open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Silvia Silombra

**"Silvia Silombra"** on Louis H. Chrispijni poolt Hollandis 1913. aastal loodud tummfilm.

## Näitlejad
*Julia Cuypers	... 	täiskasvanud Silvia
*Willem van der Veer		
*Charles Gilhuys		
*Louis H. Chrispijn		
*Caroline van Dommelen		
*Enny de Leeuwe	... 	Silvia lapsena
*Jan van Dommelen	... 	Silvia isa, preester
*Mary Beekman	
*Jan Holtrop		
*Christine van Meeteren		

## Viited
Teemant (film)

**"Teemant"** on Johan Gildemeijeri poolt Hollandis 1916. aastal loodud tummfilm.

## Näitlejad
* Louis Bouwmeester – Mozes
* Esther De Boer-van Rijk – Mozese naine
* Meina Irwen – kasulaps
* August Van den Hoeck – kasulapse tegelik isa
* Theo Van Vliet
* Jozef Orelio
Õde Brown

**"Õde Brown"** on Maurits Bingeri poolt Hollandis 1921. aastal loodud tummfilm.

## Näitlejad
* Marjorie Villis – Joyce Sinclair, õde Brown
* Rolf Leslie
* Harold French – Roy Chertsey
* Reginald Barton – Vincent Ferguson, arst
* Louis Chrispijn Jr. – Henry Ferguson
* Willem Hunsche – preester
* Mien Schmidt Crans – Roy ema
* Norman Doxat-Pratt – Robinsoni noorem poeg
* Jack Doxat-Pratt – Robinsoni vanem poeg
* Elsie Cohen – mustlane
* Renee Spiljar – Enid
* Marie Spiljar
* Leni Marcus
* Carl Tobi
* Fred Homann
Een danstragedie

**"Een danstragedie"** ("Tantsutragöödia") on Johan Gildemeijeri poolt Hollandis 1916. aastal loodud tummfilm.

## Näitlejad
* Adelqui Migliar – Mario
* Meina Irwen – Mario naine
* Piety Wigman – nende tütar
* Jo Wigman – nende tütar
* Christine Poolman – Mario ema
* Louis Gimberg – härrasmees
* Caroline van Dommelen – paruness
Tomorrowland

**Tomorrowland** võib tähendada mitut asja:
***[[Tomorrowland (Disney)|Tomorrowland]]** on tulevikuteemaline atraktsioonide ala mitmes Disney teemapargis
***[[Tomorrowland (festival)|Tomorrowland]]** on alates 2005. aastast Belgias Boomi linnas toimuv elektroonilise muusika festival
*...
Põhja Carmen

**"Põhja Carmen"** on Maurits Bingeri poolt Hollandis 1916. aastal loodud tummfilm.

## Näitlejad
* Annie Bos – Carmen
* Adelqui Migliar – Jozef
* Jan van Dommelen – Dalboni
* Paula de Waart – Jozefi ema
* Jeanne van der Pers – Mareike
* Ernst Winar
* Fred Homann
* Leni Marcus
Must tulp (film 1921)

**"Must tulp"** on Maurits Bingeri poolt Hollandis 1921. aastal Alexandre Dumas vanema samanimelise teose alusel loodud seiklusfilm (tummfilm). 

## Näitlejad
* Gerald McCarthy – Cornelis van Baerle
* Zoe Palmer – Rosa, vangivahi tütar
* Eduard Verkade – Cornelis de Witt
* Dio Huysmans – Johan de Witt
* Coen Hissink – vangivaht / Gryphus
* Harry Waghalter – Isaac Boxtel
* August Van den Hoeck – Tichelaer, habemeajaja Piershilist
* Frank Dane – Oranje prints
* Lau Ezerman – Willem
* Wilhelmina van den Hoeck – Cornelis de Witti naine
* Josephine Homann-Niehorster
* Carl Tobi
* Fred Homann
* Betty Doxat-Pratt
Indrek Kaseorg

**Indrek Kaseorg** (sündinud 16. detsembril 1967 Tartus) on Eesti endine kümnevõistleja.

Tema isiklik rekord kümnevõistluses on 8179 punkti, mis on püstitatud 31. mai 1998 Götzises.

## Viited
Avo Sõmer

**Avo Sõmer** (27. juuni 1934 Tartu – 30. mai 2024) oli eesti päritolu Ameerika Ühendriikide helilooja ja muusikateadlane.

Ta emigreerus koos vanematega Eestist 1944. aastal, esmalt Saksamaale ning seejärel Ameerika Ühendriikidesse.

Ta lõpetas Wayne State University Detroitis, kus keskendus koolimuusikale, klaverimängule ja kompositsioonile. 1957. aastal lõpetas ta magistriõpingud Michigani Ülikoolis tööga Claudio Monteverdi madrigalidest. 1963. aastal kaitses ta sealsamas doktoriväitekirja Johann Jakob Frobergeri klahvpillimuusikast.

Sõmer töötas aastast 1962 kuni pensionile jäämiseni 2000. aastal Connecticuti Ülikoolis.
Ta on tuntud 20. sajandi heliloojate, eriti Claude Debussy ja Eduard Tubina loomingut analüüsivate kirjutiste poolest.

Ta on mitmel korral esinenud loengute ja ettekannetega Eestis.

## Viited

## Välislingid
* Kaire Maimets, "Images: Rondes d'automne: Sõmeri ja Schenkeri teemadel", Sirp, 22. detsember 2000
* Anneli Remme, "Debussy, Tubin, Ravi Shankar — Tähtis on elamus muusikast. Intervjuu muusikaprofessor Avo Sõmeriga", Teater. Muusika. Kino, veebruar 2001
Sabinus Iulianus

**Marcus Aurelius Sabinus Iulianus** (suri 285/286) oli Vana-Rooma usurpaator (283–285/286), kes võitles keiser Carinuse või Maximianuse vastu. Carinus alistas ta Itaalias aset leidnud lahingus. 

## Välislingid
* Iulianuse mündid
LEADER

**LEADER** (prantsuse keeles *Liaison entre Actions de Developpement de l’Economie Rurale* – 'seosed erinevate maamajanduse arengu tegevuste vahel') on Euroopa Liidu ühenduse algatusprogramm. Programm LEADER algas 1991. aastal.

Eestis ei rakendunud LEADER kohe programmina, vaid esialgu pilootperioodil (2004–2006) riikliku arengukava (RAK) ühe meetmena. Leader ei ole aastatel 2007–2013 enam eraldiseisev programm, vaid see on kaasatud kõigisse riiklikesse maaelu arenguprogrammidesse. Leaderi kaudu innustatakse maapiirkondi leidma uusi viise, et olla konkurentsivõimeline, kasutada maksimaalselt ära oma varasid ning lahendada tekkivaid probleeme, mis tulenevad näiteks vananevast elanikkonnast, teenuste osutamise viletsast tasemest või töökohtade puudumisest.

Kohalike tegevusgruppide esindajad osalevad nii põllumajandusministri poolt moodustatud Eesti maaelu arengukava (MAK) kui ka rahandusministeeriumi vastava komisjoni töös. Eesti tegutseb 26 kohalikku tegevusgruppi, kelle tegevuspiirkond kokku moodustab alates 2011. aasta märtsist 99,99% Eesti maapiirkonnast.

Leaderi infokeskuseks on Maamajanduse Infokeskus, mis on Põllumajandusministeeriumi hallatav riigiasutus.

Leaderi seitse põhielementi:
#piirkonnapõhised kohaliku arengu strateegiad
#altpoolt tulev algatus
#avaliku ja erasektori partnerlus: kohalikud tegevusrühmad
#uuenduste tegemise soodustamine
#integreeritud ja mitut valdkonda hõlmavad meetmed
#võrgustikutöö
#koostöö

## Viited
Elav redel

**"Elav redel"** on Maurits Bingeri ja Louis H. Chrispijni poolt Hollandis 1913. aastal loodud tummfilm. 

Tegemist on Hollandi esimese pika mängufilmiga ja esimese Filmfabriek Hollandias valminud filmiga.

## Näitlejad
*Annie Bos  –  Annie
*Alex Benno  –  Janus Blanus
*Koba Kinsbergen		
*Barend Barendse		
*Louis Bouwmeester
Lomita

**Lomita** on linn USA-s California osariigis  Los Angelese maakonnas. 

Lomita tähendab hispaania keeles "väike künkake".

Lomitas on sündinud kergejõustiklane James Francis Thorpe.

## Välislingid

*Lomita koduleht
Vene-Pärsia sõda (1804–1813)

**Vene-Pärsia sõda** oli sõda Venemaa keisririigi  ja Pärsia vahel aastatel 1804–1813.

Vastuseks Venemaa keisririigi valduste laienemisele Kaukaasias: kui 1801 ühendati Venemaaga Ida-Gruusia, 1803 Samegrelo Lääne-Gruusias ja 1804 jaanuaris Gändžä khaaniriigi esitas 1804 Pärsia ultimaatumi, et Vene väed Lõuna-Kaukaasiast välja viidaks. Kui Venemaa ultimaatumi tagasi lükkas, algas sõjategevus. 

Venemaa väed alustasid sõjategevust juunis 1804 Jerevani piirkonnas, kuid linna vallutada ei õnnestunud. 1804 sai Pärsia vägi lüüa Khanakheravani (Jerevani lähedal), 1805 Dzegami (Gəncə lähedal) ja Aserbaidžaani khaaniriigid sõlmisid üksteise järel rahu ja arvati Venemaa koosseisu (Karabahhi, Sheki ja Shirvani khaaniriik 1805. aastal, Derbendi, Bakuu ja Kuba khaaniriik 1806. aastal.

1806. aastal alanud Vene-Türgi sõja tõttu sõlmis Venemaa vaherahu, mis aga katkes 1808. aastal ja Vene väed hõivasid 1806. aastal Bakuu. Iraani šahhi Fath Ali-šahhi väed said lüüa 1810 Megri (Meghri) ja 1812 Aslanduzi juures ja Vene väed hõivasid 1813. aastal Länkärani. 24. oktoobril 1813 sõlmiti Gülistani rahu, mille põhjal Pärsia tunnustas Ida-Gruusia, Põhja-Aserbaidžaani ja Dagestani ühendamist Venemaaga.

Sõja tulemusel vallutas Venemaa keisririik Kaspia mere ääres asunud ja Pärsiale kuulunud Dagestani, Gruusia Kharthli, Kahhethi, Samegrelo, Imerethi, Guria piirkonnad Gruusias ja Abhaasia.

Venemaa sai oma valdusse ka osa tänapäeva Aserbaidžaani territooriumi ja Bakuu, Karabahhi, Gəncə, Širvani, Derbenti ja Quba khaaniriigid. Venemaa valdusse läksid sõja tulemusel ka osa Talõši khaaniriigist.

Venemaa saavutas ainuõiguse omada Kaspia merel Venemaa keisririigi sõjalaevastiku laevu.


Khanates of the Caucasus in the 18th-19th centuries.png|Khaaniriigid Aserbaidžaani territooriumil 18. ja 19. sajandil
Khanate of Ganja in the Map of Caucasus with the borders 1801-1813.png|Gəncə khaaniriik aastatel 1801–1813
Sheki Khanate Map 1823.jpg|Šeki khaaniriik, 1813. aastal
Shirvan khanate's map.jpg|Širvani khaaniriik, 1813. aastal
Khanate of Karabakh in 1809-1817.JPG|Karabahhi khaaniriik aastatel 1809–1817
Khanate of Talysh in the Map of Caucasus with the borders 1801-1813.png|Talõši khaaniriik aastatel 1801–1813

## Vaata ka
*1812. aasta isamaasõda
*Vene-Türgi sõda (1806–1812)
Roze Kate

**"Roze Kate"** on Hollandis 1912. aastal valminud tummfilm, mille režissöör on Oscar Tourniaire. 

## Näitlejad
* Caroline van Dommelen – Roze Kate
* Louis van Dommelen – Evert
* Jan van Dommelen
* Jeff Mertens
* Anton Roemers

## Välislingid
* Filmtotaal
APS

**APS** võib tähendada järgnevat:

*APS on  **[[Ameerika Filosoofiaselts]]i**  nime lühend. 
*APS on  **[[Ameerika Füüsikaselts]]i**  nime lühend. 
*APS on  **[[Ameerika Füsioloogiaselts]]i**  nime lühend. 
*APS on  **[[Ameerika Fütopataloogia Selts]]i**  nime lühend.
*APS on  **[[Austraalia Füsioloogiaselts]]i**  nime lühend. 
*APS on  **[[Ameerika Filateeliaselts]]i**  nime lühend.
*APS on  **[[Füsioloogiateaduste  Assotsiatsioon]]i**  nime lühend.
*APS on  **[[Psühholoogiateaduste Assotsiatsioon]]i**  nime lühend.
Praktiline filosoofia

**Praktiliseks filosoofiaks** nimetatakse filosoofia harusid, mis on tihedalt seotud praktiliste rakendustega nagu eetika, esteetika, poliitiline filosoofia, õigusfilosoofia, religioonifilosoofia, väärtusteooria jts.

Filosoofia jagamine praktiliseks ja teoreetiliseks pärineb Aristotelese filosoofialiigitusest moraali- ja loodusfilosoofiaks. Taoline eristus on mõnel pool maailmas tänini kasutusel, näiteks Soomes ja Rootsis õpetatakse praktilist ja teoreetilist filosoofiat enamasti lahus ning mõnes Šoti ülikoolis jagatakse filosoofia loogikaks, metafüüsikaks ja eetikaks. Enamik maailma ülikooli käsitleb tänapäeval filosoofiat siiski tervikuna.

Praktiliseks filosoofiaks nimetatakse ka filosoofia ja filosoofiliste tehnikate rakendamist igapäevaelus. Selle näidete hulka kuuluvad näiteks filosoofiline nõustamine ja mõned mõtluspraktikad. 

## Kant
Immanuel Kanti järgi on praktilise filosoofia ülesanne määrata, mis tähendab olla hea ja vooruslik inimene ehk avastada tingimused, millel vääritakse õnne, ning uurida poliitilise võimu loomust ja piire: millised seadused peaks riik jõustama, milliseid institutsioone edendama ja millised õigused tagama. 

## Viited
Eetika (Spinoza)

**"Eetika"** (täispika pealkirjaga "Eetika, tõestatud geomeetrilises järjestuses"; ladina keeles "Ethica, ordine geometrico demonstrata") on hollandi juudi filosoofi Baruch Spinoza postuumselt avaldatud ladinakeelne filosoofiline teos, mis esitab Spinoza eetikateooria aksiomaatilisel kujul, eeskujuks Eukleidese geomeetriaraamat "Elemendid".

Esimese osa alguses määratleb Spinoza põhiterminid ja loetleb aksioomid. Nende ja teiste definitsioonide ja aksioomide põhjal, mis on antud raamatu ülejäänud neljas osas, tõestab Spinoza sadu propositsioone ja korollaare nagu "Kui mõistus kujutleb omaenda võimetust, teeb see ta kurvaks" (3. osa, 33. propositsioon), "Vaba inimene ei mõtle millestki vähem kui surmast"( 4. osa, 67. propositsioon) ja "Inimmõistust ei saa koos kehaga täielikult hävitada, miski sellest on igavene ja jääv" (5. osa, 23. propositsioon). Umbisikulist stiili katkestavad sageli emotsionaalsed lõigud, kus kritiseeritakse teiste filosoofide, sealhulgas René Descartesi ja Moses Maimonidese vaateid.

Pärast teose ilmumist mõisteti see hukka kui ateistlik. Lääne filosoofia hilisemas ajaloos on Spinoza "Eetika" olnud mõjukas, ehkki on harva leidnud otsest järgimist. Selle motiive on kasutanud ka kirjanikud, nt Jorge Luis Borges oma luuletustes.

## Teos eesti keeles
* "Eetika: geomeetrilise korra järgi tõestatud ja viide ossa jagatud". Ladina keelest tõlkinud ja järelsõna: Margus Ott. Sari Avatud Eesti raamat, Ilmamaa, Tartu 2016, 392 lk; ISBN 9789985775370
Gustav Linquist

**Gustav Linquist** (13. jaanuar 1884 Kolga vald, Harjumaa – 19. jaanuar 1936 Tallinn) oli eesti tulundustegelane.

Gustav Linquist lõpetas Tallinna Aleksandri Gümnaasiumi ja seejärel 1910 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

Gustav Linquist praktiseeris Vene riigipanga Tallinna osakonnas, töötas seejärel riigipanga Tveri osakonnas, oli Tallinna linnasekretäri abi, Eesti Maavalitsuse toitlusosakonna juhataja ja iseseisvuse alul Siseministeeriumi kantseleiülem ja Siseministeeriumi hobuste sõjaväkke võtmise peakomisjoni esimees. 

1923. aastal andis valitsus piirituse müügi ainuõiguse üksikisikust ettevõtjale Gustav Linquistile (Harju panga juhatuse liige), kes pidi tagama piirituse vedamise Venemaale. 1922. aastal ulatus Venemaale veetud piirituse kogus 250 000 liitrini.

Kuni 1925. aastani oli ta Harju Panga direktor, kaotas seejärel oma varanduse, oli vanglas ja tegutses siis muudel ärialadel.

Gustav Linquist oli Tallinna Meestelaulu Seltsi asutajaliige aastal 1916 ja seltsi esimees 1923–1924. 

Ta maeti 21. jaanuaril 1936 Rahumäe kalmistule.

## Kirjandus
*"Gustav Linquisti matused". Rahvaleht, 22. jaanuar 1936, nr 10, lk 3
India filosoofia

**India filosoofiaks** nimetatakse India mõttetraditsiooni, mis algas upanišadidega. 

India filosoofi Sarvepalli Radhakrishnani järgi on vanimad neist ühtlasi "maailma varaseimad filosoofilised teosed". India filosoofia nimetamine filosoofiaks on vaieldav, sest filosoofiat võidakse määratleda nii, et see hõlmab ainult Lääne filosoofiatraditsiooni. Vahel samastatakse ekslikult india filosoofia hinduistliku filosoofiaga, mis moodustab vaid osa India filosoofiatraditsioonist.

Tavaliselt liigitatakse India filosoofiakoolkonnad klassikalisteks (sanskriti *astika*) ehk hinduistlikeks (kuus koolkonda; peavad vedasid eksimatuks teadmisteallikaks) ja mitteklassikalisteks (*nastika*). Ortodokssed  koolkonnad on njaaja, vaišešika, saankhja, jooga koolkond, mimaansa ja vedaanta. Šramanad rajasid materialistliku lokaajata, adžiivika, džainismi ja budismi. Vidjāranja jaotab India filosoofia 16 koolkonda, mille hulka ta arvab ka Saiva ja Raseśvara, 

India filosoofia põhikoolkonnad kujunesid ajavahemikus 1000 eKr kuni meie ajaarvamise esimeste sajanditeni. Kommentaarid ja ümbersõnastused lisandusid kuni 20. sajandini, mil tegutsesid näiteks Aurobindo ja Prabhupada. Eri koolkondade võistlus ja segunemine olid kõige tihedamad nende sünniaegadel, eriti 800 ema kuni 200 ema. Mõned neist jäid ellu (džainism, budism, šivaism ja advaita), teised kadusid või liitusid (saankhja ja adžiivika).

## Viited
Lääne filosoofia

**Lääne filosoofiaks** nimetatakse läänemaailmast, eelkõige Euroopast pärinevat filosoofiatraditsiooni, mis tavapärase käsitluse kohaselt sai alguse Antiik-Kreekas antiikfilosoofiana. Tänapäeval on lääne traditsioon valdav ka teistes maailma piirkondades. Sõna "filosoofia" ise pärineb samuti vanakreeka keelest ja tähendab tarkusearmastust.

Filosoofia uuema ajaloo vältel on sageli vaieldud, mil määral ja kas üldse võib pidada teise mõttetraditsiooni filosoofiateks ehk kas kogu filosoofia ongi Lääne filosoofia, samas kui teised traditsioonid peaksid kandma muid nimetusi, ühendamata neid kunstlikult ühise nimetuse "filosoofia" alla. (Tavaliselt ei vaidlustata sel juhul lääne filosoofiaga tihedalt põimunud araabia, juudi ja vene filosoofiate kuuluvust samasse traditsiooni.) Siiski on tänapäeval tavaks kõnelda nii hiina, india, jaapani kui ka aafrika filosoofiast, samuti käsitletakse vahel Vana-Kreekale eelnenud Vana-Lähis-Ida mõttelugu Mesopotaamia eelfilosoofiana. Läänele filosoofiale vastandudes nimetatakse india, hiina, jaapani jts filosoofiatest sageli koondnimetuse all "ida filosoofia".

Teisalt toetab lääne filosoofia ainsaks või vähemalt põhiliseks pidamist levinum tava kõnelda filosoofia ajaloos eri perioodide filosoofiat käsitledes just lääne traditsioonist, näiteks ei kirjutata tavaliselt keskaja või valgustusajastu filosoofia raames ida filosoofiatraditsioonidest, kuna mõtteloo periodiseeringud ei ole ülemaailmsed.

Lääne filosoofiat on eestikeelses Vikipeedias pikemalt käsitletud üldartiklis "Filosoofia", samuti selle konkreetsete perioodide all nagu "Antiikfilosoofia" ja "Keskaja filosoofia".
Vana-Lähis-Ida

**Vana-Lähis-Ida** on ajalooline piirkond, mis kattub suuresti tänapäeva Lähis-Idaga. Tavaliselt kõneldakse sellest Vana-Lähis-Ida teadusuuringute kontekstis, käsitledes eelkõige aega selle piirkonna esimestest kõrgkultuuridest kuni meie ajaarvamise alguse või Rooma keisririigi jagunemiseni 4. sajandil pKr. Vana-Lähis-Ida uuringute keskne teadusharu on kiilkirjakultuure uuriv assürioloogia, kuid sageli arvatakse Vana-Lähis-Ida alla ka Vana-Egiptus, millega tegeleb egüptoloogia.

Vana-Lähis-Idas paiknesid inimkonna ajaloo ühed vanemad kõrgkultuurid, eelkõige Mesopotaamiasse jäänud Sumer, Akkad, Assüüria ja Babüloonia, aga ka Väike-Aasias asunud Hetiidi riik, praeguse Iraani aladel Vana-Pärsia ning mitmesugused väiksemad kultuurid nagu Kaukaasias asunud Urartu, Vahemere idarannikule jäänud Ugarit ja Foiniikia.

## Kirjandus
* Vladimir Sazonov, Peeter Espak, Andreas Johandi. "Vana-Lähis-Ida ajalugu 3500–2000 eKr. Mesopotaamia ajalugu kiilkirja tekkest kuni Uus-Sumeri riigi languseni". Toimetanud Raul Veede. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2017, ISBN 978-9949773718 http://www.tyk.ee/ajalugu-arheoloogia/00000012355
Pafawagi reisivagun

**Pafawagi reisivagun** (mudelid 1Aw, 2Aw, 3Aw) on kitsarööpmelise raudtee reisivagun, mida toodeti Poolas Pafawagi tehases Nõukogude Liidu tellimusel 1950. aastail. 
 
## Ajalugu
Esimesed Pafawagi reisivagunid toodeti Wrocławis. Mudeli 2Aw tootmine algas 1956. a. Vaguni katsetused toimusid Eesti NSV-s. Selle tulemusena valmistati Mõisakülas Pafawag 2Aw-le uus parandatud alusvanker. Alates 1958. a vahetati Nõukogude Liidus kõik Pafawagide originaalalusvankrid Mõisaküla näidise põhjal valmistatute vastu. Uus tähistus oli 3Aw. Vaguni tootmine lõpetati 1960. Kokku toodeti kuni 560 vagunit. Valmistati ka modifikatsioonina pakivagunit, platskaartvagunit ja kupeevagunit.

Tänapäevaks on alles olevad Pafawag reisivagunid jäänud enamasti vaid mõnedele lasteraudteedele või raudteemuuseumidesse. 

Järeltulijaks on saanud praktiliselt samal ajal tootmisse läinud reisvagun seeriast PV-40.

## Kirjeldus
Tegemist oli oma ajastu kohta moodsate ja uudsete täis-metallist kerega reisivagunitega. Vagunil olid sõidu ajal ratastelt käitatav elektrigeneraator ja seistes voolu saamiseks ka akud. 

Puudustena ilmnesid vaguni suur pöörderaadius, mis tulenes vaguni pikkusest ja kehvavõitu püstivus kohati viletsama kvaliteediga raudteedel

**Vaguni tehnilised andmed:**

* Rööpmelaius – 750 mm
* Pikkus – 14200 mm
* Laius – 2260 mm
* Kõrgus – 3170 mm
* Istekohti – 38
* Seisukohti – 22
* Kaal – 16,8 t
* Minimaalne pöörderaadius – 60 m
Augusta Treverorum

**Augusta Treverorum** oli roomlaste rajatud linn, mis on tänapäeva Trieri eelkäija. Linn võidi rajada esimese roomlaste rajatud silla (*Trierer Römerbrücke*) (18/17 eKr) rajamise või keiser Augustuse (30 eKr – 14 pKr) valitsemisajal.
Ilmar Lilleorg

**Ilmar Lilleorg** (2. august 1934 Jõuga – 14. aprill 2019) oli eesti loogik.

Ta astus 1958. aastal Moskva Riikliku Ülikooli füüsikateaduskonda ja 1959. aastal Moskva Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonda, mille lõpetas 1963. aastal. Alates 1963. aastast oli õppejõud Tallinna Pedagoogilises Instituudis. 

Monograafia: "Loodus meile-meie loodusele" (1982), "Loogika harjutused ja ülesanded" (1999).

Ta õpetas Tallinna Tehnikagümnaasiumis loogikat.

## Viited
Rory McIlroy

**Rory Daniel McIlroy** (sündinud 4. mail 1989 Holywoodis) on Põhja-Iirimaa golfimängija.

## Välislingid

* RoryMcIlroy.com
Ilmar Kleis

**Ilmar Kleis** (24. august 1930 Käru vald, Käru kihelkond, Järvamaa – 11. jaanuar 2015) oli eesti tehnikateadlane.

## Haridus
Ta lõpetas 1948. aastal Türi Keskkooli ja 1953. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna masinaehitustehnoloogia erialal. Aastatel 1955–1958 oli samas aspirant, kaitses 1959. aastal tehnikakandidaadi väitekirja (kinnitati aastal 1960). Aastatel 1969–1970 oli samas doktorant, kaitses 1971. aastal Moskva Naftakeemia ja Gaasitööstuse Instituudis tehnikadoktori väitekirja (kinnitati aastal 1973). Täiendõpe: Stuttgardi Ülikool 1968/1969 ja 1976 (6 kuud); Kiievi Polütehniline Instituut 1978, Müncheni Tehnikaülikool 1993.

## Töökäik
Ta oli aastatel 1952–1953 tehas Ilmarise insener. 

Aastal 1953 oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudi hüdrotehnika ja geodeesia kateedri vanemlaborant, aastatel 1954–1958 oli ta assistent teoreetilise mehaanika kateedris ja 1958–1960 masinaelementide kateedris, 1961. aastal sama kateedri vanemõpetaja ja aastatel 1962–1973 dotsent (kinnitatud 1965).

Professor 1971 (kinnitatud 1973); aastatel 1973–1992 oli ta masinaelementide kateedri professor. Lisaks oli ta 1970–1984 kateedrijuhataja ja 1984–1991 TPI teadusprorektor. Aastatel 1991–1992 oli ta peateadur, aastatel 1992–1997 masinaelementide professor ja aastast 1997 mehhatroonikainstituudi masinaelementide õppetooli emeriitprofessor.

Teadustöö mujal: külalisprofessor Oulu Ülikoolis (triboloogia).

## Teadustöö põhisuunad
Triboloogia (materjalide hõõrdumine ja kulumine masinates) ja materjalide käitumine löökkoormuse tingimustes. Metallide energeetilise erosiooniteooria loojaid ja koos professor Heino Lepiksoniga selle uurimissuuna rajajaid Eestis. Kulumis- ja dispergeerimisprotsesside uurimistööde teaduslik juhendaja, tema juhendamisel on kaitstud 19 väitekirja.

Tegi koostööd Silikaatbetooni Teadusliku Uurimise Instituudiga, Stuttgardi ja Cambridge’i Ülikooli, Zittau ja Chalmersi Tehnikaülikooli teadlastega. 
Avaldanud üle 140 publikatsiooni, sealhulgas 4 monograafiat, 1 õpiku, ajakirja- ja entsüklopeediaartikleid. 8 autoritunnistust ja Eesti Vabariigi kasuliku mudeli tunnistus. 

## Teaduskorralduslik tegevus
Ühingu Teadus Tallinna presiidiumi liige ja lektor masinate töökindluse alal 1970–85; NSV Liidu TA juures tegutsenud metallide hõõrdumise ja kulumise teadusnõukogu liige 1980–92, ajakirja Friction and Wear toimetusnõukogu liige; kuulus mitme rahvusvahelise teaduskonverentsi korralduskomiteesse.

Tallinna Teadlaste Maja nõukogu liige.

## Tunnustus
*1967 NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse pronksmedal
*1977 Nõukogude Eesti preemia
*1982 Eesti NSV teeneline teadlane
*1986 NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse kuldmedal
*2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Huvialad
Ehitustööd ja korvpall, 1953–… õppejõudude korvpalliklubi Kapa liige nr 5.
	
## Kirjandus
*Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn 1986. Lk 257–258, 434–435
*ENE 4. Tallinn 1989
*Tallinna Tehnikaülikooli professorid. Tallinn 1993. Lk 19
*Mehaanikainseneride koolitus 1918–1998. Tallinn 1998. Lk 51–57, 171
*EE 14. Tallinn 2000
*EMajBL 2003
*ETBL 2. Tallinn 2005

## Välislingid
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Stephen Kiprotich

**Stephen Kiprotich** (sündinud 27. veebruaril 1989) on Uganda pikamaajooksja. 

Kiprotich võitis Londoni olümpiamängudel 2012 maratonijooksu ajaga 2:08.01. Kiprotichi olümpiakuld oli Uganda esimene olümpiamedal pärast 1996. aastat ja esimene kuldmedal pärast 1972. aastat. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel Moskvas võitis ta maratoni ajaga 2:09.51.

2012. aasta Tōkyō maratonil saavutas Kiprotich kolmanda koha ajaga 2:07.50.

Kiprotichi rekord maratonijooksus on 2 tundi 6 minutit ja 33 sekundit, mis on joostud 2015. aasta veebruaris Tōkyō maratonil. Tema eelmine rekord maratonis oli 2:7.20 sekundit, mille ta püstitas 2011. aastal samuti Tōkyō maratonil.

## Viited

## Välislingid
*
Bohdan Bondarenko

**Bohdan Bondarenko** (ukraina keeles Богдан Вікторович Бондаренко, sündinud 30. augustil 1989 Harkivis) on Ukraina kergejõustiklane (kõrgushüppaja), maailmameister (2013) ja Euroopa meister (2014).

Juunioride maailmameistrivõistlustel 2006 võitis Bondarenko pronksmedali tulemusega 226 cm. 2008. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel võitis ta taas tulemusega 2.26 kuldmedali. Alla 23-aastaste Euroopa meistrivõistlustel 2011 võitis Bondarenko kuldmedali tulemusega 230 cm. Daegu maailmameistrivõistlustel 2011 Bondarenko finaali ei jõudnud hüpates kvalifikatsioonis 228 cm. Londoni olümpiamängudel 2012 saavutas Bondarenko finaalis 229 cm ületamisega seitsmenda koha. Bondarenko võitis maailmameistrivõistlustel Moskvas 2013 kuldmedali 241 cm ületamisega.

2014. aastal tuli ta Zürichis Euroopa meistriks.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta 2.33ga hõbemedali.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta 2.33-ga pronksmedali.

Tema isiklik rekord on 2.42, mis on püstitatud 14. juunil 2014 New Yorgis, millega ta jagab kõigi aegade edetabelis kolmandat kohta.

## Viited

## Välislingid
*
Einar Himma

**Einar Himma** (4. aprill 1928 Sonda – 15. juuni 1997) oli eesti päritolu USA sõjaväelane.

Himma emigreerus Ameerika Ühendriikidesse 1949. aastal.

Ta lõpetas 1956. aastal Illinoisi Ülikooli arstiteaduskonna meditsiinidoktori kraadiga.

Himma teenis USA sõjaväes aastatel 1957–1983 ja läks erru koloneli auastmes.
 
## Isiklikku
Einar Himma oli Kenneth Einar Himma isa.

## Välislingid
*Eestlased Ameerika Ühendriikide relvajõududes pärast Teist maailmasõda. Kolonel Einar Himma
*Einar Himma Eesti raamatukogunduse biograafilises andmebaasis
Hajala

**Hajala** ehk **diasporaa** (vanakreeka sõnast *διασπορά*, latiniseeritult *diaspora* – 'laialipuistamine') on mingi enamusrahva hulgas elav laialipillatud vähemusrahvus, kes on sinna oma kodumaalt sattunud vabatahtlikult või muudel põhjustel, näiteks kodumaa vallutamisel võõra võimu eest pagedes, riigipiiride muutumisel jne.

Hajalatele on üsna omane säilitada ühtekuuluvustunnet ja kultuurilist eneseteadvust. Laialdaselt teada-tuntud hajalad on Aafrika diasporaa, Iiri diasporaa, Hiina diasporaa, Itaalia diasporaa, Kreeka diasporaa, Juudi diasporaa, Armeenia diasporaa, Süüria diasporaa ja Ukraina diasporaa.

## Hajalaeestlus

Eestlaste diasporaad tekkisid 19. ja 20. sajandil Venemaal, Rootsis, Kanadas, Ameerika Ühendriikides, Brasiilias, Argentinas, Austraalias, Ühendkuningriigis, Saksamaal ja Soomes. Eesti külasid on asutanud enam eestlased Georgias, eestlased Ukrainas ning enim eestlased Venemaal. Teise maailmasõja tõttu pagenud väliseestlased on peamiselt kokku tulnud suurlinnades, oluliselt Eesti Majades.

## Vaata ka
* Emigratsioon
* Pagulus

## Viited

## Kirjandus
* G. Sheffer. Diaspora Politics. At Home Abroad, 2003; R. Mayer. Diaspora. Eine kritische Begriffserklärung, 2005.
Kenneth Einar Himma

**Kenneth Einar Himma**, ka **Ken Himma**, (sündinud 1957 Seattle'is) on eesti päritolu USA õigusfilosoof.

Ken Himma on lõpetanud 1985. aastal Illinoisi Ülikooli Chicagos bakalaureusekraadiga. Magistriväitekirja kaitses ta 1987 California Ülikoolis Los Angeleses. 1990. aastal lõpetas Himma Washingtoni Ülikooli School of Law' *[[juris doctor]]*''i kraadiga.

2001. aastal kaitses Himma Washingtoni Ülikoolis väitekirja "The Status of Legal Principles" ning talle anti filosoofiadoktori (PhD) kraad.

Himma on töötanud California Ülikoolis Los Angeleses (1986–1987), Washingtoni Ülikoolis (1992–1997 ja 2001–2004) ning Seattle'i Vaikse Ookeani Ülikooli filosoofiaosakonnas (külalisabiprofessorina 1999–2001, kaasprofessorina 2004–2009 ja professorina 2009–2011) .

Alates 2012. aastast töötab Himma filosoofialektorina (osalise koormusega) Seattle'is Washingtoni Ülikooli School of Law's.

## Teadus
Ken Himma põhilised uurimisvaldkonnad on õigusfilosoofia ja arvutieetika. Ta on avaldanud teadustöid ka religioonifilosoofia, rakenduseetika, vaimufilosoofia, sotsiaalfilosoofia, poliitikafilosoofia ja karistusteooriate alal. 

## Isiklikku
Kenneth Einar Himma on Einar Himma poeg.

## Raamatud
*Himma, Kenneth Einar (2006). *Internet Security: Hacking, Counterhacking, and Security*. Jones and Bartlett Learning
*Adler, Matthew, Himma, Kenneth Einar (2009). *The Rule of Recognition and the U.S. Constitutio*n. Oxford University Press.
*Himma, Kenneth Einar (2011). *The Nature of Law: Philosophical Issues in Conceptual Jurisprudence and Legal Theory*. Foundation Press

## Välislingid
*Kenneth Einar Himma Ken Himma koduleht
*Curriculum Vitae. Kenneth Einar Himma Ken Himma CV
*Ken Himma Seattle’i Vaikse Ookeani Ülikooli filosoofiaosakonna kodulehel
*Kenneth Himma Ken Himma sünniaasta veebilehel mylife.com
It's So Easy (Buddy Holly laul)

"**It's So Easy**" on Buddy Holly ja Norman Petty laul. Laul avaldati ansambli The Crickets singlina 1958. aastal. Hilisematest laulu esitustest tuntuim on Linda Ronstadti 1977. aasta versioon. Eesti keeles pealkirjaga "**Arm on aare**" esitas seda Tarmo Pihlap.

Buddy Holly 75. sünnipäevaks 2011. aastal salvestas kaks versiooni laulust Paul McCartney. Loo on salvestanud veel ka näiteks Bobby Vee, The Astronauts, Skeeter Davis, The Trashmen, Connie Francis, Hank Marvin, Mike Berry ja the Outlaws, P.J. Proby, Chris Spedding, Denny Laine, Waylon Jennings ja The Crickets ning Zooey Deschanel. Kontsertidel on McCartney esitanud seda laulu nii biitlite kui ka ansambliga Wings.

Laulu avaldamisõigused kuuluvad Paul McCartney valdusühingule MPL Communications.
Vuti tänav

**Vuti tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni allasumis. Vuti tänav algab Tihase tänavalt, ristub Tedre ja Räägu tänavaga ning lõpeb Linnu teel.

Vuti tänav on põhjakirde-lõunaedelasuunaline. Vuti tänav on paralleelne Mooni tänava ja Sõpruse puiesteega ning ligikaudu 1200 meetri pikkune.

Vuti tänav on hoonestatud eramutega.

Vuti tänav sai nime 14. veebruaril 1958.

## Viited
Let's Play perekeskus

**Let's Play perekeskus** (ametlikult **Rea OÜ**) on Tallinnas asuv laste mängu- ning koolituskeskus.

Selle on kujundanud Eesti Kunstiakadeemia disainerid.

**Let's Play perekeskus** asub Vilmsi ja Gonsiori tänava nurgal.

Keskuses on ruumi 320 ruutmeetrit.

Ettevõte on asutatud 2. juulil 2012.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
It's So Easy

*"It's So Easy", Buddy Holly ja ansambli The Crickets laul aastast 1958, hilisem Linda Ronstadti hitt. Eesti keeles esitas seda Tarmo Pihlap pealkirjaga "Arm on aare"
*"It's So Easy", Andy Williamsi laul aastast 1970
*"It's So Easy", Hawkwindi laul 1974. aasta albumilt "Hall of the Mountain Grill"
*"It's So Easy", Olivia Newton-Johni laul tema 1975. aasta albumilt "Have You Never Been Mellow"
*"It's So Easy", Guns N' Rosesi laul 1987. aasta albumilt "Appetite for Destruction"
*"It's So Easy", Sheryl Crow laul tema 2002. aasta albumilt "C'mon, C'mon"
Mõtuse tänav

**Mõtuse tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni allasumis. 

Mõtuse tänav algab Tihase tänavalt, ristub Tedre tänavaga ja lõpeb Räägu tänaval.

Mõtuse tänav on põhjakirde-lõunaedelasuunaline ja ligikaudu 780 meetri pikkune. Mõtuse tänav on paralleelne Sõpruse puiestee ja Mooni tänavaga.

Mõtuse tänav sai nime 15. mail 1935.

## Viited
Öölaulupidu

**Öölaulupidu** on õhtul ja öösel peetav laulupidu.

Eesti ajaloos on tähelepanuväärsed Eesti taasiseseisvumise eelsed öölaulupeod Tallinna lauluväljakul. Esimesed neist toimusid spontaanselt 1987. aasta juunis Tallinna vanalinna päevade ajal – alustati Raekoja platsil, kuid suure osavõtjate hulga tõttu koliti peagi lauluväljakule. Meediakajastus puudus, rahvas kogunes suust suhu levinud info põhjal. Ainuke "ametlik" esineja oli ansambel "Rodeo" 14. juunil.  

Lähtudes neist aastatagustest kogemustest olid öölaulupeod 1988. aasta juunis juba ametlikult Vanalinna päevade programmi lülitatud. 1988. aasta öölaulupidude ajal lehvitati just äsja "lubatuks" muutunud sinimustvalgeid lippe. Öölaulupeod leidsid kajastust ka raadios. Mõne inimese meenutusel kandis raadio neid laulupidusid eetris üle. Soe ja kuiv ilm neil öödel soodustas rahva rohket osavõttu. Need öölaulupeod läksid ajalukku rahvusliku meeleavaldusena ning neist ajendatult sündis ka kunstnik H. Valgu loodud mõiste "laulev revolutsioon". 

Toonaste öölaulupidude meenutamiseks on korraldatud öölaulupidusid ka hiljem. Neist pikima traditsiooniga on Tartu tudengipäevade kevadfestivalil aset leidev öölaulupidu, mis sai alguse 2003. aastal Kassitoome orust, kuhu kogunesid tuhanded üliõpilased.

## Veel öölaulupidusid
* 2008. aasta 19.–20. augustil Tallinnas öölaulupidu "Märkamisaeg" 
* 2013. aasta 19.–20. augustil Tartus "Järjepidevus"
* 2021. aasta 21. augustil üle-eestiline öölaulupidu „Vaba Eesti!“ (Eesti iseseisvuse taastamise 30. aastapäeva puhul)
* 2022. aasta 22. jaanuaril VII Otepää Talveöölaulupidu
* 2023. aasta 21. jaanuaril VIII Otepää Talveöölaulupidu (pühendatud Eurovisioonile)

## Viited
Kemofoobia

**Kemofoobia** ("kemikaalikartus") on irratsionaalne hirmutunne kemikaalide suhtes; arvamus, et sünteesitud või tööstuslikult kontsentreeritud kemikaalid on halvad, mürgised ja kahjulikud, samas kui looduslikud või traditsioonilisel moel valmistatud keemiasaadused on kasulikud, tervislikud ja head. Kemofoobia tuleneb usaldamatusest ja vähesest arusaamisest keemiast ja teadusest, see on üks tehnofoobia ja tundmatute asjade kartuse liike.
Ronga tänav

**Ronga tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni allasumis. Ronga tänav algab Algi tänavalt ja lõpeb Kaarna tänaval.

Ronga tänav on ligikaudu 135 meetri pikkune.

Ronga tänav sai nime 19. septembril 1959.

## Viited
Mõistatuslikud faktid

**Mõistatuslikud faktid** on Tallinnas alates 2012. aastast ilmuv ajakiri, mis käsitleb paranormaalseid, okultistlikke ja parapsühholoogilisi teemasid.

Ajakirja väljaandja on Evalota OÜ. Ilmumissagedus on üks kord kuus.
Öölaulupidu "Järjepidevus"

**Öölaulupidu "Järjepidevus"** oli Eesti Vabariigi 95. juubeliaasta tagasivaatav kontsert Tartu lauluväljakul, mis algas 19. augustil 2013 kell 20 ja lõppes kell 2 20. augusti varahommikul. Laulupidu tähistas ka 25 aasta möödumist Tartu X Muusikapäevadest, kus esimest korda kõlasid tervikuna Alo Mattiiseni viis isamaalist laulu.

Öölaulupeole registreerus üle 40 koori kokku umbes tuhande lauljaga. Teiste hulgas astusid üles Tartu Ülikooli meeskoor, Tartu Ülikooli kammerkoor, Riiklik Akadeemiline Meeskoor, Emajõe Laulikud ja kammerkoor A. Le Coq. Muusikutest esinesid muuhulgas Lenna Kuurmaa, Siiri Sisask, Peeter Volkonski, Hardi Volmer, Tõnis Mägi, Liisi Koikson, Ott Lepland ja Riho Sibul, ansamblitest The Sun, Ultima Thule, Pantokraator, Justament, Jäääär, Singer Vinger ja Jääboiler. Osalesid ka Big Band Tartu ja Vanemuise sümfooniaorkester.

"Järjepidevuse" programm oli üles ehitatud muusikalisele järjepidevusele: tuntud Eesti laule esitati kõrvuti algupärasel kujul ja uues seades noorte lauljate esituses.

Lauluöö kavas oli laule alates regilaulust kuni kaunimate ja armsaks lauldud koorilauludeni ("Kaunimad laulud", "Ärkamise aeg", "Ta lendab mesipuu poole" jne), paarikümne aasta tagustest isamaalistest menulugudest ("5 isamaalist laulu", "Ei ole üksi ükski maa") punklaulude ja tänapäevaste noorte heliloojate-solistide loominguni välja. Laulude taustaks näidati foto- ja filmimaterjali 1988. aasta olulisematest sündmustest. Lisaks lauludele esitati Veljo Tormise muusikale seatud videoid Eesti muinasjuttude teemal. Öölaulupeolisi tervitas Eesti president Toomas-Hendrik Ilves.

Ürituse korraldamiseks kulus 215 000 eurot.

16. augustil ilmus Postimehe vahel öölaulupeo laulik, kus olid kaasalaulmiseks trükitud 27 laulu sõnad. Öölaulupeost oli otseülekanne Eesti Televisioonis, režissöör Anna Stepanova, saatejuhid Piret Järvis ja Rasmus Kagge. Laulupeo korraldas SA Eesti Teatri Festival eesotsas Margus Kasterpaluga, kes lavastas viis aastat varem ka öölaulupeo "Märkamisaeg". Öölaulupeo kunstnik oli Taavi Varm.  

## Viited

## Välislingid
* Öölaulupidu Järjepidevus Facebookis
* Öölaulupeost Postimehes
* Merilyn Säde "Järjepidevus kutsub kokku öölaulupeole" Postimees, 19. august 2013
* "Kuula veelkord - Ott Leplandi "Kuula" läks öölaulupeol kordamisele" ERR, 19. august 2013
* "Galerii: Tartus toimus öölaulupidu Järjepidevus" Postimees, 20. august 2013
* "16. augustil ilmus Postimehe vahel öölaulupeo "Järjepidevus" laulik" Postimees, 15. august 2013
Ivan Gaza

**Ivan Gaza** (*Jaan Haasa*; 5. jaanuar 1894 – 6. oktoober 1933) oli eesti päritolu Nõukogude revolutsionäär ja sõjaväelane.

## Päritolu
Gaza sündis Peterburi külje all asunud Narva eeslinnas Eestist väljarännanud tööliste perekonnas. Tema ema oli endine Narva Puuvillaketrusvabriku kangur. Isa oli Virumaalt pärit endine maatamees, kes töötas Putilovi tehases lukksepana.

## Noorusaeg
1909. aastal lõpetas ta Putilovi tehase juures asunud tehnikakooli ja asus lukksepana tööle tehase mehaanikakojas, osaledes samal ajal bolševike põrandaaluses tegevuses.

## Teenistus Punaarmees
Gaza võttis osa 1917. aasta revolutsioonidest ja astus 1918. aasta augustis Punaarmeesse, kus valiti peagi sm. Lenini nim. 6. soomusrongi komissariks. Punaarmees teenides töötas Gaza lõpuks Petrogradi sõjaväeringkonna soomusjõudude ülema ja komissarina.

## Parteiline karjäär
1926. aastal demobiliseeriti Gaza armeest ning ta asus juhtima Putilovi tehase parteiorganisatsiooni. 1928. aastal asus ta juhtima partei rajoonikomitee organisatsioonilist osakonda. 1930. aastal sai temast partei rajoonikomitee sekretär ja 1931. aastal Leningradi parteiorganisatsiooni sekretär.

Ta oli Üleliidulise Kommunistliku (bolševike) Partei Keskkomitee liige.

## Surm
1933. aasta augustis muutus Gaza tervislik seisukord väga halvaks. Mõju avaldasid läbielatud raskused, andis tunda vana haav, piinas kopsutuberkuloos. 6. oktoobri hommikul lakkas tema süda tuksumast.

## Sõjalised autasud
*1919. aastal autasustati Gazat Peterburi kaitsmisest osavõtu eest kuldkellaga.

*1920. aasta jaanuaris sai raudteele paigaldatud miine kõrvaldanud Gaza vaenlase kuulist haavata. Teda autasustati Punalipu ordeniga.

## Kirjandus
*Pavel Kann. "Ivan Gaza. Revolutsioonile pühendatud elu". Eesti Raamat. 1968

## Välislingid
*Foto Rahvusarhiivi andmebaasis
Õuduse labürint

**"Õuduse labürint"** on Michael Curtize poolt Austrias 1921. aastal loodud tummfilm. 

## Näitlejad
* Lucy Doraine – Maud Hartley
* Alfons Fryland – Edward Stephenson
* Max Devrient – M. Stephenson
* Paul Askonas – Thomas Racton
* Mathilde Danegger – Gabrielle Racton
* Jean Ducret – George Hartley
Eikellegi poeg

**"Eikellegi poeg"** on Michael Curtize poolt Ungaris 1917. aastal loodud tummfilm. 

## Näitlejad
* Gyula Csortos
* Dezso Gyarfas
* Hermin Haraszti
* Ica von Lenkeffy
* Károly Lajthay
* József Sziklay
Šarlatan (film)

**"Šarlatan"** on Ungaris 1917. aastal loodud tummfilm. Filmi režissöör oli Michael Curtiz.

## Näitlejad
* Gyula Csortos
* Margit T. Halmi
* Ica von Lenkeffy
* Tivadar Uray
* László Z. Molnár
* Giza Báthory
* Lajos Réthey
Ameerika malekongress

**Ameerika malekongress** oli maleturniir, mida peeti Ameerika Ühendriikides ajavahemikus 1857–1923. Ameerika Malekongress on praeguse USA malemeistrivõistluste eelkäija. Ameerika malekongressi peeti kokku üheksa korda.

## Turniiri võitjad
Anneli

**Anneli** on naisenimi.

2026. aasta 1. jaanuari seisuga on Eestis eesnimi Anneli 3382 naisel. Anneli on populaarsuselt 26. naisenimi.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Anneli 3437 naisel. Anneli oli populaarsuselt 30. naisenimi.

Anneli nime kandja oli keskmiselt 42 aasta vanune (mediaanvanus on 44). Kõige populaarsem oli eesnimi Anneli vanuserühmas 45–49, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 92,15.

Kõige populaarsem oli eesnimi Anneli Järva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 35,94.

Nimi on väga levinud ka Soomes, kus see on Maria, Helena ja Johanna järel levikult kõigi aegade neljas naisenimi.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Anneli 2 inimesel.

## Nime kandjaid
* Anneli Ahven, eesti filmiprodutsent
* Anneli Jäätteenmäki, Soome ja Euroopa Liidu poliitik
* Anneli Kadakas, džäss- ja rokktrummar ja hobusekasvataja
* Anneli Ott, eesti poliitik
* Anneli Palo, eesti botaanik-ökoloog
* Anneli Porri, eesti kunstiteadlane ja kunstikriitik
* Anneli Poska, eesti geoloog
* Anneli Randla, eesti arhitektuuri- ja kunstiajaloolane
* Anneli Saaristo, soome laulja ja näitleja
* Anneli Saro, eesti teatriteadlane
* Anneli Tõevere-Kaur, eesti muusik
* Anneli Uusküla, eesti dermatoveneroloog ja epidemioloog
* Anneli Veegen, eesti malakoloog

## Vaata ka
*Annely

## Viited
Täna ja homme (film 1912)

**"Täna ja homme"** on Michael Curtize poolt Ungaris 1912. aastal loodud tummfilm. 

## Näitlejad
* Gyula Abonyi – vana krahv
* Jenőné Veszprémy – vana krahvi naine (Veszprémyné)
* Endre Szeghő – hertsog Kázmér
* Gyula Fehér – pankur
* Ilonka Ordó – Pierette
* Gyula Szalay – Pierett
* Michael Curtiz – Aristide
* Antal Hajdu – Dezső krahv
* Böske Kelemen – Szobaleány
* K. Kovács Andor – Inas (K.Kovács Andor)
* László Gabányi – Tiszttartó (Gabányi)
* Artúr Somlay – krahv Mel
* Ilona Cs. Aczél – krahvinna (Aczél Ilona)

## Välislingid
* "Täna ja homme" portaalis TCM Movie Database
* Michael Curtize Euroopa filmograafia (ungari/inglise keeles)
Joonisfilm

**Joonisfilm** on animafilm, mis esitab mingit lugu (isegi, kui see on väga lühike) ja koosneb joonistatud kaadritest.

Kaadrid võivad olla joonistatud käsitsi või arvuti abil.

## Vaata ka
*Animatsioon
*Joonissari
DVK

**DVK** () on Nõukogude Liidus toodetud PDP-11-ühilduv personaalarvuti.

Seda tuntakse ka nimede **Elektronika MS-0501** ja **Elektronika MS-0502** all.

Algsed mudelid olid K1801VM1 või K1801VM2 mikroprotsessoritega ja kasutasid 16-bitist adresseerimist. Hilisemates mudelites kasutati mikroprotsessorit KM1801VM3 (22-bitise aadressisiiniga).

## Vaata ka

* UKNC
Mu‘taz ‘Īsá Barshim

**Mu‘taz ‘Īsá Barshim** (araabia keeles معتز عيسى برشم; sündinud 24. juunil 1991 Dohas) on Katari kergejõustiklane (kõrgushüppaja), kolmekordne maailmameister.

2010. aastal osales Barshim sisemaailmameistrivõistlustel Dohas saavutades 14. koha, kuid ta võitis samal aastal kulla nii Aasia sisemeistrivõistlustel kui ka juunioride maailmameistrivõistlustel. Järgmisel aastal saavutas ta maailmameistrivõistlustel Taegus seitsmenda koha tulemusega 2.32, ja ta võitis Aasia meistrivõistlustel Kōbes kuldmedali tulemusega 2.35. 2012. aastal võitis Barshim Aasia sisemeistrivõistlustel kulla tulemusega 2.37, saavutas sisemaailmameistrivõistlustel İstanbulis üheksanda koha tulemusega 2.28 ning võitis Londoni olümpiamängudel pronksmedali tulemusega 2.29. Barshim võitis maailmameistrivõistlustel Moskvas 2013 hõbemedali tulemusega 2.38.

2014. aastal tuli ta sisemaailmameistriks. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis oli ta 2.33ga neljas.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta 2.36-ga hõbemedali.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel tuli ta tulemusega 2.35 maailmameistriks. Maailmameistriks on ta tulnud veel ka aastatel 2019 ja 2022.

2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos jagas ta koos itaallase Gianmarco Tamberiga esikohta, kui mõlemad ületas 2.37.

Aastatel 2014, 2015 ja 2017 on ta tulnud kõrgushüppes Teemantliiga üldvõitjaks.

1. juunil 2013 ületas ta Eugene'is kõrguse 2.40. Nii kõrgele poldud hüpatud pärast 2000. aastat, kui selle kõrguse ületas Vjatšeslav Voronin. Tema isiklik rekord on **2.43**, mille ta hüppas 5. septembril 2014 Brüsselis. Tema siserekord on **2.41**, mis on hüpatud 18. veebruaril 2015 Athlone'is. Mõlemad tulemused on Aasia parimad.

Barshimi noorem vend Muamer Aissa Barshim on samuti kõrgushüppaja.

## Viited

## Välislingid

*
Täna ja homme

**"Täna ja homme"** on mitme teose pealkiri:

* **"[[Täna ja homme (album)|Täna ja homme]]"**, 1964. aasta McCoy Tyneri album
* **"[[Täna ja homme (film 1912)|Täna ja homme]]"**,  1912. aasta Michael Curtize film
* **"[[Täna ja homme (film 2003)|Täna ja homme]]"**, 2003. aasta Alejandro Chomski film
* **"[[Täna ja homme (Ford)|Täna ja homme]]"**, Henry Fordi raamat
Kolonel (film 1917)

**"Kolonel"** on Michael Curtize poolt Ungaris 1917. aastal loodud tummfilm.

## Näitlejad
* Géza Boross
* Janka Csatay
* Sándor Góth
* Árpád id. Latabár
* Cläre Lotto
* Bela Lugosi
* Gerö Mály
* Charles Puffy – Károly Huszár
* Zoltán Szerémy
* László Z. Molnár

## Välislingid
* Michael Curtize Euroopa filmograafia (ungari/inglise keeles)
Funhouse

**Funhouse** võib tähendada mitut asja.
*"Funhouse" – P!nki 2008. aastal avaldatud viies stuudioalbum
**"Funhouse" – laul sellelt albumilt
*"Funhouse" – 1990. aastal avaldatud Kid 'n Play album
Innovatsioonikool

**Innovatsioonikool** on haridusasutus (lasteaed, algkool, põhikool, gümnaasium, erivajadustega õppijate kool, kutsekool, huvikool), mis kindlustab koostöös ülikooliga vajaliku kompetentsuse, et juhendada pedagoogilist praktikat ning laiemalt tagada tõhus haridusvaldkonna õppe-, teadus- ja arendustöö. Innovatsioonikooli mõiste on kasutusele võetud Tartu Ülikooli õpetajahariduse arendajate poolt. 

Innovatsioonikoolid moodustavad võrgustiku, mida arendatakse vastavalt Tartu Ülikooli innovatsioonikoolide kontseptsioonile. 2013. aastal valiti innovatsioonikoolide võrgustikku 110 sooviavaldaja seast välja 23 innovatsioonikooli ja 34 innovatsioonisõpra.

## Vaata ka
* Innovatsioon

## Viited

## Välislingid
* Tartu Ülikooli innovatsioonikoolide kontseptsioon, Tartu Ülikool Pedagogicum, vaadatud 26. august 2013
Nickel Ashmeade

**Nickel Ashmeade** (sündinud 7. aprillil 1990 Ocho Rioses) on Jamaica sprinter.

Ashmead osales noorte maailmameistrivõistlustel 2007, kus ta võitis hõbemedali 100 meetri jooksus ja pronksi 200 meetri jooksus. Järgmisel aastal võitis ta juunioride maailmameistrivõistlustel hõbeda 200 meetri jooksus ja 4×100 meetri teatejooksus, ja oli 4×400 meetri teatejooksus neljas. 2011. aasta Daegu maailmameistrivõistlustel saavutas Ashmead 200 meetri jooksus viienda koha ajaga 20,29.

2013. aasta maailmameistrivõistlustel Moskvas sai ta 100 meetri jooksus 9,98ga viienda koha, 200 meetri jooksus 20,05ga neljanda koha ning jooksis kuldmedali võitnud Jamaica 4×100 m teatemeeskonna kolmandat vahetust.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis jäi ta ajaga 10,06 finaalist välja ja 200 meetri jooksus 20,33ga kaheksandaks. Kuldmedali võitnud Jamaica 4×100 m teatemeeskonnas jooksis ta kolmandat vahetust.

## Isiklikud rekordid

## Viited

## Välislingid
*
David Verburg

**David Verburg** (sündinud 14. mail 1991 Lynchburgis Virginia osariigis) on USA kergejõustiklane, kelle põhialaks on 400 meetri jooks.

2014. aastal tuli ta 4×400 m teatejooksus sisemaailmameistriks koos Kyle Clemonsi, Kind Butleri ja Calvin Smithiga. USA meeskond edestas Suurbritanniat ja Jamaicat ning püstitas uue maailmarekordi 3.02,03.

## Isiklikud rekordid

## Viited

## Välislingid
*
Carrie Russell

**Carrie Russell** (sündinud 18. oktoobril 1990) on Jamaica sprinter ja bobisõitja. 

Ta võitis Jamaica naiskonnaga Moskva maailmameistrivõistlustel 2013 4 × 100 meetri teatejooksus kuldmedali.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis osaleb ta bobisõidus kahebobis.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Jänesesaar

**Jänesesaar** (vene keeles *Заячий остров*) on saar Neeva jõe suudmes Peterburi linnas, Venemaa Föderatsioonis.  

Kuni Põhjasõjani oli saar asustamata, aga piirkonna vallutamise järel Venemaa poolt ehitati senise Neeva jõe ääres asunud Rootsi Nyensi kindluse asemel uus algselt puidust kindlus, mille ehitust alustati 1703. aastal ja seejärel kivist Peeter-Pauli kindlus.

Jänesesaarel asuvas  Peeter-Pauli kindluses asuvas Peeter-Pauli katedraalis ja Aleksander Nevski katedraalis asuvad Venemaa keisrite, Romanovite dünastia liikmete  matmispaigad.

File:Petropavlovskaia Krepost aerial.jpg|Peeter-Pauli kindlus, Jänesesaarel, 2006. aastal

## Vaata ka
*Nyen
*Peterburi
*Ingeri
Aednik (film 1912)

**"Aednik"** on Victor Sjöströmi poolt Rootsis 1912. aastal loodud tummfilm. 

## Näitlejad
* Victor Sjöström – aednik
* Gösta Ekman – aedniku poeg
* Lili Bech – noor naine
* Gunnar Bohman
* John Ekman – kindral
* Mauritz Stiller – reisija

## Välislingid
* "Aednik" Rootsi filmi andmebaasis