open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Paula Fernandes

**Paula Fernandes de Souza** (stiliseeritult **Paula Fernandes**; sündinud 28. augustil 1984) on Brasiilia laulja. 

Tema kuulsamad laulud on "Meu Eu em Você", "Pra Você", "Não Precisa" ja "Sensações".
Mihkel Pill

**Mihkel Pill** (7. jaanuar 1884 Kuressaare küla, Tarvastu vald – 19. juuni 1951 Jõgeva) oli eesti põllumajandusteadlane ja sordiaretaja, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1946).

## Elukäik
Mihkel Pill sündis Oina talu omaniku Peeter Pilli peres. Aastatel 1894–1895 õppis ta Kuressaare vallakoolis, 1895–1898 Tarvastu kihelkonnakoolis, 1898–1905 Tartu Reaalkoolis. Aastatel 1906–1916 õppis Tartu Ülikoolis botaanika erialal, kuid ülikool jäi ametlikult lõpetamata, sest tema põllumajandusalast diplomitööd ei võetud vastu. 1906. aastast oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Pärast isa surma 1909. aastal oli ta 1910–1911 vanematekodus talunik, 1912–1919 Eesti Põllumeeste Seltsi ja Põhja-Liivimaa Põllumeeste Keskseltsi seemnevilja toimkonna asjaajaja.

Ta abiellus 1914. aastal Marie Tomsoniga, neil sündis 1918. aastal tütar Ilme.

Aastatel 1919–1940 oli ta Eesti Seemnevilja Ühisuse asutaja ja juhatuse liige, 1920–1951 Eesti Sordiparanduse Seltsi Jõgeva sordikasvanduse juhataja.

1947. aastal sai ta põllumajandusdoktori kraadi. 

1946. aastast oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliige.

## Teadustöö
Uuris teraviljade ja lina agrotehnikat ja sorte, õlleodra ja nisu omadusi ning nisu saiajahuks sobivust. Tema uurimis- ja selgitustöö tulemusena suurenes Eestis nisu külvipind mitu korda, teda kutsuti „eesti saia isaks”. Säilitas rukkisordi 'Sangaste' ja levitas seda. Aretas 19 teraviljasorti, sh rukki-, talinisu-, suvinisu-, odra- ja kaerasorte ning 1 linasordi. Oli tänapäeva geneetika teooria esimesi rakendajaid maailmas. Avaldas üle 400 artikli ja raamatu.

## Tunnustus
*1945 Eesti NSV teeneline teadlane
*1948 Stalini preemia

## Kirjandus
*Heino Kiik, "Dr. Mihkel Pill", Kirjastus "Valgus", 1968

## Välislingid
* 
*Reine Koppel: "Mihkel Pill – mees, kelle suurust on raske üle hinnata"
Lehternahkiselaadsed

**Lehternahkiselaadsed** (*Thelephorales*) on selts seeni, mis kuulub klassi *[[Agaricomycetes]]*.

Sellesse seltsi kuuluvad sugukonnad:
**Bankeraceae* – mütsnarmikulised
**Thelephoraceae* – lehternahkiselised
Hülgepüük

**Hülgepüük** (ka **hülgeküttimine**, **hülgejaht**) on jahinduse haru, mis seisneb hüljeste küttimises. Ehkki tänapäeval on hülgepüük muutunud teisejärguliseks, on see paljude rahvaste jaoks pikka aega olnud traditsioonilise elulaadi tähtis osa.

Hüljeste levila ja eluviisi tõttu on hülgepüük olnud tähtis eelkõige põhjarahvaste seas piirkondades, kus meri talviti jäätub, mistõttu on võimalik küttida hülgeid lahvanduste lähedasel jääl. Nii on see inuittide jaoks olnud oluline elatusallikas kala- ja vaalapüügi kõrval. Eestis on hülgepüüki harrastanud peamiselt saarte elanikud, vähemal määral mandri rannarahvas. Tuntud on Kihnu ja Ruhnu rannarootsi hülgekütid.

Tänapäeval praktiseeritakse hülgepüüki eelkõige viies riigis: kõige ulatuslikumalt Kanadas (sealse hülgetööstuse suurim turg on Norra), seejärel Namiibias, Gröönimaal, Norras ja Venemaal. Paljud riigid on seevastu keelustanud nii hülgepüügi kui ka mereimetajate püügi laiemalt.

Eestis on 2024. aasta seisuga lubatud küttida üks protsent hallhüljestest, kuid kaalutakse kvoodi tõstmist.

Hülgesaadustest on tarvitatud eelkõige nahka ja liha. Hülgepüügiks on pruugitud mitmesuguseid vahendeid sõltuvalt sellest, kas jahi käigus püütakse nahka kahjustustest hoida või mitte: harpuune, odasid, kirkasid, püsse, võrke jms.

Hülgepüüki on harrastatud juba aastatuhandeid. Arvatakse näiteks, et Vahemere munkhüljeste arvukus vähenes inimtegevuse tulemusel oluliselt juba Rooma riigi ajal.

## Vaata ka
*Hülgevõrk
*Hülgeõng
*Hülgeoda
*Käks
*Hülgepüss
*Vaalapüük

## Viited

## Kirjandust
* Eesti kalanduse minevikust II, Stockholm: Eesti Kalurite Koondis
Voyager (1990)

**Voyager** on ristluslaev, mis kuulub ettevõttele All Leisure Holidays Limited (V.Ships Leisure UK Ltd.) ja mida käitab Briti kruiisifirma Voyages of Discovery.

Laev ehitati Union Naval de Levante laevatehases Valencias, Hispaanias 1990. aastal. Laevale tehasenumbriga 185 pandi kiil 4. oktoobril 1988 ja see lasti vette 30. oktoobril 1989. Laev ristiti kui *Crown Monarch*. Hiljem on laev kandnud nimesid *Nautican* (1994–1996), *Walrus* (1996–2007), *Jules Verne* (2007–2008) ja *Alexander von Humboldt* (2008–2012). Alates 2012. aastast sõidab laev praeguse nime all.

## Viited
Uurali keelepuu

**Uurali keelepuu** on sümboolne puukujuline skeem (keelepuu), mis kajastab uralistikas pikka aega valdavana püsinud seisukohta, et tänapäeval tuntud uurali keeled on kujunenud kunagisest uurali algkeelest lahknemise ja eristumise kaudu, kui keele kandjad rändasid algkeele aegsest uurali algkodust laiali üle Euraasia.

Teooria pärineb 19. sajandi ajaloolis-võrdleva keeleteaduse paradigmast, mis seletas sugulaskeelte arengut eelkõige divergentsi ehk algkeele kandjate laialirändega, mitte konvergentsi ehk keelerühmade kontaktidega.

Viimastel aastakümnetel on keelepuu teooria kahtluse alla seadnud keeleteadlaste, geneetikute ja arheoloogide rahvusvaheline multidistsiplinaarne töörühm "The Roots", millesse kuuluvad eesti uralist Ago Künnap, inglise arheoloogid Marek Zvelebil ja Pavel Dolukhanov, soome arheoloog Milton Nuñez ja lingvist Kalevi Wiik, ungari lingvist János Pusztay jpt. Sarnaseid vaateid jagab ka Cambridge'i ülikooli arheoloogiaprofessor Colin Renfrew.

Uurali keelte teatavate areaalsete ja tüpoloogiliste tsoonide selgitamiseks on kasutatud ka niinimetatud meiootilise amööbi mudelit, mis pakub alternatiivi keelepuule.

## Viited
Karl Wilhelm von Meyer

**Karl Wilhelm von Meyer** (ka **Carl Wilhelm**; 15. juuli 1710 Ivangorod  – 16./27. detsember 1767) oli Venemaa sõjaväelane (major) ning Vändra mõisnik.

Karl Wilhelm von Meyer oli major Carl Gustav von Meyeri ja Vändra mõisa pärija Johanna Regina von Meyeri (sünd. Bennet) vanim poeg.

Aastail 1749–1767 oli ta ka Vändra koguduse eestseisja.

Ta suri 16. detsembril 1767 kell 6 hommikul pärast viiepäevast haigust ning maeti 6. märtsil 1768.

## Perekond
Karl Wilhelm von Meyer abiellus 16./27. aprillil 1749 Vändra kirikus Maria Elisabeth Hirschbergeriga (neiuna Vestring; sündinud 22. novembril 1716 Pärnus), kes oli Vändra pastori Gottfried Hirschbergeri lesk ning Pärnu praosti Salomo Heinrich Vestringi (1663–1749) ja Anna Sophia Vestringi (sünd. Balecke) tütar. Abielust sündisid:
*Johanna Juliane (1750–1774), Vändra pärijanna, abiellus Karl Ludwig von Krüdeneriga (1737–1778)
*Dorothea Christina (1752–1753)
*Carl Johann (1754–1755)
*Carl Magnus (sündis ja suri 1756)
*Christina Louisa (1758–1759)

## Esivanemad

## Viited
Itaalia sõda (1521–1526)

**Itaalia sõda** (1521–1526, ka *neljaaastane sõda*, *François I ja Karl V esimene sõda*) oli osa 16. sajandi Itaalia sõdadest. Sõjas olid Prantsuse François I ja Veneetsia vabariik vastamisi Püha Rooma keisri Karl V, Inglise Henry VIII ja Paavstiriigiga. Konflikt tõusis  vaenust, mida tekitas Karli valimine keisriks 1519–1520 aastal ja paavst Leo X vajadusest ühendada jõud Karliga Martin Lutheri vastu.

Kogu Lääne-Euroopat haaranud sõda puhkes 1521. aasta lõpul, kui prantslased tungisid Navarrasse ja Madalmaadesse. Keiserlikud väed toibusid rünnakust ja ründasid Põhja Prantsusmaad, kus need omakorda peatati.  Paavst, keiser ja Henry VIII allkirjastasid seejärel ametliku alliansi Prantsusmaa vastu ja sõjategevus haaras ka Apenniini poolsaare. Bicocca lahingus alistasid keisri ja paavsti väed prantslasi ja tõrjusid nad välja Lombardiast. Lahingu järel suundus võitlus taas Prantsuse pinnale, samal ajal kui Veneetsia sõlmis separaatrahu.

## Viited
Šampinjonilaadsed

**Šampinjonilaadsed** (*Agaricales*) on seente selts kandseente hõimkonnas.

Seltsis on 33 sugukonda 413 perekonna ja kokku üle 13 000 liigiga (2008. aasta andmetel).

## Sugukondi
**Agaricaceae* – šampinjonilised
**Amanitaceae* – kärbseseenelised
**Bolbitiaceae* – torujalalised
**[[Broomeiaceae]]*
**[[Callistosporiaceae]]*
**[[Catathelasmataceae]]*
**Clavariaceae* – tõlvikulised
**Cortinariaceae* – vöödikulised
**[[Crassisporiaceae]]*
**[[Crepidotaceae]]*
**[[Cyphellaceae]]*
**[[Cystostereaceae]]*
**Entolomataceae* – punalehikulised
**Fistulinaceae* – maksakulised
**[[Hemigasteraceae]]*
**[[Hydnangiaceae]]*
**Hygrophoraceae* – limanutilised
**[[Hymenogastraceae]]*
**Inocybaceae* – narmasnutilised
**Lycoperdaceae* – murumunalised
**[[Lyophyllaceae]]*
**[[Macrocystidiaceae]]* 
**Marasmiaceae* – nööbikulised
**Mycenaceae* – mütsikulised
**Mycenastraceae* – hõlmikmunalised
**[[Mythicomycetaceae]]*
**[[Niaceae]]*
**Nidulariaceae* – vakkseenelised
**[[Omphalotaceae]]*
**[[Phelloriniaceae]]*
**[[Phyllotopsidaceae]]*
**[[Physalacriaceae]]*
**Pleurotaceae* – servikulised
**Pluteaceae* – napsikulised
**[[Porotheleaceae]]*
**Psathyrellaceae* – psatürellilised
**Pseudoclitocybaceae* – ebalehtrikulised
**[[Pterulaceae]]*
**[[Radulomycetaceae]]*
**[[Schizophyllaceae]]*
**[[Squamanitaceae]]*
**[[Stephanosporaceae]]* 
**Strophariaceae* – värvikulised
**Tricholomataceae* – heinikulised
**[[Tubariaceae]]*
**[[Typhulaceae]]*

## Mitteaktiivseid sugukondi
**[[Favolaschiaceae]]*
**Hebelomataceae* – hebelilised

## Määratlemata asendiga perekondi
**[[Aspropaxillus]]*
**[[Atractosporocybe]]*
**Baeospora* – käbik
**[[Calathella]]*
**[[Calyptella]]*
**Clitocybe* – lehtrik
**[[Clitocybula]]*
**Collybia* – kõrges
**Cystoderma* – pisisirmik
**[[Cystodermella]]*
**Delicatula* – soonik
**Dendrocollybia* – kobarjalg
**[[Dendrothele]]*
**[[Dissoderma]]*
**Fistulina* – maksak
**[[Gamundia]]*
**Gerronema* – gerroneem
**[[Henningsomyces]]*
**[[Infundibulicybe]]*
**Lepista* – ebaheinik
**Leucocortinarius* – ebavöödik
**[[Leucocybe]]*
**[[Lulesia]]*
**Megacollybia* – hiidkõrges
**Melanoleuca* – kühmik
**[[Meottomyces]]*
**Micromphale* – roisknööbik
**[[Mucronella]]*
**Mycenella* – mütsenell
**Myxomphalia* – süsik
**Omphaliaster* – tähtsõlik
**Omphalina* – sõlik 
**Panaeolina* – koppelseen
**Panaeolus* – sõnnikuseen
**[[Paralepista]]*
**Phaeolepiota* – kuldmampel
**[[Pseudoomphalina]]*
**[[Rectipilus]]*
**[[Rhizocybe]]*
**[[Rimbachia]]*
**Ripartites* – viltvahelik
**[[Singerocybe]]*
**Squamanita* – pahkjalg
**Tricholomopsis* – puiduheinik
**[[Trogia]]*
Rain Lõhmus

**Rain Lõhmus** (sündinud 30. detsembril 1966) on eesti ettevõtja ja pangandustegelane.

## Elulugu
Ta on lõpetanud 1988. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduse erialal ja täiendanud end hiljem Ameerika Ühendriikides Harvardi ülikooli ärikoolis (Harvard Business School).

Ta töötas 1988. aastast konsultatsioonifirmas Mainor. 1989 kuulus Eesti Tööstuse Arengu Panga ehk Estexpanga asutajate hulka, 1991. aastal oli üks Hansapanga asutajaid.

Aastatel 1991–1999 töötas Lõhmus Hansapanga juhatuse aseesimehe ja Hansapank Marketsi direktorina, vastutades viimasel ametikohal panga valuutakaubanduse ja väärtpaberiäri eest. 

1999. aastal lõi veebimüügiportaali Osta.ee, millel on nädalas üle 200 000 külastuse.

1999. aastal lahkus Hansapangast ning asutas koos oma seniste kolleegide Andres Viisemanni ja Tõnis Haaveliga investeerimispanga, mis kandis algul nime LHV Direct ning on nüüd tuntud LHV Panga nime all. Lõhmus on alates panga asutamisest olnud selle nõukogu esimees.

2015. aastal asutas Rain Lõhmus koos Kaido Veske, Kristine Berzina ja Mindaugas Utkeviciusega erakapitalifondi Livonia Partners esimese fondi, mille varade maht ulatub 83 miljoni euroni. 2020. aastaks on Livonia Partners investeerinud kaheksasse ettevõttesse üle Baltikumi ja Soomes.

Ta on olnud Hansapanga ja Saku Õlletehase üks omanikke. Ta on asutanud toitlustusettevõtteid (Võitlev Sõna) ning investeerinud mitmesse meediaprojekti, näiteks telekanalisse Seitse.

Äripäeva 2025. aasta rikaste edetabelis hinnati ta vara väärtuseks 258,4 miljonit eurot, millega ta oli edetabelis 16. kohal.

## Isiklikku
Ta elab alates 2009. aastast Šveitsis Melides. Tal on kodus robotkoer.

Tal on tütar Susanna (sündinud 1990) ning pojad Karl Johan (sündinud 1997) ja Daniel (sündinud 2012).

Ta harrastab tennist.

## Tunnustus
*2001 – Eesti kõige trenditeadlikum mees
*2011 – aasta ärimees
*2016 – aasta ärimees
*2017 – aasta kultuurisõber

## Viited

## Välislingid
* Kaisa Gabral "Lõhmus: Eesti riik tuleks uuesti üles ehitada" Äripäev, 23. detsember 2016
Lehternahkiselised

**Lehternahkiselised** (*Thelephoraceae*) on seente sugukond lehternahkiselaadsete seltsis.

Eestis on selle sugukonna süstemaatikat ja resupinaatseid lehternahkiselisi uurinud näiteks Tartu Ülikooli mükoloogia professor Urmas Kõljalg.

## Perekonnad
**Amaurodon* – purpurkoorik
**[[Caldesiella]]*
**[[Hypochnus]]*
**[[Lenzitopsis]]*
**[[Odontia]]*
**Phellodon* – vöötnarmik
**[[Polyozellus]]*
**Pseudotomentella* – värdkoorik
**Thelephora* – lehternahkis
**Tomentella* – sametkoorik
**[[Tomentellastrum]]*
**[[Tomentellopsis]]*
Jutumärgid

**Jutumärgid** on paaris kirjavahemärgid, mida kasutatakse otsese kõne, tsitaadi või väljendi mitteotsese tähenduse eristamiseks tekstis.

Jutumärkidel on mitu tüpograafilist kuju. 1993. aastal ilmunud "Eesti keele grammatika" II köite osas "Kiri" esitatakse kuus võimalikku jutumärgikuju: [„ ”], [„ “], [” ”], [” “], [« »], [» «]. Neist esimest kasutas 2006. aastal avaldatud Eesti õigekeelsussõnaraamat (ÕS). 2013. aastal avaldatud ÕS aga loobus sellest tavast saksapärase [**„ “**] kasuks, mis on eesti keeles kõige traditsioonilisemad ja mida samas toetavad ka infotehnoloogia reeglid.

## Vaata ka
*Ülakoma
*Koma

## Viited

## Välislingid

*Jutumärkide kasutamine *(EKI teatmik)*
*Keelekaste: Juttu märkidest – jutumärkidest, Õpetajate leht, 16. mai 2014
Jekaterina Bušujeva

**Jekaterina Bušujeva** (vene Екатерина Николаевна Бушуева, neiupõlvenimega Sorokina; 8. detsember 1962 Moskva – 17. detsember 2011 Moskva) oli Venemaa kabetaja, rahvusvaheline suurmeister. Ta oli Vene kabes kahekordne FMJD (1993, 1997) ja neljakordne MARŠ-i  maailmameister (1994, 1995, 2002, 2007). 

2006. aastal tuli ta Euroopa meistriks. NSV Liidu meistrivõistlustel aastail 1984–1991 pälvis ta kolm hõbe- ja kolm pronksmedalit, Venemaa meistriks tuli ta põhiprogrammis (normaalajakontrolliga) 15 korda.

## Viited
Tatu Vanhanen

**Tatu Vanhanen** (17. aprill 1929 Vuoksenranta Viiburi lään – 22. august 2015) oli soome politoloog, Tampere Ülikooli emeriitprofessor.

Ta uuris demokratiseerumist ja eri rahvuste intelligentsust kasutades evolutsiooniteooriast lähtuvaid hüpoteese. Tema uurimustest ilmneb, et riikide majanduslik arengutase on korrelatsioonis nende rahvastiku erineva päriliku intelligentsuse tasemega.

Ta töötas välja nn Vanhaneni indeksi, mis mõõdab riigi demokratiseerumise taset.

Vanhanen kirjutas koos Richard Lynniga teosed "IQ and the Wealth of Nations" (2002) ja "IQ and Global Inequality" (2006).

Vanhast süüdistati sotsiaaldarvinismis.

Tema poeg on poliitik ja endine Soome peaminister Matti Vanhanen.

## Teoseid
*"Puolueet ja pluralismi" (1968)
*"Intian monipuoluedemokratia" (1973)
*"Maa ja mies: Johannes Virolaisen kuusi vuosikymmentä 31.1.1974" (1974)
*"The Process of Democratization: A Comparative Study of 147 States 1980–1988", New York and London: Crane Russak (1990)
*"On the evolutionary roots of politics", New Delhi: Sterling Publ. 1992
*"Vihreä nuoriso: 50 vuotta keskustanuorten toimintaa (1945–1995)" (1995)
*"Karjala, sua ikävöin: vuoksenrantalaisten muistojen kirja" [toimetanud Tatu Vanhanen] (1996)
*"Globaalit ongelmat: Evolutiivisten juurten etsintää", Helsingi, Terra Cognita, 2008. ISBN 978-952-5697-08-7.

## Viited
Thanjāvūr

**Thanjavur** (ka **Tanjore**) on linn Indias, Tamil Nadu osariigis, üks India iidseid linnu. See on Thanjāvūri ringkonna keskus.

Linn on tähtis Lõuna-India usu-, kunsti- ja arhitektuurikeskus. Seal asuvad templid on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse. Samuti on see olulise põllumajanduspiirkonna keskus.

2011. aastal elas seal 222 943 inimest.

Transport toimub peamiselt maanteede kaudu, on ka raudteeühendus. Lähim lennujaam asub 56 km ja lähim sadam 94 km kaugusel.
Heinz Lazek

**Heinz Lazek** (17. oktoober 1911 Viin – 26. juuli 1986 Viin) oli Austria ja Saksamaa poksija.

Lazek poksis juunist 1932 kuni septembrini 1950 elukutselisena. Ta osales kokku 64 kohtumisel ning võitis neist 48 (neist 21 nokaudiga), kaotas 8 (neist 4 nokaudiga) ja viigistas 8 kohtumist. Ta on olnud elukutseliste eri kaalukategooriates Austria, Saksamaa ja Euroopa meister.

## Isiklikku
Heinz Lazeki tütar Dorli Lazek valiti 1962. aastal iludusvõistluse Miss Austria võitjaks.

## Viited

## Välislingid
* 
*Heinz Lazek Saksa Poksimuuseumi lehel. Saksa keeles
Rupert König

**Rupert Konrad König** (sündinud 3. aprillil 1937 Berchtesgadenis Berchtesgadeni maakonnas Ülem-Baieri ringkonnas Baieri liidumaal Saksamaal) on Austria endine poksija.

König oli kokku üheksakordne Austria meister - I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) aastatel 1957–1964 ning I kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1965. aastal.

König osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Bohumil Němečekile (Tšehhoslovakkia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas oma kohtumise samuti 2. ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

König sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) pronksmedali 13. Euroopa meistrivõistlustel (Luzern, 1959), kaotades poolfinaalis oma kohtumise hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Vladimir Jengibarjanile (NSV Liit) ning 16. Euroopa meistrivõistlustel (Ida-Berliin, 1965) pronksmedali, kaotades poolfinaalis oma kohtumise hilisemale hõbemedalivõitjale Preben Rasmussenile (Taani). Ta oli esimene ja on seni ainus Austria poksija, kes on saanud Euroopa meistrivõistlustelt vähemalt kaks medalit.

## Viited

## Välislingid
*
489

**489. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Probinus ja Eusebius
*28. august – Theoderich Suur võitis Odoakeri Isonzo lahingus.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Acacius, Konstantinoopoli patriarh
Bruce Lipton

**Bruce H. Lipton** (sündinud 21. oktoobril 1944) on ameerika arengubioloog. 

Tõstes esile epigeneetikat, rõhutab ta organismi vaimsete protsesside toimet geeniregulatsioonile.

Ta töötab Wellingtonis ja tegeleb kiropraktikaga.

## Teosed eesti keeles
*Lipton, Bruce H. 2009. *Uskumused ja bioloogia: Teadvuse, mateeria ja imede jõu vabastamine*. (Tõlkinud Jürgen Innos.) Tallinn: Pilgrim. 

## Välislingid
*Tema koduleht
*Bruce Liptoni loeng
Guy Ritchie

**Guy Ritchie** (sündinud 10. septembril 1968 Hatfieldis Hertfordshire'is Inglismaal) on Suurbritannia filmirežissöör, produtsent ja stsenarist. 

Ta on tuntud peamiselt Briti komöödia-gangsterifilmide ja suuremahuliste märuli-seiklusfilmide režissöörina.

## Filmid

## Isiklikku
Aastail 2000–2008 oli ta abielus Madonnaga. Neil sündis 2000. aastal poeg Rocco ja 2006. aastal lapsendasid nad Malawist pärit lapse David Banda.

2010. aastal tutvus Ritchie inglise modelli Jacqui Ainsleyga. Nad abiellusid juulis 2015. Paaril on kolm last.
Tiliseb, tiliseb aisakell

**"Tiliseb, tiliseb aisakell"** on eesti jõululaul, mille Leo Virkhaus kirjutas Julius Oengo sõnadele 1934. aastal. 

Väidetavalt on laul tuntud vähemalt 70 riigis ning seal lauldud ja trükitudki algul traditsionaalina (autorit märkimata).

## Viited

## Kirjandus
*Alo Põldmäe. Mees, kelle looming väärib tutvustamist. Leo Virkhaus 100.<small>(Laulu „Tiliseb, tiliseb aisakell” noot lk 80)</small> www.temuki.ee
Eesti Punaarmee

**Eesti Punaarmee** (vene keeles *Эстляндская армия*, sellest ka nimetus *Eesti armee*) olid Eesti Vabadussõja ajal Nõukogude Venemaa Punaarmee koosseisus moodustatud ning Punaarmeele allunud Eesti Töörahva Kommuuni relvajõud.

## Moodustamine
Eesti Punaarmee moodustati 18. veebruaril 1919 Nõukogude Venemaa sõjaasjade rahvakomissari Lev Trotski korraldusel Vene Punaarmee 7. armee Pihkva vägede grupist. Eesti Punaarmee koosseisu lülitati 6. ja 10. kütidiviis ja 1. Eesti Kütidiviis.

Eesti Punaarmee lahingutegevust juhtis Narva rindel 7. armee juhataja, kuna Eesti Punaarmee ei olnud teovõimeline. Eesti Punaarmee juhtimise kaksikvõimuaeg kestis kuni 10. aprillini 1919, mil Eesti Punaarmee juhtkond võttis tegelikult juhtimise üle.

## Juhtkond ja koosseis
### Juhtkond
**Juhataja**
* 27. veebruar 1919 – 30. mai 1919 Mihhail Nikolajevitš Vassiljev

**Sõja-Revolutsiooninõukogu liikmed**
* 18. veebruar 1919 – 30. mai 1919 Reinhold Isak
* 18. veebruar 1919 – 30. mai 1919 Martin Kerres
* 2. aprill 1919 – 30. mai 1919 Semjon Petrovitš Voskov
* 20. aprill 1919 – 24. mai 1919 Jakob Palvadre

**Eesti Punaarmee staabiülem**
* 18. veebruar 1919 – 30. mai 1919 August Kork

### Koosseis
Eesti Punaarmee koosseisu kuulus 26. aprilli 1919 seisuga:
*Pihkva väegrupp, kuhu kuulus 10. Kütidiviis ja 1. Eesti Kütidiviis – 10. Kütidiviisi ülema Andrei Keppeni üldjuhtimisel. Väegruppi kuulus 11 757 tääki, 374 mõõka, 58 suurtükki, 356 kuulipildujat, 22 mortiiri, 4 soomusautot, 3 soomusrongi, 9 lennukit, 4615 hobust ja 25 749 meest.
*Marienburgi väegrupp, kuhu kuulus 6. Kütidiviisi II brigaad, 2. Läti kütidiviisi II brigaad ja 11. Petrogradi kütidiviisi I brigaad – Andrei Skorobogatši juhtimisel. Väegruppi kuulus 7594 tääki, 387 mõõka, 40 suurtükki, 184 kuulipildujat, 1 mortiir, 1 soomusauto, 2 soomusrongi, 5 lennukit, 4722 hobust ja 15 590 meest.
Kokku oli Eesti Punaarmeel rindel 19 351 tääki, 761 mõõka, 98 suurtükki, 540 kuulipildujat, 23 mortiiri, 5 soomusautot, 5 soomusrongi, 14 lennukit, 9337 hobust ja 41 339 meest.

## Eesti Punaarmee likvideerimine
Eesti Punaarmee juhatus likvideeriti 3. juunil 1919 ning armee üksused moodustasid Punaarmee 7. armee põhjagrupi ning liideti ka 15. armee üksustega.
## Viited

## Välislingid
*Mati Kröönström, Eesti sõjaväe juhtivkoosseis Vabadussõjas 1918–1920, Tartu Ülikooli kirjastus
*Urmas Salo. Ajaloolane Urmas Salo: Eesti punaväest Vabadussõja algusperioodil. Postimees, 25. detsember 2018
Leopold Potesil

**Leopold Potesil** (13. mai 1935 – 18. jaanuar 2023) oli Austria poksija.

Potesil oli kokku neljakordne Austria meister - kergekaalus (kuni 60 kg)  aastatel 1952 ja 1953,  I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1956. aastal ning II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1957. aastal.

Potesil osales kergekaalus (kuni 60 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas samuti 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja,

Potesil osales kergekaalus (kuni 60 kg) 10. Euroopa meistrivõistlustel (Varssavi, 1953), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 11. Euroopa meistrivõistlustel (Lääne-Berliin, 1955), kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise hilisemale kuldmedalivõtjale ja Euroopa meistrile Leszek Drogoszile (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 12. Euroopa meistrivõistlustel (Praha, 1957) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõtjale ja Euroopa meistrile Manfred Graussile (Lääne-Saksamaa). 

Potesil poksis aprillist 1958 kuni oktoobrini 1962 ning uuesti 3. septembril 1965. aastal elukutselisena. Ta osales kokku 34 kohtumisel ning võitis neist 26 (neist 8 nokaudiga), kaotas 4 (neist 3 nokaudiga) ja viigistas 4 kohtumist. 

## Viited

## Välislingid
* 
*
Wilhelm August

**Wilhelm August** (15. märts 1564 – 30. märts 1642) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Harburgi isand aastast 1603 kuni oma surmani.
Tšuangid

**Tšuangid** (tšuangi keeles *bouxcuengh*) on Hiina rahvas ja Guangxi põlisrahvas, kellest enamik elab Hiinas Guangxi Tšuangi autonoomses piirkonnas.

## Arv
Tšuangide üldarv on 18 540 000 (2010), Neist elab Guangxi Tšuangi autonoomses piirkonnas 15 640 000 ja Yunnanis 1 620 000. Tšuange elab ka Hiinas Guangdongis, Guizhouis, Hainanis, Hunanis, Hebeis, Fujianis ja mujal. 2000. aasta rahvaloendusel loendati Hiinas 16 187 163 tšuangi, neist 14 207 143 elas Guangxis, 1 144 021 Yunnanis, 570 200 Guangdongis, 52 065 Guizhoues, 50 507 Hunanis, 23 559 Hunanis, 20 832 Hebeis, 18 998 Zhejiangis, 10 818 Fujianis, 8934 Jiangsues, 7824 Hubeis, 7322 Pekingis, 6905 Sichuanis ja 5642 Xinjiangis.

## Keel
Tšuangid kõnelevad kami-tai keelte hulka kuuluvat tšuangi keelt. Keelel on mitu murret.

## Religioon

Enamik tšuange on budistid või taoistid, ent on ka moismi järgijaid. Moism sisaldab esivanematekultust, maagiat, totemismi ja keerukat mütoloogiat.

## Elatis
Tšuangid elavad troopilises vihmametsas, nende traditsiooniline tegevusala oli põllumajandus.

## Tuntud tšuange
* Madame Xian, muistne tšuangi kangelane
* Nong Zhigao, muistne tšuangi kangelane
* Xiao Chaogui, muistne tšuangi kangelane
* Shi Dakai, muistne tšuangi kangelane
* Wei Changhui, muistne tšuangi kangelane
* Wei Baqun, väejuht
* Huang Xianfan, antropoloog, pedagoog ja ajaloolane
* Wei Quiqing, väejuht
* Li Ning, võimleja

## Vaata ka
*Bagui koolkond

## Viited

## Välislingid
*hiina:Tšuangi muuseum
*inglise:Yunnani tšuangid
Giovanni dalle Bande Nere

**Ludovico de Medici** (tuntud ka kui **Giovanni dalle Bande Nere**; 5. aprill 1498 Forlì – 30. november 1526 Mantua) oli Itaalia kondotjeer.

Ludovico, hüüdnimega "Suur Saatan" (*il* «*Gran Diavolo*»), oli Itaalia viimane väljapaistev kondotjeer.

Nimeosa *Bande Nere* tuleneb sellest, et patrooni ja sugulase, paavst Leo X surma (1. detsember 1521) märgiks värvis Giovanni oma väeosa valge–purpursed võitluslipud mustaks.

Giovanni sündis Põhja Itaalia linnas Forlìs Giovanni de' Medici (tuntud ka kui Plebeilik, Rahvamees, itaalia keeles *il Popolano*) ja Caterina Sforza, Itaalia renessansi ühe tuntuima daami lapsena. Tema isapoolne esivanem (vanavanavanaisa) oli Medicite dünastia rajaja Giovanni de' Medici. 

Ludovico näitas huvi võitluskunstide vastu üles juba varases nooruses, sooritas esimese mõrva 12-aastaselt. Ludovico pojast Cosimost sai esimene Toscana suurhertsog.

Giovannist sai kondotjeer paavst Leo X (Giovanni di Lorenzo de' Medici) teenistuses. 1516. aasta 5. märtsil juhtis ta sõjakäiku Urbino hertsogi Francesco Maria I della Rovere vastu, kelle alistas 22 päevaga. 

Leo X järel paavstiks valitud Clemens VII, 1509. aastal surnud Caterina Medici nõbu, tasus kõik Giovanni võlad ja palus tal vastutasuks asuda käimasolevas sõjas prantslaste poolele.
 

## Märkused
Kiropraktika

**Kiropraktika** on alternatiivmeditsiini haru, mis tegeleb peamiselt inimese skeletilihaste, eelkõige selgroo vahetu ümbruse lihaste motoorika mehaaniliste tüsistuste diagnoosimise ja raviga. Kiropraktika praktiseerija on kiropraktik.

Kiropraktika pooldajate väitel mõjutavad niisugused tüsistused inimese üldist tervislikku seisundit närvisüsteemi kaudu. Sedalaadi väiteid ei ole siiski leidnud teaduslikku tõendust. 

Põhiline kiropraktiline meetod on manuaalteraapia, mida rakendatakse eelkõige selgroole, kuid ka mujal asuvatele liigestele ja pehmetele kudedele. 

Kiropraktika teoreetilised alused on teadusliku meditsiiniga vastuolus ning selle põhjenduseks tuuakse pseudoteaduslikke kontseptsioone nagu vertebraalne subluksatsioon (lülisamba lülide või liigeste nihestumine kui valdava osa meditsiiniliste probleemide põhjus kiropraktika rajaja Daniel David Palmeri arvates) ja "kaasasündinud intelligentsus", Jumala kohalolu inimeses esindav vitalistlik elujõud, mille närvisüsteemis edastatavaid vooge nihestused tõkestavat.

Kiropraktika tõhusust on korduvalt uuritud, kuid üksikuuringute alusel koostatud süsteemsete ülevaadete andmeil ei ole alust uskuda, et kiropraktilised ravitsemisvõtted toimiksid. Võimalikuks, ent tõestamata erandiks peetakse seljavalu. Kiropraktiliste meetodite ohutus ei ole kindel ning mõnega neist seostatakse insuldi ja surmaga lõppeda võivate tüsistuste riski. Tänapäeval võib kiropraktikud tinglikult jagada kaheks: väiksem osa neist on jäänud truuks Palmeri vaadetele ning peab endiselt kõigi haiguste põhjuseks luude või liigeste nihestumist, vastandudes teaduslikult põhjendatud ehk "tavameditsiinile", suurem osa aga ühendab kiropraktika teaduslike ravitehnikatega nagu harjutused, massaaž ja krüoteraapia.

Kiropraktikale pani 1880. aastatel USA-s aluse "magnetiga tervendamist" harrastanud Daniel David Palmer, olles saanud selle ravitsemismeetodi enda sõnul "teisest ilmast". Tänapäeval on kiropraktika enim levinud USA-s, Kanadas ja Austraalias. Eestis propageerib kiropraktikat Eesti Manuaalse Meditsiini ja Kiropraktika Selts, mille kodulehe teatel on kiropraktika asutaja Eestis Allan Gary Oolo, väliseesti päritolu Kanada kiropraktik.

Soome kirjanduses on kiropraktikat kujutanud Martti Larni raamatus "Neljas selgroolüli" (eesti keeles 1961).

## Viited
Kadett (vanuseklass)

**Kadett** on mõnel spordialal vanuseklass, kuhu kuuluvad harilikult 14–16-aastased sportlased.

See on vanuseklass näiteks vehklemises, judos, maadluses, vibulaskmises, lauatennises.
Norwegian Star

**Norwegian Star** on ettevõttele Norwegian Star Limited kuuluv ristluslaev, mis on ehitatud 2001. aastal Meyer Werfti tehases Papenburgis Saksamaal.

Norwegian Star on Dawn-klassi laev, ta sõsarlaevad on Norwegian Dawn, Norwegian Jewel, Pride of Hawaii, Norwegian Pearl ja Norwegian Gem. Laeva käitab laevakompanii Norwegian Cruise Line.

## Ajalugu
Laev tehases pandud nimega SuperStar Libra ja numbriga 648 telliti Star Cruisese jaoks Saksamaalt Meyer Werfti laevatehaselt Papenburgis. Kiil pandi 23. juunil 2000, laev lasti vette 6. juulil 2001. 31. oktoobril 2001 anti valmis laev laevakompaniile üle. Laeva ehitamine maksis kolmveerand miljardit Saksa marka. Laev ristiti 17. novembril 2001 Miamiis, ristiema on Miss America 2001 Angela Baraquio. 19. novembril 2001 asus Norwegian Star oma esmareisile Miamist Los Angelesse.
 
2013. aasta seisuga sõitis Norwegian Star Euroopas ja reisid väljusid Kopenhaagenist. Laev sõidab Bahama lipu all. Kodusadam on Nassau.

## Viited

## Välislingid
*Norwegian Star Norwegian Cruise Line'i kodulehel (inglise keeles)
Annone (elevant)

**Annone** (umbes 1510 – 8. juuni 1516) oli Portugali kuninga Manuel I poolt kroonimisel paavst Leo X-le kingitud valge India elevant, kes kandis Portugalis nime Hanno. Annone saabus Rooma 1514. aastal ning temast sai peagi paavsti lemmikloom. Annone suri kaks aastat hiljem tüsistustesse, mis tekkisid looma kõhukinnisuse ravil kullaga rikastatud lahtistiga.
Akademik Šokalski

**Akademik Šokalski** on väike ristluslaev, mis kuulub Venemaa riigile ja mida käitas Austraalia kruiisifirma Aurora Expeditions.

Laev ehitati Soomes Turus Valmetin Oy Laivateollisuus Ab laevatehases kui Akademik Šuleikin-klassi uurimislaev 1982. aastal. Laevale tehasenumbriga 343 pandi kiil 2. novembril 1981 ja see võeti kasutusele 30. oktoobril 1982. Laev sai nime jälle Vene ja Nõukogude okeanograafi ja kartograafi Juli Šokalski auks. Esimest NSVL Teaduste Akadeemia uurimislaeva Akademik Šokalski oli Arktika vetes Novaja Zemlja kirderanniku ääres 27. juulil 1943 tulistanud ja selle uputanud Saksa allveelaev U 255. 

## Vahejuhtumid
2013. aasta detsembris Bluffist Antarktikasse teel olnud Akademik Šokalski jäi paar miili enne sihtpunkti ning umbes 100 meremiili Prantsuse baasist Dumont D'Urville'ist idas jäävangi. Laeva pardal oli 52 reisijat ja 22 venelasest meeskonnaliiget. Abiks kiirustas kolm laeva: Xuelong, Aurora Australis ja L'Astrolabe. Raskete jääolude tõttu jäi Xuelong ise jäävangi ristluslaevast Akademik Šokalski umbes 6 meremiili kaugusel. L'Astrolabe pööras tagasi. Aurora Australis jõudis uurimislaevast Akademik Šokalski kümne meremiili kaugusele, kuid pööras tagasi ja viibis lahtises vees Vene laevast 18 meremiili kaugusel. 2. jaanuaril 2014 Xuelong kasutas oma kopterit reisijate evakueerimiseks Akademik Šokalskilt Aurora Australisele. 8. jaanuaril 2014 jõudis Akademik Šokalski iseseisvalt jäävabasse piirkonda.

## Viited
Tartu Ülikooli sümfooniaorkester

**Tartu Ülikooli sümfooniaorkester** (TÜSO) on Tartu Ülikooli juures tegutsev harrastajate sümfooniaorkester. Selle liikmeteks on peamiselt Tartu Ülikooli üliõpilased.

Orkester alustas tegevust enne teist maailmasõda, 1930. aastatel oli dirigendiks V. Vadi. Sõja ajal tegevus peatus ning taastati 1955. aastal Harald Kerese eestvedamisel. Sellal olid dirigendid Igor Graps, Ago Russak ja põhidirigent Aadu Regi; orkestrantide seas olid Alo Ritsing (tšello), Harald Keres (flööt) ja Kaljo Mitt (kontrabass). Esimene avalik esinemine toimus 26. mail 1956. Orkester esines ka 8. juulil 1956 esimesel Balti üliõpilaslaulupeol Gaudeamus Tartus Kassitoome orus, saates üht koori Evald Aava ooperist "Vikerlased". 1950. aastate lõpus tegevus siiski hääbus.

Praeguse TÜSO eelkäijana on mainitud ka 1986–1991 tegutsenud Tartu Riikliku Ülikooli kammerorkestrit (dirigendid Toomas Kapten ja Andres Heinapuu, kontsertmeister Koidu Jürisoo). Kolm tollast orkestranti olid ka nüüdse sümfooniaorkestri loomise juures.

Tartu Ülikooli sümfooniaorkester kutsuti taas ellu Tartu Üliõpilasmaja juhatuse esimehe Kulno Kungla algatusel 2009. aastal, avaesinemine toimus ülikooli aktusel 1. detsembril 2009. Sellest ajast on peadirigent Lauri Sirp. Orkestri kontsertmeister on Andri Annus. Ülikooli sümfooniaorkestri sõprusorkester on Tampere Ülikooli sümfooniaorkester.

## Viited

## Välislingid
* Tartu Ülikooli sümfooniaorkestri koduleht
* "Ülikool kutsub ellu sümfooniaorkestri" Universitas Tartuensis, 3. september 2009
* "Sümfooniaorkester võttis pillid kotist" Universitas Tartuensis, 5. november 2009
* Raimu Hanson. "Ülikooli orkester tegi debüüdi" Postimees, 2. detsember 2009
* "Ülikooli sümfooniaorkester tervitab kevadet filmimuusikaga" Postimees, 2. mai 2011
* "Tartu Ülikooli Sümfooniaorkester esitamas Heino Elleri teost "Kodumaine viis""
Mr. Lawrence

**Mr. Lawrence** (algselt  **Merry** **Christmas** **Mr**. **Lawrence**) on 1990. aastate alguses Mihkel Raua loodud ansambel, mis tegutses 2000. aastani.

Kokku ilmus bändil 4 stuudioalbumit ja üks kogumik album. Neist esimene "Graffity Revolution" (1990) anti välja nime alt *Merry Christmas Mr. Lawrence*. Esimene *Mr. Lawrence* nime alt välja antud album ilmus 1993. aastal.

Hilisemalt on bänd kokku tulnud üksikuteks esinemisteks, nagu näiteks 2007. aasta Rabarockil ja 2021. aasta Eesti Laulul, kus esineti vaheesinejana. Aastal 2021 ilmus ka uus versioon loost "Annabel".

## Koosseis
*Mihkel Raud – vokaal, kitarr
*Urmas Kahk – kitarr
*Antti Kammiste – klahvpillid
*Toivo Nilson – bass
*Toomas Leemets – trummid
*Märten Kross – kitarr (1991–1992)

## Diskograafia
### Albumid
*Graffity Revolution (1990)
*Mr. Lawrence (1993)
*Swing (1995)
*Sitandspin (1999)
*19 / 90-99 (2007)

### Singlid
* Call Your Name (1993)
* Every Day Is Like Sunday (1996)
* Annabel (1996)
* Peace, Love And Luxury (1997)

## Välislingid
*
Lepapuravik

**Lepapuravik** (*Gyrodon lividus*) on  vahelikuliste sugukonda lepapuraviku perekonda kuuluv söögiseen. Euroopas on see lepapuraviku perekonna ainuke liik.

## Levila ja kasvukohad
Lepapuravikku võib Eestis leida niisketes ja lodustuvates lepikutes, nii hall- kui ka sanglepikutes.

Lepapuravik on väga sage ja kasvab suurte kogumikena augustist oktoobrini.

## Välimus
Lepapuraviku kübara värv on hele-kollakaspruun kuni määrdunudkollane. Kübara servaosas on tihti seen peaaegu valge. Kübaraid esineb kumeratest lamedateni, need on kleepuvalt limased ning läbimõõduga kuni 15 cm.

Lepapuraviku torukesed on noorelt helekollased, seejärel kuldkollased ning lõpuks pruunikad. Torukesed on pikalt seenejalale laskuvad ja 2–5 mm pikad. Kübaralihast on nad väga halvasti eraldatavad.

Lepapuraviku jalg on kübara värvusega, nõrgalt sametjas või kiuline. Katsumisel muutub veidi sinakaks, kiudude kriimustamisel kohe pruuniks. Ta on 3–10 cm kõrge ja 0,5–2 cm paks. Kujult on jalg silinderjas või alusel ahenev, sageli kõverdunud.

Seeneliha on õhuke ja kahvatukollase värvusega. Jalas ja torukeste all on seeneliha tumedam.

Lepapuraviku eosed on laiellipsoidsed, 4–8 μm pikad ja 3–5 μm laiad. Eospulber ookerjas kuni ookerpruunikas.

## Kasutamine
Lepapuravik on söögiseen, kuigi võrdlemisi madala kvaliteediga. Söödav noorelt ja värskelt, vanemad viljakehad on suure limasuse ja pehme ning õhukese seeneliha tõttu kõlbmatud. 
 
## Viited

## Välislingid
*
Annone

## Onomastika
***Annone**, pärisnimi, oli väga levinud nimi Kartaagos. Puunia sõdades osales mitmeid sellenimelisi inimesi. 
### Kartaago väejuhid
* Annone Meresõitja (633 eKr &ndash; 530 eKr), Kartaago maadeavastaja;
*Annone I Suur (4. sajand eKr), Kartaago väejuht, kes võitles Sürakuusa vastu ja kellest sai Kartaago kuningas; 
*Annone (väejuht) (3. sajand eKr), Kartaago väejuht, kes võitles Esimeses Puunia sõjas; 
* Annone il Vecchio (Vana), Kartaago väejuht, kes alistas Hispaania 207 eKr;
* Annone II Suur (3. sajand eKr), Kartaago Roomameelne väejuht ja poliitik Teises Puunia sõjas;
* Annone, Bomilcare poeg (†2. sajand eKr) Kartaago väejuht, kes osales Teises Puunia sõjas;
* Annone (Cissa lahingu väejuht) Kartaago väejuht Hispaanias 218 eKr
* Annone III Suur (2. sajand eKr), Kartaago ultrakonservatiivne poliitik;

### Teised
* Annone di Sangerhausen (†1274), Saksa ordu suurmeister.

## Muud
* Annone järv, järv Itaalias
* Annone kraater, Kuu kraater
* Annone (elevant), Paavst Leo X lemmikloom.
Jaak Rosenbaum

**Jaak Rosenbaum** (1. november (ukj) 1871 Kõo vald, Viljandimaa, Liivimaa – 2. aprill 1925 Solovetsi Eriorstarbeline laager, Arhangelski oblast, NSV Liit) oli Venemaa Keisririigi ja Eesti ohvitser.

Jaak Rosenbaum sündis 1871. aastal Viljandimaal Kõo vallas, lõpetas 1901. aastal Vilno sõjakooli ja teenis pärast seda 179. Ust-Dvinski polgus roodu- ja pataljonikomandörina ning polguülema abina.

Kapten Jaak Rosenbaum osales Esimeses maailmasõjas ning teda autasustati 1914. aastal Georgi mõõgaga.
 

1917. aasta suvel ülendati Jaak Rosenbaum polkovnikuks. 

1917. aastal Eesti rahvusväeosade formeerimise ajal tuli Rosenbaum tagasi Eestisse ning määrati Eesti Tagavara Jalaväepataljoni ülemaks, kellena tegutses kuni 1918. aastani. 

1918. aasta aprillis siirdus Rosenbaum Venemaale, kus võttis osa Venemaa kodusõja lahingutest. Osales sõjategevuses Volgamaal ja Siberis Valgekaartlike armeede koosseisus, Volga rahvaarmees, siis admiral Koltšaki vägedes ning lõpuks parun Roman Ungern von Sternbergi väesalgas, teenides muuhulgas 7. Hvalõnski kütipolgu ülemana. 

Kodusõja lõppedes Rosenbaum vangistati  Nõukogude tšekaa poolt ning saadeti Solovetsi laagrisse Valge mere ääres, kus ta sunnitöölaagri haiglas 2. aprillil 1925 suri.

## Teosed
*"Näljas, alasti ja rahata: Kirjad Vene kodusõjast", Tallinn, Kirjastus Varrak, 1938
*"Ohvitserina Vene armees", 2002, Kirjastus: EESTI AJALOOARHIIV, 286 lk ISBN 9985-858-31-x, ISSN 1406-3409

## Välislingid
*Eestlastest Georgi ordeni kavaleride elulood, Jaak Rosenbaum
*Eesti tagavarapataljoni juhtkond, pilt Estonica.ee-st
August Mälgu novellipreemia

**[[August Mälk|August Mälgu]] novellipreemia** oli Tallinna Haabersti linnaosa valitsuse antav auhind. August Mälgu järgi nime saanud novellivõistlust korraldati aastatel 1996–2000.

## Laureaadid

### 1996

* **I koht: [[Rein Põder]]** (“Vihm Temucos“)
* **II koht:** **[[Harri Tibar]]** (“Monoloog isale”)

### 1997

* **I koht: [[Andres Vanapa]]** (“Omaette“)

### 1998

* **I koht:** **[[Jüri Tuulik]]** (“Nende aastate pilved“)

### 1999

* **I koht: [[Jüri Tuulik]]** (“Siig möllab novembriöös“)
* **I koht: [[Agu Tammeveski]]** (“Sipelgate universum“)

### 2000

* **I koht** (jäi välja andmata)
* **II koht:** **[[Jüri Tuulik]]** ("Inimeste vahel on räime ja angerjat“)
* **III koht:** **[[Agu Tammeveski]]** (“Igaviku maaletooja“)
Land Hannover

***Land Hannover*** oli liidumaa Loode-Saksamaal. See eksisteeris endise Preisimaa liidumaa lõpetamise ja Alam-Saksi liidumaa asutamise vahel aastal 1946 ja pidas ennast aastal 1866 Preisimaa poolt annekteeritud Hannoveri kuningriigi järglaseks, nagu on näha ka riiklikest sümbolitest. Pärast Alam-Saksimaa allutamist Hannoverile mitme väiksema liidumaa liitmisega jätkas Alam-Saksimaa Hannoveri sümbolite kasutamist.

## Geograafia
*Land Hannover* kattis endise Hannoveri kuningriigi territooriumi ilma nende osadeta, mis jäid Nõukogude okupatsioonitsooni. Seega sisaldab see suurema osa tänapäevasest Alam-Saksimaast.

## Ajalugu
Pärast Teist maailmasõda asutati *Land Hannover* Briti sõjaväelise valitsuse regulatsiooniga nr. 46 23. augustist 1946 *"mis puudutab endise [[Preisimaa]] liidumaa provintside lõpetamist [[Liitlaste okupatsioonitsoonid Saksamaal|Briti okupatsioonitsoonis]] ja nende taasloomist sõltumatute liidumaadena"*. Selle esimene peaminister oli Hinrich Wilhelm Kopf.

Kuid 23. novembril 1946 kiitis Briti sõjaväeline valitsus heaks uue Alam-Saksi liidumaa loomise, ühendades Saksa juhtide õhutusel *Land Hannoveriga* Braunschweigi, Oldenburgi ja Schaumburg-Lippe. Hinrich Wilhelm Kopf arutas ka teisi Alam-Saksi liidumaa territoriaalseid võimalusi, sealhulgas Bremen ja Ostwestfalen-Lippe. 

Välja arvati Braunschweigile kuulunud idaalad, sealhulgas Blankenburgi kreis ja Calvörde eksklaav, samuti Helmstedti kreis, mis jäid Nõukogude tsooni ja ühendati Saksi-Anhalti liidumaaga, ning Hannoveri *[[Amt Neuhaus]]*, mis samuti asus Nõukogude-okupeeritud territooriumil ja ühendati Alam-Saksimaaga aastal 1993.
The College Enquirer

**The College Enquirer** on Tallinna Inglise Kolledži ajaleht.

Ajaleht ilmub alates 1996. aasta märtsist.

Aastast 2021 on ajalehe peatoimetaja Karl Erich Sooaru.  

## Viited

## Välislingid
*Lehe kohta
*The College Enquirer (oktoober 2008)
*The College Enquirer (detsember 2008)
Metskalkun

**Metskalkun** (*Meleagris gallopavo*) on maailma suurim ja raskeim kanaline, kuuludes Põhja-Ameerika faunasse. Ta kuulub kodustatud kalkuniga samasse liiki. 

## Toitumine
Metskalkunid on omnivoorid. Nende toiduks on puuvõrsed, putukad, marjad, seemned ja ka kahepaiksed. 

Kalkunipopulatsioonid võivad kasvada väga suureks ja tihedaks nende võime tõttu süüa eri päeva osadel erinevaid toite. 

## Eluviis ja paaritumine

Metskalkunid on polügaamsed, paaritudes võimalikult paljude emastega. Paaritumine kestab märtsist aprillini. See kõik toimub veel siis, kui linnud on parvena talvituspaikades.
Kui paaritumine on läbi, otsivad emased endale sobiva pesakoha. Pesad on madalad lohud maapinnas, täidetud peenikeste puuokstega. Mune on harilikult 10–14, tavaliselt munetakse 1 päevas. Välja hautakse need vähemalt 28 päevaga.

Pojad on algul kollakad, pruunide triipudega. Hiljem omandavad need kalkunitele omase läikivmusta tooni.

## Arvukus
Metskalkunite arvukus on alates 20. sajandist pidevalt kasvanud.
Roberto Balado

**Roberto Balado Méndez** (15. veebruar 1969 Jovellanos, Matanzase provints, Kuuba – 2. juuli 1994 Havanna) oli Kuuba poksija. 

Balado oli kokku neljakordne Kuuba meister üliraskekaalus (üle 91 kg) aastatel 1990, 1991, 1993 ja 1994.

Balado võitis üliraskekaalus (üle 91 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta sai nendel olümpiamängudel parima tehnikaga poksijale mõeldud Val Barkeri karika.

Balado võitis üliraskekaalus (üle 91 kg) kuldmedali ja tuli maailmameistriks 5. maailmameistrivõistlustel (Moskva, 1989), 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991) ning 7. maailmameistrivõistlustel (Tampere, 1993).

Balado sai surma liiklusõnnetuses raudteeületuskohas Havannas. Ta oli parasjagu oma tippkarjääri alguses – ta oli alles 25-aastane, aga juba neljakordne Kuuba meister, olümpiavõitja ja kolmekordne maailmameister – temast oodati kuulsa Kuuba poksija Teófilo Stevensoni saavutuste kordamist või isegi ületamist.

## Viited

## Välislingid
*
Élysée leping

**Élysée leping** oli 22. jaanuaril 1963 Élysée palees Lääne-Saksamaa ja Prantsusmaa vahel sõlmitud koostöö ja sõpruse kokkulepe.

Lepingu sõlmimisele eelnes konverents 21. ja 22. jaanuaril, mil kohtusid mõlema riikide esindajad. Kokkuleppega sooviti parandada koostööd välisasjade, riigikaitse ja haridusalastes küsimustes, niisamuti sooviti leppega tähistada Saksamaa ja Prantsusmaa leppimist peale sajanditepikkusi sõdu.

Dokumendi allkirjastasid Lääne-Saksamaa liidukantsler Konrad Adenauer ja Prantsusmaa president Charles de Gaulle.

## Välislingid
*Élysée lepingu täistekst (*saksa keeles*)
Neetute kuninganna

**"Neetute kuninganna"** (**"Queen of the Damned"**) on 2002. aastal valminud Ameerika Ühendriikide vampiirifilm, mis põhineb Anne Rice'i romaanisarja "Vampiirikroonikad" teisel ning kolmandal osal.

Filmi režissöör oli Michael Rymer. Filmis mängivad Stuart Townsend, Aaliyah (oma viimases filmirollis), Marguerite Moreau, Vincent Pérez ja Lena Olin.

## Välislingid
*
Patroklos

**Patroklos** (vanakreeka keeles Πάτροκλος, ladinapäraselt *Patroclus*) on vanakreeka mütoloogias Menoitiose poeg, Achilleuse sõber, kes võitles Trooja sõjas.

"Iliases" kirjeldatakse seda, kuidas Achilleus, kellelt Agamemnon on ära võtnud saagiks saadud orjatar Briseisi, keeldub sõjas võitlemast. Ta nõustub siiski sellega, et Patroklos läheb tema turvistikku kandes lahingusse, näidates nii vaenlasele, et Achilleus on oma vihast loobunud ja uuesti sõdima asunud. Patroklos ei võta kuulda Achilleuse manitsust taanduda niipea, kui laevad on ohust päästetud, vaid tormab võitlusse Trooja müüride alla, langedes seal Trooja kangelase Hektori käe läbi. Ta jõudis tappa 53 vaenlase võitlejat.

Patroklose surnukeha kaitsesid lahinguväljal Odysseus ja Aias. Achilleus leinas oma parimat sõpra, tõotas Hektorile kättemaksu ning naasis sõtta. Kahevõitluses Hektoriga tappis ta tolle ning rüvetas tema laipa vankri taga lohistades. 

Achilleus keeldus hulk aega Patroklost matmast, kuni talle ilmus tolle vaim, kes käskis vajalikud rituaalid sooritada, et ta pääseks Hadesesse. Patroklose matustel ohverdas Achilleus tuleriidal lisaks ohvriloomadele 12 noort troojalast.

Patroklose auks korraldas Achilleus sportmängud, mida kirjeldab "Iliase" 23. laul. See on varasemaid viiteid spordile vanakreeka kirjanduses.

## Viited
Giovanni Benvenuti

**Giovanni Benvenuti** (26. aprill 1938 Isola d'Istrias Itaalia (praegu Izola, Sloveenia) – 20. mai 2025) oli Itaalia poksija ja näitleja.

Benvenuti oli kokku viiekordne Itaalia meister: II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1956. aastal ning I keskkaalus (kuni 71 kg) aastatel 1957–1960.

Benvenuti võitis II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks. Ta sai nendel olümpiamängudel parima tehnikaga poksijale mõeldud Val Barkeri karika.

Benvenuti võitis I keskkaalus (kuni 71 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 12. Euroopa meistrivõistlustel (Praha, 1957) ja 13. Euroopa meistrivõistlustel (Luzern, 1959).

Benvenuti poksis jaanuarist 1961 kuni maini 1971 elukutselisena. Ta osales kokku 90 kohtumisel ning võitis neist 82 (neist 35 nokaudiga), kaotas 7 (neist 3 nokaudiga) kohtumist ja viigistas 1 kohtumise. Ta on olnud elukutseliste erinevate kaalukategooriate Itaalia ning erinevate kaalukategooriate ja poksiorganisatsioonide maailmameister.

Benvenuti tegutses hiljem munitsipaalpoliitikuna oma kodukohas Triestes, aga ka showmehe ja näitlejana. Ta teatas 1995. aastal, et loobub kõigest materiaalsest ja läheb vabatahtliku abilisena tööle ema Teresa varjupaika Kolkatasse.

## Viited

## Välislingid
* 
* 
* 
*Giovanni (Nino) Benvenuti filmid lehel Internet Movie Database. Inglise keeles
*Giovanni (Nino) Benvenuti koduleht. Itaalia keeles
Kalkunlased

**Kalkunlased** on sugukond kanaliste seltsis, kuhu kuulub vaid üks perekond (*Meleagris*) ja kaks liiki:
*metskalkun (Meleagris gallopavo)
*silmikkalkun (Meleagris ocellata)

Sugukonna levila piirdub Põhja- ja Kesk-Ameerikaga. 

## Välislingid
*Pilte metskalkunist
*Metskalkuni ingliskeelne lühikirjeldus
Johann von Taube

**Johann von Taube** (ka **Hans**; 1591–1629 Elbing) oli Eestimaa aadlikust Saksimaa sõjaväelane (*[[hauptmann]]*).

Johann von Taube sündis Eestimaa maanõuniku ning Haljava mõisniku Johann von Taube ja Anna von Taube (sünd. von Rosen) pojana. Koos oma vendade Clausi (1593–1654), Dietrichi (1594–1639) ja Reinhardtiga (1595–1662) asus ta Saksimaa teenistusse. 

Talle kuulus Haljava mõis Eestimaal ja Rothnaußlitzi mõis Saksimaal.

Johann von Taube suri 1629. aastal Elbingis katku.

## Perekond
Johann von Taube abiellus 2. jaanuaril 1620 Dresdenis Agnes von Minckwitziga, kes oli Hans Wolf von Minckwitzi ja Maria von Minckwitzi (sünd. von Grünrodt) tütar. Abielust sündisid:
*vabahärra Johann Georg (1627–1665), Haljava ja Rothnaußlitzi mõisnik;
*Sophie Magdalene (maeti 1677), abiellus Reinhold von Buxhoevedeniga (suri 1664), kes oli mitme mõisa omanik Eesti- ja Saaremaal;
*Anna Marie;
*Margarethe.

## Esivanemad
Viited:

## Viited