open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pärtli lõpp

**Pärtli lõpp** on väike laht Sõrve poolsaare läänerannikul, Nurmeniidi nina ja Pärtlinina vahel.
Veiserahu

**Veiserahu** on madalik Liivi lahes, 13,5 km Kaavi ninast idas.

Veepeegli pindala on umbes 1,5 km². Vähim sügavus on 1,8 m. 

Veiserahu keskkonnaregistri kood on VEE3403000.

Veiserahu olevat nime saanud seal toimunud laevahuku järel. Laev vedanud loomi.

## Viited
Tarragona amfiteater

**Tarragona amfiteater** on Kataloonias Tarragona linnas asuv Rooma amfiteater. See ehitati tolleaegsesse provintsipealinna 2. sajandil eKr praktiliselt foorumi kõrvale.
Pokkerikäte tugevusjärjestus

**Pokkerikäe tugevus** näitab pokkeris seda, kui hea on mingi kaardikombinatsioon teise suhtes.

Pokkerikäte tugevusjärjestus on standardne ja kehtib alati ühtemoodi, kui ei ole öeldud teisiti. Kuna välja jagatavate kaartide arv ja mängureeglid varieeruvad suuresti sõltuvalt mängust, esineb nimelt mõni üksik erand nagu näiteks *[[Telesina]]*, mis on *[[stud poker]]*i variant, mida mängitakse pooliku "Prantsuse" pakiga ja kus "mast" on tugevam kui "maja", sest "maja" on lihtsam saada kui "masti". Selle põhjuseks on tavapärase 13 ühte masti kaardi asemel pakis olevad 8 sama masti kaarti, sest kaardid 2-st 6-ni on pakist eemaldatud.

Peaaegu kõiki pokkerimänge mängitakse ühe 52 mängukaardist koosneva kaardipakiga. Kuna pokker on viie kaardi mäng, siis ka seitsme, üheksa või mõne muu arvu kaartide puhul lähevad arvesse ikkagi ainult viis parimat. Sõltuvalt variandist võib mängija kasutada oma parima kombinatsiooni moodustamiseks kas oma käes olevaid kaarte (mida teised ei näe) või kombineerides käes olevaid kaarte laual asuvate ühiste kaartidega (*community cards*).

Tugevusjärjestuse alusel parimad viis kaarti määravad võitja. Näiteks, kui kahel mängijal on mõlemal üks paar, siis võidab see mängija, kelle paar on suurem (näiteks kaheksate paar on suurem kui seitsmete paar, aga väiksem kui üheksate paar). Kui aga näiteks mängus on ka kolmas mängija, kellel on viiest kaardist rida, siis on võitjaks hoopis tema. Nõnda jaotuvadki käed tugevuse alusel alates kõrgetest kaartidest kuni kuninglike mastiridadeni (mõne mängu järgi on aga võimalik, et osa kaarte on esindatud mitmekordselt ja säärastel puhkudel võib esineda ka viiene rida –     ).

Leidub ka teisi mänge, mis kasutavad pokkeri kombinatsioonide tugevusjärjestust ja seetõttu võib ka neid pokkerimängudeks nimetada. Tavaliselt on aga tegu kasiinos mängitavate ''Oasis/Caribbean Stud'' pokkeritega, kus mängija mängib kasiino vastu või siis mänguautomaadiga videopokkerit.

## Pokkerikäte tugevusjärjestus
Käte tugevused kõige tugevamast kuni kõige nõrgemani:

Märkused: Mängus deuces wild on võimalik saada ka viisik, mis hold'emis on tugevam kui mastirida kuid nõrgem kui kuninglik mastirida. 32 kaardiga pokkeris on rida tugevam kui mast.

## Erinevate käte saamise tõenäosused

### Kombinatsioonid viie kaardiga 52-st

52-st kaardist koosneva kaardipaki kasutamisel on 311 875 200 eri võimalust (permutatsiooni) viie kaardi jagamisel.

 P(52,5) =
 \frac {52!} {(52-5)!} =
 \frac {52!}{47!} =
 311 875 200


Kuna aga kaartide järjekord ei ole oluline, on võimalike kombinatsioonide arv 2 598 960.
\frac \frac {52!}{(52-5)!}{5!} = \frac {311 875 200}{5!} = \frac {311 875 200}{120} = 2 598 960

### Kombinatsioonid seitsme kaardiga 52-st (Texas Hold'em)

## Välislingid
Abja

**Abja** on kohanimi Eestis Viljandimaal. Seda nime on kandnud järgmised asulad ja haldusüksused:

***[[Abja küla]]** – 1504. aastal esmamainitud küla, mis asus tänapäevase Abja-Paluoja linna territooriumil
***[[Abja külanõukogu]]** – aastatel 1950–1992 eksisteerinud 2. järgu haldusüksus Eesti NSV-s
***[[Abja rajoon]]** – aastatel 1950–1962 eksisteerinud 1. järgu haldusüksus Eesti NSV-s
***[[Abja vald (Halliste kihelkond)|Abja vald]]** – ajalooline Halliste kihelkonna aladel asunud vald
***[[Abja vald (1939)|Abja vald]]** – aastatel 1939–1950 eksisteerinud 2. järgu haldusüksus
***[[Abja vald]]** – 1992. aastal moodustatud 2. järgu haldusüksus Eesti Vabariigis

## Vaata ka
* Abja Gümnaasium
Krista Kajar

**Krista Kajar** (õieti **Eha Pirso**; 31. august 1943 Pärnu – 26. november 2013 Tallinn) oli eesti kirjanik.

Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli 1972. aastal eksternina eesti filoloogina.

## Teosed
*"Omaenese ukseni", Tallinn 1982 (luule koondkogu 1965–1980)
*"Üle halja jõe", Tallinn 1983
*"Ühe keelega viiul", Tallinn 1989 (koondkogu 1966–1986)

## Viited

## Kirjandus
*Aivar Kull. Eneseteostus ja enese eest põgenemine. – *Noorus*, 1983, nr 6. Taastrükk: Aivar Kull. *Kulli pilk*, Tartu: Ilmamaa 2005, lk 202–204 (raamatu "Üle halja jõe" arvustus).
*Vaapo Vaher. Tõeline poeet sureb maanteekraavis, Almanahh "Marm" ja tema aeg. – *Sirp*, 1991. Taastrükk: Vaapo Vaher. *Surmakuul & seemnepurse*, Tallinn: Eesti-Kambodža Sõprusühing & Juku-Kalle Raid, lk 31–40.
*Hando Runnel. Kuuest uuest. – *Jooksu pealt suudeldud*, Tartu: Ilmamaa 1998, lk 62–71 (sisaldab raamatu "Omaenese ukseni" arvustust).
**Eesti kirjanike leksikon*, 2000, lk 163–164.

## Välislingid

*
*Maimu Berg. Meenutus: Raja Teele on läinud üle halja jõe..., Pärnu Postimees, 3. detsember 2013
Evald Konno

**Evald Traugott Konno** (13. veebruar 1897 Tartu – 20. aprill 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast (hukati)) oli Eesti poliitik ja advokaat.

## Välislingid
*
István Kovács

**István Kovács** on mitme tuntud isiku nimi:

*István Kovács (Ştefan Covaci), Rumeenia jalgpallur ja treener (1920–1995)
*István Kovács, Ungari maadleja (sündinud 1950)
*István Kovács, Ungari poksija (sündinud 1970)
*István Kovács, Ungari kõrgushüppaja (sündinud 1973)
*István Kovács (sündinud 16. septembril 1984 Careis) on Rumeeniast pärit kutseline jalgpallikohtunik.
Axel Lillie

Krahv **Axel Lillie** (23. juuli 1603 Berga mõis, Högsby, Småland – 20. detsember 1662 Löfstadi loss, Östergötland) oli Rootsi sõjaväelane ja poliitik.

1620 sai temast noore kuninga Gustav II Adolfi paaž. 

1628. aastal teenis ta ooberstleitnandina Liivimaalase ooberst Alexander von Esseni Pohjanmaa rügemendis.

1635 Östgöta ratsaväeülem, 1638 kindralmajor ja Stralsundi komandant, 1641 Rootsi Pommeri asekuberner, pärast osalemist 1642 aasta Breitenfeldi lahingus Leipzigi ja Meißeni asekuberner, 1648 riiginõunik. 26. märtsil 1651 sai ta vabahärratiitli, millega kaasnes Käkisalmi läänis Kitee vallas asunud maavaldus. 1652 riigikammernõunik ja Karjala laaman. Sama aasta 20. augustil sai ta krahvitiitli ja Lillienborgi krahvkonna Hallandis, ning määrati Rootsi Pommeri kindralkuberneriks. 1654 kindral, 1655 Hallandi kindralkuberner, 20. veebruarist 1657 feldmarssal ja kuningliku Sõjakolleegiumi president.

14. septembril 1661 määrati ta Liivimaa kindralkuberneriks.  

## Perekond
Tema vanemad olid Poola-Rootsi sõja Kircholmi lahingus hukkunud rittmeister Gustav Axelsson Lillie (surn.1605) ja Karin Bengtsdotter Bagge.

Ta abiellus 1630 Stockholmis Christina von Mörneriga (1610–1663), kes oli asehalduri ja kammernõuniku Otto Helmer von Mörneri (1569–1612) ja Maria von der Grünau (1583–1634) tütar,  Tartu õuekohtu presidendi ja Tuna vabahärra Carl Mörneri (1605–1665) vend. Abielust sündis:
*Axel (1637–1692), kammerhärra, Upplandi maavanem (1666–1679), Löfstadi lossi pärija, abiellus 1665 Maria Elisabeth Stenbockiga (1650–1693)
*Catharina, abiellus 1664 ooberst Gustaf Adam Banériga (1624–1681), kes oli feldmarssal krahv Johan Banéri (1596–1641) poeg
*Gustaf Helmer (1639–1684), Upplandi rügemendiülem, abiellus 1663 Eestimaa maanõuniku Hans Wachtmeisteri (1609–1652) tütre, Björkö vabapreili Anna Wachtmeisteriga.
*Leonard (1642–1667)

## Viited
Robert Douglas

Krahv **Robert Douglas** (17. märts 1611 Standingstone, Šotimaa – 28. mai 1662 Blasieholmen, Stockholm) oli šoti päritolu Rootsi sõjaväelane ja poliitik.

Rootsi teenistusse tulles sai temast noore kuninga Gustav II Adolfi paaž, 1632 tragunirügemendi major, 1635 ooberst, 1643 kindralmajor, 1647 kindralleitnant, 29. märtsil 1651 sai ta vabahärratiitli, millega kaasnes Kalmari läänis Skälby maavaldus. 28. mail 1654 sai ta krahvitiitli (Nr.19) ja Skänninge krahvkonna Östergötlandis, osales ratsaväekindralina Karl X Gustavi Poola sõjas (1655–1660), 13. maist 1657 feldmarssal ja salanõunik, 1658–1661 vägede ülemjuhataja Liivimaal. 

1630 astus Rootsi Kolmekümneaastasesse sõtta ja selle käigus sai Douglasest nagu paljudest teistestki aadlikest saksa kultuuriühingu Viljakandva Ühingu liige. Mittesakslase ja sõjaväelasena jäi tema osalus ühingus formaalseks.

6. märtsil 1645 toimunud Jankau lahingus juhatas Douglas Rootsi ratsaväe vasakut tiiba. Vaenuväed olid võrdse suurusega ja nende kaotused samuti, aga Rootsi saavutas võidu.

 
Ta oli Skänninge krahv; Skälby vabahärra; Wittinghami pärus-parun; Zeweni (Saksamaa), Högsäteri (Östergötland) ja Sannegårdeni (Göteborg) härra. 

1660 juhtis ta Rootsi sõjaväge, mis vallutas Valmiera ja Jelgava ning võttis Kuramaa hertsogi Jakob Kettleri vangi.

## Perekond
Tema vanemad olid Standingstone`i markii ja härra Patrick Douglas of Dalkeith (surn.1626) ja Innerdivatist pärit vabapreili Christina Leslie.

Ta abiellus 1646 Stockholmis Hedvig Mörneriga (1610–1663), kes oli riigijäägermeistri ja maavanema Stellan von Mörneri tütar.  Abielust sündisid:
* Wilhelm Douglas (1646–1674), kolonelleitnant
* Gustaf Douglas (1648–1705), Västerbotteni ja Lappmarkeni maavanem;  Eestimaa kuberneri, Albu ja Kukevere mõisniku Gustav Otto Douglase isa
* Axel Douglas (1650–1673), Oranje printsessi ihukaitse kapten
* Adolf Douglas (1651–1674), Hollandi sõjaväelane (Kapten)
* Christina Douglas (1652–1712), abiellus 1680 oobersti, kammerhärra, Korsholmi ja Wasa krahvi Gustaf Adolf Oxenstiernaga (1648–1697), kes oli Tallinna linnuses sündinud riiginõuniku ja riigimarssali Gabriel Gabrielsson Oxenstierna (1619–1673) poeg.
* Carl Douglas (1656–1678)

## Viited
Mugul

**Mugul** on taime varre või juure maapealne või maa-alune, jämenenud ja toitainetega täitunud osa, mille ülesanneteks on varuainete säilitamine, taime levitamine ja vegetatiivne paljunemine.

## Varremugul
Varremugul on varre või varre muudendi – risoomi – jämenemisel tekkinud säilitusorgan.

Maapealne varremugul on peavarre või külgvõrse jämend, mis kannab normaalseid lehti.

Maa-alune varremugul on maa-aluse võsundi jämend. Võsundi varreosa on jämenenud mugulaks ja lehed redutseerunud. Nende asukohta tähistavad armid, milles on külg- ja tipupungad (nn silmad). Pungadest kasvavad uued maapealsed võsud.

Enamasti on mugulad üheaastased, et aidata taimel üle elada kasvuks ebasobiv, kas liiga külm või kuiv periood. Tuntuim varremugul on kartulimugul. Kartulil moodustub hulgaliselt mugulaid, kuid enamikul teistest mugultaimedest, näiteks kirivõhal ja vesiroosidel, moodustub vähe mugulaid. Paljude taimede mugulad on söödavad. 

## Juurekaelamugul
Juurekaelamugulad asuvad enamasti pindmises mullakihis. Juurekaelamugulad tekivad juurekaela ehk varre ja juure ühinemiskoha jämenemisel. Juurekaelamugulad võivad olla ühe- või mitmeaastased, ühe või mitme kasvupungaga.

## Juuremugul
Juuremugulad ehk **muguljuured** on tekkinud külgjuurte jämenemisel. Kuna juurtel enamasti pungi ei ole, siis pole neid ka juuremugulatel. Kasvupungad paiknevad seal, kus juur puutub kokku varrega – juurekaelal. Juuremugulad võivad moodustuda juure erinevast osast või kogu juurest. Sõlmja juure puhul on juure paksenemine toimunud katkendlikult. Juuremugulate jagamisel peab nende külge kindlasti jääma ka tükike juurekaela koos pungadega. 

Juuremugulad võivad olla kas üheaastased (daalia) või mitmeaastased (begoonia). Üheaastased juuremugulad kasvavad igal aastal kobarana ümber juurekaela. Neis talletatud toitained kasutatakse kasvuks ja arenguks, pärast seda mugulad lagunevad ja surevad. Mitmeaastased juuremugulad koosnevad vaid ühest ümarast juuremugulast, millest tärkavad vegetatsiooniperioodil võsud ja imavad narmasjuured. Seda tüüpi juuremugul säilib ja kasvab aasta aastalt suuremaks.

## Sigimugul
Sigimugulad moodustuvad taimede maapealse võsu lehekaenlais. Valmis mugulad varisevad ja neist kasvavad uued taimed. Sigimugulaid moodustavad näiteks leitselill, mugul-nõianõges ja hiina jamss.

Mugulad on ka alpikannil, ülasel, murtudsüdamel, jänesekapsal ja tulikal.


Pilt:Koolrabi (Brassica oleracea convar. acephala alef. var. gongylodes).jpg|Nuikapsa maapealne varremugul
Pilt:Potato EarlyRose sprouts.jpg|Hariliku kartuli mugula külgpungadest arenevad võsud
Pilt:Remscheid Lüttringhausen - Bauernmarkt 04 ies.jpg|Alpikanni juurekaelamugulad
Pilt:Tobinambur1.jpg|Mugulpäevalille mugulad


## Vaata ka
*Mugulsibul
Bojan Krkić

**Bojan Krkić Pérez** (mängijanimega **Bojan**; sündinud 28. augustil 1990 Kataloonias Lleidas) on serbia päritolu Hispaania jalgpallur, kes mängib Jaapani kõrgliiga klubis Vissel Kobe.

## Klubikarjäär
### Barcelona
Bojan mängis aastatel 1999–2006 Barcelona noortesüsteemis. Ta lõi noortemeeskondades kokku üle 900 värava. 2006–07 hooajal mängis ta Barcelona B-meeskonnaga. 17-aastaselt sõlmis ta Barcelona esimeeskonnaga lepingu.

16. septembril 2007 tegi ta mängus Osasunaga 17 aasta ja 19 päeva vanuselt debüüdi Barcelona põhimeeskonnas. 20. oktoobril 2007 lõi ta mängus Villarreali vastu oma klubi esimese värava. Barcelona meeskonnas mängis Bojan nelja hooaja jooksul 163 mängu ja lõi 41 väravat.

### Hilisem karjäär
22. juulil 2011 liitus Bojan Krkić 12 miljoni euro eest AS Romaga. Ta mängis oma esimesel hooajal Serie A-s 33 mängu ja lõi 7 väravat.

29. augustil 2012 anti Bojan üheks hooajaks laenuks AC Milani.

Pärast taasliitumist Barcelonaga 2013. aastal andis klubi ta Hollandisse Amsterdami Ajaxisse laenuks. Ajaxiga võitis ta 2013–14 hooajal Eredivisie.

22. juulil 2014 ostis Stoke City Bojani 1,8 miljoni euro eest. 2017. aastal andis Stoke City ta laenuks Saksamaa klubisse Mainz 05.

## Koondisekarjäär

2006. aastal esindas Bojan U17 jalgpallikoondise koosseisus Hispaaniat Euroopa meistrivõistlustel. Bojan lõi turniiril viis väravat. Meeskondlikult jäi koondis kolmandaks, alistades kolmanda koha mängus penaltitega Saksamaa.

Aasta pärast sai Bojan uue võimaluse end rahvusvahelisel areenil näidata, kui Hispaania U17 koondis võttis taas osa Euroopa meistrivõistlustest. Bojan lõi turniiril kaks väravat, millest üks tuli finaalis Inglismaa vastu.

Suve lõpus osales võistkond noorte jalgpalli maailmameistrivõistlustel. Nad jõudsid finaali, kus kaotasid Nigeeriale. Bojan ei saanud karistuskaartide tõttu finaalmängu mängida.

Kokku mängis ta U17 koondises 20 kohtumist ja lõi 16 väravat. Hispaania U21 koondises mängis ta 21 mängu ja lõi 4 väravat. 

Hispaania jalgpallikoondises on ta mänginud ühe korra.

## Saavutused

### Klubid
;Barcelona
* La Liga: 2008–09, 2009–10, 2010–11
* Copa del Rey: 2008–09
* Hispaania superkarikas: 2009, 2010
* UEFA Meistrite Liiga: 2008–09, 2010–11
* Euroopa superkarikas: 2009
* Jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused: 2009
; Amsterdami Ajax
* Eredivisie: 2013–14
* Johan Cruijff Schaal: 2013

## Isiklikku
Bojan on 170 cm pikk. Tema isa on serblane Bojan Krkić (seenior), kes mängis 1980. aastatel Belgradi Crevna Zvezdas, ja ema Maria hispaanlane Maria Lluïsa Pérez. 

## Viited

## Välislingid
Mugulsibul

**Mugulsibul** on botaaniline struktuur, mis väliselt sarnaneb sibulaga, kuid kõik ta lehesoomused on kuivad. Varuained on kogunenud paksenenud varreosasse. 

Mugulsibulad esinevad näiteks krookustel ja gladioolidel.  

## Vaata ka
*Sibul (organ)
Robinsonid

"**Robinsonid**" (inglise *Meet the Robinsons*) on 2007 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm, mis põhineb William Joyce'i raamatul "A Day with Wilbur Robinson" (1990).

## Välislingid
* Koduleht
* 
* 
* 
* Meet the Robinsons. Blogi Filmidest ja Muusikast, 29. detsember 2007
Väike tibu

"**Väike tibu**" ("Chicken Little") on 2005 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm.

Filmi loomiseks kasutati 3D-arvutianimatsiooni. Film põhineb muinasjutul, milles kana kuulutab maailmalõppu.
Lehmabande

"**Lehmabande**" (originaalpealkiri "Home on the Range") on Walt Disney filmistuudios 2004. aastal valminud täispikk multifilm.

Muusikalise komöödia peategelased on kolm lehma (kelle osad on sisse lugenud näitlejad Roseanne Barr, Judi Dench ja Jennifer Tilly), kes peavad kinni püüdma kurikuulsa karjavarga, et tema eest saadud leiutasuga päästa oma farm. 

Filmi pikkus on 76 minutit.
Aarete planeet

"**Aarete planeet**" ("Treasure Planet") on Walt Disney filmistuudios 2002. aastal valminud täispikk multifilm.

Film põhineb Robert Louis Stevensoni romaanil "Aarete saar".

See oli esimene film, mida näidati korraga nii tavalistes kui ka IMAX-kinodes. Filmis kombineeritakse kahemõõtmelist käsitsi joonistatud animatsiooni kolmemõõtmelise arvutianimatsiooniga.

Filmi pikkus on 95 minutit.

Filmi muusika kirjutas James Newton Howard.

Hoolimata kriitikute positiivsetest hinnangutest oli piletitulu tagasihoidlik (kulud 140 miljonit dollarit, tulud ligi 110 miljonit dollarit).

Film nomineeriti 2002. aasta parima animafilmi Oscarile.
Fantaasia (film)

"**Fantaasia**" on Walt Disney filmistuudios 1940. aastal valminud täispikk multifilm. Selle kestus on 126 minutit.

Film koosneb kaheksast osast, mille taustaks kõlavad klassikalise muusika teosed, mida esitab Philadelphia sümfooniaorkester Leopold Stokowski dirigeerimisel.

Film pälvis kriitikutelt vastuolulisi hinnanguid. Kasumit kahandasid suured tootmis- ja näitamiskulud ja muidu suure Euroopa vaatajaskonna äralangemine sõja tõttu.

## Teosed filmis
#Tokaata ja fuuga d-moll, BWV 565, Johann Sebastian Bach
#Süit "Pähklipurejast", Pjotr Tšaikovski
#"Nõia õpilane", Paul Dukas
#"Kevadepühitsus", Igor Stravinski
#Sümfoonia nr 6 ("Pastoraalne sümfoonia"), Ludwig van Beethoven
#"Tundide tants", Amilcare Ponchielli
#"Öö lagedal mäel", Modest Mussorgski
#"Ave Maria", Franz Schubert
Robin Hood (film 1973)

"**Robin Hood**" on Walt Disney Feature Animationi 1973. aastal valminud täispikk multifilm.

Film põhineb Robin Hoodi legendil, kuid tegelasteks on antropomorfsed loomad, mitte inimesed.

Film on 83 minutit pikk.
Püünisleht

**Püünislehed** on lehemuudendid, mille abil putuktoidulised taimed putukaid ligi meelitavad ja püüavad. Püünisesse sattunud putukate pehmed kehaosad lahustuvad ensüümide toimel, muutudes taimele omastatavateks. Püünislehtedega taimed kasvavad enamasti toitainetevaeses keskkonnas (liivases pinnases või turbal) ja varustavad end niimoodi lämmastikühenditega.

Püünislehti on väga erinevaid. Need võivad olla kannu-, urni- või põiekujulised, kujutada endast sulguvaid poolmeid või kokkurulluvat lehelaba.


Pilt:Dionaea muscipula trap.jpg|Kärbsepüünis
Pilt:Nepenthes jacquelineae3.jpg|*[[Nepenthes jacquelineae]]*
Pilt:Sarracenia oreophila ne3.jpg|Mägi-näpitslill


## Vaata ka
*Püünispõis
Karupoeg Puhh (film 1977)

"**Karupoeg Puhh**" ("*The Many Adventures of Winnie the Pooh*") on Walt Disney Feature Animationi 1977. aastal valminud täispikk multifilm.
Välk (film 2008)

"**Välk**" ("Bolt") on 2008 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. 

## Süžee
Populaarse teleseriaali peategelase superkoera Välk elu kulgeb Hollywoodi võtteplatsidel. Ootamatult satub filmikoer stuudio turvaliste seinte vahelt New Yorgi tegelikku ellu. Eksirännakutega tee tagasi perenaise Penny juurde on pikk ja ohurikas. Teekonnal kohtub koer kass Mittensi ja hamster Rhinoga. 

## Osatäitjad
* Välk (koer) – John Travolta / Märt Avandi 
* Penny – Miley Cyrus / Kaire Aas 
* Mittens (kass) – Susie Essman / Evelin Pang
* Rhino (hamster) – Mark Walton / Indrek Ojari

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* 
*
Must pada (joonisfilm)

"**Must pada**" ("The Black Cauldron") on 1985. aastal valminud Walt Disney Feature Animationi täispikk joonisfilm, mis põhineb Lloyd Alexanderi lasteraamatutel "Kolme raamat" ja "Must pada".
Viiside aeg

"**Viiside aeg**" ("Melody Time") on Walt Disney Feature Animationi 1948. aastal valminud täispikk muusikal-multifilm.

Film koosneb seitsmest osast, mis jutustavad seitse eraldiseisvat lugu.
Ichabodi ja hr Konna seiklused

"**Ichabodi ja hr Konna seiklused**" on 1949. aastal valminud Walt Disney joonisfilm, mis põhineb lõdvalt Kenneth Grahame'i lastejutustusel "Tuul pajuokstes" ja Washington Irvingi lühijutul "Unise oru legend".

## Välislingid
*
Saludos Amigos

**"Saludos Amigos"** (inglise keeles* "Hello, friends"*, portugali keeles "*Alô, Amigos*") on Walt Disney Feature Animationi 1942. aastal valminud täispikk multifilm.
Kolm ratsameest

**"Kolm ratsameest"** ("The Three Caballeros") on Walt Disney Feature Animationi 1944. aastal valminud täispikk multifilm.

Multifilm kujutab Disney tegelaste seiklusi Ladina-Ameerikas, film toodeti osana stuudio hea tahte sõnumist Lõuna-Ameerikale. Peategelasteks on Piilupart Donald ja tema kaks sõpra - mehhiko kukk Panchito Pistoles ja brasiilia papagoi José Carioca. Multifilm esilinastus 21. detsembril 1944 Mexicos, Ameerika Ühendriikides näidati seda alates 1945. aasta veebruarist ja Suurbritannias sama aasta märtsist.

Multifilm koosneb seitsmest raamjutustusega ühendatud segmendist. Filmi pikkus on 72 minutit.
Okasroosike (film 1959)

"**Okasroosike**" ("*Sleeping Beauty*") on Walt Disney Feature Animationi 1959. aastal valminud täispikk multifilm.

Multifilm räägib Okasroosikese muinasjutu loo. Filmi muusikana kasutati Pjotr Tšaikovski balleti "Uinuv kaunitar" muusika seadeid ja mugandusi, mille mängis sisse Graunke sümfooniaorkester (praegune Müncheni sümfooniaorkester).

Filmi kestus on 75 minutit.
Džungliraamat (film 1967)

"**Džungliraamat**" ("The Jungle Book") on Walt Disney Feature Animationi 1967. aastal valminud täispikk multifilm.

Film põhineb Rudyard Kiplingu samanimelisel raamatul. See oli viimane film, mille valmistamisel osales Walt Disney ise.

Filmi pikkus on 78 minutit.

Film räägib metsikust lapsest Mowglist, kes seikleb džunglis koos loomadest sõpradega: panter Bagheera, karu Baloo ja teistega.

Film võeti vastu väga positiivselt, eriti selle taustamuusika.
Bojan

**Bojan** oli 11. sajandil elanud poolmüütiline vene laulik, kelle järgi on nimetatud bajaan.

Bojan on "Loo Igori sõjaretkest" tegelane.
Nikolai Bogdanovitš

**Nikolai Modestovitš Bogdanovitš** (vene Николай Модестович Богданович; 1856 – 19. mai (6. mai vkj) 1903 Ufa) oli Venemaa  keisririigi riigitegelane. 

Ta oli kolleegiuminõunik, Łomża asekuberner 18. oktoobrist 1887 kuni 15. märtsini 1890, riiginõunik, Liivimaa asekuberner 15. märtsist 1890 kuni 15. detsembrini 1892, Tobolski kuberner 10. detsembrist 1892 kuni 8. märtsini 1896, Ufaa kuberner 19. oktoobrist (29. okt.) 1896 kuni mõrvamiseni Sotsialistide-Revolutsionääride Partei poolt 6. mail (28. mai) 1903 ja tõeline riiginõunik (1903). 

## Perekond
Tema isa oli Peterburi sõjaakadeemia sõjandusajaloo professor, kindralleitnant ja sõjakirjanik Modest Bogdanovitš (1805–1882), kes oli luuletaja Ippolit Bogdanovitši (1743–1803) sugulane.

## Viited
Metamfetamiin

**Metamfetamiin** (ka **N-metüülamfetamiin**, hüüdnimed ***ice***, **meta**, **kristall**, **jää**) on sünteetiline keemiline ühend, mida kasutatakse peamiselt narkootikumina. Metamfetamiin on amfetamiini teisend: selle mõju on kiirem ja tugevam kui amfetamiinil. Metamfetamiin on uimasti, mis tekitab tugevat sõltuvust. Juba väikestes kogustes tarvitamine võib kutsuda esile eluohtlikke südamerütmihäireid.

Metamfetamiin on valge, enamasti sinaka varjundiga pulber. Võib olla ka kristalli, jämeda soola või purustatud klaasi sarnane.

Kasutajad tunnevad energia- ja joovastuslainet, suuremat liikumisaktiivsust. Pulbrit tõmmatakse ninna, neelatakse või süstitakse. Kristallilist vormi suitsetatakse. Mõju algab sõltuvalt tarvitamisviisist 30 sekundi kuni 20 minuti pärast ja kestab 4–12 tundi.

## Kahjulik toime
* Metamfetamiin tekitab tugevat sõltuvust. Sõltlane ei suuda ilma aineta elada ja vajab enda hästi tundmiseks üha suuremaid koguseid;
* kui uimasti toime hakkab lõppema, ollakse sageli väga väsinud ja masenduses, samas on väga raske magama jääda. Näonahk muutub vistrikuliseks;
* kasutaja võib olla väga halvas tujus, rahutu ja agressiivne. Samuti võivad tekkida hirmuhood ja tunne, et teda jälitatakse. Lisaks esinevad palavikuhood;
* kasutamiskorrast toibumine võib võtta mitu päeva, sel ajal on inimene sageli väga närviline ja ärritunud ning võib ta käituda vägivaldselt;
* tekitab ajukahjustusi, samuti pikaajalisi mälu- ja liikumishäireid;
* pikaajalised kasutajad jäävad enamasti impotentseks või frigiidseks;
* lisaks peaaju veresoontele kahjustab metamfetamiin ka neere, maksa ja südant.

## Joobe sümptomid
* Silmaavad on laienenud, pulss on kiire;
* lihased on pinges;
* palavik, mis võib olla väga kõrge;
* kiire hingamine;
* heaolu ja õnnetunne;
* energiline, närviline ja rahutu, ei suuda paigal püsida;

## Ajalugu

### Teise maailmasõja periood
Teise maailmasõja perioodil müüdi metamfetamiini pervitiini nime all, ning seda tootis Saksa farmaatsiettevõte Temmler. Pervitiini kasutati laialdaselt Kolmanda Reichi relvajõududes. Eriti populaarne oli see Luftwaffe pilootide hulgas, kuna pervitiin toimis ergutina ja selle abil oli võimalik pikendada ärkveloleku aega. Tablette nimetati Saksa relvajõududes "Stuka-tablettideks" või "Göringi-tablettideks". Mõju kestis umbes 12 tundi ja rohkem ning suurte annuste korral võis selle tarvitamine esile kutsuda närvirakkude närbumise, kuna kurnati ära rakkudevaheline energiavahetus, sellega kaasnesid kõne-, tähelepanu- ja keskendumishäired. Pervitiini kasutamise kõrvaltoimed muutusid nii tõsisteks, et selle kasutamist piirati tugevalt alates 1940. aastast. Pärast narkootikumi manustamist olid sõdurid üks-kaks päeva võitlusvõimetud, mõned muutusid väga agressiivseks. Pikemaajalisel kasutamisel esines südamerabandust, infarkti ja kokkukukkumist. Sõltuvusnähtudena esines teotahte puudust ja depressiooni.

## Viited

## Kirjandus
*Norman Ohler, "Patsient A. Uimastid Kolmandas Reichis", originaali pealkiri *"Totale Rausch. Drogen im Dritten Reich."* 2017, Helios kirjastus, ISBN-10: 9949554977

## Välislingid
* Pekka Erelt, Sakslased valmistasid sõduritele imerohtu. Eesti Ekspress, 22. juuni 2011
Mulan

**"Mulan"** on Walt Disney filmistuudios 1998. aastal valminud täispikk multifilm.

Film põhineb legendaarse hiina naissõdalase Hua Mulani lool.
Lusti ja lõbu

**"Lusti ja lõbu"** on Walt Disney animastuudio 1947. aastal valminud joonisfilm.

Filmi levitas RKO Pictures.

Film koosneb kahest segmendist: "Bongo" ning "Miki ja oavars". See film oli viimane, milles Walt Disney ise Mikile hääle andis, hiljem tegi seda Jimmy MacDonald.

Filmi pikkus on 73 minutit.
Linn merepõhjas

**"Linn merepõhjas"** on 1990. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. See on 1977. aastal valminud filmi "Päästesalk" järg.

Seiklusliku filmi tegevus toimub Austraalia sisemaal. Filmi pikkus on 77 minutit.

Film sai aastatel 1989–1999 valminud Disney joonisfilmidest kõige väiksema piletitulu.
Pocahontas (joonisfilm)

"**Pocahontas**" on aastal 1995 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm.

See oli esimene Disney täispikk joonisfilm, mis tehti reaalse ajaloolise isiku (indiaani naine Pocahontas), temaga seotud sündmuste ja legendide põhjal, kuigi mõned olulised detailid lahknevad ajaloolisest tõest.

Helilooja Alan Menken ja laulusõnade autor Stephen Schwartz tõid filmile parima filmimuusika Oscari, parima laulu Oscari sai lugu "Colors of the Wind".
Herakles (film 1997)

"**Herakles**" on 1997 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. Film räägib Heraklesest.

## Välislingid
* 
* Herakles saidil Disney.com
Tarzan (film 1999)

"**Tarzan**" on 1999 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. Film põhineb Edgar Rice Burroughsi romaanil "Tarzan of the Apes".

Filmi režissöörid olid Chris Buck ja Kevin Lima ning stsenaristid Tab Murphy, Bob Tzudiker ja Noni White.

Filmi tegemine läks maksma 130 miljonit USA dollarit. Piletitulu oli 448,2 miljonit dollarit.
Fantaasia 2000

"**Fantaasia 2000**" on aastal 1999 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. See on filmi "Fantaasia" järg.
Tehkem muusikat

**"Tehkem muusikat"** (**"Make Mine Music"**) on 1946. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. See on Disney joonisfilmidest kaheksas.

Teise maailmasõja ajal oli suur osa Walt Disney töötajatest Ameerika Ühendriikide armees, ülejäänud suunati valitsuse ülesandel tegema propagandafilme. Selle tulemusena oli Disney stuudios hulganisti lõpetamata filmiideid. Et sel raskel ajal töö ei seiskuks, anti välja kuus kogumikfilmi, mis koosnesid mitmetest omavahel sidumata segmentidest. "Tehkem muusikat" oli neist kuuest kogumikust kolmas.

Film osales 1946. aasta Cannes'i filmifestivalil.

## Viited
Dinosaurus (joonisfilm)

"**Dinosaurus**" on 2000. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm.

Filmi tegemise kulud olid 127,5 miljonit dollarit ning piletitulu peaaegu 350 miljonit, seega oli see 2000. aasta tulusaimate filmide edetabelis 5. kohal.

Kriitikud pidasid heaks filmi visuaalset külge, kuid hindasid negatiivsemalt stsenaariumit ja tegelaskujusid.

Filmi peategelased loodi arvutianimatsiooni abil, taust on enamjaolt võttepaikades filmitud. Film on 82 minutit pikk.
Kreisi keiser

**"Kreisi keiser"** (ingliskeelne originaalpealkiri **"The Emperor's New Groove"**) on 2000. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm.

Filmi pealkiri vihjab muinasjutule "Keisri uued rõivad", kuid filmil on muinasjutuga väga vähe ühist. Filmi peategelane on inkade impeeriumi isekas valitseja Kuzco.

Stingi lauldud "My Funny Friend and Me" kandideeris parima filmilaulu Oscarile, kuid ei võitnud seda.
Atlantis: Kadunud kuningriik

"**Atlantis: Kadunud kuningriik**" on 2001 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm.

See oli Disney stuudio esimene teadusulmefilm. Joonisfilmi tegevus toimub 1914. aastal ning see räägib noormehest, kes püha raamatu abil loodab leida Atlantise.

Filmi tegemist alustati pärast muusikafilmi "Jumalaema kiriku kellamees" valmimist 1996. aastal. Otsustati luua Jules Verne'ist inspireeritud seiklusfilm. Filmi visuaalne külg on väga iseloomulik Mike Mignola koomiksistiilile. Klingoni keele looja Marc Okrand mõtles valja ka Atlantise filmis kasutatava keele. Filmimuusika kirjutas James Newton Howard. 

Filmi tegemise kulud olid umbes 100 miljonit dollarit. Piletitulu oli 186 miljonit dollarit. Tagasihoidliku edu tõttu ei teinud Disney stuudio plaanitud järjesarja ega filmiteemalist veealust atraktsiooni Disneylandi. 2002. aastal avaldati film VHS-il ja DVD-l.

Filmi pikkus on 95 minutit.
Must pada

**"Must pada"** on Lloyd Alexanderi raamat, mis ilmus esmakordselt 1965. aastal. See on "Prydaini kroonikate" teine osa.

Raamat pakkus palju süžeeelemente 1985. aasta Disney animafilmile "Must pada".
Dumbo

**"Dumbo"** on Helen Abersoni ja Harold Perli jutustus lastele, mis räägib elevandi ja hiire sõprusest. See ilmus 1939. aastal.

Aastal 1941 tehti selle järgi joonisfilm "Dumbo".
Buldog

**Buldogid** on koeratõugude rühm. Kõik buldogid põlvnevad inglise buldogist. 

## Buldogitõuge
*Inglise buldog
*Prantsuse buldog
*Ameerika buldog
Väikekodanlane

**Väikekodanlus** on nähtus, mis on lähedalt seotud muretu eluviisiga inimesega. Väikekodanlane on inimene, kes hindab kõrgelt muretut ja mugavat elu, on skeptiline muutuste ja uudsuse suhtes ning piirab oma elu üsna konkreetselt ning turvaliselt. Väikekodanlus, mis seisneb tähenduste tarbimises, on muganduv nähtus - kõik ebameeldiv peidetakse ja unustatakse. 

## Vaata ka
*Filister
Õiepõhi

**Õiepõhi** on õie osa, kuhu kinnituvad teised õie osad: tupplehed, kroonlehed, tolmukad, emakad. Enamasti on nad kinnitunud õiepõhjale ringidena või spiraalselt. 

Õiepõhi võib olla mitmesuguse kujuga: koonilisest lameda või nõgusa, pokaalikujuliseni. Koos õieraoga moodustab õie varreosa.

## Vaata ka
*Õis
*Õisikupõhi
Ivan Repjev

**Ivan Nikolajevitš Repjev** (vene keeles Иван Николаевич Репьев; 1755 – 18. jaanuar 1833 Moskva) oli Venemaa riigitegelane, kirjanik ja tõlkija. 

Ta oli kubermangu prokurör Tallinnas, kolleegiuminõunik (1796), riiginõunik (1. jaanuar 1798), tõeline riiginõunik (21. oktoober 1800), Irkutski tsiviilkuberner 1801 kuni 1804, Liivimaa revisjonikomisjoni esimees Võnnu kreisis 1806, Liivimaa tsiviilkuberner 29. augustist 1808 kuni 13. maini 1811, senaator ja Püha Anna 1. klassi ordeni kavaler. 

Ta on maetud Novodevitši kloostrisse.

## Teosed
Ta on tõlkinud saksa keelest vene keelde teosed:
**"Перемена в Эстляндии и описание пользы и преимущества новых учреждений и сравнение оных с древними ее привилегиями"*, Peterburi, 1788
*August von Kotzebue melodraama: *Menschenhass und Reue*, 1789 (vene *"Ненависть к людям и раскаяние: Комедия в пяти действиях, / сочинения господина Коцебу ; Перевел с немецкого коллежский советник Иван Репьев"*, Peterburi 1794)
*Draama *"Сродник у города Архангельского"*, Peterburi, 1798 
**Примечания на сочинение доктора Шмита о изследовании свойства и причин богатств народных : / Часть первая / Перевел И. Р.[епьев]*, Riia, 1809 

## Perekond
Ta oli abielus Anna Aleksandrovna Annenkovaga (1755–1826).

## Viited
Kroonlehed

**Kroonlehed** on tavaliselt eredalt värvunud ja tupplehtedest suuremad lehekesed, mis moodustavad õiekrooni. Võivad olla osaliselt kokku kasvanud või jääda vabaks. Selle tunnuse põhjal eristatakse liitlehist ja lahklehist õiekrooni.

Kroonlehe ülemist laiemat osa nimetatakse naastuks või naastukeseks, alumist kitsast osa pinnuks või pinnukeseks. Mõnikord moodustavad kroonlehe pinnu ja naastu piiril arenevad püstised väljakasved lisakrooni.

## Vaata ka
*Tupplehed
*Õiekroon
*Õis

## Viited
Tolmukkond

**Tolmukkond** ehk **androtseum** on ühe taime õie tolmukate kogum. 

Tolmukate hulk tolmukkonnas on liigiti väga erinev. Samuti võivad tolmukad olla erineva kõrgusega.

Eristatakse vaba tolmukkonda ja erineval määral kokkukasvanud liittolmukonda.
Knorr

**Knorr** on Saksamaal Heilbronnis asuv Saksa toidu- ja joogikaubamärk, mis asutati 1838. aastal Carl Heinrich Theodor Knorri poolt ja kuulub alates 2000. aastast Briti-Hollandi korporatsioonile Unilever. Knorri tootevalikusse kuuluvad kiirsupid, maitseained nagu Aromat, kastmed, puljongid ja valmistoidud.

## Ajalugu
Knorr alustas tegevust siguri tarnimisega, kuid laiendas peagi oma tegevust köögiviljade ja maitseainete kuivatamisele, et parandada nende säilivust. 1873. aastal toodi turule esimesed kuivsupid Mandri-Euroopas. Järgmiste oluliste arengutena ilmusid 1889. aastal hernesupp „Erbswurst” ning 1908. aastal kastmesegud. 1912. aastal võeti kasutusele puljongikuubik, mis lihtsustas puljongi valmistamist kodustes tingimustes.

Knorri tegevus Ühendkuningriigis ja Iirimaal algas 1949. aastal, kui turule toodi puljongikuubikud ja pakendatud supid. Hiljem lisandus ka maitseainesegu Aromat ning tootmine laienes, sealhulgas tehase avamisega Welwyn Garden Citys. Edasise arengu käigus täiendati olemasolevaid tooteid ning laiendati valikut kiirsuppide ja muude toidusegudega. 1980. aastatel toodi turule uusi tooteid, sealhulgas erinevad puljongikuubikud, kastmesegud ja marinaadid.

2000. aastal sai Knorr osaks Unileverist, mis viis arvukate uute toodete turuletoomiseni. Kuigi Knorri Chicken Tonight ja Ragu sarjad müüdi hiljem maha, jätkas bränd uuendustega, tuues 2012. aastal turule Knorri kastmepotid ja uue gurmeesarja.


Fail:Knorr logo old.png|Knorri logo aastatel 1838–1988
Fail:Knorr old.png|Knorri logo aastatel 1988–2004
Fail:Knorr.svg|Knorri logo aastatel 2004–2019. Jaapanis kasutatakse seda endiselt.
Fail:Knorr Logo 2020.svg|Knorri logo alates aastast 2019
O3spaces Workplaces

**O3Spaces Workplace** on Web 2.0 põlvkonna dokumendihalduse ja -koostöölahendus OpenOffice.orgi, StarOffice’i ja MS Office’i kasutajatele.

## O3Spacesi dokumendikoostöö
O3Spaces Workplace toob dokumendihalduse ja -koostööfunktsioonid OpenOffice.orgi, StarOffice’isse ja MS Office’isse, sealhulgas reaalajalise versioonikontrolli, automaatse sisse- ja väljaregistreerimise ning dokumentide turvalisuse.

O3Spaces Workplace annab valikuvabaduse. Saab (MS Windowsiga, Linuxiga, Solarisega või Mac OS X-iga) arvuti jaoks ise kontoritarkvara valida ning kasutada O3Spaces Workplace’i dokumendihalduse ja -koostöölahendusi (jaotatud) meeskondade, töörühmade ja osakondade jaoks.

O3Spaces Workplace võimaldab organisatsiooni failide talletamist keskses ja turvalises dokumendihoidlas. Tuginedes rollidele ja õigustele, võite üksikutele kasutajatele, rühmadele või osakondadele anda juurdepääsu failidele, kaustadele ja tööruumidele.

O3Spaces Workplace pakub kolme peamist sisendpunkti.
* AJAX-il põhinev brauserikeskkond
* Töölauaklient Workplace’i hoidla failide brauseriga – Workplace Assistant
* Kontoritarkvara ja Outlooki lisandmoodulid

## Tehniline kirjeldus
O3Spaces on Java-põhine J2EE-ga ühilduv toode. Serveripõhise Web 2.0 AJAX-i rakendusena on O3Spaces paindlik ja mastaabitav lahendus. O3Spaces võimaldab kasutada avatud standardeid nii serveri kui ka kliendi poolel. Selline lähenemine annab eri riistvara ja operatsioonisüsteeme kasutavatele administraatoritele ja lõppkasutajatele võimaluse O3Spacesi funktsioonidest viimast võtta.

O3Spaces kasutab järgmist:
#Java JRE 1.5.X või 1.6.X
#rakendusserver Tomcat (5.5.X) või 6.X
#andmebaasiserver PostgreSQL (8.2 või uuem), Microsoft SQL Server või Java DB (taotleda saab MySQL-i ja Oracle’i teisendusi)
#Lucene (otsingumootor)

O3Spacesi server töötab järgmiste operatsioonisüsteemidega:
#Microsoft Windows 2000, 2003
#Unix (Open) Solaris 10, AIX
#Linux (sealhulgas Ubuntu, Suse, Xandros, Mandriva, Redhat)
#Mac OS X

## Allikad
* O3Spaces Tehniline kirjeldus
* www.sharepointalternative.org

## Välislingid
* Smartlink O3Spaces Partner
Karl Saral

**Karl Saral** VR I/3 (6. veebruar 1880 Kuigatsi vald, Valgamaa – 13. juuni 1942 Krivošeino rajoon, Tomski oblast) oli Eesti Maapäeva liige ja Eesti loomaarstiteaduse rajaja.

## Elukäik
Ta lõpetas aastal 1904 Tartu Veterinaarinstituudi. Ta oli 1907–1917 Harju maakonna ning 1917–1918 Tallinna linna loomaarst. Osales Vabadussõjas. 

Alates aastast 1919 töötas Tartu Ülikoolis, aastail 1926–1941 professorina. Oli 1919–1940 Veterinaarhaavakliiniku juhataja ning 1923–1931 ja 1936–1937 loomaarstiteaduskonna dekaan.  Aastail 1931–1936 oli ta Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi esimees.

Ta oli Eesti Ajutise Maanõukogu teine abiesimees 27. novembrist 1918 kuni 3. veebruarini 1919. 1939 valiti Tartu linnavolinikuks.

14. juunil 1941 küüditas NKVD ta koos abikaasaga Venemaale.

## Isiklikku
Tema abikaasa Ebba Saral oli Eesti Naiskodukaitse Nõukogu esinaine. 2009. aastal tõi nende lapselaps Mari Saral Siberist vanaisa säilmed ja vanaema võimalikust matmispaigast kotitäie mulda, mis kõik sängitati Raadi Vana-Jaani kalmistule 1. juulil 2009 kell 15.

## Tunnustus
*1920 Vabadusristi I liigi 3. järk

## Viited

## Kirjandus
* ''Teadus Eesti põllumajanduse arenguloos. II osa (1918–1940)'' Tartu 2003. Lk 184

## Välislingid
*
Tolmukas

**Tolmukas** (ladina keeles *stamen*) on õie osa, milles valmivad tolmuterad. Ühe õie tolmukate kogumit nimetatakse tolmukkonnaks.

Tolmukas koosneb tüüpiliselt tolmukaniidist ja tolmukapeast. 

Tolmukate arv õies on liigiti erinev. 

Tolmukaniidid on enamikul taimedel lihtsad, harunemata. Vahel on neil mitmesuguse kujuga külgmised väljakasved. Kui tolmukaniit puudub, nimetatakse tolmukat istuvaks.

Tolmukapea koosneb enamasti pooletaolisest tolmukotist, mis on omavahel ühendatud pideme ehk konnektiiviga. Kummaski tolmukotis on kaks tolmupesa.

Mõnikord muutuvad tolmukad steriilseteks kõlutolmukaiks (staminoodideks), millel puuduvad tolmukapead.

## Tolmukotid
Ühes tolmukas paiknevad kaks tolmukotti (*saccus antherae*) ja tolmukotis tolmupesad (*loculus antherae*) ehk mikrosporangiumid tolmuteradega (isasgametofüüdid) ja -niitidega (filamentum).

*Tapetal* rakud jagunesid *pollen mother cell* meioosi algul DNA alusel diploidseteks ja tetraploidseteks.
 
Tapetkiht (*tapetum*) on tolmukotis ühendatud *pollen mother* rakkudega ja kihti seostatakse mikrosporogeneesis tekkivate anomaaliatega nagu osaline või täielik *PMC*-de degeneratsioon, steriilsus jm. (Zenkteler, 1962; Vasil, 1967; Echlin, 1971). Mõnedes töödes on omistatud taptkihile mikrosporotsüütide ja tolmuterade toitainete reservuaari ülesanded. (Homer ja Lersten, 1971 ; Panchaksharappa
ja Syamasendar, 1974; Mascarenhas, 1975). Teiste autorite arvates toimib tapetkiht filtrina, mis reguleerib valkude ja lipiidide liikumist PMC-de suunas (Aibertini, 1971,1975; Stevens ja Murray, 1981).

Tapetkiht asub meioosi kestel väljaspool PMC-sid. Tapetrakud on erineva suurusega, kuid suured rakud, mille rakutuum on samuti suur.

Tsütofotomeetriliste mõõtmistega oli tapetrakkude DNA sisaldus varase meioosi ajal PMC-des 2C ja 8C vahel, enamikul rakkudel oli DNA aga 4 C. PMC-de jõudmisel pahhüteeni on täheldatud tapetrakkude populatsioonis liikumist rohkema DNA suunas – kuni 16 C, kus 2 C rakusisuga rakud kaovad peale sügoteeni ja 2C ja 4C vahepealsed rakud kaovad peale pahhüteeni. 16 C ja 32 C DNA sisu saavutatakse PMC-des esimese meiootilise jagunemise viimastes staadiumites, kuid antud uuringus ei jõudnud tapetrakud 32 C DNA-ni.

Uurimise jooksul ei täheldatud mitte ainult DNA rohkenemist vaid suurenes ka tuum.

## Tolmupesad
Õietolm luuakse tolmukapea tolmukoti tolmupesades. Tolmupesasid ehk mikrosporangiume ümbritseb tolmupesa sein, tema moodustatakse *non-reproductive cells* ja küpsenud sein koosneb järgmistest rakukihtidest (rakukihid väljastpoolt sissepoole): epiderm ehk eksoteetsium (*exothecium*), endoteetsium ehk fibrooskiht, vahekiht ja *sporangial locule* t katvast tapetkihist (*tapetum*).

## Tolmukaniidid

Tolmukapea ja tolmukaniit (*filamentum*) on ühendatud, nende ühinemiskohta nimetatakse konnektiiviks (*connectivum*).

Tolmukaniidi anatoomiline ehitus on lihtne – juhtkimpu ümbritseb põhikude, mida omakorda katab kutiniseerunud epiderm.

Tomukaniitide kohta teatakse vähe. Arvatakse, et nemad varustavad tolmukapäid vee ja toiteainetega.

## Vaata ka
*Tolmlemine
*Õis
*Emakas

## Viited
Võidusammas

**Võidusammas** on sõjalist võitu tähistav monument, milliseid leidub paljudes maailma linnades:

## Eesti Vabariik
*Vabadussõja võidusammas Tallinnas

## Saksamaa Liitvabariik
*Siegessäule Berliinis
*Siegessäule Hamburgi linnaosas Altonas 
*Siegessäule Hakenbergis
*Siegessäule Schwerinis

## Vaata ka
*Vabadussammas
LK III

**LK III** ehk **Leichter Kampfwagen III** (eesti k. *kerge lahinguauto*) oli Saksamaal enne Esimese maailmasõja lõppu Joseph Vollmeri projekteeritud kergetank. 

Tegemist oli LK II modifikatsiooniga, millel sarnaselt aasta varem välja lastud prantsuse tankiga Renault FT-17 pidid mootor ja käigukast paiknema masina tagumises osas, juht ees ja torn keskel. Relvaks planeeriti kas 57 mm või 20 mm Beckeri kahur. 

Seda tanki telliti 1000 tükki, kuid isegi prototüüp ei saanud enne sõja lõppu valmis.

## Viited
Taadi keel

**Taadi keel** (ka **tati keel**; on iraani keelte edelarühma keel, mida räägivad taatlased ja mägijuudid. Kirjakeel pärineb keskpärsia pahlavi kirjaviisist.

Taadi keel jaguneb põhjataadi e džuhuri e juuditaadi ja lõunataadi ehk muslimitaadi keeleks.

## Viited

## Kirjandus
*"Taatlased". // Margus Kolga, Igor Tõnurist, Lembit Vaba ja Jüri Viikberg. "Vene impeeriumi rahvaste punane raamat". Nyman&Nyman LNT. 1993. Lk 291

## Välislingid
*Taadi keel *Ethnologue.com* 
*Taatlased "Vene impeeriumi rahvaste punane raamat" 
*Aserbaidžaani keelte kaart
Vilkitski saar

**Vilkitski saar** on kahe saare nimi:

***[[Vilkitski saar (Ida-Siberi meri)|Vilkitski saar]]** Ida-Siberi meres
***[[Vilkitski saar (Kara meri)|Vilkitski saar]]** Kara meres

## Vaata ka
*Vilkitski saared
Taatlased

**Taatlased** on taadi keelt kõnelev rahvas, keda 1979. aastal loendati Dagestanis 22 441, 1926. aastal Aserbaidžaanis 28 433 (koos mägijuutidega 70 000)
ja Iraanis 300 000 ehk 92,3% kogu rahvast. Nad peavad end sassaniidide järeltulijaiks, aga ilmselt on siiski tegu 3.–4. sajandil sassaniidide vallutatud Kaukaasia iraniseerunud põliselanikega, kes on suutnud vastu panna hilisemale turgistumisele. Usutunnistuselt on enamik šiiidid. Kahes külas elavad Armeenia gregoriaani kristlased. Ülejäänud ehk mägijuudid on judaistid, keda käsitletakse ka eraldi rahvana.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 75 taatlast.

## Viited

## Välislingid

*Taadi keel *Ethnologue.com* 
*Taatlased "Vene impeeriumi rahvaste punane raamat" 
*Aserbaidžaani keelte kaart.
Ernst Burchard von Mengden

Krahv **Ernst Burchard von Mengden** (vene Эрнст Бурхард фон Менгден; 1738 – 1797 Riia) oli baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane. 

Ernst Burchard von Mengden oli Liivimaa maanõunik Riia kreisist ja Liivimaa Maanõunike Kolleegiumi liige.

Riigikrahv (27. juulist 1779), Liivimaa tsiviilkuberner 26. veebruarist kuni 6. septembrini 1797 ja tõeline riiginõunik.  

Talle kuulus Volmari kreisis Lemsalu lähedal asunud Igate mõis (saksa keeles *Idsel*; läti keeles Igates muiža) ja Kauguri mõis (saksa *Kaugershof*; läti Kauguru muiža).

## Perekond
Tema vanemad olid Liivimaa maanõunik, õuekohtu president, kammerhärra, Menģele (sks *Altenwoga*) vabahärra Johann Heinrich von Mengden (1701–1768) ja krahvinna Christina Elisabeth von Münnich (1711–1775). Tema emapoolne vanaisa krahv Burchard Christoph von Münnich (1683–1767) oli Venemaa kindralfeldmarssal ja isapoolne vanaisa, vabahärra Johann Albrecht von Mengden (1663–1720), Liivimaa poliitik ja maamarssal 1710. 

Ta abiellus 1767 Solms-Wildenfelsi krahvinna Elisabeth Constantia Sophie Friederikega (1741 Wildenfels – 1819 Tartu), kes oli krahv Heinrich Karl von Solms-Wildenfelsi (1706–1746) ja krahvinna Albertine Charlotte von (Bylandt-Rheydt) Bylandt-Palsterkampi (1721–1799) tütar.

Abielust sündisid:

*Georg (1765–1812), rittmeister, Kauguri ja Mujēni (Mojahn) mõisnik; kindralleitnandi ja keisri tiibadjutandi Georg von Mengdeni (1836–1903) vanaisa 
*Otto (1770–1811), kornet

### Esivanemad

## Viited

## Välislingid
*
LK II

**LK II** ehk **Leichter Kampfwagen II** ('kerge lahingumasin') oli Saksamaa Esimese maailmasõja lõpus valminud kergetank ja LK I edasiarendus. Sellest valmistati kaks prototüüpi ja pärast katseid telliti 580 masinat. Seda tellimust suurendati mitu korda. Enne sõja lõppu ühtegi masinat teenistusse ei jõudnud. 

## Tehnilised andmed

LK II loojaks oli Joseph Vollmer, kes pidas kergetanke perspektiivikamaks, kui samal ajal arendatavat K-Wagenit. Erinevalt LK I-st LK II torn ei liikunud. Relvastuseks pidi saama 57 mm või 37 mm kahur, kuigi plaaniti ka ühe-kahe 7,92 mm MG08/15 kuulipildujaga versiooni. Soomus oli ees, külgedel ja taga 12–14 mm paks, peal 8 mm ja põhjal 3 mm. Tankil oli kaks 150-liitrist bensiinipaaki, mis võimaldasid ilma tankimata läbida 60–70 kilomeetrit. Bensiinibaake kaitses eraldi 8 mm soomus. LK II suutis ületada 2 meetri laiusi kraave, kuid leiti, et väga segipaisatud maastikul ta hakkama ei saa. Mootoriks oli 4-silindriline Daimleri bensiinimootor võimsusega 60 hj (44,7 kW), mis eri andmetel andis maksimaalseks kiiruseks 14 km/h, 16 km/h või 18 km/h.

## Pärast sõda

Pärast sõda õnnestus sakslastel valminud tanke liitlaste relvakontrolli eest peita. Seda, kui palju masinaid sakslased tootsid, ei ole täpselt teada, aga 1921  müüdi Rootsile salaja 10 masinat 100 000 krooni eest. Rootsis pandi need mõningaste modifikatsioonidega Stridsvagn m/21 (Strv m/21) nime all kokku. Seal paigaldati tankile pöörlev torn ja 6,5 mm kuulipilduja. Meeskond koosnes 4 mehest ja tankis oli ka raadio.

Selle põhjal loodi 1929. aastal Stridsvagn m/21-29, millel oli tornis 37 mm kahur või kaks kuulipildujat. Jõuallikana kasutati võimsamat Scania-Vabis mootorit.

Ka Ungari ostis 1920. aastal alguses ühe, siis teise ja lõpuks veel 12 tanki, kokku 14 tükki. Kõik tankid anti Budapestis paiknevale Ungari Politsei Värvatute Koolile (RUISK). Tanke hoiti kuni 1928. aastani raudteevaguneis peidus ja 1930. aastate alguses olid pooled neist veel kasutuskõlblikud. 

## Vaata ka
*LK III

## Viited

## Välislingid
*Stridsvagn m/21 Youtube's
Gelendžik

**Gelendžik** on kuurortlinn Venemaal Krasnodari krais Musta mere Gelendžiki lahe ääres.

Halduslikult hõlmab 1227 km² suuruse ala, sealhulgas 102 km mereranda. 2012. aastal oli linna elanike arv 58 058.

Gelendžiki kohal oli adõgeede asula, mis 15. sajandist kuulus Osmanite riiki. Aastal 1829 läks Venemaa koosseisu ja 1831 ehitati sinna kindlus. Krimmi sõja ajal lasksid venelased kindluse õhku ja lahkusid, kuid tulid 1857 tagasi ja asutasid 1864 Gelendžikskaja staniitsa. Aastal 1900 avati seal esimene sanatoorium. Aastal 1915 sai asula linnaõigused.

Linnas asub delfinaarium.

## Viited

## Välislingid
*Gelendžiki koduleht