open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Inimõiguste ümarlaud

**Inimõiguste ümarlaud** on Eestis inimõiguste temaatikaga tegelevate valitsusväliste organisatsioonide võrgustik (ümarlaud). Ümarlaua eesmärk on muu hulgas edendada koostööd valdkonnaga tegelevate organisatsioonide vahel.

Esimene ümarlaud toimus 16. veebruaril 2012.

## Ümarlaudadel osalenud organisatsioonid
*Arengukoostöö Ümarlaud
*Avatud Eesti Fond
*Avatud Vabariik
*Balti Uuringute Instituut
*Eesti Inimõiguste Keskus
*Eesti Interneti Kogukond
*Eesti LGBT Ühing
*Eesti Mälu Instituut
*Eesti Naisuurimus- ja Teabekeskus
*Eesti NATO Ühing
*Eesti Omastehooldus
*Eesti Pagulasabi
*Eesti Patsientide Esindusühing
*Eesti Puuetega Inimeste Koda
*Eestimaa Rahvaste Ühendus
*Fenno-Ugria Asutus
*Gendy
*Inimõiguste Instituut
*Integratsiooni Uuringute Instituut
*Johannes Mihkelsoni Keskus
*Lastekaitse Liit
*Mondo
*Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon
*SA Unitas

## Viited

## Välislingid
*Ümarlauast Inimõiguste Keskuse kodulehel
Põlevkivielektrijaam

**Põlevkivielektrijaam** on elektrijaam, kus soojusenergia saadakse põlevkivi põletamisest. 

Eestis asub kaks maailma suurimat põlevkivielektrijaama (Eesti elektrijaam, Balti elektrijaam).

## Viited
Nõukogude Palee

**Nõukogude Palee**, ka **Nõukogude Maja**, (vene keeles Дворец Советов) oli NSV Liidu Ülemnõukogu esindushoone projekt, mis jäi ellu viimata.

Hiigelhoone Moskvas oli mõeldud NSV Liidu Ülemnõukogu (kuni 1938. aastani NSV Liidu Kesktäitevkomitee) istungjärkude ja massiürituste korralduskohaks. Arhitekt Boriss Jofani projekti järgi pidi kõrghoone koos tipus oleva saja meetri kõrguse Lenini skulptuuriga (autor skulptor Sergei Merkulov) olema 415 meetrit kõrge (toona oli kõrgeim hoone maailmas 381-meetrine Empire State Building). Paleest pidi saama uue nõukogude Moskva keskus ja maailma kõrgeim hoone.

5. detsembril 1931 õhiti Päästja Kristuse katedraal. Varsti pärast varemetest puhastamist algasid ehitusobjektil eeltööd. Nõukogude Paleed ehitati kuni sõja alguseni, seejärel objekt külmutati.

## Arhitektuurikonkursid
Korraldati mitu konkurssi. 1931. aasta veebruarist maini peeti eelkonkurss. Sama aasta juulist detsembrini toimus avatud üleliiduline konkurss. Sellele konkursile esitati 24 võistlustööd välismaalt: 11 tööd Ameerika Ühendriikidest, 5 Saksamaalt, 3 Prantsusmaalt, 2 Hollandist. Eestist, Šveitsist ja Itaaliast laekus 1 töö. Välisarhitektidest olid tuntumad tegijad Le Corbusier, Erich Mendelsohn, Walter Gropius ja Hans Poelzig. Enamik konkursile laekunud töid olid lahendatud kas konstruktivistlikus või stalinistliku ampiiri stiilis. Selle konkursi võitis Boriss Jofani töö, kuid korraldati veel üks kinnine konkurss 1932. aasta augustist 1933. aasta veebruarini, millest kutsuti osa võtma eelmise konkursi paremik. 1933. aasta mais tunnistas žürii parimaks Jofani töö. Juunis määrati ta Nõukogude Palee peaarhitektiks. Järgnenud projekteerimise käigus tehtud muudatustest oli olulisim hoone kõrguse muutmine 250 meetrilt 415 meetrile. Hoone tööprojekt pidi valmima aasta lõpuks. Hoone ehituse algus määrati 1934. aasta aprilli. 

#### Eesti arhitektide osalemine konkursil
Ainus teadaolev Eesti arhitektide osalemine moodsa arhitektuuri ajaloos olulisel konkursil on August Volbergi ja Edgar Velbri võistlusprojekt Nõukogude Maja konkursil.

## Viited

## Välislingid

*Maailma pööraseim ehitamata hoone: Lenini pilvelõhkuja. kodustiil.postimees.ee, 23. detsember 2015
*Stalini hiigelprojekt: Moskvas hakati 85 aastat tagasi planeerima maailma suurimat ehitist. forte.delfi.ee, 22. veebruar 2016
*Le Corbusier' konkursitöö 1931. aastal. corbusier.totalarch.com
Tartu elektrijaam

**Tartu elektrijaam** (ka Tartu Elektrijaam) on Gren Tartu AS kõige olulisem tootmisüksus, liigilt koostootmisjaam. 

Jaam valmis 2009. Seal saadakse energiat hakkpuidu põletamisest.

Jaama elektriline võimsus on 25 MW ja soojuslik võimsus on 50 MW. Töötajate arv on 73.

## Viited

## Välislingid
*Tartu elektrijaamast Fortum Tartu kodulehel
Küberväejuhatus

**Küberväejuhatus** (**KüVJ**) on Eesti kaitseväe väejuhatus, mille põhiülesandeks on operatsioonide, seehulgas küberkaitse ja küberründe, läbiviimine küberruumis Kaitseministeeriumi vastutusalas juhtimistoetuse korraldamiseks.

Väejuhatus loodi 1. augustil 2018.

Eesti lähtub oma küberväejuhatust arendades maksimaalselt alliansi huvidest ning vajadustest. Kaitseminister Jüri Luik sõnul kavatseb Eesti anda oma kübervõimed vajadusel NATO käsutusse.

## Struktuur
Küberväejuhatuse struktuuriüksusteks on:
* Väejuhatuse staap
* Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia keskus
*  Küber- ja infooperatsioonide keskus
*  Strateegilise kommunikatsiooni keskus
* Staabi- ja tagalakompanii
* Sidekool

### Teenistujad
Väejuhatuse kogusuuruseks on planeeritavalt ligi 600 inimest.

Esmane värbamiskoht on ajateenijad, keda õpetatakse nullist välja. “Kui on kindel huvi ajateenistus küberväejuhatuses teha, tasuks vabatahtlikult Kaitseressursside Ametisse minna,” rääkis küberväejuhatuse staabiülem major Silver Andre intervjuus Geeniusele.

Plaanide järgi saavutab väejuhatus täieliku töövõime aastaks 2023 ja väejuhatuses hakkab esialgu töötama umbes 300 inimest. Väejuhatusse luuakse juurde 60 uut töökohta, ülejäänud pärinevad praegustest kaitseväe üksustest, mis koonduvad küberväejuhatuse alluvusse. Tulevikus plaanitakse erinevate operatsioonide läbiviimisel kasutada ka kuni 200 IT-teadmistega ja teiste seotud oskustega ajateenijat.

## Vaata ka
* NATO küberkaitsekeskus
* Ameerika Ühendriikide küberväejuhatus

## Viited

## Välislingid
* Küberväejuhatus Eesti kaitseväe kodulehel
* Küberturvalisuse aastaraamat 2018 (PDF), lk. 32, Riigi Infosüsteemi Amet, vaadatud 03.09.2018
* Küberajateenija: Võib juhtuda, et tuleb kirjutada koodi ka lahingvarustuses, Geenius, 5. detsember 2018
Marge

**Marge** on naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Marge 1563 naisel. Ilme on Eestis populaarsuselt 118. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Marge vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 38,15 ning Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 20,17. Marge on keskmiselt 45 aasta vanune (mediaanvanus on 45). 

## Nime kandjaid
*Marge Konsa, eesti arheoloog
*Marge Kõrkjas, eesti ujuja
*Marge Monko, eesti fotokunstnik
*Marge Nelk, eesti kunstnik ja raamatukujundaja
*Marge Paal, eesti tõlkija
*Marge Pärnits, eesti muuseumispetsialist, kultuurikorraldaja, kunstnik, luuletaja ja lastekirjanik
*Marge Rull, eesti aeroobikatreener
*Marge Unt, eesti sotsioloog
*Marge-Ly Rookäär, eesti raadiosaadete toimetaja ja muusikaajakirjanik

## Viited
Liise järv

**Liise järv** (ka Reidle paisjärv, Säre veehoidla) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Säre külas. Veekogu pindala on 4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1333&nbsp;m.

## Viited
Sulaoja lump

**Sulaoja lump** (ka Oe tiigid) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Soome külas. Veekogu pindala on 0,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 334&nbsp;m.

## Viited
Jaugamõisa järv

**Jaugamõisa järv** on järv Võru maakonnas Antsla vallas Soome külas. Veekogu pindala on 1,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 653&nbsp;m.

## Viited
Küüdre järv

**Küüdre järv** on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kaika külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 306&nbsp;m.

## Viited
Mõtskonna järv

**Mõtskonna järv** (ka Antsla Mõtskonna järv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Haabsaare külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 704&nbsp;m. Veekogus on 1 saar.

## Viited
Otto von Engelhardt

**Moritz Alexander Otto von Engelhardt** (11/23. september 1860 Tartu – 7. detsember 1931 Baieri) oli Liivimaa advokaat ja Viljandi linnapea.

Engelhardti isa oli teoloog ja õppejõud Gustav Moritz Constantin von Engelhardt. 

Otto von Engelhardt lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna 1886. aastal, pärast seda kolis Viljandisse, kus töötas advokaadina. 

Engelhardt ehitas Viljandisse elamu Villa Engelhardt (Lutsu tänav 5), mille projekteeris tema vend Rudolf von Engelhardt.

## Viljandi linnapea
1898. aastal valiti Engelhardt Viljandi linnapeaks ja selles ametis oli ta 1917. aastani, samuti ka aastal 1918. Ühtlasi oli ta Viljandi viimane sakslasest linnapea. Tema valitsemisajal ehitati linna tapamaja, elektrijaam, kanalisatsioon ja veevärk.

Engelhardt oli ka Liivimaa linnade saadik Vene Riigiduumas.

Eesti iseseisvumise käigus tõugati Engelhardt linnapea kohalt ja ta kolis Saksamaale.

## Viited

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. personen.digitale-sammlungen.de
Panga tamm

**Panga tamm** on looduskaitsealune tamm, mis asub Pärnumaal Lääneranna vallas Karinõmme külas Oidrema-Lihula teeristil Oidrema Pangamäel.

1936. aastal sai Panga tammest Pärnumaa esimene looduskaitsealune puu. Praeguseks on sel vanust üle 300 aasta. Legendi kohaselt olla tamm sündinud tõrust, mis lendas Pangamäele Rootsi kuninga Karl XII hobuse kabja alt.

Looduskaitse alla võtmise ajal oli Panga tammel Postimehe andmeil rinna kõrgusel 302 cm ümbermõõtu, see asus Nõmme (Karinõmme) külas Kadariku talu maal. Keskkonnaagentuuri andmebaasi kohaselt oli tamme ümbermõõt 2007. aastal T. Aasma teatel 381 cm (1.3 m kõrgusel) ja kõrgus 14,5 m (40 m), võra läbimõõt 19 m ning seisund rahuldav, kuid halvenemas; maakatastri ja Hendrik Relve teatel oli ümbermõõt samal kõrgusel aga 370 cm ja kõrgus 17 m ning 1998. aasta Eesti põlispuude projekti teatel ümbermõõt 373 cm ja kõrgus 16 m. Tamm asub Panga mäel (eramaal) ning paikneb umbes 20 m kaugusel Lihula-Pärnu maanteest, väiksemal eraldatud rohumaal metsa serval. Panga tamme kirjenumber registris on KLO4000396.

## Viited

## Välislingid
* Tõnu Kann Panga tamm on koduks kuklastele Pärnu Postimees, 28. juuli 2009
*  
* Ülesvõte Panga tammest, autor Margit Kurvits (CC BY-NC 3.0 EE)
Kalme veskijärv

**Kalme veskijärv** (ka Kalme paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Kalme külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1085&nbsp;m.

## Viited
Holdre Vanaveski järv

**Vanaveski järv** (ka Holdre Vanaveski järv, Vanaveski paisjärv, Vastseveski paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Holdre külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 707&nbsp;m. Veekogus on 1 saar.

## Viited
Roobe järv

**Roobe järv** (ka Roobe paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Roobe ja Kalme külas. Veekogu pindala on 3,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1559&nbsp;m.

## Viited
Purde järv

**Purde järv** (ka Purde paisjärv, Jõku paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Puide külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 747&nbsp;m.

## Viited
Ala-Puide järv

**Ala-Puide järv** on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Puide külas. Veekogu pindala on 3,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1103&nbsp;m.

## Viited
Äniniidü lump

**Äniniidü lump** (ka Piiroja paisjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Lüllemäe külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 478&nbsp;m.

## Viited
Märdi järv

**Märdi järv** (ka Otepää Märdi järv, Märdi paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Märdi külas. Veekogu pindala on 1,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1055&nbsp;m.

## Viited
Voki veskijärv

**Voki veskijärv** (ka Kasemetsa paisjärv, Kassiratta paisjärv, Kasemetsa järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Sihva külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 459&nbsp;m.

## Viited
Rannu paisjärv

**Rannu paisjärv** (ka Utu-Kolga paisjärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Rannu alevikus. Veekogu pindala on 1,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 835&nbsp;m.

## Kalastik
Rannu paisjärves leidub ahvenat, särge, haugi, karpi, linaskit, latikat, kokre, ja teisi kalu.
## Viited
Liivaku järv

**Liivaku järv** (ka Liivakandi järv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Ervu külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 742&nbsp;m.

## Viited
Puide järv

**Puide järv** (ka Puide paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Puide külas. Veekogu pindala on 6,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3118&nbsp;m. Veekogus on kolm saart.

## Viited
Saarepeedi karjäär

**Saarepeedi karjäär** on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Saarepeedi külas. Veekogu pindala on 3,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1060&nbsp;m.

## Viited
Pikaantsu järv

**Pikaantsu järv** (ka Pika-Antsu paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vaalu külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 826&nbsp;m.

## Viited
Reinukese järv

**Reinukese järv** (ka Räimekese paisjärv, Kõngi järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vaalu külas. Veekogu pindala on 2,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 998&nbsp;m.

## Viited
Sooru järv

**Sooru järv** (ka Piiri paisjärv, Sooru paisjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Sooru külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 838&nbsp;m.

## Viited
Laatre Veskijärv

**Veskijärv** (ka Laatre Veskijärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laatre alevikus, Rampe ja Väljakülas. Veekogu pindala on 3,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1310&nbsp;m. Veekogus on 1 saar.

## Viited
Kõrtsi veehoidla

**Kõrtsi veehoidla** on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pirmastu külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 515&nbsp;m.

## Viited
Tiidu järv

**Tiidu järv** (ka Toku paisjärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Toku külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 521&nbsp;m.

## Viited
Veskijärv (Valga)

**Veskijärv** (ka *Pedeli paisjärv*, *Pedeli esimene paisjärv*) on paisjärv Valga maakonnas Valga linnas. Veekogu pindala on 1,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 882&nbsp;m. Järv on paisutatud Pedeli jõele.

Järve suubub Konnaoja.

## Viited
Pedeli teine paisjärv

**Pedeli teine paisjärv** on järv Valga maakonnas Valga linnas. Veekogu pindala on 1,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1244&nbsp;m.

## Viited
Viinuti järv

**Viinuti järv** on järv Valga maakonnas Valga vallas Jaanikese külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 406&nbsp;m.

## Viited
Koopsi järv

**Koopsi järv** (ka Rõikaoja paisjärv, Koopsi paisjärv, Kulli paisjärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Koopsi külas. Veekogu pindala on 5,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2375&nbsp;m.

## Viited
Tõrva veskijärv

**Tõrva veskijärv** (ka Matsi paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva linnas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 349&nbsp;m.

## Viited
Paavli tiik

**Paavli tiik** on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Ruudikülas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 467&nbsp;m.

## Viited
Väike-Koopsi järv

**Väike-Koopsi järv** (ka Rõikaoja paisjärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Koopsi ja Kulli külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 572&nbsp;m.

## Viited
Mõisa tiik

**Mõisa tiik** on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kärstna külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 637&nbsp;m.

## Viited
Andresjärv

**Andresjärv** (ka Mustjärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Purtsi külas. Veekogu pindala on 3,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1122&nbsp;m.

## Viited
Hommik mägedes

„**Hommik mägedes**“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.

Kompositsiooni keskel, mäe tipul, on kaks karjast, mäe nõlval söövad lambad.

## Viited
Rõngu Mädajärv

**Mädajärv** (ka Rõngu Mädajärv, Mudajärv, Koruste järv, Retsniku järv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Koruste ja Lossimäe külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 906&nbsp;m.

## Viited
Lülle veskijärv

**Lülle veskijärv** on järv Tartu maakonnas Elva vallas Elva külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 675&nbsp;m.

## Viited
Koruste Linajärv

**Linajärv** (ka Koruste Linajärv, Salutõnni järv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Koruste külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 506&nbsp;m.

## Viited
Põhu Mädajärv

**Põhu Mädajärv** (ka Turbasoo järv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Rebaste külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 349&nbsp;m.

## Viited
Tursti paistiik

**Tursti paistiik** on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vaardi külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 479&nbsp;m.

## Viited
Viljakse järv

**Viljakse järv** on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Möldre ja Vanamõisa külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 450&nbsp;m.

## Viited
Leebiku paisjärv

**Leebiku paisjärv** on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Leebiku külas. Veekogu pindala on 0,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 323&nbsp;m.

## Viited
Kuigatsi paistiik

**Kuigatsi paistiik** on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kuigatsi ja Mägiste külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 338&nbsp;m.

## Viited
Keskuse veehoidla

**Keskuse veehoidla** on järv Valga maakonnas Otepää vallas Puka alevikus. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 543&nbsp;m.

## Viited
Rahi tiik

**Rahi tiik** on järv Valga maakonnas Otepää vallas Meegaste külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1129&nbsp;m. Veekogus on 1 saar.

## Viited
Pringi järv

**Pringi järv** (ka Pringi paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pringi külas. Veekogu pindala on 0,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 298&nbsp;m.

## Viited
Roopjärv

**Roopjärv** on järv Valga maakonnas Otepää vallas Miti külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 309&nbsp;m.

## Viited
Äidu järv

**Äidu järv** (ka Eidu järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula külas. Veekogu pindala on 2,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 622&nbsp;m.

## Viited
Verevä lomp

**Verevä lomp** on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pilkuse külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 366&nbsp;m.

## Viited
Kukemäe järv

**Kukemäe järv** (ka Kibatu järv, Saaremäe järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pühajärve külas. Veekogu pindala on 4,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1126&nbsp;m.

## Viited
Saagjärv

**Saagjärv** on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula ja Mäha külas. Veekogu pindala on 3,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 859&nbsp;m.

## Viited
Arula Peräjärv

**Peräjärv** (ka Arula Peräjärv, Arula Perajärv, Päästjärv, Arula järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula külas. Veekogu pindala on 7,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1196&nbsp;m.

## Viited
Arula Veskijärv

**Veskijärv** (ka Arula Veskijärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula külas. Veekogu pindala on 0,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 253&nbsp;m.

## Viited
Kurnakese järv

**Kurnakese järv** (ka Kurnakse järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pedajamäe külas. Veekogu pindala on 1,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 502&nbsp;m.

## Viited
Jaanuse järv

**Jaanuse järv** (ka Pikkjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pedajamäe ja Pühajärve külas. Veekogu pindala on 8,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1531&nbsp;m.

## Viited
Marguse järv

**Marguse järv** (ka Marguse veehoidla) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Nüpli külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 595&nbsp;m.

## Viited
Eedi lomp

**Eedi lomp** on järv Valga maakonnas Otepää vallas Nüpli külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 848&nbsp;m.

## Viited
Sõjatamme tiik

**Sõjatamme tiik** on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pühajärve külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 782&nbsp;m.

## Viited
Otipeipsi järv

**Otipeipsi järv** on järv Valga maakonnas Otepää vallas Sihva külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 427&nbsp;m.

## Viited
Lutsu järv

**Lutsu järv** on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 615&nbsp;m.

## Viited
Laane järv

**Laane järv** (ka Lendri järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kääriku külas. Veekogu pindala on 3,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 695&nbsp;m.

## Viited
Kondi järv

**Kondi järv** (ka Kondijärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Sihva külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 394&nbsp;m.

## Viited
Raudsepa veskijärv

**Raudsepa veskijärv** (ka Raudsepa veehoidla) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Raudsepa külas. Veekogu pindala on 0,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 172&nbsp;m.

## Viited
Nahijärv

**Nahijärv** (ka **Juksi järv**) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vidrike külas. Veekogu pindala on 4,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 915&nbsp;m.

## Viited
Pelgu veehoidla

**Pelgu veehoidla** on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Holdre külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 365&nbsp;m.

## Viited
Kadajärv

**Kadajärv** (ka Lossijärv, Kalajärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Soontaga külas. Veekogu pindala on 8,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1229&nbsp;m.

## Viited
Kängsepa järv

**Kängsepa järv** (ka Kingsepa järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 291&nbsp;m.

## Viited
Patküla järv

**Patküla järv** (ka Paatküla järv, Lõve järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Patkülas. Veekogu pindala on 2,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 665&nbsp;m.

## Viited
Virna järv

**Virna järv** on järv Valga maakonnas Valga vallas Kivikülas. Veekogu pindala on 1,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 688&nbsp;m.

## Viited
Tani järv

**Tani järv** (ka Tanijärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Kalme ja Alamõisa külas. Veekogu pindala on 1,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 447&nbsp;m.

## Viited
Petäjärv

**Petäjärv** (ka Petajärv, Põlla järv, Pettoja järv, Pidajärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Patkülas ja Puide külas. Veekogu pindala on 3,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 976&nbsp;m.

## Viited
Kuulja järv

**Kuulja järv** (ka Kograjärv, Kogrejärv, Kuuljärv, Koolja järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsra, Jeti ja Puide külas. Veekogu pindala on 5,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 978&nbsp;m.

## Viited
Vilgjärv

**Vilgjärv** (ka Valgjärv, Pikri järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsra külas. Veekogu pindala on 2,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 733&nbsp;m.

## Viited
Jäävä järv

**Jäävä järv** (ka Jääva järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Jeti külas. Veekogu pindala on 2,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 921&nbsp;m.

## Viited
Raudsepa järv

**Raudsepa järv** (ka Tallijärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Kulli külas. Veekogu pindala on 2,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 627&nbsp;m.

## Viited
Hummuli keskuse veehoidla

**Hummuli keskuse veehoidla** on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Hummuli alevikus. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 496&nbsp;m.

## Viited
Fikseeritud vormid

**Fikseeritud vormid** (prantsuse keeles *formes fixes*) olid 14.–15. sajandil prantsuskeelse luule vormid *[[ballade]]* (mitte segi ajada ballaadiga), *[[rondeau]]* ja *[[virelai]]*. Igaüks neist vormidest oli ühtlasi ka muusikavorm, mis värssidele vastavalt koosnes keerulisest meloodiate kordumise mustrist ja mitmeosalisest refräänist. Fikseeritud vormide kasutamine luules ja muusikas hääbus 15. sajandi teisel poolel; mõned neist kujunesid tundmatuseni ümber ja said alusepanijateks uutele luule- või muusikavormidele.

Kõiki neid kolme vormi kasutati sporaadiliselt juba 13. sajandi luules ja muusikas, kuid 14. sajandil need muutusid kindlaks standardiks ja leidsid ranget järgimist. Nende olulisemateks viljelejateks muusikas olid 14. sajandi prantsuse heliloojad Philippe de Vitry ja Guillaume de Machaut.

Vahel loetakse fikseeritud vormide hulka ka muude maade vorme: itaalia 14. sajandi madrigali, veidi hilisemaid *[[ballata]]*t ja *[[barzelletta]]*t, saksa bar-vormi, hispaania 13. sajandi *[[cantiga]]*t ning hiljem *[[canción]]*i ja *[[villancico]]*t.

## Viited

## Välislingid
* Formes fixes (igaühe lühike kirjeldus inglise keeles)
* Structure of the Medieval Formes Fixes and the Italian Ballata (muusikalise struktuuri skeemid; inglise keeles)
* M. P. Hasselman. Songs in Fixed Forms. – The ORB: Online Reference Book for Medieval Studies
Jevgeni Krištafovitš

**Jevgeni Krištafovitš** (sündinud 2. märtsil 1983) on Eesti kodanikuaktivist.

Ta oli Erakonna Res Publica liige 20. septembrist 2004 kuni 15. novembrini 2006 ning Vabaerakonna liige 15. oktoobrist 2014 kuni 23. märtsini 2017. Alates novembrist 2021 kuulub ta Reformierakonda.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 506 häält ning ei osutunud valituks. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Põhja-Tallinna linnaosas, sai 85 häält ning ei osutunud valituks.

## Välislingid
*"«Russofoobide nimekirja» sattunud Jevgeni Krištafovitš: kuidas meil tuleks suhelda Venemaaga?" Postimees, 9. juuni 2018
Roksi järv

**Roksi järv** (ka Usseaia-alune järv, Krooksu järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsra külas. Veekogu pindala on 2,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 737&nbsp;m.

## Viited
Pikre järv

**Pikre järv** (ka Pikri järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsra ja Jeti külas. Veekogu pindala on 12,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2061&nbsp;m.

## Viited
Arabella

**[[Arabella (eesnimi)|Arabella]]** on eesnimi, mida kannavad mitmed tegelased, teosed ja objektid:
* **[[Arabella]]**, Aino Perviku loodud tegelaskuju
::Temast jutustavad:
::*"Arabella, mereröövli tütar", Aino Perviku jutustus
::*"Arabella, mereröövli tütar", jutustusel põhinev film
::*"Arabella ja Taaniel", Ardo Ran Varrese loodud muusikal
::*"Arabella", Olav Ehala ja Leelo Tungla muusikal

* **"[[Arabella (Strauss)|Arabella]]"**, Richard Straussi ooper
* **[[841 Arabella]]**, asteroid
* **"[[Arabella (film 1924)|Arabella]]"**, 1924. aasta film
* **"[[Arabella (film 1967)|Arabella]]"**, 1967. aasta film
* **"[[Arabella (romaan)|Arabella]]"**, Georgette Heyeri romaan
* **"[[Arabella (Arctic Monkeys)|Arabella]]"**, ansambli Arctic Monkeys lugu

## Vaata ka
* Arabela keel
Turu raamatumess

**Turu raamatumess** (soome keeles *Turun kansainväliset kirjamessut*) on iga aasta oktoobri alguses Turus Messikeskuses (soome keeles *Turun Messukeskus*) toimuv rahvusvaheline raamatumess.

Turus toimus esimene raamatumess oktoobris 1971. Tänapäevasel kujul toimub mess aastast 1990. Aastast 2012 on messi peakorraldaja Jenni Haukio.

Näiteks 2014 külastas messi 23 700 inimest.
Nagoya protokoll

**Nagoya protokoll** (inglise *Nagoya Protocol*) on bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise rahvusvaheline leping.

Nagoya protokoll võeti konventsiooniosaliste poolt vastu 29. oktoobril 2010 Jaapanis Nagoyas. 

Bioloogilise mitmekesisuse konventsioonil on kolm peamist eesmärki:
* bioloogilise mitmekesisuse kaitse,
* bioloogilise mitmekesisuse komponentide säästev kasutamine,
* geneetiliste ressursside kasutamisest saadava tulu õiglane ja erapooletu jaotamine.

Tulenevalt Nagoya protokollist on Euroopa Liidu Parlament ja Nõukogu vastu võtnud määruse geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokollist tulenevate kasutajate jaoks ette nähtud vastavusmeetmete kohta liidus. Selle eesmärk tagada, et Euroopa Liidus kasutatavad geneetilised ressursid ja nendega seotud traditsioonilised teadmised oleks omandatud päritoluriigist õiguspäraselt.

Geneetiliste ressursside ja/või nendega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutajad, kes teevad teadus- ja arendustööd, peavad esitama hoolsuskohustuse deklaratsiooni näitamaks, et geneetilised ressursid ja/või nendega seotud traditsioonilised teadmised on omandatud päritoluriigist kooskõlas päritoluriigi seadusandlusega.

Eestis reguleerib Nagoya protokollist tulenevaid piiranguid Looduskaitseseaduse muutmise seadus (Nagoya protokolli rakendamine), mis võeti Riigikogus vastu 19. juunil 2017.

## Vaata ka
*Teaduseetika
*Teaduskollektsioon

## Viited

## Välislingid
* Nagoya protokoll Keskkonnaministeerium
* Nagoya protokollist tulenevate nõuete selgitus Eesti Teadusagentuur
Hiie põder

**Hiie põder** (ka **hiie hirv**; soome keeles *hiiden hirvi*) on üleloomulik loom soome eeposes "Kalevala". Seda looma on kirjeldatud kui raskesti püütavat, kiiret ja tugevat.

Eeposes annab Louhi oma tütarde kosilastele ülesandeks püüda hiie põder kinni elavana.

## Vaata ka
*tarvas
Pirita bussijaam

**Pirita bussijaam** oli bussijaam Tallinnas Pirita linnaosas.

1920. aastatel pandi käima bussiliikus Pirita ja Tallinna vahel. Moodne bussijaam valmis 1940 ja selle projekteeris arvatavasti Roman Koolmar (projekteerijaks on nimetatud ka Arthur Jürvetsoni).

Tänase aadressiga Merivälja tee 1 hoone tegutseb ärihoonena ja tema ees varikatuse all asub jätkuvalt Tallinna Kesklinna-suunaline Pirita bussipeatus.

## Viited
Kotka merepäevad

**Kotka merepäevad** (soome keeles *Kotkan meripäivät*) on Soomes Kotka linnas ja lähiümbruses igal aastal juuli viimasel nädalalõpul toimuv merefestival. See on üks suuremaid Soome festivale. Seal osaleb üle 200 000 inimese. See on Finland Festivals'i üks festivalidest.

Festivalid toimuvad aastast 1962.

## Välislingid
*Merepäevade koduleht
Pühamäe bussipeatus

**Pühamäe bussipeatus** (**Pühamägi**) on  bussipeatus Tartu maanteel Tallinnas Kesklinna linnaosas Vaskjala-Ülemiste kanali lähedal. Bussipeatuse kõrval on Mõigu kalmistu, mille asukohta on nimetatud Pühamäeks. Peatuse lähedal on ka Pühamäe järv.  

Peatus on üksnes linnast väljuval (Mõigu) suunal. 

Bussipeatuse järgi on nimetatud Kaur Riismaa raamat "Pühamägi", milles see on koht, kust hääletatakse Tallinnast Tartusse. 

## Välislingid
* Peatuse sõiduplaan
Lennujaama ühissõidukipeatus

**Lennujaama ühissõidukipeatus** on ühissõiduki Tallinnas Lasnamäe linnaosas.

Lennujaama ühissõidukipeatuses peatuvad buss nr. 49 suunaga Lennujaam-Viimsi keskus, buss nr. 65 suunaga Lennujaam-Seli, buss nr. 2 suunaga Reisisadama (A-terminal)-Mõigu ja Kaubamaja-Mõigu ja buss nr. 15 suunaga Estonia-Sõjamäe ja Sõjamäe-Estonia.
Helsingi Kunstiülikool

**Helsingi Kunstiülikool **(soome keeles *Taideyliopisto*) on 2013. aastal loodud kunstide valdkonda koondav kõrgem õppeasutus Soomes. 

Helsingi Kunstiülikool koosneb kolmest akadeemiast, mis varem olid iseseisvad ülikoolid: *[[Helsingi kunstiakadeemia|Helsingi Kunstiülikooli kunstiakadeemia]]* (kuni 2013 Soome Kunstiakadeemia, ka Helsingi Kunstiakadeemia), *[[Sibeliuse Akadeemia|Helsingi Kunstiülikooli Sibeliuse akadeemia]]* (kuni 2013 Sibeliuse Akadeemia) ja *[[Helsingi Teatriakadeemia|Helsingi Kunstiülikooli teatriakadeemia]]* (kuni 2013 Helsingi Teatriakadeemia, ka Soome Teatriakadeemia). Üliõpilasi on koolis kokku umbes 2000.

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Kertu (eesnimi)

**Kertu** on eesti naisenimi. See on mugandus nimest Gertrud.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kertu 1218 naisel. Kertu oli populaarsuselt 155. naisenimi. Kertu oli keskmiselt 19 aasta vanune (mediaanvanus oli 18). Kõige populaarsem oli eesnimi Kertu vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 23,17.

Kertu nimepäev on 17. märts.

## Nime kandjaid
*Kertu Jukkum, raadio- ja telesaatejuht
*Kertu Kalmus, ajakirjanik
*Kertu Laak, võrkpallur
*Kertu Lääts, majandusteadlane
*Kertu Moppel, lavastaja ja näitleja
*Kertu Saks, meediateadlane
*Kertu Sillaste, illustraator, raamatukujundaja ja tekstiilikunstnik
*Kertu Birgit Anton, kodanikuaktivist
*...

## Viited
Leonardo Renan Simões de Lacerda

**Leonardo Renan Simões de Lacerda** (mängijanimega **Léo**; sündinud 30. jaanuaril 1988 Belo Horizontes) on Brasiilia jalgpallur, kaitsja. Ta mängib Brasiilia esiliiga klubis Chapecoense.

Léo alustas klubikarjääri Grêmios, kus mängis kuni 2009. aastani. 2010. aasta hooaja esimese poole veetis ta Palmeirases.

Aastatel 2010–2021 mängis ta Cruzeiros. Ta tuli klubiga kahel korral Brasiilia meistriks (aastatel 2013 ja 2014).

2022. aasta veebruaris sõlmis ta üheaastase lepingu Chapecoensega.

## Saavutused
;Grêmio
*Campeonato Gaúcho: 2007
;Cruzeiro
*Campeonato Mineiro: 2011, 2014, 2018, 2019
*Campeonato Brasileiro Série A: 2013, 2014
*Copa do Brasil: 2017, 2018

## Viited
Marm

**"Marm"** oli Tartus 1968. aastal ilmunud fotograafiliselt paljundatud omakirjastuslik luulealmanahh. 

Toimetajad: Kalle Eller, Olev Remsujev ja Jaan Unt. Kujundus: Kaljo Põllu. Illustratsioonid: Tõnu Tamm.

Nimetuse "Marm" pakkus välja Kalle Eller; vana-norra keeles tähendanud see murdlaine pihustumist vastu kaljut.

"Marmi" jätkuks olid "Kolme mehe laulud" ja "Kurekell".

## Sisu

Marm. Tartu, 1968. 43 lk.

Autorid: Peeter Ilus, Rein Tigane, Svetlan Semenenko, Krista Kajar, Johnny B. Isotamm, Arthur Nootamaa, Jaak Soom, Jüri Üdi, Kalle Eller, Ave Alavainu ja Ain Kaalep. 

Kogumik sisaldas ka Heiti Talviku ja Uku Masingu luulet vene keeles Svetlan Semenenko tõlkes. 

### Näiteid

**Johnny B. Isotamm, e12:**

**Ave Alavainu:**

## Kirjandus

* Kersti Unt ja Marja Unt. Seilates sadamata : omakirjastus okupeeritud Eestis. Kujundanud Mari Kaljuste. Tallinn, Varrak, 2012, 397 lk. ISBN 9789985325308.

## Arhiivimaterjalid

* KM EKLA f 321 m 20:1.
* E-kataloogis ESTER.
Pirkkalaiskirjailijat

**Pirkkalaiskirjailijat** on 1943 Soomes Tamperes asutatud kirjanike ühendus. 

See oli esimene kohalik kirjanike ühendus Soomes. Ühendusse on kuulunud teiste seas Väinö Linna, Lauri Viita, Frans Emil Sillanpää, Eeva-Liisa Manner ja Kalle Päätalo.

Ühenduse eesmärkide seas oli lähendada kirjanikke ja lugejaid. Selleks korraldas ühendus näiteks kirjandusüritusi.
A. Laikmaa bussipeatus

**A. Laikmaa bussipeatus** on bussipeatus A. Laikmaa tänaval Tallinnas Kesklinna linnaosas.

A. Laikmaa bussipeatuses peatuvad bussiliinid 14, 18, 18A, 20, 20A, 55, 100, 101, 170, 171 ja 172.
Rahvuspuu

**Rahvuspuu** on rahvussümboliks valitud puu. 

Soome rahvuspuu on arukask.

## Vaata ka
*rahvuslill
*rahvusloom
Rahvuslill

**Rahvuslill** on rahvussümboliks valitud lill. 

Näiteks Eesti rahvuslill on rukkilill ja Soome rahvuslill on harilik maikelluke.

## Vaata ka
*rahvuspuu
*rahvusloom
Frédéric Lepage

**Frédéric Lepage** (sündinud 1955) on prantsuse filmiprodutsent, stsenarist ja kirjanik.

1994. aastal produtseeris Lepage 24-osalise loodusfilmisarja "Les Chroniques de l'Afrique sauvage" ('metsiku Aafrika kroonikad'; režissöör Laurent Frapat, helilooja Carolin Petit, stsenaariumi autor Frédéric Lepage). Sarja on näidatud televisioonis pealkirjaga "Untamed Africa" ('Taltsutamata Aafrika') rohkem kui sajas riigis. Järgnevatel aastatel Lepage'i viljakas koostöö Frapat' ja Petit'ga jätkus. Loodi loodusdokumentaalsarjad teiste mandrite metsikust loodusest (filmimas käidi Lõuna- ja Kesk-Ameerikas, Austraalias, Edela-Aasias, Põhja-Ameerikas).

Ta on kirjutanud mitu romaani, aime- ja lasteraamatut.

## Isiklikku
Ta elab Pariisis ja Bangkokis.

## Dokumentaalfilme

*1994 – "Les Chroniques de l'Afrique sauvage" ('Metsiku Aafrika kroonikad'; 24 × 26 min; režissöör Laurent Frapat)
*1997 – "Les Chroniques de l'Amazonie sauvage" (24 × 26 min; režissöör Laurent Frapat)
*1998 – "L'Odyssée bleue" (12 × 26 min; režissöör Laurent Frapat)
*1999 – "Les Chroniques de l'Australie sauvage" (24 × 26 min; režissöör Laurent Frapat)
*1999 – "Les Nouveaux sanctuaires" (12 × 26 min)
*2000 – "Les Chroniques de l'Asie sauvage" (6 × 52 min; režissöör Laurent Frapat)
*2002 – "Les Chroniques de l'Amérique sauvage" (6 × 52 min; režissöör Laurent Frapat)
*2004 – "Genesis II : Et l'homme créa la nature" ('Genees II. Ja inimene lõi looduse'; 7 × 52 min; režissöör Laurent Frapat)
*2010 – "Extinctions" (6 × 52 min)
*2012 – "Sauvés de l'extinctions" (6 × 52 min)

## Viited

## Välislingid

*Frédéric Lepage IMDB filmibaasis
*Documentaire Animalier Chroniques de l'Asie Sauvage DVD 3/3. Produtsent Frédéric Lepage, režissöör Laurent Frapat. youtube.com
*Untamed Earth - Complete Series - 13-DVD Box Set (DVD). daaveedee.com
Rafael Sóbis

**Rafael Augusto Sóbis do Nascimento** (sündinud 17. juunil 1985 Erechimis) on endine Brasiilia jalgpallur (ründaja).

Sóbis alustas klubikarjääri 2004. aastal Internacionalis. 2006. aasta hooajal oli 19 väravaga Internacionali parim väravakütt Brasiilia kõrgliigas. Kõrgliigas saadi teine koht ja Sóbis valiti lisaks kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2006. aastal võideti Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlused Copa Libertadores.

2006. aasta augustis liitus ta 21,8 miljoni Brasiilia reaali eest Hispaania kõrgliigaklubiga Real Betis. 2008. aasta suundus ta Araabia Ühendemiraatidesse, liitudes sealse kõrgliiga klubiga Al-Jazira. 2010. aasta juulis liitus ta laenulepingu alusel taas Internacionaliga. Sama aasta augustis tuli ta Internacionaliga teist korda Copa Libertadorese võitjaks, kui finaalseerias alistati Mehhiko klubi Guadalajara.

2012. aasta juulis sõlmis ta lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Fluminense. Samal hooajal tuli ta klubiga Brasiilia meistriks. 2015. aastal liitus ta Mehhiko klubiga Tigres UANL. 2015. aasta sügishooajal tuli ta klubiga Mehhiko meistriks. Copa Libertadorese finaalis kaotati Argentina klubile River Plate.

2016. aasta juunis sõlmis ta kolme aasta pikkuse lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Cruzeiro. 2019. aastal naasis Sóbis Internacionali. 2020. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Cearága. 2020. aasta novembris naasis ta Cruzeirosse, mis oli langenud Brasiilia esiliigasse. Ta lõpetas jalgpallurikarjääri 2021. aasta hooaja järel, kui tema lepingu Cruzeiroga lõppes, kuigi Sóbis oli Cruzeiros olnud üks fännide lemmikuid.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta 3. septembril 2006 mängus Argentina jalgpallikoondis vastu. Ainsa värava Brasiilia koondises lõi ta sama aasta 7. oktoobril sõprusmängus Kuveidi vastu. Brasiilia koondises mängis ta kuni 2008. aastani kokku kaheksa korda.

Ta kuulus Brasiilia olümpiakoondisse 2008. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril. Sóbis lõi turniiril kaks väravat: teises alagrupimängus Uus-Meremaa ja veerandfinaalis Kameruni vastu. Kolmanda koha mängus alistati Belgia ja võideti pronksmedal.

## Saavutused
;Internacional
*Campeonato Gaúcho: 2011
*Copa Libertadores: 2006, 2010
;Fluminense
*Campeonato Carioca: 2012
*Campeonato Brasileiro Série A: 2012
;UANL
*Liga MX: Apertura 2015
;Cruzeiro
*Campeonato Mineiro: 2018
*Copa do Brasil: 2017, 2018

## Viited
Rahvusloom

**Rahvusloom** on rahvussümboliks valitud loom. Mõnedes riikides/mõnedel rahvustel võib olla eristatud ka rahvuslind, rahvuskala, rahvusliblikas. Kui loomarühma ei täpsustata, siis mõeldakse enamasti imetajat.

Näiteks Eesti rahvusloom on hunt, Soome rahvusloom on pruunkaru.

## Vaata ka
*Eesti rahvuskala
*Eesti rahvusliblikas
*Eesti rahvuslind
*rahvuslill
Andrei Murro

**Andres (Andrei) Murro** (30. august 1903 Tõhela küla, Pärnumaa – 29. august 1941 Soome laht) oli Eesti NSV riigitegelane, Eesti NSV siseasjade rahvakomissar ajavahemikus 26. märtsist 1941 kuni 6. augustini 1941.

## Elukäik

Ta asus 1915. aastal õppima Pärnu reaalgümnaasiumi ettevalmistuskursustel, kuid perekond evakueerus Tveri kubermangu Kašini linna. Aastail 1915 kuni 1917 õppis ta Kašini reaalkoolis. 1917. aasta mais tuli perekond tagasi Eestisse ning Andres Murro jätkas õpinguid Tartu reaalgümnaasiumis, mille lõpetas 1922. aastal. Õpingute ajal osales ta vasakpoolses üliõpilasorganisatsioonis Edasi. 

Kooli lõpetamise järel asus ta elama Pärnusse ning hakkas tegutsema Üle-eestimaalise Noorproletaarlaste Ühingu Pärnu organisatsioonis ja valiti selle sekretäriks. Sama aasta septembris organiseeris ta Pärnus ametiühingute kesknõukogu. 1923. aasta augustis saadeti ta ametiühingute instruktori-organisaatorina Narva, kus tegutses kuni 1924. aasta jaanuarini.

Murro arreteeriti 1924. aasta jaanuaris ning sama aasta novembris mõisteti ta 149 protsessil eluks ajaks vangi riigivastase tegevuse eest. Ta oli kuni 1938. aasta amnestiani poliitvang Patarei vanglas. Vabanemise järel töötas ta lihttöölisena ehitustel ja maamõõtja abilisena.

1940. aastal sai ta uuesti loodud illegaalse EKP Pärnumaa komitee liikmeks. Tema parteistaaži arvestati 1922. aastast. 1940. aastal toimunud riigipöörde järel suunati ta tööle politseisse. 1. juulist 1940 sai temast Siseministeeriumi Politseitalituse abidirektor, 16. juulist 1940 Politseitalituse direktor. 11. septembril 1940 määrati Murro Eesti NSV siseasjade rahvakomissari II asetäitjaks, 26. veebruaril 1941 rahvakomissari asetäitjaks miilitsa alal. 

26. märtsil 1941 jagati senine Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaat kaheks: Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadiks ja Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadiks. Andres Murro määrati samast päevast siseasjade rahvakomissariks. 29. märtsist 1941 anti talle julgeoleku vanemmajori auaste. See vastab ligikaudu toonase Punaarmee kindralmajori auastmele. 

Murro osales 1941. aasta juuniküüditamise ettevalmistamises. Küüditamisaktsiooni üldjuhtideks Eestis olid riikliku julgeoleku rahvakomissar Boris Kumm, siseasjade rahvakomissar Andres Murro ja EK(b)P KK I sekretär Karl Säre. Vahetuks ettevalmistustööks ja küüditamise läbiviimiseks moodustati vabariiklik operatiivstaap: rahvakomissarid Boris Kumm, Murro, julgeoleku rahvakomissari asetäitjad Aleksei Škurin ja Venjamin Gulst (operatiivstaabi liige maakondlike "troikade" juhtimise alal) ning julgeoleku rahvakomissariaadi 2. osakonna ülem Rudolf James. 

6. augustil 1941 liideti Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaat taas Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadiga ning uueks siseasjade rahvakomissariks sai endine julgeoleku rahvakomissar Boris Kumm. Riikliku julgeoleku vanemmajor Andrei Murro oli  15. – 29. augustini 1941 oli Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Miilitsavalitsuse juht.

Andres Murro hukkus  laevaga Vironia Tallinnast evakueerumisel Soome lahel 1941. aasta 29. augustil.

## Viited

## Kirjandus
* http://www.memo.ru/uploads/files/845.pdf (vene keeles)
Henrique Pacheco Lima

**Henrique Pacheco Lima** (mängijanimega **Henrique**; sündinud 16. mail 1985 Londrinas) on Brasiilia jalgpallur (poolkaitsja). 

Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Cruzeiro. Ta on klubi meeskonna kapten.

Henrique alustas 2005. aastal klubikarjääri Londrinas. Läbimurde saavutas ta kõrgliiga klubis Figueirense. 2007. aasta suundus mängima Jaapanisse, liitudes sealse kõrgliiga klubiga Júbilo Iwata. Järgmised kaks hooaega veetis ta laenul Cruzeiros. 2009. aasta Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistluste Copa Libertadorese finaalis viis Henrique seeria teises mängus Cruzeiro Argentina klubi Estudiantese vastu juhtima, kuid lõpuks kaotati 1:2. 2010. aasta jaanuaris sõlmis ta Cruzeiroga püsiva lepingu. Aastatel 2011–2012 mängis ta Santoses.

Cruzeiros mängib ta taas alates 2013. aasta jaanuarist. Aastatel 2013 ja 2014 on ta tulnud klubiga Brasiilia meistriks.

## Saavutused
;Cruzeiro
*Campeonato Brasileiro Série A: 2013, 2014
*Campeonato Mineiro: 2008, 2009, 2011, 2014, 2018, 2019
*Copa do Brasil: 2017, 2018
;Santos
*Campeonato Paulista: 2012
*Recopa Sudamericana: 2012

## Viited
Automaatikavahendid

**Automaatikavahendid** on tehnilised vahendid, mis on ette nähtud automaatikasüsteemide teostamiseks.

Automaatikavahenditeks loetakse
* andureid/sensoreid,
* täitureid ja
* juhtimist teostavaid vahendeid (kontrollerid, regulaatorid jm).

Suurem osa automaatikavahendeid on elektroonsed, kuid nad võivad olla ka elektrilised (elektromehaanilised), pneumaatilised (või pneumoonilised) ja hüdraulilised, harvemini mehaanilised.

## Vaata ka
* Mõõtevahendid
* Mõõtesüsteemid
Suur Papa

**Uku Arop** (sündinud 28. veebruaril 1989, esinejanimedega **Suur Papa**, **Papa Mef**, **AROP**) on eesti räppar ja harrastussurfar.

Alustanud räpparikarjääri 2013. aastal, pälvis ta Eesti 2017. aasta parima laulu muusikaauhinna räpplooga „Kiki Miki". Raadio 2 räppmuusikaauhindu oli ta võitnud varemgi.

Ta on mänginud filmis „Nullpunkt" ja koos filmiga valminud draamasarjas.

Tema hitid on „Kiki Miki" (2017) ja „Täna" (2017).

Uku Arop on võitnud 2018. aasta Borjomi Surf Challenge'i purjesurfivõistluse.

## Diskograafia
* Rookies „3 Tuletoojat ” (Self released, 2006)
* The Rookies „Me” (Self released, 2008)
* „Grammilinn” (Legendaarne Records, 2012)
* „Näita mulle kuningat” *mixtape* (Grammilinn Records, 2014)

## Vaata ka

* hiphop

## Viited

## Välislingid
* Suur Papa / Arop muusikaportaalis Legendaarne
Kadi

**Kadi** on eesti naisenimi. Nime Kadi nimepäev on 25. november.

Kadi on mugandus nimest Katharina.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kadi 1691 naisel. Kadi oli Eestis populaarsuselt 107. naisenimi.

Kõige rohkem oli eesnimega Kadi sündinuid aprillis, kokku 170. Vanim Kadi on üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 0–4. 

Kõige populaarsem oli eesnimi Kadi vanuserühmas 25–29, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 36,72 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,42. Kadi oli keskmiselt 32 aasta vanune (mediaanvanus oli 31). 

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kadi 1686 naisel. Kadi oli populaarsuselt 99. naisenimi.

## Nime kandjaid
* Kadi Jaanisoo-Kuld – eesti tele-, raadio-, ja taskuhäälingu saatejuht ning terapeut
* Kadi Kass – eesti ajaloolane
* Kadi Kullerkann – eesti võrkpallur
* Kadi Kübarsepp – eesti metallikunstnik
* Kadi Liik – eesti organisatsiooni- ja arengupsühholoog
* Kadi Poll – eesti laulja
* Kadi Pärnits – eesti poliitik, jurist ja ametiühingujuht
* Kadi Toom – eesti laulja
* Kadi Veski – eesti kabetaja

## Viited
Kolme mehe laulud

**"Kolme mehe laulud"** oli 1968. aastal ilmunud omakirjastuslik luulealmanahh.

## Käsitlusi
Kersti Unt on "Kolme mehe laule" nimetanud muidu neutraalseks ja pigem kunstilisi eesmärke seadvaks väljaandeks, ent nendib, et sealt leiab ka Peeter Ilusa luuletuse okupeeritud kodumaast.

Hannes Varblane on "Kolme mehe laulud" paigutanud omakirjastusliku almanahhiliikumise esimesse perioodi aastatel 1968–1972/1973, mida on nimetatud ""masenduse mässu" ja vastuhakule õhutamise" perioodiks. Samasse perioodi kuuluvad teiste seas ka almanahhid "Marm" ja "Hees".

## Teose ilmumisandmed
* Kolme mehe laulud. Juhan Tomingas, Peeter Ilus, Johnny B. Isotamm. Koostaja: Jaan Unt. Saatesõna: Ain Kaalep. Illustreeris Kaljo Põllu. Tartu NAK, Marm. Tartu, 1968. 47 lk.

## Viited

## Kirjandus
* Kersti Unt ja Marja Unt. Seilates sadamata : omakirjastus okupeeritud Eestis. Kujundanud Mari Kaljuste. Tallinn, Varrak, 2012, 397 lk. ISBN 9789985325308.
* KM EKLA f 321 m 20:2.

## Välislingid
*Jaan Isotamm dissidenten.eu (sisaldab fotot "Kolme mehe lauludest")
Eve (eesnimi)

**Eve** on naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Eve 3047 naisel. Eve oli Eestis populaarsuselt 42. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Eve vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 61,97 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 37,1. Eve on keskmiselt 53 aasta vanune (mediaanvanus on 53). 

1. jaanuari 2025 seisuga oli Eestis eesnimi Eve 2918 naisel. Eve oli populaarsuselt 41. naisenimi.

## Nime kandjaid
*Eve Alttoa
*Eve Annuk
*Eve End
*Eve Heinla
*Eve Kask
*Eve Kiiler
*Eve Kivi
*Eve Laansoo
*Eve Maremäe
*Eve Oja
*Eve Paap
*Eve Parts
*Eve Pormeister
*Eve Pärnaste
*Eve Raeste
*Eve Rihma
*Eve Sooneste
*Eve Viilup
*Eve-Mai Maurer

## Viited
Rannarajoon

**Rannarajoon** on Pärnu linnaosa, mis paikneb Pärnu lahe ääres.

Rannarajoonis asub teiste seas Pärnu rannapark.

## Rannarajooni linnaosa tänavad
Rannarajooni linnaosas on 36 tänavat, milleks on:
Stanislav Tjutjukin

**Stanislav Vassiljevitš Tjutjukin** (vene keeles Станислав Васильевич Тютюкин; 29. september 1935 Moskva, Nõukogude Liit – 26. oktoober 2019) oli vene ajaloolane, ajaloodoktor, professor (2006).

Ta lõpetas 1958. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna ja 1966. aastal aspirantuuri. Kaitses 1967. aastal kandidaadiväitekirja "Ideeline võitlus töölisliikumises 1914.–1917. aastatel" ja 1983. aastal doktoritöö "Esimene Vene revolutsioon ja G. V. Plehhanov".  

Tjutjukin töötas Venemaa Teaduste Akadeemia Venemaa Ajaloo Instituudis alates 1958. aastast, muuhulgas peateadurina.  

## Isiklikku
Stanislav Tjutjukini abikaasa on Ivan Udaltsovi lapselaps. Nende poeg Sergei Udaltsov on vasakpoolsete vaadetega opositsioonipoliitik. 

## Raamatud
*Тютюкин С.В.  "Александр Керенский. Страницы политической биографии (1905–1917 гг.)". Москва.: РОССПЭН, 2012 (309 lk) http://www.iriran.ru/?q=node/797

## Viited