open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Miodrag Bulatović

**Miodrag Bulatović** (serbia keeles: Миодраг Булатовић; 20. veebruar 1930 – 15. märts 1991) oli Montenegro serblasest prosaist, romanist ja näitekirjanik Jugoslaavias.

Bulatović oli tuntud oma tugevalt serbia rahvuslust ülistavate kirjutiste poolest, mille eest sai ta palju negatiivset vastukaja teistelt Jugoslaavia rahvusrühmadelt. Ta oli Serbia Sotsialistliku Partei liige.

## Elulugu
Bulatoviću esimene teos oli lühijuttude kogumik "Djavoli dolaze" ("Kuradid tulevad", enamasti tõlgitakse siiski pealkirjaga "Peatage Doonau") , mille eest pälvis ta Serbia Kirjanike Liidu auhinna. Tema romaan "Punakuke lend taevasse" on tõlgitud enam kui kahekümnesse keelde. Raamatu tegevustik toimub tema kodukohas Montenegro kirdeosas. Pärast seda teost peatas Bulatović mõneks ajaks oma kirjanikutöö, protestides sellega tsensuuri vastu.

Tema järgmine romaan "Kangelane eeslil", mida on kirjeldatud kui "sõjaromaani tume kuum õudusunenägu" avaldati esialgu välismaal ja alles neli aastat hiljem (1967) Jugoslaavias.

Miodrag Bulatovići romaan "Nelja sõrmega inimesed" pälvis 1975. aastal NIN-i auhinna. Teos annab ülevaate immigrandi elust võõrriigis. Raamatu teine osa kannab pealkirja "Viies sõrm".

Tema viimaseks romaaniks jäi "Gullo gullo", mis koondas kõikide tema eelnevate teoste põhiteemad.

## Teosed

* "Djavoli dolaze" ("Peatage Doonau", 1956)
* "Vuk i zvono" ("Hunt ja kell", 1958)
* "Crveni petao leti prema nebu" ("Punakuke lend taevasse", 1959)
* "Godo je došao" ("Godot on saabunud", 1966)
* "Heroj na magarcu" ("Kangelane eeslil", 1967)
* "Rat je bio bolji" ("Sõda oli parem", 1968)
* "Ljudi sa četiri prsta" ("Nelja sõrmega inimesed", 1975)
* "Peti prst" (" Viies sõrm", 1977)
* *Gullo gullo* (1981)
* Ljubavnik smrti / Surma armastaja – Politika ajalehes ilmunud juttude sari (1990)
Kanep Põhja-Makedoonias

Kanepi kasutamine on Põhja-Makedoonias meditsiinilisel otstarbel seadusega lubatud, kuid mõnuainena keelatud.

## Ravikanep
9. veebruaril 2016 andis Põhja-Makedoonia parlamendi tervishoiu komitee heakskiidu meditsiinilise marihuaana legaliseerimisele. Alates 2016. aasta juunist lubati patsientidel ilma retseptita osta 0,2% või väiksema kannabinoidide sisaldusega kanepiõli; suurema sisaldusega ravimid nõuavad retsepti.

## Ebaseaduslik kasvatus
Põhja-Makedoonias kasvatatakse kanepit ainult väikestes kogustes, sest naaberriigi Albaania kanepi kvaliteet ja hind on paremad.
Imavere Sõnumid

**Imavere Sõnumid** oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1992–2017 ja vahendas Imavere valla uudiseid. Ajalehte andis välja Imavere vallavalitsus ja toimetas Allika Jüris. Leht ilmus 6–12 korda aastas.

Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Imavere vald Järva vallaga, edastab endise Imavere valla aladel toimuva kohta uudised Järva Valla Leht.

## Viited

## Välislingid
*
Hispania Citerior

**Hispania Citerior** ("Lähem Ibeeria") oli Rooma provints *[[Hispania]]s* vabariigi ajal. See oli Ibeeria idarannikul allpool Cartago Nova linna, tänane Cartagena Murcia autonoomses kogukonnas Hispaanias. See kattis laias laastus tänased Hispaania autonoomsed kogukonnad Kataloonia ja Valencia. Kaugemal lõunas oli Rooma provints *[[Hispania Ulterior]]* ("Kaugem Ibeeria"), olles Roomast kaugemal. Kaks provintsi moodustati aastal 197 eKr, neli aastat pärast Teise Puunia sõja (218-201 eKr) lõppu. Selles sõjas võitis Scipio Africanus kartaagolasi aastal 206 eKr Ilipa lahingus (Sevilla lähedal). Selle tagajärjel võtsid roomlased üle Kartaago valdused *Lõuna-Hispanias* ja Ebro jõe idakaldal. Mitmed *Hispania Citerior* kubernerid juhatasid sõdu keltibeeride vastu, kes elasid sellest provintsist läänes. Esimese sajandi lõpul eKr reorganiseeris Augustus Rooma provintsid *Hispanias* ja *Hispania Citerior* asendati suurema *[[Hispania Tarraconensis]]* provintsiga, mis sisaldas territooriume, mille roomlased vallutasid *Kesk-, Põhja-* ja *Loode-Hispanias*. Augustus nimetas ka *Hispania Ulterior* ümber *Hispania Baetica* ja rajas kolmanda provintsi, *Hispania [[Lusitania]]*.

## Etümoloogia

*Hispania* on Ibeeria poolsaarele antud ladina nimi. Seda võib tagasi jälitada vähemalt aastani 200 eKr luuletaja Quintus Enniuseni. Sõna on tõenäoliselt tuletatud puunia sõnast אי שפן "I-Shaphan", mis tähendab "damaanide rannikut", mis omakorda on Foiniikia maadeavastajate väärarusaam, kuna nad pidasid arvukaid küülikuid damaanideks. Antiikajaloolase Cassius Dio sõnul kuulusid piirkonna rahvad paljudesse erinevatesse hõimudesse, kellel ei olnud ühist keelt ega ühist valitsust.

## Vaata ka

* Ibeeria poolsaare Rooma-eelsete rahvaste loend
* *[[Hispania Ulterior]]*
* *[[Hispania Tarraconensis]]*
* *[[Hispania Baetica]]*
* *[[Hispania Lusitania|Hispania Lusitana]]*
Ambla Vallaleht

**Ambla Vallaleht** oli ajaleht, mis vahendas Ambla valla uudiseid. Leht ilmus aastatel 1993–2017. Seda andis välja Ambla vallavalitsus. Varem on lehte välja andnud ka kirjastus Kalurileht. Lehte toimetas Annika Rohi. Leht ilmus üks kord kuus.

Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus Ambla vald liitus Järva vallaga, annab endise Ambla valla aladel toimuva kohta uudised edasi Järva Valla Leht.

## Viited

## Välislingid
*
Järva Valla Leht

**Järva Valla Leht** on eestikeelne ajaleht, mis ilmub alates 2017. aastast Järva-Jaanis ja vahendab Järva valla uudiseid. Ajalehte annab välja Järva vallavalitsus. Ajaleht ilmub üks kord kuus.

Leht ühendab ja asendab endiste valdade ajalehti Imavere Sõnumid, Koeru Kaja, Jaani Teataja, Kodukaja, Koigi Vallaleht, Vallaleht ja Ambla Vallaleht.

## Viited

## Välislingid
*
Jaani Teataja

**Jaani Teataja** oli 1988-2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Järva-Jaani valla uudiseid. Lehte andis välja Järva-Jaani vallavalitsus. Leht ilmus üks kord kuus.

Lehe eelkäija oli Järva-Jaani kolhoosi häälekandja **Järva-Jaani kolhoosi infoleht**, mis ilmus 1988.

Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Järva-Jaani vald Järva vallaga, annab endise Järva-Jaani valla aladel toimuva kohta uudised edasi Järva Valla Leht.

## Viited

## Välislingid
*
Kodukaja

**Kodukaja** (1992–1993 **Albu Valla Teataja**) oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus aastatel 1992–2017 ja vahendas Albu valla uudiseid. Ajalehte andis välja Albu vallavalitsus ning seda toimetasid Marge Mikson ja Ene Ott. Ajaleht ilmus üks kord kuus.

Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Albu vald Järva vallaga, vahendab endise Albu valla alade uudiseid Järva Valla Leht.

## Viited

## Välislingid
*
Kanep Põhja-Koreas

Kanepi mõnuainena kasutuse seaduslikkus Põhja-Koreas on ebaselge andmete vähesuse tõttu. Mõne allika järgi on kanepi kasutus legaalne või vähemalt sallitud. Ajakirjanik Keegan Hamilton väidab samas, et kanepi mõnuainena tarvitamine on Põhja-Koreas illegaalne ja haruldane. Kanepit kasvatatakse tööstuslikult kiutaimena.

Arheoloogilistel kaevamistel on leitud kanepikiust tekstiilijäänuseid ajast 3000 eKr.

## Viited
Koigi Vallaleht

**Koigi Vallaleht** oli 1995–2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas endise Koigi valla uudiseid. Lehte andis välja Koigi vallavalitsus. Lehte toimetas Ene Pedak. Leht ilmus üks kord kuus.

Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Koigi vald Järva vallaga, annab endise Koigi valla aladel toimuva kohta uudised edasi Järva Valla Leht.

## Viited

## Välislingid
*
Michalina Wisłocka

**Michalina Anna Wisłocka** (neiupõlvenimega **Braun**; 1. juuli 1921 – 5. veebruar 2005) oli Poola günekoloog ja seksuoloog. 

Ta oli populaarse raamatu "Sztuka kochania" ("Armastuse kunst", ilmus inglise keeles pealkirjaga "A Practical Guide to Marital Bliss", 1978) autor. "Sztuka kochania" oli esimene avalikult seksuaalelust rääkiv teos kommunistlikes riikides. Tema raamatust sai Poolas menuk, mida osteti kokku üle 7 miljoni eksemplari ning mis muutis ühiskonna arutelu soo ja seksuaalelu küsimustes avatumaks.

Ta oli seltsi Society of Sensible Maternity kaasasutaja, kus töötas viljatusravi ja abordi osakonnas. Wisłocka oli Varssavis asuva Ema ja Lapse Instituudi juhataja. 1970. aastatel oli ta pereplaneerimise ühingu eesotsas ja tsütodiagnostik.

Wisłocka suri Varssavi Solski haiglas südameinfarkti tüsistuste tõttu. 11. veebruaril 2005 maeti ta Augsburgi evangeelsele kalmistule Varssavis.

## Film
Wisłocka elust on tehtud dokumentaalfilm "Sztuka kochania. Historia Michaliny Wisłockiej" ("Armastuse kunst: Michalina Wisłocka lugu"), mis esilinastus 2017. aastal.
Igaunis

**Igaunis** ('eestlane'; naissoo vorm **Igaune**) on lätipärane perekonnanimi.

## Nime tuntud kandjaid
*Gunārs Igaunis (1965; Läti ettevõtja ja poliitik)
*Laura Igaune (Läti kergejõustiklane)
Aadjalaid

**Aadjalaid** on saar (laid) Saare maakonnas Saaremaa vallas Asva küla territooriumil Tepu lahes. Laiu pindala on 1,1 hektarit ja rannajoone pikkus 490 meetrit.

Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiualasse ja on looduskaitse all. Laid on ümar-sirpja kujuga, mille läänepoolses rannas asub abajas. Laiu pinnamood on kruusane, seal esineb rohttaimi.

## Välislingid
*
UNESCO maailmapärand Gruusias

**[[Gruusia]]** alal on **[[UNESCO maailmapärandi nimistu]]s** kolm objekti ja 15 objekti kandidaati.

Nimistusse on kantud:
*kolm kultuuripärandi objekti:
**1994 Gelati klooster 
**1994 Mtskheta ajaloolised mälestusmärgid
**1996 Ülem-Svaneetia
*nimistusse kandideerib alates 1994. aastast veel 15 objekti

## Viited

## Välislingid
*UNESCO maailmapärand Gruusias. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles
Aurustuv gaasigloobul

**Aurustuv gaasigloobul** (inglise keeles *evaporating gaseous globule*; lühend **EGG**) on gaasilise vesiniku piirkond kosmoses suurusega umbes 100 astronoomilist ühikut, mis varjutab selle taga asuvat gaasi äsja sündinud tähtede ultraviolettkiirguse eest. 

Gaasigloobul toimib kaitsva kilbina, tänu millele selle varju jäävas tihedas gaasis võivad tekkida tähed. Esmakordselt tuvastati aurustuvad gaasigloobulid fotodel, mis tehti 1995. aastal Hubble'i kosmoseteleskoobiga.

Aurustuvad gaasigloobulid on uute prototähtede kõige tõenäolisemad eelkäijad. EGG-de sees on gaasi ja tolmu tihedus suurem kui ümbritsevas tolmupilves. Gravitatsioon tõmbab pilve veelgi tihedamalt kokku, kuna EGG jätkab materjali kogumist oma ümbrusest. Koos pilve tihenemisega tõuseb ka temperatuur gloobuli väliskihtide raskuse all ja EGG sees sünnib prototäht. Kui nii juhtubki, ei pruugi prototäht olla piisavalt suur, et tingimata täheks areneda. Sel juhul muutub prototäht pruuniks kääbuseks. 

## Vaata ka
*Gloobul
*Lont

## Viited
Muižnieks

**Muižnieks** on lätipärane perekonnanimi. Nime naissoost vorm on **Muižniece**.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Muižnieks Eestis 5 mehel ja alla viiel naisel.

## Nime tuntud kandjaid
*Indriķis Muižnieks
*Jānis Muižnieks
*Valdis Muižnieks
*...

## Viited
Balodis

**Balodis** (läti keeles 'tuvi'; naissoo vorm **Balode**) on lätipärane perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Balodis Eestis 13 mehel ja 8 naisel.

## Nime tuntud kandjaid
*Jānis Balodis, Läti sõjaväelane ja poliitik
*...

## Viited
Auciems

**Auciems** (vanasti ka **Auciema muiža**) on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Raiskumsi vallas. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Stalbest 9 ja Riiast 85 km kaugusele. 2021. aastani kuulus küla Pārgauja piirkonda.

Külas asub Auciemsi järv. Seal asuvad Raiskumsi põhikool ja Auciemmuiža rahvamaja. 

Külast läheb läbi maantee P14. Asulas on Auciemsi ja Lezdkalni bussipeatus.

Küla asub endise Auciemsi mõisa alal. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Avotiņi muinaskalmed, regionaalse kaitse all on Auciemsi keskaegne kalmistu.

Auciems jääb Gauja rahvusparki.

## Elanike arv


* 366 (1989)
* 329 (2000)
* 260 (2011)

* 253 (2017)
* 228 (2021)
* 227 (2025)


## Viited
Jaunrauna

**Jaunrauna** (vanasti ka *Jaunraunas muiža*) on  küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Priekuļi vallas.

Külast lähevad läbi maanteed P28 ja V296. Külas on Jaunrauna bussipeatus.

Jaunrauna asub valla idaosas. Küla jääb osaliselt Gauja rahvusparki.

Asula on tekkinud endise Jaunrauna mõisa keskuse juurde. Uks Jaunrauna mõisa mõisavalitseja majas oli muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Aastail 2009–2021 jäi Jaunrauna Priekuļi piirkonda. 

## Elanike arv


* 85 (1970)
* 160 (1979)
* 83 (1989)

* 21 (2000)
* 32 (2007)


## Viited
Sarkaņi

**Sarkaņi** on mitme Läti asula nimi:
*Sarkaņi -  küla Liepa vallas
*Sarkaņi -  küla Sarkaņi vallas
Sarkaņi (Priekuļi piirkond)

**Sarkaņi** (Nõukogude perioodil ka **Oktobra 41. gadadienas ciemats** või **Oktobra Revolūcijas 41. gadadienas ciemats**) on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Liepa vallas.

Külast läheb läbi maantee V323. Selle lähistele jääb Eduards Veidenbaumsi muuseumiks muudetud kodu Kalāči. Külas on bussipeatus Veidenbauma muzejs.Aastail 2009–2021 jäi küla Priekuļi piirkonda.

## Elanikkond


* 70 (1970)
* 102 (1979)
* 111 (1989)
* 134 (2000)

* 96 (2011)
* 91 (2017)
* 77 (2022)
* 73 (2025)


## Viited
Anfissa

**Anfissa** (vene keeles Анфиса) on slaavipärane naisenimi.

2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1074. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Anfissa 53 naisel.

Kujul Anfisa oli 2019. aasta seisuga Eestis esinemissageduselt 1045. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Anfisa 56 naisel. 2021. aasta seisuga oli 60 naisel eesnimi Anfisa.

## Nime tuntud kandjaid
*Anfissa Reztsova, Nõukogude Liidu ja Venemaa murdmaa- ja laskesuusataja, olümpiavõitja
*...

## Vaata ka
*Anfisa

## Viited

## Välislingid
* 
*
Garkalne

**Garkalne** on mitme Läti asula nimi:
*Garkalne (Ādaži piirkond)
*Garkalne (Garkalne piirkond)
*Garkalne (Priekuļi piirkond)
Garkalne (Priekuļi piirkond)

**Garkalne** on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Priekuļi vallas.

Külast läheb läbi maantee V321.

Garkalne asub valla põhjaosas. Küla jääb Gauja rahvusparki. Looduskaitse all on kaks külas kasvavat tamme.

Aastail 2009–2021 jäi Garkalne Priekuļi piirkonda.

## Elanike arv


* 71 (1989)
* 62 (1997)

* 97 (2000)
* 115 (2007)


## Viited
Pieškalni

**Pieškalni** (ka **Pieškaļi**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Priekuļi vallas. 

Pieškalni asub merepinnast 62 meetri kõrgusel valla kirdeosas, Cēsisest 5,5 kilomeetrit põhja pool. Sinna jääb Ērgļu klintise bussipeatus. Külas asub väike Pieškalni järv.

Paika on esmamainitud 1601. aastal (*Pesskallems*), kui Liivi vakuse juurde kuuluvat majapidamist. Paiga nime on tõlgendatud kuningliku kannusemeistri elukohana (läti *piešu kalējs*). 1725. aastal on paika Võnnu ordulinnuse valduste hingeloendis taas mainitud (*Peskals*). 1767. aastal on paika mainitud kui talu (*Peeschkaln*). Teise maailmasõja ajal jooksis sealt mõnda aega läbi rinne, sealsetes metsades asusid sakslaste positsioonid. 

Küla asutati talu juurde 1950. aastatel, mil sinna rajati kolhoosidevaheline munakanade farm; ühtlasi ehitati sinna siis farmi tööliste ja nende perede tarbeks ka elamud. Hiljem kuulus sealne kanala kolhoosile Sarkanais karogs. Veel hiljem oli selle omanikuks SIA "Gaižēni", mis rajas 2000. aastal sinna emiselauda. Aastail 2009–2021 jäi küla Priekuļi piirkonda.

Pieškalni jääb Gauja rahvusparki. Küla juurde jäävad looduskaitse alused Ērgļi pank ja Ramāta pank. Ka Pieškalni (Pieškaļi) Rootsi mänd kõrgusega 20 meetrit ja ümbermõõduga 2,62 meetrit on looduskaitse all.

Aastal 2007 oli külas 71 elanikku.

## Viited
Leukādijas

**Leukādijas** (vanasti ka *Rauguļi*) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Priekuļi vallas.  

Küla jääb valla keskusest Priekuļist 5 ja Riiast 89 km kaugusele. Aastail 2009–2021 jäi küla Priekuļi piirkonda. 

Leukādijas jääb Gauja rahvusparki. Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4,85 meetrit on looduskaitse all.

Külast läheb läbi maantee P20. Sinna jääv luuletaja Edvards Treimanis-Zvārgulise elukoht ja haud on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Aastal 2007 oli külas 19 elanikku.

## Viited
Dukuri

**Dukuri** (vanasti ka *Dukurmuiža*) on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Priekuļi vallas. 

Külast läheb läbi maantee V330. Dukuri jääb ka Pihkva–Riia raudtee äärde. Külas on Dukuri bussipeatus.

Küla jääb Gauja rahvusparki.

Küla jääb endise Dukuri mõisa alale. Aastail 2009–2021 jäi küla Priekuļi piirkonda.

## Elanike arv


* 83 (1970)
* 138 (1979)
* 164 (1989)
* 208 (2000)

* 198 (2011)
* 216 (2017)
* 178 (2021)
* 202 (2025)


## Viited
Līči

**Līči** on mitme Läti asula nimi:
*Līči (Beverīna piirkond)
*Līči (Saulkrasti piirkond)
*Līči (Ģibuļi vald)
*Līči (Skrīveri vald)
*Līči (Stopiņi piirkond)
*Līce küla teine nimekuju on Līci
Līči (Beverīna piirkond)

**Līči** on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonna Kauguri vallas. Külast voolab läbi Miegupe jõgi.

Külast läheb läbi maantee P20. Asulasse jääb Līči bussipeatus. 

Līči kihtide paljand on looduskaitse all. Küla ise jääb Gauja rahvusparki.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda. Līčiga on liidetud ka endine Sapase küla.

## Elanikkond


* 148 (1970)
* 130 (1979)
* 133 (1989)
* 102 (2000)

* 63 (2011)
* 60 (2016)
* 49 (2021)
* 58 (2025)


## Viited
Rozes

**Rozes** (läti keeles 'roos') on mitme Läti asula nimi või nimevariant:
*Rozes (Rauna piirkond)
*Cīruļi küla nimevariant
*Rozase küla nimevariant
Rozes (Rauna vald)

**Rozes** (vanasti ka **Rozes muiža**) on küla (*ciems*) Lätis Smiltene piirkonna Rauna vallas. Külast voolab läbi Lisa jõgi.

Küla asub endise Roze mõisa alal. Nõukogude perioodil oli see kolhoosi *Zelta druva* keskasulaks. Aastail 1999–2021 kuulus küla Rauna piirkonda.

Seal asuvad Rozese, Liesmase ja Jāņaskola bussipeatus. 

Külas kasvav  tamm ümbermõõduga 4,95 meetrit ja küla lääneservas kasvav Rozese mänd ümbermõõduga  3,12 ning kõrgusega 26 meetrit on looduskaitse all. 

Küla põhjaserval asuv Krieviņi keskaegne kalmistu ehk Türgi hauad on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.

## Elanikkond


* 91 (1970)
* 147 (1979)
* 258 (1989)
* 241 (2000)

* 205 (2011)
* 183 (2016)
* 182 (2021)
* 166 (2025)


## Viited
Ainava

**Ainava** (ka **Ainavas**) on küla (*ciems*) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 3,5 ja Riiast 45,4 km kaugusele.

Ainava rajati suvilapiirkonnana. Külast läheb läbi maantee P6, seal asub Dārziņi bussipeatus.

## Elanikkond


* 9 (2017)
* 13 (2019)
* 22 (2025)


## Viited
Āres (Saulkrasti piirkond)

**Āres** on küla (*ciems*) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas.  Küla jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 3,8 ja Riiast 49,5 km kaugusele. Külast voolab läbi Ķīšupe jõgi.

Külast läheb läbi maantee V78. Küla piiril asub bussipeatus DS "Ķīšupe 2". Āres rajati suvilapiirkonnana.

## Elanikkond


* 35 (2017)
* 60 (2019)
* 72 (2025)


## Viited
Cempi

**Cempi** on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonna Brenguļi vallas. Küla asub merepinnast 75 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Mūrmuižast 6,5 ja Riiast 116 km kaugusele.

Cempi rajati nõukogude perioodil endise Jaunvāle valla vallamaja juurde kui kolhoosi Vārpa keskasula. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.

Külast läheb läbi maantee V182. Seal asub Cempi bussipeatus. 

## Elanikkond


* 124 (1970)
* 144 (1979)
* 174 (1989)
* 151 (2000)

* 129 (2011)
* 145 (2016)
* 118 (2021)
* 118 (2025)


## Vaata ka
*Cempi mõis
*Cempi raudteepeatus

## Viited
Kauguri küla

**Kauguri** on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonna Kauguri vallas. Küla asub merepinnast 60 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Mūrmuižast 3,5 ning Riiast 110 km kaugusele.

Külas asuvad raamatukogu, valla kultuurimaja ja Kauguri põhikool. Asulasse jääb Kauguri bussipeatus. 

Kauguri rajati nõukogude perioodil vana Kauguri valla vallamaja juurde kui kolhoosi Kaugurieši keskasula. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.

Külast läheb läbi maantee V187.
## Elanikkond


* 136 (1970)
* 145 (1979)
* 124 (1989)
* 80 (2000)
* 86 (2007)

* 79 (2011)
* 66 (2016)
* 62 (2021)
* 66 (2025)


## Viited
Lilaste

**Lilaste** on Läti kohanimi:
*Lilaste (Carnikava piirkond), küla
*Lilaste (Saulkrasti piirkond), küla
*Lilaste jõgi

## Vaata ka
*Lilaste raudteejaam
Vlatadoni klooster

**Vlatadoni klooster** (kreeka keeles Μονή των Βλατάδων *Moní ton Vlatádon*) on Konstantinoopoli oikumeenilise patriarhi otsealluvuses stauropegiaalne klooster Thessaloniki linnas Kreekas. 

Vlatadoni klooster ehitati 14. sajandil. See on ainus säilinud bütsantsiaegne klooster Thessalonikis ja kuulub 1988. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Lilaste (Saulkrasti piirkond)

**Lilaste** (vanasti ka **Līlaste**) on küla (*ciems*) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas.  Küla jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 11,3 ja Riiast 36,8 km kaugusele.

Lilaste asub paigas, kus Lilaste jõgi Lilaste järvest välja voolab.

Sama nime kannab ka küla Lilaste jõe lõunakaldal, kus asub Lilaste raudteejaam.

Külast läheb läbi maantee A1 ja Riia-Skulte raudtee. Küla põhjaosa  asub Piejura maastikukaitsealal.

## Elanikkond


* 28 (2011)
* 29 (2017)
* 74 (2019)

* 79 (2021)
* 109 (2025)


## Viited
Priedes (Saulkrasti piirkond)

**Priedes** on küla (*ciems*) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas.  Küla jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 4,6 ja Riiast 46,4 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee V98. Priedes rajati suvilapiirkonnana.

## Elanikkond


* 51 (2007)
* 105 (2019)
* 143 (2025)


## Viited
Ratnieki

**Ratnieki** on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Līgatne vallas. 2021. aastani kuulus küla Līgatne piirkonda.

Külas asub Läti Ülikooli konverentsi- ja puhkekeskus Ratnieki. Seal asuvad Ozoliņi ja Ratnieki bussipeatus. 

Asula jääb Gauja rahvusparki. Looduskaitse all on Ratnieki tamm.

Ratniekit on esimest korda mainitud aastal 1601, mil see allus Sigulda ordulinnusele. Hiljem kuulusid sealsed maad Nurmiži mõisale. Ratnieki talu, mille pindala oli 117,88 hektarit, ostis mõisalt 5850 rubla eest välja Pēteris Lauberts. Tema neljast pojatütrest kaks, Ella ja Milda Lauberte, olid väljapaistvad maletajad. Pēterise poja Rūdolfs Laubertsi surma järel ostis talu Läti ajakirjanik Emīlija Benjamiņa, aastal 1932 aga tekstiilivabriku Rīgas audums omanik Roberts Hiršs. Aastal 1939 pages ta USA-sse, kus surres talu oma testamendis Läti Ülikoolile pärandas. Teise maailmasõja järel läks Ratnieki Vildoga külanõukogu koosseisu, sinna rajati postkontor ja paigast sai külanõukogu keskus. Aastal 1992 võeti USA-st Läti Ülikooliga ühendust ja teavitati neid pärandist. Aastal 1998 kinnitati ülikooli omandiõigust nendele aladele, kuigi kinnistamisprotsess jõudis lõpule alles aastal 2003. Ülikool alustas seejärel puhkekompleksi rajamist, talli rajati konverentsisaal, kolmekorruselisse tööliste majja aga 36 voodikohaga perede toad.

## Elanike arv


* 127 (1970)
* 148 (1979)
* 107 (1989)
* 105 (2000)

* 52 (2011)
* 71 (2018)
* 55 (2022)
* 57 (2025)


## Viited
Palestik

**Palestik**, ka **palendsein** on ukse- või aknaava vertikaalse sisepinna ehk palendi erivorm, mis on kujundatud fassaadi suunas ühtlaselt või astmeliselt laienevaks.

Portaalide, kuid vahel ka aknaavade kujundus astmelise palestikuna (astmikportaal) on eriti iseloomulik romaanikale ja gootikale. Hilisemas arhitektuuris esineb palestik ajaloolisi stiile matkivas historitsismis. Astmelist palestikku kohtab ka idamaade, näiteks vanaindia arhitektuuris (Nachna Parvati tempel Indias).

## Vaata ka
* astmikportaal
* palestikportaal

## Viited
Zosēni

**Zosēni** (vanasti ka **Zosens**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Zosēni vallas. Küla jääb endisest piirkonna keskusest Jaunpiebalgast 10 ja Riiast 128 km kaugusele. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpiebalga piirkonda.

Külast lähevad läbi maanteed V299 ja V304. Külas on raamatukogu ja Zosēni bussipeatus.

Küla asub endise Zosēni mõisa alal. Sealne Stepeļi keskaegne kalmistu on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all.

## Elanike arv


* 46 (1966)
* 42 (1989)

* 40 (2001)
* 34 (2007)


## Viited
Abrupe

**Abrupe** on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla jääb valla keskusest Jaunpiebalgast 5 ja Riiast 134 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee P33. Seal asub Abrupe bussipeatus.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpiebalga piirkonda.

## Elanike arv


* 248 (1935)
* 99 (1989)
* 57 (2000)

* 54 (2011)
* 51 (2022)
* 44 (2025)


## Viited
Peltes

**Peltes** on endine küla Lätis, praegune Sigulda linnaosa.

Pelteses asuvad kultuurimaja ja Läti põllumajandusülikooli biotehnoloogia- ja veterinaarmeditsiini teadusinstituut Sigra. Peltes rajati Teise maailmasõja järel Lorupe sovhoosi keskasulaks. Hiljem asus seal Läti karjakasvatuse ja veterinaaria teadusliku uurimise instituut.

2017. aastal oli külas 1881 elanikku, 2020. aastal oli elanikke 1894. 12. septembril 2020 liideti Peltes Siguldaga.

## Viited
Plānupe

**Plānupe** on küla (*mazciems*) Lätis Sigulda piirkonna Allaži vallas. Küla asub merepinnast 40 meetri kõrgusel Tumšupe jõe kaldal ja jääb valla keskusest Allažist 14, piirkonna keskusest Siguldast 24 ning Riiast 40 km kaugusele.

Külast lähevad läbi maanteed P3 ja P10. Seal asub Plānupe bussipeatus.

Küla asub endise Plānupe mõisa alal.

## Elanikkond


* 15 (2006)
* 25 (2020)
* 21 (2025)


## Viited
Skaļupes

**Skaļupes** on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonna Līgatne vallas. Aastani 2021 kuulus küla Līgatne piirkonda.

Külas asub rehabilitatsioonikeskus "Līgatne". Nõukogude perioodil rajati sinna Läti NSV juhtkonna tarbeks punkrid, mis on tänapäeval turismiobjektiks. Seal asub Skaļupe bussipeatus.

Skaļupes jääb Koiva jõe kaldale. Külast läheb läbi maantee V283. Asula jääb Gauja rahvusparki. Küla ja Līgatne linna vahele jääb Koiva kaldal Spriņģi pank.

## Elanike arv


* 202 (1989)
* 201 (2000)
* 117 (2011)

* 150 (2018)
* 123 (2022)
* 117 (2025)


## Viited
Tööstuslik kompuutertomograaf

**Tööstuslik [[kompuutertomograaf]]** (KT) on seade, mis loob röntgenikiirguse abil skaneeritud objektist kolmemõõtmelise kujutise. Tööstusliku KT skaneerimist kasutatakse paljudes tööstusharudes detailide sisemiseks kontrolliks. Tööstusliku KT-skaneerimise peamised kasutusvõimalused on vigade avastamine, metroloogia, montaaži analüüs ja pöördtehnoloogilised rakendused. 

## Skannerite tüübid

Joonkiire skaneerimine on traditsiooniline tööstusliku KT skaneerimise protsess. Tekitatakse röntgenikiired, mis kollimeeritakse üheks jooneks. Seejärel transleeritakse röntgenikiired üle skaneeritava objekti ja detektor kogub andmed kokku. Andmed rekonstrueeritakse ja luuakse 3D- (ruumiline) pildiesitlus. 
 
Koonuskiire skaneerimisel asetatakse skaneeritav osa pöörlevale lauale. Kui objekt pöörleb, tekitab röntgenikiirte koonus suure hulga 2D-pilte, mis salvestatakse detektori kaudu. Seejärel töödeldakse 2D-pilte, et saada 3D- (ruumiline) pildiesitlus. 

## Ajalugu

Tööstuslik KT-skaneerimise tehnoloogia võeti kasutusele 1972. aastal, kui Godfrey Hounsfield leiutas KT-skanneri meditsiiniliseks otstarbeks. Leiutisega pälvis ta Nobeli auhinna meditsiinis, mida jagas koos Allan McLeod Cormackiga. Lisaks visuaalsele kontrollile, mida kasutatakse peamiselt meditsiini valdkonnas (meditsiiniline KT-skaneerimine), on mitmed KT-skaneerimise edusammud võimaldanud selle kasutamist metroloogia tööstuse valdkonnas.

## Analüüsi- ja kontrollmeetodid

Kontrollmeetodid ja -tehnikad hõlmavad
* objekti ja CAD-i võrdlust
* objekti ja objekti võrdlust
* kokkupaneku ja defektide analüüsi
* tühimiku analüüsi
* seina paksuse analüüsi
* CAD-andmete genereerimist
* CAD-andmeid saab kasutada pöördprojekteerimise, geomeetrilise mõõtmise ja tolerantsianalüüsi ning tootmise osa heakskiitmisel

Fail:Fossil depicted via industrial computed tomography.jpg|Fossiil
Fail:Mootori kolb.jpg|Tühimikud kolvis
Fail:Propelleri võrdlus.png|Objekti ja CADi võrdlus


## Viited
Allažmuiža

**Allažmuiža** (ka **Ezerkalns**, nõukogude perioodil **Ausmas**) on küla (*ciems*) Lätis Sigulda piirkonnas Allaži vallas. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel Tumšupe jõe kaldal ning jääb valla keskusest Allažist 4,5, piirkonna keskusest Siguldast 16 ja Riiast 49 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee P3. Allažmuižas asuvad Allažmuiža ja Ezeri bussipeatus.

Teise maailmasõja järel oli küla kohaliku Ausmase kolhoosi keskasulaks.

Küla asub endise Allaži mõisa alal, mille hoonetest on säilinud vana vesiveski. Seal asuvad Zviedri kirik ja keskaegne kalmistu on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all.

## Elanikkond


* 216 (1970)
* 136 (1979)
* 146 (1989)
* 171 (2000)

* 104 (2011)
* 99 (2017)
* 106 (2020)
* 95 (2025)


## Viited
Jūdaži

**Jūdaži** on küla (*ciems*) Lätis Sigulda piirkonnas Sigulda vallas. Küla asub valla lõunaosas merepinnast 101 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Peltesest 6,  piirkonna keskusest Siguldast 10 ja Riiast 59 kilomeetri kaugusele.

Külast läheb läbi maantee P8. Jūdažis on postkontor, seltsimaja ja raamatukogu. Külas asub Jūdažu veikalsi bussipeatus.

Küla asub endise Jūdaži mõisa alal. Nõukogude perioodil asus seal Läti  Karjakasvatuse ja veterinaaria teadusliku uurimise instituudi piimatootmiskompleksi  «Jūdaži» keskasula.

Jūdažis on  looduskaitse all kaks pärna, tamm ja vaher.

## Elanikkond


* 93 (1970)
* 277 (1979)
* 242 (1989)
* 236 (2011)

* 226 (2006)
* 239 (2017)
* 248 (2020)
* 257 (2025)


## Viited
Labandõ

**Labandõ** (vene keeles Лобаны) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Pankjavitsa vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Luhamaa nulka.

19. sajandil kuulus küla Selesova (Железово) kogukonda ja Pankjavitsa kogudusse.

## Viited

## Välislingid
*
Jankino

**Jankino** (vene keeles Янкино; kohalikus keelepruugis **Tsilli**) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Ajalooliselt jäi küla Setumaale Luhamaa nulka.

## Viited
Kuusinitsa

**Kuusinitsa** (kohalikus pruugis Kuusenitsa; vene keeles Гусинец) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Irboska vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka.

19. sajandil kuulus küla Tretjakova kogukonda ja Irboska Nikolai kogudusse alla.

## Viited

## Välislingid
*
Kovjazlovo

**Kovjazlovo** (ka *Koväslova*; vene keeles Ковязлово) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Irboska vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka.

19. sajandil kuulus küla Mõla kogukonda ja Irboska Nikolai kogudusse.

Kuni 20. sajandi alguseni oli see setude küla, siis aga venestus.

## Viited

## Välislingid
*
Vohhino

**Vohhino** (vene keeles Вохино; kohalikus pruugis *Vohina*) on endine küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka.

## Viited

## Välislingid
*
Saltanuva

**Saltanuva** (vene keeles Салтаново; ka *Saltanova*, *Saltanovo, Saloste*) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka. 

Tsaariaja lõpul kuulus Saltanuva Pihkva kubermangu Pihkva maakonna Irboska valda. Kui Petseri piirkond läks Eesti Vabariigi ja Nõukogude Venemaa vahel sõlmitud Tartu rahulepinguga (1920) Eesti Vabariigi koosseisu, moodustati sellest Petseri maakond. 1922. aastal loodi maakonnas 11 valda ning Saltanuva hakkas kuuluma Vilo valda. 

1902. aastal elas Saltanuvas 65 inimest. Venemaa Föderatsiooni 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 3 elanikku. 

## Viited
Pokolduva

**Pokolduva** (varem ka Tamme; vene keeles Поколодово) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Petseri linnaasunduses. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka.

19. sajandi keskpaigas kuulus küla Irboska koguduse alla ja 19. sajandi lõpus Mõla kogukonda ja Mõla kogudusse. Küla tähtsaim püha oli esimesel pühapäeval pärast peetripäeva (*piitrepäiv*, vana kalendri järgi 12. juuli) peetav mõlapäev, mil ümberkaudsete külade setod kogunesid pärast jumalateenistust ja kalmistul käimist Pokolduvasse kirmasele.

Tsaariaja lõpus kuulus Pokolduva Pihkva kubermangu Pihkva maakonna Irboska valda. Seoses Eesti Vabariigi ja Nõukogude-Venemaa vahel sõlmitud Tartu Rahulepinguga läks Petseri ümbrus Eesti Vabariigi koosseisu ning sellest moodustati Petseri maakond. 1922. aastal loodi maakonnas 11 valda ning Pokolduva läks Vilo valla alla. Siseministri määrusega eestistati Pokolduva nimi 1928. aastal Tamme külaks, seda nime kandis ta ametlikus asjaajamises kuni 1944. aastani. Suurem osa Petserimaast, sealhulgas terve Vilo vald, liideti 1944. aastal Vene NFSV Pihkva oblastiga. Vahemikus 1995–2015 oli Pokolduva Irboska valla, alates 2015. aastast  Petseri linnaasunduse koosseisus.

1902. aastal oli külas 82 elanikku. Rahvaarv hakkas vähenema pärast Teist maailmasõda; osadel andmetel elas 1985. aastaks Pokolduvas kokku 19 setot. Venemaa Föderatsiooni 2002. aasta rahvaloenduse järgi oli külas üks elanik.

## Viited

## Välislingid
*
Kandoši keel

**Kandoši keel** on Peruus räägitav keel, millel kindlaid sugulaskeeli ei ole. Nagu kõik Peruu põliskeeled on ka kandoši keel Peruus ametlik keel.

Kandoši keelt räägitakse Loreto piirkonnas Chapuli, Huitoyacu, Pastaza ja Morona jõe piirkonnas. Umbes 3000 kandošist räägib kandoši keelt umbes 1120 inimest. Enamik neist on kakskeelsed ja räägivad ka hispaania keelt. Peruu haridusministeeriumi andmetel on keel elujõuline ja seda räägivad kõik põlvkonnad.

## Murded
Keeles eristatakse kaht murret: murato ja šapra.

## Keelesugulus
Kandoši keelt peetakse isolaatkeeleks. Selle lähemad sugulaskeeled on arvatavasti hääbunud. Tõenäoliselt oli üks neist tširino keel, millest on kirja pandud vaid neli sõna. Loukotka (1968) ja Tovar (1984) on kandoši keelt seostanud tauširo keelega. David Payne (1981) arvas, et kandoši keel võib olla suguluses hibaro keeltega. On peetud võimalikuks ka sugulust aravaki keeltega. 

## Fonoloogia
Kandoši keeles on 3 lühikest ja 3 pikka vokaalfoneemi ning 21 konsonantfoneemi.

## Viited

## Välislingid
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/cand1248
*https://wals.info/languoid/lect/wals_code_can
*http://www.endangeredlanguages.com/lang/1958
*http://www.native-languages.org/candoshi.htm
Koss'olka

**Koss'olka** (kohalikus pruugis ka *Kosselki*; vene keeles Кошельки) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Petseri vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka.

Ajalooliselt oli küla Kossolka-nimelise kogukonna keskus. Kogukonda kuulus 21 küla.

## Viited

## Välislingid
*
Kõo Vallaleht

**Kõo Vallaleht** oli 2003-2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Kõo valla uudiseid. Lehte andis välja Kõo vallavalitsus. Lehte toimetasid Ille Riisk ja Inna Aus.

Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Kõo vald Põhja-Sakala vallaga, annab endise Kõo valla aladel toimuva kohta uudised edasi Ühinemisleht.

## Viited

## Välislingid
*
Käru Vallaleht

**Käru Vallaleht** oli 2000. aastatest kuni 2017. aastani ilmunud ajaleht, mis vahendas Käru valla uudiseid. Lehte andis välja Käru vallavalitsus. Lehte toimetasid Eva Seera ja Liia Tõnismäe. Leht ilmus üks kord kuus.

Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Käru vald Türi vallaga, annab endise Käru valla aladel toimuva kohta uudised edasi Türi Rahvaleht.

## Viited

## Välislingid
*
Emmaste Vallaleht

**Emmaste Vallaleht** oli 1992–2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Emmaste valla uudiseid. Lehte andis välja Emmaste vallavalitsus. Lehte toimetas Anne-Ly Torstensson. Leht ilmus 7–10 korda aastas.

1992–1995 kandis leht nime **Emmaste Valla Teataja**.

Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Emmaste vald Hiiumaa vallaga, annab endise Emmaste valla aladel toimuva kohta uudiseid edasi Hiiumaa Teataja.

## Viited

## Välislingid
*
Alajõe Valla Infoleht

**Alajõe Valla Infoleht** (vene keeles Информационный Лист Волости Алайыэ) oli eesti ja vene keeles ilmunud ajaleht, mis ilmus aastatel 2014–2017 ja vahendas Alajõe valla uudiseid. Lehte andis välja Alajõe vallavalitsus.

Lehe eelkäijad olid 2012–2013 eesti (*Alajõe Vallaleht*) ja vene keeles (Алайыэская Волостная Газета) ilmunud ajalehed.

Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Alajõe vald Alutaguse vallaga, kajastab endise Alajõe valla aladel toimuvat Alutaguse Valla Leht.

## Viited

## Välislingid
*
Bjass

**Bjass** (eesti keeles laensõna; venekeelne *бязь* on tulnud türgi või araabia keelest *beyaz*, *bäzz* 'valge, pleegitatud') labase sidusega, sitsist paksem puuvillane kangas.

Bjass on viimistletud jäigaks (ei kortsu kergesti), võib olla pleegitamata või pleegitatud, ühevärviline või trükimustriline. Ruutmeetri bjassi kaal on 150–185 g. Kootakse puuvillniitidest tihedusega 50–140 niiti ruutmeetri kohta. Kanga hind sõltub niidist ja koe tihedusest - mida peenem on niit, seda kallim on kangas.

## Ajalugu
Pärit Lähis-Idast, kust seda juba 16. sajandil müüdi Venemaale.

## Kasutamine
Bjass on traditsiooniline voodipesukangas. Teatris on bjass olnud tüüpiline materjal, millele maaliti lavakujunduste tagaseinu (horisonte).

## Viited

## Välislingid
* Bjass sõnastikus "Малый энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона" Vikitekstides
* Bjass tehniliste tekstiilide veebilehel Technical textiles
Jõelähtme Vallaleht

**Jõelähtme Vallaleht** on aastast 1996 ilmuv ajaleht, mis vahendab Jõelähtme valla uudiseid. Lehte annab välja Jõelähtme vallavalitsus. Leht ilmub üks kord kuus.

## Viited

## Välislingid
*
Sõnumiallikas

**Sõnumiallikas** (1996–2006 **Roosna-Alliku Valla Leht**) oli 1996–2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Roosna-Alliku valla uudiseid. Lehte andis välja Roosna Alliku vallavalitsus. Lehte toimetas Anni Alev. Leht ilmus üks kord kuus.

## Viited

## Välislingid
*
Käina Kuller

**Käina Kuller** oli 1993-2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Käina valla uudiseid. Lehte andis välja Käina vallavalitsus. Lehte toimetasid Ly Meldorf ja Anne Sarapuu. Leht ilmus üks kord kuus.

Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Käina vald Hiiumaa vallaga, annab endise Käina valla aladel toimuva kohta uudised edasi Hiiumaa Teataja.

## Viited

## Välislingid
*
Omaani pass

**Omaani pass** (araabia keeles: جواز السفر العماني) on dokument, mida väljastatakse Omaani kodanikele rahvusvaheliste reiside eesmärgil. Omaani passe väljastavad Kuninglik Omaani politsei või Omaani saatkond välismaal. Pass on ka kodakondsuse tõend.
Jaapani pass

**Jaapani pass** (日本国 旅 券 *Nipponkoku ryoken*) on dokument, mis väljastatakse Jaapani kodanikule, et hõlbustada rahvusvahelist reisimist. Kõik Jaapani passid, mis on välja antud pärast 20. märtsi 2006, on biomeetrilised passid. Jaapani passid on trükitud nii jaapani kui ka inglise keeles, välja arvatud hoiatus, mis leidub passi lõpus (nt kümneaastase biomeetrilise tavalise passi lk 51), mis trükitakse ainult jaapani keeles.

## Viisanõuete kaart
Palend

**Palend** on ukse- või aknaava sisepind, müüriava (näiteks akna, ukse, luugiava, aga ka niši) külgpind, mille vastu kinnitatakse piidad või raamistus. Palend võib olla kitsas, kuid paksude müüride puhul ka lai ja erilise kujundusega (palestik).

## Viited
Malaisia pass

**Malaisia pass** (malai keel: *Pasport Malaisia*) on Malaisia kodanikele Malaisia immigratsiooniosakonna poolt väljastatud pass. Pass on ka Malaisia kodanikele kodakondsuse tõend.

Peamine õigusakt, mis reguleerib passide ja reisidokumentide esitamist, nende valdamist Malaisiasse sisenevate ja sealt lahkuvate isikute poolt ning sellega seotud küsimusi, on 1966. aasta passi seadus.
Filipiinide pass

**Filipiinide pass** on dokument, mis on nii reisidokument kui ka Filipiinide kodanikele väljastatud esmane isikut tõendav dokument. Selle on välja andnud välisministeerium (DFA) ja Filipiinide diplomaatilised esindused, välja arvatud teatavad erandid.

DFA hakkas 17. septembril 2007. aastal välja andma lihvitud masinloetavaid passe ning 11. augustil 2009. aastal biomeetrilisi passe. Filipiinide passid trükitakse APO tootmisüksuses, Malvaris, Batangas.
El Salvadori pass

**El Salvadori pass** on dokument, mis antakse El Salvadori kodanikele väljapoole riiki reisimiseks.

Passid väljastab Siseministeerium või, kui kodanik elab välismaal, siis saatkond. Peale identiteedi ja kodakondsuse tõendamise hõlbustavad nad vajaduse korral ka El Salvadori konsulaarametnike abi tagamise protsessi välismaal. Kodanikel ei ole õigust hoida samal ajal mitut El Salvadori passe.
Hondurase pass

**Hondurase pass** on dokument, mis väljastatakse Hondurase kodanikele rahvusvahelise reisi eesmärgil väljaspool Hondurast.

Hondurase pass on ka tõend Hondurase kodakondsuse kohta.
Uruguay pass

**Uruguay pass** on dokument, mis väljastatakse Uruguay kodanikele reisimiseks väljaspool Uruguayd. Mercosuri riikidesse, Tšiili ja Boliiviasse reisimiseks võivad Uruguay kodanikud kasutada oma ID-kaarti.

Uruguay siseministeerium hakkas Uruguay kodanikele biomeetrilisi passe väljastama 16. oktoobril 2015. Uus pass vastab Ameerika Ühendriikide viisavabadusprogrammis sätestatud standarditele. Standardne töötlemisaeg on 20 tööpäeva, kuid suurema tasu eest on saadaval 48-tunnine kiirtöötlus.
Mir (maksesüsteem)

**Mir** on riiklik maksesüsteem, mille võttis vastu Venemaa Keskpank 1. mail 2017. aastal. 

Enamik Venemaa ettevõtetest, sealhulgas Aeroflot ja Russian Railways aktsepteerivad Miri kaarte maksevahendina. Järk-järgult on süsteemi hakanud aktsepteerima ka välismaal asuvad Vene juurtega firmad. Süsteemi haldab Venemaa keskpanga tütarettevõte Vene riiklik kaardimaksesüsteem.

Mir loodi 2014. aastal, et ületada potentsiaalsed elektrooniliste maksete plokid nagu Visa ja Mastercard, mis keeldusid koostööst osade Venemaa pankadega pärast sanktsioonide kehtestamist. Esimesed Miri kaardid võeti kasutusele 2015. aasta detsembris. Venemaa suurim pank Sber hakkas neid kaarte väljastama alates 2016. aasta oktoobrist. Sama aasta lõpuks oli väljastatud 1,76 miljonit Miri kaarti. 2018. aastaks oli neid juba 37 miljonit.

Miri toetab peamiselt Venemaa valitsus ning õigusaktidega nähakse ette, et kõiki sotsiaaltoetusi tuleks töödelda just selle süsteemi kaudu. Pangad ei soovi neid kaarte väljastada, kuna nende maksumus on suurem võrreldes ennast tõestanud maksesüsteemide kaartidega. 1. mail 2017 jõustus seadus, millega kohustati kõiki panku kasutama Miri sotsiaaltoetuste ja pensioni maksmiseks.

Süsteem võeti kasutusele ka Lõuna-Osseetias ja 2019. aastal Türgis.
Venezuela pass

**Venezuela pass** on dokument, mis antakse Venezuela kodanikele rahvusvaheliseks reisimiseks. 

Biomeetrilisi passe on välja antud alates 2007. aasta juulist. Neil on RFID-kiip, mis sisaldab isiku fotot ja sõrmejälgi. Varem väljastatud passid kehtisid nende kehtivusaja lõpuni. Venezuela pass on ka Venezuela kodakondsuse tõend.

Alates 2015. aastast on Venezuela passil 34 lehekülge ja esikaane allosas asub passi biomeetriliste omaduste kiip. Kaaned on tumesinised. Esikaanel on ühenduse Mercosur nimi, millele järgneb tekst "**República Bolivariana de Venezuela**".
Kambodža pass

**Kambodža pass** väljastatakse Kambodža kodanikele rahvusvaheliseks reisimiseks. Kambodža pass on ka Kambodža kodakondsuse tõend.

Alates 17. juulist 2014 tutvustas Kambodža valitsus uut biomeetrilist passi, mis kehtib nüüd 10 aastat.
Vaivara kihelkonnakool

**Vaivara kihelkonnakool** oli kihelkonnakool Virumaal Vaivara kihelkonnas Sinimäel. Kool tegutses aastatel 1869–1931.

Kooli asutas 1869. aastal parun Konstantin von Korff. Kooli juhatas teiste seas Heinrich Masing.

## Viited
Belgradi bussijaam

**Belgradi bussijaam** (serbia keeles: Београдска аутобуска станица; lühendatult **БАС**) on peamine bussijaam Serbias Belgradis. Savski Venaci linnaosas asuv bussijaam koosneb bussijaamast ja kahest bussiterminalist.

See on Lasta Beogradi linnadevahelise bussiliini peamine sõlmjaam. Hoonet haldab BAS Beogradska autobuska stanica a.d.

## Viited

## Välislingid

* Belgradi bussijaama ametlik koduleht
Mõtlev mees (skulptuur)

"**Mõtlev mees**" (ka **"Mõtlik mees"**) on Tauno Kangro skulptuur Tallinnas Männipargis.

2002. aastal valminud graniidist monumentaalskulptuur. Mõõtmed 4×3×2,3&nbsp;m. Kaal 28 tonni. Algselt oli kuju planeeritud Sõpruse puiestee ja Akadeemia tee ringi keskele, kuid see keelati väidetavalt ringtee tulevase likvideerimise tõttu. Kuju avati Mustamäe päevade raames.

Skulptuuri vähendatud kujutist antakse auhinnana (Mõtlev mees) välja Mustamäe linnaosa silmapaistvale inimesele.

## Viited
Teater Noa

**Teater Noa** on noorte algatusel loodud harrastusteater Kiviõlis Ida-Virumaal. 

Teatri juht on Rauno Põld. Teater alustas tegevust Kiviõli I Keskkoolis 2015. aastal eksperimentaalteatrina KIKÕNG. Alates 2017. aasta märtsist kuulub teater MTÜ-de sekka. Teatri kontor asub aadressil Uus tänav 3, Kiviõli linn, Lüganuse vald. 

## Lavastused

* "Õpetajatepäeva lavastus" 2015 (Rauno Põld)
* "Elutants" 2015, Doris Kareva ja Jürgen Rooste luulekava "Elutants" põhjal (Põld)
* "Napa veski" 2016 (Põld)
* "Jämekoomiline" 2017 (Põld)
* "Õhtu täis komöödiat" 2018 (Põld)
* "Õhtu täis komöödiat vol 3" 2019 (Põld)
* "Võimalik Võimatus" 2019–... (Põld)

## Filmiprojektid
* "Nähtav Nähtamatu" 2016-2017 (Põld)
* "Kord oli nii" 2018–... (Põld)

## Inimesed

* Rauno Põld – teatri juht ja lavastaja (2015–...)
* Tiit Alte – lavastaja (2018–...)
* Mari-Liis Kont – näitleja (2015-2017), raamatupidaja (2017–2019)
* Sandra Rohulaid – raamatupidaja (2018–... )
* Eneken Laasme – turundaja – välissuhted (2018–... )
* Breth Areann Normak – vanemgrimeerija (2017–...)
* Elena Kunn – grimeerija (2018–... )
* Marge Virunurm – õmbleja (2016–... )
* Liisu Tohver – rekvisiitor, taaskasutuse koordinaator, helimeister (2018–... )
* Melani Lindeberg – videomeister (2018–... )
* Jane Kõrts – näitleja ja tõlkija (2015–... )
* Isabel-Mary Roos – näitleja (2017–...)
* Maarja Tosin – näitleja (2018–... )
* Loore Vau – näitleja, Instagram'i koordinaator (2018–... )
* Pille Ploom – näitleja, meeskonnajuht, paruka- ja soengumeister (2015–2018)
* Kenar Kiivet – näitleja (2015-2016)
* Johanna Vau – näitleja (---)
* Johannes Vau – näitleja (---)
* Triinu Tohver – näitleja (---)
* Getter-Sandra Lipp – näitleja (---)
* Kristin Kannimäe – näitleja (---)
* Kairit Pärn – näitleja (---)
* Kirsika Vildersen – näitleja (---)
* Kätlin Sõber – näitleja (---)
* Merilin Innos – näitleja ja meeskonnajuht (---)
* Ragne-Lys Paavo – kohvikujuht, meeskonnajuht (---)
* Jaana Eerika Joosepson – näitleja, välissuhete koordinaator (---)
* Liisa Hõbesaar – välissuhete koordinaator (---)
* Käbi Kreisman – reklaamijuht (---)
* Merlin Kont – grimeerija, kostümeerija (2015–... )
* Erika Molotov – grimeerija (---)
* Hanna-Liisa Filippov – reklaamijuht, välissuhete koordinaator (---)
* Herkko Sõber – videomeister (---)
* Merilin Poll – butafoor-lavameister (---)
* Steveli Säde – sotsiaalmeedia juht, kostümeerija

## Välislingid

* Teater Noa koduleht
* Teater Noa Facebooki leht
* Teater Noa Instagrami leht
* Artikkel Põhjarannikus
* Virumaa Teataja päevapilt
* Lüganuse Vallalehe digiväljaanne
* 2019. aasta suvelavastuse "Võimalik võimatus" Hooandja leht
* Nopi Üles projektifondi blogi – filmiprojekt "Kord oli nii"
Merekeskus

**Merekeskus** oli kaubanduskeskus Tallinna kesklinnas aadressil Mere puiestee 10. 

2012 ostis keskuse Saksamaa suletud investeerimisfondi Eesti tütarettevõte Estnische HafenCity.

Merekeskuse kaubanduskeskuse hoone oli algselt osa Tallinna Sadamatehaste hoonestusest.

Merekeskuse hoone lammutati 2016. aastal.

## Vaata ka
*Sõru Merekeskus (Hiiu maakonnas)

## Viited

## Välislingid
*Tallinna sadamapiirkonnas asuv Merekeskus endiselt müügis, tarbija.postimees.ee, 23. juuli 2008
Jääskulptuur

**Jääskulptuur** on jääst tehtud skulptuur. Jääskulptuuridele on iseloomulik see, et väljas eksponeerituna nad soojade ilmade saabudes sulavad.

## Vaata ka
*kiviskulptuur
*puuskulptuur
Adeele

**Adeele** on naisenimi.

1. jaanuari 2024. aasta seisuga on eesnimi Adeele 567 naisel. Adeele on populaarsuselt 303. naisenimi.

Adeele on keskmiselt 9 aasta vanune (mediaanvanus on 7).

Kõige populaarsem on eesnimi Adeele vanuserühmas 5–9, kus neid on 10 000 elaniku kohta 25,72, ja Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 7,27.

## Nime tuntud kandjaid
*Adeele Jaago
*Adeele Kisant
*...

## Viited

## Välislingid
* Adeele Statistikaameti andmebaasis
Adele (eesnimi)

**Adele** on naisenimi.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Adele 568 inimesel.

2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 381. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Adele 338 naisel.

## Nime tuntud kandjaid
*Adele Lettens
*Adele Reindorff
*...

## Viited

## Välislingid
* Adele Statistikaameti andmebaasis
Alatskivi Vallaleht

**Alatskivi Vallaleht** oli 1995–2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Alatskivi valla uudiseid. Lehte andis välja Alatskivi vallavalitsus. Leht ilmus üks kord kuus.

1995–2006 ilmus leht iseseisva väljaandena. 2007–2009 ilmus see maakonnalehe Vooremaa vahelisana.

Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Alatskivi vald Peipsiääre vallaga, annab endise Alatskivi valla aladel toimuva kohta uudised edasi Peipsiääre Teataja.

## Viited

## Välislingid
*
Agnessa (eesnimi)

**Agnessa** (vene Агнесса) on venepärane naisenimi.

2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 806. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Agnessa 90 naisel.

## Nime tuntud kandjaid
*Agnessa Peterson
*...

## Viited

## Välislingid
* Agnessa Statistikaameti andmebaasis