open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aldino

**Aldein** (itaalia: *Aldino*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Bolzanost lõunas.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1664 inimest.

## Geograafia
Valla pindala on 63,2 km².

Aldein külgneb järgmiste valdadega: Bronzolo, Carano, Daiano, Montan, Deutschnofen, Auer, Truden ja Varena.

### Frazioni

Aldeini vallas on *[[frazione]]* (alljaotus) Radein (Redagno).

## Ajalugu
### Juured

Asulat nimega *Aldinum* on esmamainitud 1177. aastal. 1185. aastal ilmus nimekuju *Alden*.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 98,07% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 1,74% itaalia keelt ja 0,19% ladiini keelt.

## Välislingid
* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Hansi (Sõmerpalu vald)

**Hansi** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Liiva küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Urvaste kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Bobrovi rajoon

**Bobrovi rajoon** (vene keeles *Бобровский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Bobrovi linn.

Rajoon piirneb põhjas Panino rajooniga, kirdes Anna rajooniga, idas Talovaja rajooniga, kagus Buturlinovka rajooniga, lõunas Pavlovski rajooniga, läänes Liski rajooniga ja loodes Kaširskoje rajooniga.

Rajooni pindala on 2270 km². Elanike arv oli 2012. aastal 48 863, 2009. aastal 50 630 ja 2002. aastal 54 162.

Bobrovi rajoonis on 56 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Bobrovi linna) ning kaheksateistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Berjozovka, Bitjug ja Ikorets.

## Viited
Kurõ (Kõlleste vald)

**Kurõ** oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Varbuse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda.

## Viited
Lammassaarõ

**Lammassaarõ** (ka **Lammassaare**) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Joosu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda.

## Viited
Lauavabriku

**Lauavabriku** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Saru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda.

## Viited
Naadimõtsa

**Naadimõtsa** on paikkond Põlva maakonnas Põlva vallas Kiuma küla alal. 

Varem eksisteeris **Naadimõtsa** (ka **Naadimetsa**) küla. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda.

## Viited
Nüpli (Kanepi vald)

**Nüpli** on paikkond Põlva maakonnas Kanepi vallas Hurmi ja Kaagna küla alal. 

Varem oli see küla staatuses (**Nüpli küla**). Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda.

## Viited
Palo (Põlva vald)

**Palo** oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Partsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda.

## Viited
Rooba

**Rooba** oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Krootuse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda.

## Vaata ka
*Rooba mõis

## Viited
Talovaja rajoon

**Talovaja rajoon** (vene keeles *Таловский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti keskosas. Rajooni keskus on Talovaja alev.

Rajoon piirneb põhjas Anna rajooniga, idas Novohopjorski rajooniga, lõunas Buturlinovka rajooniga ja läänes Bobrovi rajooniga.

Rajooni pindala on 1870 km². Elanike arv oli 2012. aastal 41 710, 2009. aastal 43 743 ja 2002. aastal 47 221.

Talovaja rajoonis on 99 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Talovaja alevi) ning üheteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Bitjug, Hopjor ja Suhhaja Tšigla.

## Viited
Six Feet Club

**Six Feet Club** on Eesti alternatiivroki ansambel, mis on loodud Tartus aastal 2014.  

Bändi looming on peaasjalikult eestikeelne. Bänd pälvis laiemat tähelepanu oma 2015. aasta debüütsingliga "Jumalaid ei ole", mis võitis ka Raadio 2 2015. aasta "Aasta demo" auhinna. Sama aasta sügisel avaldati ka bändi debüütalbum "Voodoo". 2016. aasta septembris filmis bänd singlile "Unetu Tartu" muusikavideo Tartu kesklinnas, kus bänd astus üles Raekoja platsi purskkaevus.  

Six Feet Club on tihedalt seotud Super Hot Cosmos Blues Bandiga, kellega nad jagavad prooviruume ja osaliselt liikmeskonda. 

## Koosseis

### 2014–2016

*Runo Tammelo – vokaal, kitarr, baritonkitarr
*Priit Jääger – kitarr 
*Mikk Tammepõld – basskitarr, taustavokaal (alates 2015)
*Jaan Aruväli – trummid, vokaal
*Janno Reim – taustavokaal

### 2016–2017

*Runo Tammelo – vokaal
*Priit Jääger – kitarr 
*Mati Sütt – basskitarr
*Jaan Aruväli – trummid
*Merlin Purge – taustavokaal

### 2017

*Runo Tammelo – vokaal, kitarr
*Priit Jääger – kitarr 
*Mati Sütt – basskitarr
*Rain-Eric Selli – trummid
*Merlin Purge – taustavokaal

### 2018-2020

*Runo Tammelo – vokaal, kitarr
*Priit Jääger – kitarr, klahvpillid
*Mati Sütt – basskitarr, trummid, taustavokaal

**<big>2020</big>**
*Runo Tammelo – vokaal, kitarr
*Priit Jääger – kitarr, klahvpillid
*Mati Sütt – basskitarr, taustavokaal
*Raido Kits - trummid

### 2021-...

*Runo Tammelo – vokaal, kitarr
*Priit Jääger – kitarr
*Lars Lillo – basskitarr, taustavokaal
*Jaan Aruväli – trummid, vokaal

## Diskograafia

*"Voodoo" – 2015

## Viited
Tutša

**Tutša** (ukraina keeles Велике) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 157. Pindala on 6,214 km².
Buturlinovka rajoon

**Buturlinovka rajoon** (vene keeles *Бутурлиновский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti keskosas. Rajooni keskus on Buturlinovka linn.

Rajoon piirneb põhjas Talovaja rajooniga, kirdes Novohopjorski rajooniga, kagus Vorobjovka rajooniga, edelas Pavlovski rajooniga ja kirdes Bobrovi rajooniga.

Rajooni pindala on 1810 km². Elanike arv oli 2012. aastal 41 710, 2009. aastal 43 743 ja 2002. aastal 47 221.

Buturlinovka rajoonis on 69 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Buturlinovka linna ja Nižni Kisljai alevi) ning kümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Osered, Tolutšejevka ja Tšigla.

## Viited
Andrušivka (Pogrebõštše rajoon)

**Andrušivka** (ukraina keeles Андрушівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 1104. Pindala on 0,311 km².


Andrushivka-2004-08-19.jpg
Holodomor-andrushivka.jpg
Stassi

**Stassi** (ukraina keeles Стасі) on küla Ukrainas Poltava oblastis Dõkanka rajoonis. Elanike arv on 1949. Pindala on 2,821 km².


Стасі, Шевченко.JPG
Temple of St. George. Stasia village, Poltava region, Ukraine.jpg
Україна. Полтавщина. Стасі. Балка від вулиці Молодіжної у бік Ворскли.jpg
Стасі, центр.jpg
Roodsi (Kõlleste vald)

**Roodsi** on paikkond Põlva maakonnas Kanepi vallas Voorepalu küla alal. 

Varem oli see küla staatuses (**Roodsi küla**). Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda.

## Viited
Vorobjovka rajoon

**Vorobjovka rajoon** (vene keeles *Воробьёвский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Vorobjovka küla.

Rajoon piirneb põhjas Novohopjorski rajooniga, idas Volgogradi oblastiga, lõunas Kalatši rajooniga, edelas Pavlovski rajooniga ja loodes Buturlinovka rajooniga.

Rajooni pindala on 1180 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 295, 2009. aastal 19 012 ja 2002. aastal 21 759.

Vorobjovka rajoonis on 29 asulat, mis kuuluvad nelja külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Tolutšejevka ja Podgornaja.

## Viited
Parim lihaveisekarjakasvataja

**Parim lihaveisekarjakasvataja** on Maaelu Edendamise Sihtasutuse poolt 2006. aastast antav aunimetus inimesele, kes aasta jooksul on saavutanud häid tulemusi lihaveisekarja kasvatamisel. Aunimetuse väljaandmise eesmärk on tunnustada innovaatilist ja efektiivset tootmist ning avaldada tunnustust inimestele, kelle panus lihaveisekarjade kasvatamisel on olnud arvestatav kogu Eesti ulatuses.

Aunimetuse kandidaadi lihaveisekarjas peab olema vähemalt 10 ammlehma ja kari peab olema olnud jõudluskontrollialune vähemalt 5 aastat. Võitja väljaselgitamisel arvestatakse lisaks karja suurusele veel söötmis- ja pidamistingimuste nõuetele vastavust, puhtatõulise pulli olemasolu loomade paaritamisel, tõuloomade müüki teistesse lihaveisekarjadesse, keskkonna- ja loodussõbralikkust karja kasvatamisel, talu/ettevõtte arengut ja innovaatilisust, jätkusuutlikkust, näitustel ja konkurssidel osalemist ja selle abil veisekasvatuse propageerimist.

Parima lihaveisekarjakasvataja aunimetuse andmiseks võivad kandidaate esitada Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistu, Veterinaar- ja Toiduamet, Eesti Põllumajandusloomade Jõudluskontrolli AS, Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituut, Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda, Eestimaa Talupidajate Keskliit.

## Aunimetuse laureaadid
* 2006 Leino Vessart
* 2007 Arne Tamm
* 2008 Andrus Sepp
* 2009 Meelis Marmor
* 2010 Margus Keldo
* 2011 Kalmer Visnapuu
* 2012 Aldo Vaan
* 2013 Jane Mättik
* 2014 Reet Pikkmets ja Targo Pikkmets
* 2015 Arti Silm
* 2016 Silja Trahv
* 2017 Vallo Kruusimägi
* 2018 Tiina ja Ivo Tomson 
* 2019 Andres Vaan
* 2020 Mariliis Vahar

## Viited
Ārciemsi raudteejaam

**Ārciemsi raudteejaam** oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Limbazi piirkonnas Pāle vallas Ārciemsi küla lähistel. Jaam asus Heinaste raudteejaamast 35,5 kilomeetri kaugusel ja jäi Volmari kreisi Umurga kihelkonda.

Jaam avati aastal 1912. Algselt kandis see nime *Erkul*; nime sai ta Ārciemsi mõisa järgi, mille maadel see asus. Jaama juurde kujunes väike küla nimega Ārciema stacija. Aastal 1919 sai raudteejaam tänapäevase nime. Aastal 1923 hakkas kohalik ettevõtja A. Šmuljans seal hoidma oma lokomotiivi, mis võimaldas veetava puitmaterjali veo ajal saagimist. Jaam suleti aastal 1979, pärast selle sulgemist on jaamahoone tühjalt seisma jäänud.
## Viited

## Välislingid

* Jaam vanal kaardil
Pāle raudteejaam

**Pāle raudteejaam** oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Limbaži piirkonnas Pāle vallas Pāle küla lähistel. Jaam asus Heinaste raudteejaamast 28,6 kilomeetri kaugusel.

Jaam avati aastal 1912. Algselt kandis see nime *Sepküll*; nime sai ta Pāle mõisa järgi, mille maadel see asus. Jaam jäi Volmari kreisi Katriņa kihelkonda. Aastal 1913 avati jaamast lähtuv ja Staicele paberivabriku juurde viiv harutee, nii kujunes jaamast liini esimene reaalne sõlmjaam. Teise maailmasõja lahingutes sai sealne jaamahoone rängalt kannatada ja arvati raudtee inventari seast välja; seejärel läks hoone eravaldusse, tehti korda ja on kasutusel eluhoonena. 

Jaam suleti aastal 1979.

## Viited

## Välislingid

* Jaam vanal kaardil
Pavāri raudteepeatus

**Pavāri raudteepeatus** oli raudteepeatus Ainaži–Valmiera–Smiltene raudtee Pāle ja Staicele vahelisel haruteel Limbaži piirkonnas Aloja vallas. Peatus asus Pāle raudteejaamast 5,8 kilomeetri kaugusel, avamisel jäi see Volmari kreisi Aloja valda.

Peatus avati aastal 1935 ja see oli Staicelesse viival haruteel ainus peatus. Peatus suleti aastal 1979.

## Viited

## Välislingid

* Peatus vanal kaardil
Staicele raudteejaam

**Staicele raudteejaam** oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudtee Pāle ja Staicele vahelisel haruteel Limbaži piirkonnas Staiceles. Jaam asus Pāle raudteejaamast 14,8 kilomeetri kaugusel.

Kuigi Pālest Staicele paberivabriku juurde viiv harutee avati juba aastal 1913, avati Staicele raudteejaam siiski alles 15. veebruaril 1927, mil sealne harutee arvati Läti raudtee kitsarööpmeliste raudteede koosseisu. Toona asus jaam Volmari kreisi Aloja vallas. Sealne jaamahoone valmis siiski juba aasta varem. Jaama avamine ei võimaldanud aga Staicele elanikele kohe reisirongiliiklust, kuna jaam rajati Staicele paberivabriku teenindamiseks ja see jäi jaama põhifunktsiooniks ka hiljem. Jaam suleti aastal 1979.

## Viited

## Välislingid

* Jaam vanal kaardil
Novohopjorski rajoon

**Novohopjorski rajoon** (vene keeles *Новохопёрский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti idaosas. Rajooni keskus on Novohopjorski linn.

Rajoon piirneb põhjas Gribanovski rajooniga, kirdes Povorino rajooniga, idas Volgogradi oblastiga, lõunas Vorobjovka rajooniga, edelas Buturlinovka rajooniga, läänes Talovaja rajooniga ja loodes Anna rajooniga.

Rajooni pindala on 2340 km². Elanike arv oli 2012. aastal 40 333, 2009. aastal 39 987 ja 2002. aastal 45 074.

Novohopjorski rajoonis on 67 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Novohopjorski linna ja Jelan-Kolenovski alevi) ning üheksa külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Tatarka, Savala, Hopjor ja Jelan.

## Viited
Wulf

**Wulf** (ka **Wulff**) oli aadlisuguvõsa, mis pärines Anhalt-Magdeburgist.

Johann von Wulf (1663–1748) sai Rootsi aadlikuks 25. aprillil/5. mail 1704, kuid ei introdutseeritud Rootsi rüütelkonda.

Suguvõsa esindajad olid kantud alates 1742. aastast Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 125 all. Suguvõsa oli kantud Venemaal Tveri, Rjazani, Kiievi, Moskva, Novgorodi, Peterburi ja Hersoni kubermangu aadlisuguvõsaraamatutesse.
## Suguvõsa liikmeid
*Johann von Wulf (ca 1663 – 1748), Rootsi sõjaväelane (major), Aumeisteri, Grundzāle mõisnik
*Friedrich Karl von Wulf (1723–1798), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant), Grundzāle mõisnik
*Bernhard Magnus von Wulff (1732–1784), Aumeisteri mõisnik
*Johann Wulf  (1741–1814) (Вульф, Иван Петрович), Venemaa keisririigi  sõjaväelane (praporštšik), riiginõunik, Tveri kubermangu mõisnik, Orjoli kubermangu tsiviilkuberner 1798–1800
*August Ferdinand von Wulf (1764–1788), Arula mõisnik
*Adolf Heinrich von Wulf (1765–1843), Liivimaa maanõunik 1833–1836, Liivimaa Aumeisteri, Grundzāle, Koivaliinaa, Cesvaine, Alsviķi, Ādami, Bormaņi, Aizkuja, Tūja, Nēķene, Bučauska, Lode, Madona, Kraukļi mõisnik ja Plāņi, Līpskalns, Kārzdaba, Mežmuiži, Trikāta rendimõisnik
*rüütel *Bernhard* Karl *von Wulf* (1783–1844), Taheva mõisnik, Tartu-Võru kreisisaadik, Tartu-Võru kreisi Ülemkirikueestseisja-ameti assessor
**Friedrich* Ludwig *von Wulf* (1786–1837), Ulila mõisnik
*Ernst von Wulf (1827–1900), pedagoog, koduõpetaja, eraõpetaja Tartus
*Bernhard Ernst Arthur von Wulf (1859–1930), Tartu-Võru kreisisaadik 1890–1896, Liivimaa Maakrediitseltsi Eesti distriktidirektsiooni direktor, Liivimaa maanõunik 1912–1920, Liivimaa Põlgaste, Kose mõisnik

## Mõisavaldused
Wulfidele kuulusid Eestis Tähtvere, Kärevere, Laeva, Taheva, Tidriküla,  Mõniste, Ränna ja Saarde mõis.
## Viited

## Välislingid

*Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft. 1
Šadurski

**Šadurski** (poolapäraselt **Szadurski**) oli Poola päritolu aadlisuguvõsa.

Suguvõsale kuulus mitu mõisat ka Läti alal, näiteks Salnava ja Malnava mõis.

## Välislingid
*Szadurski suguvõsa genealoogia
Mežkadaga raudteepeatus

**Mežkadaga raudteepeatus** oli raudteepeatus Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Peatus asus Heinaste raudteejaamast 21,7 kilomeetri kaugusel.

Raudtee rajamisel 1912. aastal rajati peatuse asukohta nimetu platvorm ehk peatuspaik. See jäi toona Volmari kreisi Salatsi kihelkonda Vana-Salatsi mõisa maadele. Aastail 1919–1920 kandis see platvorm *Rozeni raudteepeatuse* nime. Mežkadaga raudteepeatus avati 1935. aastal. Peatus suleti seoses rongiliikluse lõpetamisega 1977. aastal.

## Viited

## Välislingid

* Peatus vanal kaardil
Madrigal (ansambel)

**Madrigal** (vene keeles Мадригал ) on Venemaa vanamuusikaansambel; ühtlasi Venemaa üks vanimaid ja autoriteetsemaid vanamuusikat esitav ansambel. Ansambel esitab eeskätt 14.-18. sajandi muusikat.

Ansambli asutas 1965 Andrei Volkonski.

1972 sai ansambli juhiks Lidija Davõdova.

2008 reorganiseeriti ansambel Moskva Riikliku Filharmoonia eestvõttel. Uus ansambel säilitas oma varasema nimi ja ansambli uueks juhiks sai Aleksandr Suetin. Endised ansambli liikmed aga moodustasid samuti uue ansambli nimega Madrigal ja seda hakkas juhtima Lidija Davõdova.
Zonepe raudteejaam

**Zonepe raudteejaam** oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Limbaži piirkonnas Salatsi vallas Zonapi ehk Zonepe külas. Peatus asus Heinaste raudteejaamast 18,6 kilomeetri kaugusel.

Raudtee rajamisel aastal 1912 rajati sealse hõreda asustusega paika kaks teed, kuna seda oli vaja, võimaldamaks rongidele üksteisest mööda sõitmist. Aastal 1918 rajati selle koha juurde raudteejaam, mis algselt kandis nime *Sonepi*. Jaam jäi Salatsi kihelkonda Zonepe mõisa maadele. Tänapäevase nime sai raudteejaam aastal 1924. Sealne jaamahoone on tänapäevaks hävinud. Raudteejaam suleti seoses rongiliikluse lõpetamisega aastal 1977.

## Viited

## Välislingid

* Jaam vanal kaardil
Lagaste raudteepeatus

**Lagaste raudteepeatus** oli raudteepeatus Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Limbaži piirkonnas Heinaste vallas. Peatus asus Heinaste raudteejaamast 9,9 kilomeetri kaugusel.

Raudtee rajamisel aastal 1912 rajati sinna peatus, mis kandis algselt nime *10. versta platvorm*. Peatus asus Volmari kreisi Salatsi kihelkonnas Vana-Salatsi mõisa maadel. Aastal 1918 sai peatus uueks nimeks *Punčuri*, juba järgmisel aastal aga *Punguri*. Lagaste nime hakkas raudteepeatus kandma aastal 1920. Raudteepeatus suleti seoses rongiliikluse lõpetamisega aastal 1977.

## Viited

## Välislingid

* Peatus vanal kaardil
More Than You Know

*"More Than You Know", helilooja Vincent Youmansi laul aastast 1929, millest on lugematu arv eri esitajate versioone
*"More Than You Know", Out of Edeni album ja selle nimilaul
*"More Than You Know", Dexter Gordoni album
*"More Than You Know", Martika laul tema omanimeliselt albumilt
*"More Than You Know", Axwell Λ Ingrosso EP
**"More Than You Know", selle EP nimilaul
Salace raudteepeatus

**Salace raudteepeatus** oli raudteepeatus (lühikest aega ka raudteejaam) Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Limbaži piirkonnas Heinaste vallas. Peatus asus Heinaste jaamast 7 kilomeetri kaugusel.

Raudtee rajamisel aastal 1912 rajati Salatsi jõe silla lähistele ooteplatvorm, mis aastal 1919 kavandati raudteejaamaks. See platvorm jäi toona Salatsi kihelkonda Heinaste mõisa maadele. Rongiliikluse taasavamisel aastal 1921 sealset jaama aga uuesti ei avatud. Endise jaama kohal avati aastal 1935 Salace peatus., mis jäi Volmari kreisi Heinaste valla maadele. Raudteepeatus suleti seoses rongiliikluse lõpetamisega aastal 1977.

## Viited

## Välislingid

* Peatus vanal kaardil
Marek Gołąb

**Marek Gołąb** (7. mai 1940 Zakliczyn – 6. oktoober 2017 Wrocław) oli Poola tõstja.

Ta osales 1968. aasta suveolümpiamängudel, kus ta võitis poolraskekaalu kaaluklassis Eesti tõstja Jaan Taltsi järel pronksmedali. Neil võistlustel oli tema kogusumma 495 kg.
Zimmermann (Riia suguvõsa)

**Zimmermann**, varem **Timmermann** oli baltisaksa aadlisuguvõsa.

Suguvõsa liikmed Riia ülemfoogt Martin Zimmerman (Timmerman), koos poegade Lorenzi, Gottschalki ja Pauliga aadeldati 1550. aastal Saksa-Rooma keiser Karl V poolt.

Suguvõsa esindajad olid kantud 1672. aastal Rootsi rüütelkonda nr 811 all, Liivimaa (1747, nr. 130). 

## Suguvõsa liikmeid
*Martin Zimmerman (Timmerman), Riia ülemfoogt (1500)
*Lorenz von Zimmermann (Timmerman) (u 1505−1572), Riia raehärra ja bürgermeister, ülemfoogt, mõisaomanik
*Carsten Zimmerman (surn 1614), Riia raehärra (1606), maafoogt (1613)
*Carsten von Zimmermann (u 1573−pärast 1654), Riia raehärra, maafoogt
*Laurentz/Lorenz von Zimmermann (1576−1656 Riia), Riia raehärra ja bürgermeister (1641), ülemfoogt (1643), linnusekrahv
*Dietrich (Didrik) von Zimmermann (1578–1663), Riia Suurgildi oldermann 
*Karsten (Christian) von Zimmermann (1604−1676), Riia raehärra
*Christian Zimmerman, Rootsi sõjaväelane (major)
*Johann (Hans) von Zimmermann (1612−1683), Riia raehärra ja bürgermeister, introdutseeritud naturalisatsiooni korras 1672. aastal Rootsi rüütelkonda
*Dietrich (Didrik) von Zimmermann (surn. 1683), Rootsi sõjaväelane (major), introdutseeritud naturalisatsiooni korras 1672. aastal Rootsi rüütelkonda
*Lorenz von Zimmermann (1640−1685), Riia raehärra, maafoogt
*Dettmar von Zimmermann (suri 1710), Riia raehärra, ülemfoogt
*Christian von Zimmermann (1675−1737), Riia rae sekretär, Riia raehärra ja bürgermeister, Ulbroka mõisaomanik
*Dietrich von Zimmermann (1681−1740), Riia raehärra, Ķieģeļi, Lēdurga, Ajaži, Vaidava, Veļķi, Briņģi, Podzēni, Pantene, Baltmuiža, Knīderi, *Freitagshof*i ja Murkužmuiža mõisate omanik
* Peter von Zimmermann, Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik), Ulbroka mõisnik
*Carl Johann von Zimmermann (1715−1753), Riia raesekretär, Riia raehärra, mõisaomanik. Immatrikuleeriti 1742. aastal Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse  nr. 130 all.
*Carl Johann von Zimmermann, Šķirstiņi ja Ulbroka mõisnik, Liivimaa ülemkonsistooriumi assessor

## Zimmermanni suguvõsa mõisavaldused
*Liivimaa läti distrikt:
**Aijāži (*Ayasch*) (1730−1750), Dīķeri (*Puderküll*) (1821−1825), Jugla (*Jägelmühle*) (kuni 1857), Katvari (*Kadfer*) (1806−? pandi-, ?−1834 pärusvaldus), Ķiegeļi (*Kegeln*) (1730ndad−1750), Knīderi (*Krüdenershof*) (1734−1748), Lēdurga (*Loddiger*) (1730ndad−1750), Liepa (*Lindenhof*) (1740ndad), Murkužmuiža (*Murrikas*) (1730ndad−1750), Podzēni (*Podsem*) (1730ndad−1750), Rembate (*Ringmundshof*, tollal *Memersdorf*) (1560−1572, naisliinis kuni 1595), Sprēstiņi (*Spurnal*) (kuni 1750), Šķirstiņi (*Napküll*) (1770ndad−1834), Ulbroka (*Stubensee*) (1718−1874), Vaidava (*Waidau*) (1730ndad−1750), Veļķi (*Welkenhof*) (1730ndad−1750), Vidriži (*Widdrisch*) (1725−1726)
## Viited

## Kirjandus
*Gustaf Elgenstierna, Den introducerade svenska adelns ättartavlor, STOCKHOLM 1925–1936, KUNGL. BOKTRYCKERIET P. A. NORSTEDT & SÖNER, s. 159
*Zimmermann, Thomas von. *Stammfolgen verschiedener Familien Zimmermann im Baltikum*. − Baltische Ahnen- und Stammtafeln. 41. Jahrgang. Köln: 1999. Lk 117−161. Siin: lk 117−132.

## Välislingid
*Zimmerman nr 811, www.adelsvapen.com
Kaširskoje rajoon

**Kaširskoje rajoon** (vene keeles *Каширский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Kaširskoje küla.

Rajoon piirneb põhjas Novaja Usmani rajooniga, kirdes Panino rajooniga, idas Bobrovi rajooniga, lõunas Liski rajooniga ja läänes Ostrogožski rajooniga.

Rajooni pindala on 1090 km². Elanike arv oli 2012. aastal 25 010, 2009. aastal 26 082 ja 2002. aastal 27 106.

Kaširskoje rajoonis on 30 asulat, mis kuuluvad neljateistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don, Tamlõk ja Hvorostan.

## Viited
Wistinghausen

**Wistinghausen** oli baltisaksa aadlisuguvõsa.

1636. aastal jõudis Lübeckist Tallinna suguvõsa esindaja kaupmees Jost Wistinghausen (Wistinckhusen), kes sai 1639. aastast Tallinna kodanikuks. 18. sajandi algul tõsteti suguvõsa liikmed aadliseisusse.  

Suguvõsa esindajad (Eduard Alexander Andreas von Wistinghausen ja Karl Alexander von Wistinghausen) olid kantud Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse 1854. ja 1860. aastast nr 331 all.

## Suguvõsa liikmeid
*Daniel Wistinckhusen (surnud 1667), Tallinna kodanik (1638), Tallinna raehärra
*Dierich (Ulrich) Wistinghausen (1639–1699), kaupmees, Tallinna kodanik (1664), Tallinna Suurgildi vanem, Suurgildi oldermann
*Dietrich Wistinghausen (1669 Tallinn – 1707), kaupmees, Tallinna kodanik (1700)
*Christian Wistinghausen (1701–1766), kaupmees, Suurgildi oldermann, Tallinna bürgermeister, Tallinna linnamõisa rentnik ja Vastemõisa mõisnik Suure-Jaani kihelkonnas
*Johann Christian von Wistinghausen (1743–1787), kaupmees, Suurgildi oldermann, Tallinna raehärra, *Polizei-Vorsteher*, Tallinna Niguliste kiriku kirikueestseisja, Viti mõisnik Keila kihelkonnas
*Carl von Wistinghausen (16.10.1769 Tallinn–10.09.1824 vkj Lihula mõis), õuenõunik, Läänemaa Lihula ja Sipa mõisnik, maetud Karuse kalmistule.
*Johann *Christian* von Wistinghausen  (1793–1835), Lihula mõisnik
**Eduard* Alexander Andreas von Wistinghausen (10.08.1803 Tallinn–27.04.1867 vkj Tallinn), Venemaa riiginõunik, maetud Karuse kalmistule.
*Theodor von Wistinghausen (25.01.1811 Tallinn–16.01.1859 vkj Vaiatu), Vaiatu mõisnik, Venemaa õuenõunik, maetud Karuse kalmistule.
*''Karl'' Alexander von Wistinghausen (1826–1883), arstiteadlane, riigitegelane ja Eestimaa kubermangu kameraalhoovi president ja aktsiisivalitsuse juht
*Alexandrine von Wistinghausen (1850–1914/1918). baltisaksa maastikukunstnik

*Richard von Wistinghausen (1872–1915), dirigent
*Theophile von Bodisco (1873–1944), baltisaksa naiskirjanik.
*Walter Wistinghausen (1879–1956), eesti-saksa näitleja, ajakirjanik, tõlkija, kirjanik
*Henning von Wistinghausen (1936–), Saksamaa Liitvabariigi diplomaat, Saksamaa suursaadik Eestis

## Viited
Zakliczyn

**Zakliczyn** on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Tarnówi maakonnas, Zakliczyni valla halduskeskus. Zakliczyn asub Tarnówist ligikaudu 21 km edelas Dunajeci jõe ääres.

Zakliczyn sai linnaõigused 1557. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal.

Uuesti on Zakliczyn linn alates 1. jaanuarist 2006.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Jermiši rajoon

**Jermiši rajoon** (vene keeles *Ермишинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Jermiši alev.

Rajoon piirneb põhjas ja kirdes Nižni Novgorodi oblasti Võksa linnaringkonna ja Voznessenskoje rajooniga, idas Mordva Vabariigi Tenguševo rajooniga, kagus Kadomi rajooniga, edelas Pitelino rajooniga ja läänes Kassimovi rajooniga.

Rajooni pindala on 1342,82 km². Elanike arv oli 2012. aastal 8527, 2009. aastal 9331 ja 2002. aastal 10 926.

Jermiši rajoonis on 61 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Jermiši alevi) ning viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Jermiš, Mokša ja Oka.

Rajooni rahvastiku moodustavad venelased, mordvalased ja tatarlased.

## Viited
Neff

**Neff** (vene keeles *Неф*) oli Eestimaalt pärit aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Suguvõsale pani aluse vallaslapsena sündinud akadeemik Carl Timoleon von Neff (1804–1876), kes tõsteti 1860. aastal Venemaa aadliseisusse. Abielu kaudu Luise von Kaulbarsiga (1804−1882) langes suguvõsa kätte Muuga mõis. Tema poeg Reinhold Heinrich Gaston von Neff (1841–1906) immatrikuleeriti 15. jaanuaril (vkj) 1881 Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

## Suguvõsa liikmeid
*Carl Timoleon von Neff (1804–1876), salanõunik, Kunstide Akadeemia liige, professor, nimekas kunstnik
*Reinhold Heinrich Gaston von Neff (1841–1906), titulaarnõunik, rahukohtunik, mõisaomanik
*Heinrich Karl Timoleon von Neff (1880−1951), kindralmajor, roodu-, polgu- ja korpusekomandör
*Karl Konstantin von Neff (1884−1927), pangadirektor
*Heinrich Georg Moritz Eugen von Neff (1915−1940), Muuga jäänukmõisa omanik

## Neffi suguvõsa mõisavaldused
*Eestimaa:
**Muuga (*Münkenhof*) (1860−1919, a-st 1879 fideikomiss; a-st 1919 jäänukmõis)

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 376.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 172-174 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000601,00181.html?prozent=.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd IX. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1998. Lk 351.

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Numers

**Numers** (ka **Nummers**) oli rootsi-soome-Venemaa aadlisuguvõsa.

Suguvõsa pärineb Lübeckist, kus Laurentz Jakob Numers (surn. 1638) oli Vabalinn Lübecki linnakodanik ja kaupmees, tema poeg Lorentz Numersist, oli 17. sajandil  Narva rae bürgermeister. 

1653. aastal tõsteti Lorentz von Numers aadliseisusse ja kanti tituleerimata aadlisuguvõsana  Rootsi rüütelkonna Rootsi introdutseeritud aadlisuguvõsade loendisse nr. 596 all.

1747. aastal kanti Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse  suguvõsa ja Gustav von Numers nr 137 all ja 1884. aastal  Bertram ja Olga von Numers (sünd. 1872) (Bunge suguvõsaharust).

1818. aastal kanti suguvõsa Soome rüütelkonna aadlimatriklisse nr 50 all.

## Suguvõsa liikmeid

*Lorentz von Numers (1614 Lübeck, Schleswig-Holstein – 1671, Narva), Narva bürgermeister 1660 ja Narva linnusekrahv, Liivimaa Mooste mõisnik 
* Levin Numens  (1615 Lübeck – 1672 Narva), kaupmees Narvas, Narva raehärra ja 1663–1672 Narva rahapajameister
*Lorentz von Numers (surn 1676), Rootsi sõjaväelane (major), Stralsundi komandant
*Gustav Lorentz von Numers (surn. 1701 Narva), Rootsi sõjaväelane (kaptenleitnant), Narva garnisonis
*Gideon von Numers (1650–1708 Karlskrona), Rootsi sõjaväelane (viitseadmiral), aastatel 1701–03 juhatas Rootsi laevastikku, mis tegutses Soome lahe kõige sisemises osas ja Laadogal
*Carl von Numers (surn 1701), Rootsi sõjaväelane (ooberstleitnant)
*Peter Nummers (1669–1725), kaupmees Narvas, Rootsi sõjaväelane (kapten)
*Franz *Johann Numers* (1711–1784) (Нумерс, Иван Петрович), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant)
*Gustav von Numers (1715–1780) (Нумерс, Густав Петрович), Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik), Kroonlinna kindluse komandant, Iduse mõisa omanik. 1747. aastal kanti Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse
*Carl Johann von Numers (1757–1822), Liivimaa maamarssal 1806–1809, Liivimaa maanõunik 1809
*August Friedrich von Numers (1763–1842), Riia sillakohtu kohtunik, Tsarskoje Selo lütseumi direktor
*Lorentz Fredrik Anton von Numers (1790–1826), Venemaa keisririigi sõjaväelane (major)
*Gustav Christoffer von Numers (1797–1868), Volmari ja Riia-Volmari kreisisaadik, Liivimaa maanõunik 1848–1866
*Karl Ludwig von Numers (1800–1859) (*Нумерс Логгин Фёдорович*), jurist, Venemaa keisririigi Thbilisi kohtupalati esimees
*Alexis von Numers (1811–1887), Venemaa keisririigi suurvürstinna Jekaterina Mihhailovna Romanova (1827–1894) õukonna valitseja
*Carl Gustav *Gideon von Numers* (1833–1913), Iduse mõisnik
*August Franz Lorentz von Numers (1835–1868), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor)

## Viited

## Välislingid
*von Numers nr 596, www.adelsvapen.com
*Gustaf Elgenstierna,  	Den introducerade svenska adelns ättartavlor. 5. Lind af Hageby-von Porten. Adliga ätten von NUMEBRS, nr 596., Kungl. Boktryckeriet, P. A. Norstedt and Soner, 1930.  s. 513
Kassimovi rajoon

**Kassimovi rajoon** (vene keeles *Касимовский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Kassimovi linn (ei kuulu rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Vladimiri oblasti Melenki rajooniga, kirdes Nižni Novgorodi oblasti Võksa linnaringkonnaga, idas Jermiši rajooniga, kagus Pitelino rajooniga, lõunas Šilovo rajooniga, edelas Spasski rajooniga ja läänes Klepiki rajooniga.

Rajooni pindala on 2969 km². Elanike arv oli 2012. aastal 28 843, 2009. aastal 30 840 ja 2002. aastal 35 365.

Kassimovi rajoonis on 56 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Guss-Železnõi, Jelatma ja Sõntuli alevite) ning kahekümne ühe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Oka, Guss, Unža ja Kolp.

## Viited
Altrei

**Altrei** (itaalia: *Anterivo*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 384 inimest.

## Geograafia

Altrei on ainus Lõuna-Tirooli vald Fiemme orus Lõuna-Lubjakivi Alpides, paiknedes umbes 25 km Bolzanost lõunas poolel teel Trento linnani. Ümbritsevad vallad põhjas, lõunas ja idas: Capriana, Carano, Castello-Molina di Fiemme ja Valfloriana kuuluvad kõik Trento provintsi, välja arvatud Truden loodes. Kagus ulatub Altrei vald Avisio jõe oruni. Suur osa kuulub Trudner Horni loodusparki.

Valla pindala on 11,1 km².

### Frazioni

Altrei vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Eben (Pramarino) ja Guggal.

### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 87,80% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 12,20% itaalia keelt.

## Ajalugu

Asukat on esmamainitud (nimega *Antereu*) 1321. aasta dokumendis, mille andis välja krahv Heinrich von Kärnten, kes oli asustanud piirkonna saksa talupoegadega. See oli osa Heinrichi edukast katsest võitluses Trento vürstlike piiskoppide feodaalsuveräänsusega Fiemme orus. Kauge piirkond jäi Tirooli valduseks aastani 1779, kui Habsburgide keisrinna Maria Theresia vahetas selle Tramini vastu Etschtalis. Pärast 1803. aasta sekulariseerimist liideti kõik Fiemme oru valdused Austria Tirooli kroonimaasse.

Fašistliku režiimi ajal oli Altrei 1926. aastast osa suuremast Capriana vallast Trento provintsis; see liideti taas Lõuna-Tirooliga vastavalt esimesele autonoomiastatuudile aastast 1948.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Põiktänav (film)

**"Põiktänav"** (läti keeles "Šķērsiela") on Läti 1989. aasta dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Ivars Seleckis. Filmi tootis Riia Kinostuudio.

Filmi tegevus toimub 1988. aastal, kui kogu Läti NSV oli suurte muutuste keerises. Filmi tegevuskoht on väike vaikne Riia Imanta asumi tänav.

1999. aastal tehti filmile järg "Põiktänava uued ajad", mille lavastas samuti Ivars Seleckis.
Bronisław Chromy

**Bronisław Chromy** (3. juuni 1925 Leńcze – 4. oktoober 2017 Kraków) oli poola skulptor ja Krakówi kunstiakadeemia professor.

Chromy teoste hulgas on "Waweli draakon" Waweli linnamäel Krakówis.

## Galerii

Pilt:Kraków Smok Wawelski pomnik Chromy 1991-05.jpg|Waweli draakon
Pilt:Smok wawelski ogień 001.JPG


## Välislingid
Klepiki rajoon

**Klepiki rajoon** (vene keeles *Клепиковский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Spass-Klepiki linn.

Rajoon piirneb põhjas ja kirdes Vladimiri oblastiga, idas Kassimovi rajooniga, lõunas Spasski ja Rjazani rajooniga, edelas Rõbnoje rajooniga ning läänes ja loodes Moskva oblastiga (Jegorjevski linnaringkonna ja Šatura rajooniga).

Rajooni pindala on 3235 km². Elanike arv oli 2012. aastal 25 399, 2009. aastal 26 941 ja 2002. aastal 29 391.

Klepiki rajoonis on 275 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Spass-Klepikii linna ja Tuma alevi) ning kaheksateistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Pra, Guss, Kolp ja Narma.

## Viited
Andrian

**Andrian** (itaalia: *Andriano*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 9 km Bolzanost loodes.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1043 inimest.

## Geograafia

Valla pindala on 4,9 km².

Andrian külgneb järgmiste valdadega: Eppan, Nals ja Terlan.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 89,96% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 9,53% itaalia keelt ja 0,51% ladiini keelt.

## Välislingid
* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
* Turismiinfo (saksa, itaalia ja inglise keeles)
Kas on kerge olla noor?

**"Kas on kerge olla noor?"** (läti keeles "Vai viegli būt jaunam?") on Riia Kinostuudio 1986. aasta dokumentaalfilm. Filmi režissöör oli Juris Podnieks.   

Film räägib noorte inimeste probleemidest perestroikaaja alguses NSV Liidus.

Filmile on tehtud ka kaks järge.
Paarl

**Paarl** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Cape Winelandsi ringkonnas, Drakensteini valla halduskeskus. Paarl asub Kaplinnast ligikaudu 50 km kirdes.

1690. aastal asutatud Paarl on üks Lõuna-Aafrika vabariigi vanemaid linnu.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Paarli elanikest värvilisi 69,89%, valgeid 17,90%, mustanahalisi aafriklasi 10,35%, India ja Aasia päritolu inimesi 0,57% ja teisi 1,29%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 86,81% Paarli elanikest, inglise keelt 6,18% ja koosa keelt 4,63%.

Paarlis asub 1975. aastal rajatud Afrikaani keele monument.

## Viited
Appiano sulla strada del Vino

**Appiano sulla Strada del Vino** (Saksa: *Eppan an der Weinstraße*), sageli lühidalt **Appiano** või **Eppan**, on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 8 km Bolzanost edelas.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 14 226 inimest.

## Geograafia

Valla pindala on 59,7 km².

Eppan külgneb järgmiste valdadega: Andrian, Bolzano, Kaltern, Nals, Terlan, Unsere Liebe Frau im Walde-St. Felix, Vadena, Cavareno, Fondo, Malosco, Sarnonico ja Ronzone.

### Frazioni

Eppani vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Frangart (Frangarto), Girlan (Cornaiano), Missian (Missiano), Montiggl (Monticolo), Perdonig (Predonico), St. Michael (San Michele), St. Pauls (San Paolo) ja Unterrain (Riva di Sotto).

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 86,23% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 13,29% itaalia keelt ja 0,48% ladiini keelt.

## Kultuur
### Tuntud inimesed

* Johann Georg Platzer (1704–1761), maalikunstnik
* Leonhard von Call (1767–1815), helilooja
* Sepp Kerschbaumer, Frangartis (Frangartos) sündinud vabadusvõitleja/terrorist
* George McAnthony (1966–2011), kantrilaulja ja laulukirjutaja

## Välislingid
* Ametlik koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Saatana teenrid

**"Saatana teenrid"** (läti keeles "Vella kalpi") on Riia Filmistuudio 1970. aasta ajalooline põnevusfilm. Filmi režissöör on Aleksandrs Leimanis. 

Film põhineb Arveds Mihelsonsi (Rutku Tēvsi) romaani "Trīs vella kalpi" motiividel.

Filmi tegevus toimub 17. sajandil Riias 30-aastase sõja ajal.
Bronzolo

**Bronzolo** (saksa: *Branzoll*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 11 km Bolzanost lõunas. See on üks vaid viiest peamiselt itaaliakeelsest vallast Lõuna-Tiroolis.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2652 inimest.

## Geograafia

Valla pindala on 7,4 km².

Bronzolo külgneb järgmiste valdadega: Aldein, Laives, Deutschnofen, Auer ja Vadena.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 62,01% rahvastikust esimese keelena itaalia keelt, 37,34% saksa keelt ja 0,65% ladiini keelt.

## Välislingid
* Valla koduleht (itaalia ja saksa keeles)
Anna Kuzmina

**Anna Ivanovna Kuzmina** (jakuudi keeles Анна Ивановна Кузьмина; 3. märts 1933 Lääne-Hangalassõ rajoon, Jakuudi ANSV – 25. november 2017) oli jakuudi näitleja, Sahha rahvakunstnik.

Ta õppis aastatel 1950–1955 Štšepkini-nimelise Kõrgema Teatrikooli Jakuudi stuudios. Pärast lõpetamist asus ta tööle Jakuudi Muusika- ja Draamateatri (praeguse nimega Oiunski-nimeline Sahha akadeemiline teater) näitetruppi. Sai seal juhtivaks näitlejaks; mängis enam kui 150 teatrirollis. Ta mängis ka mitmes jakuudi mängufilmis.

Ta oli telekanali NVK Sahha saate "Kustumatud tähed" autor ja saatejuht.

2010. aastal ilmus tal mälestuste raamat "Umnullubat sulustar" ("Умнуллубат сулустар").

## Tunnustus
*1965 – Jakuudi ANSV teeneline kunstnik
*1982 – Vene NFSV teeneline kunstnik
*2003 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvakunstnik
*2014 – Kuldse Maski eripreemia "väljapaistva panuse eest teatrikunsti arengusse"
*2016 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi aukodanik

## Viited
Rebel Yell (laul)

"**Rebel Yell**" on inglise muusiku, laulja, laulukirjutaja ja näitleja Billy Idoli kirjutatud ja esitatud laul. 
"Rebel Yell" anti algselt välja albumi "Rebel Yell" singlina 24. oktoobril 1983, hiljem on laulu esitatud kontsertidel, raadios ja Spotifys jm. "Rebel Yell" on vaadatav-kuulatav YouTube'i muusikavideona. 
 
VH1 nimetas "Rebel Yelli" paremuselt kõigi aegade 79. koha *hard rock*'i lauluks.

Laulu sünni kohta olevat Idol rääkinud, et osales üritusel koos Mick Jaggeri, Keith Richardsi ja Ronnie Woodiga ansamblist The Rolling Stones ja "pööritas" viskipudelit "Rebel Yell" Bourbon viski. See viskimark ja selle nimi olnud talle tundmata, kuid meeldinud sedavõrd, et otsustas kirjutada laulu "Rebel Yell".

## Formaadid ja ''track listings''
***UK 7" vinüülplaat**
#"Rebel Yell"
#"Crank Call"
***UK 12" vinüülplaat**
#"Rebel Yell"
#"Crank Call"
#"White Wedding"

***(1985 uus väljalase) UK 7" vinüülplaat**
#"Rebel Yell"
#"(Do Not) Stand in the Shadows"
***(1985 uus väljalase) UK 12" vinüülplaat**
#"Rebel Yell (*Extended Version*)"
#"(Do Not) Stand in the Shadows"
#"Blue Highway".

### Kaverid (osaline)===:
* *Flames* Catamenia (2002).
* *Tutta Roba Mia* Sgarra kaastegevad Guè Pequeno ja Don Joe (2008).
*Rebel Yell* :
* *Rebel Yell* All (1999)
* *Rebel Yell* de Scooter (1996)
* *Rebel Yell* Drowning Pool (2007)
* *Rebel Yell* Northern Kings (2007)
* *Rebel Yell* The Twang (Country) (2004)
* *Rebel Yell* Children of Bodom (2003)
* *Rebel Yell* Black Veil Brides (2011)
* *Rebel Yell* Dope (2009)
* *Rebel Yell* Kill Hannah (2006)
* *Rebel Yell* Otherwise (2013)
* *Rebel Yell* Heidevolk (2015).

## Vaata ka
*"Catch My Fall"
*"Rebel Yell (Scooteri laul)"

## Viited

 

## Välislingid
* Laulu "Rebel Yell" sõnad
* "Rebel Yell" YouTube'i muusikavideo (seisuga 7. oktoober 2017 vaadatud 36 079 797 korda)
* Billy Idol ‎– Rebel Yell

;Scooteri laul mai 1996
*YouTube: *[https://www.youtube.com/watch?v=BBQ36Y1GL1g Scooter - Rebel Yell (Official Video HQ)]*
Heinaste raudteejaam

**Heinaste raudteejaam** oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Limbaži piirkonnas Heinastes.

Heinaste raudteejaam avati Ainaži–Valmiera–Smiltene raudtee valmimisel 1912 ja see oli selle raudtee üks lõppjaam. Toona jäi see Volmari kreisi Salatsi kihelkonda Heinaste mõisa maadele. Juba järgmisel aastal viidi jaamast sadamasse muulile kilomeetripikkune harutee. Pärast Heinaste põhjamuuli valmimist ehitati ka sellele raudtee, mida teenindas Heinaste jaamas hoitav väike auruvedur. Aastal 1936 muul rekonstrueeriti, uuendatud muulile aga raudteed enam ei rajatud.

Aastal 1943 rajasid Saksa väed Heinaste ja Ikla raudteejaama vahele kilomeetri pikkuse tee, mis ühendas Heinaste–Smiltene raudtee Riisselja–Orajõe raudteega ja sealtkaudu Eesti kitsarööpmeliste raudteede võrgustikuga. Hiljem allutati sealne kitsarööpmeline raudtee Balti raudteedevalitsuse Pärnu raudteesõlmele ja seda hakkasid kasutama Pärnust Valmierasse sõitvad rongid. Sealse jaama ehitistest on lisaks jaamahoonele veel säilinud kaubaait ja üks jaama semafor.  Jaam suleti aastal 1977.

## Viited

## Välislingid
*Jaam vanal kaardil
Kaltern an der Weinstraße

**Kaltern an der Weinstraße** (itaalia: *Caldaro sulla Strada del Vino*), sageli lühidalt **Kaltern** või **Caldaro**, on vald (*comune*) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias. See asub umbes 12 km Bolzanost edelas.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 7592 inimest

Koht on kuulus järve (Caldaro järv ehk *Kalterer See*) ja veini (*Kalterersee Auslese* või *Lago di Caldaro scelto*) poolest. Köök ühendab Itaalia ja Tirooli stiile. Lähedalasuvad Dolomiidid on tuntud oma matka- ja ronimisradade poolest.

## Geograafia

Valla pindala on 47,9 km².

Kaltern külgneb järgmiste valdadega: Eppan, Neumarkt, Tramin, Vadena, Amblar, Cavareno, Ruffrè-Mendola ja Sarnonico (viimased neli valda kuuluvad Trento provintsi).

### Frazioni

Kalterni vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Altenburg (Castelvecchio), Oberplanitzing (Pianizza di Sopra), Unterplanitzing (Pianizza di Sotto), St. Josef am See (San Giuseppe al Lago), St. Anton/Pfuss (San Antonio/Pozzo), St. Nikolaus (San Nicoló) ja Mitterdorf (Villa di Mezzo).

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 92,61% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 7,03% itaalia keelt ja 0,36% ladiini keelt.

## Sõpruslinnad

Kaltern an der Weinstraße sõpruslinn on:

* Heppenheim Saksamaal (1971)

## Tuntud kodanikud

* Andreas Seppi, tennisemängija

## Pildigalerii


Pilt:KalternUndSeeVonPenegal.jpg|Kalterni panoraam Penegalilt vaadatuna
Pilt:Kaltern0808.jpg|Kaltern, linnakeskus
Pilt:Kaltern0804.jpg|Kaltern, linnakeskus
Pilt:KaltererSeePanoVonAltenburg.jpg|*[[Caldaro järv|Kalterer See]]* (Caldaro järv)


## Välislingid
* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Rõbnoje rajoon

**Rõbnoje rajoon** (vene keeles *Рыбновский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Rõbnoje linn.

Rajoon piirneb kirdes Klepiki rajooniga, kagus Rjazani rajooniga, lõunas Zahharovo rajooniga ning läänes ja loodes Moskva oblastiga.

Rajooni pindala on 1407 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 048, 2009. aastal 36 824 ja 2002. aastal 37 140.

Rõbnoje rajoonis on 114 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Rõbnoje linna) ning kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Oka, Osjotr, Voža ja Metša.

## Viited
Martin Lazarev

**Martin Lazarev** (sündinud 1. märtsil 1977 Tartus) on eesti tarbegraafik ja fotograaf.

On õppinud Tartu 12., 16. ja 14. keskkoolis ning Tartu Kunstikoolis klassikalist joonistamist, mööbli disaini ja restaureerimist ning lõpetanud Tartu Kunstikooli kujundusgraafika eriala. 

## Töötanud
* Triip Trükikoda (Tartu), disainer, trükiettevalmistus
* DDB Eesti (Tallinn), disainer, AD
* Division McCann (Tallinn), disainer, AD
* Positive Design (Tallinn), disainer, AD
* KOKO Arhitektid (Tallinn), disainer, AD
* Wabrikwörks Ltd. (+iD tootja), CD, disainer
* Vectorino Graphic Design – disainer, *[[copywriter]]*, illustraator

## Näitused
* Tartu Kunstikoolis portreenäitus 2011
* Koger ja Partnerite kontoris 2012
* Tam Galeriis Tallinnas 2012

Tema disainitud on kaasaskantav kokkukäiv ID-kaardi luger.

Alates 2008 elab ja töötab Brasiilias Rio de Janeiros.

## Viited
Oudtshoorn

**Oudtshoorn** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas, Oudtshoorni valla halduskeskus.

Asula on rajatud 1847. aastal, omavalitsusliku staatuse sai 1858. aastal.

Oudtshoorn on tuntud jaanalinnu.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Oudtshoorni elanikest värvilisi 70,9%, valgeid 15,3%, mustanahalisi aafriklasi 12,5%, India ja Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 1,0%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 87,8% elanikest, koosa keelt 7,4% ja inglise keelt 2,6%.

## Viited
Kungusõ mägi

**Kungusõ mägi** on küngas Võru maakonnas Kanepi vallas Rebaste küla alal. Kihelkondlikult jäi küngas Urvaste kihelkonda ja see oli seejuures kihelkonna kõrgeim koht. Künka kõrgus on 162 m üle merepinna.

Künka lähedal on Pokumaa.

## Kirjandus
*Jan Rahman, "Kihlkundõ korõmbidõ mäki pääl", Uma Leht nr. 171, 30.12.2008.
Kunn'mägi

**Kunn'mägi** on küngas Põlva maakonnas Räpina vallas Nohipalo küla alal. Kihelkondlikult jäi kõrgendik Räpina kihelkonda ja oli seejuures kihelkonna kõrgeim küngas. Kunn'mäe kõrgus on 107 m üle merepinna.

Küngas on metsaga kaetud ja sellel kasvavad peamiselt männid.

## Kirjandus
*Jan Rahman, "Kihlkundõ korõmbidõ mäki pääl", Uma Leht nr. 171, 30.12.2008.
Nipernaadi (ansambel)

**Nipernaadi** on Võrus tegutsev ansambel. Ansambli repertuaaris on võru- ja setukeelseid laule, sh rahvalaule.

## Liikmed
*Kait Tamra
*Edvin Vendt
*Juhan Sütt

## Albumid
*1993 "Mul meeldivad banaanid"
Reinu kadakas

**Reinu kadakas** (ka Kärsna kadakas, Karstna kadakas) on Võru maakonnas Võru vallas Pille küla alal kasvav kadakas; ühtlasi Eesti kõrgeim kadakas.

Kadaka kõrgus on 13 m ja ümbermõõt (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) 1,45 m.

## Viited
Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat

**Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat** on Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse välja antav aastaraamat.

Esimene aastaraamat ilmus 2002. Aastast 2011 antakse raamatut välja kord iga kahe aasta tagant.

## Välislingid
*Aastaraamatud TÜ DSpace Repository's
Tsibipudina'

**Tsibipudina**' on rühm Tallinna näitlejaid, kes laulavad võrukeelseid laule, loevad võrukeelseid luuletusi ja kõnelevad võrukeelseid jutte. Rühm on osalenud Kaika suveülikoolis.

## Liikmed
*Tarmo Song 
*Kristi Pumbo
*Toivo Tähemaa
*Eva Kalbus

## Välislingid
*Rühmast Nõmme Kevadfolgi kodulehel
Zahharovo rajoon

**Zahharovo rajoon** (vene keeles *Захаровский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Zahharovo küla.

Rajoon piirneb põhjas Rõbnoje rajooniga, kirdes Rjazani rajooniga, kagus Pronski rajooniga, edelas Mihhailovi rajooniga ja läänes Moskva oblastiga.

Rajooni pindala on 985,9 km². Elanike arv oli 2012. aastal 9052, 2009. aastal 10 339 ja 2002. aastal 10 607.

Zahharovo rajoonis on 65 asulat, mis kuuluvad seitsme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Pronja, Osjotr, Žraka, Voža, Pletenka ja Istja.

## Viited
Baikivka (Kalõnivka rajoon)

**Berežanõ** (ukraina keeles Байківка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 552. Pindala on 1,922 km².
Vinnõtski Hutorõ

**Vinnõtski Hutorõ** (ukraina keeles Вінницькі Хутори) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Elanike arv on 6770. Pindala on 2,418 km².
Nõvotšõn

**Nõvotšõn** (ukraina keeles Нивочин) on küla Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis Bogorodtšanõ rajoonis. Elanike arv oli 2001. aastal 762.

## Viited
Mihhailovi rajoon

**Mihhailovi rajoon** (vene keeles *Михайловский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Mihhailovi linn.

Rajoon piirneb põhjas Zahharovo rajooniga, idas Pronski rajooniga, lõunas Skopini rajooniga, edelas Tula oblasti Venjovi rajooniga ja loodes Moskva oblastiga.

Rajooni pindala on 1841,17 km². Elanike arv oli 2012. aastal 34 850, 2009. aastal 35 919 ja 2002. aastal 38 377.

Mihhailovi rajoonis on 275 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Mihhailovi linna ja Oktjabrski alevi) ning seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Pronja ja Kudesna.

## Viited