open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kabile

**Kabile** (vanasti ka **Kabele**) on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas. Kabile valla halduskeskus. Kabile asub merepinnast 90 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 29 ja Riiast 119 km kaugusel.

Küla on ajalooallikates mainitud juba 1253. aastal. Vanad nimekujud on *Cabillen (Cabyllen), Cab(e)le, Kabilwen, Kabillen, Kabele*. Tänapäevane asula on tekkinud Kabile mõisa juurde. Nõukogude perioodil kujunes sellest kohaliku kolhoosi keskasula. Külas asub Kabile bussipeatus, seal on ka raamatukogu.

Kabiles kasvav tamm ümbermõõduga 4.2 meetrit on looduskaitse all. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kabile mõisakompleks, sealhulgas pesuköök, tall, ait, teenijate maja ("Ķēķis"),  mõisavalitseja maja,  vana elumaja, häärber ja seal asuv ahi ning lae dekoratiivribad on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Kabile lähistel Vecdudeni talus on sündinud läti filosoof Jēkabs Osis (Jakob Ohse).

## Elanike arv


* 253 (1970)
* 395 (1979)
* 492 (1989)
* 421 (2000)
* 351 (2011)

* 340 (2015)
* 330 (2018)
* 310 (2021)
* 332 (2025)


## Viited
Jeghiše Tšharentsh

**Jeghiše Tšharentsh** (armeenia keeles Եղիշե Չարենց; 13. märts 1897 Kars – 27. november 1937 Jerevan) oli armeenia luuletaja.

1936. aasta pandi Tšharentsh koduaresti alla. Tema teosed keelustati. 27. juulil 1937 Jeghiše Tšharentsh arreteeriti süüdistatuna nõukogudevastases tegevuses. Ta suri vangla haiglas 27. novembril 1937.

Jeghiše Tšharentsh rehabiliteeriti postuumselt 25. mail 1955.

## Viited
Hasse Jeppson

**Hans Olof Jeppsson**; tuntud kui **Hasse Jeppson** (10. mai 1925 Kungsbacka – 22. veebruar 2013 Rooma) oli Rootsi jalgpallur.

Jeppson kuulus 1950. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel pronksmedali võitnud Rootsi jalgpallikoondisse. 

Hasse Jeppson mängis rahvuskoondises 12 mängus ja lõi 9 väravat.

Aastail 1952–1956 kuulus ta Itaalia jalgpalliklubi SSC Napoli koosseisu ja lõi 112 mängus 52 väravat.
Ingvar Rydell

**Gustav Ingvar Rydell** (7. mai 1922 – 20. juuni 2013) oli Rootsi jalgpallur (ründaja).

Rydell kuulus pronksmedali võitnud Rootsi jalgpallikoondisse 1950. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel ja 1952. aasta suveolümpiamängudel. 

Ingvar Rydell mängis rahvuskoondises 13 mängus ja lõi 9 väravat.
Boeing C-17 Globemaster III

**Boeing C-17 Globemaster III** on USA-s loodud neljamootoriline suur sõjaväe transpordilennuk, mille esmalend tehti 1991. aastal. Neid lennukeid valmistati aastatel 1995–2015. 

Peale USA õhujõudude on lennuk kasutusel ka Suurbritannia, Austraalia, Kanada, Katari, Araabia Ühendemiraatide, India ja Kuveidi õhujõududes. Lisaks on kolm lennukit kasutusel NATO-s.

## Kirjeldus
C-17 on 53 meetrit pikk ja 52-meetrise tiivaulatusega. Lennuki jõuallikateks on neli Pratt & Whitney PW2000 turboventilaatormootorit. Iga mootor annab 180 kN tõukejõu. Mootorite reverseerimisel ruleerimise ajal suunatakse mootori düüsist väljuvad gaasid üles ette. Nii vähendatakse võimaliku võõrkeha mootorisse sattumist, lennuk on võimeline oma mootorite reversil ka tagurpidi ruleerima.

Lennuki meeskond koosneb kolmest liikmest (2 pilooti ja laadungispetsialist). Varustust saab lennukile laadida kere tagumise, rambiga varustatud luugi kaudu. Ramp kannab ka 63-tonnist M1 Abramsi tanki. Lastiruum on 26,8 meetrit pikk, 5,5 meetrit lai ja 3,7 meetrit kõrge. Lastiruumi põrand on varustatud rullikteega kaubaaluste või konteinerite lükkamise lihtsustamiseks. Rullikuid ümber pöörates saab tekitada tasase põranda, mis sobib sõdurite ja sõidukite paigutamiseks.

C-17 stardi- ja maandumisraja minimaalne pikkus on 1064 meetrit ja laius 27 meetrit. Lennuk võib õhku tõusta ka kõvakatteta lennuväljalt.

## Kasutajad

 **[[Austraalia]]**
* 6 kasutusel ja 4 tellitud

 **[[Kanada]]**
* 4 kasutusel ja 1 tellitud

 **[[India]]**
* 10 tellitud, millest 6 on tellijale tarnitud

 **[[NATO]]**
* 3 kasutusel NATO SAC-programmis. Kõik lennukid asuvad Ungari õhuväebaasis

 **[[Kuveit]]**
* 1 kasutusel ja 1 tellitud

 **[[Katar]]**
* 4 kasutusel

 **[[AÜE]]**
* 6 kasutusel

 **[[Suurbritannia]]**
* 8 kasutusel

 **[[USA]]**
* 223 kasutusel
Dan Clark

**Daniel Gregory Clark** (tuntud nimega **Dan Clark**; sündinud 3. juulil 1976) on inglise näitleja, koomik, stsenarist, režissöör ja laulja.

Kõige rohkem tuntakse teda Don Danbury kehastajana BBC Three situatsioonikomöödiast "How Not To Live Your Life" ('Kuidas mitte elada oma elu'). Ta osales sarjas ka stsenaristi ja režissöörina.

## Välislingid
*
Anna Žīgure

**Anna Velēda Žīgure** (sündinud 25. augustil 1948 Riias) on läti kirjanik, tõlkija ja diplomaat.

## Haridus
Ta õppis Jūrmala 4. keskkoolis. 1972. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli soome-ugri filoloogia erialal.

## Töökäik
Aastail 1972–1978 töötas ta korrektorina ajakirjas Padomju Latvijas Komunists (Nõukogude Läti Kommunist), hiljem oli Läti Kirjanike Liidu konsultant ja juhatuse sekretär (1978–1990). Aastail 1989–1991 oli ta Läti-Soome ühingu esimees.

Aastail 1992–1998 oli ta iseseisvuse taastanud Läti esimene suursaadik Soomes, aastail 1992–1993 ka Eestis.

Ta on tõlkinud kirjandust soome, eesti ja ungari keelest läti keelde (teiste hulgas Jaan Krossi, Holger Puki, Teet Kallase, Ellen Niidu, Aimée Beekmani, Viivi Luige, Heino Välja, Heljo Männi, Jüri Tuuliku teoseid).

## Teosed eesti keeles
* "Ja siiski nii lähedal" (mälestusteraamat, läti keelest tõlkinud Ita Saks; Tallinn: Olion, 1999)
* "Läti maa ja taevas" (läti keelest lühendatult tõlkinud Kalev Kalkun; Loomingu Raamatukogu 29/30, 2001)
* "Läti rahva käekäik. Hetki ajaloost" (läti keelest tõlkinud Arno Baltin; Loomingu Raamatukogu 4–5, 2021)

## Tunnustus
* 1995 Kolme Tähe orden
* 2000 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli kirjanik ja tõlkija Jānis Žīgurs, tema emapoolsed vanavanemad kirjanikud ja tõlkijad Edvarts Virza (Jēkabs Eduards Liekna) ning Elza Stērste. Tema abikaasa on Jukka Rislakki.

## Viited

## Välislingid

* Olev Remsu. Läti silda ehitades. Retsensioon Anna Žigure teosele "Läti rahva käekäik. Hetki ajaloost" (LR 4-5, 2021, tõlkija Arno Baltin). Postimees, AK, 20. märts 2021
Laimdota Straujuma esimene valitsus

**Laimdota Straujuma esimene valitsus** oli 22. jaanuaril 2014 Läti Vabariigi Seimi kinnitatud Laimdota Straujuma juhitud nelja erakonna koalitsioonivalitsus. Valitsuse volitused lõppesid 5. novembril 2014, kui tööd alustas Laimdota Straujuma teine valitsus.

Koalitsiooni koosseis:

## Vaata ka
*Läti peaminister
*Läti riigipeade loend

## Viited
Sharon den Adel

**Sharon Janny den Adel** (sündinud 12. juulil 1974 Waddinxveenis) on hollandi laulja ja helilooja, kes on tuntud eelkõige Hollandi sümfoonilise metali bändi Within Temptation solistina. 

Muusikaga on ta tegelenud juba alates 14. eluaastast.
Kojaline

**Kojaline** on Tallinna Puuetega Inimeste Koja väljaantav ajakiri.

Ajakiri käsitleb eeskätt puuetega inimestele, nende lähedastele ja valdkonna spetsialistidele suunatud informatsiooni, kajastab puuetega inimeste elu, puuetega inimeste ühenduste tegevusi ning tutvustab neile suunatud toetusi ja teenuseid.

Ajakiri ilmub 2009. aasta novembrist, keskmiselt kaks numbrit kalendriaastas. Ajakiri on kättesaadav elektrooniliselt Tallinna Puuetega Inimeste Koja kodulehel. 

Ajakirja levitatakse tasuta. Ajakirja numbrite väljaandmist on toetanud Vabaühenduste Fond, Tallinna linnavalitsus, Euroopa Sotsiaalfond ja Hasartmängumaksu Nõukogu.

## Viited

## Välislingid
*Ajakiri Kojaline nr 9, 2013
*Ajakiri Kojaline nr 10, 2014
Eesti reisidokumendid

**Eesti reisidokumendid** on Eesti Kodakondsus- ja Migratsiooniameti väljastavad reisidokumendid Eesti kodanikele ja Eestis elavatele välismaalastele.

Eesti kodanike reisidokumendid on järgmised:
*Eesti kodaniku pass
*ID-kaart (Euroopa Liidu piirides)
*diplomaatiline pass
*meremehe teenistusraamat
*tagasipöördumistunnistus.

Eesti Vabariigi poolt välismaalastele väljastatavad reisidokumendid on järgmised:
*välismaalase pass
*ID-kaart (Euroopa Liidu kodanikele)
*meresõidutunnistus
*ajutine reisidokument
*pagulase reisidokument
*Eesti Vabariiki tagasipöördumise luba.

## Viited
Staabikapten

**Staabikapten** on mitmes riigis kasutusel olnud sõjaväeline auaste.

## Ajalooline kasutus

### Tšehhoslovakkia
Staabikapten (tšehhi keeles: *štábní kapitán*, slovaki keeles: *štábny kapitán*) oli kuni 1953. aastani auaste Tšehhoslovakkia armees, olles kapteni auastmest kõrgem ja majori auastmest madalam.

### Eesti
Staabikapteni auaste oli Eesti sõjaväes kasutusel lühikest aega 1918. aastal. Kuna Eestit okupeerinud Saksamaa sõjaväes selline auaste puudus, võrdsustati staabikaptenid kaptenitega. 27. märtsil 1919 loodi staabikapteni auastme asemele alamkapteni auaste.

### Iirimaa
Staabikapteni (iiri keeles: *captaen na foirne*) auaste oli kasutusel Iiri Vabariiklikus Armees Iiri revolutsiooniperioodi (1917–1923) ajal.

### Preisimaa
Staabikapten (saksa keeles: *Stabskapitän* või *Stabshauptmann*) oli auaste kuninglikus Preisi armees.

Auaste oli vanemleitnandi (saksa keeles: *Premierleutnant*, hiljem *[[Oberleutnant]]*) auastmest kõrgem ja kapteni (saksa keeles: Hauptmann/Rittmeister) auastmest madalam. Selle hoidja võttis üle kapteni ja kompanii komandöri kohustused ning juhtis kompaniid nende äraolekul või kui nende ülesannete eest vastutavad ohvitserid, kes olid tihti aadlisoost, ei tundnud huvi kompanii juhtimise vastu, kuid isegi sel juhul jäid hauptmanile alles ta auaste, staatus ja munder.

### Venemaa
Venemaa keiserlikus armees oli staabikapten (vene keeles: *штабс-капитан*) kasutusel leitnandi (vene keeles: *лейтенант*) ja kapteni (vene keeles: капитан) vahele jääva auastmena, n-ö leitnant-kaptenina, kes juhtis enamasti kompaniisuurust üksust.

### Ühendkuningriik
Staabikapten (inglise keeles: algul *master of the fleet* ja hiljem *staff captain*) oli kasutusel Briti Kuninglikus Mereväes, olles kapteni auastmest madalam.

## Praegu kasutusel

### Soome
Kasutusel on staabikapteni auastmega sarnanev vanemleitnandi (soome keeles: *[[yliluutnantti]]*) auaste, mis on leitnandi (soome keeles: *[[luutnantti]]*) auastmest kõrgem ja kapteni (soome keeles: *[[Kapten (Rootsi sõjaväeline auaste)|kapteeni]]*) auastmest madalam.

### Saksamaa
Staabikapten (saksa keeles: Stabshauptmann) on kõrge auaste Bundeswehris.

## Vaata ka
*Staabiülem

## Viited
Professionaalse Psühholoogia Erakool

**Professionaalse Psühholoogia Erakool** oli Tallinnas asuv rakenduslik erakõrgkool, mis annab teadmisi psühholoogiast. 2015. aastal oli kooli tegevus peatatud ja õppetööd ei toimunud.

## Vilistlasi

* Rita Rätsepp
* Karmen Palts
* Varje Ojala
* Tiina Jõgeda
* Ene Vainik
* Virge Naeris

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Kohtla-Järve Tammiku Põhikool

**Kohtla-Järve Tammiku Põhikool** on Ahtme linnaosas Kohtla-Järvel asuv põhikool. Enne põhikooliks ümberorganiseerumist oli see gümnaasium (*Kohtla-Järve Tammiku Gümnaasium*, lühemalt *Tammiku Gümnaasium*).

## Välislingid
*Kooli koduleht
*Kohtla-Järve Tammiku Gümnaasiumi põhimäärus eRTis
Himmaste allikad

Himmaste allikad on kaitsealused allikad Põlvamaal Põlva valla ja kihelkonna Himmaste külas.

Himmaste allikad asuvad Orajõe veerul Himmaste vana koolimaja lähedal. Allikavesi voolab umbes 150 meetri kaugusel asuvasse Orajõkke. 

Allikaid on nimetatud ka Silmaallikateks. Allikaveest tekkinud väikest veekogu on nimetatud Silmajärveks. Allikaveel on usutud olevat raviomadusi. 

Himmaste allikad on kaitstava looduse üksikobjektina võetud looduskaitse alla 2003. aastast. Himmaste allikate piiranguvööndi pindala on 1,49 ha.

## Viited

## Välislingid
*Himmaste allikad katastrikaardil
*Himmaste allikad pärandkultuuri fotokogus
Toomakirjandus

**Tooma kirjanduseks** nimetatakse algkristlikke tekste, mille peategelane on apostel Toomas (üks Jeesuse kaheteistkümnest õpilasest, kellest on kirjutatud evangeeliumites Mt 10:3; Mk 3:18; Lk 6:15; Jh 11:16; 14:5; 20:24.26.27.28; 21:2) või mille autorsus omistatakse apostel Toomale.

Tähtsaim neist tekstidest on "Tooma evangeelium". Teos on tekkinud ilmselt 2. sajandil Ida-Süürias (kus apostel Toomas oli tähtis), on kokkupuutepunkte gnoosisega, kuid kokkupuutepunkte on tal ka apostel Tooma India-retke kirjeldava "Tooma tegude" raamatuga ning Nag Hammadist leitud "(Atleet) Tooma raamatuga". Vaimulaadilt lähedasteks neile teostele luges Uku Masing ka "Johannese evangeeliumi" 12 ja "Saalomoni oode" ning ta väitis, et kõik need teosed pärinevad ühest kindlast algkristluse ringkonnast.

Seda varakristluse rühmitust nimetas Uku Masing toomakristlasteks. Ta väitis, et toomakristlus oli Jeruusalemma juudakristluse ning Pauluse esindatava hellenistliku kristluse kõrval kolmas suurem algkristluse rühmitus. Uku Masing oletas, et tänapäeva India toomakristlased on antiikaegsete toomakristlaste järeltulijad. See hüpotees tugineb "Tooma tegude" raamatule, mille kohaselt apostel Toomas misjoneeris Indias. Ka India toomakristlased pidasid (ja peavad) apostel Toomast kristluse toojaks Indiasse.

Uku Masing leidis Tooma kirjandusest palju sarnasusi budismiga.
Eesti Statistika Kvartalikiri

**Eesti Statistika Kvartalikiri. ''Quarterly Bulletin of Statistics Estonia*** oli [[Statistikaamet]]i väljaantav erialaajakiri. Aastatel 1922–1943 ja 1992–2008 ilmus see nimega *'Eesti Statistika Kuukiri**.

Ajakirjas avaldati [[statistika]] valdkonna artikleid ühiskonnas olulistel teemadel, statistikauudiseid Eestist ja teistest riikidest, majandusarengu ja sotsiaaltrendide aegridu, samuti ülevaateid statistika metoodika kohta.

Eesti Statistika Kvartalikiri ilmus 2009. aastast neli numbrit kalendriaastas. Ajakiri oli kakskeelne, kõik ajakirja artiklid avaldati paralleelselt eesti ja inglise keeles. Ajakirja paralleelpealkiri inglise keeles on **Quarterly Bulletin of Statistics Estonia'''. Ajakirja numbrid on elektrooniliselt kättesaadavad Statistikaameti kodulehel.

1922. aastal ilmus Eesti Statistika Kuukirja esimene number umbes pool aastat pärast Riigi Statistika Keskbüroo rajamist. Selles põhjendas statistika keskbüroo esimene juht Albert Pullerits riikliku statistika vajalikkust järgmiselt: "Iga kultuuririik on sunnitud olnud statistiliste andmete kogumist süstematiseerima ja looma mingisuguse statistilise üldkorralduse, sest meie sotsiaalse ja majanduslise elu nähtused on nii üliväga komplitseeritud ja nende nähtuste põhjused on omakord suhtelises seotises üksteisega, nii et raske on ilma statistilise tähelepanuta otsustada, missugune nähtus on teise nähtusega seotud ja kuivõrd ta teistest nähtustest ära ripub."

Eesti Statistika Kuukirja ilmus aastatel 1922–1940 kokku 223 numbrit, 1942. aastal 10 numbrit ja 1943. aastal 5 numbrit. Nende seas oli ka topeltnumbreid. Enne Teist maailmasõda olid kuukirjad paralleelselt eesti ja prantsuse keeles, Saksa-aegsed eesti ja saksa keeles. 1943. aasta väljaannetel puudus lisandus "kuukiri". Nõukogude ajal asendasid Eesti statistikaväljaande mitmesuguseid ametkondlikuks kasutamiseks määratud trükised. 

Eesti Statistika Kuukirja väljaandmine Statistikaametis taastus 1992. aastal. 2008. aastani ilmus see kuukirjana, 2009. aastast jätkus kvartalikirjana. Kvartalikirja viimane number ilmus 2018. aasta lõpus.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Statistika Kvartalikiri Rahvusraamatukogu digiarhiivis Digar
Extended ISA

**Extended Industry Standard Architecture** (lühendatult **Extended ISA** või **EISA**) oli 32-bitine arvutisiin.

EISA loodi 1988. aastal vastuseks IBM-i firmaomasele MCA siinile ning seda kasutati 1990. aastate keskpaigani, mil võeti kasutusele PCI siin. Selle loojad olid AST Research, Compaq, Epson, Hewlett Packard, NEC, Olivetti, Tandy, Wyse ja Zenith, keda kutsuti ühiselt *Gang of Nine'iks*. EISA oli tagasiühilduv ISA siiniga.

## Välislingid
* EISA (Extended Industry-Standard Architecture), vallaste.ee
Edvarts Virza

**Edvarts Virza** (õieti **Jēkabs Eduards Liekna**; 27. detsember 1883 – 1. märts 1940) oli läti kirjanik ja tõlkija.

Eesti keeles on ilmunud tema romaan "Taevaredel: aasta vanas Semgale talus" (originaali pealkiri "Straumēni", läti keelest tõlkinud Mart Pukits, Tartu: Noor-Eesti, 1938, 2. trükk Tallinn: Eesti Raamat, 1992).

Edvarts Virza on maetud Riia metsakalmistule.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli kirjanik ja tõlkija Elza Stērste. Kirjanik, tõlkija ja diplomaat Anna Žīgure on nende tütretütar.
Eesti pass

**Eesti kodaniku pass** on Eesti kodanikele väljaantav pass, mida saab kasutada reisidokumendina ja Eesti kodakondsuse kinnitamiseks/tõendamiseks. Eesti kodaniku passe väljastab Eesti Politsei- ja Piirivalveameti PPA Kodakondsus- ja Migratsiooniosakond.

Eesti kodaniku passe on alates 1991. aastast välja antud nelja liiki:
*sinikaaneline pass, mille tagumise kaane sisepoolele kanti omaniku andmed ja foto kleebiti originaalis sisse, masinloetav kood puudus ja andmeleht oli "kaitstud" kilega, millel oli jätkuvjoones kolme lõvi kujutis. Allkirja kirjutas omanik ise passi kättesaamisel otse passi sisse;
*sinikaaneline pass, sama nagu eelmine, lisatud oli masinloetav kood ja pildi alumisse parempoolsesse nurka lisati ilma värvita reljeeftemplikanne;
*sinikaaneline pass, mille kolmandale leheküljele kanti isikuandmed. Foto ja allkiri skanniti ja trükiti otse passi. Samuti lisati passi omaniku foto kujund vesipildina;
*bordoopunasekaaneline pass, sama nagu eelmine, kusjuures sünnikoht märgitakse ainult riigi täpsusega ja sisse on kantud tõlked kõigisse ülejäänud 23 Euroopa Liidu ametlikku keelde.

## Vaata ka

*Viisanõuded Eesti kodanikele
Eesti äärmuspunktid

**Eesti äärmuspunktid** on geograafilised punktid, mis on Eesti alal kõige äärmised punktid põhjas, lõunas, idas ja läänes.

## Kogu Eestis (sh veeala)
* Põhjas 59°49′ pl: Vaindloo saar, Vainupea, Haljala vald, Lääne-Viru maakond 
* Põhjapoolseim linnaline asula: Tallinn, Harju maakond 
* Lõunas 57°30′ pl: Karisöödi, Rõuge vald, Võru maakond 
* Lõunapoolseim linnaline asula: Misso, Rõuge vald, Võru maakond 
* Läänes 28°13′ ip: Nootamaa saar, Atla, Saaremaa vald, Saare maakond 
* Läänepoolseim linnaline asula: Kihelkonna, Saaremaa vald, Saare maakond 
* Idas 21°46′ ip: Narva, Ida-Viru maakond
* Idapoolseim linnaline asula: Narva, Ida-Viru maakond
Albert Pulleritsu preemia

**Albert Pulleritsu preemia** ehk **Albert Pulleritsu nimeline noore statistiku preemia** on Statistikaameti poolt välja antav auhind noorele statistikule.

Albert Pulleritsu preemiat annab Statistikaamet välja alates 2011. aastast. Preemia algatati Eesti statistika 90. juubeliaasta puhul. Albert Pullerits (1892–1967) oli 1921. aastal loodud Riigi Statistika Keskbüroo esimene juht ja Eesti riikliku statistikasüsteemi rajaja.

Preemia eesmärk on innustada üliõpilasi rakendama ja arendama statistikameetodeid, propageerida statistikat kui teadusharu ja edendada Statistikaameti koostööd teadusasutustega.

Preemia saaja valib Statistikaameti hindamiskomisjon konkursile laekunud tööde hulgast. Konkursil saavad kandideerida 30-aastased või nooremad Eesti üliõpilased, kelle magistri- või bakalaureusetöö on valminud rahvastiku, sotsiaalelu, majanduse või keskkonna teemal ning mis rakendab oluliselt või arendab mingit statistika meetodit.

## Albert Pulleritsu preemia laureaadid

## Viited

## Välislingid
*Statistikaamet. Albert Pulleritsu preemia laureaadid
Elza Stērste

**Elza Stērste** (18. märts 1885 – 19. aprill 1976) oli läti kirjanik ja tõlkija.

Eesti keeles on ilmunud tema jutukogu "Armastusjutt ja teisi jutte" (läti keelest tõlkinud Ita Saks, eessõna Anna Žīgure; Loomingu Raamatukogu 5/6, 1993).

Elza Stērste on maetud Riia metsakalmistule.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli kirjanik ja tõlkija Edvarts Virza. Kirjanik, tõlkija ja diplomaat Anna Žīgure on nende tütretütar.
Kunda tänavate loend

*Siin on loetletud [[Kunda]] linna tänavaid ja toodud nende pikkused.*

## A
* Aia tänav; 0,418&nbsp;km
* Aiamaa tee; 0,189&nbsp;km
* Astangu tänav; 1,10&nbsp;km
## E
* Eha tänav; 0,494&nbsp;km 
* Ehitajate tänav; 0,368&nbsp;km
## J
* Jaama tänav; 2,05&nbsp;km  
* Jõe tänav; 0,663&nbsp;km
## K
* Kalda tänav; 0,312&nbsp;km 	  
* Kalevi tänav (varem ka Alice Tisleri tänav); 0,438&nbsp;km 
* Kalmistu tee; 0,814&nbsp;km 
* Kasemäe põik; 0,454&nbsp;km	  
* Kasemäe tänav (varem ka 1. Mai puiestee); 1,358&nbsp;km 
* Klubi tänav; 0,316&nbsp;km 
* Koidu põik; 0,105&nbsp;km   
* Koidu tänav; 2,152&nbsp;km	  
* Kungla tänav; 0,161&nbsp;km
## L
* Laane tänav; 0,221&nbsp;km
* Lasteaia tänav; 0,163&nbsp;km 
* Lembitu tänav; 0,31&nbsp;km	  
* Lepiku tee; 0,311&nbsp;km   
* Lontova tee; 1,489&nbsp;km  
* Loode tänav; 0,321&nbsp;km
* Lähta tee; 0,443&nbsp;km
## M
* Maakoha tee; 0,19&nbsp;km
* Mageranna tee; 0,564&nbsp;km  
* Mere tänav; 0,698&nbsp;km  
* Metsa tänav; 0,247&nbsp;km
* Mäe põik; 0,259&nbsp;km 
* Mäe tänav; 1,28&nbsp;km
## P
* Pargi põik (varem ka Komsomoli tänav); 0,29&nbsp;km 
* Pargi tänav; 0,735&nbsp;km	  
* Pioneeri tänav; 0,131&nbsp;km	  
* Posti tänav; 0,262&nbsp;km
## R
* Rahvamaja tänav; 0,454&nbsp;km 
* Rakvere maantee (varem ka Rakvere tänav); 1,752&nbsp;km
* Ranna tee; 0,85&nbsp;km 
* Raudkatku tänav; 0,405&nbsp;km
## S
* Sadama tee, 1,148&nbsp;km  
* Sadama tänav; 0,145&nbsp;km
* Sauna tänav, 0,118&nbsp;km   
* Selja tee; 1,152&nbsp;km  
* Spordi tänav; 0,278&nbsp;km 
* Staadioni tänav; 0,39&nbsp;km
## T
* Tammiku põik; 0,316&nbsp;km 	  
* Toolse tee (varem ka Toolse tänav); 1,192&nbsp;km 
* Turu tänav; 0,196&nbsp;km
* Tähe tänav; 0,138&nbsp;km  
* Tööstuse tänav; 1,513&nbsp;km
## U
* Uus-Sadama tee; 2,727&nbsp;km
## V
* Videviku tänav; 0,098&nbsp;km	  
* Võidu tänav; 0,559&nbsp;km
Piret Lilleväli

**Piret Lilleväli** (7. august 1960 – 6. juuni 2024) oli eesti riigiametnik.

## Haridus
Piret Lilleväli on lõpetanud 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal ning Université Pierre-Mendès-France (Grenoble II) majandus- ja sotsiaalpoliitika erialal ja saanud magistrikraadi 1999. aastal. 2008. aastal lõpetas ta Kõrgemad Riigikaitsekursused.
## Töö
Piret Lilleväli on töötanud Tallinna 24. Keskkooli eesti keele ja kirjanduse õpetajana, uudistelugejana Kuku raadios, keelekeskuse metoodikuna ja Tallinna Riigikeelekeskuse direktorina.

Aastatel 1995–1999 oli ta majandusministeeriumi üldosakonna juhataja, 1999–2005 sotsiaalministeeriumi tööala asekantsler, 2006–2012 siseministeeriumi Schengeni koordinaator, arendusnõunik ja nõunik sisejulgeoleku alal.

2012. aastast oli ta Riigikantselei koosseisuväline nõunik ja projektijuht, 2013. aastast Riigikantselei Euroopa Liidu sekretariaadi Euroopa Liidu asjade direktori asetäitja, Eesti Euroopa Liidu eesistumise 2018 ettevalmistamise koordinaator.

Aastatel 2000–2005 Töökeskkonna Nõukoja esimees, 2001–2005 Eesti ILO nõukogu liige , 2002–2005 Sotsiaalmajandusnõukogu esimees.

Aastatel 2004–2006 Euroopa Liidu töötajate vaba liikumise nõuandva komitee liige.

2012. aastast oli ta Euroopa Liidu IT-agentuuri haldusnõukogu liige.

2018–2023 oli ta siseministeeriumi varade, planeerimise ja tehnoloogia asekantsler, 2023. aasta novembrist on kliimaministeeriumi strateegia ja innovatsiooni asekantsler.

## Tunnustus
* 2008 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Eesti Schengeni viisaruumiga ühinemisele kaasaaitamise eest
* 2018 – Riigivapi III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema tütar on Kaitseministeeriumi asekantsler Susan Lilleväli.

## Viited

## Välislingid
* Tarmo Vahter, Argo Ideon. Lähevad need, keda meilgi vähe. Eesti Ekspress, 5. september 2003
Sven Schulze

**Sven Schulze** (sündinud 31. juulil 1979 Quedlinburgis) on Saksamaa poliitik, Kristliku Demokraatliku Liidu (CDU) liige ja Euroopa Parlamendi liige (Euroopa Rahvapartei).

**Elu** 

Schulze õppis tööstusliklikke Ingeneeriteadused Claushali Tehnilises Ülikoolis ja pärast seda töötas kesksuuruses ingeneerilises ettevõttes Harzis müügijuhina.

1997. aastal ta astus CDUsse ja Noorte Liidusse (CDU noored). Ta oli Heteborni Linnavalitsuse ja Quedlinburgi regionaal valitsuse liige.
Alates 2006, ta oli CDU Saxony-Anhalt juhatuse llige ja Noorte Liidu Saxony-Anhalt esimees. Aastal 2011 sai ta Euroopa asjade komitee Saxony-Anhalt-ilt esimeheks.
Aastal 2014 valiti ta Euroopa Parlamenti, kus ta on tööhõive- ja sotsiaalküsimuste kommiteedi, Mašriki riikidega suhtlemiseks delegatsiooni ja Parlamentaarse Assamblee – Vahemere Liit delegatsiooni liige.

Sven on abielus ja tal on kaks last.http://www.cdulsa.de/index.php?id=81http://www.schulze-europa.de/http://www.schulze-europa.de/
Tallinna Paekaare Gümnaasium

**Tallinna Paekaare Gümnaasium** oli Tallinnas Lasnamäe linnaosas aastatel 1974–2015 tegutsenud gümnaasium. 

Kooli avamisel kandis see nime Tallinna 11. Keskkool. Aastast 1998 kandis koole nime Tallinna Paekaare Gümnaasium. Aastal 2015 ühendati Paekaare Gümnaasium Lasnamäe Gümnaasiumiga ning kooli uueks nimeks sai Lasnamäe Gümnaasium.

Kool asus aadressil Punane 17. Punasel tänava majade nr 17 ja 23 vahel 2005. aasta kevadel toimunud plahvatuse tagajärjel purunes umbes 30% koolihoone akendest.
2015. aasta sügiseks oli koolihoone muutunud avalikuks kasutamiseks sobimatuks: vee- ja kanalisatsiooni, elektri- ja küttesüsteemid olid amortiseerunud ning õpikeskkond ei vastanud enam riikliku õppekava täitmise nõuetele. Hoone lammutati 2016. aastal.

## Viited
Mart-Peeter Erss

**Mart-Peeter Erss** (sündinud 11. aprillil 1969) on eesti sotsiaaltöötaja ja ametnik.

## Haridus
Ta on lõpetanud 2008. aastal Tallinna Ülikooli sotsiaaltöö erialal magistriõppes ja kaitsnud magistritöö „Tallinna sotsiaalhoolekande struktuuriorganisatsiooni muutmise vajadus ja võimalused“ (juhendaja professor Lauri Leppik).

## Töö
Töötab 2001. aastast Põhja-Tallinna Valitsuse sotsiaalhoolekande osakonna juhatajana.

## Ühiskondlik tegevus
Eesti Üliõpilaste Seltsi liige 1993. aastast.

Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsiooni (ESTA) eestseisuse liige. Kutsekoja sotsiaaltöötaja ja hoolekande asutuse juhi kutsekomisjoni liige. 2012. aastast EAPN Eesti (Vaesuse Vastu Võitlemise Euroopa Võrgustiku) eestseisuse liige.

## Tunnustus
*2011 Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsiooni aasta hoolekandeasutuse juht
*2015 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk
*2016 Tallinna teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsioon. Mart-Peeter Erss
*Mart-Peeter Erss. Vigade hind võib vahel olla väga kõrge. Postimees, 13. märts 2009
*Mart-Peeter Erss. Vaja on hoolduskindlustust. Eesti Päevaleht, 8. mai 2013
*Mart-Peeter Erss. Baby P juhtum kui mõtteaine sotsiaaltöötajatele ja nende esindusorganisatsioonidele. Sotsiaaltöö 2013/6
Orissaare staadioni tamm

**Orissaare staadioni tamm** on keset Orissaare staadioni jalgpalliväljakut kasvav tamm.

Esialgu kasvas tamm küll staadioni kõrval, kuid 1951. aastal staadionit laiendati, tamme ei õnnestunud välja juurida ning tamm jäi staadioni keskele.

2012. aastal valisid Eesti Päevalehe lugejad staadioni Eesti ime konkursi seitsme finalisti hulka.

2015. aastal nimetati tamm Euroopa aasta puuks.

## Viited

## Välislingid
* "Orissaare tamm pürgib Euroopa puu tiitlile" Maaleht, 20. jaanuar 2015
* "Orissaare tammel on suured võiduvõimalused" Saarte Hääl, 27. jaanuar 2015
* "Orissaare tamm pärjati Brüsselis Euroopa aasta puu tiitliga" EER, 21. aprill 2015
Filipe Luís

**Filipe Luís Kasmirski** (sündinud 9. augustil 1985 Jaraguá do Sulis, Santa Catarina osariigis) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Brasiilia kõrgliiga klubis Flamengo ja Brasiilia jalgpallikoondises.

Aastatel 2010–2014 ja 2015–2019 mängis ta Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Atlético, kellega tuli hooajal 2013–14 Hispaania meistriks. Hooajal 2014–2015 mängis ta Inglismaa kõrgliiga klubis Chelsea, kellega tuli samal hooajal Inglismaa meistriks.

## Koondisekarjäär
Filipe Luís esindas Brasiiliat alla 20-aastaste koondises 2005. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel. Ta mängis kahes mängus, alagrupimängus Lõuna-Koreaga ja pronksimängus Marokoga, kus Brasiilia võitis pronksmedali.

Brasiilia A-koondise peatreener Dunga valis ta esimest korda rahvusmeeskonna koosseisu 12. augustil 2009 toimuvaks sõprusmänguks Eestiga. Rahvuskoondises tegi ta debüüdi sama aasta 14. oktoobril maailmameistrivõistluste valikturniiri mängus Venezuelaga.

Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 17. novembril 2015 MM-i valikmängus Peruu vastu.

## Saavutused
### Klubid
;Deportivo La Coruña
*UEFA Intertoto Cup: 2008

;Madridi Atlético
* La Liga: 2013–14
* Copa del Rey: 2012–13
* UEFA Euroopa Liiga: 2011–12, 2017–2018
* UEFA Superkarikas: 2012, 2018

;Chelsea
* Premier League: 2014–15
* Football League Cup: 2014–15

;Flamengo
*Campeonato Brasileiro Série A: 2019
*Copa Libertadores: 2019

### Rahvuskoondis
;Brasiilia
*Konföderatsioonide karikas: 2013

## Viited

## Välislingid

* Profiil Madridi Atlético kodulehel
* Statistika BDFutboli saidil
Eestlased Lätis

**Eestlased Lätis** on Lätis elanud või elavad eestlased. Eestlased on Lätis vähemusrahvas, keda 2014. aasta alguse seisuga oli 2270 inimest (umbes 0,1% kogu Läti elanikest) .

19. sajandi lõpus oli eestlaste arv Lätis 10 000 ringis. Eesti Vabariigi algusaastail, 1925. aastal oli Lätis eestlasi 7832.Nüüdisajal elab enamik eestlasi Riias või Eesti-Läti piiri lähedal Lätis. Varem oli palju eestlasi ka Ludza (Lutsi) piirkonnas (Lutsi maarahvas).

1. juulil 2019 elas Lätis 2111 eestlast, kellest 1209 olid Läti kodanikud.

## Viited
Maarja evangeelium

**Maarja evangeelium** (EvMar) on 2. sajandist pärinev koptikeelne tekst, milles on Jeesuse  kõnelused õpilastega ja õpilaste kõnelused omavahel. Sarnane on näiteks *Jaakobuse kiri* (NHC I,2). EvMar on võrdsel määral nii kristlik kui ka gnostiline tekst.

Maarja evangeeliumi tekstis puuduvad viited tekkeajale ja tekkekohale. Jeesuse ja tema õpilaste tegevus toimub Iisraelis, kuid nagu kanooniliste evangeeliumide puhulgi ei tähenda see, et teos oleks seal ka kirjutatud. Säilinud osa Maarja evangeeliumist võib jagada kaheks põhiosaks: esimene, mille algus pole säilinud, sisaldab õpilaste filosoofilisi ja teoloogilisi küsimusi Jeesusele ning Jeesuse vastuseid, teine aga Maarja kõnelusi kaasõpilastega.

EvMar-i peategelane ei ole Jeesus, vaid tema kaaslanna Maarja Magdalast, olles Jeesuse asendaja rollis. Ta vahendab õpilastele varjatud ilmutusi, mida Jeesus on usaldanud vaid talle. Jeesuse õpilased on samad kes Uue Testamendi evangeeliumites: Maarja Magdaleena, Peetrus, Andreas ja Leevi. Jeesust nimepidi ei nimetata, vaid kasutatakse tiitleid "Päästja", "Isand" või  "Õnnis",  mida UT-s Jeesuse kohta ei kasutata. EvMar 8,2-le leidub täpne paralleel *[[Tooma evangeelium]]is* (EvThom 113). Peetruse ja Maarja konfliktile leidub paralleele nii *Tooma evangeeliumis* kui ka *[[Pistis Sophia]]s*. EvMar 10,1–43 väljendab Peetrus Maarja Magdalast erilisust sõnadega: "Õde, me teame, et Päästja armastas sind rohkem kui ülejäänud naisi." EvMar 10,4–6 järgi teadis ta Päästja sõnu, mida teised õpilased ei teadnud, ning EvMar 10,10 jj jutustab ta kaasjüngritele oma visioonist, milles ta nägi Isandat. Jutustus sellest nägemusest põhjustab õpilaste hulgas arutluse Maarja Magdalast jutustuse tõepärasuse üle, mille Peetrus seab kahtluse alla (EvMar 17,15 jj). Maarja kaitseb end Peetruse kahtlustuste eest (EvMar 18,1 jj). Maarja kaitseks astub välja ka Leevi (EvMar 18,6 jj), kes küsib Peetruselt: "Kui aga Päästja tegi temast väärilise, kes aga oled sina, et kõrvale ta heidad?" (EvMar 18,10–12). EvMar 19,1–2 põhjal näib, et Leevi suutis kaasjüngreid veenda, sest need lõpetasid vaidluse ja siirdusid kuulutama evangeeliumi.

1896. aastal Kairost pärit papüüruskoodeks (*Papyrus Berolinensis*) on Berliini Muuseumi Egiptuse osakonnas. Tekstist on säilinud vaid pool. Säilinud on osa teose algusest ja osa lõpust (lk 7,1–10,23 ja lk 15,1–19,5). 18-st leheküljest puuduvad lk 1–6 ja 11–14. Lisaks koptikeelsele on Maarja evangeeliumist veel kaks, 3. sajandist pärinevat, kreekakeelset papüüruse osa (PapOxy 3525 ja PapRyl 463). Koptikeelne tekst on tõlge kreekakeelsest originaalist. Sest suur osa koptikeelsest teoloogia ja filosoofia sõnadest on kreeka päritoluga, ka koptikeelses tõlkes leidub rohkesti kreeka päritoluga laensõnu. Koptikeelne ja kreekakeelne tekst erinevad ainult mõnes lõigus. Kreekakeelne tekst ei täida koptikeelses tekstis olevaid lünki.

## Viited
Tarantass

**Tarantass** (vene keeles тарантас) on neljarattaline pikendatud raamiga reisivanker. Seda kasutati Venemaal 19. sajandi I poolel.
Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America

**Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America** (lüh **PNAS**, tsiteerimisel **Proc. Natl. Acad. Sci. USA**) on ingliskeelne teadusajakiri, mida annab välja The National Academy of Sciences ja kus avaldatakse peamiselt bioloogia, meditsiini ja biotehnoloogia valdkonna artikleid.

Ajakiri asutati 1914. aastal Ameerika Ühendriikides ja esimene number ilmus 1915. aastal. Teadusajakiri ilmus paberil kord nädalas kuni 2019. aasta jaanuarini, pärast seda ilmub veebiajakirjana.

2019. aastal oli ajakirja mõjutegur 9,412.

2019. aastast on ajakirja peatoimetaja May Berenbaum.

## Välislingid
* PNAS Early Edition
* Ametlik koduleht
* Ametlik veebipõhine arhiiv
Räpina järv

**Räpina järv** (ka *Räpina paisjärv*) on Põlva maakonnas Räpina linnаs Võhandu jõel paisutatud järv. Järve pindala on 19,1 ha.


Räpina paisjärv 01.jpg
Räpina paisjärv 03.jpg
Räpina paisjärv 04.jpg


## Viited
Sõmerpalu järv

**Sõmerpalu järv** (ka *Sõmerpalu veehoidla, Sõmerpalu veskijärv, Sõmerpalu paisjärv*) on Võru maakonnas Võru vallas Sõmerpalu külas asuv paisjärv. Järve pindala on 7 ha.

## Viited
Soodla veehoidla

**Soodla veehoidla** on veehoidla Harjumaal Anija vallas. Selle pindala on 261,7 ha (saartega 271,7 ha). Asub Soodla jõel.

Veehoidla kujunes välja 1981. aasta suveks. Veehoidla paisutab Soodla jõge mitme kilomeetri ulatuses. Veekogu on tammipoolses otsas kuni 13 meetrit sügav. Soodla veehoidla rajati Tallinna veevarustusobjektina seetõttu, et Soodla jõe vesi oli väga puhas. 1970. aastate keskel, enne veehoidla rajamist, leidus jões Tõrrepõhja kohal isegi ebapärlikarpi.

See on osa Tallinna pinnaveehaardesüsteemist.  

2008. aasta lõpust töötab Soodla veehoidla tammil hüdroelektrijaam, mida opereerib OÜ Uus Energia.

2009. aastal Soodla veehoidla veevarusid ei kasutatud.

## Vaata ka
*Soodla hüdroelektrijaam

## Viited

## Välislingid
* Ametlikud teadaanded
* Soodla hüdroelektrijaam
* Ülle Tamm, Võimsamate lahingumasinate jaoks on vaja keskpolügooni kõrvale harjutusala, Sõnumitooja, 25. märts, 2015
* Kaitseväe rajatav harjutusala ohustab loodust ja kodusid, 27. juuli 2015

; Video
* Soodlasse tuleb kaitseväe harjutusala, 9.07.2015
Jevgeni Kaljundi

**Jevgeni Kaljundi** (kuni 1936 **Jevgeni Grigorjev**; 13. juuni 1931 Tartu – 18. august 2011 Tallinn) oli eesti arhitektuuriajaloolane, muinsuskaitsja, maletreener ja sporditegelane.

## Elulugu
Ta sündis arsti peres.

Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna Elektromehaanika Tehnikumi. Aastatel 1952–1955 õppis ta Leningradi Sideinstituudis ja 1960–1965 I. Repini nimelises Kunstiinstituudis.

Ta töötas Tallinna Telefonivõrgus side alal ning 1963–1993 ajaloolasena Eesti Ehitusmälestistes, aastast 1993 AS-is Restauraator.

Ta töötas Tallinna Malekoolis 26 aastat maletreenerina. Tema õpilastest on tuntumad Tuulikki Laesson, Olav Sepp, Vallo Maidla, Priit Leito ja Margit Brokko-Olde.

## Teadustöö
Uurinud Eesti linnuseid ja kindlustussüsteemide ajalugu, eriti Narva vanalinna ja kindlustisi. Oli Viiburi kindlustiste uurimisele aluselepanijaid. Olnud kunstiajaloolasena tegev Narva generaalplaani koostamisel.

## Kirjutisi
*Viiburi lossi ajaloost. // Ehitus ja Arhitektuur (1970) 3.
*Narva ajaloolised kindlustused linna arengu tunnistajatena. // Ehitus ja Arhitektuur (1985) 1, 2.
*Linn piirijõel. // Horisont (1988) 7, 8; (1989) 1, 3, 6.
*Kreenholmi haiglalinnak. // Eesti Arst (1990) 5.
*Maja Toompeal. // Maja (1994) 2.
*Tallinna Issanda Muutmise kiriku ikonostaas. // Usk ja Elu (1994) 4.
*660 aastat Tallinna veeäri. Tallinn 1997.

## Viited

## Kirjandus
*1996 – Silja Konsa. "Kaljundi, Jevgeni". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 153-154
*2000 – Rein Loodus. "Kaljundi, Jevgeni". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. I kd, A–Ki. Tallinn 2000. Lk 534

## Välislingid
*
*"Jevgeni Kaljundi 13. VI 1931 – 18. VIII 2011". Nekroloog. Sirp, 26. august 2011
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Leevaku paisjärv

**Leevaku paisjärv** on Põlva maakonnas Räpina vallas asuv paisjärv. Selle pindala on 26,6 ha.

## Viited
Seto külävüü

**Seto külävüü** on Setumaa olulisi kultuuriobjekte, vaatamisväärsusi ja asutusi ühendav turismimarsruut.

Seto külävüü kulgeb Võõpsust Luhamaani ja on umbes 100 kilomeetrit pikk. Turismimarsruut on suunatud eeskätt autoturistidele ja rattamatkajatele. Marsruut on tähistatud 130 viida, 12 välikaardi ja 3 infotulbaga. Marsruudi äärde on rajatud 8 puhkekohta. Vaatamisväärsusi tutvustav informatsioon on eesti, setu, inglise ja vene keeles.

Marsruut tutvustab 37 Setumaa vaatamisväärsust ja asutust, millest 33 asub Eestis ja 4 Venemaal:
*Võõpsu tsässon
*Laossina tsässon
*Mikitamäe tsässon
*Värska Sanatoorium
*Värska kirik
*Seto tsäimaja
*Värska talumuuseum
*Värska Vesi AS
*Treski tsässon
*Saatse saabas
*Saatse kirik
*Saatse muuseum
*Mustoja maastikukaitseala
*Lõunalaagri matkarada
*Petseri linna ajaloomuuseum
*Petseri klooster
*Petseri Varvara kirik
*Tailovo kirik
*Piusa koopad
*Mardimäe talu Hilanas
*Obinitsa kirik
*Seto seltsimaja Obinitsas
*Lauluema kuju Obinitsas
*Seto ateljee-galerii Obinitsas
*Obinitsa muuseum
*Härma müür
*Tobrova tsässon
*Luikjärve kindlustalu
*Setomaa turismitalu Kalatsovas
*Miikse kirik
*Vana-Vastseliina linnus
*Kirikumäe matkarada
*Tsiistre külakoda
*Tsiistre linamuuseum
*Nopri Talumeierei
*Hino maastikukaitseala
*Luhamaa kirik

Seto külävüü marsruudi tähistamise eestvedaja oli MTÜ Setomaa Turism. Taristu väljaehitamist rahastasid Setomaa arengu programm, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond Leader meetme raames, MTÜ Setomaa Turism ja Setomaa Valdade Liidu neli valda – Mikitamäe, Värska, Meremäe ja Misso vald. 

## Viited

## Välislingid
*Seto Külävüü kaart ja vaatamisväärsuste tutvustus
Lara Gut-Behrami

**Lara Gut-Behrami** (sündinud 27. aprillil 1991 Sorengos) on Šveitsi mäesuusataja, kes on spetsialiseerunud kiirlaskumisele ja ülisuurslaalomile, kuid on saavutanud häid tulemusi ka suurslaalomis.

2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis tuli ta ülisuurslaalomis olümpiavõitjaks. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta kiirlaskumises pronksmedali ja 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis suurslaalomis samuti pronksmedali.

Hooajal 2015–2016 tuli ta maailma karikasarja üldvõitjaks.

2021. aastal tuli ta maailmameistriks suurslaalomis ja ülisuurslaalomis. Maailmameistrivõistlustelt on ta võitnud veel kolm hõbemedalit ja kolm pronksmedalit.

2016. aastal valiti ta Šveitsi aasta naissportlaseks.

2018. aastal abiellus ta jalgpallur Valon Behramiga.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2014  Sotšis
**  pronksmedal kiirlaskumises
* 2022  Pekingis
**  olümpiavõitja ülisuurslaalomis
**  pronksmedal kiirlaskumises

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2009  Val-d'Isère'is
**  hõbemedal kiirlaskumises
**  hõbemedal Alpi kahevõistluses
* 2013  Schladmingis
**  hõbemedal ülisuurslaalomis
* 2015  Beaver Creekis
**  pronksmedal kiirlaskumises
* 2017  Sankt Moritzis
**  pronksmedal ülisuurslaalomis
* 2021  Cortina d'Ampezzos
**  **maailmameister** suurslaalomis
**  **maailmameister** ülisuurslaalomis
**  pronksmedal kiirlaskumises

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas
* Üldkarikas
** **1. koht**: **2016**
** 2. koht: 2021
** 3. koht: 2014
* Kiirlaskumise karikas
** 3. koht: 2017, 2021
* Suurslaalomi karikas
** 3. koht: 2016
* Ülisuurslaalomi karikas
** **1. koht**: **2014, 2016, 2021**
** 2. koht: 2018
** 3. koht: 2017
* Alpi kahevõistluse karikas
** 2. koht: 2016

Lara Gut-Behrami on osalenud () 310 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse 64 korral, neist 34 etappi on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* Lara Gut-Behrami FIS-i kodulehel
Euroopa aasta puu

**Euroopa aasta puu** on võistlus, mis sai alguse 2011. aastal. 

See kasvas välja Tšehhi aasta puu võistlusest. Euroopa finaali pääsevad riiklike voorude võitjad.

Euroopa aasta puu mõte on juhtida tähelepanu huvitavatele vanadele puudele kui olulisele looduslikule ja kultuurilisele rikkusele, mida inimesed peaksid hindama ja kaitsma. Erinevalt teistest võistlustest ei ole Euroopa aasta puu puhul oluline ilu, suurus ega vanus, vaid lugu ja seotus inimestega. Võistluse eesmärk on otsida puid, millest on saanud laiema kogukonna lahutamatu osa.

Kui 2011 oli osalevaid riike 5, siis 2015. aastal oli nende arv kasvanud 14ni.

## Euroopa aasta puu võistlusel osalenud Eesti puud

* 2015. aastal oli kandidaatide hulgas Orissaare staadioni tamm, mis valitigi aasta puuks.

* 2016. aastal osalenud Tamme-Lauri tamm sai 7. koha.

* 2017. aastal osalenud Russalka tamm sai 11. koha.

* 2022. aastal osalenud Järvselja kuningamänd sai 13. koha.

* 2024. aastal osaleb Viiralti tamm

## Euroopa aasta puud

## Viited

## Välislingid
*Euroopa aasta puu veebisait *(15 keeles)*
Põhja-Balti Kommunistlik Noorsoo Liit

**Põhja-Balti Kommunistlik Noorsoo Liit** (lühend **PBKNL**) oli Eestimaa kubermangu revolutsiooniliste töölisnoorte üle-eestiline ühing. PBKNL tekkis 1918. aastal Sotsiaaldemokraatliku Noorte Ühenduse (SDNÜ) ühest eraldunud harust. PBKNLi tegevuse lõpetas Saksa okupatsioon.
Lilyhammer

**"Lilyhammer"** on Norra draamakomöödiasari, mille peaosas on Steven Van Zandt. 

Sari räägib väljamõeldud New Yorgi gängsterist Frank Taglianost (hüüdnimega The Fixer), kes üritab uut elu alustada Lillehammeris Norras. 

Esimene hooaeg esilinastus Norra telekanalil NRK1 25. jaanuaril 2012 rekordilise vaatajate arvuga 998 000, mis on üks viiendik Norra rahvastikust. 

Sarja pealkiri vihjab Tagliano koerale Lilyle, kes tapeti sarja esimeses osas Franki mõrvamise katsel, ning viisile, kuidas inglise keelt rääkivad inimesed linna nime hääldavad.

Eestis on "Lilyhammerit" näidanud Eesti Televisioon alates 2013. aastast.
Väo elektrijaam

**Väo elektrijaam** (tuntud ka kui *Tallinna elektrijaam*, *Väo koostootmisjaam*) on Tallinna idaservas Väo paekarjääri tühjaks ammutatud osas asuv biokütusel ja turbal töötav koostootmisjaam. Jaam varustab soojusega Lasnamäe ning Tallinna kesklinna piirkondi.

Jaama ehitus algas 2007. aastal ning oli planeeritud valmima 2009. aastaks. Esialgu oli projekti algatajaks Eesti ettevõtja Urmas Sõõrumaa, kes müüs oma osaluse hiljem Dalkiale. Alates 2011. aastast omab ettevõttes enamusosalust Eesti ärimees Kristjan Rahu.

## Viited
Briti-Eesti Kaubanduskoda

**Briti-Eesti Kaubanduskoda** (British Estonian Chamber of Commerce, **BECC**) on 1996. aastal asutatud MTÜ, mille eesmärk on ühendada Briti ja Eesti ärikogukondi Eestis. BECCi kontor asub Tallinnas. BECC on Briti Euroopa Kaubanduskoja Nõukogu (Council of British Chambers of Commerce in Europe, COBCOE) ning Eesti Välisinvestorite Nõukogu liige (Foreign Investors Council in Estonia, FICE). BECC korraldab igakuiseid äri- ja kontaktiseminare ning konverentse.

## Välislingid
*BECCi koduleht
*Briti-Eesti Kaubanduskoda kuulutab välja heategevuskonkursi Eesti Kaubandus-Tööstuskoja kodulehel, 26.02.2014
Alexander Gerd Krauß

**Alexander Gerd Krauß** (sündinud 8. detsembril 1979 Erlabrunnis) on saksa poliitik, Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) liige. Aastatel 2004–2017 oli ta Saksimaa parlamendi liige. Alates 2017. aastast on ta Saksamaa Liidupäeva liige.

## Elu
1982. aastal läks Krauß kooli Erlabrunnis ning 1990. aastal Schwarzenbergi gümnaasiumisse, mille lõpetas 1994. aastal. Pärast ajateenistust Saksa Bundeswehris ning politoloogia, kommunikatsiooni, meediauuringute ja evangeelse teoloogia õpinguid Leipzigis ja Prahas, töötas ta vabakutselise ajakirjanikuna. Alates 2002. aastast töötas avalike suhete spetsialistina Zwickau Linnamisjonis.

## Poliitiline tegevus
19. septembril 2004 valiti ta Aue-Schwarzenberg valimisringkonnast Saksimaa parlamenti. Kogu 4. valimisperioodi jooksul (2004-2009) oli Krauß sotsiaal-, tervishoiu-, perekonna-, naiste- ja noortekomisjoni ning ka keskkonna- ja põllumajanduskomisjoni liige. Ta oli ka CDU fraktsiooni juhatuse liige ja noortepoliitika eestkõneleja ning sotsiaal-, tervishoiu-, perede-, naiste ja noorte töörühma aseesimees. Saksimaa parlamendi valimistel 2009. aastal sai Krauß uuesti otsemandaadi. Viiendal valimisperioodil on ta majandus-, töö- ja transpordikomisjoni, samuti sotsiaal- ja tarbijakaitse komisjoni liige. Ta on CDU fraktsiooni sotsiaal- ja tarbijakaitse töörühma esimees kui ka perepoliitika eestkõneleja.

2009. aastast alates on Krauß noorte abistamise piirkondliku komisjoni esimees ja Dresdeni Kodanikefondi nõukoja liige. Ta on ka "Töövõtjate Euroopa Keskuse" esimees Saksimaal. Aastal 2008 valiti ta Kristlik-Demokraatliku Töövõtjate Liidu Saksimaa piirkondlikuks esimeheks ja alates 2011. aastast on ta ka üleriigilise CDA aseesimees. Ta on ka CDU Saksimaa juhatuse liige.

## Pere
Krauß on abielus. Tal on poeg ja tütar.
Bombieri-Friedlanderi-Iwanieci teoreem

**Bombieri-Friedlanderi-Iwanieci teoreem** väidab, et on lõpmata palju algarve kujuga a^2 + b^4.

Esimesed sellised algarvud on 2, 5, 17, 37, 41, 97, 101, 137, 181, 197, 241, 257, 277, 281, 337, 401, 457, 577, 617, 641, 661, 677, 757, 769, 821, 857, 881, 977 jne.
Lydia Nordentoft Lavrov

**Lydia Nordentoft Lavrov** (sünninimi **Lavrov**; 14. oktoober 1922 Narva – 28. november 2017 Kopenhaagen) oli väliseesti maalikunstnik, freskomaalija ja mosaiigikunstnik.

Lydia Lavrov alustas kunstiõpinguid aastail 1942–1944 Kõrgemas Kunstikoolis Pallas Tartus, peamiselt Aleksander Vardi ja Johannes Võerahansu käe all, ning täiendas end hiljem Kopenhaagenis, Pariisis ja Stockholmis.  

1944. aastal pages ta Poola kaudu Taani.   

Esmakordselt eksponeeriti Nordentoft Lavrovi teoseid eesti kunsti ülevaatenäitusel Kopenhaagenis Frederiksbergi K. B. Hallenis 1946. aastal, järgnesid näitused Kopenhaagenis, Eskilstunas, Uppsalas, Stockholmis, Arvikas, Austraalias ja USA-s, sealhulgas esinemised paljudel taani kunstnike ülevaatenäitustel, 1972. aasta ESTO-l Torontos, 1980. aasta ESTO-l Stockholmis ning 2000. aastal Kunstiühingu "Pallas" näitusel Tartu Kunstimajas. Kunstniku esimene isikunäitus toimus 1953. aastal Kristinehamnis (koos Endel Kõksiga). Järgnenud tosinast isikunäitusest oli suurim 1986. aastal Kopenhaagenis. 

Ta lõi õlimaale ja akvarelle ning harrastas ka freskotehnikat. Kogu eesti kunsti kontekstis on haruldased tema kivimosaiigid. Tema teoseid leidub Taani muuseumides, kirikutes ja teistes ühiskondlikes hoonetes, Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis, Narva Muuseumis, Kunstiühingu "Pallas" kogus, Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuses ning erakogudes Taanis ja Eestis. 1989. aasta sügisel toimus A. H. Tammsaare Majamuuseumis Nordentoft Lavrovi seni ainus isikunäitus Eestis (koos taanlannast kolleegi Karen Parkiga).

## Viited
Ngauruhoe

**Ngauruhoe** on tegevvulkaan Uus-Meremaa Põhjasaarel.

Ngauruhoe on 2291 meetri (teistel andmetel 2287 m) kõrgune koonilise kujuga kihtvulkaan. Vulkaan asub Tongariro rahvuspargis.

Ngauruhoe on pursanud laavat aastatel 1870, 1949, 1954 ja 1975. Vulkaanilist tuhka on Ngauruhoe pursanud perioodil 1839–1975 kokku üle 70 korra, keskmiselt 6-aastaste vahedega. Pärast 1975. aastat ei ole Ngauruhoe pursanud, mis on pikim paus vulkaani teadaolevas ajaloos. 2006–2008 täheldati Ngauruhoe seismilise aktiivsuse kasvu, mis rauges 2008. aasta detsembriks.

Ngauruhoe on tuntud Peter Jacksoni filmitriloogiast "Sõrmuste isand" kui Turmamägi (Mount Doom, Orodruin) – mägi, kus Sauron sepitses Ühe Sõrmuse ja kus Frodo selle hiljem hävitas.

## Mägironimine
Ngauruhoe tippu ronitakse tavaliselt lääne-loode suunalt, alustades Mangatepopo laagriplatsilt umbes 1200 meetri kõrguselt ja tõustes mööda tähistatud matkarada umbes 1650 meetri kõrgusele lõunakraatri platoole. Platoolt Ngaruhoe tippu tähistatud rada ei ole. Ronimine ei nõua erivarustust, kuid on füüsiliselt raske mäe ligi 45-kraadise kaldenurga ning lahtise ja varisemisohtliku vulkaanilise tefra tõttu.

## Viited

## Välislingid
*ReigiGuru.ee Tongariro rahvuspark
*Ngauruhoe vulkaan topograafilisel kaardil