open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Voulpaix

**Voulpaix** on küla ja vald Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Aisne'i departemangus.

Voulpaix' elanike arv on 389 (2006). 1850. aastal elas külas 1075 ja 1962. aastal 528 elanikku, ent sellest ajast on külaelanike arv pidevalt vähenenud.

Küla asub 114–178 meetri kõrgusel merepinnast ja selle pindala on 11,55 km².

## Viited
Rollagi vald

**Rollagi vald** on vald Norras Buskerudi maakonnas. Valla halduskeskus on Rollag.

Rollagi vald loodi 1. jaanuaril 1838. Aastatel 2020–2023 kuulus vald Vikeni maakonda.

## Viited
Rudolf Muus

**Rudolf Muus** (19. veebruar 1862 – 9. november 1935) oli norra kirjanik. Oma ajal oli ta Norras loetuim ja suurima teoste läbimüügiga kirjanik.

## Elulugu
Muusi kirjanduslik anne avaldus juba varajases nooruses. Esimesi loomekatsetusi tegi ta kuueaastaselt. Koolis kirjutas Muus klassikaaslastele raha eest esseesid. Kaheteistkümneaastaselt kirjutas ta muinasjuturaamatu, mida kunagi ei avaldatud. 

Muus abiellus Olga Erikka Jørginega, kellega sai kümme last. Tema naine oli väga musikaalne ja esines Kristiania teatris.

Muus nautis tegevusi värskes õhus, käis tihti seenel ja kalal.

Paljude tema juttude tegevuspaigaks on Kristiania (praegu Oslo). Enamikus teostes on kirjeldatud tolleaegset Oslo elukeskkonda. Ta tõlkis norra keelde mitu väga mahukat saksa ja inglise romaani.
Trondheimi vapp

**Trondheimi vapp** on Norra linna Trondheimi vapp. 

Tronhdheimi vapp põhineb keskaegsel linnapitsatil. Pitsat võeti kasutusele ilmselt 13. sajandil, kuid vanim linnapitsati kujutist kandev dokument pärineb 1344. aastast.

Vapi kinnitas 1897. aastal Trondheimi linnavalitsus.

Trondheimi vapp erineb oma keeruka kujundusega ülejäänutest Norra vappidest.

Vapi vasakul küljel on kujutatud kirikuportaali, millel seisab mitra ja karjasesauaga piiskop. Vapi paremal küljel on kujutatud linnuseportaali, millel seisab kaalusid hoidev kuningas. Loss ja kirik paiknevad kivikaarel, mille all on kujutatud kolme mehepead.

Kuningas ja piiskop sümboliseerivad Trondheimi staatust kuninga ja peapiiskopi residentsina. 

Vapi kilp on sinine ja detailid on hõbedased. Vapi kohal on hõbedane müürkroon.
Vigala raudteejaam

**Vigala raudteejaam** on hoonete kompleks Rapla maakonnas Märjamaa vallas Vana-Vigala külas. Algselt oli tegemist raudteejaamaga Rapla–Virtsu raudtee 46. kilomeetril. 

Raudteejaama peahoone on hästi säilinud ja seal töötab tänapäeval Vana-Vigala raamatukogu.
Täpselt sama projekti järgi on ehitatud Märjamaa ja Põlva jaamahoone. Hoonete näol on tegemist sümmeetrilise ristkülikukujulise põhiplaani ja madala kelpkatusega kahekorruselise kivihoonega, mis ehitati tõenäoliselt Leon Johansoni projekti järgi.

Viimane rong lahkus jaamast 1968. aastal, peale rongiliikluse sulgemist raudtee demonteeriti.

Kui vaadata raudteetammilt Virtsu poole, jääb jaamahoone vasakule. 

## Pildid

Vigala station 1930.jpg|Vigala raudteejaam 1930. aastal
Raudteejaama kõrvalhoone Vana-Vigalas.JPG|Raudteejaama kõrvalhoone Vana-Vigalas
Raudteejaama veevõtupump Vana-Vigalas.JPG|Raudteejaama veevõtupump Vana-Vigalas
Raudteeliste maja Vana-Vigalas.JPG|Raudteeliste maja Vana-Vigalas
Veetorn Vana-Vigala Jaama platsil.JPG|Veetorn Vana-Vigala Jaama platsil 
Ooteruumi silt ja lamp Vana-Vigala endises raudteejaamahoones.jpg|Säilinud ooteruumi silt ja lamp Vana-Vigala endises raudteejaamahoones
Endine Rapla-Virtsu raudteetrass ja veevõtupunkt Vana-Vigalas.jpg|Endine Rapla-Virtsu raudteetrass ja veevõtupunkt


## Viited
Nidelva (Agder)

**Nidelva** on jõgi Norras Agderi maakonnas.

Jõe pikkus on 210 km ja valgla pindala 4000 km².

Nidelva saab alguse Nisserelva ja Fyreselvi ühinemisel.

Jõele on rajatud kuusteist hüdroelektrijaama; Nidelva on üks enim ülespaisutatud jõgesid Norras.

Rygene juures on keskmine vooluhulk 110 m³/s, sügisel 1987 mõõdeti suurimaks vooluhulgaks 1200&nbsp;m³/s.

Nidelva suubub Arendali vallas Skagerraki väina.


Pilt:Stein Nidelv Reiersøl.JPG|
Pilt:Froland-Nidelva-a.JPG|Nidelva Frolandi kiriku lähedal
Pilt:Nidelva Reiersøl.JPG|Nidelva Reiersølis
Pilt:Nidelva.JPG|
1997. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**1997. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid **34**. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 3.–15. veebruarini Sestrieres Itaalias. Võistlustel oli mängus 10 komplekti medaleid (viis ala nii meestele, kui naistele). 

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]




Finaal: 15. veebruar 
Osavõtjaid: 67
Maailmameister 1996: Alberto Tomba, Itaalia
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 12. veebruar 
Osavõtjaid: 109
Maailmameister 1996: Alberto Tomba, Itaalia
Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]




Finaal: 3. veebruar 
Osavõtjaid: 79
Maailmameister 1996: Atle Skårdal, Norra
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 8. veebruar 
Osavõtjaid: 52
Maailmameister 1996: Patrick Ortlieb, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 6. veebruar 
Osavõtjaid: 57
Maailmameister 1996: Marc Girardelli, Luksemburg
Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 5. veebruar 
Osavõtjaid: 70
Maailmameister 1996: Pernilla Wiberg, Rootsi
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 9. veebruar 
Osavõtjaid: 67 
Maailmameister 1996: Deborah Compagnoni, Itaalia
Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]




Finaal: 11. veebruar 
Osavõtjaid: 48
Maailmameister 1996: Isolde Kostner, Itaalia
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]


 

Finaal: 15. veebruar 
Osavõtjaid: 37
Maailmameister 1996: Picabo Street, USA
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 15. veebruar 
Osavõtjaid: 53
Maailmameister 1996: Pernilla Wiberg, Rootsi
Ametlikud tulemused


### Medali






## Välislingid
* MM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Mardalsfossen

**Mardalsfossen** on juga Norras Mardøla jõel. Joa keskosa koordinaadid on .

Mardalsfossen on üks kõrgeimaid Euroopa jugasid – kogukõrgus Statistika Keskbüroo järgi on 705 m (Ülemaailmse jugade andmebaasi andmetel 657 m). Juga koosneb mitmest astmest. Üldiselt jaotatakse juga kaheks, kuid alumises languses eristatakse mitut lühemat langust. Pikim vertikaalne langus on 358 meetrit.

1970. aastatel ehitati joast läände 15 km kaugusele Grytteni hüdroelektrijaam, mistõttu juga kanaliseeriti ümber. Hüdroelektrijaama tõttu lastakse juga vabalt voolata oma looduslikus sängis aastas ainult kaks kuud: 20. juunist kuni 20. augustini.

Protestiks tammiehituse vastu, mis jättis peaaegu kogu aastaks joa kuivaks, sidus 1970. aastal Norra liikumise Süvaökoloogia asutaja Arne Næss end koos kolmesaja toetajaga kinni. Protesti tulemusena suurendati kahel suvekuul joa vooluhulka 3-lt 45 kuupmeetrini sekundis.

## Viited
Terminaator (elektroonika)

**Terminaator** on riistvarakomponent, mis paigaldatakse juhtme või kaabli lõppu, et vältida signaali tagasipeegeldumist, mis tekitaks interferentsi. Selle asemel terminaator summutab signaali.

## Terminaatorite tüübid
***Passiivne terminaator** koosneb lihtsast takistist. Selliseid on kahte tüüpi: takisti on signaali ja maanduse vahel nagu Ethernetis või positiivse ja negatiivse signaalkaabli vahel nagu SCSI terminaator.
***Aktiivne terminaator** koosneb pingeregulaatorist, mis hoiab pinge lõpptakisti(te)s püsivana.

## Terminaatorite kasutamine infotehnoloogias
Kõik paralleel-SCSI seadmed kasutavad terminaatoreid. SCSI seadmeid kasutatakse peamiselt salvestamiseks ja varundamiseks.

50-oomisele koaksiaalkaabli Ethernetile rajatud 10Base2 ja 10Base5 arvutivõrgud vajavad kindlasti tööks 50-oomist BNC terminaatorit. Kui arvutivõrgu kaabeldus ei ole korralikult termineeritud, siis toimub tugev signaalide peegeldumine ja põhjustab kõikide võrku ühendatud arvutite omavahelise ühenduse kaotamise.

75-oomisele televisioonikaablile kasutatakse televisiooni (75-oomise) koaksiaalkaabli lõpetamiseks F-konnektoriga. Keermestatud F-terminaator kruvitakse üldiselt otse kaablile. Läbi TV-koaksiaalkaabli jagatakse sageli ka interneti püsiühendust.
Nesi vald

**Nesi vald** on mitme valla nimi.

* Nesi vald (Akershus), vald Norras Akershusi maakonnas
* Nesbyeni vald (varem *Nesi vald*), vald Norras Buskerudi maakonnas
* Nesi vald (Hedmark), endine vald Norras Hedmarki maakonnas
* Nesi vald (Sør-Trøndelag), endine vald Norras Sør-Trøndelagi maakonnas
* Nesi vald (Vest-Agder), endine vald Norras Vest-Agderi maakonnas
* Nesi vald (Fääri saared)
Drammeni vapp

**Drammeni vapp** on Norra Drammeni valla vapp. See kinnitati 17. novembril 1960.

Vapil kujutatakse kivivundamendil seisvat hõbedast sammast, mille ees on ristatud võti ja mõõk. Vapp põhineb Bragernesi pitsatil aastast 1723. Bragernesi ladinakeelne moto oli *In Fide Et Justitia Fortitudo* ('usus ja õigluses on tugevus') ja pitsatil olevad esemed viitavad sellele: võti – usk, mõõk – õiglus, sammas kividel – tugevus.
1999. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**1999. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid **35**. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 2.–14. veebruarini Vailis ja Beaver Creekis USA-s 2499–3483 meetri kõrgusel merepinnast. Võistlustel oli mängus 10 komplekti medaleid (viis ala nii meestele kui ka naistele). 

MM-i sangariks oli Norra mäesuusataja Lasse Kjus, kes võitis igal alal medali (kaks kulda ja kolm hõbedat). Austerlane Hermann Maier võitis kaks kuldmedalit. Olgu lisatud, et ülisuurslaalomis said mõlemad kuldmedali, kuna finišisse jõudsid nad võrdse ajaga. Võistluste suurim üllataja oli soomlane Kalle Palander, kes tuli maailmameistriks slaalomis. Naistest oli edukam kahe kuldmedaliga Austriat esindanud Alexandra Meissnitzer.

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]


 

Finaal: 14. veebruar 
Osavõtjaid: 83
Maailmameister 1997: Tom Stiansen, Norra
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 12. veebruar 
Osavõtjaid: 94
Maailmameister 1997: Michael von Grünigen, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]




Finaal: 2. veebruar 
Osavõtjaid: 50
Maailmameister 1997: Atle Skårdal, Norra
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 6. veebruar 
Osavõtjaid: 42
Maailmameister 1997: Bruno Kernen, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 9. veebruar 
Osavõtjaid: 40
Maailmameister 1997: Kjetil André Aamodt, Norra
Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 13. veebruar 
Osavõtjaid: 77
Maailmameister 1997: Deborah Compagnoni, Itaalia
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 11. veebruar 
Osavõtjaid: 77
Maailmameister 1997: Deborah Compagnoni, Itaalia
Ametlikud tulemused


#### [[ Ülisuurslaalom]]




Finaal: 3. veebruar 
Osavõtjaid: 41
Maailmameister 1997: Isolde Kostner, Itaalia
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 7. veebruar 
Osavõtjaid: 25
Maailmameister 1997: Hilary Lindh, USA
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 8. veebruar 
Osavõtjaid: 28
Maailmameister 1997: Renate Götschl, Austria
Ametlikud tulemused


### Medali





Ülisuurslaalomis anti välja kaks kuldmedalit, kuna nii Hermann Maier, kui Lasse Kjus lõpetasid võrdse ajaga.


## Välislingid

* MM-i tulemused FIS-i kodulehel
Orkla

**Orkla jõgi** (nr *Orkla, Orklaelva*) on jõgi Norras Trøndelagi maakonnas.

Jõe pikkus on 182 km. Ta on maakonna pikim jõgi. 

Orkla jõgi voolab välja Orkelsjøeni järvest Oppdali vallas, voolab läbi Orkladali oru ja suubub Orkangeri küla juures Orkdalsfjordenisse. 

Jõel on viis hüdroelektrijaama, mis on rajatud aastatel 1978–1985.
Rumba raudteesild

**Rumba raudteesild** on Rapla–Virtsu raudtee tarvis ehitatud sild üle Velise jõe. Sild asub Lääneranna vallas Rumba külas.

Betoonvõlvsild valmis 1931. aastal raudtee eriprojekti järgi.

Silla kõrvale ehitati 1937. aastal maanteesild, mis 1941 hävitati.

Enne raudtee sulgemist 1968. aastal koosnes kahest sildest, teine (läänepoolne, ilma võlvita) eemaldati hiljem maaparandustööde käigus.

Tänapäeval on raudteesild kasutusel Kirbla–Rumba–Vana-Vigala tee maanteesillana, kuhu rohkem kui üks auto kõrvuti ei mahu (eesõigus on Vana-Vigala poolt Kirbla poole liiklejatel).

## Välislingid
*Foto 1993
Rena jõgi

**Rena** ehk **Renaelva** on jõgi Norras Innlandeti maakonnas Rendaleni ja Åmoti vallas, üks Glåma suuremaid lisajõgesid.

Rena pikkus on 165 km ja valgla pindala 3967 km².

Rena saab alguse Tysla ja Unsetåa ühinemisel. Jõgi moodustab Lomnessjøeni ja Storsjøeni järve. Rena jõkke suubuvad Mistra, Søndre Osa ja Julussa jõgi.

Jõge ületab mitu silda, nende hulgas Kjøllsæteri sild.

Rena suubub Glåma jõkke Rena lähedal.

## Välislingid
* Store norske leksikon
Rena

**Rena** on asula Norras Innlandeti maakonnas Glåma jõe kaldal, Åmoti valla keskus. 

Elanike arv 2054 (2008), pindala 2,18 km².


Renakarton 2006.jpg|Rena papivabrik
Aamot kirke rena.jpg|Åmoti kirik Renas
Telglõige

**Telglõikeks** nimetatakse tasandilist kujundit, mis tekib geomeetrilise keha lõikamisel tasandiga, mis läbib lõigatava keha telge.
Ål

**Ål** on asula Norras Buskerudi maakonnas, Åli valla keskus. Ta asetseb Hallingdaleni peaoru keskel Strandafjordeni idasopis.

Elanike arv on 2293 (2008). Aastal 2006 oli elanike arv sama.

## Viited

## Välislingid
* Store norske leksikon
Ristlõige

**Ristlõige** on ruumilise kujundi ühisosa tasandiga, mis ristub mõne fikseeritud sirgega.

## Vaata ka

* Projektsioon

## Viited
RCA

**RCA** võib tähistada mitmeid asju:
* **[[RCA Corporation]]** asutatud kui **Radio Corporation of America**, oli USA ettevõte.
* **[[RCA Records]]** on USA muusikaettevõte.
* **[[RCA konnektor]]** on ühenduspesa, mida kasutatakse laialdaselt audio/video süsteemide ühendamiseks.
* **[[RCA Dome]]** on staadion Indianapolises USA-s.
* **[[Royal College of Art]]** (RCA) on Londonis paiknev kunsti ja disainialast haridust andev ülikool.
* **[[Reformed Church in America]]** (RCA) on kiriklik organisatsioon Põhja-Ameerikas.
SMA-konnektor

**SMA-konnektor** (lühend SMA sõnadest *SubMiniature version A*) on pisike keermesliitega koaksiaalkaablite pistikühendus, mis töötati välja 1960. aastail. Konnektori lainetakistus  on 50 Ω ja talitlussagedus kuni 27 GHz. 

SMA variant on RP-SMA ehk RSMA (*Reverse polarity SMA*). Polaarsuse pööramine tähendab siin tegelikult seda, et pistiku keskkontaktiks on metalltihvti asemel metalltoru. Pistikühendust RP-SMA kasutatakse laialdaselt  Wi-Fi-seadmeis.

PR-SMA pesapoolel on väliskeere, millele kruvitakse pistikut ümbritsev mutter . Toodetakse ka niisuguseid SMA-pistikühendusi, millel on mutter pistiku küljes ja väliskeere pistikul.

## Vaata ka
*RF-konnektor
*Pistikühendus

## Välislingid
* RF Connectors from WA1MBA
Joonpind

**Joonpind** on pind, mille saab moodustada ruumis liikuva sirgega. Selle sirge iga asendit nimetatakse *joonpinna moodustajaks*.

## Parameetriline kuju
Joonpindasid saab kirjeldada parameetriliste võrranditega kujul

: \mathbf{x}(u,v) = \mathbf{b}(u) + v \mathbf{d}(u), 

kus **x** = (*x*,*y*,*z*), *u* ja *v* on parameetrid, **b**(*u*) on joonpinna juhtjoon ja **d**(*u*) on funktsioon, mis annab moodustajatele sihi. 

Seega iga moodustaja parameetrilise võrrandi saab siis, kui fikseerida parameetri *u* väärtus  (olgu selleks *u* = *u<sub>fix</sub>*) ja jälgida **x** sõltuvust ainult parameetrist *v*. Viimane annabki aga just sellise sirge võrrandi, mis läbib punkti **b**(*u<sub>fix</sub>*) ja mille siht on **d**(*u<sub>fix</sub>*).

## Näited
* tasand
* koonus
* silinder
* hüperboolne paraboloid
* ühekatteline hüperboloid
* Möbiuse leht
* helikoid

## Vaata ka
* Catalani pind on joonpind, mille moodustajad on paralleelsed mõne fikseeritud tasandiga.
* Konoid on Catalani pind, mille moodustajad lõikuvad mõne fikseeritud sirgega (teljega).

## Viited
Mosteri vald

**Mosteri vald** on endine vald Norras Hordalandi maakonnas.

Vald moodustati 1. juulil 1916, kui varasem Finnåsi vald jagati Mosteri, Bømlo ja Bremnesi vallaks. 

Valla pindala oli 66 km². 

Moodustamise ajal oli vallas 1316 elanikku. 1962. aasta lõpus, mil vald kaotati, oli elanike arv 1834.  

1. jaanuaril 1963 liideti need kolm valda uuesti Bømlo vallaks, mille territoorium langeb kokku Finnåsi valla territooriumiga aastatest 1865–1916. 

Vald hõlmas muu hulgas Mosteri saare Mosterhamni asulaga.

Endisele Mosteri vallale vastab Mosteri kogudus Finnåsi kihelkonnas.  

## Välislingid
*Store norske leksikon
Statistika Keskbüroo (Norra)

**Statistika Keskbüroo** (norra keeles ***Statistisk sentralbyrå***, lühend **SSB**) on Norra riigiasutus, mis tegeleb ametlike statistiliste andmete kogumise, töötlemise ja edastamisega. 

See asutati iseseisva direktoraadina 1. juulil 1876.  

Ta on sõltumatu direktoraat, mis halduslikult allub Norra rahandusministeeriumile (Finansdepartementet). Asutust juhib haldusdirektor (2005. aastast Øystein Olsen). 

Büroos töötab umbes 1000 inimest (Kongsvingeris ja Oslos).

Igal aastal avaldab büroo umbes 800 publikatsiooni, mis on loetavad büroo veebilehel. Paljud dokumendid on nii norra- kui ka ingliskeelsed.

## Välislingid
*Büroo norrakeelne koduleht
*Ingliskeelne koduleht
Arvo Orn

**Arvo Orn** (kuni 1935 **Aleksei Orn**; 13. aprill 1905 Pühajärve vald, Tartumaa – 29. aprill 1986 Võrumaa) oli Otepää linnavanem.

Ta lõpetas 1926. aastal Otepää Hariduse Seltsi Gümnaasiumi ning õppis Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas aastatel 1926–1929 ja 1939.

1927 Pühaste Algkooli juhataja, 1929–1932 Pühajärve valla käskjalg ja raamatukogu juhataja, alates 1932 Otepää Teataja väljaandja ja toimetaja. 14. detsembril 1939 valiti ta ainsa kandidaadina (senine linnavanem Julius Niklus loobus kandideerimast) häältega 10:2 Otepää linnavanemaks, tema palgaks määrati 50 krooni kuus. 1940. aastal vabastati linnavanem Arvo Orn oma palvel ametist.

1960. ja 1970. aastail oli ta Haanja 8-klassilise kooli direktor.

## Viited

## Kirjandus
* Otepää linnavanemaks Arvo Orn. Uus Eesti, 15. detsember 1939, nr. 342, lk. 8. 

## Välislingid
* Valgamaa kodulooline andmebaas ISIK
* 
* Tartu Ülikooli üliõpilased
Jüri Jams

**Jüri Jams** (30. aprill 1884 Uue-Võidu vald, Viljandimaa – 4. juuli 1939 Tartu) oli eesti põllumees, Jamsu talu peremees, Uue-Võidu vallavanem ja Viljandi abivallavanem.

## Viited
Vestlandet

**Vestlandet** on piirkond Norra lääneosas. See hõlmab Rogalandi, Vestlandi ja Møre og Romsdali maakonda.

Regiooni suurim linn on Bergen, suuruselt teine on Stavanger.

Vestlandet tähendab norra keeles läänemaad.

Vestlandet piirneb idas Østlandeti, lõunas Sørlandeti ja põhjas Trøndelagiga. Läänest piirab Vestlandetit Norra meri.

## Loodus
Rannikul asuv Vestlandet on Põhja-Atlandi hoovuse tõttu soojema ja niiskema kliimaga kui ülejäänud Norra. Vestlandet on sademerikkamaid piirkondi Euroopas. Keskmiselt tuleb aastas 3500&nbsp;mm sademeid, mõnel aastatel isegi kuni 5000&nbsp;mm.

## Rahvastik
2009. aasta 1. juuli seisuga elas Vestlandetis 1 253 610 inimest. Regiooni pindala on 58 560,4&nbsp;km².

### Vestlandetis asuvad linnad
Linnad on järjestatud elanike arvu järgi.
* Bergen
* Stavanger
* Sandnes
* Ålesund
* Haugesund
* Molde
* Kristiansund
* Stord
* Egersund
* Førde
* Bryne
* Florø
* Åkrehamn
* Kopervik
* Jørpeland
* Odda
* Ulsteinvik
* Sauda
* Fosnavåg
* Skudeneshavn
* Måløy
* Åndalsnes

### Keeled
Vestlandetis on levinud uusnorra keel (*nynorsk*). 87% uusnorra keele kõnelejatest elab Vestlandetis. Siiski kasutab 56% Vestlandeti elanikest *[[bokmål]]* (eelkõige on see levinud suuremates linnades).

## Vaata ka
* Norra ajaloolised piirkonnad

## Viited
Rørosi vald

**Rørosi vald** asub Norras Trøndelagi maakonnas. Valla halduskeskus on Røros.

## Ajalugu

Läbi aegade on lõunasaamid seda maa-ala kasutanud põhjapõtrade karjatamiseks. Seda teevad nad tänapäevani.

Rørosi linn on nimetatud kunagise Rørosi (1530. aasta paiku nimetatud Røraasiks) talu järgi, mille maadele on linn asutatud. Linna nimi tuleb Røa jõe nimest, millele liitub sõna "*os*", mis tähendab norra keeles jõesuud. Linnas suubub Røa jõgi Norra kõige suuremasse ja pikemasse Glåma jõkke. Kuid see, mida tähendab Røa jõe nimi, on teadmata. Samuti pole seletust asula saamikeelsele nimele Plassje.

Rørosi vald asutati 1. jaanuaril 1838. 1. jaanuaril 1875 liideti temaga Åleni valla asustamata osa (seda valda enam ei eksisteeri). 1. jaanuaril 1926 jagati Rørosi vald neljaks vallaks, mille nimed olid Rørosi vald, Røros landsogn, Brekken ja Glåmos. Pärast seda oli Rørosi vallas kõigest 2284 elanikku. 1. jaanuaril 1964 liideti need neli valda taas üheks. Enne liitumist oli Rørosi vallas 3063 elanikku. 21. aprillil 1989 anti asustamata osa Rørosi vallast üle Holtåleni vallale, mis on Åleni valla õigusjärglane.

Rørosi valla vapp võeti vastu alles 29. oktoobril 1992. Kuna Røros on vana kaevanduslinn, siis on vapil kujutatud punasel taustal kollasega vase sümbol, mille all on ristatud kaks kaevandustööriista.

2017. aastani kuulus vald Sør-Trøndelagi maakonda.

## Loodus

Rørosi vald asub põhiliselt platool, mis ida suunast lääne poole laskub. Kõige madalam koht vallas on pisut üle 600 m kõrgusel merepinnast, aga kõrgeim tipp Storvigelen küündib üle 1200 meetri.

Vald on põhiliselt kaetud kaasikute ja männikutega, aga metsapiir ei jää kaugele.

Valla suurim järv on 46 km² suurune Aursund, millest algab Glåma jõgi. Rørosi vallas on ka Norra suuruselt 3. järve Femundi (203 km²) põhjatipp. Lisaks neile on vallas hulgaliselt väiksemaid järvi. Rørosi valla jõed ja järved sobivad kanuuga sõitmiseks ja kalastamiseks.

Vallas asuvad Femundsmarka rahvuspark ja Forollhogna rahvuspark.

Valda läbib Rørosbanen.

## Viited
Avatud Eesti Fond

**Avatud Eesti Fond** (AEF) on heategevuslik sihtasutus, mis asutati 1990. aastal George Sorosi toetusel eesmärgiga toetada avatud ühiskonna kujunemist Eestis.

Avatud Eesti Fondil on kaks peamist tegevussuunda: 1) avatud valitsemine ning 2) põhiõigused ja sotsiaalne sidusus. Nende raames algatab fond projekte, korraldab üritusi ja arutelusid, käivitab toetusprogramme ja projektikonkursse. AEF vahendab Vabaühenduste Fondi kaudu ka Norra ja Euroopa Majanduspiirkonna toetusi Eesti kodanikuühendustele.

AEFi toel on sündinud filosoofilise kirjanduse sari "Avatud Eesti raamat", kooliuuendusliikumine "Omanäoline kool", lasteaedade programm "Hea algus", avalikud internetipunktid kõikjal Eestis, Sorosi Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus, telesaade "Subboteja" jne. Alates 1997. aastast annab Avatud Eesti Fond oma aastapäeva puhul iga aasta aprillis välja Koosmeele auhinna, millega tunnustatakse inimesi, kes on ilmutanud silmapaistvat kodanikutunnet või aidanud kaasa avatud ühiskonna kujunemisele Eestis ja mujal.

AEF kuulub avatud ühiskonna toetusfondide (Open Society Foundations) võrgustikku.

Avatud Eesti Fondi juhataja on Mall Hellam.

## Vaata ka
* Koosmeele auhind

## Välislingid
* Avatud Eesti Fondi koduleht
Grytteni hüdroelektrijaam

**Grytteni hüdroelektrijaam** asub Norras Møre og Romsdali maakonnas Rauma vallas. Jaam asub Romsdalshorni mäe jalamil. 

Jaam saab vett Mardalsfosseni joast, Mongefosseni joast ja veel mitmetest veekogudest, mis asuvad hüdroelektrijaamast idas.

Hüdroelektrijaama rajamise käigus protesteeriti Mardalsfosseni joa ümberkanaliseerimise vastu. 1970. aastal aheldasid Arne Næss ja 300 aktivisti end ehituse külge, et takistada joa likvideerimist.

Hüdroelektrijaama ühe turbiini maksimaalne võimsus on 149 MW.

## Viited
Johan Ludwig Mowinckel

**Johan Ludwig Mowinckel** (22. oktoober 1870 Bergen – 30. september 1943) oli Norra poliitik. Ta kuulus Venstresse, Norra sotsiaalliberaalsesse parteisse. 

1902–1906 ning 1911–1913 oli ta Bergeni linnapea. 1922–1923, 1924–1926, 1928–1931 ning 1933–1935 oli ta Norra välisminister. 1924–1926, 1928–1931 ja 1933–1935 oli Mowinckel Norra peaminister.

Ta asutas laevakompanii A/S J. Ludwig Mowinckels Rederi.
Flåm

**Flåm** on küla Norras Vestlandi maakonnas Aurlandi vallas. Asula asetseb Flåmsdaleni oru põhjas Aurlandsfjordeni sopis.

Koha nimi on algselt mitmuse daativ vanapõhja sõnast *flá* ('järskude mägede vaheline väike tasandik'). Seda nime on esimest korda mainitud aastal 1340 kujul *Flaam*.

Külas elab umbes 500 inimest.

Hea ligipääsu ja kauni looduse tõttu käib Flåmi piirkonnas alates 19. sajandi lõpust palju turiste, viimasel ajal ligi 450 000 turisti aastas. Flåmi raudteejaam on Flåmsbaneni lõppjaam. Paljud turistid tulevad Flåmi raudteega, sest Flåmi viiv 20 km pikkune raudteeharu on maailma kõige järsem raudtee (kaldega 1:18), kui hammasratasraudteid mitte arvestada. Raudteel on ka mõned spiraalid. Flåmi vanas raudteejaamas on tänapäeval Flåmi raudtee muuseum.

Jaama kõrval on süvaveekai, mille äärde võivad randuda suured kruiisilaevad. Keskmiselt saabub sinna 131 kruiisilaeva aastas.

Asulat läbib ka Oslot ja Bergenit ühendav maantee E16.

Flåm on kirjanik Per Sivle sünnikoht.

## Vaata ka
* Flåmi kogudus

## Välislingid
* Store norske leksikon
Max Arvisto

**Max Arvisto** (kuni 1924 **Max Erich Einer**, ka **Maks**, **Erik**, **Max-Erik**; 3. märts 1896 Mäksa vald, Tartumaa – 15. juuni 1936 Männiku, Harjumaa) oli eesti keemik.

Ta õppis aastatel 1915–1918 ja 1920–1925 Tartu Ülikoolis keemiat, *cand. chem.* 1925 ("Õlikivi alglagunemine soojuse mõjul").

Osales Vabadussõjas. Oli Järva Maakonna Avalikus Paide Ühisgümnaasiumis õpetaja, seejärel Grafi ja Jürgensi värvivabriku tehniline juhataja. 

Ta oli esperantist, koostas õpiku "Esperanto õpiraamat iseõppimiseks" (Eestimaa Esperanto Liidu poolt läbi vaadatud ja heaks kiidetud, Haapsalu: M. Tamverk, 1926).

Hukkus Männiku plahvatuses.

## Välislingid
*TÜ matrikkel ''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Foto: Arvisto, Maks-Erich (matrikli nr.1413). Arvatavasti 1915
*Eesti ohvitserid 1918-1940
*Haud Tallinna Kaitseväe kalmistul
Jaan Kalviste

**Jaan Kalviste** (kuni 24. aprillini 1935 **Jaan Kranig**, ka **Jaan Kranich**; 3. aprill 1898 Lehtse vald, Järvamaa – 15. juuni 1936 Nõmme) oli eesti keemik.

Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. 

Õppis 1920–1925 (lõpetas) Tartu Ülikoolis keemiat, mag. chem. 1925 (Alküülkarbonaatide konstantide uurimine), Dr. ès Sc. 1929 (Pariis) (Contribution à l'étude des complexes oxaliques et carboniques du cobalt trivalent). Oli ÜS Raimla asutajaliige.

Hukkus Männiku plahvatuses.

## Kirjandus
*"Eestlane Prantsuse doktoriks". Vaba Maa nr 33, 8. veebruar 1929. Lk 7

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Mürgisus

**Mürgisus** ehk **toksilisus** on aine või nähtuse omadus, mis muudab selle mürgiseks. Mürgised ained on mürgid. Mürgid, organismi sattununa, põhjustavad mürgistuse.

Aine tähtsaimaks mürgisuse kriteeriumiks on annuse suurus. On väidetud, et kõik ained on mürgised sõltuvalt annuse suurusest.

## Vaata
*mürk

## Viited
Sunnmøre

**Sunnmøre** ('Lõuna-Møre') on piirkond Lääne-Norras Vestlandetis, Møre og Romsdali maakonna edelapoolseim osa. Piirkonna keskus on Ålesundi linn.

See on rannikupiirkond, mis hõlmab 17 valda (Ålesundi, Giske, Harami, Hareidi, Herøy, Norddali, Ørskogi, Ørsta, Sande, Skodje, Stordali, Stranda, Sula, Sykkylveni, Ulsteini, Vanylveni ja Volda vald).

Sunnmøre pindala on 5215&nbsp;km² ja elanike arv 2020. aasta seisuga 145 732. 1. jaanuaril 2009 oli elanikke 131 535.

Sunnmøre on üks Møre og Romsdali kolmest ajaloolisest piirkonnast (endised foogtkonnad) ning oli varasel viikingiajastul, enne Harald Kaunisjuukse vallutusi, väikekuningriik. Kuigi tänapäeval ei ole Sunnmøre ametlik haldusüksus, on paljudel norra asutustel ja organisatsioonidel (näiteks Norra Jalgpalliliidul ja Norra Politseil) selles piirkonnas eraldi allüksus.

Kõigis Sunnmøre haldusüksustes peale Ålesundi kasutatakse ametlikus asjaajamises uusnorra keelt. Ålesund, mis on piirkonna suurim keskus, on kuulutanud ennast selles osas neutraalseks, kuid peaaegu kõigis haridusasutustes toimub õpe *[[bokmål]]*is.

Ålesundis antakse välja piirkonnalehte Sunnmørsposten, lisaks ilmub väiksemaid kohalikke ajalehti.

Regiooni põhilised sissetulekuallikad on merendus, kalapüük, laevaehitus, mööblitööstus, *offshore*-tehnoloogia naftatööstuse jaoks.

Sunnmøre vaatamisväärsuste hulgas on:

*Norra tuntumaid fjorde Geirangeri fjord, mis kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse
*Juugendstiilis Ålesundi linn
*Norra tuntuim merelindude koloonia Runde saarel, mis asub Herøy vallas
*Maailma sügavaim merealune tunnel Eiksundi tunnel 
*Vestkapp Stadlandeti poolsaarel, üks Norra maismaa läänepoolsemaid punkte

Sunnmøre suuremad keskused (elanike arvu järgi) on:

## Viited

## Välislingid
*Sunnmøre kaardid

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Sunnmøre]] ja saksakeelset artiklit [[:de:Sunnmøre]].*
Moster

**Moster** on saar Norras Vestlandi maakonnas Bømlo valla idanurgas Bømlafjordenist põhjas. 

Pindala on 11,8 km². 

Elanike arv oli 2001. aastal 1564. 

Mosteri saarel pandi umbes 1024 alus Norra kirikule. Ühtlasi peeti Mostertinget ehk Mostratinget, kus sätestati Olav II Haraldssoni kirikuõigus. Selle sündmuse mälestuseks püstitati 1924 Vetahaugenisse kivirist.

## Välislingid
*Store norske leksikon
Epicor

**Epicor Software Corporation** (NASDAQ:EPIC) on keskmise suurusega äriettevõtete tarkvaralahenduste pakkuja, kelle peamised tegevusvaldkonnad on tootmine, hulgi- ja jaekaubandus ning teenusettevõtted.

Ettevõtte peakontor asub Irvine'is, USA California osariigis. Firma asutati 1984. aastal Platinum Software Corporationi nime all. 1999. aasta mais sai firma nimeks Epicor. Eestis on Epicor tegutsenud 14 aastat.

2006. ja 2007. aastal nimetas ajakiri Business 2.0 Epicori 100 kiiremini kasvava tehnoloogiaettevõtte seas. 2006. aastal nimetas ajakiri Fortune Epicori 100 kiiremini kasvava ettevõtte hulgas.
Keila-Joa Sanatoorne Internaatkool

**Keila-Joa Sanatoorne Internaatkool** oli internaatkool Harjumaal krooniliste somaatiliste haigustega lastele. Asutuses tegutses nii põhikool kui ka gümnaasium. 

2015. aastal liideti kool Tallinna Konstantin Pätsi vabaõhukooliga.

## Ajalugu
Keila-Joa Sanatoorsele Internaatkoolile pani 1964. aastal aluse doktor Ella Müllerbek. Kool loodi algselt südame-veresoonkonna- ja reumaatilisi haigusi põdevatele lastele. Koolihoone valmis 1976. aastal. 

Internaatkool avati 8-klassilise koolina. Alates 1979. aastast mindi üle keskhariduse andmisele. 

1979–1984 kandis kool nime **Keila-Joa Sanatoorne Metsakool**.

## Asukoht
Internaatkool asub Harjumaal Harku vallas Türisalu külas, Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee 25. kilomeetril. Koolist lääne poole jääb Keila-Joa alevik.

## Kooli vilistlasi
* Tarmo Männard

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
* Keila-Joa Sanatoorse Internaatkooli põhimäärus.
* Arengukava 2009–2012. Türisalu 2009

### Artiklid
* Mati Jakson. Keila-Joa kool on lastele kodu eest. Eesti Päevaleht, 20. detsember 1995 
* Jaan Väljaots. Surmalend – õnnetusjuhtum või enesetapp? Õhtuleht, 6. aprill 2000
* Õppimisvõimalustest Keila-Joa Sanatoorses Internaatkoolis. Õpetajate Leht, 27. aprill 2001
John Lyng

**John Daniel Lyng** (22. august 1905 Trondheim – 18. jaanuar 1978) oli Norra poliitik. Ta oli Norra konservatiivse partei Høyre liige ja Norra peaminister 28. augustist kuni 25. septembrini 1963. 

Algselt oli ta Venstre liige, kuid 1945. aastal läks ta üle Norra Konservatiivsesse Parteisse.

## Töökäik

*1933–1935 kohaliku parteiosakonna juhataja
*1934–1940 ja 1945 Trondheimi linnanõukogu täitevkomitee liige
*1945 valiti ta Sør-Trøndelagi ja Nord-Trøndelagi maakonna turulinnade poolt Stortingisse
*1945–1947 Trondheimi parteiosakonna juhataja
*1953 valiti taas Stortingisse
*1955–1959 oli Skieni linnanõukogu liige
*1958 ja 1961 valiti Akershusi esindajaks Stortingisse
*august 1963 – september 1963 Norra peaminister
*1965–1970 Norra välisminister
*1964–1970 Akershusi ja Oslo maakonnakuberner

## Viited

## Märkused
Fotosünteetiliselt aktiivne kiirgus

**Fotosünteetiliselt aktiivne kiirgus** (lühendatult **FAK**, inglise **PAR** või **P<sub>h</sub>AR**) on päikesekiirguse spektri see osa, mida fotosünteesivad organismid kasutavad fotosünteesi läbiviimiseks. FAK jääb vahemikku 400–700 nm, moodustades seega osa nähtavast valgusest.

Fotosünteetiliste organismide peamine pigment klorofüll seob kõige efektiivsemalt sinist ja punast kiirgust – seetõttu on taimed ka rohelised.
Mongefossen

**Mongefosseni** juga asub Norras Møre og Romsdali maakonnas Rauma vallas.

Mongefossenit peetakse üheks maailma kõrgemaks joaks. Kuigi selle kõrguse osas on eriarvamusi, peetakse üldiselt joa kõrguseks 773 meetrit. Juga on Grytteni hüdroelektrijaama üks veeallikaid.
Christian VI

**Christian VI** (10. detsember 1699 Kopenhaagen – 6. august 1746 Hørsholm) oli Taani ja Norra kuningas aastail 1730–1746.
## Elulugu
Oldenburgi dünastiast pärinev Christian VI sündis Taani kuninga (1699–1730) Frederik IV ja Mecklenburg-Güstrowi printsessi Louise pojana.

Christian VI oli üks ebapopulaarsemaid Taani kuningaid. Ta üritas rahvale peale suruda pietismi ning kehtestas 1733. aastal riigis sunnismaisuse.

Ta laskis rajada Taani mitmeid silmapaistvaid ehitisi: Christiansborgi lossi, Hirschholmi (Hørsholmi) lossi ning Ermitaaži jahilossi.

Tema valitsusajal ajas Taani rahumeelset välispoliitikat ning hoidis neutraalsust.

Christian suri 46-aastaselt  6. augustil 1746. Ta maeti Roskilde toomkirikusse. Tema klassitsistliku sarkofaagi ja hauamonumendi valmistas skulptor Johannes Wiedewelt.

Tema järgi on nimetatud Kristiansundi linn Norras.

## Perekond
7. augustil 1721 abiellus Christian Brandenburg-Kulmbachi printsessi Sophia Magdalenega (1700–1770). Abielust sündisid:
*Frederik V (1723–1766), Taani ja Norra kuningas
*Luise, abiellus Saksi-Hildburghauseni hertsogi Ernst Friedrich III-ga (1727–1780)
## Sugupuu

## Vaata ka
*Taani kuningas
*Norra kuningate loend

## Välislingid
*Christian VI elulugu Rosenborgi lossi kodulehel
*Christian VI perekond ja sugupuu
Røros

**Røros** (lõunasaami keeles Plassje) on linn Norras Trøndelagi maakonnas, Rørosi valla keskus.

Linn on nimetatud kunagise Rørosi (1530. aasta paiku nimetatud Røraasiks) talu järgi, mille maadele on linn asutatud. Linna nimi tuleb Røa jõe nimest, millele liitub sõna *os*, mis tähendab norra keeles jõesuud. Linnas suubub Røa jõgi Norra kõige suuremasse ja pikemasse Glåma jõkke. Kuid see, mida tähendab Røa jõe nimi, on teadmata. Samuti pole seletust asula saamikeelsele nimele Plassje.

Elanike arv on 3761 (2015).

Rørosi ametlik nimi on 'mägilinn' (*bergstad*), sest Røros on vana kaevanduslinn. 17. sajandi keskelt kuni 20. sajandini kaevandati seal algul ainult vasemaaki, pärast lisaks vasele ka tsinki. Esimene kaevandus rajati 1644. Vase ja tsingi hinna languse tõttu maailmaturul ning kaevanduste ammendumise tõttu suleti viimane kaevandus 1977 pärast 333 aasta pikkust tegutsemist. Kogu linn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Rootslased põletasid Skåne sõja ajal 1678. ja 1679. aastal linna maha. 1718 vallutas linna kolmandat korda kindral De la Barre. Kuid sama aasta 30. novembril hukkus Karl XII Fredriksteni all ning De la Barre otsustas linna maha jätta ja taanduda peavägede juurde põhja poole. See lõppes kohutavalt: üle 3000 halva ettevalmistusega sõduri hukkus karmi ilma tõttu Rørosi lähedal mägedes (Karoliinide surmamarss).

Tänapäeval korraldatakse igal talvel linnas Rørosmartnani laata. Sealt käib igal aastal läbi 50 000 – 70 000 turisti. Laat algab iga veebruari viimasel teisipäeval ja kestab 5 päeva. Alates 1994 etendatakse laada ajal vabaõhuetendust, millega mälestatakse tuhandete Rootsi sõdurite surnukskülmumist.

Røros on Norra üks kõige külmemaid linnu. Linna madalaim õhutemperatuur –50,4&nbsp;°C mõõdeti 13. jaanuaril 1914. Kui 2010. aasta talvel tabas Euroopat külmalaine, mõõdeti seal –42&nbsp;°C. Talvel on tingimused suusatamiseks ülihead, eriti veebruarist aprillini, kui päike käib kõrgemalt ja päevad on pikemad kui varatalvel. 2008. aasta juulis püstitati Rørosi uus soojarekord +30,7&nbsp;°C. Aasta keskmine sademete hulk on umbes 500&nbsp;mm. Kõige kuivem periood on veebruarist maini.

Tööstuses on valdavad puidutöötlemine ja mööblitööstus. Linnas käib palju turiste.

Rørosi läbib raudtee (Rørosbanen) ja linnal on püsilennuühendus Osloga.

Linnas on kaevandusmuuseum ja 1784. aastal ehitatud Rørosi kirik.

Ilmuvad ajalehed Arbeidets Rett ja Fjell-Ljom.

## Välislingid
Grytteni vald

**Grytteni vald** on endine vald Norras Møre og Romsdali maakonnas. Valla keskus paiknes Åndalsnesis.

Vald rajati 1. jaanuaril 1838. Algselt hõlmas see kogu Romsdaleni Opplandi maakonna piirist Åndalsnesini ning alad ümber Romsdalsfjordeni sisesopis, sealhulgas selle seesmise haru Isfjordeni ääres.  

Hiljem eraldusid sellest Eid og Volli vald (1840) ja Heni vald (Isfjordeni-äärsed alad, 1902). 

Pärast viimast eraldumist jäi elanike arvuks 1728. Valla pindala oli pärast seda 797 km². Elanike arv järgneva liitmise ajal oli 3683.

1. jaanuaril 1964 liideti Grytteni vald, Eidi vald, Heni vald, Volli vald ja osa Veøy vallast Rauma vallaks.

Grytteni kihelkond vastab Rauma vallale. Grytteni kogudus hõlmab Romsdaleni alumise osa, sealhulgas Åndalsnesi.
Carsten Thomassen

**Carsten Thomassen** (15. mai 1969 – 14. jaanuar 2008) oli norra ajakirjanik, poliitikakommentaator ja sõjakorrespondent päevalehes Dagbladet. Ta hukkus 2008. aasta Kabuli Serena Hoteli rünnakus. 

## Surma asjaolud
14. jaanuaril 2008 andis Thomassen ülevaate Norra välisministri Jonas Gahr Støre visiidist Kabulis. Støre ja tema kaaslased ning paljud teisedki välisreporterid ja diplomaadid ööbisid Serena Hotelis. Thomassen ootas hotelli fuajees Støret, kui kaks Talibani terroristi tapsid hotelli ees olevad valvurid käsigranaatidega. Vähemalt üks terrorist oli riietunud Afganistani politsei vormi ning polnud seetõttu märgatav PST ihukaitsjatele hotelli sees.

Thomassen sai vigastada kätte, jalga ja kõhtu. Kui tulistamine lõppes, andsid talle esmaabi Verdens Gangi fotograaf Harald Henden, Aftenposteni reporter Tor Arne Andreassen ja teised reporterid Verdens Gangist ja TV2-st. Thomassen evakueeriti alles pärast kahte tundi. Kiirabis läks ta šokki ning suri operatsiooni ajal. Kuna vigastused olid ulatuslikud, on vähe tõenäoline, et ta oleks jäänud ellu, kui teda oleks varem evakueeritud. 

Intsidendis hukkus veel vähemalt 6 inimest ja 2 terroristi.

## Märkused
Askeri vald

**Askeri vald** on vald Norras Akershusi maakonnas. Valla keskus on Asker.

Vald moodustati 2020. aastal Akershusi maakonna Askeri ja Akershusi valla ning Buskerudi maakonna Røykeni ja Hurumi valla liitmisel. Vald kuulus aastatel 2020–2023 Vikeni maakonda.

## Viited
Norra rahandusministrite loend

See on **[[Norra]] rahandusministrite loend**.

## Esimene Ministeerium (rahandusasjad) (märts-november 1814)

## Viies Ministeerium (rahandusasjad) (november 1814-1818)

## Rahandusministeerium, kaubandus ja toll (1818-1846)

## Rahandus- ja tolliministeerium (1846-1999)

## Rahandusministeerium (2000-)

## Märkused
Eva Cassidy

**Eva Marie Cassidy** (2. veebruar 1963 – 2. november 1996) oli ameerika poplaulja, tuntud oma mõjutuste poolt džässis, bluusis ja muudes muusikastiilides.

Eva Marie Cassidy avaldas oma esimese albumi 1992. aastal. Kui tema lugu "Over the Rainbow" sattus pooljuhuslikult ühe raadiojaama mängukavasse, saavutas see suure kuulsuse. 1996. aastal välja antud sooloalbum muutus 1999. aastal üleöö müügihitiks ning tema kuulsus kasvas postuumselt üle terve maailma. 2008. aastaks oli müüdud üle kaheksa miljoni plaadi.

## Elukäik

Eva Marie Cassidy lapsepõlv möödus Washingtoni äärelinnas. Ta oli pere neljast lapsest kolmas; ema oli saksa ning isa iiri ja šoti juurtega. Juba lapsena tundis Eval huvi muusika ja kunsti vastu. Isa õpetas ta kitarri mängima ja esines ta perekondlikel sündmustel. Esimest korda tegi ta popmuusikaansamblis kaasa juba 11-aastaselt ning pärast seda osales veel mitmes ansamblis, jäämata kuhugi kauaks püsima. 

1986. aastal oli Eva muusikuelus esimene suurem pöördepunkt, kui ta koolikaaslane David Lourim kaasas ta muusikaprojekti Method Actor. Stuudios kohtas ta Chris Biondot, kes aitas tal alustada oma karjääri sessioonilauljana ning tutvustas teda Al Dale'ile, kellest sai hiljem Eva mänedžer. 1990. aastal moodustati viieliikmeline Eva Cassidy band (Cassidy, Biondo, Lenny Williams, Keith Grimes ja Raice McLeod), mis sai Washingtonis üpris tuntuks. Kahe aasta pärast salvestati esimene album, mis sisaldas lugusid "Fever" ja "God bless the child" ning ka hilisemat Eva hitti "Over the rainbow". 

Plaanis oli ka sooloalbumi väljaandmine, kuid see venis ning firma, kellega oli väljaandmisleping sõlmitud läks pankrotti  Dale ja Biondo õhutasid lauljannat oma kontsertalbumit välja andma. See sai ka teoks, kuigi lauljanna ei jäänud oma toonase esitusega ise rahule. Eva Cassidy jõudis alustada ka tööd stuudioalbumi kallal, kuid suri enne selle valmimist. Album ilmus postuumselt 1997. aastal.

## Haigus

1996. aasta suve lõpus oli Eva Cassidy enesetunne halb, tal olid tugevad puusavalud. Tal diagnoositi kaugelearenenud melanoom. Eva Cassidy suri 1996. aasta 2. novembril 33-aastaselt.
Oslo keskraudteejaam

**Oslo Keskraudteejaam** (*Oslo sentralstasjon*, lühendatult *Oslo S*) on Oslo ja ühtlasi kogu Norra suurim raudteejaam.

Vajadus Oslo keskraudteejaama järele tekkis siis, kui Oslo elanikkond ja rongireisijate arv oli 15 aastaga, 1875–1890, kahe ja poole kordistunud. Oslos oli kaks suuremat raudteejaama, Oslo Østbanestasjon (Oslo Ø) ja Oslo Vestbanestasjon (Oslo V), mille vahel puudus korralik ühendus. 1899 lükkas Storting raha puudumise tõttu tagasi plaani ühendada need jaamad raudteeliiniga, mis läheks Akershusi kindluse all maa alla.

Komitee liiklusprobleemi lahendamiseks loodi 1938. See soovitas 1660 m pikkust tunnelit linna alla. Raudteejaama hoone pidi olema 12-korruseline. Vastava ettepaneku esitas komisjon 7. detsembril 1939 tööministeeriumile, kuid sõja tõttu ei jõutud seda alustada.

1946 loodi Keskraudteejaama Plaanimiskeskus, mida juhtis Egil Sundt. Kuulutati välja arhitektuurikonkurss, mille võitis John Engh. Võitnud projekt põhines 1938. aasta projektil ja uue jaama ehitus pidi kestma 15 aastat. Põhiline, mis aega võttis, oli tunneli ehitamine. Linna all olid geoloogilised tingimused väga rasked, näiteks olid seal suured savikihid. Esialgne plaan sisaldas jaama Oslo raekoja all, aga valiti pisut põhjapoolsem marsruut, kus tunnel oli 1802 meetrit pikk.

Plaani läbisurumine Stortingis osutus raskeks isegi pärast nende tutvustamist 1852. 1959 vaadati plaanid ringi ja 1960 loodi uus komitee. Selle järgi oli vaja uut maa-alust raudteeliini, mis ühendaks ida- ja läänepoolsed liinid. Tunnelit tuli seejuures pikendada lääne poole, sadamani.

Uus plaan kinnitati Stortingis 1962. Põhiosas oli tegu kergelt kohandatud 1946. aasta plaaniga. Kohandused hõlmasid näiteks seda, et vana Oslo Ø jaamahoonet ei lammutatud. Jaamas pidi olema 19 rööpapaari, neist 12 ühenduses Oslo tunneliga. Tänapäeval ongi jaamas 19 teed, neist tunnelis 13.

Ehitustööd algasid 1979 ja juba 1980 võeti Oslo tunnel kasutusele. Tõsi, sinna plaanitud kahest jaamast valmis ainult Rahvusteatri jaam, teine, Elisenbergi jaam, jäigi rahapuudusel lõpetamata. Oslo S võeti kasutusele 27. novembril 1986 ja kuningas Olav V avas selle ametlikult 12. veebruaril 1987. Samal ajal suleti Oslo V jaam, kus on praegu Norra Nobeli instituut.

Jaama kõrval Jernbanetorgetil on Jernbanetorgeti metroopeatus, kus peatuvad kõikide Oslo metroo liinide rongid. Väljakul on peatus ka kõikidel Oslo trammiliinidel ja paljudel bussiliinidel.
Mustkael-pütt

**Mustkael-pütt** (*Podiceps nigricollis*) on linnuliik pütlaste sugukonnas. 

## Levila
Mustkael-pütt on levinud laiguti Euraasias, Aafrika ida- ja lõunaosas ja Põhja-Ameerikas.

## Välimus
Mustkael-püti vanalind hundsulestikus sarnaneb samas sulestikus sarvikpüti vanalinnuga, kuid tal on peenem kael, püstisem laup ja pisut ülespoole kaardus nokk. 

## Elupaik
Mustkael-pütt on püttidest kõige seltsingulisem. Tavaliselt pesitseb ta kuni mõnesaja paariliste kolooniatena toidurikastel järvedel, sageli koos kajakate, tiirude ja teiste lindudega . Võrreldes sarvikpütiga pesitseb toidurikkamatel veekogudel. 

## Toitumine
Mustkael-pütt toitub peamiselt veeputukatest, sellele viitab ka tema noka kuju. 

## Pesitsemine
Mustkael-pütt ehitab ujuva pesa nagu teisedki pütid. Kurnas on 3–6 valkjasrohekat muna. Rändel hoidub parvedesse.

## Esinemine Eestis
Mustkael-pütt on Eestis eksikülaline ja väga haruldane juhuslik haudelind . Peamisi põhjuseid, miks mustkael-pütt pole Eestis püsiv haudelind, on tema soojalembesus. Meie suved jäävad talle pesitsemiseks sageli liiga lühikeseks. 

## Viited

## Välislingid
*
QMA

**QMA-**konnektorid (*quick-connect*) kuuluvad SMA-konnektorite sarja. QMA-konnektorid loodi, et SMA-konnektorid lähitulevikus nendega asendada. 

QMA-konnektoritel on võrreldes tavaliste SMA-konnektoritega mitu eelist:
* QMA-konnektorid on kiiresti ühendatavad – neil puudub kinnituseks keermestus.
* Pärast paigaldamist saab kaablit keerata 360°, seetõttu ei jää kaablid kinni kruvides kunagi pinge alla. Pinge all võivad kaablid ennast lahti kruvida.
* Nende kasutamine vähendab üldist suurust ning teeb sobitamise lihtsaks ja mugavaks.

QMA-konnektorid on kasutusel alates 2003. aastast.
Oslo tunnel

**Oslo tunnel** (norra keeles *Oslotunnelen*) on 3635 m pikkune raudteetunnel Oslos Oslo Keskraudteejaama ja Lääne-Oslos asuva Skøyeni raudteejaama vahel, mis ühendab ida- ja läänesuunalisi raudteeliine. Tunnelit läbib kaks rööpapaari. 

Tunnel otsustati rajada 1968 ja see valmis 1980. See võimaldas ühendada idapoolsed ja läänepoolsed raudteeliinid, millel oli enne raudteega ühendamata lõpp-punktid Oslo Østbanestasjon (Oslo Ø, praegune Keskraudteejaam) ja Oslo Vestbanestasjon (Oslo V). Tunneli omanik on Jernbaneverket.

Tunnelis asub Rahvusteatri raudteejaam (*Nationaltheatret stasjon*). Algselt oli plaanis avada tunnelis kaks jaama, kuid teine, Elisenbergi jaam, jäi lõpuni ehitamata. Elisenbergi jaamas on platvorm olemas, aga seda pole kunagi kasutatud.

Esialgu oli kummaski jaamas üks platvorm, kummalgi pool raudtee, ja üks väljapääs ida suunas. 1999 ehitati Rahvusteatri jaama üks platvorm ja kaks rööpapaari lisaks, mis kasvatas jaama läbilaskevõime 16 rongilt 24-le tunnis. Ümberehitatud jaama avas 6. detsembril 1999 Norra kuningas Harald V.
Dresden (1907)

**Dresden** oli Saksamaa sõjalaev, ristleja (1907–1915), Emdeni sõsarlaev. Sai nime Dresdeni linna järgi.

Kiil laevale pandi 1907, ja ta võeti laevastikku 1908. aastal.

Kuulus Esimese maailmasõja ajal viitseadmiral Maximilian von Spee juhitud Ida-Aasia eskaadrisse.
Laev hukkus Robinson Crusoe saare juures 14. märtsil 1915.

## Laeva üldandmed
Pikkus: 118,3 m

Laius: 13,4 m

Süvis: 5,5 m

Veeväljasurve: 3664 t

Võimsus: 15 000 hj

Kiirus: 25.2 sõlme

Meeskond: 343 inimest

Ehitusmaksumus: 7 600 000 kuldmarka

## Relvastus

*10 suurtükki kaliibriga 105&nbsp;mm
*2 torpeedoaparaati
## Soomus

*tekil 20–30&nbsp;mm
*suurtükitornidel 50&nbsp;mm
*komandosillal 100&nbsp;mm
Saksamaa Ida-Aasia eskaader

**Ida-Aasia eskaader** oli  Saksa keisririigi mereväeüksus, mis tegutses Vaikse ookeani piirkonnas aastatel umbes 1870. ja 1880. aastatest kuni 1914. aastani (aastatel 1897–1914) Ida-Aasia eskaadri (*Ostasiengeschwader*) nime all).

Eskaadri suurus, koosseis ja lokatsioon muutus tegutsemisperioodi jooksul. 

Viimane baas oli Qingdao ja viimane komandör Maximilian von Spee. 

Falklandi lahingus purustati britid eskaadri täielikult, nii et ta lakkas eksisteerimast. 

## Koosseis (läbi aegade)
### Soomusristlejad
* "Bismarck" (august 1900 - aprill 1909)
* "Scharnhorst" (aprill 1909 - detsember 1914) 
* "Gneisenau" (märts 1911 - detsember 1914) 

### Ristlejad
* Ristleja-korvett "Irene" (02.1895 - 06.1901) 
* "Prinzeß Wilhelm" (07.1895 - 04.1899) 
* "Hertha" (mai 1899 - detsember 1905) 
* "Cormoran" (09.1895 - 08.1914) 
* "Leipzig" (01.1907 - 12.1914) 
* "Nürnberg" (04.1910 - 12.1914) 
* "Emden" (07.1910 - 11.1914) 
* "Dresden" (10.1914 - 12.1914) 
* "Kaiserin Elisabeth"
* Hävitaja "Titania"
* Abiristleja "Prinz Eitel Friedrich"

### Suurtükipaadid
* "Wolf" (02.1879 - 05.1894) 
* "Iltis" (09.1880 - 07.1886) 
* "Iltis II" (05.1899 - 09.1914) 
* "Jaguar" (11.1899 - 11.1914) 
* "Luchs" (08.1900 - 09.1914) 
* "Tiger" (10.1900 - 08.1914) 
* "Vorwärts" (03.1901 - 03.1910) 
* "Vaterland" (05.1903 - 03.1917) 
* "Tsingtau" (02.1904 - 08.1914) 
* "Otter" (04.1910 - 08.1914) 
* "S90" ( - 10.1914) 
* Torpeedopaat "Taku"(07.1902 - 09.1914)

## Viited
* Koosseis