivatee (hajusalt)
**Thymus serpyllum* – nõmm-liivatee (tavaline)
**Thymus vulgaris* – aed-liivatee ehk tüümian (kultuurtaim)
**Thymus ×citriodorus* – sidrun-liivatee (kultuurtaim)

## Muid liike
**Thymus alpestris* –lähisalpi liivatee 
**Thymus alpigenus* – mägi-liivatee
**Thymus britannicus* – inglise liivatee
**Thymus caespititius* – portugali liivatee
**Thymus caespitosus* – padjand-liivatee
**Thymus callieri* – krimmi liivatee
**Thymus cilicicus* – kiliikia liivatee
**Thymus collinus* – kink-liivatee
**Thymus comosus* – tutjas liivatee
**Thymus doerfleri* – Dörfleri liivatee
**Thymus glabrescens* subsp. *urumovii (Thymus hirsutus)* – karvane liivatee 
**Thymus herba-barona* – köömnelõhnaline liivatee
**Thymus mastichiana* – tugev liivatee
**Thymus pectinatus* – kamm-liivatee 
**Thymus polytrichus* – euroopa liivatee
**Thymus praecox* – varane liivatee 
**Thymus pseudolanuginosus* (*Thymus drucei* var. *pseudolanuginosus, Thymus lanuginosus* hort., *Thymus praecox* 'Pseudolanuginosus', *Thymus praecox* var. *pseudolanuginosus*) – lühivillane liivatee 
**Thymus seravschanicus (Thymus bucharicus)*– aasia liivatee 
**Thymus transcaspicus* – kaspia liivatee 
**Thymus villosus* – hatune liivatee
**Thymus zygis* – pürenee liivatee. 

## Nimi

*Thymus* on tuletatud sõnadest "eluhingus, elujõud ja hing" ning viitab iidsele usule, et taim suudab inimesele elu anda.

## Viited
Eduard Mandri

**Eduard Mandri** (kuni 1936. aastani **Eduard Jänes**; 23. august 1906 – 13. veebruar 1989 Malmö) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

Teenis Kaitseliidu Sakalamaa malevas.

## Tunnustus
*1938 Kotkaristi V klass

## Viited

## Välislingid
*Foto
Thymus

"***Thymus***" on ladinakeelne sõna, millel on mitu tähendust:

***[[tüümus]]** ehk harkelund
***[[liivatee]]** perekonna ladinakeelne nimi
**Thymus* on perekond kiletiivalisi putukaid sugukonnast *Eulophidae*.
Friedrich Strobel

**Friedrich Rudolf Paul Strobel** (23. mai 1895 – 10. august 1963 Wiesbaden) oli Eesti sõjaväelane (kaptenleitnant, 1934).

Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli 1913. aastal.

Ta ülendati kaptenleitnandiks 1934. aastal.

1935. aastal sai ta Kotkaristi IV klassi teenetemärgi, olles Merejõudude baasi insener-mehaanik.
2A3

**2A3** või **2A3 Kondensator 2P** (vene k *2А3 «Конденсатор»*) on Nõukogude Liidus välja töötatud 406 mm liikursuurtükk, mille eesmärk oli tulistada tuumalaenguga mürske. GRAU koodnimetus 2A3.  See oli vastuseks USA loodud aatomikahurile M65, mis oli tuntud ka Atomic Annie nime all.

## Eelulugu
Nõukogude aatomiteadlased arvutasid 1950. aastate alguses välja, et suudavad luua tuumalaenguga suurtükimürsu, mille kaliiber on minimaalselt 400 mm. See oli suhteliselt lähedane traditsioonilisele suurtüki kaliibrile 16 tolli ehk 406 mm. Aastal 1954 hakati suurtükikonstrueerimisbüroos **nr 34** (Grabini Konstrueerimisbüroo) sellist suurtükki SM-54 nime all projekteerima. Selle projekti järgi valmistati salajases tehases **nr 221** 3. augustil 1955 suurtükk ja sellega tehti proovilaskmisi.

Veermik projekteeriti Kotlini Konstruktsioonibüroos Leningradis ja valmistati Kirovi tehases varjunime **objekt 271** all. Veermikul oli 8 paari rattaid, mootoriks 750 hj tankidiisel ja vedrustus oli kohandatud väga suurt tagasilööki taluma.

Kogu süsteem (veermik ja suurtükk) pandi kokku samuti Kirovi tehases ja esimene masin valmis 26. detsembril 1956. Relvasüsteem sai nimeks 2A3 ja kokku ehitati 4 sellist masinat.

## Kasutamine
Tehtud katsed näitasid, et 570 kg kaaluv mürsk lendas kuni 25,6 km kaugusele.

Avalikult näidati neid Moskvas 7. novembril 1957 toimunud oktoobripühade paraadil koos samaks otstarbeks mõeldud liikurmiinipildujate 2B1 Okadega. Seal nägid liikursuurtüki ka lääne vaatlejad, kes pakkusid relva kaliibriks ekslikult 310 millimeetrit ja 2A3 NATO markeering oli seetõttu külma sõja lõpuni SU-310.

2A3 oli vastus ameerika aatomikahurile M65 ning seda plaaniti kasutada linnade, vägede koondumisalade ja kommunikatsioonikeskuste pommitamiseks. Kuigi visuaalselt võimas, oli 2A3 kohmakas, seda oli suure kaalu tõttu raske transportida, laskemoona käsitlemine oli keeruline ja tugev tagasilöök lõhkus veermiku. Võrreldes uue taktikalise raketikompleksiga T5a Filin (NATO markeering FROG-1) oli 2A3 kallim ja lühema laskeulatusega. 2A3 ainuke eelis oli 5-minutiline laadimisaeg, mis on iseenesest küllaltki pikk, kuid siiski lühem kui Filini 30-minutiline laadimisaeg. Lisaks hoidis lääs aatomikahureid pidevalt sihikul.

Pärast põhjalikke katseid saadeti liikursuurtülid suurtükiväe reservi ja need jäid sinna kuni 1960. aastate keskpaigani. Nikita Hruštšov eelistas üliraskete suurtükkide ja rasketankide asemel, mis olid iseloomulikud stalinistlikule perioodile, efektiivsemaid raketisüsteeme. Viimane säilinud 2A3 paikneb tänapäeval Relvajõudude Keskmuuseumis (endine Nõukogude Armee Keskmuuseum) Moskvas.

## Vaata ka
*2B1 Oka

## Viited

## Kirjandus
*Mati Õun. *Külma sõja soomusmasinad* Tallinn Sentinel 2006 ISBN 9985960947 ISBN 9789985960943

## Välislingid

* History, Development, and Use of the 2A3 'Kondensator 2P' Howitzer
* Mati Õun. Aatomisuurtükid TM august 2006
* 2A3 muuseumis
Villiam Fiskar

**Villiam Fiskar** (ka **Villem Fisker**, eesnimi ka **William**; 14. veebruar 1890 Tallinn – 26. veebruar 1942 Oranienburg, Saksamaa) oli Eesti sõjaväelane (major), sporditegelane ja pangaametnik. 

Töötas kuni 1915. aastani Tallinnas Talurahva Põllupanga ametnikuna, siis mobiliseeriti Vene sõjaväkke ja võttis osa Esimesest maailmasõjast. 

Sõdis Vabadussõjas, oli sõja ajal õppepataljoni ülem. 

Ta õppis aastatel 1922–1926 ja 1933–1934 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. 

Osales 1. detsembri riigipöördekatse mahasurumises 1924. aastal.

Lahkus 1928. aastal majori auastmes kaitseväest ja siirdus tööle Pikalaenu panka. Oli 1937. aastal Pikalaenu Panga sekretär Tallinnas.

Arreteeriti 20. detsembril 1940 Tallinnas, vabastati 20. märtsil 1941. Siirdus järelümberasujana Saksamaale. 

Teise maailmasõja ajal hukati ta Saksa koonduslaagris. Tuhk saadeti Eestisse ja maeti Tallinna Rahumäe kalmistul oma abikaasa perekonna (Välja) hauaplatsile.

## Isiklikku
Tema poeg oli sõjaväelane Ralf Fisker.

## Viited

## Välislingid
* 
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti ohvitseride andmekogu
Arthur Sillard

**Arthur Sillard** (kuni 1940. aastani **Artur Smironin**; 16. jaanuar 1893 Käru vald, Järvamaa – 13. märts 1967 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1940).

Ta lõpetas 1914. aastal Tallinna Reaalkooli ja 1926. aastal Tartu Ülikooli kaubandusteaduse erialal.

Osales Vabadussõjas.

Töötas Kaitseministeeriumi Toitlusjaoskonnas ülemana, hiljem Sõjaväe Varustusvalitsuses, oli Tallinna koondise majandaja. 

Maetud Tartu Raadi kalmistule.

## Viited
Felix Saar

**Felix Saar** (19. oktoober 1911 Sootaga vald, Tartumaa – 9. oktoober 1942 Norillagi vangilaager, Krasnojarski krai) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant, 1940).

Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941.

## Viited

## Välislingid
*Foto
*Ohvitseride andmekogu
Natsikütt

**Natsikütt** on inimene, kes kogub teavet isikute kohta, keda saaks kohtu alla anda süüdistatuna Saksamaa natsionaalsotsialistliku režiimi all toime pandud sõjakuritegudes ja inimsusvastastes kuritegudes.
Artur Kulgma

**Artur Kulgma** (kuni 1936 **Artur Kull**; 2. november 1907 Jõgisoo, Harjumaa – 21. september 1981 Lidingö, Rootsi) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

Ta õppis Tallinna Reaalkoolis. Õppis Kõrgemas Sõjakoolis ja Tallinna Tehnikumis, mille lõpetas elektrotehnika insenerina 1935. aastal. Oli Korporatsioon Rotalia liige.

Teenis Lennuväe baasis, kus 1937. aastal nimetati vaneminseneriks.

Abiellus 1940. aastal.

1944. aastal põgenes ta Rootsi, kus töötas Stockholmi Tehnikaülikoolis. 1952. aastast töötas Kanadas lennukitööstuses.

## Kirjandus
*"Dipl. ins. Arthur Kulgma 50-aastane" Vaba Eestlane (Toronto) nr.86, 2. november 1957, lk 5
*"Kes on kes Eesti lennunduses" Tallinn ; Tartu, 2006, lk 85 : foto

## Välislingid
*Ohvitseride andmebaas
Maurus Vahtrik

**Maurus Vahtrik** (9. mai 1892 Tallinn – 18. juuli 1941 Saranski vangla, Mordva ANSV, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (major).

Teenis Kaitseliidu Valga malevas. 

1925. aastal oli ta Karksi malevkonna pealik (reserv-alamkapteni auastmes). 1930. aastatel oli ta Valga linna malevkonna pealik kapteni auastmes.

Majoriks ülendati 1940. aastal.

Arreteeriti NKVD poolt 29. aprillil 1941, suri eeluurimise ajal Saranski linna vanglas Venemaal.

## Viited

## Välislingid
*Kirje ohvitseride andmekogus
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
Aleksander Viires

**Aleksander Viires** (kuni 1935. aastani **Aleksander Simson**; 11. juuni 1899 – ? Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (major).

Ta õppis 1934–1936/1937 Kõrgemas Sõjakoolis sõjamajanduse erialal.

Teenis Sidepataljonis, hiljem oli sõjaväestaabi käsundusohvitser. 

Saadeti 14. juunil 1941 Tallinnast sunniviisil Venemaale. Viibis Norillagi vangilaagris, vabastati 1951. Rehabiliteeriti 1958. 

Eestisse ta tagasi ei saabunud - rahvastikuregistris puuduvad andmed tema surma kohta.

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
*memorial.krsk.ru (vene keeles)
Juhan Vermet

**Juhan Vermet** (kuni 1937. aastani **Johannes Värnik**, ka **Johannes Vernik**; 24. veebruar 1897 Antsla, Võrumaa – 5. aprill 1966 Linnamäe, Võrumaa) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

## Elulugu
Juhan Vermet võitles Vabadussõjas pärast lühikest teenistust Venemaa keisririigi Vene Keiserlikus armees aastail 1916–1917. Ta lõpetas 1930. aastal Kõrgema Sõjakooli ja määrati 1935. aastal Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste alaliseks lektoriks. Seejärel sai ta 1939. aastal Sõjakooli ohvitserideklassi ülemaks ning ülendati 1940. aastal kolonelleitnandiks.

Pärast Eesti okupeerimist arvati Juhan Vermet ja teised Eesti sõjaväelased Punaarmeesse ja saadeti sõja alguses rindele. Ta andis end juulis 1941 sakslaste kätte vangi. Eestisse tagasi jõudnud, sai temast 1942. aastal Tartus asuva 41. Kaitse Tagavarapataljoni ülem.

Kui Punaarmee taas Eestile lähenes, määrati Juhan Vermet 2. piirikaitserügemendi ülemaks. Juhan Vermetil õnnestus koos rügemendi riismetega pääseda sügisel 1944. Saksamaale, kus eesti sõjaväelased koondati Neuhammeri 20. eesti diviisi 47. Relva-SS Grenaderirügemendi laagrisse. Veel enne seda oli tal õnnestunud aidata Tallinnast 22. septembril põgenema oma ja ka abikaasa õe pere, ta lahkus neist 24. septembril Kuressaares.

Pärast Saksamaa kapituleerumist asus Juhan Vermet otsima Saksamaa läänetsoonides oma perekonda, sest abikaasa Olga ja poeg Paul olid samuti Saksamaale pääsenud. Kuid Juhan Vermet sattus Prantsuse okupatsioonitsoonis Reinimaal Prantsusmaa võimude kätte, kes ta 1945. aastal Nõukogude Liidule välja andsid.

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Meinhard Niinepuu

**Meinhard Niinepuu** (kuni 1932. aastani **Meinhard Ninep**; 5. aprill 1904 Kuremäe, Iisaku vald (Iisaku kihelkond), Virumaa – 7. oktoober 1975 Göteborg, Rootsi) oli Eesti (kapten) ja Saksamaa sõjaväelane (major).

Saksa okupatsiooni ajal oli ta major, 2. Eesti Piirikaitserügemendi I pataljoni ülem. 

1944. aastal põgenes ta Soome kaudu Rootsi. 

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Eduard Sillaots

**Eduard Sillaots** (30. aprill 1909 Tartu – 17. september 1938 Tartu) oli Eesti arhitekt ja sõjaväelane (lipnik, 1931).
Elmar Kõlu

**Elmar Kõlu** (16. juuli 1907 – 23. august 1950 Bratsk) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1933).

Ta oli 1944. aastal 3. Eesti Piirikaitserügemendi 2. pataljoni ülem (kapten).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Vilhelm Kohal

**Vilhelm Richard Kohal** (8. veebruar 1887 Alatskivi, Tartumaa – 8. mai 1942 Vjatlagi vangilaager, Kirovi oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonel). 

Korp! Sakala vilistlane.

2. Üksiku Jalaväepataljoni ülem.
Konstantin Tamm

**Konstantin Tamm** (5. mai 1896 Tallinn – 31. mai 1949 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (major, 1939) ja arst.

Ta oli raamatupidaja poeg. 1915. aastal lõpetas ta Vladivostokis gümnaasiumi. Aastatel 1915–1921 õppis Tamm arstiteadust Tomski ülikoolis ning jätkas aastatel 1921–1923 samal alal Tartu Ülikoolis. Oli Korporatsioon Rotalia liige. 

Pärast seda teenis Tamm kaadriohvitserina ning oli arst Sõjaväe Keskhaiglas.
Julius Bartels

**Julius Bartels** (14. september 1883 – 3. oktoober 1944 Leningrad) oli ja Eesti arst ja sõjaväelane (kolonel, 1939). 

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Arthur Väkram

**Arthur Väkram** (26. november 1905 – 25. veebruar 1964 Nõmme) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Teenis Pioneerpataljonis.

1939. aastal ülendati ta kapteniks.

## Isiklikku
Tema tütar oli keeleteadlane ja õpetaja Maia Väkram.
Karl Iman

**Karl Iman** (21. november 1906 Tallinn – 20. veebruar 1945 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (vanemleitnant, 1939). 
Teda on autasustatud Vabariigi Presidendi käsundusohvitseri rinnamärgiga.

## Kirjandus
*Lõhmus, Leho. Sõjahauad Hiiu-Rahu kalmistul, Tallinn 2007, lk 115

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Hans Kaasik (sõjaväelane)

**Hans Kaasik** (9. veebruar 1885 Kärkna, Tartumaa – 13. veebruar 1969 Bronx, New York) oli Eesti sõjaväelane (major).

Teenis Tallinna Garnisoni komandantuuris, vabastati tegevteenistusest 25. jaanuaril 1940.
Aleksander Varvas

**Aleksander Varvas** (14. september 1894 Kogula – 24. detsember 1985 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1936).
Sweet Dreams

**"Sweet Dreams"** on Ameerika R&B laulja Beyoncé Knowlesi teine singel albumilt "I Am... Sasha Fierce".

## Lugude nimekiri
; „Ego”/„Sweet Dreams” Singles & Dance Mixes
# „Ego” - 3:57
# „Ego (DJ Escape & Johnny Vicious Club Remix)” - 8:22
# „Ego (Slang "Big Ego" Club Remix)” - 6:19 
# „Sweet Dreams” - 3:29
# „Sweet Dreams (OK DAC Club Remix)” - 5:14 
# „Sweet Dreams (Karmatronic Club Remix)” - 6:36
;  Single
# „Sweet Dreams” - 3:29
# „Sweet Dreams (OK DAC Club Remix)” - 5:14 
# „Sweet Dreams (Karmatronic Club Remix)” - 6:36 
; iTunes Digital Single
# „Sweet Dreams” - 3:27
# „Sweet Dreams (Steve Pitron & Max Sanna Remix)” [Radio Edit] - 3:35
;  CD single 
# „Sweet Dreams” - 3:29
# „Sweet Dreams” (Instrumental) - 3:29
;  DVD Single 
# „Sweet Dreams” (Video) - 4:1
# „Broken-Hearted Girl” (Video) - 4:40
# „Single Ladies (Put a Ring on It)” (Video) - 3:15
;  digital download EP 1
# „Sweet Dreams (Medicin Club Remix)” - 6:18
# „Sweet Dreams (Groove Police Club Remix)” - 7:05
# „Sweet Dreams (Ok Dac Club Remix)” - 5:11
# „Sweet Dreams (DJ Escape & Tony Coluccio Club Remix)” - 8:39
# „Sweet Dreams (Maurice's NuSoul Club Remix)” - 7:09
# „Sweet Dreams” - 3:27
;  digital download EP 2
# „Sweet Dreams (Dave Spoon Remix)” - 7:07 
# „Sweet Dreams (Steve Pitron & Max Sanna Remix - Radio Edit)” - 3:37
# „Sweet Dreams (Steve Pitron & Max Sanna Club Remix)” - 7:38 
# „Sweet Dreams (Oli Collins & Fred Portelli Remix)” - 5:38
# „Sweet Dreams” - 3:28
;  digital download EP
# „Sweet Dreams” - 3:29 
# „Sweet Dreams (Groove Police Remix - Radio Edit)” - 3:10
# „Ego” - 3:57
# „Ego” (Remix) feat. Kanye West - 4:43
# „Sweet Dreams” (Video) - 4:00
# „Ego” (Remix) feat. Kanye West (Video) - 4:52

## Viited
Aleksander Järv

**Aleksander Järv** (9. jaanuar 1893 – 17. mai 1954 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (vanemleitnant).
Fjodor Matisen

**Fjodor Matisen** (vene Федор Андреевич Матисен või Маттисен) (1. juuni (20. mai vkj) 1872 Peterburi – 19. detsember 1921 Irkutsk) oli Venemaa Keiserlik Sõjamereväe leitnant, hüdrograaf ja polaaruurija.

1900–1903 osales Matisen Eduard von Tolli polaarekspeditsioonis geodeedi, meteoroloogi ja fotograafina, aastast 1901 kuni reisi lõpuni oli kuunari Zarja kapten.

1901. aasta märtsis uuris Matisen Nordensköldi saarestikku Russki saareni ning liigitas need nelja rühma: Vilkitski saared, Pahtussovi saared, Tsivolko saared ja Lütke saared.

1903 suvel korraldas ta Tiksi lahe mõõtmist.

1905–1907 oli Matisen hävitaja Prozorlivõi komandör.

Fjodor Matiseni järgi on nimetatud väin Nordensköldi saarestikus ja Dmitri Ovtsõni klassi laev.

## Viited
Vautšer

**Vautšer** (inglise keeles *voucher*) on tellimust kinnitav ja tasu maksmist tõendav finantsdokument.

## Vaata ka
*arve
*kinkekaart
*kviitung
*tellimus
*töötähik
Link

**Link** on mitmetähenduslik sõna:
***[[Link (sulus)|Link]]** on ukse, akna vm avatäite suluse detail.
***[[Hüperlink|Link]]** on infotehnoloogias ühendus hüperteksti osade vahel.
***[[Link (perekonnanimi)|Link]]** on perekonnanimi.
***Link** on tarkvarapaketi Microsoft Office kasutajaliideses oleva animeeritud kassi nimi.
Wadī‘ Sa‘ādah

**Wadī‘ Sa‘ādah** - Wadih Amine STEPHAN - (araabia keeles وديع سعادة; sündinud 6. juulil 1948) on Liibanoni päritolu Austraalia luuletaja ja ajakirjanik. 

Wadī‘ Sa‘ādah on töötanud ajakirjanikuna Beirutis, Londonis, Pariisis ja Nikosias. 1988. aastast elab ta Austraalias ja töötab toimetajana Sydneys ilmuvas Liibanoni ajalehes Annahar. 

Tal on ilmunud araabia keeles 12 luuleraamatut. Neid on tõlgitud muu hulgas inglise, saksa, prantsuse ja hispaania keelde. 

Ta on osalenud paljudel luulefestivalidel nii Austraalias kui ka mujal.

## Välislingid
*Wadih Sa'adeh's poetry
*Gwefan barddoniaeth Wadih Sa'adeh
* Poems
* http://www.poesiaarabe.com/wadih_poemas.htm
* Väljavõtteid "Secret Sky", Michael Mahadeen http://www.youtube.com/watch?v=rChDxyb8gAc
Akadeemiline kraad

**Akadeemiline kraad** (inglise keeles *academic degree*) on bakalaureuse-, magistri- või doktorikraad, mille kõrgkool annab vastava kõrgharidusastme õppekava täitnud ja lõputöö kaitsnud või lõpueksami sooritanud isikule ning mida tõendab vastav lõpudokument.

## Vaata ka
*Teaduskraad
*Kutsekraad

## Viited

## Välislingid
*Kõrgharidusstandard
*Eesti Vabariigi kvalifikatsioonide ja enne 20. augustit 1991. a antud endise NSV Liidu kvalifikatsioonide vastavus
Mari Hanson

**Mari Hanson**  (sündinud 1969) on eesti sünnitoetaja ja koolitaja.

Mari Hanson on sotsiaalse ettevõtjana (sotsiaalne ettevõtlus) loonud mitmeid emade-laste tugigruppe, kus tegeletakse aktiivsünnituseks ettevalmistuse, sünnitusjärgse jooga, titejooga ning laulumängudega koos eakohase ühistegelusega vanema laulupärimuse sees. Mari Hanson on  kaasanud enda ettevõtmistesse paljusid peresid, kellega koos on loodud vabaühendus "Kasu, kasu...". Ühiselt tehakse Viljandi pärimusmuusika festivali titelaulutubasid.
 
Sünnitoetajana pakub Mari Hanson oma aega, energiat ja kogemusi vabatahtlikuna. 

## Välislingid
*Mari Hanson kuulub Eesti Sünnitoetajate Ühendusse - http://www.synnitoetus.ee/index.php?id=2
*Aktiivsünnituseks ettevalmistavate gruppide joogaõpetaja Tartu Joogakeskuses
*Tartu Arctic Sport Clubi Mom's Yoga rühmatreener 
*Viljandi pärimusmuusika festivali titelaulutubade eeslaulja
*2007. a toimunud Sotsiaalhoolekande aastakonverentsi "Kui väikesed räägivad, kas suured kuulavad?" esineja, http://www.tartu.ee/data/sotskonverents.avi

Artiklites temast:
*Häli ei jäta kodusünnitajat üksi, 31.03.2011, "Naised"
*Sünnitus on kui iga teine vastupidavusala, 13.03.2009, Aime Jõgi, «Tartu Postimees»
*Laul aitab lapsel kasvada, 02.08.2005, Kristina Tamberg, sakala@sakalakirjastus.ee
*Mu naine oli 100% rase, 05.märts 2009, Krista Kivisalu, Pere ja Kodu
*Sünnituskolmnurk, 07.aug 2008, Tiina Siimets, Pere ja Kodu

Sünnilugudes temast:
*Kiuri ilmumine
*Teine lootossünd vette
*Lugu sellest, kuidas Maru me juurde saabus
*Robini sünd
*Piia sünd
*Atsi sünd
*Frida sünd. Frida sünnilugu
*Üks pikk ja helge lugu Postitatud: 19:27 06.12.09
Approaches to Applied Semiotics

**"Approaches to Applied Semiotics"** on raamatusari, mida aastail 2000–2009 andis välja kirjastus Mouton de Gruyter.

Sarja toimetajad olid Thomas Sebeok ja Jean Umiker-Sebeok.

Sari vahetas välja sama kirjastuse varasema sarja "Approaches to Semiotics" ja on sarja "Semiotics, Communication and Cognition" eelkäija.

## Sarja köited
*1 – Sebeok, Thomas A.; Danesi, Marcel 2000. "The Forms of Meaning: Modeling Systems Theory and Semiotic Analysis". 
*2 – Danesi, Marcel 2000. "Semiotics in Language Education".
*3 – Tarasti, Eero 2002. "Signs of Music: A Guide to Musical Semiotics".
*4 – Beasley, Ron; Danesi, Marcel 2002. "Persuasive Signs: The Semiotics of Advertising".
*5 – Neiva, Eduardo 2007. "Communication Games: The Semiotic Foundation of Culture".
*6 – Nöth, Winfried; Bishara, Nina (eds.) 2007. "Self-Reference in the Media".
*7 – Danesi, Marcel; Rocci, Andrea 2009. "Global Linguistics: An Introduction".
Lehtedetupp

**Lehtedetupp** on väga väikeste lehtede liitumisel tekkinud moodustis ümber varre. Esineb näiteks osjalistel. 

## Vaata ka
*Lehetupp
Aleksei Bjalõnitski-Birulja

**Aleksei Bjalõnitski-Birulja** (vene keeles Алексей Андреевич Бялыницкий-Бируля) (24. oktoober 1864 Mogiljovi kubermang – 18. juuni 1937 Leningrad) oli vene zooloog, zoogeograaf ja polaaruurija.

Tema isa Andrei Bjalõnitski-Birulja oli meteoroloog, kes asutas Vitebskis meteoroloogiajaama, mis töötas aastatel 1864–1941. Ta oli esimene, kes hakkas pöörama tähelepanu sellele, kuidas linnad mõjutavad kliimat.

Aleksei õppis klassikalises gümnaasiumis Vjazmas ja seejärel Peterburi Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonnas. Ülikooli lõpetas ta 1891. aastal ja hiljem töötas korduvalt bioloogiajaamas Solovetsi saartel.

Ta oli Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia zooloogiamuuseumi zooloog. 1899. aastal osales ta Teravmägede ekspeditsioonil. 1900–1903 osales ta Eduard von Tolli polaarekspeditsioonil zooloogina.

Bjalõnitski-Birulja tegeles selgrootute, eriti ämblikulaadsete süstemaatika, morfoloogia ja zoogeograafiaga. Viimastel eluaastatel uuris ta ka imetajaid.

1923. aastal sai ta NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks ja töötas Leningradi Riiklikus Ülikoolis professorina. 

1929. aastast oli ta zooloogiamuuseumi direktor ning 23. novembrist 1929 kuni arreteerimiseni zooloogiamuuseumi vanemzooloog.

Ta arreteeriti 16. novembril 1930 ning mõisteti 10. veebruaril 1931 kolmeks aastaks vangilaagrisse. Karistust kandis ta Belballagis Segežas, kus töötas arsti abilisena. Ta vabastati sealt enne tähtaega ja saadeti asumisele Arhangelskisse.

Pärast vabastamist töötas ta Riikliku Okeanograafiainstituudi Arhangelski osakonnas, kuni 1935. aastal vallandati. Kuid samal aastal anti talle bioloogiadoktori kraad, ilma et ta oleks väitekirja kaitsnud. Ta töötas NSV Liidu Teaduste Akadeemias lepingu alusel. 1935–1936 töötas ta NSV Liidu TA Kasahstani osakonnas algul vanemspetsialisti ja hiljem zooloogiasektori juhatajana.

Tema järgi on nimetatud ämblikulaadsete hulka kuuluvad liigid *[[Anemesia birulai]]* (Spassky, 1937) ja *[[Calchas birulai]]* (Fet, Soleglad & Kovařík, 2009).

## Teosed
*Miscellanea scorpiologica, I - IX. "Ежегодник Зоологического Музея", 1896 - 1911;
*Материалы по биологии и зоогеографии преимущественно русских морей, I - VII. "Ежегодник Зоологического Музея", 1896 - 1909;
*Очерки из жизни птиц полярного побережья Сибири, "Зап. АН по физико-математическому отделению", 1907, т. 18, № 2;
*Биологические наблюдения над птицами Шпицбергена. "Ежегодник Зоологического Музея", 1910; 
*Материалы по систематике и географии распространения млекопитающих, I - IV. "Ежегодник Зоологического Музея", 1910 - 12.
*Фаланги, в кн.: Фауна СССР. Паукообразные, т. 1, в. 3, М. – Л., 1938.

## Viited
Respo Haagised AS

Aktsiaselts **Respo Haagised** on Eesti haagisetootja. Peamiseks tegevusalaks on kuni 3500 kg kogukaaluga haagiste tootmine ja müük. Tootmismaht on keskmiselt 50 haagist päevas. Ettevõte põhineb eesti kapitalil.

Respo on turuliider Eestis ja Soomes ning viie suurima haagiste müüja seas Norras, Rootsis, Lätis ja Leedus.

## Ajalugu

Väikeettevõte Respo asutati 4. aprillil 1990. aastal Otepääl ja reorganiseeriti hiljem aktsiaseltsiks Respo Haagised. Tartumaal Ülenurme vallas renditi ruumid ja alustati haagiste väiketootmist. 1998. aasta sügisel osteti aktsiaseltsilt Tartu EPT töökojahoone Tõrvandis, kuhu järgmise aasta alguseks koondati seni eri paigus asunud tootmisüksused. Praeguseks kuulub ettevõttele tootmis-, olme-, kontori- ja laopinda kokku 20 000 m², lisaks 10 ha (100 000 m2) suurune territoorium valmis- ja pooltoodangu ladustamiseks.    

Kolme töötajaga alustanud firmast on saanud ettevõte, mis annab tööd sajakuuekümnele inimesele.   

## Tegevusalad

Toodetavate järelhaagiste nomenklatuuri kuulub üle saja mudeli, sealhulgas treilerid autode ja ehitusmasinate transportimiseks, furgoon- ja platvormhaagised, soojakuhaagised, minikaravanid, samuti vabaaja-haagised paatide, lumesaanide, mootorrataste veoks ja haagised ATV-dele. Valmistatakse ka sihtotstarbelisi haagiseid teemärgistuse, lipuvarraste, kerglennukite jms. tarbeks.

Toodangust eksporditakse 70%, peamiselt Soome, Norrasse, Rootsi, Venemaale, Leetu ja Lätti.

Aktsiaseltsile Respo Haagised kuuluvad tütarettevõtted  **Respo Perävaunut OY** Soomes, **Respo AB** Rootsis, **Respo Tilhenger AS** Norras, **Respo Piekabes** **SIA** Lätis ja üks ühisettevõte  **РЕСПО** Venemaal.

Ettevõte on märkimisväärselt investeerinud tootearendusse, digitaliseerimisse ja kaasaegsesse tehnoloogiasse (2009. a. juurutati kõrgtehnoloogiline arvprogrammeeritav lehetöötlemiskompleks PivaPunch, 2016. a. laserpink Amada LC  ja CNC-lõikepink FlexiCam XL, 2019. a. keevitusrobot koos integreeritud töölauaga, 2020 aastal painutusrobot, 2021 aastal lehetöötlemiskeskus PrimaPower.

Respo eesmärgiks on olla oma valdkonnas tootearenduse tipus, tõsta uute toodete (soojakuhaagised, minikaravanid, multirull paadihaagised jt.) väljaarendamisega rahvusvahelist konkurentsivõimet. 

Kaasaegse haagisetootmise innovatiivsed lahendused pakuvad lisandväärtust kas suurenenud funktsionaalsuse, disaini ja vastupidavuse või odavama hinna läbi. Uued juurutatud haagiseperekonnad on kaasaegsed ja konkurentsivõimelised kogu Euroopas.

## Kaubamärgid
*Soomes – Respo Peräkärryt
*Norras – Respo Tilhenger 
*Rootsis – Respo Släpvagnar
*Leedus – Respo Priekabos
*Lätis – Respo Piekabes
*Venemaal – Реcпo прицепы

## Välislingid
*Ettevõte koduleht
Raag

**Raag** on vilja või õie vars. Vastavalt sellele kasutatakse mõnikord sõnu "viljaraag" ja "õieraag", kusjuures viljaraag kujuneb õieraost.
Manivald Noor

**Manivald Noor** (16. juuli 1923 – 6. august 2009) oli eesti arhitekt.

Noor lõpetas 1943. aastal Tallinna Tehnikumi ehitustehnika erialal ning 1951. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi arhitektuuri erialal. Töötas arhitektina RPI Eesti Põllumajandusprojektis (1951–1969) ning RPI Eesti Maaehitusprojektis tüüpprojekteerimise osakonna peaarhitektina (1969–1988).  

Pärast Tallinna Tehnikumi lõpetamist põgenes Saksa mobilisatsiooni eest Soome, kus osales soomepoisina Jätkusõja lahingutes.

## Hooneid
*Narva-Jõesuu põllumajandustöötajate sanatoorium (1961, koos Nikolai Kusminiga)
*Spordiklubi "Dünamo" suusabaas Otepääl (1963)
*kaubanduskeskus Õisus (1969)
*postkontor Kuressaares (1972)
*ridaelamu Pääskülas (1991)

Noore oluliste tööde hulka kuuluvad ka koostöös Boris Miroviga tehtud maaelamute tüüpprojektid, mis olid iseäranis laialt kasutusel 1960. aastatel, ning mitmed kolhoosiasulate planeeringud.

## Viited
Valeri Loginov

**Valeri Loginov** (20. oktoober 1939 Šuja, Ivanovo oblast – 4. mai 1978 Tartu) oli Eesti poksija. Ta poksis Tartu "Kalevis", kus tema treenerid olid Evald Lillo ja Vello Kade.
 
Loginov oli kukk-kaalus (kuni 54&nbsp;kg) kahekordne Eesti NSV meister (1964 ja 1967) ja sulgkaalus (kuni 57&nbsp;kg) Eesti NSV meister (1966). Ta sai Eesti NSV meistrivõistlustel kukk-kaalus (kuni 54&nbsp;kg) II koha (1961) ja III koha (1960) ning sulgkaalus (kuni 57&nbsp;kg) III koha (1962, 1963).

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksimeistrid maailmas ja Eestis 1719–2000". Revelex. Tallinn 2005.

## Välislingid
*
Heldur Sander

**Heldur Sander** (sündinud 24. novembril 1946 Ageris) on eesti loodusgeograaf, dendroloog ja maastikuökoloog.

## Elulugu
1961–1963 õppis Sander Tihemetsa Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikumis, lõpetas 1966 Paide Kaugõppekeskkooli, 1975 Tartu Riikliku Ülikooli geograafia osakonna. 1998. aastal kaitses ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis geoökoloogias väitekirja "Tallinna puittaimestiku mitmekesisus maakasutuse liigestatuse taustal" ja sai magistrikraadi, 1999–2004 oli Eesti Põllumajandusülikooli ZBI doktorant. Ta täiendas end 1992 Helsingi Ülikoolis ja 1996 Taani Metsa ja Maastiku Uurimise Instituudis.

1963–1970 oli ta Paide MEK-i ja KEK-i müürsepp-monteerija, 1970–1971 Eesti Põllumajandustehnika Türi osakonna maaparandustööline, 1975–1998 Tallinna Botaanikaaia insener, vaneminsener, nooremteadur ja teadur, 1998–2004 EPMÜ metsandusliku uurimisinstituudi teadur, 2005– Eesti Maaülikooli metsabioloogia osakonna teadur.

## Teadustöö
Heldur Sanderi peamised uurimisvaldkonnad on dendroloogia, puittaimede introduktsioon, linnahaljastus ja -metsandus, Eesti arboreetumid ja pargid ning looduskaitse. Ta on uurinud Harju-, Lääne-, Saare- ja Pärnumaa arboreetumeid ja parke ning üksikparke mujal Eestis, Tallinna ja Pärnu haljastust, Haapsalu, Kunda ning Espoo (Soome) linnahaljastust. 1993. aastast on ta mitme projekti juht, rahvusvaheliste projektide "Mets, tervis ja inimese heaolu" (aastast 2004) ning "Põhja- ja Baltimaade linnametsandus" (aastast 2005) üks Eesti koordinaatoreid.

Sander on olnud 16 teaduskogumiku koostajaid ja toimetajaid, väljaannete "Eesti dendrofloora uuringud" (aastast 1997, seni ilmunud 8 köidet) ja "Dendroloogilised uurimused Eestis" (aastast 1999, 3 köidet; II ja III köite kaastoimetaja on Ü. Tamm) algataja ja toimetaja, "Tallinna entsüklopeedia" (Tallinn, 2004) kaasautor. Temalt on ilmunud umbes 130 teaduspublikatsiooni ja aimeartikleid. Ta on avaldanud seeria töid Eesti parkide dendrofloorast, sealhulgas Tallinna haljastusest ja selle ajaloost.

Ta on Loodusuurijate Seltsi ja Eesti Geograafia Seltsi liige.

## Isiklikku
Heldur Sander on maatööliste poeg ja oli Enel Sanderi abikaasa.

## Tunnustus
* 2003 – Ignatsi Jaagu medal

## Teoseid
* Distribution and damages from frost of the Chinese Poplar (Populus simonii Carr.) in Tallinn (Northern Estonia). // Proc. Est. Acad. Sci. Biol. 43 (1994) 3
* Ginkgo in Estonia and neighbouring countries. // Int. Dendrol. Soc. Yearbook 1998. Cambridge, 1999
* Die Forstwirtschaft in der Stadt Tallinn/Reval – ein historischer Zugang (kaasautor T. Meikar). // Allg. Forst- und Jagdzeitung 171 (2000) 7
* History and age of old limes (Tilia spp.) in Tallinn, Estonia (kaasautor A. Läänelaid). // Forestry Serving Urbanised Societies. Vol. 14. Vienna, 2004
* Eksootilised okaspuud Eesti metsakultuuris (kaasautor T. Meikar). // Metsanduslikud uurimused 40 (2004).

## Viited

## Kirjandus
* "Eesti entsüklopeedia" kd 14, lk 457
* Wuorenrinne, H. "Tallinnassa tarkastettiin ensimmäinen maisterinväitos kaupungin viherrakentamisesta" // Sorbifolia 30 (1999) 4, lk 188
* "Eesti dendrofloora uuringud VIII" Tallinn, 2004, lk 300–310
Käokannus

**Käokannus** (*Linaria* Mill.) on teeleheliste sugukonda kuuluv üheaastaste rohttaimede perekond. Varem kuulus mailaseliste sugukonda.

See perekond on levinud Euroopa mõõduka kliimaga paikades, Põhja-Aafrikas ja Aasias. Kõige rohkem liike kasvab Vahemere maades.

Käokannuse õis sarnaneb ehituselt lõvilõua õiega. Viljaks on kupar, kus on palju seemneid.

## Liike
Käokannuse perekonda kuulub sadakond või poolteistsada liiki. Eestis elab neist kaks:
**Linaria vulgaris* – harilik käokannus
**Linaria repens* – joonik käokannus

Varem kuulus käokannuse perekonda ka pihkane haiklõug (sünonüüm väike käokannus, *Chaenorhinum minus* (L.) Lange ehk *Linaria minor* (L.) Desf.).

## Viited
Dendrofloora

**Dendrofloora** on puittaimede floora ehk mingi ala puittaimede liigiline koosseis.

Näiteks on rikka dendroflooraga Raadi park Tartus ja Kadrioru park Tallinnas, kuhu on erinevatel aegadel istutatud mitmeid võõrpuuliike. 

Eesti pärismaises dendroflooras on ligikaudu 80 liiki.

## Vaata ka
*Eesti pärismaised puud
*Eesti pärismaised põõsad
*Dendraarium
Tšekk

**Tšekk** (inglise keeles *check* või siis *cheque*), ka **pangatšekk**, on väärtpaber, mille väljaandja annab makse teostajale korralduse maksta makse saajale kindel rahasumma. Tavaliselt on tšeki maksjaks krediidiasutus. Tšekisumma väljamaksmise toimingut nimetatakse tšeki lunastamiseks. 

Tšeki väljaandja võib anda korralduse 
* oma pangale maksta tšekil määratud summa tšeki valdajale;
* lunastajale (tavaliselt krediidiasutustele) maksta määratud summa nõudmisel kas tšeki väljaandjale või väljaandja poolt määratud kolmandale isikule.

## Tšeki liigid
### Nimeline tšekk

Nimelises tšekis (inglise keeles *registered cheque*) märgitakse kindel isik, kellele tšekk tuleb lunastada, ja märge "üleandepealdise tegemise õiguseta" või muu samatähenduslik märge.

### Käsktšekk

Käsktšekis (inglise keeles *order cheque*) märgitakse kindel isik, kellele tšekk tuleb lunastada. Käsktšekis võib sõnaselgelt märkida üleandepealdise tegemise õiguse või jätta selle märkimata.

### Esitajatšekk

Esitajatšekis (inglise keeles *bearer cheque*) märgitakse, et see tuleb lunastada tšeki esitajale. Esitajatšekiks loetakse ka tšekki, mis tuleb lunastada kindlale isikule, kuid millel on lisamärge "või esitajale" või muu samatähenduslik märge, samuti tšekki, milles maksesaajat ei ole märgitud.

### Reisitšekk

Reisitšekk (inglise keeles *traveller's cheque*) on eriline tšekiliik, mille puhul tšeki väljaandja annab tšeki valdajale võimaluse lunastada tšekk vabalt valitud maa krediidiasutuses kohalikus valuutas.
Under construction

***Under construction*** on infotehnoloogias rahvusvaheline ingliskeelne termin, mida kasutatakse Interneti kodulehtede puhul, mis on küll avatud, kuid alles koostamisel.
Teaduste kandidaat

**Teaduste kandidaat** on 1. järgu teaduslik kraad Venemaal ja mõnes SRÜ riigis (nt Ukrainas). See vastab ligikaudu filosoofiadoktori kraadile (PhD) lääneriikides, sellest kõrgem teaduskraad on *teaduste doktor* (*doktor nauk*).

Teaduste kandidaadi kraad kinnitati NSV Liidus Rahvakomissaride Nõukogu määrusega 13. jaanuaril 1934. Seda kasutati ka teistes Ida-Euroopa sotsialismimaades (näiteks Tšehhoslovakkias).

Venemaa kõrgkoolides on teaduste kandidaadi kraad dotsendi ametisse kandideerimise tingimus.

Eesti Vabariigis on teaduste kandidaadi kraad võrdsustatud Eesti doktorikraadi ja PhD-ga. Lääneriikides võrdsustavad mõned institutsioonid PhD-ga teaduste kandidaadi kraadi, mõned aga teaduste doktori.

## Vaata ka
*Teaduste doktor

## Viited
Nikolai Kusmin (kartograaf)

**Nikolai Kusmin**, ka **Nikolai Kuzmin** (1. jaanuar 1875 Peterburi – 30. aprill 1940 Tallinn) oli Venemaa sõjaväelane (alampolkovnik) ja Eesti kartograaf. 

Kusmin oli varanduseta aadlik (isa poolt vene, ema poolt prantsuse juurtega).

Ta õppis kadettide korpuses, mille lõpetamise järel teenis Moskva ratsakaardiväe polgus. Erru minnes astus Kusmin Peterburi Polütehnilisse Instituuti, see jäi pooleli seoses topograafide erikooli astumisega, mille lõpetas nooremleitnandi auastmes (poeg Nikolai mälestuste kohaselt (käsikiri erakogus)).

Nikolai Kusmin määrati 1935. aastal Kaitsevägede Staabi juurde kuuluva topo-hüdrograafiaosakonna juures toimunud topo-hüdrograafiakursuse õppejõuks.

Kusmin on maetud Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.

## Tunnustus
*1939 – Kotkaristi IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema poeg oli arhitekt Nikolai Kusmin.

## Viited

## Kirjandus
*"Sõjaväe topograaf-kartograaf Nikolai Kusmin". Sõdur, 10. mai 1940, nr 18–19, lk 453 

## Välislingid
*Foto
*Foto naise ja pojaga
*Poeg Nikolai Kusmin, arhitekt
*Matusekoht
Kuuskjalg

**Kuuskjalg** (*Pedicularis* L.) on taimede perekond soomukaliste sugukonnast.

Varasemas käsitluses kuulus perekond koos mitmete teiste nüüd soomukaliste sugukonda arvatud perekonnaga mailaseliste sugukonda.

## Eesti liigid
**Pedicularis sceptrum-carolinum* – kuninga-kuuskjalg (hajusalt)
**Pedicularis palustris* – soo-kuuskjalg (tavaline)

## Mujal
**Pedicularis sylvatica * – mets-kuuskjalg