open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nastik (perekond)

**Nastik** (*Natrix*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Nastikute perekonda kuuluvad roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *Natrix maura* Linnaeus, 1758 – rästiknastik,
* *Natrix natrix* Linnaeus, 1758 – harilik nastik,
* *Natrix tessellata* Laurenti, 1768 – veenastik. 

Hariliku nastiku alamliiki *Natrix natrix astreptophora* peetakse nüüd eraldi liigiks *[[Natrix astreptophora]]*. 

### Väljasurnud liigid
Nastiku perekonna väljasurnud liigid:
* *†[[Natrix longivertebrata]]* Szyndlar, 1984
* *†[[Natrix merkurensis]]* Ivanov, 2002
* *†[[Natrix mlynarskii]]* Rage, 1988
* *†[[Natrix sansaniensis]]* (Lartet, 1851).

## Sigimiskäitumine
### Paaritumine

Uurijate meelest toimub, looduslikes oludes, nastikute perekonda liigitatud madude käitumises paaritumisperioodil eriline isaste madude võitlus suguküpse emasega paaritumisõiguse üle. Kuni 20 isast vallutavad emase, elades tema seljas ning proovides tema liigitusi aimata ja järele teha, ning proovivad tõkestata rivaalide paaritumist temaga. Üsna ruttu pärast seda, kui ühel isasel õnnestub kopulatsiooni alustada, roomab emane koos temaga madude kuhja alt välja. Nii kuis ülejäänud isased suudavad märgata emase puuduolekut, roomavad ärritunult ringi ja püüavad paaritumisakti sooritada esimese ettejuhtuva maoga olgu ta samast soost või teisest liigist. Eemale tõmbunud maopaarike aga toimetab vaikselt edasi ning üksnes isase sabaliigutuse järgi võib aru saada, et paarike on arvatavasti elus.

## Viited

## Välislingid

* Joseph Nicolas Laurenti,*[http://www.archive.org/details/specimenmedicume00laur Specimen medicum, exhibens synopsin reptilium emendatam cum experimentis circa venena et antidota reptilium austriacorum]*, Vienna Joan Thomae, 1768 OpenLibrary raamatu veebiversioon (vaadatud 28.09.2013) (ladina keeles)
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne CoL-is
*Sissekanne Fauna Europaeas
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Natrix]] seisuga 06.06.2014.*
Jaanus Koort

**Jaanus Koort** (sündinud 22. jaanuar 1985) on eesti teleajakirjanik.

Mais 2004 lõpetas Viljandi spordikooli judo alal.

Koort on Kanal 2 uudistesaate "Reporter" välisuudiste toimetaja, reporter, veebitoimetaja ja saatejuht.

## Viited
Alkohol (film)

**"Alkohol"** on Ewald André Duponti ja Alfred Lindi poolt Saksamaal 1919. aastal loodud tummfilm.

Filmi loomist alustas Lind, filmi lõpetas Dupont.

## Näitlejad
* Wilhelm Diegelmann   
* Ernst Rückert  
* Georg H. Schnell
* Emil Biron
* Jean Moreau   
* Auguste Pünkösdy   
* Ferry Sikla
* Toni Tetzlaff  
* Hanni Weisse   
* Maria Zelenka

## Bibliograafia
* Bergfelder, Tim & Cargnelli, Christian. *Destination London: German-speaking emigrés and British cinema, 1925-1950*. Berghahn Books, 2008.
* Prawer, S.S. *Between Two Worlds: The Jewish Presence in German and Austrian Film, 1910-1933*. Berghahn Books, 2005.

## Viited
Natricinae

***Natricinae*** on  madude alamsugukond.

## Klassifikatsioon

*Natricinae* alamsugukonda liigitatakse järgmised perekonnad:
* *[[Adelophis]]*
* *[[Afronatrix]]*
* *[[Amphiesma]]*
* *[[Amphiesmoides]]*
* *[[Anoplohydrus]]*
* *[[Aspidura]]*
* *[[Atretium]]*
* *[[Balanophis]]*
* *[[Clonophis]]*
* *[[Hologerrhum]]*
* *[[Hydrablabes]]*
* *[[Hydraethiops]]*
* *[[Iguanognathus]]*
* *[[Lycognathophis]]*
* *[[Macropisthodon]]*
* *[[Natriciteres]]*
* *Natrix* (nastik)
* *[[Nerodia]]*
* *[[Opisthotropis]]*
* *[[Parahelicops]]*
* *[[Pararhabdophis]]*
* *[[Paratapinophis]]*
* *[[Regina (perekond)|Regina]]*
* *[[Rhabdophis]]*
* *[[Seminatrix]]*
* *[[Sinonatrix]]*
* *[[Storeria]]*
* *Thamnophis* tripimadu
* *[[Tropidoclonion]]*
* *[[Tropidonophis]]*
* *[[Virginia (perekond)|Virginia]]*
* *[[Xenochrophis]]*
Laviin (film)

**"Laviin"** on Michael Curtizi poolt Austrias 1923. aastal loodud tummfilm.

## Näitlejad
* Victor Varconi – George Vandeau
* Mary Kid – Marie Vandeau
* Walter Marischka – laps
* Lilly Marischka – Kitty
* Mathilde Danegger – Jeanne Vandeau
Veemadulased

**Veemadulased** (*Homalopsidae*) on valdavalt veelise eluviisiga madude sugukond.

## Klassifikatsioon

Pikka aega klassifitseeriti veemadulasi *[[Homalopsinae]]* alamsugukonda. 

*2008. klassifitseerisid Vidal& Hedges veemadulased *[[Colubroidea]]* ülemsugukonna sugukonna järku. 

Veemadulaste sugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:
* *[[Bitia]]* Gray, 1842
* *[[Brachyorrhos]]* Kuhl, 1826
* *[[Calamophis]]* Meyer, 1874
* *[[Cantoria (perekond)|Cantoria]]* Girard, 1857
* *Cerberus* Cuvier, 1829 (koerpeamadu)
* *[[Dieurostus]]* Berg, 1901
* *[[Djokoiskandarus]]* Murphy, 2011
* *[[Enhydris]]* Sonnini & Latreille, 1802
* *Erpeton* Lacépède, 1800 (kombitsmadu) 
* *[[Ferania]]* Gray, 1842
* *[[Fordonia]]* Gray, 1837
* *[[Gerarda (perekond)|Gerarda]]* Gray, 1849
* *[[Gyiophis]]* Murphy & Voris, 2014
* *[[Heurnia]]* Jong, 1926
* *[[Homalophis]]* Peters, 1871
* *[[Homalopsis]]* Kuhl & Hasselt, 1822
* *[[Hypsiscopus]]* Fitzinger, 1843
* *[[Karnsophis]]* Murphy & Voris 2013
* *[[Kualatahan]]* Murphy & Voris, 2014
* *[[Mintonophis]]* Murphy & Voris, 2014
* *[[Miralia]]* Gray, 1842
* *[[Myron (perekond)|Myron]]* Gray, 1849
* *[[Myrrophis]]* Kumar, Sanders, Sanil & Murphy, 2012
* *[[Phytolopsis]]* Gray, 1849
* *[[Pseudoferania]]* Ogilby, 1891
* *[[Raclitia]]* Gray, 1842
* *[[Subsessor]]* Murphy & Voris, 2014
* *[[Sumatranus]]* Murphy & Voris, 2014.

## Anatoomia ja füsioloogia
Kohastumused: 
*silmad asetsevad selgmiselt;
*ninaõõnes paiknevad ninasõõrmed on varustatud suletavate klappidega;
*kõri on kohastunud veeshingamisega;
*isaste kopulatsioonielundiks on hemipeenis;
*emased on valdavalt vivipaarid.

## Viited

## Välislingid

* Sissekanne roomajate andmebaasis
* Murphy & Voris, 2014 : A Checklist and Key to the Homalopsid Snakes (Reptilia, Squamata, Serpentes), with the Description of New Genera.,  Fieldiana: Life And Earth Sciences, nr 8, lk 1-43
Kummituslinn (film)

**"Kummituslinn"** on Jay Marchanti poolt Ameerikas 1923. aastal loodud tummfilm. Film on kadunud.

## Näitlejad
* Pete Morrison – naerev Larry Newton
* Margaret Morris – Alice Sinclair
* Al Wilson – Raymond Moreton
* Frank Rice – Sagebrush Hilton
* Bud Osborne – Jasper Harwell
* Lola Todd – Ginger Harwell
* kõhn Cole – Mort Carley
* Alfred Allen – Austin Sinclair
* printsess Neela – Maria de Ortega
* Valerio Olivo – Manuel Ortega
* William Quinn
* Frank Tomick

## Viited
Višķi

**Višķi** (latgali keeles *Vyški*) on küla (*vidējciems*) Lätis Augšdaugava piirkonnas Višķi vallas. 

19. sajandil oli alev, seal oli suur juudi kogukond. Ühe versiooni kohaselt on Višķis sündinud Venemaa Keisririigi valitsejanna Katariina I.  Aastatel 2009–2021 jäi asula Daugavpilsi piirkonda.

Asulas on katoliiklaste kirik.
Kalkūni

**Kalkūni** on küla (*lielciems*) Lätis, Augšdaugava piirkonnas, Daugavpils-Vilniuse raudtee ääres. Kalkūni valla halduskeskus. 

Asulas asub Kalkūni mõisa (*Kalkuhnen*) süda. Peahoone laskis aastail 1890–1892 ehitada August von Oettingen Wilhelm Neumanni projekti järgi. Alates 1945. aastast on mõisas lastekodu. Aastatel 2009–2021 jäi asula Daugavpilsi piirkonda.
Opsa

**Opsa** (valgevene keeles *Опса*, leedu keeles *Apsas*) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Viciebski oblasti Brasłaŭ rajoonis, Opsa külanõukogu halduskeskus. Asub Leedu piiri lähedal. Asulas on 674 elanikku (2009).

Esimest korda on asula nime mainitud aastal 1500, mil suurvürst Aleksander andis Opsa Smolenski vürstile, kelle maad olid hõivanud Moskva väed. 1812. aasta isamaasõjas oli Opsas mõnda aega Barclay de Tolly staap, hiljem aga Murat' oma. Aastast 1823 Platerite suguvõsa valduses.

Kuni 1917. aastani oli Opsa Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu. 1939. aastal kaotas Opsa ka alevi staatuse.

## Pilte

Pilt:Dub Murat.jpg|Murat tamm
Pilt:BraslavRaion-Opsa1.JPG|Opsa kirik
Pilt:Opsa-pałac 1.jpg|Platerite mõis


## Viited
Svente

**Svente** on küla (*lielciems*) Lätis Leedu piiri lähedal Augšdaugava piirkonnas. Svente valla halduskeskus. Sventes on Jaunsvente mõisa (*Swenten*) süda, keskkool, kirik, sidejaoskond ja Teise maailmasõja aegse sõjatehnika muuseum.
Üks eksponaatidest on tank Poola seriaalist "Neli tankisti ja koer".  Aastatel 2009–2021 jäi küla Daugavpilsi piirkonda.


Pilt:Svente manor.jpg|Jaunsvente mõisa peahoone
Alejo Vidal-Quadras

**Alejo Vidal-Quadras Roca** (sündinud 20. mail 1945 Barcelonas) on Hispaania poliitik, Euroopa Parlamendi liige. 

Ta kuulub konservatiivsesse Rahvaparteisse ja osaleb Euroopa Rahvapartei rühma töös. 20. juulil 2004 valiti ta parlamendi 14 asepresidendi hulka.

Ta on tuntud kui regionaalse autonoomia- ja iseseisvuspüüete ning baski ja katalaani rahvusluse tuline vastane. 

## Välislingid
*Tutvustus Euroopa Parlamendi kodulehel
Gunnar Hökmark

**Anders Gunnar Hökmark** (sündinud 19. septembril 1952 Ystadis) on Rootsi poliitik, Mõõduka Koalitsioonipartei liige.

Euroopa Parlamendis kuulub ta Euroopa Rahvapartei fraktsiooni. Ta on Euroopa Demokraatide grupi asepresident.

Ta oli Baltimaade iseseisvuse toetuseks korraldatud esmaspäevamiitingute algatajate hulgas.

## Tunnustus
*Valgetähe III klassi teenetemärk 1999
Hospidali tänav

**Hospidali tänav** on tänav mitmes Eesti linnas:

*Hospidali tänav on tänav Tallinnas.
*Hospidali tänav on tänav Pärnus.
*Hospidali tänav on tänav Kiviõlis.

Hospidali nime on kandnud ka Kentmanni tänav Tallinnas.
Asare

**Asare** on küla (*vidējciems*) Lätis Jēkabpilsi piirkonnas, Asare valla halduskeskus. Asub 12 km kaugusel Aknīstest. 

Asulas on raamatukogu, põhikool, kirik, Asare mõisa (*Assern*) süda. Aastatel 2009–2021 kuulus asula Aknīste piirkonda.

Pilt:Asare8.JPG
Gārsene

**Gārsene** on küla (*vidējciems*) Lätis Jēkabpilsi piirkonnas, Gārsene valla halduskeskus. 

Asulas asuvad kultuurimaja, raamatukogu, kirik ja Gārsene mõisa (*Garssen*) süda.
Gotthard Kettler, Kuramaa hertsog, andis Gārsene maad 1583. aastal von Budbergidele.  Aastatel 2009–2021 jäi asula Aknīste piirkonda.

Uusgooti stiilis mõisa peahoone püstitati 1856. aastal, 1885. aastal lisati ühekorruseline tiibhoone. 1939. aastal ehitati hoone arhitekt Vassiljevi projekti järgi kooliks ümber. Mõisa peahoones asuvad praegu põhikool ja Budbergide suguvõsa tutvustav muuseum. Säilinud on ka park ja arvukad kõrvalhooned.


Pilt:Garsene.JPG
Druja

**Druja** (valgevene keeles *Друя*) on agrolinnake (varem linn, alev ja küla) Valgevenes Viciebski oblasti Brasłaŭ rajoonis, Druja külanõukogu halduskeskus. Asub Läti piiri ääres, Daugava ja Drujka jõe ühinemiskohas. Teisel pool jõge asub Läti asula Piedruja. Raudteeliini Varapajeva–Druja lõppjaam. Aastal 2006 oli Drujas 1500 elanikku, aastal 2009 aga 1149 elanikku.

Asula järgi on nimetatud Pirgu lademe Druja kihistu.

## Ajalugu

Esimest korda mainitakse aastal 1386, mil Druja oli Połacki vürstiriigi osa. Sellest ajast on säilinud nn Borisi kivi raidkirjadega XII. sajandist. Sellest ajast on säilinud ka Druja kindluse varemed Daugava kaldal.

XV-XVI sajandil oli Druja Massalskite suguvõsa käes. 1525. aastal püstitati sinna frantsisklaste mungaordu bernardiinide haru klooster ja ehitati kirik. 1579. aastal külastas Pihkva sõjakäigul Drujat kuningas Stefan Batory.

1600. aastal sai Druja endale Lew Sapieha. 1618. aastal rajas Jan Stanisław Sapieha uue kindlustatud eeslinna, mis sai nimeks Sapieżyn (Сапежын]. 1620. aastal sai Druja linnaõigused. 1632. aastal põletasid Moskva väed Druja maha. XVII-XVIII sajandil oli Druja tähtis kaubanduskeskus.

Poola jagamisel läks osa Drujast Venemaa koosseisu 1772. ja teine osa 1795. aastal. 1904. aastal avati Varapajevasse viiv raudtee. Kuni 1917. aastani oli Druja Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu. 2009. aastal sai Drujast agrolinnake.

## Pilte

Pilt:Barys rock in Druja.jpg|Borisi kivi
Pilt:Троицкий костел.jpg|Druja kirik
Pilt:Druja. Друя (28.05.2008).jpg|Druja tänavavaade


## Viited

## Välislingid
*Agrolinnake Valgevene fotoentsüklopeedias
Słabodka

**Słabodka** (transkribeerituna **Slabodka**, valgevene keeles *Слабо́дка*, leedu keeles *Slabada*, poola keeles *Słobódka*, on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Viciebski oblasti Brasłaŭ rajoonis, Słabodka külanõukogu halduskeskus. Asub Brasłaŭ järvestikus. 1999. aastal oli asulas 1113 elanikku, 2009. aastal 783.

Asulat on esmamainitud 1618. aastal; 1648. aastal on seda mainitud juba kui alevit. 1903. aastal ehitati katoliku kirik. Esimese maailmasõja ajal ehitati kitsarööpmeline raudtee, mis teenindas reisijaid 1960. aastani.

Kuni 1917. aastani oli Słabodka Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nõukogude Liidu koosseisu. 1939. aastal kaotas Słabodka ka alevi staatuse.

## Pilte

Pilt:Slabodka from church.jpg|Vaade kirikutornist
Pilt:Pociech.jpg|Słabodka
Pilt:СлабодкаКасьцёл Сэрца Ісуса 2.jpg|Słabodka kirik
Pilt:1Слабодка Касьцёл Сэрца Ісуса інтэр.JPG|Kiriku seestvaade


## Viited

## Välislingid
*Küla Valgevene fotoentsüklopeedias
Hiermanavičy

**Hiermanavičy** ( valgevene keeles *Германавічы*, leedu keeles *Armanavičiai*, poola keeles *Hermanowicze*) on agrolinnake (endine alev ja küla) Valgevenes Viciebski oblasti Šarkaŭščyna rajoonis, Hiermanavičy külanõukogu halduskeskus. Asub Dzisna jõe kaldal. Aastal 2006 oli seal 645 elanikku, aastal 2009 aga 564 elanikku.

Hiermanavičy oli XVIII sajandil leedulaste asuala. Sealses koolis on veel praegugi leedukeelsed klassid.

Esimest korda mainitakse aastal 1563. Katoliku kirik aastast 1787. XVIII sajandil rajati ka mõisakompleks. Venemaa osaks sai Poola teisel jagamisel. Vanausuliste palvemaja aastast 1925.

Kuni 1917. aastani oli Hiermanavičy Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nõukogude Liidu koosseisu. 1939. aastal kaotas Hiermanavičy ka alevi staatuse. Agrolinnake aastast 2006.

## Pilte

Pilt:Германовичи церковь.JPG|Vanausuliste palvemaja
Pilt:Германовичи.jpg|Hiermanavičy kirik
Pilt:Палац Шырынаў. Германавічы.jpg|Hiermanavičy mõis


## Viited
Vecumnieki

**Vecumnieki** on küla (*lielciems*) Lätis Bauska piirkonnas, Vecumnieki valla halduskeskus.  Aastatel 2009–2021 oli asula Vecumnieki piirkonna halduskeskus. Seal asub samanimeline raudteejaam Jelgava–Krustpilsi raudteeliinil. Asula endine nimi oli Vecmuiža (saksa keeles *Neugut*). Asulas on keskkool, muusikakool, raamatukogu, katoliku kabel ja luteri kirik.

Vecumniekis on sündinud Ainārs Kovals, läti odaviskaja, ja Ingmārs Līdaka, läti zooloog.


Pilt:Vecumnieku baznica.JPG|Vecumnieki kirik
Kirsi tänav (Tallinn)

**Kirsi tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Marja allasumis. 

Kirsi tänav algab Mustamäe teelt ja lõpeb Keemia tänaval.

Kirsi tänav on ligikaudu 320 meetri pikkune.

Kirsi tänav sai nime 15. veebruaril 1933.

## Viited
Themistokles

**Themistokles** (u 524 eKr – 459 eKr) oli Ateena riigitegelane ja strateeg. Võtmefiguur Salamise merelahingus pärsialaste vastu. 471 eKr lahkus Themistokles Ateenast pagendatuna riigimehe Kimoni survel ja  asus elama Argosesse. Hiljem emigreerus Themistokles Pärsiasse kuningas Artaxerxes I juurde nõuandjaks.

Pärast Maratoni lahingut sõdadevahelisel perioodil 490 eKr – 480 eKr veendununa, et sõda polnud veel kaugeltki lõppenud, valmistus Themistokles merelahinguks, uskudes, et ainult tugeva laevastikuga on võimalik pärsialasi võita. Teda toetas Delfi oraakli ennustus: "Ateena päästavad puust müürid," mis "mereparteisse" kuuluva Themistoklese jaoks tähendas puust laevapardaid. Seega suurendati laevastikku 100 sõjalaevani, mille ehitamiseks kasutati kõiki võimalikke vahendeid, ka hõbedakaevanduste tulusid. Kui pärsialaste kuningas Xerxes I 480 eKr asus kreeklaste vastu uuele sõjaretkele, ühendas Themistokles Korintosel toimunud Kreeka poliste nõupidamisel 30 polise jõud liiduga, mille juhtimine usaldati Spartale. Themistoklese kavatsuste kohaselt toimus lahing kitsas, veealuste karidega Salamise väinas. Lahing lõppes kreeklastele võidukalt.

## Vaata ka
*Kreeka-Pärsia sõjad
## Viited
Jacqueline Kennedy Onassis

**Jacqueline Lee Bouvier Kennedy Onassis** (sünninimi **Jacqueline Lee Bouvier**; 28. juuli 1929 Southampton, New Yorgi osariik – 19. mai 1994 Manhattan New York) oli 35. Ameerika Ühendriikide presidendi John F. Kennedy abikaasa alates 1953. aastast kuni John F. Kennedy mõrvamiseni 1963. aastal. 

1968. aasta oktoobris abiellus ta Kreeka laevamagnaadi Aristotélis Onásisega; nad olid abielus kuni Aristotélis Onásise surmani 1975.

## Välislingid
* UPI: New images of Jacqueline Kennedy Onassis (30 images)
Cañon City

**Cañon City** on linn USA-s Colorado osariigis, Fremonti maakonna halduskeskus ja suurim linn. Asub umbes 150 km kaugusel Denverist lõunas ja Colorado Springsist 60 km edelas. Cañon City üks väheseid linnu USA-s, kus on linna nimes Ñ-täht, teine on La Cañada Flintridge.

Linn on tuntud vanglate poolest. Seal on kolmteist vanglat ja kinnipidamisasutust, üheksa osariikliku ja neli riikliku. Sealhulgas asub linnas osariigivangla Colorado State Penitentiary, kus kuni surmanuhtluse lõpetamiseni Colorados 2020. aastal viidi täide kõik osariigi surmanuhtlused.

Linn asutati 1859 Colorado kullapalaviku ajal. 1983 lisati Cañon City kesklinn USA Ajalooliste Paikade Riiklikku Registrisse.

Cañon City asub 1625 m (5332 jala) kõrgusel merepinnast. Cañon Citys on poolkõrbeline klima. Seal sajab aastas keskmiselt 343 mm sademeid. Kõige rohkem sajab augustis (57 mm) ja juulis (50 mm), kõige vähem veebruaris (12 mm) ja jaanuaris (12 mm). Jaanuaris langeb temperatuur kuni –7 °C-ni ning juulis tõuseb +32 °C-ni. Kõrgeim registreeritud temperatuur, milleks oli 42 °C, mõõdeti 1954. aastal. Madalaim temperatuur mõõdeti 1990. aasta detsembris, kui oli –32 °C.

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas Cañon City linnas 15 431 inimest.

Rahvastiku tihedus oli 495,7 in/km&sup2;. 

Rassiline koosseis oli: 
*valgeid 93,15%
*mustanahalisi 1,59%
*põlisameeriklasi 1,04% 
*aasialasi 0,54% 
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,06% 
*teistest rassidest 1,61% 
*kahest või enam rassist 2,01%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 8,33%.  

## Viited

## Välislingid

* Cañon City ametlik koduleht
Xenodermatidae

***Xenodermatidae*** on madude sugukond. Osade autorite järgi ka alamsugukond ***[[Xenodermatinae]]***.

*[[Xenodermus]]* on sugukonna tüüpperekond.

## Klassifikatsioon
Sugukonda *Xenodermatidae* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:
**[[Achalinus]]* Peters, 1869
**[[Fimbrios]]* Smith, 1921
**[[Parafimbrios]]* Teynié, David, Lottier, Le, Vidal & Nguyen, 2015
**[[Stoliczkia]]* Jerdon, 1870
* *[[Xenodermus]]* Reinhardt, 1836
* *[[Xylophis]]* Beddome, 1878.

## Viited

## Välislingid

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Xenodermatidae]] seisuga 14.12.2013.*
Jaap van Ginneken

**Jaap van Ginneken** (sündinud 8. september 1943 Hilversumis Hollandis) on hollandi psühholoog ja meediauurija. 

## Teosed
(English titles)

**Climate, chaos and collective behaviour – A rising fickleness.*(Frontiers of globalisation series). London: Palgrave MacMillan, 2022 . (Also in Dutch).
**Kurt Baschwitz - A Pioneer of Communication Studies and Social Psychology.* Amsterdam: Amsterdam University Press 2017.  (Also in Dutch).
**The Profile of Political Leaders - Archetypes of Ascendancy*. London, Palgrave MacMillan 2016. 
**The Psychology of Power - Temptations at the top*, London, Palgrave Macmillan 2014. 
**Mood Contagion - Mass Psychology and Collective Behaviour Sociology in the Internet Age *, The Hague, Netherlands: Eleven International Publishing 2013. 
**Stranger Danger and the Epidemic of Fear - On the Psychology of Recent Western Reactions to Others*, The Hague, Netherlands: Eleven International Publishing 2013. 
**Screening difference – How Hollywood blockbusters imagine race, ethnicity and culture*, Lanham, Maryland: Rowman & Littlefield 2007. 
**Mass movements*, Apeldoorn: Spinhuis 2007. 
**Collective behavior and public opinion*, Mahwah, NJ: Erlbaum 2003. 
**Understanding global news*, London: Sage 1998. 
**Crowds, psychology and politics*, New York: Cambridge University Press 1992. 
**The third Indochina war*, Zug, Switzerland: Inter Documentation Company 1985. (Reproduction on microfilm).
**The rise and fall of Lin Piao*, Harmondsworth, UK: Pelican (Penguin) 1976.  Also New York: Discus/ Avon (Hearst) 1977.
George Gaskell

**George Gaskell** on briti sotsiaalpsühholoogiaprofessor Londoni majanduskoolis (LSE). Tema uurimistöö on keskendunud ühiskondlike nähtuste psühholoogiale, tema olulisemateks uurimisvaldkondadeks on sotsiaalsed representatsioonid ja avalikkuse hoiakud biotehnoloogia suhtes.

## Teosed
* Biotechnology 1996-2000: The years of controversy (toimetanud koos Martin Baueriga). London: Science Museum Press, 2001.
* Biotechnology: the making of a global controversy (toimetanud koos Martin Baueriga). Cambridge University Press, 2002.
* The Cambridge handbook of social representations (toimetanud koos Gordon Sammuti, Eleni Andreouli, ja Jaan Valsineriga). Cambridge University Press, 2015.
*Genomics and society: legal, ethical and social dimensions. (toimetanud koos Martin Baueriga). London, Earthscan, 2006.
**Pesquisa qualitativa con texto, imagem e som* (Petropolis Brazil, Editora VOZES, 2002, toimetanud koos Martin Baueriga)
*Qualitative researching with text, image and sound (toimetanud koos Martin Baueriga). London: Sage, 2000. 
*Societal Psychology (toimetanud koos Hilde Himmeltweitiga). Newbury Park, CA: Sage, 1990.
*The Role of Plurality and Context in Social Values (koos Stavroula Tsirogianniga). Journal for the theory of social behaviour, 41 (4)., 2011, lk. 441-465.
*The Social Psychological Study of Widespread Beliefs (toimetanud koos Colin Fraseriga). Oxford University Press, 1990.

## Välislingid

*Gaskelli koduleht LSEs
Henry C. C. Harris

**Henry Charles Cecil Harris** (27.märts1886 – 13.august 1940) oli inglise keele õppejõud Tartu Ülikoolis.

Ta lõpetas Madrase Ülikooli ja tuli Tartusse ülikooli inglise keele lektoriks aastal 1932. 

Ta toimetas ja kohandas õppureile mitu ingliskeelset raamatut, näiteks Kenneth Grahame'i teose "The Adventures of Toad" (Tartu: Loodus 1938).

## Teoseid
*Harris, Henry C. C. 1933-1934. *The student's manual of commercial correspondence: for colleges & commercial schools*. Tartu: Krüger. (2 osa, 208 ja 197 lk.)

## Viited
Madrase Ülikool

**Madrase Ülikool** on ülikool, mis asub Chennais (endise nimega Madras) Indias.

Ülikool on asutatud aastal 1857. See on üks kolmest India vanimast ülikoolist.
Avo Tints

**Avo Tints** (4. detsember 1968 – 17. veebruar 2013) oli eesti ettevõtja.

Ta on olnud puu- ja köögivilja hulgimüügiga tegeleva AS-i Bambona omanik ja tegevdirektor.

Tema hüüdnimi oli Apelsinikuningas. 

2000. aastate algul kuulus ta ajalehe Äripäev rikaste edetabelisse. 

## Viited
* Valus usutlus lesega: miljonär prassis end surnuks. Eesti Ekspress, 26. september 2013
Aldo Tammpere

**Aldo Tammpere** (30. jaanuar 1927 Olustvere vald – 16. september 2013) oli eesti arhitekt.

Ta lõpetas aastal 1946 Viljandi 2. Keskkooli, mille järel asus ta elama Tallinna. Ta alustas töö kõrvalt õpinguid Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonnas, mille 5. kursuselt läks ta üle ERKI-sse arhitektuurieriale, mille lõpetas aastal 1965.

## Välislingid
* Lahkunud on Aldo Tammpere
Pii (detail)

**Pii** on peenike pulgake või haagike, mis on teiste samasuguste reas teatud tööriistadel.

Piid on näiteks kammil, soal, kraasil, äkkel. Piid võivad olla puust, luust, metallist, plastist.
Harjumäe kõlakoda

**Harjumäe kõlakoda** on endine kõlakoda Tallinna Kesklinna linnaosas asuval Harjumäel.

2010. aasta juulis avati kõlakoda pärast renoveerimist kohvik-kontserdipaigana.

## Viited

## Välislingid
*Hetlin Villak, Harjumäe kõlakoda ootab heaperemehelikku kasutajat, Eesti Päevaleht, 31. märts 2009
Kaksvärvmadulased

**Kaksvärvmadulased** (*Loxocemidae*) on väikseim madude sugukond. 

## Klassifikatsioon

Kaksvärvmadulaste sugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoperekond:
* *Loxocemus* Cope, 1861 – kaksvärvmadu.

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne CoL-is
* Sissekanne ITIS-es
* Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
* Sissekanne Roomajate andmebaasis
Kaksvärvmadu (perekond)

**Kaksvärvmadu** (*Loxocemus*) on maoperekond. 

## Klassifikatsioon

Kaksvärvmadu arvatakse kaksvärvmadulaste sugukonda. Varem on teda liigitatud püütonlaste (*Pythonidae*),kiirikmadulaste, boalaste ja rullmadulaste sugukonda.

Kaksvärvmadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus 
maoliik:
**Loxocemus bicolor* Cope, 1861 – kaksvärvmadu.

## Välimus

Kaksvärvmaod on keskmise pikkusega (1–1,5 m) musta, tumepruuni värvi, millele lisandub metalne läige (kas hõbedane või vaskne).

## Levila

Nad elavad Mehhiko edelaosas, Guatemalas, Hondurases, El Salvadoris, Nicaraguas ja Costa Ricas.

### Eluviis
Peamiselt öise eluviisiga. Päevaks eelistavad nad lehtede alla ehk varjulisse paika ka maa alla varjuda. Selleks kaevavad nad oma pisut püstise ninaga käike ja tunneleid.

## Toitumine

Need kägistajamaod toituvad väiksematest imetajatest ja sisalikest, aga ka kilpkonnamunadest. .

## Sigimine

Emased maod on ovipaarid ja munevad, suguküpsuse saavutanuna, 2–4 muna.

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
*Sissekanne CoL-is
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
Baltic Kristina

**Baltic Kristina** oli Eesti Merelaevanduse parvlaev, mis sõitis aastail 1997–2000 liinil Tallinn–Stockholm Estline'i ja aastail 2001–2002 Tallinki kaubamärgi all. 

2002. aastal müüdi laev Riia Vabasadamale. Aastail 2002–2005 sõitis Baltic Kristina Rigas Juras Linija kaubamärgi all Riia-Stockholmi laevaliinil.
Hollandi kaitse

**Hollandi kaitse** on maleavang, mis algab käikudega d4 ja f5. Avang liigitatakse poolkinniste avangute hulka.
Acrochordoidea

***Acrochordoidea*** on madude ülemsugukond, mis koosneb tüügasmadulaste (*Acrochordidae*) sugukonnast.

## Klassifikatsioon

Ülemsugukonda *Acrochordoidea* liigitatakse roomajate andmebaasis üksainus mao sugukond: 
* *Acrochordidae* Bonaparte 1831 – tüügasmadulased.

## Viited
  

## Välislingid
* Acrochordoidea Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud hollandikeelset artiklit [[:nl:Acrochordoidea]] seisuga 16.07.2014.*
Taaler

**Taaler** oli suur hõbemünt, mida kasutati Euroopas peaaegu 400 aastat.

## Nimetus
Taaler (saksa keeles algselt *Thaler*, nüüdisaja ortograafia järgi *Taler*) on lühendvorm nimetusest *Joachimsthaler*, mis tähendas Böömimaa linnas Joachimsthalis (nüüd Jáchymov) vermitud münti (*thal* saksakeelses linnanimes tähendab orgu, *thaler* orust pärinevat asja või inimest). Esimesed taolised mündid vermiti seal 1518. aastal. Tšehhikeelne nimetus on *tolar*.

Taalri järgi on nimetuse saanud paljude maade rahaühik dollar.

## Vaata ka
*hõbetaaler
*riigitaaler
*vasktaaler
*Albertustaaler

## Välislingid
Enn Nõmmik

**Enn Nõmmik** (sündinud 1. juulil 1962 Viljandis) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1980. aastal Viljandi 5. Keskkooli ja 1984. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (11. lend). 

Aastatel 1984–2003 töötas ta Eesti Draamateatris näitlejana.

## Rollid
### Teatris
* 1983 Jaan Kruusvall "Pilvede värvid" (Ants)
* 1984 Tammsaare / Mikk Mikiver "Armastus ja surm" (Indrek)
* 1985 Mats Traat "Pommeri aed" (Karl)
* 1987 Jaan Kruusvall "Vaikuse vallamaja" (Edgar Vahtramäe)
* 1989 Bernard Kangro "Merre vajunud saar" (Matt)
* 1990 Hugo Raudsepp "Mikumärdi" (Juhan)
* 1990 Moliere "Kodanlasest aadlimees" (Vehklemisõpetaja)
* 1991 Madis Kõiv "Kokkusaamine" (1991)
* 1992 Eduard Vilde "Tabamata ime" (doktor Vaik)
* 1993 Robert Thomas "Mõrtsukas Freddy" (Raoke)
* 1993 Lars Norén "Ja anna meile varjud" (Shane)
* 1994 Eugene O'Neill "Pikk päevatee kaob öösse" (Edmund Tyrone)
* 1995 Shakespeare "Pööriöö unenägu" (Flute)
* 1996 Shakespeare "Eksituste komöödia" (Kaupmees)
* 1996 Tony Kushner "Inglid Ameerikas" (Rabi ja Prior I)
* 1997 Charles Dickens / David Edgar "Nicholas Nickleby elu ja seiklused" (härra Mantalini, Ned Cheeryble jt)

### Filmides
* 1991 "Rist" (mängufilm)
* 1993 "Tallinn pimeduses" (mängufilm) – Kullaauto juht
* 2010 "Lumekuninganna" (mängufilm)
* 2012 "Süvahavva" (teleseriaal) – Kevini isa
	
## Isiklikku
Ta abiellus 1. aprillil 2002 näitleja Elina Reinoldiga, paaril on kaks poega. 

Enn Nõmmik tegeleb alpinismiga.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000.
Rudolf Jõks

**Rudolf Jõks** (1. märts/29. veebruar 1896 Rõhu – 15. august 1979 Tartu) oli eesti laulja (tenor) ja muusikapedagoog.

Ta õppis aastatel 1923–1925 Tartu Kõrgemas Muusikakoolis (Georg Stahlbergi klassis) ja 1925–1928 Eesti Vabariigi stipendiaadina Roomas Agnese Stame stuudios, kus täiendas end ka aastatel 1935 ja 1938.

Aastatel 1918–1923 oli ta Vanemuises koorilaulja, tegi kaasa ka sõna- ja lastelavastustes.

## Tunnustus
* 1964 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Isiklikku
Tema minia oli pianist ja muusikapedagoog Liina Jõks (1939–2018), pojapoeg Eerik Jõks on laulja (bassbariton), helilooja, koorijuht ja muusikateadlane, pojatütar Teele Jõks on laulja (metsosopran).

## Viited

## Välislingid

* Heli jälg: 11 | Rudolf Jõks
Kaksvärvmadu

**Kaksvärvmadu** (*Loxocemus bicolor*)  kaksvärvmadulaste sugukonna ja kaksvärvmao perekonna ainus maoliik.

## Kirjeldus

Kaksvärvmadu on keskmiselt 1–1,5 m pikk. Seljal asetsevad soomused on musta või tumepruuni värvi, kuid valguse käes sillerdavad soomused metalse läikega (hõbedaselt või vaskselt)

### Eluviis

Kaksvärvmaod on peamiselt öise eluviisiga. Päevaks eelistavad nad varjuda lehtede alla või mujale varjulisse paika. Varjuvad ka maa alla, selleks kaevavad nad oma pisut püstise ninaga käike ja tunneleid.

## Toitumine

Levinud saaklooma 'käsitsemisviis' on kehakeerdudega kägistamine. Kaksvärvmadu toitub väiksematest imetajatest ja sisalikest, aga ka kilpkonnamunadest. 

## Sigimine

Sugulise sigmise vormiks on ovipaaria. Suguküpsed edukalt paaritumise ja munade kandluse läbinud emased kaksvärvmaod munevad 2–4 muna.

## Levila

Kaksvärvmaod elavad Mehhiko edelaosas, Guatemalas, Hondurases, El Salvadoris, Nicaraguas ja Costa Ricas.

## Viited

## Kirjandus
*  Muscular Control of Constriction in Loxocemus bicolor
Marina Tsvetajeva

**Marina Tsvetajeva** (vene keeles Марина Ивановна Цветаева; 8. oktoober (26. september vkj) 1892 Moskva – 31. august 1941 Jelabuga) oli vene luuletaja ja tõlkija.

Tema isa oli kunstiajaloolane ja antiikaja asjatundja Vladimir Tsvetajev (1847–1913), kes asutas 1912. aastal Moskvas Aleksander III nimelise Kunstimuuseumi (tänapäeval A. Puškini nimeline Kaunite Kunstide Muuseum) ja oli kuni surmani selle esimene direktor. Tema ema oli kontsertpianist Maria Mein (1868–1906), kes suri tiisikusse. Tal oli õde, kirjanik ja luuletaja Anastassia Tsvetajeva (1894–1993), ning isa esimest abielust ooperilaulja Varvara Ilovaiskajaga (1858–1890) oli tal poolõde kultuuritegelane Valeria Tsvetajeva (1883–1966) ja poolvend kunstiteadlane ja dekoraator Andrei Tsvetajev (1890–1933).

Marina lapsepõlv oli materiaalses mõttes külluslik, sest isa oli Peterburi Teaduste Akadeemia liige, kuid emotsionaalses mõttes pingestatud. Isa eelistas oma teisele naisele mälestust esimesest naisest, keda ta väga armastanud oli, ema ei saanud kunagi päris üle abielueelsest suhtest abielumehega. See kandus üle laste omavahelistessegi suhetesse ja esimese naise lapsed tülitsesid alailma teise naise lastega.

Marina hakkas luuletama kuueaastaselt ning mitte ainult vene, vaid ka prantsuse ja saksa keeles. Kuid ema laitis luuleharrastust, pidades seda muusikast madalamaks kunstivormiks. Ema mõjul õppis Marina 1899–1902 klaverit mängima ja saavutas keskpärase taseme, ehkki klaverimäng talle ei meeldinud.

1902. aastal avastati emal tiisikus. Järgmised kolm aastat reisis pere mitmes Lääne-Euroopa riigis ja naasis Moskvasse aasta enne ema surma. Järgmistel aastatel õppis Marina mitmes Moskva tüdrukutekoolis, kuid tema õpitulemused olid kuigi head, näiteks 1907. aasta algupoolel visati ta välja von Dervizi koolist vabamõtlemise ja jultumuse tõttu. Siiski lõpetas ta 1910 M. Brjuhhonenko nimelise tütarlaste eragümnaasiumi, kus oli õppinud kaks aastat.

1909. aasta suvel sõitis Tsvetajeva esimest korda iseseisvalt välismaale, nimelt Pariisi, kus õppis Sorbonne'i suvekoolis vanaprantsuse kirjandust. Samal sügisel naasis ta Moskvasse, kus hakkas käima sümbolistide kirjastuse Musaget loengutel ja kohtumistel.

1910. aasta sügisel avaldas Tsvetajeva oma raha eest oma esikteose, päevikuna vormistatud luulekogu "Õhtune album". See äratas mõjukate vene kriitikute tähelepanu. Samal talvel hakkas ta avaldama kirjanduskriitikat.

1911. aasta kevadel tutvus Tsvetajeva Krimmis Sergei Efroniga, kes oli temast aasta noorem. Nad abiellusid 19. jaanuaril 1912 ja septembris 1912 sündis tütar Ariadna Efron. Aprillis 1917 sündis tütar Irina, kes suri 15. veebruaril 1920 haiguse ja nälja tõttu lastekodus. Veebruaris 1925 sündis poeg Georgi, kes hukkus juulis 1944 maailmasõjas Druja lähedal.

Aastatel 1922–1939 elas perekond välismaal, põhiliselt Prantsusmaal. Pärast kodumaale naasmist Sergei vahistati, mõisteti spioonina surma ja hukati, Ariadna viibis palju aastaid koonduslaagris ja asumisel, Marina Tsvetajeva poos enda üles.
Mežotne

**Mežotne** on küla (*vidējciems*) Lätis Bauska piirkonnas, Lielupe jõe vasakul kaldal. Mežotne valla halduskeskus. Esimest korda mainitakse 1219. aastal. Asulas asuvad Mežotne mõisa (*Mesothen*) süda, põhikool. Jõe teisel kaldal on kunagise Mežotne muinaslinnuse ja ordulinnuse ase. Aastal 2004 oli külas 359 elanikku.

Mežotne linnamägi (*castrum Mesiothe*) oli semgalite Upmale maakonna keskne linnus. Alates aastast 1219. oli seal ristisõdijate garnison, mis ei suutnud aga linnust naabermaakonna sõjaretke eest kaitsta. 1220. aastal suundus Mežotne vastu 8000-meheline vägi, mis vallutas linnuse ja sellest ajast peale oli Upmale kristlik piirkond. 1321. aastal rajas ordu sinna kindluse, mille leedulased 1346. aastal hävitasid.

Klassitsistlikus stiilis mõis rajati aastail 1798–1802 Charlotte von Lievenile, Giacomo Quarenghi ja Johann  Gottfried Adam Berlitzi projekti põhjal. Tänapäeval on mõisas hotell.


Pilt:Mesothen.jpg


## Viited
Saulaine

**Saulaine** on küla (*vidējciems*) Lätis Bauska piirkonnas Rundāle vallas.  

Esimest korda on seda mainitud aastal 1469. Aastatel 2009–2021 jäi asula Rundāle piirkonda.

Asulas asub Kaucminde mõisa (*Kautzmünde*) süda. Mõis rajati 1780. aasta paiku klassitsistlikus stiilis, S. Jenseni projekti põhjal. 


Pilt:Hard days of Kaucminde manor July 2011.jpg
Kilpsabalased

**Kilpsabalased** (*Uropeltidae*) on madude sugukond.  

## Klassifikatsioon

Kilpsabalaste sugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:
**[[Brachyophidium]]* Wall, 1921
**[[Melanophidium]]* Günther, 1864
**[[Platyplectrurus]]* Günther, 1868
**[[Plectrurus]]* Duméril, 1851
**[[Pseudotyphlops]]* Schlegel, 1839
**[[Rhinophis]]* Hemprich, 1820
**[[Teretrurus]]* Beddome, 1886
**Uropeltis* Cuvier, 1829 – kilpsaba.

## Levila

Nad elavad valdavalt Indias ja Sri Lankal.

## Kirjeldus

Kilpsabalasi loetakse väikesteks madudeks, nende pikkus on 20–70 cm. 
Neile on iseloomulik väike koonusekujuline pea ja terav ninamik ning järsult ja viltuselt lõppev saba.

Nende silinderjas keha võib olla nii musta, kollast kui ka punast värvi. 

### Eluviis
Kilpsabalased on hästi kohanenud, valdavalt kaevava eluviisiga maismaaloomad. Nad võivad elada kuni 1 meetri sügavusel niiskes metsapinnases ja kuni 2500 m kõrgusel mägedes.

### Sigimine
Kilpsabalaste sugulise sigimise vormiks on ovipaaria – kõik suguküpsed emased maod on munaspoegijad.

## Toitumine
Kilpsabalased toituvad vihmaussidest ja teistest selgrootutest. 

## Viited

## Välislingid

*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne CoL-is
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis 
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
*Jennifer C.Olori, Christopher J.Bell,*[http://www.plosone.org/article/info%3Adoi%2F10.1371%2Fjournal.pone.0032450 Comparative Skull Morphology of Uropeltid Snakes (Alethinophidia: Uropeltidae) with Special Reference to Disarticulated Elements and Variation]*, PLoS ONE 7(3): e32450, doi:10.1371/journal.pone.0032450, Veebiversioon (vaadatud 30.09.2013) (inglise keeles)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Uropeltidae]] seisuga 15.11.2013.*
Kim Peek

**Kim Peek** (sünninimi *Laurence Kim Peek*; 11. november 1951  
Salt Lake City, Utah – 19. detsember 2009) oli ameerika savant (tuntud kui "megasavant"), kelle aju oli uurimisobjektiks mitmetele ajuteadlastele.   

## Elulugu

Kim Peek sündis 1951. aastal. Kim ei õppinud kuni neljanda eluaastani kõndima, ja kui ta millestki aru ei saanud (mida juhtus tihti), läks ta endast täiesti välja. 

Arstid, kes tal lapsepõlves vaimse puude diagnoosisid, olid soovitanud ta vaimuhaiglasse panna. See aga leidis vastupanu eelkõige Peeki isa Fran'i poolt, kes oli tähele pannud, et pojal on väga eriline mälu. Kim olevat juba kolmeselt küsinud vanemate käest, mida tähendab sõna *confidential*, ja enne, kui nemad vastata jõudsid, jõudnud selle sõnaraamatust järele vaadata.

Kuueselt soovitati talle lobotoomiat, "ravimaks" tema lakkamatuid värinaid, nihelemist ja edasi-tagasi kõndimist. Haridusega polnud paremad lood – kui Kim seitsmeselt kooli läks, saadeti ta koolitunnist seitse minutit hiljem kui "kontrollimatu" minema. Pärast seda käisid tal kodus kaks korda nädalas à 45 minutit juhendajad.

Peeki mälu peetakse erakordseimaks dokumenteeritud mäluks. Ta teadis peast entsüklopeedilisi fakte ajaloost, kirjandusest, geograafiast, spordist, muusikast ja aastaarve. Pärast raamatu läbilugemist suutis ta seda sõna-sõnalt meenutada. Oma elu jooksul luges ta läbi ja teadis pisima detailini peast üle 9000-12 000 raamatu (sh Shakespeare teosed ja Piibel), kulutades väidetavalt igale leheküljele vaid kümme sekundit. Mitmete allikate sõnul suutis ta samaaegselt kahte lehekülge lugeda, kumbagi ühe silmaga, samal ajal aru saades ja kõike perfektselt mäletades.  

Peekil oli probleeme motoorikaga ja ta vajas ööpäevaringset hooldamist. Ta ei tulnud toime väga lihtsate asjadega, näiteks riietumisega. 

Kim Peekil oli suurenenud pea (makrotsefaalia). Teadlaste sõnul puudus Peekil mõhnkeha ja väikeaju oli kahjustatud. Hilisemad testid näitasid, et tema suuraju poolkerad ei olnud vasakuks ja paremaks pooleks eraldunud.  

Tõenäoliselt põdes ta savanti sündroomi, kuid mitte autismispektri häireid. 

Kim Peek suri 2009. aasta detsembris 58-aastaselt infarkti.

## Mälestuse jäädvustamine
Peeki lugu inspireeris teda intervjueerinud Barry Marrow'd. Tema filmistsenaariumi põhjal valmis 1988. aastal film "Vihmamees", milles peaosa mängis Dustin Hoffman.

## Viited

## Veebiallikad
* Ed Pilkington , *[https://www.theguardian.com/world/2009/dec/22/kim-peek-rain-man-dies The real Rain Man dies of heart attack in home town of Salt Lake City, aged 58.*], The Guardian, 22. detsember 2009 
* *[http://www.focus.de/gesundheit/ratgeber/gehirn/tid-12850/inselbegabung-der-mega-savant-kim-peek-1951-bis-2009-salt-lake-city-usa_aid_355177.html Der Mega-Savant: Kim Peek (1951 bis 2009, Salt Lake City/USA)]*
Martin Bauer

**Martin W. Bauer** on Šveitsi päritolu briti sotsiaalpsühholoogiaprofessor ja metodoloogiainstituudi juhataja Londoni Majanduskoolis (LSE). Tema uurimistöö põhisuundadeks on avaliku arvamuse dünaamika ning hoiakud ja  sotsiaalsed representatsioonid teadusest ja tehnoloogiast, põhjalikumalt on ta uurinud avalikkuse reaktsioone uuematele arengutele geenitehnoloogias ja biotehnoloogias. 

## Teosed
*Beyond Rationality: Resistance and the Practice of Rationality (toimetanud koos Rom Harré ja Carl Jenseniga).  Cambridge Scholars, 2013.
*Biotechnology 1996-2000: The years of controversy (toimetanud koos George Gaskelliga). London: Science Museum Press, 2001.
* Culture of Science: How the Public Relates to Science Across the Globe. (toimetanud koos Rajesh Shukla ja Nick Allumiga) London: Routledge, 2012
*Genomics and society: legal, ethical and social dimensions. (toimetanud koos [[George Gaskelliga). London, Earthscan, 2006.
*Journalism, science and society: science communication between news and public relations. (toimetanud koos Massimiano Bucchiga). London: Routledge, 2008.
**Pesquisa qualitativa con texto, imagem e som* (Petropolis Brazil, Editora VOZES, 2002, toimetanud koos George Gaskelliga)
*Qualitative researching with text, image and sound (toimetanud koos George Gaskelliga). London: Sage, 2000.
*Science culture and its indicators. Väljaandes: Science communication in the world: practices, theories and trends. Springer (toimetanud Bernard Schiele, Michel Claessens ja Shunke Shi), New York, 2012.
*Social Psychology of Communication (toimetanud koos Derek Hooki ja Bradley Franksiga). Palgrave Macmillan, 2011.

## Välislingid

*Baueri koduleht LSEs
Dzisna

**Dzisna** on linn Valgevenes Viciebski oblastis Miory rajoonis. Leedu keeles *Dysna*. Asub Dzisna ja Daugava jõe ühinemispaigas.

Dzisna on elanike arvult kõige väiksem linn Valgevenes.

Vaatamisväärsusteks on XVI sajandist pärinev kindlus, vanad kirikud, sünagoog.

## Ajalugu

Esimest korda on seda asulat mainitud aastal 1374 nimega *Капец-гарадок*. Alates 1461. aastast tuntud praeguse nime all. Aastal 1569 sai linnaõigused. Dzisnast sai tähtis kaubanduskeskus, kus oli mitu kloostrit ja kirikut. Aastal 1793 läks teisel Poola jagamisel Venemaa keisririigi koosseisu. XX sajandi alguseks oli Dzisnas umbes 10 000 elanikku, aga seoses jõeliikluse vähenemisega hakkas kahanema ka rahvaarv. 1921. aastal liideti Dzisna Poolaga, aastal 1939 Valgevene NSV-ga.

## Pilte

Pilt:Dzisna, lakarnia (12.08.2009).jpg|Haigla varemed
Pilt:Dzisna2.JPG|Dzisna õigeusu kirik
Pilt:Dzisna, kaścioł (12.08.2009).jpg|Dzisna katoliku kirik


## Viited

## Välislingid
* Dzisna koduleht 
* Dzisna giid YouTube'is
Pärast tormi (film 1915)

**"Pärast tormi"** on B. Reeves Easoni poolt Ameerikas 1915. aastal loodud tummfilm.

## Näitlejad
* Vivian Rich
* Harry von Meter
* Walter Spencer
* Jack Richardson

## Viited
Kuldne vikerkaar

**"Kuldne vikerkaar"** on Tom Rickettsi poolt Ameerikas 1915. aastal loodud tummfilm.

## Näitlejad
* Vivian Rich – Mollie Milton
* Harry von Meter – Harry Rice
* Perry Banks – hr Milton
* Louise Lester – pr Milton
* Jack Richardson – Eric Highes
Ristna (miiniveeskja-traaler)

**Ristna** oli Eesti Mereväe miiniveeskja-miinitraaler. Algne nimi reisilaevana oli *Apostol Pjotr* ja veel *Traaler nr 19*. 

Võib mitteametlikult lugeda koos sõsarlaevaga ka Eesti Ristna-klassi miiniveeskja-traaleriks.

## Ajalugu
### Ehitamisest maailmasõja lõpuni
Laev ehitati 1905 Inglismaal Glasgow's reisilaevana *Apostol Pjotr* nagu ka samatüübiline *Apostol Pavel* (hilisem *Suurop*). Tegi reise Ladoga järvel. Mais 1915 võeti Balti laevastikku ja seadistati miinitraaleriks nr 19. Oktoobripöörde ajal jäi laev bolševike poolele, märtsis 1918 anti üle Soome bolševikele. Jääretke ajal jäi Helsingisse, aprillis 1918 anti Soome Vabariigile. Soomes laevu ei kasutatud, vaid pandi müüki.

### Eesti Vabariigi teenistuses
1922 osteti laev koos sõsaraga Soomest Eestisse, saades nime *Ristna*. Müügi-ostuga tegelejad olid vene rahvusest ja võimalik, et neil olid ka oma huvid või sidemed. 1922–1923 rakendati laeva miinide traalimisel, seejärel aga Teedeministeeriumi alluvuses reisi-kaubalaevana Kuressaare–Rohuküla liinil. Mõne aja pärast jäi laev koos sõsaraga taas seisma – Tallinna.

1926–1928 ehitati laev ümber miiniveeskjaks-traaleriks, misjärel võeti taas mereväe kasutusse. Ei relvastatud. Laeva ümberehitamisel ja remondil toimus sabotaaž, mille käigus pandi teatud mehhanismid meelega valesti ja hooldamata kokku. Selle tulemusena ei tahtnud iga kord sisse lülituda tagurpidikäik ja laev tegi enne vea parandamist 2 avariid: juba proovisõidult tagasi saabudes rammis sadamakaid ja kord hiljem sadamasse saabudes rammis miiniristlejat Lennuk. Seejärel kontrolliti laeva põhjalikumalt ja leitud viga parandati. Sabotöörist mereväebaasi insener-mehaanik tegi aga enesetapu. 2. maailmasõja eelõhtul plaaniti laevale muretseda kaks 40 mm Boforsi kahurit, kuid need ei jõudnud kohale.

Laevast ja oma teenistusest mereväes on kirjutanud oma mälestustes värvikalt ka komandör Gustav Sääsk.

### Balti laevastikus
13. augustil 1940 võeti *Ristna* NSV Liidu Balti laevastikku. Pärast Saksamaa kallaletungi Nõukogude Liidule laev relvastati. 23.07.1941 sai Liivi lahel miinide panekul meremiini plahvatusel vigastada. Pärast remonti sõitis Viiburi lahel, 11.1941 sai valve-kaatrite ujuvbaasiks. 

Pärast sõda oli *Ristna* õppe-miiniveeskja, osaledes ka mängufilmide “Ristleja “Varjaag””, “Unustamatu 1919” ja “Balti mereväelaste kuulsus” tegemisel. 1957 anti üle filmistuudiole Lenfilm ja 1958 lammutati vanarauaks.

## Andmed
*Veeväljasurve – 500 t 
*Pikkus – 57,83 
*Laius – 15,35 
*Süvis – 1,8 m 
*Meeskond – 51 in, 
*Jõuallikas – 728 hj aurumasin, sõurattad. 
*Kiirus – 13,5 sõlme
*Relvastus – kuni 150 meremiini, traalimisvarustus

## Vaata ka
* Ristna P422
* Suurop (miiniveeskja-traaler)
Kiirikmadulased

**Kiirikmadulased** (*Xenopeltidae*) on  maoliste sugukond.

## Klassifikatsioon

Kiirikmadulaste sugukonda klassifitseeritakse Roomajate andmebaasis üksainus perekond:
**Xenopeltis* Reinwardt *in* Boie, 1827 – kiirikmadu

## Levila
Need peamiselt öise kaevuva eluviisiga kägistajamadusid võib kohata Kagu-Aasias Andamani ja Nicobari saartel, Birma idaosas, Hiina lõunaosas, Tais, Laoses, Kambodžas, Vietnamis, Malaka poolsaarel, Ida-Indias, Sulawesi saarel ja Filipiinidel. 

## Seltsilisloomadena
Kiirikmadulaste sugukonda liigitatud maod ei talu vangistust vapralt vaid kipuvad, kindla põhjuseta (arvatakse, et stressi tõttu), ära surema.    

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-is
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
Pärast tormi

**"Pärast tormi"** on mitme teose pealkiri:

## Film
* **[[Pärast tormi (film 1915)|"Pärast tormi"]]** on 1915. aasta USA tummfilm;
* **[[Pärast tormi (film 1928)|"Pärast tormi"]]** on 1928. aasta USA tummfilm.
* **[[Pärast tormi (film 2001)|"Pärast tormi"]]** on 2001. aasta USA film.
Kiirikmadu

**Kiirikmadu** (*Xenopeltis unicolor*) (alamselts maolised, sugukond kiirikmadulased) on  maoliik. 

## Kirjeldus ja eluviis

Nad elavad Lõuna-Aasias, Birmast ja Hiina lõunaosast kuni Jaava, Kalimantani ja Sulawesi saareni.

Need väiksed maod kasvavad kuni 1 m pikkuseks.Seljasoomused on neil musta või kohvipruuni värvi kuid kõhualune üsna valkjas. Päikesevalguses muudavad soomused aga värvi ja sillerdavad kas smaragdse, sinise, punase või vaskja läikega.

Nad on valdavalt öise eluviisiga. Päeval aga osalt kaevuva eluviisiga: kaevudes metsas pehmesse maapinda, kivide alla ja urgudesse.

Nad toituvad väiksematest selgroogsetest loomadest, sealhulgas teistest madudest. 

Kiirikmaol on säilinud mõlemad kopsud.

Suguküpsed emasloomad munevad kuni 10 muna.

## Viited

## Välislingid
Kenneth Grahame

**Kenneth Grahame** (8. märts 1859 Edinburgh – 6. juuli 1932 Pangbourne, Inglismaa) oli šoti kirjanik. Ta on tuntud eelkõige lastekirjanikuna.

Grahame’i kuulsaim teos on "Tuul pajuokstes" ("The Wind in the Willows", 1908). Raamat räägib antropomorfsetest loomadest – siilist, konnast ja mägrast – ning nende seiklustest Inglismaa maakohtades. Teoses on ühendatud looduse kirjeldus, fantaasia ja sõprus.

Lisaks lastekirjandusele kirjutas Grahame ka esseesid ja artikleid. Tema looming on mõjutanud paljusid hilisemaid lastekirjanikke ja "Tuul pajuokstes" on jäänud maailma lastekirjanduse klassikaks.

## Viited
Brukna

**Brukna** on küla (*mazciems*) Lätis Bauska piirkonnas Dāviņi vallas. Asub Iecava jõe kaldal. Asulas asub Brukna mõis (*Brucken*).

Mõis kuulus Korffide suguvõsale. Klassitsistlikus stiilis hoone ehitati 18. sajandi teisel poolel, 19. sajandi algul tehti suuri ümberehitusi. Vahepeal oli mõisas kool, aga 2001. aastast kuulub narkomaanide rehabiliteerimise ühingule. 2011. aastal võttis ühing ette mõisa renoveerimise. Lisaks peahoonele on säilinud mitmed väärtuslikud kõrvalhooned. Mõisa pargis asub Brukna linnamägi, küla kalmistul on Korffide suguvõsa kabel.


Pilt:Bruknas manor.jpg
Navi Vutiselts

**Navi Vutiselts** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Navil.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Viited
SK Tääksi

**SK Tääksi** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Suure-Jaanis.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Viited

## Välislingid
*Võistkond jalgpall.ee
Sotsiaalsed representatsioonid

**Sotsiaalsed representatsioonid** on laialt levinud arusaamad, mille kujunemist kirjeldab sotsiaalsete representatsioonide teooria.