Siuru (kultuurikeskus)

**Siuru** on 2020. aastate teises pooles Tartusse ehitatav ning holistiliselt rohekoridore järgiv kogukas avalik hoone, mis hakkab mahutama Tartu Linnaraamatukogu ja Tartu Kunstimuuseumi. 

Nimetus põhineb eestlaste rahvuseepose "Kalevipoja" müütilisel Siuru-linnul, mille järgi on nime saanud ka Siuru kirjandusrühmitus.

2024. aasta veebruaris määrati kultuurikeskuse juhiks Aavo Kokk.

2026. aasta märtsis väideti, et Siuru ehituse eelarvepiir on 92,1 miljonit eurot.

## Kirjeldus
Lugemissaalidega raamatukogule ja näitusesaalidega kunstimuuseumile lisandub kahe saaliga mitmeotstarbeline ürituste keskus. Suures saalis saab korraldada kontserte, etendusi ja konverentse. Väikese saali juures hakkab tegutsema telestuudio Eesti Rahvusringhäälingule. Kolme suunitluse hulka on arvestatud väärtfilmikino, tööruumid ja kaks toitlustuskohta. Maa alla rajatakse sõiduautodele üle paarisaja ja mikrobussidele alla kümne parkimiskoha, hoone ümbrusse tekkib üle viiesaja jalgrattakoha. Üle-eestilise kokkutulemise paigana edendatakse kvartalit kaasaegsete lahendustega terviklikuks kultuuriliseks tõuke- ja tõmbekeskuseks Lõuna-Eestis. 

Ehitusprojekt teostatakse vastavalt 14. juulil 2023 avalikustatud arhitektuurikonkursi võidutööle "Paabel" (3+1 arhitektid). Maastikuarhitektuuri osa sellest ja väliruumist kujundasid Kino Maastikuarhitektid. Keskpark kahandatakse tarindustööde käigus Teises maailmasõjas hävitatud klassitsistliku kaubahoovi kunagise krundi piiresse, mis külgneb tänaseni Poe tänavaga. Vallikraavi tänava algusse luuakse jalakäijatele kõnnitee (kunsti- ja mängutänav), mis hakkab eraldama laiemat pargiala ja ehitist. Elurikkusega arvestavad rohealad säilivad Küüni tänava ääres kõrghaljastusena ning ürgsema madalama haljastusena turuhoone ette rajatava väljaku tagusel. Emajõeni rajatakse Vabaduse puiesteed ületav peaväljak, mis astmestikuna jõuab kaldani, eelduste kohaselt saaks sealt lähtuma püsiv randumissild väikelaevadele. 

Paviljone meenutavate külgedega ning eenduva ülemise korrusega hoone esinduslikkus on eelkõige rõhutatud jõepoolsel küljel. Suviti üleni rohelusega kaetud katusemaastikult ning katusekohvikust ja väliterrassidelt avaneksid head vaated Emajõele, Ülejõele, Kaarsillale, vanalinnale ja Toomemäele. Inimestele luuakse liiklemiseks eriilmelised frondid kui ka promenaad, peamine sissepääs hakkab fuajeesse avanema esindusväljakult. Turuhoone ette moodustub turuplats, kus on ruumi nii välimüügile, kalaturule kui tegevuste jaoks noortele. Kauba tänava ajalooline ulatus markeeritakse ja lahendatakse mängualana, sealjuures on tagatud liikumine jalakäijatele. Uueturu 1 krundil olemasolev mänguväljak tõstetakse ümber Uueturu parki.

## Tähtsus
Eesti Vabariigi parlamendi Riigikogu täiskogu otsusega ja eelnõu lõpphääletusega määrati riiklikult tähtsate kultuuriehitiste pingereas prioriteedilt esimeseks Tartu Kesklinna loodav kultuurikeskus.

### Arheoloogia
Tartu keskpargist võib enne ehitustöid saada suurim arheoloogiline uurimisplats Eestis. Eeluuringud maatükil näitasid, et 8000-ruutmeetrisel rohealal on säilinud rikkalik kesk- ja varauusaegne eeslinna kultuurkiht, mis vajab edasisi väljakaevamisi.

## Vaata ka
*Elurikkuse rohering
*Kaubahoovi park
*Paabel
*Kumu

## Viited

## Välislingid
*Tartu linnavalitsuse veebileht Siuru kultuurikeskusest