Karula Vabadussõja mälestussammas

**Karula Vabadussõja mälestussammas** on Vabadussõjas langenute mälestusmärk, mis asub Lüllemäe külas Karula vallas Valga maakonnas.

See on 1936. aastal püstitatud ja Nõukogude okupatsiooni ajal 1944. aastal hävitatud mälestussamba täpne koopia. 

Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena. 

## Kirjeldus
Mälestussammas kujutab endast astmelisele alusele paigutatud hallist graniidist sokli ja simsiga risttahukat. Samba esiküljel on Eesti Vabadusristi kujutis ja kiri *AU / LANGENUILE / 1919 – 1920*. Samba tagumisele küljele on raiutud kivisse 25 Karula kihelkonnast pärit Vabadussõjas langenud kangelase nimed:
:*Peeter Sarapuu
:*Morits Antsov
:*Karl Hank
:*Peeter Hank
:*Nikolai Karo
:*August Kikas
:*Karl Kurvits
:*Eduard Kõvask
:*Evald Kõvask
:*Peeter Lahapuu
:*Jaan Parts
:*Freidrich Pormeister
:*Peeter Raudnik
:*August Rimm
:*Johann Saar
:*Jakob Sillaots
:*Nikolai Sokk
:*Anton Teder
:*Evald Uibopuu
:*Voldemar Valtin
:*Peeter Viilup
:*Evald Valtin
:*Ernst Madal
:*Konstantin Kõvask
:*Nikolai Pork

==Ajalugu==
Mälestussamba kavandi valmistas arhitekt [[Georg Saar]] [[Valga]]st. Kiviraidurid ja püstitajad olid [[Tõrva]] mehed Jaan Kõiv (ettevõtja) ja Jaan Nõlvand. Tsementvalamised tegi E. Leer Karulast. Vabadussõja Karula mälestusmärk avati [[23. juuni]]l [[1936]]. Mälestussamba püstitamine läks maksma kokku 2000 krooni. Raha saadi korjanduse teel. Avamisel istutati [[Eesti hümn]]i saatel ilupuu ([[lehis]]), istutajad olid Artur Korge maapoistest ja Keremi nimeline noormees linnapoistest. Oli suur pidupäev, mil Karula kihelkonna rahvas tasus oma auvõla vabaduse nimel langenute ees. Tseremoonia viisid läbi [[Gerhard Anderson]] ja [[Konstantin Kõgel]].

[[1940]]. aastal alanud [[Nõukogude okupatsioon Eestis (1940–1941)|Nõukogude okupatsioon]] andis innustust kohalikele [[kommunism|kommunistliku ideoloogia]] pooldajaile, kes lükkasid Vabadussõja mälestusmärgi [[1941]]. aasta kevadsuvel raudkangidega ümber. 

[[Saksa okupatsioon Eestis (1941–1944)|Saksa okupatsiooni]] ajal tehti sammas korda ja avati taas [[12. juuli]]l [[1942]].

[[Nõukogude okupatsioon Eestis (1944–1991)|Nõukogude okupatsiooni taaskehtestamisel]] Eestis lasti ausammas [[NKVD]] korraldusel [[10. detsember|10. detsembril]] [[1944]] õhku. Vabadussõja mälestusmärgi platsile ehitati bussiootepaviljon ja välikäimla.

[[Eesti taasiseseisvumine|Eesti iseseisvuse taastamisega]] saabus Karula rahvale uuesti võimalus taastada Vabadussõja mälestusmärk. Taasavamine toimus [[23. juuni]]l [[1992]]. Taastas [[Muinsuskaitse Selts|Karula Muinsuskaitse Selts]] Karula rahva kaasabil. 

Taastamistöid juhtis ja organiseeris Karula Muinsuskaitse Seltsi juhatuse esimees [[Rein Puudersell]]. Taastamine läks maksma 74 702 rubla. Raha saadi annetustest.

==Annetajad==
Asutustest suurima annetuse tegi [[Eesti Põlevkivi]] eesotsas direktor [[Väino Viilup]]iga, [[Lüllemäe Õppespordibaas]], [[Karula sovhoos|Karula]] ja [[Kaagjärve sovhoos]], [[Võru Piimatoodete Kombinaat]], [[Kaagjärve külanõukogu]], [[Valga Leivatehas]], [[Valga Rajooni Agrotööstuskoondis]], [[Valga Teede Remondi- ja Ehitusvalitsus]], [[Karoo|Aktsiaselts Karoo]]. Materiaalset abi osutasid [[Lüllemäe Õppespordibaas]], Karula sovhoos, [[Valga Mehhaniseeritud Ehituskolonn]], kohalike elanike annetused (annetuskastist). Oma tööpanuse andsid väga paljud Karula inimesed.

==Viited==


==Kirjandus==
**Karula Vabadussõja mälestussamba lugu''. Koostajad: Vaike-Hele Puudersell, Rein Puudersell; eessõna: Valdur Raudvassar. – [Lüllemäe] : Karula Muinsuskaitse Selts, 2018. – 95 lk. ISBN 9789949883608

## Välislingid
*Täna avatakse Karula Vabadussõja mälestussammas uuesti Eesti Sõna, nr 158, 12. juuli 1942
*Karula Vabadussõja mälestussamba lugu