open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hastings

**Hastings** on rannikulinn ja *borough* Inglismaal Ida-Sussexi krahvkonnas La Manche'i ääres. 

Hastings jääb Londonist 85 km kaugusele kagu suunas. 

2018. aasta seisuga oli Hastingsis 98 855 elanikku.

## Sport
Linnas on 1920. aastast korraldatud iga-aastast Hastingsi maleturniiri.

## Välislingid
*
Beverwijk

**Beverwijk** on vald ja linn Hollandis Põhja-Hollandi provintsi lõunaosas. 

Valla pindala on 20,09 km² (sellest veekogusid 1,75 km²).

2019. aasta jaanuari seisuga oli vallas 41 176 elanikku, suurem osa sellest Beverwijki linnas (jääb Amsterdamist 20 km kaugusele loode suunas). Valla territooriumile jääb kaks suuremat tiheasustusala: Beverwijki linn ja Põhjamere rannikule jääv Wijk aan Zee (jääb Beverwijki linnast 4 km kaugusele lääne suunas).

## Sport
Vallas on 1938. aastast korraldatud iga-aastast rahvusvahelist Tata Steeli maleturniiri. Tänapäeval peetakse seda Wijk aan Zees, varem Beverwijki linnas.

## Viited

## Välislingid
*
Borovec

**Borovec** (bulgaaria keeles Боровец *Borovets*, 20. sajandi keskpaigani Чамкория *Čamkorija*) on Bulgaaria populaarne mägikuurort, mis asub Sofia provintsis Rila põhjanõlvadel 1350 m kõrgusel. Borovec asub Samokovist 10 km, Sofiast 73 km ja Plovdivist 125 km kaugusel.

1896. aastal oli printsFerdinand I oma suveresidents Tsarska Bistritsal, mille ehitas arhitekt Georgi Fingow. See oli Bulgaaria vanima kuurordi Boroveci ajaloo algus. Borowez oli Bulgaaria kuningate jahipidude lähtepunkt. Sellest sai Bulgaaria aristokraatia jahimaa ja suveresidents. Muu hulgas mängiti golfi. Talispordialad olid toona peaaegu tundmatud ja tulid alles hiljem. Rila mägedes asunud endine tsaaripalee natsionaliseeriti pärast 1944. aastat ja seda nimetati mitteametlikult kommunistliku riigipea Todor Živkovi elukohaks kuni 1989. aastani.

Borovec on vanim Bulgaaria talvine kuurort. Borovec kujunes järk-järgult kaasaegseks suusakeskuseks, kus asuvad hotellid, restoranid, baarid ning Rila mägede nõlvadel paiknevate suusaradade ja tõstukite võrk, mis pakub terve hulga talisporti. Kuurordis on kahel korral korraldatud mäesuusatamise maailma karikasarja etappe (1981 ja 1984), samas on sealne laskesuusatamise rada üks paremaid maailmas. 

Suusatajad tulevad Boroveci novembris. Detsembris on kohalikel nõlvadel 1,5 meetri paksune lumi. Temperatuur on nendel kuudel keskmiselt –4,8 °C. Hooaeg lõpeb aprillis.

Borovecis toimusid 1993. aastal laskesuusatamise maailmameistrivõistlused.


Borovets center 2.jpg|Vana villa Borovecis
Borovetz 46 bg.jpg|Boroveci suusapiirkond
Pretendentide turniir

**Male maailmameistrivõistluste tiitlipretendentide turniir** (inglise keeles *Candidates Tournament*) on male maailmameistrivõistluste FIDE egiidi all peetav kvalifikatsioonivõistlus, viimane vaheetapp (aste) enne MM-tiitlimatši (erandlikult 2007. aastal enne MM-turniiri). Pretendentide turniiri võitja saab õiguse kohtuda MM-tiitlimatšis valitseva maailmameistriga (erandlikult 2007. aastal neli paremat pääsesid MM-turniirile). 

Aastatel 1946–1947 töötas Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) välja male MM-võistluste tsüklilise kolmeastmelise eelvõistluste süsteemi (tsooniturniir – tsoonidevaheline turniir – pretendentide turniir), mille võitjast sai valitseva maailmameistri vastane tiitlimatšis.

Esimene pretendentide turniir leidis aset 1950. aastal Budapestis. Esimeses viies MM-tsüklis (1948–1963) korraldati pretendentide turniirid ringsüsteemis (igaüks mängib igaühega), seejärel aastatel 1965–1993 selgitati maailmameistri vastane pretendentide matšides (võisid kesta mitu aastat).  

Eksmaailmameister Anatoli Karpov on ainsana võitnud pretendendi turniiri kolmel korral (1974, 1987, 1990), kuid kahel korral tegi seda privilegeeritud olukorras: 1987. aastal lülitus turniirile alles superfinaalis (võitis seal Andrei Sokolovi) ja 1988.–1990. aastate matšides lubati tal alustada turniiri veerandfinaalist.  

## Pretendentide turniirid ja matšid (1950–1993)


Hoogovenschaaktoernooi, 1e ronde Kortsjnoj in aktie, Bestanddeelnr 930-6226.jpg|Viktor Korchnoi, võitnud kaks pretendendi turniiri (1978, 1980)
Kasparov-7.jpg|Garri Kasparov, võitnud 1984. aastal 21-aastaselt pretendendi turniiri
Hoogovensschaaktoernooi koploper Skort aan zet (tegen Nogueiras), Bestanddeelnr 933-8755.jpg|Nigel Short, võitnud 1993. aastal pretendendi turniiri


## Pretendentide turniirid (2005–)


Karjakin Sergey (30334901886).jpg |Sergei Karjakin 
Fabiano_Caruana,_2018.jpg |Fabiano Caruana
World Chess Championship 2021, game 07, Ian Nepomniachtchi.jpg|Jan Nepomnjaštši
Gukesh D at the Candidates 2024 tournament 01.jpg|Dommaraju Gukesh


## Eesti maletajad pretendentide turniiridel
Eesti maletajaist on pretendentide turniiril või pretendentide matšides mänginud Paul Keres (1950, 1953, 1956, 1959, 1962, 1965) ja Jaan Ehlvest (1988). Mõlemad esindasid Nõukogude Liitu.

## Vaata ka
*Tsoonidevaheline turniir
*Pretendentide turniiridel mänginud maletajate loend
École supérieure des sciences commerciales d'Angers

**École supérieure des sciences commerciales d'Angers** on Euroopa äriülikool, mille linnakud asuvad Angers's, Boulogne-Billancourtis, Cholet's, Lyonis, Bordeaux's, Aix-en-Provence'is, Budapestis ja Shanghais. See asutati 1909. aastal.

Financial Timesi edetabelis jäi ESSCA 2019. aastal Euroopa äriülikoolide seas 76. kohale.

Õppekavadel on kolm rahvusvahelist akrediteeringut: AMBA, EQUIS ja AACSB. Kooli vilistlaste seas on tuntud ärimehed ja poliitikud, nt Louis le Duff (groupe Le Duffi tegevjuht) ja Dominique Schelcher (Système Ui tegevjuht).

## Viited


## Välislingid
* Ametlik koduleht
Vabakultuuri liikumine

**Vabakultuuri liikumine** on liikumine, mis seisab ühiskonna õiguse eest vaba sisu ja avatud sisu määratlustele vastavate loometeostele, nende vabale jagamisele ja taaskasutamisele tuletatud teoste loomisel.

Liikumine seisab loomevabaduse eest digikeskkonnas, vastustab kehtiva autoriõiguse piiravust tänapäeva digikultuuri jaoks ning on paralleelne vaba tarkvara, avatud teaduse, avaandmete jt avatud infoühiskonna liikumistega.

## Ajalugu

Liikumine pärineb 1960. aastate häkkerikultuurist ja infovabaduse liikumisest, mis sai laiemalt tuntuks 1980ndatel seoses personaalarvutite leviku ja infoühiskonna arenguga.

Esimesed vabakultuuri nähtused on seotud tarkvara lähtekoodiga ning autoriõiguse *[[copyleft]]*-mudelitega, mida väljendavad 1989. aastal Richard Stallmani algatatud GNU litsentsid ja mida populariseeris Linus Torvaldsi poolt 1991. aastal algatatud GNU/Linux operatsioonisüsteemi loomine.

Vabakultuuri liikumisele kultuuri vallas laiemalt andis tõuke 1999. Lawrence Lessigi poolt Ameerika Ühendriikide ülemkohtus vaidlustatud Sonny Bono autoriõiguste kehtivusaja pikendamise seadus ning sellele järgnenud Creative Commonsi ja vastavate litsentside loomine 2001. aastal.

Vabakultuuri liikumise eesmärke täpsustab 2006. aastal loodud vabakultuuri teoste definitsioon ning sellega paralleelselt loodud avatud teadmuse definitsioon, mis on aluseks Open Knowledge Foundationi tegevusele.

## Vabakultuur Eestis

Creative Commonsi litsentside tõlkimise eesti keelde algatasid 2004. aastal Peeter Marvet ja Henri Laupmaa ning see päädis litsentside versiooni 3.0 tõlgete valmimisega 2010. aastal Eesti Infotehnoloogia Sihtasutuse toel.

2011. aasta septembris ilmus ajakirja Vikerkaar vabakultuuri erinumber, milles tutvustati liikumist laiemale üldsusele. 2017. aastal ilmus Wikimedia Eesti ja Tartu Ülikooli Kirjastuse koostöös eesti keeles Lawrence Lessigi klassikaline teos "Vaba kultuur: loovuse loomus ja tulevik".

Eestis on vabakultuuri häälekaim ning püsivaim eestkõneleja olnud Vikipeedia ja sõsarprojektide kureerimisega tegelev, 2010. aastal asutatud Wikimedia Eesti. Liikumine sai Eestis suuremat tähelepanu võltsimisvastase kaubandusleppe läbirääkimiste ja selle vastu suunatud protestide raames 2012. aastal, kus protestide eestkõnelejaks olid Eesti Interneti Kogukonna ja Piraadipartei aktivistid. Avaandmete valdkonnas on kannab vabakultuuri liikumise ideid 2016. aastal asutatud Open Knowledge Estonia.

## Vaata ka
* Creative Commons
* Avatud teadmus
* Avalik omand
* Vaba kultuur

## Viited
Suur-kapsaliblikas

**Suur-kapsaliblikas** (*Pieris brassicae*) on põualibliklaste sugukonda kapsaliblika perekonda kuuluv liblikas. Ta on Eesti üks olulisemaid taimekahjureid.

Suure-kapsaliblika tiibade siruulatus on 5–6 cm.

Juunis muneb emasliblikas korraga kuni 50 kollakat muna kapsataime lehe alaküljele. Koguviljakus võib ühel emasliblikal küündida kuni 750 munani.

## Levila
Suur-kapsaliblikas on levinud Põhja-Aafrikast Fennoskandiani.

## Konsortsium
Röövikud toituvad ristõielistel, eriti kapsal. Üks suur-kapsalibilika olulisi parasiite on kapsaliblika-juulukas.

## Viited

## Välislingid

*
Cirilo Villaverde

**Cirilo Villaverde de la Paz** (28. oktoober 1812 Pinar del Río lähedal – 24. oktoober 1894 New York) oli Kuuba kirjanik, ajakirjanik ja vabadusvõitleja.

Cirilo Villaverde oli pärit suhkrurooistanduses elava maa-arsti perekonnast. Juba lapsepõlves oli ta tunnistajaks orjatööjõudu kasutavas istanduses esinevale jõhkrusele. 

Noorukina kolis ta Havannasse, kus õppis ülikoolis õigusteadust ja alustas kirjanduslikku tegevust. 

Alates 1840. aastatest osales ta Kuuba iseseisvusvõitluses Hispaania koloniaalvõimu vastu. 1848. aastal ta vahistati, kuid 1849. aastal õnnestus tal põgeneda ja edaspidi elas ta Ameerika Ühendriikides New Yorgis.

Cirilo Villaverde olulisim teos on 1882. aastal ilmunud romaan "Cecilia Valdés", mis kujutab 19. sajandi Kuuba rassi- ja klassisuhteid.

## Viited
Külli Hiiesaar

**Külli Hiiesaar** (4. oktoober 1943 Tartu – 30. september 2019) oli eesti entomoloog.

1949. aastal küüditati ta koos perega Krasnojarski kraisse. 1956. aasta sügise hakul pääses pere tagasi Eestisse. Ta õppis aastatel 1956–1958 Haapsalu 1. Keskkoolis ja 1958–1962 Tallinna 7. Keskkoolis. 

Aastatel 1962–1967 õppis ta Eesti Põllumajanduse Akadeemias, mille lõpetas agronoomina. Ta oli aspirantuuris Teatuste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudis ning kaitses 1974. aastal bioloogikandidaadi väitekirja, milles käsitles putuka, parasitoidi ja nende haiguste vahelisi suhteid ("Nosematoosi mõju suur-kapsaliblika (*Pieris brassicae* L.) ja tema parasiidi *[[Apanteles glomeratus]]* L. bioloogiale haiguse biotõrjes rakendamise seisukohast"; juhendaja Heldur Kopvillem).

Ta töötas pikka aega Zooloogia ja Botaanika Instituudis ja hiljem Maaülikoolis.

Ta tegeles biotõrje meetodite uurimisega.

## Tunnustus
* 2002 Eesti Vabariigi teaduspreemia

## Isiklikku
Tema isa oli sõjaväelane ja ajaloolane Rudolf Hiiesaar.

## Viited

## Kirjandus
*"In memoriam: Külli Hiiesaar". Eesti Maaülikool, 2. oktoober 2020

## Välislingid

*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Blueface

**Johnathan Michael Porter** (sündinud 20. jaanuaril 1997) on Ameerika Ühendriikide räppar, laulja ja laulukirjutaja, kes on tuntud oma lavanimega **Blueface**.   

Pärast oma laulu "Respect My Cryppin" muusikavideo avaldamist 2018. aasta oktoobris sai temast interneti meem tänu oma off-beat räppimisstiilile ja Benjamin Franklini tätoveeringule näo küljel. Novembris 2018 kirjutas Blueface alla Birdman Cash Money Records'i lääneranniku tütarplaadifirma Cash Money Westi lepingule. 2019. aastal avaldas ta oma senise eduikama singli, remiksi laulust "Thotiana", mis jõudis *Billboard* Hot 100 edetabelis 8. kohale. Remiksil olid koostöö artistideks Flopdi B ja YG.
SARS

**SARS** (akronüüm ingliskeelsest nimetusest *severe acute respiratory syndrome*) ehk **äge raskekujuline respiratoorne sündroom** on respiratoorne haigus, mida põhjustab SARSi koroonaviirus (SARS-CoV). 

Novembrist 2002 kuni juulini 2003 põhjustas Lõuna-Hiinast alanud SARSi haiguspuhang 8098 inimese nakatumise 17 riigis ning 774 inimese surma. Enamik juhtumeid oli Hiinas ja Hongkongis. 

2017. aastal tegid Hiina teadlased kindlaks, et haigus kandus inimestele üle Hiina Yunnani provintsi nahkhiirtelt ning selle vaheperemeheks oli tsiibet, kelle liha müüdi Hiina turgudel.

SARSi juhtumeid pole maailmas pärast 2004. aastat tuvastatud, kuid haigusega suguluses olev viirus SARS-CoV-2 põhjustas 2019. aasta sügisel alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemia mõõtmed võtnud koroonahaiguse.

## Viited
SARSi haiguspuhang

**SARSi haiguspuhang** oli aastatel 2002–2004 toimunud epideemia, mille põhjustas SARS. Raske äge respiratoorne sündroom (SARS) on hingamisteede haigus, mille põhjustab viirus, mida nimetatakse SARSiga seotud koronaviiruseks (SARS-CoV).  SARS-ist teatati esimest korda Aasias 2003. aasta veebruaris. Järgmiste kuude jooksul levis haigus enam kui kahekümnesse Aasia, Põhja-Ameerika, Lõuna-Ameerika ja Euroopa riiki, enne kui SARS-i ülemaailmne puhang 2003. aastal tõrjuti.  2004. aastal oli Hiinas teine ​​väike haiguspuhang.

Puhang sai alguse novembris 2002 Lõuna-Hiinas Guangdongi provintsis asuvast Foshani linnast. Hiina teavitas Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) uuest haigusest 10. veebruaril 2003, mil haigusesse oli nakatunud 305 inimest ning surnud 5 inimest. Veebruari keskpaigas teatas Hiina, et Guangdongi provintsi epideemia kõrgpunkt on möödas, kuid see oli tõenäoliselt ekslik info, sest hiljem teatati veel 806 inimese nakatumisest ja 34 inimese surmast.

Veebruaris 2003 kutsuti WHO itaallasest nakkushaiguste spetsialist dr. Carlo Urbani Vietnamis Hanois üle vaatama üht Ameerika Ühendriikide ärimeest, kellel kahtlustati raskekujulist grippi. Urbani märkas, et sama haiguse sümptomid olid ka mitmel haigla töötajal, ning mõistis, et tõenäoliselt on tegemist uue ja väga nakkava haigusega. Urbani teavitas viivitamatult oma kahtlustest WHOd. Urbani nakatus ka ise SARSi ning suri 29. märtsil 2003.

WHO hoiatas Urbani info alusel ülejäänud maailma ning haiguse levikut õnnestus karantiini ja nakatunute isoleerimisega aeglustada. SARSi levik piirati viie kuuga, haigusesse nakatunuid tuvastati kokku 8098 ja selle tagajärjel suri 774 inimest. SARSi juhtumeid pole maailmas pärast 2004. aastat tuvastatud, kuid haigusega suguluses olev viirus SARS-CoV-2 põhjustas 2019.–2020. aasta koroonaviirushaiguse pandeemia.

## Viited
Altenberg

**Altenberg** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Saksi Šveitsi – Ida-Maagimäestiku kreisis. See on üks riiklikult tunnustatud kuurorte Maagimäestikus. Linn on haldusgrupi Altenberg asukoht. Ajalooliselt on tinamaagi kaevandamine olnud sajandeid märkimisväärne.

Ajavahemikus 1961–1990 registreeriti Zinnwald-Georgenfeldi külas madalaim aasta keskmine temperatuur (4,9 °C) kõigist Saksamaa asustatud paikadest. Lisaks on sellel ka Saksamaa rekord ühe päeva jooksul registreeritud suurima sademete hulga, 312 mm. Suurim lumesügavus, mis eales registreeritud, oli 2005. aastal 163 cm.

Altenbergi asub bobisõidu-, kelgu- ja skeletonirada, mida on kasutatud alates 1987. aastast.

2008. aasta FIBT maailmameistrivõistlused toimusid 11.–24. veebruarini Saksimaal Altenbergis viiendat korda, olles seda teinud 1991. aastal (bobisõit), 1994 (skeleton), 1999 (skeleton) ja 2000 (meeste bobisõit). See oli esimene kord, kui Altenberg võõrustas kõiki võistlusi ühel meistrivõistlustel.

## Viited
Borne Sulinowo

**Borne Sulinowo** (saksa *Groß Born*) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Szczecineki maakonnas, Borne Sulinowo valla halduskeskus. Borne Sulinowo asub Szczecinekist umbes 18 km edelas, Pile järve kaldal.

Asula on rajatud 1587. aastal. Enne esimest maailmasõda rajati Groß Borni Saksa vägede polügoon. Aastatel 1939–1945 asus seal sõjavangide laager Gross-Born. 1945. aastal läks asula Saksamaa koosseisust Poolale. Aastatel 1945–1992 oli Borne Sulinowos Nõukogude armee sõjaväebaas. Poola jurisdiktsiooni alla anti asula 1992. aasta oktoobris. 

Borne Sulinowo muudeti avatud asulaks 5. juunil 1993 ja linnaõigused sai see 2. oktoobril 1993.

## Viited
Thomas Campion

**Thomas Campion**, vahel ka **Thomas Campian** (12. veebruar 1567 London – 1. märts 1620) oli inglise luuletaja, helilooja, muusika- ja kirjandusteoreetik ning arst. Ta kuulub Inglismaa lautomuusikakoolkonna kõige väljapaistvamate laulukirjutajate hulka 16. sajandi ja 17. sajandi vahetusel oma lautolaulude võrreldamatu selguse, harmoonilisuse ja rütmilise subtiilsusega.

## Eluloolist
Ta sündis Londonis 1567. aastal John ja Lucy Campioni pojana. Vanemad surid, kui ta oli laps, ja 14-aastaselt saadeti ta koos kasuvennaga Cambridge'i. Pärast stuudiumi Cambridge'i ülikoolis aastail 1581–1584, mis jäi lõpetamata, õppis Campion Londonis Gray's Inni juurakoolis õigusteadust ja on teada, et ta osales seal lavastustes ja maskides, kuid ta ei töötanud hiljem kunagi juristina. Kuni aastani 1606 on temast vähe teada, millalgi siis omandas ta meditsiinihariduse ja kraadi Caeni ülikoolis Prantsusmaal. Arstina töötas ta 1606. aastast kuni surmani.

## Looming
Thomas Campioni esimene trükitud teos olid viis anonüümselt ilmunud laulu Philip Sidney luule piraatkogumikus "Astrophel and Stella" 1591. aastal. 1595. ilmusid tema ladinakeelsed epigrammid raamatuna "Poemata" ja 1601. aastal kahasse Philip Rosseteriga lautolaulude kogumik "A Booke of Ayres", kus enamik tekstidest ja muusikast oli Campioni loodud. Ta kirjutas ühe maski 1607. aastal ja 1613. aastal veel kolm. 1613. aastal ilmusid oletatavasti ka teine laulukogumik "Two Bookes of Ayres". 1617. aastasse on dateeritud tema aastaarvuta traktaat kontrapunktist ja "Third Booke of Ayres" ning "Fourth Booke of Ayres".

Campioni lüüriline luule ja lautosaatega laulud moodustavad kõige huvipakkuvama osa tema loomingust. Tema muusikateooriad pole ajale vastu pidanud, kuid tema muusikaline mõtlemine orienteerus loomulikult moodsas helistikesüsteemis minoorsete ja mažoorsete helistikega, jättes kõrvale vanaaegse laadisüsteemi.

Campioni luule peegeldab tema musikaalsust ja oskust kasutada rütmi- ja meloodiastruktuure sõnalise värsi ülesehituses. Oma luuleteooria sõnastas Campion teoses "Observations in the Art of English Poesie" (1602). Selles töös kritiseeris ta riimitud rõhuliste meetrumite kasutust, kinnitades selle asemel, et värsi ülesehituse põhielemendiks on ajastus ja heli kestus. Ta tõendas, et ingliskeelses värsis saavad suuremad ühikud, nagu read ja salmid säilitada ajalise stabiilsuse ja üldise korrastatuse, nii et värsi jalad ja silbid võivad neis raamides varieeruda.

## Viited

## Välislingid
* Thomas Campion luuletajate biograafiate portaalis poets.org (inglise keeles)
* Thomas Campioni luuletused ja elulugu koos rohke illustreeriva materjaliga leheküljel My poetic Side (blogi)
* "The Works of Thomas Campion" edited by Percival Vivian. Clarendon Press, Oxford, 1909 (laulude eessõnad ja tekstid, "Observations...", ühe maskietenduse kirjeldus, muusikateooria jm)
* ERR Vanamuusikatund Thomas Campionist, 11.02.2017
Drawsko Pomorskie

**Drawsko Pomorskie** (saksa *Dramburg*) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas, Drawsko Pomorskie maakonna ja Drawsko Pomorskie valla halduskeskus. Drawsko Pomorskie asub Drawa jõe ääres, Szczeczinist umbes 85 km idas.

Kindlustatud asula oli olemas juba alates 10. sajandist, linnaõigused sai Dramburg 1297. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

Linna lähedal asub 1946. aastal rajatud Drawski polügoon.

## Viited
8-millimeetrine filmilint

**8-millimeetrine film** on väikseim kitsasfilmi formaat, mille puhul filmilindi laius on 8 mm. Perforatsiooniaugud on ühes ääres.

2x8-millimeetrine film on algselt 16 mm laiune lint, millel filmitakse üksteise järel mõlemale äärele ja lõigatakse siis filmipooled pikuti lahti. 1965. aastal kasutuselevõetud Super-8 filmil on perforatsiooniaugud väiksemad ja kaadri mõõtmed seetõttu suuremad.

## Välislingid
*8 mm filmid. Ajalugu, vananemine ja säilitamine
*Praktilis-tehnoloogilisi märkmeid 8mm filmide kohta
*8 mm ELU
Sepalõõts

**Sepalõõts** oli endisaegne seadeldis ääsitulele põlemisõhu  suunamiseks. Oli Euroopas tuntud juba keskajast.

## Ehitus
Sepalõõtsa kere koosnes kolmest pirnikujulisest puukaanest, mis olid omavahel ühendatud poolpargitud nahast seintega. Seeläbi moodustus kaks voltis seintega kokkusurutavat tuulekotti, eraldatud keskmise kaanega. Nahk suruti kaante servade vastu sileda vitsaga, millest naelad läbi löödi. Selleks, et tuulekoti nahk kokkusurumisel paremini volti tõmbuks, kinnitati suurtel lõõtsadel seestpoolt naha külge kerged raamid. Keskmine kaas oli jäigalt kinnitatud peenemas otsas paikneva puust lõõtsapea külge, milles oli metalltoru õhu juhtimiseks sepatulele. Keskmise ja alumise kaane sisse tehti tuuleaugud, mis olid suletud ülespoole avanevate laastudest klappidega.

## Töö põhimõte
Lõõtsa kere kinnitati kahe posti vahele teljepuu abil. Lõõts pandi tööle vibu abil, millega alumine kaas tõmmati ülespoole ning tuulekotis olev õhk suruti läbi keskmise kaane avade ülemise kaane alla, seda tõstes. Kui vibu lahti lasti, vajus ülemine kaas oma raskusega allapoole, keskmise kaane laastuklapid sulgusid ning õhk suunati läbi lõõtsapea ääsile. Alla vajus ka alumine kaas, mille klapid avanesid ning alumine tuulekott täitus õhuga. Niiviisi rütmiliselt vibu tõmmates ja vabaks lastes tagati ühtlane õhuvool ääsi suunas.  

## Vaata ka
*Sepikoda

## Viited

## Välislingid
*Sepalõõts, Eesti Rahva Muuseum
Väike-kapsaliblikas

**Väike-kapsaliblikas** (*Pieris rapae*) on põualibliklaste sugukonda kapsaliblika perekonda kuuluv liblikas. Ta on Eesti üks olulisemaid taimekahjureid.

Väike-kapsaliblikas on väiksem kui suur-kapsaliblikas, tema tiibade siruulatus on 38–50 mm.
Erinevalt naeriliblikast on väike-kapsaliblika tiiva alakülg kollakashall ja ilma tiivasoonestikuta.

Röövikud toituvad ristõielistel, eriti kapsal.

## Levila
Suur-kapsaliblikas on levinud kogu Euroopas ja ka Põhja-Aafrikas.

## Viited

## Välislingid

*
Vald (täpsustus)

**Vald** on mitmetähenduslik sõna.

Haldusüksuste tüübid:

* vald, 2. järgu haldusüksus Eestis
* vald, 1. järgu haldusüksus Andorras
* vald, 3. järgu haldusüksus Austrias
* vald, 4. järgu haldusüksus Belgias
* vald, 2. järgu haldusüksus Bhutanis
* vald, 3. järgu haldusüksus Hispaanias
* vald, 3. järgu haldusüksus Itaalias
* vald, 3. järgu haldusüksus Kreekas
* vald, 2. järgu haldusüksus Leedus
* vald, 2. järgu haldusüksus Lätis
* vald, 2. järgu haldusüksus Norras
* vald, 5. järgu haldusüksus Prantsusmaal
* vald, 2. järgu haldusüksus Rootsis
* vald, 3. järgu haldusüksus Saksamaal
* vald, 2. järgu haldusüksus Soomes
* vald, 3. järgu haldusüksus Šveitsis
* vald, 2. järgu haldusüksus Taanis
* vald, 3. järgu haldusüksus Ukrainas
* vald, 3. järgu haldusüksus mõnedes USA osariikides
**vald Uus-Inglismaal

Muu:
* Vald (perekonnanimi)

## Vaata ka
* kommuun
Ajude Gümnastika

**Ajude Gümnastika** oli ristsõnamõistatuste ajakiri, mis ilmus 1933 – 1940. aastatel Tallinnas.

Ajakiri ilmus 1 kord nädalas, hinnaks 15 senti. Väljaandjaks oli kirjastus Vaba Maa.

**Vastutavad toimetajad:** 

* A. Grünberg (1933 – 1934 nr. 37)
* N. Vaher (1934 nr. 38 – 1935 nr. 37)
* Aksel Valgma (1935 nr. 38 – 1940)

Alates 1940. aastast jätkas: Mõttesport (1940, nr. 1 (oktoober) – nr. 10) ; Male ja Mõttesport (1941, nr. 1 (jaanuar) – 13 (juuli)).

## Viited

## Välislingid
* Ajude Gümnastika : ristsõnamõistatuste ajakiri ; 10 1934-03-10
Koroonapandeemia Slovakkias

**Koroonapandeemia Slovakkias** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimene nakatumisjuhtum tuvastati 6. märtsil 2020.

## Kronoloogia



Tuvastatud nakatunuid Slovakkias, allikas: https://www.korona.gov.sk/


* 6. märtsil tuvastati esimene nakatumisjuhtum. Nakatunu oli 52-aastane mees, kes ei olnud hiljuti välismaal käinud, kuid kelle poeg oli käinud Itaalias Veneetsias.
* 7. märtsil andsid positiivse proovi eelmisel päeval tuvastatud nakkuskandja naine ja poeg.
* 12. märtsil taastati piirikontroll Austria, Ungari ja Tšehhiga. Riiki lubati vaid isikuid, kes Slovakkias elavad või töötavad.
* 13. märtsil suleti riigi kõik kolm rahvusvahelist lennuvälja.
* 15. märtsil kehtestati eriolukord.
* 16. märtsil suleti kõik kauplused, mis ei müünud toidukaupa või muud eluks hädavajalikku.
* 30. märtsil suri esimene koroonaviirushaigust põdeja.
* 22. aprillil alustati piirnagute lõdvendamist.

## Viited

## Välislingid
* Koronavírus na Slovensku COVID-19
Koroonapandeemia Ungaris

**Koroonapandeemia Ungaris** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud kiiresti leviva koroonaviiruse SARS-CoV-2 põhjustatud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimesed kaks nakatunut tuvastati Ungaris 4. märtsil 2020. Need olid Iraanist pärit üliõpilased.


## Andmestik



Tuvastatud nakatunuid Ungaris, allikas: https://koronavirus.gov.hu/]


*11. märtsil kuulutas valitsus välja eriolukorra. Riiki sissepääs keelati Hiina RV, Iraani, Itaalia ja Lõuna-Korea kodanikele. Taastati piirikontroll Austria ja Sloveenia piiril. Üle 100 osavõtjaga avalikud üritused keelati. 16. märtsist suleti kõik koolid ja viidi kaugõppele. 
*15. märtsil suri Ungaris esimene koroonaohver, 75-aastane mees.
*16. märtsil teatas peaminister Viktor Orbán, et keskööst suletakse kõik Ungari välispiirid ja Ungarisse lubatakse vaid oma kodanikke.
*21. märtsi seisuga oli Ungaris tuvastatud 103 koroonasse nakatunut, neist 10 Iraani, 2 Suurbritannia, 1 Kasahstani, 1 Vietnami ja 89 Ungari kodanikku. Surnud oli 4 nakatunut.
*30. märtsil kiitis Ungari parlament häältega 137:53 heaks seaduse, mis andis peaminister Viktor Orbánile volitused eriolukorra tähtajatuks pikendamiseks ja dekreetide abil valitsemiseks. Samuti näeb seadus ette kuni viieaastase vanglakaristuse inimestele, kes levitavad koroona kohta eksitavat informatsiooni.

## Viited

## Välislingid
* Tájékoztató oldal a koronavírusról
Koroonapandeemia Lätis

**Koroonapandeemia Lätis** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud kiiresti leviva SARS-CoV-2 koroonaviiruse põhjustatud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimene nakatumisjuhtum tuvastati Lätis 2. märtsil 2020. Nakatunud Riias elav naine oli saabunud lennukiga Milanost Müncheni kaudu.

13. märtsil kuulutati riigis välja eriolukord ning see kestis kuni 9. juunini. Taas kuulutati eriolukord välja 9. novembril ning 2. veebruaril pikendati seda 6. aprillini 2021.

Kuni oktoobrini püsis nakatunute arv väga madal, aga on sealt alates oluliselt tõusnud.

## Kronoloogia

20. märtsil teatas seimi liige Artuss Kaimiņš, et tema koroonaviiruse test oli positiivne.

21. märtsi seisuga oli Lätis tuvastatud 124 koroonaviirusega nakatunut. 22. märtsil oli 139 nakatunut, 23. märtsil 180 nakatunut.

3. aprillil suri Lätis esimene COVID-19 viirusega nakatunu, kelleks oli 99-aastane naine.

6. mail teatas peaminister Krišjanis Karinš, et kokkuleppel Eesti peaministri Jüri Ratase ja Leedu peaministri Saulius Skvernelisega avatakse 17. märtsist suletud olnud piirid alates 15. maist Balti riikide kodanikele vabaks liikumiseks.

7. mail pikendas valitsus eriolukorda 9. juunini.

## Andmestik

Allikas: Läti haiguste ennetuse ja kontrolli keskus

## Vaata ka
* Koroonakriis

## Viited

## Välislingid
* COVID-19 infekcijas uzliesmojums
* "Mis on taganud Lätile Euroopa väikseima nakatumiste arvu?" ERR, 4. september 2020
* "Lätis hakkas kehtima poliitilisi eriarvamusi põhjustanud eriolukord" ERR, 9. november 2020
* "Läti eriolukorras on mitu majandusharu täielikult seiskunud" ERR, 8. veebruar 2021
* "Läti EMO juht soovitas inimestel olla valmis end ise aitama" ERR, 10. oktoober 2021
* "Läti paneb neljapäevast riigi kuuks ajaks lukku" ERR, 18. oktoober 2021
Koroonapandeemia Leedus

**Koroonapandeemia Leedus**  on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud kiiresti leviva SARS-CoV-2 koroonaviiruse põhjustatud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimene nakatumisjuhtum tuvastati Leedus 28. veebruaril 2020. Nakatunud naine oli saabunud Kaunasesse ärireisilt Veronast Itaalias.

## Andmestik



Positiivseid teste (kuni 27.04) ja tuvastatud nakatunuid (alates 28.04) Leedus, allikas: http://sam.lrv.lt/lt/news/koronavirusas



20. märtsil registreeriti esimene surmajuhtum, kui Ukmergės suri 83-aastane naine COVID-19 tagajärjel.

21. märtsi seisuga oli Leedus tuvastatud 83 koroonaviirusega nakatunut.

## Viited

## Välislingid
* http://koronastop.lrv.lt/en/
* Koronavirusas (COVID-19)
Lõks

**Lõks** on mitmetähenduslik sõna.

* Lõks, harilikult vedruga või langeva uksega püünis (eriti näriliste püüdmiseks)
* "Lõks", Eesti teleseriaal
* "Lõks", Robert Thomase kriminaalnäidend
* "Lõks", filmistuudio 20th Century Fox mängufilm ("Entrapment"), esilinastus 1999
* "Lõks", Émile Zola  romaan (1877, pr "L'assommoir")

Lõks on perekonnanimi:
* Endel Lõks, sporditegelane

## Vaata ka
* Trap
Richard Pallas

**Richard Pallas** (14. november 1908 Harjumaa, Kuivajõe – 18. veebruar 1952 Tšiili, Santiago) oli eesti kunstnik.

1931. aastal lõpetas ta kiitusega Riigi Kunsttööstuskooli dekoratiivmaali erialal, töötas peamiselt reklaamikunstnikuna. Ta kujundas vaateaknaid ja näitusi ning tegi kaastööd ajalehtedele ja ajakirjadele, näiteks Huvitavale Žurnaalile, kuhu valmistas peamiselt kaanekujundusi. 

1937. aastal viibis Pallas riigi stipendiaadina Pariisis, misjärel töötas ta Riigi Kunsttööstuskoolis õppejõuna. 

1941. aastal oli ta Moskvas NSV Liidu Põllumajandusnäituse Balti liiduvabariikide väljapaneku peakunstnik. 

1942. aastal siirdus ta Soome. 1944. aasta sügisel kolis Rootsi Stockholmi, kus töötas suuremas rakenduskunsti ettevõttes Dekor. 

21. augustil 1946 jõudis Pallas põgenikepaadil Inanda USA-sse Miamisse. 1950. aasta kevadel saadeti ta USA-st välja. 

Aastatel 1950–1952 elas ta Tšiilis Santiagos. 18. veebruaril 1952 sooritas atentaadi USA konsulile Santiagos, kuna talle ei vormistatud viisat USA-sse, misjärel ise hüppas seitsmenda korruse aknast alla.

Richard Pallas on maetud Santiago üldkalmistule (Union Social Mutulista mausoleumis number 14 alla).

## Viited
Vald (Taani)

Taanis on **vald** (*kommune*) 2. järgu haldusüksuse tüüp.

Keskaja lõpus oli valdadel palju ülesandeid, kuid absoluutse monarhia ajal valdade ülesandeid piirati. 1849. aasta Taani põhiseadusega tagati valdade iseseisvus oma ülesannete määramisel riigi järelevalve all. Sealt sai alguse praegune detsentraliseeritud süsteem.

Tänapäeva heaoluühiskonnas on valdadel keskne roll.
Vald (Bhutan)

Bhutanis on **vald** (*gewog*; dzongkha keeles 'blokk') 2. järgu haldusüksuse tüüp ringkonna (*dzongkhag*) ja küla vahel.

Bhutan on jaotatud 205 vallaks. Valla keskmine pindala on 230&nbsp;km².

Vallad loodi Bhutani detsentraliseerimise programmi käigus, mida kuningas Jigme Singye Wangchuk 1980. aastal järgis.

Alates 1991. aastast on vallad ametlikud haldusüksused. Iga valda hakkas valitsema *[[gup]]* (vallavanem). Vallavanema valimisel osaleb üks esindaja igast majapidamisest.

## Vaata ka
*Bhutani haldusjaotus
Antigua ja Barbuda kuningas

**Antigua ja Barbuda kuninganna** (täielik tiitel inglise keeles **Queen of Antigua and Barbuda and of Her other Realms and Territories, Head of the Commonwealth**) oli Antigua ja Barbuda riigipea tiitel.

Antigua ja Barbuda muutumisega sõltumatuks Rahvaste Ühenduse kuningriigiks 1. novembril 1981 sai Suurbritannia kuninganna Elizabeth II ka Antigua ja Barbuda kuningannaks. Kohapeal esindas teda kindralkuberner (alates 13. augustist 2014 Rodney Williams).

Elizabeth II on Antiguat ja Barbudat külastanud 1985. aastal, varem koos oma abikaasa prints Philipiga veel 1966. ja 1977. aastal.
Kaido Maidla

**Kaido Maidla** (õieti Kaido-Valdar Maidla; 14. juuli 1936 Tartu – 19. märts 2020) oli eesti näitleja ja koorilaulja (bass), pikaaegne Vanemuise teatri töötaja. 

Ta oli Eesti Teatriliidu liige alates 1960. aastast.

Kaido Maidla sündis Tartus. Tema isa töötas kohtupristavi sekretärina, ema pidas kübarakauplust. Ta õppis aastatel 1951–1953 Tartu Raudteetranspordi Tehnikumis ning lõpetas 1959. aastal Vanemuise õppestuudio. Haridusteed jätkates lõpetas ta 1977. aastal Tartu 1. Õhtukeskkooli.

Tema lavatee algas Vanemuise teatris, kus ta oli koorilaulja aastatel 1957–1960, 1961–1963 ja 1967–1976; alates 1971. aastast töötas ta ka koorisolistina. Aastatel 1976–1998 oli ta Vanemuise draamatruppi kuuluv näitleja. Vahepeal, 1960–1961, töötas ta Elva Kultuurimajas kunstilise juhi ja direktorina.
Laisse

**Laisse** [lɛs] ehk **''laisse''-stroof** on 11.–15. sajandini keskaegses prantsuse luules esinev luulevorm, varieeruva ridade arvuga lõik. Kõige iseloomulikum eepilisele ja kirjeldavale luulele, näiteks kangelaslaulule – 12. sajandist pärinev "Rolandi laul" on kirjutatud *laisse*-stroofis.

*Laisse* on süllaabiline ja värsirea pikkus võib ühe poeemi piirides varieeruda, kuid mitte salmi piires. Kõige tavalisem on 10-silbiline värsirida, kuid 13. ja 14. sajandil ka aleksandriin. Samuti võib salmiti erineda värsiridade arv. Eriti varasemates teostes on kasutusel algriimiline *laisse*, hiljem muutub järk-järgult populaarsemaks lausriimiline, mille puhul salmi piires on kõik riimid samad: **aaaaa bbb ccccccccccc dd** jne:

:"Carles li reis, nostre emper[er]e m**agnes**
:Set anz tuz pleins ad estet en Esp**aigne**:
:Tresqu'en la mer cunquist la tere alt**aigne**.
:N’i ad castel ki devant lui rem**aigne** ;
:Mur ne citet n’i est remés a fr**aindre**,
:Fors Sarraguce, ki est en une munt**aigne**."
:::(Chanson de Roland, I, 1-4)

Seda luulevormi iseloomustab ka tüüpfraaside ja -vormelite kasutus ja sageli korduvad teemad ning motiivid, mis võivad rännata ühest *laisse*ist ja laulust teise – nähtus, mis on tavaline igasuguse suulise traditsiooni puhul.

Peetakse väga tõenäoliseks, et kangelaslaule pigem retsiteeriti kui lauldi ja värsi põhimeloodia oli läbivalt sama, kuigi rea lõpus võib meloodia erineda. Selles muusikas võis esineda ka avatud ja suletud lõpu kasutamist.

## Viited
Hel (linn)

**Hel** (saksa *Hela*, kašuubi *Hél*) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas Pucki maakonnas. Hel on kuurortlinn, mis asub Heli maasääre tipus Läänemere kaldal.

Asulat on arvatavasti esmamainitud 1198. aastal, linnaõigused sai see 1351. aastal. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks Hel 1772. aastal Preisimaa kuningriigi võimu alla. 1872. aastal kaotas Hel linnaõigused. Kalasadam ehitati Heli aastatel 1892–1893. 19. sajandi lõpus kujunes Hel suvituskohaks. 1920. aastal läks asula tagasi Poolale. Raudteeühenduse sai Hel 1922. aastal. Teise maailmasõja ajal toimus Heli kaitsmine 1939. aasta 1. septembrist kuni 2. oktoobrini. Linnaõigused sai Hel tagasi 1963. aastal.

Arvataval esmamainimisel 1198. aastal oli linna nimi Gellen, hiljem Hela (1378) või Hell (ka Hoel (1568-73), Chel (1582), Hyl (1583), Hill (1596). Lõpuks kujunes eri nimekujudest püsivaimaks Hel. Linna nimi on seotud Heli poolsaarega. Etümoloogiliselt peetakse selle aluseks germaani laensõna *hel* või *hyl*, mis poola murdeis võib tähendada kõrget tuultele avatud kohta või mereäärset mäge.

## Viited
Koroonapandeemia Poolas

**Koroonaandeemia Poolas** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud kiiresti leviva SARS-CoV-2 koroonaviiruse põhjustatud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

## Kronoloogia

Esimene nakatumisjuhtum tuvastati Poolas 4. märtsil 2020.

14. märtsil registreeriti esimene surmajuhtum, kui koroona tagajärjel suri 56-aastane naine.

21. märtsi seisuga oli Poolas tuvastatud 492 koroonaviirusega nakatunut.

10. mail pidid Poolas toimuma presidendivalimised, kuid jaoskondi ei avatud koroonapandeemiast põhjustatud poliitilise kriisi tõttu. Valimisi ei lükatud ametlikult edasi ega tühistatud, sest valitsus ja opositsioon ei suutnud leida mõlemat osapoolt rahuldavat põhiseaduslikku lahendust. Poola valimiskomisjon andis 10. mail parlamendi spiikrile 14 päeva aega presidendivalimiste uue kuupäeva määramiseks.

## Andmestik



Tuvastatud nakatunuid Poolas, allikas: https://twitter.com/MZ_GOV_PL/


## Viited

## Välislingid
* Raport zakażeń koronawirusem (SARS-CoV-2)
* Coronavirus: Celebrity vaccinations causes public outrage in Poland, AFP, Warsaw Monday 04 January 2021
Kastlõks

**Kastlõks** on püünis, millega püütakse loomi, põhiliselt väikekiskjaid, neid surmamata.

Kastlõksuga saab püüda näiteks kährikuid, naaritsaid, nugiseid, tuhkruid, mäkrasid, minke ja rebaseid, varem on püütud ka ilveseid ja hunte. Kastlõksu suurus sõltub püütava looma liigist. Püünise sulgeb langev uks, mille mehhanismi käivitab saakloom ise, kui ta haarab tugipulgast ja tallalauast koosneva luku külge kinnitatud söödast. 

Aasta läbi võib Eestis kastlõksuga küttida kährikut ja minki. Muid väikeulukeid võib nii küttida põhiliselt sügistalvisel ajal. 

Tänapäeval kasutatakse traadist puur-lõkse, mis on ohutu ja humaanne viis soovimatute loomade püüdmiseks, ümberpaigutamiseks ja vabaks laskmiseks sobivas kohas, samuti ärajooksnud koduloomade (kassid jne) püüdmiseks.

## Vaata ka
*Lööklõks
*Vedrulõks

## Viited

## Välislingid
*Väikekiskjad on kasvav mure eesti metsades https://maaleht.delfi.ee/arvamus/saakalid-tulevad-vaikekiskjad-on-kasvav-mure-eesti-metsades?id=85626085,  Maaleht 21. märts 2019
*Kastlõks, Eesti Rahva Muuseum
Digitaalne

* numbrilisel kujul
* bitijadana edastatav (vaata digitaalsignaal) või bitijadana salvestatud
* *meditsiinis*: sõrmede abil teostatav 

## Vaata ka
* digitaalelektroonika
* digitaalne heli

## Välislingid
Carlo Urbani

**Carlo Urbani** (19. oktoober 1956 – 29. märts 2003) oli Itaalia arst ja mikrobioloog.

Urbani lõpetas arstiteaduskonna 1981. aastal, spetsialiseerudes nakkus- ja troopilistele haigustele. Ta töötas pärast ülikooli lõpetamist Aafrikas, võideldes seal erinevate nakkushaiguste vastu. 1993. aastal sai ta Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) konsultandiks ja 1996. aastal asus ta tööle organisatsiooni Piirideta Arstid.

2003. aastal kutsuti Urbani Vietnamis Hanois vaatama ühte Ameerika Ühendriikide ärimeest, kellel kohalikud arstid kahtlustasid raskekujulist grippi. Urbani märkas, et sama haiguse sümptomid olid ka mitmel haigla töötajal, ning mõistis, et tõenäoliselt on tegemist uue ja väga nakkava haigusega. Ta hoiatas WHOd, mis omakorda hoiatas ülejäänud maailma. Tänu Urbani hoiatusele õnnestus haigete karantiini paigutamise ning muude meetmete abil Urbani tuvastatud SARSi levik kiiresti piirata ning SARSi haiguspuhang lõppes viie kuuga.

Urbani osales ka ise Hanois SARSi nakatunute ravimisel ning 11. märtsil 2003 tekkisid Urbanil SARSi sümptomid, kui ta oli parajasti lennul Hanoist Bangkokki. Bangkoki saabudes keelas ta lennujaama vastu tulnud töökaaslasel endale läheneda ning töökaaslane kutsus Urbanile kiirabi. Haiglas tema seisund halvenes ning ta suri 29. märtsil.

## Viited
Priit Leito

**Priit Leito** (4. veebruar 1975 Tallinn – 21. märts 2020 Tallinn) oli eesti ajakirjanik, meediajuht, maletaja ja kirjastaja.

Ta lõpetas aastal 1993 Tallinna 21. Keskkooli ja aastal 1997 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna.

Lisaks õppis ta aastatel 1981–1993 Jevgeni Kaljundi juhendamisel Tallinna Malekoolis. Aastal 2002 võttis ta osa (varumängijana) 35. maleolümpiamängudest Bledis. Aastal 2002 sai ta Eesti meistrivõistlustel males hõbemedali. Ta oli aastatel 2000–2010 Eesti Maleliidu juhatuse liige.

Ta töötas aastatel 1994–1995 ajalehes Eesti Sõnumid majandusreporterina. Aastatel 1997–2000 töötas ta Sõnumilehe arendusdirektori ja peadirektorina. Aastatel 2000–2005 töötas ta AS-i SL Õhtuleht juhatuse esimehena, aastatel 2000–2005 AS-i Ekspress Grupp juhatuse esimehena. Aastatel 2009–2017 töötas ta MTG Eesti ettevõtete juhina. Aastatel 2009–2020 oli ta TV3 tegevjuht ja All Media Eesti juhatuse esimees.

## Isiklikku
Tema isa oli ajakirjanik ja meediajuht Toomas Leito, vend Ivo Leito on keemik ja Tartu Ülikooli professor.

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
* Suri TV3 tegevjuht Priit Leito
* Meie seast lahkus TV3 juht Priit Leito
* TV3 tegevjuht Priit Leito suri ootamatult
Mõisamaa hiis

**Mõisamaa hiis** on muistne hiiemägi Mõisamaa külas Märjamaa vallas Rapla maakonnas.

Hiis on kantud kultuurimälestiste riiklikusse registrisse numbriga 12091.

## Ülesehitus
Ligipääs hiiele on mööda põlluteed Lipa-Mõisamaa teelt. Põlluteelt pääseb nõlvale, kus leidub kaks kultuurse tähtsusega kivi: orja istumise kivi ning orja sõrmejälgede kivi.

Nõlva järsult põhjapoolselt küljelt pääseb nõlvade ja metsaga piiratud hiieauku, kus asub suur lagendik. 

Lagendiku põhjaserval pääseb mööda võsastunud rada hiiemäele, kus asub muistne ohvri- ehk rahakivi. Kivi kõrval seisab roostetanud silt, mis teatab ohvrikivi kultuurimälestise staatusest. 

Hiiemägi ja ümberolev ala on viimaste aastakümnete jooksul kinnikasvanud tihedaks metsaks.

## Kultuuriline tähtsus
Mõisamaa hiis on ainus, mis on sealses piirkonnas varem asunud kolmest hiiest säilinud. Hiis on ümberkaudsete külade elanike jaoks oluline paik, kus käiakse vahel jalutamas. 

Hiieaugu idapoolsel järsakul põletati pärimuse järgi vanasti surnuid.

Rahvapärimuse järgi ristiti hiiemäel kohalikku rahvast katoliiklike misjonäride poolt. Väidetakse ka, et seal olevat kunagi asunud kirik, kuid selle usutavus on vaieldav.

Ohvrikivis on tehislikud lohud, mis tõestavad selle kasutust ohverdamiseks. Lohkudesse kogunenud vett kasutati vanasti huulte niisutamiseks, kuna seda peeti ravivaks. Praegugi jäetakse inimeste poolt kivile vahel toitu või münte.

Hiie kohta on väga vähe säilinuid kirjalike allikaid ning selle olemasolu ning olulisus on antud edasi suuliselt põlvkonnalt põlvkonnale. Üks väheseid allikaid hiie kohta on koduloolase Meinhard Uustalu kirjutatud artikkel "Mõisamaa hiiemägi" (1975. aasta Eesti Looduse ajakirjas nr 7; artikkel on kättesaadav digitaalarhiivis DIGAR).

## Rahvapärimuslikud muistendid
Väheste kirjalike allikate ning pika suulise pärimuse tõttu on kujunenud Mõisamaa hiie ümber muistendeid. 

Üks lugu räägib sellest, kuidas oli kord üks nõid, kes juhtis ohvrikivi juures toimunuid tseremooniaid. Nõid olevat iga õhtu külarahva poolt kivile toodud andamid endale koju võtnud ja saanud sel viisil rikkalikult toitu ja varandusi. Millalgi märkas rahvas nõia vargust ning ajas ta külast välja.

Räägitakse ka seda, et ohvrikivi all olevat peidus kuld, mille kättesaamist takistab punane pull. Sellest loost tuleneb ohvrikivi teine nimetus rahakivi. Teine variant sellest loost on, et kivi ümbruses on peidus 7 koormat Rootsi kulda. Kulda pole ohvrikivi juurest leitud, kuid sealt on väljakaevatud Rootsi-aegseid hõbemünte.

## Viited

## Välislingid
* Meinhard Uustalu artikkel ajakirjas Eesti Loodus
* Mõisamaa hiiemägi kultuurimälestiste riiklikus registris
* Mõisamaa hiie ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Lööklõks

**Lööklõks** ehk **langlõks** (lõunaeesti murdes  *lauss*, läänemurdes  *laust*, idamurdes  *nakas*) on püünis, mis surmab saaklooma. Lööklõksus vabastab sööta haarav loom tema kohal oleva raskuse. 

Väike lööklõks (hiire- või rotilõks) koosnes endisaegadel loomale langevast laiast lauatükist, suur lööklõks (karus- või röövloomalõks) raskusega koormatud teibast või palgist (alusega või ilma).

## Vaata ka
*Kastlõks
*Vedrulõks

## Viited

## Välislingid
*Väikekiskjad on kasvav mure eesti metsades https://maaleht.delfi.ee/arvamus/saakalid-tulevad-vaikekiskjad-on-kasvav-mure-eesti-metsades?id=85626085,  Maaleht 21.03.2019
*Lauss, Eesti Rahva Muuseum
Kriit (kirjutusvahend)

**Kriit** on peenestatud ja kokkupressitud kriidist ja kipsist valmistatud enamasti pulgakujuline joonistus- ja kirjutusvahend.

Kriit võib olla nii naturaalse tooniga (valkjas) kui ka lisatud pigmentide tõttu värviline.

Kriidijoonistus sarnaneb pehmuse ja värvuste tõttu paljuski maaliga. Litograafias kasutatakse suure õlisisaldusega ja musta litokriiti.

Kriiti on kasutatud koolis, loengutel ja mujal õpitava ja loetava illustreerimisel, kirjutamaks ja joonistamaks linoleumi vms kaetud tahvlile, sest kriidijälge on võimalik hõlpsasti täiendada, parandada ja kustutada. Tänapäeval on kriidiga kasutatav tahvel paljuski taandunud puutetahvli jms interaktiivsete vahendite eest.

## Kirjandus
*"Kunstileksikon". Eesti Klassikakirjastus. Tallinn 2001. Lk 225
Koroonapandeemia Ukrainas

**Koroonapandeemia Ukrainas** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimene haigestunu tuvastati Ukrainas 3. märtsil 2020. Selleks oli Itaaliast saabunud mees.

5. mai 2020 seisuga oli Ukrainas osutunud positiivseks 12 697 esmast koroonatesti, 316 positiivse testitulemusega patsienti oli surnud.

Ukraina ametlikus statistikas ei kajastu Venemaa annekteeritud Krimmi ja Sevastopoli ning Ukraina valitsuse kontrolli all mitte olevate Donetski ja Luhanski oblasti osade haigusjuhud. 5. mai 2020 seisuga oli Donetski Rahvavabariigis registreeritud 133 haigusjuhtu ja Luhanski Rahvavabariigis 162 haigusjuhtu. Krimmis oli registreeritud 111 ja Sevastopolis 98 haigusjuhtu.

## Kronoloogia



Tuvastatud nakatunuid Ukrainas, allikas: https://moz.gov.ua/article/news/operativna-informacija-pro-poshirennja-koronavirusnoi-infekcii-2019-ncov-1


## Viited

## Välislingid
* https://moz.gov.ua/koronavirus-2019-ncov
Äge respiratoorse distressi sündroom

**Äge respiratoorse distressi sündroom** (inglise keeles *acute respiratory distress syndrome*, lühend **ARDS**) on teatud tüüpi hingamispuudulikkus, mida iseloomustab kiire ja laialdase põletiku ilmnemine kopsudes. Sümptomiteks on õhupuudus, kärsimatu hingamine ja sinakas nahavärvus. Ellujäänute seas on suhteliselt levinud elukvaliteedi langus.

ARDS-i võib põhjustada sepsis, pankreatiit, trauma ja kopsupõletik ning see vähendab kopsude võimet töödelda hapnikku ja süsihappegaasi. ARDS-i jaoks ravi puudub ning sündroomi tekkimisel pannakse patsient tavaliselt hingamisaparaadi alla ja samaaegselt ravitakse ka hingamispuudulikkuse põhjust. Sündroomi korral on suremus 30–40%. 

Sündroomi kirjeldati esimest korda 1967. aastal ja igal aastal mõjutab see rohkem kui 3 miljonit inimest.

## Õigekeelsustäpsustus
Haiguste klassifikatsioonis RHK-10 on küll mitme diagnoosi eestikeelses nimetuses (sh "täiskasvanu respiratoorse distressi sündroom" ja "vastsündinu respiratoorse distressi sündroom") kasutatud sõna "distress", kuid grammatiliselt õige kirjakeelne sõna on "düstress". Sõna "distress" peetakse kõnekeelseks.

## Viited
SARS-CoV

**Ägeda raskekujulise respiratoorse sündroomiga koroonaviirus** ehk **SARS-CoV** on viirus, mis põhjustab SARS-i.

See on RNA-viirus, mis nakatab kopsude epiteelkudesid ning siseneb peremeesrakku, seondudes ACE2 retseptoritega. SARS-CoV on nakkav inimestele, nahkhiirtele ja tsiibetitele.

16. aprillil 2003 teatas Maailma Tervishoiuorganisatsioon (WHO), et 10 riigi 13 labori koostöö tulemusel tuvastati, et SARS-i haiguspuhangu põhjus on uus koroonaviirus, mis polnud varem inimeste seas levinud. Ameerika Ühendriikide Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskus ja Kanada riiklik mikrobioloogia laboratoorium tuvastasid SARS-CoV genoomi aprillis 2003. Lõpliku kinnituse, et haiguspuhangu põhjustas SARS-CoV andis Erasmuse Rotterdami ülikooli labor, mis tõestas makaakide peal, et viirus põhjustab SARS-i.

2006. aastal tõestasid Hiina teadlased, et SARS-CoV kandus inimestele üle loomadelt, tuvastades tsiibeti viiruse vaheperemehena. 2017. aastal tõestasid Hiina teadlased, et viirus pärines Yunnani provintsi nahkhiirtelt.

2019. aastal põhjustas SARS-CoV-iga suguluses olev SARS-CoV-2 2019.–2020. aasta koroonaviirushaiguse pandeemia.

## Vaata ka
* SARS-CoV-2

## Viited
Koroonapandeemia Rumeenias

**2020. aasta koroonapandeemia Rumeenias** on osa ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimene nakatumisjuhtum tuvastati Rumeenias 26. veebruaril 2020. Nakatunud Gorji maakonnas elav 20-aastane mees oli kokku puutunud Itaaliast saabunud 71-aastase mehega.

2021. aasta 18. oktoobril registreeriti riigis 7 päeva keskmise näitajana 18,02 uut surmajuhtumit päevas miljoni elaniku kohta.

## Kronoloogia



Tuvastatud nakatunuid Rumeenias, allikas: 


## Viited

## Välislingid
* http://www.ms.ro/coronavirus-covid-19/
Miastko

**Miastko** (saksa *Rummelsburg*, kašuubi *Miastkò*) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas Bytówi maakonnas, Miastko valla halduskeskus. Miastko asub Bytówist umbes 37 km lääneedelas.

Asulat on esmamainitud 1478. aastal, linnaõigused sai 1617. aastal. Raudteeühenduse sai linn 1875. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. Punaarmee hõivas linna 3. märtsil 1945, hävis 70% linnast. 1963. aastal alustas Miastkos tööd nahkkinnaste ja -rõivaste vabrik.

2012. aastal avati Miastkos monument poola rahvale.

## Viited