open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Reastvere vald

**Reastvere vald** (saksa keeles *Gemeinde Restfer*) oli aastatel 1866–1891 eksisteerinud vald Tartumaal. Tänapäeval jääb kunagise valla maa-ala Jõgevamaale Jõgeva valda.

Reastvere vald loodi iseseisva omavalitsusena 1866. aastal ning selle esialgne halduspiirkond kattus Reastvere mõisapiirkonnaga. Vald kuulus Laiuse kihelkonda. Esimeseks vallavanemaks oli Hans Mihkelson (1867–1875 ja 1882–1887).

Reastvere valda kuulusid järgmised külad: Kirivere, Mäeküla, Reastvere.

1891. aastal liideti Reastvere vald Laius-Tähkvere vallaga.

## Vallavanemad
*Hans Mihkelson (1867–1875, 1882–1887)
*Villem Simberg (1876–1881)
*Peeter Orav (1888–1890)
*Aadu Sepp (1890–1891)
*Mart Kilp (1891–1892)

## Vaata ka
*Reastvere mõis
*Laius-Tähkvere vald

## Viited
Leedi vald

**Leedi vald** (saksa keeles *Gemeinde Ledis*) oli aastatel 1866–1891 eksisteerinud vald Tartumaal. Tänapäeval jääb kunagise valla maa-ala Jõgevamaale Jõgeva valda.

Leedi vald loodi iseseisva omavalitsusena 1866. aastal ning selle esialgne halduspiirkond kattus Leedi mõisapiirkonnaga. Vald kuulus Laiuse kihelkonda. Esimene vallavanem oli Mart Läänbaum (1867–1869). Leedi valda kuulusid järgmised külad: Leedi, Mõisamaa ja Vaheküla. 1891. aastal liideti Leedi vald Laius-Tähkvere vallaga.

## Vallavanemad
* Mart Läänbaum (1867–1869)
* Hindrik Põdra (1870–1872)
* Kustav Mältser (1873–1875,1882–1891)
* Tõnis Ennus (1876–1878)
* Villem Raudsepp (1879–1881)
* Jaak Õun (1891–1892)

## Vaata ka
* Leedi mõis
* Laius-Tähkvere vald

## Viited
Inga Salurand

**Inga Salurand** (sündinud 1. augustil 1983 Tartus) on eesti näitleja.

Ta lõpetas 2006. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (22. lend). 

Ta töötas aastatel 2006–2014 näitlejana teatris NO99. 2014–2015 oli ta vabakutseline näitleja. Alates 2015. aastast on ta Eesti Draamateatri näitleja.

Inga Salurand on mänginud filmides "Taarka", "Punane elavhõbe", "Perekonnavaled" ja "Portugal" ning telesarjades "Helena", "Ohtlik lend", "Kättemaksukontor", "Tuulepealne maa" ja "Mustad lesed".

## Tunnustus

* 2021 Eesti Teatriliidu naiskõrvalosatäitja auhind (osatäitmised lavastuses „Millest tekivad triibud?“ (Eesti Draamateater))

## Viited

## Välislingid
*Inga Salurand Draamateatri kodulehel
*
Vaimastvere vald

**Vaimastvere vald** (saksa keeles *Gemeinde Waimastfer*) oli vald Laiuse kihelkonnas Tartumaal 1866–1939. Tänapäeval jääb kunagise valla maa-ala suures osas Jõgeva maakonna Jõgeva valda, vaid Villakvere küla jääb nüüd Lääne-Viru maakonna Väike-Maarja valda. Vallamaja asus Kõola külas.

Vaimastvere vald loodi iseseisva omavalitsusena 1866. aastal ning selle esialgne halduspiirkond kattus Vaimastvere ja Ripuka mõisapiirkonnaga. Vald kuulus Laiuse kihelkonda. Esimene vallavanem oli Mihkel Matson (1867–1872 ja 1879–1884).

1892. aastal liideti Vaimastvere vallaga Kärde vald.

Vaimastvere valda kuulusid järgmised külad: Endla, Kemba, Kõola, Kärde, Oonurme, Paduvere, Pedja, Ripuka, Rohe, Tirma, Vaimastvere, Villakvere.

1922. aastal liideti varem Vaimastvere valda jäänud Oonurme küla Jõgeva vallaga.

## Vallavanemad
*Mihkel Matson (1867–1872, 1879–1884)
*Kaarel Saar (1873–1878)
*Jaan Poom (1885–1887)
*Juhan Ein (1888–1893)
*Mart Karu (1894–1896, 1912–1914)
*Jüri Tolga (1897–1902)
*Jüri Raus (1903–1905)
*Jüri Voimann (1906–1908)
*Karl Olesk (1909–1911)
*Johannes Ermann (1915–1917)
*Villem Voimann (1917–1919)

## Vaata ka
*Vaimastvere mõis
*Ripuka mõis
*Vaimastvere vald (1939)
*Jõgeva vald

## Viited
Kärde vald

**Kärde vald** (saksa keeles *Kardis*) oli aastatel 1866–1892 eksisteerinud vald Tartumaal. Tänapäeval jääb kunagise valla maa-ala Jõgevamaale Jõgeva valda.

Kärde vald loodi iseseisva omavalitsusena 1866. aastal ning selle esialgne halduspiirkond kattus Kärde mõisapiirkonnaga. Vald kuulus Laiuse kihelkonda. Esimeseks vallavanemaks sai Jüri Õun (1867–1875) .

Kärde valda kuulusid Kemba ja Kärde küla.

1892. aastal liideti Kärde vald Vaimastvere vallaga.

## Vallavanemad
*Jüri Õun (1867–1875)
*Jüri Õunmann (1876–1878)
*Mihkel Miller (1879–1884)
*Hans Tolga (1885–1890)
*Mart Ermann (1891–1892)

## Vaata ka
*Kärde mõis
*Vaimastvere vald
*Jõgeva vald

## Viited
Elva Eesti Kodanike Komitee

**Elva Eesti Kodanike Komitee** asutati 12. juulil 1989. Komitee registreeris 5383 Eesti Vabariigi kodanikku ja 303 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejat.

## Komitee koosseis
*Ville Sonn (esimees)
*Arvo Mälberg (aseesimees)
*Olev Volmer (vanemregistreerija)
*Maris Sarv (kirjatoimetaja)
*Julius Illus
*Kaupo Saue
*Endel Jaanus
*Lembit Abel

## Viited
Ago Anderson

**Ago Anderson** (sündinud 8. aprillil 1972) on eesti näitleja. 

1994. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (16.lend). Samast aastast töötab näitlejana Pärnu Endla teatris.

## Telesarjarollid

* "Wikmani poisid" – Tummel (1995)
* "Õnne 13" – Andres (1997)
* "Ohtlik lend" – Kalle (2006)
* "Kelgukoerad" – Leo (2006)
* "Tuulepealne maa" – Herbert Sammal (2008)
* "Kättemaksukontor" – Enar (2009)
* "Riigimehed" – Koalitsioonimees (2010)
* "Kälimehed" – Jürka (2010)
* "Ment" – Rein Paabel (2012)
* "Keskea rõõmud" – Mihkel Jaakson (2014)
* "Kellapid" – Endel Kellap (2016)
* "Lillepood" – Armand Vilgo (2017)
* "Naabriplika" – Motomees (2018)
* "Mees majas"- Priit (2025)

## Filmirollid
*"Nimed marmortahvlil" (2002)
*"Stiilipidu" – Lauri (2005)
*"Malev" – alempoislaste vanem (2005)
*"Tulnukas ehk Valdise pääsemine 11 osas" – Päts (2006)
*"Soovide puu" – stripibaari omanik (2009)
*"Eestlanna Pariisis" – Toomas (2012)
*"Perekonnavaled" – Arved (2016)
*"Klassikokkutulek" – Andres (2016)
*"Polaarpoiss" – Öövaht (2016)
*"Svingerid" – Andrus (2017)
*"Rohelised kassid" – Rongijuht (2017)
*"Klassikokkutulek 2. Pulmad ja matused" – Andres (2018)
*"Klassikokkutulek 3: Ristiisad" – Andres (2019)
*"Eesti matus" – Karla (2021)
*"Suvitajad" – Ärni (2023)
*"Tulnukas 2 ehk Valdise tagasitulek 17 osas" – Päts (2024)
*"Musta pori näkku" – (2026)
*"Säärane mulk" – papa Jannsen (2026)
*"Svingerid 2"

## Tunnustus
* 2009 Helmi Tohvelmani nimeline auhind 
* 2010 Eesti Teatriliidu meespeaosatäitja auhind 
* 2016 Pärnu teenetemärk (kultuurielu rikastamise eest näitlejana) 
* 2018 Eesti Teatriliidu meeskõrvalosatäitja auhind 
* Endla Publikulemmik
2009, 2010, 2016, 2017, 2018, 2020, 2022, 2023 
* Endla Kolleegipreemia
2002, 2008, 2009, 2010, 2022

## Isiklikku
Lapsena elas Pärnus Niidu pargis kolmekorruselises kortermajas, praegu Tori vallas.

Andersoni elukaaslane on Aigi Veski. Neil on tütar Arabella (sündinud 2007) ja alates 2018. aastast bullterjer Lexus Quattro Casablanca.

Hobideks on saunas käik, reisimine ja mootorrattaga sõitmine.

## Viited

## Välislingid
*Ago Anderson Endla Teatri kodulehel
*Ago Anderson andmebaasis IMDb
Badulla

**Badulla** on linn Sri Lankas, Uva provintsi halduskeskus.

Asub Kandyst 60 km kagu pool ja umbes 640 m kõrgusel merepinnast.
Avinurme Eesti Kodanike Komitee

**Avinurme Eesti Kodanike Komitee** asutati 27. juulil 1989. Komitee registreeris 1960 Eesti Vabariigi kodanikku ja koos Torma Eesti Kodanike Komiteega 40 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejat.

## Komitee koosseis
*Tiit Saare (esimees)
*Mart Kalaus (vanemregistreerija)
*Ain Kalaus (kirjatoimetaja)
*Rein Rebane
*August Paas
*Arvi Karu
*Leili Kallavus
*Erich Pukk
*Udo Mesi

## Viited
Kambja Eesti Kodanike Komitee

**Kambja Eesti Kodanike Komitee** asutati 30. novembril 1989. Komitee registreeris 2997 Eesti Vabariigi kodanikku ja 33 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejat.

## Komitee koosseis
*Harri Henn (esimees)
*Enno Soodla (aseesimees)
*Maie Kajalaid (vanemregistreerija)
*Lembit Jakobson (kirjatoimetaja)
*Heiki Kortspärn 

## Viited
Kodavere Eesti Kodanike Komitee

**Kodavere Eesti Kodanike Komitee** asutati 9. juulil 1989. Komitee registreeris 2814 Eesti Vabariigi kodanikku ja 95 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejat.

## Komitee koosseis
*Valter Vunk (esimees)
*Maime Sau (kirjatoimetaja)
*Virve Jõgeva (vanemregistreerija)

### Kallaste abikomitee
*Malle Hilpus

### Kodavere abikomitee
*Helle Lätt
*Maime Sau
*Marje Vahi

## Viited
Kursi Eesti Kodanike Komitee

**Kursi Eesti Kodanike Komitee** asutati 27. juulil 1989. Komitee registreeris 2113 Eesti Vabariigi kodanikku ja 124 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejat.

## Komitee koosseis
*Olev Mölder (esimees)
*Tiit Vanakõrts (aseesimees)
*Mari-Liis Rumvolt (vanemregistreerija)
*Jaan Päärt (kirjatoimetaja)
*Jaak Janno
*Ants Piiroja
*Raimo Niilo
*Hannes Hiljurand
*Rein Põldmaa

## Viited
Jõgeva Eesti Kodanike Komitee

**Jõgeva Eesti Kodanike Komitee** asutati 26. juulil 1989. Komitee registreeris 5900 Eesti Vabariigi kodanikku ja 300 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejat.

## Komitee koosseis
*Liia Linkiene (esimees)
*Eneli Volmre (vanemregistreerija)
*Aili Rütter (kirjatoimetaja)
*Tiiu Volmre

## Viited
Tüüp 82

﻿

* **[[Tüüp 82 (hävitaja)|Tüüp 82]]** oli Briti sõjalaevade klass
* **Tüüp 82** on Hiina versioon Poola püstolkuulipildujast PM-63 RAK
* **[[Tüüp 82 (veoauto)|Tüüp 82]]** on Hiina Rahvaarmee veouato
* **[[Tüüp 82 (Mitmelasuline raketiheitja)|Tüüp 82]]** on Hiina Rahvaarmee 30 lasuline 130 mm mitmelasuline raketiheitja
* **Tüüp 82** oli VolksWagen Kübelwageni tehasekood
* **[[Tüüp 82 (juhtimissoomuk)|Tüüp 82]]** on Jaapani juhtimissoomuk
* **Tüüp 82** on üks tähistus Põhja-Korea ujuvtanki PT-85 kohta
Leebiku mõis

**Leebiku mõis** (saksa keeles *Abenkat*) oli rüütlimõis Helme kihelkonnas Viljandimaal.

Mõisat on esmamainitud 1531. aastal. Keskajast kuni 17. sajandi keskpaigani kuulus mõis Strykidele, 17. sajandi keskel sai Eberhard Klebeck abiellumise teel Abenkoti mõisa, mis jäi kuni 1729. aastani tema perekonna omandiks.

Mõis on nimetatud Eberhard Klebecki järgi. Nimest oli esialgu mitu varianti, näiteks Leepeki ehk Leepeke (1782), Leevika (1840), lõpuks jäi käibele Leebiku.

Aastatel 1898–1919, enne riigistamist 1919. aasta maareformiga, oli omanik Jaan Hendrikson.
## Vaata ka
*Leebiku vald
## Viited

## Välislingid
*
*Mõisarentnik Märt Jacoby kiri landratihärrale
*Leebiku mõis (Helme khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Leebiku vald

**Leebiku vald** (saksa keeles *Gemeinde Abenkat*) oli vald Helme kihelkonnas Viljandimaal ja Valga maakonnas. Vallamaja asus Leebiku külas.

1921. aastal arvati Leebiku vald Valga maakonna koosseisu.

1. aprillil 1939 arvati vald uue Põdrala valla koosseisu.

1939. aasta vallareformiga moodustati senise Leebiku valla maa-alast; senise Riidaja valla maa-alast; osaliselt senise Lõve valla maa-alast; senise Patküla valla senise Leebiku valla kahe tüki vahel asuva lahustüki ja Väike-Emajõe ääres asuva lahustüki Peedukse, Liiva, Suitso, Pikasilla koolimaa nr. 38, nr. 15 ja Parve talude maa-aladest; osaliselt senise Suislepa valla maa-aladest; osaliselt senise Kärstna valla maa-aladest; seniste Helme ja Jõgeveste valla maa-aladest Põdrala vald. 

Leebiku vallas on sündinud sõjaväelased Jaan Unt ja Johann Paul, konsulaarametnik Adolf Stafenau, diplomaat Peeter Jõgi.

## Viited
Riidaja vald

**Riidaja vald** (saksa keeles *Gemeinde Morsel-Podrigel*) oli vald Helme kihelkonnas Viljandimaal, hiljem Valgamaal. Vallamaja asus tänapäeva Reti küla aladel.

1. aprillil 1939 arvati vald uue Põdrala valla koosseisu.

Tuntud inimestest on vallas sündinud vaimulik Jaak Taul, etnoloog ja sõjaväelane Ferdinand Linnus, näitleja Meta Luts, haridustegelane ja poliitik Andres Dido.

## Viited
Matti Aho

**Matti Olavi Aho** (29. mai 1934 Kanneljärvi vald, Viiburi lään (praegu Roštšino vald, Viiburi rajoon, Leningradi oblast, Venemaa) – 23. veebruar 1984 Helsingi) oli Soome poksija.

Aho oli kokku viiekordne Soome meister – aastatel 1956, 1958 ja 1960 poolraskekaalus (kuni 81 kg) ning  aastatel 1957 ja 1961 raskekaalus (üle 81 kg). Ta sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1955. aastal III koha.

Aho osales kokku kaks korda Eesti NSV - Soome sõpruskohtumistel. Ta võitis oma kohtumise 1958. aastal ning kaotas oma kohtumise 1962. aastal.

Aho osales 1960. aasta Rooma olümpiamängudel poolraskekaalus (kuni 81 kg), kuid kaotas oma kohtumise II ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Isiklikku
Ka Matti Aho vend Viljo oli tuntud Soome poksija.
Viljo Aho

**Viljo Johannes Aho** (2. november 1932 Kanneljärvi vallas Viiburi läänis (praegu Roštšino vald, Viiburi rajoon, Leningradi oblast, Venemaa) – 23. veebruar 2013 Sysmä) oli Soome poksija.

Aho oli 1961. aastal Soome meister I keskkaalus (kuni 71 kg). Ta sai I keskkaalus (kuni 71 kg) 1960. aastal III koha ja 1957. aastal III koha.

Aho osales kokku kaks korda Eesti NSV – Soome sõpruskohtumistel ning kaotas oma mõlema kohtumise – nii 1959. aastal kui ka 1960. aastal.

Aho osales 1960. aasta Rooma olümpiamängudel II kergekeskkaalus (kuni 67 kg), kuid kaotas II ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Isiklikku
Ka Viljo Aho vend Matti oli tuntud Soome poksija.
Ernst I

**Ernst I** on olnud mitme valitseja nimi:
***[[Ernst I (Nordgau)|Ernst I]]**, rajakrahv Nordgaus
***[[Ernst I (Švaabimaa)|Ernst I]]**, Švaabi hertsog 1012–1015
***[[Ernst I (Braunschweig-Göttingen)|Ernst I]]**, Göttingeni vürst 1344–1367
***[[Ernst I (Braunschweig-Grubenhagen)|Ernst I]]**, Grubenhageni vürst 1322–1361
***[[Ernst I (Anhalt-Dessau)|Ernst I]]**, Anhalt-Dessau vürst (suri 1516)
***[[Ernst I (Baden-Durlach)|Ernst I]]**, Badeni markkrahv 1515–1533 ja Baden-Durlachi markkrahv 1533. aastal
***[[Ernst I (Braunschweig-Lüneburg)|Ernst I]]**, Lüneburgi vürst 1520–1546
***[[Ernst I (Saksi-Gotha-Altenburg)|Ernst I]]**, Saksi-Gotha hertsog 1640–1672 ja Saksi-Gotha-Altenburgi hertsog 1672–1675
***[[Ernst I (Hessen-Rheinfels-Rotenburg)|Ernst I]]**, Hessen-Rheinfels-Rotenburgi maakrahv 1658–1693
***[[Ernst I (Saksi-Coburg ja Gotha)|Ernst I]]**, Saksi-Coburg-Saalfeldi hertsog 1806–1826 ning Saksi-Coburgi ja Gotha hertsog 1826–1844
***[[Ernst I (Sachsen-Altenburg)|Ernst I]]**, Saksi-Altenburgi hertsog 1853–1908

## Vaata ka
*Ernst
*Ernst II
Heinrich III (Braunschweig-Grubenhagen)

**Heinrich III** (1416–1464) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Grubenhageni vürst aastast 1427 kuni oma surmani.

## Perekond

Heinrich abiellus enne 27. juunit 1457 Sagani hertsogi Johann I tütre Margaretega (1415/25 – 9. mai 1497). Heinrich oli tema kolmas abikaasa. Neil oli kaks poega:

* Otto (sündinud aastal 1458; suri lapsena)
* Heinrich (1460–1526)
Väinö Järvenpää

**Väinö Kalevi Järvenpää** (hüüdnimega **"Väiski"**; sündinud 25. september 1933 Ii vald – 30. jaanuar 1994) oli Soome poksija.

Järvenpää oli aastatel 1959 ja 1961 Soome meister I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg). Ta sai kergekaalus (kuni 60 kg) 1955. aastal ja I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1958. aastal II koha.

Järvenpää osales ühe korra Eesti NSV - Soome sõpruskohtumistel ning võitis oma kohtumise 1960. aastal.

Järvenpää osales 1960. aasta Rooma olümpiamängudel kergekaalus (kuni 60 kg), kuid kaotas I ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales 1959. aastal Luzernis 13. Euroopa meistrivõistlustel I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg), kuid kaotas II ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales 1961. aastal Belgradis 14. Euroopa meistrivõistlustel poksis I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg), kuid kaotas II ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Välislingid
Horsens

**Horsens** on linn Taanis Kesk-Jüütimaa piirkonnas, Horsensi valla keskus. Asub Jüüti poolsaare idaosas.

Horsensi on kirjalikult esmamainitud 12. sajandil kujul *Horsenes*.

Linnas on tubaka- ja metallitööstuse tehased.

Horsensis toimub igal aastal Euroopa keskajafestival.

Linnas mängib jalgpalliklubi AC Horsens.

Linnas on sündinud Vitus Bering.

## Viited

## Välislingid
*Horsensi koduleht
Albrecht I (Braunschweig-Grubenhagen)

**Albrecht I** (umbes 1339 – arvatavasti 1383) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Grubenhageni vürst.

Ta valitses aastast 1361 kuni oma surmani.
Erich I (Braunschweig-Grubenhagen)

**Erich I** (hüüdnimega **Võitja**; umbes 1383 – 28. mai 1427) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Grubenhageni vürst.
554

**554. aasta** (**DLIV**) oli Juliuse kalendri järgi aasta, mis algas neljapäeval. Arvu 554 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused
*Lõppes Gooti sõda

## Sündinud
*...

## Surnud
*Agila I, läänegootide kuningas
553

**553. aasta**

## Sündmused
*Bütsantsi võimu keskuseks Itaalias sai Ravenna.
*Langes Idagootide kuningriik.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Gelimer, Vandaalide riigi viimane kuningas
552

**552. aasta** (**DLII**) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas esmaspäeval. Arvu 552 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused
*Väike Bütsantsi sõjavägi (u 2000 meest) maabus Liberiuse juhtimisel Hispaanias. See vallutas Cartagena ja teisi asulaid Hispaania lõunarannikul. Selle sõjakäiguga jõudis Bütsantsi territoriaalne ekspansioon haripunkti.
*Busta Gallorumi lahing Idagootide ja Bütsantsi vahel.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Totila, idagootide kuningas
Jaan Tamm (muusikategelane)

**Jaan Tamm** (12. jaanuar 1875 Kuressaare vald, Tarvastu kihelkond, Viljandimaa – 17. veebruar 1933) oli eesti muusikategelane, Peterburi ja Tallinna konservatooriumi professor. 

Ta õppis Tarvastu kihelkonnakoolis ja Hugo Treffneri gümnaasiumis ning aastatel 1891–1897 Peterburi konservatooriumis metsasarveklassis.

Pärast konservatooriumi lõpetamist töötas ta Peterburi konservatooriumis õppejõuna, sealhulgas aastast 1908 professorina. Lisaks oli ta aastatel 1897–1917 keisri õueorkestri ja 1918–1919 Petrogradi Maria teatri solist.

1920. aastal naasis ta kodumaale, kus sai Tallinna kõrgema muusikakooli professoriks ja 1923. aastal Tallinna konservatooriumi direktoriks, kellena töötas kuni surmani. 

Ta maeti algul Tallinna Kalamaja kalmistule ning 25. juulil 1960 maeti ümber Tallinna Metsakalmistule.

## Isiklikku
Tema õed olid laulja Aino Tamm ning seltskonnategelane ja kodundusõpetaja, üks Naiskodukaitse ja Kodutütarde liikumise asutajaid Mari Raamot.

## Vaata ka
*Jaan Tamme nimeline puhkpillikvintett

## Välislingid
*Profiil. Geni.com
*Haud Tallinna Metsakalmistul
*Kultuurimälestis nr 1120 "Jaan Tamme (1875-1933) haud"
Martti Lehtevä

**Martti Alvari Lehtevä** (4. juuni 1931 Helsingi – 21. juuli 2022) oli Soome poksija.

Lehtevä oli 1958. aastal Soome meister I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg). Ta sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1952. aastal III koha.

Lehtevä osales ühe korra Eesti NSV - Soome sõpruskohtumistel ning kaotas oma kohtumise 1959. aastal.

Lehtevä osales 1960. aasta Rooma olümpiamängudel I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg), kuid kaotas I ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales 1959. aastal Luzernis 13. Euroopa meistrivõistlustel poksis I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg), kuid kaotas I ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Välislingid
Erkki Meronen

**Erkki Meronen** (sündinud 4. septembril 1952) on soome poksikohtunik ja endine poksija. 

Meronen oli Soome meister kergekaalus (kuni 60 kg) 1971. aastal.

Meronen poksis oktoobrist 1971 kuni veebruarini 1978 elukutselisena. Ta pidas kokku 39 kohtumist, millest võitis 36 (neist 13 nokaudiga) ning kaotas 3 (need kõik nokaudiga) kohtumist.

Meronen tegutseb praeguseni poksikohtunikuna.

## Isiklikku
Ka Erkki Merose vennad Kari ja Risto olid tuntud Soome poksijad.

## Välislingid
*
August Topman

**August Topman** (10. juuli 1882 Lõpemetsa – 8. september 1968 Tallinn) oli eesti helilooja, organist, koorijuht ja muusikapedagoog.

August Topman sündis Lõpemetsa külas Kabala vallas Rapla kihelkonnas kooliõpetaja Jüri Topmanni peres. 1904. aastal lõpetas Topman Peterburi Konservatooriumi Louis Homiliuse oreliklassi ning 1911. aastal kompositsiooni eriala Anatoli Ljadovi ja Jāzeps Vītolsi juures.

1904–1937 oli organist Tallinna Jaani kirikus ning ka Tallinna Peeter Suure merekindluse kapellmeister. 1937. aastal lahkus ta organisti kohalt ja Tallinna Jaani kogudusest ning läks üle piiskoplikku Toomkogudusse. 

Lisaks oli ta vahemikus 1907–1931 muusikaõpetaja erinevates Tallinna koolides. Aastal 1919 oli ta Tallinna Kõrgema Muusikakooli asutajaliige. Samast aastast töötas Topman seal oreli ja muusikateooria õppejõuna. 1925. aastal sai professoriks. August Topman oli alates 1. veebruarist 1940 Kaitseliidu muusikapealik (Kaitseliidu ülema käskkiri 23. jaanuarist 1940).

1950. aastatel oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi professor.
 
Tema õpilaste hulka kuuluvad näiteks Juhan Jürme, Johannes Hiob, Edgar Arro, Villem Kapp, Hugo Lepnurm, Hella Tedder ja ka Veljo Tormis.

## Tunnustus
*1957 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Viited

## Välislingid
*
Pentti Kontula

**Pentti Olavi Kontula** (hüüdnimega **"Pena"**; 4. september 1930 Lohja – 13. juuni 1987 Helsingi) oli Soome poksija.

Kontula oli kokku kahekordne Soome meister II keskkaalus (kuni 75 kg) aastatel 1954 ja 1955. Ta sai I keskkaalus (kuni 71 kg) 1951. aastal II koha ja 1952. aastal III koha.

Kontula osales 1952. aasta Helsingi olümpiamängudel I keskkaalus (kuni 71 kg), kuid kaotas II ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Raamen

**Raamen** (jaapani keeles ラーメン *rāmen*) on Hiina päritolu Jaapani nuudliroog – supp, mille koostises on tavaliselt sea- või kanaliha, nuudlid, vetikad, talisibul, porgand, mais ja *[[kamaboko]]* (kalast valmistatud pikkpoiss). 

Raamenit süüakse söögipulkadega ja lõpuks puljong juuakse.

Jaapanis on raamenirestoranid tavaliselt väikesed ja paljudes on müügiautomaadid, kus saab toidu eest maksta. Automaadi kviitung antakse ettekandjale, kes toob roa lauale.

Raamenit on mitu varianti, peaaegu igal Jaapani prefektuuril oma.

## Välislingid
* Eesti Keele Instituudi keelenõuanne raameni õigekirja kohta
Õunapirukas

**Õunapirukas** on traditsiooniline magustoit, mille täidis on õun. Selle koostisse kuuluvad või, suhkur, jahu, kanamunad, küpsetuspulber, vanilliinisuhkur ja kaneel.

Õunapirukal on mitu varianti.

## Välislingid

* Food Timeline history Notes: Apple Pie
* Traditsiooniline Ameerika õunapirukas. Facebook
Börje Grönroos

**Börje Johannes Grönroos** (13. jaanuar 1929 Helsingi – 17. detsember 2015) oli Soome kergejõustiklane ja poksija.

Grönroos oli poksis kokku kahekordne Soome meister II keskkaalus (kuni 75 kg) aastatel 1952 ja 1959. Ta sai kergejõustiku Soome meistrivõistluste teatejooksudes kokku neli medalit – 4×800 m teatejooksus III koha 1953. aastal, 4×800 m teatejooksus II koha ja 4×400 m teatejooksus III koha 1954. aastal ning 4×800 m teatejooksus III koha 1955. aastal.

Grönroos osales 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel II keskkaalus (kuni 75 kg), kuid kaotas oma kohtumise I ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Stig Sjölinile (Rootsi) ning jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales 1959. aastal Luzernis 13. Euroopa meistrivõistlustel poksis II keskkaalus (kuni 75 kg), kuid kaotas II ringis oma kohtumise hilisemale võitjale Gennadi Šatkovile (Nõukogude Liit) ning jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Eesti Sõjamees

**Eesti Sõjamees** (alapealkirjaga Eesti Sõjaväeosade Häälekandja) oli Tallinnas 1917. aasta maist kuni 1918. aasta jaanuarini ilmunud ajaleht.

Ajalehe väljaandjateks olid: Tallinna Eesti sõjaväelaste büroo 1917 nr. 1-3; Eesti sõjaväelaste keskbüroo 1917 nr. 4-6, Eesti Sõjaväelaste Ülemkomitee 1917 nr. 7 - 1918.

Vastutavad toimetajad olid: Johan Juhtund 1917 nr. 1-12; Karl Kider 1917 nr. 14-50, Hugo Maasik 1917 nr. 51 - 1918.

Ajakiri ilmus kaks korda nädalas.
Vadim Devjatovski

**Vadim Devjatovski** (valgevene Вадзім Анатолевіч Дзевятоўскі) (sündinud 20. märtsil 1977 Navapołackis) on Valgevene vasaraheitja. Isiklik rekord 84,90 m (heidetud 2005. aastal Minskis). 

2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis sai ta teise tulemuse (81,61), kuid andis positiivse dopinguproovi ja jäi hõbemedalist ilma. Sportlane kaebas diskvalifitseerimise ja võistluskeelu otsuse Rahvusvahelisse Spordi Arbitraažikohtusse ning 5. augustil 2010 sai oma olümpiamedali tagasi.

Alates 2008. aastast Eesti vasaraheitja narvalanna Ellina Anissimova treener.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
* 2004  Ateenas:
** 4. koht **78,82** (22. august)
* 2008  Pekingis:
**  hõbemedal **81,61** (17. august)

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2003  Pariisis:
** 7. koht **78,13** (25. august)
* 2005  Helsingis:
**  hõbemedal **82,60** (8. august)
* 2007  Ōsakas:
** 4.koht **81,57** (27. august)

### [[IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused|IAAF-i finaalvõistlustel]]
* 2004  Szombathelys:
** 6. koht **76,54**
* 2005  Monacos:
**  pronksmedal **78,98**
* 2006  Stuttgardis:
** 5. koht **78,67**
* 2007  Stuttgardis:
** 5. koht **77,81**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]
* 2006  Göteborgis:
**  pronksmedal **80,76**

### [[Universiaad]]il
* 2005  Izmiris:
**  **kuldmedal** **79,13**

### Valgevene meistrivõistlused
* 2006 
**  **kuldmedal**, Valgevene meister

## Isiklikku
Kasv 194 cm, kaal 120 kg.

## Viited

## Välislingid
* 
*Intervjuu ajalehele "Valgevene täna", 5.05.2006 (vene keeles)
551

## Sündmused
*Maavärin Vahemere idaosas põhjustas suuri purustusi Konstantinoopolis, Tyroses, Sidonis, Beirutis, Bybloses ja Petras. 
*Merelahing Bütsantsi vägede ja idagoodide vahel Aadria meres, mille Bütsants võitis.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Totila, idagootide kuningas
Kusunda keel

**Kusunda keel** on isolaatkeel, mida räägitakse Nepalis Gańḍakī ringkonnas.

Kusunda keelt räägib veel umbes sitse inimest. Kaua aega oli keele kohta vähe andmeid ning arvati, et see on väljasuremise äärel ja pole lootust seda paremini tundma õppida. 2004. aastal avastati mitu inimest, kes rääkisid kusunda keelt vabalt. Noorim neist oli 30. eluaastates. 2005. aastal avaldas David E. Watters keele grammatika koos sõnastikuga.

Arvatakse, et kusunda keel on jäänuk keeltest, mida räägiti Nepalis enne tiibeti-birma ja indoeuroopa keelte kõnelejate tulekut.

## Kirjandust
* Rana, B.K. 2005. *Additional Data and Analysis on Kusunda*. Mothertongue X
* Reinhard, Johan und Sueyoshi Toba. 1970. *A preliminary linguistic analysis and vocabulary of the Kusunda language*. Kathmandu: Summer Institute of Linguistics and Tribhuvan University. 31 p.
* Toba, Sueyoshi. 2000. *The Kusunda language revisited after 30 years*. Journal of Nationalities of Nepal 3(5): 92–94.
* Toba, Sueyoshi. 2000. *Kusunda wordlists viewed diachronically*. Journal of Nationalities of Nepal 3(5): 87–91.
* Watters, D.E. et al., *Notes on Kusunda Grammar*. DE Watters, NFDIN Katmandu ISBN 99946-35-35-2
* Whitehouse, P. *External Relations of Nihali and Kusunda*. Mothertongue III, 1997
* P. Whitehouse, T. Usher, M. Ruhlen & William S.-Y. Wang (2004): Kusunda: An Indo-Pacific language in Nepal, PNAS 101:5692–5695
Tim Krul

**Timothy Michael Krul** (sündinud 3. aprillil 1988 Haagis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib väravavahina Inglismaa kõrgliiga klubis Norwich City.

Ta alustas klubikarjääri Newcastle Unitedis. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud veel Inglismaa klubides Carlisle United, Brighton & Hove Albion, Šotimaa kõrgliiga klubis Falkirk ning Hollandi klubides Jong Ajax ja AZ Alkmaar.

Hollandi jalgpallikoondises mängis Krul aastatel 2011–2015. Ta kuulus koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Norwich City
*EFL Championship: 2018–19

## Välislingid
Michel Vorm

**Michel Armand Vorm** (sündinud 20. oktoobril 1983 Nieuwegeinis) on endine Hollandi jalgpallur (väravavaht).

Aastatel 2005–2011 mängis ta Hollandi kõrgliiga klubis Utrecht. 2007. aastal valiti ta klubi aasta parimaks mängijaks.

Seejärel mängis ta aastatel 2011–2014 Inglismaa kõrgliiga klubis Swansea City. 2012. aastal valiti ta klubi aasta parimaks mängijaks.

2014. aasta juulis suundus ta 3,5 miljoni naelsterlingi eest Inglismaa kõrgliiga klubisse Tottenham Hotspur, sõlmides klubiga lepingu neljaks aastaks.

Debüüdi Hollandi rahvuskoondises tegi ta 14. novembril 2008 sõprusmängus Rootsi vastu.

Ta kuulus Hollandi koondisse 2010. ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Välislingid

* Profiil Tottenham Hotspur kodulehel
Erich I

* **[[Erich I (Braunschweig-Grubenhagen)|Erich I]]** (1383–1427) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Grubenhageni vürst.
* **[[Erich I (Braunschweig-Calenberg-Göttingen)|Erich I]]** (1470–1540) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Calenbergi vürst.
Dadzis

**Dadzis** ('Takjas') oli lätikeelne huumori- ja satiiriajakiri, mis ilmus Lätis 1957. aasta jaanuarist kuni 1995. aastani. Toimetus asus Riias. 

Algul toimetas ajakirja Edward Rusman, hiljem Igor Palkov. Dadzis oli Lätis üks populaarsemaid ajakirju. Ajakiri ilmus kaks korda kuus. Pärast 10-aastast vaheaega tuli Dadzis 2005. aasta oktoobris tagasi. Uus väljaandja oli SIA "Humora institūts" ('huumori-instituut'), mille juht oli Andris Ruģēns. Ajakiri ilmus lühikest aega ja kuni 2008. aastani ilmus ainult kuus numbrit.

## Kaastöölised

* Maris Aizpurietis 
* Kristaps Auzenbergs 
* Boris Bērziņš 
* Gunārs Bērziņš 
* Maris Bisofs 
* Dainis Breikšs 
* Ludmila Bulikina 
* Julija Bulikina 
* Dainis Caune 
* Gunārs Cīlītis 
* Jan Dresler (Läti skulptor)
* Ilmārs Dzerko 
* Peteris Ēteris 
* Žanis Grīva 
* Gaidis Grundbergs (Läti skulptor)

* Harijs Heislers 
* Andris Kolbergs 
* Gimalajiešu lācis 
* Agris Liepins 
* Imants Melgailis 
* Uģis Mežavilks 
* Adrians Mukāns 
* Niola Nagaine 
* Ēriks Ošs 
* Adagas Ozoliņš 
* Andrejs Puriņš ''(Žanis Ezītis)''
* Mirdzs Ramane 
* Fricis Rūmnieks
* Edward Rusmanis 
* Tamara Sergienko 

* Zigmunds Skujiņš 
* Aleksandrs Stankevics 
* Gatis Šļūka 
* Zemgis Zaharāns 
* Vilis Zaķis 
* Indulis Zariņš 
* Dagnija Zigmone 
* Normunds Zvirbulis 
* Zigfrīds Trenko (1979—1983)
* Raimonds Valters 
* Gunārs Vīndedzis 
* Andrejs Vite ''(Skailis)''
* ja teised

## Viited

## Välislingid
* Facebook.com - Ajakirja Dadzis retroperspektiiv
Lasa järv

**Lasa järv** on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Holdre külas. Järv kuulub Lasa hoiuala koosseisu. 

See on umbjärv, kaldad on suuremas osas madalad ja turbased ning kaetud rabamännikuga. Põhi on kaetud turbamudaga ja vesi on oranž kuni punakaspruun, läbipaistvusega 1,3–1,7 m.

Tüpoloogiliselt on Lasa järv düstroofne järv. Sealne taimestik on väga liigivaene (1964. aastal oli 9 liiki), kuid leidub haruldast lamedalehist jõgitakjast. Kaladest on järves esindatud haug ja ahven.

## Kirjandus
*Aare Mäemets, "Eesti NSV järved ja nende kaitse", Tallinn 1977.

## Välislingid
*Lasa järv Keskkonnaregistris
Edifício Altino Arantes

**Edifício Altino Arantes** on pilvelõhkuja Brasiilias São Paulos, üks kõrgemaid São Paulo hooneid. Pilvelõhkuja kõrgus on 161 meetrit ja sellel on 36 korrust.

Hoone arhitekt oli Plinio Botelho do Amaral.
Navapołack

**Navapołack** (ka **Navapołacak**) on linn Valgevenes Viciebski oblastis Połacki rajooni territooriumil. Asub Daugava (Lääne-Dvina) vasakul kaldal.

Linn rajati 1958. aastal naftatehase juurde. Navapołackis asub 1968 asutatud Połacki ülikool.

Navapołackit läbib Venemaalt Leetu ja Lätti minev naftatorujuhtme Družba üks haru.

Nõukogude ajal oli kasutusel venekeelne nimekuju Novopolotsk.

Linna haldusalasse kuulub ka Baravucha alev.

## Viited

## Välislingid
*Navapołacki koduleht (vene keeles)
*Linna kaart
*Linn YouTube'is
UARS

**Kõrgatmosfääri uurimissatelliit** (Upper Atmosphere Research Satellite, UARS) oli NASA peamiselt osoonikihi uurimise tehiskaaslane. 

Satelliit viidi orbiidile kosmosesüstikuga Discovery selle missioonil STS-48 septembris 1991. Satelliit kaalus 5900 kg, algselt oli orbiidi kõrgus 600 km ja kaldenurk 56,98°. Satelliidi elueaks oli plaanitud kolm aastat. Neliteist aastat hiljem, juunis 2005 töötasid satelliidi kümnest sensorist veel kuus. Sellegipoolest otsustati satelliidi kasutamine lõpetada ning detsembris 2005 pidurdati satelliiti, et viia ta madalamale orbiidile, kust ta atmosfääris pidurdumise tõttu kukkus alla 24. septembril 2011.

Instrumendid satelliidi pardal olid:
* –150 °C-ni jahutatud spektromeeter CLAES (Cryogenic Limb Array Etalon Spectrometer) lämmastiku ja kloori ühendite, osooni, veeauru ja metaani monitooringuks. Spektromeetrit jahutati tahke süsihappegaasi ja tahke neooniga. Nende varu jätkus kuni 5. maini 1993, siis spektromeeter soojenes ning muutus kasutuskõlbmatuks.
* Stratosfääri ja mesosfääri sondeerija ISAMS (Improved Stratospheric and Mesospheric Sounder) – atmosfääri omakiirgust mõõtev spektromeeter CO2, CO, CH4, NO2, N2O ja H2O hulga määramiseks atmosfääris.
*Terminaatori mikrolaine-sondeerija MLS (Microwave Limb Sounder) –  mikrolaineradiomeeter Maa terminaatori omakiirguse mõõtmiseks, mille abil määrati atmosfääri komponentide, temperatuuri ja rõhu vertikaalseid profiile.
*Halogeenide uurimise varjutuseksperiment HALOE (Halogen Occultation Experiment). Terminaatori ületamisel päikesekiirgust mõõtes leiti atmosfääri komponentide O3, HCl, HF, CH4, H2O, NO, NO2 ning temperatuuri ja aerosooli vertikaalsed profiilid.
* Kõrglahutusega Doppleri kaamera HRDI (High Resolution Doppler Imager) tuulekiiruste mõõtmiseks.
* Interferomeeter tuulekiiruste kaardistamiseks WINDII (Wind Imaging Interferometer).
* UV-spektromeeter Päikese ultraviolettkiirguse mõõtmiseks.
* Radiomeeter päikesekiirguse võrdlemiseks heledate tähtede kiirgusega SOLSTICE (Solar Stellar Irradiance Comparison Experiment).
* Õõs-radiomeeter ACRIM2 (Active Cavity Radiometer Irradiance Monitor II) päikesekiirguse täppismõõtmisteks.
Lääne-Nigula kirik

**Lääne-Nigula Püha Nikolause kirik** on 13. sajandi teisest poolest pärinev gooti kirik Lääne-Nigula vallas Nigula külas.

1760 valmis barokse portaaliga nelinurkne läänetorn.

Kirikut kasutab Lääne-Nigula Püha Nikolause kogudus.

Kiriku ümber on kirikuaed, kus on mitmeid kultuurimälestiseks tunnistatud objekte.

## Galerii

Pilt:Lääne-Nigula altar.IMG 1141.jpg|Altar Lääne-Nigula kirikus
Pilt:Lääne-Nigula kantsel.IMG 1149.jpg|Kantsel Lääne-Nigula kirikus
Pilt:Lääne-Nigula kabel.IMG 1137.jpg|Kabel Lääne-Nigula kirikuaias
Pilt:Vabadussõja mälestussammas Lääne-Nigulas.JPG|Vabadussõja mälestussammas on kirikuaia vahetus naabruses


## Välislingid

*
Albrecht II (Braunschweig-Grubenhagen)

**Albrecht II** (1. november 1419 – 15. august 1485) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Grubenhageni vürst aastast 1440 kuni oma surmani.
Raja vanausuliste kalmistu

**Raja vanausuliste kalmistu** on vanausuliste kalmistu Mustvee vallas Kükita külas. Kalmistu asub peatänava ääres Peipsi järve kaldal.

Kalmistule on teiste seas maetud ikoonimaali koolkonna rajaja Gavriil Frolov.

Aastal 1997 tunnistati Raja vanausuliste kalmistu kultuurimälestiseks (registrinumber 5861).


Pilt:Raja vanausuliste kalmistu.jpg
Pilt:Raja vanausuliste kalmistu1.jpg
Pilt:Raja vanausuliste kalmistu OlariPilnik-21.jpg


## Viited

## Välislingid
*
Philipp I (Braunschweig-Grubenhagen)

**Philipp I** (1476 – 4. september 1551) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Grubenhageni vürst.

## Abielu ja järglased
Philipp I oli kaks korda abielus. Tema esimene naine suri aastal 1509 arvatavasti sünnitamisel. Neil oli üks poeg:

* Philipp (1509–1512)

Siis abiellus ta Mansfeldi krahvinna Katherinega (1. oktoober 1501 – 1535). Neil oli üheksa last:

* Ernest (17. detsember 1518 – 2. aprill 1567)
* Elisabeth (18. märts 1520 – 1520)
* Albrecht (20. oktoober 1521 – 20. oktoober 1546), langes lahingus
* Phillip (10. juuni 1523 – 1531)
* Katherin (30. august 1524 – 24. veebruar 1581), abiellus esimest korda Saksi-Coburgi hertsogi Johann Ernstiga ja teist korda Schwarzburg-Leutenbergi krahvi Philipp II-ga
* Johann (28. mai 1526 – 2. september 1557), langes Saint-Quentini lahingus
* Barbara (25. jaanuar 1528 – 1528)
* Wolfgang (6. aprill 1531 – 14. märts 1595)
* Philipp II (2. mai 1533 – 4. aprill 1596)

## Välislingid
* Philipp I Welfide dünastia kodulehel
Kükita vanausuliste kalmistu

**Kükita vanausuliste kalmistu** on vanausuliste kalmistu Torma kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kükita külas Mustvee vallas Jõgeva maakonnas.

Aastal 1997 tunnistati Kükita vanausuliste kalmistu kultuurimälestiseks (registrinumber 5862).

## Pildid

Pilt:Kükita vanausuliste kalmistu 1.jpg
Pilt:Kükita vanausuliste kalmistu 3.jpg
Pilt:Kükita vanausuliste kalmistu.jpg


## Viited

## Välislingid
*
Wolfgang (Braunschweig-Grubenhagen)

**Wolfgang** (6. aprill 1531 – 14. mai 1595) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Grubenhageni vürst aastast 1567 kuni oma surmani.

Wolfgangil ei olnud lapsi. Vürstkonna päris tema noorem vend Philipp. Pärast Philippi surma suri Welfide dünastia Grubenhageni liin välja.

## Välislingid
* Wolfgang Welfide dünastia kodulehel
Philipp II (Braunschweig-Grubenhagen)

**Philipp II** (2. mai 1533 – 4. aprill 1596) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Grubenhageni vürst aastast 1595 kuni oma surmani. Tema surmaga hääbus Welfide dünastia Grubenhageni liin.

## Välislingid
* Philipp II Welfide dünastia kodulehel
Räime tänav

**Räime tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.

Tänav ulatub Kakumäe teelt Tiskre ojani ja sealt edasi mööda ojakallast Kakumäe lahe äärde.

Tänava nimi kinnitati Tallinna Linnavalitsuse määrusega 13. septembrist 1995. 

## Vaata ka
*Tallinna tänavate loend

## Viited

## Välislingid
*Räime ja Kilu tänava rikkad, Eesti Ekspress
550

**550. aasta**

## Sündmused
*Bütsantsi väejuht Belisarios lahkus Itaaliast.
*Sueebide kuningaks sai Theodemundi järel Carriaric.
*16. jaanuar - idagoodid vallutasid Totila juhtimisel Rooma.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Pedasi

**Pedasi küla** oli küla Laiuse kihelkonnas Laius-Tähkvere mõisapiirkonnas. 1977. aastal liideti küla Reastvere külaga.

Pedasi küla on esmamainitud 1408. aastal (*Pettes*).

Muistne külaase on tänapäeval arheoloogiamälestis. Pedasi külas on sündinud eesti keeleteadlane Valdek Pall.

18. sajandi L. A. Mellini kaardil on Reastverest kirde suunas asulad Pedasi (*Pedasilt*) ja Kadasi (*Kadas*). Kadasist lõunas paikneb Tuimõisa (*Tuimoisa*).

## Viited

## Välislingid
*Kultuurimälestiste riiklik register – Asulakoht (9440)
Otto II (Braunschweig-Lüneburg)

**Otto II** (u. 1266 – 10. aprill 1330), tuntud ka kui **Otto Range** (*Otto der Strenge*), oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst aastast 1277 kuni oma surmani.

## Järeltulijad
Otto abiellus aastal 1288 Baieri hertsogi Ludwig Range tütre Mathildega (suri aastal 1319). Sellest abielust tulid järgmised lapsed:

* Johann (suri aastal 1324), Bremeni peapiiskopkonna administraator
* Otto III (1296–1352)
* Ludwig von Braunschweig-Lüneburg (suri aastal 1346), Mindeni piiskop (1324–1346)
* Wilhelm II (suri aastal 1369)
* Mathilde (suri aastal 1316), abiellus pärast aastat 1308 Werle vürsti Nikholaus II-ga

## Välislingid
* Welfide dünastia koduleht
Marstrand

**Marstrand** on tiheasustusega paikkond Rootsi läänerannikul asuvatel Marstrandsö ja Koö saarel. Linn asub Göteborgist umbes 30 kilomeetrit loodes ning kuulub Kungälvi valda, mis omakorda kuulub Västra Götalandi lääni.

Marstrandi on esmamainitud 1291. aastal ühes frantsisklaste dokumendis. 1313. aastast on teada privileegikiri ühele Marstrandi kodanikule. Kuni 1658. aastani kuulus linn Norrale, seejärel liideti see Rootsiga ning 1689. aastaks ehitati sinna Carlsteni linnus. 1775. aastal sai linn vabasadamaks (Marstrandi vabasadam).

19. sajandist on Marstrand tuntud puhkusekohana. 1980. aastal salvestas ansambel ABBA Marstrandis oma loo "The Winner Takes It All" video.

## Viited
Põllumajanduslike Ühistute Keskliit

**Põllumajanduslike Ühistute Keskliit** oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägede poolt okupeeritud Eestis 1942. aastal moodustatud põllumajandusliitude ja toiduainetootmisseltsingute keskasutus.

Põllumajanduslike Ühistute Keskliitu kuulusid järgmised ühingud ja seltsid:
*Eesti Tarbijate Keskühisus, 
*Võieksport, 
*Eesti Lihaeksport, 
*Eesti Munaeksport, 
*Kaubanduslik Keskühisus Estonia, 
*Eesti Kalurite Keskus, 
*Kartuliühingute Liit, 
*Aedvilja Keskühisus, 
*Eesti Seemneviljaühisus,
*Põllumajanduslik Kirjastusühisus Agronoom.

## Viited
Ernst III

**Ernst III** (teisiti loendades ka **Ernst IV**; 17. detsember 1518 – 2. aprill 1567) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Grubenhageni vürst.

## Abielu ja järglased
9. oktoobril 1547 abiellus hertsog Ernst III Pommeri hertsogi Georg I vanima tütre Margarethega (1518–1569). Sellest abielust sündinud lastest jõudis täisikka vaid üks tütar:

* Elisabeth (14. aprill 1550 – 11. veebruar 1586), abiellus 19. augustil 1568 Schleswig-Holstein-Sonderburgi hertsogi Johanniga (1545–1622)

Kuna Ernstil ei olnud poegi, päris pärast tema surma hertsogkonna tema noorem vend Wolfgang. Kui ka tema suri ilma meessoost järeltulijateta, päris hertsogkonna noorim vend Philipp II. Philippi surmaga hääbus Welfide Braunschweig-Grubenhageni liin ja vürstkond ühendati tagasi Braunschweig-Wolfenbütteli vürstkonda.
Marko Pachel

**Marko Pachel** (sündinud 25. septembril 1972 Tallinnas) on endine eesti ujuja. 

Tema treenerid olid Tiit Reiter, Tõnu Meijel. Ivi Kaseoja ja Jüri Derkun.

Ta lõpetas 1990. aastal Tallinna 1. õhtukeskkooli ja 2005. aastal Audentese Ülikooli.

## Sportlikud tulemused
Ta võistles 1992. aasta olümpiamängudel Barcelonas, kus sai 100 m rinnuliujumises 19. ja 4 x 100 m kombineeritud teateujumises 15. koha. 

Sprindi Euroopa meistrivõistlustel 1991. aastal saavutas Pachel 50 m rinnuliujumises 7. koha, 4 x 50 m kombineeritud teateujumises 1991. aastal 4. ja 1992. aastal 6. koha ning 1994. aastal 50 m rinnuliujumises 7. koha. Maailmakarikavõistluste etappidel olid parimad kohad 1992. aastal ja 1995. aastal 50 m rinnuliujumises 3. koht, 1993. aastal 100 m rinnuliujumises 6. koht. 

Euroopa meistrivõistlustel 1993. aastal tuli ta 100 m rinnuliujumises 15. kohale.

Rinnuli- ja teateujumises nii suvistel kui ka talvistel Eesti meistrivõistlustel tuli ta 15-kordseks meistriks ja lühiraja meistrivõistlustel (1994–95, 1997) 10-kordseks meistriks. Ületanud lühikese ja pika raja basseinis kokku 29 korral, teateujumises 9 korral Eesti rekordi.

Parimad tulemused rinnuliujumises: 25 m basseinis 50 m 28,05 (1991), 100 m 1.01,87 (1992), 200 m 2.16,70 (1993); 50 m basseinis 50 m 28,37, 100 m 1.02,98, 200 m 2.21,23 (kõik 1991). 

Pachel kuulus aastatel 1989–1998 Eesti koondisse ning valiti 1991. aastal Eesti parim meesujujaks.

## Isiklikku
Tema kui tippsportlase pikkus oli 188 cm ja kaal 82 kg. Tema vend on ujuja Raiko Pachel. Tema isa Rolf Pachel on võitnud iluuisutamise Eesti meistrivõistlustel pronks- ja hõbemedali ning kuulunud 1968. aastal kettaheitjana Eesti kergejõustikukoondisse.

## Viited

## Välislingid
* Marlo Pachel Eesti spordi biograafiline leksikon
* Endised ujumistähed kasvasid turvameestest igaüks oma tegevusvaldkonna tipptegijateks Eesti Ekspress, 4. juuli 2012
Knut Steen

**Knut Steen** (19. november 1924 Oslo – 22. september 2011) oli norra skulptor.

Steen sündis veoautojuhi peres neljast lapsest vanimana. Nooruses töötas ta prügivedajana, sanitarina, puhkpillimängijana džässbändis ja reklaamiagentuuris. Halva tervise tõttu ei kutsutud teda sõjaväeteenistusse.

Ta õppis alates 1944. aastast Norra kunsti- ja disainikolledžis, selle lõpetamise järel Norra kunstiakadeemias Per Palle Stormi ja Stinius Fredrikseni käe all.

Knut Steen kasutas graniiti, betooni, pronksi, terast ja marmorit; 1970. aastatel viljeles ta ka graafikat, sealhulgas illustreeris raamatuid.

1973. aastast elas ta Itaalias Carraras.

2006. aastal andis kõneainet Steeni loodud 8 meetri kõrgune kuningas Olav V kuju, mis läks maksma 2 miljonit Norra krooni (317 000 USA dollarit). Kuju tellis Norra kunstiakadeemia, kuid muu hulgas seetõttu, et kuninga parema käe asend meenutas Rooma tervitust, jättis Oslo linnavalitsus selle plaanitud kohale raekoja ette püstitamata. Steen oli lähtunud fotost, millel sõjaväevormis kuningas osaleb pidulikul üritusel. Esialgu lubas ta kuju Itaalias maha matta, kuid kui mitu Norra valda selle vastu huvi tundsid, valis ta kuju asukohaks Skjerjehamni Guleni vallas. Monument avati pidulikult 2007. aastal.

2008. aastal löödi Knut Steen Püha Olavi ordu rüütliks. 

2009. aastal avati Sandefjordis Knut Steeni skulptuuripark.

Steeni mänedžeriks oli tema tütar Hege Steen.

## Viited

## Välislingid

* Knut Steeni teemaline veebisait
EMK Tartu Püha Luuka kogudus

**Eesti Metodisti Kiriku Tartu Püha Luuka kogudus** on Eesti Metodisti Kiriku kogudus Tartus.

Koguduse asutas noor pastor Johannes Karlson 28. oktoobril 1923 .

Koguduse praegune pühakoda, Tartu Püha Luuka kirik, asub Tartus aadressil Vallikraavi tänav 16a.

## Pastorid
EMK Tartu Püha Luuka koguduses on pastori kohuseid täitnud järgmised mehed:
# 1923–1926 Johannes Karlson
# 1924–1925 Karl Kuum
# 1926–1931 Aleksander Kuum (Tartu ja ümbruskonna pastor)
# 1929–1931 Jaan Jakobson (Jaagupsoo) (Tartu ja ümbruskonna pastor; hilisem märter)
# 1931–1938 Aleksander Kuum (Tartu 1. ja ümbruskonna pastor)
# 1931–1932 Jaan Jakobson (Jaagupsoo) (Tartu 2. ja ümbruskonna pastor; hilisem märter)
# 1932–1933 Jaan Jakobson (Jaagupsoo) (Tartu 2. ja ümbruskonna pastor; hilisem märter)
# 1933–1935 Vassili Prii (Tartu 2. pastor; hilisem märter)
# 1935–1936 Hugo Oengo (Tartu 2. pastor)
# 1938–1941 Ferdinand Tombo
# 1941–1942 Eduard Hark (mittekorraline)
# 1942–1944 Aleksei Poobus (mittekorraline)
# 1944 Kusta Sotnik (mittekorraline)
# 1944–1945 Harri Haamer (mittekorraline)
# 1945–1962 Eduard Suurhans
# 1962–1963 August Saulus
# 1963–1966 Andres Kirjamägi
# 1966–1972 Ants Soode
# 1972–1987 Päivo Kasekamp
# 1988–1991 Andrus Norak
# 1991–1992 Villu Eenkivi (pastori kohusetäitja)
# 1992–1994 Leonhard Kangro (pastori kohusetäitja)
# 1994–1995 Andrus Norak
# 1995–1998 Priit Gregorios Tamm
# 1998 Raivo Nikiforov (pastori kohusetäitja)
# 1998–1999 Villu Eenkivi (pastori kohusetäitja)
# 1999–... Priit Gregorios Tamm

## Viited

## Välislingid
* EMK Tartu Püha Luuka koguduse koduleht
Salihorsk

**Salihorsk** (transkribeerituna **Saligorsk**) on linn Valgevenes Minski oblastis, Salihorski rajooni halduskeskus. Linna ühendab Słuckiga raudtee. Salihorsk asub Sluči jõe kaldal pealinnast Minskist 137 kilomeetri kaugusel.

Linnas on kino. Haridust annavad üksteist kooli. 

Salihorskis on kaks staadioni (kokku 8000 kohta) ja jäähall, kus on 2000 kohta. Nii linna jalgpalliklubi kui ka jäähokiklubi kannavad nime *Шахтёр*.

Salihorsk on tähtis tööstuslinn, sealsed ettevõtted annavad 45% Minski oblasti tööstustoodangust. Suurim ettevõte on Belaruskali, üks suuremaid kaalisoola tootjaid maailmas. Linna ümbruses on praegu neli tegutsevat kaevandust, nende toodangut töötlevad kolm tehast. Linnas toodetakse ka kaevandustehnikat ja raudbetoondetaile. Kõige vanemas soolakaevanduses asub maa-alune sanatoorium, kus ravitakse allergia ja astmaatilise bronhiidi all kannatavaid inimesi.

## Ajalugu

Salihorsk asutati aastal 1958 kaevurite alevikuna. Algselt kandis see nime Novastarobinsk (*Новастаробінск*). Aastal 1959 sai asula nimeks Salihorsk, sellest sai alev (töölisasula). Aastal 1962 valmis alevit Słuckiga ühendav raudtee.

Linn sai Salihorskist aastal 1963. Aastal 1964 rajati Sluči jõele Salihorski veehoidla. Aastal 1965 sai linnast Salihorski rajooni keskus.

## Pilte

Pilt:BLR Soligorsk Catholic church.JPG|Salihorski katoliku kirik
Pilt:BLR Soligorsk Orthodox Church 1.jpg|Üks Salihorski õigeusu kirikutest
Pilt:BLR Soligorsk Orthodox Svyato-pokrovskaya church.JPG|Teine Salihorski õigeusu kirikutest
Pilt:BLR Soligorsk Railway Station.jpg|Salihorski raudteejaam
|Belaruskali peakorter
Pilt:BLR Soligorsk church of evangelists Christ for all.JPG|Evangeelsete kristlaste kirik


## Viited

## Välislingid

*Salihorski linna veebileht (*inglise keeles)*
*Linna infoportaal 
*Salihorsk Valgevene fotoentsüklopeedias (vene keeles)
*http://www.soligorsk-city.com/
Laiuse voor

**Laiuse voor** (ka *Laiuse mägi*) on Vooremaa maastikurajooni kõrgeim voor.

Laiuse voor asub Vooremaa voorestiku põhjaosas, umbes 6 kilomeetri kaugusel Jõgeva linnast. Voore kõrgus merepinnast on 145,4 meetrit, suhteline kõrgus voore kaguosas asuva Kuremaa järve suhtes 61 meetrit. Voor on järsu lääne- ja lauge idanõlvaga, umbes 10 kilomeetrit pikk ning 2 kilomeetrit lai.

Laiuse voorel paikneb Vilina küla koos muistse Vilina linnamäega. Voore jalamil asuvad Alavere, Altvälja, Kasevere, Raaduvere ja Kuremaa küla ning Laiuse alevik. Üle voore kulgeb Jõgeva–Mustvee maantee. Voore tipus asub Laiuse Siniallikas, mis rahvapärimuses on tuntud oma tervistava toime poolest.

Voorelt avaneb kaunis vaade ümbruskonnale. Põhjas on näha Pandivere kõrgustik oma kõrgemate tippude, Emumäe ja Kellavere mäega.


Pilt:Laiuse mägi11.JPG|Vaade Laiuse mäelt läände, Jõgeva suunas
File:Vaade Laiusele.jpg|Vaade Laiuse suunas


## Vaata ka
*Vooremaa 

## Viited