open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ilomantsi vald

**Ilomantsi** (karjala keeles *Il'manči* või *Ilomančči*) on vald Soomes Põhja-Karjala maakonnas.

Seal asub nii Soome kui Euroopa Liidu mandriosa kõige idapoolsem punkt ehk Hattuvara küla (veel kaugemal idas asub vaid EL-i kuuluv Küpros).

Vald on üsna hõredalt asustatud ning suure osa selle territooriumist moodustavad metsad ja sood. Seal asuvad mitmed looduskaitsealad, näiteks Petlkeljärvi ja Patvinsupo rahvuspargid.

## Asend ja suurus
Ilomantsi on Soome ja kogu Euroopa Liidu mandripiirkonna kõige idapoolsem vald.

Selle naabervallad on Joensuu ja Lieksa. Idas on Ilomantsi vallal ligi 100 km pikkune piir Venemaa Föderatsiooni Karjala Vabariigiga.

2011. aastal oli ta pindalalt Soome valdade seas 19. kohal, kuid elanike arvult 169. kohal. Valla pindala on 3172,69 km², millest 409,01 km² moodustavad siseveekogud. Teise maailmasõja järel läks Ilomantsi pindalast 1489 km² Nõukogude Liidule.

## Loodus
Valla territooriumist 409,28 km² moodustavad erinevad veekogud, neist suurimad on Koitere (Soome pindalalt 12. suurim järv) ja Nuorajärvi järved ning Koitajoki jõgi.

Seal asuvad Petkeljärvi ja Patvinsuo rahvuspargid ning Koivusuon looduskaitseala.

## Rahvastik
2010. aastal oli valla elanikest 11,0% vanus alla 14 aasta, 60,1% olid vanuses 15–64 ja 28,9% üle 64 aasta. 97,9%-l elanikest on soome keel emakeel.

Et 17,4% Ilomantsi elanikest on õigeusklikud, on see Soome kõige õigeusklikum vald.


Pilt:Ilomantsin ortodoksinen kirkko 4.jpg|Soome suurim õigeusu puukirik Ilomantsis
Pilt:Patvinsuo kohosuota.jpg|Patvinsuo


## Transport
1967. aastal avati Joensuu-Ilomantsi raudteeliin, tänapäeval kasutatakse seda vaid kaubaveoks.

## Vaata ka
* Ilomantsi tõrjevõit

## Viited
Juuka vald

**Juuka** on vald Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Karjala maakonnas.

Naabervallad on Kuopio linn, Kaavi vald, Kontiolahti vald, Lieksa linn, Nurmes, Polvijärvi vald ja Rautavaara.

Juuka vald on asutatud 1868. aastal.

## Viited
Kesälahti vald

**Kesälahti** oli vald Soomes Põhja-Karjala maakonnas. 1. jaanuaril 2013 liideti see Kitee linnaga.

## Vaata ka
* Kesälahti

## Viited
Liperi vald

**Liperi** on vald Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Karjala maakonnas.

Liperi vald on asutatud 1875. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Liperi koduleht
Vardja–Ravila tee

**Vardja–Ravila tee** (registrinumbriga 11206) on 3,1 km pikkune kõrvalmaantee Kose vallas.

Tee saab alguse Kose–Ardu tee kolmandal kilomeetril Sõmeru ja Vardja küla piiril. Tee kulgeb läbi Sõmeru ja Vardja küla ning Ravila aleviku. Tee lõpeb Kose–Ravila–Nõmbra tee kolmandal kilomeetril Ravila alevikus.

Tee ületab ühe silla (Ravila sild üle Pirita jõe tee kolmandal kilomeetril) ja neli truupi. Teele jääb kaks bussipeatust: Ravila tee ja Vardja.

Kuni Ravila alevikuni on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas. Ravila alevikus on kiiruspiirangud 70 ja 50 km/h.
Aglais ichnusa

Koerliblikas ***Aglais ichnusa*** (sünonüüm **Nymphalis ichnusa**) või ***Aglais urticae ichnusa*** on päevaliblikate liik koerlibliklaste sugukonna koerliblika perekonnast või alamperekonnast või koerliblika alamliik. 

## Nomenklatuur ja süstemaatika
Liigi esmakirjeldaja on Jacob Hübner (*Sammlung europäischer Schmetterlinge* [1823-1824]). Ta kasutas nime *Papilio ichnusa*.

Franco Andrea Bonelli kirjeldas liiki *Papilio ichnusa* või *Vanessa ichnusa* nime all 1826: *Memorie R. Acc. Sci. Torino* **30**: 174, 186, pl. 2, f. 2.

Seda taksonit käsitletakse ka koerliblika alamliigina *Aglais urticae ichnusa* (inglise keeles *Corsican Small Tortoiseshell*). 

## Levik
*Aglais ichnusa* on Korsika ja Sardiinia endeem. 

## Elupaik
Laialt levinud erinevates elupaikades tasandikust kuni mägedeni kuni 1500 m üle merepinna. 

## Valmik
### Välimus
Esitiiva pikkus on 22...24 cm.  

(MHNT) Aglais ichnusa ichnusa - Monte Spada Sardaigne Italie - male dorsal.jpg|♂  
(MHNT) Aglais ichnusa ichnusa - Monte Spada Sardaigne Italie - male  ventral.jpg| ♂   △

## Viited

## Välislingid
*Kaheksa fotot
*eurobutterflies.com
Polvijärvi vald

**Polvijärvi** on vald Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Karjala maakonnas.

Naabervallad on Juuka vald, Kaavi vald, Kontiolahti vald, Liperi vald ja Outokumpu.

## Viited
Pyhäselkä vald

**Pyhäselkä** on endine vald Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Karjala maakonnas.

1. jaanuaril 2009 liitus Pyhäselkä vald Joensuu linnaga.

## Viited
Tohmajärvi vald

**Tohmajärvi** on vald Soomes  Ida-Soome läänis Põhja-Karjala maakonnas. Tohmajärvi vald on asutatud 1869. aastal.

Vald on saanud nime Tohmajärvi järgi.

## Kuulsad linnaelanikud
* Katri Helena, laulja (1945–...)
* Siiri Rantanen, murdmaasuusataja (1924–...)
* Algot Untola, kirjanik, ajakirjanik ja pedagoog (1868–1918)

## Viited
Ökofüsioloogia

**Ökofüsioloogia** on bioloogias teadus organismide (või üldisemalt biosüsteemide) talitlustest seoses keskkonnatingimustega. Ta on ökoloogia ja füsioloogia piiriteadus.

Ökofüsioloogia keskseks valdkonnaks on organismide adaptatsioonide uurimine.

Taimede ökofüsioloogia rajajate hulka kuulub Ernst Stahl (1848–1919).
Loomade ökofüsioloogia rajajate hulka kuulub George A. Bartholomew (1919–2006). Mereselgrootuid uuris ökofüsioloogiliselt aga juba ka Jakob von Uexküll (1864–1944).

## Ökofüsioloogia Eestis
Taimede ökofüsioloogia vallas uuris taimepigmentide ökoloogilist funktsiooni Teodor Lippmaa. 1970.–1980. aastail moodustus ökofüsioloogia uurimisgrupp Zooloogia ja Botaanika Instituudis, kus puude ökofüsioloogiaga tegelesid Andres Koppel, Olevi Kull jt. 1984. moodustati samas ökofüsioloogia labor (juhataja Kalevi Kull). 1992. aastal moodustati Tartu Ülikoolis ökofüsioloogia õppetool, mida on juhatanud ökofüsioloogia professor Kalevi Kull (1992–1998), rakendusökoloogia professor Olevi Kull (1998–2007) ja professor Krista Lõhmus (2007–2017) ning ökofüsioloogia professor Arne Sellin (alates 2017). Õppetoolis tehtav teadustöö hõlmab peamiselt kolme valdkonda: "klassikaline" taimede ökofüsioloogia, metsaökosüsteemide süsinikuringe ja globaalsete kliimamuutuste mõju taimkattele.

Loomade ökofüsioloogia uurimiseks rajas Jüri Keskpaik Puhtu bioloogiajaama lindude ökofüsioloogia labori. Lindude ökofüsioloogiat on hiljem uurinud ka füsioloogilise ökoloogia professor Peeter Hõrak. Putukate ökofüsioloogiat on uurinud Aare Kuusik, Anne Luik ja Alo Vanatoa Zooloogia ja Botaanika Instituudis ning hiljem Maaülikoolis.

## Vaata ka
*ökomorfoloogia

## Viited
Valtimo vald

**Valtimo** oli vald Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Karjala maakonnas. 1. jaanuaril 2020 liideti vald Nurmese linnaga.

Valtimo vald asutati 1910. aastal.

## Viited
Kittilä vald

**Kittilä** on vald Soomes Lapi maakonnas. Kittilä naabervallad on Enontekiö vald, Inari vald, Kolari vald, Muonio vald, Rovaniemi linn ja Sodankylä vald.

Vald asutati 1854. aastal.

## Külad
Ala-Kittilä, Alakylä, Hanhimaa, Helppi, Hormakumpu, Hossa, Kallo, Kaukonen, Kelontekemä, Kittilä (kirikuküla), Kiistala, Kinisjärvi, Kuivasalmi, Köngäs, Lehmilehto, Lintula, Lompolo, Maunujärvi, Molkojärvi, Pokka, Pulju, Raattama, Rauhala, Rautuskylä, Sirkka, Sätkenä, Tepsa, Tepasto, Veitservasa

## Vaata ka
* Kittilä lennujaam
* Levi

## Viited

## Välislingid

* Kittilä valla koduleht
Le Mansi 24 tunni võidusõit

**Le Mansi 24-tunnine võidusõit** (prantsuse keeles *24 Heures du Mans*) on sportautode vastupidavusvõistlus, mis toimub igal aasta alates 1923. aastast Prantsusmaal, Sarthe'i departemangus, Le Mans'i linna lähedal. See on tuntud kui vastupidavuse *grand prix*-võistlus. Võistluse korraldaja on Automobile Club de l'Ouest (ACO) ja seda sõidetakse publikule suletud ringrajal, mis on mõeldud mitte ainult auto ja võidusõitja kiiruslike oskuste näitamiseks, vaid ka selleks, et näidata nende vastupidavust 24 tunni vältel.

Sõidus on korraga umbkaudu 50 osalejat. Lubatud on mitte rohkem kui kaks istet; avatud kokpitiga autol ei ole vaja uksi.

Vaatamata sellele, et kõik autod võistlevad samal ajal, peetakse arvestust võistlusklasside kaupa. Autasustatakse nii võistlusklasside võitjaid kui ka üldvõitjat.

## Vaata ka
* 1955. aasta Le Mansi 24 tunni võidusõit

## Välislingid
* www.lemans.org - ametlik veeb
Kárášjohka vald

**Kárášjohka vald** (norra *Karasjok*, soome *Kaarasjoki*) on Norra suuruselt teine vald, mis asub Finnmargi maakonnas. Seal elab 2786 inimest.

## Viited

## Välislingid
* Kárášjohka valla koduleht *(norra ja põhjasaami keeles)*
Muscat

**"Muscat"** on iseloomuliku tsitruselis-vürtsika lõhnaga väga levinud viinamarjasort. Temast valmistatakse erinevaid veine alates kuivadest ja lõpetades magusatega. Oma parimal kujul (*muscat blanc à petits grains*) alusmaterjal Alsace'i kuivadele aromaatsetele veinidele, heale Itaalia Asti vahuveinile ja suurepärastele kangendatud veinidele Lõuna-Prantsusmaal ning Austraalias.
Malbec

**"Malbec"** on oluline punase viinamarja sort Argentinas. Väheoluline Edela-Prantsusmaal.

See on üks kuuest viinamarjasordist, mis on bordoo veini lubatud koostisosa.

Enamik selle sordi istandusi Prantsusmaal asuvad tänapäeval Cahorsi piirkonnas, kus seda kutsutakse ka nimedega "Auxerrois" või "Côte Noir". Bordeaux's kaotas sort oma populaarsuse, kui 1956. aastal võttis seal külm ära 75% saagist.
Cabernet Franc

**"Cabernet Franc"** on punase viinamarja sort, mis etendab olulist osa Bordeaux' veinides ja sellest valmistatakse huvitavaid, kuid alaväärtustatud veine Loire'i orus.
MTV3

**MTV3** on Soome telekanal. Esimene ametlik proovisaade oli eetris 13. augustil 1957.

Telekanali omanik on Telia. Lühend MTV tähistab nime Mainostelevisio (*mainos* – 'reklaam'), telekanal saab oma tulu reklaami näitamisest. Number '3' lisati hiljem, kui kanal sai tuntuks "kolmanda kanalina" Yle TV1 ja Yle TV2 kõrval.

Kanalil on umbes 500 töötajat.

Äriühingu nimed on olnud Oy Mainos-TV-Reklam Ab (1957) ja MTV Oy (1982).

## Vaata ka
*Disko ja tuumasõda

## Välislingid
* MTV3 koduleht MTV.fi
A-Rühm

**"A-Rühm"** (originaalpealkirjaga **"The A-Team"**) on USA seiklus- ja märuliseriaal väljamõeldud endistest Ameerika Ühendriikide eriüksuslastest, kes töötavad palgasõduritena. Samal ajal jälitavad neid sõjavägi ja politsei "kuritöö eest, mida nad ei sooritanud". 

A-Rühm loodi stsenarist Frank Lupo ja produtsent Stephen J. Cannelli koostöös. Seriaal jooksis viis hooaega telekanalil NBC (23. jaanuarist 1983 kuni 30. detsembrini 1986, oli ka üks jagu 8. märtsil 1987, mida teleekraanidel ei näidatud), kokku 98 jagu.

Hoolimata palgasõduriametist, olid A-Rühma liikmed alati heade meeste poolel ja aitasid rõhutuid. Seriaal jääb kindlasti popkultuuri ajalukku oma joonisfilmides näidatavaga sarnaneva ja ülepakutud vägivallaga (inimesed said üldse väga harva raskelt vigastada) ja väidetavalt ühesuguste jagudega, kus pidevalt vanadest relvade ja sõidukite osadest ehitati uued relvad ja sõidukid. Seda on parodeeritud lugematud kordi veebisaitidel nagu Newgrounds ja ka teistes teleseriaalides, nagu näiteks "Robot Chicken", "Family Guy" ja "Spaced". See seriaal sai samuti hüppelauaks Mr. T-le, kes kehastas B. A. Baracust, kelle ümber see seriaal tegelikult kokku ehitati. Mõned selle seriaali hüüdlaused, nagu "I love it when a plan comes together" ja "I aint gettin' on no plane!" on samuti leidnud enda tee T-särkidele ja muule müügikaubale.

## "Kuritegu, mida nad ei sooritanud"
Vietnami sõja ajal käskis A-Rühma komandör, kolonel Morrison palgasõduritel Hanois panka röövida, et aidata sõda kiiremini lõpetada. Nende missioon õnnestus, kuid kui nad neli päeva pärast sõja lõppu baasi tagasi jõudsid, oli Morrison Việt Cộngi poolt tapetud ja tema peakorter maha põletatud. Seetõttu polnud ühtegi tõestust, et nad täitsid käsku ja sõjakohus saatis nad vanglasse. Nad viidi Fort Braggi, kust nad enne kohtuprotsessi põgenesid.

## Tegelased
*B.A. Baracus
*Hannibal Smith
*Templeton Peck
*H. M. Murdock
Jelena Tomašević

**Jelena Tomašević** (serbia keeles Јелена Томашевић, sündinud 1. novembril 1983 Kragujevacis Jugoslaavias) on serbia laulja.

Ta esindas lauluga "Oro" Serbiat 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis, kus ta saavutas 160 punktiga kuuenda koha.

## Välislingid
*Jelena Tomaševići koduleht
Maria Mittet

**Maria Haukaas Mittet** (sünninimi **Maria Haukaas Storeng**; sündinud 3. augustil 1979) on Norra poplaulja.

Ta esindas lauluga "Hold On Be Strong" Norrat 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis. Laul sai finaalkontserdil 182 punktiga viienda koha. Ta on proovinud hiljemgi pääseda Eurovisioonile, ent seni pole see õnnestunud.

## Diskograafia
### Albumid
*"Breathing" (2005)
*"Hold On Be Strong" (2008)
*"Make My Day" (2010)
*"Lys imot mørketida" (2011)
*"Heim" (2014)

## Singlid
*"Breathing" (2004)
*"Should've" (2005)
*"Nobody Knows" (2006)
*"Hold On Be Strong" (2008)

## Välislingid
*Maria Haukaas Storengi koduleht
Pääsuloend

Arvutiturbes tähendab **pääsupiiramisloend** (ACL, ehk *Access Control List*) objektidele kaasatavaid õiguste loendeid. Loendis määratletakse, kellel või millel on õigus objektidele ligi pääseda ning mida on sellega lubatud teha. Tavapärases pääsupiiramisloendis määratletakse igas kirjes isik ja toimetus: näiteks, kirje (Liisi, delete) faili XYZ pääsupiiramisloendis annab Liisile õiguse faili XYZ kustutamiseks. 

## Pääsupiiramisloenditel põhinevad turvamudelid
Kui pääsupiiramisloendil põhinevas turvamudelis saadetakse objektile päring mingisuguse toimingu läbiviimiseks, siis leitakse esmalt loendist vastavad kirjed, ning seejärel otsustatakse toimetuse jätkamise üle. Peamine küsimus pääsupiiramisloendil põhineva turvamudeli määratlemisel tekib loendite muutmisel – kellel on õigus seda teha ning millised muudatused on lubatud.

On kahte liiki pääsupiiramisloendeid kasutavaid süsteeme: valikulised (ingl.k. *discretionary*) ja kohustuslikud (ingl.k. *mandatory*). Kui süsteemil on valikuline pääsupiirang, siis on selle tekitajal või omanikul õigus täielikult piirata ligipääsu sellele objektile, muuhulgas niiviisi, et ligipääs lubatakse kõikidele teistele. Süsteemil on kohustuslik pääsupiirang siis, kui see allub üle terve süsteemi kehtivatele piirangutele, mis on pääsupiiramisloendis määratletud õigustest tähtsamad.

Harilikud pääsupiiramisloendite süsteemid määravad õiguseid üksikutele kasutajatele, mis võib suure kasutajahulga puhul tülikaks osutuda. Uuemas, rollidel põhinevas pääsupiirangus, antakse õiguseid rollidele, ning rolle jaotatakse omakorda kasutajatele.

## Failisüsteemide pääsupiiramisloendid
Failisüsteemides on peamiseks piiramise vahendiks kasutajatunnus (POSIX-is jõus olev UID).

Loend on andmestruktuur, harilikult tabel, mis sisaldab kirjeid üksikute kasutajate või rühmade õigustest kindlatele süsteemiobjektidele, nagu programmid, protsessid, või failid. Linux-is, Mac OS X-is, OpenVS-is, ning Windows-is nimetatakse neid kirjeid pääsupiiramiskirjeteks (ingl.k. *Access Control Entries*). Igal ligipääsetaval objektil on selle pääsupiiramisloendile suunav tunnus. Kindlaid ligipääsuõiguseid määravad õigused: näiteks kas kasutajal on lubatud objektist lugeda, sinna kirjutada, ning seda käivitada. Mõningad pääsupiiramisloendid on võimelised piirama seda, kas kasutajal või nende rühmal on lubatud objekti pääsupiiramisloendit muuta.

Pääsupiiramisloendite ideed on mitmetes erinevates operatsioonisüsteemides erinevalt teostatud, kuigi on olemas ka POSIX-i "standard". (POSIXi turvavisandid .1e ja .2c võeti tagasi, kui selgus, et need kujuneksid liiga laiahaardeliseks, tööd ei saadud valmis, kuid rohkem väljakujundatud pääsupiiramisloendeid määratlevasid osasid on laialt teostatud, ning neid tuntakse POSIX pääsuloenditena.)
Viinapuu

**Viinapuu** (*Vitis*) on viinapuuliste sugukonda kuuluv puitliaanide ja lehtpõõsaste perekond. 

Selle koosseisu kuulub umbes 70 liiki, mis kasvavad peamiselt põhjaparasvöötmes.

Viinapuu viljaks on munakujuline ja mahlakas mari ning seda nimetatakse viinamarjaks. Viinamarja värv sõltub suuresti nii liigist kui sordist ja võib olla kollane, roheline, tumesinine, lilla või must. Viinamarjad sisaldavad suhkruid, happeid ja vitamiine. Neid kasvatatakse peamiselt veini, mahla ja rosinate tegemiseks ning värskelt söömiseks. Mitmel pool maailmas, näiteks Vietnamis ja Kesk-Aasia maades, süüakse ka viinapuulehti.

Kõige levinum on harilik viinapuu (*Vitis vinifera*), mis on iidne kultuurtaim. Temast on aretatud tuhandeid sorte; mõnda neist saab kasvatada ka Eestis.

Viinapuuliike on küll palju, kuid nad on üksteisele lähedased ja võivad moodustada viljakaid hübriide. Sel põhjusel ei ole ka täpne liikide arv teada. Eriti vähe andmeid on Aasia viinapuuliikide arvu kohta. Hübriidid on vastuvõtlikumad külmale ja haigustele.

Üldiselt on viinapuuliikidel 38 kromosoomi, aga alamperekonnal *Muscadinia* on 40 kromosoomi.

## Välislingid

*Jaan Kivistik: Viinamarjad Eestis
*MTÜ Eesti Viinamari
FrameMaker

**FrameMaker** on Adobe Systemsi tekstitöötlus- ja küljendusprogramm. FrameMaker on mõeldud eeskätt keerulise ja mahuka tehnilise dokumentatsiooni, teadusartiklite, väitekirjade ja muude pikkade dokumentide ja trükiste töötlemiseks, küljendamiseks ning trükiettevalmistuseks.

## Vaata ka
* Tekstitöötlus
*SGML ja XML

## Välislingid
*Adobe FrameMaker Official Page
*FrameMaker for Mac OS X Petition
*History of FrameMaker
*TECHWR-L Magazine
*FrameUsers.com FrameMaker users' largest online reference site and community
*FrameMaker Bugs & Issues (MicroType) 
*FrameMaker FAQ (MicroType)
*Comparison of FrameMaker vs InDesign
*Framemaker and Frame Developer Kit Developer Blog with news about scripting and developing clients for Framemaker
*Getting Productive with XMLMind 21 June 2007. Includes comments on FrameMaker.
El Beni departemang

**El Beni departemang** (vahel ka *Beni*) on Boliivia 1. järgu haldusüksus. See asub riigi kirdeosas ja piirneb Brasiilia Rondônia osariigiga.

Departemang on nime saanud Beni jõe järgi.

Kliima on troopiliselt soe ja niiske. Departemangus on palju jõgesid ja järvi, suuremad jõed on Mamoré ja Beni jõgi. Valdav osa pindalast on kaetud troopiliste vihmametsade või rohumaadega.

Inimasustus on hõre (1,9 inimest/km²).

Halduslikult jaguneb kaheksaks provintsiks:

# Cercado provints
# Iténezi provints
# José Balliviáni provints
# Mamoré provints
# Marbáni provints
# Moxosi provints
# Vaca Díezi provints
# Yacuma provints
Paunküla–Vetla tee

**Paunküla–Vetla tee** (registrinumbriga 11207) on 13,9 km pikkune kõrvalmaantee Anija ja Kose vallas.

Tee saab alguse Kose–Ardu tee 7. kilomeetril Sae ja Rõõsa küla piiril Kose vallas. Tee kulgeb läbi Sae, Paunküla, Leistu, Laane, Voose ja Vetla küla. Tee lõpeb Perila–Jäneda tee 19. kilomeetril Vetla külas Anija vallas.

Tee ületab ühe silla (Paunküla sild üle Pirita jõe tee teisel kilomeetril) ja üheksa truupi. Teele jääb Voose bussipeatus.

Teega ristub 12. kilomeetril Alavere–Voose tee.

Tee on kruusatee. Alavere–Voose teeristi piirkonnas on kilomeetrine lõik mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Alavere–Voose teeristi piirkonnas (30, 40, 60 km/h).
T-37A

**T-37A** on Nõukogude Liidus aastatel 1933–1936 toodetud amfiibtank (kergetank).

## Eellugu

1932. aastal valmis Leningradi tehases "Nr. 174" uue ujuvtanki **T-37** prototüüp, mis võeti relvastusse 11. augustil 1933, kuid seeriatootmisse see ei läinud. Seeriatootmisse läks hoopiski Moskva tehase "Nr. 37" tank, millel oli T-37 veermik, kuid tanki T-41 kujundus ning masina konstrueerimiseks oli kasutatud auto GAZ-AA (Ford-AA) agregaate. Uus masin sai tähistuseks T-37A.

Aastatel 1933 – 1936 toodeti kokku 2627 masinat. Tuleb märkida, et seeriatootmises olevad masinad erinesid teineteisest korpuste ja tornide poolest. Asi oli selles, et tanke pandi kokku tehases "Nr. 37", kuid korpused ja tornid valmistati kahes erinevas tehases, Podolski ja Izorski tehastes.

## Tanki T-37 tehnilised andmed
*Pikkus – 3,30 m
*Laius – 1,90 m
*Kõrgus 1,17 m
*Kliirens – 285 mm
*Kaal – 2,9 t
*Meeskond – 2 meest
*Maksimaalne kiirus – 36 km/h
*Kiirus vees – 4 km/h
*Läbisõit maanteel – 200 km

## Modifikatsioonid ja T-37 baasil ehitatud teised masinad
*Т-37 – Katsemasin, mis oli relvastatud 7,62 mm kuulipildujaga DT, 1932. aastal valmis ainult 1 masin.
*Т-37А – Seeriamasin, relvastatud kuulipildujaga DT, toodeti aastatel 1933 – 1936 kokku 1909 tanki.
*Т-37RТ – Sidetank, mis oli varustatud raadiojaamaga 71-TK-1, relvastatud kuulipildujaga DT, toodeti aastatel 1934 – 1936 kokku 643 masinat. 
*ОТ-37 (BHM-4)- Leegiheitjatank, relvastatud kuulipildujaga DT ja leegiheitjaga, toodeti aastatel 1935 – 1936 kokku 75 masinat.
*U-37 – Liikursuurtükk, relvastatud 45 mm tankitõrjekahuriga mudel 1932 ja kuulipildujaga DT, valmis ainult katsemasin.
*ТМ(1936 г.) – Ujuvtank, T-37 edasiarendus, millele oli paigutatud kaks mootorit GAZ-M1 võimsusega 2x50 hobujõudu ja relvastatud kuulipildujaga DT, valmis ainult 1 katsemasin.

## T-37A sõjategevuses
Tank T-37 osales konfliktis Halhin Goli jõel Mongoolias, Lääne-Ukrainas ja Nõukogude-Soome sõjas. Peaaegu kõik masinad kaotati Suure Isamaasõja alguses, allesjäänud masinaid aga kasutati kuni sõja lõpuni õppemasinatena.

## Välislingid

* За-СССР! Tank T-37 *vene keeles*
* За-СССР! Tank T-37A *vene keeles*
Paunküla–Kiruvere–Ardu tee

**Paunküla–Kiruvere–Ardu tee** (registrinumbriga 11208) on 7,7 km pikkune kõrvalmaantee Kose vallas.

Tee saab alguse Kose–Ardu tee 9. kilomeetril Rõõsa külas ning lõpeb Ojasoo–Ardu tee 12. kilomeetril Ardu alevikus. Tee kulgeb läbi Rõõsa, Paunküla, Puusepa, Kiruvere, Kõrvenurga ja Ardu.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga seitse truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee esimene 0,5 kilomeetrit, samuti 3,5 kilomeetrist tee lõpuni on mustkattega. Vahepeal on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on tee alguses (30, 50 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee

**Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee** (registrinumbriga 11230) on 75,6 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju ja Lääne-Nigula vallas.

Tee saab alguse Keila–Haapsalu maantee 25. kilomeetril Määra külas (Lääne-Harju vald). Tee kulgeb läbi Määra, Kõmmaste, Harju-Risti, Vilivalla, Pedase, Vihterpalu, Änglema, Alliklepa, Keibu, Vaisi, Nõva, Rannaküla, Tusari, Tuksi, Höbringi, Riguldi, Hara, Aulepa, Sutlepa, Väike-Nõmmküla, Salajõe, Ingküla, Vedra, Linnamäe, Oru, Koela, Nigula, Pälli, Leediküla, Kedre, Turvalepa ja Võntküla külade. Tee lõpeb Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee 55. kilomeetril Võntküla külas (Lääne-Nigula vald).

Tee ületab neli silda (Puuna sild üleVihterpalu jõe tee 15. kilomeetril, Jõesma sild üle Nõva jõe tee 33. kilomeetril, Riguldi sild üle Riguldi jõe tee 45. kilomeetril, Nigula sild üle Taebla oja tee 69. kilomeetril) ja 48 truupi. Teele jääb 28 bussipeatust: Kõmmaste, Risti kool, Risti kool, Harju-Risti, Ulamäe, Vilivalla, Metsavahi, Vihterpalu, Maissoo, Suurekivi, Vaisi, Nõva, Peraküla, Tusari, Soosaare, Höbringi, Vanaküla, Söderby, Hara teerist, Aulepa, Sutlepa, Sutlepa kpl, Ingküla, Jõe, Kündamägi, Linnamäe, Koela, Nigula.

Teega ristub kolmandal kilomeetril Kõmmaste–Hatu tee, viiendal kilomeetril Harju-Risti tee, kuuendal kilomeetril Padise – Kurkse – Harju-Risti tee ja Harju-Risti – Paeküla tee, üheksandal kilomeetril Kõmmaste–Hatu tee, 15. kilomeetril Vihterpalu tee, 21. kilomeetril Keibu–Alliklepa tee, 27. kilomeetril Vaisi–Kuijõe tee, 30. kilomeetril Nõva–Rannaküla tee, 44. kilomeetril Riguldi–Dirhami tee, 49. kilomeetril Hara–Kudani tee, 52. kilomeetril Nõmmküla–Aulepa–Österby tee, 56. kilomeetril taas kord Nõmmküla–Aulepa–Österby tee, 63. kilomeetril Keila–Haapsalu maantee, 68. kilomeetril Oru–Tagavere tee, 70. kilomeetril Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee.
Wes Anderson

**Wesley Wales Anderson** (sündinud 1. mail 1969 Houstonis Texase osariigis) on Ameerika Ühendriikide filmirežissöör, stsenarist ja filmiprodutsent.  

2001. aastal oli ta nomineeritud Oscarile filmi "The Royal Tenenbaums" stsenaariumiga, mille kirjutas kahasse Owen Wilsoniga. Tema filmid on tuntud iseäralikkuse ja unikaalsuse poolest. Neis käsitletakse tihti selliseid teemasid nagu lein, süütuse kaotus ja probleemsed perekonnad. 

Andersoni varasemate filmide seast on suuremat tähelepanu pälvinud "Pudelrakett" (1996) ja "Rushmore" (1998). Sel ajal kirjutas ta stsenaariume tihti koos Owen ja Luke Wilsoniga.

## Lapsepõlv
Wes Andersoni ema Ann Anderson (sünninimega Burroughs) oli kinnisvaramaakler ja arheoloog ning isa Melver Leonard Anderson töötas reklaaminduses ja suhtekorraldajana. Wesley oli pere kolmest pojast teine. Vanemad lahutasid abielu, kui ta oli kaheksa-aastane. Tema vanem vend Mel on arst ning noorem vend Eric Chase on kirjanik ja kunstnik, kelle maale ja disainiteoseid on kasutatud ka mitmes Andersoni filmis, näiteks filmis "Tenenbaumid". Andersoni esivanemate seas on inglasi, rootslasi ja norrakaid.

Lapsepõlves unistas ta kirjanikuks saamisest, kuid tegi ka isa Super 8 mm filmikaameraga tummfilme, millest võtsid osa ta vennad ja sõbrad. 

Anderson lõpetas 1987. aastal St. Johni kooli Houstonis ning kasutas seda hiljem filmi "Rushmore" peamise asukohana.

Õppides Austinis Texase ülikoolis, töötas Anderson kooli kõrvalt ka poole kohaga operaatorina. 1989. aastal tutvus ta Owen Wilsoniga, kes oli ülikoolis tema toakaaslane ja kellest sai hiljem tema koostööpartner. 1991. aastal sai ta bakalaureusekraadi filosoofia erialal.

## Filmikarjäär
### 1990. aastad
Andersoni esimene film oli "Pudelrakett" (1996), mis ilmus tema samanimelise lühifilmi ainetel, mille kirjutas koos Luke ja Owen Wilsoniga. See oli krimikomöödia noortest teksaslastest, kes püüdsid hakkama saada suurte vargustega. Film sai häid arvustusi, kuid sellel läks finantsiliselt halvasti.

Tema järgmine film, mille kirjutas samuti koos Owen Wilsoniga, oli "Rushmore" (1998) – omapärane komöödia keskkooliõpilasest ja tema armumisest algkooli õpetajasse. Filmi peaosades olid Jason Schwartzman, Bill Muray ja Olivia Williams. Film sai positiivset kriitikat ja oli finantsiliselt edukas. Sellest filmist peale on Murray mänginud igas Andersoni filmis. 1999. aasta Film Independent's Spirit Awardsi auhindadest võitis Anderson parima režissööri auhinna ja Murray parima meespeaosa auhinna. Aastal 2000 kiitis Martin Scorsese "Pudelraketti" ja "Rushmore'i". 

### 2000. aastad
Andersoni järgmine draama-komöödiafilm "Tenenbaumid" tuli välja aastal 2001. Film keskendub edukale ja kunstilisele New Yorgi pere kolmele lapsele ning nende ekstsentrilisele isale, keda mängib Gene Hackman. Filmis kehastab endist naist Anjelica Huston ning lapsi mängivad Ben Stiller, Luke Wilson ja Gwenyth Paltrow. Filmi saatis järjekordselt rahaline edu ja hea tagasiside. Sellest sai Andesroni finantsiliselt edukaim film aastani 2012, kui seda ületas "Kuutõusu Kuningriik". "Tenenbaumid" teenis ka Oscari auhinna nominatsiooni.

## Filmograafia
Haparanda

**Haparanda** on tiheasustusega paikkond Põhja-Rootsis Norrbotteni läänis, Haparanda valla halduskeskus. Enamik elanikest on soome- ja meäkeelsed.

Haparanda on Rootsi kõige idapoolsem asula, mis asub Soome piiri ääres ning moodustab teisel pool piiri asuva Tornioga kaksiklinna.


Pilt:Haparanda - 1910-talet.jpg|Haparanda (1910)
Pilt:Haparanda Stadshotell.jpg|Haparanda Linnahotell


## Viited
Nairobi maakond

**Nairobi maakond** on üks Keenia 47 maakonnast. Maakonna keskus on pealinn Nairobi.

Nairobi maakond loodi 2013. aastal endise Nairobi provintsi piirides.

Maakonna pindala on 696 km² ja rahvaarv 3 375 000 (2009).
WordPerfect

**WordPerfect** on Corel Corporationi kontoritarkvarapaketti Corel WordPerfect Office kuuluv tekstitöötlusprogramm. 

WordPerfect toetab selliseid standardseid failivorminguid nagu OpenDocument (ISO/IEC 26300 ODF) ja PDF, PDF/A (ISO/DIS 32000, ISO 19005).

## Välislingid
* Corel Office & PDF Software, Apps, Support and Training, wordperfect.com
Eesti Keskkonnauuringute Keskus

**Eesti Keskkonnauuringute Keskus OÜ** on riigile kuuluv äriühing, mille tegevusaladeks on vee-, õhu- ja pinnaseanalüüsid, toorme ja toodangu laboratoorne analüüs, keskkonnaprojektide juhtimine, keskkonnaekspertiis ja keskkonnaaudit, teadus- ja arendustegevus, keskkonnaalane nõustamine ja koolitus, ohtlike jäätmete analüüs ja käitlemine ning tollilabori teenuse osutamine riigi Maksu- ja Tolliametile.

Eesti Keskkonnauuringute Keskus on kantud haridusministeeriumi teadus- ja arendusasutuste registrisse (reg nr 85, haridusministri käskkiri 14.11.2002 nr 1218). Eesti Keskkonnauuringute Keskuse kvaliteedijuhtimissüsteem on akrediteeritud Eesti Akrediteerimiskeskuse poolt, akrediteerimistunnistus reg. nr L008: katselabor vee, pinnase, setete, mudade, jäätmete, toiduainete, õhu, gaaside, naftasaaduste ja vedelkütuste analüüside, koguste mõõtmise, sisekliima parameetrite mõõtmiste ning pinnase geotehniliste katsete valdkonnas.

Eesti Keskkonnauuringute Keskusel on mitu laborit (sulgudes on aadress):
*Kesklabor (Marja 4d, Tallinn)
*Geotehnikalabor (Suur-Sõjamäe 34, Tallinn)
*Kütuselabor (Suur-Sõjamäe 34, Tallinn)
*Pärnu filiaal (Roheline 64, Pärnu)
*Virumaa filiaal (Pargi 15, Jõhvi)
*Tartu filiaal (Vaksali 17a , Tartu)
28. juunil 2017 paigaldas Eesti Keskkonnauuringute Keskus Tallinnas Pirita tee äärde merehaisu uurimiseks ja leevendamiseks "haisuninad".

## Viited

## Välislingid
* Eesti Keskkonnauuringute Keskuse veebileht
Alumiiniumoksiid

**Alumiiniumoksiid** (keemiline valem Al2O3) on keemiline ühend, mille molekul koosneb kahest alumiiniumi ja kolmest hapniku aatomist.

## Keemilised omadused
Alumiiniumoksiid on amfoteerne oksiid. Seetõttu reageerib ta nii hapete kui ka leelistega.
*Reaktsioon happega: Al2O3 + 6HCl → 2AlCl3 + 3H2O
*Reaktsioon leelisega: Al2O3 + 2NaOH + 3H2O → 2NaAl(OH)4

## Füüsikalised omadused
Normaaltingimustel sulab alumiiniumoksiid temperatuuril 2054&nbsp;°C ja keeb temperatuuril 2980&nbsp;°C.

## Levik ja geoloogia
Puhas alumiiniumoksiid esineb looduses peamiselt mineraal korundina.
Kalong

**Kalong** (*Pteropus vampyrus*) on tiiburlaste sugukonda kuuluv käsitiivaline.

Kalongid elavad Kagu-Aasias. 

Tegemist on suurimate käsitiivalistega: nende kerepikkus võib ulatuda kuni 40 cm ja tiibade siruulatus 1,7 meetrini.

Kalong toitub peamiselt puuviljadest. 

Kalongi liha tarvitavad inimesed toiduks.

## Viited

## Kirjandus
*"Eesti entsüklopeedia, 5." Valgus, Tallinn 1990
IKEA

**IKEA** [i'keːa] on Rootsi ettevõte, mille peakontor asub Leidenis Hollandis. Augustis 2007 kuulus ettevõttele 232 kaubamaja 24 riigis. Esimene IKEA kaubamaja avati Rootsis Älmhultis 1943. aastal.

## IKEA kaubamajad

## Planeeritavad IKEA kaubamajad

## Välislingid
* Koduleht
Mandrinõlv

**Mandrinõlv** on maailmamere põhja osa, mis paikneb mandrilava ja mandrijalami vahel. Mandrinõlv on sageli kontinentaalse ja ookeanilise maakoore üleminekuala. Enamasti algab mandrinõlv merepõhjas umbes rannikult 200 m kauguselt, ulatudes 2000–4000 meetrini merre. Tema kaldenurk on tavaliselt 4–7°, paiguti kuni 45°. Kohtadel, kus ookeani suubuvad jõed, tekivad veealused kanjonid.
Mandrijalam

**Mandrijalam** on mandrinõlva ääristav maailmamere põhja osa. Ta on valdavalt lainjas, pisut kaldu kuhjetasandik. Mandrijalam asub harilikult sügavusel 2000...4000 meetrit.
Antarktiline oaas

**Antarktiline oaas** on maa-ala Antarktika äärealadel, mis pole kaetud liustikega. Nimi on saanud kõrbete oaaside sarnasuse tõttu, sest elutingimused on seal soodsamad kui ülejäänud territooriumil.

Antarktiliste oaaside pindala varieerub, ulatudes mitmekümnest kuni mitmesaja ruutkilomeetrini.

Antarktilistele oaasidele on iseloomulikud spetsiifilised loodustingimused: külmakõrbete kliima, aasta jooksul vedela vee olemus, järvede rohkus, orgaaniline elu, primitiivsed mullad.

Antarktilised oaasid jagatakse kolmeks rühmaks:
* tüüpilised madalmägised ja künklikud (Bungera oaas, Vestfoldi oaas, Grearsona oaas, Schirmachera oaas jt);
* mäestikuvahelised kuivad orud (Teylori, Righti);
* mägised oaasid (Riiser-Larseni oaas, )
*Bungera – 952&nbsp;km²
*Vestfold – 664&nbsp;km²
*Grearsona – 288&nbsp;km² 
*Schirmachera – 35&nbsp;km²

Antarktiliste oaaside aluspinnaks on gneisid ja kristallilised kiltkivid. Seal on arenenud füüsilise ja keemilise murenemise protsessid. Raua-mangaanist "päevitused" ja kõrbelised "lakid" põhjustavad kivimite punakaspruuni värvust. Kõikjal on mandriliustike tegevuse jäljed.
Leviathan (ingel)

**Leviathan** oli üks langenud inglitest, kes sattus pärast jumalale vastuhakkamist maa peale. Sarnaselt teiste langenud inglitega samastati Leviathanit kadeduse ja kõige halvaga. Teda tuntakse ka kui armutut mereolevust, kelle kehamass on võrreldav 500 vaalaga.
DirectX

**DirectX** on Microsoft Corporationi loodud rakendusliideste kogu arvuti pildi ja heli esitamiseks. DirectXi loomise peamine eesmärk oli võimaldada arvutimängude programmeerimist Windowsi keskkonnas. Kui DOS-i keskkonnas oli arvutiprogrammil võimalik riistvaraga (videokaart, helikaart) otse suhelda, siis alates Windows 95-st ei olnud see kaitstud mälu režiimis enam võimalik. Windowsi leviku huvides oli Microsoft sunnitud pakkuma lahenduse arvutimängude loojatele ja selleks sai DirectX.

DirectX sisaldab teeke, juhtimaks videokaardi, klaviatuuri, arvutihiire, mängukangi ja helikaardi talitlust. Algult algasid kõigi nende nimed osisega "Direct": Direct3D, DirectDraw, DirectMusic, DirectPlay, DirectSound jne. DirectX oli nende komponentide üldnimetus. Hiljem kasutati X-tähte Microsofti mängukonsooli Xboxi nimes, et näidata, et konsool kasutab DirectX tehnoloogiat. X-täht esineb ka Xboxile mõeldud rakendusliideste XInput ja XACT nimetustes.

DirectX põhiversioone on 12:
**DirectX 1.0
**DirectX 2.0
**DirectX 3.0
**DirectX 4.0 (ei jõutud väljalaskeni)
**DirectX 5.0
**DirectX 6.0
**DirectX 7.0
**DirectX 8.0 (viimane versioon Windows 95 jaoks)
**DirectX 9.0
**DirectX 10 (ei toeta Windows XP-d)
**DirectX 12 (ilmus Windows 10-ga)

## DirectX-i alamprogrammid
* Direct3D (D3D) – põhiline DirectX-i alamprogramm. Direct3D on vajalik animatsiooni, graafika ja muude vajalike efektide kasutamiseks. Direct3D ei ole seotud DirectAudioga.
* DXGI – võimaldab valida kuvarežiimide vahel. See on saadaval alates opsüsteemist Windows Vista (DirectX 10).
* Direct2D – Direct2D on Direct3D ja GDI-ga ühilduv teek kahemõõtmelise graafika joonistamiseks.
* DirectWrite – on mõeldud teksti kuvamiseks ja vormindamiseks.
* DirectAudio – helide ja häälte esitamiseks ning heliefektide lisamiseks. Selle asemel soovitatakse kasutada XAudio 2 ja XACT-i teeke.
* DirectX-i juhtpaneel (*Control Panel*) – on kasutusel DirectX-i alamprogrammide ja DirectX-i enda sätete muutmiseks. Samuti saab kontrollida alamprogrammide (Direct3D, DirectAudio jne) tööd. Neid alamprogramme on üle 4. Juhtpaneeli versioon peab olema DirectX-i alamprogrammide versiooniga sama.
Dehüdraatimine

**Dehüdraatimine** ehk **dehüdratiseerimine** ehk **dehüdrateerimine** ehk **veetustamine** on vee eraldamine keemilises reaktsioonis. 

2 R-OH → R-O-R + H2O

Alkohol laguneb, saaduseks on dietüüleeter ja vesi.

## Vaata ka
*Hüdraatimine
*Hüdrogeenimine
*Dehüdrogeenimine
Difraktsioonivõre

**Difraktsioonivõre** on paljudest paralleelsetest piludest koosnev seade, milles toimub valguse või muu kiirguse difraktsioon.

Lihtsaim optiline difraktsioonivõre on klaasplaat, millesse on teemantnoaga lõigatud üksteisest võrdsel kaugusel asuvad vaokesed, mis on praktiliselt läbipaistmatud. Vagude vaheline kahjustamata klaasipind moodustab aga perioodilise pilude süsteemi, mis lahutab liitvalguse spektriks. Sellist difraktsioonivõrega saadud spektrit nimetatakse difraktsioonispektriks ehk normaalspektriks. 

Lihtsamatel klaasplaadist koosnevatel difraktsioonivõredel on tavaliselt kuni 100 joont millimeetri kohta. Tööstuslikult toodetud difraktsioonivõredel võib aga olla kuni 2400 pilu/mm.

Difraktsioonivõre kui spektraalriista peamised karakteristikud on nurkdispersioon ja lahutusvõime. Nurkdispersioon näitab kiirte kõrvalekaldenurga muutust lainepikkuse ühiku kohta. Lahutusvõime näitab seda, kui hästi erinevatele lainepikkustele vastavad spektrijooned on eristatavad. Mida suurem on difraktsioonivõre pilude arv, seda suurem on tema lahutusvõime.

Difraktsioonivõret kasutatakse muuhulgas spektromeetrites ja monokromaatorites.

## Kirjandus
* Palmer C. Diffraction Grating Handbook, 6th edition.&nbsp;— New York: Newport Corporation, 2005. 
* Loewen E.G., Popov E. Diffraction gratings and applications.&nbsp;— New York: Marcel Dekker, 1997.
Solotnik

**Solotnik** on vana vene massiühik. 

1 solotnik = 4,2657543 grammi.

Solotniku lühend on **sol**.

Solotnikku kasutati Venemaa Keisririigis hõbeda proovi väljendamisel (puhas hõbe ehk 1000 tuhandikku on 96 solotnikku).

1 lood = 3 solotnikku = 96 dooli

## Viited
Halogeniidid

**Halogeniidid** ehk **haliidid**  on keemilised ühendid, mis sisaldavad üht või mitut halogeeni aatomit. Vastavalt halogeenile nimetatakse neid fluoriidideks, kloriidideks, bromiidideks, iodiidideks ja astatiidideks. Ühes molekulis võivad esineda ka erinevad halogeeni aatomid. 

Haliidid jagunevad kahte suuremasse klassi: anorgaanilised ja orgaanilised halogeniidid.

Anorgaanilistest haliididest on tuntuimad metalli ja halogeeni aatomitest koosnevad ühendid, mis kuuluvad soolade klassi. Metall-halogeen aatomite vahel on ioonsed sidemed ja  nende molekulides esinevad positiivsed metalliioonid ja negatiivsed **halogeniidioonid** (F-, Cl-, Br-, I-, At-). Haliidide näiteid: naatriumfluoriid NaF, ammooniumkloriid NH4Cl, kaaliumjodiid KI, alumiiniumkloriid AlCl3, tionüülkloriid SOCl2.

Märkus: mineraloogias tähendab termin "haliit" kivisoola (põhiliselt NaCl).

Orgaaniliste haliidide korral kasutatakse ka nimetust **[[halogeeniühendid]]** ehk **halogeenderivaadid**. Nende hulka kuuluvad ainete klassid nagu  alküülhaliidid, allüülsed haliidid, halogeenalkoholid,  halogeeneetrid, bensüülhaliidid, halobenseenid jpt.  Näiteid esindajatest (R tähistab alküülrühma): primaarsed alküülbromiidid RCH2Br, tertsiaarsed alküülkloriidid R3CCl, allüülsed kloriidid RCH2=CHCH2Cl, klorometüülalküüleetrid ROCH2Cl, bensüülkloriid C6H5CH2Cl, bromobenseen C6H5Br, kloroform ehk triklorometaan CHCl3.

## Vaata ka
*Alküülhaliidid
*Allüülsed kloriidid
*Klorometüülalküüleetrid
*Halogeenimine
Kat DeLuna

**Kathleen Emperatriz DeLuna** (sündinud 17. novembril 1987 Bronxis New Yorgis) on USA laulja.

Tuntuks sai ta looga "Whine Up", mis oli tema debüütsingel.

## Albumid
*"9 Lives" (2007)
*"Inside Out" (2010)
*"Viva Out Loud" (2014)
Dehüdrogeenimine

**Dehüdrogeenimine** ehk **dehüdrogenisatsioon** on vesiniku eraldamine keemilise reaktsiooni käigus.

CH3—CH3 → CH2=CH2 + H2

Alkaan → alkeen + vesiniku molekul.

## Vaata ka
*Hüdrogeenimine
*Hüdraatimine
*Dehüdraatimine
Ümberesterdamine

**Ümberesterdamine** on katalüütiline protsess, mille käigus estri reageerimisel alkoholiga tekivad uus ester ja uus alkohol.

CH3COOCH2CH2CH2CH3 + CH3OH → CH3COOCH3 + CH3CH2CH2CH2OH
Silelihased

**Silelihased** on lihased, mis koosnevad siseelundite seinu vooderdavatest silelihasrakkudest, millel on ainult üks tuum.  

Silelihaseid leidub emaka, soolte ja veresoonte seintes. 

Silelihased tõmbuvad kokku aeglaselt ja rütmiliselt ning inimese tahtest sõltumata ning võivad jääda kokkutõmbunuks pikaks ajaks, sest ei väsi kiiresti.
Jõhvi–Tartu–Valga tee

**Jõhvi–Tartu–Valga tee** (põhimaantee nr 3) on üks Eesti põhimaanteid. 

See saab alguse Tallinna–Narva tee 163. kilomeetril Jõhvi vallas Edise külas. Tee pikkus on 219,6 km, sh 3,5 km pikkune lõik Jõhvi linnas ja 8 km pikkune lõik Tartu linnas. Tee lõpeb Valga linna piiril Valga–Uulu tee 2. kilomeetril.

Jõhvi–Tartu–Valga tee moodustab koos Läti maanteega A3 Euroopa maantee E264.

Tartu–Nõo teelõik on plaanis ehitada 2020ndate teises pooles neljarajaliseks.

## Sillad Jõhvi–Tartu–Valga teel

Sildade nimistu pärineb Teeregistri andmebaasist.

## Vaata ka
*E264

## Viited


## Välislingid
SORVVO

**SORVVO** on lühend, mis tähistas **sotsialistliku omandi riisumise ja spekulatsiooni vastu võitlemise osakonda**, vene keeles *ОБХСС – отдел по борьбе с хищениями социалистической собственности и спекуляцией (ОБХСС).* 

SORVVO oli 16. novembril 1937 NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi (NKVD) Miilitsa Peavalitsuse koosseisus moodustatud riikliku ja ühiskondliku vara vastu suunatud majanduskuritegevuse vastase võitlusega tegelenud struktuuriüksus (*Главного управления милиции Народного комиссариата внутренних дел СССР, отдел по борьбе с хищениями социалистической собственности и спекуляцией *–* ОБХСС ГУМ НКВД СССР*). 

Eesti NSV Siseministeeriumis töötas SORVVO aastatel 1944–1991 NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi ja Siseministeeriumi tsentraliseeritud struktuurikorralduste järgselt kasutusele võetud jälitusasutusena. 

## 1944
## 1952
SORVVO struktuuri kuulusid 1952. aastal järgmised allüksused:
* Riiklikus kaubandus- ja tarbijate kooperatiivides riisumiste vastu võitlemise jaoskond
* Spekulatsiooni vastu võitlemise jaoskond
* Tööstus- ja invaliidide kooperatiivides, kohalikes ja kergetööstuse ning varustus- ja turustusorganisatsioonides riisumise ja altkäemaksu võtmise vastu võitlemise jaoskond
* Toitlustuse, piima- ja kalatööstuse, põllumajanduseobjektide ja tootmisorganisatsioonides riisumiste vastu võitlemise jaoskond
* Finants-, side-, tervishoiu- ja muudes asutustes riisumiste ja altkäemaksu vastu võitlemise jaoskond
* Valeraha valmistamise vastu võitlemise grupp

## 1991
1991. aastast jätkas Eesti Vabariigis tegevust majanduskuritegevuse vastase võitluse keskasutusena Riikliku Politseiameti Majanduskuritegude Büroo.
Kõmmaste–Hatu tee

**Kõmmaste–Hatu tee** (registrinumbriga 11231) on kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas. Tee pikkus on 11,6 km.

Tee saab alguse Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee kolmandal kilomeetril Kõmmaste külas ja lõpeb sama tee üheksandal kilomeetril Vilivalla külas.

Tee kulgeb läbi Kõmmaste, Pae, Hatu, Änglema ja Vilivalla küla.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 6 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Teega ristub kolmandal kilomeetril Harju-Risti – Paeküla tee.

Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Vihterpalu tee

**Vihterpalu tee** (registrinumbriga 11232) on kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Vihterpalu külas. Tee pikkus on 1,5 km.

Tee saab alguse Harju-Risti–Riguldi–Võntküla tee viieteistkümnendal kilomeetril ja lõpeb Vihterpalu küla südames.

Tee ületab ühe silla (Sauna sild üle Vihterpalu jõe) ja 3 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on kruusatee. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Keibu–Alliklepa tee

**Keibu–Alliklepa tee** (registrinumbriga 11233) on kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Keibu külas. Tee pikkus on 3,0 km.

Tee saab alguse Harju-Risti–Riguldi–Võntküla tee kahekümne esimesel kilomeetril ja lõpeb Ristna (18. sajandi kaartidel *Ristinina*) sadamas.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga ühe truubi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Nukleofiil

**Nukleofiil** on aineosake, millel on vaba elektronpaar ja selle tulemusena negatiivne laeng või osalaeng.

Nukleofiilid on näiteks hüdroksiidiioon, halogeniidiioon ja vesi.

## Vaata ka
*Elektrofiil
*Orgaaniline reaktsioon
Harju-Risti – Pae tee

**Harju-Risti – Pae tee** (varem *Harju-Risti – Paeküla tee*, registrinumber 11234) on kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas. Tee pikkus on 2,5 km.

Tee saab alguse Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee kuuendal kilomeetril Harju-Risti külas ja lõpeb Kõmmaste–Hatu tee kolmandal kilomeetril Pae külas.

Tee kulgeb läbi Harju-Risti ja Pae küla.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kaht truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on asfalttee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirang on 90 km/h ja teevalgustus puudub.
Elektrofiil

**Elektrofiil** on aineosake, millel on vaba või osaliselt vaba aatomorbitaal ja selle tulemusena positiivne elektrilaeng või osalaeng.

Elektrofiilid on näiteks H+, Cl+, R+.

## Vaata ka
*Elektrofiilne asendusreaktsioon
*Elektrofiilne liitumine
*Nukleofiil
*Orgaaniline reaktsioon
SuperNoova

**SuperNoova** on eesti moedisainerikonkurss.

Võistlus toimub kahes vanusekategoorias – nooremas ja vanemas. Mõlemas kategoorias toimub anonüümselt esitatud kavandite põhjal eelvoor, mille põhjal valitakse kümme finalisti mõlemasse kategooriasse. Nooremas kategoorias saavad osaleda keskharidust alles omandavad, vanemas aga keskharidusega noored.

## Ajalugu
* Konkurss sai alguse 7. aprillil 1999 Tallinna 32. Keskkoolist, tookord võistlesid keskkooliõpilased. 
* 2000. aastast alates on žüriis olnud moeasjatundjad väljastpoolt Eestit, näiteks Vogue'i Venemaa väljaande toimetaja Tatjana Mihhailova ja soome moekunstnik Annele Valkama. 
* 2002. aastaks oli võistlus kasvanud üle-eestiliseks. 
* SuperNoova 10. võistlus toimus 7. juunil 2008. 
* 2009. aastal toimub võistlus 27. juunil Vene Teatris.

## Välislingid
*SuperNoova koduleht
Harju-Risti tee

**Harju-Risti tee** (registrinumbriga 11235) on kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas. Tee pikkus on 1,6 km.

Tee saab alguse Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee viiendal kilomeetril Harju-Risti külas ja lõpeb Padise – Kurkse – Harju-Risti tee kolmandal kilomeetril Altküla külas.

Tee kulgeb läbi Harju-Risti ja Altküla küla.

Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Sudaani vapp

**Sudaani vapp** on Sudaani riigivapp. Vapp on kasutusel alates 1969. aastast.

Vapp kujutab kurgkotkast. Lindil tema pea kohal on araabiakeelne moto "Võit on meie" ja alumisel lindil Sudaani nimi araabia keeles.
Jyri Häkämies

**Jyri Jukka Häkämies** (sündinud 30. augustil 1961 Kotkas) on Soome poliitik, Rahvusliku Koonderakonna liige.

Alates 19. aprillist 2008 oli ta Matti Vanhaneni teise valitsuse kaitseminister. Alates 22. juunist 2010 oli ta Mari Kiviniemi valitsuse kaitseminister. 22. juunist 2011 kuni 16. novembrini 2012 oli ta Jyrki Kataineni valitsuse majandusminister.

## Tunnustus
* 2014 Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema peres on pojad Joel (sündinud 1989) ja Eerik (sündinud 1993).

Tema vend on poliitik Kari Häkämies.
Nyx

**Nyx** (kellest ladina keeles sai Nox) oli vanakreeka mütoloogias ööjumalanna, üks Kreeka jumalate panteoni vanemaid ja olulisemaid tegelasi, kes Hesiodose sõnul sündis otse Chaosest endast. Isegi Zeus hoidus teda vihastamast. Teda kujutati mustatiivulise ning imekauni naisterahvana. Tema perekond oli suur ning lapsi oli tal palju, neist enamik seondus öö negatiivsete loomujoontega. Tema lapsed olid muuhulgas Hypnos (Uni) ja Thanatos (Surm), Aether (Õhk), Hemera (Päev), Eris (Tüli), Apate (Pettus), Charon (teispoolsuse laevamees), kuldõunu valvavad Hesperiidid jne.

## Välislingid

*Vanakreeka mütoloogia: kosmogoonia, teogoonia. Arhailine ajajärk.
Final Fantasy III

**"Final Fantasy III"** (ファイナルファンタジーIII, Fainaru Fantajī Surī) on konsooli arvuti-rollimäng (RPG), mille andis välja ja mida tootis Square (nüüd Square Enix). Ühtlasi on see "Final Fantasy" seeria kolmas osa. Mäng anti välja 1990. aastal. "Final Fantasy III" on suurim RPG-mäng, mis on tehtud Nintendo Entertainment Systemi jaoks.

Lugu keskendub neljale orvust noorukile, kes leiavad kristalli, mis annab neile osa oma jõust ja suunab noored maailma päästma. Nemad peavad taastama tasakaalu maailmas.

Enne uusversiooni, mis anti välja 24. augustil 2006, mängu väljaspool Jaapanit ei avaldatud.
1984. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1984. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 29. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 5. mail 1984 Luxembourgis Luksemburgis. Selle võitis Rootsi.

## Tulemused
Eebenipuulised

**Eebenipuulised** (*Ebenaceae*; sünonüümid *Diospyraceae*, *Guaiacanaceae*, *Lissocarpaceae*) on õistaimede sugukond kanarbikulaadsete seltsist.

Sugukonda kuulub kaks perekonda, eebenipuu ja *[[Euclea]]*, kokku umbes 500 puu- ja põõsaliigiga. Suurem osa liikidest on igihaljad ning kasvavad troopikas või lähistroopikas. Üksikud parasvöötmes kasvavad liigid on heitlehised.

Eebenipuu perekonda kuulub 450–500 liiki, mis kasvavad nii Aasias, Aafrikas, Austraalias, Euroopas kui ka Ameerikas. *Euclea* perekonna 20 liiki kasvavad Aafrikas ja Araabia poolsaarel.