open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Joachim Blichfeld

**Joachim Blichfeld** (sündinud 17. juulil 1998 Frederikshavnis) on Taani jäähokimängija.

Aastatel 2014–2016 mängis ta Rootsi klubi Malmö Redhawksi noortevõistkonnas. Seejärel siirdus ta Põhja-Ameerikasse, mängides kolm hooaega noorteliiga Western Hockey League'i (WHL) klubis Portland Winterhawks. Hooajal 2018/19 oli ta WHL-is resultatiivseim mängija (53+61). Samal hooajal pälvis ta liiga hooaja parimale mängijale antava Four Broncos Memorial Trophy.

2016. aastal valis San Jose Sharks ta NHL-i ''draft''is 210. valikuna. 2017. aasta detsembris sõlmis ta Sharksiga kolmeaastase lepingu. Hooajal 2019/20 asus ta mängima Sharksi tütarklubis San Jose Barracuda. Debüüthooajal sai ta AHL-is kirja 16 väravat ja 16 väravasöötu ning valiti 2020. aastal AHL-i tähtede mängule. NHL-is debüteeris ta 12. detsembril 2019 mängus New York Rangersi vastu. Pärast seda pääses ta sel hooajal Sharksi meeskonnas NHL-is väljakule veel kahes mängus.

Hooaja 2020/21 esimeses pooles mängis ta laenul Taani kõrgliigaklubis Frederikshavni White Hawks. Seejärel naasis ta Põhja-Ameerikasse. Hooajal 2020/21 pääses ta Sharksi meeskonnas NHL-is väljakule viies mängus ning lõi 24. aprillil 2021 mängus Minnesota Wildi vastu oma esimese värava NHL-is. Hooajal 2021/22 tegi Blichfeld Barracudas mängides oma resultatiivseima hooaja AHL-is (24+21).

2022. aasta juunis sõlmis ta kaheaastase lepingu Rootsi klubi Växjö Lakersiga.

2025. aastal hakkas ta mängima Soomes Tampere klubis Tappara.

## Rahvuskoondises
Taani jäähokikoondise koosseisus osales Blichfeld 2022. aasta maailmameistrivõistlustel, kus ta lõi viis väravat.

Ta osales Taani koondises ka 2023. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2025. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Viited

## Välislingid
* Joachim Blichfeld NHL.com lehel
* Joachim Blichfeld hockeydb.com lehel
Bernhard Starkbaum

**Bernhard Starkbaum** (sündinud 19. veebruaril 1986 Viinis) on Austria jäähokimängija, kes mängib väravavahina Austria kõrgliigaklubis Vienna Capitals.

Ta alustas klubikarjääri Austria klubis EC VSV, debüteerides Austria kõrgliigas hooajal 2007/08. Hooajal 2011/12 oli Starkbaum Austria kõrgliigas parima tõrjeprotsendiga väravavaht (93,6%).

Aastatel 2012–2016 mängis Starkbaum Rootsi kõrgliigas, esimesel hooajal Modo Hockeys ja seejärel kolm hooaega Brynäs IF-is. Hooajal 2012/13 sai ta Rootsi kõrgliigas väravavahtidest kirja enim nullimänge (8).

Aastatel 2016–2018 mängis ta Austria kõrgliigaklubis Salzburgi Red Bull. Hooaja 2018/19 esimeses pooles mängis ta Šveitsi esiliigaklubis EHC Kloten. Alates 2018. aasta detsembris on ta mänginud Vienna Capitalsis.

Austria jäähokikoondise koosseisus on Starkbaum osalenud 2014. aasta taliolümpiamängudel ja kuutel maailmameistrivõistlustel (2009, 2013, 2015, 2018, 2019 ja 2022).

## Viited

## Välislingid
* Bernhard Starkbaum hockeydb.com lehel
Mihăilești

**Mihăilești** on linn Rumeenias Giurgiu maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, Bukaresti kesklinnast ligikaudu 19 km edelas ja maakonnakeskusest Giurgiust umbes 41 km põhjas. Mihăilești paikneb Argeși jõele paisutatud väikese järve kaldal.

Linna haldusalasse kuulub kolm küla: Drăgănescu, Novaci ja Popești.

Mihăilești sai linnaõigused 1989. aastal.

## Viited
Tallinna maantee (Keila)

**Tallinna maantee** on tänav Keilas, mis kulgeb Luha tänavast Keila keskväljakule.

Nõukogude ajal oli see V.Kingissepa nimeline tänav.

## Viited
Tööstuse tänav (Keila)

{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {
        "stroke": "#fc0303",
        "stroke-width": 3
      },
      "geometry": {
        "type": "LineString",
        "coordinates": [
          [
            24.389799,
            59.299376
          ],
          [
            24.392626,
            59.299357
          ],
          [
            24.393031,
            59.2994
          ],
          [
            24.393235,
            59.299479
          ],
          [
            24.393454,
            59.299334
          ],
          [
            24.406133,
            59.299274
          ],
          [
            24.406415,
            59.299274
          ],
          [
            24.406761,
            59.299297
          ]
        ]
      }
    },
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {
        "stroke": "#fc0303",
        "stroke-width": 3
      },
      "geometry": {
        "type": "LineString",
        "coordinates": [
          [
            24.391891,
            59.300729
          ],
          [
            24.393235,
            59.299479
          ]
        ]
      }
    }
  ]
}
**Tööstuse tänav** on tänav, mis asub Keila linna edelapoolses servas. Tegemist on raudtee harude vahel nõukogude aegade tööstusala sisetänavaga. Sissesõit tänavale on Linnamäe tee ja Keila–Ohtu tee ringristmikult. 2013. aastal anti antud tänav Keila linna munitsipaalomandisse.

## Viited
Pătârlagele

**Pătârlagele** on linn Rumeenias Buzău maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Buzăust ligikaudu 40 km loodes.

Linna haldusalasse kuulub 14 küla: Calea Chiojdului, Crâng, Fundăturile, Gornet, Lunca, Mănăstirea, Mărunțișu, Mușcel, Poienile, Sibiciu de Sus, Stroești, Valea Lupului, Valea Sibiciului ja Valea Viei.

Pătârlagelet on ürikutes esmamainitud 1573. aastal, linnaõigused sai 2004. aastal.

## Viited
Arnoldi raitlill

**Arnoldi raitlill** (*Rafflesia arnoldii*) on parasiitlike raitlilleliste sugukonda kuuluv õistaim.

Arnoldi raitlill on tuntud oma maailma suurima üksiku õie poolest. Arnoldi raitlill õitseb üksikute õitega, mille läbimõõt võib ulatuda ühe meetrini.

Arnoldi raitlill on Indoneesia üks kolmest rahvuslillest.

## Kirjeldus
Tekivad väga suurtest kapsasarnastest, bordoopunasetest või tumepruunidest pungadest, mille laius on tavaliselt umbes 30 cm.

Arnoldi raitlillel puuduvad nähtavad lehed, varred või isegi juurestik. Samuti puuduvad fotosünteesi protsessid. Põhiosa taimest asub peremeestaime sees. Ainsad nähtavad osad on õied, mis murduvad kompaktsete pungadena läbi peremeestaime koore ja seejärel viljad. Viljad on väikesed marjad, mis sisaldavad palju seemneid.

Õied on punakaspruunid valgete laikudega. Õiest hõngab ebameeldivat lõhna, mis meenutab mädanenud liha.

## Levik
Kasvab Sumatra ja Borneo troopilistes metsades. Tavaliselt parasiteerib *[[Tetrastigma leucostaphylum|Tetrastigma leucostaphylum]]* taimedes.

## Tolmeldamine ja paljunemine

Õied on nii isas- kui ka emasõied, seega on edukaks tolmeldamiseks vaja mõlemat. Kui Arnoldi raitlill on paljundamiseks valmis, moodustub peremeesjuurest või -varrest väljapoole väike pung, mis areneb aasta jooksul. 
Mädaneva liha haisev lõhn meelitab ligi kärbseid ja mardikaid. Peamised tolmeldajad on putukad, kes maanduvad esmalt isaslillele ja kannavad seejärel õietolmu emaslillele. Tolmlemise korral annab lill kerakujulise kuni 13 cm läbimõõduga sileda koorega vilja.

Lõhnav lillelõhn meelitab ligi mitmeid raipesööjaid putukaid nagu *[[Drosophila colorata]]*, *[[Chrysomya megacephala]]* ja *[[Sarcophaga pernix]]*.

## Ohud
Paljud Arnoldi raitlille kasvukohad on nüüd turistide seas populaarsed, pakkudes kohalikele elanikele sissetulekut ja stiimulit liikide säilitamiseks. Kahjuks on selle ökoturismi ja sellega kaasnenud inimese sekkumise tulemusena paljudes kohtades iga-aastased õienupud oluliselt vähenenud.

## Viited
Sergei Lebedev (kirjanik)

**Sergei Lebedev** (vene keeles *Сергей Сергеевич Лебедев*; sündinud 17. juunil 1981 Moskvas) on vene proosakirjanik ja ajakirjanik.

Ta sündis aastal 1981 Moskvas geoloogide perekonnas. Alates neljateistkümnendast eluaastast töötas ta kaheksa hooaega geoloogilistel ekspeditsioonidel Põhja-Venemaal ja Kasahstanis.

Aastatel 2000–2014 oli ta ajakirjanik, ajalehe Esimene September (Первое Сентября) peatoimetaja asetäitja. Tema luuletusi on avaldatud ajakirjades Zvezda ja Znamja.

Ta kirjutab proosat, mis uurib nõukogude mineviku traumasid ja nn. valgeid laike.

Eesti keeles on temalt ilmunud aastal 2017 "Unustuse piir", tõlkinud Matti Piirimaa (originaalis "Предел забвения", ilmunud aastal 2010) ja aastal 2021 sarjas "Punane raamat" Mait Eelrandi tõlkes ilmunud "Debütant".
Băbeni

**Băbeni** on linn Rumeenias Vâlcea maakonnas. Linn asub ajaloolises Olteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Râmnicu Vâlceast ligi 18 km lõunaedelas.

Linna haldusalasse kuulub kuus küla: Bonciu, Capu Dealului, Pădurețu, Români, Tătărani ja Valea Mare.

Băbeni sai linnaõigused 27. juunil 2002.

## Viited
Uricani

**Uricani** (ungari keeles *Hobicaurikány* või *Urikány*) on linn Rumeenias Transilvaanias Hunedoara maakonnas.

Linna haldusalasse kuulub kaks küla: Câmpu lui Neag (Kimpulunyág) ja Valea de Brazi.

Praeguse Uricani linna territooriumil asusid varem Hobița (Hobica) ja Urici (Urik) külad, mida on esmamainitud 1473. aastal. 1818. aastal külad ühendati ja moodustati Hobiceni-Uricani (Hobicza-Urikány) küla. 1920. aastal sai küla nimeks Uricani. Linnaõigused sai Uricani 1965. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Uricani elanikest rumeenlasi 90,25%, ungarlasi 2,79%, mustlasi 1,92% ja teistest rahvustest inimesi 0,14%. Rahvus oli teadmata 4,88%-l elanikest.

Linnas asub Uricani kivisöekaevandus.

## Viited
Christian Marti

**Christian Marti** (sündinud 29. märtsil 1993 Bülachis) on Šveitsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Šveitsi kõrgliigaklubis ZSC Lions.

Ta alustas klubikarjääri Kloten Flyersis, debüteerides Šveitsi kõrgliigas hooajal 2011/12.

Hooajal 2012/13 mängis ta Põhja-Ameerikas noorteliiga Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Blainville-Boisbriand Armada.

Aastatel 2013–2015 mängis Marti Šveitsi kõrgliigaklubis Genève-Servette.

2015. aasta mais sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Philadelphia Flyers. Hooajal 2015/16 mängis ta American Hockey League'i klubis Lehigh Valley Phantoms ja ECHL-i klubis Reading Royals, kuid NHL-is jäi debüüt tegemata.

Alates hooajast 2016/17 on ta mänginud Lionsis. 2018. aastal tuli ta klubiga Šveitsi meistriks.

Šveitsi jäähokikoondise koosseisus on Marti neljadel maailmameistrivõistlustel (2016, 2017, 2022 ja 2023).

## Viited

## Välislingid
* Christian Marti hockeydb.com lehel
Beiuș

**Beiuș** (ungari keeles *Belényes*, saksa keeles *Binsch*) on linn Rumeenias Bihori maakonnas. Linn asub ajaloolises Krisaania piirkonnas Crișul Negru jõe ääres, maakonnalinnast Oradeast ligikaudu 52 km kagus.

Linna haldusalasse kuulub Delani (Gyalány) küla.

Beiuși on ürikutes esmamainitud 1263. aastal.

## Viited
Pēteris Liepiņš

**Pēteris Liepiņš** (28. mai 1943 Ērgļi – 10. mai 2022 Riia) oli läti näitleja.

Pēteris Liepiņš oli pärit talupidaja perekonnast. Näitleja Edgars Liepiņš (1928–1995) oli ta vanem vend.

Pēteris Liepiņš lõpetas Ērgļi keskkooli. Pärast ajateenistust Nõukogude armees astus ta Läti Kunstiteatri IV stuudiosse, mille lõpetas 1971. aastal, omandades samal ajal näitekunstialase kõrghariduse Läti Riikliku Konservatooriumi teatriteaduskonnas.

Pēteris Liepiņš oli Läti Kunstiteatri näitleja alates 1966. aastast.

Alates 1973. aastast mängis ta rohkem kui kolmekümnes filmis. 

## Tunnustus
* 1986 – Läti NSV teeneline kunstnik 
* 2002 – Edgars Liepiņši nimeline auhind 
* 2002 – Kolme Tähe ordeni IV järk  (väljapaistva panuse eest Läti teatrikunsti arendamisel).

## Viited

## Välislingid
*
2022. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**2022. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 66. Eurovisiooni lauluvõistlus. Võistlus toimus Itaalias Torinos ja selle võitis Ukraina.

## Poolfinaalid
### Esimene poolfinaal
* Toimus 10. mail 2022 Itaalias Torinos.
* Osales 17 riiki
* Hääletas 19 riiki: osalevad riigid, Itaalia ja Prantsusmaa 

### Teine poolfinaal
* Toimus 12. mail 2022 Itaalias Torinos.
* Osales 18 riiki
* Hääletas 21 riiki: osalevad riigid, Hispaania, Saksamaa ja Suurbritannia

## Finaal
* Toimus 14. mail 2022 Itaalias Torinos.
* Osales 25 riiki
* Hääletasid kõik  riigid,

## Märkused
Dean Kukan

**Dean Kukan** (sündinud 8. juulil 1993 Volketswilis) on Šveitsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Šveitsi kõrgliigaklubis ZSC Lions.

Ta alustas ZSC Lionsis ka klubikarjääri, debüteerides Šveitsi kõrgliigas hooajal 2010/11.

2011. aastal liitus ta Rootsi kõrgliigaklubiga Luleå HF. Luleå põhikoosseisus mängis ta aastatel 2013–2015. 2015. aastal võitis ta Luleåga Jäähoki Meistrite Liiga.

2015. aasta juunis sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Columbus Blue Jackets. Aastatel 2015–2018 sai Kukan enam mänguaega American Hockey League'is (AHL) Blue Jacketsi tütarklubis Cleveland/Lake Erie Monsters. 2016. aastal võitis ta Monstersiga Calder Cup'i. 2018. aastal osales ta AHL-i tähtede mängul. NHL-is debüteeris ta 26. märtsil 2016 mängus Nashville Predatorsi vastu. Blue Jacketsi meeskonnas hakkas ta enam mänguaega saama hooajal 2018/19.

2022. aasta juunis naasis Kukan ZSC Lionsi, kellega sõlmis viieaastase lepingu.

2018. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Kukan Šveitsi jäähokikoondise koosseisus hõbemedali.

## Viited

## Välislingid
* Dean Kukan NHL.com lehel
* Dean Kukan hockeydb.com lehel
Kivimägi

**Kivimägi** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kivimägi 209 inimesel: 108 mehel ja 101 naisel. Perekonnanimede levikult on Kivimägi meeste puhul 725. kohal ja naiste puhul 910. kohal.

Kivimägi oli levinumaks nimeks vanuserühmas 20–24 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 2,14. Perekonnanimi Kivimägi oli kõige sagedasem Järva maakonnas, kus seda nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 5,74 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele perekonnanimi Kiwwimäggi Muhu kihelkonna Rinsi ja Tamse ning Harju-Jaani kihelkonna Kambi mõisavaldades, Kiwwimaeggi Kaarma kihelkonna Laadjala mõisavallas, Kiwimäggi Jõhvi kihelkonna Pagari mõisavallas.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus Eestis keegi perekonnanimest Kivimägi ei loobunud.

Uueks nimeks võeti Kivimägi kokku 55 korral kui loobuti nimedest Steinberg kahekümne ühel juhul, Teinberg kaheksal, Adamson kahel juhul, samuti nimedest Hovman, Härg, Kiviperk, Kuulbork, Shteinberg, Stiinberg, Straustrum, Zutz, Vors, Till jne.

## Nime kandjaid
*Agu Kivimägi, eesti informaatik (1963–)
*Katrin Kivimägi, eesti balletiartist (1961–)
*Roman Kivimägi (Steinberg), eesti maadleja (1900–1939)
*Tatjana Kivimägi, vene kõrgushüppaja (1984–) 
*Toomas Kivimägi, eesti poliitik (1963–)

## Viited

## Välislingid
*
Pius Suter

**Pius Suter** (sündinud 24. mail 1996 Wallisellenis) on Šveitsi jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Vancouver Canucks.

Aastatel 2013–2015 mängis ta Põhja-Ameerika noorteliiga Ontario Hockey League'i klubis Guelph Storm.

Aastatel 2015–2020 mängis Suter Šveitsi kõrgliigaklubis ZSC Lions. 2018. aastal tuli ta Lionsiga Šveitsi meistriks. Hooajal 2019/20 oli Suter Šveitsi kõrgliigas resultatiivseim mängija (30+23) ning valiti liigahooaja parimaks ründajaks ja väärtuslikumaks mängijaks.

2020. aasta juulis sõlmis Suter üheaastase lepingu NHL-i klubiga Chicago Blackhawks. NHL-is debüteeris ta 13. jaanuaril 2021 mängus Tampa Bay Lightningi vastu. Sama aasta 24. jaanuaril lõi ta oma esimese värava ja tegi kübaratriki mängus Detroit Red Wingsi vastu. Sellega sai Suter Blackhawksi ajaloo teiseks mängijaks, kes on oma NHL-i kolm esimest väravat löönud ühes mängus. Hooajal 2020/21 lõi Suter NHL-is kokku 14 väravat ja andis 13 väravasöötu.

2021. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Detroit Red Wingsiga. Hooajal 2021/22 lõi Suter NHL-is 15 väravat ja andis 21 väravasöötu. 2023. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu Vancouver Canucksiga.

Šveitsi jäähokikoondise koosseisus on Suter osalenud 2018. aasta taliolümpiamängudel ning 2017. ja 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Viited

## Välislingid
* Pius Suter NHL.com lehel
* Pius Suter hokceydb.com lehel
Kalda tänav (Keila)

**Kalda tänav** on tänav, mis asub Keila linnas. 

Kalda tänav asub Keila kiriku taga ja ühendab Tallinna mnt ja Tuula teed.
Kivine

**Kivine** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kivine 36 inimesel: 17 mehel ja 19 naisel. Perekonnanimede levikult on Kivine meeste puhul 7376. kohal ja naiste puhul 7125. kohal.

Kivine oli levinum nimi vanuserühmas 55–59 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 0,65.

19. sajandi algul pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele perekonnanime Kivine ei pandud.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus Eestis perekonnanime Kivine ei vahetatud.

Uueks nimeks võeti Kivine kokku 8 korral, kui loobuti nimedest Steinberg ja Kibiner kolmel juhul, samuti nimedest Jürisson ja Kamenski.

## Nime kandjaid
*Kadri Kivine, sporditegelane (1970–)
*Paavo Kivine, eesti ajakirjanik ja spordipublitsist (1939–)
*Sirkka-Liisa Kivine, eesti kergejõustiklane (1977–)

## Viited

## Välislingid
*
Tiiru tänav (Keila)

{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {
      "stroke": "#fc0303",
      "stroke-width": 3,
    },
      "geometry": {
        "type": "LineString",
        "coordinates": [
          [
            24.428731,
            59.308536
          ],
          [
            24.429533,
            59.308279
          ],
          [
            24.430858,
            59.308145
          ],
          [
            24.430992,
            59.308129
          ],
          [
            24.431196,
            59.308078
          ],
          [
            24.431123,
            59.307803
          ],
          [
            24.431054,
            59.307525
          ],
          [
            24.430968,
            59.307395
          ]
        ]
      }
    }
  ]
}
**Tiiru tänav** on tänav, mis asub Keila linnas.

Tiiru tänav asub Keila kiriku ehitismälestise kaitsevööndis.

Tänav algab Tallinna maantee tänavalt Keila kirikuaia kõrvalt ja lookleb kiriku taha Tuula teele.

Tegemist on ühe Keila vanima tänavaga.
Tuula tee

**Tuula tee** on tänav, mis asub Keila linnas.

Tuula tänav algab Keila kiriku kõrvalt ja läheb üle raudtee, sealt edasi suundub Keila mõisapargi vahele. Autoga on liigeldav vaid kuni raudteeni, edasi läheb jalakäijate ja kergliiklustee tunnel raudtee alt läbi. Teisel pool raudteed saab liigelda jälle autoga, teest hargneb seal mõisaparki suunduv Linnuse tänav. Tuula tee jätkub Keila jõe serva pidi Keila piirini, kus see ühtib Keila-Ääsmäe teega. 

## Ajalugu
See on üks vanimaid Keila tänavaid, mis tänapäevani kulgeb mööda keskaegset trajektoori. Tuula tee ühendas juba keskajal kiriku ümber tekkinud asulat jõesaare vasallilinnuse ja asulaga.  1884. aastal oli Keila mäel (Tuula tee ääres) Keila kiriku kõrval magasiait (Tuula tee 2) ja teisel pool teed köstri ja kirikumehe majad. Varem toimus Tuula tee kaudu raudteeületus, see koht on olemas juba 19. sajandi viimasest veerandist pärit Keila kaardil. Samas ülesõidu kõrval asus ka raudteevahi majake. 

## Galerii

Fail:Keila kirik 15-03-2012.jpg|Keila kirik Tuula tee poolt
Fail:Keila kirik 2009.JPG|Keila kirik Tuula teelt


## Viited
Flămânzi

**Flămânzi** on linn Rumeenias Botoșani maakonnas. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas, maakonnakeskusest Botoșanist ligikaudu 27 km lõunakagus.

Linna haldusalasse kuulub viis küla: Chițoveni, Flămânzi, Nicolae Bălcescu, Poiana ja Prisăcani.

Flămânzit on esmamainitud 1605. aastal. 1907. aastal algas Flămânzis 1907. aasta Rumeenia talurahvaülestõus.

Flămânzi sai linnaõigused 2004. aastal.

## Viited
Ianca

**Ianca** on linn Rumeenias Brăila maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Brăilast ligikaudu 40 km lääneedelas.

Linna haldusalasse kuulub kuus küla: Berlești, Gara Ianca, Oprișenești, Perișoru, Plopu ja Târlele Filiu.

Ianca on asutatud 1834. aastal, linnaõigused sai 1989. aastal.

## Viited
Dăbuleni

**Dăbuleni** on linn Rumeenias Dolji maakonnas. Linn asub ajaloolises Olteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Craiovast ligikaudu 62 km lõunakagus.

Linna haldusalasse kuulub Chiașu küla.

Küla on esmamainitud 1494. aastal. Alevi staatuse sai Dăbuleni 1864. aastal. Linnaõigused anti Dăbulenile 2004. aastal.

Dăbulenit ümbritsevad liivased alad. Linnas asub liivamuuseum.

## Viited
Dărmănești

**Dărmănești** on linn Rumeenias Bacău maakonnas. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas, maakonnakeskusest Bacăust ligikaudu 41 km lääneedelas.

Linna haldusalasse kuulub viis küla: Dărmăneasca, Lapoș, Păgubeni, Plopu ja Sălătruc.

Asulat on esmamainitud 15. sajandil. Linnaõigused sai Dărmănești 1989. aastal.

## Viited
Filiași

**Filiași** on linn Rumeenias Dolji maakonnas, ajaloolises Olteenia piirkonnas. Linn asub Jiu jõe ääres, maakonnakeskusest Craiovast ligikaudu 34 km loodes.

Linna haldusalasse kuulub kuus küla: Almăjel, Bâlta, Braniște, Fratoștița, Răcarii de Sus ja Uscăci.

Filiașit on esmamainitud 1573. aastal, linnaõigused sai 1968. aastal. Filiași ajalugu ja areng on olnud tihedalt seotud Filișanu bojaariperekonnaga.

## Viited
Benno Beltšikov

**Benno Beltšikov** (12. juuni 1947 – 1. mai 2022) oli eesti muusikamänedžer.

Ta oli abielus Anne Veskiga.
Zalizne

**Zalizne** on linn Ukrainas Donetski oblastis Bahmuti rajoonis. Linn asub 6 km Toretskist kagus.

Asula on rajatud 1894. aastal Nelipivskõi nime all. 1921 sai Vene revolutsionääri järgi nimeks Artemove (Artjomovo). 1938 sai linnaõigused.

2001. aastal oli linnas 6543 elanikku.

2016. aastal sai linn praeguse nime.

## Välislingid
Kloostriaed

**Kloostriaed** on aia tüüp.

Kloostri- ja templiaedades kasvatati nii puu- ja köögivilju kui ka ravimtaimi. Kloostriaedu iseloomustas taimede raviomaduste austamine ja tarbeaia mõju suurenemine. Aeda ümbritses tavaliselt müür ning taimed istutati korrapärastele peenardele (peenrad võisid tihti olla ka kõrgendatud). Müür kaitses taimi loomade eest ning andis varju kuumas kliimas.

Benediktiinlaste ordu rajatud kloostrites oli taimede kasvatamine tähtsaim tegevus palvetamise järel. Taimed olid üliolulised, kuna nendega raviti haigusi, maitsestati paastu ajal roogasid, neid lisati jookidele ning kasutati kosmeetilise vee koostises (meliss).

Suureõieliste lillede asemel hakati kasvatama ürte (sidrunmeliss, aedmajoraan, hariliku puneme aedsalat, lavendel, aedpetersell, piparmünt, aedsalvei, maasikas, viinapuu jne). 

Renessansi ajal kutsuti ka lilleaedu ravimtaimede aiaks, sest ilusad värvilised õied mõjusid värskendavalt ja nende lõhn rahustavalt.

## Aedade otstarve
Igat liiki aedadel oli oma otstarve, näiteks ravimtaimede aed asus haigemaja lähedal ja köögiviljaaed köögi lähedal. Loomaaedikud asusid ka köögiaia läheduses, et loomadelt saadud sõnnikut kohe väetisena kasutada. Lilleaedades kasvatatavaid lilli kasutati altarite, pühakute ja neitsi Maarja kujude, külalistetubade jm kaunistamiseks. Levinud olid valged roosid ja liiliad, mille värvus sümboliseeris puhtust.

Puuviljaaiad (õunapuud, pirni-, kirsipuud jne) ning põllumaad (erinevad teraviljad) asusid kloostrist eemal, kuna vajasid rohkem ruumi, mille tõttu kloostriaeda nad ei mahtunud.

## Veekogu
Oluline oli ka kloostrite asukoht, mis oli tihti seotud mingi veekoguga (looduslik allikas, jõgi, tiik jne). Seda sai suunata kloostris eri kohtadesse, et kasutada vett soovitud otstarbel, näiteks suplemiseks, toidu tegemiseks ja ka aiakastmisveeks. Usaldusväärne veekogu oli väga oluline, et klooster suudaks iseseisvalt toimida.

## Viited
Băilești

**Băilești** on linn Rumeenias Dolji maakonnas. Linn asub ajaloolises Olteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Craiovast ligikaudu 49 km edelas.

Linna haldusalasse kuulub Balasani küla.

Băileștit on esmamainitud 1536. aastal, linnaõigused sai 4. juulil 2001.

## Viited
Roheline tänav (Keila)

**Roheline tänav** on tänav Keila linnas. 

Tänav asub Keila keskuses, algab Ülesõidu tänavalt ja lookleb Tuula teele.
{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {
        "stroke": "#fc0303",
        "stroke-width": 3
      },
      "geometry": {
        "type": "LineString",
        "coordinates": [
          [
            24.42544,
            59.30737
          ],
          [
            24.426126,
            59.307296
          ],
          [
            24.426475,
            59.307258
          ],
          [
            24.426743,
            59.307209
          ],
          [
            24.427961,
            59.307096
          ],
          [
            24.429383,
            59.307003
          ],
          [
            24.429452,
            59.307252
          ],
          [
            24.429501,
            59.307491
          ]
        ]
      }
    }
  ]
}
Diego Kostner

**Diego Kostner** (sündinud 5. augustil 1992 Brixenis) on Itaalia jäähokimängija, kes mängib Šveitsi kõrgliigaklubis HC Ambrì-Piotta ründajana paremäärel.

2009. aastal liitus ta Šveitsi klubiga HC Lugano, debüteerides hooajal 2011/12 Šveitsi kõrgliigas.

Alates hooajast 2016/17 on ta mänginud Ambrì-Piottas. Hooajal 2020/21 tegi ta Šveitsi kõrgliigas oma resultatiivseima hooaja, kui lõi üheksa väravat ja andis 14 väravasöötu. Enam väravaid on ta löönud hooajal 2017/18 (12 väravat).

Itaalia jäähokikoondise koosseisus on Kostner osalenud neljadel maailmameistrivõistlustel (2014, 2017, 2019 ja 2022).

## Viited

## Välislingid
* Diego Kostner hockeydb.com lehel
Ökoärevus

**Ökoärevus** (lühend sõnadest ökoloogiline ärevus) on krooniline hirm keskkonna hävimise ees. Eestikeelses kirjanduses on kasutatud ka sünonüüme "keskkonnaäng", "ökoäng" ja "kliimaärevus". 

Pidevad halvad uudised keskkonna teemadel võivad põhjustada inimestes depressiooni ja ökoängi. Mõju vaimsele tervisele võib ilmneda enne ekstreemset sündmust, näiteks hirm kliima- ja keskkonnamuutuse tagajärgede ees ehk kliimaärevus, mis enim puudutab lapsi ja noori täiskasvanuid. Kliimaärevus ei ole kliiniline diagnoos, kuid mõjutab inimeste heaolu. Ökoärevus on ebameeldiv emotsioon, kuigi see võib olla kohanemisvõimeline, motiveerides kasulikku käitumist, näiteks asjakohase teabe kogumist. 2018. aastal avaldas Ameerika Psühholoogide Assotsiatsioon aruande kliimamuutuste mõju kohta vaimsele tervisele. Selles öeldakse, et "järkjärgulised ja pikaajalised kliimamuutused võivad esile kutsuda inimestes mitmesuguseid emotsioone, sealhulgas hirmu, viha, jõuetust või kurnatust". Veel on võrreldud tunnet leina ja kaotustundega ning kasutatud terminit "ökoloogiline lein" (või "ökolein", "kliimalein"), mis tuleneb keskkonnahävituse või kliimamuutuste kogemisest või nendest õppimisest.  

Üldiselt on kliimaga seotud stressil tõenäoliselt suurim mõju teismelistele ja kahekümnendates eluaastates noortele. Kliimamuutustega võib inimesel kaasneda nii palju ärevust ja hirmu tuleviku ees, et see võib mõjutada tema tuleviku otsuseid järglaste saamise osas. Ökoloogiliste probleemidega seotud ärevuse üle on hakatud rohkem arutlema pärast 2007. aastat, mil teemat käsitleti kui üldist nähtust. Kliimapsühholoogia on esilekerkiv valdkond, kuid endiselt on väga vähe uurimusi ökoloogilise kriisi mõjudest psühholoogilisele seisundile. 

Ökoärevusele pööratud tähelepanu kasvas kiiresti pärast 2017. aastat ja eriti 2018. aasta lõpus, kui kliimaaktivist Greta Thunberg tõi avalikkuse ette oma keskkonnaärevuse teema. Greta Thunberg algatas ülemaailmse noorte kliimastreigi, noored on ka kõige tõenäolisem ökoärevuse all kannatav sihtrühm. Ülemaailmsest noorte kliimastreigist on saanud meeleavalduste sari ning selle eesmärk on juhtida inimeste tähelepanu kliimamuutustele.

## Viited
Dorohoi

**Dorohoi** on linn Rumeenias Botoșani maakonnas. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas, Ukraina piirist 16 km kaugusel ja maakonnakeskusest Botoșanist ligikaudu 30 km loodes.

Linna haldusalasse kuulub kolm küla: Dealu Mare, Loturi Enescu ja Progresul.

Dorohoid on esmamainitud 1408. aastal. Linnaõigused sai Dorohoi 1968. aastal.

Pärast Bessaraabia ja Põhja-Bukoviina annekteerimist Nõukogude Liidu poolt korraldasid Rumeenia sõjaväelased 1. juulil 1940 Dorohois kohalike juutide vastu pogrommi. Hukkus 53 juuti.

## Viited
Procureur du Roi v Benoît ja Gustave Dassonville

**Procureur du Roi v Benoît and Gustave Dassonville** (8/74) on 1974. aasta Euroopa Liidu Kohtu lahend. Kohus otsustas, et Prantsusmaalt imporditud Šoti viskile seatud piirangud tuleb pidada koguseliste piirangutega samaväärse toimega meetmeteks. Tegu on Euroopa Liidu õiguse pretsedentkaasusega, kuna sellest on tuletatud põhimõte, et kõiki liikmesriigi kehtestatud kaubanduseeskirju, mis võivad ühendusesisest kaubavahetust otseselt või kaudselt, tegelikult või potentsiaalselt takistada, tuleb pidada koguseliste piirangutega samaväärse toimega meetmeteks.

## Vaata ka
* Euroopa Liidu õigus

## Välislingid
* Lahend (eesti keeles)
Rewe-Zentral AG v Bundesmonopolverwaltung für Branntwein

**Rewe-Zentral v Bundesmonopolverwaltung für Branntwein** (C-120/78; lühidalt **Cassis de Dijon**) on 1979. aasta Euroopa Kohtu lahend. Kohus jõudis asjas järeldusele, et nii imporditavatele kui kodumaistele toodetele seatud piirangud, mis omavad koguseliste impordipiirangutega samaväärset toimet, on kaupade vaba liikumise põhimõttega vastuolus ning seetõttu õigusvastased. Kaasusega on tõlgendatud hilisema Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 34. Lahendist tulenev Cassis de Dijoni põhimõte tähendab, et iga toode, mis on liikmesriigis õiglaste ja traditsiooniliste eeskirjade ning selle riigi tootmisprotsesside kohaselt seaduslikult valmistatud ja turustatud, tuleb lubada kõikide teiste liikmesriikide turule.

## Viited

## Välislingid
* Lahend (eesti keeles)
Bt-mais

**Bt-mais** on maisi variant, mida on geneetiliselt muudetud, et ekspresseerida ühte või mitut bakteri *[[Bacillus thuringiensis]]* valku, sealhulgas Delta endotoksiine. Valk on mürgine teatud putukatele.

Bt-valk ekspresseerub kogu taimes. Kui kahjurputukas sööb Bt-d sisaldavat taime, aktiveerub aluseline valk tema soolestikus. Aluselises keskkonnas muutub valk osaliselt avatuks ja seda lõikavad teised valgud, moodustades toksiini, mis halvab putuka seedesüsteemi ja moodustab soole seina augud. Putukas lõpetab söömise mõne tunni jooksul ja jääb lõpuks nälga.
## Kasvatamine
Euroopa Liidus on praegu lubatud kasvatada üht GM põllukultuuri: toiduks ja söödaks sobivat maisi MON 810.
Eestis ei ole seni veel geneetiliselt muundatud põllukultuure kasvatatud, sest meil ei esine maisikahjurit, mille suhtes on resistentne mais MON 810.

## Geneetiline muundamine
Bt-maisi hübriidid erinevad ainult selle poolest, et neil on geneetiline kood Bt-valgu tootmiseks. Põllukultuurile tunnuse lisamiseks tuleb geen sisestada koos täiendava geneetilise materjaliga. See täiendav geneetiline materjal sisaldab promootorjärjestust, mis osaliselt määrab, kuidas uus tunnus taimes avaldub. Näiteks võib promootor põhjustada valgu ekspressiooni teatud taimeosades või ainult teatud aja jooksul. On olemas markergeen, mis võimaldab sordiaretajatel kergesti määrata, millised taimed on transformeeritud. Transformeeritud taimede tuvastamiseks kasutatakse tavaliselt herbitsiidi- ja antibiootikumitaluvuse soodustajaid. Samuti võib olla plasmiid- või vektorjärjestus, mis võimaldab huvipakkuva geeni kiiret paljunemist peremeesbakteris enne põllukultuuri sisestamist.

## Viited

## Kirjandus
* Siim Siiman (2015). *[https://dspace.emu.ee/xmlui/bitstream/handle/10492/1959/Siim_Siiman_2015BA_PS_t%C3%A4istekst.pdf Geneetiliselt muundatud maisi keskkonnamõju Eestis]* Eesti Maaülikool (bakalaureusetöö)
Reede 13

**Reede 13** (ka 13 ja reede, 13. kuupäev ja reede) tähistab lääneliku ebausu kohaselt ebaõnne päeva. 13. kuupäev langeb vähemalt korra aastas reedele, aga seda võib juhtuda aastas ka kolm korda. Selle päeva ebaõnnega seostamise algne põhjus pole selge, kuid pakutud on mitmeid versioone. 

## Ajalugu

### Number 13
Selle numbri seos ebaõnnega ilmneb mitmes kultuuris ja religioonis, üks neist on näiteks põhjamaade usund, kus numbri halb maine tuleneb müüdist, mille kohaselt 12 jumalust pidasid õhtusöömaaega ja kutsumata külaline, 13. jumalus Loki õhutas edukalt üht jumalust teist tapma.

### Kristlus
Kristlikes maades on 13. kuupäeva reede halva maine üheks põhjuseks on Jeesuse ristilöömine reedel, sest Vana-Roomas hukati kurjategijaid sel päeval ning Kristuse hukkamisele eelnenud pühal õhtusöömaajal osales 13 inimest.

### Euroopa
Reede ja 13. kuupäeva halvaendeline seos hakkas Euroopas levima 19. sajandil seoses sellega, et nii Euroopas kui Ameerikas oli tavaks hukkamisi läbi viia reedeti ning kui see sattus samale ajale õnnetuks peetava numbriga, peeti seda eriti halvaks õnneks.

Ameerika kirjanik Katherine Kurtz on nimetanud reede ja kolmeteistkümnenda kui õnnetu päeva fenomeni alguseks reedet, 13. oktoobrit 1307, mil Prantsusmaal arreteeriti Prantsusmaa kuninga Philippe Ilusa korraldusel kõik templirüütlid.

### Eesti
Eestis hakati reede 13 seostama ebaõnnega 19. sajandi keskpaigas siin maarahva seas levinud nn. taevakirjadega. 1840. aastal sakslaste kaudu Baltimaadesse jõudnud käsikirjalist üllitist anti käest kätte, selle sisu kirjutati ümber ja hoiti alles, et kaitsta kodu õnnetuste ees. Samas kirjas olid loetletud aasta õnnetuimad päevad, muuhulgas ka reede ja kolmteist.

## Reede 13 kultuuris
1907. aastal ilmus kirjanik Thomas W. Lawsoni teos "Reede 13", kus börsimaakler kasutab selle päevaga seotud ebausku ära, et tekitada Wall Streetil talle tulus paanika.

1980. aastal linastus menukaks kujunenud õudusfilm "Reede 13" ("Friday the 13th"), millele on järgnenud tosin järge ja uusversiooni.

## Vaata ka
* triskaidekafoobia
* must reede

## Viited
John Dupré

**John A. Dupré** (sündinud 3. juulil 1952) on briti teadusfilosoof, kes tegeleb eelkõige bioloogia filosoofiaga. 

Ta on Exeteri Ülikooli professor.

2022. aasta mais pidas ta nädalapikkuse loengukursuse Tartu Ülikoolis. Varem on ta osalenud filosoofiakonverentsil Pärnus.

## Teoseid
*Dupré, John 2012. *Processes of Life: Essays in the Philosophy of Biology.* Oxford: Oxford University Press.
*Nicholson, Daniel J.; Dupré, John 2018. *Everything Flows: Towards a Processual Philosophy of Biology.* Oxford: Oxford University Press. 
* Meincke, Anne Sophie; Dupré, John (eds.) 2020. *Biological Identity: Perspectives from Metaphysics and the Philosophy of Biology*. Abingdon: Routledge.

## Välislingid
*Tema koduleht.
Grigori Služitel

**Grigori Služitel** (vene keeles *Григорий Михайлович Служитель*; sündinud 8. juulil 1983 Moskvas) on vene kirjanik ja näitleja.

Ta lõpetas aastal 2005 Venemaa Teatrikunsti Akadeemia lavastusteaduskonna (Sergei Ženovatši klassis).

Praegu on ta teatrikunsti stuudio näitleja.

Eesti keeles on temalt ilmunud aastal 2019 "Saveli päevad", tõlkinud Erle Nõmm, ilmunud sarjas "Punane raamat" (originaalis "Дни Савелия", ilmunud aastal 2018).
Mõkola Solskõi

**Mõkola Solskõi** (sündinud 22. mail 1979 Rosohis Sambiri rajoonis Lvivi oblastis) on Ukraina poliitik. Ta oli 24. märtsist 2022 kuni 9. maini 2024 Ukraina põllumajanduspoliitika ja toiduminister.

Ta lõpetas 2000. aastal Lvivi ülikooli õigusteaduskonna.

Ta valiti 2019. aasta Ukraina parlamendivalimistel Ukraina Ülemraada liikmeks (erakonna Rahva Teener) ridades.

24. märtsist 2022 kuni 9. maini 2024 oli ta Ukraina põllumajanduspoliitika ja toiduminister.

## Isiklikku
Ta on abielus, peres on tütar ja kaks poega.
Nate Schmidt

**Nathan Thomas Schmidt** (sündinud 16. juulil 1991 St. Cloudis Minnesotas) on USA jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Winnipeg Jets.

Hooajal 2009/10 mängis ta United States Hockey League'i klubis Fargo Force ja aastatel 2010–2013 Minnesota Ülikooli jäähokimeeskonnas.

2013. aasta aprillis sõlmis ta kaheaastase lepingu NHL-i klubiga Washington Capitals. Hooaja 2012/13 lõpus debüteeris ta American Hockey League'is (AHL) Capitalsi tütarklubis Hershey Bears. NHL-is debüteeris Schmidt Capitalsi meeskonnas 12. oktoobril 2013 mängus Colorado Avalanche'i vastu. Esimese värava lõi ta sama aasta 7. detsembril mängus Nashville Predatorsi vastu. Capitalsi põhikoosseisu kuulus Schmidt aastatel 2015–2017.

2017. aastal valis Vegas Golden Knights Schmidti NHL-i *Expansion Draft*is, misjärel sõlmis ta klubiga kaheaastase lepingu. Hooajal 2017/18 tegi Schmidt NHL-is oma resultatiivseima hooaja, kui lõi viis väravat ja andis 31 väravasöötu. Samal hooajal jõudis ta Golden Knightsiga Stanley karika finaali, kus kaotati Schmidti eelmisel koduklubile Capitalsile.

2020. aasta oktoobris kaubeldi Schmidt Golden Knightsist Vancouver Canucksi. Pärast ühte hooaega kaubeldi 2021. aasta juulis Winnipeg Jetsi.

USA jäähokikoondise koosseisus osaleb Schmidt 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Viited

## Välislingid
* Nate Schmidt NHL.com lehel
* Nate Schmidt hockeydb.com lehel
Azadi staadion

**Azadi staadion** (pärsia keeles ورزشگاه آزادی) on jalgpallistaadion Iraani pealinnas Teheranis.

Staadion avati aastal 1971 ja see mahutab 78 116 pealtvaatajat.

## Galerii

سردر غربی ورزشگاه آزادی.JPG
Azadi stadium.jpg
PersePolis.jpg
Esteghlal vs Damash 1392 02 20.jpg


## Viited

## Välislingid

*Staadioni koduleht
Harilik skorpionsammal

**Harilik skorpionsammal** (*Scorpidium scorpioides*) on skorpionsamblaliste sugukonda kuuluv lehtsambla liik.

## Kirjeldus ja ehitus
Hariliku skorpionsambla tunneb ära tema suurte mõõtmete ja tugevalt nõgusate, laiade, lühikeste teravatipuliste lehtede järgi. Värvuselt roheline, pruun, sageli punane kuni mustjaspunane. Harilik skorpionsammal on 20‒30 cm pikk, lehed on 2‒4 mm pikkused ning varte ja okste tippudest sirpjad ning ühele küljele kõverduvad.

## Kasvukoht

Parimaks kasvukeskkonnaks harilikule skorpionsamblale on aluseline, lämmastiku ja fosfaadivaene ning suure pH- ja kaltsiumisisaldusega keskkond. Tavaliselt kasvab skorpionsammal kohe veepinna all. Mesotroofsetes, mõõdukalt toitelistes madalsoodes on harilik skorpionsammal iseloomulikuks liigiks.

## Leviala
Harilik skorpionsammal kasvab tavaliselt soodes, eutrofeerunud järvedes, basseinides, järvekallastel. Kasvukohaks sobivad ka madalad kuni kõrged tõusud (0‒3600 m). Harilikku skorpionsammalt leidub näiteks Gröönimaal; Ameerika põhjaosas näiteks Nunavutis, Ontarios, Québecis, Yukonis ja Alaskal. Lisaks leidub harilikku skorpionsammalt USA osariikidest veel näiteks Colorados, Connecticutis, Indianas, Maine'is, Michiganis, Minnesotas, Montanas, Utah's, Vermontis, Wisconsinis, Wyomingis ning mitmel pool Lõuna-Ameerikas. Harilikku skorpionsammalt leidub ka Euraasias ja Austraalias.

## Viited
Vodafone Ltd ja teised v Secretary of State for Business, Enterprise and Regulatory

**Vodafone Ltd ja teised v Secretary of State for Business, Enterprise and Regulatory** (C-58-08) on 2010. aasta Euroopa Liidu Kohtu lahend, mis käsitleb telekommunikatsiooni.

## Sisu
Suurbritannia ettevõte Vodafone Ltd esitas koos ettevõtetega Telefónica O2 Europe plc, T-Mobile International AG, Orange Personal Communications Services Ltd ja Hutchison 3G UK Ltd ning organisatsiooniga GSMA taotluse analüüsida EL-i rändlusmääruse 717/2007 võimalikku õigusvastasust. Nad väitsid, et EÜ artikkel 95 (praegune ELTL-i artikkel 114) oli selle kehtestamiseks vale õiguslik alus. Määrusega kehtestati mobiilsideteenusepakkujatele liikmesriikide-vaheliste kõnede vahendamise rändlustasudele maksimummäärad. Ettevõtjad väitsid, et määrusega rikuti proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtteid.

Kohtujurist Miguel Poiares Maduro määruses ebaproportsionaalsust ei näinud.

## Otsus
Euroopa Liidu Kohus otsustas, et määrus oli õiguspärane ning vajalik siseturu reeglipärase toimimise tagamiseks.

## Vaata ka
* Euroopa Liidu õigus

## Välislingid
* Lahend (eesti keeles)
Glogauer Liederbuch

***Glogauer Liederbuch*** 'Glogau lauluraamat' on umbes 1480. aastatest Sileesia alalt pärinev käsikirjaline muusikakogumik, milles on 292 vokaal- või instrumentaalteost. Glogau lauluraamat on kirjutatud kolme eraldi partiiraamatuna (Discantus, Tenor, Contratenor) ja sellisena on ta vanim partiiraamatute komplekt Kesk-Euroopas.

Teoste hulgas on nii vaimuliku kui ka ilmaliku sisuga laule, muusikaliselt stiililt kuuluvad need hiliskeskaega. Väike osa muusikapaladest kannab saksakeelseid pealkirju, on ka saksakeelse tekstiga laule. Kogumik oli arvatavasti mõeldud koos musitseerimiseks meelelahutusena.

*Glogauer Liederbuch* asub Biblioteka Jagiellońska kogudes Krakówis.

## Viited

## Välislingid
* [Glogauer Liederbuch andmebaasis International Music Score Library Project (IMSLP) (digitud originaal ja valik transkriptsioone kaasaegsesse notatsiooni)](https://imslp.org/wiki/Glogauer_Liederbuch_(Various))
* Salvestisi Youtube'is
Lochamer Liederbuch

**"Lochamer Liederbuch"** 'Lochami lauluraamat' (ka *Locheimer Liederbuch* või *Lochheimer Liederbuch*) on umbes 15. sajandi keskpaika dateeritud ja oletatavasti Nürnbergis kirja pandud käsikirjaline muusikakogumik, muusikaliselt stiililt nii hiliskeskaega kui ka vararenessanssi liigituv. Käsikirja peetakse 15. sajandi Saksamaa muusika kõige olulisemaks säilinud allikaks.

Käsikiri asub Berliini Riigiraamatukogus kogus kirje "Ms. Mus. 40.613" all.

## Kirjeldus
Käsikirja 93 leheküljel on 45 ühe- kuni kolmehäälset laulu. 44 laulu on saksakeelsed, üks hollandikeelne. Mõnede allikate järgi on laule 47 või 50; erinevused tulevad asjaolust, et osa laule on mitme versioonina, osa vaid katkendid või puudub neil pealkiri või tekst. Peaaegu pooled lauludest on teada ainult selles käsikirjas. Laulud on stiililt ja sisult erinevad. Käsikiri on oma nime saanud Nürnbergi kaupmeheperekonna Lochami (ka Lochhaimi või Lochheimi) järgi, kelle omanduses lauluraamat pikka aega oli.

Peamine kirjapanija arvatakse olevat vend Jodocus Windsheimist, keda on peetud Nürnbergi organisti ja helilooja Conrad Paumanni õpilaseks. Käsikirja põhiosa on dateeritud aastaisse 1451–1453; täiendusi on tehtud 1460. aastani. Kogumikus on näha ilmaliku muusika osatähtsuse tõusu vaimulike laulude kõrval ("All mein’ Gedanken, die ich hab", "Ich fahr dahin", "Der Wald hat sich entlaubet" ja "Ich spring an diesem Ringe"). Üksikutel lauludel on teada autor, nagu Salzburgi munk ja Oswald von Wolkenstein ("Wach auf, mein Hort").

Käsikirja teises osas on pealkirja "Fundamentum organisandi" all Conrad Paumanni 31 orelitabulatuuri. Kaks osa köideti kokku arvatavasti üsna vahetult pärast nende valmimist.

## Vaata ka
* "Glogauer Liederbuch"
* "Buxheimer Orgelbuch"

## Viited

## Välislingid
* [Lochamer Liederbuch andmebaasis International Music Score Library Project (IMSLP)](https://imslp.org/wiki/Lochamer-Liederbuch_(Paumann,_Conrad))
* D-B MS Mus. 40613 (Lochamer-Liederbuch; Fundamentum organisandi of Conrad Paumann). Staatsbibliothek zu Berlin - Preußischer Kulturbesitz, Berlin, Germany. - The Digital Image Archive of Medieval Music (DIAMM)
* Lochamer Liederbuch. - Historisches Lexikon Bayerns (käsikirja tutvustus, saksa keeles)
John Carri elamu

**John Carri elamu** on Kreenholmi Manufaktuuri direktori 1893. aastal valminud elamu.

Hoone ehitati arhitekt Paul Alischi projekti järgi Kreenholmi vabriku tollasele direktorile John Carrile.

Praegu asub Hoone Narvas, Kreenholmi linnaosas aadressil Joala tn 18. Hoone on riiklik kultuurimälestis.

## Hoone arhitektuur

Tegemist on üks esinduslikuma Kreenholmi linnaosas asuva hoonega, mis tõmbab endale tähelepanu mitmete huvitavate arhitektuuridetailidega. Kreenholmi linnaosas kujunes direktorielamute näol eraldi hoonetüüp, mis rajati Inglismaa tööstuslinnade eeskujul. Historitsistlik maja paistab silma oma eri arhitektuuristiilide seguga: ühelt poolt saab leida uusgooti jooni kitsaste kõrgete akende ning trepihallis asuva metallkonsoolidel gootipärase trepi näol, teiselt poolt me näeme ümmarguste kaartega uksed, mis viitavad juba uusrenessansile. Hoone oli ehitatud punasest tellisest, mis oli iseloomulik ka Inglismaa tööstuslinnade arhitektuurile. Katusel asuvat astmelist viiluosa võib aga seostada II maailmasõjas hävinud Narva vanalinnaga, mida peeti omal ajal Läänemere barokipärliks.

Lisaks stiilide kooslusele ning dekoorielementide rohkusele tõmbab hoone endale tähelepanu ka oma katusekorrusega, mis paistab silma kahe põhikorruse taustal. Esialgne maja ehitati sümmeetrilisena ning selle põhja pool asuv juurdeehitis pärineb hilisemast perioodist. Eriti suurt tähelepanu nõuavad sepistatud dekoreerimiselemendid, mille hulgas on rõdu, terrassi ja sisetreppi piirded ning sissepääsu varikatuse dekoor. Hoone fassaade kaunistavad keraamilised elemendid. 

Vaatamata sellele, et Narva sai tugevalt kannatada II maailmasõjas, enamik originaalseid detaile on säilinud tänapäevaseni: näiteks välised punasest tellisest seinad, metallilised ehitusdetailid, malelauamustriline põrand ja mõned teised, mis annavad hoonele ajaloolist lisaväärtust.

## Hoone funktsioon
Hoone funktsioon on hiljem korduvalt muutunud. Pärast direktori lahkumist asutati 1917. aastal hoonesse Narva Punakaardi staap. Hiljem Nõukogude ajal, pärast II maailmasõjas hävinud maja osade rekonstrueerimist, olid hoones raamatukogu ja klubi.

2015. aastal avati esinduslikus hoones Eesti Kunstiakadeemia Narva residentuur, mis pakub kunstnikele elamisvõimalust. Hoone suur eelis on seal valitsev ajalooline ning ühtlasi unikaalne õhkkond, mis võib saada inspiratsiooniallikaks. Lisaks oli see elamu Eesti esimeste hoonete seas, kus hakati kasutama keskkütet.

## Viited
Anne Vasar

**Anne Vasar** (19. oktoober 1966 – 7. märts 2022) oli eesti maali- ja vitraažikunstnik.



## Haridus
Anne Vasar on õppinud lastekunstikoolis. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli maali erialal ning läbinud õpetajakoolituse.

## Töö
Ta töötas Antoniuse Gildi klaasikojas ning on õpetanud Tartu Ülikoolis vitraaži. Ta valmistab ka klaasist aknakaunistusi. 
Juhendamistööd on jagunud ka Tartu Tamme Gümnaasiumis, kunagises Tartu Descartes'i Lütseumis, Põltsamaa Kunstikoolis, Alatskivi lossis ja Alatskivi Kunstide Koolis. 
Osalenud näitustel aastast 1999 ning olnud Kunstnike Liidu liige 2006. aastast.

## Isiklikku
Anne Vasara abikaasa oli psühhiaater ja Tartu Ülikooli professor Veiko Vasar (16.01.1956–07.03.2015). Eelmisest abielust on Annel tütar.

## Artikleid
* https://tymri.ut.ee/et/sisu/omicumi-galeriis-uleval-anne-vasara-maalid
* https://www.tartuloodusmaja.ee/uritused/anne-vasara-vitraazinaitus-liblikad-ja-kalad-03-05-30-09-2021/
* https://www.tartuloodusmaja.ee/uritused/anne-vasara-maalinaitus-kaduviku-volu-tartu-loodusmajas-11-01-11-02-2021/
* https://www.vooremaa.ee/kunstnik-anne-vasar-katab-laua-soogilavva-paaval/
* https://www.ekabl.ee/id/vasaranne
* http://kunstimaja.ee/2022/03/in-memoriam-anne-vasar
Vee soojendamine päikesepaneelidega

**Vee soojendamine päikesepaneelidega** (inglise keeles *Solar water heating, SWH*) on vee soojendamine päikesekollektori abil. Erinevate kliimatingimuste ja laiuskraadide lahenduste pakkumiseks on saadaval erinevad konfiguratsioonid..
Vee soojendamist päikesepaneelidega kasutatakse elamutes ja tööstuses.

## Ajalugu
Ameerika Ühendriikide päikesekollektorite andmed on pärit 1900. aastast. Algselt oli päikesekollektoriks katusele paigaldatud mustaks värvitud paak..

## Projekteerimisnõuded
Päikeseküttesüsteemi tüübi, keerukuse ja suuruse määravad enamasti:
* Välisõhu temperatuuri ja päikesekiirguse muutused suve ja talve jooksul 
* Ümbritseva õhu temperatuuri muutused päeva-öö tsükli jooksul
* Joogivee või kollektorivedeliku ülekuumenemine või külmumine
Süsteemi miinimumnõuded määratakse tavaliselt talvel vajaliku sooja vee koguse või temperatuuri järgi, mil süsteemi väljund ja sissetuleva vee temperatuur on tavaliselt madalaimad. Süsteemi maksimaalse võimsuse määrab vajadus vältida süsteemis oleva vee liiga kuumaks muutumist..

## Külmumiskaitse
Külmumiskaitsemeetmed hoiavad ära süsteemi kahjustamise külmutusvedeliku paisumise tõttu. Tühjendussüsteemid tühjendavad ülekandevedeliku süsteemist, kui pump seiskub. Paljud kaudsed süsteemid kasutavad soojusülekandevedelikus antifriisi (nt propüleenglükooli).

## Ülekuumenemise kaitse
Kui kuuma vett pole päev või paar kasutatud, võib kollektorites ja hoidlas olev vedelik tõusta kõrgele temperatuurile kõigis mitte äravoolusüsteemides. Kui tühjendussüsteemi akumulatsioonipaak saavutab soovitud temperatuuri, pumbad seiskuvad, lõpetades kütteprotsessi ja vältides seega akumulatsioonipaagi ülekuumenemist.

## Viited
Rihtlatt

**Rihtlatt** (inglise keeles *traversing rule*) on tööriist, mis leiab kasutust eelkõige sirgjoonelisuse kontrollimisel ning on põhiline abivahend ehitusel pindade rihtimiseks. Rihtlatt on väga täpse sihiga risttahuka või trapetsi kujuline tööriist. Seda valmistatakse materjalidest, mis on vastupidavad keskkonnatingimustele, et säilitada rihtlati algne kuju. Enamasti on see valmistatud alumiiniumist.

Rihtlatti on võimalik kasutada tasandustöödel krohvi või pahtli silumiseks, seina- või põranda plaatide rihtimiseks.

## Viited