open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Glasnost

**Glasnost** (vene keeles *гласность* 'avalikkus', 'üldteatavus'; varem on eestikeelse vastena kasutatud sõna **avalikustamine**) oli Mihhail Gorbatšovi ellu kutsutud avalikustamispoliitika NSV Liidus.

## Iseloomustus
Glasnost tähendas salastatuse vähendamist Nõukogude ühiskonnas ja ajakirjanduse üle seatud kommunistliku partei kontrolli mõningast kärpimist. Keelamis- ja kärpimispoliitika kõrval, mida rakendas tsensuur oma avalikkusele teadmatuks jäänud tegevuses, hakati rohkem kasutama parteilist järelevalvet, mis vahel avaldus ka avaliku parteilise kriitikana või diskussioonina. 

Hakati kajastama negatiivseid nähtusi, näiteks katastroofe ja sotsiaalseid konflikte, kuritegevuse tõelist ulatust. Avaldati näotuid tõsiasju NSV Liidu ajaloost, samuti näidati, kuidas inimesed välismaal tegelikult elavad. Massimeedia tähendus muutus: see polnud enam ainuüksi propaganda-, vaid ka teabevahend. 

Poliitilise surve mõningane lõdvenemine nähtus eeskätt üleliidulises trükiajakirjanduses ja televisioonis, ajakirjanduse liberaliseerumine provintsides toimus aeglasemalt.

Avalikustamisega kaasnes perestroikapoliitika, üha vähem kasutati ühiskonna juhtimiseks administratiivmeetodeid ja laienes demokraatia. Vähenes ühiskonna ja riigi suletus, laienesid kontaktid muu maailmaga, 1988. aastal lõppes välisringhäälingu jaamade segamine.

Algul ei tähendanud glasnost veel täielikku sõnavabadust. Näiteks püüti maha vaikida Tšornobõli katastroofi ja sellest põhjustatud radioaktiivse reostuse ulatus. Ent järk-järgult avalikustamine süvenes, kuni 1990. aastal likvideeriti NSV Liidu tsensuuriorgan Glavlit. Suurima mõju saavutas glasnost vahetult enne Nõukogude Liidu lagunemist. Hiljem kaotas glasnost tähenduse ning selle asendas universaalsem ja kõigile mõistetav sõnavabadus, mis on tänapäeval enamikus riikides iseenesestmõistetav.

## Vaata ka
*perestroika
*avalikustamine
*loomeliitude ühispleenum
*loomeliitude kultuurinõukogu
*Hirvepargi miiting
*Balti kett

## Kirjandus
* Mati Graf. "Kalevipoja kojutulek. 1978. aasta poliitilisest pööripäevast 1988. aasta suveräänsusdeklaratsioonini." Tallinn, Argo 2008. ISBN 978-9949-438-53-2

## Välislingid
*  Glasnost im sowjetischen Bibliothekswesen
* Vaapo Vaher. Legendid loomeliitude pleenumeist Luup nr 7 (64), 6. aprill 1998
Sotsiaalne staatus

**Sotsiaalne staatus** on teatava sotsiaalse rolli täitja asend sotsiaalsete suhete süsteemis, mis on määratud selle süsteemi jaoks oluliste tunnuste kaudu (majanduslikud, töised/erialased, kultuurilised).

Staatus tekib kuna erinevatel rollidel on erinev tähtsus grupi jaoks, millest lähtuvalt rollide täitjaile antakse erineval määral võimu, tunnustust ja hüvitust. Rollid järjestuvad kaasneva staatuse alusel hierarhiasse.

Sotsiaalse staatusega kaasnevad õigused ja kohustused, vabadused ja piirangud, mis kajastuvad ka vastavates rolliootustes. Iga sotsiaalse staatusega kaasneb vastav roll, iga rolliga aga staatust ei kaasne (olurollid).

Rollis on nähtud staatuse muutlikku poolt: kui staatus väljendab sama tähtsusega rollide sarnaseid jooni erinevates gruppides, siis roll väljendab sama staatusega rollide sotsiokultuurilist eripära grupis (nt kohtuniku, ema, valitseja staatused ja rollid).

Rolli muutumine võib esile kutsuda staatuse muutumise (tõusu või languse). Ajalooliselt algab staatuse muutumine rolli teisenemisest. Inimesel võib korraga olla mitu staatust (seoses erinevate rollidega). Tekkida võib staatusekonflikt (inimene täidab korraga mitut väga erineva staatusega rolli).

Inimese põhilist staatust määravateks tunnusteks on tema elukutse, amet, haridus, sissetulek, etniline kuuluvus ja sugu.

## Vaata ka
* Võim
* Sotsiaalne klass
* Sotsiaalne hierarhia
* Sotsiaalne mobiilsus
* Sotsiaalne võrgustik
Kuldrenett

**Kuldrenett** (*Goldreinette*, *Golden reinette*, *Reinette dorée*, *Złota reneta*, *Princesse Noble*, *English Pippin*, *Reinette jaune tardive* jt paralleelnimed) on rühm renettõunte sorte. 

Eestis on levinud ja hinnatud õunasort "Liivi kuldrenett", mille algupära pole täpselt teada. On arvatud, et tegu on Liivimaa vana maasordiga (läti keeles *Vidzemes zelta renete*). Tõenäolisemalt on see vana saksa sort, mis on 19. sajandi paiku Liivimaale toodud. 

Julius Aamisepa arvates on originaalsort "Goldgelbe Sommer Renette". Teistel andmetel on tegu Liivimaal aretatud sordiga, mille eelkäijad on preisi pomoloogi justiitsnõunik Burchardti aretatud "Landsberger Renette" ("Landsberger") või Venemaa keiserliku aedniku von Hartwissi poolt oma sõbrale Burchardtile pühendatud sort "Burchardt Renette" ("Burchardt's Goldreinette", "Golden Noble").

## Viited
CV-Online Estonia OÜ

**CVO Group OÜ** on 1996. aastal Eestis oma tegevust alustanud personaliteenuste ettevõte.

Firma tegevusaladeks on töövahendus internetis CV-Online'i kaubamärgi all, traditsiooniline personaliotsing, palgaarvestuse teenused ning personaliteenuste *outsourcing*. 

Ettevõtte peakontor on Budapestis Ungaris. Ettevõttel on kontorid ka Lätis, Leedus, Poolas, Tšehhis, Slovakkias, Rumeenias, Bulgaarias, Venemaal ja Suurbritannias. 

## Välislingid
* CV-Online
* CVO Groupi koduleht (*inglise keeles*)
Sigtuna

**Sigtuna** on tiheasustusega paikkond Rootsis Stockholmi läänis Sigtuna vallas, Stockholmi ja Uppsala vahel. 

## Ajalugu
Sigtuna asub Mälari järve ääres ajaloolises Upplandi piirkonnas. Viikingiajal oli Rootsi poliitiline ja kaubanduskeskus Mälari järves Björkö saarel asunud Birkas. Sigtuna asutas 11. sajandi alguses Rootsi kuningas Olaf Skötkonung ja see sai kiiresti suureks kaubanduskeskuseks ja sadamaks, 10.–11. sajandil kandus keskus üle järve kaldal asunud Sigtunasse. Sigtuna asukoht oli kaubanduseks soodne, kuna järv on väinaga ühendatud Läänemerega, asudes 60 km kaugusel rannikust. Sigtuna oli ühenduspunktiks Skandinaavia mandriosa ja Soome, Karjala, Novgorodimaa, Eestimaa, liivlaste maa, Pommeri ja Saksimaaga. Sigtuna oli ka ristiusu leviku keskuseks Rootsis, alles 12. sajandi alguses viidi peapiiskopi residents üle Uppsalasse.

### Sigtuna hävitamine

Kirjalikud ajalooallikad mainivad Sigtuna põletamist "paganate" (eri versioonides karjalaste, eestlaste või kuralaste) poolt 1187. aastal. Arheoloogilised väljakaevamised pole linna (ulatuslikku) põletamist kinnitanud.

## Vaata ka
* Sigtuna Eesti Gümnaasium
* Karl Ristikivi novellikogu "Sigtuna väravad"

## Viited

## Kirjandus
* Yri Naelapea. Sigtuna väravad tuleksid Novgorodist Eestile tagasi nõutada. Uus Eesti, 27. aprill 1938, nr 115, lk 6.
* Ago Vallas, "Sigtuna" (linna ajaloost) – Akadeemia 1990, nr 9, lk 1887–93.
## Välislingid
*И́горь Па́влович Шаско́льский, Сигтунский поход 1187 г., Из книги: Борьба Руси против крестоносной агрессии на берегах Балтики в XII-XIII вв. Л. “Наука”. 1978.
Dave Benton

**Dave Benton** (kodanikunimega **Efrén Eugene Benita**; sündinud 31. jaanuaril 1951 Arubal) on Eesti laulja. 2001. aastal võitis Eurovisiooni lauluvõistluse koos Tanel Padariga.

1963. aastal õppis preestri elukutseks valmistuvate poiste koolis.

1970ndatel oli Ameerika Ühendriikides trummar ja taustalaulja.

1980. aastal kolis Ameerika Ühendriikidest Hollandisse.

1992. aastal osales muusikalis "City Lights".

1997. aastast elab ja tegutseb ta Eestis. Koos Tanel Padariga esitas 2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel laulu "Everybody", mis võitis võistluse. Ta on siiani ainus Eurovisiooni lauluvõistluse võitnud mustanahaline ja ühtlasi ka vanim lauluvõistluse võitja.

Dave Bentoni emakeel on papiamento keel. Küsimusele, mis keeli ta oskab, vastas Benton aastal 2004 nii: "Papiamento, inglise, hispaania, hollandi. Prantsuse, itaalia ja saksa keelt poolenisti". Eesti keelt mõistab, kuid räägib harva.

Benton on taustalaulja Rolf Roosalu, Lenna Kuurmaa, Chalice'i, Kaire Vilgatsi, Jüri Pootsmanni, Tanel Padari ja teiste eesti lauljate laulus "Ei ole üksi ükski maa" telesaates "Tujurikkuja" kõlanud versioonil.

## Elulooraamatud
* 2010 "Teisiti ei ole võimalik". Autor Dave Benton. Tõlkinud Erkki Sivonen, toimetanud Marge Kask. Tallinn. Ajakirjade Kirjastus.
* 2020 "Olen see, kes olen. Suur intervjuu". Autor Dave Benton. Tõlkinud Tarmo Rajamets, toimetanud Laine Randjärv. Kirjastus Goodnews Communication OÜ.

## Isiklikku
Tema tütar Sissi Nylia Benita tegeleb samuti laulmisega.

Ta elab Viimsis.

Tema abikaasa on Maris. Nad kohtusid Helsingi ristluslaeval.

Ta on põdenud rasket neerupuudulikkust.

## Viited

## Välislingid

* Dave Benton kirjutas raamatu Neljas.ee, 27. aprill 2010
* YouTube: Tujurikkuja 2015 - "Ei ole üksi ükski maa"
Parameeter

**Parameeter** ('mõõtev', kreeka keeles παράμετρος: παρά *pará*, eesti keeles 'vastu', 'kõrval', 'juures', 'suhtes' + μετρος *metron*, eesti keeles 'mõõt' millegi mõõtmise, võrdlemise või hindamise tähenduses) on ühelaadseid objekte, nähtusi, seisundeid või protsesse iseloomustav suurus. Parameetriks nimetatakse ka ülesannete sõnastamisel või lahendamisel kasutatavat abimuutujat. 

Parameetri mõiste võttis geomeetria terminina 1740. aastal kasutusele Johann Heinrich Zedler. 1765. aastal lülitasid Denis Diderot ja Jean-Baptiste le Rond d’Alembert selle oma Entsüklopeediasse.

Matemaatikas on parameeter muutuja, mille kaudu avaldatakse sõltumatu ja sõltuva muutuja kokkukuuluvaid väärtusi. Näiteks geomeetrilise kujundi parameetriks on tema kuju või asendit iseloomustav arv. Näiteks ringjoone parameetrid on raadius ja keskpunkt.

Füüsikalisi protsesse kirjeldatakse võrranditega, mis seovad neis protsessides muutuvaid suurusi. Parameetrid sisalduvad harilikult võrrandite kordajates. Nad võivad olla ajast ja süsteemi koordinaatidest sõltuvalt muutuvad või jäävad. Eristatakse koond- ja hajuparameetreid. Mehaaniliste süsteemide puhul on parameetrid näiteks mass, hõõrdetegur, inertsimoment ja pingus. Elektriliste süsteemide kõige iseloomulikumad parameetrid on voolutugevus, pinge, takistus, induktiivsus ja mahtuvus. 

Informatsiooniteoorias kasutatakse mõistet signaali parameeter. Kui edastatavat signaali on võimalik kujutada skalaarse või vektoriaalse funktsiooniga, võib selle funktsiooni iga numbrilist väärtust käsitleda parameetrina.

Statistikas tähistavad parameetrite väärtused tõenäolise jaotuse omaduste tunnuseid.

Tehnikas nimetatakse parameetriks masinat või seadet iseloomustavat suurust ehk tunnussuurust. 

Muusikas võeti parameetri mõiste kasutusele 1950. aastatel seoses seriaalse meetodi rakendamisega, et määratleda muusikalise objekti, nähtuse, seisundi või protsessi suurusi, mille väärtusi on võimalik hinnata. 

## Vaata ka
*Füüsikaline suurus
*Muusikaline parameeter

## Viited
Edwardsi sündroom

**Edwardsi sündroom** on 18. kromosoomi kolmekordsusest tingitud kehalised väärarengud.

Sündroomi põdevad lapsed surevad väga noorelt, tavaliselt vastsündinuna või imikueas. Eestis suri vanim Edwardsi sündroomi põdev isik 10-aastaselt.

Sündroomi kirjeldas ja määras selle põhjuse 1960. aastal inglise geneetik John Hilton Edwards.

Esinemissagedus on umbes 1:10 000.
Tsent

**Tsent** (ka *sent*, ladina *centum* 'sada', lühend **c**) on muusikas intervall, mida rakendatakse intervalli mõõtühikuna logaritmilisel skaalal. Üks tsent võrdub kahe heli sageduste suhtega tuhande kahesajas juur kahest:

 1 tsent = 21/1200

Võrdtempereeritud 12-helisüsteemis intervallide suurused tsentides:

Intervalli suuruse ühiku "tsent" võttis kasutusele Alexander John Ellis, kes, tuginedes Juan Caramuel y Lobkowitziga 17. sajandil alguse saanud traditsioonile mõõta intervalle logaritmilisel skaalal ning lähtudes Robert Holford Macdowell Bosanqueti ettepanekust võtta intervalli mõõtmisel aluseks võrdtempereeritud 12-helisüsteemis pooltooni sajandikosa, kirjeldas tsenti 1875. aastal Hermann von Helmholtzi raamatu "Die Lehre von den Tonempfindungen als physiologische Grundlage für die Theorie der Musik" ingliskeelses tõlkes "On the Sensations of Tone as a Physiological Basis for the Theory of Music". 

## Viited
Vasarhailased

**Vasarhailased** (*Sphyrnidae*) on kõhrkalade sugukond seltsist hallhailised (*Carcharhiniformes*). Nimetuse on nad saanud ebatavalise ja selgelt äratuntava peakuju järgi.

Sugukonda kuuluvad perekonnad vasarhai (*Sphyrna*; 8 liiki) ja haamerhai (*Eusphyra*; ainus liik *[[Eusphyra blochii]]*). 

## Kaitsmine
Märtsis 2013 kanti kolme tüüpi ohustatud ja majanduslikku väärtust omavat haid Washingtoni konventsiooni (CITES) II kategooriasse: vasarhailased, pikkuim-hallhai ja heeringhai. See tähendab, et nende püüdmine ja nendega äritsemine on edaspidi reguleeritud ning nõuab litsentsi.

## Viited
Mönchengladbach

**Mönchengladbach** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal.

Mönchengladbachi ajalugu algab Gladbachi toomkiriku ehituse algusega 974. aastal. Mönchengladbach sai linnaõigused aastal 1364.

## Viited

## Välislingid

* Mönchengladbachi koduleht
Bronhiaalastma

**Bronhiaalastma** ehk **kopsuastma** ehk **astma** (ka *hingeldustõbi*) on hingamisteede krooniline põletikuline haigus, mille korral tekib mitmesuguste ärritajate mõjul hingamisteede ahenemine ja hingamise raskenemine (düspnoe).

Haigust põeb umbes 5% täiskasvanutest ja 7–10% lastest.

Arvatakse, et astmat põhjustab geneetiliste ja keskkonnategurite kombinatsioon.

Diagnoos põhineb sümptomite hindamisel, ravile reageerimisel aja jooksul ja hingamismahtude mõõtmisel ehk spiromeetrial.

## Välislingid
* A. Altraja, Bronhiaalastma, veebiversioon (vaadatud 03.10.2014)
Rogalandi maakond

**Rogalandi maakond** on 1. järgu haldusüksus (maakond) Norras. Ta asub Põhjamere rannikul.

## Vallad
Vallas on 23 valda (sulgudes elanike arv seisuga 27. veebruar 2020). Aastal 2020 liideti Finnøy ja Rennesøy vald Stavangeri vallaga ning Forsandi vald Sandnesi vallaga.

## Viited
Fotoaparaat

**Fotoaparaat** ehk **fotokaamera** on seade pildistamiseks, see tähendab eseme kujutise jäädvustamiseks valgustundliku materjali või valgustundliku elektroonilise elemendi abil.

Fotoaparaadi eelkäijaks oli *[[camera obscura]]*. *Camera obscura*'le ehk pimekambrile asetati ava ette lääts (objektiiv), mis projekteerib kujutise pimekambri ava vastasseinale fotoplaadile, filmile või fotoelektrilisele maatriksile. Fotoaparaadi oluline osa on katik, millega muudetakse valgustundliku komponendi valgustamise kestust (ekspositsiooni). Pildistatava kaadri valikuks varustatakse fotoaparaat kaadrinäidikuga. Objektiiviga tekitatava kujutise teravuse tagamiseks võidakse kasutada kaugusmõõdikut.

Tänapäeva fotoaparaatidel on rohkesti elektroonseid ja elektromehaanilisi abisüsteeme, mis aitavad teravustada, ekspositsiooni valida jms.

## Objektiiv
Fotoaparaadi objektiiviks on lääts, läätserühm või mitu läätserühma. Objektiivi valgusjõu ja sügavusteravuse muutmiseks kasutatakse diafragmat.

## Katik
Katik sulgeb suletud olekus valguse pääsu valgustundlikule pinnale (fotoplaadile). Lihtsaim katik on käsitsi eemaldatav läbipaistmatu objektiivi kate. Kiiretoimelisemate katikute peamised tüübid on keskkatik, kus kiirte teed sulgevad metall-lamellid nihutatakse ekspositsiooni ajaks kõrvale, ning pilukatikud, kus sobiva laiusega pilu nihutatakse (kiiresti) fotoplaadi või filmi eest läbi.

## Kaadrinäidik
Lihtsaim kaadrinäidik koosneb kahest raamist, mis piiravad vaatevälja sama suureks kui on fotoaparaadi vaateväli. Teleskoop-kaadrinäidik on fotoaparaadi külge kinnitatud optiline seade, millel on sama suur vaateväli kui fotoaparaadil. Peegelkaameras asetatakse kaadrivaliku ajal pimekambrisse kiirte teele peegel, mis suunab objektiivi läbivad valguskiired kaadrinäidikusse. Ekspositsiooni ajaks nihutatakse peegel valguskiirte teelt kõrvale. Kahe objektiiviga peegelkaameral on kaadrinäidiku jaoks põhiobjektiiviga seotud ja samasuurt vaatevälja tagav eraldi objektiiv.

## Kaugusmõõdik
Kaugusmõõdik on objektiiviga mehaaniliselt seotud peeglite või kiilude süsteem, mis tagab kaadrinäidikul terava kujutise või kahe kujutise kokkulangemise, kui objektiiv on terava kujutise tagamiseks fotoplaadist sobival kaugusel.

## Vaata ka
*Fotoaparaatide loend
*Pildi stabiliseerimine
Usedom

**Usedom** (saksa *Usedom*, poola *Uznam*) on saar Läänemeres. Piirneb lõunas Szczecini lahega. 

Saare pindala on 445 km². Saar on jagatud Saksamaa (373 km²) ja Poola (72 km²) vahel. Usedomil elab 76 500 inimest, millega ta on pikka aega olnud rahvarohkeim saar kogu Läänemeres. Nüüd on temast möödumas teine Saksamaa saar Rügen.

Usedomi saar on populaarne suvituskoht.
Wolini saar

**Wolin** on saar Läänemeres. Piirneb lõunas Szczecini lahega ja on läänest eraldatud Usedomist kitsa väinaga. Pindala 265 km². Kuulub Poolale.

Saarel asub Wolini linn ja Wolini rahvuspark. Saare kõrgeim punkt Grzywacz (116 m) asub Pasmo Wolińskie moreenkõrgustiku keskosas saare põhjarannikul. 

Suurim linn saarel on Świnoujście, mis asub osalt ka Usedomil.
Aarhus

**Aarhus**, ka **Århus** on linn Taanis Kesk-Jüütimaa piirkonnas Aarhusi lahe ääres, Aarhusi valla keskus. Varasema haldusjaotuse järgi Aarhusi maakonna keskus. 

Aastail 1948–2010 oli linna nimekuju Århus, alates 1. jaanuarist 2011 on see taas ametlikult Aarhus.

Aarhus on Kopenhaageni järel suuruselt teine linn Taanis.

Linnas asub Aarhusi Ülikool.

Aarhus oli 2017. aastal Euroopa kultuuripealinn.

## Linna nime õigekiri

Linna nimi enne 1948. aasta õigekirjareformi oli Aarhus. Reformiga asendati taani keele õigekirjas pikk *aa* tähega *å*. Linnanimesid lubati selle reformiga kirjutada nii vanas kui ka uues kirjaviisis. 

1956. aastas hakati kõikides riigiasutustes kasutama linnanimedes å-tähte. 1984. aastal anti hoolimata keelemeeste vastuseisust linnadele õigus valida, kuidas nad oma linna nime kirjutavad. Aarhusi linnanõukogu otsustas alates 1. jaanuarist 2011 kasutada nimekuju *Aarhus*. Taani keelekorraldajad peavad õigeks mõlemat nimekuju.  

## Århusi teater

Teatrimaja projekteeris arhitekt Hack Kampmann. Teater avati 1900. aastal. Aarhusi teatris on viis väiksemat lava, pealava, saalis umbes 700 kohta, suur rõdu, väike lava asub teatri kohvikus Cafe Hack.

Kohvik on saanud nime arhitekt Hack Kampmanni järgi. Cafe Hack on saanud rahvusvaheliselt tuntuks tänu samanimelisele raadiosaatele, mis on eetris pühapäevahommikuti. Kohvikus pakutakse etendusteteemalist menüüd ning seintel on fotod vanadest etendustest ja näitlejatest. Kohvik on avatud ka linna külalistele.

## Pilte

Århus city trafikhavn.jpg|Århus
Margrethegaarden, Aarhus 2011.jpg|Aarhusi vanim tänav
Aarhus´i teatrimaja.jpg|Aarhusi teatrimaja


## Vaata ka
*Århusi konventsioon
*Gellerup

## Viited

## Välislingid

* Århusi valla koduleht (*taani keeles*)
* Turismiinfo (*taani, inglise ja saksa keeles*)
Stavanger

**Stavanger** on linn Norras, Rogalandi maakonna keskus. Asub Boknfjordi ääres. Asula on kokku kasvanud lõunas asuva Sandnesiga, moodustades Stavanger/Sandnesi asula.

Stavanger on laevaehituse ja naftatööstuse keskus. Stavangeris asub Statoili peakorter.

Linna paikneb Norra vanim toomkirik, 12. sajandist pärinev Stavangeri toomkirik.

Stavanger oli 2008. aasta Euroopa kultuuripealinn.

Jalgpalliklubi Stavangeri Viking mängib Norra kõrgliigas.

## Ajalugu
Stavangeri rajamise aeg pole kindlalt teada. 11. sajandil oli Stavanger juba keskus, kuid linnaks saab teda õieti nimetada alles alates Stavangeri toomkiriku rajamisest. Toomkiriku ehitamist alustas 1125. aastal piiskop Reinald. Algaegadel oli Stavanger oluline põhiliselt Stavangeri piiskopkonna keskusena; piiskopkond hõlmas Rogalandi, Agderit, Hallingdali ja Valdresi. 12. sajandi lõpuks sai linn tasapisi ka haldus- ja majanduskeskuseks.

Must surm laastas ka Stavangeri. 1425 sai ta siiski alevi (*[[kjøpstad]]*) privileegid, omavalitsuse ja kauplemisõiguse. Reformatsiooni ajal konfiskeeris Taani siit katoliku kiriku varad, kuid Stavanger säilis tähtsa usulise keskusena veel luterliku ajastu alguses.

Tõeline kriis linna arengu saabus XVII sajandil. 1633 põles 2/3 linnast maha. 1671 käskis Taani kuningas Christian V viia piiskopiameti ja halduskeskuse Stavangerist ära, uude keskusse Christianiasse. 1680 otsustati Stavangeri linn hoopiski kaotada. 1690 saadi aleviõigused tagasi, kuid piiskop tuli uuesti Stavangerisse alles 1925. aastal.

18. sajandi lõpul oli Stavanger veel väikelinn alla 2500 elanikuga. 1809 oli aga Stavangeri elus pöördepunkt. Linna lähedale merre ilmus ennekuulmatul hulgal heeringaparvi ja nende püük sai nüüd peamiseks elatusallikaks kuni 1880. aastani, mil heeringad jälle kadusid. Esimene kalakonservitehas asutati 1873.

## Vaata ka
*DNB Arena

## Viited

## Välislingid
Serialism

**Serialism** on muusikas üldmõiste, millega tavaliselt peetakse silmas seriaalset meetodit, seriaalse meetodi rakendusi seriaalses muusikas või vahel ka n-ö seriaalset muusikastiili kui 1950.–1960. aastatel loodud seriaalse muusika abstraktset ühist nimetajat.

### Vaata ka
*Seriaalne meetod
*Seriaalne muusika
REALbasic

**REALbasic** (**RB**) on BASIC perekonda kuuluv objektorienteeritud programmeerimiskeel ja integreeritud arenduskeskkond, arendatud ja turustatud REAL Software poolt Microsoft Windows, Linux ja Mac OS X operatsioonisüsteemidele.
Loosi

**Loosi** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas.

Eesti 2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 77 elanikku. 25.10.2022 seisuga elas külas 72 elanikku.

Külas oli kuni 2022. aasta oktoobrini raamatukogu. Pood ja postipunkt on suletud. Läbi küla voolab Raagsilla oja.

## Viited
Artur-Tõeleid Kliimann

**Artur-Tõeleid Kliimann** (15. jaanuar 1899 Meerapalu, Meeksi vald – 14. või 15. juuli 1941 Tartu) oli eesti õigusteadlane.

## Elulugu
Artur-Tõeleid Kliimann õppis Pedassaare vallakoolis, Räpina kihelkonnakoolis ja Räpina Kõrgemas Algkoolis. Ta lõpetas aastal 1919 eksternina Tartu Õpetajate Seminari. Võttis osa Vabadussõjast, lõpetas Eesti Sõjakooli. 1923. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. 1927. aastast oli õigusteaduskonna õppejõud. 1932. aastal kaitses Tartu Ülikoolis õigusteaduse doktori kraadi väitekirjaga "Administratiivakti teooria". Aastatel 1933–1941 oli ta haldusõiguse ja haldusprotsessi professor. 1940–1941 oli ta Tartu Ülikooli haldusprorektor ja haldusõiguskateedri juhataja.

Artur-Tõeleid Kliimann hukkumise asjaolud pole siiani selged. Nõukogude okupatsiooni ajal levis versioon, et ta hukkus Saksa okupatsiooni ajal Tartu koonduslaagris 1941. aastal.

## Teosed
**[[Haldusakt|Administratiivakti]] teooria*. Tartu: Akadeemiline Kooperatiiv 1932.
**Haldusprotsess*. Tartu: Akadeemiline Kooperatiiv 1937.
**[[Õiguskord]]*. Tartu: Akadeemiline Kooperatiiv 1939.

## Viited

### Kirjandus
*Peeter Järvelaid. "Artur-Tõeleid Kliimann (1899–1941)." Akadeemia, 1999, nr 2, lk 256–275

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Otto Brusiin

**Karl Otto Brusiin** (2. juuni 1906 Helsingi – 31. oktoober 1973 Turu) oli soome õigusfilosoof.

Eesti juristidele on Brusiin tuttav peamiselt Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas õpetatava *[[Multi Level Approach]]* (MLA) käsitluse autorina. Ta oli ka Aulis Aarnio, kes samuti arendas MLA käsitlust, õpetaja.
Aulis Aarnio

**Aulis Arvi Aarnio** (14. mai 1937 – 28. september 2023) oli soome õigusteadlane, Helsingi ülikooli emeriitprofessor. Ta on tuntud *[[Multi Level Approach]]* käsitluse arendajana.

## Bibliograafia
*"Õiguse tõlgendamise teooria" (Tallinn: Juura 1996) ISBN 9985-822-40-4

## Välislingid
*Biograafia
Mili Balakirev

**Mili Balakirev** (*Милий Алексеевич Балакирев*, 2. jaanuar 1837 Nižni Novgorod – 29. mai 1910 Peterburi) oli vene pianist ja helilooja.

Mili Balakirevi peamised žanrid olid romantilised orkestri- ja klaveriteosed, kus on kasutatud vene rahvamuusikat.

Mihhail Glinka loominguga puutus ta kokku üsna noorelt. Üks tema varasemaid helitöid on klaverifantaasia Glinka ooperile "Elu tsaari eest".

1868. aastal sai ta Peterburi Tasuta Muusikakooli direktoriks. Balakirev kannatas haigus- ja masendushoogude all ega olnud kuigi viljakas helilooja.

Balakirev kirjutas kaks sümfooniat ja kaks klaverikontserti, lisaks neile ka sümfoonilise poeemi "Tamara" Mihhail Lermontovi luuletuse ainetel. Seda teost peetakse vene rahvusliku muusika üheks verstapostiks.

Klaverimuusikast kerkib esile idamaiselt värviküllane klaverifantaasia "Islamei" (1869–1902), mis on mängijale küllaltki keeruline. Just selle oopusega kindlustas Balakirev enesele rahvusvahelise kuulsuse. Ferenc Liszt oli teosest lummatud ja tutvustas seda oma õpilastele.
Ristija Johannes

**Ristija Johannes **(idakirikus ka **Johannes Eelkäija**, vanakreeka: Ἰωάννης ὁ βαπτίζων) oli Vana Testamendi viimane ja Uue Testamendi esimene prohvet. Teda nimetatakse prohvetiks ka koraanis.

Johannes sündis peaingel Gabrieli kuulutatuna Hebroni linnas preester Sakariase ja tema naise Eliisabeti pojana kuus kuud enne Kristuse sündi. Seda päeva tähistatakse jaanipäevana.

Prohvet Malaki ettekuulutuse järgi oli Johannese missioon teenida prohvetina. Selle nimel elas ta kaamelivillast rüüd kandes pikki aastaid kõrbes. Ta ristis Jordani jões oma sugulase Jeesuse.

Johannes suri märtrisurma. Salome, kuningas Herodese kasutütar, võlus ühel peol kuningat oma tantsuga ning nõudis vastutasuks Johannese pead liual. Herodes lasi pühaku pea maha raiuda. Johannese pea esitlemine Salomele liual on kunstis sageli kasutatud motiiv.

Matteuse evangeelium, 3:

# Neil päevil tuli Ristija Johannes ja kuulutas Juuda kõrbes:
# "Parandage meelt, sest taevariik on lähedal!"
# Tema ongi see, kellest on räägitud prohvet Jesaja kaudu: *"Hüüdja hääl on kõrbes: Valmistage Issandale tee, tehke tasaseks tema teerajad!"*
# Johannesel oli kaamelikarvadest kuub, ja ta niuete ümber oli nahkvöö, aga roaks olid talle rohutirtsud ja metsmesi.

## Ristija Johannesele pühitsetud kirikud Eestis
Ristija Johannesele on pühitsetud:
*Harju-Jaani Ristija Johannese kirik
*Järva-Jaani Ristija Johannese kirik
*Lüganuse Ristija Johannese kirik
*Meeksi Ristija Johannese kirik Setumaal Miikses, mida ehitati salaja öösiti Stalini ajal, kirikupüha on jaanipäeval vana kalendri järgi
*Mõniste-Ritsiku Ristija Johannese kirik
*Tallinna Nõmme Ristija Johannese kirik
*Tartu Jaani kirik

## Vaata ka
*ristimine

## Viited
Lakibensiin

**Lakibensiin** (inglise keeles *White Spirit*) on peamiselt alkaanidest koosnev, vähesel määral aromaatseteid süsivesinike sisaldav nafta destillaat ja bensiini fraktsioon.

Lakibensiin orgaaniline lahusti, millega lahustatakse peamiselt lakke ja värve. Lakibensiinil on suhteliselt madal leekpunkt.

Lakibensiini ei tohiks kasutada linaõli vedeldamiseks, kuna linaõli võib iseeneslikult süttida.
Mihhail Lotman

**Mihhail Lotman** (sündinud 2. septembril 1952 Leningradis) on Eesti kirjandusteadlane, semiootik ja poliitik, X ja XIV Riigikogu liige Isamaa fraktsioonis.

Mihhail Lotman on Tallinna Ülikooli professor ja Tartu Ülikooli vanemteadur.

## Poliitiline tegevus
2003. aastal astus ta Res Publica erakonda. 

2007. aasta Riigikogu valimistel sai ta 559 häält ja ei osutunud valituks. Ta kandideeris ka 2011. aasta Riigikogu valimistel Tartu linnas ning sai 760 häält, kuid valituks ei osutunud. 22. jaanuaril seoses Tõnis Lukase lahkumisega Riigikogust sai Lotman asendusliikme mandaadi, kuid loobus sellest.

30. juunil 2011 valis Tartu linnavolikogu Mihhail Lotmani volikogu esimeheks.

Ta kandideeris 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel.

Pärast Tõnis Lukase otsust mandaadist loobuda sai Lotmanist 4. märtsil 2019 XIV Riigikogu asendusliige.

Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel, kus kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 572 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
*2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
*2011 Tallinna Ülikooli teenetemärk
*2012 Tartu Ülikooli medal
*2015 Valgetähe II klassi teenetemärk
*2018 Postimehe aasta arvamusliider
*2019 Tallinna Ülikooli teenetemärk

## Isiklikku
Mihhail Lotman on Venemaalt pärit juudi haritlaste Juri Lotmani ja Zara Mintsi poeg ning Aleksei Lotmani ja Grigori Lotmani vend. Ta on abielus Piret Lotmaniga, neil on viis last, sealhulgas Rebekka Lotman ja Maria-Kristiina Lotman.

## Teoseid
*Лотман М. Ю., Шахвердов С. А. Некоторые аспекты теории стиха // Сборник статей по вторичным моделирующим системам. Тарту: ТГУ, 1973. С. 168-175.

## Viited

## Välislingid
* Mihhail Lotmani koduleht
* 
* Mihhail Lotman saates "Kukul külas", 31. august 2008, http://podcast.kuku.ee/2008/08/31/kukul-kulas-2008-08-31/
*  Mihhail Lotman: päästeametile tänu ja kurbusega, Postimees, 26. november 2008
* Mihhail Lotman: saatuslik Katõn, Postimees, 12. aprill 2010
* Mikk Salu. Mihhail Lotman: oleks minu teha, ütleksin – elage nii, nagu ise tahate, EPL, 15. mai 2010
* Mihhail Lotman: Kristlus ja tänapäev. Sirp, 17. detsember 2010
* Mihhail Lotman: anonüümseid netikommentaare ei tohi keelata, Postimees, 24. aprill 2013
* Ave Tampere, Mihhail Lotman: täisväärtuslikku elu elav inimene ei vaja meelemürke, Eesti Päevaleht, 2. august 2013
* 12. veebruar 2015, Mihhail Lotman: Meie väike holokaustiskandaal, delfi.ee
* Mihhail Lotman: Pariisi sündmustes ei ole me kuidagi süüdi. Radikaalsed islamistid klaarivad alles ristisõdade arveid, 14. november 2015, Delfi
* Mihhail Lotman, Pikkade käte öö: Kölnis ja teistes Saksa linnades juhtunu on tohutult õpetlik, lotman.ee/blogi, 14. jaanuar 2016, Õhtuleht
* Teet Korsten, Mihhail Lotman: Maine seisukohalt on just parempoolse erakonnaga liitumine patt, Postimees, 8. august 2020
Muusikalilauljate loend

''Siin on loetletud muusikalilauljaid. 

## A
*Julie Andrews
## B
*Lauren Bacall
*Richard Burton
## G
*Judy Garland
## H
*Ethan Hawke
## I
*Paulette Ivory
## K
*Gene Kelly
*Liisi Koikson
## L
*Lauri Liiv
## M
*Liza Minnelli
## P
*Elaine Paige
*Sarah Jessica Parker
*Jonathan Pryce
## R
*Kristi Roosmaa

## T
*John Tartaglia
## V
*Hanna-Liina Võsa
Lindau

**Lindau** on linn Saksamaal Baieri liidumaal.

Lindau vanalinn asub Bodeni järves oleval 68 hektari suurusel Lindau saarel. Järvest voolab läbi Reini jõgi. Järv asub 395 meetrit üle merepinna. Linna lähedal on 1064 meetri kõrgune Pfänderi mägi, millelt avaneb hea vaade linnale.

Lindau asub kohas, kus saavad kokku Saksamaa, Austria ja Šveitsi piirid. Kauni looduse ja hästi säilinud keskaegse linnasüdame tõttu on Lindau turismisihtpunkt. Igal aastal toimuvad Lindaus Nobeli auhinna laureaatide kokkusaamine ja psühhoterapeutide kongress.

## Ajalugu

Inimtegevuse jälgi on Lindaust leitud juba 1. sajandist. Lindau nime on esmamaininud 882. aastal üks Sankt Galleni munk seoses sellega, et Reetia krahv Adalbert olevat saarele asutanud nunnakloostri. 1180 rajati saarele Püha Stephani kirik ja 1224 frantsiskaani klooster. Reformatsiooni ajal pöördus klooster 1528 luteri usku. Linn asus Nürnbergist Itaaliasse viival kaubateel ja oli kalapüügikeskus.

Kolmekümneaastase sõja (1618–1648) ajal rüüstasid Rootsi väed 1646 linna ja sõja mälestuseks korraldatakse Lindaus alates 1655 lastefestivali.

1220. (teistel andmetel 1274.) aastal sai vaba riigilinna staatuse, mis likvideeriti 1802. Vürst Karl August von Bretzenheim andis 1804 linna Austriale, kuid 1805 tagastati see Baierile. 1853. aastal ehitati saarele raudteetamm ja 1856 rajati uus sadam koos tuletorni ja lõviskulptuuriga. 19. sajandil sai Lindau tekstiili tootmise keskuseks. 1922 ühendati linnaga ümberkaudsed Aeschachi, Hoyreni ja Reutini alad.

30. aprillist 1945 kuni 1. septembrini 1955 kontrollisid linna Prantsuse väed, linn kuulus Württemberg-Hohenzollerni liidumaa alla, mis 1952. aastal sai Baden-Württembergi liidumaa osaks. 1955. aastal tagastati Lindau Baierile.

## Viited

## Välislingid

*Lindau koduleht
Hypermestra (Aitoolia)

**Hypermestra** oli vanakreeka mütoloogias Aitoolias Pleuroni linnas valitsenud Thestiose ja **Eurythemise** tütar. Tal olid vennad **Eurypylos, Plexippos** ja **Evippos** ning õed Althaia ja Leda.

Hypermestra abiellus **Oikles**ega, kes mõne allika järgi oli Argose kuningapoeg (mitte troonipärija). Nad elasid Argoses ja neil oli poeg Amphiaraos, kes oli kuulus selgeltnägija. Neil oli ka kaks tütart **Iphianeira** ja **Polyboia**, kes aga kuulsaks ei saanud.
Ruumiõhu sündroom

**Ruumiõhu sündroom** on tavaliselt kinniste akendega kontoriruumides töötavaid inimesi tabav sündroom, mille tüüpilised sümptomid on peavalu, väsimus, silmade ärritus ja pearinglus. 

Selle põhjusteks peetakse hoonest pärinevaid reostusaineid, sealhulgas formaldehüüdiaure, tolmuosakesi, mikroorganisme jmt. 

## Välislingid
Lokalahti

**Lokalahti** (varem *Lokala*) on maa-ala Soomes asuva Uusikaupunki linnaks nimetatava kohaliku omavalitsuse üksuse koosseisus. 

Varem moodustas see ala **Lokalahti valla**, aastal 1981 liideti ta Uusikaupunki linnaks nimetatava kohaliku omavalitsuse üksusega. 

Elanike arv oli 1995. aasta andmetel 497.  

Lokalahtis on Lokalahti puukirik (1763, arhitekt Johan Höckert). 

## Külad

Lokalahtis on järgmised külad: Alhontaka, Apali, Haaroinen, Hakula, Heikkalanpää, Hermansaari, Kaimanen, Kelo, Korpi, Korvenranta, Kutkumaa, Kuusisaari, Lokalahti, Loppmeri, Marttila, Mattinen, Muntila, Mähkärlä, Nopperla, Oja, Palkkinen, Perkiö, Pietinalho, Pinipaju, Pitkäluoto, Pyöli, Ranta, Rauttinen, Riihiranta, Ruissaari, Tammisto, Terimaa, Tirkkala, Varanpää, Vartsaari, Viljattula, Väättänen.

## Vaata ka
*Lokalahti küla
Saarbrücken

**Saarbrücken** on linn Saksamaal, Saarimaa pealinn. Asub Saari jõe ääres, Prantsusmaa piiri lähedal.

## Ajalugu
Saarbrückenit on esmamainitud 999. aastal. Saarimaa krahvkond tekkis 1120. aastal.

1793. aastal okupeerisid linna Prantsuse väed ja 1801. aastal liideti Saarimaa Prantsusmaaga ja 1815. aastal Preisimaaga. 1909. aastal liideti Saarbrückeniga Sankt Johanni ja Malstatt-Burbachi linn.

## Majandus
Saarbrücken on söebasseini keskel asuv tööstuslinn. Peamised tööstusharud on metallurgia ja masinatööstus.

## Vaatamisväärsused

*Ludwigi kirik (*Ludwigskirche*) (XVIII sajand)
*Saarbrückeni loss

## Vaata ka
*Saarimaa Ülikool

## Viited

## Välislingid

*Saarbrückeni koduleht
Edward Said

**Edward Wadie Said** (1. november 1935 Jeruusalemm &ndash; 25. september 2003 New York) oli tuntud Palestiina päritolu ameerika kirjandusteoreetik, kriitik ja poliitaktivistina Palestiina riigi pooldaja.

Tema tuntuim teos on "Orientalism". Selles raamatus kritiseerib Said Euroopa tsivilisatsiooni märkamatut, kuid püsivat vale-eelduste kogumit, mis viib eelarvamustele araabia-islami kultuuri suhtes.

## Teosed eesti keeles
* "Orientalistika kriis". Tõlkinud Toomas Rosin – Vikerkaar 1992, nr 1, lk 58–67
* "Võhiklikkuse kokkupõrge" (Samuel Huntingtoni artiklist "Tsivilisatsioonide kokkupõrge", mis ilmus eesti keeles ajakirjas Akadeemia, 1995, nr 6, lk 1205–33). Inglise keelest tõlkinud ja kommenteerinud Udo Uibo – Looming 2001, nr 11, lk 1692–96
* "Mõtestades ümber orientalismi". Tõlkinud Kaisa Kaer – Vikerkaar 2003, nr 4/5, lk 152–166

## Kirjandus
* Märt Väljataga, "Edward Said, orientalism, postkolonialism" – Vikerkaar 2003, nr 4/5, lk 167–172
* "20. sajandi mõttevoolud", Tartu Ülikooli Kirjastus, Tallinn–Tartu 2009, lk 885–896 (peatükk "Edward W. Said", autor Toomas Gross)

## Välislingid
* Janek Kraavi, "Vabadus, vallutus ja tekst: sissejuhatus postkoloniaalsesse mõtlemisse" – Sirp 30. november 2001, lk 3–4
* Toomas Gross, "Terrorismi diplomaat. Edward Said (1935–2003)" – Sirp 28. november 2003, lk 4
Saari jõgi

**Saar** on jõgi Euroopas. Saab alguse Vogeesidest, voolab läbi Lotringi ja Saarimaa, suubub Moseli jõkke. Pikkus 246 km, valgala 7431 km&sup2;.
Muusikatarkvara loend

*Siin on loetletud [[muusikatarkvara]] [[tarkvarapakett|pakette]]*. 

*Adobe Audition
*Acid
*Ableton
*Ardour (vabavara)
*Audacity (vabavara)
*Buzz (vabavara)
*Csound (vabavara)
*Cubase
*Cubasis
*Digital Performer (audiomontaaž)
*Finale (noodikiri)
*FL Studio
*Garritan Personal Orchestra (virtuaalinstrument)
*Garageband
*KRISTAL Audio Engine
*KYMA (helisüntees)
*Logic
*MAX/MSP (helisüntees, live-elektroonika)
*MuseScore (noodikiri, vabavara)
*Nuendo
*OpenMusic (vabavara)
*Pro Tools (audiomontaaž)
*Pyramix Virtual Studio (audiomontaaž)
*Reaktor
*Reaper
*Reason
*Rosegarden (vabavara)
*Samplitude
*Sibelius (noodikiri)
*Sony Sound Forge
*Steinberg Wavelab
*UPIC (helisüntees, muusika graafiline modelleerimine, vabavara)
Kirikumäe järv

**Kirikumäe järv** on järv Võru maakonnas Võru vallas.

Kirikumäe järve pindala on 61,4 hektarit, suurim sügavus on 3,5 meetrit ja keskmine sügavus 2,8 meetrit.

Järv koos teda ümbritseva metsaga ja Järvesuu rabaga moodustab Kirikumäe maastikukaitseala.
Kirikumäe järvest voolab välja Pedetsi jõgi, mis viib oma veed Daugavasse. Järvel ja järve kallastel on filmitud tuntud lastefilmi "Karoliine hõbelõng" stseene.
Ristipäev

**Ristipäeva** all mõeldakse tavaliselt **suurt ristipäeva** ehk **[[taevaminemispüha]]**. 

Sellele eelnevad rahvakalendris:
***[[leheristipäev]]**
***[[linnuristipäev]]**
***[[tuuleristipäev]]**

Neid nelja päeva kokku on nimetatud ka **ristipäevadeks**.
Vestfoldi maakond

**Vestfoldi maakond** on 1. järgu haldusüksus (maakond) Norras. Selle keskus on Tønsbergis ja see asub Oslo fjordi lääne- ja Skagerraki põhja-looderannikul.

2020. aastal moodustati Telemargi maakonnast ja Vestfoldi maakonnast Vestfold og Telemargi maakond. 1. jaanuaril 2024 maakond taastati. Pärast taastamist ei kuulu Vestfoldi maakonda enam endise Svelviki valla ala, mis liideti Drammeni vallaga Buskerudi maakonnas.

## Vallad
2024. aastast on maakonnas kuus valda (sulgudes keskus ja elanike arv seisuga 1. jaanuar 2024):

2017. aastal liideti Andebu ja Stokke vald Sandefjordi vallaga. 2018. aastal liideti Lardali vald Larviki vallaga, Hofi vald Holmestrandi vallaga ning Tjøme ja Nøtterøy vallast moodustati Færderi vald. 2020. aastal liideti Re vald Tønsbergi vallaga, Sande vald Holmestrandi vallaga ja Svelviki vald Buskerudi maakonna Drammeni vallaga.


Vippefyret-verdensende-tjome.JPG|Verdens Ende Færderi vallas
Tønsberg Farmandshaugen.JPG|Tønsberg Farmandshaugen


## Viited

## Välislingid
Sogn og Fjordane maakond

**Sogn og Fjordane maakond** oli 1. järgu haldusüksus (maakond) Norras. Ta asus Põhjamere kaldal.

Maakonna endise ala suurim fjord on 203 km kaugusele sisemaale ulatuv Sogne fjord.

2020. aastal moodustati Hordalandi ja Sogn og Fjordane maakonnast Vestlandi maakond.

## Vallad
(elanike arv 1. jaanuaril 2006)

## Viited
Kohtla-Järve lipp

** Kohtla-Järve lipp** on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Kohtla-Järve lipp.

Lipp on kinnitatud 6. märtsil 1995. Selle autorid on Valdur Napp ja Tõnu Kukk.

## Lipu kirjeldus
Lipu vardapoolsest ülanurgast algav kaldjoon (34 kraadi vertikaaljoone suhtes) jaotab laiu kaheks väljaks. Vasakule jääb kaadmiumkollane, Pantone värvitabeli jargi Y 100% ja paremale sinine väli, C 91% ja M 43%. Kollasest väljast eenduvad kaldjoonega risti kuus kollast leeki. Leegirühm asub kaldjoonel kuldlõikeliselt (leegirühmast üles jääva joonelõigu suhe kaldjoone alumisse lüiku on 0,618).

Lipu normaalmõõdud on 105×165&nbsp;cm.

## Põhjendus
Lipu kujunduseks on linna vapi motiivistik. Lipu kollane väli ja leegid sümboliseerivad kollakaspruuni põlevkivi ja selle töötlemist. Sinine vee värv osutab Järve külale, millest linn on nime saanud. Linnamaastikule on iseloomulik kaldjoon – see sümboliseerib kaldsahte ja aherainemägesid. Lipu varras on sinine, vardaehis kuldne.

## Vaata ka
*Kohtla-Järve vapp

## Välislingid
*Kohtla-Järve sümboolika linna kodulehel
*Kohtla-Järve sümboolika Riigikantselei kodulehel
Haanja

**Haanja** ehk **Haani** on küla Võrumaal Rõuge vallas, kunagises Rõuge kihelkonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Haanja valla halduskeskus.

Küla territooriumile jäävad Suur Munamägi ja Vällamägi.

Küla läbivad Rõuge–Rebäse–Haanja tee, Rõuge–Kurgjärve–Haanja tee, Kose–Käbli tee ja Haanja–Kündja tee.

Haanja küla.jpg|Haanja küla
Vabadussõja Munamäe lahingu mälestussammas.JPG|Munamäe lahingu mälestussammas
Suur-Munamäe vaatetorn.jpg|Suure Munamäe vaatetorn
Haanja bussipeatus.jpg|Haanja bussipeatus


## Vaata ka
*Haanja kõrgustik
*Haanja looduspark
*Haanja raamatukogu
*Haanja rahvamaja

## Viited
Lida

**Lida** (valgevene keeles: *Ліда*; *Lida*) on linn Lääne-Valgevenes Hrodna oblastis, Lida rajooni halduskeskus. Asub 170 kilomeetri kaugusel riigi pealinnast Minskist. Lida on elanike arvult 14. linn Valgevenes.

Esimesed teated Lidast pärinevad aastast 1323, mil Leedu suurvürst Gediminas rajas Lidasse linnuse.

1433. aastal piirati seda linnust Leedu Suurvürstiriigis kodusõja ajal.

1569. aastal sai Lida Poola osaks. Poola kuningas Sigismund III Vasa (Zygmunt III Waza) andis Lidale linnaõigused 1590. aastal. Magdeburgi õiguste ametlik kinnitamine toimus 1640. aastal Poola kuninga Władysław IV Vasa poolt.

Suures Põhjasõjas (1700–1721) vallutasid linnas asuva lossi kaks korda rootslased, kuid poolakad vallutasid selle tagasi.

Pärast Poola kolmandat jagamist 1795. aastal läks Lida Vene keisririigi osaks.

Lida taaskuulumist Poola riigi koosseisu kinnitas Riia rahu 1921. aastal. Sõdadevahelisel perioodil (1919–1939) oli linn Poola osa  ning 1931. aastal elas linnas 63% poolakaid, 32% juute, 2% valgevenelasi ja muid vähemusi.

Pärast rünnakut Poolale septembris 1939 langes Lida Nõukogude okupatsiooni alla ja annekteeriti NSV Liitu. Aastatel 1941–1944 oli linn Saksa okupatsiooni all ja juudi osa linnast hävis. Pärast NSV Liidu ja Poola vahelise piiride muutmise lepingu sõlmimist 1945. aastal läks linn NSV Liidu koosseisu.

Pärast NSV Liidu lagunemist 1991. aastal läks linn Valgevene osaks. 

Tänapäeval elab Lidas umbes 50% poolakaid, 40% valgevenelasi ja 10% muid vähemusi, peamiselt venelasi.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht (vene keeles)
* Łida
* Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
Vaira Vīķe-Freiberga

**Vaira Vīķe-Freiberga** [v'aira v'iitje-fr'eiberga] (sündinud 1. detsembril 1937 Riias) on Läti poliitik ja psühholoog, ta oli Läti president aastatel 1999–2007. Ta oli Läti esimene naispresident.
## Elukäik

Vaira Vīķe-Freiberga vanemad olid teise maailmasõja pagulased. Nad lahkusid Lätist 1945. aastal ja elasid mitmes riigis: Marokos, Saksamaal, Kanadas. 

Vaira õppis Toronto Ülikoolis ja McGilli Ülikoolis, kus omandas ka doktorikraadi psühholoogias. Aastatel 1965–1998 oli Vaira Montréali Ülikooli psühholoogiaprofessor. Töö kõrvalt osales ta Kanada Läti kogukonna tegevuses, pühendudes peamiselt läti folkloorile.

1998. aastal naasis Vaira Lätisse ja asus juhtima Läti Instituuti, mille ülesanne on tutvustada Lätit välismaal. 1999. aasta juunis valiti ta riigi presidendiks. Vīķe-Freiberga ei kuulunud algul küll presidendikandidaatide hulka, kuid kui seim ei suutnud esimeses voorus presidenti valida, seati kompromisskandidaadina üles Freiberga.

Kahe ametiaja jooksul saavutas Vaira Vīķe-Freiberga lätlaste hulgas suure poolehoiu. Ta ei teinud otsest koostööd ühegi parlamendierakonnaga.

Freiberga välispoliitiline aktiivsus aitas kaasa sellele, et 2004. aastal võeti Läti NATO ja Euroopa Liidu liikmeks. Freiberga toetas USA-d tuliselt Iraagi-küsimustes. Venemaad kutsus ta korduvalt üles Balti riikide okupatsiooni tunnistama. 

Venemaal on Freibergat kujutatud natside toetaja ja venelaste ahistajana. Sellest hoolimata osales ta 2005. aasta mais Balti riikide presidentidest ainsana Moskvas teise maailmasõja lõpu 60. aastapäeva pidustustel, kuid kuulutas seal avalikult Balti riikide mittenõusolekut Venemaa ajalookäsitlusega.

15. septembril 2006 esitasid Eesti, Läti ja Leedu Vaira Vīķe-Freiberga ÜRO peasekretäri kandidaadiks.

## Tunnustus
*2000 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk
*2001 – aasta eurooplane Lätis
*2005 – Valgetähe ketiklassi teenetemärk
*2006 – Vürst Jaroslav Targa I järgu orden

## Isiklikku
Vaira oli abielus Imants Freibergsiga (1934–2026), neil on poeg Kārlis ja tütar Indra.

## Välislingid

* Rein Sikk. Vaira Vıke-Freiberga: täna pole juuste katkumise aeg Eesti Päevaleht, 7. veebruar 2009
Amphiaraos

**Amphiaraos** oli vanakreeka mütoloogias Argose ülik, kes isa poolt põlvnes Argose ja ema poolt Aitoolia kuningasoost. Tema isa oli Oikles ja ema Hypermestra. Tal oli naine Eriphyle ning pojad Alkmaion ja Amphilochos. Tema nimi tähendab kreeka keeles 'topeltneetud'.

Amphiaraosel oli võime tulevikku ennustada. Nõnda nägi ta ette, et sõjakäik Seitse Teeba vastu lõpeb täieliku lüüasaamisega. Sellepärast keeldus ta, kui tema naisevend kuningas Adrastos teda sõtta kutsus. See polnud tal esimene kord Adrastosega riidu minna. Esimesel korral oli Eriphyle nad lepitanud ja pärast seda vandusid mõlemad, et kui nad veel kunagi omavahel tülitsema peaksid, siis otsustab Eriphyle, kummal on õigus. Sõjakäigu organiseerija, Teeba õigusjärgne kuningas Polyneikes võitis Eriphyle soosingu sellega, et kinkis talle oma esiema Harmonia kaelakee, ning naine saatis Amphiaraose sõtta. Amphiaraos pidi minema, ent palus poegi, et kui ta peaks surma saama, maksaksid nad emale kätte.

Amphiaraos tappis sõjas Melanippose, ent siis põgenes sõjaväljalt. Periklymenos jõudis talle järele ja tahtis teda juba surmata, kui Zeus rebestas välgunoolega maa, mis neelas Amphiaraose koos kaarikuga.

Väidetavale Amphiaraose maa alla vajumise kohale ehitati tempel, mis pidi aitama kõigi haiguste vastu. Pärast ohverdamist pidi hädaline templis öö veetma ja oraakel seletas hommikul haige unenäo põhjal, mida haiguse vastu ette võtta. Talle püstitati teisigi templeid, kus unenägusid seletati, ning Atikas Oropose lähedal olev tempel tõrjus tähtsuselt pikapeale Teeba templi tagaplaanile.

Amphiaraose vanem poeg Alkmaion tappis oma ema, nagu oli isale tõotanud, ja seepärast jälitasid teda erinnüsed.

Roomlased uskusid, et Amphiaraosel olevat olnud kolmaski poeg, **Catillus**, kes põgenes teebalaste vasturünnaku kartuses Itaaliasse ning asutas seal koloonia, mis nimetati tema vanema poja järgi Tiburiks. Tänapäeval kannab see linn nime Tivoli.
Überlingen

**Überlingen** on linn Saksamaal  Baden-Württembergi liidumaal Bodensee kreisis. Asub Bodeni järve Überlingeni lahe kaldal.

## Ajalugu

Überlingenit on esmamainitud 770. aastal. Linnaõigused sai 1211. aastal.

## Vaata ka
* Überlingeni lennuõnnetus

## Viited

## Välislingid

* Überlingeni koduleht
Geeniekspressioon

**Geeniekspressioon** ehk **geeni avaldumine** on protsess, mille käigus organismi geenides sisalduv pärilik materjal avaldub RNA või valguna. Geeniekspressioonil on kolm peamist etappi: 

# transkriptsioon ehk geenist mRNA jäljendi loomine;
# splaissimine ehk mRNAst mittevajalike osade (intronite) väljalõikamine ja allesjäänud osade (eksonite) ühendamine;
# translatsioon ehk mRNA põhjal ribosoomides valguahela sünteesimine.

## Ekspressiooni regulatsioon

Organismi erinevate rakkude DNA on üldjuhul identne. Kuid kui võrrelda omavahel ühe organismi erinevaid rakutüüpe, siis on raske uskuda, et nii erinevad rakud võivad sisaldada täpselt samasuguseid geene. Bioloogid arvasidki algselt, et diferentseerumise käigus kaotab rakk selektiivselt osa oma geenidest. Tänapäeval on selgunud, et rakkude diferentseerumine on üldjuhul hoopis **geenide valikulise ekspressiooni** tulemus. Hulkrakses organismis esinev rakutüüpide mitmekesisus on põhjustatud sellest, et rakkude samasuguselt DNA-lt sünteesitakse erinevates rakkudes erinevaid RNA ja valkude molekule. 

Informatsioon DNA-lt valguni kandub mitme etapina, kõiki neid etappe on võimalik reguleerida.
Rakk võib oma aktiivsete valkude tootmist kontrollida järgmistel viisidel:
* kontrollides, kui sageli ja millal transkribeeritakse vastavat geeni – **kontroll transkriptsiooni tasemel**
* kontrollides, kuidas toimub primaarse transkripti splaising või mõni muu modifikatsioon – **kontroll RNA protsessingu tasemel**
* kontrollides, milliseid tuumas toodetud mRNA molekule viiakse tsütoplasmasse, kus toimub valkude süntees – **kontroll RNA transpordi tasemel**
* kontrollides, milliste tsütoplasmas leiduvate mRNA molekulide kaasabil toodetakse ribosoomides valke – **kontroll translatsiooni tasemel**
* selektiivselt lagundades mõnesid mRNA molekule tsütoplasmas – **kontroll mRNA degradatsiooni tasemel**
* selektiivselt aktiveerides või inaktiveerides toodetud valke või transportides neid erinevatesse raku osadesse – **posttranslatsiooniline kontroll**

Geeni ekspressiooni reguleerimine annab rakule kontrolli struktuuri ja funktsiooni üle, see on raku diferentseerumise, morfogeneesi, paindlikkuse ja kohastumise aluseks.

## Vaata ka
*Epigeneetika

## Kirjandus
* Toivo Maimets. *Molekulaarne rakubioloogia*, Tartu: Ilmamaa 1999. ISBN 9985-878-65-5
Leverkusen

**Leverkusen** on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Asub Reini kaldal.

Linn on nime saanud ravimitöösturi Carl Leverkusi järgi, kui 1930. aastal liideti **Wiesdorf**i linnaga kolm ümberkaudset asulat.

Leverkusen on tuntud kui keemiakontserni Bayer ja spordiühingu Bayer Leverkusen kodulinn.

## Viited

## Välislingid

*Leverkuseni koduleht
*Leverkuseni koduleht
FreeBASIC

**FreeBASIC** on avatud lähtekoodil põhinev (GPL), 32-bitine, BASIC kompilaator. On loodud ühilduma süntaksi poolest QuickBASICga, lisades aga juurde ka uusi võimalusi.

Programme on võimalik kompileerida DOSi, Microsoft Windowsi ja Linuxi operatsioonisüsteemidele.

FreeBASIC suudab ennast ise kompileerida.

## Vaata ka
*QuickBASIC
*Visual Basic

## Välislingid
*Ametlik leht
*Ametlik foorum