open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Schwanewede vald

**Schwanewede** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Osterholzi kreisis.

Valla pindala on 132,2 km². 31. detsembril 2017 elas seal 20 142 inimest. Vald asub umbes 14 km Osterholz-Scharmbeckist läänes ja 22 km Bremenist loodes.

Schwanewede kuulus vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1823. aastal hertsogkond kaotati ja selle territoorium sai Stade regiooni osaks.

Schwanewede vallas on 12 küla: Beckedorf, Löhnhorst, Meyenburg, Aschwarden, Neuenkirchen, Brundorf, Eggestedt, Harriersand, Hinnebeck, Leuchtenburg ja Rade.

Farge koonduslaager paiknes Schwanewede-Neuenkirchenis.

## Viited

## Välislingid

* www.schwanewede.de
Bernardo Silva

**Bernardo Mota Veiga de Carvalho e Silva** (sündinud 10. augustil 1994 Lissabonis) on Portugali jalgpallur. Ta mängib poolkaitsjana Premier League'i klubis Manchester City ja Portugali jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodulinnas Lissaboni Benficas, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2002. aastal. Debüüdi klubi esindusmeeskonnas tegi ta 2013. aastal.

2014. aastal suundus ta üheks hooajaks laenule Prantsusmaa kõrgliiga klubisse Monaco. Esimesel hooajal lõi ta liigas kaks väravat. 2015. aasta jaanuaris sõlmis ta Monacoga püsiva lepingu. Hooajal 2016–17 tuli ta Monacoga Prantsusmaa meistriks. Lisaks valiti ta samal hooajal liiga sümboolsesse koosseisu.

2017. aasta mais liitus Silva Manchester Cityga, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Üleminekusummat ei avalikustatud, kuid see võis olla 50 miljonit eurot. Hooaegadel 2017–18 ja 2018–19 on ta tulnud klubiga Inglismaa meistriks. Hooajal 2018–19 valiti ta Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu ja lisaks Manchester City hooaja parimaks mängijaks.

Debüüdi Portugali jalgpallikoondises tegi ta 31. märtsil 2015 sõprusmängus Roheneemesaarte vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 1. septembril 2016 mängus Gibraltari vastu. 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri viimases alagrupimängus lõi ta värava Uus-Meremaa vastu. Samuti on ta kuulunud Portugali koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Benfica
*Primeira Liga: 2013–14
*Taça de Portugal: 2013–14
*Taça da Liga: 2013–14
;Monaco
*Ligue 1: 2016–17
;Manchester City
*Premier League: 2017–18, 2018–19
*FA Cup: 2018–19
*EFL Cup: 2017–18, 2018–19
*FA Community Shield: 2018

## Viited

## Välislingid
Nikolaus Blankenfeld

**Nikolaus Blankenfeld** (suri arvatavasti 1522 Roomas) oli Saksa päritolu vaimulik, Tallinna toomdekaan aastatel 1519–1522.

Nikolaus Blankenfeld sündis arvatavasti Berliinis, ta oli sealse mõjuka raeperekonna liige. Tema vanaisa Thomas oli bürgermeister, isa Paul aga suurkaupmees. Tema onu Johann Blankenfeld oli vaimulik ja diplomaat, kes oli nii Tallinna ja Tartu piiskop kui ka Riia peapiiskop. Sarnaselt onuga tegi Nikolaus karjääri vaimulikuna ning enne 1512. aastat oli ta asunud Rooma. Sel aastal saabus Rooma ka tema onu Johann, kes asus tegutsema Saksa ordu generaalprokuraatori (olulisima ja alalise esindaja) ning Brandenburgi kuurvürsti saadikuna paavsti juures. Arvatavasti just onu toel sai ka Nikolaus tööd ordu juures, aidates kuni 1522. aastani ajada selle majandus- ja rahandusasju.

Ka Tallinna toomdekaaniks (kapiitli juhiks, kuna seal puudus toompraost, kes tavaliselt oli kõrgeim aukandja kapiitlis) sai Nikolaus väga tõenäoliselt oma onu soosingul ning arvatavasti ta Liivimaale ise ei jõudnudki; vähemalt mitte ajal, kui ta oli toomdekaan. Võimalik, et dekaaniks saamine oli seotud asjaoluga, et 1518. aastal võis Roomas viibiv Nikolaus aidata ajada menetlusi, mis tõstsid Johann Blankenfeldi Tartu piiskopi ametikohale.

Nikolaus Blankenfeld suri arvatavasti 1522. aasta lõpus, sest 1523. aasta 18. veebruaril andis Johann Blankenfeld teada, et tema vennapoeg on Roomas surnud ning uueks toomdekaaniks sai Arnold Annebat.

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem, "Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert", aastaraamatus *[[Jahrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik]]*, 1900 [1. osa], lk 50; 1911/1912/1913 [4. osa], lk 23.
*Christiane Schuchard, Johann Blankenfeld (+ 1527) - eine Karriere zwischen Berlin, Rom und Livland. In: Berlin in Geschichte und Gegenwart. 2002, lk-d 27–56, siin, lk 28, 42–43.
Sõime täheparv

**Sõime täheparv** (tuntud ka kui **Preseepe**, **M44**, **NGC 2632** ja **Cr 189**) on hajusparv, mis asub Vähi tähtkujus.

See on Maale lähimaid hajusparvi ning sisaldab rohkem tähti kui teised Maa läheduses asuvad heledad täheparved. Palja silmaga vaadeldes paistab Sõime täheparv väikese udulaadse laiguna ning see oli tuntud juba vanaaja astronoomidele. Parve on kirjeldanud Ptolemaios ja see oli esimesi objekte, mida Galileo Galilei uuris teleskoobiga.

Sõime täheparv on umbes 600 miljonit aastat vana ja asub Maast umbes 520–610 valgusaasta kaugusel. Parve tuuma laius on umbes 23 valgusaastat.

Sõime täheparv on palja silmaga lihtsasti vaadeldav ning parim vaatlusperiood on veebruarist maini. 

## Viited
Külvikalender

**Külvikalender** oli talurahva põllutööde kalendri osa, mis määras külviajad.

Olulised tähised külvitööde läbiviimisel olid künnipäev (14. aprill), jüripäev (23. aprill), külvinädalad, volbripäev (1. mai), kevadine nigulapäev (9. mai), lauritsapäev (10. august), rukkimaarjapäev (15. august), pärtlipäev (24. august). Üldiselt juhinduti looduse arengust - "kui toomingas õitseb, tee lina", "kui kanarbik õitseb, on varane rukkikülv" jne.

Külviaega määrati ka kuukalendri järgi. Kuu faase arvestati rohkem kartuli ja herne külvil, vähem aga teraviljade (oder ja rukis) külvil. Külvi algust täpsustati, arvestades noorkuu vanust päevades või siis seotust nädalapäevadega ("noorkuu reedel" jms). Lisaks peeti oluliseks ilmastikunähtusi - pilvede kuju, tuule suunda jne. 

## Viited
Kiilu udukogu

**Kiilu udukogu** ehk **NGC 3372** on suur hele lõunataeva udukogu, mis asub Kiilu tähtkujus.

Udukogu asub Maast hinnanguliselt 6500 – 10 000 valgusaasta kaugusel ning seal asuvad mitmed hajusparved. Kiilu udukogu on üle 300 valgusaasta lai, mistõttu on see väga hästi vaadeldav ka palja silmaga.

Udukogu avastas 1752. aastal Prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.

## Viited
Külvinädalad

**Külvinädalad** olid talurahva elus kevadsuvine periood, mille järgi määrati sobiv külviaeg. Praegu seostatakse perioodi muistse agraarkalendriga.

## Eesti alad
19. sajandil aitasid Eestis teadmisi külviajast levitada ja säilitada väljaantavad kalendrid, milles avaldati ka külvinädalad. Külvinädalaid arvestati kas 10, algusega künnipäeval (14. aprill) või 9, algusega jüripäeval (23. aprill). Neid loeti jaanipäevani (24. juuni). Külvinädalaid arvestati tagurpidi, s.t et künnipäeval oli kümnes külvinädal ning jaanipäeval lõppes esimene külvinädal. Kagu-Eestis ja Lätis oli külvinädalaid 14 või 13, kusjuures neid loeti tagasi jaagupipäevast (25. juuli). Külvinädalate erinev arv tulenes eri piirkondade kliimatingimustest.

Külvinädalate üheks osaks olid rohu- või heinanädalad, mil ei olnud soovitatav külvata. Rohunädalad olid enamasti 9. ja 6. külvinädal. Kaera külvati näiteks 9.–7. nädalal, 7. nädalal võis külvata otra ja maha panna kartulit, lina külvati 5. nädalal jne. Üldiselt loeti parimaks külvinädalaks seitsmendat. Pärast neljandat nädalat üldjuhul enam ei külvatud, järelejäänud nädalatel veeti sõnnikut või hariti kesa.

## Euroopa
Kevadised külvinädalad olid tuntud ka Põhja-Euroopas ja mujalgi.

## Viited
Rampade Org

MTÜ **Rampade Org** oli Eesti muusikaagentuur, plaadifirma.

Agentuur kanti Äriregistrisse 2004 ja kustutati sealt 2017.

Agentuur on tootnud järgmised heliplaadid:
*2006 "Biitpiraadid"
*2007 "Biitpiraadid 2".
Lõikader

**Lõikader** oli künnitööriist, mida kasutati uudismaa või söödi rohukamara viiludeks lõikamiseks enne künni alustamist.

See ader oli levinud 18. ja 19. sajandil kogu Põhja-Euroopas ning ka Baltikumis. Eesti aladel kasutati lõikatra põhiliselt lõuna- ja idapiirkonnas, kus see ehitati ümber kohalikust adrast, paigaldades adra kündva osa asemele noataolise künniraua. 

## Vaata ka
*ader

## Viited
Kulpader

**Kulpader** (ka **vene ader**) oli künnitööriist, mille eripäraks oli tugevasti kõverdatud künnipuu ja sellele kinnitatud noataolised saharauad.

Kulpader oli Eestis 19. sajandil kasutusel Iisaku kihelkonna aladel ning Peipsi looderannikul paiknenud vene külades. 20. sajandi oli see kasutusel ka Jõhvi ja Lüganuse kandis. 

## Vaata ka
*ader

## Viited

## Välislingid
* Kulpader, ERM https://www.muis.ee/museaalview/657207
Tšakobo keel

**Tšakobo keel** on pano keelkonda kuuluv keel, mida traditsiooniliselt räägivad tänapäeva Boliivia põhjaosas El Beni departemangus elavad tšakobod.

2011. aastal hinnati keele kõnelejate arvuks 380.

## Fonoloogia
Tšakobo keeles on 4 vokaalfoneemi (a, i, o, ɯ) ja 16 konsonantfoneemi.

## Viited

## Välislingid

*https://wals.info/languoid/lect/wals_code_cbo
*https://phoible.org/languages/cao
*http://www.endangeredlanguages.com/lang/4156
*http://www.unesco.org/languages-atlas/en/atlasmap/language-id-1952.html
Folktroonika

**Folktroonika** (inglise keeles *folktronica*) on muusikažanr, mis ühendab pärimusmuusikat ja elektroonilist muusikat.

## Artiste
*Loend ei ole täielik*
; Eestis
* Etnosfäär
* Maarja Nuut
* OOPUS
* Pastacas
* Puuluup
* Sander Mölder
* Tintura
* Maris Pihlap
* Meisterjaan
* Olev Muska
* Avoid Dave
* Trad.Attack!
* RÜÜT
; Välismaal
* Bat for Lashes
* Beth Orton
* Björk
* David Gray
* Four Tet
* Juana Molina
* múm
* The Blue Nile
* The Books
* Tunng
* Wintergatan
* Go-A
* Onuka
* Balaklava Blues
* Heilung

## Viited

## Kirjandus
* Beaven, Zuleika; O'Dair, Marcus; Osborne, Richard (2018). *[https://books.google.ee/books?id=GnN_DwAAQBAJ Mute Records: Artists, Business, History]*. Bloomsubry Publishing. ISBN 9781501340611
* Scott, Derek B. (2016). *[https://books.google.ee/books?id=FP7OCwAAQBAJ 	The Ashgate Research Companion to Popular Musicology]*. Routledge. ISBN 9781317041979
Konfigureeritav kultuur

**Konfigureeritav kultuur** (ingl k. *configurable culture*) on mõiste, millega tähistatakse tehnoloogia ja digitaalmaailma plahvatusliku arenguga tekkinud olukorda, kus iga inimene saab teise autori teost kasutada ja muuta ning luua uue ja iseseisva teose.  

## Ajalugu
Konfigureeritava kultuuri mõiste võttis kasutusele Aram Sinnreich. Sinnreich kasutas seda mõistet, et välja vahetada varem peamiselt Lawrence Lessigi kasutatud remixi kultuuri (ingl k. *remix culture*) mõiste.
Sinnreich on uurinud konfigureeritavat kultuuri peamiselt muusikamaailma perspektiivist ja tema fookuses on nn mashup kultuur, kus mitme erineva teose kokkusobitamisel tekib uus ja eraldiseisev taies. Uue teose loomine toimub läbi miksimise, efektide kasutamise, pluginate rakendamise jne. Ta uurib, kuidas DJ-de populaarsus, heli ja video remikside levik ning selleks kasutatava tehnoloogia kättesaadavus on muutnud kaasaegse inimese arusaama autorsusest, tarvitamisest ja loomisest ning milline on selle mõju ühiskonnale ja kultuurile.

## Kirjandus

* Sinnreich, A. 2010. Mashed up: Music, technology, and the rise of configurable culture. Amherst: University of Massachusetts Press.
AR-GOD

**AR-GOD** on Eestis tegutsev udmurdi rahvalaulu esitav ansambel.

Koosseis:
*Maria Korepanova - laul, parmupill, trumm
*Nikolai Anisimov - laul, vihmapill
*Toivo Sõmer – kandled, mandoola, etnilised trummid.

## Viited
Jumšan Gur

**Jumšan Gur** on Tartus tegutsev udmurdi rahvalaulu ja -tantsu esitav ansambel.

Ansamblisse kuuluvad peamiselt üliõpilased. Tuntud liikmeid: Nikolai Anissimov.

## Vaata ka
*AR-GOD

## Viited
Franz Blankenfeld

**Franz Blankenfeld** oli Riia peapiiskopkonna vasall 16. sajandil, peapiiskop Johann Blankenfeldi vend.

Franz oli Berliini bürgermeistri Thomas Blankenfeldi ja Margarethe von Buchi poeg, üks nende 22 või 23 lapsest. Franz järgnes koos vend Peteriga oma vennale Johannile Liivimaale, kes oli esialgu saanud Tallinna ja seejärel Tartu piiskopiks ning viimaks ka Riia peapiiskopiks. 1523. aastal on Franzi mainitud Riia peapiiskopkonna vasallide hulgas. Tõenäoliselt tõusis kodanikuseisusest Franz Riia aadlike hulka tänu oma vennale Johannile, kellest oli selleks ajaks saanud peapiiskopi koadjuutor. 

Franz Blankenfeld abiellus Liivimaal Kone von Tiesenhauseniga, kes oli Georg von Tiesenhauseni, hilisema Tallinna ja Saare-Lääne piiskopi õde. Franzi ja tema abikaasat on korduvalt mainitud 1530. ja 1540. aastate allikates ning nende rajatud Blankenfeldide aadlisuguvõsa püsis Liivimaal kuni 17. sajandini.

## Viited
Tõnu Arrak

**Tõnu Arrak** (sündinud 1964) on eesti metallikunstnik (noasepp).

## Haridus
Tõnu Arrak lõpetas 1990. aastal Eesti Kunstiakadeemia magistrikraadiga metallikunstnikuna.

## Töökäik
Ta on olnud peamiselt vabakutseline kunstnik. Kunstnikutee alguses valmistas ta ehteid, siis keskendus sepistele, sealt jõudis nugade tegemise juurde. Nüüd on ta peamiselt noameister, aga tegeleb ka muu käsitöö ja metallitööga.

## Auhinnad
* Best of The Show BKS noa-*show* Belgias Gembloux's (2005)
* Rahvusvahelise kategooria hõbemedal. Soome noaseppade meistrivõistlused (2006)
* Best of The Show BKS noa-*show* (2007) 
* Art Knife of The Year Messer Macher Messe. Solingen, Saksamaa (2010)
* "Parim sepistatud fikseeritud teraga nuga" S.I.C.A.C. Pariis (2010)

## Välislingid

* Tuuts/Tõnu Arraku taust
* Tuuts Auhinnad
ANI

**ANI** või **Ani** võib tähendada järgmist:
*Ani (linn), Armeenia ajalooline linn
*Ani (perekonnanimi)

*Āņi, küla Lätis Ādaži piirkonnas
Kaerahelbepiim

**Kaerahelbepiim** ehk **kaerapiim** on kaerahelvestest veega leotamise teel saadav taimse piima liik.

Joogi valmistamise tehnoloogia töötas 1990. aastate alguses välja Rootsi teadlane Rickard Öste. Kaerahelbepiimal on kreemjas tekstuur ja kaerahelbe maitse, seda toodetakse erinevate maitsetega, suhkruga või ilma. 

Kaerapiima tarbijad on laktoositalumatusega inimesed, veganid ja teised. Võrreldes lehmapiimaga, on kaerapiim väga keskkonnasõbralik, nõudes tootmisel vähem puhast vett ja maad.

Erinevalt teistest taimsetest piimadest, mis arendati 13. sajandil, töötati kaerahelbepiim välja alles 1990. aastal ja kogus populaarsust peale 2010. aastat. Aastatel 2017–2019 kümnekordistus kaerahelbepiima tarbimine maailmas. 2020. aastaks muutus kaerahelbepiim maailmas teiseks kõige populaarsemaks taimseks piimaks, jäädes alla kõigest mandlipiimale, kuid jõudes ette sojapiimast.

Kaerapiimast toodetakse ka kohvikoort, jogurtit, jäätist jms.

Kaerapiima suurim tootja on ettevõte Oatly.

## Ajalugu
Sojapiim on kõikide taimsete piimade eelkäija. 20. sajandi alguses saabus sojapiim Aasia riikidest ja seda hakati müüma Euroopa ja Ameerika toidupoodides piimaasendajana neile, kes ei talu laktoosi. Sojapiima populaarsus tegi poelettidel ruumi ka teistele taimsetele piimadele ja nii arendati välja ka kaerapiim.

Esimene teade kaerapiima tootmisest tuli Rootsist Rickard Östelt, kes töötas teadlasena Lundi Ülikoolis ning uuris seal laktoositalumatust ja keskkonnasäästlikku toidutootmist.

## Tootmine
Kaerahelbepiima tootmine sarnaneb teiste taimsete piimade tootmisega. Töötlemata kaeratera on kõva koore tõttu seedimatu, seepärast töödeldakse kaeraterad helvesteks. Töötlemine on vajalik ka selleks, et muuta kuiv helbesegu vedelaks.

Tootmist alustatakse sellest, et töödeldud helbed segatakse sooja veega. Seejärel segu purustatakse ja moodustub ühtlane mass. Sellele lisatakse ensüüme, mis muudavad massi paksuks kaeraseguks.

Kaerasegul lastakse seista, et kõik vajalikud toitained helvestest kätte saada. Seejärel segu filtreeritakse, et paks kaerahelbesegu vedelikust eemaldada. Lõpuks lisatakse vedelikule vitamiinid, mineraalained, maitsestajad, soolad, õlid, et taimset piima saaks tarbida loomse piima asemel, samas saades kätte kõik vajalikud toitained.

;Vajalik veehulk, et toota 1 klaas (200g) piimajooki.

* Lehmapiim – 131 liitrit
* Mandlipiim – 74 liitrit
* Riisipiim – 56 liitrit
* Kaerapiim – 9 liitrit
* Sojapiim – 2 liitrit

## Viited
Etnosfäär

**Etnosfäär** on Eesti folktroonikatrio, mis koosneb Kathi Kochist (vokaal, klahvpillid, torupill, vile), Kaarel Kuusest (klahvpillid, *live*-elektroonika, vokaal) ja Karl-Markus Kohvist (trummid, perkussioon, vokaal).

Ansambel alustas tegevust 2016. aasta alguses duona (liikmeteks Kuusk ja Koch) ning esimest korda astuti üles 2016. aastal Põlvamaal Mooste mõisas toimunud XVII Eesti rahvamuusikatöötluste festivalil "Moisekatsi Elohelü 2016", kus võideti peapreemia. Etnosfäär on hiljem esinenud muuhulgas Viljandi pärimusmuusika festivalil, Seto Folgil ja Uue Maailma Tänavafestivalil.

Trio debüütalbum "A mis tuu om?" ilmus 2018. aastal.

## Diskograafia
### Albumid
* "A mis tuu om?" (2018)
### Singlid
* "Kiigesepad" (2018)

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Etnosfäär portaalis Allstarz.ee
* Etnosfäär Facebookis
* Etnosfäär Soundcloudis
* Etnosfäär Instagramis
Kersten Kievel

**Kersten Kievel** (ka *Kivell, Kyvel, Kyvell*) oli Liivimaa aadlimees 16. sajandil.

Kersten Kievelit mainitakse esimest korda allikates 1517. aasta 18. veebruaril, kui ta ostis Hans Rademannilt Suur- ja Väike-Aakaru küla (*Grote und Kleene Ayakaer*, ka *Oldckaer* või *Adekaer*), mis asusid vastavalt Kambja ja Nõo kihelkonnas. Ühtekokku oli neil küladel 15 adramaad, millest 9 paiknes Suur- ja 6 Väike-Aakarus; kahes külas oli kokku 8 talumajapidamist. Lisaks sai Kersten ka õiguse nõuda ühte Hinrich Langenile kuuluvat talumajapidamist, ehkki müüja ei soovinud selle eest vastutada. Müügitehingu hind oli 1300 vana Riia marka ning tehingu kinnitas Tartu piiskop Christian Bomhower.

Aastatel 1542–1545 on Kersten Kievelit mitmel korral nimetatud Tartu mees- ehk vasallikohtu kaasistujana.

## Viited
Sorokini armastusemudel

**Sorokini armastusemudel** (ka *armastuse kontseptuaalne mudel*) on komi-vene-ameerika sotsioloogi Pitirim Sorokini armastuse kontseptsioon koos allikate, vormide ja armastuseenergiaga, mida tänapäeval vaadeldakse armastuse kontseptuaalse mudelina.

Pitirim Sorokin oli Harvardi Ülikooli sotsioloogia osakonna asutaja.

Sorokini armastuse kirjeldused võib liigitada kas religioosseteks või ka sotsiaalfilosoofilisteks. Oma teoses "The Ways and Power of Love: Types, Factors, and Techniques of Moral Transformation" (1954) uurib ta seitset armastuse vormi/domeeni (religioosne, eetiline, ontoloogiline, füüsiline, bioloogiline, psühholoogiline ja sotsiaalne) ning viit armastuse dimensiooni. 

Kujundlikult võrdleb Sorokin armastuse vorme jäämäega, millel merepäälne ja nähtav üksnes väike osa (psühholoogiline armastus ja sotsiaalne armastus) ning seegi suuresti tundmata. Veel vähem on tema arvates võimalik paljudel inimestel mõista jäämäe veealust, nähtamatut osa, st armastuse transempiirilist osa, selle religioosseid ja ontoloogilisi vorme. 
 
Sorokini meelest on Jeesuse, Mahatma Gandhi jmt armastus inimkonna poole vastamata, kuid armastuseenergia allikas (*inflow*) on Jumal. 

Inimestevaheliseks armastuseks peab ta tähenduslikke interaktsioone või ka suhteid kahe või enama inimese vahel. Sorokin on uurinud ka armastuse 'ülekande' võimalikkust, nt abielulahutuseaegne ja -järgne armastusekogemus võivad küll erineda, samas võivad osapooled püüda selle poole, et muutunud armastus jääks. Ta möönab ka, et esineb üleminekuid, kus sellest kogemusest sünnib viha. 

Sorokini armastuse kontseptuaalset mudelit on vähe uuritud. Mõned kriitikud väidavad, et tema seitsmendat armastuse vormi pole võimalik mõõta. 

Sorokin ise kirjeldas igasuguseid katseid armastust empiiriliselt mõõta (vt ka armastuse skaalad) terminitega *[[quantophrenia]]* ja "illusioon". 

Vaatamata sellele on Levin (jt) tema teoste  põhjal koostanud armastuse skaala SMILE.

Lühidalt kirjutavad autorid oma armastuse skaala tutvustuses, et kogu inimkonna ajaloo jooksul on suured poeedid, filosoofid, müstikud ja pühakud, kultuurilisest ja religioossest taustast hoolimata, pidanud antud ja vastu võetud armastust olemuslikuks heale elule. 

## Viited

## Kirjandus
*Jeff Levin, Berton H. Kaplan, The sorokin multidimensional inventory of love experience (SMILE): development, validation, and religious determinants, *[[Review of Religious Research]]*, nr 51, nr 4 , lk 380–401, 2010. 
*Pitirim Sorokin, *The Ways and Power of Love: Types, Factors, and Techniques of Moral Transformation.*, Philadelphia: Templeton Foundation Press (1954). 2002. ISBN 978-1-890151-86-7
Borenius (Eesti ettevõte)

**Borenius **(varasema nimega *Luiga Mody Hääl Borenius*) on Eesti advokaadibüroo; ühtlasi üks Eesti suuremaid advokaadibüroosid. 

Büroo kuulub gruppi Borenius Attorneys Ltd. Büroo peakontor asub Tallinnas Kawe Plaza hoones.

## Viited
MID (ansambel)

**MID** on Eesti ansambel.

Ansambel osales lauluvõistlusel Eesti Laul 2011, kus lauluga "Smile" sai finaalis 7. koha.

## Koosseis
*Markus Robam
Maarius Urvet & The Boston Lipstick Institute

**Maarius Urvet & The Boston Lipstick Institute** on Eesti ansambel.

Ansambli asutas 2014 Maarius Urvet.

## Koosseis
*Maarius Urvet
*Ken Einberg
*Meelis Paas
*Eimel Kaljulaid.

## Viited
Mare Väljataga kvintett

**Mare Väljataga kvintett** on Eesti ansambel (kvintett).

Ansambel asutati 1999. Ansambli esimene esinemine oli 2000 Jazzkaarel.

## Koosseis
*Mare Väljataga
*Kaire Vilgats
*Dagmar Oja
*Jelena Juzvik
*Jakko Maltis.

## Viited

## Välislingid
*https://www.jazzkaar.ee/uudised/marju-kuut-roomustas-mare-vaeljataga-kvinteti-kontserdi-uele/
Borenius

**Borenius Attorneys Ltd** on Soome advokaadibüroo, mis on keskendunud äriõigusele (inglise *corporate law*).

Ettevõte asutati 1911. 

Ettevõttel on advokaadibürood ka Baltimaades. Eestis tegutseb advokaadibüroo Borenius.

## Välislingid
*Koduleht
Pjotr Svjatopolk-Mirski

vürst **Pjotr Svjatopolk-Mirski** (vene keeles *Пётр Дмитриевич Святополк-Мирский*; 18. august/30. august 1857 Vladikavkaz – 16. mai/29. mai 1914 Peterburi) oli Venemaa Keisririigi poliitik ja sõjaväelane. Ta oli aastatel 1904–1905 Venemaa siseminister.

Ta sündis aastal 1857 Vladikavkazis. Ta on õppinud Paažikorpuses. Ta alustas teenistust Tema Majesteedi Ihukaardiväe Husaaripolgus.
Sihtfinantseerimine

**Sihtfinantseerimine** on projektipõhine finantseerimine, mida iseloomustab kindel eesmärk koos näitajatega, mille alusel eesmärgi täitmist mõõdetakse, ajakava ja rahaline eelarve. 

Toetuse andja või vahendaja nõuab projekti kohta detailset aruandlust koos kulutuste kohta andmete esitamisega ning raha ülejääk nõutakse projekti lõppedes saajalt tagasi. Tegevustoetuse korral võib toetuse saaja seda kasutada suuremal määral oma äranägemisel mitmesugusteks põhikirjalisteks tegevusteks, sh kas tegevuskulude või investeeringute soetamiseks. Toetusega võib kaasneda aruandlus tehtud kulutuste kohta, kuid see võib ka puududa. Eelarveaasta lõpuks järelejäänud raha võib nõuda tagasi, kuid sageli jäetakse see saajale järgmise perioodi kulutuste katteks. 

Sihtfinantseerimine ehk valitsusepoolne rahaline abi (toetus) jaguneb üldiselt kolmeks liigiks: põhivara sihtfinantseerimine, tegevuskulude sihtfinantseerimine ja põllumajandusliku tootmise sihtfinantseerimine . 

**Põhivara sihtfinantseerimine** on sihtfinantseerimine, mille põhitingimuseks on, et seda saav ettevõte peab kas ostma, ehitama või muul viisil soetama teatud põhivara. Varade sihtfinantseerimine võib sisaldada täiendavaid tingimusi nagu näiteks põhivara soetamise ajagraafik, soetatava põhivara liik, tema asukoht ning hoidmise periood.

**Tegevuskulude sihtfinantseerimine** on sihtfinantseerimine, mis ei ole varade sihtfinantseerimine, välja arvatud põllumajandusliku tootmise sihtfinantseerimine.

**Põllumajandusliku tootmise sihtfinantseerimine** on sihtfinantseerimine, mis on suunatud bioloogiliste varade (nt loomad, linnud, vili jne) tootmisega seotud kulude kompenseerimiseks.

**Tingimuslikult tagastamatu laen** on laen, mille puhul laenu andja loobub kindlaks määratud tingimustel laenu tagasinõudmisest.

**Õiglane väärtus** on summa, mille eest on võimalik vahetada vara teadlike, huvitatud ja sõltumatute osapoolte vahelistes tehingutes.

**Mitterahaline sihtfinantseerimine** toimub varade üleandmise vormis. Mitterahalise sihtfinantseerimise saaja lähtub saadud vara ja sihtfinantseerimise kajastamisel ühest alljärgnevast meetodist (IAS 20.23):
 
**brutomeetod** – saadud vara võetakse bilansis arvele tema õiglases väärtuses ning samas summas kajastatakse bilansis kohustusena tulevaste perioodide tulu sihtfinantseerimisest. Saadud vara amortiseeritakse kulusse ja sihtfinantseerimise kohustus tulusse saadud vara järelejäänud kasuliku eluea jooksul; 

**netomeetod** – saadud vara soetusmaksumuseks loetakse null ning seda kajastatakse bilansiväliselt. 
## Viited
Martin Hellman

**Martin Edward Hellman** (sündinud 2. oktoobril 1945 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide krüptograaf, üks avaliku võtme krüptograafiale aluse panijatest.

## Tunnustus
* 2019 Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk

## Vaata ka
* Diffie-Hellmani võtmevahetus

## Viited
Halliki Põlda

**Halliki Põlda** (sündinud 3. augustil 1970 Tallinnas) on eesti pedagoogikateadlane ja andragoog.

Halliki Põlda on lõpetanud 1988. aastal Tallinna 1. Keskkooli ning 1993. aastal Tallinna Tehnikaülikooli arvutite ja arvutivõrkude eriala diplomiõppe. 2012. aastal sai ta Tallinna Ülikooli kommunikatsiooni erialal magistrikraadi (magistritöö "Imelapse diskursuse konstrueerimine Eesti meedias Õhtulehe, Postimehe ja Eesti Päevalehe näitel"). 2019. aastal kaitses ta Tallinna Ülikoolis väitekirja "Andekusfenomeni konstrueerimine avalikus kommunikatsioonis" ja sai filosoofiadoktori kraadi. Väitekiri on Eestis esimene omataoline, mis käsitleb fenomeni laia spektrit: andekuse ajaloolist konstrueerimist ja nüüdisaegseid arusaamu andekusest ning annete arendamise võimalusest Eesti hariduses.

Põlda teadustöö põhisuunad on haridus- ja kommunikatsiooniuuringud, sealhulgas mõistete ja fenomenide analüüsi ja interpreteerimise võimalused avalikus kommunikatsioonis ning kvalitatiivse analüüsi metoodika.

Ta töötab Tallinna Ülikooli haridusteaduste instituudis elukestva õppe dotsendina ja on täiskasvanute koolitaja.

## Isiklikku
Halliki Põlda on abielus ja tal on kaks poega. Vanem poeg Johannes Põlda on viiuldaja ning noorem poeg Heldur Harry Põlda on ooperilaulja ja dirigent.

## Viited

## Välislingid
*
Meie kodu on Eestimaa

**Meie kodu on Eestimaa** (ka **Meie Kodu On Eestimaa** või **Meie kodu on Eestimaa!**) oli Eesti valimisliit.

Liit osales 1995. aasta Riigikogu valimistel, kus sai 31 763 häält (5,87%) ja see tagas Riigikogus 6 kohta.
Viviann Napi galerii

**Viviann Napi galerii** oli kunstigalerii Tallinnas. Galerii omanik on väliseestlane Viviann Napp. Galerii juhataja oli Maimu Nõmmik.

## Viited

## Välislingid
*https://www.eesti.ca/kanada-eestlased-viviann-nappi-kunstigaleriis/article11745
Cirgaļi

**Cirgaļi** (ka **Cirgaļu mežniecība**, nõukogude ajal **Priedaine**) on küla (*mazciems*) Lätis Valka piirkonnas Zvārtava vallas. Küla asub valla keskusest Stepist 8,8, piirkonna keskusest Valkast 28,2 ja Riiast 162,7 kilomeetri kaugusel. Seal asub Cirgaļi bussipeatus.

## Viited
Šerpa keel

**Šerpa keel** on keel, mida ajalooliselt kõnelevad Nepali, Sikkimi ja Tiibeti aladel elavad šerpad. Šerpa keelt kõneleb emakeelena umbes 170 000 inimest, neist 145 000 Nepalis.

Šerpa keele kirjutamiseks kasutatakse tiibeti kirja või devanaagarit.

Šerpa keel on toonikeel.

Šerpa keeles on 6 vokaalfoneemi ja 31 konsonantfoneemi. Sõnajärg on SOV, kasutatakse tagasõnu ja nimisõna eelneb omadussõnast täiendile.

## Kirjandus

## Viited
Ilves-Extra

**Ilves-Extra** oli spordirõivaste tootmisele ja müügile spetsialiseerunud Eesti aktsiaselts.

Ettevõtte asutas 1987 Arvo Kivikas.

2002. aastal töötas Ilves-Extras enam kui 450 inimest. 2009. aastal koondas Ilves-Extra korraga 86 inimest. 2016 lõpetas Ilves-Extra tegevuse pankrot.

Ettevõtte kasutatud kaubamärki ISC kasutab tänapäeval edasi ettevõte ISC International.

## Viited
Vaatmik

**Vaatmik** (ingl *poster*) on (teadus)ettekanne, mis esitatakse stendile vm alusele välja panduna.

## Terminid
Tuletise *vaatmik* lõi keeleteadlane Peep Nemvalts 2001. aastal tegusõnast *vaatama* (nagu *lugema* : *lugemik*, *astuma* : *astmik* jms).

*Vaatmik* loodi ingliskeelse ''postri'' asemel. *Poster* võib tähendada nii (reklaam)plakatit kui ka stendiettekannet.

Lisaks *postrile* ja *stendiettekandele* kasutatakse *vaatmiku* sünonüümina ka *posterettekannet*.

## Viited

## Välislingid
* Peep Nemvalts: "Keelekell: VAATMIK, mitte poster!", Sirp, 20. jaanuar 2006.
ISC

**ISC** võib tähendada järgmist:
*ISC (kaubamärk), Eesti kaubamärk, mida tänapäeval kasutab ettevõte ISC International
*...
Aasta ettevõte

**Aasta ettevõte** on Eesti ettevõtluskonkursi Ettevõtluse Auhind üks kategooriaid.

Parima ettevõtte auhinda hakati välja andma 1996. aastal, kui kuulutati välja "Välisinvestor 1995". Aastatega konkurss laienes. Alates 2000. aastast korraldab ettevõtete valimist ja tunnustamist Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus. Alates 2003. aastast nimetatakse konkurssi selle aasta järgi, mil auhind välja kuulutatakse ja mitte enam selle järgi, mille majandustulemusi hinnatakse.

## Laureaadid
*1997 AS Norma
*1998 Kreenholmi Valduse AS
*1999 AS Viisnurk
*2000 AS Viisnurk
*2001 Silmet AS
*2003 BLRT Grupp
*2004 Viljandi Metall AS
*2005 Regio AS
*2006 Vertex Estonia AS
*2007 Tallink Grupp AS
*2008 ABB AS
*2009 VKG Oil AS
*2010 Ericsson Eesti AS
*2011 Fortumo OÜ
*2012 PKC Eesti AS
*2013 Kühne+Nagel AS
*2014 TOP Marine OÜ
*2015 AS Kodumaja
*2016 Hekotek AS
*2017 Magnetic MRO AS
*2018 AS Cleveron
*2019 Estonian Cell AS
*2020 Nortal AS
*2021 Chemi-Pharm AS
*2022 AS Baltic Workboats
*2023 Icosagen Cell Factory OÜ
*2024 AS Harju Elekter
*2025 AS Tech Group

## Vaata ka
*Aasta ettevõtja

## Viited

## Välislingid
*https://www.eas.ee/ettevotluseauhind/
Põhiorganid

**Põhiorganiteks** nimetatakse taimemorfoloogias vart, lehte ja juurt. Põhiorganeid ei saa üksteisest tuletada, "need ei ole homologiseeritavad ja need täidavad erinevaid baasfunktsioone". Nendest saab kõik teised organid tuletada. Nende koht taime ehituses "on tüvendtaimedel alati ühesugune:  lehed on alati varre küljes, mitte kunagi juure küljes"

Põhiorgani mõiste pärineb Alexander Braunilt: "Nõnda paistavad vars, leht ja juur meile vegetabiilse organismi oluliselt erinevate osadena, taimeelu põhiorganitena, mis põhinevad selle moodustumissuundade erinevusel. Nende kindel ja selge eristamine on morfoloogia põhialus. (...) Nagu ülalpool märgitud, kuuluvad lehed ja vars juurest eristuva tervikuna kokku (...).. Braun lähtub juure ja võsu duaalsusest ning eristab siis võsus vart ja lehte. 

Juur sarnaneb sekundaarse kasvu poolest varrega. Nii nagu varre küljes on leht, on juure küljes juurekarvad ja juurekübar. 

Julius Sachs eristab lisaks vegetatiivsetele põhiorganitele reproduktiivseid põhiorganeid. Ta jõuab kolme organikategooriani: "1) Vegetatiivorganid: juur ja võsu. Reproduktiivorganite seas:
2) Eoslad eostega.
3) gametangiumid: emased arhegoonid ja isased anteriidid.“

## Viited
Brăila

**Brăila** on linn Rumeenias, Brăila maakonna keskus. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas.

Brăila asub Doonau vasakul kaldal ja on oluline sadamalinn.

Brăila sai linnaõigused 1400. aasta paiku.

## Galerii

Braila (5769347032).jpg
Centrul istoric al municipiului Brăila (1).jpg
Braila - faleza (1).jpg
Braila - panoramio.jpg


## Viited
Lehrbuch der Botanik

**"Lehrbuch der Botanik"** ('Botaanikaõpik'), kuni 35. trükini **"Lehrbuch der Botanik für Hochschulen"** ('Botaanikaõpik kõrgkoolidele'), saksa kõnekeeles **Der Strasburger**, on botaanika standardteos, millele pani aluse Bonni botaanikaprofessor Eduard Strasburger.

Peagi pärast esmatrüki ilmumist 1894 sai raamatust saksa keeleruumis "botaanikute piibel", ja see maine on tal tänapäevani. Raamat on tõlgitud mitmesse keelde.

Strasburger kirjutas esmatrüki koos oma Bonni kolleegide Fritz Nolli, Heinrich Schencki ja Andreas Franz Wilhelm Schimperiga. See traditsioon, et tekste kirjutab neli (aja jooksul vahelduvat) õppejõudu, kes tegelevad botaanika eri harudega tsütoloogiast taimegeograafiani, on kestnud üle saja aasta. Seetõttu on seda raamatut nimetatud ka nelja mehe raamatuks (*Vier-Männer-Buch*).  

Aastal 1958 anti välja 27. trükk, mis sisaldab 697 lehekülge ja 952 (peamiselt mustvalget) illustratsiooni. Uue redaktsiooni koostasid õppejõud Dietrich von Denffer (Gießen), Franz Firbas (Göttingen), Richard Harder (Göttingen) ja Walter Schumacher (Bonn).

35. trükis (2002) jaotati varem Friedrich Ehrendorferi vastutada olnud valdkond kahe uue autori vahel: Joachim W. Kadereit võttis enda peale evolutsiooni ja seemnetaimede süstemaatika ning Christian Körner ökoloogia. Füsioloogia osa kirjutas Elmar Weiler.

36. trükis (2008) oli Peter Sitte vanuse tõttu kõrvale astunud; ehituse osa võttis üle Gunther Neuhaus. Füsioloogia osa võttis üle Uwe Sonnewald. Uueks pealkirjaks sai "Lehrbuch der Botanik". 

37. trükis vahetas Neuhausi välja Benedikt Kost. Uueks pealkirjaks sai "Strasburger – Lehrbuch der Pflanzenwissenschaften".

## Trükid
* Eduard Strasburger. *Lehrbuch der Botanik für Hochschulen*, Fischer; Jena 1894.
** 4. trükk, Fischer: Jena 1900. Digiteeritud väljaanne
** 5. trükk. Fischer: Jena 1902. Digiteeritud väljaanne
** 8. trükk. Fischer: Jena 1906. Digiteeritud väljaanne
* Peter Sitte, Elmar Weiler, Joachim W. Kadereit, Andreas Bresinsky, Christian Körner. *Lehrbuch der Botanik für Hochschulen*, Begründet von E. Strasburger, Spektrum Akademischer Verlag: Heidelberg 2002 (35. trükk), ISBN 3-8274-1010-X.
* Andreas Bresinsky, Christian Körner, Joachim W. Kadereit, Gunther Neuhaus, Uwe Sonnewald. *Strasburger – Lehrbuch der Botanik.* Begründet von E. Strasburger. Spektrum Akademischer Verlag, Heidelberg 2008 (36. trükk). ISBN 978-3827414557.
* Joachim W. Kadereit, Christian Körner, Benedikt Kost, Uwe Sonnewald. *Strasburger – Lehrbuch der Pflanzenwissenschaften*, Springer Spektrum, 37. täielikult ümbertöötatud ja ajakohastatud trükk, Berlin & Heidelberg 2014. ISBN 978-3-642-54434-7 (trükis); ISBN 978-3-642-54435-4 (e-raamat).

## Kirjandus
* Hildegard Finke. *100 Jahre Strasburgers Lehrbuch der Botanik für Hochschulen 1894-1994*, Spektrum Akademischer Verlag, Heidelberg 1994. ISBN 3-8274-0850-4.
Sărmașu

**Sărmașu** (ungari keeles *Nagysármás*) on linn Rumeenias Mureși maakonnas. Linn asub ajaloolises Transilvaania piirkonnas.

Linna haldusalasse kuulub seitse küla: Balda (*Báld*), Larga (*Lárga*), Moruț (*Marocháza*), Sărmășel (*Kissármás*), Sărmășel-Gară (*Bánffytanya*), Titiana (*Titiána*) ja Vișinelu (*Csehtelke*).

Asulat on esmamainitud 1329. aastal. Linnaõigused sai Sărmașu 2003. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sărmașu elanikest rumeenlasi 65,52%, ungarlasi 21,66%, mustlasi 10,01% ja teistest rahvustest inimesi 0,04%. Rahvus oli teadmata 2,75%-l inimestest.

## Galerii

Nagysarmasi reformatus templom.jpg
RO MS Sarmasu 1.jpg


## Viited
Budești

**Budești** on linn Rumeenias Călărași maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas. Budești paikneb Bukarestist umbes 30 km kagus.

Linna haldusalasse kuulub kolm küla: Aprozi, Buciumeni ja Gruiu.

Asulat on ürikutes esmamainitud 1526. aastal, linnaõigused sai 1989. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Budești elanikest rumeenlasi 55,81%, mustlasi 34,11% ja teistest rahvustest inimesi 0,09%. Rahvus oli teadmata 9,98%-l inimestel.

## Viited
Tsentraalse valu sündroom

**Tsentraalse valu sündroom** (ka **keskse valu sündroom**; inglise keeles *central pain syndrome*, ICD9 kood 338.0, ICD10 kood G89.0) on neuroloogiline seisund, mis seostub kesknärvisüsteemi niisuguse kahjustuse või talitlushäirega, mis põhjustab valusüsteemi ülitundlikkuse. Valu tugevus ja kahjustatud piirkondade ulatus sõltub kahjustuse põhjusest.

## Sümptomid
Valu võib piirduda konkreetse kehaosaga või levida üle kogu keha. See on tavaliselt püsiv, mõõdukas kuni tugev valu. Sageli süvendavad valu puudutused, liikumine, emotsioonid, õhurõhu ja temperatuuri muutused (tavaliselt külm), ning veel paljud sarnased "ajendid". Kõige levinum tunne on põletav valu, kuid esinevad ka torkiv valu, survetunne, ülitugevad valuhood, püsiv terav valu jms. Valusündroomist mõjutatud kehapiirkondade tundlikkus võib väheneda. Enamasti, ehkki mitte alati, mõjutab tsentraalse valu sündroom eelkõige kehatüvest kaugemal asuvaid kehaosi, näiteks käe- ja jalalabasid, kust see võib levida ülejäänud kehasse. Tugevamatel juhtudel võib sündroom põhjustada selliseid tugevaid reaktsioone nagu lakkamatu iiveldus ja oksendamine. Valu võib põhjustada ka hüperventilatsiooni ning tõsta vererõhku.

## Põhjused
Kesknärvisüsteem võib saada kahjustusi seoses jäsemete amputatsiooni, traumade, seljaajukahjustuste, kasvajate ja insuldiga, immuunsüsteemi häiretega või selliste haigustega nagu polüskleroos (*sclerosis multiplex*), Parkinsoni tõbi, Graves'i haigus või Addisoni haigus, reumatoidartriit ja epilepsia. Sündroom võib välja kujuneda mitme kuu või isegi aasta vältel pärast kesknärvisüsteemi  kahjustumist.

## Diagnostika
Tsentraalse valu sündroomi diagnoos põhineb iseloomulike sümptomite kindlakstegemisel, patsiendi üksikasjalikul anamneesil, põhjalikul kliinilisel hindamisel ja mitmesugustel spetsiaalsetel testidel. Tsentraalse valu sündroomi kahtlustatakse isikutel, kes kaebavad valu või muude ebanormaalsete tajude üle pärast kesknärvisüsteemi vigastusi. Enne tsentraalse valu sündroomi diagnoosimist võib osutuda vajalikuks teiste võimalike valu põhjustavate seisundite välistamine.

## Ravi
Valuvaigistitega saab keskvalu sündroomi korral sageli valu leevendada, kuid mitte täielikult. Abi võib olla tritsüklilistest antidepressantidest (nt nortriptüliin) või antikonvulsantidest (nt neurontiin (gabapentiin)). Valu näib vähendavat ka stressi vähendamine. Regulaarseks leevenduseks kasutatakse vahel kogu kehapikkuses kuumutuspatju või sooja vanni.

## Prognoos
Tsentraalse valu sündroom ei ole fataalne, kuid põhjustab enamikul inimestel kroonilist valu ja kannatusi.

## Viited

## Kirjandus
* Canavero S, & Bonicalzi V (2007) *Central pain syndrome*. New York: Cambridge university press (1st ed) ISBN 0-521-86692-8 (2011)

## Välislingid
*WebMD
*USA National Institute of Neurological disorders and Stroke
Laste- ja noortesõbralik ettevõte

*Tallinna laste- ja noortesõbralik ettevõte
*Tartu laste- ja noortesõbralik ettevõte
*Viljandi laste- ja noortesõbralik ettevõte
Imik

**Imik** ehk **rinnalaps** on laps alates sündimisest kuni üheaastaseks saamiseni. Reisimisel võidakse arvestada alla ühe aastast last kokku koos emaga.

Zooloogias ja põllumajanduses nimetatakse imikuks ka imemisealist noorlooma.

## Vaata ka
*Imiku toitmine
*Imiku piimasegu
*Imikuvoodi 
*Imikuiga
*Imiku rauavaegusaneemia
*Imikusuremus
*Imikusuremuskordaja
*Rinnapiim
*Vastsündinu

## Viited
Jaunāmuiža

**Jaunāmuiža** on mitme koha nimi.

* Jaunāmuiža, küla Kauguri vallas
* Jaunāmuiža, küla Līgo vallas
* Jaunāmuiža, küla Skrunda vallas
* Jaunāmuiža, küla Hopa vallas
* Jaunāmuiža, küla Vilpulka vallas
* Jaunāmuiža, küla Zvārtava vallas
* Jaunāmuiža, küla Zemīte vallas
* Jaunāmuiža, küla Līvbērze vallas
* Jaunāmuiža, küla Liezēre vallas
* Jaunāmuiža, küla Mārciena vallas
* Jaunāmuiža, küla Vietalva vallas
* Jaunā muiža, küla Gudenieki vallas
* Jaunā muiža, küla Kabile vallas
Meelika Aava

**Meelika Aava** (sündinud 7. aprillil 1954 Harjumaal) on Eesti jurist, kohtunik.

Ta lõpetas 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õiguse erialal. Aastatel 1978–1992 töötas ta Harju Rajooni Prokuratuuris (alates 08.05.1990 Eesti Vabariigi Prokuratuur) järjest prokuröri abi, prokuröri vanemabi, prokuröri, vanemprokuröri ja osakonna prokurörina. 1992–1993 oli ta Politseiameti vanemreferent.

Vabariigi President nimetas 14. septembril 1993 Riigikohtu üldkogu ettepanekul Meelika Aava kohtunikuks Tallinna Ringkonnakohtusse. Ta töötab Tallinna Ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumis.

## Tunnustus
*2019 Kohtute aumärk

## Viited
Urmas Reinola

**Urmas Reinola** (sündinud 6. septembril 1957 Viljandis) on Eesti jurist, endine kohtunik.

Ta lõpetas 1983. aastal õpingud Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonnas. Aastatel 1982–1990 töötas ta Viljandi rajooni prokuratuuris stažööri ja uurijana. 1990–1991 oli ta ettevõttes juhataja asetäitja, 1991–1993 Viljandi linnavalitsuse linnasekretär.

5. oktoobril 1993 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Urmas Reinola esimese astme kohtunikuks Viljandi Maakohtusse. Ta on olnud Viljandi Maakohtu kohtu esimees.

28. juunil 2006 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Urmas Reinola teise astme kohtunikuks. Ta töötas Tallinna Ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumis.

31. augustist 2022 on ta pensionil.

## Viited
Rahu (kino)

**Rahu** oli kino Tallinnas Pelgurannas Pelguranna, Kopli ja Sõle tänava ristil, ametliku aadressiga Kopli 69b. 

Pelguranna rajatava asumi ühte keskusse kavandati ka kino. Hoonet hakati projekteerima 1955. aastal, projekt valmis 1956. aastal. Projekti alusena kasutatud üleliidulist tüüpprojekti muutsid ja sidusid arhitektid Heili ja August Volberg.

502 istekohaga kino valmis 1959. aastal. Kino avati 26. juunil 1959 filmi Esimese järgu kapten seansiga. See oli esimene laiekraankino Tallinnas. Teise korruse fuajeesse valmistas kunstnik Dolores Hoffmann 1963. aastal ruumi üht seina katva freskomaali.

Kino lõpetas tegevuse 1994. aastal. Pärast seda on hoones tegutsenud sisustusmaterjalide esinduspood ja kuni 1. detsembrini 2018 oli seal kasiino. 

Hoone lammutati aprillis 2019 ja asemele ehitati Maxima kaubanduskeskus

## Viited

## Kirjandus
*Oleg Kotšenovski. "Kino "Rahu" Kopli t. 69b" // Eesti arhitektuur 1 (Tallinn). Valgus. Tallinn 1993. Lk 90
*Karen Jagodin. Kino "Rahu". - Lähme kinno! Kuurist kobarkinoni - sajand Eesti kinoarhitektuuri. Eesti Arhitektuurimuuseum. Tallinn 2013. Lk 112-113

## Välislingid
*"Laiaekraanilise kino "Rahu" ehitamine Kalinini tänaval". Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA.357.0.91067. Salomon Rosenfeld, 1957-1959
*"Kino "Rahu" välisvaade". Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA.357.0.90461. Salomon Rosenfeld, 27. juuni 1959
*"Makarovi tn algus". Tallinna Linnamuuseum, TLM Fn 6577:111. Gea Troska, 1960
*"Kino Rahu Tallinnas, fassaadivaade. Üleliiduline tüüpprojekt, sidunud August Volberg ja Heili Volberg". Eesti Arhitektuurimuuseum, EAM Fk 4738
*Legendaarne Rahu kino lammutatakse ja asemele kerkib kaubakeskus. Postimees, 15. jaanuar 2019
*Jüri Muttika. "Lammutamisele minevast Rahu kinost päästetakse Dolores Hoffmanni fresko". 16. jaanuar 2019, err.ee
*Sandra Lepik. "Raimond Kaljulaid: kino Rahu lammutamine otsustati juba 2007. aastal". Pealinn, 17. jaanuar 2019
*Merle Karro-Kalberg. "Rahu, ainult rahu!" 24. jaanuar 2019, err.ee
Parmas

**Parmas** on kuivade viljavihkude kogum.

Vilja käsitsi lõikamisel seoti see vihku kohe lõikamise ajal, v.a. hommikul kastega lõigatu, mil lasti kuivada õhtuni. Vihud köideti kokku kõrtest keeratud sidemetega ning pandi 4–10 kaupa kokku või üksteise peale hunnikusse, mida nimetati parmas. Samal päeval laoti vihud parmastest hakki, napra või auna. Mõnel pool nimetati parmaseks ka süle- või hangutäit sidumata suvivilja. 

## Viited
Nunnudus

**Nunnudus** ehk **nunnusus** ehk **armsus** on välimuse ning käitumise meeldivus või ligitõmbavus, mida seostatakse imiku- ja lapseealisuse (ümar näokuju, suured silmad, lai laup, kohmakad liigutused jne) omadustega. Nunnud võivad olla inimlapsed, aga ka loomad või ka asjad. Eesti kõnekeeles kasutatakse väljendit nunnumeeter meeldivuse väljendamiseks.

## Kultuuriline päritolu
Millegi nunnuks pidamine võib olla bioloogiline, tekitades soovi abitu ja kohmaka olevuse eest hoolitseda. Teisalt võidakse mõned nunnususe tunnused ka teise kultuuriruumi importida, näiteks on suurte silmadega seonduv nunnusus lääneriikidesse toodud paljuski Jaapani ja Ida-Aasia animatsioonidega.

## Mõju

Nunnusust kasutatakse sageli animatsioonides, muutes vahel meeldivaks ka liigid, keda muidu ehk peljatakse, näiteks ämblikud. Säärane liigi kujutusviis võib tagada selle ellujäämise – näiteks hiidpanda.

Nunnu eelistamisega äärmusesse kaldumisel on ka oma kahjulik mõju. Nii võidakse mõned tõud aretada välimuselt nunnuks, arvestamata sealjuures selle kahjuliku mõjuga vastava loomatõu füüsisele: näiteks mopsid, kel on aretuse tulemusel hingamisprobleemid. Samuti mõjutab see negatiivselt neid loomaliike, keda ei peeta üldiselt nunnuks: need pälvivad vähem tähelepanu ja ei vääri üldsuse arvates alalhoidu või ka vastupidi – mõne liigi nunnuna kujutamise tulemusel võib suureneda selle liigi salakaubana import.

## Agressiivsus
Ligi pooled inimestest tajuvad midagi nende jaoks nunnut nähes agressiivseid tundeid (ing k *cute aggression*), tekib soov nunnut objekti lämmatavalt kallistada, pigistada, näpistada või isegi lüüa. Erinevalt muudest agressiivsusolukordadest ei tulene need tunded soovist kahju teha, vaid emotsioonide üle voolamisest. Mõnede ekspertide hinnangul võib olla tegemist omamoodi emotsionaalse "hädapiduriga", mis aitab ülevoolavat positiivset emotsiooni negatiivsega tasakaalustada. Seda hüpoteesi toetavad teised negatiivsed reaktsioonid nunnudusele: mossitava või kurva näo tegemine, nukralt "avv" häälitsused jne. Psühholoogias langeb see dimorfse ilmingu kategooriasse, kus väline väljendusviis vastandub inimese tunnetele – näiteks naerupisarad või rõõmust rusikaga vehkimine.

## Vaata ka
*dopamiin
*elulised vajadused
*inimlikud vajadused
*inimvajaduste hierarhia
*kawaii
*seksapiil
*"Hiirtest ja inimestest"

## Viited


## Kirjandus
*Jason Mario Dydynski. Perception of cuteness in animal mascots/characters. Master’s Thesis. University of Tartu, department of semiotics, 2017.
Andres Parmas

**Andres Parmas** (sündinud 3. juunil 1977) on Eesti jurist, ametilt kohtunik, olnud ka riigi peaprokurör. 

Ta lõpetas 1995. aastal Tartu 3. Keskkooli. Seejärel õppis Tartu Ülikoolis õiguse erialal bakalaureuseõppes aastatel 1996–2002, magistriõppes 2002–2005. Alates 2005. aastast on tal õpingud pooleli doktoriõppes.

Ta on olnud Tartu Ülikooli Balti õpingute programminõukogu liige 2007–2011 ning Tartu Ülikooli õigusteaduskonna nõukogu liige 2008–2012. Ta on pidanud 2003–2017 Tartu Ülikoolis loenguid kriminaalõiguse alal.

2. juunil 2014 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Andres Parmase kohtunikuks Tallinna Ringkonnakohtusse alates 1. juulist 2014. Ta töötas kuni 2. veebruarini 2020 Tallinna Ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumis, mil tema volitused peatati seoses tema nimetamisega riigi peaprokuröriks.

9. jaanuaril 2020 nimetas Jüri Ratase juhitud Vabariigi Valitsus Parmase viieks aastaks riigi peaprokuröri ametikohale alates 3. veebruarist 2020. 

Ta on olnud järgmiste erakondade liige: Demokraadid – Eesti Demokraatlik Partei (29.04.1997–01.01.2006) ning Isamaa ja Res Publica Liit (09.01.2006–06.03.2013).

## Töökäik

* 2002–15.06.2013 Eesti Vabariigi Riigikohus, kriminaalkolleegiumi nõunik 
* 2003–2013 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kriminaal- ja karistusõiguse õppejõud
* juuni 2013 – juuni 2014 EULEX Kosovo, apellatsioonikohtu nõunik
* 2013–2017 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna karistusõiguse lektor 
* 01.07.2014–02.02.2020 Tallinna Ringkonnakohus, kohtunik
* 07.02.2017–... Kosovo kohtu erikolleegiumid, kohtunik 
* 03.02.2020–02.02.2025 riigi peaprokurör
* 03.02.2025–... Tallinna Ringkonnakohus, kohtunik

## Viited

## Välislingid
*"Uus peaprokurör Andres Parmas: karistus on alati ühiskonna kättemaks". err.ee, 14. jaanuar 2020.
*"Andres Parmas. Oportuniteedi põhimõtetest". intervjuu Vikerraadios 9. oktoobril 2020.
*"Peaprokurör Andres Parmas: on äärmiselt inetu, et prokuratuuri püütakse segada poliitilisse mängu". Eesti Päevaleht, 17. veebruar 2021.
Vart (etnograafia)

**Vart** oli eesti vanim viljariist, koodi eelkäija.

See oli tugev lameda põlvekujulise kõverusega puuvemmal, pikkusega 120–170 cm. Vart koosnes varrest ehk ladvast ja löögiosast ehk tüvikust. Kõverat põlve nimetati kannaks. Valmistati looduslikult kõverast või painutatud puust (harilikult saarest). 

Rukki kasutati varta 18. ja 19. sajandil lisaks koodile peaaegu kogu Eesti ulatuses. Põhja- ja Lääne-Eestis kasutati ka linakuparde peksul. 20. sajandi algul kasutati varta paiguti veel Lääne-Eestis ja saartel.

## Viited

## Välislingid
Vart, Eesti Põllumajandusmuuseum https://www.muis.ee/museaalview/1224231