open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pulli asula

**Pulli asula** oli Kunda kultuuri asula, seni teadaolevatel andmetel Eesti vanim inimasula. Asulakoht asub Pärnu jõe paremal kaldal, Sindi linnast 2&nbsp;km ülesvoolu Pulli küla lähedal.

Eesti alale saabusid vanimad asukad taganeva jääserva kannul tõenäoliselt niipea, kui tekkisid tingimused elamiseks (taimestik, loomastik). Algul asuti Eestisse ilmselt vaid hooajati, kuid äärmiselt õhukese kultuurikihiga ajutisi laagriplatse seni leitud ei ole. Seetõttu on vanimaks mesoliitikumi inimasustuse jäljeks siiani jäänud Pulli asula, kus rändavad kütid ja korilased peatusid mitmesaja aasta vältel. Asula kasutusaeg on radiosüsinikdateeringu alusel umbes aastatel 9000–8550 eKr. Juba sellel ajal oli paik pidevas üleujutusohus ja jäeti lõpuks sel põhjusel ka maha. Hiljem jäi asulakoht jõe ja siis järve vee ning setteliiva alla.

Erinevalt teistest hilisematest Kunda kultuuri leiukohtadest esineb Pulli asulas mustjas tulekivi, mille kõige lähemad leiukohad asuvad Lõuna-Leedus ja Põhja-Valgevenes. Seetõttu on arvatud, et Pulli asulas elanud inimesed pärinesid sealt.

Võis olla nii, et jääaegse jääkilbi taandumisel põhja poole saabusid inimesed piki Daugava jõge ja sealt piki Liivi lahe rannikut Pärnu jõe suudmeni; tol ajal oligi merekallas ja jõesuu umbes Sindi juures, tuhat – paar tuhat aastat hiljem aga juba Reiu kandis – seal ongi teine, Sindi-Lodja asulakoht, mis on umbes 1500 aastat noorem kui Pulli.

Esimene juhuleid – suur mustast tulekivist laastude löömisest ülejäänud nukleus – leiti Pullilt juba 1930. aasta paiku. Asulajäänused avastati 1967. aastal jõekalda paljandis liiva kaevandamisel, ligi 3&nbsp;m paksuse liiva- ja savikihi alt. Asulat on kaevatud aastatel 1968–1973 ja 1975–1976 Lembit Jaanitsa juhatusel.

Kaevamistel on umbes 1000 ruutmeetri suuruselt alalt kogutud 1175 leidu, mille hulgas on enim mustast tulekivist väikeesemeid: otsakõõvitsad ja luust torke- ja lõikeriistade tulekivist pistikterad. Tulekivikilde, mis viitaksid kohapealsele tulekivi töötlemisele, on vähe. Võrdlemisi sagedaseks leiuks on ka peenelt retušitud tulekivist nooleotsad. Luuesemetest on enamasti säilinud katked. Samuti on leitud mitmesuguseid luutalvasid ja loomahammastest ripatseid. Pulli asulast leitud koerahammas on vanim tõend kodustatud koera esinemise kohta Eestis.

2022. aastal püstitati asulasse ka koera kuju, mille valmistas skulptor Simson von Seakyl.

## Vaata ka
* Sindi-Lodja asulakohad

## Viited

## Välislingid

*Pärnu muuseumi püsinäituselt Pulli kiviaja asulakoht, archive.org
*Pulli muinasasula koht sai tähistuse Pärnu Postimees, 3. juuni 2009
* 
* Arvi Liiva: Pulli asula avastamislugu Eesti Loodus, 2008/7
* "KAAMERAGA MAAL: Sajandi arheoloogialeid – kuidas avastati Eesti vanim muinasasula" Maaleht, 4. august 2016
Lõuna-Ameerika

**Lõuna-Ameerika**  

ÜRO liigituse järgi kuuluvad Lõuna-Ameerikasse:

*
*
*
*
*
* Falklandi saared (Malviini saared)
*
*
*
* Prantsuse Guajaana
*
*
*
*

## Riigid ja sõltlasalad

## Vaata ka
*Lõunakoonus
*Põhja-Ameerika
*Kesk-Ameerika
*Kariibi mere regioon
*Ladina-Ameerika

## Viited
Koonga valla vapp

**Koonga valla vapp** on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Koonga valla vapp.

Vapp kinnitati riigisekretäri poolt 26. aprillil 1996 ning õnnistatud sama aasta 20. augustil.

Vapi autor on Priit Herodes.

## Vapi kirjeldus
Koonga valla vapiks on sinine, hõbedase siseäärisega kilp, mille sinisel väljal on kuldne tammeoks, mis koosneb ühest lehest ja kolmest tõrust.

## Põhjendus
Sinine tähistab vallale iseloomulikke soid ja rabasid, hõbe märgib paekivi ning kuld on Pärnumaa vapivärvus. Siseääris sümboliseerib paekiviaedu ja looduskaitseala. Tammeoks on tugevuse ja elujõu tähis ning tõrud rõhutavad tulevikulootust.

## Vapi kasutamise kord
Valla vapi kujutist kasutatakse:
#Valla vapipitsatil, mis on hoiul vallasekretäri käes, ja valla hallatavate asutuste pitsatitel.
#Valla kirjaplangil.
#Valla üldplangil.
#Valla väikesel või suurel vapimärgil.
#Vallaametnike ja volikogu liikmete visiitkaartidel ning valitsuse poolt väljastatud trükistel, meenetel, reklaamidel, kutsetel, embleemidel.
#Valitsuse otsusel valda läbivate suuremate maanteede ääres valla piire tähistavatel märkidel.
#Muudel juhtudel valitsuse loal.

## Vaata ka
*Koonga valla lipp

## Välislingid
* Koonga valla lipp ja vapp valla kodulehel 
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Koonga vald
Pentagon (täpsustus)

**[[Pentagon]]** on USA Kaitseministeeriumi hoone.

Seda nime kannavad rahvasuus ka kaks hoonet Eestis:
* **[[Tehvandi olümpiakeskus|Pentagon]]**, Tehvandi olümpiakeskus Otepääl
* **[[Pentagon (Paldiski)|Pentagon]]**, endine allveelaevnike õppekeskus Paldiskis

***[[Pentagon (metroojaam)|Pentagon]]** on Washingtoni metroo jaam USA Kaitseministeeriumi hoone lähedal.
***[[Pentagon (arvuti)|Pentagon]]** oli Nõukogude Liidus valmistatud arvuti.
***[[Patagón]]**, kergetank

## Vaata ka
* Pentagoon, korrapärane viisnurk
* Pentagramm, korrapärane tähtviisnurk
Kunda Lammasmägi

**Kunda Lammasmägi** on kiviaegne asulakoht Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Linnuse külas, endises Viru-Nigula kihelkonnas. Praegu 117 × 74 m suurune küngas keset lagedat välja, oli kunagi saar Balti jääpaisjärve alanemisel tekkinud muinasjärves. Asulakoht on andnud nime Kunda kultuurile.
## Uurimislugu

Kunda Lammasmägi on üks enimuuritumaid kiviaegseid muistised Eestis. Asulakoha avastas 1886. aastal Eesti arheoloogia rajaja Tartu Ülikooli geoloogia-mineraloogia professor Constantin Caspar Andreas Grewingk, kes tegi seal ka esimesed väljakaevamised. 1933–1937 toimusid Lammasmäel väljakaevamised Richard Indreko, 1949. ja 1961. aastal Lembit Jaanitsa, 1981. aastal Kaarel Jaanitsa ja Tanel Mooraning 2013–2014 Kristjan Sanderi ja Aivar Kriiska juhatusel. Korduvalt on uuritud ka Kunda Lammasmäe ümbruse geoloogilist, sealhulgas muinasjärve, ajalugu.

## Leiumaterjal
Kunda Lammasmäe asulakohast on kogutud rohkelt arheoloogilist leiumaterjali. Lisaks tähelepanuväärselt hästi säilinud luuriistadele ja loomaluudele on leitud tulekivist ja kvartsit tööriistu ja nende valmistamis- ja töötlemisjääke, kristallilistest kivimitest raieriistu ning pisut ka Narva ja kammkeraamika kilde, merevaigust ehteid ja üksikuid metallesemeid. Tulekivi oli Kundas võõrmaterjal: Siluri lubjakivilademetest tekkinud kivim pärineb Eestist, Karboni tulekivi Lammasmäest mõne saja kilomeetri kauguselt idast ja Kriidi tulekivi lõunast. Paraku on nii kiviaegse kui hilisema inimtegevuse (Lammasmägi ja selle ümbrus on pikka aega olnud kasutuses põllumaana) ja loodusprotsesside käigus kultuurkiht tugevalt segunenud.

## Asustusetapid

Asulakohalt leitud loomaluude ja puusöe radiosüsiniku dateeringute alusel elati Lammasmäel korduvalt vahemikus umbes 8700 kuni 1750 aastat eKr. Arheoloogiliste leidude ja radiosüsiniku dateeringute alusel eristavad Kristjan Sander ja Aivar Kriiska Lammasmäe kiviaegses asustuses mitut asustusjärku, millest vanimad seonduvad Kunda muinasjärve ja noorimad Kunda jõe ja teiste lähikonna ojadega. Kõige aktiivseim asustusperiood oli arvatavasti 7. aastatuhande esimesel poolel eKr; Narva ja kammkeraamika staadiumis kasutati Lammasmäge vaid sporaadiliselt.
## Viited

## Välislingid
*
Äge pulmokardiaalne puudulikkus

**Äge pulmokardiaalne puudulikkus** ehk **akuutne ''cor pulmonale*** on tundide või päevade jooksul kujunev [[Hingamine|hingamise]] ja [[vereringe]] häire, mida põhjustab parema südamepoole ülekoormus.

==Etioloogia ja patogenees==
Akuutse *cor pulmonale'' kutsuvad esile enamasti kopsuarteri emboolia, äge pneumoonia ja ventiilpneumotooraks. Riskirühma kuuluvad voodihaiged, kellel on suur oht veenitromboosi tekkeks. Nimelt pärineb üle poole pulmonaalarteri embolitest jalaveenidest. Embolite teket soodustavad ka kroonilise kardiovaskulaarse puudulikkusega kaasnevad endokardikahjustus ja südameõõnte liigne verega täitumine.
Emboolia põhjustab kapillaaride spasmi ja vererõhu järsku tõusu, samuti parema südamepoole ülekoormust. Sellele järgnevad šokk ja kollaps ning raskematel juhtudel ka äkksurm.Kopsuinfarktioht on neil patsientidel, kes kannatavad peale kopsuarteri haru obstruktsiooni kopsupaisu, arteriitide, alveolaarse hüpoventilatsiooni või pneumoonia all.

## Kliiniline pilt
Emboolia korral sagedamini esinevad tunnused:
* düspnoe
* tahhüpnoe
* tahhükardia
* retrosternaalne ängistav valu
* tserebraalse isheemia sümptomid

Infarkti korral sagedamini esinevad tunnused:
* pleuravalu
* köha
* palavik
* veriköha

Pulmonaalse tromboemboolia korral sagedamini esinevad tunnused:
* atüüpiline, antibakteriaalsele ravile allumatu pneumoonia
* kroonilise kardiovaskulaarse puudulikkuse tunnuste süvenemine
* paroksümaalne tahhüarütmia

## Diagnostilised uuringud
* Hematokrit
* Homotsüsteiini hulk
* Faktor V hulk
* Antitrombiin III hulk
* SR
* Rindkere ülesvõte kopsuemboolia diagnoosimiseks – võivad esineda südame suurenemine, atelektaas, diafragma kõrgseis, pleuravedelik
* EKG – QRS-kompleksi ja P-saki elektriline telg kaldub paremale, T-saki inversioon III, aVF, V1 – V4 lülitustes, negatiivne T-sakk ja ST-elevatsioon III põhilülituses

## Ravi

Trombemboolia ja bronhospasmi vältimiseks manustatakse 5000 – 15 000 TÜ hepariini, mis on lahjendatud isotoonilise naatriumkloriidi või 5% glükoosilahusega 4–6 tunni vältel 1–2 nädala jooksul. Šoki ja kollapsi korral antakse patsiendile 0,25–1 ml noradrenaliinilahust 10&nbsp;kg kohta ja rahustina morfiini – kas süstitakse 1 ml 1%-list lahust naha alla või suu kaudu 0,01–0,02 g. Südame töövõime suurendamiseks süstitakse veeni 0,05%-list strofantiinilahust 0,5-1 ml, seda eelnevalt 10–20 ml 20%-lise glükoosilahusega lahjendades. Stenokardia korral manustatakse 0,1–0,2 g eufülliini.Kui hingamispuudulikkus ja šokinähud püsivad ka pool tundi pärast hepariini manustamist, tuleb teha embolektoomia.
2001. aasta Norra parlamendivalimised

**2001. aasta Norra parlamendivalimised** toimusid 10. septembril. Osavõtt valimistest oli 74,5%.

Norra Töölispartei säilitas oma koha populaarseima parteina, kuid kaotas eelmiste valimistega võrreldes parlamendis 22 kohta. Suurim võitja oli *[[Høyre]]*, kes sai 15 kohta juurde.

Pärast valimisi moodustasid Kristlik Rahvapartei, Høyre ja ''Venstre'' Kjell Magne Bondeviki juhitava paremtsentristliku valitsuse. 

## Valimistulemused

## Vaata ka
* 2005. aasta Norra parlamendivalimised
* 2009. aasta Norra parlamendivalimised
Ultima Thule (Eesti ansambel)

**Ultima Thule** on eesti rokkansambel, mis tegutseb alates 1987. aastast. Bändi liidriks oli 2022. aastani Riho Sibul, seal on lisaks temale laulnud ka Tõnis Mägi ja Silvi Vrait.

1980. ja 1990. aastatel oli Ultima Thule üks Eesti olulisemaid ja mõjukamaid rokkbände ning on suuresti selle positsiooni säilitanud siiani. 

Ultima Thule tuntusele pandi alus laulva revolutsiooni aegadel, kui esitati patriootilisi ja iroonilisi laule, mis eestlase hingelaadiga hästi sobivad.

Ultima Thulel on tihedad seosed ka teise Eesti legendaarse rokkbändi Singer Vingeriga, kus Riho Sibul ka ise osales. 2006. aasta suvel käisid bändid ühisel kontserditurneel, kus tähistati Singer Vingeri 20. juubelit. 4. mail 2007 toimus Rock Cafes Ultima Thule DVD salvestamise kontsert.

2010. aastal ilmus Ultima Thule viimane album "Jälgede jälgedes".

## Ultima Thule koosseisu kuuluvad muusikud
#### Esimene koosseis
*Riho Sibul (vokaal, rütmikitarr) 
*Tõnis Mägi (vokaal)
*Slavka Kobrin (soolokitarr)
*Raul Vaigla (basskitarr)
*Aare Põder (klahvpillid)
*Jaak Ahelik (trummid)

#### Praegune koosseis
*Kalle Vilpuu (soolokitarr)
*Raul Vaigla (basskitarr)
*Toomas Rull (trummid)
*Aare Põder (klahvpillid)

1990ndatel kuulus bändi ka trummar Peeter Jõgioja.

## Diskograafia
### Albumid ja kogumikud
*"Ultima Thule" (LP, MC, Melodija 1988)
*"Pro Estonia" (LP, ? 1992)
*"Tuulatud Thule 1986–1994" (CD, MC, BIS Records 1995)
*"Ultima Thule" (EP, Elwood Muusik 1997)
*"Mis maa see on" (koos Siiri Sisaskiga, 2CD, MC, Elwood Muusik 1998)
*"Ultima Thule + Keelpillikvartett" (CD, MC, Elwood Muusik 1998)
*"Kogutud teosed 1987–2002" (2CD, Elwood Muusik 2002)
*"Ingel ja Suli" (CD, Elwood Muusik 2005)
*"Jälgede jälgedes" (CD, 2010)

### Videod ja DVD-d
*"Ultima Thule + Tõnis Mägi + keelpillikvartett" (DVD, 2007)

## Välislingid
*
Henri II (Prantsusmaa)

**Henri II** [anr'ii teine] (31. märts 1519 –  10. juuli 1559) oli Prantsusmaa kuningas ja Orléansi hertsog 1547–1559.  

Henri de Valois oli Prantsusmaa kuninga (1515–1547) François I poeg, Katariina di Medici abikaasa ja Prantsusmaa kuningate François II, Charles IX ja Henri III isa.
## Itaalia sõda (1551–1559)

Henri II jätkas isa poolt alustatud võitlust Habsburgidega ülemvõimu pärast Euroopas. Henri II kuulutas sõja Saksa-Rooma keisri Karl V vastu, kavatsusega vallutada tagasi Itaalia ja kindlustada Prantsusmaa ülemvõim Euroopa asjus. 1552. aastal sõlmis ta Chambord´ liidulepingu protestantlike Saksa vürstidega, toetuseks sõjategevuses ja Metzi, Touli ja Verduni piiskopkonna vallutamiseks. Esialgsed rünnakud Lorraine'i olid edukad, kuid Prantsuse sissetungikatsed Toscanasse aastal 1553 nurjati Marciano lahingus. Karli troonist loobumine aastal 1556 jagas Habsburgide impeeriumi Felipe II ja Ferdinand I vahel ning nihutas sõja tulipunkti Flandriasse, kus Felipe II koos Savoia Emanuele Filiberto I-ga alistas prantslased Saint-Quentini lahingus. Inglismaa sõttaastumine hiljem sel aastal viis Inglismaa viimase valduse Prantsuse mandriosas, Calais, vallutamiseni prantslaste poolt ja Prantsuse armeed rüüstasid hispaanlaste valdusi Madalmaades; kuid Henri oli siiski sunnitud leppima Cateau-Cambrésis rahuga, milles ta loobus edasistest nõuetest Itaaliale. Sõja tulemusel ent tuli Prantsusmaal loobuda taotlustest Põhja–Itaalia aladele (Firenze, Napoli, Savoia). 

Natuke enne surma, Habsburgist Aragoni ja Kastiilia kuninga Felipe II-ga 3. aprillil 1559. aastal sõlmitud Cateau–Cambrésis rahuga pidi ta lõplikult loobuma taotlustest Põhja–Itaalias, kuid sai see-eest Prantsusmaa kätte Inglismaa viimase valduse mandril: Calais' kindluse. Et võidelda Habsburgide vastu Vahemerel, uuendas Henry II liitu Ottomanide Suleiman Toredaga.

Henri II suri turniirivõitlusel saadud haavade tagajärjel.

## Isiklikku ja järglased
Henri II oli abielus Caterina de' Mediciga (1519–1589), nende järglased:
*François (1544–1560),  Prantsusmaa kuningas (1559–1560) François II
*Elisabeth de Valois (1545–1568),  Habsburgist Aragóni ja Kastiilia ehk Hispaania kuninga 1556&ndash;1598, Portugali kuninga 1580–1598, Felipe II 3. abikaasa
*Claude de Valois (1547–1575), Lorraine'i hertsogi Charles III abikaasa
*Louis (1549), Orléansi hertsog
*Charles (1550–1574),  Prantsusmaa kuningas (1560–1574) Charles IX
*Henri (1551–1589), Poola kuningas (1573–1574) ja  Prantsusmaa kuningas (1574–1589) Henri III
*Marguerite de Valois (1553–1615), Navarra kuninga (1572–1610) ja Prantsusmaa kuninga (1589–1610) Henri IV abikaasa
François II

**François II** (19. jaanuar 1544 – 5. detsember 1560) oli Prantsusmaa kuningas alates 1559 kuni surmani ja ühtlasi Šotimaa kuninganna abikaasa alates 1558 kuni surmani.

Ta oli Henri II ja tema abikaasa Caterina de' Medici vanim poeg.

1548 kihlus François Šoti kuninganna Mary Stuartiga. Kihluse korraldas Henri II. François oli siis kõigest 4-aastane ja Mary 6-aastane. Mary saadeti Prantsusmaa õukonda, kus elas kuni pulmadeni.

Mary oli oma aja kohta väga pikka kasvu, 1.80, François seevastu ebanormaalselt lühike. Mary oli kõneosav, François seevastu kogeleja. Kuid ometi ütles Henri II: "Kohe esimesest päevast, mil nad kohtusid, said minu poeg ja tema omavahel väga hästi läbi, justkui oleksid nad teineteist juba pikka aega tundnud."

24. aprillil 1558 sõlmiti François' ja Mary abielu. Nad olid siis vastavalt 14- ja 15-aastased. Kui sellest abielust sündinuks laps, pärinuks too nii Prantsuse kui Šoti trooni ja saanuks Henry VII järglasena pretendeerida Inglismaa troonile. Kuid sellest abielust lapsi ei sündinud, sest François oli haiglane ja võib-olla polnud selleks bioloogiliselt võimeline.

Aasta pärast pulmi suri Henri II ja François, kes oli siis kõigest 15-aastane, sai Prantsusmaa kuningaks. Nagu teisedki kuningad, krooniti ta Reimsi katedraalis. Kroon oli nii raske, et aadlikud pidid seda kinni hoidma, et see peast maha ei kukuks. François polnud veel täisealine ja sellepärast määrati regent. Regendiks sai tema ema Caterina de' Medici. Riigis said väga mõjukateks Mary onud, väejuht François de Guise ja Prantsusmaa kardinal Charles de Guise.

François suri 1560 16-aastaselt keskkõrvapõletikku, mis põhjustas ajuturse. Ta maeti Saint Denis' basiilikasse.

Prantsusmaa trooni päris tema noorem vend Charles IX. François' kolme noorema venna sugu suri samuti kiiresti välja ja Henry III surmaga 1589 suri Valois'de dünastia meesliinis välja. François' kolmest õest kahe vanema, Élisabethi ja Claude'i järeltulev sugu kestab siiski tänapäevani.
Henri III (täpsustus)

**Henri III** on olnud mitme valitseja nimi:
***[[Henri III]]** (1551&ndash;1589) oli Prantsusmaa kuningas;
***[[Henri IV|Henri III]] Bourbon** oli Navarra ja hilisem Prantsusmaa kuningas (**Henri IV** nime all);
***[[Henri III (Champagne)|Henri III]]** oli Champagne'i krahv.

## Vaata ka
***[[Henry III]]** oli Inglismaa kuningas aastatel 1216-1272.

*Heinrich III

*Henri I
*Henri II
Guntram Rikas

**Guntram Rikas** (ladina keeles *Guntramnus Dives*, saksa *Guntram der Reiche*, prantsuse *Gontran le Rich*; umbes 930 – 973 või 990) oli 1160. aastail koostatud Muri kloostri kroonika *[[Acta Murensia]]* andmetel esimene Habsburgide suguvõsa eelkäija. 

Guntram oli Švaabimaa aadlik ning teda on hüütud ka Muri isandaks (*herr zu Muri*). Guntram oli krahv Breisgaus, lisaks kuulusid talle valdused Alam-Elsassis ning Muri piirkonnas Aargaus. Tema kohta on teada, et keiser Otto I võttis talt 952. aastal osa valduseid käest, sest kahtlustas teda reetmises, ent hiljem sai Guntram oma valdused tagasi.

Guntrami isaks on arvatud Nordgaust Elsassist pärinevat krahvi Hugot, kelle isa oli krahv Eberhard III. Nõnda võis Guntram kuuluda Eberhardide dünastiasse, mis oli Eticho suguvõsa üks harusid; see suguvõsa läks tagasi 7. sajandil elanud Elsassi hertsogi Etichoni. Guntrami ema nimeks oli Hildegard. Guntrami pojaks oli Lanzelin (ka Kanzelin) ning tema pojapoeg oli Radbot, kes ehitas Habsburgi linnuse, mille järgi dünastia endale hiljem nime võttis.
Südameglükosiidid

**Südameglükosiidideks** nimetatakse südamenõrkuse raviks kasutatavaid lämmastikku mittesisaldavaid ühendeid, mis hüdrolüüsimisel lagunevad suhkruks ja aglükooniks. Viimane on ühtlasi südameglükosiidide farmakoloogilise toime kandjaks.

### Struktuur

Enamik glükosiide sidaldavad C17-ndas asendis α-β küllastamata viieliikmelist laktoonrühma, milles esineb aktiivne vesinik. Laktoonrühma küllastamine ning glükosiidide bensüleerimine nõrgendavad südameglükosiidide toimet. Sama efekt on ka leeliselisel hüdrolüüsil, mille käigus laktoonrühm lõhustatakse ja tekivad bioloogiliselt inaktiivsed isoühendid. Glükosiidid, mille molekulis on C19-ndas asendis metüülrühm, avaldavad kaks korda nõrgemat toimet kui need, millel on selles asendis aldehüüdrühm.
Kõik südameglükosiidid imenduvad seedetrakti kaudu aeglaselt ning seetõttu omavad suu kaudu manustades märgatavat terapeutilist efekti püsivamad glükosiidid.

### Toimemehhanism

Raku funktsioonide juhtimiseks kasutatakse sageli membraanipotentsiaalide muutusi. Puhkeolekus rakus on intratsellulaarne Na+ kontsentratsioon väiksem kui ekstratsellulaarne. Depolarisatsioonifaasis liigub Na+ rakku ning K+ rakust välja. Südameglükosiidid inhibeerivad Na-K-ATPaasi, mis on vajalik Na-K-pumba tööks. Selle tagajärjel suureneb Na+ intratsellulaarne kontsentratsioon ja sellega kaasneb ka Ca2+ sissevool rakku, mis on seejärel kasutatav kontraktiilse süsteemi aktiveerimiseks.

### Farmakoloogiline toime

Südameglükosiidide toime avaldub järgmises:

* südame süstoolsed kokkutõmbed muutuvad tugevamaks ja süstol lüheneb;
* südame rütm aeglustub, diastoolne faas pikeneb ning vatsakesed täituvad suurema hulga verega;
* südame juhtesüsteemi erutuvus langeb;
* vereringe üldise paranemise tagajärjel suureneb diurees;

Suurtes annustes kutsuvad südameglükosiidid esile iivelduse ja oksendamise. Esinevad ka häired südametegevuses: pulss aeglustub, vererõhk tõuseb, His´i kimbu blokeerimise tõttu kujuneb välja atrioventrikulaarne blokaad, sellele järgneb südame seiskumine.

## Vaata ka

*Sõrmkübaraglükosiidid
*Piibeleheglükosiidid
*Strofantiin
Pidžin

**Pidžin** (inglise keeles *pidgin*) on segakeel, mis tekib eri emakeelte kokkupuutel. 

Pidžinile on iseloomulik, et see ei ole ühegi inimese emakeel; seda räägitakse teise keelena. See tekib, kui eri keelte kasutajad ei oma kindlat *[[lingua franca]]*'t, kuid neil on vajadus omavahel suhelda. Tüüpiliselt tekivad pidžinkeeled kohtades, kus käib tihe kaubanduslik suhtlus (nt sadamates).

Sel on enamasti väike sõnavara ja lähtekeeltega võrreldes lihtsam grammatiline struktuur (näiteks võib puududa sõnamuutmine) ja häälikusüsteem. Tüüpiline on, et nimisõnad ei käändu ja tegusõnad ei pöördu. Kui nt eesti keeles öeldakse: "Poiss ütles, et läheb koju.", siis eesti pidžinis öeldakse sama lause: "Poiss ütlema minema kodu."  

Pidžin ei ole tavaliselt inimese emakeel, kuid leidub piirkondi, kus see on kogukonna põhiline keel (nt tok-pisini keel Paapua Uus-Guineas). Enamasti kujunes pidžin välja sadamalinnades. Samas võib pidžin võib kujuneda lapse emakeeleks, kui vanemad seda talle algusest peale õpetavad.

Kui pidžin laieneb mingi rühma rahvuskeeleks ja selle sõnavara ja grammatika täieneb, siis nimetatakse seda sageli *kreoolistunud keeleks* ehk pidžinit, mida kõneldakse emakeelena, nimetatakse *kreoolkeeleks*. Pidžinkeeled kipuvad siiski kreoolkeeleks arenemise asemel välja surema. 

## Vaata ka
*kreoolkeel

## Allikas
* *Keel ja ühiskond: gümnaasiumiõpik*. Tallinn: Maurus 2017.
Otto II von Habsburg

**Otto II von Habsburg** (surnud 1111) oli Werner I Habsburgi vanim poeg, kes võttis oma suguvõsa kohta oletatavasti esimesena kasutusele nime Habsburg (oma pearesidentsi, Habsburgi linnuse järgi). Seega võib teda lugeda esimeseks tõeliseks Habsburgiks. Tema järglased hakkasid end nimetama Habsburgi krahvideks (*Graf von Habsburg*).

Ottol oli kaks teadaolevat järglast:
*Werner II von Habsburg
*Adelheid
James Hetfield

**James Alan Hetfield** (sündinud 3. augustil 1963 USA California osariigis Downeys) on *[[heavy metal]]*'i bändi Metallica laulja ja rütmikitarrist.

James Hetfield asutas Metallica 28. oktoobril 1981 koos Lars Ulrichiga ning on koos temaga bändis tegutsenud tänini.

2001–2002 viibis Hetfield alkoholi võõrutusravil ning et sel ajal oli bändist lahkunud ka bassist Jason Newsted, oli käes hetk, mil tundus, et Metallica läheb laiali. Pärast võõrutusravilt naasmist suutsid Ulrich ja Hetfield bändi jätkamise osas siiski kokku leppida ning salvestada kõigepealt albumi "St. Anger" ja 2008. aastal albumi "Death Magnetic".

## Välislingid

*Triin Tael: "Metallica solist – endine koletis" SL Õhtuleht, 12. juuni 2006
Louis XV

**Louis XV** (15. veebruar 1710 Versailles – 10. mai 1774 Versailles) oli Prantsusmaa ja Navarra kuningas 1715. aastast kuni surmani. Ta kuulus Bourbonide dünastiasse ja oli Louis XIV lapselapselaps.

Louis XV sai kuningaks viieaastaselt pärast Louis XIV surma. Tema alaealisuse ajal (1715–1723) valitses riiki regendina Louis XIV vennapoeg, Orléansi hertsog Philippe II. 1723. aastal kuulutati Louis XV täisealiseks ning ta asus iseseisvalt valitsema. 

Valitsemise algusaastail oli kuningas rahva seas populaarne ning teda kutsuti isegi „armastatuks“ (le Bien-Aimé). Hiljem vähenes tema populaarsus märgatavalt. Riigivalitsemises toetus ta sageli ministritele ja õukonna mõjukatele isikutele. Tugevat mõju avaldasid talle ka soosikud ja armukesed, sealhulgas Madame de Pompadour, kes toetas kunsti ja kultuuri ning omas poliitilist mõju.

Louis XV valitsusajal osales Prantsusmaa mitmes sõjas, nende seas Austria pärilussõjas (1740–1748) ja Seitsmeaastases sõjas (1756–1763). Eriti viimane nõrgendas Prantsusmaa positsiooni Euroopas ja koloniaalvaldustes, kuna riik kaotas osa oma meretagustest aladest Suurbritanniale. Kuigi Prantsusmaa oli 18. sajandi keskpaigas endiselt üks Euroopa suurriike, hakkas tema mõju järk-järgult vähenema.

Tema ajastul levisid valgustusideed, mis suurendasid kriitikat absolutismi ja feodaalkorra suhtes. Rahanduslikud raskused ja kasvav rahulolematus ühiskonnas süvenesid ning lõid eelduse hilisematele vapustustele, mis kulmineerusid Prantsuse revolutsiooniga tema järeltulija Louis XVI ajal.

Louis XV suri 1774. aastal rõugetesse.

## Autasud
* Püha Andreas Esmakutsutu orden (18. juuni 1717)

## Vaata ka
*Poola pärilussõda (1733–1738)
*Austria pärilussõda (1740–1748)
*Seitsmeaastane sõda (1756–1763)

## Viited
Abdaalid

**Abdaalid** 'asendajad' (araabia keeles *abdāl*, ainsus *badīl*) on islami folklooris 70 (või 7) salapärast olendit, kelle ülesandeks on hoolitseda selle eest, et elu ja maailm alles püsiks.

Ainult Allah teab, kes nad on ja mis on nende salanimed. Kui üks abdaalidest sureb, määrab Allah salaja uue. 

Sufismi järgi on abdaalid 40 pühakut. Teise versiooni järgi on nad vaimud, kellel on  ingellik loomus. Teised inglid ei tea, kes nad on. 
----
**Abdaalideks** nimetatakse ka mitmeid  muslimite (eriti Iraani dervišite) rühmi.  

Laulude, tantsude ja muusika ning psühhedeelsete uimastitega viisid derviš-abdaalid end ekstaatilistesse seisunditesse. Enamasti liikusid nad ringi gruppidena. Nad olid peaaegu täielikult raseeritud (juuksed, habe ja kulmud) ja riietusid nahkadesse. Eriti austatud olid nad 14. ja 15. sajandil Väike-Aasias.
Afriidid

**Afriidid** (araabia keeles ainsuses *‘Afrīt* (&#1593;&#1601;&#1585;&#1610;&#1578;), mitmuses  *‘Afārīt* (&#1593;&#1601;&#1575;&#1585;&#1610;&#1578;)) ehk **ifriidid** ehk **efriidid** on džinnide rühm araabia mütoloogias. Nimi tähendab 'tolm'. 

Afriidid kehastavad tule elementi. Uskumuse kohaselt peavad nad end kõige kõrgemaks tõuks, sest nad olevat "esimesena tulnud". Džinnide viiest klassist on nad tugevuselt teine. Neid peetakse kõige kurjemateks ja ohtlikumateks džinnideks. 

Afriidid on loodud tulest. Nad saavad inimeste elu nii heas kui ka halvas suunas mõjutada. Nad on sarvede, lõviküünistega ja eeslikapjatega allmaailmadeemonid (Koraan, 27. suura 39). Sellistena nad ilmuvad mõnikord kõrbekeeristormides.

Inimesed on leidnud viisi, kuidas neid maagia abil enda teenistusse rakendada. Oma uhkuse tõttu täidavad nad inimeste korraldusi vastumeelselt ning iroonilise ja pahatahtliku hoiakuga, püüdes võimaluse korral mitte teha seda, mida tegelikult soovitakse. 

Nad esinevad end sageli üliinimlikult kaunite ja tugevate muskliliste noorte meeste kujul, kellega on väga keeruline tegemist teha. 

Rahvausundis peetakse afriite ka kättemaksuvaimudeks, kes karistavad mõrtsukaid ja muid kurjategijaid. Afriiti peetakse ka mõrvatu vaimuks, kes naaseb surnuteriigist, et mõrtsukale kätte maksta. Ta ilmub suitsusambana mõrvapaigas. Afriitideks võisid saada ka korralikult matmata jäänud inimesed.  

Afriite peetakse üldiselt pahatahtlikeks. Ühes hadiidis öeldakse nii: "Allahi saadik [ Muhammad ] ütles: "Eile hakkas üks ifriit džinnide seast mind kiusama, et minu palvet katkestama. Aga Allah lubas mul tema üle võimu saada ja ma kägistasin ta, ma tahtsin siduda ta mošeesamba külge, et te hommikul kõik teda näha saaksite.""   

## Vaata ka
*Džinnid
*Maaridid
*Ghuulid
Avdal

**Avdal** on laki mütoloogias jahijumal, kes vastab mõningate teiste Dagestani rahvaste jahijumalale Abdalile. 

Kui enne jahti ei ole Avdali poole palvetatud, siis ei lase Avdal looma tappa, tõrjudes nooled või kuulid kepiga tagasi.
Eduard Uspenski

**Eduard Nikolajevitš Uspenski** (vene keeles *Эдуард Николаевич Успенский*; 22. detsember 1937 Jegorjevsk – 14. august 2018 Moskva) oli vene lastekirjanik. Tema tuntumate tegelaste hulgas on ka Eestis armastatud Onu Teodor, krokodill Gena, Potsataja ja Kübaramoor.

Uspenski õppis inseneriks, kuid pärast ülikooli lõpetamist asus ta elatist teenima hoopis animafilmide stsenaariume kirjutades. Peale lasteraamatute kirjutas ta ka näidendeid ning avaldas luulet.

## Teosed
Eesti keeles ilmunud:
*"Krokodill Trill" (1975; tõlkija Ellen Niit)
*"Krokodill Gena ja teised muinasjutud" (1989; tõlkija Helgi Limberg)
*"Karusloomade internaatkool" (1990; tõlkija Helgi Limberg)
*"Onu Teodor, kass ja koer. Onu Teodori tädi" (2000; tõlkija Andres Jaaksoo)

## Viited
Peter Ustinov

Sir **Peter Alexander Ustinov** (16. aprill 1921 – 28. märts 2004 Šveits) oli vene päritolu Briti näitleja, kirjanik ja režissöör.

Peter Ustinov oli prantsuse päritolu kunstnikust ema ja vene päritolu ajakirjanikust isa ainus poeg. Ta õppis mainekas Westminsteri koolis, kuid ei sallinud seda ja lahkus sealt 16-aastaselt. Seejärel sai näitlejakoolitust Londoni Teatristuudios.

## Looming
### Näidendid
*"Nelja koloneli armastus" (1951)
*"Romanov ja Julia" (1956)
*"Poolel teel puu otsa" (1967)

### Autobiograafiad
*"Dear me" (1977)
*"Minu Venemaa" (1983)

### Artiklikogu
*"Ustinov at Large" (1991). 

## Filmikarjäär

Peter Ustinovi 60-aastasse filmikarjääri mahtus kümneid rolle alates imperaator Nerost ja lõpetades Agatha Christie loodud Belgia detektiivi Hercule Poirot'ga.
 
Ta võitis kaks kõrvalosatäitja-Oscarit rollide eest filmides "Spartacus" (1960) ja "Topkapi" (1964) ning oli veel paaril korral nomineeritute hulgas.
 
Ustinov sai muude auhindade seas telesarjades mängimise eest mitu Emmyt ja Grammy.

## Tunnustus

* 1975 – Briti impeeriumi ordu komandör (CBE)
* 1990 – löödi rüütliks (Knight Bachelor)

## Viited

## Välislingid

*
Linn Ullmann

**Linn Ullmann** (täisnimega **Karin Beate Ullman**; sündinud 9. augustil 1966 Oslos) on norra kirjanik, ajakirjanik ja kirjanduskriitik.

Linn Ullmann õppis New Yorgi ülikoolis inglise kirjandust. 2006. aasta veebruari seisuga töötab ta ajalehes Aftenposten, enne seda oli ta päevalehe Dagbladet ajakirjanik.

Linn Ullmann on Norra filminäitleja Liv Ullmanni ja Rootsi režissööri Ingmar Bergmani tütar.

Ta on abielus luuletaja Niels Fredrik Dahliga.

## Tunnustus
* 2017 Doblougi preemia

## Teosed
*"Enne kui sa uinud" ("Før du sovner" 1998; eesti keeles 2002; tõlkija Elvi Lumet)
*"Hüvastijätt Stellaga" ("Når jeg er hos deg" 2000; eesti keeles 2004; tõlkija Elvi Lumet)
*"Halastus" ("Nåde" 2002; eesti keeles 2006; tõlkija Elvi Lumet)
*"Õnnistatud laps" ("Et velsignet barn" 2005; eesti keeles 2008; tõlkija Maris Kruuda)
*"Kõige kallim" ("Det dyrebare" 2011; eesti keeles 2013; tõlkija Sigrid Tooming)
*"Rahutud" (eesti keeles 2017; tõlkija Sigrid Tooming)
‘Abd Allāh ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd

**‘Abd Allāh ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd** ( عبد الله بن عبد العزيز آل سعود ; 1. august 1924 Er-Rijad – 23. jaanuar 2015 Er-Rijad) oli Saudi Araabia kuningas alates 1. augustist 2005 kuni surmani. Ta tõusis troonile, kui tema poolvend kuningas Fahd suri. Ta oli oma eluajal vanim valitsev monarh.

Abdullah oli Saudi dünastia rajaja kuningas Abdul Aziz ibn Saudi 15. poeg 37 pojast. Ka kõik ülejäänud pärast tolle surma 1953 valitsenud kuningad on olnud ibn Saudi pojad. Ta sai kodukoolituse valitud usuteadlaste ja haritlaste juhtimisel, veetis suure osa noorpõlvest kõrbes, kus lõi tihedad sidemed beduiini hõimupealikega. Hiljem oli ta Meka kuberner ja alates 1963 juhatas 40 000-mehelist Saudi Araabia rahvuskaarti, mis värvatakse tähtsamatest hõimudest ja toimib armee vastukaaluna.

Pärast kuningas Faisali mõrvamist Kairos 1975 sai Abdullah teiseks asepeaministriks ning pärast poolvenna kuningas Khalidi surma 1982 kroonprintsiks ja esimeseks asepeaministriks.

Abdullah sai regendiks juba siis, kui Fahdil oli 29. novembril 1995 tõsine rabandus. Pärast seda oli suur osa võimust Abdullah' käes, kuna vend ei taastunud rabandusest täielikult.
Abdal

**Abdal** on avaari, tsahhi ja dargi mütoloogias jahijumal, kaukaasia kaljukitsede, metskitsede ja põtrade kaitsja. Laki mütoloogias vastab talle Avdal. 

Abdali on seostatud gruusia jahijumalanna Daliga, keda Dagestani mägilased on arvatavasti austanud. On arvatud, et ta on muutunud meesjumalaks. 

Kui Abdal ilmub jahimehele valge karu või valge inimese kujul, tähendab see jahimehele ebaõnne. Abdal karistab karmilt jahipiiranguid rikkunud jahimeest.

Kui jaht õnnestus, ohverdati Abdalile tapetud looma süda ja maks. Luud jäeti alles ning neid ei põletatud, sest usuti, et Abdal taaselustab looma luude järgi. 

Abdal võtab raseda naise üsast sündimata lapse välja, et teha ta kaukaasia kaljukitsede karjaseks. 

## Tsahuri mütoloogia
Abdal hoolitseb metsloomade eest ning karjatab ja lüpsab neid.   

## Vaata ka
*Avdal
1415

**1415. aasta** (**MCDXV**) oli 15. sajandi 15. aasta.

## Sündmused maailmas

* 6. juuli – Katoliku kirik põletas tuleriidal tšehhi usureformaatori Jan Husi.

* 25. oktoober – Saja-aastane sõda: Inglise kuningas Henry V purustas Azincourti lahingus hävitavalt prantslased.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 10. märts – Vassili II, Moskva suurvürst
* 21. september – Friedrich III, Saksa-Rooma keiser

## Surnud
* 6. juuli – Jan Hus, tšehhi usureformaator
Khālid ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd

**Khālid ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd** (araabia keeles خالد بن عبد العزيز آل سعود‎; 3. veebruar 1913 – 13. juuni 1982) oli Saudi Araabia kuningas 1975–1982. Ta sai kuningaks pärast tema poolvenna Fayşal ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūdi mõrvamist, tema valitsusaja lõpuks koondas tegeliku võimu enda kätte kroonprints Fahd.
Fayşal ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd

**Fayşal ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd** (1906 Er-Rijad – 25. märts 1975) oli Saudi Araabia kuningas aastatel 1964–1975. Ta sai võimule pärast oma poolvenna Sa‘ūd ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūdi kukutamist ning oli üks põhifiguure naftahindade tõstmise taga 1970. aastate alguses.

Faisal oli üks Saudi dünastia rajaja kuningas Abd al-Aziz ibn Saudi 43 pojast. Faisal võitles isa kõrval ja saavutas 1925 võidu Lääne-Araabia piirkonna Hidžazi valitseja Hussein bin Ali vägede üle. Faisal nimetati 1932 Hidžazi asevalitsejaks ning 1940 Saudi Araabia välisministriks. Kui vanem poolvend Saud sai 1953 kuningaks, kuulutati Faisal kroonprintsiks ja ta jätkas algul välisministrina, 1958–1960 ja alates 1962 oli ta peaminister. Ta pooldas järkjärgulist moderniseerumist ja läänestamist. 1960. aastatel sattus ta vastuollu konservatiivsema Saudiga, keda 1964 sunniti loobuma troonist Faisali kasuks.

Faisal valitses ilma peaministrita ja koostas eduka majanduse moderniseerimise programmi. Selleks kasutas ta Saudi Araabia suuri naftasissetulekuid, mis kasvasid 334 miljonilt dollarilt 1960. aastal 22,5 miljardini 1974 (pärast naftahindade neljakordistumist 1973–1974). Ta kehtestas helde sotsiaalhoolekande süsteemi, mis hõlmas tasuta arstiabi ja keskkoolihariduse ning toiduainete, vee, kütuse, elektrienergia ja üüri subsideerimise. Tema eestvõttel kaotati orjus ja muudele araabia maadele anti rahalist abi võitluses Iisraeli vastu.

1975. aastal mõrvas Faisali tema vennapoeg prints Museid. Täpset põhjust pole avalikustatud, kuid mõrvar kuulutati nõrgamõistuslikuks ning hukati samal aastal. Trooni päris Faisali poolvend Khalid.
Sa‘ūd ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd

**Sa‘ūd ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd** (15. jaanuar 1902 – 23. veebruar 1969) oli Saudi Araabia kuningas 1953–1964. Ta kukutati tema oma perekonna poolt, kuna tema poolvennad kartsid, et Sa‘ūd jagab võimu laiali oma poegade vahel ning jätab nemad võimust ilma. Sa‘ūd  lahkus eksiili Šveitsi ja suri hiljem Kreekas.
Saudi Araabia kuningas

**Saudi Araabia kuningas** on Saudi Araabia kuningriigi valitseja.

Kuninga tiitel võeti kasutusele 1932. aastal, kui riik loodi.

Kuningal on absoluutne võim ning traditsiooniliselt on enamik võtmepositsioonidest kas tema või kroonprintsi käes.

Kuningriigi rajaja Ibn Saud nimetas 1933. aastal oma vanima poja kroonprintsiks ja viimane sai Ibn Saudi surres 1953. aastal uueks kuningaks. Ta kukutati aga 1964. aastal oma perekonna poolt, kuna tema poolvennad kartsid, et Sa‘ūd jagab võimu laiali oma poegade vahel ning jätab nemad võimust ilma. Nii kujunes traditsiooniks, et trooni ei päri mitte eelmise kuninga poeg, vaid tolle vend, kes on ühtlasi esimese kuninga Ibn Saudi poeg. See traditsioon aga kaob peagi, sest Ibn Saudi elusolevad pojad liginevad kõik 90-le või on selle vanuse ületanud ning praegune kuningas on nimetanud uueks kroonprintsiks oma poja.

## Saudi Araabia kuningad
*1932–1953 ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd (u. 1880–1953)
*1953–1964 Saud (1902–1969)
*1964–1975 Faisal (1906–1975)
*1975–1982 Khalid (1913–1982)
*1982–2005 Fahd (1923–2005)
*2005–2015 ‘Abdullāh (1924–2015)
*2015. aastast Salmān (1935–)
Maapäev

**Maapäev** (saksa keeles *Landtag*) on nimetus, mida on ajaloo jooksul kandnud erinevad esinduskogud saksa keeleruumis.

## Nüüdisajal

*Maapäevaks nimetatakse Saksamaa liidumaade parlamente;
*Maapäevaks nimetatakse Austria liidumaade parlamente;
*Maapäev on Liechtensteini parlament;
*Maapäev on Itaalia saksakeelse Bolzano provintsi ehk Lõuna-Tirooli parlament.

## Ajaloos

*Maapäev oli maahärrade ja feodaalühiskonna vabade esindajate nõupidamine keskajal;
**Liivimaa maapäev (sageli kirjanduses ka maapäev) oli Vana-Liivimaa seisuste esindajate nõupidamine;
*Maapäev oli Eesti-, Kura-, Liivi- ja Saaremaa rüütelkondade kõrgeim võimuorgan (vastavalt Eestimaa Maapäev, Kuramaa maapäev, Liivimaa maapäev ja Saaremaa maapäev);
*Maapäev oli ka Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu mitteametlik nimetus.

## Vaata ka

* Eesti külade Maapäev, Eesti külaliikumise üritus
* Maa päev (inglise keeles *Earth Day*) on rahvusvaheline loodushoiuliikumine
* Soome maapäev
Ruprecht (Saksa kuningas)

**Ruprecht** (1352–1410) oli Wittelsbachi dünastiast pärinev Saksa kuningas 1400–1410. Ta oli 1398–1410 **Ruprecht III** nime all Pfalzi kuurvürst, pärinedes Wittelsbachide vanemast liinist.

Ruprecht sai Saksa kuningaks pärast kuningas Wenzeli troonilt tõukamist, kuid temast ei saanud kunagi Saksa-Rooma keisrit. 

## Perekond ja lapsed

Ta abiellus 27. juunil 1374 Ambergis Elisabeth von Hohenzollern-Nürnbergiga, Nürnbergi linnakrahvi Friedrich V ja Elisabeth von Meißeni tütrega.

Nad said järgmised lapsed:

# Ruprecht Pipan (20. veebruart 1375, Amberg – 25. jaanuar 1397, Amberg)
# Margarete von der Pfalz (1376 – 27. august 1434, Nancy)
# Friedrich (u. 1377, Amberg – 7. märts 1401, Amberg)
# Ludwig III (23. jaanuar 1378 – 30. detsember 1436, Heidelberg)
# Agnes (1379 – 1401, Heidelberg)
# Elisabeth (27. oktoober 1381 – 31. detsember 1408, Innsbruck)
# Neumarkti pfaltskrahv Johann (1383, Neunburg vorm Wald – 13.–14. märts 1443)
# Simmern-Zweibrückeni pfaltskrahv Stefan von Pfalz-Simmern-Zweibrücken (23. juuni 1385 – 14. veebruar 1459, Simmern)
# Mosbachi pfaltskrahv Otto I (24. august 1390, Mosbach – 5. juuli 1461)
Wenzel (Saksa kuningas)

**Wenzel** (26. veebruar 1361 – 16. august 1419) oli Luksemburgi dünastiast pärit Saksa kuningas 1378–1400 ja Böömimaa kuningas (**Wenceslaus IV** või **Václav IV**, mõnikord hüüti ka "Joodikuks") 1378. aastast kuni surmani. Ta oli keiser Karl IV poeg ja keiser Sigismundi vend. 

Wenzeli isa Karl IV üritas Luksemburgi dünastiast Brandenburgi markkrahvkonda oma suguvõsa valdusse saada. Brandenburgi kuurvürstikoht oleks Luksemburgidel, kellele kuulus juba Böömi kuurvürsti positsioon, aidanud kindlustada Saksa-Rooma riigi keisriksvalimist. 1373. aastal ostis Karl IV Otto V-lt 500 000 kuldna eest Brandenburgi margi. Markkrahviks määras ta oma alaealise poja Wenzeli, kelle nimel ta ise valitsema asus.

Wenzel püüdis saada ka Saksa-Rooma keisriks, kuid see ei õnnestunud. Lõpuks kukutati ta rahulolematute Saksa vürstide poolt, kuna ta oli olnud liiga järeleandlik suhetes Prantsuse kuninga Charles VI-ga ning pööranud Böömimaa asjadele rohkem tähelepanu kui Saksamaale. Seetõttu eemaldati ta Saksa-Rooma valitseja troonilt, ehkki ta ise ei tunnistanud kunagi oma järglase Ruprechti troonile saamist. 

1410. aastal loobus ta ametlikult kuningatiitlist oma venna Sigismundi kasuks. Böömimaal oli ta pidevas tülis aadlikega ning vastustas ka Jan Husi tegevust. Seetõttu sattus ta pärast viimase põletamist üha suurematesse vastuoludesse tšehhidega, millest tema surma järel kasvasid välja hussiitide sõjad.

|-
|rowspan=2|Eelnev: **[[Karl IV]]** 
|**[[Saksa-Rooma keisrite ja Saksa kuningate loend|Saksa kuningas]]**  1378&ndash;1400
|Järgnev:  **[[Ruprecht (Saksa kuningas)|Ruprecht Pfalzist]]
|-
|**Böömimaa kuningas** <br> 1378&ndash;[[1419]] 
|rowspan=2|Järgnev: <br> **Sigismund**
|-
|Eelnev: <br>**Otto V Baierist**
|**Brandenburgi markkrahv'''koos Karl IV-ga 1373&ndash;1378
Adolf (Saksa kuningas)

**Adolf Nassaust** (umbes 1255 – 2. juuli 1298 Göllheim) oli Saksa kuningas 5. maist 1292 – 23. juunini 1298. Ta on ainus Saksa kuningas, kes on ametist tagandatud, kui arvestamata jätta need, kes hulluks läksid või kelle paavst kirikuvande alla pani.

Adolf oli Nassau krahv 1276. aastast kuni surmani. Ta päris Nassau krahvkonna trooni oma isalt Walram II-lt ning pärandas selle oma poegadele Gerlach I-le ja Walram III-le. Kuid pärast Saksa kuningaks valimist viibis Adolf Nassaus harva.

Adolf rääkis saksa, prantsuse ja ladina keelt – viimane ei olnud tollal kuigi levinud.

Adolf pärines mõjutust väikeaadlisuguvõsast ja tal endalgi oli väga vähe võimu. Kuurvürstid valisid ta seetõttu, et saada riigile võimalikult nõrka valitsejat, samal põhjusel, miks omal ajal oli valitud Rudolf von Habsburg, ja seekord ei pidanud nad pettuma. Adolf ei suutnud tõepoolest Saksa kuningana eriti midagi saavutada, kaasa arvatud Saksa-Rooma riigi keisriks kroonimist. Lõpuks valisid Saksa vürstid endale uue kuninga: Albrecht von Habsburgi. Adolf ei nõustunud sellega, kuid langes Göllheimi lahingus Albrechti vastu, nii et viimane võis Saksa troonile asuda. Albrecht olevat Adolfi sealjures isiklikult hobuse seljast maha lükanud ja seejärel noaga tapnud.

Adolf abiellus 1270 Limburgi krahvi tütre Imagina von Isenburg-Limburgiga. Abielust sündis 8 last, kellest 4 said täiskasvanuks: Adolfi järeltulijad Nassau krahvkonna juhtidena Gerlach I ja Walram III, Klarenthali kloostri abtiss Adelheid ja Mechthilde (Mechthildis), kes abiellus Baieri hertsogi Rudolf I Lobisejaga.
Otepää vald (1999)

**Otepää vald** oli vald Kirde-Valgamaal. Piirnes põhjas Palupera vallaga, kirdes Põlvamaa Valgjärve vallaga, idas Põlvamaa Kanepi vallaga, lõunas Võrumaa Urvaste vallaga, edelas Valgamaa Sangaste vallaga ja läänes sama maakonna Puka vallaga.

Vallavanem oli 2017. aastani Kalev Laul.

## Ajalugu
Vald moodustati 1999. aastal Otepää linna ja Pühajärve valla ühinemisel. 2017. aastal moodustati Otepää ja Sangaste valla ning Palupera ja Puka valla osade ühinemisel uus Otepää vald.

## Asustus
Otepää vallas olid Otepää linn ja 21 küla. 1. jaanuari 2004 seisuga oli Otepää vallas 4329 elanikku, neist mehi 2038 (47%) ja naisi 2291 (53%).

Valla külad olid Arula, Ilmjärve, Kassiratta, Kastolatsi, Kaurutootsi, Koigu, Kääriku, Mägestiku, Mäha, Märdi, Nüpli, Otepää küla, Pedajamäe, Pilkuse, Pühajärve, Raudsepa, Sihva, Truuta, Tõutsi, Vana-Otepää ja Vidrike.

## Loodus
Paiknes Otepää kõrgustikul. Valla alale jäi mitu kõrgendikku nagu näiteks Väike Munamägi ja Harimägi, ala järvedest on tuntuim Pühajärv.

## Vaata ka
* Otepää Linnaraamatukogu
* Pühajärve raamatukogu

## Viited
Ford

**Ford** on ingliskeelne sõna, mis märgib koolmekohta või ka nire.

**Ford** on Ford Motor Company lühendatud nimi.
***[[Ford (automark)|Ford]]** on automark.
*"Ford" on Terminaatori lugu albumilt "Kuutõbine".
*Ford (perekonnanimi)
**Francis Ford Coppola – ameerika filmirežissöör
**Gerald Ford – USA president (1974–1977)
**Harrison Ford – ameerika filminäitleja
**Henry Ford – ameerika autotööstur
**Lita Ford – ameerika laulja
**Oliver Ford – USA kergejõustiklane
**Richard Ford – ameerika kirjanik (1944–)
**Thomas Ford – inglise helilooja
**Tom Ford – ameerika moelooja
**Ford Prefect, fiktiivne tegelane Douglas Adamsi raamatus Pöidlaküüdi teejuht galaktikasse
Ludwig IV (Saksa-Rooma keiser)

**Ludwig IV** (ka **Ludwig Baierist**; 1282 – 11. oktoober 1347) oli Wittelsbachi dünastiast pärinev Saksa kuningas alates 1314. aastast ja alates 1328. aastast ka Saksa-Rooma keiser. Alates 1294. aastast oli ta ka Ülem-Baieri hertsog.

Tema ajal jätkusid nii riigisisesed segadused, pärast keiser Heinrich VII surma kandideeris tema vastasena ka Saksa-Rooma riigi valitsejaks Friedrich III ning ka probleemid paavstide ja vastupaavstidega. 

1316. aastal pidi Ludwig enda kaasvalitsejaks määrama Habsburgide soost Friedrich III Ilusa, kes reaalselt aga võimu ei saanud (oli Saksa kuningas Friedrich III-na 1328&ndash;1330). 1328. aastal lasi Ludwig end Roomas ühel senaatoril keisriks kroonida, seejärel pani ta seal võimule vastupaavst Nicolaus V, kuid too kukutati varsti pärast keisri lahkumist linnast. 

Elu lõpul tahtsid mõned Saksa vürstid Ludwigit asendada Luksemburgi dünastiasse kuuluva Karl IV-ga, kes valiti 1346 Saksa kuningaks. 

Ludwig suutis oma valitsusajal ühendada Baieri hertsogkonna, mis varem oli jagunenud laiali mitme Wittelsbachi suguvõsa haru vahel.
## Järglased
Ludwig oli kaks korda abielus: Sileesia Głogówi Beatrixi ja Hainaut' krahvinna Margarethega.
*Stephan (suri 1375),  Alam-Baieri valitseja, Baieri hertsog (1347–1375) Stephan II
*Ludwig (1328–1365), Baieri hertsog Ludwig VI (1347–1365) ja Brandenburgi markkrahv Ludwig II (1351–1365)
*Wilhelm  (1330–1388), Hainaut ja Hollandi,  Zeelandi krahv Willem V (1354–1388), 1347–1388 Baieri-Straubingi hertsog koos vend Albrechtiga
*Albrecht  (1347–1404), Hainaut ja Hollandi, Zeelandi krahv Albrecht I, 1347–1388 Baieri-Straubingi hertsog koos venna Wilhelmiga ja 1388–1404 Baieri-Straubingi hertsog
*Otto (u 1346 – 1379) oli Baieri hertsog Otto V ja Brandenburgi kuurvürst Otto VII

## Vaata ka
*Šveitsi vabadussõjad
Friedrich III (Saksa kuningas)

**Friedrich III Ilus** (1286 või 1289 &ndash; 13. jaanuar 1330) oli Habsburgide dünastiasse kuuluv Saksa kuningas 1326&ndash;1330 ja Austria hertsog 1308&ndash;1330.

Ta oli hilisema keisri Ludwig IV sõber, kuid sattus pärast keiser Heinrich VII surma tollega konflikti ning kandideeris tema vastasena Saksa-Rooma valitsejaks. Lõpuks valiti kuningaks Ludwig, kuid Friedrich seda ei tunnistanud ning jätkas temaga sõda. 1322. aastal sai ta lüüa ning võeti Ludwigi poolt vangi. 1325 vabanes ta vangist, kuid saabus Saksa kuninga juurde Münchenisse siiski vangina, austades oma vannet tollele. Seepeale otsustas Ludwig oma sõpruse temaga taastada ning teha ta oma kaasvalitsejaks. 1326. aastal sõlmitud leppe kohaselt pidi Friedrichist saama Saksa kuningas ja Ludwigist Saksa-Rooma keiser. Tegelikult loobus Friedrich aga kohe oma võimust Saksa-Rooma riigi üle ning tegutses neljal viimasel eluaastal peamiselt Austria valitsejana (tema sealne kaasvalitseja, vend Leopold, suri 1326. aastal).
Victoria

**Victoria** tähendab kõige sagedamini järgmist:
* Victoria (võidujumalanna), vanarooma võidujumalanna
* Victoria (Suurbritannia kuninganna), Suurbritannia kuninganna (1837–1901) ja India keisrinna (1876–1901)
* Victoria (Austraalia), Austraalia osariik
* Victoria (Briti Columbia), linn Kanadas, Briti Columbia provintsi keskus
* Victoria (Seišellid), Seišellide pealinn
* Victoria (Labuan), linn Malaisias Labuani liidualal

**Victoria** võib tähendada veel järgmist:

Inimesed:

* Victoria (Suurbritannia kuninglik printsess), Suurbritannia kuninglik printsess ning Saksa keisrinna ja Preisimaa kuninganna
* Victoria (Rootsi kroonprintsess)
* Victoria Alexandra, Briti printsess
* Victoria (Hesseni printsess)
* Rooma püha Victoria, märter
* Córdoba püha Victoria, märter
* Victoria (eesnimi)

Kohad:

* Victoria (Gozo), Malta linn
* Victoria (Hongkong), Hongkongi erihalduspiirkonna keskus
* Victoria (Rumeenia), Rumeenia linn
* Victoria (Malaisia), Malaisia Labuani liiduala keskus
* Victoria (Texas), linn USA-s Texase osariigis Victoria maakonnas

Muu:

* Viktooria (*Victoria*), taimeperekond
* Victoria (laev), esimene ümbermaailmareisi teinud laev, osales Fernão de Magalhãesi ja Juan Sebastián Elcano ekspeditsioonil
* Victoria I (Victoria), parvlaev
* "Victoria", Knut Hamsuni raamat
* "Victoria", Jüri Sillarti film
Lanzelin

**Lanzelin** (ka Landolt, võib-olla Kanzelin; surnud augustis 991) oli Švaabimaa aadlik, kes nimetas end Altenburgi, Thurgau ja Klettgau krahviks. Ta oli oletatavasti Guntram Rikka poeg ja Habsburgi linnuse rajanud Radboti isa, seega üks Habsburgide esivanemaid. 

Lanzelini abikaasa oli kas Thurgau Luitgard või Nellenburgi Liutgard ehk Lütgard. Ta oli arvatavasti TRhurgau krahvi Eberhard III tütar. Võimalik, et Lanzelin vallutas Aargau alad, kuhu tema poeg Radbot lasi rajada Habsburgi linnuse.

Peale Radboti oli Lanzelinil veel vähemalt kolm last:
*Rudolf I (surnud 1063), Ottmarsheimi kloostri rajaja
*Werner I, Straßburgi piiskop, suri 1028 Konstantinoopolis
*Landolt ehk Lanzelin II, Reichenau foogt, tal oli ka samanimeline poeg (Lanzelin III), kes oli samuti Reichenau foogt