open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lääne-Niiluse viirus

**Lääne-Niiluse viirus** (Lääne-Niiluse viirusepalavik, RHK-10 A92.3) on flaviviiruste hulka kuuluv viirus, mis levib eelkõige Vahemere maades, Indias ja Aafrikas.

Viirus levib ennekõike lindude seas, võib sääsehammustuse vahendusel jõuda imetajateni, levida muuhulgas sääse *[[Culex quinquefasciatus]]* hammustusega, vereülekandel ja rinnapiimaga. Viirus ohustab ka inimest. Nakatuvad peamiselt metslinnud, harvem ka kodulinnud. Tunnused on üldine nõrkus, isutus närvinähud, koordinatsioonihäired ja krambid.

80 protsendil viirusega nakatunud inimestest haiguse sümptomeid ei teki. Sümptomiteks on palavik, pea- ja lihasevalu, isukaotus, kõhulahtisus, iiveldus ja oksendamine. Vähem kui ühel protsendil nakatunutest põhjustab haigus entsefaliiti, meningiiti või halvatust. Ei levi inimeselt inimesele, ka surnud lindude käitlemine ei nakata teadaolevalt inimest.

Lääne-Niiluse viiruse vastane vaktsiin inimese jaoks puudub. Põdemise järel tekib immuunsus.

Välja on töötatud vaktsiin hobuste jaoks.

## Viirus Eestis
2025. aasta veebruaris teatati viiruse leiust kanakullilt Eestis. Leid oli juhuslik, linnugripi seire käigus tuvastatud. See oli tol hetkel põhjapoolseim Lääne-Niiluse viiruse leid Euroopas.

## Viited
Samarkand

**Samarkand** (usbeki keeles *Samarqand*; tadžiki keeles Самарқанд; pärsia keeles سمرقند‎) on linn Usbekistanis, Samarkandi vilajeti keskus. Samarkand on Usbekistani suuruselt teine linn.

Samarkand asub muistsel Siiditeel. 14. sajandil oli linn Timuri impeeriumi pealinn.

1868. aastal vallutasid linna Vene väed ja see liideti Venemaa keisririigi koosseisu.

2005. aasta andmeil elas linnas 412 300 inimest, 2008. aasta andmetel 596 300 inimest. Elanikkonnast enamuse moodustavad tadžikid.

2001. aastal lisas UNESCO linna maailmapärandi nimistusse.

## Vaata ka
*Samarkandi Riiklik Ülikool
*Samarkandi Riiklik Meditsiiniinstituut

## Viited

## Välislingid
Viktor Väin

**Viktor-Leonhard Väin** (sündinud **Viktor-Leonhard Veidenbaum**; 27. aprill 1904 Nõmmküla vald, Järvamaa – 2. mai 1936 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (aastast 1929 vanemallohvitser) ja piirivalvur.

Ta teenis Eesti sõjaväes vabatahtlikuna 12. jaanuarist kuni 12. maini soomusrongil nr. 4 ja kuni 23. juunini 1920 soomusrongil Kapten Irv.

5. aprillil 1925 võeti ta sundaega teenima ja määrati 5. jalaväerügementi. 25. septembril 1925 lõpetas Viktor Väin Kaitsevägede Ühendatud Õppeasutiste Allohvitseride kooli ja ülendati kapraliks. Sundajateenistusest vabastati ta 26. aprillil 1926.

1. detsembril 1926 astus Viktor Väin teenistusse üleajateenijana. Teenis Harjumaa rahvaväe ülema asutuses, 10. jalaväerügemendis, Scouts üksikus jalaväepataljonis, Mereväe ekipaažis ja Auto-tanki rügemendis. Lõpetas 1929 kehalise kasvatuse kursuse ja 1933 üleajateenijate täienduskursuse. Kõrgendati 1928 nooremallohvitseriks ja 1929 vanemallohvitseriks.

1. augustil 1934 astus Viktor Väin üleajateenijana piirivalve teenistusse, kus ta oli Tallinna jaoskonna Jägala-Jõesuu rajooni kordoniülema kohustetäitja, Petseri jaoskonna Õpperajooni kordoniülem ja alates 1. aprillist 1936 Tallinna jaoskonna kordoniülem.

Viktor Väin suri Tartu Ülikooli kliinikus pimesoolepõletiku tagajärjel. Teda jäi leinama abikaasa kahe alaealise lapsega.

## Kirjandus
* R. U. Vanem-allohvitser Viktor Väin †. Sõdur, 10. juuni 1936, nr. 22-23, lk. 593.
Franz Bopp

**Franz Bopp** (14. september 1791 Mainz – 23. oktoober 1867) oli saksa keeleteadlane, kes tegeles peamiselt indoeuroopa keelte võrdleva uurimisega.

Aastal 1816 avaldas ta töö "Über das Konjugationssystem der Sanskritsprache in Vergleichung mit jenem der griechischen, lateinischen, persischen und germanischen Sprache", mis sai indoeuropeistikat rajavaks uurimuseks.
Indoeuropeistika

**Indoeuropeistika** on indoeuroopa keelte uurimisega tegelev keeleteaduse haru.

Indoeuropeistikat rajavaiks olid Franz Boppi ja William Jonesi tööd 19. sajandi alguses.
Veitchi kuusk

**Veitchi kuusk** (*Picea neoveitchii*) on igihaljas okaspuuliik kuuse perekonnast.

## Kirjeldus
Puu kasvab 15 m kõrguseks, tüve läbimõõt on kuni 50&nbsp;cm. Võra on koonilise kujuga. Tüve koor on hall, plaatjas, kestendav. Pungad on ümarad, veidi vaigused, purpurjaspruunide soomustega. Võrsed on karvadeta, jämedad, esimesel aastal pruunikaskollased, kahe-kolme aasta jooksul muutuvad kollakashalliks kuni halliks, hiljem tumehalliks.

Okkad on 1,5–2,5&nbsp;cm pikkused, teravad, neljatahulised, õhulõheread kõikidel külgedel. Käbid on 8–14&nbsp;cm pikkused, 5–6,5&nbsp;cm läbimõõduga, noorelt rohelised, valminult pruunid või harva ka kollakasrohelised. Seemnete kestad on 5–6&nbsp;mm pikkused, kuni 10&nbsp;mm pikkuse tiivakesega.

## Levila ja ökoloogia
Veitchi kuuse levila asub Hiinas Qinlingi mäestiku lõunaosas 1240–2020 m kõrgusel üle merepinna, kus ta kasvab mäenõlvadel, kivistel rusukalletel ja jõemadalikel. Viimastel andmetel elab looduslikus levilas veel vaid 11 täiskasvanud ja 2 noort puud. Veitchi kuusk on praegu väljasuremisohus levila metsade intensiivsete lageraiete tõttu, mis toimusid 1950–1990. aastatel. Allesjäänud ja kaitset vajavad puud kasvavad neljas hajutatud metsasalus, mille kogupindala on alla 4 ha.

Veitchi kuuse kasvukoha metsatukkades esineb veel järgmisi puuliike: Davidi vaher (*Acer davidii*), hiina araalia (*Aralia chinensis*), nokjalehine saar ehk mägisaar (*Fraxinus chinensis* var. *rhynchophylla*), kare kuusk (*Picea asperata*), *[[Populus cathayana]]*, *[[Quercus aliena var. acuteserrata]]*, raagremmelga teisend (*Salix caprea* var. *sinica*), sitšhuani pärn (*Tilia tuan*), sitšhuani tsuuga (*Tsuga chinensis*), südajas valgepöök (*Carpinus cordata*), Wilsoni kuusk (*Picea wilsonii*) jt.

## Viited

## Välislingid
*Foto nr 1.
Herberts Cukurs

**Herberts Cukurs** (17. mai 1900 Liepāja, Kuramaa kubermang, Venemaa Keisririik – 23. veebruar 1965 Montevideo, Uruguay) oli Läti lendur ja väidetav sõjakurjategija.

Cukurs võttis osa Läti Vabadussõjast. Hiljem sai temast rahvusvaheliselt tuntud ja tunnustatud lennunduse pioneer. Ta konstrueeris ja ehitas ise lennukeid ning sooritas pikki lende, sealhulgas ka Gambiasse, Jaapanisse, Palestiinasse ja Etioopiasse. Teda kutsuti hüüdnimedega **Balti Lindbergh** ja **Läänemere kotkas**.

Teise maailmasõja ajal oli Cukurs Läti paramilitaarse abipolitsei üksuse Arāja Komando (ka: Sonderkommando Arajs) liige.

Pärast sõda süüdistati teda Läti juutide mõrvamises holokausti ajal, kuid tema süüd ei suudetud kunagi tõestada.

Cukurs asus pärast sõda elama Brasiiliasse, kus talle kuulus lennundusega tegelev firma. Saksamaa Liitvabariik ja Iisrael nõudsid tema väljaandmist, kuid Brasiilia keeldus sellest. 

1965. aastal tapsid Cukursi Iisraeli salaluure Mossad agendid.

## Välislingid
* Herberts Cukursile pühendatud veebileht
* Herberts Cukursi kuulsamad lennud
* Herberts Cukursi lend Jaapanisse
* Herberts Cukurs Brasiilias
* Pilte Herberts Cukursist
* herbertcukurs.blogspot.com/
Kvisling

**Kvisling** (*Quisling*) on nimetus, millega kutsutakse rahvareetureid ja kollaborante. Seda nimetust on kasutatud peamiselt fašistlike poliitiliste erakondade ning sõjaliste ja poolsõjaliste organisatsioonide liikmete kohta, kes Teise maailmasõja ajal tegid okupeeritud riikides koostööd teljeriikidega. 

Nimetust "kvisling" kasutati esimest korda inglise ajalehe The Times 15. aprilli 1940 artiklis "Quislings everywhere" ('kvislingeid on igal pool') pärast seda, kui Norra päritolu Vidkun Quisling tegi koostööd Natsi-Saksamaaga selleks, et aidata Norras võimule kollaborantlik valitsus eesotsas iseendaga. Ajalehes öeldi: *"To writers, the word Quisling is a gift from the gods. If they had been ordered to invent a new word for traitor...they could hardly have hit upon a more brilliant combination of letters. Actually it contrives to suggest something at once slippery and tortuous."* (Kirjanikele on sõna "kvisling" jumala kingitus. Kui tuleks leiutada uus väljend sõnale "reetur", ... oleks raske leida paremat tähtede kombinatsiooni. Sõnas sisaldub korraga midagi libedat ja ülekohtust.)

Nimetust "kvisling" hakati laiemalt kasutama siis, kui Inglise peaminister Winston Churchill 26. detsembril 1941 kommenteeris võite teljeriikide vastu ja USA ühinemist sõjaga, öeldes: "Paljude meeste ja naiste südames on löönud lõkkele lootus ja sellega põletame vihaleegid brutaalse korrumpeerunud okupandi vastu. Kui veel raevukamalt leegitsevad tuled vihatud ja põlatud räpaste Quislingite vastu, kelle nad on hankinud ..."  Pärast seda kõnet levis nimetus "kvisling" kõnekeelde ja poliitilistesse karikatuuridesse.

Sõna "kvisling" on kasutusel ka tänapäeval; seda võib sagedamini kohata New York Timesi 2008. ja 2009. aasta artiklites ning ajalehtedes Die Zeit ja The Times. 

Max Brooks kasutas nimetust "kvisling" oma zombiteemalises romaanis "World War Z", et kirjeldada ellujäänuid zombisõjas, kus nad kaotasid mõistuse ja käitusid sarnaselt elavate surnutega. 

## Viited
Cadillac Coupe de Ville

**Cadillac Coupe de Ville** oli Ameerika luksusautotootja Cadillaci üks pikaealisemaid ja karismaatilisemaid mudeleid. Prantsusekeelne nimi *de Ville* tähendab "linna-", viidates luksuslikule sõidukile, mis on mõeldud linna- ja maanteesõiduks.

## Ajalugu
Esimest korda kasutati nime Coupe de Ville 1949. aastal luksusliku varustusastme tähisena seeriale 62. See oli üks esimesi piilariteta hartop-kupeesid, mis pakkus avara ja stiilse välejoonelise välimuse.

### 1950. aastad: Tiibade ja kroomi ajastu
1950. aastatel kujunes Coupe de Ville Ameerika õitseaja sümboliks. 
* **1955. aasta mudel** sai kuulsaks oma silmatorkava esikaitseraua poolest, millel asusid torpeedot meenutavad kroomitud elemendid (tuntud kui *Dagmar bumpers*). See andis autole agressiivse ja unustamatu ilme.
* **1959. aasta mudel (6200 seeria)** on autodisaini ajaloo ikoon. Sellel olid maailma suurimad ja teravaimad tagatiivad koos "raketi-tüüpi" tagatuledega. Autot viis edasi võimas 6,4-liitrine (390 cu in) V8-mootor, mis arendas 345 hobujõudu. Sisemus oli toretsev ja värvikirev, armatuurlaud järgis n-ö jukeboxi stiili.

### 1960. ja 1970. aastad: Moderniseerimine
1960. aastatel muutus disain vaoshoitumaks. 
* 1960. aastal kärbiti tiibu ning 1965. aastaks kadusid need täielikult, asendudes vertikaalsete tagatuledega. 
* de Ville muutus iseseisvaks mudeliseeriaks (eraldudes seeriast 62). Lisaks kupeele oli valikus ka nelja uksega piilariteta sedaan ehk **Sedan de Ville**.
* 1969. aastal läbis mudel põhjaliku ümberprojekteerimise, saades inspiratsiooni populaarselt Eldorado mudelilt. Kered muutusid kandilisemaks ja nurgelisemaks.

### 1980. aastad ja tootmise lõpp
Seoses kütusekriisi ja muutuvate eelistustega muutusid Cadillacid 1970ndate lõpus ja 1980ndatel oluliselt väiksemaks (*downsizing*). Viimane Coupe de Ville rullus konveierilt maha 1993. aastal. Neljaukseline sedaanversioon (Cadillac DeVille) jäi tootmisse kuni 2005. aastani, mil see asendati mudeliga DTS.

## Tehnilised andmed (1959. aasta mudel)
* **Mootor:** 6384 cm³ (390 cu in) V8
* **Võimsus:** 257 kW (345 hj)
* **Kiirendus 0–100 km/h:** u 11–12 sekundit
* **Maksimaalne kiirus:** 185 km/h
* **Kütusepaak:** 76 liitrit

## Kultuuriline tähendus
Coupe de Ville on esinenud lugematutes filmides ja muusikavideotes, sümboliseerides Ameerika unelmat ja edu. See on olnud lemmikautoks nii Elvis Presleyle kui ka paljudele teistele ajastu staaridele.
1967. aasta augustitorm

**1967. aasta augustitorm** oli orkaani mõõtu torm Eestis, mis tekitas 6.–7. augustil 1967 olulisi kahjustusi Haapsalu rajoonis (praegune Lääne maakond), Harju rajoonis (Harju maakond) ja Rapla rajoonis (Rapla maakond). Osaliselt sai kannatada Pärnu rajooni (Pärnu maakond) põhjaosa ning Paide rajooni (Järva maakond) lääneosa.

Sajandi tormiks nimetatud orkaani tuulekiirus oli püsivalt kahe päeva jooksul 30–35&nbsp;m/s. 

Maru murdis Harjumaal ja Läänemaal leht- ja okasmetsa tervete lankidena. Augustitormi tagajärgede likvideerimisel ei suutnud siinsed inimesed metsa maha langenud puudest puhastada ning appi tulid ka Ukraina ja Valgevene metsamehed. Ainuüksi Haapsalu rajooni metsadest viidi välja miljon tihumeetrit tormimurdu ja saeveskitel jagus tööd kuni 1970. aastani.

Kesk-Eestis läks läbi metsa tromb, mis langetas omakorda metsa. Tormiga kaasnesid ka tugevad vihmasajud ja äike, välk lõi mitmel pool majadesse.

Aegnal murdis tuul 5% puistutest (1500 tihumeetrit), tuulemurru likvideerimiseks kulus ligi viis aastat.

Mitmed linna- ja mõisapargid, näiteks Haapsalu Lossipark ja Padise mõisa park, laastati täielikult orkaani poolt. Põlli mõisa peahoone hävis tormi ajal niivõrd, et see otsustati hiljem lammutada.

Suurele marule ei pidanud vastu Türi suusahüppetorni konstruktsioonid, mida hiljem enam ei taastatud.

1967. aasta augustitormist ilmus ajakirja Eesti Loodus erinumber.

## Viited

## Artiklid
* Sein, R. 1967. Tormikahjustused Eesti metsades. Eesti Loodus 18 (12): 743–746
* Andres Pulver. 6. august a. D. 1967, mil kanad enam õhust maa peale ei saanud tulla. Virumaa Teataja, 7. august 2007
Ugala (täpsustus)

**Ugala** on **[[Ugandi]]** muinasmaakonna rööpnimi.

**Ugala** võib tähendada:
* Viljandi Draamateatrit Ugala
* Üliõpilaskorporatsiooni Ugala

## Vaata ka
* Ugala tänav, Tallinnas Nõmmel
* Ugala puiestee, tänav Viljandis
* Ugāle, asula Lätis
Päikesepaiste

**Päikesepaiste** on mitme filmi nimi:
*"Päikesepaiste" ("Sunshine"), 1999. aasta ajalooline draamafilm, mille lavastas István Szabó
*"Päikesepaiste" ("Sunshine"), 2007. aasta ulmepõnevik, mille lavastas Danny Boyle

Meteoroloogise termini kohta vaata artiklit "Päikesepaiste kestus".
Harrods

**Harrods** on kaubamaja Londonis Suurbritannias, mille omanik on Katari riigiettevõte. 

Hoone hõlmab 20 000 m² ning sellel on üle 90 000 m² müügipinda rohkem kui 330 osakonnas.

## Vaata ka
* Macy's

## Välislingid
* Harrods
Vereteemant

**Vereteemant** on mõiste, mis tähistab teemante, mis on kaevandatud sõjatsoonides ning mille müügist saadud rahaga rahastatakse ülestõuse, riigipöördeid, sissetunge ning sõjapealike tegevust. Enamik vereteemante pärineb Aafrikast, kus toodetakse umbes kaks kolmandikku kogu maailma teemantidest.
Ants Nopri

**Ants Nopri** (9. aprill 1939 Võrumaa – teadmata kadunud 8. septembril 1966, kuulutati ametlikult surnuks 10. augustil 1970) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1961. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (1. lend) ja asus näitlejana tööle Pärnu teatrisse Endla, kus mängis 1961–1963.

## Viited
2010. aasta augusti äikesetorm

**2010. aasta augusti äikesetorm** oli orkaani mõõtu torm, mis tabas Eestit 2010. aasta 8. augusti õhtul. Radariandmete järgi sisenes torm üle Eesti lõunapiiri Võru-, Valga- ja Viljandimaa piirilõigul umbes kell 18.30. Suure Munamäe vaatetornis oli tormi saabumine lõuna-edela suunast võimsa pilvemassiivina jälgitav umbes kella 18.15 paiku. Sellele järgnesid paduvihm, rahe, tormituul ja äike.

Kõige tugevam tormituul registreeriti Väike-Maarjas kella 19:00 ja 20:00 vahel ja see oli 36,5&nbsp;m/s.

Arvatavasti oli tegemist küllaltki harva esineva nn *[[derecho]]* tüüpi äikesetormiga.

## Tuule tugevus
Tuule kiirus (m/s)

Väike-Maarja 36,5

Tooma 31,9

Tõravere (Tartu) 26,0

Kunda 25,6

Jõgeva 23,5

Võru 23,4

## Purustused

Eesti Energia klientidest jäi elektrita umbes 40 000 – 60 000 klienti..

RMK metsades põhjustas tormituul ränki kahjustusi umbes 670 hektaril, erakorralist raiet vajas ligi 200 000 m³ mahus metsa. Kõige tugevamalt said kannatada Lääne-Virumaa metsad, kus lageraiet vajas umbes 430 ha metsa. Võrdluseks võib öelda, et Võrumaal oli 58 ha, Jõgevamaal 57 ha ja Tartumaal 46 ha lageraiele läinud metsa.

17. augustiks 2010 oli siseministeeriumi andmetel teatatud tormikahjudest umbes 30 miljoni krooni suuruses. Sellest umbes 15 miljonit krooni moodustas Lääne-Viru maakonna ja 8 miljonit Väike-Maarja osa.

## Vaata ka
*2005. aasta jaanuaritorm
*1967. aasta augustitorm
*Väike-Maarja kirik

## Viited
Oracle Open Office

**Oracle Open Office** (endise nimega **Sun StarOffice**) on Oracle Corporation poolt kuni 2011 aastani arendatud kontoritarkvarapakett.

Algselt arendas seda Sun Microsystems nime Sun StarOffice all. Kui Oracle Corporations ostis Sun Microsystemsi, nimetati StarOffice ümber Oracle Open Office'iks

Oracle Open Office põhineb OpenOffice.org-i projektil, kuid erinevalt OpenOffice.org-ist pole Oracle Open Office vabavara. Oracle Open Office erineb OpenOffice.org-ist peamiselt kasutatavate sõnastike, operatsioonisüsteemide toe ning täiendavalt lisatud mallide ja lõikepiltide poolest. Lisaks pakub Oracle Corporation Oracle Open Office'i tarkvara omanikele ka tugiteenuseid ja tootetuge.

Oracle Open Office'i on vaikevorminguna kasutusel standardne ISO/IEC 26300 ODF-failivorming ning failide salvestamisel on toetatud PDF- ja PDF/A- (ISO/DIS 32000, ISO 19005) failivorminguid.

Oracle müüs Oracle Open Office'it kahes versioonis: Standard Edition ja Enterprise Edition. Oracle Open Office töötab Microsoft Windowsi, Mac OS X, Linuxi jaSolarise operatsioonisüsteemidega.

## Peamised koostisosad
* **Writer** – tekstitöötlusprogramm tekstidokumentide kirjutamiseks, töötlemiseks ja lihtsamaks küljendamiseks
* **Calc** – tabelarvutusprogramm
* **Impress** – esitlustarkvara slaidide kujundamiseks ja esitamiseks
* **Base** – väike ühekasutaja andmebaasiprogramm, mida saab siduda SQL-andmebaasidega
* **Draw** – joonistusprogramm
* **Math** – matemaatika-, keemia-, füüsika- ja muude valemite kirjutamine

## Viited
Nevelskoi väin

**Nevelskoi väin** (vene keeles Пролив Невельского) on väin Aasia idaosas Sahhalini saare ja Euraasia vahel. Ühendab Tatari väina Amuuri limaaniga. Väina pikkus on umbes 56 km, laius kitsaimas kohas 7,3 km, sügavus kuni 7,2 m.

Nevelskoi väin sai nime Gennadi Nevelskoi auks, kes väina 1849. aastal avastas ja tõestas, et Sahhalin ei ole poolsaar, nagu seni arvati.

Pärast Teist maailmasõda oli plaanis ehitada väina alla tunnel.
Booraks (mineraal)

**Booraks** on mineraal, mis keemiliselt kujutab endast kristalset booraksit (naatriumtetraboraat-10-vesi; Na2[B4O5(OH)4]&nbsp;·&nbsp;8&nbsp;H2O).

See on värvitu kuni valge monokliinse süngooniaga mineraal. 

Kõvadus on 2–2½. Tihedus on 1,8 g/cm³.

Booraksit leidub suures koguses Californias kõrbes soolajärvedes (Searles Lake, Kerni maakond), Tiibetis, Kashmiris jm.
Amuuri limaan

**Amuuri limaan** (vene keeles Амурский лиман) on Tatari väina põhjaosa Aasia mandriosa ja Sahhalini saare vahel. Ühendab Ohhoota mere Sahhalini lahte Tatari väina põhiosaga Nevelskoi väina kaudu. Pikkus on umbes 185 km, suurim laius  umbes 40 km, keskmised sügavused 3—4,5 m. Novembrist maini on kaetud jääga.

Amuuri limaani suubub Amuuri jõgi.
George Osborne

**George Gideon Oliver Osborne** (sündinud 23. mail 1971 Londonis) on Suurbritannia poliitik, Konservatiivse Partei liige. Osborne oli aastatel 2010–2016 Suurbritannia varakantsler (rahandusminister) David Cameroni valitsuses.

Osborne on olnud alates 2001. aastast Tattoni esindaja parlamendis.

Osborne pärineb anglo-iiri aristokraatiast ja on Osborne'i parunitiitli otsene pärija.

## Välislingid
Sahhalini laht

**Sahhalini laht** (vene keeles Сахалинский залив) on Ohhoota mere laht Venemaa mandriosa ja Sahhalini saare põhjaosa vahel Amuuri suudmest põhja pool.

Sahhalini lahe põhjaosa on lai (laius kuni 160 km), lõuna poole muutub laht kitsamaks. Laht on Nevelskoi väina kaudu ühendatud Tatari väina ja Jaapani merega.

Novembrist juunini on laht kaetud jääga.

Loodete kõrgus on kuni 2–3 m.

Sahhalini lahest püütakse kala (lõhelased, vaikse ookeani tursk).

Lahe rannikul asub Moskalvo alevik ja sadam.
Varakantsler

**Varakantsler** (inglise keeles *Chancellor of the Exchequer*) on Suurbritannia rahandusminister. 

Traditsiooniliselt loetakse varakantslerit üheks neljast olulisemast Suurbritannia riigiametist. Tänapäeva Suurbritannia poliitikas on varakantsleri ametist mõjuvõimult olulisem ainult peaminister. 

Alates juulist 2024 on varakantsler leiborist Rachel Reeves.

## Viited
Ehho Moskvõ

**Ehho Moskvõ** (Эхо Москвы) oli Venemaa raadiojaam, mis edastas ööpäev läbi uudiste- ja jutusaateid 3. märtsini 2022. Jaama on nimetatud "Venemaa vaba ajakirjanduse viimaseks bastioniks".

Peatoimetaja kuni raadiojaama sulgemiseni oli Aleksei Venediktov.

Aktsiaseltsi Ehho Moskvõ aktsiatest kuulus 66% Gazprom-Mediale, 34% jaamas töötavatele ajakirjanikele.

Ehho Moskvõ sai litsentsi 1990. aasta 9. augustil ning oli esimene mitteriiklik raadiojaam Nõukogude Liidus.

Ehho Moskvõ kogus tuntust 1991. aasta augustiputši ajal, olles üks väheseid raadiojaamu, mis võttis riigipöörajatevastase positsiooni.

1. märtsil 2022 nõudis Venemaa peaprokuratuur Ehho Moskvõ eemaldamist raadioeetrist "ekstremistlikele tegudele ja vägivallale" üles kutsuva info levitamise tõttu Vene sõjaväe "erioperatsiooni" kohta Ukrainas.

Valdusfirma Gazprom-Media otsustas 3. märtsil 2022 likvideerida Ehho Moskvõ raadiokanali ning veebisaidi lähtudes peaprokuratuuri ettekirjutusest.

## Viited

## Välislingid
* Ehho Moskvõ veebileht
Hiiva

**Hiiva** (usbeki keeles **Xiva**; pärsia keeles خیوه *Xīveh*) on linn Usbekistanis Horezmi vilajetis.

Hiivas elab umbes 50 000 inimest.

Hiiva on olnud Horezmi ja Hiiva khaaniriigi pealinn.

Hiivat läbis ka Siiditee.
Irwin Shaw

**Irwin Shaw** (sünninimega **Irwin Gilbert Shamforoff**; 27. veebruar 1913 New York – 16. mai 1984 Davos) oli USA kirjanik ja stsenarist.

Eesti keeles on 1969. aastal ilmunud Irwin Shaw' romaan "Noored lõvid" ("The Young Lions" (1948).
Citigroup

**Citigroup Inc.** (brändinimega **Citi**) on Ühendriikide pangandusgrupp, mis osutab teenuseid 140 maailma riigis.

Citigroupi aktsiaid noteeritakse New Yorgi börsil (sümbol **C**) ja Tokyo börsil.

Citigroup üks on USA niinimetatud "neljast suurest pangast", millest ülejäänud on Bank of America, JPMorgan Chase ja Wells Fargo.

Ettevõte loodi 1998. aastal suurte pangandusettevõtete Citicorp ja Travelers Group ühendamise teel.

Ettevõtte tegevjuht on 2007. aastast Vikram Pandit.

2008. aasta globaalse finantskriisi ajal kandis ettevõte väga suuri kaotusi ja USA valitsus oli sunnitud ettevõtte päästmiseks eraldama 45 miljardit dollarit. Vastustasuks sai valitsus 8-protsendilise dividendiga eelisaktsiaid, mille konverteerimisel lihtaktsiateks sai valitsus Citigroupis 2009. aastal 34-protsendilise osaluse. Kriisist ajendatuna jagati Citigroup 2009. aasta algul kaheks allüksuseks (niinimetatud heaks ja pahaks pangaks), mis said nimeks Citicorp ja Citi Holdings.

## Välislingid
* Ettevõtte veebileht
Andrus Sukles

**Andrus Sukles** (sündinud 2. detsembril 1965) on eesti ettevõtja.

## Välislingid
*Andrus Sukles peab Tullio Liblikule solvangud hüvitama, ERR, 2. juuli 2010 
*Kohus võttis Andrus Suklese mõrva tellimise kahtlusega vahi alla, Äripäev, 27. august 2010
*Ringkonnakohus vabastas ärimees Andrus Suklese vahi alt, e24.ee, 14. september 2010
*Sukles ei pääse Liblikule solvangute hüvitamisest, Postimees, 24. jaanuar 2011
Kiskunfélegyháza

**Kiskunfélegyháza** on linn Ungaris  Bács-Kiskuni komitaadis, Kiskunfélegyháza kreisi halduskeskus.

Kiskunfélegyháza on raudteesõlm. Linna läbib Budapestist läbi Ceglédi Szegedisse viiv raudtee.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Neli aastaaega

**Neli aastaaega** on aastaajad kevad, suvi, sügis ja talv.

**"Neli aastaaega"** on ka mitme teose pealkiri.

## Muusikas
***"[[Neli aastaaega (Vivaldi)|Neli aastaaega]]"** (itaalia "Le quattro stagioni"), Antonio Vivaldi kuulsaim teos; koosneb neljast viiulikontserdist
***"[[Neli aastaaega (Piazzolla)|Neli aastaaega]]"** (hispaania "Estaciones Porteñas", inglise "Four Seasons (of Buenos Aires)"), Astor Piazzolla teos (196901501972)

## Lavakunstis
***"[[Neli aastaaega (Robbins)|Neli aastaaega]]"** (inglise "The Four Seasons"), Jerome Robbinsi ballett

## Kujutavas kunstis
***"[[Neli aastaaega (Poussin)|Neli aastaaega]]"** (prantsuse "Les Quatre Saisons"), Nicolas Poussini neli õlimaali
***"[[Neli aastaaega (Chagall)|Neli aastaaega]]"** ("Four Seasons"), Marc Chagalli mosaiik Chicagos

## Filmikunstis
***"[[Neli aastaaega (film 1981)|Neli aastaaega]]"** (inglise "The Four Seasons"), režissöör Alan Alda 1981. aasta mängufilm
***"[[Neli aastaaega (film 2008)|Neli aastaaega]]"** (ka "Rosamunde Pilcher. Neli aastaaega"; inglise "Four Seasons"), neljaosaline miniseriaal 2008. aastast, lavastaja Giles Foster

## Vaata ka
*Aastaajad (täpsustus)
Jõhvi linnastaadion

**Jõhvi linna jalgpalliväljak** on Ida-Viru maakonnas Jõhvis aadressil Pargi tänav 1 asuv jalgpalliväljak. Väljaku omanik on Jõhvi vallavalitsus, kuid seda haldab Jõhvi Spordikool.

Staadioni tribüünid mahutavad 500 pealtvaatajat.

2018. aastal plaanitakse staadionit laiendada.

## Viited

## Välislingid

*
* Asukoht kaardil
*Info staadioni kohta FC Lokomotivi kodulehel
Baja

**Baja** on linn Ungaris Bács-Kiskuni komitaadis, Baja kreisi halduskeskus. Asub Doonau vasakkaldal.

Bajat on kirjalikult esmamainitud 1318. aastal. 1696. aastal sai linnaõigused. 1712. aastal asusid linna elama Saksa kolonistid. Linna saksakeelne nimi oli **Frankenstadt**.

Tähtsamad majandusharud on turism ja kalandus.

95% elanikest on ungarlased, 3% sakslased ja 1% horvaadid.

## Viited

## Välislingid
*Baja koduleht
*http://www.bajavaros.hu
Kiskunhalas

**Kiskunhalas** on linn Ungaris  Bács-Kiskuni komitaadis, Kiskunhalasi kreisi halduskeskus. Asub Budapestist 130 km lõuna pool.

Kiskunhalas on tähtis raudteesõlm. Linna läbib Budapesti-Belgradi raudteeliin.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil oli 95% elanikest ungarlased, 4% mustlased ja 1% muudest rahvustest.

Linnas asub pitsimuuseum.

## Viited

## Välislingid
*Kiskunhalasi koduleht
Aamse looduskaitseala

**Aamse looduskaitseala** on kavandatav looduskaitseala Läänemaal Haapsalu linnas Tammiku, Aamse ja Laheva külas ning Lääne-Nigula vallas Kadarpiku, Kirimäe ja Nihka külas. Kaitseala pindala on 422,9 ha. Kaitseala geograafilised koordinaadid on . Kaitse alla võtmise menetlus on algatatud 3. märtsil aastal 2010. 

Aamse looduskaitseala keskkonnaregistri kood on PLO1000685.

Aamse kavandatavas kaitsealas paiknevad mitmed puisniidu alad, Alba karstijärv, Kangru loigu nimeline karstijärvik ja Kaarupipealne soo.
## Välislingid

*
*Keskkonnaministri 3. märtsi 2010. a. käskkiri nr. 279 "Kaitsealade kaitse-eeskirjade muutmise ja kehtestamise algatamine"
Enschede

**Enschede** (; alamsaksa *Eanske*) on linn Hollandi idaosas Overijsseli provintsis.

## Viited

## Välislingid
Agu Luide

**Agu Luide** (enne eestistamist **August Jupets**; 10. aprill 1909 Võru – juuli 1941) oli eesti vaimulik.

Lõpetas aastal 1923 Võru Linna 2. Segaalgkooli. Aastal 1929 lõpetas Võru Poeglaste Eragümnaasiumi. Teenis seejärel kaitseväes ja abistas aasta otsa vanemaid koduses majapidamises. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1931–1936. Ordineeriti õpetajaks Tallinna Toomkirikus 20. oktoobril 1937.

Oli alates 20. oktoobrist 1937 kiriku vikaarõpetaja, 1. jaanuarist 1938 määrati vikareerima Randvere-Viimsi kogudusse. Randvere-Viimsi koguduse vikareerimisest vabastati 15. märtsist 1938. 22. märtsil 1938 määrati ta Konsistooriumi otsusega Mehikoorma koguduse ajutiseks õpetaja kohusetäitjaks, vabastades tema samast ajast kiriku vikaarõpetaja ametist ja  alates 1. juunist 1938 Tallinna praostkonna praosti käsutusest. Valiti Mehikoorma koguduse täiskogu poolt koguduse õpetajaks 9. juunil 1940. Konsistooriumi otsusega kinnitati Mehikoorma koguduse õpetajaks 10. juulil 1940.

Juuli alguses 1941, kui Nõukogude väed taganesid Mehikoorma lähedalt üle Peipsi järve paatidega, tulid kommunistid ja Nõukogude piirivalvurid eesotsas kohaliku täitevkomitee esimehe Vassili Jukiga ja võtsid kaasa kirikuaiast Agu Luide ilma igasuguse otsuse või korralduseta. Nad viisid ta paati ja sõitsid üle järve. Kui teisel pool neile laev vastu tuli, siis ei olnud enam Agu Luidet nendega. Nii ei ole teada, kas nad uputasid ta järve või lasid soos maha.

## Viited
Tunne

**Tunne** on mitmetähenduslik sõna, mida kasutatakse järgmistes tähendustes:

*Tundmus (tunne psühholoogias)
*Aisting (tunne kui meeleline elamus)
*Vedana (tunne budismis)
*Tunne (eesnimi)
Positiivsus

**Positiivne** võib tähendada vastandsõna negatiivsele. Positiivset emotsiooni peetakse heaks ja negatiivset halvaks.

## Vaata ka

* Positiivne pinnavorm on pinnavorm, mis on ümbritsevast alast kõrgem.
* Positiivne õigus ehk objektiivne õigus on kirjutatud kujul esitatud õigusnormide kogum.
* Positiivne arv, nullist suurem arv, negatiivne arv on nullist väiksem.
* Positiivne sisepind tugevusõpetuse mõiste
* Positiivsus kui inimese suhtumisviis
Ohhotski rajoon

**Ohhotski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas Habarovski krai põhjaosas.

Piirneb läänes ja põhjas Sahhaga, kirdes Magadani oblastiga. Idas on rajoonil 500 km Ohhoota mere rannikut.

Rajoon jaguneb 7 külaasunduseks.

Rajooni rahvaarv oli 1989. aasta rahvaloenduse andmeil 19 183 ja 2002. aasta rahvaloenduse andmeil 12 017. 2009. aastal oli rajooni arvestuslik rahvaarv 10 042. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli rahvaarv 8201. Suuremad asulad on Ohhotsk, Arka, Vostretsovo ja Bulgin.

Ohhotski rajoon moodustati 1926. aastal.

## Viited
Foals

**Foals** on viiest inimesest koosnev *[[indie rock]]*i bänd Inglismaalt Oxfordist. 

Bändi debüütalbum "Antidotes" ilmus Inglismaal 24. märtsil 2008 ja USA-s 8. aprillil 2008. Bändi teine album "Total Life Forever" anti välja 10. mail 2010.
Loodusesõber

**Loodusesõber** oli loodusajakiri, mis ilmus Eestis aastail 2007–2015.

Ajakiri Loodusesõber ilmus selle nime all 2007. aasta algusest, asendades kuni 2006. aasta lõpuni ilmunud ajakirja Loodus.

Ajakirja andis välja MTÜ Loodusajakiri. Ajakirja peatoimetaja oli Helen Arusoo, toimetaja Juhani Püttsepp.

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Loodus (ajakiri, 1997)

**Loodus** oli looduseteemaline ajakiri, mis ilmus Eestis aastail 1996–2006 OÜ Kalendrike väljaandel.

1996–1997 kandis ajakiri nime **Elav Teadus**.

Aastast 2002 sai ajakirja Loodus kaubamärgi kasutajaks viieks aastaks MTÜ Loodusajakiri. Alates 2007. aastast hakkas selle asemel ilmuma ajakiri **[[Loodusesõber]]**.

## Viited

## Välislingid
*Ajakirja Loodus arhiiv 1997–2006
Loodus (ajakiri, 1922)

**Loodus** oli esimene eestikeelne loodusajakiri. See ilmus aastail 1922–1924. Ajakirja andis välja K/Ü "Loodus" Tartus.

## Toimetus
Ajakirja toimetad olid Johannes Piiper, Jaan Rumma, Jaan Sarv, Aleksander Audova ja Gustav Vilberg.

## Vaata ka
* Loodusevaatleja
Loodus (kirjastus)

**Kirjastusühing Loodus** oli Tartus aastail 1920–1940 tegutsenud kirjastus. 

Kirjastusühingu asutasid 1920. aastal zooloog Johannes Piiper, füsioloog Aleksander Audova, keelemees Johannes Voldemar Veski, August Reeben, Jaan Rumma ning kirjastaja Hans Männik. 

1922–1924 andis kirjastus välja esimest eestikeelset loodusajakirja Loodus. 1927 korraldas K/Ü Loodus oma esimese romaanivõistluse. Hiljem avaldas Loodus omanimelist kriminaalromaanide sarja, 1927–1931 ilmus ""Looduse" universaal-biblioteek" (180 numbrit), 1929–1940 ""Looduse" kroonine romaan" (139 raamatut), maailmakirjandust koondasid sarjad ""Looduse" kuldraamat" ja "Nobeli laureaadid" (1935–1939, 50 köidet), maadeuurijate lugusid sari "Mehed, maad ja mered", lasteraamatud ilmusid sarjades ""Looduse" lasteraamat" ja "Rõõmus raamat" jm.

Eesti kultuurilukku on Loodus läinud ka kaheksaköitelise "Eesti Entsüklopeedia" kirjastamisega 1932–1937 (peatoimetaja Richard Kleis). Loodus kirjastas rea muidki silmapaistvaid teatmeteoseid: "Eesti biograafiline leksikon" (1926–1929, täiendusköide 1940), Eduard Laamani "Eesti iseseisvuse sünd I–VI" (1936–1937), Voldemar Vaga "Üldine kunstiajalugu" (1937) ja "Eesti kunst" (1940), sari "Maailma maad ja rahvad I–V" (1930–1932) jm. 1940. aastal andis kirjastus välja Gustav Doré illustratsioonidega "Suure Piibli".

1941. aastal natsionaliseeris kirjastuse nõukogude võim. Tol aastal riigistati Eestis kokku 99 kirjastust.

## Vaata ka
*"Kirjasõna suurmeistrid"

## Välislingid
* Elle Tarik "Kirjastus Loodus 1920–1940" Tartu Lutsu-nimelise linnaraamatukogu kodulehel
671

**671. aasta**

## Sündmused
*Pärast Grimoald I surma tuleb Perctarit eksiilist tagasi ja asub Langobardide kuningriigi troonile.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Grimoald I, langobardide valitseja
Münsteri ülikool

**Münsteri ülikool** (Westfälische Wilhelms-Universität Münster, WWU) on Münsteris asuv, 1780. aastal asutatud ülikool.
Kalocsa

**Kalocsa** on linn Ungaris  Bács-Kiskuni komitaadis, Kalocsa kreisi halduskeskus. Asub Budapestist 120 km lõuna pool Doonau idakaldal.

## Viited

## Välislingid
*Kalocsa koduleht
Ants Laikmaa kodupark

**Ants Laikmaa kodupark** on kaitsealune park Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kadarpiku ja Saunja külas ning Haapsalu linnas Laheva külas. Põhiline osa pargist jääb Kadarpiku külla ().

Pargi pindala on 8,3 ha. Park asub Läänemaa Muuseumi (varem Haapsalu Koduloomuuseum) Ants Laikmaa majamuuseumi alal, Haapsalust 12 km Risti suunas. Park on kaitse all aastast 1973. Pargist lõuna-kagu suunas jääb Aamse looduskaitseala. Pargis kasvavad Laikmaa kadakad.

Ants Laikmaa kodupargi keskkonnaregistri kood on KLO1200516.

## Välislingid
*
*Haapsalu Raj. TSN TK otsus nr. 148 Riikliku kaitse alla võetud parkide nimekirja korrigeerimisest Haapsalu Rajoonis
Haapsalu lossipark ja Krahviaed

**Haapsalu lossipark ja Krahviaed** on kaitsealune park Läänemaal Haapsalu linnas.

Haapsalu lossipargi piir kulgeb mööda katastriüksuse 'Linnus' piiri. Pargi pindala on 7,4 ha. Pargis kasvab Eesti kõrgeim läänepärn (kõrgus 34,5 m, ). 

Park jääb ka Väinamere loodusalale, mis kuulub Natura-alade hulka.

Haapsalu lossipargi ja Krahviaia keskkonnaregistri kood on KLO1200517.
## Ajalugu

19. sajandi 20. aastatel perekond von Stenbock rajasid Haapsalu piiskopilinnuse taha, Uuemõisa mõisa maadele linnamõisa. Linnamõis müüdi 1828. aastal De la Gardie perekonnale ja sellest ajast kuni siiani nimetatakse mõishäärberit nende järgi
De la Gardie lossiks. Mõisaansambli peahoone on siiani enam-vähem autentse välimusega säilinud. Linnamõisa parki nimetati Krahviaiaks ja see nimi on pargil säilinus siiani, pargi põhiosa moodustas endine piiskopilinnus aed.

Karl Arthur Woldemar von Hunniuse (1825–1893) juhtimisel, Haapsalu Lossivaremete Haljastamise Komisjoni initsiatiivil istutati  1858. aastal lossiõuele ja muldvallidele puud, tasandati lossihoovi ja toimetati arheoloogilisi uurimisi. Linnusest kujunes romantiline varemete park, kus jalutamas käia. 

## Vaata ka
*De la Gardie loss
*Haapsalu piiskopilinnus
## Viited

## Välislingid

*Haapsalu lossipark ja Krahviaed Keskkonnaameti lehel
*ENSV MN määrus 5. juunist 1959. a. nr. 218 Abinõudest parkide säilitamiseks ja korrastamiseks vabariigis
Tuguri-Tšumikani rajoon

**Tuguri-Tšumikani rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas Habarovski krai keskosas.

Piirneb läänes Amuuri oblastiga. Idas hõlmab Ohhoota mere ranniku ja Šantari saared. Suuremad jõed on Uda ja Tugur. Suurim järv on Bokon.

Jaanuari keskmine õhutemperatuur on –23 °C, juuli keskmine õhutemperatuur +13,9 °C.

Rajoon jaguneb 5 külaasunduseks: Algazeja, Torom, Tugur, Udskoje ja Tšumikan. Tšumikani haldusalasse kuulub ka Nerani küla.

Rahvaarv oli 2002. aasta rahvaloenduse andmeil 2860. 2009. aastal oli rajooni arvestuslik rahvaarv 2457. Suurim asula on halduskeskus Tšumikan, kus elab ligi pool rajooni elanikest. Püsielanikega asulaid on rajoonis 6. 58% elanikest on väikesearvulised põhjarahvad, peamiselt evengid, ultšid, negidalid, nanaid ja korjakid. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli rahvaarv 2255.

## Viited

## Välislingid
*http://www.khabkrai.ru/about/tugurochumikansky.html
Liivi mõisa park

**Liivi mõisa park** on kaitsealune park Läänemaal Lääne-Nigula vallas Liivi külas. Pargi pindala on 4,2 ha. Park asub Liivi–Üdruma tee ja Kirimäe–Kirna–Kullamaa tee ristumiskohast edelas. Kaitstav ala koosneb kahest lahustükist - park ja allee. Allee on Liivi–Üdruma tee lõik pargist kuni ristumiseni Kirimäe–Kirna–Kullamaa teega, täpsemalt on kaitse all teeäärsed põlispuud. Park on kaitse all aastast 1961.

Liivi mõisa pargi keskkonnaregistri kood on KLO1200519.

## Vaata ka
*Liivi mõis

## Välislingid
*Liivi mõisa park Keskkonnaregistri lehel
Massu mõisa park

**Massu mõisa park** on kaitsealune park Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Massu külas. Pargi pindala on 5,6&nbsp;ha. Park jääb Kõmsi–Mõisaküla–Salevere tee ja Massu tee ristmikust vahetult itta.

Massu mõisa pargi keskkonnaregistri kood on KLO1200520.

Alates 1998. aastast on park muinsuskaitse all.

## Vaata ka
*Massu mõis

## Viited

## Välislingid
* 
*
Läänemaa Suursoo

**Läänemaa Suursoo** on soo Läänemaa ja Harjumaa piiril.

Läänemaa Suursoo võeti kaitse alla esmalt sookaitsealana 1981. aastal. Hiljem moodustati Läänemaa Suursoo maastikukaitseala.

Läänemaa Suursoo koosneb arvukatest soolaamadest, mida eraldavad Vihterpalu jõgi ja tema lisajõed: Metslõugu oja, Pennu oja, Kaldamäe oja, Piirsalu jõgi ja Kõrtsioja. Kõik need vooluveed on 20. sajandi algusest kuni keskpaigani vähemalt sood läbivas osas muudetud magistraalkraavideks. Soode kuivendamise mõju on soostiku põhialal siiski vähene, põhjustades endiste madalsooalade rabastumist. Nii on suurel osal soostiku idaosast kujunemas siirdesoo kooslused. Vaid osade magistraalkraavide ääres on tugeva kuivenduse tulemusel kasvanud kõdusoometsad. Tugeva kuivendusega on väiksemad soostiku servaalad. Peamised põllumajanduse jaoks kuivendatud alad on Hindaste ja Kuijõe küla lähistel, metsanduslikku sookuivendust on põhjaservas Hatu küla lähistel ja Tänavjärvest põhjas.

Läänemaa Suursoos on arvukalt rabamassiive. Suurim neist on Linnuraba soostiku edelaosas. Soostiku põhjaservas on Soo-otsa raba samanimelise endise küla all ning madala luitemaastiku ja soosiilude mosaiigiga seotuna Kõrgeraba Hindaste küla all, Tänavjärve raba ja Veskijärve raba Tänavjärvest põhja pool. Viimaste rabamassiivide põhjapoolsed servaalad on Eesti kõige esinduslikumate nõmmrabade seas. Need nõmmrabaalad on põhja poolt seotud veel Änglema rabaga. Väiksemaid rabalaike on mujalgi Suursoo põhjaosas teiste sookoosluste ja madalate luidete vahel.

Hästi säilinud madalsooalad paiknevad Linnuraba ümbruses. Seal kasvab suurtel aladel mitmeid haruldasi kaitsealuseid taimi: tumedat nokkheina, rabaluga, sookäppa. Piirkonnas kasvab Euroopa punase raamatu seeneliik vesi-külmaseen. Väiksemaid looduslikus seisus madalsooalasid on ka mitmel pool soostiku servaaladel.

Enamus soostiku idaosa madalsooalasid on kuivendusest vähemal või rohkemal määral mõjutatud. Seal kasvab väga laialdastel aladel harilik porss. Tugevama kuivenduse mõjuga aladel on porsasoo muutunud juba siirdesooks.

Suursoo põhjaosas asuvad Tänavjärv ja selle lähedal väiksem Mustjärv.
Massu mõis

**Massu mõis** (saksa keeles *Massau*) oli mõis Läänemaal Hanila kihelkonnas, mis rajati arvatavasti 16. sajandi algul (esimest korda mainitud 1596. aastal). Praeguse haldusjaotuse järgi jääb selle asukoht Pärnu maakonna Lääneranna valda. Massu mõis oli rüütlimõis.

## Mõisa omanikke
* 1596. aastal kuulus endine Lihula linnuselääni küla Massu,  koos naaberküladega, mille kuningas Zygmunt III 1596. a läänistas Nicolaus Raskile (Rootsi kuninga Johann III ja Sigismundi salakirjutaja) Nikolaus Rask (+1599), rajas Massu mõisa
* 17. sajandi algul oli mõis von Rosenite omanduses.
* 1613. aastast kuulus von Maydellidele.
* 17. sajandi keskpaigas omandas mõisa Paadrema mõisast pärit Otto von Uexküll.
* Pärast Põhjasõda kuulus mõis Tuudi mõisast pärinevatele von Gernsdorffidele.
* 1765. aastal omandasid mõisa von Pistohlkorsid.
* 1840. aastal omandasid mõisa Voose mõisa omanikud von Bremenid.
* 1911. aastal omandas mõisa Arnold von Winkler.
* 1917. aastal läks mõis taas von Pistohlkorside valdusse.
* 1919. aastal mõis võõrandati, sinna rajati kool, mis tegutses kuni 1970. aastateni.
* Tänapäeval on mõisahoone eravalduses.

## Hooned

1840. aastate algul valmis ühekorruseline kivist klassitsistlik peahoone. Kõrvalhoonetest on säilinud klassitsistlik ait. Aida lähedale ehitati maakividest tall-tõllakuur (nüüdisajal osaliselt ümber ehitatud). 

Mõisasüdamest umbes 700 meetrit kirdesse ehitati maakividest magasiait, mis on tänapäevaks tundmatuseni ümber ehitatud.

## Vaata ka
*Massu mõisa park
## Viited

## Välislingid
*Massu mõis Mõisaportaalis
Matsalu mõisa park

**Matsalu mõisa park** on kaitsealune park Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Matsalu külas. Pargi pindala on 7,8&nbsp;ha. Pargi geograafilised koordinaadid on . Park asub Matsalu rahvuspargi territooriumil. Pargis kasvab Eesti jämedaim ja kõrgeim harilik pöök, selle ümbermõõt on 325&nbsp;cm (1,3&nbsp;m kõrgusel)..

## Vaata ka

*Matsalu mõis
*Matsalu pöögid

## Viited

## Välislingid
*
* 
*Haapsalu raj. TSN TK otsus nr. 17 Looduslikult kaunite kohtade, parkide, põliste puude ja teiste kaitset väärivate looduslike objektide säilitamine
Matsalu mõis

**Matsalu mõis** (saksa keeles *Matzal*) oli rüütlimõis Läänemaal Karuse kihelkonnas. Praegu jääb kunagine mõisasüda Lääneranna valla territooriumile. Varasem linnusmõis asetseb kunagisel Matsalu (*Einwiek*) lahe saarel, praeguse rannikumadaliku künkal.

## Ajalugu
Mõisana on Matsalu olnud olemas ilmselt juba 1447. aastal. Dokumentaalselt on Matsalu mõisat esmamainitud 1560. aastal, mil see oli Saare-Lääne piiskopkonna Haapsalu stifti  Läänemaa Pärnu komtuurkonna majandusmõis.
Liivi sõja järel, 1573. aastal läänistati mõis Koluvere lahingus Rootsi vägesid juhtinud Claes Åkesson Tottile. Rootsi ajal 17. sajandil oli mõis pikka aega Derfeldenite omanduses. Põhjasõja järel kuulus Matsalu mõis Mandelstjernadele, kelle ajal ehitati esinduslikult välja mõisasüda. 1790. aastatel panditi mõis Stackelbergidele, kelle käest läks see 1802. aastal Nasackinitele. 1821. aastast kuulus mõis Uexküllidele ja 1859. aastast taas Stackelbergidele. 1869. aastal omandasid Matsalu mõisa Hoyningen-Huened, kelle kätte jäi see 1919. aasta võõrandamiseni. Mõisa viimased omanikud enne võõrandamist olid Nikolai von Hoyningen-Huene pärijad.

## Mõisakompleks
Kunagine mõisa härrastemaja on pikk ühekorruseline baroksete mõjudega varaklassitsistlikus stiilis ristkülikukujuline kiviehitis, mis asetseb nurkadega põhiilmakaarte suundades. Pika hoone moodustavad keskosa ja kaks tiibehitist, mis kõik on kaetud omaette poolkelpkatusega. Algselt oli tegu kolme eraldi hoonega, mis 1867. aasta ümberehitustööde käigus ühendati. Peahoone keskosa all on lihtsad suurte kaarvõlvidega keldrid. Härrastemaja rajati 18. sajandi teisel poolel, kuid mõned osad võivad olla ka vanemad. Nõukogude ajal plaaniti mõisasüdant kasutada Matsalu looduskaitseala keskusena, kuid valituks osutus kunagise Penijõe mõisa peahoone.

Matsalu mõisa peahoone vastas, sellest kirde pool paikneb suur ja ebakorrapärane tiik koos saarega. Linnusmõisa ristkülikukujulise krundi kagu- ja edelakülge piiravad suured sirged kraavid.

Enamik kõrvalhooneid paiknes peahoonest ida ja kirde pool. Säilinud kõrvalhooned on osalt ümber ehitatud ja osalt varemetes.

Mõisasüdamesse viis umbes kilomeetripikkune allee, mis on säilinud tänapäevani.

Kuni 2020. aastani kuulus mõisahoone Rootsi-Ameerika CJ Stefan Ridderstedtile (1945–2020) ja tema ettevõttele, kes omandas mõisahoone 1997. aastal ja hakkas seda korrastama, kuid tööd on jäänud väidetavalt maade erastamise takerdumise tõttu seisma ja hoone laguneb. Siiski on hoonel peal korralik katus. Peahoone kirdekülje keldrisse on sisse seatud keskküttekatlad ja lõunanurga keldris on uus elektrikilp. Muud ruumid on suletud.

Mõisahoonega seotud teenindushooned ja maa on müügis alates 2020. aastast.

## Vaata ka
* Matsalu mõisa park

## Viited

## Välislingid
* Matsalu mõis. Inventariseerimine. Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid
* Matsalu mõis Mõisaportaalis
Aet Annist

**Aet Annist** (sündinud 6. mail 1973) on eesti sotsiaalantropoloog.

Ta lõpetas 1995. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna sotsioloogia osakonna ning tal on magistrikraad sotsioloogias Tartu ülikoolist ja sotsiaalantropoloogias Cambridge'i ülikoolist. Doktorikraadi sai University College Londonist 2007. aastal.

On Tartu Ülikooli etnoloogia osakonna kaasprofessor ja Tallinna Ülikooli Humanitaarinstituudi vanemteadur. Teinud uurimistööd ETF Mobilitase järeldoktorina; töötanud õppejõuna Bristoli Ülikoolis, Tallinna Ülikooli Eesti Humanitaarinstituudis, Tartu Ülikooli Õigusinstituudis, Slaavi ja Ida-Euroopa uuringute instituudis (Londoni Ülikool), Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonnas ja Eesti Sisekaitse Akadeemias.

Uurimistöö puudutab kliimahirmu sotsiaalseid aspekte, muutusi arenguideoloogiates, maaelu sidusust ja pärandkultuuri institutsionaliseerimist; uurinud ka transnatsionaalset migratsiooni, noorte kujutamist meedias ning kuritegevust Eestis, sh inimkaubandust ja muutusi prostitutsiooni meediakuvandis.

On kirjutanud Müürilehe keskkonnakolumni (2021/2022 hooajal); Sirbi sotsiaaliaosasse igakuist kolumni "Kuulab maad" (2006-2011); arvamuslugusid mitmetesse Eesti meediaväljaannetesse.

Ta on esimese eestikeelse antropoloogilise uurimuse "Otsides kogukonda sotsialismijärgses keskuskülas. Arenguantropoloogiline uurimus" (Tallinna Ülikooli Kirjastus 2011) autor ja esimese eesti autoritega originaalõpiku "Sotsiaal- ja kultuuriantropoloogia" toimetaja koos Maarja Kaaristoga (Tallinna Ülikooli Kirjastus 2017, teine trükk 2023).

## Isiklikku
Tema ema oli ajaloolane Anne-Sirje Annist. Tema tädi oli kunstiajaloolane Mirjam Peil.

## Viited

## Välislingid

*
Tubakavabrik Leek

**Tubakavabrik Leek** (vene keeles *Табачная фабрика "Леэк"*) oli tubakatoodete valmistamise ettevõte.

Tubakavabrik Leek moodustati varasema, 1921. aasta aprillist, Pirita teel tegutsenud aktsiaseltsi Laferme (prantsuse keeles farm) baasil, kus 125. aastal töötas 335 töölist ja toodeti produktsioon 389,5 miljoni paberossi. 1940. aastal liideti natsionaliseeritud tubakatehasega „Leek", natsionaliseeritud tubakatehas „Kubana".

Tubakatoodete vabrik Leek tegutses Tallinnas 1945. aastast, Tartu maantee 35/Kunderi 8a  hoones. 

1945. aasta andmeil allusid Tubakatehas "Leek" (aadressil Tartu maantee 45), šokolaadi- ja kompvekitööstus "Kawe", kompvekitehas "Karamell", taimevõi- ja õlitehas "Kombinaat", keemiavabrik "Odor", laboratoorium "Vino", keemiatööstus "Feival", "Viru Ettevõtted", keemiatööstus "Natron", šokolaadi- ja kompvekitööstus "Progress", uurimis- ja katselaboratoorium Eesti NSV Toiduainete, Liha-, Piima- ja Kalatööstuse Rahvakomissariaadi Parfümeeria- ja Maitseainetetööstuse Peavalitsusele  ja 1946. aasta märtsist Eesti NSV Toiduainetetööstuse Ministeeriumi Parfümeeria- ja Maitseainetetööstuse Peavalitsusele ning 1947. aastast Puu- ja Aedviljatööstuse Trust Parfümeeria- ja Tubakatööstuse Trustile. 1953. aastast Eesti NSV Kerge- ja toiduainetetööstuse Ministeeriumi Parfümeeria- ja Tubakatööstuse Trustile ja seejärel Eesti NSV Toidukaupade Tööstuse Ministeeriumi Parfümeeria- ja Tubakatööstuse Trustile. ENSV Ministrite Nõukogu korraldusega 1954. aastal Trust likvideeriti ja  Parfümeeria- ja Tubakatööstuse Trusti ettevõtted allutati Piirituse-, Õlle- ja Karastusjookide Tööstuse Trustile.

Tubakavabriku Leek alusel asutati 15. jaanuaril 1991 samanimeline Eesti Vabariigi riigiettevõte, mis sai 1992. aastal Eesti Vabariigi ja Rootsi tubakakontserniga Svenska Tobak sõlmitud lepingu alusel osaks Rootsi-Eesti ühisettevõttest Eesti Tubakas. ET enamusaktsiate omanik Svenska Tobaks AB oli Rootsi firma Swedish Match tütarettevõte.

Tubakaaktsiisi tõusu tõttu aastatel 1992–1999 koliti tootmine Eestist Malmösse. 1996. aasta 26. aprillil otsustas AS Eesti Tubakas lõpetada Eestis tubakatoodete valmistamise, viies tootmise üle Rootsi Malmösse ja jättes Eesti Tubaka tööle kui müügiorganisatsiooni. 1996. aastal koondati 140 töötajat Eestis tubakatootmises. Kaubamärgid Leek, Rumba ja Priima müüdi 2000. aastal ettevõttele Austria Tabak ja 2007. aasta kevadel edasi ettevõttele Japan Tobacco.

## Tooted
*Tallinn, Ruhnu, Aegna, Djubekk, Leek, Peoleo, Priima, Tuluke, Ekstra, Radar, Rumba, Vana Toomas (sigaretimark)

## Viited
Majanduslangus

**Majanduslangus** ehk **retsessioon** on majandustsükli langusfaas: periood, mil majandustegevus pidurdub, kuid mitte nii rängalt, kui majandussurutise (depressiooni) puhul.

Majanduslangusega käib kaasas SKT, tulu, investeeringute ja inflatsiooni langus ning tööpuuduse ja pankrottide arvu kasv.

Tihti püütakse majanduslanguse mõistet täpsemalt määratleda käsitledes retsessioonina perioodi, mil majanduse negatiivne reaalkasv (SKT langus) kestab vähemalt kaks kvartalit.
Palivere mõisa park

**Palivere mõisa park** on kaitsealune park Läänemaal Lääne-Nigula vallas Vidruka külas. Pargi pindala on 5,0 ha. Pargi geograafilised koordinaadid on . Pargist umbes 700 m lõuna pool voolab Taebla jõgi, viimasest umbes 100 m lõuna pool kulgeb Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee.

Palivere mõisa pargi keskkonnaregistri kood on KLO1200522.

## Vaata ka

*Palivere mõis

## Välislingid

*
*Haapsalu rajooni RSN TK otsus nr 267 "Looduskaitse objektide nimekirja täpsustamine"