open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aliit

**Aliidiks **nimetatakse trikaltsiumsilikaati, Ca3SiO5, mõnikord tähistatud kui 3CaO·SiO2 (C3S tsemendikeemikute tähistus, CCN). See on peamine ja iseloomulik, mineraalfaas portlandtsemendis.

Kristallile, mis identifitseeriti portlandtsemendi mikroskoopilise uurimise käigus, nimetas Törneborn 1897. aastal. Aliidi nimetus on kasutusel tsemenditööstuses, aga see ei ole tunnustatud mineraalinimetus.

## Struktuur

## Viited
Vesitsementtegur

**Vesitsementtegur** on suhe vee ja tsemendi massisuhe betoonisegus. Madalam suhe toob kaasa suurema tugevuse ja vastupidavuse, kuid raskendab betooni segamist ning vormimist. Töödeldavust saab parandada kasutades plastifikaatoreid või super-plastifikaatoreid.

Betoon kivistub vee ja tsemendi omavahelise keemilise reaktsiooni tulemusena. Iga massiühiku tsemendi kohta on vaja umbes 0,42 massiühikut vett, et reaktsioon saaks kulgeda lõpuni.
Skirsnemunė

**Skirsnemunė** on küla (endine linn ja alev) Leedus Jurbarkase rajoonis, Skirsnemunė valla halduskeskus. Külas on postkontor, põhikool, seltsimaja ja raamatukogu. Külas kaevandatakse kriiti ja merglit.

Vaatamisväärsusteks on Bisenė linnuse ase, aastal 1849 ehitatud luteri kirik ja katoliku kirik aastast 1903. Külast on pärit leedu luuletaja ja esseist Jurgis Baltrušaitis, samuti ka Gelgaudaste suguvõsa.

## Ajalugu

Skirsnemunė kohal asus muistne Skirsnemunė linnamägi, millele ristisõdijad aastal 1312 Karl von Trieri juhtimisel Christmemeli linnuse (*Christi Memela*, *Kyrsmemel*, *Kirsmomela*) rajasid (selle asukohta on oletatud ka Nemunase lõunakaldal ja Panemunė lossi juures). Sellest ülevalpool asus teine, Bisenė (*Bisena*, *Bisin*) muinaslinnus, mis oli esimene leedulaste linnus, mis ristisõdijate teele jäi. See põles maha aastal 1283 ja 1316 põletasid selle maha ristisõdijad. Aastal 1315 ründasid leedulased Vytenise juhtimisel edutult Christmemelit. Aastal 1324 ründasid leedulased taas Christmemelit, ent ka seekord polnud neil edu. 1328 jätsid ristisõdijad Christmemeli maha, kuna "vappuv maa" hävitas linnuse müürid.

Aastal 1431 sõlmisid Saksa ordut esindav Paul von Rusdorff ja Švitrigaila Skirsnemunės rahulepingu, millega Leedu loovutas ordule Palanga ümbruskonna. XV sajandil on mainitud sealset mõisa. XVI sajandil oli Skirsnemunė kujunenud aleviks. Aastal 1523 oli seal juba ka kirik. Aastal 1549 sai alevist Barbara Radziwiłłówna valdus. 

Aastal 1792 sai Skirsnemunė linnaõigused, ent Poola jagamise järel kaotas ta need. Vene ajal kandis alev vene keeles nime Скирстымоне.

Nõukogude ajal oli Skirsnemunė kohaliku kolhoosi keskasulaks, aleviks jäi see aastani 1970.

## Pilte

Zvyriai.jpg|Luteri kirik
Skirsnemunės bažnyčia.JPG|Katoliku kirik


## Viited

## Välislingid

*Külakogukonna koduleht
*Infot küla kohta
*Küla portaalis vietoves.Lt
Zeitschrift für Ostmitteleuropa-Forschung

**Zeitschrift für Ostmitteleuropa-Forschung** ehk **Journal of East Central European Studies** (lühend *ZfO/JECES*) on kord kvartalis ilmuv teadusajakiri, mis sisaldab Kesk- ja Ida-Euroopa (sh Eesti) ajalugu ja kultuuri puudutavaid artikleid. Ajakiri ilmub saksa ja inglise keeles. Ajakirja toimetus asub Saksamaal Herderi Instituudis. 

Ajakirja esimene number ilmus aastal 1952 ja kuni 1994. aastani kandis ajakiri nime **Zeitschrift für Ostforschung**.

## Vaata ka
*Ostforschung

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Soome rahvusmuuseum

**Soome rahvusmuuseum** (soome keeles *Kansallismuseo*, rootsi keeles *Nationalmuseum*) on Soomes Helsingis aadressil Mannerheimintie 34 asuv rahvusmuuseum.

Muuseum avati 1893.

Muuseumi hoone projekteerisid Herman Gesellius, Armas Lindgren ja Eliel Saarinen.

Muuseumis on kuus temaatilist näitust:
#Soome esiajalugu (arheoloogia ekspositsioonid)
#valdade periood (soome keeles *valtakunta*) (1200–1800)
#Maa ja rahvas: soome rahvakultuur 1700–1800
#20. sajand
#Aardeleiud ja muud ajaloolised väärisesemed (sh mündid, medalid, hõbe- ja pronksasjad)
#interaktiivne töötuba VINTTI

## Välislingid
*Muuseumi koduleht
Kvartal (metsandus)

**Kvartal** on sihtide, teede, kraavide, ojade, jõgede või muude joonobjektidega eraldatud metsaosa.

Eestis kehtivate metsakorralduse reeglite järgi jagatakse riigimets kvartaliteks. Erametsade kvartaliteks jagamine pole kohustuslik.

Metsa kvartaliteks jagamise süsteem Eesti alal pärineb suuremas osas 19. sajandi lõpust ja 20. sajandi algusest, kuid vanimad säilinud kvartalisihid (tavaliselt 2-4 m laiad) rajati juba 18. sajandi lõpus. Metsa jagamine kvartaliteks hõlbustas metsa majandamist ja arvepidamist metsa üle. Kvartalisihid lihtsustavad metsa väljavedu raielankidelt, aitavad takistada tule levikut metsatulekahju korral ning hõlbustavad ligipääsu tulekahju tõrjumisel. Kvartalisihtide ristumiskohtadesse paigutati varem kvartalipostid, kuhu märgiti ka kvartalite numbrid. Kohati on kvartalipostid tänini säilinud, kuid kvartaliposte enam ei paigaldata, kuna kvartalite arvestusel ja maastikul orienteerumisel on abiks digitaalsed seadmed ja registrid.

Kaitsealadel metsa hooldustööd sageli peatatakse, mille tagajärjel kvartalisihid kasvavad kinni ja metsa jaotus kvartaliteks aastate jooksul kaob. Mõnikord kaitsealadel ka planeeritult metsastatakse kvartalisihte, teid ja radasid, et vähendada metsaala killustatust.

## Viited
Lenta.ru

**Lenta.ru** on üks juhtivaid Venemaa e-ajalehti. Ajalehe asutas 1999. aastal Anton Nossik. Ajalehe omanik on Rambler Media Group. 

2014. aastal oli see sait veebiliiklusportaali Alexa.com järgi Venemaal vaadatavuselt 16. kohal.

Peatoimetaja on Aleksandr Belonovski.

## Välislingid
*Ajalehe koduleht
Adele Reindorff

**Adele Reindorff** (sündinud **Adele Mels**; 10. veebruar 1901 Tallinn – 16. juuli 1994 Tallinn) oli eesti naha- ja köitekunstnik.

## Elulugu
Adele Reindorff sündis Lutheri vabriku puutöölise ja ämmaemanda peres Tallinnas. Kunstiharidust asus omandama 1915 Riigi Kunsttööstuskoolis, pärast kolmeaastast algõpet jätkas kõrgema astme papitöö ja raamatuköite erialal, mille 1921 lõpetas. Paralleelselt astus 1920 Tallinna Õpetajate Seminari käsitööõpetajate õhtustele ettevalmistuskursustele ning omandas sealt 1922 pedagoogi kutse. Aastal 1929 täiendas ta ennast Hamburgis kõrgemas tarbekunstikoolis professor F. Weisse juures ja Viinis ning aastal 1938 Leipzigis Graafika ja Raamatukunsti Akadeemias professor Ignatz Wiemeleri juures. 

Kuulus RAKÜ-sse ning osales ka naiskunstnike koondise näitustel. Suurematest näitustest tasub mainimist viie tarbekunstniku grupinäitus 1961 Kunstihoones (Mari Adamson, Valli Eller, Ede Kurrel, Ellinor Piipuu, Adele Reindorff) ning 1976. aasta nahkehistöö ülevaatenäitust tollases Eesti NSV Riiklikus Kunstimuuseumis.

Reindorff töötas aastast 1922 Riigi Kunsttööstuskooli lõpetamist sealsamas õppejõuna, seejuures aastast 1925 nahkehistöö ja raamatuköitmise eriala juhendajana. Aastatel 1946–1962 töötas ta ERKI õppejõuna, aastast 1947 dotsendina ja aastatel 1946–1961 nahkehistöö kateedri juhatajana.

Adele Reindorff suri 16. juulil 1994 Tallinnas ja ta maeti 21. juulil 1994 Metsakalmistule.

## Isiklikku
Tema vend oli balletitantsija Leo Melts. Tema abikaasa oli graafik Günther Reindorff, nende tütrepoeg on kunstiajaloolane Ravo Reidna.

## Tunnustus
* 1955 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Viited

## Kirjandus
*Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Jevgenija Tserebilko

**Jevgenija Tserebilko** (vene keeles Евгения Георгиевна Церебилко; 7. detsember 1913 Kibarty – 26. juuli 1985 Leningrad) oli vene näitleja.
 
Ta lõpetas Leningradi teatrikooli. Aastatel 1937–1938 töötas Leningradi Uues Teatris. Aastatel 1938–1956 oli ta Punalipulise Balti Mere Laevastiku teatri näitleja, 1945–1951 töötas Tallinnas.
 
Aastatel 1956–1958 töötas Lenkontsertis, 1958–1963 oli Petroskoi teatri näitleja. Aastatel 1963–1968 õpetas ta Leningradi Kultuuriinstituudis näitlejameisterlikkust. 

## Isiklikku
Tema abikaasa oli lavastaja Aleksander Pergament (1906–1969).

Ta on maetud Peterburi Bogoslovskoje kalmistule.

## Tunnustus
*1942 Punatähe orden
*1948 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1951 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited
Meyers Konversations-Lexikon

**"Meyers Konversations-Lexikon"** (ka "Meyers Lexikon") on saksakeelne entsüklopeedia, mille esimese väljaande 1. köide ilmus 1839. aastal ja viimane ehk 56. köide ilmus 1855. aastal. Hiljem on entsüklopeediast antud välja mitu trükki ja ka muude pealkirjadega. 1984. aastal ühendati see entsüklopeedia Brockhausi entsüklopeediaga.

Aastatel 1885–1890 ilmunud trükk on digiteeritud.

## Välislingid
*1885–1890 ilmunud trükk
Ede Kurrel

**Ede Kurrel** (sünninimi **Eva Madisson**, 1934–1937 **Ede Maran**; 23. september 1909 Biała Podlaska, Siedlce kubermang – 8. juuli 1991 Tallinn) oli eesti metalli- ja ehtekunstnik.

Kurrel sündis Poolas sõjaväelase perekonnas. Aastatel 1925–1931 õppis ta Tallinnas Riigi Kunsttööstuskoolis metallehistöö osakonnas Klara Zeidleri juhendamisel, õppides koolis lisaks metallitöötlemistehnikatele ka portselanimaali ning episoodiliselt graafikat Günther Reindorffi juhendamisel.

Ede Kurrel suri 8. juulil 1991 ja ta maeti 13. juulil 1991 Pärnamäe kalmistule.

## Tunnustus
*1960 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
*1975 Kristjan Raua preemia (elektroerosioon- ja panustehnikas loodud vormid "Varsakabjad", "Toomingas", "Raagus puud", "Humal" ja "Kassitapp" ning ehted (1974. aasta looming)

## Mälestuse jäädvustamine
Eesti Metallikunstnike Liit annab 1998. aastast välja Ede Kurreli preemiat, mis on vanim ja olulisim Eesti ehtekunstipreemia, ühtlasi Eesti Metallikunstnike Liidu aastapreemia.

## Viited
Hille Palm

**Hille Palm** (sündinud 25. veebruaril 1941 Tallinnas) on eesti skulptor.

## Haridus ja töö
Palm õppis Tallinna 14. 8-klassilises koolis, 1962. aastal lõpetas ta skulptuuriõpingud Tartu Kunstikoolis. Aastatel 1967–1971 õppis ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis (lõpetas).

Palm on töötanud 1962–1967 Tallinnfilmi nukufilmistuudios nukkude valmistajana, 1972–1973 Tallinna 46. keskkoolis kunstiõpetajana ja seejärel vabakunstnikuna. 

1977. aastast on ta Eesti Kunstnike Liidu liige.

## Looming
Alates 1970. aastatest on ta viljelenud vaba- ja dekoratiivskulptuuri. Loomingu põhitaotlus on tunnete väljendamine naisekeha kaudu, üks meelisteemasid ema ja laps ("Madonna", 1992, puu, Haapsalu toomkirik). Ainekäsitlus ulatub dekoratiivsest ("Eva", 1974, puu, Eesti Kunstimuuseum) ekspressiivseni ("Tantsijannad", 1976, pronks, Eesti Kunstimuuseum) ning sensuaalsest ("Hetk", 1978, marmor, Eesti Kunstimuuseum) paatoslikuni ("Võitja", 1977, pronks, Tallinna Linnahall). Saanud mõjutusi hüperrealismist ("Tüdruk iguaaniga", 1978, Tartu Kunstimuuseum; "Väike Johannes", 1979, Eesti Kunstimuuseum, mõlemad pronks). Pisiplastikas on valdav postmodernistlik manerism "Aastaajad", 1983, pronks, Eesti Kunstimuuseum; "Sonett", 1983, marmor, Eesti Kunstimuuseum; "Lind-naine", 1992, pronks).   

Alates 1992. aastast on ta kasutanud materjalina marmorit. ("Lemmik", 1992, "Kivikala", 1993, "Seotud", 1995)

Tema 1991. aastal loodud skulptuur "Madonna" on kultuurimälestisena võetud kaitse alla.

### Näitused
*1972–1976 Riia Skulptuurikvadriennaalid
*1990 Ravenna Skulptuuribiennaal
*1994 Baltimaade kunsti näitus Rootsis

### Isikunäitused
*1976 Tallinna Kunstisalong
*1980 Tartu Kunstimuuseum (koos Lembit Palmiga)
*1984 Tallinna kunstisalong
*1985 Helsingi
*1992, Eesti Kunstimuuseum 

### Portreesaateid
* "ELKNÜ preemia laureaat skulptor Hille Palm (1981)" (Tallinnfilmi filmikroonika "Nõukogude Eesti" nr 1, 3/4)
* "Õhtu kunstniku ateljees. Hille Palm" (Eesti Raadio, Keskööprogramm, 1980)
* "Pildi sisse minek. Hille Palm" (ETV, 1986)

## Tunnustus
*1985 Kristjan Raua preemia (skulptuur "Igavesti noorele sõdurile" (pronks))
*1987 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Mälestuskild

## Viited

## Kirjandus
*T. Pikamäe. "Hille Palmi skulptoritee" – Sirp ja Vasar, 2. november 1979.
*M. Peil. "Kunstisalongis" – Sirp ja Vasar,, 3. veebruar 1984.
*T. Pikamäe. "Tegelikkus sõnastamata kujul" – Pühapäevaleht, 24. oktoober 1992.
*M. Peil. "Skulptuursed mõtted" – Eesti Aeg, 4. november 1992.
*"Hille Palm. Lembit Palm" Tallinn, 1980.
*"Hille Palm: Väikeplastika" Tallinn, 1984.
*"Hille Palm" T. Pikamäe. Tallinn, 1992.
*Intervjuu: Sirp, 23. oktoober 1992.
*Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn, 1996. lk 368.
* Juta Kivimäe. Hille Palmi naised, Sirp, 9. mai 2008
Leonid Golovko

**Leonid Golovko** (vene keeles Леонид Александрович Головко; 1909 Levaši, Dagestan – ?) oli vene näitleja.

1935. aastast 1950. aastateni oli ta Punalipulise Balti Mere Laevastiku teatri näitleja, töötas ka Tallinnas. Aastatel 1961–1990 töötas Leningradi Teatriinstituudis, ta oli nukuteatrikateedri professor.

## Tunnustus
*1942 Punatähe orden
*1948 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1951 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited
Maurice Herzog

**Maurice Herzog** (15. jaanuar 1919 Lyon – 13. detsember 2012) oli prantsuse alpinist ja sporditegelane.

Ta juhtis 1950. aastal Prantsuse mägiekspeditsiooni Himaalajas Annapurnale (8091 m) ja tõusis 3. juulil koos Louis Lachenaliga selle tippu. Annapurna oli esimene kaheksatuhandeline mäetipp, mis mägironijatele alistus. 

Ta ei olnud kutseline alpinist.

Aastatel 1958–1966 oli ta Prantsusmaa spordiminister ja 1968–1977 Chamonix' linnapea.

Aastatel 1970–1995 oli ta Rahvusvahelise Olümpiakomitee liige, aastast 1995 selle komitee auliige.

## Tunnustus
*1950 – Société de géographie Suur kuldmedal
*2011 – Auleegioni ordeni suurrist

## Raamatud
*Maurice Herzog "Annapurna premier 8000", Arthaud, 1952 (http://www.masse-fr.com/critiques/annapurna_herzog.html; eesti keeles "Annapurna – esimene kaheksatuhandeline". Eesti Raamat: Tallinn, 1980 https://www.antikvariaat.eu/tr%C3%BCkis/annapurna-esimene-kaheksatuhandeline/2720)
*Maurice Herzog. "Renaître - Une autre vie après l'Annapurna", Éditions Jacob-Duvernet.https://www.amazon.fr/Rena%C3%AEtre-Une-autre-apr%C3%A8s-lAnnapurna/dp/2847241620/ref=sr_1_5?ie=UTF8&qid=1477723021&sr=8-5&keywords=maurice+herzog

## Viited
Louis Lachenal

**Louis Lachenal** (17. juuli 1921 Annecy, Haute-Savoie – 25. november 1955 Vallée Blanche) oli prantsuse alpinist.

1947. aastal ronis ta koos Lionel Terrayga Berni Alpides Eigeri tippu põhjaseina kaudu. See oli teine õnnestunud tipputõus põhjaseina kaudu pärast esmatõusu 1938. aastal.

Ta võttis osa 1950. aastal Prantsuse Himaalaja mägiekspeditsioonist Annapurnale (8091 m) ja tõusis 3. juulil koos Maurice Herzogiga selle tippu. Annapurna oli esimene kaheksatuhandeline mäetipp, millest mägironijad jagu said. 

## Hukkumine
Ta hukkus 25. novembril 1955 Vallée Blanche'is, kui suuskadega laskumisel Aiguille du Midi tipust kukkus liustiku 25 meetri sügavusse lõhesse. 

Ta on maetud kalmistule Chamonix's.

## Viited
Hermann Buhl

**Hermann Buhl** (21. september 1924 Innsbruck, Austria – 27. juuni 1957 Chogolisa, Pakistan) oli Austria alpinist.

Ta on esimene mägironija, kes osales kahes esmatõusus kaheksatuhandelistele mäetippudele ja ta on ainus kaheksatuhandeliste tippude esmavallutaja, kes tegi seda soolotõusus.

6. juulil 1952 tegi ta esimese alpinistina soolotõusu Piz Badile'i kirdeseinal. Cassini marsruudi läbis ta 4 tunni ja 30 minutiga.
 
## Kaheksatuhandeliste tippu tõusud
Ta võttis osa 1953. aastal Austria Himaalaja mägiekspeditsioonist Nanga Parbatile (8125 m) ja tõusis 3. juulil üksi ja lisahapnikuta selle tippu. Nanga Parbat oli kolmas kaheksatuhandeline mäetipp, mis mägironijatele alistus. 

1957. aastal osales ta Austria Karakorami ekspeditsioonist Broad Peakile (8051 m) ja tõusis koos kolme kaaslasega 9. juunil selle tippu. Tõusul lisahapnikku ei kasutatud.

## Hukkumine
Mõni nädal hiljem pärast edukat kaheksatuhandelise Broad Peaki vallutamist üritas ta koos Kurt Diembergeriga tõusta alpistiilis Broad Peakist 30 km lõuna suunas jääva siis veel vallutamata Chogolisa (7668 m) tippu. Tõusul kõrgusel 7300 m sundis ootamatult alanud lumetorm neid tagasi pöörduma. Buhli jalge all varises lumekarniis ja viis mehe endaga kaasa. Diembergeril õnnestus 27 tunni pärast pääseda baaslaagrisse. Kõik katsed organiseerida Buhli päästetööd nurjusid.

## Teosed
* Hermann Buhl (1954). "Achttausend drüber und drunter" (ingliskeelne tõlkeväljaanne kannab pealkirju "Nanga Parbat Pilgrimage" ja "Lonely Challenge") https://www.amazon.com/Achttausend-dr%C3%BCber-und-drunter/dp/3890293034/ref=sr_1_1?ie=UTF8&qid=1477921725&sr=8-1&keywords=%22Achttausend+dr%C3%BCber+und+drunter%22

## Isiklikku
Tema tütar Kriemhild Buhl on kirjanik.

## Kirjandus
* Reinhold Messner, Horst Hofler (2000). "Hermann Buhl Climbing Without Compromise". Mountaineers Books. https://www.amazon.com/Hermann-Buhl-Climbing-Without-Compromise/dp/0898866782/ref=sr_1_1?ie=UTF8&qid=1477921389&sr=8-1&keywords=messner+buhl
* Kriemhild Buhl, Kurt Diemberger (epiloog) (2007). "Mein Vater Hermann Buhl: "Das Leben der Eltern ist das Buch, in dem die Kinder lesen" Gebundene Ausgabe https://www.amazon.de/Mein-Vater-Hermann-Buhl-Eltern/dp/3776625066/ref=sr_1_1?s=books&ie=UTF8&qid=1478260856&sr=1-1&keywords=Mein+Vater+Hermann+Buhl

## Välislingid

*Foto, ru.wikipedia.org
*HERMANN BUHL. nikosdejavu.tumblr.com
Mihhail Devjatkin

**Mihhail Devjatkin** (vene keeles Михаил Константинович Девяткин; 5. oktoober 1916 Petrograd – 14. november 2003 Peterburi) oli vene näitleja.

1936. aastal lõpetas ta Leningradi teatrikooli.

Aastatel 1938–1956 oli ta Punalipulise Balti Mere Laevastiku teatri näitleja, töötas ka Tallinnas. Aastatel 1956–1960 oli Petrozavodski teatri näitleja, 1961. aastast surmani töötas Lensoveti-nimelises teatris. Ta on mänginud ka filmides.

Ta on maetud Sestroretski kalmistule.

## Tunnustus
*1948 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1951 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1959 Vene NFSV teeneline kunstnik

## Viited
Izvestija

**Izvestija** (vene keeles Известия – 'sõnumid') on venekeelne päevaleht. 

Ajalehe esimene number ilmus 13. märtsil 1917, selle andis välja Petrogradi Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu. Enne Nõukogude Liidu lagunemist andsid seda välja Ülevenemaaline Kesktäitevkomitee ja seejärel NSV Liidu Ülemnõukogu. Aastatel 1917–1991 oli Izvestija Venemaa tähtsamaid ajalehti.

Praegu annab ajalehte välja National Media Group. 

## Välislingid
* Izvestija koduleht (Eestis blokeeritud)
Historisk tidskrift

**Historisk tids(s)krift** ('ajalooajakiri') on mitme ajakirja nimi:
* Historisk Tidsskrift, Taani ajakiri, ilmub alates 1840
* Historisk tidsskrift, Norra ajakiri, ilmub alates 1871
* Historisk Tidskrift, Rootsi ajakiri, ilmub alates 1881

## Vaata ka
*Historisk Tidskrift för Finland
Maia Sandu

**Maia Sandu** (sündinud 24. mail 1972 Risipenis) on Moldova poliitik ja riigitegelane, alates 24. detsembrist 2020 Moldova president. Ta oli 8. juunist kuni 14. novembrini 2019 Moldova peaminister.

Sandu sündis aastal 1972 Fălești rajoonis Risipenis. Ta õppis aastatel 1989–1994 Moldova Majandushariduse Akadeemias. Aastatel 1995–1998 spetsialiseerus ta Chișinăus Avaliku Juhtimise Akadeemias rahvusvaheliste suhete valdkonnale. Aastal 2010 täiendas ta ennast Harvardi Ülikooli juures olevas John F. Kennedy Valitsuse Koolis.

Ta töötas aastatel 2010–2012 Maailmapanga tegevdirektori nõunikuna. 24. juulist 2012 kuni 30. juulini 2015 oli ta Moldova haridusminister.

8. juunil 2019 valis Moldova parlament Sandu uueks peaministriks ja ta astus oma valitsusega ka samal päeval ametisse. Samal päeval kuulutas Moldova Konstitutsioonikohus tema valimise seadusevastaseks.

Novembris 2020 kandideeris ta presidendivalimistel. Valimiste teises voorus 15. novembril valiti ta 57,7%-ga häältest riigi uueks presidendiks. 2024. aastal valiti ta tagasi teiseks ametiajaks.

## Viited

## Välislingid
* Moldova’s Prime Minister Wants A Foreign Prosecutor General. The President Disagrees. - Hromadske International, 11.07.2019
*Майя Санду – интервью с президентом Молдовы / Maia Sandu – Moldovan President Interview, вДудь, 
 7.5.2024.
Mihhail Ladõgin

**Mihhail Ladõgin** (vene keeles Михаил Дмитриевич Ладыгин; 22. detsember 1912 Vjatka kubermang – 30. mai 1990 Leningrad) oli vene näitleja.

1934. aastal lõpetas ta Leningradi estraadi-tsirkusetehnikumi. Aastatel 1934–1956 oli ta Punalipulise Balti Mere Laevastiku teatri näitleja, töötas ka Tallinnas. Aastatel 1956–1967 töötas ta V. Komissarževskaja nimelises Leningradi draamateatris, 1967–1971 Leninliku komsomoli nimelises Leningradi teatris. Aastatel 1955–1970 mängis ta enam kui 20 filmis.

## Tunnustus
*1948 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1951 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1951 Vene NFSV teeneline kunstnik

## Viited
Akadeemiline Anglo-Eesti Ühing

**Akadeemiline Anglo-Eesti Ühing** oli 1931 asutatud ühing, mis ühendas Eestis tegutsevaid anglosaksi kultuuri uurijaid. Ühingu eesmärkide seas oli uurida anglosaksi kultuuri, samuti luua kontakte Inglismaa ja Ameerikaga, et nendega vahetada infot.

Ühing asutati 1. veebruaril 1931 ja selle põhikiri registreeriti 24. veebruaril 1931 Tartu ülikooli nõukogus.

Ühingu president oli lektor Henry C. C. Harris.

## Viited

## Välislingid
*
Ahti-Veikko Pietarinen

**Ahti-Veikko Juhani Pietarinen** (sündinud 4. novembril 1971) on soome semiootik, kes töötab Tallinnas.

## Haridus
Ta lõpetas Turu Ülikooli magistrikraadiga arvutiteaduses ja filosoofias 1997 ning kaitses doktoriväitekirja filosoofia alal 2002. aastal Helsingi Ülikoolis. 

## Töökäik
Ta on töötanud semiootikaprofessorina Helsingi Ülikoolis (2009–2014). Oli külalisprofessor Hiinas Zhejiangi Ülikoolis 2011-2012 ja Xiameni Ülikoolis 2014-2015. 2011. aastast töötab ta Tallinna Tehnikaülikooli Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudis: professor 2011-2022, alates 2022 juhtivteadur. Aastast 2023 on ta Hongkongi Baptisti Ülikooli Hiina ajaloo, religiooni ja filosoofia akadeemia professor ja asedirektor.

Ta on põhjalikult tegelenud Charles Peirce'i pärandi uurimisega.

## Teoseid
Tema toimetatud on ajakirja Sign Systems Studies erinumber – kd. 43(2/3), 2015 – Charles Peirce'ist.

## Viited

## Välislingid
* 
* Ahti-Veikko Pietarise publikatsioone
Kadrioru lossivalitsus

**Kadrioru lossivalitsus** (saksa keeles Schlossverwaltung von Katharinenthal, vene keeles Управление Ревельского Екатеринтальского дворца) oli aastatel 1827–1918 eksisteerinud asutus, mis juhtis Kadrioru lossi majandamist.

Lossivalitsus allus Õukonna- ja Udellide ministeeriumi Udellide departemangule. 1893. aastal hakkas lossivalitsus alluma Udellide Peavalitsusele (saksa keeles Hauptverwaltung der Apanagen, vene keeles главное управление уделов).

## Vaata ka
*Kadrioru Valitsemise Komitee

## Viited

## Välislingid
*
Electronica 2: The Heart of Noise

**"Electronica 2: The Heart of Noise"** on Prantsuse muusiku ja helilooja Jean-Michel Jarre'i kaheksateistkümnes stuudioalbum. Albumi andis 6. mail 2016 välja plaadifirma Columbia Records. See teine osa tema kaheosalisest albumist (esimene oli "Electronica 1: The Time Machine"), millel on tema koostöö erinevate elektroonilise muusika esitajatega mitmes stiilis. Albumil on kaastegevad Pet Shop Boys, Rone, Julia Holter, Primal Scream, Gary Numan, Hans Zimmer, Edward Snowden, Peaches, Sébastien Tellier, The Orb, Siriusmo, Yello, Jeff Mills, Cyndi Lauper ja Christophe.

## Radade loend

* "As One" sisaldab sämplit Primal Screami loost "Come Together".
Boxes

**Boxes** võib olla:

*"Boxes", Austraalia ansambli Icehouse album aastast 1985
*"Boxes", USA rokkansambli Goo Goo Dolls album aastast 2016; albumil on ka samanimeline pala
*"Boxes", 2007. aasta film
Boxes (Goo Goo Dollsi album)

**"Boxes"** on USA rock bändi Goo Goo Dolls üheteistkümnes stuudioalbum. Albumi andis välja plaadifirma Warner Bros. Records 6. mail 2016. Album on saadaval CD-l, digitaalselt allalaaditavana ja ka vinüülplaadil.

## Laulude loend
Allikas: ASCAP

### Jaapani lisalugu

## Muusikud
* Mike Adubato — klahvpillid, klaver
* Yazz Alali — taustalaul
* John Alicastro — taustalaul
* Brad Fernquist — kitarr
* Clare Fisher — keelpillid, viiul
* Gretchen Fisher — keelpillid, viiul
* Kiersten Fisher — vioola
* Derek A.E. Fuhrmann — kitarr, klaver, taustalaul
* Rachel Kanner — taustalaul
* Kim Kat — taustalaul
* Michael Lauri — taustalaul
* Craig MacIntyre — trummid, löökpillid
* Jordan Miller — taustalaul
* Mark Neisser — taustalaul
* Gunnar Olsen — trummid, kitarr
* Drew Pearson — klahvpillid
* Shawn Pelton — trummid
* John Rzeznik — kitarr, laul
* Robby Takac — basskitarr, kitarr, laul
* Kit Walters — taustalaul
* Gregg Wattenberg — kitarr, taustalaul
* Katie Weissman — tšello

## Viited
Tekla Koha

**Tekla Koha** (1938. aastani **Thekla Koch**, 1940. aastatel **Tekla Juhvelt**, 1948. aastast **Tekla Rajala**; 25. veebruar 1910 Valga (teistel andmetel Novgorod) – 20. märts 1977 Tallinn) oli eesti pianist.

Ta lõpetas 1933. aastal Tallinna Konservatooriumi Peeter Ramuli ja Theodor Lemba klaveriklassi. Aastatel 1933–1941 ja 1944–1945 oli ta Riigi Ringhäälingu kontsertmeister. Teise maailmasõja ajal kuulus Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite koosseisu. 1945. aastast oli Estonia teatri kontsertmeister.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
* 1946 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
* 1957 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
1948. aastast oli ta abielus näitleja ja teatritegelase Lembit Rajalaga (1914–1956).

## Viited

## Välislingid
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Pianist Tekla Koha (Rajala), 1960
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Pianist Eesti NSV teeneline kunstnik Tekla Koha saadab klaveril RAT "Estonia" soliste Olga Lundi, Paula Padrikut, Elsa Maasikut ja Tiit Kuusikut (1960)
* Eesti Muuseumide Veebivärav. Valga muuseumi fotokogu. Tekla Koha ja Lembit Rajala tütar Tiiuga
* ERR arhiiv. Kontsertmeister. Saade Tekla Koha 70. sünniaastapäevaks (1980)
* ERR arhiiv. Muusikaline tund: Klaveril saatis Tekla Koha (1985)
* Eesti Kunstimuuseumi maalikogu. Felix Randel. Tekla Koha portree (1941)
Ripcord

**"Ripcord"** on Uus-Meremaal sündinud Austraalia kantrilaulja Keith Urbani üheksas stuudioalbum. Albumi andis 2016. aastal välja Capitol Records Nashville. Albumi lauludes teeb Urban koostööd selliste muusikutega nagu Carrie Underwood, Pitbull ja Nile Rodgers.

Albumi esimene singel "John Cougar, John Deere, John 3:16" avaldati 9. juunil 2015. Laul pälvis Grammy-nominatsiooni parima soolokantrilaulu kategoorias, kuid kaotas selle Chris Stapletoni laulule "Traveler". Albumilt on avaldatud veel singlid "Break on Me", "Wasted Time" ja "Blue Ain't Your Color".

## Laulud

## Viited
Astrid Villup

**Astrid Villup** (6. oktoober 1926 – 18. jaanuar 2004) oli eesti keeleteadlane.

1949. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonna diplomitööga "Haiguste nimetused rahvakeeles". 1954. aastal kaitses ta Tartu Riiklikus Ülikoolis filoloogiateaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Viisiadverb ja selle arenemine eesti keeles".

Töötas Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse kateedri õppejõuna.

Ta oli Emakeele Seltsi liige.

## Publikatsioone
* Adverb eesti keeles: õppematerjal. Tallinn: Eesti NSV Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeerium, 1969
* Eesti keele foneetiline transkriptsioon: õppevahend Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse eriala üliõpilastele. Tallinn: Eesti NSV Kõrgema ja Keskerihariduse Ministeerium, 1975
* Tänapäeva eesti keele harjutusi. Tallinn: Eesti NSV Kõrghariduse Ministeerium, 1980

## Viited
Õlilind

**Õlilind** ehk **guahaaro**  või **guatšaaro** (*Steatornis caripensis*) on öösorriliste seltsi õlilindlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Õlilinnud elavad Lõuna-Ameerikas. Nad pesitsevad koobastes kolooniatena. 

Õlilinnud on aktiivsed öösel ja kasutavad kajalokatsiooni.

## Viited
Frederik VIII

**Frederik VIII** (3. juuni 1843 – 14. mai 1912) oli Taani kuningas 1906–1912. Ta pärines Oldenburgi dünastia Glücksburgi harust (Schleswig-Holstein-Sondenburg-Glücksburg) ja oli kuningas Christian IX poeg. Enne 62-aastaselt kuningaks saamist oli ta 43 aastat kroonprints.

1869. aastal abiellus ta Norra-Rootsi printsessi Louisega, kellega sai kaheksa järglast: lapsed Christian, Carl, Harald, Gustav, Louise, Ingeborg, Thyra ja Dagmar.
Voldemar Valge

**Voldemar Valge** (1. oktoober 1909 Narva – 5. aprill 2002 Tallinn) oli eesti laulja (tenor).

Aastatel 1937–1941 õppis ta Tallinna konservatooriumis Ludmilla Hellat-Lemba lauluklassis. 

Teise maailmasõja ajal kuulus Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite koosseisu. 

Ta oli Riikliku Akadeemilise Meeskoori asutajaliige, aastatel 1944–1980 RAM-i solist.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
* 1972 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Riikliku Akadeemilise Meeskoori laulja Voldemar Valge (1944)
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. RAM-i lauluveteran Voldemar Valge (1969)
Rimantė Šalaševičiūtė

**Rimantė Šalaševičiūtė** (sündinud 10. veebruaril 1954 Varniais) on Leedu poliitik ja jurist. Ta oli aastatel 2014–2016 Leedu tervishoiuminister.

Ta on lõpetanud 1971. aastal Varniais keskkooli ja 1976. aastal Vilniuse Riikliku Ülikooli (õppis õigusteadust).

Ta töötas aastatel 1976–1979 Vilniuse Ehitusinseneride Instituudis juristi ning töö- ja majandusõiguse õppejõuna ning 1990–1995 Vilniuse linnavalitsuses. 

Aastatel 1995–2003 oli ta Leedu Seimi ombudsmani nõunik ja 2003–2005 Leedu Seimi ombudsman. 

Aastatel 2012–2016 oli ta seimi liige ning 17. juulist 2014 kuni 17. veebruarini 2016 Leedu tervishoiuminister.

Ta oli aastatel 1986–1990 Leedu Kommunistliku Partei liige, aastatel 1990–2001 oli ta Leedu Demokraatliku Tööpartei liige, 2001. aastast on ta Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei liige.
Karsakiškise vald

**Karsakiškise vald** (leedu keeles *Karsakiškio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Panevėžysi rajoonis. 

Valla pindala on 31631 hektarit. 2011. aasta seisuga elas vallas 2831 inimest. Valla keskus on Karsakiškise küla, vallamaja asub aadressil Lėvens g. 16. Vallavanem on Rima Jaškūnienė. Vallas asub ka Geležiai alev (2011. aasta seisuga 317 elanikku). Samuti on vallas Karsakiškise raudteejaam, kus aastal 2011 oli 10 elanikku.

Aastal 2008 liideti kuus valla küla Panevėžysi vallaga
	

Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorid:

## Viited
Tallinna Majaomanikkude Selts

**Tallinna Majaomanikkude Selts** (vene keeles Ревельское (Таллинское) общество домовладельцев) oli 1907–1940 Tallinnas tegutsenud selts, mis kaitses Tallinna majaomanike huvisid.

Seltsi põhikiri kinnitati 10. märtsil 1907. Seltsi esimene esimees oli Jaan Poska. ja seejärel ka Jaan Sitska.

Seltsi liikmetel aidati soodsamalt hankida ehitusmaterjali ja küttepuid, samuti aitas selts tegelda liikmete olmeprügi küsimustega.

Aastast 1923 ilmus nädalaleht Majaomanik, mis oli seltsi häälekandja.

1924 asutati Tallinna Majaomanike Pank.

## Vaata ka
*Tallinna Majaomanikkude Pank
*Eesti Majaomanikkude Selts
*Majaomanikkude Koda

## Viited

## Kirjandus
* *Tallinna Majaomanikkude Selts 30 aastane : 1907–1937* Tallinna Majaomanikkude Selts, 1937

## Välislingid
*

__NOTOC__
Vene Heategev Selts Tartus

**Vene Heategev Selts Tartus** (vene keeles Русское благотворительное общество в Дерпте (Юрьеве, Тарту)) oli 1859-1940 Tartus tegutsenud selts, mis aitas eelkõige vene rahvusest õigeusklikke vaeseid elanikke. 

Seltsi tegevus algas 1859, kui Tartu Uspenski kiriku juures hakati tegelema vaestehoolekandega. Kiriku juures hakkas tegutsema tütarlaste algkool. 

13. mail 1875 kinnitas siseminister seltsi põhikirja.

27. oktoobril 1919 registreeris Tartu-Võru rahukogu seltsi uue põhikirja.

Selts lõpetas tegevuse oktoobris 1940.

## Viited

## Välislingid
*
Konrad Gerretz

**Konrad Gerretz** (näitlejanimi **Jüri Koger**; 5. veebruar 1907 Riia – 23. veebruar 1969 Tallinn) oli eesti näitleja.

Aastatel 1935–1941 ja 1944–1945 oli ta Estonia teatri näitleja. Aastatel 1942–1944 kuulus ta Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite koosseisu. Aastatel 1946–1948 oli ta Tallinnas Punalipulise Balti Mere Laevastiku teatri näitleja, aastatel 1949–1954 mängis Eesti NSV Riiklikus Vene Draamateatris.

## Tunnustus
*1950 Nõukogude Eesti preemia
*1951 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Olga Lund, Jüri Gerretz oli nende poeg.

Konrad Gerretz on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Viited
Eesti ravimtaimede loend

**Eesti ravimtaimede loend** loetleb Eestis pärismaistena kasvavaid ravimtaimi.

### [[Seened]]
*kukeseen 
*must pässik ehk kasekäsn
*punane kärbseseen

### [[Samblikud]]
*Islandi käokõrv

### [[Sõnajalgtaimed]]
*Aasosi
*Karukold
*Kattekold
*Laanesõnajalg
*Maarjasõnajalg
*Metsosi
*Ohtene sõnajalg
*Põldosi
*Raudosi

### [[Paljasseemnetaimed]]
*Harilik kadakas
*Harilik kuusk
*Harilik mänd

### [[Õistaimed]]

## A
*Aas-karukell
*Aas-kurereha
*Angervaks
*Arukask

## H
*Hall lepp
*Hanijalg
*Harilik aaloe
*Harilik jõhvikas
*Harilik kalmus
*Harilik kopsurohi
*Harilik kukehari
*Harilik kukerpuu
*Harilik kuslapuu
*Harilik kuutõverohi
*Harilik käbihein
*Harilik köömen
*Harilik lina
*Harilik linnurohi
*Harilik lodjapuu
*Harilik maavits
*Harilik mailane
*Harilik mustikas
*Harilik nurmenukk
*Harilik näär
*Harilik pihlakas
*Harilik porss
*Harilik pune
*Harilik pärn
*Harilik raudrohi
*Harilik saar
*Harilik sealõuarohi
*Harilik silmarohi
*Harilik sinilill
*Harilik tamm
*Harilik toomingas
*Harilik türnpuu
*Harilik vaarikas
*Harilik vereurmarohi
*Harilik võilill
*Hiirekõrv
*Hobumadar
*Humal

## I
*Imikas

## K
*Kanakoole
*Kanarbik
*Kassiristik
*Kassitapp
*Keskmine teeleht
*Kevadine seahernes
*Kibe tulikas
*Kibuvits
*Koera-pöörirohi
*Kollane käoking
*Kollane mesikas
*Kollane ülane
*Kortsleht
*Kõrvenõges

## L
*Leesikas
*Lepiklill
*Leseleht
*Liht-naistepuna
*Luuderohi
*Lõhnav kummel

## M
*Maajalg
*Maamõõl
*Maikelluke
*Mets-kurereha
*Metsmaasikas
*Metspipar
*Metsülane
*Must sõstar
*Must vägihein
*Mõru vahulill
*Mägiristik
*Mürkputk

## N
*Nõmm-liivatee
*Näsiniin

## O
*Ojamõõl

## P
*Paakspuu
*Paiseleht
*Pajud
*Palderjan
*Peetrileht
*Pikalehine huulhein
*Piparmünt
*Pohl
*Punand
*Punane leeder
*Põld-harakalatv
*Põldmagun

## R
*Rabamurakas
*Roomav madar
*Rukkilill

## S
*Salu-siumari
*Sinilill
*Sookail
*Sookask
*Soo-kurereha
*Soo-kuuskjalg
*Soopihl
*Suur teeleht

## T
*Takjas
*Tedremaran
*Teeleht
*Teekummel
*Täpiline surmaputk

## U
*Ubaleht
*Ussikeel
*Ussilakk

## V
*Valge iminõges
*Valge ristik
*Viirpuu
*Villtakjas
*Võilill
*Värvmadar

## Ä
*Äiatar

## Ü
*Üheksavägine

## Viited
Mitch Hedberg

**Mitch Hedberg** (õieti **Mitchell Lee Hedberg**; 24. veebruar 1968 Saint Paul, Minnesota – 30. märts 2005 Livingston, New Jersey) oli Ameerika Ühendriikide koomik ja näitleja.

## Välislingid
*
Rein Olspert

**Rein Olspert** (1. mai 1935 – 10. juuli 1985 Tallinn) oli eesti fagotimängija ja muusikapedagoog.

1953. aastal lõpetas ta Tallinna 1. Keskkooli, hiljem Tallinna Riikliku Konservatooriumi Sergei Prohhorovi fagotiklassi.

Aastatel 1960–1985 töötas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi fagotiklassi õppejõuna, ühtlasi oli ta Tallinna Muusikakeskkooli fagotiõpetaja.

Ta on maetud Rahumäe kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Fagotimängija Rein Olspert III vabariiklikul interpreetide konkursil puhkpillidele "Estonia" kontserdisaalis (1970)
Tuukrilaev

**Tuukrilaev** on veealuste tööde ehk tuukrite tegevuse toetamiseks mõeldud laev. 

## Tavaline tuukrilaev
Rannikulähedasteks tuukritöödeks võib tuukrilaev olla väikeste mõõtmetega (alla 50 m pikk) abilaev. Tuukrilaeval on tavaliselt spetsiaalne trepp tuukrite vette liikumiseks ja sageli ka dekompressioonikamber ehk barokamber. Samuti võivad laeval olla kajutid tuukrite majutamiseks ja sukeldumiseks ettevalmistamiseks ning sukeldumisvarustuse hoiuks. 

## Avamere tuukritööde abilaev
Avamerel ja ookeanil väljaspool tuukrilaevade sõidupiirkonda võidakse allveetööde toetamiseks kasutada suuremaid paigalhoiuvõimekusega uurimislaevu või merepäästelaevu, millel on tavaliselt samuti tuukritööde toetamise võimekus. Kasutatakse ka tuukritööde abilaevu (inglise keeles *diving support vessel*, *DSV*), millel on tuukrite väljumisava läbi laevakere, tuukrikell, barokamber ja muud võimalused tuukrite töö toetamiseks. 

## Vaata ka
* Uurimislaev
* Tuuker
* Päästelaev
Andres Tambek

**Andres Tambek** (7. juuli 1952 – 12. mai 2003) oli eesti arhitekt.

1972. aastal lõpetas ta Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi. 1984. aastal lõpetas Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi.

Aastatel 1972–1983 töötas Eesti Projektis konstruktorina, 1983–1995 samas arhitektina.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Töid
*Tartu Ülikooli õppehoone Lossi tänav 3
*Põlva Ühisgümnaasiumi võimla
*Tamsalu spordihoone
*Ahja spordihoone
*Ühiselamu Tartus Riia tänav 12
*Rüütli ärikeskus Pärnus
*Decora kauplus Pärnus
*Aarna lüpsikarjalaut
*AS Kalev tehasehoone Jüris
*Ammende villa restaureerimisprojekt
*Miina Härma Gümnaasiumi juurdeehitus

## Tunnustus
*2003 Parim puitehitis (Aarna lüpsikarjalaut)

## Viited
Sergei Prohhorov

**Sergei Prohhorov** (20. juuni 1909 Peterburi – 5. detsember 1985 Tallinn) oli vene päritolu Eesti fagotimängija, dirigent, helilooja ja muusikapedagoog.

Sergei Prohhorov sündis Peterburis, tema vanemad olid muusikud. 1928. aastal astus ta Tallinna Konservatooriumi, 1934. aastal lõpetas ta kompositsiooni erialal Artur Kapi klassi ja 1936. aastal fagoti erialal Andrei Meri klassi.

Aastatel 1933–1941 oli ta Riigi Ringhäälingu Sümfooniaorkestri fagotimängija. Aastatel 1940–1960 oli ta ERSO dirigent. 1950.–1970. aastatel juhatas ta mitmeid orkestreid Venemaa linnades: 1958–1962 oli ta Leningradi Väikese Ooperiteatri orkestri, 1963–1966 Petrozavodski Televisiooni ja Raadio sümfooniaorkestri, 1966–1967 Tomski sümfooniaorkestri ja 1967–1973 Voroneži filharmoonia orkestri dirigent.

Aastatel 1944–1960 õpetas ta Tallinna Muusikakoolis ja Tallinna Riiklikus Konservatooriumis fagoti eriala ja muusikateoreetilisi aineid, 1947. aastast oli ta dotsent. Tema õpilasi on Gennadi Taniel, Eugen Saanpere, Rein Olspert ja Ilmar Aasmets.

Heliloojana on ta kirjutanud instrumentaal- ja vokaalkammermuusikat ja ühe sümfoonia.

## Tunnustus
*1955 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Prohhorov, Sergei - helilooja (1948)
*ERR arhiiv. Muusikaline tund.  Sergei Prohhorov - 70
Tõnu Tarum

**Tõnu Tarum** (3. juuni 1942 Narva – 25. mai 1984 Tallinn) oli eesti trompetist ja muusikapedagoog.

## Haridus
1961. aastal lõpetas ta Tartu Muusikakooli trompeti erialal August Metsa klassis. 1969. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi Helmut Orusaare klassis.

## Töö
Aastatel 1975–1984 mängis trompetit Eesti Televisiooni ja Raadio Estraadiorkestris, 1969–1973 oli ERSO trompetirühma kontsertmeister.

Aastatel 1972–1984 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi trompeti eriala õppejõud, ühtlasi töötas Tallinna Muusikakeskkooli trompeti õpetajana.
Tema õpilasi on Aavo Ots ja Paul Mägi. 1977. aastast oli ta ka Eesti NSV Kultuuriministeeriumi muusikaosakonna juhataja.

## Isiklikku

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Viited

## Välislingid
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Trompetist Tõnu Tarum (1972)
Milford

**Milford** on linn USA-s Connecticuti osariigis New Haveni maakonnas. Linn asub Long Islandi väina kaldal, New Haveni ja Bridgeporti vahel.
Warrumbungles

**Warrumbungles** on mäestik Austraalia mandri idaosas Uus-Lõuna-Walesi osariigis.

Mäestiku kõrgeim tipp on Mount Exmouth (1206 m).

Warrumbunglesi mäestik on osa Suurest Veelahkmeahelikust.

2006. aastal toimusid selles mäestikus rogaini maailmameistrivõistlused.

## Kirjandus
*Jaanus Reha. Seitsmes rogaini MM Warrumbungles. Orienteeruja, 2006/8
Maria vald

**Maria vald** (saksa keeles *Marien-Gemeinde*, vene keeles *Marienskaja*) oli vald Viru kreisis aastatel 1894–1917.

Maria vald moodustati 1894. aastal kui liideti varasemad Varangu, Selja, Kandle ja Andja vald ning nendega ühendati Essu, Tatruse ja Idavere küla. Valla nimi tulenes Romanovite dünastiasse kuulunud Venemaa keisri Aleksander III abikaasa ja keisri Nikolai II ema Maria Fjodorovna nimest.

1917. aastal jagati Maria valla külad Haljala ja Varangu valla vahel. 14.05./3.06.1917 nimetati vald uuesti Varangu vallaks.

## Viited

## Välislingid
*
Korrakaitseseadus

**Korrakaitseseadus** (KorS) on terviklik, kogu valdkonda reguleeriv õigusakt, mis alates 1. juulist 2014 on aluseks kogu Eesti korrakaitsele ja riiklikule järelevalvele.

Sätestatud on üldkorrakaitseorgan (Politsei- ja Piirivalveamet) ning erikorrakaitseorganid (kõik teised riigi- ja KOV asutused (Tallinna Munitsipaalpolitsei Amet), millel on riikliku järelevalve pädevus). 

Seadus defineerib esmakordselt kogu valdkonnale ühisomased põhimõisted (avalik kord, riiklik järelevalve, korrakaitseorgan, üldmeede, erimeede, vahetu sund jt). 

Seadus toob sekkumise alusena sisse ohu ja selle hindamise kontseptsiooni ning kodifitseerib ühtselt üle 20 erimeetme, mis on enim kasutatavad või üldomased kõigile või mitmele korrakaitseorganile.

## Viited
Puiatu Haridusselts

**Puiatu Haridusselts** (1919-1926 *Puiatu Valla Rahvaraamatukogu Selts*) oli 1919-1940 Viljandimaal Puiatu vallas tegutsenud haridusselts.

Puiatus avati raamatukogu (Puiatu raamatukogu) 1906 ja see asus Puiatu vallakooli juures.

1919 registreeriti Viljandi-Pärnu rahukogus Puiatu Valla Rahvaraamatukogu Selts, mis alustas tegevust 1920.

1925 võeti seltsi raamatukogu avalike raamatukogude võrku. 

1926 nimetati selts peakoosolekul ümber **Puiatu Haridusseltsiks**.

1940 lõpetas selts tegevuse.

## Viited

## Välislingid
*
Nikolai Noskov

**Nikolai Noskov** (vene keeles Николай Иванович Носков, sündinud 12. jaanuaril 1956 Gžatskis (praegu Gagarin)) on Venemaa muusik, laulja ja laulusõnade autor. Ta on viiekordne muusikaauhinna "Kuldne grammofon" võitja, Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik (2018). Aastatel 1987–1990 oli ta ansambli Gorky Park (Park Gorkogo) laulja. 

Nikolai Noskov on andnud kaks kontserti Eestis: 2011. aasta 18. mail (pealkirjaga "Nikolai Noskovi kontsert") ja 2013. aasta 27. oktoobril (pealkirjaga "Nikolai Noskov & "Magnetic Fantasy" kontsert "Ma naeratan""). Tema 2016. aasta 24. märtsil Eestis toimuma pidanud kontsert pealkirjaga "Asi on seda väärt" tühistati.

## Plaadid

### Ansamblites
;Ansamblis Moskva (Москва)
* 1982 – "НЛО" ("UFO")

;Ansamblis Grand Prix (Гран-при)
* 1988 – "К теологии" ('Teoloogia juurde') (EP)

;Ansamblis Gorky Park (Парк Горького)
* 1989 – "Gorky Park"

;Ansamblis Nikolai (Николай) 
* 1994 – "Mother Russia"

### Stuudios salvestatud sooloalbumid
* 1998 – "Блажь" ('Arulagedus') (teine pealkiri – "Я тебя люблю" ('Ma armastan sind'))
* 1999 – "Паранойя" ('Paranoia') (teine pealkiri – "Стёкла и бетон" ('Klaasid ja betoon'))
* 2000 – "Дышу тишиной" ('Hingan vaikust')
* 2006 – "По пояс в небе" ('Vööni taevas')
* 2012 – "Без названия" ('Pealkirjata')

### Kogumikud
* 2001 – "Лучшие песни с симфоническим оркестром" ('Parimad laulud sümfooniaorkestri saatel'; teine pealkiri: "Live")
* 2002 – "Лучшие песни" ('Parimad laulud'; teine pealkiri: "Best")
* 2003 – "Океан любви" ('Armastuse ookean')
* 2008 – "Лучшие песни" ('Parimad laulud')
* 2016 – "The Best"

## Viited

## Välislingid
* Nikolai Noskovi ametlik koduleht 
* Nikolai Noskov Facebookis
Krekenava vald

**Krekenava vald** (leedu keeles *Krekenavos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Panevėžysi rajoonis. 

Valla pindala on 30 429 hektarit. 2011. aasta seisuga elas vallas 4271 inimest. Valla keskus on Krekenava alev (2011. aasta seisuga 1636 elanikku). Vallamaja asub aadressil Birutės g. 6. Vallavanem on Vaidas Kaušakys.


Krekenava,_seniūnija.JPG|Vallamaja
Žibartonių_koplyčia.JPG|Žibartoniai kabel
Zibartoniu_II_tvenkiys_(Panevezio_raj.)_2.jpg|Paisjärv Liaudė jõel


Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorid:

## Viited
Boriss Viktorov-Karolinski

**Boriss Viktorov-Karolinski** (vene keeles Борис Викторович Викторов-Каролинский; 11. aprill 1889 – 14. september 1956) oli vene näitleja Eestis.

Ta alustas näitlejateed 16-aastaselt Odessas karskusseltsi teatris. 1909. aastast mängis ta Varssavi vene draamateatris. Pärast Oktoobrirevolutsiooni töötas ta pikemat aega Voroneži Draamateatris. 

1949. aastast surmani töötas Eesti NSV Riikliku Vene Draamateatri näitlejana.

Boriss Viktorov-Karolinski on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1954 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited
Klorosoom

**Klorosoomid** on bakterites leiduvad valgust neelavad organellid, mis paiknevad plasmamembraani all ja võimaldavad tänu suurele hulgale bakterklorofüllidele fotosünteesida väga väikese valguse intensiivsusega paikades. Neid leidub kõigis rohelistes väävlibakterites (hõimkond *Chlorobi*), mõnedes filamentsetes mitteoksügeensetes bakterites hõimkonnast *[[Chloroflexi]]* ja *[[Acidobacteria]]* hõimkonda kuuluvas aeroobses fototroofis *[[Candidatus Chloroacidobacterium thermophilum]]*.

## Klorosoomide ehitus

Klorosoomid on teadaolevalt suurimad valgusantennid, tüüpiliselt 150 × 50 × 20 nm suurused, kuid eri liikide vahel võib varieeruvus olla isegi viiekordne. Need on seotud rakumembraani tsütosoolipoolse küljega ning ühes rakus võib leiduda umbes 200–250 klorosoomi. Need mahutavad 50 000 – 250 000 bakterklorofüll *c*, *d* või *e* molekuli, mis on omavahel agregeerunud. Krüo-elektronmikroskoopia abil on kindlaks tehtud, et bakterklorofüllid on klorosoomide sisemuses agregeerunud kõverdunud lamellideks ja osaliselt mitmekihilisteks silindriteks. Ellipsoidne, kooniline või ebaregulaarse kujuga kehake on ümbritsetud lipiidse üksikkihiga, milles lipiidide hüdrofoobsed sabad on suunatud organelli sisemusse. Lipiidses üksikkihis leidub ka mitmeid valke, mida nimetatakse csm-valkudeks. Valkude täpsed funktsioonid pole teada, kuid mõnede valguperekondade kohta on leitud, et need mõjutavad pigmentide sünteesi taset ja kokkupanekut, teised jällegi seovad [2Fe-2S] klastrit ja võtavad osa redokstingimuste taastamisest. Klorosoom on rakumembraani külge seondunud peamiselt bakterklorofüll *a* molekulidega seondunud valkudest moodustunud alusplaadi (inglise keeles *baseplate*) kaudu. Lisaks valkudele ja bakterklorofüllidele sisaldavad klorosoomid ka karotenoide, mille võimalikud ülesanded on bakterklorofülli agregaatide stabiliseerimine, valguskiirguse neelamine ja ka kaitse fotodegradatsiooni eest.

## Energiaülekanne
Klorosoomides toimub väga efektiivne energiaülekanne, mis võimaldab osal bakteritest fotosünteesida väga väikese valgusintensiivsusega keskkonnas, nagu näiteks veekogude footilise tsooni põhjaosas, kus valguse intensiivsuse tase on vaid mõni μmol footonit m-2·s-1 ehk ligi miljon korda madalam kui maapinnal. Mõned *Chlorobi* hõimkonna liigid saavad elada isegi süvavee termaalavauste läheduses, kasutades fotosünteesiks vaid sealt emiteeruvat geotermaalset kiirgust.

Omavahel agregeerunud bakterklorofüllides neeldunud valgusenergia liigub ergastusena edasi klorosoomi alusplaati ja selle kaudu kas järgmisesse bakterklorofüllidega seotud valgukompleksi või otse reaktsioonitsentrisse, kus toimub ergastusenergia abil juba elektronide liikumine.

## Viited
German Pekarevski

**German Pekarevski** (30. november 1934 Assekejevo küla, Orenburgi oblast, Vene SFNV – 14. märts 2001 Tallinn) oli Eesti trombonist.

## Elulugu
1952. aastal lõpetas trombooni erialal Rimski-Korsakovi nimelise Leningradi Muusikakooli. 1963. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi. 

Aastatel 1952–1956 mängis Tallinna garnisoni puhkpilliorkestris, 1956–1958 mängis bigbändis Mickeys. Aastatel 1958–1964 mängis ta Eesti NSV Riikliku Filharmoonia Estraadiorkestris, 1964–1995 Eesti Televisiooni ja Raadio Estraadiorkestris. Ta on mänginud veel Horre Zeigeri Bigbändis ja ansamblis Synthesis ning salvestas muusikat koos ansambliga Collage ja Jaan Kumani ansambliga.

1977. aastast oli ta Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis trombooniõppejõud.

## Tunnustus
*1981 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Trombonist German Pekarevski (1979)
*ERR arhiiv. Mängib German Pekarevski (1980)
*ERR arhiiv. Visiitkaart: German Pekarevski (1986)
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Taniel Kirikal

**Taniel Kirikal** (sündinud 18. augustil 1971) on eesti laulja (bariton ja kontratenor).

Vabakutselise muusikuna on ta teinud koostööd paljude Eesti vanamuusikaansamblitega.

Ta on ansamblite Vox Clamantis ja Heinavanker asutajaliige.

## Välislingid
* Interpreetide liidu infoleht