open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aukštieji

**Aukštieji** (žemaidi *Aukštė̄jė*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Naujoji Akmenė maavallas.

Küla asub Läti piiri ääres. Osa küla territooriumist (Gėpaičiai ümbruskond) on looduskaitse all Natura 2000 alana.

Küla tühjenes nõukogude perioodil intensiivse maaparanduse ja ühepereelamute hävimise tõttu. Viimased elanikud lahkusid sealt aastal 1979.

## Elanike arv


* 81 (1923)
* 84 (1959)
* 48 (1970)
* 2 (1979)

* 0 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Tilžė

**Tilžė** (žemaidi *Tėlžė*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Naujoji Akmenė maavallas.

Aastal 1970 rajas Ivan Tšernjahhovskõi  nimeline kolhoos külla oma kultuurimaja, mille juures hakkas tegutsema ka raamatukogu.

## Elanike arv


* 48 (1902)
* 33 (1923)
* 32 (1959)
* 74 (1970)
* 64 (1979)

* 49 (1989)
* 52 (2001)
* 34 (2011)
* 22 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Plicaria

***Plicaria*** on liudikulaadsete perekond.

## Liike
**[[Plicaria carbonaria]]*
**[[Plicaria endocarpoides]]*
**[[Plicaria fechtneri]]*
**[[Plicaria pustulata]]*

## Välislingid
*
Vėlaičiai

**Vėlaičiai** (žemaidi *Vielātē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Naujoji Akmenė maavallas.

Küla on esmakordselt mainitud aastal 1652.  Aastail 1949–1975 oli see kohaliku kolhoosi keskasula, seejärel osakonnakeskus. Aastal 2004 liideti asulaga kaotatava Vydaučiai küla territoorium.

Muinsuskaitse all on Vėlaičiai küla vana kalmistu. Tegemist on hooldamata ebatasase pinnamoega platsiga, hauatähised ei ole säilinud.

## Elanike arv


* 136 (1902)
* 130 (1923)
* 80 (1959)
* 109 (1970)
* 95 (1979)

* 100 (1977)
* 79 (1989)
* 78 (2001)
* 40 (2011)
* 38 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
*Küla portaalis vietoves.Lt
Dirvonai

**Dirvonai**  (žemaidi *Dėrvuonā*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Naujoji Akmenė maavallas.

Küla jäi elaniketa aastal 1981.

## Elanike arv


* 35 (1902)
* 84 (1923)
* 48 (1959)
* 27 (1970)
* 4 (1979)

* 2 (1981)
* 0 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Ramučiai (Akmenė)

**Ramučiai** (žemaidi *Ramotē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Naujoji Akmenė maavallas.

Küla on kujunenud  endise mõisa juurde. Aastail 1970 ja 1973 liideti osa selle alasid Naujoji Akmenėga. Aastal 2004 liideti asulaga kaotatava Žvirbuliai küla territoorium.

Aastal 1966 rajas Ivan Tšernjahhovskõi  nimeline kolhoos Naujoji Akmenė põhjapiirile uue keskasula, mis on tänapäeval külaga ühendatud. Sinna rajati kultuurimaja, raamatukogu ja algkool. Rahvaarvu kahanedes need asutused suleti. Tänapäeval on suur osa sealsetest elanikest pärit Naujoji Akmenėst, kuna sealsed vanad asukad müüsid seal pärast pensionile jäämist oma maju odavalt.

Küla juures metsas asub lohukivi, mille juurde vanasti münte viidi, ja mille kohta räägiti, et see roomavat teest eemale. Riikliku arheoloogiakomistee arhiivides on märgitud ka kolme jalajäljega kivi.
## Elanike arv


* 67 (1902)
* 266 (1923)
* 134 (1959)
* 110 (1970)
* 341 (1977)

* 422 (1986)
* 474 (1989)
* 490 (2001)
* 435 (2011)
* 357 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
* Kolhoosikeskus Akmenė piirkonna entsüklopeedias
*Küla portaalis vietoves.Lt
Ploettnerulaceae

***Ploettnerulaceae*** on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente sugukond.

## Perekondi
**[[Cadophora]]*
**[[Cylindrosporium]]*
**[[Mastigosporium]]*
**[[Pirottaea]]*
**[[Pyrenopeziza]]*

## Välislingid
*
Cadophora

***Cadophora*** on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.

## Liike
**[[Cadophora luteo-olivacea]]*

## Välislingid
*
Pyrenopeziza

***Pyrenopeziza*** on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.

## Liike
**[[Pyrenopeziza aquosa]]*
**[[Pyrenopeziza artemisiae]]*
**[[Pyrenopeziza benesuada]]*
**[[Pyrenopeziza caespiticia]]*
**[[Pyrenopeziza dilutella]]*
**[[Pyrenopeziza inapiculata]]*

## Välislingid
*
Ole Andreasen

**Ole Andreasen** (sündinud 30. juulil 1939 Frederiksbergis) on Taani ajakirjanik ja poliitik, ta on erakonna Venstre liige. Ta oli aastatel 1999–2004 Euroopa Parlamendi liige.

Ta on töötanud ajakirjanikuna mitmetes väljaannetes.

Ta oli aastatel 1999–2004 Euroopa Parlamendi liige, Euroopa Parlamendis kuulus ta Euroopa Liberaalide ja Demokraatide Liidu fraktsiooni.

## Välislingid
* Ole Andreasen Euroopa Parlamendi kodulehel
Škoda 21Ev

**Škoda 21Ev** on kahesüsteemne elektrirong, mis sõidab nii 3 kV alalisvooluvõrgus, kui ka 25 kV vahelduvvoolu kontaktvõrgus.

Ronge toodab Tšehhi ettevõte Škoda Vagonka A.S, kellega AS Elron sõlmis hankelepingu aastal 2020. Kokku toodetakse Eestile 16 rongi, millest 11 on pikamaarongid ja 5 linnalähirongid. Kõik rongid saavad olema 3-vagunilised.
Rongid ehitatakse RegioPanteri platvormile, mida kasutatakse ka Tšehhis ja Slovakkias.
Esimene Škoda rong jõudis Eestisse 2024. aasta juunis, millele järgnes katsetuste periood. 

Esimesed linnalähirongid saadeti liinile (esialgu vaid Tallinna–Kloogaranna rongiliin) 2025. aasta lõpul. 2026. aasta jaanuaris avati Škoda elektrirongidega ka Tallinna–Tapa rongiliin.

Uute rongidega plaanitakse tulevikus hakata reisijaid teenindama ka Tallinna–Tartu ja Tallinna–Narva liinil pärast seda, kui taristuomanik AS Eesti Raudtee on jõudnud raudteelõigud ära elektrifitseerida.

## Tehnilised andmed
* Istekohti: 236 (pikamaarongis), 262 (linnalähirongis)
* Kaal:	157,7 t
* Pikkus: 83,18 m (3 vaguniga)
* Laius: 3,43 m
* Kõrgus: 4,83 m
* Võimsus: 2200 kW
* Suurim kiirus: 160 km/h

## Viited

## Välislingid
* YouTube'i video: Škoda EMU Ev21 esimest korda avalikul raudteetaristul. Paldiski jaamas
* Uued Škoda rongid teevad laupäeval esimese sõidu; ERR-i uudised, 27.11.2025
* TV3 uudised: Elron tutvustas uusi Škoda elektrironge; TV3 Eesti, 29.11.2025
Karl Kider

**Karl Kider** (13. aprill 1882 Kogula vald,  Valjala kihelkond Saaremaa kreis – 27. märts 1946 Kodasoo, Kuusalu vald, Harju maakond) oli eesti ajakirjanik, pedagoog ja kirjanik (kirjanduslik pseudonüüm Redik Soar).

Karl Kider sündis Valjala kihelkonnas Kirikukülas, käis Valjala külakoolis, Valjala kihelkonnakoolis ja seejärel Kuressaare linnakoolis. Ta oli 1901–1905 ilmunud Kuressaare Poeglaste Gümnaasiumi ajakirja „Nooreestlane“ toimetaja koos Johannes Aaviku ja Villem Ridalaga. Kuressaare nooreestlaste tuumik oli Helmi Jakson, Linda Klauren, Edith Reichardt, Karl Kider, Aleksander Jakson, Reinhold Paas, Villem Grünthal-Ridala, Aleksander Martiesen, Johannes Aavik. Hiljem omandas ta õpetajakutse pedagoogilistel kursustel Valgas ja Haapsalus. 1901–1902 oli poskontori ja rentei ametnik Kuressaares, Valga karskusseltsi ja "Säde" laulukoori,  1904. aastal  Valga Säde  näiteringi näitejuht.

Karl Kider töötas aastaid õpetajana: Oru ministeeriumikoolis Läänemaal (1906–1907), köster-kooliõpetaja Eesti asundustes Kaukaasias ja Krimmis (1907–1911), Põltsamaa ja Viljandi kihelkonnakooli õpetaja (1912–1913), Kodasoo algkoolis Harjumaal (1924–1944).

Oli mobiliseeritud Venemaa keisririigi sõjaväes 1915–1917. Osales Eesti rahvusliku sõjaväe loomisel, ta oli Peterburis Eesti Sõjaväelaste Keskkomitee ja Eesti Sõjaväelaste Ülemkomitee liige ja töötas ta ajakirjanikuna Tallinnas, oli 1918 Eesti Sõjaväeosade häälekandja "Eesti Sõjamees" toimetaja, töötas Tartus, Kuressaares (1919) "Saarlase" ja  (1919–1920) "Meie Maa" toimetajana ja Võrus (1922–1923) "Võrumaa"  toimetajana, (1923–1926) "Ühistegeliste Uudiste" toimetaja.

1921. aastal  avaldas ta  Tartus, Redik Soare nime all oma esimese raamatu „Esimesilt päevilt“.

## Teosed
*Redik Soar,  Esimesilt päevilt. Kirjastus: Postimees, Tartu 1921, 89 lk., Loomingu Raamatukogu 1975, nr 14–16
*Redik Soar, Loiguääre. Jutustus. 1925
*Redik Soar, Jõuluöö. Jõulunäidend muusika ja lauludega viies pildis, 1927
*näidend „Ärimehe veri“, 1930
## Viited

## Välislingid
*
*Karl Kider (Redik Soar) Karl Kider(1882 – 1946), KODUKOHT - VALJALA. Pärandkultuur, kultuuriloolised paigad, isikud, kohalood
Émile Guillemin

**Émile-Corollian Guillemin** (16. oktoober 1841 Pariis – 27. detsember 1907 Pariis) oli prantsuse skulptor, kes tegutses peamiselt 19. sajandi teisel poolel.

Ta töötas valdavalt pronksiga. Guillemin õppis skulptuuri oma isa, maalikunstnik Auguste Marie Guillemini  ja ka Jules Salmson juhendamisel.

Aastatel 1870–1899 eksponeeris ta oma töid Salongis. 1897. aastal pälvis ta Musée du Louvre'i aumärgi, mis tunnustas tema loomingulist panust prantsuse kujutavasse kunsti.

2008. aastal müüdi tema 1884. aastast pärinevate pronksbüstide paar "Femme Kabyle d'Algérie" ja "Janissaire du Sultan Mahmoud II" ("Femme kabyle d'Algérie" ja "Janissaire du sultan Mahmoud II") New Yorgis Sotheby'si oksjonil 1 202 500 USA dollari eest erakogujale.

Tema ratsaskulptuur "Cavalier Arabe" on signeeritud nii Guillemini enda kui ka skulptor Alfred Barye poolt, mis viitab nende võimalikule koostööle või Barye ateljee osalusele teose valmimisel.

## Viited
Arrhenia gerardiana

***Arrhenia gerardiana*** on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente liik.

Seen kasvab soos.

## Välislingid
*
Pluteus favrei

***Pluteus favrei*** on šampinjonilaadsete seltsi napsikuliste sugukonda kuuluv seen.

Seene ladinakeelne nimi viitab Šveitsi mükoloogile Jules Favre.

## Välislingid
*
Rudeņi

**Rudeņi** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Vāne vallas.

Küla asub valla loodeosas. Rudeņis asub Rudeņi bussipeatus.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Kandava piirkonda. Aastal 1999 oli külas 58 elanikku.

## Viited
Agaricus abruptibulbus

***Agaricus abruptibulbus*** on seeneliik šampinjoniliste sugukonna šampinjoni perekonnast.

## Välislingid
*
Omphalina pseudomuralis

***Omphalina pseudomuralis*** on sõliku perekonda kuuluv seeneliik.

Seent on leitud Eestist.

## Välislingid
*
Liisa Hõbepappel

**Liisa Hõbepappel** (sündinud 9. augustil 1994) on eesti helilooja ja nüüdismuusika autor. Tema looming hõlmab kammer-, ansambli- ja sooloteoseid ning vokaal- ja lavamuusikat. Hõbepappeli muusikat iseloomustab detailne helivärvide käsitlus, poeetiline vormitunnetus ja tähelepanu kõlalistele mikrotasanditele.

## Haridus
Liisa Hõbepappel alustas kompositsiooniõpinguid Heino Elleri Muusikakoolis. Ta lõpetas aastal 2021 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia heliloomingu eriala bakalaureuseõppe *cum laude* (juhendaja professor Toivo Tulev) ning on jätkanud õpinguid magistriõppes.

## Looming
Hõbepappeli looming keskendub peamiselt nüüdismuusikale. Tema teoseid on kirjeldatud kui valgusküllaseid ja mosaiigilisi, kus väikesed kõlalised detailid moodustavad tervikliku dramaturgilise struktuuri. Ta on loonud muusikat sooloinstrumentidele, kammerkoosseisudele, ansamblitele ning vokaal- ja lavateoseid.

Üks tema tähelepanuväärsemaid suuremaid töid on kammerooper **„Põrmuline / The Dustborn“**, mis käsitleb sisemaailma ja psühholoogilisi seisundeid ning ammutab ainest eesti mütoloogilisest ja looduspärimusest.

## Esitused ja tunnustus
Liisa Hõbepappeli teoseid on esitanud mitmed Eesti ja rahvusvahelised nüüdismuusika ansamblid ning solistid, sealhulgas Eesti Riiklik Sümfooniaorkester. Tema loomingut on tutvustatud ka rahvusvahelisel heliloojate rostrumil.

## Muu tegevus
Lisaks heliloomingule on Hõbepappel tegutsenud muusikakriitika ja -esseistika vallas ning avaldanud artikleid kultuuriväljaannetes.
Läti 2010. aasta taliolümpiamängudel

**[[Läti]]** osales 2010. aasta taliolümpiamängudel 59 sportlasega, kes võistlesid 9 spordialal.

Hõbemedali võitsid kelgutajad Andris Šics ja Juris Šics kahekelgul ning skeletonisõitja Martins Dukurs.
Joosep Nõmmik

**Joosep Nõmmik** (24. september 1857, Viljandimaa – 28. jaanuar 1944) oli eesti pedagoog.

Pidas õpetajaametit Pärnumaal Vee valla Parasmaa vallakoolis (1879–99), kus oli esimeseks koolmeistriks uues koolimajas (ehitatud 1880).

Roodi pasunakoori (1880), Halinga ja Roodi raamatukogu (1883) ning Halinga laulu- ja mänguseltsi „Lõbustus” (1889) asutajaid. Juhatas Parasmaa segakoori ja võttis sellega osa paljudest kohalikest pidudest, sealhulgas Pärnumaa Jaagupi kiriku näitemüügi kontserdist (1894).

Veetis vanaduspäevad Pärnus.

## Viited
http://vana.halingavald.ee/failid/tuntud-korbelaste-elulood_1-osa_aldo-kals_tartu-1975.pdf
Jüri Meomuttel

**Jüri Meomuttel**  (2. vkj/14. juuli 1868 Viljandi vald Liivimaa kubermang – 20. august 1948 Viljandi) oli eesti pedagoog ja ajakirjanik.

Jüri Meomuttel sündis 1868. aastal Viljandi mõisapiirkonnas, õppis Viljandis ja edasi 1885–1887 Tartu Õpetajate Seminaris. Töötas õpetajana 1887–1890 Halliste kihelkonnakoolis ja 1890–1896 Viljandi kihelkonnakoolis. 

Aastatel 1896–1921 töötas köster-õpetajana Samara kubermangus Põhja-Samaras Bõkovka eesti asunduste Lohuküla koolis. Koostas eesti idakandiasunduste teatmikku Eesti asunikud laialises Wene riigis, mille avaldas Postimehe kirjastus Tartus 1900. aastal.

Opteerus 1921. aastas Eestisse ning töötas 1922–1927 Eestis,  Imavere Laimetsa algkoolis.

Jüri Meomuttel suri 1948. aastal Viljandis ja maeti Viljandi Vana kalmistule.
## Viited

## Välislingid
*
Aleksander Friedrich Raudkepp

**Aleksander Friedrich Raudkepp** (24. august vkj / 5. september 1849 Karkuse vald, Ambla kihelkond Järvamaa – 6. märts 1935 Tallinn) oli eesti kooliõpetaja, ärkamisaja tegelane.

Aleksander Friedrich Raudkepp sündis 1849. aastal Järvamaal Karkuse mõisas. Ta õppis 1863–1867 Aluvere vallakoolis ja Rakvere kihelkonnakoolis ning 1867–1870 Kuuda Õpetajate Seminaris. 

Seejärel oli ta 1870–1871 kooliõpetaja Sõmerus, 1871–1873 Kurna vallakirjutaja, 1873–1881 Ambla kihelkonnakooli õpetaja Amblas ja 1875–1881 Ambla koguduse köster, 1881. aastal Rakvere Kalevipoja Seltsi kooli õpetaja. Võttis osa Eesti Kirjameeste Seltsi, Aleksandrikooli komitee tegevusest ja C. R. Jakobsoni liikumisest, asutas Amblas meeskoori, kellega võttis osa esimestest laulupidudest, oli ajalehe Sakala kaastöötaja ja tegi kaastööd Harry Jannseni ajalehele Die Heimat.

Siirdus 1882. aastal perega Krimmi, kus oli 1882–1897 kooliõpetaja Krimmi eestlaste 1882–1885 Utškuju-Tarhani eesti asunduses, 1885–1886 Friedenthali saksa asunduses ja 1886–1898 uuesti Utškuju-Tarhanis eesti asunduses, aastatel 1897–1912 Sevastoopoli saksa-eesti koguduse köster ja Sevastoopoli linnavalitsuse ametnik. 

Ta naasis Eestisse 1922. aastal ja töötas 1923–1929 Tallinna linnavalitsuse ametnikuna.

Aleksander Friedrich Raudkepp suri 1935. aastal Tallinnas ja maeti Rahumäe kalmistule.

## Isiklikku
Aleksander Friedrich Raudkepp abiellus 1871. aastal Marie Krügeriga (1852–1928) Jänedalt, nende järglased olid August Carl Raudkepp (1871–1925), organist, Moskva Peeter-Pauli kiriku köster ning vaimulik ja poliitik Aleksander Leopold Raudkepp (1877–1948).

## Viited

## Välislingid
*
Mihhail Nikolajevitš

Suurvürst **Mihhail Nikolajevitš** (*Михаил Николаевич*, (13.  vkj) / 25. oktoober 1832 Peterhof Peterburi kubermang – (5.  vkj) / 18. detsember 1909 Cannes Prantsusmaa) oli Venemaa suurvürst, Venemaa keisri Nikolai I ja tema abikaasa keisrinna Aleksandra Fjodorovna neljas poeg.

Mihhail Nikolajevitš Romanov oli Venemaa keisririigi sõjaväeline juht ja riigimees, keisri asevalitseja Kaukaasias (1862–1881) ja Kaukaasia sõjaväe juhataja ülemjuhataja õigustes, kindralfeldmarssal (1878), Venemaa keisririigi Riiginõukogu esimees (1881–1905).

## Isiklikku
Suurvürst Vladimir Aleksandrovitš oli abielus 1857. aastast Badeni suurhertsogitari Cäciliega (1839–1891), venepäraselt Olga Fjodorovna. Järglased:
* suurvürst Nikolai Mihhailovitš (1859–1919 hukati Petrogradis), suri bolševike käe läbi 27. jaanuaril 1919 Petrogradis Peeter-Pauli kindluses 
*suurvürstinna Anastassija Mihhailovna (1860–1922),  abiellus (1878) Mecklenburg-Schwerini suurhertsogi (1851–1897) Friedrich Franz III-ga
* suurvürst Mihhail Mihhailovitš (1861–1929), elas Suurbritannias
* suurvürst Georgi Mihhailovitš (1863–1919 hukati Petrogradis), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant)
* suurvürst Aleksander Mihhailovitš (1866–1933, Roquebrune-Cap-Martin Prantsusmaa), Venemaa keisririigi mereväe  viitseadmiral, Venemaa keisririigi merelennuväe asutaja
* suurvürst Sergei Mihhailovitš (1869–1918), Venemaa keisririigi sõjaväelane (suurtükiväekindral), suri bolševike käe läbi 18. juulil 1918 Alapajevski linna lähedal kaevandustes
* suurvürst Aleksei Mihhailovitš (1875–1895, Sanremo Itaalia)

## Vaata ka
*Romanovid
2026. aasta Vormel 1 hooaeg

**2026 FIA Vormel 1 maailmameistrivõistlused** on planeeritud 77. Vormel 1 hooaeg, mille käigus selgitatakse välja nii sõitjate kui konstruktorite maailmameister. Tegemist on maailma kõrgeima taseme võistlusega vormelivõidusõidus, mida korraldab Rahvusvaheline Autoliit (FIA). Hooaeg algas 8. märtsil 2026 Austraalia ''grand prix'''ga ning lõpeb 6. detsembril 2026 Abu Dhabi ''grand prix'''ga. Hooaega on planeeritud märtsist detsembrini 24 etappi.

Maailmameistrid selgitatakse nii sõitjate kui konstruktorite arvestuses. Lando Norris on valitsev maailmameister sõitjate arvestuses ning McLaren-Mercedes konstruktorite arvestuses.

## Sõitjad ja võistkonnad
Alltoodud võistkonnad ja sõitjad on sõlminud lepingu, et osaleda 2026. aasta Vormel 1 maailmameistrivõistlustel. Kõik võistkonnad sõidavad Pirelli rehvidega. Igal võistkonnal on võistlustel kaks autot ning kohustus esitada mõlema auto kohta sõitja.

### Muudatused võistkondade nimekirjas
Üheteistkümnenda võistkonnana liitub Vormel 1 sarjaga USA autotootja Cadillac. Esimestel hooaegadel kasutatakse Ferrari jõuallikat, kuid samal ajal arendatakse välja ka oma jõuallikat tulevateks hooaegadeks.

### Muudatused sõitjate nimekirjas
Vormel 1 sarja naasevad Cadillaci sõitjatena Valtteri Bottas ja Sergio Pérez. Bottas osales viimati põhisõitjana sarjas 2024. hooajal Sauberi sõitjana. Pérez osales viimati põhisõitjana sarjas 2025. hooajal Red Bull Racingu piloodina.

Red Bull Racingu eest sõidab Yuki Tsunoda asemel põhisõitjana endine Racing Bullsi piloot Isack Hadjar. Tsunoda jätkab tiimi varusõitjana. Racing Bullsi teiseks põhisõitjaks, Liam Lawsoni kõrvale, palgati Vormel 2 piloot Arvid Lindblad.

## Kalender
2026. aasta kalender avaldati FIA poolt 10. juunil 2025 ning koosnes sarnaselt kahele eelnevale hooajale 24. etapist. Kuuel neist on planeeritud sprindivõistlus. 

### Ära jäetud ''grand prix'''d
Aprillis toimuma pidanud Bahreini ''grand prix'' ja Saudi Araabia ''grand prix'' jäeti Iraani sõja puhkemise tõttu turvakaalutlustel ära. Neid ei lükatud edasi ega asendatud, mistõttu koosnes kalender seejärel 22 *grand prix*'st.

## Tulemused
### ''Grand prix''de kokkuvõte

## Viited
Karl Treufeld

**Karl Gottfried Treufeld** (5. juuli vkj. / 17. juuli 1838 Paju mõis  Lugaži kihelkond Valga kreis – 2. märts vkj / 15. märts 1901 Vladikavkaz) oli baltisaksa päritolu luteriusu vaimulik.

Karl Treufeld sündis 1838. aastal Lugaži kihelkonnas Valga kreisis, õppis Tartu kubermangugümnaasiumis ja õppis 1861–1864 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, seejärel töötas Liivimaal ja Peterburis eraõpetajana. 

Ordineeriti pastoriks 3. veebruaril 1870 Peterburis, seejärel teenis Peterburi Jaani eesti koguduses adjunktina. 

Teenis Venemaa keisririigis, Moskva konsistooriumiringkonnas 1870–1871 pastorina Ukrainas Volõõnias Heimtali (Stara Buda) koguduses, 1866. aastast Vladikavkazi koguduse (hooldades ka Abhaasia Salme eesti küla) ja 1871. aastast sõjaväepastorina ning 1871–1901 Põhja-Kaukaasias Stavropoli luteri/Pjatigorski-Karrase koguduse pastorina.

Karl Treufeld suri 1901. aastal Vladikavkazis.

## Viited
Väike-Maarja parnass

**Väike-Maarja parnass** oli kirjanduslik rühmitus, mis tegutses 19. sajandi lõpul ja 20. sajandil algul Väike-Maarjas. Rühmitusele pani aluse Jakob Liiv ning sinna kuulusid lisaks Liivile eri aegadel Kaarel Krimm, Peeter Jakobson, Jakob Tamm, Mihkel Kampmann ja Otto Münther.

## Viited
Nettspend

**Gunner Shepardson** (sündinud 18. märtsil 2007), tuntud oma esinejanimega **Nettspend**, on Ameerika räppar ja laulukirjutaja. Ta sai kuulsaks pärast seda, kui katkend tema laulust "Drankdrankdrank" hakkas 2023. aasta lõpus Twitteris kulutulena levima.

Nettspend kasvas ülesse muusika keskel ja hakkas räppima juba 5. klassis. Pärast mitmete singlite välja andmist sõlmis ta lepingu räppar Lil Bibby plaadifirmaga Grade A Productions, mis tegutseb ühisettevõttes Interscope Recordsiga, ning 6. detsembril 2024 andis ta välja oma debüütmixtape'i "Bad Ass F*cking Kid".

Nettspendi muusikaline stiil on inspireeritud hiphopi alamžanridest nagu trap ja jerk, mida iseloomustavad "moonutatud 808-d", "kerged klaveripalad" ja "erksad süntesaatorid". 

Ta on Xaviersobasedi kollektiivi 1c34 liige. Antud kollektiiv oli 2020'ndate aastate alguses jerk-mikrožanri üks peamistest kujundajatest ja populariseerijatest.

## Lapsepõlv
Gunner Shepardson sündis 18. märtsil 2007 Richmondis, Virginia osariigis. Tal on kolm õde-venda ja tema isa oli kantrilaulja.

Lapsena kuulas Shepardson Michael Jacksonit, Katy Perryt ja Justin Bieberit ning tundis suurt huvi rulasõidu vastu. Ta proovis räppimist esimest korda viiendas klassis. Gunner Shepardson tundis end koolis üksildasena ja langes üheksandas klassis koolist välja, tuues põhjuseks COVID-19 karantiini ja selle mõju tema vaimsele tervisele.
Paula Koppel

**Paula Koppel** (10. märts 1885 – 23. veebruar 1974) oli eesti leksikograaf ja õppejõud.

Koppel õppes Tartus Alfred Grassi tütarlastekoolis, seejärel aastatel 1919–1928 Tartu Ülikoolis filosoofiateaduskonnas, mille lõpetas magistrikraadiga. Õpingute ajal kuulus Eesti Naisüliõpilaste Seltsi. 

Töötas gümnaasiumiõpetajana, aastatel 1941–1944 oli Tartu Ülikooli Lääne-Euroopa filoloogia õppetooli õpetaja, 1944–1949 vanemõpetaja, 1949 sai dotsendiks. Koppel läks pensionile 1957. aastal. Paula Koppel on saksa-eesti sõnaraamatu kaasautor. Saksa-eesti sõnaraamat, mille autoriteks on Elisabeth Kibbermann, Salme Kirotar ja Paula Koppel, ilmus esmakordselt 1975. aastal ja sellest on hiljem ilmunud korduvaid trükke, viimati 2007. aastal.

## Viited
Bodo-garo keeled

**Bodo-garo keeled** on hiina-tiibeti keelkonna tiibeti-birma keelte jaotis, kuhu kuulub üle 10 keele, mida räägib kokku üle 2,3 miljoni inimest India kirdeosas ja Bangladeshis.

## Keeled

* bodo keelt (ka boro keel) räägib Indias Assamis, Lääne-Bengalis ja Manipuris umbes 600 000 inimest;
* dimasa keelt räägib Indias (Assamis, Nagalandis) umbes 106 000 inimest;
* garo keelt räägib Indias (Assamis, Meghalayas, Tripuras) umbes 677 000 inimest;
* katšari keelt räägib Indias Assamis ja Nagalandis umbes 59 000 inimest;
* kokboroki keelt räägib Indias Tripura osariigis umbes 696 000 inimest;
* kotši keelt räägib Bangladeshis ja Indias Assamis ja Meghalayas umbes 36 000 inimest;
* megami keelt räägib Bangladeshis umbes 6900 inimest;
* rabha keelt räägib Indias Assamis ja Lääne-Bengalis umbes 50 000 inimest;
* tippera keelt räägib Bangladeshis umbes 85 000 inimest;
* tiva keelt räägib Indias Assamis ja Meghalayas umbes 23 000 inimest.

Lisaks eeltooduile on mitmeid väiksema kõnelejate arvuga keeli või murdeid, näiteks riangi ja ruga keel.
Bodo-garo keeled jaotatakse bodo, garo ja kotši rühma. Neist eraldi haru moodustab deuri keel.

## Leksika
### Arvsõnad
:

## Kirjandus
*Robbins Burling: The Tibeto-Burman Languages of Northeastern India. In: Graham Thurgood, Randy J. LaPolla: The Sino-Tibetan Languages. Routledge, London 2003.
*Robbins Burling: Garo. In: Graham Thurgood, Randy J. LaPolla: The Sino-Tibetan Languages. Routledge, London 2003.
*Joseph, U.V., and Burling, Robbins. Comparative phonology of the Boro Garo languages. Mysore: Central Institute of Indian Languages Publication, 2006.
## Viited
M3 (ajakiri)

**M3** on Rootsi tehnoloogiauudiste veebisait, mis asutati 2001. aastal kahe tehnoloogiaajakirja, Maxidata ja Mobile Worldi liitmisel. Väljaanne ilmus paberajakirjana kuni 2014. aastani, misjärel mindi üle ainult veebivormingule.

M3 oli Rootsis 2000. aastatel mõjukas, kui selle teste, arvustusi ja uuringuid tsiteeriti sageli peavoolumeedias, nagu Dagens Industri, Svenska Dagbladet, Expressen, Dagens Nyheter, Aftonbladet ja teised.

M3 kuulus koos tehnoloogia väljaannetega "Computer Sweden", "PC för alla" ja "MacWorld" ettevõttele International Data Group kuni 2025. aastani, mil need müüdi erakapitaliettevõttele Regent LP.

## Viited

## Välislingid
Laavalamp

**Laavalamp** on dekoratiivne lamp, mille leiutas 1963. aastal Edward Craven Walker.

Laavalamp koosneb vahast ja läbipaistvast vedelikust klaasanumas, mida soojendab selle all olev hõõglamp. Kuumus vähendab vaha tihedust, mistõttu see kerkib vedelikus ülespoole, siis jahtub ja vajub jälle alla. See tekitab liikumise, mis mingil määral meenutab kuuma laava liikumist.

## Vaata ka
*Lamp

## Viited
Kuki-tšini keeled

**Kuki-tšini keeled** on hiina-tiibeti keelkonna tiibeti-birma keelte jaotis, kuhu kuulub mitukümmend keelt, mida räägib kokku üle 2,3 miljoni inimese India kirdeosas, Myanmaris ja Bangladeshis.

## Keeled

* anali keelt räägib Indias Manipuris umbes 13 900 inimest;
* anu-khongso keelt räägib Myanmaris Tšini osariigis umbes 4000 inimest;
* ašo keelt räägib Bangladeshis ja Myanmaris umbes 12 300 inimest;
* boomi keelt räägib Bangladeshis umbes 21 500 inimest;
* hmari keelt räägib Indias Assami, Manipuri ja Mizorami osariigis umbes 50 000 inimest;
* hrangkholi keelt räägib Indias ja Myanmaris umbes 26 800 inimest;
* khumi keelt räägib Bangladeshis ja Myanmaris umbes 62 000 inimest;
* koirengi keelt räägib Indias Manipuris umbes 3000 inimest;
* komi keelt räägib Indias Manipuris umbes 15 500 inimest;
* lamkangi keelt räägib Indias Manipuris ja Myanmaris umbes 10 000 inimest;
* mara keelt räägib Indias Mizoramis umbes 55 000 inimest;
* mizo ehk lušei keelt räägib India Mizoramis umbes 540 000 inimest;
* mroo keelt räägib Myanmari Arakani osariigis umbes 138 000 inimest;
* paite keelt räägib Indias (Assam, Manipur, Mizoram) ja Myanmaris umbes 91 800 inimest;
* ralte keelt räägib India Mizoramis ja Myanmaris umbes 25 700 inimest;
* senthangi keelt räägib Myanmari Tšini osariigis umbes 33 000 inimest;
* thado keelt räägib Indias Assamis ja Manipuris umbes 231 200 inimest;
* tšini keel on üldnimetus mitmele kuki-tšini keelele:
** Falami tšini keel ehk hallami keelt räägib Indias ja Myanmari Tšini osariigis umbes 125 000 inimest;
** Hakha tšini ehk lai keelt räägib Indias ja Myanmari Tšini osariigis umbes 446 000 inimest;
** Tiddimi tšini keelt räägib Indias Manipuris umbes 344 000 inimest;
* tširu keelt räägib Indias Manipuris umbes 7000 inimest;
* vaiphei keelt räägib Indias Manipuris umbes 27 800 inimest;

## Kirjandus
*S. Dal Sian Pau. 2014. The comparative study of Proto-Zomi (Kuki-Chin) languages. Lamka, Manipur, India: Zomi Language & Literature Society (ZOLLS). 
*VanBik, Kenneth (2009). Proto-Kuki-Chin: A Reconstructed Ancestor of the Kuki-Chin Languages. STEDT Monograph. Vol. 8. ISBN 978-0-944613-47-4.

## Viited
Kaalukirurgia keskus

**Kaalukirurgia Keskus** (Bariatric Services AS) on Eestis tegutsev erakliinik, mis on spetsialiseerunud bariaatrilisele ehk kaalukirurgiale. Ettevõtte ametlik nimi on Bariatric Services AS asukohaga Ravi tee 4, Viimsi, Harjumaa.

Kliinik alustas tegevust 2011. aastal. Igal aastal tehakse seal mitusada operatsiooni. Keskuse asutaja ja juht on bariaatriakirurg Ilmar Kaur.

## Ajalugu ja tegevus
Kaalukirurgia Keskus asutati eesmärgiga pakkuda rasvumise kirurgilist ravi ning sellega seotud tugiteenuseid. Kirurgilise raviga on integreeritud toitumis-, liikumis- ja psühholoogiline nõustamine. Vajadusel kombineeritakse kirurgilist ravi kaalulangetusravimitega.

Keskus on osalenud erialastes koostööprojektides ning olnud kliiniliseks baasiks Tartu Ülikooliga seotud teadustöös, mis käsitleb bariaatriliste patsientide operatsioonijärgset taastumist.

Kaalukirurgia Keskus on korraldanud ja kaaskorraldanud erialaseid koolitusi ning konverentse. 2025. aastal toimus Tallinnas konverents „Kaalukirurgilise patsiendi teekond: toitumine, vitamiinid ja liikumine“, mille üheks korraldajaks oli kliinik koostöös Eesti Bariaatrilise ja Metaboolse Kirurgia Seltsiga.

## Teenused ja operatsioonimeetodid
Kliinikus tehakse laparoskoopilisi bariaatrilisi operatsioone, mille eesmärk on rasvumise kirurgiline ravi. Teenus hõlmab lisaks operatsioonile järelravi programmi, milles osalevad mitme eriala tervishoiuspetsialistid, sealhulgas õed, toitumisterapeudid ja füsioterapeudid.

Kasutatavate operatsioonimeetodite hulka kuuluvad:
* maost möödajuhtiv operatsioon (*gastric bypass*); 
* *mini-bypass*;
* *sleeve-bypass* (SASI);
* revisionoperatsioonid varasemate bariaatriliste protseduuride järel.

Meetodite valik sõltub patsiendi tervislikust seisundist ja varasemast raviloost.

## Meeskond
Keskuse asutaja ja juhataja on dr Ilmar Kaur. Dr Ilmar Kaur on Eesti Bariaatrilise ja Metaboolse Kirurgia Seltsi asutaja ja esimees. Ta on pälvinud ka 2012. aasta Eesti aasta arsti tiitli.

Alates 2022. aastast töötab keskuses bariaatriakirurg dr Jaan Kirss, kellel on varem sel erialal töötanud Soomes.

Lisaks kirurgidele kuuluvad meeskonda anestesioloogid, õenduspersonal ning teised tervishoiutöötajad, kes osalevad patsiendi raviprotsessi eri etappides.

## Viited

## Välislingid
* Meditsiiniuudised – Ilmar Kauri kliinik tegi mullu ligi 600 kaaluvähenduslõikust
* ERR Arhiiv – Hommik Anuga, 15. jaanuar 2023
* ERR Arhiiv – Ringvaade suvel, 5. juuli 2023
* Postimees – Kaalukirurgia abil ligi 40 kilo kaotanud lasteaiaõpetaja Agathe…
* Med24.ee – konverents „Kaalukirurgilise patsiendi teekond: toitumine, vitamiinid ja liikumine“
Jämejalglased

**Jämejalglased** (*Burhinidae*) on kurvitsaliste seltsi kuuluv lindude sugukond.

Jämejalglased on keskmise suurusega kahlajad. Kehapikkus on 32–59 cm. Pea on suur ja lai, silmad on suured. Enamikul liikidel on lühike nokk, mõnel keskmise pikkusega. Tiivad on pikad ja ümara otsaga, saba on keskmise pikkusega, jalad on pikad.

Jämejalglasi leidub kõikides regioonides peale Antarktika. Kõige rohkem liike on troopikas. Elavad peamiselt rohtlates, kõrbetes ja teistes kuivades lagedates kohtades. Üks liik elab rannikul.

Sugukonda kuulub kolm retsentset perekonda:
*jämejalg (*Burhinus*)
**[[Esacus]]*
**[[Hesperoburhinus]]*

Sugukonda kuulub ka perekond *Genucrassum*, mille ainus liik *Genucrassum bransatensis* elas oligotseeni ajastiku lõpus.

## Viited
Viljandi Toome kalmistu

**Viljandi Toome kalmistu** on kalmistu Viljandis.

Kalmistu asub Männimäe linnaosas. Ala jaguneb kahe peamise sihiteega neljaks umbkaudu võrdseks osaks. Pindala on kokku umbes 1,1 hektarit.

Kalmistu peavärav paikneb idaküljel Toome tänava ääres. Lõuna poolt piirab kalmistut Anton Irve tänav, lääne poolt Riia maantee ja põhja poolt kaks erakinnistut.

## Ajalugu
Kalmistu rajati 1915. aastal Viljandi Ristija Johannese koguduse järjekorras kolmanda kalmistuna.

2005. aastal nimetati kalmistu ametlikult Viljandi Toome kalmistuks.

## Kalmistule maetuid
*1952 Peeter Otti, VR II/3
*1961 Eduard-Friedrich Rang, poksija ja fotograaf
*1981 Jaak Kitsing, VR II/3
*2012 Ants-Vihur Salum, pedagoog ja kultuuriuurija

## Viited

## Kirjandus
*Maire Sala. "Viljandi Toome tn. kalmistu". // Viljandimaa kalmistute lugu. Viljandi 2007. Lk 79
*"Toome kalmistu ehk Viljandi õigeusu koguduse kolmas kalmistu". // Meil ei ole siin jäädavat linna. Viljandi linna ja kihelkonna kalmistute lugu. Koostaja Janis Tobereluts. Viljandi Muuseumi Toimetised 10. Viljandi 2024. Lk 36–38

## Välislingid
*Kalmistute register Haudi
Alfons Noviks

**Alfons Noviks** (13. veebruar 1908 Silagaiļi küla, Mihailova vald, Ludza maakond, Vitebski kubermang – 12. märts 1996 Riia) oli okupeeritud Lätis Nõukogude riikliku julgeoleku ülem aastatel 1940–1941 ja 1944–1953.

## Biograaf
Sündis Ida-Lätis Latgales väiketaluniku peres. 1926. aastal heideti kommunistliku tegevuse pärast Aglona gümnaasiumist välja. 1927. aastal lõpetas Ludza lätikeelse keskkooli. 1928–1932 õppis Riia Läti Ülikooli ajaloo- ja filosoofiateaduskonnas, kuid ei lõpetanud. 1928–1932 töötas erinevatel ametikohtadel tollis ja transpordiministeeriumis. 1932. aastal astus põrandaalusesse Läti Kommunistlikku Parteisse. Aprillis-mais 1932 külastas Nõukogude Liitu. 1932–1933 läbis ajateenistus Läti armees. 1933. aasta sügisel põrandaaluse Läti Kommunistliku Noorsooliidu Latgale regionaalkomitee sekretär Daugavpilsis. Novembris 1933 arreteeriti ja mõisteti kaheksaks aastaks sunnitööle. Novembris 1938 sai amnestia. 1939–1940 kaubandusfirma "Šķiedra" laojuhataja Riias. Pärast Läti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt juunis 1940 määrati Läti Kaitsepolitsei Daugavpilsi rajooni ülemaks. Augustis 1940 määrati Läti NSV siseasjade rahvakomissariaadi (NKVD) rahvakomissariks. Alates 26. veebruarist 1941 oli ta Läti NSV riikliku julgeoleku volinik. Aastatel 1940–1954 oli ta Nõukogude Liidu Ülemnõukogu liige. Pärast Saksamaa rünnakut Nõukogude Liidule töötas ta NKVD keskaparaadis ja juhtis Nõukogude Läti osakonda. Pärast Punaarmee naasmist Lätti sai Noviksist taas Läti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi juht. Alates 9. septembrist 1945 oli ta kindralmajor ja juhtis metsavendade vastast võitlust. 1951. aastal lõpetas NLKP KK juures asuva Kõrgema Parteikooli. 1953–1956 Läti NSV põllumajanduministri asetäitja personaliküsimustes. 1956–1957 Läti NSV Põllumajandusministeeriumi Metsanduse Peaosakonna juhataja. 1957–1959 Läti NSV metsanduse ja metsatööstuse ministri asetäitja. 1960–1961 Läti NSV Metsanduse ja Metsatööstuse Ministeeriumi parteiorganisatsiooni sekretär. Seejärel personaalpensionär Riias. 

15. märtsil 1994 arreteeriti ja Riia ringkonnakohtu otsusega 13. detsembrist 1995 mõisteti genotsiidi kuritegude eest eluks ajaks vangi. 12. märtsil 1996 suri Riia keskvangla haiglas. Ta maeti Riia Metsakalmistule.

## Viited
Peterburi Jeesuse kirik

**Peterburi Jeesuse kirik** oli Venemaal Peterburis aastatel 1849–1938 tegutsenud luteriusu kirik. 

Kirikus tegutsesid läti ja saksa kogudused.
## Koguduse vaimulikud
* 1835–1848, Johann Wilhelm Knieriem (1805–1869) läti koguduse pastor ja lätlaste garnisoniväeosade jutlustaja; 
* 1849–1850, Moritz Conradi, pastor ja ihukaardiväeosade jutlustaja; 
* 1850–1871, Julius von Richter (1808–1892) (ru), pastor ja ihukaardiväeosade jutlustaja, Peterburi konsistooriumi kindralsuperintendent ja viitsepresident; 
* 1853–1859, Eduard Christoph Herzenberg (1827–); 
** Otto Herrmann von Stahl (1833–1875), adjunktpastor 1859–1861; 
** Carl Schilling, adjunktpastor 1861–1869; 
* 1872–1875, Robert Friderich Hasenjäger/Hasenjaeger (1834–1904), pastor; 
* 1872–1883, Georg Theodor Seeberg (1839–1921) pastor; 
* 1875–1878, Robert Emanuel Hesse; 
* 1878–1891, Johannes Hermann Kersten (1842–1905) pastor; 
*  1885–1906, Johann Sanders (1857–1951) pastor; 
** Villem Reiman, adjunktpastor 1888–1889; 
*1894–1900, Johann Grünberg (1869–1923) (lv), pastor; 
* 1901–1926, Karl Friedrich Walter (1866–1933), pastor; 
* 1926–1929, Kurt Muss

## Viited

## Kirjandus
* Busch, Eduard Heinrich von. Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. St. Petersburg: Comissionsverlag von G. Haessel, 1862, 
* Matthias Akiander. 12. Lettiska Jesukyrko församling., Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift. Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865.
Xaviersobased

**Xavier Lopez** (sündinud 23. oktoobril 2003), tuntud oma esitajanimega **Xaviersobased,** on Ameerika räppar ja plaadiprodutsent, kes on tuntud oma ekstsentrilise räppimis- ja produtseerimisstiili poolest.

Koos oma kollektiivi 1c34 ja California produtsendi Kashpaintiga on teda nimetatud interneti mikrožanri jerk teerajajaks, samas kui tema diskograafia hõlmab mitmeid teisi žanre, sealhulgas trap, plugg ja digicore.

## Lapsepõlv
Lopez sündis 23. oktoobril 2003 New Yorgis Manhattani Upper West Side'il. Xavier on rahvuselt dominikaanlane. Tema ema alustas oma diskori karjääri 1980. aastatel. Xavier on nimetanud Chief Keefi, Hi-C'd, Yung Leani, Lil B-d, Duwap Kaine'i oma inspiratsiooniallikateks. 

Lopez on underground-hiphop-kollektiivi 1c34 asutajaliige. Ta on olnud ka online-räpikollektiivide Novagang ja Soevilboyz liige.
Heinrich Eduard Johansen

**Heinrich Eduard Johansen**  (16./28. veebruar 1831 Tagavere mõis Lääne kreis – 1. juuli 1912 Kellomäki, Soome suurvürstiriik Venemaa keisririik) oli baltisaksa luteriusu vaimulik.

Heinrich Eduard Johansen sündis 1831. aastal Tagavere mõisavalitseja Friedrich Johannseni peres, õppis 1847–1851 Tallinna kubermangugümnaasiumis ja 1852–1858 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Seejärel oli koduõpetaja Ungern-Sternbergide Anija mõisas ja prooviaastal Peterburis, Cornelius Laalandi juures Peterburi Jaani koguduses. Ordineeriti 18. september 1860 Moskvas.

Teenis Venemaal, Moskva konsistooriumiringkonnas 1860–1868 Irkutski kubermangu Rõškovo  kogudust, saksa, eesti, läti ja soome kogudustes Omski piirkonnas kui Samara vikaarõpetaja saksa, eesti kogudustes (1868–1870) ja Tveri koguduse pastor  (1870–1906) Tveri kubermangus.

Heinrich Eduard Johansen suri 1912. aastal Kellomäkil, Soome suurvürstiriigis.

## Viited

## Välislingid
* Johansen, Heinrich Eduard, Volga German Institute
* Эдуард Иоганзен (1831 – 1912). ИЗ МОЕЙ ЖИЗНИ
* Эдуард Генрих Иоганзен, "Немцы Поволжья"
* Heinrich Eduard Johansen, Erik Amburgeri andmebaas
* Heinrich Eduard Johansen, Geschichte der Wolgadeutschen
Veneetsia lõvi

**Veneetsia lõvi** (itaalia keeles *Leone di Venezia*, veneti keeles *Leon de Venesia*) on tiivulist lõvi kujutav antiikne pronksist skulptuur, mis asub Püha Markuse väljakul Itaalia sadamalinnas Veneetsias.

Linna ja selle kaitsepühakut Püha Markust sümboliseeriv skulptuur kroonib väljakul ühte kahest kõrgest graniitkolonnist. Läänepoolset sammast ehib aga skulptuur eelnenud kaitsepühaku Püha Theodorosega, kes sümboliseeris Bütsantsiaega. Mõlemad sambad püstitati 12.–13. sajandil.

3 tonni kaaluva ja greifi sarnase hiiglasliku pronkslõvi ajalugu on olnud pikk ja seniteadmatu. Esikäppade alune raamatki lisati alles hiljem.

## Ajalugu
13. sajandi keskpaigast oli Veneetsia võimu alla kuuluvates linnades märgata Püha Markuse lõvi kujutisega müntide, lippude, maalide, reljeefide kui ka skulptuuride laialdast levikut. Lõvist, kes toetub raamatule ja kannab tiibasid, sai sümbol tervele vabariigile, seda kujutati ametlikult nii vabariigi lipul kui vapil.

### Kõrvaldamine
1797. aastal alistas Veneetsia vabariigi prantsuse võimu alla väejuht Napoleon. Lõviskulptuur langetati kolonnilt ning veeti trofeena koos teiste sõjasaakidega Pariisi. Transpordi käigus põhjustati sellele tõsiseid kahjustusi. Louvre'i muuseumis eksponeerimise järel paigaldati see restaureeritult Invaliidide Kodu esisele purskkaevule.

### Tagastamine
2. oktoobril 1815 eemaldati veneetslaste nõudmistega ja Austria keisririigi korraldusel skulptuur purskkaevult Pariisis. Mahavõtmise käigus purunesid raskuse tõttu vinnatavad köied ning see kukkus vastu maapinda. Ligi kakskümmend pronksist fragmenti toimetati tagasi Veneetsiasse, kus neid hoiustati arsenalis. Bartolomeo Ferrari parandustööde järel, mil sellele lisati omajagu pikem sabajupp, tõsteti see tagasi kolonnile aprillis 1816.

### Hilisem ajalugu
1892. aastal juhtis Giacomo Boni skulptuuri täielikku restaureerimist, tänapäeval hoitakse originaali siiski Doodžide palees.

## Päritolu
Padova Ülikooli teadlased on tundmatute autoritega skulptuuri uurinud täppisteaduslike vahenditega. Pronksi isotoopanalüüs, milles uuriti vase ja tina isotoope, viitab päritolumaana nn Sinise jõe alamjooksu kaevandustele Lõuna-Hiinas.

### Polode rännakud
Arheoloogide ja kunstiajaloolaste teooriate kohaselt valmis skulptuur eeldatavasti 1. aastatuhandel. Lõuna-Euroopasse lasid selle mööda Siiditeed vedada arvatavasti vendadest maadeuurijad Niccolò ja Maffeo Polo. Nad jõudsid esimest korda Hubilai-khaani õukonda aastal 1266, naastes kolm või neli aastat hiljem tagasi Veneetsiasse. Teisel reisil oli nendega kaasas juba Niccolò kroonikust poeg Marco Polo. 

Lõviskulptuurilt on tõenäoliselt eemaldatud sarved, mis sarnanenuks *zhènmùshòu*-dele ehk hauavalvuritest lõvikujudele Tangi dünastiast.

## Vaata ka
*Kuldlõvi (Veneetsia filmifestivali peaauhind parimale filmile)

## Viited

## Välislingid
OsamaSon

**Amari Deshawn Adham Middleton** (sündinud 20. mail 2003), tuntud oma esinejanimega **OsamaSon**, on Ameerika räppar, laulukirjutaja ja plaadiprodutsent. Ta sai underground-räpimaailmas laialdaselt tuntuks 2023. aastal pärast seda, kui ta avaldas oma läbimurdehitid "Cts-V" ja "Troops"; tema debüütstuudioalbum "Osama Season" ilmus 2023. aasta juulis. Tema teine ​​stuudioalbum "Flex Musix" ilmus samaaasta detsembris. 

Tema kolmas stuudioalbum "Jump Out" ilmus jaanuaris 2025, olles tema esimene album, mis jõudis Billboard 200 edetabelisse. Tema neljas stuudioalbum "Psykotic" ilmus samaaasta oktoobris ja see jõudis Billboard 200 edetabelis 81. kohale, mis oli OsamaSoni teine ​​edetabelisse jõudnud album. See tõusis 50 kohta kõrgemale kui tema eelmine album "Jump Out".
Rijeka raudteejaam

**Rijeka raudteejaam** (horvaadi keeles *Željeznički kolodvor Rijeka*) on elanike arvult Horvaatia kolmandas linnas Rijekas asuv raudteejaam.

Rijeka sadama vahetus läheduses paiknevasse jaamahoonesse opereerib rongiliine riigiettevõte Horvaatia Raudteed.

## Ajalugu
25. juunil 1873. aastal Austria-Ungari ühes põhilisemas sadamalinnas avatud raudteejaama kulgesid algselt liinid Zagrebi kaudu Budapestist ja Ljubljana kaudu Viinist. Järgneval aastal valmis loodesuunaline otseliin peamisesse sadamalinna Triestesse.

## Vaata ka
*Zagrebi pearaudteejaam

## Viited

## Välislingid
Eduard Heinrich von Busch

**Eduard Heinrich von Busch** (21. veebruar 1811 Glückstadt, Sleswig-Holstein, Saksamaa – 9. märts 1900 Pavlovsk, Venemaa keisririik) oli saksa päritolu Venemaa keisririigi pedagoog, statistik ja kirikuloolane.

Tema vend oli 1824–1849 Tartu Ülikooli teoloogiaprofessor ja aastatel 1828–1829, 1834, 1836, 1839–1840 ja 1842–1845 Tartu Ülikooli usuteaduskond dekaan Andreas Caspar Friedrich Busch  (1798–1877). 

Poeg Moritz Georg Friedrich von Busch (1838–1905) oli luteri vaimulik Venemaa keisririigis, pojapoeg Moritz Maximilian von Busch (1870–1925) oli  luteri vaimulik, Vigala Maarja koguduse kirikuõpetaja ja Otto Friedrich von Busch (1887–1927), vaimulik ja pedagoog Tallinnas. 

## Teosed
* Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der Ev.-Luth. Gemeinden in Rußland. / Ges. u. hrsg. von E. H. Busch. – St. Petersburg: Commissionsverlag von G. Haessel, 1862. – XXVI + 696 S. + 2 Karte. Digitaliseeritult BSB: 
* Ergänzungen der Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der Ev.-Luth. Gemeinden in Rußland. / Ges. u. hrsg. von E. H. Busch. Bd. 2. – St. Petersburg: Gustav Haessel – Leipzig: H. Haessel, 1867. – XXXII. ADAs: Erster Band,  Zweiter Band
## Viited

## Kirjandus
*Фогт Э. Эдуард Генрих фон Буш (1811–1888). Немцы в Санкт-Петербурге (XVIII–XX века): биографический аспект. СПб., 2003. Вып. 1.С. 251–253.

## Välislingid
*BUSCH, Eduard Heinrich von (am 21. Februar 1811 in Glückstadt - 1887 in Pawlowsk bei St. Petersburg), Geschichte der Wolgadeutschen
*Eduard Heinrich von Busch, Erik Amburgeri andmebaas
*
*Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der Ev.-Luth. Gemeinden in Rußland. Materialien zur Geschichte.., Geschichte der Wolgadeutschen
SXMPRA

**Kalem Leo Tarrant** (sündinud 8. veebruaril 2000), tuntud oma esinejanimega **SXMPRA**, on laulukirjutaja, räppar ja muusik Wellingtonist Uus-Meremaalt. 

## Noorpõlv
Kalem Tarrant sündis 8. veebruaril 2000 Hamiltonis Uus-Meremaal. Tarranti lapsepõlv möödus pidevalt kolides Uus-Meremaa väikelinnade ja Austraalia vahet. Tarrant kasvas ülesse vanematega, kes kuulasid rokki ja metalit. Kui ta jõudis teismeikka avastas ta enda jaoks Eminemi. Pärast räppmuusikaga tutvumist hakkas ta kuulama tolleaegseid underground hiphopi artiste nagu Odd Future, Denzel Curry ja Three 6 Mafia, kes inspireerisid ka teda räppimisega tegelema.
Horvaatia rahvusteater Rijekas

**Ivan Zajci nimeline Horvaatia rahvusteater Rijekas** on (horvaadi keeles *Hrvatsko narodno kazalište Ivana pl. Zajca Rijeka*) on balleti-, ooperi- ja teatrimaja Horvaatia peamises sadamalinnas Rijekas.

1953. aastal nimetati teatrimaja kohaliku helilooja Ivan Zajci auks ümber, 1991. aastal sai see rahvusteatri staatuse ja praeguse täisnime.

## Vaata ka
*Horvaatia rahvusteater Zagrebis
*Horvaatia rahvusteater Zadaris
*Horvaatia rahvusteater Splitis
*Horvaatia rahvusteater Osijekis

## Välislingid
Herpotrichiellaceae

***Herpotrichiellaceae*** on kottseente sugukond.

## Perekondi
**[[Capronia]]*
**[[Cladophialophora]]*
**[[Exophiala]]*
**[[Phialophora]]*

## Välislingid
*
Wicca Phase Springs Eternal

**Adam McIlwee** (sündinud 11. märtsil 1989), rohkem tuntud oma esinejanimega **Wicca Phase Springs Eternal (WPSE)**, on Ameerika muusik Scrantonist Pennsylvaniast. Ta alustas oma karjääri rokkbändi Tigers Jaw liikmena, kuid asus peagi tegelema soolokarjääriga, kus ta põimib omavahel kokku helisid hiphopist, 

emost ja witch house'ist. Ta on olnud selliste kollektiivide nagu GothBoiClique, Thraxxhouse ja Misery Club liige. Samuti mängis ta indie-rokkbändis Pay for Pain.
Ülo Rammo

**Ülo Rammo** (sünninimi **Ülo Pastuhhov**; 10. oktoober 1952 – 14. november 1989) oli eesti poksija.

Ta õppis 1969. aastal 16. Linnakutsekoolis Tartus.

Ta poksis Tartu Kalevis. Ta sai 1970. aastal Eesti NSV meistrivõistlustel helveskaalus (kuni 48&nbsp;kg) 2. koha.

Ta teenis 1970. aastate algul sundaega Nõukogude sõjaväes ja tuli sõjaväesportlasena 1972. aastal sulgkaalus (kuni 51&nbsp;kg) Eesti NSV meistriks.

Ta vabanes teenistusest kevadel 1974 ja läks tööle Maaparandusprojekti. Ta poksis Tartu rajooni Kalevis. Ta sai 1974. aastal Eesti NSV meistrivõistlustel kukk-kaalus (kuni 54&nbsp;kg) 3. koha.

Ta suri 14. novembril 1989 ja maeti 18. novembril Tartu Pauluse kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Ülo Pastuhhovi sporditulemused
Viljandi Hiie kalmistu

**Viljandi Hiie kalmistu** on kalmistu Viljandis.

Kalmistu asub Männimäe linnaosas. Ala jaguneb kahe peamise sihiteega neljaks umbkaudu võrdseks osaks. Tänapäeval on pindala kokku umbes 0,18 hektarit.

Kalmistu peavärav paikneb lääneküljel Hiie puiestee ääres. Peaväravast lähtub ida poole kalmistu üks kahest peamisest sihiteest. Ida poolt piirab kalmistut Valuoja oru serv. Kalmistu on ümbritsetud maakivimüüriga.

## Ajalugu
Viljandi vana õigeusu kalmistu oli väga väike, seetõttu Viljandi Ristija Johannese koguduse rajamisel 1846. aastal sai kogudus ka uue kalmistuosa. Kalmistu oli juba olemas 1847. aastal, tollal oli selle pindala umbes 0,95 hektarit (2092,5 ruutsülda). Ilmselt arvestati kalmistu suure laienemisega, sest tänapäevalgi on küllaltki vähekasutatud kalmistu pindala ainult umbes 0,18 hektarit. Kalmistu on siis Viljandi Ristija Johannese koguduse järjekorras teine kalmistu.

Vanim praegu teadaolev matus on pärit 1887. aastast.

2005. aastal nimetati kalmistu ametlikult Viljandi Hiie kalmistuks. Kalmistu suleti matmiseks 23. aprillil 2015, kuid erandkorras lubatakse pereplatsidele urnimatuseid.

## Kalmistule maetuid
*1954 Eduard-Ernst Sibul, arst
*2012 Henno-Jüri Sibul, arst

## Viited

## Kirjandus
*Maire Sala. "Viljandi Hiie pst. kalmistu". // Viljandimaa kalmistute lugu. Viljandi 2007. Lk 80
*"Hiie kalmistu ehk Viljandi õigeusu koguduse teine kalmistu". // Meil ei ole siin jäädavat linna. Viljandi linna ja kihelkonna kalmistute lugu. Koostaja Janis Tobereluts. Viljandi Muuseumi Toimetised 10. Viljandi 2024. Lk 36

## Välislingid
*Kalmistute register Haudi
Jõgi-jämejalg

**Jõgi-jämejalg** (*Burhinus senegalensis*) on jämejalglaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Jõgi-jämejalg on 320–380 mm pikk. Tiiva pikkus on 203–222 mm, levila idaosas 208–231 mm. Nokk on 39–45 mm pikk, jookse 67–78 mm, saba 89–115 mm.

Ülapool on beež tumepruunide triipudega. Alapool on valge, rinnal on tumedad triibud. Tiival on horisontaalne must triip. Silma ümbrus on valge ja näol on valge triip. Nokk on must, nokatüvik on kollane. Silmad on suured ja kollased. Jalad on kollased.

Udusulis poegade ülapool on hall mustade täppidega.

Idapoolsed linnud on tumedamad ning neil on pikemad tiivad. Vahel loetakse nad alamliigiks *B. s. inornatus*.

Sarnaneb välimuselt jämejala ja kalda-jämejalaga, kuid jõgi-jämejalg on väiksem, tema nokk on pikem ja tiival ei ole valget triipu.

## Levik
Levila ulatub Senegalist Somaaliani. Elavad ka Egiptuses.

Elavad jõgede ääres, põldudel ja poolkuivades rohtlates vee lähedal. Tavaliselt ei lähe nad veekogust kaugemale kui 3 km. Võivad pesitseda ka linnades.

## Toitumine
Toituvad selgrootutest, roomajatest, kahepaiksetest ja väikestest närilistest.

Toituvad üksi või väikestes parvedes. Tavaliselt toituvad öösel.

## Pesitsemine
Pesitsevad üksikult või hajusates kolooniates. Pesitsevad maapinnal madalas lohus, mille ümber võivad asetada teokarpe ja oksi.

Tavaliselt pesitsevad kuival perioodil. Kurnas on kaks muna.

## Viited

## Välilslingid