open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lapi tsiitsitaja

**Lapi tsiitsitaja** ehk **keltsalind** (*Calcarius lapponicus [[L.]]*) on linnuliik tsiitsitajalaste sugukonnast.

## Levila
On pesitsusajal levinud tsirkumpolaarselt Euraasias ja Põhja-Ameerikas. Polaarjoonest lõuna pool ulatub pesitsusaegne levila ainult mägedesse.
Ta on rändlind. Talvitub avamaastikul Taanis, Inglismaal, Kesk- ja Ida-Aasias ja USA lõunaosas.

Eestis harv läbirändaja aprillis ja septembri teisest poolest hilissügiseni. Teda kohatakse peamiselt läänesaarte ning mandri loode- ja lääneosa mererannikul ja lagedatel põldudel, mujal sisemaal väga harva. Üksikutel kordadel on talvitunud.

## Välimus ja käitumine
Üldpikkus 14–15,5 cm. Hundsulestikus isaslind sarnaneb põhjatsiitsitaja ja rootsiitsitaja vanalindudega, kuid tal puudub valge lahuriba ning must värvus ulatub pugualale ja kehakülgedele. Puhkesulestikus on sulestik tuhmim ja mustad suled heledate ääristega. Erinevalt rootsiitsitajast ei tegutse ta kunagi roostikus.

Kutsehüüd on mahedakõlaline *tlüü tjüet* või *höid*, ka kruttiv *rt rt*. Laulab põõsaladvas või lennul, laul on kanepilinnu omaga sarnane sädin-vidin.
Lapi tsiitsitaja tegutseb peaaegu eranditult maapinnal, kus liigub edasi kiirel jooksul, keha kummargil. Lennujoon on lainjas.

## Elupaik ja pesitsemine
 

Pesitsusajal asustab tundrat ja mägitundrat, tavaliselt soode ja veekogude lähedal. Pesa rajab maapinnale, kurnas on 2–4 muna.

## Toitumine
Pesitsusajal on toiduks peamiselt putukad, muul ajal rohkem seemned.

## Viited

## Välislingid
*
Bensüülkloriid

**Bensüülkloriid** ehk **klorometüülbenseen** ehk **α-klorotolueen** (keemiline valem ) on orgaaniline ühend. Bensüülkloriid on terava lõhnaga värvitu vedelik, mille keemistemperatuur on 179 ºC ja sulamistemperatuur &minus;39 ºC; vees ei lahustu. Bensüülkloriidi aurud ärritavad silmi (on lakrimaator), hingamisteid ja nahka, sest hüdrolüüsil tekivad bensüülalkohol ja vesinikkloriid. Võrreldes alküülkloriididega on bensüülkloriid tunduvalt reaktsioonivõimelisem tänu fenüülrühma intermediaati stabiliseerivale osavõtule. 

Bensüülkloriidi saadakse kloori juhtimisel keevasse toluooli. Bensüülkloriidi kasutatakse keemiatööstuses bensüülalkoholi, bensoehappe estrite, bensüültselluloosi ja muude produktide saamiseks. Bensüülkloriidi kui lakrimaatorit on kasutatud ka sõjagaasina. Orgaanilises sünteesis saab seda kasutada alkoholide ja karboksüülhapete korral kaitsva rühma sisseviimiseks (vastavalt bensüüleetrina või bensüülestrina). Et bensüülkloriidi saab kasutada ka amfetamiini tüüpi ühendite sünteesis, siis selle turustamist jälgitakse.  

## Vaata ka
*Bensüülrühm
Inglise buldog

**Inglise buldog** on Suurbritanniast Inglismaalt pärinev koeratõug.

Inglise buldog on keskmist kasvu lihaseline lühikarvaline koer. Ta kaalub umbes 25 kg.

## Ajalugu
Ühe teooria kohaselt pärinevad buldogi esivanemad juba 6. sajandist eKr. Suurbritanniaga kauplevad foiniiklased ristasid molossid Briti mastifi laadsete koertega.

Kuni 19. sajandi keskpaigani kasutati buldogit Inglismaal võitluskoerana. Pärast seda, kui koerte ja härgade vahelised võitlused 1835. aastal keelati, tekkis oht, et tõug võib välja surra. Buldogipidajad otsustasid oma lemmikuid seltsikoertena pidama hakata.

1864. aastal asutati The Bulldog Club, mis oli üldse maailma esimene tõukoerte klubi. Kuigi seda klubi polnud kauaks, sätestas ta maailmas esimest korda tõustandardi. Esimene inglise buldog, kes kanti The Kennel Clubi registrisse, oli isasloom Adamo.

1875. aastal asutatud Bulldog Club Incorporated hakkas esimesena tegelema selle tõu aretamisega. 

Tänapäeval on buldog levinud kõikjal maailmas.

## Temperament
Inglise buldogite koonule iseloomulik metsik väljend ei väljenda tegelikult nende temperamenti. Buldog on rahuliku loomuga ja haugub harva. Neile meeldib mängida, kuid pole vaja nendega pikka aega jalutada ega joosta, sest suur füüsiline koormus on buldogitele vastunäidustatud. Nad on väga seltsivad, oma peremehele ustavad ja kiinduvad kiiresti.

## Tervis
Buldogil on soodumus saada kuumarabandusi. Samuti on tal kalduvus rasvumisele, uneapnoele, seede- ja kõrvaprobleemidele. Mõnel juhul võib probleeme olla puusaliigeste või põlvedega.
 


Bulldog.jpg|Standardis on kasutuse all märgitud: "Hirmutava välimusega seltsikoer"


## Vaata ka
*buldog

## Viited

## Välislingid

* Inglise buldog koer.ee saidil
Mihhail Galkin-Vraskoi

**Mihhail Galkin-Vraskoi** (vene Михаил Николаевич Галкин-Враской (Враский, Врасский); 29. september (vkj. 17. september) 1834 Kaasan – 21. aprill (vkj. 8. aprill) 1916 Petrograd) oli Venemaa sõjaväelane (kindral) ja riigitegelane.

Galkin lõpetas Kaasani Ülikooli. Seejärel töötas ta Orenburgi ja Samara kindralkuberneri alluvuses. Töö kõrvalt avaldas ta nende piirkondade ja Kesk-Aasia kohta artikleid, mis on kogutud raamatusse "Etnograafilised ja ajaloolised materjalid" (1868).

Aastail 1868–1870 oli ta Eestimaa kuberner, 1870–1879 Saratovi kuberner, 1879–1896 Vanglate Peavalitsuse ülem, 1895 tõeline salanõunik, 1896. aastast Riiginõukogu liige ja riigisekretär. 1899. aastal korraldas abitöid Kaasani, Vjatka ja Simbirski kubermangus, elu viimastel aastatel ühiskondlikke töid mittepõllumajanduskubermangudes.

1869. aastal muutis kuberner Galkin Eestimaa kubermangu ajalehe Ehstländische Gouvernements-Zeitungi venekeelseks.

## Tunnustus
*Arhangelski aukodanik (1887)
*Saratovi aukodanik

## Viited

## Kirjandus
*Sergei Zubov: Государственная и общественная деятельность М. Н. Галкина-Враского (1862-1916 гг.) : автореферат диссертации на соискание ученой степени кандидата исторических наук / Зубов Сергей Васильевич ; [Саратовский государственный университет им. Н. Г. Чернышевского] Саратов : Темпус, 2000, 19 lk., ISBN 5292025232
*Sergei Zubov: М. Н. Галкин-Враской - начальник Главного тюремного управления Российской империи (1879-1896 гг.), Саратов : Издательство Саратовского университета, 2000, 49 lk., ISBN 5292025232

## Välislingid
*Государственный архив Саратовской области: Галкин-Врасский Михаил Николаевич
*Foto 1872. aastast
Väikekodanlus

**Väikekodanluse** all on algselt mõeldud kodanluse alamat kihti, näiteks käsitöölisi, väikekaupmehi ja rahvakooliõpetajaid. Selle kihi liikmeid nimetatakse **väikekodanlasteks**. 

Et väikekodanlase eluring ja tegevuspiirkond on suurkodanlase võrreldes piiratud, nimetatakse ülekantud tähenduses väikekodanlasteks oma väikese maailmaga piiratud inimesi.  

Et väikekodanlased võtsid oma käitumises eeskujuks jõukamad kodanlased, nende majanduslik seisund hakkas aga 19. sajandil halvenema, sugenes neil majanduslikult üle jõu käiv elustiil. 

Saksamaa väikekodanlusele on omistatud korraarmastust, pedantsust, puhtusearmastust ja truualamlikku hoiakut. Saksamaa Natsionaalsotsialistliku Töölispartei võimuletulek sai võimalikuks tänu väikekodanlaste toetusele.

Venemaal ei lastud väikekodanlusel iseseisva ühiskonnagrupina tekkida, vähesed isendid likvideeriti punase terrori ajal või ka hiljem. 

Artur Adson on öelnud: "Elu ning selle veetmist provintsilinnas peetakse tavaliselt väikekodanlikuks. Viimast on meilgi 1905. a. revolutsioonist peale ja mõningal määral vene pahempoolse kirjanduse mõjul ägedasti halvustatud. Ometi ei ole see väikekodanlus, kõigile ta vigadele vaatamata, iganeski teostanud selliseid vägivallaakte ega veerema pannud sääraseid hävituslaineid, nagu seda on teinud ta sõimajad maailmaparandajate leerist vabaduse, vendluse ja võrdsuse lipukirja all.

## Viited
Darvozi rajoon

**Darvozi rajoon** (tadžiki keeles Ноҳияи Дарвоз/ناحیۀ درواز) on rajoon (2. järgu haldusüksus) Tadžikistanis, Mägi-Badahšani autonoomse vilajeti kõige läänepoolsem rajoon. Ta piirneb lõunas piki Pandži jõge Afganistaniga ning Tadžikistani sees läänes Hatloni vilajetiga ja põhjas vabariikliku alluvusega rajoonidega. 

Elanike arv on 23&nbsp;600 (2008. aasta 1. jaanuari hinnang). 

Halduskeskus on Kalai Humb.

Rajoon moodustati 1931. Kuni 1991. aastani oli selle nimi *Kalai Humbi rajoon*. 

Rajoon on saanud nime ajaloolise piirkonna Darvāzi järgi. 
 
## Vaata ka
*Darvāz

## Välislingid
*Надежда Емельянова. ''ДАРВАЗ: Религиозная и культурная жизнь таджикско-афганского приграничья''
Darvāz

**Darvāz** (dari keeles درواز; tadžiki keeles Дарвоз (*Darvoz*) on ajalooline piirkond, mis on praegu jagatud Afganistani  Badakhshāni provintsi ja Tadžikistani Mägi-Badahšani autonoomse vilajeti vahel.

Nimi pärineb 9.–11. sajandist ja tähendab 'värav' või 'lahtine uks' (mõeldud on Pamiiri väravat).  

## Ajalugu
Darvāzi territoorium oli 6.–4. sajandil eKr Ahhemeniidide riigi koosseisus, Baktria satraapia osa. 
3.–2. sajandil eKr oli see ala sõltuvuses Kreeka-Baktria riigist, 1.–3. sajandil pKr Kušaani riigist, 4.–6. sajandil heftaliidide riigist. Kui Lääne-Turgi kaganaat 6. sajandil heftaliidide riigi purustas, sai Darvāzist nominaalselt turgi valitsejate valdus. 

8. sajandil vallutasid Darvāzi muslimitest araablased, 9. sajandil oli ta sõltuvuses Tahiriididest, 10. sajandil oli Samaniidide riigi koosseisus, 11.–12. sajandil Ghasnaviidide riigi, seejärel Ghuriidide riigi koosseisus.

13. sajandil sattus Darvāz, nagu teisedki Tadžikistani alad, mongoli vallutajate võimu alla. 14.–15. sajandil oldi Timuriidide võimu all, kuid sõltuvus keskvõimust oli nominaalne. 

18. sajandil oli Darvāz Badahšani valitsejatele vastupanu keskus. Nii õnnestus 1748 Darvāzi ja Šugnoni ühendatud vägedel Šivi järve ääres purustada Badahšani emiiri (khaani) Sultan-šahhi (Sultan-Begi) väed. 

18. sajandil võitlesid Šugnon, sellest vasallsõltuvuses olev Rušon ning ka Vahhon pidevalt Badahšani ja Darvāzi võimu vastu. Šugnoni ja Rušoni valitsejad olid Darvāzi šahhide vasallid ning maksid neile andamit. 

19. sajandil olid Darvāzi šahhide valduste seas tänapäeva Tadžikistani Tavildara rajoon, Darvozi rajoon ja Vandži rajoon ning tänapäeva Afganistani Badakhshāni provintsi Darvāzi ringkonna, Darvāz-e Bālā ringkonna ja Khvāhāni ringkonna.

Darvāzi šahhi residents oli Kalai Humb Pandži jõe paremal kaldal. Samas oli Kalai Humbi kindlus. 

Aastal 1877 saatis Buhhaara emiir Darvāzi šahhiriiki vallutama. Buhhaaralaste rünnaku all jätsid Darvāzi väed Kalai Humbi maha ning taganesid Kevroni külla. Seal leidis aset otsustav lahing, mis lõppes Darvāzi vägede purustamisega. Darvāzi šahh Abulfayz-khaan emigreerus koos perekonnaga Farg‘onasse ning seejärel Afganistani. Darvāzi šahhi pojast Moḩammad Valī Khānist sai hiljem väljapaistev Afganistani diplomaat. 

Pärast Darvāzi annekteerimist sai sellest Darvāzi bekkond Buhhaara emiraadi koosseisus. Selle pindala oli umbes 386 ruutmiili ja rahvaarv umbes 35 000. Põhjas eraldas bekkonda Karateginist (praegu vabariikliku alluvusega rajoonid) kõrge Peeter Esimese ahelik, idas piirnes ta Šugnoniga, lõunas Afganistani valdustega (Badahšan) ning läänes Buhhaara emiraadi Baldžuani bekkonna ja Kulobi bekkonnaga. 

Vasakkalda-Darvāz anti vastavalt Vene-Briti lepingule 1895 üle Afganistanile vastutasuks Vahhoni, Šugnoni ja Rušoni eest, mis anti üle Buhhaara emiraadile.

## Viited

## Välislingid
*Ш.С. Камалиддинов. Историческая география Южного Согда и Тохаристана по арабоязычным источникам IX - начала XIII вв. Глава 2. Историческая география Северного Тохаристана. 2.11. КАРРАН
Kalai Humb

**Kalai Humb** (varem eesti keeles venepäraselt *Kalai-Humb*; tadžiki keeles Қалъаи Хумб (قلعۀ خمب) 'kruusikindlus') on küla (kišlakk) Tadžikistanis Mägi-Badahšani autonoomses vilajetis, Darvozi rajooni keskus. Ta asub Humbobi ja Pandži jõe ääres Afganistani piiri äres. Geograafilised koordinaadid on 38°28' N, 70°48 E. 

Elanike arv on 1909 (2000. aasta rahvaloendus).

Kõrgus merepinnast on umbes 1453 m. Kalai Humb on peaaegu täielikult ümbritsetud Pamiiri mägedega. 

Asulat läbib Pamiiri maantee. 

Sealsetes võõrastemajades ööbivad paljud Kulobi ja Horugi vahet sõitvad reisijad. 

## Nimi
Asula on saanud nime kahe hiigelsuure kivikruusi järgi, mis on tänini säilinud. Kohaliku pärimuse järgi on need monoliidid teinud devid (vaimud) Aleksander Suure käsul. Seda pärimust on levitanud kohalikud mullad. Kohalike käsitööliste sõnul on nad tehtud umbes 250 aastat tagasi Lääne-Hiinast saabunud käsitöölise tellimisel värvide segamiseks puuvillaste kangaste värvimiseks (Darvāz oli omal ajal kuulus värviliste kangaste poolest).

## Ajalugu
Asulat on esimest korda mainitud 16. sajandil. 

Kuni 1878. aastani oli see iseseisva tadžiki šahhiriigi Darvāzi keskus. 

Aastatel 1930–1991 oli Kalai Humb Tadžiki NSV Mägi-Badahšani autonoomse oblasti Kalai Humbi rajooni keskus. 

## Viited
Šmidti saar

**Šmidti saar** (vene остров Шмидта) on Venemaale kuuluv saar Kara meres Severnaja Zemlja saarestiku loodeosas.

Šmidti saare geograafilised koordinaadid on 81°6' põhjalaiust ja 90°56' idapikkust. Ta asub Severnaja Zemlja põhjapoolseimast, Komsomoletsi saarest loodes.

Saare pindala on 430 km², kõrgus kuni 325 m üle merepinna. Oma asukoha tõttu on Šmidti saare kliima märksa külmem kui ülejäänud saarestikus. Peaaegu kogu saar on kaetud Šmidti jääkupliga ja ka meri saare ümber on aasta ringi jääs.

Saar on saanud nime vene polaaruurija Otto Schmidti auks, kelle juhitav ekspeditsioon jäälõhkujal Georgi Sedov saare 1930. aastal avastas.

Külma sõja ajal 1952 pommitas NSV Liit lennukitega Tu-4 Šmidti saart tuumarelvadega, et teada saada, kuidas võiks Kanada Arktika saarestikus ja Gröönimaal olevatele USA sõjaväebaasidele mõjuda nende ründamine tuumarelvadega.
Väike-Taimõr

**Väike-Taimõr** (vene остров Малый Таймыр) on saar Laptevite meres Severnaja Zemlja saarestikust kagus. Kuulub Venemaale. 

Saare avastas  Boriss Vilkitski ekspeditsioon 1913; siis nimetati see troonipärija Aleksei Nikolajevitši auks **Tsareevitš Aleksei saareks**. 1930. aastatel nimetati saar ümber Väike-Taimõriks.

Pindala 350 km². Saar on asustamata.
Šokalski väin

**Šokalski väin** (vene пролив Шокальского) on väin Põhja-Jäämeres Severnaja Zemlja saarestikus.  

Ühendab Kara merd Laptevite merega ja eraldab Oktoobrirevolutsiooni saart Bolševiku saarest. 

Väina pikkus on ligikaudu 110 km, laius 20–50 km, sügavus 200–250 m. Järskrannikul on palju liustikke, sellepärast tekivad jäämäed. Väin on peaaegu aasta ringi jääga kaetud. 

Väinas on palju saari: Naidjonõš, Suhhoi, Malõš, Matrosskije saared, Pirožok, Arngoldi saart, Koški saared, Storoževoi, Beregovõje saared, Burunnõje saared jt.

Väin on nimetatud Juri Šokalski auks.

## Vaata ka
*Šokalski saar
Junõi väin

**Junõi väin** (vene Юный пролив) on väin  Põhja-Jäämeres Severnaja Zemlja saarestikus, mis eraldab Pioneeri saart Komsomoletsi saarest. 

Mõnede allikate järgi on selle väina nimi Jungšturmi väin

.

## Viited
Aivar Anniste

**Aivar Anniste** (sündinud 18. veebruaril 1980 Põltsamaal) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja), kes mängib Meistriliiga klubis FC Flora.

## Koondisekarjäär
Eesti koondises on osalenud 1997. aastast 45 mängus ja löönud kolm väravat.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*
Bakuu Neftçi

**Bakuu Neftši** (aserbaidžaani keeles *Neftçi Peşəkar Futbol Klubu*; Neftçi PFK) on Aserbaidžaani jalgpalliklubi, mille kodulinn on Bakuu. Klubi mängib Premyer Liqasıs (kõrgliiga).

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad

## Saavutused
***[[Aserbaidžaani Premyer Liqası|Premyer Liqası]]**
: **Võitja (9):** 1992, 1995/96, 1996/97, 2003/04, 2004/05, 2010/11, 2011/12, 2012/13, 2020/21
: **2. koht (3):** 2000/01, 2001/02, 2006/07
***[[Aserbaidžaani jalgpallikarikas|Aserbaidžaani Karikas]]**
: **Võitja (6):** 1994/95, 1995/96, 1998/99, 2003/04, 2012/13, 201314
: **2. koht (4):** 2000/01, 2011/12, 2014/15, 2015/16
* **[[Aserbaidžaani jalgpalli superkarikas|Aserbaidžaani Superkarikas]]
: **Võitja (2)**: 1993, 1995
: **2. koht (1):** 2013

***NSV Liidu kõrgliiga**
:**3. koht (1)**: 1966
***NSV Liidu karikas**
:**2. koht (4)**: 1967, 1968, 1970, 1971

***Kubok Sodružestva**
:**Võitja (1)''': 2006

## Viited
Lendava Nafta

**Lendava Nafta** (ametlikult *Nogometni klub Nafta Lendava*) on Sloveenia jalgpalliklubi, mille kodulinn on Lendava ja -väljak Športni park Lendava.

Nafta on Sloveenia vanim jalgpalliklubi: asutati juba 1903. Jugoslaavia kõrgeimas liigas on ta mänginud ühe hooaja, 1946/47, ja jäi seal 14. kohale.

2011. aasta seisuga on Nafta mänginud Sloveenia kõrgeimas jalgpalliliigas PrvaLiga Slovenije 7 hooaega. Kogutud punktide poolest on ta iseseisva Sloveenia 13. klubi. Nafta kõrgeim koht PrvaLigas on olnud hooajal 2009/10 saavutatud 6. koht. Karikavõistlustel on ta pääsenud 3 korda poolfinaali, sealhulgas kohe esimesel hooajal 1991/92 ja 2009/10.

Kui pärast Sloveenia iseseisvumist asutati PrvaLiga, pääses sinna 21 meeskonda, kes mängisid kaheringilise turniiri. Nafta kvalifitseerus sinna kui Sloveenia Vabariigi Liiga eelmise hooaja 5. koha saanud meeskond. Debüüthooaja lõpetas ta 15. kohaga ja jõudis Sloveenia karikavõistlustel poolfinaali.

1992./93. aasta hooajal vähendati meeskondade arvu PrvaLigas 18-ni. Nafta jäi viimaseks ja langes liigast välja.

10 aastat mängis Nafta Sloveenia teises liigas. Kuna PrvaLiga meeskondade arvu vähendati sel ajal pikkamööda 10-ni, tähendas mängimine teises liigas sportlikus mõttes järjest paremat saavutust. Hooaegadel 1994/95 ja 1995/96 saavutas ta liigas teise koha ning pääses üleminekumängudele, aga mõlemal aastal kaotas mõlemad üleminekumängud. 1998/99 jõudis ta karikavõistlustel veerandfinaali. 2002/03 jäi Nafta ka teises liigas 14. kohale ja kuna sel aastal arvati liigast välja 5 võistkonda teise liiga meeskondade arvu vähendamise tõttu 16-lt 12-le, langes Nafta kolmandasse liigasse, kuigi jõudis karikasarjas veerandfinaali.

2003/04 võitis Nafta kolmanda liiga idatsooni ja tõusis teise liigasse tagasi. Samal aastal jõudis ta karikasarjas veerandfinaali. Juba järgmisel hooajal (2004/05) saavutas Nafta teises liigas teise koha ja tõusis PrvaLigasse. Karikasarjas jõudis ta sel aastal juba poolfinaali.

PrvaLigas on Nafta olnud igal aastal 6.–8. kohal. Aastail 2006/07 kuni 2009/10 jõudis ta karikasarjas igal aastal veerandfinaali ja neist viimasel aastal poolfinaaligi.

## Eesti mängijad
*Konstantin Vassiljev (2008–2011)
Panevėžysi Ekranas

**Panevėžysi Ekranas** (ametlikult *Futbolo Klubas Ekranas*) on 1964. aastal asutatud Leedu jalgpalliklubi, mille kodulinn on Panevėžys ja -väljak Aukštaitija staadion.

Klubi tegutses 1964–2015.

## Saavutused
***[[Leedu NSV jalgpalli kõrgliiga|Leedu NSV kõrgliiga]]**
:Võitja (1): 1985

***[[Leedu NSV jalgpallikarikas|Leedu NSV karikas]]**
:Võitja (1): 1985

***[[Leedu jalgpalli kõrgliiga|Leedu kõrgliiga]]**
:Võitja (3): 1993, 2005, 2008

***[[Leedu jalgpallikarikas|Leedu karikas]]**
:Võitja (2): 1998, 2000

***[[Leedu jalgpalli superkarikas|Leedu Superkarikas]]**
:Võitja (2): 1998, 2006

## Statistika ja loendid

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad
*Taavi Rähn (2007–2009, 46 liigamängu ja kolm -väravat, Leedu meister 2008)

## Viited
Bronisław Malinowski

**Bronisław Kasper Malinowski** (7. aprill 1884 Kraków – 16. mai 1942 New Haven, USA) oli poola sotsiaalantropoloog.

Ta sündis ülemkeskklassi peres. Tema isa oli professor ja ema oli jõukate maaomanike perest. Poisina oli Bronisław tihti haige, kuid hiilgas koolis õppetulemustega.

1908. aastal sai ta oma kodulinna Jagiełło ülikoolist filosoofiadoktori kraadi, keskendudes matemaatikale ja loodusteadustele. Ülikoolis jäi ta jälle raskelt haigeks ja paranemise ajal luges ta James Frazeri raamatut "Kuldne oks". See tekitas temas huvi etnoloogia vastu ning pärast Jagelloonide ülikooli lõpetamist läks ta Saksamaale Leipzigi ülikooli ja 1910 Londoni Majandus- ja Politoloogiakooli.

1914. aastal rändas ta Uus-Guineasse, kus elas algul Mailu saarel (1,8 km pikkune saar 8 km kaugusel Uus-Guinea edelaotsast) ja siis Kiriwina (tollal Trobriandi) saartel (Uus-Guinea kagutipust loodes). Austria-Ungari kodanikuna jäi ta Esimese maailmasõja puhkedes saartele lõksu, sest kui ta oleks lahkunud, oleksid Austraalia võimud ta kohe interneerinud. Alles pärast sõda sai ta Euroopasse tagasi tulla.

1922. aastaks oli Malinowski kaitsnud doktorikraadi antropoloogia alal ning õpetas Londoni Majandus- ja Politoloogiakoolis. Samal aastal avaldas ta raamatu "Argonauts of the Western Pacific" ("Vaikse ookeani lääneosa argonaudid"). Seda raamatut tunnustati üldiselt meistriteosena ja Malinowskist sai üks maailma tuntumaid antropolooge. Kuni järgmise maailmasõjani töötas ta Londoni Majandus- ja Politoloogiakoolis, tehes sellest tähtsa antropoloogiakeskuse. Ta sai 1931 Suurbritannia kodanikuks.

Aeg-ajalt õpetas Malinowski ka USA-s. Teise maailmasõja puhkemise ajal oligi ta parajasti USA-s ja jäigi sinna. Ta võttis vastu töökoha Yale'i ülikoolis ja töötas seal kuni surmani 1942. Samal aastal oli ta saanud Poola Kunstide ja Teaduse Ameerika Instituudi kaasasutajaks. Ta suri südamerabandusse, valmistudes suvisteks välitöödeks Mehhikos Oaxacas. Ta on maetud Connecticuti osariiki New Havenisse.

Teda peetakse üheks Briti funktsionalismi rajajaks. Tal oli tugev mõju Põhja-Ameerika kultuuriantropoloogiale ja sotsioloogilisele institutsiooniteooriale. Malinowski teaduslik rivaal oli Alfred Radcliffe-Brown.

## Teoseid
* "Argonauts of the Western Pacific" (1922)
* "Myth in Primitive Society" (1926)
* "The Sexual Life of Savages in North-Western Melanesia" (1929)
* "Coral Gardens and Their Magic" (1935)

### Eesti keeles
*Malinowski, Bronisław 2013 [1922]. Uurimuse aines, meetod ja ulatus. In: Cañás Bottos, Lorenzo (koost.), *Funktsioon ja struktuur Briti koolkonnas: Antropoloogia lugemik*. (Tõlkinud Maarja Kaaristo.) Tallinn: TLÜ kirjastus, 37–78.
*Malinowski, Bronisław 2013 [1939]. Grupp ja indiviid funktsionalistlikus analüüsis. In: Cañás Bottos, Lorenzo (koost.), *Funktsioon ja struktuur Briti koolkonnas: Antropoloogia lugemik*. (Tõlkinud Anne Lange.) Tallinn: TLÜ kirjastus, 95–130.
*Malinowski, Bronisław 2020. *Maagia, teadus ja religioon ning teisi esseid*. (Tõlkinud Olavi Teppan, järelsõna Toomas Gross; Avatud Eesti raamat.) Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2020.
Arktiline neem

**Arktiline neem** (vene мыс Арктический) on Severnaja Zemlja saarestiku kõige põhjapoolsema Komsomoletsi saare põhjapoolseim neem. 

Neeme geograafilised koordinaadid on .

Pärast avastamist nimetati neem Aleksei Žohhovi auks **Žohhovi neemeks**. Jossif Stalini võimu perioodil nimetati see Nõukogude Liidu poliitiku Vjatšeslav Molotovi auks **Molotovi neemeks**. 1957. aastast kannab ta praegust nime. 

Arktiline neem asub põhjapoolusest vaid 990,7 km kaugusel, sellepärast stardivad sealt paljud polaarekspeditsioonid. 

## Viited
Össur Skarphéðinsson

**Össur Skarphéðinsson** (sündinud 19. juunil 1953 Reykjavíkis) on Islandi poliitik, aastatel 2009–2013 Islandi välisminister.

Aastatel 1991–2016 oli ta Alþingi liige. 1993–1995 oli ta keskkonnaminister, 2007–2009 tööstus-, energia- ja turismiminister ning 2007–2008 Põhjamaade koostöö minister. Alates 1. veebruarist 2009 kuni 23. maini 2013 oli ta Islandi välisminister. 

1983. aastal kaitses ta East-Anglia Ülikoolis väitekirja füsioloogias akvakultuuri erialal ja sai doktorikraadi.

Ta on olnud ajalehe Þjóðviljinn väljaandja.

Össur Skarphéðinsson on abielus Árný Erla Sveinbjörnsdóttiriga, neil on kaks tütart.

## Välislingid
*Össur Skarphéðinssoni blogi
*Tutvustus Alþingi kodulehel
Vjatšeslav Zahovaiko

**Vjatšeslav Zahovaiko** (sündinud 29. detsembril 1981 Lelles) on Eesti jalgpallitreener ja endine jalgpallur.

Aastatel 2017–2021 oli ta Eesti Meistriliiga klubi Paide Linnameeskond peatreener. 2025- Hakkas ta Peatreeneriks Tallinna FCI Levadias

## Klubikarjäär
### FC Flora
2006. aastal lõi ta FC Flora meeskonnas Meistriliigas 21 mänguga 25 väravat (1,2 väravat mängu kohta) ning osutus sellega maailma kõrgliigade kõige efektiivsemaks ründajaks.

### UD Leiria
30. detsembril 2009 sõlmis Zahovaiko kahe ja poole aastase lepingu Portugali klubi UD Leiriaga. Esimese eestlasena Portugali kõrgliiga klubiga lepingu sõlminud Zahovaiko debüteeris UD Leirias liigakarikamängus Braga Sportinguga (1:4). Algkoosseisus alustanud Zahovaiko vahetati välja 73. minutil. Liigadebüüdi tegi ta 2:0 võidumängus Olhanense vastu, kui ta vahetati 90. minutil sisse. Esimese värava lõi ta 1:6 kaotatud sõprusmängus Portugali esiliigaklubi Fatima vastu.

### Sillamäe Kalev
Pärast mängimist Soome KuPSis siirdus Zahovaiko Kreekasse, kuid lepingust sealse klubi FC Panachaikiga ei saanud asja ning Zahovaiko liitus üleminekuakna viimasel tunnil hoopis Eesti klubiga Sillamäe Kalev.

## Koondisekarjäär
Eesti koondises osales ta aastatel 2003–2011 39 mängus ja lõi kaheksa väravat. Oma koondisedebüüdi tegi Zahovaiko 10. veebruaril 2003 sõpruskohtumises Ecuadori jalgpallikoondise vastu. Ta kuulus algkoosseisu, aga 90. minutil tuli tema asemel mängu Dmitri Ustritski. Mäng kaotati 1:0. Mängupäeval oli Zahovaiko 21-aastane. Lisaks temale tegi samas mängus ka debüüdi Ott Reinumäe. 3 päeva hiljem ehk 13. veebruaril kohtus koondis sama vastasega ja selles mängus õnnestus Zahovaikol avada oma väravaarve koondises. See mäng lõppes 2:1 kaotusega.

## Saavutused
### Individuaalsed
*  Eesti jalgpallikoondis
** Hõbepalli võitja 2008
*  Meistriliiga
** Parim väravakütt 2004
** Viljandi Tuleviku parim väravakütt 2002
** FC Flora parim väravakütt Meistriliiga 2005, 2009

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*
Andrei Sidorenkov

**Andrei Sidorenkov** (sündinud 12. veebruaril 1984 Sillamäel) on Eesti jalgpallur (vasakäär). Ta mängib klubis TJK Legion.

Klubikarjääri jooksul on ta mänginud muuhulgas veel Floras (2002–2003 ja 2004–2008), Sillamäe Kalevis (2014–2015), Nõmme Kaljus (2016–2017), Taani klubides SønderjyskE (2008–2011), Viborg (2011) ja Fredericia (2012), Valgevene klubis FK Gomel (2013) ja Norra klubis Nybergsund (2018).

## Koondisekarjäär
Eesti koondises on ta mänginud alates 2004. aastast 21 korral, väravat pole löönud. 12. oktoobril 2010 lõi ta mängus Sloveenia vastu omavärava.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited
1989. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**1989. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid **30.** maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 2.–12. veebruarini Vailis USA-s. Võistlustel jagati välja 10 komplekti medaleid (viis ala nii meestele, kui naistele). 

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]


 

Finaal: 12. veebruar 
Osavõtjaid: 94
Maailmameister 1987: Frank Wörndl, Saksa FV
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]


  


Finaal: 9. veebruar 
Osavõtjaid: 101
Maailmameister 1987: Pirmin Zurbriggen, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]


 

Finaal: 8. veebruar 
Osavõtjaid: 98
Maailmameister 1987: Pirmin Zurbriggen, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]


 

Finaal: 6. veebruar 
Osavõtjaid: 55
Maailmameister 1987: Peter Müller, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]


 

Finaal: 30. jaanuar ja 3. veebruar 
Osavõtjaid: 85
Maailmameister 1987: Marc Girardelli, Luksemburg
Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 7. veebruar 
Osavõtjaid: 67
Maailmameister 1987: Erika Hess, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]


 

Finaal: 11. veebruar 
Osavõtjaid: 7
Maailmameister 1987: Vreni Schneider, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]


 

Finaal: 8. veebruar 
Osavõtjaid: 63
Maailmameister 1987: Maria Walliser, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]


  

Finaal: 5. veebruar 
Osavõtjaid: 34
Maailmameister 1987: Maria Walliser, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]


     

Finaal: 29. jaanuar ja 2. veebruar 
Osavõtjaid: 43
Maailmameister 1987: Erika Hess, Šveits
Ametlikud tulemused


## Medalid






## Välislingid

* MM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Davíð Oddsson

**Davíð Oddsson** (17. jaanuar 1948 Reykjavík – 1. märts 2026 Reykjavík) oli Islandi poliitik, riigi peaminister aastatel 1991–2004. 

1982–1991 oli ta Reykjavíki linnapea ja 2004–2005 Islandi välisminister.

Aastatel 1991–2005 oli Davíð Iseseisvuspartei esimees. 2005–2009 oli ta Islandi keskpanga nõukogu esimees.
1991. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**1991. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid **31.** maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 22. jaanuarist 3. veebruarini Saalbach-Hinterglemmis Austrias. Võistlustel jagati välja 10 komplekti medaleid (viis ala nii meestele, kui naistele). 

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]




Finaal: 22. jaanuar 
Osavõtjaid: 123
Maailmameister 1989: Rudolf Nierlich, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 3. veebruar 
Osavõtjaid: 106
Maailmameister 1989: Rudolf Nierlich, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]




Finaal: 23. jaanuar 
Osavõtjaid: 112
Maailmameister 1989: Martin Hangl, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 27. jaanuar 
Osavõtjaid: 61
Maailmameister 1989: Hans-Jörg Tauscher, Saksa FV
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 28. ja 30. jaanuar 
Osavõtjaid: 
Maailmameister 1989: Marc Girardelli, Luksemburg
Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 1. veebruar 
Osavõtjaid: 83
Maailmameister 1989: Mateja Svet, jugoslaavia
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 2. veebruar 
Osavõtjaid: 84
Maailmameister 1989: Vreni Schneider, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]




Finaal: 29. jaanuar 
Osavõtjaid: 64
Maailmameister 1989: Ulrike Maier, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 26. veebruar 
Osavõtjaid: 35
Maailmameister 1989: Maria Walliser, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 25. ja 31. jaanuar 
Osavõtjaid: 38
Maailmameister 1989: Tamara McKinney, USA
Ametlikud tulemused


## Medalid






## Välislingid

* MM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
2011. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**2011. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid **41.** maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 6.–20. veebruarini Garmisch-Partenkirchenis Saksamaal. Võistlustel jagati välja 11 komplekti medaleid (viis ala nii meestele kui ka naistele ja võistkonnavõistlus). 

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]



  
Finaal: 20. veebruar 
Osavõtjaid: 100
Maailmameister 2009: Manfred Pranger, Austria

 Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]


 
  
Finaal: 18. veebruar 
Osavõtjaid: 127
Maailmameister 2009: Carlo Janka, Šveits

 Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]



  
Finaal: 9. veebruar 
Osavõtjaid: 71
Maailmameister 2009: Didier Cuche, Šveits
 
 Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]



  
Finaal: 12. veebruar 
Osavõtjaid: 54
Maailmameister 2009: John Kucera, Kanada

 Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus|Suur Alpi kahevõistlus]]



  
Finaal: 14. veebruar 
Osavõtjaid: 41 
Maailmameister 2009: Aksel Lund Svindal, Norra

 Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Slaalom]]


 
  
Finaal: 19. veebruar 
Osavõtjaid: 111
Maailmameister 2009: Maria Riesch, Saksamaa

 Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]


    
  
Finaal: 17. veebruar 
Osavõtjaid: 
Maailmameister 2009: Kathrin Hölzl, Saksamaa

 Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]



  
Finaal: 8. veebruar 
Osavõtjaid: 49
Maailmameister 2008: Lindsey Vonn, USA

Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]



  
Finaal: 13. veebruar 
Osavõtjaid: 36
Maailmameister 2009: Lindsey Vonn, USA

 Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus|Suur Alpi kahevõistlus]]



   
Finaal: 11. veebruar 
Osavõtjaid: 40
Maailmameister 2009: Kathrin Zettel, Austria

 Ametlikud tulemused


### Võistkonnavõistlus



  
Finaal: 16. veebruar 
Osavõtjaid: 11 võistkonda

 Ametlikud tulemused


## Medalid



## Välislingid

* MM-i koduleht
Lendava

**Lendava** (ungari *Lendva*, saksa *Lindau*) on linn Sloveenias, Lendava valla keskus.

Linnas tegutseb jalgpalliklubi Lendava Nafta.

Lendava on Sloveenia ungari vähemuse keskus. 1918. aastani kuulus Lendava valla keskusena Ungari kuningriiki.

## Viited

## Välislingid
Kanepilised

**Kanepilised** (*Cannabaceae*) on õistaimede sugukond roosilaadsete seltsist. Kanepilised on kahekojalised rohttaimed.

Eestis kasvab 2 kanepiliste sugukonda kuuluvat pärismaist liiki: harilik humal (*Humulus lupulus*) ja harilik kanep (*Cannabis sativa*).

## Klassifikatsioon

Royal Botanical Gardensi taimeandmebaasi järgi on sugukonnas 170 liiki 9–15 perekonnast.

### Cronquisti süsteem
Cronquisti süsteemis klassifitseeritakse kanepilised seltsi *[[Urticales]]* ja sugukonda liigitatakse järgmised taimeperekonnad: 
**Cannabis* – kanep,
**Humulus* – humal.

### APG III süsteem
APG III süsteemis klassifitseeritakse kanepiliste sugukonda järgmised taimeperekonnad: 
**[[Aphananthe]]*
**Cannabis* – kanep
**Celtis* – tseltis
**[[Gironniera]]*
**Humulus* – humal
**[[Parasponia]]*
**[[Pteroceltis]]*
**Trema* – treema

## Fülogenees

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne GRIN-is
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Cannabaceae]] seisuga 17.01.2014.*
Alexander von Zemlinsky

**Alexander von Zemlinsky** (14. oktoober 1871 Viin – 16. märts 1942 Larchmont, New York) oli Austria helilooja, dirigent ja muusikapedagoog.

Zemlinsky õppis Viini konservatooriumis ning oli seotud mitmete tuntud heliloojate ja muusikutega, sealhulgas Gustav Mahleri ja oma õpilase ning hilisema lähedase sõbra Arnold Schönbergiga. Ta töötas dirigendina Viinis, Prahas ja hiljem ka Berliinis, juhtides mitmeid olulisi kontserte ja ooperietendusi.

Tema loomingusse kuuluvad ooperid, sümfoonilised teosed, kammermuusika ja vokaaltsüklid. Zemlinsky tuntumad teosed on ooper "Der Zwerg" ("Kääbus") ja orkestrilaulusari "Lyrische Symphonie".

1930. aastate lõpus lahkus Zemlinsky Saksamaalt natsismi tõusu ja oma juudi päritolu tõttu ning asus 1938. aastal elama Ameerika Ühendriikidesse, kus ta veetis oma elu viimased aastad avalikkuse tähelepanuta.

## Viited
Piimalillelised

**Piimalillelised** (*Euphorbiaceae*) on õistaimede sugukond malpiigialaadsete seltsist. Sugukond on nime saanud sellest, et vastavad taimed sisaldavad mürgist piimmahla (teatud liigid küll mitte). 

Cronquisti süsteemi järgi arvati sugukond omanimelisse piimelillelaadsete seltsi, kuid uuem – süsteem APG II paigutab ta malpiigialaadsete seltsi.

## Perekondi
**Acalypha* – nõgesleht
**Alchornea* – niando
**Clutia* – piksepõõsas
**Codiaeum* – ebakrooton
**Dalechampia* – jaagupõõsas
**Euphorbia* – piimalill
**Hevea* – kautšukipuu
**Hylandia* – lootusepõõsas
**Jatropha* – korallnupp
**Macaranga* – makaranga
**Mallotus* – kamalapuu
**Manihot* – maniokk
**Mercurialis* – seljarohi
**Plukenetia* – õliväät
**Schinziophyton* – manketipuu
**Triadica* – rasvapuu
**Vernicia* – lakipuu

## Välislingid
*
Paksulehelised

**Paksulehelised** (*Crassulaceae*) on kaheiduleheliste klassi kivirikulaadsete seltsi kuuluv õistaimede sugukond.

## Süstemaatika
Sugukonda kuulub 39 perekonda umbes 1400 liigiga.

Eestis kuulub sellesse sugukonda 6-7 looduslikult kasvavat liiki kukeharja (*Sedum*), liivsibula (*Jovibarba*) ja turdlehe (*Crassula*) perekondadest.

## Levila
Paksulehelisi kasvab eriti arvukalt Aafrika edelaosas, mõnevõrra vähem Euroopa ja Kesk-Aasia mägedes..

## Kirjeldus

Paksulehelised on ühe-, kahe- või mitmeaastased rohttaimed, mõned ka põõsad. Paksulehelised on sukulendid: nad talletavad oma lehtedesse vett. Seetõttu on nende lehed iseloomulikult paksud, mis ongi sugukonnale nime andnud.

Paksulehelised on peaaegu kõik kahekojalised, välja arvatud kukeharjad, mis on ühekojalised. Abilehti ei ole. Õies on tolmukaid sama palju kui kroonlehti või siis poole rohkem ning nad võivad paikneda eraldi, aga olla ka alusel kokku kasvanud. Seemnealgmed on arvukad, väikesed ja paiknevad kahes reas. Vili on kukkurvili.

## Kasutamine
Paksulehelised ei ole majanduslikult tähtsad taimed. Oma huvitava välimuse poolest kasvatatakse neist mitmeid ilutaimedena kiviktaimlates ning erilise vastupidavuse ning kuivataluvuse tõttu toataimena. Toataimed on näiteks portulak-turdleht ja Blossfeldi kalanhoe.

## Perekonnad

* *Adromischus* – padilehik
* *Aeonium* – kestvik
* *Aichryson* – harksibul
* *Chiastophyllum* – kuldhari 
* *Cotyledon* – lasnlehik
* *Crassula* – turdleht
* *[[Diamorpha]]* 
* *Dudleya* – dudelia
* *Echeveria* – soomuslehik
* *Graptopetalum* – kõrbehari
* *[[Greenovia]]*
* *Hylotelephium* – liidetud perekonnaga kukehari
* *[[Hypagophytum]]*
* *Jovibarba* – liivsibul
* *Kalanchoe* – kalanhoe
* *[[Lenophyllum]]*
* *Monanthes* – erakõis
* *Orostachys* – mägitähk
* *Pachyphytum* – tüsik
* *[[Perrierosedum]]*
* *Phedimus* – kanahari
* *[[Pistorinia]]*
* *[[Prometheum]]*
* *[[Pseudosedum]]*
* *Rhodiola* – kuldjuur
* *Rosularia* – rosulaaria
* *Sedum* – kukehari
* *Sempervivum* – mägisibul
* *[[Thompsonella]]*
* *Tylecodon* – heitlasnik
* *Umbilicus* – nabarohi
* *[[Villadia]]*

## Viited
Toomingas

**Toomingas** on roosõieliste sugukonda toompuu perekonda kuuluv lehtpuude alamperekond.

Toomingad on levinud põhjapoolkera parasvöötmes.

Toomingatel on lihtlehed. Õied on koondunud 12–30 kaupa sihvakatesse rippuvatesse kobaratesse ja puhkevad kevadel pärast lehtede valmimist.

Kõigil toomingatel on luuviljad, mis kinnituvad oksale kas üksikult või kobarana. Rahvasuus nimetatakse vilju marjadeks, aga see pole bioloogilises mõttes korrektne. Viljaliha on söödav ja selle sees on kivikõva kestaga seeme. Seemneid ei tohi süüa, sest see sisaldab amügdaliini. Amügdaliin ise ei ole mürgine, aga organismis lagunedes tekib väga mürgine sinihape. Kuna toominga seeme on väga väike, siis tekib ka sinihapet nõnda vähe, et ühe seemne söömine pole veel eluohtlik. Viljad on lindudele korraga allaneelamiseks sobiva suurusega ja linnud neid ka põhiliselt levitavad.

Toomingaid kasvatatakse ilupuudena. Küllalt levinud on nii täidisõielised kui kirjude lehtedega vormid. Õied on nii metsikutel puudel kui kultivaridel valdavalt valged või roosad.

Puitu saab toomingatelt vähe, sest need pole suured puud, aga enamasti on see tugev ja hästi töödeldav. Sellepärast sobib see nikerdamiseks ja vastupidavate tarbeesemete valmistamiseks.Mööblit valmistatakse näiteks hilistoomingast *P. serotina*, mis kasvab Põhja-Ameerikas ja üle 30 m kõrgeks. USA pärismaistest puudest on see tisleritöödeks üks hinnatumaid ja kallimaid.

Toomingalehti söövad mõned liblikad, näiteks kollavaksik *Opisthograptis luteolata*.

Virgiinia toominga *P. virginiana* marjadest tehakse tarretist ja veini. See puu kasvab Põhja-Ameerikas.

## Liigid
**Prunus grayana* – Gray toomingas 
**Prunus maackii* – amuuri toomingas
**Prunus padus* – harilik toomingas
**Prunus padus* var. *pubescens* – aasia toomingas 
**Prunus sericea* – siidjas toomingas
**Prunus serotina* – hilistoomingas
**Prunus ssiori* – sahhalini toomingas (kaugida toomingas)

## Viited
Break on Through

**"Break on Through"** on Jeanette Biedermanni neljas kauamängiv album. See anti Saksamaal välja 3. novembril 2003. Plaat jõudis Saksamaa albumite edetabelis 6. kohale.

## Lugude nimekiri
### "Break on Through" (Standard)
#"Rockin' on Heaven's Floor" – 03:23
#"Hold the Line" – 03:40
#"Burning Alive" – 03:15
#"Himalaya" – 04:05
#"Rebelution" – 03:18
#"We Are the Living" – 03:47
#"Tellin' You Goodbye" – 03:37
#"Mystery" – 03:39
#"Bad Girl" – 03:14
#"7 Nights – 7 Days" – 04:19
#"Highflyer" – 02:58
#"True Blue Heroes" – 03:50
#"Make Love" – 03:25
#"Mr. Big" – 03:50
#"Forever and Ever" – 03:41
#"Kick Up the Fire" – 03:47

### "Break on Through" (Limited Edition)
**CD 1**
#"Rockin' on Heaven's Floor" – 03:23
#"Hold the Line" – 03:40
#"Burning Alive" – 03:15
#"Himalaya" – 04:05
#"Rebelution" – 03:18
#"We Are the Living" – 03:47
#"Tellin' You Goodbye" – 03:37
#"Mystery" – 03:39
#"Bad Girl" – 03:14
#"7 Nights – 7 Days" – 04:19
#"Highflyer" – 02:58
#"True Blue Heroes" – 03:50
#"Make Love" – 03:25
#"Mr. Big" – 03:50
#"Forever and Ever" – 03:41
#"Kick Up the Fire" – 03:47

**CD 2**
#"Rock City" (*Special Audio Track*) – 02:56
#"Rockin' on "Musicago" Studio Floor" (*Berliin 2003*)
#"Making of a Song" (*German Musicproductions Hamburg*)
#"Break on Through" Shooting (*Berliin 2003*)
#"Rock My Life" Tour 2003 (*Preview*)
### "Break on Through" (Fan Edition)
#"Rockin' on Heaven's Floor" – 03:23
#"Hold the Line" – 03:40
#"Burning Alive" – 03:15
#"Himalaya" – 04:05
#"Rebelution" – 03:18
#"We Are the Living" – 03:47
#"Tellin' You Goodbye" – 03:37
#"Mystery" – 03:39
#"Bad Girl" – 03:14
#"7 Nights – 7 Days" – 04:19
#"Highflyer" – 02:58
#"True Blue Heroes" – 03:50
#"Make Love" – 03:25
#"Mr. Big" – 03:50
#"Forever and Ever" – 03:41
#"Kick Up the Fire" – 03:47

**Boonuslood**
#"Rock City" – 02:56
#"All by Myself" (*Live*) – 04:59
#"Me and Bobby McGee" (*Live*) – 04:40
#"69" – 03:06

### "Break on Through" (Platinum Edition)
#"Rockin' on Heaven's Floor" – 03:23
#"Hold the Line" – 03:40
#"Burning Alive" – 03:15
#"Himalaya" – 04:05
#"Rebelution" – 03:18
#"We Are the Living" – 03:47
#"Tellin' You Goodbye" – 03:37
#"Mystery" – 03:39
#"Bad Girl" – 03:14
#"7 Nights – 7 Days" – 04:19
#"Highflyer" – 02:58
#"True Blue Heroes" – 03:50
#"Make Love" – 03:25
#"Mr. Big" – 03:50
#"Forever and Ever" – 03:41
#"Kick Up the Fire" – 03:47

**Boonuslood**
#"Rock City" – 02:56
#"69" (*Freaky Mix*) – 03:12
#"No Eternity" – 03:37
#"Will You Be There" (*Accoustic Version*) – 02:47
#"Go Back" (*Accoustic Version*) – 03:58

## Edetabelid

## Välislingid
*Koduleht
Merry Christmas (Jeanette Biedermanni album)

**"Merry Christmas"** on Jeanette Biedermanni jõulualbum. See anti Saksamaal välja 22. novembril 2004. Plaat jõudis Saksamaa albumiedetabelis 22. kohale.

## Lugude nimekiri
#"Christmas Time" – 03:18
#"O Come All Ye Faithful (Adeste Fideles)" – 02:49
#"The Infant Light" – 03:06
#"Follow The Star" – 03:16
#"Mr. Santa Clause" – 03:10
#"Evermore" – 02:02
#"Silent Night" – 02:49
#"Peace on Earth" – 03:22
#"Ave Maria" – 04:25
#"Hark! The Herald Angels Sing" – 02:25
#"Run With Me" (*X-Mas version*) – 03:39
#"Shine On" – 03:35
#"Winter Ferryland" – 03:24
#"O Holy Night" – 03:39
#"Amazing Grace" – 02:38

## Edetabelid

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Naked Truth (Jeanette Biedermanni album)

**"Naked Truth"** on Jeanette Biedermanni kuues stuudioalbum. See anti Saksamaal välja 7. aprill 2006. Plaat jõudis Saksamaa albumiedetabelis 14. kohale.

## Lugude nimekiri
### "Naked Truth" (Standard)
#"All New" - 05:02
#"Moonshinenight" – 03:42 
#"Bad Girls Club"– 03:23 
#"I´m Alive" – 04:26 
#"Burn" – 03:21 
#"Get Freaky"– 03:04 
#"Heat of the Summer"– 03:44 
#"Heatwave in July"– 03:18 
#"L.A. (City of Angels)"– 02:58 
#"It´s Not O.K. (The Poor Little Thing)" – 03:30 
#"Endless Love" – 03:26 
#"Hurt"– 04:09 
#"Frozen Sun" – 04:05 
#"It´s Alright"– 02:48 
#"Naked Truth" – 03:51 
#"Nightmare"– 03:35 
#Desktop Player

### "Naked Truth" (Limited Deluxe Edition)
#"Run With Me" (*rock extended version*)
#"Shine On"
#"Hearts Burning Down"
#"Interview"
#"Recording "Naked Truth""
#"Bad Girls Club" (video)
#"Bad Girls Club" (tegemine)
#"Endless Love" (video)
#"Endless Love" (tegemine)
#"Jeanette on the Road"
#"Jeanette's Hairstyling"
#"DRK Spot"

## Edetabelid

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Fokker

**Fokker** oli Hollandi lennukitootmisettevõte, mille asutas Anthony Fokker. 

## Fokkeri lennukid

### 1912. - 1918. aasta

* Fokker Spin
* Fokker M.1 - M.4 Spin (sõjaline versioon)
* Fokker W.1 - W.2
* Fokker A.III (M.5K)
* Fokker A.II (M.5L)
* Fokker M.6
* Fokker B.I (M.7 en M.10E)
* Fokker W.3
* Fokker A.I  (M.8)
* Fokker M.9
* Fokker B.II (M.10Z)
* Fokker E.I (M.5K/MG)
* Fokker E.II (M.14)
* Fokker E.III (M.14v)
* Fokker E.IV (M.15)
* Fokker M.16E ja M.16Z
* Fokker B.II (M.17Z)
* Fokker B.III (M.18Z)
* Fokker D.I (M.18E)
* Fokker D.II (M.17E)
* Fokker D.III (M.19)
* Fokker D.IV (M.21)
* Fokker D.V (M.22)
* Fokker V.1
* Fokker V.2 ja V.3
* Fokker V.4
* Fokker F.I (V.5)
* Fokker Dr.I
* Fokker V.6
* Fokker V.7
* Fokker V.8
* Fokker V.9, V.11, V.12, V.13. V.14, and V.16
* Fokker D.VI
* Fokker D.VII  (V.11/13)
* Fokker V.17 - V.25
* Fokker E.V/D.VIII (V.26)
* Fokker V.27 - V.37
* Fokker C.I (V.38)

### 1919. - 1940. aasta

* Fokker V.39 - Fokker V.42
* Fokker C.I
* Fokker F.6
* Fokker F.II
* Fokker F.III
* Fokker F.IV
* Fokker T.II
* Fokker S.I
* Fokker D.IX
* Fokker D.X
* Fokker S.II
* Fokker B.I
* Fokker C.IV
* Fokker F.V
* Fokker S.III
* Fokker D.XI
* Fokker T.III
* Fokker B.II
* Fokker F.VII
* Fokker C.V
* Fokker D.XII
* Fokker D.XIII
* Fokker S.IV
* Fokker D.XIV
* Fokker B.III
* Fokker F.VIII
* Fokker T.IV - T.IVa
* Fokker C.VIIW
* Fokker F.XI "Universal"
* Fokker F.XIV
* Fokker D.XVI
* Fokker F.IX
* Fokker C.VIII
* Fokker C.IX
* Fokker F.XII
* Fokker D.XVII
* Fokker F.XVIII
* Fokker F.XX
* Fokker F.XXXVI
* Fokker C.X
* Fokker F.XXII
* Fokker C.XIW
* Fokker D.XXI
* Fokker G.I
* Fokker T.V
* Fokker S.IX
* Fokker C.CIVW
* Fokker T.VIIIW
* Fokker D.XXIII
* Fokker T.IX

#### Ameerika disainid

* Fokker Universal Lennuk & kaubaveo
* Fokker Super Universal Lennuk & kaubaveo
* Fokker C-II Lennuk
* Fokker B-11 Sport/Treener
* Fokker F-14 Parasol Airliner
* Fokker PJ USCG Lennupääste
* Fokker PW-5 Jäilitaja, Vesijahutusega.
* Fokker XA-7 Rünnaku õhusõiduk
* Fokker XLB-2 Ööpommitaja
* Fokker XB-8 Pommitaja
* Fokker XO-27 Vaatlus õhusõiduk
* Fokker XFA-1 Hävituslennuk

### 1945. - 1996. aasta
* Fokker F24
* Fokker F25 Promootor
* Fokker S-11 Instruktor
* Fokker S-12 Instruktor
* Fokker S-13 Universal Treener
* Fokker S-14 Kiirusetreener
* Fokker F26 Phantom
* Fokker F27 Friendship
* Fokker F28 Fellowship
* Fokker 50
* Fokker 60 Praktilisus
* Fokker 70
* Fokker 100
* Fokker 130 (kontseptsiooni etapist üksnes)

## Välislingid

* Fokkeri ametlikul kodulehel
How It's Got to Be

**"How It's Got to Be"** on Jeanette Biedermanni esimene singel albumilt "Delicious". Laulu kirjutasid Jeanette Biedermann ja Wonderbra ning produtseeris Cobra. Singel anti Saksamaal välja 1. oktoobril 2001.

## Lugude nimekiri
#"How It's Got to Be" (*Radio Edit*) – 03:13
#"No Style!" (*Radio Edit*') – 03:39
#"How It's Got to Be" (*Chill Out Love Radio Edit*) – 03:24
#"No Style!" (*Dance Radio Edit*) – 03:38

## Edetabelid

## Välislingid
* How It's Got To Be muusikavideo
Rockin' on Heaven's Floor

**"Rockin' on Heaven's Floor"** on Jeanette Biedermanni esimene singel neljandalt stuudioalbumilt. See anti Saksamaal välja 13. oktoobril 2003. Laulu kirjutasid Frank Johnes, Tom Remm, Bodybrain ja Wonderbra ning produtseerisid Frank Johnes ja Tom Remm.

## Lugude nimekiri
#"Rockin' on Heaven's Floor" (*Radio Mix*) – 03:22
#"Rockin' on Heaven's Floor" (*Accoustic Mix*) – 03:49
#"Rockin' on Heaven's Floor" (*Extended Rock Mix*) – 04:02
#"Rockin' on Heaven's Floor" (*Instrumental Mix*) – 03:23
#"Orient Express" – 04:37
#"Rockin' on Heaven's Floor" (*video*) – 03:27
#Boonus videomaterial – 03:34

## Edetabelid
Hold the Line (Jeanette Biedermanni laul)

**"Hold the Line"** on Jeanette Biedermanni neljas singel albumilt "Break On Through". See anti Saksamaal välja 28. juunil 2004. Laulu on kirjutanud Frank Johnes, Bodybrain ja Wonderbra ning produtseerinud Tom Remm ja Frank Kretschmer.

## Lugude nimekiri
### CD 1
#"Hold the Line" (*Radio Edit*) – 03:49
#"Hold the Line" (*Acoustic Mix*) – 03:40
#"Himalaya" – 04:05
#"Hold the Line" (*Karaoke Mix*) – 03:49
#"No Eternity" (*Acoustic Version*) – 03:44
#"Hold the Line" (*video*) – 03:55

### CD 2
#"Hold the Line" (*Radio Edit*) – 03:49
#"Hold the Line" (*DTM Version*) – 03:50
#"Hold the Line" (*Acoustic Mix*) – 03:40
#"Himalaya" – 04:05
#"No Eternity" (*Acoustic Version*) – 03:44

## Edetabelid

## Välislingid
* Koduleht
Heat of the Summer

**"Heat Of The Summer"** on kolmas singel Jeanette Biedermanni kuuendalt stuudioalbumilt. See anti Saksamaal välja 4. augustil 2006. Laulu kirjutasid Jeanette Biedermann ja Jörg Weisselberg ning produtseeris Thorsten Brötzmann.

## Lugude nimekiri
**CD 1**
#"Heat of The Summer" — 03:19
#"Heat of The Summer" (*Naked Truth Version*) — 03:44
#"Heat of The Summer" (*Instrumental*) — 03:20
#*Desktop-player*

**CD 2**
#"Heat of The Summer" — 03:19
#"Heat of The Summer" (*Naked Truth Version*) — 03:44
#"Heat of The Summer" (*Instrumental*) — 03:20
#"Heat of The Summer" (*Kingston Remix*) — 03:20

**CD 3**
#"Heat of The Summer" — 03:19
#"Heat of The Summer" (*Naked Truth Version*) — 03:44
#"Heat of The Summer" (*Instrumental*) — 03:20

## Edetabelid
Keeleke

**Keeleke** on pisike kilejas moodustis lehelaba ülemisel pinnal, vastu vart. 

Keeleke esineb paljudel kõrrelistel, lõikheinalistel ja teistel taimedel. 

Teatud taimedel võib keeleke olla asendunud karvaringiga, nii on näiteks päiderool.