open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Podzēni mõis

**Podzēni mõis** (saksa keeles *Podsem*, läti keeles *Podzēnu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Rubene kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Valmiera piirkonnas Vaidava vallas Podzēnis.

## Ajalugu

Selle mõisa ostis Jürgen Üxküllilt Gerdt Krüdener ja müüs aastal 1467 Ewold Patkullile 1300 Riia marga eest edasi. Patkullidele kuulusid veel Pāpēni, Vaidava ja Ķieģeļi mõis. Podzēni jäi Ķieģeļi kõrvalmõisaks aastani 1750, mil see pärandi jaotamisel koos Vaidava mõisaga Margaretha Johanna von Albedylli valdusse läks. Aastal 1778 ostis mõisad 50 200 taalri eest Magnus Johann von Bock. Aastal 1785 ostis mõisa 31 000 taalri eest Hermann Georg Wichmann, aastal 1792 pantis aga Christian von Ruhendorff Podzēni 30 000 taalri eest Gotthard von Falckile. Aastal 1798 ostis pandiõigused 38 500 taalri eest Christian von Hübbenett. Aastal 1803 omandasid Jacob Christian von Sievers ja tema abikaasa 42 000 rubla eest pandiõigused. Aastaks 1819 olid neist saanud mõisa omanikud ja nad pantisid selle 45 000 rubla eest Jacob Anton von Hübbenettile.

Jacob Anton von Hübbenett loovutas pandiõigused vahepeal oma vennale, ent ostis need siiski tagasi ja sai aastal 1837 mõisa omanikuks. Aastal 1864 ostis mõisa 64 000 rubla eest Theodor von Ganel. Aastal 1876 ostis mõisa Rudolph Heerwagen.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal kaheksa adramaad, sellele allus 165 mees- ja 176 naishinge. Aastal 1757 oli mõisa suurus kaheksa adramaad, aastal 1823 aga 6 ja 1/17 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 6 ja 1/10, aastal 1881 aga 8 ja 11/80, lisaks allus mõisale 3 ja 51/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus aastal 1816 üks karjamõis: Ozoliņš (*Ohsoling*).

## Viited

## Kirjandus
*Hagemeister, Heinrich von. *Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836. Lk 101-102 https://books.google.ee/books?id=KqRKAAAAcAAJ&printsec=frontcover&hl=et&source=gbs_ge_summary_r&cad=0#v=onepage&q=podsem&f=false.
Tarmo Piirmets

**Tarmo Piirmets** (sündinud 22. detsembril 1974) on eesti sisearhitekt.

Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli 1993. aastal ja Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri erialal 1997. aastal.

Piirmets on kujundanud Bigbanki peakontori, kohvik-restorani Paprika, renoveeritud restorani Tuljak

Tarmo Piirmets on Eesti Sisearhitektide Liidu liige.

## Tunnustus
*2000 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Martti Siimanniga; kohvikklubi Spirit sisekujundus)
*2011 Eesti Arhitektide Liidu aastapreemia (Tartu Tervishoiu Kõrgkooli sisekujundus)
*2015 Eesti Sisearhitektide Liidu aastapreemia (2014–2015 parim näitus (näitus "Riik malelaual" ja õpikeskkond Maarjamäe lossi tallihoones) ja parim restoran (restoran NOA)
*2015 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Jaak Huimerinnaga; Maarjamäe lossi tallihoone)

## Viited

## Välislingid
* Tarmo Piirmets ESLi kodulehel
* Tarmo Piirmets On aeg treenerit vahetada Sirp, 23.09.2016
Brieži mõis (Rubene kihelkond)

**Brieži mõis** (saksa keeles *Palmhof*, läti keeles *Briežu muiža*) oli riigimõis Liivimaal Volmari kreisis Rubene kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Valmiera piirkonnas Vaidava vallas.

## Ajalugu
Mõis loodi Kokmuiža mõisast eraldatud maadest.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 7 ja 3/8 adramaad, sellele allus 167 mees- ja 200 naishinge. Aastal 1688 oli mõisa suurus seitse adramaad, aastal 1734 oli adramaid 6 ja 1/2, aastal 1757 aga 7 ja 3/8. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 6 ja 1/30, aastal 1881 allus mõisale 5 ja 76/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.

## Viited
Sprēstiņi mõis

**Sprēstiņi mõis** (saksa keeles *Spurnal*, läti keeles *Sprēstiņu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Rubene kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Valmiera piirkonnas Dikļi vallas.

## Ajalugu
### Varasem ajalugu
Esimene teadaolev mõisavaldaja oli Wilhelm von Tiesenhausen, kellele see kuulus pandina. Viimaselt pärandus see tema lesele Adelheidile (sündinud Krüdener), kes abiellus uuesti Ķieģeļi mõisa omaniku Andreas Patkulliga. 1598. aastal leppisid nad kokku Wilhelmi venna Kuramaa hertsogi kantsleri Georg Tiesenhauseniga, et see ei osta mõisa välja, vaid läheb 12 300 Riia marga eest Andrease ja Adelheidi valdusse. Aastal 1630 ostis mõisa Christoph Pröbstingu vahendusel Anna Buddenbrock (sündinud Tiesenhausen). Et ta aga kogu raha maksta ei suutnud, andis tema poeg Johann Buddenbrock kolm aastat hiljem Pröbstingile üle, sellal kui nemad maksid tagasi neile antud 1000 taalri suuruse summa ja lisasid sellele veel hobuse. 1682. aastaks oli mõis läinud Heinrich Cronstierna valdusse. Mõis jäi reduktsioonist puutumata. 

### Mõis XVIII sajandist kuni võõrandamiseni
Aastal 1740 oli mõisa omanik Wilhelm Schröder. Seejärel oli kuulus see Dietrich von Zimmermannile (1712−1750), kes liitis sellega Berģumuiža mõisa Straupe kihelkonda jäänud osad. Aastal 1780 valdas mõisa aga Ulrike Caroline von Ceumern (1763−1820). Aastal 1806 müüs ta mõisa 35 000 taalri eest Riia linnaarst Joachim Edler von Rammile (1763−1825). Aastal 1832 pantis Margaretha Julie Edle von Ramm (1793−?) mõisa 31 200 rubla eest kümneks aastaks Ernst Conrad von der Seedeck gen. Querfeldile (1765−1854). Aastal 1839 ostis ta aga mõisa taas välja. Siiski läks mõis hiljem taas Seedeck gen. Querfeldide valdusse, sest aastal 1860 müüs Conrad August von der Seedeck gen. Querfeld (1801−1860) mõisa 160 000 rubla eest Charlotte von Holstile (sündinud von Reusner) (1807−1887). 1876. aastal omandas selle Constantin Ernst Blessig (1828−1911). Pärast tema surma valdasid seda tema pärijad, kellelt mõis võõrandati 1920. aastal.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 7 ja 3/8 adramaad, sellele allus 159 mees- ja 208 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus kaks adramaad, aastal 1734 oli adramaid 1 ja 5/8, aastal 1757 aga 7 ja 3/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 6 ja 4/5 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 6 ja 1/5, aastal 1881 aga 4 ja 39/80, lisaks allus mõisale 8 ja 35/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus aastal 1816 üks karjamõis: Annasmuiža (*Annenhof*).

## Viited

## Kirjandus
* Hagemeister, Heinrich von. *Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836. Lk 103-104 https://books.google.ee/books?id=KqRKAAAAcAAJ&printsec=frontcover&hl=et&source=gbs_ge_summary_r&cad=0#v=onepage&q=spurnal&f=false.
Vaidava mõis

**Vaidava mõis** (saksa keeles *Waidau*, läti keeles *Vaidavas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Rubene kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Lätis Valmiera piirkonnas Vaidava vallas Vaidavas muiža külas.

Vaidava mõisa hoonetekompleks, sealhulgas ka aidaga kelder ja häärber, on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all.

Mõisakompleks jääb osaliselt Gauja rahvusparki. Külas kasvavad pärnad ümbermõõduga 3,77 ja 3,69 meetrit (osa mõisa alleest) on looduskaitse all. Rahvuspargi piiridesse jääb veel seitse looduskaitsealust allee pärna, rahvuspargi piiridest väljaspool on neid kuus.

## Ajalugu
1468. aastal müüsid Hans ja Dietrich von Rosen selle mõisa Andreas Patkullile. Mõis oli algselt ühendatud Podzēni mõisaga. 18. sajandi teisel poolel kuulus Bellingshausenitele. 1783. aastal ostis selle 20 000 taalri eest Eberhard Wevell (1788. aastast Wevell von Krüger) (1742−1806). 1789. aastal müüs too mõisa 30 000 taalri eest Friedrich Ludwig von Albedyllile, kes selle omakorda 1803. aastal oma pojale Franz Magnusele 38 000 taalri eest edasi müüs. See pantis 1815. aastal mõisa 35 300 rubla eest Carl Schumannile.

Carl Schumann müüs 1830. aastal pandiõiguse 20 800 rubla eest Matthias Wilhelm von Hübbenetile (1799 − pärast 1862), see aga loovutas õigused 1836. aastal Karl Magnus Adolph Ernst von Siversile (1798−1869). Too sai selsamal aastal ka ametlikult mõisa omanikuks. Seitse päeva hiljem pantis ta mõisa omakorda 24 000 rubla eest Carl Helmsingile (1804−1876). See loovutas järgmisel aastal õigused sama hinna eest Johann Reinhold Schmidtile (1811−1890). Carl ostis temalt mõisa välja 1842. aastal ja 1851. aastal pantis selle meditsiinidoktor Leo Theodor von Rohlandile (1811−1877). 1853. aastal ostis ta mõisa järjekordselt välja, olles selle varem 30 000 rubla eest Carnikava pastorile Adolph von Albanusele (1798−1856) müünud. 1863. aastal ostis mõisa 48 000 rubla eest Gregor Georg Paul von Helmersen (1809−1889), kes müüs selle 1875. aastal Wilhelm Treyle. Viimane omanik oli aastatel 1890−1920 Robert von Vegesack.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 1/2 adramaad, sellele allus 107 mees- ja 104 naishinge. 1641. aastal oli mõisa suurus koos Veļķi mõisaga 24 ja 1/2 adramaad, 1688. aastal oli adramaid 35 ja 5/8. 1737. aastal oli mõisa suurus 14 ja 7/8 adramaad, 1757 aga 4 ja 1/2 adramaad. 1823. aastal oli mõisa suurus 3 ja 1/3 adramaad. 1832. aastal oli mõisal adramaid 3 ja 1/5, 1881. aastal aga 2 ja 30/80, lisaks allus mõisale 2 ja 21/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus 1816. aastal üks karjamõis: Jaunāmuiža (*Neuhof*).

## Viited

## Kirjandus
*Hagemeister, Heinrich von. *Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836. Lk 102 https://books.google.ee/books?id=KqRKAAAAcAAJ&printsec=frontcover&hl=et&source=gbs_ge_summary_r&cad=0#v=onepage&q=waidau&f=false.
*Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 61.
Veļķi mõis (Rubene kihelkond)

**Veļķi mõis** (saksa keeles *Welkenhof*, läti keeles *Veļķu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Rubene kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Valmiera piirkonnas Vaidava vallas Vaidavas, peahoone asub aadressil Skolas iela 5.

## Ajalugu
Mõisa esimene teadaolev omanik oli Dietrich Völckersahm. Aastal 1577 tapsid ülestõusnud talupojad maha peakogu Völckersahmide pere, ellu jäi vaid tema vennapoeg Johann, kes asus aastal 1626  endale mõisa omandiõigust taotlema. Poola võimu ajal kuulus mõis Võnnu staarostitele, seejärel Võnnu piiskoppidele. Gustav II Adolf andis selle kantsler krahv Axel Oxenstiernale, ent aastal 1634 läks mõis taas Völckersahmide (Johanni pojad Christoph ja Meinhold) valdusse. Aastal 1727 ostis selle Giesbert von Reutern (1700−1728), kes selle aga kohe Dietrich von Zimmermannile (1681−1740) edasi müüs. Pärast tolle poja surma päris selle Dietrichi tütar Margaretha Johanna von Albedyll (1724−?), kes müüs mõisa aastal 1751 4200 taalri eest Christian George von Willemsenile (suri pärast 1767). Aastal 1781 kuulus mõis kapten Christer Johann von Glasenappile. Aastal 1809 pantisid Carl Gustav von Bergi pärijad mõisa 10 000 taalri eest Adam Krögerile.

Aastal 1825 omandas mõisa 8000 rubla eest Friedrich Traugott Liborius von Bergmann (1777−1845). Aastal 1833 ostis mõisa temalt 9000 rubla eest Samuel Wilhelm von Kade (1798−1850). Too müüs aastal 1842 mõisa 12 410 rubla eest Karl Johann von Sengbuschile (1800−1893). Aastal 1852 pantis see mõisa 14 500 rubla eest Ernst Leopold Johann Haussele (1825−?), kes kolm aastat hiljem pandiõiguse 20 800 rubla eest parun Eugen von Fölckersahmile loovutas. See müüs õiguse omakorda kaks aastat hiljem 25 000 rubla eest Julius Eckardtile, kes selle sama hinna eest aastal 1858 Fromhold Daniel von Braunschweigile (1818−?) loovutas. Too müüs aastal 1859 pandiõigused 26 500 rubla eest Ulrich Georg von Hohenhausenile (1803−1878), ent aastal 1861 ostis Karl von Sengbusch mõisa jälle pandist välja. Aastal 1880 ostis mõisa 39 200 rubla eest Johann Gustav Jürgensohn. 1892. aastal kuulus see Carl Julius Kochile (1847−1925) ja seejärel alates 1900. aastast vabahärra Leon Freytag von Loringhovenile.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 7/8 adramaad, sellele allus 61 mees- ning 70 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus koos Vaidava mõisaga 24 ja 1/2 adramaad, aastal 1688 oli adramaid 35 ja 5/8. Aastal 1757 oli mõisa suurus 1 ja 7/8 adramaad, aastal 1823 aga 2 ja 1/2 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 2 ja 1/2, aastal 1881 aga 73/80, lisaks allus mõisale 2 ja 42/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.

## Viited

## Kirjandus
*Hagemeister, Heinrich von. *Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836. Lk 102-103 https://books.google.ee/books?id=KqRKAAAAcAAJ&printsec=frontcover&hl=et&source=gbs_ge_summary_r&cad=0#v=onepage&q=welckenhof&f=false.
*Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 61.
Pāpēni mõis

**Pāpēni mõis** (saksa keeles *Rosenblatt*, varem *Papendorf*, läti keeles *Pāpēnu muiža*) oli rüütlimõis, hiljem Ķieģeļi kõrvalmõis Liivimaal Volmari kreisis Rubene kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Valmiera piirkonna Kocēni vallas.

## Ajalugu
Mõisa varasem saksakeelne nimekuju on andnud Rubene kihelkonnale selle saksakeelse nime. Aastal 1468 müüsid Hans ja Dietrich von Rosen Andreas Patkullile  kaks küla, kes omandasid ka Hans ja Arend Papendorfile kuulunud mõisa. Hiljem hakkas see koos Podzēni ja Vaidava mõisaga kuuluma Patkullide valduses olevasse Ķieģeļi mõisade rühma. Aastal 1682 loovutas Johann Reinhold von Patkul (1660−1707) pandimõisa 1833 taalri eest oma õele Christine Elisabeth von Kursellile. See loovutas mõisa pandiõigused omakorda sama summa eest aastal 1709 Wilhelm Schleyerile (1668−1744). Seejärel sai mõisa omanikuks Helene von Klüver (sündinud Rehbinder), kelle tütar Margaretha Elisabeth (1713−?) mõisa abielu teel Krüdeneride suguvõsa valdusse viis.

Aastal 1738 loovutas Ķieģeļi mõisa omanik Karl Gustav von Patkul (1686−1750) mõisa ametlikult Krüdeneridele. Aastal 1796 ostis mõisa vabahärra Otto Christoph von Budberg, misjärel Pāpēnist sai Ķieģeļi kõrvalmõis. 

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 3/8 adramaad, sellele allus 43 mees- ja 49 naishinge. Aastal 1734 oli mõisa suurus  1 ja 1/8 adramaad, aastal 1757 aga 2 ja 3/8 adramaad. Aastal 1823 oli mõisa suurus 2 ja 1/3 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 2 ja 1/5, aastal 1881 aga 2 ja 42/80, lisaks allus mõisale 1 ja 37/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus aastal 1816 üks karjamõis: *Sprestul*.

## Viited

## Kirjandus
*Hagemeister, Heinrich von. *Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836. Lk 103 https://books.google.ee/books?id=KqRKAAAAcAAJ&printsec=frontcover&hl=et&source=gbs_ge_summary_r&cad=0#v=onepage&q=rosenbladt&f=false.
Mazbrenguļi mõis

**Mazbrenguļi mõis** (saksa keeles *Klein-Wrangelshof*, varem *Urumpae*, läti keeles *Mazbrenguļu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Dikļi kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Läti Valmiera piirkonda Dikļi valda Mazbrenguļi küla aladele.

## Ajalugu
Esimene teadaolev omanik oli 1638. aastal Jören Skytte. Hiljem sai selle omanikuks Jöreni tütrega abiellunud Michael Struberg (a-st 1645 Cronstierna) (suri 1677), kes selle 1650. aastal 4000 taalri eest Harald Bengtsson Igelströmile (1604−1677) müüs. Aastal 1684 kuulus mõis tema pärijatele, kelle ajal see vabastati reduktsioonist. Neilt ostis selle Christian von Ceumern. Aastal 1726 müüs Paul Christoph von Ceumern (~1693−1761) mõisa 2600 taalri eest Johann Heinrich von Reinickele (suri 1738). Tema surma järel päris selle tema õemees kapten Christoph Wilhelm Oberhof (suri pärast 1742). Aastal 1761 ostis selle tema tütrelt Anna Dorothea Oberhofilt (1735−1797) 8500 taalri eest Friedrich von Völckersahm, tema leselt Auguste Helena von Völckersahmilt (sündinud Freytag von Loringhoven) ostis selle 1787. aastal omakorda 10 000 taalri eest Otto Gustav Wenzel. Aastal 1794 ostis selle 15050 taalri eest von Karl Andreas von Seidlitz (~1745−1811), kes selle juba aastal 1797 pantis 22 000 taalri eest Johann Ernst Bahlile. Too loovutas pandiõiguse aastal 1805 Moritz von Gersdorffile, kes maksis talle 18 000 taalrit. Järgmine pandiõiguse omanik oli Johann Ludwig Ferdinand von Cube (1788−1855), kes omandas selle 8300 rubla eest selle juunis 1816 ja loovutas siis sama aasta septembris 9500 rubla eest Ernst Andreas Hagenile (u 1767−1846). Tolle pärandi jagamisel läks pandiõigus aastal 1852 Eduard Johann Hagenile (1811−1869), Eduardi surma järel aga tema kahele pojale Oskar Georg Eduard Hagenile (1854−pärast 1887) ja Arthur Theodor Nikolai Hagenile (1855−?). Aastal 1877 lõppes pandileping ja mõisa omandas 60 000 rubla eest viimane, ostes nii välja venna osa. 1900. aastal kuulus mõis Georg von Gersdorffile. 1909. aastal omandas selle parun Alexander Peter August Georg von Maydell (1879−1940). Viimane valdaja oli 1917−1920 Carlos Woldemar Harald von Rathlef (1878−1944).

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 1/2 adramaad, sellele allus 58 mees- ja 72 naishinge. Aastal 1688 oli mõisa suurus 3 ja 1/4 adramaad, aastal 1734 oli adramaid kolm, aastal 1757 aga 3 ja 1/2. Aastal 1823 oli mõisa suurus 2 ja 1/10 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 2 ja 1/10, aastal 1881 aga 1 ja 30/80, lisaks 3 ja 56/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.

## Varia
Mõisaomanik Ernst Andrease Hageni üks poegadest oli maalikunstnik August Matthias Hagen. 1824. aastal sündis mõisas August Matthias Hageni tütar Julie Wilhelmine Hagen-Schwarz, kellest sai samuti tuntud maalikunstnik.

## Viited

## Välislingid
* Mõisa maade kaart
Prva Liga

**Prva Liga** tähendab *Esimene Liiga* bosnia, horvaadi, makedoonia, montenegro, serbia ja sloveeni keeles. See võib olla:

*Prva hrvatska nogometna liga, Horvaatia jalgpalli kõrgliiga.
*Prva makedonska fudbalska liga, Makedoonia jalgpalli kõrgliiga.
*Prva crnogorska fudbalska liga, Montenegro jalgpalli kõrgliiga.
*Prva slovenska nogometna liga, Sloveenia jalgpalli kõrgliiga.
*Prva Liga (Bosnia ja Hertsegoviina), Bosnia ja Hersegoviina jalgpalli esiliiga.
*Prva Liga (Serbia), Serbia jalgpalli esiliiga.
Betrideildin

**Betrideildin** on Fääri saarte jalgpalli kõrgeim liiga.

Liiga asutati 1942. aastal nimega **Meistaradeildin**. Praeguse nime sai liiga 2018. aastal. Aastatel 2012–2017 kandis liiga nime **Effodeildin**.

Liigas mängib kümme klubi. Hooaja lõpus langeb viimane klubi esiliigasse 1. deild ja esiliiga parim klubi tõuseb kõrgliigasse, lisaks peavad üleminekumängu kõrgliiga eelviimane klubi ja esiliiga teise koha klubi. Kõrgliiga kõik klubid on poolprofessionaalsed.

Ajaloo jooksul on Fääri saarte meistriks tulnud kolmteist klubi. Kõige edukamad on olnud Havnar Bóltfelag (24 tiitlit), Klaksvíkar Ítróttarfelag (22 tiitlit) ja B36 Tórshavn (11 tiitlit).

## Klubid
2023. aasta hooajal mängivad liigas järgmised klubid:
League of Ireland Premier Division

**League of Ireland Premier Division** (iiri keeles *Príomhroinn Sraith na hÉireann*, sponsori järgi tuntud kui **SSE Airtricity League Premier Division**) on Iirimaa jalgpalli kõrgeim liiga.

Liiga loodi 1985. aastal pärast Iirimaa jalgpalli liigasüsteemi ümberkorraldust. Alates 2003. aastast peetakse ühe liigahooaja mängud ühe aasta sees.

Enim kordi on liiga võitnud Shamrock Rovers (üheksa korda) ja Dundalk FC (kaheksa korda). Kokku on liiga võitnud üheksa klubi.

## Klubid
2024. aasta hooajal mängivad liigas järgmised kümme klubi:

## Meistrid

* 1985–1986 Shamrock Rovers
* 1986–1987 Shamrock Rovers
* 1987–1988 Dundalk
* 1988–1989 Derry City
* 1989–1990 St Patrick's Athletic
* 1990–1991 Dundalk
* 1991–1992 Shelbourne
* 1992–1993 Cork City
* 1993–1994 Shamrock Rovers
* 1994–1995 Dundalk
* 1995–1996 St Patrick's Athletic
* 1996–1997 Derry City
* 1997–1998 St Patrick's Athletic

* 1998–1999 St Patrick's Athletic
* 1999–2000 Shelbourne
* 2000–2001 Bohemians
* 2001–2002 Shelbourne
* 2002–2003 Bohemians
* 2003 Shelbourne
* 2004 Shelbourne
* 2005 Cork City
* 2006 Shelbourne
* 2007 Drogheda United
* 2008 Bohemians
* 2009 Bohemians
* 2010 Shamrock Rovers

* 2011 Shamrock Rovers
* 2012 Sligo Rovers
* 2013 St Patrick's Athletic
* 2014 Dundalk
* 2015 Dundalk
* 2016 Dundalk
* 2017 Cork City
* 2018 Dundalk
* 2019 Dundalk
* 2020 Shamrock Rovers
* 2021 Shamrock Rovers
* 2022 Shamrock Rovers
* 2023 Shamrock Rovers
* 2024 Shelbourne
* 2025 Shamrock Rovers

## Eesti mängijad
* Sander Puri – Sligo Rovers (2015; 27 liigamängu, 4 väravat), Waterford (2018; 28 liigamängu, viis väravat)
* Frank Liivak – Sligo Rovers (2022–2023; 48 liigamängu, 4 väravat)
* Vladislav Kreida – St Patrick's Athletic (2023; 11 liigamängu)
* Markus Poom – Shamrock Rovers (2023–)
* Bogdan Vaštšuk – Sligo Rovers (2023; 8 liigamängu)
* Martin Miller – Bohemians (2024–)
* Sten Reinkort – Bohemians (2024)
* Michael Lilander – Bohemians (2024)

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Parva Liga

**Parva Liga** (bulgaaria keeles Първа професионална футболна лига, lühendatult **A PFG**) on Bulgaaria jalgpalli kõrgeim liiga.

Alates hooajast 2022–23 mängib liigas 16 klubi. Enne seda mängis liigas 14 klubi.

Bulgaaria liigas on domineerinud Sofia klubid. Neljast edukamast klubist kolm on pärit Sofiast. Kõige edukam on 31 tiitliga Sofia CSKA, järgnevad 26 võiduga Sofia Levski, 13 võiduga Razgradi Ludogorets ja seitsme võiduga Sofia Slavia.

UEFA koefitsiendi järgi oli Bulgaaria liiga perioodil 2020–2025 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 29. kohal.

## Klubid
Hooajal 2025–26 mängivad liigas järgmised klubid:

## Meistrid

## Eesti mängijad
* Joel Lindpere (Sofia CSKA, 2005)
* Eduard Ratnikov (Beroe, 2005–2007)
* Daniil Ratnikov (Varna Cherno More, 2010–2011)
* Artjom Artjunin (Etar, 2018–2019)
* Bogdan Vaštšuk (Sofia Levski, 2018–2019)
* Nikita Baranov (Beroe, 2019)
* Edgar Tur (Vratsa Botev, 2019)
* Karol Mets (Sofia CSKA, 2021)
* Erik Sorga (Plovdivi Lokomotiv, 2023)
* Joonas Tamm (Plovdivi Botev, 2023–2025)
* Matvei Igonen (Pazardžiki Hebar, 2023–2024; Plovdivi Botev 2024–2025)

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Gibraltar Football League

**Gibraltar Football League** on Gibraltari jalgpalli liiga.

Praegune liiga asutati 2019. aastal nime all **Gibraltar National League**, kui senine 1905. aastal loodud kõrgliiga Gibraltar Premier Division ja 1909. aastal asutatud esiliiga Gibraltar Second Division ühendati üheks liigaks.

Alates hooajast 2020/21 on kõigil hooaegadel Gibraltari meistriks tulnud Lincoln Red Imps, kellel on alates 1985. aastast Gibraltari liiga võite kokku 29.

UEFA koefitsiendi järgi edastas Gibraltari liiga perioodil 2020–2025 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas vaid San Marino liigat.

## Klubid
Hooajal 2025/26 mängivad liigas järgmised klubid:
* Bruno's Magpies
* College 1975
* Europa
* Europa Point
* Glacis United
* Hound Dogs
* Lincoln Red Imps
* Lions Gibraltar
* Lynx
* Manchester 62
* Mons Calpe
* St Joseph's

## Viited
Bresimo

**Bresimo** (ladiini: *Brésem*, saksa: *Brissen*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Trentost loodes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 277 inimest ja valla pindala on 41,1 km².

Bresimo külgneb järgmiste valdadega: Ulten, Rumo, Rabbi, Livo, Cis, Malé ja Caldes.
Brez

**Brez** (saksa: *Bretz* või *Britsch*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Trentost põhjas.

## Geograafia

2006. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 801 inimest ja valla pindala on 18,9 km².

Brez külgneb järgmiste valdadega: Castelfondo, Cloz, Dambel, Fondo, Sarnonico ja Laurein.

## Välislingid
* Linna koduleht
Eugen Meindl

**Eugen Albert Max Meindl** (16. juuli 1892 Donaueschingen – 24. jaanuar 1951 München) oli Saksamaa sõjaväelane, Esimese ja Teise maailmasõja veteran, Õhudessantvägede kindral, Raudristi Rüütliristi tammelehtede ja mõõkadega kavaler.

Ta sündis aastal 1892 Donaueschingenis Schwarzwald-Baari kreisis Freiburgi ringkonnas Baden-Württembergi liidumaal. Ta alustas sõjaväeteenistust aastal 1912 ohvitseri kandidaadina suurtükiväerügemendis. 17. veebruaril 1914 ülendati ta leitnandiks.
Mõniste rahvamaja

**Mõniste rahvamaja** on rahvamaja Võru maakonnas Rõuge vallas Kuutsi külas. Rahvamaja juhataja on Marilin Kiisk.

Rahvamaja asutati 1940.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Mõniste valla kodulehel
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Misso rahvamaja

**Misso rahvamaja** on rahvamaja Võru maakonnas Rõuge vallas Misso alevikus. Rahvamaja juhataja on Edda-Karin Luht.

Rahvamaja asutati 1936.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Misso valla kodulehel
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Samuel Schmid

**Samuel Schmid** (sündinud 8. jaanuaril 1947 Berni kantonis Rüti bei Bürenis) on Šveitsi poliitik, 2005. aastal Šveitsi Konföderatsiooni liidupresident. 2001–2008 oli ta Šveitsi kaitse-, tsiviilkaitse- ja spordiminister. 

2008. aastal astus ta Šveitsi Konservatiivsesse Demokraatlikku Parteisse.
Kullamaa kultuurimaja

**Kullamaa kultuurimaja** on kultuurimaja maakonnas Lääne-Nigula vallas Kullamaa külas. Kultuurimaja direktor on Loit Lepalaan.

Kultuurimaja asutati 1930.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurimajast Kullamaa valla kodulehel
Pürksi kultuurimaja

**Pürksi kultuurimaja** on kultuurimaja Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Pürksi külas.

Kultuurimaja asutati 1967.

## Viited

## Välislingid
*Pürksi kultuurimaja Lääne-Nigula valla kodulehel
*Pürksi kultuurimaja Noarootsi valla kodulehel (koopia Internet Archive'is)
*Pürksi kultuurimaja Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis (koopia Internet Archive'is)
Aadu Mutsu

**Aadu Mutsu**  (kodanikunimega **Mutso** 18. september 1913 Tartu – 8. september 1993 Tallinn) oli eesti džässmuusik ja helilooja.

## Elukäik
Ta õppis Kaarli gümnaasiumis, Ella Hirschi eramuusikakoolis aastatel 1927–1930 ja Tallinna Konservatooriumis Mohrfeldt-Witoli klaveriklassis 1928–1929.

Alates 1930. aastatest osales Tallinna džässielus sellistes ansamblites nagu Side Bonzo Band, Strong Hard Rodgers, Kuldne 7, Merry Pipers jt.

Septembrist 1943 kuni novembrini 1945 teenis ta Punaarmee Sanitaarehituse polgus nr 381 muusikuna.

Pärast Teist maailmasõda mängis Tallinna kohvikute ja restoranide ansamblites.

## Teosed
* Aadu Mutsu. Happy days are here again. Tallinna tantsuorkestrid aastatel 1919–1940. Kultuur ja Elu 5-10/1991. 94 lk.

## Isiklikku
Aadu Mutsu sündis Marie ja Taavet Mutsu teise lapsena, tema tütar on graafik Marju Mutsu ja poeg Aadu Mutso.

## Välislingid
* Aadu Mutsu looming Soundcloudis
* https://kultuur.postimees.ee/3449397/see-algas-the-murphy-bandist
* http://epl.delfi.ee/news/melu/kuidas-tuli-dzass-eestisse?id=51190640
* https://www.folklore.ee/tagused/nr41/lauk.pdf
* https://www.etis.ee/Portal/Publications/Display/f4a6add2-2052-4e68-bbcb-1518f7ae519f
* http://kultuur.elu.ee/ke498_kohvikud.htm
Allika tänav (Rakvere)

**Allika tänav** on tänav Rakveres Õpetaja Heinamaa linnaosas .

Põhja-lõunasuunaline Allika tänav on 127 m pikkune. See paikneb Vee ja Karja tänava vahel. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennult 0,9–1,0 km.   

Tänava lääneküljel paikneb kaks ühepereelamut – Allika tn 3 ja 5, mis on ehitatud 20. sajandi keskel. Tänava idaküljel asub Allika park koos tiigiga. Tiiki suunduvate allikate järgi ongi tänav nime saanud.

## Viited
Ehituse tänav

**Ehituse tänav** on tänav Rakvere linna kaguosas Paemurru linnaosas. 

Edela-kirdesuunaline Ehituse tänav on 337 m pikkune. See saab alguse Rägavere teelt, ristub Killustiku ja Tellise tänavaga ning lõpeb Rakvere linna ja Rakvere valla vahelisel piiril. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult 1,5 km.   

Tänava äärde on 20. sajandi teisel poolel rajatud ühepereelamud.

## Viited
Kaubamärgiseadus

**Kaubamärgiseadus** on seadus, mis reguleerib üldtuntud ja registreeritud kaubamärkide õiguskaitset, nendega seotud õigusi ja kohustusi ning Euroopa Liidu kaubamärgi määruse alusel Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametis registreeritud kaubamärkidega seotud õigusi ja kohustusi.

Kaubamärgiseadus on vastu võetud 22. mail 2002 ja jõustunud alates 1. aprillist 2019.

Kaubamärk on tähis, millega on võimalik eristada ühe isiku kaupa või teenust teise isiku samaliigilisest kaubast või teenusest.

Vastavalt kehtivale kaubamärgi seadusele on kaubamärgi omanikul õigus keelata kolmandatel isikutel kasutada äritegevuses:

* õiguskaitse saanud kaubamärgiga identseid tähiseid kaupade või teenuste puhul, mis on identsed kaupade või teenustega, mille suhtes on kaubamärk kaitstud;
* õiguskaitse saanud kaubamärgiga identseid või sarnaseid tähiseid kaupade või teenuste puhul, mis on identsed või samaliigilised kaupade või teenustega, mille suhtes on kaubamärk kaitstud, kui on tõenäoline tähise ja kaubamärgi äravahetamine tarbija poolt, sealhulgas tähise assotsieerumine õiguskaitse saanud kaubamärgiga;
* registreeritud kaubamärgiga või valdavale enamusele Eesti elanikkonnast tuntud õiguskaitse saanud kaubamärgiga identseid või sarnaseid tähiseid, millega tähistatakse teist liiki kaupu või teenuseid, kui tähisega võib ebaausalt ära kasutada või kahjustada kaubamärgi omandatud mainet või eristusvõimet.

Tähelepanu väärivatest kaubamärkidest võib esile tuua Löwenbräu, mille esmaseks kasutuselevõtu dateeringuks peetakse aastat 1383. Tänapäevases mõistes kaubamärgiseaduse eelkäijaks võib pidada Inglismaal 1266. aastal kuningas Henry III valitsemisajal vastu võetud kaubamärgiõigust, millega nõuti, et pagarid võtaksid kasutusele eristusmärgid, millega oleks võimalik teha tootjatel vahet.

## Viited
Imavere rahvamaja

**Imavere rahvamaja** on rahvamaja Järva maakonnas Järva vallas Imavere külas.
Loodud 1944.a.

## Välislingid
*Rahvamaja koduleht blogina
Järva-Jaani kultuurimaja

**Järva-Jaani kultuurimaja** on kultuurimaja Järva maakonnas Järva-Jaani alevis, aadressil Pikk 58. Kultuurimaja direktor on Tuve Kärner.

Kultuurimaja avati 1951.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurimajast Järva-Jaani kodulehel
Peetri rahvamaja

**Peetri rahvamaja** on rahvamaja Järva maakonnas Järva vallas Peetri alevikus. 

Rahvamaja ehitati 1991–2000.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Roosna-Alliku rahvamaja

**Roosna-Alliku rahvamaja** on rahvamaja Järva maakonnas Paide linnas Roosna-Alliku alevikus. Rahvamaja juhataja on Anneli Karma.

Rahvamaja avati 1974.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Roosna-Alliku valla kodulehel
Viisu rahvamaja

**Viisu rahvamaja** on rahvamaja Järva maakonnas Paide linnas Viisu külas. Rahvamaja juhataja on [].

Rahvamaja ehitati 1941–1960.

Rahvamajas tegutseb Viisu Raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamaja koduleht blogina
Vatla rahvamaja

**Vatla rahvamaja** on rahvamaja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Vatla külas. Rahvamaja juhataja on Erika Tee.

Rahvamaja avati 1960.

## Viited

## Välislingid
*Vatla rahvamajast Hanila valla kodulehel
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Tsirguliina rahvamaja

**Tsirguliina rahvamaja** on rahvamaja Valga maakonnas Valga vallas Tsirguliina alevikus. Rahvamaja juhataja on Arne Nõmmik.

Rahvamaja avati 1967.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Puka rahvamaja

**Puka rahvamaja** on rahvamaja Valga maakonnas Otepää vallas Puka asulas. Rahvamaja juhataja on Katrin Uffert. 

Rahvamaja avati 1927.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Pikasilla rahvamaja

**Pikasilla rahvamaja** on rahvamaja Valga maakonnas Tõrva vallas Pikasilla külas.

Rahvamaja avati 1991.

## Viited
Hummuli rahvamaja

**Hummuli rahvamaja** on rahvamaja Valga maakonnas Tõrva vallas Hummuli alevikus.

Rahvamaja avati 1996.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Hummuli valla kodulehel
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Ligat Ha'Al

**Ligat Ha'Al** (heebrea keeles *ליגת העל*) on Iisraeli jalgpalli kõrgeim liiga.

Praegune Iisraeli kõrgliiga loodi 1999. aastal, kuid Iisraeli meistrivõistluste esimeseks hooajaks peetakse 1931/32.

Liigas mängib 14 klubi. Liiga kestab augustist maini.

Alates 1932. aastast on Iisraeli meistriks tulnud kokku 15 klubi. Enam kui kümme korda on Iisraeli meistriks tulnud  Tel Avivi Maccabi (23), Haifa Maccabi (15) ja Tel Avivi Hapoel (13).

UEFA koefitsiendi järgi oli Iisraeli liiga perioodil 2018–2023 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 21. kohal.

## Klubid
Hooajal 2023/24 mängivad liigas järgmised klubid:

* Jeruusalemma Beitar
* Sakhnini Bnei
* Ashdod
* Be'er-Sheva Hapoel
* Hadera Hapoel
* Haifa Hapoel
* Jeruusalemma Hapoel
* Petaẖ-Tikva Hapoel
* Tel Avivi Hapoel
* Bnei Reinehi Maccabi
* Haifa Maccabi
* Netanya Maccabi
* Petaẖ-Tikva Maccabi
* Tel Avivi Maccabi

## Eesti mängijad
* Stanislav Goldberg – Ashdod (2016–2017)

## Viited
Aakre rahvamaja

**Aakre rahvamaja** on rahvamaja Tartu maakonnas Elva vallas Aakre asulas. 

Rahvamaja avati 1967.

Lisaks piirkonna kultuurielu edendamisele ja kultuuri vahendamisele korraldab ja koordineerib rahvamaja ka Aakre piirkonna noorsootööd.

Rahvamajas toimetavad MTÜ Aakre külaselts ja Aakre Noorte Kohvik. Aakre rahvamajas on võimalik mängida võrkpalli, korvpalli, piljardit, koroonat ja lauatennist. Noorte nurgas on Playstation ning erinevad laua-, seltskonna- ja õuemängud. Majas toimuvad erinevad huviringid.

Rahvamaja taga asub laululava ning rahvamajaga samas hoones asub raamatukogu. 

## Viited

* https://elvakultuur.ee/aakre-rahvamaja/kontakt/
* https://elvakultuur.ee/aakre-rahvamaja/tutvustus/

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
*Rahvamaja koduleht
Alla Mihhejeva

**Alla Andrejevna Mihhejeva** (vene keeles Алла Андреевна Михеева; sündinud 7. veebruaril 1989 Molodogvardiskis Luhanski oblastis Ukraina NSV-s) on vene näitleja ja telesaatejuht.

Ta sai laiemalt tuntuks Venemaa üleriigilisel telekanalil Pervõi Kanal näidatavas telesaates "Vetšerni Urgant", kus ta esineb 2012. aastast saate püsirubriigis "Ostrõi reportaž" ("Острый репортаж", 'teravmeelne reportaaž') *ingénue* ampluaas mängiva erikorrespondendi rollis. 

Mihhejeva on töötanud 2010. aastast Peterburi Riikliku Muusika- ja Draamateatri Buff näitetrupis. 2013. aastal lõpetas ta Peterburis Venemaa Riikliku Lavakunsti Instituudi (Issaak Štokbanti kursus). 2016. aastal juhtis ta telekanali Pervõi Kanal saadet "Lednikovõi period" ("Ледниковый период", 'jääaeg').

2009. aastal debüteeris ta filminäitlejana Sergei Debõševi mängufilmis "Kuldlõige" ("Золотое сечение"). 

## Isiklikku
Mihhejeva harrastab mäesuusatamist ja lumelauasõitu.

## Viited

## Välislingid
*
*Koduleht. allamikheeva.ru
*Алла Михеева. kinopoisk.ru
Protáthlima A΄ Katigorías

**Protáthlima A΄ Katigorías** (kreeka tähestikus Πρωτάθλημα Α΄ Κατηγορίας), tuntud ka sponsornimega **Protáthlima Cyta** on Küprose jalgpalli kõrgeim liiga.

Liiga asutati 1934. aastal. Esimesena klubina tuli Küprose meistriks hooajal 1934–35 Trust. Kokku on tulnud Küprose meistriks 11 klubi. Kõige edukamad klubid on 28 võiduga APOEL, 21 võiduga Omonia ja 13 võiduga Anorthosis.

Liigas mängib 14 klubi. Liigahooaeg kestab augustist maini.

## Klubid
Hooajal 2023–24 mängivad liigas järgmised klubid:

* AEK Larnaca
*AEL Limassol
*AEZ Zakakiou
*Anorthosis
*APOEL
*Apollon
*Aris

*Doxa
*Ethnikós
*Karmiótissa
*Néa Salamís
*Omonia
*Othellos
*Páfou

## Meistrid

## Liigas mänginud Eesti jalgpallurid
*Artur Kotenko – AE Páfou (2010–2011)
*Andres Oper – AEK Larnaca (2010–2011), Nea Salamina (2012–2013)
*Ats Purje – AE Páfou (2010–2011), Ethnikos Achna FC (2011)
*Andrei Stepanov – Aris Limassol F.C. (2012)
*Martin Vunk – Nea Salamina (2011–2012)
*Nikita Baranov – Karmiótissa (2020–2021)

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Nationaldivisioun

**Nationaldivisioun** (prantsuse keeles *Division Nationale*; saksa keeles *Nationaldivision*) on Luksemburgi jalgpalli kõrgeim liiga.

Esimene liigahooaeg toimus 1909–10. Alates hooajast 2006–07 kuulub liigasse 14 klubi. Enne seda oli klubide arv 12.

Kokku on Luksemburgi meistriks tulnud 15 klubi. Praegustest klubidest on kõige edukamad Jeunesse Esch (28 tiitlit), F91 Dudelange (15 tiitlit) ja CS Fola Esch (7 tiitlit).

## Klubid
Hooajal 2019–20 mängivad liigas järgmised klubid:

* FC Blue Boys Muhlenbach
* Differdange 03
* Etzella Ettelbruck
* F91 Dudelange
* Fola Esch
* Hostert
* Jeunesse Esch

* Mondorf-les-Bains
* Progrès Niederkorn
* Racing FC
* Rodange
* UNA Strassen
* UT Pétange
* Victoria Rosport
Prva liga (Makedoonia)

**Prva liga** (*Прва македонска фудбалска лига*) on Põhja-Makedoonia jalgpalli kõrgeim liiga.
Premier League (Malta)

**Premier League** on Malta jalgpalli kõrgeim liiga. Liigas mängib 12 klubi.

Kõige enam kordi on tulnud Malta meistriks Sliema Wanderers ja Floriana (mõlemal 26 võitu), järgnevad 25 võiduga Valletta ja 12 võiduga Hibernians.

## Klubid
Hooajal 2021–22 mängivad liigas järgmised klubid:
*Balzan
*Birkirkara
*Floriana
*Gudja United
*Gżira United
*Ħamrun Spartans
*Hibernians
*Mosta
*St. Lucia
*Sirens
*Sliema Wanderers
*Valletta

## Eestlased Malta kõrgliigas
Besta-deild karla

**Besta-deild karla** (tuntud ka kui **Úrvalsdeild karla**) on Islandi jalgpalli kõrgeim liiga.

Alates 1912. aastast on Islandi meistriks tulnud kokku 11 klubi. Kõige edukam on 27 võiduga KR, järgnevad 23 võiduga Valur ning 18 võiduga Fram ja ÍA.

Liigahooaeg kestab tavaliselt aprillist septembrini.

UEFA koefitsiendi järgi oli Islandi liiga perioodil 2020–2025 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 33. kohal.

## Klubid
2025. aastal mängivad liigas järgmised klubid:

## Meistrid

## Viited
Premer Lïgası

**Premer Lïgası** on Kasahstani jalgpalli kõrgeim liiga.

## Viited

## Välislingid
* Kazakhstan - List of Champions (RSSSF)
* Samtlige mestre fra Kazakhstan (Foot.dk)
* Чемпионат Казахстана. Высший дивизион (Kaz-football.kz)
Aruvälja rahvamaja

**Aruvälja rahvamaja** on rahvamaja Pärnu maakonnas Pärnu linnas Ahaste külas. Rahvamaja kasutas aastast 1945 sealse kooli hoonet. 

2016. aastal hoone lammutati ja samasse kohta ehitati Aruvälja külakeskus, kuhu kolis ka Aruvälja rahvamaja.

## Viited

## Välislingid
*http://www.kylauudis.ee/2017/08/19/undrukutriipu-voobatud-aruvalja-kulakeskus-sai-avatud/
Jõõpre rahvamaja

**Jõõpre rahvamaja** on rahvamaja Pärnu linnas Jõõpre külas. 

Rahvamaja asutati 1968.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kaisma rahvamaja

**Kaisma rahvamaja** on rahvamaja Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Kergu külas. Rahvamaja juhataja on Imbi Tõnisson.

Rahvamaja asutati 1913.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kihlepa rahvamaja

**Kihlepa rahvamaja** oli rahvamaja Pärnu maakonnas Pärnu linnas| Kihlepa külas. Rahvamaja tegutses endises Kihlepa kool. Rahvamaja lõpetas tegevuse 2011 ja selle ülesanded läksid kohalikule mittetulundusühingule.

## Viited
Tarasoo

**Tarasoo küla** on tänase Maardu linna territooriumil asunud endine küla. Küla asus piirkonnas, kus praegu ristub Altmetsa tee oma lõpuosas raudteega.

Maardu linnas on ka Tarasoo tänav ja Eesti Keele Instituudi kohanimeandmebaasi järgi on lisaks tegemist Maardu linnajaoga.

## Tarasoo küla rajamine
Tarasoo küla alguseks võib lugeda 1924. aasta suve, mil Jõelähtme kihelkonnas asunud endise Maardu mõisa tagavaramaadest mõõdeti välja hulk väiksemaid krunte suurusega 5-10 hektarit. Krundid jagati soovijatele välja vallavolikogu kaudu ja üks osa neist moodustaski Tarasoo küla. Seni oli tollases Nehatu vallas asunud endisele Maardu mõisale kuulunud suurest maatükist nimega Tarasoo renditud tükke Uusküla küla väikekohtade pidajatele heina- ja karjamaaks. Ent juba 1923. aasta novembris oli käsil antud maatüki planeerimine, mille järgi pidi väikestele Uuskülas asunud riigi rendikohtadele juurde antama kuni 5 tiinu maad.

Maardu mõisa maadest jagatud kruntide maa oli kirjelduste järgi "vilets, vesiliivase põhjaga, künklik ja kaetud kase- ning pajuvõsaga". Ajaleht Uus Eesti kirjutas 1935. aasta 27. novembril, et tänu inimeste agarale tööle olid mõned inimesed maa üles harinud ja sinna ka hooned ehitanud. Ajalehe järgi olid oma kodu loomisel olnud iseäranis agarad just Tarasoo küla elanikud. Ent kõik probleemid ei olnud ka kümne aastaga lahenenud, sest jätkuvalt puudus külal korralik väljasõidutee.

1938. aastal asutati piirkonnas Iru-Laiaküla veeühing, mille eesmärgiks oli piirkonna seni märga samblast ja soist maad kasulikuks pinnaks muuta. Selle eesmärgi täitmiseks kaevati talvel 1938/1939 läbi Tarasoo veidi enam kui 2 kilomeetri pikkune magistraalkraav. Ajalehes Uus Eesti 1939. aasta 21. aprillil ilmunud artikli järgi hakkas Tarasoo kuivendamisest kasu saama 31 väikemajapidamist.

## Tarasoo pärast Teist maailmasõda
Aastatel 1959 ja 1970 kuulus Tarasoo küla Viimsi külanõukogu koosseisu. Kui 1959. aastal elas külas 25 inimest, siis 1970. aastal oli külas elanikke 24.

1979. aasta loenduse ajaks aga Harju rajoonis enam sellenimelist küla ei leidunud.

## Viited
Lindi rahvamaja

**Lindi rahvamaja** on rahvamaja Pärnu maakonnas Pärnu linnas Lindi külas. Rahvamaja tegevust korraldab Lindi Külaselts.

Rahvamaja asutati 1958.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Lindi Külaseltsi kodulehel
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Pärnu-Jaagupi rahvamaja

**Pärnu-Jaagupi rahvamaja** on rahvamaja Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu-Jaagupi asulas. 

Rahvamaja avati 23. septembril 1934. Maja hävis suures osas 25. aprillil 1953 toimunud tulekahjus. Maja taastati 1953. Maja renoveeriti 2003-2004.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamaja koduleht
Pärnjõe rahvamaja

**Pärnjõe rahvamaja** on rahvamaja Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnjõe külas. Rahvamaja juhataja on Heli Mäeorg.

Rahvamaja asutati 1950.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Moldova jalgpalli kõrgliiga

**Moldova jalgpalli kõrgliiga** (sponsori järgi tuntud kui **Liga 7777.md**) on Moldova jalgpalli kõrgeim liiga.

UEFA koefitsiendi järgi oli Moldova liiga perioodil 2020–2025 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 32. kohal.

## Klubid
Hooajal 2025/26 mängivad liigas järgmised klubid:
*Bălți
*Dacia Buiucani
*Milsami
*Hîncești Petrocub
*Politehnica UTM
*Tiraspoli Sheriff
*Chișinău Zimbru
## Viited
Prva liga (Montenegro)

**Prva liga** (*Prva crnogorska fudbalska liga - 1. CFL*),  viidatud kui **Meridianbet 1. CFL** sponsorluse põhjustel, on Montenegro jalgpalli kõrgeim liiga.

## Meeskonnad hooajal 2024/25
Järgnevad meeskonnad osalevad hooajal 2024/25.
*Arsenal, Tivat
*Bokelj, Kotor
*Budućnost, Podgorica
*Dečić, Tuzi
*Jedinstvo, Bijelo Polje
*Jezero, Plav
*Mornar, Bar
*Otrant-Olympic, Ulcinj
*FK Sutjeska, Nikšić

## Meistrid hooaja järgi

## Esinemine klubide kaupa

## Välislingid

*Koduleht
Surju rahvamaja

**Surju rahvamaja** on rahvamaja Pärnu maakonnas Saarde vallas Surju külas. Rahvamaja juhataja on Aime Vill.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamaja koduleht
Suurejõe rahvamaja

**Suurejõe rahvamaja** on rahvamaja Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Suurejõe külas. Rahvamaja juhataja on Heldi Raude.

Rahvamaja asutati 1965.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Liga I

**Liga I** on Rumeenia jalgpalli kõrgeim liiga.

Liga I loodi 1909. aastal. Esimesel hooajal osales liigas vaid kolm klubi ja meistriks tuli Bukaresti Olympia. Enne hooaega 2006–07 kandis liiga nime **Divizia A**.

Kokku on Rumeenia meistriks tulnud 33 klubi. Ligi kaks kolmandikku kõigist tiitlitest on läinud Bukaresti. Kõige edukamad klubid on 28 võiduga FCSB ja 18 võiduga Bukaresti Dinamo. Kaheksal korral on võitnud CFR Cluj, mis on edukaim klubi väljaspool Bukaresti.

UEFA koefitsiendi järgi oli Rumeenia liiga perioodil 2020–2025 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 25. kohal.

## Klubid
Hooajal 2025–26 mängivad liigas järgmised klubid:

*Pitești Argeș
*Botoșani
*CFR Cluj
*Farul Constanța
*Miercurea Ciuci Csíkszereda
*FCSB
*Bukaresti Dinamo
*Hermannstadt

*Bukaresti Metaloglobus
*Oțelul Galați
*Ploiești Petrolul
*Bukaresti Rapid
*Unirea Slobozia
*Universitatea Cluj
*Universitatea Craiova
*UTA Arad

## Liigas mänginud Eesti jalgpallureid
*Ilja Antonov – FC Hermannstadt (2018–2019)
*Artjom Artjunin – FC Brașov (2014–2015)
*Vitali Gussev – Astra Ploiești (2009–2010)
*Mattias Käit – Bukaresti Rapid (2021–)
*Brent Lepistu – Mioveni (2023)
*Sergei Lepmets – Concordia Chiajna, Ceahlăul Piatra Neamț (2012–2013)
*Eino Puri – FC Botoșani (2013–2014)
*Eduard Ratnikov – Oțelul Galați (2007–2008)
*Joonas Tamm – FCSB (2022–2023)

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Superliga (Slovakkia)

**Superliga** (sponsori järgi tuntud ka kui **Niké liga**, varem Fortuna liga''') on Slovakkia jalgpalli kõrgeim liiga.

See loodi 1993. aastal pärast Tšehhoslovakkia lagunemist. Esimesena võitis Slovakkia kõrgliiga Bratislava ŠK Slovan, kes tulnud ka enim kordi Slovakkia meistriks (kokku 13 korda). Slovakkia meistriks on tulnud kokku veel seitse klubi. Slovanile järgneb seitsme võiduga Žilina, ülejäänud klubid pole võitnud rohkem kui kahel korral.

Liigas mängib kokku 12 klubi.

UEFA koefitsiendi järgi oli Slovakkia liiga perioodil 2018–2023 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 28. kohal.

__TOC__

## Klubid
Hooajal 2023–24 mängivad liigas järgmised klubid:

*Dukla
*Dunajská Streda DAC
*Košice
*Ružomberok
*Skalica
*Slovan

*Tranva Spartak
*Trenčín
*Michalovce Zemplín
*Železiarne
*Zlaté Moravce
*Žilina

## Meistrid

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Superliga

**Superliga** on mitme liiga nimi:
***[[Superliga (Kosovo)|Superliga]]**, Kosovo kõrgeim jalgpalliliiga 
***[[Superliga (Serbia)|Superliga]]**, Serbia kõrgeim jalgpalliliiga
***[[Superliga (Slovakkia)|Superliga]]**, Slovakkia kõrgeim jalgpalliliiga

## Vaata ka
*Superligaen
*Super League
*Süper Lig
Scottish Premiership

**Scottish Premiership** on Šotimaa jalgpalli kõrgeim liiga.

Liiga loodi 2013. aastal asendamaks Scottish Premier League'i.

Alates 2014. aastast on üheksal korral Šotimaa meistriks tulnud Celtic ja ühel korral Rangers.

UEFA koefitsiendi järgi oli Šotimaa liiga perioodil 2018–2023 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt üheksandal kohal.

## Klubid
Hooajal 2023–2024 mängivad liigas järgmised 12 klubi:

*Aberdeen
*Celtic
*Dundee
*Hamilton Academical
*Hibernian
*Kilmarnock
*Livingston
*Motherwell
*Rangers
*Ross County
*St Johnstone
*St Mirren

## Tulemused

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Super League (Šveits)

**Super League** on Šveitsi jalgpalli kõrgeim liiga.

Liiga on asutatud 1898. aastal. Nime Super League kannab liiga alates 2003. aastast. Alates hooajast 2023/24 mängib liigas 12 klubi. Enne seda oli klubide arv kümme.

Šveitsi meistriks on tulnud kokku 19 klubi. Kõige edukamad on 27 võiduga Grasshopper, 21 võiduga Basel, 17 võiduga Servette ja Young Boys ning 13 võiduga Zürich.

UEFA koefitsiendi järgi oli Šveitsi liiga perioodil 2020–2025 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 17. kohal.

## Klubid
Hooajal 2025–26 mängivad liigas järgmised 12 klubi:

## Eesti mängijad
* Karol Mets – FC Zürich (2022)
* Maksim Paskotši – Grasshopper (2023–)
* Mattias Käit – Thun (2025–)

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht (*saksa keeles*)
Sipa külanõukogu

**Sipa külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Sipa külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Märjamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Sipa asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Sipa külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu.

1954 juunis Sipa külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Märjamaa külanõukogu koosseisu.

## Viited
Soldino külanõukogu

**Soldino külanõukogu** (ka *Soldina külanõukogu*) oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Soldino külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Alutaguse vallas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimisega allutati Sodlino külanõukogu 1950 septembris administratiivselt Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogule.

1954 juunis Soldino külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Alutaguse külanõukoguga.

## Viited