open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eduard Theodor Hoffmann

**Eduard Theodor Hoffmann** (15. september 1857 Koeru – 26. oktoober 1943 Schwetz) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta sai koduõpetust ja lõpetas siis Tartus kroonugümnaasiumi. Aastal 1878 astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1883 arsti astme väärilisena. Aastal 1884 sooritas ta kreisiarsti eksamid. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Estonia.

Aastal 1885 alustas ta tööd arstina Rakveres vabapraktikuna. Aastatel 1905–1910 oli ta Virumaa sanitaarpiirkonna sanitaararst. Aastani 1939 töötas ta Rakveres eraarstina.

Aastal 1939 repatrieerus ta abikaasaga Saksamaale, Schwetzi (praegu Świecie, Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas, Poolas), kus ta aastal 1943 suri.

## Isiklikku
Nii tema isa Heinrich Ferdinand Hoffmann kui ka vanaisa Dietrich Georg Mickwitz oli Koeru koguduse õpetajad, vend Heinrich Richard Hoffmann oli misjonärina Indias, aastatel 1920–1934 oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja; vend Arthur Friedrich Wilhelm Hoffmann oli 1904–1933 Viru-Jaakobi koguduse õpetaja. Vennad Ferdinand Hoffmann (1853–1912), August Nikolai Christfried Hoffmann (1862–1928) ja Hugo Daniel Ernst Hoffmann (1873–1943) olid arstid, vend Otto Konrad Ernst Hoffmann (1866–1919) oli arhitekt. Ta oli kaks korda abielus: abielust Aleksandra Paulinega (neiuna Schulmann) sündis kolm poega, neist Kurt Ferdinand Hoffmann oli arst; teisest abielust Lisbeth Benrath iga oli kaks last (poeg ja tütar).

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 69.
Rait Karm

**Rait Karm** (sündinud 31. oktoobril 1972 Tallinnas) on eesti pianist. Ta elab Soomes.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Segunda División B

**Segunda Divisón B** on Hispaania tugevuselt kolmas jalgpalliliiga. See loodi 1977. aastal kui Segunda Divisióni ja Tercera Divisióni vahepealne liiga. 

Liiga tegevust kontrollib Hispaania kuninglik jalgpalliliit. Kuigi Segunda B meeskonnad ei kuulu ametlikult elukutseliste klubide hulka, tegutseb enamik neist elukutselistena.
Unite

**Unite** võib tähendada järgmisi asju:

## Ametiühingud
*Unite the Union – Briti ja Iiri ametiühing, mis tekkis Amicuse ja T&G liitumisel
*Unite Union – Uus-Meremaa ametiühing
*Unite Union (Austraalia) – Austraalia ametiühing
*UNITE HERE – USA ja Kanada ametiühing, mis tekkis UNITE'i ja HERE liitumisel 2004. aastal
*Union of Needletrades, Industrial and Textile Employees ehk UNITE – endine USA ametiühing (1995–2004)

## Muusika
*"Unite" on ansambli Kool & the Gang album (1993)
*"Unite" on ansambli The O.C. Supertones album 
*"Unite" on Taani ansambli A Friend in London album (2013)
*"Unite!" on Ayumi Hamasaki laul (2001)
* "Unite" on The Beastie Boysi laul plaadilt "Hello Nasty"

## Muu
*Opera Unite on Opera brauseri jagamis- ja koostööplatvorm
*Unite (münt) oli Inglismaa münt, mida esmakordselt münditi kuningas James I ajal
*Unité on Moldova mobiilioperaator
*Unite Group on Briti tudengimajutusfirma
**Unite* on Briti United Socialist Party ajaleht
*Unité d'Habitation on arhitekt Le Corbusier modernistliku elamudisaini printsiip
Kurt Ferdinand Hoffmann

**Kurt Ferdinand Hoffmann** (1. august 1892 Rakvere – 30. september 1980 Rosenheim) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta õppis Tallinna toomkoolis ja lõpetas aastal 1916 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna arstiastme väärilisena.

Tema töökäik enne aastat 1920 pole teada, kuid aastatel 1920–1939 töötas ta Narvas Kreenholmi Haiglas ning eraarstina kirurgia ja kõrva-nina-kurguhaiguste alal.

Aastal 1939 repatrieerus ta koos abikaasaga Saksamaale Brombergi (praegu Bydgoszcz Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Poolas). Aastatel 1939–1945 oli ta ülemarst dr. Stemmleri Brombergis ja Erfurdis. Aastatel 1945–1947 oli ta ülemarst Bethesta kliinikus Erfurdis ning 1947–1950 praktiseeriv kirurg dr. Eunike kliinikus Wuppertal-Elberfeldis. Aastast 1950 praktiseeris eraarstina Wuppertal-Vohwinkelis.

Ta suri aastal 1980 Rosenheimis.

## Isiklikku
Tema isa Eduard Theodor Hoffmann oli arst Rakveres; arstid olid ka tema onud Ferdinand Hoffmann (1853–1912), August Nikolai Christfried Hoffmann (1862–1928) ja Hugo Daniel Ernst Hoffmann (1873–1943). Tema vanaisa Heinrich Ferdinand Hoffmann ja vanavanaisa Dietrich Georg Mickwitz olid Koeru koguduse õpetajad, vaimulikud olid ka tema onud Heinrich Richard Hoffmann ja Arthur Friedrich Wilhelm Hoffmann; onu Otto Konrad Ernst Hoffmann oli arhitekt.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 69.
Maalilisejärgne abstraktsionism

**Maalilisejärgne abstraktsionism** (inglise keeles *post-painterly abstraction*) on suuri puhtaid värvipindu kombineeriv laad maalikunstis, mis tekkis 1960. aastatel. 

Mõiste võttis kasutusele kunstikriitik Clement Greenberg (1909–1994), propageerimaks abstraktse ekspressionismi jõulisele maalilisusele vastanduvat lineaarset ning korrastatumat abstraktsionismi, mis kasvas välja abstraktse ekspressionismi nn meditatiivsemast suunast (Mark Rothko, Barnett Newman). 

Taotleti värviväljade terviklikkust, maali ühtsust ja korrapära. Peamised esindajad: Morris Louis, Kenneth Noland, Frank Stella, Ad Reinhardt, Josef Albers.

## Vaata ka
* hard-edge painting
* colour-field painting
Aavo Tomingas

**Aavo Tomingas** (sündinud 16. märtsil 1960) on Eesti jalgpallitreener ja Läänemaa Ühisgümnaasiumi õpetaja.

Ta on üks Läänemaa Jalgpalliklubi asutajaid.

## Viited
2013. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad

**2013. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad** ehk **Kuldne Plaat 2013** toimus 2013. aastal uudistesaates "Ringvaade", kus jagati popmuusikaauhindu 11 kategoorias. Auhindade saajad kuulutas välja Marko Reikop ja auhinnad andis üle Eesti Koolimiss 2012 Liina Baranova.

## Auhinnad
*Aasta Raadiohitt 2013 – "Kuula" – Ott Lepland
*Aasta Uustulnuk 2013 – Põhja-Tallinn
*Aasta Album 2013 – "Äratund" Jaan Tätte
*Aasta Meesartist 2013 – Jaan Tätte
*Aasta Naisartist 2013 – Maarja
*Aasta Ansambel 2013 – Põhja-Tallinn
*Aasta Plaadifirma 2013 – Hitivabrik
*Aasta Esitaja 2013 – Ott Lepland
*Aasta Autor 2013 – Sven Lõhmus
*Panus Eesti Popmuusikasse 2013 – Ansambel Mahavok
*Aasta artist internetis 2013 – Ansambel Respekt
Tercera División

**Tercera División** on Hispaania tugevuselt neljas jalgpalliliiga. Tercera División järgneb Segunda División B-le ja on ühe astme võrra kõrgemal kui piirkondlikud liigad, mistõttu peetakse Tercerat Hispaania liiga viimaseks astmeks. See loodi 1929. aastal ja seal mängitakse harrastusjalgpalli.
William West

**William West** on mitme tuntud isiku nimi: 
***[[Adam West]]**, USA näitleja (1928–) 
***[[William West (botanist)|William West]]**, Suurbritannia botaanik (1848–1914) 
***[[Billy West]]**, USA näitleja (1950–)
Golden

**Golden** võib tähendada järgmist:

#### Isikunimena
*Annie Golden, USA näitleja ja muusik
*Arthur Golden, USA kirjanik
*Christie Golden, USA kirjanik
*Daan van Golden, hollandi kunstnik
*Daniel Golden, USA ajakirjanik
*Harry Golden, USA kirjanik ja ajakirjanik
*Jacob Golden, USA laulja ja kitarrist
*James P. Golden, USA poliitik
*Michael Golden, USA karikaturist
*Michael Golden (näitleja), iiri näitleja
*Monroe Golden, USA helilooja
*Pater Benjamian Golden, USA ajaloolane
*Thomas Golden, USA jurist

#### Kohanimena
*Golden (Colorado)
*Golden (Idaho)
*Golden (Illinois)
*Golden (Lääne-Virginia)
*Golden (Michigan)
*Golden (Mississippi)
*Golden (Missouri)
*Golden (New Mexico)
*Golden (Oklahoma)
*Golden (Oregon)
*Golden (Texas)

## Teose pealkirjana
*"Golden", Kylie Minogue'i album (2018)
*"Golden", Harry Stylesi laul
Ülo Keedus

**Ülo Keedus** (17. mai 1929 Tartu – 4. september 1991 Tallinn) oli eesti purilendur, lendur, langevarjuinstruktor ja harrastusfilmioperaator.

## Haridus
Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna Elektromehaanika Tehnikumi ja 1951. aastal Sassovo tsiviillennukooli.

## Lennundus
Ülo Keedus hakkas langevarjuhüppeid tegema 1946. aastal. Järgmisel aastal astus esimestele sõjajärgsetele mootorlendurite kursustele, mille lõpetas 1948. aastal.

Ta tuli aastatel 1957 ja 1960 purilennus Eesti meistriks. Kokku sooritas ta 921 langevarjuhüpet ja lendas üle 4000 tunni.

Ta töötas 1949–1975 OSOAVIAHIMi Tallinna Aviotehnilise Klubi, hiljem ALMAVÜ Tallinna Aeroklubi lendurina ja langevarjuinstruktorina.

Ülo Keedus oli üks purilennuki HLK-1 (esmalend 1958. aastal) kolmest konstruktorist koos Endel Helme ja Illar Lingiga.

Keedus on õpikute "Purilend" (Eesti Riiklik Kirjastus, 1962) ja "Kukkumisest maandumiseni" (Valgus, 1981) autor. Aastail 1988–1991 ilmus ajakirjas Tehnika ja Tootmine tema kirjutatud 34-osaline käsiraamat filmiamatööridele "Kodukino ABC".

1975. aastast kuni surmani töötas Keedus Tallinna Puhkeparkide Direktsiooni filmiamatööride klubis metoodikuna.

## Isiklikku
Tema poeg Sulev Keedus on eesti filmirežissöör.

## Filmid
*1984	"Tõru" – režissöör, operaator, monteerija
*1984	"Kell kolm kivi kõrval" – režissöör, operaator
*1984	"Kaukasuse vallutamine" – režissöör, operaator
*1984	"Bibliopolis X" – operaator
*1985	"Valikuvabadus" – operaator, monteerija
*1986	"Langevarjurid Kohtla-Järvel" – operaator
*1987	"Trööst" – operaator
*1987	"Tallinna Linnamuuseum 1937–1987" – operaator
*1987	"Jüri Arrak – 50" – operaator
*1989	"Herman Evert" – operaator
*1990 "Siim Annuse tuled"

## Viited

## Välislingid
* ESBL biograafia, Ülo Keedus
Kolm dialoogi Hylase ja Philonouse vahel

"**Kolm dialoogi Hylase ja Philonouse vahel: skeptikute ja ateistide vastu**"  on iiri filosoofi ja teoloogi George Berkeley 1713. aastal avaldatud metafüüsiline raamat, milles Berkeley esitas oma idealistliku filosoofia põhialused. "Kolm dialoogi" on üks tema kahest põhiteosest, teine neist on "Traktaat inimteadmise printsiipidest" ("Treatise Concerning the Principles of Human Knowledge").

Traktaat on esitatud antiikfilosoofia stiilis dialoogina kahe tegelase, materialisti Hylase (vanakreeka sõnast *hyle* 'aine') ja idealisti Philonouse ('mõistusearmastaja' < kreeka *philo-* 'armastama' + *nous* 'mõistus') vahel. Philonous esindab Berkeley enda vaateid ning on arvatud, et Hylas esindab inglise filosoofi John Locke'i.

Üks "Kolme dialoogi" põhiteemadest on mateeria olemasolu eitus: Berkeley järgi on materiaalne maailm meile antud vaid fenomenidena meie tajudes ning meil pole alust postuleerida nende tajude taha mingit reaalselt eksisteerivat maailma. Seepärast võime küll näiteks kasutada matemaatilisi mudeleid, et ühtedele tajudele süsteemselt järgnevaid teisi tajusid ennustada, kuid kas nende tajude vahel on mingi põhjuslik seos või puudub see sootuks, ei saa me kuidagi kindlaks teha. Meie tajud pärinevad vahetult jumalast ning seega eksisteerivad reaalselt üksnes ideed.

Eesti keeles on "Kolm dialoogi Hylase ja Philonouse vahel" vahel avaldatud 1997. aastal ajakirjas Akadeemia Roomet Jakapi tõlkes.

## Kirjandus
* "Kolm dialoogi Hylase ja Philonouse vahel: skeptikute ja ateistide vastu". Tõlkinud ja järelsõna kirjutanud Roomet Jakapi – Akadeemia 1997, nr 8, lk 1765–1789; nr 9, lk 1983–2013; nr 10, lk 2210–2237 ja nr 11, lk 2433–2461

## Välislingid

* "Three Dialogues Between Hylas and Philonous" portaalis filepedia.org (PDF)
* "Three Dialogues Between Hylas and Philonous" portaalis librivox.org audioraamatuna
Parki maakond

**Parki maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* **[[Parki maakond (Colorado)|Parki maakond]]** Colorados
* **[[Parki maakond (Montana)|Parki maakond]]** Montanas
* **[[Parki maakond (Wyoming)|Parki maakond]]** Wyomingis
Leena Nivanka

**Leena Päivikki Nivanka** (sündinud 8. juulil 1944 Helsingis) on eesti-soome päritolu Soome teatritegelane.

## Elu- ja töökäik
Ta elas aastatel 1951–1953 vanematega Pariisis ja 1953–1958 Stockholmis, õppides sealses prantsuse gümnaasiumis. 1962. aastal astus ta Helsingi ülikooli, kus õppis sotsioloogiat ja sotsiaalpoliitikat, 1970. aastal kaitses ta magistritöö.

Ta töötas aastatel 1970–1976 Helsingi Linnateatris programmi koordineerijana. Aastatel 1976–2007 oli ta Soome Rahvusooperi pressiosakonna juhataja ja projektijuht.

1992. aastal avaldas ta raamatu soome koloratuursopranist "Lea Piltti". Ta on pidanud ettekandeid ja kirjutanud artikleid muusikast ja teatrist, eriti ooperist.

## Tunnustus
*2001 Valgetähe II klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema ema Erika Nivanka oli hõimusuhete edendaja ja Eesti Rahvusringhäälingu esimene naisdiktor ning isa Eino Nivanka oli raamatukogutöötaja. Õde Eevi Anniki Nivanka on keeleõpetaja ja tõlkija.

## Viited

## Kirjandus
* "Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood." Vello Lään. Olion 2011
Variku tänav

**Variku tänav** on tänav Tartus Variku linnaosas.

Tänav algab Aardla tänavalt, ristub Kraavi, Maasika, Muraka, Sinika, Mesika, Ristiku, Kopli ja Timuti tänavaga ning lõpeb Kesa tänaval, millest samas suunas edasi kulgeb Voolu tänav.

Variku tänav on 1200 meetri pikkune. Tänav sai nime 20.juunil 1956.
## Tekkelugu
I ja II maailmasõja vahelisel ajavahemikul endise Ropka mõisa viljapuuaia maale rajatud tänava äärsed Tartu linnavalitsuse renditud ja peamiselt linnaametnikele edasi renditud aianduskrundid asusid nõukogude võimu ajal Tartu linnaga liitmise eel Soinaste ja seejärel Lemmatsi külanõukogu territooriumil. 1934.aastast kuni umbes 1950.aastani  ristus  tänavaga  praeguse  Sinika tänava kohal (nüüdsete majade 24 ja 26 vahel) Tartust Valka ja Petserisse kulgenud raudteeliine ühendanud  umbes 800 meetri pikkune raudtee. Mõned sõdadevahelisel ja sõja ajal rajatud ehitised kannavad senini (XXI sajandi III kümnendi algus) jälgi möödunud sõjast (mürsukilluaugud katusekivides, hoonete fassaadidel jm).
Xerxes

**Xerxes** on mehenimi. Seda nime on kandnud:

***[[Xerxes I]]**, ka **Xerxes Suur** (519–465 eKr), Pärsia valitseja aastatel 486–465 eKr;
***[[Xerxes II]]** (surnud 424 eKr), Pärsia valitseja aastal 424 eKr;
***[[Xerxes (Armeenia kuningas)|Xerxes]]** (surnud 212 eKr), Armeenia kuningas aastatel 228–212 eKr.

Xerxes I on peategelane ka Georg Friedrich Händeli 1738. aastal esietendunud ooperis **"[[Xerxes (ooper)|Xerxes]]"**.
Roman Ubakivi (1916–2000)

**Roman Ubakivi** (11. märts 1916 Petrograd – 2. aprill 2000 New York) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

Ta lõpetas aastal 1937 Tartu õhtu-ühisgümnaasiumi. Aastatel 1940–1943 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (ei lõpetanud). Akadeemiliselt kuulus ta korporatsioon Rotalia ridadesse.

Ta oli aastani 1940 kaadriallohvitser, seejärel saadeti erru.

Aastatel 1940–1941 oli ta Tartu Kaubastu plaaniosakonna ametnik.

Roman Ubakivi võitles 1941. aasta suvesõjas Tartu lahingutes partisanipataljonis rühmaülemana, oli Esimese Eesti Idapataljoni - 181. Eesti julgestusgrupi, hiljem 658. Idapataljon ja 658. Eesti Pataljoni 2. kompanii ülem.

## Isiklikku
Tema isa oli sõjaväelane Roman Ubakivi.

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
* ''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Tartu Linnaleht

**Tartu Linnaleht** oli Tartus ilmuv ajaleht, üle-eestilise Linnalehe kohalik väljaanne.

Esimene number ilmus 20. jaanuaril 2000.

2007. aasta oktoobris hakkas Tartu Linnaleht sarnaselt Tallinna lehega ilmuma neli korda nädalas, seni ilmus see kord nädalas reedeti. Trükiarv oli siis Tartus 28 000.

Linnaleht suleti 2021. aastal. Tartu/Pärnu tiraaž oli siis 19 800. Aastatel 2009–2021 ilmus Tartu leht taas üks kord nädalas.

## Viited

## Välislingid
* Linnaleht
II liiga 2013

**II liiga 2013** on Eesti jalgpalli tugevuselt neljanda liiga II liiga 2013. aasta hooaeg, mis jagunes kahte tsooni – **ida/põhi** ja **lõuna/lääs**. Hooaeg algas 5. aprillil 2013 ja lõppes 27. oktoobril 2013.

## II liiga ida/põhi

### Meeskonnad

### Liiga tabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

## II liiga ida/põhi üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad II Liiga 12. koht ja III Liiga ida ning põhja tsoonide 2. kohad üleminekumängudel, mille võitja mängib järgmisel hooajal II Liigas ning kaotajad III Liigas. Kõigepealt mängivad omavahel III Liiga ida ning põhja tsoonide 2. ning seejärel mängib nende mängude võitja II Liiga 12. kohaga.

:***Tallinna JK Visadus''' võitis kahe mängu kokkuvõttes võõrsil löödud väravatega 1–0''



:***Tallinna JK Visadus** võitis kahe mängu kokkuvõttes 6–1''

===Mängutulemused===


  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  


  
  
  
  
  style="background: #DFE7FF;"|6:0<sup>2</sup>
  
  
  
  
  
  
  
  


  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  


  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  


  
  
  style="background: #DFE7FF;"|0:0<sup>3</sup>
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  


  
  
  
  
  
  
  
  
  
  style="background: #FFDFDF;"|0:5<sup>4</sup>
  
  
  


  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  


  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  


   style="background: #DFE7FF;"|2:0<sup>5</sup>
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  


  
   style="background: #DFE7FF;"|+:-<sup>6</sup>
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  


  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  


  
  
  
  
  
  
  
  
  
   style="background: #DFE7FF;"|0:0<sup>7</sup>
  
  
  


  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  


===Edukamad väravakütid===


==II liiga lõuna/lääs==

===Meeskonnad===


===Liiga tabel===



















|-
|colspan="11"|<small>**Allikas:''' Eesti Jalgpalli Liit
|}

### Mängutulemused

 
 	
 		
 	
 	
 	
 	
 	
 		
 		
 		
 	
 
 
	

 
 
 	
 	
 	
 	
 	
 	
 	
 
 	
 style="background: #DFE7FF;"|12:02
 
 	

 	
 	
 
 	
 style="background: #FFDFDF;"|0:23
 	
 	
 	
 	
 	
 	
 style="background: #DFE7FF;"|2:04
 
 

 		
 	
 	
 
 	
 	
 	
 	
 	
 		
 	
 style="background: #DFE7FF;"|+:-5
 
 	

 	
 	
 	
 	
 
 	
 	
 		
 	
 	
 	
 	
 
 	

 	
 	
 	
 	
 	
 
 	
 	
 	
 	
 
 	
 
 	

 	
 	
 		
 	
 	
 		
 
 	
 	
 		
 	
 	
 
 

 	
 	
 	
 	
 	
 	
 	
 
 	
 
 	
 style="background: #DFE7FF;"|6:06
 
 	

 		
 	
 	
 		
 		
 		
 	
 	
 
 	
 	
 style="background: #DFE7FF;"|5:07
 	
 	

 	
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-8
 	
 	
 	
 	
 	
 	
 	
 
 		
 	
 	

 	
 	
 	
 
 	
 	
 	
 	
 	
 style="background: #DFE7FF;"|0:09	

 	
 	
 	

 	
 	
 		
 	
 	
 	
 	
 	
 	
 	
 	
 		
 	
 	

 	
 		
 		
 	
 	
 		
 	
 		
 	
 		
 		
 		
 
 	

 	
 	
 	
 		
 	
 	
 	
 		
 	
 	
 	
 	
 
 

### Edukamad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2013
*Esiliiga 2013
*Esiliiga B 2013
*III liiga 2013
*IV liiga 2013

## Viited
Nõo Põhikool

**Nõo Põhikool** on Tartu maakonnas Nõo vallas tegutsev põhikool.

## Ajalugu
Teadaolevalt on kooliharidust Nõos jagatud juba 1686. aastast. On ka teada, et 1688. aastal oli Nõo kihelkonnas kolm kooli – Nõos 22, Lukel 23 ja Rõhul 8 õpilasega. Põhjasõja (1700–1721) lõpus oli Nõos kool 14 õpilasega ja 1720. aastatel oli koolmeistriks Hire Hans.

Aastatel 1865–1883 juhatas Nõo kihelkonnakooli Johann(es) Kanswey, kelle näidendit “Mihkel ja Liisa ehk: Vaata, mis rikkuse ahnus võib teha” on mängitud ka Vanemuise teatri laval. Kanswey järel töötas koolijuhatajana aastatel 1883–1900 helilooja Aleksander Sprenk-Läte. Aastatel 1926–1930 töötas Nõo koolis õpetajana Eduard Tubin, kellele avati Nõo Muinsuskaitse Seltsi eestvedamisel mälestustahvel majal, kus Eduard Tubin Nõos õpetades elas. Vanal kihelkonnakoolimajal on mälestustahvel ka Aleksander Lättele. Aleksander Lättega samal ajal oli Nõos pastoriks Martin Lipp (1884–1923). Martin Lipu kalmul Nõo kalmistul asus varem pronksbüst, mis kavatsetakse taastada. Aleksander Läte ja Martin Lipu koostööst on sündinud mitmeid tuntud laule, näiteks “Kus Põhjalahe kohiseb”. Martin Lipu sõnadele on Enn Võrk kirjutanud lipulaulu “Eesti lipp”.

1953. aastal reorganiseeriti Teise maailmasõja järgne Nõo Mittetäielik Keskkool (seitsmeklassiline kool) keskkooliks. 1951. aastal sai kooli direktoriks noor ja energiline Kalju Aigro, kes jäi sellesse ametisse 31 aastaks. 1994/1995. õppeaastal lahutati Nõo Reaalgümnaasium kaheks eraldiseisvaks kooliks: munitsipaalkool **Nõo Põhikool** ja riigikool Nõo Reaalgümnaasium.

## Tunnustus

* 2006 Bengt Gottfried Forseliuse medal

## Viited

## Välislingid
*Nõo Põhikooli koduleht
Petšatniki

**Petšatniki** on Moskva rajoon (munitsipaalringkond), mis kuulub Kagu haldusringkonda. Piirneb läänes Moskva jõega.

8. septembril 1999 toimus Petšatniki rajoonis Gurjanovi tänaval kortermajas plahvatus, mille tagajärjel hukkus 100 inimest.

Rajoonis asuvad Petšatniki metroopeatus ja Tekstilštšiki metroopeatus. Gurjanovi tänava äärde on kavas rajada Tallinna park.

## Viited

## Välislingid

*http://www.pe4atniki.ru
*http://www.vmo-pechatniki.ru
Ants Ander

**Ants Ander** (14. mai 1931 Taevere, Viljandimaa – 26. juuni 2024) oli eesti teatri- ja filminäitleja. 

Ander lõpetas 1952. aastal Tallinna Õpetajate Instituudi ja Tallinna Draamateatri õppestuudio 1955. aastal. Ta töötas aastatel 1956–1961 Rakvere teatris, hiljem mängis peamiselt Vanemuises, on osalenud mitmetes telelavastustes ja Eesti Raadio kuuldemängudes. 1979. aastal pälvis aunimetuse Eesti NSV teeneline kunstnik. 

## Teatrirolle
* Oskar Luts / Andres Särev "Tootsi pulm", 1956; Lesta
* August Kitzberg "Rätsep Õhk ja tema õnneloos", 1962; Ants
* Aleksandr Gribojedov "Häda mõistuse pärast", 1963; Moltšalin
* Kulno Süvalep "Naatan Naerukajakas ja teised" 1968; Paul Pasknäär
* August Strindberg "Surmatants" 1972; Kurt
* Oskar Luts / Ardi Liives "Tagahoovis", 1974; Murkin
* Nikolai Gogol "Hullumeelsuse päevik", 1975; hullumeelne
* Samuel Beckett "Krappi viimane lint", 1976; Krapp
* A. H. Tammsaare ja Osvald Tooming "Tõde ja õigus" 1978; Oru Pearu
* Anton Tšehhov "Onu Vanja", 1980; Ivan Petrovitš Voinitski
* Heino Kiik "Pensionieelik", 1983; Arve Jomm
* Fjodor Dostojevski "Mina pean teed juua saama..." 1984; minategelane
* Jaan Kruusvall "Vaikuse vallamaja", 1987; Leonti Väin
* Juhan Saar / Kaarel Kilvet "Tartu rahu" (1990); Jaan Poska
* Johann Wolfgang von Goethe "Faust", 1992; Wagner
* A. H. Tammsaare / Mati Unt "Taevane ja maine armastus", 1995; Sauna-Madis, Slopašev jt
* Arthur Miller "Proovireisija surm" (Ugala, 1996; Willy Loman
* William Shakespeare "Kaheteistkümnes öö ehk Kuidas soovite", 1998; Curio
* Henry Fielding / Osvald Tooming "Tom Jones", 2000; Partridge 
* Per Olov Enquist "Tšehhovi kolm õde", 2002; Tšebutõkin
*  Miina Piir "Jutt jumala õige", 2007, Athena keskus; Vanamees

## Filmirolle
* 1971 "Metskapten", Jaan
* 1976 "Suvi", veskiline
* 1977 "Karikakramäng: Tätoveering", juuksur
* 1981 "Pihlakaväravad", Artur
* 1982 "Arabella, mereröövli tütar", Puujalg
* 1983 "Lurich", kohvikukülaline
* 1987 "Tants aurukatla ümber", Aadu Eesner
* 1988 "Narva kosk: I jagu", Tiku Jaagup 
* 1989 "Perekonnapildid", Pillimees
* 1989 "Mardipäev", Isa
* 1990 "Semm", Isa (tudengifilm)
* 1990 "See kadunud tee", Taavi
* 1992 "Tule tagasi, Lumumba", Valge-Vana
* 2005 "Vanameeste paradiis", Ljoha
* 2008 "Taarka", Kukumäe peremees
* 2009 "Koolja", Vanaisa Kolja (tudengifilm)
* 2010 "Taevavõti"

## Välislingid
* Margus Mikomägi "Argentiina tango ja Ants Anderi elujanu" 11. detsember 2009.
* "Imet tabamas: Partnerid. Lembit Eelmäe, Ants Ander" ETV, 23. september 2002.
* Suri näitleja Ants Ander. kultuur.err.ee, 27. juuni 2024.
Udo Väljaots

**Udo Väljaots** (4. aprill 1916 Tartu – 30. mai 1979 Krasnojarsk) oli eesti teatrilavastaja, tantsija, koreograaf ja ballettmeister.

Aastatel 1934–1961 töötas ta Vanemuise teatris, Vanemuise balleti algusaastatel oli ta Velda Otsuse kõrval üks teatri esitantsijaist. 1961. aastal sai temast RAT Estonia pealavastaja ja 1977. aastal peanäitejuht. Estonias töötas ta 1979. aastani.

Väljaots oli Eduard Tubina ooperi "Barbara von Tisenhusen" esmalavastaja. Ta kirjutas libreto Heino Jürisalu lühiballetile "Tänav", mis esietendus Estonias 9. detsembril 1963. Ta oli 1972. aastal valminud muusikafilmi "Kontsertprogramm "Colas Breugnon"" režissöör.

1966. aastal anti Väljaotsale Eesti NSV teenelise kunstitegelase aunimetus.

## Viited

## Kirjandus
* Helga Aumere, "Udo Väljaots". Tallinn: Eesti Raamat, 1985 (208 lk)
Ahti Bachblum

**Ahti Bachblum** (sündinud 8. mail 1976 Haljalas) on eesti pianist, laulja, helilooja, dirigent, organist ja vaimulik.

1995. aastal lõpetas ta Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli klaveri erialal. Ta on õppinud ka klassikalist laulu Eesti Muusikaakadeemias Teo Maiste juures ning džässklaverit Viljandi kultuurikolledžis. 2007. aastal asus ta õppima Usuteaduse Instituudis. Ordineeriti 3. juulil 2010 diakoniks.

Ta on laulnud Vanemuise kooris, kooris HaleBopp Singers ning teinud klaverisaatjana koostööd paljude kooride ja ansamblitega.

2016. aastast on ta meeskoori Rakvere abidirigent ja klaverisaatja.

Ahti Bachblum on tulnud 4 korral Raimond Valgre laulufestivali ja 5 korral Alo Mattiiseni muusikapäevade laureaadiks.

Ta on Haljala ja Käsmu koguduse organist ning on diakon Kunda ja Viru-Nigula koguduses.

Muusik Toomas Lunge on tema nõbu.

## Välislingid
* Ahti Bachblumi koduleht
* Margus Eek "Ahti Bachblum: Olen oma eluga rahul" Virumaa Nädalaleht, 7. aprill 2006
* Ahti Bachblum "Kundas on erilaadne pühakoda seisnud 85 aastat" Eesti Kirik, 16. jaanuar 2013 
* Merje Talvik "Diakon Ahti Bachblum teenib Viru kogudusi" Eesti Kirik, 10. august 2013
Vang (täpsustus)

**Vang** on mitmetähenduslik sõna.

* Vang, vangistatud isik
* Vangi vald, vald Norras Innlandeti maakonnas (varem Opplandi maakonnas)
* Vangi vald (Hedmark), endine vald Norras Hedmarki maakonnas
* Vang (perekonnanimi)
Annelinna keskus

**Annelinna keskus** on kaubanduskeskus Tartus aadressil Kalda tee 43. Keskus avati 15. augustil 2003. 

Annelinna Keskuse omanik ja arendaja on Kaarsilla Kinnisvara OÜ. Kaubanduskeskuse on projekteerinud Tari AS ja ehitanud Nordecon Ehitus AS. Keskuse keskne toidupood on Selver.

Keskust külastab päevas keskmiselt 4200 inimest.

## Viited

## Välislingid
* Keskuse avaleht
Boulderi maakond

**Boulderi maakond** (*Boulder County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°09' N, 105°36' W. 

Maakonna halduskeskus on Boulder. 

Maakonna pindala on 1946 km&sup2;. Veepindala on 23 km&sup2;. 

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 294 567. Aastal 2000 oli elanike arv 271 651. Boulderi maakond on elanike arvult Colorado seitsmes maakond.

## Naabermaakonnad
*Larimeri maakond (põhjas)
*Weldi maakond (idas)
*Broomfield (kagus)
*Jeffersoni maakond (lõunas) 
*Gilpini maakond (lõunas)
*Grandi maakond (läänes)

## Rahvastik
### Linnad ja alevid
*Boulder
*Erie
*Jamestown
*Lafayette
*Longmont
*Louisville
*Lyons
*Nederland
*Superior
*Ward

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Boulderi maakonnas oli 271 651 inimest, 114 680 leibkonda ja 68 808 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 151 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 119 900 (keskmine tihedus 62/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 88,54%
*mustanahalisi 0,88%
*põlisameeriklasi 0,61% 
*aasialasi 3,06% 
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,06% 
*teistest rassidest 4,67% 
*kahest või enam rassist 2,18%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 10,46%.  

114 680 leibkonna seas oli 
*30,70% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*48,90% koos elavaid abielupaare; 
*7,70% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*40,00% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*26,30% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*5,50% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,47 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,03 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*22,90% alla 18-aastasi; 
*13,40% 18–24-aastasi; 
*33,60% 25–44-aastasi; 
*22,30% 45–64-aastasi; 
*7,80% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 33 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 102,20 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 101,70 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 55 861 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 70 572 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 48 047 dollarit, naistel 32 207 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 28 976 dollarit.  

9,50% elanikkonnast ja 4,60% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 7,60% alla 18-aastasi ja 5,90% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
*Kaljumäestiku rahvuspark asub Boulderi maakonna, Larimeri maakonna ja Grandi maakonna territooriumil. Rahvuspargi kõrgeim tipp on 4345 meetri kõrgune Longs Peak, mis asub Boulderi maakonnas.
*Arapaho metsakaitseala
*Roosevelti metsakaitseala
*Indian Peaks Wilderness
*James Peak Wilderness

## Viited

## Välislingid
*Boulderi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Hotell Pallas

**Hotell Pallas** on hotell Tartus aadressil Riia 4. Hotell avati 1999. aasta kevadel.

Hotell Pallas OÜ kuulub koos hotelli Sophia ning restorani Fiiga Tartuhotels gruppi. 

Art hotell Pallases on 62 numbrituba, neist: 
* 55 standardtuba, 
* 4 *double de luxe* tuba,
* 1 *double de luxe* tuba saunaga,
* 2 sviiti.
Pallas Hotelli tubade sisekujundus on inspireeritud Pallase koolkonna kunstnike töödest.

Pallas on saanud nime asukoha järgi, enne Teist maailmasõda paiknes samal krundil kunstikool Pallas. Praegune hoone on ehitatud ümber 1970. aastal valminud Nõukogude-aegsest Tartu teenindusmajast. Tartu Teenindusmajas tegutsesid aastaid õmblustsehhid, kingsepad, kodumasinate remonditehas, kudumistsehhid, kullassepad, moeateljeed ja iluteenindussalong. Täna tegutsevad ärihoones mitmed teenindavad ettevõtted, hotell ning toitlustusasutused. Tartu Teenindusmaja hoonet haldas enne Eesti taasiseseisvumist riiklik ettevõte Teeninduskombinaat „Edu“, hoone Kalevi tänava poolses tiivas (C-korpuses) tegutses  Teeninduskombinaat „Täht“ iluteenindusasutus „Salong“. Aleksandri tänava ja Riia tänava nurgal asus söökla ja raamatupoe tiib.
## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Aksel Kallas

**Aksel Kallas** (7. august 1910 Tartu – 19. juuli 1975 Tartu) oli näitleja, lavastaja ja teatritegelane, alates 1951. aastast Eesti NSV Teatriühingu liige.

## Elukäik
Ta oli pärit vabrikutöölise perekonnast. Õppis Tartu õhtugümnaasiumis, mille lõpetas 1929. aastal.

Näitlejakarjääri alustas harrastusteatris 1930. aastal.

Töötas 1940–1948 Tartus Vanemuises näitleja ja dekoratsiooniala juhatajana. 1948–1966 oli Vanemuise lavastusala juhataja. Hiljem töötas Tartu maakonna haridusosakonnas.

Oli pikka aega seotud Eduard Vilde nimelise Tartu Rahvateatriga, kus tegutses lavastajana ning aastatel 1959–1968 oli teatri kunstiline juht. Teda võib pidada üheks tänapäeval populaarsete vabaõhulavastuste traditsiooni algatajaks.

Tegi kaastööd ajalehe Edasi huumorinurgale "Herilane".

Ta on maetud Tartu Raadi kalmistule.

## Osatäitmisi
* Aleksandr Korneitšuki "Laevastiku hukk" (1940)
* August Kitzbergi "Libahunt" (Margus; 1941)
* Eduard Tubina "Kratt" (Kurat; 1943)
* Aleksis Kivi "Nõmmekingsepad" (Esko; 1943)
* Sigmund Rombergi "Kõrbelaul" (Ali ben Ali; 1948)
* Vsevolod Višnevski "Unustamatu 1919" (Voronov; 1951)

## Lavastusi
Eduard Vilde nimelises Tartu Rahvateatris:
* Anton Tšehhovi "Karu" (1960)
* Venta Vīgante "Igavesti haljad palmid" (1961)
* Eduard Vilde ja Paul Rummo "Mahtra sõda" (1964)

## Kirjandus
* "Eesti teatri biograafiline leksikon" (koostajad Heino Aassalu, Kalju Haan ja Vilma Paalma) Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 175–176.
Viljandi JK Tulevik Vanakesed

**Viljandi JK Tulevik Vanakesed** on Eesti jalgpalliklubi Viljandi JK Tulevik teine duubelmeeskond, mis mängib III liigas.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad
Boulder

**Boulder** on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Boulderi maakonna halduskeskus ja suurim linn. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 108 250, millega on see Colorado osariigis 12. kohal. Asub Denverist 40 kilomeetri (25 miili) kaugusel kirdes. 

Boulderi asutasid 1858 kullaotsijad. Asula sai 1873. aastal raudteeühenduse ja 1885. aastal linnaõigused. 20. sajandi keskpaigani oli valdav mäetööstus (kuld, hõbe, kivisüsi), hiljem kujunes Boulder teadus- ja hariduskeskuseks. Linnas on Colorado Ülikooli kõige vanem osaülikool (asutatud 1876), budistlik Naropa Ülikool (1974) ja rohkesti teadusasutusi, sealhulgas standardite ja tehnoloogia ning keskkonnauuringute, astronoomia, astrofüüsika, lume- ja jääuuringute instituut jmt.

Boulder asub Suure tasandiku lääneserval Kaljumäestiku jalamil Boulder Creeki ääres, 1632 m kõrgusel üle merepinna. Kliima on võrdlemisi pehme, päeva keskmine temperatuur on jaanuaris –7–8 ºC, juulis 13–31 ºC. Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur, milleks oli 40 °C, registreeriti 11. juulil 1954. Külmarekordiks on 17. jaanuaril 1930 mõõdetud –36 °C. Vett saab linn ka Arapahoe liustikust. Linna lähedal asuvad Boulderi kanjon ja veel mitu kanjonit.

## Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Boulderi linnas 97 385 inimest.

Rahvastiku tihedus oli 1463,97 in/km&sup2;. 

Rassiline koosseis oli: 
*valgeid 88%
*mustanahalisi 0,9%
*põlisameeriklasi 0,44% 
*aasialasi 4,73% 
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,08% 
*teistest rassidest 3,22% 
*kahest või enamast rassist 2,63%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 8,74%.  

## Sõpruslinnad
*  Dušanbe, Tadžikistan (alates 1987. aastast)
*  Jalapa, Nicaragua (1983)
*  Katmandu, Nepal (2018)
*  Kisumu, Keenia (2008)
*  Lhasa, Hiina (1986)
*  Ciudad Mante, Mehhiko (2000)
*  Nablus, Palestiina (2016)
*  Ramat HaNegev, Iisrael (2018)
*  Yamagata, Jaapan (1994)
*  Yateras, Kuuba (2002)

## Viited
Voldemar Mettus

**Voldemar Mettus** (24. september 1894 Kilingi-Nõmme – 16. juuli 1975 La Falda, Córdoba provints, Argentina) oli Eesti teatritegelane, ajakirjanik, kirjanik ja tõlkija.

Ta lõpetas aastal 1913 Riia klassikalise gümnaasiumi, õppis aastatel 1916–1918 Petrogradi ajaloo ja keeleteaduse instituudis vanu keeli. Tuli aastal 1918 Eestisse, võttis osa Vabadussõjast.

Ta oli 1920–1922 õpetaja Jakob Westholmi Gümnaasiumis ja Draamastuudio teatrikoolis, tegutsedes Päevalehes teatriarvustajana. 1922–1924 oli ta Draamateatri dramaturg ja näitejuht; 1924–1925 teatri Endla juht. 1925–1931 oli Vanemuise teatri direktor ja peanäitejuht, 1931–1932 samas dramaturg (lavastades ohtralt klassikat, sealhulgas William Shakespeare'i näidendeid). 1934–1936 oli ta Estonia teatri dramaturg, 1935–1938 Eesti näitekunsti sihtkapitali esimees, 1942–1944 Draamateatri saksakeelsete lavastuste lavastaja. Lisaks oli ta 1932–1934 Postimehe ja 1938–1944 Päevalehe teatriarvustaja. 

1944. aastal põgenes ta Nõukogude okupatsiooni eest Suure põgenemise lainel Saksamaale, elas aastatel 1945–1949 Taanis põgenikelaagris ja aastast 1949 Argentinas, kus ta ka suri. Ta tegi kaastööd pagulaslehtedele.

## Lavastusi
* 1924 Frank Wedekind "Simson"
* 1924 Jaan Kärner "Kangelane"
* 1925 George Bernard Shaw "Püha Johanna"
* 1926 Shakespeare "Veneetsia kaupmees"
* 1927 Shakespeare "Põikpea taltsutus"
* 1927 Henrik Ibsen "Peer Gynt"
* 1927 August Strindberg "Unenäomäng"
* 1928 Henrik Ibsen "Võitlus trooni pärast"
* 1932 Shakespeare "Mida soovite"
* 1942 Eduard Vilde "Pisuhänd" (saksa keeles)
* 1943 **Cziffra** "Richard Suur" (saksa keeles)

## Teoseid
* "Vanemuise" teater, 1906–1931, 1931
* "Teatrisõnastik", 1935
* "Narrid, näitlejad ja nõiad" Vadstena, Orto, 1950
* "Süda peo peal" Lund, Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1967
* "Ainus paradiis" Lund, Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1967
* "Mask ja nägu" Lund, Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1969
* "Soovimata külalised" Lund, Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1971

## Tõlkeid
*Ricardo Güiraldes "Don Segundo Sombra" Orto, 1961
*Gustav Herling "Maailm omaette" Estoprint, 1956
*Konstantin Stanislavski "Näitleja töö enda kallal" Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus, 1940

## Kirjandus
*Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000

## Välislingid
*Hillar Palamets "AJALOOTUND R2-S. Voldemar Mettus Vanemuisest 1920. aastatel" Raadio 2, 06.12.2004
Erik Schmidt

**Erik Schmidt** (15. augustil 1925 Naissaare – 18. aprill 2014 Mallorca) oli eestirootsi kunstnik ja kirjanik.

## Tegevus kunstnikuna
### Isikunäitused
* *Salon de Printemps*, Pariis 1951.
* *Stuttaford Galleries*, Johannesburg 1954.
* *Ekströms Konstgalleri*, Stockholm 1955.
* *Ateneo de Santander*, Santander 1956.
* *Eesti Majandusühisus Produkt*, Stockholm 1957.
* *Galeria Rembrandt*, Palma de Mallorca 1980.
* *Eesti Maja*, Stockholm 1988.
* *Eesti Maja*, Stockholm 1989.
* *Claustre de Sant Antoniet*, Palma de Mallorca 2009.

## Kirjanduslik tegevus
Erik Schmidt on kirjutanud palju artikleid, enamasti rootsi keeles, kuid ka eesti- ja hispaaniakeelseid raamatuid. 

### Raamatud
* *Tormised teekonnad*. Perona, Pärnu 1993.
* *Optical Illusions: The Life Story of Bernhard Schmidt, the Great Stellar Optician of the Twentieth Century*. Teaduste Akadeemia Kirjastus, 1995. ISBN 9985-50-102-0
* *Naissaare põlised perekonnad*. Koostanud Erik Schmidt. Tallinn: Teaduste Akadeemia Kirjastus, 1995. ISBN 9985-50-104-7
* *Pagana eestlane*. Eesti Raamat, 1996. ISBN 9985-65-060-3
* *Tuultest tõugatud*. Eesti Raamat, 1999. ISBN 9985-65-221-5
* *Rännakud enne koitu*. Virgela, 2001. ISBN 9985-9300-1-0
* *Minu onu Bernhard Schmidt*. Ilmamaa, 2002. ISBN 9985-77-061-7
* *Jumalaga, Naissaar!*. Tallinn: Olion, 2004. ISBN 9985-66-366-7
* *Päevapilte Hispaaniast*. Eesti Raamat, 2004. ISBN 9985-65-455-2
* *Bernhard Schmidt 1879–1935*. 2004.

## Tunnustus
* Eestirootslaste Kultuuriühingu (*Samfundet för Estlandssvensk Kultur*) auhind – kaks korda.

## Isiklikku
Optik ja astronoom Bernhard Schmidt oli Erik Schmidti onu.

## Viited

## Kirjandus
* Einar Sanden. *The Painter From Naissaar*. Boreas Publishing House, Cardiff 1985. ISBN 0-906967-45-7
Umm al-Qurá Ülikool

**Umm al-Qurá Ülikool** on ülikool Saudi Araabias Mekas.

Ülikool on asutatud aastal 1981 Saudi Araabia esimese, 1949. aastal rajatud kõrgkooli baasil.

Ülikoolis on umbes 2300 õppejõudu ja 40 000 üliõpilast.
EuroCity

**EuroCity** (lühendatult **EC**) tähistab rahvusvahelist rongiliiklust Euroopa linnadevahelisel raudteevõrgustikul. EuroCity kaubamärk asendas varasema Trans Europ Expressi. EuroCity rongides on nii esimene kui teine klass. EuroCity rongid peavad vastama teatud kriteeriumitele.

## Kriteeriumid
* rong sõidab vähemalt kahe riigi territooriumil
* kõik vagunid on konditsioneeritud õhuga
* rong peatub ainult suuremates linnades
* peatused ei kesta üle viie minuti, erandjuhtudel kuni 15 minutit
* rongist on võimalik osta süüa ja juua
* konduktorid räägivad vähemalt kahte keelt, millest üks peab olema inglise, saksa või prantsuse keel
* keskmine kiirus koos peatustega peab olema üle 90 km/h, välja arvatud mägistel aladel või rongipraamidel
* kõik reisid peavad toimuma ajavahemikus 6.00-0.00. Ööronge tähistatakse nimetusega EuroNight.
Frederikshavni vald

**Frederikshavni vald** on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare põhjatipus.

Praegune vald moodustati 2005. aasta kommunaalreformi käigus Frederikshavni, Skageni ja Sæby vallast.

Vallakeskus ja suurim asula on Frederikshavn. Suuremad asulad on veel Sæby, Skagen, Strandby, Ålbæk, Østervrå ja Elling.

Vallavanem on Birgit Hansen (Sotsiaaldemokraadid). 1.  jaanuarist 2010 oli vallavanem Lars Møller (Venstre).

## Välislingid
*Valla koduleht
Gabriel Kempe

**Gabriel Kempe** (5. märts 1739 Hämeenlinna – 22. jaanuar/2. veebruar 1795 Lüganuse) oli soome päritolu Eesti vaimulik.

Ta immatrikuleeriti Turu ülikooli aastal 1759. Ordineeriti 18. oktoobril 1761 õpetajaks Narvas.

Ta oli aastatel 1761–1762 Narva Rootsi-Soome Mihkli koguduse adjunktõpetajaks. Aastatel 1763–1770 oli ta (kutsuti 21. oktoobril, introdutseeriti 16. novembril 1763) Vaivara koguduse õpetaja; aastatel 1771–1780 oli ta (kutsuti 30. oktoobril 1770, introdutseeriti 8. mail 1771) Lüganuse Ristija Johannese koguduse õpetaja; aastatel 1780–1795 oli ta (kutsuti 23. septembril 1780, astus ametisse 1. mail 1781) Viru-Nigula koguduse õpetaja. Aastatel 1763–1770 oli ta veel Alutaguse praostkonna praost. asehalduskorra ajal Rakvere 2. praostkonna praost.

Otto Wilhelm Masing kirjutas Kempe kohta, et ta oli umbkeelne soomlane, kes ei osanud eesti keelt. Kui Masing sai Viru-Nigula pastoriks, leidis ta eest kõige jaburama keelepudru, kuna Kempe oli kasutanud 17 aastat soome-eesti segakeelt. Kuid arhiivimaterjalid näitavad Kempe tõsist suhtumist talurahvakoolide asutamisse. 1788 aasta aruandes kirjutas Kempe põhjalikult koolioludest ja kirjaoskusest kihelkonnas, kusjuures ta väitis, et "vabade inimeste" hulgas ei olevat kihelkonnas ühtegi hea lugemisoskusega isikut ning pastoril tuli koolmeistriamet mõnele hea lugemisoskusega talupojale usaldada. Koolmeistritöö eest maksti ka tasu, kuid enamasti sõltus tasustamine mõisnikest. Aastal 1789 kirjutas ta, et vaesuse tõttu ei taha talupojad lapsi kooli saata ja mõisnikel ning kogudusel pole soovitud parematele koolmeistritele midagi pakkuda.
## Viited

## Kirjandus
* Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Aalborgi vald

**Aalborgi vald** on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare põhjaosas.

Praegune vald moodustati 2007. aastal kommunaalreformi käigus Aalborgi, Halsi, Nibeni ja Sejlflodi vallast.

Vallakeskus ja suurim asula on Aalborg. Suuremad asulad on veel Nørresundby, Svenstrup, Nibe, Vodskov, Klarup, Gistrup ja Storvorde.

Elanike arv on 207 800 ja seega on Aalborgi vald suuruselt Taani kolmas vald.

Vallavanem on Thomas Kastrup-Larsen (Sotsiaaldemokraadid).

## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht
Jammerbugti vald

**Jammerbugti vald** on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare põhjaosas.

Praegune vald moodustati 2007. aastal kommunaalreformi käigus Åbybro, Brovsti, Fjerritslevi ja Pandrupi vallast.

Vallakeskus ja suurim asula on Åbybro. Suuremad asulad on veel Fjerritslev, Pandrup, Brovst ja Kås.

Vallavanem on Mogens Gade (Venstre).

## Välislingid
*Valla koduleht
Hjørringi vald

**Hjørringi vald** on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare põhjaosas.

Praegune vald moodustati 2007. aastal kommunaalreformi käigus Hirtshalsi, Løkken-Vrå ja Sindali vallast.

Vallakeskus ja suurim asula on Hjørring, mis on ühtlasi üks Taani vanemaid linnu. Suuremad asulad on veel Hirtshals, Sindal ja Vrå.

Vallavanem on Arne Boelt (Sotsiaaldemokraadid).

Esimesed inimasustuse jäljed sellest piirkonnas ulatuvad 10 tuhande aasta taha.


Rubjerg Knude Fyr, Hjørring, Denmark, 1807072202, ako.jpg|Rubjerg Knude tuletorn liigutati 2019. aastal rannikust kaugemal, et päästa seda merre vajumisest
Hirtshals Fyr 2015.jpg|Hirtshalsi tuletorn rajati aastal 1863
Den Svenske Sømandskirke, Hirtshals.jpg|Hirtshalsi kultuurimaja
Sankt Olai Kirke (Hjørring), den 30 april 2008, billede 1.jpg|Püha Olavi kirik Hjørringis rajati umbes aastal 1200


## Välislingid
*Valla koduleht
Thistedi vald

**Thistedi vald** on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare loodeosas.

Praegune vald moodustati 2007. aastal kommunaalreformi käigus Thistedi, Hanstholmi ja Sydthy vallast.

Vallakeskus ja suurim asula on Thisted. Suuremad asulad on veel Hurup ja Hanstholm.

Vallavanem on Lene Kjelgaard (Venstre).

## Välislingid
*Valla koduleht
IV liiga 2013

**IV liiga 2013** oli Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga, IV liiga 2013. aasta hooaeg, mis jagunes neljaks tsooniks - **ida**, **põhi**, **lõuna** ja **lääs**. Hooaeg algas 7. aprillil 2013 ja lõppes 13. oktoobril 2013.

## IV liiga ida
### Meeskonnad

### Liiga tabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit 
|}

### Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 3 korda, kokku 21 mängu.

|-
|
#### Voorud 1-14

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

#### Voorud 15-21

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-2
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

### Edukamad väravakütid

## IV liiga põhi
### Meeskonnad

### Liiga tabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit 
|}

### Mängutulemused

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 style="background: #DFE7FF;"|1:03
 style="background: #FFDFDF;"|0:02
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|0:04
 
 
 
 

### Edukamad väravakütid

## IV liiga lõuna
### Meeskonnad

### Liiga tabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit 
|}

### Mängutulemused

 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-2
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-2
 
 
 
 
 
 
 

 
 style="background: #FFDFDF;"|-:+2
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|-:+2
 style="background: #FFDFDF;"|-:+2
 style="background: #FFDFDF;"|-:+2
 style="background: #FFDFDF;"|-:+2
 style="background: #FFDFDF;"|-:+2
 style="background: #FFDFDF;"|-:+2
 style="background: #FFDFDF;"|0:123

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|+:-2
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|9:04
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

### Edukamad väravakütid

## IV liiga lääs
### Meeskonnad

### Liiga tabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit 
|}

### Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 3 korda, kokku 21 mängu.

|-
|
#### Voorud 1-14

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 style="background: #DFE7FF;"|+:-2
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 style="background: #DFE7FF;"|2:03
 

#### Voorud 15-21

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 

### Edukamad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2013
*Esiliiga 2013
*Esiliiga B 2013
*II liiga 2013
*III liiga 2013

## Viited
Morsø vald

**Morsø vald** on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare loodeosas Limfjordenis Morsi saarel.

Vallakeskus ja suurim asula on Nykøbing Mors. Suuremad asulad on veel Øster Jølby ja Sundby.

Vallavanem on Hans Ejner Bertelsen (Venstre).

## Välislingid
*Valla koduleht
Weldi maakond

**Weldi maakond** (*Weld County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°54' N, 104°40' W. 

Maakonna halduskeskus on Greeley. 

Maakonna pindala on 10 416 km&sup2;. Veepindala on 75 km&sup2;. 

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 252 825. Aastal 2000 oli elanikke 180 936. Weldi maakond on elanike arvult Colorado üheksas maakond.

## Naabermaakonnad
*Kimballi maakond (kirdes)
*Logani maakond (idas)
*Morgani maakond (idaus)
*Adamsi maakond (lõunas) 
*Broomfield (edelas)
*Boulderi maakond (läänes)
*Larimeri maakond (läänes)
*Laramie maakond (loodes)

## Ajalugu
Weldi maakond oli üks esimesi maakondi Colorados. See moodustati 1. novembril 1861.

## Majandus
Peamine majandustegevus on põllumajandus, kasvatatakse teravilja. Maakond on Colorado suurim lihatootaja ja üks suurema piimatoodanguga maakondi USA-s.

## Rahvastik
### Linnad ja alevid
*Brighton
*Dacono
*Evans
*Fort Lupton
*Greeley
*Longmont
*Northglenn
*Thornton

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Weldi maakonnas oli 180 936 inimest, 63 247 leibkonda ja 45 221 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 18 in/km&sup2;. 

Elamuüksusi oli 66 194 (keskmine tihedus 6/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli: 
*valgeid 81,71%
*mustanahalisi 0,56%
*põlisameeriklasi 0,87% 
*aasialasi 0,83% 
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,08% 
*teistest rassidest 13,29% 
*kahest või enam rassist 2,65%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 27,05%.  

63 247 leibkonna seas oli 
*37,20% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi 
*57,60% koos elavad abielupaarid 
*9,40% neid, kus oli ilma abikaasata naine 
*28,50% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*21,00% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*6,90% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,78 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,25 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*28,20% alla 18 aastased 
*13,20% 18...24, 
*29,70% 25...44, 
*20,00% 45...64 
*9,00% üle 65 aastased. 

Ea mediaan oli 31 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 100,60 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 98,00 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 42 321 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 49 569 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 35 037 dollarit, naistel 25 757 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 18 957 dollarit.  

12,50% elanikkonnast ja 8,00% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 14,60% alla 18-aastasi ja 8,50% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
*Pawnee National Grassland

## Viited

## Välislingid
*Weldi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Greeley

**Greeley** on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Weldi maakonna halduskeskus ja suurim linn. 

Linn asutati 1869. aastal. Greeley on nime saanud ajalehe toimetaja Horace Greeley järgi.

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Greeley linnas 76 930 inimest.

Rahvastiku tihedus oli 993,4 in/km&sup2;. 

Rassiline koosseis oli: 
*valgeid 80,4%
*mustanahalisi 0,87%
*põlisameeriklasi 0,93% 
*aasialasi 1,15% 
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,14% 
*teistest rassidest 13,77% 
*kahest või enam rassist 2,84%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 29,49%.  

## Välislingid
*Greeley koduleht