Vehklemine 1908. aasta suveolümpiamängudel

**[[Vehklemine|Vehklemisvõistlused]] [[1908. aasta suveolümpiamängud]]el** toimusid 7. - 8. septembrini 1908. aastal.

1908. aasta suveolümpiamängudel Londonis toimus neli vehklemisala, kusjuures need olid esimesed, kus floretiga võistlust ei toimunud. Floretiga vehklemine, mis "korraldajate arvates ei olnud spordiala, mida võistlemine täiustaks", toimus vaid demonstratsioonina. 1908. aasta olümpiamängudel toodi sisse võistkondlikud espadroni- ja epeevõistlused. Nagu ka 1904. aasta mängudel, ei toimunud ka Londoni mängudel professionaalidele (elukutselistele) mõeldud alasid; kogu vehklemisega tegelesid amatöörid.

Vehklemismatše peeti olümpiamängude "põhiosas", st staadionialade võistluste ajal. Need peeti aga väljaspool staadioni, ehkki selle lähedal, kohas, mida kirjeldatakse kui "Prantsuse-Briti näituse vehklemisväljakut". Nagu arvata võis, domineerisid prantslased kahes épée-alas, võites kõik individuaalsed medalid ning võiskondlikult, ja ungarlased domineerisid espadronis, alustades oma olümpiadomineerimist sellel alal.

## Osalejad

Londoni suveolümpiamängude vehklemisvõistlustel osales 131 sportlast 14 riigist. 

## Tulemused

### Epee




Finaal: 24. juuli
Osavõtjaid: 85
Riike: 13
**[[Vehklemine 1904. aasta suveolümpiamängudel#Epee|Olümpiavõitja 1904]]:** Ramón Fonst, 
**[https://www.olympedia.org/results/72408 Tulemused]**
Prantslased domineerisid sellel alal, finaalis oli kolm vehklejat ja nad sai kolmikvõidu. Kuldmedalivõitja Gaston Alibert oli eriti muljetavaldav. 25 matšis oli tal 20 võitu ning viis viiki ehk topelttorget. 

Alibert aitas Prantsusmaal võita ka võistkondlikus epees kuldmedali. Selles võitis ta 12 matšist 11. Alibert ei osalenud enam kunagi olümpiamängudel. Ta hukkus Esimese maailmasõja ajal.


### Võistkondlik epee




Finaal: 24. juuli
Osavõtjaid: 45
Riike: 9
**[https://www.olympedia.org/results/73233 Tulemused]**
Iga riik võis esitada kuni kaheksast vehklejast koosneva võistkonna, igasse matši valiti neli vehklejat.

Turniiril kasutati Bergvalli süsteemi (*Bergvalli süsteem oli traditsioonilise väljalangemismängude turniirisüsteemi variatsioon.*) varianti, kus kuldmedali nimel peeti üks väljalangemisvoor ja hõbe- ja pronksmedalite peale peeti lohutusvoor. Igas matšis osales ühest võistkonnast neli vehklejat ja teisest võistkonnast neli vehklejat, kokku 16 individuaalset matši. Matšid toimusid ühe puuteni, kusjuures topeltpuudutused arvestati mõlema vehkleja arvele.

Üheksa võistkonnaga põhivoor koosnes ühest eelvoorust, mida tavaliselt peetakse kaheksandikfinaaliks, millele järgnesid veerandfinaalid, poolfinaalid ja finaal. Võistkonnad, kes põhivoorus kuldmedalivõitjale kaotasid, liikusid lohutusvooru. Kui lohutusvoorus oli kolm võistkonda, peeti lohutusvooru poolfinaal ja finaal (kus võitjale anti hõbemedal ja kaotajale pronksmedal).


### Espadron

Mõõga piirangud muutusid rangemaks kui 1906. aasta vahemängudel oli lubatud. Tera pikkus ei tohtinud ületada 880 mm, kaitse laius 150 mm x sügavus 140 mm ja maksimaalne kogukaal 500 g. Sihtmärgiks oli endiselt põhimõtteliselt kogu keha.




Finaal: 24. juuli
Osavõtjaid: 76
Riike: 11
**[[Vehklemine 1904. aasta suveolümpiamängudel#Espadron|Olümpiavõitja 1904]]:** Manuel Díaz, 
**[https://www.olympedia.org/results/72859 Tulemused]**
Esimeses voorus 17. ja 18. juulil võistlesid omavahel 13 nelja- kuni seitsmeliikmelist alagruppi. Ülejäänud 38 vehklejat moodustasid seejärel kaheksa nelja- või viieliikmelist alagruppi, mis toimus teises voorus 20. juulil. Iga alagrupi kaks parimat pääsesid 23. juulil toimuvasse poolfinaali. Need peeti kahes kaheksaliikmelises alagrupis. Iga alagrupi neli parimat pääsesid finaali. Kaheksa finalisti võistlesid kõik omavahel üks kord 24. juulil. Lõppjärjestuse määras võitude arv; olümpiavõitja selgitamiseks oli vaja teha viigiseisu lahendamine. Ungari vehklejad osutusid domineerivaks: kümnest Ungari osalejast viis jõudsid finaali ja lõpetasid kuue parema seas. Ainult Lobsdorfi vehkleja, kes lõpetas kolmandana, hoidis ära Ungari täieliku võidu.
Fuchs ja de Lobsdorf ei jõudnud ajalimiidi piires lõpuni, mis tähendas mõlemale kaotust. Kuldmedali finaalmatši võitis Fuchs, ühepuutega matši otsustati pareerimise ja kaasmaalase pähe löömisega.

Jenő Fuchs võitis sellel alal oma esimese kuldmedali. Lõpuks võitis ta vehklemises neli olümpiakulda – 1908. aastal individuaalselt ja võistkondlikult ning 1912. aastal individuaalselt ja võistkondlikult. Fuchs oli ka Ungari tippsõudja ja bobisõitja.

Fuchsi individuaalne võit pani aluse Ungari võiduseeriale sellel alal. Aastatel 1908–1964 võitis Ungari vehkleja olümpiamängudel alati espadronis kuldmedali, välja arvatud 1920. aastal, mil Ungarit ei kutsutud, kuna neid peeti Esimeses maailmasõjas agressorriigiks. Ungarlased võitsid ka kõik individuaalsed maailmameistrivõistlused espadronis aastatel 1923–1937 ja pärast Teist maailmasõda aastatel 1951–1955.


### Võistkondlik espadron




Finaal: 24. juuli
Osavõtjaid: 35
Riike: 8
**[https://www.olympedia.org/results/73410 Tulemused]**
Turniiril kasutati Bergvalli süsteemi varianti, kus kuldmedali nimel peeti üks väljalangemisvoor ja hõbe- ja pronksmedalite peale peeti lohutusvoor. Igas matšis osales ühest võistkonnast neli vehklejat ja teisest võistkonnast neli vehklejat, kokku 16 individuaalset matši. Matšid toimusid kolme puuteni.

Kaheksa võistkonnaga põhivoor koosnes veerandfinaalidest, poolfinaalidest ja finaalist. Lohutusvooru pääsesid võistkonnad, kes põhivoorus kuldmedalivõitjale kaotasid. Kolme võistkonnaga lohutusvoorus olid planeeritud lohutusvooru poolfinaal ja finaal (kus võitjale anti hõbemedal ja kaotajale pronksmedal).
Individuaalala kuld- ja hõbemedalivõitjatega domineerisid ungarlased eriti võistkondlikus  Eskadroni vehklemises. Nad võitsid avamatši Saksamaa üle tulemusega 9:0 ja ametlikus aruandes märgiti, et keegi ei mäleta võistkondlikku vehklemismatši, kus üks võistkond poleks ühtegi tabamust löönud.

See võit pani aluse Ungari domineerimisseeriale olümpiamängude võistkondlikus espadroni vehklemises. Ungari võitis aastatel 1908–1960 kõik selle ala olümpiamängude kuldmedalid, välja arvatud 1920. aasta, mil riiki ei kutsutud oma rolli tõttu Esimeses maailmasõjas. David Wallechinsky on välja toonud, et Ungari võitis selle seeria jooksul 46 järjestikust matši. Ungari on domineerinud ka võistkondlikus espadroni vehklemises maailmameistrivõistlustel. Võistkondlikud espadroni vehklemise maailmameistrivõistlused algasid 1930. aastal ja neid peeti 1950. aastateni mitteolümpiaaastatel. Ungari võitis tiitli aastatel 1930–1931, 1933–1935, 1937, 1951, 1953–1955 ja 1957–1958, kuid ei suutnud tiitlit võita vaid aastatel 1938, 1947 ja 1949–1950.


## Medalite tabel

*  Korraldajariik (Suurbritannia)
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  London 1908
|-

## Välislingid

* THE FOURTH OLYMPIADE LONDON 1908 OFFICIAL REPORT 
* London 1908 Fencing Results 
* Fencing at the 1908 Summer Olympics