open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Woldemar Gutmann

**Woldemar Gutmann** (29. november 1851 Tartu – 31. märts 1933 Tartu) oli Eesti loomaarstiteadlane.

## Haridus
Ta õppis pärast algkooli lõpetamist Tartu Kreiskoolis aastatel 1864–1867 ja astus 1868. aasta sügisel Tartu Veterinaariainstituuti (lühend TVI), mille lõpetas 1872. aastal loomaarsti diplomiga. Aastal 1879 kaitses ta samas koolis professor Aleksandrs Zemmersi juhendamisel magistriväitekirja haavainfektsioonide etioloogia kohta loomadel. Ta täiendas ennast 1890. ja 1895. aastal Robert Kochi juures. Loomaarstiõpingute ajal astus ta korporatsiooni Fraternitas Dorpatensis liikmeks.

## Elulugu
Pärast loomaarsti hariduse omandamist suunati ta 1872. aastal Peterburi kubermangu veiste katku puhangut tõrjuma, kuid naasis juba samal aastal sealt prof. Peter Jesseni soovitusel veterinaarinstituudi kliiniku assistendiks. Ta töötas mitmetel ametikohtadel alates assistendist kuni korralise professorini TVI-s üle 50 aasta. Aastal 1909 loobus ta tervislikel põhjustel professori ametikohast, kuid jätkas teistel ametikohtadel tööd TVI-s. Võttis osa ka Vabadussõjast, kus oli II diviisi loomalaatsareti kirurgia osakonna juhataja.

Tema üheks suurimaks teaduslikuks saavutuseks peetakse esimesena maailmas tuberkuliini kasutamist veiste tuberkuloosi diagnoosimisel aastal 1890. Ta juhendas mitmeid magistritöid ja tema kuulsaimad õpilased olid Karl Happich (1892) ja Karl Saral (1924).

## Ametid, liikmesus ja tunnustus

* TVI üld-, erikirurgia, sünnitusabi ja oftalmoloogia dotsent (1879–1891)
* TVI erakorraline professor ja alates 1893. aastast kuni 1909. aastani korraline professor ja haavakliiniku juhataja
* TVI teeneline professor (1904)
* TVI auliige
* Harkivi Veterinaarinstituudi auliige
* Eesti Loomaarstide Ühingu auliige (1923)
* Läti Loomaarstide seltsi auliige
* Tartu Ülikooli audoktor (1928)
* Läti Ülikooli audoktor
* Kaunase Ülikooli audoktor
* Pariisi Loomaarstiteadusliku Keskseltsi korrespondentliige
* Peterburi Loomaarstide Seltsi liige
* Varssavi Sõjaväeloomaarstide Seltsi tegevliige
* Akadeemilise Loomaarstiteadusliku Seltsi esimees

## Isiklikku
Tema isa oli Võnnu kihelkonna Rasina mõisa valitseja Georg Gutmann ja ema eestlanna Helene (neiuna Ramberg). Tema isa suri, kui ta oli 9 aastane. 11. juulil 1891 abiellus ta Tartu Veterinaarinstituudi endise direktori prof Casimir Carl Eduard von Raupachi vanema tütre Elisabeth Florentin von Raupachiga (s. 1868), kellega neil sündis kaks poega ja üks tütar. Abikaasa suri aastal 1903 pimesooleoperatsiooni tagajärjel, vanem poeg suri enne kahe aastaseks saamist. Noorem poeg Paul Konstantin Gutmann (s. 1897) õppis arstiks ja tütar Erika Paula (s. 1894) abiellus dr Richard Ferdinand Karl Kordesega (surnud 1920 Tartus), kellega neil sündis kaks last. Ta suri pärast lühikest haigust 81 aasta vanusena ja maeti Tartu Vana-Jaani kalmistule Raupachi perekonna matmispaika.

## Viited
Stade Brestois 29

**Stade Brestois 29** on Prantsusmaa jalgpalliklubi, mis tegutseb Brestis. See mängib Prantsusmaa kõrgliigas Ligue 1.

Klubi ajaloo parim koht Prantsusmaa kõrgliigast pärineb hooajast 1986–87, mil saadi kaheksas koht. Prantsusmaa kõrgliigasse jõudis klubi pärast ligi 20 aastat uuesti 2010. aastal. Pärast kolme hooaega langeti tagasi esiliigasse. 2019. aastal jõuti taas tagasi kõrgliigasse.

## Praegune koosseis
*Seisuga 11. august 2020*

## Saavutused
*Ligue 2
****Võidud**: 1980–81
*Coupe de France
**Veerandfinaal: 1982–83, 2014–15
*Coupe Gambardella
****Võidud**: 1990

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Dijon FCO

**Dijon Football Côte d'Or** on Prantsusmaa jalgpalliklubi, mis tegutseb Dijonis. See mängib Prantsusmaa kõrgliigas Ligue 1.

Klubi loodi 1998. aastal kahe kohaliku klubi ühenemisel. Hooajal 2004–05 osales Dijon esimest korda Prantsusmaa esiliigas. Prantsusmaa kõrgliigas osaleti esimest korda hooajal 2011–2012, kuid liigasse püsima ei jäädud, kuna jäädi eelviimasteks. Uuesti osales Dijon Prantsusmaa kõrgliigas hooajal 2016–2017. Hooajast 2017–2018 pärineb klubi seni parim koht Prantsusmaa kõrgliigas ja selleks on üheteistkümnes.

Klubil on ka naiskond, mis mängib Prantsusmaa naiste kõrgliigas Division 1 Féminine.

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
FC Metz

**Football Club de Metz** on Prantsusmaa jalgpalliklubi, mis tegutseb Metzis. See mängib Prantsusmaa kõrgliigas Ligue 1.

Klubi on asutatud 1932. aastal. Metz on Prantsusmaa kõrgliigas mänginud enam kui 60 hooaega, kuid pole kunagi Prantsusmaa meistriks tulnud. Parim koht Prantsusmaa kõrgliigast pärineb hooajast 1997–98, mil jäädi teiseks. Kaks korda on Metz võitnud nii Prantsusmaa karikavõistlused kui ka liigakarikavõistlusi.

Klubil on ka naiskond, mis mängib Prantsusmaa naiste kõrgliigas Division 1 Féminine.

## Saavutused
***[[Ligue 1]]**
::*Teine koht (1):* 1997–98
***[[Ligue 2]]**
::**Võidud (4):** 1934–35, 2006–07, 2013–14, 2018–19
***[[Coupe de France]]**
::**Võidud (2):** 1983–84, 1987–88
::*Teine koht (1):* 1937–38
***[[Coupe de la Ligue]]**
::**Võidud (2):** 1985–86, 1995–96
::*Teine koht (1):* 1998–99
**'[[UEFA Intertoto karikas]]
::*Teine koht (1):'' 1999

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Peter Debye

**Peter Joseph William Debye** (; 24. märts 1884 – 2. november 1966) oli hollandi-ameerika füüsik ja füsikokeemik, Londoni Kuningliku Seltsi välisliige, Nobeli keemiaauhinna laureaat.

## Teadus
Tema esimene suur teadussaavutus oli 1912. aastal esitatud elektrilise dipoolmomendi idee kasutamine asümmeetriliste molekulide laengu jaotuse määramiseks, leides võrrandid, mis seovad dipoolmomente temperatuuriga ja suhtelise dielektrilise läbitavusega. Seetõttu nimetatakse tema auks molekulaarse dipoolmomendi mõõtühikut *debye'ks*. Samuti 1912 laiendas ta Albert Einsteini erisoojuse teooriat madalamatele temperatuuridele lisades madala sagedusega foononite mõju (vaata ka Debye mudel).

Aastal 1913 täiendas ta Niels Bohri aatomimudeli teooriat, lisades elliptilised orbiidid, idee, mida tutvustas ka Arnold Sommerfeld. Aastatel 1914–1915 arvutas Debye koos Paul Scherreriga temperatuuri mõju kristallilistel tahkistel ("Debye-Walleri tegur").
Koos oma assistendi Erich Hückeliga aastal 1923 arendas ta Svante Arrheniuse elektrolüütide lahuste elektrijuhtivuse teooriat. 1923 pakkus Debye välja teooria, mis selgitas Comptoni efekti ehk röntgenikiire sageduse nihkumist interaktsioonil elektroniga.

## Vaata ka
* Debye mudel
* Debye sumbuvus
* Debye sagedus

## Viited
Priekule kihistik

**Priekule kihistik** (inglise *Priekule Member*) on ordoviitsiumi ladestu Vinni alamladestiku Mosseni kihistusse kuuluv kihistik. Eestis esineb seda maa lõunaosas.

Seda hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1972. Kihistik on nime saanud Priekule linna järgi. Kihistiku stratotüübiks on Priekule 20 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 1412...1416 meetril. Kihistiku neostratotüübiks on Saldus 5PM puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 1053...1058 meetril.

Kihistik koosneb valdavalt savitekkelisest suure lubjasisaldusega kildast ja rohekashallist kiltjast mergel|merglist, milles on õhukesed lubjakivi vahekihid.

## Viited

## Välislingid
*
Mosseni kihistu

**Mosseni kihistu** (inglise keeles *Mossen Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Harju ladestiku kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Roland Skoglund aastal 1963.

Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke:
*Plunge kihistik
*Žarėnai kihistik
*Priekule kihistik.

Neist kuulub Plunge kihistik Oandu lademesse. Kihistikku kivimid esinevad peamiselt Rootsis Västergötlandis, kuid ka Eesti ja Rootsi lõunaosas ja Läti aladel. Leedus eristatakse kihistut maa loodeosas ja Nemunase madalikul, kuigi seal eristatakse selle kõrval veel Alvitase kihistut ja Šakiai kihistut.

Kihistu kivimid on tekkinud kivistunud mudast.. Valdavad hall savikas mergel ja must argilliit. Lõuna-Rootsis esineb kihistus õhuke bentoniidi kiht.

## Viited

## Välislingid
*Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis
Plunge kihistik

**Plunge kihistik** (inglise *Plunge Member*) on ordoviitsiumi ladestu Oandu lademe Mosseni kihistusse kuuluv kihistik. Eestis esineb seda maa lõunaosas.

Seda hakkas esimesena eristama Juozas Paškevičius aastal 1994. Kihistik koosneb mustast argilliidist, milles on musta mergli ja lubjakivi vahekihid.  Leedus eristatakse kihistut maa loodeosas ja Nemunase madalikul, kus selle kõrval esineb ka Alvitase kihistu. Selle suurim paksus on Leedus 5 meetrit.

Kihistik on saanud nime Plungė linna järgi. Kihistiku stratotüüp on Žarėnai-1 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 1857–1859,8 meetril.

## Viited

## Välislingid
*
Drūkšiai kihistu

**Drūkšiai kihistu** (inglise *Drūkšiai Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Uhaku lademe kihistu. Kihistut hakkasid esimesena eristama Jevlampijus Laškovas, Vytautas Marcinkevičius ja Juozas Paškevičius aastal 1976. Kihistu on saanud nime Drūkšiai järve järgi. Kihistu stratotüüp on Navikai-1 puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 472–480 meetril. Leedus eristatakse Drūkšiai kihistut maa kesk- ja idaosas ning Nemunase madalikul. Kihistu on Nemunase madalikul 2,5 meetri paksune, mujal on suurim paksus 6,3 meetrit.

Kihistu jagatakse kaheks nimetuks kihistikuks. Kihistu alumise osamoodustab hall detriiti sisaldav lubjakivi, milles on vahekihtidena rohekashall mergel. Neid katab hall või tumehall detriiti sisaldav lubjakivi. milles sisaldub roheliste või tumehallide läätsedena mergel. Mergel moodustab selles ka üksikuid lainjaid vahekihte. 

## Viited
Dysna kihistu

**Dysna kihistu** (inglise *Dysna Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Oandu lademe kihistu. Seda hakkasid esimesena eristama Jevlampijus Laškovas, Vytautas Marcinkevičius ja Juozas Paškevičius aastal 1993. 

Kihistu kivimid esinevad Leedu idaosas. Kihistu stratotüüp on Kazimirovo-6 puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 383–387,2 meetril. Kihistu on saanud nime Dysna küla järgi. Selle suurim paksus on 6,5 meetrit.

Kihistu koosneb hallist hallikasrohelise või rohekashalli mergli vahekihtidega lubjakivist, mille alumises osas esinev lubjakivi on konglomeraatne. Kihistu lubjakivi sisaldab ohtralt sammalloomade, brahhiopoodide ja trilobiitide jäänuseid. Leedu lõunapoolsetel aladel on seda Dūkštase kihistust raske eristada, kuna Oandu lade on seal õhuke ja sisaldab ohtralt püriiti.

## Viited
Järve (perekonnanimi)

**Järve** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Järve 860 inimesel: 402 mehel ja 458 naisel. Perekonnanimede levikult on Järve meeste puhul 95. kohal ja naiste puhul 91. kohal.

## Nime kandjaid
*Jaan Järve, Eesti poliitik ja vaimulik (1896–1945)
*Linda Järve, eesti ajakirjanik (1946–)
*Malle Järve, eesti näitleja
*Priit Järve, eesti poliitikafilosoof (1941–)
*Sven Järve, eesti vehkleja (1980–)

## Viited

## Välislingid
*
Nîmes Olympique

**Nîmes Olympique** on Prantsusmaa jalgpalliklubi, mis tegutseb Nîmes'is. See mängib riigi kõrgliigas Championnat National 2.

Klubi on asutatud 10. aprillil 1937.

Nîmes pole kunagi Prantsusmaa meistriks tulnud, kuid neljal korral on saadud Prantsusmaa kõrgliigas teine koht. 2018. aastal osales Nîmes pärast 25 aastat taas Prantsusmaa kõrgliigas.

## Saavutused
*Ligue 1
***Teised kohad*: 1958, 1959, 1960, 1972
*Ligue 2
****Võitja**: 1950
***Teine koht*: 2018
*Championnat National
****Võitja**: 1997, 2012
*Coupe de France
***Teised kohad*: 1958, 1961, 1996
*Trophée des Champions
***Teine koht*: 1958
*Coppa delle Alpi
***Teine koht*: 1971
*Coupe Gambardella
****Võitja**: 1961, 1966, 1969, 1977

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Ameerika Ühendriikide Toidu- ja Ravimiamet

**Ameerika Ühendriikide Toidu- ja Ravimiamet** (inglise keeles *United States Food and Drug Administration*; **FDA** või **USFDA**) on Ameerika Ühendriikide Tervishoiu- ja Teenindusministeeriumi all tegutsev föderaalagentuur, mis kaitseb ja edendab rahvatervist, reguleerides toidu ohutust, tubakat, retseptiravimeid, käsimüügiravimid, vaktsiine ja kosmeetikat.

FDA jõustab föderaalseadusi koos teiste ametitega, näiteks Narkootikumidevastase Võitluse Ametiga (DEA).

Asutus loodi 1906. aastal ja seda juhib toidu- ja ravimivolinik, kelleks on praegu Janet Woodcock.

## Välislingid
* 
* Ametlik koduleht (inglise keeles)
Err

**Err** on Eesti perekonnanimi.

Perekonnanime pandi Saaremaal Anseküla kihelkonnas, Abruka vallas ja Põlva kihelkonnas, Mooste vallas. Enamus pärineb Saaremaalt.

Nimede eestistamisel anti Err'i perekonnanimega inimestele uuteks nimedeks:
*Kaselaid (Haapsalus 1937-02-05)
*Kuusma (Salme 1936-08-21)
*Süda (Salme 1937-07-15)
*Äär (Salme 1936-08-21)
*Äär (Keina 1932-04-08)

## Nime kandjad
* Karl Err
* Valter Karl Err

## Viited
Stade de Reims

**Stade de Reims** on Prantsusmaa jalgpalliklubi, mis tegutseb Reimsis. See mängib Prantsusmaa kõrgliigas Ligue 1.

Klubi on asutatud 1931. aastal. See on riigi üks edukamaid jalgpalliklubisid. Reims on tulnud kuus korda Prantsusmaa meistriks (viimati 1962. aastal), võitnud kaks korda Prantsusmaa karikavõistlused, viis korda superkarikavõistlused ja ühe korra liigakarika. Hooaegadel 1955–56 ja 1958–59 jõuti UEFA karika finaali.

Alates 1980. aastatest pole Reimsil enam suuri saavutusi olnud. Pärast seda, kui hooajal 1978-1979 kõrgliigast välja langeti, tõusti kõrgliigasse tagasi alles 2012. aastal.

1950. aastatel mängisid Reimsis paljud Prantsusmaa jalgpallikoondise esimese kuldse põlvkonna liikmed, teiste seas Roger Marche, Raymond Kopa, Just Fontaine, Jean Vincent, Robert Jonquet, Armand Penverne, Dominique Colonna ja Roger Piantoni, kelle toel jõudis Prantsusmaa koondis 1958. aasta maailmameistrivõistlustel poolfinaali.

Klubil on ka naiskond, mis mängib Prantsusmaa naiste kõrgliigas Division 1 Féminine.

## Praegune koosseis
*Seisuga 25. august 2020.*

## Saavutused
*Ligue 1
****Võidud (6)**: 1948–49, 1952–53, 1954–55, 1957–58, 1959–60, 1961–62
*Trophée des champions
****Võidud (5)**: 1949, 1955, 1958, 1960, 1966
*Ligue 2
****Võidud (2)**: 1965–66, 2017–18
*Coupe de France
****Võidud (2)**: 1949–50, 1957–58
*Championnat National
****Võidud (1)**: 2003–04
*Coupe de la Ligue
****Võidud (1)**: 1990–91
*Ladina karikas
****Võidud (1)**: 1953
*Coppa delle Alpi
****Võidud (1)**: 1977

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Antiookia patriarhaat

**Antiookia patriarhaat** (araabia keeles بطريركية أنطاكية وسائر المشرق للروم الأرثوذكس), ametlikult **Antiookia Õigeusu Kirik**, on üks autokefaalsetest õigeusu kirikutest. 

Alates 2012. aastast on Antiookia patriarh Johannes X.
## Vaata ka
*Õigeusu kirik
*Antiookia
## Viited
Omagua keel

**Omagaua keel** on keel, mida kõnelevad omaguad Peruus ja varem ka Brasiilias. Seda on liigitatud tupii-guaranii keelkonda, kuid teise seisukoha järgi moodustab see koos kokama keelega eraldi keelkonna ning on tekkinud tupii-guaranii keelte ja teiste keelte segunemisel.

Omagua keelt kõneles 2011. aasta seisuga alla 10 inimese, kellest noorim oli 80 aastane.

Omagua keel on kriitiliselt ohustatud, väljasurev keel, kuid 17. sajandi lõpus ja 18. sajandi alguses, kui eurooplased jõudsid Amazonase jõgikonda, kõneles omagua keelt umbes 100 000 inimest Amazonase ääres Napo jõe suudmest Jutaí jõe suudmeni ning Aguarico jõe ääres Ecuadoris.

## Viited
Keila kihistu

**Keila kihistu** (inglise *Keila Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Keila lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978. Kihistu on nime saanud Keila linna järgi. Kihistu stratotüüp on Keila paemurd.

Eestis eristatakse selle kihistu kivimeid Loode-Eesti aladel. Samas ei soovitata tänapäeval seda kihistut enam eraldi välja tuua, kuna seda võib segi ajada Keila lademega, millest see erineb, ja kuna selle piiri lamavate kihtidega on raske eristada. Selle asemel soovitatakse kasutada laiemat Kahula kihistut, mis hõlmab ka Haljala lademe ülemise osa.
## Viited

## Välislingid
*
Auleliai kihistik

**Auleliai kihistik** (inglise *Auleliai Member*) on ordoviitsiumi ladestu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Jevlampijus Laškovas aastal 1976. Kihistik on nime saanud Auleliai küla järgi. 

Eesti aladel kihistiku kivimeid ei esine. Leedus esineb kihistik maa kesk- ja idaosas, kus kihistiku paksus ulatub 15,1 meetrini, ning Nemunase madalikul, kus kihistik on 8 meetri paksune.

Kihistiku stratotüüp on Svedasai 252 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 633...651,3 meetril. Kihistikku on loetud Keila lademe kihistikuks, arvatud seda Kahula kihistu osaks või loetud Haljala lademe Drugėnai kihistusse kuuluvaks kihistikuks. 

Kihistiku moodustab mergel, milles esinevad argilliiti sisaldava lubjakivi vahekihid. Kihistiku põhjas esineb bentoniiti, mis võib vastata Keila lademe alumist piiri määratlevale bentoniidikihile. Ka mitmed teised fossiilid pärinevad Keila lademe moodustumise perioodist, kuid kihistiku brahhiopoodide fauna sarnaneb pigem Haljala lademe omaga.

## Viited

## Välislingid
*
Pagari kihistik

**Pagari kihistik** (inglise *Pagari Member*) on ordoviitsiumi ladestu Haljala lademe Jõhvi kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Ralf Männil aastal 1976. Kihistik on nime saanud Pagari küla järgi.

Kihistiku stratotüübiks on Pagari külas asuv Pagari puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 26.4..31 meetril. 

Pagari kihistik on Jõhvi kihistu keskmine kihistik. Kihistiku all lamab Aluvere kihistik ja sellel lasub Madise kihistik. Kihistik koosneb rohekashallist, keskmiselt kuni tugevalt savikast muguljast detriitjast lubjakivist.

## Viited

## Välislingid
*
Madise kihistik

**Madise kihistik** (inglise *Madise Member*) on ordoviitsiumi ladestu Haljala lademe Jõhvi kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Ralf Männil aastal 1976. Kihistik on nime saanud Madise küla järgi.

Kihistiku stratotüübiks on Madise astang,  kus kihistiku kivimid moodustavad panga ülemised 1.6 meetrit. 

Pagari kihistik on Jõhvi kihistu ülemine kihistik. Kihistiku all lamab Pagari kihistik. Kihistik koosneb helehallist, nõrgalt
savikast õhukese- kuni paksukihilisest lubjakivist, milles on roheka, tugevalt kuni keskmiselt
savika lubjakivi vahekihte.

## Viited

## Välislingid
*
Aluvere kihistik

**Aluvere kihistik** (inglise keeles *Aluvere Member*) on ordoviitsiumi ladestu Haljala lademe Jõhvi kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Vladimir Jaanusson aastal 1945. Kihistik on nime saanud Aluvere järgi.

Kihistiku stratotüübiks on Roodevälja külas asuv Aluvere paemurd, kus paljanduvad Kahula kihistu alumise osa kivimid ja on hästi näha kihistikule omane puhta ning savika lubjakivi kihtide rütmiline vaheldumine. 

Aluvere kihistik on Jõhvi kihistu alumine kihistik. Kihistikul lasub Pagari kihistik. Kihistik koosneb helehallist lubjakivist, milles vahelduvad suurema ja väiksema savisisaldusega kihid.

## Viited

## Välislingid
*
Auleliai

**Auleliai** on küla Leedus Anykščiai rajoonis Svėdasai vallas. Aastal 2001 oli külas 221 elanikku.

Suur osa küla elanikest elab korterelamutes.

Küla järgi on nimetatud Keila lademe Auleliai kihistik.

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Jõhvi kihistu

**Jõhvi kihistu** (inglise *Jõhvi Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Haljala lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978. Kihistu on nime saanud Jõhvi mõisa järgi. Kihistu vastab Jõhvi alamlademele ja seda loetakse Kahula kihistu osaks.

Kihistiku stratotüüp on Kämbemäe paemurd, kunagine paemurd, mis tänaseks on kinni kasvanud .

Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke:
*Aluvere kihistik
*Pagari kihistik
*Madise kihistik.
 
Kihistu  koosneb sõlmjast lubjakivist, mis sisaldab vahekihtidena bentoniiti ja keskosas ka argilliiti.

## Viited

## Välislingid
*
Kahula kihistu

**Kahula kihistu** (inglise *Kahula Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Viru ladestiku kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978. Kihistu on nime saanud Kahula küla järgi.

Kihistiku stratotüüp on Kahula paemurd. Paemurrus paljandus aastal 1970 1,16  cm Keila lademesse kuuluvat paekivi. Ülemised 13 cm moodustas rohekashall suure savisisaldusega lubjakivi, järgnes 13 cm kollakashalli paksukihilist lubjakivi, seejärel 13 cm kollakashalli suure savisisaldusega õhukesekihilist lubjakivi. Järgmised 12 cm moodustas taas kollakashall paksukihiline lubjakivi, alumised 65 cm moodustas aga kollakashall muguljas mergli vahekihtidega lubjakivi. Kunagine paemurd on ehitusprahiga täidetud ja kinni kasvanud.

Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke:
*Kurtna kihistik
*Lehtmetsa kihistik
*Pääsküla kihistik
*Saue kihistik.

Lisaks loetakse selle osaks veel Jõhvi kihistut,  vahel arvatakse kihistusse ka Auleliai kihistik.
 
Kihistu  koosneb lubjakivist, mille osades kihtides sisaldub vahekihtidena bentoniiti ja argilliiti.

## Viited

## Välislingid
*
Lehtmetsa kihistik

**Lehtmetsa kihistik** (inglise *Lehtmetsa Member*) on ordoviitsiumi ladestu Keila lademe Kahula kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Lembit Põlma 1988. aastal.

Kihistiku stratotüüp on Saku 1098A puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 7,1–11,6 meetril. 

Kihistik koosneb õhukesekihilisest lubjakivist, mis sisaldab vahekihtidena aleuriiti. See on tõenäoliselt tekkinud samal ajal Vasalemma kihistuga, settides väljaspool riffe lainetusele alluvas tsoonis.

## Viited

## Välislingid
*
Kurtna kihistik

**Kurtna kihistik** (inglise *Kurtna Member*) on ordoviitsiumi ladestu Keila lademe Kahula kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978. Kihistik on nime saanud Kurtna küla järgi.

Kihistiku stratotüübiks on nüüdseks tasandatud Kurtna paemurd. Paemurrus paljandus varem õhukeste mergli vahekihtidega lubjakivi. Kihistiku lubjakivi on muguljas.

## Viited

## Välislingid
*
Romario Ibarra

**Romario Andrés Ibarra Mina** (sündinud 24. septembril 1994 Atuntaquis) on Ecuadori jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Mehhiko kõrgliiga klubis Pachuca ja Ecuadori jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri 2012. aastal Ecuadori kõrgliiga klubis Universidad Católica. 2013. aastal mängis ta laenul teises Ecuadori kõrgliiga klubis, L.D.U. Quito.

2018. aastal liitus ta Major League Socceri klubiga Minnesota United. 2019. aastal suundus ta laenule Pachucasse.

Debüüdi Ecuadori koondises tegi Ibarra 5. oktoobril 2017 MM-i valikmängus Tšiili vastu ning lõi samas mängus ka koondisekarjääri esimese värava. Ta kuulus Ecuadori koondisse 2019. aasta Copa Américal.

Tema vanem vend Renato Ibarra on samuti jalgpallur ja kuulub Ecuadori koondisse.
Denizlispor

**Denizlispor** on Türgi spordiklubi, mis tegutseb Denizlis. See on tuntud eeskätt oma jalgpallimeeskonna järgi. Denizlispori jalgpallimeeskond mängib Türgi kõrgliigas Süper Lig.

Denizlispori jalgpallimeeskond saavutas hooajal 2001–02 Türgi kõrgliigas viienda koha ja kvalifitseerus järgmise hooaja UEFA karikavõistlustele. Seal alistati järjest FC Lorient, Praha Sparta ja Lyoni Olympique. Neljandas ringis kaotati hilisemale UEFA karika võitjale Portugali klubile FC Porto.

2019. aastal jõudis Denizlispor pärast üheksat aastat tagasi Türgi kõrgliigasse.

Klubil on osakond ka võrkpallis, korvpallis, lauatennises ja võimlemises.

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Saue kihistik

**Saue kihistik** (inglise *Saue Member*) on ordoviitsiumi ladestu Keila lademe Kahula kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Vladimir Jaanusson aastal 1945. Kihistik on nime saanud Saue mõisa järgi.

Kihistiku stratotüübiks on Jälgimäe külas asunud Saue-Kirsimäe paemurd. Paemurd oli peaaegu täielikult mattunud juba aastal 1945, mil seal paljandusid Saue kihistiku kivimid 20 cm ulatuses. Tänapäeval asub paljandi kohal põld. 

Saue kihistik moodustab Kahula kihistu ülemise osa. Ülejäänust kihistust eristab seda karbikuhjatiste esinemine kihistu kivimites. Kihistik koosneb õhukesekihilisest lubjakivist, mis sisaldab vahekihtidena aleuriiti. See on tõenäoliselt tekkinud samaaegselt Vasalemma kihistuga, settides väljaspool riffe lainetusele alluvas tsoonis.

## Viited

## Välislingid
*
Soo-ristirohi

**Soo-ristirohi** (*Senecio paludosus*, mitmes andmebaasis ka *Jacobaea paludosa*, sel juhul eesti keeles *soo-voolmerohi*) on korvõieliste sugukonda ristirohu perekonda kuuluv taimeliik.

Soo-ristirohul on korrapäraselt saagjashambulise servaga teravatipulised, enamasti paljad lihtlehed. Üldkatis on näiliselt kaherealine, väliskate koosneb 8–10 märgatavalt väiksemast lehekesest. Taime tavaline kõrgus on 50–150 cm. Mitmeaastane taim, kasvab tavaliselt väikeste kogumikena.

Voolme-ristirohi on looduslikult levinud Euraasias, täpsemalt Eurosiberi levilaga. Eestis tavaline, peamiselt mandriosas (peaaegu puudub saartel). Kasvab veekogude kallastel, soodes, lodumetsade sihtidel. 

Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse soodsas seisundis taimena.

## Viited

## Välislingid
*
SC Paderborn 07

**Sport-Club Paderborn 07 e.V.** on Saksamaa jalgpalliklubi, mis tegutseb Paderbornis. See mängib Saksamaa esiliigas 2. Bundesliga.

Pikka aega tegutses Paderbornis kaks jalgpalliklubi TuS Schloss Neuhaus ja FC Paderborn, mis ühinesid 1985. aastal nime TuS Paderborn/Neuhaus all. Praeguse nime sai klubi 1997. aastal. 07 viitab klubi nimes TuS Schloss Neuhausi asutamisaastale 1907.

Hooajal 2005–06 osales klubi esimest korda Saksamaa esiliigas. Hooajal 2013–14 tõusti esimest korda Saksamaa kõrgliigasse, kuid hooajal 2014/15 jäädi liigas viimaseks ja langeti tagasi esiliigasse. Hooajal 2018–19 kindlustas Paderborn taas pääsu Bundesligasse, kuid sarnaselt hooajaga 2014/15 saadi hooajal 2019/20 liigas viimane koht ja langeti taas esiliigasse.

## Praegune koosseis
*Seisuga 20. juuli 2023*

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Vasavere kihistu

**Vasavere kihistu** (inglise keeles *Vasavere Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Idavere lademesse kuuluv kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978. Kihistik on nime saanud Vasavere küla järgi.

Kihistu stratotüübiks on Vasavere külas asunud Rausvere paemurd. Paemurd pole tänapäeval leitav. Aastal 1977 oli paemurd osaliselt ehitusprahiga täidetud ning Vasavere kihistu kivimid paljanduvas 3,2-meetrises paeseinas enam ei paljandunud. Kihistu koosneb rohekashallist savikast lubjakivist. Selles esineb rohekate vahekihtidena mergel, hallide vahekihtidena aga bentoniit. Lõuna-Eestis lisaanduvad kihistusse veel raud- või lubiooidid.

## Viited

## Välislingid
*
Kisuvere kihistik

**Kisuvere kihistik** (inglise *Kisuvere Member*) on ordoviitsiumi ladestu Haljala lademe Tatruse kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Lembit Põlma aastal 1988.

Kihistiku stratotüübiks on Kisuvere T-141 puurauk, kus kihistiku kivimid paiknevad 11.90..12.65 meetril. 

Kisuvere kihistik on Tatruse kihistu alumine kihistik. Kihistikul lasub Põdruse kihistik. Kihistiku moodustab suure liivasisaldusega lubjakivi.

## Viited

## Välislingid
*
Tatruse kihistu

**Tatruse kihistu** (inglise *Tatruse Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Haljala lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978. Kihistu on nime saanud Tatruse mõisa järgi. Kihistu vastab Idavere alamlademele.

Kihistiku stratotüüp on Tatruse paljand.

Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke:
*Põdruse kihistik
*Kisuvere kihistik.
 
Kihistu  koosneb kõvast korrapäraselt kihistunud lubjakivist. See sisaldab kelmetena ka merglit.

## Viited

## Välislingid
*
Harilik ristirohi

**Harilik ristirohi** (*Senecio vulgaris*) on korvõieliste sugukonda ristirohu perekonda kuuluv taimeliik.

## Kirjeldus
Harilikul ristirohul on sopilis-sulglõhised, peaaegu paljad lehed. Õisikus on ainult putkõied, keelõied puuduvad. Üldkatise sisemised lehed paljad, enamasti mustatipulised. Välimisi katiselehekesi on rohkesti, need on samuti mustatipulised. Taime tavaline kõrgus on 5–40 cm. Võib kõige kergemini segi minna mets-ristirohuga.

## Levik ja kasvukohad
Harilik ristirohi on looduslikult tsirkumpolaarse levilaga. Eestis tavaline, kasvades aedades ja põldudel umbrohuna, teeservadel ja mererannikul.

## Kasutamine
Umbrohi. Alkaloidide senetsioniini ja senetsiini sisalduse tõttu ravimtaim, verejooksu sulgeva toimega. Õitsemisajal leidub taimes umbes 25 mg% C-vitamiini. Kariloomad harilikku ristirohtu ei söö, seemnised on aga meelepäraseks toiduks kanaarilindudele.

## Viited

## Välislingid
*
Rio Ave F.C.

**Rio Ave Futebol Clube** on Portugali jalgpalliklubi, mis tegutseb Vila do Condes. See mängib Portugali kõrgliigas Primeira Liga.

Klubi on asutatud 1939. aastal. See on saanud nime läbi Vila do Conde kulgeva Ave jõe järgi.

Rio Ave parim koht Portugali kõrgliigas on olnud viies, mis on saavutatud hooaegadel 1981–82 ja 2017–18. Kahel korral on jõudnud Rio Ave Portugali karikavõistluste finaali ning ühel korral liigakarika ja superkarika finaali. Hooajal 2014–15 osales Rio Ave UEFA Euroopa Liiga alagrupiturniiril.

## Saavutused
***[[Taça de Portugal]]**
:* Teised kohad (2): 1983–84, 2013–14
***[[Taça da Liga]]**
:* Teine koht (1): 2013–14
***[[Supertaça Cândido de Oliveira|Supertaça de Portugal]]**
:* Teine koht  (1): 2014
***Portugali esiliiga**
:* **Võitja (3):** 1985–86, 1995–96, 2002–03
***Portugali kolmas liiga**
:* **Võitja (1):** 1976–77

## Välislingid
* Klubi koduleht
Kalle Niinikangas

**Kalle Niinikangas** (sündinud 18. veebruaril 1973 Jyväskyläs) on soome luuletaja.

## Luulekogud
* Tarpeeksi aikuinen ammuttavaksi. Turku: Eno's, 1999. ISBN 951-9036-02-4.
* Lasilampi. Turku: Enostone, 2000. ISBN 951-9036-10-5.
* Eläimellinen kaunis nainen: Runokirja. Turku: Enostone, 2002. ISBN 951-9036-24-5.
* Perkele (koos Bob Beagriega). Ek Zuban, 2006.
* Harmaa mies. Turku. Enostone, 2012. ISBN 978-952-5960-16-7.
* Tervetuloa Mongoliaan: runoja yksilönkehityksestä. Tampere. Enostone kustannus 2018. ISBN 978-952-5960-64-8.
Mikk (perekonnanimi)

**Mikk** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mikk 657 inimesel: 312 mehel ja 345 naisel. Perekonnanimede levikult on Mikk meeste puhul 141. kohal ja naiste puhul 136. kohal. Nimi on levinuim Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 24,06.

## Nime kandjad
*Angelika Mikk, eesti ooperilaulja ja näitleja (1973–)  
*Arne Mikk, eesti muusikalavastaja (1934–)
*Boris Mikk, eesti raamatukogundustegelane (1922–2007)
*Ilmar Mikk, eesti tehnikateadlane (1925–1989) 
*Mart Mikk, eesti ooperilaulja (1964–)
*Mihail Mikk, Eesti sõjaväelane (sündis 1896)
*Ofelia Mikk, eesti televisioonidiktor
*Tõnu Mikk, eesti näitleja (1941–2018)
*Urmas Mikk, eesti graafik, linnaametnik ja kirjanik (1957–1999)
*Olga Mikk-Krull, eesti laulja (1887–1980)

## Viited
Kępno

**Kępno** (saksa *Kempen*) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas, Kępno maakonna ja Kępno valla halduskeskus.

Kępno sai linnaõigused enne 1283. aastat, kuid kaotas need 14. sajandil. 1660. aastal sai Kępno linnaõigused tagasi.

## Galerii

SM_Kępno_Kościół_św_Marcina_(3)_ID_741021.jpg
SM_Kępno_Wawrzyniaka20_(1)_ID_651426.jpg
SM_Kępno_Kręta7_(0)_ID_651412.jpg


## Viited
Sild (perekonnanimi)

**Sild** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sild 1056 inimesel: 520 mehel ja 536 naisel. Perekonnanimede levikult on Sild meeste puhul 58. kohal ja naiste puhul 62. kohal. Nimi on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 20,16.

## Nime kandjaid
*Arno Sild, eesti jurist ja poliitik (1947–)
*Arvu Sild, eesti jalgpallur ja insener (1944–2017)
*Egon Sild, eesti notar (1903–1962)
*Eili Sild, eesti näitleja (1942–2026)
*Elju Sild, eesti ajakirjanik (1938–2011)
*Eugen Sild, eesti arst (1897–1958)
*Heino Sild, eesti kuulitõukaja (1944–2009)
*Ivar Sild, eesti luuletaja ja ajakirjanik (1977–)
*Joanna Sild, eesti kabetaja (1997–)
*Johannes Sild, eesti vaimulik (1906–1974)
*Joosep Sild, Eesti sõjaväelane (sündis 1887)
*Lauri Sild, eesti orienteeruja (1990–)
*Maris Sild, Eesti poliitik (1987–)
*Merle Sild, eesti maalikunstnik ja romaanikirjanik (1960–)
*Olaf Sild, Eesti usutegelane (1880–1944)
*Rita Sild, eesti korvpallur ja treener (1931–2015)
*Sarmite Sild, eesti orienteeruja ja treener (1962–)
*Sixten Sild, eesti orienteeruja (1964–)
*Timo Sild, eesti orienteeruja (1988–)
*Tiiu Sild, Eesti molekulaarbioloog (1958–2012)
*...

## Viited

## Välislingid
*
Roheline tirt

**Roheline tirt** (*Cicadella viridis*) on lehetirtlaste sugukonda kuuluv nokaline.

Täiskasvanud isased on 5,7–7 mm pikad, kuid emased on suuremad – 7,5–9 mm.

## Välislingid
*
Sarapuu (perekonnanimi)

**Sarapuu** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sarapuu 998 inimesel: 484 mehel ja 514 naisel. Perekonnanimede levikult on Sarapuu meeste puhul 66. kohal ja naiste puhul 74. kohal. Nimi on levinuim Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 28,24.

## Nime kandjaid
*Arne Sarapuu, eesti alpinist (1950–)
*Arvo Sarapuu, Eesti ettevõtja ja poliitik (1953–2020)
*Aleksander Sarapuu, eesti laulja (1941–2009)
*Erkki Sarapuu, eesti saatejuht (1979–) 
*Hille Sarapuu, eesti sportlane (1937–)
*Kersti Sarapuu, eesti poliitik (1954–)
*Lembit Sarapuu, eesti kunstnik (1930–2024)
*Vaado Sarapuu, eesti muusik, produtsent ja režissöör (1944–2021)

## Viited

## Välislingid
*
Paju (perekonnanimi)

**Paju** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Paju 1032 inimesel: 479 mehel ja 553 naisel. Perekonnanimede levikult on Paju meeste puhul 69. kohal ja naiste puhul 60. kohal. Nimi on levinuim Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 32,83.

## Nime kandjaid
*Aili Paju, eesti arstiteadlane ja kirjanik (1938–)
*Anne Paju, eesti keemik (1950–)
*Ants Paju, eesti ajakirjanik ja poliitik (1944–2011)
*Imbi Paju, eesti kirjanik (1959–)
*Juhan Paju, eesti kirjanik ja ajakirjanik (1939–2003)
*Kalju Paju, eesti arstiteadlane ja patofüsioloog (1952–)
*Nelli Paju, eesti epeevehkleja (1990–) 
*Vaike Paju, eesti botaanik (1930–)
*...

## Viited
Silla tänav (täpsustus)

**Silla tänav** on mitme tänava nimi Eestis.
*Silla tn, Ahja alevik, Põlva vald, Põlvamaa, Eesti
*Silla tn, Kehra linn, Anija vald, Harjumaa, Eesti
*Silla tn, Põltsamaa linn, Põltsamaa vald, Jõgevamaa, Eesti
***[[Silla tänav (Rakvere)|Silla tn]]**, Rakvere linn, Lääne-Virumaa, Eesti
*Silla tn, Rapla linn, Rapla vald, Raplamaa, Eesti
*Silla tn, Rebala küla, Jõelähtme vald, Harjumaa, Eesti
***[[Silla tänav|Silla tn]]**, Nõmme linnaosa, Tallinn, Harjumaa, Eesti
*Silla tn, Saku alevik, Saku vald, Harjumaa, Eesti
*Silla tn, Sindi linn, Tori vald, Pärnumaa, Eesti
*Silla tn, Uhtna alevik, Rakvere vald, Lääne-Virumaa, Eesti
*Silla tn, Võhma linn, Põhja-Sakala vald, Viljandimaa, Eesti
*Silla tn, Võõpsu küla, Setomaa vald, Võrumaa, Eesti
*Silla tn, Värska alevik, Setomaa vald, Võrumaa, Eesti
Šventupysi kihistik

**Šventupysi kihistik** (inglise *Šventupys Member*) on ordoviitsiumi ladestu Haljala lademe Balga kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Jevlampijus Laškovas aastal 1976. Kihistik on nime saanud Šventupysi küla järgi. Eesti alal kihistiku kivimeid ei esine. Kihistikku eristatakse peaaegu kogu Leedu aladel, välja arvatud maa loodeosa. Kihistik on Nemunase madalikul 6,5 meetri paksune, mujal on suurim paksus 16,2 meetrit.

Kihistiku stratotüüp on Svedasai 252 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 651,3..667 meetril.

Kihistiku kivimid on tekkinud kivistunud mudast. Valdav on hall mergel, milles on suure detriidisisaldusega lubjakivi ja bentoniidi vahekihid.

## Viited

## Välislingid
*
Šventupys

**Šventupys** on küla Leedus Anykščiai rajoonis Debeikiai vallas. Aastal 2001 oli külas 49 elanikku.

Küla asub Debeikiaist 8 kilomeetrit kirdes Šventoji jõe kaldal.

Küla järgi on nimetatud Haljala lademe Šventupysi kihistik.

## Viited
Viinapuutäi

**Viinapuutäi** (*Daktulosphaira vitifoliae* (Fitch 1855); ka *füllokseer* või *viinapuu-lehetäi*, varem ka *viinamarja-täi*) on parasiitne putukaliik.

Viinapuutäi on väga väike, peaaegu mikroskoopiliste mõõtmetega kollane putukas. Ta toitub olenevalt arengustaadiumist viinapuu lehtedest või juurtest. 

Euroopasse jõudis liik Põhja-Ameerikast 19. sajandil. Sajandi lõpus levis viinapuutäi üle Euroopa ja kahjustas suurt hulka viinamarjaistandusi. Viinapuutäi tõrjeks puuduvad ka tänapäeval efektiivsed vahendid ja ainus toimiv meede selle vältimiseks on Euroopa viinapuusortide pookimine täi suhtes resistentsetele Ameerika pookealustele.

## Viited

## Välislingid
*
*Viteus vitifoliae (grapevine phylloxera) andmebaasis Invasive Species Compendium
*Chas V. Riley. The Grape Phylloxera ingliskeelsetes vikitekstides
Sõpruse tänav

**Sõpruse tänav** on mitme tänava nimi Eestis.
*Sõpruse tn, Ahtme, Kohtla-Järve, Ida-Virumaa, Eesti
*Sõpruse tn, Iisaku alevik, Alutaguse vald, Ida-Virumaa, Eesti
*Sõpruse tn, Jõhvi linn, Jõhvi vald, Ida-Virumaa, Eesti
*Sõpruse tn, Kallaste linn, Peipsiääre vald, Tartumaa, Eesti
*Sõpruse tn, Kasepää küla, Mustvee vald, Jõgevamaa, Eesti
*Sõpruse tn, Käina alevik, Hiiumaa vald, Hiiumaa, Eesti
*Sõpruse tn, Mäeltküla, Viljandi vald, Viljandimaa, Eesti
*Sõpruse tn, Narva linn, Ida-Virumaa, Eesti
*Sõpruse tn, Nuutre küla, Põhja-Sakala vald, Viljandimaa, Eesti
*Sõpruse tn, Paide linn, Paide linn, Järvamaa, Eesti
*Sõpruse tn, Prillimäe alevik, Kohila vald, Raplamaa, Eesti
*Sõpruse tn, Põltsamaa linn, Põltsamaa vald, Jõgevamaa, Eesti
*Sõpruse tn, Raavitsa küla, Valga vald, Valgamaa, Eesti
*Sõpruse tn, Rakke alevik, Väike-Maarja vald, Lääne-Virumaa, Eesti 
*Sõpruse tn, Tamsalu linn, Tapa vald, Lääne-Virumaa, Eesti
*Sõpruse tn, Tiheda küla, Mustvee vald, Jõgevamaa, Eesti
*Sõpruse tn, Tõrva linn, Tõrva vald, Valgamaa, Eesti
*Sõpruse tn, Türi linn, Türi vald, Järvamaa, Eesti
*Sõpruse tn, Valga linn, Valga vald, Valgamaa, Eesti
*Sõpruse tn, Viiratsi alevik, Viljandi vald, Viljandimaa, Eesti
*Sõpruse tn, Vinni alevik, Vinni vald, Lääne-Virumaa, Eesti

## Vaata ka
*Sõpruse puiestee
Õun (perekonnanimi)

**Õun** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Õun 628 inimesel: 290 mehel ja 338 naisel. Perekonnanimede levikult on Õun meeste puhul 152. ja naiste puhul 142. kohal. Perekonnanimi Õun on levinuim Saare maakonnas, kus seda oli maakonna 10 000 elaniku kohta 27,81.

## Nime kandjaid
*Aivar Õun, Eesti poliitik (1959–)
*Andre Õun, eesti arstiteadlane
*Antonina Õun (Tooni), eesti suusataja (1914–)
*Arnold Õun, eesti kirjanik
*Elmar Õun, eesti aiandusagronoom
*Elmar Õun, eesti kirjanik (1906–1977)
*Inara Õun, eesti nahakunstnik (1941–2012) 
*Jaan Õun, eesti muusik (1945–1996)
*Jaanus Õun, kaubandusökonomist (1985–)
*Jan Õun, endine eesti jalgpallur (1977–)
*Jüri Õun, eesti raamatukujundaja
*Katrin Õun, eesti koorijuht
*Maire Õun, eesti arstiteadlane
*Martin Õun, eesti töölisliikumise tegelane
*Mati Õun, eesti ajaloolane (1942–)
*Mats Õun (1964–), eesti kunstnik
*Merle Õun, eesti sotsioloog
*Olev Õun, eesti sõjateadlane (1903–1951)
*Otto Õun, eesti insener ja pedagoog (1929)
*Reimo Õun, eesti kunstnik (1984–)
*Riina Õun, eesti kasvatusteadlane
*Tauno Õun, eesti muusik
*Tiia Õun, eesti kasvatusteadlane
*Tiina Õun, eesti muusikaajakirjanik
*Tiiu Õun, eesti muusik
*Veronika Õun, eesti arstiteadlane
*Voldemar Õun, eesti kirjanik (1893–1986)
*Üllar Õun, poliitik (1965–)
*Ülle Õun, eesti telerežissöör (1957–)
*Ülo Õun, eesti skulptor (1940–1988)

## Viited
Kärdla kihistu

**Kärdla kihistu** (inglise keeles *Kärdla Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Haljala lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Kalle Suuroja aastal 1991. Kihistu on nime saanud Kärdla linna järgi.

Kihistu stratotüüp on Soovälja K-1 puurauk, kus kihistu kivimid paljanduvad 301.2..588.5 meetril.

Kihistu kivimid esinevad Kärdla meteoriidikraatris ja on tekkinud meteoriiditabamuse otsesel tagajärjel, koosnedes süeviidist ja bretšast (nii otse  tabamusel tekkinud bretšast kui ka hiljem sinna kandunud bretšast).

## Viited

## Välislingid
*Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis
Paluküla kihistu

**Paluküla kihistu** (inglise keeles *Paluküla Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Haljala lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Kalle Suuroja aastal 1991. Kihistu on nime saanud Paluküla küla järgi.

Kihistu stratotüüp on Soovälja K-1 puurauk, kus kihistu kivimid paljanduvad 189..301.2 meetril.

Kihistu kivimid esinevad Kärdla meteoriidikraatris ja on tekkinud meteoriiditabamuse kaudsel tagajärjel perioodil, mil  kraatrisse kandus ohtralt selle nõlvade materjali. Kihistu koosneb lubjakivist, mille koostises on ohtralt kraatri nõlvadest pärit purdmaterjali. Kihistu sügavamas osas on suurem turbitiitide ja purdmaterjali osakaal, seal esineb ohtramalt savi ja konglomeraati. Kihistu ülemises osas on valdavad kabonaatsed kivimid.

## Viited

## Välislingid
*Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis
Kriaunose kihistik

**Kriaunose kihistik** (inglise *Kriaunos Member*) on ordoviitsiumi ladestu Kukruse lademe kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Jevlampijus Laškovas aastal 1976. Kihistik on nime saanud Kriaunose küla järgi Leedus. Eesti aladel kihistiku kivimeid ei esine.

Kihistiku stratotüüp on Svedasai 252 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 672,00...678,50 meetril. Kuigi kihistikku hakati esimesena määratlema Leedus, esineb see ka Läti idaosas, kus see esindab ainsana Kukruse lademe kivimeid. Kihistikku eristatakse Leedus maa kesk- ja idaosas ning Nemunase madalikul. Kihistu esineb ka Valgevene loodeosas. Kihistik on Nemunase madalikul 5 meetri paksune, maa keskosas on suurim paksus 8 meetrit.

Kihistiku ülemises osas esineb ohtralt fosfaatsete setetega täitunud katkestuspindasid. Kihistik koosneb lubjakivist, mis sisaldab suure püriidisisaldusega detriiti ja merglit.

## Viited

## Välislingid
*
Pihla kihistu

**Pihla kihistu** (inglise *Pihla Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Kukruse lademe kihistu. Kihistut eristatakse Eesti loodeosas.

Kihistu stratotüüp on täpsustamata. Eestis esineb see riigi lääneosas, olles seal 3–8-meetrise paksusega. Idas on kihistu õhem, läänes paksem.

Kihistu koosneb hallist lubjakivist. Kihistu muutub lääne pool paksemaks ja läheb idas ühtlaselt üle Viivikonna kihistuks, mis sisaldab alumises osas lubjarikka mergli vahekihte ja läätsesid.

## Viited

## Välislingid
*
Urb (perekonnanimi)

**Urb** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Urb 383 inimesel: 185 mehel ja 198 naisel. Perekonnanimede levikult on Urb meeste puhul 335. ja naiste puhul 350. kohal. Perekonnanimi Urb on levinuim Võru maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 11,49.

## Nime kandjaid
*Johann Urb, eesti filminäitleja (1977–)
*Silvia Urb, eesti laulja (1924–2018) 
*Tarmo Urb, eesti muusik (1952–)
*Tom-Olaf Urb, eesti muusik, produtsent, kirjanik ja näitleja (1985–) 
*Toomas Urb, eesti muusik (1958–)
*...

## Viited
Peetri kihistik

**Peetri kihistik** (inglise *Peetri Member*) on ordoviitsiumi ladestu Kukruse lademe Viivikonna kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978. Kihistik on nimetatud Peetri küla järgi.

Kihistiku stratotüüp on Peetri kõviku kaldšaht. Paljand asub Kiia külas.

Kihistik on Viivikonna kihistu ülemine kihistik, see lamab Maidla kihistikul. Peetri kihistik koosneb põhiliselt lubjakivist, milles on kukersiidi vahekihte. Kihistiku kukersiidisisaldus on suurem kui Maidla kihistikul.

## Viited

## Välislingid
*
Franz Schiller

**Franz Schiller** (vene keeles: Франц Петрович Шиллер; 29. oktoober 1898 – 22. juuni 1955) oli nõukogude kirjandusteadlane, saksa kirjanduse spetsialist. Filoloogiadoktor. Pärit vaesest Venemaa sakslaste perekonnast. 1938 represseeritud, vabanes 1946.

## Teosed (eesti keeles)

*Franz Schiller "Lääne-Euroopa uue aja kirjandusajalugu". I/II köide. Teaduslik Kirjandus, Tartu 1941
Paas (perekonnanimi)

**Paas** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Paas 870 inimesel: 412 mehel ja 458 naisel. Perekonnanimede levikult on Paas meeste puhul 94. kohal ja naiste puhul 92. kohal. Nimi on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 16,46.

## Nime kandjaid
*Andres Paas, eesti pianist (1968–) 
*Anna Paas, eesti kirjanik (1895–1975)
*Arnold Paas, eesti põllumajandusteadlane (1922–2007)
*Heini Paas, eesti kunstiajaloolane (1918–)
*Indrek Paas, eesti muusik
*Julius Paas, eesti rahvamuusik (1882–1966)
*Kadri Paas, eesti ajakirjanik (1982–)
*Margus Paas, eesti sotsioloog (1968–)
*Marita Paas, eesti bibliograaf (1969–)
*Oskar Paas, eesti õpetaja (1900–1990)
*Steven Paas, hollandi vaimulik (1942–) 
*Tiiu Paas, eesti majandusteadlane (1949–)
*Veste Paas, eesti filmiajaloolane (1931–2002)
*...

## Viited
Clichy vald

**Clichy** on vald Prantsusmaal Hauts-de-Seine'i departemangus, Seine'i jõe kallastel 6,4 kilomeetri kaugusel nullkilomeetrist.

Vallas asub maailma suurima kosmeetikafirma L'Oréal Groupi peakontor, pastakate tootja BiCi peakontor ning Sony France.

## Viited
Lucas Vázquez

**Lucas Vázquez Iglesias** (sündinud 1. juulil 1991 Curtises) on Hispaania jalgpallur, kes mängib parema äärepoolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Real ja Hispaania jalgpallikoondises.

Ta liitus Madridi Reali noorteakadeemiaga 2007. aastal. Hooaegadel 2012–13 ja 2013–14 mängis ta klubi duubelmeeskonnaga Hispaania esiliigas. Hispaania kõrgliigas debüteeris Vázquez hooajal 2014–15, kui ta mängis Madridi Realist laenul RCD Espanyolis. Esimese värava Hispaania kõrgliigas lõi ta 5. oktoobril 2014 mängus Real Sociedadi vastu.

Alates hooajast 2015–16	on ta kuulunud Madridi Reali põhikoosseisu. Hooajal 2016–17 tuli ta klubiga Hispaania meistriks. Lisaks on ta klubiga võitnud kolm korda UEFA Meistrite Liiga, ühe korra Hispaania superkarika, kaks korda UEFA Superkarika ja kolm korda klubide maailmameistrivõistlused.

Debüüdi Hispaania jalgpallikoondises tegi Vázquez 7. juunil 2016 sõprusmängus Gruusia vastu. Ta on kuulunud Hispaania koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Real Madrid Castilla
*Segunda División B: 2011–12
;Madridi Real
*La Liga: 2016–17
*Supercopa de España: 2017
*UEFA Meistrite Liiga: 2015–16, 2016–17, 2017–18
*UEFA Superkarikas: 2016, 2017
*Klubide maailmameistrivõistlused: 2016, 2017, 2018

## Välislingid
* Profiil Madridi Reali kodulehel
Tuulik (perekonnanimi)

**Tuulik** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Tuulik 343 inimesel: 163 mehel ja 180 naisel. Perekonnanimede levikult on Tuulik meeste puhul 413. ja naiste puhul 404. kohal. Perekonnanimi Tuulik on levinuim Hiiu maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 16,73.

## Nime kandjaid
*Jüri Tuulik, eesti kirjanik (1940–2014)
*Maie Tuulik, eesti pedagoogikateadlane (1941–)
*Maria Tuulik, eesti keeleteadlane (1985–)
*Tiina Tuulik, eesti maastikuarhitekt (1966–) 
*Ülo Tuulik, eesti kirjanik (1940–)

## Viited
Maidla kihistik

**Maidla kihistik** (inglise *Maidla Member*) on ordoviitsiumi ladestu Kukruse lademe Viivikonna kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978. Kihistik on nimetatud Maidla mõisa järgi.

Kihistiku stratotüüp on Purtse jõe kaldapaljand. Paljand asub Savala külas, kus esinevad ligi 125 meetri pikkusel lõigul paekivipaljandid, kus paljandub 1,5 meetri kõrgune Maidla kihistiku savikas lubjakivi.

Kihistik on Viivikonna kihistu keskmine kihistik, sellel lasub Peetri kihistik ja see lamab Kiviõli kihistikul. See koosneb põhiliselt lubjakivist, milles on kukersiidi vahekihte. Kihistiku kihte iseloomustab võrkjas tekstuur. Kuigi kihistiku kukersiidikihid on üldiselt õhukesed, kuulub sellesse ka kukersiidikihtidest kõige paksem kiht III, mis on Tapa põlevkivimaardla aladel põhiline tootlik kiht.

## Viited

## Välislingid
*
Seneka keel

**Seneka keel** on irokeesi keelkonda kuuluv põhjairokeesi rühma keel, mida kõnelevad senekad. Seneka keele lähimad sugulaskeeled on kajuka ja onondaga keel.

Seneka keelt kõneles 2007. aastal alla 50 inimese, Kanadas Ontario provintsis ning Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis. Seneka keel on kriitiliselt ohustatud.

## Fonoloogia
Seneka keeles on 6 oraalset foneemi /i/, /e/, /æ/, /a/, /o/, /u/ ja 2 nasaalset foneemi ë /ɛ̃/ ja ö /ɔ̃/. Vokaal /u/ esineb väga harva. Esinevad järgmised diftongid: ae, ai, ao, ea, ei, eo, oa, oe, oi, aö, eö, oë.

Seneka keeles on 15 konsonantfoneemi, sealhulgas afrikaadid *ts* /t͡s/, *č* /t͡ʃ/, *dz* /d͡z/ ja *j* /d͡ʒ/.

## Morfoloogia
Nagu teisedki irokeesi keeled on seneka keeles polüsünteetiline aglutinatiivne keel.

## Viited