open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pusa-Jaani talu kalmistu

**Pusa-Jaani talu kalmistu** on kalmistu Räpina kihelkonnas Võrumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Haavapää külas Räpina vallas Põlva maakonnas.

## Ajalugu
Kalmistut hakati rajama 1932. aastal Pusa-Jaani nr 13 talu maadele, kuid ametlik luba saadi alles 7. jaanuaril 1935. Omanik oli taluperemees Peeter Sõukand (ka Sõukant), kes oli taarausuliste liikumise tegelane.

Kalmistu oli harvaesinevalt kolmnurgakujuline, selle pindala oli 0,0945 ha.

## Kalmistule maetuid
*Peeter Sõukand (15. oktoober 1851 – 15. oktoober 1935), taluperemees; maetud 20. oktoobril 1935
*August Sõukand, taluperemees, Peetri poeg
*Elisabeth Sõukand, Augusti abikaasa
*Lea Sõukand, Augusti tütar
*Evi Sõukand, Augusti tütar

## Viited

## Kirjandus
*"Ärkamisaegse tegelase matus taarausu kombe järele". Vaba Maa, 23. oktoober 1935. Lk 6
*Taavi Pae. "Pusajaani talu perekonnakalmistu "Taarahiie"". Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Saarõ Evar. Papa Aadami kalmuaid. Uma Leht, 26. oktoober 2004
*Enn Esko. Peeter Sõukand - tõe ja õiguse ning usu eest võitleja. Minevikumälestusi III: Põlvamaa kodulookogumik. Põlva 2005. Lk 45–51
*Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid – talukalmistud Eestis". Tuna, 3/2018. Lk 45–46

## Välislingid
*
Tallinn (paikkond)

**Tallinn** on tiheasustusega paikkond Harju maakonnas, mis hõlmab suurema osa Tallinna linnast ning Tabasalu ja Laagri asula. Tallinna linna halduspiiridesse kuuluv Pirita linnaosa jääb paikkonnast välja. 

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Tallinna paikkonnas 391 251 inimest.

## Viited
Anne Hidalgo

**Anne Hidalgo** (sünninimi **Ana María Hidalgo Aleu**; sündinud 19. juunil 1959 San Fernandos Hispaanias) on Prantsusmaa poliitik ja esimene Pariisi naislinnapea (alates 5. aprillist 2014).

## Elulugu
Ta vanemad kolisid 1961. aastal Prantsusmaale ning lapsepõlve veetis Anne Lyoni töölisagulis. 14-aastaselt võttis Hidalgo Prantsuse kodakondsuse. Tal on ka Hispaania kodakondsus.

## Poliitiline karjäär

2014. aasta kohalikel valimistel 30. märtsil võitis ta oma peamist konkurenti, Pariisi linnapead Bertrand Delanoëd. Hidalgo oli tema asetäitja 13 aastat. 

2020. aasta algul valiti ta teiseks kuueaastaseks ametiajaks linnapeaks tagasi, seega lõpeb tema töö selles ametis 2026. aasta märtsis. 

12. septembril 2021 teatas Hidalgo oma kandidatuurist 2022. aasta Prantsusmaa presidendivalimistel hoolimata oma 2020. aasta lubadusest teenida Pariisi linnapeana teist ametiaega. Ta tuli kaheteistkümne kandidaadi seas kümnendale kohale 1,75% häältega, mis on sotsialistliku kandidaadi ajaloo madalaim tulemus Prantsusmaa presidendivalimistel. 

Vaadetelt on Hidalgo vana kooli feminist ja sotsialist.

## Viited
Villu Talsi

**Villu Talsi** (sündinud 28. septembril 1988) on eesti folkmuusik.

Ta mängib mandoliini ansamblites Epöpoa ja Curly Strings.

## Isiklikku
Alates 6. augustist 2011 on ta abielus Eeva Talsiga.
2018. aasta 28. detsembril sündis neil tütar Lilli ja 7. juunil 2023 sündis neil poeg Johannes.
Keelealune närv

**Keelealunenärv** ehk **XII peaajunärv** ehk **kaheteistkümnes kraniaalnärv** ehk **hüpoglossnärv** (ladina keeles *nervus hypoglossus [XII]*) on paljude kesknärvisüsteemiga loomade kraniaalnärv.

XII peaajunärv algab enamikul loomadel piklikaju motoorsest tuumast (*nucleus motorius*). Keelealune närv väljub koljuõõnest kuklaluus asuva keelealuse närvi kanali kaudu ja suundub keele juurde, innerveerides motoorselt selle kõiki lihaseid.

Keelealuse närvi areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas, A14.2.01.191. Nervus hypoglossus [XII]. Keelealune närv
*Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
*Hypoglossal Nerve Disorders, Veebiversioon (vaadatud 30.03.2014) (*inglise keeles*)
Ásgeir Ásgeirsson

**Ásgeir Ásgeirsson** (13. mai 1894 Kóranesi á Mýrum – 15. september 1972 Reykjavík) oli Islandi poliitik, Islandi president aastatel 1952–1968. Ta oli teine Islandi president. 

## Enne presidendiks saamist
Ásgeir lõpetas 1915. aastal Islandi Ülikooli teoloogia erialal, kuid teda peeti kirikuõpetajaks ordineerimiseks liiga nooreks. Aastal 1917 abiellus ta Dóra Þórhallsdóttiriga, kelle isa Þórhallur Bjarnarson oli olnud Islandi piiskop aastatel 1908–1916. Dóra vend Tryggvi Þórhallsson oli vahemikus 1927–1932 Islandi peaminister.

29-aastaselt valiti Ásgeir Arengupartei (*Framsóknarflokkurinn*) ridades Alþingi liikmeks. Aastal 1930, mil tähistati Alþingi tuhandeaastaseks saamist, pidas just tema Alþingi presidendina Þingvelliril kõnet. 1931. aastal sai temast riigi majandusminister ning aasta hiljem juba peaminister. Aastal 1934 lahkus ta Arenguparteist ning osales mõnda aega valimistel sõltumatu kandidaadina. Hiljem astus ta Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse ning oli Alþingi liige kuni presidendiks valimiseni aastani 1952. Kuni presidendiks saamiseni oli ta ka Islandi panga Útvegsbanki Íslands president (aastast 1938). Útvegsbanki ning veel kolme panga põhjal moodustati hiljem Íslandsbanki, mis kannab tänapäeval nime Glitnir.

## Presidendina
Ásgeirsson valiti 1952. aastal Islandi teiseks presidendiks napi häälteenamusega. Uus president tuli valida eelmise presidendi Sveinn Björnssoni surma tõttu planeeritust varem. Ásgeirssoni peamine konkurent valimistel oli Reykjavíki Toomkiriku õpetaja Bjarni Jónsson, kellel oli sel ajal valitsuses olnud Iseseisvuspartei ja Arengupartei toetus. Siiski õnnestus Ásgeirssonil koguda valimistel 46,7% häältest Jónssoni 44,1% vastu. Kolmas kandidaat Gísli Sveinsson, kes oli varem olnud Iseseisvuspartei ridades ka parlamendis, sai 6,0% häältest.

Aastatel 1956, 1960 ja 1964 valiti Ásgeirsson Islandi presidendiks ilma, et keegi oleks tema vastu kandideerinud. Peagi pärast tema neljanda ametiaja algust suri ta abikaasa Dóra leukeemiasse ning 1968. aastal otsustas Ásgeirsson uuesti kandideerimisest loobuda. Eeldati, et tema järeltulijaks presidendiametis valitakse tema väimees Gunnar Thoroddsen, kes aga küsitluste järgi favoriidina alustades kaotas siiski valimistel Kristján Eldjárnile.

Tema presidendiks olemise ajal olid ametis järgmised peaministrid:
* Hermann Jónasson
* Emil Jónsson
* Ólafur Thors
* Bjarni Benediktsson
* Ólafur Thors
* Bjarni Benediktsson

1955. aastal pälvis ta Saksamaa teenetemärgi (*Sonderstufe des Großkreuzes des Verdienstordens der Bundesrepublik Deutschland*).
GHB

**GHB **(gammahüdroksübutüraat) ehk korgijook on narkoaine, mille tarvitamisel võib tekkida narkojoove.

Korgijook on kurikuulus selle poolest, et seda kasutatakse avalikes joogikohtades (diskosaalid, baarid jne) meeste poolt selleks, et sokutada GHB märkamatult naiste joogiklaasidesse. Kui ohvrid on seda pahaaimamatult tarbinud, nõrgeneb nende reaktsiooni- ja vastupanuvõime ning seda kasutatakse ära, et pooljoobes olekus naiste kehasid hiljem kuritarvitada.

## Viited
Kukurbituriilid

**Kukurbituriilid** (või kukurbit[n]uriilid, kus n on glükooluriili lülide arv molekulis) on makroheterotsüklilised ühendid (C6H6N4O2)n, mille korduvad lülid moodustavad spetsiifilise seest õõnsa rõnga, mille siseservadele on paigutunud hapniku aatomid.

Kukurbituriilide suured rõngakujulised molekulid on huvipakkuvad võõrustaja-külalise komplekside moodustamise võime poolest. Sobivad neutraalsed või katioonsed külalismolekulid võivad paigutuda nende molekulide õõnsustesse. Sellise mittekovalentselt seotud kompleksi teket soodustab süsteemi stabiilsemaks muutumine.

## Vaata ka
*Heterotsüklid
*Supramolekulaarkeemia
Lincoln (Massachusetts)

**Lincoln** on linn USA-s Massachusettsi osariigis Middlesexi maakonnas. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli linnas 6362 elanikku, sealhulgas Hanscomi õhujõubaasi asukad, kes elavad linna piires. Linna pindala on 39 km2.

Eurooplastest sisserändajad rajasid Lincolni 1654. aastal osana Concordi linnast. 1754. aastal eraldus see Concordist. Linnale pani nime Bostoni jurist Chambers Russell oma kodulinna järgi, milleks oli Lincoln Inglismaal. Teadaolevalt on Massachusettsi Lincoln arvukatest samanimelistest USA asulatest ainus, mis on saanud nime Inglismaa Lincolni järgi; New Hampshire'i Lincoln on saanud nime Inglise aadliku, 9. krahvi Lincolni järgi ning ülejäänud kas USA presidendi Abraham Lincolni või USA iseseisvussõja aegse kindralmajori Benjamin Lincolni järgi.

Lincolnist on pärit Nobeli auhinna laureaat Dudley R. Herschbach. Linnast pärinevad ka ansambli They Might Be Giants kaks asutajaliiget John Linnell ja John Flansburgh, kes panid oma 1988. aastal ilmunud plaadi pealkirjaks "Lincoln".
Kristi Paron

**Kristi Paron** (varem **Reinson**; sündinud 25. mail 1975) on eesti jurist.

Ta on alates 2012. aastast õiguskantsleri nõunik.

Varem töötas ta mitmes advokaadibüroos.

## Hariduskäik

* 1993–1994 Goethe instituut (Saksamaa)
* 1998 Tartu ülikool, õigusteaduskond, *[[Bakalaureus|BA]]*
* 2011 European Young Lawyers Scheme, Edinburgh, õppeprogramm Euroopa juristidele
* 2021 Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi doktorant

## Viited
Triin Kahre

**Triin Kahre** (sündinud 29. juunil 1978) on eesti psühholoog, Eesti Koolipsühholoogide Ühingu juht.

## Ametikäik

* Nõmme gümnaasiumi psühholoog
* Eesti Koolipsühholoogide Ühing
* Tallinn European School

## Viited
Lincoln (Suurbritannia)

**Lincoln** on linn Inglismaal, Lincolnshire'i krahvkonna keskus. 2011. aasta rahvaloenduse andmeil elas Lincolnis 93 541 inimest ja kogu Lincolni linnastus (kuhu kuuluvad ka North Hykeham ja Waddington) 119 200 inimest.

Lincoln sai alguse Rooma linnast Lindum Coloniast, mis omakorda rajati rauaaegse asula kohale. Lincolni suurimad vaatamisväärsused on gooti stiilis Lincolni katedraal ja 11. sajandist pärinev normanni kindlus Lincolni loss (Lincoln Castle). Linnas tegutsevad Lincolni Ülikool (University of Lincoln) ja Piiskop Grosseteste'i Ülikool (Bishop Grosseteste University), mis on saanud nime skolastik Robert Grosseteste'i järgi. 

Lincoln jääb Londonist 227 kilomeetrit põhja ning paikneb kohas, kus katkeb kokku ligi 50 miili pikkune Lincolni kalju. Selle kõrgus üle merepinna on Withami jõe ääres 20,4 m, katedraalikünka otsas aga 72,8 m. Linna pindala on 35,69 km².

## Viited
Kristiina Treial

**Kristiina Treial** (Tropp; sündinud 14. aprillil 1979) on eesti psühholoog.

Ta õppis aastatel 1986–1995 Viljandi Maagümnaasiumis ja 1995–1997 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Aastatel 1997–2001 õppis Tartu Ülikooli psühholoogiaosakonnas bakalaureuseõppes ja 2001–2004 magistriõppes.  

Aastatel 2006–2018 töötas ta õpetajakoolituse õppejõuna Tartu Ülikoolis. 2018. aastal alustas tööd Tallinna Ülikooli psühholoogia instituudis.

Ta on Eesti Psühholoogide Liidu ja Eesti Koolipsühholoogide Ühingu liige. 

Ta on sihtasutuse Kiusamisvaba Kool üks asutajaid ja juhatuse liige. On avaldanud arvamuslugusid kiusamise vähendamise teemadel.

2023. aastal tunnustati teda Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärgiga.

## Viited


## Välislingid
*
Lincoln (New Hampshire)

**Lincoln** on linn USA-s Uus-Inglismaal, New Hampshire'i osariigis Graftoni maakonnas. Pindalalt on see New Hampshire'i teine linn. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli linnas 1662 elanikku. 

Osalt jääb linna alale Franconia Notchi looduskaitseala (Franconia Notch State Park), suur osa linnast kuulub White Mountaini metsakaitsealale (White Mountain National Forest). Kirdes möödub linnast Apalatšide matkarada (Appalachian Trail). Lincolnis paikneb Loon Mountaini suusakuurort.

Linn rajati 1782. aasta paiku piirkonda, kus koloonia kuberner Benning Wentworth 1764. aastal andis 131,34 km2 maad umbes 70 investorile Connecticutist. Lincoln on saanud nime 9. Lincolni krahvi ja 2. Newcastle'i hertsogi Henry Fiennes Pelham-Clintoni järgi, kes oli Wentworthide sugulane.

## Viited

## Välislingid
* Lincolni koduleht
Hiiealune

**Hiiealune** on muinsuskaitsealune hiiekoht Harju-Madise kihelkonna ja Lääne-Harju valla Suurkülas.

## Välislingid
* Hiiealune kultuurimälestiste registris
Madise ohvrikivi

**Madise ohvrikivi** (ka **Madise küla ohvrikivi**) on ohvrikivi Harju-Madise kihelkonna ja Lääne-Harju valla Madise külas.

## Välislingid
*
Lümfosarkoom

**Lümfosarkoomiks** (ladina keeles *lymphosarcoma*) nimetatakse osadel loomadel (sh inimestel) vohavat lümfisõlmede pahaloomulist kasvajat. 

Termin on vananenud ega ole tänapäeval enam käibel. 

Madudel (*[[Colubridae]]*, *[[Lampropeltis getula californiae]]*) võib lümfosarkoomi ka kõhuõõnes esineda.

## Viited
Leproomid

**Leproomideks** ehk **leproosseteks granuloomideks** (ladina keeles ains *leproma*) nimetatakse lepromatoossesse leeprasse nakatunud inimestel tekkivaid nakkusohtlikke nahaköbrusid.

Leproomid koosnevad lümfotsüütidest, epitelioidsetest rakkudest ja plasmarakkudest ning Virchowi leeprarakkudest. Virchowi leeprarakkude tsütoplasma sisaldab lepromatoosse leepra haigustekitajaid leepra mükobaktereid (*mycobacterium leprae*). 

Leproomis võib tekkida nekroos. 

## Viited
Lusitaania teetigu

**Lusitaania teetigu** ehk **portugali teetigu** (*Arion lusitanicus*) on teeteo perekonda kuuluv liik nälkjaid.

Liigi levikupiirkond piirdub Lääne-Lissaboni metsadega, sealhulgas Sintra-Cascais'e või Arrábida rahvuspargiga. Suhteliselt muutliku välimusega lusitaania teetigu kasvab kuni 8 sentimeetri pikkuseks.

Eestis ei esine. Küll leidub Eestis võõrliigina hispaania teetigu.

## Vaata ka
*hispaania teetigu
Kollane teetigu

**Kollane teetigu** ehk seenekannelnälkjas (*Arion subfuscus*) on teeteo perekonda kuuluv liik nälkjaid.

Täiskasvanud kollase teeteo kehapikkus väljasirutatuna on 5-7 cm. Teo külgedel on kaks tumedat vööti, mis asuvad suhteliselt kõrgel. Vöödid võivad olla hajusa värviga või peaaegu märkamatud. Tald on helehall kuni valge, mitte tume. Tallaserv on tallaga sama tooni, tavaliselt peenikeste tumedate ristjoontega.

## Viited

## Välislingid
* 
* Kollane teetigu Keskkonnaameti lehel
Hele seenetigu

**Hele seenetigu** ehk hele-seatigu (*Malacolimax tenellus*, sünonüüm *Limax tenellus*) on liik nälkjaid.

## Välislingid
*
Kristján Eldjárn

**Kristján Eldjárn** (6. detsember 1916 – 14. september 1982) oli aastatel 1968–1980 ametis olnud kolmas Islandi president.

## Enne presidendiks saamist
Tema vanemad olid Tjörnis õpetajana töötanud Þórarinn Kr. Eldjárn ja Sigrún Sigurhjartardóttir. Ta õppis Kopenhaageni Ülikoolis arheoloogiat ning õpetas seejärel Islandi Ülikoolis. Seejärel töötas ta õpetajana Akureyri koolis ja Reykjavíki Laevanduskolledžis. Aastal 1945 asus ta tööle Islandi Rahvusmuuseumi, olles seal esialgu kuraator ning aastast 1947 kuni presidendiks saamiseni direktor. Aastal 1957 sai ta oma Islandi paganlikke matuseid käsitleva teadustöö eest doktorikraadi.

Aastatel 1966–1968 juhtis ta äsja loodud riigitelevisioonis (*[[RÚV|Ríkisútvarpið]]*) mitut hariva sisuga telesaadet, kus demonstreeris mõningaid museaale ja selgitas nende ajaloolist konteksti. Need saated said üpris populaarseks ning tegid temast tuntud ja lugupeetud isiku. Kahtlemata andis just see talle tõuke 1968. aasta presidendivalimistel kandideerimiseks – tal ei olnud seni mingit poliitilist tausta.

## Presidendina
1968. aasta valimisi alustas ta "musta hobusena", kandideerides esimeste küsitluste järgi 70% valijate toetusega saadiku Gunnar Thoroddseni vastu. Samas valimistel sai hoopis Kristján sarnase toetuse: 92,2% osaluse juures hääletas tema poolt 65,6% valijatest. Uuesti valiti ta presidendiks aastatel 1972 ja 1976, kuid aastal 1980 otsustas ta enam mitte kandideerida, soovides pühenduda täielikult oma elukestvale akadeemilisele tööle. Ta suri vaid kaks aastat hiljem: 14. septembril 1982 riigi pealinnas Reykjavíkis.

Tema presidendiks olemise ajal olid ametis järgmised peaministrid:
* Bjarni Benediktsson
* Jóhann Hafstein
* Ólafur Jóhannesson
* Geir Hallgrímsson
* Ólafur Jóhannesson
* Benedikt Gröndal
* Gunnar Thoroddsen

## Perekond
Kristján Eldjárn oli abielus Ísafjörðuri linnas ärimehe tütrena sündinud Halldóra Ingólfsdóttiriga (1923–2008). Abielust sündis neli last. Nende poeg Þórarinn Eldjárn on üks Islandi kuulsamaid kirjanikke, kes on spetsialiseerunud lühivormidele, kuid kirjutab ka luulet ja romaane. Nende tütar Sigrún Eldjárn on samuti kirjanik ning ka mitme lasteraamatu illustraator.
Ajutüvi

**Ajutüvi** (ladina *truncus encephalicus*) on paljude selgroogsete loomade aju osa, mis ümbritseb seljaaju ülaosa. Ajutüve hulka kuuluvad keskaju, sild ja piklikaju.

Laiemas tähenduses arvatakse **ajutüve** koosseisu ka vaheaju, põhimikutuumad ja haistmisaju.

Ajutüvi kuulub arengulooliselt vanimate ajuosade hulka ja reguleerib mitmeid funktsioone, näiteks hingamist ja ainevahetust, aga ka stereotüüpseid reaktsioone ja liigutusi.

Termin "ajutüvi" ei kuulu kehtivasse anatoomianomenklatuuri.

## Viited
Rootsi (Lääneranna)

**Rootsi** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Lihula vallas.

10. jaanuarini 2014 oli osa Seira külast.

## Viited
Ussiviin

**Ussiviinaks** ehk **rästikuviinaks** nimetatakse maitsestatud viina, mida kasutatakse rahvameditsiinis ja -veterinaarias nii sees- kui ka välispidise ravivahendina.

Ussiviina valmistamiseks püüti harilikult enne jüripäeva (23. aprilli) harilik rästik, kes aeti elusalt pudelisse ja kallati viinaga üle ning ilmselt kinnitati kiiremas korras pudelile ka kork.

Toiming pidi olema kiire ja asjatundlik, sest kui rästikul hammustada lasta, siis jäävat ka viina ilma ravitoimeta.

Mõnel pool topiti pudelisse üksnes rästiku pea.

Ussiviina säilitati kirjelduste kohaselt tulekoldeta hoones.

## Tõenduspõhine meditsiin

Rästikuviina ravitoime kohta seni põhjalikud teaduslikud uuringud ilmselt puuduvad.

Hariliku rästiku mürk (ladina keeles *venenum Viperae berus*) on ravimpreparaadi Viprosal B peamine toimeaine.

## Viited

## Välislingid
*1. Rahvameditsiin Eestis 19. sajandi II poolel ja 20. sajandil
Tiit Kaps

**Tiit Kaps** (31. jaanuar 1940 – 27. märts 2014) oli eesti keemik.

## Haridus
Tiit Kaps õppis 1947–1949 Harku 7-klassilises koolis, 1949–1954 Tallinna 29. 7-klassilises koolis ja 1954–1958 Tallinna 10. Keskkoolis. 1963. aastal lõpetas *[[cum laude]]* Tallinna Polütehnilise Instituudi keemiateaduskonna keemilise tehnoloogia erialal tehnoloogiainseneri kutsega. 

Ta töötas aastatel 1965–1969 Tallinna Polütehnilise Instituudi tahke ja gaasilise kütuse keemia ja tehnoloogia eriala aspirandina ja kaitses samas 1970. aastal keemiateaduste kandidaadi kraadi. Tema teadustöö põhisuunaks oli adhesiooninähtused polükondensatsioonliimid/puit piirpinnal, puitpolümeersete materjalide omadused ja kvaliteet. 

Täiendas end Poola Teaduste Akadeemia Füüsikalise Keemia Instituudis 1966–1967; Helsingi Ülikoolis 1974–1975; Budapesti Tehnikaülikooli polümeeride tehnoloogia kateedris 1976; Helsingi Tehnikaülikooli puidu ja polümeeride keemia kateedris 1974 ja 1984. Osales puidutöötlemise eriala seminar-nõupidamisel Moskvas 1979. TTMTK Standard 1984. Avaldanud 120 teaduspublikatsiooni.

## Töökäik
Töötas Tallinna Polütehnilises Instituudis / Tallinna Tehnikaülikoolis aastatel 1963–2014. Oli orgaaniliste ainete tehnoloogia kateedri laboratooriumi juhataja 1963–1965; füüsikalise keemia kateedri assistent 1969–1972; põlevkivikeemia ja -sünteesi probleemlabori (a-ni 1977 polükondensatsiooniliimide probleemlabor) osakonnajuhataja 1972–1979; puidutöötlemise kateedri rajaja ja juhataja 1979–1988, dotsent 1979–1991; keemiateaduskonna dekaan 1988–1991; õppeprorektor 1991–2000; polümeermaterjalide instituudi polümeeride tehnoloogia aseprofessor 1992; puidutöötlemise professor 1998–2005; puidutöötlemise õppetooli juhataja 2003–2010, puidutöötlemise erakorraline professor 2005–2010 ja emeriitprofessor 2010–2014. Tema juhendamisel on kaitstud 6 magistri- ja 2 doktoritööd.
 
## Teaduskorralduslik tegevus
Tiit Kaps on olnud Tallinna Tehnikaülikooli nõukogu ja valitsuse liige; TTÜ nõukogu õppekomisjoni esimees; keemia- ja materjalitehnoloogia valdkonnanõukogu liige; haldusjuhtimise valdkonnanõukogu liige; Eesti TEMPUSe nõukogu liige; Avaliku Teenistuse Koolitusnõukogu liige; keemiateaduskonna nõukogu liige; Eesti Mööblitootjate Liidu juhatuse liige; Eesti Puutööliidu Kutsekomisjoni liige; Tallinna Teadlaste Maja liige.

## Tunnustus
* 1979 NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse pronksmedal 
* 1986 Eesti NSV Ministrite Nõukogu teaduspreemia 
* 1990 Tallinna Tehnikaülikooli medal Mente et Manu 
* 2003 Valgetähe IV klassi teenetemärk 

## Viited

## Kirjandus
* ETBL 2000, 1 
* EE 2000, 14
* Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade 2008, 115-116

## Välislingid
*Elulookirjeldus
Rootsi (täpsustus)

**[[Rootsi]]** on riik Euroopas. 

Sama nime kannab mitu Eesti küla:
* **[[Rootsi (Hiiumaa)]]**, küla Hiiu maakonnas
* **[[Rootsi (Kohila)]]**, küla Rapla maakonnas
* **[[Rootsi (Lääneranna)]]**, küla Lääne maakonnas

## Vaata ka
*Rootsi raudteejaam
Rootsi-Aruküla

**Rootsi-Aruküla** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Kuni 2017. aastani kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda ja kandis nime **Aruküla**. Seoses haldusreformiga sai küla nimeks Rootsi-Aruküla.

10. jaanuarini 2014 oli osa Seira külast.

## Viited
Uluste

**Uluste** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda.

10. jaanuarini 2014 oli osa Võhma külast.

## Viited
Vanamõisa (Lääneranna)

**Vanamõisa** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Lihula vallas

1977 – 10. jaanuar 2014 oli küla osa Seira külast .

Külas on Läänemaa Kirbla kihelkonna Vanamõisa mõisa hoonete varemed.

## Viited
10199 Chariklo

**10199 Chariklo** on  kentauride hulka kuuluv asteroid, mille ümber on rõngad.

## Uurimine
Esimest korda märkasid astronoomid asteroidi 1997. aastal. 10 uurimisaasta jooksul panid astronoomid tähele, et Chariklo spektrist kaovad jäätunud veele iseloomulikud tunnused. 2008. aastal märgati taas neid iseloomulikke tunnuseid. See tõestab astronoomide sõnul, et Chariklo ümber pöörlevad kaks jäist rõngast.

## Kirjeldus
Asteroidi ümber on kaks õhukest jääpurust ja kivitükikestest koosnevat rõngast. Üks rõngas on kolme ja teine kuue kilomeetri laiune. Nende vahemaa üksteisest on üheksa kilomeetrit. Astronoomi Felipe Braga arvates võib Chariklol olla üks kaaslane.

## Viited
Positiivne psühholoogia

**Positiivne psühholoogia** on suhteliselt hiljuti tekkinud psühholoogia haru, mille eesmärgi võtsid Martin Seligman ja Mihály Csíkszentmihályi 1998. aastal kokku järgnevalt: "me usume, et tekib inimese positiivse toimimise psühholoogia, mis saavutab sellise teadusliku arusaamise ja tõhusa sekkumise, mida on vaja edukate ja õnnelikult elavate üksikisikute, perekondade ja kogukondade loomiseks". Positiivsed psühholoogid püüavad erinevate sündmuste tagajärjeks olevate psüühikahäirete ravimise asemel hoopis "leida ja toita geniaalsust ja annet" ning "muuta tavalist elu rohkem rahulolu pakkuvaks".

Positiivne psühholoogia kui teadusharu tegeleb peamiselt selle nimel, et saada psühholoogilisi teooriaid, teadustööd ning sekkumistehnikaid kasutades aru positiivsetest, kohanduvatest, loomingulistest ja emotsionaalset rahulolu pakkuvatest inimkäitumise aspektidest.

Sel määral, kuidas ka meditsiinivaldkond õpib hindama positiivsete psühhosotsiaalsete faktorite väärtust patoloogiate ennetamises ja jälgimises, on eraldi teadusharuna tekkimas ka positiivne psühhiaatria.

## Taustast
Seligmani ning psühholoog Christopher Petersoni koostööst sündis see, mida nemad kirjeldavad kui positiivset vastet "Diagnostilisele ja statistilisele psüühikahäirete käsiraamatule" (*Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders*, *DSM*). Kui *DSM* keskendub sellele, mis võib minna valesti, on nende raamat "Iseloomu tugevused ja voorused" (Character Strengths and Virtues) loodud vaatama seda, mis võib õigesti toimuda.

Oma uurimistöös vaatasid nad läbi erinevad kultuurid ja aastatuhanded, püüdes välja sõeluda loetelu väärtustest, mida on kõrgelt hinnatud alates muistsest Hiinast ja Indiast, läbi Kreeka ja Rooma kuni tänapäevase lääne kultuurini välja. Nende nimekirjas on kuus iseloomulikku tugevust: tarkus/teadmine, julgus, inimlikkus, õiglus, mõõdukus ja transtsendentsus. Neist igaühel on ligikaudu kuus alamjaotust: näiteks mõõdukus sisaldab andestust, alandlikkust, ettenägelikkust ja enesekontrolli. Üks selle teooria autorite olulisemaid seisukohti on, et nad ei arva, et on olemas nende kuue väärtuse hierarhia – ükski neist ei ole põhjapanevam kui teised ja ükski neist ei ole teiste eelkäija.

## MAPP-programm
Seligman on Pennsylvania Ülikoolis pannud aluse ka Positiivse Psühholoogia Keskusele. Keskuse esimene hariduslik algatus Seligmani juhtimise all oli samas ülikoolis loodud MAPP-programm: positiivse rakenduspsühholoogia magistrikraadi saamiseks (*Master of Applied Positive Psychology* ehk *MAPP*).

## Vaata ka
* Õpitud abitus
* Õpitud optimism

## Viited
Nurme (Lääneranna)

**Nurme** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Lihula vallas.

10. jaanuarini 2014 oli osa Tuudi külast.

## Viited
Haapsalu toomkirik

**Haapsalu toomkirik** ehk **Haapsalu linnuse kirik** on Haapsalus Haapsalu linnuses asuv keskaegne kivikirik. 

See 1250/1260. aastatel rajatud kirik on olnud Saare-Lääne piiskopkonna peakirik ehk katedraal, kus asus Saare-Lääne piiskopi ametitool ehk kateeder ja tegutses piiskopi vaimulik kolleegium, Saare-Lääne toomkapiitel.

## Arhitektuur
Toomkirik on oma 15,5&nbsp;m kõrguste kuplitaoliste domikaalvõlvide ja 425 m² pindalaga üks suuremaid ühelöövilisi kirikuid Põhja- ja Baltimaades. Haapsalu toomkirikut on esmamainitud 1279. aastal Haapsalu linna asutamisürikus. Toomkirik oli pühitsetud Saare-Lääne piiskopkonna kaitsepühakule pühale Johannesele.

Toomkirik kuulub ehitusstiililt romaanikalt gootikale üleminekustiili. Romaanipärane on seinapiilarite kapiteelide stiliseeritud taimdekoor ja nurgalehemotiivid, gootikapärased on teravkaarsed roidvõlvid. Põhjapoolse taastatud käärkambri juurest viib trepp kiriku võlvidele. Eestis ainulaadne on ümmargune ristimiskabel, mis püstitati arvatavasti 15. sajandil.

Kirik sai kannatada 23. märtsil 1688 toimunud tulekahjus, 1726. aasta tormis hävis kiriku katus taas. Varemetes kirik taastati 19. sajandi teisel poolel. Aastatel 1886–1889 toimunud taastamistööde käigus muudeti hoonet, ehitusaegne romaani stiilis portaal asendati uusgooti astmikportaaliga, kaeti kinni seinamaalingute säilinud fragmendid, hauaplaadid viidi kirikust välja.

## Sisustus
Kiriku ehitusaegne interjöör ja sisustus on hävinud. Viimane suurem restaureerimine toimus 1960. aastatel. Ristimiskabelis asub 17. sajandi ristimiskivi (Joachim Winter, 1634) ning skulptor Hille Palmi loodud Emaaltar.

Ristimiskabeli aknale ilmuvat igal aastal augusti täiskuuöödel saladuslik Valge Daam.

## Pildid

Haapsalu Castle.Inside.jpg|Kiriku sisemus vaatega läänest itta
Haapsalu Castle.Altar of Mother.jpg|Eesti emale pühitsetud altar
Haapsalu toomkiriku kabel.jpg|Ristimiskivi toomkiriku kabelis
15392 Haapsalu linnuse Toomkirik 2.jpg|Ristimiskabeli võlvid


## Kogudus
15. oktoobril 1889 (vkj) peeti kirikus esimene jumalateenistus ja pühitseti kirik pühale Nikolausele, tänapäeval on **Toom-Niguliste kirik** EELK Haapsalu Püha Johannese koguduse kirik.

## Vaata ka
*Haapsalu piiskopilinnus
## Kirjandus
*Kaire Tooming, Jaak Mäll, Lood Haapsalu linnusest I,  Lääne Elu, nr. 28, 10 märts 2022, lk 5. Eduard Philipp Körberi 1803. aastal kirja pandud lugu Haapsalu linnusest.
*Kaire Tooming, Jaak Mäll, Lood Haapsalu linnusest II. Toomkirik ja piiskopi mitra, Lääne Elu, nr. 31, 17 märts 2022 lk 5
*Kaire Tooming, Jaak Mäll, Lood Haapsalu linnusest III. Hauaröövlid ja piiskopi pealuu, Lääne Elu, nr. 34, 24 märts 2022, lk 5

## Välislingid

*
*Haapsalu piiskopilinnus - 300 aastat Saare-Lääne piiskopkonna keskus
Emanuele Ottolenghi

**Emanuele Ottolenghi** (sündinud aastal 1969 Bolognas) on politoloog, Demokraatiate Kaitsmise Sihtasutuse teadur ja Iraani, Iisraeli, Itaalia ning antisemitismi spetsialist.

## Viited
Damon Wilson

**Damon M. Wilson** (sündinud 24. mail 1973 Charlestonis Lõuna-Carolina osariigis) on Ameerika Ühendriikide välispoliitika nõunik ja USA mõttekoja Atlantic Council asejuht. President George W. Bushi teisel ametiajal tegeles ta Riiklikus Julgeolekuagentuuris Euroopa asjadega.

1995. aastal sai ta Duke'i Ülikoolist bakalaureusekraadi politoloogias ning 1998. aastal Princetoni Ülikoolist magistrikraadi.

2007. aastal andis president Toomas Hendrik Ilves talle Maarjamaa Risti III klassi teenetemärgi Eesti ja Ameerika Ühendriikide suhete edendamise eest.

## Viited
Another Ticket

**"Another Ticket"** on Eric Claptoni seitsmes stuudioalbum, mis anti välja 1981. aasta veebruaris. 

See oli tema viimane plaat, mis ilmus Polydor Recordsi plaadifirma kaudu. Ka bänd oli uus, kuhu kuulusid teiste hulgas Albert Lee ja Gary Brooker (ex. Procol Harum). Muusikas oli rohkem rõhku bluus-rockil, mitte nagu tema 1970. aastate kantri ja Tulsa soundiga plaadid. Album tõusis Billboardi edetabelis seitsmendale kohale ja plaadilt ilmus tervelt viis singlit. Ja seda vaatamata sellele, et Polydor ei olnud eriti huvitatud plaadi reklaamimisest. 

## Lugude järjekord
#"Something Special" (Eric Clapton) – 2:36
#"Black Rose" (Troy Seals, Eddie Setser) – 3:44
#"Blow Wind Blow" (Muddy Waters) – 2:58
#"Another Ticket" (Eric Clapton) – 5:43
#"I Can't Stand It" (Eric Clapton) – 4:07
#"Hold Me Lord" (Eric Clapton) – 3:27
#"Floating Bridge" (Sleepy John Estes) – 6:32
#"Catch Me If You Can" (Gary Brooker, Clapton) – 4:24
#"Rita Mae" (Eric Clapton) – 5:03

## Edetabelikohad

### Album

### Singlid

## Muusikud
*Eric Clapton – kitarr, vokaal
*Chris Stainton – klahvpillid
*Albert Lee – kitarr, vokaal
*Gary Brooker – klahvpillid, vokaal
*Henry Spinetti – trummid, löökpillid
*Dave Markee – basskitarr 

## Viited

## Kirjandus
* Eric Clapton, "Autobiograafia". Inglise keelest tõlkinud Siiri Sau. Olion, Tallinn 2009, 352 lk ISBN 9985-66-586-2

## Välislingid
* EC ametlik koduleht
* EC Fänniklubi ajakiri
* diskograafia – MusicBrainz
Vega

Nime **Vega** on kandnud või kannavad:
*  **[[Vega (MVD)|Vega]]**, Venemaa Föderatsiooni Siseministeeriumi Sisevägede eriüksus
* Vega (rakett), Itaalia Kosmoseagentuuri ning Euroopa Kosmoseagentuuri poolt välja töötatud kanderakett
* Vega (Norra), vald Norras
* Vega (Texas), linn USA-s Texases
* Vega (California), endine asula USA-s Californias

*Vega (koor), Tõraveres tegutsev segakoor

;laevad
* Vega (barkantiin), 1952 Soomes ehitatud barkantiin
* Vega (parklaev), 1872. aastal ehitatud Rootsi parklaev
* Vega (kuunar), esimesena Kirdeväila läbinud laev, kuunar 
* Vega (laev, 1976), Eesti puksiirlaev
* Vega (laev, 2006), Eesti puksiirlaev

## Vaata ka
* Veega, Lüüra tähtkuju heledaim täht
Madis Aidnik

**Madis Aidnik** (16. veebruar 1946 Patjala, Kaarepere vald, Tartumaa  – 24. aprill 2017 Tartu maakond) oli eesti veterinaariateadlane.

## Elulugu
Hariduse omandas Pauastvere algkoolis ning Jõgeva ja Alatskivi Keskkoolis. 1964 astus Eesti Põllumajanduse Akadeemiasse (EPA), kus õppis veterinaariat. Ülikooli lõpetas 1969. aastal *cum laude*. 1973. aastal kaitses EPA teaduslikus nõukogus veterinaarkandidaadi väitekirja teemal "Tibude resistentsuse uurimine salmonelloosi (pulloroosi) suhtes". 

Õpetas 34 aastat (1975–2009) veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse erialade üliõpilastele loomade sigimist ja seemendust ning oli mitme samateemalise õpiku autor. 

Ta oli üks Eesti Loomaarstide Ühingu asutajaliikmetest 1988. aastal ja kuulus ka esimesse juhatusse, kuni surmani kuulus ka Eesti Loomaarstliku Ringvaate toimetusse. Olles EPMÜ veterinaaria teaduskonna dekaan, osales ta Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi õppehoone projekteerimisel ja ehitamisel. Andis suure panuse sellesse, et veterinaarmeditsiini õpetamine jääks Eestisse alles ning, et saaks Euroopa Loomaarstiharidust Andvate Õppeasutuste Assotsiatsiooni (EAEVE) akrediteeringu .

1989. aastast oli korporatsiooni Fraternitas Tartuensis liige.

## Töökäik
*Balti Tsonaalse Teadusliku Uurimiskeskuse Veterinaarlabori veterinaararst (1969–1972)
*Balti Tsonaalse Teadusliku Uurimiskeskuse Veterinaarlabori vanemteadur (1973–1975)
*EPA kirurgia ja sünnitusabi kateedri assistent (1975–1977)
*EPA kirurgia ja sünnitusabi kateedri vanem õpetaja (1978–1979)
*EPA kirurgia ja sünnitusabi kateedri dotsendi kohusetäitja (1979–1983)
*EPA kirurgia ja sünnitusabi kateedri dotsent (1983–1992)
*EPA kirurgia ja sünnitusabi kateedri juhataja (1980–1994)
*EPMÜ loomaarstiteaduskonna dekaan (1994–2001)
*EPMÜ teraapia instituudi dotsent 1995. aastast
*EPMÜ loomaarstiteaduskonna prodekaan (2002–2003)
*EPMÜ loomaarstiteaduskonna teraapia õppetooli hoidja 2002. aastast
*EPMÜ loomaarstiteaduskonna professor 2004. aastast
*EPMÜ veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi professor 2005. aastast
*1969–2003 Eesti Maaülikool, veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituut; professor
*2004–2009 Eesti Maaülikool; professor

## Tunnustus
*Põllumajandusülikooli rektori tänukiri seoses loomaarstiteaduskonna 150. aastapäevaga (17. september 1998).
*Põllumajandusülikooli teenetemedal (10. mai 2001).
*29. märtsist 2014 oli Madis Aidnik korporatsiooni Fraternitas Tartuensis auvilistlane.
*Eesti Loomaarstide Ühingu Elutöö preemia laureaat (2014)

## Viited
Zarja

Nime **Zarja** on kandnud või kannavad:

* Zarja, rahvusvahelise kosmosejaama (ISS) moodul
* Zarja, kuunar, millega Eduard von Tolli juhtimisel sooritasid reisi Venemaa polaarekspeditsiooni liikmed aastatel 1900–1902
* Zarja, ploomisort

## Vaata ka

* Zarja poolsaar, poolsaar Venemaal Taimõri poolsaare lääneosas
* Zarja saar, saar Laptevite meres Tšeljuskini neemest kagu pool
* Zarja väin, väin Põhja-Jäämere Laptevite meres, mis eraldab Belkovski saart Kotelnõi saarest
Vitjaz

Nime **Vitjaz** (vene luulekeeles витязь 'vägilane', 'sõdalane') on kandnud või kannavad:

* Vitjaz on Venemaa Föderatsiooni Siseministeeriumi Sisevägede eriüksus
* Vitjas (varem Vitjaz) on Eesti venelaste spordi- ja haridusselts
* Vitjaz on Išimbais (Baškortostanis) transpordimasinate tehas

## Viited
Péter Biros

**Péter Biros** (sündinud 5. aprillil 1976 Miskolcis) on Ungari veepallur, kolmekordne olümpiavõitja.

Biros on võitnud olümpiamängudelt kolm kulda (2000, 2004 ja 2008), maailmameistrivõistlustel kulla ja kaks hõbedat, FINA veepalli maailma karika võistlustel kaks kulda ja kaks hõbedat, FINA veepalli Maailmaliigas kulla ja hõbeda ning Euroopa meistrivõistlustel pronksi.

Ta võitis oma esimene tiitlivõistluste medali 1999. aasta FINA Maailma Karikavõistlustel (kuld). Aasta hiljem võitis ta oma esimese kolmest olümpiakullast 2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys. Pekingi olümpiamängudel võitis Biros oma kolmanda olümpiakulla kannatades tsüsti all, selletõttu sai ta *fair play* auhinna.

2012. aasta suveolümpiamängude avatseremoonial oli Biros Ungari lipukandja. Biros saavutas nendel olümpiamängudel Ungari võistkonnaga 5. koha.

## Viited
Manuel Valls

**Manuel Carlos Valls Galfetti** (sündinud 13. augustil 1962 Barcelonas) on Prantsusmaa poliitik, kes oli 31. märtsist 2014 kuni 6. detsembrini 2016 Prantsusmaa peaminister.

Ta kuulub Sotsialistlikku Parteisse.

Manuel Valls on alates 2002. aastast Rahvuskogu liige. Aastatel 2001–2012 oli ta Évry linnapea ja seejärel kuni peaministriks saamiseni siseminister.

5. detsembril 2016 teatas Valls, et soovib saada 2017. aasta presidendivalimistel Sotsialistliku Partei presidendikandidaadiks ja astub sellega seoses peaministri ametist tagasi. Järgmisel päeval sai peaministriks senine siseminister Bernard Cazeneuve.

Ta on katalaani päritolu.
Soojusenergia

**Soojusenergia**  on soojus, mida kasutatakse energeetilistel eesmärkidel. 
Soojusenergiat on võimalik muundada elektrienergiaks, seda tehakse näiteks soojuselektrijaamas. Soojusenergiat võib kasutada ka otse, näiteks ruumide kütmiseks.

## Vaata ka
*soojusenergeetika
*soojusenergia arvesti
Apranga

**Apranga** on Leedu firma, mis toodab rõivaid.

2014. aasta seisuga kuulus Aprangale 152 poodi, millest 94 olid Leedus, 43 Lätis ja 15 Eestis. Seisuga 1. aprilli 2014 oli müügipinda 70 400 ruutmeetrit.

Ettevõtte aktsiad on noteeritud Vilniuse börsil.

## Majandustulemused

2014. aasta märtsi kuus kasvas jaekäive koos käibemaksuga võrreldes 2013. aasta märtsi kuuga 16,6% (13,3 miljoni euroni).
2014 1. jaanuarist kuni 31. märtsini suurenes firma käive kõige rohkem Lätis (28,5%).

## Viited
Mursi talu kalmistu

**Mursi talu kalmistu** on kalmistu Simuna kihelkonnas Virumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Emumäe külas Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas.

## Ajalugu
Kalmistut hakkas Mursi talu maadele Emumäe idanõlvale rajama talu peremees Karl Murs. Ta taotles luba kalmistu rajamiseks 6. novembril 1923, kuid juhtum arenes tihedaks kirjavahetuseks politsei ja Põllutööministeeriumi vahel. 

Luba kalmistu rajamiseks saadi alles pärast 15. veebruari 1924 , arvatavasti oli ümbruskonna vastuseisu põhjus Karl Mursi okupandisõbralikus tegevuses Saksa esimese okupatsiooni ajal.

## Kalmistule maetuid
Maetud on olnud pärit nii sellest perekonnast kui ka hiljem juba ümbruskonnast. Kalmistule maetud inimeste üldarv ei ole teada, kuid kalmistul on vähemalt 26 hauatähist.
*1926, 7. märts: Ann Ellermann
*1935, 9. oktoober: Karl Murs (26. aprill 1869 - 4. oktoober 1935), taluperemees
*2008: Juhan Lainemaa
*2014: Helmi Uueda

## Viited

## Kirjandus
*Janek Kivi. "Mursi kalmistu". - Lääne-Virumaa pärandkultuurist. Rakvere 2010. Lk 54-55
*Eva Klaas. "Kalmistud, mis vajuvad vaikselt unustuste hõlma". Virumaa Teataja nr 201, 21. oktoober 2015. Lk 11
*Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 54–55

## Välislingid
*
*"Sümboolne rist Mursi kalmistule maetutele". Virumaa Teataja, 12. oktoober 2006
*Eva Klaas. "Kalmistud, mis vajuvad vaikselt unustuste hõlma". Virumaa Teataja nr 201, 21. oktoober 2015
Toomas Saks (ujuja)

**Toomas Saks** (sündinud 24. veebruaril 1959 Tallinnas) on Eesti ujuja, sporditegelane ja ettevõtja.

Saks lõpetas 1977 Tallinna 2. keskkooli ning 1982 joonistamise, joonestamise ja tööõpetuse õpetajana Tallinna Pedagoogilise Instituudi.

Ujumist hakkas Toomas Saks harrastama 1967 Tallinna Kalevi ujumiskoolis Elvira Miku juhendamisel. 1975–78 tuli ta viiel korral Eesti meistriks selili- ja teateujumises. Parimad tulemused: 50 m basseinis 100 m selili 1.05,72 ja 200 m selili 2.20,13 (1978), 200 m kompleksi 2.20,4 (1975). 1977–78 kuulus Saks Eesti koondisse. 1994–96 oli ta Ujumisliidu eestseisuses, 1998–2005 liidu president. 1998–2001 oli ta Eesti Olümpiakomitee liige, 2001–05 EOK esindajatekogu liige.

Ta oli aastatel 1993–1998 Eesti Kütuse peadirektor ja aastatel 1998–2018 Eesti Õliühingu juhataja. Alates 2008. aastast on ta OÜ Kivikild juhatuse liige.

## Viited
Tomas Saks

**Tomas Saks** (sündinud 14. juulil 1979) on Läti geoloog.

Saks lõpetas 2001 Läti Ülikooli geoloogina. 2003. aastal kaitses ta Läti Ülikoolis geoloogiamagistri kraadi väitekirjaga "Sensalas atseguma glaciālo un interglaciālo nogulumu uzkrāšanās apstākļi (Structural geology of glacigenic sediments in Sensala outcrop", 2010. aastal samas geoloogiadoktori kraadi väitekirjaga "MIDDLE AND LATE WEICHSELIAN PARAGLACIAL AND SUBGLACIAL ENVIRONMENTS IN THE COASTAL PLAINS OF WESTERN LATVIA".

1999-2008 töötas ta hüdrogeoloogina firmas Centre for Processes and Analysis ("PAIC"), 2002-2007 Läti Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonnas assistendina, 2003-2011 geograafia ja maateaduste teaduskonna geomaatikaosakonnas assistendina, 2009 - 2012 sama teaduskonna rakendusgeoloogia osakonnas teadurina, 2011. aastast sama teaduskonna aluskivimite geoloogia osakonnas dotsendina ning 2012. aastast rakendusgeoloogia osakonnas vanemteadurina.

## Teoseid
* Virbulis, Janis; Bethers, Uldis; Saks, Tomas; Sennikovs, Juris; Timuhins, Andrejs. (2013). "Hydrogeological model of the Baltic Artesian Basin" Hydrogeology Journal, 21, pp. 845 - 862
* Pērkone, Eleonora; Klints, Ilze; Saks, Tomas; Dēliņa, Aija; Bikše, Jānis; Jātnieks, Jānis; Raga, Baiba; Retiķe, Inga. (2012). "Estimation of hydraulic conductivity of the sandstones in the central Baltic Artesian Basin" XXVII Nordic Hydrological Conference 13-15 August, 2012 in Oulu - Finland, A04256
* Saks, Toomas (2010). "MIDDLE AND LATE WEICHSELIAN PARAGLACIAL AND SUBGLACIAL ENVIRONMENTS IN THE COASTAL PLAINS OF WESTERN LATVIA" (Doktoritöö, Läti Ülikool) Riga, Latvia: University of Latvia
* Kalvans, A.; Saks, T. (2008). "Two dimensional apparent microfabric of the basal Late Weichselian till and associated shear zone: case study from Western Latvia. Estonian Journal of Earth Sciences, 57, pp. 241 - 255
* Kalvāns, A.; Saks, T. (2005). "Directional and structural analysis of Diapir-like structures at Ulmale site, Western Latvia" In: "Quaternary Geology and Landforming Processes. Proceedings of the International Field Symposium, Kola Peninsula, NW Russia, September 4-9, 2005" Apatity, Russia: Kola Science Centre RAS, 2005, pp. 25 - 26

## Viited

## Välislingid
*
Carl

**[[Carl (eesnimi)|Carl]]** on mehe eesnimi.

Seda nime on kandnud või kannavad:

* Carl (Rootsi prints) (1861–1951), Rootsi kuningliku perekonna liige, Västergötlandi hertsog.
* Carl (Wiedi vürst) (sündinud 27. oktoobril 1961), Wiedi vürst
* Carl (Württembergi hertsog) (sündinud 1. augustil 1936), Württembergi kuningliku perekonna pea

## Vaata ka
* Karl
Laiussilised

**Laiussilised** (*Pseudophyllidea*) on lameusside hõimkonda kuuluv parasiitsete loomade alamklass. 

## Klassifikatsioon
Laiussiliste alamklassi liigitatakse järgmised sugukonnad: 
**[[Amphicotylidae]]*
**[[Bothriocephalidae]]*
**[[Cephalochlamydidae]]*
*Laiuslased *[[Diphyllobothriidae]]*
**[[Echinophallidae]]*
**[[Haplobothriidae]]*
**[[Parabothriocephalidae]]*
**[[Ptychobothriidae]]*
**[[Triaenophoridae]]*.

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Fauna Europaea-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne WoRMS-is

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pseudophyllidea]] seisuga 01.04.2014.*
Laud

**Laud** on horisontaalsest plaadist ja jalgadest või muust tugitarindist koosnev mööbliese.

Tänapäevased kontorilauad on ka kõrguses reguleeritavad (elektriliselt või pedaaliga), pööratavate ja ergonoomiliste erinevatest materjalidest lauaplaatidega, ratastel (piduritega), kokkupandava raamiga jne.

## Ajaloost
Põline laud eestlase talus oli söögi ehk *söömalaud* (saarte murdes *rend*). See paiknes tavaliselt rehetoas diagonaalselt reheahju vastasnurgas ning sellel tehti ka majapidamistöid. 19. sajandi lõpus asus laud juba kambris, peretoas või köögis, otsaga akna poole. Vanemad lauad olid jalgadele asetatud kitsa ja kergesti äratõstetava plaadiga ehk *platega* (u 60x200&nbsp;cm), mis pandi kokku otstes olevate põõnade ja  salapulkade abil kahest laiast lauast. Levinud olid gootikast pärinevad ristjalad, tuntud olid ka renessanslikud sammasjalad, mida paigaldati 2 või 4. Lauajalad olid lauaplaadi aluse pikipuuga omavahel raamiks ühendatud tappide ja kiilude abil. Laud oli viimistletud tagasihoidlikult ning üldjuhul sai seda kergesti lahti võtta.

Pidulikeks sündmusteks oli mõnes peres *joodu-* ehk *pulmalaud*, mida ka teistele laenutati. Sellel olid rist- või sammasjalad ning söögilauast erines ta vaid pikkuse poolest (5–6 meetrit).

Kapplaud (ka *rennkapp*) oli nelja püstjalaga, mille vahele tapitud külglauad ning põhi moodustasid kasti(kapi), kus hoiti nõusid ja toiduaineid. Kaaneks oli kastist tunduvalt pikem lahtine plaat. Selline laud oli levinud Saaremaal ja rannarootslaste hulgas. 19. sajandi lõpul hakati vanade lauatüüpide asemel kasutusele võtma nelja püstjala ja küljelaudadega laudu, millel oli sahtel.

## Vaata ka
* Kirjutuslaud
* Klapplaud
* Operatsioonilaud
* Peeglilaud
* Söögilaud
* Triikimislaud

## Viited

## Kirjandus
* Karl Tihase, Eesti talurahvaarhitektuur, kirjastus Kunst, Tallinn 1974.

## Välislingid

* Laud. Eesti Ajaloomuuseum.
Macroprotodon

***Macroprotodon*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Macroprotodon* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Macroprotodon abubakeri]]* Wade, 2001
* *[[Macroprotodon brevis]]* (Günther, 1862)
* *Macroprotodon cucullatus* (kapuutsnastik) (Geoffroy De St-Hilaire, 1827)
* *[[Macroprotodon mauritanicus]]* Guichenot, 1850.

## Levila
Neid võib kohata Vahemere-äärsetes maades.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Macroprotodon]] seisuga 01.04.2014.*
Mastigodryas

***Mastigodryas*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Mastigodryas* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Mastigodryas amarali]]* (Stuart, 1938)
* *[[Mastigodryas bifossatus]]* (Raddi, 1820)
* *[[Mastigodryas boddaerti]]* (Sentzen, 1796)
* *[[Mastigodryas bruesi]]* (Barbour, 1914)
* *[[Mastigodryas cliftoni]]* (Hardy, 1964)
* *[[Mastigodryas danieli]]* Amaral, 1935
* *[[Mastigodryas dorsalis]]* (Bocourt, 1890)
* *[[Mastigodryas heathii]]* (Cope, 1876)
* *[[Mastigodryas melanolomus]]* (Cope, 1868)
* *[[Mastigodryas moratoi]]* Montingelli & Zaher, 2011
* *[[Mastigodryas pleei]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Mastigodryas pulchriceps]]* (Cope, 1868)
* *[[Mastigodryas reticulatus]]* (Peters, 1863).

## Levila

Neid võib kohata Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerika mandrist põhja pool.

## Sünonüüm
*Macroprotodon* 'i taksonoomiline sünonüüm on *Dryadophis* Stuart, 1939. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*sissekanne SITI-s
*Sissekanne saidil Wikispecies
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Mastigodryas]] seisuga 01.04.2014.*
Frankie Knuckles

**Frankie Knuckles** (kodanikunimega **Francis Nicholls**; 18. jaanuar 1955 – 31. märts 2014) oli USA diskor ja muusikaprodutsent. Knucklesi hüüdnimi oli **The Godfather of House Music** ('*house*-muusika ristiisa').

Ta sündis New Yorgi Bronxi linnaosas ja kolis 1970. aastate teisel poolel Chicagosse. 1970. aastate lõpus ja 1980. aastate alguses mängis Knuckles regulaarselt legendaarses Warehouse'i klubis ning 1982–1987 pidas oma klubi The Power Plant. 1980. aastatel oli ta *[[house]]*-muusika sünni juures ja tal oli oluline osa uue stiili populariseerimisel. 

Knuckles oli tuntud ka oma remikside poolest. Ta tegi remikse näiteks Michael Jacksoni, Luther Vandrossi, Diana Rossi, Eternali ja Toni Braxtoni loomingust. 1997. aastal võitis ta parima (mitteklassikalise muusika) remiksija Grammy. 

2004. aastal nimetas Chicago linn endise klubi Warehouse juures olnud tänavaosa Knucklesi järgi – selle nimi on nüüd Frankie Knuckles Way. 2005. aastal lisati Knuckles saavutuste eest tantsumuusika kuulsuste halli nimekirja. 

Ta suri 59-aastaselt diabeedi tüsistuste tõttu.

## Viited
Ars Apta

**Ars Apta**  pärimusmuusikat viljelev ansambel. 

## Diskograafia
* "Ajaillusioon" (2015)

## Koosseis
Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia kolm džässi- ja kaks pärimusmuusikaüliõpilast.

## Viited


## Välislingid

* https://menu.err.ee/263235/vaata-folkansambel-ars-apta-esinemist
* https://www.moostefolk.ee/ars-apta.html
Rudiment

**Rudiment** on evolutsiooni käigus redutseerunud elundi järelejäänud pisike osa. Kunagi varajasemas evolutsioonikäigu etapis on organit kasutatud, kuid hilisemas arenguetapis on ta oma eesmärgi kaotanud ning vaikselt kaduma hakanud, kuid pole veel päris ära kadunud. Näiteks on inimesel silma sisemises nurgas pilkkile ning pimesooles ussripik.
Linna

**Linna** võib tähendada järgmist:
*Linna (Tõrva) on küla Valgamaal Helme vallas
*Linna (Jõhvi) on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas
*Linna (perekonnanimi)
**Ivo Linna
**Reet Linna
**Taivo Linna
Mentool

**Mentool** on orgaaniline ühend, mida saadakse kas sünteesimisel või põldmündist, piparmündist või teistest mündilistest. 

Puhas mentool on läbipaistev või valkjas vahataoline kristalne aine, mis on toatemperatuuril tahke ja sulab veidi kõrgematel temperatuuridel. Põhiline looduses esinev mentooli vorm on (−)-mentool. 

Mentoolil on lokaalne anesteetiline ja ärritusevastane toime. Seda kasutatakse laialdaselt kui vahendit näiteks külmetusel tekkinud kurgu ärrituse leevendamiseks. Mentool käitub ka kui nõrk κ-opioidi retseptori agonist. Mentooli omadus keemiliselt aktiveerida naha külmatundlikke TRPM8 retseptoreid on põhjuseks, miks mentooliaurude sissehingamisel, mentooli sisaldava söömisel või mentooli nahale määrimisel tekib jaheduse tunne.