Turvas

**Turvas** on mittetäielikult lagunenud taimejäänustest koosnev konsolideerumata sete. Inimese jaoks on turvas oluline maavara. See maavara kujuneb soodes surnud taimeosakestest, kus nood vees hapnikuvaegusel täielikult ei lagune. Turvas moodustub peamiselt turbasamblast (*Sphagnum*), aga ka muude rabataimede (nt tupp-villpea) jäänustest.

Sood, eriti kõrgsood, on kõige olulisemad turbaallikad. Samas ka teistes märgalade tüüpides, nagu lodudes ja rabametsades, esineb märgatavates kogustes turvast. Turbaaladel kasvavad kanarbikulised, turbasamblad ja tarnad. Kuna orgaaniline aine koguneb tuhandete aastate jooksul, siis turbavarusid saab kasutada arhiivina minevikus esinenud taimede ja kliima kohta. Niiviisi annab turvas informatsiooni keskkonna mineviku ja kunagiste inimeste maakasutuse kohta.

Ta katab 2% maailma maismaast, maailmas arvatakse olevat 4 triljonit kuupmeetrit turvast, mille energiaväärtuseks hinnatakse 8 miljardit teradžauli. Mõne fossiilkütuse, näiteks kivisöe moodustumisel tekib esmalt turvas. Maailma eri paigus kasutatakse turvast kütusena.

Üldiselt ei loeta turvast taastuvaks energiaallikaks, kuna teda kogutakse suuremates kogustes, kui ta jõuab tagasi tekkida. Turba taastumisajaks loetakse üldiselt üks millimeeter aastas. Lisaks on spekuleeritud, et turba taastumine toimub ainult 30–40% turbaaladest.

Turbast eralduva süsinikdioksiidi (106 g CO2\MJ)  heitekoguse intensiivsus on suurem kui söel (94,6 g CO2\MJ) ja maagaasil (56,1 g CO2\MJ).

## Geograafiline jaotus
Turbarabad on maa-alad, kus on looduslikult tekkinud turbakiht. Turbarabasid leidub vähemalt 175 riigis üle maailma ning nad võtavad enda all neli miljonit km2 ehk 3% maailma maismaa kogupindalast. Euroopas on turbarabade pindala 515 000&nbsp;km2.

Turbavarusid leidub maailma paljudes paikades, sealhulgas Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Lisaks leidub turvast isegi Uus-Meremaal, Falklandi saartel ja Indoneesias. Maailma suurimad turbarabad asuvad Lääne-Siberi madalikus, Hudsoni lahe madalikus ja Mackenzie jõe orus. Samas on Indoneesias maailma suurimad troopilised turbarabad, kuid Indoneesia märgalade pindala väheneb aastas 10 000 hektarit. Lõunapoolkeral on vähem turvast kui põhjapoolkeral.

## Moodustumine ja koostis

Kui tingimused on happelised ja anaeroobsed, ei saa taimed niiskuses täielikult laguneda ning tekib turvas. Enamasti tekib turvas aladele, kus kliima on niiske ja temperatuur jahe. Turvas koosneb peamiselt põõsastest ja märgalade taimestikust, nagu samblad ja tarnad. Turvas hoiab vett, seetõttu on turbaraba ümbrus niiske ning raba laieneb.

Enamik tänapäeva turbarabasid moodustus kõrgetel laiuskraadidel pärast viimast jääaega 12 000 aastat tagasi. Turvas tekib aeglaselt, üldiselt loetakse tema kasvuks üks millimeeter aastas. Maailma turbarabad sisaldavad 550 gigatonni süsinikku. Kui turvas mattub ja tiheneb, võib temast saada kivisüsi.

Moodustumistingimuste järgi eristatakse madalsooturvast (tekkinud madalsoos) ja rabaturvast (kujunenud rabas).

Turbad jagunevad madalsoo-, siirdesoo- ja rabaturvaste tüüpideks, viimased omakorda märe-, metsa-märe- ning metsaturvaste alltüüpideks.

Turvas on suure veesisaldusega (88–92%) orgaaniline aine, mis koosneb süsinikust (50–60%), vesinikust (6–7%), hapnikust, sisaldab alati lämmastikku (2–3%), fosforit (2. Ülemaailmne CO2 heitekogus kuivendatud turbaaladel on kasvanud 1,058 megatonnilt 1990. aastal 1,298 megatonnile 2008. aastal. Nendest hinnangutest on välja jäetud turba tulekahjude jooksul eralduv CO2.

## Kaitse
2002. aasta juunis alustas ÜRO arenguprogramm märgalade ökosüsteemi ja troopiliste turba rabade metsade taastamise projekti. Projekt pidi kestma viis aastat (2007. aastani) ning tema eesmärk oli koordineerida ja ühendada eri organisatsioonide pingutusi.

2002. aasta novembris andsid Rahvusvaheline Turba Selts (*International Peat Society*) ja Rahvusvaheline Soode Säilitamise Grupp (*International Mire Conservation Group*) välja juhise soode ja turbarabade säästliku ning aruka kasutamise kohta.

2008. aasta juunis avaldas *International Mire Conservation Group* raamatu "Peatlands and climate change", sellega võeti kokku praegu turba kohta teadaolev.

Turbatootmisväljade taastamiseks kasvatatakse neil jõhvikaid ja ahtalehist mustikat.

## Vaata ka
*turvastumine
*turbamuda
*turbatööstus
*Eesti Turbaliit
*turbaala

## Viited

## Välislingid
*Eesti turbauuringute andmebaas