Eristusvõime kaubamärgi registreerimise eeldusena Euroopa Liidus

**Eristusvõime** on kaubamärgi registreerimise eelduseks ning see nõue kaubamärgi registreerimisel tuleneb Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusest nr 2017/1001. 

## Sissejuhatus
Kaubamärk, kuuludes intellektuaalomandi õiguste kaitse alla, tähistab tavaliselt brändi nimetust või logo ja mudeli nimetust. Kaubamärgina ei saa registreerida tähiseid, mis kirjeldavad kaupu või teenuseid, mis on oma valdkonnas tavakasutuses või võivad tarbijat eksitada. Lisaks ei saa registreerida kaubamärke, mis kujutavad tavapärasel või realistlikul viisil tooteid või nende pakendeid, on vastuolus avaliku korra või heade kommetega või ei oma eristusvõimet teiste kaupade või teenuste suhtes. Eristusvõime tähendab, et kaubamärgina ei saa kasutada tähist, mis kirjeldab pakutavate kaupade või teenuste omadusi. Sinna alla liigituvad kaupade ja teenuste liik, eesmärk, kvaliteet, sihtgrupp või muu tunnus, sest sellised väljendid peavad olema vabalt kasutatavad kõigile ettevõtjatele.  Näiteks ei saa kaubamärgina registreerida tähist "Joogipudelid", kuna see kirjeldab kauba liiki ning muudab toote eristusvõimetuks teiste kaubamärkide osas, mis samuti tähistavad joogipudeleid.

Kaubamärgi eesmärk on eristada kaupu või teenuseid teiste sarnaste hulgast ning aidata tarbijal neid kergesti ära tunda ja meelde jätta. Kaubamärk võib ajas kujuneda kvaliteedi ja usaldusväärsuse sümboliks, mis aitab ettevõtjal säilitada oma nime, mainet ja äritegevust. Selleks, et mainet säilitada ja kaubamärki kaitsta, tuleb kaubamärk registreerida. Kaubamärgi registreerimine annab ettevõtjale ainuõiguse kaubamärgi kasutamiseks kaupade või teenuste tähistamisel. Registreerimiseks Eestis tuleb esitada avaldus Patendiametile ja tasuda ka riigilõiv. Euroopa Liidus registreerimiseks tuleb esitada avaldus Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametile (*European Union Intellectual Property Office*, EUIPO). Rahvusvaheliseks registreerimiseks saab taotluse esitada Maailma Intellektuaalomandi Organisatsioonile (*World Intellectual Property Organization*, WIPO).

## Regulatsioon Euroopa Liidus
Euroopa Liidu kaubamärke registreerib Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (​​EUIPO), kes lähtub Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrustest nr 2017/1001. Eelmainitud määrus on üks peamiseid allikaid Euroopa Liidus, mis seondub kaubamärgiga.

Kaubamärgi omanikuks võivad olla nii füüsilised kui ka juriidilised isikud. Avaldus kaubamärgi registreerimiseks tuleb esitada EUIPO-le. Kui taotlus vastab nõuetele ning kolme kuu jooksul ei ole õigustatud isikud esitatud vastulauset määruse alusel, avaldatakse registreering. Kaubamärk, mis ei vasta määruses välja toodud keeldumisalustele, tuleb registreerida. Kaubamärgi registreerimise piirangud ehk absoluutsed keeldumise alused tulenevad määruse artiklist 7, mille punkti b alusel keelatakse sellise kaubamärgi registreerimise, millel puudub eristusvõime.

## Regulatsioon Eestis
Eestis reguleerivad kaubamärke kaubamärgiseadus ja Eesti kaubamärgimäärus. Seadusega on reguleeritud kaubamärkide õiguskaitse, nendega seonduvad õigused ja kohustused ning ka Euroopa Liidu määruse alusel registreeritud kaubamärkidega seonduvad õigused ja kohustused. Sarnaselt Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusega on Eesti kaubamärgiseaduses sätestatud samad absoluutsed registreerimisest keeldumise alused, mille esinemise korral ei saa kaubamärk õiguskaitset. See on selle tõttu, et Euroopa Liidu määrus on üks-ühele üle võetud Eesti õigussüsteemi. Kaubamärgimäärus reguleerib kaubamärkide registreerimise ja kaitsega seotud menetlus- ja vorminõudeid, sealhulgas kaubamärgitaotluse esitamise, muutmise, pikendamise ning registrikannete tegemise korra.

Kaubamärkidele Eestis annab õiguskaitse Patendiamet. Patendiamet on Justiits- ja Digiministeeriumi valitsemisalasse kuuluv asutus, mis lisaks intellektuaalomandi õiguskaitsele tegeleb ka riigi majanduspoliitika elluviimisega. Patendiamet tegutseb justiitsministri määruse alusel. Kaubamärgi registreerimiseks tuleb esitada avaldus Patendiametile ning tasuda riigilõiv. Juhul kui Patendiamet keeldub kaubamärgi registreerimisest, on võimalik otsus vaidlustada. Vaidlustusavaldusi vaatab läbi sõltumatu kohtueelne organ, milleks on Tööstusomandi Apellatsioonikomisjon. Tööstusomandi Apellatsioonikomisjoni otsused on avalikud ning kättesaadavad Patendiameti kodulehelt.

Näiteks jättis Tööstusomandi Apellatsioonikomisjon otsuses nr 2098-o kaebuse rahuldamata just eristusvõime puudumise tõttu. EST Kinnisvara OÜ esitas kaebuse Patendiameti otsuse peale, kus kaubamärgiseaduse alusel keelduti kujutismärgi “EST kinnisvara + kuju” registreerimisest. Patendiamet asus seisukohale, et Eesti kohtupraktika kohaselt ei saa kirjeldav sõnamärk samade teenuste suhtes olla eristusvõimeline, kuna see ei võimalda tarbijal eristada ühe ettevõtja teenuseid teiste omadest. "EST kinnisvara" viitab lihtsalt Eesti kinnisvarale ning kirjeldab teenuse geograafilist päritolu ja valdkonda, mitte ei identifitseeri konkreetset ärilist päritolu. Kuigi kaubamärgil on ka kujundus (täppidest koosnev Eesti kontuurkaart), ei lisa ka see kaubamärgile eristatavust, vaid võimendab kaubamärgi kirjeldavat sõnumit. Tööstusomandi Apellatsioonikomisjon nõustus Patendiameti seisukohtadega ning jättis kaebuse rahuldamata.

## Kohtuvaidluse eelne poliitiline sündmustik ja taust

Venemaa ründas 24. veebruaril 2022 Ukrainale kuuluvat Maosaart. Saarel paiknesid piirivalvurid ja jalaväelased, kellelt Vene patrullikaatrid nõudsid alistumist, kuid ukrainlased keeldusid. Ukrainlastele esitati ultimaatum, et nad kas alistuvad või neid pommitatakse. Ukrainlased vastasid “"Pусский военный корабль, иди на хуй!" („Vene sõjalaev, mine persse!“ ehk inglise keeles "Russian Warship, go fuck yourself!"). Saart pommitati ning kõik kaitsjad võeti vangi ja viidi Venemaale. Nüüdseks on Ukraina territooriumi üle võimu taastanud. Fraasist "Russian warship, go fuck yourself!" sai kiiresti Ukraina poolt Venemaa agressioonile osutatava vastupanu sümbol. Väljend leidis laialdast kasutust reklaamides, ettevõtetes, Ukraina valitsushoonetes ja rindel olevate sõdurite vormirõivastel. Lisaks avaldas Ukraina riiklik postiteenus uue postmargi, mis viitas fraasile. Postmargil on kujutatud Ukraina sõdur, kes näitab keskmist sõrme suurele hallile sõjalaevale nimega Moskva.
Ukraina Riiklik Piirivalveteenistus soovis loosungit kaubamärgina registreerida ning esitas selleks vastava taotluse Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametile. Kaubamärki sooviti registreerida eelkõige seetõttu, et takistada teistel isikutel loosungi abil kasumi teenimine ning säilitada see õigus üksnes Ukrainale. Euroopa Liidu Kohus leidis aga, et fraasi tajutakse rohkem poliitilise sõnumina kui kaubamärgina ning tarbija mõtleb üksnes Venemaa agressioonile, kuid mitte konkreetsele kaubamärgile.

## Euroopa Üldkohtu kohtulahend T-82/24
Euroopa Üldkohtusse jõudis kohtuasi T-82/24, mida esitas hagejana Ukraina Riiklik Piirivalveteenistus (ing.k. *Administration of the State Border Guard Service of Ukraine*) Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (edaspidi kui EUIPO või kostja) vastu. Täpsemalt esitati tühistamishagi, milles paluti ELTL artikkel 263 järgi välja antud otsus tühistada.

Ukraina Riiklik Piirivalveteenistus esitas 2022. aastal EUIPO-le taotluse kujutise EL-is kaubamärgina registreerimiseks. Kujutismärgiks oli väljend "Русский военный корабль, иди на хуй" (inglise keeles "Russian Warship, go fuck yourself"). Tähist sooviti registreerida eelduslikult mõlemas keeles, nii vene kui ka inglise. Kaubamärk võeti menetlusse, kuid mõne aja pärast lükkas kontrollija registreerimise taotluse tagasi, tuginedes varem mainitud Euroopa Parlamendi ja Nõukogu kaubamärgimäärusele. Selle sama kontrollija otsuse peale esitas Ukraina Piirivalveteenistus kaebuse, kuna otsuse põhjendused ei sobinud talle. Apellatsioonikoda EUIPO-s, kuhu kaebused edasi saadetakse, jättis kaebuse rahuldamata. Apellatsioonikoja arvates puudus kaubamärgil eristusvõime. Ukraina Piirivalveteenistus esitas seepeale otsuse tühistamiseks hagi Euroopa Liidu kohtusse, et enda õigus maksma panna. Asja lahendas Euroopa Liidu Üldkohus, kes jättis hagi rahuldamata.

### Vaidluse sisu
Vaidluse raskuskese seisnes peamiselt taotletava kaubamärgi eristusvõime hindamisel. Kuna erinevad instantsid võivad mõista ja tõlgendada õigusakte erinevalt, peab Euroopa Liidu siseselt olema tagatud, et kõikidel umbmäärastel mõistetel oleks üks ja sama tähendus, mis kehtiks kõikide liikmesriikide suhtes. Selline tõlgendus tuleb leida õigusakti konteksti ja eesmärki arvesse võttes. Selle tõttu tuleb vaadelda, mis on eristusvõime EL kaubamärgimääruse tähenduses. Eristusvõime selle määruse kontekstis tähendab, et taotletav kaubamärk peab võimaldama tuvastada asja või teenuse, milleks kaubamärki soovitakse. See kaup, teenus või muu ese peab olema tuvastatav konkreetselt ühelt ettevõtjalt pärinevana ning see peab olema erinev teiste ettevõtjate kaupadest või teenusest. Eesmärk on vältida segiajamist erinevate päritoludega kaupade vahel.  Kõikidel tähistel, mida tahetakse kaubamärgina registreerida, peab olema eristusvõime. Teisisõnu on see eelduseks, et kaubamärki üldse registreeritakse. 

Ukraina Piirivalveteenistus leidis, et EUIPO kohaldas seda määruse punkti valesti, mis käsitleb eristusvõimet. Nimelt oli Apellatsioonikoda leidnud, et kaubamärgiga taotletav tähis on üks Ukraina võitluse sümbolitest Venemaa vastu alanud sissetungis, mida seostatakse eelkõige Ukraina sõjaväe sõduri ning riigi jaoks olulise ajaloolise sündmusega, mille kontekstis seda väljendit kasutati. Sellest tulenevalt puudub sellisel kaubamärgil eristusvõime, kuna avalikkus tajub seda tähist kui poliitilist lauset ega seosta seda väljendit kaubamärgiga. Apellatsioonikoda oli välja toonud, et kaubamärgina seostatav tähis peaks tähistama teatud kaupade päritolu ning viitama teatud ärilisele üksusele, mida aga vaidlusalune väljend ei tee.

### Poolte argumendid

#### Ukraina Riikliku Piirivalveteenistuse argumendid
Ukraina Piirivalveteenistus väidab, et vaidlusalune väljend ei ole poliitiline juhtlause, vaid konkreetse inimese kindlal hetkel öeldud originaalne fraas. Selleks isikuks oli Ukraina piirivalveteenistuja, kes on selle ütluse autor. Ta lisab, et kuigi seda väljendit on hakatud kasutama Ukraina toetuseks, ei tähenda see automaatselt, et fraasil puudub eristusvõime kõikide kaupade ja teenuste puhul. Inimesed on harjunud, et ka tuntud või laialt kasutatavad väljendid võivad olla kaubamärgid, mis näitavad kaupade või teenuste päritolu. Lisaks leiab Ukraina Piirivalveteenistus, et väljendil on eristusvõime, sest keskmine tarbija polnud seda fraasi varem kuulnud ega tea selle täpset tähendust. Sündmuse ja kaubamärgi registreerimise taotluse esitamise vaheline aeg oli mõni nädal, mis on liiga lühike, et järeldada, et fraasil puudub eristusvõime. Kogu eelneva tõttu seostab avalikkus seda fraasi ikkagi Ukraina riigi ja selle kaitsjatega. Tarbija usub, et seda fraasi kandvaid tooteid või teenuseid ostes toetab ta Ukraina riiki. 

#### EUIPO argumendid
EUIPO jääb oma väite juurde, et taotletav kaubamärk vastab poliitilise juhtlause definitsioonile. Lisati, et sellest fraasist sai sümbol, mida kasutati poliitilises ja sõjalises kontekstis, et kutsuda inimesi üles toetama Ukrainat. Kuigi väljend sündis sõjaolukorras spontaanselt, muutus see väga kiiresti tuntud poliitiliseks sõnumiks, sest meedia kajastas sündmust laialdaselt. Apellatsioonikoda ei pidanud väljendit poliitiliseks ainult selle sündmuse kuupäeva tõttu, vaid seetõttu, et tarbijad nägid selles selgelt poliitilist tähendust, mitte potentsiaalset kaubamärki. Kuna sündmus sai rahvusvahelises meedias palju tähelepanu, seostavad inimesed seda fraasi tugevalt Venemaa rünnakuga Ukraina vastu. Euroopa Liidu keskmine tarbija oli sellest olukorrast teadlik ja sai ka fraasi keelelisest tähendusest aru. Ukraina Piirivalveteenistus ei vaidlustanud asjaolu, et meedias kajastati sissetungi algsest päevast väljendit poliitilises kontekstis, ning see kogus olulist tähelepanu avalikkuselt. Seetõttu ei oma ajaline kestus tähtsust, kuivõrd kohe algusest peale seostati väljendit poliitilise sündmusega.

### Üldkohtu põhjendused
Kohus järeldas, et hageja väited on põhjendamatud ning nõustuti EUIPO käsitlusega. Kohus leidis, et fraasi näol on tegu poliitilise sõnumiga, mida avalikkus ei taju kaubandusliku tähisena. Selle tulemusena võib koondada kõik tooted, kaubad ja teenused ühte kategooriasse isegi, kui neil on erinevaid omadusi, kuna avalikkus tajuks kaubamärki identselt seoses ükskõik millise pakutava kauba või teenusega. Märgiti, et hageja argumendid viitavad tegelikult määruse artikli 7 lõikele 3, mitte aga vaidlusalusele. Artikli 7 lõige 3 lubab jätta eristusvõime tähelepanuta, kui kaubamärk on kasutamise käigus muutnud tähistatavaid kaupu eristavaks. Kuna aga sellele tuginetud ei ole ega ole ka tegelikult seletatud, kuidas kaubamärk on kasutamise käigus eristusvõime omandanud, ei saanud kohus hageja käsitlusega nõustuda. 

### Järeldused
Kohtuotsusest tuleneb, et kaubamärgi registreerimise juures on keskse tähtsusega selle eristusvõime olemasolu. Eristusvõime hindamisel lähtutakse eelkõige sellest, kuidas keskmine tarbija tähist tajub. Fraasid ja väljendid, millel on üldine, kirjeldav või poliitiline tähendus, ei täida kaubamärgi põhifunktsiooni ega võimalda eristada konkreetse ettevõtja kaupu või teenuseid teistest. Kohus rõhutas, et taotleja kavatsus või subjektiivne arusaam ei ole määrav. Tähtis on avalikkuse taju ning fraasi tegelik roll ühiskondlikus kontekstis. Kui tähisel puudub eristusvõime, saab taotleja seda tõendada üksnes ulatusliku ja järjepideva kasutuse kaudu, esitades konkreetseid tõendeid selle kohta, et tarbijaskond seostab märkega just tema kaupu või teenuseid. Otsus kinnitab, et laialt levinud poliitilisi loosungeid ja üldkeelseid väljendeid ei saa lihtsalt registreerida, ning annab praktikas selge suunise. Nimelt enne kaubamärgi taotlemist tuleb hinnata, kas väljend kannab tegelikku ärilist eristusjõudu või on see osa üldisest avalikust sõnavarast ja on omandanud muu tähenduse. Lisaks tuleb arvestada ka meediakajastusega ning kontekstiga, milles kaubamärgina taotletav tähis tekkis.

## Rakendus Eesti kohtupraktikas
Eesti õigusmaastikul on kaubamärgi eristusvõimet kõikidel kohtu tasanditel analüüsitud. Antud teema kohta on Riigikohtu praktikat vähe ning otsusest tuleneb vaid üks eristamise lähtepunkt. Ringkonnakohtus on eristusvõimet laialdasemalt ja suuremahulisemalt käsitletud. Ringkonnakohtu lahenditest lähtuvalt on selge, kuidas kohus mõistab õiguslikult kaubamärgi eristusvõimet. Kohus on selgitanud, millest peab lähtuma kaubamärgi registreerimisel. 

Riigikohus on leidnud, et sõna „ehitus“ on ehitusteenuste puhul kirjeldav ning seetõttu eristusvõimetu KaMS § 9 lg 1 p-de 2 ja 3 tähenduses. Sellisena ei saa see sõna saada kaubamärgi kaitset ega kujuta endast „kaitstavat tähist“, mille kasutamiseks ärinimes oleks vaja kaubamärgi omaniku nõusolekut.

Tartu Ringkonnakohus on samuti leidnud, et kaubamärgil peab olema kindel eristusvõime üldtuntud või laialdaselt kasutatud tähistest, antud eristusvõimet võib eristada näiteks, graafiline disain.

Tallinna Ringkonnakohtu tsiviilkolleegium on veel lisanud, et kaubamärgi kaitset taotletav tähis peab viitama ka ettevõtte tegevusalale ning eristama nende osutatud teenuseid teistest. Kui antud tähis ei täida eelnimetatud tingimusi, ei ole see eristusvõimeline ning on tegemist lihtsalt tavalise sõnaga, millel ei ole mingit siduvat tähendust.

## Viited