open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Heinrich George

**Heinrich George** (kodanikunimi kuni 1932. aasta oktoobrini **Georg August Friedrich Hermann Schulz**; 9. oktoober 1893 Stettin (tänapäeval Szczecin, Poola) – 25. september 1946 Sachsenhauseni vangilaager, Oranienburg) oli saksa näitleja.

Georg Schulz (hilisema nimega Heinrich George) oli pärit mereväeohvitser August Schulzi perest. 

Ta lõpetas näitlejaõpingud 1912. aastal ja töötas seejärel Kolbergi (tänapäeval Kolobrzeg), Brombergi (tänapäeval Bydgoszcz) ja Neustrelitzi teatrites. 

1914–1917 võttis ta vabatahtlikuna osa Esimesest maailmasõjast ja sai raskelt haavata. 

1917–1921 töötas ta Dresdeni ja Frankfurdi teatrites. 1921. aastal kutsus Max Reinhardt Heinrich George tööle Berliini Saksa Teatrisse (Deutsche Theater). Samal aastal tegi Heinrich George esimesed kõrvalrollid tummfilmides. 1922. aastal mängis ta külalisnäitlejana Viini Linnateatris (Wiener Burgtheater). 

1923. asutas Heinrich George Berliinis koos Alexander Granachiga Näitlejate Teatri (Schauspieler-Theater), et vabaneda kommertslikust repertuaarist. 

1923–1934 oli Heinrich George Preisi Riigiteatri (Preußisches Staatstheater) näitleja. Sel ajal sai temast üks Weimari vabariigi tunnustatumaid näitlejaid. Aastatel 1925–1928 mängis George ka Erwin Piscatori juhitud teatri Berliner Volksbühne lavastustes. Koos Piscatori ja Bertolt Brechtiga tegi George vasakpoolset agitatsiooniteatrit. Tol ajal oli George oma vaadetel lähedane Saksamaa Kommunistlikule Parteile. 1927. aastal mängis ta Fritz Langi lavastatud tummfilmis "Metropolis" esimese suurema filmirolli. 1931. aastal mängis ta peaosa filmis "Berliin Aleksanderplats" ja tõusis juhtivate saksa filminäitlejate hulka. 

Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel 1933. aastal oli Stefan George lühikest aega poliitilistel põhjustel näitlejatööst Preisi Riigiteatris eemaldatud, kuid ta suutis oma suhted uute võimudega kiiresti korda seada. 1933. aastal mängis ta filmis "Hitlerinoor Quex". 1938–1944 oli George Berliini Schilleri Teatri (Berliner Schiller-Theater) intendant. Ta pakkus tööd ka näitlejatele, kes olid poliitilistel põhjustel taga kiusatud.

1937. aastal sai Heinrich George Joseph Goebbelsilt riiginäitleja aunimetuse.

Teise maailmasõja järel vahistas NKVD Heinrich George 1945. aasta juunis. Ta saadeti Sachsenhauseni vangilaagrisse, kus ta 1946. aasta septembris suri.

## Viited
Alternatiivne RnB

**Alternatiivne RnB** ehk moodne soul on muusikastiil.

Alternatiivse RnB lood on inspireeritud indimuusikast.

## Viited
Kristaps Porziņģis

**Kristaps Porziņģis** (sündinud 2. augustil 1995 Liepājas) on Lätist pärit korvpallur, kes mängib 2025. aastast NBA klubis Atlanta Hawks.

## Karjäär
Enne NBA-sse siirdumist mängis Porziņģis Hispaania klubis Baloncesto Sevilla.

Porziņģis valiti 2015. aasta NBA *draft*'ist neljandana New York Knicksi. Kolm hooaega Knicksis mänginud Porziņģis tõi oma statistiliselt parimal, 2017/18. hooajal keskmiselt 22,7 punkti, 6,6 lauapalli ja 2,4 viskeblokeeringut mängus, kuni vigastas 6. veebruaril 2018 eesmist ristatisidet. Porziņģis pidi vigastuse tõttu jätma hooaja pooleli ja järgmise tervenisti vahele.

2019. aasta jaanuaris vahetati Porziņģis Dallas Mavericksi, kus ta tõi hooajal 2019/20 keskmiselt 20,4 punkti, 9,5 lauapalli ja 2 blokeeritud viset mängus.

## Saavutused
* NBA tähtede mäng (2018)
* NBA uustulnukate esiviisik (2016)
* EuroCupi tõusev täht (2015)
* Hispaania kõrgliiga noormängijate meeskond (2014, 2015)

## Rahvuskoondis
Kristaps Porziņģis oli Läti korvpallimeeskonna liige 2013. aasta FIBA U-18 Euroopa meistrivõistlustel.

Läti koondisse kuulunud Porziņģis kogus 2017. aasta korvpalli EM-il keskmiselt 23,6 punkti, 5,9 lauapalli ja 1,9 viskeblokeeringut mängus. Läti teekonna lõpetas 97 : 103 kaotusmäng veerandfinaalis tulevasele Euroopa meistrile Sloveeniale.

## Isiklikku
* Porziņģis on 221 cm pikk ja kaalub 109 kg.
* Ka tema vend Jānis oli korvpallur.

## Viited

## Välislingid
*
*Kristaps Porziņģis – NBA.com
*Kristaps Porziņģis – Basketball-Reference.com
Bolugur

**Bolugur** (vene keeles Болугур) on küla Venemaal Sahha Vabariigi Amga ulussis, Bologuri naslegi halduskeskus.

Bolugur on Boluguri naslegi (külaasunduse) ainus asula, asub Jakuutia lõunaosas Amga jõe vasakul kaldal. Bolugur jääb ulussi halduskeskusest Amgast 53 km edela suunas ja vabariigi pealinn Jakutskist 184 km kagu suunas. 

Küla elanike arv on **1507** (2010).

## Viited

## Välislingid
*Якутия / Болугур (rus sub). youtube.com, 7. detsember 2016
Niederweningeni mammutimuuseum

**Niederweningeni mammutimuuseum** (saksa keeles *Mammutmuseum Niederweningen*) on paleontoloogiamuuseum Niederweningeni vallas Dielsdorfi ringkonnas Zürichi kantonis, üks viiest Euroopas asuvast mammutimuuseumist. 

2003. aastal leiti Niederweningeni lähistel mammuti jäänused (skelett). See ja sellele järgnenud leiud ajendasid 2005. aastal Niederweningenis mammutimuuseumi rajamise.

Esimesed mammuti luud kaevati Šveitsis välja 1890. aastal. Lisaks mammutile tutvustab muuseum Šveitsi territooriumil leitud teisi Jääaja fauna esindajate fossiile (karvane ninasarvik, stepipiison, metshobune, hunt, koopahüaan jt). 

## Viited

## Välislingid

*Koduleht. mammutmuseum.ch
*Mammutmuseum in Niederweningen. 2. oktoober 2015. limmattalerzeitung.ch
Walther Rathenau

**Walther Rathenau** (29. september 1867 Berliin – 24. juuni 1922 Berliin) oli juudi rahvusest Saksamaa tööstur ja poliitik.

Walther Rathenau oli juudi rahvusest suurtöösturi Emil Rathenau poeg. 1886–1889 õppis ta Berliinis ja Straßburgis füüsikat, keemiat ja filosoofiat. 1889–1990 õppis Rathenau Müncheni Tehnikaülikoolis masinaehitust ja keemiat. 1893–1898 töötas ta Bitterfeldis elektrokeemiatehase ärijuhina. Alates 1899. aastast tegutses ta oma isa asutatud firma AEG juhatuses, alates 1915. aastast oli selle president.

Walther Rathenau kuulus 1918. aastal asutatud Saksa Demokraatlikku Parteisse (*Deutsche Demokratische Partei*).

Alates 1921. aasta maist oli ta Saksamaa ülesehitusminister. Alates 31. jaanuarist 1922 oli ta välisminister. Genova konverentsil sõlmis ta 1922. aasta aprillis Nõukogude Venemaaga Rapallo lepingu.

1922. aasta 24. juuni hommikul mõrvati autoga tööle sõitnud Walther Rathenau paremäärmuslaste poolt.

## Viited
Uno Kärbis

**Uno Kärbis** (19. mai 1926 – 29. juuli 1998) oli eesti teatrikunstnik.

1951. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi Voldemar Haasi ja Natalie Mei õpilasena. 

Ta töötas 43 aastat Estonia teatri kunstnikuna, tegutsedes kujundaja ja dekoratsioonimaalijana.

## Tunnustus
*1980 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Viited
Enno Ootsing

**Enno Ootsing** (sündinud 18. aprillil 1940 Räpinas) on eesti graafik, raamatukunstnik ja akvarellist.

Ta on lõpetanud 1958. aastal Räpina Keskkooli, 1961. aastal Tartu Kunstikooli maali ja kunstipedagoogika erialal ning 1966. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi graafika erialal. 

Aastatel 1965–1972 oli ta ajakirja Kultuur ja Elu kunstnik-kujundaja, 1972–1976 Eesti Kunstnike Liidu vastutav sekretär, 1976–1980 vabakutseline kunstnik. 

1980. aastast oli ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi (1989. aastast Tallinna Kunstiülikooli, 1995. aastast Eesti Kunstiakadeemia) õppejõud, sealhulgas 1982. aastast graafikaosakonna juhataja, aastatel 1984–2005 professor, 2005. aastast emeriitprofessor.

Ta on kuulunud kunstirühmitusse ANK '64. 

Ootsing on esinenud paljudel rahvusvahelistel suurnäitustel ja pälvinud tunnustust, sealhulgas peapreemia Riia I miniatuurgraafika triennaalil (1983). 

## Tunnustus
*1983 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Viited
Jevgeni Tšekin

**Jevgeni Aleksejevitš Tšekin** (vene keeles Евгений Алексеевич Чекин; sündinud 24. augustil 1973 Jaroslavli oblastis) on Venemaa riigitegelane, Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsuse esimees (2016–2018). 
 
Tšekin on lõpetanud Jaroslavli riikliku meditsiiniakadeemia ja Ülevenemaalise kaugõppe rahandus-majandusinstituudi.

Ta töötas aastatel 1998–2002 kiirabiarstina, 2002–2003 sanatoorium-prüfülaktooriumi peaarstina, 2005–2007 kommertspanga Binpank peaökonomisti, peamänedžeri ja vanemkrediidieksperdina. 2009. aastast töötas ta avaliku ja erasektori koostöö valdkonnas Jaroslavli oblastivalitsuses osakonna ülemana ja 2011. aastast Sahha Vabariigi majandusministeeriumi osakonna juhina.

Aastatel 2012–2016 oli ta Sahha majandusministri asetäitja. 2016. aastal kooskõlastas Sahha Vabariigi parlament Il Tümene Sahha Vabariigi pea Jegor Borissovi otsuse määrata vabariigi valitsuse esimeheks Jevgeni Tšekin.

Valitsuse esimehena töötas ta kuni 20. juunini 2018 (tema asemele määrati Vladimir Solodov). 2018. aastast töötab Tšekin Venemaa Föderatsiooni Kontrollkoja esimehe Aleksei Kudrini abina.

## Viited

## Välislingid
*Евгений Алексеевич Чекин. ysia.ru
2 (Szczecini trammiliin)

**2. trammiliin** on Szczecini trammiliin, mis teenindab reisijaid liinil Dworzec Niebuszewo – Turkusowa. Liin avati 1905. aastal marsruudil Berliner Tor – Hauptfriedhof.

## Trammiliini ajaloolised marsruudid
* 1905–1938 sõitis liinil Berliner Tor – Hauptfriedhof, marsruudil Berliner Tor – Hohenzollenstrasse – Friedenstrasse – Pasewalker Chausse – Hauptfriendhof.

* 1938–1945 sõitis liinil Berliner Tor – Hauptfriedhof – Wendorf.

* 1945–1948 sõitis liinil Kołłątaja – Asnyka – Dworzec Niebuszewo.

* Kuni 2015. aastani liikus marsruudil Basen Górniczy – Dworzec Niebuszewo. 

* 2015 kuni tänaseni sõidab liin nr. 2 marsruudil Dworzec Niebuszewo – Boguchwały – Asnyka – Kołłątaja – Wyzwolenia – Plac Rodła – Wyzwolenia – Plac Żołnierza Polskiego – Niepodległości – Brama Portowa – Wyszyńskiego – Energetyków – Gdańska – Basen Górniczy – Eskadrowa – Hangarowa – Jaśminowa – Turkusowa.

## Marsruut

## Peatused

1 → Turkusowa

## Vaata ka
* Trammiliiklus Szczecinis
* Szczecini ühistranspordiliinid
* Szczecin

## Viited


## Kirjandus
* Kajetan Szmuciński ''Tramwaje w Szczecinie we trzynastu księgach prozą'' (beerware)
* 
* 

## Välislingid

* Szczecini trammipargi koduleht
* Pildigalerii
Jegor Borissov

**Jegor Afanasjevitš Borissov** (jakuudi keeles Охонооһой уола Барыыһап Дьөгүөр; vene keeles Егор Афанасьевич Борисов; sündinud 15. augustil 1954 Tšuraptšas Tšuraptša rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi rahvusest Sahha riigitegelane, majandusdoktor.  
 
Ta oli aastatel 2003–2010 Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsuse esimees ja 2010–2014 Sahha (Jakuutia) Vabariigi president. Aastatel 2014–2018 oli ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea. Ta on Ühtse Venemaa liige.
 
## Haridus ja töökäik
Ta lõpetas 1979. aastal Novosibirski põllumajandusinstituudi insener-mehaanikuna.
 
1991. aastal määrati ta Sahha põllumajandusministri asetäitjaks, 1992. aastal Sahha valitsuse aseesimeheks. Aastatel 1993–1995 oli ta valitsuse esimehe esimene asetäitja, 1998–2000 põllumajandusminister, 1997–2002 Jakutski põllumajanduse teadusliku uurimisinstituudi direktor, 2002–2003 Sahha valitsuse esimehe esimene asetäitja.

2010. aastal andis Sahha parlament Il Tümene talle vabariigi presidendi õigused viieks aastaks. 2014. aastal valiti ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi peaks viieaastaseks perioodiks. 28. mail 2018 esitas ta Venemaa presidendile Vladimir Putinile ametist tagasiastumiseavalduse. See rahuldati.

## Tunnustus
*1991 – Venemaa Föderatsiooni audoonor
*1994 – Venemaa Föderatsiooni auraudteeehitaja

## Viited

## Välislingid

* Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea koduleht. egorborisov.ru
Miss Universum

**Miss Universum** (**Miss Universe**) on iga-aastane iludusvõistlus. 

Esimene konkurss toimus 1952. aastal Ameerika Ühendriikides ja selle võitis Miss Soome Armi Kuusela.
## Vaata ka
* Miss Grand International
* Miss Baltic Sea
* Eesti Miss Estonia
Grigori Savvinov

**Grigori Nikolajevitš Savvinov** (vene keeles Григорий Николаевич Саввинов; sündinud 20. novembril 1957Verhneviljuiski rajoonis Jakuudi ANSV-s) onjakuudi geokrüoloog ja rakendusökoloog, igikeltsa uurija; bioloogiadoktor.
 
Ta on 2011. aastastAmmossovi-nimelise Kirde Föderaalülikooli Põhja rakendusökoloogia teadusliku uurimisinstituudi direktor. Tema peamised uurimisvaldkonnad on geokrüoloogia, igikeltsa ökoloogia, geoökoloogia ja Põhja rakendusökoloogia.

## Haridus
Ta lõpetas 1980. aastalJakutski Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna geograafina ja 1987. aastalNSV Liidu TA SO Jakuudi filiaali aspirantuuri.

Ta kaitses 1997. aastalNSV Liidu TA SO üldbioloogia instituudis kandidaadikraadi väitekirjaga "Гидротермический режим мерзлотных лугово-черноземных почв при осенних влагозарядковых поливах". 2006. aastal kaitses ta bioloogiadoktori kraadi väitekirjaga mullateaduse alal "Эколого-почвенные основы рационального использования и восстановления нарушенных земель криолитозоны Якутии" (doktoritöö juhendajad bioloogiadoktor Dmitri Savvinov ja geoloogia-mineraloogiadoktor Juri Šumilov ).

## Viited

## Välislingid
*Саввинов Григорий Николаевич. scholar.google.ru
Dmitri Savvinov

**Dmitri Dmitrijevitš Savvinov** (vene keeles Дмитрий Дмитриевич Саввинов; 29. märts 1932 Njurba rajoon, Jakuudi ANSV – 2018) oli jakuudi rakendusökoloog ja geokrüoloog, igikeltsa uurija, Sahha teaduste akadeemia liige.
 
Ta oli Sahha teaduste akadeemia presidendi nõunik ja Ammossovi-nimelise Kirde Föderaalülikooli Venemaa Põhja-uuringute kateedri professor. Aastatel 1993–2007 oli ta Sahha teaduste akadeemia Põhja rakendusökoloogia instituudi direktor. Tema peamised uurimisvaldkonnad on Põhja rakendusökoloogia, keskkonnakaitse, üldmullateadus, geokrüoloogia, pinnaste hüdroloogia ja igikeltsa agrofüüsika.

## Haridustee
Ta lõpetas 1958. aastal Tomski riikliku ülikooli bioloogia-mullateaduse teaduskonna mullateaduse erialal.
 
Ta sai 1966. aastal Irkutski Riiklikus Ülikoolis kandidaadikraadi väitekirjaga " Особенности водного режима лугово-черноземных почв Центральной Якутии". 1982. aastal sai ta NSV Liidu TA SO mullateaduse ja agrokeemia instituudis bioloogiadoktori kraadi väitekirjaga mullateaduse alal "Гидротермический режим мерзлотных почв и его регулирование (на примере Якутии)".

## Tunnustus
*1993 – valiti Sahha teaduste akadeemia tegevliikmeks (akadeemikuks)
*1995 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi riiklik preemia
*1997 – Venemaa Föderatsiooni teeneline teadustegelane
*2007 – Sahha teaduste akadeemia kuldmedal

## Viited

## Välislingid
*Потигая тайны северной природы. sbras.nsc.ru
*Саввинов Дмитрий Дмитриевич. s-vfu.ru
*Дмитрий Дмитриевич Саввинов. s-vfu.ru
Vadi kool

**Vadi kool** oli õppeasutus Mustvee vallas Vadi külas. 

Vadi kooli ajalugu algab 1774–1775 aastal, mil Torma koguduse õpetaja Johann Georg Eisen von Schwarzenbergi eestvõttel alustati Vadil koolihariduse andmist. Kool oli Avinurme piirkonna esimeseks kooliks. 1834. aastal õppis koolis 130 last.

Uus koolihoone valmis 1888. aastal. Kool likvideerit 1963. aastal. (mõningatel andmete 1965 vt fotol olevat mälestusmärki). Koolihoone on arvatud ehitismälestiseks.

Aastail 1917–1941 oli kooli direktor Joosep Paljak.

## Galerii

Pilt:Vadi kool.jpg
Pilt:Kool Vadil.jpg


## Viited

## Välislingid
*
Reinhold Rehbinder

Krahv **Reinhold Fabian von Rehbinder** (12/24. jaanuar 1831 Udriku – 27. märts/9. aprill 1905 Udriku) oli Eestimaa rüütelkonna peamees aastail 1878–1881.

Tema vanemad olid Udriku, Imastu, Polli, Neeruti, Jõetaguse, Võduvere, Pala, Venevere ja Käravete mõisnik, Eestimaa rüütelkonna maanõunik Karl Gustav von Rehbinder (1793–1851) ja Ernestine von Ungern-Sternberg (1794–1886).

Ta oli Udriku, Imastu ja Polli mõisnik, Virumaa kreisisaadik, Eestimaa rüütelkonna peamees 1878–1881 ja 1881–1899 Eestimaa rüütelkonna maanõunik.

1858. aastal (lahutatud 1866) abiellus ta Stella von Ungern-Sternbergiga (1838–1903), nende ainus poeg oli Heinrich Karl Eduard von Rehbinder (1860–1929), Udriku, Polli ja Imastu mõisnik. 

Ta on maetud Udriku mõisa kalmistule.
## Viited

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft
*
Mario

**Mario** on samanimelise videomängusarja peategelane, mille lõi 1981. aastal Jaapani videomängudisainer Shigeru Miyamoto. Mario on tuntud eeskätt videomängusarjast "Super Mario".

Mario riietuseks on tavaliselt punane pluus, rinnatrukkide ja traksidega sinised tunked, valged kindad ja M-tähega punane müts.
Voldemar Olup

**Voldemar Aleksander Olup** (19/31. jaanuar 1895 Tallinn – 28. juuli 1933 Soome laht) oli Eesti prokurör.

Tema vanemad olid Aleksander Olup ja Julie Uussild (1867–1928).

Ta lõpetas aastal 1915 Keiserliku Nikolai I Gümnaasiumi, õppis 1915–1916 Peterburi ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas, 1916 lõpetas Peterhofi lipnike kooli, 1921–1925 (lõpetas) õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Ta oli korporatsiooni Fraternitas Estica liige.

Ta teenis 1916–1918 Vene sõjaväes, 1918–1921 oli politseinik, alates 1925 Tallinna-Haapsalu rahukogu kohtuameti kandidaat, hiljem abiprokurör. Reservalamleitnant (1920).

Tema abikaasa oli Marta Krimm (1896–1962).

28. juuli õhtul 1933 asus ta purjepaadil Argo teele Tallinnast Haapsallu Theodor Rõugu juurde, kellele ta oli oma paadi müünud, ja jäi tormis teadmata kadunuks.

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Postipunkt

**Postipunkt** on postiettevõtte koostööpartneri hallatav postiasutus, mis osutab postiteenuseid  postiettevõtte nimel. Postipunkt on postkontoriga võrdväärne postiasutus, kus on võimalik teha samu toiminguid, mida postkontoriski.

Postipunkte luuakse tavaliselt väljaspool suuremaid linnu asula kaubandus- või teenindusasutusse või muusse ühiskondlikku hoonesse (näiteks kauplusse, raamatukokku või vallamajja), kus postipunkti teenuseid hakkab osutama koostööpartneri esindaja – vastava väljaõppe saanud töötaja enamasti ühitatult muude tööülesannetega.

## Postipunktid Euroopas

Postipunktide süsteemi on mitmes Euroopa riigis praktiseeritud juba aastaid. 
Peamine põhjus, miks traditsioonilisi postkontoreid järjest suletakse ja pannakse nende asemel tööle postipunktid, on selles, et postiteenuste struktuur on viimaste aastakümnete jooksul suuresti muutunud – paberkirju saadetakse oluliselt vähem, postipakke aga rohkem jne. Seega on mõttekas osutada postiteenust seal, kus inimesed nagunii sageli käivad. Teisalt aga optimeeritakse postipunktide abil tööjõukasutust.

Nii töötab (2016. aasta seisuga) Taanis üle 900 postipunkti, kus postiteenust osutavad Taani Posti koostööpartnerid, postkontoreid on Taani Postil aga alla 30. Iirimaal tegutseb 52 postkontorit ja üle 1200 postipunkti, Hollandis 2 postkontorit ja üle 2500 postipunkti, Portugalis 621 postkontorit ja ligi 1700 postipunkti.

## Postipunktid Eestis

Eestis hakkas Eesti Post postipunktide süsteemi looma 2006. aastal, esimene postipunkt pandi tööle Räpina lähedal Leevaku A ja O kaupluses 1. augustil 2006.

2016. aasta seisuga oli Eestis 163 postkontorit ja 159 postipunkti.

2020. aasta augusti seisuga oli Omnival Eestis 96 postkontorit, 167 postipunkti ja 257 pakiautomaati.

## Viited
Peep Linno

**Peep Linno** (sündinud 6. novembril 1970) on eesti arhitekt ja karikaturist.

Peep Linno on lõpetanud 1989. aastal Tallinna 2. Keskkooli, 1994. aastal Georg Otsa nimelise muusikakooli saksofoni erialal ja Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri erialal 2004. aastal.

Ta on töötanud Eesti Ekspressi lisalehe Kulutaja toimetajana, ajakirja Mihkel vastutava sekretäri ja küljendajana, Õhtulehe, Eesti Sõnumite, Sõnumilehe ja Linnalehe karikaturistina ning BNS-i reporterina. 2017. aasta juunist töötas ajalehes Virumaa Teataja reporteri ja karikaturistina.  

Ta on töötanud 13 aastat arhitektina: arhitektuuribüroos Kosmos, seejärel AS-is Riigi Kinnisvara, KPME Inseneribüroos ja Anija Vallavalitsuses. 

## Illustreeritud raamatud
* Rein Kiis "Kohalikud omavalitsused ja kultuur" (Rahvakultuuri Arendus- ja Koolituskeskus, 1998) 
* Zero (autori kodanikunimi Tõnu Seero) "Lahked inimesed ja õunasööjad" 

## Viited

## Välislingid
* Sõnumitooja 30. november 2010 - Anija valla arhitekt-planeeringuspetsialist on Peep Linno
Peeter Erg

**Peeter Erg** (27. märts 1898 Abja vald, Pärnumaa – 7. aprill 1944 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli Eesti notar.

Tema vanemad oli Peeter Erg (1865–1939) ja Ann Masing (1868–1915).

Ta õppis 1917–1918 ja 1920–1924 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Korporatsioon Ugala liige.

Ta osales 1919–1920 Vabadussõjas Kaitseliidu ülema kantseleis ja 3. Diviisi staabis, sõjaväeametnik (1919). 1924–1927 vandeadvokaat Jaan Teemanti abi Tallinnas. 1927–1928 Petseri ja Narvataguste maade kinnistuskomisjoni esimehe asetäitja, 1928–1932 esimees. Alates 1932 notar Võrus. 

Tema abikaasa oli Elisabeth-Johanna Västrik (1902–1986).

Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941.

## Välislingid
*Kommunismiohvrite andmebaas
Benno Mikkal

**Benno Mikkal** (28. juuli 1912 Valtina, Võrumaa – 13. oktoober 1981 Tartu) oli eesti näitleja.

1926. aastal lõpetas ta algkooli. Pärast algkooli lõpetamist töötas sulase, kraavikaevaja ja metsatöölisena ning paar aastat Tallinnas Eesti Kunstsarve Vabrikus. 

Aastatel 1935–1937 õppis Tartu Näitekunsti Stuudios. 

Aastatel 1937–1938 oli Tartu Töölisteatri, 1938–1940 Narva Teatri, 1940–1942 Draamateatri ja 1942–1981 Vanemuise teatri näitleja. Õpetas lavakõnet Tartu Õpetajate Instituudis, Vanemuise õppestuudios ja Tartu Rahvateatris. Juhendas ka näiteringe.

Tegi kaasa mängufilmis "Valgus Koordis" ja telemängufilmis "Kolme katku vahel".

## Tunnustus
*1964 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Tema tütar on dramaturg ja teatripedagoog Epp Mikkal.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Mikkal, Benno (Bernhard), Eesti NSV teeneline kunstnik - RAT "Vanemuise" näitleja
Jevgeni Pavlov

**Jevgeni Pavlov** (25. detsember 1913 Tver, Venemaa – 15. detsember 1983 Tallinn) oli vene rahvusest Eesti näitleja.

Aastatel 1951–1982 oli ta Eesti NSV Riikliku Vene Draamateatri näitleja. 

## Tunnustus
*1973 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited
Ajapaik

**Ajapaik** (inglise keeles *timepatch*) on ühisloomeplatvorm, mille eesmärk on koguda lisainfot ajaloolisele pildimaterjalile (eeskätt fotodele, aga ka maalidele, graafikale, filmidele). 

Lisainfo all peetakse silmas näiteks pildimaterjali sidumist konkreetsete kohtadega kaardil (geokodeerimine ehk asukohamärgendamine) ja pildimaterjalile nüüdisajal tehtud fotode lisamine (refotografeerimine ehk ülepildistamine), et enne ja nüüd tehtud pildimaterjali kõrvutamisel näidata elukeskkonna muutusi ajas.

Ajapaiga looja ja haldaja on MTÜ Eesti Fotopärand. Keskkond keskendub Eestiga seotud piltidele.

## Ajalugu

Ajapaik sai alguse 2011. aasta veebruaris toimunud üritusel Garage48 Public Services. Meeskonda kuulusid Ahti Heinla, Jaen Saul, Kristjan Heinaste, Leen Videnski, Kaupo Kõrv, Jelena Savinen, Sven Tiirusson ja idee autor Vahur Puik. 

2015. aasta kevadel otsustati, et Ajapaigast saab Eesti Vabariigi 100. aastapäeva kingitus.

2016. aastal külastati Ajapaika keskmiselt 13 500 korda kuus.

2016. aasta teises pooles alustati koostööd Norra Muinsuskaitseametiga ja käivitati Ajapaiga platvormi koopia fotodugnad.ra.no.

2016. aasta detsembri seisuga oli Ajapaika lisatud üle 90 000 pildi ja neist kaardistatud (geokodeeritud) oli üle 51 000.

2017. aastal tunnustati Ajapaika (MTÜ Eesti Fotopärand) ettevõttenime võistlusel "Ehe Eesti 2017", kus Ajapaik tunnistati võitjaks vabaühenduste kategoorias.

## Vaata ka
* 

## Viited

## Välislingid

* Ajapaiga koduleht
* Ajapaik Facebookis
* Ajapaiklejate Facebooki-grupp
* EV100 Turundusidee: Ajapaik, saade YouTube'is
* Ajapaik – selgitame koos välja, kuidas Eesti kohad on aegade jooksul muutunud, EV100.ee
* Ajapaik – "Enne ja nüüd", Rakvere Valla Sõnumid, nr. 3, 1 märts 2017
* Kuusk, Laura. “Koos kaardistatud kohad“. Positiiv: Eesti fotograafia ajakiri, nr. 27, 2016, lk. 50–53
* Sihik: Vahur Puik. MTÜ Ajapaik Kuku raadio, 6. aprill 2023
Riigipäev

**Riigipäev** on või on olnud esindajate kogu mitmes riigis:

## Saksa-Rooma keisririik ja Saksamaa
* **[[Riigipäev (Saksa-Rooma riik)|Riigipäev]]** oli Saksa-Rooma keisririigis õuepäevadest (*Hoftag*) välja kasvanud seisuste kogu, 15. sajandist kandis nimetust *Reichstag* (777–1806)
** **[[Roncaglia riigipäev]]** oli 1158. aastal Piacenza lähedal peetud Saksa-Rooma riigi keiserlik riigipäev
** **[[Augsburgi riigipäevad]]** olid 15. ja 16. sajandil Augsburgis toimunud Saksa-Rooma riigipäevad

* **[[Riigipäv (Põhja-Saksa Liit)]]** oli Põhja-Saksa Liidu parlament 1867–1871
* **[[Riigipäev (Saksa keisririik)]]** oli Saksa keisririigi parlament 1871–1918
* **[[Riigipäev (Weimari vabariik)]]** oli Weimari vabariigi parlament 1919–1933
* **[[Riigipäev (Kolmas Riik)]]** oli Natsi-Saksamaa parlament 1933–1945

## Austria
* **[[Riigipäev (Austria)]]** oli üleminekuaja parlament Austrias 1848–1849

## Rootsi
* **[[Rootsi riigipäev (seisuste esindus)|Rootsi riigipäev]]** ehk **riksdag** oli Rootsi seisuste esindus 15.–19. sajandil
* **[[Riksdag]]** ehk **riigipäev** on Rootsi parlament 1867. aastast tänaseni

## Vaata ka
* Reichstag
Reinuwader

**Reinuwader** *(Reinuvader)* oli pilke- ja satiirileht, mis ilmus 1906. aastal Tallinnas.

Toimetaja oli Juhan Lilienbach. Kaastöölised olid Ants Laikmaa, Eduard Vilde, Hans Pöögelmann, Karl Merilaid-Schnell.Ajalehte trükiti Tallinnas "M. Antje" trükikojas tiraažiga 3500 eksemplari. Numbri hind oli 15 kopikat.

## Viited
Venemaa Föderatsiooni teeneline teadlane

**Venemaa Föderatsiooni teeneline teadlane** (vene keeles Заслуженный деятель науки Российской Федерации) on Venemaa teadlastele antav riiklik aunimetus.

Aunimetuse võib saada väljapaistev teadlane, kellel on teeneid Venemaa teaduse ees. Eelduseks on, et aunimetuse saaja on varem saanud doktorikraadi. Aunimetus asutati 1995. aastal ja anti esimest korda välja 1996. aastal. Aunimetus määratakse Venemaa Föderatsiooni presidendi seadlusega. Aunimetusega kaasneb rinnamärk.

Ka aastatel 1992–1996 anti välja samanimelist aunimetust, kuid Vene NFSV teenelise teadlase aunimetuse õigusakti alusel. 

## Aunimetuse saajaid
*1994 – Boriss Fuks, immunoloog ja biotehnoloog
*1994 – Leo Bokeria, kardiokirurgiateadlane
*1995 – Juri Linnik, teadusfilosoof ja kirjanik
*1995 – Sergei Ušakov, geofüüsik
*1995 – Juri Motšanov‎, arheoloog
*2000 – Juri Ševtšenko, arstiteadlane
*1997 – Dmitri Savvinov, geokrüoloog
*1997 – Oleg Sorohtin, geoloog
*2002 – Andrei Kapitsa, geograaf ja geomorfoloog 
*2004 – Dmitri Puštšarovski, geoloog
*2004 – Vladimir Krõlov, neurokirurgiateadlane
*2008 – Ruslan Hasbulatov, majandusteadlane
*2009 – Ivan Frolov, okeanoloog
*2009 – Svetlana Fedossejeva‎, arheoloog
*2010 – Tatjana Tšernigovskaja‎, kognitiivteadlane


Fail:Boris B Fuks.jpg|Boriss Fuks
Fail:Leo Bokeria M2017-05.jpg|Leo Bokeria
Fail:Linnik Y V 02.04.2011.jpg|Juri Linnik
Fail:2017-PuscharovskyDYu.jpg|Dmitri Puštšarovski
Fail:Крылов Владимир Викторович.jpg|Vladimir Krõlov
Fail:Татьяна Черниговская.jpeg|Tatjana Tšernigovskaja
Fail:Yury Shevchenko.jpg|Juri Ševtšenko


## Viited
Neeme sadam

**Neeme sadam** on väikesadam Harjumaal Jõelähtme vallas Neeme külas, jääb Ihasalu poolsaare idakaldale.

Sadamakood: EE NME

Sadamateenuseid osutatakse vaid alla 24-meetrise kogupikkusega veesõidukitele.

## Välislingid
*NEEME SADAM, Sadamaregister
*Puhka Eestis Neeme Sadam
Pontchartraini järv

**Pontchartraini järv** on riimveeline estuaar Ameerika Ühendriikides Louisiana kaguosas.

Järve lõunakaldal asuvat New Orleansi ühendab põhjakaldaga 38,3 km pikkune Pontchartraini järve sild.

## Välislingid
Pärnu vangla

**Pärnu vangla** oli vangla Pärnus ametliku aadressiga Sillutise tänav 1. 

Hoonetest vanim ehitati aastal 1861. Kõigepealt ehitati see hullumajaks, hiljem on seal olnud ka vanadekodu.

Vangla oli seal kuni 1965. aastani, siis see väikevangla suleti. Edaspidi oli seal alkohoolikute sundravi- ja tööprofülaktoorium.

## Uuesti vangla
Endine Pärnu vangla kohaldati taas vanglaks 1990. aastate algul. 1995. aastal oli seal 60 kohta.

1998. aastaks renoveeriti vangla, sinna kavandati kohti kuni 120 kinnipeetavale  ühe-, kahe- ja neljakohalistes kambrites. Augustis 2001 oli vanglas 100 vangi. Veebruaris 2002, pärast Keskvangla sulgemist, toodi Pärnusse ka neli eluks ajaks mõistetut. Aprillis 2002 oli Pärnu vangla  vangide arv 113. Mais 2003 alustati Pärnu vanglas remonti ja vangla administratsioonihoones ja vanas majas tehti ümberehitused, renoveeriti vastuvõtuosakonna ja eeluurimisvangla ruumid. 

Seoses Viru vangla valmimisega  suleti Pärnu vangla 31. jaanuaril 2007.

Vanglas oli enam kui 5500 ruutmeetrit pindala ja seal oli 7 hoonet: administratiivhoone, 1. elukorpus, 2. elukorpus, katlamaja-söökla-kauplus, saun, klubihoone, töökoda-meditsiinipunkt-spordisaal, juurviljahoidla, ladu ja garaaž.

## Meelelahutuskoht
Alates 2017. aasta algusest tegutsevad vanglas "CCCP Põgenemistoad", kes on vanglas teinud Põhja- ja Baltimaade suurima põgenemistubade kompleksi.

## Viited

## Välislingid

*Asso Puidet. Pärnu vangla viimased päevad. parnu.postimees.ee, 11. jaanuar 2007
Oreella

***Oreella*** on perekond loimureid.

## Liigid
Perekonda kuulub kolm liiki.
* *[[Oreella chugachii]]* Calloway, Miller, Johansson & Whiting, 2011
* *[[Oreella mollis]]* Murray, 1910
* *[[Oreella vilucensis]]* Rahm, 1931
Reichstag

**Reichstag** on olnud mitme esindajate kogu nimetus:

## Saksa-Rooma keisririik ja Saksamaa
* **Reichstag** ehk **[[Riigipäev (Saksa-Rooma riik)]]** oli Saksa-Rooma keisririigis õuepäevadest (*Hoftag*) välja kasvanud seisuste kogu, 15. sajandist kandis nimetust *Reichstag* (777–1806)
* **Reichstag** ehk **[[Riigipäv (Põhja-Saksa Liit)]]** oli Põhja-Saksa Liidu parlament 1867–1871
* **Reichstag** ehk **[[Riigipäev (Saksa keisririik)]]** oli Saksa keisririigi parlament 1871–1918
* **Reichstag** ehk **[[Riigipäev (Weimari vabariik)]]** oli Weimari vabariigi parlament 1919–1933
* **Reichstag** ehk **[[Riigipäev (Kolmas Riik)]]** oli Natsi-Saksamaa parlament 1933–1945

## Austria
* **Reichstag** ehk **[[Riigipäev (Austria)]]** oli üleminekuaja parlament Austrias 1848–1849

## Vaata ka
* Riigipäevahoone, Saksamaa parlamendi residents
* Bundestag (Berliini metroojaam), Berliini metroojaam Riigipäevahoone juures kandis 1994-2006 nime **Reichstag**
* Riigipäev
Sahha teaduste akadeemia kuldmedal

**Sahha (Jakuutia) Vabariigi Teaduste Akadeemia kuldmedal** (vene keeles Золотая медаль Академии наук Республики Саха (Якутия)) on Sahha teaduste akadeemia kõrgeim autasu.

Sahha TA kuldmedal asutati 1997. aastal. Autasu antakse silmapaistvate teaduslike tööde, avastuste ja leiutiste eest. 

## Laureaate
*2007 – Dmitri Savvinov, rakendusökoloog ja geokrüoloog
*2010 – Svetlana Fedossejeva, arheoloog
*2010 – Palmira Petrova, arstiteadlane
*2011 – Vassili Filippov, tehnikateadlane
*2014 – Nikita Solomonov
*2014 – Juri Motšanov, arheoloog

## Viited
Põhjatähe orden (Sahha)

**Põhjatähe orden** (jakuudi keeles «Хотугу Сулус» уордьан; vene keeles oрден «Полярная Звезда») on Sahha (Jakuutia) Vabariigi kõrgeim riiklik autasu, mis on nimetatud Põhjanaela järgi.

Orden asutati 1997. aastal. Seda kantakse kaelalindil.

Aastatel 1997–2015 on Põhjatähe ordeni pälvinud 77 füüsilist isikut ja 1 juriidiline isik (Venemaa Teaduste Akadeemia Siberi osakond).

## Kavalere

*1998 – Vjatšeslav Štõrov, ALROSA president
*1999 – Venemaa Teaduste Akadeemia Siberi osakond
*2000 – Ivan Jegorov, jakuudi matemaatik
*2000 – Vassili Vlassov, Sahha Vabariigi valitsuse esimees (1998–2002)
*2001 – Suorun Omolloon, jakuudi kirjanik
*2001 – German, Jakutski ja Lenski peapiiskop
*2002 – Artur Tšilingarov, Venemaa poliitik, polaaruurija
*2005 – Ivan Stepanov, jakuudi ooperisolist
*2006 – Roman Dmitrijev, jakuudi sporditegelane, endine vabamaadleja, olümpiavõitja
*2006 – Pavel Pinigin, jakuudi sporditegelane, endine vabamaadleja, olümpiavõitja
*2006 – Aleksandr Ivanov, jakuudi sporditegelane, endine vabamaadleja, olümpiamedalist
*2006 – Kōichirō Matsuura, UNESCO peadirektor (1999–2009)
*2007 – Aleksandr Akimov, Sahha Vabariigi alaline esindaja Moskvas
*2007 – Vladimir Štšukin, geoloog, teemandileiukohtade avastaja
*2007 – Mihhail Nikolajev, Sahha Vabariigi president (1992–2002)
*2007 – Aleksius II, patriarh
*2008 – Georgi Balakšin, Sahha poliitik ja endine poksija, olümpiamedalist 
*2009 – Germogen Krõmski, jakuudi füüsik 
*2009 – Juri Motšanov, jakuudi arheoloog
*2011 – Galina Krivošapko, dirigent ja pedagoog
*2012 – Kirill, patriarh
*2012 – Sergei Lavrov, Venemaa Föderatsiooni välisminister
*2012 – Jevgenija Kolodko, kergejõustiklane
*2013 – Marija Pinigina, kergejõustikutreener, olümpiavõitja
*2013 – Vitali Bassõgõssov, Sahha riigitegelane
*2014 – Valeri Kotšnev, ülikooli spordikateedri professor
*2014 – Galina Dantšikova, Sahha valitsuse esimees
*2015 – Ahmed Al-Fahad Al-Ahmed Al-Sabah,Kuveidi poliitik, Aasia Olümpianõukogu president
*2016 – Viktor Lebedev, eveeni rahvusest Sahha maadleja

## Viited

## Välislingid
*Statuut. old.sakha.gov.ru
*Орден «Полярная Звезда». ysia.ru
Ida-raudrohi

**Ida-raudrohi** (*Achillea salicifolia*, sünonüüm *Achillea cartilaginea*) on raudrohu perekonda kuuluv taimeliik.

Eestis kasvab ida-raudrohi Peipsi järve  ja Emajõe kallastel.

## Välislingid
*
Karl Merilaid-Schnell

**Karl Merilaid-Schnell** (*Carl Friedrich Merilaid / Schnell*, 5. jaanuar 1882 Ärina, Virumaa – 1948) oli eesti maalikunstnik ja karikaturist.

Õppis Kaasani Kunstikoolis. Oli esimeseks eesti soost õpetaja venekeelses Rakvere Õpetajate Seminaris, kus tema õpilasteks olid kubistid Märt Laarman ja Arnold Akberg. Illustreeris ja joonistas karikatuure pilkeajakirjadele Pilkeleht (1906), Reinuwader (1906), Walinali (1907) ja Õnnewalaja (1908). Oma karikatuuride pseudonüümiks kasutas *Rakvere Sõnnikuhark*.

## Viited
Brigitte Zypries

**Brigitte Zypries** (sündinud 16. novembril 1953 Kasselis) on Saksamaa poliitik, ta kuulub Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei ridadesse. Ta oli alates 27. jaanuarist 2017 kuni 14. märtsini 2018 Saksamaa majandus- ja energiaminister.

Ta lõpetas aastal 1977 Gießeni ülikooli õigusteaduskonna.

Ta oli 22. oktoobrist 2002 kuni 27. oktoobrini 2009 Saksamaa justiitsminister.

27. jaanuarist 2017 kuni 14. märtsini 2018 oli ta Saksamaa majandus- ja energiaminister.

## Välislingid
*Zypriesi koduleht (saksa keeles)
*Zypries Bundestagi kodulehel (saksa keeles)
Juri Motšanov

**Juri Aleksejevitš Motšanov** (vene keeles Юрий Алексеевич Мочанов; 8. november 1934 Leningrad – 20. oktoober 2020 Kiiev) oli Sahha arheoloog, Jakuutia ja Kirde-Aasia esiaja uurija, Sahha teaduste akadeemia liige. 

Ta oli 2004. aastast Sahha TA arktilise arheoloogia ja inimese paleoökoloogia teaduskeskuse teadusdirektor. Teadlasena olid tema peamised uurimisteemad biokultuurse inimese kohanemise põhietapid Arktika äärmuslikes tingimustes; liigiteke areaalide ääremaal; paleoliitikumi asulakohad ning Ameerika asustamise algetappide probleemid.  

Ta võttis osa paljudestarheoloogilistest väljakaevamistest. Ta avastas koos Svetlana Fedossejevaga 1963. aastal Ihine asulakoha Aldani jõe ääres ja 1964. aastal Aldani jõe ääres seeria mitmekihilisi asulakohti.

## Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas 1957. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli orientalistikateaduskonna. 1966. aastal kaitses ta MoskvasNSV Liidu TA arheoloogia instituudis kandidaadiväitekirja ""Многослойная стоянка Белькачи 1 и периодизация каменного века Якутии". 1979. aastal kaitses ta samas väitekirja "Древнейшие этапы заселения человеком Северо-Востока Азии" ja sai ajaloodoktori kraadi.

1964. aastast töötasNSV Liidu TA Siberi osakonna keele, kirjanduse ja ajaloo instituudi arheoloogialaboris. Ta osales 1964. aastast Prilenkskoje arheoloogilistel ekspeditsioonidel teaduri, vanemteaduri, peateadurina ja ülemana.

Alates 2004. aastast oli ta Sahha TA arktilise arheoloogia ja inimese paleoökoloogia teaduskeskuse teadusdirektor.

## Tunnustus
*1993 – valiti Sahha teaduste akadeemia liikmeks
*1995 – Venemaa Föderatsiooni teeneline teadustegelane
*1996 – Sahha Vabariigi riiklik preemia
*2009 – Põhjatähe orden
*2015 – Sahha teaduste akadeemia kuldmedal

## Isiklikku
Tema abikaas oli arheoloog Svetlana Fedossejeva.

## Publikatsioone
*2007: Мочанов Ю.А. "Дюктайская бифасиальная традиция палеолита Северной Азии" (История ее выделения и изучения). Якутск
*2007: Мочанов Ю.А. "Дюктайская палеолитическая культура и история выделения бифасиальной традиции палеолита Северной Азии". Якутск
*2007: Мочанов Ю.А., Федосеева С.А. "Стоянка древнейшего палеолита Диринг-Юрях в Якутии и проблема внетропической прародины человечества" // Известия лаборатории древних технологий. Иркутск, Вып. 5. С.75–99.
*2010: Мочанов Ю.А. "50 лет в каменном веке Сибири". Якутск 
*2013: Мочанов Ю.А., Федосеева С.А. "Очерки дописьменной истории Якутии. Эпоха камня". Якутск 

## Viited

## Välislingid
*Академики Юрий Алексеевич Мочанов и Светлана Александровна Федосеева.  blogs.korrespondent.net
Afanassi Savvin

**Afanassi Afanasjevitš Savvin** (vene keeles Афанасий Афанасьевич Саввин; sündinud 7. mail 1986) on jakuudi ettevõtja ja haridustegelane.
 
Ta oli 2013–2017 Ammossovi-nimelise Kirde Föderaaalülikooli (üks 10 Venemaa föderaalülikoolist) prorektor innovatiivse arengu ja teaduslike uurimistööde kommertseerumise alal. Ta kureerib ülikoolis arktilist innovatsioonikeskust (Арктический инновационный центр), investeerimiste ja innovatsiooni valitsust, ühte kolmest ülikooli filiaalist – Nerjungris asuvat SVFU tehnikainstituuti,  ülikooli  innovatiivseid väikeettevõtteid ning lastele orienteeritud arvutiakadeemiat (Малая компьютерная академия).

## Haridus ja töökäik
Ta lõpetas 2004. aastal Jakutski riikliku ülikooli matemaatika ja informaatika instituudi kiitusega erialal "rakendusmatemaatika majanduses". Pärast ülikooli lõpetamist asus ta samas assistendina tööle arvuti- ja matemaatilise modelleerimise kateedris. Ühtlasi õppis ta aastatel 2004–2007 ülikooli rahandus-majandusinstituudi aspirantuuris erialal "ökonoomika ja rahvamajanduse juhtimine".

Aastatel 2005–2013 töötas ta tehnoloogiaettevõtetes vastutaval ametikohal. 2013–2017 oli ta Ammossovi-nimelise Kirde Föderaaalülikooli prorektor ja SVFU arktilise innovatsioonikeskuse direktor.

2014. aastal täiendas ta end Skolkovos, kus läbis Moskva Skolkovo juhtimiskoolis kursuse "kõrghariduse uued liidrid".

2017 asutas ettevõtte Replio Technologies, alates 2018. aastast on AS Sahha Vabariigi Arengukorporatsiooni (Корпорация развития Республики Саха (Якутия)) peadirektor.

## Teaduskorralduslik tegevus
Ta on Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea juures asuva infotehnoloogia arendamise nõukogu liige ja Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea juures asuva imagoloogilise poliitika nõukogu liige. Ta kuulub liikmena Ülevenemaalise IT-direktorite liitu.

## Isiklikku
Tal on kolm peamist huviala – jalgpall, lugemine ja reisimine. Ta on külastanud enam kui 30 riiki. 

## Viited

## Välislingid
*Саввин Афанасий Афанасьевич. s-vfu.ru
*Выпускники ЯГУ-СВФУ объединятся в новом формате. ysia.ru, 23. august 2016
*Форсайт-флот 2014: Афанасий Саввин, СВФУ. youtube.com, 27. august 2014
Uus Kosjaleht

**Uus Kosjaleht**: *mitmekesise sisuga jutu-, pilke- ja naljaleht* oli huumoriajakiri, mis ilmus aastatel 1930–1935 ebaregulaarselt Tallinnas. Ajakiri oli jätkuks 1917–1919 ilmunud Kosjalehele.

Ajalehe toimetus asus Tallinnas aadressil Magasini tänav 4. Väljaandja oli Julius Ernst Meigas ja vastutav toimetaja Harald C. Pitsahl. 

Ajalehte trükiti trükikodades J. E. Meigas & Ko (Tallinnas Pärnu mnt 5) ja Kiirtrükk.

Üksiknumber maksis 10 senti ja aastane tellimishind oli 1,20 krooni.

## Viited

## Välislingid
* Digar – Uus Kosjaleht 1931 nr 1
Dani Ceballos

**Daniel Ceballos Fernández** (sündinud 7. augustil 1996 Utreras) on Hispaania jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Premier League'i klubis Arsenal (laenul Madridi Realist).

## Klubikarjäär

Aastatel 2014–2017 mängis Ceballos Hispaania jalgpalliklubis Real Betis ning sai 98 mänguga kirja 7 väravat. 2017. aastal siirdus ta 17 miljoni euro eest Madridi Reali, sõlmides kuue aasta pikkuse lepingu. 2019. aasta juulis suundus ta laenule Arsenali.

## Koondisekarjäär
2017. aastal tuli ta Hispaania alla 21-aastaste koondisega Euroopa juunioride meistriks. Ta valiti turniiri parimaks mängijaks.

## Saavutused
;Real Betis
*Segunda División: 2014–15

;Madridi Real
*UEFA Meistrite Liiga: 2017–18
*Klubide maailmameistrivõistlused: 2017, 2018

## Viited

## Välislingid

* Profiil Madridi Reali kodulehel
Mati Kahru

**Mati Kahru** (sündinud 12. veebruaril 1954) on eesti okeanograaf.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogina, õppides ülikoolis aastail 1972–1978. Seejärel töötas ta Ain Aitsami mereuuringute töörühmas.

Ta on töötanud pikka aega Scrippsi okeanograafia instituudis California Ülikoolis San Diegos.

Tema teadustöö on seotud peamiselt ookeanide satelliitseirega ja kaugseire andmetöötlusega.

## Välislingid
*Biograafia.
*Publikatsioonide loend.
*Ettekanne Läänemere ökoloogia satelliituuringutest. 
*Artikkel viimaste aastakümnete muutustest Balti meres.
Vassili Jegorov

**Vassili Mihhailovitš Jegorov** (vene keeles Василий Михайлович Егоров; sündinud 16. septembril 1993 Megino-Kangalassõ ulussis Sahhas) on jakuudi poksija.
 
Ta saavutas 2015. aasta poksi maailmameistrivõistlustel helveskaalus (kuni 49 kg) hõbemedali ning tuli kahel korral Euroopa meistriks (2015, 2017). 

2016. aastal lülitati ta Venemaa olümpiakoondisse olümpiamängudel Rio de Janeiros, kuid tema esinemine ebaõnnestus – ta ei pääsenud veerandfinaali. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Hamburgis pääses Jegorov veerandfinaali, kuid edasi ei pääsenud, sest kaotus Kasahstani esindajale sulges tee poolfinaali.

## Haridustee
Ta lõpetas 2016. aastal Tšuraptša Riikliku Kehakultuuri ja Spordi Instituudi bakalaureuseõppe punase diplomiga. Ta õppis päevases õppes, kuid individuaalgraafiku alusel. Paralleelselt õpingutega Tšuraptšas asus ta 2014. aastal omandama teist kõrgharidust kaugõppes Ammossovi-nimelise Kirde Föderaalülikooli õigusteaduskonnas.

## Tunnustus
*2016 – Venemaa teeneline meistersportlane

## Viited

## Välislingid
*Vasilii Egorov – 49 kg. aiba.org
*Egorov Vasilii. worldseriesboxing.com
*"Знать наших". Василий Егоров. Бокс. youtube.com, 27. oktoober 2015
*Студенты СВФУ – боксер Василий Егоров. s-vfu.ru, 28. juuli 2016
*Vassili Jegorov Euroopa MV-l 2017. aastal. youtube.com, 24. juuni 2017
Zermatt

**Zermatt** on linn Šveitsis Valais' kantoni saksakeelses osas.

Linnas elas 2015. aastal 5800 inimest.

Linn on Alpides üks olulisi suusa- ja mäeturismi keskusi, sealsamas asub Matterhorni mägi.

Linn on tuntud rohelise transpordi linnana: üldiselt (eranditega) on linnake autovaba, linnalähiliikluses on soositud rong ning teenindussõidukitena on seal kasutusel vaiksed ja kompaktsed elektrisõidukid.
One More Light

**"One More Light"** on Ameerika Ühendriikide rokkansambli Linkin Parki seitsmes stuudioalbum, mida lindistati septembrist 2015 kuni veebruarini 2017.

"One More Light" ilmus 19. mail 2017 ning on viimane album laulja Chester Benningtoniga. 

## Lood
# "Nobody Can Save Me"
# "Good Goodbye"
# "Talking to Myself"
# "Battle Symphony"
# "Invisible"
# "Heavy"
# "Sorry for Now"
# "Halfway Right"
# "One More Light"
# "Sharp Edges"
Kaja (Narva ajaleht)

**Kaja** : *Politikaline, majandusline ja kirjandusline ajaleht*, ilmus Narvas alates 3. juunist 1906 kuni 29. jaanuarini 1911 sagedusega kaks korda nädalas (kolmapäeviti ja laupäeviti).

Väljaandja ja vastutav toimetaja oli Tõnu Martin Franzdorf. Toimetus asus Narvas T. M. Franzdorfi raamatupoe kõrval.

Ajalehte trükiti Narvas, algul Tõnu Martin Franzdorfi ja hiljem Ф.Ф. Гнивковский trükikojas. Ajalehe hind oli 2 kopikat.

Täiendavalt ilmusid lisad: 
* Kaja lisaleht (1907–1909)
* Kaja kirjandusline lisa (1909–1911)
* Kaja nalja ja pilke-lisa Siil (1910)

## Viited

## Välislingid
* Digar – Kaja (Narva : 1906–1911)
Tupekoi

**Tupekoi** (*Coleophora*) on tupekoilaste sugukonda kuuluv perekond liblikalisi.

See on paljude liikidega perekond.
Pisikoi

**Pisikoi** (*Bucculatrix*) on pisikoilaste sugukonda kuuluv perekond liblikalisi.

See on paljude liikidega perekond.

## Eesti liigid
Eestis elab 17 selle perekonna liiki.
**[[Bucculatrix absinthii]]*
**[[Bucculatrix albedinella]]*
**[[Bucculatrix argentisignella]]*
**[[Bucculatrix artemisiella]]*
**[[Bucculatrix bechsteinella]]*
**[[Bucculatrix cidarella]]*
**[[Bucculatrix cristatella]]*
**[[Bucculatrix demaryella]]*
**[[Bucculatrix frangutella]]*
**[[Bucculatrix gnaphaliella]]*
**[[Bucculatrix latviaella]]*
**[[Bucculatrix maritima]]*
**[[Bucculatrix nigricomella]]*
**[[Bucculatrix noltei]]*
**[[Bucculatrix ratisbonensis]]*
**Bucculatrix thoracella* - pärna-pisikoi
**[[Bucculatrix ulmella]]*
Uudiste nalja-osa

**Uudiste nalja-osa** oli huumoriajakiri, mis ilmus 1904–1905 Tartus ajalehe Uudised lisana. 

Väljaandja oli Peeter Speek, vastutavad toimetajad Peeter Speek ja Richard Aavakivi.

Ajakirjale tegi kaastööd Eduard Vilde ja karikatuurid joonistas Toomas Rudolf Gutmann.

Tiraaž oli 1904. aastal 8000 ja 1905. aastal 10 000 eksemplari.

## Viited

## Välislingid
* Digari - Uudiste nalja-osa (Tartu : 1904-1905)
Suorun Omolloon

**Dmitri Kononovitš Sivtsev**, kirjanduslik pseudonüüm **Suorun Omolloon**, (jakuudi keeles Дмитрий Кононович Сивцев; Суорун Омоллоон; 14. september (vkj 1. september) 1906 Tatta uluss, Jakuudi oblast – 25. juuni 2005 Jakutsk) oli jakuudi kirjanik (proosa- ja näitekirjanik), libretist ning kultuuritegelane, Jakuudi rahvakirjanik, Põhjatähe ordeni kavaler.

Ta oli mitme muuseumi loomise idee algataid (sealhulgas Tatta rajoonis 1977. aastal rajatud Jakuutia esimene vabaõhumuuseum Tšerkehhi ajaloo-etnograafiamuuseum ja 1987. aastal Leena paremal kaldal 70 km Jakutskist allavoolu rajatud Leena ajaloo-arhitektuuri muuseum-kaitseala). 1990. aastatel aitas ta kaasa kirikute taastamisele Jakuutia territooriumil.

## Päritolu, haridustee ja kirjandustegevus
Suorun Omolloon oli pärit Kesk-Jakuutias asuvast ulussist (praeguse nimega Tatta uluss). Ta lõpetas 1928. aastal Jakutski pedagoogilise tehnikumi. Kirjandustegevusega alustas ta 1926. aastal. Loomeperioodi esimeses pooles kirjutas ta peamiselt jutustusi, osa neist satiirilise varjundiga. Hiljem on ta kirjutanud Jakuudi Muusika- ja Draamateatrile rohkesti näitetükke. Ta on kirjutanud ka lastele ja avaldanud koduloolise sisuga publitsistikat.

## Tunnustus
*1958 – Vene NFSV teeneline kunstitegelane
*1967 – Jakuudi ANSV rahvakirjanik
*1970 – Jakuudi vabariiklik Oiunski-nimeline preemia kirjanduse ja kunsti alal (draama "Pered voshodom" ("Перед восходом") eest)
*1995 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Kulakovski-nimeline riiklik preemia
*1997 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi aukodanik
*2001  – Põhjatähe orden

## Viited

## Välislingid
*Сивцев Дмитрий Кононович. ysia.ru
Sabine Leutheusser-Schnarrenberger

**Sabine Leutheusser-Schnarrenberger** (sünninimi **Sabine Leutheusser**; sündinud 26. juulil 1951 Mindenis) on Saksamaa poliitik, ta kuulub Vaba Demokraatliku Partei ridadesse. Ta oli aastatel 1992–1996 ja 2009–2013 Saksamaa justiitsminister.

Ta sündis aastal 1951 Mindenis Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Mindenis lõpetas ta ka gümnaasiumi. Seejärel õppis ta õigusteadust Göttingeni ja Bielefeldi ülikoolides.

Aastatel 1979–1990 töötas ta Saksamaa Patendiameti Müncheni osakonnas.

Aastal 1978 astus ta Vaba Demokraatliku Partei ridadesse, aastast 1991 on ta Vaba Demokraatliku Partei föderaalnõukogu liige. 12. detsembril 1990 valiti ta Bundestagi liikmeks. 18. maist 1992 kuni 17. jaanuarini 1996 oli ta esimest korda Saksamaa justiitsminister. 28. oktoobrist 2009 kuni 17. detsembrini 2013 oli ta teist korda Saksamaa justiitsminister.
Balti Raamat

**Balti Raamat OÜ** oli Eesti kirjastus, mis tegutses 2000–2011. Kirjastust juhtis Igor Kaasik.

## Vaata ka
*Koge (kirjastus)

## Viited

## Välislingid
*Kirjastuse raamatuid raamatukoi.ee andmebaasis
Gorodenka oja

**Gorodenka oja** on oja Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Oja pikkus on 19,4 km ja valgla suurus 119,8 km². Oja suubub vasakult Narva jõkke.

Oja kallastel asuvad Gorodenka ülemine paljand ja Gorodenka kärestiku paljand.

## Viited