open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rakubioloogia

**Tsütoloogia** ehk **rakubioloogia** ehk **rakuteadus** ehk **rakuõpetus** (, *kytos* – 'rakk', *logos* – õpetus) on bioloogia haru, milles mikroskoobi ja molekulaarbioloogiliste meetodite abil uuritakse rakkude ehitust ja elutegevust, et mõista bioloogilisi protsesse rakutasandil. 

Peatähelepanu pööratakse raku kompartmentide, organellide ja teiste tähtsate koostisosade, nagu plasmamembraani, taimerakukesta ja tsütosooli uurimisele. Teised huvivaldkonnad on raku jagunemine, apoptoos, diferentseerumine, rakkudevaheline "kommunikatsioon", raku motiilsus ja rakukontaktid eukarüootidel.   
 
Tsütoloogia on tihedas kontaktis biokeemia, molekulaarbioloogia, füsioloogia, arengubioloogia, botaanika, zooloogia ja immunoloogiaga. Peale selle on tsütoloogia seotud praegu aktuaalse kloonimise teemaga. 

## Liigitus
Tsütoloogia liigid on järgmised:
*tsütomorfoloogia – rakkude ehitusega seotu uurimine
*tsütofüsioloogia – rakkude talitlusega seotu uurimine
*tsütogeneetika – rakkude pärilikkusega seotu uurimine
*tsütopatoloogia – rakkude talitlusest tekkida võivate anatoomilis-füsioloogiliste seisunditega seotu uurimine ning raviviiside välja töötamine

#### Tsütopatoloogia
Meditsiiniteaduse kaudu teatakse tsütopatoloogiat kui teadusharu, mis uurib, klassifitseerib ning diagnoosib ja püüab kaasaegseid tehnikaid, meetodeid ning medikamente kasutades kõrvaldada tekitatud ja/või tekkinud rakumuutusi loomadel, lindudel jpt. 

##### Kliiniline tsütopatoloogia
Kliiniline tsütopatoloogia on laborimeditsiini allharu, mis tegeleb valdavalt haiguste diagnoosimisega rakutasandil. 

## Ajalugu
* 1665 – Robert Hooke välmis raku tähistamiseks sõna *cella* ('kambrike'), olles ühe maailma esimese mikroskoobi abil avastanud ja üles joonistanud rakud pudelikorgi, hiljem sõnajala ja huulheina koes. 
* 1672 – Nehemiah Grew väitis, et rakud tekivad ja kasvavad nagu õhumullid kerkivas saiataignas. 
* 1674–1700 – Antoni van Leeuwenhoek avastas suu- ja soolebakterid, parasiitidest ainuraksed ja tuumaga punased verelibled.
* 19. sajandi alguses vaadeldi rakku taimeelundite elementaarüksusena (Franz Julius Ferdinand Meyen).
* 1838 – Matthias Jacob Schleiden väitis, et kõik taimed koosnevad rakkudest. Samal aastal laiendas Theodor Schwann seda väidet loomadele. Ta tegi kindlaks, et rakku peab ümbritsema membraan ning et iga kude koosneb teatud liiki rakkudest. 
* 1839 – Theodor Schwann näitas, et loomad ja taimed koosnevad rakkudest.
* 1845 – ilmus Karl Theodor Ernst von Sieboldi raamat, milles ta esitas kõiki algloomi (protiste) üherakuliste organismidena ning näitas sellega, et rakud võivad elada üksteisest sõltumatult. 
* Samal ajal kummutasid Louis Pasteur ja teised teooria, mille kohaselt rakud võivad spontaanselt (isetärkamise teel) tekkida orgaanilisest eluta ainest. 
* 1855 – Rudolf Virchow kinnitas patoloogia alal Meyeni teooriat, et iga rakk tekib teisest rakust (*[[omnis cellula e cellula]]*).

## Vaata ka
* Tsütopatoloogia
* Tsütokinees

## Kirjandus
* Toivo Maimets, Sulev Kuuse (koostajad). *Rakubioloogia*. Tartu, 2018. ISBN 978-9949-77-773-0 (Raamatu saab ka veebis alla laadida https://www.tyk.ee/rakubioloogia)

## Viited
Kaljuahelik

**Kaljuahelik** (vene *Скалистый хребет*) on mäestik Venemaal. Ta on osa Suur-Kaukasusest.  Kulgeb loode-kagu sihis paralleelselt Peaahelikuga ja sellest kirdes. Kõrgus kuni 3646 meetrit.

Kaljuahelik asub Venemaa Krasnodari ja Stavropoli krai, Karatšai-Tšerkessia, Kabardi-Balkaaria ning Põhja-Osseetia aladel.
Magma

**Magma** on Maa sisemuses asuv ülessulanud kivimeist koosnev vedel mass.

Magma on tekkinud sügaval maakoores, kus kivimite ülessulamiseks on sobivad tingimused. Läbi vulkaanipursete maapinnani jõudnud magmat nimetatakse laavaks. Peaaegu alati sisaldab magma peale vedelas olekus osa ka gaase ja tahkeid osi. Gaasiliseks komponendiks on magmas peamiselt veeaur ja süsinikdioksiid, tahkeks aga peamiselt kristalliseeruvad mineraalid. Magmast või selle maapinnale paiskudes tekkinud laavast moodustuvad magma- ehk tardkivimid.

Magma võib tekkida kolme teguri mõjul. Kõige ilmsem on temperatuuritõus. Kui kivimite temperatuur tõuseb kõrgemale vastava kivimi solidusest (punkt antud rõhu ja koostise korral, kus algab sulamine), siis hakkab kivim sulama. Kivimeil pole sulamispunkti, sest nad pole puhtad ained. Sulamine toimub temperatuurivahemikus, kusjuures sulanud aine koostis erineb tahke aine keskmisest koostisest. Nad võrdsustuvad alles siis, kui kogu kivim on üles sulanud. Maa magma tekkes on aga temperatuuritõus märksa vähem oluline kui kaks ülejäänut tegurit, milleks on rõhu muutus ja kivimite koostise muutus. Kui rõhk alaneb, siis langeb ka kivimite sulamistemperatuur. See on peamine viis, kuidas magma Maal tekib. Ookeanide keskahelike all on vahevöö konvektiivsed tõusuvoolud, mis toovad kivimid madalama rõhuga piirkonda, kus algab osaline sulamine. Kolmandaks oluliseks sulamisviisiks on koostise muutus, peamiselt vee lisandumine süsteemi ning sellist tüüpi sulamine on eelkõige omane subduktsioonivööndeile. Sügavamale sukelduvad kivimid hakkavad moonduma ning vesi tõrjutakse mineraalide kristallstruktuurist välja. Vesi kivimite pooriruumis alandab kivimite sulamistemperatuuri ning algatab teatud sügavuses sulamise.  

Maapinna lähedal on magma temperatuur ligikaudu 700...1200 °C, sõltudes keemilisest koostisest. Ränirikas magma on ränivaesest reeglina madalatemperatuurilisem. Magma tihedus jääb vahemikku 2,2...3 g/cm&sup3;, olles keskmiselt 90% sama koostisega tardkivimi tihedusest. Põhiosa magma koostisest moodustavad räni ja hapniku ioonid, kuid peale nende sisaldab magma alati ka kaltsiumi, alumiiniumi, vesinikku, naatriumi jne.

Termin "magma" võeti kasutusele aastal 1825.

## Vaata ka
*Boweni skeem
*Magmakamber
*Magmaprovints
*Magmatism

## Viited

## Välislingid
*Eesti keelde tõlgitud animeeritud õppevahend magmatismi ja tardkivimite kohta Tromsø ülikooli veebilehel webGeology.
Yvert et Tellier

**Yvert et Tellier** ehk **Yvert & Tellier** on 1896. aastal asutatud Prantsusmaa firma, mis avaldab filatelistide tarbeks margikatalooge, sealhulgas CD-ROM-idel, ning müüb postmarke ja filateeliatarvikuid.  

Kirjastuse peakorter on Põhja-Prantsusmaal  Amiens'is. Logol on kujutatud ring, mis on jaotatud lumehelbe ja naerva päikese vahel.   

Yvert et Tellieri väljaanded on põhilised teatmeteosed Prantsusmaa  ja teiste prantsuskeelsete maade markide kohta. Siiski katavad nad kõik maad. Koos Théodore Championi seltsiga annab ta välja möödunud aastal ilmunud maailma postmarkide kataloogi. Aastatel 1840–1940 ilmunud postmargid on hiljuti mahutatud ühte köitesse.

Algul anti kataloogi välja kolmes köites: 
*Prantsusmaa, Andorra, Monaco, Prantsuse asumaad ja iseseisvunud endised asumaad 
*Euroopa maad
*ülejäänud riigid tähestiku järjekorras

Alates 1970. aastatest koosneb iga köide mitmest andest. Aastal 2005 on kataloogis kokku 16 annet. 

Alates 2001. aastal on konkurendiks saanud  Dallay kataloog, kus markide pildid on suuremad ning on ära toodud andmed joonistaja või graveerija, ilmumiskuupäeva, väljalaske- ja käibelt kadumise aja jne kohta. Yvert ja Tellier on lasknud kohtulikult kinnitada oma autoriõigust numeratsioonile. Peale selle annab ta 2005. aastast kataloogiga kaasa tasuta CD-ROM-i, on alandanud Prantsusmaa markide kataloogi hinda ning on lisanud andmed jooksval aastal välja anda kavatsetavate markide kohta.  

## Välislingid
* Yvert et Tellier'i koduleht
‘Aţbarah' jõgi

**‘Aţbarah** (araabia عطبرة, amhara አትባራ፡ወንዝ (Atbara wenz)) on jõgi Aafrika kirdeosas Etioopia ja Sudaani piiril. Algab Etioopia mägismaa läänenõlvult Tana järvest põhja poolt. Sudaani platoole laskunud, voolab loodesse. Pikkus 1120 km.

Suubub paremalt Niilusesse, olles selle allavoolu viimane regulaarselt voolav lisajõgi. Vihmaperioodil juulist novembrini on veerikas. Talviti kuivab ega jõua Niiluseni.
Karabahhi ahelik

**Karabahhi ahelik** (aserbaidžaani *Qarabağ silsiləsi*, armeenia Ղարաբաղի լեռնաշղթա (Gharabaghi lernašghtha)) on mäestik Aasias Aserbaidžaanis Mägi-Karabahhi alal. Ta on Väike-Kaukasuse osa. Kulgeb loode-kagu sihis Tərtəri ja Araksi jõe vahel. Kõrgus kuni 2725 meetrit.

## Vaata ka
*Karabahhi  mägismaa
Barat Daya saared

**Barat Daya saared** (indoneesia *Kepulauan Barat Daya*) on saarteahelik Malai saarestikus, Väikestest Sunda saartest idas. 

Saarte pindala on kokku umbes 7000 km&sup2;. Saared on vulkaanilise tekkega ja seetõttu mägised, kõrgus kuni 1412 meetrit. Kuuluvad Indoneesiale.
Allegooria

**Allegooria** (kreeka keeles *allegorein* 'rääkima piltlikult, ülekantud tähenduses') on abstraktse mõiste kujutamine kellegi või millegi konkreetsena, näiteks isikustamise ehk personifikatsiooni kaudu, samuti sellisel võttel põhinev kirjandus- või kunstiteos.

Allegooriat võidakse rakendada puhtkunstilistel, kuid ka poliitilistel, õpetuslikel (moraliseerivatel) jms eesmärkidel. Keskajal olid allegooriad tähtsal kohal kristlikus kunstis, kuna võimaldasid demonstreerida võrdkujusid ja jutustada lugusid ka ühiskonnas, kus valdav osa inimestest ei osanud lugeda ega kirjutada.

Kirjandus- ja kunstiteoseid võidakse mõista allegooriana ka juhul, kui autor seda nii ei kavatsenud. Näiteks on J. R. R. Tolkieni fantaasiatriloogiat "Sõrmuste isand" peetud Teise maailmasõja allegooriaks, samuti on levinud Herman Melville'i romaani "Moby Dick" allegoorilised tõlgendused. Vahel on allegoorilisus küsitav või teadmata – nii on allegooriat ja sümbolismi kasutatud eri ajastutel tsensuurist möödahiilimiseks, mistõttu repressiivses ühiskonnas omakorda kahtlustatakse poliitilistes allegooria kasutamises isegi neid autoreid, kes seda teha pole kavatsenud.

## Kirjanduses
Kirjanduses väljendub allegooria mõistukõnena, mille eesmärk on rääkida kellestki või millestki varjatult, teiste tegelaste või sümbolite kaudu. Allegoorilises tekstis kujutatud isikute, nähtuste, olukordade taga saab näha teisi isikuid, nähtusi, olukordi. Nii on allegoorial kaks tähendustasandit: see, mida jutustatakse, ja see, mida selle all mõeldakse või millele vihjatakse. Näiteks jutustades lugu loomtegelaste elust, mõeldakse selle all suhteid inimühiskonnas.

Allegoorilised on paljud teosed kirjanduses ja rahvaluules, näiteks keskaegne "Roosiromaan", Jonathan Swifti "Gulliveri reisid", George Orwelli "Loomade farm" jpt. Allegooriliste žanride hulka kuuluvad valmid ja loomamuinasjutud. Kõige levinumad allegoorilised tekstid on vanasõnad ja kinnisväljendid nagu "kuldne süda".

## Kunstis
Kunstis väljenduvad allegooriad tihti abstraktsete mõistete kujutamises inimeste või loomadena; pildiline kujutus võimaldab näidata mõistetevahelisi seoseid, neid kõrvutada või vastandada. Allegooriatel on tugev traditsioon maalikunstis ja sellele lähedastes kunstiliikides, kuid neid on kasutatud ka näiteks filmides. Tihti kasutatakse allegooriaid karikatuuris.

## Vaata ka

* Metafoor
* Sümbol
Ploidsus

**Ploidsus** (inglise keeles *ploidy*) on samatüübiliste ehk homoloogiliste kromosoomide või liigiomaste kromosoomikomplektide kordsus indiviidi (raku) kromosoomistikus.

Enamiku eukarüootsete organismide elutsüklis vahelduvad kahekordselt erinevad ploidsusfaasid – gameetne haplofaas ja sügootne diplofaas. 

Lähte kromosoomikomplekti arvu organismis kutsutakse monoploidsuse arvuks, mida tähistatakse "x"-ga. Rakkude ploidsus võib muutuda organismis. Inimesel on valdav osa rakke diploidsed (üks kromosoomikomplekt pärineb emalt ja teine isalt), aga sugurakud (spermid ja munarakud) on haploidsed. 

Haplo- ja diploidsuse vahepealne juht on haplodiploidsus, mille korral ühe soo organismidel on haploidsed rakud ja teisel sool diploidsed rakud. Kõige sagedamini on isastel  haploidsed rakud ja emastel diploidsed rakud. 

Lisaks nendele kolmele ploidsuse tüübile võib kromosoomikomplekt olla mitmes kordsuses (üle kahe; polüploidsus)), ebavõrdses kordsuses (aneuploidsus) või võrdkordsuses (euploidsus).

## Vaata ka
*alloploidsus
*aneuploidsus
*autoploidsus
*diploidsus
*euploidsus
*haplodiploidsus
*haploidsus
*triploidsus

## Viited
Haploidsus

**Haploidsus** (inglise *haploidy*) indiviidi (raku) kromosoomistiku poolkordsus, liigi haplofaasile omase (gameetse) kromosoomistiku olemasolu. Haploidsust tähistatakse tavaliselt sümboliga "**n**". 

Suguliselt sigivatel organismidel vahelduvad elutsüklis haploidne ja diploidne faas. Inimese haploidsetes rakkudes, sugurakkudes (gameet) on 23 kromosoomi.

## Vaata ka
*Aneuploidsus
*Diploidsus
*Euploidsus
*Haplodiploidsus
*Ploidsus

## Viited
Polüploidsus

**Polüploidsus** (inglise *polyploidy*) on indiviidi (raku) kromosoomikomplektide paljukordsus; haplofaasis (sugurakkudes) on kromosoomikomplekte rohkem kui üks (n > x) ja diplofaasis (viljastatud munarakkudes) rohkem kui kaks, tähistatakse (2n > 2x). 

Polüploidsuse astet määratletakse diplofaasi kromosoomistiku kordsuse kaudu. Nõnda saab tuletada tri-, tetra-, heksa-, oktaploidsust ja nii edasi. 

Polüploidsus on laialt levinud taimeriigis, loomariigis harva. Inimesele on polüploidsus reeglina surmav. Üliharva on sündinud ka triploidsusega lapsi. 

Nähtust, kus ainult osa organismi (näiteks mõne koe või elundi) rakkudest on polüploidsed, nimetatakse polüsomaatiaks. See on paljude organismide (kaasa arvatud inimese) puhul normaalne nähtus.

## Viited
Euploidsus

**Euploidsus** (inglise *euploidy*) on kromosoomistiku võrdkordsus, genoomi kõigi kromosoomide (erandiks võivad olla sugukromosoomid) võrdne arv indiviidil (rakus). 

Euploidsuse vastand on aneuploidsus. 

## Vaata ka
*Aneuploidsus
*Diploidsus
*Haploidsus
*Haplodiploidsus
*Ploidsus

## Viited
Diploidsus

**Diploidsus** on liigiomase kromosoomikomplekti kahekordsus indiviidi (raku) kromosoomistikus.

Enamikul taimedel ja loomadel on valdavas osas elutsüklist keharakud diploidsed.

## Vaata ka
*Aneuploidsus
*Euploidsus
*Haplodiploidsus
*Haploidsus
*Ploidsus

## Viited
Haplodiploidsus

**Haplodiploidsus** (inglise *haplodiploidy*) tähendab, et ühe soo organismidel on haploidsed rakud ja teisel sool diploidsed rakud. 

Kõige sagedamini on isastel  haploidsed rakud ja emastel diploidsed rakud. Sellistel liikidel on isased arenenud viljastamata munadest ja emased viljastatud munadest. Haplodiploidsust on leitud putukate hulgast, eriti sipelgate, mesilaste ja herilaste seast.

## Vaata ka
*Aneuploidsus
*Diploidsus
*Euploidsus
*Haploidsus
*Ploidsus
Jerome David Salinger

**Jerome David Salinger** [s'älindžer] (1. jaanuar 1919 New York – 27. jaanuar 2010 Cornish, New Hampshire) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik. 

Jerome David Salingeri isa oli Leedu juudi päritolu hulgikaupmees Salomon Salinger ning ema šoti-iiri päritolu Mirjam Salinger. 

Ta õppis riigikoolides. Enamik õpetajad pidas teda keskpäraseks, viisakaks ja häbelikuks õpilaseks. Hiljem saadeti ta Valley Forge Military Academy internaatkooli, kus ta õppis aastatel 1934–1936. Seejärel käis ta New Yorgi ja Columbia Ülikoolis ning hakkas avaldama lühijutte. Aastaks 1940 oli ta avaldanud jutte mitmes perioodikaväljaandes.
	
1944. aasta märtsis teenis Salinger Ameerika Ühendriikide maaväe 12. jalaväerügemendi 4. jalaväediviisis Suurbritannias ning osales Normandia dessandis, nähes üht sõja verisemat lahingut. See mõjutas teda tugevalt.
	
1946. aastal naasis ta sõjast. Mitmed tema kirjutised lükati tagasi kuni aastani 1948, mil ajaleht New Yorker avaldas tema esimese jutustuse. Pärast seda kirjutas ta peamiselt New Yorkerile kuni 1965. aastani. Eeskätt on Salinger siiski tuntud romaani "Kuristik rukkis" autorina.
	
Salinger oli abielus kolm korda. Esimene abielu Sylviaga, naisega, kellega ta tutvus Euroopas, oli lühike. Teisest abielust Claire Douglase, Darmouthi kolledži üliõpilasega, sündis kaks last – tütar ja poeg. Pärast mitmeid nurjunud suhteid abiellus Salinger endast 40 aastat noorema meditsiiniõe Colleeniga, kellega oli abielus kuni surmani.

## Teosed
*"Kuristik rukkis" (1951; eesti keeles 1961, 1973, 1996, 1999; tõlkija Valda Raud) ISBN 9985-2-1038-7
*"Üheksa juttu" (novellikogumik; 1953; eesti keeles 1966, 1973) ISBN 9985-9427-7-9
*"Franny ja Zooey" (jutustus; 1961; eesti keeles 1973, 2003; tõlkija Valda Raud, kujundanud Tiina Tammetalu) ISBN 9985-3-0657-0
*"Puusepad, tõstke kõrgele sarikad" (jutustus; 1963; eesti keeles 1973, 2003, Kujundanud Tiina Tammetalu) ISBN 9985-3-0745-3
*"Seymour, sissejuhatuseks" (1963, 2003, kujundanud Tiina Tammetalu) ISBN 9985-3-0745-3

## Kirjandus
* Jaak Rähesoo, "Idamaistest mõjudest Salingeril" – kogumikus "Orientalistikakabineti I aastakollokviumi materjalid", Tartu 1963, lk 24–34 ja järelsõnana väljaandes: J. D. Salinger, "Kuristik rukkis", Avita, Tallinn 1996, lk 199–203
* Villem Alttoa, "Valikkogu J. D. Salingeri loomingust" – Edasi 25. 11. 1973 ja järelsõnana väljaandes: "Kuristik rukkis", 1996, lk 204–206
* Leena Kurvet-Käosaar, "Kurt Vonnegut"; Marja Unt, "Jerome David Salinger". Kirjanduse lisamaterjal gümnaasiumile. Avita, Tallinn 2003, 40 lk

## Välislingid
* Kati Lindström, "Salinger peidab käsikirju" – Postimees 23. 3. 1999, lk 17
* "Salapärane Salinger kirjutab endiselt"(sõnum) – Sõnumileht 24. 3. 1999, lk 25
* Andres Laasik, "Salingeri tütar sarjab raamatus isa" – Eesti Päevaleht 2. 9. 2000, lk 6
* Udo Uibo, "Mis toimub tegelikult?" (poleemikast romaani "Kuristik rukkis" illegaalse järje ümber) – Looming 2009, nr 7, lk 1021–23
* "Suri J. D. Salinger, "Kuristik rukkis" autor" – Postimees-online 28. 1. 2010
*Jaak Jõerüüt, Viivi Luik ja Kaie Metsla "Salingeri uued inimesed", Tähenduse teejuhid, 19.3.2026.
Valge auk

**Valge auk** on astrofüüsikas hüpoteetiline  taevakeha, mis "sülgab välja" mateeriat, nii nagu must auk neelab mateeriat (valges augus kulgeb protsess võrreldes musta auguga ajalises peegelpildis või aeg voolab vastassuunas). 

Valge augu mõiste pärineb 1964. aastast. See saadi Schwarzschildi meetrika laiendamisel Kruskali-Szekeresi meetrikasse. 

Valge augu mõiste ilmneb matemaatilises mudelis, mis abstraheerub massi olemasolust aegruumis. Kui eeldada kas või tillukest massi, siis võrrandid enam valge augu olemasolu ei näita. 

Valgete aukude olemasolu ei ole tõestatud ega vaadeldud. Tavaliselt postuleeritakse, et valge auguga käib paaris must auk, mis on temaga ussiaugu kaudu seotud. Selle ussiaugu kaudu kanduks mateeria lõpmatu kiirusega ühest universumi piirkonnast teise. 

Varem arvati, et musta auku sattuv mateeria jõuab mõnda teise universumisse või meie oma universumi valgesse auku, kust see paiskub välja. Nüüd arvatakse, et valged augud häviksid väga kiiresti, sest neist väljapaiskunud mateeria kuhjuks ja moodustaks musta augu, mis lõpuks neelaks ka tolle valge augu. 

Kuigi valged augud paistavad lahendavat energia jäävuse probleemi, on nende olemasolu seni täiesti oletuslik, sest see paistab rikkuvat termodünaamika teist seadust.  

Peale selle arvatakse, et kui ussiaugud on olemas, siis on nad väga ebastabiilsed. 

On olemas ka oletus, et kvasarid ei ole tegelikult ülimassiivsed mustad augud, vaid valged augud. 

On ka spekulatsioon, et Suur Pauk on valge auk. Valge augu puhul eeldatav singulaarsus on küll sarnane, kuid erinevus on selles, et Suure Paugu teooria järgi enne Suurt Pauku midagi ei olnud. 

Võib olla tekib valge auk siis, kui kollapseerub antimateeriast täht. 

Jorma Saarni, Blake Temple ja Koel Smoller on uurinud universumi mudelit, mille kohaselt me elame valge augu sees olevas mustas augus.
Boriss Andrejev

**Boriss** Fjodorovitš **Andrejev** (vene Борис Федорович Андреев; 9. veebruar 1915 Saratov – 25. aprill 1982 Moskva) oli vene filminäitleja.

## Filmid
*"Traktoristid" (1939)
*"Kaks võitlejat" (1943)
*"Berliini langemine" (1949)
*"Marina saatus" (1953)
*"Ilja Muromets" (1956)
Hanswilhelm Beil

**Hanswilhelm Beil** (10. august 1924 Stuttgart – 19. detsember 2002 Freiburg) oli saksa arst ja harrastusgeoloog.

Ta õppis meditsiini Berliini ja Marburgi ülikoolides aastail 1942–1949. Pärast seda töötas üldarstina. Alates 1966. aastast ravis alkoholi- ja uimastisõltlasi ja 1990. aastast praktiseeris peamiselt psühhoterapeudina. Beililt on ilmunud palju teadustöid sõltuvushäirete ja nende ravi ning sõltuvusainete farmakoloogia kohta. 1974. aastal rajas ta väikse kirjastuse, kus hakkas välja andma raamatuid meditsiinist ning ravimikultuurist ja maailmavaatelisi teoseid.

Beili peamiseks hobiks oli kivimite ja mineraalide kogumine. Ta oli seitsmeaastane, kui sai oma kogusse esimesed mineraalid: mäekristalli, ametüsti ja püriidi. Sellest ajast arenesid tema huvid, algul lihtsalt ilusate kivide ja hiljem ka mineraalide süstemaatika ja üldise maateaduse suunas. Kuni 1970. aastani oli tal aega kogu intensiivselt täiendada. Seejärel ta aga ehitas maja ja kulude katteks müüs oma kogu. Harrastus jäi ligi 15 aastaks soiku. Kogumist jätkas ta 1980. aastate keskel, keskendudes peamiselt kivimitele ja maakidele. Beili kogudes on kivimeid Kanaaridelt, Rootsist, Saksamaalt, Prantsusmaalt, Itaaliast, Soomest, Hispaaniast ja mujalt. Tema kogu koosneb ligikaudu 7000 kivimist ja mineraalist, mis kokku kaaluvad üle seitsme tonni. 

Aastal 1995 kinkis Beil oma kogud Tartu Ülikooli geoloogiamuuseumile, kuid soovis neid enne üleandmist veel täiendada. Eestisse jõudis kogu 2001. aasta suvel. Tema kogu kivimeist tehtud fotosid on kasutatud Vikipeedia artiklite illustreerimiseks.

Ta oli kaks korda abielus ja tal on viis last.
Yverdoni ringkond

**Yverdoni ringkond** (prantsuse *District d'Yverdon*, ka *district d'Yverdon*, *District d'Yverdon-les-Bains*, *district d'Yverdon-les-Bains*; saksa *Bezirk Yverdon*) oli 31. detsembrini 2007 ringkond (haldusüksus) Šveitsis Vaud' kantonis.

Halduskeskus oli Yverdon-les-Bains.

Ringkond jagunes järgmistesse kreisidesse (prantsuse *cercle*, saksa *Kreis*): Molondini kreis, Belmont-sur-Yverdoni kreis, Yverdoni kreis ja  Champventi kreis.

Ringkond koosnes 38 vallast, selle pindala oli  156,68 km² ja elanike arv 34 929 (31. detsember 2003).

1. jaanuarist 2008 läksid selle vallad üle uude Jura-Nord vaudois' ringkonda, välja arvatud Oppensi vald, mis läks üle uude Gros-de-Vaud' ringkonda.
Belmont-sur-Yverdoni vald

**Belmont-sur-Yverdoni vald** on vald Šveitsis Vaud' kantonis Jura-Nord vaudois' ringkonnas, 4 km linnulennult ringkonnakeskusest Yverdon-les-Bainsist lõunaedela pool.

Valla elanike arv oli 264 (seisuga 31. detsember 2003 ning 2004), valla pindala on 6,47 km&sup2;. Rahvastiku tihedus on 40 in/km&sup2; (2002).

Vallas on kaks küla: Belmont-sur-Yverdon ja Le Villaret.

Sihtnumber on 1432, valla number on 5902.

Vallavanem on Marc-Etienne Grin.

## Asend
Valla territoorium hõlmab osa Vaud' Mittellandist. See laiub La Thielle'i parempoolsest külgkanalist Canal Orientalist lõuna poole üle Orbe'i tasandiku ning kitsa ribana üle Belmonti terrassi kuni Bois de Suchy laiade kõrgendikuselgadeni. Lõunaosas moodustab piiri väga käänuliselt kulgev Buroni jõgi mäesettekihtidesse sisselõikunud orus. Läänepiir asetseb Bois de Suchy metsaalal. Selle ääres asub Belmont-sur-Yverdoni kõrgeim punkt Hauts de Villars (604 m merepinnast).

Valla territooriumist moodustasid 1997. aastal 6% asulad, 18% metsamaa, 75% põllumajanduslik maa ja pisut alla 1% mitteproduktiivne maa.

Belmont-sur-Yverdoni vallas on ka Le Villaret' küla (569 m üle merepinna) maastikuterrassil Buroni läänepoolsel orunõlval ning mõned üksiktalud.

Belmont-sur-Yverdoni naabervallad on põhjas Yverdon-les-Bains, idas Gressy, idas ja lõunas  Essertines-sur-Yverdon (Echallensi ringkond) ning läänes Suchy ja Épendes.

## Rahvastik
Oma 264 elanikuga (31. detsember 2003) on Belmont-sur-Yverdoni vald üks Vaud' kantoni väiksemaid valdu.

Elanikest kõneleb 96,8% prantsuse keelt, 1,6% inglise keelt ja 0,8% portugali keelt (2000. aasta andmed).

Elanike arv oli 1764. aastal 249, 1850. aastal 387, 1900. aastal 373, 1910. aastal 395. Suure väljarännu tõttu vähenes see 1950. aastaks 289 ja 1970. aastaks 183 inimesele. Sellest ajast peale on elanike arv jälle märgatavalt kasvanud. Aastal 2000 oli elanike arv 247.

## Majandus
Belmont-sur-Yverdon elatub tänapäevalgi põhiliselt põllumajandusest, eriti põlluharimisest ja puuviljakasvatusest (20 perekonda).

Väljaspool primaarsektorit on seal suhteliselt vähe töökohti. Viimastel aastatel on Belmont-sur-Yverdon kujunenud magalarajooniks: paljud käivad tööl väljaspool valda, eelkõige Yverdon-les-Bainsis.

## Transport
Vallal on üsna hea transpordiühendus, kuigi ta jääb suurematest transiitteedest kõrvale.

Aastal 1981 avatud kiirtee A1 (Lausanne-Yverdon) ühendus Yverdon-Sud on Belmont-sur-Yverdoni külast umbes 3 km kaugusel.

Valda läbib postibussiliin Yverdon–Suchy.

## Vaatamisväärsused
Belmont-sur-Yverdoni külas on säilinud mõned iseloomulikud talumajad 17. kuni 19. sajandist. Vallamaja pärineb 1820. aastast, kool 1880. aastast ja postkontor 1886. aastast.

Belmont-sur-Yverdonil ei ole oma kirikut, ta kuulub ammust ajast Gressy kihelkonda. Keskajal oli Belmontis kabel (Saint-Nicolas), mis – nagu linnuski – ei ole säilinud. Aastal 1406 mainitakse Püha Vaimu vennaskonda (koos Gressyga).

## Viited

## Välislingid
*Ametlikud andmed prantsuse keeles ja vapp Vaud' valdade lehel
*Aerofotod Šveitsi losside lehel
Paul McCartney surma varjamine

**Paul McCartney surma varjamine** (***Paul Is Dead***) on vandenõuteooria, mille kohaselt ansambli The Beatles basskitarrist ja laulja Paul McCartney sai autoõnnetusel surma ning asendati temataolise uue isikuga.

Kuulujutu lasi lahti üks USA raadiojaam 1969. aastal, mil ansambel oli oma kuulsuse tipul. Väidetakse, et pärast Paul McCartney surma 1966. aastal olevat korraldatud konkurss tema asendaja leidmiseks. Ansambli liikmed ei tohtivat sellest kuskil rääkida, kuid nad on oma fännidele saatnud salajasi vihjeid.

Teooria pooldajad on kogunud selle kohta hulgaliselt tõendeid.

* *Revolution 9* korduvaid sõnu "*number nine, number nine*" tagurpidi mängides olevat kuulda: "*turn me on, dead man, turn me on, dead man*" - "eruta mind, surnud mees". Samuti on seal kuulda autode kokkupõrke hääli jmt.
* Laulu *While My Guitar Gently Weeps* lõpul olevat kuulda, kuidas George Harrison mitu korda hüüab: "Paul, Paul, Paul...".
* Laulus *Good Morning, Good Morning* on sõnad: "*nothing to do to save his life*" - "pole midagi teha tema elu päästmiseks".
* Albumi *Rubber Soul* kaanepildil vaatavat ansambli liikmed (koos Paul McCartney kehastajaga) justkui tema haua sügavusse.
* Albumi *Abbey Road* kaanepilt kujutavat Pauli leinarongkäiku. Paul kõnnib paljajalu ja sigaretiga, mis olevat Sitsiilia surmasümbol, ega astu teistega ühte sammu. Tagaplaanil oleva valge auto number on LMW 281F, mis pidavat tähendama "*Linda McCartney Widow*" ning "*28 IF*", ehk "KUI ta elaks, oleks ta 28-aastane" (plaadi väljalaskmise aastal, 1969).
* Albumi *Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band* kaanepilt pidavat kujutama haua ümber kogunenud leinajaid. Paul McCartney pea kohal hoitakse kätt nagu õnnistuse märgiks. George Harrison ja Ringo Starr näivad Pauli püsti hoidvat, nagu oleks too kange. Eriti huvitav trikk ilmnevat siis, kui võtta poleeritud lauanuga ja asetada see pildil trummile kirjutatud sõnale HEARTS. Koos peegelpildiga võib välja lugeda: "*1 ONE 1 X HE ^ DIE*", kusjuures nool näitab McCartney suunas.
* Paul McCartney kehastaja olevat keegi William Shears Campbell, kelle "soolokarjäär" McCartney'na ei olevat see, mis ta võiks olla, kui ta oleks ehtne.

Paul McCartney ja John Lennon on korduvalt neid teooriaid ümber lükanud ja nende arvel nalja teinud. Laulus *Glass Onion* laulab Lennon: "*Here's another clue for you all, the Walrus was Paul.*" - "Veel üks vihje teile kõigile: morsk oli Paul." Vihje oli laulule *I am the Walrus*, kus sisalduvad muu hulgas sõnad "*stupid bloody Tuesday*", mille põhjal otsekohe järeldati, et Pauli surm toimus teisipäeval. See ei sobinud aga kokku lauluga *She's Leaving Home*, kus olid sõnad "*at 5 a.m. on a Wednesday morning*" - "kolmapäeva hommikul kell 5". Fännid ja Pauli surma teooria pooldajad seletasid seda siis sellega, et kolmapäeva hommik Inglismaal tähendab sama mis teisipäeva õhtu USA läänerannikul. Morsk (*walrus*) pidi aga eskimo mütoloogias tähendama surma.
Apollo vandenõu

**Apollo vandenõu** on vandenõuteooria, mille kohaselt ei ole USA mehitatud kosmoselaevad (Apollo 11 ja järgnevad) kunagi Kuu peale laskunud. 

Kõik materjalid olevat võltsitud ning selle vandenõu eesmärgiks olevat olnud USA edu tõestamine kosmosetehnoloogia vallas NSV Liidu ees. 1999. aasta Gallupi uuringute kohaselt usub seda teooriat 6% USA elanikest. 

Teooria pooldajad on kogunud hulgaliselt andmeid selle tõestuseks ning NASA on neid omakorda korduvalt ümber lükanud.

Väidetakse näiteks, et fotode peal USA lipp Kuu peal lehvib, nagu oleks seal tuul. Fotod olevat üldse liiga hea kvaliteediga, mis viitavat sellele, et need on tegelikult Maa peal lavastatud. Fotodel polevat kunagi näha tähti, samuti puuduvat laskumiskohas jäljed laskumismooduli reaktiivgaasidest. Raadiosideseanssidel puuduvat 2-sekundiline viivitus, mis peaks seal aga olema, sest raadiosignaali saabumine Kuult võtab aega. Ka väidetakse, et paljud Apollo-programmiga seotud NASA töötajad olevat salapärastel asjaoludel surma saanud. 

## Viited

## Välislingid

* Bad Astronomy, vastuargumendid vandenõuteooriale
Ufode saladuse varjamine

**Ufode saladuse varjamine** on vandenõu, mille olemasolu väidavad mitmed vandenõuteooriad. Teooriate kohaselt on Maad külastanud tulnukad Maa-välistest tsivilisatsioonidest ufodega. Suurriikide (eelkõige USA) valitsused aga varjavat seda ning hoidvat väärtuslikku informatsiooni saladuses. 

Saladuses hoidmise põhjused varieeruvad: kas ei taheta inimkonda šokeerida; tahetakse varjata tehnoloogilist või sõjalist informatsiooni vms. 

Teooria ainetel on tehtud teleseriaalid "Salatoimikud" ("The X-Files") ja "Tume taevas" ("Dark Skies") ning mõned populaarteaduslikud minisarjad; seda pooldavad mitmed New Age'i liikumised jt.

2007. aasta märtsis avaldas Prantsusmaa Kosmoseuuringute keskus CNES oma ametlikul kodulehel viimaste aastakümnete ufojuhtumite arhiivi. Tavakülastaja eest on peidetud ainult tunnistajate ja osade uurijate isikuandmed.

## Vaata ka
* Ufoloogia

## Välislingid
* Prantsusmaa kosmoseuuringute keskus CNES
Arstide ja farmaatsiatööstuse vandenõu

**Arstide ja farmaatsiatööstuse vandenõu** on teooria, mille kohaselt levitatakse arstide ja farmaatsiatöösturite kokkuleppel avalikkuses müüte haigustest ja nende ravimitest. 

Vandenõuteooria väidab, et rahvusvaheline farmaatsiatööstus maksnud arstid kinni selleks, et nood nende tooteid võimalikult rohkem patsientidele peale suruksid ja kasutama sunniksid. Selle eesmärgi nimel saadavad farmaatsiafirmad arstidele sageli tasuta näidiseid, kutsuvad neid oma toodete esitlustele, finantseerivad teaduskonverentse jne. Teooria pooldajate väiteil on enamik ravimeid täiesti kasutud või isegi kahjulikud.
Umbanda

**Umbanda** on Brasiiliast pärinev usund. 

See tekkis 20. sajandi algul, sulatades endasse katoliikluse, kardekismi ja *[[Lukumí]]* elemente. See sai alguse Rio de Janeiro alamklassi Brasiilia neegritest, kuid levis kogu Brasiilias. 

Umbanda on polüteistlik  sünkretistlik usund, mis põhineb Aafrika orišaade kultusel, mille tõid koloniaalajal Brasiiliasse aafriklastrest orjad. Iga orišaad seostatakse mõne katoliku pühakuga, kelle nime all teda austatakse. Näiteks sepp-orišaad Ogumit seostatakse püha Jüriga, Yansanit aga püha Barbaraga. Jumalat ennast peetakse  *[[deus otiosus]]* ja teda mainitakse harva.  

Nagu *[[Candomblé]]* usundiski, toimus kultus maatemplites terreirodes. Need olid ümara kujuga alad, mida ümbritsesid puust istmed ja mida katsid palmilehtedest katused. Kesksel kohal olid löökpillimuusika ja loitsud.  Terreiro juht oli *[[pai-de-santo]]* 'püha isa' või *[[mãe-de-santo]]* 'püha ema' ning usklikke nimetati tavaliselt *[[filhos-de-santo]]* 'pühad pojad ja tütred'. 

## Tuntud umbandiste

* Clara Nunes, Brasiilia sambalaulja
* Vinícius de Moraes, Brasiilia luuletaja
* Raul Seixas, Brasiilia rokkmuusik

## Välislingid
*Umbanda Püha Tempel (*portugali keeles*)
Sünnisõnad

**Sünnisõnad** on rahvausundis tekst,  mis räägib mõne nähtuse või olevuse päritolust ja olemusest.

Sünnisõnu lausudes paljastab lovest ärganud tark vaimu, kellega ta loves olles kokku puutus, ning omandab nõnda tema üle võimu. 

### Kirjandust

*Synnyt*. Toim. Marja Paasio. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Forssa 1976.
Küüntest kübar

**Küüntest kübar**, ka **küüntelaastust kübar** on eesti rahvaluules maagiline ese, mis teeb selle kandja nähtamatuks või annab kandjale muid võimeid. 

Rahvapäraste uskumuste kohaselt ei tohtinud lõigatud küüsi laokile jätta, et vanakurat neist endale imekübarat meisterdada ei saaks. Oletatavasti oli selliste uskumuste aluseks väga vana ettekujutus inimese elujõu (väe) asukohast küüntes, hammastes ja juustes (ka muudes kehaosades ja -eritistes). Lõigatud küünetükke on püütud kasutada maagilisteks toiminguteks mitmete rahvaste juures, seepärast on ka levinud komme lõigatud küüned põletada või ära peita.

## Eepos Kalevipoeg
 
Küüntest kübarat on mainitud eepose neljateistkümnendas loos (Allmaailma vaatlus. Esimene võitlus Sarvikuga. Lahkumine.).

Kalevipoeg jõudis allilma ning põrgupiigad tutvustasid talle Sarviku valdusi ja elu-olu. Vanem piiga mainis, et kui Sarvik saabub, kukub koopauks kinni ja enam välja ei saa. Tuleb võtta küüntelaastust kübar ning soovida kojusaamist. Kalevite poeg hirmu ei tundnud ja arvas, et kaevab vajadusel uue käigu allilmast välja. 

Sarvik saabus maa müdisedes, nägi Kalevipoega, kes seisis kübar käes ning paistis tavalise mehena. Nüüd ei ole sellel siit enam pääsmist päevapaiste alla, arvas Sarvik. Kalevipoeg kutsus ta lagedale jõudu katsuma ja pani kaabu põue. Mehed katsusid jõudu, kuid võitjat ei selgunud. Üürikesel hingetõmbe hetkel pani Kalevite poeg kübara pähe ja soovis suuremaks kasvamist:
:Kalevipoeg kasvamaie,
:Suurusella sirgumaie,
:Paksusella paisumaie,
:Tõusis tugevamaks tammeks,
:Kasvas kuuse kõrguseksi.
Kalevipoeg sasis Sarviku kinni, tõstis kümne sülla kõrgusele ning heitis Sarviku liivasõmerasse. Sarvik kahanes järsku küünrakaupa, kuni sulas rabasoosse. Vägilane võttis turjale kullakotid ja põrgupiigad ning jõudis võlukaabu jõul otse allmaailma koopa suusse. Koopas olnud leel söed veel miilasid ning mees viskas soovikaabu sütele. Noored piigad hakkasid nutma:
:Teist ei enam ilmas tehta,
:Paremat põrgus ei punuta:
:Surma läind nüüd soovimised,
:Ilmaaegu kõik igatsus!"
Kalevipoeg aga andis teada, et viib piigad hoopis kosjateele, kus poiste silmad põlevad nende palgepuna peale. 

## Vaata ka
* Naglfar
*Võlukübar

## Viited
Ufo

**Ufo** (inglise keeles *UFO* ['ufo] – lühend ingliskeelsest nimetusest *Unidentified Flying Object*) on tundmatu lendav ese. Ufoks nimetatakse õhus või maismaal vaadeldud eset või valgusnähtust, mille välimus, trajektoor, dünaamika ja kiirus ei ole tavapärase loogika järgi seletatav ning mille põhjalik uurimine pädevate asjatundjate poolt ei võimalda vaadeldud nähtuse iseloomu üheselt tuvastada.

Algselt oli mõiste kasutusel lennunduses, sõjanduses ja mujal, tähistamaks lendavaid objekte, mida ei olnud veel identifitseeritud. Selle mõiste järgi ei saa lendav ese, mis on tuvastatud näiteks planeetidevahelise kosmoselaevana, enam olla ufo, sest ta pole tundmatu objekt.

Alates 1950. aastatest on ufo hakanud tähendama pigem oletatavaid Maa-välistest tsivilisatsioonidest siia saabunud lennumasinaid ("lendavaid taldrikuid") koos tulnukatega.

Ufoloogid on ufovaatlused ja -kontaktid jaganud nelja kategooriasse:
# visuaalne kontakt – tulnuka vōi tema transpordivahendi nägemine;
# materiaalne kontakt – leitakse materiaalseid tōendeid (näiteks võimaliku eelneva 1. tasandi kontakti järel) nagu praht, lennuaparaadi osad vms või ufo mõjutab füüsiliselt inimtegevust;
# füüsiline kontakt – isik või isikute grupp kontakteerub otseselt olenditega väljastpoolt meie planeeti;
# koostöö &ndash; isikute või isikute gruppide ja/või valitsuste otsene koostöö olenditega väljastpoolt meie planeeti.

Ufoloogias on levinud ka Josef Allen Hyneki loodud teistsugune lähikontaktide klassifikatsioon.

Ajaviitekirjandus ja filmitööstus on ufode ja tulnukate teema populaarsust ära kasutanud vastavateemaliste loometeoste loomisel, neist paljudest on saanud menukid.

## Vaata ka
* Pentagoni UFO-videod
* Maaväline elu
* Maa-väliste tsivilisatsioonide otsingud
* Ufode saladuse varjamine
* Tundmatu veealune objekt
* Boliid

## Välislingid
Vandenõud maailma valitsemiseks

**Vandenõud maailma valitsemiseks** on hulk vandenõuteooriaid, mille kohaselt eksisteerib salajane plaan või kokkulepe maailma valitsemiseks või ülemaailmse võimu haaramiseks. 

Teooriate kohaselt olevat riigijuhid, kes näiliselt valitsevad, tegelikult kas salaorganisatsioonide marionetid või siis kuuluvad ise nendesse organisatsioonidesse. On ka teooriaid, mille kohaselt valitsevad maailma tegelikult hoopis tulnukad või et paljud riigijuhid ongi tegelikult tulnukad, reptiloidid vmt. Ülemaailmse võimu saamisest pidavat oldama huvitatud kas lihtsalt võimu pärast või siis mingite eriti kurjade plaanide elluviimiseks. Teooriate pooldajad väidavad, et on kogunud hulgaliselt tõendeid selle kohta, kuidas juba vastavatel eesmärkidel on tegutsetud (korraldatud sõdu, riigipöördeid, revolutsioone jne).

Erinevused teooriate vahel tulenevad peamiselt sellest, millistele organisatsioonidele või jõududele omistatakse võimu taotlused. 

Tuntumad organisatsioonid, keda nende teooriate pooldajad selles süüdistavad:
*Juutide salaorganisatsioon. Organisatsiooni nimi varieerub: "Siioni targad", Mossad (Iisraeli luureorganisatsioon) ja Juudi maailmakongress vms. Ka mõne muu salaorganisatsiooni taga nähakse juutide salaplaane.
* Vabamüürlased (*Freemasonry*)
* Illuminaadid
* Templiordu
* USA valitsus või CIA või FBI
* Rooma Klubi (*Club of Rome*)
* ÜRO
* Trilateraalne komisjon
* Bilderbergi grupp (*The Bilderbergers*)

## Vaata ka
* Uus maailmakord (vandenõuteooria)
* Salaühing
* Vandenõuteooria
Le Villaret (Belmont-sur-Yverdon)

**Le Villaret** on väike küla Šveitsis Vaud' kantonis Yverdoni ringkonnas Belmont-sur-Yverdoni vallas.

Küla asub maastikuterrassil Buroni jõe läänepoolsel orunõlval, 569 m üle merepinna.

Küla on esmamainitud 1164. aastal (*Villars-Frelon*).  1228. aastast on fikseeritud nimekuju *Vilaret*.  Küla nimi tuleneb vulgaarladina sõnast *villare* (deminutiivsufiksiga *-et*), mis tähendas algselt *[[villa]]* asustatud osa, hiljem eraldiasuvat külakest.

1477. aastast andis Savoia hertsoginna Jolande Villaret' oma Belmonti kastellaanile Claude d'Arnexile vasallilääniks.

1752. aastal andis Bern talud otse talunike kätte.

Kogukonda, kus 1404. aastal oli olnud kuus tuleaset, 1550. aastast Berniga liidendamise tõttu enam ei eksisteerinud.
Trilateraalne komisjon

**Trilateraalne komisjon** (*Trilateral Commission*, kolmepoolne komisjon) on 1973. aastal David Rockefelleri initsiatiivil loodud eraorganisatsioon, mille koosseisu kuulub üle 300 eraisiku Euroopast, Põhja-Ameerikast ning Aasiast ja Vaikse ookeani piirkonnast. 

## Eesmärk
Komisjoni eesmärgiks on tihedam koostöö kolme regiooni – Põhja-Ameerika, Euroopa ja Jaapani – vahel.

## Liikmeskond
Kolm esimeest:
*Thomas Foley, Põhja-Ameerika
*Peter Sutherland, Euroopa
*Yotaro Kobayashi, Aasia ja Vaikse ookeani piirkond

36-liikmelise täidesaatva komitee liige on olnud Toomas Hendrik Ilves. Praegu kuulub sinna Harri Tiido. 

Teisi liikmeid (endisi ja praegusi):
* Georges Berthoin
* Tim Collins
* Zbigniew Brzezinski
* George H.W. Bush
* Jimmy Carter
* Gerhard Casper
* Dick Cheney
* Bill Clinton
* Henry Kissinger
* Otto Graf Lambsdorff
* Ritt Bjerregaard
* Carl Palme
* Jorge Braga de Macedo
* Kiichi Miyazawa
* Akio Morita
* David Rockefeller
* Paul Volcker
* Isamu Yamashita
* Dianne Feinstein
* Bill Emmott

## Vandenõuteooriad

Mitmed vandenõuteooriad on kahtlustanud Trilateraalset komisjoni salajastes võimuambitsioonides. 

## Välislingid

* Trilateraalse komisjoni ametlik koduleht
* Noam Chomsky: The Carter Administration: Myth and Reality (kommentaar Trilateraalse komisjoni 1975. aasta raportile "The Crisis of Democracy")
* The Trilateral Commission: Effect on the Middle East
* The Political Graveyard's – Trilateraalse komisjoni liikmete (mittetäielik) nimekiri
* Is the Trilateral Commission the secret organization that runs the world?
Épendes (Vaud)

**Épendes **on küla ja vald Šveitsis Vaud' kantonis, ringkonnakeskusest Yverdon-les-Bainsist 5 km edelas.

Kõrgus merepinnast on 477 m.

Elanike arv on 315 (31. detsember 2003), pindala on 4,82 km&sup2;.

Sihtnumber on 1434 ja vallanumber on 5914.

## Asend
Kobarküla laiub madalal kõrgendikul Vaud' Mittellandis Orbe'i tasandiku kaguserval, Gros de Vaud' kõrgplatoo jalamil.

Valla territoorium hõlmab osa Vaud' Mittellandist. Suurem põhjapoolne osa kuulub tasasele Orbe'i tasandikule (435 m üle merepinna) ning ulatub üle Canal le Orientali (osa Entreroches'i kanalist) kanaliseeritud La Thielle'i jõeni.

## Viited
Zenon

**Zenon** on mitme tuntud isiku nimi. 

Kõige tuntumad nendest on:
***[[Zenon Eleast]]**, vanakreeka filosoof Elea koolkonnast, Parmenidese õpilane, Zenoni apooriate autor (5. sajand eKr)
***[[Zenon Kitionist]]**, vanakreeka filosoof, stoitsismi rajaja (suri 264 eKr)
***[[Zenon Sidonist]]**, vanakreeka filosoof epikuurlaste koolkonnast (umbes 150 – umbes 70 eKr)
***[[Zenon Tarsosest]]**, vanakreeka stoitsistlik filosoof (3.–2. sajand eKr)
***[[Zenon Veronast]]**, Verona piiskop, katoliku ja õigeusu kiriku pühak (4.–5. sajand)
***Zenon** ehk **[[Zeno]]**, Ida-Rooma keiser 474–491
Jaan Kiivit juunior

**Jaan Kiivit juunior** (19. veebruar 1940 Rakvere – 31. august 2005 Peterburi) oli Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) peapiiskop aastatel 1994–2005.

2. veebruaril 1966 ordineeris peapiiskop Jaan Kiivit seenior oma poja Jaan Kiiviti Tallinna Toomkirikus.

Jaan Kiivit juunior teenis aastatel 1964–1994 Tallinna Püha Vaimu kogudust; 1991–1992 oli ta EELK Usuteaduse Instituudi rektor.

29. juunil 1994 valiti Jaan Kiivit juunior emerituuri siirdunud peapiiskop Kuno Pajula asemele EELK peapiiskopiks. Jaan Kiiviti seadis ametisse 31. oktoobril 1994 Soome Evangeelse Luterliku Kiriku piiskop Yrjö Sariola.

Jaan Kiivit suri 31. augustil 2005 Peterburis, kus ta viibis Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku peapiiskopi-emeeritusena ametiülesannete täitmisel. Ta on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
*2001 Valgetähe II klassi teenetemärk
*2004 EELK kuldrist

## Välislingid
*Biograafia Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kodulehel

## Viited
Tim Burton

**Tim Burton** (sündinud 25. augustil 1958 Burbankis California osariigis) on Ameerika Ühendriikide filmilavastaja, produtsent ja stsenarist.

## Töö lavastajana
Burton on tuntud veidra huumori kasutamise poolest oma lavastustes. Neis on palju nalju popkultuuri kohta ja selle lahtimõtestamist. Filmide tegevus toimub fantaasiamaailmas, kus tavainimesed on lähendatud mõttekujutuslikele tegelastele, keda kujutatakse meeldivate või traagiliste kõrvalseisjatena ning kellele lavastaja kaasa elab.

Burton on paljudes filmides teinud koostööd näitleja Johnny Deppi ja helilooja Danny Elfmaniga.

2007. aastal pälvis ta Veneetsia filmifestivalil elutöö eest Kuldlõvi . 

## Filmid
### Lavastajana
*"Doctor of Doom" (1979)
* "Vincent" (1980)
*"Luau" (1982)
*"Frankenweenie" (lühimängufilm; 1984)
*"Pee-wee's Big Adventure" (1985)
*"Mardikamahl" ("Beetlejuice"; 1988)
*"Batman" (*The Batman*; 1989) 
*"Edward Käärkäsi" (*Edward Scissorhands*; 1990)
*"Batmani tagasitulek" (*Batman Returns*; 1992)
*"Ed Wood" (1994)
*"Marss ründab!" (*Mars Attacks!*; 1996)
*"Legend peata ratsanikust" (*Sleepy Hollow*; 1999)
*"Ahvide planeet" (*Planet of the Apes*; 2001)
*"Suur kala" (*Big Fish*; 2003)
*"Charlie ja šokolaadivabrik" (*Charlie and the Chocolate Factory*; 2005)
*"Laibast pruut" (*Corpse Bride*; 2005)
*"Sweeney Todd: Fleet Streeti deemonlik habemeajaja" (*Sweeney Todd: The Damon Barber of Fleet Street*; 2007)
*"Frankenweenie" (uus versioon; 2009)
*"Alice Imedemaal" (*Alice in Wonderland*; 2010)

### Animaatorina
*"Vips ja Sulli" (*The Fox and the Hound*; tiitritest puudub; 1981)
*"Tron" (tiitritest puudub; 1982)
*"Mõõk kivis" (*The Black Cauldron*; tiitritest puudub; 1985)

### Produtsendina
*"Jõulueelne õuduslugu" (*The Nightmare Before Christmas*; 1993)
*"Cabin Boy" (1994)
*"Batman igaveseks" (*Batman Forever*; 1995)
*"James ja hiigelvirsik (*James and the Giant Peach*; 1996)
*"Laibast pruut" (*Corpse Bride*; 2005)
*"9" (2008)
*"Ripley's Believe It or Not" (2009)

### Muu filmitöö
*"The Muppet Movie" (1979)
*"Singles" (1992)
*"Hoffa" (1992)

### Teleseriaalid
*"Hansel and Gretel" (1982)
*"Faerie Tale Theatre – Aladdin and His Wonderful Lamp" (1986)
*"Alfred Hitchcock Presents – The Jar" (1986)
*"Family Dog" (tegevprodutsent, mõnede karakterite disain; 1993)
*"Lost in Oz" (tegevprodutsent; valmimata)

### Muusikavideod
*"Bones" (ansamblile The Killers; 2006)

## Isiklikku
2003. aastal sündis Burtonil näitleja Helena Bonham Carteriga poeg Billy Ray ja 2007. aastal tütar.

## Viited


## Välislingid

*Ametlik koduleht
*
*Tim Burton andmekogus Filmiveeb
Gagra

**Gagra** on kuurortlinn Musta mere rannikul Gruusia loodeosas Abhaasias, Gagra rajooni keskus.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Gagra elanikest abhaase 52,8%, armeenlasi 19,5%, venelasi 19,0%, grusiine 2,7%, ukrainlasi 1,8% ja kreeklasi 1,0%.

 

## Viited

## Välislingid

*mygagra.ru
Raamatute varjatud sõnumid

Mitmete esoteeriliste ja vandenõuteooriate kohaselt on pühakirjadesse või pühaks peetavatesse **[[raamat]]utesse peidetud varjatud sõnumeid** või saladusi. 

Väidetakse näiteks, et Piiblis nähtav tekst on tegelikult võltsing või pettus, et varjata mingit iidset, salajast või ohtlikku tõde. Teiste teooriate kohaselt on Piibli tekst üksnes kood, mis vajab tõelise sõnumi mõistmiseks dešifreerimist. Igal Piibli sõnal olevat tegelikult 99 tähendust jne. 

Sarnased teooriad ringlevad ka koraani, veedade ja teiste pühakirjade kohta. 

## Vaata ka
* I Nikaia kirikukogu
* bibliomantia
* steganograafia

## Välislingid

* Eesti piiblitõlke ajaloo lühiülevaade
* Piibli vandenõuteooria en.wikis.
Bibliomantia

**Bibliomantia** on raamatu abil ennustamine.

Tavaline praktika: võetakse lahti juhuslik lehekülg raamatust ning asetatakse kinnisilmi sõrm mingile kohale. Vastavat sõna või lauset tõlgendatakse millegi ennustamiseks või millestki arusaamiseks. Kasutatakse Piiblit vm pühakirja, aga ka mistahes raamatut. Variandid: raamatu lehekülje numbri ja rea ja/või sõna leidmiseks kasutatakse täiendavaid vahendeid. 

## Vaata ka
*aeromantia
*daktülomantia
*geomantia
*hiromantia
*hüdromantia
*kartomantia
*kristallomantia
*nekromantia
*oneiromantia
*ornitomantia
*püromantia
*uromantia
Ossid

**Ossid** võivad olla:

* Endisest Saksa DVst pärit inimesed (saksa keeles *Ossi* < saksa k *Ost* - 'ida')
* Teatud noorte subkultuuri või elustiili esindajad (ains. oss, vt ka rullnokk)

## Vaata ka
*Oss