open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Segrino järv

**Segrino järv** (itaalia keeles *Lago del Segrino*) on liustikujärv Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas Como provintsis. Järv on tuntud oma puhta vee poolest.

374 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 38 hektarit, valgla suurus 3,38 km², suurim sügavus 8,6 meetrit.

Järve kallastel asuvad Canzo, Longone al Segrino ja Eupilio.


Pilt:Lago del Segrino - 2.jpg|
Pilt:Lago del Segrino - 1.jpg|
Pilt:Eupilio lake segrino.jpg


## Kirjandus
* Bianchi, M., L. Garibaldi, I. Biffi, S. Stella e H. Muntau. 2003. *Nutrienti, metalli pesanti e microinquinanti organici nei sedimenti del lago del Segrino in relazione allo stato trofico passato ed al contesto geologico.* EUR 20976 IT. 166 pp.
* Gianni Tartari, Aldo Marchetto, Diego Copetti *Qualità delle acque lacustri della Lombardia alle soglie del 2000*, Fondazione Lombardia per l’Ambiente,(2000)
* Alessio, G.& P. Bronzi. *Indagini ittiologiche preliminari sul lago del Segrino (CO), per fini gestionali.* Riv. Idrobiol., 29: 69-85. (1990)
* Berbenni, P. *I laghi della Brianza.2. Studio chimico-fisico sul Lago del Segrino.* Acqua Ind., 1: 31-34. (1969)
* Garibaldi L. & A. Varallo. *Lago del Segrino: verifica dello stato di trofia. Anni 1991-1992-1995.* Parco del Segrino. 170 pp. (1995)
* Garibaldi, L., A. Melzi & A. Varallo. *Il lago del Segrino: studio sulla trofia delle acque*. Acqua & Aria: 739-742.(1995)
* Michelangeli, M., V. Parisi & A. Zullini. *Osservazioni malacologiche sul Lago del Segrino*. Natura, 60: 227-228. (1969)
* Parisi, V.& M. Michelangeli. *Osservazioni e considerazioni sui Gasteropodi del Lago di Segrino*. Quad. Civ. Staz. Idrobiol. Milano, 3-4: 44-52. (1971)
* Parisi, V., G. Bianucci& E. Ribaldone Bianucci. *L'inquinamento dei laghi briantei. 2. I laghi di Pusiano, di Alserio e del Segrino.* Ecologia, 9: 9-14. (1973)

## Välislingid
*Andmed LIMNO andmebaasis (itaalia keeles)
*Reportage sul lago del Segrino (itaalia keeles)
Aktivism

**Aktivismi** saab üldiselt kirjeldada kui osavõttu mingist tegevusest, mis on suunatud muutuse saavutamisele. See muutus võib olla nii sotsiaalsfääris, poliitiline, keskkonnaküsimustega seotud vms. Aktivism toetab opositsiooni. 

Aktivismiga seotud inimest nimetatakse **aktivistiks**.
Haapsalu Rahvaülikool

**Haapsalu Rahvaülikool** on 1993. aastal Eestirootslaste Kultuuri Seltsi asutatud õppeasutus. Haapsalu Rahvaülikool kuulub Eesti Rahvaülikoolide Liitu.

Kooli eelkäija oli 1920–1943 Noarootsis töötanud Pürksi Põllutöö- ja Rahvaülikool. 1993. aastal asutas Eestirootslaste Kultuuri Selts Haapsallu Paslepa Rahvaülikooli, mis aastatel 2002–2009 kandis nime Rootsi Rahvaülikool Eestis. Pärast seda nimetati kool ümber Haapsalu Rahvaülikooliks.

## Viited
Kraasna maarahvas

**Kraasna maarahvas** oli Krasnogorodskoje ümbruses, kunagises Pihkva kubermangu Opotška maakonnas, praeguse Läti piiri lähedal elanud väljarännanud eestlaste rühm, kes rääkis Kraasna murrakus. Nad rändasid sinna tõenäoliselt 16. sajandil Setumaalt.

Tänapäeval on see rühm venestunud.

## Viited

## Välislingid
*"Kes oli Lutsi ja Kraasna maarahvas?" Saarte Hääl, 22. november 2010
Halofüüt

**Halofüüt** ehk **soolataim** on sooldunud pinnasel või suure soolsusega vees kasvav taim.

Halofüüte jaotatakse gruppidesse lähtuvalt soolasõltuvusest, soola toimest või kasvupinnase soolasisaldusest.

Halofüüte on taimede hulgas suhteliselt vähe – hinnanguliselt ainult 2% kõikidest taimeliikidest. Suurem osa taimedest on nn glükofüüdid ehk magedalembesed, mis kahjustuvad soolases vees suhteliselt kergesti.

Eesti taimedest on halofüüt näiteks taani merisalat.

## Vaata ka
*halobiont
*halofiil

## Viited
Montezuma maakond

**Montezuma maakond** (*Montezuma County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°34' N, 108°60' W. 

Maakonna halduskeskus on Cortez. 

Maakonna pindala on 5284 km&sup2;. Veepindala on 27 km&sup2;.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 25 535. Aastal 2000 oli elanike arv 23 830. 

Maakond on nime saanud kuulsa Mehhiko asteekide valitseja Montezuma II auks.

## Naabermaakonnad
*Dolorese maakond (põhjas)
*San Juani maakond (Colorado) (kirdes)
*La Plata maakond (idas)
*San Juani maakond (New Mexico) (lõunas)
*Apache maakond (edelas)
*San Juani maakond (Utah) (läänes)
Montezuma maakond on ainus maakond USAs, kus on naabermaakondadeks kolm samanimelist maakonda (San Juani maakond Colorado, New Mexico ja Utah' osariigis).

## Ajalugu
Montezuma maakonnas tekkis asustus umbes 600 pKr ja 1100. aastal oli hinnanguline rahvaarv 100 000, hetkelisest rahvastikust neli korda suurem. Aastatel 1200 ja 1300 oli asulatest enamik inimesi sunnitud lahkuma, kuna piirkonda asusid elama nomaadid. Montezuma maakond asutati 1889. aasta aprillis La Plata maakonna lääneosast.

## Rahvastik
### Linnad ja alevid
*Cortez
*Dolores
*Mancos
*Towaoc

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Montezuma maakonnas oli 23 830 inimest, 9201 leibkonda ja 6514 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 5 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 10 497 (keskmine tihedus 2/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 81,72%
*mustanahalisi 0,14%
*põlisameeriklasi 11,23% 
*aasialasi 0,20% 
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,06% 
*teistest rassidest 4,26% 
*kahest või enam rassist 2,38%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 9,50%.  

9201 leibkonna seas oli 
*33,30% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*56,40% koos elavaid abielupaare; 
*10,60% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*29,20% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*24,60% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*9,30% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,54 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,04 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*27,50% alla 18-aastasi; 
*7,10% 18–24-aastasi; 
*26,30% 25–44-aastasi; 
*25,30% 45–64-aastasi; 
*13,80% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 38 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 96,70 meessoost inimest. Iga vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 92,90 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 32 083 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 38 071 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 30 666 dollarit, naistel 21 181 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 17 003 dollarit.  

16,40% elanikkonnast ja 13,10% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 23,20% alla 18-aastasi ja 14,40% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
*Mancos State Park
*Mesa Verde rahvuspark
*San Juani metsakaitseala

## Viited

## Välislingid
*Montezuma maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Sotsiaalmeedia

**Ühismeedia** ehk **sotsiaalmeedia** on meedia, mille sisu loovad osalejad ning milles inimesed suhtlevad, loovad, jagavad teavet ja ideid virtuaalsetes kogukondades ja võrgustikes. 

## Liigitus
*internetifoorum
*blogi (WordPress, Blogger)
*mikroblogi (Twitter, Mastodon)
*viki
*suhtlusportaal (Facebook, Orkut, Google+, YouTube)
*sotsiaalne järjehoidja (Delicious, Pinterest)

## Turundus
Ettevõtted kasutavad sotsiaalmeediat turunduses (sotsiaalmeedia turundus).

## Vaata ka
* Infokäitumine sotsiaalmeedias
*Sotsiaalmeedia kübersõjas

## Välislingid

* Jaan-Juhan Oidermaa: "Raport: ühismeediaga manipuleerib süstemaatiliselt vähemalt 70 riiki" ERR Novaator, 4. oktoober 2019
* Australia Has Barred Everyone Under 16 From Social Media. Will It Work? The New York Times &#91;Tõlge: Austraalia keelas kõigile alla 16-aastastele sotsiaalmeedia kasutamise. Kas see hakkab toimima?&#93;
Hüvetegur

**Hüvetegur** või **Q-tegur** (tähis *Q*, inglise k *quality factor*) on sumbumisega võnkumisvõimelise süsteemi (näiteks pendli, elektrilise võnkeringi) dimensioonita tunnussuurus, mis iseloomustab süsteemi võnkumisel tekkivat energiakadu. Kui süsteemis kaod puuduksid, jääks kord ergutatud võnkumine kestma. Paratamatult esinevate energiakadude tõttu võnkumise amplituud aegamööda väheneb. Mida väiksemad on kaod võnkesüsteemi salvestatud energia suhtes, seda aeglasemalt võnkumine sumbub ja vastavalt seda suurem on hüvetegur.

## Definitsioon
Hüvetegur on võrdne võnkumise perioodide arvuga, mida on vaja võnkumise amplituudi vähenemiseks  1/e^\pi võrra algsest amplituudist. Teise hüveteguri definitsiooni järgi on hüvegur resonantsi "teravust" kirjeldav suurus, kus teravust näitab resonantssageduse,  f_0, suhe sageduste vahesse  f_+ - f_-, millel võnkumisel on poole väiksem võimsus resonantssagedusel võkumisega võrreldes .
:Q = \frac{f_0}{f_+ - f_-}
## Seos sumbumusega
Hüveteguri *Q* pöördväärtust nimetatakse sumbumuseks *d*:
:d = \frac{1}{Q}.
## Võnkeringi hüvetegur
Elektrilise võnkesüsteemi hüvetegur avaldub süsteemis pendelduva reaktiivvõimsuse  P_{\mathrm{r}}  ja aktiivvõimsuse  P_{\mathrm{a}} suhtena:
:Q = \frac{P_{\mathrm{r}}}{P_{\mathrm{a}}}.
Võnkeringis põhjustab kadusid ja seega vähendab hüvetegurit peamiselt induktiivpooli mähise aktiivtakistus (mis pinnanähtuse tõttu kasvab koos sagedusega); kaod tekivad ka  pooli südamikus ja kondensaatori dielektrikus.

Võnkeringi hüvetegurit saab väljendada pooli induktiivtakistuse või kondensaatori mahtuvustakistuse  ja kaotakistuse kaudu, samuti võnkeringi mahtuvuse, induktiivsuse ja kaotakistuse kaudu.

Jadavõnkeringi hüvetegur
:Q = \frac{\omega L}{R} = \frac{1}{R \cdot \omega C} = \frac{1}{R} \cdot \sqrt{\frac{L}{C}}.
Rööpvõnkeringi hüvetegur
:Q = \frac{R}{\omega L} = R \cdot \omega C = R \cdot \sqrt{\frac{C}{L}}.
Nendes valemites (kõik suurused põhiühikutes)
:\omega L\  =  2\pi fL ‒ pooli induktiivtakistus;

: \frac 1{\omega C}\ = \frac 1{2\pi fC} ‒ kondensaatori mahtuvustakistus;
: L ‒ induktiivsus;
: C ‒ mahtuvus;
: R ‒ kaotakistus.
## Hüveteguri väärtusi eri võnkesüsteemides

## Vaata ka
*Võnkering
*Resonants
*Sumbumus

## Viited

## Välislingid
*Explanation of Q factor in radio tuning circuits
*Calculating the cut-off frequencies when center frequency and Q factor is given
Protvino

**Protvino** on linn Venemaal Moskva oblastis.

Linn asub Protva jõe kaldal, 95 km Moskvast lõunas. Linnas asub tuumafüüsika uurimiskeskus. Sealne 1960. aastail ehitatud prootonikiirendi oli kuni 1972. aastani maailma suurim.

## Viited
Akusmaatika

**Akusmaatika** on muusikas printsiip, mille kohaselt heli on kuulaja jaoks lahus helitekitajast. 

Mõiste algne tähendus on seotud Pythagorasega, kelle õpilased jagunesid n-ö akusmaatikuteks ja matemaatikuteks. Akusmaatikud (kreeka keeles ἀκουσματικοί 'kuulamisaldis') olid need, kes kuulasid õpetaja loenguid eesriide taga, teda nägemata. Akusmaatikud moodustasid õppurite välise ringi. Vastavalt õppurite siseringi moodustasid nn süvitsi õppijad: matemaatikud. 

Akusmaatika mõistest rääkis muusika kontekstis 1955. aastal raadiosaates prantsuse kirjanik Jérôme Peignot, kes kasutas väljendit "akusmaatiline müra" (*bruit acousmatique*). Ta soovis selle mõistega kirjeldada konkreetse muusikaga tekkinud muusika uudset kuulamisprintsiipi, mille puhul heli on lahutatud tekitajast. 

Pierre Schaeffer raamatus "Traktaat muusikalistest objektidest" (*Traité des objets musicaux*, 1966) võrdles helisalvestit Pythagorase eesriidega, mis võimaldab helilindile talletatud helide kontsentreeritud, paljukordset ja heli järjest peenematesse detailidesse süvenevat heli abstraktsete omaduste väljakuulamist helistuudios. 

1974. aastal tegi helilooja François Bayle, kes oli ka Muusika uurimise rühma (*Groupe de Recherches Musicales*) juht, ettepaneku kasutada puhtalt lindimuusika kuulamise kontekstis elektroakustilise muusika üldmõiste asemel mõistet "akusmaatiline muusika". Tema ettepanekul oleks akusmaatilise muusika puhul kuulamise fookus mitte esitajal, vaid sellel, kuidas me helisid ja muusikat kuulame ning mida me kuulamise kaudu taotleme. 

Tavapärases muusika kuulamise praktikas on kuulajal olnud alati visuaalne ülevaade helide tekitajatest. 20. sajandil leiutatud heli salvestamise ja taasesitamise vahendid on aga loonud kuulaja jaoks täiesti uue olukorra: heli on lahutatud tema füüsilisest tekitajast. Heliloojatele on see andnud uued töövahendid: muusikas on nüüd võimalik helisid kõikmõeldaval moel kombineerida, mängida nende läbipaistvuse ja läbipaistmatusega, luua reaalses maailmas võimatuid allusioone ja ambivalentsust, mängida tähenduste, metamorfooside, akustiliste kujutluspiltide ning heli tajumisega erinevate omadustega virtuaalsetes ruumides. Helide salvestamine on andnud heliloojatele võimaluse kombineerida eri aegadel ja eri süsteemides salvestatud helisid ning paindlikult mängida ka heli kõige peenemate detailidega: võimalik on muuta heli karakterit ja tämbrit või kombineerida kõikvõimalikke reaalse maailma helisid. 

Akusmaatika ideede kaudu on tänapäeval laienenud ka muusikaanalüüsi ja muusikapsühholoogia uurimisvaldkonnad, kuna muusika kontekstis on hakatud lisaks traditsioonilistele muusikalistele helidele tegelema kõikvõimalike helidega.

Akusmaatika põhimõte leiab rakendamist ka filmis, kus selle eesmärgiks on luua vaatajale kujutlus kaadritagusest maailmast ning selle seostest kaadrisisese maailmaga. Näiteks vaatajale näidatakse kõigepealt heli allikat ning alles siis, kui vaataja enam heliallikat ei näe, lastakse kõlada helil või vastupidi.
Ya'ir Lapid

**Ya'ir Lapid** (kasutatakse ka nimekuju **Yair Lapid**; heebrea **יאיר לפיד**; sündinud 5. novembril 1963 Tel Avivis) on Iisraeli poliitik ja kirjanik, endine ajakirjanik, stsenarist ja režissöör. Ta on tsentristliku partei Yesh Atid asutaja ja esimees.

22. jaanuaril 2013 toimunud Iisraeli parlamendivalimistel tuli Lapidi juhitav partei Yesh Atid teiseks, saades Knessetis 19 saadikukohta 120-st. 

18. märtsist 2013 kuni 2. detsembrini 2014 oli ta Iisraeli rahandusminister. 17. maist kuni 6. aprillini 2021 oli ta Iisraeli opositsioonijuht. Alates 13. juunist 2021 oli ta Iisraeli välisminister. Alates 1. juulist 29. detsembrini 2022 oli ta Iisraeli peaminister.

## Isiklikku
Ya'ir Lapidil on kolm last: esimesest abielust Tamar Friedmaniga poeg ning abielust ajakirjanik Lihi Lapidiga poeg ja tütar. 

## Välislingid
* Lühitutvustus Iisraeli parlamendi Knesseti lehel
Ida-India Kompanii

**Ida-India Kompanii** võib tähendada mitut Euroopa koloniaalajastu ettevõtet:
* Austria Ida-India Kompanii
* Briti Ida-India Kompanii
* Hollandi Ida-India Kompanii
* Prantsuse Ida-India Kompanii
* Rootsi Ida-India Kompanii
* Taani Ida-India Kompanii

## Vaata ka
*Lääne-India Kompanii
Palestina (Peruu)

**Palestina** on 1994. aastal rajatud linn Peruus, Ucayali piirkonna Purúsi provintsi Purúsi ringkonnas Purúsi jõe ääres.

## Ajalugu ja tavad
Enne 1994. aastat oli Palestina piirkond farmide kogum, kus kasvatati vilja ja peeti veiseid. 1994. aastal kutsus Purúsi provintsi alkald kokku kohalike elanike koosoleku, kus teatas, et rajab sellesse paika linna ning ehitab majad kõigile, kes soovivad farmidest linna kolida.

Loomakasvatuse kõrval kasvatatakse Palestinas ka riisi, maisi ja puuvilju: ananasse, banaane, kookospähkleid, sidruneid, apelsine, virsikuid, granadille ning mandariine.

### Kohalikud pühad
Linnas tähistatakse mõningaid riiklikke pühasid: emadepäeva, isadepäeva ja 1. maid. Kohalike pühade seas on linna asutamise päev ja kiriku rajamise päev 12. novembril. Samuti pühitsetakse lõikuspühi: arbuusiistutamist, hariliku väätkõrvitsa istutamist, arbuusilõikust ja riisilõikust.

## Dokumentaalfilm

Palestina kohta on tehtud dokumentaalfilm nimega "Web" ("Võrk") koostöös Vikipeediat arendava sihtasutusega Wikimedia Foundation ja internetti levitava rahvusvahelise mittetulundusorganisatsiooniga A Human Right. Filmis esineb ka vikipeedia rajaja Jimmy Wales. Film kirjeldab lastele sülearvuteid kinkiva humanitaarprogrammi One Laptop Per Child ("Üks Sülearvuti Lapse Kohta") mõju Palestinas. Muuhulgas näidatakse, kuidas koolilapsed kirjutavad esialgse artikli oma küla kohta hispaaniakeelsesse Vikipeediasse. Lühike lõik filmist on avaldatud YouTube'is.

## Viited
Eesti Akadeemiline Sõjaajaloo Selts

**Eesti Akadeemiline Sõjaajaloo Selts** (lühend **EASS**; ka **Sõjaajaloo Selts**) on aastal 1988 Tallinnas asutatud ühendus, mis koondab enda alla Eesti sõjandustegelasi, ohvitsere ja sõjaajaloolasi. 

EASSi eesmärk on nende kodulehe järgi "Eestiga seotud sõjasündmuste ja sellealase info jäädvustamine, säilitamine ning levitamine.

## Viited

## Välislingid
*EASSi koduleht (vaadatud 11.10.2018)
Palestina

**Palestina** on kohanimi, mis võib tähistada mitut paika:
* Palestina de Goiás (Brasiilia)
* Palestina (Alagoas, Brasiilia)
* Palestina (São Paulo, Brasiilia)
* Palestina (Huila, Colombia)
* Palestina (Caldas, Colombia)
* Palestina (Ecuador)
* Palestina de Los Altos (Guatemala)
* Palestina (Peruu)
* Palestina (Ameerika Ühendriikide Neitsisaared)

## Vaata ka
* Palestiina, tunnustamata riik Lähis-Idas
* Palestiina, ajalooline piirkond Lähis-Idas
Ottomar Gern

**Ottomar Gern** (vene Оттомар Борисович Герн; 16. november 1827 – 9. november 1882) oli Venemaa insener ja sõjaväelane.

Ta sündis Vitebski kubermangus Poola aadliku saksa päritolu suguvõsas.

1841 astus ta Sõjainseneride kooli.
10. augustil 1844 ülendati Gern lipnikuks ja viidi üle ohvitseride klassi. 3. septembril 1846 määrati ta Inseneride korpusse üleviimisega kaardiväkke (Ihukaardiväe sapööripataljon) ja komandeeriti Sõjainseneride kooli (mis hiljem reorganiseeriti Nikolai-nimeliseks Inseneride Kooliks). Seal töötas ta repetiitorina (ehk õppejõuna) fortifikatsiooni alal.

9 juulist kuni 9. novembrini 1854 oli Gern komandeeritud Tallinna, mis asus sõjaliselt kaitsepositsioonidel. Seal ehitas oma esimese allveelaeva. 17. aprillil 1855 sai Gern kapteni auastme ja ehitas valmis metallist allveelaeva, mis oli sisuliselt ainult tuukrikell. Peale Inseneride Sõjakooli ja Akadeemia ta oli 25. augustist 1856 kuni 17. oktoobrini 1860 ka fortifikatsiooni õppejõud Nikolai-nimelises Kindralstaabi Akadeemias. 1863. aasta kevadeks ehitas ta kolmanda allveelaeva.
Umbes samal ajal käis ta Prantsusmaal, kus nägi ehitatavat allveelaeva Le Plongeur, mida 1862. aastal oli näinud ka Jules Verne ning kirjeldas seda 1869. aastal ilmunud romaanis "20 000 ljööd vee all". 1867. aastal ehitas Gern oma viimase, neljanda allveelaeva. 1872. aastal ehitas Gern oma neljanda allveelaeva tarbeks torpeedo.

1879. aasta 30. augustil ülendati Ottomar Gern kindralleitnandiks. Ottomar Gern suri 9. novembril 1882 Montonis. Hüvastijätutseremoonia peeti Peetri-Pauli luteri kirikus Peterburis, kuid Gern maeti Moskvasse Novodevitšje kalmistule.

## Kirjandus
* Формулярный список 1861 года (Моск. отдел. Арх. Гл. Штаба, книга форм. списк. Никол. инжен. учил. за 1860 г., № 3480) 
* "Списки полковникам" 1863 и 1866 гг.; 
* "Списки генералам" 1869, 1873 и 1881 гг.; 
* "Московский Некрополь", т. І; "Новое Время" 1882 г., № 246 (некролог)
* Н. П. Глиноецкий, "Исторический очерк Николаевской Академии Генерального Штаба".
Soome Sõjaveteranide Eesti Ühendus

**Soome Sõjaveteranide Eesti Ühendus** (lühend **SSEÜ**) on aastal 1992 Tallinnas asutatud veteraniorganisatsioon, mis ühendab Teises maailmasõjas Soome eest sõdinud eestlasi (soomepoisse). 

SSEÜ eesmärgid on nt soomepoiste omavaheliste kontaktide hoidmine ja koordineerimine, samuti tehakse koostööd teiste organisatsioonidega.

Eestis elab praegu 179 ja välismaal 145 (2008. a seisuga) soomepoissi.

## Viited

## Välislingid
*SSEÜ mitmekeelne koduleht (vaadatud 11.03.2013)
Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Ühisus

**Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Ühisus** (lühend **ESDTÜ** või **ESTÜ**) oli aastal 1905 Tartus asutatud Vasakpoolsete sotsiaaldemokraatide-föderalistide organisatsioon, mille eesotsas oli Peeter Speek ja kirjanik Eduard Vilde, Karl Ruga ning Gottlieb Ast. Pärast 1905. aasta revolutsiooni ESDTÜ tegevus lakkas.

ESDTÜ oli põhiolemuselt marksistliku programmiga. 1905. aasta kevadel avaldas Peeter Speek esmakordselt nõudmise Vene keisririigi föderaliseerimise ja Eestile autonoomse osariigi staatuse andmise kohta. Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Ühisuse (ESDTÜ) liikmeskond ulatus 1905. aasta detsembris 10 000-ni.

ESDTÜ moodustasid Eesti,  Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei liikmed, kes pooldasid VSDTP ülesehitust rahvuslike parteide föderatsioonina, nähes tulevikus ka Venemaad föderatiivse vabariigina, kuhu Eesti kuulunuks ühe osariigina. 

ESDTÜ häälekandja oli ajaleht Uudised.

1903. aastal hakkas Tartus ilmuma ka Peeter Speegi ja Mihkel Martna ajaleht Uudised, mille ümber koondusid Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei (VSDTP) sotsiaaldemokraadid–föderalistid. Föderalistid pidasid oluliseks rahvuslikkust, nad propageerisid sotsialismi ja rahvusluse sünteesi, rõhutasid Venemaa riikliku korralduse reformimisel ja sotsiaaldemokraatliku partei ülesehitamisel autonoomia ja föderalismi põhimõtete rakendamise vajadust. Nad pooldasid tolerantsust ja pluralismi ning partei juhtimise demokraatlikke meetodeid. VSDTP Venemaa organisatsioon oli aga  ülevenemaaline ja rangelt tsentraliseeritud põrandaaluse partei ja sotsialistide eesmärk oli isevalitsuse kukutamine relvastatud võitlusega.

## Viited

## Välislingid
*
Purúsi ringkond

**Purúsi ringkond** on Peruu Ucayali piirkonnas asuva Purúsi provintsi ainus ringkond. Ringkonnast voolab läbi Purusi jõgi, mis kuulub Amazonase jõgikonda.

Ringkond rajati 2. juulil 1943. Selle pealinn on Esperanza ning alkald Emilio Montes Bardales. Ringkonna pindala on 17 847,8 km2 ning keskmine kõrgus 230 m merepinnast. 2005. aasta rahvaloenduse andmeil elas seal 3485 inimest, rahvastiku tihedus oli 0,20 in/km2.

Purúsi ringkonnas asub Palestina linn. Ringkonnas elavad pano ehk tsimané rahvaste hulka kuuluvad sharanahua hõimud, kelle endanimetused on *[[onicoin]]* ja *[[yura']]*.

Katoliku kiriku hierarhias paikneb Purúsi ringkond Puerto Maldonado apostellikus vikariaadis.

## Viited
Purúsi provints

**Purúsi provints** on üks Peruu Ucayali piirkonna neljast provintsist Amasoonia vihmametsas. Provintsist voolab läbi Purusi jõgi.

1943. aasta 2. juulil loodud provintsis on vaid üks samanimeline ringkond: Purúsi ringkond, mille pealinn on Esperanza. Ringkonda juhib alkald Emilio Montes Bardales. Provintsi pindala on 17 847,76&nbsp;km2, rahvaarv 2005. aasta rahvaloenduse andmeil 3485 inimest.

## Välislingid
* Provintsi koduleht
Välisturismi Valitsus

Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv **Välisturismi Valitsus** (lühend VTV) oli Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures tegutsev haldusorgan, mis asutati 1966. aastal. VTV allus NSV Liidu Välisturismi Komiteele.

Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Välisturismi Valitsus moodustati Eesti NSV Ministrite Nõukogu 23. märtsi 1966. aasta määrusega nr 124 ja oli liidulis-vabariiklik organ, alludes ühelt poolt NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuvale Välisturismi Peavalitsusele ja teiselt poolt Eesti NSV Ministrite Nõukogule Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Välisturismi Valitsuse juhatajana tegutses 1972. aastal Roman Nittim.

VTV põhiülesanne oli lahendada Eesti NSV välisturismiga seotud küsimusi.

VTV tegelikku tööd Eesti NSVs viis läbi VTV-le allunud ettevõtte Inturisti Tallinna osakond.

1988. aastal VTV likvideeriti ja selle asemel asutati koondis "Eesti Välisturism" (ka Eesti Välisturismikoondis), mis lõpetas tegevuse 1994. aastal.

## Vaata ka
*Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Eesti Ühing
*Väliseestlastega Kultuurisidemete Arendamise Komitee

## Viited
Eesti.ee

**eesti.ee** on Eesti riigi infoportaal, mis koondab riigiasutuste e-teenuseid, infot erinevate eluvaldkondade teemadel ning asutuste kontaktandmeid. Kolmes keeles infot pakkuv portaal on mõeldud kodanikule, ettevõtjale ja ametnikule. 2013. aasta märtsi alguse seisuga oli portaalis ligi 400 e-teenust, 400 artiklit ja 2500 kontakti. 2018. aasta märtsi alguse seisuga oli portaalis 154 e-teenust, 1330 artiklit ja 2866 kontakti.

## Portaali sisu
Riigi Infosüsteemi Ameti riigiportaali osakonna hallatav riigiportaal eesti.ee on osa Eesti riigi infosüsteemist. Riigiportaal on X-tee esitluskiht ehk keskkond, kus sisselogitud kasutajad saavad tarbida e-teenuseid kodaniku, ettevõtja või ametniku rollis.

Populaarseimad e-teenused 2017. aastal olid
*töövõimetuslehtede täiendamine
*retseptide vaatamine
*töövõimetushüvitiste vaatamine
*teenus "Minu asjad", mis lubab lisada, hallata ning jagada faile

### E-posti aadress
Igal Eesti isikukoodiga inimesel on riigiportaalis olemas oma e-posti aadress –  ja isikukood@eesti.ee (isikukoodiga aadressi avalikult mitte jagada). Ettevõtetel .

2013.aasta alguses oli @eesti.ee aadressi aktiveerinud 140 000 inimest.

2017. aasta lõpuks oli suunanud @eesti.ee aadressi oma igapäevasele e-posti aadressile ja sai riigiasutustelt teavitusi ligi 400 000 kasutajat.

## Riigiportaali ajalugu
Riigiportaal sai alguse 12. märtsil 2003. aastal, millal Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium avas kodaniku teabeportaali ja kodaniku IT-keskkonna. Hiljem ühendati kodanikuportaalid ning 2007. aastal ühines nendega ka seni eraldi töötanud riiklik teabeportaal riik.ee. Riigiportaali viimane põhjalik uuendus viidi läbi 2011. aasta lõpus.  Koostöös riigiportaali vabatahtliku arendusmeeskonna ja kasutajatega tehtud muudatused aitasid teha riigiportaali kasutajasõbralikumaks.

2012. aasta keskel TNS EMORi läbi viidud uuringu järgi muutub riigiportaal eesti.ee järjest populaarsemaks. Kaks kolmandikku internetikasutajatest Eestis tunneb portaali ning iga teine internetikasutaja on portaali kasutanud. 

Augustis 2013 lisandus riigiportaali ettevõtja teavituskalender  ning sisse sisselogimisel näevad kasutajad oma andmeid Minu asjade all ühes kohas .

2016. aasta statistika kohaselt kasutas eesti.ee veebilehte üle 470 000 inimese, kokku üle 40 miljoni korra.

2017 sai portaal taas värske näo. Uus kujundus kohandub nutitelefoni või tahvelarvuti ekraani suurusele.  

## Riigiportaali areng
Riigiportaali tulevikuplaanide seas on uute teavitusteenuste avamine  

2018. aastal avanes uuenenud vaade ka sisselogitud personaalsel lehel ning arendamise viimase etapiga muutus e-teenuste kasutamine veelgi lihtsamaks ja kiiremaks, sest ühekordse sisselogimisega saab ära teha kõiki e-riigi toiminguid.

2020. aastal avas Riigi Infosüsteemi Amet testkasutuseks suhtluskeskkonna vestlus.eesti.ee ja failivahetuskeskkonna sahver.eesti.ee.

## Viited

## Välislingid
*Riigiportaal eesti.ee
* Riigiportaali ajalugu, *eesti.ee*, vaadatud 13.03.2018
*@eesti.ee meiliaadressidest ja „postkastist“, RIA blogi, 28.06.2019
Balti liit

**Balti liit** (ka: **Balti Antant**) oli aastatel 1934–1940 jõus olnud Eesti, Läti ja Leedu poliitiline liit. 

Balti liidu lepingu sõlmimisele eelnes mitu Balti riikide (algul ka koos Poola ja Soomega) koostöökatsetust, mis tõusid taas päevakorda aastal 1919. 

Balti liit sõlmiti 12. septembril 1934. Leping sätestas Balti riikide välispoliitika kooskõlastamise nõude sellistes küsimustes, kus kolmel riigil oli ühine huvi; samuti hakati pidama regulaarseid välisministrite konverentse.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Eesti nõukogude entsüklopeedia veebiväljaandes (vaadatud 11.03.2013)
Brugneto järv

**Brugneto järv** (itaalia keeles *Lago del Brugneto*) on veehoidla Liguuria-Apenniinides Loode-Itaalias Liguuria maakonnas Genova provintsis. Liguuria suurima siseveekogu kallastel asuvad Torriglia, Propata ja Rondanina.

Veehoidla rajamiseks püstitati 1959. aastal samanimelisele jõele pais. 777 meetri kõrgusel merepinnast asuva veekogu pindala on 97 hektarit, kaldajoone pikkus 13,5 km, suurim sügavus 70 meetrit, valgala suurus 25 km².


Pilt:Lago del Brugneto diga.jpg|Brugneto pais
Pilt:Brugneto 2.JPG|
Pilt:Lago Del Brugneto.jpg|
Pilt:Lago del Brugneto visto da Fascia.jpg|
Pilt:Lago del Brugneto veduta.jpg|
Pilt:|


## Välislingid

* Sito ufficiale del Parco naturale regionale dell'Antola
* Sito sull'Alta Val Trebbia ligure
Cei järv

**Cei järv** (itaalia keeles *Lago di Cei*; trentino murdes *Lach de Zéi*; saksa keeles *Cei-See* või *Zeil-See*) on järv Põhja-Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas Trento provintsis Villa Lagarinas. Järv arvatavakse olevat tekkinud 13. sajandil asetleidnud maalihke tulemusena.

918 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve suurim sügavus on 13,5 meetrit, järves on üks pisike saar.

Järve kaldail olevate kaunite metsade ja pöögisalude keskele on 19. sajandi keskpaigast kuni 20. sajandi alguseni püstitatud mitmeid villasid. 

## Viited


## Välislingid
*Cei järv Villa Lagarina kodulehel (itaalia keeles)
Busalletta järv

**Busalletta järv** (itaalia keeles *Lago della Busalletta*) on veehoidla Liguuria-Apenniinides Loode-Itaalias, Liguuria ja Piemonte maakonnas Genova ja Alessandria provintsis. 

450 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 30 hektarit, suurim sügavus 50 meetrit.

60 meetri kõrgune ja 220 meetri pikkune pais rajati aastatel 1970–1977. Veehoidlast varustatakse Genovat sekundis 340 liitri ja Busallat 30 liitri veega sekundis.

Järve kallastel asuvad Fraconalto, Busalla, Mignanego ja Ronco Scrivia.

## Välislingid
AS Tallinna Lennujaam

**AS Tallinna Lennujaam** on Eesti Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi haldusalas olev lennundusettevõte, mis haldab Tallinna, Tartu, Pärnu, Kuressaare, Kärdla, Kihnu ja Ruhnu lennujaama.

1991. aastal reorganiseeriti  Aerofloti Eesti filiaal Eesti Vabariigi Transpordi- ja Sideministeeriumile alluvaks riigiettevõtteks "Eesti Lennuliinid" ning 1992. aastal moodustati sellest iseseisvad üksused riigiettevõte "Eesti Lennujaamad" ja riiklik aktsiaselts "Eesti Lennuliinid".

1. juunist 2019 on ettevõtte juhatuse esimees Riivo Tuvike.

Varem on selles ametis olnud Rein Loik (kuni 2016) ja Piret Mürk-Dubout (2016–2019).

## Viited

## Välislingid
*Aktsiaseltsi koduleht (vaadatud 11.03.2013)
*Ettevõtte taustainfo
Ortiglieto järv

**Ortiglieto järv** (itaalia keeles *Lago di Ortiglieto*) on veehoidla Liguuria-Apenniinides Loode-Itaalias Liguuria ja Piemonte maakonnas Genova ja Alessandria provintsis. 

Järve kallastel asuvad Rossiglione ja Molare.

280 meetri kõrgusel merepinnast asuva veehoidla rajamist alustati 1917. aastal. Orba jõele püstitati kaks paisu, 45 ja 15 meetri kõrgune.

## 1935. aasta katastroof
1935. aasta 13. augusti paduvihma järel purunes pisem, 15 meetri kõrgune pais. Orba tõusis üle kallaste ning pühkis oma teelt tammid, sillad ja ehitised. Kõige enam sai kannatada Ovada piirkond. Hukkus 111 inimest.

Tänapäeval on veehoidla pindala varasemast märksa väiksem.

## Viited

## Välislingid
*Ortiglieto katastroof saidil molare.net (itaalia keeles)
Giacopiane järv

**Giacopiane järv** (itaalia keeles *Lago di Giacopiane*) on veehoidla Loode-Itaalias Liguuria maakonnas Genova provintsis Borzonascas. Mõnesaja meetri kaugusel kagus asub pisem veehoidla Pian Sapeio.  

1012 meetri kõrgusel merepinnast asuv veehoidla rajati 1920. aastatel.

## Välislingid

* Järve koduleht (itaalia keeles)
Jaak Kissa

**Jaak Kissa** (1843–1930) oli Abjast jõukast mulgi suurperest pärit eesti talumees, üks esimesi eestlasest mõisaomanikke.

Kissa rentis pikka aega Saverna mõisa Võrumaal, mille mõni aeg pärast mõisate omandiõiguse seisuslikest piirangutest vabastamist (1866) ka 1874. aastal Adolf von Pfeifferilt 24 000 rubla eest päriseks ostis. Mõisa suurus oli 92,17 taalrit. 1919. aastal võõrandati suurem osa mõisast maareformi käigus, kuid jäänukkrunti hoidis Kissa ka hiljem.

Kuna Kissa oli juba mõisa ostmisest saati võlgades nii oma perekonnaliikmete kui ka teiste võlausaldajate ning rajandusasutuste ees, on tema kohta säilinud arvukalt kohtudokumente.

Jaak Kissa oli Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi liige.

## Viited

## Välislingid
* Kersti Lust, Tõnis Türna "Pärisperemees ja pärishärra moderniseeruvas Eestis: Kargova Fritz Karro ja Saverna Jaak Kissa" Ajalooline Ajakiri, 2011, nr 3/4 (137/138), lk 307–347
Jaan Tepandi

**Jaan Tepandi** (kuni 1937 **Jaan Depmann**; 29. september 1917 Tartu – 23. detsember 2004) oli eesti majandusteadlane ja Eesti NSV toiduainetetööstuse minister.

Ta lõpetas 1936. aastal Viljandi Poeglaste Gümnaasiumi ja 1947. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna. Ta oli EÜS-i liige. Aastal 1974 kaitses ta majandusteaduste kandidaadi väitekirja, aastal 1990 majandusteaduste doktori väitekirja.

Ta töötas 1940. aastast Tallinna masinatehases «Punane Krull» konstruktorina, Teise maailmasõja ajal teenis Punaarmees ja töötas mehaanikuna Tšeljabinski ja Sverdlovski oblasti tehastes. Aastatel 1943–1950 Eesti NSV Riikliku Plaanikomisjoni kohaliku ja toiduainetetööstuse osakonna juhataja, seejärel Plaanikomisjoni juures asuva Majanduse Teadusliku Uurimise Instituudi asedirektor. Aastatel 1951–1954 Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi- ja Keemiatööstuse Ministeeriumi Projekteerimise ja Teadusliku Uurimise Instituudis, aastatel 1954–1957 Eesti NSV Põlevkivikeemiatööstuse Ministeeriumis. 

Aastatel 1957–1963 oli ta Eesti NSV kohaliku majanduse ministri asetäitja, aastatel 1963–1965 Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu esimehe asetäitja ja aastatel 1965–1979 Eesti NSV toiduainetetööstuse minister. Aastatel 1979–1984 oli ta Eesti TA Majanduse Instituudi juhtivteadur.

Aastatel 1971–1980 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VIII ja IX koosseisu saadik, aastatel 1966–1981 EKP Keskkomitee liige.

## Tunnustus
*1977 – Eesti NSV teeneline tööstustöötaja
*2002 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema poeg on matemaatik ja arvutiteadlane Jaak Tepandi, teine poeg on näitleja Tõnu Tepandi.

## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
*Nekroloog. Postimees, 29. detsember 2004
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
AS Pärnu Sadam

**AS Pärnu Sadam** on ettevõte, mis haldab **[[Pärnu sadam]]at**. Ettevõtte tegevusvaldkonnad on veel nt sadama laevaliikluse korraldamine, stividorteenuste osutamine.

## Viited

## Välislingid
*Pärnu Sadama koduleht
*Aktsiaseltsist ettevõtte TransCom kodulehel (vaadatud 13.03.2013)
La Plata maakond

**La Plata maakond** (*La Plata County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°29' N, 107°85' W. 

Maakonna halduskeskus on Durango. 

Maakonna pindala on 4403 km&sup2;. Veepindala on 20 km&sup2;.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 51 334. Aastal 2000 oli elanikke 43 941. 

La Plata maakond on saanud nime La Plata jõe ja La Plata mägede järgi. "La plata" tähendab hispaania keeles 'hõbe'.

## Naabermaakonnad
*San Juani maakond (Colorado) (põhjas)  
*Hinsdale'i maakond (kirdes) 
*Archuleta maakond (idas)
*San Juani maakond (New Mexico) (lõunas) 
*Montezuma maakond (läänes)
*Dolorese maakond (loodes)

## Rahvastik

### Linnad
*Bayfield
*Bondad
*Breen
*Durango
*Falfa
*Gem Village
*Hermosa
*Hesperus
*Ignacio
*Oxford
*Redmesa
*Tiffany

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
La Plata maakonnas oli 43 941 inimest, 17 342 leibkonda ja 10 890 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 10 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 20 765 (keskmine tihedus 5/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 87,31%
*põlisameeriklasi 5,78% 
*aasialasi 0,40% 
*mustanahalisi 0,31%
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,05% 
*teistest rassidest 3,90% 
*kahest või mitmest rassist 2,25%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 10,40%.  

17 342 leibkonna seas oli 
*29,60% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*49,90% koos elavaid abielupaare; 
*8,70% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*37,20% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*24,80% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*6,10% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,43 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,92 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*22,70% alla 18-aastasi; 
*13,90% 18–24-aastasi; 
*29,00% 25–44-aastasi; 
*25,10% 45–64-aastasi; 
*9,40% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 36 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 103,60 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 103,10 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 40 159 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 50 446 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 32 486 dollarit, naistel 24 666 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 21 534 dollarit.  

11,70% elanikkonnast ja 6,70% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 9,30% alla 18-aastasi ja 7,70% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
*San Juani metsakaitseala
*Weminuche Wilderness

## Viited

## Välislingid
*La Plata maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Osiglia järv

**Osiglia järv** (itaalia keeles *Lago di Osiglia*) on veehoidla Loode-Itaalias Liguuria maakonnas Savona provintsis Osiglias. 3 kilomeetri pikkune ning 13 miljoni kuupmeetrise mahuga järv on Savona provintsi suurim järv.

637 meetri kõrgusel merepinnast asuv veehoidla rajati aastatel 1937–1939. Paisu pikkus on 200 meetrit. Veehoidla rajamise käigus vee alla jäänud hoonete ja kiriku varemeid on näha umbes iga kümne aasta tagant, kui järv hooldustööde tegemiseks veest tühjaks lastakse.

## Viited


## Välislingid
Marie Boas Hall

**Marie Boas Hall** (18. oktoober 1919 – 23. veebruar 2009) oli Ameerika Ühendriikide teadusajaloolane, kes uuris varauusaegse teaduse ajalugu, keskendudes peamiselt teadusrevolutsiooni aegsele Suurbritanniale ja Londoni Kuninglikule Seltsile.

Koos oma abikaasa Alfred Rupert Halliga pälvis ta 1981. aastal Teadusajaloo Seltsi (History of Science Society]) tähtsaima autasu, George Sartoni medali.

## Teoseid
* "The scientific renaissance, 1450-1630" ISBN 0-486-28115-9
* "Henry Oldenburg: Shaping the Royal Society" ISBN 0-19-851053-5
* "Nature and Nature's Laws. Documents of the Scientific Revolution"
* "Promoting Experimental Learning: Experiment and the Royal Society, 1660-1727" ISBN 0-521-89265-1
* "All Scientists Now: The Royal Society in the Nineteenth Century" ISBN 0-521-89263-5
* "The mechanical philosophy"

## Välislingid
* Nekroloog The Times, 20. märts 2009
AS Rakvere Lihakombinaat

**AS Rakvere Lihakombinaat** (lühend **RLK**) on Rakvere lähedal Roodevälja külas tegutsev lihatöötlemisettevõte. 

Ettevõtte tuntuim kaubamärk on Rakvere.

Rakvere Lihakombinaadil kui emaettevõttel on 3 tütarettevõtet (2 neist Balti riikides), Viljandi lähedal asuv seakasvatusfarm Ekseko.

Rakvere Lihakombinaadis töötab u 900 ja selle tütarettevõtetes u 300 inimest.

Rakvere Lihakombinaadi toodangut eksporditakse näiteks Lätti, Leetu, Venemaale, Saksamaale, Poolasse, Rootsi, Kreekasse.

## Ajalugu
Ettevõtte eelkäijaks peetakse 1890. aastal Rakveres tööd alustanud tapamaja, mis aastal 1944 ühines Baumani ja Schenkeli vorstitööstusettevõttega. Nende baasil moodustati lihakombinaat. Aastal 1963 liideti lihakombinaadiga Kohtla-Järve ja Narva lihakombinaat.  Rakvere Lihakombinaadi uus tootmiskompleks avati 10. augustil 1990. Aastal 1995 RLK erastati.

1996. aastal sai ettevõte seakasvatusfarmi AS Ekseko enamusosaluse ning Eksekost sai Rakvere Lihakombinaadi tütarettevõte. Laienemine jätkus 1997. aastal, mil uuteks tütarettevõteteks said Rīgas Miesnieks Lätis ja Klaipedos Maisto Produktai Leedus.

1997. aastal hakati AS Rakvere Lihakombinaadi aktsiatega kauplema Tallinna börsil.

2006. aastal aktsiate noteerimine börsil lõpetati seoses aktsiate ülevõtmisega HK Ruokatalo (hilisem HKScan) poolt.

2013. aastal läks AS Rakvere Lihakombinaat samuti HKScani kontserni kuuluva Talleggi alluvusse. Mõlemat ettevõtet juhtis Teet Soorm.

## Viited

## Välislingid
*Rakvere Lihakombinaadi koduleht (vaadatud 13.03.2013)
AS Pärnu Õlu

**AS Pärnu Õlu** oli Eesti õlletootmisettevõte, mis asutati 1991. aastal. Pärnu õlletehas tegutses aadressil Suur-Jõe tänav 10/12, Pärnu.

Ettevõtte luges oma eelkäijaks 1879. aastal Eduard Bliebernichti Pärnusse rajatud pruulikoda.

Algaastatel ei saavutanud tehas loodetud edu, kuna tehnoloogia pargi uuendamine võttis rohkem aega ja ressursse kui loodeti. 2002. aasta seisuga töötas õlletehase 15% võimsusega ja müüki ei toimunud.

Aastatel 2002–2005 oli AS Pärnu Õlu juhatuse esimees ja tegevdirektor Kalev Männe. Enne teda juhtis õlletehast Endel Varelt.

Männe juhtimise ajal õlletehase müük suurenes varasemaga võrreldes, ning hakati tootma  siirupeid, limonaade, siidrit, kalja, *longdrink*i ja mineraalvett. 2003. aastal oli ligi 60% Eesti siirupi turust Pärnu Õlle käes. Ka õlle sortiment muutus. Suurimad eksporditurud olid Baltimaad, Soome ja Saksamaa. Üle poole toodangust suudeti eksportida.

2005. aastal vahetus õlletehase omanik, kui Charlie Viikberg müüs oma osaluse AS Pärnu Õlletehases Ösel Foodsi endise enamusaktsionäri Carl-Erik Sundbladi firmale CES Holdingule. Osapooled müügihinda ei soostunud avalikustama, aga Charlie Viikberg vihjas, et ettevõtte turuväärtus oli selgelt tõusnud võrreldes Pärnu Õlle ostu ja müügi hinda. Männe asemele tuli direktoriks Aivo Varem.

2006. aastal sai ettevõtte nimeks *Puls Brewery AS* ja 2008. aastal *AS Riverside Brewery*. 2009. aastal kuulutati välja ettevõtte pankrot.

## Viited
Durango (Colorado)

**Durango** on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, La Plata maakonna halduskeskus ja suurim linn.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 16 887. Aastal 2000 oli elanike arv 13 922.

## Ajalugu

Ametlikult rajati linn 27. aprill 1881.

Linn on nime saanud Hispaania linna Durango nimest. Sõna Durango tuleneb baskikeelsest sõnast *Urango*, mis tähendab 'veelinn'.

Durango on ajaloolise Durango ja Silvertoni Kitsarööpmelise Raudtee lõpp-punkt.

## Välislingid
* Durango koduleht
Farmi Piimatööstus

Aktsiaselts **Farmi Piimatööstus** (varem **Maag Piimatööstus** ja **Hea Meier AS**) on aastal 2003 asutatud piimatoodete tootmise ja turustamisega tegelev ettevõte, AS-i Maag Grupp tütarettevõte. 

AS Farmi Piimatööstus kuulub Eesti toiduainekontserni Maag Grupp, kuhu kuuluvad ka näiteks Rannarootsi Lihatööstus ja Nigula Piim.

## Ajalugu
AS Maag Piimatööstus loodi 2003. aasta oktoobris, kui Hea Meier AS omandas ühistu Jõhvi Piim varad. Jõhvi Piim oli loodud 1993. aastal, et erastada Kohtla-Järve piimakombinaat, mis tegutses juba 1963. aastast.

Farmi kaubamärk pärineb juba 1999. aastast, mil selle võttis kasutusele Rakvere Piimatööstus (samuti asutatud 1963). Aastal 2007 omandas AS Maag Piimatööstus AS-i Rakvere Piim kõik aktsiad, samuti Farmi kaubamärgi. 2015. aasta algul muutis ettevõte nime, võttes uueks ärinimeks Farmi Piimatööstus AS.

## Viited

## Välislingid
*Farmi Piimatööstuse koduleht
AS Rakvere Piim

**AS Rakvere Piim** (ka: *Rakvere Piimatööstus*) oli piimatoodete tootmise ja turustamisega tegelev ettevõte. 2007. aastal omandas kõik ettevõtte aktsiad AS Maag Piimatööstus.

Ettevõtte alguseks loetakse 1850. aastat, kui Kundas asutati piimatööstus. 1921. aastal viidi tööstus Rakverre üle. 1963. aastal moodustati *Rakvere Piimatoodete Kombinaat.* 

1999. aastal võttis Rakvere Piimatööstus kasutusele kaubamärgi Farmi.

## Viited

## Välislingid
*ASi Farmi Piimatööstus koduleht
Sörvemaa Pärimuse Selts

**MTÜ Sörvemaa Pärimuse Selts** on Sõrve pärimuse püsimajäämise nimel tegutsev mittetulundusühing. 

Seltsi tegevuste hulgas on pärimuse kogumine ja arhiivimaterjalide uurimine, huviringide käimashoidmine, ettekannete pidamine, musitseerimine jm. 

Sõrvemaa Pärimuse Seltsi all tegutsevaid seltsinguid:

Ammuker - Sõrve naiste regilaulurühm 

Küi 

Soe Jutt - meeste kooslaulmise kollektiiv

Sörvemaa Sörmitsejad - priitahtlike pillimeeste orkester

Sörve Maakoor - Sõrvemaal tegutsev üle-eestiline segakoor 

Pärimusring - Sõrve noorte ja laste pärimusring

Sõrvemaa pärimuse selts on välja andnud täiendatud kujul Martin Körberi raamatu "Sörwema. Sõrvemaa" 2012. aastal ning "Sörulase aabitsa " 2017. aastal

## Viited

## Välislingid
*Sörvemaa Pärimuse Selts Facebookis
*Sörvemaa Pärimuse Seltsi veebileht
Skertso

**Skertso** (itaalia sõnast *scherzo* 'nali') on muusikapala, tihti üks osa suuremast teosest, nagu sümfoonia või sonaat. Skertso täpne määratlus on aegade jooksul muutunud, kuid enamjaolt viitab see osale, mis asendab menuetti kolmanda osana neljaosalises sonaaditsüklis. Sellise vormiga on näiteks sümfoonia, sonaat ja keelpillikvartett. Skertso on sageli ka kiire ja naljatlev teos, mis ei ole osa suuremast teosest. Mõnikord kasutatakse nooditekstis sõna *[[scherzando]]* ('naljatlevalt'), kui teost või selle lõiku tuleb mängida mänguliselt või lustakalt.

## Mõiste päritolu
Barokkmuusikas kasutati Skertso mõistet aeg-ajalt vokaal- ja instrumentaalteostes, näiteks Claudio Monteverdi "Scherzi musicali" (1607), Antonio Brunelli "Scherzi, Arie, Canzonette e Madrigale" (häältele ja pillidele; 1616), Johann Schenki "Scherzi musicali" (14 süiti *[[viola da gamba]]*le ja *[[basso continuo]]*le) ning Johann Sebastian Bachi Partita nr 3 klavessiinile, BWV 827, mille kuues osa on skertso.

Skertso arenes välja menuetist ning hakkas seda järk-järgult asendama kolmanda, harvem ka teise osana sümfooniates, keelpillikvartettides, sonaatides ja teistes sama vormiga teostes. Skertsod on traditsiooniliselt, nagu menuetid, kolmeosalises vormis ja muretu karakteriga. Samas on skertsod menuettidest palju kiiremad.

## Vorm
Skertso on tavaliselt kolmeosalises lihtvormis, kuid sarnaselt menuetiga on ta tihti seotud trio-osaga. Sel juhul esitatakse kõigepealt skertso, siis trio ning korratakse taas skertsot. Nii tekib kolmeosaline liitvorm. Mõnikord mängitakse vormiosi läbi mitu korda, levinuima näite korral tekib vorm skeemiga "ABABA", kus "A" tähistab skertso-osa ja "B" trio-osa. Trio on kontrastselt kammerlik lõik, kuid erinevalt barokiajastu menuettidest, näiteks Bachi "Esimeses Brandenburgi kontserdis", oli see nüüd kirjutatud rohkem kui kolmele mängijale. 

## Tava transponeerida korduvaid lõike

Paljudes, kuigi mitte kõigis skertsodes on tavaks saanud korduvate fraaside transponeerimine. Näiteks Beethoveni 14. klaverisonaadi ehk "Kuupaistesonaadi" neli esimest takti on dominant-helistikus. Järgmised neli takti kordavad esimest nelja, kuid on nüüd põhihelistikus ehk transponeeritud puhta kvardi jagu üles. Nii tekib efekt, justkui oleks osa alanud vales helistikus, mille järel "viga" parandatakse.

## Erandlikud skertsod
Skertsod võivad erineda mitmeti oma algupärasest struktuurist. Näiteks on skertsosid, mis ei ole tavapärases kolmeosalises vormis, nagu Beethoveni 18. klaverisonaadi II osa. See teos on kirjutatud klassikalises sonaat-allegros. Samuti puudub skertsos trio-osa. Beethoveni 18. klaverisonaadis järgneb skertsole menuett ning seejärel trio, kuigi tavaliselt on klassikalises sonaadis skertso või menuett, mitte mõlemad. On arvatud, et Beethoven tahtis teost kirjutada traditsioonilises sonaaditsüklis ja planeeris skertsot sonaaditsükli aeglase osana. See juhtus olema aga liiga kiire.

## Viited
La Plata mäed

**La Plata mäed **on väike mäeahelik USA-s Colorado osariigi edelaosas, osa San Juani mägedest.

Kõrgeim tipp on Hesperus Mountain (4033 m).
Rein Kelpman

**Rein Kelpman** (sündinud 13. aprillil 1960 Tartus) on eesti maalikunstnik.

## Elu ja looming
Rein Kelpman lõpetas 1979. aastal Tallinnas keskkooli ja töötas seejärel 1987. aastani reklaamibüroos kunstnikuna. Maalikunstnikuna on ta autodidakt. Ta on olnud Eesti Kunstnike Liidu liige 1986. aastast, mil tema looming oli esmakordselt väljas Tallinnas (Tallinna Kunstihoone Galeriis). 1987. aastast elab Rein Kelpman Tallinnas vabakutselise kunstnikuna. Paljudel tema maalidel on kubistlikke elemente, tema teoseid on sageli võrreldud Paul Klee loominguga.

## Näitused
Rein Kelpman on teinud ligi nelikümmend isikunäitust ja osalenud üle kahekümne korra grupinäitustel. Suurem osa tema näitusi on olnud Eestis (Tallinnas, Tartus, Pärnus, Viljandis, Võrus), 1989. aastal võis tema loominguga tutvuda esmakordselt aga juba ka Saksamaal. Näitus oli väljas Berliinis Köpenicker Bank'is. Hiljem on Kelpmani teoseid esitletud mitut puhku Helsingis (1990, 1991, 1995), kus kunstnik on ajutiselt elanud. Näitusi on olnud ka Rootsis (1992), korduvalt Saksamaal (1994, 1998), Lätis (2000) ja 2006. aastal ka Austrias.

## Tunnustus
*1984 Eesti Kunstnike Liidu noortekoondise aastapreemia
*1986 Balti Noorte Kunstnike Triennaali eriauhind
*1989 Tallinna linnakujunduse aastapreemia supergraafika eest vanalinnas
*1991 II Balti Noorte Kunstnike Triennaali eriauhind
*1993 Eesti Kultuurifondi aastapreemia
*1995 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti aastapreemia (personaalnäitused galeriis Vaal ja Tartu Kunstimuuseumis)
*2010 Ajakirja Akadeemia kunstiauhind

## Viited

## Kirjandus
*Ants Juske: Kelpmanist. – Vikerkaar 1991, nr. 11, lk 54–55.
*Kelpman. Tallinn: Varrak 2003. ISBN 9985-3-0687-2.
*Jüri Ööbik: Noortekunst ja Rein Kelpman. – Vikerkaar 1986, nr. 2, lk 50–52.

## Välislingid
* Galerii Haus, kaasaegne kunst