open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Teo Maiste

**Teo-Endel Maiste** (29. veebruar 1932 Võru – 14. august 2018) oli eesti laulja (bass) ja näitleja.

## Elukäik
Teo-Endel Maiste küüditati 1941. aastal koos ema ja kahe vanema vennaga Siberisse. Nende elukohaks sai Aleksandrovski rajoon Tomski oblastis, Obi jõe põhjaosas, Tomskist umbes 1000 kilomeetrit põhja pool. Teo-Endel oli küll Eestis esimese klassi lõpetanud, kuid kuna ta algul vene keelt ei osanud, siis tuli kohalikust koolist kõrvale jääda. Järgmisel aastal läks ta uuesti esimesse klassi ning sai keele kiiresti selgeks. Pärast kooli lõppu sattus noormees pärast aastast metsatööd juhuslikult Tomskis muusikakooli katsetele. Ta lõpetas 1957. aastal Tomski Muusikakooli Aleksandra Tihhomirova lauluklassi. 1957–1958 õppis Novosibirski konservatooriumis (Venjamin Arkanovi klassis). Teo Maiste naasis Eestisse 1958. aastal ja astus Tallinna Riikliku Konservatooriumi, kus lõpetas 1962. aastal Jenny Siimoni lauluklassi. 

1960–1965 oli ta Vanemuise teatri ning 1965–2011 Estonia teatri solist. Esinenud ka kammer- ja oratooriumilauljana. Alates 1970. aastast töötas ta Eesti Muusikaakadeemia õppejõuna. Tema õpilaste seas on olnud Hans Miilberg, Thomas Mürk, Jaan Willem Sibul, Taimo Toomast.

## Looming
Maiste loomingu nimistus on veerandsada soolopartiid vokaalsümfoonilistes suurvormides ning üle saja lavarolli, sealhulgas Mölder (Dargomõžski "Näkineid"), Boriss (Modest Mussorgski "Boriss Godunov"), Ramfis, Attila, Philipp II ja Suurinkvisiitor (Verdi "Aida", "Attila", "Don Carlo"), Igor ja Galitski (Aleksandr Borodini "Vürst Igor"), Parun Ochs (Richard Straussi "Roosikavaler"), Porgy (George Gershwini "Porgy ja Bess"), Leporello (Mozarti "Don Giovanni"), Cyrano (Tambergi "Cyrano de Bergerac"), Peaminister ja Kagler (Straussi "Viini veri"), Lempelius, Friesner (Eduard Tubina "Reigi õpetaja", "Barbara von Tisenhusen") jpm. 

### Muusikafilmid
*"Ooperiball", 1974 TF
*"Roosid lõunast", 1977 ETF
*"Puritaanlased", 1984 ETF

### Filmid temast
*"Teo Maiste ooperis", 1982 ETF
*"Laulab Teo Maiste", 1986 ETF

## Tunnustus
*1970 – Eesti NSV teeneline kunstnik
*1976 – Eesti NSV rahvakunstnik
*1977 – Georg Otsa nimeline auhind
*1987 – Muusikateatri aastapreemia
*1996 – Harjumaa teatripreemia
*2002 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2002 – Eesti Teatriliidu muusika-, balleti- ja tantsulavastuste eriauhind
*2007 – Eesti Rahvuskultuuri Fondi elutöö tänuauhind
*2008 – Eesti Näitlejate Liidu auliige

## Viited
 

## Välislingid
*"Teo Maiste tähistab 75. sünnipäeva", Postimees.ee, 28. veebruar 2007
*"Ilmub Teo Maiste monograafia", EPL.ee, 1. aprill 2009
*https://arhiiv.err.ee/vaata/rahvakunstnikud-teo-maiste-158256
Hiidkalmaar

**Hiidkalmaar** (*Architeuthis*) on limuste hõimkonda kuuluv peajalgsete monotüüpne perekond. Selle perekonna esindajad võivad kasvada kuni 18 m pikkuseks.

Liikide arv perekonnas pole selge – neid eristatakse ühest kaheksani. Sagedane jaotus on kolmeks liigiks, vastavalt ookeanidele, kus nad elavad – Atlandi ookeanis *[[Architeuthis dux]]*, Lõuna-Jäämeres *A. sanctipauli* ja Vaikse ookeani põhjaosas *A. martensi*. Uuemate hinnangute järgi on kõik need aga üks liik.

## Süstemaatika
WoRMS-i andmeil (2023. aasta juuli seisuga) kuulus perekonda ainult üks liik:
**[[Architeuthis dux]]* Steenstrup, 1857

## Viited

## Välislingid

*"Prantsuse purjetajaid ründas hiidkalmaar" Õhtuleht, 18. jaanuar 2003
*"Austraalias leiti bussipikkune hiidkalmaar" Õhtuleht, 11. juuli 2007
*"Mehhiko lahest tõmmati välja hiidkalmaar" Eesti Päevaleht, 22. september 2009
Upa–Leisi tee

**Upa–Leisi tee** (registrinumbriga 79) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Upa külas Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare tee 140. kilomeetril. Tee pikkus on 36,8 km. Tee lõpeb Leisi alevikus Orissaare–Leisi–Mustjala tee 31. kilomeetril. Leisi alevikus kannab nime Kuressaare maantee.

## Sillad Upa–Leisi teel

Sildade nimistu pärineb teeregistrist.

## Asulad Upa–Leisi teel

Upa küla, Laadjala küla, Kiratsi küla, Uduvere küla, Kaarma küla, Saue-Mustla küla, Saue-Putla küla, Liiva-Putla küla, Haeska küla, Lööne küla, Jööri küla, Selja küla, Karja küla, Pärsama küla, Tutku küla, Angla küla, Aru küla, Veske küla, Leisi alevik.
Harilik äiakas

**Harilik äiakas** ehk **nisulill** (*Agrostemma githago*) on nelgiliste sugukonda äiaka perekonda kuuluv üheaastane taimeliik.

Ta on levinud umbrohuna, taliviljapõldudel ja söötidel.

Varem oli liik levinud hajusalt üle Eesti, kuid nüüdseks on järele jäänud ainult üksikud leiukohad.

Vars ja lehed on pehmekarvased. Õie läbimõõt on 2–4 cm, õietupp on 4–5 cm pikkune, kitsaste hõlmadega.
Õitseb juunis, juulis. Seemned on karedad ning sisaldavad mürgist glükosiidi agrostemiini.

## Viited

 

## Välislingid
*
Põld-lehmalill

**Põld-lehmalill** (*Vaccaria hispanica*) on nelgiliste sugukonda lehmalille perekonda kuuluv rohttaim, oma perekonna ainus liik.

Teaduslikult kirjeldas põld-lehmalille esimesena šoti botaanik Philip Miller juba 18. sajandi keskel, aga tänapäevase ladinakeelse nime võttis kasutusele saksa botaanik ja mükoloog Stephan Rauschert alles 20. sajandi teisel poolel.

## Levila

Põld-lehmalille levila hõlmab suurema osa Euraasiast: Euroopa, Vahemere maad, Väike-Aasia, Taga-Kaukaasia, Iraani, Kesk-Aasia, Lõuna-Siberi, Kaug-Ida lõunaosa, Mongoolia, Jaapani ja Hiina kuni Himaalaja lõunanõlvadeni. Võõrliigina kasvab ta Põhja-Ameerikas, Austraalias, Uus-Meremaal ja mõnel pool Põhja-Aafrikas.

Eestis on põld-lehmalill haruldane võõrliik. Esineb juhusliku tulnukana raudteede ja maanteede ääres ning põldudel.

## Kirjeldus

Põld-lehmalill on üheaastane rohttaim.

Tema juur on peenike ja harunenud.

Vars on 2–6 dm kõrge, püstine, sile ja ülalt tugevasti harunenud.

Vars on kaetud hallikasroheliste terve servaga vastakuti paiknevate lehtedega. Lehel on tavaliselt 3 roodu. Alumised lehed on 3–6 cm pikad ja 1–3 cm laiad, süstjad, tipust teravad ja ka varre poolt ahenenud. Keskmised ja ülemised lehed on väiksemad: 2–3 cm pikad ja 0,3–3 cm laiad, süstjad või munajad, ilma rootsuta ja alusel ümbritsevad vart.

Õisikuks on kohev nutt või pööris, millel on pikk (kuni 6 cm) õieraag. Kandelehed on 2–3 mm pikad ja 0,5–0,8 mm laiad, süstjad ja valge äärega. Õietupp on õitsemise alguses 10–12 mm pikk ja 2½–3 mm lai, silindriline ja 5 rohelise tiivasarnase väljakasvuga servadel. Need hambakesed on 1½–2 mm pikad, kolmnurksed, valge äärisega ja teravad. Viljade valmides laieneb õietupp oluliselt ja muutub munajaks või laimunajaks. Kroonlehed on 15–18 m pikad, tavaliselt roosad või punased, harvem valged. Kroonlehe serv on terve või saagjas. Tolmukaid on 10, emakaid 2. Lill õitseb juunis-juulis ja viljub juulis-augustis.

Lehmalille vili on munajas kupar, mis on 8–9 mm pikk ja 5–6 mm lai. Kupar on kahepesaline ja kaetud 4 hambakesega. Seemned on tumepruunid, kerajad ja kaetud väikeste nüride kühmukestega, läbimõõdus umbes 2 mm.

## Majanduslik tähtsus ja kasutamine

Põld-lehmalill on taliviljade seas kasvav umbrohi. Eriti sageli kohtab teda lina ja hirsi hulgas, sest nende seemned valmivad umbes korraga ja seetõttu satuvad lehmalille seemned külvatavate seemnete hulka.

Põld-lehmalilles leidub triterpeenseid saponiine. Seemnetes leidub vakarosiidi, mis on saanud nimetuse lehmalille ladinakeelse nime järgi, B- ja C-vaksegosiidi ning selliseid flavonoide nagu isosaponariin ja vakariin, mis samuti on saanud nimetuse lehmalille teadusliku nime järgi.

Põld-lehmalill on mürktaim. Temas sisalduvad saponiinid on üldrakumürgid, mis tekitavad verejooksu ja nekroosi.

Sellegipoolest kasvatatakse põld-lehmalille ilutaimena. Aretatud on hulk sorte, mis erinevad peamiselt õite värvuse poolest: see võib ulatuda puhasvalgest tumeda purpurpunaseni.

## Viited

## Välislingid
*
Morgan Robertson

**Morgan Andrew Robertson** (30. september 1861 – 24. märts 1915) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik.

Morgan Robertsoni loomingusse pärandisse kuulub 9 romaani ja 200 jutustust.

Ilmselt oleks ta juba ammu unustatud, kui 1898. aastal poleks ilmunud tema romaani "Futility." Selles kirjeldab ta maailma kõige moodsama, kõige suurema, kõige luksuslikuma ja kõige merekindlama reisilaeva esimest reisi. Ja hirmsat hukku.

Luksuslaev, mille nimi on raamatus Titaan, peab Southamptonist (Inglismaalt) New Yorki sõites ületama Atlandi ookeani rekordkiirusega, kuid upub ühel pakaselisel aprilliööl pärast kokkupõrget jäämäega. 3000 reisijast pääsevad eluga üksnes vähesed, sest 24 päästepaadis jätkub kohti üksnes pooltele. Laeva pardal mängitakse maha surmaga silmitsi seisvate reisijate tragöödiad.

Raamatu ilmumise ajal loeti seda vähe. Teost tuli aga juba suurema tiraažiga juurde trükkida siis, kui 1912. aastal hukkus Titanic täpselt samal kombel kui laev, millest oli kirjutatud 12 aastat varem ilmunud raamatus. Romaanis oli laeva pikkus 800 jalga, tegelikult aga 882,5 jalga. Raamatus oli laeva kiirus jäämäega kokkupõrkamise ajal 25 sõlme, Titanicul aga 23 sõlme. Mõlemal laeval oli kolm sõukruvi. Päästepaatide arv oli Titaanil 24, Titanicul 22.

Kirjanik Morgan Robertson väitis hiljem, et tal oli "astraalne kaasautor".
Salu-tähthein

**Salu-tähthein** (*Stellaria nemorum*) on taimeliik nelgiliste sugukonnast tähtheina perekonnast.

Taime kõrgus on 20–70 cm. Varred on karvased, mahlased, kergesti murduvad ja ristlõikes ümarad. Lehed on munajad ja pehmekarvased. Juurmised lehed on umbes ühe sentimeetri pikkuse rootsuga. Õied tulevad üksikult ülemiste väikeste lehtede kaenaldest. Õitseb mais-juunis, harva ka juulis. Kroonlehti on viis, kuid on lõhestunud nii, et neid näib olevat kümme.

Salu-tähthein eelistab niiskemaid ja varjulisemaid kasvukohti hõredamates kuuse- ja segametsades, niiduservadel.


Stellaria nemorum.JPG
Stellaria nemorum PID1681-1.jpg


## Välislingid
*
Tiheasustusala

**Tiheasustusala** on ala, kus ehitised (hooned ja rajatised) paiknevad üksteisele lähedal. 

Tiheasustusalad on peamiselt linnad, alevid ja alevikud. Harvem ka tihedalt üksteise kõrval paiknevate ehitistega külakeskused. Kõik Eesti linnad on tavaliselt tiheasustusalad (erandiks võib lugeda Paldiski linna, mille põhiosa moodustavad tihedalt asustamata Pakri poolsaar ja Pakri saared). Tiheasustusala piiri ja kriteeriumi määrab reeglina konkreetse valla üldplaneering.

## Vaata ka
*säästev linnaplaneerimine
*tiheasustusega asula
Hajaasustusala

**Hajaasustusala** on ala, kus ehitised (hooned ja rajatised) paiknevad üksteisest kaugel või neid ei ole üldse. Hajaasustusalaks on valdav osa Eesti külade territooriumist, sealhulgas põllu- ja metsalad ning loodusliku ilmega alad.

Hajaasustusala vastandiks on tiheasustusala. Haja- ja tiheasustusala piiri ja kriteeriumi määrab reeglina konkreetse valla üldplaneering.
Mets-tähthein

**Mets-tähthein** (*Stellaria holostea*) on taimeliik  nelgiliste sugukonnast tähtheina  perekonnast.

Taime kõrgus 10 kuni 40 sentimeetrit. Lehed ja varred on kergesti murduvad. Lehed on piklikud, leheservad ja leherood karedate karvadega. Varred on paljad ja kandilised.

Kroonlehed on lõhenenud kuni keskpaigani. Valgeid kroonlehti on viis tükki.

Eelistab kasvada kuuse-segametsades, põõsastikes, puisniitudel. Eestis levikult tavaline.

## Välislingid
*
Brahmanism

**Brahmanism** on  1. aastatuhande esimesel poolel e.m.a. veedade usundist välja kasvanud religioon Indias, hinduismi varane eelkäija. Vahel nimetatakse brahmanismiks ka veedade usundit.
Turd-tähthein

**Turd-tähthein** (*Stellaria crassifolia*) on taimeliik  nelgiliste sugukonnast tähtheina  perekonnast.

## Välislingid
*
Soo-tähthein

**Soo-tähthein** (*Stellaria palustris*) on taimeliik  nelgiliste sugukonna tähtheina  perekonnast. 

Kuni 35 cm kõrge  taim püstise neljakandilise harunenud varrega. Lehed varrel kuni 4 cm pikad, kitsad, süstjad, vastastikku asetsevad. Õied valged, kroonlehe ots vähemalt pooleni lõhestatud. Õitseb maist oktoobrini. Kogu taim veidi hallikasroheline. 

Sarnane liik on oras-tähthein, kuid viimasel on kogu taim erkroheline, vars pehme, kroonlehtede lõhestatus väiksem. Samuti erinevad liigid kasvutingimuste poolest: oras-tähthein kasvab mõõdukalt niisketel, soo-tähthein märgadel niitudel ja teistel soistel aladel.

Eestis tavaline.

## Välislingid
*
Oras-tähthein

**Oras-tähthein** (*Stellaria graminea*) on taimeliik  nelgiliste sugukonnast tähtheina  perekonnast.

Kasvab niitudel, põllupeenardel, jäätmaadel. Enne õitsemist on üsna märkamatu. Kroonlehti on viis, kuid on peaaegu südamikuni lõhestunud.

On mitmeaastane ja levib võsundiliste risoomide abil.

## Viited

## Välislingid
*
Varju-tähthein

**Varju-tähthein** (*Stellaria longifolia*) on taimeliik  nelgiliste sugukonnast tähtheina  perekonnast.

## Välislingid
*
Alari Põldoja

**Alari Põldoja** (sündinud 1. märtsil 1959 Tallinnas) on eesti laulja (bariton). 

Ta lõpetas 1977 Tallinna 12. kutsekeskkooli, on õppinud Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis ja Tallinna Riikliku Konservatooriumi ettevalmistusosakonnas. Töötanud Eesti Kunstimuuseumis ja ETV-s. Laulis 1980–1999 Estonia kooris ja 1999-2007 Vanemuise kooris.

## Rollid
*Mitjuhha Mussorgski Boriss Godunov 1980 Estonia
*Fridolf, Politseinik, Röövel Vinteri ja Raudmäe Pipi Pikksukk 1981 Estonia
*Clairmonte Natschinski Casanova 1981 Estonia
*Maurice Abrahami Savoy ball 1982 Estonia
*Tuleneelaja A.Põldmäe Raeooper 1986 Estonia
*Kusta Ojakääru Maskeraad Ungrus 1988 Estonia
*Csekko Kalmani Krahvinna Mariza 1990 Estonia
*Motel Bocki Viiuldaja katusel 1990 Estonia
*papa Kiir ja Kiir Vinteri Kevade 1991 ja 1994 Estonia
*Harry Trevor Porteri Suudle mind, Kate 1992 Linnahallis
*Tsirkusepidaja Kõrveri Laanelill 1994 Estonia Talveaed
*Ambrogio Rossini Sevilla habemeajaja 1994 Estonia
*Rondon Scribe`i Šarlatanid 1995 Estonia Talveaed
*Stanley Hermani Hello, Dolly! 1996 Estonia

## Isiklikku
* Hüüdnimi Bura
* Abikaasa Kristel Eeroja-Põldoja, eesti viiuldaja
* poeg Franz Ferdinand ja tütar Sofia Frederica

## Välislingid
* "Näitlejate viinaklubi" Õhtuleht
Inverness

**Inverness** on linn Suurbritannias Põhja-Šotimaal, Highlandi halduskeskus. Asub Põhjamere rannikul Moray Firthi ääres,  Loch Nessist väljuva Nessi jõe suudmes.

Invernessis asub Bòrd na Gàidhligi peakorter.

Tuntumad ehitised on Invernessi loss ja Invernessi katedraal.

2001. aastal sai Inverness *[[city (Suurbritannia)|city]]*-staatuse, moodustades Suurbritannia põhjapoolseima linna.

Invernessis toimuvad iga aasta septembris torupilli soolomängu võistlused Northern Meeting.

Linna jalgpalliklubi Inverness Caledonian Thistle mängib Šotimaa 1. liigas.

## Vaata ka
* Invernessi raudteejaam

## Viited

## Välislingid

* Invernessi turismisait
Aleksandr Smirnov

**Aleksandr Smirnov** on mitme tuntud inimese nimi:

*Aleksandr Smirnov (1951–2009) oli Eesti poksija ja kohtunik
*Aleksandr Smirnov (sündinud 1985) on Eesti lauatennisist 

*Aleksandr Aleksandrovitš Smirnov (1883–1962) oli kirjandusteadlane ja tõlkija;
*Aleksandr Aleksejevitš Smirnov (1864–1898) oli ajakirjanik, ajakirja Russkaja Žizn toimetaja;
*Aleksandr Smirnov oli arhitekt;
*Aleksandr Aleksejevitš Smirnov (1839–1906) oli õigeusu vaimulik ja teoloog;
*Aleksandr Iljitš Smirnov (1909–1977) oli näitleja;
*Aleksandr Ivanovitš Smirnov (1842–1905) oli keele- ja kirjandusteadlane;
*Aleksandr Ivanovitš Smirnov (1888–1945) oli biokeemik ja NSV Liidu Teaduste Akadeemia liige;
*Aleksandr Ivanovitš Smirnov (sündinud 1920) on endine sõjaväelendur;
*Aleksandr Jevgenjevitš Smirnov (sündinud 1964) on endine hokimängija;
*Aleksandr Mihhailovitš Smirnov (sündinud 1954) on endine jalgpallur;
*Aleksandr Petrovitš Smirnov (1877–1938) oli NSV Liidu poliitik ja riigiametnik;
*Aleksandr Platonovitš Smirnov (1854–1900) oli lastekirjanik;
*Aleksandr Vassiljevitš Smirnov (1870–1942) oli ooperilaulja;
*Aleksandr Vassiljevitš Smirnov (1886–1972) oli kirurg ja arstiteadlane;
*Aleksandr Vassiljevitš Smirnov (sündinud 1958) on Venemaa poliitik;
*Aleksandr Viktorovitš Smirnov (sündinud 1984) on iluuisutaja.
Aleksandr Smirnov (iluuisutaja)

**Aleksandr Viktorovitš Smirnov** (vene *Александр Викторович Смирнов*; sündinud 11. oktoobril 1984 Tveris) on vene iluuisutaja.

Ta võistles paarissõidus, kus alates 2006. aastast oli tema partner jaapanlanna Juko Kavaguti. Samast aastast treenis neid Tamara Moskvina.

Smirnov ja Kavaguti on kolmekordsed Venemaa meistrid iluuisutamise paarissõidus (2008, 2009, 2010). Aastatel 2011 ja 2013 tulid nad Venemaa meistrivõistlustel teisele kohale.

2009. aasta maailmameistrivõistlustel Los Angeleses ja 2010. aasta maailmameistrivõistlustel Torinos võitsid nad pronksmedali.

Aastatel 2008–2011 saavutasid nad Euroopa iluuisutamise meistrivõistlustel igal aastal medalikoha. 2010. aasta Euroopa meistrivõistlustel Tallinnas tulid nad paarissõidu Euroopa meistriks. 

Smirnov ja Kavaguti lõpetasid tippsportlaskarjääri septembris 2017.
Anett Arnim

**Anett Arnim** (sündinud 23. jaanuaril 1990) on naisduo 2U endine laulja.

Pärast seda, kui Enrique Iglesias 2007. aastal Eestis kontserdi andis, väitis Anett ajakirjanduses, et tema (17-aastane) ja Elina Kann (18-aastane) veetsid Iglesiasega kaks ööd. Kontserdi korraldaja Peeter Rebase sõnul on see jutt vale, sest et ta ise olevat koos oma vennaga ühel ööl peaaegu hommikuni Iglesiasega koos istunud. Selle peale väitis Anett, et Peeter Rebane on tema peale kade ning et tema ja Elina olevat Iglesiasega kokku saanud alles hommiku poole ööd. "Kõige nõmedam, kui on selline asi ja siis keegi ei usu sind," arvas Anett.

Eesti Ekspressi veebitoimetus koostas 2. septembril 2007 Eesti kõige tühisemate kuulsuste edetabeli. Seal seati pingeritta isikud, keda meedia on üles haipinud, ehkki nende isikute saavutused on pehmelt öeldes olematud. Edetabelis jäi Anett esikohta jagama.

Anett teatas, et tema ei ole tühine inimene, sest tühised inimesed on Kolga-Jaanis, kuigi ta usub, et igas inimeses on midagi head. Seepeale otsustasid ETV "Erisaade" koos Kolga-Jaani vallavalitsusega Anetile Kolga-Jaani populariseerimise eest ausamba püstitada.

Ausammas avati 18. oktoobril 2007. Samba rajamise eelarve oli 100 krooni. Sammas valmistati betoonist ja sealjuures kasutati mahakantud plastmannekeeni, mis roosaks värviti.

## Viited
Ruunaoja

**Ruunaoja** on oja Harjumaal. 

Oja algab Sõjamäe rabast, voolab paralleelselt Tallinna Lennujaama territooriumi lõunapiiriga ja suubub Ülemiste järve. Oja paikneb osaliselt Mõigu asumis ning osaliselt Ülemiste ja Sõjamäe asumis.

Oja on andnud nime Ruunaoja bussipeatusele Tallinnas Suur-Sõjamäe tänaval ja Ruunaoja tänavale Lasnamäe linnaosas.

## Viited
John Shakespeare

**John Shakespeare** (umbes 1530 – september 1601) oli kindasepp ja valge naha köösner, talupoeg ja hiljem ka Stratford-upon-Avoni oldermann. 

Ta oli William Shakespeare'i isa.
Kultuurivedur

**Kultuurivedur** on ajalehe Postimees auhind ja aunimetus, mida antakse välja kord aastas eelmise aasta eest. Tiitliga kaasneb käsitööna valminud vedur, mille on meisterdanud puusepp Boris Puusepp. 

## Kultuurivedurid
*2005 – Ando Kiviberg pärimuskultuuri edendamise eest
*2006 – Ülar Mark avaliku arhitektuuridiskussiooni algatamise eest
*2007 – Mart Taniel filmide "Sügisball", "Nuga" ja "Jan Uuspõld läheb Tartusse" eest
*2008 – Anne Rande laste juhatamise eest raamatute ja kaunite kunstide juurde
*2009 – Märt Väljataga sarja "Avatud Eesti Raamat" kureerimise ja ajakirja Vikerkaar toimetamise eest
*2010 – Indrek Kasela Sõpruse kino elluäratamise eest
*2011 – Juhan Ulfsak rollide eest Von Krahli teatris
*2012 – saate "Tujurikkuja" meeskond
*2013 – Hooandja, loovprojektide toetamise ühisrahastusplatvorm 
*2014 – Raul Saaremets, eesti muusika üks kõige olulisemaid mõjutajaid
*2015 – Olga Temnikova, galerist
*2016 – Loomingu Raamatukogu, väärtkirjanduse vahendamise eest
*2017 – kunstikollektsionäär Enn Kunila, Eesti kunsti tutvustamise eest
*2018 – Augustibluus
*2019 – kirjastus Ilmamaa, pikaaegse tegevuse eest kirjanduse, memuaristika ja mõttevara vahendamisel, iseäranis töö eest raamatusarjadega "Eesti mõttelugu" ja "Avatud Eesti raamat"
*2020 – Tiina Lokk ja PÖFF, filmikultuuri edendamise eest Eestis
*2021 – Hendrik Lindepuu, poola kirjanduse tõlkimise eest
*2022 – Peeter Jalakas, Von Krahli teatri eestvedamise eest
* 2023 – Paavo Järvi, Eesti muusika maailma viimise, Eesti Festivaliorkestri käivitamise ja mõjukaks muutmise eest.
* 2024 – Anne Erm ja Jazzkaar panuse eest eesti muusikasse
* 2025 – Elmo Nüganen

## Viited
Voldemar Kann

**Voldemar Kann** (30. august 1919 Nursi – 15. jaanuar 2010) oli eesti graafik ja trükkal.

Võrumaal kaheksalapselises peres sündinud Voldemar Kann läks 1939. aastal aega teenima Eesti sõjaväkke, kust läks üle punaväkke ja värvati Saksa sõjaväkke. Tema sõjatee lõppes vangipõlvega interneeritute ja sõjavangilaagrites Tšehhoslovakkias, Poolas, Saksamaal ja lõpuks Venemaal, polaarjoone taga asuvas Vorkutas.

1946. aastal pääses ta tagasi kodumaale ning asus tööle Tallinna Kunstihoones toiminud raamitöökotta. Järgmisel aastal rajati samadesse ruumidesse siiani tegutsev graafikakoda. Graafikakotta jäi ta tööle 48 aastaks, kujunedes eesti kõigi aegade kõige silmapaistvamaks ja mitmekülgsemaks graafikameistriks, uue graafilise tehnika cannprinti loojaks.

Voldemar Kanni esimene esinemine tegevkunstnikuna laiema avalikkuse ees toimus alles 1994. aastal, mil ta sai 75-aastaseks ja juubeliga seoses korraldati tema isikunäitus. See väljapanek tutvustas täiesti küpset loojat, kelle teosed üllatasid kunstijõulise veenvusega ning avasid tee esinemistele järgmistel näitustel, sealhulgas ka kahel Tallinna rahvusvahelisel graafikatriennaalil.

## Isiklikku
1996. aastal jäi Voldemar Kann pensionile ja hakkas kodutalus Võrumaal talupidajaks.

Voldemar Kanni tütar on Tuule Kann ja poeg Uku Kann.

## Välislingid
* Suri legendaarne graafik Voldemar Kann Postimees, 18. jaanuar 2010
* Graafika suurmeister eksperimentaalateljeest, Õhtuleht, 31. jaanuar 1998
In the Court of the Crimson King

**"In the Court of the Crimson King"** on Briti progressiivse roki ansambli King Crimson debüütalbum. Albumi materjal lindistati ja anti välja 1969. aastal. 

Albumi kaanepildi, mis kujutab karjuvat inimnägu, maalis Barry Godber (1946–1970), kes suri aasta pärast albumi ilmumist infarkti.

## Lugude nimekiri
#### A-pool
#"21st Century Schizoid Man" (Fripp, McDonald, Lake, Giles, Sinfield) – 7:21
#*sealhulgas "Mirrors"
#"I Talk to the Wind" (McDonald, Sinfield) – 6:05
#"Epitaph" (Fripp, McDonald, Lake, Giles, Sinfield) – 8:47
#*sealhulgas "March for No Reason" ja"Tomorrow and Tomorrow"

#### B-pool
#"Moonchild" (Fripp, McDonald, Lake, Giles, Sinfield) – 12:13
#*sealhulgas "The Dream" ja "The Illusion"
#"The Court of the Crimson King" (McDonald, Sinfield) – 9:25
#*sealhulgas "The Return of the Fire Witch" ja "The Dance of the Puppets"

Ilmumise 40. aastapäeva puhul anti album 2009. aastal digitaalselt uuendatuna uuesti välja kolmes versioonis: 

* 2 CD versioon (kataloogi number DGM5009), mis sisaldab CD1 ja CD2.
* CD/DVD-versioon (kataloogi number KCSP1), mis sisaldab CD1 ja DVD.
* 5 CD/DVD versioon (kataloogi number KCCBX1), mis sisaldab 5 CDd ja DVD.
Kurna oja

**Kurna** oja (varasema nimega **Mõigu oja**) on oja Harjumaal. Algab Kurna soost ja suubub lõunaküljest Ülemiste järve. Pikkus 10,9 km, jõgikond 44 km&sup2;. Suures osas õgvendatud.
Eesti Apteekrite Liit

**Eesti Apteekrite Liit** (lühend **EAL**) on apteekrite erialaorganisatsioon, mis asutati 7. aprillil 1993 Eesti apteekide juhatajate omaalgatusliku ühendusena. Nüüd ühendab Apteekrite Liit proviisoritest apteegiomanikele kuuluvaid apteeke. Liit abistab apteekreid ning apteegis töötavaid proviisoreid ja farmatseute nende töös ning seisab nende õiguste eest.

Eesti Apteekrite Liidu esimeseks esimeheks valiti proviisor Õie Kotkas. Aastatel 1999–2002 oli esimees farmaatsiamagister Rita Makarova, 2002–2005 proviisor Kiiri Vasar, 2005–2013 proviisor Kai Kimmel. Alates 2013. aastast on Apteekrite Liidu esimees proviisor Ülle Rebane.

Alates 2000. aastast töötab EAL-i peaproviisorina Kaidi Sarv (Vendla). Samast aastast annab Apteekrite Liit välja farmaatsiaajakirja Eesti Rohuteadlane. Alates 2013. aastast antakse ajakirja välja koostöös Eesti Akadeemilise Farmaatsia Seltsi, Eesti Farmaatsia Seltsi ja Eesti Haiglaapteekrite Seltsiga. 2017. aastast lisandusid ajakirja väljaandjate ringi Tartu Ülikooli Rohuteaduse Selts, Eesti Apteekide Ühendus ja Eesti Proviisorite Koda. Ajakiri ilmub praegu 4 korda aastas.

## Välislingid
* Eesti Apteekrite Liit
Aleksandr Pokrõškin

**Aleksandr Pokrõškin** (vene keeles *Александр Иванович Покрышкин*; 6. märts 1913 Novonikolajevsk – 13. november 1985 Moskva) oli Nõukogude Liidu hävituslendur teises maailmasõjas, esimene kolmekordne Nõukogude Liidu kangelane, lennuväemarssal (1972).

## Elukäik
Ta lõpetas 1933. aastal Permi tehnikakooli lennumehaanikuna. Lennukooli lõpetas 1939. aastal leitnandi auastmes ja määrati 55. hävituslennuväe polku. Polk asus sel ajal Kirovogradi lennuväljal Odessa sõjaväeringkonnas. 1940. aastal osales polk Rumeenialt Bessaraabia ja Bukoviina alade hõivamises ning baseerus seejärel värskelt loodud Moldaavia NSVs Singureni lennuväljal Beltsõ lähedal. 1941. aastal võeti polgus kasutusele Mikojan-Gurevitš MiG-3 hävituslennukid. Sõja puhkedes oli Pokrõškin eskadrilliülema asetäitja ja vanemleitnant.

1942. aasta suvel sai Pokrõškini lennuväeosa Ameerika Ühendriikidest lendliisi abi korras Nõukogude Liidule tarnitud uued hävituslennukid Bell P-39 Airacobra. Seda tüüpi lennukil tulistas Pokrõškin kahe aasta jooksul alla 47 Luftwaffe lennukit. Sõja lõpetas Pokrõškin polkovniku auastmes ja Punaarmee 9. kaardiväe lennudiviisi ülemana.

Sõja jooksul tegi ta 650 lahingulendu, osales 156 õhulahingus, laskis isiklikult alla 59 ja grupiga 6 vaenlase lennukit.

Ta võttis 1945. aastal Moskva võiduparaadist osa Ukraina rinde lipukandjana.

Jaanuarist 1972 kuni 1981. aastani oli A. Pokrõškin ALMAVÜ Keskkomitee esimees.

## Välislingid
*Foto
Valter Soosõrv

**Valter Soosõrv** (ka **Sooserv**; vkj 21. märts / 3. aprill 1903 Kärdepõllu talu, Vahastu, Kolga vald – 26. juuni 1969 Tallinn) oli eesti näitleja, lavastaja ja teatriloolane.

## Töökäik
*1922 alustas lavategevust Estonia koorilauljana
*1924–1927 Draamastuudio näitleja (lõpetas 1927. aastal Draamastuudio teatrikooli) 
*1927–1928 Endla näitleja 
*1929–1932 Haridusministeeriumi näitekunstiinstruktor 
*1932–1933 Ugala teatrijuht
*1933–1937 Haridusministeeriumi näitekunstiinstruktor 
*1937–1940 Valga teatri Säde juht, näitleja ja lavastaja
*1940–1944 Tallinna Töölisteatri näitleja ja lavastaja 
*1944–1948 Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri näitleja ja lavastaja 
*1948–1951 Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi direktor ja teadustöötaja 
*1951–1963 Eesti NSV Rahvaloomingu Keskmaja teatriosakonna juhataja ja instruktor

## Filmirolle
* Sammas – "Laulu sõber" (1961).

## Teatrirolle
* Parun Ungern-Sternberg – "Kui Anija mehed Tallinnas käisid" (lavastaja Enn Toona) Noorsooteater 1946    

## Viited
Raasiku FC Joker

**Raasiku FC Joker** on 1993. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi Raasikul.

Klubi asutaja on Raivo "Jokker" Vaga. Klubi esindaja on Jaan Jalas.

Duubelmeeskonnaks on Raasiku FC Joker II.

## Saavutused

* **Esiliiga B**

5. koht 2015

* **II liiga ida/põhi**

2.koht 2014

* **II liiga lõuna/lääs**

11.koht 2019

* **III liiga ida**

1.koht 2012

2.koht 2009

* **IV liiga ida**

1.koht 2003 ja 2008

* **Väikese Karikas**

2.koht 2018

* **Tipneri Karikas**

Veerandfinalist hooajal 2010/2011

* **EJL aastalõputurniir**

1.koht II liiga 1.turniiril 2019

## Statistika ja loendid

### Varasemad liigahooajad

### Väike karikas

### Eesti karikas/Evald Tipneri nimeline karikas/"Suur karikas"

### Saalijalgpalli 2008/2009 hooaja Esiliiga Põhi/Ida tsooni lõplik turniiritabel

### Saalijalgpalli 2009/2010 hooaja Esiliiga Ida tsooni lõplik turniiritabel

## Välislingid
* Raasiku FC Joker Eesti Jalgpalliliidu lehel
* Sõnumitooja – Raasiku FC Joker tõusis II liigasse 11. november 2009
Benedictus VI

**Benedictus VI** oli paavst 973–974. Ta oli 134. paavst.

Benedictus (Benedetto) sündis Roomas ja oli Ildebrando poeg.

Benedictus oli Johannes XIII ajal San Teodoro kardinaldiakon.

## Paavstiks saamine
Benedictus VI valiti paavstiks arvatavasti 972. aasta sügisel, Salvador Miranda järgi 20. detsembril 972. Ta pühitseti ametisse 19. jaanuaril 973, kui Saksa-Rooma keiser Otto I oli teda tunnustanud. Tema vastaskandidaadiks oli diakon Franco.

## Suhted Saksa piiskoppidega
Benedictus VI kinnitas 973 Trieri piiskopkonna privileegid.

Talle on omistatud Salzburgi peapiiskopi ja Passau piiskopi tüliga seotud dokumendid, kuid uurijate hinnangul on nende autorsus vaieldav.

## Kristlik eetika
Benedictus VI keelas piiskoppidel võtta ordineerimise eest tasu.

## Kloostrireform
Benedictus VI kinnitas Montserratis asuva San Cecilia, Vézelay ja Sant Pere de Rodesi (Verdaria) kloostrite privileegid.

## Tagandamine ja surm
Keiser Otto I suri 7. mail 973, kuid tema poeg Otto II pidi tegelema Saksamaa siseprobleemidega. Konsul Crescenzio II juhtimisel puhkes Roomas juunis 974 ülestõus, mille tagajärjel tagandati Benedictus VI ametist ja tema asemel valiti paavstiks diakon Franco, kelle käsul heideti Benedictus VI Castel Sant'Angelo kindlusse, kus preester Stephanus ta juulis 974 surnuks kägistas. "Catholic Encyclopedia" järgi suri Benedictus VI augustis 974.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.

## Välislingid
*Artikkel Benedictus VI kohta. *(inglise keeles)*
*Artikkel Benedictus VI kohta. *(inglise keeles)*
*Benedictus VI dokumendid.
Žakerii

**Žakerii** oli 1358. aastal Saja-aastase sõja ajal Prantsusmaal toimunud talupoegade mäss. Talupoegade pilkenimi oli Jacques (loe: žakk), mille järgi hakati seda ülestõusu nimetama žakeriiks (*jacquerie*). Ülestõusnud karistasid julmalt nii feodaale kui ka vaimulikke, kes nende koormisi olid suurendanud. Žakerii käigus hävitati ka dokumente, kus olid kirjas talupoegade kohustused. Ülestõusu oli väga raske maha suruda ning järgnenud karistused olid ülikarmid.
Mari-Ann Remmel

**Mari-Ann Remmel** (sündinud 2. augustil 1966) on eesti folklorist, kes tegeleb peamiselt kohapärimuse uurimisega. 

Ta töötab teadurina Eesti Kirjandusmuuseumis.

## Elulugu
Ta on looduskaitsetegelase Jaan Remmeli tütar.

1984. aastal lõpetas ta Tallinna 24. Keskkooli ja 1991. aastal Tartu Ülikooli eesti filoloogia osakonna. Tartu Ülikoolis sai ta ka 2001. aastal teadusmagistri kraadi Mall Hiiemäe juhendatud väitekirjaga "Eesti kohapärimus folkloristliku uurimisainena". 2004. aastast on Remmel Tartu Ülikooli doktorant. 

Remmel töötas aastatel 1985–1986 Muuseumide ja Kultuurimälestiste Teaduslik-Metoodilise Nõukogu fondisektori nooremteadurina, aastast 1991 Kultuuriministeeriumi rahvaluule osakonna (aastast 1995 Eesti Rahvaluule Arhiiv) teadurina. Ta on ISFRN-i, Akadeemilise Rahvaluule Seltsi ja Akadeemilise Usundiloo Seltsi liige.

Teadustöö kõrvalt tegeleb ka kunstiga (maalikunst, raamatuillustratsioonid).

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: kohapärimuse eri aspektid, ekspeditsioonipäevikud kui rahvaluule kogumise ajaloo ja ühiskonnamuutuste peegeldajad. Üle 20 teaduspublikatsiooni (monograafiad, artiklid).

## Teoseid
*Remmel, Mari-Ann 1997. *Rahva ja luule vahel: Kogumispäevikuid aastaist 1878-1996*. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum.
*Remmel, Mari-Ann 1998. *Hiie ase: Hiis eesti rahvapärimuses*. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum.
*Remmel, Mari-Ann; Potter, Terje; Valk, Heiki 2001. *Rõuge kihelkond: Paigad ja pärimus*. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum.
*Remmel, Mari-Ann 2004. *Arad veed ja salateed: Järvamaa kohapärimus*. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum.
*Remmel, Mari-Ann 2008. *Mõisalegendid: Harjumaa*. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum; Tänapäev.
*Remmel, Mari-Ann 2011. *Päritud paigad: Kohajutte ja legende Rae vallast*. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum; Rae vallavalitsus.
*Remmel, Mari-Ann 2017. *Vennaste ja vete vald. Nabala kohajutud.* Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum; Sõmeru

## Tunnustus
*2005 – A. H. Tammsaare nimeline kirjanduspreemia ("Arad veed ja salateed")
*2010 – Hiie sõber
*2012 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia

## Viited

## Välislingid
*
POP

**POP** või **pop** võib olla:
***[[Popmuusika]]** (ainult liitsõnas)
***"[[Pop (U2 album)|Pop]]"**, U2 album
***"[[Pop (NSYNC-i laul)|Pop]]"**, NSYNC-i laul
***[[POP TV]]**, Sloveenia telekanal

**POP** on levinud lühend:
***[[Ostupunkt]]** (*Point of Purchase*)
***[[Postkontoriprotokoll]]** (*Post Office Protocol*)
****[[Prince of Persia]]***, videomängud
***[[Protsessile suunatud psühholoogia]]** (*process oriented psychology*)
***[[Püsivad orgaanilised saasteained]]** (*persistent organic pollutants*)
***[[Võrgupunkt]]** (*Point-Of-Presence*)

**Inimesed:**
* Iggy Pop
* Pop Levi
* Pop Robson

## Vaata ka
* J-pop
* K-pop
* Popkultuur
* Popkunst
* POP-kõnekaart
Internetiprotokollistik

**Internetiprotokollistik** ehk **TCP/IP** on andmevahetusprotokollide komplekt, millega tagatakse interneti ja muude võrkude toimimine. Tähis TCP/IP viitab protokollistiku peamistele protokollidele TCP ja IP. Protokollistiku töötas 1970. aastatel välja Ameerika Ühendriikide kaitseministeeriumi amet DARPA pärast tööd maailma esimese laivõrgu ja interneti eelkäija ARPANET kallal.

TCP/IP koosneb rakendus-, transpordi-, võrgu- ja lülikihist.

## Vaata ka
* Internetiprotokoll
* IP-aadress
* OSI mudel
* TCP/IP mudel

## Välislingid
* Laas Toom. TCP/IP-protokoll puust ja punaseks referaat
Lənkərani Xəzər

**Länkärani Häzär** (aserbaidžaani keeles *Xəzər Lənkəran Futbol Klubu*; Xəzər Lənkəran FK) on endine Aserbaidžaani jalgpalliklubi, mille kodulinn oli Lənkəran.

Klubi mängis viimati Premyer Liqasıs (kõrgliiga) 2015/16 hooajal. 

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad

### Mängud Eesti klubidega

## Saavutused
### Kohalik
***[[Aserbaidžaani Premyer Liqası|Premyer Liqası]]**
: **Võitja (1):** 2006/07
***[[Aserbaidžaani jalgpallikarikas|Aserbaidžaani Karikas]]**
: **Võitja (3):** 2006/07, 2007/08, 2010/11
* **[[Aserbaidžaani jalgpalli superkarikas|Aserbaidžaani Superkarikas]]
: **Võitja (1)**: 2013

===Regionaalne===
***SRÜ Karikas
: **Võitja (1)**: 2008

## Viited

## Välislingid
Brian Joubert

**Brian Joubert** (sündinud 20. septembril 1984 Poitiers's) on prantsuse iluuisutaja.

Joubert võistleb meeste üksiksõidus, milles alates aprillist 2009 treenib teda Laurent Depouilly.

Aastatel 2003–2008 tuli ta kuus aastat järjest Prantsusmaa meistriks iluuisutamises.

Aastatel 2004, 2007 ja 2009 võitis Joubert Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises. 2010. aasta Euroopa meistrivõistlustel Tallinnas saavutas ta Jevgeni Pljuštšenko ja Stéphane Lambieli järel kolmanda koha.

Maailmatasemel on Brian Jouberti tippsaavutusteks kuldmedal 2006. aastal Peterburis toimunud Grand Prix' võistlustelt ja maailmameistriks tulemine 2007. aastal Tōkyōs toimunud maailmameistrivõistlustel.
Jaan Remmel

**Jaan Remmel** (28. mai 1934 Tallinn – 1. veebruar 2007) oli eesti looduskaitsetegelane.

## Elulugu
Remmel lõpetas 1952. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1955. aastal Tartu õpetajate instituudi bioloogia, geograafia ja joonistamise õpetajana, 1960. aastal Tartu Ülikooli geograafina.

Aastatel 1961–1965 oli ta Paide koduloomuuseumi direktor, 1965–1970 ENSV metsamajanduse ja looduskaitse ministeeriumi looduskaitse valitsuse inspektor ja juhataja asetäitja ning 1970–1990 Eesti Loodusmuuseumi direktor, seejärel tegeles ta talu taastamisega.

Ta on uurinud Limu järve kinnikasvamist ning Limu järve ja Lehmja tammiku linnustikku.

Remmel oli Eesti Looduskaitse Seltsi asutaja- ja auliige ning Eesti Loodusuurijate Seltsi liige.

## Tunnustus
*1984 suur looduskaitsemärk 
*2002 Valgetähe medaliklassi teenetemärk

## Isiklikku
Etnoloog ja folklorist Mari-Ann Remmel on tema tütar.

## Viited


## Kirjandus
*Ann Marveti intervjuu Jaan Remmeliga — "Pool sajandit looduskaitserajal", *Eesti Loodus* 10 (2006).
Punane sõlmhein

**Punane sõlmhein** (*Spergularia rubra*) on taimeliik  nelgiliste sugukonnast sõlmheina  perekonnast.

## Välislingid
*
Rand-sõlmhein

**Rand-sõlmhein** (*Spergularia salina*) on taimeliik  nelgiliste sugukonnast sõlmheina  perekonnast.

## Välislingid
*
Rakvere teater

**Rakvere teater** on kutseline teater Rakveres.

Lavastusi mängitakse teatri peamajas (Rakvere mõisa peahoone-teatrihoone) ja teatri väikeses majas, mis on mõisa 18. sajandi keskelt pärit aidahoone. Peamajas on 405-kohaline suur saal ja väikeses majas *black-box*-tüüpi saal, mis mahutab 104 vaatajat. 2016. aasta augustis avati teatrihoone kõrval uusehitisena Teatrikino ja proovisaali hoone, mille arhitekt on Raul Vaiksoo. Kinosaalis on kohti 144 inimesele.

2006. aastal andis teater 40% etendustest väljaspool oma maja.

## Ajalugu
Rakveres mängiti esimest korda eestikeelset näitemängu 28. detsembril 1882. Viru Eesti Selts Kalevipoeg mängis aadressil Pikk 7 Juhan Kunderi kirjutatud näidendit "Mulgi mõistus ja tartlaste tarkus". Sellest sai alguse eestikeelne järjepidev teatritegemine Rakveres.

1921. aasta sügisel asutati teatrihuvilisi koondav Rakvere Näitlejate Ring (RNR), mis tõi 18 tegevusaasta jooksul lavale 120 näidendit. Lavastama kutsuti Ants Lauter, Ruut Tarmo jt. Mängiti peamiselt Rakvere Käsitööliste Seltsi majas aadressil Lai 11.

Rakvere mõisa endise härrastemaja kõrvale hakati teatrimaja (arhitekt Johann Ostrat) ehitama 1929. aastal, ehitus kestis vaheaegadega 1940. aastani. Valminud teatrihoone avati aktusega 1940. aasta 24. veebruaril. 25. veebruaril 1940 mängiti August Kitzbergi näitemängu "Tuulte pöörises". See oli esimene etendus Rakvere teatris.

Teatri peanäitejuhid on teiste hulgas olnud Kulno Süvalep (1956–1961), Raivo Trass (1977–1984), Peeter Jalakas (1994–1995), Üllar Saaremäe (1996–2017).

2004. aastast tegutseb Rakvere teater sihtasutuse Rakvere Teatrimaja koosseisus. Seni oli teater kultuuriministeeriumi hallatav riigiasutus. Sihtasutuse juhataja on Velvo Väli.

Teatrimaja renoveeriti 2005. aastal ning taasavati Andres Noormetsa lavastatud "Kaduviku riigiga". Teatritrepile paigaldati Ivan Zupaka loodud skulptuur "Kaduvikumehed", mis on inspireeritud teatri tolleaegsetest juhtidest.

Rakvere teatri rändav kolleegipreemia meesliinis on "sokusarved" (algataja Eldor Valter). Maria Klenskaja poolt 2016. aastal algatatud rändpreemiad "Aarne" ja "Ines" on mõeldud lavatagustele jõududele.

Alates 2006. aastast oli teatri juht Joonas Tartu ja 2013. aastast Velvo Väli.


Fail:Rakvere, divadlo.jpg|alt=|Vaade Rakvere teatrile Vallimäelt
Fail:HPIM2191 Rakvere teatri pidevad külastajad.jpg|alt=|Rakvere teatri skulptuurid
Fail:Sound design in Rakvere Theatre 2014..jpg|alt=|Rakvere teatri helipult (2014. aastal)


## Loominguline koosseis
Alates 2017. aastast on teatri loominguline juht Peeter Raudsepp ja dramaturg-lavastaja Urmas Lennuk. Kirjandustoimetajana töötab 2022. aastast Lauri Saaber, peakunstnikuna Krista Aren.

Rakvere teatri koosseisulised näitlejad hooajal 2024/2025:

## Tunnustus
* 2021 Eesti Teatriliidu teatrikunsti eriauhind (Baltoscandali festivali korraldamise eest 2020. aasta erakordsetes tingimustes)

## Viited

## Välislingid

* Teatri koduleht
* Rakvere teater Eesti Teatri Agentuuri kodulehel
* Rakvere Teater tähistab 75. juubelit. Kuulutaja, 20. veebruar 2015.
* Rakvere Teater kuulutas välja 81. hooaja publikulemmikud. ERR, 11. september 2021.
* Rakvere teatri lavastusi
Vana Baskini Teater

**Vana Baskini Teater** on kutseline teater Tallinnas, mille asutas 2005. aastal Eino Baskin pärast Vanalinnastuudio toonase trupi koondamist. 

Teatrijuht on Aarne Valmis, Eino Baskin oli surmani teatri peanäitejuht.

Trupijuht oli Jüri Karindi. Teatri koosseisulised näitlejad on Ene Järvis, Marika Korolev, Anne Paluver, Vello Janson, Tõnu Kilgas, Väino Laes, Raivo Mets, Madis Milling, Egon Nuter ja Raivo Rüütel. Lisaks kasutab teater mitmeid vabakutselisi ja teiste teatrite näitlejaid.

## Välislingid
* Vana Baskini Teatri koduleht

;Meedias
* "Vana Baskini teater lõpetab tegevuse" ERR kultuur, 19. veebruar 2019
* "Meelis Oidsalu: puhka rahus, Vana Baskin!" ERR kultuur, 27. veebruar 2019
* "Jaak Allik: Vana Baskini teater on produtsendi kontor, mida Aarne Valmis peab" ERR kultuur, 24. jaanuar 2020
* "Vana Baskini teater andis kultuuriministeeriumi kohtusse" ERR kultuur, 19. veebruar 2020
* "Madis Milling: Vana Baskini Teater ei ole kunagi pretendeerinud elitaarkunstile" ERR kultuur, 16. juuli 2020
* "Vana Baskini teater saab lõpuks riigilt küsitud toetuse" ERR kultuur, 7. juuni 2021
* "Riigi tegevustoetusest ilma jäänud Vana Baskini teater lõpetab tegevuse" ERR kultuur, 19. veebruar 2024
Litogenees

**Litogenees** on geoloogiliste protsesside kogum, mis põhjustavad settekivimite teket ja muutumist. Litogenees sõltub kliimast, settimisala asukohast, maakoore kõikuvliikumisest, settimiskeskkonna vedelike liikumisest ja keemilisest koostisest, settimisjärgsetest protsessidest ning toiteala kivimilisest ehitusest. 

Litogeneesil on viis staadiumi:
* settete moodustamine (murenemine, kulutus, vulkanism)
* sedimentogeneesistaadium
* diageneesistaadium 
* katageneesistaadium
* metageneesistaadium.

Litogenees jaguneb nivaalseks, humiidseks, ariidseks ja vulkaanilis-setteliseks tüübiks. Nivaalse, humiidse ja ariidse setenditüübi esinemine sõltub kliimavöötmest. 

## Viited

## Kirjandus
**Eesti entsüklopeedia nr.5 KONJ-LÕUNA* Tallinn, Valgus 1990 ISBN 5899000090
Alexander von Helffreich

**Alexander Georg von Helffreich** (Venemaal tuntud kui *Aleksandr Bogdanovitš*, vene keeles *Александр Богданович Гельфрейх*) (16. (ukj 28. mai) 1826 Lohu mõis – 26. veebruar (ukj 10. märts) 1908 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane (jalaväekindral).

## Elulugu
Hariduse omandas Peterburis kaardiväe alampraporštšikute koolis. Teenistust alustas 1845. aastal Preobraženski kaardiväepolgus. 1864. aastaks oli ta tõusnud polkovnikuks. 1864−1868 oli ta Tema Kõrguse kaardiväe kütipataljoni komandör. Järgnevalt ülendati kindralmajoriks ja nimetati Izmailovo kaardiväepolgu komandöriks, kellena teenis 1873. aastani. Aastatel 1873−1876 oli ta 1. kaardiväe jalaväediviisi 3. brigaadi komandör. 1878. aastal ülendati kindralleitnandiks. 1879−1888 oli ta I armeekorpuse koosseisu kuulunud 37. jalaväediviisi ülem; tema ülemaks oli vürst Alexander Magnus Friedrich Barclay de Tolly-Weymarn (1824–1905). Läks erru jalaväekindrali auastmes.

## Mõisavaldused
Talle kuulusid Lohu ja Röa mõis.

## Perekond
Tema vanemad olid Gotthard August von Helffreich ja Vasula mõisast pärit Charlotte Wilhelmine Annette von Stiernhielm (1802–1872). Tema ema oli filosoofi ja lingvistika teadusharu looja Georg von Stiernihielmi (1598–1672) järeltulija.

Alexander von Helffreich abiellus 10. veebruaril 1854 Peterburis sõjaväearsti James Wylie (surnud 1850) ja Wera von Arpshofeni tütre Helena Wyliega (1833–1921 Lohu). Abikaasa vend Mihhail Villie (1838–1910) oli akvarellikunstnik ja akadeemik.

### Sugupuu

## Viited

## Välislingid
*
*Alexander von Helffreichi eluloolised andmed ja portree saidil palborum.livejournal.com
*Erik Amburgeri andmebaas. Nr 68154 saidil amburger.ios-regensburg.de
Triesenberg

**Triesenberg** on küla Liechtensteinis Oberlandis Triesenbergi vallas. Küla asub ajaloolise Vaduzi krahvkonna alal.


Pilt:1987.08.25.li.Triesenberg.jpg|Vaade Triesenbergile
Pilt:Triesenbergi raekoda 20080728.jpg|Triesenbergi raekoda, mille taga paistab St. Josefi kirik
Pilt:TriesenbergKirche.jpg|St. Josefi kirik


## Välislingid
*Küla koduleht
Andreas von Antropoff

**Andreas von Antropoff** (16. august (vkj 4. august) 1878 Tallinn – 2. juuni 1956 Bonn) oli Eestimaa päritolu saksa keemik.

Ta oli Metsamõisa ja Üksnurme mõisniku Roman von Antropoffi ja viimase abikaasa Sophie Kochi poeg.

Lõpetas 1896. aastal Tallinna Reaalkooli, õppis Riias, Heidelbergis ja Londonis keemiat (Dr. phil. nat. 1907, Heidelberg; mag. chem. 1911 Peterburi), oli 1908–1915 Riia polütehnikumi assistent ja dotsent. 1915. aastal evakueeriti ta seoses Esimese maailmasõjaga Peterburisse, oli 1916–1917 poliitilistel põhjustel arreteeritud. Astus 1917. aastal Eesti 3. jalaväepolku, oli 1918. aastal Venemaal vangis, vabanes pärast Bresti rahu sõlmimist, 1918. aasta märtsis. 

Pärast koostöö nurjumist eestlastega läks samal aastal Saksamaale, sai Karlsruhe tehnikaülikooli eradotsendiks. Osales Badeni rünnakpataljoni vabatahtlikuna Saksamaa sisevõitlustes. 1925–1945 oli Antropoff Bonni ülikooli füüsikalise keemia professor.

Andreas von Antropoff oli alates 11. detsembrist 1926 abielus Erika Germanniga.

## Sugupuu

## Artikkel
* Elamusi Peterburis ja Eestis aastatel 1917/1918 päeviku põhjal. Akadeemia, 2002, nr. 8, lk. 1606–1656.

## Viited

## Välislingid
* Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Kick-Ass (film)

"**Kick-Ass**" on mängufilm, mis põhineb Mark Millari ja John Romita, Jr samanimelisel koomiksil. Filmi lavastas Matthew Vaughn, see esilinastus 16. aprillil 2010.

## Sisu
Teismeline poiss Dave Lizewski (Aaron Johnson) otsustab koomiksikangelaste eeskujul hakata superkangelaseks. Varsti kohtavad teda superkangelased Big Daddy (Nicolas Cage) ja ta tütar Hit-Girl (Chloë Moretz), kelle eesmärgiks on võtta rajalt maha kohalik narkoärimees Frank D'Amico.

## Osades
*Aaron Johnson on Dave Lizewski / Kick-Ass
*Nicolas Cage on Damon Macready / Big Daddy
*Chloe Moretz on Mindy Macready / Hit Girl
*Mark Strong on Frank D'Amico
*Christopher Mintz-Plasse on Red Mist / Chris D'Amico
*Lyndsy Fonseca on Katie Deauxma
*Yancy Butler on Angie D'Amico
*Clark Duke on Todd
*Evan Peters on Marty

## Lahkarvamusi
Jaanuaris 2010 šokeeris tsenseerimata filmiklipp peresid oma vägivalla ja keelekasutusega. Näiteks lause "OK you cunts, let's see what you can do now!" ütles Chloe Moretz, kes oli filmimise ajal ainult 12-aastane. Australian Family Associationi esindaja John Morrissey teatas: "Keelekasutus [oli] solvav ja kohatu – ilma päästva traditsiooniliste kangelaste veretu võiduta". Vastuseks teatas Chloe oma MTV intervjuus: "Kui ma *kunagi* kasutaks ühte sõnadest, mida *Kick-Ass*is, siis pandaks mind aastateks koduaresti! Ma oleks oma toas kinni, kuni ma saan 20! Ma ei ütleks midagi sellist isegi miljoni aasta jooksul. Ma olen täiesti tavaline tüdruk."

## Viited

## Välislingid
*
*Kick-Ass Teaser Trailer
Alexander von Drenteln

**Alexander von Drenteln** oli mitme isiku nimi:
***[[Alexander von Drenteln (1820–1888)|Alexander von Drenteln]]** (1820–1888), Venemaa jalaväekindral ja Kiievi kindralkuberner, 1878. aastast Kolmanda Osakonna ülem
***[[Alexander von Drenteln (1868–1925)|Alexander von Drenteln]]** (1868–1925), Venemaa kindralmajor, Preobraženskoje polgu komandör, eelmise poeg
***[[Alexander von Drenteln (1869–1911)|Alexander von Drenteln]]** (1869–1911), Venemaa sõjaväelane, ihukaitseväe polkovnik

## Vaata ka
*Drenteln
Johannes XIV

**Johannes XIV**, ladinapäraselt **Ioannes XIV** (**Pietro Canepanova**, ka **Campanora** või **Canevanova**) oli paavst aastatel 983–984. Ta oli 136 paavst.

Pietro Canepanova oli sündinud Pavias ja ta sai diakoniks. Ta sai 966 või 974 Pavia piiskopiks ja 981 Saksa-Rooma keisri ülemkantsleriks Itaalias. Benedictus VII määras ta kardinaliks.

Saksa-Rooma keiser Otto II soovis Benedictus VII surma järel esmalt määrata paavstiks Cluny abti Mayeuli (Maiolus), kuid too keeldus. Seejärel pakkus ta ametit Canepanovale, kes sai Johannes XIV nime all detsembris 983 paavstiks.

Johannes XIV andis palliumi Benevento peapiiskopile Alole ja määras kardinaliks Sabina piiskopi Johannese (Giovanni).

Kui Otto II 7. detsembril 983 suri, pöördus keisrinna Theophano alaealise Otto III-ga Itaaliast tagasi Saksamaale. Vastupaavst Bonifatius VII pidas keisri lahkumist Itaaliast enda jaoks soodsaks ning pöördus Crescenzi (Crescentii) suguvõsa abiga aprillis 984 tagasi Rooma.

Johannes XIV heideti Castel Sant'Angelo kindlusesse, kus tal raiuti Salvador Miranda järgi Bonifatius VII käsul ära käed, lõigati ära nina ja keel ning torgati silmad välja.

Johannes XIV suri 20. augustil 984 nälga, teistel andmetel ta mürgitati. Ta maeti Rooma Peetri kirikusse.

Liber Pontificalises on tema valitsemisaja kohta antud kaks daatumit, mille alusel on Benedictus VII ja Gregorius V vahel valitsenud kolm Johannese-nimelist paavsti, mistõttu hiljem süvendas see segadust samanimeliste paavstidega.

## Viited

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.
*Roland Pauler: *Zum Kanzler Ottos des Großen, Petrus von Pavia, und einem angeblich gefälschten Papstbrief*. "Quellen und Forschungen aus Italienischen Archiven und Bibliotheken" 60, 1980: 507–510.

## Välislingid
*Artikkel Johannes XIV kohta. *(inglise keeles)*
*Artikkel Johannes XIV kohta. *(inglise keeles)*
*Johannes XIV dokumendid.
*Johannes XIV kardinal.
Lorestāni provints

**Lorestāni provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis. 

## Haldusjaotus
Provints jaguneb 10 maakonnaks:
* Aligudarzi maakond
* Azna maakond
* Borujerdi maakond
* Delfāni maakond
* Dorūdi maakond
* Dūrehi maakond
* Khorramābādi maakond
* Kūhdashti maakond
* Pol-e Dokhtari maakond
* Selselehi maakond

## Välislingid

*Provintsi koduleht