open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ülemaailmne Postiliit

**Ülemaailmne Postiliit** (inglise keeles *Universal Postal Union*, lühend **UPU**; prantsuse keeles *Union postale universelle*) on ÜRO haldusalas tegutsev rahvusvaheline organisatsioon.

Enne postiliidu asutamist reguleerisid posti riikidevahelist liikumist kahepoolsed lepingud ja näiteks Prantsusmaa oli tõrges sedasorti lepinguid sõlmima. Kuna Prantsusmaa ja USA vahel kahepoolne leping puudus, ei saanud Prantsusmaalt USA-sse kirja saata Prantsusmaa või USA laevaga, seda tuli teha Suurbritannia või Belgia laevaga. Preisimaa kehtestas küll ühesugused tariifid kirjade riigisiseseks saatmiseks, kuid välismaale saatmise tariif sõltus sellest, missuguse riigi laevaga kiri edasi toimetati.

Saksamaa võit Prantsuse-Preisi sõjas ja Saksamaa keisririigi moodustamine kaotasid takistused rahvusvahelise organisatsiooni asutamiseks. Organisatsioon loodi 9. oktoobril 1874 Berni lepinguga 1. rahvusvahelisel postikongressil. Selle kutsus kokku Saksamaa postmeisterkindral Heinrich von Stephan ja osales 21 riiki (Austria ja Ungari, kuigi formaalselt üks riik, kirjutasid alla eraldi), neist väljastpoolt Euroopat ainult Egiptus ja USA. Lepinguosalised nõustusid kolmes tähtsas punktis:
#Peab olema ühesugune tariif, millega saab kirja saata kõikjale maailmas.
#Postikäitlejad peavad kohtlema võrdselt nii kodu- kui välismaiseid saadetisi.
#Iga riik võib iseendale jätta kogu postiteenuste müügist saadava tulu, ilma et peaks seda jagama saadetiste siht- ja transiitriikidega.

Lepingu tähtis tulemus oli see, et enam polnud kirjadele vaja kleepida transiitriikide marke. Piisas ainult saatjariikide markidest ja kõik lepinguosalised riigid tunnistasid neid.

Organisatsiooni esialgne nimi oli Üldine Postiliit. Alles organisatsiooni 2. kongressil Pariisis 1878 muudeti selle nimi tänapäevani kasutatavaks Ülemaailmseks Postiliiduks.

UPU võttis vastu hulga rahvusvahelist posti reguleerivaid otsuseid. Üks neist oli see, et markidele tuleb väärtus peale kirjutada numbriga, sest sõnadest ei pruugita välismaal aru saada. Aastakümneid kehtis soovitus tähistada postkaarte rohelise, sisemaiseid kirju punase ja rahvusvahelisi kirju sinise värviga.

Kaua aega oli organisatsiooni ainus töökeel prantsuse keel. Alles UPU 21. kongressil Söulis 1994 lisati teine töökeel inglise keel.

UPU liideti ÜRO-ga 1. juulil 1948.

16. UPU kongressil 1969 Tokios kehtestati postiliidu asutamise aastapäev 9. oktoober maailma posti päevaks.

Eesti astus Ülemaailmsesse Postiliitu 7. juulil 1922, liikmesus taastati pärast Nõukogude okupatsiooni lõppu 30. aprillil 1992.

## Viited

## Kirjandus
* 
* 

## Välislingid

*Koduleht
Ostře sledované vlaky

**"Ostře sledované vlaky"** ("Pingsalt valvatud rongid") on Bohumil Hrabali jutustus, mille esmatrükk ilmus 1965. aastal. Eesti keeles pole see ilmunud.

1966. aastal lavastas tšehhi filmilavastaja Jiří Menzel teose põhjal filmi "Tähelepanelikult jälgitavad rongid", mis võitis 1968. aastal parima võõrkeelse filmi Oscari.
Venta Vīgante

**Venta Vīgante** (sünninimi **Venta Brūvere**, kodanikunimi abielus olles **Venta Bērziņa**; 9. oktoober 1913 Jelgava – 22. märts 1994 Riia) oli läti õpetaja ja näitekirjanik.

Venta Vīgante sündis Jelgavas töölisperekonnas. Ta lõpetas 1932. aastal Jelgava Klassikalise Gümnaasiumi ja 1935. aastal Jelgava Õpetajate Seminari. 1946–1948 õppis ta Läti Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonnas läti keelt ja kirjandust, kuid ülikool jäi lõpetamata. Töötas aastatel 1935–1944 õpetajana mitmel pool Lätis. Alates 1944. aastast töötas ta õpetaja ja õppealajuhatajana Dzērve 7-klassilises Koolis, 1948–1952 oli sama kooli direktor. 1953–1961 oli Venta Vīgante Irlava Keskkooli direktor. 1961–1989 töötas ta õpetajana Pļavniekkalni 8-klassilises Koolis, Riia 14. Õhtukeskkoolis ja Riia 9. Õhtukeskkoolis.

Venta Vīgante esimene näidend "Kad ūdeņi palo" ("Kui veed tulvavad") ilmus almanahhis "Jauno vārds" 1959. aastal. Tema kõige populaarsem näidend on 1959. aastal lavastatud "Palmas zaļo vienmēr" ("Igavesti haljad palmid"). Kõik Venta Vīgante näidendid on avaldatud 1973. aastal ilmunud näidendikogumikus "Cilvēks sākas ar atbildību" ("Inimene algab vastutusest"). Venta Vīgante kirjutas ka laule ja kolme opereti libretod.

Venta Vīgante näidendeid on lavastatud ka Eesti teatrites.

## Viited
Tähelepanelikult jälgitavad rongid

**"Tähelepanelikult jälgitavad rongid"** (tšehhi keeles "Ostře sledované vlaky") on 1966. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm, mille lavastas Jiří Menzel.

Filmi aluseks on Bohumil Hrabali jutustus "Ostře sledované vlaky", mille esmatrükk ilmus 1965. aastal.

Film võitis parima võõrkeelse filmi Oscari (1968), ajakiri Time nimetas 2005. aastal filmi 100 parima filmi hulka.
Ted

**"Ted"** on aastal 2012 valminud USA komöödiafilm Johnist (Mark Wahlberg) ja tema sõbrast rääkivast karust, kes elavad Bostonis.

Filmi režissöör on Seth MacFarlane.

Filmi eelarve oli 50 miljonit USA dollarit ning see teenis kinodes 549,4 miljonit USA dollarit.

2015. aastal ilmus filmi järg "Ted 2".
Neobaltia hoone

**Neobaltia hoone** on Tartu ülikooli üliõpilaskorporatsioonile Neobaltia ehitatud konvendihoone aadressil Kastani 1, mis on üks varasemaid juugendstiili näiteid Tartus. 

Ehitis valmis aastatel 1902–1904 arhitekt Rudolf von Engelhardt koostatud projekti järgi. Ehitustöid juhtis tolleaegne tuntud Tartu ehitusmeister Wilhelm Sternfeldt, aiakujunduse autor oli arhitekti vend Walter von Engelhardt.

Praegu asub hoones Tartu Saksa Kultuuri Instituut. Hoone on arvatud kultuurimälestiseks.

## Arhitektuur
Vastavalt hoone tellijaks olnud baltisaksa korporatsiooni Neobaltia maitsele on kujunduses lähtutud sajandivahetuse saksa villaarhitektuurist. heimatstiilile omane on krohvitud seinu kaunistav saksapärane puitsõrestik- ehk vahvärkdekoratsioon. Kõrge sokkel on laotud maakivist. 

Maja peafassaadil asub puust sammastele toetuva varikatusega peaportaal, milleni viib kõrge trepp. Nii välisuks kui ka ehitise arvukad rikkaliku puulõikeornamendiga kaunistatud aknad on juugendlikult ümarkaarsed.  

Arhitektuurilahendus on rõhutatult ebasümmeetriline. Ehitise kõrge poolkelpkatus on liigendatud paljudeks tasapindadeks ning hoonet ilmestavad ülespoole kaarduvad katuseservad. Maja loodenurgas paikneb püramiidja kiivriga, kaarakende ja konsoolidele toetuva räästaga loodetorn. 

Väliskujunduses ilmneva saksa rahvusromantilise traditsiooniga on plaanilahenduses ühendatud inglise elamu ratsionaalne ülesehitus. Peasissekäik avaneb avarasse vestibüüli, kust pääses konvendiruumidesse. Hoone keskseks ruumiks on avar läbi kahe korruse ulatuv suure kaaraknaga saal. Selle kõrval olid lükandseina abil eraldatav söögituba ning seltskondlikeks ruumideks mõeldud puhvet ja väike kaminasaal. Teisel korrusel asusid raamatukogu ja oldermanni ruum, tornis aga väike galeriiruum vaatega Toomemäele. 

Hoone idaküljel eendub pilastrite ja puitkaartega kaunistatud veranda, mis jätkus terrassiga, moodustades sujuva ülemineku aeda. Juugendile omaselt kujutasid maja ja aed endast lahutamatut tervikut ning pargikujunduses peegeldus maja konfiguratsioonist lähtuvaid elemente: näiteks järgiti muruparteri kujundamisel veranda kumerust.

Pärast teist maailmasõda muudeti endise konvendihoone siseruumide jaotust. 

## Vaata ka
*korporatsioon Neobaltia
*Tartu Saksa Kultuuri Instituut

## Viited


## Välislingid

* Tartu Saksa Kultuuri Instituut
*
Haddock Lobo

**Roberto Jorge Haddock Lobo** (19. veebruar 1817, Cascais, Cascaisi rajoon, Portugal – 30. detsember 1869, Rio de Janeiro, Brasiilia) oli Briti päritolu Brasiilia arst ja poliitik.

Haddock Lobo immigreerus Brasiilia Keisririiki ja astus Rio de Janeiro Ülikooli meditsiiniteaduskonda 1834. aastal. Pärast lõpetamist tegeles ta mitte üksnes arstitöö, vaid ka rahvatervise ja tervishoiupoliitika küsimustega. Ta töötas haridusinspektorina, oli rahukohtunik ning Brasiilia Keiserliku Meditsiiniakadeemia ja Rahvusliku Tööstuse Abistamise Seltsi liige.

20. mail 1847. aastal tegi ta Brasiilia esimese katselise anesteesia meditsiinitudeng Paes Leme'le. 1849. aastal korraldas ta nüüdse Rio de Janeiro (tollal Município Neutro) esimese rahvaloenduse.

Haddock Lobo tegutses Konservatiivse Partei poliitikuna mitmes valitud ametis. Tema eestvedamisel tehti Rio de Janeiro linnas mitmeid uuendusi, sealhulgas alustati tänavasillutamisega. Linnaelu edendamise eest pälvis ta Kristuse ordeni ja Roosi ordeni.

1864. aastal avaldas Haddock Lobo teose "Tombo das Terras Municipais". Ta oli meditsiiniajakirja Anais Brasilienses de Medicina toimetaja ning Arquivo Médico Brasileiro kaastööline, tutvustades mõlemas väljaandes tollaseid meditsiinilisi uuendusi.

## Põhiteosed
* "Dissertação acerca do Tumor e Fístula Lacrimais" ("Dissertatsioon pisarakanali kasvajaist")
* "Necrologia da Cidade do Rio de Janeiro" ("Järelehüüe Rio de Janeiro linnale")

## Kirjandus
* MEIRA, D. G.. *Contribuição à História da Anestesia no Brasil: Crônicas*. Rio de Janeiro: Guanabara, 1968. p.&nbsp;92-94.

## Välislingid
*Haddock Lobo e o recenseamento do Rio de Janeiro de 1849 ("Haddock Lobo ja Rio de Janeiro rahvaloendus 1849. aastal")
Aarla mõis

**Aarla mõis** (saksa keeles *Arla*) oli Ulvi mõisa karjamõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Holguín

**Holguín** on linn Kuubal, Holguíni provintsi keskus, Havanna, Santiago de Cuba ja Camagüey järel riigi suuruselt neljas linn.

## Ajalugu

Linna asutas Hispaania ohvitser kapten García Holguín 1545. aastal. Nimeks oli esialgu San Isidoro de Holguín. Enne aastat 1976 asus Holguín Oriente provintsis. Septembris 2015 külastas Rooma paavst Franciscus oma Kuuba visiidi käigus ka Holguíni piiskopkonda, mälestamaks kohta, kus Christopher Columbus maabus.

## Infrastruktuur

Linnas on palju väikseid parke, sealhulgas Infantili, San Jose, San Isidoro ja Marti park; kõige suurem on Calixto Garcia park all-linnas. Linnas asub raamatukogu, kunstigalerii, kino, teater, teadus- ja ajaloomuuseum. Linnalähedaselt Loma de la Cruzi mäelt on nähtav kogu linn.

Holguíni rahvusvaheline lennujaam on regulaarlendudega ühendatud Havanna ja teiste piirkonna suuremate linnadega.

## Haridus

Linnas asub Holguíni Ülikool.

## Viited
Pera muuseum

**Pera muuseum** (türgi keeles Pera Müzesi‎) on kunstimuuseum Türgis İstanbulis.

Kunstikogus on peatähelepanu pööratud 19. sajandi orientalismile maalikunstis.

## Välislingid

*Koduleht
Kristiina Alliksaar

**Kristiina Alliksaar** (sündinud 7. mail 1980 Viljandis) on eesti teatrijuht ja kultuurikorraldaja. 

Ta on pärit Viljandimaalt Olustverest ning lõpetanud 1998. aastal Viljandi C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi (majanduse eriklassi). 2001. aastal sai Alliksaar Tallinna Tehnikaülikoolist bakalaureusekraadi ärijuhtimise erialal, 2007. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia kultuurikorralduse erialal *cum laude* ning aastal 2010 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistriõppe kultuurikorralduse erialal. 

2022. aastal lõpetas ta õpingud Tartu Ülikoolis magistriõppes õppekaval “Muutuste juhtimine ühiskonnas” *cum laude*. Aastatel 1999–2004 oli Alliksaar üliõpilasorganisatsiooni AIESEC Eesti liige, pärast *alumni*. 2003. aastal tegutses ta AIESECi kaudu pool aastat vabatahtlikuna Sri Lankal. 

Alliksaar on töötanud Paide linnavalitsuses ettevõtlusosakonna assistendina (1999–2000), BDG Kontsert OÜs juhiabina (2001–2002), MTÜs Eesti Pärimusmuusika Keskus projektijuhina (2004–2006) ja turundusjuhina (2006–2007). 

Aastail 2008–2010 oli Alliksaar OÜ Eesti Loomeagentuur juhataja, 2009–2011 Viljandimaa Omavalitsuste Liidu kultuuri- ja noorsootöö spetsialist. 

Alates 25. jaanuarist 2014 kuni 30. juunini 2019 töötas ta Viljandi teatri Ugala juhina, 1. augustist 2019 oli ta Vanemuise teatrijuht. 

Aastatel 2023–2025 töötas Kristiina Alliksaar kultuuriministeeriumi kantslerina. 

Alates 2025. aasta 1. detsembrist on ta TÜ Viljandi kultuuriakadeemia õppedirektor. 

2007–2017 oli Alliksaar ka kultuurikorralduse lektor Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemias.

Alliksaar on osalenud festivalide, näiteks Tallinn Music Week, Rabarock, Viljandi Pärimusmuusika Festival, "Puude taga on inimene", korraldamisel.

## Tunnustus
*2017 – Viljandimaa kultuuripärl
* 2023 – Tartu linna aukiri (Vanemuisele pühendatud aastate ja koostöö eest)

## Viited

## Välislingid

* Teater Vanemuine juht Kristiina Alliksaar: vaid taevas on piiriks, selles majas on võimalik teha kõike!, Elu24, 6. september 2019
* Vanemuine eeldab piletitulu kukkumist poole võrra, ERR, 12. mai 2020
* Vanemuise teatri juht Kristiina Alliksaar: „Kriisis jäävad ellu need, kes suudavad kohaneda.“, Õhtuleht, 13. juuni 2020
Christine Buchholz

**Christine Buchholz** (sündinud 2. aprillil 1971 Hamburgis) on Saksa vasakpoolne poliitik.

Christine Buchholz lõpetas gümnaasiumi 1990. aastal. Ta õppis aastatel 1991–1998 Hamburgi Ülikoolis poliitikateadusi, kasvatusteadusi, religiooni ja sotsiaalteadusi. 

Aastatel 1995–2005 töötas ta puuetega inimeste abistajana, 2002–2005 ja 2007–2009 tegi kaastööd ajakirjandusväljaannetele. 2005–2006 oli ta Vasakfraktsiooni teaduslik kaastöötaja. 

2009. aastast on ta Saksamaa Liidupäeva liige.

Aastatel 1994–1999 oli Christine Buchholz Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. 2004. aastal astus ta Töö ja Sotsiaalse Õigluse Parteisse (WASG), mis 2007. aastal ühines Demokraatliku Sotsialismi Parteiga Vasakparteiks (Die Linke). Christine Buchholz kuulub partei vasakpoolsesse tiiba.

## Viited

## Välislingid
*Christine Buchholzi koduleht
Jumalik komöödia

**"Jumalik komöödia"** (itaalia "Divina Commedia", algselt "Comedia") on Dante Alighieri poeem minategelase külaskäigust põrgusse, purgatooriumi ja paradiisi. Dante alustas selle kirjutamist 1307. aasta paiku ja lõpetas 1321.

See koosneb kolmest osast: "Põrgu", "Purgatoorium" ja "Paradiis".

Kunstis on "Jumaliku komöödia" teemasid kasutanud näiteks Eugène Delacroix, William Blake, Gustave Doré ja Salvador Dalí.
Eduard Bagritski

**Eduard Bagritski** (vene Эдуард Георгиевич Багрицкий; kodanikunimi **Eduard Dzjubin** Эдуард Годелевич Дзюбин; 3. november (vkj 22. oktoober) 1895 Odessa – 16. veebruar 1934 Moskva) oli juudi rahvusest Vene luuletaja.

Eduard Bagritski sündis Odessas juudi perekonnas, tema isa oli äriteenija, ema oli koduperenaine. Eduard Bagritski õppis tehnikumis maamõõtjaks, 1917. aastal teenis ta lühemat aega miilitsas. Punaarmee koosseisus võttis ta osa Vene kodusõjast.

Bagritski esimesed luuletused ilmusid ajakirjanduses 1913. aastal. 1915–1917 avaldas ta oma loomingut mitmetes Odessa kirjanduslikes väljaannetes. Oma loometee algperioodil oli ta mõjutatud akmeismist ja futurismist, kodusõja ajal kirjutas agitatsioonilisi värsse. 1925. aastal asus ta elama Moskvasse.

Bagritski üks tuntumaid teoseid on 1926. aastal ilmunud poeem "Дума про Опанаса" ("Duuma Opanassist"), mis kujutab kodusõjasündmusi Ukrainas. Alates 1926. aastast kuulus ta loomingulisesse rühmitusse "Pereval" ja hiljem Konstruktivistide Kirjanduslikku Tsentrisse.

1928. aastal ilmus luulekogu "Юго-Запад" ("Edel"), mis kujunes väga populaarseks. Kriitikud nimetasid selle luulekogu põhjal Bagritskit nõukogude luule romantilise suuna kõige väljapaistvamaks esindajaks.

Luulekogud "Победители" ("Võitjad") ja "Последняя ночь" ("Viimne öö") ilmusid mõlemad 1932. aastal.

Eesti keeles on 1963. aastal ilmunud Eduard Bagritski luule valikkogu "Linnupüüdja" Debora Vaarandi tõlkes.

## Viited
Virastuoja

**Virastuoja** (ka **Varastu oja** ja **Viiraste oja**) on oja Sakala kõrgustiku idaosas Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Oja pikkus on 13,8 km, valgla pindala 30,9 km², langus 25 m ja lang 1,8 m/km. Oja saab alguse 80,5 m kõrgusel Aidu ja Tömbi küla piiril ning suubub Metsla külas Hansuveske järves 55,5 m kõrgusel vasakult poolt Ärmä jõkke 23 km kaugusel selle suudmest. Ojale on paisutatud Sumbaku järv ja Uue-Olde järv.  Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

Ojas elab lõhelisi.

## Viited

## Vaata ka
*
*
Urmo Kööbi

**Urmo Kööbi** (14. august 1939 Tartu – 7. aprill 2016) oli eesti arst ja tervishoiujuht. 

Urmo Kööbi lõpetas 1957. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna.

Ta töötas Rõuge jaoskonnahaiglas juhatajana kuni 1967. aastani, seejärel Võru rajoonihaigla anestesioloogina. 

1975. aastal siirdus ta Tartusse, kus asus tööle Maarjamõisa haigla reanimatsiooniosakonna juhatajana. Aastatel 1988–2000 oli ta Maarjamõisa haigla peaarst. Aastatel 2000–2003 oli ta Tartu Ülikooli Kliinikumis kirurgiadivisjoni juht.

## Teoseid
*1991 "Reanimatoloogia". Kaasautor // *Scripta Medicorum*

## Poliitiline tegevus
*1989–2000 Tartu Linnavolikogu liige (sealhulgas fraktsiooni Tartu 2000 esimees)
*2003–2007 kuulus erakonna Res Publica esindajana Riigikogu X koosseisu

## Liikmesus
*Eesti Anestesioloogide Selts
*Eesti-Soome-Ungari Arstide Selts
*2007 Eesti Punase Risti kongressi president

## Tunnustus
*2010 – Tartu Ülikooli Kliinikumi elutööpreemia
Neli

**Neli** on täisarv ja number (4), mis järgneb kolmele ja eelneb viiele.

Neli on väikseim kordarv.

Aasia kultuurides on neli ebausust tingitud ebaõnne arv. Hiina keeles on neli "sì" (四), mis kõlab sarnaselt sõnale "surm" (sǐ) (死). Ka jaapani (shi, し) ja korea (sa, 사) keeltes kõlab neli sarnaselt surmale. Seetõttu öeldakse jaapani keeles mõnikord *shi* asemel *yon* (よん). Koreas ei märgita tihti hoonetel neljandat korrust numbriga, vaid tähisega "F". Ka Nokia ei lasknud välja 4xxx-seeria telefone ja Windowsi järgmine variant peale 3.1 sai nimeks hoopis 95.

## Vaata ka

*Nelipühad
*Neljapäev
*Nelijärve
*Nelinurk
*Neli aastaaega
*Neli elementi
*Neli temperamenditüüpi
*Neli kuningat

## Viited
Liidumaa (Austria)

**Liidumaa** (*Bundesland*, mitmuses *Bundesländer*) on Austria kui liitriigi liikmesriikide nimetus.

Osariikidel on oma osariigi põhiseadused, mis ei tohi olla vastuolus föderaalse põhiseadusega.  Neil on ka oma seadusandlikud organid, osariikide parlamendid ja oma täitevorganid, osariikide valitsused.  Kohtuvõim seevastu kuulub ainult föderaalvalitsusele – välja arvatud haldusjurisdiktsioon.

Austria liidumaad on:
#Burgenland
#Kärnten
#Alam-Austria
#Ülem-Austria
#Salzburg
#Steiermark
#Tirool
#Vorarlberg
#Viin
Ohvitseride Kogu (täpsustus)

**Ohvitseride (Kesk)kogu** on mitme Eesti või väliseesti organisatsiooni nimi või nime osa:
*Eesti Ohvitseride Keskkogu
*Eesti Piirivalve Ohvitseride Kogu
*Eesti Ohvitseride Kogu Rootsis
*Eesti Ohvitseride Keskkogu Ameerika Ühendriikides
Vostotšnõi kosmodroom

**Vostotšnõi kosmodroom** (vene keeles *Космодром "Восточный"*) on Venemaal Amuuri oblastis Tsiolkovski linna lähedal asuv kosmodroom.

President Vladimir Putin allkirjastas määruse kosmodroomi rajamise kohta novembris 2007. Kosmodroomi hakati ehitama juulis 2012. Esimene raketistart oli planeeritud 25. detsembriks 2015, kuid see lükati edasi kevadesse 2016. Sojuz-2.1a kanderakett startis Vostotšnõi kosmodroomilt 28. aprillil 2016.

Tulevikus peaks Vostotšnõi kosmodroom asendama praegu Kasahstanilt renditavat Bajkongõri kosmodroomi.

## Viited

## Välislingid
*Asukohakaart
Smylie Kaufman

**Carter Smylie Kaufman** (sündinud 30. novembril 1991) on Ameerika profigolfimängija, kes mängib PGA turniiril.

## Noorus
Kaufman sündis Birminghamis Alabama osariigis. Ta käis Vestavia Hillsi keskkoolis. Tema teine eesnimi on lugupidamisavaldus oma vanaema nõole Smylie Gebhartile, kes oli 1971. aastal Georgia tehnikaülikooli jalgpallivõistkonna Ameerika parim keskkaitsja. Tema vanaisa Alan Kaufman oli Birminghamis Alabama ülikooli meeste golfivõistkonna peatreener. Alan Kaufmani mängijate seas olid Graeme McDowell, Garrett Osborn ja Zach Sucher. 

## Karjäär

### Kolledžis
Smylie Kaufman mängis üliõpilasena golfi Louisiana Riiklikus Ülikoolis. Pärast lõpetamist 2014. aastal sai temast elukutseline golfimängija. 2014. aasta detsembris jõudis ta 67. kohale Web.com-i turniiri kvalifikatsiooni lõppetapis.

### Profikarjäär
2015. aastal mängis Kaufman Web.com-i turniiril. Pärast esimesel kolmel turniiril välja langemist lõpetas ta järgmisel kahel T-4-ga ja võitis kolmandad, United Leasing meistrivõistlused, pretendeerimaks oma esimesele elukutselise tiitlile. Selle aasta lõpetas ta golfiga rahateeninute nimekirjas kuuendana, võites õiguse osaleda 2016. aasta PGA turniirihooajal.

25. oktoobril 2015 sai Kaufman esimese võidu PGA turniiril, võites Shrinersi lastehaiglate avatud meistrivõistlused (Shriners Hospitals for Children Open), olles kuuest mängijast ühe löögi võrra parem. Lõppraundis sai ta võidu tulemusega 61, olles muu hulgas löönud kaheksa "birdiet" ja ühe "eagle'i". Sellega tagas ta koha 2016. aasta meistrite turniiril ja 2016. aasta PGA turniiril. 2016. aastal mängis Kaufman lõppraundis viimases grupis, kuid lõpetas 29. kohaga.

## Võidud amatöörina (1)
* Alabama 2011

## Võidud profina (2)

### Võidud PGA turniiril (1)

### Võidud turniiril Web.com (1)

## Tulemused suurtel meistrivõistlustel

## Vaata ka
* 2015. aasta Web.com turniiril finalistid

## Välislingid
* Smylie Kaufman ametlikul PGA turniiri lehel Iinglise keeles) 
* Smylie Kaufman ametlikul maailma golfi edetabeli lehel (inglise keeles)
Salme rahvamaja

**Salme rahvamaja** on rahvamaja Saare maakonnas Saaremaa vallas Salme alevikus. 

Rahvamaja haldab valla hallatav asutus Saaremaa Kultuur. Rahvamaja kultuurikorraldaja on Pille Õunapuu.

Rahvamajas tegutseb ka Salme Vallateater

## Viited

## Välislingid
*Saaremaa Kultuuri koduleht
Moos

**Moos** on marjadest või puuviljadest konserveerimise eesmärgil suhkruga keedetud hoidis. Erinevalt povidlost või džemmist pole moos keedetud ühtlaseks massiks.

## Vaata ka
* Džemm
* Kompott
* Marmelaad
* Povidlo
* Puuviljakonservid

## Välislingid
Lepitusnõukogu

**Lepitusnõukogu** (pärsia keeles مجمع تشخیص مصلحت نظام‎‎ *Majma' Tašxis Maṣlahat Nezâm*) on Iraani kõrgeima juhi nimetatud nõuandev kogu. 

Lepitusnõukogu loodi Iraani Islamivabariigi põhiseaduse muudatusega 6. veebruaril 1988. Lepitusnõukogu ülesanne on lepitada eriarvamusi parlamendi (medžlise) ja põhiseaduse järelevalvenõukogu (شورای نگهبان قانون اساسی‎‎, *Shora-ye Negahban-e Qanun-e Assassi*) vahel, lisaks sellele annab Lepitusnõukogu nõu Iraani kõrgeimale juhile. 

Lepitusnõukogu liikmed nimetab ametisse viieks aastaks Iraani kõrgeim juht. 

Lepitusnõukogu esimees on aastast 2018 Sadiq Ardashir Larijani (snd 1963).
Juhkentali tänav (Narva)

**Juhkentali tänav** on tänav Narvas Joaoru linnaosas. Algab Aleksander Puškini tänavast jätkuna, ristub 1. Mai tänavaga ja lõpeb tupiktänavaga. Tänava pikkus on umbes 455 m.

1912. aasta linnaplaanil on tänava nimi **Juhkentali uulits**. 1927. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi **Joaoru tänav**. 

1952.–1995. aastal kandis tänav nime **Oktoobri tänav** (vene keeles *улица Октообри*). 27. detsembril 1952 nimetati Narva linna RSN TK otsusega nr 482 tänav ümber **Oktoobri tänavaks** oletatavasti Oktoobrirevolutsiooni auks. 27. septembril 1995 ennistati Narva Linnavolikogu määrusega nr 70/30 tänavale **Juhkentali tänava** nimi.

Tänav on saanud nime Narva lõunaosas asuva linnaosa Juhkentali ehk Joaoru järgi.

## Viited
Emil Loteanu

**Emil Loteanu** (6. november 1936 Clocușna – 18. aprill 2003 Moskva) oli Moldova filmilavastaja ja kirjanik.

## Filme

## Välislingid

*
Remigijus Valiulis

**Remigijus Valiulis** (20. september 1958 Šilutė – 19. juuli 2023) oli leedu kergejõustiklane.  

Rahvusvahelistel võistlustel esindas ta Nõukogude Liitu. 

Moskva olümpiamängudel 1980 võitis ta Nõukogude Liidu koondvõistkonna koosseisus Mihhail Linge, Nikolai Tšernetski ja Viktor Markin kuldmedali 4×400 m teatejooksus ajaga 3.01,08.

## Välislingid
Katusekalle

**Katusekalle** on katuse vertikaalse tõusu näitaja, mis on jagatud selle horisontaalsele pinnale. Geomeetrias ja trepi konstruktsioonis nimetatakse seda kaldeks ning trigonomeetrias puutuja funktsiooniks.

Inglise mõõtesüsteemis (*imperial measure system*) väljendatakse tavaliselt tõusu esimesena ja horisontaalset pikkust teisena. Horisontaalse pikkuse läbimõõt nomineeritakse 12-le, mis annab suhte mitu tolli kallakut on iga 12 tolli kohta. Näiteks 03:12, 05:12 jne. Riigid, kus kasutatakse meetermõõdustikku kasutatakse mõistet (mitme) kraadise nurga all.

Katusekalde eesmärgiks on katustelt vihma ja lume ära suunamine. Tavaliselt kasutatakse piirkondades, kus on tihedad vihma- või lumesajud, suuremat katusekallet. Näiteks troopilises Uus-Guineas Longhouse'is ulatub kalle maapinnani. Põhja-Euroopas on tüüpilised tugevad lumesajud, seetõttu on katusekalle järsem. Mõningates piirkondades on ehitusnormides nõutav väike kalle, näiteks New Yorgis. Kanadas on nõutav katusekalle 6:12 sammu ehk 26,6 kraadi.Katuse kalle sõltub mitte ainult kliimast, vaid ka katusekattematerjalist. Õlgkatusel on suurem kalle kui kahhelkatusel. Raudplekkidega kaetud katustel võib olla väiksem kalle kui nendel, mis on kaetud kiltkivi või katusekiviga. Katusekatte isepuhastuv toime väheneb väiksemate kallete puhul ja suureneb sambla moodusutmise oht. Kui kalle ei taga kaitset vee kogunemisest, siis on vajalikud täiendavad meetmed, näiteks veekindel katuseplaat. Kõige populaarsemad katusekalded: madal kalle 12/1, 12/2 ja 12/4, keskmine kale 12/6 ja järsk kalle 12/9.

## Arvestus
Katusekallet määrab katuse kõrgus h (vertikaalne kaugus katuseharjast räästani) ja põhimõõt g kuni katuseharjani (horisontaalne kaugus katuseharjast räästani). Katusekallet saab arvutada trigonomeetriliselt:

:\alpha= \arctan\frac{h}{g}

Kaldenurga teisendamisel aitavad järgmised valemid:

:\tan\alpha =x
:\alpha=\arctan\left(x \right)

Seega vasatab katusekalle 45° kaldele 100%.

## Viited
Patjala kalmistu

**Patjala kalmistu** on kalmistu Palamuse kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Patjala külas Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas.

## Nimi
Patjala kalmistu on eri aegadel tuntud ka teiste nimede all. Talu järgi on selle nimi olnud ka "Egliko" või "Ägliku", hiljem on kasutatud ka "Ädliku" nime. Nime osana on kasutatud nii "talu kalmistu" kui ka lihtsalt "kalmistu".

## Ajalugu
Kalmistu asub Palamuse kihelkonna serval vastu Laiuse kihelkonda. Kaugus kihelkonnakeskusest ja selle kalmistust Palamusel oli arvatavasti üks põhjus, miks Ägliku II talu peremees Tõnu Jürgenson rajas umbes 1900. aasta paiku oma talu maadele kalmistu.

Teine põhjus oli halb läbisaamine Palamuse luteri koguduse saksameelse õpetaja Burchard Sielmanniga:
:*"Teise, lõunapoolse Ädliku taluga on seotud väike kohalik baptistide surnuaed, mis paikneb suurte puude varjus, Kassinurme mägede kirdetipus. Ühe sellest talust pärineva inimese jutustuse järgi sattusid selle talu elanikud oma usuliste tõekspidamiste ja talituste tõttu vastuollu Palamuse saksa soost kirikuõpetajaga. Selle tõttu tuligi neil rajada kodu ligidale oma pereliikmetele eraldi surnuaed"*.

Kalmistut kasutas kinkelepingu alusel Tartu Peeteli Baptistikoguduse kohalik haru. Ametlikult oli see edasi Ägliku II talu osa.

Pärast 1940. aastat kalmistu arvatavasti riigistati ning see toimis avaliku kalmistuna. Praeguseks on kalmistule teadaolevalt maetud umbes 100 lahkunut.

## Kirjeldus
Kalmistu algne pindala oli umbes 0,32 ha. Tänapäeval kasutatakse matmiseks umbes 0,14&nbsp;ha suurust ala. Mälestise kaitsevöönd on umbes 0,33 ha, kuid selle piirid ei kattu algse kalmistualaga.

Tänapäeval hooldab kalmistut Jõgeva vald.

## Kalmistule maetuid
*1929 – August Jürgenson (1870–1929), Tõnu Jürgensoni poeg

## Viited

## Kirjandus
*"Palamuse". // "Tartumaa". Eesti I. Tartu 1925. Lk 351
*Taavi Pae. "Ädliku (Patjala) kalmistu". // "Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused". Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Arvi Liiva. "Kalevipoja sängi ümbrus pole farmile sobiv koht". Vooremaa, 24. aprill 2008. Lk 2
*Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid – talukalmistud Eestis".  Tuna, 3/ 2018. Lk 32
*Robert Treufeldt. "Ühest vähetuntud nähtusest eesti kalmistukultuuris". Maaleht nr 43, 27. oktoober 2022. Lk 36–37

## Välislingid
*
*Jõgeva valla hallatavate kalmistute kasutamise eeskiri
Munakoor

**Munakoor** (ka **koorkest**) on kõvakooreliste munade välispinna kattekiht. Linnumunade koor sisaldab kaltsiumkarbonaati ja lahustub mitmetes hapetes, samuti äädikas. Lahustumise ajal eritub süsihappegaas.

## Putukad
Putukad ja teised lülijalgsed munevad mitmesuguse väljanägemise ja tekstuuriga mune. Osal on kattekihiks želatiinitaoline limakiht, teistel on koor kõvakattega. Pehmed munakoored koosnevad tihti proteiinist, mis võib olla vedel või kiuline. 

Osal lülijalgsete munadel kooreosa puudub. Selle ülesandeid täidab koroid, mis kaitseb muna sisemisi kihte. Koroid võib olla üsnagi keeruka ehitusega. Kuivades tingimustes valmivatel munadel on peaaegu alati kõvakattega munakoor, mis takistab liigset niiskuskadu.
Ruch Filozoficzny

**Ruch Filozoficzny** (poola keeles 'filosoofiline liikumine') on Poola filosoofiaajakiri, mis hakkas ilmuma Lvivis 1911. aastal Polskie Towarzystwo Filozoficzne (Poola Filosoofiaseltsi) väljaandel.

Teise maailmasõja järel, kui Poola kaotas senised idaalad, viidi väljaandmine üle Toruńisse, kus ajakiri ilmub 1946. aastast. Väljaanne tegeleb filosoofia populariseerimisega, avaldab filosoofilisi diskussioone ja ülevaateid konverentsidest. Tänapäeval on Ruch Filozoficzny kirjastaja Wydawnictwo Uniwersytetu Mikołaja Kopernika (Mikołaj Koperniku Ülikooli Kirjastus), peatoimetaja Leon Gumański. Ajakiri ilmub keskmiselt 600 eksemplaris 400 leheküljel B5-formaadis (ISSN 0035-9599).

## Välislingid
* Ruch Filozoficzny koduleht
Vee vald

**Vee vald** (saksa keeles *Wehof*) oli vald Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Vee külas.

1892 liideti Vee vallaga Sõõrike-Parasmaa vald.

1939. aasta vallareformiga moodustati Kaelase, Halinga, Vee ja Enge vallast uus Halinga vald. Koonga, Veltsa ja Vee vallast moodustati Soontaga vald. Sauga, Jõõpre, Vee ja Taali vallast moodustati uus Sauga vald.

## Viited

## Välislingid
*
Jõõpre vald

**Jõõpre vald** (saksa keeles *Jaepern*) oli vald Pärnu kreisi Audru kihelkonnas ja Pärnu maakonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Jõõpre külas.

Valla alal asus Jõõpre mõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati vanast Sauga, Jõõpre, Vee ja Taali vallast uus Sauga vald.

## Viited

## Välislingid
*
Albert Filozov

**Albert Filozov** (vene keeles Альберт Леонидович Филозов; 25. juuni 1937 Sverdlovsk – 11.  aprill 2016 Moskva) oli vene teatri- ja filminäitleja ning pedagoog, Venemaa Teatrikunsti Akadeemia professor.

Albert Filozov õppis näitlemist Moskva Kunstiteatri stuudiokoolis. Aastail 1963–1990 oli ta Moskva Stanislavski-nimelise Draamateatri näitleja. 

Ta mängis ligi sajas filmis. 1983. aastal mängis mister Banksi filmis "Hüvasti, Mary Poppins" ja 2012. aastal tegi rolli Eva Neymanni filmis "Torniga maja".

## Tunnustus
*1983 – Vene NFSV teeneline kunstnik 
*1994 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik 
*2004 – Sõpruse orden
*2014 – Andrei Mironovi nimeline Vene rahvuslik näitlejapreemia Figaro

## Viited
Kasv

Kasv viitab positiivsele muutusele suuruses ja/või vaimses küpsuses, seda tihti kindla ajaühiku jooksul. Kasv võib olla nii ühikuline kui ka protsess tervikuna.

Kasvuühik võib olla: 

* Füüsiline (kasv pikkuses, kasv rahahulgas)
* Abstraktne (süsteemi või organismi keerukamaks muutumine, küpsemine)

##### [[Bioloogia]]

* Raku kasv
* Vähki nimetatakse teatud juhul "kasvajaks"
* Bakteriaalne kasv
* Kasvuhormoon
* Primaarne kasv - taimede pikkuskasv
* Sekundaarne kasv, mis väljendub taimevarre (puutüve) puitumises.

##### [[Sotsiaalteadused]]

* Inimareng (inimkond)
* Arengupsühholoogia
* Vaimne kasv
* Rahvastiku kasv

##### [[Majanduslik]]

* Majanduskasv
* Finantskasv (intress)

##### [[Matemaatika]]

* Lineaarne kasv
Theia (hüpoteetiline planeet)

**Theia** on hüpoteetiline iidne planeedi massiga taevakeha. Hüpoteesi kohaselt eksisteeris see varases päikesesüsteemis ning põrkas hiiglasliku kokkupõrke hüpoteesi kohaselt löökkehana umbes 4,5 miljardit aastat tagasi kokku noore Maaga.

## Nimi
Hüpoteetiline planeet nimetati titaanide järgi Theiaks, kellele vanakreeka mütoloogias sündis kuujumalanna Selene.

## Hüpotees
Hüpoteesi kohaselt oli Theia Maa troojalane ning see oli umbes sama suur kui Marss, diameetriga umbes 6000 kilomeetrit. UCLA uue uurimuse kohaselt, mis põhines Apollo missioonide  käigus Maale toodud kivimiproovidel, toimus Theia ja Maa vahel otsekokkupõrge. Eelmise teooria kohaselt oli tegu ainult riivava kokkupõrkega. Mudelite kohaselt kogunes Theiast järele jäänud kiviräbu ümber Maa ja sellest moodustus Kuu. 

Mõned teadlased arvavad, et materjalist, mis paiskus Maa orbiidile, tekkis esialgu kaks kuud, mis hiljem ühinesid, vormides Kuu, mida me tänapäeval näeme. Kuid kahe Kuu hüpotees ei ole vajalik, et seletada erinevust Kuu kahe poole vahel (nähtav külg ja tagakülg). Theia teooria seletab ka seda, miks Maa tuum on suurem kui see peaks Maa suurusel taevakehal eelduste kohaselt olema. Hüpoteesi kohaselt segunesid Theia tuum ja vahevöö Maaga.

### Orbiit
Teadlased on arvamusel, et Theia asus Maa-Päikese süsteemi Lagrange'i punktis L4 või L5. Sellisel juhul oleks Theia võinud kasvada potentsiaalselt Marsi suuruseks. Kokkupõrkekursile Maaga oleks ta kõige tõenäolisemalt sattunud Veenuse põhjustatud gravitatsiooniliste häirituste tõttu.

### Kokkupõrge
Suure kokkupõrke hüpoteesi kohaselt tiirles Theia ümber Päikese, umbes samal orbiidil, millel oli proto-Maa, jäädes lähedale Lagrange'i punktile L4 või L5 ning ta viidi sellelt orbiidilt välja Jupiteri ja/või Veenuse gravitatsioonilise mõju tõttu. Seetõttu põrkasid Theia ja Maa kokku.

Algselt oli hüpotees selline, et Theia põrkus Maaga riivamisi, mille tulemusel paiskus kosmosesse tükke nii proto-Maast kui ka Theiast. Seejärel need tükid vormisid ühe keha, millest sai Kuu või tekkis kaks kuud, mis lõpuks ühinesid üheks. Selle hüpoteesi kohaselt oleks Theia otsekokkupõrge proto-Maaga  hävitanud mõlemad planeedid ning selle tulemusel oleks tekkinud lühiajaline teine Asteroidide vöö Veenuse ja Marsi orbiitide vahele.

2016. aasta jaanuaris avaldatud tõendite kohaselt oli tegemist kindlasti otsekokkupõrkega ning Theia jäänused on leitavad nii Maalt kui Kuult.

## Kuu päritolu teooriad
Kuult kaasa toodud kivimiproovide analüüsid näitavad, et need on koostiselt maakoorega väga sarnased. Kuu moodustanud materjal on seega tõenäoliselt pärit Maalt.

Tänapäeva astronoomia algusajast peale on Kuu päritolu kohta välja käidud vähemalt neli hüpoteesi:

# Üks taevakeha poolitus Maaks ja Kuuks.
# Kuu sattus mujalt Maa gravitatsioonivälja.
# Maa ja Kuu tekkisid ühel ajal protoplanetaarsest kettast.
# Theia stsenaarium (selgitatuna siinses artiklis).

## Vaata ka
* Hiigel-kokkupõrke hüpotees

## Viited
Koera süda (film 1988)

**"Koera süda"** (vene keeles "Собачье сердце") on 1988. aastal valminud Nõukogude Liidu telefilm, mille lavastas Vladimir Bortko.

Filmi aluseks on Mihhail Bulgakovi 1925. aastal kirjutatud jutustus "Koera süda", mis ilmus Nõukogude Liidus esmakordselt 1987. aastal ajakirjas Znamja.

Film võitis 1989. aastal Prix Italia.

Esilinastus Eestis telekanalil ETV+ 7. aprillil 2016 (1. osa) ja 14. aprillil (2. osa).

## Süžee
Moskva, mõned aastad pärast oktoobrirevolutsiooni. Kodutu hulkuv koer otsib toitu ja peavarju. Silmapaistev kirurg, professor Filipp Filippovitš Preobraženski on saavutanud märkimisväärseid tulemusi noorendamise alal. Teaduslikke uuringuid jätkates mõtleb ta välja enneolematu eksperimendi – ta otsustab siirata koerale mehe ajuripatsi ja munandid. Professor meelitab koera poest ostetud vorstijupiga koju. Loomale pannakse nimeks Šarik. Ta leiab ulualust ja hoolitsust professori uhkes seitsmetoalises korteris. Ja ikkagi imestab ta, miks ta seal on. Liiga hilja taipab ta, et teda vajatakse katseloomaks. Elundidoonoriks saab Klim Tšugunkin – joomingu ajal kakluse käigus tapetud viinanina ja huligaan. Operatsiooni tulemused ületavad kõik lootused: Šariku jäsemed pikenevad, karvkate kaob, areneb välja kõnevõime. Moskvas levivad kuuldused professori kodus asetleidvatest imedest. Kuid professoril tuleb peagi kahetseda tehtut. Kuigi Šarikust saab justkui inimene, kanduvad talle Klim Tšugunkinilt üle tolle iseloomujooned ja halvad kombed – agressiivsus, ropendamine, joomine –, kuid endiselt ei salli ta kasse. Ta võtab endale nimeks Poligraf Poligrafovitš Šarikov, hakkab tööle Moskva linna puhastusosakonnas, mis tegeleb hulkuvate neljajalgsete püüdmise ja hukkamisega, ning käib läbi revolutsionääridega, kes sepitsevad vandenõu Preobraženski väljatõstmiseks korterist. Šarikov muudab professori ja tema abiliste elu põrguks. Majakomitee esimehe Švonderi ässitamisel kirjutab ta kaebekirju oma looja peale, nõuab endale korterit, varastab raha, lõhub mööblit ja ähvardab revolvriga. Professoril ei jää muud üle, kui tunnistada oma eksperiment nurjunuks ja tehtu tagasi pöörata. Šarikovist saab jälle koer. Šarikuna mäletab ta vähe sellest, mis temaga vahepeal juhtus, kuid see ei tee talle muret. Tema rahuloluks jäetakse ta elama professori korterisse.

## Osatäitjad
*Jevgeni Jevstignejev - professor Filipp Filippovitš Preobraženski
*Boriss Plotnikov - dr Ivan Arnoldovitš Bormental, professori assistent
*Vladimir Tolokonnikov - Poligraf Poligrafovitš Šarikov, endine koer
*Nina Ruslanova - Darja Petrovna Ivanova, professori köögitüdruk 
*Roman Kartsev - Švonder, majakomitee esimees
*Olga Melihhova - Zinaida Prokofjevna Bunina, professori teenijanna ja abiline operatsioonide juures

## Vaata ka
*Koera süda (film 1976)
Tilsi järved

**Tilsi järved** on kaks järve kahel pool Tilsi küla Põlva vallas: suurem Pikkjärv ja väiksem Kõrbjärv.
Linkuva vald

**Linkuva vald** (leedu keeles *Linkuvos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pakruojise rajoonis. 

Valla pindala on 168 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3498 inimest. Valla keskus on Linkuva linn (aastal 2011 oli seal 1550 elanikku). Vallamaja asub aadressil Vienybės a. 8. Vallavanem on  Gitana Pašiškevičienė. 


Ruponiai.JPG|Ruponiai
Linkuvos_baznycia.jpg|Linkuva kirik


Valla territooriumil on ka mitmed huutorid:

## Viited
Pakruojise vald

**Pakruojise vald** (leedu keeles *Pakruojo seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pakruojise rajoonis. 

Valla pindala on 143 km². 2011. aasta seisuga elas seal 7388 inimest. Valla keskus on Pakruojise linn (aastal 2011 oli seal 1550 elanikku). Vallamaja asub aadressil Prof. S. Ušinsko g. 26. Vallavanem on  Saulius Margis. 


Kundročių akmuo.JPG|Kundročiai rahn
Pakruojis.JPG|Pakruojis


Valla territooriumil on ka Gedžiūnai huutor, kus aastal 2011 oli 2 elanikku.

## Viited
Kalda tänav (Narva)

**Kalda tänav** on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Algab Raudsilla tänava jätkuna, ristub Raudtee ja Turu tänavaga ning lõpeb Joala tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 685 m.

Tänav on nime saanud oletatavasti Narva jõe kaldal asumise järgi.

Kalda tänaval asub mitu 19.–20. sajandil ehitatud hoonet, mis kuuluvad Narva linna muinsusmälestiste hulka.

## Endised Kalda tänavad
Enne Teist maailmasõda oli Narvas **1. Kalda**, **2. Kalda** ja **3. Kalda tänav**. Need asusid Peetri eeslinnas Narva linnuse ja raudtee vahel. Viimane asus samas kohas, kus praegu kulgeb Linnuse tänav.

## Viited
Pašvitinysi vald

**Pašvitinysi vald** (leedu keeles *Pašvitinio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pakruojise rajoonis. 

Valla pindala on 157 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1700 inimest. Valla keskus on Pašvitinysi alev (aastal 2011 oli seal 601 elanikku). Vallamaja asub aadressil Joniškio g. 3. Vallavanem on Rima Krištopaitienė. 


Pašvitinys,_seniūnija.JPG|Vallamaja
Pamūšio_ąžuolas.JPG|Pamūšise tamm
Mūša_Pamūšyje_(Pašvitinys).JPG|Mūša
Pasvitinys2.JPG|Pašvitinys


## Viited
Maive Rute

**Maive Rute** (sündinud 7. mail 1966 Raplas) on eesti ettevõtlusspetsialist ja Euroopa Komisjoni ametnik.

## Haridus
Ta on õppinud Käru 8-klassilises Koolis ja alates 8. klassist Türi Keskkoolis, mille lõpetas 1984. aastal kuldmedaliga. 1991. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajandusakadeemia ökonomist-organisaatorina *[[cum laude]]*. Ärijuhtimise magistritöö kaitses ta 1996. aastal Austrias Doonau Kremsi ülikoolis. 2008. aastal sai ta teise magistrikraadi Université Paris-Sudist, 2012–2013 täiendas end Harvardi Ülikoolis.

## Töökäik
Aastail 1992–1994 oli ta USA nõuandeorganisatsiooni VOCA Eesti programmi direktor, 1994–1995 PricewaterhouseCoopersi assisteeriv audiitor, 1995–1997 Balti-Ameerika Ettevõtlusfondi vanemanalüütik, 1997–2000 Maaelu Laenude Tagamise Sihtasutuse juhataja, 2000–2005 sihtasutuse KredEx juhataja. 

Alates 2005. aastast on Maive Rute töötanud Euroopa Komisjonis. Aastatel 2005–2009 oli ta Euroopa Komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi väikeettevõtluse ja innovatsiooni direktoraadi direktor, 2009–2013 Euroopa Komisjoni teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi biotehnoloogia ja põllumajandusliku toidutööstuse direktoraadi direktor ning 2013–2016 teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi ressursidirektor. 2016. aastal nimetati ta Euroopa Komisjoni teadusuuringute ühiskeskuse peadirektori asetäitjaks.

29. juulil 2019 kinnitati Maive Rute alates 1. oktoobrist 2019 Eesti Panga asepresidendiks. 30. septembril 2020 teatas Rute, et lahkub samal sügisel Eesti Panga asepresidendi kohalt ja asub 1. novembrist 2020 tööle Euroopa Komisjoni siseturu, tööstuse ja ettevõtluse peadirektoraadi (DG GROW) peadirektori asetäitjana. Tema viimane tööpäev Eesti Pangas oli 31. oktoobril 2020.

Detsembrist 2019 on ta Tallinna Tehnikaülikooli nõukogu liige.

## Tunnustus
* 2005 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja III klassi aumärk

## Isiklikku
Tema abikaasa Jüri Rute on Euroopa Komisjoni maaelu programmi ametnik. Neil on tütar Caroline ja poeg Georg.

## Viited

## Välislingid
* Alo Lõhmus, "Maive Rute hoolitseb Euroopas kõige eest, mis kasvab" Eurokratt 3/2009, lk. 12–13.
Motörhead (laul)

**"Motörhead"** (originaalis **"Motorhead"**) on laul, mille Lemmy Kilmister kirjutas *[[space rock]]*i ansamblile Hawkwind, kuid mis andis nime tema enda bändile Motörhead. Viimane mängis laulu tuntuks pealkirja "Motörhead" all.

Laul oli viimane, mille Lemmy Hawkwindi jaoks kirjutas (varem oli ta kirjutanud näiteks ühe selle tuntuima loo "Silver Machine"). "Motorhead" ilmus esmakordselt Hawkwindi singli "Kings of Speed" B-poolel 1975. aasta alguses. Sama aasta 9. mail ilmus laul ka Hawkwindi albumil "Warrior on the Edge of Time". Ka loo originaalvariandis laulab Lemmy ning lisaks bändi enda pillidele kasutati selles viiulit.

Kui Lemmy samal aastal Hawkwindist vallandati, asutas ta uue bändi, mille nimi oli esialgu Bastard, kuid peagi nimetas ta selle ümber Motörheadiks. Nii bändi nimi kui ka sellele nime andnud laul tähendavad slängis amfetamiini tarvitajat.

Motörhead salvestas "Motörheadi" juba 1975. aastal oma debüütalbumi tarbeks, kuid et nende plaadifirma United Artists Records otsustas projekti külmutada, siis avaldati Motörheadi versioon loost alles 1977. aastal, mil ilmus Motörheadi esimene, ansambli nime kandev album. "Motörhead" anti sealjuures aga bändi teise singlina välja vahetult enne albumi enda ilmumist. Hiljem on lugu veel mitmel korral singlina avaldatud, sealhulgas 1981. aastal kontsertsalvestisena, mis jõudis Suurbritannia singlite edetabelis (UK Singles Chart) 6. kohale.

Kontsertidel mängiti "Motörheadi" küllaltki tihti 1970. ja 1980. aastatel ning taas 2010. aastatel, samas kui vahepealsel ajal oli see kavas väga harva. Hawkwind, kellele Lemmy "Motörheadi" kirjutas, on lugu esitanud ainult kolm korda. 

Lugu on kaverdanud Šoti alternatiivroki ansambel Primal Scream oma 1997. aasta albumil "Vanishing Point".

## Viited
Palmburgi sild

**Palmburgi sild** (saksa keeles *Palmburger Brücke*) on 1938. aastal ehitatud sild üle Pregeli jõe Kaliningradis. 

Neljarealise silla kõik sõidurajad lõhati Teise maailmasõja ajal. Kaks neist taastati 1970. aastatel, kahe asemele ehitati uued alles 2015. aastal. 

Kaua varemetes olnud sild on ajendanud tuntud linnalegendi (vaata allpool). Vaadet sillale on kasutatud mitmes sõjafilmis, nagu "Kohtumine Elbel", "Ženja, Ženjake ja katjuuša" ja "Kilp ja mõõk". 

## Nimi
Sild sai nime läheduses asuva mõisa järgi, mille omanik kasvatas kasvuhoonetes eksootilisi taimi, sealhulgas palme.

Pärast sõda, kui osa Ida-Preisimaast liideti Nõukogude Liiduga, hakkas venekeelne elanikkond silda kutsuma **Berliini sillaks** (*Берлинский мост*) ja vana nime enam ei kasutanud.

## Ajalugu
Levis arvamus, et taganevad Saksa väed avasid silla ning järgneva kuuekümne aasta jooksul ei suudetud seda alla lasta. See on linnalegend, sest sild polnud mitte avatav, vaid monoliitne konstruktsioon. Silla elemendid betoneeriti vahetult silla postidele. Võib öelda, et jõe kohal oli see konsoolsild ja kallaste kohal talasild.

Silla konstruktsioon oli eriline selle poolest, et tugipostidel paigutusid pikendatud sillatalad konsoolselt, toetades otstega keskmist tala. Tala kandsid kaks tuge, millest kaldapoolses olid miinikambrid silla õhkimiseks. Konsoolsete talade vahel, jõe keskosa kohal, oli eraldi tala, mis püsis kaldapoolsete elementide vastukaalul. Vajaduse korral sai silla õhkida nii, et kaldapoolsed talad vajuksid maha ja kesktala kukuks jõkke.

Ööl vastu 30. jaanuari 1945 andis Königsbergi komandant kindral Otto Lasch käsu sild õhkida, et hoida tagasi Punaarmee pealetungi. Nagu silla arhitekt oli planeerinud, kukkusid kesktalad jõkke ja vähendasid laevatee sügavust. Nõukogude väed jäidki neile positsioonidele kuni 6. aprillini 1945.

Pärast rinde läbimurdmist ühendati Pregeli kaldad madala puusillaga ja soistele kallastele laotati palkidest tee. 1970. aastatel taastati pool silda (2 sõidurida).

21. sajandi alguses hakati projekteerima uut silda.  Aastal 2012 alustati silla ehitustöid: Palmburgi silla kõrvale paigaldati 22 tugisammast uue silla jaoks.

Uus (Berliini) sild üle Vana- ja Uus-Pregeli jõeharude Kaliningradi lõunapoolsel ümbersõiduteel avati pidulikult liikluseks 9. detsembril 2013. Sillaühenduse kogupikkus on 1,78 km.

Vana silda asuti lammutama 2014. aastal.

Sillatugede lammutamisel 13. jaanuaril 2015 varises konstruktsioon kokku. Sillal olid rasketehnika ja inimesed, neli töölist hukkus ja kaks sai raskelt vigastada.

## Vaata ka
* Königsbergi sildade probleem
* Königsbergi sillad

## Viited
Costică Dafinoiu

**Costică Dafinoiu** (6. veebruar 1954 Viziru vald, Brăila maakond – 8. juuni 2022) oli Rumeenia poksija.

Dafinoiu sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Sixto Soriale (Kuuba) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. 

Ta osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1. maailmameistrivõistlustel (Havanna, 1974), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Mate Parlovile (Jugoslaavia) ning jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Ta lõpetas 1981. aastal aktiivse sportlastegevuse ja tegutses edasi poksitreenerina.

## Viited

## Välislingid
*
Tetjuši

**Tetjuši** (tatari **Тәтеш**) on linn Venemaal Tatarstani Vabariigi edelaosas, Tetjuši rajooni keskus.  

Tetjuši asutati 17. sajandil, linnaõigused sai 1781. aastal.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tetjuši elanikest venelasi 54,3%, tatarlasi 25,7%, tšuvašše 13,2% ja mordvalasi 5,4% .

## Välislingid

*Tetjuši koduleht (*vene keeles*)
Orava järved

**Orava järved** on kolmest järvest koosnev järvestik Võru maakonnas Võru vallas Orava külas. 

Järvestikku kuuluvad Orava järv, Solda järv ja Mustjärv.

Järvestik kuulub Ida-Eesti vesikonna Peipsi alamvesikonda.

## Välislingid
*Orava järved orienteerumiskaardil