open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Quiestède

**Quiestède** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Quiestède asub u. 9 km Saint-Omerist lõunas, teede D201 ja D195 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsusi

* Notre-Dame'i kirik, pärineb 16. sajandist.
* Laprée loss, ehitati 1760. aastal.


Quiestède - Eglise.JPG|Kirik
62681-Quiestède-Sols.png


## Viited
Rotorua

**Rotorua** on linn Uus-Meremaa Põhjasaarel Bay of Plenty piirkonnas. 

See asub Rotorua järve lõunakaldal, mis on andnud linnale nime. Rotorua on Rotorua Lakesi ringkonna halduskeskus, mis hõlmab Rotoruad ja mitmeid teisi lähedalasuvaid linnu. Linna elanike arv on hinnanguliselt 58 800, mis teeb sellest riigi suuruselt 13. linna ja Tauranga järel Bay of Plenty piirkonna suuruselt teise linna.

Rotorua on nii sise- kui ka välisturistide seas populaarne sihtkoht ning turism on linna suurim tööstusharu. See on tuntud oma geotermilise tegevuse ja maoori kultuuriturismi poolest ning seal on geisrid – eelkõige Whakarewarewas asuv Pōhutu geiser – ja kuumad mudabasseinid. Piirkonna termiline aktiivsus pärineb Rotorua kaldeerast, kus linn asub.

## Viited
Hemitrichia

***Hemitrichia*** on perekond limakuid.

## Liike
**[[Hemitrichia calyculata]]*
**[[Hemitrichia clavata]]*
**[[Hemitrichia leiotricha]]*
**[[Hemitrichia minor]]*
**[[Hemitrichia pardina]]*
**[[Hemitrichia pseudoleiocarpa]]*
**[[Hemitrichia serpula]]*

## Välislingid
* ''Hemitrichia'' andmebaasis eElurikkus
Hemitrichia serpula

***Hemitrichia serpula*** on liik limakuid.

## Välislingid
* ''Hemitrichia serpula'' andmebaasis eElurikkus
Mihhail Nesterov

**Mihhail Vassiljevitš Nesterov** (vene keeles Михаил Васильевич Нестеров; 31. mai (vkj 19. mai) 1862 Ufa, Orenburgi kubermang (tänapäeval Baškortostan) – 18. oktoober 1942 Moskva) oli vene maalikunstnik.

## Elulugu
Mihhail Nesterov oli pärit kaupmehe perekonnast. 1874. aastal sügisel astus ta Moskvas K. P. Voskressenski reaalkooli. Kooli juhataja nõuandel asus Nesterov 1877. aastal õppima Moskva Maali-, Raid- ja Ehituskunstikoolis, kus ta õpetajateks olid Illarion Prjanišnikov, Pavel Sorokin ja Vassili Perov. Alates 1879. aastast osales ta õpilastööde näitustel. 1881. aastal kolis ta Peterburi ja asus õppima Peterburi Kunstide Akadeemiasse Pavel Tšistjakovi kursusele. Kuid Nesterov pettus Kunstide Akadeemias ja pöördus 1882. aastal tagasi Moskvasse, kus asus jälle õppima Moskva Maali-, Raid- ja Ehituskunstikoolis. 

Alates 1884. aastast maalis ta žanrimaale ajaloolistel teemadel. 1885. aastal abiellus ta Maria Martõnovskajaga. 1886. aastal sündis neil tütar Olga, kuid abikaasa Maria suri. 1889. aastal külastas Nesterov esimest korda Austriat, Saksamaad, Itaaliat ja Prantsusmaad. Alates 1889. aastast osales ta peredvižnikute liikumises, ühingu liikmeks astus 1896. aastal. 1890. aastal kutsuti ta maalima Kiievi Püha Vladimiri katedraali seinamaalinguid.

1898. aastal valiti Nesterov Keiserliku Kunstide Akadeemia akadeemikuks. Aastatel 1899–1901 osales ta ühenduse Mir Iskusstva tegevuses.

1918. aastal sõitis ta koos teise abikaasa Jekaterina ning poja ja tütrega Armaviri. Tagasi Moskvasse pöördusid nad 1921. aastal.

1938. aastal Mihhail Nesterov arreteeriti ja ta viibis kaks nädalat Butõrka vanglas. Kuid ta vabastati vahi alt.

1941. aastal sai Mihhail Nesterov esimese järgu Stalini preemia maali "Ivan Pavlovi portree" eest.

## Looming
Loometee algul maalis Nesterov põhiliselt olustiku- ja žanrimaale. Hiljem lisandus ta loomingusse ajaloo teema. Alates 1880. aastate lõpust olid ta loomingus olulisel kohal usu ja müstikaga seotud teemad.

Ta säilitas sideme realismiga, kuid lähenes samal ajal sümbolismile.

## Galerii

Pilt:Nesterov_SaintRussia.JPG|"Püha Venemaa" (1901–1906)
Pilt:Mikhail_Nesterov_001.jpg|"Noore Bartolomeuse nägemus" (1889–1890)
Pilt:1914-16 Nesterow Seele der Rus anagoria.JPG|"Venemaal. Rahva hing" (1914–1916)
Pilt:Mikhail Nesterov 009.jpeg|"Erak" (1888–1889)
Pilt:Mikhail_Nesterov._Three_old_men.jpg|"Kolm staaretsit" (1915)
Pilt:Mikhail_Nesterov_011.jpeg|"Mägedel" (1896)
Pilt:Nesterov_Florensky_Bulgakov.jpg|"Filosoofid " (1917)
Pilt:Mikhail_Nesterov_self-portrait.jpeg|"Autoportree" (1915)
Pilt:Nesterov-Pavlov.jpg|"Ivan Pavlovi portree" (1935)


## Viited
Villemson

**Villemson** on eesti perekonnanimi.

2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Villemson 278 inimesel (122 mehel ja 156 naisel). Perekonnanimede levikult on Villemson meeste seas 617. kohal ja naiste seas 486. kohal. Nimi on levinuim Valga maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 9,80.

## Nime kandjaid
* Heldur Villemson, Eesti maadleja (1969–1992) 
* Johannes Villemson, eesti kergejõustiklane, kiiruisutaja ja sporditegelane (1893–1971) 
* Martin Villemson, eesti kirimaletaja ja spordiajakirjanik (1897–1933) 
*...

## Viited
Õis (perekonnanimi)

**Õis** on eesti perekonnanimi.

2024. aasta 1. jaanuari seisuga on Eestis perekonnanimi Õis 218 inimesel: 108 mehel ja 110 naisel. Perekonnanimede levikult on Õis meeste puhul 739. ja naiste puhul 820. kohal. Perekonnanimi Õis on levinuim Lääne-Viru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 6,51.

## Nime kandjaid
*Edmund Õis, eesti luuletaja
*Indrek Õis, eesti Iiri-uurija ja tõlkija

*G. Õis, eesti luuletaja Gustav Wulffi pseudonüüm

## Viited
Kvantalgoritm

**Kvantalgoritm** (tuntud ka kui **kvantarvutusalgoritm**) on algoritm, mis töötab realistlikul kvantarvutuse mudelil, kõige sagedamini kasutatav mudel on arvutamise kvantahela mudel.

## Viited
Männart

**Männart** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanimi Männart (Männard) esines esimest korda Lõuna-Harjumaal Rapla kihelkonnas, kus perekonnanimed anti maarahvale nagu ka mujal Eestimaal 19. sajandi alguses. 1835. aasta perekonnanimede loendis kannavad perekonnanime Männard neli peret Alu mõisavalla Aranküla külas (elavad Männiko, Sarrapiko, Radiko Jaani ja Maggasi taludes) ja üks pere Rapla kirikumõisa Rapla küla Soena talus. Perekonnanimi Männard esineb hilisemate ümberkirjutuste käigus ka kujul Mannard, Männart, Mennart, Menart, Menert ja Mannart.

2024. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Männart alla viiel mehel ja viiel naisel. Perekonnanimede levikult on Männart meeste puhul 32369. ja naiste puhul 23853. kohal.

## Viited
Kimbumeetod

**Kimbumeetod** (inglise *Bucket sort*) on sorteerimisalgoritm, mis töötab, jaotades massiivi elemendid mitmesse kimpu (teatud ka kui ämbrisse). Iga kimp sorteeritakse seejärel eraldi, kas kasutades erinevat sorteerimisalgoritmi või rakendades kimbumeetodit rekursiivselt. See on jaotussordi, üldistus tuvipesa meetodist (Inglise *pigeonhole sort*), mis võimaldab jaotada mitu võtit ühte kimpu, ja on positsioonimeetodi (inglise *radix sort*) sugulane, kus sorteerimine toimub kõige olulisemast numbrist vähem olulisemani. Kimbumeetodit saab rakendada võrdlustega ja seetõttu võib seda pidada ka võrdlussorteerimisalgoritmiks. Arvutuslik keerukus sõltub iga kimbu sorteerimiseks kasutatavast algoritmist, kimpude arvust ja sellest, kas sisend on ühtlaselt jaotatud.

## Näide
Kimbumeetod töötab järgmiselt:

1. Loo algselt tühjade “kimpude” massiiv.

2. Jaota: Käi läbi algne massiiv, pannes iga objekti oma kimpu.

3. Sorteeri iga mitte-tühi kimp.

4. Kogu: Käi järjest kimpe läbi ja pane kõik elemendid tagasi algsesse massiivi.

## Viited
Moutohora saar

**Moutohora saar** (varem tuntud kui **Vaalasaar**) (maoori: *Moutohorā*) on väike asustamata saar, mis asub Uus-Meremaa Põhjasaare Plenty lahe ranniku lähedal, umbes 9 kilomeetrit Whakatāne linnast põhja pool. 

1,43 ruutkilomeetri suurune saar on vulkaani jäänuk, mis on erodeerunud ja jätnud kaks tippu. 

Moutohora on endiselt vulkaaniliselt aktiivne, ja saarel on kuumaveeallikaid. Saar on looduskaitse all ning selle külastamiseks tuleb eelnevalt taotleda luba.

## Viited
Tauranga

**Tauranga** on rannikulinn Uus-Meremaal Bay of Plenty piirkonnas.

See on rahvaarvult Uus-Meremaa viies linn ning piirkonna suurim linn.

Linn asub Plenty lahe loodenurgas Tauranga sadama kaguservas.

13. sajandi lõpus saabusid piirkonda elama maoorid ning 19. sajandi alguses koloniseerisid piirkonna eurooplased. Asula sai linnaks 1963. aastal.

## Viited
Roxana Mînzatu

**Roxana Mînzatu** (sündinud 1. aprillil 1980 Brașovis Rumeenias) on Rumeenia ja Euroopa Liidu poliitik. Ta on alates 1. detsembrist 2024 Euroopa Komisjoni sotsiaalõiguste, oskuste, kvaliteetsete töökohtade ja valmisoleku eest vastutav juhtiv asepresident von der Leyeni teises komisjonis.

## Haridus ja varasem karjäär
Roxana Mînzatu omandas bakalaureusekraadi politoloogias 2002. aastal Bukaresti ülikoolis ja magistrikraadi Euroopa integratsiooni alal 2005. aastal Dimitrie Cantemiri kristlikus ülikoolis. Aastatel 2004–2006 töötas ta Rumeenia Euroopa integratsiooni ministeeriumis. Hiljem töötas ta juhi ja konsultandina mitme projekti, eelkõige Euroopa Liidu rahastatud projekti juures. Tema tegevuste hulka kuulus ka mittetulundusliku ärikooli juhtimine.

## Poliitiline karjäär
Roxana Mînzatu on Rumeenia Sotsiaaldemokraatliku Partei (PSD) liige. Ta on olnud Brașovi rajooninõukogu liige (2004–2008, 2011–2012, 2016). 2015. aastal määrati ta Euroopa fondide ministeeriumi riigisekretäriks ning seejärel juhtis ta Riigihangete Agentuuri (ANAP).

2016. aastal valiti Mînzatu Rumeenia parlamenti, kus temast sai tööstuse ja teenuste komitee sekretär ning Euroopa asjade komisjoni liige. 2019. aasta juunis määrati ta Viorica Dăncilă valitsuse Euroopa fondide ministriks eesmärgiga kiirendada arengut sellistes võtmesektorites nagu vee- ja reoveeinfrastruktuur ning digitaliseerimine. Valitsus tagandati aga sama aasta oktoobris pärast umbusaldushääletust. Ta ei kandideerinud 2020. aasta riiklikel valimistel ja naasis äritegevuse juurde. 

## Euroopa Parlamendi liige
2024. aasta Euroopa Parlamendi valimiste tulemusel sai temast Euroopa Parlamendi liige.

## Euroopa Komisjoni volinik
Alates 17. septembrist 2024 oli ta Euroopa Komisjoni sotsiaalõiguste, oskuste, kvaliteetsete töökohtade ja valmisoleku eest vastutava juhtiva asepresidendi kandidaat von der Leyeni teises komisjonis. Tema kuulamine Euroopa Parlamendis toimus 12. novembril 2024. Von der Leyeni teine komisjon astus ametisse 1. detsembril 2024.
16 Psyche

**16 Psyche** on suur M-tüüpi asteroid, mille avastas Itaalia astronoom Annibale de Gasparis 17. märtsil 1852 ja mis sai nime Kreeka jumalanna Psyche järgi.

Eesliide "16" tähendab, et see oli avastamise järjekorras kuueteistkümnes väikeplaneet. See on M-tüüpi asteroididest suurim ja massiivseim ning üks tosinast kõige massiivsemast asteroidist. Psyche keskmine läbimõõt on ligikaudu 220 kilomeetrit. 

NASA saatis 2023. aastal asteroidi uurima samanimelise kosmoseaparaadi, mis saabub asteroidi juurde eeldatavalt 2029. aastal.

## Viited
Racquinghem

**Racquinghem** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Racquinghem asub u. 9 km Saint-Omerist kagus, tee N43 ääres, *[[Canal de Neufossé]]* kallastel, Nordi ja Pas-de-Calais' departemangude piiril.

Vald asub Helfaut' platoo idapiiri lähedal, mis on tähelepanuväärne geoloogiline ja ökoloogiline piirkond, mis ei ole piirkonnale tüüpiline, ja kus praegu asub Helfaut' looduskaitseala. Selle taimestik hõlmab nii kuiva kui ka niisket nõmme ja mõnda kaitsealust loomastikku, peamiselt kahepaikseid.


051 Racquinghem ( 62120 ).JPG|Vallamaja ja kirik
62684-Racquinghem-Sols.png


## Ajalugu

Piirkond oli asustatud juba enne Rooma aega, nagu näitavad vallas avastatud esemed. Nimi on tõenäoliselt tuletatud Rikiwulfinga-haimist, viidates viiking Rikiwulfi okupatsioonile aastal 880, kes asus elama ka Reclinghemi lähedale.

Linna ümber on peetud mitmesuguseid sõdu, sealhulgas sõda aastatel 1046–1056 Flandria krahvi Baudouin V *Vaga* ja Saksa-Rooma keisri Heinrich III vahel, millest üks lahing peeti Arques'i ja Aire-sur-la-Lysi vahel. Kunstlik piir loodi sel puhul *Neufe-Fosse* nimelise kaitsekanali kaevamisega, millest sai lõpuks *Canal de Neufossé*.

## Huviväärsusi

* Notre-Dame'i kirik, pärineb 19. sajandist.
* Bambecqi loss.

## Viited
Pille Kose

**Pille Kose** (sündinud 8. augustil 1988 Tallinnas) on eesti lavastuskunstnik.

## Elulugu
Ta lõpetas 2007. aastal Tallinna Reaalkooli ja 2010. aastal stsenograafia erialal Eesti Kunstiakadeemia, õppis 2022–2024 Tallinna Polütehnikumis trükitehnoloogiat.

Kose töötas aastatel 2011–2021 VAT Teatris lavastusala juhina, hiljem on tegutsenud vabakutselisena. Ta on 2016. aastast Eesti Teatriliidu ja Eesti Lavastuskunstnike Liidu liige ning 2023. aastast Eesti Lavastuskunstnike Liidu aseesimees.

## Isiklikku
Tema ema on arhitekt Anne Kose.

## Viited


## Välislingid

* Pille Kose Eesti Lavastuskunstnike Liidu kodulehel
* Pille Kose VAT Teatri kodulehel
* Pille Kose Eesti Lavastuste Andmebaasis
Leedu talonas

**Leedu talonas** (leedu keeles "kupong"; mitmus ***talonai***) oli Leedus esimestel taasiseseisvusaastatel (1991–1993) kasutusel olnud ajutine rahaühik. Talonas oli käibel ainult paberrahana.

5. augustil 1991 võttis Leedu peaminister Gediminas Vagnoriuse reformina inflatsiooni pidurdamiseks kasutusele talonased, mida maksti täiendavalt rublades makstavatele palkadele. Talonas toimis kui jaotuskupong - 20% palgast maksti talonastes (kuni 200 talonast). Et osta tooteid peale toidukaupade, tuli maksta sama hind rublades ja talonastes - näiteks 50 rubla maksva kauba eest tuli tasuda 50 rubla *ja* 50 talonast. Seda tehti selleks, et teistest NSVL liiduvabariikidest pärit välismaalased kaupu riigist välja ei veaks - üksnes rublade eest kaupu osta ei saanud.

See süsteem sattus suure kriitika alla, kuna see ei tegelenud defitsiidi põhjustega - pakkumise edendamise asemel see vaid piiras nõudlust. Lisaks vähendas see järsult nõudlust kallite kaupade (nt, kodumasinate) järele, sest ostmiseks vajaliku summa talonaste kogumiseks kulus palju aega. Seega tekkitas see tarneahelas kitsaskohti ja kahjustas veelgi niigi raskustes tootmist. Talonas ei suutnud ka vältida rubla hüperinflatsiooni, kuna polnud iseseisev valuuta, vaid lisavaluuta, mille kurss oli rubla suhtes fikseeritud. Kuigi süsteemiga prooviti innustada leedulasi 80% oma palkadest säästma, kogusid inimesed niimoodi vaid rublasid, mida neil polnud kuskil kulutada ja lõppkokkuvõttes viis vaid talonast mittenõudvate kaupade (toidukaupade ja musta turu kaupade) inflatsioonini.

Suvel 1992 hakkasid kõik lootma, et kohe vahetatakse talonas stabiilse rahaühiku - liti - vastu. Kuna Venemaa karmistas oma rahanduspoiitikat, oli Leedus suur puudus sularahast (mõnedele töötajatele ei makstud palka rahas, vaid kaupades). Lisaks olid juba Leedusse toodud välismaal toodetud liti rahatähed ja mündid. Kuid 1. mail 1992 otsustati talonas uuesti kasutusele võtta ajutise sõltumatu rahaühikuna rubla kõrval inflatsiooni pidurdamiseks, vahetuskursiga 10 rubla = 1 talonas. 1. oktoobril kaotas rubla Leedus kehtivuse. Liti kasutuselevõtu kuupäevi lükati korduvalt ilma kindla selgituseta edasi.

Talonase rahatähti nimetati peaminister Vagnoriuse järgi "Vagnorkės" või "Vagnoriukai", või "loomaaiapiletiteks", kuna nendel oli kujutatud mitmeid Leedu metsloomi. Väikesed ja madala kvaliteediga paberile trükitud rahatähed ei teeninud ära rahva usaldust ja neid ei julgetud kasutada, neile eelistati "kõva valuutat" (nt. USA dollar või Saksa mark). Samas täitis talonas oma eesmärgi: inflatsioon oli Venemaal palju suurem kui Leedus. 1992. aastal tõusis inflatsioon veelgi energiahindade tõusu tõttu, kuna Venemaa suurendas naftahindu maailmatasemele ja nõudis selle eest maksmist kõvas valuutas.

25. juunil 1993 võeti kasutusele Leedu litt, vahetuskursiga 1 litt = 100 talonast. Väärtusetud talonased töödeldi Grigiškėse paberivabrikus ümber tualettpaberiks.

## Viited
Pärnu Kalakombinaat

**Pärnu Kalakombinaat** oli Eesti NSV kalatöötlemisettevõte Pärnus. Asutatud 1945. aastal.

Aastatel 1952–1955 ehitati endise Waldhofi tselluloosivabriku maa-alale külmhoone ja konservitehas.

1957. aastal  ühendati kombinaadiga kõik Pärnu ja Pärnu rajooni kalatöötlemisega tegelevad tsehhid ning 1968. aastal Balti Kalalaevastiku Pärnu Baas ja Pärnu sadam. Alustati kahe väikesemõõdulise transpordilaeva ja rannapüügibrigaadidega ning kala töötlemine oli hooajaline – 90% kalast võeti vastu kevadpüügi kahe kuu jooksul; põhiline toodang oli soolaräim ja ainult vähesel määral suitsutati kala ning toodeti preserve.

1960. aastate lõpus oli Pärnu Kalakombinaat Baltikumi suuremaid kalatöötlemisettevõtteid. Töötajaid oli 1970. aastate alguses ligikaudu 2800 ja 1979. aastal 2600 (näiteks Tallinna Kalakombinaadis oli tollal alla tuhande töötaja).

1986. aastal muudeti kombinaadi alluvust ning püügi- ja transpordilaevastik, Pärnu sadam ja Pärnu rajoonis asuvad kalavastuvõtupunktid anti üle ühismajandile Pärnu Kalur.

Pärnu Kalakombinaadi direktor oli 1960.–1970. aastatel Hans Kaal.

## Vaata ka
*Tallinna Kalakombinaat

## Viited
Alpine

**Alpine** on Prantsuse sportautode tootja, mille peakorter asub Dieppe's.

Alpine asutas 1955. aastal Jean Redélé.

Alpine kuulub alates 1973. aastast Renault Groupile.

## Alpine mudelid
### Praegused
* Alpine A110 (2017-)
* Alpine A290 (2024-)
* Alpine A390 (2025-)


Image:Blue Alpine A110.jpg|Alpine A110
Image:Alpine A290 GTS – f 15022025.jpg|Alpine A290


### Endised
* Alpine A106 (1955-1961)
* Alpine A108 (1958-1965)
* Alpine A110 (1962-1977)
* Alpine GT4 (1963–1969)
* Alpine A310 (1971-1984)
* Alpine GTA (1984-1991)
* Alpine A610 (1991-1995)


Image:Alpine A106.jpeg|Alpine A106
Image:Renault Alpine.jpg|Alpine A108
Image:1971 Alpine A110 Berlinette 1.3 Front.jpg|Alpine A110
Image:Alpine GT 4.jpg|Alpine GT4
Image:2015-08-30 10-50-34 fete-cabriolet-belfort.jpg|Alpine A310
Image:Alpine GTA Le Mans rouge impérial.jpg|Alpine GTA
Image:Alpine A610..0.jpg|Alpine A610


### ideeauto
* Renault Alpine A110-50 (2012)
* Alpine Vision Gran Turismo (2015)
* Alpine Vision (2016)
* Alpine Alpenglow (2022)
* Alpine A290_β (2023)
* Alpine A390_β (2024)


Festival automobile international 2013 - Concept Renault Alpine A110 50 - 003.jpg|Renault Alpine A110-50
Festival automobile international 2015 - Alpine Vision Gran Turismo - 013.jpg|Alpine Vision Gran Turismo
Alpine Vision Geneva Motor Show 2016.jpg|Alpine Vision
Mondial de l'auto Paris 2022 01.png|Alpine Alpenglow
Concept car Alpine A290 mod.jpg|Alpine A290_β
Alpine A390 β Concept - 02.jpg|Alpine A390_β


## Auhinnad
### [[Euroopa aasta auto]]
* **2025** – Alpine A290
Valgeebemeline vöödik

**Valgeebemeline vöödik** (*Cortinarius hemitrichus*) on šampinjonilaadsete seltsi vöödikuliste sugukonda kuuluv liik seeni.

Seen kasvab kaskede all.

## Välislingid
* Valgeebemeline vöödik andmebaasis eElurikkus
Lõhnav lehtrik

**Lõhnav lehtrik** (*Clitocybe fragrans*) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.

Seen kasvab nii leht- kui okaspuudega, on levinud parkides.

## Välislingid
* Lõhnav lehtrik andmebaasis eElurikkus
Penttilamyces

***Penttilamyces*** on puravikulaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**[[Penttilamyces romellii]]* 

## Välislingid
* ''Penttilamyces'' andmebaasis eElurikkus
Tiit Luman

**Tiit Luman** (sündinud 10. detsembril 1986 Tallinnas) on eesti automudelisportlane ja äritegelane.

## Elulugu
Ta lõpetas 2005. aastal Tallinna Reaalkooli, 2008. aastal Tallinna Tehnikaülikooli elektroenergeetika erialal bakalaureuse- ja 2010. aastal magistriõppe ning 2018. aastal ärirahanduse ja majandusarvestuse magistrantuuri.

Luman on harrastanud aastatel 1996–2003 laeva- ja 1999. aastast automodellismi, 1999–2006 oli tema juhendaja Rain Teder. Ta on võistelnud kiirusautomudelitel 5 cm3 klassis, võitnud MM-il 2004, 2019 ja 2022 hõbe- ning 2013 pronksmedali, tulnud 2004, 2010, 2017 ja 2024 Euroopa meistriks ning 2004 Euroopa karika võitjaks, saanud EM-il 2019, 2021–2023 hõbe- ning 2011–2014 ja 2018 pronksmedali, tulnud 2003–2024 13 korral automudelispordis ja 2001–2005 10 korral laevamudelispordis Eesti meistriks, püstitanud 2003 maailmarekordi (303,057 km/h), olnud 2003–2004 maailma edetabeli esimene.

Luman töötas aastatel 2008–2019 AS-i Harju Elekter Elektrotehnika müügiinseneri, -juhi ja -direktorina, oli 2020–2021 Interconnect Product Assembly AS-i äriarendusjuht, 2021–2022 AS-i Harju Elekter strateegiliste partnersuhete juht, on 2022. aastast kaubandusdirektor ja nõukogu liige ning 2024. aastast juhatuse liige müügi, turunduse ja tootejuhtimise valdkonnas.

## Isiklikku
Tema isa on mudellendur Tõnu Luman, onu on ettevõtja Toomas Luman.

## Viited


## Välislingid

* Tiit Luman andmekogus MarketScreener
* Valdur Vacht. Tiit Luman Keila Leht, 16. veebruar 2018
Harjakas klavuliina

**Harjakas klavuliina** (*Clavulina coralloides*) on seeneliik kukeseenelaadsete seltsis.

## Välislingid
* Harjakas klavuliina andmebaasis eElurikkus.
Uus-Meremaa dollar

**Uus-Meremaa dollar** (maoori keeles *tāra o Aotearoa*; märk: $; kood: **NZD**) on Uus-Meremaa, Cooki saarte, Niue, Rossi alal, Tokelau ja Briti territooriumi Pitcairni saarte ametlik valuuta ja seaduslik maksevahend. Uus-Meremaal lühendatakse seda peaaegu alati dollarimärgiga ($). Lühendeid "$NZ" või "NZ$" kasutatakse (väljaspool Uus-Meremaad), kui on tarvis eristada seda teistest dollaritest.

Uus-Meremaa dollar võeti kasutusele 1967. aastal. See jaguneb 100 sendiks. Kokku on sellel viis münti ja viis pangatähte, millest väikseim on 10-sendine. Väiksemate nimiväärtuste tootmine on inflatsiooni ja tootmiskulude tõttu lõpetatud.

Uus-Meremaa dollarit kutsutakse mõnikord mitteametlikult "kiiviks" või "kiivi dollariks", kuna selle ühedollarilisel mündil on kujutatud lennuvõimetut  lindu kiivit.

## Viited
Pomm (raskus)

**Pomm** on tavaliselt suure tihedusega ehk raske ja enamasti rippuv ese, mida kasutatakse mitmesugustes rakendustes oma kaalu tõttu, näiteks kellamehhanismi käimapanemiseks (kellapomm), võrdlusobjektina (kaalupomm), jõutreeningul (sangpomm), veealuseks ankurdamiseks (loodipomm).
Mütsikulised

**Mütsikulised** (*Mycenaceae*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni.

## Perekondi
**[[Atheniella]]*
**[[Favolaschia]]*
**Hemimycena* – ebamütsik
**[[Hydropus]]*
**Mycena* – mütsik
**Panellus* – panell
**[[Roridomyces]]*
**Xeromphalina* – nabaseen

## Välislingid
* Mütsikulised andmebaasis eElurikkus
Roridomyces

***Roridomyces*** on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**[[Roridomyces roridus]]*

## Välislingid
*
Loreleia

***Loreleia*** on kandseente hulka kuuluv perekond.

## Liike
**[[Loreleia marchantiae]]*
**Loreleia postii* – oranž gerroneem

## Välislingid
* ''Loreleia'' andmebaasis eElurikkus
Gerroneem

**Gerroneem** (*Gerronema*) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.

## Liike
**[[Gerronema xanthophyllum]]*

## Välislingid
* Gerroneem andmebaasis eElurikkus
Lamine Yamal

**Lamine Yamal Nasraoui Ebana** (sündinud 13. juulil 2007 Esplugas de Llobregatis, Barcelona provintsis) on Hispaania elukutseline jalgpallur, kes mängib parema ääreründajana LaLiga klubis Barcelonas ja Hispaania koondises. Tuntud oma triblamise, platsinägemise ning löökide poolest. Teda peetakse maailma parimaks nooreks mängijaks kogu maailmas.

## Saavutused
**Lamine Yamal** võitis oma esimese rahvusvahelise turniiri (EM 2024) Hispaania koondisega ning osutus turniiri kõige olulisemaks noor-mängijaks ning LaLiga 2024. aasta septembri kuu parim mängija. 2024 Ballon d'Or´i tseremoonial krooniti ta jalgpallimaailma parimaks noor-mängijaks.

## Viited
Forseliuse aabits

**Forseliuse aabits** oli Bengt Forselius andis oma eluajal välja ka aabitsa, mis pole säilinud. 

Forseliuse aabitsa ilmumisaasta suhtes ei ole raamatuloolastel ühist arvamust, ilmselt ilmus see 1685. või 1686. aastal. Säilinud on aga Forseliuse aabitsa kordustrükke. 1929. aastal leiti Lundi ülikooli raamatukogust kaks aabitsat: üks põhjaeesti keeles (1694) ja teine lõunaeesti keeles (1698). Need ongi arvatud Forseliuse aabitsa kordustrükkideks. Aabits esitas tollal katekismuse teksti (silbitatult) ja oli usulise sisuga.

Näide põhjaeestilisest aabitsatekstist:

: sest min-na an-nan hen-nast / min-no ih-ho ning Hin-ge / om-ma kun-nin-gast / Ül-le-mad ning Wan-ne-mad keik ris-ti rah-wast / min-no sug-gu ning Wös-sa / ning keik me min-nul on sin-no jum-ma-lik-ko hool-de ning kät-te;

Näide lõunaeestilisest aabitsatekstist:

: sest min-na an-na hen-dä / min-no ih-ho nink Hen-ge / nink kik me min-nul om sin-no kät-te. sin-no püh-hä en-gel ol-go min-no man / et se kur-ri Wain-lan-ne üt-te-ke Wäk-ke min-no ül-le ei löw-wä A-men.
## Vaata ka
* Bengt Gottfried Forselius#Aabits
## Viited
Keila Basket

**Keila Basket**, sponsorluse tõttu tuntud kui **Keila Coolbet**, on Keilas tegutsev korvpallimeeskond. Meeskond mängib Eesti-Läti Korvpalliliigas, Korvpalli Meistriliigas (KML) ja Põhja Euroopa Korvpalliliigas (ENBL). Nende koduareen asub Keila tervisekeskuses.

## Ajalugu
Pärast Keila Basketi Keila KK-ga koostöö lõpetamist hakati Keila Coolbeti nime all kasutama Tallinna Kalevi litsentsi, et mängida Eesti-Läti korvpalliliigas ja Korvpalli Meistriliigas.

## Mängijad

## Peatreenerid

* Peep Pahv 2022–praegu

## Tulemused

## Kodusaal

* Keila Tervisekeskus (2022–praegu) 

## Sponsorlus nimi

* Keila Coolbet: 2023–praegu

## Viited

## Välislingid
*
Macrocystidiaceae

***Macrocystidiaceae*** on kandseente hulka kuuluv sugukond seeni.

## Perekondi
**Macrocystidia* – kurgiseen

## Viited
* ''Macrocystidiaceae'' andmebaasis eElurikkus
Phyllotopsidaceae

***Phyllotopsidaceae*** on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv seente sugukond.

## Perekondi
**Macrotyphula* – suurtõlvik
**Phyllotopsis* – kuldkülik
**Pleurocybella* – kõrvkülik

## Välislingid
*
Lõõtsanøøbid

**Lõõtsanøøbid** tuntud ka Lõõtsanoobide nime all on 2021. aastal loodud eesti rahvamuusikaansambel. 

## Ajalugu
2021. aastal hakkas rühm Karksi-Nuia Muusikakooli õpilasi Margus Põldsepa juhendamisel koos pilli mängima, hiljem ka laule looma. Alates 2022. aastast on ansambli Rasmus Kadaja. Kolme aasta jooksul on ansambel andnud üle 150 kontsert-esinemise. Samuti on nad esinenud folkfestivalidel üle Eesti (Viljandi Pärimusmuusika Festival, Viru Folk, Võru folkloorifestival, Märjamaa folk, seto folk).

## Diskograafia
**Albumid**

* "Mulk om iki uhke miis" (2024)

**Singlid**

* "Korsaarilugu II" (koos Vennaskonnaga) (2024)

## Välislingid

* https://lootsanoobid.ee/

## Viited
Alvin ja koopaoravad

**"Alvin ja koopaoravad"** (inglise keeles "Alvin and the Chipmunks") on 2007. aastal valminud Ameerika Ühendriikide Muusikalfilm.

Filmi režissöör on Tim Hill, stsenaristid Jon Vitti, Will McRobb ja Chris Viscardi. Filmi tootjad on Regency Enterprises ja 20th Century Fox.

## Osatäitjad
* Jason Lee
* David Cross
* Cameron Richardson
* Justin Long
* Matthew Gray Gubler
* Jesse McCartney

## Vaata ka
* Alvin ja koopaoravad 2
* Alvin ja koopaoravad 3
* Alvin ja koopaoravad: Oravad rattas

## Välislingid

*
Alvin ja koopaoravad 2

**"Alvin ja koopaoravad 2"** (inglise keeles "Alvin and the Chipmunks: The Squeakquel") on 2009. aastal valminud Ameerika Ühendriikide Muusikalfilm.

Filmi režissöör on Betty Thomas, stsenaristid Jon Vitti, Jonathan Aibel ja Glenn Berger. Filmi tootjad on Regency Enterprises ja 20th Century Fox.

## Osatäitjad
* Zachary Levi
* David Cross
* Jason Lee
* Justin Long
* Matthew Gray Gubler
* Jesse McCartney
* Amy Poehler
* Anna Faris
* Christina Applegate

## Vaata ka
* Alvin ja koopaoravad
* Alvin ja koopaoravad 3
* Alvin ja koopaoravad: Oravad rattas

## Välislingid

*
Alvin ja koopaoravad: Oravad rattas

**"Alvin ja koopaoravad: Oravad rattas"** (inglise keeles "Alvin and the Chipmunks: The Road Chip") on 2015. aastal valminud Ameerika Ühendriikide Muusikalfilm.

Filmi režissöör on Walt Becker, stsenaristid Randi Mayem Singer ja Adam Sztykiel. Filmi tootjad on Regency Enterprises ja 20th Century Fox.

## Osatäitjad
* Jason Lee
* Tony Hale
* Kimberly Williams-Paisley
* Josh Green
* Justin Long
* Matthew Gray Gubler
* Jesse McCartney
* Kaley Cuoco
* Anna Faris
* Christina Applegate

## Vaata ka
* Alvin ja koopaoravad
* Alvin ja koopaoravad 2
* Alvin ja koopaoravad 3

## Välislingid

*
Cerinomyces

***Cerinomyces*** on kandseente perekond.

## Liike
**Cerinomyces tortus* – nööp-pisarseen

## Välislingid
* ''Cerinomyces'' andmebaasis eElurikkus
Dendrothele

***Dendrothele*** on kandseente hulka kuuluv perekond seeni.

## Liike
**[[Dendrothele acerina]]*
**[[Dendrothele alliacea]]*

## Välislingid
* ''Dendrothele'' andmebaasis eElurikkus.
Rakvere Pauluse kalmistu

**Rakvere Pauluse kalmistu** on kalmistu Rakvere kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Palermo linnaosas Rakvere linnas Lääne-Viru maakonnas.

## Kirjeldus
Kalmistu paikneb Rakvere linna edelaosas, sellest idas asub juudi kalmistu. Kalmistu ametlik aadress on Lilleoru tänav 26, kuid peavärav paikneb Tammiku tänaval.

Kalmistu pindala on umbes 1,51 hektarit.

## Ajalugu
Rakvere linn eraldas Pauluse kogudusele 1934. aastal linna edelaserval oma kalmistu, mis pühitseti pidulikult 11. augustil 1935.

Esimene matus uuel kalmistul oli 6. oktoobril 1935 (Karl Valk, VR II/3). 

## Viited

## Välislingid
* Kultuurimälestis nr 22299 "Rakvere Pauluse kalmistu"
* Rakvere linna kalmistud. Kalmistute register Haudi
* Kalmistud Rakvere linna kodulehel
Laurynas Kasčiūnas

**Laurynas Kasčiūnas** (sündinud 8. jaanuaril 1982 Vilniuses) on Leedu poliitik, riigikaitse minister.

Ta on lõpetanud 2006. aastal Vilniuse Ülikooli rahvusvaheliste suhete ja poliitikateaduste instituudi. Kaitses 2012. aastal doktoritöö sotsiaalteadustes.

Aastatel 2009–2012 töötas ta Leedu seimi esimehe Irena Degutienė nõunikuna välispoliitilistes küsimustes ja 2012–2016 oli Ida-Euroopa uuringute keskuse direktor.

Aastatel 2007–2016 oli Kasčiūnas ühtlasi Vilniuse Ülikooli rahvusvaheliste suhete ja poliitikateaduste instituudi õppejõud.

2016. aastal valiti ta seimi liikmeks.

Märtsis 2024 nimetati Laurynas Kasčiūnas riigikaitse ministriks.
Kellele ei meeldiks Johnny Depp?

**"Kellele ei meeldiks Johnny Depp?"** oli 2007. aastal tegutsenud ööklubi Tartus Kompanii tänaval.

Klubile panid alguse Jarek Kasar, Rein Pakk, Joel Ostrat ja Andi Rungi. Ajakirjale Kroonika antud intervjuus kommenteerisid Rein Pakk ja Kasar, et hea klubi nimi peakski olema pikk, et seda saaks "ikka tükk aega mõnuga öelda."

Klubis "Kellele ei meeldiks Johnny Depp?" korraldati mitmesuguseid üritusi, sealhulgas festivalide Plink Plonk, Plektrum ja Tartuff pidusid.

## Viited
Timur Ilikajev

**Timur Ilikajev** (8. juuni1975 Dušanbe – 6. juuni 2024 Tallinn) oli Eesti muusik, näitleja, lavastaja ja luuletaja. 

Ta oli TeatriVabriku projekti looja ja iga-aastase Tsoi Laulude festivali korraldaja.

## Elukäik ja looming
Timur Ilikajev sündis Tadžikistanis Dušanbes. Hiljem kolis ta koos vanematega Eestisse Kohtla-Järvele. Töötas Jõhvi Tuuleveski teatris näitlejana.

Alates 1990. aastate lõpust elas ja töötas Timur Ilikajev Tallinnas. Temast sai iga-aastase Viktor Tsoi mälestuskontserdi "Tsoi Laulud" korraldaja, mis traditsiooniliselt toimub 15. augustil Harjumäel.

Ta oli mitu aastat telekanali ETV+ tunnushääleks.

Timur Ilikajev sai tuntuks muusikaprojekti “Timur ja partisanid” ning Aleksander Vertinski elust ja loomingust jutustava lavastuse “Minu hinge katsejänes” loomisega, milles ta mängis peaosa. Laiemat tuntust tõi Timur Ilikajevile vene laulja Vladimir Võssotski laulude esitamine. Asutas teatriühingu TeatriVabrik.

Timur Ilikajev mängis filmides ja seriaalides, sh mängis Eesti filmis “Kalev” korvpallitreenerit Vladimir Kondrašinit. Ta mängis ühte peaosadest filmis “Räägitakse, et tomatid armastavad rokkmuusikat”.

Ta oli ka telekanalis ETV+ Vladimir Võssotskist jutustava dokumentaalfilmi “Võssotski 1972” autor.

Timur Ilikajev kirjutas laule ja luuletusi.

## Isiklikku
Timur Ilikajevil on kolm poega.

Tal on noorem õde Vesta Iva.

## Filmirollid
* "Vehkleja" (2015)
* "Räägitakse, et tomatid armastavad rokkmuusikat" (2016)
* "Hüvasti, NSVL" (2020)
* "Tulilind" (2021)
* "Kalev" (2022)

## Viited

## Välislingid
* IMDb
Cerinomycetaceae

***Cerinomycetaceae*** on kandseente sugukond.

## Perekondi
**[[Cerinomyces]]*

## Välislingid
* ''Cerinomycetaceae'' andmebaasis eElurikkus
Jodłownik

**Jodłownik** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Limanowa maakonnas, Jodłowniki valla halduskeskus. Jodłownik asub maakonnakeskusest Limanowast umbes 15 km lääneloodes ja Krakówist ligikaudu 39 km lõunakagus.

Küla on esmamainitud 1361. aastal.

## Viited
Agaroos

**Agaroos** on punavetikate geelistuv polüsahhariid, koos agaropektiiniga esineb teda agar-agaris. Kuulub galaktaanide rühma, koosneb vahelduvatest D-galaktoosi- ja L-anhüdrogalaktoosijääkidest. Agaroosi kasutatakse laialdaselt geelelektroforeesis ja kromatograafias. 

## Struktuur
Agaroos koosneb 1→3 glükosiidsidemega ühendatud agarobioosiühikutest, mis omakorda koosnevad β-D-galaktoosi- (G) ja 3,6-anhüdro-α-L-galaktoosijääkidest (A) ühendatud 1→4 glükosiidsidemega.
Erinevalt agaropektiinist on agaroos praktiliselt neutraalne polüsahhariid, kuid vähesel määral (tavaliselt <1%) võib esineda sulfaatrühmi. Lisaks võivad esineda metüül- ja püruvaatrühmi. Metüülrühmad esinevad tavaliselt galaktoosijäägi C-6 positsioonis ja anhüdrogalaktoosi jäägi C-2 positsioonis. Püruvaatrühmad esinevad atsetaalina C-4,6 positsioonis. Agaroosi struktuuri määras Choji Araki aastakümnete pikkuse töö tulemusena. 

## Omadused
Agaroos moodustab üsna tugevaid pöörduvaid geele, mis moodustuvad kolloidlahuse jahtumisel u 30–50 °C (tav 40 °C) juures, sulavad aga u 80–95 °C juures, seega on need suure hüstereesiga. Agaroosigeelidel on tavaks sünereeruda ehk vett loovutada. Agaroos lahustub kuumas vees, DMSO-s, DMA/LiCl segus ning teatud ioonsetes vedelikes. Agaroos depolümeriseerub kiiresti hapetes. Töödeldes agaroosi kontsentreeritud vesinikkloriidhappes 10–20 min moodustub disahhariidne agarobioos. Agaroosi lagundavad ensüümid on agaraasid: α-agaraas (E.C. 3.2.1.158) ja β-agaraas (E.C. 3.2.1.81), mis katalüüsivad vastavalt α- ja β-glükosiidsideme hüdrolüüsi.

## Saamine
Agaroosi saab agar-agari NaCl-lahusest sadestada polüetüleenglükooliga, jättes agaropektiini lahusesse. Lisaks saab kasutada kvarternaarseid ammooniumisoolasid (nt bensetooniumkloriidi) agaropektiini sadestamiseks, jättes agaroosi lahusesse.

## Vaata ka
* Karraginaanid

## Viited
Karl Valk

**Karl Valk** VR II/3 (23. veebruar (vkj)/ 7. märts 1893 Mäetaguse küla, Rakvere kihelkond, Virumaa – 3. oktoober 1935 Rakvere, Virumaa) oli eesti sõjaväelane (reamees).

Ta sõdis Esimeses maailmasõjas Venemaa Keisririigi sõjaväes, sai Koveli all haavata.

Võttis osa Vabadussõjast 26. jaanuarist 1919 kuni 21. aprillini 1920, oli 5. jalaväepolgus kuulipildur. Sai 3. augustil 1919 Petserimaal Ussadisse küla all haavata.

Ta maeti 6. oktoobril 1935 Rakvere Pauluse kalmistule. See oli äsja rajatud kalmistu esimene matus.

## Tunnustus
*1920 – Vabadusristi II liigi 3. järk

## Viited
Reclinghem

**Reclinghem** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Selle asutas 9. sajandil viiking Rikiwulf (*rikas ja võimas hunt*), kes arvatavasti asutas ka Richebourgi ja Rijkeghemi tänapäeva Tieltis, Belgias.

Reclinghem asub u. 19 km Saint-Omerist lõunas, tee D104 ääres, Lysi jõe kallastel.

## Huviväärsusi

* 18. sajandi St. Firmini kirik.


Reclinghem (Pas-de-Calais, Fr) mairie et école, éoliennes.JPG|Vallamaja ja kool
62696-Reclinghem-Sols.png


## Viited
Renty

**Renty** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Renty asub u. 21 km Saint-Omerist edelas, tee D129 ääres, Aa jõe kallastel.


Renty - Place.JPG|Keskväljak
62704-Renty-Sols.png


## Huviväärsusi

* Kaks kirikut, pärinevad 17. sajandist.
* Renty linnuse varemed, purustati 1638. aastal.

## [[Renty lahing]] (13. august 1554)

Prantsusmaa Henri II päris oma isa võitluse Karl V vastu. Pärast rahureisi ebaõnnestumist Saksamaale okupeerisid tema armeed Metzi, Touli ja Verduni, et kindlustada Prantsusmaa kirdepiiri. 1554. aasta juunis oli väike Renty küla koos tugeva linnusega Hispaania keiserlike vägede käes. Keskpäeval alustas Prantsuse suurtükivägi Renty linnuse tulistamist. Piiramine kestis kuni 15. augustini. Linnus taastati 1630. aastal, kuid purustati 8 aastat hiljem, Kolmekümneaastase sõja ajal, 1638. aasta augustis marssal Châtilloni poolt.

Küla keskel on veel jälgi feodaallinnuse vallist.

## Transport

*[[Chemin de fer Anvin - Calais]]* avas Renty raudteejaama 1881. aastal. Raudtee suleti 1955. aastal.

## Viited
Kaks venda

**"Kaks venda"** (originaalpealkiri **"Deux frères**", rahvusvaheline pealkiri **"Two Brothers"**) on 2004. aastal Jean-Jacques Annaud' lavastatud seiklusdraamafilm. Stsenaariumi, mille kirjutasid Jean-Jacques Annaud ja Alain Godard, põhineb Annaud' originaallool.

Filmi operaator oli Jean-Marie Dreujou ja monteerija Noëlle Boisson. Muusika filmile kirjutas Stephen Warbeck.

Peaosades Guy Pearce (Aidan McRory rollis), Jean-Claude Dreyfus (Eugene Normandini rollis) ja Freddie Highmore (Raoul Normandini rollis).

"Kaks venda" on Prantsusmaa ja Suurbritannia filmitootjate koostöö; filmi originaalkeeli on kolm: prantsuse, inglise ja tai keel.

Filmivõtted algasid oktoobris 2002 ja kestsid kuus kuud. Filmiti Tais ja Kambodžas, peamiselt Bœ̆ng Méaléas (umbes 40 km Ângkôrist idas). Mõned stseenid filmiti ka Prantsusmaal.

## Sünopsis
Filmi tegevus toimub 1920. aastate Prantsuse Indohiinas. Filmi süžee keerleb kahe tiigri (Kumal ja Sangha) ümber, kes jäid kutsikapõlves orvuks ja eraldati. Aasta-paari jooksul dresseeriti üks neist tsirkuses töötama ja teine võitlustiigriks. Nad on kõiges erinevad, kuid saatus viib nad taas kokku, kui nad võitlusareenil vaenlastena võitlust alustavad.

## Tunnustus
Film on võitnud mitmeid auhindu, sealhulgas Noëlle Boisson võitis parima montaaži Césari ja Jean-Marie Dreujou oli nomineeritud parima operaatoritöö Césarile.

## Välislingid
*
Ussikuninganna Eglė

**"Ussikuninganna Egle"** (leedu keeles *Eglė žalčių karalienė*) on leedu muinasjutt, mille esimesena avaldas M. Jasevičiaus (Jasewicz) 1837. aastal ajakirjas Biruta.

Eglė on Leedus populaarne naisenimi; *eglė* tähendab leedu keeles 'kuusk'.

## Sisu
Noor neiu Egle on oma kahe õega ujumas, kui tema särgi sisse hiilib nastik. Nastik ütleb Eglele inimkeeli, et ta läheb ära, kui Egle temaga abiellub. Soovides ussist lahti saada, Egle vastumeelselt nõustub.

Kolme päeva pärast tulevad Eglele koju järele tuhanded nastikud. Tema vanemad petavad madusid, andes neile kaasa algul hane, kuid neid hoiatab pettuse eest kase otsas kukkuv kägu, mispeale maod tulevad tagasi. Siis annavad vanemad neile lamba ja lõpuks lehma, kuid neilgi kordadel kägu hoiatab ja nad naasevad. Kolmandal korral ähvardavad maod Egle vanemaid põua, üleujutuse ja näljahädaga, nii on vanemad lõpuks sunnitud neile Egle kaasa andma.

Maod toovad Egle merelaguuni ussikuningas Žilvinase juurde, kes on väljanägemiselt üsnagi nägus mees. Egle ja Žilvinas abielluvad ja elavad õnnelikult merealuses lossis. Eglel sünnib neli last: pojad Ažuolas (leedu keeles 'tamm'), Uosis ('saar') ja Beržas ('kask') ning tütar Drebule ('haab').

Egle on oma endise elu unustanud, kuid ühel päeval küsib Ažuolas emalt tema pere kohta, mispeale Egle otsustab taas kodukülla minna. Žilvinas pole nõus, kuid lõpuks lubab tal lahkuda, kui Egle suudab täita kolm võimatut ülesannet: kedrata ära lõputud siidikiud, kanda katki raudkingad ja küpsetada köögiriistu kasutamata kook. Nõiamoor aitab Eglel hakkama saada, mispeale laseb Žilvinas tal koos lastega minna, andes neile teada, kuidas teda merepõhjast kutsuda, ja keelates seda saladust kellelegi avaldada.

Egle sugulased tahavad teda aga kodukülla jätta ja otsustavad Žilvinase tappa. Kõigepealt ähvardavad Egle vennad tema poegi ja peksavad neid, esimesel päeval Ažuolast, teisel Uosist ja kolmandal Beržast, kuid pojad vaikivad ega avalda saladust, mispeale tuleb neil lasta minna. Neljandal päeval teevad Egle vennad sama tema tütre Drebulega ja kui nad hakkavad vitsu võtma, avaldab tüdruk neile salasõnad:
: *Žilvinas, kallis Žilvinas*
: *Kui oled elus - merel piimvalge [[merevaht|vaht]]*
: *Kui oled surnud - merel veripunane vaht*

Seepeale lähevad Egle vennad vikatitega mere äärde ja kutsuvad Žilvinast. Kui ta kohale jõuab, raiuvad nad ta tükkideks. Kodus vennad sellest Eglele ei räägi. Üheksa päeva pärast tuleb Egle koos lastega tagasi mere kaldale, kuid kui ta Žilvinast kutsub, ilmub merele verine vaht. Egle kuuleb Žilvinase häält ja saab teada, kuidas ta suri, mispeale ta karistab tütart, nõidudes ta igavesti värisevaks haavapuuks, pojad aga muudab tugevateks puudeks - tammeks, saareks ja kaseks - ning iseenda kuuseks.

Lõppsõna ütleb: "Kuidas Egle ütles, nii ka läks: nüüd on tamm, saar ja kask meie metsade tugevaimad puud, haab aga hakkab tuule käes alati värisema nagu ka siis, kui onudele oma isa salasõnad reetis."

## Viited
Andrei Kurotškin

**Andrei Kurotškin** (17. detsember 1986 Aseri, Kohtla-Järve rajoon – 12. november 2023 Kaitseväe keskpolügoon) oli Eesti sõjaväelane (veebel). 

Ta lõpetas 2005. aastal Aseri Keskkooli.

Pärast ajateenistust liitus ta 2009. aastal Scoutspataljoniga ja teenis peamiselt Scoutspataljoni lahingtoetuskompanii pioneerirühmas – lahingpioneerina, pioneer-demineerijana, jaoülema abina, jaoülemana ja 2022. aasta veebruarist pioneerirühma ülema abina ehk vanemana.

Ta osales kuuel välisoperatsioonil: neli korda Afganistanis, Liibanonis ja Malis. Tema esimene missioon oli aastatel 2009–2010 Estcoy-9 koosseisus Afganistanis.

12. novembri 2023. aasta hommikul Keskpolügoonil toimunud rutiinsete harjutuste käigus, kus õpetati välja Ukraina sõjaväelasi, sai ta imitatsioonivahendi plahvatuses raskelt vigastada ja suri saadud vigastustesse.

## Tunnustus
*Kaitseväe teenetemärk lahinguliste teenete eest
*Rahvusvahelistes sõjalistes operatsioonides osalenu medal

## Viited

## Välislingid
*In memoriam veebel Andrei Kurotškin. Eesti Kaitseväe koduleht, 13. november 2023
*Kevin Volter. "Scoutspataljon tegi hukkunud pioneerile järelhüüde". Virumaa Teataja, 13. november 2023
*Marju Ränk. "Hukkunud kaitseväelase elukaaslane: aitäh, et sa panid mind uskuma, et tõeline armastus on olemas". Postimees, 13. november 2023
*Haud Rakvere Pauluse kalmistul
Saint-Augustin (Pas-de-Calais)

**Saint-Augustin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald loodi 1. jaanuaril 2016 ja koosneb endistest valdadest Clarques ja Rebecques.


ClarquesKirche.JPG|Clarques'i kirik
62691-Saint-Augustin-Sols.png


## Viited
Saint-Martin-d'Hardinghem

**Saint-Martin-d'Hardinghem** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Saint-Martin-d'Hardinghem on väike Fauquembergues'i eeslinn, 16 km Saint-Omerist edelas, tee D158 ääres.

## Huviväärsusi

* St. Martini kirik, pärineb 13. sajandist.
* Hervarre'i loss.


Saint-Martin-d'Hardinghem (Pas-de-Calais, Fr) mairie et école.JPG|Vallamaja ja kool
62760-Saint-Martin-d'Hardinghem-Sols.png


## Viited
Lehvikvahelik

**Lehvikvahelik** (*Tapinella panuoides*) on puravikulaadsete seltsi ja sugukonda *[[Tapinellaceae]]* kuuluv seeneliik. Seen liigitati varem vaheliku perekonda.

Seen kasvab okaspuude lamatüvedel ja on maheda maitsega.

## Välislingid
* Lehvikvahelik andmebaasis eElurikkus
Kaiser Chiefs

**Kaiser Chiefs** on Inglismaalt pärit rokkansambel, mis alustas tegevust 1996. aastal. Nende debüütalbum "Employment" ilmus 2005. aastal.

## Liikmed
*Ricky Wilson – vokaal (1996–)
*Andrew White – kitarr, taustalaul (1996–), klahvpillid (2000–2003)
*Simon Rix – bass, taustalaul (2000–)
*Nick Baines – klahvpillid, süntesaatorid, klaver, orel (2000–), kitarr (2000–2003)
*Vijay Mistry – trummid (2013–)

## Diskograafia
### Albumid
*"Employment" (2005)
*"Yours Truly, Angry Mob" (2007)
*"Off with Their Heads" (2008)
*"The Future Is Medieval" (2011)
*"Education, Education, Education & War" (2014)
*"Stay Together" (2016)
*"Duck" (2019)
*"Kaiser Chiefs' Easy Eighth Album" (2024)

### Kontsertalbumid
*"Enjoyment" (2005)
*"Live at Elland Road" (2008)
Välisministeeriumi kantsler

**Välisministeeriumi kantsler** on kantsler, kelle ülesanne on juhtida välisministeeriumi.

## Välisministeeriumi kantslerite loend
* Alar Olljum ...
* Indrek Tarand (1994–2002)
* Priit Kolbre (2002–2005)
* Matti Maasikas (2005–2008)
* Marten Kokk (2009–2010)
* Alar Streimann (2011–2015)
* Rainer Saks (2015–2020)
* Jonatan Vseviov (alates 2021)
The Poison

**The Poison** on ansambli Bullet for My Valentine debüütalbum.

Album debüteeris Billboard 200 edetabelis 128. kohal ja Heatseekersi edetabelis 2. kohal. 2018. aasta jaanuari seisuga on albumit müüdud üle maailma 1 600 000 eksemplari.

## Lood
# "Intro" – 2:22
# "Her Voice Resides" – 4:17
# "4 Words (To Choke Upon)" – 3:43
# "Tears Don't Fall" – 5:48
# "Suffocating Under Words of Sorrow (What Can I Do)" – 3:35
# "Hit the Floor" – 3:30
# "All These Things I Hate (Revolve Around Me)" – 3:45
# "Room 409" – 4:01
# "The Poison" – 3:39
# "10 Years Today"	 – 3:55
# "Cries in Vain" – 3:56
# "Spit You Out" – 4:08
# "The End" – 6:48
Employment

**Employment** on ansambli Kaiser Chiefs debüütalbum.

## Lood
# "Everyday I Love You Less and Less" – 3:37
# "I Predict a Riot" – 3:53
# "Modern Way" – 4:03
# "Na Na Na Na Naa" – 3:00
# "You Can Have It All" – 4:35
# "Oh My God" – 3:34
# "Born to Be a Dancer" – 3:30
# "Saturday Night" – 3:26
# "What Did I Ever Give You?" – 4:09
# "Time Honoured Tradition" – 2:45
# "Caroline, Yes" – 4:10
# "Team Mate" – 3:24
Plain White T's

**Plain White T's** on USA rokkansambel, mis alustas tegevust 1997. aastal.

Bänd on enim tuntud oma hittloo "Hey There Delilah" poolest, mis saavutas 2007. aastal plaatinaplaadi staatuse ja pälvis kaks Grammy nominatsiooni.

## Liikmed
*Tom Higgenson – vokaal, akustiline kitarr, klahvpillid (1997–), rütmikitarr (1997–2003, 2020–)
*Tim G. Lopez – kitarr, taustalaul (2003–)
*Mike Retondo – bass, taustalaul (2003–)
*De'Mar Randell Hamilton – trummid (2003–)

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*"Come On Over" (2000)
*"Stop" (2002)
*"All That We Needed" (2005)
*"Every Second Counts" (2006)
*"Big Bad World" (2008)
*"Wonders of the Younger" (2010)
*"American Nights" (2015)
*"Parallel Universe" (2018)
*"Plain White T's" (2023)
Du riechst so gut

**"Du riechst so gut"** on ansambli Rammstein singel, mis ilmus 1995. aasta augustis. See on Rammsteini esimene singel ja ühtlasi esimene singel nende debüütalbumilt "Herzeleid".

Singel ilmus uuesti 1998. aastal pealkirjaga "Du riechst so gut '98", mis oli loo teistsugune versioon uue muusikavideoga.

## Lood
#"Du riechst so gut (Single Version) – 4:50
#"Wollt ihr das Bett in Flammen sehen? (Album Version) – 5:19
#"Du riechst so gut (Scal Remix) – 4:45
Benzin

**"Benzin"** on ansambli Rammstein singel, mis ilmus 2005. aasta oktoobris. See on esimene singel albumilt "Rosenrot".

## Lood
#"Benzin – 3:47
#"Benzin (Combustion Remix) – 5:05
#"Benzin (Smallstars Remix) – 3:45
#"Benzin (Kerosinii Remix) – 3:48
Mein Herz brennt

**"Mein Herz brennt"** on ansambli Rammstein singel, mis ilmus 2012. aasta detsembris.

## Lood
**CD**
#"Mein Herz brennt" (Piano Version) – 4:31
#"Gib mir deine Augen" – 3:44
#"Mein Herz brennt" (Video Edit) – 4:18
#"Mein Herz brennt" (Boys Noize RMX) – 5:00
#"Mein Herz brennt" (Piano Instrumental) – 4:31
**Digitaalne allalaadimine**
#"Mein Herz brennt" (Piano Version) – 4:31
#"Gib mir deine Augen" – 3:44
#"Mein Herz brennt" (Video Edit) – 4:18
#"Mein Herz brennt" (Boys Noize RMX) – 5:00
#"Mein Herz brennt" (Piano Instrumental) – 4:31
#"Mein Herz brennt" (Turntablerocker RMX) – 5:23
Keine Lust

**"Keine Lust"** on ansambli Rammstein singel, mis ilmus 2005. aasta veebruaris. See on neljas singel albumilt "Reise, Reise".

## Lood
#"Keine Lust" – 3:44
#"Keine Lust (Remix No. 1)" – 4:37
#"Keine Lust (The Psychosonic Remix)" – 5:02
#"Keine Lust (Bozz Remix)" – 3:52
#"Keine Lust (Jazz Remix)" – 4:11
#"Keine Lust (Black Strobe Remix)" – 7:08
#"Keine Lust (Curve Remix)" – 3:40
#"Keine Lust (Ich zähl die Fliegen Remix)" – 3:30