open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Trappe

**Trappe** on linn Ameerika Ühendriikides Marylandi osariigis Talboti maakonnas. 

Elanike arv oli 2012. aastal hinnanguliselt 1067. 2010. aasta rahvaloenduse järgi on elanike arv 1077.

Trappe sai linnaõigused 1827. Linn on nime saanud hundipüüniste (inglise keeles *traps*) või Trapistide kloostri järgi.

Linnas on sündinud pesapallur Home Run Baker.

## Välislingid
* Trappe'i koduleht
Copperville

**Copperville** on asula Ameerika Ühendriikides Marylandi osariigis Talboti maakonnas Eastonist 10 kilomeetri kaugusel loodes.
Bozman

**Bozman** on asula Ameerika Ühendriikides Marylandi osariigis Talboti maakonnas. See asub Saint Michaelsi linnast 10 km autosõidu kaugusel kagus.
Talboti maakond

**Talboti maakond** (*Talbot County*) on maakond USA-s Georgia osariigis. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Talbotton. 

Maakonna pindala on 1022 km&sup2;, millest 4 km&sup2; moodustab veepindala.  

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 5733. Aastal 2010 oli elanikke 6885 ja 2000. aastal 6498. 
 
## Naabermaakonnad
*Upsoni maakond (kirdes)  
*Taylori maakond (kagus)
*Marioni maakond (lõunas) 
*Muscogee maakond (edelas)
*Chattahoochee maakond (edelas)
*Harrise maakond (läänes)
*Meriwetheri maakond (loodes)

## Ajalugu
Talboti maakond moodustati 1827. aasta 14. detsembril 74. Georgia maakonnana Muscogee maakonna osast. Maakond on saanud nime Georgia kuberneri Matthew Talboti järgi. 1852. aastal moodustati osa Talboti maakonna territooriumist Taylori maakond.

## Linnad
* Geneva (2020. aasta seisuga 75 elanikku)
* Junction City (138 elanikku)
* Talbotton (halduskeskus; 742 elanikku)
* Woodland (305 elanikku)

## Viited

## Välislingid
*Talboti maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Staffordi maakond (Virginia)

**Staffordi maakond** (*Stafford County*) on maakond USA-s Virginia osariigis.

Maakonna halduskeskus on Stafford.

Maakonna pindala on 725 km², millest 26 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 128 961. Aastal 2000 oli elanikke 92 446.
 
## Naabermaakonnad
* Fauquieri maakond (loodes)
* Prince Williami maakond (põhjas)
* Charlesi maakond (idas)
* King George'i maakond (kagus)
* Caroline'i maakond (lõunas)
* Fredericksburg (edelas)
* Spotsylvania maakond (edelas)
* Culpeperi maakond (läänes)

## Ajalugu
Staffordi maakond moodustati 1664. aastal Westmorelandi maakonna osast. Maakond on saanud nime Inglismaa Staffordshire'i krahvkonna järgi.

## Viited

## Välislingid
* Staffordi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Bartoni maakond (Kansas)

**Bartoni maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigi keskosas.

2010. aastal elas maakonnas 27 674 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Great Bend (15 537 elanikku). Suuremad asulad on veel Hoisington (2832) ja Ellinwood (2006).

Maakonna pindala on 2332 km², millest 17 km² moodustab veepindala.
 
## Naabermaakonnad
*Ellise maakond (loodes)  
*Russelli maakond (põhjas)
*Ellsworthi maakond (kirdes) 
*Rice'i maakond (kagus)
*Staffordi maakond (lõunas)
*Pawnee maakond (edelas)
*Rushi maakond (läänes)

## Ajalugu
Bartoni maakond moodustati 26. veebruaril 1867 Marioni maakonna osast. Maakond on saanud nime Ameerika Punase Risti asutaja Clara Bartoni järgi.

## Välislingid
*Bartoni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Rice'i maakond (Kansas)

**Rice'i maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.

2010. aastal elas maakonnas 10 083 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Lyons (3576 elanikku). Suuremad asulad on veel Sterling (2587) ja Little River (530).

Maakonna pindala on 2058 km², millest 7 km² moodustab veepindala.
 
## Naabermaakonnad
*Ellsworthi maakond (põhjas)  
*McPhersoni maakond (idas)
*Reno maakond (lõunas) 
*Staffordi maakond (edelas)
*Bartoni maakond (loodes)

## Ajalugu
Rice'i maakond moodustati 26. veebruaril 1867. Maakond on saanud nime brigaadikindral Samuel Allen Rice'i järgi.

## Kaitsealad
*Quivira National Wildlife Refuge (osa)

## Välislingid
*Rice'i maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Rushi maakond

**Rushi maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.

2010. aastal elas maakonnas 3307 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on La Crosse (1329 elanikku). Suuremad asulad on veel Otis (323) ja Bison (225).

Maakonna pindala on 1861 km², millest 1 km² moodustab veepindala.
 
## Naabermaakonnad
*Ellise maakond (põhjas)  
*Russelli maakond (kirdes)
*Bartoni maakond (idas) 
*Pawnee maakond (lõunas)
*Nessi maakond (läänes)

## Ajalugu
Rushi maakond moodustati 26. veebruaril 1867. aastal. Maakond on saanud nime Ameerika Ühendriikide kodusõja ohvitseri Alexander Rushi järgi.

## Välislingid
*Rushi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Nessi maakond

**Nessi maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.

2010. aastal elas maakonnas 2784 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Ness City (2784 elanikku). Muud suuremad asulad on Ransom (299) ja Bazine (270).

Maakonna pindala on 2784 km², millest 1 km² moodustab veepindala.
 
## Naabermaakonnad
*Trego maakond (põhjas)  
*Ellise maakond (kirdes)
*Rushi maakond (idas) 
*Pawnee maakond (kagus)
*Hodgemani maakond (lõunas)
*Finney maakond (edelas)
*Lane'i maakond (läänes)
*Gove'i maakond (loodes)

## Ajalugu
Nessi maakond moodustati 26. veebruaril 1867. Maakond on saanud nime Ameerika Ühendriikide kodusõja ohvitseri Noah V. Nessi järgi.

## Välislingid
*Nessi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Trego maakond

**Trego maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.

2010. aastal elas maakonnas 3001 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on WaKeeney (1821 elanikku). Suurema asula on veel Collyer (131).

Maakonna pindala on 2328 km², millest 28 km² moodustab veepindala.
 
## Naabermaakonnad
*Grahami maakond (põhjas)  
*Rooksi maakond (kirdes)
*Ellise maakond (idas) 
*Nessi maakond (lõunas)
*Gove'i maakond (läänes)

## Ajalugu
Trego maakond moodustati 21. juunil 1879. aastal. Maakond on saanud nime Edgar Poe Trego järgi.

## Välislingid
*Trego maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Rooksi maakond

**Rooksi maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.

2010. aastal elas maakonnas 5181 inimest. Maakonna keskus on Stockton (1329 elanikku). Suurim linn on Plainville (1903).

Maakonna pindala on 2319 km², millest 18 km² moodustab veepindala.
 
## Naabermaakonnad
*Phillipsi maakond (põhjas)  
*Smithi maakond (kirdes)
*Osborne'i maakond (idas) 
*Ellise maakond (lõunas)
*Trego maakond (edelas)
*Grahami maakond (läänes)

## Ajalugu
Rooksi maakond moodustati 26. veebruaril 1867. aastal. Maakond on saanud nime Ameerika kodusõja ohvitseri John C. Rooksi järgi.

## Välislingid
*Rooksi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Staffordi maakond

**Staffordi maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.

2010. aastal elas maakonnas 4437 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on St. John (1124 elanikku). Suuremad asulad on veel Stafford (1077) ja Macksville (495).

Maakonna pindala on 2058 km², millest 7 km² moodustab veepindala.
 
## Naabermaakonnad
*Bartoni maakond (põhjas)  
*Rice'i maakond (kirdes)
*Reno maakond (idas) 
*Pratti maakond (lõunas)
*Edwardsi maakond (läänes)
*Pawnee maakond (läänes)

## Ajalugu
Staffordi maakond moodustati 1879. aastal Lewis Staffordi mälestuseks, kes hukkus Young's Pointi lahingus 1863. aastal 7. juunil.

## Kaitsealad
*Quivira National Wildlife Refuge (osa)

## Välislingid
*Staffordi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Phillipsi maakond (Kansas)

**Phillipsi maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.

2010. aastal elas maakonnas 5642 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Phillipsburg (2743 elanikku). Suuremad asulad on veel Logan (555) ja Agra (283).

Maakonna pindala on 2318 km², millest 22 km² moodustab veepindala.
 
## Naabermaakonnad
*Harlani maakond (põhjas)  
*Franklini maakond (kirdes)
*Smithi maakond (idas) 
*Rooksi maakond (lõunas)
*Grahami maakond (edelas)
*Nortoni maakond (läänes)

## Ajalugu
Phillipsi maakond moodustati 26. veebruaril 1867. aastal.

## Kaitsealad
*Kirwin National Wildlife Refuge

## Välislingid
*Phillipsi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Just Knud Qvigstad (ansambel)

**Just Knud Qvigstad** oli Eestis 1988–1991 ja 2009 tegutsenud poprokkansambel, mis on nime saanud samanimelise Norra keeleteadlase ja folkloristi järgi.

Aastatel 1988–1991 mängis ansamblis kitarri Märten Kross. 2009. aastal tuli ansambel ajutiselt taas kokku, Raadio 2 salvestatud kontserdil esineti koosseisus Arne Lauri (laul ja akustiline kitarr), Margus Alviste (basskitarr), Märten Kross (kitarr), Antti Kammiste (klahvpillid), Raul Ukareda (kitarr) ja Toomas Leemets (trummid).

## Koosseis
* Arne Lauri – vokaal, akustiline kitarr
* Margus Alviste – bass
* Märten Kross – kitarr
* Antti Kammiste – klahvpillid
* Toomas Leemets – trummid

### Varasemad liikmed
*Raul Ukareda – kitarr (1988–1989)
* Koit Illak – trummid (1988–1989)
* Priit Veldi – trummid (1989–1990)
* Tiit Käosaar – klahvpillid (1989)
* Tarmo Puudist – perkussioon (1989)
* Margus Rebane – heli (1988–1990)

## Diskograafia
* "Just Knud Qvigstad" helikassett, 1990
* "Jutustus kahest quningriigist" CD, 1988/2009
*"Just Knud Qvigstad / 33" duubel LP 1989-91/2021 (duubelalbum, mis sisaldab kogu ansambli loomingut ning on uuesti remasterdatud spetsiaalselt vinüülplaadi tarvis)

### Üksikpalad kogumikel
* "Rock collection. II" Tallinn: Kuldnokk, helikassett, 1990 (laul "Uus romantika")
* "Estonian pop. XI" Tallinn: Tallinna Helikassetitehas, helikassett, 1990 (laul "Present")
* "Eesti kuld. Nr. 2" Tallinn: O.K. Records, CD ja helikassett, 1997 (laul "Keskaeg")

## Välislingid
* "Ideaalmaailmad – Just Knud Qvigstad" ERR, Margus Kiis 2008
*Just Knud Qvigstad, Tartu Muusikapäevad 1989, Jupiter Err 
*"Kaido Kirikmäe: Just Knud Qvigstadil on Eesti muusikaajaloos kindel koht" Postimees, 2009
* [Just Knud Qvigstad](http://erb.nlib.ee/?komp=&otsi=Just+Knud+Qvigstad+(ansambel)%2C+esitaja&register=autorid&r_oid=fd338b72) Eesti Rahvusraamatukogu rahvusbibliograafias
* "R2 LIVE. Just Knud Qvigstad" Raadio 2, 05.12.2009 (kontserdilindistus 2. detsembrist 2009)
Danilo Medina

**Danilo Medina Sánchez** (sündinud 10. novembril 1951) on Dominikaani Vabariigi poliitik, Dominikaani Vabariigi president aastatel 2012–2020.

Ta lõpetas 1984. aastal Santo Domingo tehnikaülikooli majandusteaduse alal.

Danilo Medina on Dominikaani Vabastuspartei liige.

Aastatel 1994–1995 oli ta esindajatekoja eesistuja.
Andrei Volkonski

Vürst **Andrei Volkonski** (vene keeles *Андрей Михайлович Волконский*; 14. veebruar 1933 Genf – 16. september 2008 Aix-en-Provence) oli vene helilooja ja klavessinist. 

Ta oli üks silmapaistvamaid klavessiinimängijaid Nõukogude Liidus ning oluline vanamuusika propageerija. Ta oli vanamuusikaansambli Madrigal asutaja 1965. aastal.

Minnes vastuollu tolleaegse ideoloogiaga, emigreerus ta 1972. aastal kõigepealt Šveitsi ja seejärel Prantsusmaale. 

Teda ühendasid Eestiga poeg ja  abielu ning loomingulised sidemed mitmete kultuuriinimestega. 

Andrei Volkonski sulest pärineb väidetavalt esimene dodekafooniline muusikateos Nõukogude Liidus, "Musica Stricta" klaverile. 

Tema abikaasa on olnud kirjanik Helvi Jürisson ja nende poeg on eesti näitleja, luuletaja ja muusik Peeter Volkonski. Tema isa oli laulja Mihhail Volkonski.

## Sugupuu
Peter Müllenberg

**Peter Müllenberg** (sündinud 30. detsembril 1987 Overijsseli provintsis Almelo vallas) on Hollandi poksija.

Müllenberg oli Hollandi meister keskkaalus (kuni 75 kg) vähemalt 2011. aastal.

Müllenberg osales keskkaalus (kuni 75 kg) 14. maailmameistrivõistlustel (Chicago, 2007), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011), kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

Müllenberg sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 40. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 2013) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Nikita Ivanovile (Venemaa). Ta osales keskkaalus (kuni 75 kg) 38. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 2010), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 39. Euroopa meistrivõistlustel (Ankara, 2011), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Maksim Koptjakovile (Venemaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited
Zoran Milanović

**Zoran Milanović** (sündinud 30. oktoobril 1966 Zagrebis) on Horvaatia poliitik, alates 18. veebruarist 2020 Horvaatia president. Ta oli 23. detsembrist 2011 kuni 22. jaanuarini 2016 Horvaatia peaminister.

Ta on lõpetanud Zagrebi ülikooli õigusteaduse alal ja kaitsnud Brüsseli ülikoolis magistrikraadi Euroopa õiguse alal.

Zoran Milanović on alates 2007. aastast Horvaatia Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees. Aastatel 2007–2011 oli ta opositsiooniliider. 

12. jaanuaril 2025 valiti ta presidendiks teiseks ametiajaks.
Jung Hong-won

**Jung Hong-won** (sündinud 9. oktoobril 1944) on Lõuna-Korea poliitik, kes oli 26. veebruarist 2013 kuni 16. veebruarini 2015 Lõuna-Korea peaminister.

Ta õppis Sungkyunkwani ülikoolis õigusteadust ja töötas seejärel prokurörina.
Jum‘ah ‘Atīqah

**Jum‘ah Aḩmad ‘Atīqah** (araabia keeles جمعة عتيقة; sündinud 1950) on Liibüa poliitik.

Ta oli 28. maist kuni 25. juunini 2013 Liibüa rahvuskongressi esimehe kohusetäitja.
Pak Pong-ju

**Pak Pong-ju** (sündinud 24. oktoobril 1939) on Põhja-Korea riigitegelane, valitsusjuht 3. septembrist 2003 kuni 11. aprillini 2007 ning 1. aprillist 2013 kuni 11. aprillini 2019.
Valitsusjuht

**Valitsusjuht** on riigi või autonoomse piirkonna täidesaatva võimu pea, valitsuse juht.

Valitsusjuhiks on kõige sagedamini peaminister, presidentaalse valitsemisvormi korral president.

## Vaata ka
* Riigipeade ja valitsusjuhtide koondtabel
* Naisvalitsusjuhtide loend
Nikita Koger

**Nikita Koger** (sündinud 6. mail 1994 Tallinnas) on endine Eesti jalgpallur (ründaja). Ta mängis Eesti kõrgliiga klubis Tallinna FC Levadia.

## Välislingid
*
*
*Transfermarkt profiil
Naiste Meistriliiga

**Naiste Meistriliiga** (ka **Expert liiga**) on Eesti naiste jalgpalli kõrgliiga. Liigas mängib 8 naiskonda, liiga meister kvalifitseerub UEFA Naiste Meistrite Liiga kohale. 

## 2023. aasta hooaja võistkonnad

## Meistrid

TKSK Arsenal, TKSK, TKSK Visa ja Tallinna FC Levadia on sama klubi eri nimedega erinevatel aastatel.

## Enim meistritiitleid

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Robert Adams

**Robert Adams** on mitme tuntud inimese nimi:

***[[Robert Adams (fotograaf)|Robert Adams]]**, USA fotograaf
***[[Robert McCormick Adams]]**, USA arheoloog
***[[Robert Merrihew Adams]]**, USA filosoof
*...
Ponzano Monferrato

**Ponzano Monferrato** on vald Itaalias Piemonte maakonnas Alessandria provintsis.

385 meetri kõrgusel merepinnast asuva Ponzano Monferrato asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Ponzano Monferrato piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Castelletto Merli, Cereseto, Mombello Monferrato, Moncalvo (AT), Serralunga di Crea.

Ponzano Monferrato halduspiirides asub Salabue asula.

## Vaatamisväärsused
*Sacro Monte di Crea (UNESCO maailmapärandi nimistu)

## Galerii

Sacro Monte di Crea. Cappella del Paradiso3.jpg|Sacro Monte di CreaParadiisi kabel (*Cappella del Paradiso*)
Sacro Monte di Crea 1.jpg|Sacro Monte di Creapühakoda
Sacro Monte di Crea. Figura1.JPG|Sacro Monte di CreaKabel 19 (Kristuse ülestõusmine)


## Viited

## Välislingid

*Koduleht (itaalia keeles)
*Sacro Monte di Crea (inglise, itaalia, prantsuse, saksa ja hispaania keeles)
Jason Quigley

**Jason Quigley** (sündinud 19. mail 1991 Donegali krahvkonnas Donegalis) on Iirimaa poksija. 

Quigley võitis keskkaalus (kuni 75 kg) 40. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 2013) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. 

## Viited
Gibbsi refleksioonimudel

**Gibbsi refleksioonimudel** on ringikujuliselt üles ehitatud mudel, mille kasulikkus seisneb süsteemsema refleksiooniprotsessi soodustamises, andes refleksioonile raamistiku ja kindla suuna probleemi lahendamiseks vajaliku tegevuskava koostamiseks. Eelnev soodustab refleksiooni terviklikkust ja sügavust ning seeläbi kogemustest õppimist.

Gibbsi refleksioonimudeli (1988) efektiivsuse eelduseks on kõigi refleksioonietappide võrdne tähtsustamine reflekteerimisel. Mudelit võib kasutada nii individuaalse kui ka koostööl põhineva refleksiooni teostamiseks, kuid mõlemal juhul saab refleksioon alguse isiklikust kogemusest ja lõpeb personaalsete situatsioonist olenevate järeldustega.

Gibbsi refleksioonimudel on jaotatud refleksiooni struktureerivate küsimuste alusel kuueks etapiks.
* Kirjeldus (*description*) – refleksioonitsükkel saab alguse situatsiooni võimalikult põhjalikust ja objektiivsest kirjeldusest. Kirjeldatakse, mis juhtus, kes olid situatsiooni kaasatud ja kus sündmus aset leidis. Antud etapis ei tehta enneaegseid otsuseid ega järeldusi.
* Tunded (*feelings*) – selles etapis kirjeldatakse võimalikult põhjalikult oma tundeid ja reageeringut situatsiooni aset leidmisel ja sellele järgnevalt, kuid tunnete analüüsi ei toimu. Tugevad situatsioonijärgsed emotsioonid võivad pärssida järgnevate etappide läbimist.
* Hindamine (*evaluation*) – selles etapis antakse hinnang kogetule, arutledes võrdselt olukorra positiivsete ja negatiivsete aspektide üle ning küsitakse enda vaatenurgast lähtudes, kui rahul ollakse saadud tulemustega.
* Analüüs (*analysis*) – selles etapis sõnastatakse situatsiooni mõjutanud faktorid, küsitakse ja analüüsitakse juhtunu põhjuseid, eesmärgi saavutamist takistanud ning soodustanud asjaolusid. Paralleelide toomine hetkesituatsiooni ja eelnevate sarnaste kogemuste vahel võib soodustada seoste ja üldistuste tegemist.
* Järeldus (*conclusion*) – selle etapi läbimisel lähtutakse eelnevatest etappidest, arutledes alternatiivsete lahendusviiside üle ehk mida oleks analüüsitavas situatsioonis veel teha saanud ja millised tegevused oleksid toetanud soovitud eesmärgi saavutamist.
* Tegevusplaan (*action plan*) – viimases etapis toimub eelnevatele etappidele toetudes otsuste tegemine, mis on ühtlasi kogemustest õppimise väljundiks. Otsustatakse, millised on soovitud eesmärgini jõudmiseks vajaminevad tegevus- ja käitumisviisid, mida rakendatakse sarnasesse situatsiooni sattumisel.
Novofastiv

**Novofastiv** (ukraina keeles Новофастів) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 973.


File:Novofastiv mlyn.jpg|
File:Novofastiv 01.jpg|
File:Novofastiv 02.jpg|
File:Novofastiv 03.jpg|
File:Novofastiv 05.jpg|
File:Novofastiv 07.jpg|


## Välislingid
Alessandro Scarlatti

**Alessandro Scarlatti**  (2. mai 1660 – 24. oktoober 1725) oli itaalia barokkhelilooja, kes on tuntud eelkõige oma ooperite poolest. Ta oli üks Napoli ooperikoolkonna rajajaist. 

Alessandro Scarlatti õppis 1770. aastal Roomas helilooja Giacomo Carissimi juhendamisel pool aastat ning oskas hiljem tänu temale meisterlikult valitseda kontrapunktistiili. Tema meloodiatunnetus arenes samuti Roomas tegutsenud Antonio Stradella mõjutuste tulemusel. Scarlatti leiutas Napolis stiili, mis sai põhisuunaks kuni Mozarti muusika tulekuni ja puudutab just aaria struktuuri, milles valitsevad instrumentaalse saatega retsitatiiv ja *da capo* aariad. Tema muusika muutus eriti nõudlikuks ja virtuoosseks: esitaja peab teksti täpselt tundma ja oskama sõna edasi anda. Napoli koolkonda esindavad Pergolesi, Duni, Paisiello, Piccinni, Ciampi ja Jommelli. Alessandro Scarlatti kirjutas põhiliselt sopranihäälele, näiteks 700 kantaati. Tal on 59 ooperit, sealhulgas 1718. aastal loodud "Il trionfo dell'onore" ja 1721. aastal kirjutatud "Griselda".

Tema tuntumate laulude hulka kuulub Mario aaria "Le violette" 1694. aasta ooperist "Pirro e Demetrio", mida tuntakse lihtsalt kui vana klassikalist laulu.
Demograafiline vetsupott

**Demograafiline vetsupott** on politoloog Rein Taagepera 2005. aastal loodud metafoor, mis kirjeldab eesti rahva demograafilist probleemi: kui eestlastel ei sünni piisavalt lapsi, muutub rahvastiku vähenemine ühel hetkel pöördumatuks.

Taagepera hinnangul on pöördumatu vähenemise punkt peatselt kätte jõudmas. Rahva puudumise korral kaob aga ka omakeelne kõrgkultuur ja riikliku iseseisvuse mõte. Seepärast tuleks nii ühiskonnas kui ka riigis võtta esmaseks eesmärgiks peatada eestlaste arvu langus.

Eestlaste arvu languse pidurdamise vahenditena välja pakutud meetodeid ning positiivseid võrdlusi, nagu Islandi väikesearvuline kultuur, venekeelsete elanike lõimimine, eesti keele õpetamine maailma kõrgkoolides ja sisserändajatele eesti keele õpetamine, pidas Rein Taagepera probleemist möödahiilimiseks. Samuti nentis ta, et kui ülejäänud Euroopa võib oma rahvastiku vähenemise suhtes veel hiljem aru pähe võtta, on eestlased kui "Euroopa mandri väikseim omakeelne kõrgkultuur" esimene kaduma.

Ainsaks reaalseks lahenduseks pidas Taagepera laste arvu teadlikku üldrahvalikku tõstmist ja nende kasvatamisele pühendumist. Selle eelduseks oli tema arvates sama "ulatuslik hoiakute ja arusaamade ümbersünd, nagu sai teoks hernhuutlaste mõjul 250 aasta eest, kui paljudes valdades kadus viinakatk". Hiljem on ta pidanud oluliseks ka naistele kindluse loomist, et mehed ei lahku pere juurest ning aitavad lapsi üles kasvatada (lõpetades "vabaabieludes jõlkumise").

Demograafilisest vetsupotist kirjutas Rein Taagepera esmakordselt samanimelises artiklis, mis ilmus Eesti Päevalehes 30. augustil 2005. Artikkel pälvis 2006. aastal Eesti Ajalehtede Liidu pressipreemia vabariiklike lehtede arvamuslugude kategoorias.

Taagepera on võtnud samadel teemadel sõna ka hiljem, samuti on tema artiklile korduvalt viidatud Eesti demograafilise arengu ja laste arvu riiklikul tasandil mõjutamise teemalises poleemikas.

## Vaata ka
* Demograafiline üleminek

## Viited

## Välislingid
* Rein Taagepera "Demograafiline vetsupott" Eesti Päevaleht, 30. august 2005
* Teelemari Loonet "Taagepera: Laste arvu tõstaks vabaabieludes jõlkumise lõpetamine" Postimees, 26.08.2011
* Varro Vooglaid "Demograafiline kriis kui Eesti suurim väljakutse" Postimees, 02.09.2011
* Margus Tsahkna "Perevalimistega demograafilise vetsupoti vastu" Postimees, 17.10.2012
* Andrei Hvostov "Demograafilise vetsupoti lahkunud santehnikud" EPL, 5. juuni 2013
Eduard Visnapuu

**Eduard Visnapuu** (17. jaanuar 1895 Konguta vald – 8. juuli 1969 Tallinn) oli eesti muusikateadlane ja pedagoog.

Ta õppis aastatel 1919–1920 Tartu Kõrgemas Muusikakoolis.

Ta on tegutsenud muusikaarvustajana ja toimetanud muusikaajakirju (Sireen, Helikund, Muusikaleht). 

Aastatel 1944–1948 oli ta Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi direktor.

Eduard Visnapuu suri 8. juulil 1969 Tallinnas ja ta maeti 11. juulil 1969 Metsakalmistule.

## Isiklikku
Tema vend oli luuletaja Henrik Visnapuu.

## Teosed
* 1923 "Muusika leksikon I"
* 1925 "Noodiõpetus"
* 1926 "Muusika õpperaamat II"

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Nõukogude Entsüklopeedia 8. köide, Tallinn 1976
Granada (täpsustus)

**[[Granada]]** on Lõuna-Hispaanias asuv linn.

***[[Granada (Colorado)|Granada]]** on USA-s asuv linn.
***[[Granada (Nicaragua)|Granada]]** on Nicaraguas asuv linn.

## Vaata ka
***[[Granada provints]]** asub Hispaanias.
***[[Granada CF]]** on Hispaania jalgpalliklubi.
***[[Grenada]]** on Väikestes Antillides asuv saareriik.
Elvira

**Elvira** on naisenimi.

1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Elvira 476 naisel. Elvira oli Eestis populaarsuselt 319. naisenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Elvira vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 12,40, ning Ida-Viru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 7,58. Elvira oli keskmiselt 54 aasta vanune (mediaanvanus oli 57). 

Lätis on kasutusel variant **Elvīra**, vene keeles **Эльвира**.

## Nime kandjaid
*Elvira Ennok, eesti näitleja
*Elvira Lindo, Hispaania kirjanik
*Elvira Nabiullina, Venemaa riigitegelane
*Eeva Vahur, varasema nimega Elvira Neemre, eesti näitleja ja dramaturg
*Elvīra Ozoliņa, Läti odaviskaja

## Vaata ka
*Elviira

## Viited
Bartoni maakond

**Bartoni maakond** (*Barton County*) on maakond USA-s Missouri osariigi edelaosas.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Lamar.

Maakonna pindala on 1545 km&sup2;, millest 6 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 12 402. Aastal 2000 oli elanike arv 12 541.
 
## Naabermaakonnad
* Vernoni maakond (põhjas)
* Cedari maakond (kirdes)
* Dade'i maakond (idas)
* Jasperi maakond (lõunas)
* Crawfordi maakond (läänes)

## Ajalugu
Bartoni maakond moodustati 12. detsembril 1855. aastal Jasperi maakonna osast. Maakond on saanud nime Missourist pärit USA senaatori David Bartoni järgi. Maakonnas sündis 1884. aastal 33. USA president Harry Truman.

## Viited

## Välislingid
* Bartoni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Rice'i maakond

**Rice'i maakond** (*Rice County*) on maakond USA-s Minnesota osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Faribault.

Maakonna pindala on 1337 km&sup2;, millest 48 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 67 097. Aastal 2010 oli elanikke 64 142 ja 2000. aastal 56 665.
 
## Naabermaakonnad
* Dakota maakond (kirdes)
* Goodhue maakond (idas)
* Dodge'i maakond (kagus)
* Steele'i maakond (lõunas)
* Waseca maakond (edelas)
* Le Sueuri maakond (läänes)
* Scotti maakond (loodes)

## Ajalugu
Rice'i maakond moodustati 5. märtsil 1853. aastal Dakota ja Wabasha maakonna osadest. Maakond on saanud nime Minnesotast pärit USA senaatori Henry Mower Rice'i järgi. Rice'i oli lisaks karusnahaga kaupleja, kel oli oluline osa Minnesota territooriumi loomises ning hilisemas kasvus ja arengus.

## Linnad
*Dennison (osaliselt Goodhue maakonnas; 2020. aasta seisuga 223 elanikku)
*Dundas (1712 elanikku)
*Faribault (halduskeskus; 24 453 elanikku)
*Lonsdale (4686 elanikku)
*Morristown (949 elanikku)
*Nerstrand (273 elanikku)
*Northfield (osaliselt Dakota maakonnas; 20 790 elanikku)

## Maanteed

*  Interstate 35
*  Minnesota State Highway 3
*  Minnesota State Highway 13
*  Minnesota State Highway 19
*  Minnesota State Highway 21
*  Minnesota State Highway 60
*  Minnesota State Highway 99
*  Minnesota State Highway 246
*  Minnesota State Highway 298
*  Minnesota State Highway 299

## Viited

## Välislingid
* Rice'i maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Elevandiluuranniku vapp

**Elevandiluuranniku vapp** on **[[Côte d'Ivoire]]'i** Vabariigi ametlik riigivapp.

Praeguse kujundusega vapp võeti kasutusele 1964. aastal. Aastal 2001 muudeti vapi kujundust, kuid 2011. aastal pöörduti vana kujunduse juurde tagasi. 

Vapikilbil on kujutatud rohelisel taustal valge elevandi pea. Kilbi tagant tõuseb Päike, mis sümboliseerib uut algust. Vapikilpi ümbritseb kaks palmipuud, neid ühendab lint riigi prantsuskeelse nimega.

## Vaata ka
* Elevandiluuranniku lipp
L'Abidjanaise

**"L'Abidjanaise"** on Elevandiluuranniku hümn.

Hümn võeti kasutusele pärast riigi iseseisvumist 1960. aastal.

## Hümni sõnad

:Salut Ô terre d'espérance;
:Pays de l'hospitalité.
:Tes légions remplies de vaillance
:Ont relevé ta dignité.

:Tes fils, chère Côte d'Ivoire,
:Fiers artisans de ta grandeur,
:Tous rassemblés pour ta gloire
:Te bâtiront dans le bonheur.

:Fiers Ivoiriens, le pays nous appelle.
:Si nous avons dans la paix ramené la liberté,
:Notre devoir sera d'être un modèle

:De l'espérance promise à l'humanité,
:En forgeant, unie dans la foi nouvelle,
:La patrie de la vraie fraternité.
Tartu Ülikooli orientalistikakeskus

**[[Tartu Ülikool]]i Orientalistikakeskus** on interdistsiplinaarne struktuuriüksus, mille eesmärgiks on orientalistikaalase teadus- ja õppetöö korraldamine ja läbiviimine ning orientalistikaalaste arendusprojektide koordineerimine Tartu Ülikoolis. Keskus loodi Tartu Ülikooli nõukogu otsusega 17. juunil 1994. Selle eelkäijad olid orientalistika laboratoorium (1991–1994), ajaloo ja semiootika laboratoorium (1983–1991) ja orientalistika kabinet (1955–1994). Enne II maailmasõda olid erinevad orientalistikaalased professuurid ja teadlased tegevad usuteaduskonna ja filosoofiateaduskonna erinevate üksuste all. Aastatel 1994–2007 kuulus keskus ajaloo osakonna, 2007–2010 ajaloo ja arheoloogia instituudi koosseisu. Alates aastast 2011 on orientalistika keskus Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna kultuuriteaduste ja kunstide instituudi koosseisus. 

Orientalistikakeskus on tihedalt seotud Eesti Akadeemiline Orientaalseltsiga nii koos korraldatud konverentside kui väljaannete kaudu. Peamiste uurimisvaldkondadena tegeletakse sinoloogia, budoloogia, Lähis-Ida uuringute (sh assürioloogia) ja egüptoloogiaga. Lisaks orientalistikateaduse traditsioonilistele aja-, religiooni- ja kirjandusloolistele uurimissuundadele koordineerib Orientalistikakeskus Tartu Ülikoolis õppemoodulit "Aasia ühiskonnad, majandus ja poliitika".

## Välislingid
*Tartu Ülikooli Orientalistikakeskuse koduleht
*Orientalistikakeskus Facebookis
*Mida peidab endas Tartu Ülikooli orientalistikakeskuse raamatukogu? (video)
*Tartu Ülikooli Orientalistikakeskuse publikatsioonide loetelu ETISes alates 2010
*Teadustööde täistekste Academia portaalis
*Õppemoodul Aasia ühiskonnad, majandus ja poliitika
*Aasia ühiskonnad, majandus ja poliitika õppemoodul Facebookis
Nähtamatu gorilla test

**Nähtamatu gorilla test** on 1999. aastal psühholoogide Daniel Simonsi ja Christopher Chabris' kuulsaks saanud eksperiment, mille käigus lindistati video, kus inimesed loobivad palli. Videoklipi vaatajatel paluti valgetes särkides mängijate pallivisked üle lugeda. Ühel hetkel ilmub mängijate keskele gorillakostüümis inimene, kes taob paar korda vastu rinda ja seejärel lahkub kaadrist. Umbes pooled, kes eksperimentides seda videot on vaadanud, ei pane gorillat tähele. Daniel Simons ja Christopher Chabris said selle töö eest 2004. aastal ka Ig Nobeli auhinna. 

Selle teema uurimist on jätkanud näiteks J. Seegmiller koos kolleegidega ja leidnud, et need, kes ei märka videos gorillat, jäävad hätta ka ülesannetega, kus tuleb tähelepanu mitme asja vahel jagada. Inimene, kes ei märka midagi otse enda nina all, sest on parajasti keskendunud mingile muule tegevusele, on väiksema töömälu mahuga. 

## Kirjandus
* Seegmiller, Janelle K.; Watson, Jason M.; Strayer, David L.. Individual differences in susceptibility to inattentional blindness. Journal of Experimental Psychology: Learning, Memory, and Cognition, Vol 37(3), May 2011, 785–79

## Välislingid
* The Invisible Gorilla koduleht
* Video
* Daniel Simonsi koduleht
* Christopher Chabris'i blogi

;Novaator
* "Tähelepanu on pime VIDEOD" 12.07.2010
* "Nähtamatu gorilla efekt: Miks me ei märka asju otse oma nina all?" 26.04.2011
* "Kes näeb nähtamatut gorillat?" 22.02.2013
Guinea-Bissau vapp

**Guinea-Bissau vapp** on Guinea-Bissau riigivapp. Vapi praegune kujundus võeti kasutusele 1994. aastal. Sellest veidi erinev esimene riigivapp kinnitati 1973. aastal pärast riigi iseseisvumist.

Vapil on samad värvid nagu riigilipul. Kesksel kohal on viieharuline must täht, mis on Aafrika rahvaste ühine vabaduse sümbol. Seda ümbritsevad rohelised oliivioksad, mida ühendav kuldne merikarp sümboliseerib riigi asendit Atlandi ookeani ääres. Punasel lindil on portugalikeelne rahvuslik deviis "Unidade, luta, progresso" ('ühtsus, võitlus, edenemine').

## Vaata ka
* Guinea-Bissau lipp
Esta é a Nossa Pátria Bem Amada

**"Esta é a Nossa Pátria Bem Amada"** ("See on meie armastatud kodumaa") on Guinea-Bissau hümn. Hümn on kasutusel 1974. aastast.

See oli 1996. aastani ka Roheneemesaarte hümn.

Portugalikeelse hümni sõnad on kirjutanud Amílcar Cabral ja viisi Xiao He.

## Hümni sõnad
: Sol, suor e o verde e mar,
: Séculos de dor e esperança;
: Esta é a terra dos nossos avós!
: Fruto das nossas mãos,
: Da flôr do nosso sangue:
: Esta é a nossa pátria amada.

:: Viva a pátria gloriosa!
:: Floriu nos céus a bandeira da luta.
:: Avante, contra o jugo estrangeiro!
:: Nós vamos construir
:: Na pátria immortal
:: A paz e o progresso!
:: Nós vamos construir
:: Na pátria imortal
:: A paz e o progresso! paz e o progresso!

: Ramos do mesmo tronco,
: Olhos na mesma luz:
: Esta é a força da nossa união!
: Cantem o mar e a terra
: A madrugada e o sol
: Que a nossa luta fecundou.

## Välislingid
* Hümni salvestis ja sõnad
Sapiri-Whorfi hüpotees

**Sapiri-Whorfi hüpotees** ehk **keelelise relatiivsuse hüpotees** ütleb, et inimese ettekujutus maailmast ja tema mõtlemisviis on mõjutatud sellest, missugust keelt ta kõneleb. 

Selle hüpoteesi pakkusid välja Edward Sapir (1884–1939) ja Benjamin Whorf (1897–1941) indiaani keeli uurides. Nad panid tähele, et maailma kujutamine nendes keeltes erineb sellest, kuidas inglise keel maailma kujutab.

Sapiri-Whorfi ehk Whorfi hüpoteesist on loodud mitmeid versioone, sh tugev (keel määrab) ja nõrk versioon (keel mõjutab ja suunab mõtlemisprotsesse).

Eesti keeles on võimalik lugeda Edward Sapiri peateost „Keel” (2009) ja Benjamin Whorfi valitud teoseid pealkirjaga „Keel, mõtlemine ning tegelikkus” (2010).

## Vaata ka
* keeleline relativism
* keeleline determinism
HaTikva

**"HaTikva"** ("Lootus") on Iisraeli hümn alates aastast 1948.

Sõnade autor on Naftali Gerts Imber (1878), muusika auror Shmuel Koen (1888).

## Sõnad

Kol'od balleivav penimah,

nefesh yehudi homiyah.

Ulfa'atei mizrach kadimah.

Ayin letziyon Tzofiyah.

Od'lo avdah tikvateinu.

Hatikvah bat shnot alpayim.

Lihyot am'chofsi be'artzeinu.

Eretz-Tziyon vi'Yerushalayim.

Lihyot am'chofsi be'artzeinu.

Eretz-Tziyon vi'Yerushalayim.
Elva Linnaraamatukogu

**Elva Linnaraamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Elva linnas. 

Varem asus linnaraamatukogu Pika ja Kesk tänava nurgal, samas majas Tartumaa Muuseumiga. Tänapäeval asub raamatukogu Elva Gümnaasiumi algkoolihoones aadressil Tartu maantee 3.

Raamatukogus on täiskasvanute osakond, lugemissaal, lasteosakond, internetipunkt ja kaminasaal.

Raamatukogu veebilehe vahendusel on võimalik kasutada e-kataloogi URRAM.

Raamatukogus on täiskasvanute ja lasteosakond, samuti internetipunkt.

## Välislingid
* Elva linnaraamatukogu koduleht
* Tartu Maakonna keskraamatukogu
Half Japanese

The **Half Japanese** on 1975. aastal Baltimore'is loodud USA alternatiivroki ansambel. Bändi liikmed on Jad Fair (vokaal, rütmikitarr), David Fair (vokaal), Jason Willet (kitarr) ja Maureen Tucker (trummid). 

Bändi stiil sisaldab erinevate muusikastiilide, sealhulgas *[[indie rock]]*i ja *[[noise rock]]*i elemente.

## Albumite loend
* "Half Gentlemen/Not Beasts" (Armageddon, 1980)
* "Loud" (Armageddon, 1981)
* "Our Solar System" (Iridescence, 1985)
* "Sing No Evil" (Iridescence, 1985)
* "Music To Strip By" (50 Skidillion Watts, 1987)
* "Charmed Life" (50 Skidillion Watts, 1988)
* "The Band That Would Be King" (50 Skidillion Watts, 1989)
* "We Are They Who Ache with Amorous Love" (TEC Tones, 1990)
* "Fire In The Sky" (Paperhouse, 1992)
* "Hot" (Safe House, 1995)
* "Bone Head" (Alternative Tentacles, 1997)
* "Heaven Sent" (Emperor Jones, 1997)
* "Hello" (Alternative Tentacles, 2001)
* "Overjoyed" (Joyful Noise, 2014)
* "Perfect" (Joyful Noise, 2016)
* "Hear the Lions Roar" (Fire Records, 2017)
* "Why Not?" (Fire Records, 2018)
* "Invincible" (Fire Records, 2019)

### Compilation
* *Half Alive* (Cassette - live at DC Space and the Red Door, Baltimore
* *50 Skidillion Watts Live* (Calypso Now, 1984)
* *Boo: Live in Europe 1992* (TEC Tones, 1994)
* *Best Of Half Japanese* (Timebomb Japan, 1993)
* *Greatest Hits* 2 CDs / 3 LPs (Safe House, 1995)
* *Best Of Half Japanese Vol. 2* (Timebomb Japan, 1995)

### EP-d
* "Calling All Girls" (50 Skidillion Watts, 1977)
* *Horrible* (Press, 1982)
* *Real Cool Time/What Can I Do/Monopoly EP* (Overzealous Editions, 1989)
* *Everybody Knows, Twang 1 EP* (Seminal Twang, 1991)
* *4 Four Kids EP* (Ralph, 1991)
* *Postcard EP* (Earl, 1991)
* *Eye of the Hurricane/Said and Done/U.S. Teens are Spoiled Bums/Daytona Beach EP* (1991)

### Singlid
* *No Direct Line from my Brain to My Heart/(I Don't Want to Have) Mono (No More)* 7" (50 Skidillion Watts, 1978)
* *Spy* (Armageddon, 1981)
* *How Will I Know* (Press, 1982)
* *U.S. Teens Are Spoiled Bums* (50 Skidillion Watts, 1988)
* *T For Texas/Go Go Go Go* (XXOO Fan Club, 1990)

## Dokumentaalfilm
* The Band That Would Be King

## Raamat ansambli ajaloost
*Our Band Could Be Your Life: Scenes from the American Indie Underground 1981–1991 – Michael Azerrad (Paperback – 2002)

## Välislingid

* http://www.halfjapanese.co.uk/
* Bio Allmusic
Chieri

**Chieri** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Piemonte maakonnas Torino suurlinnapiirkonnas. Chieri sai linnaõigused Otto IV-lt 1212. aastal.

Umbes 15&nbsp;km kaugusel provintsi pealinnast kagus asuva Chieri kõrgus merepinnast on 305 meetrit, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Haldus
Chieri piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Andezeno, Arignano, Baldissero Torinese, Cambiano, Montaldo Torinese, Pavarolo, Pecetto Torinese, Pino Torinese, Poirino, Riva presso Chieri, Santena.

Chieri halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: Madonna della Scala, Pessione, Airali, Fontaneto, Mosi, Mosetti, Borgata Falcettini, Tetti Fasano, Canarone, Cascina Monza, Tetti Borri, Tetti Cochis, Livorna.

## Ajalugu
Neoliitikumis ja kiviajal oli ala asustatud liguuri hõimude poolt, kelle pealinn oli Taurasia (praegune Torino).

## Vaatamisväärsused

### [[Keskaeg]]
* Chieri toomkirik (*duomo di Cheri*, *chiesa di Santa Maria della Scala*; ehituse algus 4. sajand, lõpp 5. sajand)
* San Giorgio kirik (1442)
* San Domenico kirik (14. sajand)
* San Guglielmo kirik (13. sajand)
*  San Leonardo Nuovo kirik (15. sajand)

### [[Barokk]]
* *Il santuario dell'Annunziata*
* San Filippo kirik
* Santi Bernardino e Rocco kirik (1675–1683)
* Santa Margherita kirik (1671)
* Santa Maria della Pace kirik (u 1660)

### [[18. sajand]]
* Sant'Antonio Abate kirik
* Sant'Andrea kirik

### Paleed/lossid
* *Palazzo Mercadillo* (Quattrocento )
* *Palazzo Opesso*, ümber ehitatud vanglaks (1750–1960).
* *Palazzo Valfre*
* *Palazzo Biglione*
* *Palazzo Costa*
* *Palazzo Buschetti* (15. sajand, 17. sajand).
* *Palazzo Visca*
* *Palazzo Broglia* (hävinud)
* *Palazzo Tana*
* *Palazzo Robbio* (1615)
* *Palazzo Benso*
* *Palazzo Pamparato*
* *Torre di casa Ferrero*
* *Ospedale Maggiore di Santa Maria della Scala*.
* *Museo di antichità*
* *Villa passatempo*
* *La Moglia*
* *Il Cipresso* (18. sajand)

### [[Önoloogia]] ajaloo muuseum
* Museo "Martini" di storia dell'Enologia (16 saali)

## Sõpruslinnad
*  – Épinal (Lorraine), alates 1999
*  – Nanoro
*  – Tolve
*  – Adria

## Viited

## Kirjandus
* Il Piemonte paese per paese - Ed. Bonechi - 1993
* I Castelli del Piemonte Gribaudo-Lorenzo Fornaca Editore Asti 1999/2005
* I Castelli della provincia di Torino-Sabina Fornaca-Gribaudo L.Fornaca editore Asti 2005.
* Beatrice Bolandrini, *I Somasso e i Papa. Due dinastie di stuccatori a Torino nel Sei e nel Settecento*, in Giorgio Mollisi (a cura di), Svizzeri a Torino nella storia, nell'arte, nella cultura, nell'economia dal Cinquecento ad oggi, «Arte&Storia», anno 11, numero 52, ottobre 2011, Edizioni Ticino Management, Lugano 2011.

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Euroopa keeleõppe tunnuskiri

**Euroopa keeleõppe tunnuskiri** on Euroopa Komisjoni ning Haridus- ja Teadusministeeriumi tunnustus. 

Tunnuskiri toetab ja tunnustab uuenduslikku lähenemist keeleõppele. Muuhulgas tunnustatakse erinevate tehnoloogiate ja tehnikate kasutamist ning hea praktika levitamist. Euroopa keeleõppe tunnuskirja peamine eesmärk on tunnustada ja levitada keeleuuenduslikke algatusi ning nüüdisajastada ja tõsta keeleõppe kvaliteeti kogu Euroopas. Tunnuskirjaga autasustatakse kõige innovaatilisemaid projekte ja algatusi. Kandideerimise peamised kriteeriumid määratleb Euroopa Komisjon, neile lisanduvad iga riigi eraldi kehtestatud nõuded ja tingimused.

Eestis menetleb Euroopa tunnuskirja programmi Sihtasutus Archimedese hariduskoostöö keskus koos haridus- ja teadusministri poolt kinnitatud žüriiga.

## Euroopa Komisjoni kriteeriumid

* Algatuste suunitlused peavad olema **laiaulatuslikud ja kõikehõlmavad**. Iga element projektis – õpilasest õpetajani, meetodist materjalini – peab kindlustama õppija vajadusi. 
* Algatused/projektid peavad pakkuma **lisaväärtust**, see tähendab käegakatsutavat, kvantitatiivset või kvalitatiivset tulemust. Kvantitatiivne võib tähendada mitme keele õpet, sealhulgas vähem kõneldavate ja õpitavate keelte õpet; kvalitatiivne – metodoloogia arendamist. 
* Algatused/projektid peavad **motiveerima** õpilasi ja õpetajaid oma keeleoskust arendama. 
* Algatused/projektid peaksid olema **originaalsed ja loovad**, tutvustama seni kasutamata keeleõppevõimalusi ning pidama silmas õppijate vajadusi. 
* Algatused/projektid peavad arvestama **Euroopa keelelist mitmekesisust**, seda rikkust/eelist ning piiriüleseid kontakte kasutades toetama kultuuridevahelist mõistmist ning keeleoskuse arendamist. 
* Algatused/projektid peaksid olema **inspireerivad** ja rakendatavad ka teistes riikides.
Erna Visk

**Erna Visk** (4. mai 1910 Pärnu – 20. aprill 1983) oli Eesti NSV partei- ja riigiametnik.

Ta sündis 1910. aastal Pärnus töölisperekonnas. 1927. aastast töötas Leningradi tehases Elektropribor laboritehnikuna. Seejärel õppis ta Semjon Budjonnõi nimelises Sõjaväe Elektrotehnika Akadeemias. Aastatel 1939–1947 oli ta juhtival kohal Tšuvaši ANSV Riiklikus Plaanikomitees.

1947. aastast elas ta Eestis, töötades juhtivatel ametikohtadel: kõigepealt Pärnu Linna TSN Täitevkomitee plaanikomisjoni esimehena, seejärel EKP Valgamaa Maakonnakomitee sekretärina ning siis EKP Kilingi-Nõmme Rajoonikomitee esimese sekretärina. Aastatel 1952–1953 oli ta EKP Pärnu Oblastikomitee sekretär. Aastatel 1953–1958 oli ta EKP Paide Rajoonikomitee esimene sekretär. Aastatel 1958–1964 oli ta Eesti NSV sotsiaalkindlustuse minister, misjärel ta siirdus pensionile.

Ta oli korduvalt valitud EKP Keskkomitee liikmeks ja ta kuulus ka Eesti NSV Ülemnõukogu III ja IV koosseisu.

Erna Visk suri 20. aprillil 1983 ja maeti 26. aprillil 1983 Metsakalmistule.

## Isiklikku
Tema isa Jüri Visk oli II Riigikogu liige (Töörahva Ühise Väerinna ridades).

## Viited

## Kirjandus
* "Õhtuleht" 22. aprill 1983 (nekroloog)
* "Rahva Hääl" 22. aprill 1983 (nekroloog)
* "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999.
Daugavpilsi Ülikool

**Daugavpilsi Ülikool** on avalik-õiguslik ülikool Daugavpilsis Lätis. Daugavpilsi ülikool on ainus ülikool Ida-Lätis.

Aastal 1921 asutati Daugavpilsis pedagoogiline kool, mis aastal 1922 nimetati ümber Daugavpilsi pedagoogiliseks seminariks ja aastal 1923 Daugavpilsi Riiklikuks Õpetajate Instituudiks. Aastatel 1952–1986 kandis see Daugavpilsi Pedagoogilise Instituudi nime, 1986–1993 oli Jānis Kalnbērziņši nimeline Daugavpilsi Pedagoogiline Instituut ja 1993–2001 Daugavpilsi Pedagoogikaülikool. 

Ülikoolis õppis 2013. aasta seisuga umbes 2500 üliõpilast, kes õppisid bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõppes.

## Viited
August Rebanes

**August Rebanes** (13. jaanuar 1896 Vao vald – 28. juuni 1967) oli Eesti NSV transpordi- ja riigitegelane.

Ta oli 8-klassilise haridusega. Enne Teist maailmasõda töötas ta autojuhina. Teisest maailmasõjast võttis ta osa Eesti Laskurkorpuse koosseisus, sai korpuse tagala staabiülemaks ja ülendati alampolkovnikuks.

Aastatel 1950–1953 töötas ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu Autotranspordi Valitsuse ülemana. Aastatel 1953–1954 töötas ta Eesti NSV autotranspordi ja maanteede ministri I asetäitjana, 1954–1958 ministrina.

Ta oli aastast 1945 NLKP liige.

August Rebanes suri 28. juunil 1967 ja ta maeti 30. juunil 1967 Metsakalmistule.

## Tunnustus
* Lenini orden
* Punalipu orden
* Isamaasõja orden (1. järk)
* Punatähe orden
* orden Austuse märk

## Viited

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951*2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
Loránd Eötvösi ülikool

**Loránd Eötvösi ülikool** (ungari *Eötvös Loránd Tudományegyetem*, ELTE) on riiklik ülikool Ungaris Budapestis.

Ülikool on asutatud 1635. aastal ja see on üks suuremaid ja prestiižsemaid kõrgkoole Ungaris. Ülikool kannab tuntud füüsiku parun Loránd Eötvösi nime alates 1950. aastast.

## Ajalugu

Loránd Eötvösi ülikooli eelkäijaks peetakse kardinal Péter Pázmány 1635. aastal Ungari kuningriigis Nagyszombatis (tänapäeval Trnava, Slovakkia) asutatud katoliiklikku ülikooli, kus õpetati teoloogiat ja filosoofiat. 1770. aastal viidi ülikool üle Budasse ja seda nimetati kuni 1873. aastani *Pesti Kuninglikuks Ülikooliks*, seejärel kuni 1921. aastani *Budapesti Ülikooliks*, mil see nimetati asutaja Péter Pázmányi järgi ümber *Ungari Kuninglikuks Péter Pázmány Ülikooliks*.

1949. aastal eraldati ülikoolist usuteaduskond ja loodi loodusteaduskond. 

Ülikoolis õpib 28 000 üliõpilast.

## Eesti keel ja kultuur Loránd Eötvösi ülikoolis
Loránd Eõtvõsi Ülikoolis tegutseb juba alates 1872. aastast maailma esimene soome-ugri keelte õppetool. Eesti keelt õpivad nii soome-ugri ja soome keele eriharu üliõpilased kui ka ungari filoloogid. Eesti keele tõhusamaks õpetamiseks käivitati 1994. aastal eesti keele õppekava, millest kasvas välja eriharu. Alates 2002. aasta sügisest saab Loránd Eõtvõsi Ülikoolis õppida eesti keelt ka põhiainena. Õpingute hulka on kuulunud mh pooleaastane Tartus vahetusüliõpilaseks olemine. Eesti keele lektoriks on olnud näiteks Piret Toomet, Anu Kippasto, Lea Kreinin.

Alates 2018. aastast lähetab Eesti riik Loránd Eötvösi ülikooli eesti keele ja kultuuri lektori eesti keele ja kultuuri akadeemilise välisõppe programmi (EKKAV) raames. Selle programmi raames lähetatud esimese eesti keele ja kultuuri lektorina töötab Budapestis Leila Kimmel. Programmi koordineeris Eesti Instituut, alates 2021. aastast haldab programmi Haridus- ja Noorteamet.

Eestist tulnud lektorid on töötanud mitmes ungari ülikoolis alates 1992. aastast, kuid ka enne seda on Ungari ülikoolides eesti keelt õpetatud. Debreceni Ülikoolis saab eesti keelt õppida soome-ugri, ungari või soome keele õppekava raames kas kohustusliku või valikainena. Lektorina on seal töötanud näiteks Anu Kippasto, Leila Kubinyi, Hiie Rüütel. Szombathely kõrgkoolis saab eesti keelt õppida soome-ugri õppekava raames. Lektoriteks on seal olnud Tiina Rüütmaa, Mirjam Link, Marju Ilves. Miskolci ülikoolis õpetatakse eesti keelt ungari keele eriharu üliõpilastele. Lühemat aega on eesti keelt õpetatud ka Szegedi ja Pécsi ülikoolis. Aastatel 1992–1995 oli Pécsi Janus Pannoniuse ülikooli soome-ugri keelte kateedri juhataja Paul Kokla, kes õpetas 1994. aastal ühe semestri eesti keelt ka Budapestis Péter Pázmányi katoliiklikus ülikoolis.

## Viited
Oratoorium (arhitektuur)

**Oratoorium** (ladinakeelsest sõnast *orare*, palvetama) on ruum palvetamiseks katoliku kirikus, palvesaal. Oratooriumi all võidakse pidada silmas ka kodukabelit või muud, tavaliselt ristkülikukujulise põhipinnaga ehitist.
## Viited

## Välislingid
Dmitri Lipetski

**Dmitri Lipetski** (sündinud 14. oktoobril 1989 Viljandis) on Eesti jalgpallur (väravavaht), kes mängib Eesti klubis FC Nõmme United.

## Klubikarjäär

## Välislingid
* Dmitri Lipetski EJL lehel
Rated R (Rihanna album)

**"Rated R"** on Rihanna neljas stuudioalbum, mille andis välja Def Jam Records. Stuudioalbum ilmus 20. novembril 2009 ning sellelt avaldati kuus singlit. 

## Lood
#   "Mad House"  	
#   "Wait Your Turn"  	
#   "Hard" (koos Jeezyiga)	
#   "Stupid in Love"  	
#   "Rockstar 101" (koos Slashiga)	
#   "Russian Roulette"  	
#   "Fire Bomb"  	
#   "Rude Boy"  	
#   "Photographs" (koos will.i.am'iga)	
#   "G4L"  	
#   "Te Amo"  	
#   "Cold Case Love"  	
#   "The Last Song"  	

### Boonuslood
#   "Hole in My Head" (koos Justin Timberlake'iga)

## Singlid
# "Russian Roulette"
# "Hard"
# "Wait Your Turn"
# "Rude Boy"
# "Rockstar 101"
# "Te Amo"
Loud (Rihanna album)

**"Loud"** on Rihanna viies stuudioalbum. Selle andis välja Def Jam Records. Stuudioalbum ilmus 12. novembril 2010. Albumilt ilmus seitse singlit.

## Üldandmed

Välja antud: 12. novembril 2010

Salvestatud: veebruar–august 2010

Stiil: *dance-pop*

Kestus: 46:38

Plaadifirma: Def Jam, SRP

Produtsent: Alex da Kid, Veronika Bozeman, Ester Dean, Kuk Harrell. Mel & Mus, Polow da Don, Makeba Riddick, The Runners, Sandy Vee Sham, Soundz, StarGate, C. "Tricky" Stewart

## Lood
# "S&M"  	
# "What's My Name?" (koos Drake-iga)	
# "Cheers (Drink to That)" 
# "Fading"  	
# "Only Girl (in the World)"  	
# "California King Bed"  	
# "Man Down"  	
# "Raining Men" (koos Nicki Minaj-iga)	
# "Complicated"  
# "Skin"  	
# "Love the Way You Lie (Part II)" (koos Eminem-iga)

### Lisalood
# "Love the Way You Lie (Part II)" (Piano version)	
# "Only Girl (in the World)" (Music video)	
# "Only Girl (in the World)" (Mixin Marc & Tony Svejda Mix Show Edit) (Pre-order only)

## Singlid

# "Only Girl (in the World)"
# "What's My Name?"
# "Raining Men"
# "S&M"
# "Man Down"
# "California King Bed"
# "Cheers (Drink to That)"