open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rudolf Kalm

**Rudolf Kalm** (sündinud 16. detsembril 1943) on eesti näitleja, insener ja meremees.

Tema isa Theodor Kalm oli Vabadussõja veteran ning pidas kodukülas Ilplas riigilt saadud talus poodi.

1951. aastal läks Rudolf Kalm Kuressaarde kooli. Seal alustas ta sportimist ja näitemängu. Pärast 7. klassi lõpetamist läks ta Tallinna polütehnikumi.

Ta oli kolmekordne Eesti meister kergejõustikus. Ta tegeles ka võrkpalli, maadluse ja poksiga.

1960. aastal võeti Kalm vastloodud Tallinnfilmi õppestuudiosse, mille lõpetas 1963. aastal.

Aastatel 1965–1967 töötas ta Ugalas näitlejana. Hiljem oli ta näitleja ka Tallinnas Draamateatris. Ta mängis ka filmides.

Teatri kõrvalt käis Kalm madrusekursustel ning 1970. aastal hakkas tööle kalurikolhoosis Saare Kalur. 

Kuni 1986. aastani lõi ta kaasa rahvateatris.

Ta on töötanud mitmes asutuses ehitusinsenerina.

Enne pensionile jäämist 2008. aastal töötas ta kümme aastat Saaremaa Muuseumis.

## Isiklikku
Tal on seitse last.

## Rollid Ugalas
1965–1966
* Äripäev (Kiir)
* Poolteist päeva muret (Raul Lepp)
* Kasuema (kogu)
* Kippari unerohi (Mait Näkisaar)
1966–1967
* Pulmad kogu Euroopale (episoodid)
* Mürgi perenaine (Joonas)

## Välislingid
* "Kalmu Ruudist võiks kirjutada paksu raamatu" Saarte Hääl, 24. jaanuar 2009
Albert Holst

**Albert Holst** (9. märts 1902 Tartu – 26. mai 1944 Tartu) oli eesti keemik.

Ta oli tuntud kaupmehe Karl Holsti poeg. 1920. aastal lõpetas ta Hugo Treffneri Gümnaasiumi.

Õppis 1920–1921 Tartu Ülikoolis, 1921–1924 Dresdeni Tehnikaülikoolis ja 1924–1926 (lõpetas 1926) Toulouse'i Ülikoolis keemiat. Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Alates 1926 kaupmees oma isa ettevõtetes, alates 1935 Tartu Ülikooli anorgaanilise keemia õppetooli assistent. 1936. aastal kinnitati ta nooremaks assistendiks ning hiljem vanemaks assistendiks.

Ta suri ootamatult oma kodus 42-aastaselt.

## Isiklikku
Tema isa oli kaupmees Karl Holst (1860–1928), ema Leena Holst ning vanem vend Robert Artur Holst, kes samuti tegeles kaubandusega.

## Viited
Liitsilm

**Liitsilm** ehk **fassettsilm** on paljude selgrootute (sealhulgas putukate) nägemiselund, mis koosneb ommatiididest ehk osasilmakestest. Ommatiidides on fotoretseptorid, mille arv varieerub mõnest sajast kuni tuhandeteni. Üldiselt on ommatiidide arv korrelatsioonis isendi nägemisvõimega: selle suurem arv osutab paremale nägemisele.

Lisaks putukaile esineb liitsilmi lõugtundlastel, vähkidel jt.

## Vaata ka
*Lihtsilm
Mitteelektrolüüt

**Mitteelektrolüüt** on molekulaarne aine, mis lahustumisel ei moodusta ioone. Mitteelektrolüüdid on näiteks lihtained (hapnik, jood), oksiidid (CO, NO, Al<sub>2</sub>O<sub>3</sub>) ning paljud orgaanilised ained (suhkur ehk sahharoos, etanool).

## Vaata ka
*Elektrolüüt
Pöördumatu reaktsioon

**Pöördumatu reaktsioon** on reaktsioon, mille puhul lähteaine reageerimisel tekkinud saadused omavahel ei reageeri.

## Vaata ka
*Pöörduv reaktsioon
Malpighi sooned

**Malpighi sooned** (ka **Malpighi torud**, **Malphigi mõigud**, **neermõigud**) on putukate ja mõnede teiste selgrootute eritus- ja osmoregulatsiooniorganid.

Need torud on suhteliselt pikad umbsed ja enamasti avanevad tagasoolde. Nende sisemus on kaetud epiteelrakkudega.
Aksel Kirsimägi

**Aksel Kirsimägi** (kuni 1935 **Aksel Kirschenberg**, 9. juuni 1898 Rõuge vald, Võrumaa – 2. september 1969 Lakewood, New Jersey, USA) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas aastal 1919 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Õppis 1919–1920 Tartu Ülikoolis arstiteadust, 1924–1928 keemiat, 1924–1928 (lõpetas 1928) õigusteadust. Korp! Sakala vilistlane.

Osales Vabadussõjas. Ta oli aastatel 1930–1936 vandeadvokaat A. Jungi abi. Alates 1936 advokaat Jõhvis. 1944 põgenes Saksamaale, 1949 asus USA-sse.

## Viited
Herman Peterson

**Herman Peterson** (5. mai 1896 Kaisma vald, Pärnumaa – 28. mai 1959 Port Arthur, Ontario) oli eesti loomaarst.

Ta lõpetas 1916. aastal Riia Vaimuliku Seminari, 1916–1918  ja 1920–1921 õppis Tartu Ülikoolis arstiteadust, 1921–1924 (lõpetas 1924) loomaarstiteadust. Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. 1925–1944 Riikliku Seerumi Instituudi juhataja. 

1944 põgenes Saksamaale, 1946 siirdus Rootsi, 1953 Kanadasse.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Emil Ruber

**Emil Georg Karl Ruber** (22. veebruar 1889 Tartu – 12. juuli 1966) oli eesti loomaarst ja muusikategelane.

Ta õppis aastatel 1918–1919 Saratovi Veterinaarinstituudis ja 1921–1924 (lõpetas 1924) loomaarstiteadust.

Fraternitas Tartuensise vilistlane ja lipulaulu viisi autor.

Ruber oli Estonia muusikaosakonna esimees, Eesti Lauljate Liidu juhatuse liige ja Eesti Kultuurkapitali Helikunsti Sihtkapitali valitsuse liige.

## Tunnustus
*1939 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema poeg oli Georg Ruuber.

## Viited
Astmeline dissotsiatsioon

**Astmeline dissotsiatsioon** on aine(osakeste) lagunemine keemiliste reaktsioonide käigus järk-järgult väiksemateks osadeks.

Mitmeprootoniliste hapete molekulid ei jagune ioonideks ühekorraga, vaid eraldavad vesinikioone järk-järgult, astmete kaupa.

Mitmeprootoniliste hapete elektrolüütiline dissotsiatsioon kulgeb astmeliselt: esimeses astmes eraldub happe molekulist lahusesse üks vesinikioon, teises astmes teine jne. Igas järgmises astmes toimub dissotsiatsioon oluliselt nõrgemini.

Kaheprootonilised happed on näiteks H2SO4, H2CO3 ja H2S, kolmeprootoniline on H3PO4.
Li Bo

**Li Bo** (李白 (*Li Bai* (*Lǐ Bái*) või *Li Bo* (*Lǐ Bó*); 701–762) oli hiina luuletaja Tangi dünastia ajal. Koos Du Fuga nimetatakse teda tihti hiina luuletajate seas kõige märkimisväärsemaks. Säilinud on umbes tuhat talle omistatud luuletust.

Ta sündis Kesk-Aasias, võimalik, et Siiditeele jäävas Suìyè linnas, mis tänapäeval on paik Kõrgõzstanis. Kui ta oli nelja-aastane, kolis perekond Chengdu lähedale. Noor Li Bo luges palju ning oli osav mõõgavõitleja. Umbes 725. aastal lahkus ta mööda Jangtse jõge oma kodukohast.

Legendi järgi suri Li Bo Jangtse jões uppudes, kui püüdis paadist küünitades haarata kuu peegeldust veel.
Fenoolftaleiin

**Fenoolftaleiin** (keemiline valem C20H14O4) on keemiline ühend, mida kasutatakse happesusindikaatorina. Fenoolftaleiin on aluselises lahuses roosakaspunase värvusega, happelises või neutraalses lahuses värvusetu.
Pöörduv reaktsioon

**Pöörduv reaktsioon** on keemiline reaktsioon, mis toimub samal ajal kahes suunas (otse- ja vastassuunas; edasi ja tagasi). Nõrkade hapete elektrolüütiline dissotsiatsioon vesilahuses on pöörduv reaktsioon. Kui reaktsioonid toimuvad mõlemas suunas sama kiirusega, siis tekib reaktsioonides tasakaal.

## Näiteid
Etaanhape ehk äädikhape (CH3COOH) kui tüüpiline karboksüülhape on nõrk elektrolüüt. Lahuses jaguneb ta vee molekulide toimel vesinikiooniks ja etanaatiooniks (CH3COO-).

Reaktsioon on pöörduv, sest ioonid saavad lahuses omavahelisel kohtumisel uuesti liituda happemolekulideks. Seega esinevad lahuses nii etaanhappe molekulid kui ka tema dissotsiatsioonil tekkinud ioonid. Pöörduva reaktsiooni võrrandis märgitakse kaks vastassuunalist noolt, tähistamaks reaktsiooni kulgemist kahes suunas (pärisuunas kulgeb happe molekuli dissotsiatsioon, vastassuunas – ioonide liitumine molekuliks).

## Vaata ka
*Pöördumatu reaktsioon
*Le Chatelier' printsiip
Ioonreaktsioon

**Ioonreaktsioon** on ioonidevaheline reaktsioon lahuses, mis kulgeb gaasilise aine, sademe või nõrga elektrolüüdi tekke suunas.

Ioonreaktsioonid kulgevad ioonide kontsentratsiooni vähenemise suunas.

## Ioonreaktsiooni toimumise tingimused

Ioonreaktsioon lahuses toimub juhul, kui ioonid seostuvad omavahel iooniliste või kovalentsete sidemetega, moodustades saadusena kas vees vähelahustuva aine või nõrga elektrolüüdi.

*Saaduseks peab olema sade;
*saaduses peab olema nõrk elektrolüüt;
*saaduses peab eralduma gaas.

## Vaata ka
*Ioniidid
Valgusallikas

**Valgusallikas** on valgust kiirgav keha. Füüsika mõistena määratletakse valgusallikat kui elektromagnetkiirguse allikat, mis kiirgab energiat inimsilmale nähtavas spektriosas.

Valgusallikad liigitatakse loomulikeks allikateks (eelkõige Päike) ja mitut liiki tehisallikateks (vt lamp).

Energia muundamise seisukohalt eristatakse primaar- ja sekundaarallikaid.

*Primaarvalgusallikas on keha, mis kiirgab valgust energia muundumise tulemusena teist liiki energiast, näiteks tuumaenergiast (Päikesel),keemilisest energiast (peamiselt põlemisel) või elektrienergiast.

*Sekundaarvalgusallikas on keha, mis ise valgust ei tekita, kuid peegeldab või laseb läbi primaarvalgusallika valgust. 

Tehnikas on valgusallikas element või seade, mis on ette nähtud peamiseltvalgustuseks või signalisatsiooniks.  Valgust tekitav element (üksikosa) on lamp, lambi (või lampide) valguse jaotamise seade on valgusti või prožektor. Valgussignalisatsioonivahendid, valgustid ja prožektorid on üldmõistes valgustusvahendid.
 
## Viited
Nõrk elektrolüüt

**Nõrk elektrolüüt** on polaarne aine, mis vesilahuses osaliselt jaguneb ioonideks (esineb lahuses nii molekulide kui ka ioonidena).

Nõrgad elektrolüüdid on eelkõige nõrgad happed ja nõrgad alused.

## Vaata ka
*Tugev elektrolüüt
Elektronskeem

**Elektronskeem** on aatomi elektronkatte ehitust väljendav skeem, mis näitab elektronide arvu elektronkihtides.

## Vaata ka

* Elektronkonfiguratsioon
* Elektronvalem
Dissotsiatsioon (keemia)

**Dissotsiatsioon** on keemiliste ühendite või molekulide lagunemine ioonideks, aatomiteks või lihtsamateks molekulideks.

Dissotsiatsioon sõltub:
*temperatuurist;
*lahuse kontsentratsioonist.

## Nõrkade aluste dissotsiatsioon
Üks tuntumaid vees hästilahustuvaid nõrku aluseid on ammoniaakhüdraat, mis esineb ainult vesilahustes. Teda saadakse (gaasilise) ammoniaagi lahustamisel vees. Ammoniaak moodustab vee molekulidega küllaltki tugevaid vesiniksidemeid, ja on seetõttu vees kõige paremini lahustuv gaas. Seostudes vesiniksideme abil vee molekuliga, moodustab ammoniaak vesilahuses ammoniaakhüdraadi. See on pöörduv reaktsioon: ammoniaakhüdraat võib kergesti laguneda, eraldades lahusest ammoniaaki (eriti lahuse kuumutamisel). 

Vesilahuses ammoniaakhüdraat vähesel määral dissotsieerub, andes lahusesse ammooniumioone ja vesinikoone. Seetõttu muutub lahus aluseliseks.

## Soolade dissotsiatsioon
Soolad dissotsieeruvad katioonideks (enamasti metalliioonid või ammooniumioon
NH4+) ja anioonideks (happejäägiioonideks). Vaheastmed soolade korral pole olulised.

Tekkinud lahus on elektriliselt neutraalne, sest positiivsete ja negatiivsete laengute kogusumma on null.

*Al Cl3 =  Al3+  + 3Cl-
*K3[ Cr(OH)6] = 3K+ + [Cr(OH)6]3-
*NH4NO3 = NH4+ + NO3-

## Hapete dissotsiatsioon
Hapete dissotsiatsioonil eralduvad (hüdraatunud) vesinikioonid. Mitmeprotoonse happe
korral on dissotsiatsioon astmeline (vesinikioonid eralduvad ükshaaval).
*HNO3  =  H+  + NO3-        
*H2SO4 = H+ + HSO4-  =  2H+ + SO42-
Hüdrooniumioon

**Hüdrooniumioon** ehk **hüdroksooniumioon** on katioon H3O+, mis tekib prootoni ehk vesinikiooni (H+) seostumisel vee molekuliga.

Hüdrooniumioon on väga reaktiivne. Selle pK<sub>a</sub> on 25 °C juures –1,7.

## Vaata ka
*Vesinikioon
Tugev elektrolüüt

**Tugev elektrolüüt** on elektrolüüt, mis vesilahuses laguneb täielikult ioonideks.

Tugevad elektrolüüdid on soolad, tugevad happed ja alused (leelised).

## Vaata ka
*Nõrk elektrolüüt
Lakmus

**Lakmus** on samblikest pärit vees lahustuvate värvainete segu, mida kasutatakse happesusindikaatorina.

Happelises lahuses on lakmus punase ja leeliselises lahuses sinise värvusega.
Indeks

***Indeks** on arvule või tähele (sellest madalamale või kõrgemale) väikekirjas lisatav eristav, eriväärtusi märkiv, millegi hulka märkiv vms number, täht või muu sümbol
****[[Indeks (keemia)|Indeks]]** on keemias aine valemis esinev number, mis näitab elemendi aatomite arvu molekulis või ioonide arvude suhet kristallis.
***[[Indeks (kood)|Indeks]]** on numbritest, tähtedest või mõlemaist koosnev leppemärk, kood, sihtnumber
**postiindeks
***[[Indeks (majandus)|Indeks]]** on majanduses suhtarv, mis näitab kas majandusliku nähtuse keskmist muutumist või mingi teguri mõju suurust majanduslikule resultaadile
***[[Indeks (register)|Indeks]]** on teose teemade kindlal põhimõttel järjestatud register, nimestik
***[[Indeks (semiootika)|Indeks]]** on semiootikas ja keeleteaduses üks kolmest peamisest märgitüübist

## Vaata ka
*börsiindeks
Keemiline sümbol

**Keemiline sümbol** on keemilise elemendi rahvusvaheline ühe- või kahetäheline tähis, mis on tuletatud elemendi nimetusest (tavaliselt ladinakeelsest).

Kolmetähelised tähised (mis vastavad süstemaatilistele elemendinimetustele) antakse ajutiselt elementidele, mis on hiljuti või veel mitte sünteesitud. Need tähised põhinevad elementide aatomnumbritel.

## Vaata ka
*Keemiliste elementide perioodilisussüsteem
*Keemiliste elementide loend
*Keemiliste elementide nimetused
*Planeedimetallid
*Unicode'i alkeemilised sümbold
Puhas aine

**Puhas aine** on kindla koostisega aine (liht- või liitaine), koosneb ainult ühe aine osakestest.

Looduses esineb täiesti puhtaid aineid vähe, sest nad ei ole stabiilsed ja reageerivad või segunevad enamasti teiste ainetega.
Reaktsioonivõrrand

**Reaktsioonivõrrand** ehk **keemiline võrrand** on keemilise reaktsiooni üleskirjutus, mis näitab reaktsioonis osalevaid aineid (lähteaineid ja saadusi) ja nende osakeste arvu (või arvude suhet). Reaktsioonivõrrand on keemilises reaktsioonis toimuvate muutuste kvantitatiivne esitamine keemiliste sümbolite abil arvestades, et ainet reaktsiooni käigus ei lisata ega kõrvaldata. Näiteks vesinikkloriidi tekkereaktsioon

:H2 + Cl2 = 2HCl

See võrrand näitab, et üks vesiniku molekul ja üks kloori molekul annavad kaks molekuli vesinikkloriidi, s.t. selle reaktsiooni stöhhiomeetria on 1:1:2. Seega tasakaalustatud reaktsioonivõrrandi koefitsiendid näitavad ära reaktsioonis osalevate ainete moolsuhte.

Suletud süsteemide korral, kui kehtib massi jäävuse seadus, saab reaktsioonivõrrandi põhjal teostada kvantitatiivseid arvutusi. Näiteks puhta süsiniku täieliku põlemise võrrandi  C + O2 = CO2 alusel saame leida , et 1&nbsp;kg süsinikust saadakse 3,66&nbsp;kg süsinikdioksiidi {(12+32):12=3,66}

Pöörduvate reaktsioonide  ja keemilise tasakaalu korral kasutatakse võrdusmärgi asemel kahesuunalisi nooli vastavalt  \rightleftarrows  ja \rightleftharpoons.

Orgaaniliste reaktsioonide korral, kui tekib määramata kõrvalprodukte, võrrandi pooli ei võrdsustata ja poolte vahel kasutatakse noolt.

Tihti, nagu siintoodud neopentüülalkoholi konversioonil ümberasetusega iodiidiks , näidatakse noole peal kasutatud reagente ja reaktsiooni läbiviimise tingimusi. Täpsemad reaktsioonivõrrandid kajastavad ka reaktsiooni mehhanismi: vaheastmeid ehk elementaarreaktsioone. Näiteks ketoonide esterdamine Baeyer-Villigeri oksüdatsioonil:

Retrosünteesi (see on sünteesi planeerimine "tagurpidi" lähtudes soovitud lõppühendi struktuurist) võrrandites kasutatakse laia noolt.

## Vaata ka
*Stöhhiomeetria
Setitamine

**Setitamine** on ainete puhastamise meetod, kus vedelikus või gaasis sisalduvad lisandid sadestuvad raskusjõu mõjul. 

Setitamist kasutatakse näiteks joogivee puhastamisel ja maavarade rikastamisel.

## Vaata ka
*Nõrutamine
*Sadenemine
*Selitamine

## Viited
Nadõm

**Nadõm** on linn Venemaal Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas, Nadõmi rajooni keskus. Linn asub Nadõmi jõe vasakul kaldal 290 km kaugusel Salehardist.

2008. aastal elas linnas 48 200 inimest ja 2009. aastal 47 300 inimest.

## Ajalugu
Nadõmi on esmamainitud 1598. aastal. 19. sajandi teisel poolel jäi asula inimtühjaks. 1968. aastal asustati see uuesti lähedal leitud gaasimaardla tõttu. 1972 sai linnaõigused.

Linna lähedal asuvast maardlast tarnitakse 11% Venemaa maagaasist.

## Rahvastik

## Viited

## Välislingid

*Nadõmi koduleht
Väliselektronkiht

**Väliselektronkiht** ehk **valentselektronkiht** on suurima peakvantarvuga elektronkiht. See mahutab kuni 8 elektroni. 

## Täitunud väliselektronkiht

Täitunud väliselektronkihi elektronkonfiguratsioon on s2p6. Seda konfiguratsiooni nimetatakse oktetiks.

Täitunud väliselektronkihiga keemilised elemendid on üldjuhul keemiliselt inertsed.
Keemilised reaktsioonid toimuvad üldjuhul sellises suunas, et aatomite väliselektronkiht moodustunud molekulides oleks võimalusel maksimaalselt elektronidega täidetud.

## Väliselektronkiht ja keemilised omadused

Väliselektronkihi elektronkonfiguratsioon määrab enamasti ära elemendi keemilised omadused, kuid mõnel juhul on asi teisiti. Näiteks siirdemetallides on osaliselt täitunud nd-orbitaalid, mille energia on võrreldav väliselektronkihil asuvate (n+1)s-elektronide energiaga. Viimase asjaolu tõttu võivad keemiliste sidemete moodustamisel osaleda ka nd-orbitaalil asuvad elektronid. Seega ei asu valentselektronid alati valentselektronkihil.

## Vaata ka

* Aufbau printsiip
* Elektronkate
Nõrutamine

**Nõrutamine** ehk **dekanteerimine** ehk **dekantatsioon** on vedeliku eraldamine mittelahustuvast sademest või kahe mitteseguneva vedeliku eraldamise teineteisest vedeliku äravalamise teel.

## Vaata ka
*Setitamine
Ühinemisreaktsioon

**Ühinemisreaktsioon** on keemiline reaktsioon, milles ained ühinevad omavahel, moodustades uue aine. Enamasti on see termin kasutatav anorgaaniliste reaktsioonide korral, kui kaks või enam keemilist ainet annavad ühe saaduse. Näiteks:
* 2Ag+O2 → 2AgO
* O+H2O → H2O2
* 2C +2O2 → 2CO2 
* CaO+H2O → Ca(OH)2

## Vaata ka
*Keemiline reaktsioon
*Liitumisreaktsioon
* Tuumasüntees
Jamal

**Jamal** võib tähendada:

*Jamali Neenetsi autonoomset ringkonda
*Jamali poolsaart

## Vaata ka

*Jamali rajoon
*Maryam Yusuf Jamal
Achernar

**Achernar** (α Eri) on Eriidanuse tähtkuju heledaim täht  (tähesuurus 0,45) ning taeva heleduselt üheksas täht.

Achernar asub 144 valgusaasta kaugusel. 

See on sinine täht spektriklassiga B3 V pe. 

Achernar on 6–8 korda massiivsem ja umbes 3000 korda heledam kui Päike. Suure pöörlemiskiiruse tõttu (ekvaatoril 225...300 km/s) on see seni uuritud tähtedest kõige lamedam.

Tähe nimi tuleb araabia fraasist آخر النهر (*ākhir an-nahr* 'jõe lõpp').

Achernar ei ole Eestis nähtav. 

## Viited
Ioonide hüdraatumine

**Ioonide hüdraatumine** on ioonide, molekulide liitumine vee molekuliga. Hüdraatumisel eraldub soojust ehk see on eksotermiline reaktsioon.
Ristna

**Ristna** (kohakääne Ristnale) on paikkond Hiiumaal Kõpu poolsaare tipuosas Kalana küla territooriumil, Hiiumaa läänepoolseim paik.

Selle tuumikosa moodustavad kaks Läänemerre ulatuvat nina: Lõuna-Ristna neem ja Põhja-Ristna neem. Viimase lähedal asub Ristna tuletorn.

Ristna rannik on arvele võetud ürglooduse objektina.

Ristnale viib Puski–Kõpu–Ristna tee.

Ristna nimi koosneb sõnadest *rist* ja *nina* ('maasäär, neem'). Viimane lühenes *-na*-ks ja sellele lisati uuesti liigisõna *nina*.

Saksa keeles on mitte ainult Ristnat, vaid kogu Kõpu poolsaart nimetatud Hiiumaa järgi sõnaga *Dagerort*.

Ristnat on esmamainitud 1728. aastal, kui seal elas talupoeg *Ristininna Marti Widas*.

Hiiumaa läänepoolseima kohana oli Ristnal strateegiline tähtsus. Ristna lähedalt möödusid tähtsad laevateed, mis tõi kaasa ka ilmaennustamise vajaduse. Nõukogude võim rajas Ristnale Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse rannakaitsepatarei nr 42, (III-130) suurtükiõued ja tulejuhtimispunkti ning Ristna patarei, samuti Ristna meteoroloogia- ja hüdroloogiajaama. Tsivilistidele oli aastakümneid pääs Ristnale piiratud.


Pilt:Ristna prožektorimägi.JPG|Ristna prožektorimägi
File:Ristna riviplats.JPG|Ristna riviplats


## Viited
Tagalaht

**Tagalaht** on sügavale Saaremaa looderannikule ulatuv laht, mis idas piirneb Tagamõisa poolsaarega. Tagalahe lõunaosa on kutsutud ka **Pidula laheks**.

Tagalahe kaldad jäävad endise Kihelkonna valda.

Lahe laius (lahe suus) on 5,5 km, pikkus 9 km.

Tagalahe põhjaosas on Koorunõmme hoiuala.

## Vaata ka
*Tagalahe dessant
*Tagalahe ravimuda leiuala
* Tagalahe aerofoto

## Viited
Riivo Sinijärv

**Riivo Sinijärv** (sündinud 27. mail 1947 Tallinnas) on Eesti keemik, poliitik ja diplomaat.

Riivo Sinijärv lõpetas 1969. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemia erialal ja 1977. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi keemiatehnoloogia insenerina; seejärel töötas teadurina. Alates 1989. aastast oli ta Eesti Väikeettevõtete Assotsiatsiooni esimees.

Riivo Sinijärv oli aastatel 1987–1989 NLKP liige; 1991. aastal oli Koonderakonna asutajate hulgas.

Aastal 1992 valiti Riivo Sinijärv valimisliidu Kindel Kodu nimekirjas Riigikokku. Ta oli Riigikogu Koonderakonna Ühenduse fraktsiooni esimees.

Aastatel 1993–1995 oli ta Eesti suursaadik Suurbritannias, 1995. aastal Tiit Vähi teise valitsuse välisminister, 1995–1996 juhatas eurointegratsiooni bürood. Aastal 1996 oli ta Tiit Vähi kolmanda valitsuse minister ning seejärel nii Tiit Vähi kui ka Mart Siimanni valitsuse siseminister. 

Ta on töötanud Eesti Raudtee tegevjuhi asetäitjana ning on alates 2002. aastast Eesti Euroopa Liikumise juhataja ja nõukogu esimees. 2021. aastast kuulub ta osaühingu Kiriku Varahaldus nõukokku.

2002. aastal algatas krahv Carlisle Eesti Rahvuskultuuri Fondi allfondina Suursaadik Riivo Sinijärve fondi, mille toetamaks Eesti üliõpilaste õpinguid ÜhendKuningriigi ülikoolides.

## Tunnustus
*2008 – Valgetähe III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Riivo Sinijärve poeg on Karl Martin Sinijärv.

1994. aastal võeti Sinijärv vastu Eesti Üliõpilaste Seltsi.

## Välislingid

## Viited
Opera buffa

***Opera buffa*** on 18. sajandi keskel tekkinud itaalia stiilis koomiline ooper.

*Opera buffa* lubas laval suuri vabadusi ja tõmbas paralleele kaasaja või lähiminevikuga.

*Opera buffa* oli vastuvõetav ja huvitav lihtrahvale. Ainestik võeti rahva elust, kangelane oli tavaliselt lihtne teener, sõdur või talumees, kes oma kavalusega rikka üle trumpab. 

Koomiline ooper ei olnud virtuooside ooper. Aariad olid lähedased rahvalauludele ning tehniliselt lihtsad. *Opera buffa* sündis *[[opera seria]]* vaheaegadest.

## Vaata ka
* *[[Singspiel]]*
* *[[Ballad opera]]*
* Vodevill
Tartu Ülikooli Akadeemiline Naiskoor

**Tartu Ülikooli Akadeemiline Naiskoor** (TÜAN) on naiskoor Tartus, mis asutati 3. märtsil 1945. 

Koori asutas Richard Ritsing, kes oli ka koori esimene dirigent. 1963. aastal asus TÜANi dirigendina tööle Vaike Uibopuu ning 2005. aastast juhatab koori Triin Koch.

Enamik koori lauljatest on Tartu Ülikooli üliõpilased ja vilistlased ning Heino Elleri Muusikakooli õpilased. Koor on osalenud kõikidel Eesti laulupidudel, olnud üks üliõpilaslaulupidude Gaudeamus traditsiooni algatajaid ja kandjaid.

## Tunnustus
* 2010 aasta naiskoor
* 2010 Tartu Kultuurikandja auhind (harrastuslik kooslus)
* 2015 aasta naiskoor

## Välislingid
*Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskoori koduleht
Linnulaat

**Linnulaat** on rannakaljudel pesitsevate lindude hiigelkoloonia. Linnulaatu moodustavad alklaste, kajaklaste, kormoranlaste jt sugukondade liigid. 

Linnulaatu võib kohata peamiselt polaarmerede rannikuil.

Linnulaadal paiknevad lindude pesad väga tihedalt, pesade arv võib ulatuda 25-ni astangu rõhtpinna 1 m² kohta. 

## Viited
Liivo Niglas

**Liivo Niglas** (sündinud 2. novembril 1970 Jõgeval) on eesti dokumentalist ja etnoloog.

Ta on lõpetanud 1989. aastal Keila 1. Keskkooli ja 1995. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal; magistritöö etnoloogia alal kaitses ta samas 1999. aastal ja sai magistrikraadi.

## Filmograafia
*"Aga kitsed" (1998)
*"Brigaad" (2000)
*"Juri Vella maailm" (2003)
*"Tavaline seiklus" (2004)
*"Julgi vägi" (2005)
*"Vihma tegemine" (2007)
*"Kalarahvas" (2008)
*"Kui vagiinal oleks hambad" (2009)
*"Itelmeeni lood" (2010)
*"Puhkus Siberis" (2011)
*"Teekond Ussinuumajani" (2015, koos Priit Tenderiga)
*"Armastuse maa" (2016)
*"Keelepäästja" (2020; portreefilm Indrek Pargist)

## Tunnustus
*2016 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (aasta dokumentaalfilm "Armastuse maa", koos Kaie-Ene Rääguga)
*2017 Eesti filmi- ja teleauhinnad (parim dokumentaalfilm – "Armastuse maa")
*2020 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (missioonipreemia – antropoloogilise dokumentalistitegevuse eest)
*2021 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited
Maasaid

**Maasaid** ehk **masaid** on Edela-Keenias ja Kirde-Tansaanias Kilimanjaro mäest loodes elav rahvas. Nende koguarv on umbes 900 000, mis jaguneb umbes võrdselt kummagi riigi vahel.

Maasaide nime tuleb hääldada [maasai]. See on liitsõna, kus "ma" tähendab maad nagu eesti keeles ja "sai" tähendab rahvast. Niisiis kutsuvad nad endid maarahvaks.

Nad räägivad maasai keelt, mis on kõige lõunapoolsem niiluse-sahara keeltest.

Vastavalt oma suulisele pärimusele pärinevad nad Niiluse orust Turkana järvest põhjast. Nad hakkasid liikuma lõuna suunas 15. sajandil ning jõudsid oma praegusse elupaika 17. ja 18. sajandi vahetusel. Selles piirkonnas varem elanud hõimud sunniti asuma mujale. 19. sajandi keskpaigas saavutasid nad oma maksimaalse asuala, kontrollides Ida-Aafrika riftivööndit Marsabiti mäest põhjas Dodomani lõunas. Maasaid olid teistest piirkonnas olevatest hõimudest sõjaliselt üle, kasutades lisaks odadele ja kilpidele sõjanuiasid, mida suutsid üsna täpselt visata kuni 70 sammu (saja meetri) kaugusele.

Iga umbes 15 aasta järel pühitsetakse meesteks need poisid, kes on pärast eelmist pühitsemist jõudnud puberteedini. Vastav protseduur kestab 4–8 kuud. Pärast seda, kui uus põlvkond on sõdalasteks pühitsetud, peavad nad alluma eelmisele põlvkonnale, kes teeb nende eest poliitilised otsused, kuni ükskord pühitsetakse järgmine põlvkond.

Maasaid on karjakasvatajad, kes elatuvad peamiselt veistest ja viimastel aastakümnetel ka turismist.

Maasaid on mitmenaisepidajad ja mitmemehepidajad. Kohati esineb käitumist, et kõik ühe põlvkonna naised on abielus kõigi oma põlvkonna meestega. Kui üks mees tuleb teisele külla, siis komme nõuab, et peremees pakub külalisele oma voodit ja naine tohib ise otsustada, kas ta veedab öö külalise või oma mehega. Kui sellisest abieluvälisest suhtest sünnib laps, peab naise mees seda kasvatama oma lapsena ja lapsel on täielik pärimisõigus.

## Vaata ka
*Leonhard Blumer
Hiiemägi (täpsustus)

"**Hiiemägi**" on Eestis sagedane kohanimi, mis tavaliselt on seotud mingi kõrgendikuga, kus muistsel ajal on olnud ohverdamispaik (hiis). 

Seda nime kannavad järgmised kõrgendikud:
*Iila hiiemägi, Viru-Nigula vald Iila küla
*Jõune hiiemägi, Puurmani vallas Jõune külas
*Kastna hiiemägi
*Kunda hiiemägi
*Lilli hiiemägi, Karksi vallas Lilli külas
*Ohekatku hiiemägi
*Paluküla hiiemägi
*Purtse hiiemägi, Lüganuse vallas Purtse külas
*Vedruka hiiemägi
*Õvanurme hiiemägi, Tabivere vallas Õvanurme külas
*Äntu hiiemägi, Väike-Maarja vallas Äntu külas

## Vaata ka
*Hiietemägi (Hiitemägi)
Ale vald

**Ale vald** on vald (2. järgu haldusüksus) Rootsis Västra Götalandi läänis.

Vald loodi 1974. aastal Nödinge, Skepplanda ja Starrkärri valla liitmise teel.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht
Wirbel

**Wirbel** oli eesti pärimusmuusikaansambel.

Ansambel on esinenud muuhulgas Viljandi pärimusmuusika festivalil, aga lisaks Eestile ka USA-s New Jerseys, Lakewoodi ja New Yorgi Eesti Majas, Rootsis. 

Ansamblil ilmus 2005. aastal CD-plaat.

## Koosseis
*Meelika Hainsoo – laul, viiul
*Krista Sildoja – laul, viiul
*Elo Kalda – kromaatiline kannel
*Kristjan Priks – tšello

## Välislingid
*Oli kord Wirbel. *rahvamuusika.ee*
*CD "Wirbel". *rahvamuusika.ee*
*Wirbel: “Meil on nii hästi läinud, et lausa hirm on, mis edasi saab!” Õhtuleht. 25. juuli 2002
Läti õigeusu kiriku juhtide loend

**Läti õigeusu kiriku juhtide loend** loetleb õigeusu kiriku eestseisjad tänapäeva Läti aladel alates Riia vikaarpiiskopkonna moodustamisest 1836. aastal. Tabelis on ära toodud ka Połacki piiskopid kuni 1918. aastani, sest Vitebski kubermangu kuulunud Läti idaalad allusid neile.

## Riia vikaarpiiskopid Vene Õigeusu Kiriku koosseisus (1836–1850)

Riia vikaarpiiskopkond moodustati 1836. aastal Vene Õigeusu Kiriku Pihkva piiskopkonna alluvuses. Sellele allutati õigeusu kogudused Liivimaa ja Kuramaa kubermangudes, st ka Lõuna-Eesti aladel.

## Riia ja Miitavi piiskopid Vene Õigeusu Kiriku koosseisus (1850–1919)

Usuvahetusliikumise tulemusel kiirelt kasvanud õigeusklike arv Balti kubermangudes mõjutas keiser Nikolai I ja Vene Õigeusu Kiriku Pühimat Sinodit looma Riiga iseseisvat piiskopkonda, mis sai teoks 1850. aastal. 1865 allutati Riia ja Miitavi piiskopile ka Eestimaa kubermangu õigeusu kogudused, mis seni olid kuulunud Peterburi piiskopkonda.

## Połacki piiskopid Vene Õigeusu Kiriku koosseisus (1833–1918)

Läti idaosa kuulus Vitebski kubermangu ja erinevalt ülejäänud Lätist oli see Połacki piiskoppide haldusalas.

## Läti Õigeusu Kiriku eestseisjad (1921–1955)

21. juunil 1921 andis Moskva ja kogu Venemaa patriarh Tihhon õigeusu kirikule Lätis autonoomia. Pärast esimese peapiiskopi Joanni mõrvamist 1934. aastal, kes oli säilitanud ustavuse Moskva patriarhaadile, alustati Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku eeskujul üleminekut Konstantinoopoli patriarhi alluvusse. Alates maist 1935 oli Läti Õigeusu Kirik autonoomne kirik Konstantinoopoli oikumeenilise patriarhi jurisdiktsioonis.

Alates septembrist 1944 tegutses metropoliit Augustin eksiilis. Konstantinoopoli patriarhaat tunnistas pärast sõda Läti Õigeusu Kiriku ühendamist Moskva patriarhaadiga.

## Riia ja Läti piiskopid Vene Õigeusu Kiriku koosseisus (1941–1992)

Läti inkorporeerimise järel NSV Liitu algas ka Läti õigeusu kiriku taasühendamine Moskva patriarhaadiga. Selleks määrati veebruaris 1941 ametisse eksarh Sergi, kellele allutati nii Eesti kui ka Läti õigeusu kirikud. Tema tegevus jätkus ka Saksa okupatsiooni ajal.

Riia ja Läti piiskopkond Moskva patriarhaadi koosseisus taasloodi Läti Õigeusu Kiriku autonoomia tühistamise järel 30. märtsil 1941.

## Läti Õigeusu Kiriku eestseisjad (1992–)

Detsembris 1992 taasjõustasid Vene Õigeusu Kiriku Püha Sinod ning Moskva ja kogu Venemaa patriarh Aleksius II patriarh Tihhoni otsuse aastast 1920, millega Läti Õigeusu Kirik oli tunnistatud autonoomseks.

## Vaata ka

*Läti Õigeusu Kirik

## Välislingid
*Духовенство Рижской епархии на 1888 год
Suessi kriis

**Suessi kriis** (inglise keeles ka *Tripartite Aggression*, araabia أزمة السويس - العدوان الثلاثي; prantsuse *Crise du canal de Suez*; heebrea מבצע קדש *Kadeshi* kampaania või מלחמת סיני Siinai sõda) oli sõjaväeline rünnak Egiptusele Suurbritannia, Prantsusmaa ja Iisraeli poolt, mis algas 29. oktoobril 1956. 

Rünnak järgnes Egiptuse otsusele 26. juulil 1956 natsionaliseerida Suessi kanal, kuna Inglismaa ja USA ei andnud laenu Niiluse jõele Assuani elektrijaama rajamiseks. 

Riigistamine halvendas suhteid kanali seniste omanike Suurbritannia ja Prantsusmaaga, kes planeerisid sõjalist väljaastumist ja neid toetas Iisrael. 

Oktoobris 1956 tungis Iisrael Egiptusele kallale, novembris viisid oma väed kohale Suurbritannia ja Prantsusmaa. Sündmustesse sekkunud ÜRO nõudel sõlmiti vaherahu (seda nõudsid nii NSV Liit kui ka USA). Suessi kanal sai kaks aastat hiljem ametlikult Egiptuse omandiks. Suessi kriisi tulemusel nõrgenes piirkonnas Inglismaa ja Prantsusmaa positsioon, kasvas aga NSV Liidu ja USA tähtsus, esimene hakkas toetama Araabia riike, teine Iisraeli kui vastukaalu kommunismi levikule. 

## Viited

## Kirjandus
* Derek Varble, "Suessi kriis 1956". Tõlkinud Margus Elings. Sari "Suured vastasseisud", Koolibri, Tallinn 2010, 96 lk; ISBN 9789985023044
Doominoteooria

**Doominoteooria** oli välispoliitika teooria, mida kasutas USA valitsus, rääkides külma sõja perioodil, kuidas ühe riigi või piirkonna kommunismi mõjuvõimu alla sattumisel võib sama juhtuda ka teiste lähedal asuvate riikide või piirkondadega. Sarnaselt üksteise kõrvale asetatud doominoklotsidega: kui kukub üks, kukuvad ka järgmised.

7. aprillil 1954 ütles USA president Dwight D. Eisenhower, viidates kommunismile Indohiinas: 

## Vaata ka
* Doominoefekt
* Lumepalliefekt
* Matemaatiline induktsioon
* Slippery slope
Septett (žanr)

**Septett** on heliteos seitsmele esitajale (lauljale või instrumentalistile) ehk septetile. 

## Septette
*Mozart "Nannerl-Septett"  KV 251, divertisment nr 11 kahele viiulile, vioolale, kontrabasssile, oboele ja kahele metsasarvele
Sombrero

**Sombrero** on Väikeste Antillide Tuulepealsetest saartest üks põhjapoolsemaid, osa Anguillast. Asub Anguilla saarest 55 km loodes.

Saar on 1,5 km pikk ja kuni 0,4 km lai, pindala on 0,38 km². Ulatub 12 m üle merepinna. Saare moodustab lubjakivikalju. Varem oli saar eemalt vaadates sombreerokujuline, kuid kaevandamise tagajärjel on praeguseks ühtlaselt lame. 19. sajandil leiti saarelt guaanost tekkinud sombreriiti, mida kaevandati 1856. aastast kuni varude lõppemiseni 1890. aastal. Pärast kaevurite lahkumist jäid saarele elama vaid majakavahid, kuid alates 2001. aastast on saar asustamata.
Nonett (žanr)

**Nonett** on muusikažanr üheksale esitajale (lauljale või instrumentalistile) ehk nonetile.

Levinuim on noneti kirjutamine puhkpillikvintetile, viiulile, vioolale, tšellole ja kontrabassile.

Kuigi ka varem oli kirjutatud teoseid esitamiseks üheksale instrumendile, oli esimene teos, mis kandis noneti nime, Louis Spohri nonett F-duuris, op. 31 (1813) flöödile, oboele, klarnetile, fagotile, metsasarvele, viiulile, vioolale, tšellole ja kontrabassile. See sai nii tuntuks, et edaspidi hakati nonette kirjutama enamasti just sellisele koosseisule.
Rooma Panteon

**Panteon** (ladina keeles *Pantheon*, pärineb kreekakeelsest sõnast Πάνθειον 'kõigi jumalate tempel') on ainus täielikult säilinud Vana-Rooma ehitis.

Panteon ehitati kõigi Antiik-Rooma jumalate templina umbes 115–125 pKr Hadrianuse valitsemisajal. See on antiikaja suurim kuppelehitis kõrgusega 43 meetrit ja Rooma vanim kupliga ehitis.

Silindrikujulisse keskehitisse pääseb viilkatusega sammaskoja kaudu. Keskehitises asusid orvad jumalakujudega. Siseruum saab valgust läbi kuplis oleva ava.

Panteonil on kiri "*M·AGRIPPA·L·F·COS·TERTIVM·FECIT*", mis tähendab "*Marcus Agrippa, Lucii filius, consul tertium fecit*", tõlkes 'Marcus Agrippa, Luciuse poeg, konsul kolmandat korda, ehitas selle'. See viitab Marcus Vipsanius Agrippale ja ehitamisajale 27–25 eKr. Agrippa laskis rajada Panteoni eelse hoone, mis 110 pKr välgulöögi tõttu maha põles.

Alates 7. sajandist on panteon olnud kristlik Santa Maria Rotonda kirik. Hoones asub Raffaeli haud.

Rooma Panteoni eeskujul nimetati 1791 Pariisi kaitsepühaku Püha Genevieve'i klassitsistlikus stiilis kirik ümber Pariisi Panteoniks. Sellest sai Prantsusmaa suurkujude austamis- ja matusepaik.

Panteoni on sageli matkitud, ehkki väiksemais mõõtmeis, näiteks Potsdamis.

## Vaata ka
* Panteon

## Viited
Anguilla saar

**Anguilla saar** (inglise keeles ka *Snake Island* – 'maosaar') on Suurbritannia meretaguse ala Anguilla peasaar. Ta on Väikeste Antillide Tuulepealsete saarte üks põhjapoolsemaid saari.

Saar on umbes 26 km pikk ja 5 km lai. Saar on madal, õhukese ja väheviljaka mullakihiga. Kõrgeim koht ulatub 65 m kõrgusele merepinnast. Saarel on arvukalt randu, kliima on aasta läbi soe.
Scientific American

**Scientific American** on Ameerika Ühendriikides ilmuv populaarteaduslik ajakiri. Esimene number ilmus 18. augustil 1845 ja seega on Scientific American vanim siiani ilmuv ajakiri Ameerika Ühendriikides. Algul ilmus iga nädal, praegu ilmub 12 numbrit aastas. Ajakiri tutvustab teaduse uusimaid saavutusi tavalugejale arusaadavalt.

Ajakirja trükiarv on umbes 650 000, millest umbes 90 000 ostetakse või tellitakse välismaale.

Mitmes riigis ilmub ajakirja kohalik variant, näiteks Spektrum der Wissenschaft Saksamaal, В мире науки Venemaal, Pour la Science Prantsusmaal ja Investigación y Ciencia Hispaanias.

## Välislingid

*http://www.sciam.com/
Kloorivesi

**Kloorivesi** on kloori vesilahus. 

Kuna kloor reageerib veega osaliselt, siis sisaldab see vähesel määral vesinikkloriidhapet ja hüpokloorishapet. 

Kloorivesi on tugev oksüdeerija. 

## Vaata ka
*Klooritud vesi
*Vee kloorimine

## Viited
Keemiline tasakaal

**Keemiline tasakaal** on keemilise süsteemi püsiv olek, mis saabub pöörduva keemilise reaktsiooni kulgemise tulemusena. See on süsteemi ajaliselt püsiv olek, mille puhul vaadeldav keemiline reaktsioon kulgeb päri- ja vastassuunas ühesuguse kiirusega, mistõttu reaktsioonisegu koostis ei muutu. 

*Keemilise tasakaalu korral päri- ja pöördreaktsiooni kiirused on võrdsed, kuid ei võrdu nulliga*.  Reageerivate ainete kontsentratsioonid tasakaaluolekus sõltuvad nii temperatuurist kui ka lähtesegu koostisest, kuid kontsentratsioonide korrutiste suhe, tasakaalukonstant, on kindlal temperatuuril jääv (massitoimeseadus).

Tasakaaluolek on piir, milleni reaktsioon saab kulgeda iseenesest, see on välist tööd kulutamata. Välistingimuste (temperatuur, rõhk) muutumisel muutub tasakaaluolek vastavalt Le Chatelier printsiibile.

## Vaata ka
*Keemiline reaktsioon
*Tasakaalukonstant
*Massitoimeseadus
Katood

**Katood** (kreeka k *kathodos* tee allapoole) on elektriseadme elektrood, millelt väljuvad negatiivse  elektrilaengu kandjad ‒ elektronid või anioonid ‒ ja liiguvad seadme sees vastaselektroodile ‒ anoodile. Elektroodipotentsiaalide seisukohast on anioonide liikumisega samaväärne katioonide liikumine anoodilt katoodile. 

See, kas anood on katoodi suhtes positiivne või negatiivne, sõltub seadme liigist.

Energiat tarbiva seadise (näiteks katoodkiiretoru, gaaslahenduslambi, elektrolüüsiseadme) pingestamisel ühendatakse katood vooluallika miinuspoolusega ja anood plusspoolusega; seega on katoodi potentsiaal anoodi suhtes negatiivne.

Elektrokeemilises vooluallikas kui energiat andvas seadises on katoodiks see elektrood, millel toimub reduktsioonireaktsioon. Sel juhul on katood anoodi suhtes positiivne: vooluallika katood on ühtlasi plusspoolus ja anood miinuspoolus.
## Vaata ka
*Elektrood
*Anood
## Viited
Joodis

**Joodis** on metallisulam, millega liidetakse metallist või metalliseeritud detaile temperatuuril. Joodise sulamistemperatuur peab alati olema madalam liidetavate osade sulamistemperatuurist. Metallitööde juures eristatakse pehme- ja kõvajoodiseid.

## Pehmejoodised
*Pehmejoodis e. jootetina on tina - plii (Sn - Pb) sulam, minimaalse sulamistemperatuuriga 183,3&nbsp;°C
*Erandina tuleb mainida alumiiniumisulamite joodiseid.
*Hästi madala sulamistempertuuriga on Woodi sulam (60,5&nbsp;°C)

## Kõvajoodised
Kõvajoodised on pehmetest umbes 10 korda tugevamad.
*kõvajoodised on harilikult vase (Cu) baasil
*raua (Fe) baasil joodiseid sulamisteperatuuriga 1260–1480&nbsp;°C
*mangaani (Mn) baasil joodiseid sulamisteperatuuriga 1005–1170&nbsp;°C
*kuumuskindlate liidete saamiseks tarvitatakse kroomnikkel (Cr-Ni) joodiseid sulamistemperatuuriga 1050–1450&nbsp;°C

## Vaata ka
* Keevis
* Keevitamine

## Kirjandus
*A. Navrozki "Paika & sporka." 2004
Ioonvõrrand

**Ioonvõrrand** on reaktsioonivõrrand, milles tugevad hästilahustuvad elektrolüüdid kirjutatakse ioonsel kujul, kõik ülejäänud ained aga molekulaarsel kujul.
Karbotermia

**Karbotermia** on kõrgel temperatuuril metalli redutseerimine maagist süsiniku või süsinikoksiidi abil.

Raua karbotermiat iseloomustab reaktsioonivõrrand Fe2O3 + 3 CO → 2 Fe + 3CO2.
Jooditinktuur

**Jooditinktuur** on joodi ja kas NaI (naatriumjodiid) või KI (kaaliumjodiid) 2–7 % alkohollahus, mida kasutatakse meditsiinis desinfitseerimiseks.

## Vaata ka
*Lugoli lahus
Kolloidsüsteem

**Kolloidsüsteem** on pihussüsteem, milles pihustunud aine (kolloidi) osakeste mõõtmed on 10−7...10−9 m.

Eristatakse vedela ja gaasilise dispersioonikeskkonnaga kolloidsüsteeme, esimesi nimetatakse kolloidlahusteks ehk soolideks, teised kuuluvad aerosoolide hulka. Soolide hulgas omakorda eristatakse näiteks hüdrosoole ja organosoole, kus dispersioonikeskkonnaks on vastavalt vesi ja orgaaniline vedelik.

Keemilist sünteesimeetodit, milles hüdrolüüsi ja polükondensatsioonireaktsioonide tulemusena tekib kolloidlahusest diskreetsetest osakestest või polümeeride ahelast koosnev geel, nimetatakse sool-geel-meetodiks.

## Vaata ka
*Jämepihussüsteem

## Viited
Kristallhüdraat

**Kristallhüdraat** on kristalne aine, mille koostisse kuuluvad ka vee molekulid. Tuntud näide kristallhüdraadist on vaskvitriol CuSO4·5H2O.

## Vaata ka
*Kristallvesi
Kristallvesi

**Kristallvesi** ehk **kristallisatsioonivesi** on kristallide koostisse kuuluv vesi, mis märgitakse ka keemilise aine valemisse (nt CuSO4 * 5H2O).

## Vaata ka
*Kristallhüdraat
Küllastunud lahus

**Küllastunud lahus** on antud tingimustes maksimaalse kontsentratsiooniga lahus, milles rohkem pole võimalik ainet lahustada.

## Vaata ka
*Küllastumata lahus
*Üleküllastunud lahus
Lubjapiim

**Lubjapiim** on kustutatud lubja ehk kaltsiumhüdroksiidi sademega vesilahus (suspensioon).

Lubjapiim saadakse lubja kustutamisel ehk segamisel lubja massist kümme korda suurema hulga veega.

Lubjapiima setitamisel või filtreerimisel saadakse lubjavesi.

Täielikult kustutatud lubja pasta segamisel veega saadakse lubivärv.
Kondensatsioon

**Kondensatsioon** ja **kondenseerumine** ehk tihenemine on aine üleminek gaasilisest agregaatolekust vedelasse (mõne allika järgi **veeldumine**) või tahkesse (mõne allika järgi **härmatumine**). 

Mõne allika järgi on kondensatsioon üleminek ainult gaasilisest olekust vedelasse olekusse. Ka ingliskeelses kirjanduses kasutatakse mõistet *sublimation* selles tähenduses, kusjuures gaasilisest tahkesse minekut tähendab tähistab termin *deposition*). EE kasutab gaasilisest olekust vedelasse mineku korral terminit "veeldumine", sealjuures mõiste "veeldamine" all mõeldakse gaasilise aine muutmist vedelaks, mitte muutumist (veeldumine). Erinevus on selles, et veeldumine on iseeneslik, veeldamine inimese korraldatud ja juhitud protsess.

Kondensatsioon on võimalik ainult kriitilisest temperatuurist madalamal temperatuuril. Kriitilisest temperatuurist madalamal ja kolmikpunktile vastavast temperatuurist kõrgemal temperatuuril kondenseerub aine vedelasse olekusse ning selle pöördprotsess on aurustumine või keemine. Kolmikpunktile vastavast temperatuurist madalamal temperatuuril kondenseerub aine kristalsesse ehk tahkesse olekusse ja selle pöördprotsess on sublimatsioon. Kondenseerumisega kaasneb aurustumissoojuse või sublimatsioonisoojuse eraldumine.

Tasakaaluliseks kondensatsiooniks on vaja juba kondenseerunud faasi või kondensatsioonituumade olemasolu. Kondensatsioonituumadeks on tavaliselt kas tolmu osakesed või ioonid.

Vee kondenseerumisel atmosfääris tekivad vihmapiisad ja lumehelbed, samuti pilved, udu, kaste ja härmatis.

Auru kondenseerumist tahke keha, näiteks toru pinnale kasutatakse soojusvahetites. See oleneb suurel määral pinna märgumisest kondensaadi ehk kondenseerunud vedelikuga. Mittemärguvale pinnale jääb vedelik tilkadena ja seda nimetatakse tilkkondensaadiks. Täieliku märgumise korral valgub vedelik üle kogu pinna ja seda nimetatakse kelmekondensaadiks.

Fraktsioneeriv kondenseerimine on meetod, mida kasutatakse gaasisegude lahutamisel fraktsioonideks või puhasteks komponentideks. See meetod põhineb asjaolul, et gaasisegu jahtumisel kondenseeruvad esimesena need komponendid, mis keevad kõrgel temperatuuril, ja seetõttu rikastub jääk madalal temperatuuril keevate komponentidega.

Soojusvahetit, milles aur veeldub või tahkestub, nimetatakse kondensaatoriks. Kondensatsiooniturbiin on niisugune auruturbiin, mille töötsükkel lõpeb auru kondenseerumisega. Kondensatsiooniagregaat on niisugune seadmestik, mis koosneb kondensaatorist ning selle tööks vajalikest pumpadest, torustikest, armatuurist ning reguleerimis- ja mõõteseadmetest. Kõige suuremad kondensatsiooniagregaadid teenindavad soojuselektrijaamade auruturbiine. Kondensatsioonielektrijaam on auruturbiinidega soojuselektrijaam, mis toodab ainult elektrienergiat.

Praktikas on kõige sagedamini ette tulev kondenseerumisnähtus vee kondenseerumine. Sel põhjusel on hakatud kondensatsiooniks nimetama ka kondensatsioonireaktsiooni. See on kahe või enama suhteliselt keerulise ehitusega molekuli liitumist, mille käigus eraldub vee molekul. Tüüpiline näide kondensatsioonireaktsioonist on esterifikatsioon.

## Viited
Mahuprotsent

**Mahuprotsent** ehk **ruumalaprotsent** on suurus, mis näitab mingi komponendi (aineosa) mahulist protsendimäära aines.

Mahuprotsent P_V  on komponendi mahu V_i ja kogumahu V_\text{tot} suhe (näiteks ühikutes m3/m3), väljendatuna protsentides:
: P_V = \frac {V_i}{V_\text{tot}} \cdot100\,\%.

Mahuprotsendi mõistet kasutatakse peamiselt gaaside ja vedelike korral.  Näiteks lahuse korral näitab lahustunud aine mahuprotsent, mitu sajandikosa on seda ainet 100 mahuühikus segus, mis koosneb lahustist ja lahustunud ainest. 

## Vaata ka
*massiprotsent
*protsent

## Välislingid
*Lahus
Operatsioon Vikerkaar

**Operatsioon Vikerkaar** (heebrea מבצע קשת בענן) oli Iisraeli Relvajõudude sõjaline operatsioon Gaza tsoonis Rafaḩis 18.–23. mail 2004. 

Operatsiooni eesmärk oli tõkestada relvade salakaubavedu Palestiina araablaste poolt üle Gaza tsooni ja Egiptuse vahelise piiri, et piirata juudi asunduste ründamist ning raskendada enesetapurünnakuid Iisraelis ning raketirünnakuid Iisraeli pihta.

Selleks otsiti piiri alla kaevatud tunneleid. Operatsiooni käigus leiti 3 tunnelit.

Aktsiooni käigus lõhuti Iisraeli andmetel 43 maja, Palestiina poole andmetel umbes 100 maja. Majade lõhkumine lõpetati reedel, 21. mail.

Hukkus vähemalt 43 inimest (kõik Palestiina araablased).  

## Reaktsioonid
ÜRO Julgeolekunõukogu mõistis tsiviilisikute tapmise ja elumajade lõhkumise hukka, viidates 4. Genfi konventsioonile. 

USA president George W. Bush kritiseeris sellist terrorismiga võitlemise viisi, viidates siiski Iisraeli enesekaitseõigusele.  

Iisraeli justiitsminister Yosef Lapid ütles valitsuses, et pilt vanast palestiinlannast oma maja varemetes meenutab talle tema enda vanaema holokaustis. Polevat andestust inimestele, kes vana naist niiviisi kohtlesid. Pärast protestiavaldusi võttis Lapid oma sõnad osaliselt tagasi.
Ülo Tootsen

**Ülo Tootsen** (13. juuni 1933 Varstu vald, Võru maakond – 13. märts 2006) oli eesti ajakirjanik ja IX Riigikogu liige. 

## Isiklikku
Tema vend on ajakirjanik ja poliitik Toivo Tootsen.
Optiline märgituvastus

**Optiline märgituvastus** (ka **optiline tekstituvastus**, inglise keeles *optical character recognition* ehk **OCR**) on trükitud või käsitsi kirjutatud teksti teisendamine masinloetavale kujule.

Esmalt salvestatakse tekst pildi kujul skanneri või digikaamera abil arvutisse. Seejärel otsib tekstituvastustarkvara pildilt üles tähemärgid ja teisendab need digitaalsele kujule, näiteks Unicode'i märkideks.

Tähemärkide tuvastamine võib ebaõnnestuda erinevatel põhjustel:
* pilt on määrdunud või halva kvaliteediga,
* pilt on viltune ning tekstiread ei ole ühtlasel kõrgusel,
* kasutatud šrift on liiga keeruline,
* käekiri on segane.

Tuvastamise täpsust saab parandada piirates võimalikke sõnu. Näiteks esinevad tekstis tõenäolisemalt sõnaraamatusõnad kui tundmatud sõnad.

## Optilist märgituvastust kasutav tarkvara
* Adobe Acrobat Professional (Windows, Mac OS)
* BIT-Alpha (Windows)
* ExactScan Pro (Mac OS)
* FineReader (Unix, Windows)
* OCRKit (Mac OS) 
* Readiris (Unix, Windows, Mac OS) 
* Scansoft Omnipage (Windows)

## Välislingid
* OCR (Optical Character Recognition) – e-teatmik vallaste.ee