open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Star Trek: Generatsioonid

**"Star Trek: Generatsioonid"** on 1994. aastal valminud Ameerika Ühendriikide ulmefilm. "Generatsioonid" on seitsmes mängufilm "Star Treki" filmide sarjas. Film püüab kokku siduda kaks esimest telesarja ning kuut varasemat mängufilmi ning anda ülevaate esimese põlvkonna tegelaste elust ja karjäärist.

## Tegevustik
KoSmosedokist saadetakse välja äsja valminud tähelaev Enterprise NCC 1701 D. Jõudnud avakosmosesse, saab ta hädakutse kahelt laevalt, mis on jäänud lõksu tundmatusse energianähtusse. Osa hättasattunud laevade meeskonnast suudetakse päästa, kuid tuliuus laev saab vigastada ning kaotab aukülalisena laeval viibinud kapten J. T. Kirki. Edasine tegevus toimub mitmekümne aasta pärast, mil uue tähelaeva Enterprice NCC 1701 E sillal istub kapten Jean-Luc Picard. Ta saadetakse uurima kallaletungi kosmoses asuvale teadusjaamale, kus ta kohtub Sorani nimelise teadlasega, kes, nagu hiljem selgub, ongi kõige kurja juur. Pärast madistamist planeetidel ja alternatiivses universumis, kus kohatakse ka kadunud kapten Kirki, saadakse viimase abiga dr Soranist jagu.

## Välislingid
* Filmi koduleht
* 
*
Star Trek: Esimene kontakt

**"Star Trek: Esimene kontakt"** on Ameerika Ühendriikide ulmefilm. Filmi läbivaks teemaks on võitlus halastamatu borgide rassiga, kelle eesmärgiks on kõik teised rassid endaga siduda.

## Tegevustik
Tähelaev Enterprise NCC-1701 E valvab Romuluse ja Föderatsiooni piiril, kui meeskond saab teada, et Borg on tunginud sektorisse 001 ehk Päikesesüsteemi. Eirates korraldust jääda piirile, et vajadusel tõrjuda juhust kasutava Romuluse impeeriumi katset rünnata juba rünnaku all olevat Föderatsiooni, lahkub Enterpise ja saabub Maa sektorisse. Saabudes avastab meeskond, et enamus  kaitselaevastikust on purustatud ja ülejäänud teovõimetud ning olukorra peremeheks on Borgi kuup. Koos saabuva Defianti-nimelise uut tüüpi rünnaklaevaga suudetakse Borgi kuup hävitada. Just plahvatuse hetkel saadab aga kuup välja pisema laeva ehk kera, mis avab tunneli ning püüab põgeneda. Enterprise siseneb tunnelisse ja avastab, et tegemist on ajatunneliga ning saabub tulevikku, kus Borg on juba vallutanud maa. Kasutades juhust avab Enterprise tule ja kera teeb uue ajahüppe, seekord minevikku. Saabudes minevikku, õnnestub kera hävitada. Selgub, et saabuti aastasse 2063, just sellesse ajahetke kui Z. Cochrane hakkab katsetama oma *warp*-tüüpi mootorit. Kuid selgub, et Borg oli tulistanud raketi ning Enterprise saadab meeskonna planeedile, et aidata laev parandada – et esimene kontakt vulcanitega ära ei jääks. Kuid selgub, et Borg pole veel täielikult löödud ning võitlus jätkub võiduka lõpuni.

## Osatäitjad
*Patrick Stewart – Kapten Jean-Luc Picard
*Jonathan Frakes – Kaptenleitnant William Riker
*Brent Spiner – Kaptenmajor Data
*LeVar Burton – Kaptenmajor Geordi La Forge
*Michael Dorn – Kaptenmajor Worf
*Gates McFadden – Kaptenleitnant Dr. Beverly Crusher
*Marina Sirtis – Kaptenleitnant Deanna Troi
*James Cromwell – Dr Zefram Cochrane
*Alfre Woodard – Lily Sloane
*Alice Krige – Borgi kuninganna
*Michael Horton – vanemleitnant Daniels
*Neal McDonough – vanemleitnant Sean Hawk
*Marnie McPhail – vanemleitnant Alice Eiger
*Robert Picardo – Erakorralise meditsiiniabi hologramm
*Dwight Schultz – Reginald Barclay
*Majel Barrett – Arvuti hääl

## Välislingid
* Koduleht
* 
*
Kirgede torm

**"Kirgede torm"** (*Sturm der Liebe*) on Saksa telesari, mida hakati tootma 2005. aasta septembris. Eestis on seda näidanud TV3.

### Paarid

## Tähtsamad osatäitjad


## Tähtsamad kõrvalosatäitjad


### Varasemad näitlejad

### Episoodilised näitlejad

## Välislingid
* ''Kirgede torm''-Spoiler (de)
Star Trek: Uus põlvkond

"**Star Trek: Uus põlvkond**" on aastatel 1987–1994 valminud Ameerika Ühendriikide ulmetelesari.

"Uus põlvkond" on telesarja "Star Trek" järg. "Star Treki" maailmas on nende sarjade tegevusaegade vahe 75 aastat. Esimese hooajad jaod sarnanevad tegevustiku ülesehituselt eelnenud telesarja jagudega.

## Põhiosatäitjad
* Patrick Stewart – Jean-Luc Picard (kosmoselaeva kapten)
* Jonathan Frakes – William Riker (kapteni esimene abi)
* LeVar Burton – Geordi La Forge (peamehaanik)
* Denise Crosby – Natasha Yar (turvapealik, 1987–1988)
* Michael Dorn – Worf (turvapealik)
* Gates McFadden – Beverly Crusher (laevaarst)
* Diana Muldaur – Katherine Pulaski (laevaarst) (1988–1989)
* Marina Sirtis – Deanna Troi (psühholoog)
* Brent Spiner – Data (teadusohvitser)
* Wil Wheaton – Wesley Crusher (kadett, 1987–1990)

## Välislingid

* Ametlik veebileht
* 
*
Johannes Moistus

**Johannes Moistus** (8. juuli 1885 Tartu – 29. aprill 1962 Bad Reichenhall) oli eesti farmatseut.

Lõpetas 1912 Tartu Ülikooli, Sakala vilistlane.

1913–1940 ja 1941–1944 Suure-Jaani apteegi omanik. Põgenes 1944 Saksamaale.
Osvald Einer

**Osvald Einer** VR II/3 (4. oktoober 1889 Valga – 23. juuni 1962 Toronto) oli Eesti sõjaväelane (kapten) ja advokaat. 

Osvald Einer õppis Tartu gümnaasiumis ja Peterburi Ülikooli õigusteaduskonnas, pärast ülikooli lõpetamist siirdub Venemaa keiserlikku armeesse kohustuslikku teenistusaega teenima ja ülendati lipnikuks ning osales I Maailmasõjas ohvitserina.

Astus novembris 1918 Eesti rahvaväkke ja teenis patarei ülemana kuni Vabadussõja lõpuni. 1919. aasta novembris teenis alamkapteni auastmes 3. Suurtükiväe polgus, Välipatarei nr 15 ülemana. Ülendati 7. novembril 1919 kiiduväärt teenistuse eest kapteniks, vanusega 7. juuli 1919. 

Osvald Einer oli hilisem tähtsamate asjade kohtu-uurija ja vandeadvokaat Valgas. 

Teise maailmasõda lõpul põgenes O. Einer koos perega Saksamaale ja siirdus novembris 1949 Kanadasse Torontosse.

## Viited
Helmut Roman

**Helmut-Ferdinand Roman**, ka **Helmuth Roman** (19. mai 1903 Tallinn – 31. juuli 1962 Stockholm) oli eesti advokaat.

Helmuth Roman võttis koolipoisina vabatahtlikult osa Vabadussõjast. 

1922. aastal lõpetas ta Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi. Aastatel 1922–1926 õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (lõpetas).

Ta oli aastatel 1926–1928 vandeadvokaat Alfred Maureri abi ja 1928–1932 vandeadvokaat Rudolf Kuuskmaa abi. 1932. aastast oli ta Tallinnas vandeadvokaat.

1944. aastal põgenes Rootsi, kus lõpetas 1949. aastal Uppsala ülikooli ja seejärel töötas advokaadina Stockholmis.

## Viited
Poolläbilaskev membraan

**Poolläbilaskev membraan** (ka **poolläbilaskev kelme**, **semipermeaabel membraan**) on membraan (näiteks rakumembraan), mida lahusti läbib ja mida lahustunud aine ei läbi.

Membraani poolläbilaskvusvõime tagab osmoosi.
Star Trek: Ülestõus

"**Star Trek: Ülestõus**" on 1998. aastal valminud Ameerika Ühendriikide ulmefilm.

## Tegevustik
Kapten Picard saab teate, et tema alluv Data, kes on lähetatud admiral Dougherty juurde, on aru kaotanud. Data on pantvangi võtnud uurimisjaama meeskonna, kes jälgis varjatult algelist ühiskonda planeedil. Saabunud Picard avastab, et admiral Dougherty ja So'nari rassi esindaja Ru'afo püüavad tegelikult planeedilt selle asukaid salaja minema viia. Samuti selgub, et planeedil on eriline kiirgus, mis aitab kudedel uueneda ehk tegemist on nooruse allikaga. Admiral Doughertyl aga on oma plaanid, mis ei lähe kokku föderatsiooni ametliku poliitikaga ning kapten Picard alustab võitlust.

## Osatäitjad
*Patrick Stewart – kapten Jean-Luc Picard
*Jonathan Frakes – kaptenleitnant William Riker
*Brent Spiner – kaptenmajor Data
*LeVar Burton – kaptenmajor Geordi La Forge
*Michael Dorn – kaptenmajor Worf
*Gates McFadden – kaptenleitnant doktor Beverly Crusher
*Marina Sirtis – kaptenleitnant Deanna Troi
*Fahrid Murray Abraham – Ru'afo
*Donna Murphy – Anij
*Anthony Zerbe – Admiral Matthew Dougherty
*Gregg Henry – Gallatin
*Daniel Hugh Kelly – Sojef
*Michael Welch – Artim
*Mark Deakins – Tournel
*Stephanie Niznik – Kell Perim
*Michael Horton – leitnant Daniels

## Välislingid
* "Star Treki" koduleht
* 
*
Gary Snyder

**Gary Snyder** (sündinud 8. mail 1930) on ameerika luuletaja, esseist, looduskaitsja ja süvaökoloogia pooldaja.

Eesti luuletajaist on tema mõju endale tunnistanud Jaan Kaplinski.

## Tunnustus
*1987 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Teosed eesti keeles
*Snyder, Gary 2008. (Kuus luuletust.) Tõlkinud Andres Ehin. Rmt.; Talvet, Jüri (koostaja), *Ameerika luule antoloogia: Poe’st, Whitmanist ja Dickinsonist XX sajandi lõpuni*. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, lk. 439–449.
Aucklandi saared

**Aucklandi saared** on saarestik Vaikses ookeanis. Saared kuuluvad Uus-Meremaale ning asuvad 465 km Lõunasaarest edelas.

Saarte koordinaadid on . Saarte pindala on 625 ruutkilomeetrit. Vulkaanilise päritoluga saared on mägised; kõrgus kuni 660 meetrit. 

Saartel kasvav mets on kõige lõunapoolsem mets väljaspool Patagooniat.

Saartel ei ole püsielanikke.

Saarestikku kuuluvad: Aucklandi saar, Adamsi saar, Enderby saar, Pettumuse saar, Ewingi saar, Rose'i saar, Dundase saar ja Roheline saar.

## Loodus
Aucklandi saartel on 95 endeemilist putukaliiki ja endeemiline taimeliik Gentianella concinna.
Inferno

**Inferno** on itaalia keeles **[[Põrgu]]**, inglise keeles tähendab see aga ka suurpõlengut.

;kirjandus
*"Põrgu" ("Inferno"), Dante Alighieri "Jumaliku komöödia" esimene osa
*"Inferno", Dan Browni romaan (ilmunud 2013, ka eesti keeles samal aastal)

;film
*"Maapealne põrgu" (originaalpealkiri "Inferno") 1998. aasta katastroofifilm
*"Kõrbekuumus" (originaalpealkiri "Inferno") 1999. aasta film Jean-Claude Van Dammega peaosas
*"Tulepõrgu" (prantsuskeelne pealkiri "Brasier", ingliskeelne pealkiri "Inferno"), 2005. aasta katastroofifilm
*"Inferno", 2016. aasta film

;kunst
*"Põrgu" (prantsuse keeles "L'enfer"; inglise keeles "Inferno"), Eduard Wiiralti üks tuntumaid teoseid

;muusika
*Infernö, Norra thrash-metal ansambel

;arvuti
*Inferno, operatsioonisüsteem

;isikud
*Inferno ehk Jeff Joslin, *wrestler*
*Inferno ehk Zbigniew Robert Promiński, Poola trummar (Behemoth)
West Side'i lugu (film)

**"West Side'i lugu"** on 1961. aastal valminud Ameerika Ühendriikide muusikalfilm, mis põhineb samanimelisel muusikalil. Film on pärjatud 10 Oscari auhinnaga.

"West Side'i loo" avakaadrid on filmitud New Yorgi tänavatel, ülejäänud aga peamiselt Los Angeleses. Filmi lavastasid Jerome Robbins ja Robert Wise. Jerome Robbins, kes lavastas ja seadis ka algupärase Broadway lavastuse, pidi seadma ja lavastama kõik laulu-, tantsu- ja kakluskaadrid, kuid vallandati võtete ajal kokkuhoiu eesmärgil.

## Osatäitjad
* Natalie Wood – Maria
* Richard Beymer – Tony
* Russ Tamblyn – Riff
* Rita Moreno – Anita
* George Chakiris – Bernardo
* Simon Oakland – Schrank
* Ned Glass – Doc
* William Bramley – Krupke
* Tucker Smith – Ice
* Tony Mordente – Action
* Eliot Feld – John
* David Winters – A-Rab

## Auhinnad
**[[Oscar]]** (1962)
* Parim film
* Parim lavastaja – Robert Wise ja Jerome Robbins
* Parim meeskõrvalosatäitja – George Chakiris
* Parim naiskõrvalosatäitja – Rita Moreno
* Parim filmimuusika – Saul Chaplin, Johnny Green, Irwin Kostal ja Sid Ramin
* Parim heli – Fred Hynes ja Gordon Sawyer
* Parim operaatoritöö – Daniel L. Fapp
* Parim filmimontaaž – Thomas Stanford
* Parim kunstnikutöö – Boris Leven ja Victor A. Gangelin 
* Parmad kostüümid – Irene Sharaff

**[[Kuldgloobus]]** (1962)
* Parim film
* Parim meeskõrvalosatäitja – George Chakiris
* Parim naiskõrvalosatäitja – Rita Moreno

**[[Grammy auhind]]** (1962)
* Parim tele- või filmimuusika – Saul Chaplin, Johnny Green, Irwin Kostal ja Sid Ramin

## Viited

## Välislingid
* 
*
Interlingue

**Interlingue** (ka **oktsidentaal**) on baltisaksa keeleteadlase Edgar von Wahli loodud kunstlik keel.

Wahl avaldas selle keele reeglid aastal 1922. 

Oktsidentaal nimetati 1949 ümber **interlingue**'ks. Praegusajal kutsutakse seda aga enamasti jälle tihti oktsidentaaliks (tõenäoselt selleks, et mitte segi ajada teise tehiskeele interlinguaga).

## Keelenäited

### [[Meieisapalve]]

### Max car donation (Lydia Koidula)
http://anno.onb.ac.at/cgi-content/anno-plus?aid=e0g&datum=1926&page=62&size=45

## Vaata ka
*De Wahli reegel

## Välislingid

*Radicarium directiv del Lingue International (Occidental) in 8 lingues
*IE-Munde - Jurnal e information pri Interlingue (Occidental) (Oktsidentaali tutvustav portaal)
* Triin Tark. "Maailmavaateline kokkupõrge ehk Esperanto eestimaine konkurent" Sirp, 20. oktoober 2017
Ülemiste liiklussõlm

**Ülemiste liiklussõlm** (ka **Ülemiste ristmik**) on liiklussõlm Tallinnas Ülemiste järvest kirdes, kus saavad kokku Suur-Sõjamäe tänav, Järvevana tee, Tartu maantee ja Peterburi tee.

Liiklussõlme keskel on 4 rööpapaariga raudteesild, mille alt viib läbi Tartu maantee. Sillast põhja pool eraldub Tartu maanteest Peterburi tee, sillast lõuna pool läände Järvevana tee ja itta Suur-Sõjamäe tänav.

Liiklussõlmest mõnisada meetrit idas asub Ülemiste raudteejaam ja Ülemiste viadukt.

Väidetavalt on tegemist Eesti suurima ja ülekoormatuima liiklussõlmega. Seetõttu on ristmik 2000. ja 2010. aastatel ümber ehitatud.

2009. aastal valmis Suur-Sõjamäe tänavat Järvevana teega ühendav Ülemiste viadukt.

Ülemiste ristmiku on ka varem rekonstrueeritud. 1965. aastal ehitati liiklussõlme kaks ringteed, mis asendati fooridega reguleeritud ristmikuga 1998/1999. aastal

## Rekonstrueerimine 2010–2013
Aastatel 2010–2013 ehitati sild üle Tartu maantee ja Ülemiste tunnel Filtri tee, Tehnika tänava ning raudtee alt läbi. Silla ja tunneliga teelõik ühendab Peterburi tee Järvevana teega. Teelõik avati 9. oktoobril 2013.

### Pilte rekonstrueerimisest

File:Information board in Tartu higheay.JPG|
File:EU-EE-TLN-intersection of Peterbuuri and Tartu.JPG| 
File:Tartu highway near Ülemiste.JPG| 
File:Reconstruction of Peterburi tee 041.JPG|
File:Reconstruction of Peterburi tee 004.JPG|
File:Reconstruction of Peterburi tee 005.JPG|
File:Reconstruction of Peterburi tee 012.JPG|
File:Reconstruction of Peterburi tee 017.JPG|
File:Reconstruction of Järvevana street 004.JPG| 
File:Reconstruction of Järvevana street 005.JPG| 
File:Reconstruction of Järvevana street 008.JPG| 
File:Reconstruction of Järvevana street 018.JPG|
File:Reconstruction of Tehnika-Ülemiste 005.JPG|
File:Reconstruction of Tehnika-Ülemiste 014.JPG| 
File:Reconstruction of Tehnika-Ülemiste 009.JPG| 
File:Reconstruction of Filtri-Ülemiste 004.JPG|


## Viited

## Välislingid
Bengt Bengtsson Oxenstierna

Vabahärra **Bengt Bengtsson Oxenstierna** (**Benedict Oxenstiern**, tuntud ka kui **Resare-Bengt**, 19. oktoober 1591 Frösviki mõis, Uppland – 9. juuni 1643 Riia) oli Rootsi riigitallmeister ja poliitik.

Sündis Lindholmeni (*[[:sv:Lindholmens slott|Lindholmens slott]]*) ja Mörby (*[[:sv:Mörby slottsruin|Mörby slott]]*) vabahärra, Ekebyholmi (*[[:sv:Ekebyholms slott|Ekebyholms slott]]*) härra Bengt Gabrielsson Oxenstierna (u.1550–1591) ja tema teise naise Brita Knutsdotter Posse (1554–1602) pojana. Tema poolvend Korsholmi ja Wasa krahv Gabriel Bengtsson Oxenstierna (1586–1656) oli Tallinna asehaldur aastatel 1611–1617. 

Talle kuulusid Mörby ja Steninge lossid, ning 1625. aastal kuningas Gustav II Adolfi poolt talle kingitud Räpina mõis (*Rappin*) Liivimaal.

16. septembrist 1634 kuni 9. juunini 1643 oli ta Ingeri- ja Liivimaa kindralkuberner.

Ta maeti Jädersi kirikusse (rootsi *Jäders kyrka*).

## Perekond
Abiellus 4. juuli 1633 õuemeistrinna Margaretha Brahega (1603–1669), kes oli riiginõunik Abraham Pedersson Brahe (1569–1630) ja vabapreili Elsa Gyllenstierna af Lundholm tütar. Pärast mehe surma abiellus Margaretha 1648. aastal mehe sugulase riigimarssal Johan Axelsson Oxenstierna af Södermörega (1611–1657) ja 1661. aastal Hessen-Homburgi maakrahvi Friedrich II-ga (1633–1708).

## Viited

## Kirjandus
**Benedict Oxenstiern , Freyherr zu Eckebyholm und Soderboö, Herr zu Rappin. Der Königl. Majest. unnd der Kron Schweden Reichs Stallmeister und der Fürstenthümben Lieff- und Ingermanland General Gouverneur. Thue hiemit allen und jeden dieses Landes Eingesessenen zu wissen* [...] : Datum Riga den 18. Martij Anno 1639 E-kataloog ESTER
*Hedin, Sven. Resare-Bengt: En Levnadsteckning (1918)
*Hedin, Sven. Resare-Bengt: En Levnadsteckning (1921)
*Hedin, Sven. Verwehte Spuren. Orientfahrten des Reise-Bengt und anderen Reisenden im 17. Jahrhundert (1923)
*Laurelius, Olaus. Lijkpredikan öfver Then Ädle och Högvälborne Herre, Herr Bengt Oxenstierna, Frijherre till Eebyholm och Söderboo, etc. (1644)
*Starbäck, C.G.. Roman om Resare-Bengt??? ()

## Välislingid
*Bengt Bengtsson Oxenstierna korralduste plakatid Eesti Ajalooarhiivi fondides
*Elulugu (1888), lk. 508–509 Nordisk familjebok (rootsi keeles)
*Elulugu (1906), lk. 248 Svenskt biografiskt handlexikon (rootsi keeles)
West Side'i lugu

**"West Side'i lugu"** (**"West Side Story"**) on muusikal, mille helilooja on Leonard Bernstein ja laulusõnade autor Stephen Sondheim. 

Lavalugu, mis sündis libretist Arthur Laurentsi ideest ning kandis tema esialgses tööversioonis hoopis pealkirja "East Side Story", on William Shakespeare'i tragöödia "Romeo ja Julia" teisend.

"West Side'i lugu" esietendus 26. septembril 1957 Winter Gardeni teatris New Yorgis Broadwayl. Algupärase lavastuse tegi ja koreograafia seadis Jerome Robbins.

## Tegevustik
Tegevus toimub 1950. aastate New Yorgis ning jutustab kahe eri rahvusest noortekamba kultuuritaustast ja nende omavahelistest suhetest. Peategelane Tony, kes kuulub ameeriklaste kampa, armub Mariasse, kes on puertoriikolaste kamba liidri õde.

## Lavastused Eestis
* 1964 – Estonia (lavastajad Vello Rummo ja Helmi Tohvelman, osalesid ka Lavakunstikooli II lennu üliõpilased)
* 1986 – Rakvere teater
* 1993 – Tallinna Linnahall
* 2005 – Vanemuine (lavastaja Ain Mäeots)
* 2019 – Rahvusooper Estonia (lavastaja Georg Malvius)

## Välislingid
* Muusikali koduleht
38. SS-Grenaderidiviis "Nibelungen"

**38. SS-Grenaderidiviis "Nibelungen"** oli Relva-SS üksus, mis võitles Teises maailmasõjas. Diviis formeeriti 27. märtsil 1945 Schwarzwaldis ja Freiburgis SS-Junkerschule Bad Tölzi noortest ohvitseridest, Reichsführer-SS-i Heinrich Himmleri ihukaitsepataljonist, 8000 seitsmeteistkümneaastasest kutsealusest ning 30. SS-diviisi osadest. Diviis osales lahingutes Doonau rindel Ingolstadti ja Kehlheimi piirkonnas ning Landshuti tandril.
Ülemiste raudteejaam

**Ülemiste raudteejaam** on raudteejaam Tallinnas Ülemiste liiklussõlme kõrval, Ülemiste järvest 0,5 km kirdes.

Ülemiste raudteejaam asub Balti jaamast 6,5 km kaugusel. Rong sõidab Balti jaamast Ülemistele umbes 9 minutit. 

## Peatuskoht
Rongide peatumiseks asub Ülemistel kaks täispikka 550 mm kõrgust ooteplatvormi koos jalakäijate tunneliga.

Peatuses peatuvad kõik idasuunalised Elroni elektri- ja diiselrongid, kaasa arvatud Tallinna–Tartu kiirrongid. Piletihinnalt kuulub peatus I tsooni, mille piires liiklemine on tallinlasele tasuta.

Raudtee kesklinna sõidusuunalt väljuvad inimesed satuvad Ülemiste teele. Tapa sõidusuunalt väljuvad inimesed satuvad Suur-Sõjamäe tänavale, mille ääres asub Ülemiste Keskus.

Peterburi teel saab ümber istuda trammidele number 2 ja 4. Suur-Sõjamäe tänaval saab ümber istuda bussidele number 7, 15, 45, 49 ja 65.

## Ajalugu
Ülemiste raudteejaam rajati aastal 1900 seoses vagunitehase Dvigatel ehitamisega Suur-Sõjamäele. Esialgu kandis ka jaam Dvigateli nime. Paekivist jaamahoone pole säilinud.

Hiljem ehitati Ülemiste jaama kitsarööpmeline harutee Veski posti raudteepeatusest. Peeter Suure merekindluse kindlusraudtee laiendamisel kaitsepositsioonidele, maarinde idapoolseima tugipunkti Irus kindlus ühendati raudteevõrguga Lasnamäe (Dvigateli) kitsarööpmelisest raudteejaamast. Lasnamäe jaamast läks 12. (Iru) positsioonini viiv raudtee kirdesse, hilisemast sõjaväelennuväljast põhja poolt mööda ning Vana-Narva maanteega rööbiti ida poole. Väo mõisa juures läks üks haru loodesse, Pirita-Kose haubitsapatarei juurde. Peaharu läks läbi ühe sõjaväelinnaku (praeguse Iru hooldekodu kohal) üle Pirita jõe ning hargnes kaheks: põhja poole, linnaku teise osa ja tulevaste kindlusehitiste juurde ning lõuna poole, Lagedi mõisa kandis oleva patarei juurde. Üle Pirita jõe ehitati raudtee üleviimiseks Iru raudteesild.  

1939. valmis praeguse Ülemiste kaubajaama territooriumil vagunite pesula, mida kasutati nii laiarööpmeliste kui ka kitsarööpmeliste vagunite pesemiseks. Pesulas oli kolmerööpaline tee.

1930. aastatel kandis raudteepeatus juba Ülemiste nime.

Eesti NSV ajal ehitati rööbasteede vahele ooteruum koos köetava piletikassaruumiga, mis 1990. aastatel lammutati.

2011. aastal rajati jalakäijate tunnel tänavalt ooteplatvormidele pääsemiseks.
## Tulevik

Ülemiste raudteejaama planeeritakse ja ehitatakse aastaks 2027 Rail Balticu raudtee jaoks kohandatud Linda reisiterminal. Nii jäävad Ülemiste jaama teenindama 1435 mm rööpmelaius kui ka vene rööpmelaius 1520mm.

## Viited

## Välislingid

* FOTO: Ülemiste peatus aastal 2000; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)

## Pildid

Ülemiste railway station 03Apr2009.jpg|Ülemiste raudteepeatus 2009. aasta aprillis. Vaade idast
Edelaraudtee Narva rong Ülemistel.jpg|Edelaraudtee diiselrong DR1
Ülemiste 1.JPG|Ülemiste raudteepeatus peale renoveerimist
Ülemiste 3.JPG|Elektrirong Ülemiste raudteepeatuses
Ülemiste 4.JPG|Raudteealune tunnel Ülemiste raudteepeatuses
Ülemiste rongipeatus.jpg|Ülemiste raudteepeatus 2020. aastal
Ülemiste kaubajaam

Eesti Raudtee **Ülemiste kaubajaam** on kaubajaam Tallinnas Ülemiste järvest 1 km kirdes, Ülemiste ja Vesse reisirongipeatuste vahel.

Kaubajaamas asub Eesti ainus tegutsev vagunite sorteerimismägi, mis avati 1982. aastal (vt sorteerimisjaam). Sorteerimisjaam plaanitakse 2024. aasta augustiks kolida ümber Tapale.

Jaamast kulgeb läbi laiarööpmeline Tallinna–Narva raudtee ning hargneb ka mitu tööstusraudteed (Maardu ja Lasnamäe suunal).

Tegemist on Eesti suurima raudteejaamaga (raudteede kogupikkuse järgi). Ohtlike olukordade tarvis on jaama paigaldatud häiresireen.

Ülemiste jaam on jaotatud ülesande järgi alaosadeks ehk parkideks, näiteks asub jaamas: 7 rööpapaariga vana vastuvõtu-saatepark, 10 rööpapaariga uus vastuvõtu-saatepark ja 16 rööpapaariga sorteer-saatepark. Samuti asub Ülemistel ka raudteeveeremi pesula.  

## Ajalugu
Ülemiste (algse nimega Lasna) jaama ja Nõmme-Väikese raudteejaama kasutati kaupade ümberlaadimiseks laiarööpmeliste ja kitsarööpmeliste vagunite vahel. Näiteks Rahumäe viadukti remondi ajal 1934. aasta kevadel võimaldati vedada ainult kiiresti riknevaid kaupu erandkorras kahekordse ümberlaadimisega.

## Pilte

Ülemiste kauba.JPG|Ülemiste kaubajaam, esiplaanil manöövervedur ChME3
Vagunite sorteerimismägi.JPG|Vagunite sorteerimismägi
Ülemiste jaam jalakäijate sillalt.jpg|Ülemiste jaam jalakäijate sillalt
Manöövrimägi.jpg|


## Vaata ka
* Ülemiste raudteepeatus, reisirongide peatuskoht
* Vesse raudteepeatus, reisirongide peatuskoht
* Maardu kaubajaam
* Muuga kaubajaam
* Kopli kaubajaam

## Viited

## Välislingid

* Tallinn tahab ohtlikud veosed võimalikult kiiresti linnast välja suunata; ERR uudised, 27. november 2019
* AK filmikroonika 1958-1991: 1 | UUE ÜLEMISTE JAAMA EHITUSEL; ERR-i arhiiv
* Infot jaama kohta; fotod (*vene keeles*)
Norra mäed

**Mäed** katavad suure osa Norra territooriumist ning kujundavad selle maastikku ja kliimat. Mäestikud on valdavalt tekkinud jääaegade mõjul ning neid iseloomustavad järsud nõlvad, sügavad orud ja fjordid. Kõrgeim tipp on Galdhøpiggen (2469 m), mis asub Jotunheimeni mäestikus.

## Norra kõrgemad mäetipud

## Viited
Gabriel Bengtsson Oxenstierna

Krahv **Gabriel Bengtsson Oxenstierna af Korsholm och Wasa** (18. märts 1586 Lindholmeni mõis, Roslagen, Uppland – 12. detsember 1656 Edsberg, Sollentuna) oli Rootsi riiginõunik, riigitallmeister ja poliitik.

Sündis Lindholmeni (*[[:sv:Lindholmens slott|Lindholmens slott]]*) ja Mörby (*[[:sv:Mörby slottsruin|Mörby slott]]*) vabahärra, Ekebyholmi (*[[:sv:Ekebyholms slott|Ekebyholms slott]]*) härra Bengt Gabrielsson Oxenstierna (u. 1547–1591) ja tema esimese naise Sigrid Gustafsdotteriga (sünd. Tre Rosor) (u. 1548–1586) pojana. Tema poolvend vabahärra Bengt Bengtsson Oxenstierna (1591–1643) oli aastatel 1634–1643 Ingeri- ja Liivimaa kindralkuberner.

Aastatel 1611 kuni 1617 Tallinna ja Eestimaa asehaldur, 1631–1633 Soome kindralkuberner ja vahemikus 30. august 1645 kuni 4. juuni 1647 Liivimaa kindralkuberner. 26. märtsil 1651 sai ta krahvitiitli ja immatrikuleeriti Rootsi rüütelkonda 1652. aastal krahvisuguvõsana nr. 8 Oxenstierna af Korsholm och Wasa ja samal aastal määrati admiraliteedikolleegiumi presidendiks, Rootsi riigiadmiraliks. 

Ta suri Edsbergi lossis ja maeti Fasterna kirikusse (rootsi *Fasterna kyrka*).

Ta oli Soomes asuvate Korsholmi ja Wasa krahv; Rootsis Mörby ja Lindholmeni vabahärra, ning Rosersbergi härra.

Eesti alal kuulus talle teiste hulgas 1626. aastal kuningas Gustav II Adolfi poolt kingitud Ahja (*Aya*), Võnnu (*Wendohof*) ja Vana-Kastre mõis (*Altenthurn*) koos Väike-Kastrega (*Klein-Caster*) Võnnu kihelkonnas (*Kirchspiel Wendau*) Liivimaal. Läti alal 1625 kingitud Krimulda (*Cremon*) ja Englārte (*Engelhardshof*), ning 1634 ostetud Aumeisteri (*Serbigall*) mõis.

## Perekond
Abiellus 17. november 1610 Anna Gustafsdotter Banériga (1585–1656), kes oli riiginõuniku ja õuemarssali Gustaf Axelsson Banéri (1547–1600) ja Christina Sture Natt och Dag tütar, ning Per Gustafsson Banéri õde. Abielust sündisid:
*Sigrid Gabrielsdotter Oxenstierna (1612–1651), 1640. aastast hilisema Ingerimaa kuberneri Ture Gabrielsson Oxenstierna af Croneborg (1614–1669) abikaasa,  diplomaadi ja Zweibrückeni kuberneri (1697) Gabriel Turesson Oxenstierna (1642–1707) ema
*Christina Gabrielsdotter Oxenstierna (1613–1685)
*Beata Gabrielsdotter Oxenstierna (1615–1689)
*Gustaf Gabrielsson Oxenstierna (1616–1617)
*Margareta Gabrielsdotter Oxenstierna (1617–1653), 1645. aastast Axel Carlsson Sparre (1620–1679) abikaasahttp://books.google.ee/books?id=hJM-AAAAcAAJ&hl=en&pg=PA61
*Gabriel Gabrielsson Oxenstierna (1619–1673), Tallinna linnuses sündinud riiginõunik, riigimarssal
*Anna Gabrielsdotter Oxenstierna (1620–1691), 1658. aastast feldmarssal Christoph Delphicus von Dohna (1628–1668) abikaasa
*Maria Eleonora Oxenstierna (1621–1623)
*Bengt Gabrielsson Oxenstierna (1623–1702), riigitegelane, Liivimaa kindralkuberner  (1662–1666) 
*Catharina Gabrielsdotter Oxenstierna (1624– peale 1695)
*Gustaf Gabrielsson Oxenstierna (1626–1693), riiginõunik, kindralmajor, maamarssal

## Viited

## Välislingid
*Elulugu (1888), lk. 509–510 Nordisk familjebok (rootsi keeles)
*Elulugu (1906), lk. 248–249 Svenskt biografiskt handlexikon (rootsi keeles)
*Sugupuu
Pomoorid

**Pomoorid** (vene keeles поморы 'mereäärsed') on Valge mere kallastel elav venelaste subetnos.

Venemaa 2002. aasta rahvaloendusel määratles end pomoorina 6571 inimest, neist 6295 Arhangelski oblasti elanikud, sealhulgas oblasti kuberner Anatoli Jefremov, ja Murmanski oblastis 127 inimest. Venemaa 2010. aasta rahvaloendusel nimetas end pomooriks 3113 inimest, sealhulgas Arhangelski oblastis 2015.

Pomooride nimetus on tulnud Pomorje järgi. Pomorje on Valge mere edelarannik Kemi ja Onega jõe vahel.

Pomoorid räägivad vene keele pomoori murret. Sellele on omane rõhuta o selge hääldamine o-na, mitte a-na nagu vene keeles tavaliselt. Täishäälikute pikkus reedab soome-ugri keelte mõju. Sõnavaras pärineb palju sõnu vanavene keele novgorodi murdest, aga arvukalt on ka omasõnu, eriti looduse ja majapidamise kohta. Sõnu on veel laenatud soome-ugri ja skandinaavia keeltest. Pomoori murdes on säilinud aorist, mis eksisteeris vanavene keeles, aga mis tänapäeva vene keelest on kadunud.

12.–15. sajandil oli Pomorje Veliki Novgorodi koloonia. Pomoorid on sel perioodil Novgorodi kandist välja rännanud asunike järglased, kes osaliselt assimileerisid soome-ugri põliselanikkonna.

Vene kroonikates mainitakse nimetust pomoor esimest korda 1526. aastal.

Pomooride traditsioonilised elatusallikad olid kalapüük, vaalapüük, jahipidamine ja põhjapõdrakasvatus. Oluline oli merekaubandus Põhja-Norraga, kuhu müüdi teravilja ja kala (pomoorikaubandus).

Pomooride seas oli levinud laevaehituskunst. Nad kasutasid purjelaevu, mida nimetatakse kotšideks. Nendega seilasid nad mitte üksnes ümber Koola poolsaare ja Kanini Kolgujevi saarele, vaid koguni Novaja Zemljale ja Teravmägedele, mida nad tundsid nimega Grumant. Teravmägedele võisid nad jõuda juba 12. sajandil.

Pomoorid asutasid 1572 Tazi jõele Mangazeja, millest sai Venemaa esimene põhjapolaarjoone taga asunud linn (1662 jäi tühjaks ja 1677 jäeti ametlikult maha).

Pomoorid on peamiselt õigeusklikud. Nende hulgas on ka palju vanausulisi.

## Kuulsaid pomoore
*Semjon Dežnjov (Семён Дежнёв)

## Viited

## Välislingid

* Pomormuseet i Vardø / Поморский музей в Вардё
* Malõje Korelõ muuseum
* Кочи на Поморье
* 19 июня 2013, Татьяна Нефедова, Лоция Белого моря: 100 лет спустя, В Архангельске стартует экспедиция на шняке – судне, построенном по подобию традиционной поморской лодки. Русское географическое общество, РГО
Issaak Revzin

**Issaak Jossifovitš Revzin** (Исаак Иосифович Ревзин; 24. aprill 1923 İstanbul – 28. märts 1974 Moskva) oli Venemaa lingvist. 

Ta oli seotud Tartu-Moskva semiootikakoolkonnaga.
Gigi (film 1958)

**"Gigi"** on 1958. aastal valminud Ameerika Ühendriikide muusikafilm, mis põhineb Sidonie-Gabrielle Colette'i romaanil "Gigi". 

Filmi stsenaariumi ja laulude sõnad kirjutas Alan Jay Lerner, laulud viisistas Frederick Loewe. "Gigi" on pälvinud 9 Oscarit.

1973. aastal toodi New Yorgis Broadwayl lavale filmil põhinev muusikal.

1991. aastal tunnistati film kultuuriliselt oluliseks ning võeti USA Kongressi raamatukogu National Film Registrysse.

## Auhinnad
**[[Oscar]]** (1959)
* Parim film
* Parim lavastaja – Vincente Minnelli
* Parim kohandatud stsenaarium – Alan Jay Lerner
* Parim kunstnikutöö – E. Preston Ames, F. Keogh Gleason, Henry Grace ja William A. Horning
* Parim operaatoritöö – Joseph Ruttenberg
* Parim kostüümidisain – Cecil Beaton
* Parim filmimontaaž – Adrienne Fazan
* Parim filmimuusika – André Previn
* Parim filmilaul – "Gigi"

**[[Kuldgloobus]]** (1959)
* Parim film
* Parim lavastaja – Vincente Minnelli
* Parim naiskõrvalosatäitja – Hermione Gingold

**[[Grammy auhind|Grammy]]** (1959)
* Parim filmimuusika – André Previn

## Välislingid
* 
*
Kjell Magne Bondevik

**Kjell Magne Bondevik** (sündinud 3. septembril 1947 Moldes) on Norra poliitik Norra Kristlikust Rahvaparteist, Norra peaminister 1997–2000 ja 2001–2005.

Ta hakkas teoloogiatudengina poliitikas osalema. 1972–1973 oli ta Lars Korvaldi valitsuses riigisekretär ja valiti 1973 Stortingi liikmeks. 1975 lõpetas ta Norra Teoloogiakooli teoloogiakandidaadi kraadiga. 1979 ordineeriti ta Norra Riigikiriku pastoriks.

Bondevik oli Kristliku Rahvapartei parlamendifraktsiooni juht 1981–1983, 1986–1989, 1993–1997 ja 2000–2001 ning erakonna juht 1983–1995. Ta oli kiriku- ja haridusminister Kåre Willochi valitsuses 1983–1986 ja välisminister Jan Syse valitsuses 1989–1990.

1997. aastal, kui tollane peaminister Thorbjørn Jagland tagasi astus, võttis ta vastu kuninga ettepaneku moodustada valitsus. Bondeviki koalitsioon toetus 42 häälele 165-kohalises parlamendis. See valitses 17. oktoobrist 1997 3. märtsini 2000.

Oma esimese ametiaja jooksul tunnistas ta, et kannatab depressiooni all. Ta on maailma esimene peaminister, kes läks haiguspuhkusele psüühiliste probleemide tõttu. Haiguspuhkus kestis kolm nädalat (30. augustist 23. septembrini 1998), ja sel ajal täitis peaministri kohustusi Anne Enger Lahnstein. Samas sai Bondevik tuhandeid toetuskirju. Bondeviki sõnul oli see üldiselt kasulik ka sellepärast, et see tegi vaimuhaiguse avalikkusele vastuvõetavamaks.

19. oktoobril 2001 astus ametisse Bondeviki teine valitsus, kuhu kuulusid lisaks Kristlikule Rahvaparteile Høyre ja Venstre. Vahepeal oli peaministriks Jens Stoltenberg. Bondeviki teine valitsus tegi mitu majandusreformi ja Norra majandus kasvas. Pärast valimiskaotust 2005. aasta parlamendivalimistel teatas ta, et loobub tipp-poliitikas osalemisest.

2006. aastal avaldas ta mälestusteraamatu "Et liv i spenning" (Elu pinge all). Samal aastal asutas ta Oslo rahu ja inimõiguste keskuse, mida ta ise juhib.

Bondevik on abielus ja tal on kolm täiskasvanud last: poeg Bjørn (sündinud 1972), tütar Hildegunn (1973) ja poeg John Harald (1976).

Ta on mitme ülikooli audoktor.

## Töökäik
*1983–1995 Kristliku Rahvapartei esimees
*1985–1986 Norra asepeaminister
*1997–2000 Norra peaminister
*2001–2005 Norra peaminister

## Tunnustus
* 2002 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
* 2004 Püha Olavi ordu suurrist
Peeter Sirkel

**Peeter Sirkel** (16. juuni 1879 Narva – 18. november 1962 Saksamaa) oli eesti keemik.

Ta lõpetas 1901. aastal Tallinna Reaalkooli.

## Välislingid
* https://dea.digar.ee/?a=d&d=voitleja19630101.1.6&srpos=8&e=-------et-25--1-byDA%2cbyAU%2cbyTI-txt-txIN%7ctxTI%7ctxAU%7ctxTA-%22peeter+sirkel%22------------
Røssvatnet

**Røssvatnet** (lõunasaami keeles *Reevhtse*) on järv ja veehoidla Norras Nordlandi maakonna lõunaosas Hattfjelldali ja Hemnesi vallas.

Røssvatnet on pindalalt teine järv Norras. Selle pindala on 218,61 km². Ilma paisuta oleks järve pindala 190 km² ning sellega oleks ta Femundi järel suuruselt kolmas. Järve sügavus on kuni 240 m (enne reguleerimist 231 m), maht umbes 14,8 km³ (enne reguleerimist 12,6 km³). Kaldajoone pikkus on 256,37 km.

Røssvatnet on Norra suuruselt kolmas hüdroelektrijaama reservuaar (2309 miljonit m³) Storglomvatni (3506 miljonit m³) ja Blåsjø (3105 miljonit m³) järel. See on Øvre Røssåga hüdroelektrijaama ja Nedre Røsskoåga hüdroelektrijaama peareservuaar.

Järve veetaset reguleeriv pais ehitati 1957. aastal. 2000. aastal ehitati see uute ohutusnõuete tõttu ümber. Veepind paikneb 383–371 m kõrgusel üle merepinna. Reguleerimise tõttu on veetase varasemast umbes 10 m võrra kõrgem, mistõttu Tustervatnet on nüüd Røssvatnetiga ühinenud.

Väljavool toimub põhja suunas Røssåga kaudu, kust vesi läheb Kargenis Ranfjordenisse.

Vana ja uue kaldajoone vahelisest erosioonitsoonist avastati 1970. aastatel kiviaegsed asulakohad, hiljuti leiti Tustervatnetist pronksiaegne kirves.

## Viited

## Välislingid
* Røssvatnet teatmikus "Store norske leksikon" (norra keeles)
Axel de Vries

**Axel de Vries** (16. juuni 1892 Adila – 24. jaanuar 1963 Bonn) oli Eesti ja Saksa poliitik ning ajakirjanik.

Axel de Vries õppis Tallinnas Eestimaa Rüütli- ja Toomkoolis ning jätkas haridusteed Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, kuuludes korp. Estonia ridadesse. 

1918. aastal mõistsid bolševikud ta surma, kuid de Vries pääses Petrogradi vanglast (koos kindral Aleksander Tõnissoniga) esimese Saksa okupatsiooni ajal. Võitles Eesti Vabadussõjas Balti rügemendi ridades ning sai Vabadussõja medali.

Ta oli abielus Werner Zoege von Manteuffeli tütre Elisabethiga.

Axel de Vries valiti 1921. ja 1923. aasta Tallinna linnavolinike valimisel Tallinna linnavolinikuks Saksa-Balti Erakonna nimekirjast.

Axel de Vries oli II Riigikogu liige ja seal ka kaitsekomisjoni liige. Ta asus II Riigikogusse 9. aprillil 1924 sealt tagasi astunud Gerhard Kress asemele. Axel de Vriesi vanem vend Franz de Vries (9/22. aprill 1890 – 4. veebruar 1938) oli arhitekt ja Tallinna Linnapanga nõukogu liige Tallinnas.

A. de Vries oli aastatel 1921–1934 ajalehe Revaler Bote (aastast 1935 Revalsche Zeitung) ja 1934–1940 ajalehe Estländische Zeitung peatoimetaja, kuni baltisakslaste ümberasumiseni. 1926. aastal, kui Riigikohus otsustas, et kuna Eestimaa rüütelkonna õigused on riigile üle läinud, siis tuleb ka Toomkirikut vaadelda kui riigi omandust. Siseministeerium nõudis, et Tallinna Toompea saksa koguduse esindajad annaksid Toomkiriku üle. Kiriku esindajad aga kohale ei ilmunud ja keeldusid kiriku võtit välja andmast. Sõja- ja siseminister kindral Jaan Soots andis politseile käsu kiriku uksed lukkseppade abiga lahti murda. Eesti suurim saksakeelne päevaleht Revaler Bote ilmus sel puhul musta leinaraamiga ning sügisel karistas siseminister ajalehe vastutavat väljaandjat Axel de Vriesi aresti ja rahatrahviga.

Ümberasumise korras sattus Axel de Vries Ravitshi kreisi, kust ta peatselt mobiliseeriti 1941–1944 Wehrmachti ja teenis Teises maailmasõjas sõjaväe administratiivnõunikuna Idarindel võitleva kesklõigu staabi juures. 

Axel de Vries oli Balti kaasmaalaskonna esimees 1962. aastast kuni surmani ja Saksa Liidupäeva liige. Saksa liidupresident andis talle Saksa teeneteristi kõrge järgu.

## Viited

## Kirjandus
* Axel de Vries. Võitleja, veebruar 1963, nr 2, lk 6.
Femunden

**Femunden** ehk **Femund** ehk **Femundsjø** on järv Norras põhiliselt Innlandeti maakonna Engerdali valla ja vähemal määral sama maakonna Osi valla ning Trøndelagi maakonna Rørosi valla territooriumil Rørosist kagus Rootsi piiri lähedal.

Femunden on pindalalt kolmas järv Norras (203,48 km²). Enne Røssvatneti ülespaisutamist oli Femunden pindalalt teisel kohal.

Pikkus põhjast lõunasse on umbes 60 km. Laius on 2...9 km.

Suurim sügavus on 150 m, ruumala umbes 6 km³.

Veepind paikneb 662 m kõrgusel merepinnast.

Järvest idas, järve ja Norra-Rootsi piiri vahel on Femundsmarka rahvuspark.

Järves elab palju meriforelli ja merisiiga.

Turismiperioodil sõidab järvel reisilaev Fæmund II, mis peatub Femundsendenis, Buvikas, Elgås, Revlingenis, Jonasvollenis, Haugenis, Femundshyttas, Røas ja Sørvikas.


Femund-See.JPG|Femundi järv (1989)
Swuku-Faemund-Tilas.png|Swuku mägede ja Femundi järve idaosa kaart (1741)
Faemund II 2004.jpg|Fæmund II
La2-demis-femund.png|Järve kaart


## Viited
Paul Bassen-Spiller

**Paul Bassen-Spiller** (11. juuli 1892 Kuressaare (teistel andmetel Tallinn) – 1. detsember 1962 Uetersen, Schleswig-Holstein Lääne-Saksamaa) oli baltisaksa päritolu Eesti sõjaväelane (kolonel).

## Elulugu
Paul Bassen-Spiller sündis ohvitseri perekonnas  Saaremaal ja käis Kuressaare keskkoolis. Üldhariduse omandas ta Tallinnas Aleksandri gümnaasiumis.

1913. aastal lõpetas ta Jelizavetgradi ratsaväekooli. I maailmasõjas osales ta 3. Smolenski ulaanipolgus. Revolutsiooni eest siirdus Soome ja võttis osa Soome Vabadussõjast,  Vene kodusõja ajal teenis ta Loodearmees.

Pärast Eesti kodakondsusesse opteerumist jätkas ta teenistust Eesti sõjaväes, olles muuhulgas 2. Ratsapolgu ülema abi ja 1924. aastast määrati Ratsarügemendi ülemaks. 1933. aastal ülendati ta koloneliks. 22. mail 1936, vanusepiiri ületades lahkus ta sõjaväeteenistusest.

Töötas 1936 kuni septembrini 1940 kindlustusselts Polarise Tartu osakonna juhatajana, siis oli ametis Saksa Usaldusvalitsuses. Ta arreteeriti Nõukogude võimu poolt 7. jaanuaril 1941 Tartus, kuid vahetati Nõukogude–Saksa kokkuleppe järgi välja ja saadeti Saksamaale. Väidetavalt juhtus see 20. märtsil 1941, kuid tema enda mälestuse järgi toimus see mai algul 1941.

Teise maailmasõja ajal oli ta 1944. aastal tegev Saksa sõjaväes. Oli Balkanil kindralmajor Voldemar Riebergi staabi juures ning 1. kasakate ratsadiviisi (saksa *1. Kosaken-Kavallerie-Division*) 6. Tereki kasakate rügemendi ja nende järglasüksuste juures.

Elas pärast sõda Argentinas, alates 1956. aastast Lääne-Saksamaal.

## Kirjutisi
*"Juhatuskiri sõjawäelasele hobusega ümberkäimises. Wäljawõtted Wene siseteenistuse määrustikust". Kokku seadnud ja täiendanud rittmeister Bassen-Spiller. Tartu 1920
*"*Из воспоминаний старого улана. 3-й уланский Смоленский Императора Александра III полк в первые дни Мировой войны*". Военная быль 45/ 1960. Lk 4–9
*"*Еще о Каушенском бое. Действия отряда полковника Кобиева*". Военная быль 54/ 1962. Lk 15–17

## Autasud
*Venemaa keisririigi Georgi mõõk
*Soome Valge Roosi ordeni I klassi rüütlirist, 30.10.1925
*Poola Polonia Restituta kavaleri rist
*Läti Läti Kolme Tähe orden, 3. järk

## Viited

## Kirjandus
*Üks kornet. "Ratsamehe kuusepärjata haud. In memoriam kolonel Bassen-Spillerile". Võitleja nr 1, jaanuar 1963. Lk 6

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918–1940
*Mitte-eestlaste elulood
*Бассен-Шпиллер Павел Степанович. Офицеры РИА
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Viimane keiser

**"Viimane keiser"** on 1987. aastal valminud mängufilm, mille stsenaarium põhineb Hiina viimase keisri Pu Yi elulool. Filmi lavastas Bernardo Bertolucci.

## Auhinnad
**[[Oscar]]** (1988)
* Parim film
* Parim lavastaja – Bernardo Bertolucci
* Parim kohandatud stsenaarium – Mark Peploe ja Bernardo Bertolucci
* Parim filmimuusika – Ryuichi Sakamoto, David Byrne ja Cong Su
* Parim operaatoritöö – Vittorio Storaro
* Parim montaaž – Gabriella Cristiani
* Parim heli – Bill Rowe ja Ivan Sharrock
* Parim kunstnikutöö – F. Scarfiotti, B. Cesari ja O. Desideri
* Parim kostüümidisain – James Acheson

**[[Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinnad|Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhind]]** (1989)
* Parim film
* Parimad kostüümid – James Acheson
* Parim jumestus – Fabrizio Sforza

**[[Kuldgloobus]]** (1988)
* Parim draamafilm
* Parim lavastaja – Bernardo Bertolucci
* Parim stsenaarium – Mark Peploe, Bernardo Bertolucci ja Enzo Ungari
* Parim filmimuusika – Ryuichi Sakamoto, David Byrne ja Cong Su

**[[Grammy auhind]]** (1989)
* Parim filmimuusika – Ryuichi Sakamoto, David Byrne ja Cong Su

## Välislingid
* 
*
Erik Oxenstierna

Krahv **Erik Axelsson Oxenstierna af Södermöre** (13. veebruar 1624 Fiholmi mõis, Eskilstuna lähedal – 23. oktoober 1656 Frauenburg, Preisimaa) oli Rootsi riiginõunik ja Rootsi riigikantsler.

Sündis Smålandis asunud Södermöre krahvi, Kimito ja Nynase vabahärra, Fiholmi (*[[:sv:Fiholms slott|Fiholms slott]]*) ja Tidö  härra, hilisema kuninganna Kristiina eestkostevalitsuse juhi ja Rootsi riigikantsleri Axel Gustafsson Oxenstierna af Södermöre (1583–1654) ja Anna Bååti (1579–1649) pojana, kes oli hertsog Karli nõuniku Åke Johansson Bååti ja Christina Trolle tütar. 

Ta oli 1642 aastal Uppsala Ülikooli rektor (*[[rector illustris]]*). Aastatel 1646 kuni 1652 Tallinna ja Eestimaa kuberner, ning Rootsi riigikantsler 1654. aastast. 1655. aastast Preisimaa kindralkuberner.

Ta suri Frauenburgis Preisimaal ja maeti Jäderi kirikusse (rootsi *Jäder kyrka*) Södermanlandis.

Eesti alal kuulus talle teiste hulgas krahv Claes Tottilt ostetud Läänemaa Kirbla kihelkonna Keskküla mõis, 1651. aastal kingitud Vohnja (*Fonal*) ja Vatku (*Watküll*) ja isalt 1654. aastal päritud Vanamõisa (*Wannamois*) mõis. 

## Perekond
Abiellus 10. septembril 1648  Elsa Elisabeth Brahega (1632–1689), kes oli riiginõuniku ja sõjaväelase krahv Nils Brahe (1604–1632) ja Anna Bielke (1603–1643) tütar. Abielust sündisid:
*Anna Margareta (1650–1672), 1665. aastast feldmarssal ja Liivimaa kindralkuberner Claes Totti (1630–1674) abikaasa
*Kristina (1651–1711), 1673. aastast kuberneri ja ministri Gabriel Turesson Oxenstierna af Croneborg (1642–1707) abikaasa
*Axel Oxenstierna (1652–1676), ratsaväekapten
*Elisabet (1655–1721), 1673. aastast riiginõuniku ja Svea õuekohtu presidendi Gustaf Adolf de la Gardie (1647–1695) abikaasa
*Carl Gustaf Oxenstierna (1656–1686), kolonel, erisaadik Viinis, abiellus Magnus Gabriel De la Gardie tütre Hedvig Ebbaga (u.1659–1700)

Tema sugulane (isa onupoeg) Gabriel Bengtsson Oxenstierna (1586–1656) oli aastatel 1645–1647 Liivimaa kindralkuberner. 

## Viited

## Välislingid
*Erik Axelsson Oxenstierna korralduste plakatid Eesti Ajalooarhiivi fondides
*Eesti Ajalooarhiiv: Eestimaa konsistooriumi poolt välja antud Erik Oxenstiernale ja Elsa Elizabetha Brahele pühendatud pulmalaulud
*Eesti Ajalooarhiiv: Erik Axelsson Oxenstierna korralduse plakat Tsunftijäneste vastu võitlemise kohta, 19. november 1649
*Elulugu (1888), lk. 528 Nordisk familjebok (rootsi keeles)
*Elulugu (1906), lk. 254 Svenskt biografiskt handlexikon (rootsi keeles)
*Sugupuu
Tuulest viidud (film)

"**Tuulest viidud**" ("Gone with the Wind") on 1939. aastal valminud Ameerika Ühendriikide mängufilm, mis põhineb Margaret Mitchelli 1936. aasta samanimelisel romaanil. Filmi tootis David O. Selznicki Selznick International Pictures ja lavastas Victor Fleming. Peaosi mängivad Vivien Leigh (Scarlett), Clark Gable (Rhett), Leslie Howard (Ashley) ja Olivia de Havilland (Melanie). Filmimuusika autor on Max Steiner.

Filmi tootmine sattus kohe alguses raskustesse. Filmimine viibis kaks aastat, kuna Selznick soovis kindlustada Rhett Butleri rolli Gable'ile ning Scarlett O'Hara rolli soovijaid oli koguni 1400. Scarletti rolli kandideerisid teiste seas Joan Crawford, Norma Shearer ja Katharine Hepburn. Sidney Howardi kirjutatud algset stsenaariumi parandati palju, et kohandada see sobivale pikkusele. Võtted algasid 26. jaanuaril 1939 ja lõppesid 1. juulil. Algne lavastaja George Cukor vallandati varsti pärast võtete algust ja uueks lavastajaks määrati Victor Fleming, kes väsimuse tõttu andis lavastamise mõneks ajaks üle Sam Woodile.

Film esilinastus 15. detsembril 1939 Atlantas Loew's Grand Theatre'is, kuhu oli kogunenud umbes 300 000 inimest. Filmi pälvis kriitikutelt positiivseid hinnanguid, kuid mõned leidsid, et film on oluliselt puudulik ja ülespuhutud. Kiideti rollijaotust ja paljud kriitikud arvasid, et oli Vivien Leigh sobis Scarletti rolli ülimalt hästi. 1940. aasta Oscarite jagamisel sai film 13 nominatsioonist kaheksa auhinda, sh parima filmi, parima lavastaja, parima kohandatud stsenaariumi ja parima naispeaosatäitja kategoorias. Parima naiskõrvalosatäitja auhinna võitnud Hattie McDaniel oli esimene Oscariga pärjatud afroameeriklane. Filmi oli tohutult populaarne. See on kõigi aegade suurimaga kassatuluga film, kui arvesse võtta inflatsiooni.

Samas on film pälvinud ka kriitikat. On ette heidetud, et see õigustab rassilisi stereotüüpe.

Filmi peetakse üheks kõigi aegade parimaks. Ameerika Filmiinstituut valis selle 1998. aastal sajandi parimate filmide seas neljandale kohale. Aastal 1989 tunnistati film kultuuriliselt oluliseks ning kanti USA Kongressi raamatukogu Riiklikku Filmiregistrisse.

## Tegelased

## Auhinnad
**[[Oscar]]** (1940)
* Parim film
* Parim lavastaja – Victor Fleming
* Parim naispeaosatäitja – Vivien Leigh
* Parim naiskõrvalosatäitja – Hattie McDaniel
* Parim kohandatud stsenaarium – Sidney Howard
* Parim operaatoritöö – Ernest Haller ja Ray Rennahan
* Parim kunstnikutöö – Lyle R. Wheeler
* Parim filmimontaaž – Hal C. Kern ja James E. Newcom

## Viited

## Välislingid

* 
* 
* "HBO ennistas "Tuulest viidud" oma voogedastusplatvormil koos kommentaariga" ERR, 25. juuni 2020
Oskar Amberg

**Oskar Amberg** (29. detsember 1878 Meeri vald, Nõo kihelkond, Tartumaa – 24. oktoober 1963 Lübeck) oli Eesti poliitik, insener ja ettevõtja. Ta kuulus Kristlikku Rahvaerakonda.

## Haridus
Ta õppis aastatel 1899–1904 Riia Polütehnilises Instituudis, mille lõpetas diplomeeritud masinaehitusinsenerina. Ta kuulus korp! Vironia ridadesse.

## Inseneri ja ettevõtjana
Ta hakkas oma Tallinna silikaattelliskivi vabrikus O. Amberg ja Ko esimesena Eestis valmistama silikaattelliskive. Tänu Eestis alustatud Peeter Suure merekindluse ehitamisele, mille mitmete erifunktsiooniliste rajatiste tarbeks läks vaja suures koguses silikaattelliseid ja lisaks laevaehitustehastele ja Peeter Suure sõjasadamale sai Ambergi tehase toodangu üheks peamiseks tellijaiks Venemaa keisririigi sõjavägi. 

Tallinna silikaattelliskivi vabriku O. Amberg ja Ko silikaattellistest ehitatud Estonia teatrihoone valmis 1913. aastal. Vabrikant Oskar Amberg kuulus samuti Estonia osaühenduse juhatusse.

## Ministriametis
* 1923–1924 Eesti töö- ja hoolekandeminister Konstantin Pätsi teises valitsuses 
* 1924 Eesti sõjaminister Friedrich Akeli valitsuses 
* 1925–1926 Eesti teedeminister Jaan Teemanti esimeses valitsuses

## Kirjandus
*1912 – "Oskar Amberg". // Album Academicum des Polytechikum zu Riga. 1862–1912. Jonck & Poliewsky. Riga 1912. Lk 442
*2000 – "Amberg, Oskar". // Eesti entsüklopeedia. 14. kd (Eesti elulood). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2000. Lk 19
Randsfjorden

**Randsfjorden** on järv Norras Innlandeti maakonna Grani, Søndre Landi ja Nordre Landi valla ning Akershusi maakonna Jevnakeri valla territooriumil.

Järve pindala on 140 km². See on pindalalt neljas järv Norras.

Järv on põhja-lõuna suunas piklik ja kitsas. Selle pikkus on 75 km, laius 1–3,5 km. Suurim sügavus on 131 m, järve maht on 7 km³.

Veepinna kõrgus merepinnast on 134 m.

Järve põhjaossa suubub Etna jõgi, millesse umbes 5 km enne suuet suubub Dokka. Järve lõunaküljes voolab sellest välja Randselva jõgi, mis suubub Tyrifjordenisse.

Islandi kroonik Snorri Sturluson on kirja pannud loo, kuidas Hadelandist külaskäigult naasnud Halfdan Must, Norra esimese kuninga Harald Kaunisjuukse isa, sõitnud talvel hobuse ja kelguga just üle selle järve, vajunud läbi jää ning uppunud.

Kuigi järve nimes sisaldub sõna *fjord*, mis tähendab tavaliselt soolase veega merelahte, on Randsfjorden siiski magedaveeline järv.

## Viited