open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tartu Püha Katariina klooster

**Tartu Püha Katariina klooster** oli katoliku kiriku tsistertslaste nunnaklooster keskaegses Tartus. 

Tartu Püha Katariina klooster ja Tartu Püha Katariina kirik asus Jakobi ja Laia tänava nurgal, Jakobi värava juures, Laia tänava ääres Jakobi tänavast jõe pool, hõlmates umbkaudu tänapäevased Jakobi 13–17 ning Lai 6 ja 8 krundid.

Kloostrist on teateid alates 1345. aastast, klooster rajati eeldatavasti ajavahemikul 1257...1345. Klooster kasutas Tartu Katariina kirikut ja Tartu Maarja kirikut.

Reformatsiooniajal Liivimaal, erinevalt Tartu teistest kloostritest jäi Katariina klooster 1525. aastal pildirüüstest
puutumata.
Abtissidest on nimeliselt teada Alheit Uxkull (1514) ja Elsebe van dem Leuenwolde (1557).

1555. aastal loodi gildide ettepanekul kloostri juurde tütarlastekool. Tsistertslaste klooster suleti 1558. aastal, linna vallutamise järel venelaste poolt 1558. aastal. Hiljem kasutasid kloostri hooneid Tartu jesuiitide gümnaasiumihoonena jesuiidid.

## Vaata ka
* Eesti kloostrid
* Kärkna tsistertslaste klooster
* Lihula klooster
* Padise klooster
* Tallinna Püha Miikaeli klooster
* Viljandi klooster

## Viited
Kanuri keel

**Kanuri keel** on murdekontiinum, mida kõneleb üle nelja miljoni inimese  Nigeerias, Nigeris, Tšaadis ja Kamerunis. Samuti kõnelevad kanuri keelt väikesed vähemused Liibüa lõunaosas ja Sudaanis. 21. sajandi algul oli 5 700 000 inimest Kesk-Aafrikas, kes rääkisid kahte peamist murdekeelt Manga Kanuri ja Yerwa Kanuri (mida nimetatakse ka Beriberiks, kuigi kõnelejad peavad seda halvustavaks nimetuseks). See keel kuulub Lääne-Sahara keelte alamharu Niiluse-Sahara keelte hulka. Kanuri keelt seostatakse Kanemi ja Bornu riigiga, mis domineerisid Tšaadi järve äärsetes piirkondades tuhandeid aastaid. Kanuri keele sõnajärg on põhiliselt SOV.
Tarvastu veski paljand

**Tarvastu veski paljand** on kaitsealune paljand Viljandimaal Viljandi vallas Sooviku külas, Tarvastu jõe vasakul kaldal.

Paljandil avaneb Aruküla lademe ülemine osa, Tarvastu kihtide stratotüüp.

Paljandit on kaitse all Tarvastu metsapargi koosseisus.

## Viited

## Välislingid
*
Premier League'i hooaeg 2018–2019

**Premier League'i hooaeg 2018–2019** oli Inglismaa Premier League'i 25. hooaeg. Hooaeg algas 10. augustil 2018 ja lõppes 12. mail 2019.

Teist hooaega järjest tuli Inglismaa meistriks Manchester City, kes võitis Premier League'i neljandat korda ja tuli Inglismaa meistriks kuuendat korda. Manchester City kogus liigas 98 punkti. Kuigi teiseks jäänud Liverpool kaotas hooaja jooksul vaid ühe mängu, jäi ta Manchester Cityle lõpuks alla ühe punktiga – 97 punkti on Premier League'i ajaloo paremuselt kolmas punktisaak ja üksi teine klubi pole nii suure punktisummaga teiseks tulnud. Veel 3. jaanuaril edestas Liverpool Manchester Cityt seitsme punktiga. Pärast seda võitis Manchester City 17 järgmisest mängust 16 ja kaotas neist vaid ühe. Liverpool mängis 17 viimases mängus välja neli viiki.

## Klubid
Liiga hooajal osales 20 meeskonda: 17 klubi eelmisest hooajast ja kolm klubi eelmise aasta Inglismaa jalgpalli esiliigast, mis kindlustasid endale edasipääsu kõrgliigasse.

Esiliiga võitja Wolverhampton Wanderers mängis kõrgliigas viimati hooajal 2011–2012, mil jäädi 20. kohale ja langeti esiliigasse. Järgmisel hooajal langeti isegi Inglismaa kolmandasse liigasse, kust õnnestus tõusta hooajaks 2014–2015 tagasi esiliigasse.

Esiliiga teine Cardiff City mängis kõrgliigas viimati hooajal 2013–2014, mis saadi 20. koht ja langeti välja. See on alles teine kord, mil Cardiff City Premier League'is mängib ja pärast hooaega 1961–1962 alles teine kord, mil Inglismaa kõrgliigasse kuulutakse.

Esiliiga kolmas klubi Fulham kindlustas pääsu kõrgliigasse tänu võidule *play-off*-ringis. Fulham mängis Premier League'is aastatel 2001–2014, kuid hooajal 2013–2014 jäädi 19. kohale ja langeti esiliigasse.

Nad asendasid Premier League'ist välja langenud Stoke Cityt, Swansea Cityt ja West Bromwich Albioni. Cardiff City ja Fulham langesid kõrgliigast välja, samuti Huddersfield Town, kes oli kõrgliigas mänginud alates hooajast 2017–18.

Premier League'is mängisid hooajal 2018–19 järgmised 20 klubi:

*Peatreenerid hooaja alguse seisuga*

## Tabel

## Statistika

#### Enim väravaid

#### Kübaratrikid

#### Enim väravasööte

### Nullimängud

## Auhinnad

## Meisterklubi meeskond
Manchester City meeskond hooajal 2018–19:
***Väravavaht**: Ederson (38/0) 
***Kaitsjad:** Aymeric Laporte (35/3), Kyle Walker (33/1), John Stones (24/0), Nicolás Otamendi (18/0), Vincent Kompany  (17/1), Danilo (11/1), Fabian Delph (11/0), Benjamin Mendy (10/0)
***Poolkaitsjad:** Bernardo Silva (36/7), David Silva (33/6), Leroy Sané (31/10), İlkay Gündoğan (31/6), Fernandinho (29/1), Riyad Mahrez (27/7), Kevin De Bruyne (19/2), Oleksandr Zintšenko (14/-), Phil Foden (13/1)
***Ründajad:** Raheem Sterling (34/17), Sergio Agüero (33/21), Gabriel Jesus (29/7)
***Peatreener:** Pep Guardiola

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Ahjupraad

**Ahjupraad** on lihatoit. 

Klassikaline ahjupraad valmistatakse enamasti sea tagaosa lihastest, aga ka sea kaela- või seljakarbonaadist. Lisaks valmistatakse ahjupraadi ka veise-, lamba- ja linnulihast. 

## Valmistamine

Üldjuhul kasutatakse jahutatud liha.
Klassikaline ahjuprae valmistusviis on liha kuumtöötlemist kuivas kuumuses. Liha asetatakse mitte ahjupannile, vaid selle kohal olevale restile, kus praad ei puutu kokku lihast tilkuva mahla või rasvaga. Teostatakse eelpruunistust (küpsetamine) kõrgemal temperatuuril ja järelküpsetust juba madalamal ahjutemperatuuril. Sõltuvalt lihatüki suurusest on küpsetusaeg erinev.

Teine võimalus on küpsetada liha ning selle juurde kuuluvat köögivilja küpsetuskotis. Sel viisil saab ära kasutada toiduainete oma niiskuse. Kodustes oludes võib liha küpsetada ka lahtiselt, asetades prae tooreste sibulate kihile, mis hoiavad liha mahlasena.
Maitsestamiseks sobivad maitseainesegud, ürdid ja klassikalised vürtsid. Väga sobilikud maitseandjad on maitseköögiviljad (küüslauk, mugulsibul).
Inseneriväe kindralpolkovnik

**Inseneriväe kindralpolkovnik** (vene keeles генерал-полковник инженерных войск) oli NSV Liidu relvajõududes aastatel 1940–1984 kehtinud sõjaväeline auaste inseneriväe juhtivkoosseisule.

Pärast 1984. aastal inseneriväe kindralpolkovniku auastme kaotamist anti kõigile auastme kaotamise ajal elus olnud aukraadi omanikele kindralpolkovniku auaste.

Inseneriväe kindralpolkovniku auastmest kõrgem oli inseneriväe marssali ja madalam inseneriväe kindralleitnandi auaste.

## Inseneriväe kindralpolkovnikuid
*1943 – Mihhail Vorobjov (1917–1996), koordineeris rinnete insenerivägede koostööd, sai 1944 inseneriväe marssaliks
*1944 – Leonti Kotljar (1901–1953), rinde inseneriväe ülem, sai 1945 Nõukogude Liidu kangelaseks
*1944 – Aleksei Prošljakov (1901–1973), rinde inseneriväe ülem, sai 1945 Nõukogude Liidu kangelaseks ja 1961 inseneriväe marssaliks
*1944 – Arkadi Hrenov (1900–1987), rinde inseneriväe ülem, sai Talvesõjas Nõukogude Liidu kangelaseks (1940)
*1945 – Aleksandr Tsirlin (1902–1976), rinde inseneriväe ülem, pärast sõda Kuibõševi-nimelise Inseneri-sõjaväeakadeemia ülem, sõjateaduste doktor, professor
*1966 – Viktor Hartšenko (1911–1975), kaitseministeeriumi inseneriväe ülem, sai 1972 inseneriväe marssaliks
*1975 – Sergei Aganov (1917–1996), kaitseministeeriumi inseneriväe ülem, sai 1980 inseneriväe marssaliks
*1980 – Jevgeni Kolibernov (1921–2013), Kuibõševi-nimelise Inseneri-sõjaväeakadeemia ülem, Venemaa Föderatsiooni Sõjateaduste Akadeemia akadeemik


Sergey_Aganov_2017_stamp_of_Armenia.jpg |Sergei Aganov, Suures Isamaasõjas rinde inseneriväe ülem


## Vaata ka
*Insenertehnilise teenistuse kindralpolkovnik
*Insener-kindralpolkovnik
*Kindralpolkovnik-insener
Mostefaï

**Mostefaï** või **Mostéfaï** on perekonnanimi, mida on kandnud mitmed märkimisväärsed isikud:

* Chawki Mostefaï (sünd 1919), Alžeeria poliitik;

* El-Hadi Mostefaï (1894-1980), Prantsusmaa poliitik;

* Ismaël Omar Mostefaï (1985-2015), Prantsusmaa islami terrorist;

* Mostéfa Kouadri Mostéfaï, Alžeeria wali;

* Seghir Mostefaï (sünd 1926), Alžeeria poliitik.
Rootsi introdutseerimata aadlisuguvõsade loend

**Rootsi introdutseerimata aadlisuguvõsade loendis** on valitsejate kaupa loetletud suguvõsad, kes said küll Rootsi valitsejatelt aadlitiitli, kuid keda ei introdutseeritud Rootsi rüütelkonda. Nende hulka kuulusid vürstid, krahvid, vabahärrad ja tituleerimata aadlikud.

Krahvi ja vabahärra seisused asutas kuningas Erik XIV 1561. aastal, varem Rootsi aadlikel tiitleid ei olnud.

## Vürstid
### Gustav III (1771−1792)

## Krahvid
### Erik XIV (1560−1568)

### Karl X Gustav (1654−1660)

### Karl XII (1697−1718)

### Gustav IV Adolf (1792−1809)

## Vabahärrad
### Erik XIV (1560−1568)

### Johan III (1568–1592)

### Gustav II Adolf (1611−1632)

### Karl XII (1697−1718)

### Ulrika Eleonora (1718−1720)

### Fredrik I (1720−1751)

### Adolf Fredrik (1751−1771)

## Aadlikud
### Erik XIV (1560−1568)

### Johan III (1568–1592)

### Sigismund (1592–1599)

### Gustav II Adolf (1611–1632)

### Kristiina (1632–1654)

### Karl XI (1660–1697)

### Karl XII (1697−1718)

## Vaata ka
*Rootsi introdutseeritud aadlisuguvõsade loend
*Läänemereprovintside immatrikuleerimata aadlisuguvõsade loend
## Viited

## Välislingid
*Andra ätter adlade under Äldre vasatiden 1521-1611, https://minerva.riddarhuset.se/
*Schlegel, Bernhard. Den med sköldebref förlänade men ej å Riddarhuset introducerade svenska adelns ättar-taflor. KRONOLOGISK FÖRTECKNING, 368 jj, Norstedt, 1875

## Kirjandus
*Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 https://runeberg.org/schkling/, Innehåll / Table of Contents, runeberg.org, https://books.google.ee/books?id=qIouAAAAYAAJ&printsec=frontcover&hl=et&source=gbs_ge_summary_r&cad=0#v=onepage&q=poll&f=false, books.google.ee.
Kergemeelsus

**Kergemeelsus** ettevaatamatuse liigina tähendab seda, et teo toimepanija peab küll võimalikuks, et mõni süüteokoosseisus sätestatud element (näiteks teise inimese surm) võib saabuda, kuid loodab tähelepanematuse või kohusetundetuse tõttu seda vältida. Kaudsest tahtlusest eristub kergemeelsus just tahte puudumine tagajärje saabumise osas. Kohtupraktikast tulenevalt on kergemeelsusega  tegemist siis kui teo toimepanija lootus reaiseerunud tagajärge vältida põhines konkreetsele faktilisele asjaolule (nt varasem isiklik kogemus, teo laad jms).

Süüteo-, sealhulgas kuriteokoosseis jaguneb objektiivseks ja subjektiivseks koosseisuks. Koosseisu täitmine tähendab nii objektiivse kui subjektiivse koosseisu täitmist. Subjektiivses koosseisus kirjeldatakse teo toimepanija tahet ja arusaamist teost. Ettevaatamatusena käsitletakse kergemeelsust ja hooletust. Ettevaatamatus nagu ka tahtlus karistusõiguses väljendab teo toimepanija tahet ja arusaama teost ning on süüteo, mh kuriteo, subjektiivse koosseisu üks element.

## Viited
Insenertehnilise teenistuse kindralpolkovnik

**Insenertehnilise teenistuse kindralpolkovnik** (vene keeles генерал-полковник инженерно-технической службы) oli NSV Liidu relvajõududes aastatel 1943–1971 kehtinud sõjaväeline auaste (alates 1951. aastast kõigi väeliikide) tehnilise teenistuse juhtivkoosseisule.

1950. aastal kaotati suurtükiväe inseneriteenistuse kindralpolkovniku ja tankiväe inseneriteenistuse kindralpolkovniku ning 1951. aastal lennuväe inseneriteenistuse kindralpolkovniku auaste. Kõigile auastme kaotamise ajal elus olnud aukraadiomanikele anti insenertehnilise teenistuse kindralpolkovniku auaste.

Insenertehnilise teenistuse kindralpolkovnikust madalam auaste on insenertehnilise teenistuse kindralleitnandi auaste.

1971. aastal insenertehnilise teenistuse kindralpolkovniku auaste kaotati ja selle asemel seati sisse kindralpolkovnik-inseneri auaste. Kõigile auastme kaotamise ajal elus olnud aukraadiomanikele anti kindralpolkovnik-inseneri auaste.

## Insenertehnilise teenistuse kindralpolkovnikuid
*1944 – Pjotr Paršin (1899–1970), miinipildujarelvastuse rahvakomissar
*1950 – Boriss Vannikov (1897–1962), Nõukogude aatomiprojekti juhte (1944–1950 suurtükiväe inseneriteenistuse kindralpolkovnik)
*1950 – Vjatšeslav Malõšev (1902–1957), laevaehitustööstuse minister (1944–1950 tankiväe inseneriteenistuse kindralpolkovnik)
*1951 – Dmitri Ustinov (1908–1984), relvastuse minister, hilisem Nõukogude Liidu marssal
*1951 – Aleksei Šahhurin (1904–1975), oli varem lennukitööstuse rahvakomissar (1944–1951 lennuväe inseneriteenistuse kindralpolkovnik)
*1951 – Aleksandr Jakovlev (1906–1989), lennukikonstruktor, NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliige (1946–1951 lennuväe inseneriteenistuse kindralpolkovnik)
*1965 – Žozef Kotin (1908–1978), tankikonstruktor
*1965 – Aleksandr Komarovski (1906–1973), kaitseministri asetäitja, ühtlasi Moskva ehitusinseneride instituudi kateedrijuhataja, varem juhtinud riikliku tähtsusega suurehitusi, ülendati 1972 armeekindraliks
*1965 – Nikolai Popov (1903–1985), kaitseministeeriumi ehitus- ja vägede majutamise valitsuse ülema asetäitja, Vene NFSV teeneline ehitaja
*1967 – Andrei Tupolev (1888–1972), lennukikonstruktor
*1967 – Sergei Iljušin (1894–1977), lennukikonstruktor
*1967 – Artjom Mikojan (1905–1970), lennukikonstruktor
*1968 – Mihhail Mišuk (1913–1982), õhujõudude ülemjuhataja asetäitja relvastuse alal, Lenini preemia laureaat


А.Н._Туполев_1944.jpg|Andrei Tupolev, lennukikonstruktor
Poststamp_Yakovlev.jpg|Aleksandr Jakovlev, lennukikonstruktor
Stamp of Armenia h331.jpg|Artjom Mikojan, lennukikonstruktor


## Vaata ka
*Insener-kindralpolkovnik
*Kindralpolkovnik-insener
*Inseneriväe kindralpolkovnik
Horst Seehofer

**Horst Lorenz Seehofer** (sündinud 4. juulil 1949 Ingolstadtis) on Saksamaa poliitik (CSU), 14. märtsist 2018 kuni 8. detsembrini 2021 Saksamaa siseminister. 

17. veebruarist 2012 kuni 18. märtsini 2012 oli Horst Seehofer Saksamaa presidendi kohusetäitja. 

6. maist 1992 kuni 26. oktoobrini 1998 oli ta Saksamaa tervishoiuminister. 

Ta sai aastal 1967 Münchenis keskhariduse, kui lõpetas Baieri juhtimiskooli. Ta on töötanud mitmeis ameteis. Aastast 1980 on ta Bundestagi liige.

2008—2018 oli ta Baieri liidumaa peaminister ja  2011—2012 Bundesrati president.
Abdeslam

* Brahim Abdeslam (1984–2015), Belgia islami terrorist

* Cherif Abdeslam (sündinud 1978. aastal), Alžeeria jalgpallur
* Mohamed Ben-Abdeslam (araabia keeles: سيدي محمد بن عبد السلام), oli 17. sajandi Põhja-Aafrika islami õpetlane
* Salah Abdeslam (sündinud 1989), Belgia islami terrorist

## Eesnimena

* Abdeslam Ahizoune (sünd 1955), Maroko ettevõtja

* Abdeslam Akouzar (sünd 1982), Maroko jalgpallur

* Abdeslam Baraka (sünd 1955), advokaat ja Maroko poliitik

* Abdeslam Bentouati, Alžeeria poliitik

* Abdeslam Berrada, Maroko poliitik

* Abdeslam Bouchouareb (sündinud 1952), Alžeeria poliitik

* Abdeslam Chraïbi (1936–2006), näitleja

* Abdeslam El Fassi, endine Maroko riiklik haridusminister

* Abdeslam Laghrissi (sündinud 1962. aastal), Maroko jalgpallur

* Abdeslam Al Mesbahi (sünd 1954), Maroko poliitik

* Abdeslam Ouaddou (sündinud 1978), Maroko jalgpallur

* Abdeslam Radi (1929–2000), Maroko jooksja

* Abdeslam Seddiki (sündinud 1951. aastal), majandusteadlane ja Maroko poliitik
* Abdeslam Ben Mchich Alami (araabia keeles: عبد السلام بن مشيش العلميش) , sufi islami pühak
Primeira Liga hooaeg 2018–2019

**Primeira Liga hooaeg 2018–2019** oli Portugali jalgpalli kõrgliiga Primeira Liga 81. hooaeg. Hooaeg algas 10. augustil 2018 ja lõppes 25. mail 2019.

37. korda tuli Portugali meistriks Lissaboni Benfica, kes edestas tiitlikaitsjat Portot vaid kahe punktiga. Benfica paiknes pärast üheksat vooru liigas viiendal koha, kuid võitis pärast seda 25 võimalikust mängust 23. Portoga oli Benfical suurim vahe 3. jaanuaril pärast 15. vooru – seitse punkti. 21. vooru lõpuks edestas Porto Benficat vaid ühe punktiga. 2. märtsil võitis Benfica võõrsil Portot tulemusega 2:1, kuid Benfica viigistas järgmises voorus Belenensesega 2:2 ning selle tulemusel oli Benfical ja Portol võrdselt punkte. Otsustavaks sai 31. vooru mäng, kus Porto viigistas Rio Avega, kuigi Benfica oleks tulnud meistriks ka võrdsete punktide korral, sest nad olid Portot hooaja jooksul kaks korda võitnud. Benfica lõi liigahooaja jooksul 103 väravat, mida on liigas suutnud korrata vaid klubi ise hooajal 1963–64.

## Klubid
Liiga hooajal osales 18 meeskonda: 16 klubi eelmisest hooajast ja kaks klubi eelmise aasta Portugali jalgpalli esiliigast LigaPro.

Esiliiga võitja Nacional mängis kõrgliigas viimati hooajal 2016–2017, mil jäädi 18. kohale ja langeti kõrgliigast välja.

Esiliiga teine klubi Santa Clara mängis Portugali kõrgliigas viimati hooajal 1992–1993, mil jäädi 20. kohale ja langeti esiliigasse.

Nacional ja Santa Clara asendasid Primeira Ligas välja langenud Paços de Ferreirat ja Estorili.

Erinevalt varasematest hooaegadest langes liigast välja kolm klubi: Chaves (kõrgliigas alates hooajast 2016–17), Nacional (uustulnukas) ja Feirense (kõrgliigas alates hooajast 2016–17).

Primeira Ligas mängisid hooajal 2018–19 järgmised 18 klubi.

*Peatreenerid hooaja alguse seisuga*

## Tabel

## Statistika
### Enim väravaid

### Kübaratrikid

## Auhinnad
* Hooaja parim mängija:  Bruno Fernandes (Lissaboni Sporting)
* Parim peatreener:  Bruno Lage (Lissaboni Benfica)
* Parim värav:  Jovane Cabral (Lissaboni Sporting)
* Parim noormängija:  João Félix (Lissaboni Benfica)
* Ausa mängu auhind (mängija):  Éder Militão (Porto)
* Ausa mängu auhind (klubi): Belenenses SAD

## Meistermeeskonna mängijad
Hooajal 2018–2019 Portugali meistriks tulnud Benfica võistkond:

;Väravavahid: Odisseas Vlachodimos (34 mängu/0 väravat), Mile Svilar (1/0)

;Kaitsjad: Alejandro Grimaldo (34/4), André Almeida (33/2), Rúben Dias (32/3), Jardel (19/2), Ferro (13/2), Germán Conti (4/0), Sébastien Corchia (2/0)

;Poolkaitsjad: Pizzi (34/13), Rafa Silva (26/17), Gedson Fernandes (22/0), Franco Cervi (20/4), Andréas Sámaris (19/2), Ljubomir Fejsa (18/0), Gabriel Appelt (17/0), Andrija Živković (16/0), Eduardo Salvio (14/2), Florentino Luís (11/1), Filip Krovinović (4/0)

;Ründajad: Haris Seferović (29/23), João Félix (26/15), Jonas (22/11), Jota (4/0)

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Primeira Liga tulemused ja statistika Soccerway lehel
Saaremaa immatrikuleeritud aadlisuguvõsade loend

Selles nimekirjas on loetletud Saaremaa rüütelkonna matriklisse immatrikuleeritud aadlisuguvõsad.

__NOTOC__

## A
Aderkas | Adlerberg | Agthe

## B
Baer Edle von Huthorn | Baranoff | Bartholomäi | Beklešov | Bellingshausen | Berg (Kaarma) | Berg (Kandla) | Bradke |  Bruemmer | Bruiningk | Buhrmeister | Buxhoeveden

## C
Cube

## D
Dahlen | Dannenstern | Dellingshausen | Derfelden | Ditmar (Paju)

## E
Eck | Ekesparre | Essen

## F
Fleming | Freymann (Nursi) | Freytag von Loringhoven

## G
Gavel | Gortšakov | Grass | Grotenhielm | Guillemot de Villebois | Güldenstubbe | Gużkowski | Gyldenstubbe

## H
Hahn | Harten | Heller | Helmersen | Hoyningen gen. Huene

## I
Italiiski

## K
Knorring | Kraemer | Krook | Kräfting | Krüdener | Kursell

## L
Leps | Lieven | Lilienfeld | Lingen | Lode | Luce | Ludewig

## M
Minckwitz | Moeller | zur Mühlen

## N
Nolcken

## O
Osten gen. Sacken

## P
Pahlen | Palm | Patkul | Pauffler | Peetz | Pilar von Pilchau | Poll | Preis

## R
Radingh | Rechenberg | Rehren | Rennenkampff | Richter | Riesenkampff gen. Rehekampff | Rubusch | Rungen | Römlingen

## S
Samson-Himmelstjerna | Sass | Schmidt | Schulmann | Sege von Laurenberg | Sengbusch | Stackelberg | Stiernschantz | Strukov

## Š
Šuvalov

## Z
Zoege von Manteuffel

## T
Tideböhl | Tiesenhausen | Toll | Totleben | Transehe | Tunzelmann

## U
Ungern-Sternberg

## V
Vegesack | Vietinghoff

## W
Wardenburg | Wettberg | Weymarn | Wilcken (Vestli) | Wolff | Wrede

## Vaata ka
*Saaremaa rüütelkond
*Saaremaa rüütelkonna aadlimatrikkel

## Kirjandus
*Mühlendahl, Ernst von. Hoyningen-Huene, Baron Heiner von. *Die Baltischen Ritterschaften*. – Aus dem Deutschen Adelsarchiv. Band 4 der Schriftenreihe. Limburg/Lahn: C. A. Starke Verlag, 1973.
Eesti teadussüsteem

**Eesti teadussüsteemi** organisatsioonilise struktuuri ja toimimise aluseks on teadus- ja arendustegevuse korralduse seadus, millest annab ülevaate kõrvalolev joonis. Eesti teadussüsteemi osadel on täita järgnevad rollid:
* riigikogu ja valitsus kujundavad poliitika. Riigikogu kinnitab teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni alased strateegiadokumendid ja riigieelarves teadustegevuseks ettenähtud vahendid; kord aastas peab peaminister riigikogu saalis ettekande teadustegevuse strateegia täitmisest;
*Eesti Teadus- ja Arendusnõukogu 12 liiget suunavad rahvuslikku teadus-, arendus- ning innovatsioonisüsteemi arengut ning annavad neil teemadel valitsusele nõu;
* ministeeriumid valmistavad ette ning rakendavad valdkondlikud poliitikad; haridus- ja teadusministeeriumi nõustab teaduspoliitika komisjon;
* haridus- ja teadusministeerium ning majandus- ja kommunikatsiooniministeerium on põhilisteks teadust finantseerivateks ja toetavateks organisatsioonideks, kelle vastutusalas töötavad teadust rahastav Eesti Teadusagentuur ja innovatsioonitegevust rahastav Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus;
* teadus- ja arendustegevust viivad ellu avaliku sektori teadusasutused (sh ülikoolid) ning erasektori teadusasutused; korralise hindamise on positiivse tulemusega läbinud 20 teadusasutust, kelle hulgas on nii ülikoolid kui avalik-õiguslikud ülikoolid, riigi teadusasutused, avalik-õiguslikud (st oma seaduse alusel tegutsevad) teadusasutused ja era-teadusasutused; lõviosa Eesti akadeemilistest töötajatest on koondunud ülikoolidesse, kus tehakse ka enamik teadustööst;
* oma seaduse alusel tegutseb Eesti Teaduste Akadeemia, mis sõltumatu kõrge tasemega teadlaste ühendusena aitab kaasa Eesti teaduse ning riigi sotsiaalse ja majandusliku arengu küsimuste lahendamisele.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Teaduste Akadeemia koduleht
*Eesti Teadusagentuuri koduleht
*Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse koduleht
Gustavo Henrique

**Gustavo Henrique Vernes** (sündinud 24. märtsil 1993 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Corinthians.

Gustavo Henrique alustas klubikarjääri Santoses, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2007. aastal. Santose meeskonnas tegi ta Brasiilia kõrgliigas debüüdi 2012. aasta juunis. Esimese värava Brasiilia kõrgliigas lõi ta 27. oktoobril 2013 mängus Corinthianse vastu.

2020. aastal liitus ta valitseva Brasiilia meistri Flamengoga, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu. Ka 2020. aasta hooajal tuli Flamengo Brasiilia meistriks.

2022. aasta juulis läks ta Flamengost laenule Türgi kõrgliigaklubisse Fenerbahçe, kellega sõlmis aasta hiljem püsiva kaheaastase lepingu. Sellest hoolimata sõlmis ta juba 2023. aasta augustis lepingu Hispaania esiliigaklubiga Valladolidi Real. Sinna jäi ta ka vaid pooleks hooajaks, sest 2024. aasta jaanuaris naasis ta Brasiilia kõrgliigasse, kui sõlmis kaheaastase lepingu Corinthiansega.

Ta kuulus Brasiilia meeskonda 2015. aasta Panameerika mängudel, kus võideti pronksmedal.

## Saavutused
;Santos
*Campeonato Paulista: 2015, 2016
;Flamengo
*Campeonato Brasileiro Série A: 2020
*Recopa Sudamericana: 2020
*Supercopa do Brasil: 2020, 2021
*Campeonato Carioca: 2020, 2021

## Viited
Kaidor Kahar

**Kaidor Kahar** (sündinud 28. jaanuaril 1980 Paides) on eesti tele- ja raadioajakirjanik.

## Haridus
Kahar on lõpetanud 1995 aastal Peetri Põhikooli, 1998 aastal Viljandi Maagümnaasiumi ja 2002 aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli telerežii eriala.

## Televisioon
Kaidor Kahari tootedud saated

* 2017 – "Elusäde" (autor ja režissöör)
* 2021 – "Vladislav - matemaatik sule ja õngega" (saatejuht, režissöör ja produtsent)
* 2021 – "Kodukäijad" (produtsent)

## Välislingid
* Vidrik Võsoberg (5. september 2016) ÜHE VUNTSI LUGU: telemees Kaidor Kahar harrastab habemeajamissalongi-turismi. *[[Õhtuleht]]*. 
*Kaidor Kahari koduleht
France Prešeren

**France Prešeren** (3. detsember 1800 Vrba, Sloveenia – 8. veebruar 1849 Kranj, Sloveenia) oli Sloveenia rahvuspoeet.

Prešereni peetakse sloveeni luule juhtkujuks, kes on saanud rohkesti tunnustust nii kodumaal kui ka mujal Euroopas. Teda peetakse ka üheks Euroopa parimaks romantismi perioodi kirjanikuks. Mõnikord kirjutatakse tema nime saksapäraselt kujul "Franz Prescheren", eriti dokumentides, mille koostamise ajal oli Sloveenia osa Austriast.

## Elu ja luule

France Prešeren sündis 1800. aastal talupoja perekonnas Sloveenias Vrba külas. Ema soovis, et pojast saaks preester, aga tulevane luuletaja tegi teistsuguse valiku. Ta õppis Viini ülikoolis filosoofiat ja hiljem õigusteadust. Pärast õigusteaduse doktori kraadi kaitsmist sai Prešeren ühte Ljubljana õigusbüroosse assistendi koha. Ta unistas oma õigusbüroost, kuid see unistus sai teoks alles 1846. aastal, kui Prešeren asus elama Kranji.

France Prešeren kirjutas luuletusi vabal ajal. Tema tuntuim teos "Sonetni venec" ("Sonetipärg") on inspireeritud Prešereni õnnetust armastusest jõuka kaupmehe tütre Julija Primici vastu (saksapäraselt "Julia Primita") ning Prešereni filoloogist ja luuletajast sõbra Matija Čopi ("Matthias Tschop") surmast.

Iga soneti viimane värss kordub järgmise soneti esimese värsina. Kõigi 14 soneti esivärsid moodustavad magistraali ehk meistersoneti, mille värsside esitähed moodustavad sõnad "Primicovi Julji" ehk "Julija Primicile" (akrostihhon).

Prešeren kirjutas lisaks sloveeni keelele ka saksa keeles. Tema kui luuletaja keelelisest andekusest annab tunnistust fakt, et Prešereni esimesed ajakirjanduses avaldatud luuletused ilmusid paralleelselt saksa ja sloveeni keeles.

## Mõju Sloveenia kultuurile

Prešereni luuletuse "Zdravljica" ("Toost") seitsmes stroof on 1991. aastast Sloveenia hümn. Prešereni surma-aastapäev 8. veebruar on sloveeni kultuuri päev, mida kutsutakse ka Prešereni päevaks. Tema pilt oli ka tuhandetolarilisel rahatähel ja on alates 2007. aastast Sloveenia kaheeurosel mündil.

Ljubljanas Prešereni väljakul asub France Prešereni ausammas, mis silmitseb väljaku teisel serval asuvat Julija Primici reljeefi.

## Välislingid

* Elulugu ning enamik luuletusi sloveeni, inglise ja saksa keeles
Taurus-Littrow

**Taurus-Littrow** on Kuu Maa-poolse külje org, mis asub Mare Serenitatise kagunurgas. Taurus-Littrow paikneb Tauruse mäestikus ja jääb Littrow kraatrist lõunas. NASA astronaudid Eugene Cernan ja Harrison Schmitt nimetasid oru nende kahe pinnavormi järgi ning 1973. aastal kinnitas Rahvusvaheline Astronoomiaunioon selle ametlikuks nimeks.

Org koosneb peamiselt päevakivi-rikkast bretšast, mis paikneb suurtes orgu ümbritsevates mäemassiivides. Oru põhi koosneb basaldist, mis on kaetud mitmete geoloogiliste sündmuste tagajärjel tekkinud mittetervikliku regoliidikihiga.

Taurus-Littrow org oli Apollo programmi viimase mehitatud missiooni Apollo 17 maandumispaik.

## Viited
Jaana Heeringson

**Jaana Heeringson-Loot** (sündinud 21. veebruaril 1981) on eesti telesaatejuhi assistent, kes oli aastatel 2011–2017 Eesti mängus saatejuhi Gaute Kivistiku assistent. Lapseootele jäämise tõttu asendas teda 2018. aasta Eesti mängus (välja arvatud viimasel nädalal) Britt Kõrsmaa.
Renato

**Renato Dirnei Florêncio Santos** (mängijanimega **Renato**; sündinud 15. mail 1979 Santa Mercedeses) on Brasiilia endine jalgpallur, poolkaitsja.

Renato alustas klubikarjääri 1996. aastal kodumaa klubis Guarani. Seejärel mängis ta aastatel 2000–2004 Santoses. Aastatel 2002 ja 2004 tuli ta Santosega Brasiilia meistriks.

Suurema osa klubikarjäärist, aastatel 2004–2011, mängis ta Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla. Sevillaga võitis ta muuhulgas kahel korral Hispaania karika, kahel korral UEFA karika ja korra UEFA Superkarika.

2011. aastal suundus ta tagasi Brasiiliasse, liitudes Botafogoga.

Santoses mängis ta taas alates 2014. aastast. Aastatel 2015 ja 2016 tuli ta Santosega São Paulo osariigi meistriks.

Ta teatas karjääri lõpetamisest 2018. aasta hooaja lõpus. Tema viimaseks mänguks jäi 24. novembril toimunud kohtumine Atlético Mineiro vastu.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi Renato debüüdi 2003. aastal.

Ta kuulus Brasiilia koondisse 2004. aasta Copa Américal ja 2005. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.

Kokku mängis ta Brasiilia koondises aastatel 2003–2005 27 kohtumises.

## Saavutused
;Santos
*Campeonato Brasileiro Série A: 2002, 2004
*Campeonato Paulista: 2015, 2016
;Sevilla
*Copa del Rey: 2006–07, 2009–10
*Supercopa de España: 2007
*UEFA Cup: 2005–06, 2006–07
*UEFA Super Cup: 2006
;Botafogo
*Campeonato Carioca: 2013

## Viited
Lisa Nowak

**Lisa Marie Nowak** (sündinud 10. mail 1963 Washingtonis) on endine mereväelane ja NASA astronaut.

Nowak lõpetas 1985. aastal Ameerika Ühendriikide Mereväeakadeemia. Ta sai pärast akadeemia lõpetamist mereväelenduriks. Ta omandas magistrikraadi aeronautikas ning mereväe magistri- ja doktoriõppekoolist (*Naval Postgraduate School*) kraadi aeronautika- ja astronautikainsenerias. 1993. aastal valiti ta õppima Ameerika Ühendriikide mereväe katselendurite kooli. Oma mereväekarjääri jooksul kogus ta üle 1500 lennutunni rohkem kui 30 erinevas lennukis. 1996. aastal valiti Nowak astronaudiks. Nowak osales juulis 2006 missioonil STS-121, kus ta vastutas süstiku ja Rahvusvahelise Kosmosejaama robotkäe juhtimise eest.

5. veebruaril 2007 vahistas politsei Nowaki kahtlustatuna inimröövikatses. Märtsis vallandati Nowak NASA-st ja saadeti tagasi mereväkke. Ta on esimene astronaut, kelle NASA on vallandanud. 2009. aastal tunnistas ta kokkuleppel prokuröriga end süüdi autosse sissemurdmises ja kallaletungis ning prokurör loobus inimröövikatse süüdistusest. Nowak kuulus mereväkke augustini 2010, mil kolmest admiralist koosnev komisjon otsustas ta auastet alandada ning mereväest erru saata.

## Viited
Lathen

**Lathen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.

Valla pindala on 38,02 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6235 inimest. Vallas on Emslandi katseüksus, Transrapid maglev-rongide katsetuskoht.

## Vaata ka
* Latheni rongikokkupõrge

## Viited
Niederlangen

**Niederlangen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.

Valla pindala on 29,37 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1215 inimest.

## Viited

## Välislingid
* www.Niederlangen.de
Insenertehnilise teenistuse kindralleitnant

**Insenertehnilise teenistuse kindralleitnant** (vene keeles генерал-лейтенант инженерно-технической службы) oli NSV Liidu relvajõududes aastatel 1943–1971 kehtinud sõjaväeline auaste (alates 1951. aastast kõigi väeliikide) tehnilise teenistuse juhtivkoosseisule.

1950. aastal kaotati suurtükiväe inseneriteenistuse kindralleitnandi ja tankiväe inseneriteenistuse kindralleitnandi ning 1951. aastal lennuväe inseneriteenistuse kindralleitnandi auaste. Kõigile auastme kaotamise ajal elus olnud aukraadi omanikele anti insenertehnilise teenistuse kindralleitnandi auaste.

Insenertehnilise teenistuse kindralleitnandist kõrgem auaste on insenertehnilise teenistuse kindralpolkovniku ja madalam insenertehnilise teenistuse kindralmajori auaste.

1971. aastal insenertehnilise teenistuse kindralleitnandi auaste kaotati ja selle asemel seati sisse kindralleitnant-inseneri auaste. Kõigile auastme kaotamise ajal elus olnud aukraadi omanikele anti kindralleitnant-inseneri auaste.

## Insenertehnilise teenistuse kindralleitnante

*1944 – Mihhail Pervuhhin (1904–1978), keemiatööstuse rahvakomissar, hiljem ministrite nõukogu esimehe esimene asetäitja
*1944 – Mihhail Hrunitšev (1901–1961), lahingumoona rahvakomissari esimene asetäitja, hiljem lennukitööstuse minister
*1944 – Sergei Iljušin (1894–1977), lennukikonstruktor, ülendati 1967 insenertehnilise teenistuse kindralpolkovnikuks
*1950 – Žozef Kotin (1908–1978), tankikonstruktor (1944–1950 tankiväe inseneriteenistuse kindralleitnant), ülendati 1965 insenertehnilise teenistuse kindralpolkovnikuks
*1951 – Andrei Tupolev (1888–1972), lennukikonstruktor (1944–1951 lennuväe inseneriteenistuse kindralleitnant), ülendati 1967 insenertehnilise teenistuse kindralpolkovnikuks
*1954 – Nikolai Duhhov (1904–1964), tankikonstruktor, kolmekordne sotsialistliku töö kangelane
*1961 – Mihhail Mišuk (1913–1982), õhuväe teadustehnilise komitee esimees, ülendati 1968 insenertehnilise teenistuse kindralpolkovnikuks
*1963 – Aleksandr Komarovski (1906–1973), kaitseministri asetäitja, ühtlasi Moskva ehitusinseneride instituudi kateedrijuhataja, varem juhtinud riikliku tähtsusega suurehitusi, ülendati 1965 insenertehnilise teenistuse kindralpolkovnikuks
*1963 – Artjom Mikojan (1905–1970), lennukikonstruktor, ülendati 1967 insenertehnilise teenistuse kindralpolkovnikuks
*1965 – Artšil Gelovani, strateegilise raketiväe ülemjuhataja asetäitja ehituse alal, hilisem inseneriväe marssal
*1967 – Kərim Kərimov, üldise masinaehituse ministeeriumi kosmose peavalitsuse ülem, Lenini preemia laureaat


Bundesarchiv_Bild_183-77054-0001,_Pervukin_AdK_der_UdSSR_(detail).jpg|Mihhail Pervuhhin, riigitegelane
А.Н._Туполев_1944.jpg|Andrei Tupolev, lennukikonstruktor
Stamp of Armenia h331.jpg|Artjom Mikojan, lennukikonstruktor
Stamps_of_Azerbaijan,_2007-813.jpg|Kərim Kərimov, kosmoseprogrammi rajajaid


## Viited
West Coasti ringkond

**West Coasti ringkond** on Lõuna-Aafrika Vabariigi Lääne-Kapimaa provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli West Coasti ringkonna elanikest värvilisi 66,58%, mustanahalisi aafriklasi 16,36%, valgeid 15,71%, India või Aasia päritolu inimesi 0,56% ja teisi 0,79%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 83,67% inimesi, koosa keelt 8,58%, inglise keelt 3,98% ja sotho keelt 1,25%.

## Viited
Metalli tänav (Viljandi)

**Metalli tänav** on umbtänav Viljandis. Tänava pikkus on 270 meetrit.

Tänav ühendab Reinu teed ja Viljandi raudteejaama. Raudteejaamapoolses otsas on raudteeületuskoht jalakäijatele ja jalgratturitele, mille kaudu pääseb Vaksali tänavale.

## Viited
Erkki Sarapuu

**Erkki Sarapuu** (sündinud 25. veebruaril 1979) on eesti saatejuht.

Ta juhtis alates 2005. aastast saadet "Kõige naljakamad koduvideod" (varasem saatejuht oli Jaagup Kreem). Alates 2012. aastast juhib ta saadet "Võimalik vaid Venemaal".
Goj

**Goj** (heebrea ja jidiši keeles גוי, mitmuses **gojim**, גוים /גויים) on Tanahis kasutatav mõiste mittejuutide kohta. 

Vanades Piibli tekstides (nagu Vana Testament) kasutati mõistet *goj* kirjeldamaks erinevaid rahvaid juutide ümber, teistesse keeltesse on *goj* tihti tõlgitud 'rahvas'. Kuna Juudamaa ümber elanud rahvad olid tavaliselt polüteistlikud, on terminit tõlgitud ka 'paganad'.

*Goj* ja *gojim* on enamasti olnud neutraalsed sõnad, kuigi vahel kasutatakse neid sõnu ka negatiivsena.

## Vaata ka
* Noahdism
* Talmud
* Iisraeli ajalugu
Vikerkaarega mägimaastik

„**Vikerkaarega mägimaastik**“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.


Caspar David Friedrich - Landschaft auf Rügen mit Regenbogen.jpg|„Vikerkaarega maastik“„Landschaft auf Rügen mit Regenbogen“ (1810)Caspar David Friedrich


## Kirjandus
* Börsch-Supan H. Die Bildgestalt bei Caspar David Friedrich – München, 1960. – P. 84.
* Börsch-Supan H., Jähnig K. F. Caspar David Friedrich. Gemälde, Druckgraphik und bildmäßige Zeichnungen – München : Prestel Verlag, 1973. – P. 183. – 512 p. – ISBN 3-7913-0053-9.
* Carrassat P. F. R. Maestros de la pintura – Barcelona : Larousse, 2005. – P. 108. – 335 p. – ISBN 84-8332-597-7.
* Deusch W. R. Malerei der deutschen Romantiker und ihre Zeitgenossen – Berlin, 1937. – P. 22.
* Eberlein K. K. Caspar David Friedrich der Landschaftsmaler. Ein Volksbuch deutscher Kunst – Bielefeld, Leipzig : Velhagen und Klasing, 1940. – P. 68. – 114 p.
* Hinz S. Caspar David Friedrich als Zeichner. Ein Beitrag zur stilistischen Entwicklung und ihrer Datierung der Gemälde – Greifswald, 1966. – P. 90.
Rist mägedes

„**Rist mägedes**“, tuntud ka kui „**Tetscheni [[altar]]**“, on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.

Teos oli algselt mõeldud altarimaaliks krahvinna Theresia von Thun-Hohensteini perekonna kabelis Böömimaal Tetschenis (Děčín). Maali raami valmistas Friedrichi kavandi järgi saksa skulptor Christian Gottlieb Kühn.

## Kirjandus
* Helmut Börsch-Supan, Karl Wilhelm Jähnig: *Caspar David Friedrich. Gemälde, Druckgraphik und bildmäßige Zeichnungen*, Prestel Verlag, München 1973, ISBN 3-7913-0053-9 (Werkverzeichnis)
* Werner Busch: *Caspar David Friedrich. Ästhetik und Religion*. Verlag C. H. Beck, München 2003
* Hilmar Frank: *Der „Ramdohrstreit“. C. D. Fr’s „Kreuz im Gebirge“,* in *Streit um Bilder. Von [[Konstantinopel|Byzanz]] bis [[Marcel Duchamp|Duchamp]].* Hg. Karl Möseneder. Dietrich Reimer, Berlin 1997 ISBN 3496011696 S. 141–159
* Christina Grummt: *Caspar David Friedrich. Die Zeichnungen. Das gesamte Werk*. 2 Bde., München 2011
* Karl Ludwig Hoch: *Zu C. D. Friedrichs bedeutendstem Manuskript. Und: Der sogenannte Tetschener Altar Caspar David Friedrichs*. In: Pantheon 39, 1981
* Sigrid Hinz (Hrsg.): *Caspar David Friedrich in Briefen und Bekenntnissen*. Henschelverlag Kunst und Gesellschaft, Berlin 1974
* Werner Hofmann: *Bemerkungen zum Tetschener Altar von C. D. Friedrich.* In: *Christliches Kunstblatt.* 100. 1962, S. 50–52
* Werner Hofmann: *Caspar David Friedrich. Naturwirklichkeit und Kunstwahrheit.* C.H. Beck Verlag, München 2000, ISBN 3-406-46475-0
* Detlef Stapf: *Caspar David Friedrichs verborgene Landschaften. Die Neubrandenburger Kontexte*. Greifswald 2014, netzbasiert P-Book
* Werner Sumowski: *Caspar David Friedrich Studien*. Franz Steiner Verlag, Wiesbaden 1970
* Herrmann Zschoche: *Caspar David Friedrich. Die Briefe.* ConferencePoint Verlag, Hamburg 2006

## Välislingid
* ''Tetschener Altar'' in der Online Collection der Staatlichen Kunstsammlungen Dresden
William Anders

**William Alison Anders** (17. oktoober 1933 – 7. juuni 2024) oli Ameerika Ühendriikide õhuväelane, elektriinsener, NASA astronaut ja ärimees. 

Ta valiti astronaudiks 1963. aastal ning tema esimeseks ja ainsaks missiooniks jäi Apollo 8, mis oli esimene mehitatud missioon Kuu orbiidile. 

Astronaudikarjääri järel töötas Anders mitmes tehnoloogiaga seotud riigiametis, muu hulgas oli ta esimene USA tuumajärelevalvekomisjoni esimees ja hiljem ka suursaadik Norras. 

1990. aastate algul oli ta USA kaitse- ja kosmosetööstusfirma General Dynamics tegevjuht ja esimees. 

7. juunil 2024 kukkus Washingtoni osariigis San Juani saarte lähedal vette ühemootoriline õhusõiduk Beechcraft T-34 Mentor, mida 90-aastane Anders juhtis üksi. Samal päeval kinnitas tema poeg Greg Anders oma isa surma.

## Tunnustus
*1969 – Hubbardi medal

## Viited
Bockhorst

**Bockhorst** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.

Valla pindala on 18,19 km². 31. detsembril 2015 elas seal 981 inimest.

## Viited

## Välislingid
* www.gemeinde-bockhorst.de
Saarekak

**Saarekak** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Saarekak on pandud Kuivastu mõisas Muhu kihelkonnas Saaremaal.

1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Huttens Grab

„**Huttens Grab**“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.


Caspar David Friedrich Eldena Ruin.jpg|„Ruine Eldena“ (1825)
St. Jakobi Greifswald.jpg|„Die Jakobikirche in Greifswald als Ruine“ (1817)
Klosterfriedhof im Schnee.jpg|„Klosterfriedhof im Schnee“ (1819)


## Kirjandus
*Helmut Börsch-Supan, Karl Wilhelm Jähnig: *Caspar David Friedrich. Gemälde, Druckgraphik und bildmäßige Zeichnungen*, Prestel Verlag, München 1973, ISBN 3-7913-0053-9 (Werkverzeichnis).
*Gerhard Eimer: *Caspar David Friedrich und die Gotik. Analysen und Deutungsversuche.* Aus Stockholmer Vorlesungen. Baltische Studien 49, 1962/63.
*Christina Grummt: *Caspar David Friedrich. Die Zeichnungen. Das gesamte Werk*. 2 Bde., München 2011.
*Günther Grundmann: *Das Riesengebirge in der Malerei der Romantik*, 2. erw. Aufl., München 1958
*Christian Cay Lorenz Hirschfeld: *Theorie der Gartenkunst*. Fünf Bände, M. G. Weidmanns Erben und Reich, Leipzig 1797 bis 1785, Band 3.
*Werner Hofmann: *Caspar David Friedrich. Naturwirklichkeit und Kunstwahrheit*. C.H. Beck Verlag, München 2000, ISBN 3-406-46475-0.
*Jens Christian Jensen: *Caspar David Friedrich. Leben und Werk*. DuMont Buchverlag, Köln 1999.
*Peter Märker: *Caspar David Friedrich. Geschichte als Natur*. Kehrer Verlag, Heidelberg 2007.
*Detlef Stapf: *Caspar David Friedrichs verborgene Landschaften. Die Neubrandenburger Kontexte*. Greifswald 2014, netzbasiert P-Book.
*Herrmann Zschoche: *Caspar David Friedrich. Die Briefe.* ConferencePoint Verlag, Hamburg 2006
Ekurhuleni linnaringkond

**Ekurhuleni linnaringkond** on Lõuna-Aafrika Vabariigi Gautengi provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.

Ekurhuleni linnaringkond moodustati 5. detsembril 2000.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ekurhuleni linnaringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 78,74%, valgeid 15,81%, värvilisi 2,70%, India või Aasia päritolu inimesi 2,14% ja teisi 0,61%. Suulu keelt pidas emakeeleks 28,81% inimesi, inglise keelt 11,99%, afrikaani keelt 11,92%, pedi keelt 11,40%, sotho keelt 10,02%, koosa keelt 8,02%, tsonga keelt 6,63%, tsvana keelt 2,87%, ndebele keelt 2,38%, venda keelt 1,53%, svaasi keelt 1,43%, viipekeelt 0,40% ja teisi keeli 2,60%.

## Suuremad linnad
*Alberton
*Bedfordview
*Benoni
*Boksburg
*Brakpan
*Edenvale
*Etwatwa
*Germiston
*Katlehong
*Kempton Park
*Nigel
*Springs
*Tembisa
*Thokoza
*Tsakane
*Vosloorus
*Wattville

## Viited
Saksakulm

**Saksakulm** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Saksakulm on pandud Kuivastu mõisas Muhu kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Saksakulmu-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Saluste. 

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Saksakulm Eestis 27 mehel ja 29 naisel. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Saksakulm 25 mehel ja 29 naisel.

## Nime kandjaid
*Ivo Saksakulm, eesti korvpallur (1966–)
*Kaja Tampere (sündinud Kaja Saksakulm, 1962), eesti suhtekorraldaja
Ahelik (perekonnanimi)

**Ahelik** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Ahelik (Ahhelik) on pandud Roosna mõisas Ambla kihelkonnas ja Võhmuta mõisas Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal. 

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ahelik Eestis 8 mehel ja 6 naisel.

Nime tuntud kandjate seas on Jaak Ahelik (sündinud 1959), kes on eesti trummar ja poliitik.
Aherwars

**Ahervars** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Ahervars (Aherwars) on pandud Karksi mõisas Karksi kihelkonnas Pärnumaal.

1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Supeluse tänav (Viljandi)

**Supeluse tänav** on tänav Viljandis.

Tänav saab alguse Kraavi tänavalt ja lõpeb Roosi tänaval.
Tänava pikkus on 230 m. 
Tänav on linnaplaanidel alates 1832. aastast. 

## Viited
William Oefelein

**William Anthony Oefelein** (sündinud 29. märtsil 1965) on Ameerika Ühendriikide katselendur ning endine mereväelane ja NASA astronaut. Ta sai 1988. aastal bakalaureusekraadi elektrotehnikas ja liitus mereväega. 1998. aastal magistrikraadi aeronautikas ning samal aastal valiti ta astronaudiks. Tema esimene ja ainus missioon oli STS-116.

Veebruaris 2007 ründas Oefeleini töökaaslane Lisa Nowak Orlando rahvusvahelises lennujaamas tema elukaaslast ning Oefelein tunnistas, et tal oli Nowakiga kaks aastat olnud salajane armusuhe. Mais 2007 vallandas NASA Oefeleini ja saatis ta tagasi mereväkke, kust ta aasta hiljem omal soovil lahkus. Oefelein ja Nowak on seni ainsad astronaudid, kelle NASA on vallandanud. Pärast seda vahejuhtumit koostas agentuur astronautide käitumiskoodeksi.

## Viited
Evald Vain

**Evald Vain** (20. detsember 1915 Tallinn – 9. november 1970 Tallinn) oli eesti helilooja.

Evald Vain lõpetas Tallinna Konservatooriumi viiuli erialal Johannes Paulseni klassis 1938 ning õppis kompositsiooni Eesti Heliloojate Liidu noorte ja algajate seminaris aastatel 1948–1957. Ta töötas Eesti Raadio Sümfooniaorkestris esialgu viiuldajana, seejärel aastatel 1940–1967 oboemängijana. Vain mängis levimuusikuna tantsuorkestrites Bi-Ba-Bo ja Merry Pipers, restorani OK kvartetis, sõjaeelse Kuldse Seitsme väikeses koosseisus, kus ta lisaks viiulile mängis ka saksofoni, Emil Laansoo ansamblis ja Vabariikliku Noorte Maja džässorkestris. Ta on kirjutanud peamiselt estraadi- ja džässmuusikat, eriti tuntud on ta laululoojana. Tema tuntumad laulud on "Ei kunagi", " Esmakordselt", "Suvi talves", "Miks vaikisin siis", "Kuidas siis mitte". Vainu laulud on kirjutatud peamiselt abikaasa Erika Vainu tekstidele. 1960. aastatel lõi ta valdavalt instrumentaalestraadimuusikat. Heliloojate Liidu liige oli alates 1958. aastast.

## Viited
Carletonville

**Carletonville** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas.

Carletonville on kaevanduslinn, kus tegeldakse kulla kaevandamisega.

Carletonville sai linnaõigused 1959. aastal. Linn on saanud nime Consolidated Gold Fields'i direktori Guy Carleton Jonesi järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Carletonville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 70,06%, valgeid 27,39%, India või Aasia päritolu inimesi 1,25%, värvilisi 0,93% ja teisi 0,37%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 24,94% inimesi, koosa keelt 19,76%, tsvana keelt 13,22%, sotho keelt 13,19%, inglise keelt 8,90%, suulu keelt 7,59%, tsonga keelt 4,23%, pedi keelt 2,41% ja svaasi keelt 1,78%.

## Viited
Eesti-Hiina sõprusleping

**Eesti-Hiina sõprusleping** oli sõprusleping Hiina ja Eesti vahel. 

Leping sõlmiti 21. detsembril 1937 Londonis. Eesti poolt allkirjastas lepingu August Schmidt ja Hiina poolt Quo Tai-chi. 

Eesti ratifitseeris lepingu 24. augustil 1938.

## Viited

## Välislingid
Hennenman

**Hennenman** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Matjhabengi vallas.

Asula sai alguse 1892. aastal rajatud raudteejaamast, mille nimi oli Ventersburg Road. Praeguse nime sai linn 1927. aastal kohaliku elaniku Petrus Ferdinand Hennenmani järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hennenmani elanikest mustanahalisi aafriklasi 87,4%, valgeid 11,6%, värvilisi 0,4%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,3%. Sotho keelt pidas emakeeleks 77,3% inimesi, afrikaani keelt 12,9%, koosa keelt 4,0%, viipekeelt 1,4% ja teisi keeli 4,4%.

## Viited
Kaarel Eenpalu valitsus

**[[Kaarel Eenpalu]] valitsusi** oli kaks:
*Kaarel Eenpalu esimene valitsus (täpsemalt Karl Einbundi esimene valitsus)
*Kaarel Eenpalu teine valitsus
Matsulu

**Matsulu** on linn (*[[township]]*) Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Mbombela vallas.

Matsulu on asutatud 1970. aastatel. Kuni 1994. aastani kuulus linn KaNgwane bantustani koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Matsulu elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,47%, värvilisi 0,24%, valgeid 0,12%, India või Aasia päritolu inimesi 0,07% ja teisi 0,09%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 92,76%, tsonga keelt 2,48%, inglise keelt 1,77% ja suulu keelt 1,08%.

## Viited
Piltene immatrikuleeritud aadlisuguvõsade loend

Selles nimekirjas on loetletud Piltene rüütelkonna matriklisse immatrikuleeritud aadlisuguvõsad.

__NOTOC__

## A
Alopäus | Arsenjev

## B
Bach | Bagge af Boo | Beklešov | Berner | Bienemann von Bienenstamm | Buxhoeveden

## D
Danzas (Dansas) | Derschau | Dörper

## E
Elmpt

## G
Grandidier

## K
Königsfels

## L
Löwis of Menar

## M
Maydell | Mentzel | Michelsohnen

## P
Piattoli

## R
Richter | Rumjantsev-Zadunaiski

## S
Scheinvogel | Simolin | Simpson | Stanecke

## T
Trompowski

## W
Württemberg

## Vaata ka
*Piltene rüütelkond
*Piltene rüütelkonna aadlimatrikkel

## Kirjandus
*Mühlendahl, Ernst von. Hoyningen-Huene, Baron Heiner von. *Die Baltischen Ritterschaften*. – Aus dem Deutschen Adelsarchiv. Band 4 der Schriftenreihe. Limburg/Lahn: C. A. Starke Verlag, 1973.
KwaGuqa

**KwaGuqa** on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Nkangala ringkonnas Emalahleni vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli KwaGuqa elanikest mustanahalisi aafriklasi 96,80%, värvilisi 2,53%, India või Aasia päritolu inimesi 0,19%, valgeid 0,12% ja teisi 0,35%. Suulu keelt pidas emakeeleks 47,35%, pedi keelt 18,29%, ndebele keelt 9,61%, svaasi keelt 7,40%, tsonga keelt 4,36%, sotho keelt 3,15%, afrikaani keelt 2,65%, koosa keelt 2,34%, inglise keelt 1,79% ja tsvana keelt 1,01%.

## Viited