open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Erika Tammpere

**Erika Tammpere** (sündinud 1. märtsil 1942) on eesti tekstiilikunstnik. 

## Elukäik
Erika Tammpere on lõpetanud Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi kunstilise tekstiili eriala 1966. aastal. Ta töötas kunstnikuna tekstiilivabrikus Punane Koit aastatel 1966–1970. 1970-1976 oli Kunstiinstituudi kunstilise tekstiili ja kostüümi kateedri vanemlaborant. 1976-1980 Rahvatööndusettevõtte Kodu peakunstnik ning 1980–1992 Tallinna Teadus-tootmiskoondises Mistra peakunstnik.

Tammpere on 1992. aastast vabakutseline ja 2011. aastast pime.

## Tunnustus
*1980–1992 Moskva Riikliku Patendiinstituudi tööstusnäidiste 27 autoritunnistust
*1982 Eesti NSV riiklik preemia
*1983 Rahvamajanduse saavutuste näituse pronksmedal
*1986 medal Töövapruse eest
*2013 Itaalia biennaali Art Senses diplom ja preemia teose "Naerusambad" eest
*2013 Eesti Kunstnike Liidu stipendium näituse "NORD ART 2013" külastamiseks

## Isikunäitused
*1971 "Ruumitekstiilid", Tallinna Kunstihoone
*1991 "Unikaalsed taftingpõrandavaibad", Viljandi kultuurimaja ja Põlva kultuurikeskus
*1992 juubelinäitus, Rakvere muuseum
*1995 "Enne ja nüüd", Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum
*1995 "Enne ja nüüd", Viljandi
*1997 "Erika Tammpere vaibad", Rakvere muuseum
*1997 "Mäng", Türi Linnakodaniku maja
*1997 "Mäng", Kuressaare linnus
*2004–2005 "Sajandist sajandisse", Rahvusooperi Estonia talveaed
*2010 "Erika Tammpere gobeläänid", Suurekivi hostel, Salmistu küla

## Liikmesus
Erika Tammpere kuulub 1972. aastast Eesti Kunstnike Liitu ja 1987. aastast Üleliidulisse Disainerite Liitu. 1989. aastal sai temast Eesti Disainerite Liidu liige ja 1993. aastal Eesti Tekstiilikunstnike Liidu liige. 2005. aastast kuulub Põhja-Eesti Pimedate Ühingusse.

## Viited

## Välislingid
* Pimeda vaibakunstniku Erika Tammpere looming sünnib käsikaudu. Läänlane, 28. november 2015. Vaadatud 31. märts 2017.
Töönarkomaan

**Töönarkomaan** on isik, kellele töötamine on sundkäitumine. Tavaliselt mõeldakse töönarkomaani all inimest, kes naudib oma tööd, aga see võib ka tähendada, et ta on lihtsalt sunnitud seda tegema. Meditsiinis ei ole töönarkomaaniale kui seisundile definitsiooni, kuigi mõned stressi vormid ja obsessiiv-kompulsiivsed isiksusehäired võivad olla töötamisega seotud.

Töönarkomaani tegutsemises on erinevaid käitumismustreid, mis omavad eraldi tähendusi. Näiteks öeldakse töönarkomaan inimese kohta, kes on oma karjäärile pühendunud positiivses mõttes, kuid tavaliselt on töönarkomaania siiski negatiivne käitumismuster ja inimesed arvavad, et sellega seondub liigne tööle kulutatud aeg, sisemine sund kõvasti tööd teha ja pereelu ja muude sotsiaalsete suhete hooletussejätmist.

Teadlased on leidnud, et paljudel juhtudel jätkub lakkamatu töötamine ka siis, kui see mõjub halvasti inimese vaimsele ja füüsilisele tervisele. Põhjusks võib olla ärevus, madal enesehinnang ja lähedusprobleemid. Töönarkomaanidel puudub tihtipeale oskus töökohustusi edasi delegeerida ja nad saavad kõrgeid testitulemusi sellistes isiksuseomadustes nagu neurootilisus, perfektsionism ja kohusetunne.

Kliiniline psühholoog Bryan E. Robinson tõi esile kaks töönarkomaania hindamise põhilist telge: töö alustamine ja töö lõpuleviimine. Ta seondab käitumist prokrastinatsiooniga nii nende puhul, kes ei suuda uut tööd alustada ega vana lõpetada, kui nendega, kel on tähelepanuvajadus ja nad küll suudavad väga hästi uusi tegevusi alustada, aga lõpetada ei suuda. Lisaks jaotab ta veel töönarkomaane "Buliimik" ja "Järelejätmatu" kes mõlemad suudavad väga hästi projekte lõpule viia.

Töönarkomaaniat peetakse Jaapanis tõsiseks sotsiaalseks probleemiks, mis viib varase surmani, tihti töökohal ja mille jaapanikeelne nimi on *karōshi*. Ületöötamist peeti 2000. aastal insulti surnud Jaapani peaministri Keizō Obuchi surma põhjuseks. Surm ületöötamise tagajärjel ei ole vaid Jaapani nähtus – 2013. aastal suri Bank of America Londoni büroos inimene pärast 72 tundi järjest töötamist.

## Viited
Kirmen Uribe

**Kirmen Uribe Urbieta** (sündinud 5. oktoobril 1970 Ondarroas) on baski luuletaja, dramaturg, kirjanik ja esseist. Ta kirjutab baski keeles.

Ta sündis 1970. aastal Ondarroas Baski autonoomses piirkonnas Hispaanias kaluri pojana. Ta lõpetas Vitoria-Gasteizis asuva Baskimaa Ülikooli baski filoloogia alal ning on stažeerinud Trentos (võrdleva kirjandusteaduse alal). 

Tema tuntuim romaan on "Bilbao-New York-Bilbao", mis ilmus 2008. aastal ja mille eest sai ta 2009. aastal Rahvusliku romaanipreemia. Eesti keeles ilmus teos 2017. aastal Merilin Kotta tõlkes (Loomingu Raamatukogu 8–10).

## Tunnustus
* 2009 Rahvuslik romaanipreemia
Sundkäitumine

**Sundkäitumine** ehk **kompulsiivne käitumine** on pidevalt korduv tegevus, mis ei pea tooma erilist naudingut ega positiivset tulemust. Sundkäitumisele võib viia soov, et kinnismõtted ära kaoksid. Tavaliselt on tegemist väikese, piiratud ja korduva käitumisega, mis ei pruugi olla patoloogiline. 

Sundkäitumist kutsub esile vajadus vähendada seestpoolt tulenevat hirmu, millest inimene soovib hoiduda või kontrolli alla saada. Sundkäitumise peamine põhjus on obsessiiv–kompulsiivne häire (OCD). Peamine sundkäitumise idee on tegeleda ebavajaliku tegevusega, mis ei oleks seotud saavutatud eesmärgiga. Peale selle on palju eri liiki sundkäitumist nagu: ostlemine, kogumine, söömine, hasartmängud, trihhotillomaania, naha nokkimine, ülekontrollimine, loendamine, pesemine, seks jne. 

Sundkäitumisega inimestel on tihti seos kindla numbriga. Ta peab tegema midagi teatud arv kordi. “Kõiki liigutusi, linkide, nuppude ja juhtmete kontrollimist pean tegema vähemalt kolm korda. Tavapäevadel sellest piisab, kuid pingelistel perioodidel, näiteks enne eksameid, on ka kolm liiga väike arv.” 

## Vaata ka
*obsessiiv-kompulsiivne häire
*sõltuvushäire
*töönarkomaania
*voom

## Viited
Buttons

"**Buttons**" on Ameerika pop/R&B grupi The Pussycat Dollsi laul nende debüütalbumilt "PCD" (2005). Laulu kirjutasid Sean Garrett, Jamal Jones, Jason Perry ja Nicole Scherzinger. Laul on saadaval allalaaditava failina, singlina ja muusikavideona. 

2015. aastal kaverdas loo saates  "Su nägu kõlab tuttavalt" Saara Kadak.

## Viited

## Välislingid
*The Pussycat Dolls ft. Snoop Dogg esitamas laulu "Buttons"
*Laulu "Buttons" sõnad
Nikoléta Kiriakopoúlou

**Nikoléta Kiriakopoúlou** (kreeka keeles Νικολέτα Κυριακοπούλου; sündinud 21. märtsil 1986 Ateenas) on Kreeka kergejõustiklane, teivashüppaja.

2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel Helsingis sai ta 4.60-ga pronksmedali.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta 4.80-ga pronksmedali.

2015. aastal tuli ta esimese Kreeka sportlasena Teemantliiga võitjaks.

2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis võitis ta 4.80-ga hõbemedali.

Tema isiklik rekord välitingimustes on **4.83**, mis on hüpatud 4. juulil 2015 Saint-Denis's. Sisetingimustes on tema isiklik rekord **4.81**, mis on püstitatud 17. veebruaril 2016 Stockholmis.

Ta on teivashüppe endine Kreeka rekordi omanik sise- ja välistingimustes.

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht (*inglise keeles*)
*
Riina Raudne

**Riina Raudne** (sündinud 21. juunil 1981) on eesti sotsioloog, Terve Eesti Sihtasutuse asutaja ning tervete eluviiside propageerija.

Ta on lõpetanud 1999. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi ning 2004. aastal Durhami ülikooli bakalaureuseõppe sotsioloogia alal. Magistrikraadi sai ta võrdlevas sotsiaalpoliitikas Oxfordi Ülikoolis 2005. aastal ja doktorikraadi rahvatervise alal 2012. aastal Johns Hopkinsi Ülikoolis Ameerika Ühendriikides.

Ta on töötanud Tervise Arengu Instituudis ja Siseministeeriumis, kus juhtis uimastipoliitika valitsuskomisjoni. 

Riina Raudne on pidanud loenguid rahva tervisest ja juhtinud kampaaniat "Joome poole vähem!".

## Uurimused
* Drinking to Freedom: Themes of Continuity and Change in Contemporary Estonian Alcohol Discourse 
* Hiv-nakkuse levimus ning riskikäitumineprostitutsiooni kaasatud naiste hulgas Tallinnas. Uurimuse raport. Aire Trummal, Krista Fischer, Riina Raudne 
* A study on HIV and hepatitis C virus among commercial sex workers in Tallinn. 

## Isiklikku
Riina Raudsel ja Luukas Kristjan Ilvesel on 2019. aasta juulis sündinud poeg Wilfred August Ilves.

## Viited

## Välislingid

* Riina Raudne. Kas joomine on eestlastele omane? TEDxTartu, 2015
* Riina Raudne: on palju pisikesi tegusid, mida saame igapäevaelus teha, et joomiskultuur rõhuks vähem meie linnapilti, politseistatistikat ja südamerahu. Eesti Päevaleht, 5. aprill 2017
* "Plekktrumm. Riina Raudne" ETV saade, 12. märts 2018
* Riina Raudne: alkohol on areen, kus me kujundame eestlase ohvriidentiteeti. ERR Kultuur, 13.märts 2018
Paraskeví Papahrístou

**Paraskeví Papahrístou** (kreeka keeles Παρασκευή Παπαχρήστου; sündinud 17. aprillil 1986 Ateenas) on Kreeka kergejõustiklane, kolmikhüppaja.

Aastatel 2009 ja 2011 tuli ta kolmikhüppes Euroopa U23 vanuseklassi meistriks.

Kreeka olümpiakomitee jättis ta kõrvale 2012. aasta suveolümpiamängudest Londonis, kuna ta oli enne olümpiamänge teinud Twitteris ühe postituse, mis tekitas tema kodumaal rassismiskandaali.

2016. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Portlandis võitis ta 14.15-ga pronksmedali. Pronksmedali sai ta ka sama aasta Euroopa meistrivõistlustelt Amsterdamis, kui hüppas 14.47.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros sai ta 14.26-ga kaheksanda koha.

2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Belgradis sai ta 14.24-ga pronksmedali.

2018. aastal tuli ta Euroopa meistriks tulemusega 14.60.

Kolmikhüppes on ta tulnud Kreeka meistriks aastatel 2009, 2011 ja 2015–2016 ning sisemeistriks aastatel 2008, 2009, 2011, 2016 ja 2017. Kaugushüppes on ta tulnud Kreeka meistriks aastatel 2011, 2012 ja 2016.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

;Sees

Allikas: IAAF

## Viited

## Välislingid

*
Avo Üprus

**Avo Üprus** (sündinud 10. jaanuaril 1954) on eesti vaimulik ja kirjanik. 

Ta on tegelenud kuriteoennetuse ja ohvritoega ning korraldab aastast 1988 vanglates tehtavat vabatahtlikku tööd. Ta on kuulunud Riigikokku ja Tallinna linnavolikokku ning on Isamaa volikogu ja Tallinna juhatuse liige.

## Haridus
Avo Üprus lõpetas Tartu 8. Keskkoolis põhikooli 1969. aastal ning on õppinud Viljandi Kultuurharidustöö Koolis näitejuhtimist (ei lõpetanud). 1980. aastal lõpetas ta Keila Kaugõppekeskkooli.

Üprus ordineeriti 20. märtsil 1991 aseõpetajaks, õpetajaõigused sai ta 11. jaanuaril 2001. 1999. aastal lõpetas ta EELK Usuteaduse Instituudi, sotsiaalteaduste magistriks sai ta 2001. aastal.

## Töö
Üpruse elutöö on seotud religiooniga. Aastatel 1991–1996 ja 2016–2018 oli ta Tallinna praostkonna vikaarõpetaja, aastatel 1991–1996 Tallinna Peeteli koguduse hooldajaõpetaja ning 2000–2016 sama koguduse õpetaja. Aastast 2018 on ta Harkujärve koguduse hooldajaõpetaja.

Aastatel 2003–2007 oli ta Riigikogu (X koosseisu) liige, aastatel 2007–2011 töötas regionaalministri nõunikuna ning aastal 2013 osales kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 117 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
* 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Avo Üprus on abielus, tal on kaks poega ja kaks tütart. Tema ema oli arst ja pedagoog Anne Schotter, kasuisa Leo Schotter, emapoolne vanaisa neuroloog Voldemar Üprus, vanatädid kunstnik Hilda Üprus ja kunstiajaloolane Helmi Üprus.

## Teosed
* näidend „Pöial-Liisi“ (1988, koos Tiiu Aasmäega)
*luulekogu „Aja raamat“ (1988)
*filmistsenaarium „Vaata, siin on inimene“ (1989, režissöör Elo Tust)
*romaan „Koopainimesed“ (1990)
* luulekogu „Hälin ja aeg“ (1990)
*luulekogu „Müütide varjust“ (1995)
* diplomitööl põhinev raamat „Õigus halastusele. Eesti kiriku kriminaaltöö ja hingehoiu osa selles“ (2000)
* näidend „Akvaariumihaid“ (2003)
*luulekogu „Toompea vang“ (2007)
* „Eluaegne vangistus. Eluaegse vanglakaristuse kandmine ja sellest vabastamine“ (2014)

## Viited
Tädi Anna

**"Tädi Anna"** on eesti laulja Artur Rinne 1933. aastal ilmunud singel. Laulu tõlgiti saksakeelsest variandist, mis oli omavahel tõlgitud ingliskeelsest variandist. Laulu algversiooni kirjutas Leslie Sarony.

## Välislingid
* "Tädi Anna" YouTube'is.
* "Tante Anna" YouTube'is.
* "Wheezy Anna" YouTube'is.
Veniamin (Karelin)

**Veniamin** (kodanikunimega **Vassili Matvejevitš Karelin**, ; 1822 Kassimov – 23. august 1874 Riia) oli õigeusu munk ja vaimulik (piiskop).

## Elulugu
Ta sündis Rjazani piiskopkonnas Kassimovi maakonnas köster Matvei Karelini peres 1822. aastal. 1844. aastal lõpetas ta Rjazani Vaimuliku Seminari ja 1848. aastal Moskva Vaimuliku Akadeemia teoloogiakandidaadi kraadiga. 23. mail 1849 pühitses Riia vikaarpiiskop Filaret (Gumilevski) ta diakoniks ja seejärel kohe preestriks.

23. maist 1849 kuni 24. novembrini 1849 oli ta preester Reomäe Apostel Andrease koguduses (olles selle koguduse esimene preester). 3. oktoobril 1849 kaitses ta teoloogiamagistri kraadi. 29. novembrist 1849 kuni 1. juulini 1852 oli ta preester Kuressaare Püha Nikolai koguduses. 24. märtsil 1853 pühitseti ta mungaks nimega Veniamin. 29. oktoobril 1856 määrati ta Riia Vaimuliku Seminari inspektoriks. Ta õpetas seal psühholoogiat, loogikat, patristikat, hermeneutikat, kreeka ja ladina keelt ning Pühakirja. 31. detsembril 1857 ülendati ta arhimandriidiks. 15. detsembril 1859 määrati ta Astrahani Vaimuliku Seminari rektoriks, ühtlasi 8. märtsist 1860 Astrahani Ristija Johannese kloostri ülemaks. 1862. aasta juulis määrati ta Permi Vaimuliku Seminari rektoriks. 

1866. aasta ukaasiga asutati Tallinna vikaarpiiskopkond ja 29. mail 1866 pühitses Riia ja Miitavi piiskop Platon ta Peterburi Iisaki katedraalis vikaarpiiskopiks, tiitliga Reveli piiskop. 12. märtsist 1870 kuni surmani oli ta Riia ja Miitavi piiskop. Piiskop Veniamini valitsemise ajal said Baltimaade kirikuameti töötajad kroonipalga. Ehitati ja pühitseti Riia Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse katedraalkirik. Riia Vaimuliku Seminari juures asutati komisjon õigeusu kiriku jumalateenistusraamatute tõlkimiseks ja väljaandmiseks eesti ja läti keeles. Balti Õpetajate Seminar avati 1870. aastal. Avati Riia vikaarpiiskopkonna rahvakooli kuratoorium ja nõukogu. Piiskop Veniamin valdas vabalt eesti keelt.

Piiskop Veniamin (Karelin) suri külmetuse tagajärjel 23. augustil 1874 Riias ja on maetud Riia Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse katedraalkirikusse.

## Isiklikku
Veniamin Karelini pere: abikaasa Ljubov Karelina (1831–1853), nende tütar Jekaterina (sündinud 1850) ja poeg (1852-1853).

## Vaata ka
* Riia piiskopkond (õigeusu kirik)
* Agafangel (Preobraženski)
* Arseni (Brjantsev)

## Viited
Nikolai Viru

**Nikolai Viru** (4. juuli 1904 Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 14. oktoober 1970 Tallinn) oli eesti laskesportlane ja -treener ning Eesti (leitnant), Nõukogude Liidu (vanemleitnant) ja Saksamaa (ülemleitnant) sõjaväelane.

Ta lõpetas 1924. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi. 

## Sportlasena
Kooliajal tegeles kergejõustiku ja jalgpalliga, sõjakoolis hakkas tegelema laskmisega. 

Ta kuulus aastatel 1931–1939 Eesti koondisse, osales maailmameistrivõistlustel aastatel 1931, 1937 ja 1939 ning 1933–1936 ja 1939 (püstolilaskurite) Eesti–Soome maavõistlusel. 

Sai 1937 maailmameistrivõistlustel vabapüstoliharjutuses individuaalse 4. koha ja tuli individuaalseks Eesti meistriks. Püstitas 4 individuaalset Eesti rekordit ja osales 2 meeskondliku rekordi püstitamisel. 

Kuulus aastatel 1948–1949 Eesti NSV koondisse. Tuli 1948. aastal vabapüstolist laskmises individuaalseks Eesti NSV meistriks.

## Treenerina
Pärast vabanemist 1956. aastal töötas ta Tallinnas lasketreenerina. Õpilasi: Peep Sõber.

## Teenistuskäik
Ta õppis aastatel 1924–1927 Tondi sõjakoolis ning ülendati 24. augustil 1927 nooremleitnandiks.

Teenis aastatel 1927–1940 Narvas 1. jalaväerügemendis rühma- ja kompaniiülemana. Ülendati 19. veebruaril 1932 leitnandiks. 

Teise maailmasõja ajal pärast Eesti annekteerimist Nõukogude Liidu poolt teenis Punaarmee 22. territoriaalses laskurkorpuses 182. laskurdiviisi 232. laskurpolgus Elvas rooduülemana. Auastmelt oli ta  vanemleitnant. Jäi pärast 10. juulit 1941 Porhovi lahingus teadmata kadunuks, tegelikult läks ta Saksa poolele üle.

Oli 1941 Saksa sõjavangis Königsbergis. 1944 oli ta 3. Eesti piirikaitserügemendi 3. pataljoni 10. kompanii ülem. Auastmelt oli ta ülemleitnant. 

Oli aastatel 1948–1950 AAVÜ (ALMAVÜ eellane) lasketiiru ülem ja konstruktor. Arreteeriti 6. veebruaril 1950, oli aastatel 1950–1956 vangis Norillagi vangilaagris.

## Tunnustus
*1934 suurmeister täiskaliibrilisest püssist laskmises 
*1937 suurmeister vabapüstolist laskmises 
*1938 hõbetaskukell riigihoidjalt

## Viited

## Kirjandus
*Jaak Valdre, Ago Kallandi. "Eesti laskesport Argentiina karika valguses". 2006. Lk 641–646

## Välislingid
*Nikolai Viru Eesti ohvitseride andmekogus
*
*Nikolai Viru sporditulemused
Tuutari kõrgustik

**Tuutari kõrgustik** ehk nn **Tuutari mäed** (vene *Дудергофские высоты, Dudergofskije vysoty*) on jääajal moodustunud vallseljak Venemaal Peterburist edelas. Kõrgustik on osa Ingeri klindist. Nime oletatavaks päritoluks on saamikeelne sõna *tunturi *ehk mägi.

Kõrgustiku kõrgeim punkt on 176 meetri kõrgune **Äijänmäki** ehk **Tuutarinmäki** (vene *Orehovaja*); see on ka Peterburi lähiümbruse ning kogu Loode-Venemaa üks kõrgemaid punkte. Selle põhjaosa moodustab 147 meetri kõrgune **Variksiinmäki** (vene *Voronja gora*) vaatega Soome lahele ja Peterburile, mis on saanud nime seal hulgaliselt elanud vareste järgi. Leidub maakaarte, kus kõrgeimaks punktiks on ekslikult märgitud Variksiinmäki. Äijänmäki lõunapoolset osa on rahvasuus nimetatud Suurmäe ninaks (soome *Suurenmäennenä, Surmannenä*). Äijänmäkist läände jäävad Peterburi Krasnoje Selo rajooni kuuluv Tuutari (vene *Možaiskaja*) linnaline asula ja Tuutari ehk Villasinjärvi järv, mis asub mäetipust ligi sada meetrit madalamal. 

Katariina II ajal peeti Äijänmäel linnu- ja loomajahte, millest ajendatult hakati mäge nimetama ka Faasanimäeks. Keisrinna rajatud jahimaja säilis Teise maailmasõjani. Sõjalahingute käigus hävisid mäel asunud algupärased männi- ja kuusemetsad.

Äijänmäki mäest lõuna pool asub 155 meetri kõrgune **Mölkönmäki** ehk **Kirkonmäki **(vene *Kirhgof*), kus enne sõda asus Tuutari Püha Kolmainu luteriusu kirik ja koguduse kalmistu. Nüüdisajal tegutseb seal suusakeskus Tuutari park.

Tänapäeval on Tuutari mäed looduskaitsealana ka populaarne matkasihtpunkt. Mägede nõlvadel kasvavad muu hulgas vaher ja saar. Paiguti on säilinud sarapuupõõsad.

## Allikad
Sylver

**Sylver** on Belgia *[[house]]*- ja *[[trance]]*-muusika ansambel, kuhu kuuluvad laulja Silvy de Bie, klahvpillimängija ja laulukirjutaja Wout Van Dessel ning kitarrist John Miles juunior. Ansambli produtsent on Regi Penxten, kes on olnud ka laulude kaasautor.

Ansambli asutasid 2000. aastal De Bie ja Van Dessel, kes olid ka kaua aega ainsad ansambli liikmed. Esimene singel oli samal aastal välja antud "Turn the Tide", mis jõudis Belgia singlite edetabelis esikohale, Saksamaal teisele kohale ja Austrias kolmandale kohale. Singel ilmus aasta hiljem välja antud ansambli debüütalbumil "Chances", mis pälvis Saksamaal kuldplaadi staatuse. Edetabelitesse jõudsid ka albumi singlid "Forever In Love", "In Your Eyes" ja "Forgiven".

Ansambli teine stuudioalbum "Little Things" ilmus 2003. aastal. Pärast seda on avaldatud veel kolm stuudioalbumit, millest viimane 2009. aastal.

2009. aastal liitus ansambliga inglise kitarrist John Miles juunior, kes oli varem mänginud Belgia tantsumuusikaansamblis Milk Inc.

2014. aastal lahkus ansamblist laulja De Bie, mille järel tekkis ansambli tegevusse paus. De Bie naasis 2016. aastal.

## Stuudioalbumid
*"Chances" (2001)
*"Little Things" (2003)
*"Nighttime Calls" (2004)
*"Crossroads" (2006)
*"Sacrifice" (2009)

## Viited
Hans Fromm

**Hans Fromm** (õieti **Johan Fromm**; 28. veebruar 1843 Kodasema, Järvamaa – 19. juuni 1873 Kuusalu) oli eesti koolmeister. 

Alates 1867. aastast töötas ta Harjumaal Kuusalu kihelkonnas Hirvlis koolmeistrina. Asutas samas ka laulukoori. Käis 1869. aastal koos veel 8 mehega esimesel üldlaulupeol Tartus, asendades ühtlasi koorijuhina Kuusalu kirikuõpetajat Woldemar Friedrich Kentmanni.

Hans Fromm suri 19. juunil 1873 tiisikusse. Ta on maetud Kuusalu kalmistule.

## Viited
Max Stirner

**Johann Kaspar Schmidt** (tuntud kui **Max Stirner**; 25. oktoober 1806 Bayreuth – 26. juuni 1856 Berliin) oli saksa filosoof, keda nimetatakse tihti üheks nihilismi, eksistentsialismi, postmodernismi, anarhismi (täpsemalt individualistliku anarhismi) filosoofiavoolude teerajajaks.

Stirneri tähtsaimaks teoseks peetakse 1844. aastal ilmunud "Der Einzige und sein Eigentum"-i (*Üksikisik ja tema omand*).

## Viited

## Bibliograafia
* Bales, Eugene F. (1987). *A Ready Reference to Philosophy East and West*. University Press of America. ISBN 978-0819-166-40-1
* Goodway, David (2008). *Anarchist Seeds Beneath the Snow*. Liverpool University Press. ISBN 978-1-60486-221-8

## Välislingid
* 
* Sissekanne Stanfordi filosoofiaentsüklopeedias
* Sissekanne Goodreadsis
Peeter Koljukovski

**Peeter (Pjotr) Koljukovski** oli õigeusu vaimulik (preester).

## Eluloolisi andmeid
Peeter (Pjotr)  Koljukovski sündis köster Timofei Koljukovski  peres ja  lõpetas Pihkva Vaimuliku Seminari 1836. Tema sünni- ja surma aeg on teadmata.

## Vaimulikupühitsused
* pühitseti diakoniks 17. märtsil 1845 Riia vikaarpiiskop Filareti (Gumilevski) poolt
* pühitseti preestriks 18.mail 1847 Tornimäe Neitsi Maarja  Kaitsmise kirikus Riia vikaarpiiskop Filareti (Gumilevski) poolt

### Teenistuskäik vaimulikuna
* diakon Kuressaare Püha Nikolai koguduses 17. märtsist 1845-18. maini 1847
* pr Tornimäe Neitsi Maarja  kaitsmise koguduses 1847
* pr Lümanda Issandamuutmise koguduses 1. juunist 1847-14. juunini 1851 - oli koguduse esimene preester
* pr Mõnnuste Kolmainu Jumala  Ilmumise koguduses 14. juunist 1851-1. märtsini 1852 - oli koguduse esimene preester
* pr Lümanda Issandamuutmise koguduses 1. märtsist 1852-24. juunini 1853

## Vaata ka
* Lümanda mõis
* Mõnnuste mõis
* Riia piiskopkond (õigeusu kirik)

## Viited
Viio Aitsam

**Viio Aitsam** (sündinud 25. juulil 1955) on ajakirjanik. 

Viio Aitsam on töötanud 1979. aastast Rapla rajooni ajalehes Ühistöö, 1990. aastail ajalehes Nädaline ja 1998. aastast kuni 2014. aasta juulini Maalehes. 

Tema kui ajakirjaniku põhiteema on metsandus. Alates 2000. aastast kuni 2014. aasta juulini toimetas ta kord kuus Maalehe vahel ilmuvat Metsalehte.

Viio Aitsamil on aastast 2014 koos elukaaslase Margus Mikomägiga OÜ Kollased Taskud. 

## Isiklikku
Viio Aitsam on pärit Vigalast. Tema vanaisa oli kirjanik, ajakirjanik ja kodu-uurija Mihkel Aitsam, isa oli õpetaja, kodu-uurija ja fotograaf Mihkel Aitsam.

## Viited

## Välislingid
* Viio Aitsami blogi
* Kodumets: 17 Metsalehe toimetaja Viio Aitsamiga vestleb Juhan Aare.
Mike Hall

**Michael Richard Hall** (tuntud kui **Mike Hall**; 4. juuni 1981 – 31. märts 2017) oli briti jalgrattur ja insener.

Hall hakkas mägijalgrattaga sõitmist harrastama teismelisena. 2009. aastal hakkas ta osalema 24-tunnistel mägijalgratta võidusõitudel. Ta on korraldanud ultrasõitude võistlusi. 2011. aastal osales ta esimest korda ultrasõidul Tour Divide. Ta püsis esimese kümne seas ning sai põlvevigastuse, ent sellegipoolest lõpetas võistluse.

## Rekordid

2012. aasta World Cycle Race'i tulemus 91 päeva ja 18 tundi ei sisalda läbimise ja lennu aegu, olgugi et Guinnessi rekordite raamat lisas need ka arvestuse hulka. Tema tulemus on praegusest jalgrattaga ümbermaailmasõidu rekordist kiirem, ent Guinness ei kinnitanud tema tulemust. 2013. aasta Tour Divide'i tulemus oli 14 päeva 11 tundi ja 55 minutit, mis on samuti praegusest jalgrattaga ümbermaailmasõidu rekordist kiirem. Tema tulemus ei läinud Guinnessi arvesse, kuna võistluse teelõiku muudeti, et vältida metsatulekahjusid. 2016. aasta Tour Divide'i tulemus oli 13 päeva 22 tundi ja 51 minutit ning selle jooksul läbis ta ametliku raja algusest lõpuni.

## Film ja heategevus
Hall on osalenud dokumentaalfilmis "Inspired to Ride", kus temaga tehti intervjuu ja näidati, kuidas ta sõidab oma kodu lähistel Ühendkuningriigi South Walesi regioonis. Lisaks on ta aidanud heategevusorganisatsioonil Newborns Vietnam raha koguda. Selleks palus ta, et inimesed annetaksid organisatsioonile tema 2012. aasta World Cycle Race'i võidu puhul. 2013. ja 2015. aastal juhtis ta jalgratturite gruppi Vietnam Challenge Ride'is, mis korraldati Newborns Vietnami jaoks raha kogumiseks.

## Surm
Hall suri 2017. aasta 31. märtsil umbes kella 6.20 paiku Austraalias Canberra äärelinnas Monaro kiirteel Indian Pacific Wheel Race'i võistluse ajal autoga kokkupõrke tagajärjel. Kokkupõrke ajal oli ta võistlusel teisel kohal ning pärast õnnetust võistlus peatati.

## Töö
* Transcontinental Race'i peakorraldaja (2013-2017)
* Lühiajalised tehnilised projektid

## Saavutused
* World Cycle Race 2012 (1. koht)
* Tour Divide'i ülivastupidavus mägijalgrataste võistlus Kanadas ja Ameerika Ühendriikides 2013 (1. koht)
* Trans Ami jalgrattavõistlus 2014 (1. koht)
* Tour Divide'i ülivastupidavus mägijalgrataste võistlus Kanadas ja Ameerika Ühendriikides 2016 (1. koht)

## Austusavaldus
* 2017. aasta 2. aprillil korraldati tema auks jalgrattasõit Austraalias Sydneys.

## Tsitaadid
Hall rääkimas, miks ta asutas Transcontinental Race'i: "Tekkis nõudlus Race Across America laadse, ent ainult Euroopas toimuva ultrasõidu ja selle sõltumatu alternatiivi järele."

## Viited
Joann Veleiski

**Joann Veleiski** (1826–1871) oli õigeusu vaimulik (preester).

Joann Veleiski sündis 1826 diakon Feodor Veleiski peres, lõpetas Pihkva Vaimuliku Seminari 1847.

## Vaimulikupühitsus
Pühitseti diakoniks ja preestriks 21. novembril 1847 Riia vikaarpiiskop Filareti poolt.

### Teenistuskäik
* pr Tiirimetsa Kristuse sündimise koguduses 21. novembrist 1847 kuni 26. septembrini 1850 – oli koguduse esimene preester
* pr Pihkva piiskopkonnas 1850–1851
* pr Penuja Kõikide Pühakute koguduses 1852–1855
* pr Võnnu-Kärsa Kristuse sündimise koguduses 1855–1856
* preester Pihkva piiskopkonnas 1856–1871

## Isiklikku
Joann Veleiski pere: abikaasa Olga Veleiski sünd 1831 nende lapsed: Joann (sünd 1850), Aleksander (sünd 1852), Mihhail (sünd 1855). 

Preester Joann Veleiski suri Pihkvas 1871. aastal, tema hauakoht on teadmata.

## Vaata ka
* Tiirimetsa Kristuse Sündimise kirik
* Tiirimetsa mõis
* Torgu Apostel Johannese kirik

## Viited
Christian Günther

**Christian Ernst Günther** (5. detsember 1886 Stockholm – 6. märts 1966 Stockholm) oli Rootsi poliitik ja diplomaat. Ta oli 13. detsembrist 1939 kuni 31. juulini 1945 Rootsi välisminister.

Ta sündis 1886. aastal Stockholmis diplomaat Ernst Güntheri pojana. Ta õppis algul Uppsala Ülikoolis ja siis Lundi Ülikoolis, kust 1916. aastal sai õigusteaduste kandidaadi kraadi.

Ta astus riigiteenistusse 30-aastaselt. 1925. aastal töötas ta peaministrite Karl Hjalmar Brantingi ja Rickard Sandleri isikliku sekretärina. Aastal 1930 sai temast Rootsi välisministeeriumi nõunik. Aastatel 1931–1934 oli ta Rootsi saadik Argentinas, Tšiilis, Uruguays ja Paraguays. Aastatel 1934–1937 oli ta Rootsi välisministri abi. Aastatel 1937–1939 oli ta Rootsi saadik Oslos (Norra). 1946–1950 oli ta Rootsi saadik Itaalias.
Rõuge vaatetorn

**Rõuge vaatetorn Pesapuu** on metallist vaatetorn, mis asub Rõuge vallas Tindi külas Ööbikuoru lähedal. See valmis 10. oktoobril 2016.

Vaatetorn on 30 meetrit kõrge ning välimuselt meenutab ta kahe linnupesaga puud, mille tipus asub “kuldmuna”. Torn on pilkupüüdev ka öösel, kui süttivad vaateplatvorme ja “kuldmuna” valgustavad erivärvilised tuled. 

Rõugel on ka omalaadne traditsioon – iga sündinud vallakodaniku auks värvub “kuldmuna” õhtuhämaruses kas siniseks või roosaks, vastavalt sündinud ilmakodaniku soole (sinine valgus – sündis poiss, roosa valgus – sündis tüdruk).

Torni tipust avanevad maalilised vaated Ööbikuorule ja ülejäänud Võrumaale.

## Teostus
Idee autor on arhitekt Karmo Tõra, rajatise ehitasid peatöövõtjana Via Betoon Eesti OÜ ja alltöövõtjana Roadservice OÜ. Vaatetorni ehitust rahastasid Keskkonnainvesteeringute Keskus Euroopa Liidu Ühtekuuluvusfondist ja siseriiklikust keskkonnaprogrammist 138 255 euroga ning Rõuge vald 123 788 euroga.

## Tunnustus
* Võrumaa Turismiliidu tunnustus UMA TEGU 2016
* Lõuna-Eesti Turismi tänukiri 
* Konkursi "Ehe Lõuna-Eesti 2016" silmapaistev nominent Parima turismiobjekti kategoorias 

## Rõuge vana vaatetorn

Enne praeguse torni ehitust asus samal kohal 2006. aastal valminud 24-meetrine puutorn, mis oli Eestis ainulaadne tipus asetseva horisontaalpöörlemisega tuulegeneraatori poolest. Generaatori võimsus oli 3 kW ning see ühendati Ööbikuoru keskuse vooluvõrku, et anda taastuvenergiat nii keskusele kui ka kooli suunduva jalgtee valgustuseks. Generaatori näol sai Rõuge Energiapark täiendust olemasolevatele seadmetele ning samuti täitis see eesmärki propageerida ja demonstreerida taastuvenergia kasutamist. 

Vana torn lammutati kasutuskõlbmatuks tunnistamise järel 2015. aasta kevadel.

## Viited
You Don't Know Me

**"You Don't Know Me"** on inglise DJ Jax Jonesi ja teiste komponeeritud muusikapala, mille esitajaks on laulja Raye. "You Don't Know Me" tehti kättesaadavaks allalaaditava muusikafailina Suurbritannias 9. detsembril 2016.

## Viited

## Välislingid
**[http://www.foreveryonenow.com/2017/01/jax-jones-you-dont-know-me-ft-raye.html Raye esitamas laulu "You Don't Know Me"]*
Linnu tänav (Viljandi)

**Linnu tänav** on tänav Viljandi kesklinnas, vanalinna keskosas.

Tänav algab Johan Laidoneri platsi ja Trepimäe tänava ristilt ning lõpeb Oru tänaval.
Tänava pikkus on 95 m.

## Ajalugu
Tänav on linnaplaanidel alates 18. sajandi lõpust. Pärast Teist maailmasõda on tänav suurpõlengu tagajärjel ühepoolse hoonestusega. Nõukogude ajal oli see Komsomoli tänav.

## Viited
XXXTentacion

**Jahseh Dwayne Onfroy** (esinejanimega **XXXTentacion**; 23. jaanuar 1998 Plantation, Florida – 18. juuni 2018 Deerfield Beach, Florida) oli Ameerika Ühendriikide räppar, laulja ja laulukirjutaja. 

Onfroy sündis ja kasvas üles Plantationis Florida osariigis, kuid suurema osa lapsepõlvest veetis Lauderhillis Florida osariigis. Ta hakkas muusikat kirjutama pärast seda, kui oli vabanenud noortevanglast ning juunis 2013 avaldas muusikaplatvormil SoundCloud loo "News/Flock", mida võib lugeda tema muusikakarjääri alguseks. 

Onfroy debüütalbum "17" ilmus 25. augustil 2017. Teise albumi "?" avaldas ta 16. märtsil 2018 ja see debüteeris esikohal Billboard 200 edetabelis, kusjuures albumi lood "Sad!" ja "Changes" asusid vastavalt 7. ja 37. kohal Billboard Hot 100 edetabelis.

Onfroyd tulistati 18. juunil 2018 mootorrattapoe juures Deerfield Beachil. Ta toimetati kriitilises seisundis haiglasse, kus ta hiljem suri. Mõni tund hiljem lasti Pittsburghis maha ka teine tuntud räppar, 21-aastane Jimmy Wopo.

## Viited
David Satter

**David A. Satter** (sündinud 1. augustil 1947 Chicagos) on ameerika ajakirjanik, Rhodesi stipendiaat, mitme Nõukogude Liitu ja Venemaad käsitleva teose autor.

Väidetavalt oli Satter esimene ameerika ajakirjanik, kes külma sõja järel Venemaalt välja saadeti.

## Teoseid
* "Age of Delirium: The Decline and Fall of the Soviet Union", Yale University Press, 2001, ISBN 0-300-08705-5
* "Darkness at Dawn: The Rise of the Russian Criminal State." Yale University Press, 2003, ISBN 0-300-09892-8
* "It Was a Long Time Ago and It Never Happened Anyway: Russia and the Communist Past." Yale University Press, 2007, ISBN 0-300-11145-2
* "The Less You Know, The Better You Sleep: Russia's Road to Terror and Dictatorship under Yeltsin and Putin." Yale University Press, 2016, ISBN 0-300-21142-2

### Eesti keeles ilmunud
* David Satter. Meeletuse ajastu : Nõukogude Liidu allakäik ja langus. Varrak, 2005 (inglise keelest tõlkinud Kullo Vende)
* David Satter. Pimedus koidikul : Vene kriminaalriigi kujunemine. Varrak, 2006 (inglise keelest tõlkinud Kullo Vende) 

## Viited

## Välislingid
* David Satteri koduleht (*inglise keeles*)
* Elulookirjeldus Hudsoni Instituudi saidil (*inglise keeles*)
* Latysh Iu. Perestroika in the Soviet Union and sovereignty of Ukraine through the eyes of Western man (by D. Satter memoirs) (*vene keeles*)
* Дэвид Саттер: почему «хороший» Ельцин выбрал в преемники «плохого» Путина?, intervjuu Ameerika Häälele, 3. juuni 2016 (11:23, *vene keeles*)
Ivana Španović

**Ivana Španović** (serbia keeles Ивана Шпановић, aastatel 2021–2023 **Vuleta**, serbia keeles Вулета; sündinud 10. mail 1990 Zrenjaninis) on Serbia kergejõustiklane, kes võistleb põhiliselt kaugushüppes. Ta on kaugushüppes valitsev sisemaailmameister ning Euroopa meister ja Euroopa sisemeister.

2013. aasta maailmameistrivõistlustelt Moskvas võitis ta rahvusrekordiga 6.82 pronksmedali, millega sai temast esimene Serbia sportlane, kes on kergejõustiku maailmameistrivõistlustel medali võitnud.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta rahvusrekordiga 7.08 pronksmedali.

2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Belgradis tuli ta teist korda Euroopa sisemeistriks. Finaalis parandas ta Serbia rekordit kahel korral, kui hüppas teises voorus 7.16 ja kolmandas voorus 7.24, millega ta tõusis kõigi aegade edetabelis kolmandale kohale.

Aastatel 2016, 2017, 2021 ja 2022 on ta tulnud kaugushüppes Teemantliiga üldvõitjaks.

Talle kuulub kaugushüppes Serbia rekord nii väli- (**7.10**) kui ka sisetingimustes (**7.24**), lisaks 60 meetri jooksu ja viievõistluse siserekord.

Aastatel 2013 ja 2015 on ta valitud Serbia aasta naiskergejõustiklaseks.

## Isiklikud rekordid
;Välitingimustes

;Sisetingimustes

Allikas: IAAF

## Viited

## Välislingid

*
Delphic (1918)

**SS Delphic** oli aurulaev, mis ehitati kaubalaevaks 1918. aastal Belfastis. 

Algul oli laeva nimi **War Icarus**, pärast 1919. aastal laevakompaniile Atlantic Transport Line müümist **Mesaba**. Alus hakkas kandma nime **Delphic**, kui see 1925. aastal White Star Line'ile edasi müüdi. 1933. aastal ülemaailmse majanduskriisi ajal müüdi laev Clan Line'ile ja nimetati **Clan Farquhariks**. 

Laev müüdi vanarauaks ning lammutati Walesis Milford Havenis 1948. aastal.

## Välislingid
*
Anna Sophia

**Anna Sophia** (ka **Anna Sophie**; 11. juuni 1527 Königsberg – 6. veebruar 1591 Lübz) oli sünnipärane Preisimaa printsess ja abielu kaudu Mecklenburgi hertsoginna.

## Elukäik
Anna Sophia oli Preisimaa hertsogi Albrechti ja tema abikaasa Taani kuninga tütre Dorothea tütar. Ta oli nende esimene laps ning ainus hertsog Albrechti esimesest abielust sündinud lastest, kes elas täisealiseks. Oma emalt sai Anna Sophia rikkalikke teadmisi ravitsemisest.

1546. aastal hakkasid Preisimaa seisused Anna Sophia ülalpidamiseks maksma nn printsessimaksu, 30 000 kuldnat aastas, mida tasuti kuni tema abiellumiseni.

24. veebruaril 1555 abiellus Anna Sophia Wismaris Mecklenburgi hertsogi Johann Albrecht I-ga. Anna Sophia isa Albrecht saavutas pulmade ajal ka lepituse oma väimehe ja tolle venna, hertsog Ulrichi vahel. Johann Albrecht lasi pulmadeks oma Wismari vürstikoja renessanss-stiilis ümber ehitada; hiljem elasid nad samas hoones.

Anna Sophia suri 15 aastat pärast oma meest Lübzis ning ta maeti Schwerini toomkirikusse.

## Järglased
Anna Sophia ja Johann Albrechti abielust sündis kolm poega: 
*Albrecht (1556–1561)
*Johann VII (1558–1592), Mecklenburg-Schwerini hertsog, abiellus 1588 Schleswig-Holstein-Gottorfi printsessi Sophiaga (1569–1634)
*Sigismund August (1560–1600), Mecklenburgi hertsog; abiellus 1593 Pommeri-Barthi printsessi Klara Mariaga (1574–1623)

## Viited
Rued Langgaard

**Rued Immanuel Langgaard** (sünninimi **Rud Immanuel Langgaard**; 28. juuli 1893 Kopenhaagen – 10. juuli  1952) oli taani hilisromantiline helilooja ning organist.  

Ta kirjutas 16 sümfooniat ja muud, näiteks sümfoonilise poeemi "Sfääride muusika" (1918) häälele ja orkestrile.

## Elulugu
Tema vanemad olid Siegfried  ja  Emma Langgaard.
  
Langgaard debüteeris 1908. aastal 17-aastaselt kirjutatud sümfoonilise teosega "Musae triumphantes".

Tema kahevaatuseline ooper "Antikristus" (kirjutatud 1921–1923) jutustab lääne tsivilisatsiooni allakäigust.

## Mälestuse jäädvustamine
Ribe toomkirikus, kus helilooja oli aastatel 1940–1950 organist, peetakse iga-aastast Rued Langgaardi festivali.

## Viited

## Välislingid
*Film heliloojast (1986)
*Helilooja muuseum Ribes
Pjotr Požerevitski

**Pjotr Požerevitski** (eestipäraselt ka **Peeter Požerevitski**; 1828–1895) oli Eestis tegutsenud vene rahvusest õigeusu vaimulik.

## Eluloolisi andmeid
Pjotr Požerevitski sündis 22. augustil 1828 köster Vassili Požerevitski peres, lõpetas Pihkva Vaimuliku Seminari 1848. Ta suri Saaremaal Torgus 7. novembril 1895 ja on maetud Torgu kalmistule.

## Vaimulikupühitsused
* Pühitseti diakoniks 15. augustil 1860 Riia ja Miitavi piiskop Platon I poolt
* pühitseti preestriks 29. septembril 1868 Riia ja Miitavi ülempiiskop Veniamini (Karelin) poolt

### Teenistuskäik köster-kooliõpetajana

* Petški Püha Georgi koguduses 1848
* Antsla-Kraavi Prohvet Eelija koguduses 1849–1860
* Kastolatsi Neitsi Maarja Rõõmukuulutamise koguduses 1849–1860
* Võnnu-Kärsa Kristuse Sündimise koguduses 1849–1860
* Ilmjärve Jumalailmumise koguduses 1849–1860

#### Teenistuskäik diakoni/preestrina

* diakon Kuressaare Püha Nikolai koguduses 1860–1868
* preester Reomäe Apostel Andrease koguduses 1868–1869  
* preester Torgu Apostel Johannese koguduses 1869–1895

## Viited
Ilja Solovski

**Ilja Solovski** (1820 – ?) oli õigeusu vaimulik: diakon, preester.

## Eluloolisi andmeid
Ta sündis 1820 ülempreester Stefan Solovski peres, lõpetas Pihkva Vaimuliku Seminari 1843, oli II järgu lõpetaja. Preester Ilja Solovski surma aeg ja koht on teadmata.

## Vaimulikupühitsus
* pühitseti diakoniks/preestriks 14. novembril 1843 Pihkva ülempiiskop Nafanaili poolt

## Teenistuskäik
* pr Toropetsis 1843-1847
* pr Antsla-Kraavi Prohvet Eelija koguduses 1847-1851 - oli koguduse esimene preester

## Viited
Ribe toomkirik

**Ribe toomkirik** on toomkirik Taanis Ribe linnas.

## Pildid

Fail:Ribe domkirke orgel.jpg|Kiriku orel
Fail:Ribe Domkirke - set fra Grydergade.jpg|Kiriku välisvaade
Fail:Ribe domkirke indre nordøst.jpg|Kiriku sisevaade
Fail:Ribe-Overdammen2.jpg|Vaade kirikule tänavalt


## Viited

## Välislingid
*Kiriku veebileht (taani keeles)
India mürripuu

**India mürripuu** (*Commiphora wightii*) on mürripuuliste sugukonda kuuluv põõsas või väike puu.

India mürripuu kasvab looduslikult Indias Gujarati ja Rajasthani osariigis ning Pakistanis. 

India traditsioonilises meditsiinis on india mürripuu tüvele tekitatud vigastustest kogutavat mahla, mida töödeldakse vastavalt, nimetatud ka *guggul*iks ja seda on kasutatud mitmeid aastatuhandeid raviainena ateroskleroosi, reuma, astma, tuberkuloosi, debiilsuse ja kõhulahtisuse korral.

Tänapäeval kasutatakse *guggul*it artriidi ja akne korral ning kõrge kolesteroolitaseme alandamiseks.

Katse emaste hiirtega näitas, et india mürripuu ekstrakt stimuleerib kilpnäärme talitlust ja võib leevendada hüpotüreoosi. Täpseid mehhanisme ei tunta, arvatakse, et *guggul* suurendab türoksiini (T4) konversiooni trijoodtüroniiniks (T3). 

## Viited
Mihhail Tšihhatšov

**Mihhail Tšihhatšov** (1823 – 22. märts 1896) oli Liivimaa kubermangus tegutsenud venelasest õigeusu vaimulik (ülempreester).

## Eluloolisi andmeid
Ta sündis 1823 pr Feodor Tšihhatšovi peres, lõpetas Pihkva Vaimuliku Akadeemia 1846, tõlkis ka vaimulikku kirjandust eesti keelde. Ülempreester Mihhail Tšihhatšov suri 22. märtsil 1896 Võrumaal ja maeti Räpina kalmistule.

## Vaimulikupühitsused
* pühitseti diakoniks/preestriks 15. septembril 1846 Riia vikaarpiiskop Filareti poolt
* pühitseti ülempreestriks 28. veebruaril 1861 Riia ja Miitavi piiskop Platon I poolt

## Autasud
* puusaehe (nabedrennik) 1843. aastal

## Teenistuskäik
* pr Kastolatsi Neitsi Maarja Rõõmukuulutamise koguduses 15. september 1846 – 7. veebruar 1847 – oli koguduse esimene preester
* pr Viljandi Eelkäija Johannese koguduses 1847–1848; 1861–1863
* pr Arussaare Issanda Taevaminemise koguduses 5. märts 1848 – 22. juuni 1852 – oli koguduse esimene preester
* pr Kikevere Jumalaema Uinumise koguduses 1850 – 22. juuni 1852 – oli koguduse esimene preester
* üpr Suislepa Püha Katariina koguduses 1861–1862
* üpr Lalsi Püha Nikolause koguduses 1862
* üpr Haanja-Plaani Püha Nikolai koguduses 1863–1883
* üpr Võru Suurkannataja Ekaterina koguduses 1883–1891
* üpr Kergu Püha Suurkannataja Sinaiida koguduses 1891–1896
* pr/üpr Viljandi Eelkäija Johannese koguduses 1847–1848; 1861–1863

## Viited
Aasta eurooplane Lätis

**Aasta eurooplane Lätis** on iga-aastaselt Lätis väljaantav aunimetus inimesele, kes on kõige enam kaasa aidanud Läti integreerumisele Euroopasse. Laureaat valitakse ühingu Euroopa Liikumine Lätis korraldatud avalikul hääletusel. Auhinda antakse välja alates 1998. aastast.

## Aasta eurooplased Lätis
*1998 – Eduards Bruno Deksnis
*1999 – Valdis Birkavs
*2000 – Renārs Kaupers
*2001 – Vaira Vīķe-Freiberga
*2002 – Marija Naumova
*2003 – Māris Verpakovskis
*2004 – Georgs Andrejevs
*2005 – Valdis Dombrovskis
*2006 – Ģirts Salmgriezis
*2007 – Andris Piebalgs
*2008 – Ģirts Valdis Kristovskis
*2009 – Ina Strazdiņa
*2010 – Ilmārs Poikāns
*2011 – Zbigniew Stankiewicz
*2012 – Aigars Apinis
*2013 – Valdis Dombrovskis
*2014 – Mairis Briedis
*2015 – Juris Cālītis
*2016 – Andris Ambainis
*2017 – Jeļena Ostapenko
*2018 – Egils Levits
*2019 – Ralfs Eilands
*2020 – Sanita Osipova
*2021 – Imants Lancmanis
*2022 – Reinis Pozņaks
*2023 – Sarmīte Cīrule
*2024 – Gints Zilbalodis

## Vaata ka
*Aasta eurooplane

## Viited

## Välislingid
*Aunimetus "Aasta eurooplane Lätis" Läti Euroopa Liikumise kodulehel. Läti keeles
Suur digiõhtu

**"Suur digiõhtu"** oli Eesti Televisiooni saade, kus räägiti digimaailmast: mille poolest erinevad digitaalsed asjad analoogsetest, kuidas asju digitaalseks muuta jne. 

Kuna saateaja sisse jäi ka digitelevisiooni saabumine, räägiti "Suures digiõhtus" ka sellest. Näiteks 20. mail 2010 eetris olnud "Suures digiõhtus" räägiti, kuidas teleriantenn ära vahetada, kuidas digiboksi paigaldada jne. Televaatajate küsimustele vastasid digieksperdid.

Saade oli eetris aastatel 2004–2013, saatejuht oli Madis Milling.
Mihhail Malein

**Mihhail Malein** (1825 – 14. november 1893 Lohusuu) oli Liivimaa kubermangus tegutsenud venelasest õigeusu vaimulik (preester).

## Eluloolisi andmeid
Ta sündis 1825 köster Aleksei Maleini peres, lõpetas Pihkva Vaimuliku Seminari 1847, oli I järgu lõpetaja. Preester Mihhail Malein suri Lohusuus 14. novembril 1893 ja maeti Lohusuu Veneküla kalmistule.

## Vaimulikupühitsus
Pühitseti diakoniks/preestriks 25. jaanuaril 1848 Piila Peaingel Miikaeli kirikus Riia vikaarpiiskop Filareti poolt.

## Teenistuskäik
* pr Piila Peaingel Miikaeli koguduses 25. jaanuar 1848 – 17. november 1850 – oli koguduse esimene preester
* pr Leisi Püha Olga koguduses 17. november 1850 – 24. veebruar 1854 – oli koguduse esimene preester
* pr Lümanda Issanda Muutmise koguduses 1854–1855
* pr Varnja Issanda Templisse viimise koguduses 24. veebruar 1857 – 8. mai 1875 – oli koguduse esimene preester
* pr Mustvee Püha piiskop Nikolause koguduses 1875–1876
* pr Lohusuu Jumalaema Ilmumise koguduses 1876–1883
* erus alates 23. septembrist 1893

## Viited
Gabriela Petrova

**Gabriela Petrova** (bulgaaria Габриела Петрова; sündinud 29. juunil 1992 Haskovos) on Bulgaaria kergejõustiklane, kaugus- ja kolmikhüppaja.

2014. aastal Euroopa meistrivõistlustel Zürichis sai ta kolmikhüppes isikliku rekordiga 14,13  viienda koha. 

2015. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Prahas võitis ta kolmikhüppes tulemusega 14,52 hõbemedali.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta uue isikliku rekordiga 14,66 neljanda koha.

Oma esimestel, 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros, sai ta tulemuseks 13,92 ja kvalifikatsioonist edasi ei pääsenud.

Gabriela Petrova on kuuekordne Bulgaaria meister.

Aastal 2015 valiti ta Bulgaaria aasta sportlaseks.

## Isiklikud rekordid
### Välisrekordid

### Siserekordid

## Doping
2016. aasta alguses avastati tema proovist südamerohu meldooniumi kasutamise jälgi, mille tarvitamine on alates 2016. aasta algusest keelatud. Gabriela Petrova pääses karistusest, sest pole täpselt teada, kui kaua meldoonium kehas püsib ja sportlane väitis, et lõpetas selle kasutamise 2015. aasta detsembris.

## Viited

## Välislingid
* 
*Bulgaaria kolmikhüppaja sai meldooniumi-keelust priiks, Postimees, 19.04.2016
Massipsühhoos

**Massipsühhoos** (ingl. *mass formation*) on suures inimrühmas tekkiv grupiteadvuse seisund, mida iseloomustab inimeste võimetus olukorda arukalt hinnata ja adekvaatselt tegutseda, ka enesekontrolli kaotus ja paanika. Massipsühhoosi teket soodustavad tegelik või oletatav oht, demagoogiline sisendus ja muu.

## Näited
 
Strasbourgis hakkasid 1518. aasta suvel sajad inimesed ilma muusikata tantsima, karjuma, väänlema ja visklema. Arvatakse, et tantsuhulluse põhjustas stress – sellele eelnesid näljahädad. Päevade kaupa kestnud hulluse järel inimesed surid kurnatusest.

Üks tuntumaid näiteid on Orson Welles'i 1938. aasta raadiokuuldemängu „Maailmade sõda: Invasioon Marsilt“ põhjustatud massipsühhoos. Raadiosaade vallandas kuulajate hulgas paanika – saadet kuulanud ligi kuuest miljonist inimesest miljon uskus, et marslased ründavad inimkonda, nad palvetasid, nutsid, ootasid resigneerunult möödapääsmatut surma.

## Vaata ka
*massiühiskond
*pealtvaataja efekt
*psühhoos

## Viited
Lothar Kolditz

**Lothar Kolditz** (30. september 1929 Albernau – 7. mai 2025) oli saksa keemik ja Saksa DV riigi- ning ühiskonnategelane.

Lothar Kolditz sündis aastal 1929 Albernaus, praeguse haldusjaotuse järgi Maagimäestiku kreisis; ta oli pärit töölisperekonnast. Ta õppis keemiat Berliini Humboldti Ülikoolis, doktorikraadi sai 1954. aastal. Alates 1957. aastast töötas ta õppejõuna Leuna Tehnikakõrgkoolis ja Jena ülikoolis. 1962–1968 oli ta Berliini Humboldti Ülikooli 1. Keemiainstituudi direktor ja õppejõud samas ülikoolis, 1965–1968 oli ta ka loodusteaduste prorektor. 1971–1979 oli Lothar Kolditz Berliini Humboldti Ülikooli keemiasektsiooni direktor. 1980–1990 oli ta Saksa DV Teaduste Akadeemia Anorgaanilise Keemia Keskinstituudi direktor.

30. oktoobrist 1981 kuni 1989. aasta detsembrini oli Lothar Kolditz Saksa DV Rahvusrinde Rahvusliku Nõukogu esimees. Alates 1982. aastast oli ta Saksa DV Riiginõukogu liige. 1986–1990 oli ta Saksa DV Rahvakoja (parlamendi) liige.

## Tunnustus
*1988 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks (1991. aastast Venemaa Teaduste Akadeemia välisliige)

## Viited
Jan Kudlička

**Jan Kudlička** (sündinud 29. aprillil 1988 Opavas) on Tšehhi teivashüppaja.

Ta on osalenud kolmedel olümpiamängudel. Pekingi olümpiamängudel 2008. aastal sai ta 10. koha, 2012. aasta Londoni olümpiamängudel 8. koha ja 2016. aasta Rio de Janeiro olümpiamängudel sai ta 4. koha.

Tema isiklik rekord teivashüppes välistingimustes on **5.83** (püstitatud Prahas 2015. aastal) ja sisetingimustes **5.80** (püstitatud Sopotis 2014 ja korratud 2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel).

## Viited

## Välislingid

*
Lobatševski medal

**Lobatševski medal** (ka **N. I. Lobatševski nimeline medal**) on rahvusvaheline teadusautasu Venemaal matemaatika valdkonnas, mida annab välja Kaasani ülikool.

Medali asutas 1991. aastal NSV Liidu Ministrite Kabinet seoses Nikolai Lobatševski läheneva 200. sünniaastapäevaga. Lobatševski medalit antakse väljapaistvate teenete eest geomeetria valdkonnas. Medalite andmise määrab Kaasani ülikooli teadusnõukogu.

Esialgse statuudi järgi anti medalit välja kord viie aasta jooksul. 1997. aastal võttis žürii vastu otsuse anda välja kaks medalit. Ajavahemikus 2003–2016 medalit välja ei antud.

2016. aastal muudeti autasu statuuti. Medaliga kaasneb rahaline preemia 75 000 USA dollari suuruses. Autasu antakse välja kord kahe aasta tagant. Autasustamistseremoonia peetakse Kaasani ülikooli aulas. Autasu annab kavalerile üle Tatarstani Vabariigi president. 

Uue statuudi alusel anti autasu esimest korda välja 1. detsembril 2017. Medali kavaleri valib 14-liikmeline rahvusvaheline žürii, kuhu kuuluvad teiste seas ka Mihhail Gromov (Institut des hautes études scientifiques), Shing Tung Yau (Harvardi Ülikool), kosmoloog Aleksei Starobinski ja žürii aseesimees Anatoli Fomenko (MRÜ).

## Medali kavalere
* 1992 – Aleksandr Norden
* 1997 – Boriss Komarkov
* 1997 – Mihhail Gromov
* 2002 – Shiing Shen Chern
* 2017 – Richard Schoen

## Vaata ka
*Lobatševski auhind

## Viited

## Välislingid
*Объявление о конкурсе на соискание медали имени Н.И. Лобачевского. medal.kpfu.ru