open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pahuvere vald

**Pahuvere vald** oli vald Viljandimaal Paistu kihelkonnas.

Vald moodustati 1866. aastal ja selle keskuseks oli Pahuvere mõis (saksa keeles *Willust*).

Pahuvere vallal oli oma vallakohus, mille haldusalasse kuulus alates 1890. aastast ka Aidu vald. Pahuvere vallakohtu otsused sai alates 1889. aastast edasi kaevata Viljandimaa I ülemtalurahvakohtusse. Politseisüsteemis kuulus vald Viljandimaa III politseijaoskonna ja I komissarijaoskonna haldusalasse.

Pahuvere vald likvideeriti 1902. aastal, mil see ühendati Tuhalaane vallaga.

Pahuvere vallas asunud Pahuvere külas sündis 1892. aastal luuletaja Johannes Semper.

## Viited
Palvere mõis

**Palvere mõis** (saksa keeles *Pallfer*) oli Ravila mõisa kõrvalmõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jäävad mõisa alad Harju maakonda Kose valda.

Mõis rajati 1666 Ravila mõisast eraldatud alast. 1768 sai Palvere mõisast Ravila mõisa kõrvalmõis.

Mõisa peahoone, mis on ühekorruseline ja maakividest, ehitati 19. sajandi lõpus või 20. sajandi alguses. 1970. aastatel ehitati peahoone põhjalikult ümber ja sellele püstitati ka teine korrus. Hoonet hakati kasutama kortermajana.

## Viited

## Välislingid
*
*
Saia mõis

**Saia mõis** (saksa keeles *Saia*) oli Ravila mõisa kõrvalmõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonna Anija valla territooriumile.

## Viited

## Välislingid
*
Saumetsa mõis

**Saumetsa mõis** (saksa keeles *Saumetz*) oli poolmõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jäävad mõisa alad Harju maakonda Kose valda.

Mõis rajati 1827 Habaja mõisast eraldatud alast. Mõisa esimene omanik oli Eduard von zur Mühlen. 1874 sai mõis poolmõisa staatuse. 1904 said mõisa omanikuks Habaja mõisa omanikud Hunniused. Et 1919. aasta mõisate võõrandamine poolmõisaid ei puutunud, siis jäi Saumetsa Hunniustele kuni 1939. aastani.

Mõisa peahoone oli puidust ühekorruseline ja see polnud esinduslik. Tänapäeval on mõisa peahoone ja kõik selle kõrvalhooned hävinud.

## Viited

## Välislingid
*
*
Sõmeru mõis (Kose)

**Sõmeru mõis** (saksa keeles *Sommerhof*) oli Ravila mõisa kõrvalmõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jäävad mõisa alad Harju maakonda Kose valda. Mõisasüda paiknes Pirita jõe kaldal.

Mõis rajati kas 17. sajandi lõpul või 18. sajandi alguses.

Mõisa peahoone, mis oli keskel asuva mantelkorstnaga ja puidust, ehitati tõenäoliselt 18. sajandi lõpul või 19. sajandil. Mõisa peahoonest on tänapäevani säilinud osaliselt kokku varisenud korsten ja hoone tellismüüre.

## Viited

## Välislingid
*
*
Bert Koenders

**Albert Gerard Koenders** (sündinud 28. mail 1958 Arnhemis) on Hollandi poliitik (Tööpartei). Ta oli 17. oktoobrist 2014 kuni 17. oktoobrini 2017 Hollandi välisminister.

Ta õppis aastani 1978 poliitikateadusi Amsterdami Vabas Ülikoolis (:nl:Vrije Universiteit Amsterdam) ning lõpetas aastal 1983 rahvusvaheliste suhete ja majanduse alal Amsterdami Ülikooli. Ta sai magistrikraadi Johns Hopkinsi Ülikoolist (kus ta õppis School of Advanced International Studies'is Bolognas ja Washingtonis).
Narva Eesti Põhikool

**Narva Eesti Põhikool** on põhikool Narvas aadressil Hariduse 3. Kooli õppekeel on eesti keel. 

## Ajalugu

### Narva 2. Keskkool

16. oktoobril 1944 alustas Narvas aadressil Vabaduse 20 tööd **Narva 2. Keskkool**. Õpilasi oli kolm. Kooli organiseerija ja esimene õpetaja oli Jevgenia Trepova. Aastatel 1948–1951 toimus õppetöö Sepa tänaval. Aastatel 1951–1960 tegutses kool taas Vabaduse tänaval, kuni 1960. aastal valmis Kraavi tänaval uue koolimaja esimene korpus, mida tänapäeval nimetatakse vanaks korpuseks. Kuni 1962. aastani toimus õppetöö ka Vabaduse tänava majas.

1962. aastal valmis koolimaja 4-korruseline juurdeehitus. Samal aastal alustas umbes 500 õpilasega tööd ka kooli venekeelne osakond. 1. septembril 1970 kolis venekeelne osakond äsjavalminud Narva 10. Keskkooli (tänapäeval Narva Paju Kool) uude hoonesse.

Alates 1968. aastast kandis kool Eesti Töörahva Kommuuni nime.

### Narva Eesti Keskkool ja Narva Eesti Gümnaasium
11. septembril 1992 nimetati kool ümber **Narva Eesti Keskkooliks**.

Alates 12. aprillist 1994 oli kooli nimi **Narva Eesti Gümnaasium**.

16. septembril 1995. aastal toimus koolis pommiplahvatus, mille tagajärjel neljakorruseline hoone muutus kasutuskõlbmatuks. Õppetöö jätkus "vanas korpuses" kahes vahetuses. Koolihoone remonditi ja taasavati pidulikult 2. septembril 1996. Avamisest võttis osa ka tollane Eesti peaminister Tiit Vähi, koolimaja õnnistas Viru praost Peeter Kaldur.

Narva haridussüsteemi arengukava järgi otsustati 2023. aastaks kujundada kinnistu aadressil Kraavi 1 ümber: sinna plaaniti rajada põhikool, riigigümnaasium ja lasteaed. Nende rajamiseks kuulutati 30. juunil 2020 välja arhitektuurikonkurss auhinnafondiga 27 500 eurot. 2021. aastal allkirjastasid Eesti haridus- ja teadusminister Liina Kersna ja Narva linnapea Katri Raik Narva Eesti Gümnaasiumi riigile üleandmise lepingu ning 1. septembrist 2021 on Narva Eesti Gümnaasiumi pidaja Haridus- ja Teadusministeerium.

### Narva Eesti Põhikool
Alates 1. septembrist 2023 on Narva Eesti Gümnaasium riigigümnaasium, kus on üksnes gümnaasiumiklassid. Põhikooliklasside õppetöö jätkub alates 1. septembrist 2023 **Narva Eesti Põhikoolis**. Mõlema kooli direktor on Irene Käosaar.

## Kooli direktorid
*Karin Välja
*Luise-Marie Kulbas (03.07.1944–12.04.2022)
*Uta Kroon-Assafrei
*2022 – Irene Käosaar

## Viited

## Välialingid
*Kooli koduleht
* Rein Sikk, Narva eestlased said kingiks kooli,  epl.delfi.ee, 30.12.1996
Katrin Aasvee

**Katrin Aasvee** (kuni 1982 **Katrin Tomson**; sündinud 9. augustil 1944 Märjamaal) on eesti endine korvpallur ning spordiarst ja arstiteadlane.

Ta lõpetas 1962. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning 1968. aastal Tartu Riiklikus Ülikoolis arstiteaduskonna.

Ta oli aastatel 1965 ja 1970 Eesti NSV meister korvpallis.

Ta kaitses TRÜ-s 1978. aastal väitekirja "Muutustest türeoidses homeostaasis mitmesuguste iseloomuga kehalistel koormustel sõltuvalt organismi treenituse astmest" ning sai meditsiinikandidaadi kraadi.

1969. aastast töötas ta TRÜ õppejõuna peamiselt spordimeditsiini alal. Ta töötas aastatel 1981–1987 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudis, aastatel 1981–1987 Eesti Kardioloogia Instituudis ning alates 2004. aastast Tervise Arengu Instituudis.

## Teosed
*1995 – "Sinu oma päkapikk" [tervislikust toitumisest lastele]. Valgus. Tallinn 1995
*1997 – "Meie veresoonte päkapikud". Valgus. Tallinn 1997

## Isiklikku
Tema vend on endine korvpallur Priit Tomson.
Elab Märjamaal

## Viited

 
## Kirjandus
*2000 – "Aasvee, Katrin". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. I kd, A – Ki. Tallinn 2000. Lk 23–24

## Välislingid
* 
*Katrin Aasvee Eesti Teadusinfosüsteemis
Saarnakõrve mõis

**Saarnakõrve mõis** (saksa keeles *Sarnakorb*) oli rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jäävad mõisa alad Harju maakonda Kose valda.

Mõis rajati 17. sajandil. 18. sajandil kuulus mõis Paykullidele ja Hagemeisteritele. 19. sajandi keskpaigast said mõisa omanikuks Stackelbergid, kes omasid mõisat 1919. aasta mõisate võõrandamiseni.

Mõisa peahoone, mis oli barokne ja puidust, ehitati tõenäoliselt 18. sajandi keskpaigas või varemgi. Peahoone lammutati 1964. Ka mõisa kõrvalhooned on tänapäevaks kõik hävinud.

## Viited

## Välislingid
*
*
Mees, kes jäi ellu

**"Mees, kes jäi ellu"** (inglise keeles *The Revenant: A Novel of Revenge*) on ameerika kirjaniku Michael Punke' 2002. aastal ilmunud romaan, mis räägib loo 19. sajandi karusnahaküti Hugh Glassi ellujäämisest pärast seda, kui ta saab raskelt vigastada grisli rünnakus ja tema kaaslased ta hülgavad.

Eesti keeles ilmus romaan 2016. aasta alguses Peeter Villmanni tõlkes. Raamatu avaldas kirjastus Varrak.

Romaan "Mees, kes jäi ellu" on osaliselt aluseks mehhiko režissööri Alejandro González Iñárritu samanimelisele auhinnatud filmile.
Johannes Käisi preemia

**Johannes Käisi preemia** on Eesti pedagoogidele antav auhind. Preemiat annavad välja Johannes Käisi Selts ja Peri Põllumajanduslik Osaühing.

Preemia asutas 1985. aastal Eduard Vilde nimeline kolhoos seoses Johannes Käisi 100. sünniaastapäevaga. Pärast kolhoosi erastamist annab preemiat välja Peri Põllumajanduslik OÜ.

Preemia antakse igal aastal kahele pedagoogile, kellest üks on Põlva maakonnast ja teine mujalt Eestist. Johannes Käisi sünniaastapäevade puhul antakse täiendavalt välja Johannes Käisi juubelipreemiaid.

Preemia määratakse pedagoogile, kes väärib tunnustust oma praktilise tegevusega, on silma paistnud Johannes Käisi pedagoogilise pärandi või teiste kooliuuenduslike ideede rakendamise ja propageerimisega või oma töökogemuste tutvustamisega ja on ühiskondlikult aktiivne.

## Johannes Käisi preemia laureaadid
*1985 Paul Lehestik, Ferdinand Eisen
*1986 Helge Tootsman, Heino Mägi
*1987 Olev Toomet, Enn Nurk
*1988 Tiiu Kiudorv, Voldemar Pinn
*1989 Helle Kõlli, Tiiu Maasik
*1990 Elvi Nael, Urve Saar
*1991 Arvo Sarapuu, Kolga Keskkooli algklasside õpetajate töögrupp (Laurimäe, Semm, Soosalu)
*1992 Ludmilla Vestrik, Inna Vann
*1993 Eevi Mälton, Eha Jakobson
*1994 Valve Peebo, Peep Lepik
*1995 Aino Aurik, Lea Mändik
*1996 Liivi Teelaht, Anu Ojaveer
*1997 Anne Pugast, Sirje Kuivalainen
*1998 Evi Piirsalu, Marju Mähar
*1999 Astrid Lind, Elli Altin
*2000 Urve Järg, Merike Kaste
*2001 Hedvi Rebane, Tiiu Jalas
*2002 Anar Anijalg, Gaja Mäesepp
*2003 Esta Sokman, Helge Maripuu
*2004 Maaja Kalle, Kristjan Saarsoo
*2005 Maidu Varik, Viimsi Lasteaia kollektiiv
*2006 Eha Kraav, Liia Raun
*2007 Maie Karakatš, Ivi Kukk
*2008 Krista Untera, Raivo Tõnisson
*2009 Sirje Vill, Kaja Lepik
*2010 Sigrid Mallene, Anne Kloren
*2011 Ilme Kraaner, Anne Nukk
*2012 Helgi Vassilko, Loona Pärl
*2013 Kadri Kivit, Hedi Minlibajeva
*2014 Külli Volmer, Lembit Jakobson
*2015 Maia Punak, Kaie Kubri
*2016 Hele Aia, Helena Ohak
*2017 Arthur Ruusmaa, Liia Raun
*2018 Kaia Tamm, Sulev Valdmaa
*2019 Malle Trummar
*2020 Imbi Tanilsoo
*2021 Christina Lään
*2022 Karl Tammiste
*2023 Annely Tubin, Anu Sarap
*2024 Natalia Presnetsova

## Johannes Käisi juubelipreemia laureaadid
*1990 Julius Ungur, Kalju Leht
*1995 Ferdinand Eisen, Eeva Niinivaara
*2000 Lilian Kivi, Anna Rinne
*2005 Inge Unt
*2010 Tiiu Kiudorv
*2015 Kai Võlli

## Viited
Bartosz Kapustka

**Bartosz Kapustka** (sündinud 23. detsembril 1996 Tarnówis) on poola jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Poola kõrgliiga klubis Varssavi Legia. 

Karjääri alustas Tarnówi Tarnovia noortemeeskonnas. 2012. aasta augustis siirdus ta Krakówi Cracovia noortemeeskonda. Sama aasta oktoobrist kuulub klubi põhimeeskonda.

2016. aasta augustis siirdus ta Leicester Citysse, kuid ei suutnud seal läbimurret teha. Hooajal 2017–2018 oli ta Leicester Cityst laenul Saksamaa kõrgliiga klubis SC Freiburg ja hooajal 2018–19 Belgia esiliiga klubis Leuven.

2020. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu Legiaga. Hooajal 2020–21 tuli ta klubiga Poola meistriks.

7. septembril 2015 tegi ta debüüdi Poola rahvuskoondises mängus Gibraltariga, mille Poola võitis 8:1 ja Kapustka lõi ka ühe värava. Ta kuulus Poola koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Viited

## Välislingid
* Bartosz Kapustka Soccerways (inglise keeles)
* Bartosz Kapustka 90minut.pl (poola keeles)
GENIRE

**GENIRE** on Tartu ülikooli ühiskonnateaduste instituudi veebikogumik, mis hõlmab aastatel 2011–2015  toimunud teadusprojekti "Põlvkonnad ja põlvkondade vahelised suhted kujunevas infoühiskonnas" tulemusi. 

Peamisteks uurimisvaldkondadeks olid mitmete vanuserühmade igapäevane meediatarbimine ja sellega seonduvad arvamused ning põlvkondadevahelised suhted infoühiskonna kontekstis. GENIREs on avaldatud 50 teadustööd: 13 magistri- ja 3 doktoritööd, 15 bakalaureusetööd ning paarkümmend teadusajakirjades ja mujal ajakirjanduses ilmunud artiklit.

## Välislingid
* GENIRE portaal
Tsumada rajoon

**Tsumada rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Dagestani vabariigis. Rajooni halduskeskus on Agvali.

2015. aastal oli rajooni elanike arv 24 500, neist 98,9% avaarid.

## Viited

## Välislingid

* Tsumada rajooni koduleht
Kumtorkala rajoon

**Kumtorkala rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Dagestani vabariigis. Rajooni halduskeskus on Korkmaskala.

2015. aastal oli rajooni elanike arv 26 068, neist 67,00% kumõkid,18,69% avaarid, 8,41% dargid 1,17% lesgid ja 1,05% lakid.

## Viited

## Välislingid
Alf Henrikson

**Alf Ragnar Sten Henrikson** (9. juuli 1905 Huskvarna, Jönköpingi lään – 9. mai 1995 Bromma, Stockholmi lään) oli rootsi proosakirjanik, luuletaja, tõlkija ja ajakirjanik.

Ta kirjutas üle saja raamatu, mille seas on luulekogusid, ajalooraamatuid, mis on seotud Rootsi, Taani, Islandi ja Hiina ajalooga, aga ka Vana-Kreeka ja Vana-Rooma ajalooga. Tema Wolfgang Amadeus Mozarti "Võluflöödi" 1968. aasta tõlge saksa keelest rootsi keelde sai klassikaks, seda kasutas oma 1975. aastal valminud filmis ka Ingmar Bergman.

Ta töötas ajakirjanikuna ajalehes Dagens Nyheter.

Eesti keeles on temalt ilmunud 2015. aastal Loomingu Raamatukogus "Saatuse sõrmed: ajalooline mõttemäng", rootsi keelest tõlkinud (ja saatesõna kirjutanud) Anu Saluäär.
Nõva-Osmussaare hoiuala

**Nõva-Osmussaare hoiuala** on hoiuala Lääne maakonna Lääne-Nigula ning Harju maakonna Lääne-Harju vallas. 

Keskkonnaregistris on eraldi hoiuala Harju maakonna osa (KLO2000165) ja Lääne maakonna osa (KLO2000166). Harju maakonna osa (187,6 ha) moodustati 2005. ja Läänemaa osa (22 099 ha) 2006. aastal.

Hoiuala loodi selleks, et kaitsta elupaigatüüpe (sealhulgas veealused liivamadalad, väikesaared, laiud, rannaniidud) ja kaitsealuseid liike (sealhulgas merivart, mustlagle, sõtkas, aul, tõmmuvaeras, mustvaeras, jääkoskel, rohukoskel, hahk, must-toonekurg, hallhüljes, karvane maarjalepp).

## Vaata ka
*Nõva-Osmussaare linnuala
*Nõva-Osmussaare loodusala

## Viited

## Välislingid
*
*
Artistry

**Artistry** on nahahooldustoodete ja kosmeetika kaubamärk, mille alla kuuluvaid tooteid toodab Access Business Group ja turustab Amway.

Kaubamärki turustatakse 108 riigis, näiteks Koreas, Jaapanis, Itaalias, Hiinas, Kanadas, Soomes, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Saksamaal, Norras ja Eestis. 

2000. aastal oli Artistry toodete nimistus üle 400 toote.

2005. aastal võttis Amway kasutusele kaks Artistry sõsarkaubamärki: NAO Cosmetics ja E. Funkhouser. Need olid suunatud noorematele ostjatele. Esimene neist oli kasutusel Põhja-Ameerika turul ja teine ülejäänud turgudel. 2010. aastal lõpetati nende brändide turustamine.

Kuni 2005. aastani oli Artistry reklaamnäoks belglanna Ingrid Vandebosch. Pärast teda sai selleks Kanada modell Kim Tyo. 2008. aastal teatas Alticor, et Artistry Crème LuXury esindusnäoks sai näitleja Sandra Bullock. 2015. aastal oli kaubamärgi turundusnägu näitleja Teresa Palmer.

## Viited
Tabassaraani rajoon

**Tabassaraani rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Dagestani vabariigis.

2015. aastal oli rajooni elanike arv 50 486, neist 79,06% tabassaraanid ja 18,39% aserbaidžaanlased.

## Viited

## Välislingid

* Tabassaraani rajooni koduleht
Skripofiilia

**Skripofiilia** on otseselt maksevahenditena mittemõeldud väärtpaberite (osatähtede, võlatähtede jms) uurimine ja kogumine.

Skripofiiliaga tegeleja on **skripofiil**.
Evi Mitt

**Evi Mitt** (sündinud 4. jaanuaril 1936) on eesti matemaatik ja matemaatikapedagoog.

1954. aastal lõpetas Tartu 3. Keskkooli. 1959. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) matemaatika-loodusteaduskonna matemaatiku kvalifikatsiooniga.

Töötas Võnnu Keskkoolis matemaatikaõpetajana.

1965. aastast töötas ta TRÜ matemaatika õpetamise metoodika kateedris assistendina, hiljem dotsendina.

1973. aastal sai ta Tartu Riiklikust Ülikoolist pedagoogikateaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Hulgateooria ja matemaatilise loogika elemendid koolimatemaatikas" (juhendaja Olaf Prinits).

Ta on koostanud matemaatikaõpikuid, ülesannete kogusid ja õppevahendeid ning korraldanud matemaatikaolümpiaade.

## Tunnustus
*1992 Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal
*2001 Tartu Ülikooli medal

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tartu Ülikooli dotsent Evi Mitt
El Salvadori lipp

**El Salvadori lipp** on El Salvadori riigilipp.

## Varasemad lipud

Flag of Cross of Burgundy.svg|1785
Flag of Spain 1785.svg|1785
Flag of Spain (1785-1873 and 1875-1931).svg|1785–1821
Flag of the United Provinces of Central America.svg|1823–1824
Flag of the Federal Republic of Central America.svg|1824–1841
Flag of El Salvador (1839-1865).svg|1839
Flag of the United Provinces of Central America.svg|1842–1844
Civil Flag of El Salvador.png|1844–1865
Flag_of_El_Salvador_(April_1865).svg|1865 
Flag_of_El_Salvador_(June_1865).svg|1865–1869
Flag of El Salvador (1869–1873).svg|1869–1873
Flag of El Salvador (1873–1875).svg|1873–1877
Flag of El Salvador (1875–1912).svg|1877–1898
Flag of El Salvador (1875-1912) (Reverse).jpg|1875–1898
Flag of the Greater Republic of Central America (1898).svg|1898
Flag of El Salvador (1875–1912).svg|1898–1912
Flag of El Salvador (1875-1912) (Reverse).jpg|1875–1912
Flag of El Salvador.svg|1912–1921

## Vaata ka
*El Salvadori provintside lippude loend
*El Salvadori vapp
Reedo linnak

**Reedo linnak** (inglise keeles *Camp Reedo*), endise nimega **Tsiatsungõlmaa harjutusala** (võru keeles *tsiatsungõlmaa* 'seasongermaa') on Kaitseväe linnak Võrumaal, Võru valla Juba külas. See kuulub eraldiseisva harjutusalana Nursipalu harjutusvälja koosseisu.

## Ajalugu
Harjutusala rajati 1993. aastal.

Et Tsiatsungõlmaa olla RKIK-i väitel häälduselt ameeriklastele keeruline, anti 2024. aastal harjutusalale endise kohaliku küla järgi uueks nimeks **Reedo**. Omakeelse nime muutmist kritiseeris võrukeelse ajalehe Uma Leht peatoimetaja Jan Rahman.

## Kirjeldus
Harjutusalal asub 300-meetrise laskerajaga poolkinnine lasketiir ja kaks õppevälja taktikalisteks lähiharjutusteks.

Harjutusala pindala on 32 ha. Harjutusala valitseja on Kaitseväe logistikakeskus.

2013. aasta veebruaris avati Tsiatsungõlmaa harjutusalal elektroonilise sihtmärgisüsteemiga lasketiir, mida peeti sel ajal Balti riikide moodsaimaks. 

## Viited
Ilona Tragel

**Ilona Tragel** (kuni 1990. aastani **Ilona Kard**; sündinud 24. novembril 1968 Tartus) on eesti keeleteadlane ja sõudja.

## Elulugu
Ilona Tragel lõpetas 1987. aastal Tartu 10. Keskkooli ja asus 1988. aastal õppima Tartu Riiklikus Ülikoolis õigusteadust. 1992. aastal vahetas ta eriala ning asus samas õppima soome keelt ja kirjandust. Selle järgnesid magistriõpingud üldkeeleteaduse erialal Tartu Ülikoolis (1997–1999) ja Helsingi Ülikoolis (1998–1999). 1999. aastal alustas ta Tartu Ülikoolis Haldur Õimu juhendamisel doktoriõpinguid ja 2003. aastal kaitses doktoritöö "Eesti keele tuumverbid".

Ilona Tragel töötas keeleõpetajana juba õpingute ajal. Ta on olnud soome keele õpetaja Tartu Keeltekoolis (1988–1994), Tartu Ülikooli eesti ja üldkeeleteaduse instituudis läänemeresoome keelte õppetoolis (1995–1998) ja Kaitseväe Ühendatud Õppeasutustes (2000–2002). Pärast doktorikraadi omandamist asus ta tööle Tartu Ülikooli eesti ja üldkeeleteaduse instituudis teadurina ning juhatas Tartu Ülikooli keelekeskust (2004–2014). 2005–2008 töötas ta keeleteaduse ja -tehnoloogia doktorikooli projektijuhina ning 2008–2011 eesti ja soome-ugri keeleteaduse osakonnas teadurina. 2011. aastal valiti Ilona Tragel üldkeeleteaduse dotsendiks, aastatel 2021–2024 oli ta kaasprofessor ja 2024. aastast on professor. 

Aastatel 2014–2018 õpetas ta Pekingi Välisõpingute Ülikoolis eesti keelt ja kultuuri.

Ilona Trageli juhendamisel on valminud mitu doktoritööd.

Alates 2024. aastast töötab ta osakoormusega ka Vanalinna Hariduskolleegiumis.

Ilona Tragel kuulub mitmesse erialaseltsi, näiteks on ta SLE (Euroopa Keeleteaduse Ühingu) liige (alates 2009), ICLA (Rahvusvahelise Kognitiivse Keeleteaduse Ühingu) liige (alates 1999). Ta on ECLA (Eesti Kognitiivse Lingvistika Ühingu asutajaliige ja juhatuse liige). Ta on olnud mitme Eesti-sisese ja rahvusvahelise konverents korraldajate seas.

## Teadustöö
Ilona Trageli peamised uurimisalad on verbisemantika, kognitiivne keeleteadus ja konstruktsioonitähendus, lauseliikmed ja nendevahelised suhted. Hiljutised olulisemad publikatsioonid:
*Habicht, Külli; Piiroja, Piret; Tragel, Ilona (2015). Eesti võtma-tuleviku lugu. Mati Erelt (Toim.). Emakeele Seltsi aastaraamat (19−50). Tallinn: Teaduste Akadeemia Kirjastus.
*Habicht, Külli; Tragel, Ilona (2014). Verbiga saama väljendatud leksikaalsed kategooriad ja konstruktsioonid. Keel ja Kirjandus, 11, 826−844.
*Tragel, Ilona; Habicht, Külli (2012). Grammaticalization of Estonian saama ‘to get’. Linguistics, 50 (6), 1371−1412.
*Lindström, L.; Tragel, I. (2010). The possessive perfect construction in Estonian. Folia Linguistica, 2, 371−400.

## Spordisaavutused
Ilona Tragel on tulnud üheksa korda Eesti meistriks sõudmises: 
* 1984 – kaheksapaadil ja paarisaerulisel roolijaga neljapaadil;
* 1985 – roolijaga neljapaadil, paarisaerulisel neljapaadil ja kaheksapaadil;
* 1986 – paarisaerulisel neljapaadil ja kaheksapaadil;
* 1987 – paarisaerulisel neljapaadil;
* 1989 – paarisaerulisel neljapaadil. 

## Tunnustus
* 2018 – Tartu Ülikooli aumärk

## Viited
Abzelilovski rajoon

**Abzelilovski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Askarovo.

Rajoonis on 15 külaasundust, kus on kokku 91 asulat.

2015. aastal oli rajooni elanike arv 44 795, neist 88,6% baškiirid, 8,6% venelased ja 1,6% tatarlased.

## Viited

## Välislingid

* Abzelilovski rajooni koduleht
Külli Habicht

**Külli Habicht** (sündinud 24. juulil 1964) on eesti keeleteadlane.

## Elulugu
Ta õppis aastatel 1982–1987 Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal, sellele järgnes samas aspirantuur (1989–1992). 1993–1995 jätkas ta õpinguid magistrantuuris ning alates 1997. aastast doktorantuuris Huno Rätsepa juhendamisel. 2001. aastal kaitses ta doktoritöö "Eesti vanema kirjakeele leksikaalsest ja morfosüntaktilisest arengust ning Heinrich Stahli keele eripärast selle taustal".

Ta on töötanud Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele kateedri laborandina (1987–1988), aastatel 1988–1993 eesti keele labori insenerina, laborandina ja teadurina. Aastatel 1993–1996 oli ta eesti keele õppetooli assistent ning 1996–1997 samas erakorraline lektor. Aastatel 1998–2003 oli ta eesti keele õppetooli lektor ja erakorraline teadur. 2003. aastal valiti Habicht dotsendiks ning alates 2003. aastast on ta töötanud samas eesti keele dotsendina ja (vana kirjakeele) vanemteadurina.

Külli Habicht on Emakeele Seltsi liige (alates 1985), riigieksameid ettevalmistava komisjoni liige (alates 2002) ja SLE (Euroopa Lingvistikaühingu) liige. Alates 2004. aastast kuulub ta ka Emakeele Seltsi keeletoimkonda. Tema juhendamisel on valminud mitmed doktoritööd.

## Teadustöö
Külli Habichti peamised teaduslikud huvid on seotud vana kirjakeele ja tänapäeva kirjakeele morfosüntaktilise varieerumisega (nt tuumverbikonstruktsioonid, kaassõnade, modaalpartiklite ja küsipartiklite grammatiseerumine ning hiljuti ka kõneviis vanas kirjakeeles)., 

Hiljutised olulisemad teaduspublikatsioonid:
*Habicht, Külli; Piiroja, Piret; Tragel, Ilona (2015). Eesti võtma-tuleviku lugu. Mati Erelt (Toim.). Emakeele Seltsi aastaraamat (19−50). Tallinn: Teaduste Akadeemia Kirjastus.
*Metslang, Helle; Pajusalu, Karl; Habicht, Külli (2014). Koordinatiivsed partiklid lause perifeerias. Emakeele Seltsi aastaraamat, 59 (1), 139−161.
*Habicht, Külli; Tragel, Ilona (2014). Verbiga saama väljendatud leksikaalsed kategooriad ja konstruktsioonid. Keel ja Kirjandus, 11, 826−844.
*Tragel, Ilona; Habicht, Külli (2012). Grammaticalization of Estonian saama ‘to get’. Linguistics, 50 (6), 1371−1412.
*Metslang, Helle; Habicht, Külli; Pajusalu, Karl (2011). Developmental paths of interrogative particles: the case of Estonian. Folia Linguistica Historica, 32 (1), 149−187.

Muid teoseid:
*Habicht, Külli; Penjam, Pille; Prillop, Külli (2015). Heinrich Stahli tekstide sõnastik. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
*Ehala, Martin; Habicht, Külli; Kehayov, Petar; Zabrodskaja, Anastassia (2014). Keel ja ühiskond (õpik gümnaasiumile). Tallinn, Eesti: Künnimees.
*Habicht, Külli (2012). Eesti kirjakeele ajaloo ja eesti murrete õpetamisest. Gümnaasiumi valdkonnaraamat.
*Habicht, Külli (2010). Ühe hingesuguluse peegeldus: Uku Masing ja Georg Müller. Inimesepoeg valgel laeval: Uku Masing 100 (221−238). Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum.
*Habicht, K. (2003). Alamsaksa laenud (märksõnaartikkel). Raukas, A. (Toim.). Eesti Entsüklopeedia. Eesti A-Ü (15). Eesti Entsüklopeediakirjastus.

## Tunnustus
*2016 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
*ETIS
Taura Musō-ryū kobudō

**Taura Musō-ryū kobudō** on jaapani võitluskunst.

Taura Muso ryu stiili rajaja oli Inoue Hachirouemon ehk esimene peamees. Alates 17. sajandi algusest kuni tänapäevani on olnud see liin katkematu. Hetkel tegutsev 16. peamees on **Motomo Ikubo sensei**. Taura Muso ryu Kobudo stiili puhul oli tegemist sogo bujutsuga ehk kõike haldava sõjakunstiga, mida sõdurid pidid oskama. 16.–18. sajandil sisaldas stiil järgmisi alasid:
*jujutsu (käsitehnikad),
*bojutsu (pikk kepp 182 cm),
*jojutsu (lühike kepp 120–150 cm), 
*shurikenjutsu (heiterelvad),
*hobakujutsu (nööri sidumistehnikad),
*tojutsu (mõõgatehnikad),
*kamajutsu (sirbitehnikad),
*takeshikomijutsu (bambuskepp, kuhu on kinnitatud nöör),
*kyudo (vibulaskmine),
*ratsutamine,
*mürkide kasutamine jne.

Praegume peamees õppis osa neist tehnikatest oma vanaisalt Ikubo Otojirolt (15. peamees). Vanaisal ei õnnestunud kõiki neid tehnikaid edasi anda, selle tõttu oli sunnitud **Ikubo sensei** stiili muutma ja uuendama. Põhiliseks muutuseks oli piirata õpetatavate relvade hulka ja tuua sisse tänapäevane kyu-dani süsteem.

Praegu saab Taura Muso ryu stiili harjutada Jaapanis, Itaalias, Soomes ja Eestis.

Tänapäeval õpetatavad tehnikad:
* **Toho** (Mõõgatehnikad). Sisaldab tehnikaid pika (tachi) ja lühikese (kodachi) mõõgaga. Lisaks veel kama ja tachigama kasutamine, hobakujutsu ning tameshigiri.

* **[https://en.wikipedia.org/wiki/J%C5%8Dd%C5%8D Jojutsu]** (Kepitehnikad). Sisaldab lühikese kepi (umbes 130 cm) ehk jo kasutamist. Lisaks on siin veel bojutsu (pikk kepp) ja sojutsu. 

* **[[Jūjutsu|Jujutsu]]** (Paljakäsi võitlus). Peale relvatehnikate kuuluvad siia hobakujutsu ja tankensabaki (tehnikad noa vastu).
Alšejevski rajoon

**Alšejevski rajoon** (*Älşäy rajoon*) on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Rajevski.

Rajoonis on 20 külaasundust, kus on kokku 104 asulat.

2015. aastal oli rajooni elanike arv 39 880, neist 39,3% baškiirid, 32,4% tatarlased, 22,7% venelased, 2,5% ukrainlased ja 1,6% tšuvašid.

Rajoonis asub eestlaste asutatud Linda küla.

## Viited

## Välislingid

* Alšejevski rajooni koduleht
Uri Rosenthal

**Uriël Rosenthal** (sündinud 19. juulil 1945 Montreux's) on Hollandi poliitik (Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest). Ta oli 14. oktoobrist 2010 kuni 5. novembrini 2012 Hollandi välisminister.

Ta sündis aastal 1945 Hollandi juudi põgenike perekonnas (kes aastal 1942 põgenesid Prantsusmaa kaudu Šveitsi) Montreux's (asub Riviera-Pays-d'Enhaut' ringkonnas Vaud' kantonis, Genfi järve ääres Šveitsis). Õige pea pärast Uri sündimist naasis perekond Hollandisse. Ta lõpetas Haagis lütseumi ja Amsterdami Ülikooli poliitteaduste alal, kus ta omandas sotsiaalteaduste bakalaureuse ja aastal 1970 sotsiaalteaduste magistri kraadi. Aastal 1978 kaitses ta Erasmuse Rotterdami Ülikoolis sotsiaalteaduste alal filosoofiadoktori väitekirja. Ta oli aastast 1980 Erasmuse Rotterdami Ülikool poliitteaduste ja avaliku halduse professor ning aastatel 1987–2011 avaliku halduse professor Leideni Ülikoolis.
Araneus angulatus

***Araneus angulatus***, rahvapärase nimetusega **Kõpu must**, on Euroopa ja ühtlasi Eesti üks suuremad ämblikke.

Kõpu must on nime saanud Kõpu poolsaare järgi, kus teda esineb Eestis kõige arvukamalt. Ta eelistab avaraid männimetsi ja pehmet kliimat, sellepärast esineb teda kõige arvukamalt Lõuna-Euroopas. Mõnikümmend aastat tagasi oli Kõpu must Eestis väga haruldane, nüüd esineb teda rohkem. Kõpu musta kehapikkus ulatub 2 sentimeetrini, koos jalgadega 5–7 sentimeetrini.

## Välislingid
* 
* Urmas Tartes. "Kõpu must koob Eesti maal võrku" Õhtuleht, 10. august 2002
Grassmanni seadus

**Grassmanni seadus** on reeglipära vanakreeka ja sanskriti keeles, mis sätestab, et kui aspireeritud konsonandile järgneb silbialguline aspireeritud konsonant, kaotab esimene neist oma aspiratsiooni. Seadus on nime saanud Hermann Grassmanni järgi, kes selle 1863. aastal sõnastas. Sarnast nähtust kirjeldas sanskriti osas juba Pāṇini.

Näiteid vanakreeka keelest:

*  'ma ohverdan' →   '(see) ohverdati'

*  'juus' →   'juuksed'

*  'matma' (aorist) →   'matma' (preesens)
*  'haud' →   'matus'

Reduplikatsiooni puhul, mille abil kreeka ja sanskriti keeles moodustatakse perfekti vormid, jääb reduplitseeritud silbi konsonant Grassmanni seaduse järgi aspireerimata, kui tüve alguskonsonant on aspireeritud. Näiteks    'ma kasvan' →   'ma olen kasvanud'.

## Kirjandus
* N. E. Collinge, *The Laws of Indo-European*. Amsterdam: John Benjamins, 1985. ISBN 0-915027-75-5.
Askino rajoon

**Askino rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Askino.

Rajoonis on 15 külaasundust, kus on kokku 74 asulat.

2015. aastal oli rajooni elanike arv 19 343. 2010. aasta seisuga olid elanikest 68,9% baškiirid, 19,4% tatarlased ja 10,6% venelased.

## Viited

## Välislingid
Libesti

**Libesti** on vedel aine, mida kasutatakse seksuaalvahekorra ajal.

Seda määritakse genitaalidele, et vähendada suguelundite hõõrdumist omavahel.

Tavaliselt eritub sugulise erutuse ajal suguelunditest loomulikku libestit. Mõnel inimesel ei eritu seda piisavalt või ei eritu üldse.

## Veepõhised
Sisaldab enamjaolt vett ja glütseriini. Libiseb hästi ja ei kahjusta kondoome ja mänguasju.

Kuivab ja imendub.

## Õlipõhised
Väga palju ei kasutata, sest need võivad põhjustada ärritust suguelunditel ja tekitada plekke.

Kasutatakse enamjaolt massaažiks.

## Silikoonipõhised
Kallimad, libisevad hästi ja ei lahustu vees.

## Orgaanilised
Neid on mitmesuguseid.

## Välislingid
*Libestiteemaline veebileht
Malle Hunt

**Malle Hunt** (sündinud 17. mail 1960 Tallinnas) on eesti merendusterminoloog.

1978 lõpetas ta Maardu Keskkooli ja 1985 Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna eesti keele ja kirjanduse erialal.

Aastatel 1978–1994 töötas ta Eesti Keele Instituudis arvutuslingvistika sektoris. Aastatel 1994–2014 oli ta Veeteede Ameti teatmeteoste talituse juhataja. Juunist 2014 on ta Veeteede Ameti keelekonsultant.

Aastast 1998 on ta Merekeele nõukoja liige ja Veeteede Ameti kontaktisik. Alates 2009. aastast on ta Mereviki toimetaja ja administraator.

## Teoseid
**Navigatsioonimärgid Eesti vetes. List of Lights. Estonia* 1995-2010 (töörühma juht ja keeletoimetaja)
**Eesti lootsiraamat*. Tallinn: Veeteede Amet, 2003 (töörühma juht ja keeletoimetaja)
**Sailing Directions for Estonian Waters*. Tallinn: Veeteede Amet, 2004 (töörühma juht)
**Eesti lootsiraamat*. Tallinn: Veeteede Amet, 2007 (töörühma juht ja keeletoimetaja)
*Inglise-eesti meresõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2008 (töörühma liige)

## Viited

## Välislingid
*
Jarno Habicht

**Jarno Habicht** (sündinud 24. aprillil 1976 Tartus) on eesti tervishoiuametnik ja rahvaterviseteadlane.

## Haridus
1994. aastal lõpetas ta Gustav Adolfi Gümnaasiumi. 2000. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonna.

2010. aastal kaitses Tartu Ülikoolis meditsiinidoktori kraadi väitekirjaga "Health care utilisation in Estonia: socioeconomic determinants and financial burden of out-of-pocket payments".

## Töö
Aastatel 2001–2003 töötas ta Eesti Haigekassa tervishoiu spetsialistina. Aastatel 2003–2011 oli ta Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Eesti esinduse juht, aastatel 2011–2015 WHO esindaja Moldovas, 2015. aastast WHO esindaja Kõrgõzstanis. 2016. aastal avaldas ta soovi hakata juhtima Põhja-Eesti Regionaalhaiglat.

## Tunnustus
*2011 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli kirjanik ja tõlkija Juhan Habicht.

## Viited
Lenina

**Lenina**, vanasti Раманаў või Раманава (**Ramanaŭ**, **Ramanava**) on agrolinnake ja endine alev Valgevenes Mahiloŭ oblastis Horki rajoonis, Lenina külanõukogu halduskeskus. Asula asub Horki linnast 17 kilomeetri kaugusel.

Lenina asub Miareja jõe kaldal merepinnast 206 meetri kõrgusel. Asulas on keskkool, muusikakool, kultuurimaja ja raamatukogu. Asula on nime saanud Vladimir Lenini järgi. Vaatamisväärsuseks on Teises maailmasõjas langenute memoriaalkompleks. 

## Ajalugu

Asulat on esimest korda mainitud aastal 1523. Aastal 1529 läks see Ostrogskite valdusse ja neilt abielu kaudu edasi Radziwillidele.  Administratiivselt kuulus see Viciebski vojevoodkonda ja Orša maakonda. Aastal 1647 sai Ramanavast alev, kus oli 56 maja. Alevis asusid toona kõrts, viinavabrik, õigeusu kirik ja veski.

XVII sajandil rajati alevisse vallikraavide ja muldvalliga ümbritsetud puidust kindlus. Kindluses asusid elumaja, staarostkonna haldushoone, pagaritöökoda ja vangla. Kindluse värava ees asus majandushoov, millel paiknesid kahekorruseline varakamber, kelder, aidad ja tallid. Kindluse juurde kuulusid veel pruulikoda, rehi ja söökla. Kindluse ees asus turuplats, mille ääres asus ka aastal 1759 valminud katoliku kirik.

Poola jagamisel läks alev aastal 1772 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Mogiljovi kubermangu ja Orša maakonda. Aastast 1772 hakkas alev kuuluma Dandukov-Korsakovidele. Aastaks 1880 oli alevis avatud postijaam. Seal asusid õigeusu kirik ja juutide palvemaja, alevis asusid ka vesiveski ja viinavabrik.  Aastal 1897 peeti seal neli korda aastas laata.  

XX sajandi alguses oli Ramanavas üle tuhande elaniku. Aastal 1918 muudetui alevi nimi Leninaks. Aastal 1924 läks Lenina Valgevene NSV koosseisu, kus sellest sai küla.

Enne Teist maailmasõda oli Leninas 335 elanikku. Saksa okupatsiooniväed tapsid 186 sealset elanikku ja septembris 1943 põletasid  maha kõik küla majad.. Sama aasta oktoobris toimus küla all lahing, kus osalesid ühel pool Saksamaa, teisel poolel aga Poola, Prantsusmaa ja Nõukogude Liidu relvajõud.

Aastal 1960 sai Leninast kohaliku sovhoosi keskasula. Aastal 1968 avati külas seal toimunud lahingu mälestuseks memoriaalkompleks.

## Viited
 

## Välislingid

*Mälestused saksa okupatsiooni ajast
Aurgazinski rajoon

**Aurgazinski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Tolbazõ.

Rajoonis on 21 külaasundust, kus on kokku 137 asulat.

2015. aastal oli rajooni elanike arv 34 141. 2010. aasta seisuga olid elanikest 42,2% tatarlased, 29,3% tšuvašid, 18,9% baškiirid, 6,4% venelased, 1,2% ukrainlased ja 1% mordvalased.

## Viited

## Välislingid

* Aurgazinski rajooni koduleht
Utšalõ rajoon

**Utšalõ rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Utšalõ.

Rajoonis on 1 linna-asundus ja 18 külaasundust, kus on kokku 88 asulat.

2015. aastal oli rajooni elanike arv 71 963. 2010. aasta seisuga olid elanikest 64,3% baškiirid, 18,2% venelased ja 15,9% tatarlased.

## Viited

## Välislingid

* Utšalõ rajooni koduleht
Tuimazõ rajoon

**Tuimazõ rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Tuimazõ.

Rajoonis on 1 linna-asundus ja 18 külaasundust, kus on kokku 114 asulat.

2010. aastal oli rajooni elanikest 38,5% tatarlased 33,7% baškiirid, 22,8% venelased, 1,5% tšuvašid ja 1,5% marid.

## Viited

## Välislingid

* Tuimazõ rajooni koduleht
Eesti Rahvuslik Konservatiivne Liit

**Eesti Rahvuslik Konservatiivne Liit** oli rahvuslaste ühendus. Selle aktiivsemad liikmed olid Martin Helme, Henn Põlluaas, Aivar Koitla ja Sten-Hans Vihmar.
Inger Kraav

**Inger Kraav** (neiupõlvenimi **Inger Koemets**; sündinud 21. juunil 1941) on eesti kasvatusteadlane.

1964. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia eriala. 1965–1970 õppis TRÜ pedagoogika eriala aspirantuuris. 1984. aastal kaitses Tartu Riiklikus Ülikoolis pedagoogikateaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Особенности состава учащихся и их личностных взаимоотношений в классах с углубленным изучением отдельных предметов" (juhendaja Heino Liimets). 

Aastatel 1963–1965 töötas ta Nõo Keskkoolis õpetajana. 1966–1970 TRÜ aspirantuur, 1970–1972 TRÜ nooremteadur. Aastatel 1973–1984 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli pedagoogika osakonna vanemõpetaja, 1985–2011 dotsent, 2011. aastast emeriitdotsent.

Ta on olnud ka Ühiskondliku Pedagoogika Uurimise Instituudi isiksuse arengu sektsiooni juhataja ja hiljem ÜPUI nõukogu esimees.

Tema uurimisvaldkonnad on olnud lapse areng, kodukasvatus ja kasvatusväärtused ning laste sotsiaalne tõrjutus ja sotsiaalne integratsioon. Tema juhendamisel on kaitstud neli doktoritööd.

## Tunnustus
*2007 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2006 – Tartu Ülikooli medal
* 2011 – Tartu Ülikooli aumärk

## Isiklikku
Tema isa oli kasvatusteadlane Enn Koemets (1911–1973) ja ema rahvaluuleteadlane Aino Koemets (Luiga) (1912–2004), vanaisa Georg Eduard Luiga oli ajakirjanik ja Päevalehe peatoimetaja. Abikaasa Endel Kraav on õpetaja. Lapsed: Mihkel Kraav on ajaloolane ja andmesidespetsialist, Siiri-Liisi Kraav on kasvatusteadlane, Ester Jääskeläinen (Kraav) on arst, onko-günekoloog. Õde Mai-Mirjam Alla oli sünnitusabiarst (1937–2006) ja õemees Madis Alla (1941–1989) füüsik, õepoeg Hendrik Alla on ajakirjanik. 

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tartu Ülikooli pedagoogika osakonna dotsent Inger Kraav (fotograaf Terje Lepp)
Helgi Aart

**Helgi Aart** (kuni 1958 **Helgi Kruume**; 13. aprill 1935 Kullamaa vald Läänemaal – 27. oktoober 2021) oli eesti loomaarst, loomaarstiteadlane ja loomakaitsja.

Ta lõpetas 1953. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1958. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna. Ta lõpetas samal ajal kaugõppes ka Tartu Riikliku Ülikooli saksa filoloogina.

Ta kaitses Eesti Põllumajanduse Akadeemias 1984. aastal väitekirja "Эпизоотологические особенности заболевании эстонских пород крупного рогатого скота энзоотическим лейкозом и совершенствование мероприятий по борьбе с болезнью" (Eesti veisetõugude
ensootilisse leukoosi haigestumise episotoloogilised iseärasused ja haiguse tõrjemeetmete täiustamine) ning sai veterinaariakandidaadi kraadi.

Ta töötas aastatel 1958–1963 õpetajana Peru koolis Märjamaa rajoonis ning aastatel 1958–1963 Haapsalus veterinaarlaboratooriumis ja toiduainetekontrolljaama juhatajana. Ta töötas aastatel 1969–1991 Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna õppejõuna. Alates 1991. aastast töötas ta era-loomaarstina.

## Liikmesus
* 1990 Eesti Akadeemiline Loomakaitse Ühingu asutajaliige ja selle esimene president

## Kirjandus
* 2000 "Aart, Helgi". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. I kd, A – Ki. Tallinn 2000. Lk 20–21

## Välislingid
Arhangelskoje rajoon

**Arhangelskoje rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Arhangelskoje.

Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 71 asulat.

2015. aastal oli rajooni elanike arv 17 801. 2010. aasta seisuga olid elanikest 45,4% baškiirid, 38,5% venelased, 1,6% tatarlased ja 2,4% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Arhangelskoje rajooni koduleht
Zeaksantiin

**Zeaksantiin** on ksantofüllide rühma kuuluv oranžikas-kollane värvipigment, toiduvärvina **E161h**. 

Zeaksantiini keemiline valem on C40H56O2. Zeaksantiinil ja luteiinil on ühesugune keemiline valem – nad on isomeerid, kuid mitte stereoisomeerid. 

Zeaksantiini esineb munarebus, maisis, saialilleõites, apelsinides, virsikutes jm. Toiduainetööstuses kasutatakse zeaksantiini toiduvärvina või lisaainena ning seda toodetakse looduslikust materjalist või sünteesitakse keemiliselt.

## Viited
Deadpool (film)

**"Deadpool"** on 2016. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide mängufilm antikangelasest Deadpoolist. Peategelast kehastab Ryan Reynolds.
Květa Pacovská

**Květa Pacovská** (28. juuli 1928 Praha – 6. veebruar 2023) oli tšehhi kunstnik ja paljude lasteraamatute illustreerija.

## Tunnustus
*1992 Hans Christian Anderseni lastekirjanduspreemia

## Välislingid
*Květa Pacovská, Eesti Ekspress, 12. oktoober 2007
Narva 6. Kool

**Narva Täiskasvanute Kool** on Riigikool Narvas aadressil Kalda 9 hoones, mis on heas seisus ja mida on kasutanud lähiajaloos mitmed haridusasutused. Kooli õppekeel on eesti keel.

Alates 31. juulist 1959 kuni 1. septembrini 2001 tegutses kool **Narva 6. Keskkoolina**, 1. septembrini 2014 tegutses kool gümnaasiumina ja 1. septembrini 2015 asus hoones aadressil Kreenholmi 25.  2015/16. õppeaastast liideti kool Narva Peetri kooliga.

30.mail 2024 haridus- ja teadusminister Kristina Kallas ning Narva linnapea Jaan Toots allkirjastasid lepingu Narva Täiskasvanute Kooli pidamise üleandmiseks riigile 1.septembrist 2024.

Narva Täiskasvanute Kool on ühe asutusena tegutsev põhikool ja gümnaasium, kus on loodud võimalused lõpetada põhikool või gümnaasium mittestatsionaarses õppes või eksternina.

## Kooli direktorid
* Vjatšeslav Požlakov
* Svetlana Kolpakova (...–2007)
* Tereza Filippova (direktori kohusetäitja)
* Jekterina Golubtsova
* Jelizaveta Tšertova (direktori kohusetäitja)

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
Tahukas (ansambel)

**Tahukas** oli 1970. aastatel Viljandi kultuurimaja juures tegutsenud ansambel.

Ansamblis mängisid tolleaegsed Viljandi koolide õpilased, kellest hiljem kujunesid tuntud muusikud, sealhulgas Aarne Saluveer ja Neeme Punder.

## Viited

## Välislingid
*Tahukas (1976). Veis linnas
Duvani rajoon

**Duvani rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Mesjagutovo.

Rajoonis on 13 külaasundust, kus on kokku 47 asulat.

2010. aastal oli rajooni elanikest 63,9% venelased, 20,4% baškiirid, 12,8% tatarlased ja 1,6% mordvalased.

## Viited

## Välislingid

* Duvani rajooni koduleht
Narva Juhkentali Kool

**Narva Juhkentali Kool** oli gümnaasium Narvas Joaoru linnaosas aadressil Raudsilla 1. 

Kool asutati 1960. aastal nimega **Narva Polütehniline kool** (*Нарвская Политехническая школа*). Hiljem nimetati see ümber Narva 7. Keskkooliks (*Нарвская средняя школа №7*). Kool lõpetas tegevuse 2006. aastal.

Narva Juhkentali Kool oli varasema **Narva 7. Keskkooli** õigusjärglane. See oli mõeldud 600 õpilasele. 

Kool suleti selle tõttu, et õpilaste arv pidevalt vähenes ja 2005/2006. õppeaastal õppis koolis vaid 231 õpilast.

2008. aastal üritas Narva Linnavalitsus müüa krundi ja hoone 15 miljoni krooni eest, ent kõik seitse katset seda teha kukkusid vaatamata hinna alandamisele läbi. Seepeale leidis linnavalitsus, et kui keegi hoonet ei osta, võib Narva Linnavolikogu otsustada koolihoone lammutada.

13. mail 2016 korraldati juba üheksas konkurss krundi müümiseks, seekord 330 000 euro eest. Konkursi tingimustele vastava ettepaneku tegi Tartu firma Vallikraavi Kinnisvara AS (omanikud Aivar Tuulberg ja Raivo Rand). Läbirääkimiste tulemusena selgus, et firma on nõus ostma krundi 331 500 euro eest ja ehitama sinna kaks mitmekorruselist elumaja. Kolme aasta jooksul investeeritakse 3,1 miljonit eurot. 2016. aasta suvel ostis krundi Tartu firma AS Vallikraavi Kinnisvara, mille kaasomanik on ehitusfirma Rand & Tuulberg kaasomanik Aivar Tuulberg, 331 150 euro eest. Lepingu järgi pidi firma investeerima kuue aasta jooksul 3,11 miljonit eurot ja plaanis oli ehitada korruselamu. Krundi detailplaneering võtab aega oletatavasti kolm aastat.

2016. aasta lõpus endise Juhkentali kooli hoone lammutati.

## Kooli direktorid
*Sofja Sverdlova
*Zinaida Homtšinovskaja (alates 1967)
*Margarita Tõnisson
*Irina Troškina

## Viited
David Storey

**David Malcolm Storey** (13. juuli 1933 Wakefield, Yorkshire, Suurbritannia – 27. märts 2017) oli inglise näitekirjanik, romaanikirjanik ja filmistsenarist.

Tema tuntumate teoste seas on 1976 ilmunud romaan "Saville", mille eest ta pälvis samal aastal Bookeri auhinna.

Storey teoste läbiv teema on ühiskonnaklasside vahelised suhted. Teda peetakse üheks juhtivaks sotsiaalrealismi esindajaks.

Storey oli abielus. Tal oli neli last. Ta elas Londonis.

## Teoseid
*1960 "This Sporting Life" (romaan)
*1967 "The Restoration of Arnold Middleton" (näidend; "Väikekodanluse ebadiskreetne valu ehk Arnold Middletoni restauratsioon")
*1970 "Home" (näidend)
*1970 "The Contractor" (näidend; eesti keeles "Pühapäev", tõlkinud Anu Lamp)
*1972 "The Changing Room" (näidend)
*1973 "Cromwell" (näidend)
*1976 "Saville" (romaan; eesti keeles 1983).
*1992 "Stages" ("näidend")
Tšišmõ rajoon

**Tšišmõ rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Tšišmõ.

Rajoonis on 1 linna-asundus ja 15 külaasundust, kus on kokku 104 asulat.

2010. aastal oli rajooni elanikest 55% tatarlased, 20,2% venelased, 18,7% baškiirid, 2,5% ukrainlased ja 1,5% mordvalased.

## Viited

## Välislingid

* Tšišmõ rajooni koduleht
Baimaki rajoon

**Baimaki rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Baimak.

Rajoonis on 22 külaasundust, kus on kokku 92 asulat.

2010. aastal oli rajooni elanikest 83,3% baškiirid, 11,9% venelased ja 3,5% tatarlased.

## Viited

## Välislingid

* Baimaki rajooni koduleht
Otto Kuusik

**Otto Kuusik** (14. detsember 1930 Võisiku vald – 5. veebruar 2016) oli eesti spordiajakirjanik.

Ta lõpetas aastal 1949 Tallinna 2. Keskkooli. Aastatel 1949–1950 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonnas.

Ta hakkas sportima poisipõlves Koplis Sergei Kurotškini eestvedamisel, keskkoolis ta mängis jalgpalli ja harrastas kergejõustikku.

Ta on tegutsenud kergejõustikukohtunikuna (tal on aastast 1957 vabariiklik kategooria). Ta oli 1952–1957 ajakirja Kehakultuur kirjanduslik kaastööline, 1958–1993 Spordilehe reporter ja osakonnajuhataja ning 1993–1995 Eesti Olümpiainfo toimetaja.

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Bakalõ rajoon

**Bakalõ rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Bakalõ.

Rajoonis on 17 külaasundust, kus on kokku 96 asulat.

2010. aastal oli rajooni elanikest 25,4% venelased, 22,3% baškiirid, 17,3% tatarlased, 3% tšuvašid ja 2,7% marid.

## Viited

## Välislingid
Kurt Weill

**Kurt Julian Weill** (2. märts 1900 Dessau, Saksamaa – 3. aprill 1950 New York) oli juudi päritolu Saksamaa ja USA helilooja.

1933. aastal emigreerus ta Saksamaalt ja 1935. aastal läks USA-sse. Aastal 1943 sai ta USA kodakondsuse. 

Ta kirjutas muusika Berthold Brechti näidendile "Kolmekrossiooper" (1928) ja tegi Brechtiga koostööd ka teiste teoste loomisel.

## Teoseid
*1927 "Der Zar lässt sich photographieren" ("Tsaar laseb ennast fotografeerida")
*1928 "Die Dreigroschenoper" ("Kolmekrossiooper"; näidendi muusika)
*1929 "Happy End" ("Happy end"; muusikal)
*1933 "Die sieben Todsünden" ("Väikekodanluse seitse surmapattu"; lauluga ballett)
*1940 "Daam pimeduses"
*1947 "Street Scene" ("Tänavastseen", ooper)
Salme Ahelik

**Salme Ahelik** (kuni 1956 **Salme Vismann**; 10. mai 1929 Pajusi vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 14. märts 2019) oli eesti jurist ja ajaloolane. 

Ta lõpetas 1948. aastal Põltsamaa Keskkooli ning 1953. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Ta kaitses Eesti NSV Teaduste Akadeemias 1965. aastal väitekirja *"Медицинская помощь и социальное обеспечение в буржуазной Эстонии"* (Arstiabi ja sotsiaalkindlustus kodanlikus Eestis) ning sai ajalookandidaadi kraadi.

Ta töötas aastatel 1953–1991 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis. Ta on peamiselt tegelenud  
tervishoiu ja sotsiaalkindlustuse ajalooga. 

Ta töötas aastatel 1991–1998 Justiitsministeeriumis õigusloomeosakonna juristina.

## Teoseid
*1961 – "Kes said kodanlikus Eestis pensioni". Eesti NSV Poliitiliste ja Teadusalaste Teadmiste Levitamise Ühing. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1961 
*1964 – "Arstiabist ja sotsiaalkindlustusest kodanlikus Eestis". Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituut. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1964. Põhineb kaitstud kandidaaditööl
*1977 – "Tallinna Ühine Haigekassa (1917–1940)". Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituut.Tallinn: Valgus, 1977

## Kirjandus
*2000 – "Ahelik, Salme". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. I kd, A-Ki. Tallinn 2000. Lk 40–41

## Välislingid
Nurimanovi rajoon

**Nurimanovi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Krasnaja Gorka.

Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 52 asulat.

2010. aastal oli rajooni elanikest 37,4% baškiirid, 28% tatarlased, 22,7% venelased ja  10,2% marid.

## Viited

## Välislingid

* Nurimanovi rajooni koduleht