open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arnold Loorits

**Arnold Loorits** (11. veebruar 1931 Volossovo rajoon, Leningradi oblast – 26. mai 1986 Alatskivi) oli eesti maadleja.
## Saavutused
Ta oli neljakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses - 1950, 1959, 1962, 1964. aastal.

## NSVL maaspordiühingute meistrivõistlused
1955. aasta – 1. koht;

1956. aasta – 1. koht;

1958. aasta – 1. koht.
## NSVL  meistrivõistlused
1958. aasta – 4. koht;

1960. aasta – 6. koht.

## Lisa
Ta oli kuuekordne Georg Lurichi mälestusvõistluste võitja.

1951. aastal võitis ta sambomaadluse Eesti meistrivõistlused.

Alates 1988. aastast peetakse Arnold Looritsa mälestusvõistlusi Kreeka-Rooma maadluses.

## Välislingid
*
Baltimore'i klassifikatsioon

**Baltimore'i klassifikatsioon** on viiruste klassifikatsioonisüsteem, kus viirused jaotatakse sugukondadesse genoomi tüübi ning nende paljunemismehhanismi põhjal. Klassifikatsiooni töötas 1971. aastal välja USA bioloog David Baltimore. 

## Klassifikatsioon
Viirused jaotatakse 7 rühmaks (joonis 1).

* BC I: dsDNA viirused
* BC II: ssDNA viirused
* BC III: dsRNA viirused
* BC IV: (+)-ahela ssRNA viirused
* BC V: (-)-ahela ssRNA viirused
* BC VI: RNA pöördtranskribeerivad viirused
* BC VII: DNA pöördtranskribeerivad viirused.

## Vaata ka
*Viirused

## Viited
Soome Keskkriminaalpolitsei

**Soome Keskkriminaalpolitsei** (soome keeles *Keskusrikospoliisi* ehk **KRP** rootsi keeles *Centralkriminalpolisen* ehk **CKP**) on Soome politsei üksus, mille ülesanne on võidelda organiseeritud, finants-ja muu raske kuritegevusega ning arendada uurimismeetodeid.

Keskkriminaalpolitsei on asutatud 1955. aastal ja seal töötab u. 700 inimest. 

KRP juht on alates 2013. aasta oktoobrist Robin Lardot .

## Viited
Rinnatis

**Rinnatis** ehk **parapett** (prantsuse keeles *parapet* < itaalia keeles *parapetto* < *parare* 'katma, kaitsma' + *petto* 'rind') on katust, silda, kaldapealset vms piirav madal sein.

Samasuguse etümoloogiaga on rinnatise saksakeelne nimetus *Brustwehr*.

Algselt kasutati rinnatisi hoonete kaitseks sõjalise rünnaku vastu, tänapäeval täidavad need peamiselt tule leviku tõkestamise ülesannet.

Rinnatised on väga tavalised Londonis, kus 1707. aasta ehitusseadusega keelati puidust katuseräästaste ehitamine ja nõuti selle asemel poole meetri kõrguste tellistest rinnatiste püstitamist. 

Rinnatised sildadel ja teistel kõrgetel ehitistel kaitsevad kasutajaid allakukkumise eest. Need võivad täita ka vaate piiramise ülesannet, takistada prügi allaloopimist ja olla müraseinaks. Kuna sillarinnatised ei pea toimima tuletõkkena, siis tohib neid teha ükskõik millisest materjalist, aga kõige levinumad materjalid on profiilteras, alumiinium, puit ja terasbetoon.

Euroopa Standardikomitee arvab rinnatised sõidukite või jalakäijate liikluse piirdesüsteemide hulka.

**Rinnatiseks** nimetatakse ka paisu, tammi, muuli või muu ehitise harjal olevat märja (ehk ülemise bjefiga külgneva) nõlva poolses servas paiknevat seina, mis kaitseb harja lainete mõju eest.

## Viited
Lenini-nimeline staadion

**Vladimir Iljitš Lenin**i nime on kandnud mitmed staadionid:

*Lužniki staadion Moskvas (aastail 1956–1992 Lenini-nimeline Keskstaadion)
*Petrovski staadion Peterburis (aastail 1925–1992 Lenini-nimeline staadion /toona Leningradis/)

Tänini kannab Lenini nime:
*Habarovski staadion
Dendrobiont

**Dendrobiont** ehk **arborikool** on puudel elav loom. 

Dendrobiontidel on puude otsas elamiseks mitmesuguseid kohastumusi, näiteks tugevad küünised, haardsaba, iminapad, lennus. 

Eesti imetajatest võib dendrobiontideks lugeda lendoravat, oravat ja metsnugist, lindudest puukoristajat, porri ja rähne. Dendrobionte esineb ka selgrootute seas.

## Viited
Badland

***Badland*** [bädländ] (inglise 'halb maa') on viljatu ala, millesse on uuristunud jäärakud. See on erosioonist tugevasti liigestunud viljatu piirkond, kus sügavad uhtorud vahelduvad veelahkmeahelike või platoodega (nt USA-s Lõuna-Dakotas).

*Badland*'e leidub eel- ja madalmägistes kuiva kliima ja hõreda taimkattega piirkondades, mille pinnakattes domineerivad üsna pudedad savikad setted ning vihma sajab tugevate valingutena.

*Badland*'e on eriti Põhja-Ameerikas Kaljumäestiku jalamil ja Suurel tasandikul. 

*Badland*'ide-sarnane maastik võib olla tekkinud ka maapealsete kaevanduste puistangualadel.

## Vaata ka
* Badlandsi rahvuspark

## Viited

## Kirjandus
* TEA entsüklopeedia 3. köide, 2009
Orthomyxoviridae

***Orthomyxoviridae*** on viiruste sugukond. 

## Klassifikatsioon
Sugukonda *Orthomyxoviridae* klassifitseeritakse järgmised viiruste perekonnad: 
*A-tüüpi gripiviirus
*B-tüüpi gripiviirus
*C-tüüpi gripiviirus
**[[Isavirus]]*
**[[Quaranjavirus]]*
**[[Thogotovirus]]*. 

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Orthomyxoviridae]] seisuga 14.02.2014.*
Biokatalüüs

**Biokatalüüs** on orgaaniliste ühendite keemilise muundamise protsess, mis viiakse läbi looduslikke katalüsaatoreid – ensüüme – kasutades.

Ensüüm  on orgaaniline looduslik biopolümeer, keemilise ehituse põhjal globulaarvalk. Biokatalüüsis kasutatakse kahte tüüpi ensüüme: rakusiseseid (nt pagaripärm) või puhastatud ensüüme.

Biokatalüütilisi protsesse ja meetodeid kasutatakse tänapäeval nii toiduainete- kui ka keemia- ja ravimitööstuses. Tööstuses on enamkasutatav termin "fermentatsioon", mille puhul on tegu põhiliselt biokatalüüsiga algmaterjali oma fermentide või lisatud bakterikultuuride või pärmide ensüümide toimel.

## Vaata ka
*Katalüüs
*Biokatalüsaator
*Fermentatsioon

## Viited
Hillar Kareva

**Hillar Kareva** (8. detsember 1931 Tallinn – 17. juuni 1992 Tallinn) oli eesti helilooja.

## Elukäik
Hillar Kareva lõpetas 1951. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1956. aastal Eugen Kapi õpilasena Tallinna Riikliku Konservatooriumi kompositsiooni erialal. Ta oli 1955–1966 Eesti NSV Kunstide Valitsuse inspektor, töötas 1962–1967 Tallinna Muusikakoolis ja 1966–1982 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis muusikateoreetiliste ainete õppejõuna.

## Looming
Kareva on kirjutanud sümfoonilist, vokaalsümfoonilist ja eelkõige kammermuusikat. Mitme teose jaoks on ta saanud inspiratsiooni vanakreeka mütoloogiast (nt süit-sonaat "Aiolose paun" ("Neli tuult"), 1964; kontserttriptühhon "Parise kiusatus" klaverile ja altsaksofonile, 1984). 

Ta on kirjutanud muusikat teiste hulgas Anna Haava, Ain Kaalepi, Aino Kallase, Doris Kareva, Heljo Männi, Ellen Niidu ja Marie Underi sõnadele.

## Isiklikku
Hillar Kareva tütar on luuletaja Doris Kareva.

## Viited


## Kirjandus
Ines Rannap. *Hillar Kareva.* – Tiina Vabrit (koostaja). *Eesti tänase muusika loojaid.* Tallinn: Eesti Raamat, 1985.

## Välislingid
* Kontserdistuudio: Hillar Kareva Neli laulu bassile ja klaverile ERR videoarhiiv
* Hillar Kareva edition49 kodulehel (tutvustus, teosed, pilt, noodinäited)
* Hillar Kareva multimeedialeksikonis "Eesti muusika" (lühitutvustus, teosed, pildid)
* Doris Kareva. Õrn sõda. Eleegia, Sirp, 2. detsember 2011
David de Gea

**David de Gea Quintana** (sündinud 7. novembril 1990 Madridis) on hispaania jalgpallur, väravavaht.

## Klubikarjäär

David de Gea mängib Manchester Unitedis alates hooajast 2011–2012. Varem mängis ta La Liga klubis Madridi Atlético.

Hispaanias sai ta kiiresti klubi põhiväravavahiks ja aitas Atléticol võita UEFA Euroopa Liiga hooajal 2009–2010.

De Gea kolis Inglismaale 2011. aasta juunis. Ta vahetas välja klubi endise põhiväravavahi Edwin van der Sari, kes lõpetas jalgpallurikarjääri.

Hooajal 2012–2013 tuli ta Manchester Unitediga Inglismaa meistriks.

Hooaegadel 2012/2013, 2014/2015, 2015/2016, 2016/2017 ja 2017/2018 on ta valitud Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu. Hooaegadel 2013/2014, 2014/2015, 2015/2016 ja 2017/2018 on ta valitud fännide poolt Manchester Unitedi aasta parimaks mängijaks.

Suvel 2023 teatas De Gea, et lahkub Manchester Unitedist.

## Koondisekarjäär
De Gea tuli Hispaania noortekoondistega 2007. aastal Euroopa alla 17-aastaste meistriks ning 2011. ja 2013. aastal Euroopa alla 21-aastaste meistriks.

Hispaania jalgpallikoondises tegi De Gea debüüdi 8. juunil 2014 sõprusmängus El Salvadori vastu.

De Gea valiti Hispaania koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlusteks, kuid üheski mängus ta platsile ei pääsenud.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel oli ta Hispaania põhiväravavaht.

De Gea kuulus 2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril Hispaania olümpiakoondisse.

## Saavutused
;Madridi Atlético
*UEFA Euroopa Liiga (1): 2009–2010
*UEFA superkarikas (1): 2010
;Manchester United
*Inglismaa meister (1): 2012–13
*FA Cup (1): 2015–16
*EFL Cup: 2016–17
*FA Community Shield (3): 2011, 2013, 2016
*UEFA Euroopa Liiga (1): 2016–17

## Isiklikku
Alates 2010. aastast on tema elukaaslane lauljatar Edurne.

## Välislingid

* Profiil Manchester Unitedi kodulehel
LÜG

**LÜG** on mitme asutuse lühend:
*Läänemaa Ühisgümnaasium
*Lasnamäe Üldgümnaasium
*Lähte Ühisgümnaasium

***Lüg** on Lüganuse kihelkonna lühend
Alexis

**Alexis** ['aleksis] (vanakreeka keeles Ἄλεξις; u 375 eKr – u 275 eKr, teistel andmetel u 394 eKr – u 288 eKr) oli vanakreeka komöödiakirjanik.

## Elu
Alexis sündis Thuriois, ent veetis arvatavasti suurema osa elust Ateenas. Ta võis olla Menandrose õpetaja; Suda järgi oli Alexis Menandrose onu. Ta oli Antiphanese kõrval tuntumaid nn keskmise Atika komöödia esindajaid. Plutarchose järgi suri ta 106 aasta ja 5 kuu vanuselt, olles surma hetkel laval võitjaks kroonitud. 

## Looming
Suda andmeil kirjutas Alexis 245 komöödiat. Säilinud u 137 pealkirja ja u 1000 värsirida.

## Viited

## Kirjandus
* W. Geoffrey Arnott. *Alexis: The fragments. A commentary.* Cambridge: Cambridge University Press, 1996.
* Rudolf Kassel, Colin Austin (ed.). *Poetae Comici Graeci*, Vol.2, Agathenor–Aristonymus. Berlin; New York: de Gruyter, lk 21–195.
* Heinz-Günther Nesselrath. *Die attische Mittlere Komödie: ihre Stellung in der antiken Literaturkritik und Literaturgeschichte.* Berlin [etc.]: de Gruyter, 1990.
* S. Douglas Olson. *Broken laughter: select fragments of Greek comedy.* Oxford: Oxford University Press, 2007.
Anar Zeinalov

**Anar Zeinalov** (sündinud 13. jaanuaril 1985 Kohtla-Järvel) on aserbaidžaani juurtega Eesti Kreeka-Rooma maadleja. 

Ta lõpetas aastal 2007 Kohtla-Järve täiskasvanute gümnaasiumi. Treeninguid alustas 1994. aastal Georgi Esebua juhendamisel. Kuulub aastast 2005 Eesti koondisse.
Treener on Henn Põlluste.
Eesti parim Kreeka-Rooma maadleja – 2010 ja 2011. aastal.

## Saavutused
Üheksakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses: (2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013)
## [[Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
2009 Hering  kehakaalus 55 kg – 21. koht (osavõtjaid 35);

2010 Moskva  kehakaalus 55 kg – 25. koht (osavõtjaid 34);

2011 Istanbul  kehakaalus 55 kg – 15. koht (osavõtjaid 37);

2013 Budapest  kehakaalus 55 kg – 20. koht (osavõtjaid 33)

## [[Euroopa meistrivõistlused kreeka-rooma maadluses|Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
2008 Tampere  kehakaalus 55 kg – 16. koht (osavõtjaid 21)

2009 Vilnius  kehakaalus 55 kg – 10. koht (osavõtjaid 24)

2010 Bakuu  kehakaalus 55. kg – 9. koht (osavõtjaid 20)

2011 Dortmund  kehakaalus 55. kg – 5. koht (osavõtjaid 26)

2012 Belgrad  kehakaalus 60. kg – 12. koht (osavõtjaid 26)

2013 Thbilisi  – 9. koht (55 kg) (osavõtjaid 17)

## OM valikturniir
2008 Rome-Ostia  – 8. koht (osavõtjaid 24);

2008 Novi Sad  – 7. koht (osavõtjaid 18);

2012 Sofia  – 3. koht (osavõtjaid 12);

2012 Vantaa  – 12. koht (osavõtjaid 19)

## Rahvusvahelised turniirid
Grand Prix of Germany  Dortmund

2008. aasta – 3. koht (55 kg);

2009. aasta – 3. koht (55 kg);

2010. aasta – 13. koht (55 kg).

Golden Grand Prix

2011. aasta  – 13. koht (60 kg).

2012. aasta  – 9. koht (60 kg).

Herman Kare Tournament 

2011. aasta – 8. koht;

2013. aasta – 2. koht.

Vantaa Painicup 

2009. aasta – 6. koht;

2011. aasta – 13. koht

Arvo Haavisto Cup 

2009. aasta – 7. koht;

2010. aasta – 9. koht;

2013. aasta – 12. koht

Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 

2009. aasta – 3. koht;

2011. aasta – 1. koht;

2013. aasta – 1. koht.

Georg Lurichi mälestusvõistlused 

2010. aasta – 2. koht

Wladyslaw Pytlasinski Cup 

2010. aasta – 13. koht;

2011. aasta – 23. koht;

2013. aasta – 19. koht

Põhjamaade meistrivõistlused

2007. aasta  – 4. koht;

2008. aasta  – 3. koht;

2010. aasta  – 1. koht;

2011. aasta  – 5. koht;

2013. aasta  – 5. koht.

## Viited

## Välislingid
*
Tserebraalne neurotroofne faktor

**Tserebraalne neurotroofne faktor** (inglise keeles *brain-derived neurotrophic factor*, lühend inglise fraasist  **BDNF**) on proteiin, mida inimesel sünteesib BDNF-geen.

Tserebraalne neurotroofne faktor on üks närvisüsteemi kasvufaktoritest (neurotrofiinidest).

Arenevas organismis funktsioneerib BDNF signaalmolekulina, suunates neuronite diferentseerumist ning nende funktsioneerimisvõimet, kasvu ja liikumist. Täiskasvanud organismis mängib ta olulist rolli sünapside tekkimisel ning selle kaudu ka õppimisvõime ja mälu reguleerimisel. 

BDNFi avastasid 1980. aastatel Šveitsi teadlased Yves Barde ja Hans Thoenen.

## Vaata ka
*närvirakkude kasvufaktor

## Viited

## Välislingid
*DEVIN K. BINDER and HELEN E. SCHARFMAN, Brain-derived Neurotrophic Factor, Growth Factors. Sep 2004; 22(3): 123–131., doi:  10.1080/08977190410001723308, PMCID: PMC2504526, NIHMSID: NIHMS58796, veebiversioon (vaadatud 20.06.2014) (*inglise keeles*)
*Piret Pappel, Kas alkoholism on pärilik?, veebiversioon (vaadatud 23.06.2014)
Kymijoki

**Kymijoki** on jõgi Soomes.

Jõgi on 220 km pikk. See suubub Kotka linna lähedal Soome lahte.

Kymijoki on olnud Soome lahe suurimaid dioksiinidega reostumise teid.
Lydia Neostus-Undhagen

**Lydia Neostus-Undhagen** (1961. aastani **Lydia Neostus**; sündinud 11. oktoobril 1934 Tallinnas) on eesti päritolu Rootsi keeleteadlane.

## Elulugu
Lydia Neostus-Undhagen on velskri tütar. 1944 põgenes ta koos vanematega Rootsi.

1954. aastal lõpetas Neostus-Undhagen Uppsalas gümnaasiumi, 1957 Uppsala Ülikooli filosoofiamagistri kraadiga ning 1966 Malmö õpetajate kõrgkooli (*Lärarhögskolan*). 1973. aastal kaitses ta Lundi Ülikoolis filosoofialitsentsiaadi kraadi romaani keeltes väitekirjaga "Morale et les mots de la mệme famille étudiés dans des dictionnaires et dans des textes littéraires français de la seconde moitié du XIII e siècle. Etude de sémantique structurale", 1975 samas filosoofiadoktori kraadi prantsuse keele alal väitekirjaga "Morale et les autres lexèmes formés sur le radical moral-étudiés dans des dictionnaires et dans des textes littéraires français de la seconde moitié du XVIII e siècle. Etude de sémantique structurale" (Lund, 1975). Neostus-Undhagen täiendas end Hispaania riigistipendiaadina 1958 Salamancas ja Prantsuse Instituudi stipendiaadina 1973 Pariisis.

Neostus-Undhagen oli 1962 Uppsala Ülikooli abijõud, 1969–70 Lundi Ülikooli assistent, 1967–68 Arlövi keskkooli ja 1974–78 Tomelilla keskkooli õpetaja ning 1978–2000 Helsingborgis Tycho Brahe gümnaasiumi prantsuse ja inglise keele lektor.

Lydia Neostus abiellus 1961. aastal Carl-Gustaf Undhageniga. Neil on kaks poega, Thomas ja Andreas.

## Teadustöö
Lydia Neostus-Undhagen on uurinud peamiselt sõnarühma *moral* tarvitamist ja semantikat 18. sajandi teise poole sõnaraamatutes ja kirjanduses ning ideede ajalugu seoses nende sõnadega.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
Birger Nerman

**Birger Nerman** (6. oktoober 1888 Norrköping – 22. august 1971 Stockholm) oli Rootsi arheoloog ja saagauurija.

## Elulugu
Birger Nerman õppis Uppsala Ülikoolis, sai seal 1913. aastal filosoofiadoktori kraadi ning oli hiljem samas dotsent. 1923–1925 töötas ta Tartu Ülikoolis Eesti ja Põhjamaade muinasteaduse professori ning arheoloogia kabineti ja muuseumi juhatajana, seejärel taas Uppsala Ülikooli õppejõuna. 1938–1954 oli ta Stockholmis Riikliku Ajaloomuuseumi direktor. 

Teise maailmasõja ajal ja sõjajärgseil aastail esines Nerman sageli okupeeritud Baltimaade kaitsjana ja tegi tihedat koostööd Eestist lähtunud põgenikega. Ta oli 1943. aastal asutatud Balti Komitee esimees.

## Teadustöö
Birger Nermani uurimistöös etendas olulist osa saagade tõlgendamine ajalooallikaina, arheoloogina uuris ta eriti Ojamaa muistiseid. Eestis korraldas Nerman 1924 väiksemad arheoloogilised kaevamised Irboska linnamäel ja paaril Setumaa kääbaskalmistul. Suuremas ulatuses kaevas ta 1929. ja 1930. aastal kaht 7.–8. sajandi kalmistut Lätis Liepāja lähedal Grobiņas; üht neist olid matmiseks kasutanud Kesk-Rootsist, teist Ojamaalt pärit siirdlased. 1930. aastail võttis osa mitmest Baltimaades toimunud arheoloogiaüritusest ja avaldas siinsetes väljaannetes teadusartikleid.

Nerman oli Õpetatud Eesti Seltsi auliige (1938), Rootsi ja Soome Teaduste Akadeemia liige.

## Tunnustus
* 1970 – Oscar Monteliuse medal

## Teoseid
* Die Ältere Eisenzeit Gotlands (kaasautor O. Almgren). Stockholm, 1923
* Det svenska rikets uppkomst. Stockholm, 1925
* Die Verbindungen zwischen Skandinavien und dem Ostbaltikum in der jüngeren Eisenzeit. Stockholm, 1929
* Die Völkerwanderungszeit Gotlands. Stockholm, 1935
* Einige auf Gotland gefundene ostbaltische Gegenstände der jüngeren Eisenzeit. // Õpetatud Eesti Seltsi Toimetised XXX. Tartu, 1938
* Zur Frage der Entstehung der estnischen Steinpflasterungsgräberfelder. // Senatne un Māksla 1. Riga, 1938
* Grobin–Seeburg. Stockholm 1958
* Die Vendelzeit Gotlands. Stockholm, 1969

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Eesti biograafiline leksikon. Täiendusköide. Tartu, Tallinn, 1940, 216
* Birger Nermans tryckta skrifter 1908–1965. Förtekning sammanställd av Marie-Louise Bachmann. Stockholm, 1965
* Kokla, J. Suurim Balti rahvaste ja vabaduse eest võitleja. // Eesti Päevaleht (1971) 22. VIII (Stockholm)
* Horm, A. Prof. Birger Nerman surnud. // Teataja (1971) 4. IX (Stockholm)
Jüri Nemliher

**Jüri Nemliher** (5. märtsil 1965 Tallinn – 21. märts 2021 Tallinn) oli Eesti geoloog ja mineraloog.

## Elulugu
Jüri Nemliher oli töölise poeg.

1982. aastal lõpetas ta Tallinna 46. Keskkooli ja 1989 Tartu Ülikooli (TÜ) bioloogia-geograafiateaduskonna. 1992. aastal kaitses ta TÜ-s väitekirja "Shell structure and mineralogy of the lingulate brachiopods from the "Obolus sandstones" of Estonia and Ingria" ja sai magistrikraadi geoloogias. 1995–1999 oli ta TÜ geoloogia instituudi doktorant ning 1999. aastal kaitses paleontoloogias ja stratigraafias väitekirja "Mineralogy of Phanerozoic skeletal and sedimentary apatites: an XRD study" ja said doktorikraadi. 1993. aastal täiendas ta end Rootsis Uppsala Ülikoolis.

Ta oli 1988–1989 Tartu Ülikooli laborant, 1990–1992 geoloogia instituudi nooremteadur ja 1992–1995 teadur. 2000. aastast on ta TÜ geoloogia instituudi vanemteadur. TTÜ Geoloogia Instituudi füüsikaliste uuringute labori juhataja. Tema viimaseks töökohaks jäi Eesti geoloogiateenistus, kus uuris Eesti fosforiidivarude potentsiaali.

## Teadustöö
Ta uuris tänapäevaste ja fossiilsete organismide biomineralisatsiooni ja kivistite koostise kujunemist, olles Eestis selle uurimissuuna algataja. Ta näitas, et nüüdisaegsete fosfaatsete biomineralisatsiooniproduktide koostis sõltub organismide süstemaatilisest kuuluvusest ning nende diageneetiline areng ümbriskivimi kemismist ja lähteskeleti orgaanikasisaldusest.

## Teoseid
Ta on avaldanud üle 20 teaduspublikatsiooni.
*Ferromanganese and phosphatic hardgrounds drilled on the Western Pacific guyots during ODP legs 143 and 144 (kaasautor). // Proceedings of ODP, Scientific results (1995) 144
*Hydroxyapatite varieties in Recent fish scales (kaasautor). // Proceedings of the Estonian Academy of Sciences: Geology 46 (1997) 4
*Apatite varieties in Recent and fossil linguloid brachiopod shells (kaasautor). // Brachiopods: past and present. London, New York 2001
*The shell structure and mineralogy of Mickwitzia (Lingulata: brachiopoda) from the Lower Cambrian Kakumäe Beds of Estonia. // Proceedings of the Estonian Academy of Sciences: Geology 50 (2001) 1
*Post mortem alteration of shell apatite of Discinisca tenuis from Lüderitz, Namibia (kaasautor). // Lithol. & Min. Research 37 (2002) 1
*Apatite varieties in the shell of a Cambrian lingulate brachiopod Obolus apollinis Eichwald. (kaasautor). // Proceedings of the Estonian Academy of Sciences: Geology 53 (2004) 4
*A new type of cell structure in a phosphatic brachiopod from the Cambrium of Estonia. // Proceedings of the Estonian Academy of Sciences: Geology 55 (2006) 4

## Viited

## Kirjandus
*Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn 1995, lk 76.

## Välislingid
*
*
Sofja Kovalevskaja

**Sofja Kovalevskaja** (ka **Sophie Kowalevski**, neiupõlvenimega **Sofja Korvin-Krukovskaja**; vene keeles Софья Васильевна Ковалевская; 15. jaanuar ( vkj 3. jaanuar) 1850 Moskva – 10. veebruar (vkj 29. jaanuar) 1891 Stockholm) oli esimene silmapaistev vene naismatemaatik, esimene naisprofessor Venemaal ja Põhja-Euroopas (maailma esimene naisprofessor matemaatikas) ning üks esimesi teadusajakirja naistoimetajaid.

1870. aasta oktoobris kolis Kovalevskaja Berliini, kus tolle aja väljapaistvaim matemaatik Karl Weierstrass hakkas talle eratunde andma, sest tolle aja seadused ei lubanud naistel ülikoolis isegi vabakuulajana osaleda. Kolme aasta jooksul õpetas ta Kovalevskajale sedasama, mida ta ülikoolis loengutes rääkis.

1874 esitas ta Göttingeni ülikoolile doktorikraadi kaitsmiseks kolm teadustööd: osatuletistega diferentsiaalvõrrandite kohta, Saturni rõngaste dünaamika kohta ja elliptiliste integraalide kohta. Weierstrassi abiga kaitses ta oma väitekirja *summa cum laude* pärast seda, kui Weierstrass oli saavutanud tema vabastamise tollal tüüpilisest suulisest eksamist. Kovalevskaja oli kõigi aegade esimene naine, kes matemaatikas doktorikraadi selle tänapäeva mõistes kaitses.

1884. aastal sai ta Stockholmi Ülikooli matemaatikaprofessoriks. 1888. aastal pälvis ta Pariisi Teaduste Akadeemia preemia. 1889. aastast oli ta Peterburi Teaduste Akadeemia väliskorrespondentliige.

Õppinud professoriametis aasta jooksul ära rootsi keele, avaldas ta selles hiljem ka ilukirjandust.

Teaduspublikatsioonides kasutas Kovalevskaja ise nimekuju **Sophie Kowalevski** (vahel ka **Kowalevsky**). Pärast Rootsi kolimist tarvitas ta eesnime Sonja.

## Isiklikku

Tema isa Vassili Korvin-Krukovski oli Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleinant) vanaisa Friedrich von Schubert oli Venemaa keisririigi sõjaväelane (jalaväekindral), kartograaf. Vanavanaisa Friedrich Theodor von Schubert oli astronoom, elas 2 aastat Eestiski.

Sofja vanem õde Anne Jaclard (1843–1887) oli revolutsionäär ja Karl Marxi sõber, kes esimesena püüdis Marxi "Kaptali" vene keelde tõlkida. Ta osales koos oma mehe Victor Jaclardiga (1840–1903) Pariisi Kommuunis.

Sofja abiellus 1868 paleontoloogitudengi, hilisema kirjastaja ja radikaali Vladimir Kovalevskiga, kes esimesena tõlkis ja andis Venemaal välja Charles Darwini teoseid. Abielu oli esialgu mõeldud fiktiivsena, kuid abikaasad said lähedaseks ja elasid kogu elu koos. 1871 sõitsid nad ümberpiiratud Pariisi, kus Sofja hoolitses haavatud kommunaaride eest. Abielust sündis tütar Sofja (1878–1952), kes töötas arstina ja tõlkis oma ema teoseid vene keelde.

## Viited
Ilmandu koobas

**Ilmandu koobas** on Tiskre ja Suurupi vahel paeseina jalamil asuv koobas. 

Koopa avastas 1970. aastate keskel Õpilaste Teadusliku Ühingu liige Mart Rieberg. Koobas asub Ilmandu külast 1–2 km põhja pool.

## Välislingid
*Ilmandu koobas eestigiid.ee lehel
Arheoparasitoloogia

**Arheoparasitoloogia** on paleopatoloogia haru, mis uurib muistseid parasiite ja nende jäänuseid.

Arheoparasitoloogia uurib eriti muinasaja inimeste ja tolle aja parasiitide vastastikust mõju, keskendudes eriti parasiitide põhjustatud haigustele. 

## Vaata ka
*Parasitoloogia

## Kirjandus
*TEA entsüklopeedia 2. köide, 2009.
Amööbliikumine

**Amööbliikumine** ehk **amöboidne liikumine** on kõige algelisem loomse raku liikumise vorm, mille korral elusolend liigub raku kehas olevast tsütoplasmast moodustunud sagar- või juurkulendite abil.

Amööbliikumist on täheldatud amööbloomadel, mõnedel protistide (nt limaeoslaste) teatud arengujärgul (amöboidne faas), hulkraksete vedelkoe mõnedel osadel (nt fagotsüteeriv leukotsüüt).

## Viited

## Kirjandus
*TEA entsüklopeedia 2. köide, 2009.
Zdeněk Miler

**Zdeněk Miler** (21. veebruar 1921 Kladno – 30. november 2011 Nová Ves pod Pleší) oli tšehhi lasteraamatute illustraator ja multifilmide kunstnik-lavastaja.

Zdeněk Miler on tuntud Muti-teemaliste raamatute ja multifilmide autor. Ühtekokku lavastas ta üle 70 multifilmi, ligi 50 on neis peategelaseks Väike Mutt. 

Tema esimene multifilm "Kuidas mutt endale püksid sai" valmis 1957. aastal.

## Viited
Laktobatsill

**Laktobatsill** (*Lactobacillus*) on grampositiivsete anaeroobsete või fakultatiivselt aeroobsete pulkbakterite perekond. 

Kõik laktobatsilli perekonna esindajad on asporogeensed ehk spoore mitte moodustavad. 

Suur osa laktobatsillidest on liikumisvõimetud. 

Elutegevuse käigus (käärimisel) moodustavad nad piimhapet. 

Laktobatsille leidub ka inimorganismis, kus nad täidavad mitmeid elutegevuses olulisi funktsioone. 

## Vaata ka
*Lactobacillus fermentum ME-3
*Piimhappebakterid

## Viited

## Kirjandus
*EE 5. köide, 1990
Asso Prii

**Asso Prii** (sündinud 18. aprillil 1986) on eesti ühiskonnategelane.

Ta oli ühingu Korruptsioonivaba Eesti tegevjuht.

## Viited
Vernalisatsioon

**Vernalisatsioon** ehk **jarovisatsioon** on õite moodustumise esilekutsumine ja kiirendamine madala positiivse (alla 8 oC) temperatuuri toimel. 

Vernalisatsioon võib toimuda ka looduslikult, kui taime mõjutab madal talvine temperatuur. 

Vernalisatsioon tehti kindlaks USA-s.

Vernalisatsiooni kui agrotehnilist võtet rakendas laialdaselt Trofim Lõssenko.

## Viited

## Kirjandus
*EE 10. köide, 1998.
Hekk

**Hekk** (**elavtara**, **elustara**) on tihe, ühtlaste vahedega istutatud, tavaliselt maapinnani ulatuvate okstega põõsaste või puude rida.

Hekk võib olla rajatud mitmel põhjusel: tuule, tolmu või lume tõkestamiseks, teatava maa-ala piiramiseks, aia või pargi iluelemendina jne.

## Vaata ka
*Punutud elustara
*Kaitseistandik
*Kaitsemets
*Puiestee
*Tara

## Viited
Tolmlemine

**Tolmlemine** on tolmuterade kandumine emakasuudmele või seemnealgmele.

Tavaliselt järgneb tolmlemisele viljastumine. 

Eristatakse ise- ja võõrtolmlemist. Isetolmlemise puhul on tolmuterad pärit samalt taimelt, võõrtolmlemise puhul aga teiselt taimelt.

Paljud õied tolmlevad tuule abil (tuultolmlemine). Teised vajavad selleks loomi (loomtolmlemine), enamasti putukaid (putuktolmlemine). 

Paljudel taimedel on kohastumus tõmmata ligi loomi, kes õisi tolmeldavad, võimaldades geneetilist rekombineerumist. Selliste õitega taimi nimetatakse putuktolmlejateks. Tolmeldajate ligitõmbamiseks on neil taimedel tavaliselt nektaariumid, mis toodavad nektarit. Tavalised tolmeldajad on linnud ja mesilased, kes mõlemad näevad värve ja eelistavad värvilisi õisi. Mõnel õiel on nektariviidad, mis näitavad tolmeldajatele, kust nektarit otsida. Need võivad olla inimestele nähtavad või ka ultravioletsed, nii et neid näevad ainult mesilased ja mõned teised putukad. Tolmeldajaid meelitatakse kohale ka lõhnaga. Mõningaid taimi, näiteks raitlill, hiid-titaanjuur ja söödav asimiina, tolmeldavad kärbsed, mistõttu nad levitavad raipelõhna.  

Tolmukad paiknevad putuktolmlejate õites niiviisi, et tolmuterad jäävad tolmeldajate keha külge. Kogudes nektarit paljudelt ühe ja sama liigi õitelt, viib tolmeldaja õietolmu kõigisse õitesse, mida ta külastab.   

Tuultolmlejatel, näiteks kõrrelistel, puudub vajadus tolmeldajaid ligi meelitada, mistõttu nende välimus on tavaliselt tagasihoidlik. Kui putuktolmlejate õied on suurte seemnetega, kleepuvad ja valgurikkad (tolmeldajad võivad olla ka valgu peal väljas), siis tuultolmlejate õied on tavaliselt väikeste seemnetega, väga kerged ja putukate jaoks vähese toiteväärtusega (kuigi neid näljaajal võidakse korjata). Mesilased ja kimalased  koguvad tuultolmleva maisi õietolmu, kuigi sellel pole nende jaoks suurt väärtust.   

Ajavahemikku, mil tolmlemine on võimalik, nimetatakse õitsemisajaks.

## Vaata ka
*Tolmlemissündroomid

## Viited
Virion

**Viirusosake** ehk **virion** (inglise *virion*) on viiruse rakuvälise oleluse vorm. 

Lihtsamad virionid koosnevad kestast (kapsiidist) ja südamikust. Keerukamate virionide kapsiidi katab üks või mitu ümbrist (ingl k *envelope*). Ümbris pärineb peremeesraku lipiidsest plasmamembraanist ning sisaldab lisaks lipiidele ka viirusvalke. Virionide keskel, südamikus asub viiruse geneetiline aine, kas RNA või DNA.

## Vaata ka
* Viriikul

## Viited

## Kirjandus
*EE 10. köide, 1998.
Väike-kärbtiib

**Väike-kärbtiib** (*Polygonia c-album*) on koerlibliklaste (*Nymphalidae*) sugukonda kuuluv liblikaliik.

Polygonia c-album MHNT CUT 2013 3 19 Grisolles Male  Dos.jpg|♂
Polygonia c-album MHNT CUT 2013 3 19 Grisolles Male  Ventre.jpg|♂ △  
Polygonia c-album MHNT CUT 2013 3 19 Verdun sur Garonne Female Dos.jpg|♀ 
Polygonia c-album MHNT CUT 2013 3 19 Verdun sur Garonne Female Ventre.jpg| ♀ △  
Polygonia c-album-l.jpg|Vastne


## Välislingid
*
Ewood Park

**Ewood Park** on jalgpallistaadion Blackburnis.

Ewood Park kuulub klubile Blackburn Rovers. Staadion mahutab 31 154 inimest.
Giovanni Giacomo Casanova

**Giacomo Girolamo Casanova de Seingalt** (2. aprill 1725 Veneetsia – 4. juuni 1798 Duchcov) oli Itaalia seikleja ja kirjanik, Francesco Casanova vanem vend, kes pärines Veneetsia vabariigist. Tema autobiograafiat "Histoire de ma vie" ("Minu elulugu") peetakse üheks autentsemaks allikaks Euroopa 18. sajandi seltskonnaelu kohta.

Tema isa oli näitleja ja tantsija Gaetano Casanova (1697–1733), ema oli komöödianäitlejatar Zanetta Casanova (sündinud Farussi, 1707–1776). Peresse sündis 6 last ja Giacomo oli neist vanim. Pere järgmised lapsed olid kunstnikud Francesco Giuseppe Casanova (1727–1803) ja Giovanni Battista Casanova (1730–1795). Järgnesid õed Faustina Maddalena (1731–1736), Maria Maddalena Antonia Stella (1732–1800) ning vend Gaetano Alvise (1734–1783), kellest sai vaimulik. Sel ajal, kui vanemad reisisid teatriga mööda Euroopat (Inglismaani välja), kasvatas Giacomot tema vanaema Marzia Baldissera.

12-aastaselt astus Giacomo Padua ülikooli ja lõpetas selle 17-aastaselt õigusteaduse alal. Ise väitis ta, et kui ta oleks saanud oma tahtmist, siis oleks ta parema meelega õppinud meditsiini, sest meditsiinis on petturlus ja šarlatanlus hoopis tõhusamad kui juuras.

1755 vahistati ta Veneetsias usu- ja kõlblusevastaste tegude eest ja ta mõisteti 5 aastaks vaglasse, kuid 1757 ta põgenes sealt ja jõudis Pariisi. Seal hakkas ta esinema varjunime all krahv või parun Farussi (tema ema neiupõlvenimi) või Chevalier de Seingalt (täielikult väljamõeldud tiitel).

Casanova oli sedavõrd kuulus oma rohkete naissuhete poolest, et tema nime kasutatakse naisteküti võrdkujuna sarnaselt Don Juaniga. Elu jooksul kohtus ta Euroopa kuningate, paavstide ja kardinalidega, samuti selliste vaimuhiiglastega nagu Voltaire, Goethe ja Mozart. Viimased eluaastad veetis ta krahv Joseph Karl von Waldsteini raamatukoguhoidjana Tšehhis, nüüdses Duchcovi lossis, kirjutades seal ka oma eluloo.

## Kirjandus
* Hannu Mäkelä "Casanova ehk Ciacomo Casanova tee naistemehest kirjanikuks" (biograafiline romaan). Tõlkija Kadri Jaanits. Tallinn: Varrak, 2009
Teddy Sheringham

**Edward Paul Sheringham** (sündinud 2. aprillil 1966 Londonis) on endine Inglismaa jalgpallur.

Ta on mänginud klubides Millwall, Nottingham Forest, Tottenham Hotspur, Manchester United, Portsmouth, West Ham United, Colchester United. 1985. aastal mängis ta ka laenul klubides Aldershot ja Djurgårdens IF.
## Saavutused
### Manchester United FC
Inglismaa meister (3):
*1998–99, 1999–2000, 2000–01
UEFA Meistrite Liiga (1):
*1998–99

### Isiklikud
Premier League Golden Boot (1): 1992–93
Marcello Mastroianni

**Marcello Vincenzo Domenico Mastroianni** (28. september 1924 – 19. detsember 1996) oli itaalia filminäitleja.

Marcello Mastroianni on võitnud BAFTA, Cannes'i filmifestivali ja Kuldgloobuse auhinna.

Tema tuntumad rollid on osatäitmised filmides "Valged ööd" (*Le notti bianche*, 1957), "Magus elu" (*La Dolce Vita*, 1960), "Lahutus Itaalia moodi" (ka "Lahutus Itaalia kastmes", *Divorzio all'italiana*, 1962), "8½" ja "Eile, täna, homme" (*Leri, oggi, domani*, mõlemad aastal 1963), "Abielu itaalia moodi" (*Matrimonio all'italiana*, 1964).

Näitlejale on antud Itaalia Vabariigi Teeneteorden (*Ordine al Merito Della Repubblica Italiana*).

## Viited

## Välislingid

* 
* 
* 
* Marcello Mastroianni. Encyclopædia Britannica
* Chris Fujiwara Dream lover: Marcello Mastroianni at the MFA. Boston Phoenix, 02. september 1999
* Marcello Mastroianni. Filmreference
Prater

**Prater** on avalik park Viinis Leopoldstadtis. Pargis asub lõbustuspark Wurstelprater, mida tihti ka lihtsalt Prateriks kutsutakse.

Park on kõigile külastajatele avatud alates 1766. aastast. 1873. aastal toimus seal maailmanäitus.

Pargi sissekäigu lähedal asub Pratersterni raudteejaam.

Pargi pindala on vähenenud Ernst-Happel-Stadioni ehitamise tõttu.
Härmel Nestra

**Härmel Nestra** (sündinud 19. märtsil 1974 Tartus) on eesti matemaatik ja informaatikateadlane.

## Elulugu
Härmel Nestra on tööliste poeg.

1992. aastal lõpetas Nestra Tartu 12. Keskkooli ja 1996 Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonna. 1998. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis  magistritöö "Polütüüpne funktsionaalne programmeerimine: kategooriateoreetilistest alustest praktikasse" (Tartu, 1998) ja sai magistrikraadi informaatikas ning 2006. aastal väitekirja "Iteratively defined transfinite trace semantics and program slicing with respect to them" (Tartu, 2006) ja sai doktorikraadi informaatikas.

Nestra oli 2002–2003 TÜ arvutiteaduse instituudi assistent, 2003–2009 teadur ja 2009. aastast lektor; 2003 oli ta ka Trieri Ülikooli teadur. 

## Teadustöö
Härmel Nestra peamised uurimisvaldkonnad on loogika arvutiteaduses, funktsionaalprogrammeerimine, programmianalüüs ja slitseerimine. Ta on olnud Eesti koolinoorte matemaatikaolümpiaadi žürii liige, aastast 2004 esimees ning kuni 2014. aastani Eesti õpilasvõistkonna liider rahvusvahelistel matemaatikaolümpiaadidel. Nestra on avaldanud 10 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
* 2013 Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal
* 2025 Tartu Ülikooli Tänutäht

## Teoseid
* A framework for studying substitution. // Acta Cybernetica 15 (2002) 4
* Transfinite corecursion. // Nordic Journal of Computing 12 (2005) 2
* Transfinite semantics in program slicing. // Proceedings of the Estonian Academy of Sciences. Engineering 11 (2005) 4

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

## Välislingid
*
Cognaci liiga sõda

**Cognaci liiga sõda** (1526–1530) oli XVI sajandi Itaalia sõdadest viies. Vastaspooltel olid Karl V Habsburgide dominioonid – peaasjalikult Hispaania ja Saksa-Rooma riik – ning Cognaci liiga (1526–1529), ühendus, kuhu kuulusid Prantsusmaa, paavst Clemens VII, Veneetsia vabariik, Inglismaa, Milano hertsogiriik ja Firenze vabariik.

## Eellugu
Rabatuna prantslaste lüüasaamisest 1521. aasta Itaalia sõjas, hakkas Clemens koos Veneetsia vabariigiga korraldama liitu Karl V väljalöömiseks Itaaliast. François I vabastati pärast Madridi lepingu allkirjastamist ja naasis Prantsusmaale, kus ta andis õige pea teada oma kavatsusest osutada kaasabi paavst Clemensile. 1526. aasta Cognaci liiga asutamislepingule kirjutasid seega alla keiserliku ülemvõimu alt vabaneda soovivad François, Clemens, Veneetsia, Firenze ja Milano Sforza. Henry VIII, kelle soov, et leping allkirjastaks Inglismaal, ei läinud täide, keeldus liigaga ühinemast.

## Sõja algus
Liiga hõivas kiiresti Lodi, kuid keiserlikud väed sisenesid Lombardiasse ja sundisid Sforzat peagi Milanost loobuma. Samal ajal korraldas Colonna rünnaku Rooma vastu, alistas Paavsti väed ja sai lühikeseks ajaks linna oma võimu alla. Pärast töötasu kättesaamist lahkusid sõdurid siiski linnast.

## Rooma
Seejärel kogus Karl V *landsknecht*id Georg von Frundsbergi juhtimise alla ja Hispaania armee Bourboni Karli juhtimise alla, ühendas need jõud Piacenza all ja liikus edasi Rooma peale. Paavsti vägede eesotsas olnud Francesco Guicciardini ei suutnud vaenlastele vastu seista; pärast Bourboni hertsogi surma rüüstas hertsogi alatasustatud armee linna ja sundis paavsti põgenema.

## Napoli
Rooma purustamine ja sellele järgnenud Clemensi kõrvaldamine osalusest sõjas kutsus esile Prantsuse poole meeleheitliku sammu. 1527. aasta 30. aprillil allkirjastasid Henry VIII ja François I Westminsteri lepingu, millega pooled kohustusid ühendama jõud Karli vastu. François, kel lõpuks õnnestus kaasata Liigasse Henry VIII, saatis Odet de Foix ja Oliveto krahvi Pedro Navarro juhitud armee läbi Genova, kus prantslastega kiiresti liitunud Andrea Doria oli võtnud oma valdusse suurema osa Genova laevastikust, ja liikus edasi Napoli peale, kus võttis linna pikaleveninud piiramisrõngasse.

## Genova
Doria ent läks peagi prantslaste poolelt üle Karli poolele. Piiramine luhtus, kui prantslaste laagris puhkes katk, mis tappis suurema osa armeest ning Foix' ja Navarro.

## Barcelona, Cambrai ja Bologna
Armeede lüüasaamise järel hakkas François otsima võimalusi Karliga rahu sõlmimiseks. Läbirääkimised algasid Cambrai linna piiril 1529. aasta juulis. 5. augustil allkirjastatud lepinguga eemaldati Prantsusmaa sõjast, mis jättis Veneetsia, Firenze ja Paavstiriigi üksinda Karli vastu.

## Firenze
Firenze Vabariik jätkas vastupanu Oranje printsi juhitud keiserlikele jõududele üksinda. Firenze armee Francesco Ferruccio juhtimisel astus keiserlikele vägedele vastu Gavinana lahingus (1530) ja ehkki Oranje prints tapeti lahingus, sai keiserlik armee otsustava võidu ning Firenze Vabariik alistus kümne päeva pärast. Seejärel nimetati Firenze hertsogiks Alessandro de' Medici.
Catherine Deneuve

**Catherine Deneuve** (sündinud 22. oktoobril 1943 Pariisis) on prantsuse filminäitleja.

Catherine Deneuve on mänginud rohkem kui 100 filmis, sealhulgas Roman Polański, Luis Buñueli ja François Truffaut' filmides. Ta on üks menukaimaid prantsuse filminäitlejaid. Läbimurde saavutas ta muusikaliga "Cherbourgi vihmavarjud" 1963. aastal.

Tal on kaks last: Christian Vadim (s. 1963) koos Roger Vadimiga ja Chiara Mastroianni (s. 1972) koos Marcello Mastroianniga.

Tal oli vanem õde Françoise Dorléac (suri 1967), kellega ta mängis koos 1967. aastal linale tulnud Jacques Demy muusikalfilmis "Rocheforti tüdrukud". 

## Tunnustus
*1980 – César osa eest filmis "Viimane metroo"
*1992 – César osa eest filmis "Indohiina"
*2009 – Kiievi rahvusvahelise filmifestivali Molodist auhind panuse eest maailma filmivaramusse

## Välislingid
*Catherine Deneuve: nõiajaht meestele ohustab seksuaalset vabadust, ERR, 9. jaanuar 2018
Richard Byrd (täpsustus)

**Richard Byrd** on mitme tuntud inimese nimi:

***[[Richard Evelyn Byrd]]**, USA lendur ja polaaruurija
***[[Richard C. Byrd]]** (1805–1854), USA poliitik
***[[Richard Leslie Byrd]]** (1892–1958), USA sportlane
Christa Wolf

**Christa Wolf** (sünninimi **Christa Ihlenfeld**; 18. märts 1929 Landsberg an der Warthe – 1. detsember 2011 Berliin) oli saksa kirjanik.

Ta sündis Otto ja Herta Ihlenfeldi tütrena Brandenburgi provintsis Landsberg an der Warthes, mis tänapäeval jääb Poolasse ja kannab nime Gorzów Wielkopolski. Pärast Teise maailmasõja lõppu, kui sakslased Poola uutest piiridest välja aeti, asus pere 1945 elama Mecklenburgi, mis hiljem jäi Saksa DV-sse.

Christa õppis kirjandust Jena ja Leipzigi ülikoolis. Pärast lõpetamist töötas ta Saksa Kirjanike Liidus ja sai kirjastuses toimetajaks.

1949 astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1963–1967 oli ta selle keskkomitee liikmekandidaat. Wolf kritiseeris parteid avalikult, kuid jäi lojaalseks sotsialismi ideele ja oli vastu Saksamaa taasühinemisele.

1993 avastati Saksa DV salapolitsei Stasi dokumendid, mille järgi Wolf oli 1959–1961 Stasi agent ("mitteametlik kaastööline"). Stasi ohvitserid kritiseerisid teda selle eest, et temalt ei saanud peaaegu mingisugust teavet, ja lõpuks loobusid teda kasutamast. Järgmised 30 aastat jälgis Stasi Wolfi ennast hoolikalt.

Wolfi loomingu kesksed teemad olid fašism, inimlikkus, feminism ja eneseavastamine. Pärast Saksamaade ühinemist kritiseeriti teda selle eest, et ta Saksa DV autoritaarset režiimi hukka ei mõistnud, tema teoseid nimetati moraliseerivateks. Teisalt on esile tõstetud tema jutustamisoskust, mis on sõltumatu poliitilistest vaadetest. Saksa DV ühe juhtiva kirjanikuna aitas ta kujundada selle riigi kirjanduse õhustikku.

## Eesti keeles ilmunud teosed
*"Lapsepõlvelõimed". Saksa keelest tõlkinud Evi Auling. Eesti Raamat 1982 
*"Medeia hääled". Saksa keelest tõlkinud Rita Tasa. Eesti Raamat 1997. ISBN 9985651030
*"Mis jääb. August". Saksa keelest tõlkinud Tiiu Relve. Loomingu Raamatukogu 17–18, 2015

## Tunnustus
*1963 Heinrich Manni auhind
*1980 Georg Büchneri auhind
*1983 Schilleri mälestusauhind
*1984 Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind
*1997 Hans ja Sophie Scholli auhind
*1999 Nelly Sachsi auhind
*1999 Elisabeth Langgässeri auhind
*2002 Saksamaa raamatuauhind (esimene laureaat)
*2010 Baieri Kunstiakadeemia suur kirjandusauhind
Raudoja (Tarvastu jõgi)

**Raudoja** on oja Sakala kõrgustiku idaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pikru ja Roosilla külades, Tarvastu jõe parempoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 4,9 km, langus 15,5 m, lang 3,16 m/km, valgala pindala 5,1 km². Raudoja saab alguse 65 m kõrgusel Roosilla külas ja suubub Pikru külas Pikru paisjärves 49,5 m kõrgusel paremalt poolt Tarvastu jõkke 10,8 km kaugusel jõe suudmest. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Hosta

**Hosta** (*Hosta*), ka funkia, on taimeperekond liilialiste sugukonnas.

## Kirjeldus
Mullasisesteks organiteks on lühikesed risoomid, millel arenevad lihakad juured. Lehed võivad olla kitsassüstjad kuni laimunajad või peaaegu ümmargused, kaarroodsed, enamasti pikarootsulised. Lehed paiknevad taimel juurmise kodarikuna. Õied on lehterjad, valged või helelillad, asetsevad ühekülgses varre tipus olevas kobaras. Õiekate on lihtne, kuue perigoonilehega. Viljaks on kupar

## Levila ja kasvukoht
1960. aastatel kirjeldati umbes 40 hosta liiki, tänapäeval ulatub tuntud liikide arv 50-ni. Looduslikult kasvavad Hiinas, Koreas ja Jaapanis.

Hostad on külmakindlad ja väga hea kohanemisvõimega. Nad kasvavad hästi nii mõõduka kliimaga piirkondades kui ka lähistroopikas, kuid vajavad talvist puhkeperioodi, kus temperatuur oleks alla +4,5 °C vähemalt 3-4 nädalat aastas. Hostad vajavad toitaineterikast ja vett hästi läbilaskvat mulda.

## Ajalugu
Hostad on pärit Jaapani Honshū saare varjulistest mägimetsadest. Kuna Jaapan oli eurooplastele palju aastaid suletud, nägid nad hostat esimest korda alles pärast 1600. aastat. Esimest korda on hostat mainitud 1712. aastal Hollandis. Sellele taimeperekonnale andis 1812. aastal  Horvaatia botaaniku Nicholas Hosti auks nime Austria arst ja botaanik Leopold Trattinnick. Taim ise aga jõudis Euroopasse hoopiski aastaid hiljem. Teelehine hosta toodi Pariisi aastatel 1784–1789 ja laiuv hosta 1790. aastal. Tänu suurtele, lumivalgetele, eksootiliselt lõhnavatele õitele sai teelehisest hostast peagi populaarne haljastustaim, mida kasutati eelkõige Prantsusmaa parkides. Sealt edasi levis ta üle kogu Euroopa.

Jaapani hostad hakkasid Euroopasse ilmuma mitukümmend aastat hiljem. 1829. aastal saatis Hollandi arst ja botaanikahuviline Philipp Franz von Siebold Euroopasse hostasid ja mitmeid muid Jaapani taimi. Neid kasvatati esmalt Sieboldi puukoolis Gentis, kuid sealt jagati neid ka botaanikaaedadele ja huvilistele. Nii jõudsid mõned liigid ka Ameerikasse.

Ameerikasse emigreerunud puukooli pidaja Thomas Hoggi marssalist poeg saatis Jaapanis olles koju isale mitmeid kirjulehelisi hostasid.

Algselt arvasid botaanikud, et kõik Läände saabunud hostad on looduslikud liigid, ka kirjulehised. Hiljem selgus, et kollektsionäärid ei kogunud päris kõiki taimi loodusest, vaid hoopiski aedadest, peamiselt templiaedadest. Seega suurem osa kirjulehistest hostadest kujutasid endast Jaapani aednike valitud hübriide, keda oli aastasadu kultiveeritud.

1905. aastal kinnitati rahvusvahelisel botaanikakongressil Viinis hosta nimetus. 

## Kasutamine
Hosta on ka Eesti iluaianduses levinud, enamasti lehtdekoratiivse taimena kasvatatav püsilill. Tuntuimad haljastuses kasutatavad liigid on
* *Hosta crispula* – kähar hosta
* *Hosta fortunei* – Fortune'i hosta
* *Hosta lancifolia* – süstjalehine hosta
* *Hosta minor* – kääbushosta
* *Hosta plantaginea* – teelehine hosta
* *Hosta sieboldiana* – sinihall hosta
* *Hosta undulata* – lainjas hosta
* *Hosta ventricosa* – laiuv hosta

## Viited

## Välislingid

* http://www.e-ope.ee/repositoorium
Hans Swarowsky

**Hans Swarowsky** (16. september 1899 Budapest – 10. september 1975 Salzburg) oli Ungaris sündinud juudi päritolu Austria dirigent.

Ta õppis dirigeerimist Felix Weingartneri ja Richard Straussi käe all ning muusikateooriat Arnold Schönbergi ja Anton Weberni juures.

Austria dirigent Herbert von Karajan kutsus ta tööle Viini Riigiooperisse. Ta oli ka dirigeerimise professor Viini Muusikaakadeemias.
Kähar hosta

**Kähar hosta** (*Hosta crispula*) on liilialiste sugukonda hosta perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

## Kirjeldus
Taim võib kasvada 50–70 cm kõrguseks. Lehed on kuni 20 cm pikkused ja 10 cm laiused. Rohelised lehed on südajad, teritunud tipuga ja valge lainelise servaga. Juunis ilmuvad taimedele helelillad õisikud. Õisikuvarte kõrgus võib ulatuda kuni 90 cm-ni. 

## Levila ja kasvukoht
Liik on pärit Jaapanist. 

## Kasutamine
Eestis laialt levinud dekoratiivtaim. 

## Viited

## Välislingid
* Kähar hosta – õppematerjal
Natalia Netšunajeva

**Natalia Netšunajeva** (1972. aastani Natalia Pokrovskaja; sündinud 21. juulil 1948 Leningradis) on Vene päritolu Eesti keeleteadlane.

## Elulugu
Natalia Netšunajeva on teenistuja tütar.

1966. aastal lõpetas Netšunajeva Vladivostoki 6. Keskkooli, 1971 Kaug-Ida Riikliku Ülikooli ning 1978 Leningradi Ülikooli aspirantuuri. 1978. aastal kaitses ta LÜ-s filoloogiakandidaadi kraadi ja 2000. aastal Tallinna Pedagoogikaülikoolis doktorikraadi vene filoloogias väitekirjaga "Минея как тип славяно-греческого средневекового текста" (Tallinn, 2000).

Netšunajeva oli 1979–84 Tallinna Pedagoogilise Instituudi vanemõpetaja ja 1985–2002 dotsent. 2003. aastast on ta Sisekaitseakadeemia keelekeskuse vene keele õpetaja, 2010. aastast ka Tallinna Ülikooli slaavi keelte ja kultuuride instituudi dotsent.

## Teadustöö
Natalia Netšunajeva peamised uurimisvaldkonnad on slaavi keelte ja vana-vene tekstide ajalugu ning tekstoloogia. Ta on avaldanud üle 50 teaduspublikatsiooni ning koostanud arvukalt õpikuid jm õppevahendeid üldharidus- ja kõrgkoolidele.

## Teoseid

* Menea’s texts of bulgarian origin (XI–XIII cc). // XII Miedzynarodowy kongres slawistów. Streszczenia referatów i komunikatów. Literaturoznawstwo. Folklorystyka. Nauka o kulturze. Warszawa, 1998
* Вопросы истории языка в Минее. // Русск. ист. филол. Пробл. и перспективы. Петрозаводск, 2001
* Рукопись Q. п. I.25 из собрания А. Ф. Гильфердинга: грамматические особенности. // TPÜ Toimetised. A, Humaniora 21 (2002)
* Списки Минеи «первичной формации». // Русский язык: исторические судьбы и современность. М., 2004

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Virkus, R. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn, 1998, 110

## Välislingid
*
Erna Neufeld

**Erna Neufeld** (1942. aastani **Erna Hersov**; 4. juuli 1916 Vara vald, Tartumaa – 7. juuni 1999 Tartu) oli eesti keemik ja farmatseut.

## Elulugu
Erna Neufeld on talupidaja tütar.

Ta lõpetas 1934. aastal Võrumaa Rahvahariduse Seltsi ühisgümnaasiumi ja 1941 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. 1963. aastal kaitses ta Tartu Riiklikus Ülikoolis farmaatsiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Parkainete kvantitatiivse määramise meetoditest". Ta täiendas end 1969 Leningradi Tehnoloogiainstituudis analüütilises keemias.

Neufeld oli 1948–60 Tartu Riikliku Ülikooli analüütilise keemia kateedri assistent, 1960–72 Eesti Põllumajanduse Akadeemia keemiakateedri assistent, 1971–79 dotsent.

## Teadustöö
Erna Neufeld on uurinud põlevkivi germaaniumisisaldust, põllumajandusloomade söötade ja toitainete kvaliteedi määramist ning parkainete määramise meetodeid. Ta on avaldanud ligi 20 teaduspublikatsiooni ja koostanud õppevahendeid.

## Viited

## Teoseid
* Raskemetallide soolade kasutamisest parkainete kvantitatiivseks määramiseks. // Tartu Ülikooli Toimetised 74 (1959)
* Laboratoorseid töid kvantitatiivses keemilises analüüsis (kaasautor H. Jalviste). Tartu, 1969; 2. trükk 1971

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu, 1987, 296
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Tartu, 1981, 172