Hõimkond

**Hõimkond** (ladina *phylum* või *divisio*) on bioloogilise taksonoomia suurüksus, mis jaguneb klassideks, mõnikord ka alamhõimkondadeks. Sarnased hõimkonnad moodustavad riigi.

Loomariigis eristatakse umbes 31, taimeriigis 14, seeneriigis 8 ja protistide seas 19 hõimkonda. Bakterite seas tunnustas LPSN 2020. aasta seisuga 41 hõimkonda, kuid neid võib olla sadu. Arhede seas leidub hõimkondi samuti arvukalt, kuid nende täpne arv on väga ebakindel.

Hõimkonnad on näiteks katteseemnetaimed, lülijalgsed, keelikloomad. Inimene kuulub keelikloomade hõimkonda.

Taimede ja seente süstemaatikas peetakse ladinakeelset *divisio* võrdväärseks hõimkonnaga. Loomasüstemaatikas on *divisio* eestikeelne vaste põhikond, mis on kõrgem kui hõimkond; zooloogias tähistab hõimkonda ladinakeelne *phylum*.

Tänapäeva loomariigi hõimkondadest on kõige liigirohkem lülijalgsed, kus on üle 1,1 miljoni liigi. Limuseid on umbes 112 000, keelikloomi üle 100 000, ümarusse 80 000 kuni miljon liiki. Mõnest hõimkonnast on seevastu teada väga vähe liike: hõimkonnas *[[Placozoa]]* on 1 liik, hõimkonnas *[[Xenoturbellida]]* 2 liiki ja hõimkonnas *[[Cyclophora]]* vähemalt 3 liiki. Kokku arvatakse loomariigis olevat eeldatavasti üle 2 miljoni liigi.

Missugused tänapäevased hõimkonnad esimestena välja kujunesid, see ei ole teada. See sõltub natuke sellest, kuidas hõimkonda määratleda, ja sellestki, kuidas leide interpreteerida. Kambriumist on teada kivistisi, mis meenutavad mõnd tänapäevast hõimkonda, kuid sarnasus võib olla juhuslik. Paljude hõimkondade teke seotakse kambriumi plahvatusega, kuid on võimalik, et mõni neist eksisteeris juba varemgi. Teadaolevalt on kõik loomahõimkonnad tekkinud ookeanis nagu elugi, ehkki ühes tänapäevases hõimkonnas (küüsikloomad) ei ela ookeanis ühtki liiki.

**Hõimkond** (*phylum*) on bioloogilises süstemaatikas üks taksonoomiline kategooria. 

Eukarüootidel on iga hõimkond allutatud mingile riigile. Prokarüoote (baktereid ja arhesid) ei jaotata riikideks, vaid vahetult hõimkondadeks. 

## Eukarüootide taksonoomilise kategooriana
Eukarüootide domeenis asetseb hõimkond riigi ja klassi vahel. Igale kirjeldatavale elusolendile tuleb omistada hõimkond, seega kuulub hõimkond kategooriliste kategooriate hulka. Mõnikord jaotatakse hõimkond edasi alamhõimkondadeks. Näiteks selgroogsed on alamhõimkond keelikloomade hõimkonnas. Mõnel juhul koondatakse mitu hõimkonda ühe ülemhõimkonna alla.

### Botaanika ja mükoloogia
Botaanikas ja mükoloogias on "põhikond" (*divisio*) "hõimkonna" sünonüüm. 

Hõimkondade nimetused lõpevad botaanikas "*-phyta*" ("-taimed"), mükoloogias "*-mycota*" ("-seened"). 

Traditsiooniliselt eristatakse vetikatel 9 hõimkonda, kõrgematel taimedel ehk maismaataimedel 8 hõimkonda ja seentel 4 hõimkonda. Uuemate teadmiste valguses on see jaotus suuresti vananenud, kuid sageli kasutatakse seda edasi.

### Zooloogia

Tänapäevase taksonoomia rajaja Carl von Linné jaotas loomade (*Animalia*) riigi (*regnum*) hierarhiliselt klassideks (*classis*), seltsideks (*ordo*), perekondadeks (*genus*) ja liikideks (*species*). Georges Cuvier nägi loomariigis ette neli kõrgeima järgi jaotist (*embranchements*), mis ligikaudu vastasid Linné klassidele: *Vertébrés* (selgroogsed), *Mollusques* (limused), *Articulés* (lüliloomad) ja *Radiaires* ("kiirelised"); alles järgmine aste on Cuvier'l klassid *classes*.

Hõimkonna (*Stamm*, *phylum*) mõiste ja nimetuse võttis kasutusele Ernst Haeckel. Haeckel nimetab viis hõimkonda: *[[Coelenterata]]*, okasnahksed, lüliloomad, limused, selgroogsed. Käsnad ei kuulunud tal loomariiki, vaid protistide hulka. Haeckeli jaoks olid hõimkonnad põhjapanevalt erinevad organisatsioonitüübid, millest igaühte saab tagasi viia ühisele hõimuliigile. 

Zooloogia edusammude tõttu eristatakse zooloogias tänapäeval umbes kolmkümmend hõimkonda (vt loomade süstemaatika), nende arv on eri vaadete järgi pisut erinev. 

Keeruline on protistide klassifikatsioon. Traditsiooniliselt käsitleti seda üheainsa hõimkonnana, tänapäeval jagatakse see paljudeks hõimkondadeks. Näiteks eristas Thomas Cavalier-Smith 18 protistide hõimkonda ning koondas nad riiki nimetusega *[[Protozoa]]*.

Teaduses on tänapäeval kõrvuti kasutusel kaks klassifikatsiooniskeemi. Klassikalise, Linnéle tagasimineva süstemaatika kõrval kasutatakse Willi Hennigi rajatud fülogeneetilist süstemaatikat ehk kladistikat. Fülogeneetilises süsteemis peavad kõik üksused põhinema ühisel päritolul ning hõlmama ühe ühise hõimuliigi kõik järglased (holofüleetilised rühmad). Järjestikused hargnemised tekitavad puustruktuuri. Rühmi, mis lähevad tagasi ühele ühisele hõimuliigile (on monofüleetiline), kuid ei hõlma kõiki selle järglasi, nimetatakse parafüleetilisteks. Parafüleetilised üksused on klassikalises süstemaatikas lubatud, fülogeneetilises süstemaatikas mitte. Selle reformiga on jäänud tagaplaanile klassikalisele hõimkonna mõistele aluseks olnud ühise vormi ja organisatsiooni aspekt. Enamik morfoloogiliselt põhjendatud hõimkondi on küll osutunud holofüleetilisteks, kuid ühine ehitusplaan ei ole fülogeneetilises süsteemis enam põhjapanev, ehitusplaani järgi defineeritud üksustest tuleb loobuda, kui need ei ole holofüleetilised.

Üldiselt kasutataks fülogeneetilises süsteemis enamikku klassikalisi loomahõimkondi fülogeneetilises süsteemis edasi, aga need ei pea olema sama järku. Mõned süstemaatikud teevad järelduse, et hõimkonnad, nagu teisedki klassikalise süstemaatika taksonoomilised kategooriad, on puhtsuvalised üksused, millest tuleb loobuda puhta sõsarrühmasuhte kasuks, 

Siiski kasutab enamik süstemaatikuid edasi hõimkondi ja teisi klassikalise süstemaatika kategooriaid. See ei ole ka fülogeneetilise süstemaatikaga vastuolus, kui loobuda tingimusest, et sõsarrühmad peavad olema sama järku. Taksonoomiliste kategooriate edasikasutamisel on see eelis, et lühendatud tähistustega saab edasi anda palju rohkem informatsiooni kui täiesti ebaülevaatliku puhtalt sõsarrühmadel põhineva süsteemiga, kus on lõputu rida vaherühmi. Peale selle, nii on kergem võrdlusi teha, näiteks liikide arve võrrelda.

Kui saab tõestada, et mingi rühm, mida seni on vaadeldud hõimkonnana, moodustab mõne teise hõimkonnana vaadeldava rühma alamrühma, siis arusaamatuste vältimiseks ikkagi loobutakse selle rühma nimetamisest hõimkonnaks. Üks uuem näide on habeloomad: varem peeti neid eraldi hõimkonnaks (*[[Pogonophora]]*), nüüd sugukonnaks (*Siboglinidae*) rõngusside hõimkonnas.

Hõimkonnaks koondatakse tänapäeval tavaliselt sarnase kujuga (sarnase ehitusplaaniga) organismide rühm, kui nende ehitusplaan on teiste hõimkondade esindajate ehitusplaanist nii erinev, et neid ei saa kokku viia ühise põhimustri alla. 

Tänapäeva hõimkondi saab kivististe põhjal väheste eranditega jälgida kambriumini välja.

Hõimkonnajärgu taksonid (ja kõik teised ülemsugukonnast kõrgemat järku taksonid ei allu ICZN-i nomenklatuurireeglitele. See puudutab eelkõige kehtivuse reegleid ja prioriteedi printsiipi, mille järgi tuleb kasutada Dvanimat nimetust. Sellepärast määrab nimetuse rohkemal või vähemal määral konsensus. Enamik teadlasi järgib ka hõimkondade puhul prioriteeti ning kasutab traditsioonilisi nimetusi ka siis, kui nad taksoni mingil määral ümber defineerivad, jättes sellest taksoneid välja või pannes taksoneid juurde. Teisiti käituvad peamiselt PhyloCode'i pooldajad, aga seda uut väljapakutud reeglistikku enamik teadlasi ignoreerib. 

## Prokarüootide taksonoomilise kategooriana
Bakterite ja arhede puhul paikneb ametlikus taksonoomias hõimkonna kategooria vahetult domeeni kategooria all, nii et need kaks domeeni jagatakse hõimkondadeks. Hõimkondade arv muutub ja on vaidluse all; hõimkondade arv kasvab. 2022. aasta juuli seisuga lähtutakse vähemalt 78 bakterite hõimkonnast (neist 36 kehtivalt avaldatud) ja 19 arhede hõimkonnast (neist ainult 2 kehtivalt avaldatud veröffentlichten).

Nimetusi antakse Rahvusvahelise Prokarüootide Süstemaatika Komitee (ICSP) kaudu.

## Viiruste hõimkonnad
Viiruste hõimkondade nimetused lõpevad sõnaosaga *-viricota* ja alamhõimkondade nimetused sõnaosaga *-viricotina*. Ülemhõimkonnad ei ole lubatud.

## Mõiste ajalugu

Carl Linné süstemaatikas oli kõrgeim takson klass. Ta eraldas kõik loomad kuude klassi: imetajad, linnud, roomajad, kalad, lülijalgsed ja ussid. Kahepaiksed arvas ta roomajate hulka ja usside hulka läksid kõik, mis viiest esimesest üle jäid. Väljendit "Linné ussid" kasutasid bioloogid veel kaua aega, märkimaks kõiki loomarühmi, mis ei kuulu selgroogsete ega lülijalgsete hulka.

18. ja 19. sajandi vahetusel kirjeldasid zooloogid järjest uusi loomarühmi ja Georges Cuvier koondas esimesena sarnased klassid hõimkondadesse. Tema käsitluses oli hõimkondi neli: selgroogsed, lülijalgsed, limused ja kiirloomad.

## Viited

## Kirjandus
* James W. Valentine. *On the Origin of Phyla*, University of Chicago Press, Chicago 2004. ISBN 978-0-226-84549-4.