open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Domikaalvõlv

**Domikaalvõlv**  on kuplitaoliselt kõrge ristvõlv, ehituselt kupli ja ristvõlvi vahepealne vorm, mis on jaotatud neljaks või enamaks võlvisiiluks ja kus võlvikivid on laotud kontsentriliselt. Võlvitüüp esineb 12. sajandi Lääne-Prantsusmaal, Vestfaalis, Lõuna-Saksamaal ja ka Eesti keskaegses kirikuarhitektuuris.

## Kirjeldus
Domikaalvõlvil ristuvad võlvikivid üksnes all nurkades (võlvikandades), kuid põhiosas on need laotud kontsentriliste ringidena, mille tõttu servjooned on jälgitavad ka ainult nurkades (võlvikandades). Nelinurkse põhiplaaniga domikaalvõlvi diagonaalide ristumiskohas asuv lagipunkt asub märgatavalt kõrgemal vööndkaarte lagipunktidest. Sageli on domikaalvõlv dekoratiivsete roietega. Domikaalvõlv ilmus ehitistesse 12. sajandil Lääne-Prantsusmaal (nn angeviini gootikas) ja levis sealt itta ja põhja. Saksamaal levis see eriti Vestfaali, Alam-Saksi ja Mecklenburgi piirkonnas, sealt ulatus traditsioon ka Eestisse (Kesk-Eesti ja Saare-Lääne piiskopkonna kirikud).

## Pildid

Haapsalu Castle.Inside.jpg|Haapsalu toomkiriku interjöör
Pöide church2.jpg|Pöide kirik
Valjala kirik 2007 4.jpg|Valjala kirik
Ambla kirik 2013. aastal, 11.JPG|Ambla kirik
Nõo church 2008 2.jpg|Nõo kiriku külglööv rõdult vaadatuna
Paistu kirik.JPG|Domikaalvõlv Paistu kirikus


## Viited
Generaadio

**Generaadio** on apoliitiline Tartu kogukondade internetiraadio, mis toodab jutusaateid ja keskendub põhiliselt uuemale Eestis loodud muusikale. 

Generaadio toimetus ning stuudio asuvad Kultuurikvartalis Genialistide klubi ruumides aadressil Magasini 5, Tartu. Generaadio peatoimetaja on alates 27. oktoobrist 2014 Sven Paulus.

Raadiojaama tööd haldab MTÜ Generaadio, mille asutasid 24. märtsil 2014 tollane Generaadio peatoimetaja Kärt Rebane ning saatejuhid Mihkel Vinogradov ja Greete Palmiste.

Generaadio läks esimest korda eetrisse 6. veebruaril 2014 kell 18.00 teatrisaatega "Elusamus".

Generaadio on praegu kuulatav vaid Generaadio veebisaidil, tulevikus on kavas osta sagedusluba Tartus ja selle lähiümbruses.

## Ajalugu

Mõte Genialistide klubis tegutsevast raadiost sündis klubi programmijuhi Ahto Külveti peas. Sellest rääkis Ahto lõpuks Sigrid Saluteele, kes on ajakirjandust õppinud. Kuna Sigridil endal sellise uue tegevuse ellu viimiseks aega nappis, otsustas ta sellest omakorda 2013. aasta augustis Uues Õues Kärt Rebasele rääkida. Kärt võttis viimaks nõuks raadiole elu sisse puhuda. Temast sai ka Generaadio esimene peatoimetaja.

## Tegijad
Generaadio peatoimetaja on Raik Sõster, programmijuht Mari-Liis Leis, kommunikatsioonijuht Kaspar Aug, süsteemiadministraator Umar Zarip.

## Generaadio saated
Sügisel 2016 kuuleb Generaadios järgmiseid saateid:
* Kaks kaptenit
* Tõe monopol
* Olukorrast konnatiigis
* Koi ja täi
* Genklubis
* Meelepakend

## Vaata ka
* Eesti raadiojaamade loend
* Genialistide Klubi

## Viited

## Välislingid
* Generaadio veebisait
Konsool (arhitektuur)

**Konsool** (prantsuse keeles *console*, saksa keeles *Konsole*) on seinast (*seinakonsool*) või mujalt eenduv tugi simsi, karniisi, frontooni, katuse, skulptuuri vm kandmiseks.

Ka võlvid ja kaared võivad toetuda konsoolidele. Klassikalises antiikarhitektuuris olid konsoolid ornamentaalsed tugikivid, mis liigendusid pealisplaadiks ehk tallaks ja kandeosaks, mis koosnes sageli kahest vastassuunalisest S-kujulisest voluudist. Antiigis, keskajal ja hiljem kaunistati konsoolid stiilikohaste figuuride või reljeefornamendiga (kapiteelidega sarnaselt). Sageli asendati konsoolid ka lühikese sambakesega ehk rippkolonnetiga või kärbitud liseeniga ehk rippliseeniga.

Konsool esineb ka mööblikunstis. Eksterjööris eristatakse seinaäärseid konsoolriiuleid ja konsoollaudu.

Nüüdisajal on konsool igasugune eenduv kandetarind.

## Viited
Kõlakoda

**Kõlakoda** on katusega vabaõhulava, mis on tavaliselt kaarekujulise konstruktsiooniga. 

Kõlakoja külg- ja tagaseinad ning katus suunavad heli, sealt ka ehitise nimetus. Ühtlasi kaitseb katus esinejaid mingil määral vihma eest. Eriti hea akustikaga väga suur kõlakoda on Tallinna laululava.

Sageli paikneb kõlakoda sadamakail, pargis, aias või mõnel muul haljasalal.

## Välislingid
MTÜ Generaadio

**MTÜ Generaadio** on Eesti mittetulundusühing, mis juhib Tartu kogukondade raadiojaama Generaadio.

MTÜ asutasid 24. märtsil 2014 kolm ajakirjandusliku taustaga Generaadio loojat: Greete Palmiste, Mihkel Vinogradov ja Kärt Rebane. Viimasest sai ka Generaadio esimene peatoimetaja.

Põhikirja järgi on MTÜ põhivaldkondadeks saadete tootmine ning edastamine internetiraadio kaudu, teadlikkuse tõstmine Eesti muusikast ning muusikaliste kontsertide, ürituste ja pidude korraldamine.

Alates 2015. aastast võtab MTÜ Generaadio üle ka Genialistide klubi plaadipoe, mis on sisuliselt Eesti suurim ainult Eesti muusika salvestisi müüv plaadipood.

## Viited

## Välislingid
* MTÜ Generaadio koduleht
Harkelundiveenid

**Harkelundiveenid** (ladina keeles *venae thymicae*) on koondnimetus osadel suletud südame-veresoonkonnaga loomadel tüümusest lähtuvate paljude väikeste veenide kohta, mis juhivad verd vasaku õlavarre peaveeni, sisemiste rindkereveenide ja alumise kilpnäärmeveeni kaudu südame suunas. 

Väikeste harkelundiveenide areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti. 

Harkelundiveenid on kantud kehtivasse anatoomianomenklatuuri "Terminologia Anatomica". 

## Välislingid
* Geoffrey Keynes, The Thymic Vein, 11. märts 1967, British Medical Journal, 
* Sissekanne Terminologia Anatomicas A12.3.04.005: Vv. thymicae. Harkelundiveenid

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Thymic veins]] seisuga 02.12.2014.a*
Galerii

Sõnal **galerii** on mitu tähendust:

***Galerii** (prantsuse keeles *galerie*, itaalia keeles *galleria*) on pikk käik või piklik ühendusruum lossiarhitektuuris, mille üks, vahel ka kaks külge on kujundatud kaarte- või akendereana. Esimene galerii ehitati Bury lossis 1520. aasta paiku, hiljem muutus see hooneosa pidude ja vastuvõttude korraldamisel hädavajalikuks. Soodsa külgvalgustuse tõttu sobis selline ruum kunstiteoste eksponeerimiseks, mistõttu terminit „galerii” hakati üldiselt kasutama kunsti eksponeerimiseks mõeldud ruumide kohta.

***Galerii** ehk kunstigalerii on kunstinäituste eksponeerimiseks mõeldud ruum või hoone. 
***Galerii** ehk kunstimuuseum

***Galerii** on lahtine kaarkäik (sageli arkaadiga) hoone küljes või sees. 

***Galerii** on sammaskäik.

***Galerii** on linnuse või linnamüüri kaitsekäik. 

***Galerii** on empoorilaadne sisseehitis (väär) kirikus või teatrisaalis. 

***Galerii** on mitme rõduga teatrisaalis ülemine rõdu. 

***Galerii** on klaaskatusega äritänav ehk passaaž. 

## Viited

## Vaata ka
*Gloriette
*Paviljon
Pergola

**Pergola** (itaalia keeles *pergola*) on tunnelilaadne lehtla, kus sammastele toetuval või kaarsõrestikul kasvavad vään- või ronitaimed moodustavd kaetud käigu.

Samuti nimetatakse pergolaks rõdu haljasseina, lihtsalt taimedega kaetud eralduvat seina või seinaäärset toestikku. Termin on pärit Itaalia pargiarhitektuurist. Moodsas arhitektuuris on pergola väga kitsaste hõredasti asetatud tugede vahele jääv kaetud käik.

## Viited
Halland

**Halland** on ajalooline maakond (rootsi keeles *landskap*) Lõuna-Rootsis. See piirneb Skåne, Smålandi, Västergötlandi ja Östergötlandi maakonnaga ning Kattegati väinaga.
PIN

**PIN** ehk **PIN-kood** (inglise keeles **''p**ersonal **i**dentification **n**umber*, 'isiklik tuvastamisnumber') on numbriline [[parool]], mida autentimiseseme valdaja kasutab enda volituse tõestamiseks infosüsteemis.

Tavaliselt kaasneb ainult isikule ja süsteemile teada oleva PIN-iga mittekonfidentsiaalne identifitseerimisnumber, -nimi või muu tunnus, või autentimisese (panganduses näiteks [[kiipkaart]], mobiilsides [[SIM-kaart]], lukusüsteemides esemeline võti). Kui inimene sisestab süsteemi identifitseerimistunnuse ja PIN-i, võrdleb süsteem seda vastava identifitseerimistunnuse juures talletatud koodiga ja annab ligipääsu, kui sisestatud ja talletatud kood on identsed.

PIN koosneb tavaliselt neljast või rohkemast numbrist. PIN-is ei sisaldu tähti ega muid kirjamärke peale [[kümnendsüsteem]]i numbrite. Mida lühem on kood, seda lihtsam on seda nii inimestel kui ka masinatel ära arvata.

Eesti isikutunnistusel on kaks PIN-i: PIN1 pikkusega 4–12 numbrit ja PIN2 pikkusega 5–12 numbrit.

Lukustunud PIN-i muutmiseks kasutatakse [[PUK]]-i (inglise keeles *PIN unlocking key*) või PUC-i (inglise *personal unblocking code''). 

## Vaata ka
*PIN-kalkulaator
Soome Kirjanduse Selts

**Soome Kirjanduse Selts** (soome keeles *Suomalaisen Kirjallisuuden Seura*, lühend **SKS**) on soome keeles kirjutatud kirjandust toetav selts. Selts asutati 1831. 

Seltsi üks esimesi välja antud trükiseid oli soome rahvuseepos "Kalevala".

## Välislingid
*http://www.finlit.fi/
Kaarli vald

**Kaarli vald** (saksa keeles *Karlsberg*) oli aastatel 1887– vald Viljandimaal, mis kuulus Pärnumaa Halliste kihelkonda. Hiljem läks see Viljandimaa koosseisu. Vallamaja asus Rimmu külas.

Valla pindala oli 56 km² ja elanikke 1205 (1922. aasta seisuga).

## Viited
Karula vald (Karula kihelkond)

**Karula vald** (saksa keeles *Karolen*) oli vald Võrumaal Karula kihelkonnas ja Valga maakonnas. Vald moodustati 1866. aastal. 

1921. aastal arvati Karula vald Valga maakonna koosseisu.

Valla pindala oli 159 km² ja elanikke 2837 (1922. a seisuga). Vallamaja asus tänapäeva Käärikmäe küla aladel.

1939. aasta vallareformiga moodustati senise Karula valla maa-alast, välja arvatud Kõrtsi, Muhkva, Muhkva-Hansu, Ussi, Päästu-Andu, Päästu-Jakob — Mangu, Suur-Kõrtsi, Piiri, Päästo-Mango, Paluotsa, Orandu, Sikamäe, Ujametsa ja Mäesika talude maa-alad; senise Kaagjärve valla Mürgi talu maa-alast Karula vald.

Senise Karula valla Kõrtsi, Muhkva, Muhkva-Hansu, Ussi, PäästuAndu, Päästu-Jakob — Mangu, Suur-Kõrtsi, Piiri ja Päästo-Mango talude maa-aladest; senise Tõlliste valla maa-alast; senise Laatre valla maa-alast; senise Sooru valla maa-alast; senise Sangaste valla maa-aladest; senise Keeni valla maa-alast Tõlliste vald.

Senise Karula valla Paluotsa, Orandu, Sikamäe, Ujametsa ja Mäesika talude maa-aladest; senise Kaagjärve valla maa-alast; senise Tõlliste valla maa-aladest; senise Laanemetsa valla maa-aladest; senise Sooru valla maa-aladest Kaagjärve vald.

## Viited
Kõo vald (Pilistvere kihelkond)

**Kõo vald** (saksa keeles *Wolmarshof*) oli 1866–1939 üks Pilistvere kihelkonna valdadest (olid veel Kabala ja Imavere vald). Valla pindala oli 139 km² ja elanikke 3523 (1922. aasta seisuga). Vallamaja asus Kõo külas.

## Viited
Polli vald

**Polli vald** (saksa keeles *Pollenhof*) oli vald Karksi kihelkonnas aastatel 1866–1939.

Valla pindala oli 98 km² ja elanikke 1594 (1934). Vallamaja asus tänapäeva Äriküla küla aladel.

1939. aasta vallareformiga moodustati senise Karksi valla maa-alast; senise Polli valla maa-alast; senise Pöögle valla maa-alast, Karksi vald.
## Vaata ka
*Karksi vald (1939)

## Viited
5.Karksi vallaga liidetava Polli valla elanike nimekiri; ERA.3142.1.1457; 12.12.1938 https://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=260&iid=110100489295&img=era3142_001_0001457_00001_t.jpg&tbn=1&pgn=1&lst=2&hash=4e10f887b2ac2afd213f9b96a705792a
Vana-Antsla vald

**Vana-Antsla vald** (saksa keeles *Alt-Anzen*) oli vald Võrumaal Urvaste ja Karula kihelkonnas ning Võru maakonnas aastatel 1866–1939.

1934. aasta seisuga oli valla pindala 217 km² ja elanike arv 3230. Vallamaja asus tänapäeva Oe küla aladel.

1939. aasta vallareformiga Vana-Antsla vald likvideeriti. Vana-Antsla valla Litsmetsa, Maasiksaare, Metova ja Latiku küla arvati Lepistu valla koosseisu, muud alad Antsla valla koosseisu
## Viited
Vana-Põltsamaa vald

**Vana-Põltsamaa vald** (saksa keeles *Gemeinde Schloß Oberpahlen*) oli aastatel 1866–1939 vald Pilistvere kihelkonnas ja Põltsamaa kihelkonnas. Valla pindala oli 241 km² ja elanikke 1919. aasta seisuga 2466 ja 1934. aasta seisuga 3159. Vallamaja asus Põltsamaa läänekülje all.

19. sajandi keskpaigas oli Vana-Põltsamaa mõisavallas kaheksa küla: Annikvere, Kamari, Lebavere (asus Kolga-Jaani kihelkonnas), Paduvere, Räsna, Umbusi, Viruvere ja Vitsjärve. Talusid oli neis kokku 195. Esimesed talud osteti Vana-Põltsamaa vallas päriseks 1872. aastal. 1913. aastaks oli loodud Vana-Põltsamaa mõisa talumaadele 148 talu. Vana-Põltsamaa vald oli talude arvu poolest rikkaim ning ka pindalalt suurim Põltsamaa kihelkonnas. Suurim talu vallas oli 99,03 tiinu ning kõige väiksem vaid 1,8 tiinu suurune.

## Viited
Juuru vald (Juuru kihelkond)

**Juuru vald** (saksa keeles *Jörden*) oli vald Juuru kihelkonnas Harju kreisis ja Harju maakonnas 1866–1939.

Valla pindala oli 205 km² ja elanikke 2990 (1922. aasta seisuga). Vallamaja asus Juuru külas.

Juuru kihelkonna Juuru valda kuulusid Atla mõis, Hiiru mõis, Härgla mõis, Hõreda mõis, Juuru mõis, Juuru kirikumõis, Järlepa mõis, Mahtra mõis, Maidla mõis, Pae mõis, Pirgu mõis, Purila mõis, Saaremõisa mõis, Umbru mõis.

Juuru kihelkonna Juuru vallaga liideti Atla vald (1866–1891), Härgla (Härgküla) vald (1866–1891), Hõreda-Pae vald (1866–1891), Järlepa vald (1866–1891), Mahtra vald (1866–1891), Maidla vald (1866–1891), Pirgu vald (1866–1891), Purila vald (1866–1891).

Vallas sündisid Eduard Riisna, Kaljo Kivi, Aleksander Arro, Hans Vanaveski, Helmut Vaag, Lennart Maurer.

Juuru vallavanem aastatel 1909–1914 oli Juhan Ije.

1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Juuru valla koosseisu, välja arvatud Röa küla, mis läks Kohila valda, ja Purila-Ülejõe küla, mis läks Rapla valda.

## Viited
Kapten (täpsustus)

Vanakreeka keeles κατεπάνω (katepánō), latiniseerituna *capetanus* ja/või *catepan*. Hilisladina *capitaneus*. Ladina keeles *caput* märgib pead. Tuletised *Capitan, Capitaine, Capitano, Capitão, Kapitan, Kapitän, Kapitein, Kapteeni, Kapten, kapitány, Kapudan Pasha, Kobtan* jne

**Kapten** tähendab mitut asja.
***[[Kapten]]** on sõjaväeline auaste, leitnandist kõrgem ja majorist madalam.
***[[Laeva kapten|Kapten]]** on laevajuht.
**Sadamakapten
***[[Kosmoselaeva kapten|Kapten]]** on kosmoselaeva juht.
***[[Kapten (sport)|Kapten]]** on spordis võistkonna juht.
**Kapten jalgpallis
***[[Kapten (perekonnanimi)|Kapten]]** on perekonnanimi.
**Aivo Kapten, kaitseliitlane
**Helin Kapten, pianist
**Toomas Kapten, dirigent

## Vaata ka
*Kapten Irv, soomusrong
*Kapten Nemo, tegelane Jules Verne'i romaanides
Peterburi Polütehniline Ülikool

**Peeter Suure Peterburi Polütehniline Ülikool** (vene keeles Санкт-Петербургский политехнический университет Петра Великого; lühend **SPbPU**) on Peterburis asuv Venemaa tähtsamaid tehnikaülikoole, rahvuslik uurimisülikool. 

Ülikool asutati 1899. aastal.

Varem on ülikool kandnud nimesid *Peeter Suure Polütehniline Instituut* (vene keeles (Политехнический Институт императора Петра Великого), *Kalinini-nimeline Leningradi Polütehniline Instituut* (Ленинградский Политехнический Институт имени Калинина).
Göteborgi Ülikool

**Göteborgi Ülikool** (rootsi keeles *Göteborgs universitet*) on Rootsi suuruselt teises linnas Göteborgis asuv ülikool. 

Ülikool asutati 1891 ja see on praegu tegutsevatest Rootsi ülikoolide seas vanuselt kolmas. 

Ülikoolis õpib 24 900 täiskoormusega üliõpilast.
Väinjärve vald (Koeru kihelkond)

**Väinjärve vald** (vananenud nimega *Veinjärve vald*; saksa keeles *Gemeinde Weinjerwen*) oli vald Koeru kihelkonnas Järvamaal 1866–1939. Vallamaja asus Koeru külas.

Aastal 1882 vald kaotati ja moodustati uuesti. Aastal 1895 vald kaotati ja moodustati uuesti.

Valla pindala oli 242 km² ja elanikke 4153 (1934).

1934. aastal oli vallas Koeru posti-telegraafi-telefoni kontor, Abaja, Ellavere, Ervita, Kuusna, Norra, Preedi ja Vahu postitalu ning Aagi, Aru, Aruaia, Jõeküla, Kõpsta, Laaneotsa, Liusvere, Maasika, Merja, Pedaniku, Preediku, Rõhu, Salutaguse, Sopa, Susla, Tammiku, Tudre, Udeva, Vao, Väinjärve ja Väinjärve kooli kirjatalu. 

1939. aasta vallareformiga moodustati  senise Väinjärve valla maa-alast, välja arvatud Ramma küla, Pädaniku asunduse ning Huuksi metskonna Norra metsandiku kvartalite nr. 42–48 maa-alad; senise Kapu valla Puhmu ja Kaarli küla ning Kapu asunduse maa-aladest; senise Võhmuta valla Liivaku, Salu, Kuristiku, Kalda, Lombi, Kivimäe, Koli, Lipumäe, Pusuotsa, Tammiku, Vilja, Tammrääga ja Mullamaa talu, talude nr. A-2–A-9 juurdelõigete ja Varangu metskonna Karinu metsandiku kvartalite nr. 196–209 maa-aladest uus Väinjärve vald.

## Viited
Paklitakseel

**Paklitakseel** (*Paclitaxelum*) on keemilise aine infusioonilahuse kontsentraat, millest valmistatakse onkoteraapias kasutatav veenisiseselt manustatav infusioon. Paklitakseel sisaldab alkoholi. 

Paklitakseel on eraldatud lühiokkalise jugapuu (*Taxus brevifolia* Nutt.) koorest aga seda toodetakse ka poolsünteetiliselt hariliku jugapuu ainete baasil.

Paklitakseel on ravimi geneeriline nimetus. 

Paklitakseeli kasutatakse koos mitmete teiste ravimitega munasarja kartsinoomi, rinnanäärme kartsinoomi, kaugelearenenud mitte-väikerakk-kopsuvähi, AIDS-iga seotud Kaposi sarkoomi ja pankreasevähi ravis. Paklitakseeli kasvajavastase toime täpset mehhanismi seni ei tunta, arvatakse, et see segab vähirakkude kasvu.

Paklitakseel võib toimemehhanismi tõttu olla kartsinogeenne ja genotoksiline. 

## Nimetused ja tähised

Farmakoterapeutiline rühm : taimsed alkaloidid ja teised looduslikud ained, taksaanid, ATC-kood: **L01CD01**.

Paklitakseel on ka lühiokkalisest jugapuust eraldatud loodusliku aine nimetus.

## Legislatsioon

Paklitakseeli tohib Euroopa Liidus välja kirjutada. 

Paklitakseeli sisaldavad ravimid on registreeritud Eesti ravimiregistris:
* Eesti ravimiregister.

## Annustamine ja kulud

Soovitatav paklitakseeli annustamine oleneb vähivormist.

## Erihoiatused ja ettevaatusabinõud manustamisel ning kõrvaltoimed

Patsientidele tuleb enne paklitakseeli manustada premedikatsiooniks kortikosteroide, antihistamiine ja H2-antagoniste.

Fertiilses eas naised ja mehed ning nende partnerid peaksid vähemalt 6 kuud pärast ravi paklitakseeliga kasutama kontratseptsiooni. Lisaks peaksid meespatsiendid peaksid enne ravi alustamist kaaluma ka sperma külmkonserveerimist võimaliku infertiilsuse tekke tõttu. 

Kõrvaltoimete loetelu põhineb 812 soliidtuumoriga patsiendi kohta koostatud andmebaasi andmetel, kellele manustati kliinilistes uuringutes paklitakseeli (monoteraapiana). 

Kõrvaltoimete esinemissageduse esitamisel on kasutatud klassifikatsiooni: väga sage (≥1/10)sage (≥1/100,  (*inglise keeles*)
* Meetod paklitakseeli saamiseks Taxus perekonna taimedest, veebiversioon (vaadatud 05.12.2014)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Paclitaxel]] seisuga 05.12.2014.*
Iraagi põhiseadus

Iraagil on olnud mitu põhiseadust:
* **[[Iraagi põhiseadus (2005)]]**, 2005. aastast kehtiv põhiseadus
* ...
Tüümuse epiteeli retikulaarrakud

**Tüümuse epiteeli retikulaarrakud** (ka **tüümuse epiteliotsüüdid**; ladina keeles *epitheliocytus reticularis*, inglise keeles *thymic epithelial reticular cells*; lühend **ERC**) on tüümuse struktuurides, nii tüümuse koores kui ka tüümuse säsis tuvastatavate tuumaga rakkude koondnimetus. 

Tüümuse epiteeli retikulaarrakud on ühendatud desmosoomide abil ja moodustavad võrgustiku, koos tümotsüütidega aga tüümuse parenhüümi ja tüümuse mikrokeskkonna.

Tüümuse epiteeli retikulaarrakkude sekretoorsete osade funktsioonideks on tüümuse hormoonide (tümuliin, tümopoietiin) sekretsioon, tagamaks lümfotsüütide paljunemise ja küpsemise. Osade retikulaarrakkude ülesandeks on tümotsüütide ja antigeenide kokkupuutumise takistamine. 

## Liigitus

Tüümuse epiteeli retikulaarrakud liigitatakse 6 rakutüübiks:
* *[[epitheliocytus reticularis typi I]]* – vooderdavad tüümuse kihnu, *septa* ja veresooni seestpoolt ning moodustavad vere-tüümuse barjääri;
* *[[epitheliocytus reticularis typi II]]* 
* *[[epitheliocytus reticularis typi III]]* – II ja III tüüpi retikulaarrakud on tuvastatavad tüümuse koore välispinnal ja sees ning moodustavad lümfotsüütidega võrgustiku;
* *[[epitheliocytus reticularis typi IV]]* – sügavamal tüümuse koores paiknevad rakud, samuti tüümuse kortikomedullaarses tsoonis ja tüümuse säsis;  
* *[[epitheliocytus reticularis typi V]]* – need rakud paiknevad Hassalli kehades ja nende läheduses;
* *[[epitheliocytus reticularis typi VI]]* – need rakud moodustavad Hassalli kehasid. 

## Välislingid
* T. Ito, T. Hoshino, Fine structure of the epithelial reticular cells of the medulla of the thymus in the golden hamster, Zeitschrift für Zellforschung und Mikroskopische Anatomie, 10. jaanuar 1966, 69. väljaanne, nr 1, lk 311-318, veebiversioon (vaadatud 2.12.2014)(*inglise keeles*)
* Saratha Kathiresan, THE EPITHELIAL RETICULAR CELL OF THE THYMUS, Sri Ramachandra Journal of Medicine, november 2007, veebiversioon (vaadatud 2.12.2014)(*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Epithelial reticular cell]] seisuga 2.12.2014.*
Södermanland

**Södermanland** (lühendatult **Sörmland**) on ajalooline maakond (rootsi keeles *landskap*) Kagu-Rootsis. See piirneb Östergötlandi, Närke, Västmanlandi ja Upplandi maakonnaga, idast piirab seda Läänemeri.

1634. aasta Rootsi valitsemiskorraldusega loobuti Rootsi kuningriigi valitsemisreformis Rootsi-Soome aladel keskaegsetest ajaloolisest maakonnapõhisest haldusjaotusest ja maakondade asemel said 1. järgu haldusüksusteks läänid.

## Vaata ka
* Södermanlandi hertsog
* Södermanlandi lään
*Rootsi ajaloolised maakonnad
## Viited
Birvėta

**Birvėta** on jõgi Leedus ja Valgevenes, Dzisna parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Бірвета* (Birveta), leedu keeles *Birvėta*, vene keeles *Бирвета* (Birveta).

Jõe pikkus on 36,4 km (sellest 31 kilomeetrit Leedus) ja valgla 1607 km². Jõe langus on 8 m ja lang 0,3 m/km.

Birvėta voolab välja Erzvėtase järvest Leedus Ignalina rajoonis, kuigi mõnes allikas loetakse jõe alguseks järve voolavat Kančiogina jõge, mis saab alguse Švenčionyse rajoonist. Sel juhul oleks jõe pikkus 68 kilomeetrit. Mõnda aega voolab jõgi Leedu-Valgevene piiril, läbides seejärel Valgevenes algul Pastavy ja seejärel Brasłaŭ rajooni. Valgevene territooriumil suubub Birvėtasse suurim lisajõgi Miadziełka. Jõgi suubub Dzisna jõkke Kaziany asula juures.

## Välislingid

* Birveta jõest jõest
* Jõgi Valgevene kalapüügiportaalis
Miadziełka

**Miadziełka** või **Mjadzelka** on jõgi Valgevenes, Birvėta parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Мядзелка*, vene keeles *Мяделка* või *Мяделька* (Mjadelka).

Jõe pikkus on 50 km ja valgla on 775 km². Jõe langus on 34 m ja lang on 0,7 m/km.

Miadziełka voolab välja Miadziełi järvest Valgevenes Minski oblasti Miadziełi rajoonis. Seejärel läbib jõgi Viciebski oblasti Pastavy rajooni. Jõe kaldal asub Pastavy linn.

Ülemjooksul on jõe laius 10-15 meetrit, alamjooksul 20 meetrit. Oru laius on 250-400 meetrit. Suurim lisajõgi on Łučajka.
Rubene

**Rubene** on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Kocēni vallas.

Rubene asub maantee A3 ääres. Külas on põhikool, raamatukogu ja postkontor. Rubene on Rubene kihelkonna keskuseks. Külas on Rubenes skola ja Rubene bussipeatus.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Rubene kirik koos selle piirdemüüriga, kiriku kantsel ja selle maalingud. Regionaalse kaitse all on Rubene kihelkonnakooli hoone.

Looduskaitse all on Rubene rahn ja lehis ümbermõõduga 3,51 meetrit. Osa külast jääb Gauja rahvusparki.

Ümera alade ristimisel rajati esimene lätlaste aladele ehitatud kirik just Rubenesse ja üks sealse koguduse vaimulikke oli Läti Henrik. Asula ehitati nõukogude perioodil välja kui Kocēni külanõukogu halduskeskus ja kolhoosi Kopsolis keskasula. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.

## Elanikkond


* 73 (1970)
* 260 (1979)
* 434 (1989)
* 495 (2000)
* 452 (2006)

* 404 (2011)
* 414 (2015)
* 412 (2021)
* 366 (2025)


## Viited

## Välislingid
Drusti

**Drusti** (varem *Vecdrusti* või *Vecdrustu muiža*) on küla (*ciems*) Lätis Smiltene piirkonnas, Drusti valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 185 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Raunast 20 ja Riiast 120 kilomeetri kaugusel. 

Lisaks vallamajale on Drustis veel põhikool, postkontor ja raamatukogu. Seal asub Drusti bussipeatus. 

Vaatamisväärsusteks on sealne luteri kirik, mis on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Riikliku kaitse all on ka kiriku kantsel, altar, orelirõdu ja oreliprospekt. Regionaalse kaitse all on Drusti keskaegne kalmistu ja kohaliku kaitse all Žvīguri keskaegne kalmistu. 

Looduskaitse all on tamm tamm ümbermõõduga 4,35 m.

Asulat on esimest korda mainitud 1262. aastal. Tänapäevane asula tekkis Vecdrusti mõisa hoonetekompleksi juurde. Drustis on sündinud Heinrich Hagemeister ning baltisaksa maadeavastaja ja Alaska kuberner Ludwig von Hagemeister. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Rauna piirkonda.

## Elanikkond


* 461 (1935)
* 215 (1970)
* 317 (1979)
* 394 (1989)
* 327 (2000)

* 253 (2011)
* 271 (2016)
* 230 (2021)
* 243 (2025)


## Vaata ka
*Drusti kogudus
*Vecdrusti mõis

## Viited
Müüriankur

**Müüriankur** on kinnitusvahend seinte nihkepinge takistamiseks ja kandetalade tugevdamiseks. Müüriankruid kasutatakse valdavalt vanemail kivihooneil. Müüriankrud on enamasti sepistatud ja kunstiliselt kujundatud.


Ancre.croix.de.saint.Andre.png


## Viited
Lahkamine

**Lahang** ehk **autopsia** ehk **obduktsioon** ehk **nekropsia** (ka **lahkamine**, **koolnuvaatlus**) (*obductio, autopsia*) on inimeste ja teiste loomade kehaelundite surmajärgne kirurgiline laiba uuring. 

Lahang on soovitatav teha teatud aja jooksul pärast indiviidi surma.

Eristatakse kliinilist (surmapõhjuse ja surmaga lõppenud haiguse korral) ja kohtumeditsiinilist lahangut (kui surmaga võidakse seostada kuritegu, õnnetust, enesetappu, mürgistust, kutsehaigust või ravimenetlust jt). 
 
## Inimese lahang

Surnud inimese kehaelundite uuringuid võib teha arst-patoloog. Lahkamise eesmärgiks on tänapäeval peamiselt surma põhjuse täpsem väljaselgitamine. 

Lahkamist kasutatakse laialdaselt kohtumeditsiinis.

## Loomade lahang

Loomulikul teel, haiguse või ka õnnetusjuhtumi tagajärjel surnud loomi lahkab tavaliselt veterinaar.

### Hiire nekropsia

Surnud hiire lahang peab toimuma võimalikult kiiresti pärast hiire surma (erinevad põhjused ja kohad ning temperatuurid). 

Hiire surnukehas hakkavad surmajärgse autolüüsi protsessid toimuma üsna kiiresti pärast koolnukangestuse kadumist. Lühikese ajaga lüüsuvad mitmed elundid (omas tempos), alustades siseelunditest, lüüsuvad neerupealised, seedekulgla katteepiteel ja luuüdi, maks, põrn ja neerud, järgnevad süda, skeletilihased, sidekude, nahk ja luud.

## Vaata ka
*anatoomia
*digitaalne lahang

## Viited

## Välislingid
* Urmas Oja, Siim Lõvi, VIDEO: Digi-lahkamine loob inimesest täiusliku mudeli, keha kordagi lõikamata!, 22. september 2011, veebiversioon (vaadatud 19.12.2014)
* Tarmo Õuemaa, Emahundi lahkamine näitas, et Läänemaal elab veel 4-5 koerhunti, 7. märts 2014, veebiversioon (vaadatud 19.12.2014)
Saara Pius

**Saara Pius** (sündinud **Saara Kadak**; sündinud 20. septembril 1990 Tallinnas) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2009. aastal Tallinna 32. Keskkooli teatriklassi ja 2013. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (9. lend).

Aastatel 2013–2023 oli ta Rakvere Teatri näitleja, seejärel vabakutseline. 

Alates 29. jaanuarist 2026 on ta teater Nuutrumi näitleja.

## Looming
### Filmi- ja telesarjarollid
* 2007 mängufilm "Klass" – Liisa 
* 2010 telesari "" – Liisa
* 2011 telesari "Kättemaksukontor" – Leeve Taum
* 2012 telesari "Alpimaja" – Tuuliki Lepikson
* 2014 lühifilm "Mai" – Mai
* 2014–2015 telesari "Viimane võmm" – Arabella
* 2014 telesari "Alpimaja" – Tuuliki Lepikson
* 2014 telesari "Nähka tuleb külla" – Mirjam
* 2014 telesari "Mustat lesket" (Soome) – Jelena
* 2014 mängufilm "Nullpunkt" – Bianka
* 2014 telesari "Nullpunkt" – Bianka
* 2015 telesari "Vabad mehed" – Dea
* 2015 telesari "Restart" – Eva
* 2016–2018 telesari "Siberi võmm" – Arabella Kotkas
* 2018 mängufilm "Lõbus perekond" – Ingrid
* 2018 tudengifilm "Tuhk ja tolm" – klassiõde
* 2019 "Koridor bessmertija" (Venemaa) / "Surematuse koridor" – Katja
* 2020 mängufilm "Jõulud džunglis" – Anna
* 2020 telesari "Tulejoonel" – Liis
* 2023 mängufilm "Tähtsad ninad" – Karin
* 2024 telesari "Valetamisklubi" – Laura

### Meelelahutussaated
2015. aasta sügisel osales ta TV3 meelelahutussaates „Su nägu kõlab tuttavalt”, mille finaalis saavutas teise koha. 2018. aastal sügisel osales uuesti saatesarjas „Su nägu kõlab tuttavalt” ja võitis selle.

### Teatrirollid
#### Rakvere Teatris
 

#### Mujal

## Diskograafia
**Albumid**
*2010 „Taevamenüü” (pseudonüümi Saara all)
**Singlid**

* 2009 „Südame hääl”
* 2010 „Saara unenägu”
* 2010 „Taevamenüü”
* 2016 „Ma koju läen” koos Kõrsikutega
* 2016 „Jolene” koos Kõrsikutega

## Tunnustus
* 2014 Rakvere Teatri kolleegipreemia
* 2015, 2016 Rakvere Teatri publikupreemia, parim naisnäitleja

## Isiklikku
Ta on alates 9. juunist 2019 abielus näitleja Märt Piusiga. Neil on tütar Susanna (sündinud 2017) ja poeg Mihkel (sündinud 2020). 

## Viited

## Välislingid
* Saara Pius Rakvere Teatri kodulehel
* Meisi Volt. Modellirollis Saara Kadak kipub taas lavale: eks käsi kibeleb, et tahaks midagi teha, Õhtuleht 16. juuni 2017
* Ingrid Veidenberg. Saara Kadak: "Millal ma viimati pidu panin? Ausõna, ei mäleta!" Eesti Päevaleht / LP, 16. oktoober 2015
* Jaanus Kulli. Näitleja Saara Kadak: "Kui sa ikka midagi väga suurelt unistad, siis see su ellu ka tuleb." Õhtuleht, 17. juuni 2014
Douglas

**Douglas** oli Šotimaalt pärit aadlisuguvõsa.

Suguvõsa esisia oli arvatavasti Theobaldus Flammatius (Theobald der Flemming), keda mainitakse 1147. aastal.

Suguvõsa kanti Rootsi rüütelkonna aadlisuguvõsade loendisse krahvisuguvõsana nr 19. Rootsi liin kanti 1715. aastal Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

Suguvõsale kuulusid eri aegadel Eesti alal Härgla, Ontika mõis.
## Suguvõsa liikmeid
*vabahärra Robert Douglas (1611–1662), Rootsi  sõjaväelane, Rootsi vägede ülemjuhataja Liivimaal
*krahv Gustav Otto Douglas (1687–1771), Venemaa keisririigi sõjaväelane ning riigitegelane, 1738–1740 Eestimaa kuberner
*krahv Robert Archibald Douglas (1754–1818), Virumaa Jõhvi ja Järvamaa Albu mõisnik, Paide kreisimarssal
*krahv Friedrich Anton Douglas (1764–1826), assessor, Kukevere mõisnik

## Vaata ka
*Eesti šotlased
## Viited
Viinhape

**Viinhape** (ehk 2,3-dihüdroksübutaandihape) on orgaaniline hape, mida leidub paljude puuviljade mahlas (viinamarjamahl) ja veinides ning seda lisatakse toiduainetele (E334) hapu maitse tugevdamiseks ja antioksüdandina. 

Viinhappe keemiline valem on HOOC-CH(OH)-CH(OH)-COOH.  See on vees lahustuv valge kristalne aine. Kuulub see kahealuseliste karboksüülhapete klassi, molekulis on kaks kiraalsuskeset, mistõttu saab esineda erinevate stereoisomeeridena, kuid looduses esineb (+)-viinhape. Viinhappe soolasid nimetatakse **tartraat**ideks ja neid kasutatakse meditsiinis. 

## Viinhappe keemiat
Viinhape eraldati esmakordselt umbes aastal 800 pKr kaaliumtartraadist HOOC(CHOH)2COOK, mis sadeneb veinist ja on tuntud kui viinakivi.

Viinhappe molekulis on kaks kiraalsuskeset, mistõttu esinevad neli modifikatsiooni: D-(-)- ehk (*R,R*)-viinhape, L-(+)- ehk (*S,S*)-viinhape, kahe eelmise ratseemiline segu ja meso- ehk (*R,S*)-viinhape. Viinhappe enantiomeerid (D- või L-) on olulised orgaanilise sünteesi lähteained teiste kiraalsete molekulide sünteesimisel.

## Vaata ka
*Karboksüülhapped
*Stereoisomeer
Tödwen

**Tödwen** oli vana Eestimaa aadlisuguvõsa. 

Suguvõsa esiisa oli arvatavasti taanlasest rüütel ja 1266. aastast Tallinna kapten saksa *Hauptmann*) Wogen Palnisun. Suguvõsa nimi pärineb Tõdva (saksa Tödwen) asulast, mis jäi Tallinnast 21 km lõunasse. Tödwenite nimekuju eri allikais väga erinev: Tödwen, Todwin; Todwen, Toddewen jm

Suguvõsale kuulusid eri aegadel Eesti alal Saku, Loodi, Tuhala, Jõesse, Kunda, Tõdu, Kaagri, Rõngu mõis ja Tartu piiskopkonna Rõngu vasallilinnus.

## Suguvõsa liikmeid
*Hermann ja Wogen Tödwen, Harjumaa Tõdva küla Taani kuninga läänivasallid
*Gotthard Tödwen  (mainitud 1340), Liivimaa Rõngu vasallilinnusest 
* Hermann Tõdwen, Harjumaa Atla mõisnik
*Hermann Tödwen, Harjumaa meeskohtunik (1433) ja Liivimaa ordu Harjumaa vasall 1435 Valgas konföderatsioonilepingu sõlmimisel, 1438 Liivimaa maapäeval, Saku läänimõisnik (1438)
*Ewert Tödwen (ca 1450 - enne 1528), Tuhala mõisnik (1494)
*Heinrich (ka Hertwich, Hinrick) Toddewen/Tödwen, Kunda mõisnik (1494), Virumaa meeskohtunik aastatel u 1487–1535
*Wilhelm Tödwen, Tõdu mõisa (sks. k. Tödwenshof) mõisnik
*Wilhelm von Tödwen (surn. ~ 1532), Kohila ja Rõngu mõisnik
*Heinrich von Tödwen,  Viljandimaa Loodi mõisnik (1584)
*Jürgen Tödwen, Peri, Kaagri mõisnik (1530)
*Barbara Tödwen (suri enne 1537), abiellus Luke mõisniku Johann von Plettenbergi (pärast 1450–1523/1524), ordumeister Wolter von Plettenbergi vennaga
*Heinrich Tödwen, Virumaa Päite mõisnik (1557)
*Helmuth Todtwen, Kunda mõisnik (1581)
*Johann Leonhard von Tödwen (surn. ca 1696), Rootsi sõjaväelane (leitnant), Liivimaa Tēdiņi mõisnik
*Leonhard von Tödwen, Liivimaa Paipe mõisnik

## Viited

## Kirjandus
*Võlakiri Heinrich Toddewenilt, 1515, Tallinna Linnaarhiiv, 22 märts 2017
*https://www.etera.ee/zoom/1136/view?page=453
Anşār al-Islām

**Ansar al-Islam** (arabia keeles ‏أنصار الإسلام‎, *Anṣār al-Islām*‚ Islami kaitsjad) on 2003. aastal asutatud kurdide islamistlik rühmitus Põhja-Iraagis. Kontaktid al-Qaida ja Ansar al-Sunnaga.

Rahulike elanike vastu suunatud enesetapurünnakute tõttu on terroriorganisatsioon.
Karl Georg Wilhelm Rosen

**Karl Georg Wilhelm Rosen** (**Jegor Fjodorovitš Rozen**, 27. detsember (vkj. 16. detsember) 1800 Tallinn – 6. märts (vkj. 23. veebruar) 1860 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Vene rahvuslik luuletaja.

Ta oli Mihhail Glinka ooperi "Ivan Sussanin" libreto autor.

Ta kasvas üles Tallinnas. 19-aastaselt astus ta vabatahtlikult husaaride polku, kus õppis ära vene keele. Luuletajana debüteeris ta 1825. Tema mainele mõjusid halvasti see, et vene kirjandusringkonnad pidasid teda võõrkeelseks kirjanikuks, ja tema haiglane enesehinnang. 1827–28 elas ta Moskvas, 1828 läks erru ja kolis Peterburi, kus tutvus Aleksandr Puškini ja Anton Delvigiga.

Rosen avaldas oma teoseid mitte ainult vene, vaid ka saksa keeles nii Tallinnas kui Tartus. Sealhulgas tõlkis ta Puškinit saksa keelde. 1831–33 andis Rosen välja iga-aastast almanahhi "Altsiona", milles avaldas kaasaegsete vene luuletajate Puškini, Pjotr Vjazemski, Vassili Žukovski, Vladimir Obolenski ja teiste loomingut. 1832. aasta almanahhis esmaavaldas ta Puškini näidendi "Pidu katku ajal", mis oli kirjutatud 1830.

1835–40 oli Rosen tsesareevitši (Venemaa troonipärija), pärastise Aleksander II sekretär. Sel perioodil 1836 kirjutas ta libreto Mihhail Glinka ooperile "Ivan Sussanin", algse pealkirjaga "Elu tsaari eest". Samal aastal avaldas Puškin enda asutatud ajakirja "Sovremennik" esimeses numbris Roseni artikli "Rütmist", milles Rosen pidas rütmi luule arenguks hädavajalikuks, ent kui luule on juba välja kujunenud, polevat rütmi enam tarvis. Rütmita luulele ennutas Rosen suurt tulevikku.

Puškin kirjutas 2. aprillil 1834 oma päevikusse, et hindab Rosenit dramaturgina märksa kõrgemalt kui Nestor Kukolkini ja Aleksei Homjakovi. Sealjuures Kukolkin pidas iseennast kirjandusgeeniuseks, Puškinist paremaks, ja solvus Puškini peale väga, et see sama seisukohta ei jaganud.
Svolna

**Svolna** on jõgi Valgevenes ja venemaal, Drysa parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Свольна*, vene keeles samuti *Свольна*

Jõe pikkus on 99 km ja valgla on 1510 km².

Svolna voolab välja Netšeritsa järvest Venemaal Pihkva oblasti Sebeži rajoonis. Suurem osa jõest jääb Valgevene  territooriumile, seal on jõe pikkus 93 kilomeetrit. Svolna läbib Valgevene territooriumil Buzjanka ja Lisna järve. Jõgi voolab läbi Połacki madalikul, olles algul Rasony rajooni ja Vierchniadźvinski rajooni piiriks, alamjooksul läbib Svolna aga Vierchniadźvinski rajooni.
Töökeskkonnavolinik

**Töökeskkonnavolinik** on töötajate valitud esindaja töötervishoiu ja tööohutuse küsimustes.

Eestis peab töökeskkonnavolinik olema kõikides ettevõtetes, kus töötab 10 või enam töötajat. Ettevõtetes, kus on mitu struktuuriüksust või kus töötatakse mitmes vahetuses, peab töökeskkonnavolinik olema igas struktuuriüksuses või vahetuses, kus töötab korraga üle kümne töötaja. Töökeskkonnavolinik(ud) valitakse töötajate üldkoosolekul. Töökeskkonnavoliniku volitused kehtivad kuni neli aastat.

Töökeskkonnavoliniku ülesanneteks on:
* jälgida, et töökohas oleksid rakendatud töötervishoiu ja tööohutuse abinõud ning et töötajad oleksid varustatud töökorras isikukaitsevahenditega;
* osaleda oma töölõigus toimunud tööõnnetuse ja kutsehaigestumise uurimisel;
* teatada ohuolukorrast või töökeskkonnas avastatud puudusest viivitamata töötajatele ja tööandjale või tema esindajale ning nõuda tööandjalt puuduse kõrvaldamist võimalikult lühikese aja jooksul;
* tunda töötajatele kohustuslikke juhendeid ja õigusakte;
* jälgida, et töötajad saaksid töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas vajalikud teadmised, juhendamise ja väljaõppe.

## Allikad
Kvaader

**Kvaader** (keskladina keelest *quadrus*), ka **kantkivi** on puhtalt töödeldud välispinnaga müürikivi. Võib olla siledalt või jämedalt tahutud servadega.

 

## Viited
Ništša

**Ništša** on jõgi Valgevenes ja Venemaal, Drysa parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Нішча*, vene keeles aga *Нища.*

Jõe pikkus on 85 km ja valgla on 1380 km².

Ništša voolab välja Ništša järvest Venemaal Pihkva oblasti Sebeži rajoonis. Suurem osa jõest jääb Valgevene territooriumile, seal on jõe pikkus 65 kilomeetrit. Ništša voolab Połacki madalikul, läbides Rasony rajooni.

Oru laius on 100–200 meetrit, jõe laius aga 25–30 meetrit. Aastal 1959 ehitati jõele Klaścicy asulasse hüdroelektrijaam, aastal 1994 läbis see kapitaalremondi ja tegutseb taas.
Teemantkvaader

**Teemantkvaader** on teemanditaoliselt mitmetahuliseks ning siledaks lihvitud ja kitsa täkkerandiga raamistatud esiküljega kantkivi. Teemantkvaadrit kasutati peamiselt renessanss- ja barokkarhitektuuris fassaadidel, aga eriti hoone nurkade ja soklite kaunistamiseks. Eesti arhitektuuris leiab teemantkvaadri motiivi renessanssportaalidel Tallinna Mustpeade Majas ja Kiltsi mõisas Ridala kihelkonnas. Hilisemad näited on historitsistlikelt hoonetelt.

## Sõnavara
Teemantkvaadrit käsitletakse rustika erijuhtumina. Eesti keeles on kasutatud teemantkvaadrimotiivi jaoks ka sõna *teemantrustika*

## Pildid

Casa de los Picos, Segovia.jpg|Casa de los Picos, Segovia, Castilla-León
Fachada Palacio Jabalquinto Baeza.jpg|Palacio Jabalquinto fassaad 15. sajandi lõpust, Baeza, Andaluusia
Ferrara, palazzo dei diamanti 02.JPG|Palazzo dei Diamanti, Ferrara
Cremlino 13.jpg|Granovitaja Palata idafassaad, Moskva Kreml
Catane Université.jpg|Teemantkvaadritega kaetud kolossaalpilastrid, Catania ülikool
2018-04-21-16-28-07-IMG 7594 (46229226984).jpg|Katariina käiku viiv värav Tallinnas
Tartu Gildi 1.jpg|Historitsistlik maja Tartus Gildi 1 teemantkvaadritest krohvfriisiga
ERM-hoone-2012 7282.JPG|Krohviga kujundatud teemantkvaadrimotiivid ERM endise peamaja kujunduses

### Maalitud teemantkvaadrid

Český Krumlov - Latrán - View ENE into Klášterní.jpg|Sgrafiito-tehnikas maalitud illusoorsed teemantkvaadrid ja nurgakvaadrid, Český Krumlov
Bauskas castle 4.jpg|Värskesse krohvipinda kraabitud illusoorsed teemantkvaadrid, Bauska ordulinnuse välissein


## Vaata ka
* Rustika
* Teemantliist
* Bossaaž

## Viited
Hammaslõige

**Hammaslõige** on miniatuurset talaotste rida meenutav ehisliist. Algselt oli hammaslõige joonia ja korintose templite friisil arhitraavi ja karniisi vahel paiknev ehisliist. Hammaslõige tekkis arhailise puitehitiste palgiotste abstraheerunud vormist.

Hiljem esineb hammaslõige kõikides antiikkultuuri jäljendavates stiilides. Hammaslõikeks on nimetatud ka mitmeid klassikalise hammaslõikega vaid kaudselt sarnaseid ehisliiste nagu teemantliist ja sakkliist, mida kasutati seinte horisontaalliigenduse ning portaalide, konsoolide ja kapiteelide kujunduses.

## Viited
Baer

**Baer** (Baehr, Bähr, Baer või Bär) on mitme saksa kultuuriruumis oleva aadlisuguvõsa nimi:
*Baehr (Liivimaa aadlisuguvõsa)
*Baer (Eestimaa aadlisuguvõsa) (*Baer Edle von Huthorn*)
Berg

**Berg** on mitme aadlisuguvõsa nimi:
*Berg (Eestimaa aadlisuguvõsa)
*Berg (Kaarma) (Berg a. d. H. Carmel, Saaremaal Kaarma kihelkonnas asunud Kaarma mõisa mõisa järgi)
*Berg (Kandla) (Berg a. d. H. Kandel, Saaremaal Kärla kihelkonnas asunud Kandla mõisa järgi)
*Berg (Päri) (Berg a. d. H. Kattentack, Läänemaal Kullamaa kihelkonnas asunud Päri mõisa järgi), Teenuse, Madalmaade, Luiste, Sangaste, Holstre, Loodna jt suguvõsaharudega
*Berg (Liivimaa aadlisuguvõsa)
*Berg (Saaremaa aadlisuguvõsa)
*Berg (Reinimaa)
*Berg (Tüüring)
**Berg** võib olla veel:
* Berg (riik), endine riik
## Viited
Tüves

**Tüves** on samba keskmine osa, mis jääb baasi ja kapiteeli vahele. Tüves võib olla nii sile kui ka kannelüüridega kaunistatud. Tüves võib olla kogu pikkuses sama läbimõõduga, entaasiga või ülevalt või alt ahenenud.
Tampere Ülikool (1925–2018)

**Tampere Ülikool** (soome keeles *Tampereen yliopisto*) oli Soomes Tamperes asuv ülikool. 

Ülikoolis õpib 15 400 üliõpilast ja töötab 2100 inimest. 

Kool asutati 1925. aastal Helsingis rahvaülikoolina (soome keeles *Kansalaiskorkeakoulu*). 1960. aastal viidi kool Tamperesse ja 1966. aastast oli see ülikool.

2019. aasta alguses liideti senine Tampere Ülikool ja Tampere Tehnikaülikool ühtseks Tampere Ülikooliks.
Budapesti Tehnikaülikool

**Budapesti Tehnikaülikool** (ungari keeles *Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem*, lühinimi **Műegyetem**) on Ungari tähtsaim tehnikaülikool. 

Ülikool on asutatud 1782. aastal. See on üks maailma vanemaid kõrgemat tehnikaharidust andvaid õppeasutusi.
Orlivka

**Orlivka** on kohanimi.

***[[Orlivka (Jassõnuvata rajoon)|Orlivka]]**, küla Ukrainas Donetski oblastis Jassõnuvata rajoonis
***[[Orlivka (Krasnoarmiiski rajoon)|Orlivka]]**, küla Ukrainas Donetski oblastis Krasnoarmiiski rajoonis
***[[Orlivka (Teplõki rajoon)|Orlivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis
Orlivka (Jassõnuvata rajoon)

**Orlivka** on küla Ukrainas Donetski oblastis Jassõnuvata rajoonis, umbes 20&nbsp;km kaugusel Donetski keskusest loodes.

Asula kõrgus merepinnast on 195 meetrit.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas Orlivkas 874 inimest.

Donbassi sõja ajal, 2014. aasta suvel-sügisel, on asula lähistel toimunud mitmeid kokkupõrkeid valitsusvägede ja valitsusvastaste relvajõudude vahel.

## Välislingid
* 7. november 2014. *[[Ukrinform]]*. Силовики відбили атаку під Орлівкою (*ukraina keeles*)
* 3. detsember 2014. *[[Ukrajinska Pravda]]*. Террористы обстреляли Орловку - ранен ребенок (*vene keeles*)
Koputi

**Koputi** on ukse välisküljele kinnitatud metallist liigendnupp, -kang või rõngas uksele koputamiseks.

## Viited
Ehisnael

**Ehisnael** on dekoratiivsetel eesmärkidel kasutatav nael. Sageli on naelapea ornamenteeritud. Enamasti kasutatud puituste või -väravate kaunistamisel.

## Vaata ka
* Pantsernael
Eend

**Eend** on liseenide, müüripiilarite või pilastrite kujul seinast või müürist ette ulatuv osa.

## Viited
Erlangen-Nürnbergi Friedrich-Alexanderi Ülikool

**Erlangen-Nürnbergi Friedrich-Alexanderi Ülikool** (saksa keeles Friedrich-Alexander-Universität Erlangen-Nürnberg) on avalik-õiguslik ülikool Saksamaal Erlangeni ja Nürnbergi linnas.

Ülikool asutati 1742. aastal.

Ülikoolis õpib ligi 40 000 üliõpilast. Töötajaid on seal 13 000, sh 656 professorit.
Västmanland

**Västmanland** on Kesk-Rootsis asuv ajalooline maakond (rootsi keeles *landskap*). See piirneb Södermanlandi, Närke, Värmlandi, Dalarna ja Upplandi maakonnaga.
Kaire Nurk

**Kaire Nurk** (31. august 1979 – 8. märts 2025) oli eesti muusik. 

Ta mängis klahvpille ansamblis Loits (ansambel). 

Ta oli trummar Simo Atso ema.
Aknasillus

**Aknasillus** on aknaava sildav ehitustarind (nt tala, võlv või kaar), mis võimaldab kanda tema kohal paikneva seinaosa raskuse.

Enamasti on aknasillus valmistatud kas terasest, kivist või puust.

## Viited
Tüümuse koor

**Tüümuse kooreks** (*cortex thymi*) nimetatakse paljudel selgroogsetel loomadel tüümuse sagarates eristatavat osa, mille tüümuse epiteeli retikulaarrakkude võrgustikus on võimalik hulgaliselt arenevaid tümotsüüte tuvastada ja mida eraldab tüümuse säsist veresoonte rohke tüümuse kortikomedullaarne tsoon. 

Tüümuse koore areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.

Tüümuse koor on kaetud tüümuse kihnuga ja on osa tüümuse parenhüümist. Tüümuse koore mikrokeskkonda on vähe uuritud. 

Tüümuse koor koosneb tümotsüütidest (lümfotsüüdid), sh T-tüvirakud, T-eelrakud, T-naiivsed rakud, makrofaagid, tüümuse dendriitrakud, tüümuse müoepiteelrakud (rakkudel oluline roll haigusliku seisundi müasteenia väljakujunemisel).

Tüümuse koore epiteelirakud (cTECs) edastavad diferentseerumissignaale, reguleerivad T-lümfotsüütide migratsiooni ja populatsiooni kasvu ning sooritavad CD4+CD8+ tümotsüütide positiivse selektsiooni jpm.

Väiksemal hulgal sisaldab tüümuse koor ka kattekoerakke ja algtugikoerakke. Kuigi arvuliselt vähemuses, moodustavad kattekoerakud koos algtugikoerakkudega tüümuse T-rakkude eluvõrgustiku.

Tüümuse koore rakud sisaldavad ja komplekteerivad koos ülejäänud organismi mikrokeskkonnaga määramatul hulgal mobiilseid osakesi, mis sisaldavad tsütokeratiini ja komplekteerivad desmosoomi võrgustiku, millesse on T-rakud tihedalt pakitud, eritavad: tümotaksiini tõmbamaks luuüdist T-tüvirakke tüümusesse ja tümosiini, seerumi tüümuse faktorit ja tümopoietiini, kõik need komplekteeritakse naiivsetest T-rakkudest valmis T-rakkudeks. 

Tüümuse koort eraldab tüümuse säsist veresoonte rohke tüümuse kortikomedullaarne tsoon - tsooni ühenduskohtadel ühinevad tüümuse koore kapillaarid veenidega ning moodustavad koores vere-tüümuse barjääri (säsis tõke puudub).

Tümotsüütide migratsiooni tsoonist tüümuse koorde reguleerivad kemokiinid.

## Viited

## Välislingid
* Ernst Kallenbach, DNA SYNTHESIS IN THE CELLS OF THE THYMIC CORTEX OF THE RAT AS SHOWN IN RADIOAUTOGRAPHS AFTER ADMINISTRATION OF THYMIDINE-H3, Department of Anatomy, McGill University, Montreal, august 1960, veebiversioon (vaadatud 15.12.2014.a.)(*inglise keeles*) 
* Adrian Liston, Katherine M. Nutsch, Andrew G. Farr, Jennifer M. Lund, Jeffery P. Rasmussen, Pandelakis A. Koni, ja Alexander Y. Rudensky, Differentiation of regulatory Foxp3� T cells in the thymic cortex, doi10.1073pnas.0801506105, PNAS, 19.august 2008, 105. väljaanne, nr 33, lk 11903–11908, veebiversioon (vaadatud 04.02.2015)(*inglise keeles*)
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A13.1.02.004: Cortex thymi. Tüümuse koor
* Tüümuse koore histoloogiline kujutis
Risti tänav

**Risti tänav** (aastani 1939 ja 1950–1990 **Silikaadi tänav**) on Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe ja Liiva asumis asuv tänav. Tänav algab Järve Keskuse lähedalt ja lõppeb Orava tänavaga ristumisel. 

## Viited
Veneetsia aken

**Veneetsia aken** ehk **termaken** ehk **Diocletianuse aken** on sammaste või postidega kolmeks jaotatud kaaraken kõrgrenessansi paleeehituses. See levis laiemalt klassitsistlikus arhitektuuris 19. sajandi alguses. Leidis esmakordset kasutamist Roomas Diocletianuse termides.

**Veneetsia aken** ehk **Palladio motiiv** ehk ***Serliana*** on sammaste või kolonettidega kolmeks jaotatud aken, uks või kaaristu, mille keskmine osa on külgmistest laiem ja kõrgem ning tõuseb esile kõrge ümarkaarega. Kitsamatel külgmistel osadel on rõhtsillused.


Veneetsia aken.jpg|Veneetsia aken ehk termaken Tallinnas
Fairfax House, York (7).JPG|Veneetsia ehk Palladio aken Yorkis Inglismaal


## Viited
Herman Kare Tournament

**Herman Kare Tournament** on Soomes toimuv maadlusvõistlus. 

Aastal 2015 toimus see juba 35. korda.

## Eesti maadlusvõistlustel
Eesti on sellelt võistlustelt saanud mitu medalit. Näiteks 2007. aastal võitis seal esikoha Heiki Nabi.

## Välislingid
*Võistluse koduleht
Räästas

**Räästas** ehk **katuseräästas** on katuse ääreosa, mis ulatub üle hoone välisseina ja kaitseb seda ilmastikumõjude eest.

## Vaata ka
*karniis
*ulualune

## Välislingid
Maagiline Ruum

**Maagiline Ruum** on aastal 2008 asutatud Eesti kirjastus, juriidiliselt osaühing. Selle asutaja on Irena Raudla.

Osaühing on kirjastanud peamiselt sarja "Isiklik energiakaitse", aga ka mälestusteraamatuid, näiteks Toivo Tootseni "Vana Hõbe. Hardi Tiidus ja inimesed tema ümber".

## Viited
Lakewood

**Lakewood** on vald (*[[township]]*) Ameerika Ühendriikides New Jersey osariigis Oceani maakonnas.

2013 elas seal 93 592 inimest. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt elas seal 92 843 inimest.

Vald moodustati 23. märtsil 1892 Bricki valla osast.

Lakewood on üks ortodokssete juutide keskusi ja seal asuvad ühed maailma suurimad ješivad.

## Vaata ka
* Lakewoodi Eesti Kool
* Lakewoodi Eesti Maja
* Lakewoodi Eesti Ühing

## Viited

## Välislingid
* Lakewoodi koduleht (inglise keeles)