open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Obinitsa kool-kirik

**Obinitsa kool-kirik** on Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule kuuluv Obinitsas asuv hoone.

## Üldandmed
Kunagise kool-kiriku ehitust alustati aastal 1897, Obinitsa kogudus avati 1904. aastal ja kirik pühitseti 2. mail (vkj) 1904. aastal. Sellele eelnes Obinitsa külakogukonna otsus 1894. aasta 16. detsembrist, millega anti krunt nr 34 Obinitsa kiriku kogudusele kiriku ja kooli ehitamiseks ja niikaua kasutamiseks kui kirik ja kool on olemas. Kirikukooli hoone ehitamist, kooli ja koguduse avamist algatas ning toetas VÕK Sinodi ülemprokurör Konstantin Pobedonostsev. Uue koguduse loomiseks eraldati Tailova segakogudusest 21 setu küla ja 1906–1907 aastal arvati Salesje kogudusest lisaks veel 8 küla. Obinitsa kogudusest sai  puht rahvuslik kogudus. 

Baltimaades haruldane kool-kirik oli puust kahekorruseline kellatorniga hoone. Hoone ehitamiseks olid esimesed palgid kohale vedanud Orava mõisa metsast Tääglova mehed Trossi Jakim (Kera) ja Trossi Paul (Kund). Obinitsa kool-kirikul on olnud suur kultuurilooline tähendus Obinitsa ja kogu Setomaa jaoks. Hoone mõõtudeks oli 12 sülda pikkust ja 9 sülda laiust. Algul oli alumisel korrusel kaks klassiruumi, poiste elutuba, kaks korterit ja köök. Ülemisel korrusel asus naisõpetaja korter, tütarlaste elutuba, suur kooliruum ja kirikuruum. Kool-kirikust teisel pool teed asus preestrimaja.

Preestriks (1904–1917) määrati Polikarp Muraveiski, rahvuselt venelane, üles kasvanud Värskas, mõistis aga ka eesti keelt. Teiseks preestriks valis kogudus 12. juulil 1917. aastal Nikolai Raagi (1917–1918 ja 1919–1941). 

Esimeseks köstriks oli Joann Jaanus, pärastpoole Nikolai Tsänk,  Mihhael Rahulane, Paul Varask. Sügisel 1918 olid koolis juhataja Nikolai Raag, õpetaja Jaan Lukas (hilisem kolonel, 2. diviisi staabülem), prl H. Vars ja praktikant V. Vahter.

1950. aastal suleti kirik, hoone anti täielikult kooli kasutada. Kellatorn lammutati, hoone ehitati täielikult ümber koolimajaks.  

Obinitsa kool-kiriku hoone oli jäetud maha ja oli lagunemas. 2022. aastal alustasid Lenna Kuurmaa ja Lauri Mäesepp kool-kiriku hoone rekontrueerimist Ilmaveere sündmus- ja majutuskeskuseks. Keskus avati 1. mail 2024.

## Uus kirik
Obinitsa uus kirik (Obinitsa Issanda Muutmise kirik) asub Obinitsast Piusale viiva maantee ääres Obinitsa surnuaia kõrval.

## Kool-kirik Hiiumaal
Ka Hiiumaal Kõpus on kooli ja kiriku ühishoone.

## Vaata ka
*Vene Õigeusu Kiriku Tallinna vikaarpiiskopkonna praostkondade ja koguduste loend 1721–1917. Pihkva kubermang

## Viited
Harilik lumehallik

**Harilik lumehallik** (*Phacidium infestans*) on seeneliik.

## Klassifikatsioon
Harilikul lumehallikul klassifitseeritakse GBIF Backbone Taxonomy-s järgmised teisendid ja vormid: 
**Phacidium infestans* var. *hikmetae*
**Phacidium infestans* var. *infestans*
**Phacidium infestans* f. *infestans*

## Metsapuude haigustekitajatena

Harilik lumehallik on tuntud metsa seenpatogeen, kes nakatab askospooridega noori okaspuid (peamiselt männipuid – näiteks harilik mänd jt) lumepudetõppe.) 

## Viited

## Välislingid
* 
*Sissekanne GBIF Backbone Taxonomy-s

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Phacidium infestans]] seisuga 16.02.2014.*
Aleksander Mekkart

**Aleksander Georg Mekkart** (22. oktoober 1893 Tartu – 3. november 1983 New York) oli Eesti poliitik.

Ta lõpetas aastal 1922 Tartu Õhtuühisgümnaasiumi. Aastatel 1922–1930 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Ta kuulus Üliõpilasseltsi Liivika.

Ta alustas oma töömeheteed optik-mehaanikameistrina Pärnus. Aastast 1914 elas ta Peterburis. Aastatel 1916–1917 võttis ta osa Esimesest maailmasõjast, aastatel 1918–1920 Vabadussõjast.

Ta oli IV ja V Riigikogu liige.

## Välislingid
* TÜ üliõpilased
Hindrik Ostrat

**Hindrik Ostrat** (21. mai 1871 Kudina vald, Tartumaa – 1940) oli Eesti poliitik ja põllumees.

Ta oli II Riigikogu liige.
Pühavaimu tänav

**Pühavaimu tänav** on Tallinna tänav vanalinnas Kesklinna linnaosa Vanalinna asumis.

Tänav algab Pikal tänaval ja lõpeb umbes 164 meetri pärast Vene tänaval.

1941. aastal kandis tänav ajutiselt nime *Iskra tänav* ja aastatel 1948–1987 nime *Säde tänav*.

## Hoonestus tänaval
*Pühavaimu 1 // Pikk 16, Maiasmoka kohvik. Kultuurimälestis nr 8518.
*Pühavaimu 2, Tallinna Püha Vaimu kirik
*Pühavaimu 3 // Pikk tänav 18, korterelamu äripindadega esimesel korrusel
*Pühavaimu 5, Kanuti Gildi Saal, korterelamu äripindadega esimesel korrusel
*Pühavaimu 6, EELK Usuteaduse Instituudi hoone. Algselt Püha Vaimu seek (hospitalis sancti spiritus, zeeckhus)  ja hiljem Pühavaimu hospidal, tõbiste ja santide majutamiseks ja raviks mõeldud hoolekandeasutus, millelaadsed tekkisid alates 13. sajandist Tüüringi püha Elisabethi seekide reeglite järgi. Hiljem kujunes vanadekoduks, mille juures oli saun ja teised õuehooned, mis hävinesid 1944. aasta märtsipommitamisel. Seek oli seotud külgneva Püha Vaimu kirikuga, mis tegutses ka raekabelina. Seeki on viimati mainitud 1620. aastal, hiljem rajati sinna Tallinna Kõrgem Linna-Tütarlastekool, järgnevalt Tallinna 3. Algkool ja 4-klassiline Tallinna 13. Mittetäielik algkool.
*Pühavaimu 7, korterelamu äripindadega esimesel korrusel
* Pühavaimu tn 9 // Pikk tn 24 // 26, Mustpeade Maja
*Pühavaimu 11, korterelamu äripindadega esimesel korrusel
*Pühavaimu 13, 15, restoran Stenhus ja Schlössle Hotel, hoone Pühavaimu 13 on kultuurimälestis registrinumbriga 3058.
:Vene 13 (Pühavaimu tänava nurgal): Vanalinna Hariduskolleegium.

## Endised hoonekasutused tänaval
Tallinna VI politseijaoskond asus 1918–1926 aadressil Pühavaimu 11, Pühavaimu 6 asus Püha Vaimu seek.


File:Elamu Pikk 16 Pühavaimu 1 (2012).jpg|Pühavaimu 1 // Pikk 16
Pilt:Tallinnapyhavaimukirik.jpg|Püha Vaimu kirik, Pühavaimu 2
Pilt:Tallinn asv2022-04 img74 Holy Spirit Church.jpg|Püha Vaimu kirik
File:Pühavaimu tänav1.jpg|Vaade Pühavaimu tänavale
File:EELK UI 2009.JPG|Pühavaimu 6
File:14-08-14-Tallinn-RalfR-109.jpg|Pühavaimu 13
File:Pühavaimu tänav4.JPG|Pühavaimu 13, 15


## Viited

## Välislingid
Juan Orlando Hernández

**Juan Orlando Hernández Alvarado** (sündinud 28. oktoobril 1968) on Hondurase jurist, ettevõtja ja poliitik, 27. jaanuarist 2014 kuni 27. jaanuarini 2022 Hondurase president. 

Juan Orlando Hernández on hariduselt jurist. Ta on osanik muu hulgas kohvikasvandustes, meediaettevõtetes ja hotellides. 

Ta on konservatiivse Hondurase Rahvuspartei esimees. Aastatel 2010–2013 oli ta parlamendi esimees. 

2022. aasta veebruaris andsid võimud ta USA-le välja, kuna ta oli väidetavalt aidanud smugeldada 500 tonni peamiselt Colombiast ja Venezuelast pärit kokaiini Hondurase kaudu Ameerika Ühendriikidesse vastutasuks miljonitesse dollaritesse ulatuva altkäemaksu eest. 

8. märtsil 2024 mõistis New Yorgi föderaalne vandekohus Hernandeze süüdi ja 26. juunil 2024 mõisteti talle 45 aastat vangistust. 
Lisaks trahviti teda 8 miljoni dollariga uimastismugeldamist puudutavate kuritegude eest. 

2025. aasta 2. detsembril andis Ameerika Ühendriikide president Donald Trump talle ametlikult armu, mis tähendab tema osas väljastatud süüdimõistva otsuse täielikku tühistamist ja ta vabastati Lääne-Virginias asuvast vanglast.

## Viited
Wilhelm Heinrich Telling

**Wilhelm Heinrich Telling** (ka **Villem Telling**; 10. detsember 1898 Krimulda mõis, Riia maakond – 18. märts 1991 New York, USA) oli Elva alevivanem ja esimene linnavanem.

Ta õppis aastatel 1919–1921 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas, 1921–1924 õigusteaduskonna kaubandusosakonnas (lõpetas) ja 1924. aastal õigusteaduskonnas.

Ta osales Vabadussõjas. Villem Telling oli Elva Ühispanga juhataja. 1934. aastal valiti ta 11 poolt- ja 1 vastuhäälega Elva alevivanemaks ja sai 1. mail 1938 esimeseks Elva linnavanemaks. 1941. aastal oli ta Tartu maavalitsuse majandusala juhataja, alates 20. juulist 1943 Elva linnapea. 

Põgenes Saksamaale, hiljem USA-sse. Viimati elas New Yorgis.

## Viited

## Välislingid
* Tartu Ülikooli üliõpilased
Aleksander Paikre

**Aleksander Paikre** (1936. aastani **Aleksander Pormann**; 30. detsember 1871 Lehtse vald, Järvamaa – 2. august 1955 Tapa) oli Eesti poliitik, ametilt lukksepp.

## Elukäik
Sündis 30 detsembril (vkj) 1871 Väo külas Paabo renditalus Jakob ja Mai Pormanni pere seitsmenda lapsena. Kokku oli tal 3 venda ja 4 õde. Isa Jakob ostis aasta hiljem Tapa külas Kangru talu, kuhu pere jäi elama viieks aastaks (kuni pereisa Jakobi surmani). Pärast isa surma müüs ema Kangru talu ja ostis väiksema maalapi, kuhu pere rajas väikese elumaja. Ema töötas külas, tehes ketrustöid ja osales talutöödel abilisena. Sarnaselt õdede-vendadega käis ka Aleksander lapsena külas karjaseks. 15-aastaselt läks ta aga varem pere juurest lahkunud venna juurde sepa õpipoisiks.

Haridusteed alustas Tapa küla algkoolis, kus käis kolm talve. 1889. aastal lahkus 18-aastaselt kodust, asudes elama Tallinna õde Miina juurde ning õppima Vladimiri (Jakobsoni) tänaval sepa juures.

Osales Dvigateli tehase tööliste ühe juhina 1905. aasta revolutsioonisündmustel Tallinnas.

Oli 26.–27. veebruaril 1921 valitud Tallinna linnavolikogu liige "Üürniku" seltsi nimekirja koosseisus.

Valiti 1922. aasta mais Üürnikkude Liidu juhatuse liikmeks ja 1923. aasta mais II Riigikogu liikmeks (31.05.1923–14.06.1926; sai 30-liikmelise nimekirja esinumbrina 6130 valija hääle), esindades seal ainsana Üürinikkude Liitu.

Sai hiljem kohtuvaidluse tulemusel endale Tapa külas venna talukoha Uuetoa B lähedal Ülevainu talukoha, kus elas ja töötas elu lõpuni. Poeg Evald Paikre oli Tallinnast Tapale läinud juba 1926. aastal külakooli õpetajaks.

Aleksander Paikre suri 2. augustil 1955 Tapal ja ta maeti 5. augustil 1955 Rahumäe kalmistule.

## Isiklikku
Tema poeg oli kirjanik ja õpetaja Evald Paikre ning pojapojad elektritehnika insener Toivo Paikre ja transporditehnika insener Enno Paikre.

## Viited
Kissa

**Kissa** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
*Mats Kissa, linatööstur
*Jaak Kissa, talunik ja esimesi eestlasest mõisaomanikke
*Alfred Kissa (Alfred Kivimäe), notar
*Katrin Kissa, filmiprodutsent
Jaanukse kivi

**Jaanukse kivi** on rändrahn (viiburgiit) Harju maakonnas Kuusalu vallas Valkla külas Jaanukse talust 200 m läänes.

## Välislingid
* 
*
Kuru mänd

**Kuru mänd** on pooleldi roomava tüvega looduskaitsealune mänd Alutaguse vallas Kuru külas. Kuru mänd asub Peipsi järvest ligi 200 meetri kaugusel.

Tüve ümbermõõt on 3 ja kõrgus 8 meetrit (1997).

Kuru männi vanuseks on hinnatud juurdekasvupuuri meetodil umbkaudu 370 aastat. 

Kuru mänd kanti looduskaitsealuse objektina põlispuude nimekirja 17. märtsil 1959, kui omapärase kujuga mänd ümbermõõduga 3,10 m ja kõrgusega 7 m. 

Keskkonnaameti kirjelduse kohaselt (2011) on Kuru mänd täielikult kuivanud, mistõttu sel pole enam looduskaitseväärtust.

Nüüd on Kuru mänd kaitstav looduse üksikobjekt.

## Viited

## Välislingid
*Kuru mänd veebiportaalis Eesti Giid (vaadatud 17.02.2014)
*
Kadri Leppoja

**Kadri Leppoja** (aastani 1975 **Kadri Kirsipuu**; sündinud 23. märtsil 1953 Tartus) on eesti dirigent ja muusikapedagoog.

Ta lõpetas 1971. aastal Puhja Keskkooli ja 1976. aastal muusikapedagoogika erialal Heino Kaljuste klassis Tallinna Riikliku Konservatooriumi.

Aastatel 1976–1990 ja alates 1996. aastast töötab ta Miina Härma Gümnaasiumis (varem Miina Härma nimeline Tartu 2. keskkool). Aastatel 1990–1995 töötas ta muusikaõpetajana Soomes Heinolas.

Ta on pikka aega juhatanud Miina Härma Gümnaasiumi neidudekoori dirigent ja on Miina Härma Gümnaasiumi segakoori ja poistekoori dirigent.

Aastatel 1976–1985 oli Kadri Leppoja Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskoori koormeister ja kontsertmeister. Aastatel 1985, 1989–1991 ja alates 1996. aastast on Ta töötanud Tartu Noortekoori dirigendi ja kontsertmeistrina.

1998. aastal asutas ta koos Taavi Eskoga Eesti Koolinoorte Segakoori, mida mõlemad juhatasid 15 aastat.

2007. aastal juhatas ta noorte laulupeol neidudekoore ja 2009. aasta üldlaulupeol naiskoore.

2009. aastal avaldas ta koos Ene Kangroniga Tartu Ülikooli Kirjastuses õpiku "Muusikaõpetuse mõisted gümnaasiumile". Tema panus on ka Eesti Muusika- ja Teatri Akandeemia kogumikus Eesti koorijuhtidest "Kogemuste kuld. Vestlusi koorijuhtidega" (2013).   

Kadri Leppoja on kuulunud Eesti Segakooride Liidu juhatusse.

## Tunnustus
* 2001 – Gustav Ernesaksa Fondi kooriliikumise edendamise stipendium
* 2003 – Tartu Kultuurikandja auhind rahvakultuurikandja kategoorias
* 2005 – aasta õpetaja 
* 2008 – Tartu Ettevõtlike Daamide Assotsiatsiooni Tartu eduka daami nimetus 
* 2009 – Eesti Teatriliidu aasta lavastuse auhind (rokkooperi "Ruja" lavastusmeeskonna liikmena) 
* 2014 – Vabariigi Presidendi kultuurirahastu hariduspreemia 
* 2014 – Tartu Tähe kavaler 
* 2020 – Eesti Kooriühingu auliige
* 2021 – Tartu linna õpetaja elutöö auhind

## Isiklikku
Kadri Leppoja abikaasa on koorijuht ja muusikapedagoog Riho Leppoja. Neil on kolm last: Triin, Markus ja Maria.

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid

* Kristi Helme. Kadri Leppoja: "Rohkem elavat muusikat!", Õpetajate Leht, 25. märts 2011 (lk 10)
* Martin Šmutov. Reklaam viis Kadri Leppoja koorimuusika juurde, Postimees, 29. aprill 2004
Rapla vald (Rapla kihelkond)

**Rapla vald** (saksa keeles *Gemeinde Rappel*) oli vald Rapla kihelkonnas Harjumaal. Vallamaja asus Uuskülas.

Vallas sündisid Otto Tief, Helmut Maandi, Boris Voogas, Charles Volmer, Ignas Tõrmaküla, Paul Martmaa, Salme Kirotar, Johannes Jürna.

1939. aasta valdade reformiga läks osa valla maa-alast uue Rapla valla koosseisu, välja arvatud Seli asunduse juures asuva Härgküla metsandiku ja Keila jõest Juuru pool asuvate Hagudi küla heinamaade maa-alad, mis läksid Juuru valda, ja ülejäänud Seli asunduse maa-ala, mis läks Kohila valla koosseisu.

## Vallavanemad
*Michael Eichen (?–1869) 
*Otto Limann (1869–1872) 
*Hans Hergauk (1872–1875) 
*Jaan Bärendsohn (1875–1878) 
*Jaan Furmann (1878) 
*Jüri Romulus (1878–1881) 
*Jüri Lipsthul (1881–1884) 
*Mats Viks (1884–1887) 
*Hans Leikop (1887–1890) 
*Jüri Raud (1890) 
*Hans Leikop (1890) 
*Jaan Männart (1891?–1895) 
*Jüri Raud (1895  –1897 )
*Jaan Martin (1898–1900) 

## Vallakirjutajad
*Mart Kalm (?–1868) 
*Johann Ringenfeldt (1869–) 
*Jaan Reder (1870–1872) 
*Otto Martinoff (1872–1886) 
*Hans Randorf (1886–1891) 
*Joosep Maksim (1891–1905) 

## Viited
Kultuur-üheteranisu

**Kultuur-üheteranisu** (*Triticum monococcum*) on teraviljaliik nisu perekonnast. 

## Klassifikatsioon
Kultuur-üheteranisul klassifitseeritakse järgmised alamliigid: 
**Triticum monococcum subsp. aegilopoides*
**Triticum monococcum subsp. monococcum*
**Triticum monococcum subsp. sinskajae*

## Saadused
### Jahu
Kultuur-ühetera nisuterad sisaldavad rohkesti kiudaineid ja aminohappeid. Alles 1990. aastatel taas-avastati kultuur-üheteranisu ja hakati kasvatama Prantsusmaal. Tänapäeval on kultuur-üheteranisu jahu võimalik osta mõnes Euroopa riigis nagu Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Inglismaa.

## Talumatus

Katseklaasikatsetuste (*[[in vitro]]*)  käigus on tuvastatud, et nisuvalk gliadiin, mis oletatavasti põhjustab tsöliaakia korral T-rakkude vahendatud soolepõletikku, ei oma mõõdetavat toksilist toimet kultuur-üheteranisu jahu tarvitamise korral. 

## Vaata ka
*Looduslik üheteranisu  (*Triticum boeoticum*) 

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Einkorn wheat]] seisuga 17.02.2014.*

## Välislingid
*
Kuningamänd

**Kuningamänd** (ka *Kuninga mänd*, *Järvselja kuningamänd*) on looduskaitsealune harilik mänd Tartumaal Kastre vallas Järvselja külas.

Puu nimi tuleneb kõrgest east (2022. aasta seisuga umbes 380 aastat) ja majesteetlikust välimusest. Kuningamänd on üle 33 meetri kõrge, kuid hoopis tähelepanuväärsem on tüve ümbermõõt, mis on rinnakõrguselt 3,4 meetrit, võra laius on 23 m, mahuks on arvestatud 11 tm.

Kuningamänd kandideeris 2022. aastal Euroopa aasta puu tiitlile ja saavutas 13. koha.

## Asukoht
Kuningamänd kasvab Järvselja looduskaitsealal Järvselja sihtkaitsevööndis Liispõllu–Järvselja–Aravu tee ääres.

## Looduskaitse
Kuningamänd on kaitsealune üksikobjekt (kood KLO4000596).

Esmakande alusdokument: Eesti NSV Tartu rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee otsus 06.08.1958 nr 122 Looduskaitse ja kultuurimälestusmärkide organiseerimisest Tartu rajoonis.

## Viited

## Välislingid
*
Koguja (film)

**"Koguja"** on 2014. aasta Eesti dokumentaalfilm, mille režissöör on Mati Põldre.  

Film räägib Pärnus elavast bibliofiilist Olaf Esnast, keda on kodukandi elu edendamise eest 2011. aastal autasustatud Valgetähe V klassi teenetemärgiga.
Haage ohvrikivi

Fail:2024-10-05 Haage ohvrikivi.jpg
Fail:2024-10-05 annid Haage ohvrikivi.tif
**Haage ohvrikivi** on ohvrikivi Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonna Haage külas. 

## Välislingid

* Haage ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Vedu Riibaku pärn

**Vedu Riibaku pärn** (ka **Vedu ohvripärn**) on pühapuu Tartu maakonnas Tartu vallas Vedu külas.

Ohvripärn on 10 m kõrge, tüve läbimõõt on rinnakõrguselt 1,2 m ning võra läbimõõt 7-8 m, ümbermõõt on 4,4 m.

Ajalooliselt asus puu Tartumaal Äksi kihelkonnas.

## Viited

## Välislingid
*
*
Saadjärve ohvrikivi

**Saadjärve ohvrikivi** on ohvrikivi Tartu maakonnas Tartu vallas Saadjärve külas.

Ajalooliselt asus kivi Tartumaal Äksi kihelkonnas.

## Välislingid
*
*
Kurista Leinamänd

**Kurista Leinamänd** on pühapuu Tartumaal Võnnu kihelkonna Kurista külas.

## Välislingid

* Kurista Leinamänd Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Avane

**"Avane"** on Eesti ansambli Imandra Lake teine täispikk album, mille andis 2014. aastal välja plaadifirma Seksound. Albumi esimene singel "Maa põleb" ilmus sama aasta veebruaris.

## Lugude nimekiri
# "Vöö"
# "Metsatants"
# "Aasal"
# "Soovid soovid"
# "Hall"
# "Maa põleb"
# "Püünis"
# "Häbi ots"
# "Kaks vööd"
# "Öö puhkab"

## Arvustused
* "Arvustus: Imandra Lake „Avane“ - ja mets ja maa saavad meitele". Tõnu Pedaru. Hinnang: 8/10. kultuur.err.ee, 06.05.2014.
* "Nädala album: Kalligraafilisi harjutusi indiveteranidele". Hinnang: 7/10. Eesti Ekspress, 07.05.2014.

## Viited
Nicolai Hartmann

**Nicolai Hartmann** (7. veebruar/19. veebruar 1882 Riia – 9. oktoober 1950 Göttingen) oli baltisaksa filosoof.

Aastail 1902–1903 õppis ta Tartu ülikoolis arstiteadust, 1903–1905 Peterburis klassikalist filoloogiat ja filosoofiat. Doktorikraadi omandas ta Marburgi Ülikoolis.

## Teosed
* 1912 – *Die philosophischen Grundlagen der Biologie*
Laiuse Siniallikas

**Laiuse Siniallikas** on ohvriallikas Tartumaal Laiuse kihelkonna Vilina külas. 


Tee Laiuse Siniallikale.jpg|Tee Laiuse Siniallikale


## Välislingid
* Laiuse Siniallikas Hiite Maja SA andmekogus.
*
Paduvere ohvrikivi

**Paduvere ohvrikivi** on ohvrikivi Tartumaal Laiuse kihelkonna Paduvere külas. 

## Välislingid
* Paduvere ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Paduvere ohvriallikas

**Paduvere ohvriallikas** on ohvriallikas Tartumaal Laiuse kihelkonna Paduvere külas. 

## Välislingid

* Paduvere ohvriallikas Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Endla ohvrikivi

**Endla ohvrikivi** on ohvrikivi Tartumaal Laiuse kihelkonna Endla külas. 

## Välislingid

* Endla ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Ranna Tuhandeaastane tamm

**Ranna Tuhandeaastane tamm** (ka **Sooküla tamm**, **Kodavere tamm**, **Rannaküla tamm**, **Ranna ohvritamm**, **Rootsiaegne tamm**) on pühapuu Tartu maakonnas Kodavere kihelkonna Ranna külas.

Puu kasvab Aovere-Kallaste-Omedu maantee ääres Sookülast loode pool ning on avatud maastikus ja on Jõhvi poolt lähenedes eemalt silmatorkav. Puu ümber on istutatud nooremaid tammesid.

Põlisest ohvritammest on praeguseks säilinud ainult üks haru. Puuõõnsusi on täidetud, saetud üksikuid kuivanud oksi ning toestatud metallteivastega. Puu ümbermõõt on 4,7 meetrit ja kõrgus 15 meetrit. Kuigi rahvasuus on tamme peetud tuhandeaastaseks, on puu vanus tõenäolisemalt 400 aastat.
 
Ranna Tuhandeaastane tamm on looduskaitse all ja on tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Kohapärimus

Sääritsa külast 1966. aastal kogutud pärimuse järgi on varem, kui puust oli alles rohkem kui praegune üksik haru, tamme õõnsusse mahtunud magama kümme meest. Rootsi sõja ajal olla tamme alla  kivihunnikusse maetud paaditäis või kastitäis kulda. Tamm on olnud seotud põliste kohalike usutavadega: "Eestlased on käind oma usku seal tamme all nõidmas, sõjaõnnesid ja." Pärimuse järgi on tamme toonud Venemaalt praegusse kasvukohta vesi, Peipsi järv. Arvatakse, et puu on ainus, mis on jäänud alles varasemast hiiemetsast: 
"see oli vana hiiemets ja üks puu alles jäänud".

## Viited

## Välislingid
* 
* Ranna Tuhandeaastane tamm Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Assikvere Hiitemägi

**Assikvere Hiitemägi** on hiiemägi Tartumaal Kodavere kihelkonna Assikvere külas.

Mäel asuvad hiiepuud.

## Kohapärimus
Assikvere Hiitemäe kohta on 1939. aastal toona 76-aastaselt Kaarel Volgilt üles kirjutatud selline jutt:

*Sii Hiitemägi õli vanast eestlaste ohverdamispaegaks, kos nad egal pühapäeval ohverdasid. Siel mäe all one viil üks vana kaev, kost nad peale ohverdamist jõid. Nüüd on sii kaev kinni kasunud, aga sialt tulema iga jaanipäeva üüsi vaemud välja, kes sedä ümbruskonna muad õnnistavad.*

## Viited

## Välislingid

* Assikvere Hiitemägi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Vaidavere Silmaallikas

**Vaidavere Silmaallikas** on silmaallikas Tartumaal Maarja-Magdaleena kihelkonna Vaidavere külas. 

## Välislingid
* 
* Vaidavere Silmaallikas Hiite Maja SA andmekogus.
Põltsamaa hiis

**Põltsamaa hiis** on hiis Jõgeva maakonnas Põltsamaa linnas Põltsamaa Felix AS-i territooriumil. Ajalooliselt kuulus hiis Viljandimaa Põltsamaa kihelkonda.

## Välislingid
*Põltsamaa hiis Hiite Maja SA andmekogus. 
*Kultuurimälestis nr 9332. "Hiiekoht ja asulakoht"
Tõrenurme hiiepärn

**Tõrenurme Hiiepärn** on pühapuu Viljandimaal Põltsamaa kihelkonna Tõrenurme külas.

## Välislingid

* Tõrenurme Hiiepärn Hiite Maja SA andmekogus. 
* 
* Tõrenurme Hiiepärna pilt aastast 2015
Sulustvere ohvrikivi

**Sulustvere ohvrikivi** on ohvrikivi Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pauastvere küla territooriumil metsas. Endise haldusjaotuse järgi kuulus see Viljandimaal Põltsamaa kihelkonna Mõrtsi külla. Ohvrikivi lähedal asub Rahakirstumägi.

Kivi on pealtvaates veidi trapetsit meenutava kujuga. Selle pikkus põhja-lõuna suunas on 4,7, laius 3,7 ja kõrgus 1,75 meetrit. Ümbermõõt on 13,45 meetrit (0,3–0,4 meetri kõrgusel maapinnast). Kivil puuduvad kultuslohud ja liujäljed. Selle kõrgemas põhjapoolses osas asetsev üsna lame vagumus on tõenäoliselt loodusliku tekkega.

Pajusi vallas Mõrtsi küla all rabas Rahakirstumäe juures asuvat ohvrikivi on esimesena maininud Jaan Jung 1898. aastal. Tema teatel olevat rahvas selle kivi peal "jumalatele ohverdanud, et nad riisujad ja vaenlased maalt välja ajaks". 

## Viited

## Välislingid

* Sulustvere ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Jõune ohvrikivi

**Jõune ohvrikivi** on ohvrikivi Tartumaal Kursi kihelkonna Jõune külas. 

## Vaata ka
* Jõune Hiiemäe kivikalme 

## Välislingid

* Jõune ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Õvanurme Hiiemägi

**Õvanurme Hiiemägi** on hiiemägi Tartumaal Äksi kihelkonna Õvanurme külas. 

Hiiemäel asub Õvanurme Hiiemäe ohvrikivi.

## Välislingid
* Õvanurme Hiiemägi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Kassema ohvrikivi

**Kassema ohvrikivi** on ohvrikivi Tartumaal Maarja-Magdaleena kihelkonna Kassema külas. 

## Välislingid

* Kassema ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Reastvere Kuldallikas

**Reastvere Kuldallikas** on ohvriallikas Virumaal Simuna kihelkonna Reastvere külas. 

## Välislingid

* Reastvere Kuldallikas Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Kuldallikas

**Kuldallikas** on mitme Eesti allika nimi:
*Arkna Kuldallikas, Virumaal Rakvere kihelkonna Arkna külas
*Reastvere Kuldallikas, Virumaal Simuna kihelkonna Reastvere külas
*...
Vanaküla Kalmetimägi

**Vanaküla Kalmetimägi** on looduslik pühapaik Võrumaal Põlva kihelkonna Vanaküla külas. Mäge on kasutatud nii kalmistuna kui ohverdamiskohana. Mäel asuvad Vanaküla ohvripuud ja Vanaküla ohvrikivi.

## Välislingid
* Vanaküla Kalmetimägi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Pärase Tondikivi

**Pärase Tondikivi** on ohvrikivi Muhu kihelkonna Pärase külas. 

## Vaata ka
* Pärase Moaljakivi 

## Välislingid
* Pärase Tondikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Kullaga ohvrikivi

**Kullaga ohvrikivi** on ohvrikivi Tartumaal Kambja kihelkonna Kullaga külas. 

## Välislingid
* Kullaga ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Sipe Kõivusaare kased

**Sipe Kõivusaare kased** on pühapuud Tartumaal Kambja vallas Sipe külas.

## Välislingid
* Sipe Kõivusaare kased Hiite Maja SA andmekogus.
Kalina ohvritamm

**Kalina ohvritamm** on pühapuu Virumaal Jõhvi kihelkonna Kalina külas.

## Välislingid
* 
* Kalina ohvritamm Hiite Maja SA andmekogus.
Rõngu Hiietamm

**Rõngu Hiietamm** oli pühapuu Tartumaal Rõngu kihelkonna Kõdukülas.

## Välislingid
* Rõngu Hiietamm Hiite Maja SA andmekogus.
Vara ohvritamm

**Vara ohvritamm** (ka **Vara kiriku tamm**) on pühapuu Tartumaal Maarja-Magdaleena kihelkonna Kuusiku külas Vara kirikaias.

Aastal 2019 oli puu kõrgus 25 m, tüve ümbermõõt 565 cm, võra suurim läbimõõt 26 m.

## Viited

## Välislingid
*Vara ohvritamm Hiite Maja SA andmekogus
*
Pioneer 1507

**Geneetiliselt muundatud mais Pioneer 1507** ehk **maisisort Pioneer 1507** ehk **GM Bt mais 1507** ehk **Pioneer 1507** ehk **mais 1507** ehk **TC1507** on geneetiliselt muundatud maisisort. 
 
'Pioneer 1507' on Roundup-resistentne taim.

## Geenimuundus
GM maisi 'Pioneer 1507' embrüote DNA-fragmente (pärilikkustegureid) on kirjelduste kohaselt ettevõttes DuPont Pioneer (varasem nimetus *Pioneer Hi-Bred International/Mycogen Seeds*) transgeenseid geenitehnoloogiaid kasutades muudetud järgmiselt:
*taimedesse on viidud bakterite Bt-toksiini geenid, mille tulemusel komplekteerivad taimerakud oma kudedes Bt-toksiini Cry1F
*taimed on resistentsed glüfosaadile ehk glüfosaadiresistentsed.

## Riskid

Euroopa Toiduohutusameti riskianalüüsi andmetel võivad 'Pioneer 1507' õietolmu tõttu ohtu sattuda väga tundlikud liblikad ja ööliblikad.

## Viited

## Välislingid
*The EFSA Journal (2005) 181, 1-33,Opinion of the Scientific Panel on Genetically Modified Organisms on a request from the Commission related to the notification (Reference C/ES/01/01) for the placing on the market of insect-tolerant genetically modified maize 1507 for import, feed and industrial processing and cultivation, under Part C of Directive 2001/18/EC from Pioneer Hi-Bred International/Mycogen Seeds (Question No EFSA-Q-2004-072), Veebiversioon (vaadatud 17.02.2014) (*inglise keeles*)  
*Euroopa Parlament,EP on vastu geneetiliselt muundatud maisile Pioneer 1507, TÄISKOGU ISTUNG, 16-01-2014, Veebiversioon (vaadatud 17.02.2014) 
*Sissekanne GMO Compass-is
* GM-mais Pioneer 1507 sai kasvatamisloa, Põllumajandus, 17. veebruar 2014
Jakobimõisa ohverdamiskoht

**Jakobimõisa ohverdamiskoht** on looduslik pühapaik Viljandimaal Tarvastu kihelkonna Jakobimõisa külas. 

Seal on olnud hiiemänd (Jakobimõisa hiiemänd) ja on ohvrikivi (Jakobimõisa ohvrikivi). 

## Välislingid
* Jakobimõisa ohverdamiskoht Hiite Maja SA andmekogus. 
* Jakobimõisa hiiemänd Hiite Maja SA andmekogus. 
* Jakobimõisa ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus.
*
Välgita ohvrikivi

**Välgita ohvrikivi** on ohvrikivi Viljandimaal Viljandi kihelkonna Välgita külas. 

## Välislingid

* Välgita ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Vanamõisa Tammemägi

**Vanamõisa Tammemägi** on hiiemägi Viljandi maakonnas Vanamõisa külas.

## Ajalugu

Tammemägi on alates II aastatuhande algusest olnud oluliseks ohverdamiskohaks. Tänapäeval on mägi pühakohaks ning 1217. aastal Madisepäeva lahingus langenud Leole vanema ja eestlaste väepealiku Lembitu mälestuspaigaks, mille tähistamiseks on mäel mälestusmärk. 1936. aastal raius Viljandi kodu-uurija Jaan Vellema mäel asuvasse suurimasse kivisse teksti «Lembitu 1217». 1987. aastast on Tammemäel kohalike meeste tehtud puust kilp ja mõõk.

## Rahvapärimus

Rahvapärimuse järgi käisid künkal nõu pidamas eestlaste suured mehed ja kivil süüdatud tuli. Dr. Juhan Luiga on 1921. aastal oletanud, et Lembitu on maetud Tammemäele: *Määratu ärevus valdas mind, kui astusin “Tammemäe” kalmekünka päitsile Rattama koplis /.../. Juurdlemisest tekkinud, kahtlusi väärav aimdus ütles: siin on Lembitu 1217. aasta lahinguväli, need kolm hauaküngast on Lembitu maleva hauad, kus uinuvad tuhande neljasaja sõduri luud, varisenud mulda ühes Lembituga*. Luiga oletusest on välja kasvanud nn. sekundaarne rahvajutt.

## Looduslik kirjeldus

Tammemägi on pikliku kujuga paari meetri kõrgune puudega kaetud looduslik moreenküngas soisel heinamaal. Künka pikkus loodest kagusse on 54,5 m ja laius edelast kirdesse kuni 15 m. Künka pinnal asuvad mõned raudkivid. Loodeotsas seisab teistest suurem, kuni 1 m läbimõõduga raudkivi. Künka loodeotsal asuv kivilasu on pärit väljakaevamiste perioodist .

## Tammemäe tammed

Tammemäel kasvavad iidsed tammed (Tammemäe tammed), mis on võetud riikliku kaitse alla. 1999. aastal istutasid Viljandimaa omavalitsustegelased mäele  noori tammesid lisaks.

## Uurimislugu

Rahvapärimuses on Tammemäge peetud Lembitu matmispaigaks, kuid arheoloogilised väljakaevamised pole sellele kinnitust andnud. 1921. a kaevas künka kaguotsa väikese prooviaugu arheoloogiaprofessor Aarne Michael Tallgren, 1925. a uuris arheoloog Harri Moora künka loodeotsa jäänud suure kivi ümbrust ja 1930. aastal tegi mäel täiendavaid kaevamisi geograaf August Mieler. Uuringute tulemusel inimtekkelist kihti mäel ei tuvastatud ja oletus Lembitu kalmu asupaiga kohta ei leidnud kinnitust.

## Viited

## Välislingid
*Vanamõisa Tammemägi Hiite Maja SA pühapaikade andmekogus
*
*
*
Vanamõisa Risti Kabelimägi

**Vanamõisa Risti Kabelimägi** on keskaegne pühapaik Viljandimaal Viljandi kihelkonna Vanamõisa külas. Endisajal asus seal Risti kabel, millest tänapäevani on säilinud varemed.

## Välislingid
* 
*Vanamõisa Risti Kabelimägi Hiite Maja SA andmekogus.
Sudiste Kaprali hiiepuu

**Sudiste Kaprali hiiepuu** on künnapuu Viljandimaal Karksi kihelkonna ja Mulgi valla Sudiste külas.

## Välislingid
* Sudiste Kaprali hiiepuu Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Lokuti Ussikivi

**Lokuti Ussikivi** on ohvrikivi Harjumaal Jüri kihelkonna Sookaera-Metsanurga külas (endises Lokuti külas). 

## Välislingid
* 
* Ussikivi pilt
Valgevene 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Valgevene]]** osales **[[2014. aasta taliolümpiamängud]]el** 25 sportlasega, kes võistlesid 5 spordialal.

Olümpiamängude avatseremoonial 7. veebruaril kandis Valgevene lippu vigursuusataja Aljaksei Grõšõn.

Kolmekordseks olümpiavõitjaks tuli laskesuusataja Darja Domratševa ning ühe olümpiakulla võitsid vigursuusatajad Alla Tsuper ja Anton Kušnir. Pronksmedali võitis laskesuusataja Nadzeja Skardzina.
Tapani Niku

**Tapani Niku** (sünninimi **Tapani Karsikas**; 1. aprill 1895 Haapavesi – 6. aprill 1989 Lahti) oli soome murdmaasuusataja, kes võistles 1920. aastatel. 

Niku võitis pronksmedali 18 km võistlusel 1924. aasta taliolümpiamängudel Chamonix's. Ta osales ka 50 kilomeetri võistlusel, kuid ei lõpetanud. 

Ta oli 1923–1925 Salpausselkä mängude võitja.
Kriitik

**Kriitik** on inimene, kes avaldab avalikkuses, tavaliselt eelkõige ajakirjanduses, järjepidevalt oma põhjendatud seisukohti arvustustes kirjanduse, teatri, filmi, muusika või mõne muu kunstivaldkonna kohta. Üldjuhul peetakse kriitikuteks eelkõige inimesi, kelle arvamusi ajakirjandus tasustab, kuid aina enam hägustub piir kutseliste kriitikute ja nn kodanikuajakirjanduse, sh blogijate vahel. Kriitik võib, kuid ei pruugi olla vastava erialaharidusega; tihti tegelevad kriitikaga vastava valdkonna teadlased. Sageli ei praktiseeri kriitikud ise oma kritiseeritavas valdkonnas, et säilitada neutraalsus, kuid niisugune hoidumine ei ole absoluutne reegel. Valdkondade järgi liigitatakse kriitikuid näiteks teatrikriitikuteks, kirjanduskriitikuteks ja muusikakriitikuteks, kunstikriitikuks nimetatakse kujutavale kunstile spetsialiseerunud kriitikut.

Eesti tuntumate kirjanduskriitikute hulka on kuulunud näiteks Friedebert Tuglas, Ain Kaalep, Mihkel Mutt ja Maire Liivamets, filmikriitikute hulka Jaan Ruus, Ilmar Raag ja Kristiina Davidjants, muusikakriitikute hulka Karl Leichter, Evi Arujärv, Tõnis Erilaid ja Siim Nestor, teatrikriitikute hulka Artur Adson, Ülo Tonts ja Elem Treier.

## Vaata ka

*Kultuurikriitik
Nikólas Píssis

**Nikólas Píssis** (kreeka keeles Νικόλας Πίσσης; sündinud 19. juunil 1972) on Küprose sulgpallur. 

Ta on aastatel 1988–2002 tulnud 24 korda Küprose meistriks, neist 11 üksikmängus ja 13 paarismängus, lisaks neljal korral esikoha võistlusel Cyprus International (kaks üksik- ja kaks paarismängus).
Monsanto ringrada

**Monsanto ringrada** oli 5,440&nbsp;km pikkune võidusõiduringrada Portugalis, Lissaboni lähedal Monsanto pargis.

1959 sõideti ringrajal Vormel-1 Portugali Grand Prix.

## Statistika
### Vormel-1-võidusõit Monsanto pargis

Monsanto ringraja geograafilised koordinaadid on .

## Välislingid

*Monsanto ringrada

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Circuito de Monsanto]] ja saksakeelset artiklit [[:de:Monsanto Park]] seisuga 17.02.2014.*
Cacophis

***Cacophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Cacophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Cacophis churchilli]]* Wells & Wellington, 1985
* *[[Cacophis harriettae]]* Krefft, 1869
* *[[Cacophis krefftii]]* Günther, 1863
* *[[Cacophis squamulosus]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854).

## Levila
Neid võib kohata Austraalias.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Cacophis]] seisuga 17.02.2014.*
Kaunismadu

**Kaunismadu** (*Calliophis*) on maoperekond. 

## Klassifikatsioon
Kaunismadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Calliophis beddomei]]* Smith, 1943
* *[[Calliophis bibroni]]* (Jan, 1858)
* *[[Calliophis bivirgata]]* (Boie, 1827)
* *[[Calliophis castoe]]* Smith, Ogale, Deepak & Giri, 2012
* *[[Calliophis gracilis]]* Gray, 1835
* *[[Calliophis haematoetron]]* Smith, Manamendra-Arachchi & Somaweera, 2008
* *[[Calliophis intestinalis]]* (Laurenti, 1768)
* *[[Calliophis maculiceps]]* (Günther, 1858)
* *[[Calliophis melanurus]]* (Shaw, 1802)
* *[[Calliophis nigrescens]]* (Günther, 1862).

## Levila
Neid võib kohata Kagu-Aasias ja Lõuna-Aasias.

## Kokkupuude inimestega
Kaunismadude perekonda liigitatud maod on inimeste suhtes mürkmaod, kuna nende hammustus võib kergeid mürgistusseisundeid esile kutsuda.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Calliophis]] seisuga 17.02.2014.*
Cryptophis

***Cryptophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Cryptophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Cryptophis boschmai]]* (Brongersma & Knaap Van Meeuven, 1961)
* *[[Cryptophis incredibilis]]* Wells & Wellington, 1985
* *[[Cryptophis nigrescens]]* (Günther, 1862)
* *[[Cryptophis nigrostriatus]]* (Krefft, 1864)
* *[[Cryptophis pallidiceps]]* (Günther, 1858).

## Levila
Neid võib kohata Austraalias.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Cryptophis]] seisuga 17.02.2014.*
Žvanets

**Žvanets** (ukraina keeles Жванець) on küla Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis Kamjanets-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 1529. Pindala on 2,995 km².
Sadove (Litõni rajoon)

**Sadove** (ukraina keeles Садове) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 846. Pindala on 0,245 km².
Nero d'Avola

**"Nero d'Avola"** on punane viinamarjasort Sitsiiliast. Nime on ta saanud Avola linna järgi Lõuna-Sitsiilias. Ta on Sitsiilia üks peamisi viinamarjasorte ja seda võrreldakse Uue Maailma "Syrah'dega" – ta sisaldab magusaid tanniine, seal figureerivad ploomi ja pipra maitse.

## Vaata ka
* Cerasuolo di Vittoria
Trõbuhhõ

**Trõbuhhõ** (ukraina keeles Трибухи) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 459. Pindala on 0,14 km².
Cerasuolo di Vittoria

**Cerasuolo di Vittoria** on Itaaliast pärit Sitsiilia punane vein.

2005. aasta 13. septembri seisuga on Cerasuolo di Vittoria ainuke Sitsiilia vein, millel on DOCG staatus. Cerasuolo di Vittoria on segu kahest viinamarjasordist: Nero d'Avola ja Frappato. Esimest viinamarjasorti on segus 50–70% ja viinamarjasorti Frappato on 30–50%.
Novõi Dorohõn

**Novõi Dorohõn** (ukraina keeles Новий Дорогинь) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Narodõtši rajoonis. Elanike arv on 296. Pindala on 1,276 km².
Frappato

**"Frappato"** on punane Itaalia viinamarjasort, mida kasutatakse veinide valmistamiseks ja mida kasvatatakse peamiselt Sitsiilias.

"Frappatot" kasutatakse Sitsiilia ainsas DOCG-veinis Cerasuolo di Vittoria, kus "Frappatot" on 30–50%.
Pruunmadu

**Pruunmadu** (*Demansia*) on maoperekond. 

## Klassifikatsioon
Pruunmadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Demansia angusticeps]]* (Macleay, 1888)
* *[[Demansia calodera]]* Storr, 1978
* *[[Demansia flagellatio]]* Wells & Wellington, 1985
* *[[Demansia olivacea]]* (Gray, 1842)
* *[[Demansia papuensis]]* (Macleay, 1877)
* *Demansia psammophis* (Schlegel, 1837) - liiva-pruunmadu
* *[[Demansia quaesitor]]* Shea, 2007
* *[[Demansia rimicola]]* Scanlon, 2007
* *[[Demansia rufescens]]* Storr, 1978
* *[[Demansia shinei]]* Shea, 2007
* *[[Demansia simplex]]* Storr, 1978
* *[[Demansia torquata]]* (Günther, 1862)
* *[[Demansia vestigiata]]* (De Vis, 1884).

## Levila
Neid võib kohata Austraalias ja Paapua Uus-Guineal.

## Kokkupuude inimestega
Pruunmadude perekonda liigitatud maod on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustus võib kergeid mürgistusseisundeid esile kutsuda.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne saidil Wikispecies
*Sissekanne WoRMS-is
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Demansia]] seisuga 17.02.2014.*
EuroEufooria

**"EuroEufooria"** on 2014. aastal valminud Eesti täispikk dokumentaalfilm Eurovisiooni lauluvõistluse fännidest. Filmi režissöör on Ermo Säks.

"EuroEufooria" on filmitud Malmös 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse ajal ning selles astuvad üles fännid Eestist, Soomest, Rootsist, Norrast, Portugalist, Suurbritanniast, Ameerika Ühendriikidest ja Austraaliast. Fänlusest räägivad teiste seas lähemalt lauluvõistlust aastaid Eesti Televisioonis kommenteerinud Marko Reikop, Eestit Eurovisioonil esindanud lauljad Ott Lepland ja Birgit Õigemeel, Eesti Eurovisiooni võistluse delegatsiooni juht Mart Normet.

## Viited

## Välislingid
*http://www.kino.ee/Event/2858/
*EuroEufooria Eesti reklaamklipp
*Verni Leivak "Antropoloogiline uurimus Eurovisiooni fännidest". Postimees, 16. veebruar 2014
*Rutt Ernits ""EuroEufooria" autor: fännid on need, kes hoiavad Eurovisiooni üleval" – menu.err.ee, 17. veebruar 2014
*Liis Nimik "Päriselu orkestreerimisest. Dokumentaalfilmid "Heinz Valk" ja "EuroEufooria"". Sirp, 27. veebruar 2014
Napadivka (Lõpovetsi rajoon)

**Napadivka** (ukraina keeles Нападівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 772. Pindala on 4,409 km².


Napadivka 09.jpg
Napadivka 11.jpg|kabel.
Napadivka 33.jpg
Napadivka 13.jpg
Napadivka 22.jpg
Napadivka 17.jpg|Napadivka palee.
Napadivka 06.jpg|Napadivka palee.
Napadivka 32.jpg
Napadivka 25.jpg
Napadivka 29.jpg
Napadivka 31.jpg
Napadivchanochka.jpg|
Napadivka (Kalõnivka rajoon)

**Napadivka** (ukraina keeles Нападівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 395.
Grüner Veltliner

**"Grüner Veltliner"** on valge viinamarjasort, mida kasvatatakse peamiselt Austrias, Slovakkias ja Tšehhis. Eriti populaarne on ta Austrias – 2008. aasta seisuga kasvatati seda viinamarjasorti umbes kolmandikus Austria viinamajaistandustest.
Popova Greblja

**Popova Greblja** (ukraina keeles Попова Гребля) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Elanike arv on 1059. Pindala on 4,4 km².

2016. aastani oli küla nimi **Tšervona Greblja**.
Hugh Johnson

**Hugh Eric Allan Johnson** (sündinud 10. märtsil 1939) on Suurbritanniast pärit veiniekspert. 

Teda peetakse maailma tunnustatumaks veiniraamatute autoriks, tema veiniraamatutel on ka kõige suurem läbimüük. 

## Teosed
* *The World Atlas of Wine* (7. väljaanne, 2013; kaasautor Jancis Robinson)
* *Hugh Johnson's Pocket Wine Book* (alates 1977. aastast avaldatakse igal aastal)
Antonivka

**Antonivka** on mitme asula nimi:
* **[[Antonivka (Hersoni oblast)|Antonivka]]**, alev Ukrainas Hersoni oblastis
* **[[Antonivka (Bari rajoon)|Antonivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis
* **[[Antonivka (Litõni rajoon)|Antonivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis
* **[[Antonivka (Teplõki rajoon)|Antonivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis
* **[[Antonivka (Tomašpili rajoon)|Antonivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tomašpili rajoonis
Jaan Vaima

**Jaan Vaima** (kuni 1936 **Jaan Viikmann**; 21. september 1895 Gdov, Venemaa – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti Vabadussõjast osavõtnu. 

Teenis alates 14. augustist 1919 vabatahtlikuna Vabadussõjas soomusrongil nr. 5. 

Pärast demobiliseerimist elas Vastse-Kuuste vallas Sae talus. Elukutselt rätsep. Eesti Vabariigi kodakondsuse vande andis 8. juunil 1922 Tartus.

## Allikas
* ERA 14.16.2502
Napadivka

**Napadivka** on mitme asula nimi:
***[[Napadivka (Kalõnivka rajoon)|Napadivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis
* **[[Napadivka (Lõpovetsi rajoon)|Napadivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis
Budõ (Trostjanetsi rajoon)

**Budõ** (ukraina keeles Буди) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Trostjanetsi rajoonis. Elanike arv on 1174 (2024). Pindala on 1,92 km².
Budõ

**Budõ** on kohanimi Venemaal, Valgevenes ja Ukrainas.

## Ukrainas
* Budõ, küla Vinnõtsja oblastis
* Budõ, küla Lvivi oblastis
* Budõ, küla Rivne oblastis
Aabed-El ben Asher ben Matzliach

**Aabed-El ben Asher ben Matzliach** (sündinud 1935 Nabluses) on samaarlaste 133. ülempreester alates 19. aprillist 2013.

Tema vanaisa oli Matzliach ben Phinhas ben Yitzhaq ben Shalma, ülepreester aastail 1933–1943, ja isa Asher ben Matzliach ben Phinhas, kes oli ülempreester aastail 1980–1982.

Ta on abielus, tal on kaks poega ja kaks tütart.
Aleksander Maasiksalu

**Aleksander Maasiksalu** (12. aprill 1894 Gdov, Venemaa – 23. mai 1975 Tartu) oli Eesti Vabadussõja veteran.

Sündis talupidaja peres. Osales nn Venemaa eestlasena Vabadussõjas. Kartes repressioone ja kollektiviseerimist, põgenes 1931. aastal üle Peipsi järve jää koos perekonnaga Nõukogude Liidust Eestisse. Elas Alatskivil ja hiljem Tartus.

Tunnustati Eesti ja Läti Vabadussõja mälestusmedaliga.

## Viited
*ERA 14.04.1603
Parika Ristivälja suurkivi

**Parika Ristivälja suurkivi** (ka **Ristivälja rändrahn**) on kaitsealune ohvrikivi Viljandimaal Viljandi vallas Parika külas, Viljandi–Põltsamaa maantee ligidal.

Kivi võeti riikliku looduskaitse alla 1959. aastal ning on kaitstav ka arheoloogiamälestisena. Kivi on üks Viljandimaa suuremaid, sellest suurem on vaid Iivakivi. 

Rahnu mõõtmed on erinevatel andmetel: pikkus 7,4–8,0 m, laius 5,5–6,3 m, kõrgus 1,4–2,0 m ja ümbermõõt 23,3–24,5 m. 

## Viited

## Välislingid

* 
* Parika Ristivälja suurkivi Hiite Maja SA andmekogus. 
* 
* 
*
Eesnurga Silmaallikas

**Eesnurga Silmaallikas** on silmaallikas Viljandimaal Kolga-Jaani kihelkonna Eesnurga külas. 

## Välislingid
* Eesnurga Silmaallikas Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Soomevere Hiiesaar

**Soomevere Hiiesaar** on hiiekoht Viljandimaal Pilistvere kihelkonna Soomevere külas. 

## Välislingid
* Soomevere Hiiesaar Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Arussaare püha kivi

**Arussaare püha kivi** on ohvrikivi Viljandimaal Pilistvere kihelkonna Arussaare külas. 

Asub Põltsamaa–Võhma maantee ääres 2 kilomeetri kaugusel Võhmast.

## Vaata ka
* Arussaare Uduallikas 

## Välislingid
* 
* Arussaare püha kivi Hiite Maja SA andmekogus.
Saate ohvrijalakas

**Saate ohvrijalakas** ehk **Öövesti künnapuu** on pühapuu Viljandi maakonnas Halliste kihelkonna ja Mulgi valla Saate külas.

Puu ümbermõõt 4,72 m ja kõrgus 19 m. Tegemist on künnapuuga, kuigi rahvasuus kutsutakse seda jalakaks. Puuga on seotud hulgaliselt legende ja pärimusi.

## Viited

## Välislingid
* Saate ohvrijalakas Hiite Maja SA andmekogus.
* 
*
Atika ohvrikivi

**Atika ohvrikivi** on ohvrikivi Viljandimaal Halliste kihelkonna ja Mulgi valla Atika külas.

## Välislingid
* Atika ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Losu hiiekuusk

**Losu hiiekuusk** on pühapuu Viljandimaal Halliste kihelkonna ja Mulgi valla Räägu külas.

## Välislingid

* Losu hiiekuusk Hiite Maja SA andmekogus.
Anton Hindremäe

**Anton Hindremäe** (**Anton Hindrimä**); 11. juuni 1894 Rapla vald, Harjumaa – 26. juuli 1946) oli eesti arst. 

Ta lõpetas aastal 1920 Tallinna Õhtugümnaasiumi. Aastatel 1920–1925 (lõpetas) õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas.

Ta osales Vabadussõjas; teenis 1. Jalaväerügemendis 29. jaanuarist 14. juunini 1919.

Ta tegutses arstina alates 1925. aastast Raplas ja alates 1929. aastast Hiiumaal Kõrgessaare vallas. 

Ta maeti Rapla kalmistule.

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Ohvitseride andmekogu
Leie Kalmetikivi

**Leie Kalmetikivi** on ohvrikivi Viljandimaal Kolga-Jaani kihelkonna Leie külas. 

Kivi asub Tartu–Viljandi maantee ääres 1,3 kilomeetrit Võrtsjärve põhjakaldast põhja pool. 

## Välislingid

* Leie Kalmetikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Balti provintsiaalseadustik

**Balti provintsiaalseadustik** (ka **Balti provintsiaalõigus**, lühend **BPS**; saksa keeles *Provinzialrecht der Ostseegouvernements*) oli 19. sajandil koostatud Eestimaa, Liivimaa, Kuramaa ja Narva seaduste kodifikatsioon. Seadustik puudutas eelkõige aadlikke, vaimulikke ja linnaelanikke; talupoegi aga peaaegu üldse mitte.

Seadustikust kavatseti välja anda 5 jagu nii saksa kui vene keeles, ent kodifitseeritud kujul avaldati 3 osa:
*I *Behörden-Verfassung*, *Verfassung der Obrigkeiten und Behörden der Gouvernementsverwaltung* (1730 §§, sellest §§ 1–3 üldine sissejuhatus) 1846 kubermangu ametiasutuste korraldus
**Einleitung
**Erstes Buch. Von der Verfassung der Behörden in den Ostseegouvernements in Allgemeinen
**Zweites Buch. Verfassungen des Gouvernements Livland
**Drittes Buch. Verfassungen des Gouvernements Esthland
**Viertes Buch. Verfassungen des Gouvernements Kurland
**Fünftes Buch. Verfassungen der Stadt Narva
*II *Ständerecht*, *Ständerecht der Ostseegouvernements* (1502 §§), 1846 seisusteõigus
**Allgemeine Bestimmungen
**Erstes Buch. Von dem Adel
**Zweites Buch. Von der Geistlichkeit
**Drittes Buch. Von den Bürgern
*III *Privatrecht*, *Liv-, Est- und Curlaendisches Privatrecht* (XXXVIII + 4600 §§) 1865 tsiviilseadustik (Balti eraseadus)
**Einleitung
**Erstes Buch. Familienrecht
**Zweites Buch. Sachenrecht
**Drittes Buch. Erbrecht
**Viertes Buch. Recht der Forderungen
*IV *Civilprozeß*
*V *Kriminalprozeß*

IV ja V jagu jäid venestamise tõttu ametlikult välja andmata ja Baltimaades kehtestati vastavad Vene seadused.

Iseseisvunud Eesti vabariigis jäi kehtima Balti provintsiaalseadustikust 3. jagu ehk tsiviilseadustik.

## Viited
Kõhunäärme endokriinsed kasvajad

**Kõhunäärme endokriinsed kasvajad** on kasvajaterühm, mille moodustavad kõhunäärme endokriinsed (Langerhansi saarte rakkude) kasvajad. Kõhunäärme endokriinseid kasvajaid esineb nii loomadel kui ka inimestel. 

## Klassifikatsioon
Kõhunäärme endokriinsed kasvajad on 
*insulinoom,
*gastrinoom,
*glükagonoom,
*somatostatinoom,
*vipoom.

### Hea- või pahaloomulisus

Enamik kõhunäärme endokriinsetest kasvajatest võivad olla kas hea- või pahaloomulised, erandiks on insulinoom (pahaloomulisus 10%).

Enamik kõhunäärme neuroendokriinsetest kasvajatest võivad kas eritada hormoone või olla endokriinselt mitteaktiivsed.

## Viited
Politseikohus

**Politseikohus** on politseiasutus, mis lihtsustatud menetluse kaudu lahendab väiksemaid kohtuasju.

Eesti ajaloos on politseikohtuid olnud näiteks keskaegses Tallinnas (saksa keeles *Wettgericht*), kus see tegutses raekohtu juures. 

Politseikohtuteks on nimetatud ka Eestimaa kubermangus 1880. aastate lõpuni tegutsenud haagikohtunikku, sillakohust, kihelkonna politseikohust ja Liivimaa kubermangus ka kihelkonnakohust.

## Viited