open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hermann Grassmann

**Hermann Günther Grassmann** (15. aprill 1809 Stettin – 26. september 1877 Stettin) oli saksa keeleteadlane ja matemaatik.

## Publikatsioonid (valik)
# *Ableitung der Krystallgestalten aus dem allgemeinen Gesetze der Krystallbildung.* In: *Programmabhandlung der Stettiner Ottoschule* 1839 [=GW 2,2, S. 115–146]
# *Theorie der Ebbe und Flut.* Prüfungsarbeit von 1840. In: GW 3,1, S. 8–203
# *Grundriß der deutschen Sprachlehre.* In: *Programmabhandlung der Stettiner Ottoschule* 1842, S. 2–56
# *[http://www.archive.org/details/dielinealeausde00grasgoog Die Wissenschaft der extensiven Größe oder die Ausdehnungslehre, eine neue mathematische Disziplin. 1. Teil: Die lineale Ausdehnungslehre.]* Leipzig 1844 [Nachdruck: 1878] [=GW 1,1, S. 4–312]
# *[http://books.google.com/books?id=cHGrfrQVq1oC&printsec=frontcover&hl=da&source=gbs_similarbooks_r&cad=2#v=onepage&q=&f=false Geometrische Analyse geknüpft an die von Leibniz erfundene geometrische Charakteristik.]* Gekrönte Preisschrift. Leipzig 1847 [= GW 1,1, S. 321–398]
# *Zur Theorie der Farbmischung.* In: *Poggendorfs Annalen der Physik und Chemie* 89 (1853), S. 69–84 [=GW 2,2, S. 161–173]
# *Übersicht der Akustik und der niederen Optik.* Vokaltheorie. In: *Programmabhandlung des Stettines Gymnasiums* 1854 [=GW 2,2, S. 174–202]
# *[http://www.uni-potsdam.de/u/philosophie/grassmann/Werke/Hermann/Lehrbuch_der_Arithmetik_1861.pdf Lehrbuch der Mathematik für höhere Lehranstalten. Teil 1: Arithmetik.] (PDF; 9,6&nbsp;MB)* Berlin 1861
# *[http://www.archive.org/details/dieausdehnungsl05grasgoog Die Ausdehnungslehre. Vollständig und in strenger Form begründet.]* Berlin 1862 [=GW 1,2, S. 1–383]
# *Wörterbuch zum Rigveda.* Leipzig 1873–1875 [6. Aufl. Wiesbaden 1996, ISBN 3-447-03223-5]
# *[http://openlibrary.org/b/OL14039690M/Rig-veda. Rig-Veda. Übersetzt und mit kritischen und erläuternden Anmerkungen versehen.]* 2 Bde. Leipzig 1876–1877
# [GW:] *[http://quod.lib.umich.edu/cgi/t/text/text-idx?c=umhistmath;idno=ABW0785 Gesammelte mathematische und physikalische Werke.]* 3 Bde. Leipzig 1894–1911 [Nachdruck: New York 1972]
Tontiin

**Tontiin** on 17. sajandist pärit investeerimisskeem, mis oli väga levinud 18.-19. sajandil.

Tontiini puhul investeerib iga investeeringus osaleja vastavasse fondi mingi summa ning saab investeeritud kapitali põhjal dividende, kapitali ei maksta kunagi tagasi. Kui mõni tontiinis osaleja sureb, jagatakse tema osak teiste elusolevate osanike vahel ning liidetakse nende osakutele ja nii edasi, kuni ainult üks osanik on elus, kes saab endale kõik dividendid. Hilisema variatsiooni kohaselt saab viimane elusolija endale ka kapitali, mis võib talle väga tulusaks. See variatsioon on inspireerinud erinevaid narratiive. 

Tontiini leiutajaks peetakse 17. sajandi Napoli pankur Lorenzo de Tontit, kes väidetavalt leiutas selle skeemi Prantsusmaal 1653. aastal, kuigi on ka arvatud, et ta muutis olemasolevaid Itaalia investeerimisskeeme. Ta esitles oma ideed Prantsuse kuningakojale, kuid parlament lükkas selle tagasi. Seega sõlmiti esimene tõeline tontiin alles Hollandis Kampeni linnas 1670. aastal. Esimesed riiklikud tontiinid sõlmiti Prantsusmaal 1689 ja Inglismaal 1693.
UNICEF-i hea tahte saadik

**UNICEF-i hea tahte saadik** (inglise UNICEF *Goodwill Ambassadors*) on auametinimetus isikutele, kes tegutsevad UNICEFi heaks lasteõiguste teemal.

Esimene hea tahte saadik oli USA laulja ja näitleja Danny Kaye, kes selle auametinimetuse sai 1954. aastal.

Eestist on hea tahte saadikuks nimetatud aastast 1999 Maarja-Liis Ilus, Eri Klas, Erki Nool ja aastast 2009 Lasteekraani Muusikastuudio.

Kasahstanis sai esimesena hea tahte saadikuks muusik Batõrhan Šökenov.
Sakala Tõulinnukasvatuse Katsesovhoos

**Sakala Tõulinnukasvatuse Katsesovhoos** oli 1958. aastal asutatud sovhoos Eesti NSV-s Jõgeva rajoonis Põltsamaa külanõukogus. Majand likvideeriti 1993. aastal.

Sovhoosi keskus oli Kamari küla (hilisem Kamari alevik). Sakala tõulinnukasvatuse katsesovhoosi erialaks oli lindude tõuaretus.

## Nimetus
*1958–1980 Sakala Tõulinnukasvatuse sovhoos
*1981–1982 Sakala Tõulinnukasvatus Ühistu
*1983–1987 Sakala Tõulinnukasvandus
*1988–1993 Sakala Tõulinnukasvatuse Katsesovhoos 

## Maakasutus
Seisuga 1. november 1970 oli sovhoosil 2190 ha maad, sealhulgas põllumajanduslikku maad ilma õueaiamaadeta 1420 ha (haritavat maad 910 ha).

Seisuga 1. november 1976 oli sovhoosil 2151 ha maad, sealhulgas põllumajanduslikku maad ilma õueaiamaadeta 1186 ha (haritavat maad 1016 ha). 

1969. aasta keskmine töötajate arv oli 125. 

## Kirjandus
*ENE 3. kd. Tallinn 1971. Lk 306  
*ENE lisaköide. Tallinn 1980. Lk 105

## Välislingid
*Sakala Tõulinnukasvatuse Katsesovhoos Rahvusarhiivis Rakveres
Pune (linn)

**Pune** (marathi ja hindi पुणे (Puṇe); varasema nimega Punavadi) on linn Indias. See asub India lääneranniku lähedal Mula ja Mutha jõe ühinemiskohas 560 m kõrgusel merepinnast ning on Maharashtra osariigi suuruselt teine linn Mumbai järel.

Kirjalikes allikates on Punet esimest korda mainitud 937. aastal Punya-Vishaya nimega. 13. sajandil kandis asula Punavadi nime. Pune oli 18. sajandil Maratha konföderatsiooni pealinn.

Linnas on mitu ülikooli, neist suurim on 1948. aastal asutatud Savitribai Phule Pune ülikool.

Punes ja selle lähistel on mitme autotööstusettevõtte tehased, näiteks Tata Motors, Mahindra & Mahindra, Mercedes Benz, Bajaj Auto ja Force Motors. Linnas on ka arenenud IT-sektor.

Punest 8 km kaugusel Lohegaoni külas asub Pune rahvusvaheline lennujaam.

## Vaata ka
*Shaniwar Wada

## Välislingid
* http://www.punecorporation.org/
Vilja Roots

**Vilja Roots** (kuni 1966 **Vilja Okasmets**; 3. august 1938 Are vald, Pärnumaa – 5. aprill 2020 Põltsamaa) oli eesti agronoom ja koduloolane.

Ta lõpetas 1957. aastal Räpina Aiandustehnikumi ning õppis aastatel 1961–1966 Eesti Põllumajanduse Akadeemias, mille lõpetas agronoomina. 

Ta töötas aastatel 1958–1961 Saaremaal. Aastatel 1966–1973 töötas ta Saduküla sovhoosis, 1973–1982 ja 1988–1991 Lustivere kolhoosis ning 1982–1988 Sakala Tõulinnukasvatuse sovhoosis. 

1991–2000 oli ta Põltsamaa linnavalitsuse sotsiaalnõunik ja 2001–2011 Põltsamaa Muuseumi varahoidja. On maetud Harju-Risti uuele kalmistule. 

## Teosed
*"Põltsamaa". Kaasautor Rutt Tänav. Maalehe Raamat. Tallinn 2002
*"Elame veel...". 1. osa. Koostaja Vilja Roots. Põltsamaa 2007
*"Elame veel...". 2. osa. Koostaja Vilja Roots. Põltsamaa 2009

## Tunnustus
*2013 – Põltsamaa linna aukodanik

## Välislingid
* Vilja Roots Põltsamaa Muuseumi kodulehel
*Toomas Reinpõld. "Vilja Roots, koduloohuviline agronoom". Vooremaa, 23. veebruar 2013
* Haud Harju-Risti uuel kalmistul
Max Nordau

**Max Nordau** (sünninimi **Simon Maximilian Südfeld** ehk **Simcha Südfeld**; 29. juuli 1849 Pest – 23. jaanuar 1923 Pariis) oli Ungarist pärit juudi rahvusest arst, kirjanik ja sionistliku liikumise tegelane.

Max Nordau sündis ortodoksse sefardi päritolu rabi Gabriel Südfeldi perekonnas. Ta sai traditsioonilise juudi hariduse ja kasvas üles saksakeelses kultuurikeskkonnas. 1872. aastal lõpetas ta Pesti Kuningliku Ülikooli arstiteaduse alal. Juba ülikooli ajal tegi ta kaastööd mitmele Budapesti ajalehele. 1873. aastal muutis ta nime ja kolis Berliini. Pärast lühiajalist viibimist Budapestis 1870. aastate lõpus asus Max Nordau 1880. aastal elama Pariisi.

Ta saavutas kuulsuse ühiskonna- ja kultuurikriitiliste raamatutega. Oma teoses "Die Conventionellen Luegen der Kulturmenschheit" ('kultuurinimkonna konventsionaalsed valed', 1883) arvustas ta monarhistlikke ja aristokraatlikke režiime ning nende silmakirjalikkust. 1885. aastal ilmus raamat "Paradoxe der Conventionellen Luegen" ('konventsionaalsete valede paradoksid'). 1892. aastal ilmunud teoses "Entartung" ('degeneratsioon') kritiseeris Nordau teravas toonis kaasaegset euroopa kunsti ja kultuuri.

Sionistliku liikumisega ühines Max Nordau Dreyfusi afääri mõjul. Temast sai Theodor Herzli lähimaid kaastöötajaid. 1897. aasta augustis Baselis esimesel ülemaailmsel sionistide kongressil oli Nordau üks Ülemaailmse Sionistliku Organisatsiooni asutajaid, ta valiti ka üheks aseesimeheks (kolmest).

## Viited
Euroopa linnade loend rahvaarvude järjekorras

Selles nimekirjas on linnad, mis asuvad Euroopas. Istanbuli puhul on sisse arvestatud ka Aasia poole rahvaarv, mis on kogurahvaarvust umbes 35%.

## Linnad
Kauno Kõima

**Kauno Kõima** (sündinud 11. novembril 1956 Tartus) on eesti ajakirjanik.

1982. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina, tema diplomitöö teema oli "Hobuse nimetused eesti kirjakeeles ja rahvakeeles".

Aastatel 2000–2019 oli ta Põlva maakonna ajalehe Koit peatoimetaja.

## Viited

## Välislingid
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Põlva rajooni koolinoorte suurpeo "Aastaring" stsenarist ja lavastaja Kauno Kõima (1987)
Binali Yıldırımi valitsus

**[[Binali Yıldırım]]i valitsus** on Türgi vabariigi 65. valitsus, mis pandi kokku 24. mail 2016. Türgi president Recep Tayyip Erdoğan nimetas valitsuse ametisse 29. mail 2016.

## Koosseis
Stutthofi koonduslaager

**Stutthofi koonduslaager** (saksa keeles *Zivilgefangenenlager Stutthof*, *Sonderlager Stutthof*, *Arbeitserziehungslager Stutthof*) oli Saksamaa koonduslaager Teise maailmasõja ajal aastail 1939–1945. 

Laager avati 2. septembril 1939. See oli esimene Saksa koonduslaager väljaspool Saksamaa piire, sest asus juba okupeeritud Danzigi vabalinna alal. Samuti oli see viimane liitlaste vabastatud koonduslaager (9. mail 1945). 

Laagris suri üle 85 000 inimese.

Laager asus Stutthofi linna (poola keeles Sztutowo) lähedal (34 km Danzigist). 

Alates 1945. aastast kuulub ala Poolale. Alates 12. märtsist 1962 tegutseb kunagise laagri alal muuseum.

Laagris olnud Balys Sruoga kirjutas sealsest elust oma memuaarideraamatu "Jumalate mets".

## Viited

## Välislingid

*Muuseumi koduleht. Poola keeles
Orkla (ettevõte)

**Orkla** on Norra valdusühing (inglise *holding company*), mis tegutseb Põhja-Euroopas, Ida-Euroopas, Aasias ja Ameerika Ühendriikides. 

Ettevõtte tegevusalad on tarbekaubad, alumiiniumtooted ja finantssektor. 

Ettevõttel on üle 30 000 töötaja rohkem kui 40 riigis. Ettevõte tegevuskasum oli 3,2 miljardit Norra krooni (2013).

Eesti ettevõtetest on Orkla valdusühinguga seotud AS Põltsamaa Felix ja AS Kalev, mis liideti 2018. aastal ettevõtteks Orkla Eesti AS.

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
X86-64

**x86-64** (muud nimetused: **AMD64**, **x64**) on Inteli x86-käsustiku 64-bitine variant.

Selle käsustiku peamised eelised võrreldes 32-bitisega on registrite suurem hulk ja maht ning võimalus adresseerida suuremat hulka mälu (264 baiti ehk u 16 eksabaiti).
Viktor Akinfijev

**Viktor Akinfijev** (vene Виктор Павлович Акинфиев; 1916–1962) oli vene näitleja ja lavastaja.

Aastatel 1940–1941 oli ta Šuja draamateatri näitleja, 1941. aastal rindebrigaadi näitleja Kinešmas, 1944–1949 Ivanovo draamateatri näitleja. Aastatel 1949–1962 oli ta Eesti NSV Riikliku Vene Draamateatri näitleja ja lavastaja. 1962. aastal oli Sevastopoli teatri peanäitejuht.

1953. aastal oli ta Eesti NSV Kultuuriministeeriumi Kunstide Peavalitsuse juhataja kohusetäitja.

## Tunnustus
*1954 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1957 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited
Reußi vanem liin

**Reuß-Greizi vürstkond** (saksa keeles *Fürstentum Reuß-Greiz*), pärast 1848. aastat tuntud ka kui **Reußi vanema liini vürstkond** (saksa keeles *Fürstentum Reuß älterer Linie*), oli suveräänne riik Saksamaal, mida valitses Reußi dünastia. 

Reuß-Greizi, sealhulgas Alam- ja Ülem-Greiz (saksa keeles *Reuß zu Greiz, Untergreiz und Obergreiz*) krahvid ülendati vürstiseisusse 1778. aastal. Dünastia liikmed kandsid seejärel tiitlit Reußi vanema liini vürst või Reuß-Greizi vürst. 

Vürstkonna pindala oli umbes 317 km² ning rahvaarv 1905. aastal 71 000. Pealinn oli Greiz, teine tähtsam keskus Zeulenroda.

Pärast esimest maailmasõda, 1919. aastal, liideti vanema liini territoorium Reußi noorema liini territooriumiga ja moodustati Reußi Rahvariik, mis samal aastal liideti Tüüringi liidumaaga. 

Reußi vanem liin hääbus Heinrich XXIV surmaga 1927. aastal, kuna ta jäi lastetuks; tema surma järel läksid liini esindusõigused Reußi nooremale liinile.

## Reußi vanema liini nime- ja nummerdamissüsteem
Sarnaselt noorema liiniga said kõik Reußi vanema liini meessoost liikmed nimeks Heinrich, austamaks dünastia silmapaistvat esivanemat Heinrich VI-t.

Vanema liini nummerdamine erines aga noorema liini omast: mehi nummerdati sünnijärjekorras, mitte valitsemise järgi. Numeratsioon kulges katkematu reana ühe liini sees ega lähtunud sajandivahetustest nagu nooremas liinis.

Viimane selline nummerdusseeria algas Heinrich I-ga (sündinud 1693) ja lõppes Heinrich XXIV-ga (1878–1927), kes oli Reußi vanema liini viimane meesliini esindaja.


Pilt:Blick zum "Oberen Schloß" vom "Weißen Kreuz".jpg|Greizi ülemine loss
Pilt:Unteres Schloss Greiz.JPG|Greizi alumine loss


## Reuß-Greizi vürstid (1778–1918)
* **[[Heinrich XI (Reußi vanema liini vürst)|Heinrich XI]]**, Reuß-Ober-Greizi krahv aastast 1723, Reuß-Unter-Greizi krahv aastast 1768, 1. vürst 1778–1800 (1722–1800)
****[[Heinrich XIII (Reußi vanema liini vürst)|Heinrich XIII]]**, 2. vürst 1800–1817 (1747–1817)
*****[[Heinrich XIX]]**, 3. vürst 1817–1836 (1790–1836)
*** **[[Heinrich XX]]**, 4. vürst 1836–1859 (1794–1859)
******[[Heinrich XXII]]**, 5. vürst 1859–1902 (1846–1902)
*******[[Heinrich XXIV]]**, 6. vürst 1902–1918 (1878–1927)

## Tähtsad isikud
* Hermine Reuß zu Greiz – endise Saksa keisri Wilhelm II naine
* Caroline Reuß zu Greiz – Saksi-Weimar-Eisenachi Wilhelm Ernsti naine

## Viited

## Välislingid
*
Piil

**Piil** on paljude gramnegatiivsete ja mõnede grampositiivsete bakterite ning arhede rakupinnal esinev valguline jätke, mille põhifunktsiooniks on enamasti rakkude kinnitumine erinevatele pindadele.  Need on viburitest lühemad, jäigemad ja väiksema diameetriga karvakesi meenutavad struktuurid. Piilid on olulised virulentsusfaktorid, kuna aitavad patogeensetel bakteritel koloniseerida limaskesti ning moodustada biokilet.

## Funktsioon
Enamasti on piilide ülesandeks raku kinnitumine erinevatele pindadele, substraadile, teistele rakkudele või kudedele. Näiteks soolekepike seondub P-piili (tüüp I piil) abil neeruvaagna epiteelile ja põhjustab püelonefriiti. Mõned piilid on spetsialiseerunud, näiteks soolekepikese F-piil on abiks bakterite konjugeerumisel, stabiliseerides protsessi käigus kahte bakterit. Osa baktereid (näiteks perekonnast *[[Pseudomonas]]*) kasutavad piile ka liikumiseks. Sellist liikumisviisi nimetatakse piiltõmbumiseks (inglise keeles *twitching*). Lisaks võib piilide ülesandeks olla ka DNA ja valkude transport.

## Viited
Astri keskus

**Astri keskus** on kaubanduskeskus Narvas aadressil Tallinna maantee 41. See on suurim kaubandus- ja meelelahutuskeskus Ida-Virumaal.

Astri keskus kuulub Astri Gruppi, mis on Eesti suurim kaubanduskinnisvara arendaja. 

Astri keskuses on enam kui 90 kauplust ja teenuseletti. Keskuse pindala on 40 000 ruutmeetrit, keskust külastab 3,5 miljonit külastajat aastas.

## Välislingid
* Astri keskuse koduleht
2009. aasta Euroopa meistrivõistlused sõudmises

**2009. aasta Euroopa meistrivõistlused sõudmises** toimusid 18.–20. septembril Brestis Valgevenes. Järjekorralt olid need 69. Euroopa meistrivõistlused sõudmises. 

Võistlustel osales 457 sõudjat 32-st riigist. Eestit esindas 18 võistlejat. Edukaim riik oli nelja kuld- ja ühe hõbemedaliga Kreeka. Eesti võitis võistlustelt 1 medali: paarisaerulisel kahepaadil võitsid Allar Raja ja Kaspar Taimsoo kuldmedali.
2010. aasta Euroopa meistrivõistlused sõudmises

**2010. aasta Euroopa meistrivõistlused sõudmises** toimusid 10.–12. septembril Montemor-o-Velhos Portugalis. Järjekorralt olid need 70. Euroopa meistrivõistlused sõudmises.

Võistlustel osales 603 sõudjat 34 riigist. Eestit esindas 17 võistlejat. Edukaim riik oli Saksamaa, kes võitis 6 kuld-, 2 hõbe- ja 3 pronksmedalit. Eesti võitis võistlustelt 1 medali: paarisaerulisel kahepaadil võitsid Allar Raja ja Kaspar Taimsoo hõbemedali.
Ömer Çelik

**Ömer Çelik** (sündinud 15. juunil 1968 Adanas) on Türgi poliitik, ta on Õigluse ja Arengu Partei liige. Ta oli 24. maist 2016 kuni 9. juulini 2018 Türgi Euroopa Liidu suhete minister.

Ta on lõpetanud Gazi Ülikooli majandus- ja haldusteaduskonna, seejärel sai ta samast ülikoolist magistrikraadi politoloogia alalt.

Ta on töötanud ajakirjaniku ja politoloogina. Hiljem astus Õigluse ja Arengu Parteisse.

Ta valiti 2002. aasta Türgi parlamendivalimistel, 2007. aasta Türgi parlamendivalimistel, 2011. aasta Türgi parlamendivalimistel ja 2015. aasta Türgi erakorralistel parlamendivalimistel Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks.

Ta oli 24. jaanuarist 2013 kuni 28. augustini 2015 Türgi kultuuri- ja turismiminister. 24. maist 2016 kuni 9. juulini 2018 oli ta Türgi Euroopa Liidu suhete minister.
Laine Lõvi

**Laine Lõvi** (sündinud 6. oktoobril 1954) on setu rahvamuusik ja muuseumitöötaja.

Laine Lõvi on Setu leelopäevade algataja 1977. aastal ning Värska leelokoori Kuldatsäuk juhendaja ja eestvedaja. Nõukogude perioodil oli ta Värska kultuurimaja direktor. Ta on Seto talumuuseumi ja Seto tsäimaja rajaja, aastatel 1998–2013 Seto talumuuseumi direktor, nüüd muuseumi kuraator-müügijuht.

## Tunnustus
*1994 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind
*1995 Anne Vabarna nimeline omakultuuripreemia
*1997 Anne Vabarna nimeline omakultuuripreemia
*2000 Pärimuskultuuri auhind
*2005 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2015 Põlvamaa Vapimärk
*2025 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali elutööpreemia seto kultuuri kauaaegse hoidmise ja edendamise eest.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Muuseumide Veebivärav. Seto Talumuuseumi fotokogu. II leelopäev. Paul Mäeste, Värska külanõukogu esimees ja Laine Lõvi, Värska Kultuurimaja direktor Veera Pähnapuud, Põrste koori eeslauljat tänamas (1980)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Setu Talumuuseumi direktor Laine Lõvi ja varahoidja Tiiu Kunst talumuuseumi õuel (2000)
Ramin Djawadi

**Ramin Djawadi** (sündinud 19. juulil 1974 Duisburgis) on saksa-iraani päritolu helilooja ja muusikaprodutsent. Ramin on olnud Grammy ja Emmy auhinna nominent.

Eelkõige on Djawadi tuntud filmiheliloojana: ta on muusikat kirjutanud sellistele filmidele nagu "" (2004)","Raudmees" ("Iron Man"; 2008), "Vaikse ookeani võitlus" ("Pacific Rim"; 2013) ja "Warcraft" (2016). Lisaks on talle tuntust toonud teleseriaalidele "Põgenemine" ("Prison Break"), "Troonide mäng" ("Game of Thrones") ja "Läänemaailm" ("Westworld") kirjutatud muusika.

Djawadi on loonud muusikat ka arvutimängudele "Thief II", "Medal of Honor" ja "Gears of War 4" jms.

## Viited

## Välislingid
*  andmebaasis IMDb (*inglise keeles*)
* Ramin Djawadi koduleht
Uko Nõulik

**Uko Nõulik** (sündinud 2. juulil 1974) on eesti alpinist.

Ta on tõusnud üle 7500 m kõrguse mäe tippu ja üle 8000 m kõrguse mäe tipuplatoole.

Ta on teedeinsener ja töötab aktsiaseltsis Tallinna Teed projektijuhina.

## Mägironimine
### Tõus üle 7500 m kõrguse mäe tippu
  
3. augustil 2011 tõusis ta koos Anu Nõulikuga Pamiiris asuva Muztagata (7509 m) tippu (jääb Hiina alale).

### Tõus kaheksatuhandelisele
13. mail 2013  üritas Uko Nõulik koos Anu Nõulikuga tõusta kaheksatuhandelise Cho Oyu tippu (8188 m), kuid järsult halvenenud ilmaolud ei võimaldanud neil tipuplatoolt edasi minna (nad olid tõusnud umbkaudu tipuplatoo platoo algusse).

The Himalayan Database'i andmebaasis on Cho Oyu tipputõusude nimistus Uko Nõulik mainitud, kuid märkega "vaidlustatud".

## Isiklikku
Ka tema abikaasa Anu Nõulik ja poeg Uko Nõulik juunior on alpinistid.

## Viited

## Välislingid

*Muztagh-Ata 2011 Expedition report. ajaveeb.alpinism.ee
*Uko ja Anu Nõulik lennujaamas pärast Himaalajast naasmist. tv.delfi.ee. 25.05.2013
Asta Tagel

**Asta Tagel** (20. oktoober 1930 – 21. detsember 2024) oli eesti õpetaja ja käsitöömeister. 

Ta on töötanud Põlva Keskkooli tütarlaste käsitöö õpetajana. Aastatel 1956–1979 oli ta Põlva Keskkooli vanempioneerijuht. 

Ta on olnud Põlva Käsitööklubi juhataja ning korraldanud Põlvas käsitööpäevi, näitusi ja laatu.

## Tunnustus
*1977 Eesti NSV Haridusministeeriumi ja Haridusala, Kõrgkoolide ja Teadusasutuste Töötajate Ametiühingu Eesti Vabariikliku Komitee aukiri
*1984 Rinnamärk „Haridustöö eesrindlane“
*2000 Põlva linna kultuuripreemia
*2005 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind
*2008 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (XIII käsitööpäevade korraldamine Põlvas)
*2008 Põlva linna aasta tegija
*2010 Pärandihoidja (Põlva käsitööklubi kauaaegne juht. Elutööpreemia eesti rahvuslike käsitöötraditsioonide hoidmise ja edasiarendamise eest. Tema panuseks on pikaajaline käsitöövaldkonna edendamine Põlvamaal, Põlva käsitööklubi juhtimine, kohalike käsitöölaatade- ja messide korraldamine.)
*2010 Põlva maakonna kultuuri elutööpreemia
*2011 Põlvamaa Vapimärk

## Raamatud
*Heli Raidla, Asta Tagel. Käsitööilu kestab aastasadu...: Põlva Käsitööklubi 15. Põlva: Põlva Käsitööklubi, 2008

## Viited
Tempo Mööblimaja

**Tempo Mööblimaja** kuulus Astri Gruppi, mis on Eesti suurim kaubanduskinnisvara arendaja. Tempo Kaubanduskeskus aadressil Tallinna maantee 52 Narvas on tegutsenud kaubandushoonena alates 1995. aastast. 

Astri Grupp ostis hoone 2000. aastal ning keskus sai nimeks TEMPO Keskus. 2016. aasta märtsis muudeti keskus TEMPO Mööblimajaks ning sellest sai Ida-Virumaa suurim mööbli- ja sisustuskaubamaja. 

Tempo Mööblimaja asub Narvas, mööblimaja kaubanduspinda kokku 3500 m2 ning ümber hoone on kokku 100 parkimiskohta.

## Välislingid
*Koduleht
Givi Thargamadze

**Givi Thargamadze** (gruusia keeles გივი თარგამაძე; sündinud 23. juulil 1968 Thbilisis) on Gruusia poliitik, ta kuulub parteisse Ühinenud Rahvuslik Liikumine. Ta oli aastatel 2004–2012 Guusia kaitse- ja julgeolekupoliitika parlamendikomisjoni esimees.

Ta on lõpetanud Thbilisi Riikliku Ülikooli ajakirjandusteaduskonna.
Karl Eduard Söödi trükikoda

**Karl Eduard Söödi trükikoda** oli trükikoda Tartus, mis tegutses aastatel 1895–1914. Trükikoja juurde kuulus ka raamatukauplus.

Trükikoja asutas 1895. aastal Karl Eduard Sööt. Algul asus trükikoda aadressil Suurturg 17. Sajandivahetuse paiku ostis Sööt krundi Promenaadi tänaval ja 1911. aastal alustati seal trükikoja ja raamatupoe ehitamist.

Trükikojas trükiti ja kirjastati peamiselt ilukirjandust, millest suurema osa moodustasid luulekogud ja lasteraamatud. Kui 1904. aastal asutati Noor-Eesti Kirjastus, siis trükikojana kasutas see Karl Eduard Söödi oma. 

1914. aastal müüs Sööt trükikoja **[[Gustav Roht|Gustav Rohule]]**.

1940. aastal ühendati Gustav Rohu trükikoda Noor-Eesti trükikojaga.

## Viited

## Välislingid
*
Tiiu Kiudorv

**Tiiu Kiudorv** (7. september 1935 Kirmsi – 26. jaanuar 2020) oli õpetaja ja rahvatantsujuht.

Aastatel 1965–2011 oli ta Põlva Ühisgümnaasiumi matemaatikaõpetaja ning 1978–1990 direktori asetäitja õppe- ja kasvatustöö alal. Ta töötas ka Põlva rajooni haridusosakonna metoodikuna.

1954. aastast tegutses ta ka rahvatantsupedagoogina. Ta oli paljude Põlvamaa laulu- ja tantsupidude üldjuht, Lõuna-Eesti memme-taadi rahvapidude algataja,1992–2014 rahvatantsurühma Põlva Memmed juhendaja. Põlvamaa rahvatantsujuhtide leksikoni koostaja.

## Tunnustus
*1973 Eesti NSV teeneline õpetaja
*1988 Johannes Käisi juubelipreemia
*1991 Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal
*1997 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind
*2004 Põlvamaa elutöö preemia
*2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2012 Põlva linna aumärk

## Viited

## Välislingid
*Eesti Muuseumide Veebivärav. Põlva Talurahvamuuseumi fotokogu. Tiiu Kiudorv (1970)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Jakob Hurda rahvakultuuriauhinna laureaadid Eesti Rahvaluule Arhiivi vanemteadur Mall Hiiemäe ja Põlvamaa rahvatantsujuht Tiiu Kiudorv (1997)
Eşfahān

**Eşfahān** on linn Iraanis, Eşfahāni provintsi keskus. See asub Iraani pealinnast Teheranist 335 kilomeetrit lõuna pool.

1598. aastal sai Eşfahānist Pärsia pealinn kuni 1736. aastani.
## Pilte

Persian kalamkari printer.jpg|Traditsionaalne käsitöö Eşfahānis: tekstiilitrükk
Persian coppersmith.jpg|... ja vasknõude valmistamine
Maano Kivilo

**Maano Kivilo** (22. detsember 1935 – 4. detsember 1991) oli eesti arst ja arstiteadlane.

## Haridus
Aastatel 1942–1948 õppis ta Kaarepere Algkoolis. 1954. aastal lõpetas Otepää Keskkooli kuldmedaliga. 1960. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. 1970. aastal sai meditsiinikandidaadiks väitekirjaga "Erinevat tüüpi skeletilihaste vee- ja elektrolüütidesisalduse muutused narkoosi ning lihasrelaksatsiooni ajal onkoloogilistel haigetel". 

## Töö
1956. aastast töötas ta Tartu Linna Kliinilise Haigla röntgeniosakonna laborandina. 1960–1962 töötas kirurgina Lihula haiglas. Aastatel 1962–1978 töötas ta Vabariiklikus Tallinna Onkoloogia Dispanseris algul anestesioloogina, hiljem operatsiooniploki juhatajana. 1978. aastast oli ta Vabariikliku Sanitaarhariduse Maja peaarst.

Aastatel 1973–1987 oli ta Eesti Raadio saatesarja "Perekond ja kodu" saatejuht. Ta asutas populaarteadusliku ajakirja Kodutohter ja oli selle peatoimetaja aastatel 1988–1991. Ta oli üks Eesti Tervishoiu Muuseumi taasavamise ettevalmistajaid. 

## Isiklikku
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Raamatud
*Maano Kivilo. Etüüdid südamekirurgiast. Tallinn: Valgus, 1971
*Maano Kivilo. Kolm minutit pärast surma. Tallinn: Valgus, 1972

## Tunnustus
*1986 Eesti NSV Ministrite Nõukogu ja Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu aukiri

## Viited

## Välislingid
*Eesti Muuseumide Veebivärav. Eesti Tervishoiu Muuseumi fotokogu. Eesti Onkoloogia Keskus, Dr. Maano Kivilo (1978)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Vabariikliku Sanitaarhariduse Maja peaarst Maano Kivilo (1985)
Anne Vabarna nimeline omakultuuripreemia

**Anne Vabarna nimeline omakultuuripreemia** on auhind, mida antakse seto pärimuskultuuri edasikandmisel tehtud silmapaistva töö eest.

Aastatel 1995–2016 andis preemiat välja Värska vald, 2017. aastast annab preemiat välja Setomaa vald.  Preemia laureaadid kuulutatakse välja ja preemia antakse üle Anne Vabarna sünniaastapäeva (21. detsembri) nädalal.

Igal aastal antakse välja kaks preemiat, neist üks inimesele või kollektiivile Setomaa vallast (varem Värska vallast) ja teine inimesele või kollektiivile väljastpoolt Setomaa valda. Iga nelja aasta tagant antakse välja elutööpreemiad. Elutööpreemiaid on antud aastatel 2007, 2011, 2015 ja 2019.

## Preemia laureaadid

## Viited
Erastvere külanõukogu

**Erastvere külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu halduskeskus asus Erastvere asunduses.

Erastvere külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Võrumaa Kanepi valla koosseisus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Kanepi vald likvideeriti ja Erastvere külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu.

Külanõukokku kuulusid Ala, Erastvere, Koigera, Kuuba, Magari, Mäe, Närapää ja Seegemi küla.

Erastvere külanõukogu likvideeriti Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlusega ja selle alad liideti Kanepi külanõukoguga.

Erastvere külanõukogu hõlmas osa praeguse Kanepi valla alast.

## Viited
Faruk Çelik

**Faruk Çelik** (sündinud 17. jaanuaril 1976 Yusufelis) on Türgi poliitik, ta on Õigluse ja Arengu Partei liige. Ta oli 24. novembrist 2015 kuni 19. juulini 2017 Türgi toitlustuse, põllumajanduse ja loomakasvatuse minister.

Ta sündis aastal 1976 Yusufelis Artvini provintsis. Ta on lõpetanud Bursas Uludaği Ülikooli. Lisaks on ta lõpetanud Yıldızi Tehnikaülikoolis kaheaastastel ärijuhtimise kursustel.

Ta on olnud õpetaja ja ärimees. Ta on kuulunud islamistlikku erakonda Fazilet Partisi. Aastast 2001 kuulub ta Õigluse ja Arengu Parteisse. Ta valiti 1999. aasta Türgi parlamendivalimistel, 2002. aasta Türgi parlamendivalimistel, 2007. aasta Türgi parlamendivalimistel, 2011. aasta Türgi parlamendivalimistel ja 2015. aasta Türgi erakorralistel parlamendivalimistel Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks.

Ta oli 29. augustis 2007 kuni 1. maini 2009 Türgi töö- ja sotsiaalkaitseminister. Seejärel oli ta 1. maist 2009 kuni 6. juulini 2011 Türgi Riigiminister. Teist korda oli ta Türgi töö- ja sotsiaalkaitseministri ametis 6. juulist 2011 kuni 28. augustini 2015. 24. novembrist 2015 kuni 19. juulini 2017 oli ta Türgi toitlustuse, põllumajanduse ja loomakasvatuse minister.

## Isiklikku
Faruk Çelik on abielus ja tal on neli last.

## Välislingid
* Faruk Çeliki koduleht (türgi keeles)
Karaski külanõukogu

**Karaski külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSVs aastatel 1945–1954. Külanõukogu halduskeskus asus Karaski külas.

Karaski külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega  Võrumaa Kõlleste valla koosseisus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Kõlleste vald likvideeriti ja Karaski külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu.

Külanõukokku kuulusid Heisri, Hurmi, Karaski, Tille ja Varbuse küla ning Hurmi, Karaski ja Valge asundus.

Karaski külanõukogu likvideeriti 1954. aastal ja selle alad jagati Häätare ja Kanepi külanõukogu vahel.

Karaski külanõukogu hõlmas osa praeguse Kanepi valla aladest.

## Viited
Himmaste külanõukogu

**Himmaste külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu halduskeskus asus Himmaste külas.

Himmaste külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Võrumaa Põlva valla koosseisus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Põlva vald likvideeriti ja Himmaste külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu.

Külanõukokku kuulusid Adiste, Eoste ja Himmaste küla.

Himmaste külanõukogu likvideeriti 1954. aastal ja selle alad liideti Põlva külanõukoguga.

Himmaste külanõukogu hõlmas osa praeguse Põlva valla alast.

## Viited
Valentin Arhipenko

**Valentin Arhipenko** (vene keeles *Валентин Дмитриевич Архипенко*; 7. mai 1909 Atamanskaja staniitsa, praegune Pavlovskaja rajoon, Krasnodari krai – 22. detsember 1987 Tallinn) oli vene näitleja.

1926. aastal lõpetas ta Umani tööliskooli. 1930. aastal lõpetas Leningradi I Kunstistuudio draamaklassi. 

Aastatel 1930–1939 töötas ta Leningradi teatris Proletarskii Aktjor (Пролетарский Актёр), 1939–1944 Leningradi komöödiateatris, 1944–1945 rindeteatris. 1945. aastal asus Eestisse, aastatel 1945–1948 oli Tallinnas Punalipulise Balti Mere Laevastiku teatri näitleja, 1948. aastast Eesti NSV Riikliku Vene Draamateatri näitleja.

## Tunnustus
*1951 – Eesti NSV teeneline kunstnik
*1954 – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1965 – Eesti NSV rahvakunstnik

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. ENSV Riikliku Vene Draamateatri õppestuudio vastuvõtukomisjon: ENSV teeneline kunstnik M. Zahharova, ENSV rahvakunstnik V. Arhipenko, lavastaja V. Petrov ja näitleja E. Vokaljuk (1975)
Kari Mäkinen

**Kari Olavi Mäkinen** (sündinud 5. jaanuaril 1955 Poris) on Soome vaimulik, kes oli 2010–2018 Soome Evangeelse Luterliku Kiriku peapiiskop.

Mäkinen pühitseti kirikuõpetajaks 1979. aastal. 1989. aastal kaitses ta teoloogiadoktori kraadi. 

Ta on töötanud kirikuõpetajana Helsingis, Ulvilas ja Turus. 2005 valiti ta Turu peapiiskopkonna piiskopiks ning 2010 Turu peapiiskopiks, mis on ühtlasi Soome peapiiskopi amet.

Teda peetakse vaadetelt liberaalseks ja uuendusmeelseks vaimulikuks. Novembris 2014 teatas ta, et rõõmustab Eduskunna otsuse üle anda abielu sõlmimise õigus ka samasoolistele paaridele. See tekitas kiriku konservatiivsemate liikmete seas laialdast pahameelt ning järgneva nädala jooksul lahkus Soome Evangeelse Luterliku Kiriku liikmeskonnast umbes 13 000 inimest.

2010. aastal tekitas hämmastust tema väide, et ta kuulub keskklassi, kuigi peapiiskopina oli tema eelmise aasta tulu 111 667 eurot ja ta on Soome riikliku protokolli ülemises otsas.

Mäkinen on abielus ja tal on 4 last.

Ta jäi pensionile 1. juunil 2018.

## Viited
Viktor Tsõpluhhin

**Viktor Tsõpluhhin** (vene Виктор Алексеевич Цыплухин; 1906 – ?) oli vene lavastaja.

Viktor Tsõpluhhin oli Vsevolod Meierholdi õpilane. 1930. aastatel oli ta Punaarmee teatri peanäitejuht.

1948. aastast oli ta Eesti NSV Riikliku Vene Draamateatri peanäitejuht ja lavastaja.

## Tunnustus
*1954 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1954 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
*Eesti filmi andmebaas. Ringvaade "Nõukogude Eesti" nr 29, 3/3. Eesti NSV Riiklik Vene Draamateater (1948)
Püha Johannese Kool

**Püha Johannese Kool** on riikliku õppekava alusel tegutsev kristlik erakool Tallinnas.  

Kooli võetakse õpilasi sõltumata nende konfessionaalsest kuuluvusest. Kooli õppekeel on eesti keel. Kooli 1.–12. klassis õpib ligikaudu 630 õpilast. Kooli juures tegutseb lasteaed Jussike, eelkool, huvihariduskool ja koduõppeosakond. 2022. aasta sügisel avas kool gümnaasiumi. 

Kooli pidaja on Püha Johannese Kooli sihtasutus. Kooli juht on Liivika Simmul. Kool on Eesti Kristlike Erakoolide Liidu liige.

### Ajalugu
Kooli loomise mõte tekkis Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Nõmme Ristija Johannese koguduse liikmetel, kes soovisid luua kristlikel väärtustel rajanevat kasvukeskkonda kombineerituna kaasaegsete haridusmeetoditega. 2012. aasta 21. mail asutati Püha Johannese Kooli sihtasutus. 

2013. aasta septembris alustas esimeses lennus õpinguid 33 last. Kooli võetakse igal aastal esimesse klassi nii poiste kui tüdrukute klass. Poiste ja tüdrukute klassid on eraldi 6. klassi lõpuni. Alates 7. klassist jätkab lend kahes segaklassis. 

2018. aastal loodi kooli juurde Tervikliku Hariduse Fond. 2019. ja 2020. aastal toimusid rahvusvahelised konverentsid koostöös Arvo Pärdi Keskusega.

2019. aastal avati Püha Johannese Kooli lasteaed Jussike. Koolieelse lasteasutuse segarühmas on ruumi 18 õpilasele. Lasteaed tegutseb Püha Johannese Kooliga ühes majas ning lasteaialapsed saavad osa võtta nii eelkooli kui huvikooli võimalustest.

2020. aastal avati seoses koroonapandeemiaga kooli juurde koduõppeosakond. Samal aastal registreeriti ka Püha Johannese Huvihariduskool.

2022. aasta sügisel, kooli esimese lennu 10. klassi jõudmisel, avas Püha Johannese Kool gümnaasiumi. Gümnaasiumi ühes lennus on õppekohti 64 õpilasele, kes jagunevad nelja suuna vahel: sõna ja kultuur, loodus ja inimene, kuju ja disain, andmed ja infotehnoloogia. Samal sügisel kolis Püha Johannese Kool päris oma koolimajja Kivimäel.

2023. aasta sügisel valmis gümnaasiumiklassidele eraldi hooneosa.

### Metoodika
Koolis on igapäevased hommikupalvused ja vaikuseminutid ning pikad õuevahetunnid. Nõutakse mobiiltelefonide väljalülitamist.

Kool ei kasutata skaalalist hindamist kuni kuuenda klassini. Õpe toimub perioodõppena. 

Sarnaselt Vanalinna Hariduskolleegiumiga alustatakse juba esimeses klassis süvendatud inglise keele õpet õde Mary Vénardi keelekümblusmeetodil, teisest klassist lisandub vene keel ning kuuendast klassist kolmas võõrkeel.

### Kooli asukohad
Püha Johannese Kool on tegutsenud erinevatel üüripindadel. 

Esimesel tegevusaastal töötas kool Tallinnas aadressil Vene tänav 31, kus MTÜ Miikaeli Ühendus ruumides oli kasutada kaks ruumi, kuhu mahtus kaks klassikomplekti ja ka kogu kooli personal. 

Aastatel 2014–2016 tegutses kool Tallinnas aadressil Viru tänav 4 ja 2016–2022 aadressil Siili tänav 14. 2022. aasta sügisel valmis koolimaja Nõmmel aadressil Kivimäe tänav 25. 

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
* Õpetajate leht. Õde Mary – teenimisele pühendatud elu
* Oleg Švaikovski. Tehisintellekti tuleb haridusse kaasata, mitte ignoreerida Eesti Päevaleht, 5. august 2023
Grand Rapids

**Grand Rapids** on linn USAs Michigani osariigis. Asub Grand Riveri ääres umbes 50 km Michigani järve kaldast lääne pool.

USA 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli linna elanike arv 188 040 ja see on Detroiti järel osariigi teine linn.

Grand Rapids asutati 1826 kaubapunktina ottavate küla juurde ja sai linnaõigused 1850. aastal.

19. sajandi teisel poolel sai linnast puidutööstuse keskus ja 20. sajandil mööblitootmise keskus, mistõttu seda tuntakse hüüdnimega *Furniture City*.

Grand Rapids oli USA presidendi Gerald Fordi kodulinn. Tema ja ta abikaasa Betty Ford on sinna ka maetud.
Messenger of the Gods: The Singles Collection

**Messenger of the Gods: The Singles Collection** on Freddy Mercury kogumikalbum, mis avaldati 3 päeva enne Mercury 70. sünniaastapäeva ehk siis 2. septembril 2016. Kogumik anti lisaks duubel-CD-le välja ka kolmeteistkümnel eri värvi vinüülsinglil.

Kogumiku vanim laul on pseudonüümi Larry Lurex all 1973. aastal avaldatud kaver laulust "I Can Hear Music" ning uusim kaks aastat pärast Mercury surma avaldatud No More Brothers Mix laulust "Living on My Own".

Mitmes laulus ("Barcelona", "The Golden Boy "How Can I Go On", "The Fallen Priest", "Overture Piccante", "Exercises In Free Love") teeb kaasa Montserrat Caballé. Laulud "I Can Hear Music" ja "Goin' Back" on avaldatud pseudonüümi Larry Lurex kasutades.

## Radade loend

### CD1: Singlid
# "Living on My Own" (singliversioon) - 3:05
# "The Great Pretender" (Buck Ram) - 3:25
# "In My Defence" (Dave Clark/David Soames/Jeff Daniels) - 3:54
# "Love Kills" (Mercury/Giorgio Moroder) - 4:28
# "Barcelona" (singliversioon) (Mercury/Mike Moran) - 4:25
# "Made in Heaven" (singliversioon) - 4:08
# "Time" (Clark/Daniels) - 4:01
# "Love Me Like There's No Tomorrow" - 3:46
# "I Was Born to Love You" - 3:39
# "The Golden Boy" (singliversioon) (Mercury/Moran/Tim Rice) - 5:14
# "I Can Hear Music" (kui Larry Lurex) (Jeff Barry/Ellie Greenwich/Phil Spector) - 3:24
# "How Can I Go On" (singliversioon) (Mercury/Moran) - 4:02
# "Living on My Own" (No More Brothers Remix) - 3:40
### CD2: B-pooled
# "Goin' Back" (kui Larry Lurex) (Gerry Goffin/Carole King) - 3:32
# "Let's Turn It On"  - 3:42
# "My Love Is Dangerous"  - 3:39
# "She Blows Hot and Cold"  - 3:39
# "Living on My Own (Julian Raymond Album Mix)" - 3:37
# "Stop All The Fighting" - 3:18
# "Time" (Instrumental) - 3:22
# "Exercises In Free Love" (Freddie Vocal) - 3:59
# "Exercises In Free Love" (Montserrat Vocal) - 4:04
# "The Fallen Priest" (B-Side Edit) - 2:55
# "Overture Piccante" - 6:40
# "Love Kills" (Wolf Euro Mix) - 3:27
Lazăr Comănescu

**Lazăr Comănescu** (sündinud 4. juunil 1949 Horezus) on Rumeenia diplomaat ja poliitik. Ta oli 2008. aastal ja 17. novembrist 2015 kuni 4. jaanuarini 2017 Rumeenia välisminister.

Ta sündis 1949. aastal Horezus Vâlcea maakonnas. Ta õppis aastatel 1967–1972 rahvusvahelist kaubandust Bukaresti Majandusülikoolis. 1973. aastal täiendas ta ennast Sorbonne'is. Seejärel töötas õppejõuna Bukaresti Majandusülikoolis, 1982. aastal sai dotsendiks, 1983. aastal sai majandusteaduse doktori kraadi.

1990. aastal asus ta tööle Rumeenia välisministeeriumi. Aastatel 1998–2001 oli ta Rumeenia suursaadik NATO-s, aastatel 2001–2008 Rumeenia suursaadik Euroopa Liidu juures. 15. aprillist 2008 kuni 22. detsembrini oli ta Rumeenia välisminister (Călin Popescu-Tăriceanu valitsuses). 2009. aastal määrati ta Rumeenia suursaadikuks Saksamaal. 17. novembrist 2015 oli ta teist korda Rumeenia välisminister (Dacian Cioloșe valitsuses).

## Isiklikku
Lazăr Comănescu on abielus ja tütre isa. Lisaks rumeenia keelele valdab ta prantsuse, inglise, hispaania ja saksa keelt
Mount Temple Comprehensive School

**Mount Temple Comprehensive School** on üldhariduskool Iirimaal Dublini eeslinnas Clontarfis, Liffey jõe põhjapoolsel kaldal.

Kooli lõpetanute seas on Alan Averill, Bono, Adam Clayton, Larry Mullen ja The Edge.

## Välislingid
*Mount Temple Comprehensive Schooli koduleht
Bogdan Aurescu

**Bogdan Lucian Aurescu** (sündinud 9. septembril 1973 Bukarestis) on Rumeenia diplomaat ja poliitik. Ta oli aastatel 2009–2014 Rumeenia välisministeeriumi riigisekretär, novembrist 2014 kuni novembrini 2015 oli ta Rumeenia välisminister. Alates 4. novembrist 2019 kuni 15. juunini 2023 oli ta teist korda Rumeenia välisminister.

Ta on lõpetanud 1996. aastal Bukaresti Ülikooli, kus õppis õigusteadust.

Aastatel 2004–2009 töötas ta Haagis Rahvusvahelises Kohtus Musta mere Rumeenia-Ukraina piirivaidluste alal Rumeenia esindajana (koordineerides Rumeenia delegatsiooni tööd). Aastatel 2009–2014 Rumeenia välisministeeriumi riigisekretär (Eesti mõistes kantsler) ja selle töö kõrvalt ka Bukaresti Ülikooli professor. 24. novembrist 2014 kuni 17. novembrini 2015 oli ta Rumeenia välisminister.

4. novembrist 2019 kuni 15. juunini 2023 oli ta teist korda Rumeenia välisminister.

## Viited
Rostislav Merkulov

**Rostislav Merkulov** (11. oktoober 1912 Tsarskoje Selo – 24. aprill 1978 Tallinn) oli eesti viiuldaja, vioolamängija, orkestrijuht ja dirigent.

Aastatel 1931–1941 mängis ta viiulit ja juhatas tantsuorkestrit Merry Pipers.

1933. aastal lõpetas ta Tallinna Konservatooriumi Johannes Karl Paulseni viiuliklassi.

Aastatel 1933–1941 oli ta Riigi Ringhäälingu Sümfooniaorkestri vioolamängija, 1944–1945 Eesti Raadio Sümfooniaorkestri vioolamängija ja vioolarühma kontsertmeister. Lühemat aega mängis ta vioolat Eesti Akadeemilise Helikunstnike Seltsi keelpillikvartetis.

Teise maailmasõja aastatel oli ta Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite Džässorkestri dirigent. 1945. aastast oli ta Eesti Raadio Estraadiorkestri dirigent, 1957. aastast peadirigent.

Ta tegi ka arranžeeringuid ja orkestreeringuid.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1954 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV teeneline kunstnik, Eesti Raadio ja Televisiooni estraadiorkestri peadirigent Rostislav Merkulov (1962)
*ERR arhiiv. Papa Valter pajatab: Rostislav Merkulov (2008)
Ülemaailmne Esperantoliit

**Ülemaailmne Esperantoliit** (esperanto keeles Universala Esperanto-Asocio, **UEA**) on maailma suurim esperantohuvilisi koondav liit. UEA-l on umbes 14 500 liiget 121 riigist. UEA peakontor asub Hollandis Amsterdamis.

UEA asutati 1908. aastal Šveitsi ajakirjanik Hector Hodleri eestvõttel. 

UEA president on alates 2013. aastast Mark Fettes.

## Vaata ka
*Eesti Esperanto Liit
*Tartu Esperanto Selts

## Välislingid
*UEA koduleht
Zenit (kaamera)

**Zenit** (vene keeles Зенит, 'seniit') oli aastatel 1952–2005 Nõukogude Liidus ja Venemaal toodetud fotoaparaatide mark.

Fotoaparaate Zenit toodeti Krasnogorski tehases (alates 1952. aastast) ja Valgevenes asuvas BelOMO tehases (alates 1970. aastatest). 

Zeniti fotoaparaadiga seotud margid on Zorki, Moskva ja Iskra.
Oskar Sädek

**Oskar Sädek** (aastani 1936 **Oskar Funk**; 12. august 1906 Türi – 1942 Leningradi lähistel) oli eesti maalikunstnik.

## Elulugu
Oskar Sädek sündis Türil tisleri perekonnas. 1914. aastal kolis perekond Tallinna, kus ta lõpetas 6-klassilise õhtualgkooli. Kunstihariduse sai ta Ants Laikmaa ateljeekoolis aastatel 1927–1931. 

Ta kuulus koos teiste Laikmaa ateljeekooli õpilaste Priidu Aaviku, Erna Brinkmanni, Enn Roosi, Voldemar Elleri ja Aarne Miikmaaga omaette sõpruskonda. Õpiti ja töötati koos, suviti käidi Taeblas Laikmaa juures maalimas ja abiks majaehitusel.

Oskar Sädek oli aastast 1934 Eesti Kunstnikkude Liidu liige ning aastast 1938 Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingu liige.

Oskar Sädek hukkus teises maailmasõjas Saksa sõjaväkke mobiliseerituna 1942. aastal Leningradi rindel.

## Looming
Oskar Sädeki loomingus oli tähtsal kohal Eesti ajaloo ja eriti Vabadussõja temaatika. Ta sai 1935. aastal Vabadussõja-aineliste kunstitööde võistlusel maali "Viiking" eest auhinna. Aastatel 1931–1941 esines ta igal aastal näitustel mõne kodumaise motiivi, Vabadussõja- või tööteemalise teosega. Sädek töötas nii pastell- kui ka õlimaalitehnikas; "Rõuge veski" on tema õlimaalidest parimaid.

## Viited

## Allikas
* EKABL
Stephen Toulmin

**Stephen Edelston Toulmin** (25. märts 1922 London – 4. detsember 2009 Los Angeles) oli Briti filosoof.

## Publikatsioone
**[[An Examination of the Place of Reason in Ethics]]* (1950) ISBN 0-226-80843-2
**An Introduction to the Philosophy of Science* (1953)
**The Uses of Argument* (1958), 2. trükk 2003: ISBN 0-521-53483-6
**Metaphysical Beliefs, Three Essays* (1957) koos Ronald W. Hepburni ja  Alasdair MacIntyre'ga
**The Riviera* (1961)
**Seventeenth century science and the arts* (1961) 	
**Foresight and Understanding: An Enquiry into the Aims of Science* (1961), ISBN 0-313-23345-4
**The Architecture of Matter* (1962), koos June Goodfieldiga ISBN 0-226-80840-8
**The Fabric of the Heavens: The Development of Astronomy and Dynamics* (1963), koos June Goodfieldiga, ISBN 0-226-80848-3
**Night Sky at Rhodes* (1963)
**The Discovery of Time* (1966),  koos June Goodfieldiga, ISBN 0-226-80842-4
**Physical Reality* (1970)
**Human Understanding: The Collective Use and Evolution of Concepts* (1972) ISBN 0-691-01996-7
**Wittgenstein's Vienna* (1972), koos Allan Janikiga
**Knowing and Acting: An Invitation to Philosophy* (1976), ISBN 0-02-421020-X
**An Introduction to Reasoning* (1979), koos Allan Janikiga ja Richard D. Riekega, 2. trükk 1997: ISBN 0-02-421160-5
**The Return to Cosmology: Postmodern Science and the Theology of Nature* (1985), ISBN 0-520-05465-2
**The Abuse of Casuistry: A History of Moral Reasoning* (1988), koos Albert R. Jonseniga,  ISBN 0-520-06960-9
**Cosmopolis: The Hidden Agenda of Modernity* (1990), ISBN 0-226-80838-6
**Social Impact of AIDS in the United States* (1993), koos Albert R. Jonseniga
**Beyond theory – changing organizations through participation* (1996), koos Björn Gustavseniga (toim)
**Return to Reason* (2001), ISBN 0-674-01235-6
Viktor Fedortšenko

**Viktor Fedortšenko** (sündinud 20. jaanuaril 1954 Kiievis) on Eesti balletitantsija. 

Ta on lõpetanud 1972. aastal Kiievi koreograafiakooli. 

Ta oli aastatel 1972–1983 Kiievi ooperi- ja balletiteatri ja aastatel 1983–1992 Estonia balletisolist, hiljem Eesti Rahvusballeti repetiitor. Ta on töötanud ka Tallinna Balletikooli balletiõpetajana.

## Tunnustus
*1988 Eesti NSV teeneline kunstnik
*2025 Rahel Olbrei nimeline auhind
## Isiklikku
Ta on aastast 1983 abielus Elita Erkinaga.

## Viited

## Kirjandus
*Pille Palm. Viktor Fedortšenko: lühiülevaade balletiartisti loometeest. Tallinn, 1988

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. RAT "Estonia" balletisolist Viktor Fedortšenko balletis "Prometheus" (1984)
*Eesti Muuseumide Veebivärav. Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum. Kaie Kõrb ja Viktor Fedortšenko Balti jaamas
Õiglane maailma rahvaste seas

**Õiglane maailma rahvaste seas** (heebrea keeles חסיד אומות העולם *H̱asid Umot ha-'Olam*) on kõrgeim Iisraeli väljaantav tsiviilteenete auhind mittejuudile. Auhinda antakse isikutele, kes riskisid oma eluga holokausti ajal, et päästa juute.

2020. aasta seisuga oli auhinna saanud 27 712 inimest. Kõige rohkem on auhinna saajate seas poolakaid (7112), hollandlasi (5851) ja prantslasi (4130). Eestlastest on auhinna saanud kolm inimest: Uku Masing (1966), Eha Masing (1996) ja Polina Lentsman (2003).
Zorki

**Zorki** (vene keeles Зоркий 'teravapilguline') oli aastatel 1948–1978 Nõukogude Liidus Krasnogorski tehases toodetud kaugusmõõdikuga fotoaparaat (inglise *rangefinder camera*). Välisilmelt sarnanesid Zorki fotoaparaadid väga Leica fotoaparaatidega. 

## Mudelid
* Zorki 1 (1948–1956)
* Zorki 3 (1951–1954)
* Zorki 2 (1954–1956)
* Zorki 3M (1954)
* Zorki S (1955–1958)
* Zorki 2S (1955–1960)
* Zorki 3S (1955–1956)
* Zorki 4 (1956–1973)
* Zorki 35M (Prototyp 1969)
* Zorki 5 (1958–1959)
* Zorki Mir (1959–1961)
* Zorki 6 (1959–1966)
* Zorki 10 (1964)
* Zorki 11 (1964)
* Zorki 12 (1967)
* Zorki 4K (1972–1978)
Uno Uibo

**Uno Uibo** (5. veebruar 1935 Tallinn – 12. august 1992 Tallinn) oli eesti teatrikunstnik ja kunstipedagoog.

1954. aastal lõpetas ta Tallinna 6. Õhtukeskkooli. 1960. aastal lõpetas Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi teatridekoratsiooni ja maali erialal, tema õpetajateks olid Voldemar Haas ja Natalie Mei.

Aastatel 1960–1981 oli ta Lydia Koidula nimelise Pärnu Draamateatri kunstnik, 1981–1983 peakunstnik. Muu hulgas kujundas ka teatri kavalehed ja brošüürid.

Aastatel 1983–1985 oli ta Puidutöötlemiskombinaadi Viisnurk kunstnik. 1985. aastast tegutses vabakutselise kunstnikuna, viljeles akvarellmaali. 1987. aastast surmani oli ka Pärnu Kunstikooli kunstiõpetaja.

## Tunnustus
*1979 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited