open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tony Benshoof

**Antony Lee Benshoof** (sündinud 7. juulil 1975 Saint Paulis Minnesotas) on Ameerika Ühendriikide kelgutaja.

Ta on võitnud kelgutamise maailmameistrivõistlustel kolm medalit (kaks hõbedat ja ühe pronksi) võistkonnavõistluses. 1995. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel pälvis Benshoof hõbemedali paarissõidus ja pronksi üksiksõidus.

Maailma karikasarjas tuli ta hooajal 2005/2006 üksiksõidus kolmandale kohale.
Rebane (perekonnanimi)

**Rebane** on eesti perekonnanimi.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Rebane 1036 mehel ja 1182 naisel, 2021. aasta 1. jaanuari seisuga 1039 mehel ja 1161 naisel. Perekonnanimede levikult on Rebane meeste puhul 11. ja naiste puhul 10. kohal.
Nimi on levinuim Valga maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 45.

## Nime kandjaid
* Aleksander Rebane (1868–1926), tõlkija
* Aleksander Rebane, füüsik
* Aleksander K. Rebane (sündinud 1958), füüsik
* Alfons Rebane (1908–1976), sõjaväelane
* Alfred Rebane (1902–1986), näitleja
* Ana Rebane (1966–), molekulaarbioloog
* Anne Rebane, jurist
* Anne Rebane (1939–2004), keemik
* Ants Rebane (1936–), kirikuloolane
* Bill Rebane (1937–), USA filmirežissöör, produtsent ja stsenarist
* Ene Rebane (1939–), keeleõpetaja
* Enno Rebane (1964–), ehitusajakirjanik
* Eve Rebane (1977–), metsandusteadlane
* Hans Rebane (1881–1961), poliitik
* Hans Rebane (1862–1911), vaimulik
* Hans Rebane (1905–1983), vaimulik
* Heino Rebane (1912–1990), ajakirjanik
* Heino Rebane (sündinud 1958), korvpallitreener
* Heino Rebane, kaitseväelane
* Helju Rebane (sündinud 1948), kirjanik
* Henn Rebane, akordionist
* Hilve Rebane (1938–), kirjandusteadlane
* Hugo Rebane (1904–1946), ajaloolane
* Ilmar Rebane (1912–1995), õigusteadlane
* Ilmar Rebane (1907–2001), jurist ja ühiskonnategelane
* Inna Rebane (1953–), füüsik
* Ivo Manfred Rebane (1939–2022), heraldik
* Jaak Rebane (1912–2010), arst
* Jaan Rebane (sündis 1877), tööstur, tuletõrjuja ja majaomanik
* Jaan Rebane (1901–1984), vaimulik
* Jaan Rebane (1924–1993), filosoof
* Jüri Rebane (1941–1992), matemaatik, algebraist
* Jüri Rebane (1915–2006), jurist
* Karl Rebane (1926–2007), füüsik, akadeemik
* Leida Kudisiim-Rebane (19232–2021), kirjanik ja õpetaja
* Leida Loone-Rebane (1911–1969), ajaloolane ja tõlkija
* Ljubov Rebane (1929–1991), füüsik
* Mare Rebane (1940–), majandusteadlane
* Mati Rebane (1956–2008), näitleja
* Paul Rebane (1901–1942), sõjaväelane
* Peep Peeter Rebane (1940-), ajaloolane
* Priit Rebane (1937–2022), eesti vaimulik USA-s
* Raul Rebane (sündinud 1953), ajakirjanik ja kommunikatsioonikonsultant

## Viited
Gunnar Paabo

**Gunnar Paabo** (15. juuni 1928 Tartu – 14. aprill 2014 Washington) oli eesti ajakirjanik ja eesti aktivist USA-s.

Ta sündis 1928. aastal Tartus. Õppis Tartu Poeglaste Gümnaasiumis. 

1944. aastal põgenes koos perega Saksamaale ja 1948. aastal lõpetas Augsburgi Eesti Gümnaasiumi. 1949. aastal siirdus Saksamaalt USA-sse.

Aastatel 1951–1955 teenis ta USA lennuväes ja sõdis Korea sõjas. Õppis George Washingtoni Ülikoolis majandust. 

Ta oli 1956. aastast Eesti Üliõpilaste Seltsi liige, kuulus Baltimore-Washingtoni koondusesse, 1958. aastal oli koonduse abikirjatoimetaja.

Aastatel töötas ta 1955–1968 Ameerika Hääle eestikeelsete saadete diktori ja toimetajana, 1968–1987 tegi saateid Ameerika Hääle Kaug-Ida osakonnas (algul käsitles Indoneesiaga, hiljem Vietnami teemasid).

Ta oli Washingtoni Eesti Seltsi asutajaliige ja esimees. Samuti oli ta Washingtoni Markuse koguduse asutajaliige ja liige (hiljem Baltimore'i ja Washingtoni koguduse liige).

## Tunnustus
* 2004 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Maya Paabo.

## Kirjandus
* "In Memoriam Gunnar Paabo". Vaba Eesti Sõna 17. aprill 2014, lk. 10

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=526
Eesti maaelu entsüklopeedia

"**Eesti maaelu entsüklopeedia**" (lühend: EME) on kaheköiteline maaeluteemaline entsüklopeediline teatmeteos, mille andis välja Eesti Entsüklopeediakirjastus. EME kahes köites on kokku u 7000 märksõnaartiklit.

## Viited
Stonewall

**Stonewall** võib tähendada järgmist:

* Stonewall, asula USA Arkansase osariigis
* Stonewall, endine kaevanduslinn USA California osariigis
* Stonewall, asula USA Colorado osariigis
* Stonewall, linn USA Louisiana osariigis
* Stonewall, endine asula USA Lääne-Virginia osariigis
* Stonewall, linn Kanada Manitoba provintsis
* Stonewall, linn USA Mississippi osariigis
* Stonewall, linn USA Oklahoma osariigis
* Stonewall, linn USA Põhja-Carolina osariigis
* Stonewall, asula USA Texase osariigis
* **Stonewall** on eesnimi
** Stonewall Jackson, kindral Ameerika Ühendriikide kodusõjas
** Stonewall Jackson (muusik), USA kantrimuusik

## Vaata ka
* Stonewall Inn, geibaar New Yorgis
* Stonewalli maakond
* Stonewalli vald
Sõjakorrespondent

**Sõjakorrespondent** on ajakirjanik (korrespondent), kes vahendab ajakirjanduse jaoks otse sõjatsoonis toimuvat. 19. sajandil kutsuti neid ka **[[erikorrespondent]]ideks**.

## Meetodid
Sõjakorrespondentide töö viib neid maailma kõige konfliktsematesse piirkondadesse. Nad üritavad saada kohapeal sündmustele piisavalt lähedale, et saada neist kirjalikke märkmeid, fotosid või filmimaterjali. Seega peetakse sõjakorrespondendiks olemist kõige ohtlikumaks ajakirjanduse vormiks. Teisest küljest on sõdade kajastamine ka üks kõige edukamaid ajakirjandusharusid. Ajalehtede müüginumbrid kasvavad sõdade ajal märkimisväärselt ning televisiooniuudiste reitingud suurenevad. Uudisteorganistasioone on mõnikord süüdistatud militarismis kasumite pärast, mida nad konfliktide pealt teenivad. William Randolph Hearsti kohta öeldakse sageli, et ta innustas Hispaania-Ameerika sõda just nende põhjustel. (Vt Kollane ajakirjandus)

Küll aga leiavad laiemat kajastust ainult mõningad konfliktid. Viimastest sõdadest on saanud suuremat kajastust Kosovo sõda ja Lahesõda. Mitmed kolmanda maailma sõjad jäävad aga tähelepanuta, sest korporatiivne meedia ei ole sellest enamasti nii huvitatud. Ühtlasi muudab vähene infrastruktuur nende kajastamise keerukamaks ja kallimaks, rääkimata sellest, et taolised konfliktid on korrespondentidele palju ohtlikumad.

## Välislingid
Stonewalli vald

**Stonewalli vald** on mitme USA valla (*Township*) nimi:

* Stonewalli vald Johnsoni maakonnas Arkansases
* Stonewalli vald Pontotoci maakonnas Oklahomas
* Stonewalli vald Hoke'i maakonnas Põhja-Carolinas
Ädal

**Ädal** on rohi, mis on kasvanud uuesti pärast niitmist või karjatamist. Ädalat kasutatakse haljassöödana ja silo valmistamiseks.

## Viited
Vasikas

**Vasikas** on paljude veislaste ja hirvlaste varajases vanusejärgus loom. Sõltuvalt sugupoolest eristatakse pullvasikat lehmvasikast. Kitsamas tähenduses on vasikas alla ühe aasta vanune veis, keda kasvatatakse peamiselt piima- või lihakarjana või aretuse eesmärgil. Piimakarjades eraldatakse vasikad emadest varakult ja neid toidetakse kas piima või piimaasendajatega, et tagada nõuetekohane toitumine. Vasikate heaolu ja käsitsemine on seadusega reguleeritud, näiteks Eesti Loomakaitseseaduses, mis sätestab humaanse pidamise nõuded. Tervise jälgimine on oluline, kuna imetajatel toimuvad arenguprotsessid, näiteks vererõhu muutused kasvuperioodil.

## Kasv ja areng
Vasikad sünnivad tavaliselt kehakaaluga 30–50 kg. Esimestel elutundidel on oluline, et vasikas saaks ternespiima, kuna see sisaldab antikehi, mis tugevdavad vastsündinu immuunsüsteemi. Kasvukiirus sõltub toitumise kvaliteedist ning keskkonnatingimustest. Võõrutamine toimub tavaliselt 8–12 nädala vanuselt, pärast seda hakatakse järk-järgult andma tahket sööta.

## Tervis ja veterinaarhooldus
Vasikad on vastuvõtlikud mitmetele haigustele, sealhulgas soolepõletikule, hingamisteede nakkustele ja parasiitidele. Vererõhu muutused ning vereringesüsteemi areng on olulised tervisenäitajad. Haiguste ennetamiseks tehakse vasikatele sageli profülaktilisi vaktsineerimisi ning antakse vitamiinipreparaate. Regulaarne terviseseire aitab haigusi ennetada ja parandab ellujäämist.

## Väljapraakimine ja majandamismeetodid
Vasikate väljapraakimine põhineb sageli andmepõhistel hindamistel, mille aluseks on tootlikkus, geneetilised kõrvalekalded või terviseprobleemid. Loomade karjast eemaldamise põhjused dokumenteeritakse väljapraakimise koodide abil. Tõhus karjahaldus aitab parandada järelkasvu kvaliteeti ja toetab karja üldist tervislikku seisundit.

## Õiguslikud ja eetilised aspektid
Eestis reguleerib vasikate pidamist Loomakaitseseadus, mis nõuab loomade heaolu tagamist kõigis arenguetappides. Seadus sätestab nõuded pidamistingimustele, hooldusele ja transpordile. Samuti on tähtis eetiline kaalutlus, et loomadega käitutakse väärikalt ja inimlikult.

## Majanduslik ja põllumajanduslik tähtsus
Vasikad on olulised tuluallikad nii piima- kui ka lihatootmises. Tõuaretuse kaudu valitakse välja vasikad, kellel on kõrge toodangupotentsiaal. Nõudlus kvaliteetse liha ja piima järele on kasvanud, mis tõstab vajadust tõhusa vasikakasvatuse järele.

## Viited
Kasvik (zooloogia)

**Kasvik** on noor kasvav loom. 

Kasvikuid loomaliikide järgi:
*veise kasvik: vasikas või mullikas;
*hobuse kasvik: varss või sälg;
*sea kasviku: põrsas või kesik;
*lamba kasvik: tall või noorlammas;
*lindude kasvikud on tibu ja noorlind.

Kõige noorematel kasvikutel võib olla ka erinimetusi, nt piimavasikas, ematagune ehk imev varss, koorunud tibu.

## Viited
Aa hooldekodu kalmistu

**Aa hooldekodu kalmistu** on kalmistu Lüganuse kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Aa külas Lüganuse vallas Ida-Viru maakonnas. 

Aa vanadekodu võttis kalmistu kasutusele 1938. aastal, sest Lüganuse kalmistu oli liiga kaugel nii matmise kui ka haudade hoolduse jaoks. Algselt oli kalmistu suurus 0,4 ha. 

Kalmistu jääb Aa vanadekodu südamest linnulennult umbes 700 meetri kaugusele läände. Tänapäeval kasutatakse matmisteks umbes 0,25 ha suurust ala. Täpset suurust on raske hinnata, sest kalmistul pole piiret. Viimane matus toimus arvatavasti 2014. aastal.

## Pilte

Aa hooldekodu kalmistu 002.jpg
Aa hooldekodu kalmistu 003.jpg
Aa hooldekodu kalmistu 004.jpg
Aa hooldekodu kalmistu 005.jpg
Aa hooldekodu kalmistu 006.jpg
Aa hooldekodu kalmistu 007.jpg
Aa hooldekodu kalmistu 008.jpg
Aa hooldekodu kalmistu 009.jpg
Aa hooldekodu kalmistu 010.jpg
Aa hooldekodu kalmistu 011.jpg


## Viited

## Välislingid

* (vaadatud 6. aprillil 2016)
*Merike Teder. "Heinamaal laotuva surnuaia olemasolu tuli vallavalitsusele üllatusena". Postimees, 6. aprill 2016
*Merike Teder. "Kes on maetud Lüganusel keset heinamaad laiuvale kalmistule?". Postimees, 11. aprill 2016
Küünlad põlevad lõpuni

**"Küünlad põlevad lõpuni"** (ungari keeles *A gyertyák csonkig égnek*) on Sándor Márai 1942. aastal ilmunud romaan. See on tema enim tõlgitud teos.

Teosesse on põimitud armastuse, truuduse ja reetmise tundekeeriseid. Romaanis kohtuvad kaks 70. eluaastates ohvitseri, kelle viimasest kohtumisest on möödunud 41 aastat. Nad söövad koos õhtust, võõrustaja mõtted kanduvad tagasi noorusaega. Meenutatakse lapsepõlve, Viinis veedetud aegu ja reise kogu maailmas, räägitakse armastusest, reetmisest, sõprusest, kadedusest ja muusikast. Võõrustaja proovib saada vastuseid oma küsimustele, mis on teda painanud kogu selle aja jooksul, mil mehed pole näinud. Ohvitserid vestlevad öö läbi, mille käigus saab ühest süüalune ja teisest süüdistaja. Márai jutustamisviis ja keel loovad muinasjutulise õhkkonna, selles on mingit ajatut võlu, ning lugeja ette kerkib nüüdseks juba ammu kadunud maailm oma aukoodeksi, piiritletud suhete ja inimlike kirgedega. Romaani on võrreldud Thomas Manni "Buddenbrookidega". Romaanis on täheldatud ka kriminaaljutu sugemeid. 

## Viited
Imbi Ebrus

**Imbi Ebrus** (neiupõlvenimega *Imbi Ilu*; sündinud 9. märtsil 1934 Tartus) on eesti päritolu ameerika kunstnik.

## Haridus
Imbi Ebrus õppis kaks aastat Tartus Karlova Algkoolis. Edasine koolitee jätkus pärast ema ja õega Eestist lahkumist Ameerika Ühendriikides. Õppinud on ta New Yorgi Ülikoolis, Hofstra Ülikoolis, Art Students League of New Yorkis, Nassau Community College'is, Long Islandi Ülikoolis ja C. W. Post College'is. Ta on õppinud ka mitme tuntud tegevkunstniku käe all.

## Tegevus kunstnikuna
Ebrus alustas aktiivset loometegevust 1968. aastal. Tema tööd on olnud rahvusvahelistel näitustel ja ta on pälvinud oma loomingu eest auhindu, mille üleandmistseremooniat on kajastanud ka kohalik televisioon. Kunstnik viljeleb õli- ja akrüülimaali ning akvarelli. Tema maale leidub nii Ameerika kui ka Euroopa kogudes, samuti Hawaiil ja Austraalias.

## Loomingu näiteid

Colors_of_Summer.jpg|"Suvevärvid"
Kivine jõgi.jpg|"Kivine jõgi"
Maastik järvega.jpg|"Maastik järvega"
Talveetüüd.jpg|"Talveetüüd"
Imbi Ebrus, Landscape with houses.jpg|
Imbi picture with trees.JPG|
Imbi Ebrus, Landscape in winter.jpg|
Imbi painting.JPG|
Imbi Ebrus, Home gate.jpg|


## Välislingid
EME

**EME** on lühend, mis võib tähendada:
***"[[Eesti maaelu entsüklopeedia]]"**
***[[Eesti Maarahva Erakond]]**
***[[Eesti Metsamees Eksiilis]]**
Kohajärgus

**Kohajärgus** (vene keeles *местничество, mestnitšestvo*) oli Moskva suurvürstiriigis ja Moskva tsaaririigis kehtinud ametikohtade süsteem, millest loobuti 1682. aastal, Moskva tsaari Fjodor III valitsemisajal.

Kohajärglussüsteemi kohaselt hinnati Venemaal, mitte ainult vastava isiku enda eelnevat teenistust, teeneid ja võimekkust, vaid ka tema esivanemate: isa, onude, vendade jt. lähemate sugulaste teenistusega.

## Vaata ka
*Teenistusaadel
*Pärusaadel
*Aadel
Jevgeni Nurmla

**Jevgeni Nurmla** (sündinud 16. mail 1959 Tartus) on eesti käsipallur ja mälumängur, 4-kordne Eesti meister mälumängus. 

Ta lõpetas 1977. aastal Kehra Keskkooli ja 1979. aastal Tallinnas Tehnikakool nr 19. Ta õppis aastatel 1979–1984 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas.

Tuli aastatel 1978–1990 seitse korda Eesti NSV meistriks Kirovi-nim näidiskalurikolhoosi, TRÜ ja Kooperaatori meeskonnas. 

Mälumängus tuli ta aastatel 2006, 2008, 2009 ja 2013 Eesti võistkondlikuks meistriks ning 2003 ja 2011 Eesti pildimälumängu meistriks. 

Ta on käsipallikohtunik ja kuulus 1999–2008 Eesti Mälumänguliidu juhatusse.

Nurmla võitis esimese Eesti inimesena saates "Kes tahab saada miljonäriks?" pool miljonit krooni.

## Viited

## Välislingid
*
Timo Tarve

**Timo Tarve** (sündinud 11. jaanuaril 1980) on eesti ajakirjanik. 

Ta on lõpetanud 1997. aastal Tallinna Üldgümnaasiumi ja 2002. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli raadiorežii erialal. 

Timo Tarve on töötanud Politsei- ja Piirivalveametis pressiesindajana ning Eesti Rahvusringhäälingus spordiportaali toimetajana.

Aastatel 2000–2004 töötas ja alates 2010. aastast töötab ta toimetajana Kuku raadios. Ta on teinud nii päevakajalisi kui ka kultuuriloolisi ühiskonnasaateid ("Sihik", "Kahe vahel", "Ärataja", "Vox Populi", "Saade", "Kukul külas", "Nädala raamat" jm) ning 2024. aasta seisuga juhtinud üle tosina aasta mälumängusaadet "Tarkade klubi".

Tarve on tegutsenud Eesti kergejõustikuvõistlustel staadioniteadustajana. Spordikommentaatorina on ta vahendanud ka paljusid suurvõistlusi (sealhulgas viimati 2024. aasta Pariisi suveolümpiamänge) nii raadios kui ka televisioonis.

Ta on võistelnud mälumängudes (Maakilb, Mnemofriik Harjumaal jne) ning olnud koos Margus Pillau ja Jukko Nooniga kümme hooaega (kevadeni 2022) Nõmme mälumängusarja eestvedaja.

Koos Margus Ubaga on ta koostanud raamatu "Suur olümpiamängude mälumäng : 1000 küsimust ja vastust olümpiamängude ajaloost" (Cum Laude 2017). 

## Tunnustus
* 2021 – Tallinna teenetemärk
* 2024 – Hea Sõna auhind
* 2025 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Näiteid Timo Tarve raadiosaadete kohta Kuku Raadios (helifailid)
* Tarvo Madsen. Nädala persoon ⟩ Timo Tarve – raadiohääl, kes ei kogu endale vaenlasi Postimees/Nädal, 17. august 2024
Tarvo Valker

**Tarvo Valker** (sündinud 20. septembril 1984 Haapsalus) on eesti ornitoloog, looduskaitsja ja ettevõtja.

Ta on ka keskkonnaharidusliku organisatsiooni Huvitava Bioloogia Kool asutaja ja juhataja. Ta on olnud Eesti Ornitoloogiaühingu nõukogu liige (2009-2018) ja Läänemaa Linnuklubi juhataja.

Valker on mitme linnuraamatu autor, millest seni mahukaim teos "Eesti röövlinnud" ilmus 2014. aasta kevadel. Samal aastal sai see kirjastuse Varrak lugejate lemmiku hääletusel mitteilukirjanduslike teoste kategoorias teise koha. 2016. aastal ilmus kirjastuses Varrak Valkeri "Eesti lindude ränne". 2020. aastal ilmunud kuuenda linnuraamatu, "Kuidas saada linnuvaatlejaks", kirjastas autor ise. 

Tarvo Valkeri juhitud keskkonnahariduslik Huvitava Bioloogia Kool on pälvinud Eesti Teadusagentuuri auhinna "Riiklikult tunnustatud teaduse populariseerija" ja žürii tunnustuse Aasta Keskkonnateo konkursil.

## Tunnustus
* Maalehe laureaat 2004
* Noore looduskaitsja auhind 2008 
* Aasta Keskkonnategu 2014, žürii tunnustus virtuaalõppekeskkonna "Eesti sood" loomise eest
* Looduse Aasta Foto 2014, 3. koht maastikupiltide kategoorias 
* Aasta Keskkonnategu 2018, žürii tunnustus Huvitava Bioloogia Kooli lasteaialastele suunatud loodushariduslike algatuste eest

## Vaata ka
*Roheline Eesti

## Välislingid
*Tarvo Valker: Eesti võiks olla linnuturismimaa Postimees, 15. september 2008
*Tarvo Valker: Läänemaa kaotab turiste Lääne Elu, 28. jaanuar 2014
*Birding Haapsalu Linnuvaatlusretked Tarvo Valkeri juhendamisel
Jaak Ardon

**Jaak Ardon** (ka **Jack Ardon**; 13. oktoober 1939 Tartu – 18. veebruar 2000 Lakewood) oli eesti rahvusest USA korvpallur ja pesapallitreener.

1944. aastal põgenes ta koos vanematega Saksamaale, kust siirdus 1949. aastal Ameerika Ühendriikidesse. Ta lõpetas 1958. aastal Lakewoodis keskkooli ja õppis aastatel 1958–1962 Louisiana osariigis Tulane'i Ülikoolis.

Ta mängis aastatel 1954–1958 Lakewoodis keskkooli korvpallimeeskonnas keskmängijana ja 1958–1962 Tulane'i Ülikooli korvpallimeeskonnas keskmängijana. Ta on harrastanud ka kergejõustikku (tema kõrgushüpperekord oli 1.95, hüpatud 1961. aastal). Ta värvati esimese eestlasena aastal 1962 NBA profiliigasse kuuluva Chicago Zephyrsi meeskonda, ent hooajal 1962/1963 mängis ta Kansas City Steersis, kellega tuli American Basketball League'i meistriks.

Pärast sportlaskarjääri katkestanud põlvevigastust tegutses ta 35 aastat New Jerseys pesapallitreenerina. Ta on töötanud ka automüüja ja kinnisvaramaaklerina.

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
50 eKr

**50. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Aemilius Paullus ja Gaius Claudius Marcellus Minor.

## Sündinud
* ...

## Surnud
*Quintus Hortensius Hortalus, Rooma poliitik
* ...
Tallinna Aleksander Nevski kalmistu kirik

**Tallinna Aleksander Nevski kalmistu kirik** oli kirik, mis asus Tallinnas Aleksander Nevski kalmistul. Seda kasutas Tallinna Aleksander Nevski kalmistu kogudus.

Tallinna kaupmehed Aleksandr Jermakov ja Ivan Germanov lasksid kalmistule ehitada Aleksander Nevskile pühitsetava väikese kivikiriku. Projekti tegi arhitekt Christoph August Gabler. Kalmistu kirik oli ainulaadne Tallinnas tollele ajastule võõraste nn sibulkuplite poolest, teised sibulkupliga õigeusu kirikud ehitati Tallinna palju hiljem. Kiriku ehitamise pidulik algus oli 11. juunil (vkj) 1854 ja pühitsemine oli 20. märtsil (vkj) 1856. Pühakojas tegutses ligi paari tuhande liikmeline eesti ja vene rahvusest õigeusklike kogudus.

Kirik hävis Teises maailmasõjas märtsipommitamisel Nõukogude Liidu pommirünnaku ajal 9. märtsil 1944. Sellest jäi alles vaid üks jumalateenistusraamat ja ikoon, mida säilitatakse Liivalaia tänaval asuvas Tallinna Kaasani Jumalaema kirikus. 

2000. aastal püstitati kiriku altari kohale valgest dolokivist mälestusrist.

## Viited

## Kirjandus
*Vladimir Berens. "Кладбищенский приход". // Историко-статистическое описание церквей и приходов Северо-Западных епархий. Часть 2, Эстонская епархия. Tallinn 1974. Käsikiri TLÜAR *Baltica* kogus, Msc K1-593/I, II. Leht 367
*"Aleksander Nevski kalmistu kirik". // Entsüklopeedia Tallinn 1 (A-M). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2004. Lk 17

## Välislingid
*Aleksander Nevski kalmistu tutvustus Eesti kalmistute registris
Ajukelme

**Ajukelmeks** ehk **ajukestaks** (ladina ains *meninx*; mitm *meninges*) nimetatakse paljude kesknärvisüsteemiga selgroogsete aju ümbritsevaid sidekoelisi kestasid, mille vahele jäävad aju-seljaaju vedelikuga (ajuvedelikuga) täidetud pilujad ruumid.

Ajukestade täpne piiritlus pole tänapäeval selge, kuna eristatakse peaaju kestasid ja seljaaju kestasid. Peaaju kestad lähevad kuklaluu suurmulgu piirkonnas üle seljaaju kestadeks.

## Roomajatel

Roomajatel koosneb ajukelme *endomeninx*ist (koosnedes pehmekestast ja ämblikuvõrkkestast) ja *ectomeninx*ist, mis ümbritsevad pea- ja seljaaju.

## Imetajatel

### Peaaju kestad
Koduloomadel koosnevad peaaju kestad : 
*peaaju-kõvakestast (*dura mater encephali*)
*peaaju-ämblikvõrkkestast (*arachnoidea encephali*)
*peaaju-pehmekestast (*pia mater encephali*).

### Seljaaju kestad

Seljaaju ümbritseb kolm ajukesta: seljaaju-kõvakest (*dura mater spinalis*), seljaaju-ämblikuvõrkkest (*arachnoidea spinalis*) ja seljaaju-pehmekest (*pia mater spinalis*).

### Inimestel
## Peaaju kestad
*pehmekest ehk soonkest (*pia mater*)
*ämblikuvõrkkest (*arachnoidea*)
*aju kõvakest (*dura mater*).

## Ajaloolist

Ajukelme esmakirjeldus arvatakse leiduvat Edwin Smithi (1862) omandatud papüüruserullidel, mis on dateeritud aastaga 1534 e.m.a, kuid pärinevad tõenäoliselt tunduvalt varasemast ajast.

Vanakreeka filosoof Aristoteles kirjeldas oma töödes loomade kesknärvisüsteemi struktuure, tema arvates katsid aju kaks membraani.

Termini võttis kasutusele vanakreeka anatoom Erasistratus.

## Patoloogia

Ajukelmepõletik on meningiit. Ajukelmekasvaja on suuraju- või seljaajukelmest lähtuv kasvaja ehk meningeoom.

## Vaata ka
*kõvakest
*seljaajukelme

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomica-s A14.1.01.001: Meninges. Ajukelmed
*Sissekanne Nomina Anatomica Veterinaria-s Meninges. Ajukestad, lk 126, 5. väljaanne, 2012
*Sissekanne Encyclopaedia Britannica-s
Indrek Salis

**Indrek Salis** (sündinud 16. novembril 1962) on eesti insener, mälumängur ja sporditegelane, 14-kordne Eesti meister mälumängus. 

## Haridus
Lõpetas 1981. aastal Tallinna 8. keskkooli. Seejärel õppis Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonnas ja lõpetas 1986. aastal TPI veevarustuse ja kanalisatsiooni erialal, 1992. aastal sai samal erialal Tallinna Tehnikaülikoolist magistrikraadi. 

## Töö

1996. aastast töötab Schöttli Keskkonnatehnika AS-i tehnikadirektorina. 
 
## Mälumäng

Ta on Eesti Mälumänguliidu juhatuse esimees. 

Ta on olnud Eesti Televisiooni mälumängusaadete "Viktor", "Aasta", "Ümber Euroopa" ja "Tunne Euroopat" üks korraldajaid. Aastatel 1993–2003 oli ta Eesti mälumängu meistrivõistluste korraldaja ja kohtunik. 

Ta on kuulunud TV3 saate "Kes tahab saada miljonäriks?" tarkade klubisse. 

### Saavutused
Indrek Salis võitis 2005. aastal Tallinnas toimunud mälumängu Euroopa meistrivõistlustel individuaalarvestuses hõbemedali ja Eesti koondises riikide arvestuses pronksmedali. 

#### Eesti meister
* 1998, 2002, 2003 ja 2010 – Eesti meister individuaalarvestuses
* 1989, 1996, 1999, 2000, 2003 ja 2005 – Eesti meister paarismängus koos Aare Olanderiga 
* 1992 – Eesti meister paarismängus koos Andres Kasesaluga
* 2017, 2018 ja 2019 – Eesti meister paarismängus koos Illar Tõnissoniga

#### Telesaatevõite
1999. aastal võitis Indrek Salis TV3 mälumängus "Kuldvillak" viis saadet järjest ning sai üldvõitjana peaauhinna – Daewoo Lanose auto. 

2005. aastal võitis ta Eestis teise inimesena (pärast Jevgeni Nurmlat) pool miljonit krooni telesaates "Kes tahab saada miljonäriks?". 

## Parteiline tegevus
1996. aastast Reformierakonna liige. Kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel, kuid ei osutunud valituks. 

## Teosed
* "Mälumängust Eestis" (Tänapäev 2006, 358 lk)
* "Kas sina tead? 500 küsimust ja vastust Eesti esimälumänguritelt" (Äripäev 2008, autor koos Jevgeni Nurmlaga, 301 lk) 
* "ENSV mälumäng: 1000+ küsimust Nõukogude Eesti ajaloost" (Cum Laude 2018, autor koos Jevgeni Nurmlaga, 220 lk) 

## Liikmesus
* 1994 – Eesti Veeühingu liige 
* 2008 – Eesti Mälumänguliit, juhatuse esimees 
* 2009 – Eesti Veevarustuse ja Kanalisatsiooni Inseneride Selts 

## Viited
Aukodanik (seisus)

**Aukodanik** on olnud linnakodaniku seisus.

Ajalooliselt on aukodanik olnud Eestis ka linnaelanike seisus, kuna Venemaal asutati see 1832. aastal, mil Eesti kuulus Vene Keisririigi koosseisu. Taoline seisus võis olla isiklik või päritav. Päritavuse tõttu kasvas aukodanike arv üsna suureks, tõenäoliselt oli neid sadu. Eestis kaotati seisused ja nende eriõigused 1920. aastal.

Aukodanike privileegid olid vabastus pearaha maksmisest ja nekrutiks võtmisest, samuti ei tohtinud neile ihunuhtlust anda.

## Viited

## Kirjandus
*Eugen Blumenbach. Zur Geschichte der Ehrenbürger und Exemten und ihrer sozialen Lage. Baltische Monatsschrift, 1914, lk 522–528.
Turunišš

**Turunišš** ehk **nišiturg** on väike turuosa, millele konkreetne toode või teenus on fokuseeritud. Turunišše võib eristada toodete spetsiifiliste omaduste, hinnavahemike ja sihtrühma demograafia põhjal. Üldjuhul ei kõnelda turuniššidest laiatarbetoodete puhul, kui neil ei ole eristavat spetsiifikat.

Nišiturg on üldjuhul väike ja suurel määral spetsialiseerunud, klientide kompetentsus toote või teenuse suhtes on kõrge ja hinnatundlikkus antud segmendi piires madal. Tavaliselt on väikestes turuniššides konkurents madal, kuna nišiga kohanemine nõuab tootjalt oskusteavet, pingutusi ning toote mitme olulise parameetri ühitamist. Nišiturgude maht on spetsialiseerumata toodete turuga võrreldes enamasti suhteliselt väike, kuid kasumlikkus on suurem, mistõttu need sobivad väikese tootmisvõimsusega paindlikele väikeettevõtetele.
Tütarsaared

**Tütarsaared** on saarestik Soome lahe idaosas. Saarestikku kuulub kaks saart: Suur Tütarsaar ja Väike Tütarsaar.

Eesti rannikule on lähem Väike Tütarsaar, mis asub Letipea neemest 32 km põhja pool. Suur Tütarsaar asub väiksemast saarest 14 km idakirdes.

1940. aastani kuulusid Tütarsaared Soomele ning moodustasid Viiburi lääni kuuluva valla. 1940. aastal oli vallas 470 elanikku. Samal aastal läksid saared Talvesõja lõpetanud Moskva rahulepingu alusel Nõukogude Liidule.

Tütarsaartel elutseb lagritsat, kes on Eestis üliharuldane.

Tütarsaart on mainitud eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg" üheksandas loos, kus Viru ranna kallaspapid on andnud teada Viru vanemale, et Tütarsaarel ja Lavassaarel asuvad vaenuvägede laevad, mis plaanivad röövsõitu rannale.
Uku

**Uku** on Eesti rahvausundis Kirde-Eesti alal tuntud majahaldjas, kellele uuest saagist toodi ohvreid kivile (ukukivi) või ohvrinõusse (ukuvakk).

F. R. Kreutzwald andis Ukule tuult, vihma ja müristamist valitsenud jumala staatuse. Ukut on korduvalt mainitud eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg", kui jumalust, kellelt palutakse raskes olukorras abi.

## Nimi
Nimi "Uku" on eesti keelekasutusse võetud tõenäoliselt soome äikese- ja ilmajumala Ukko järgi.
Jumaluse käsitamises ei jõudnud igaviku mõiste muistsete eestlaste seas õieti välja kujuneda, seda enam aga vanaduse mõiste. Vanadus kippus taevavalitseja ülemaks tundemärgiks saama. Sellepärast anti taevavalitsejale sellekohane nimigi: Vanaisa, Vanataat, Vana-ätt, Vanamees, Taevataat, Uku. Viiest esimesest nimest tunneme kohe, et nad kõik üht ja sedasama tähendavad. Aga Uku nimigi ei erine kuigi palju eelmistest. Meil tarvitatakse seda nime koguni harva, seda enam aga Soomes, kus see tähendab ometi just sedasama mis Vanataat ja Vanaisa. 

## Asukoht
Vanataat asus taevas, kust ta mõnikord tõrelemise ja taplemisega oma ligiolekut kuulutas. Müristamise ajal öeldi ta kohta: "Vanataat tapleb, tõreleb, on kuri, on tige!" 

## Ohverdamine
Uku vakk ise oli enamasti niintest, laastudest või tohust tehtud neljanurgeline kast, millele käis peale silgukarbikaane sarnane kaas. Kevade alguses peeti iseäralikku Uku püha, millest kogu kihelkond ehk vald osa võttis. Peo ajal viidi Uku vakk hiide ja ohverdati seal. Vist põletati hiies Uku vakka aasta jooksul kogunenud aineid.

## Rahvasuu
1884. aastal rääkinud üks Moisekatsi vallas elanud talu peremees Uku kohta järgmist: "Müristamisjumala Uku elukoht oli Võu jõe ääres. Paluti, et Uku laseks vihma sadada, kui põud valitses, ja et Uku vihma keelaks, kui liig palju sadas." Urvaste pastor Gutsaff on Võu jõele ohverdamisest pikemalt kirjutanud; tema jutu järgi tulnud sealt välja mees, kelle ühes jalas sinine, teises kollane sukk. Mitmed oletavad, et see oli Uku.

## Rahvapärimus
Mõnel pool on arvatud, nagu oleks Ukul nainegi, nimega Raunj (arvatavasti rootsikeelsest sõnast rönn, "pihlakas"). Sellele oletusele andis ka F. R. Kreutzwald põhjust. Ukust kõneledes tähendas Kreutzwald, et paastumaarjapäeva tuleb arvata Uku ja tema naise Raunji auks peetud kevadise pööripäeva aegse püha kajaks (Inland 1837, nr 27). Kreutzwald ei ütle selgelt, kas ta siin Eesti või Soome Ukust kõneleb või kas eestlased või soomlased Rannjit Uku naiseks pidasid. Leidub andmeid, mille põhjal võib järeldada, et eestlased on Uku või Vanaisa kõrval tundnud ka Maaema. Kreutzwald igatahes on Uku naise tundmise Hiärni ajaraamatust laenanud. Hiärn ometi nimetab Uku naist Raunj; trükivea tõttu on Raunjist Kreutzwaldil Rannj tekkinud.

## Viited

## Kirjandus
* Eisen, M. J., "Eesti mütoloogia". Tallinn: Mats, 1995, nr 2, lk 105–107
Hugo Sepp

**Hugo Sepp** (22. detsember 1923 Kohila vald – 10. mai 2014) oli eesti aia- ja pargikujundaja ning arhitekt.

Ta on õppinud Saku ja Jälgimäe algkoolis. Erihariduse sai ta aastatel 1939–1943 Türi aianduskeskkoolis ja aastatel 1944–1950 Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis (lõpetas aia- ja pargikujunduse erialal).

Ta töötas aastatel 1950–1986 Eesti Projektis arhitektina, lisaks töötas ta aastatel 1950–1952 õppejõuna Kuressaare Ehitustehnikumis. Ta oli aastast 1954 Eesti Arhitektide Liidu liige.

Ta on juhtinud Tapa (aastal 1958), Kilingi-Nõmme (aastal 1960), Otepää (aastal 1965), Jõgeva (aastal 1966), Kuressaare (aastal 1970, koos Irina Rauaga), Pärnu (aastal 1974) ja Saue (aastal 1975) generaalplaani koostamist. Ta on osalenud Tallinna (koos Mart Pordi ja Dmitri Brunsiga, aastatel 1963–1971) generaalplaani koostamises. Ta on planeerinud Tallinna lauluväljaku (aastal 1958), Pärnu kuurordipiirkonna (aastal 1965), Kuressaare eramupiirkonna (aastal 1969), Tallinna puhkepiirkonna (aastal 1970), Võrtsjärve ümbruse (aastal 1970) ning Otepää-Pühajärve (aastal 1957), Ihasalu–Kaberneeme (aastal 1971), Kaberneeme-Tsitre (aastal 1973) ja Suurupi (aastal 1979) puhkealad. Ta on kujundanud umbes 50 eraaeda.

## Kirjandus
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996

## Välislingid
* Lahkunud on arhitekt Hugo Sepp
Aino Iila

**Aino Iila** (aastani 1948 **Aino Malmberg**; 17. jaanuar 1924 Tallinn – 2. mai 2014) oli eesti aiandusarhitekt.

Ta sündis aastal 1924 Tallinnas masinameistri perekonnas. Õppis aastatel 1931–1942 Elfriede Lenderi Eragümnaasiumis, 1942–1944 Kehtna aiandusinstituudis ja 1945–1951 Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis (lõpetas aia- ja pargikujunduse erialal).

Pärast instituudi lõpetamist töötas ta 28 aastat (1951–1979) projekteerijana Eesti Maaehitusprojektis (aastani 1964 Eesti Põllumajandusprojekt). 

Ta oli aastast 1962 Eesti Arhitektide Liidu liige.

Aino Iila suri 2. mail 2014 ja ta maeti 10. mail 2014 Metsakalmistule.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996

## Välislingid
*Lahkunud on arhitekt Aino Iila
Bevan Docherty

**Bevan John Docherty** (sündinud 29. märtsil 1977 Taupos) on Uus-Meremaa triatleet.

Ta võitis 2004. aasta Ateena olümpiamängudel kaasmaalase Hamish Carteri järel hõbemedali ja 2008. aasta Pekingi olümpiamängudel pronksmedali.
Hamish Carter

**Hamish Clive Carter** (sündinud 28. aprillil 1971 Aucklandis) on Uus-Meremaa triatleet.

Ta pälvis 2004. aasta olümpiamängudel triatlonis kuldmedali.
Kulani

**Kulani** oli küla Läänemaal Noarootsi poolsaarel. 1977. aastast kuulub Sutlepa mere kaldal asunud küla territoorium Pürksi küla koosseisu.

Arvatakse, et küla nimi tuleb sõnadest *kulle* ('mägi') ja *näs* ('nina'). Paul Johansen peab küsitavaks nime rootsi etümoloogiat. Kui nimi ei ole seotud oletatava varasema Kuldere küla nimega, siis on võimalik, et nime lähtekohaks on eesti sõna *küla + nina*.

Küla nime kannab ka 95,4 hektari suurune Silma looduskaitseala Kulani piiranguvöönd.

## Varasem ajalugu
On oletatud, et küla tekkis kohale, kus asus 1351. aastal mainitud *Kuldere* küla. Allikates on Kulanit esmamainitud 1540. aasta paiku nelja adramaa suuruse *Kulnisz* külana. Kulanis asus Noarootsi vanim mõis *Nuckhoff* ning 17. sajandil rajati Kulani mõis. Veel nimekujusid: *Killenisz* (1548), *Kollanes* (1565), *Kullanus*, *Kulleesby* (1615) ning 1627. aastal *Kullanäs* koos mõisaga.

Kulani küla on seotud ka Noarootsi kiriku kellameestega: nimelt on teada, et vähemalt vahemikus 1642–1659 oli kiriku kellamees Bläs Thomasson Kulani külast. 1642. aastal elas ta Paslepa külas ning 1648. aastal ehitati talle varasema kellamehe koha peale elukoht.

Kulani lähedal asus ka üks Noarootsi kihelkonna üheksast teadaolevast külakalmistust.

## 19. ja 20. sajand
Aastatel 1866–1893 oli Noarootsi kihelkonnas Kulani vald, kuhu kuulus vaid Saare mõis. 1893. aastal sai piirkonnast Paslepa valla osa.

## Vaata ka
* Kulani peakraav
* Kulani mõis

## Viited
Lülisambakanal

**Lülisambakanal** (ladina *canalis vertebralis*) on paljudel kesknärvisüsteemiga selgroogsetel loomadel enamikust lülisambalülide lülimulkudest moodustunud lülisambapikkune kanal. Lülisambakanalis paikneb seljaaju kestadega ümbritsetud seljaaju. 

Lülisambakanali areng, anatoomia, asend, morfoloogia ja funktsioonid ning patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Loomaanatoomias on kasutusel ka termin **selgrookanal** (*canalis vertebralis*).

Inimestel võib harva esineda lülisambakanali lipoomi.

Prantsuse arst Jean François Fernel (1497–1558), kes võttis kasutusele termini "füsioloogia", oli esimene, kes kirjeldas lülisambakanalit.

## Vaata ka
*selgroog
*spinaalstenoos
*seljavalu

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas
*Sissekanne Nomina Anatomica Veterinarias
Baaba

**Baaba** on kõrges ümaras küpsetusvormis valmistatud magus pärmitainast küpsetis.

## Vaata ka
*Rummibaaba
Baas (arhitektuur)

**Baas** on samba, piilari või pilastri alaosa, millele toetub tüves. 

Baas on samba kohustuslik osa kõigis klassikalistes orderites, välja arvatud dooria orderis.

Samba baas toetub portikuses vahetult stülobaadile, arkaadis kõrgele pjedestaalile.
Baas (geodeesia)

**Baas** ehk **baasijoon** on geodeesias väga täpselt (**baasimõõtmisega**) mõõdetud joon, mille järgi arvutatakse näiteks triangulatsiooni puhul teiste joonte pikkus.
Baatoks

**Baatoks** (inglise keeles *buttocks, buttock-lines*) on joon, mis tekib laevakere lõikumisel pikitasandiga paralleelse pinnaga.

## Välislingid
*Baatoks Mereviki
Nakbah

**Nakbah** (araabia keeles النكبة an-Nakbah, 'õnnetus, hukatus, katastroof') oli sündmus, mille käigus umbkaudu 711 000 kuni 725 000 Palestiina araablast jättis kodu maha, põgenes või aeti välja oma kodudest tollal Suurbritannia mandaadi all olnud Palestiinas puhkenud kodusõjas 1947.–1948. aastal ja sellele järgnenud Araabia-Iisraeli sõjas 1948.–1949. aastal.

Termini *nakbah* võttis selles tähenduses esimest korda kasutusele Süüria ajaloolane Constantin Zureiq (قسطنطين زريق‎) oma raamatus *Ma'na an-Nakba* ("معنى النّكب", "Katastroofi tähendus") 1948. aastal.

Iga aasta 15. mail tähistavad palestiinlased selle sündmuse mälestuseks Nakbah' päeva. 

## Ajalugu
Kodusõda palestiinlaste (araablaste) ja kiiresti kasvanud juudi elanikkonna vahel puhkes, kui ÜRO Peaassamblee tühistas 29. novembril 1947 senise Suurbritannia mandaadi Palestiinas, otsustades asutada seal kaks iseseisvat riiki. Iisraelile määrati 14 100 ruutkilomeetri suurune ala (umbes 56 % Palestiinast), kus elas 498 000 juuti ja 497 000 palestiinlast (araablast); Palestiina riigile määrati 11 100 ruutkilomeetri, kus elas 725 000 palestiinlast ja 10 000 juuti. Jeruusalemmast pidi saama iseseisev rahvusvaheline haldusüksus. 

Pärast seda, kui juudid kuulutasid 1948. aasta 14. mail välja Iisraeli riigi, ründasid Transjordaania, Egiptus, Süüria, Liibanon ja Iraak Iisraeli ning kodusõda muutus Araabia-Iisraeli sõjaks. Sõda lõppes Iisraeli võiduga 1949. aasta kevadel ja vaherahulepingute sõlmimisega kõigi nimetatud riikidega. Sõja käigus okupeerisid Iisraeli väed 6700 ruutkilomeetrit Palestiina riigile määratud aladest ning Lääne-Jeruusalemma. Iisraeli territooriumilt või Iisraeli hõivatud palestiinlaste aladelt põgenes sõjategevuse ja sionistliku terrori eest või aeti kodudest välja üle 700 000 palestiinlase.   

## Vaata ka
*Deir Yassini massimõrv

## Viited

## Kirjandus
**Nakba: Palestine, 1948, and the Claims of Memory.* Edited by Ahmad H. Sa'di, Lila Abu-Lugho. Columbia University Press. ISBN 0231135793.
Nakbah' päev

**Nakba-päev** (araabia keeles يوم النكبة *Jawm an-Nakba*) on 15. mail tähistatav päev, mil mälestatakse seda, kuidas umbkaudu 711 000 – 725 000 Palestiina araablast sunniti põgenema või aeti kodudest välja Suurbritannia mandaadi all olnud Palestiinas aastatel 1947–1948 toimunud kodusõja ja sellele järgnenud Araabia-Iisraeli sõja käigus aastatel 1948–1949. 

Sõna *[[nakba]]* (araabia keeles النكبة *an-Nakbah*) tähendab õnnetust, hukatust, katastroofi.

Nakba-päeva tähistavad Palestiina araablased vaikuse hetkega, mälestades kodude mahajätmist, põgenemist ja üleelatud kannatusi. Iisraelis, Läänekaldal ja Gazas, Palestiina põgenikelaagrites, Araabia maadel ja mujal maailmas korraldatakse sel päeval protestimarsse ja meeleavaldusi. 

Nakba sümboliks on võtmed, mis Palestiina põgenike jaoks sümboliseerivad õigust tagasi pöörduda oma kodudesse ja küladesse, mis asuvad Iisraeli territooriumil. Paljud palestiinlaste külad – palestiinlaste andmetel 418 küla – on pärast 1948. aastat hävitatud.  

## Viited

## Välislingid
*Arab-Israeli War by Benny Morris. www.crimesofwar.org
Issaak Babel

**Issaak Emmanuilovitš Babel** (Исаак Эммануилович Бабель; sünninimi **Issaak Manjevitš Bobel** (Исаак Маньевич Бобель); 12. juuli (30. juuni) 1894 Odessa – 27. jaanuar 1940 Moskva) oli juudi päritolu vene kirjanik.

Tema tuntumad teosed on lühijutukogud "Ratsaarmee" (Конармия; 1926), kus ta kujutab tõetruult Semjon Budjonnõi 1. Ratsaarmees reporterina teenides nähtut, ja "Odessa lood" (Odessa jutustused; Одесские рассказы; 1931).

15. mail 1939 ta arreteeriti. 26. jaanuaril 1940 mõisteti Babel surma, süüdistatuna nõukogudevastases vandenõulises terroritegevuses ja spionaažis.

Nõukogude Liidu Ülemkohtu sõjakolleegium rehabiliteeris Issaak Babeli postuumselt 18. detsembril 1954.

## Eesti keeles
**Odessa lood* (novellivalimik), Tallinn: Perioodika 1966, tõlkinud Olev Jõgi. 
**Maria*: näidend 8 pildis, Tallinn: Perioodika 1972, tõlkinud Olev Jõgi.
**Ratsaarmee; Odessa lood; Novellid; Maria*, Tallinn: Eesti Raamat 1977, tõlkinud Olev Jõgi. 
**Odessa lood ja teisi novelle*, Tallinn: Varrak 2012, tõlkinud Olev Jõgi.

## Viited

## Välislingid
*Babeli proosa ja materjalid tema kohta (*vene keeles*)
X-põlvkond

**X-põlvkond** on vahel kasutatav nimetus põlvkonnale, kes on sündinud 1960. ja 1970. aastail pärast teise maailmasõja järgset beebibuumi.

Terminit kasutas esimesena fotograaf Robert Capa 1950. aastate alguses, viidates noortele meestele ja naistele, kes kasvasid üles vahetult pärast teist maailmasõda.

Termin sai laiemalt tuntuks tänu Douglas Couplandi 1991. aasta romaanile "Generation X: Tales for an Accelerated Culture".

## Vaata ka
*Y-põlvkond
Rock Against Communism

***Rock Against Communism*** (tõlkes 'kommunismivastane rokk'; lühend: **RAC** või **R.A.C.**) on rokkmuusikastiil. RAC sai alguse 1970. aastate lõpus Suurbritannias nn valgete jõu (inglise *white power*) muusika kontsertidest. RACi laulude sõnades leidub sageli kommunismivastaseid, natsionalistlikke ja neonatsidega seotud elemente.

Eesti tuntumaid RAC-bände on P.W.A..
Michael Jeter

**Robert Michael Jeter** (26. august 1952 Lawrenceburg, Tennessee – 30. märts 2003 Los Angeles, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Bill Irwin

**William Mills Irwin** (tuntud kui **Bill Irwin**; sündinud 11. aprillil 1950 Santa Monicas) on Ameerika Ühendriikide näitleja, koomik ja kloun.

## Välislingid
*
Laurence Fishburne

**Laurence Fishburne** (täisnimega **Laurence John Fishburne III**; sündinud 30. juulil 1961 Augustas Georgia osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja, näitekirjanik, režissöör ja produtsent. 

Tema tuntumad rollid on Morpheus ulmefilmide triloogias "Matrix", Clean filmis "Apocalypse Now" (1979), Cowboy Curtis lastesarjas "Pee-wee's Playhouse", Ike Turner Tina Turneri eluloofilmis "What's Love Got to Do With It" (1993) ning Furious Styles filmis "Boyz n the Hood" (1991).

Fishburne on olnud edukas ka teatrilaval ja televisioonis, osaledes muu hulgas menuseriaalides "" ja "Hannibal". 

Ta on saanud mitmeid auhindu, sealhulgas Emmy ja NAACP Image Award'i, ning 1994. aastal nomineeriti ta Oscarile parima meesnäitleja kategoorias rolli eest filmis "What's Love Got to Do With It".

## Osaline filmograafia

## Isiklikku
Laurence Fishburne on olnud abielus kaks korda. Tema esimene abikaasa oli Hajna O. Moss, kellega tal on kaks last, sealhulgas näitlejanna Langston Fishburne.

Aastatel 2002–2018 oli ta abielus näitleja Gina Torresega, kellega tal on üks tütar. Paar teatas lahkuminekust 2017. aastal, kuid nende lahutus vormistati ametlikult 2018. aastal.

Fishburne on tuntud ka oma tagasihoidliku ja privaatsust hindava eluviisi poolest. Ta on olnud aktiivne afroameerika kogukonna esindaja ja toetanud mitmeid hariduse ja kunsti valdkonna algatusi.

## Viited

## Välislingid

*
Gracchus Babeuf

**Gracchus Babeuf** (õieti **François Noël Babeuf**; 23. november 1760 Saint-Quentin – 27. mai 1797 (8. preriaal V) Vendôme) oli prantsuse revolutsionäär.

Ta korraldas Direktooriumi-vastase võrdsete vandenõu, mille eest ta giljotineeriti.

Tema õpetus, mida hakati kutsuma babuvismiks, on kommunismi ja anarhismi eelkäija.
Lülisammas

**Lülisammas** (ladina *columna vertebralis*) on inimeste kere skeleti osa, mis koosneb lülisambalülidest ja kuulub skeletisüsteemi. Lülisammast toetavad paljud lihased ja arvukad sidemed. Lülisamba ja kolju vahel moodustub kuklaliiges. 

Teiste selgroogsete loomade lülisamba kohta kasutatakse terminit "selgroog". 

Lülisamba areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii indiviiditi kui ka indiviidi eluperiooditi. 

Imiku lülisammas on dorsaalsuunas kõverdunud. Kõverdused vormuvad välja lihaste töö ja keha raskuse vastastikmõjus. Kui vastsündinu hakkab juba pead tõstma, kujuneb välja kaelalordoos. Rinnaküfoos hakkab kujunema koos lapse istuma hakkamisega. Nimmelordoos kujuneb välja koos lapse püstiseismise ja kõndimisega. 

Lülisammas koosneb 33–34 lülist: 7 kaela-, 12 rinna- ja 5 nimmelülist (kõik vabalülid) ning 5 ristluuks liitunud ristluu- ja 4–5 õndra- ehk sabaluuks liitunud õndralülist ja lüli(de)vaheketastest.

Lülisamba murru korral on tihti ohustatud lülisambakanalis paiknev seljaaju.

Noortel täiskasvanutel võib põletikulise haigusena välja kujuneda jäigastav lülisambapõletik (Behterevi tõbi).  

## Vaata ka

* seljavalu

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A02.2.00.001: Columna vertebralis. Lülisammas
Pressifotograafia

**Pressifotograafia** ehk **fotoajakirjandus** on üks ajakirjanduse vorme (materjali valimine, pildistamine, töötlemine ja uudisväärtusliku materjali esitamine avaldamisele või eetrisse), mis loob lugejas-vaatajas uudist illustreeriva kujutluspildi. Tänapäeval kasutatakse seda ainult foto, kuid mõnikord ka video kohta.

Fotoajakirjandust eristab teistest fotograafia harudest (sh fotodokumentalistika, sotsiaalfotograafia, tänavafotograafia või kuulsuste pildistamine) kindel eetiline raamistik, mis sätestab, et foto näol on tegemist ausa ja osapooletu teosega, mis jutustab lugu kindlatel ajakirjanduslikel alustaladel.

Pressifotograafid teevad fotosid, mis kuuluvad sageli uudiseartiklite juurde.

Eestis ühendab pressifotograafe Eesti Pressifotograafide Liit. Samuti valitakse parimaid pressifotosid.
Babiit

**Babiit** on tina- või pliipõhine sulam, millega kaetakse liugelaagrite liudu.

Babiitsulami leiutas 1839. aastal Tauntonis Massachusettsis kullassepp Isaac Babbitt, kelle järgi on see ka nimetuse saanud.

Babiite on mitmesuguseid; lisaks tinale ja pliile sisaldavad need antimoni, vaske ja muid lisandeid.
Kulani mõis

**Kulani mõis** oli mõis Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. Enne Kulani nime kandva mõisa rajamist asus Kulani külas kihelkonna vanim mõis *Nuckhoff*.

Kulani mõis rajati küll 17. sajandil, kuid erinevad allikad sisaldavad selle kohta erinevaid andmeid. Kui ühtedel andmetel on aastal 1627 mainitud *Kullanäs* küla koos mõisaga, siis teistel andmetel pärinevad esimesed teated Kulani mõisast kas 1625. või 1670. aastast. Kui 1679. aastal rajati Paslepa mõis, liideti Kulani selle külge (teistel andmetel liideti mõis aga 1662. aastal Saare mõisaga). Hiljem oli mõis vähemalt 18. sajandi lõpus mõnda aega ka Saare mõisa karjamõis.

1976. aastal toimus Kulani mõisa inventariseerimine ning selle järgi oli mõisaansambel (hooned, haljastus jm) tudmatuseni muutunud ja alles olid vaid üksikud puud. Mõisast säilinut kasutas V. I. Lenini nimeline kolhoos.

## Vaata ka
* Kulani peakraav
* Kulani

## Viited
Seksuaalrevolutsioon

**Seksuaalrevolutsioon** oli 1960. aastatel alanud seksi tingimusteta jaatav liikumine. Seks, mis ei kahjusta kedagi (partneri ja enda tervisest hoolimine, vabatahtlikkus jne), on moraalselt lubatav. Seksuaalrevolutsiooni eesmärk oli üksikisiku vabastamine süütundest. Seksuaalrevolutsiooni idee popkultuuris oli panna võrdusmärk seksi ja tõe vahele. Toimus kõikelubava noorukiea tunnistamine inimese püsiseisundiks.
Priimetsa kalmistu

**Priimetsa kalmistu** asub Valga linnas Metsa tänaval. Kalmistul asub Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas. 

## Kirjandus
* 
*Valga Priimetsa kalmistu Kalmistute registris
V. I. Lenini nimeline kolhoos (Haapsalu rajoon)

**V. I. Lenini nimeline kolhoos** oli Haapsalu rajooni Pürksi külanõukogus asunud kolhoos. Kolhoosi keskus asus Pürksi külas ja kolhoosi pindala oli üle 14 000 hektari. Kolhoosikeskuses Pürksis asusid töökojad, garaažid, katlamaja, söökla, lasteaed ja klubi. Aastatel 1949–1989 kandis kolhoos V. I. Lenini nime ning aastatel 1990–1993 nime **Noarootsi kolhoos**. Kolhoosi asutasid 1949. aastal Pürksi külanõukogu Einby küla 32 kehv- ja kesktalupoega. Mitu väiksemat kolhoosi liideti V. I. Lenini kolhoosiga 1951. aasta 12. jaanuaril.

## Liitmine Sutlepa kolhoosiga
Aastani 1976 hõlmas kolhoos vaid Noarootsi poolsaart, kuid siis ühendati see Sutlepa kolhoosiga. 1980. aastate alguse seisuga oli kolhoosis haritavat maad ligikaudu 14 800 hektarit, millest 6800 asus poolsaarel ja 8000 hektarit mandril. Lisaks Pürksile asus väiksem keskus Sutlepas. Majandis kasvatati punast tõugu karja ja poolsaare ainus suurfarm asus Pürksi külas. Väiksemad laudad asusid Kudanis, Paslepas ja Österbys. Kolhoosi uhkuseks oli I klassi tõuseafarm Pürksis.

## Kolhooside rajamine
Algselt oli külanõukogu territooriumil lisaks Sutlepale muidki kolhoose, mis aga kõik hiljem V. I. Lenini nimelise kolhoosiga liideti:
* "Punane Täht" (18.04.1948–1950; Österby külas),
* "Laht" (1949–1950; Tahu külas; 07.06.1950 liideti kolhoosiga "Punane Täht"),
* "Võit" (1949–1949),
* "Punane Lipp" (1949–1950),
* "Ühiselu" (1949–1950),
* "Lahe" (1949–1951),
* Vorošilovi-nimeline kolhoos (1951–1952),
* Kalinini-nimeline kolhoos (Sutlepa külanõukogu Väike-Nõmmküla küla 19 talupoega),
* "Uus Tee" (Aulepa küla 23 talupoega),
* "Kevad" (Suur-Nõmmküla küla 23 talupoega).

## Viited
Admiral (täpsustus)

Sõnal "**admiral**" on mitu tähendust.
***[[Admiral]]** on sõjaväeline auaste.
***[[Admiral (liblikas)|Admiral]]** on liblikaliik.
***"[[Admiral (film 2008)|Admiral]]"** on admiral Koltšakist rääkiv film.
***"[[Admiral (seriaal)|Admiral]]"** on Venemaa seriaal.
***[[Admiral (aurik)|Admiral]]** on Eesti aurulaev.
***[[Admiral (Riia Laevasõidu Ühisuse aurulaev)|Admiral]]** oli Riia Laevasõidu Ühisuse aurulaev.
***[[Admiral (ansambel)|Admiral]]** oli Eesti instrumentaalansambel.
Vaigutamine

**Vaigutamine** on kasvavatelt puudelt vaigu võtmine. 

Vaigutamiseks eemaldatakse 5–15 a enne lõppraiet osa puu tüve korbast; korpa eemaldatakse kuni puu tüve 5 m kõrguseni. Kohta, kust vaiku võetakse, nimetatakse karriks.

Vaigutatakse eriti mändi, vähem kuuske, lehist ja nulgu.

## Viited