open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lamba-Ada rannabaar

**Lamba-Ada** oli rannabaar Vergi külas, mille asutas kohalik algkooliõpetaja Ada Kullerkann.

Adal oli Nõukogude aja lõpus üle 20 lamba ja selleaegse riigikorra kokkukukkumisel kadus ka võimalus lambaid kolhoosile müüa. Ada otsustas lambaid ise turustama hakata ja teha oma majja, endise Maksim Gorki nimelise kolhoosi kontorisse šaslõkibaari. Aastal 1993 tegi ta oma plaani teoks, viskas toast kangasteljed välja ning ostis kohalikust sööklast 5 lauda ja 16 tooli. Tol ajal ei olnud kellelgi asja õnnestumisse usku ning kõik vaatasid Ada plaani kui nurjumisele määratut. 

Ent kõigi kiuste hakkas baar edukalt tööle ja rahvale hakkas see meeldima. Ada ja tema poeg Olav võtsid õhtuti kitarrid kätte ja hakkasid enda ning rahva lõbustamiseks rahvalugusid mängima. Tütar Tiia aga haaras tamburiini ja laulis kaasa. Neile, kes sõnu ei teadnud, anti kätte lauluraamatud, et nad peost täiel määral osa saaksid võtta. Kuna lähedal asus Koolimäe näitlejate puhkekeskus, sai baar meelelahutuskohaks ka tuntud Eesti näitlejatele. Kuulsus uuest menukohast levis kiiresti ja peagi jäi 20 m² suurune ruum kõigile liiga kitsaks. Nii pidid osad väljas kaasa laulma. 

Kuna esimene aasta oli edukas, siis otsustati 1994. aastal juurde ehitada veranda, et inimesed saaksid ka värskes õhus istuda. Samal aastal olid Vergi sadamas "Rummu Jüri" filmi võtted ja nii käis baaris palju külastajaid. Mõned filmimehed käisid küsimas, kas sellises rannaäärses baaris siis suitsukala ei saagi. Baar oli algselt tehtud lammaste turustamiseks, aga kuna lambaid enam nii palju ei olnud, siis hakati kohalike käest kala ostma, et baarikülastajatele suitsukala pakkuda.

Mõned aastad hiljem ehitati juurde veel suurem kõrvalruum ja köögiosa. 

Lamba-Ada kõrgaeg oli millenniumivahetusel. Kuna baari miljöö püsis aastaid muutumatuna, hakkas rahvas aegamööda mujalt vaheldust otsima ja külastatavus vähenes.

2002. aastal kopsuvähiga võidelnud Ada suri, kuid iga nädalavahetuse stiilipidude traditsiooni jätkasid tema lapsed.

2013. aasta suvel lõpetas Lamba-Ada baar aktiivse tegevuse.

## Viited

## Välislingid
*Lamba-Ada koduleht
*Lamba-Ada on kuulus üle lahe
Saaros

**Saaros** on periood, mille järel satub noorkuu taas samanimelisse sõlme. Saarose pikkus on 223 sünoodilist kuud (umbes 6585,3213 päeva ehk peaaegu 18 aastat 11 päeva).

Saarost saab kasutada päikese- ja kuuvarjutuste ennustamiseks, kuna ühe saarose möödudes on Päike, Maa ja Kuu üksteise suhtes ligikaudu samas asendis. Varjutuste kordumist iga saarose järel nimetatakse varjutusetsükliks, ühe saarose järel toimuvate varjutuste seeriat aga saaroseseeriaks.

Saaros avastati Vana-Egiptuses, kus see ka nime sai. Vanaegiptuse keeles tähendab *saaros* kordumist.

 1 saaros = 19 drakoonilist aastat = 6585,78 ööpäeva 
 = 242 drakoonilist kuud = 6585,35724 ööpäeva 
 = 223 sünoodilist kuud = 6585,31488 ööpäeva ~ umbes 18 aastat

## Välislingid
* Jaak Jaaniste "Varjutuste ennustamine. Kuu- ja päikesevarjutused"
Une histoire d'eau

**"Une histoire d'eau"** ("Vee lugu") on prantsuse filmirežissööride François Truffaut' ja Jean-Luc Godardi koostöös (mõlemad olid nii stsenaristid kui ka režissöörid) valminud mängufilm.

Tegemist oli ühega viiest lühikesest Jean-Luc Godardi koostööfilmist oma Cahiers du cinéma seltskonnaga, enne kui ta hakkas päris oma mängufilme tegema. François Truffaut kirjutas stsenaariumi ja alustas režissöörina selle lühifilmi filmimist, kuid otsustas siis poolelioleva filmi anda üle Godardile, kes kirjutas stsenaariumi ümber ja viis režissöörina filmimise lõpuni.

Film räägib tüdrukukust, kes kohtab üleujutatud Pariisi äärelinnas noormeest, kes pakub talle küüti. Nende vahel areneb imeline filosoofiline vestlus ning kummaliselt alanud retk lahendatakse lõpus humoorikalt.

Truffaut kasutab suuri lainurkkaadreid üleujutatud Pariisist. See film on pühendatud Mack Sennettile.
Fox Business Network

**Fox Business Network** on Ameerika Ühendriikide uudistekanal, mis levib kaabli ja satelliidi kaudu. Kanal alustas ülekannetega 15. oktoobril 2007. Kanali omanikuks on Rupert Murdoch'ile kuuluv News Corporation. Kanalis arutatakse rahandus- ja äriuudiseid ning on kättesaadav rohkem kui 30 miljonile Ameerika Ühendriikide elanikule.
 
## Viited

## Välislingid
Jules ja Jim

**"Jules ja Jim"** (prantsuse keeles "Jules et Jim") on Prantsuse filmirežissööri François Truffaut' 1962. aastal valminud mängufilm. See esindab Prantsuse filmikunsti uut lainet.

Filmi peaosades on Oskar Werner (Jules), Henri Serre (Jim) ja Jeanne Moreau (Catherine).

Seda filmi on peetud Truffaut' armastuskirjaks kinole.
Foxi efekt

**Foxi efekt** (inglise **Fox effect**) on turunduslik mõiste, millega püütakse väita, et Fox News Channel, mille enesepildiks on "kõige populaarsem 24-tunnine rahvusvaheline uudistekanal", on suutnud mõjutada nii Ameerika Ühendriikide sisepoliitikat kui ka konkurentide tegevust. 

Sellega sarnaneb varasem CNN-i efekti mõiste, mis püüab väita, et CNN suutis külma sõja lõpus mõjutada iseseisvate riikide välispoliitikat ning seda, et CNN-i ja tema konkurentide mõju on säilinud ka pärast külma sõda.

## Kirjandus

*Stefano Della Vigna, Ethan Kaplan ''The Fox News Effect: Media Bias and Voting'' (PDF). University of California, Berkeley. 30.03.2006
*Rutenberg, Jim ''Cable's War Coverage Suggests a New Fox Effect on Television''. The New York Times. 16.04.2003
*Belknap, Margaret H. ''The CNN Effect: Strategic Enabler or Operational Risk?'' (PDF). U.S. Army War College Strategy Research Project. 2001
*Ivingston, Steven. ''Clarifying the CNN Effect: An Examination of Media Effects According to Type of Military Intervention'' (PDF). Harvard University Kennedy School of Government's Joan Shorenstein Center on the Press, Politics and Public Policy. 1997
Kasaritsa vald (1939)

**Kasaritsa vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Vald kuulus Riigivolikogu 79. valimisringkonda, kust valiti Kaarel Eenpalu.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Nursi külanõukogu, Uue-Kasaritsa külanõukogu ja Vana-Kasaritsa külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Võru rajooni koosseisu.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88

4. Kasaritsa  vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Kasaritsa valla maa-alast; b) senise Nursi valla maa-alast, välja arvatud Mustahamba küla ning Ahitse, Matsi, Lauri, Lustimäe, Liinamäe ja Soekõrtsi talude piirkonnad; c) senise Rõuge valla Lükke metsa ja metsavahikoha nr. A-43 maa-aladest.

## Võrumaa talundid
* Võrumaa talundid: Kasaritsa vald: http://web.archive.org/web/20150721220732/http://web.zone.ee/genealoogia/Vorumaa_talundid_Kasaritsa.html

## Viited
Leisi vald (1939)

**Leisi vald** oli vald Saaremaal aastail 1939–1940. Vallamaja asus Leisi külas.

Esimene vallavanem oli Juhan Võidumaa. 

Vald kuulus Riigivolikogu 40. valimisringkonda, kust valiti Otto Pukk.

Vald kuulus Pärsamaa põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Leisi külanõukogu, Metsküla külanõukogu ja Ranna külanõukogu.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

6. Leisi vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Leisi valla maa-alast, välja arvatud Aruste ja Purtsa külade piirkonnad; b) senise Pärsamaa valla Ranna, Roobaka ja Pöitsemäe külade ning Roobaka asunduse piirkondadest.

## Viited

## Kirjandus
* Põles maha Leisi vallamaja. Meie Maa, 2. veebruar 1940, nr. 17, lk. 1.
Henri-Pierre Roché

**Henri-Pierre Roché** [anr'i-pjeer roš'e] (28. mai 1879 Pariis – 9. aprill 1959 Sèvres, Hauts-de-Seine, Prantsusmaa) oli prantsuse kirjanik ja stsenarist, kes oli tihedalt seotud Pariisi avangardistliku kunsti ja dadaistliku liikumisega.

Henri-Pierre Roché oli ka tunnustatud ajakirjanik, samuti suur kunstikoguja ja -vahendaja. 

Tema sõpruskonna moodustasid paljud Montparnasse'i kvartali noored ja andekad kunstnikud: Manuel Ortiz de Zarate, Marie Vassilieff, samuti Max Jacob ja Pablo Picasso. Ta tutvustas Leo ja Gertrude Steini Pablo Picassole 1905. aasta novembris. Leo Stein kirjeldas Roché'i kui "pikka meest, kel uudishimulik otsmiku all paar uurivaid silmi, mis tahtsid teada kõike." 
Henri-Pierre Roché oli ka Francis Picabia, Constantin Brancusi ja Marcel Duchampi sõber, kellega koos ta reisis 1916. aastal New Yorki. Seal asutas ta koos Duchampi ja Beatrice Woodiga ajakirja Blind Man, milles tutvustati esimest korda dadaistide manifestatsiooni USA-s.

Roché oli tuntud ka naistemehena ning ta oli kaks korda abielus. Oma romaanidesse "Jules et Jim" ja "Les deux anglaises et le continent" pikkis ta rohkesti selleteemalisi autobiograafilisi sugemeid ja episoode päriselust. François Truffaut, kes sõbrunes temaga ta elu viimasel perioodil, vaimustus neist romantilistest lugudest ja otsustas mõlemad romaanid ekraniseerida.
Lümanda vald (1939)

**Lümanda vald** oli vald Saaremaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Aleviku külas.

Esimene vallavanem oli Valdar Mälk, kes valiti 21. aprillil 1939 vallavanemate esindajaks Saare maavalitsuse juurde.

Vald kuulus Riigivolikogu 41. valimisringkonda, kust valiti August Mälk.

Vald kuulus Kihelkonna põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

Vallas asus Kuusnõmme bioloogiajaam.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Atla külanõukogu, Koimla külanõukogu ja Lümanda külanõukogu.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

7. Lümanda vald – maa-alaga, mis moodustub senise Lümanda valla maa-alast, välja arvatud Tammiku, Lillepa, Audako ja Vahtrasoo talude ning senise Salme valla piires asuvad Lümanda valla talude lahus-heinamaatükkide maa-alad. 

## Viited
Torgu vald (1939)

**Torgu vald** oli vald Saaremaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus tänapäeva Laadla küla alal.

Esimene vallavanem oli Aleksander Münt.

Vald kuulus Riigivolikogu 42. valimisringkonda, kust valiti Johannes Perens. 

Vald kuulus Sõrve põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kargi külanõukogu ja Torgu külanõukogu.

25. märtsil 1946 liideti Salme valla Anseküla külanõukogu Rahuste küla Kargi külanõukoguga.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

15. Torgu vald – maa-alaga, mis moodustub senise Torgu valla maa-alast, välja arvatud Rahuste küla piirkond.

## Viited
Mustjala vald (1939)

**Mustjala vald** oli vald Saaremaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Mustjala külas.

Vald kuulus Riigivolikogu 41. valimisringkonda, kust valiti August Mälk.

Vald kuulus Kihelkonna põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

Esimene vallavanem oli Eduard Rander, kes oli ametis kuni 31. maini 1939. Alates 1. juunist 1939 oli vallavanem Priidu Tammart.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Mustjala külanõukogu, Pidula külanõukogu ja Võhma külanõukogu.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

9. Mustjala vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Mustjala valla maa-alast, välja arvatud Järise küla Otti talu maa-ala; b) senise Kihelkonna valla Kuusiku ja Kõõru külade ning Kõnnu ja osa Pidula asunduste maa-aladest.

## Viited
Muhu vald (1939)

**Muhu vald** oli vald Saaremaal Muhu saarel aastail 1939–1950.

Valla loomiseks ühendati senised Muhu-Suure ja Hellamaa vald, sellega oli kogu Muhu saare maa-ala ühendatud ühe valla koosseisu. 

Vald kuulus Riigivolikogu 39. valimisringkonda, kust valiti Aleksander Rei.

Vald kuulus Pöide põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

Esimene vallavanem oli Vassili Tamm, kes valiti 21. aprillil 1939 Saare maavolikogu liikmeks. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Madis Kolk.
## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

8. Muhu vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Muhu-Suure valla maa-alast; b) senise Hellamaa valla maa-alast.

15. ja 16. oktoobril 1939 valiti Muhu vallavolikogu liikmeteks Vassili Abe, Mihkel Noor, Joann Naaber, Vassili Tamm, Juhan Kärner, Aleksander Üksik, Anton Mägi, Ivan Pira, Ivan Müürisepp, Joosep Tuust, Georgi Vilto, Andrei Ausmeel, Mihail Maltis, Aleksander Aer, Madis Kolk, Matvei Kolk, Mihail Vaher ja Ivan Mätas, valimas käis 51% valijatest.  

1. aprillil 1939 oli vallas 5015 elanikku.
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Hellamaa külanõukogu, Liiva külanõukogu, Piiri külanõukogu ja Pöitse külanõukogu.
Kasaritsa vald

**Kasaritsa vald** võib tähendada kaht valda:
***[[Kasaritsa vald (Rõuge kihelkond)|Kasaritsa vald]]** Rõuge kihelkonnas aastatel 1866–1939
***[[Kasaritsa vald (1939)|Kasaritsa vald]]** Võru maakonnas aastatel 1939–1950
Ambroosia (perekond)

**Ambroosia** (*Ambrosia* L.) on taimede perekond korvõieliste sugukonnast.

Ambroosia perekonda kuulub 41 liiki. Nende levilaks on põhjapoolkera ning Lõuna-Ameerika. Ambroosiad eelistavad kuivi, päikeselisi tasandikke, liivast pinnast ning kasvavad seetõttu sageli teede ääres ning tühermaadel. Mõned liigid on kohanenud ka kõrbe kliimaga.

Ambroosia perekonda kuulub nii üheaastaseid kui mitmeaastaseid taimi, põõsaid ja poolpõõsaid. Taimed kasvavad reeglina 75–90 cm kõrguse tiheda puhmikuna. Enamikul liikidel on hallikad lõhised lehed (välja arvatud kare ambroosia, millel on terved lehed). 

Eestis on tulnukana levinud kolm liiki:
**Ambrosia trifida* – kolmehõlmane ambroosia
**Ambrosia coronopifolia* – kare ambroosia
**Ambrosia artemisiifolia* – pujulehine ambroosia

## Muid liike
* *[[Ambrosia acanthicarpa]]* 
* *[[Ambrosia ambrosioides]]* 
** *Ambrosia ambrosioides* ssp. *septentrionale*
* *[[Ambrosia aspera]]*
* *[[Ambrosia bidentata]]* 
* *[[Ambrosia camphorata]]*
* *[[Ambrosia canescens]]* 
* *[[Ambrosia carduacea]]* 
* *[[Ambrosia chamissonis]]* 
* *[[Ambrosia cheiranthifolia]]* 
* *[[Ambrosia chenopodiifolia]]*
* *[[Ambrosia confertiflora]]*
* *[[Ambrosia cordifolia]]*
* *[[Ambrosia deltoidea]]* 
* *[[Ambrosia dumosa]]* 
* *[[Ambrosia eriocentra]]* 
* *[[Ambrosia grayi]]*
* *[[Ambrosia helenae]]*
* *[[Ambrosia hispida]]* 
* *[[Ambrosia ilicifolia]]*
* *[[Ambrosia intergradiens]]*
* *[[Ambrosia johnstoniorum]]*
* *[[Ambrosia linearis]]* 
* *[[Ambrosia maritima]]* 
* *[[Ambrosia palustris]]*
* *[[Ambrosia pannosa]]*
* *[[Ambrosia parvifolia]]*
* *[[Ambrosia peruviana]]*
* *[[Ambrosia pumila]]*
* *[[Ambrosia sandersonii]]*
* *[[Ambrosia scabra]]*
** *Ambrosia scabra* var. *robusta*
** *Ambrosia scabra* var. *tenuior*
* *[[Ambrosia tarapacana]]*
* *[[Ambrosia tenuifolia]]* 
* *[[Ambrosia tomentosa]]* 
** *Ambrosia trifida texana*
* *[[Ambrosia trifolia]]* 
* *[[Ambrosia velutina]]*
Lehtse vald (1939)

**Lehtse vald** oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950.

## 1939. aasta vallareform
1939. aasta vallareformiga moodustati Lehtse vald – maa-alaga, mis moodustus: a) senise Lehtse valla maa-alast; b) senise Undla valla Tõrma küla ja Imastu asunduse ning Tapa metskonna Tapa metsandiku kvartaalide nr. 4–8, 12 ja 13 maa-aladest; c) senise Saksi valla Saksi, Sauna, Priima, Kaarli-Piilu, Uus-Piilu, Lokuta, Vahakulmu ja osa Induniidu külade ning Kaarli, Lokso ja suurema osa Saksi asunduste maa-aladest; d) senise Nõmküla valla Nõmküla ja Karkuse külade ning Saiakopli asunduse maa-aladest; e) senise Ambla valla Kuru, Kitseküla ja Rägavere külade ning Jootma asunduse maa-aladest; f) senise Anija valla Pillapalu asunduse maa-alast.

21. aprillil 1939 valiti Lehtse vallavanemaks August Oll.

1. aprillil 1939 oli vallas 5533 elanikku. 

Vald kuulus Riigivolikogu 19. valimisringkonda, kust valiti August Miljan.
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine

1945 augustis moodustati Lehtse vallas 5 külanõukogu: Aegviidu külanõukogu keskusega Aegviidu alevikus, Aru külanõukogu keskusega Aru asunduses, Lehtse külanõukogu keskusega Lehtse alevikus, Tapa külanõukogu keskusega Tapa asunduses ja Saksi külanõukogu keskusega Saksi asunduses. 1950. aastal Lehtse vald likvideeriti ja selle alad arvati Tapa rajooni koosseisu.

## Vaata ka
* Lechts
* Lehtse mõis

## Viited

## Kirjandus
* Lehtse vallavolikogu tõsine töökoosolek. Järva Teataja, 10. juuni 1940, nr. 67, lk. 9.
Paide vald (1939)

**Paide vald** oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950.

## 1939. aasta vallareform
Paide vald moodustati 1939. aasta vallareformiga maa-alaga, mis moodustus: a) senise Mäo valla maa-alast, välja arvatud suurem osa Prandi asunduse maa-alast; b) senise Anna valla maa-alast; c) senise Esna valla Vodja asunduse maa-alast, välja arvatud maatükkide Kivila nr. A-17 ja Koolimaja nr. 18 maa-alad; d) senise Väätsa valla Prääma asunduse ja Purdi metskonna Paide metsandiku kvartaalide nr. 66 ja 67 maa-aladest; e) senise Kirna valla, Reopalu, Reopalu nr. A, Reopalu nr. A-1, Metstalu, nr. A-87, A-88, Pärna, Uuesauna, Mäe, Reinu, Männaru, Kaeramäe-Hans ja Kaeramäe-Rein talude, Kolu metskonna Türi metsandiku kvartaalide nr. 10–12 ning nende piirkonnas asuvate lahus-heinamaatükkide maa-aladest; f) senise Kuksema valla Purdi mõisa järgi olevate sootükkide nr. A-78, A-76 ja A-57 maa-aladest.

Esimene Paide vallavanem oli Juhan Nurmik, kes valiti 21. aprillil 1939 Järva maavolikogu liikmeks. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks senine abivallavanem Jaan Krassi 10 poolt- ja 4 vastuhäälega, senine vallavanem Juhan Nurmik võttis oma kandidatuuri tagasi. Abivallavanemateks valiti Peet Joandi ja Otto Niimann.

## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine

1945 augustis moodustati Paide vallas Paide külanõukogu keskusega Paide linnas, Purdi külanõukogu keskusega Purdi asunduses ja Sargvere külanõukogu keskusega Mäe külas. 1950. aastal Paide vald likvideeriti ja selle alad arvati Paide rajooni koosseisu.

## Viited
Särevere vald

**Särevere vald** oli vald Järva maakonnas aastaill 1939–1950.

## 1939. aasta vallareform
Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Särevere valla maa-alast; senise Alliku valla maa-alast; senise Kirna valla maa-alast, välja arvatud Saare küla, Siugumetsa, Laiaru, Alliku, Reopalu, Reopalu A, Reopalu A-1, Metstalu, A-87, A-88, Pärna, Uuesauna, Mäe, Reinu, Männaru, Kaeramäe-Hans ja Kaeramäe-Rein talude, Kolu metskonna Tiiri metsandiku kvartaalide nr. 10–12 ning nende piirkonnas asuvate lahus-heinamaatükkide maa-alad.

1. aprillil 1939 oli vallas 5419 elanikku.
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
1945 augustis moodustati Särevere vallas 5 külanõukogu: Kirna külanõukogu keskusega Kirna asunduses, Kolu külanõukogu keskusega Kolu asunduses, Laupa külanõukogu keskusega Laupa asunduses, Oisu külanõukogu keskusega Väljaotsa külas ja Türi külanõukogu keskusega Türi linnas. 1950. aastal Särevere vald likvideeriti ja selle alad arvati Türi rajooni koosseisu. 

## Viited
Rakke vald (1939)

**Rakke vald** oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Rakke külas.

## 1939. aasta vallareform
Vald moodustati 1939. aasta vallareform senisest Rakke vallast – maa-alaga, mis moodustus: a) senise Rakke valla maa-alast, välja arvatud Vägeva aleviku, Selli küla ja Selli asunduse piirkonnad; b) senise Vao valla Kamariku nr. A-42 ja A-23 talude maa-aladest.

1939. aasta detsembris valiti liisuga Rakke vallavanemaks Voldemar Kuusmann, kelle siseminister jättis kinnitamata.

Vald kuulus Riigivolikogu 20. valimisringkonda, kust valiti August Jürima.
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine

1945. aasta 8. augustil moodustati Rakke vallas Rakke külanõukogu keskusega Rakke alevikus ja Ao külanõukogu keskusega Ao külas. 1950. aastal Rakke vald likvideeriti ja selle alad arvati Väike-Maarja rajooni koosseisu.

## Vaata ka
*Rakke
*Rakke vald

## Viited

## Kirjandus
* Liisuga valitud vallavanem jäeti kinnitamata. Rahvaleht, 12. jaanuar 1940, nr. 10, lk. 3.
Vajangu vald

**Vajangu vald** oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Vajangu külas.

## 1939. aasta vallareform
Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Vajangu valla maa-alast; senise Nõmmküla valla Alupere, Järvajõe, Naistevälja ja Uudeküla küla ning Tamsalu aleviku, asunduse ja raudteejaama piirkonna maa-aladest; senise Võhmuta valla Järsi ja Metsamõisa küla, Võhmuta asunduse ja Varangu metskonna Karinu metsandiku kvartaalide nr. 64–73 maa-aladest; senise Kapu valla Raigu, Pikevere, Varangu ja Ellivere küla ning Varangu asunduse maa-aladest; senise Vao valla Araski asunduse ja Porkuni metskonna Kiltsi metsandiku kvartaalide nr. 27–45 maa-aladest.

Vald kuulus Riigivolikogu 20. valimisringkonda, kust valiti August Jürima.
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
1945. aasta augustis moodustati Vajangu vallas Pikevere külanõukogu keskusega Pikevere külas, Tamsalu külanõukogu keskusega Tamsalu alevikus ja Vajangu külanõukogu keskusega Kõde külas. 1950. aastal Vajangu vald likvideeriti ja selle alad arvati Väike-Maarja rajooni koosseisu.

## Viited
Võhmuta vald

**Võhmuta vald** oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950.

## 1939. aasta vallareform
Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Võhmuta valla maa-alast, välja arvatud Järsi ja Metsamõisa külade, Võhmuta asunduse, Liivaku, Salu, Kuristiku, Kalda, Lombi, Kivimäe, Kopli, Lipumäe, Pusuotsa, Tammiku, Vilja, Tammrääga ja Mullamaa talude, talude nr. A-2–A-9 juurdelõigete ja Varangu metskonna Karinu metsandiku kvartaalide nr. 64–73 ja 196–209 maa-alad; senise Kuksema valla maa-alast, välja arvatud Kihme ja Kiigemõisa külade ja Purdi mõisa järgi olevate sootükkide nr. A-78, A-76 ja A-57 maa-alad; senise Väinjärve valla Ramma küla maa-alast.

Vald kuulus Riigivolikogu 21. valimisringkonda, kust valiti Nikolai Viitak, ning Järva-Jaani põllumeeste konvendi uue koosseisu tegevus- ja valimispiirkonda.

Vallas oli 758 talundit 3204 elanikuga, kellest töötajaid 2579.

Esimene Võhmuta vallavanem oli Voldemar Nõukas, kes valiti 21. aprillil Järva maavolikogu liikmeks.
## Viited
Kooraste vald

**Kooraste vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Kooraste valla maa-alast, välja arvatud osa Jõksi küla ja osa Jõksi asunduse piirkondadest ning Mügra ja Väike-Mügra asunduste piirkonnad; senise Urvaste valla Koigo ja Roonimõisa külade ning Truuta, Koigo, Anne ja Rebase asunduste piirkondadest kuni Silgu, Pikamäe, Hansu, Metsa, Kangro, Kunguse, Padose ja Keema taludeni, kõik loendatud talud välja arvatud; senise Kärgula valla Kärgula asunduse osa piirkonnast.

Vald kuulus Riigivolikogu 77. valimisringkonda, kust valiti Alo Karineel.

1. aprillil 1939 oli vallas 1885 elanikku.

Kooraste vallavanem, Hiire talu peremees Richard Kolk kutsuti valla metsavendade juhi Julius Ennoki poolt vallamajja 10. juulil 1941 ja vallavalitsus võttis täitevkomiteelt akti alusel ameti üle 11. juulil. Esimesed sakslased põikasid Kooraste valda 15. juulil 1941.  

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kaagvere külanõukogu ja Kooraste külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Otepää rajooni koosseisu.

## Vaata ka
* Kooraste mõis

## Viited

## Välislingid
*Võrmaa talundid
Oskar Jalajas

**Oskar Jalajas** (24. jaanuar 1894 Kastre-Võnnu vald, Tartumaa – 21. detsember 1930) oli Eesti sõjaväelane (major, 1930).

Ta sündis talunik Andres Jalajase peres. Osales I maailmasõjas (48. Siberi kütipolk). Aastatel 1917–1918 oli sõjavangis sakslaste käes. Osales Vabadussõjas (1. Jalaväerügement).

Lõpetas 1922. aastal Tallinna Õhtugümnaasiumi ning õppis aastatel 1922–1924 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.
Aleksander Viiret

**Aleksander Viiret** (kuni 1935. aastani **Aleksander Viil**; 12. aprill 1904 – 18. november 1973 Räpina) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Evald Ein

**Evald Ein** (17. juuni 1894 Tartumaa – 20. veebruar 1986 Borås, Rootsi) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

Ta lõpetas Tallinna Aleksandri Gümnaasiumi ja seejärel Vilno sõjakooli sõjaaegse kursuse. 

Talle anti 1937. aastal Rootsi Mõõgaordeni aumärk. 

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*http://isik.tlulib.ee/index.php?id=2225
Juhan Madise

**Juhan Madise** (kuni 1936. aastani **Joann Madisson**; 9. juuli 1903 Pärnumaa – 15. jaanuar 1977 Lakewood, New Jersey, USA) oli Eesti sõjaväelane (major).

Ta võitles vabatahtliku kooliõpilasena Vabadussõjas.

Ta oli Sõjakooli 1. lennu lõpetaja ja jätkas kutselise ohvitserina. Madise oli pikemat aega sõjavägede ülemjuhataja kindral Johan Laidoneri adjutant. 

Ta oli ajakirja Sõdur toimetaja. Madise oli ka Eesti sõjaväeline atašee Poolas. Teise maailmasõja ajal teenis ta kindralinspektuuris.

Pärast Teist maailmasõda oli Saksamaal põgenikelaagris, seejärel siirdus elama USA-sse.

Ta suri pika raske haiguse tagajärjel, tema põrm tuhastati Trentoni krematooriumis.

## Viited

## Välislingid
*Foto
*Ohvitseride andmekogus
Väinjärve vald

**Väinjärve vald** oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950.

## 1939. aasta vallareform
Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Väinjärve valla maa-alast, välja arvatud Ramma küla, Pädaniku asunduse ning Huuksi metskonna Norra metsandiku kvartalite nr. 42–48 maa-alad; senise Kapu valla Puhmu ja Kaarli küla ning Kapu asunduse maa-aladest; senise Võhmuta valla Liivaku, Salu, Kuristiku, Klda, Lombi, Kivimäe, Koli, Lipumäe, Pusuotsa, Tammiku, Vilja, Tammrääga ja Mullamaa talu, talude nr. A-2–A-9 juurdelõigete ja Varangu metskonna Karinu metsandiku kvartalite nr. 196–209 maa-aladest.

Esimene Väinjärve vallavanem oli valla- ja linnavanemate esindaja Järva maavalitsuses Aleksander Aas, kes valiti tagasi 21. aprillil 1939. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Albert Suurkivi.
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
1945 augustis moodustati Väinjärve vallas 4 külanõukogu: Abaja külanõukogu keskusega Abaja külas, Kapu külanõukogu keskusega Kapu asunduses, Vao külanõukogu keskusega Vao külas ja Väinjärve külanõukogu keskusega Koeru alevikus. 1950. aastal Väinjärve vald likvideeriti ja selle alad arvati Paide rajooni koosseisu.

## Vaata ka
* Väinjärve mõis

## Viited
Väätsa vald (1939)

**Väätsa vald** oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Väätsa külas.

1. aprillil 1939 oli vallas 1978 elanikku.

## 1939. aasta vallareform
Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga Väätsa valla – maa-alast, mis moodustus: a) senise Väätsa valla maa-alast, välja arvatud Prääma asunduse ja Purdi metskonna Paide metsandiku kvartaalide nr. 66 ja 67 maa-alad; b) senise Vahastu valla kirdepoolse metsa maa-alast kuni Vahastu ja Väätsa mõisade piirini; c) senise Kirna valla Saare küla ja Siugumetsa, Laiaru ning Alliku talude maa-aladest.

Detsembris 1939 valiti tagasi senine Väätsa vallavanem Eduard Mikser 11 poolt- ja 1 vastuhäälega, abivallavanemateks valiti August Silm ja Johannes Sutting.
## Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine

1945 augustis moodustati Väätsa vallas Lõõla külanõukogu keskusega Lõõla külas, Piiometsa külanõukogu keskusega Piiometsa külas ja Väätsa külanõukogu keskusega Väätsa külas. 1950. aastal Väätsa vald likvideeriti. Väätsa ja Lõõla külanõukogu alad arvati Paide rajooni koosseisu, Piiometsa külanõukogu arvati Türi rajooni koosseisu. 

## Viited
Martin Susi

**Martin Susi** (2. september 1903 – 29. märts 1971 Nõmme) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1939).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Jaan Üts

**Jaan Üts** (29. juuli 1897 Otepää, Tartumaa – 30. juuni 1942 Norilsk) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

1920. aasta augustis ülendati ta Sõjakooli kursuse lõpetamise puhul lipnikuks ning määrati teenistusse Laiarööpmelisele soomusrongile nr. 3. 1924. aasta veebruaris ülendati ta nooremleitnandiks (teenistuskohaga 1. soomusrongide rügement ja 1926. aasta novembris leitnandiks. 1935. aastal sai ta kapteniks.

14. juunil 1941 arreteeriti ta Tapal ning Taimõri Ringkonnakohus mõistis ta surma. Teda peeti kinni Krasnojarski krais Norillagis, kus ka surmaotsus järgmisel aastal täide viidi.

## Viited
Paul Onno

**Paul Onno** (16. jaanuar 1902 Võru – 7. aprill 1974 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

Ta oli Tartumaa Omakaitse pataljoni ülem.

1935. aastal sai ta Kotkaristi IV klassi teenetemärgi.

Ta arreteeriti 13. juulil 1953 ning mõisteti 25+5 aastaks Irkutski oblastisse Taišetlagi. Vabastati 29. novembril 1955.

## Välislingid
*Ohvitseride andmebaas
Ekke Väli

**Ekke Väli** (sündinud 19. aprillil 1952) on eesti skulptor.

Ta lõpetas aastal 1979 ERKI skulptorina. Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige.

## Tunnustus
*1991 Kristjan Raua preemia (1990. aasta looming ning töö "Monument monumendile")
*2009 Anton Starkopfi stipendium
*2017 Aino Kallase preemia

## Teoseid
*Peeter Põllu monument Tartus Haridus- ja Teadusministeeriumi ees (2008)
*Nõukogude võimu poolt hävitatud Tartu Vabadussõja mälestussamba Amandus Adamsoni Kalevipoja skulptuuri taastamine (2003)
*Paul Kerese mälestusmärk Tallinnas Tõnismäel
*Gustav Ernesaksa kuju Tallinna lauluväljakul
*Artur Sirki kuju Amblas (2018)
*Karl Kikase kuju Põlvas (2019)
*Viktor Kingissepa portree Tallinnas Karu tn 14 (1988)

## Isiklikku
Tema vend on kirurg Toomas Väli.

## Viited
Jüri Leek

**Jüri Leek** (kuni 1936. aastani **Jüri Lemvald**; 20. märts 1893 Imavere, Viljandimaa – 7. oktoober 1943 Zajarsk, Irkutski oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

Teenis 7. Jalaväerügemendis.
Kõlleste vald (1939)

**Kõlleste vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Kõlleste valla maa-alast, välja arvatud osa Hurmi ja Karaski asunduse piirkondadest ning Heisri asunduse Lutumäe ja Järveotsa talude piirkond; senise Kioma valla Mõksi, Sõra, Varbuse, Lukatsi, Pera ja Kure küla ning Varbuse asunduse piirkondadest; senise Valgjärve valla Vana-Piigaste asunduse piirkonnast ja Tõdu asunduse osa piirkonnast; senise Karilatsi valla maa-alast, välja arvatud Voorepalu, Karilatsi ja Kikka küla ning Kirissaare asunduse piirkond.

Vald kuulus Riigivolikogu 80. valimisringkonda, kust valiti Jaan Murro.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Häätaru külanõukogu ja Karaski külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Põlva rajooni koosseisu.

## Viited

## Välislingid
*Võrumaa talundid
Anton Pori

**Anton Pori** VR II/3 (10. juuni 1895 – 13. jaanuar 1973 Baltimore) oli Eesti sõjaväelane (major, 1936).

1919. aasta novembris teenis lipniku auastmes 2. Jalaväepolgus. Ülendati 7. novembril 1919 kiiduväärt teenistuse eest alamleitnandiks, vanusega 11. veebruarist 1919.

Hiljem teenis Kaitseliidu Saaremaa malevas. 

## Tunnustus
*1938 Kotkaristi IV klassi teenetemärk 

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Lasva vald (1939)

**Lasva vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Vald kuulus Riigivolikogu 75. valimisringkonda, kust valiti Karl Puusemp.

Esimene vallavanem oli Arnold Maidla, kes valiti 17. aprillil 1939 Võru maavolikogu liikmeks. 9. juulil 1941 määras Lasva komandant ta tagasi vallavanemaks, täitevkomitee esimees Oskar Soo (9. november 1885 – september 1941 Võru) arreteeriti ja hukati aktiivse kommunistina Võru Omakaitse välikohtu otsuse alusel. Esimesi sakslasi nähti Lasva vallas 26. juulil 1941.

Valla aukodanik oli Richard Veermaa.

13. septembril 1945 asutati valla koosseisus Lasva külanõukogu ja Loosi külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Võru rajooni koosseisu.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88

8. Lasva  vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Lasva valla maa-alast; b) senise Pindi valla Kaku, Tiri ja Mõisküla külade, Mäesaare, Otsa, Kõrgesaare ja Pindi asunduste ning Pindi vallamaja ümbruse piirkonnad; c) senise Loosi valla maa-alast; d) senise Orava valla Veriora metsandiku osa maa-alast.
## Viited
Leevi vald

**Leevi vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

1. aprillil 1939 oli vallas 1834 elanikku.

Valla täitevkomitee esimees Eduard Kuus (1. märts 1902 – 14. juuli 1941) hukati aktiivse kommunistina.

9. juulil 1941 määras omakaitse kohaliku garnisoni ülem Jaan Kalliver ajutiseks vallavanemaks Rudolf Kõivsaare (12. oktoober 1893 Leevi vald – 18. oktoober 1953, arreteeriti 4. juunil 1945).

Sakslased põikasid Leevi valda 26. juulil 1941.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Leevi külanõukogu ja Tsolgu külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Räpina rajooni koosseisu.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88

9. Leevi  vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Timo valla maa-alast, välja arvatud valla lahustüki maa-ala senise Võru valla piires; b) senise Pindi valla maa-alast, välja arvatud Kaku, Tiri ja Mõisküla külade, Mäesaare, Otsa, Kõrgesaare ja Pindi asunduste ning Pindi vallamaja ümbruse piirkonnad; c) senise Veriora valla endise Palu mõisa piirkonnast, välja arvatud Vinso piirkond ja Süvahava küla maa-ala kuni Võhandu jõeni; d) senise Peri valla Viira asunduse ning Saarjärve asunduse Tamme nr. 8, Soesaare nr. 9, Saare nr. 10, Mustajärve nr. 11 ja Turbaraba nr. 12 talude piirkondadest; e) senise Koiola valla Holvandi nr. 153 talu piirkonnast.

## Viited
Lepistu vald

**Lepistu vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Esimene vallavanem oli Karl Loos, kes valiti 17. aprillil 1939 Võru maavolikogu liikmeks.

Valla täitevkomitee esimees Karl Liiv andis 9. juulil 1941 valla asjaajamise üle metsavendade juhile veebel Eduard Edulale , kes juhtis valda kuni 25. juulini, mil alustas tegevust Võru maavalitsuse poolt määratud vallavanem. 

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kõrgepalu külanõukogu ja Tsooru külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Antsla rajooni koosseisu.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88

10. Lepistu vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Tsooru valla maa-alast; b) senise Vana-Roosa valla Savira küla osa piirkonnast; c) senise Saru valla Kautsi metsavahikoha piirkonnast; d) senise Vana-Antsla valla Litsmetsa, Maasiksaare, Metova ja Latiku külade piirkonnast; e) senise Rõuge valla Kala nr. A-49 talu piirkonnast ja Rõuge metsandiku kvartaalide nr. 27, 28, 29, 40, 41, 42 ja 44 maa-aladest
## Viited
Linnamäe vald

**Linnamäe vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Linnamäe valla maa-alast, välja arvatud Järve, Pätsimäe, Piirikannu, Luusaku, Kõri-Mihkli, Tarvastu ja Kärsna talude piirkond; senise Vaabina valla maa-alast.

Esimene vallavanem oli Gustav Haller. Vald kuulus Riigivolikogu 79. valimisringkonda, kust valiti Kaarel Eenpalu.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kurenurme külanõukogu ja Vaabina külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Antsla rajooni koosseisu.

## Vaata ka
* Linnamäe mõis

## Viited
Misso vald (1939)

**Misso vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Vald kuulus Riigivolikogu 76. valimisringkonda, kust valiti Albert Kendra.

Valla täitevkomitee esimees Karl Uibo  (18. mai 1916 – 16. 11 1941) tabati Urvaste vallas, oli aktiivne komsomolisekretär, kutsus rahvast üles võitlema fašismi vastu, hukati.

9. juulil määras valla Omakaitse juht, veebel August Laine vallavanemaks endise vallavanema Oskar Kiudsoo, kelle kinnitas hiljem Võru maavalitsus.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Luhamaa külanõukogu (Sagrimäe, Savimäe, Tiilike, Saagri, Kriivaküla, Tootsi, Leimani, Napi, Teaste, Põrste, Prontova, Lota (Lüta), Määra, Kosta, Määsi, Tserepi, Mokra, Väike-Tiilike, Kriiva, Kossa-Tootsi, Korila ja Luhamaa küla) ning Pugola külanõukogu (Misso asundus, Põdrametsa, Pulli, Lemmatsi, Käbli, Suursoo, Kure, Rammuka, Kõrgessaare, Muraski, Ritsika, Kivioru, Kimalase, Kaubi, Siksali, Hino, Sakuti, Parmu ja Muakese küla, Misso alevik). 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Vastseliina rajooni koosseisu. 

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88

12. Misso  vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Misso valla maa-alast, välja arvatud Laisi küla piirkond ja osa Misso metsandiku maa-alast; b) senise Vastseliina valla Tserepi ja Tikka külade ning Kärina, Põnni ja Põnisiksala talude piirkondadest.
## Viited

## Välislingid
*Vabariigi Valitsuse otsus 16. maist 1940
Mooste vald (1939)

**Mooste vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Vald kuulus Riigivolikogu 78. valimisringkonda, kust valiti Eduard Peedosk.

10. juulil 1941 kutsus valla Omakaitse juht veebel Peeter Tuvikene ametisse omariikluse-aegse vallavanema Eduard Viljalo ja esitas uue vallavalitsuse Võru maavanemale kinnitamiseks.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kauksi külanõukogu (Miiaste, Kauksi, Kanassaare, Järve, Lavasaare, Suuremetsa, Hirmuküla, Kiviküla ja Suureküla) ning Mooste külanõukogu (Mooste, Noorits-Metsaküla, Jaanimõisa, Säkna, Viiraküla ja Kaaruküla). 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Põlva rajooni koosseisu.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88

13. Mooste  vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Mooste valla maa-alast, välja arvatud Kruusa nr. 205, Annika nr. 83, Kruusavälja nr. 206, Kuusesaare nr. 207, Arnikaveski nr. 208 talude piirkond, talude nr. 209 ja 215 lahusosade maa-alad ning osa Ahja metsandiku maa-alast; b) senise Koiola valla Miiaste küla piirkonnast; c) senise Toolamaa valla Kanasaare küla piirkonnast; d) senise Räpina valla Märaste nr. V, Märastesaare nr. VI ja Kikkasaare nr. VII talude piirkonnast
## Viited

## Vaata ka
 
* Mooste mõis
Artur Viilip

**Artur Viilip** (3. veebruar 1894 Viljandimaa – 22. oktoober 1976 Vastemõisa) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

Eesti Piirivalve ülema abi.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Laheda vald (1939)

**Laheda vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Vald kuulus Riigivolikogu 80. valimisringkonda, kust valiti Jaan Murro.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Mustajõe külanõukogu ja Vardja külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Põlva rajooni koosseisu.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88

7. Laheda  vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Aleksandri valla maa-alast, välja arvatud Väimela-Nõrgi, Väimela-Suurküla, Väimela-Tagaküla ja Kanarbiku külade ning Kärnamäe, Kõrgemäe, Lapi, Haigri ja Väiso asunduste piirkonnad; b) senise Põlgaste valla Põlgaste asunduse piirkonnast ja Alaküla osa piirkonnast; c) senise Koiola valla lahustüki maa-alast, välja arvatud Holvandi nr. 153 talu piirkond. 

## Viited
Mõniste vald (1939)

**Mõniste vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Mõniste valla maa-alast, välja arvatud Ritsiku kõrtsi ning Ala-Partsi, Mäepartsi, Parmuvere (Parmupalu), Luhtu, Tundo, Pihkura, Sae ja Suure-Tamme talude piirkond; senise Saru valla maa-alast, välja arvatud Punsa asunduse, Kautsi ja Palu metsavahikohtade ning Haava, Rebase ja Palu talude piirkonnad; senise Vana-Antsla valla Alaküla piirkonnast ning Antsla metsandiku osa maa-alast.

Vald oli Eesti lõunapoolseim, vastu Läti piiri. Eesti valdadest piirnes Mõniste vald Taheva, Karula (mõlemad Valgamaal), Antsla, Lepistu ja Varstu vallaga.

Vald kuulus Riigivolikogu 79. valimisringkonda, kust valiti Kaarel Eenpalu.

1941. aastal võttis nõukogude hävituspataljon põgenedes meiereist kaasa mõned kastid võid, ülejäänu kallati kastidest välja, valati üle petrooliga ja meier Laos trampis kummisaabastega seal sees. Hiljem korjati rikutud või kokku ja viidi Võru vanglasse, kus sellega toideti vangistatud kommuniste.

Valla täitevkomitee esimees Dimitri Laats (29. september 1915 – juuli 1941) oli EK(b)P liikmekandidaat, hävituspataljonlane, hukati.

Võru maavalitsus määras vallavalitsuse ametisse 12. juulil 1941.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Mõniste külanõukogu (Mõniste, Ihte, Karisöödi ja Kekküla) ja Saru külanõukogu (Saru, Koemetsa, Aru ja Savi küla). 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Antsla rajooni koosseisu.

## Viited
Orava vald (1939)

**Orava vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Vald kuulus Riigivolikogu 75. valimisringkonda, kust valiti Karl Puusemp.

Valla täitevkomitee esimees Elmar Toots (16. jaanuar 1921 – oktoober 1941) oli aktiivne kommunist, komsomolisekretär, hukati Võru Omakaitse välikohtu otsuse alusel.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kahkva külanõukogu, Luuska külanõukogu ja Suuremetsa külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Räpina rajooni koosseisu.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88

15. Orava  vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Orava valla maa-alast, välja arvatud osa Veriora metsandiku maa-alast; b) senise Kahkva valla Niitsiku ja Rebasemäe külade ning Ilumetsa raudteejaama ümbruse piirkondadest..
## Viited
Põlva vald (1939)

**Põlva vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Peri valla maa-alast, välja arvatud Viira asunduse ning Saarjärve asunduse Tamme nr. 8, Soesaare nr. 9, Saare nr. 10, Mustajärve nr. 11 ja Turbaraba nr. 12 talude piirkonnad; senise Kioma valla maa-alast, välja arvatud Mõksi, Sõra, Varbuse, Lukatsi, Pera ja Kure külade ning Varbuse asunduse piirkonnad; senise Põlgaste valla Puskaru küla piirkonnast; senise Koiola valla maa-alast, välja arvatud Miiaste küla piirkond ja valla lahustüki maa-ala.

Esimene vallavanem oli Jaan Lepasoon, kes valiti 17. aprillil 1939 Võru maavolikogu liikmeks. 1940. aastal oli vallavanem Julius Kottisse.

Vald kuulus Riigivolikogu 78. valimisringkonda, kust valiti Eduard Peedosk, ning Põlva põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

1. aprillil 1939 oli vallas 5661 elanikku.

Valla täitevkomitee esimees Eduard Pärnalaas (22. oktoober 1882 – 6. september 1941) oli aktiivne kommunist, pealekaebaja, arreteeriti Omakaitse poolt ja hukati.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Himmaste külanõukogu, Kioma külanõukogu, Peri külanõukogu, Põlva külanõukogu ja Vanaküla külanõukogu. 10.septembril 1947 loodi vallas kolhoos "Võit". 26. septembril 1950 arvati vald Põlva rajooni koosseisu.

## Viited
Ruusmäe vald

**Ruusmäe vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Laitsna-Rogosi valla maa-alast; senise Vastseliina valla Puspuri küla ning Tunka, Tõnkova, Uuri, Preeksa, Soldani ja Savioja talude piirkonnast; senise Misso valla Laisi küla piirkonnast ja Misso metsandiku osa maa-alast.

Vald kuulus Riigivolikogu 76. valimisringkonda, kust valiti Albert Kendra. 

Vald kuulus Rõuge põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

Esimene vallavanem oli Albert Zuppur.

Valla täitevkomitee esimees Karl Puiestee (28. märts 1909 – 11. juuli 1941) oli EK(b)P liige, hukati Ruusmäe vallas.

Valla Omakaitse juhi nooremveebel August Eelsoo kokkukutsutud valla rahva koosolek esitas 10. juulil 1941 Võru maavalitsusele vallavanemaks Jakob Salumetsa , kes ka kinnitati.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Luutsniku külanõukogu ja Ruusmäe külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Vastseliina rajooni koosseisu.

## Viited

## Välislingid
*Vabariigi Valitsuse otsus 16. maist 1940
Rõuge vald (1939)

**Rõuge vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Rõuge valla maa-alast, välja arvatud Kala nr. A-49 talu piirkond, Lükke metsa, metsavahikoha nr. A-43 ja Rõuge metsandiku riigimetsa kvartaalide nr. 27, 28, 29, 40, 41, 42 ja 44 maa-alad; senise Krabi valla Kellamäe küla piirkonnast; senise Viitina valla maa-alast, välja arvatud Mäe-Mahtja, Ala-Mahtja, Mets-Mikita ja Tallikese talude piirkond; senise Nursi valla Mustahamba küla ning Ahitse, Matsi, Lauri, Lustimäe, Liinamäe ja Soekõrtsi talude piirkondadest; senise Haanja valla Nogo küla piirkonnast.

Vald kuulus Riigivolikogu 76. valimisringkonda, kust valiti Albert Kendra.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Rõuge külanõukogu, Sänna külanõukogu ja Viitina külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Võru rajooni koosseisu.

## Viited
Räpina vald (1939)

**Räpina vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

1. aprillil 1939 oli vallas 4791 elanikku.

Vald kuulus Riigivolikogu 78. valimisringkonda, kust valiti Eduard Peedosk.

Valla täitevkomitee esimees Daniel Piirilaht (15. märts 1898 – 5. detsember 1941 Võru või 10. veebruar 1942 Tallinn) oli aktiivne kommunist juba iseseisvusajal, kommunistliku tegevuse eest karistatud, küüditaja, hävituspataljoni liige, osales haarangutel, hukati.

Vallavanem Eduard Peedosk (17. august 1897 – 9. juuni 1977; arreteeriti 13. novembril 1944 Saarekülas, vabanes 1954) oli kaitseliitlane, Leevaku küla metsavendade grupi juht. 10. juulil 1941 tuli ta vallamajja ja asus valla elu korraldama. 10. juulil 1941 andis vallavalitsus käskkirja, millega kutsus rahvast võsavenna elu lõpetama ja kommunismi hävitama, samuti heiskama rahvuslipud. Vallavalitsuse koosseisu kinnitas Võru maavalitsus.

Esimesi sakslasi nähti Räpina vallas 22. juulil 1941.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Alaküla külanõukogu, Leevaku külanõukogu, Linte külanõukogu ja Võõpsu külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Räpina rajooni koosseisu.

## Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88

18. Räpina  vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Räpina valla maa-alast, välja arvatud Märaste nr. V, Märastesaare nr. VI ja Kikkasaare nr. VII talude piirkond; b) senise Kahkva valla Sülgoja ja Suur-Veerksoo külade piirkondadest; c) senise Toolamaa valla Levako ja Punni külade ning Puusta ja Toolamaa asunduste piirkondadest.

## Vaata ka
* Räpina kihelkond
* Räpina mõis
## Viited
Sõmerpalu vald (1939)

**Sõmerpalu vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Sõmerpalu valla maa-alast, välja arvatud Peetrimõisa piirkond; senise Kärgula valla maa-alast, välja arvatud osa Kärgula asunduse piirkonnast ja Saia talu maa-ala; senise Erastvere valla Koigera küla osa piirkonnast.

Vald kuulus Riigivolikogu 80. valimisringkonda, kust valiti Jaan Murro.

Vald kuulus Võru põllumeeste konvendi tegevus- ja valimisringkonda.

## Heimtali Saksa koloonia
Sõmerpalu vallas asus suurem sakslaste asula Eestis, kus sakslased elasid juba tsaariajast talupidajatena. Kohalik Sõmerpalu mõisaomanik Moeller müüs 1900, aastal Liivimaa rüütelkonna asundamiskomisjonile oma 4 karjamõisat ära, mis tükeldati ja asustati Lõuna-Venemaalt Volõõniast toodud sakslastega. Alates 1912. aastast müüs Sõmerpalu mõisa omanik Peetrimõisa, Annõmõisa, Mustja ja Lilli karjamõisa maadest moodustatud 26 talu saksa asunikele.  Heimtalis oli umbes 35 saksa talu ligi 200 elanikuga, 20 km eemal on Viira asundus 8 saksa taluga ning  ka saksa asundus Peetrimõisas. Sõmerpalu sakslased kolisid ka Saksamaale 1939. aastal. Maha jäi umbes 73 perekonnast ainult 3, need on kõik segaabielus perekonnad, kusjuures meespooleks on eestlane.

Valla TSN täitevkomitee esimees Hermann Vilson (Vilsen, 1. jaanuar 1905 – 13. juuli 1941) oli aktiivne kommunist, hukati.
Dictionary of Estonian Place names, Heimtali
Iseseisvusaegne vallavanem Otto Tint määrati Võru maavalitsuse poolt tagasi 12. juulil 1941.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Sulbi külanõukogu ja Sõmerpalu külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Võru rajooni koosseisu.

## Viited
Varstu vald (1939)

**Varstu vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Vana-Roosa valla maa-alast, välja arvatud osa Savira küla piirkond; senise Saru valla Punsa asunduse, Palu metsavahikoha ning Haava, Rebase ja Palu talude piirkondadest; senise Krabi valla maa-alast, välja arvatud Kellamäe küla piirkond; senise Mõniste valla Ritsiku kõrtsi ning Ala-Partsi, Mäepartsi, Parmuvere (Parmupalu), Luhtu, Tundo, Pihkura, Sae ja Suure-Tamme talude piirkonnad.

Esimene vallavanem oli Eduard Kokk, kes valiti 17. aprillil 1939 Võru maavolikogu liikmeks.

Valla täitevkomitee esimees Jaan Pettai (30. november 1903 – august 1941) oli EK(b)P liige, küüditaja ja hävituspataljonlane, hukati.

## Viited
Urvaste vald (1939)

**Urvaste vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Vastse-Antsla valla maa-alast, välja arvatud Tokko-Jaani nr. 87, Tokko-Märdi nr. 88, Maurits-Hansu nr. 89, Maurits-Hansu nr. 90 ja Kõrtsi-Jüri nr. 91 talude piirkond; senise Urvaste valla Kivi küla, Urvaste, Hansi ja Ruhingo asunduste ning vallamaja ümbruse piirkondadest kuni Silgu, Pikamäe, Hansu, Metsa, Kangro, Kunguse, Paduse ja Keema taludeni, kõik loendatud talud kaasa arvatud; senise Linnamäe valla Järve, Pätsimäe, Piirikannu, Luusaku, Kõri-Mihkli, Tarvastu ja Kärsna talude piirkonnast.

Vald kuulus Riigivolikogu 77. valimisringkonda, kust valiti Alo Karineel. 

Vallas asus looduskaitsealune Tamme-Lauri tamm ja rändrahn.

Valla täitevkomitee esimees August Mõttus (13. september 1896 – 25. oktoober 1942) käis läbi OGPU töötajatega ja vahistas kooliõpetaja Taali, hukati.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kuldre külanõukogu ja Urvaste külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Antsla rajooni koosseisu.

## Viited