open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Georg Vestel

**Georg Hugo Vestel** VR I/2 (ka **Georg Westel**; 11. november (ukj) (30. oktoober) 1882 Saadjärve vald – 5. veebruar 1933 Tallinn) oli Eesti poliitik, ettevõtja ja sõjaväelane (kapten).

## Elulugu
Georg Vestel õppis Tartu I algkoolis ja reaalkoolis aastail 1892–1900 ning Riia polütehnikumi kaubandusosakonnas aastail 1900–1905. Ta kuulus korporatsiooni Vironia, oli selle esimees aastal 1904 ja hiljem vilistlaskogu esimees. 

Vestel teenis sõjaväes aastail 1904–1905 ja läks reservi suurtükiväelipniku auastmes.

Ta oli Gustav Narusbeki kaubanduskooli õpetaja Tallinnas aastail 1906–1908, Tallinna Vastastikuse Krediidiühisuse (Tallinna Krediitpanga) ärijuhi abi aastail 1909–1912. 

Vestel teenis sõjaväes Esimese maailmasõja ajal aastail 1914–1917. Ta teenis 13. raskesuurtükiväebrigaadi patareiülemana aastail 1916–1917. 

Vestel kuulus 1917. aastal Eesti Sõjaväelaste Ülemkomiteesse. Ta vangistati Saksa okupatsiooni ajal novembris 1918. 

Alates 11. detsembrist 1918 teenis Georg Vestel sõjaväes. Ta oli Eesti Vabadussõjas 2. kindluse raskesuurtükiväe divisjoni ülem 24. jaanuarist 1919 kuni aastani 1920. Sai kapteni auastme ja läks reservi 22. märtsil 1920.

Ta oli Eesti Olümpiakomitee liige.

## Tegevus poliitikas

Georg Vestel oli Eesti Panga direktor aastail 1920–1921.

Ta oli Eesti rahaminister ja riigivanema asetäitja aastail 1921–1924 Konstantin Pätsi esimeses valitsuses, Juhan Kuke valitsuses ja Konstantin Pätsi teises valitsuses. Oli Eesti kaubandus- ja tööstusminister novembrist 1922 augustini 1923.

Georg Vestel oli oma majandusvaadetelt veendunud inflatsionist. Seega tõi tema ametiaeg kaasa ohjeldamatu paberraha emiteerimise, millega anti laenu, lootuses, et see toob kaasa uute ettevõtete loomise. Tegelikult tõi aga tema tegevus kaasa majanduskriisi.

## Äritegevus

Georg Vestel oli Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisuse asutaja 1908 ning juhatuse liige, samuti Tallinna Laenu- ja Hoiuühisuse (Laenu Panga) nõukogu esimees.

Ta asutas koos Konstantin Pätsi, Madis Jaaksoni, Konstantin Koniku ja August Peediga 1919. aasta augustis Harju Panga. Samal aastal asutas koos Pätsi ja Jaaksoniga kindlustusaktsiaseltsi Eesti Lloyd. Eesti Lloydi juhatuse liige oli Georg Vestel aastail 1924–1933.

Georg Vestel oli Tallinna Krediitpanga direktor juulist 1924 ja Tallinna pankade nõukogu esimees septembrist 1925 ning Eesti Panga nõukogu liige jaanuarist 1928 kuni aastani 1933.

## Viited

## Välislingid
* Eesti biograafiline andmebaas ISIK
*G. Westel pandi kirstu., Päewaleht, nr. 38, 8 veebruar 1933
Jelena Ventsel

**Jelena Sergejevna Ventsel** (sündinud **Dolgintseva**, kirjanduslik pseudonüüm **Irina Grekova**; 21. märts 1907 Tallinn – 15. aprill 2002 Moskva) oli vene nõukogude matemaatik ja proosakirjanik, teaduse populariseerija.

Ventsel sündis Tallinnas, kus tema isa oli matemaatikaõpetaja ja ema kirjandusõpetaja. 1929. aastal lõpetas ta Leningradi Ülikooli matemaatikateaduskonna. 1954. aastal kaitses tehnikadoktori väitekirja, 1955. aastast oli ta professor. Aastatel 1935–1968 töötas ta õppejõuna Žukovski-nimelises Õhujõudude Akadeemias ja 1968–1987 õppejõuna Moskva Transpordiinseneride Instituudi rakendusmatemaatika kateedris.

Jelena Ventseli teadustööd ja õpikud käsitlevad tõenäosusteooriat, mänguteooriat ja dünaamilist planeerimist. Ta kirjutas jutustusi ja romaane. Tema romaanide põhjal on tehtud filme.

## Õpikud
* "Курс теории вероятностей"
* "Исследование операций"
* "Динамическое программирование"
* "Теория игр"
* "Теория игр для флота"

## Jutustused ja romaanid
### Eesti tõlked
* "Kateeder". Jutustus, I. Grekova (pseud.), tlk Toomas Huik, 1980.
* "Laterna all". Novellide kogumik, I. Grekova (pseud.), tlk Hans Luik, Aksel Tamm, 1974.
* "Naistejuuksur". Jutustused, I. Grekova (pseud.), tlk Aksel Tamm, 1964.
* "Salakarid". Romaan, I. Grekova (pseud.), tlk Jüri Ojamaa, 1987.

### Saksa tõlge
* Der Witwendampfer. Roman, I. Grekova (pseud.), 1984.
Põhjamaade Nõukogu filmiauhind

**Põhjamaade Nõukogu filmiauhind** on iga-aastane filmiauhind, mida annab välja Põhjamaade Nõukogu. 

Auhinda hakati välja andma 2002. aastal, kui tähistati Põhjamaade Nõukogu 50. tegevusaastat. 2005. aastast antakse seda filmiauhinda välja igal aastal. Auhinnale kandideerib viis filmi, üks igalt Põhjamaalt (Taanist, Soomest, Islandilt, Norrast ja Rootsist). Enne 2008. aastat kandideeris auhinnale kaks filmi igast riigist.

Auhinna rahaline väärtus on 350 000 Taani krooni.

## Auhinnale kandideerijad ja laureaadid

## Vaata ka
*Põhjamaade Nõukogu bioenergiaauhind
*Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind
*Põhjamaade Nõukogu loodus- ja keskkonnaauhind
*Põhjamaade Nõukogu muusikaauhind

## Välislingid
* Põhjamaade Nõukogu filmiauhind
Tōkai tuumaelektrijaam

**Tōkai tuumaelektrijaam** on tuumaelektrijaam Jaapanis Ibaraki prefektuuris Tōkais.

See oli Jaapani esimene tuumaelektrijaam. Selle reaktor võimsusega 166 MW töötas aastail 1966–1998. Teine reaktor, võimsusega 1100 MW (esimene üle 1 GW võimsusega tuumareaktor Jaapanis) pandi tööle 1978. aastal ja töötab ka veel aastal 2011. 

## Avariid
2011. aasta Sendai maavärin põhjustas reaktori automaatse väljalülitumise. Ka läks rikki reaktori jahutussüsteem.
Põhjamaade kirjandus

**Põhjamaade kirjandus** (kitsamalt ka **Skandinaavia kirjandus**) on Põhjamaade keeltes kirjutatud kirjandus. 

Põhjamaade hulka kuuluvad Taani, Soome, Island, Norra (sealhulgas Svalbard), Rootsi ja mõned autonoomsed alad: Ahvenamaa, Fääri saared ja Gröönimaa. 

Enamik neil aladel elavaid rahvaid kasutab põhjagermaani keeli, kuid soomlased, karjalased ja Põhjamaade põlisrahvas saamid kasutavad ka soome-ugri keeli (soome keelt, karjala keeli ja põhjasaami keelt, kuid ka meä keelt, koltasaami keelt, inarisaami keelt), Gröönimaa põlisrahvas gröönlased kasutab grööni keelt. 

Soomlaste ja saamide ajalugu ja kirjandus on tihedalt seotud nii Rootsi kui ka Norraga. Suuremal osal Skandinaavia poolsaarest ja Soome praegusest alast on elanud saame, nende piirkondade kultuuris on saami mõjusid ka saami asustuse kadumise järel.

## Põhjamaade kirjandus maailmakirjanduses

Põhjamaade kirjandus on maailmakirjanduses mõjukal kohal. Norra näitekirjanik Henrik Ibsen põhjustas suuresti moodsa realistliku draama populaarsuse tõusu Euroopas oma näidenditega nagu "Metspart" ja "Nukumaja". 

Nobeli kirjandusauhinna on pälvinud Selma Lagerlöf, Verner von Heidenstam, Karl Adolph Gjellerup, Henrik Pontoppidan, Knut Hamsun, Sigrid Undset, Erik Axel Karlfeldt, Frans Eemil Sillanpää, Johannes Vilhelm Jensen, Pär Lagerkvist, Halldór Laxness, Nelly Sachs, Eyvind Johnson ja Harry Martinson.

## Keskaja Põhjamaade kirjandus

Skandinaavlaste 13. sajandi eelset arvatavat ühist keelt nimetatakse vanapõhja keeleks, enamik säilinud vanapõhjakeelseid tekste on 12.–13. sajandil selle variandiks peetavas vanaislandi keeles kirjutatud Islandi saagad.

Kõige vanemad kirjalikud mälestised Põhjamaades on ruunikirjad hauakividel ja muudel objektidel. Mõned neist esitavad viiteid vanapõhja mütoloogiale ja lühikesi algriimilises värsis lühikesi laule või luuletusi. Säärastest tuntuim on ligikaudu aastast 800 pärinev Röki ruunikivi, mille tekstid viitavad rahvasterändamisaegsetele lugudele. 

Vanemad Edda-laulud usutakse pärinevat 9. sajandist, kuid neid tuntakse 13. sajandil Islandil tehtud üleskirjutuste põhjal. Edda-laulud annavad enamasti edasi põhjagermaani müüte ja kangelaslugusid. Skaldiluule on säilinud lisaks 13. sajandi käsikirjadele osalt ka ruunikividel, näiteks Karlevi ruunikivil.

12. sajandist pärineb Saxo Grammaticuse Taani ajalugu käsitlev ladinakeelne teos "Gesta Danorum".

Islandi keskaegse kirjanduse kuldne ajastu oli 13. sajandil, lisaks saagade üleskirjutustele pärineb sellest ajast Vanema Edda üleskirjutus ning Snorri Sturlusoni kirja pandud "Noorem Edda" ja "Heimskringla".

## Vaata ka
*Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind
*Islandi kirjandus
*Taani kirjandus
*Rootsi kirjandus
*Fääri kirjandus
*Soome kirjandus
*Saami kirjandus
*Grööni kirjandus
*Põhjamaade raamatukogunädal
Nordic Optical Telescope

**Nordic Optical Telescope** (NOT) on Põhjamaade ühine teleskoop Kanaari saartel La Palmal. 

NOT asub saare põhjaosas Garafía vallas Roque de los Muchachose observatooriumis. Teleskoobi geograafilised koordinaadid on  ja kõrgus merepinnast 2382 meetrit.

Teleskoop valmis 1988. aastal ja võeti kasutusele 1989. aastal. Seda finantseerivad ühiselt Island, Norra, Rootsi, Soome ja Taani, kuid vaatlusi võivad sooritada ka kõigi teiste riikide astronoomid.

NOT on Ritchey-Chrétieni tüüpi teleskoop. Teleskoobi peapeegli läbimõõt on 2,56 meetrit. NOT oli esimene suurem teleskoop, mis kasutab aktiivoptikat.

Projekti haldab ühendus NOTSA, mille direktor on taanlane Johannes Andersen.

## Ajalugu
Arutelu ühise teleskoobi ehitamise üle algas aastal 1980. Aastal 1982 moodustati esialgsete uuringute läbiviimiseks komisjon. Aasta hiljem sai projekt esimesed rahaeraldised, mis võimaldasid hakata tegelema koha otsimise ja teleskoobi ehituse üksikasjadega. Detsembris 1983 eraldas Põhjamaade Ministrite Nõukogu NOT-i projektile 8 miljonit Rootsi krooni. Norra, Rootsi, Soome ja Taani riik lisasid omalt poolt 21 miljonit krooni.

Aastal 1984 loodi ühendus NOTSA (The Nordic Optical Telescope Scientific Association). Aastal 1985 lepiti kokku konstruktsiooni üksikasjades ja asukohas.

Aastal 1997 liitus projektiga ka Island.

## Tähelepanu äratanud avastusi
Aastal 2002 uurisid Lopez-Corredoira ja Gutierrez galaktikat NGC 7603 ja tema lähedal asuvat teist galaktikat, mis olid juba 1970. aastatel anomaalse standardmudelile mittevastava punanihkega tähelepanu äratanud. Nende vaatlustulemused kinnitasid anomaaliat. Lisaks avastasid nad galaktikate lähedusest kaks kvasarisarnast objekti, mille punanihked erinesid galaktika NGC 7603 omast veelgi rohkem kui kõrvalasuva galaktika oma.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
NOTSA

**NOTSA** (**The Nordic Optical Telescope Scientific Association**) on Põhjamaade teadusühendus, mis tegeleb Islandi, Norra, Rootsi, Soome ja Taani ühise teleskoobi Nordic Optical Telescope haldamisega.

Teleskoop asub Kanaaridel La Palma saarel Roque de los Muchachose observatooriumis.

NOTSA loodi aastal 1984. Selle esimene direktor oli Arne Ardeberg.

Praegu juhib ühendust taanlane Johannes Andersen. NOTSA täidesaatev organ on nõukogu, kuhu kuulub igast riigist kaks esindajat.

Iga Põhjamaad esindab NOTSA-s üks riiklik teadusorganisatsioon:
* Islandi Ülikool (Háskóli Íslands)
* Norra teadusnõukogu (Norges forskningsråd)
* Rootsi teadusnõukogu (Vetenskapsrådet) 
* Soome Akadeemia (Suomen Akatemia)
* Taani loodusteaduste nõukogu (Forskningsrådet for Natur og Univers)

## Viited
Õpetajate Leht

**Õpetajate Leht** (lühend **ÕL**) on Eestis ilmuv ajaleht, mida annab välja Sihtasutus Kultuurileht.

## Ajalugu
Ajalehe esimene number – nimega Õpetajate Leht – ilmus 26. septembril 1930. 25. oktoobril 1940 hakkas ilmuma **Nõukogude Õpetaja** (lühend NÕ või NÕpet). Nõukogude Õpetaja toimetus asus Tallinnas Pikk tänav 40. Väljaandja oli kirjastus Perioodika, Tallinn, Pikk tänav 73. Nõukogude Õpetaja ilmus igal reedel. 27. maist 1989 on väljaande nimi taas Õpetajate Leht.

## Peatoimetajad

* 1993. aastal sai peatoimetajaks Tiia Penjam
* 2012. aastast oli peatoimetaja Kalle Muuli
* 2015. aasta 17. augustist oli peatoimetaja Heiki Raudla
* 2025. aasta 10. augustist saab peatoimetajaks Kristi Helme

## Vaata ka

* Haridus (ajakiri)
* Kasvatus (ajakiri)

## Viited


## Välislingid

* Ajalehe koduleht
* ""Tuleb pea tööle panna, kuidas see raha tagasi teenida." Õpetajate leht pidi loomevarguse eest välja käima üüratu summa" Delfi, 25. juuni 2023
Rita Loel

**Rita Loel** (29. detsember 1966 – 6. september 2012 Kuressaare) oli eesti ajakirjanik.

Ta töötas ajalehes Saarte Hääl, varem teinud kaastööd ka ajalehele Harjumaa.

Ta oli Naiskodukaitse Saaremaa ringkonna esinaine (1994–1995 ja alates 2006, oli aastail 1996–2001 Harju ringkonna esinaine).

Rita Loel oli Isamaa ja Res Publica Liidu Saaremaa piirkonna juhatuse liige, kuulus erakonda alates 21. märtsist 2003.

## Tunnustus
* 2001 Kodanikupäeva aumärk
* 2012 Saare maavalitsuse teeneteplaat

## Viited

## Välislingid
*Naiskodukaitse lehekülg
*Info IRLi kodulehel
Koola Saamide Assotsiatsioon

**Koola Saamide Assotsiatsioon** (vene keeles *Ассосиация Кольских саамов*, põhjasaami keeles *Guoládaga Sámi Searvi*) on 1989. aastal asutatud Venemaal Koola poolsaarel elavate saamide ühendus. 

Asutamisest saati on assotsiatsiooni juhtinud Nina Afanasjeva.

Kuulub Saami Nõukogusse, kus assotsiatsiooni esindavad Jelena Koroleva-Jakovleva ja Natalja Gavrilova.

Koola Saamide Assotsiatsioonil on seitse osakonda, mis tegutsevad Loparskajas, Pušnois, Murmaši alevis, Teribjorka külas, Verhnetulomskis (Ylä-Tuulomas), Tuloma alevis ja Molotšnõi alevis.

## Vaata ka
* Murmanski Oblasti Saamide Ühendus

## Viited
Murmanski Oblasti Saamide Ühendus

**Murmanski Oblasti Saamide Ühendus** (lühend **OOSMO**, vene keeles *Общественная организация cаамов Мурманской области*, põhjasaami keeles *Murmanskka guovllu Sámesearvi*) on Venemaa saamide organisatsioon.

See asutati aastal 2002. Ühenduse tegevuse kaks keskust on Lujavvris ja Revdas, mis on suurima saami asustusega paigad Koola poolsaarel.

Murmanski Oblasti Saamide Ühendus esindab Saami Nõukogus koos Koola Saamide Assotsiatsiooniga Venemaa saame.
Lamevirsik

**Lamevirsik** on lameda virsikupuu (*Prunus persica* f. *compressa* või *Prunus persica var. platycarpa*) vili, botaaniliselt luuvili.

Lame virsikupuu on hariliku virsikupuu vorm ning pärineb Hiinast, kus seda on kasvatatud vähemalt viimased 200 aastat.

Küpsed lamevirsikud on tavaliselt väga mahlased, õrnad, valkja (harvem kollaka) viljalihaga ning magusamad ja vähem happelised kui tavalised virsikud. Lamedama kuju tõttu on neid mugavam süüa. Nad sisaldavad märkimisväärsel hulgal A- ja C-vitamiini.

Vilja kest on õrn, kergelt sametja ning udeja karvkattega, värvuselt tavaliselt kollakaspunane. Vili sisaldab umbes pistaatsiapähkli suurust hõlpsasti eralduvat luuseemet.

## Viited
Juveniilne idiopaatiline artriit

**Juveniilne idiopaatiline artriit** (lühend **JIA**), ka **juveniilne reumatoidartriit** või **lapseea reumaatiline liigesepõletik** on laste ja noorte krooniline haigus, mille tunnuseks on pikaajaline liigesepõletik. "Idiopaatiline" tähendab, et haiguse põhjust ei teata, ja "juveniilne" viitab sellele, et haigusnähud tekivad enne 16-aastaseks saamist.

Juveniilne idiopaatiline artriit on levinuim artriidi vorm lastel ja noorukitel. See on mittenakkuslik autoimmuunhaigus, mis kestab kauem kui 6 nädalat. Kõige sagedamini haigestuvad lapsed vanuses 7-12. See erineb märgatavalt täiskasvanute artriidist ja teistest lapseea artriidi vormidest.

Liigesepõletik avaldub valu, paistetuse, liikumispiiratusena. Haiguse algusjärgu sümptomid võivad olla sellele haigusele mittespetsiifilised, näiteks uimasus, vähenenud füüsiline aktiivsus, kehv isu. Esimene äratuntav sümptom võib olla lonkamine. Võivad esineda ka gripilaadsed sümptomid. Põhiline kliiniline sümptom on püsiv paistetus liigese ümber, sagedamini põlve-, randme- või hüppeliigesel. Oluline sümptom on ka valu. Tavaline on hommikune liigese jäikus ja valulikkus, mis päeva jooksul leeveneb.

Igal aastal põeb seda haigust üks laps tuhandest.

#### Vaata ka
*Süsteemne juveniilne idiopaatiline artriit
*https://www.mu.ee/uudised/2022/03/11/lapseea-artriit-vajab-kiiret-agressiivset-ravi
United Utilities

**United Utilities Group PLC** (lühend **UU**) on Suurbritannia vee-ettevõtete kontsern. 

United Utilitiesi peakontor on Loode-Inglismaal Cheshire'i krahvkonnas Warringtonis, selles töötab 9000 inimest.

Ettevõtte aktsiad on noteeritud Londoni börsil, Unitied Utilitiesi aktsia hind on indeksi FTSE 100 komponent.

Suurima osa United Utilitiesi varadest moodustab ja suurima osa grupi kasumist toob Inglismaa loodeosa veevarustus- ja kanalisatsioonivõrk. Võrk kuulub grupi ettevõttele United Utilities Water PLC, mis võrku ka juhib ja haldab.

Unitied Utilitiesile kuulub Hollandis registreeritud ettevõtte UU Tallinn B.V. kaudu kolmandik aktsiaseltsi Tallinna Vesi aktsiatest.

## Ajalugu

United Utilities sündis 1995. aastal vee-ettevõtte North West Water and energiaettevõtte Norweb ühinemisel. 

2006. aastal müüs United Utilities oma telekommunikatsiooniäri Your Communications. 2007. aastal müüs grupp äriühingutele allhankena kliendihaldusteenuseid pakkuva ettevõtte Vertex. Detsembris 2007 müüs United Utilities oma Inglismaa loodeosa elektri jaotusvõrgu ettevõtte North West Electricity Networksile.
Tartu Ülikooli teaduskool

**Tartu Ülikooli teaduskool** (varasem nimi **Tartu Ülikooli Täppisteaduste Kool**, algselt **Mittestatsionaarne Matemaatikakool**, hiljem **Tartu Matemaatika- ja Füüsikakool**) on Tartu Ülikooli juures tegutsev keskkooliõpilastele täiendõpet andev kool. 

Teaduskooli direktor on alates 2021. aasta aprillist Ana Valdmann. Varem on sellel kohal olnud Riin Tamm, Mihkel Kree, Viire Sepp, Leevi Selliov ja E. Toom.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Viigimari

**Viigimari** ehk **viik** on hariliku viigipuu vili.

## Botaaniline iseloomustus
Viigipuu väiksed ühe- või kahesugulised õied on koondunud omapärastesse kotjatesse õisikutesse. Õisikutest arenevad söödavad liitvilikonnad ehk viigid ehk nn viigimarjad. Viigid on ümara, pirni- või sibulakujulised, 2,5–10&nbsp;cm pikkused, värvus varieerub kollakasrohelisest kuni vaskpunase või tumepurpurjani. Viigimarja nahk on õhuke ja pehme, viljaliha on kahvatukollane, merevaigukollane, roosakas, punane või purpurjas, valminult mahlane ja magus. Seemned on erineva suurusega, ühes marjas võib neid olla 30–1600.

## Suurimad tootjad
2012. aastal toodeti maailmas kokku 1,09 miljonit tonni viigimarju, istandike kogupindala oli 380,2 tuhat hektarit. Viimase 40 aasta jooksul pole tootmismahud märkimisväärselt muutunud.

## Kasutamine

Värskeid viigimarju tarbitakse peamiselt nende kasvupiirkonnas, sest valminuna on nad väga õrnad ja ei talu eriti transportimist. Toiduainetetööstuses viljad kooritakse keetmisel, kuivas kliimas süüakse tavaliselt koos koorega. Toiduvalmistamisel viike veidi keedetakse või hautatakse ning kasutatakse seejärel mitmesuguste pagaritoodete valmistamisel või lisatakse jäätisele. Kodustes tingimustes säilitatakse viike suhkrusiirupis või tehakse sellest keedist, marmelaadi või pastilaad. Õrnade viikide transpordi lihtsustamiseks tehakse neist konserve või kuivatatakse. Madalakvaliteedilistest kuivatatud viikidest valmistatakse alkoholi või kasutatakse neid likööride ja tubakatoodete maitsestamisel.

### Värskete ja kuivatatud viigimarjade toiteväärtus ja biokeemiline koostis
Värskete ja kuivatatud viigimarjade toiteväärtus ja biokeemiline koostis on toodud alljärgnevates tabelites:

## Viited

## Välislingid

*Magusad viigid väärivad maitsmist
Gustav Oskar Oehrn

**Gustav Oskar Oehrn** (14. juuli / 26. juuli 1820 Võru – 25. detsember 1877 / 6. jaanuar 1878 Võnnu) oli Eesti vaimulik.

Oehrn lõpetas Tartus gümnaasiumi. Aastatel 1840–1845 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Põlva Püha Neitsi Maarja koguduses Johann Georg Schwartzi juures. Ordineeriti 9. märtsil / 21. märtsil 1847 Riias õpetajaks.

Oli aastatel 1847–1877 (introdutseeriti 30. märtsil / 11. aprillil 1847) Võnnu Jakobi koguduse õpetaja.

## Tunnustus
*1869 – kullatud rinnarist

## Isiklikku
Tema poeg Gustav Axel Conrad Oehrn oli Võnnu ja Tartu Jaani koguduse õpetaja ning Liivimaa kindralsuperintendent; pojapoeg Gustav Hermann Axel Oehrn oli Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja ning hiljem Saksamaal Posenis, Stolpi kreisis (praeguse haldusjaotuse järgi Mikorowos Słupski kreisis Pomorze vojevoodkonnas) Mickrow koguduse õpetaja.

## Viited
Maailmakirjandus

**Maailmakirjandus** (saksa keeles *Weltliteratur*) hõlmab romantismiaegses mõistes teoseid, mis on ületanud rahvuslikud ja piirkondlikud piirid ja muutunud kogu maailma elanike jaoks oluliseks. Maailmakirjandusena võib käsitada ka kõikide maailma rahvaste kogu kirjandust.

Maailmakirjanduse mõiste võttis kasutusele Christoph Martin Wieland, mõeldes sellega kirjandust *homme du monde*'ile ('maailma inimesele'), kuid mõiste saavutas laiema käibe tähenduses, mille lansseeris Johann Wolfgang von Goethe aastal 1827. Goethe mõistis maailmakirjandusena (*Weltliteratur*) kirjandust, mis oli loodud rahvusüleses, kosmopoliitlikus vaimus. Karl Marx ja Friedrich Engels kasutasid seda terminit "Kommunistliku Partei Manifestis" (1848), kirjeldades kodanliku kirjanduse "kosmopoliitset iseloomu". 

19. sajandil sai Euroopa keeltes tõlgete kaudu kättesaadavaks üha rohkem kaugemate kultuuride klassikalisi või uuemaid kirjandusteoseid, sealhulgas tõlkeid sanskriti keelest ja araabia keelest, ning see mõjutas avarama käsituse tekkimist kirjandusest.

Ehkki "maailmakirjanduse" antoloogiad on selle nime all sageli müünud peamiselt Euroopa klassikat, on viimasel kolmel aastakümnel levinud laiem arusaam kirjanduse väärtusest. Uuemad käsitlused nagu näiteks David Damroschi "What Is World Literature?" ("Mis on maailmakirjandus?") defineerivad maailmakirjandust kirjanduse loomise, kirjastamise ja leviku, mitte väärtuse alusel. See on lähemal mõiste algsele tähendusele, mida kasutasid Goethe ja Marx.

Maailmakirjanduse mõiste sarnaneb maailmakino ja maailmamuusika mõistega.

## Vaata ka

*Kirjandusklassika
*Võrdlev kirjandusteadus
*Eeposte loend
*Kirjanduslugu
*Tõlkimine
Grööni keel

**Grööni keel** (grööni *kalaallisut*) on eskimo-aleuudi keelkonda kuuluva inuiti keelte rühma keel, mida kõneleb ligikaudu 57 000 inimest Gröönimaal ja Taanis.

Jaguneb läänemurdeks (*kalaallisut*), idamurdeks (*tunumiisut, tunumiit oraasiat*) ja põhjamurdeks (*inuktun, avanersuaq*).

2009. aastast on grööni keele läänegrööni murre olnud Gröönimaa ainus ametlik keel.  

## Kirjakeel

Grööni keelt kirjutatakse ladina tähestikus erinevalt mitmest Kanadas kõneldavast eskimo keelest, mis kasutavad inuktituti silpkirja. Grööni keele praegune ortograafia pärineb aastast 1973. 

1973. aasta reformiga asendati muu hulgas uvulaarset klusiili tähistanud täht ĸ praegu ortograafias tarvitatava q-ga.

## Vaata ka
* Grööni kirjandus
* Inuktituti keel

## Välislingid
* Inuiti keeled. Maailma keeled, kirjad ja rahvad. Keelte loend.
Koltasaami keel

**Koltasaami keel** (koltasaami keeles *sääʹmǩiõll*, põhjasaami keeles *nuortalašgiella*) on saami keel, mida tänapäeval kõneldakse peamiselt Soomes Inari valla Sevettijärvi (Čeʹvetjäuʹrr), Nellimi (Njeäʹllem) ja Näätämö (Njauddâm) külas ning Venemaal Notozero (Njuõʹttjäuʹrr) piirkonnas.

Soomes on koltasaami keelel ligikaudu 400 kõnelejat ja Venemaal 20–30 kõnelejat.

## Kirjaviis

Koltasaami kirjaviis põhineb ladina tähestikul, praegune ortograafia kehtestati 1973. aastal. Koltasaami ortograafias tähistab õ-täht keskvokaali [ɘ], mis sarnaneb õ-tähele vastava häälikuga eesti ja liivi ortograafias. 

Koltasaami tähestikus on ladina tähestikule lisatud hulk diakriitiliste märkidega eristatud lisamärke:

## Vaata ka
* Koltasaamid

## Välislingid
Põhjamaade Nõukogu bioenergiaauhind

**Põhjamaade Nõukogu bioenergiaauhind** on tunnustus, mida andis Põhjamaade Nõukogu aastatel 2007–2010 inimesele või organisatsioonile, kes on andnud märkimisväärse panuse bioenergia tootmise või kasutamise levikusse.

Auhinna asutasid 2006. aastal Põhjamaade kalandus-, põllumajandus- ja metsamajandusministrid. Vastavalt tollasele kokkuleppele anti viimane auhind välja 2010. aasta tegevuse eest.

Auhinnaks oli 50 000 Taani krooni ja diplom.

## Auhinna saanud
* 2007 Erik Eid Hohle (Norra)
* 2008 Dan Asplund (Soome)
* 2009 Göran Berndes (Rootsi)
* 2010 Eddie Johansson (Rootsi)

## Vaata ka
*Põhjamaade Nõukogu filmiauhind
*Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind
*Põhjamaade Nõukogu loodus- ja keskkonnaauhind
*Põhjamaade Nõukogu muusikaauhind

## Viited
Dan Asplund

**Dan Arvo Asplund** (1. veebruar 1948, Helsingi – 24. september 2020, Jyväskylä) oli Soome tehnikateadlane, bioenergeetika asjatundja ja eestkõneleja.

Aastal 2008 sai ta Põhjamaade Nõukogu bioenergiaauhinna.

Ta oli ettevõtte Benet Oy juhatuse esimees.

## Viited
Garafía vald

**Garafía** on vald Hispaanias Kanaaridel Santa Cruz de Tenerife provintsis La Palma saarel.

Garafía asub saare põhjaosas Atlandi ookeani ääres.

Valla keskus on Santo Domingo.

Garafía valla lõunaosas asuvad saare kõrgeimad mäed, 2545 meetrini ulatuv kaljumäestik Roque de los Muchachos. Mägedes tegutseb Roque de los Muchachose observatoorium.

## Viited
Haridus (ajakiri)

**Haridus** oli Eestis ilmuv pedagoogikaajakiri. 1940. aastal ilmuma hakates kandis see nime **Nõukogude Kool**, 1989. aastal nimetati väljaanne ümber Hariduseks. Ajakiri suleti 2012. aastal.

Haridus ilmus neli korda aastas. Sel oli Õpetajate Lehega ühine toimetus, mida juhtis peatoimetaja Tiia Penjam.

## Ajalugu
Väljaande järelehüüdes 2011. aasta 4. novembri Õpetajate Lehes nimetas toimetus Hariduse eellastena järgmisi ajakirju:
* Kasvatus ja Haridus – 1917–1919 ilmus Peeter Põllu toimetusel 7 numbrit;
* Eesti Kool – 1918–1919 ilmus Artur Vallneri toimetusel 13 numbrit;
* Kasvatus – 1919–1940, õpetajate liidu häälekandja;
* Eesti Kool – 1935–1940, Eesti Vabariigi haridusministeeriumi ametlik ajakiri, sai Nõukogude võimu tulekul uue nime Nõukogude Kool;
* Nõukogude Kool – 1940–1989 (katkestustega sõja ajal) kirjastuse Perioodika väljaandel, nimetati juulis 1989 ümber Hariduseks.

Nõukogude ajal kuukirjana ilmunud väljaande ilmumissagedus vähenes 1994 kuuele numbrile aastas, suurenes mõne aja pärast 11 korrale ning vähenes siis taas. 2010–2011 ilmus Haridus kvartalikirjana.

## Sulgemine
2011. aasta novembri alguses teatas sihtasutus Kultuurileht, et on otsustanud Hariduse 2012. aastast sulgeda. Sihtasutuse juhatuse esimehe Toomas Väljataga sõnul leiti, et mõistlikum on kirjastada vaid üht haridusteemalist väljaannet, milleks võiks jääda kord nädalas ilmuv Õpetajate Leht. Tühimiku pidi täitma Tallinna Ülikooli kasvatusteaduste instituudis kavandatud teadusajakiri Haridusteadus. (Ajakirja Haridusteadus lõpuks siiski ei sündinud, kuid Tartu Ülikoolis hakkas 2013. aasta novembris ilmuma Eesti Haridusteaduste Ajakiri.)

Peatoimetaja Tiia Penjam kritiseeris sulgemisotsuse langetajaid muuhulgas ajakirja kollektiivi ignoreerimise pärast: "Ajakirja nüüdse sulgemise puhul seisin samuti lihtsalt fakti ees, et jutud on juba räägitud ja asi otsustatud. Ühegi arutluse juurde meid ei kutsutud ning mingit võimalust asjade käiku mõjutada toimetusel ei olnud." Ka rõhutas ta haridusväljaannete püsivat populaarsust, tuues võrdluseks tõiga, et Õpetajate Lehe loetavus on viimasel kahel aastal tõusnud 40%. Sulgemisotsuse langetamise ajal oli Haridus Kultuurilehe kirjastatava kaheksa ajakirja seas tellijate arvult neljas, jäädes alla Akadeemiale, Loomingule ja Loomingu Raamatukogule. Haridusest tahapoole jäid Vikerkaar, Keel ja Kirjandus, Muusika ja kunst.ee.

Sulgemise positiivsete mõjudena tõi Väljataga esile, et Haridusega võrreldes kahaneb Õpetajate Lehes artiklite avaldamistsükkel ning et kuna rangelt teaduslikud artiklid koonduvad Tallinna Ülikooli ajakirja Haridusteadus, millele taotletakse ETIS-es klassifikatsiooni 1.2., muutub see "uurijatele ahvatlevamaks avaldamiskanaliks".

## Vaata ka
*Eesti Haridusteaduste Ajakiri

## Viited

## Välislingid
* Ajakirja veebisait
* "Ajakiri Haridus lõpetab ilmumise" Postimees, 04.11.2011
* Tiia Penjam "Alati saab paremini. Aga alati saab ka veel kehvemini" Õpetajate Leht, 4. november 2011, lk 2
* Toomas Väljataga "Miks Haridus lõpetab ilmumise?" Õpetajate Leht, 4. november 2011, lk 1
Rand-teeleht

**Rand-teeleht** (*Plantago maritima*) on rohttaim teeleheliste sugukonnast teelehe perekonnast.

Kasvab mererannal ja rannaniitudel.

## Välislingid
*
Süstlehine teeleht

**Süstlehine teeleht** (*Plantago lanceolata*) on teeleheliste perekonda kuuluv rohttaim.

## Levik
Süstlehine teeleht on levinud parasvöötmelises Euroopas, Põhja- ja Kesk-Aasias. Eestis on see levinud niidutaim. 

## Botaaniline kirjeldus

Süstlehine teeleht on mitmeaastane juurmise leherosetiga rohttaim. Taime kõrgus on 50&nbsp;cm.

Lehed on süstjad või lineaalsüstjad, terve leheservaga, 3–7 kaardus leherooga, moodustavad juurmise kodariku. Lehtedel on enamasti lidus karvad. 

Taimel on väike, kuiv ja helekollakas õisik, mis on kogunenud tihedatesse, lühikestesse, munajatesse viljapeadesse. Tolmukad on helekollased, õiekroonist 4–5 korda suuremad.

Õievalem:  

Vili on munajas karp, milles on 8–13 seemet. 

Taim õitseb maist juulini. Vilja küpsemine toimub juulist septembrini.

## Keemiline koostis
Kogu taim sisaldab limaaineid. Seemnete limaainete sisaldus on kuni 40%, lehtedes umbes 6,5%. Limaainete hüdrolüüsil vabanevad ramnogalaktorunaan, arabinogalaktaan, glükomannaan, galakturoonhape, galaktosidoarabinoos, ramnoos, ksüloos jt.

Lehed sisaldavad ka iridoidklükosiide, nagu aukubiin (kuni 2,5%), katapool (0,3–1,0%), asperulosiid jm, mõru- ja parkaineid, saponiine, polüsahhariide, C-vitamiini, K-vitamiini, provitamiin A-d, koliini, allantoiini, steroide, tioglükosiide, vaiku, orgaanilisi happeid. 

Teistest ainetest sisaldab taim flavonoide (api­geniini, baikaleiini, luteoliini, skutella­riini, homoplantagiini, plantagosiidi jm), kumariin eskuletiini jm. On leitud ka jälgedena alkaloide bosniakiini ja bosniakiinhappe metüülestrit.  

## Droog
Droogiks on ürt ja leht, mida saab koguda kogu suve jooksul. Droogi tuleks koguda õitsemise ajal ja kuiva ilmaga, kuna droog on tundlik niiskuse suhtes ja kergesti tumenev (tingitud aukubiini hüdrolüüsist). 

Droogi kuivatatakse õhukese kihina (3–5 cm) temperatuuridel 40–50 °C. Kuivatatud kvaliteetne droog peab olema normaalse rohelise värvusega, nõrga lõhna ja mõrkja maitsega. 

## Kasutamine
Teelehedroog kuulub mitmete köhateede koostisse, suurendab bronhilima eritust ja eraldamist köhimisel. Vesitõmmisena toimib mähkivalt haavandtõve ja gastriidi puhul.

Külmalt valmistatud ve­si­tõmmistel, vedelekstrak­tidel ja mahlal on bakterio­staatiline ja bakteritsiidne toime, see toime puudub kuumalt valmistatud leotistel ja keedistel (aukubiin denatureerub).

Värsketest lehtedest pressitud mahla või värskete lehtede purustatud massi pannakse haava­dele verejooksu sulgemiseks, hõõrdunud, hau­dunud, põletada või muljuda saanud kehaosadele.

Süstlehise teelehe ekstrakt avaldab spasmolüütilist, põletikuvastast, antibakteriaalset, bioadhesiivset, immuunsust stimuleerivat toimet ja tõstab hemoglobiini sisaldust veres. 

## Viited

## Kirjandus
* *Губанов, И. А. и др.* 1200. *Plantago lanceolata* L. — Подорожник ланцетный // Иллюстрированный определитель растений Средней России. В 3 т. — М.: Т-во науч. изд. КМК, Ин-т технолог. иссл., 2004. — Т. 3. Покрытосеменные (двудольные: раздельнолепестные). — С. 239. — ISBN 5-87317-163-7.
* Универсальная энциклопедия лекарственных растений / Сост. И. Путырский, В. Прохоров. — Мн.—М.: Книжный Дом — Махаон, 2000. — 656 с.

## Välislingid

*
Winteri teeleht

**Winteri teeleht** (*Plantago winteri*) on rohttaim teeleheliste sugukonnast teelehe perekonnast.

Eestis levinud peamiselt läänerannikul ja -saartel mere ääres ning mujal niisketes kohtades.

## Välislingid
*
Lodu-teeleht

**Lodu-teeleht** (*Plantago uliginosa*) on rohttaim teeleheliste sugukonnast teelehe perekonnast.

Kasvab luhtadel, veekogude kallastel, teeservades.

## Välislingid
*
Liiv-teeleht

**Liiv-teeleht** (*Plantago arenaria*) on rohttaim teeleheliste sugukonnast teelehe perekonnast.

Eestis haruldase tulnukana raudteedel.

## Välislingid
*
Vasaksotsialistlik roheline fraktsioon

**Vasaksotsialistlik roheline fraktsioon** (taani keeles *Den Venstresocialistiske Grønne Gruppe* (VSG), norra keeles *Den Venstresosialistiske grønne gruppen*, rootsi keeles *Vänstersocialistiska gröna gruppen*,  soome keeles *Vasemmistososialistinen vihreä ryhmä*, islandi keeles *Flokkahópur vinstri sósíalista og grænna*) on Põhjamaade Nõukogus tegutsev vasakpoolne fraktsioon. 

VSG-sse kuulub kaheksa parteid seitsmest Nõukogu liikmesriigist ja autonoomselt territooriumilt. 

Fraktsiooni eesmärkide seas on Põhjamaade heaoluriigi hoidmine ja arendamine ning Põhjamaade rahvusvahelise positsiooni edendamine. 
VSG rõhutab ka jätkusuutlikku arengut, multikultuursust ja rahvaharidustööd. 

VSG on Põhjamaade Nõukogu neljast fraktsioonist väikseim.

## Liikmesparteid
VSG kaheksast parteist viis kuulub Põhjala Vasak-Rohelisse Allianssi (NGLA).
* Soome: Vasakliit (Vas.)
* Island: Vinstrihreyfingin – grænt framboð (VG)
* Taani: Enhedslisten (EL) ja Sotsialistlik Rahvapartei (SF) 
* Norra: Sotsialistlik Vasakpartei (SV)
* Rootsi: Vasakpartei (V)
* Fääri saared: Tjóðveldi
* Gröönimaa: Inuit Ataqatigiit

## Esimehed
* –2002 Charlotta Bjälkebring (V)
* 2003– Outi Ojala (Vas.) Ojala oli ka esimene VSG fraktsioonist valitud Põhjamaade Nõukogu president (2001–2002)
* Rolf Reikvam (SV)

## Viited

## Välislingid
* Vasemmistososialistinen vihreä ryhmä

*Kasutatud on soomekeelse Vikipeedia artiklit seisuga 25.3.2011.*
Helmikas

**Helmikas** (*Melica*)  on kõrreliste sugukonda kuuluv taimede perekond.

Eestis levinud üks liik, longus helmikas.
Sotsiaaldemokraatlik fraktsioon

**Sotsiaaldemokraatlik fraktsioon** on mitme fraktsiooni nimi parlamentides ja parlamentidevahelistes organites:
***[[Sotsiaaldemokraatlik fraktsioon (Põhjamaade Nõukogu)|Sotsiaaldemokraatlik fraktsioon]]**  Põhjamaade Nõukogus
***[[Sotsiaaldemokraatlik fraktsioon (Eduskunta)|Sotsiaaldemokraatlik fraktsioon]]**  Soome parlamendis
Tartrasiin

**Tartrasiin** on toidulisaaine, mida kasutatakse toitudele värvuse andmiseks.

Selle E-tähis on **E102**, tähis rahvusvahelises värvainete indeksis C.I. 19140.

Tartrasiin on kollakas või punakas asovärv, mida kasutatakse töödeldud toidus, magustoitudes, jäätistes, marjahoidistes, maiustustes, puuviljakonservides, salatikastmetes, sinepis, marmelaadis, karastusjookides, jogurtites, kastmetes, närimiskummides, kosmeetikumides, ravimi- ja vitamiinikapslites.

Tartrasiin võib lastel soodustada aktiivsus- ja tähelepanuhäiret. Aine põhjustab ärritust, rahutust, unehäireid, keskendumis- ja õpiraskusi, naha- ja limaskestade ärritust, allergilist purpurpuna, nõgeslöövet, allergilist nohu, halvendab astmat, hüperaktiivsust, migreeni, nägemishäireid, liigesevalu, agressiivsust, käitumisprobleeme, pea- ja kõhuvalu ning iiveldust. 

Võimalik, et tartrasiin on kantserogeense või mutageense toimega. Austrias ja Saksamaal on E102 kasutamine olnud keelatud, Norras kui Euroopa Liidu välises riigis ei ole E102 kasutamine lisaainena lubatud. 

Tartrasiini sisaldab näiteks karastusjook Tarhun.

Arvamusel, et tartrasiin vähendab peenise suurust, pole teadaolevalt teaduslikku alust.

## Viited
Sotsiaaldemokraatlik fraktsioon (Põhjamaade Nõukogu)

**Sotsiaaldemokraatlik fraktsioon** (taani keeles *Den Socialdemokratiske Gruppe*, norra keeles *Sosialdemokratisk gruppe*, rootsi keeles *Socialdemokratiska gruppen*, soome keeles  *Sosiaalidemokraattinen ryhmä*, islandi keeles *Flokkahópur jafnaðarmanna*) on Põhjamaade Nõukogu sotsiaaldemokraatlik fraktsioon. 

Sellesse kuulub kaheksa parteid, millest igaüks tegutseb ühes liikmesriigis või ühel autonoomsel territooriumil. 

Fraktsiooni eesmärkide seas on Põhjamaade heaoluriigi arendamine, Põhjamaade integratsiooni edendamine ja Põhjamaade rahvusvahelise positsiooni tugevdamine. 

Fraktsiooni esimees on Sinikka Bohlin Rootsist.

## Liikmesparteid
Fraktsiooni kaheksast liikmesparteist neli kuulub ka Euroopa Sotsialistlikku Parteisse (ESP). Sotsialistlikku Internatsionaali kuulub parteidest viis; Gröönimaa parteil on Internatsionaalis vaatlejastaatus. Põhjamaade Nõukogu  sotsiaaldemokraadid teevad tihedat koostööd Põhjala Ametiühingute Ühisorganisatsiooniga (Nordens Fackliga Samorganisation, NSF).
* : Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei (SDP)
* : Samfylkingin (S)
* : Sotsiaaldemokraadid (S)
* : Norra Töölispartei (A)
* : Rootsi Sotsiaaldemokraatlik Töölispartei (s)
* : Ahvenamaa Sotsiaaldemokraadit (ÅSD)
* : Javnaðarflokkurin (Jvfl)
* : Siumut (Si)

## Viited

## Välislingid
* Sosialidemokraattinen ryhmä
Henrik Dam Kristensen

**Henrik Dam Kristensen** (sündinud 31. jaanuaril 1957 Jüütimaal Vorbasses) on Taani poliitik, Folketingi esimees ja 2004–2006 Euroopa Parlamendi liige. 

Ta on Taani sotsiaaldemokraatliku erakonna liige ja kuulus europarlamendis Euroopa Sotsialistliku Partei fraktsiooni. 

2011. aastal oli Henrik Dam Kristensen Põhjamaade Nõukogu president. 

21. juunist 2019 on ta Taani parlamendi esimees.

## Viited
Kastevars

**Kastevars** (*Deschampsia*)  on kõrreliste sugukonda kuuluv taimede perekond.

Eestis kasvab kaks liiki: luht-kastevars ja võnk-kastevars.
Jan-Erik Enestam

**Jan-Erik Enestam** (sündinud 12. märtsil 1947  Västanfjärdis) on soomerootsi päritolu Soome poliitik.

Ta kuulub Rootsi Rahvaparteisse. Aastatel 1998–2006 oli ta Rootsi Rahvapartei esimees. 

Tal on Turu Åbo Akademist politoloogia magistrikraad.

Aastatel 1978–1983 oli Enestam Västanfjärdi vallavanem ja 1983–1991 Põhjamaade Nõukogu projektijuht. Aastatel 1991–2007 oli ta Soome parlamendi (Eduskunta) liige ning 1995–2006 minister mitmes valitsuses.

Aastatel 2007–2013 oli Jan-Erik Enestam Põhjamaade Nõukogu peasekretär ehk presiidiumi sekretariaadi direktor. 

## Välislingid
* Jan-Erik Enestam eduskunta.fi (*soome keeles*)
* Jan-Erik Enestam norden.org (*inglise keeles*)
Lüliloomad

**Lüliloomad** (*Articulata*) on hüpoteetiline takson, mis ühendab lülijalgseid (*Arthropoda*) ja rõngusse (*Annelida*). Hüpoteesi aluseks on väide, et mõlemad rühmad on arenenud ühisest lülilise kehaga eellasest.

Esimesena esitas selle hüpoteesi Georges Cuvier oma 1817. aastal avaldatud töös "Le Règne animal, distribué après son organization".
Dmitri Ustritski

**Dmitri Ustritski** (sündinud 8. mail 1975 Tallinnas) on endine Eesti jalgpallur (ründaja). Eesti koondises on ta pidanud 17 kohtumist. 

2012. aasta seisuga töötab ta klubis JK Nõmme Kalju noortetreenerina.

## Saavutused
### Individuaalsed
*  Meistriliiga
** Viljandi Tuleviku parim väravakütt 1999, 2001, 2004

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*
Nordek

**Nordek** (rootsi keeles *Nordiskt ekonomiskt gemenskap* taani ja norra keeles *Nordisk økonomi* ehk  **Nordøk**) oli Euroopa Majandusühenduse eeskujul Põhjamaade täielikuks majanduskoostööks plaanitud organisatsioon, mille loomiseks tegi ettepaneku Taani peaminister Hilmar Baunsgaard 1968. aastal. 

Läbirääkimiste käigus lepiti kokku uue organisatsiooni loomises, mille peakorter pidi paiknema Rootsis Malmö linnas. Kokkuleppele jõuti 1970. aastal, kuid Soome ei ratifitseerinud lepingut, väites, et sidemete tõttu Nõukogude Liiduga ei saa ta sõlmida tihedaid majandussidemeid potentsiaalsete Euroopa Majandusühenduse liikmetega (Taani ja Norra). Nõukogude Liit oleks võinud pidada Soome liitumist Nordekiga võimalikuks ohuks Soome erapooletusele, mille eest Nõukogude Liit tasus kliiringkaubandusega. Ilma Soome osaluseta ei olnud mõtet Nordekit luua ning Taani ja Norra taotlesid Euroopa Majandusühenduse liikmeks saamist. Aastal 1973 liitus Taani Euroopa Majandusühendusega ning Rootsi, Norra ja Island ei saanud uut lepingut ratifitseerida. 

## Viited

## Välislingid
* "Europe: A Nordic Common Market" Time, 16. mai 1969
Heil Dir im Siegerkranz

**"Heil dir im Siegerkranz"** ("Au sulle võidukroonis") oli 1795–1918 Preisimaa rahvushümn. Saksa keisririigi ajal 1871–1918 kasutati seda keisrile truualamlikkuse näitamiseks, kuid see polnud ametlik riigihümn.

Algsed sõnad kirjutas Henrik Harries 1790. aastal Taani kuningale Christian VII-le, mistõttu Saksamaal tuli neid mugandada. Hümni meloodia on tuletatud Suurbritannia hümnist "God Save the Queen". Välismaiste ja Preisi regionaalsete seoste tõttu ei võitnud see iial populaarsust kogu Saksamaal, jäädes eriti ebapopulaarseks lõunas.

Teine hümni funktsioonides kasutatud laul Saksa keisririigis oli "Die Wacht am Rhein".

## Sõnad
**1.**
:Heil dir im Siegerkranz,
:Herrscher des Vaterlands!
:Heil, Kaiser, dir!
:||: Fühl in des Thrones Glanz
:Die hohe Wonne ganz,
:Liebling des Volks zu sein!
:Heil Kaiser, dir! :||

**2.**
:Nicht Roß, nicht Reisige
:Sichern die steile Höh’,
:Wo Fürsten steh’n:
:||: Liebe des Vaterlands,
:Liebe des freien Manns
:Gründen den Herrscherthron
:Wie Fels im Meer. :||

**3.**
:Heilige Flamme, glüh’,
:Glüh’ und erlösche nie
:Fürs Vaterland!
:||: Wir alle stehen dann
:Mutig für einen Mann
:Kämpfen und bluten gern
:Für Thron und Reich! :||

**4.**
:Handel und Wissenschaft
:Heben mit Mut und Kraft
:Ihr Haupt empor!
:||: Krieger- und Heldentat
:Finden ihr Lorbeerblatt
:Treu aufgehoben dort,
:An deinem Thron! :||

**5.**
:Dauernder stets zu blüh’n
:Weh’ unsre Flagge kühn
:Auf hoher See!
:||: Wie so stolz und hehr
:Wirft über Land und Meer
:Weithin der deutsche Aar
:Flammenden Blick. :||

**6.**
:Sei, Kaiser Wilhelm, hier
:Lang’ deines Volkes Zier,
:Der Menschheit Stolz!
:||: Fühl’ in des Thrones Glanz,
:Die hohe Wonne ganz,
:Liebling des Volks zu sein!
:Heil, Kaiser, dir! :||
Helgi Hjörvar

**Helgi Hjörvar** (sündinud 9. juunil 1967 Reykjavíkis) on Islandi poliitik, sotsiaaldemokraatliku Alliansi liige. 

Ta on alates 2003. aastast Islandi parlamendi Alþingi liige, Reykjavíkurkjördæmi Norðuri esindaja.

Aastal 2010 oli Helgi Hjörvar Põhjamaade Nõukogu president.
ANOBA

**ANOBA** on Põhjamaade ja Balti riikide animatsioonifestivale ühendav organisatsioon, mis asutati 2005. aastal. Organisatsiooni eesmärgiks on koostöö arendamine ja kogemuste vahetamine. 

Organisatsioon annab 2006. aastast välja ANOBA auhinda, mille on kolm korda võitnud Eesti animafilmitegijad. Aastal 2007 võitis ANOBA auhinna Mati Küti "Une instituut", aastal 2009 Olga ja Priit Pärna joonisfilm "Elu ilma Gabriella Ferrita". Aastal 2010 võitis ANOBA auhinna Kaspar Jancise animafilm "Krokodill". 

Anoba võrgustikku kuuluvad järgmised animafilmifestivalid:
*Animated Dreams, Eesti
*Animatricks animafilmide festival, Soome
*Cosmic zoom filmifestival, Taani
*Fredrikstadi animafilmide festival, Norra
*Tindirindis animafilmide festival, Leedu
*Odense filmifestival, Taani
*Rahvusvaheline animatsiooni foorum FIA, Rootsi
*Eksjö animafilmide festival, Rootsi

## Viited
Zaḩlah

**Zaḩlah** on linn Liibanonis, Bekaa kubernerkonna halduskeskus. See asub riigi idaosas Bekaa orus.

23. märtsil 2011 võeti linna tööstuspiirkonnas pantvangi seitse jalgratastel matkanud Eestist pärit turisti.

## Välislingid

* mideast.com/zahle Zahlé
* Turism
* FOTOD: Selline näeb välja Bekaa org ja Zahle linn. Delfi
Janek Meet

**Janek Meet** (sündinud 2. mail 1974 Viljandis) on Eesti jalgpallur (kaitsja).

Ta pidas 13 kohtumist Eesti kuni 21-aastaste koondises ja oli Eesti jalgpallikoondise koosseisus väljakul 37 kohtumises.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*
Eliteserien

**Eliteserien** on Norra jalgpalli kõrgeim liiga.

Enne 1937. aastat tegutsesid Norras ainult piirkondlikud liigad ja Norra karikas. Aastal 1937 hakkasid ühte meistrit omavahel välja selgitama Lõuna-Norra kaheksa piirkondliku liiga klubid. Kuigi üleriigilisi meistrivõistlusi taheti hakata pidama juba 1930. aastate lõpus, lükkusid need plaanid Teise maailmasõja tõttu edasi.

1948. aastal loodi **Hovedserien**, kus mängisid piirkondlike liigade 16 parimat klubi, mis olid jagatud kahte gruppi ning kahe grupi võitjad selgitasid omavahel meistri. Alates hooajast 1961–1962 kahte gruppi enam klubisid ei jagatud ning 16 kõrgliiga klubi pidasid ühe hooaja jooksul 30 mängu (15 kodu- ja 15 võõrsilmängu).

1963. aastal loodi **1. divisjon**, kus mängis kümme klubi ning alates 1972. aastast 12 klubi. Põhja-Norra klubid ei saanud pääsenud riigi kõrgliigasse kuni 1972. aastani ning veel kuni 1979. aastani oli Põhja-Norra klubidele karmimad reeglid kõrgliigasse pääsemiseks. 1990. aastal sai liiga nimeks **Tippeligaen**. 1995. aastast mängis liigas 14 klubi ning alates 2009. aastast mängib 16 klubi. 2017. aastast on liiga tuntud nime all **Eliteserien**.

Alates 1938. aastast on ülekaalukalt kõige enam kordi Norra meistriks tulnud Rosenborg (26 korda). Üheksa korda on võitnud Fredrikstad ja kaheksa korda Viking. Kokku on Norra meistriks tulnud 17 klubi.

Nils Arne Eggen on peatreenerina Norra meistriks tulnud koguni 15 korral (14 korda Rosenborgiga ja ühe korra Mossiga).

## Klubid
2025. aasta hooajal mängivad liigas järgmised 16 klubi:

## Meistrid

## Statistika
*Seisuga 22. juuni 2025*

### Enim mänge

Allikas

### Enim väravaid

Allikas

## Liigas mänginud Eesti jalgpallureid
*Henri Anier – Viking FK (2012)
*Aivar Anniste – Ull/Kisa, Hønefoss (2004, 2006)
*Nikita Baranov – Kristiansund (2017–2018)
*Alo Bärengrub – Bodø/Glimt (2008–2009)
*Aleksandr Dmitrijev – Hønefoss (2008–2011)
*Matvei Igonen – Lillestrøm (2018)
*Enar Jääger – Aalesunds, Vålerenga (2007–2012, 2015–2019)
*Ragnar Klavan – Vålerenga (2004)
*Artur Kotenko – Sandnes Ulf, Viking (2008–2010)
*Marek Lemsalu – Strømsgodset, Start, Bryne (1999, 2001–2005)
*Joel Lindpere – Tromsø (2007–2009)
*Pavel Londak – Bodø/Glimt, Rosenborg (2008–2017)
*Karol Mets – Viking (2015–2017)
*Henrik Ojamaa – Sarpsborg 08 (2015)
*Raio Piiroja – Vålerenga, Fredrikstad (2003–2011)
*Sander Post – Aalesunds (2011–2013)
*Rocco Robert Shein – Fredrikstad (2025–)
*Taijo Teniste – Sogndal Fotball (2011–2014, 2016–2017), Brann (2018–2020)
*Sergei Terehhov – Brann (2000–2002)
*Andreas Vaikla – Kristiansund (2018)
*Kristen Viikmäe – Vålerenga, Fredrikstad (2000, 2002–2003, 2005)

## Välislingid

* Meistrid
NordGen

**NordGen** (inglise *Nordic Genetic Resource Centre*) on Põhjamaade geenivaramu põllu- ja metsamajanduses viljeldavate liikide geneetilise mitmekesisuse säilitamiseks.

NordGen asutati 1. jaanuaril 2008 Põhjamaade geenipanga, koduloomade geenipanga ja metsamajanduse seemne- ja taimenõukogu baasil. Seda rahastab Põhjamaade Ministrite Nõukogu.

Geenivaramu eesmärk on Põhjamaade kultuurtaimede, koduloomade ja puude mitmekesisuse alalhoidmine.

Varamu peakorter ja taimevaramu asuvad Rootsi lõunaosas Alnarpis, koduloomade ja puude varamu aga Norras Oslo lähedal Åsis Norra loodusteaduste ülikoolis (Universitetet for miljø- og biovitenskap).

NordGeni seemnevarud on kantud veebipõhisesse andmebaasi SESTO, kust saab otsinguid teha nii inglise, islandi, norra, rootsi, soome kui ka taani keeles.

NordGeni seemnepank sisaldab nii Põhjamaades pärismaiste liikide kui ka olulisemate põhjas kasvama kohandunud liikide säilikuid. Pank teenib uurimis- ja aretustöö huve ning on suunatud säilitamisele või hävinud populatsiooni taastamisele. Seemnematerjal on kättesaadav eelkõige teadusasutuste uurijatele, aretajatele, muuseumidele. Seemneid saab piiratud koguses pangast tellida. Enamasti koosneb näidis 250 seemnest, suurte seemnete ja haruldaste liikide puhul on kogused väiksemad. Tasu seemnete eest ei küsita. Tellija on kohustatud ise hoolitsema oma riigis kehtivate karantiinireeglite järgimise ja tarvilike fütosanitaarsete sertifikaatide eest.

NordGen haldab muu hulgas Teravmägede seemnepanka, mille rahastamisel osalevad ka Norra põllumajandusministeerium ja rahvusvaheline organisatsioon Global Crop Diversity Trust.

NordGeni direktor on islandlane Árni Bragason.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Tutvustav brošüür (pdf)
* Seemnete andmebaas SESTO
Pühim Valitsev Sinod

**Pühim Valitsev [[Sinod]]** (vene keeles *Святейший Правительствующий Синод*) oli aastatel 1721–1917 Venemaa keisririigis tegutsenud õigeusu kiriku kõrgeim kiriklik-riiklik valitsusorgan.

Pühim Valitsev Sinod (esialgne nimetus Vaimulik Kolleegium) asutati 25. jaanuari 1721. aastal keiser Peeter I poolt kinnitatud "Vaimuliku reglemendiga". Sinodi liikmed määras keiser kõrgema vaimulikkonna hulgast, selle vahetut tegevust kontrollis ja juhtis ilmalik ametnik – Sinodi ülemprokurör. 

Sinodi struktuuri kuulusid kantselei, kontorid Moskvas ja Tbilisis, majandusvalitsus (tegeles kiriku vara majandamise ja majandustegevuse kontrollimisega) ja vaimulik õppevalitsus (tegeles vaimulike õppeasutuste õppe- ja majandustegevuse juhtimisega).

Sinodi kompetentsi kuulusid järgmised küsimused: 
*õigeusu kiriku dogmaatika 
*kiriku organisatsiooni juhtimine (piiskopkondade ja koguduste asutamine) 
*kirikute ehitamine 
*tähtsamate vaimulike kohtade täitmine  
*vaimulike õppeasutuste õppe-metoodiline ja majanduslik juhtimine 
*vaimuliku võimu kompetentsi kuuluvad kohtuasjad (ebaseaduslikud abielud jne)

Venemaa õigeusu kirik oli jagatud piiskopkondadeks, mille piirid määras kindlaks Pühim Valitsev Sinod. 

Piiskopkond oli vaimulik haldusringkond, mille piires teostas kõrgemat vaimulikku võimu piiskop. Piiskopi valis välja Pühim Valitsev Sinod, ametisse kinnitati ta keisri ukaasiga. Piiskopile olid allutatud kõik piiskopkonna kogudused, vaimulikud õppeasutused, kloostrid ja vennaskonnad. 

## Vaata ka
*Vene Õigeusu Kirik
*Liivimaa, Eestimaa ja Soomemaa Asjade Justiitskolleegium
*Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistoorium