open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elmar Johannes Saar

**Elmar Johannes Saar** (11. august 1901 Otepää vald, Tartumaa – 26. juuni 1947 Tartu) oli eesti metsateadlane.

## Elulugu
Elmar Johannes Saar oli metsavahi poeg.

Võttis osa Vabadussõjast. Lõpetas 1921 Tartu Õpetajate Seminari ja 1940 Tartu Ülikooli Metsakorralduse Instituudi, kaitses diplomitöö "Vaivara metskonna Kalmujäe metsandiku majandamiskava". Oli 1921–1929 Metsade Valitsuse (aastast 1927 Riigimetsade Valitsuse) metsakorraldusosakonna (hiljem -büroo) tehnik-maamõõtja, 1929–1937 metsataksaator, 1937–1939 Metsahoiukomitee sekretär, 1939–1941 Riigimetsade Talituse metsakorraldusbüroo juhataja, 1942–1943 Metsade Keskvalitsuse metsamajandusosakonna juhataja asetäitja, 1945–1947 Tartu Ülikooli metsakorralduse ja metsakasvatuse kateedri juhataja, dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: metsakorraldus ja -kaitse, metsade seisund. Sõjaeelsetes töödes käsitles metsade kaitset, võitlust metsatulekahjudega, kärsaklaste ja üraskite bioloogiat ning tõrjet, talumetsandust. Sõja-aegsetes ja -järgsetes töödes analüüsis Eesti metsade seisundit – metsakorraldust, metsavarusid vanuseklasside järgi, tegelikku ja võimalikku sihtpindala ja tagavara, enamuspuuliikide tagavara ja keskmist juurdekasvu vanuseklasside järgi, metsakasutust riigimetsades kuni 1941. aastani. 12 teaduspublikatsiooni, sh 1 lühimonograafia.

## Teoseid
* Metsakaitsest talumetsades. // EM (1939) 4
* Metsadest ja metsakaitsest Põhja-Eestis 1888. a. – 1916. a. // EM (1939) 6
* Metsakahjutuli ja selle vastu võitlemine. Tallinn, 1940
* Metsakorraldus Eestis ja selle tulemustest. // EM (1943) 4, 7
* Talumetsadest ja nende kasutussuuruse määramisest. // EM (1944) 2
* Nõukogude Eesti metsamajanduse probleeme (Eesti metsade seisundist). // Plaanimajandus (1945) 6/7.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 166
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 420
* Wallner, J. Elmar Saar in memoriam. // EME (1958) 26
* Margus, M., Meikar, T. Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakond 80. Tartu, 2000, 55.
*
Vidrik Saar

**Vidrik Saar** (kuni 1936 **Friedrich August Saar**; 10. detsember 1904 Tallinn – 20. jaanuar 1942 Jaroslavl) oli eesti loomaarstiteadlane.

Kuulus teatriseltsi Ugala juhatusse ja oli Ugala esimees aastatel 1935–1940.

## Elulugu
Vidrik Saar oli katelsepa poeg.

Lõpetas 1924 Tallinna Ühisgümnaasiumi (Õhtukeskkooli), 1929 Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna, õppis 1929–1930 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. 
Oli 1919–1920 Tallinna Sadamatehaste, 1920–1921 AS-i "Franz Krull", 1921–1923  ja 1924 Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse (ÜENÜ) keskjuhatuse ametnik, 1928–1929 Tartu Ülikooli zooloogia instituudi assistent, aastast 1929 Viljandi linna tapamaja juhataja ja loomaarst. Agar loomakaitsetegelane. Aastal 1931 oli Saar Viljandi Loomakaitse Seltsi asutamise juures, olles pärast asutamist mitmel korral ka seltsi esimees. Eesti Vabariigi Loomakaitse Selts on autasustanud Friedrich Saart Rohelise Risti II klassi teenusmärgiga aastal 1936 ja aastal 1938 on ta valitud ka Eesti Loomakaitse Liidu uue juhatuse liikmeks. 

## Teatriseltsis Ugala
Ugala protokolliraamatu järgi oli Vidrik Saar 1930. aastast teatriseltsi Ugala juhatuse liige. 1930. aasta 17. märtsi koosoleku protokollis mainitakse Vidrik Saart veel kui juhatuse liikme kandidaati, aga 26. mail juba koos teiste juhatuse liikmetega. Aastatel 1933–1935 oli teatriseltsi Ugala esimees E. Konno. Septembris 1934 otsustas juhatus anda Vidrik Saarele arhivaari ameti. Juhatuse koosolekul 9. septembril 1935 valiti Vidrik Saar teatriseltsi Ugala esimeheks. Seda ametit pidas Vidrik Saar protokollide järgi kuni 1940. aasta augustini, kui sisekaitse ülema otsuse kohaselt määrati 23. augustil seltsile uus juhatus.

## Teadustöö
Avaldas kuni 1940. aastani rohkesti kirjutisi liha veterinaar-sanitaarsest ekspertiisist mitmesuguste haiguste (leukoos, peitmunandilisus jt) puhul. Käsitlenud esimesena Eestis loomade rituaalset tapmist juutidel.

## Teoseid
* Kas suurendab juudi usu rituaaltapmine looma piinu ja millised need on? // Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1930) 8
* Cysticercus inermis'e probleem Eestis. // Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1932) 4
* Krüptorhismist sigadel ja selle hinnangust lihavaatuses. // Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1933) 3
* Koduloomade lümfomatoos ja selle hinnang lihavaatuses. // Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1937) 5.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 365
* Ots, L. Loomakaitse ja inimeste suhtumine loomadesse. // Mäetagused (2006) 31, 82–83.
*
Irja Saar

**Irja Saar** (sündinud 6. märtsil 1973 Nõo vallas Tartumaal) on eesti mükoloog.

## Elulugu
Irja Saar on traktoristi tütar. 

Saar lõpetas 1991 Luunja Keskkooli, 1995 Tartu Ülikooli bioloogiaosakonna, oli 1995–1997 TÜ magistrant ja 1997–2003 TÜ doktorant. 

1997 kaitses ta Tartu Ülikoolis teadusmagistri kraadi botaanikas ja mükoloogias väitekirjaga "Eesti pisisirmikud (Cystoderma)". 

Aastast 2002 on ta Tartu Ülikooli botaanika ja ökoloogia instituudi teadur.  

2012 sai ta Tartu Ülikoolis doktorikraadi botaanikas ja mükoloogias väitekirjaga "The taxonomy and phylogeny of the genera Cystoderma and Cystodermella (Agaricales, Fungi)".

## Teadustöö
Irja Saare peamised uurimisvaldkonnad on seenesugukonna *[[Tricholomataceae]]* (*[[Agaricales]]*) taksonoomia ja fülogenees ning haruldaste, riikliku kaitse all olevate ja Eesti punase raamatu seeneliikide levik ja kaitse Eestis. Ta osales teaduslikel ekspeditsioonidel 1998, 1999 ja 2003 Soomes, 1998 Rootsis, 1998 ja 2000 Norras. Saar on Looduseuurijate Seltsi liige (aastast 1994) ja Looduseuurijate Seltsi Mükoloogiaühingu sekretär (alates 2003).Eesti Mükoloogiaühingu esimees (2007–2014).

## Teoseid
* "Red list of Estonian Fungi" (kaasautor). // "Conservation of fungi in Europe" Siena, 1998
* "Distribution maps of Estonian fungi. Eesti seente levikuatlas. 2. Protected species and species of the Estonian Red Data Book. Kaitsealused ja Eesti punase raamatu liigid" (kaasautor). Tartu, 1999
* "Nuclear DNA content and spore dimensions in some species of the genus Cystoderma" (kaasautor B. Kullman). // Folia Cryptog. Estonica 36 (2000)
* "The genera Cystoderma and Cystodermella (Tricholomataceae) in temperate Eurasia" // Mycotaxon 86 (2003)
* "Mycobiota of the Naissaar Nature Park (Estonia)" (kaasautor K. Kalamees). // Folia Cryptog. Estonica 42 (2006)

## Viited

## Kirjandus
*  

## Välislingid
*
Karl Saar

**Karl Saar** (sündinud 9. augustil 1945 Jõgevamaal Palamuse vallas) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Karl Saar on kaupluseomaniku poeg.

Ta on lõpetanud 1964. aastal Järve Keskkooli, 1969. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi soojusenergeetika erialal ja 1979. aastal Tallinna Polütehnilises Instituudis aspirantuuri, tehnikakandidaat (1980, TPI), väitekiri "Исследование образования окислов азота из топливного азота в процессе горения жидкого топлива". 

Oli 1969–1981 TPI labori juhataja ja teadur, 1981–1984 Eesti Teaduste Akadeemia spetsiaalse konstrueerimisbüroo konstruktor, 1984–1990 osakonnajuhataja. 1990–2000 direktor, 2000– Eesti Energia AS ökoloogia labori juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: lämmastikoksiidide teke vedelkütuste põletamisel, looduslike keskkondade kaugseire, õhuheitmete analüüs ja selle vähendamise võimalused. Osales 1986–88 uurimislaeval "Arnold Veimer" kolmel teadusliku ekspeditsioonil. NSVL Ministrite Nõukogu teadus- ja tehnikapreemia (1988). 20 teaduspublikatsiooni, 5 autoritunnistust.

## Viited

## Teoseid
* Исследование образования окислов азота из азотосодержащих соединений топлива и факторов, влияющих на этот процесс (kaasautor). // Теплоэнергетика (1982) 12, Total luminescent spectroskopy for remote laser diagnostics of natural water conditions (kaasautor). // Appl. Optics 30 (1991) 4
* Uutest võimalustest mitmekomponendiliste gaasisegude analüüsimiseks. // Keskkonnatehnika (2002) 6
* On gaseous waste reduce at Estonian oil shale burning in big power station boilers (kaasautor). // Symp. on Oil Shale 2002. 18–21 Nov. 2002, Tallinn, Estonia.

## Kirjandus
*
Kersten Saar

**Kersten Saar** (sündinud 31. detsembril 1944 Tallinnas) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Kersten Saar on teenistuja poeg.

Lõpetas 1963 Tallinna 20. Keskkooli, 1972 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna, 1979 NSV Liidu Väliskaubanduse Ministeeriumi sihtaspirantuuri, majanduskandidaat (1979, Läti Teaduste Akadeemia Majanduse Instituut), väitekiri "Государственно-монополистическое регулирование экономики малых стран Западной Европы в условиях империалистической интеграции (на примере Норвегии)". Oli 1973–1975 hotelli Viru finantsdirektor, 1975–1978 TPI sotsioloogialabori juhataja, 1978–1987 TPI vanemõpetaja ja dotsent, 1987–1993 TPedI dotsent, 1987–1990 ka ühiskonnateaduste kateedri juhataja. Koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurinud Eesti rahvusvahelised majandussuhteid. Osalenud mitme firma (Baltlink, Eesti Telecom, Eesti Telefon, EMT, Tallinna Pank, ESTLINE) asutamises ja/või juhtimises. Umbes 200 teadus- ja aimetrükist.

## Teoseid
* История Норвегии (kaasautor). M., 1980
* Rahvusvahelisele turule orienteeritud teenindussüsteemi väljaarendamisest Eesti NSV-s (kaasautor T. Karing). Tallinn, 1988
* Majanduslike välissidemete ja rahvusvahelise kooperatsiooni arendamine Eesti NSV rahvamajanduses. Tallinn, 1988
* Kasiinokapitalism. Tallinn, 1989
* Aktsiaselts ja aktsiakapital. Tallinn, 1991.

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 364–365.
*
Maret Saar

**Maret Saar** (aastani 1977 **Murdvee**, sündinud 20. septembril 1946 Tabivere vallas Jõgevamaal) on eesti aerobioloog, aero- ja etnomükoloog.

## Elukäik
Maret Saar on meremehe tütar ja Edgar Saare abikaasa.

Lõpetas 1964 Lähte Keskkooli, 1969 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna, 1971–1974 Zooloogia ja Botaanika Instituudi (ZBI) aspirant. Oli 1969–1971 TRÜ tehnik ja insener, 1975–1991 ZBI vanem ja juhtivinsener, 1991–... ZBI (aastast 2006 EMÜ PKI) teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: 1970.–1980. aastatel aero- ja etnomükoloogia, hiljem aerobioloogia. Selgitanud elektrilaengute jaotumise seaduspärasusi seente viljakehadest vabanevatel eostel ja uurinud Siberi ning Kaug-Ida rahvaste (sh eriti hantide) seenekasutust. Osalenud kümnel ekspeditsioonil Siberis, Kaug-Idas ja Kaukaasias. 1989. aastal pani aluse välisõhus sisalduva õietolmu ja seeneeoste seirele ning nende osakeste sisalduse prognoosimisele. Ta on juhtinud aerobioloogilist seiresüsteemi, pannes sellega aluse aerobioloogia uurimissuunale Eestis. Selgitanud õietolmu ja seeneeoste sesoonset dünaamikat välisõhus, kohalike õietolmuallikate funktsioneerimist ja õietolmu kaugkannet. Näitas (koos ) esimesena Eestis lehtpuude kevadiste fenoloogiliste faaside saabumisaegade varasemaks muutumist 20. sajandil. Teavitanud massimeedias regulaarselt elanikkonda allergiaohust. Üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Punane kärbseseen animistlik-šamanistlikes kultuurides. // Akadeemia (1990) 3
* Ethnomycological data from Siberia and North-East Asia on the effect of Amanita muscaria. // J. Ethnopharmacol. 31 (1991)
* Fungi in Khant folk medicine. // J. Ethnopharmacol. 31 (1991)
* Puud näitavad, et kevaded on varasemaks muutunud (kaasautor T. Saan). // EL (1993) 2
* Comparative study of airborne pollen concentrations in Tartu, Roma/Gotland and Stockholm (1990–1996) (kaasautor). // Grana 36 (1997)
* Ragweed plants and airborne pollen in the Baltic states (kaasautor). // Aerobiol. 16 (2000)
* Aerobioloogiline kalender. // Publ. Inst. Geographici Univ. Tartuensis 90 (2001)
* Nothing interesting but the origin: annual dynamics of airborne pollen composition in Estonia. // Allergo J. 14 (2005).

## Viited

## Kirjandus
* ZBI BL, 89
* Kukk, T. Ettevaatust – õhus on õietolmu. // EL (2004) 4.
*
Zinaida Saar

**Zinaida Saar** (aastani 1940 **Zinaida Semenow**, **Semjonova**; 21. mai 1915 Irboska vald, Petserimaa – 8. märts 2005 Tartu) oli Eesti pediaater ja infektsionist.

## Elulugu
Zinaida Saar oli venelane ja kaupmehe tütar.

Lõpetas 1934 Petseri Gümnaasiumi, 1946 TRÜ arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1953, TRÜ), väitekiri "К вопросу эпидемиологии туберкулеза у детей раннего возраста в городе Таллине (1948–1949 году)". Oli 1941 Tallinna Meditsiinikooli direktor, 1942–1944 Kanaši linna (Tšuvaši ANSV) vanemsanitaarinspektor ja rajoonidevahelise sanitaar-epidemioloogiajaama juhataja ning Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee tervishoiuosakonna juhataja, 1944–1947 ENSV Tervishoiu Rahvakomissariaadi Epideemiatõrje Valitsuse ülem, laste ravi-profülaktiliste asutuste valitsuse juhataja, Tallinna Lastehaigla ordinaator, Tallinna Meditsiinikooli õpetaja, 1947–1952 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi nooremteadur ja Vabariikliku Tallinna Haigla ordinaator, 1952–1954 Tartu Linna Nakkushaigla peaarst, 1954–62 TÜ lastehaiguste kateedri juhataja, 1962–65 nakkushaiguste ja dermatoloogia-veneroloogia kateedri juhataja, 1965–1991 dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: lastehaigused, nakkushaigused ja epidemioloogia; meditsiini ajalugu. Üle 30 teaduspublikatsiooni, aimeartikleid.

## Teoseid
* О причинах распространения ревматизма среди детей и мерах его предупреждения. // TÜ Toim 112 (1961)
* Основные задачи в области организации борьбы с эпидемическим гепатитом (болезнью Боткина). // TÜ Toim 134 (1963)
* Первые организации по борьбе с туберкулезом в Эстонии. // TÜ Toim 178 (1965)
* Особенности клинического течения дизeнтерии Зонне у детей (kaasautor J. Aasav). // TÜ Toim (1975).

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 183
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 123
* II, 157
* Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituut, 36
* Nõukogude Eesti Tervishoid (1965) 4, 311
* Nõukogude Eesti Tervishoid (1975) 4, 349
* Eesti Arst (1990) 4, 291
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 980.
* 

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis
Tiiu Saar

**Tiiu Saar** (sündinud 18. jaanuaril 1955 Tallinnas) on eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Tiiu Saar on töölise tütar.

Lõpetas 1973 Tallinna Meditsiinikooli, 1983 EPA veterinaariateaduskonna, 1987–90 Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudis (ELVI) aspirant, veterinaarmeditsiinimagister (1994, EPMÜ), väitekiri "Veiste hingamis- ja seedeelundite kahjustusi põhjustavate viirushaiguste levikust Eestis", veterinaarmeditsiini doktor (1999, EPMÜ), väitekiri "Veiste hingamis- ja seedeelundite viirushaiguste nosoloogilisest struktuurist Eestis, veiste herpesviirus-1 mõnedest bioloogilistest omadustest ja infektsioosse rinotrahheiidi / pustuloosse vulvovaginiidi diagnostika täiustamisest" (Tartu, 1999). Täiendas end 1983 Moskva Veterinaaria Akadeemias, 1992 Soome Riiklikus Veterinaariainstituudis ja Saksamaal, 1994 Poola Riiklikus Veterinaaria Uurimisinstituudis, 1995 ja 1996 Taani Riiklikus Veterinaarviroloogia Instituudis. Oli 1983–87 Vabariikliku Veterinaarialabori veterinaararst, 1990–94 ELVI nooremteadur, 1995–96 EPMÜ veterinaaria uurimiskeskuse labori juhataja, 1997–99 nakkushaiguste osakonna vanemteadur ja juhataja, 1999–2000 juhataja ja lektor, 2000.–05 loomaarstiteaduskonna dotsent, 2005– Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi lektor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: veterinaarviroloogia ja -epidemioloogia. Euroopa Veterinaarviroloogia Ühingu liige (1996–). Umbes 20 teaduspublikatsiooni, aimeartikleid.

## Teoseid
* Vasikate viirushaiguste leviku sesoonsus ja sõltuvus looma vanusest (kaasautor E. Aaver). // Veterinaarmeditsiin ‘95. Tartu, 1995
* Latentse veiste infektsioosse rinobrahheiidi (TBR/TPV) viirusinfektsiooni reaktiveerimisest deksadrooni abil. // Veterinaarmeditsiin ‘96. Tartu, 1996
* Sigade reproduktiivne ja respiratoorne sündroom ehk sigade "sinikõrv". // Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1999) 3
* Mitmele liigile kõrge patogeensusega lindude influentsa ehk gripp. // Eesti Loomaarstlik Ringvaade (2003) 2
* Farmispetsiifiline Staphylococcus aureus'e bakteriin lehmadele. 1. Staphylococcus aureus'e kasvutiheduse ja alfa-hemolüsiini moodustumise optimeerimine komplekssöötmes (kaasautor). // Agraarteadus. (2004) 4.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn, 1992, 63
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 175
* Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1994) 5/6, 59
* Eesti Loomaarstlik Ringvaade (2000) 5/6, 233–234.
*
Erik Saare

**Erik Saare** (3. september 1916 Tartu – 19. märts 1999 Stockholm) oli eesti päritolu Rootsi tehnikateadlane ja ehitusgeoloog.

## Elulugu
Õppis 1936–1940 ja 1942–1944 TTÜ-s masinaehituse erialal. Põgenes 1944 Rootsi, lõpetas 1956 Stockholmi Ülikooli loodusteaduskonna, filosoofiakandidaat (loodusteadused, 1954, samas), *phil. lic.* (geoloogia, 1956, samas). Oli 1938–1944 TTÜ vee-ehituse labori assistent, 1944–1945 Rootsis insener, 1945–1957 Rootsi Teedeinstituudi teedegeoloog, 1957–1961 Riigi Ehitusuuringute Nõukogu teadussekretär, 1961–1981 Riigi Katsekoja peainsener, ühtlasi 1960–1991 Rootsi Kuningliku Tehnikainstituudi õppejõud ja ehitusgeoloogia osakonna juhataja ning 1957–1978 Stockholmi Ülikooli lektor. Koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimusi ehitusfüüsikast ja -geoloogiast. Eesti Õpetajate Keskühingu väljaande Bulletin of the Estonian Teachers Association in exile toimetaja (1952–1960), mitme erialaühingu (Rootsi Geoloogide Ühing, Ehitusinseneride Ühing jt) liige ning Rootsi Ehitusgeoloogia Seltsi auliige.

## Tunnustus
Erik Saare valiti 1980. aastal Rootsi Kuningliku Tehnikainstituudi audoktoriks.

## Viited

## Teoseid
* Tehnilise joonestamise kursus masinaehituse alal (kaasautorid H. Tamm, M. Mathiesen). Stockholm, 1947
* Värmeledningstal hos olika jordarter (kaasautor C.-G. Wenner). // SNB Handl. 31 (1957)
* Forskning om fukt I byggnadsmaterial. // Tekn. Tidskr. (1958)
* Åldrigsbeständighet hos byggnadsmaterial av plast. // Tekn. Tidskr. (1960)
* Measurement of thermal conductivity of moist porous building materials: with particular emphasis on the influence of temperature and moisture content on the thermal conductivity of cellular concrete (kaasautor I. Jansson). Stockholm, 1962.

## Kirjandus
* EE 14, 448–449
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 104–105
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 110.
*
Kalev Saare

**Kalev Saare** (sündinud 30. septembril 1974 Tartus) on eesti õigusteadlane, riigikohtunik (tsiviilkolleegiumi liige).

## Haridus
Kalev Saare lõpetas 1992 Tartu 3. Keskkooli, 1996 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna (*cum laude*), õigusteaduse magister (1999, TÜ), väitekiri "Eraõigusliku juriidilise isiku õiguslikust seisundist iseseisva õiguskandjana", õigusteaduste doktor *dr iur* (2004, TÜ), väitekiri "Eraõigusliku juriidilise isiku õigussubjektsuse piiritlemine" (Tartu, 2004). Täiendas end 2001–04 Konstanzi Ülikoolis. 

## Töö
Aastast 1996 oli ta advokaadibüroo Lepik & Luhaäär LAWIN advokaat. 2018. aasta seisuga oli ta COBALT Advokaadibüroo vandeadvokaat. 

Aastast 2002 oli Tartu Ülikooli tsiviilõiguse lektor ja aastast 2006 oli ta Tartu Ülikooli eraõiguse osakonna tsiviilõiguse dotsent.

### Teadustöö
Loengukursused: tsiviilõiguse üldosa, ühinguõigus. Uurimisvaldkonnad: tsiviilõigus, ühinguõigus, lepinguõigus. 7 teaduspublikatsiooni.

## Publikatsioonid
* Asutamisel olev äriühing kui juriidiline isik. Juridica (1996), 6.
* Eraõigusliku juriidilise isiku tegutsemine oma organite kaudu ning vastutus nende tegude eest. Läbiva vastutuse printsiip. Juridica (2000) 4.
* Seltsing – kas leping või ühing? Juridica (2003) 1.
* Esindusorgani liikme käitumise omistamisest eraõiguslikule juriidilisele isikule seoses vastutuse küsimusega. Juridica (2003) 10
* Passive and capacity of collective subject. Estonian Law Reform and Global Challenges. Tartu, 2005.
* Tehingu tühistamise aluseks oleva eksimuse ja pettuse piiritlemine. Kaasautorid: Karin Sein, Mari Ann Simovart. Juridica (2007) 10.
* Laenusaaja õiguste kaitse SMS-laenu lepingute puhul. Kaasautorid: Karin Sein, Mari Ann Simovart. Juridica (2010) 1.
* Töö vastuvõtmine ja töövõtja vastutus ehitusvigade eest. Kaasautorid: Piia Kalamees, Karin Sein. Juridica (2010), 4.
* Eraõigusliku juriidilise isiku organi liikmete õigussuhted. Juridica (2010), 7.
* Ehitise garantii kehtivas eraõiguse süsteemis. Kaasautorid: Kristjan Tamm, Urmas Volens. Juridica (2013), 3.
* Teade leppetrahvi sissenõudmise kohta ehituse töövõtulepingu näitel. Kaasautor Age Värv. Juridica (2014) 7.
* Hääleõiguse piirang kapitaliühingu huvide kaitse abinõuna. Juridica (2016) 9.
* Vähemusosaluse omajate võimalused kapitaliühingu huvidele vastava otsuseni jõudmiseks. Kahju hüvitamise näide. Kaasautor Maris Vutt. Juridica (2017) 9.

## Viited

## Kirjandus
*  

## Välislingid
*
Maimu Saarepera

**Maimu Saarepera** (10. juuni 1932 Paide vald, Järvamaa – 3. november 2022) oli eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Maimu Saarepera on talupidaja tütar.

Lõpetas 1950 Paide Kooperatiivkaubanduse Tehnikumi, 1954 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna, 1961 TPI aspirantuuri, majanduskandidaat (1964, Eesti NSV Teaduste Akadeemia), väitekiri "Организационные и методические проблемы текущего общего анализа работы промышленных предприятий". Oli 1955–58 TPI statistika ja raamatupidamise kateedri vanemlaborant, 1961–65 assistent ja vanemõpetaja, 1965–75 dotsent, ühtlasi 1966–70 TPI õhtuse teaduskonna prodekaan, 1975–93 statistika kateedri dotsent, 1992–93 teoreetilise majandusteaduse ja metodoloogia instituudi vanemteadur. Koostanud arvukalt õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: tööstusstatistika ja rahvastikustatistika. Tunnustatumaid tööstusstatistika spetsialiste. "Ehitusökonoomika oskussõnastiku" töögrupi juht. Umbes 50 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Tööstusettevõtte aasta- ja kvartaliaruannete seletuskirja tüüpprogramm ja näitajate arvutamise metoodika. Tallinn, 1962
* Tööstustoodangu omahinna statistika. Tallinn, 1967
* Töö statistika. Tallinn, 1974
* Tööstustoodangu statistika. Tallinn, 1978
* Rahvastiku enesetunnetus. Mida uuritakse rahvaloendustel üldse ja eriti 1979. aasta üleliidulisel rahvaloendusel (kaasautor U. Mereste). Tallinn, 1978
* Arvjoonised (kaasautor U. Mereste). Tallinn, 1984
* Tööstusstatistika lühike oskussõnastik. Tallinn, 1985
* Матричное моделирование многоэлементных факторных систем. M, 1990.

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 337, 343–344, 395, 446, 501.
*
Ülle Saarits

**Ülle Saarits** (aastani 1976 **Ülle Päiel**; sündinud 25. veebruaril 1950 Tallinnas) on eesti kasvatusteadlane.

## Elulugu
Ülle Saarits on kultuuritegelase tütar.

Lõpetas 1968 Tallinna 21. Keskkooli, 1973 TPedI koolieelse pedagoogika ja psühholoogia erialal, 1992–95 TPÜ kasvatusteaduste osakonna magistrant ja 2000–05 doktorant, *[[M.A.]]* (1999, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Vanavanema roll linnaperekonnas: lapsevanema refleksioonis" (Tallinn, 1999). Oli 1973–74 Tallinna 12. Lastepäevakodu kasvataja, 1974–76 TPedI koolieelse kasvatuse kateedri õpetaja, 1976– TPedI/TPÜ/TLÜ eelkoolipedagoogika õppetooli lektor, ühtlasi 1994–2005 õppetooli peametoodik.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: eelkoolipedagoogika – lapse kasvukeskkond ja kasvatajad, erinevad põlvkonnad kasvatajana, koolivalmidus, lasteaiaõpetaja professionaalsus ja kutsekindlus. Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi liige (1996), Vabariikliku alushariduse nõukogu liige (1996–2003). Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Väikelapse vaimse arendamise võimalusi õppemängude ja didaktiliste harjutuste kaudu. // Õpetamise ja vaimse arengu aktuaalsed probleemid eelkoolieas. Tallinn, 1981
* Lapse agressiivsus ja käitumishäired koolieelses eas. // Koolieelik, mäng ja kasvukeskkond. Tallinn, 1990
* Perekond lapse väärtuste kujundajana. // Väikelaps ja tema kasvukeskkond. Tallinn, 2001
* Erinevad põlvkonnad kasvatajana. // Lapsepõlve paradoksid: reaalsus ja tulevikusuundumused. Tallinn, 2002
* Professional preparation of teachers – problems and perspectives: the Estonian case (kaasautor). // J. Teacher Education and Training (2003) 3
* Sotsiaalne areng ja kasvatus. // Laps ja lasteaed: lasteaiaõpetaja käsiraamat. Tallinn, 2005
* Emotsionaalne areng ja kasvatus. // Laps ja lasteaed: lasteaiaõpetaja käsiraamat. Tallinn, 2005.

## Kirjandus
*  

## Välislingid
Meinhard Saarkoppel

**Meinhard Saarkoppel** (sündinud 24. jaanuaril 1932 Muhus) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Meinhard Saarkoppel on talupidaja-rannakaluri poeg.

Lõpetas 1951. aastal Muhu Keskkooli, 1954 Uljanovskis sõjaväe sidekooli raadioside erialal, 1964 Leningradis Sõjaväe Sideakadeemia raadiosideinsenerina, tehnikakandidaat (1987, Sõjaväe Keskinstituut), väitekiri "Исследование и разработка методов повышения эффективности оперативного прогнозирования параметров ионосферных радиоканалов". Oli 1954–59 Tallinnas Eesti laskurdiviisi sidepataljoni õpperoodu rühmakomandör, 1964–71 NSVL Kaitseministeeriumi katsepolügoonil Kasahstanis insener ja vaneminsener sõjaväe raadiosideaparatuuri eksperimentaaluurimise ja katsetamise alal, 1971–80 Moskvas Sõjaväe Side Keskinstituudi vanemteadur, 1980–86 laboriülem, aastast 1986 vanemteadur (eraisikuna; vabastati 1986 tegevteenistusest alampolkovniku auastmes).

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: raadioside, sh lühilaineside efektiivsuse suurendamise meetodite uurimine ja arendamine töösageduste optimaalse valiku alusel, ionosfääri raadiosondeerimismeetodite ja -aparatuuri arendamisel rajanevate operatiivsete raadioprognoosimeetodite arendamine. Esinenud ettekannetega üleliidulistel erialakonverentsidel, olnud erialaekspert, konsulteerinud NSVL sidevägede keskasutusi ning Ungari, Poola ja Ida-Saksamaa sõjaväesidespetsialiste. Oli NSVL Sõjaväe Sideakadeemia riikliku eksamikomisjoni liige ja alamkomisjoni esimees. On avaldanud töid NSVL Kaitseministeeriumi teaduslik-tehnilistes kogumikes. 10 NSVL medalit, kaks Popovi-nimelise Teaduslik-Tehnilise Ühingu preemiat, medal "Изобретатель СССР", Üleliidulise Rahvamajanduse Saavutuste Näituse kuldmedal (1978). 30 teaduspublikatsiooni, 3 autoritunnistust.

## Viited

## Kirjandus
*
Maido Saarlas

**Maido Saarlas** (sündinud 1930 Tartus) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Läks 1944 Eestist koos perekonnaga Saksamaale. Lõpetas 1949 Lääne-Saksamaal Geislingenis keskkooli, 1953 UDA-s Illinoisi Ülikooli lennukiehituse alal,  (hüdrodünaamika, 1954, samas), matemaatikamagister (1957, samas), Ph.D. (masinaehitus, 1966, Cincinnati Ülikool, Ohio). Oli aastast 1970 Ühendriikide Mereväeakadeemia (US Naval Academy, Annapolis, Maryland) lennu- ja kosmosetehnika osakonna *assoc. prof.* ja professor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: auru- ja gaasiturbiinid; lennundus- ja kosmosetehnoloogia. Arvukalt uurimuslikke artikleid, monograafiad.

## Teoseid
* Steam and Gas Turbines for Mariner Propulsion. Annapolis, 1978, 2. trükk 1987
* An Introduction to Aerospace Propulsion (kaasautor R. D. Archer). // Naval Acad. Pearson Higher Education, 1995.

## Viited

## Kirjandus
*
Märt Saarma

**Märt Saarma** (21. detsember 1935 Tallinn – 15. märts 2019) oli eesti psühhiaater.

## Elulugu
Märt Saarma oli ohvitseri poeg, Jüri Saarma vennapoeg ja Mart Saarma onupoeg. 

Lõpetas 1954 Tallinna 20. Keskkooli, 1960 TRÜ arstiteaduskonna, 1964–67 TRÜ aspirant, meditsiinikandidaat (1967, TRÜ), väitekiri "Клинико-физиологическое действие аминазина, трифлуоперазина и галоперидола при хронической шизофрении", meditsiinidoktor (1977, TRÜ), väitekiri "Клинико-нейрофизиологический анализ депрессивных состояний и их лечения".

Täiendas end Moskvas, 1976 Prahas Karli Ülikoolis. Oli 1960–1964 Vabariikliku Tarvastu Psühhoneuroloogiahaigla psühhiaater, 1967–1975 TRÜ psühhofarmakoloogia labori vanemteadur, 1975–1983 psühhiaatria kateedri dotsent, 1983–1985 professori kohusetäitja, 1985–1992 professor.

Saarma oli 1992–1998 TÜ Kliinikumi Psühhiaatriakliiniku erakorraline professor, aastast 1998 emeriitprofessor, ühtlasi Ahtme haigla psühhiaatriakonsultant.

## Teadustöö
Uurinud neurootiliste seisundite, depressiooni ja skisofreenia neurofüsioloogiat ja ravi, täpsustanud klassikaliste ravimeetodite ja psühhofarmakonide kliinilise toime iseärasusi ning nende diferentseeritud kasutamist. Eesti Psühhiaatrite Seltsi liige (aastast 1963). Nõukogude Eesti preemia (1975, kollektiivis). Üle 140 teaduspublikatsiooni, õppevahendeid.
## Tunnustus
1998 Tartu Ülikooli suur medal

## Viited

## Teoseid
* Клинико-экспериментальные наблюдения о деиствии однократных доз аминазина у больных хронической шизофренией. // Вопр. клин. неврол. психиатр. 3. Tartu, 1963
* Kõrgema närvitegevuse uurimise andmed depressiivsete seisundite ravi näidustusena (kaasautor). // NET (1970) 1
* Conditioning studies on ammonium chloride therapy in depressive states (kaasautor J. Saarma). // Activitas Nervosa Superior 13 (1971) 2
* Kliiniline psühhofarmakoloogia (kaasautor). Tallinn, 1981
* Psüühika osa haiguste kujunemises ja ravis. Tartu, 1986
* Редуцированный вариант судорожной терапии хлористым аммонием больных невротической депрессией (kaasautor J. Saarma). // Ж. невропат. психиатр. 90 (1990);5.

## Kirjandus
* Album professorum Universitatis Tartuensis anno MCMXCVIII. Trt, 1998, 164
* EE 14, 450
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 125
* II, 157
* Maaroos, I. Uusi arstiteaduse doktoreid. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1977) 6, 448–449
* Märt Saarma. (1982) 6, 461
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 983–984
* Tartu Ülikooli Kliinikum 200. Trt, 2004, 270
* Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 44, 90, 91, 172, 173, 343, 347, 352, 353, 357, 359.
*
Valve Erika Saarma

**Valve Erika Saarma** (1943. aastani **Valve Erika Luberg**; 23. jaanuar 1920 Tallinn – 13. jaanuar 2005 Tartu) oli eesti arstiteadlane ja terapeut.

## Elulugu
Valve Erika Saarma lõpetas 1938. aastal Tallinnas Elfriede Lenderi Tütarlastegümnaasiumi, 1945. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1956, TRÜ), väitekiri "Vereseerumi koliinesteraasi aktiivsuse ja valge vere pildi muutustest adrenaliini ja insuliini toimel", meditsiinidoktor (1971, TRÜ), väitekiri "Роль аутоиммунологических механизмов в патогенезе заболеваний щитовидной железы". Täiendas end peamiselt Moskvas ja Leningradis. Kuulus korporatsiooni Indla (*coetus* 1938/II).

Oli 1944–1950 TRÜ arstiteaduskonna sisehaiguste kateedri assistent, 1950–1955 kehakultuuriteaduskonna arst, 1955–1956 sünnitusabi ja günekoloogia kateedri vanemlaborant ja Tartu sünnitusmaja terapeut-konsultant, 1956–1964 TRÜ hospitaalsisehaiguste kateedri assistent, 1964–1974 dotsent, 1974–1994 professor, ühtlasi oli 1965–1970 TRÜ arstide, stomatoloogide ja farmatseutide täiendamise ja spetsialiseerimise teaduskonna prodekaan, 1970–1975 dekaan. 1994. aastast emeriitprofessor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: maksa-sapiteede, kilpnäärme- ja verehaiguste immunopatoloogia. Juurutas Eestis immunopatoloogilised uuringud. Eesti NSV sisehaiguste probleemkomisjoni aseesimees, Eesti Terapeutide Seltsi liige (korduvalt aseesimees), Endokrinoloogide Seltsi, Gastroenteroloogide Seltsi ja Immunoloogide Seltsi liige. Üle 130 teaduspublikatsiooni, 1 autoritunnistus, õppevahendeid.

## Teoseid
* О некотрых иммунопатолгических изменениях у больных с различными заболеваниями щитовидной железы. // Проб. эндокринол. (1969) 6
* Immunreaktionen von verzögertem Typ bei Kranken mit nodöser Struma. // Endokrinologie 57 (1971) 2
* О реакции бласттрансформации лимфоцитов у больных с хроническими заболеваниями желчевыводящих путей. // Клин. мед. (1975) 8
* Preleukeemia. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1982) 3
* Hematoloogia (kaasautor V. Salupere). Tallinn, 1987
* Kliiniline farmakoloogia (kaasautor). Tallinn, 1988.

## Tunnustus

* 1977 Eesti NSV teeneline arst
*1980 Nõukogude Eesti preemia (kollektiivis)
*2001 Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler

## Isiklikku
Valve Erika Saarma isa oli jurist. Tal oli kaksikõde Helle Simm. Tema abikaasa oli Jüri Saarma. Tema poeg on Mart Saarma.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, I, 224
* II, 352
* Album professorum Universitatis Tartuensis anno MCMXCVIII. Trt, 1998, 165
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 125–126
* II, 157
* EE 14, 450
* Tartu ülikool]]i ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 198, 255, 257, 265, 266
* Juur, K. Valve Saarma arstiteaduse doktoriks. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1973) 3, 240–241
* Nõukogude Eesti Tervishoid (1980) 1, 54
* Eesti Arst (1990) 2, 167
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 984
* Tartu Ülikooli Kliinikum 200. Trt, 2004, 129, 313
* Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 41, 42, 169, 193, 299, 369, 425, 425.
*
Endel Saarman

**Endel Saarman** (9. august 1923 Tallinn – 2018 Rootsi) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Endel Saarman on raudteelase poeg.

Lõpetas 1941 Tallinnas Prantsuse Lütseumi, õppis 1942–1944 Tallinna Tehnikaülikoolis masinaehitust. Läks 1944 Rootsi, lõpetas 1957 Stockholmi Kuningliku Tehnikaülikooli puidutehnoloogiainsenerina, tehnika-litsentsiaat (1962, samas), väitekiri käsitles okste mõju liimitud konstruktsioonide survetugevusele. Oli 1957–1964 Stockholmis Rootsi Puidutehnoloogia instituudi assistent ja ühtlasi Kuningliku Tehnikaülikooli puidutehnoloogia osakonna abiõpetaja, 1964–1966 Lundi Põllumajandusinstituudi uurimistööde juhataja, 1966–1980 Rootsi Puidutööstusliidu peainsener, 1980–1988 Stockholmis Kuningliku Tehnikaülikooli puidutehnoloogiaprofessor, aastast 1988 emeriitprofessor; koostanud 11 õppe- ja käsiraamatut, olnud 15 taolise väljaande kaasautor.

## Teadustöö
Uurinud puidu omadusi ja -tehnoloogiat, loonud juhendeid puidu liigitamiseks kvaliteedi alusel, samuti puidu kaitsmiseks kahjurite eest. Olnud tegev Rootsi Liimitud Puidu Kontrollametis ja Puidusorteerimise Komitees, Tehnika Arendamise Valitsuse nõunik, Rootsi Saeveskiomanike Ühingu sekretär (1973–1981) ja esimees (1982–1986), kuulunud ka Soome ja Norra erialaühingutesse, Eestis riigiettevõtte Eesti Riigimetsad haldusnõukogu liige (1992–1993). Umbes 30 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
*2006 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Teoseid
* Kvistars inverkan på tryckhällfastheten vid lamellerade konstruktioner. Stockholm, 1962
* Spånorienteringens och limmets betydelse för spånskivor reologiska egenskaper. Stockholm, 1982
* Fiberströninger i trä. Stockholm, 1986
* Träkunskap. Stockholm, 1992
* Puiduteadus. Tartu, 1998
* Puiduteadus (kaasautor U. Veibri). Tartu, 2006

## Viited

## Kirjandus
* 
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 111
* Margus, M. Puidutehnoloogia tippteadlane Endel Saarman. // Tehnika ja Tootmine (1992) 4, 33
* Ilmet, K. Endel Saarman. // Saarman, E., Veibri, U. Puiduteadus. Tartu, 2006, 557.
*
Andres Saarniit

**Andres Saarniit** (sündinud 27. novembril 1955 Tallinnas) on Eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Andres Saarniit on Harald Saarniidu poeg.

Lõpetas 1974 Tallinna 21. Keskkooli, 1978 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna, majanduskandidaat (1986, Eesti NSV TA Majanduse Instituut (MI)), väitekiri "Совершенствование хозяйственного расчета промышленного объединения с помощью резервных фондов (на примере промышленных объединений ЭССР)". Oli 1978–92 MI teadur, 1989–91 EE kirjastuse majandustoimetaja, 1993–97 Eesti Panga majandusuuringute ja keskpangapoliitika osakonna juhtivspetsialist, 1998–2006 keskpangapoliitika allosakonna juhataja, 2006– keskpangapoliitika osakonna nõunik.

## Teadustöö
Uurimusi ärikorraldusest, majanduspoliitikast, riigirahandusest, inflatsioonist, tööturust. Eesti Majandusteaduse Seltsi liige.

## Viited

## Teoseid
* Riiklikud ettevõtted turumajandusega maades (juhtimisaspekt). Tallinn, 1989
* Eesti eelarvepoliitika põhijooni aastail 1994–1995. // Eesti Panga bülletään (1995) 8
* Riigieelarve tasakaalu mõistetakse mitmeti. // Eesti Panga bülletään 33 (1997) 2
* Inflatsioonist lähiminevikus ja tulevikus. // Kroon ja Majandus (2994) 4
* Kui suur on transiidi osatähtsus Eesti majanduses. // Kroon ja Majandus (2006) 1.

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 442.
*
Harald Saarniit

**Harald Saarniit** (29. juuni 1925 Vastseliina vald, Võrumaa – 30. detsember 1997 Tallinn) oli eesti ajaloolane.

## Elulugu
Harald Saarniit oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1945 Võru 1. Keskkooli, 1951 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo osakonna, 1951–1954 Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi (AI) aspirant, ajalookandidaat (1955, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Eesti sõjajärgse revolutsioonilise kriisi aastail (1920–1924)". 

Ta oli 1954–1957 Ajaloo Instituudi nooremteadur, 1957–1963 vanemteadur, 1963–1969 Kommunistliku Partei Keskkomitee Partei Ajaloo Instituudi vanemteadur, 1969–1971 Tallinna Pedagoogilise Instituudi vanemõpetaja, dotsendi kohusetäitja, 1971–1974 dotsent. Aastatel 1975–1979 oli ta Ajaloo Instituudi teadussekretär, 1979–1982 teadusdirektor, 1982–1986 ajalooallikate sektori juhataja ning 1986–1992 Oktoobrirevolutsiooni perioodi ajaloo sektori ja ajaloo osakonna juhtivteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: Eesti agraarpoliitika 1917–1924, eriti Vabadussõja ajal (1918–1920). Osales Eesti ajaloo üldkäsitluste koostamisel. Nõukogude Eesti preemia (1977, kollektiivis). 125 teaduspublikatsiooni, rohkesti aimeartikleid.

## Teoseid
* Kodanlik Eesti sõjajärgse revolutsioonilise kriisi aastail (1920–1924). Tallinn, 1958
* Kommunistliku fraktsiooni tegevusest Eesti Riigikogus sõjajärgse revolutsioonilise kriisi aastail (1920–1924). Tallinn, 1961
* Töörahva riigi eest (kaasautorid O. Kuuli, A. Liebman), Tallinn, 1967
* Аграрная политика большевиков в период Великой Октябрьской социалистической революции (апрель 1917 – март 1918). Историографический обзор. Тлн, 1986.

## Viited

## Kirjandus
* Leninlik etapp Eesti ajalooteaduses. Tallinn, 1970, 424.
*
Ivar-Igor Saarniit

**Ivar-Igor Saarniit** (sündinud 11. augustil 1940 Tallinnas) on eesti matemaatik.

## Elulugu
Ivar-Igor Saarniit on õpetajate poeg. 

Lõpetas 1958 Tartu 2. Keskkooli , 1963 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna arvutusmatemaatika erialal.

1968–1971 TRÜ aspirant, füüsika-matemaatikakandidaat (1972, TRÜ), väitekiri "О разностных методах решения краевых задач дифференциальных уравнений с отклоняющимся аргументом". 

Stažeeris 1974–1975 Berliinis Humboldti Ülikoolis, 1994 Helsingi Ülikoolis. Oli 1965–1967 TRÜ arvutuskeskuse stažöör, 1967–1968 NSVL Teaduste Akadeemia Majandusmatemaatika Keskinstituudi Eesti filiaali vaneminsener, 1971–1976 TRÜ arvutusmatemaatika kateedri vanemõpetaja, 1976–1993 dotsent, ühtlasi 1981–1987 matemaatikateaduskonna prodekaan ja 1989–1994 dekaan, 1993–1994 rakendusmatemaatika instituudi dotsent, 1994–2015 Tartu Ülikooli akadeemiline sekretär. 

Õpetanud diferentsiaalvõrrandite ja matemaatilise füüsika võrrandite kursusi. 

## Tunnustus

* 2000 Tartu Ülikooli medal
* 2005 Tartu Ülikooli aumärk
* 2015 Tartu Ülikooli suur medal

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: peamiselt diferentsmeetodite rakendamine matemaatilise füüsika ülesannete lahendamiseks. Peab end kuuluvaks Gennadi Vainikko koolkonda. Eesti Matemaatika Seltsi asutajaliige. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* О решении методом конечных разностей краевой задачи для дифференциального уравнения с отклоняющимся аргументом. // Ж. вычисл. мат. и мат. физ. 16 (1976) 4
* О краевой задачи для уравнения эллиптического типа с разрывным решением. // Уч. зап. ТГУ 762 (1986).

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 388
* II, 158
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 309
* Математика в СССР 2 (1970) 2
* Matemaatika ja kaasaeg 20 (1975).
*
Jüri Saarniit

**Jüri Saarniit** (9. jaanuar 1951 Misso vald, Võrumaa – 12. veebruar 2003 Tartu) oli eesti psühholoog ja sotsioloog.

## Elulugu
Jüri Saarniit oli põllumehe poeg.

Lõpetas 1969 Misso Keskkooli, 1974 Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogiaosakonna, psühholoogiakandidaat (1982, TRÜ), väitekiri "Проблемы измерения социально-психологической структуры ценностных ориентаций". Oli 1974–1979 TRÜ haridussotsioloogia labori insener ja vaneminsener, 1979–1983 nooremteadur, 1983–1984 juhataja, 1984–1986 sektori juhataja, 1986–1992 labori juhataja, 1992–2003 sotsioloogia osakonna dotsent ja haridussotsioloogia uurimisgrupi juht. Õpetanud sotsiaalpsühholoogilise uurimise metodoloogiat, metoodikat ja tehnikat.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: haridussotsioloogia, noorsoo väärtusteadvus. Üle 30 teaduspublikatsiooni. 

Ta kirjeldas 1995. aastal esimese teadlasena süstemaatilisi Nõukogude Liidu lagunemise järgseid muutusi väärtustes, nimetades neid väärtusteadvuse individualistlikuks pragmatiseerumiseks.

## Teoseid
* Eesti noorte väärtushinnangud läbi aegade. Tallinn, 1995
* Eesti koolilõpetajate põlvkondade vahelisi ja piirkondlikke erinevusi. Tartu, 1998
* Väärtusteadvus ja selle muutused. // Eesti Noorsooraport. Tallinn, 2000
* Põlvkonnad muutuvas ajas (kaasautor Paul Kenkmann). Tartu, 2005

## Viited

## Kirjandus
*,Kenkmann, Paul; Saarniit, Jüri (1998). Longituuduurimused: kogemusi ja tulemusi. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
*,Kenkmann, Paul; Saarniit, Jüri (2005). Põlvkonnad muutuvas ajas: [noorsoo- ja haridussotsioloogide töid aastatest 1975-2001]. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
*Saarniit, Jüri (1995) Changes in value orientations in youth and their social context. − Luigi Tomasi (toim.) Values and post-soviet youth. The problem of transition. Milano: Franco Angeli, lk. 141-153.
*Saarniit, Jüri (1998) Value Change and Value Marginality of a Generation: Ethnic Differences in Communistr and Post-Communist Estonia. − Helena Helve (toim.) Unification and marginalisation of young people. Helsinki: Finnish Youth Research Society, lk. 43-66.
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 158.
*
Elli Prillup

**Elli Prillup** (kuni 1937 **Elli Varts**; ka **Elli Varts-Prillup**; 8. juuni 1915 Rakvere – 18. august 2007 Sydney) oli eesti näitleja.

Ta õppis aastatel 1928–1932 Rakvere Õpetajate Seminaris. Töötas algul äriteenijana. Aastatel 1941–1950 oli ta Rakvere Teatri näitleja, aastatel 1950–1966 Vanemuise teatri näitleja.

1966. aastast elas ta Austraalias, mängis ja lavastas Sydney Eesti Teatris.

Ta on maetud Rookwoodi kalmistule.

## Rolle
*1941 August Kitzberg "Libahunt" (Mari)
*1941 Aleksei Arbuzov "Tanja" (Tanja)
*1944 Tammsaare / Andres Särev "Kõrboja peremees" (Kõrboja Anna)
*1945 Tammsaare / Andres Särev "Andres ja Pearu" (Mari)
*1951 Félix Lope de Vega "Koer heintel" (Diana)
*1952 Lev Tolstoi "Anna Karenina (Anna)
*1952 Eduard Vilde "Tabamata ime" (Eeva Marland)
*1954 August Jakobson "Viirastused" (Edith)
*1954 Anton Tšehhov "Kolm õde" (Maša)
*1955 Hella Wuolijoki "Põlev maa" (Mall)
*1956 Teuvo Pakkala "Parvepoisid" (Maija)
*1956 Aadu Hint "Peibutuslaul" (Liidia)
*1957 Halldór Laxness "Müüdud hällilaul" (Lóa)
*1957 Egon Rannet "Südamevalu" (Mai)
*1957 Ardi Liives "Robert Suur" (Ellen)
*1958 Evald Tammlaan "Valge lagendik" (Alli)
*1958 Shakespeare "Veneetsia kaupmees" (Nerissa)
*1959 Jevgeni Švarts "Vari" (Printsess)
*1960 Molière "Amphitryon" (Cléanthis)
*1963 Aleksandr Gribojedov "Häda mõistuse pärast" (Hljostova)
*1965 Eduard Vilde / Kulno Süvalep "Raudsed käed" (Muskamamma)

## Liikmesus
*1951–1969 Eesti Teatriühing

## Isiklikku
Tema vend Roman Varts oli Rakvere Teatri näitleja.

Ta oli 1937. aastast abielus Priit Prillupiga.

## Kirjandus
*Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000.
*Vello Lään. Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Olion. 2011.
*Odette Kirss. "Ühe pere näitlejad ja muusikud.100 aastat nimeka näitleja Elli Varts-Prillupi sünnist". Virumaa Teataja nr 111, 11. juuni 2015. Lk 9.

## Välislingid
*Haud Rookwoodi kalmistul. BillionGraves
Matti Juhani Saarnisto

**Matti Juhani Saarnisto** (sündinud 11. veebruaril 1942) on soome geoloog.

## Elulugu
Ph.D. (1970, Helsingi Ülikool), väitekiri "The late Weichselian and Flandrian history of the Saimaa lake complex". Soome Teaduste Akadeemia liige (1995), Eesti Teaduste Akadeemia välisliige (2008). Aastast 1979 Helsingi Ülikooli dotsent, 1991–92 professor, aastast 1992 Soome Geoloogia Uurimiskeskuse kvaternaarigeoloogia osakonna juhataja, professor.

## Teadustöö
Uurimusi Läänemere geoloogia ehituse, Saima järvistu ja Põhjamaade jääaja ning holotseeni paleogeograafia olude kohta. Koordineerinud Soome ja Eesti geoloogide ühistööd ning uurinud Eesti järvesetteid. Eesti Geoloogia Seltsi välisliige.

## Teoseid
* Holocene emergence history and stratigraphy in the area north of the Gulf of Bothnia. Helsinki, 1981
* Glacial indicator tracing. Rotterdam, 1990
* Annualt laminated sediments date the drainage of the Ancylus Lake and early Holocene shoreline displacement in central Finland (kaasautor A. Heinsalu jt). // Quaternary International 130 (2005)

## Viited

## Kirjandus
* EE 8, 290–291.
*
Lembit Saarnits

**Lembit Saarnits** (19. august 1936 Võru vald – 27. jaanuar 2014) oli eesti õigusteadlane.

## Elulugu
Lembit Saarnits oli talupidaja poeg.

Ta lõpetas aastal 1955 Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli, 1960 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna, 1967–1969 TRÜ aspirant, õigusteaduse kandidaat (1970, TRÜ), väitekiri "Kollegiaalse juhtimise teaduslikest alustest kolhoosides ja selle õiguslikust reguleerimisest". 1979 lõpetas Moskva Ülikooli kvalifikatsiooni tõstmise teaduskonna maa-, põllumajanduse-(kolhoosi-) õiguse ja looduse õigusliku kaitse alal. Oli aastatel 1960–1967 Jõgeva rajooni abiprokurör ja prokuröri asetäitja, 1970–1979 TÜ tsiviilõiguse ja -protsessi kateedri vanemõpetaja, 1979–1992 dotsent, 1992–1994 eraõiguse instituudi dotsent, ühtlasi 1993– Eesti Põllumajanduse Akadeemia agraarõiguse õppetooli juhataja, professor, aastast 2007 TÜ emeriitdotsent. Õpetanud maaõigust, agraarõigust, kolhoosiõigust (kooperatsiooni-ühisõigust), looduse õiguslikku kaitset, looduskeskkonnaõigust, juhtimisteadust; koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: maa-, agraar- ja looduskeskkonnaõiguslikud probleemid, sotsiaalne juhtimine; töid ka TÜ ajaloo alalt. Kasutas juhtimisteaduse, üldise juhtimis- ja informatsiooniteooria, küberneetika ning sotsioloogia ideid ja meetodeid sotsiaalse juhtimise üldteooria ja põllumajandusettevõtete juhtimise õigusküsimuste uurimisel. Koostanud agraar-, maa-, metsa- ja looduskeskkonnaõiguslike aktide kogumikke, kommentaare ja metoodilisi materjale, 1974–82 TÜ õigusteaduskonda tutvustavate kogumike koostaja, osalenud maaseaduse ja taluseaduse eelnõude alternatiivvariantide koostamisel. TÜ Toimetiste kahe erikogumiku (Õigusteaduslikke töid XXIV, 1978; Труды по правоведению, 1987) vastutav toimetaja. Eesti Akadeemilise Õigusteadlaste Seltsi taastajaliige (1988), juhatuse liige ning maa- ja agraarõiguse toimkonna esimees, Akadeemilise Ühistegevuse Seltsi taastajaid (1992) ja juhatuse esimees, Eesti Kirjanduse Seltsi taastajaid ja juhatuse esimees. Üle 50 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Sissejuhatus sotsiaalse juhtimise teooriasse (kaasautor V. Kelder). Tartu, 1973
* Kolhoosi näidispõhikiri. Kommenteeritud väljaanne (kaasautor). Tallinn, 1976
* TRÜ õigusteaduskond (kaasautor J. Sootak)
* Kodanike maakasutusõigus. Tartu, 1986
* Nõukogude metsaõigus. Tartu, 1987
* Tartu Ülikooli õigusteaduskonna lõpetanud 1945–1986. Tartu, 1987
* Nõukogude veeõigus. Tartu, 1988
* Eesti maaõigus. Maaõiguse aktide süstematiseeritud valikkogu. Tartu, 1994.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 444
* II, 158
* Faculty of Law. 1994, 36
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 316.
*