open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mare Rebane

**Mare Rebane** (1965. aastani** Mare Tamm**; sündinud 20. märtsil 1940 Sadala vallas Jõgevamaal) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Mare Rebane on talupidaja tütar.

Lõpetas 1958 Kuremaa loomakasvatustehnikumi ja 1965 EPA agronoomiateaduskonna põllumajandusraamatupidaja-ökonomistina; magister (majandus) (1998, EPMÜ) monograafiate põhjal. 

Oli 1965–1968 Jõgeva Põllumajandusliku Tootmise Valitsuse ökonomist, 1968–1972 Tihemetsa Sovhoostehnikumi õpetaja, 1972–1982 Eesti Põllumajanduse Akadeemia teadusliku uurimistöö sektori vanem-ökonomist ja vanemteadur, 1982–1997 majandusteaduskonna assistent ja lektor, 1997–2006 Eesti Põllumajandusülikooli majandusteaduskonna lektor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: finants- ja juhtimisraamatupidamise korraldamine põllumajandussektoris. 20 teaduspublikatsiooni, koostanud õppevahendeid. Atesteeritud audiitor.

## Viited

## Teoseid
* Raamatupidamise algkursus. Tallinn, 1996
* Raamatupidamine ettevõttes (kaasautor A.-E. Visberg). Tallinn, 1998
* Some problems that occur at the verification of the Assets. // TÜ Proc. conf. (1999)
* Impementation of Economic Control Matching the EU Requirements. // EPMÜ teaduskonv kogumik 2 (2001) 15
* Role of the State Audit Office of Estonia in Assessing the Activities of Local Governments. // EPMÜ teadustööde kogumi, 221 (2005).

## Kirjandus
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 70
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 124
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 102.
*
Karl-Samuel Rebane

**Karl-Samuel Rebane** (23. juuli 1928 Voltveti vald, Pärnumaa – 29. märts 1987 Tartu) oli eesti füüsik.

## Elulugu
Karl-Samuel Rebane oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1947 Abja Keskkooli, 1952 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna ja 1955 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Füüsika ja Astronoomia Instituudi (FAI) aspirantuuri; füüsika-matemaatikakandidaat (1955, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Исследование инфракрасного тушения в фосфорах типа сульфида цинка", füüsika-matemaatika-doktor (1974, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Центры захвата и рекомбинационные процессы в ZnS". Oli 1952–1958 Eesti Teaduste Akadeemia FAI nooremteadur ja vanemteadur, 1958–1959 TRÜ üldfüüsika kateedri assistent, 1960–87 eksperimentaalfüüsika kateedri juhataja, aastast 1968 ühtlasi TRÜ elektroluminestsentsi ja pooljuhtide labori teaduslik juhataja, aastast 1976 professor. 

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: laia keelutsooniga pooljuhtide fotojuhtivus, fotoluminestsents, elektroluminestsents, teaduse ajalugu. Elektroluminestsentsi uurimise algatajaid Eestis. Koostanud õppevahendeid. Nõukogude Eesti preemia 1959 (kollektiivis).

## Teoseid
* Люминесценция I, Tartu, 1965
* II, Tartu, 1966
* III, Tartu, 1969
* Creation of paramagnetic centres in ZnS by the action of mechanical deformation (kaasautor). // Soviet Physics – Solid State 13 (1971) 4
* // The spectroscopy of colour centres in ZnS and CaS (kaasautor). // J. Luminescence 11 (1976) 2
* Vaakumtehnika teoreetilised alused. Tartu, 1976
* Vaakumtehnika praktiliste tööde juhendid, Tartu, 1976
* Maserid ja laserid, Tartu, 1981
* Laserite praktilised rakendused. Mittelineaarse optika alused, Tartu, 1984
* Sissejuhatus erialasse. Füüsika, Tartu, 1985
* The dispersion effect on electroluminescence. // Progr. in Phys. 48 (1985) 8.

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 418
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 279.
*
Herbert Johannes Rebassoo

**Herbert Johannes Rebassoo** (aastani 1936 **Rebasov**; 8. oktoober 1913 Tallinn – 12. detsember 1971 La Crosse, Wisconsin, USA) oli eesti päritolu Ameerika Ühendriikide matemaatik.

## Elulugu
Lõpetas 1931. aastal Tallinna Poeglaste Reaalgümnaasiumi ja 1936. aastal Tartu Ülikooli; matemaatikamagister (1939, TÜ), väitekiri "Maatriksite rakendamine determinandi väärtuse arvutamisel ja lineaarvõrrandsüsteemi lahendamisel", Ph.D. (matemaatika, 1957, Wisconsini Ülikool), väitekiri "Constant breadth cursor on the sphere". Õppis ka Tallinna Tehnikumis ja täiendas end Jena Ülikoolis. 

Oli 1937–1943 Tartu Ülikooli matemaatikainstituudi nooremassistent ja 1942–1944 Eesti Omavalitsuse Haridusdirektooriumi osakonnajuhataja. 

Põgenes 1944. aastal Saksamaale, oli Augsburgi Eesti Gümnaasiumis õpetaja. 1949. aastast elas USA-s. Aastatel 1950–1971 oli Iowa osariigis Decorah Luther College'i matemaatikaõppejõud, professor.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 133.
*
Peep Peeter Rebane

**Peep Peter Rebane**, (sündinud 9. novembril 1940 Tartus) on eesti ajaloolane.

## Elulugu
Tema isa oli kohtuametnik Ilmar Rebane ja ema Teele (Adele Elfriede) Rebane (neiupõlvenimega Külm).

Lõpetas 1962. aastal Upsala (N.J) ülikooli. Ajaloomagistri kraadi sai 1964. aastal Michigan Stati ülikoolist. Ph.D. (1969, Michigan iState Ülikool), väitekiri "Denmark and the Baltic Crusade 1150–1227". Oli 1965–1966 Michigani Ülikooli (Central Michigan University) ja aastast 1967 Pennsylvania State Universityli õppejõud (aastast 2006 Professor Emeritus of History)

Akadeemiliselt kuulub ta Eesti Üliõpilaste Seltsi.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: keskaeg ja varane uusaeg Euroopas, peamiselt Eesti keskaeg.

## Teoseid
* The Estonians in America 1627–1975. // A chronology & fact book (kaaskoost-d J. Pennar ja T. Parming). NY, 1975
* From Fulco to Theoderic. The changing face of the Livonian Mission. // Muinasaja loojangust omariikluse läveni. Tartu, 2001
* Denmark and the Baltic crusade, 1150–1227. Michigan, 2007.

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 418.
*
Tiit Rebane

**Tiit Rebane** (sündinud 15. jaanuaril 1950 Põlvas) on eesti arstiteadlane ja kardioloog.

## Elulugu
Tiit Rebane on metsateadlase Harald Rebase poeg.

Lõpetas 1968 Tartu 2. Keskkooli, 1974 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna ja 1985 samas aspirantuuri; meditsiinikandidaat (1986, TRÜ), väitekiri "Kиноангиографическая оценка аортокоронарного шунтирования у больных ишемической болезнью сердца." 

Oli 1975–1978 Viljandi Rajooni Keskhaigla kirurg, 1978–1979 TRÜ meditsiini kesklabori veresoontekirurgia labori vanemteadur, 1980–1983 ja 1986–1989 Tartu Riikliku Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi röntgenangiokardiograafia labori (Tallinnas) teadur, 1989–1993 Tartu Ülikooli Eesti Südamekeskuses Tallinnas vanemteadurina, aastast 1994 Põhja-Eesti Regionaalhaigla intensiivkardioloogia osakonna vanemarst.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: südame- ja veresoonkond. 15 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Korduskoronarograafia pärgarterisisese trombolüütilise ravi tulemuste hindamisel (kaasautor). Nõukogude Eesti Tervishoid (1982) 5.
* Применение чрезкожной транслюминальной коронарной ангиопластики при лечении больных острым инфартом миокарда (kaasautor). // Кардиология (1984) 9.
* Aortokoronaarsete šuntide tüübid ja nende angiograafiline iseloomustus (kaasautor). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1985) 6.
* Korduv operatsioonijärgne šundiangiograafia aortokoronaarsete šuntide seisundi hindamisel. // Eesti Arst (1990) 4.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Arst (1987) 3, 204–205.
*
Johann Friedrich von Recke

**Johann Friedrich von Recke** (1. august 1764, Miitavi – 13. september 1846, Miitavi) oli baltisaksa ajaloolane.

## Elulugu
Johann Friedrich von Recke oli baltisakslane ja kaupmehe poeg.

Õppis 1781–84 Göttingeni Ülikoolis õigusteadust, ajalugu ja muinasteadust. 1787–1788 Miitavi arhiivi- ja läänisekretäri abiline, 1788–96 arhiivi- ja läänisekretär, 1796–1801 Kuramaa asehaldurkonna valitsuse sekretär, 1801–26 Kuramaa Kameraalkoja nõunik, 1827–46 Kuramaa Kirjanduse ja Kunsti Seltsi sekretär. 

Kuramaa provintsiaalmuuseumi asutajaliige (1818). Tuntud ajaloolise ainestiku kogujana ja dokumentide avaldajana. 

Kogus ulatusliku materjali Balti kubermangude kirjanike ja teadlaste kohta. Toimetas selle leksikonina 1827–32 trükki koos C. E. Napierskyga (Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrtenlexikon d. Prov. Livland, Estland und Kurland I, II, III, IV. Mitau, 1827–32), mis on tähtsamaid Baltimail ilmunud ajaloolis-biograafilisi koguteoseid. 

Andis välja Th. Hjärne (Hiärne), Ehst-, Lyv- u. Lettländische Geschichte (Miitavi, 1794 – neli köidet, kolm viimast ilmusid hiljem).

## Viited

## Teoseid
* Wöchentl. Unterhaltungen f. Liebhaber deutscher Lektüre in Russland. Miitavi, 1805–08.
* Allgemeines Schriftsteller und Gelehrtenlexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland  Bd. 1, Bd. 2,  Bd. 3, Bd. 4 (kaasautor C. E. Napiersky). Mitau, 1827–1832;
*
*
*, http://babel.hathitrust.org/cgi/pt?id=hvd.32044098459977;view=1up;seq=6
*
*

## Kirjandus
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 611
* Eesti biograafiline leksikon. Trt, 1926–1929, 415.
* 
## Välislingid
*
Ellen Redi

**Ellen Redi** (aastani 1971 **Ellen Veeber**; sündinud 18. juulil 1945 Varstu vallas Võrumaal) on eesti matemaatik.

## Elulugu
Ellen Redi on möldri tütar.

Lõpetas 1962 Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1967 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika osakonna; 1974 samas aspirant, füüsika-matemaatikakandidaat (1985, Moldaavia Teaduste Akadeemia Matemaatika Instituut), väitekiri "Поликатегории и поликольцоиды многоместных функций". Täiendas end 1979 Leningradi ülikoolis ja 1996 Dresdeni Tehnikaülikoolis. Oli 1968–1971 Tartu Ülikooli vanemõpetaja, 1974–1976 NSV Liidu Teaduste Akadeemia Majandusmatemaatika Keskinstituudi vaneminsener, 1976–1987 Tallinna Pedagoogilise Instituudi vanemõpetaja, aastast 1987 dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: algebra, diskreetne matemaatika ja matemaatiline loogika ning nende didaktika. Kirjeldanud kvaasirühmafunktsioonide polükategooriaid ja Greene'i ekvivalentse. Põhjendanud polüringoidide esitatavuse mitmekohaliste funktsioonide ja Mengeri süsteemide esitatavuse mitmekohaliste endomorfismide kaudu. Üle 20 teaduspublikatsiooni ja 20 teaduslik-metodoloogilise trükise, 5 õppevahendit.

## Teoseid
*Односторонние идеалы симмерических поликатегорий. // TÜ Toim 336 (1974)
*О представлении поликольцоидов. // TÜ Toim 390 (1976)
*Главные левые идеалы и L-эквивалентность Грина в поликатегориях. // TÜ Toim 640 (1983)
*Одна характериcтика поликатегорий квазигрупповых функций. // TÜ Toim 764 (1988)
*Normalized permutation polynomials of degree 6 over finite fields. // TA Toim. Füüs. Mat 45 (1996) 2/3
*Arvuteooria. Avita. Tallinn 1998
*Two-based duplicate-clones. // TA Toim. Füüs. Mat 50 (2001) 2
*Properties of 0-dense two-based clones of act-type algebras. // Proc. Latvian Acad. Sci. Sect. B 57 (2003) 3/4

## Tunnustus
*2007 Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal

## Viited

## Kirjandus
*EE 14, 419
*Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt 1987, 386
*Virkus, R. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn 1998. Lk 49, 119
*TPÜ 1919–1995. (2002), 79, 200, 257
*Pool sajandit matemaatika-loodusteaduskonda. Tallinn 2000, 36, 42, 70, 73

## Välislingid
*
Olav Redi

**Olav Redi** (sündinud 29. mail 1938 Tallinnas) on eesti füüsik.

## Elulugu
Olav Redi on teenistuja poeg.

Lõpetas 1956 Eastside High Schooli USA-s, 1960 Rensselaeri Polütehnilise Instituudi füüsikuna ja 1964 Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi;  (füüsika, 1960, Rensselaeri Polütehniline Instituut); *[[Ph.D.]]* (1965, Massachusettsi Tehnoloogiainstituut), väitekiri "Spin, Moments and Isotope Shift of Hg 203". Oli 1960–64 Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi uurimisassistent, 1964–68 Princetoni Ülikooli *res. assoc*, 1968–71 *assistant prof*, 1971–74 New Yorgi Ülikooli *assistant prof.*, 1974–77 *[[associate professor]]*, 1977–78 *res. assoc* ja aastast 1978 

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: aatomituuma omaduste uurimine, tsüklotroni tüüpi kiirendi kavandamine ja ehitamine, astrofüüsika. 28 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Level-Crossing Signal Line Shapes and Ordering of Energy Levels (kaasautor). // Phys. Rev. Letters 21 (1968) 61
* Hyperfine Structure and Isotope Shift of 3.5-h Mercyry 193 by a Zeeman-Scanned Optical Pumping Method (kaasautor). // Phys. Rev. A9 (1974) 593
* Level-Crossing Determination of the 6s6p3P, Hfs of 193mHg (kaasautor H. H. Stroke). // Phys. Rev. A9 (1974) 1176
* Nuclear Magnetic Moments of 205, 207, 209 Bi Isotopes-Hyperfine Structure of the 15-day 205Bi 3067-Å Line (kaasautor). // Phys. Rev. Letters 34 (1973) 625
* Spins of 47V and 48V by the Atomic Beam Magnetic Resonance Method. // Phys. Rev. C17 (1978) 2229.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 101
* Vil! Olav Redi füüsikadoktoriks. // EÜS Paguluses (USA) 38 (1965), 52
* Doktoreid EÜS-s. // EÜS Paguluses (Rootsi) 54 (1975), 38
* Mõlemad abielupooled doktorid: Vil. Olav ja Martha Redi. // EÜS 187 (1970): Informatsiooni bülletään (USA) 20 (1970), 39–40.
*
Elmar Redlich

**Elmar Redlich** (26. mai 1898 Ozoli (Lappieri) mõis, Valmiera maakond, Liivimaa – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Eesti loomaarstiteadlane, baltisakslane.

## Elulugu
Elmar Redlich oli mõisavalitseja poeg.

Õppis 1916 Peterburi Ajaloo-Keele Instituudis, 1916–18 Tartu Veterinaariainstituudis. Lõpetas 1922 TÜ loomaarstiteaduskonna ja 1934 TÜ arstiteaduskonna; veterinaariadoktor (1926, TÜ), väitekiri "Diaptomus graciloides (Lilljeborg) als neuer erster Zwischenwirt von Dibothriocephalus latus, nebst Bemerkungen über die experimentelle Entwicklung des Procercoides dieser Cestode" (ilmunud ka ajakirjas Archiv für wisswissenschaftliche und praktische Tierheilkunde 53 (1926)). Oli 1922–27 TÜ loomaarstiteaduskonna patoloogilise anatoomia kabineti assistent, 1927–29 Põhja-Eesti piirkonna veisetuberkuloosi arst, 1929–39(?) Riikliku Seerumiinstituudi diagnostilise osakonna juhataja. Asus 1939 Saksamaale.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: parasitoosid ja loomade infektsioonhaigused. Avaldanud rohkesti kirjutisi loomahaigustest ajalehe Revaler Bote põllumajanduslisas.

## Viited

## Teoseid
* Hõberebaste dochmiasis'e ettetulemisest Eestis // Eesti Loomaarstlik Ringvaade 5 (1926)
* Sigade punataud. Tallinn, 1928
* Sigade punataudi diagnoosimisest ja materjali võtmisest bakterioloogiliseks juurdluseks punataudi peale // Eesti Loomaarstlik Ringvaade 7 (1931).

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 106.
*
Merle Rehand

**Merle Rehand** (aastani 1976 **Merle Saar**, sündinud 5. augustil 1952 Rakveres) on eesti spordipedagoog.

## Elulugu
Merle Rehand on teenistujate tütar.

Lõpetas 1970 Rakvere 1. Keskkooli, 1975 TÜ kehakultuuriteaduskonna ja 1989 samas aspirantuuri; magister (sporditeadused) (1991, TÜ), väitekiri "Эффективность систематической двигательной активности при регулации масcы тела в зависимости от уровня гормонов в крови и полноты тела у студенток". Oli 1979–86, 1989–90 TÜ kehalise kasvatuse ja spordi kateedri õpetaja, 1990–93 võimlemiskateedri õpetaja, 1993–96 spordipedagoogika instituudi lektor, 1996–2001 Spordikeskuse lektor, 2001– avatud ülikooli peaspetsialist.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: spordibioloogia (aeroobse treeningu mõju vere lipoproteiidkoostisele), spordipedagoogika (vanemaealiste kehaline aktiivsus). Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2013 Tartu Ülikooli aumärk

* 2025 Teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Viited

## Teoseid
* The effects of aerobic training resting insulin concentration of female obese university students. // International J. Obesity 19 (1995) 2
* Relations between aerobic capacity, physical activity and everday functional ability in 70-year-old women (kaasautor). // Biologi Sport 17 (2000) 3
* Adiponectin is associated with bone mineral density in perimenopausal women (kaasautor). // Horm. Metab. Res. 37 (2005) 5.

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 333
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 147.
*
Jüri Reemann

**Jüri Reemann** (31. detsember 1920 Vigala vald, Läänemaa – 6. august 1993 Tartu) oli eesti füüsik.

## Elulugu
Jüri Reemann sündis 31. detsembril 1920 Vigala vallas talupidajate peres.

Lõpetas 1940 Tallinna 2. Keskkooli ja 1957 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna. Füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja "Приборное интегрирование радиации в актинометрии" ("Kiirguse aparatuurne integreerimine aktinomeetrias", juhendaja Juhan Ross) kaitses 1965. aastal Tartu Riiklikus Ülikoolis. 

Oli 1958–1993 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis (aastani 1973 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Füüsika ja Astronoomia Instituut): 1958 vaneminsener, 1958–1966 nooremteadur, 1966–1986 atmosfäärifüüsika sektori vanemteadur, 1986–1993 elektromontaaži lukksepp.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: aktinomeetriliste mõõtmiste automatiseerimine, aktinomeetriliste kiirgusvastuvõtjate ja radiomeetrite projekteerimine, ehitamine ja kasutamine. Ülemaailmselt tunnustatud kiirgusvastuvõtjate ja radiomeetrite projekteerija ning ehitaja: 2 autoritunnistust.

## Teoseid
* Опыт применеия электрoнных интеграторов при актинометрических измерениях. // Иссл. по физике атмосферы, ИФА АН ЭССР, Тарту, 4 (1963)
* Опыт применеия электрoнных интеграторов при актинометрических измерениях. // Актинометрия и оптика атмосферы. Наука. Москва 1964
* Электрoнныe интеграторы слабых токов и напряжения. Тлн 1971
* Метод калибровки малoгабаритных балансомеров при помощи широкоугольного черного тела.// Изменчивость облачности и полей радиации, ИАФА АН ЭССР, Трт 1978

## Isiklikku
Anu Sõber on Jüri Reemanni tütar.

Jüri Reemann suri 6. augustil 1993 Tartus ja maeti Nõo kalmistule.

## Viited

## Välislingid
* 
*J. Reemanni veebileht Tartu Observatooriumi atmosfäärifüüsika sektori kroonikas
Elmar Wilhelm Georg von Rehekampff

**Elmar Wilhelm Georg von Rehekampff** (29. juuni/11. juuli 1869 Kaarma-Suuremõisa vald, Saaremaa – 22. jaanuar 1941 Kuressaare) oli Eesti jurist ja lepidopteroloog.

## Elulugu
Elmar Wilhelm Georg von Rehekampff oli Saaremaa aadlik ja Karl Axel Erwin von Rehekampffi vend.

Ta õppis 1887–1892 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, *cand. jur.*, alates 1889 Korporatsioon Estonia liige. 1893–1894 õppis ta Hohenheimis Stuttgardi lähedal põllumajandust. 

Ta oli Ilpla, Lööne, Sassi ja Jööri mõisa rentnik ja Helmerseni mõisate peavolinik Saaremaal.

Oli Aru ja alates 1903. aastast Parasmetsa mõisnik, alates 1905 (pärast teiste mõisate rentimisest loobumist) Parasmetsa rentnik. Alates 1903. aastast oli ta Saaremaa ülemkirikueestseisjaameti ilmalik assessor, 1906–1908 Saaremaa rüütelkonna kassadeputaat. 1908–1918 Saaremaa aadlikonvendi liige, 1912–1919 aurahukohtunik ja Kuressaare linnanõunik, 1910–1913 Saaremaa Uurimise Seltsi (Verein zur Kunde Ösels) ja 1911–1913 Saaremaa Põllumajanduse Ühingu esimees. Koostas kokkuvõtte Saaremaa liblikatest.

Ta abiellus 12/24. juulil 1896 Kuressaares Isabella von Ditmariga (sündinud 31. oktoobril /12. novembril 1875 Kuressaares, lahutatud 1909, kellega tal oli üks tütar:

* Dorothea Adelheid, sündinud 31. jaanuaril/12. veebruaril 1898 Kuressaares, Saksamaa kodanik alates 1926. aastast.

## Viited

## Teoseid
* Beitrag zu den Macrolepidopteren-Arten der Schmetterlingsfauna der Insel Ösel im Gegensatz zu der (des) festländischen Estland. // Entomologische Rundschau 54(1937)
* Rehekampff (1940). // Looduseuurijate Seltsi arhiiv.

## Kirjandus
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 615.
*  

## Välislingid
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Aune Rehema

**Aune Rehema** (sündinud 25. jaanuaril 1970 Tartus) on eesti arstiteadlane, biokeemik ja perearst.

## Elulugu
Aune Rehema on politseiametniku tütar.

Ta lõpetas 1987. aastal Tartu 2. Keskkooli, 1993 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinidoktor (2004, TÜ), väitekiri "Assessment of nonhaem ferrous iron and glutathione redox ratio as markers of pathogeneticity of oxidative stress in different clinical groups". Lõpetas 1995. aastal internatuuri ja 2001. aastal perearsti residentuuri. Oli 1995–2002 Vastseliina ambulatooriumi juhataja, 1996–2000 Tartu Ülikooli biokeemia instituudi doktorant, 2001–2002 vanemlaborant, 2002–2005 assistent, 2005. aastast vanemassistent ning 2003. aastast ka OÜ Dr Aune juhataja-perearst.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: oksüdatiivne stress, kroonilised põletikud, antioksüdatiivse toimega laktobatsillid. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2021 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Teoseid
* Patients with allergic and irritant contact dermatitis are characterized by striking change of iron and oxidized glutathione status in nonlesional area of the skin (kaasautor). // J. Invest. Dermatol. 116 (2001) 6
* Emollient cream and topical glucocorticoid treatment of chronic hand dermatitis: influence of oxidative stress status of the skin (kaasautor). // J. Dermatol. Sci. 33 (2003) 2
* Nickel sulphate and epoxyresin: differences in iron status and glutathione redox ration at the time of patch testing (kaasautor). // Arch. Dermatol. Res. 295 (2004) 12
* Allergic contact dermatitis is accopanied bysevere abnormal changes in antioxidatity of blood (kaasautor). // Biomed. Pharmacother. 58 (2004) 4.

## Kirjandus
* Eesti Arst (2005) 5, 375–376
* Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 80. 81.
*
Meili Rei

**Meili Rei** (1969. aastani **Meili Mugra**; 22. juuli 1943 Tartu – 2. mai 2019) oli eesti lihatehnoloog.

## Elulugu
Ta lõpetas 1960. aastal Võnnu Keskkooli, 1965. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia ning 1969. aastal Moskva Liha- ja Piimatööstuse Tehnoloogia instituudi aspirantuuri; tehnikakandidaat (1969, Samas), väitekiri ""Исследование влияния целесообразности использования бактериальных культур Streptococcus diacetilactis и Lactobacterium plantarum при производстве сыровяленых колбас в связи с их влиянием на накопление летучих җирных кислот", tehnikadoktor (1995, TTÜ), väitekiri "Lihatehnoloogia teaduslikud alused". 

Ta oli aastatel 1966–1970 Tallinna külmhoone tehnoloogiainsener, 1970–1975 EPMÜ liha- ja piimatehnoloogia kateedri assistent, 1975–1979 vanemõpetaja, 1979–1991 dotsent, 1991–1992 liha- ja piimatehnoloogia instituudi dotsent ja juhataja, 1992–1994 lihatehnoloogia õppetooli professor ja juhataja, 1994–2002 lihainstituudi professor ja juhataja. Alates 2002. aastast oli ta veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi toiduteaduse osakonna juhataja ja professor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: toorsuitsu- ja kuivvorstide tehnoloogia täiustamine, bakterikultuuride valik ja kasutamine vorstide tootmisel, liha asendusainete kasutamine keeduvorstide tootmisel, liha ja lihasaaduste sensoorne hindamine, valgurikaste toodete (konservide, tablettide) valmistamine sportlaste eritoitlustamises, vere ja verefraktsioonide kasutamine, teisejärguliste tapasaaduste kasutamine. 98 teaduspublikatsiooni, saanud autoritunnistusi.

## Teoseid
* Tapasaaduste tehnoloogia ja hügieen (kaasautor). Tallinn, 1976
* Lihasaaduste tehnoloogia ja hügieen (kaasautor). Tallinn, 1980
* Tapasaaduste tehnoloogia. Tallinn, 1986
* Lihatehnoloogia teaduslikud alused. Tartu, 1994, 2004 (4. tr)
* Lihatoodete valmistamise tehnoloogia (kaasautor). Tartu, 1996
* Tapaloomade vedu ja algtöötlemine (kaasautor). Tartu, 1998
* Inglise-eesti lihandusalane seletav sõnaraamat (kaasautor). Tallinn, 1999

## Isiklikku
Meili Rei oli metsavahi tütar.

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 420
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 209
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 212.
*
Mall Reeben

**Mall Reeben** (aastani 1960 **Rubel**, 1960–1963 **Daukšienė**; 7. november 1931 Tartu – 29. detsember 2018 Tartu) oli eesti keemik.

## Elulugu
Ta lõpetas 1950. aastal Tartu 2. Keskkooli ning 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemikuna. Ta lõpetas 1959. aastal Moskva Riikliku Ülikooli aspirantuuri, keemiakandidaat (1960, Moskva Riiklik Ülikool), väitekirjaga "К вопросу об основности солей фосфорно-молибденовой кислоты".

Töötas EPA keemia kateedris aastatel 1959–1960 assistendi ja 1960–1961 vanemõpetajana. Aastatel 1961–1962 oli ta Leedu Teaduste Akadeemia Keemia ja Keemiatehnoloogia instituudi nooremteadur. Alates 1962. aastast oli ta uuesti EPA-s: aastatel 1962–1964 assistent, 1964–1969 vanemõpetaja, 1969–1972 dotsendi kohusetäitja ja 1972–1990 dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: heteropolühapete aluselisus ja mikroelementide määramine looduslikes vetes, taimedes ja loomsetes kudedes.

## Teoseid
Koostanud ka õppekirjandust.
*К вопросу о солях высокого замещения фосфорно-молибденовой кислоты (kaasautor). // Докл. АН СССР 129 (1959) 3
*Vaske sisaldavate taimekaitsevahendite mõjust marjade maitsele (kaasautor S. Rubel). // Sotsialistlik Põllumajandus (1966) 11
*Vase määramise kiirmeetod pliidietüülditiokarbamaadi abil. // EPA teaduslike tööde kogumik 106 (1976)

## Isiklikku
Tema vanemad olid põllumajandusteadlased Salme ja Peter Rubel.

Tema abikaasa oli elektriinsener ja biofüüsik Vello Reeben ning nende poeg on neurobioloog Mati Reeben.

## Viited

## Kirjandus
*"TRÜ keemiaosakond 1947–1972". Lk 135, 219
*"Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981". Tartu 1981. lk 177
*"Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990". Tartu 1991. Lk 69
*Agraarteadus, 4/1991. Lk 426–427

## Välislingid
*
*Haud Tartu Vana-Jaani kalmistul
Gustav Reial

**Gustav Reial** (20. juuli 1888 Soosaare vald, Viljandimaa – 15. märts 1974 Tallinn) oli eesti pedagoog.

## Elulugu
Gustav Reial oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1908 Tartu Õpetajate Seminari, sai 1915 Petrogradis ajaloo- ja matemaatikaõpetaja kutse, täiendas end 1919–1920 TÜ keskkooliõpetajate ettevalmistuskursustel ja 1921–1924 TÜ-s vabakuulajana pedagoogikas ja loodusteadustes. Viibis 1927 õppereisil Šveitsis, Austrias ja Saksamaal. Oli 1908–1910 Tartumaal Haaslava valla Sillaotsa 2-klassilise kooli, 1910–1911 Torma kihelkonnakooli õpetaja, 1911–1914 ja 1915–1920 Laiuse algkooli juhataja (1914–1915 teenis Vene sõjaväes). 1920–1937 Tartumaa koolinõunik ja 1937–1941 koolide inspektor. Gustav Reial oli Noorte Kotkaste juhtide ajakirja Kotkas vastutav toimetaja. 1941–1944 töötas juhutöödel, 1944–1950 kirjastuse Perioodika peatoimetaja. Osales kooliuuendusliikumises. Töötas välja ainetestide metoodika ja koostas testide sarja, avaldanud õpikuid, teinud kaastööd ENE toimetusele.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kooliajalugu, emakeele, ajaloo, laulmise ja loodusloo õppekirjanduse loomine ja arendamine. Üle 20 trükise, peamiselt õpikud.

## Teoseid
* Tartu Õpetajate Seminar 1828–1928 (kaastoim). Tartu, 1929
* Väike looduse sõber I–II. Tartu, 1929–1940
* Üldõpetus, klassisüsteem, aineõpetus. Tallinn, 1933
* Loomade riigist. VI klass. Tallinn, 1945, 1948 (4. tr).

## Viited

## Kirjandus
* Eesti avalikud tegelased. Trt, 1932, 1932, 266
* Tartu Õpetajate Seminar 1828–1928. Tartu, 1929, 333
* Laane, K. Gustav Reial 85-aastane. / Kodumaa, 1973 (29)
* Eesti kooli biograafiline leksikon. Tallinn, 1996, 204.
*
Kaljo Reidla

**Kaljo Reidla** (28. juuni 1928 Kilingi-Nõmme – 20. jaanuar 2023) oli eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Kaljo Reidla oli käsitöölise poeg. 

Lõpetas 1947 Viljandi 2. Keskkooli ja 1952 EPA; veterinaariakandidaat (1959, EPA), väitekiri "Mõnede ravimainete toime hobuse kannaliigese interretseptoritesse", veterinaariadoktor (1988, Moskva Veterinaaria Akadeemia), väitekiri "Эффективность влияния некоторых тканевых препаратов на рост, развитие, резистентность и раневой процесс у поросят подсосного периода". Oli 1952–54 EPMÜ assistent, 1954–63 vanemõpetaja, 1963–88 dotsent, 1988–93 professor, aastast 1993 emeriitprofessor, samas 1960–78 kirurgia ja sünnitusabi kateedri juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: veterinaarkirurgia, jäsemehaigused veistel, kastratsiooniküsimused, hobuste liigesehaigused, haavade ravi, biostimulaatorite toime. Kirjutanud õpikirjandust, koostanud veterinaariakäsiraamatuid, tõlkinud  "Veterinaarüldkirurgia" (Tallinn, 1962). Umbes 150 teaduspublikatsiooni, sh üle 20 monograafia autor või kaasautor.

## Teoseid
* Veterinaarfüsioteraapia. Tallinn, 1963
* Põllumajandusloomade kastreerimine. Tallinn, 1967, 2. trükk 1986
* Pehmete kudede kinnised vigastused. Tartu, 1973, 2. trükk 1983
* Veterinaarkirurgiline esmaabi. Tallinn, 1977
* Luuhaiguste röntgendiagnostika. Tartu, 1987
* Luuhaigused. Tartu, 1989
* Põllumajandusloomade traumatism. Tallinn, 1995
* Jäsemehaigused hobusel ja veisel. Tartu, 2001
* Lehma udara kirurgilised ja naha haigused. Tartu, 2002
* Veterinaarkirurgia I...III (kaasautor). Tartu, 2003–2004.

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 420
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 210
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 212–213
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 166
* Aidnik, M. Kaljo Reidla veterinaariadoktoriks. // Sotsialistlik Põllumajandus (1988) 18, 40
* Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1998) 3, 106–108
* Eesti Loomaarstlik Ringvaade (2003), 33.
* Vladimir Andrianov (2018). Kaljo Reidla – 90 Eesti Loomaarstlik Ringvaade, 3, 26–28
*
Maere Reidla

**Maere Reidla** (aastani 1988 **Maere Vapper**; sündinud 24. märtsil 1955 Muhus) on eesti bioloog ja geneetik.

## Elulugu
Lõpetas 1973 Orissaare Keskkooli ja 1978 TÜ; bioloogiakandidaat (1990, Leningradi Ülikool), väitekiri "Цитогенетическая характеристика длительной каллусной культуры креписа и ее реакции на действие ксенобиотиков". Oli 1978–80 TÜ geneetika ja tsütoloogia kateedri stažöör-uurija, 1980–89 ökosüsteemide labori teadur, 1989–92 bioindikatsiooni labori teadur, aastast 1992 TÜ molekulaar- ja rakubioloogia instituudi vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: inimese populatsioonigeneetika, . Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2015 Tartu Ülikooli aumärk
* 2023 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Teoseid
* Origin and diffusion of mtDNA haplogroup X (kaasautor). // American J. Hum. Genet. 73 (2003) 5
* Ethiopian mitochondrial DNA heritage: tracking gene flow across and around the gate of tears (kaasautor). // American J. Hum. Genet. 75 (2004) 5
* Disuniting uniformity: a pied cladistic canvas of mtDNA haplogroup H in Eurasia (kaasautor). // Mol. Biol. Evol. 21 (2004) 11
* The western and eastern roots of the Saami – the story of genetic "outliers" told by mitochondrial DNA and Y chromosomes (kaasautor). // American J. Hum. Genet. 74 (2004) 4
* An mtDNA perspective of French genetic variation (kaasautor). // Ann. Hum. Biol. 34 (2007) 1.

## Viited

## Kirjandus
*  

## Välislingid
*
Franz Reidolf

**Franz Reidolf** (11. juuli 1884 Kehra mõis, Harjumaa – 23. september 1945 Halle/Westfahlen, Saksamaa) oli Eesti metsateadlane.

## Elulugu
Franz Reidolf oli abimetsaülema poeg.

Lõpetas Tallinna Peetri Reaalkooli ja 1912. aastal Peterburi riikliku metsandusülikooli. Oli 1912–1916 Poolas Lovitsas Belovežje ürgmetsaalal kontrolör-metsaülem, 1916–1922 osales I maailmasõjas Vene sõjaväes ja Venemaa kodusõjas Lähis-Idas Inglise sõjaväes. Oli 1922–1923 Järva maakonna metsaülema abi, 1923–1927 Metsade Peavalitsuse metsamajanduse osakonna abijuhataja ja juhataja, 1927–1940 Riigimetsade Valitsuses abidirektor ja aastast 1931 metsamajanduse osakonna juhataja. 1941 kraavitööline, 1941–44 oli Riigimetsade Valitsuse ja Metsade Keskvalitsuse direktor ja juhataja. Aastast 1944 töötas Saksamaal Buroni metskonnas ametnikuna.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: metsakasvatus, jahindus, metsade kaitse. 17 trükist.

## Viited

## Teoseid
* Die Jagd in Estland. Tallinn, 1937
* Jahinduse käsiraamat. Tallinn, 1938.

## Kirjandus
* EM (1934), 8, 286–287
* Eesti riigi-, avaliku- ja kultuurielu tegelased. 1918–1938. Tallinn, 1939, 226
* Eesti avalikud tegelased. Eluloolised andmed. Tartu, 1932, 266–267
* Tuiskvere, B. Kümme aastat Franz Reidolfi surmast. / EME, 18 (1955), 39–43
* Margus, M. Franz Reidolf – 110 aastat sünnist. // EM (1994), 5, 18
* Margus, M. Eesti metsaülemate saatusest. Tallinn-Tartu, 1995
* Kasesalu, H. Metsandusjuht ja jahindustegelane Franz Reidolf. // EM (2004), 3, 44–45.
*
Valev-Jaan Reidolf

**Valev-Jaan Reidolf** (sündinud 8. aprillil 1943 Rõngu vallas Tartumaal) on eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Valev-Jaan Reidolf on väiketalupidaja poeg.

Lõpetas 1963 Elva Keskkooli, 1971 Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina ja 1979 EPA aspirantuuri; põllumajanduskandidaat (1980, EPA), väitekiri "Оценка различных способов, сроков и частоты использования многолетних трав в условиях орошения и без него". Oli 1971–1981 EPA rohumaaviljeluse kateedri vanemagronoom, aspirant ja vanemteadur, 1981–1992 töö- ja olmeohutuse kursuse vanemõpetaja, 1992–1994 EPMÜ keskkonnakaitse instituudi vanemõpetaja ja dotsent, 1994–2005 veemajanduse instituudi dotsent, 2006– lektor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: rohumaaviljelus, riskianalüüs. 23 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Формирование ботанического состава и урожайности травостоев элаковых трав в зависимости от режима скашивания и распределения доз азота. // Сбр. Науч. Тр. ЭСХА 123 (1979)
* Содержаниe и выход протеина типов элаковых травостоев в зависимости от нормы азотного удобрения. // Сбр. Науч. Тр. ЭСХА, 149 (1984);

## Viited

## Kirjandus
* Agraarteadus 2 (1993), 217–218
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 223
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 128.
*
Alfred Reier

**Alfred Herman Reier** (20. märts 1921 Tallinn – 30. november 1998 Tallinn) oli eesti mineraloog.

## Elulugu
Lõpetas 1940 J. Westholmi Gümnaasiumi ja 1950 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) mäeinsenerina.  1967. aastast geoloogiakandidaat (Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Eesti NSV kambriumi balti seeria savide mineraloogia Tallinna ümbruses".

Oli 1950–1952 TPI assistent, 1952–1968 vanemõpetaja, 1968–1990 dotsent, 1970–1980 mäekateedri juhataja.

## Teadustöö
Alfred Reieri põhiline uurimisvaldkond oli Eesti maavarade mineraloogilis-petrograafiline koostis ja füüsikalis-mehaanilised omadused.

## Teoseid
25 teaduspublikatsiooni.
*"Põlevkivi" (kaasautor). Tallinn 1954
*"Kristallograafia. Mineraloogia. Petrograafia" (õpik, kaasautor). Tallinn, 1964
*"Mineraalid ja kivimid" (õpik). Tallinn, 1977
*"Eesti NSV maapõuevarad ja nende kaevandamine". Kaasautor Veljo Lauringson. Tallinn, 1981

## Isiklikku
Tema isa oli arhitekt, insener ja haridustegelane Hermann Reier.

## Viited

## Kirjandus
*"История геологических наук в Эстонии". Tallinn, 1986, lk 325
*"Eesti geoloogia: biograafiline teatmik". Tallinn, 1995, lk 99
*"Tallinna Polütehniline Instituut 1938–1986", lk 285, 306–307

## Välislingid
* 
*Biograafia ESBL-is
Hermann Reier

**Hermann Voldemar Reier** (1. mai (vkj) / 13. mai 1878 Leiaru koolimaja, Uue-Võidu vald, Viljandimaa – 29. oktoober 1951 Narva vangilaager) oli eesti tehnikateadlane, insener ja haridustegelane.

## Elulugu
Ta oli kooliõpetaja poeg.

Lõpetas 1894 Viljandi linnakooli, 1909 Saksamaal Sterlitzi Tehnikumi elektrotehnika alal ja 1923 Tallinna Tehnikumi ehitusosakonna arhitektuuri haru. 

Oli 1894–1896 Viljandimaal Tusti koolis abiõpetaja, 1896–1899 Võru- ja Pärnumaal mõisavalitseja, 1902 Viljandi elektrijaama juhataja, 1902–1903  insener Pärnus, 1903–1921 Lutheri vabriku insener Tallinnas. 

Uuesti oli ta tööstuses: aastatel 1935–1943 Balti manufaktuuri peamehaanik, 1944–1948 Kawe ja Karamelli kommivabriku peainsener.

## Haridus- ja teadustegelasena
Tema juhtimisel kujunes 1918. aastal avatud Eesti Tehnika Seltsi tehnika erikursustest Eesti esimene insenerikool. 

Oli 1918–1932 Tallinna Tehnikumi direktor, 1918–1919 ühtlasi masinaehitusosakonna juhataja. Õpetas seal kujutava geomeetria, masinaõpetuse,  ja puidutööstuse kursusi.

Oli tegev eesti keele tehnikasõnavara loomisel. Aastatel 1919–1922 oli ta Eesti Tehnika Seltsi Ajakirja peatoimetaja.

## Teoseid
Kirjutanud metallitöö õpikuid ja käsiraamatuid.
*Tehnikum või politehnikum? // Eesti Tehnika Seltsi Ajakiri 1 (1919)
*Teooria ja praktika. // Eesti Tehnika Seltsi Ajakiri 3 (1919)
*Tallinna tehnikum. // Eesti Tehnika Seltsi Ajakiri 20–24 (1920)

## Omavalitsustegelasena
Ta oli 1917. aastal Tallinna Linnavolikogu liige.

## Majanduskurjategijana
Ta vahistati 16. jaanuaril 1932 ning paigutati järgmisel päeval Keskvanglasse. Teda süüdistati Tallinna Tehnikumi raha kasutamises isiklikuks otstarbeks.

## Represseerimine Nõukogude okupatsioonivõimude poolt
Arreteeriti Nõukogude okupatsioonivõimude poolt 1948, suri 1951. aastal Narva vangilaagris.

## Isiklikku
Tema poeg oli mineraloog Alfred Reier.

## Viited

## Kirjandus
*Tallinna Tehnikum 1918–1928. Tallinn 1928. Lk 11–12, 34, 41, 45
*Eesti avalikud tegelased. Tartu 1932. Lk 267
*Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn 1986. Lk 19, 27, 33
*Tehnika ja Tootmine 8/ 1993. Lk 48
*EE 8. Tallinn 1995. Lk 82
*EE 14. Tallinn 2000. Lk 420
*Tiit Metusala. "Eesti kõrgema tehnikahariduse algus". // Tallinna Tehnikum 70. Tallinn 2005. Lk 13–16

## Välislingid
*
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Eduard Vilde tänav

**Eduard Vilde tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* **[[Eduard Vilde tänav (Karjaküla)|Eduard Vilde tänav]]** Karjakülas
* **[[Eduard Vilde tänav (Kohtla-Järve)|Eduard Vilde tänav]]** Kohtla-Järvel
* **[[Eduard Vilde tänav (Narva-Jõesuu)|Eduard Vilde tänav]]** Narva-Jõesuus
* **[[Eduard Vilde tänav (Püssi)|Eduard Vilde tänav]]** Püssis
* **[[Eduard Vilde tänav (Rakvere)|Eduard Vilde tänav]]** Rakveres
* **[[Eduard Vilde tänav (Tapa)|Eduard Vilde tänav]]** Tapal
* **[[Eduard Vilde tänav (Türi)|Eduard Vilde tänav]]** Türil;

* Eduard Vilde tänav on Tartu **[[Jakob Hurda tänav]]a**, Narva **[[Rüütli tänav (Narva)|Rüütli tänava]]** ja Tallinna **[[Dunkri tänav|Dunkri tänava]]** endine nimi.

Ka Saksamaal Rostockis on Eduard Vilde tänav.

## Vaata ka
* Eduard Vilde tee
IV üldtantsupidu

**IV üldtantsupidu** toimus Tallinna lauluväljakul 21. juulil 1950. Kandis nimetust rahvakunstiõhtu. Toimus üks etendus.

Pärast 1950. aasta märtsipleenumi vahetati välja üldlaulupeo peakomisjon. Kõrvale lükati ka eelmise peo järel Eesti NSV teeneliseks kunstnikuks nimetatud Ullo Toomi, kelle asemele nimetati rahvatantsude üldjuhiks Juhan Raude. Peo ametlikus kavas on tantsude üldjuhina nimetatud küll Toomit, kuid seda ilmselt tehnilistel põhjustel – kava võis selleks ajaks olla juba valmis trükitud, kui toimusid repressioonid. Teise versiooni järgi trükiti kava viimasel päeval, kui korraldajad olid sunnitud viimases hädas Toomi tagasi kutsuma.

Korraldajad kavandasid väga suurejoonelist laulupidu koos enneolematult rohkearvulise rahvakunstiõhtuga. Peole lubati kõik tantsijad, kes selleks vähegi soovi avaldasid – Tallinna saabus 2500 ebaühtlase tasemega tantsijat..

Esimene proovipäev oli täielik läbikukkumine. Pealavastajaks määratud Aleksander Viner tegi otsuse rahvakunstiõhtu tantsijate halva ettevalmistuse tõttu ära jätta. Sama päeva hilisõhtul EKP Keskkomitees kogunenud üldlaulupeo peakomisjon ja rahvakunstiõhtu komisjon otsustas peo juhiks tagasi kutsuda Ullo Toomi, kes oli esimest proovi lauluväljakul pealt vaadanud.

Järgmisel päeval valiti saabunud tantsijatest välja 1800. Hoolimata ebaõnnestunud proovist suudeti kontserdil väljakule moodustada isegi esimesi keerulisemaid mustreid.

1950. aasta peol esitati 16 tantsu. Lisaks folkloorsetele tantsudele kanti ette ka autoritantse (nt Robert Roodi "Pillerkaarepolka"). Uute tantsude saamiseks korraldati autoritantsude konkurss, kuhu laekus 30 tantsukirjeldust.

## Lavastusmeeskond
* Üldjuht – Aleksander Viner
* Rahvatantsude üldjuht – Ullo Toomi
* Rahvatantsujuhid – Juhan Raude, Ott Valgemäe
* Rahvamuusika üldjuht – Leo Tauts
* Rahvapilliorkestrite juhid – Juhan Zeiger, Eik Toivi, Voldemar Saviauk
* Valikkooride juhid – Gustav Ernesaks, Jüri Variste, Ado Velmet

## Etendused
21. juulil kell 18

## Viited


## Kirjandus
* 75 aastat Eesti tantsupidusid. Koostajad Lille-Astra Arraste, Ilma Adamson, Anneli Ammas, Ülle Feršel, Kadri Tiis, Juris Žigurs ja Kadri Valner. Kirjastus Varrak, Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts. Tallinn 2009
Ülle Rannut

**Ülle Rannut** (aastani 1984 **Ülle Varalaid**, sündinud 17. veebruaril 1957 Jõhvis) on eesti keeleteadlane.

## Elulugu
Ülle Rannut on Mart Rannuti abikaasa.

Lõpetas 1979 Tallinna G. Otsa nimelise Muusikakooli viiuli erialal ja 1984 Tartu Riikliku Ülikooli saksa filoloogina; pedagoogikamagister (2001, Tallinna Pedagoogikaülikool), doktoriväitekiri "Varane keelekümblus ja eesti keele kui teise keele õppe teooria ja praktika" (keeleteadus, 2005, TLÜ), väitekiri "Keelekeskkonna mõju eesti keele omandamisele ja vene õpilaste integratsioonile Eestis" (Tallinn, 2005). Oli 2003–2006 TLÜ üld- ja rakenduskeeleteaduse õppetooli lektor, 2006– TLÜ üld- ja rakenduskeeleteaduse õppetooli vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: sotsiolingvistika, keelepoliitika, vähemuskeelte säilimine, teise keele omandamine. 20 teaduspublikatsiooni, neist 13 monograafiat ja õpikut.

## Viited

## Teoseid
* Varane eesti keele kümblus ja eesti keel kui teine keel 1. klassis. Projekti "Keelekümblus kui integratsioonivõti" väljaanne. Tallinn, 2000
* Keel, võim, ühiskond. Sotsiolingvistika ja keelepoliitika õpik (kaasautorid Mart Rannut, Anna Verschik). Tallinn, 2003
* Mitteverbaalsed strateegiad ja keeleline rikastamine teise keele õppes. Tallinn, 2003
* Muukeelsete õpilaste integreerimine eesti koolis. Õpik kõrgkoolile ning muukeelsete õpilastega töötavale aine- ja klassiõpetajale. Tallinn, 2003
* Astu sisse! Uusimmigrandid meie ühiskonnas ja haridussüsteemis. Käsiraamat eesti õppekeelega kooli õpetajatele, koolijuhtidele ja haridusametnikele. Tallinn, 2004.

## Kirjandus

## Välislingid
Bahtijor Rasulov

**Bahtijor Rasulov** (sündinud 20. jaanuaril 1950) on Eesti molekulaarbioloog.

## Elulugu
Bahtijor Rasulov on rahvuselt tadžikk. 

Lõpetas 1972. aastal Dušanbe Pedagoogilise Instituudi; bioloogiakandidaat (1983, Dušanbe Taimefüsioloogia ja Geneetika Instituut), väitekiri "Кинетика фотосинтеза и фотодыхания в онтогенезе у хлоптчатника", bioloogiadoktor (1994 Tadžikistani Teaduste Akadeemia), väitekiri "Регуляция фотосинтетичского газообмена в интактных листях хлоптчатика". 

Oli aastatel 1972–1974 füüsikaõpetaja Dušanbes, 1974–1976 Tadžiki NSV Teaduste Akadeemia Füüsika ja Tehnika Instituudi vanemtehnik, 1976–1983 teadur, 1983–1987 vanemteadur, 1987–1992 Tadžikistani Teaduste Akadeemia Taimefüsioloogia ja Geneetika Instituudi projektijuht, 1992–1996 puuvilla geneetika ja füsioloogia labori juhataja. 

1996–1999 oli ta Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudi vanemteadur, aastast 2006 teadur. 

## Tunnustus

*Tadžiki Vabariigi teaduspreemia (1982). 

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: taimede fotosünteesi piiravad ja reguleerivad tegurid, fotosünteesi uurimise aparatuuri konstrueerimine ja ehitamine.

## Teoseid
* A computer-operated routine of gas exchange and optical measurements to diagnose photosynthetic apparatus in leaves (kaasautor). // Plant Cell Env. 25 (2002) 7
* Decyphering the 820 nm signal: redox state of donor side and quantum yield of photosystem I in leaves (kaasautor). // Photosynth. Res. 78 (2003) 1
* Reductive titration of photosystem I and differential extinction coefficient of P700+ at 810-950 nm in leaves (kaasautor). // Biochim. Biophys. Acta 1658 (2004)
* Development of leaf photosynthetic parameters in Betula pendula Roth leaves: correlations with photosystem I density (kaasautor). // Plant Biology 6 (2004)
* Adjustment of leaf photosynthesis to shade in a natural canopy: reallocation of nitrogen (kaasautor). // Plant Cell Env. 28 (2005) 3
* Adjustment of leaf photosynthesis to shade in natural canopy: rate parameters (kaasautor). // Plant Cell Env. 28 (2005) 3.

## Viited

## Kirjandus
*
Maie Raukas

**Maie Raukas** (aastani 1951 **Maie Lepik**; 19. september 1929 Tallinn – 8. jaanuar 2004 Tallinn) oli eesti keemik.

## Elulugu
Ta oli kindlustusseltsi tegevdirektori tütar.

Lõpetas 1947 Tallinna 8. Keskkooli, 1952 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) insener-keemik-tehnoloogina, 1956 Sverdlovskis Uurali Polütehnilise Instituudi aspirantuuri, tehnikakandidaat (1956, Uurali Polütehniline Instituut), väitekiri "Изучение новых путей переработки нейтральной части каменноугольной смолы". Täiendused Moskva Keemilise Tehnoloogia Instituudis, Leningradi Keemia-Tehnoloogia Instituudis, Moskva Riiklikus Ülikoolis.

Aastast 1956 TPI-s (assistent, vanemõpetaja, aastast 1967 dotsent, 1978–1987 füüsikalise keemia kateedri juhataja).

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: 1952–1962 kivisöetõrva ja põlevkiviõli komponentide eraldamise tehnoloogia; 1962–1975 vee osoneerimise tehnoloogia; alates 1975 lisandite lahustuvuse uurimine A2B6 kristallides sõltuvalt komponentide rõhust ja temperatuurist.

## Teoseid
32 teaduspublikatsiooni.
* Скорость разложения озона в различных водах (kaasautor). // Tallinna Polütehnilise Instituudi Toimetised 198 А, 219/233 (1962)
* Структура фазовой диаграммы Zn/Cu/S и растворимость меди в сульфиде цинка (kaasautor). // Ж неорганич химии 26, (1981)
* Растворимость галлия в сульфиде цинка (kaasautor). // Tallinna Polütehnilise Instituudi Toimetised 587 (1984)
* Растворимость индия в сульфиде цинка (kaasautor). // Tallinna Polütehnilise Instituudi Toimetised 587 (1984)
* О скорости разложения озона в водах с различными свойствами (kaasautor). // Ж. прикл химии (1984) 50

## Isiklikku
Oli abielus ehitusteadlase Uusi Raukasega.

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936-1986. Tallinn 1986. Lk 279

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Aleksander Nevski kalmistul
Anu Reiljan

**Anu Reiljan** (aastani 1988 **Anu Toomas**; sündinud 18. märtsil 1957 Tõrvas) on Eesti majandusteadlane.

Ta on lõpetanud 1975. aastal Valga 1. Keskkooli ja 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli; majanduskandidaat (1988, TÜ), väitekiri "Социально-экономическое содержание и формы развития инфраструктуры деревни". Oli 1980–1986 Tallinna Polütehnilise Instituudi poliitilise ökonoomia kateedri assistent, 1986–1990 TRÜ poliitilise ökonoomia kateedri õpetaja ja vanemõpetaja, 1990–1992 rahvamajandusharude ökonoomika kateedri vanemõpetaja, 1992–1994 rahvamajanduse ja ettevõttemajanduse üldteooria instituudi lektor, 1995–2006 dotsent, 1992–1995 ärikoolitusfirma Primex Mentor tegevdirektor.

## Poliitiline tegevus
Septembris 2013 astus Reiljan Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.

2013. aasta kohalike omavalitsuste valimistel kandideeris Reiljan Tõrva linnas valimisliidu Tõrvakad nimekirjas, olles nimekirja esinumber ja linnapeakandidaat. Reiljan sai 31 häält ning ei osutunud valituks. Novembrist 2013 on Reiljan Tõrva linnavolikogu eelarve- ja majanduskomisjoni liige.

## Teoseid
* Ettevõtjate koolitus Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas. // Eesti Välismajanduse Teataja (1996) 4
* Ettevõttemajandus. Tartu, 1997
* Ettevõtte loomise ja tegutsemise alused. Tartu, 1997.
* Ettevõte: teooria ja rakendused. Tartu, 2004.
* Ettevõte: majanduslikud seosed MS Excelis. Anu Reiljan, Merike Kaseorg Tartu Ülikool, 2002
* Ettevõtte loomine ja äriplaan: rakendused tarkvaraga iPlanner. Armin Laidre, Anu Reiljan, Indrek Golberg, Oliver Lukason. Tartu 2004.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 416
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 147.
*