open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mohave maakond

**Mohave maakond** (*Mohave County*) on maakond USA-s Arizona osariigi loodeosas. Geograafilised koordinaadid on 35°40' N, 113°51' W.

Maakonna halduskeskus on Kingman ja suurim linn Lake Havasu City.

Maakonna pindala on 34 886 km&sup2;, millest 409 km&sup2; moodustab veepindala. Maakond on pindalalt Arizona teine ja USA viies maakond. Elanike arv on arvestuslikult 2015. aasta seisuga 204 737. 2010. aasta rahvaloenduse järgi oli elanikke 200 186. Asustustihendus on 5,87 in/km².

Suur kanjon jagab maakonna kaheks osaks, mille vahel puudub maismaad pidi ühendus. Põhjaosa on hõredalt asustatud ja moodustab Arizona Stripi lääneosa ning piirneb Utah' ja Nevada osariigiga. Pindalalt suurem lõunaosa piirneb Colorado jõge pidi Nevada ja California osariigiga. Lõunaosas paikneb Mojave kõrb. Maakonda läbivad kaks USA kiirteede süsteemi kiirteed: Interstate 15 ja Interstate 40, ning ajalooline Route 66.

Maakonnas asuvad Kaibabi, Fort Mojave ja Hualapai indinaalaste reservaat.

## Naabermaakonnad

* Washingtoni maakond, Utah (põhjas)
* Kane'i maakond, Utah (kirdes)
* Coconino maakond (idas)
* Yavapai maakond (idas)
* La Pazi maakond (lõunas)
* San Bernardino maakond, California (edelas)
* Clarki maakond, Nevada (läänes)
* Lincolni maakond, Nevada (loodes)

## Ajalugu
Mohave maakond moodustati 9. novembril 1864 ja maakond on üks neljast originaalsest maakonnast Arizonas. Maakonna idapiiriks määrati algselt 113° 20' ja lõunapiiriks Bill Williamsi jõgi. 1865. aastal loodi Mohave maakonna osast Pah-Ute'i maakond, kuid see liideti uuest Mohave maakonnaga 1871. aastal. Maakonna praegused piirid seati 1881. aastal.

Maakonnal on ajaloo vältel kokku olnud viis halduskeskust: Mohave City (1864–1867), Hardyville (1867–1873), Cerbat (1873–1877), Mineral Park (1877–1887) ja Kingman (alates 1887).

Maakond on saanud nime mohave indiaanihõimu järgi.

## Kaitsealad

* Bill Williams River National Wildlife Refuge (osa)
* Suure kanjoni rahvuspark (osa)
* Grand Canyon-Parashanti rahvusmonument
* Havasu National Wildlife Refuge (osa)
* Kaibabi metsakaitseala (osa)
* Lake Mead National Recreation Area (osa)
* Pipe Springi rahvusmonument

Maakonnas asub 18 ürgloodusala (*wilderness area*).

*Arrastra Mountain Wilderness  osa Yavapai maakonnas
*Aubrey Peak Wilderness 
*Beaver Dam Mountains Wilderness osa Washingtoni maakonnas
*Cottonwood Point Wilderness 
*Grand Wash Cliffs Wilderness 
*Havasu Wilderness osa San Bernardino maakonnas
*Kanab Creek Wilderness suurem osa Coconino maakonnas
*Mount Logan Wilderness 
*Mount Nutt Wilderness 
*Mount Tipton Wilderness 
*Mount Trumbull Wilderness 
*Mount Wilson Wilderness 
*Paiute Wilderness 
*Rawhide Mountains Wilderness suurem osa La Pazi maakonnas
*Swansea Wilderness suurem osa La Pazi maakonnas
*Upper Burro Creek Wilderness suurem osa Yavapai maakonnas
*Wabayuma Peak Wilderness
*Warm Springs Wilderness

## Linnad

### Linnad

### Asulad

## Vaata ka
*Nothing
*Santa Claus

## Välislingid

* Mohave maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Washingtoni maakond (Arkansas)

**Washingtoni maakond** (*Washington County*) on maakond USA-s Arkansase osariigi loodeosas. Geograafilised koordinaadid on 36°00' N, 94°13' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Fayetteville.

Maakonna pindala on 2476 km&sup2;, millest 16 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 203 065. Aastal 2000 oli elanikke 157 715.

## Naabermaakonnad

* Bentoni maakond (põhjas)
* Madisoni maakond (idas)
* Crawfordi maakond (lõunas)
* Adairi maakond (läänes)

## Ajalugu

Washingtoni maakond moodustati 17. oktoobril 1829 Crawfordi maakonna osast 17. Arkansase maakonnana. Maakond on saanud nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.

## Kaitsealad

* Ozarki metsakaitseala (osa)

## Välislingid

* Winona maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Erisoodustus

**Erisoodustus** on kaup, teenus või rahaliselt hinnatav kingitus, mida tööandja oma töötajale võimaldab. Tegemist on töötajale antava lisatuluga, millelt peab tasuma tulu- ja sotsiaalmaksu.

## Välislingid
*Tulumaksuseaduse väljavõte
*Maksuameti juhend erisoodustuse kohta
*Raamatupidamise ja maksuinfo foorumi erisoodutuse teema
Pulaski maakond (Arkansas)

**Pulaski maakond** (*Pulaski County*) on maakond USA-s Arkansase osariigis. Geograafilised koordinaadid on 34°44' N, 92°17' W.

Maakonna halduskeskus on Little Rock.

Maakonna pindala on 2092 km&sup2;, millest 96 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 382 748. Aastal 2000 oli elanike arv 361 474.

Pulaski maakond on elanike arvult Arkansase suurim.

## Naabermaakonnad

* Faulkneri maakond (põhjas)
* Lonoke'i maakond (idas)
* Jeffersoni maakond (lõunas)
* Saline'i maakond (läänes)
* Perry maakond (loodes)

## Ajalugu

Pulaski maakond moodustati 15. detsembril 1818 Clarki ja Hempsteadi maakonna osadest viienda Arkansase maakonnana. Maakond on saanud nime Poola aadliku Casimir Pulaski järgi, kes päästis Ameerika iseseisvussõjas Georg Washingtoni elu.

## Kaitsealad

* Little Rock Centrali keskkooli muinsuskaitseala

## Välislingid

* Pulaski maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Andreas (eesnimi)

**Andreas** on mehenimi. See tuleneb kreekakeelsest genitiivivormist ἀνδρός *andros* (algvorm ἀνήρ *anēr* 'mees').

Nime tavaline naissoo vorm on Andrea (mõnel pool võib ka see olla mehenimi).

## Vaimulikud ja kirikutegelased
*Andreas, apostel
*Püha Andreas, teised sellenimelised pühakud
*Andreas Aarflot, norra kirikutegelane
*Andreas Michael Agthe, Eesti vaimulik
*Andreas Hollming, Eesti vaimulik
*Andreas Knüpffer, Eesti vaimulik
*Andreas Schening, Eesti vaimulik
*Andreas Stålfot, Eesti vaimulik
*Andreas Knopken, Liivimaa usutegelane
*Andreas Osiander, saksa usureformaator
*Andreas Friedrich Lezius, Eesti vaimulik
*Andreas Kurrikoff, eesti vaimulik, rahvusliku liikumise tegelane
*Andreas Frühwirth, dominiiklaste ordumeister
*Andreas Laas, eesti kirikuõpetaja
*Andreas Virginius, Liivimaa kirikuõpetaja
*Andreas (Tartu piiskop), EAÕK vaimulik

## Teadlased ja filosoofid
*Andreas von Antropoff, Eestimaa päritolu saksa keemik
*Andreas Patricius, poola humanist, filoloog ja vaimulik
*Andreas Paulus, saksa õigusteadlane
*Andreas Bjerre, rootsi õigusteadlane ja psühholoog
*Andreas Palmroth, Eestis tegutsenud rootsi filosoof
*Andreas Sandhagen, Eesti ajaloolane ja politoloog
*Andreas Ventsel, eesti kultuuriuurija ja semiootik
*Andreas Vesalius, flaami anatoom ja arst
*Andreas Virginius, usuteadlane
*Andreas Weber, saksa bioloog ja ajakirjanik
*Andreas Eduard Raehlmann, saksa arstiteadlane
*Andreas Rosenberg, Eesti biofüüsik ja -keemik
*Andreas Faehlmann, lennundusinsener ja purjetaja

## Kultuuritegelased
*Andreas Aabel, norra näitleja
*Andreas Aabel, norra balletitantsija
*Andreas Leigh Aabel, norra arst ja luuletaja
*Andreas Fröhlich, saksa näitleja
*Andreas Unterberger, Austria ajakirjanik

## Sportlased
*Andreas Widhölzl, Austria suusahüppaja
*Andreas Schlütter, saksa suusataja
*Andreas Steinbach, saksa maadleja
*Andreas Tews, saksa poksija
*Andreas Thorkildsen, norra odaviskaja
*Andreas Raudsepp, eesti jalgpallur
*Andreas Kofler, Austria suusahüppaja  
*Andreas Küttel, Šveitsi suusahüppaja
*Andreas Goldberger, Austria suusahüppaja
*Andreas Hinkel, saksa jalgpallur
*Andreas Anderegg, Šveitsi endine poksija
*Andreas Hüüs, Eesti e-sportlane
*Andreas Isaksson, rootsi jalgpallur
*Andreas Birnbacher, saksa laskesuusataja

## Väejuhid ja sõjaväelased
*Andreas von Steinberg, Liivi ordu maamarssal
*Andreas von Westfalen, Liivi ordu maameistri kohusetäitja
*Andreas de Velven, Liivi ordu maameister
*Andreas Julle, eesti sõjaväelane
*Andreas Kalmus, eesti sõjaväelane

## Muu
*Andréas, Kreeka ja Taani prints
*Andreas Gabriel Berg, Tartu kullassepp
*Andreas D. Fröhlich, saksa eripedagoog 
*Andreas Kaju, eesti ettevõtja, suhtekorraldaja ja endine riigiametnik
*Andreas von Langell, Venemaa riigitegelane
*Andreas Meyer-Landrut, endine Saksamaa diplomaat
*Andréas Papandréou, kreeka poliitik
*Andreas Reinberg, eesti riigiteenistuja
*Andreas Erlemann, eesti köster ja kihelkonnakooliõpetaja

## Vaata ka
* Andres
* Andre
Pulaski maakond

**Pulaski maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* **[[Pulaski maakond (Arkansas)|Pulaski maakond]]** Arkansase osariigis
* **[[Pulaski maakond (Georgia)|Pulaski maakond]]** Georgia osariigis
* **[[Pulaski maakond (Illinois)|Pulaski maakond]]** Illinoisi osariigis
* **[[Pulaski maakond (Indiana)|Pulaski maakond]]** Indiana osariigis
* **[[Pulaski maakond (Kentucky)|Pulaski maakond]]** Kentucky osariigis
* **[[Pulaski maakond (Missouri)|Pulaski maakond]]** Missouri osariigis
* **[[Pulaski maakond (Virginia)|Pulaski maakond]]** Virginia osariigis
Turje oja

**Turje oja** on oja Harjumaal Kuusalu vallas Soorinna, Muuksi ja Tsitre külas. 

Tsitre klindisaare serva üleminekul moodustab oja Turjekeldri juga.


Turje oja Turjekeldri kohal ja täpilised iminõgesed.JPG|Turje oja Turjekeldri joa kohal
El Dorado maakond

**El Dorado maakond** (*El Dorado County*) on maakond USA-s California osariigis Sierra Nevadas ajaloolise Goldi maakonna alal. Geograafilised koordinaadid on 38°78' N, 120°53' W.

Maakonna halduskeskus on Placerville ja suurim linn South Lake Tahoe.

Maakonna pindala on 4631 km², millest 200 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 181 058. Aastal 2000 oli elanike arv 156 299.

## Naabermaakonnad

* Placeri maakond (põhjas)
* Douglase maakond (kirdes)
* Alpine'i maakond (kagus)
* Amadori maakond (lõunas)
* Sacramento maakond (läänes)

## Ajalugu

El Dorado maakond moodustati 18. veebruaril 1850. aastal.

## Kaitsealad

* El Dorado metsakaitseala
* D. L. Bliss State Park
* Emerald Bay State Park
* Folsom Lake State Recreation Area
* Tahoe metsakaitseala

## Viited

## Välislingid

* El Dorado maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Olimpi Korzjukov

**Olimpi Korzjukov** (15. detsember 1928 Mustvee, Tartumaa – 12. aprill 1971 Tallinn) oli Eesti ajaloolane.

Ta oli Eesti Vabaõhumuuseumi üks asutajaid ja ühtlasi muuseumi esimene direktor (1957–1971).

Olimpi Korzjukov maeti 16. aprillil 1971 Metsakalmistule.

## Viited
Ljaano

**Ljaano** (hispaania keeles *Los Llanos* – "tasandikud") on tasane troopiline rohtla (ilmeliselt sarnane savanniga) Lõuna-Ameerika loodeosas Andidest ida pool Colombias ja Venezuelas, peamiselt Orinoco jõgikonnas. See on troopiliste ja lähistroopiliste rohtlate, savannide ja põõsastikute bioomi ökoregioon.

## Vaata ka
*Kampo
*Pampa
*Preeria
*Stepp
Shasta maakond

**Shasta maakond** (*Shasta County*) on maakond USA-s California osariigi põhjaosas. 

Maakonna halduskeskus on Redding.

Maakonna pindala on 3847 km², millest 161 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 177 223. Aastal 2000 oli elanike arv 163 256.

## Naabermaakonnad

* Tehama maakond (lõunas)
* Trinity maakond (läänes)
* Siskiyou maakond (põhjas)
* Modoci maakond (kirdes)
* Lasseni maakond (idas)
* Plumasi maakond (kagus)

## Ajalugu

Shasta maakond moodustati 1850. aastal. 1852. aastal loovutati osa maakonna territooriumist Siskiyou maakonnale ja 1856. aastal osa Tehama maakonnale. Maakond on saanud nime Mount Shasta järgi.

## Kaitsealad

* Shasta-Trinity metsakaitseala (osa)
* Whiskeytown National Recreation Area

## Viited

## Välislingid

* Shasta maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Helmi Kurrik

**Helmi Kurrik** (9. september 1883 – 13. juuli 1960) oli eesti etnograaf. 

## Pere ja varasem elukäik
Ta sündis Tartus koolmeistri ja rahvusliku liikumise tegelase Juhan Kurriku ja tema abikaasa Wilhelmine Margareta Elisabeti kuuelapselise pere teise lapsena. Pärast koduõpetaja kutse omandamist 1900. aastal töötas ta selles ametis nii Venemaal, Soomes kui ka Prantsusmaal järgmised kümme aastat. Eestisse naasnuna töötas ta 1911–1914 Valga kaubanduskoolis prantsuse ja saksa keele õpetajana. Esimese maailmasõja ja Eesti Vabadussõja ajal töötas ta Tartus halastajaõena ning 1920. aastate algusest Tartu meteoroloogia observatooriumis kantseleiametnikuna. 1925. aastal asus ta Tartu ülikoolis õppima Eesti ja Põhjamaade ajalugu ja etnograafiat, kus ta õppis muuhulgas professor Arno Rafael Cederbergi käe all, kelle metodoloogiline lähenemine avaldas tema teadustööle olulist mõju. 

## Haridus
Õppis 1925–1935 (lõpetas *[[cum laude]]*) Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, mag. phil. 1939. Magistrikraadi kaitses ta etnograafia erialal 1939. aastal väitekirjaga "Veri söögimajanduses" (oponendid Gustav Ränk ja Ferdinand Linnus.)

## Töökäik
Aastast 1928 töötas ta Eesti Rahva Muuseumis, sealhulgas alates 1931. aastast rahvateaduse osakonna juhatajana. Kurriku peamiseks uurimisvaldkonnaks oli rahvuslik tekstiil, millises valdkonnas sai temast oma teadlaspõlvkonna juhtiv autoriteet. Üheks tema olulisemaks teoseks on 1938. aastal ilmunud „Eesti rahvarõivad“, mis pälvis 1939. aastal Raamatufondi I auhinna teaduskirjanduse alal. Tema teiseks uurimisvaldkonnaks oli toidukultuur, 1929. aastal avaldas ta Eesti Rahva Muuseumi Aastaraamatus artikli kamast ning samas 1932. aastal uurimuse vorstidest. 

Lisaks teadustööle tegeles ta ka rahvarõivaste populariseerimisega ning asutas 1938. aastal Eesti Rahva Muuseumi juurde rahvarõivaste nõuandebüroo, mis tegeles rahvarõivaste alaste konsultatsioonidega. Ta kureeris eesti rahvakunsti teemalised näitused 1929. aastal Helsingis ja Brüsselis, 1930. aastal Berliinis ja Vilniuses, 1933 Riias ja 1935 Pariisis. 

Teenete eest kultuurikoostöö vallas pälvis ta 1936. aastal Läti Vabariigi Kolme Tähe ordeni ning samal aastal ka Leedu Vabariigi Gediminase ordeni. 

1944. aasta septembris põgenes ta koos oma õe Ellyga (1889–1981) Saksamaale Freiburgi. Järgnevatel aastatel töötasid mõlemad DP-laagrite haiglates Bad Rehburgis, Hannoveris ja Oldenburgis. 1951. aastal siirdusid õed USAsse, esmalt elati Fresnos, peagi koliti San Francisco lähedale Palo Altosse, kus Helmi Kurrik elas oma surmani 1960. aastal.

## Viited
Selma Lätt

**Selma Lätt** (kuni 1937 Selma Kutti; 9. mai 1909 Morna Õisu vald   Karksi kihelkond – 18. juuli 1969 Tartu) oli eesti folklorist. Ta on uurinud rahvakalendrit ja avaldanud selleteemalisi töid.

Selma Kutti sündis 1909. aastal  Karksi kihelkonnas, õppis Viljandi Eesti Haridusseltsi Tütarlaste Gümnaasiumis ja alates  1929. aasta sügisest Tartu ülikooli filosoofiateaduskonnas, kus ta asus õppima eesti keelt, kirjandust, rahvaluulet ja filosoofiat. Ta õppis aastatel 1929–1935 (kuid ei lõpetanud) Tartu Ülikooli.

Asus tööle 1933. aasta talvest alates Eesti Rahvaluule Arhiivi,1937. aastast koosseisulise töötajana. ERAs, hilisemas Kirjandusmuuseumi rahvaluule osakonnas töötas  on S. Latt aastatel 1937–1969.

S. Läti kaastegevusel on koostati Kirjandusmuuseumi rahvaluule osakonnas mitmesugused registrid, statistilised ülevaated, süstematiseeritud koopiate kartoteegid jne. 1935. aastast peale käis ta peaaegu kõigil suvedel kogumismatkadel, ning on kirja pannud 5 157 lehekülge rahvaluuletekste, lindistanud 1 166 rahvalaulu ja -juttu jne. Aktiivse kogumise kõrval aitas ta juba Eesti Rahvaluule Arhiivi päevil organiseerida tööd kohalike kirjasaatjatega, Eesti NSV ajal oli pikemat aega korrespondentide juhendaja ja ekspeditsioonide korraldaja.

S. Latt osales rahvaluule väljaandmisel ja tema kaaskoostamisel ilmus juba 1935. aastal "Valimik eesti rahvalaule", naljandimaterjali pakub "Eesti rahvanaljandid. Mõis ja kirik" (1957), ning "Kelle peale sa loodad?" (1963, koos Ingrid Rüütliga). Koos Erna Normanniga toimetas ta trükki populaarsed valimikud "Üle õue õunapuu" (1955) ja "Sada saarelehte, tuhat toomelehte" (1968). 

1970. aastal avaldati, tema surma järel, Eesti rahvakalendri alane uurimus  "Eesti rahvakalender. 1" (1970), mis sisaldas  kalendrikommete kirjeldusi südatalviste ja kevadtalviste (jaanuari, veebruari ja osalt märtsi) tähtpäevade ja kuude kohta. Koguteose „Eesti rahvakalender“ (1970–1999) 1. köite (239 lk) koostas Selma Lätt ja köited II–VIII koostas Mall Hiiemäe.

Selma Lätt suri 18. juulil 1969. aastal Tartus ning on maetud Pauluse kalmistule.

## Viited

## Kirjandus
*Herbert Tampere, Selma Lätt 60-aastane. Keel ja Kirjandus, 1969, nr 4, lk 254
## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Ilmari Manninen

**Ilmari Justus Andreas Manninen** (2. september 1894 Viiburi – 14. juuni 1935 Helsingi) oli soome etnograaf. Teda peetakse eesti etnograafiaalase uurimis- ja muuseumitöö alusepanijaks.

Manninen õppis aastatel 1912–1916 Helsingi ülikoolis ja sai 1922. aastal doktorikraadi väitekirjaga "Die dämönistischen krankheiten im finnischen volksaberglauben" ("Deemonlikud haigused soome rahvausundis"). 

Kuna Eestis ei olnud tol ajal etnograafilise eriharidusega inimesi, kutsus arheoloogiaprofessor Aarne Michaёl Tallgren Mannise Eestisse, et Eesti Rahva Muuseumi töö uutele teaduslikele alustele viia ja alustada Tartus eestikeelset etnograafiaalast õppetööd. 

1922. aastal Eestisse kolinud Manninen õppis kiiresti ära eesti keele ning töötas aastatel 1922–1928 Eesti Rahva Muuseumi direktorina, kus ta algatas senise kvantitatiivse vanavara kogumise asemel muuseumi kogude plaanipärase täiendamise nii sisuliste kui ka geograafiliste lünkade likvideerimiseks, avaldas 1925. aastal esimese erialase sõnastiku („Etnograafiline sõnastik”) ning alustas samal aastal ka Eesti Rahva Muuseumi aastaraamatu väljaandmist. Muuseumi töös pidas ta oluliseks peaasjalikult ainelisele kultuurile keskendumist, milleks materjali kogumisel tuli lisaks esemetele endile koguda ka nende detailseid etnograafilisi kirjeldusi.

Aastatel 1924–1928 töötas Manninen lisaks muuseumile ka Tartu Ülikoolis etnograafiadotsendina, kus tema käe all õppis Eestis esimene põlvkond etnograafe (Helmi Kurrik, Aliise Moora, Ferdinand Linnus, Gustav Ränk, Eerik Laid jt). Kui ta Eestist 1928. aastal lahkus, jäi etnograafia õppetooli juhi koht 1930. aastate lõpuni vakantseks.

1929. aastast töötas Manninen Soome Rahvusmuuseumi etnograafiaosakonna juhatajana ja aastatel 1929–1931 ka Helsingi ülikooli soome-ugri rahvateaduse professori kohusetäitjana.

Ilmari Manninen on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Teoseid
*"Etnograafiline sõnastik" (1925)
*"Eesti kannud" (1926)
*"Eesti kindad" (1927)
*"Eesti rahvariiete ajalugu" (1927, kordustrükid 2009 ja 2017)
*"Soome sugu rahvaste etnograafia" (1929)
*"Die Sachkultur Estlands I-II" (1931–1933)

## Viited
La Pazi maakond

**La Pazi maakond** (*La Paz County*) on maakond USA-s Arizona osariigi lääneosas. Geograafilised koordinaadid on 33°50' N, 113°56' W.

Maakonna halduskeskus on Parker, kus elas  2020. aasta rahvaloenduse andmetel 3417 inimest. Teine maakonnas asuv linn on 2413 elanikuga Quartzsite.

Maakonna pindala on 11 690 km&sup2;, millest 40 km&sup2; moodustab veepindala. Läänes piirneb maakond California osariigiga.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 16 557. Aastal 2010 oli elanikke 20 489 ja 2000. aastal 19 715.

Maakonna lääneosas asub Colorado jõe indiaanireservaat (*Colorado River Indian Reservation*), kus elavad nelja hõimu indiaanlased: mohaved, tšemehuevid, hopid ja navahod. Ka maakonna halduskeskus Parker asub reservaadis, olles korraga ka reservaadi halduskeskuseks. Indiaanireservaat jääb osaliselt ka California osariigi alale.

## Naabermaakonnad
* Mohave maakond (põhjas)
* Yavapai maakond (kirdes)
* Maricopa maakond (idas)
* Yuma maakond (lõunas)
* Imperiali maakond (California) (edelas)
* Riverside'i maakond (California) (läänes)
* San Bernardino maakond (California) (loodes)

## Ajalugu
La Pazi maakond moodustati 1. jaanuaril 1983 Yuma maakonna põhjaosast. *La paz* tähendab hispaania keeles 'rahu'.

## Kaitsealad

* Bill Williams River National Wildlife Refuge (osa)
* Cibola National Wildlife Refuge (osa)
* Imperial National Wildlife Refuge (osa)
* Kofa National Wildlife Refuge (osa)

## Maanteed
*  Interstate 10
*  U.S. Route 60
*  U.S. Route 95
*  State Route 72
*  State Route 95

## Välislingid

* La Pazi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Kerni maakond

**Kerni maakond** (*Kern County*) on maakond USA-s California osariigi lõunaosas. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Bakersfield.

Maakonna pindala on 21 140 km², millest 80 km² moodustab veepindala. See on pindalalt California kolmas maakond. Maakond hõlmab Central Valley lõunaosa. Maakonna idaosas asuvad Sierra Nevada mäestiku lõunanõlv ja Mojave kõrb.

Elanike arv on 2015. aasta seisuga arvestuslikult 882 176. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 839 631. Asustustihendus on 41,7 in/km².

Põhilised tegevusalad on põllumajandus ja nafta ammutamine. Maakonnas asuvad California suurimad naftaväljad.

Maakonnas asub Edwardsi õhujõudude baas.

## Naabermaakonnad

* Tulare'i maakond (põhjas)
* Inyo maakond (kirdes)
* San Bernardino maakond (idas)
* Ventura maakond (lõunas)
* Los Angelese maakond (lõunas)
* Santa Barbara maakond (edelas)
* San Luis Obispo maakond (läänes)
* Monterey maakond (loodes)
* Kingsi maakond (loodes)

## Ajalugu
Kerni maakond moodustati 1866. aastal. Maakond on saanud nime Kerni jõe järgi. Maakonna esimene halduskeskus oli Havilah. Alates 1874. aastast on selleks Bakersfield.

1899. aastal avastati maakonnas naftat. Aastatel 1910–1911 leidis Lakeview' naftaväljal aset üks maailma suurim naftaleke, kui läks kaduma 1,23 miljonit tonni naftat.

Aastal 1926 avastati Kerni maakonnas mineraal kerniit.

21. juuli 1952 maakonda tabanud maavärinas hukkus 12 inimest.

## Maanteed

* Interstate 5
* U.S. Route 3955
* State Route 14
* State Route 33
* State Route 41
* State Route 43
* State Route 46
* State Route 58
* State Route 65
* State Route 99
* State Route 119
* State Route 138
* State Route 155
* State Route 166
* State Route 178
* State Route 184
* State Route 202
* State Route 204
* State Route 223

## Kaitsealad

* Bitter Creek National Wildlife Refuge
* Carrizo Plaini rahvusmonument (osa)
* César E. Cháveze rahvusmonument
* Suure sekvoia rahvusmonument (osa)
* Kern National Wildlife Refuge
* Los Padrese metsakaitseala (osa)
* Sekvoia metsakaitseala (osa)

## Linnad

* Arvin
* Bakersfield
* California City
* Delano
* Maricopa
* McFarland

* Ridgecrest
* Shafter
* Taft
* Tehachapi
* Wasco

## Viited

## Välislingid

* Kerni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Felix

**Felix** (ladina keeles 'õnnelik') tähendab mitut asja:
* Felix (eesnimi), mehenimi
* Felix (perekonnanimi)
* Felix (Almería) on vald Hispaanias, Almería provintsis
* AB Felix, Rootsi endine ettevõte
* Põltsamaa Felix AS, Eesti ettevõte
* Felix Airways, Jeemeni lennufirma
* 1664 Felix, asteroid
* Operatsioon Felix, sakslaste plaanitud operatsioon Gibraltari hõivamiseks Teises maailmasõjas
* Kass Felix, samanimelise animafilmi peategelane
* Arvutusmasin Felix, Venemaal kasutuses olnud mehaaniline arvutusmasin

## Vaata ka
*Eesti Kassikasvatajate Liit Felix
Tsitre klindisaar

**Tsitre klindisaar** asub Harju maakonnas Kuusalu vallas Tsitre kohal, Soorinna ja Muuksi küla territooriumil. See on osa Põhja-Eesti klindist. Klindisaarelt lähtub Turje oja, mis klindi servast üleminekul moodustab Turjekeldri juga.

## Vaata ka

* Tsitre pank
Türi muuseum

**Türi muuseum** on Türi linnas asuv muuseum, mis tutvustab Türi pärandkultuuri.

Muuseum avati 1995. aastal.

Muuseumi püsinäitus kajastab Türi arengut kuni II maailmasõjani.

Muuseum asub Eesti Ringhäälingumuuseumiga samas majas.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumi koduleht
Türi valla ja Türi tehnika- ja maamajanduskooli muuseum

**Türi valla ja Türi tehnika- ja maamajanduskooli muuseum** (ka: **) on Türi vallas Särevere külas asuv muuseum, mis muu hulgas tutvustab Türi tehnika- ja maamajanduskooli ajalugu.

Muuseum asub endise Särevere mõisa härrastemajas, mis ehitati 1850–1860.

Muuseum avati 1988. aastal.

## Viited
Avinurme koduloomuuseum

**Avinurme koduloomuuseum** on Mustvee vallas Avinurme asulas asuv muuseum, mis tutvustab Avinurme kultuuripärandit.

Muuseum avati 1990. aastal pastoraadis.

## Viited
Jürimardi talumuuseum

**Jürimardi muuseum** on Järva vallas Metsla külas Jürimardi talu maal asuv muuseum. Aastast 2012 haldab muuseumi MTÜ Jürimardi talumuuseum.

Palju muuseumi eksponaate pärineb 1875. aastal rajatud Jürimardi talust.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumist Järva-Jaani kodulehel (vaadatud 10.07.2013)
Järva-Jaani Tuletõrje Seltsi vanatehnika varjupaik

**Järva-Jaani Tuletõrje Seltsi vanatehnika varjupaik **(ka: **Järva-Jaani vanatehnika varjupaik**) on Järva vallas Järva-Jaani asulas asuv vanatehnikat eksponeeriv paik; Järva-Jaani Tuletõrje Seltsi filiaal.

Vanatehnikast on esindatud muu hulgas Eesti NSV aegsed sõidukid, põllutöö-, teetöömasinad, tuletõrjetehnika.

## Viited

## Välislingid
* Filiaali koduleht (vaadatud 15.06.2013)
Harjuoru võimla

**Harjuoru võimla** on hoone Tallinna kesklinnas aadressil Toompea 3.

Juugendstiilis Toomkooli spordihoone projekteeris 1907. aastal insener Arthur von Hoyningen-Huene. 

## Ajalugu
1908. aastal valminud Eestimaa Rüütelkonna Toomkooli spordihoone juurde rajati tenniseväljak, mida talvel kasutati liuväljana.

Enne teist maailmasõda oli Harjuoru võimla Noorte Meeste Kristliku Ühingu valduses.

Pärastteist maailmasõda läks hoone spordiklubi Dünamo kasutusse.

7. augustil 1993 avati hoones Eesti esimene *squash*'i-klubi Tallinna Squashiklubi. 1994. aasta kevadel toimusid klubis esimesed Eesti meistrivõistlused *[[squash]]*'is.

2005. aasta novembris ostis hoone 45 miljoni krooni eest Eesti Kristlik Nelipühi Kirik.
Ligikaudu 20 miljonit krooni maksma läinud renoveerimise käigus ehitati katusealuses välja kontoriruumid ja kaevati juurde keldriruumid.

2007. aastast tegutseb hoones Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku Toompea keskus.

## Allikad
* Ajaleht Eesti Kirik
* Ajaleht Eesti Päevaleht
* EOK kodulehel ''squash''<nowiki/>'ist
Mädajärve org

**Mädajärve org** (ka **Vanajärve org**) on soine org Pudisoo külas Kalda talust põhja pool. Sealsest soost lähtub lõuna poole nimeta Pudisoo jõe kõrvaloja ja põhja poole Sääsepauna oja.

## Viited
Sigarillo

**Sigarillo** (hispaania sõnast *cigarrillo* (algne tähendus 'sigarike')) on suitsetatav tubakatoode, mis kujutab endast tubakalehe sisse keeratud tubakapuru. Sigarillod on väiksemad ja lahjemad kui sigarid, ent suuremad ja kangemad kui tavasigaretid. 

## Viited
Hara oja

**Hara oja** (keskjooksul ka *Ohrpa oja*, ülemjooksul ka *Sääsepauna oja*) on oja Harjumaal Kuusalu vallas Pudisoo ja Pedaspea külas. Oja algab Pudisoo külas Mädajärve orust, kust voolub põhja suunas Hara teeni Pedaspea külas, mille juures pöörab tagasi lõunasse. Oja suubub Pudisoo külas Pudisoo jõkke.

## Välislingid
* 
* http://pudisoo.com/pudisoo/mida-vaadata/
Meejaht

**Meejahiks** nimetatakse vanimat mee hankimise viisi, mille puhul mett otsitakse õõnsates puudes, kaljulõhedes ja mujal looduses leiduvatest mesilaspesadest. Meejaht on üks koriluse vorme: kärjed võetakse kaasa ja pesa ei pruugi taastuda. 

Meejahti tunti juba kiviajal, millest annavad tunnistust muistsed kaljujoonised. Cuevas de la Araña koobastikus Valencia lähedal Hispaanias on koopa seinal kujutatud inimest, kes liaanide küljes rippudes võtab mesilaspesast välja meekärgi. Kaljujoonise vanus on umbkaudu 8000 aastat.

## Vaata ka
*kodumesindus
*metsmesindus
*tarumesindus
Hermogenes

**Hermogenes** (vanakreeka nimekuju Ἑρμογένης) on mitme ajaloolise isiku nimi:
* Hermogenes (*[[floruit]]* umbes 550 eKr), Atika pottsepp
* Hermogenes (*[[floruit]]* umbes 400 eKr), Kreeka filosoof
* Hermogenes Prienest (*[[floruit]]* umbes 200 eKr), Kreeka arhitekt
* Hermogenes (suri umbes 70), Aquileia Hermagorase nimevariant
* Hermogenes Tarsosest (*[[floruit]]* 2. sajandi lõpus), Kreeka retoorik ja ajaloolane
* Hermogenes (*[[floruit]]* 530. aastail), Bütsantsi ametnik ja sõjaväejuht
* Hermogenes (umbes 1530–1612), vene õigeusu vaimulik, Moskva ja kogu Venemaa patriarh
* Hermogenes (1858–1918), vene õigeusu vaimulik, Tobolski ja Siberi piiskop
* Hermógenes Fonseca (sündinud 1908, surmaaeg teadmata), Brasiilia jalgpallur
Nenad Vučinić

**Nenad Vučinić** (serbia kirillitsas Ненад Вучинић; sündinud 7. aprillil 1965 Belgradis) on Serbia korvpallitreener ja endine korvpallur.

Ta oli aastatel 2008–2010 BC Kalev/Cramo peatreener. Tema juhendamisel võitis klubi 2008. aastal Eesti karikavõistlused ja 2009. aastal Korvpalli Meistriliiga.
Veselin Matić

**Veselin Matić** (serbia kirillitsas Веселин Матић; sündinud 21. juulil 1960 Belgradis) on Serbia korvpallitreener.

Ta oli aastatel 2006–2008 BC Kalev/Cramo peatreener. Tema juhendamisel võitis klubi 2007. ja 2008. aastal Eesti karika.
Mariposa maakond

**Mariposa maakond** (*Mariposa County*) on maakond USA-s California osariigi lääneosas Sierra Nevadas. 

Maakonna halduskeskus on Mariposa.

Maakonna pindala on 3788 km², millest 30 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 18 251. Aastal 2000 oli elanikke 17 130.

## Naabermaakonnad

* Tuolumne'i maakond (põhjas)
* Madera maakond (idas ja lõunas)
* Mercedi maakond (läänes)
* Stanislausi maakond (loodes)

## Ajalugu

Mariposa maakond moodustati 18. veebruaril 1850. Maakonna loomise ajal oli see suurim maakond Californias. Hiljem on Mariposa maakond loovutanud osa oma territooriumist 12 maakonnale: Fresno, Inyo, Kern, Kings, Los Angeles, Madera, Merced, Mono, San Benito, San Bernardino, San Luis Obispo ja Tular. Seega tuntakse Mariposa maakonda kui ka "maakondade ema".

Mariposa maakonna algne halduskeskus oli asula Agua Fria (hispaania keeles "külm vesi"), mida nüüd enam ei ole.

Maakond on saanud nime Mariposa Creeki järgi, millele omakorda panid nime Hispaania maadeavastajad 1806. aastal, mil nad avastasid suure hulga liblikaid (hispaania ja portugali keeles "*mariposas*"). 

## Kaitsealad

* Sierra metsakaitseala (osa)
* Stanislausi metsakaitseala (osa)
* Yosemite'i rahvuspark (osa)

## Viited

## Välislingid

* Mariposa maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Umetarō Suzuki

**Umetarō Suzuki** (jaapani keeles 鈴木 梅太郎 ; 7. aprill 1874 Shizuoka prefektuur – 20. september 1943) oli Jaapani teadlane. Teda peetakse vitaminoloogia rajajaks Jaapanis.

Suzuki lõpetas Tōkyō Ülikooli põllumajanduskolledži. 1900. aastal pärast tema määramist sama kolledži abiprofessoriks suundus ta esmalt Zürichi ETH-sse (Šveits) ja hiljem Saksamaale. Aastatel 1901–1906 töötas Umetarō Suzuki saksa keemiku Emil Fischeri laboratooriumis Berliini ülikoolis. 
See järel määrati ta Morioka Põllumajanduse kõrgkooli professoriks. 1920. aastal oli ta Sankyo teadusnõustaja. Umetarō Suzuki töötas ka RIKEN-is keemiadivisjoni direktorina.

## Panus teadusse
1910. aastal valmistas Umetarō Suzuki koos kaastöötajate Odake ja Shimuraga riisiterade koorest (*rice bran*) kontsentreeritud aktiivse ekstrakti, mille nimetas algul *aberic acid*'iks. Aru saades, et aine pole hape, nimetas ta aine *[[Oryza sativa]]* L. järgi *[[oryzanin]]*iks, mida ta nimetas oma uurimuses uueks mikrotoitaineks..

1912. aastal ekstraheeris ta koos T. Shimamura ja S. Odakega Kazimierz Funki kirjeldatud metoodika järgi eetri ja alkoholi jpt ainetega 300 g riisikliidest valmistatud vedelast ainest 1,2 g aktiivset ainet. Ainel oli ravitoime tuvidele juba väga väikestes kogustes (3-4 cq), mille nad nimetasid *rohoryzanin I*-ks. Sellele järgnes tunduvalt kontsentreerituma aine *rohoryzanin II* avastamine.

1922. aastal õnnestus dr Suzukil koos oma õpilase dr Katsumi Takahashiga eraldada ja sünteesida kalamaksaõlist A-vitamiini, mida müüdi hiljem Riken Vitaminsi nime all;

1930. aastatel õnnestus *[[oryzanin]]* keemiliselt eraldada ja see kinnitati tiamiiniks ehk B1-vitamiiniks.

## Publikatsioonid
*Koos Warō Nakahara ja Yoshikazu Sahashiga, *The Occurrence of Vitamin E in Soy Bean Oil.* Nos. 4–6, 87, 1934, https://www.jstage.jst.go.jp/article/bbb1924/10/4-6/10_4-6_87/_pdf (vaadatud 26.04.2013)]

## Tunnustus
Ta oli Jaapani Teaduste Akadeemia liige. Töö eest autasustati teda ordeniga Culture Order ja hiljem autasustas keiser teda First Class Order of the Sacred Treasure.
 
## Muu
Tema töötas välja ka nn sünteetilise sake nimetusega "RIKEN-Shu".

## Vaata ka
*RIKEN

## Viited
Amadori maakond

**Amadori maakond** (*Amador County*) on maakond USA-s California osariigis Sierra Nevadas. Geograafilised koordinaadid on 38°48' N, 120°66' W.

Maakonna halduskeskus on Jackson ja suurim linn Ione.

Maakonna pindala on 1566 km², millest 30 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 38 091. Aastal 2000 oli elanike arv 35 100.

## Naabermaakonnad

* Calaverase maakond (lõunas)
* San Joaquini maakond (edelas)
* Sacramento maakond (läänes)
* El Dorado maakond (põhjas)
* Alpine'i maakond (idas)

## Ajalugu

Amadori maakond moodustati 11. mail 1854 Calaverase ja El Dorado maakonna osadest. 1864. aastal loovutas Amadori maakond osa oma territooriumist Alpine'i maakonnale. Maakond on saanud nime sõduri, rantšopidaja ja kaevuri Jose Maria Amadori järgi.

## Kaitsealad

* Eldorado metsakaitseala (osa)
* Mokelumne Wilderness (osa)

## Viited

## Välislingid

* Amadori maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Calaverase maakond

**Calaverase maakond** (*Calaveras County*) on maakond USA-s California osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°21' N, 120°55' W.

Maakonna halduskeskus on San Andreas ja suurim linn Rancho Calaveras.

Maakonna pindala on 2685 km², millest 43 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 45 578. Aastal 2000 oli elanike arv 40 554.

## Naabermaakonnad

* Stanislausi maakond (edelas)
* San Joaquini maakond (läänes)
* Amadori maakond (põhjas)
* Alpine'i maakond (kirdes)
* Tuolumne'i maakond (lõunas ja kagus)

## Ajalugu

Calaverase maakond moodustati 18. veebruaril 1850. aastal. *Calaveras* tähendab hispaania keeles "koljud".

## Kaitsealad

* Stanislausi metsakaitseala (osa)

## Viited

## Välislingid

* Calaverase maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Fresno maakond

**Fresno maakond** (*Fresno County*) on maakond USA-s California osariigis. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Fresno.

Maakonna pindala on 15 570 km², millest 140 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 1 008 654. Aastal 2010 oli elanikke 930 450 ja 2000. aastal oli elanike arv 799 407.

Fresno maakond on elanike arvult California osariigi kümnes ja pindalalt kuues maakond.

## Naabermaakonnad

* Madera maakond (põhjas)
* Mono maakond (kirdes)
* Inyo maakond (idas)
* Tulare maakond (lõunas)
* Kingsi maakond (lõunas)
* Monterey maakond (edelas)
* San Benito maakond (läänes)
* Mercedi maakond (loodes)

## Ajalugu

Fresno maakond moodustati 1856. aastal Mariposa, Mercedi ja Tulare maakonna osadest. Maakond on saanud nime Fresno linna järgi (hispaania keeles tähendab *fresno* 'saarepuu').

## Linnad

*Clovis (2020. aasta seisuga 120 124 elanikku)
*Coalinga (17 590 elanikku)
*Firebaugh (8096 elanikku)
*Fowler (6700 elanikku)
*Fresno (halduskeskus; 542 107 elanikku)
*Huron (6206 elanikku)
*Kerman (16 016 elanikku)
*Kingsburg (12 380 elanikku)
*Mendota (12 595 elanikku)
*Orange Cove (9649 elanikku)
*Parlier (14 576 elanikku)
*Reedley (25 227 elanikku)
*San Joaquin (3701 elanikku)
*Sanger (26 617 elanikku)
*Selma (24 674 elanikku)

## Kaitsealad
* Suure sekvoia rahvusmonument (osa)
* Kings Canyoni rahvuspark (osa)
* Sekvoia rahvuspark (osa)
* Sierra metsakaitseala (osa)

## Maanteed

* Interstate 5
* State Route 33
* State Route 41
* State Route 43
* State Route 63
* State Route 99
* State Route 145
* State Route 168
* State Route 180
* State Route 198
* State Route 201
* State Route 245
* State Route 269

## Viited

## Välislingid
* Fresno maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Kampo

**Kampo** (hispaania keeles *campos* – "põllud") on troopilised ja lähistroopilised rohtlad Lõuna-Ameerika kaguosas Argentinas, Brasiilias, Uruguays ja Paraguays. 

Minevikus oli kampo kaetud tiheda taimkattega. Praegu on seal põllud, istandused (soja, tubakas, mais, suhkruroog, viinamari, puuviljad) ja karjamaad.

## Vaata ka
*Ljaano
Santa Clara maakond

**Santa Clara maakond** (*Santa Clara County*) on maakond USA-s California osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on San Jose, mis rahvaarvult osariigi kolmas ja riigi 11. linn.

Maakonna pindala on 3380 km², millest 40 km² moodustab veepindala. Maakonna pindala on 3380 km². Maakond asub San Francisco lahe lõunarannikul.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse andmetel 1 936 259. 2010. aastal oli seal 1 781 642 ja 2000. aastal 1 682 585 elanikku. See on elanike arvult osariigi kuues maakond ning Põhja-California kõige rahvarohkem maakond. Asustustihendus on 570 in/km².

Maakonnas asub maailma kõrgtehnoloogiakeskus Silicon Valley. 2016. aastal oli Santa Clara maakond leibkonna keskmise sissetuleku poolest riigis viiendal ja läänerannikul esimesel kohal.

## Naabermaakonnad
* Alameda maakond (põhjas)
* Stanislausi maakond (idas)
* Mercedi maakond (kagus)
* San Benito maakond (lõunas)
* Santa Cruzi maakond (edelas ja lõunas)
* San Mateo maakond (loodes)

## Ajalugu
Santa Clara maakond on saanud nime tänapäeva Santa Clara linnas asuva 1777. aastal asutatud Santa Clara de Asíse misjoni järgi, millele omakorda anti nimi püha Klaara järgi.

Santa Clara maakond oli California üks esimesi maakondi, mis 1850. aastal loodi. Piirkonna esmaasukad olid ohloni indiaanlased. 1853. aastal loovutati osa Santa Clara maakonna osast Alameda maakonnale.

## Kaitsealad
Santa Clara maakonna tähtsaim looduskaitseala on Don Edwards San Francisco Bay National Wildlife Refuge, mis jääb osaliselt ka Alameda ja San Mateo maakonna alale.

USA ajalooliste paikade riiklikku registrisse National Register of Historic Places on kantud Santa Clara maakonnas 2023. aasta jaanuari seisuga 119 objekti, mille hulka kuulub kuus ajaloomälestist (*[[National Historic Landmark]]*).

## Maanteed

*  Interstate 280
*  Interstate 680
*  Interstate 880
*  U.S. Route 101
*  State Route 9
*  State Route 17
*  State Route 25
*  State Route 35
*  State Route 82
*  State Route 85
*  State Route 87
*  State Route 130
*  State Route 152
*  State Route 156
*  State Route 237

## Linnad

* Campbell (2020. aasta rahvaloenduse järgi 43 959 elanikku)
* Cupertino (60 381 elanikku)
* Gilroy (59 520 elanikku)
* Los Altos (31 625 elanikku)
* Los Altos Hills (8489 elanikku)
* Los Gatos (33 529 elanikku)
* Milpitas (80 273 elanikku)
* Monte Sereno (3479 elanikku)

* Morgan Hill (44 686 elanikku)
* Mountain View (82 376 elanikku)
* Palo Alto (68 572 elanikku)
* San Jose (1 013 240 elanikku)
* Santa Clara (127 647 elanikku)
* Saratoga (31 051 elanikku)
* Sunnyvale (155 805 elanikku)


Los Altos Main Street 2.jpg|Los Altos on elukalliduselt kolmas linn USA-s
Ramona Street Architectural District, Palo Alto, CA 5-27-2012 2-48-37 PM.JPG|Palo Alto on elukalliduselt ja kõrgharidusega inimeste osakaalult viies linn USA-s
Memorial Arch Saratoga California.jpg|Saratoga on kõrgharidusega inimeste osakaalult 16. ja jõukuselt kaheksas linn USA-s 


## Vaata ka
* Stanford

## Viited

## Välislingid

* Santa Clara maakonna koduleht (*inglise keeles*)
San Mateo maakond

**San Mateo maakond** (*San Mateo County*) on maakond USA-s California osariigis. 

Maakonna halduskeskus on Redwood City ja suurim linn Daly City.

Maakonna pindala on 1919 km², millest 756 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 718 451. Aastal 2000 oli elanike arv 707 161.

## Naabermaakonnad

* San Francisco maakond (põhjas)
* Alameda maakond (idas)
* Santa Clara maakond (kagus)
* Santa Cruzi maakond (lõunas)

## Ajalugu

San Mateo maakond moodustati 1856. aastal San Francisco maakonna osast. San Mateo tähendab hispaania keeles "Püha Matteus".

## Kaitsealad

* Don Edwards San Francisco Bay National Wildlife Refuge (osa)

## Viited

## Välislingid

* San Mateo maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Sonoma maakond

**Sonoma maakond** (*Sonoma County*) on maakond USA-s California osariigi põhjarannikul. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Santa Rosa.

Maakonna pindala on 4579 km², millest 498 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 483 878. Aastal 2000 oli elanike arv 458 614.

## Naabermaakonnad

* Mendocino maakond (põhjas)
* Lake'i maakond (kirdes)
* Napa maakond (idas)
* Solano maakond (kagus)
* Marini maakond (lõunas)

## Ajalugu

Sonoma maakond moodustati 18. veebruaril 1850. aastal.

## Kaitsealad

* San Pablo Bay National Wildlife Refuge (osa)

## Vaata ka
*Fort Ross

## Viited

## Välislingid

* Sonoma maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Taylor Hall

**Taylor Strba Hall** (sündinud 14. novembril 1991 Calgarys Albertas) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Boston Bruins ründajana vasakäärel.

Aastatel 2007–2010 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Windsor Spitfires.

2010. aastal valis Edmonton Oilers ta NHL-i ''draft''is esimese valikuna. Oilersis mängis ta aastatel 2010–2016 kokku kuus hooaega.

2016. aasta juunis liitus ta New Jersey Devilsiga. 2019. aasta detsembris siirdus ta  Arizona Coyotesi. 2020. aasta oktoobris sõlmis ta üheaastase lepingu Buffalo Sabresiga. 2021. aasta aprillis liitus ta Bruinsiga.

Kanada jäähokikoondise koosseisus on ta tulnud kahel korral maailmameistriks. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel, kus ta lõi seitse väravat ja andis viis väravasöötu, valiti ta turniiri sümboolsesse koosseisu.

## Tunnustus
* Wayne Gretzky 99 Award (2009)
* NHL-i tähtede mäng (2011, 2016, 2017)
* Hart Memorial Trophy (2018)
* NHL-i hooaja sümboolne koosseis (2017–18)

## Viited

## Välislingid

* Taylor Hall NHL.com lehel
*Taylor Hall – ESPN
*Taylor Hall hockeydb.com lehel
Sacramento maakond

**Sacramento maakond** (*Sacramento County*) on maakond USA-s California osariigis. 

Maakonna halduskeskus Sacramento on ühtlasi osariigi pealinn.

Maakonna pindala on 2578 km², millest 77 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1 418 788. Aastal 2000 oli elanike arv 1 223 499.

## Naabermaakonnad

* San Joaquini maakond (lõunas)
* Contra Costa maakond (edelas)
* Solano maakond (läänes)
* Yolo maakond (läänes)
* Sutteri maakond (loodes)
* Placeri maakond (põhjas)
* El Dorado maakond (idas)
* Amadori maakond (idas)

## Ajalugu

Sacramento maakond moodustati 18. veebruaril 1850. Maakond on saanud nime Sacramento jõe järgi.

## Kaitsealad

* Stone Lakes National Wildlife Refuge

## Viited

## Välislingid

* Sacramento maakonna koduleht (*inglise keeles*)
John Tavares

**John Tavares** (sündinud 20. septembril 1990 Missisaugas Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija. 

Ta mängib 2018. aastast NHL-i klubis Toronto Maple Leafs. Ta on klubi meeskonna asekapten.

Aastal 2009 valiti ta NHL Draftis New York Islandersi poolt esimesena. Enne seda mängis ta noorteliiga Ontario Hockey League'i klubides Oshawa Generals ja London Knights. 2006. aastal valiti ta Canadian Hockey League'i (CHL) hooaja uustulnukaks ja 2007. aastal CHL-i hooaja parimaks mängijaks.

Islandersis mängis ta aastatel 2009–2018 kokku üheksal hooajal, 2013–2018 oli klubi meeskonna kapten. Hooajal 2014–15 valiti ta liiga hooaja sümboolsesse koosseisu (*First All-Star Team*).

Tavares on NHL-i tähtede mängule valitud viiel korral (aastatel 2012, 2015, 2016, 2017, 2018).

Kanada jäähokikoondise koosseisus võitis ta 2014. aasta taliolümpiamängudel kuldmedali.

## Välislingid

*John Tavares – ESPN
*John Tavares hockeydb.com lehel
Põhja-Euroopa korvpalliliiga (1998–2003)

**Põhja-Euroopa korvpalliliiga** (inglise keeles **North European Basketball League** ehk **NEBL**) oli 1998. aastal asutatud regionaalne korvpalliliiga.

Liiga loomise eestvedajaks oli Šarūnas Marčiulionis.

Riho Soonik oli aastatel 1998–2003 Põhja-Euroopa korvpalliliiga (NEBL) asepresident.

## NEBL-i slogan

*"Break the ice!"*

## Promotion Cup

1999. aastal toimus 8 meeskonna osavõtul turniir Promotion Cup, hooaega ei mängitud.

## Hooajad

1999–2000 oli esimene ametlik NEBL-i hooaeg.

## Välislingid
* NEBL slogan: Break the ice! The Baltic Times, 20. aprill 2000
*
Steven Stamkos

**Steven Christopher Stamkos** (sündinud 7. veebruaril 1990 Markhamis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija. Ta on NHL-i klubi Tampa Bay Lightning kapten.

Enne NHL-iga liitumist mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Sarnia Sting, mille koosseisus lõi ta kahe hooaja jooksul üle 100 värava.

Aastal 2008 valis Lightning ta *[[NHL draft]]*is esimesena.

Hooaegadel 2009–10 ja 2011–12 on ta pälvinud hooaja resultatiivseimale mängijale antava Maurice "Rocket" Richard Trophy. 2011–12 põhihooajal lõi ta liigas 60 väravat, millega kuulub talle Tampa Bay Lightningu rekord.

NHL-i tähtede mängule on ta valitud kokku viiel korral (aastatel 2011, 2012, 2015, 2016, 2018).

Kanada jäähokikoondise koosseisus võitis ta 2009. aasta maailmameistrivõistlustel hõbemedali.

## Välislingid
*Steven Stamkos – ESPN
*Steven Stamkos hockeydb.com lehel
Selli-Sillaotsa õpperada

**Selli-Sillaotsa õpperada** asub Tartumaal Tartu vallas Alam-Pedja looduskaitsealal. 

Õpperada algab Laeva–Palupõhja teelt Sellilt, läbib suure kaarega Laeva soo lõunaosa ja selle ümbritseva soometsa- ja palumetsavööndi ning lõpeb jälle Laeva–Palupõhja teel Sillaotsas. Kaar läbi soo on 3,5 km pikk, ringtee tagasi Sellini lisab 1,2 km kruusateed.

## Pilte


Pilt:Selli Sillaotsa opperada Selli soomets.jpg|Soomets Selli ligidal
Pilt:Selli Sillaotsa opperada Selli soometsa serv.jpg|Vaade läbi soometsa Pikalagedale
Pilt:Selli Sillaotsa opperada Suuretyki vahitorn.jpg|Suuretüki vahitorn
Pilt:Selli Sillaotsa opperada Laeva soo1.jpg|Vaade Laeva soole Suuretüki vahitornilt
Pilt:Selli Sillaotsa opperada Laeva soo laudtee peal.jpg|Laeva soo läbiv laudtee
Pilt:Selli Sillaotsa opperada Laeva soo laudtee pealt.jpg|Laeva soo


## Välislingid

*Selli-Sillaotsa õpperada RMK veebilehel
*Selli-Sillaotsa õpperada Keskkonnaameti veebilehel
*Selli-Sillaotsa õpperaja skeem
Joel Pohjanpalo

**Joel Julius Ilmari Pohjanpalo** (sündinud 13. septembril 1994 Helsingis) on Soome jalgpallur, kes mängib ründajana Itaalia esiliigaklubis Palermo ja Soome jalgpallikoondises.

Soome jalgpallikoondises debüteeris Pohjanpalo 14. novembril 2012 mängus Küprose vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 5. märtsil 2014 sõprusmängus Ungari vastu.

2021. aasta Euroopa meistrivõistluste esimeses alagrupimängus 12. juunil lõi ta värava Taani vastu.

## Välislingid
*Veikkausliiga - Joel Pohjanpalo
Tallinna ülikooli ajaloo instituudi arheoloogiamuuseum

**Tallinna ülikooli ajaloo instituudi arheoloogiamuuseum** (ka: **Eesti arheoloogiamuuseum**) on Tallinna ülikooli ajaloo instituudi alla kuuluv, eeskätt Eesti alaga seotud arheoloogiat tutvustav muuseum Tallinnas, Rüütli tänav 8/10.

Uue hoidlahoone ehitamise ja arheoloogiliste kogude kolimise tõttu suletakse Rüütli tn asuvad kogud uurijatele 1. juunil 2025.a. (v.a Ankru tn luuhoidla). Kogude avamine on plaanitud 2026.a. alguseks.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumi koduleht (vaadatud 10.07.2013)
Eesti Juudi Muuseum

**Eesti Juudi Muuseum** on Tallinnas, Karu tänav 16 asuv muuseum, mis tutvustab Eestis elanud ja elavate juutide ajalugu ja kultuuri.

Eesti Juudi Muuseum avati 17. detsembril 2008 selle direktori Mark Rõbaki algatusel. Muuseum tegutseb aadressil Karu tänav 16. Sissepääs muuseumi on tasuta.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumi koduleht
* Kalev Kesküla "Muuseum sündis perekonnaloost" Eesti Ekspress 6. september 2009
Eesti Pimedate Muuseum

**Eesti Pimedate Muuseum** on Tartus aadressil Ringtee 1 (varem Era tänav 2) asuv 1983. aastal asutatud muuseum, mis tutvustab nägemisvaegusega seonduvat. Muuseum on ühtlasi Eesti esimene ja (2013. a seisuga) ainus invamuuseum.

Muuseumi eesmärk on "nägemisvaegurite ajaloo materjalide kogumine, säilitamine, teaduslik läbitöötamine ja eksponeerimine". Seda haldab 1998. aastal loodud MTÜ Eesti Pimedate Muuseum, muuseumi kogu kuulub Eesti Pimedate Liidule. Pikka aega juhtis muuseumi Aldo Kals.

1987. aastast alates korraldab Eesti Pimedate Muuseum iga-aastasi muuseumipäevi ja autobussimatku.

## Viited

## Kirjandus
* Aldo Kals "15 aastat vabaharidustööd Eesti Pimedate Muuseumis 1987-2002" Tartu: Eesti Pimedate Muuseum, 2002

## Välislingid
* Eesti Pimedate Muuseum Eesti Muuseumide Infokeskuse kodulehel (võib olla aegunud)
* Osa pimedate muuseumi varast võis rännata keskkütteahju Postimees, 21. juuli 2002
* Imbi Jeletsky Läbi halli kivi Videvik,
Altja kõrts

**Altja kõrts** (ka **Altja Mäekõrts**) on Lahemaa rahvuspargis Haljala vallas Altja külas asuv kõrts. Tallinnast on Altja kõrtsi umbes 90 kilomeetrit, Rakverest 32 kilomeetrit. 2002. aastast on Altja kõrts koos Palmse mõisaga SA Virumaa Muuseumid filiaal.

Kõrts pakub külastajatele lihtsat rannarahva toitu.

Kõrtsi lähedal asuvad minevikus kasutatud Altja võrgukuurid.

## Vaata ka
* Altja

## Viited

## Välislingid

*Altja kõrtsi koduleht
Gustav Wulff-Õie Muuseum

**Gustav Wulff-Õie Muuseum** on Otepää vallas Nüpli külas asuv muuseum, mis tutvustab eesti luuletaja Gustav Wulff-Õie pärandit; Eesti Kirjandusmuuseumi filiaal.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumi koduleht (vaadatud 07.12.2018)