open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Champagne-Ardenne

**Champagne-Ardenne** oli piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa põhjaosas. Hõlmas suuremat osa Champagne'i ajaloolisest maakonnast.

Piirkond jagunes neljaks departemanguks: Ardennes, Aube, Marne ja Haute-Marne.

2016. aastal liideti Champagne-Ardenne'i, Alsace'i ja Lorraine'i piirkond Grand Esti piirkonnaks.

## Majandus

Piirkonnast 61,4% oli põllumajanduslik maa, sh 282,37 km² viinamarjaistandusi. Piirkond oli Prantsusmaal esikohal odra ja lutserni tootmises. Seal toodeti ka šampanjat.

Tööstusharudest oli tähtsaim metallurgia.

## Ajalugu
Champagne'i krahvkonda valitsesid 12. sajandist Champagne'i krahvid, kes 1284. aastal omandasid pärimise teel Navarra kuningriigi. 1284. aastal abiellus Jeanne de Champagne'i Prantsusmaa kuninga Philippe IV-ga ja aastatel 1284–1328 oli Navarra kuningriik personaalunioonis Prantsusmaaga. 1336. aastal loovutas Jeanne II oma õigused Champagne'i krahvkonna üle kuningas Philippe VI-le ja 1361. aastal ühendati Champagne'i Prantsuse krooniga. 

## Viited
Franche-Comté

**Franche-Comté** oli piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa idaosas. Piirneb idas Šveitsiga.

Piirkond jagunes neljaks departemanguks: Doubs, Jura, Haute-Saône ja Belfort.

2016. aastal liideti Franche-Comté ja Burgundia piirkond Burgundia-Franche-Comté piirkonnaks.

## Viited

## Välislingid
* Turismileht
Limousin

**Limousin** oli piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa keskosas. 

Piirkond jaguneb kolmeks departemanguks: Corrèze, Creuse ja Haute-Vienne.

2016. aastal liideti Limousini, Akvitaania ja Poitou-Charentesi piirkond Uus-Akvitaania piirkonnaks.
Lorraine

**Lorraine** [lor'ään] oli piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa kirdeosas. Ta piirnes Belgia, Luksemburgi ja Saksamaaga.

Piirkond jagunes neljaks departemanguks: Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle ja Vosges.

2016. aastal liideti Lorraine'i, Alsace'i ja Champagne-Ardenne'i piirkond Grand Esti piirkonnaks.
Centre-Val de Loire

**Centre-Val de Loire** (varem *Keskpiirkond*) on Prantsusmaa piirkond (1. järgu haldusüksus) riigi keskosas. 

Piirkond jaguneb järgmisteks departemangudeks: 
#Cheri
#Eure-et-Loir
#Indre
#Indre-et-Loire
#Loir-et-Cheri
#Loiret

## Viited

## Välislingid

*Piirkonna koduleht
Paraná

**Paraná** on mitme koha nimi. 

Tuntumad sellenimelised kohad on **[[Paraná jõgi]]** Lõuna-Ameerikas, **[[Paraná osariik]]** Brasiilias ning **[[Paraná (Entre Ríos)|Paraná]]** Argentinas Entre Ríose provintsis.

## Asulad
*Paraná asula Kuubal (20°34'N, 76°03'W)
*Paraná asula Argentina Entre Ríose provintsis (31°44'S, 60°32'W)
*Paraná asula Argentina Santiago del Estero provintsis (27°05'S, 64°28'W)
*Paraná asula Brasiilia Roraima osariigis (3°42'N, 61°23'W)
... 

## Jõed
*Paraná jõgi Lõuna-Ameerikas
...

## Muud
*Paraná osariik Brasiilias
*Paraná neem Argentina Tulemaa provintsis
*Paraná laguun Argentinas
Steal This Album!

**"Steal This Album!"** on USA *[[alternative metal]]*i ansambli System of a Down 2002. aastal välja antud album.

## Laulud
Kõikide laulude autorid on Serj Tankian ja Daron Malakian, kui pole märgitud teisiti.

#"Chic 'N' Stu" – 2:23
#"Innervision" – 2:33
#"Bubbles" – 1:57
#"Boom!" – 2:15
#"Nüguns" – 2:31
#"A.D.D. (American Dream Denial)" – 3:18
#"Mr. Jack" – 4:11
#"I-E-A-I-A-I-O" (Tankian, John Dolmayan, Shavo Odadjian, Malakian) – 3:08
#"36" – 0:46
#"Pictures" – 2:07
#"Highway Song" – 3:15
#"Fuck the System" – 2:15
#"Ego Brain" – 3:23
#"Thetawaves" – 2:39
#"Roulette" – 3:21
#"Streamline" – 3:35
Metsotinto

**Metsotinto** (itaalia sõnast *mezzo-tinto* "poolmaalitud") on sügavtrükitehnika, mille puhul vask- või tsinkplaat esmalt karestatakse ning seejärel kujutist plaadile kandes kaabitakse kujutise heledamaks jäävad kohad madalamaks. 

Sõna **metsotinto** võib tähendada ka selles tehnikas teostatud graafikateost.

Vask- või tsinkplaadi pind karestatakse mehaaniliselt, kasutades kumeraotsalist hambulist kiigerauda.Plaadile joonistust kandes poleeritakse karestatud pinda kohati madalamaks. Mida siledamaks on see pind poleeritud, seda heledam toon jääb tõmmisele. Kõrgemate karedate pindade kohale jäävad trükkimisel tumedad toonid.Plaat võimaldab kuni 1000 kvaliteetset tõmmist**.**  

Metsotintotehnika sobib eriti motiividele, kus on ülekaalus tumedad pinnad ja maalilised, varjundirohked üleminekud. Erinevalt teistest tehnikatest, kus pind kujundatakse valgel taustal olevate mustade joonte abil, moodustavad metsotinto puhul kujutise mustal taustal olevad valged pinnad.

Metsotinto oma sujuvate must-valgete toonide üleminekuga võimaldab hästi edasi anda maaliteoste koloriidivarjundeid.

## Ajalugu

Metsotintotehnika leiutas Ludwig von Siegen (1609–1680) 17. sajandi keskpaigas. 18. sajandi Inglismaal, kus graafikaga tegeleti muidu suhteliselt vähe, saavutas uus tehnika seninägematu populaarsuse. Seetõttu on seda tehnikat nimetatud ka *la manière anglaise* ehk inglise maneer.

## Vaata ka

* Graafika
* Kõrgtrükk
* Sügavtrükk
* Lametrükk
Poitou-Charentes

**Poitou-Charentes** [puat'uu šar'aant] oli piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa lääneosas.

Piirkond jagunes neljaks departemanguks: Charente, Charente-Maritime, Deux-Sèvres ja Vienne.

2016. aastal liideti Poitou-Charentes, Akvitaania ja Limousini piirkond Uus-Akvitaania piirkonnaks.

## Viited
Abreviatuur

**Abreviatuur** (ladinakeelsest sõnast *abbreviatura* 'lühend' < *abbrevio* 'lühendan') on tinglik lühend sõnade algustähtedest või üksikutest elementidest. Muusikas on see lühend või lihtsustus noodikirjas.

Näiteid: 
ÜRO (Ühinenud Rahvaste Organisatsioon), TV (televisioon), EL (Euroopa Liit), LAV (Lõuna-Aafrika Vabariik), A.D. (*[[Anno Domini]]* – ladina keeles 'Issanda aastal'), CV (*[[curriculum vitae]]* – ladina keeles 'elukäik, elulugu').

## Vaata ka
*Akronüüm
*Lühend
*Lühendite loend
Terrakota

**Terrakota** (itaalia keeles *terra cotta* 'küpsetatud maa') on põletatud savi või sellest tehtud kujukesed, nõud, drenaažitorud ja muud keraamilised esemed. Põletamine annab savile veekindluse.

Terrakota tähendab ka punase savi põletusjärgset oranžikas-pruuni värvust.

## Ajalugu

Terrakotat on kasutatud läbi ajaloo skulptuuride ja keraamiliste esemete valmistamiseks.
Algselt kuivatati savi päikese käes. Hiljem asetati savi kuumadele sütele kõvenema. Viimaks jõuti aga niivõrd kaugele, et õpiti valmistama savipõletusahjusid ja sellest ajast alates on savipõletustehnika püsinud peaaegu muutumatul kujul tänapäevani.

## Kasutajad

Terrakotasõdalased Hiinas (valmistatud 210–209 eKr) on olnud läbi ajaloo üks kõige tähelepanuväärsemaid terrakotaalaseid saavutusi. Sõdalased valmistati siis esimesele Qini imperaatorile Qin Shi Huangdile.

Terrakotat on kasutatud isegi majade ehitamiseks. Näitena võib tuua linnaehituse Victoria ajastu Birminghamist Inglismaalt.

Siiski ei ole terrakota ka Eestis tähelepanuta jäänud ja selle üks paremaid näiteid võiks olla Tartu Jaani kirik, mis on tänu oma 14. sajandist pärinevatele rikkalikele terrakota skulptuuridele ainulaadne nii Eestis kui ka kogu Euroopas.

## Terrakota skulptuurina

Võrreldes pronks- või marmorskulptuuriga on terrakotaskulptuuri loomisprotsess tunduvalt lihtsam. Samuti võrreldes kivist (graniidist, marmorist, ...) looduga on terrakotaskulptuur tunduvalt kergem.

## Vaata ka
* Terrakotapunane
* Keraamika
* Tartu Jaani kirik
* Terrakotasõdalased 

## Välislingid
Dwyane Wade

**Dwyane Tyrone Wade Jr** (sündinud 17. jaanuaril 1982 Chicagos Illinoisi osariigis) on Ameerika Ühendriikide endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 16 hooaega. Lõviosa karjäärist Miami Heati esindanud Wade tuli kolmekordseks NBA meistriks.

## Karjäär
Ülikoolikorvpalli Marquette'i eest mänginud Wade'i valis 2003. aasta NBA *draft*'i viienda valikuna Miami Heat. Esimesed 13 hooaega Miamis veetnud Wade tuli Heatiga kolmekordseks NBA meistriks. Kui 2006. aastal oli tiitli peaarhitekt Wade ise, siis 2012. ja 2013. aastal vedasid meeskonna võidule kolmik Wade, LeBron James ja Chris Bosh.

2016. aasta suvel sõlmis Wade kaheaastase lepingu kodulinnaklubi Chicago Bullsiga, kuid siirdus juba 2017. aasta sügisel edasi Cleveland Cavaliersi. Cavaliersis jõudis Wade veeta vaid mõned kuud, sest juba 2018. aasta veebruaris vahetati ta tagasi Miami Heati. Wade mängis oma esimese koduklubi eest veel poolteist hooaega, misjärel lõpetas NBA karjääri.

Karjääri jooksul 1054 kohtumises osalenud Dwyane Wade'i arvele jäi keskmiselt 22 punkti, 4,7 lauapalli, 5,4 resultatiivset söötu ja 1,5 vaheltlõiget mängus.

### NBA finaalseeria MVP
Dwyane Wade sai karjääri suurima tunnustuse 2006. aasta NBA finaalseerias, kui vedas Miami Heati ajaloo esimese meistritiitlini ja pälvis kõige väärtuslikuma mängija auhinna. Dallas Mavericks võitis kaks esimest kohtumist ning kuus ja pool minutit enne kolmanda mängu lõppu oli Miami Heat 13 punktiga kaotusseisus, kuid Wade'i juhtimisel lõpetas Heat mängu 22:7 spurdi ja võiduga. Seeria 3., 4. ja 5. mängus viskas Wade vastavalt 42, 36 ja 43 punkti ning tema finaalseeria keskmiseks saagiks jäi 34,7 punkti mängus.

## Saavutused
* 3-kordne NBA meister (2006, 2012, 2013)
* NBA finaalseeria kõige väärtuslikum mängija (2006)
* 13 korda valitud NBA tähtede mängule (2005–2016, 2019)
* NBA tähtede mängu kõige väärtuslikum mängija (2010)
* 2 korda valitud NBA sümboolsesse 1. viisikusse (2009, 2010)
* 3 korda valitud NBA sümboolsesse 2. viisikusse (2005, 2006, 2011)
* 3 korda valitud NBA sümboolsesse 3. viisikusse (2007, 2012, 2013)
* 3 korda valitud NBA sümboolsesse 2. kaitseviisikusse (2005, 2009, 2010)
* NBA skoorikuningas (2009)
* NBA uustulnukate esiviisik (2004)
* Miami Heati ajaloo resultatiivseim mängija
* Sports Illustratedi aasta parim sportlane (2006)

## Rahvuskoondis
2004. aasta olümpiamängudel võitis ta USA korvpallimeeskonnas pronksmedali, 2008. aasta võistlustel aga kuldmedali. Lisaks võitis Wade USA koondise koosseisus pronksmedali ka 2006. aastal Jaapanis peetud korvpalli MM-ilt.

## Välislingid
* Dwyane Wade – NBA.com
* Dwyane Wade – Basketball-Reference.com
Tula oblasti vapp

**Tula oblasti vapp** on Venemaa haldusüksuse Tula oblasti vapp.

Vapi kinnitas 28. novembril 2005 Venemaa Heraldikanõukogu.


Pilt:Coat of Arms of Tula oblast.png|Tula oblasti vapp.
Pilt:Coat of Arms of Tula oblast (2000).png|Tula oblasti vapp aastatel 2000–2005.


## Vaata ka
*Tula oblasti lipp

## Välislingid
*Tula oblasti lipp ja vapp (*vene keeles*)
Voroneži oblasti vapp

**Voroneži oblasti vapp** on Venemaa haldusüksuse Voroneži oblasti vapp.

Vapp on kinnitatud 5. juulil 2005.


Pilt:Coat of arms of Voronezh Oblast.svg|Voroneži oblasti vapp.
Pilt:Coat of Arms of Voronezh oblast (1997).png|Voroneži oblasti vapp aastatel 1997–2005.


## Vaata ka
*Voroneži oblasti lipp

## Välislingid
*Voroneži oblasti vapp lehel Geraldika.ru (*vene keeles*)
Keith Jenkins

**Keith Jenkins** (sündinud 1943) on briti ajaloolane, Chichesteri ülikooli ajaloo teooria professor. Tema enim tähelepanu pälvinud raamat on *Re-thinking History* (1991), milles ta kritiseerib ajalooteaduse vähest enesekriitilisust. Jenkinsi arvates on ajalugu paratamatult kirjanduslikku laadi konstruktsioon ning ajalooteadusel ei ole võimalik saavutada objektiivset tõe kajastamist.

## Kirjandus
**Re-thinking History* (esmatrükk 1991; kordustrükk Routledge Classics sarjas 2003, ISBN 0-415-30443-1)

## Välislingid
*Biograafia
Valjala Martini kogudus

EELK **Valjala Martini kogudus** on luterlik kogudus Valjalas.

Kogudus kuulub EELK Saarte praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Hannes Nelis, organist Tiiu Liventaal. Juhatuse esimees on Aive Mõistlik.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 12.00 Valjala kirikus.

Koguduse kantselei asub pastoraadis. Pastoraadihoone teisel korrusel toimuvad talviti jumalateenistused, sellest ka pastoraadihoone teine nimetus – talvekirik. 

Koguduse juures tegutseb pühapäevakool, toimuvad noorteõhtud.

17. detsembril 2000said koguduse liikmed teist korda 20. sajandi jooksul ise õpetajat valida (eelmine valitud õpetaja oli Gustav Kutsar). Õpetajat valis 2000. aastal 42 koguduse hääleõiguslikku liiget, kes andsid Hannes Nelisele oma toetuse ühehäälselt. Kõik teised viimase aastasaja jooksul kogudust teeninud õpetajad (k.a Toomas Paul ja Jaan Tammsalu) on kohale määratud. 

## Kogudust teeninud vaimulikud

*1491, Paulus Lenkener, Valjala kihelkonnakoguduse pastor
*1531–1533, Jacobus Gralow (Gratow, Grabow)
*1549–1552, Nicolaus Alberti
*1557–1560, Reinhold Gemmekowen, katoliku preester
*1582–1588, Hermann Rodewalt, Taani valitsusajal Saaremaal
*1590–1616, Antonius Arendes  (ca 1567 –1616)
*1616–1642, Henricus Böckelmann (ca 1598 – 1649)
*1655–1664, Andreas Freigius (Frey), Rootsi valitsusajal Saaremaal
*1664–1678, Michael Preuss
*1679–1695, Johannes Rüdiger
*1696–1710, Georg Carponai (surn. 1710)
*1711–1724, Georg Martin Bürger, Venemaa keisririigi valitsusajal
*1726–1728, Johan Samuel Schlosshauer
*1729–1741, Jonas Angerstädt
*1743–1808, Johann Heinrich Schmidt
*1808–1835, August Heinrich von Schmidt
*1835–1838, Eduard Koch
*1839–1870, Bernhard Frank
*1872–1874, Elieser Traugott Hahn
*1875–1880, Paul Theodor Normann
*1880–1889, Alexander Eduard Beater
*1889–1901, Eugen Joseph von Blossfeldt
*1901–1935, Gustav Pundt
*1935–1943, Arnold Voldemar Elken
*1942–1944, Adolf Helmut Kaarme
*1946–1954, Alfred Tammiko
*1954–1959, Rikhold Klaas
*1959–1967, Armand Leimann
*1967–1968, Juhan Vaher
*1970–1986, Toomas Paul
*1988–1989, Jaan Tammsalu
*1989–2000, Gustav Kutsar
*2000– , Hannes Nelis

## Viited

## Välislingid
* Ave Maria Mõistlik: "Valjala koguduse täiskogu valis nõukogu" Meie Maa, 10. veebruar 2009
* Raul Vinni: "Sõbrad Soomest remondivad Valjala pastoraadihoonet" Oma Saar, 19. aprill 2008
*Kristjan Luhamets,  Koguduse lugu: Valjala, e-kirik.eelk.ee, 15. veebruar 2024
Tjumeni oblasti lipp

**Tjumeni oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Tjumeni oblasti lipp.

Ametlikult võeti lipp kasutusele 15. aprillil 1996 ning muudeti 25. oktoobril 2008 vastu võetud uue "Tjumeni oblastis lipu ja vapi seadusega".

### Lipu kirjeldus
Tjumeni oblasti lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud kolmeks horisontaalseks laiuks, ülalt alla valge, sinine ja roheline. Kanga vardapoolses osas on aga punane võrdhaarne kolmnurk. Sinisel laiul on kõrvuti kolm kuldset krooni. Aastatel 1996–2008 kasutusel olnud lipul oli vardapoolne kuldse kontuuriga valge kroon, mis pärines Tjumeni oblasti vapilt. Kroonide kujundamisel on kasutatud oblasti põhjaosas elavate rahvaste ornamentikat.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

### Sümbolite tähendused
Lipul olevad värvid on kombineeritud Venemaa ja Siberi värvidest.

Punane sümboliseerib elu, jõudu, ilu, vendlust ja ühtsust. Valge aga viitab rahule, puhtusele, tõele ja täiuslikkusele. Sinine on taeva ja ideaalide, roheline uuenduste, lootuste ja nooruse ning kuldne rikkuse ja tarkuse värv. 

Värvidel on ka teine tähendus, nimelt valge tähistab lund, sinine jõgesid ja järvi ning roheline metsa.

## Vaata ka
* Tjumeni oblasti vapp

## Välislingid
* Tjumeni oblasti sümboolika Tjumeni oblasti ametlikul kodulehel (*vene keeles*)
*Riiklik sümboolika: Tjumeni oblast - Tjumen (*vene keeles*)
Harju-Madise kirik

**Harju-Madise Mattiase kirik** on kihelkonnakirik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Madise külas Pakri lahe ääres rannaastangul. Kirik on pühitsetud apostel Mattiasele ja kirikut kasutab Harju-Madise kogudus.

Kiriku ehitusaeg jääb 15.–18. sajandisse. Kantsel on valminud 1784. aastal ja selle kõlaräästa tipus on päikeseratas, mida on peetud laeva tüürirattaks.

## Interjöör
Kantsel valmis 1784. aastal ja arvatavasti Tallinna puunikerdaja Johann Valentin Rabe käe all. See on muinsuskaitse all 1973. aastast.

Oreli valmistas Tallinna orelimeister Gustav Normann 1859. aastal. 1968. aastal sai see tulekahjus kannatada ja orelimeister Hardo Kriisa taastas selle 1988. aastal. Muinsuskaitse all alates 1981. aastast.

Altar ja altariaed on valmistatud 1875. aasta paiku. Altarimaali "Kristus ristil" valmistas Carl Sigismund Walther 19. sajandi keskpaigas. Mõlemad on muinsuskaitse all alates 1981. aastast.

Kirikus on altar-triptühhon 1631. aastast, millel on kujutatud Jeesuslapse kummardamine, ülestõusmine ja püha õhtusöömaaeg. Võimalik, et selle autor on Tallinna maalija Paul Blume. Muinsuskaitse all 1973. aastast.


Harju-Madise kiriku kantsel.jpg|Kantsel
Harju-Madise kiriku oreli prospekt.jpg|Oreli prospekt
Harju-Madise kirikus.jpg|Mälestustahvel Vabadussõjas langenutele


## Kirik meremärgina
Meri asub kirikust 500 meetri kaugusel. Kiriku kellatornis on majakatuli, mis moodustab liitsihi Madise alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 599 meetrit ja sihi asimuut on 140°.

Kiriku kõrgus maapinnast on 35 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 33 meetrit.

## Kirik rahvapärimuses
Vanarahvalt kogutud legendide põhjal olla ümberkaudsed surnud mõisnikud kiriku altari ees öösiti kaarte mängimas käinud. Seda märganud õpetaja, kes läinud salamisi kirikusse ning hoolimata mõisnike lahkest kutsest keeldunud kaardilauda istumast, tõstes käe ning hüüdes: "Tagane, saadan!" Sestsaadik olevat Harju-Madise kirikus öösiti rahu ja vaikus valitsenud.

## Kirikuaed

Kirikut ümbritsev kirikuaed on piki kaldakõrgendikku kulgevat külge ääristatud tahutud paekivist müüriga ja maapoolsest küljest piiratud madalama kiviaiaga. Põhja- ja lõunakülgedel on 19. sajandi lõpust pärinevad gootipäraselt tahutud tugipostidega väravad. Kirikuaed ja selle piirdemüür koos väravatega on arvatud ehitismälestiseks.

Kirikuaed on Thomas von Rammi suguvõsa liikmete matusepaigaks.

Kirikuaia lõunaosas asub 19. sajandil ehitatud kabel.

Kirikuaia äärel asub Madise juga.

Harju-Madise pastori Johann Haquinus Forseliuse poja Bengt Gottfried Forseliuse mälestuskivi on kirikuaia kõrval.

Pilt:Bengt Gottfried Forseliuse mälestustahvel Harju-Madisel, 27. september 2009.jpg|Forseliuse mälestustahvel kiriku lähistel
File:Harju-Madise kirikuaed, sõdade ohvrite mälestusplaadid.JPG|Sõdade ohvrite mälestusplaadid kirikuaias
Harju-Madise_kirikuaia_põhjavärav.JPG|Kirikuaia põhjavärav
Harju-Madise_kirikuaed,_hauad.JPG|Kirikuaed
Harju-Madise kirikuaia kabel.jpg|Kirikuaia kabel


## Viited

## Välislingid

* Harju-Madise kiriku EELK kodulehel
* Harju-Madise koguduse koduleht
* 
*
Järva-Jaani kirik

**Järva-Jaani Ristija Johannese kirik** on kihelkonnakirik Järvamaal Järva-Jaanis. Kirik teenindas Järva-Jaani kihelkonda (sks keeles varem *Keitingen* vana Keitise külanime järgi, hiljem Sankt Johannis). Kirikut kasutab Järva-Jaani kogudus.

Kirik ehitati tõenäoliselt 13. sajandi kolmandal veerandil – seega on see üks vanimaid kirikuid Järvamaal. Kivikirikule eelnes taanlaste ehitatud puukirik. Esialgu oli ühelööviline gooti stiilis kodakirik läänetornita. Uusgooti stiilis torn ehitati Johann Gottfried Mühlhauseni  projekti järgi alles 1881. aastal. Algkavatises olid kvadraatne koor ja kolme võlvikuga pikihoone. Raiddekoor peaaegu puudub, kuid kõik välisnurgad ja aknaavade välisservad on laotud puhastest kvaadritest. Kirikus on keskaegne altarilaua plaat, mis praegu kantsli all, ja ristimiskivi ümaravormiline jalg, mida olevat kasutatud ka häbipostina. Kunstimälestistena on kaitse all barokne nikerdkantsel, krutsifiks, Roosna-Alliku mõisahärra kingitud altarisein.

Kiriku ümber on Järva-Jaani kirikuaed.

2011. aasta detsembrist on kiriku tornis kaks uut kella.


Järva-Jaani kirik2.jpg
Järva-Jaani kiriku torn.jpg


## Vaata ka
*Järva-Jaani pastoraat

## Viited

## Välislingid

*
*
Cosmoskva

**Cosmoskva** on Saaremaa 2001. aastal asutatud *[[acid jazz]]*'i orkester.

Cosmoskva on esinenud klubides Privé, BonBon ja Tallinn, Von Krahli teatris, TV3 saadetes "Koosolek" ja "Kahvel", ETV saates Tähelaev, Õllesummeri Jazzi- ja Veiniaias, Tudengijazzil, Jazzkaarel, teatrifestivalil Baltoscandal ning Muhu tulevikumuusikafestivalil Juu Jääb, samuti Raadio 2 saates "R2 Live".  

Cosmoskva on välja andnud ühe EP "Milch Attack" (2004). Juulis 2006 anti välja bändi 9 looga debüütplaat "Juniper", millel tegi kaasa ka Eesti üks legendaarsemaid džässmuusikuid, saksofonist Villu Veski. Lisaks temale teevad albumil kaasa Priit Arge, Karl-Gustav Kello ja Ott Ojamaa. Albumi kaane on kujundanud disainer Alari Orav. Albumi väljaandmisele järgnesid esitluskontserdid Kuressaares ja Tallinnas. 2009. aastal läks kaheksaliikmeliseks kasvanud orkester pikemale pausile.   

2017. aastal otsustati taas kokku tulla ja muusikat salvestada. 2017., 2018. ja 2019. aastal toimunud sessioonide käigus sündis albumijagu uut helimaterjali ning pärast 10. aastast pausi anti 2019. aasta juunis välja singel "Spider", millest kujunes Raadio 2 üks mängitumaid lugusid sellel suvel ja oktoobris singel "Fix My Avalon". 
Orkestri kolmas singel nimega "Hymn for Insignificant People" ilmus 2020. aasta 26. mail.   

2020. aasta alguses andis plaadifirma TIKS rekords välja Cosmoskva teise, 13 looga albumi "IV". Eesti Rahvusringhäälingu Kultuuriportaalis kirjutab Kaspar Viilup: Eesti popstaarid paiskavad mais-juunis ikka välja mõne pikalt lihvitud hittsingli, mille peal vaikselt kogu suve liugu lasta, aga suvealbumeid ei kohta siinmail just tihti. TIKS Rekordsis kaudu ilmunud Saaremaa supergrupi Cosmoskva teine album on aga just parimas mõttes suvine muusika. Helge ja pretensioonitu, mis viib mõtted rannale, päikesele ja puhkusele.  

## Liikmed
* Ranno Paukson (trummid) 
* Priit Pruul (kitarr) 
* Mihkel Koppel (kontrabass) 
* Sander Mölder (klahvpillid ja elektroonika) 
* Marili Randla (flööt) 
* Liisu Ots (vokaal) 
* Karlis Saar (trompet) 

### Endised liikmed
* Raimondo Laikre (vokaal) 
* Priit Rand (saksofon)
* Mairo Marjamaa (saksofon)
* Indrek Varend (saksofon)

## Viited

## Välislingid
* Cosmoskval sündis esikalbum
* Nädalaplaat: Acid jazz Saaremaalt
* Cosmoskva: Soe jazz Saaremaalt
* Ametlik koduleht
* Cosmoskva Myspace
1052

**1052. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad - **[[1050. aastad]]** - 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad

Aastad: 1047 1048 1049 1050 1051 - 1052 - 1053 1054 1055 1056 1057

----

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündinud
* Milarepa

## Surnud

* ...
Kandalakša

**Kandalakša** (soome *Kantalahti*) on linn Venemaal Murmanski oblastis, Kandalakša rajooni keskus. Asub Kandalakša lahe kaldal.

Kandalakša küla asutati 1526. aastal ja seal asus õigeusu klooster. 1938. aastal sai küla linnaõigused.
Kuulus Karjala ANSV-sse, 1938. aastal liideti Murmanski oblastiga.

Tänapäeval on valdav osa linnaelanikest venelased, kuid veel 20. sajandi alguses elas seal palju karjalasi ja soomlasi.

1918. aastal avati linna läbiv Murmanski–Moskva raudtee.

## Loodus
### Kliima
Kandalakšas on üleminekukliima paraskliimalt lähisarktilisele. Juuli keskmine õhutemperatuur on 14,6 °C ning jaanuari ja veebruari keskmine õhutemperatuur on –12,0 °C. Aasta keskmine õhutemperatuur on +0,3 °C ja sademete hulk 413,3 mm. Kandalakšas ei esine polaarööd, kuid juunis esineb polaarpäev.

## Viited
Jamie Carragher

**James Lee Duncan Carragher** (sündinud 28. jaanuaril 1978) on inglise endine jalgpallur. Carragher mängis terve karjääri jooksul vaid Liverpoolis, kus ta aitas klubil tulla muuhulgas ka 2005. aastal Euroopa meistriks. Carragher pidas Liverpooli meeskonnas kõikide sarjade peale kokku 737 mängu, olles selles arvestuses klubi läbi aegade teine mängija.

Carragher mängis 38 korral ka Inglismaa jalgpallikoondises. Rahvuskoondises debüteeris Carragher 28. aprillil 1999, kui mängiti Ungari meeskonnaga. Carragher kuulus Inglismaa rahvuskoondisse 2006. aasta maailmameistrivõistlustel Saksamaal. Veerandfinaalis mängiti Portugali meeskonnaga, kuid nii normaalaeg kui ka lisaaeg lõppesid väravateta viigiga. Penatiseerias oli Inglismaa koondisel üheks penaltilööjaks ka Carragher, kuid tema löögi suutis Portugali väravavaht Ricardo Pereira tõrjuda. Penaltiseeria võitis Portugal 3:1 ning jõudis seeläbi poolfinaali. 

## Saavutused
### Liverpool
*FA Cup (2): 2000–2001, 2005–2006
*Football League Cup (3): 2000–2001, 2002–2003, 2011–2012
*FA Community Shield (2): 2001, 2006
*UEFA Meistrite Liiga (1): 2004–2005
*UEFA Cup (1): 2000–2001
*UEFA Super Cup (2): 2001, 2005
Kala (ansambel)

**Kala** on Eesti ansambel.

## Ansambli koosseis
*Sepo Seeman – laul
*Priit Valkna – laul, plokkflööt
*Meelis Kasepalu – trummid
*Andrus Uutsalu – basskitarr
*Venno Loosaar – laul
*Ain Varts – kitarr
*Ivar Kiiv – tromboon
*Vallo Mänd – trompet                                                                                                                                                                                                                                                                   
*Kristjan Jõekalda – tamburiin

* 
## Tuntumad lood
*"Buratino" 
*"Tähetolm" 
*"Tango" 
*"Seebi lugu" 
*"Pikk poiss" 
*"Europadi" 
*"Kalabama" 
*"Juri Gagarin" 
*"Süda tuksub" 
*"Die Sonne" 
*"Mu pruut" 
*"Mulle see korda ei läe" 
*"Pillerkaar" 
*"Kala maja"

## Plaadid
*"Kala" (2004)

## Välislingid
*Video: Kala – Buratino
Armando Teixeira

**Armando Gonçalves Teixeira** (sündinud 25. septembril 1976 Strasbourgis) on Portugali endine jalgpallur. Tema hüüdnimi on **Petit**. 

Portugali koondises debüteeris Petit 2. juunil 2001 mängus Iirimaaga. Ta mängis koondises 57 korral ja lõi neli väravat.

Petit kuulus kodustel 2004. aasta Euroopa meistrivõistlustel finaali jõudnud Portugali meeskonda. Ta osales ka 2006. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel. 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustega tema koondisekarjäär lõppes. 

Pärast sportlaskarjääri lõppu on ta töötanud treenerina. Ta on juhendanud seni ainult Portugali klubisid. Alates 2020. aastast on ta Portugali kõrgliiga klubis Belenensese peatreener. Enne seda oli ta aastatel 2018–2019 Marítimo peatreener.

## Saavutused
;Boavista
*Primeira Liga: 2000–01
;Benfica
*Primeira Liga: 2004–05
*Taça de Portugal: 2003–04
*Supertaça Cândido de Oliveira: 2005

## Välislingid

*Infot 2006 MM-ilt
Aburi

**Aburi** (kohakääne Aburisse) on küla Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas.

Aburi asub Rakvere–Väike-Maarja maantee ääres Väike-Maarjast umbes 7 km põhjas ja Kullengast mõni kilomeeter lõunas. Tamsalust jääb ta itta.

Aburi küla nimetati Taani hindamisraamatus 1241 kujul *Apur*. Hiljem mainiti teda 1524 kujul *Habberkul*, 1586 kujul *Habar* ja 1688 kujul *Abbori*. Küla asus Väike-Maarja kihelkonnas ja kuulus Porkuni mõisale.

Aburi külas asutati Lääne-Virumaa esimene kolhoos "Uus Elu" 2. aprillil 1948. Kolhoosi moodustasid 9 peret ning kolhoosivaraks oli 230 ha maad, millest 160 põllumaad; 15 hobust; 20 lehma; ja 10 muud kodulooma.

## Nime päritolu

Kohanimi oli välja kujunenud juba 13. sajandil ja selle sisu jääb usutava seletuseta.

Lauri Kettunen märgib, et *apuri* tähendab soome keeles 'abiline'. Põhja-Eestis on nimeseosed Soomega võimalikud. Peale selle kõrvutas ta seda Soome suguvõsanimega *Apurinen*, ehkki möönas, et viimane võib pärineda hoopis rootsi keelest.

Nime saab analüüsida kujul *Abu*+*ri*, kus *-ri* oleks järelliide ja algusosa lähtekohaks oleks isikunimi, näiteks eesti ja liivi alal hiljem esinenud *Ape*. Kettunen on oletanud ka nimekujusid *Appa* ja *Haproi*.

## Viited
Montšegorsk

**Montšegorsk** on linn Venemaal Murmanski oblastis. Asub Imandra järve kaldal.

Montšegorsk asutati 1937. aastal vase- ja niklimaagi leiukoha juurde.

Montšegorsk on vase ja nikli tootmise keskus. Linn ja selle ümbrus on tugevasti saastunud.
Otto Lilienthal

**Karl Wilhelm Otto Lilienthal** (23. mai 1848 Anklam – 10. august 1896 Berliin) oli Saksa lennunduspioneer, kes sooritas keha külge kinnitatud tiibadega õhus planeerides lühikesi õhulende.

Lilienthali teeneks on mitte niivõrd tolleks ajaks uute lendamise teoreetiliste lähtealuste väljatöötamine kui juba olemasolevate praktiliste teadmiste ärakasutamine ning lendama õppimiseks vajaliku mõtestatud meetodi lõplik arendamine.
Praegu teada olevalt oli ta esimene inimene, kes sooritas edukalt juhitavaid lauglende, mida sai korrata. Oma lauglendude katsetustega saavutas ta läbimurde lendamise põhimõttel - „õhust raskem“.

Lilienthal avaldas oma uurimusi laialdaselt ja sai tuntuks kui lauglendude vanameister.

## Lilienthali lennukatsed

Kuigi taevas lendavad linnud on õhust raskemad, peeti pikka aega õhust raskemate lennumasinate loomise ideed jaburaks. Eksperimendid õhust raskemate lennuvahenditega algasid 19. sajandi saabumisega. Inimene hüppas linnutiiva kuju matkivate tiibadega alla mitmekümne meetri kõrguselt, üritades veidi lindude kombel lennata ja seejuures ellu jääda.

Sobiva tiivakuju leidmisel tehti palju katseid linnutiiva kujuga inimese külge kinnitatud mitmemeetriste tiibadega. Julged ja fanaatilised inimesed tegid arvukalt ja enamasti edutuid kõrgustelt alla hüppamise ja planeerimise katseid. Paraku lõppesid need tihti julge katsetaja hukkumisega.

Üks edukamatest eksperimenteerijatest oli saksa insener ja katsetaja Otto Lilienthal, kes püüdis leida lahendust õhus planeerimiseks. 1890. aastatel ehitas Otto Lilienthal kergeid linnutiivakujulisi tiibu ja tegi nendega rohkem kui 2000 lühikest katselendu.

Sooritanud oma eluajal mitmeid rohkem või vähem õnnestunud katseid, hukkus ka tema 1896. aastal lennukatse järel, hüpates alla Rhinoveri mäelt Saksamaal ja üritades õhus planeerida. Ta suri saadud vigastustesse järgmisel päeval.

Otto Lilienthal sooritas enne hukkumist siiski sedavõrd palju lennukatseid, et suutis püsida õhus kokkuvõttes ligi viis tundi. Nii peetakse teda esimeseks inimeseks, kes suutis teha inimese kontrollitavaid, lühikest aega kestnud õhulende tiibade abil.

Kandejõu suurendamiseks lisasid mitmed katsetajad oma linnutiiva kujuga plaaneritele lisatiibu, mis suurendasid küll plaanerite kandejõudu, kuid samas ka nende kaalu. Paraku jäi soovitud edu alati saavutamata. 

## Vaata ka - lennunduspioneerid
*Alexandre Liwentaal
*Karl Jatho

## Viited
Borovitši

**Borovitši** on linn Venemaal Novgorodi oblastis, Borovitši rajooni keskus. Asub Msta jõe ääres. Borovitši on Novgorodi oblasti suuruselt teine linn.

## Ajalugu

Borovitši on tekkinud 15. sajandil. Linnaõigused sai 1770. aastal. 1878. aastal valmis raudteeharu, mis ühendab linna Moskva–Peterburi raudteega.

19. sajandi lõpust alates toodetakse seal tulekindlaid telliseid.

2017. aastal oli linna elanike arv 50 896.

## Sõpruslinnad
Borovitšil on neli sõpruslinna:
* Binghamton (USA)
* Haapsalu (Eesti)
* Pereira (Colombia)
* Suolahti (Soome)

## Viited

## Välislingid
*http://www.boradmin.ru/
Volhov

**Volhov** (soome *Olhava*) on linn Venemaal Leningradi oblastis, Volhovi rajooni keskus. Asub Volhovi jõe ääres Peterburist 122 km idas.

## Ajalugu

Volhov tekkis 1918. aastal Volhovi jõele hüdroelektrijaama rajamisega. Linnaõigused sai 1933. aastal. 1933–1940 kandis nime **Volhovstroi**.

Linnas asub alumiiniumitehas.

Linnast 10 km kaugusel asub Staraja Ladoga küla.

## Elanike arv
* 46 100 (2005)
* 45 800 (2007)
* 45 500 (2009)
* 47 344 (2010. aasta rahvaloendus)

## Viited

## Välislingid
*http://volhovstroy.narod.ru/
Äksi kirik

**Äksi Andrease kirik** on kirik Tartu maakonnas Tartu vallas Äksi alevikus.

Kirikukihelkonda on kirjalikes allikates esmamainitud 1443. aastal. Samas asukohas on olnud mitu puust kirikut, mis on aga sõdades hävinud. Praegune kirikuhoone on tõenäoliselt ehitatud 1770. aastal, vanimad osad umbes 1500. aastast. Kirik rekonstrueeriti põhjalikult uusgooti stiilis 1887.–1889. aastal Reinhold Guleke projekti järgi, kes kavandas ka samas stiilis sisekujunduse. Kiriku altarimaali maalis Julie Wilhelmine Hagen-Schwarz.

Kirikuaias on mälestuskivi 1815–1832 Äksis pastoriks olnud Otto Wilhelm Masingule (1763–1832).

Kirikus on pastorina töötanud ka Eesti kultuuritegelane August Wilhelm Hupel, juhuluuletaja Carl Gustav von Staden, aastatel 1834–1855 koolielu arendaja, eesti-saksa sõnaraamatu koostaja ja esimene Goethe eesti keelde tõlkija Franz von Ackermann (1801–1855).

Äksi kiriku kaitsepühak on püha Andreas. Kirikus tegutseb EELK Äksi Andrease kogudus.


Aksi kirik jpg.jpg|Äksi kirik (2011)
Aksi Andrease kirik 20150510-124201 3X4 panoraam.jpg|Äksi kirik (2015)


## Vaata ka
*Äksi Andrease kogudus

## Välislingid

*
Sălaji maakond

**Sălaji maakond** on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Idapoolne osa maakonda asub Transilvaanias.

Elanikest on 23% ungarlased.

## Linnad
*Zalău
*Cehu Silvaniei
*Jibou
*Șimleu Silvaniei

## Välislingid
*Sălaji maakonna koduleht
Nikolai Burdenko

**Nikolai** Nilovitš **Burdenko** (vene keeles *Николай Нилович Бурденко*; 22. mai 1876 – 11. november 1946 Moskva) oli vene kirurg, neurokirurgia rajaja Venemaal.

Ta õppis Tomski ülikoolis ja seejärel Tartu ülikoolis, mille ta lõpetas 1906. aastal. Alates 1910. aastast töötas Tartu ülikoolis professorina. Alates 1918. aastast töötas Voroneži ülikoolis ja 1923. aastast Moskva Riiklikus Ülikoolis. 1934. aastal asutas ta maailma esimese neurokirurgia instituudi. Aastatel 1937–1946 oli ta Punaarmee peakirurg.

1944. aastast juhtis ta Katõni massimõrva uurimise komisjoni, mis tegi vastavalt Nõukogude parteivõimude korraldusele süüdlasteks sakslased, kuigi tegelikult oli massimõrv Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei (ÜK(b)P KK Poliitbüroo) korraldatud ja NKVD toime pandud sõjakuritegu.

Burdenko nime kannab neurokirurgia instituut Moskvas. Nõukogude ajal nimetati N. Burdenko tänavaks varasemat ja praegust Veski tänavat Tartus. Toomemäel oli Nikolai Burdenko mälestussammas. Tema auks on nimetatud ka asteroid 6754 Burdenko.

Ta oli abielus Vana-Kuuste mõisast pärit baltisakslase Agnes Helene (Ella) von Siversiga (1876–1939), kes oli Vana-Kuuste mõisniku August Friedrich von Siversi (1837–1896) ja tema abikaasa Helene (Lolo) von Seidlitzi (1845–1930) tütar. Abielu lahutati.

## Tunnustus

*Sotsialistliku töö kangelane (1943) 
*Stalini preemia (1941) 
*Lenini orden (1935, 1943, 1945)

## Viited

## Kirjandust
*Maie Toomsalu artikkel Nikolai Burdenkost raamatus "Tartu Ülikooli Vana Anatoomikumi professorid". Tartu, 2002, lk 186–191

## Välislingid

*Teoseid
*Nikolai Burdenko bareljeefportree Toome kliinikus
*Nikolai Burdenko rindportree. Nooremas eas
Sibiu maakond

**Sibiu maakond** on 1. järgu haldusüksus (maakond) Rumeenias. Asub Transilvaanias.

## Linnad
* Agnita
* Avrig
* Cisnădie
* Copșa Mică
* Dumbrăveni
* Mediaș
* Miercurea Sibiului
* Ocna Sibiului
* Săliște
* Sibiu
* Tălmaciu

## Välislingid
*Sibiu maakonna koduleht
Plovdiv

**Plovdiv** on linn Bulgaaria keskosas, Plovdivi piirkonna keskus. Asub Marica jõe mõlemal kaldal kuuel künkal.

Plovdiv on 2019. aasta Euroopa kultuuripealinn.

## Ajalugu

Plovdivi kohal asus traaklaste asula Evmolpia, mille Philippos II 342 eKr vallutas ja tegi linnast oma pealinna uue nimega *Philippopolis*. Pärast Aleksander Suure surma läks linn taas traaklaste valdusse. 72 eKr vallutasid linna roomlased ja nimetasid Thrimontiumiks.


Bulgaria-Plovdiv-02.jpg
Bulgaria-Plovdiv-01.jpg
Bulgaria-Plovdiv-03.jpg
Bulgaria-Plovdiv-04.jpg


## Tuntud inimesi

* Boris Hristov (1914–1993), ooperilaulja
* Stefka Kostadinova (1965–), kõrgushüppaja
* Milčo Leviev (1937–2019), džässmuusik
* Hristo Stoičkov (1966–), jalgpallur
* Petǎr Stojanov (1952–), Bulgaaria president (1997–2002)
* Žan Videnov (1959–), Bulgaaria peaminister (1995–1997)

## Viited

## Välislingid

* Plovdivi koduleht
Tõlliste mõis

**Tõlliste mõis** (saksa keeles *Teilitz*) oli rüütlimõis Sangaste kihelkonnas ajaloolisel Tartumaal. Mõis rajati arvatavasti 17. sajandi keskel. 

1759. aastal ostis mõisa Tartu kreisi rahukohtunik Karol Magnus Broel-Plater. 1771. aastal päris selle tema poeg Jan Reinhold Broel-Plater, kuid 1790 müüdi mõis oksjonil maha. 1800 rentis Hans Heinrich von Plater mõisa Elisabeth von Gersdorffile (sündinud Anrep), kes ostis mõisa 1807. Krahv Friedrich von Mengden ostis mõisa 1821, pantis 1832 Ernst von Gavelile. Ernst von Gavel ostis mõisa 1841, tema surma järel 1842 läks mõis lese Charlotte (sündinud von Kauzmann) ja laste ühisomandisse, 1852 poeg Karl Gustav Ehreinreich von Gaveli ainuomand. 1854 pantis Karl Georg Amelungi pärijaile, 1857 müüs Julie von Schulmannile (sündinud Amelung). 1872 Julie von Schulmanni laste ühisomand, müüsid Robert Wegenerile. 1896 ostis (102 000 rubla) Edmund von Preetzmann, võõrandas Eesti Vabariik 1919. 

Pärast Eesti iseseisvumist mõis riigistati.

7. septembri 1930 ajaleht Postimees kirjutab: "Valgamaa maakorralduse komisjon määras tasumaksmise seaduse alusel Tõlliste mõisa endise omaniku pärijaile tasu 19.310 kr. Varem on endisele omanikule eraldatud "Palu" talu. Selle metsast saadud kuuldavasti 15 milj. sendi ümber ja kui ka talu ise juure arvata, teeb kogu tasusuurus 18 miljoni sendi ümber välja. Omanikuks oli Läti alam Breksman."http://www2.kirmus.ee/biblioserver/index2.php?kid=395271&year=1930&calendar=

Pärast Eesti iseseisvumist mõis riigistati ning jagati asundustaludeks. Mõisasüda oli mitmete asunike käes, kuid majandamine ei läinud edukalt. 1937. aastal ostis selle Tõlliste vallavalitsus ning mõisahäärberisse koliti vallamaja. Mõisa peahoone hävis Teises maailmasõjas 1944. aastal. 

Tõlliste mõisa asukohaks on varem ekslikult peetud endise postijaama varemeid Valga–Sangaste–Otepää maantee ääres, kus 1924.-1944. aastal asus vanadekodu. See hoonetekompleks hävis samuti 1944. aastal. 

## Välislingid
*Tõlliste mõis (Sangaste khk), Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register
## Kirjandus
* Lk. 76
* Lk. 159-161
*/*Aini Oberst. Tsirguliina ja Tõlliste küla XX sajandil. Lk 64/*
Lansing (täpsustus)

**Lansing** on mitme koha nimi.

***[[Lansing]]** on USA Michigani osariigi pealinn.
***[[Lansing (New York)|Lansing]]** on linn USA-s New Yorgi osariigis.
***[[Lansing (Põhja-Carolina)|Lansing]]** on asula USA-s Põhja-Carolina osariigis.
Pjatigorsk

**Pjatigorsk** on linn Venemaal Stavropoli krais, Põhja-Kaukaasia föderaalringkonna keskus. Asub Kaljuaheliku eelmäestikus Podkumoki jõe kaldal.

Linn on tekkinud 1780. aastal rajatud kindluse juurde. 1803. aastal rajati sinna kuurortküla, mille nimeks sai **Gorjatšie Vodõ**. Linnaõigused ja tänapäevase nime sai 1830. aastal. Linna servas sai 1841. aastal duellil surma Mihhail Lermontov. Selles kohas on ausammas. 1920. aastal loodi linnas balneoloogiainstituut. Pjatigorsk on tuntud kuurortlinn paljude mineraal- ja kuumaveeallikatega.

## Viited

## Välislingid

* Pjatigorsk-i koduleht (*vene keeles*)
Milano Internazionale

**Football Club Internazionale Milano** (tuntud nime all **Milano Inter**) on Itaalias Milanos asuv jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas Serie A.

Klubi loodi 1908. aastal, kui ta läks lahku 1899. aastal loodud *Milan Cricket and Football Clubist* (praegu AC Milan), et ka välismaalased saaksid klubis mängida. Sellest tulebki klubi nimi. Ka tänapäeval kemplevad klubid omavahel.

Poliitilise surve tagajärjel sai 1928. aastal klubi nimeks **Ambrosiana**, kuna fašistlikule režiimile ei meeldinud rahvusvahelisusele viitav nimi. Et aga fännid jätkasid klubi nimetamist Interiks, siis 1931. aastal muudeti see ära **[[Associazione Sportiva Ambrosiana-Inter]]iks**. Pärast Teise maailmasõja lõppu taastati klubi algne nimi.

2006. aastal tunnistati Internazionale Itaalia meistriks pärast Torino Juventuse diskvalifitseerimist kokkuleppemängude tõttu.

Internazionale on ainus Itaalia klubi, mis pole kunagi riigi kõrgliigast välja langenud. Klubi on tulnud 20 korral Itaalia meistriks, võitnud üheksal korral karika ja kaheksal korral superkarika. Klubi võitnud Meistrite Liiga või Euroopa karika kolmel korral, viimati 2010. aastal. Lisaks on klubi võitnud kolmel korral UEFA karika, kahel korral Intercontinental Cupi ja ühel korral FIFA Maailma klubide karika.

Klubi kodustaadion San Siro, mida jagatakse AC Milaniga. Internazionale peamine rivaal on AC Milan. Nende kohtumisi nimetatakse *[[derby della Madonnina]]* (ka *derby di Milano*). Madonnina on Milano toomkiriku tipus olev neitsi Maarja kuju.

## Praegune meeskond
*Seisuga 10. jaanuar 2024*

 

## Saavutused
### Itaalia
* **[[Serie A]] meister** (20 korda):
**1909–10, 1919–20, 1929–30, 1937–38, 1939–40, 1952–53, 1953–54, 1962–63, 1964–65, 1965–66, 1970–71, 1979–80, 1988–89, 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2008–09, 2009–10, 2020–2021, 2023–2024
* **[[Coppa Italia]] võit** (9 korda):
**1939, 1978, 1982, 2005, 2006, 2010, 2011, 2022, 2023
* **[[Supercoppa Italiana]] võit** (8 korda):
**1989, 2005, 2006, 2008, 2010, 2021, 2022, 2023

### Euroopa
* **[[Euroopa karikas|Euroopa karika]]/[[UEFA Meistrite Liiga]] võit** (3 korda):
**1964, 1965, 2010
* **[[UEFA karikas|UEFA karika]] võit** (3 korda):
**1991, 1994, 1998

## Peatreenerid

*...
* Marcello Lippi (1999–2000)
* Marco Tardelli (2000–2001)
* Héctor Cúper (2001–2003)
* Corrado Verdelli (2003)
* Alberto Zaccheroni (2003–2004)
* Roberto Mancini (2004–2008)
* José Mourinho (2008–2010)
* Rafael Benítez (2010)
* Leonardo (2010–2011)
* Gian Piero Gasperini (2011)

* Claudio Ranieri (2011–2012)
* Andrea Stramaccioni (2012–2013)
* Walter Mazzarri (2013–2014)
* Roberto Mancini (2014–2016)
* Frank de Boer (2016)
* Stefano Vecchi (2016)
* Stefano Pioli (2016–2017)
* Stefano Vecchi (2017)
* Luciano Spalletti (2017–2019)
* Antonio Conte (2019–2021)
* Simone Inzaghi (2021–)

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Xinjiang

**Xinjiangi Uiguuri autonoomne piirkond** kuulub Hiina Rahvavabariigi koosseisu. Asub Hiina äärmises lääne- ja loodeosas.

Xinjiangi tuntakse ka **[[Ida-Turkestan|Ida-Turkestanina]]** (uiguuri keeles شەرقىي تۈركىستان *Šärqiy-Türkistan*), vene allikates kasutatakse piirkonna kohta ka nime *Синьцзян*. Ala piirneb India, Pakistani, Afganistani, Tadžikistani, Kõrgõzstani, Kasahstani, Venemaa Altai Vabariigi ja Mongooliaga. Xinjiangi põhjaosa nimetatakse Džungaariaks.

Piirkond sattus Qingi dünastia kontrolli alla 18. sajandil. Hiinas toimunud Xinhai revolutsiooni tulemusel 1912. aastal kukutati Hiina viimane keiser Pu Yi ja kuulutati välja Hiina Vabariik, kuid aastatel 1916–1926 toimunud sõdade käigus lagunes riik rivaalitsevate militaristlike grupeeringute vahel sisuliselt iseseisvateks piirkondadeks. Xinjiangi hoidis enda kontrolli all Hiina vabariigi prokommunistlik kuberner. 1944. aastal korraldati NSV Liidu toel võimuvastane ülestõus ja 12. novembril 1944 kuulutati Yiningis välja Ida-Turkestani Revolutsiooniline Vabariik. Pärast seda, kui kommunistid võitsid Hiina kodusõja, liideti Xinjiang Hiina Rahvavabariigiga.

## Loodus

Piirkonna põhjaosa moodustab Džungaaria nõgu. Keskel asub Tian Shani mäestik, millest lõunas asub Tarimi nõgu Taklimakani kõrbega. Lõunapiiril asub Kunlun. Suurim järv oli Lop Nur, mis tänapäeval on pea täiesti ära kuivanud. Tänapäeval on suurim järv Bosten.

## Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmetel on piirkonna elanikest 45% uiguure, 41% hiinlasi, 7% kasahhe ja 5% hueisid. Alla 1% on kirgiise, mongoleid, tungsjange, tadžikke, sibosid, mandžusid ja teisi.

## Haldusjaotus

### Ringkonna õigustega linnad

*Ürümqi
*Karamay

### Maakonna õigustega linnad
 
(otsealluvusega provintsile)

*Shihezi 	
*Tumxuk 	
*Aral
*Wujiaqu

### Ringkonnad

*Aksu ringkond
*Altay ringkond
*Hami ringkond
*Hotani ringkond
*Kaxgari ringkond
*Tarbagatay ringkond
*Turpani ringkond

### Autonoomsed ringkonnad

*Bayingolini Mongoli autonoomne ringkond
*Bortala Mongoli autonoomne ringkond
*Changji Huei autonoomne ringkond
*Ili Kasahhi autonoomne ringkond
*Kizilsu Kirgiisi autonoomne ringkond

## Kohanimed
Xinjiangis on kasutusel nii uiguuri- kui ka hiinakeelsed kohanimed ning lisaks kasutatakse rahvusvahelises meedias ingliskeelseid nimekujusid, mis kohati erinevad üksteisest märkimisväärselt.

## Viited

## Välislingid

*http://www.xinjiang.gov.cn/ 
*General Atlas Xinjiangi
Indianapolis

**Indianapolis** on linn Ameerika Ühendriikides, Indiana osariigi pealinn.  

Asub Marioni maakonnas. Alates 1970. aasta ühinemisest on linnal maakonnaga ühine omavalitsusüksus – Unigov. 

Alates 1908. aastast on Indianapolises peetud 41 korda USA Grand Prix, mis alates 1958. aastast on Vormel 1 MM-etapp. 

Indianapolise meeskond Indianapolis Colts mängib Ameerika jalgpalli liigas NFL ja korvpallimeeskond Indiana Pacers liigas NBA.

Paljude Indianapolise esindushoonete fassaadid on kujundanud eesti päritolu ameerika terrakotakunstnik Alexander Sangernebo.

## Sõpruslinnad
*  Campinas (Brasiilia)
*  Hangzhou Shi (Hiina)
*  Taipei (Taiwan)
*  Köln (Saksamaa)
*  Monza (Itaalia)
*  Eldoret (Keenia)
*  Piran (Sloveenia)

## Välislingid

* Indianapolise ja Marioni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Lex lata

* *'Lex lata*' * on ladinakeelne väljend, mis tähendab "õigus, nii nagu see on."

*Lex lata* eristamine *[[lex ferenda]]* on traditsiooniline, kuid eriti rõhutab seda õiguspositivism.
Lex ferenda

* *'Lex ferenda*' * on ladinakeelne väljend, mis tähistab tulevast, seni veel mitte kehtivat õigust.

Kasutatakse peamiselt juba vastu võetud, kuid veel jõustumata õigusakti puhul. Erandina ka tõenäoliselt vastu võetava eelnõu kohta.

Veel jõustumata õigusaktist lähtuva regulatsiooni kirjeldamiseks kasutatakse sageli kujul *de lege ferenda*, mis tähendab *tulevase õiguse kohaselt*.

Üldise õiguse maades kasutatakse antud väljendit tähenduses "õigus, nii nagu see peaks olema."

## Vaata ka
**[[Vacatio legis]]*
Lansing (Põhja-Carolina)

**Lansing** on asula Ameerika Ühendriikides Põhja-Carolina osariigis Ashe'i maakonnas. 

Elanike arv oli 2000. aasta rahvaloenduse järgi 151 ja 2010. aasta rahvaloenduse järgi 158.

## Viited
Orissaare Gümnaasium

**Orissaare Gümnaasium** on põhi- ja keskharidust andev kool Orissaares aadressil Kuivastu maantee 29.

Kooli hallataval staadionil kasvab keset jalgpalliväljakut tamm. 1951. aastani kasvas tamm staadioni kõrval. Kui 1951. aastal staadioni laiendati, jäi puu keset staadioni. Orissaare staadioni tamm valiti 2015. aastal üle 60 000 häälega Euroopa aasta puuks.

## Ajalugu

Orissaare Gümnaasiumi asutamise aastaks peetakse 1946. aastat, kui Piiri 7-klassilise Kooli juures avati 8. klass ja kooli nimeks sai **Muhu Keskkool**. Aastatel 1950–1953 lõpetas Muhu Keskkooli neli lendu. Kui 1953. aastal moodustati Orissaare rajoon, viidi keskkool Muhust Tumala 7-klassilise Kooli ruumidesse ja kool alustas tööd **Orissaare Keskkoolina**. Tumalas lõpetas keskkooli viies ja kuues lend. 1955. aastal valmis Orissaares uus koolihoone ja 1. septembril 1955 koliti keskkool Orissaarde. Kuni 1960. aastani õppisid Orissaare uues koolimajas neli algklassi ja keskkool, 5.–7. klass õppis endiselt Tumalas. 1959. aastal valmis Orissaares uus internaadihoone. 1970. aastal nimetati kool Aleksei Müürisepa järgi **Aleksei Müürisepa nimeliseks Orissaare Keskkooliks**. 

1990. aastal sai kooli nimeks **Orissaare Keskkool**, 1997. aastal **Orissaare Gümnaasium**. Merealaseid teadmisi asuti andma 1991. aastal. 2003. aastal alustas tööd 7. klassi õpilastele mõeldud jungade kool. 2006. aastal avati koolimajas admiral Johan Pitka mälestuseks büst. 2010. aastal muutus gümnaasiumis õppimine suunapõhiseks, avati reaal- ja loodussuund, humanitaar- ja sotsiaalsuund ning kutseõppesuund (võimalik valida kahe eriala vahel: merendus ja sisekaitseline eelkutseõpe). Õpilaskodus avati merepraktika õppeklass.

## Direktorid
* 1946 – veebruar 1947 Kersti Õispuu 
* aprill 1947 – 1952 Linda Murko 
* september 1952 – 1953 Ludmilla Judina 
* september 1952 – 1960 Vanda Jõelaid 
* september 1960 – 1979 Heino Tiidus 
* september 1979 – 1987 Lembit Söömer 
* jaanuar 1988 – 1995 Evi Männik
* august 1995 – august 2013 Peeter Hansberg 
* oktoober 2013 – Marjana Prii

## Viited
Sise-Mongoolia

**Sise-Mongoolia autonoomne piirkond** kuulub Hiina Rahvavabariigi koosseisu. Asub Hiina põhjaosas. Piirneb põhjas Venemaa ja Mongooliaga.

Sise-Mongoolia autonoomne piirkond on asutatud 1. mail 1947.

1969. aastal liideti suur osa Sise-Mongoolia territooriumist naaberprovintside koosseisu. 1979. aastal Sise-Mongoolia endine territoorium taastati.

## Haldusjaotus

Piirkond jaguneb üheksaks ringkonna õigustega linnaks ja kolmeks aimakiks:

* Alxa aimakk (阿拉善盟)
* Baotou (包头市)
* Baynnur (巴彦淖尔市)
* Chifeng (赤峰市)
* Hinggani aimakk (兴安盟)
* Hohhot (呼和浩特市)
* Hulunbuir (呼伦贝尔市)
* Ordos (鄂尔多斯市)
* Tongliao (通辽市)
* Ulan Qab (乌兰察布市)
* Wuhai (乌海市)
* Xilin Goli aimakk (锡林郭勒盟)

## Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Sise-Mongoolia elanikest hiinlased 79,17%, mongolid 17,13%, mandžud 2,14%, hueid 0,90%, dauurid 0,33%, evengid 0,11%, korealased 0,094% ja venelased 0,022%.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (*hiina keeles*)