open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Erich Correns

**Erich Paul Hubert Correns** (12. mai 1896 Tübingen – 18. mai 1981 Ida-Berliin) oli saksa keemik ning Saksa DV riigi- ja ühiskonnategelane.

Erich Correns oli pärit bioloog Carl Corrensi perekonnast. 1918–1922 õppis ta Berliinis ja Tübingenis keemiat, botaanikat ja füüsikat. Doktorikraadi sai ta 1922. aastal, seejärel oli ta 1922–1924 assistent Keiser Wilhelmi Keemiainstituudis Berliinis ja Keiser Wilhelmi Nahauurimise Instituudis Leipzigis. 

1925. aastal asus ta tööle tööstuskeemikuna firmas I. G. Farben Elberfeldis, 1931. aastal sai ta Elberfeldis atsetüültselluloosi kombinaadi juhatajaks. 1933. aastal viidi ta üle vaskkunstsiidi vabriku juhatajaks Dormagenis. Alates 1937. aastast juhatas ta tsellvilla ja kunstsiidi ettevõtet Tüüringis Schwarzas. 1939. aastal oli ta sunnitud ettevõtte juhataja kohalt tagasi astuma, misjärel töötas keemikuna tsellvilla ja kunstsiidi ettevõtetes. 1946. aastal sai Correns tselluloosi- ja paberikombinaadi juhatajaks Blankensteinis. 1948–1951 oli ta Tüüringi Kunstsiidivabriku juhataja Schwarzas. 1951–1962 oli Erich Correns Saksa DV Teaduste Akadeemia Kiudainete Uurimise Instituudi direktor Teltowis. Alates 1951. aastast oli ta Saksa DV Teaduste Akadeemia liige. Lisaks oli ta 1953–1959 keemiaprofessor Dresdeni Tehnikaülikoolis. 1961. aastal läks ta pensionile.

1950. aasta augustist kuni surmani 18. mail 1981 oli Erich Correns Saksa DV Rahvusrinde Rahvusliku Nõukogu esimees. Alates 1954. aastast oli ta Saksa DV Rahvakoja (parlamendi) liige ja 1960. aastast Saksa DV Riiginõukogu liige. Ühtegi poliitilisse parteisse Erich Correns ei kuulunud.

## Viited
Mihhail Gromov

**Mihhail Gromov** (prantsuse keeles *Mikhaïl Gromov*; vene keeles Михаил Леонидович Громов *Mihhail Leonidovitš Gromov‎‎*; sündinud 23. detsembril 1943 Boksitogorskis Leningradi oblastis) on vene päritolu Prantsusmaa matemaatik, Abeli auhinna laureaat.

Ta on 2015. aastast Põhja-Prantsusmaal asuva süvauuringute instituudi Institut des hautes études scientifiques emeriitprofessor. Ta on andnud olulise panuse paljudes matemaatika valdkonnas, sealhulgas osatuletistega diferentsiaalvõrrandite (arendas h-printsiipi), meetrilise geomeetria, sümplektilise geomeetria (rajajaid), Riemanni geomeetria ja geomeetrilise rühmateooria (töötas välja hüperboolsete rühmade teooria) alal.

2009. aastal pälvis ta Abeli auhinna põhjapaneva panuse eest geomeetria valdkonnas.

## Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas 1965. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli. 1969. aastal kaitses ta sealsamas füüsika-matemaatikakandidaadi ja 1974. aastal füüsika-matemaatikadoktori kraadi.

Ta töötas 1967. aastast Leningradi Riiklikus Ülikoolis assistendi ja dotsendina, hiljemLeningradi Hüdrometeoroloogiainstituudis teadurina. 1974. aastal lahkus ta Iisraeli viisaga Nõukogude Liidust. Ta töötas kuni 1981. aastani USA-sNew Yorgi Osariigi Ülikoolis Stony Brookis professorina. 1981. aastal asus ta elama Prantsusmaale, kus töötas aastatel 1981–1982 Pierre ja Marie Curie nimelises Pariisi 6. Ülikoolis professorina.

Aastatel 1982–2015 töötas ta Pariisi külje all asuvas süvauuringute instituudis Institut des hautes études scientifiques (IHÉS) alalise professorina. Emiriteerus 2015. aastal. Ühtlasi oli ta professori ametikohal USA-s 1991–1996 Marylandi Ülikoolis ja 1996. aastast on ta New Yorgi Ülikooli professor.

Ta on Kaasani ülikooli poolt väljaantava Lobatševski medali rahvusvahelise žürii liige.

## Tunnustus
*1993 – Wolfi auhind
*1997 – Lobatševski medal
*1999 – Balzani auhind
*2002 – Kyōto auhind
*2005 – János Bolyai auhind
*2009 – Abeli auhind

#### Valitud teadusühingute liikmeks
*1989 – Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia 
*1989 – USA Rahvuslik Teaduste Akadeemia 
*1989 – Prantsuse Teaduste Akadeemia  
*1993 – Euroopa Akadeemia
*2010 – Ungari Teaduste Akadeemia 
*2011 – Londoni Kuninglik Selts 
*2011 – Venemaa Teaduste Akadeemia 

Ta on valitud ka Norra Teaduste Akadeemia välisliikmeks.

## Isiklikku
1992. aastal sai ta Prantsuse kodakondsuse.

## Viited

## Välislingid

*Россиянин Михаил Громов получил премию Абеля – эквивалент Нобелевской премии в математике. 27.03.2009. polit.ru
Nikolai Pokrovski

**Nikolai Pokrovski** (1859–1925) oli Eestis tegutsenud vene rahvusest õigeusu vaimulik (ülempreester), Virumaa praostkonna nõukogu liige aastatel 1917–1919.

## Eluloolisi andmeid
Ta sündis 6. aprillil 1859 Pärnus köster Aleksei Pokrovski peres, õppis Riia Vaimulikus Koolis ja Riia Vaimulikus Seminaris aastatel 1870–1880, oli I järgu lõpetaja ja omandas köster-kooliõpetaja kutse. 

29. augustil 1881 pühitses Riia ja Miitavi ülempiiskop Filaret ta diakoniks. 30. augustil 1881 pühitses Riia ja Miitavi ülempiiskop Filaret ta preestriks. 29. juunil 1917 ülendas Riia ja Miitavi ülempiiskop Joann ta ülempreestriks.

Ülempreester Nikolai Pokrovski suri 4. oktoobril 1925 Narva-Jõesuus ja maeti Narva-Jõesuu kalmistule.

## Autasud
* puusaehe (nabedrennik) 1885

* peaehe 1896
* kamilavka 1902

## Teenistuskäik
* köster Räpina Püha Sakariase ja Elisabeti koguduses 1880–1881

* preester Kihnu Püha Nikolai koguduses 1881–1884

* preester Helme-Tõrva Kristuse Sündimise koguduses 1884–1885

* preester Velise Ristija Johannese koguduses 5. septembrist 1885 27. aprillini 1887 (oli koguduse esimene preester)

* preester Märjamaa Jumalaema Kaitsmise koguduses 27. aprillist 1887 31. maini 1895 (oli koguduse esimene preester)

* preester Kilingi-Nõmme Püha Nikolai koguduses 1895–1902

* ülempreester Veneküla Püha Nikolai koguduses 1919–1920 (kogudust hooldav) 

* ülempreester Märjamaa Jumalaema Kaitsmise koguduses 1919–1920 (kogudust hooldav)

* preester/ülempreester Narva-Jõesuu Püha Vladimiri koguduses 1902–1925

* ülempreester Pühtitsa (Kuremäe) Jumalaema Uinumise (Uspenski) naiskloostris 1925

## Isiklikku
Nikolai Pokrovski abiellus Ekaterina Pokrovskajaga (Nikolskaja) ja neil oli neli last: Simeon, Mihail, Konstantin, Gleb, Nikolai. 

## Vaata ka
* Velise Ristija Johannese kirik
* Märjamaa kihelkond
* Märjamaa Jumalaema Kaitsmise kirik

## Viited
Al Sadd SC

**Al-Sadd Sports Club** (araabia keeles نادي السد الرياضي‎‎) on Katari jalgpalliklubi, mis tegutseb Doha linnaosas Al Sadd. See mängib Katari kõrgliigas Qatar Stars League.

Al-Sadd on tulnud Katari meistriks 16 korral ja kahel korral AFC Meistrite Liiga võitjaks.

## Välislingid
* Koduleht (*inglise keeles*)
Susan B. Anthony

**Susan Brownell Anthony** (15. veebruar 1820 Adams, Massachusetts – 13. märts 1906 Rochester, New Yorgi osariik) oli USA sufražett ja kodanikuõiguste aktivist, kes võitles eelkõige naiste õiguste eest. 

Ta pidas enam kui 45 aasta jooksul USA-s ja Euroopas kõnesid naiste õiguste nimel.

Anthonyt oli varases eas õpetatud kohtlema mõlemat sugupoolt võrdsena. Õpetajana töötades märkas ta sugude vahel suuri palgaerinevusi, mis ajendas teda soolise võrdõiguslikkuse eest võitlema.

1850. aastal ühines Anthony mitme orjusevastase ja täiskarsklust toetava organisatsiooniga. Kümnendi alguses kohtus ta Elizabeth Cady Stantoniga, kellest sai tema oluline partner ja lähedane sõber. Nad pidasid koos võrdõiguslikkuse teemalisi kõnesid ja tegutsesid mitmes naiste valimisõigust taotlevas ühenduses. Algul oli Anthony ka mustanahaliste eest võitleja ning oli mustahaliste ja naiste õiguste eest võitleva ühingu kaasasutaja. Pärast ühingu toetusel Ameerika Ühendriikide põhiseaduses tehtud 15. parandust tundis Anthony, et ühing ei tegele enam naiste õiguste eest võitlemisega, ja sestpeale pühendus ta täielikult naisliikumisele.

1872. aastal arreteeriti Anthony oma hääle andmise eest presidendivalimistel ja järgmisel aastal mõisteti talle ebaseadusliku hääletamise eest 100 dollari suurune trahv. Anthony ei tasunud seda trahvi kunagi. 1900. aastatel võttis ta kõrgele eale vaatamata aeg-ajalt osa mõnest konverentsist ja pidas kõnesid. Anthony suri 1906. aastal kopsupõletikku 86 aasta vanuselt oma kodus Rochesteris. Ta maeti Mount Hope'i kalmistule Rochesteris.

## Välislingid
Regina Sokk

**Regina Sokk** (kuni 1935. aastani **Kriisk**, 18. september 1907 – 5. november 1992) oli koorijuht ja muusikapedagoog Põlvas.

Regina Soka (omastav nimekuju kasutuse järgi) juhtimisel alustas 15. märtsil 1949 tegevust Tartu Tervishoiutöötajate Ameti­­ühingute Kultuuriklubi Naiskoor (naiskoor Domina). 1943. aastal asus Regina Sokk juhatama Vastse-Kuuste naiskoori, mis 1949. aastal taasalustas segakoorina ja 1966–1982 laulis taas Regina Soka käe all. 

Regina Sokk kuulus korporatsiooni Filiae Patriae ja juhatas selle naiskoori.

1958. aastal algatas Regina Sokk Põlva naiskoori Mai ning oli selle esimene dirigent.

## Viited
 

## Kirjandus
* Aas, E. Laulumere lainetel : Regina & Mai. Põlva, 2007 
* Allas, T. Mälupilte R. Sokast tema päeva puhul. – Koit, 15. november 1997 
* Koorijuht Regina Sokale pühendatud III mälestusfestival 16. novembril 2002 Põlvas. Põlva, 2003 
* Mälestusfestival Põlvas. – Koit, 13. november 1997 
* Pruuli, E. Lauluema Regina Sokk – in memoriam. Tln., 1975 
* Vija, H. Regina Sokk (1907–1992). Põlva, 1997 
* Vill, R. Mälestati laulumemme Regina Sokka. – Koit, 23. september

## Välislingid
* Eesti Muuseumide Veebivärav. Foto: Regina Kriisk (Sokk),1925
* muis.ee. Foto: Regina Sokk
*Regina Soka kohta kirjutatud, Aoluulidsõ Võromaa kodoluulidsõ kirändüsnimistü
LitSat-1

**LitSat-1** on üks esimesi Leedu tehiskaaslasi. See saadeti koos LituanicaSAT-1, Cygnus 2 ja 28 Flock-1 kuupsatelliidiga Antares 120 raketiga rahvusvahelisse kosmosejaama.

Start toimus Wallopsi saarel asuvalt Kesk-Atlandi regionaalse kosmodroomi stardiplatvormilt 0B.
Õhkutõus oli planeeritud detsembrisse 2013, aga see lükati edasi 2014. aasta 9. jaanuarile. Satelliit lennutati õhuruumi rahvusvahelisest kosmosejaamast NanoRacks kuupsatelliidi heitjast 28. veebruaril 2014.

Raadiojaamal Kaunase Tehnoloogiaülikoolis õnnestus luua kahepoolne side satelliidiga 6. märtsil 2014.

LitSat-1 peal oli amatöörraadio transponder, mille üleslink oli 435 MHz sagedusalas ja allalink 145 MHz.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Richard Flanagan

**Richard Miller Flanagan** (sündinud 1961 Tasmaanias) on Austraalia kirjanik.

## Teosed eesti keeles
*Flanagan, Richard 2016. *Kitsas tee sisemaale*. (Tõlkinud Kristjan Kannike.) (Moodne aeg.) Tallinn: Varrak.

## Viited
Eesti Hõim

**Eesti Hõim** oli 1928-1933 Tartus ilmunud ajakiri, mida andis välja Asutis Fenno-Ugria. 1937 jätkas Eesti Hõim ilmumist aastaraamatuna. Ajakiri oli Eesti hõimuorganisatsioonide (eeskätt Fenno-Ugria Asutise ja Akadeemilise Hõimuklubi) häälekandja.

Ajakirjal oli kaks lisa: Väliseestlane (ilmus 1928-1930) ja Fenno-Ugria Teated (ilmus 1929).

## Viited
Nikolai Orlov

**Nikolai Orlov** (26. märts 1834 Kuressaare – 3. august 1898 Kuressaare) oli Liivimaa kubermangus tegutsenud venelasest õigeusu vaimulik (ülempreester).

## Elukäik
Ta sündis 26. märtsil 1834 Kuressaares Feodor Orlovi peres, õppis Kuressaare linnakoolis. 

Nikolai Orlovil oli suuri teeneid õigeusu kirjanduse levikus. Ta avaldas mitmeid õigeusku tutvustavaid teoseid eesti keeles: “Liturgika ehk õpetus Jumalateenistusest õigeusu koolidele ja rahwale”. Üpr Nikolai Orlov töötas usuõpetajana Saaremaa Ühisgümnaasiumis ning kirjutas liturgilisi tekste ka oma õpilastele. 

Ülempreester Nikolai Orlov suri Kuressaares 3. augustil 1898 ja maeti Kudjape kalmistule.

## Vaimulikupühitsused
* pühitseti diakoniks 29. juunil 1868 Riia ja Miitavi ülempiiskopi Platon I poolt
* pühitseti preestriks 15. augustil 1880 Riia ja Miitavi ülempiiskopi Filareti poolt
* pühitseti ülempreestriks 16. septembril 1895 Mustjala Prohvet Eeliase kirikus Riia ja Miitavi ülempiiskopi Arseni poolt

### Teenistuskäik köster-kooliõpetajana
* Mustjala Prohvet Eeliase kirikus 1849–1850
* Kuressaare Nikolai kirikus 1854–1862
* Reomäe Apostel Andrease kirikus 1855–1859
* Kuressaare Nikolai kirikus 1859–1868

### Teenistuskäik diakonina
* Kuressaare Püha Nikolai koguduses 1859–1868

### Teenistuskäik preestrina
* pr Mõnnuste Kolmainu Jumala Ilmumise koguduses 1880–1886
* pr Vormsi Kristuse ülestõusmise koguduses 1. september 1886 – 1. juuni 1895 (oli koguduse esimene preester)
* pr/üpr Paldiski Püha Georgi koguduses 1886–1897 (kogudust hooldav)
* üpr Mustjala Prohvet Eelija koguduses 1895–1898

## Isiklikku
Nikolai Orlovi abikaasa oli Akilina Orlova (Jenner), nende lapsed olid Maria Allik (sünd Orlova), Fedor, Valeria, Mihail, Nikolai, Olga, Leonid, Aleksandra, Antonina. 

## Viited
Eskilstuna kogudus

**Eskilstuna kogudus** on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudus, mis tegutseb Rootsis Eskilstunas. Kogudus kuulub Rootsi praostkonda.

Koguduse õpetajaid:
*Richard Koolmeister
*1982–1986 Adolf Kaarme
*hooldajaõpetaja Ingo Tiit Jaagu

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Rootsi praostkonna kodulehel
Gävle kogudus

**Gävle kogudus** on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudus, mis tegutseb Rootsis Gävles. Kogudus kuulub Rootsi praostkonda.

Koguduse õpetajaid:
*Karl Friedrich Särg
*1967–1998 Voldemar Takkel

## Viited
Chicago Pauluse kogudus

**Chicago Pauluse kogudus** on Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku kogudus, mis tegutseb Illinoisi osariigis Chicagos. Enne 2013 kuulus kogudus USA Esimese praostkonda.

Koguduse õpetajaid:
*1957–1978 Elmar Pähn
*Arnold Talistu

## Vaata ka
*Chicago Esimene kogudus

## Viited
Göteborgi kogudus

**Göteborgi kogudus** oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku kogudus, mis tegutses Rootsis Göteborgis. Kogudus kuulus Rootsi praostkonda. 

Tänapäeval tegutseb Göteborgi ja Lääne-Rootsi kogudus.

Koguduse õpetajaid:
*1952–1968 Jaan Gnadenteich
*Martin Ots
*Karl Friedrich Särg

## Viited
Pjotr Skoropostižnõi

**Pjotr Skoropostižnõi** (eestipäraselt ka **Peeter Skoropostižnõi**; 17. detsember 1829 Tailova – 20. aprill 1902 Jõõpre) oli Liivimaa kubermangus tegutsenud venelasest õigeusu vaimulik (preester).

## Eluloolisi andmeid
Ta sündis 17. detsembril 1829 Tailovas köster Georg Skoropostižnõi peres, lõpetas Pihkva Vaimuliku Seminari 1851. aastal. Preester Peeter/Pjotr Skoropostižnõi suri 20. aprillil 1902 Jõõpres ja maeti Jõõpre kalmistule.

## Vaimulikupühitsused
* pühitseti diakoniks 1. juulil 1852 Riia ja Miitavi ülempiiskop Platon I poolt
* pühitseti preestriks 3. juulil 1852] Riia ja Miitavi ülempiiskop Platon I poolt

## Tunnustus
* Krimmi sõja pronksmälestusmedal 1858
* rinnarist 1858 
* puusaehe (nabedrennik) 1865
* teenistusmüts 1874  
* kamilavka 1882

## Teenistuskäik
* pr Võnnu-Kärsa Kristuse sündimise koguduses 3. juuli 1852 – 11. juuni 1855 (oli koguduse esimene preester)
* pr Piirissaare Peetruse ja Pauluse koguduses 1855–1859
* pr Häädemeeste Issandamuutmise koguduses 1859–1866
* pr Tahkuranna Issandamuutmise koguduses 1860–1861 (asetäitja)
* pr Jõõpre Püha Suurkannataja Georgiuse koguduses 1866–1902

## Isiklikku
Nikolai Skoropostiznõi pere: abikaasa Anna Skoropostižnaja (sünd 1829); nende lapsed: Olipiada (sünd 1853); Veera (sünd 1856): Aleksander (sünd 1858); Nikolai (sünd 1861); Nikolai (sünd 1870).

## Viited
Göteborgi ja Lääne-Rootsi kogudus

**Göteborgi ja Lääne-Rootsi kogudus** on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudus, mis tegutseb Rootsis Göteborgis ja Lääne-Rootsi aladel. Kogudus kuulub Rootsi praostkonda. 

Varem olid eraldi Göteborgi ja Lääne-Rootsi kogudus.

Koguduse õpetajaid:
*Jaak Reesalu

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Rootsi praostkonna kodulehel
Södertälje kogudus

**Södertälje kogudus** oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku kogudus, mis tegutses Rootsis Södertäljes. Kogudus kuulus Rootsi praostkonda. 

Koguduse õpetajaid:
*1948-1949 Tõnu Prima

## Viited
Lõuna-Rootsi kogudus

**Lõuna-Rootsi kogudus** on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudus, mis tegutseb Lõuna-Rootsis. Kogudus kuulub Rootsi praostkonda.

Koguduse õpetajaid:
*1951 hooldajaõpetaja Walter Koppermann
*...
*Jaak Reesalu

## Viited

## Välislingid
*http://www.eestikirik.ee/e-e-l-k-louna-rootsi-koguduse-kuus-aastakummet/
Värmlandi kogudus

**Värmlandi kogudus** on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudus, mis tegutseb Rootsis Värmlandis. Kogudus kuulub Rootsi praostkonda.

## Viited
Norrköpingi kogudus

**Norrköpingi Matteuse kogudus** on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudus, mis tegutseb Rootsis Norrköpingis. Kogudus kuulub Rootsi praostkonda. 

Kogudus asutati 1944.

Koguduse õpetajaid:
*...
*1951–1960 Endel Kõpp
*...
*1973–1983 Elmar Tõldsepp
*...

## Viited
Uppsala kogudus

**Uppsala kogudus** on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudus, mis tegutseb Rootsis Uppsalas. Kogudus kuulub Rootsi praostkonda.

Kogudus asutati 1946.

Koguduse õpetajaid:
*1947–1978 Jakob Aunver
*1978–1998 Voldemar Takkel

## Viited

## Kirjandus
*EELK Uppsala kogudus 1946-1981. Koostanud Marje Õunapuu. Uppsala kogudus, 1981.
Gösta Ekman juunior

**Gösta Ekman juunior** (28. juuli 1939 Stockholm Rootsi – 1. aprill 2017 Stockholm Rootsi) oli rootsi näitleja.

Ekman näitles nii teatrilavastustes, filmides kui ka teleseriaalides.

## Filmid
Gösta Ekman alustas karjääri režiiassistendina oma isa projektides 1950. aastate keskel. Lühikest aega töötas ta selles ametis ka Ingmar Bergmani meeskonnas (filmis "Smultronstället"). 1963. aastal algas Ekmani pikk koostöö koomikutepaari Hans Alfredsoni ja Tage Danielssoniga, mille väljundiks olid muuhulgas revüüetendused. Ekman sai tuntuks kui ainulaadselt andekas komistamise teeskleja. Koomikuna astus Gösta Ekman üles ka filmides, kõigepealt Gunnar Papphammari rollis lühikomöödias "Från och med herr Gunnar Papphammar" (1981), seejärel järgnes kuulsus Charles-Ingvar "Sickan" Jönssoni rollis nn Jönssoni liiga esimeses viies filmis:
* "Varning för Jönssonligan", 1981
* "Jönssonligan & Dynamit-Harry", 1982
* "Jönssonligan får guldfeber", 1984
* "Jönssonligan dyker upp igen", 1986
* "Jönssonligan på Mallorca", 1989.

Neist viimase nelja režissöör oli tema vend Mikael Ekman.

Gösta Ekman mängis tõsisemates lavastustes ja filmides, sealhulgas politseikomissar Martin Becki kehastus järgmistes filmides:
* "Roseanna" 1993
* "Brandbilen som försvann" 1993
* "Polis polis potatismos!" 1993
* "Mannen på balkongen" 1993
* "Polismördaren" 1994
* "Stockholm Marathon" 1994

## Isiklikku
Ta oli Hasse Ekmani poeg ja Gösta Ekman seeniori lapselaps.

Ekman suri oma kodus raske haiguse tagajärjel.

## Viited
Ester Lauringson

**Ester Lauringson** (sündinud 2. aprillil 1956) on eesti karikaturist.

Õppis Tartu Riiklikus Ülikoolisis bioloogiat ja ajakirjandust. On kirjutanud uurimusi Eesti karikatuuriloost. Tema karikatuure on avaldatud mitmes eesti väljaandes. Alates 2013. aastast osaleb rahvusvahelistel karikatuurivõistlustel.

## Tunnustus
Tema töid on ära märgitud ja välja toodud järgmistel rahvusvahelistel karikatuurivõistlustel:
* Just Explain it Simply: "The UN Millennium Goals Another World is Possible Competition for Caroicatures" – TALIDE, Saksamaa, 2015 
* "International Cartoon Festival Ymittos" – Kreeka, 2015 
* International Biennale of "Graphic Humor" – Kuuba, 2015 
* For online „Tomy” Award. Mention (kids illustration) in XX Salón Diogenes Taborda – Argentina, 2015 
* "11-th International Hall of Humor" – Limeira, Peruu, 2015 
* NOMEN OMEN X Mostra Internazionale di Caricatura Calligrafica Esposizione Virtuale delle Migliori Opere Selezionate sul Web – Itaalia, 2014 
* EUROPEAN TISSUE SYMPOSIUM – “HANDS, WASH’EM WITH SOAP, DRY’EM WITH PAPER” – Belgia, 2014 
* Diplom – New Izvestia 5 karikatuurivõistlusel "Kiiremini! Kõrgemale! Naljakamalt!" *(Faster! Higher! Funnier!)* – Venemaa, 2014
* 2016 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, ergutuspreemia

## Viited

## Välislingid
* CWN-News Ester Lauringson
Lõuna-Florida kogudus

**Lõuna-Florida Pauluse kogudus** oli EELK kogudus, mis tegutses aastatel 1985–2010 Florida osariigis. Kogudus kuulus USA Esimesse praostkonda.  

Koguduse õpetajaid:
*1985–1992 Helmut Rüdmik
*1992–2010 Valdeko Kangro

Koguduse parimal ajal oli tal 60 liiget.

## Vaata ka
*Kesk-Florida kogudus

## Viited

## Välislingid
*Heiki Parts, Lõuna Florida Pauluse Kogudus lõpetas tegevuse, Vaba Eesti Sõna, 29.03.2010
Jevgeni Jevtušenko

**Jevgeni Jevtušenko** (sünninimi **Jevgeni Gangnus**; vene keeles Евгений Александрович Евтушенко; 18. juuli 1932 Nižneudinsk, Irkutski oblast, Nõukogude Liit – 1. aprill 2017 Tulsa, Oklahoma osariik, Ameerika Ühendriigid) oli vene luuletaja.

Ta oli 1950. ja 1960. aastatel Nõukogude Liidu tuntuim luuletaja. Ta korraldas luuleõhtuid ning kirjutas peale luule ka romaane, esseesid ja filmistsenaariume.

## Tunnustus
*1987 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks

## Isiklikku
Tema ema Zinaida Jevtušenko ja baltisakslasest isa Aleksandr Gangnus olid geoloogid; isapoolne vanaisa Rudolf Gangnus oli matemaatikaõpikute autor. Ta oli neli korda abielus: 1954. aastast Bella Ahmadulinaga, 1961. aastast Galina Sokol-Lukoninaga, 1978. aastast iiri päritolu tõlkija Jan Butleriga ja 1986. aastast Maria Novikovaga; tal oli viis poega.

## Luuleraamatud
* "Stalini järeltulijad" 1961
* "Loits" 1977
* "Kolmas mälu" 1985

## Viited

## Välislingid
* Suri legendaarne vene luuletaja Jevgeni Jevtušenko Maaleht 1. aprill 2017
Erna Sepp

**Erna Sepp** (aastatel 1953–1980 **Tšeban**; 27. veebruar 1927 Oudova – 2. jaanuar 2020) oli eesti hüdrogeoloogiainsener.

## Elulugu
1955. aastal lõpetas ta Moskva Ordžonikidze-nimelise Geoloogilise Uuringu Instituudi. Geoloogia-mineraloogiakandidaadiks sai 1969. aastal samuti Moskvas.

Aastatel 1955–1960 töötas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppejõuna ja 1957–1980 Eesti NSV Geoloogia Valitsuse hüdrogeoloogiajaama juhatajana, vanem- ja peahüdrogeoloogi ja jaoskonna juhatajana. 

Aastatel 1972–1975 oli ta geoloogina välislähetusel Sambias ja 1979–1980 Vietnamis.

Aastatel 1984–1987 oli ta Eesti NSV Rahvamajanduse Juhtivate Töötajate ja Spetsialistide Kvalifikatsiooni Tõstmise Instituudi vanemteadur.

Ta on uurinud Eesti põhjaveevaru kujunemist, kasutamist ja kaitset, avaldanud artikleid ja publikatsioone läbi aastakümnete.

## Töid

* Гидрогеология СССР XXX (Эстонская CCP) (Moskva, 1966, Eesti NSV monograafia autor ja asetoimetaja)
* Eesti NSV põhjavesi ja selle kasutamine (1975)
* Draakonite maal (1989)
* Tallinna vesi eile, täna, homme (2002)
* Joogivesi ja meie: kilde joogiveest, pudeliveest, mineraalveest ja vees peituvatest saladustest (2007)
* Imeline vesi – elu häll (2012)
* Kutsumusele pühendatud elu (2012)

## Viited

## Välislingid
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 2000
* http://entsyklopeedia.ee/artikkel/sepp_erna
Philadelphia kogudus

**Philadelphia kogudus** oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku kogudus, mis tegutses aastatel 1953–2007 Pennsylvania osariigis Philadelphias. 

## Viited

## Välislingid
*http://www.eesti.ca/in-memoriam-eelk-philadelphia-kogudus/article15249
Põhja-Inglismaa kogudus

**Põhja-Inglismaa kogudus** oli EELK kogudus, mis tegutses aastatel 1949–2014 Põhja-Inglismaal.

Koguduse õpetajaid:
*Rudolf Reinaru
*...
*1970–1976 Heino Laaneots
*...

## Viited

## Välislingid
*http://www.eestikirik.ee/eesti-kiriku-tegevus-pohja-inglismaal-on-loppenud/
EELK San Francisco kogudus

**San Francisco kogudus** oli EELK kogudus, mis tegutses aastatel 1950–2016 California osariigis San Franciscos. Kogudus kuulus USA Chicago praostkonda.

Koguduse õpetajaid:
*Karl Lipping
*Endel Ulp

## Viited

## Välislingid
*http://www.vabaeestisona.com/index.php/kohalikud-uudised/6525-eelk-san-francisco-kogudus-likvideerub-eelk-san-francisco-kogudus-1950-2016.html
Sault Ste. Marie kogudus

**Sault Ste. Marie kogudus** on EELK Välis-Eesti piiskopkonna (varem E.E.L.K. Kanada praostkonna) kogudus, mis tegutseb Kanadas Ontario provintsis Sault Ste. Marie's.

Koguduse õpetajaid:
*alates 1975 Udo Petersoo

## Viited
St. Catharinesi kogudus

**St. Catharinesi Pauluse kogudus** on EELK Välis-Eesti piiskopkonna (varem E.E.L.K. Kanada praostkonna) kogudus, mis tegutseb Kanadas Ontario provintsis St. Catharinesis.

Koguduse õpetajaid:
*...
*Oskar Gnadenteich
*...
*1996–2007 Andres Taul
*...

## Viited

## Välislingid
*http://www.eesti.ca/st-catharinesi-pauluse-kogudus-puhitses-60-sunnipaeva/article24030
Gilbert Baker

**Gilbert Baker** (2. juuni 1951 Chanute, Kansas – 30. märts 2017 New York) oli Ameerika kunstnik ja geiõiguste aktivist.

Baker kasvas üles Kansase osariigis Labette'i maakonnas Parsonsi linnas. Tema vanaemale kuulus samas linnas naisteriiete pood. Tema isa oli kohtunik ja ema oli õpetaja.

Baker teenis Ameerika Ühendriikide maaväes San Franciscos aastatel 1970–1972. Pärast sõjaväeteenistust oli ta vabakutseline õmbleja. Ta lõi geiõiguste ja sõjavastaste meeleavalduste jaoks reklaamplakateid. Tol ajal tutvus ta oma hea sõbra ameeriklasest aktivisti ja poliitiku Harvey Milkiga. Baker lõi 1978. aastal San Francisco geivabaduse päeval vikerkaarelipu. Ta keeldus selle autoriõigustest.

Baker suri 2017. aasta 30. märtsi õhtul une pealt oma kodus New Yorgis.

## Viited
Patersoni kogudus

**Patersoni Pauluse kogudus** oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku kogudus, mis tegutses New Jersey osariigis Patersonis. 

Kogudus asutati 1950.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest Minnesota Ülikooli andmebaasis
Vancouveri kogudus

**Vancouveri Peetri kogudus** on EELK Välis-Eesti piiskopkonna (varem E.E.L.K. Kanada praostkonna) kogudus, mis tegutseb Kanadas Briti Columbia provintsis Vancouveris.

Koguduse õpetajaid:
*Helmut Piir
*Algur Kaerma
*...

## Välislingid
*http://www.eestikirik.ee/vancouveri-peetri-kogudusel-opetaja-eestist/
Toronto Kolmainu kogudus

**Toronto Kolmainu kogudus** on EELK Välis-Eesti piiskopkonna (varem E.E.L.K. Kanada praostkonna) kogudus, mis tegutseb Kanadas Ontario provintsis Torontos.

Kogudus asutati 1952.

Koguduse õpetajaid:
* 1952–1962 Johann Teras
* 1962–1997 Oskar Gnadenteich 
*...
Harilik pikklest

**Harilik pikklest** ehk **pikklest** (*Glyptocephalus cynoglossus*) on kalaliik lestlaste sugukonna pikklesta perekonnast. 

## Nomenklatuur
Liigi autor on Carl von Linné (1758). 

## Levik
Pikklest elutseb parasvöötmes Põhja-Atlandi ookeani ida- ja läänerannikul. Euroopas elutseb ta rannikumeres Põhja-Hispaaniast Norrani, Ameerikas Saint Lawrence'i lahest Põhja-Carolinani. 

## Välimus
Pikklest on pikergune (pikkus on 3-4 korda suurem kui laius), lameda kehaga. Pea on võrreldes atlandi merilesta ja lestaga väike.

Küljejoon on täielik ning kulgeb sirgjooneliselt (erinevalt harilikust soomuslestast ja sarnaselt väikesuulestaga).

Mõlemad silmad on paremal küljel. Silmakülje rinnauimel on mustjas serv, uim on peast lühem. Pea pimeküljel on suured limapoorid.

## Viited

## Välislingid
Penuoja

**Penuoja** (ka **Penuja oja**) on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas ja Läti põhjaosas.

Oja pikkus on 11,6 km (koos lisaharudega 12,3 km) ja valgla pindala 26,1 km². Oja saab alguse 82,5 m kõrgusel Saate külas ja suubub Lätti. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Oja on avalik veekogu.

Penuojasse suubub ka Kassikuru tiigist ja Penuja järvest lähtuv kraav.

## Viited

## Välislingid
*
*
John Foster Dulles

**John Foster Dulles** (25. veebruar 1888 Washington – 24. mai 1959 Washington) oli Ameerika Ühendriikide diplomaat ja poliitik, aastatel 1953–1959 USA 52. riigisekretär. 

Ta sündis aastal 1888 Washingtonis presbüterliku jutlustaja Allen Macy Dullesi ja tema abikaasa Edithi (neiuna Foster) pojana. Tema isapoolne vanaisa John Welsh Dulles oli presbüterlikuks misjonäriks Indias, emapoolne vanaisa John W. Foster oli aastatel 1892–1893 USA 32. riigisekretär. Tema vend Allen Dulles oli aastatel 1953–1961 Luure Keskagentuuri direktor. Tema poeg Avery Dulles (1918–2008) oli USA katoliku teoloog, jesuiit, kes sai aastal 2001 kardinaliks. 

Tema nime kannab Washington Dullesi rahvusvaheline lennujaam.
Peterburi metroo pommiplahvatus

**Peterburi metroo pommiplahvatus** toimus 3. aprillil 2017 kell 14.40 kohaliku aja järgi Peterburi metroo 2. liinil (Moskva–Petrogradi metrooliin) metroojaamade Sennaja Ploštšad ja Tehnologitšeski Institut vahel vagunis. Hukkus vähemalt 14 inimest ja 45 sai vigastada. Plahvatanud lõhkeseadeldis jäeti kohvriga rongi. Ploštšad Vosstanija metroojaamast leiti ka teine lõhkeseadeldis, mis tehti kahjutuks. Plahvatuse korraldajaks peetakse Venemaa kodakondsusega Kõrgõzstani immigranti Akbaržon Džalilovit.

## Hukkunud

## Reaktsioonid
### Riigisisesed

Rünnaku ajal Peterburis viibinud Venemaa president Vladimir Putin külastas esmaspäeva öösel plahvatuspaika ja viis metroojaama ette lilli.

### Rahvusvahelised
Mitmete riikide ja organisatsioonide esindajad on avaldanud kannatanutele kaastunnet, nende seas Ameerika Ühendriigid, Euroopa Liit, Hiina, India, Indoneesia, Iraan, Israel, Malaisia, NATO, Pakistan, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Gruusia, Suurbritannia, Šveits, Taani, Ukraina ja ÜRO.

## Vaata ka
* 2017. aasta terrorirünnakute loend

## Viited

## Välislingid
*
*Peterburi metrooplahvatuses hukkus 14 inimest. ERR.
Saagikus

Põllumajanduses tähendab saagikus nii põllu- või aiakultuuri saaki kasvupinnaühiku kohta kui ka seemne saaki ühe kasvatatud taime kohta( kui ühest idanema pandud seemnest annab taim 3 seemet siis on saagikus suhe 1:3). Suhet 1:3 peetakse põllumajanduses ka minimaalseks jätkusuutlikuks saagikuseks, et säiliks inimkond.

Üks kolmest seemnest tuleb panna kõrvale järgmiseks istutamishooajaks, järelejäänud kaks tarbib kasvataja või läheb üks inimtarbeks ja teine loomasöödaks. Mida suurem ülejääk, seda rohkem karja on võimalik üleval pidada. See suurendab ka farmeri ja tema perekonna heaolu. Suurem ülejääk suurendab ka veoloomade hulka – hobuseid ja härgi. See omakorda kergendas ka talupidaja elu. Suurem saagikus vähendas tööliste vajadust taludes ning vabanenud tööjõud suundus tööstusse ja kaubandusse. See omakorda viis linnade tekkimiseni ja suurenemiseni.

Linnade teke ja kasv tekitas linnainimestel vajaduse osta toit endale talunike käest. Kasvav turg tähendas intensiivsemat maa harimist, uute ja efektiivsemate meetmete rakendamist ning vajadust kvaliteetsema seemne järgi. See kõik tõi kaasa saagikuse kasvu tänu millele kasvas põllumeeste sissetulek. 

## Mõõtühik

Põllusaagikust mõõdetakse kilogrammi või tonniga hektari kohta.

## Ajalugu

Suur saagikuse kasv põllumajanduses leidis aset 18. sajandi alguses vanaaja lõpul, ebaökonoomne 3-väljaline maaviljelussüsteem, kus kolmandik maast jäeti sööti igal aastal ning inimeste söök, loomade söök ja tootmine võeti välja.

See asendati 5-väljalise külvikorraga, mis on loodud Inglismaal 1730. aastal Charles Townshendi ja Viscount Townshend II poolt Briti põllumajandusrevolutsiooni ajal, nagu see oli kutsutud varajaste arvustajate sõnul.

Esimesel aastal sai nisu või kaer külvatud; teisel aastal oder või kaer; kolmandal aastal ristik, rukis, kaalikas ja/või lehtkapsas; neljandal aastal naeris, kuid see ei koristatud. Selle asemel aeti lambad naerise põllule saaki sööma ja järele jäänu trampisid mullaga segamini jalge all ning nii tehes väetasid ka põldu oma väljaheidetega. Viiendal aastal (või esimesel aastal uue rotatsiooni puhul) tsükkel algas uuesti nisu või kaera külvamisega ning keskmiselt oli 30% saagi tõus.

## Vaata ka
*Roheline revolutsioon

## Viited
Ma-ilm ja mõnda, mis seal sees leida on

**Ma-ilm ja mõnda, mis seal sees leida on** oli 1848-1849 Tartus ilmunud ajakiri; ühtlasi esimene eestikeelne illustreeritud populaarteaduslik ajakiri. Ajakirja andis välja Heinrich Laakmann ja selle toimetaja oli Friedrich Reinhold Kreutzwald.

Ajakirja eeskujuks oli J. P. Hebeli rahvaraamat "Schatzkästlein der rheinischen Hausfreundes" (:de) ja ajakiri Das Pfennig-Magazin (:de) (alustas ilmumist 1833).

## Viited
Tallinna kodaniku raamat oma sõpradele maale

**Tallinna kodaniku raamat oma sõpradele maale** (originaalpealkirjaga Tallinna koddaniko ramat omma söbbradele male) oli 1854-1857 Tallinnas ilmunud väljaanne. Väljaande koostasid Friedrich Nikolaus Russow ja Johann Daniel Petenberg (1830–1858). Väljaanne kajastas Krimmi sõjaga seotud teateid eesti maarahvale.

## Viited
Jumala kartuse kool, mis Riia linna Vaimulikus Seminaris välja antakse

**Jumala kartuse kool, mis Riia linna Vaimulikus Seminaris välja antakse** (algupärases kirjaviisis **Jummala kartusse kool, mis Ria linna Waimolikko Seminariumis wälja antakse**) oli ajakiri, mis ilmus aastatel 1856–1867 Riias. 

Väljaande toimetaja oli 1863–1865 arhimandriit Jefrem ja 1866–1867 arhimandriit Modest.

Väljaandes on paralleeltekst vene keeles.

## Viited

## Välislingid
*Raamat ESTER-is
Aleksander Bežanitski

**Aleksander Bežanitski** (22. märts (vkj)/ 3. aprill 1858 Priipalu küla, Kuigatsi vald, Sangaste kihelkond, Tartumaa – 18. aprill 1926 Tallinn) oli  vene rahvusest Eesti õigeusu vaimulik: köster-kooliõpetaja, diakon, preester, ülempreester.

## Eluloolisi andmeid
Ta sündis ülempreester Stefan Bežanitski peres, õppis Riia Vaimulikus Koolis ja Seminaris aastatel 1870–1880, oli I järgu lõpetaja ja omandas köster-kooliõpetaja kutse. 

Preester Aleksander Bežanitski oli Haapsalu õigeusu praostkonna eestseisja (vaimulik juht) aastatel 1902–1908; Riia ja Miitavi piiskopkonna ajutine liige 1919.

Oli aastatel 1921–1923 ka Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi usuõpetaja.

Ülempreester Aleksander Bežanitski suri Tallinnas 18. aprillil 1926 ja maeti perekonna hauaplatsile Aleksander Nevski kalmistul.

## Vaimulikupühitsused
*pühitseti diakoniks/preestriks 29. juulil 1884 Väike-Lähtru Jumalasünnitaja Sündimise kirikus Riia ja Miitavi ülempiiskopi Donati poolt
*pühitseti ülempreestriks 6. mail 1915 Tallinna Nikolai kirikus Riia ja Miitavi ülempiiskopi Joanni poolt

## Teenistuskäik köster-kooliõpetajana
* Kärkna-Lähte Kõikide Pühakute kogudus 1880–1881
* Suislepa Püha Katariina kogudus 1881–1883
* Arussaare Issanda Taevaminemise kogudus 1883–1884
* Mäemõisa Püha Nikolause kogudus 1886–1889 (köster-diakon)

## Teenistuskäik preestrina
* pr Väike-Lähtru Jumalasünnitaja Sündimise koguduses  29. juuli 1884 – 19. märts 1886 (oli koguduse esimene preester)
* pr Mäemõisa Püha Nikolause koguduses 19. märts 1886 – 25. september 1889 (oli koguduse esimene preester)
* pr Uue-Virtsu Kristuse sündimise koguduses 1887
* pr Viljandi Eelkäija Johannese koguduses 1889
* pr Väike-Lähtru Jumalasünnitaja Sündimise koguduses 1889–1898
* pr Laanemetsa Peetruse ja Pauluse koguduses 1897
* pr  Haapsalu Maria-Magdaleena koguduses 1898–1907
* pr/üpr Tallinna Püha Nikolai koguduses 1907–1926

## Tunnustus
*puusaehe (nabedrennik) 1887
*teenistusmüts 1896  
*kamilavka 1901
*kuldrist 1907
*Püha Anna orden 1911
*palitsa 1921

## Isiklikku
Aleksander Bežanitski abikaasa oli Serafima Bežanitskaja (Rajevskaja), neil sündisid lapsed Maria, Boris, Ksenja ja Jevgeni.

## Viited

## Välislingid
* Haud Tallinna Aleksander Nevski kalmistul
Lembit Vaba

**Lembit Vaba** (sündinud 27. mail 1945) on eesti keeleteadlane ja tõlkija.

Ta lõpetas 1964. aastal Lihula Keskkooli. Kõrghariduse sai ta 1971. aastal, olles õppinud nii Tartu Riiklikus Ülikoolis kui ka Läti Riiklikus Ülikoolis Riias.

Ta oli aastatel 1971–1974 Keele ja Kirjanduse instituudi aspirant.

Ta sai filoloogiateaduste kandidaadi kraadi 1978. aastal Tartu Riiklikust Ülikoolist ja filosoofiadoktori kraadi 1998. aastal väitekirjaga "Uurimusi Läti-Eesti keelesuhetest" Tampere Ülikoolist.

Ta oli aastatel 1974–1984 Keele ja Kirjanduse Instituudi soome-ugri keelte sektori nooremteadur.

Aastatel 1997–2013 töötas ta Tampere ülikooli keeleteaduse ja tõlketeooria osakonna soome keele eriharu eesti keele ja kultuuri lektorina.

## Looming
Ta on tõlkinud eeskätt läti, aga ka vene kirjandust. Lembit Vaba on Läänemere keeleruumi viljakas uurija, sügavam huvi on olnud läti-eesti keelesuhteid ja eesti keele sõnavara.

Olulisemad teosed on monograafiad "Läti laensõnad eesti keeles" (1977), "Uurimusi läti-eesti keelesuhetest" (1997) ja artiklite kogumik "Sõna sisse minek" (2015).

## Tunnustus
* Emakeele Seltsi auliige
* Läti Teaduste Akadeemia välisliige
* 2008 – Balti Assamblee teaduspreemia
* 2019 – Läti Tunnustusristi 5. klass
* 2021 – Eesti-Läti keeleauhind 2020

## Viited

## Välislingid
* Lembit Vaba Vikerraadio "Keelesaates" (2015)
* Lembit Vaba Vikerraadio "Keelesaates" (2018)
Christian Louboutin

**Christian Louboutin** (sündinud 7. jaanuaril 1946 Pariisis) on Prantsuse moelooja. Tema loomingu signatuuriks on punaseks lakitud taldadega jalanõud.

## Varasem elu
Christian Louboutin sündis ja kasvas Pariisis. Lapsena tundis ta end kogu aeg kõrvalejäetuna, kuna võrreldes pereliikmetega oli tal palju tumedam nahk. Hiljem sai ta teada, et tema pärisisa on hoopis egiptlane. Tulevane disainer visati koolist kolm korda välja ning 12-aastaselt põgenes ta kodust. Ta väidab, et Sophia Loren aitas tal selle otsuseni jõuda. Ühes telesaates tutvustas Loren oma õde, kes lahkus koolist 12-aastaselt ja 50-aastaselt sai kraadi. "Kõik plaksutasid! Ja ma mõtlesin, et kui ma hakkan seda kahetsema, saan ma vähemalt olla nagu Sophia Loreni õde!"

## Karjäär
Juba teismelisena joonistas Louboutin kingi. Esimene töö oli tal Folies Bergères, kus ta assisteeris esinejaid lava taga. Tema kirg kingade vastu sai alguse 1976. aastal Aafrikas, kui ta külastas Riikliku Kunstimuuseumi Aafrika ja Okeaania ekspositsiooni. Seal keelati naistel kanda teravate kontsadega kingi, kuna see pidavat kahjustama põrandat. Ta soovis luua midagi, mis rikuks reegleid ja tekitab naistes enesekindla ja jõulise tunde. Louboutin läks tagasi Egiptusse ning naasis Pariisi 1981. aastal, kus esitas enda loodud kingade portfoolio. Temast sai praktikant Roger Vivier' ateljees. Pärast seda disainis ta kingi Chanelile, Yves Saint Laurentile ja Maud Frizonile. 1991. aastal avas ta oma kingasalongi Pariisis. Printsess Caroline Monacost oli poe esimene külastaja. Printsess kiitis ajakirjanikele poodi väga ning Louboutini bränd sai kohe tuntuks. Tema disainitud kingi on kandnud paljud kuulsused, näiteks Madonna, Jennifer Lopez, Britney Spears, Tina Turner jne. Praegu on Louboutin üks kõige otsitumaid kingabrände maailmas.

## Kingad

Louboutin tõi stiletod tagasi moodi, disainides kontsad 12 cm kõrguseks või veel kõrgemaks. Ta ütles, et tema eesmärk on muuta naine seksikamaks, ilusamaks ning näidata jalgu nii sihvakana kui võimalik. Tänapäeval disainib ta ka madalama kontsaga kingi. Louboutini disaini tuntakse just punaseks lakitud taldade tõttu. Tema punase värvikood on Pantone 18-1663 TPX.
Maya Angelou

**Maya Angelou** (sünninimi **Marguerite Annie Johnson**; 4. aprill 1928 Saint Louis, Missouri osariik – 28. mai 2014 Winston-Salem, Põhja-Carolina) oli USA proosakirjanik, luuletaja ja kodanikuõiguste aktivist.

Temalt ilmus enam kui 50 aasta jooksul seitse autobiograafiat, kolm esseekogumikku ja mitu luulekogu; ta kirjutas näidendeid ning oli filmide ja telesaadete stsenaariumide autor. 

Angelou on eelkõige tuntud seitsmest osast koosneva autobiograafiate sarja järgi, mis keskenduvad tema lapsepõlvele ja läbielamistele varases täiskasvanueas. Esimene autobiograafia, "I Know Why the Caged Bird Sings" (1969), mis jutustab tema elust kuni 17. eluaastani, tõi talle rahvusvahelise tunnustuse ja kiidupuhangu.

Ta pälvis arvukalt auhindu ja enam kui 50 aunimetust. 

## Tunnustus
*2000 – National Medal of Arts

## Isiklikku
Ta sündis uksehoidja ja mereväe toitumisspetsialisti Bailey Johnsoni ning meditsiiniõe ja kasiinodiileri Vivian (Baxter) Johnsoni teise lapsena. Angelou vanem vend Bailey Jr. hakkas teda hüüdma Mayaks, hüüdnimi tulenes sõnast *my* ('minu') või *mya sister* ('minu õde').

## Vaata ka
*"Phenomenal Woman: Four Poems Celebrating Women"

## Viited

## Välislingid

* Maya Angelou koduleht
* "Tuntud USA poeet Maya Angelou suri 86-aastasena" ERR Kultuur, 28. mai 2014
Vassili Bežanitski

**Vassili Bežanitski** (24. juuli 1863 Kuigatsi – 10. november 1916) oli Eestis tegutsenud vene rahvusest õigeusu vaimulik (preester).

## Elulugu
Ta  sündis 1863. aastal Tartumaal Sangaste kihelkonnas Kuigatsi vallas Priipalu külas ülempreester Stefan Bežanitski ja Anna Bežanitskaja (Jegorova) peres. Tema vend Aleksander Bežanitski oli samuti vaimulik.

Bežanitski lõpetas Riia Vaimuliku Kooli ja Seminari 1885. aastal, ta oli II järgu lõpetaja ja omandas köster-kooliõpetaja kutse. Riia ja Miitavi ülempiiskop Arseni (Brjantsev) pühitses ta diakoniks 31. jaanuaril 1888 Riia Püha Aleksei kirikus ja preestriks 7. veebruaril 1888 Riia Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse katedraalkirikus. Seejärel teenis ta preestrina Väike-Lähtru Jumalaema Sündimise koguduses (1888–1890), Uduvere Apostel Jaakobuse koguduses (1888–1907) ja Kärkna-Lähte Kõikide Pühakute koguduses (1907–1916). Ta oli Kergu praost aastatel 1895–1900. Preester Bežanitski suri 1916. aastal ja maeti Tartu Uspenski kalmistule.

## Teenistuskäik köster-kooliõpetajana
* Kõrgessaare Kristuse Sündimise koguduses 1885–1887
* Helme-Tõrva Kristuse Sündimise koguduses 1887–1888
* Võnnu-Kärsa Kristuse Sündimise koguduses 1887–1888

## Teenistuskäik preestrina
* preester Väike-Lähtru Jumalaema Sündimise koguduses 1888–1890
* preester Uduvere Apostel Jakobuse koguduses 1888–1907
* preester Kärkna-Lähte Kõikide Pühakute koguduses 1907–1916

## Autasud
* puusaehe (nabedrennik) 1892
* peaehe 1898

## Isiklikku
Vassili Bežanitski oli abielus Sofia Bežanitskajaga. Neil oli viis last: Ludmilla Bežanitskaja, Konstantin Bežanitski, Leonid Bežanitski, Boris Bežanitski, Sergei Bežanitski.

## Viited
Veronika Skvortsova

**Veronika Skvortsova** (vene keeles *Вероника Игоревна Скворцова*; sündinud 1. novembril 1960 Moskvas) on Venemaa arst (neuroloog), arstiteadlane, tervishoiukorraldaja. Ta oli 21. maist 2012 kuni 21. jaanuarini 2020 Venemaa tervishoiuminister.

Ta sündis aastal 1960 Moskvas arstide perekonnas. Aastal 1977 lõpetas ta keskkooli kuldmedaliga. Aastal 1983 lõpetas ta kiitusega Teise Moskva Meditsiiniinstituudi pediaatriateaduskonna.

## Isiklikku
Veronika Skvortsova on viiendat põlve arst, ta on abielus ja täiskasvanud poja ema.
Lihula muinaslinnus

**Lihula muinaslinnus** oli muinaseestlaste 11. ja 13. sajandil eksisteerinud linnus, mis tänapäevase haldusjaotuse järgi asub Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Lihulas aadressil Linnuse tee 3. See asus kõrgel paeneemikul põhjapoolsel küljel, kus asub praegu Lihula pealinnus. Asula teises otsas on nn KEK-i mägi.

## Arheoloogilised andmed
1994. aastal arheoloogiliste kaevamiste käigus leiti kivilinnuse väravakäigu kohalt muinaslinnuse jäänuseid ja tänu sellele saadi mõningaid uusi arheoloogilisi andmeid. Leiti sideaineta paemüüri lõik, mis söeproovi järgi pärineb 11.-12. sajandist. 

## Viited
Klaaskeraamika

**Klaaskeraamika** on klaasitaoline materjal, mis on saadud erilisandeid sisaldava sulaklaasi jahutamisel kindlal temperatuurirežiimil. Seejuures toimub osaline polükristallisatsioon ja moodustub komposiitmaterjal ühest või mitmest kristallifaasist ja amorfsest, keraamilisest faasist.

Klaaskeraamilisi materjale nimetatakse ka sitallideks (vene k *ситаллы*).

## Omadused
On loodud mitmesuguseid klaaskeraamika süsteeme: MAS-süsteem (MgO × Al2O3 × nSiO2), ZAS-süsteem (ZnO × Al2O3 × nSiO2), liitiumdisilikaat-klaaskeraamika ja tööstuslikult tähtsaimana LAS-süsteem, mille peamised koostisosad on liitiumoksiid, alumiiniumoksiid ja ränidioksiid ning kristallide epitaksiaalset moodustumist soodustav tsirkoonium(IV)-oksiid koos titaan(IV)-oksiidiga.

LAS-klaaskeraamika eriti hinnatav omadus on väga väike ja seejuures negatiivne soojuspaisumistegur (0,1−1) × 10−6 1/K laias temperatuurivahemikus (nt 20–700&nbsp;°C). Seega talub see materjal purunemata järske temperatuurimuutusi.

## Kasutamine
Klaaskeraamikast valmistatakse seadmete osi, mis peavad olema mehaaniliselt tugevad ning seejuures keemiliselt ja termiliselt stabiilsed, näiteks

* induktsioonpliidi pealisplaadid;
* tööetalonid ja mõõdud;
* teleskoobi peegli kandetarindid;
* filmiprojektori reflektorid;
* lasergüroskoobid;
* laboritarvikud;
* rakettide voolundid.

## Tootjad ja tooted
Klaaskeraamika suurimad tootjad on Schott, Nippon Electric Glass ja Corning.

Tuntud tootenimed on Ceran ja KeraBlack (induktsioonpliitide alal), Zerodur (teleskoobipeeglid), Robax ja Pyroceram (küttekolde vaateavad).
Keraamiline pliit

**Keraamiline pliit** on elektripliit, mille küttekehad paiknevad loogelise ribana vahetult läbipaistva klaaskeraamilise pealisplaadi all. Selle plaadi alumisel küljel on näidatud keeduväljad tavaliselt nelja eri suuruse rõngana (mida suurem rõngas, seda suurem võimsus); mõne keeduala pindala võib olla valitav. 

Soojus kandub punakalt hõõguvalt küttekehalt infrapunakiirgusena peaaegu takistamatult läbi klaaskeraamilise plaadi keedunõu põhjale. Küttekeha soojust kasutab kõige tõhusamalt rõnga suurusele vastava põhjaga pott ja pann. Ülekantavat soojust saab reguleerida sisselülitusnupust: päripäeva pööramisel suurendab bimetall-termorelee küttekeha sisselülitusperioodide pikkust.

Kuigi keraamiline plaat püsib keeduväljade vahel jahedana, on plaat küttekeha kohal ka väljalülitamise järel mõnda aega kuum, millest annab märku jääksoojuse indikaator.

Keraamilise pealisplaadiga elektripliidid tulid müügile 1970. aastail.

## Välislingid
* Milline elektripliit valida
Induktsioonpliit

**Induktsioonpliit** on elektripliit, milles energia kandub metallnõule soojusena üle elektriinduktsiooni teel.

Esimesed induktsioonpliidid jõudsid kodukasutusse 1970. aastail ettevõtteltWestinghouse.

Pliidi klaaskeraamilise pealisplaadi all on isoleeritud traadist mähis, mille keerde läbib suure sagedusega (20−100 kHz) muutuv elektrivool, kutsudes esile muutuva magnetvälja. Selle välja mõjul indutseeruvad metallnõu põhjas pöörisvoolud, millega kaasnev pinnaefekt vähendab nõu põhja materjali elektrijuhtivust. Mida väiksem on juhtivus ja vastavalt suurem takistus, seda suurem on ülekanduv võimsus (*P* = *I*2*R*) ning seda rohkem energiat soojusena eraldub.

Juhi ekvivalentne väliskiht on pinnaefektist tulenevalt seda õhem (ja takistus suurem), mida suurem on materjali magnetiline läbitavus. Seetõttu kandub energia kõige tõhusamalt üle ferromagnetilisele materjalile (malmile, terasele). Järelikult sobivad induktsioonpliidil kasutamiseks rauasulamist nõud (piisab ka, kui terasest on nõu põhja üks kiht). (Kööginõu magneeditavust saab kindlaks teha näiteks külmkapimagnetiga.)

Pöörisvooludest veelgi suuremal määral põhjustab elektrivälja energia muundumist soojuseks ümbermagneetimiskadu ferromagnetilises materjalis (tingituna magnetilisest hüstereesist). Kuna kaoenergia on võrdeline magnetvälja muutumise kiirusega, siis saab genereeritava sageduse muutmisega sujuvalt reguleerida kuumutustemperatuuri.

Eelised teiste pliiditüüpide ees:
*kasutegur on suur (kuni 90%), sest kogu vabanev energia koondub kööginõu põhjale;
*kuumutamine algab kohe sisselülitamise järel;
*soojus jaotub ühtlaselt üle kogu nõu põhjapinna;
*pliidi kontroller hindab nõu magnetilisi omadusi ja lülitab mähisesse voolu üksnes sobivast materjalist kööginõu korral, ka peab nõu põhjapind suuruselt enam-vähem vastama keeduvälja markeeringule;
*kööginõu eemaldamisel lülitub plaat välja;
*kuna plaat ise soojeneb ainult kuumutatava nõu mõjul, siis väljalülitumise järel jahtub plaat võrdlemisi kiiresti;
*plaadi mitte eriti kõrge temperatuuri tõttu ei kõrbe toidujäägid tugevalt külge ning plaati on lihtne puhastada.

## Välislingid
* Kuidas valida pliidiplaati
Riina Rõõmus

**Riina Rõõmus** (sündinud 21. märtsil 1960) on meediajuht, aastatel 2017–2022 Eesti Rahvusringhäälingu juhatuse liige. 

Tal on lõpetanud Tallinna Riikliku Konservatooriumi koolimuusika erialal ja töötanud laste muusikaõpetajana. 

Aastatel 1998–2017 oli Riina Rõõmus Vikerraadio peatoimetaja.   

2017. aasta 1. juunist kuni 2022. aasta suveni oli ta Eesti Rahvusringhäälingu juhatuse liige.

## Tunnustus

* 2015 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku

Riina Rõõmus on olnud abielus Riho Rõõmusega, hiljem sai tema elukaaslaseks Neeme Brus. Tal on kaks poega.

## Viited
Jaak Valdre

**Jaak Valdre** (sündinud 15. märtsil 1957 Põltsamaal) on eesti spordiajaloolane.

Ta lõpetas 1975. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1987. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse erialal. 

## Teoseid
*2006 – "Eesti laskesport Argentiina karika valguses". Kaasautor Ago Kallandi
*2007 – "V olümpiamängud. Stockholm 1912". Kaasautorid Tiit Kuningas ja Kalle Voolaid. Toimetaja Ants Põldoja
*2009 – "Kaidost Kaidoni. Sumomaadlus Eestis aastatel 1994–2008". Toimetaja Riho Rannikmaa
*2010 – "Eesti kergejõustiku kullakamber". Üks autoreid. Koostaja Deivil Tserp
*2010 – Liidia Nuude. "Mati Nuude". Toimetaja Jaak Valdre. Tallinn 
*2011 – "Arnold Viiding – kuulitõukaja jumala armust". Toimetaja Helle Tiisväli
*2014 – "Bruno Junk – komeet käimistaevas"
*2017 – "Eesti tõstespordi ajavaod I" 
*2019 - "Eesti tõstespordi ajavaod II"
*2021 - "Eesti tõstespordi ajavaod III"
*2023 - ,,Kümnevõistlus ja *rock'n'roll.* Uno Palu lugu"
*2024 - "Arseni Poolgas - härrasmehest tantsuõpetaja ja autosportlane"

## Liikmesus
*2003 – Eesti Spordiajaloo Selts
*2015 – Spordiajaloo Klubi Alfredi juhatuse esimees

## Viited

## Välislingid
*