open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mere põik

**Mere põik** on tänav mitmes Eesti asulas:

*Mere põik on tänav Kloogaranna külas Lääne-Harju vallas
*Mere põik on tänav Rannamõisa külas Harku vallas
*Mere põik on tänav Sinimäe alevikus
*Mere põik on tänav Tabasalu alevikus
*Mere põik on tänav Tahkuranna külas Häädemeeste vallas
*Mere põik on tänav Võsu alevikus

## Vaata ka
*Mere tänav
*Mere puiestee (täpsustus)
Aavo Sõrmus

**Aavo Sõrmus** (sündinud 10. detsembril 1972) on eesti teadlane, AS Toidu- ja Fermentatsioonitehnoloogia Arenduskeskuse (TFTAK) teadur ja nõukogu esimees, Bioexpert OÜ juhataja. Tema teadustöö põhisuund on biotehnoloogia.

Ta on olnud Põllumajandusministeeriumi põllumajandussaadusi töötleva tööstuse ja kaubanduse osakonna juhataja kohusetäitja ja oli Saue vallavolikogu liige.

Aavo Sõrmus oli heategevusorganisatsiooni Lions International liige ja on Tallinna Tehnikaülikooli vilistlaskogu toetajaliige.

2020. aastal osales Aavo Sõrmus eraõiguslike teadusasutuste esindajana Haridus- ja Teadusministeeriumi teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse muutmise ettevalmistamisel.

## Viited

## Välislingid
*
Obertrum am See

**Obertrum am See** on turulinn *(Marktgemeinde)* Salzburg-Umgebungi ringkonnas Salzburgi liidumaal Austrias.

## Geograafia

Linn asub Salzburgist ligikaudu 15 km põhja pool Flachgaus Obertrumer See järve lõunaotsas. Järv koos Mattsee, Wallersee ja Grabenseega moodustab Salzburgi järvede turismipiirkonna.

Obertrumi ümbritsevad Haunsberg idaküljel ja Buchberg lääneküljel.

## Ajalugu

Obertrum am Seed on esmamainitud 1143. aastal nimega Druma, mis on ligikaudne vaste "mere lõunaotsale". See tuleb tõsiasjast, et minevikus olid kolm naaberjärve omavahel ühenduses.

1398. aastani hoidis Passau piiskopkond enda kontrolli all piirkonda Mattsee juures, sealhulgas Obertrumi. Sestpeale oli see osa Salzburgi peapiiskopkonnast, millega koos sai sellest 1805. aastal Austria osa.

## Viited
Koca Sinan Paša

**Koca Sinan Paša** (1520 Topojan – 3. aprill 1596 Konstantinoopol) oli albaania päritolu Osmanite riigi suurvesiir, sõjaväelane ja riigitegelane.
Vračari kõrgendik

**Vračari kõrgendik** on Belgradi linnaosas Vračaris asuv lavamaa, mille absoluutkõrgus on 134 meetrit üle merepinna. 1891. aastal ehitati sinna hea asukoha tõttu meteoroloogiajaam. Tänapäeval asuvad seal Püha Savva kirik, mis on nähtav peaaegu kõikidest linna vaatekoridoridest, ja Karađorđevi park koos Karađorđe Petrovići mälestusmärgiga.
Maleva tänav (täpsustus)

**Maleva tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

*Maleva tänav on tänav Kohtla-Järvel Ahtme linnaosas
*Maleva tänav on tänav Loksal  
*Maleva tänav on tänav Pärnus 
*Maleva tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis
*Maleva tänav on tänav Valgas 

## Vaata ka
*Hiiu-Maleva tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu ja Nõmme asumis
*Uus-Maleva tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis
*Maleva põik on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis
Henry Kattago

**Henry Kattago** on eesti riigiametnik. Ta on haridus- ja teadusministeeriumi asekantsler. 

Ta on olnud Riigikantselei strateegiadirektor ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi innovatsioonipoliitika komisjoni liige.

Kattagol on magistrikraad rahvusvahelise ärijuhtimise erialalt Estonian Business Schoolis.

## Viited
Rainis Haller

**Rainis Haller** (sündinud 17. augustil 1975) on eesti matemaatik. Eesti Teaduste Akadeemia akadeemik aastast 2025. 

Ta on lõpetanud 1992. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli. Doktorikraadi sai ta väitekirjaga "M(r,s)-inequalities" 2002. aastal Tartu Ülikooli matemaatika-informaatikateaduskonnas.

Ta on Tartu Ülikooli matemaatika ja statistika instituudi funktsionaalanalüüsi kaasprofessor, matemaatilise analüüsi professor ja Eesti Matemaatika Seltsi president. Tema peamine uurimissuund on matemaatika funktsionaalanalüüs. 

3. detsembril 2025 valiti ta Eesti Teaduste Akadeemia üldkogu istungil akadeemikuks. 

## Tunnustus
* 2002 Arnold Humala preemia
* 2015 Parim õppejõud, matemaatikute valik
* 2017 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited


## Välislingid
*
Masti tänav (täpsustus)

**Masti tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

*Masti tänav on tänav Avinurme alevikus
*Masti tänav on tänav Luige alevikus
*Masti tänav on tänav Masti külas Kohila vallas
*Masti tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis
*Masti tänav on tänav Uuemõisa alevikus

## Vaata ka
*Masti tee
Metalli tänav (täpsustus)

**Metalli tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

*Metalli tänav on tänav Ebavere külas Väike-Maarja vallas
*Metalli tänav on tänav Jõhvis
*Metalli tänav on tänav Pärnus
*Metalli tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni allasumis
*Metalli tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas
*Metalli tänav on tänav Uhtna alevikus
*Metalli tänav on tänav Viljandis

## Vaata ka
*Metalli tee, tänav Otepääl
Mõisa tänav (täpsustus)

**Mõisa tänav** on tänav järgmistes Eesti asulates:

*Mõisa tänav on tänav Essu külas Haljala vallas
*Mõisa tänav on tänav Jüri alevikus
*Mõisa tänav on tänav Kaisma külas Põhja-Pärnumaa vallas
*Mõisa tänav on tänav Kehras
*Mõisa tänav on tänav Kureküla alevikus
*Mõisa tänav on tänav Küti külas Vinni vallas
*Mõisa tänav on tänav Mustjala külas Saaremaa vallas
*Mõisa tänav on tänav Narvas
*Mõisa tänav on tänav Nurme külas Tori vallas
*Mõisa tänav on tänav Piira külas Vinni vallas
*Mõisa tänav on tänav Suislepa külas Viljandi vallas
*Mõisa tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Haabersti asumis
*Mõisa tänav on tänav Uhtna alevikus
*Mõisa tänav on tänav Vedu külas Tartu vallas
*Mõisa tänav on tänav Õisu alevikus
*Hariduse tänav Viljandis on kandnud Mõisa tänava nime

## Vaata ka
*Mõisa tee (täpsustus)
*Mõisa põik Uuemõisa alevikus
Tiit Jürimäe

**Tiit Jürimäe** on Euroopa Liidu ametnik.

Ta on Euroopa Liidu teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi vanemekspert. Eelnevalt on ta juhtinud ka  Euroopa Komisjoni teaduse peadirektoraadi lennunduse osakonda ja transpordidirektoraadi strateegiaüksust.

## Viited
Kenzō Tange

**Kenzō Tange** (jaapani keeles 丹下 健三 *Tange Kenzō*; 4. september 1913 Ōsaka – 22. märts 2005 Tōkyō) oli ülemaailmselt tunnustatud jaapani arhitekt, kes võitis 1987. aastal Pritzkeri auhinna. 

Kuna Skopje linn Jugoslaavia SFVis kandis 1963. aasta maavärina tõttu kaugeleulatuvaid kahjustusi, siis palus ÜRO arhitektil kaks aastat hiljem taastamistööde ümberplaneerimises osaleda.
Mõisa tee

**Mõisa tee** on tänav järgmistes Eesti asulates:

*Mõisa tee on tänav Erra alevikus Lüganuse vallas
*Mõisa tee on tänav Habaja alevikus Kose vallas
*Mõisa tee on tänav Kostivere alevikus Jõelähtme vallas
*Mõisa tee on tänav Järva-Jaani alevis 
*Mõisa tee on tänav Kiiu alevikus Kuusalu vallas
*Mõisa tee on tänav Klooga alevikus Lääne-Harju vallas
*Mõisa tee on tänav Kohtla-Järvel Järve linnaosas
*Mõisa tee on tänav Kuusiku alevikus Rapla vallas
*Mõisa tee on tänav Käravete alevikus Järva vallas
*Mõisa tee on tänav Maardus
*Mõisa tee on tänav Uuemõisa alevikus Haapsalu linnas
*Mõisa tee on tänav Viimsi alevikus Viimsi vallas

## Vaata ka
*Mõisa tänav (täpsustus)
*Mõisa põik Uuemõisa alevikus
Akasaka palee

**Akasaka palee** (jaapani keeles *赤坂離宮* ehk *Akasaka rikyu*) on Jaapani valitsuse üks kahest riiklikust külalistemajast. Pealinnas Tōkyōs asuv neobarokk-stiilis ehitis valmis aastatel 1899–1909.

## Vaata ka
*Kyōto geihinkan
Erika Rosimannus

**Erika Rosimannus** (kuni 1968 **Erika Vettmann**; 1. jaanuar 1947 Atsekõnnu talu Vändras – 9. aprill 2021) oli eesti luuletaja ja proosakirjanik.

## Elukäik
Erika Rosimannus oli Vaike Treufeldti (sündinud: Sööt) ja Leopold Vettmanni teine laps. Vanem õde Eva suri pooleteise nädalasena Siberi katku. 1949. aasta Stalini massiküüditamise ajal põgenesid ema, vanaema „Memm“ (Ella Sööt (sündinud Pärn, Sikana mõisavalitseja tütar) ja amputeeritud jalgadega vanaisa „Tata“ (Karl Sööt) ning Rakvere onu Harald Treufeldt (hilisem kasuisa ja 1952. aastal sündinud õe Ene isa) koos väikese Erikaga oma Atsekõnnu kodutalust Vändra vallas metsa ja pääsesid Siberisse saatmisest. Hiljem varjati end sugulaste juures Sikanas. Metsast välja tulemise järel pagendati Kurvitsa sovhoosi Päidrele (praegu Viljandi vald), algul Laatre, hiljem Asu tallu, kus elati kuni 1953. aastani.

Esimesse klassi läks Erika 1955. aastal Loodi Algkooli, Teisest kuni kaheksanda klassini käis Käru Põhikoolis. Seejärel õppis Tallinna I Keskkoolis (tänane Gustav Adolfi Gümnaasium), mille lõpetas 1966. aastal.

Erika Rosimannus oli aastatel 1986–1997 Kirjanike Klubi Pegasus direktor. 

Oma esimese luuletuse kirjutas ta 1966. aastal.

## Ühiskondlik tegevus
Erika Rosimannus oli Kodanike Komitee liikumise eestvedajate hulgas Raplamaal ning valiti Raplamaa kihelkonnakomitee liikmeks.

## Isiklikku
Erika Rosimannus oli abielus 1968. aastast Ülo Rosimannusega neil on kolm last: poeg Rain Rosimannus (sündinud 1968) on ettevõtja ja poliitik, tütar Ruth (sündinud 1970) on kosmeetik, poeg Risto Rosimannus (sündinud 1977) on ettevõtja.

## Teoseid
* Luulekogu „ Etteaste “, kirjastus Kodutrükk , Tallinn,  2012.
* Ühe mälu pank, kirjastus Hea Tegu, Pärnu, 2014.
* Argipäev, kirjastus Hea Tegu, Pärnu, 2017.
* Pärnu kirjarahva antoloogia 3, kirjastus Hea Tegu , Pärnu, 2017.
* 17 köidet päevikuid Tartu Kirjandusmuuseumis

## Viited
Kelder (perekonnanimi)

**Kelder** on perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kelder 368 inimesel: 188 mehel ja 180 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kelder meeste puhul 325. kohal ja naiste puhul 397. kohal.

## Nime kandjaid
*Harri Kelder, eesti koolijuht (1928–2013)
*Jaan Kelder, eesti ajakirjanik (1971–)
*Johannes Kelder, eesti näitleja, lavastaja ja liikumisjuht (1919–1993) 
*Koit Kelder, eesti muusik (1978–)
*Priit Kelder, eesti ajaloolane, filosoof ja riigiametnik (1945–2019)
*Toomas Kelder, eesti disainer ja muusik (1964–2002)
*Vilma Kelder, eesti õigusteadlane (1927–2000) 
*...

## Viited

## Välislingid
*
Raamat (perekonnanimi)

**Raamat** on perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Raamat 327 inimesel: 147 mehel ja 180 naisel. Perekonnanimede levikult oli Raamat meeste puhul 475. kohal ja naiste puhul 401. kohal.

## Nime kandjaid
*Helmut Raamat, eesti kergejõustiklane ja kergejõustikutreener (1934–)
*Helvi Raamat, eesti laulja (sopran) ja filmiprodutsent (1947–)
*Rein Raamat, eesti filmilavastaja (1931–)
*Rein Raamat, eesti füüsik (1941–2022)
*Kirsi Raamat
*Elvis Raamat

## Viited

## Välislingid
*
Lääts (perekonnanimi)

**Lääts** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lääts 355 inimesel: 145 mehel ja 210 naisel. Perekonnanimede levikult oli Lääts meeste puhul 485. kohal ja naiste puhul 313. kohal.

## Nime kandjaid
* Heli Lääts, eesti laulja (1932–2018)
* Kertu Lääts, eesti majandusteadlane (1972–)
* Koit Lääts, eesti keemik (1928–2008)
* Lui Lääts, eesti teatritegelane (1945–)
*...

## Viited

## Välislingid
*
Männi tee (täpsustus)

**Männi tee** on tänav järgmistes Eesti asulates:

* Männi tee, tänav Haabneeme alevikus Viimsi vallas
* Männi tee, tänav Haljala alevikus Haljala vallas
* Männi tee, tänav Haaslava alevikus Kastre vallas
* Männi tee, tänav Järveküla külas Rae vallas
* Männi tee, tänav Krei külas Kose vallas
* Männi tee, tänav Laadi külas Häädemeeste vallas
* Männi tee, tänav Matapera külas Viljandi vallas
* Männi tee, tänav Mändjala külas Saaremaa vallas
* Männi tee, tänav Neeme külas Saaremaa vallas
* Männi tee, tänav Pada-Aruküla külas Viru-Nigula vallas
* Männi tee, tänav Paldiskis
* Männi tee, tänav Pärnu-Jaagupi alevis
* Männi tee, tänav Saku alevikus Saku vallas
* Männi tee, tänav Sillaotsa külas Paide linnas
* Männi tee, tänav Spithami külas Lääne-Nigula vallas
* Männi tee, tänav Tali külas Saarde vallas
* Männi tee, tänav Tiskre külas Harku vallas
* Männi tee, tänav Vatsla külas Saue vallas
* Männi tee, tänav Vohnja külas Kadrina vallas

## Vaata ka
*Männi tänav (täpsustus)
*Männi põik (täpsustus)
Männi põik (täpsustus)

**Männi põik** on tänav mitmes Eesti asulas:

* Männi põik, tänav Abja-Paluojal
* Männi põik, tänav Haabneeme alevikus Viimsi vallas
* Männi põik, tänav Kiisa alevikus Saku vallas
* Männi põik, tänav Luige alevikus Kiili vallas

## Vaata ka
*Männi tänav (täpsustus)
*Männi tee (täpsustus)
Männimetsa tänav (täpsustus)

**Männimetsa tänav** on tänava nimi mitmes Eesti asulas:

* Männimetsa tänav, tänav Kiisa alevikus Saku vallas
* Männimetsa tänav, tänav Narva-Jõesuus
* Männimetsa tänav, tänav Kilingi-Nõmmes
* Männimetsa tänav, tänav Sikassaare külas Saaremaa vallas
* Männimetsa tänav, tänav Ülenurme alevikus Kambja vallas

## Vaata ka
*Männimetsa tee
*Männimetsa põik, tänav Tallinnas Nõmme linnaosas
Männiku tänav

**Männiku tänav** on tänava nimi järgmistes Eesti asulates:

* Männiku tänav, tänav Alatskivi alevikus Peipsiääre vallas
* Männiku tänav, tänav Avinurme alevikus Mustvee vallas
* Männiku tänav, tänav Kaerepere alevikus Kehtna vallas
* Männiku tänav on tänav Karksi-Nuias
* Männiku tänav, tänav Kehtna alevikus Kehtna vallas
* Männiku tänav on tänav Keilas
* Männiku tänav on tänav Kiviõlis
* Männimetsa tee, tänav Kohila alevis
* Männiku tänav, tänav Kohtla-Nõmme alevikus Toila vallas
* Männimetsa tee, tänav Kose alevikus Kose vallas 
* Männimetsa tee, tänav Kärla alevikus Saaremaa vallas
* Männimetsa tee, tänav Käärdi alevikus Elva vallas
* Männimetsa tee, tänav Märjamaa alevis 
* Männiku tänav on tänav Narvas
* Männiku tänav, tänav Nõo alevikus Nõo vallas
* Männiku tänav, tänav Olgina alevikus Narva-Jõesuu linnas
* Männiku tänav, tänav Paikuse alevikus Pärnu linnas
* Männiku tänav, tänav Pajusti alevikus Vinni vallas
* Männiku tänav on tänav Pärnus
* Männiku tänav on tänav Püssis
* Männiku tänav on tänav Tapal
* Männiku tänav on tänav Tõrvas
* Männiku tänav on tänav Valgas
* Männiku tänav, tänav Voka alevikus Toila vallas
* Männiku tänav on tänav Võrus

## Vaata ka
* Suur-Männiku tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis
* Väike-Männiku tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis
*Männiku tee (täpsustus)
*Männiku põik
Straßwalchen

**Straßwalchen** on alev ja vald (*Marktgemeinde*) Salzburg-Umgebungi ringkonnas (*Flachgau*) Salzburgi liidumaal Austrias.

## Geograafia

Vald laiub piki Salzburgi kirdepiiri Ülem-Austria liidumaaga. Asulad on Bruckmoos, Brunn, Haselreith, Irrsdorf, Straßwalchen-Land ja Straßwalchen-Markt.

Straßwalchenil on juurdepääs Austria Lääneraudteele Salzburgi linnast pealinna Viini, mille 1860. aastal ehitas ettevõte Kaiserin Elisabeth-Bahn. Lääneraudteega on Straßwalchen ühendatud Salzburg S-Bahni ühistranspordivõrguga kui S2-liini kirdeosa. Paralleelne maanteeühendus Viiniga (*Wiener Straße*) on muutunud vähem oluliseks, kuna 1963. aastal avati kaugemal lõunas West Autobahn.

## Ajalugu

Arheoloogilised leiud viitavad piirkonna asulakohale alates neoliitikumist. Alates 6. sajandist liikusid piirkonda bajuvaaride hõimud – nimetus *Strazzuualaha*, mis esimest korda dokumenteeriti 799. aastal, on tõenäoliselt tuletatud *[[Walhaz]]ist*, alggermaani tähistus latiniseeritud elanikkonnale, keda nad kohtasid, sarnaselt lähedalasuvatele Seewalchenile või Walsile.

Kui Straßwalcheni isandkonda valdasid 1243. aastast vürstlikud Passau piiskopid, läks majanduslikult oluline tollijaam 1286. aastal Baieri Wittelsbachi hertsogitele, mis tekitas konkureerivate valitsejate vahel pikaajalise lahkheli. 1390. aastal pärandasid Passau piiskopid suurema Mattsee isandkonna koos Straßwalcheniga Salzburgi peapiiskopkonnale. Vürstlik peapiiskop Burkhard von Weißpriach andis 1462. aastal kodanikele turuõigused.

Salzburgi peapiiskopkond säilitas Straßwalcheni kuni sekulariseerimiseni 1803. aastal, kuid Baieri hertsogid – 1623. aastast kuurvürstid – rõhusid oma nõudmistele. Aastatel 1810–1816 hõlmas äsja Napoleon I toel loodud Baieri kuningriik Salzburgi territooriumi koos Straßwalcheniga, enne kui see Viini kongressi resolutsioonide kohaselt lõplikult Austria keisririigile läks.

## Galerii

Pilt:Straßwalchen kirche grundriß.jpg|Kirik ja kalmistu
Pilt:Straßwalchen kirche.jpg|Straßwalchen


## Viited
Thalgau

**Thalgau** on alev ja vald *(Marktgemeinde)* Salzburg-Umgebungi ringkonnas Salzburgi liidumaal Austrias.

## Geograafia

Thalgau asub 18 km Salzburgist idas. See on Flachgau idaosa keskne koht.

## Viited
Männiku tee (täpsustus)

**Männiku tee** on tänava nimi järgmistes Eesti asulates:

* Männiku tee, tänav Aruküla alevikus Raasiku vallas
* Männiku tee on tänav Haapsalus
* Männiku tee, tänav Kanepi alevikus Kanepi vallas
* Männiku tee on tänav Kärdlas
* Männiku tee, tänav Lüganuse alevikus Lüganuse vallas
* Männiku tee on tänav Narva-Jõesuus
* Männiku tee, tänav Paralepa alevikus Haapsalu linnas
* Männiku tee, tänav Riisipere alevikus Saue vallas
* Männiku tee, tänav Saku alevikus Saku vallas 
* Männiku tee on tänav Suure-Jaanis
* Männiku tee on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis

## Vaata ka
*Männiku tänav
*Männiku põik
Manfred Eigen

**Manfred Eigen** (9. mai 1927 Bochum – 6. veebruar 2019 Göttingen) oli saksa biofüüsik, keemik ja bioloogiateoreetik. 

Ta õppis füüsikat Göttingeni Ülikoolis ja sai doktorikraadi aastal 1951.

Olulised tema poolt kasutusele võetud mõisted olid kvaasiliik, veakatastroof ja hüpertsükkel. 

## Tunnustus
*1967 – Nobeli keemiaauhind
*1994 – Helmholtzi medal
*2011 – Wilhelm Exneri medal

## Teoseid
*Eigen, Manfred; Schuster, Peter 1979. *The Hypercycle – A Principle of Natural Self-Organization*. Berlin: Springer.
*Eigen, Manfred 2013. *From Strange Simplicity to Complex Familiarity: A Treatise on Matter, Information, Life and Thought*. Oxford: Oxford University Press.
Männiku põik

**Männiku põik** on tänava nimi mitmes Eesti asulas:

* Männiku põik on tänav Aruküla alevikus Raasiku vallas
* Männiku põik on tänav Kaerepere alevikus Kehtna vallas
* Männiku põik, tänav Kohtla-Nõmme alevis Toila vallas
* Männiku põik on tänav Olgina alevikus Narva-Jõesuu linnas
* Männiku põik, tänav Tudulinna külas Alutaguse vallas
* Männiku põik, tänav Uusküla külas Alutaguse vallas

## Vaata ka
*Männiku tee (täpsustus)
*Männiku tänav
Bioloogiateoreetik

**Bioloogiateoreetik** on teoreetilise bioloogiaga tegelev teadlane.

## Bioloogiateoreetikuid
*Ludwig von Bertalanffy
*Manfred Eigen
*Ronald Fisher
*Brian Goodwin
*Stuart Kauffman
*Alfred Lotka
*Denis Noble
*Howard Pattee
*Nicolas Rashevsky
*Johannes Reinke
*Robert Rosen
*Jakob von Uexküll
*Conrad Hal Waddington
Ishëmi jõgi

**Ishëm** või **Ishmi** (albaania keeles *Lumi i Ishmit*) on jõgi Lääne-Albaanias.

Jõgi moodustub mitmete ojade ja väikeste jõgede ühinemisel loode‑Tirana ümbruses ning voolab loode suunas läbi Tirana ja Durrësi maakonna, enne kui suubub Aadria merre.

Ishëmi pikkus on ligikaudu 79 kilomeetrit ja valgla pindala umbes 673 km². 

Jõgi toidab ümbruskonna põllumajandusmaid ja moodustab suudmealal märgalasid, mis on ökoloogiliselt olulised elupaigad mitmele linnuliigile.

Jõe alamjooksul asub Ishëmi asula, mis on tihedalt seotud põllumajanduse ja kalandusega. Asula ümbruses paikneb ka Ishëmi kindlus, üks piirkonna olulisemaid ajaloolisi vaatamisväärsusi. Teised tähelepanuväärsed asulad jõe ääres on Krujë, tuntud Krujë kindluse poolest, ning Fushë-Krujë ja Milot, mis on olulised kohalikud keskused.

Ishëmi jõe suudmeala kuulub osaliselt Patok–Fushë Kuqe–Ishëmi kaitsealasse, mis on oluline linnustiku, rannikukoosluste ja märgalade ökosüsteemide kaitseks. Piirkond on tuntud oma rikkaliku elustiku poolest, sealhulgas rändlindude peatuspaigana ning haruldaste kalaliikide elupaigana. Kaitseala on osa Aadria mere rannikualade looduskaitsevõrgustikust, mille eesmärk on säilitada Albaania looderanniku bioloogilist mitmekesisust.

## Viited

## Välislingid
Drin

**Drin** (albaania keeles Drin või Drini, makedoonia keeles *Дрим* ehk Drim) on jõgi, mis moodustub Põhja-Albaanias Kukësi linna juures Musta (*Drini i Zi*) ja Valge Drini (*Drini i Bardhë*) ühinemisel. 

Jõgi voolab lääne ja loode suunas läbi mägise maastiku ning hargneb enne suubumist Aadria merre kaheks haruks: põhjaharuks, mis ühineb Bunë (Bojana) jõega Shkodëri linna lähedal, ja lõunaharuks, mis voolab otse Aadria merre Drini lahte Lezhë piirkonnas.

Drin on Albaania pikim jõgi ning selle vesikond hõlmab alasid ka Kosovos ja Põhja-Makedoonias.

Jõgi on ligikaudu 285 kilomeetrit pikk ja selle valgla pindala on 12 600 km².

Drini jõel asub mitu suurt hüdroelektrijaama ja paisjärve, sealhulgas Fierza, Koman ja Vau i Dejësi jaamad, mis toodavad suure osa Albaania elektrienergiast. Paisjärvede rajamine on muutnud jõe looduslikku voolurežiimi ja kujundanud ümber piirkonna maastikku, kuid on loonud ka uusi võimalusi kalanduseks, turismiks ja veetranspordiks.

Lisaks majanduslikule tähtsusele on Drini jõgi ökoloogiliselt oluline. Selle kallastel ja ümbruses leidub haruldasi taimeliike, lindude pesitsuspaiku ja kaitsealasid, sealhulgas piirkondi, mis kuuluvad rahvusvahelise looduskaitse alla.

## Viited

## Välislingid
Drini laht

**Drini laht** (albaania keeles *Gjiri i Drinit* või *Pellgu i Drinit*) on Aadria mere laht Vahemeres, mis asub Albaania põhjarannikul.

Laht moodustub peamiselt Drini jõe suudmest ning piirneb põhjas Montenegro ja läänes Aadria merega. 

Drini lahe piirkonnas asuvad mitmed sadamad ja rannikulinnad, ning see on oluline nii kalanduse kui meretranspordi jaoks. Üks suurimaid linnu lahe ääres on Shëngjin.
Must Drin

**Must Drin** või **Must Drim** (albaania keeles *Drini i Zi*, makedoonia keeles *Црн Дрим* ehk *Crn Drim*) on jõgi Põhja-Makedoonias ja Albaanias.

Must Drin algab Ohridi järvest Struga linnas. Albaanias Kukësi linna juures ühineb Valge Driniga Drini jõeks, mis suubub Aadria merre Drini lahte.

Jõe pikkus on 149 km ja valgala pindala 3504 km². 

## Vaata ka
*Valge Drin
Kosovo sõda

**Kosovo sõda** oli relvastatud konflikt Kosovo ja Metohija autonoomses provintsis, mis algas 1998. aasta veebruaris ja kestis 11. juunini 1999. Sõjas võitlesid üksteise vastu 1992. aastal moodustatud Jugoslaavia Liitvabariigi (st Serbia ja Montenegro) väed ning kosovoalbaania mässuliste rühmitus, mida nimetatakse Kosovo Vabastusarmeeks (UÇK). Viimased said alates 24. märtsist 1999 tuge Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni õhuvägedelt. 10. juunini pommitasid need mitmesuguseid objekte, sellega aidati saavutada eesmärke ja tõkestada Belgradi režiimi.

## Iseseisvus

Kosovo sõja järel 2008. aastal kuulutas endine provints ennast ühepoolselt iseseisvaks riigiks, mida Serbia erinevalt ÜRO enamusest ei tunnusta. Sealhulgas tunnustavad iseseisvust 1991. aasta referendumiga iseseisvunud Põhja-Makedoonia ja 2006. aasta referendumiga iseseisvunud Montenegro. Serblastest suure elanikkonnaga ja sõjast räsitud Bosnia ja Hertsegoviina ei ole seda veel seni teinud.

## Vaata ka
*Kosovo tunnustamine
*Jugoslaavia sõjad
*Vushtrri veresaun

## Välislingid
*
Kosovo ja Metohija autonoomne provints

**Kosovo ja Metohija autonoomne provints** on Kosovo sõja järel 2008. aastal ühepoolselt iseseisvunud Kosovo ja Metohija piirkonna määratlus siiani kehtiva Serbia Vabariigi põhiseaduse järgi. Provintsi territooriumi üle omab *de facto* kontrolli Kosovo Vabariik. 

Regioon toimis aastatel 1912–1999, sarnaselt Vojvodina autonoomse provintsiga, Belgradile allutatud provintsina (peamiselt sel ajal, kui Serbia kuulus tuumikriigina Jugoslaavia koosseisu).

## Vaata ka
* Kosovo sotsialistlik autonoomne provints (1945–1990)
Cobourg

**Cobourg** on linn Kanadas Ontario provintsis. Cobourg asub Ontario järve ääres, Toronto kesklinnast ligikaudu 100 km idas.

Cobourg on asutatud 1798. aastal, linnaõigused sai 1. juulil 1837.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
NATO pommitused Jugoslaavias

**NATO pommitused Jugoslaavias** oli Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni sõjaline operatsioon (NATO koodnimega "Operation Allied Force" ja Ameerika Ühendriikide koodnimega "Operation Noble Anvil") ajavahemikul 24. märts – 10. juuni 1999, et tõkestada Jugoslaavia Liitvabariigi vastupanu ja etnilist puhastust Kosovo sõjas. Hinnanguliselt hukkus üle 500 tsiviilisiku, kellest üle poole asus Kosovos. Jugoslaavia hinnangul on number üle kümne korra suurem.

## Viited
Mustika tänav

**Mustika tänav** on tänava nimi mitmes Eesti asulas:

* Mustika tänav, tänav Aegviidu alevis Anija vallas
* Mustika tänav, tänav Narvas
* Mustika tänav, tänav Paralepa alevikus  Haapsalu linnas
* Mustika tänav, tänav Saku alevikus Saku vallas
* Mustika tänav, tänav Silla külas  Pärnu linnas
* Mustika tänav, tänav Tallinnas Nõmme linnaosas
* Mustika tänav, tänav Tammiste külas  Tori vallas
* Mustika tänav, tänav Vilivere külas  Kohila vallas
Novavax

**Novavax** on vaktsiinide väljatöötamisega tegelev Ameerika Ühendriikide biotehnoloogiaettevõte, mille peakorter asub Marylandi osariigis Gaithersburgis.

## Vaata ka
* Koroonahaigus
* Koroonavaktsiin
* Vaktsiin

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Mündi tänav (täpsustus)

**Mündi tänav** on tänava nimi mitmes Eesti asulas:

* Mündi tänav, tänav Kohila alevis Kohila vallas
* Mündi tänav, tänav Kudjape alevikus Saaremaa vallas
* Mündi tänav, tänav Narvas
* Mündi tänav, tänav Paides
* Mündi tänav, tänav Pärnus
* Mündi tänav, tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis
* Mündi tänav, tänav Võrus
Hämariku tänav (täpsustus)

**Hämariku tänav** on tänava nimi mitmes Eesti asulas:

* Hämariku tänav, tänav Antslas
* Hämariku tänav, tänav Elvas
* Hämariku tänav, tänav Narvas
* Hämariku tänav, tänav Paides
* Hämariku tänav, tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis
* Hämariku tänav, tänav Valgas

## Vaata ka
*Hämariku tee
*Hämariku tänav
Säsi

**Säsi** on puutüve keskosas asetsev kude, mis kulgeb piki tüve ja mille tipp lõpeb ladvas pungaga, säsi ja aastarõngad selle lähemas ümbruses, nn juveniilses puukoes, on madala kvaliteediga. 

Säsi rakud on suured ja õhukesekestalised, millesse taim võib ladestada oma varuaineid. Säsi ja selle ümbruse ala omab suuremat tõenäosust murduda kui teised puidu piirkonnad ja seetõttu puidu saagimisel tuleks välja jätta need osad, et saematerjalil oleks stabiilne struktuur. Puidu kuivamisel tõmbuvad säsi ja selle ümbruse ala kõige rohkem kokku. Säsikiirte rakud purunevad sisepingete tõttu, mille tulemusena tekivad praod.  
  
Puudel esinevad säsirikked on näiteks kaksiksäsi ja säsilõhed, mis mõjutab puidu kvaliteeti.  

=Ehitus=
Säsi ehitus ja keemiline koostis varieerub puuliigiti ja sõltub paljudest teguritest. Puidutaimedes on säsiosa väike (umbes 1 mm).
* Kujult võib säsi olla ümar, kolmnurkne, nelinurkne jne.
* Säsi võib ümbritseda seda kaitsev rakukiht.
*Säsis võib leiduda erinevaid aineid ja erinevas koguses, näiteks kummi, parkaineid (näiteks tanniin, mida võib leiduda männilistes). 

=Kasutamine=

### Korkkiiver

*[[Aeschynomene aspera]]* taime säsi kasutatakse korkkiivrite valmistamisel. Korkkiivreid kasutasid varem militaar- ja politseijõud Briti kolooniates. Korkkiivrite eelis on nende kergus ja odav omahind. 

### Valgusti
Lugatahiga küünal on teatud tüüpi küünal, mis on valmistatud loaliste (*Juncaceae*) sugukonna taimede säsist.  Neid küünlaid kasutati 17.–20. sajandi kestel eluruumide valgustamiseks, lühikest aega kasutati seda ka Teise maailmasõja ajal.

### Kellade puhastamine
Säsipuitu kasutatakse kellade valmistamisel, et puhastada kella detaile. Tänu säsi omadusele endasse õli imada saab ära hoida kella mehhanismi saastumist.

## Viited
C30-M

**C30-M** on AS Operaili ja Tšehhi firma CZ Loko ühisprojektina toodetav diiselvedurite seeria. Need vedurid on ette nähtud manööverdus- ja liiniteeninduseks 1520 mm rööpmelaiusega raudteedel. Esimene vedur valmis 2017. aasta kevadel Tapa depoos. 

Veduri alusraam ja veermik pärinevad algselt vanadelt Eestis kasutuna seisvatelt GE С30‑7Ai seeria veduritelt, moodulid on tarnitud CZ Lokolt.

Kuueteljelise veduri kaal on 138 tonni, teljekoormus 23 tonni ning kütusepaagi maht 13 200 liitrit. Vedur on vahelduvvoolu/alalisvoolu elektriülekandega. 
Vedurile on paigaldatud moodne Caterpillar 3512C HD diiselmootor võimsusega 1550 kW (2079 hj), mis annab talle tippkiiruseks kuni 100 km/h.

2017. aastal valminud veduri näol on tegemist esimese taasiseseisvunud Eestis valmistatud veduriga. Viimati ehitati vedur Eestis ümber 1940. aastal Franz Krulli masinatehases.

Tapa depoos valminud vedurid on saanud nime endiste Tapa jaamaülemate järgi.

2022. aastal võeti C30-M kasutusele ka Soome avalikul raudteel.

2024. aasta suvel väljastas Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet Operailile loa registreerida vedur C30-M ametlikult ka magistraal-kaubavedurina ehk liinivedurina, mis võimaldab veduritega teenindada kogu kaubaveo protsessi. 
Sama aasta lõpus sertifitseeriti ka esimene vedur liinisõiduks ühes isikus.

## Viited

## Välislingid
* FOTOD: sajandi esimene Eesti vedur Majandus, 1. oktoober 2018
* Tapal valmis üle paari miljoni maksev vedur Virumaa Teataja, nr. 193, 4. oktoober 2018 (DIGAR)
* Tapa veduritehasel taas elu sees Logistikauudised : [ajalehe Äripäev lisa], nr. 10, 30. oktoober 2018 (DIGAR)
* Operaili C30-M vedurite uus kodu veebis Operail
* C30-M veduri ehitus Tapal YouTube'i video
Kaasiku tänav (täpsustus)

**Kaasiku tänav** on tänava nimi mitmes Eesti asulas:

* Kaasiku tänav, tänav Aruküla alevikus Raasiku vallas
* Kaasiku tänav, tänav Jõhvis
* Kaasiku tänav, tänav Kohtla-Nõmme alevis Toila vallas
* Kaasiku tänav, tänav Kose alevikus Kose vallas
* Kaasiku tänav, tänav Luige alevikus Kiili vallas
* Kaasiku tänav, tänav Otepääl
* Kaasiku tänav, tänav Paikuse alevis Pärnu linnas
* Kaasiku tänav, tänav Põlvas
* Kaasiku tänav, tänav Pärnus
* Kaasiku tänav, tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis
* Kaasiku tänav, tänav Vahi alevikus Tartu vallas
* Kaasiku tänav, tänav Viru-Jaagupi alevikus Vinni vallas
* Kaasiku tänav, tänav Ülenurme alevikus Kambja vallas

## Vaata ka
* Kaasiku tee
* Kaasiku tee (täpsustus)
Siegfried Talvik

**Siegfried Ferdinand Talvik** (20. september 1878 Tartu – 16. september 1929 Tartu) oli eesti arst ja arstiteadlane. 

Lõpetas 1900. aastal eksternina Hugo Treffneri eragümnaasiumi ning asus Tartu Ülikooli arstiteadust õppima. Akadeemiliselt kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi. Lõpetas 1907. aastal ning 1921. aastal kaitses väitekirja "Die Lepra im Kreise Oesel".  

Töötas 1904 – 1907 Tartu Ülikooli psühhiaatria kliinikus assistendina. Seejärel asus tööle Saaremaale Audaku leprosooriumi. 1909–1910 tegutses arstina Narvas ja 1910. aastast Pärnus. 

Võttis arstina osa Esimesest maailmasõjast Serbia Punase Risti alluvuses. Vabadussõjas oli 2. ja 6. rügemendi arst ning organiseeris Eesti Punase Risti Pärnu osakonna, asutas ja juhtis Pärnus haigla haigetele ja haavatud sõduritele ning oli Pärnu maakonnaarst.

Aastast 1919–1920  oli Tartu linnaarst ning ühtlasi Tartu Ülikooli Kohtuliku arstiteaduse instituudi juhataja ning dotsent, 1925. aastast korraline professor. 
Aastatel 1921–1929 ajakirjade Eesti Arst ja Tervis toimetaja. 

Siegfried Talvik suri 1929. aastal kopsupõletikku ning on maetud Tartusse Raadi kalmistule. 1938. aastal valmistas skulptor Ernst Jõesaar tema hauale monumendi.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli pianist Elfriede Talvik. Luuletaja Heiti Talvik oli Siegfried Talviku poeg.

## Allikad

* Ken Kalling, Anu-Cristine Tokko. Siegfried Talvik. Sule ja skalpelliga. Ilmamaa. 2015

## Viited
Jõekalda tänav (täpsustus)

**Jõekalda tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* **[[Jõekalda tänav (Kiviõli)|Jõekalda tänav]]**, tänav Kiviõlis
* **[[Jõekalda tänav (Sindi)|Jõekalda tänav]]**, tänav Sindis
* **[[Jõekalda tänav]]**, tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis
* **[[Jõekalda tänav (Särevere)|Jõekalda tänav]]**, tänav Särevere alevikus Türi vallas
* **[[Jõekalda tänav (Tammiste)|Jõekalda tänav]]**, tänav Tammiste külas Tori vallas
* **[[Jõekalda tänav (Tuti)|Jõekalda tänav]]**, tänav Tuti külas Rapla vallas

## Vaata ka
* **[[Sauga-Jõekalda tänav]]**, tänav Pärnus
* **[[Suur-Jõekalda tänav]]**, tänav Pärnus
* Jõekalda tee
Jõhvika tänav (täpsustus)

**Jõhvika tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* **[[Jõhvika tänav (Aegviidu)|Jõhvika tänav]]**, tänav Aegviidu alevis Anija vallas
* **[[Jõhvika tänav (Narva)|Jõhvika tänav]]**, tänav Narvas
* **[[Jõhvika tänav (Paikuse)|Jõhvika tänav]]**, tänav Paikuse alevis Pärnu linnas
* **[[Jõhvika tänav (Paralepa)|Jõhvika tänav]]**, tänav Paralepa alevikus Haapsalu linnas
* **[[Jõhvika tänav (Tabasalu)|Jõhvika tänav]]**, tänav Tabasalu alevikus Harku vallas
* **[[Jõhvika tänav]]**, tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis
* **[[Jõhvika tänav (Tammiste)|Jõhvika tänav]]**, tänav Tammiste külas Tori vallas
* **[[Jõhvika tänav (Vilivere)|Jõhvika tänav]]**, tänav Vilivere külas Kohila vallas
* **[[Jõhvika tänav (Võru)|Jõhvika tänav]]**, tänav Võrus
Kiige tänav (täpsustus)

**Kiige tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* **[[Kiige tänav (Kohtla-Järve)|Kiige tänav]]**, tänav Kohtla-Järvel Ahtme linnaosas
* **[[Kiige tänav (Narva)|Kiige tänav]]**, tänav Narvas
* **[[Kiige tänav (Pärnu)|Kiige tänav]]**, tänav Pärnus
* **[[Kiige tänav (Rõuge)|Kiige tänav]]**, tänav Rõuge alevikus Rõuge vallas
* **[[Kiige tänav (Soinaste)|Kiige tänav]]**, tänav Soinaste külas Kambja vallas
* **[[Kiige tänav]]**, tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis
* **[[Kiige tänav (Vinni)|Kiige tänav]]**, tänav Vinni alevikus Vinni vallas

## Vaata ka
* Kiige tee
Nuwe Eersterus

**Nuwe Eersterus** (inglise keeles ka *New Eersterust*) on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nuwe Eersterusi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,25%, värvilisi 0,21%, India või Aasia päritolu inimesi 0,21%, valgeid 0,06% ja teisi 0,27%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 27,64% inimesi, pedi keelt 22,29%, tsonga keelt 21,52%, ndebele keelt 10,40%, suulu keelt 6,39%, sotho keelt 4,50%, venda keelt 1,90%, svaasi keelt 1,33% ja inglise keelt 1,28%.

## Viited
Palata Beograd

**Palata Beograd** (serbia *Палата Београд* ehk 'Belgradi palee') on 24-korruseline büroopindadega kõrghoone, mis asub Belgradi vanalinnas Londoni naabruskonnas.

## Välislingid
Laane (perekonnanimi)

**Laane** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laane 390 inimesel: 168 mehel ja 222 naisel. Perekonnanimede levikult on Laane meeste puhul 395. kohal ja naiste puhul 289. kohal. Perekonnanimi Laane on levinuim Rapla maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 8,08.

## Nime kandjaid
*Aleksander Laane, Eesti poliitik (1968–)
*Aleksander Rudolf Laane, eesti tõstja ja metsavend (1910–1973)
*Edgar Laane, eesti notar (1903–1947)
*Edward Laane, eesti hematoloog (1972–)	
*Elmut Laane, eesti kardioloog ja arstiteadlane (1928–2001)
*Karl Laane, eesti kodu-uurija (1907–1986)
*Mati Laane, eesti aiandustegelane (1946–)
*Peeter Laane, eesti arstiteadlane, kergejõustiklane ja sporditegelane (1941–2017)
*...

## Viited
London (Belgradi naabruskond)

**London** (serbia *Лондон*) on Belgradi vanalinna naabruskond, mis on nimetatud 1873. aastal sinna ehitatud hotelli järgi. Naabruskonna kahte kvartalit piiravad järgmised tänavad: Kralja Milana, Resavska, Masarikova, Kraljice Natalije ja Dobrinjska. Kvartaleid eraldab vaid Kneza Miloša puiestee.

## Vaata ka
*Palata Beograd
Stari Grad (Belgrad)

**Belgradi vanalinn** (serbia keeles Стари Град *Stari Grad*) on Serbia pealinna Belgradi keskne linnaosa. Vanalinna piiritleb läänes ja loodes Sava jõgi, põhjas ja kirdes Doonau jõgi, mille ääres asub ka Belgradi sadam.

Kalemegdani pargis paikneb Belgradi loomaaed, mitmed muuseumid ja linna kindlus.

## Vaata ka
*Savski Venac
*Vračar

## Välislingid
Päästeparv

**Päästeparve** kasutatakse mereõnnetuses laevadelt korraga mitme inimese päästmiseks. Tänapäeval on kasutuses peamiselt täispuhutavad parved. Vette sattudes täituvad päästeparvede õhukambrid gaasiga automaatselt, kuid neid saab ka käsitsi täita. Päästeparved on kaetud varikattega, kaasas on signaalvahendid, magevee-, toidu- ja ravimivaru.

## Vaata ka
* Päästepaat

## Viited
Anif

**Anif** on vald *(Gemeinde)* Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal.

## Geograafia

Vald jääb Salzburgist lõunasse. Lõunas külgneb see Halleini ringkonnaga. Anif on pindalalt üks väiksemaid valdu Salzburgi liidumaal.

Salzburgi loomaaia maad ulatuvad Salzburgi Hellbrunni palee aedadest Anifini.

## Ajalugu

*Ad anua Ecclesiat* ("kirik Anifi lähedal") Baieri hertsogkonnas mainis piiskop Arn von Salzburg juba 788. aasta *Congestum Arnonise* registris. See nimi on tõenäoliselt keldi päritolu ja pärineb Hallstatti ajastust. Sajandeid kuulus küla Salzburgi peapiiskopkonnale. Tänapäeva Püha Oswaldi kirikut kontrollisid Püha Peetruse kloostri mungad.

16. sajandi alguses püstitatud Anifi palee ehitas vürstlik peapiiskop Johann Ernst von Thun und Hohenstein u. 1693. aastal ümber ja oli seejärel Chiemsee piiskoppide suveresidents. 19. sajandi keskpaigas uusgooti stiilis ümber kujundatuna oli see Novembrirevolutsiooni ajal tagandatud Baieri kuninga Ludwig III varjupaik. Romantiline palee sai kuulsaks sellistes filmides nagu *[[Helisev muusika (film)|Helisev muusika]]*, *[[Suur võidusõit (film)|Suur võidusõit]]* (1965) ja *[[The Odessa File (film)|The Odessa File]]* (1974). Seda kasutati ka Tuhkatriinu koduna filmis *[[The Slipper and the Rose (film)|The Slipper and the Rose]]* (1976).

1782. aastal talletasid Vennad Grimmid *Brixener Volksbuchist* kohaliku loo talupojast ja metsikust naisest (*Wilde Frau*). Anif kui küla sai omaette omavalitsuseks, kui see koos naabruses asuva Niederalmiga 17. juulil 1884 Grödigi külast eraldati. Hiljem loodi kolmas osa, Neu Anif.

Tänapäeval on Anif üks jõukamaid lõunapoolseid Salzburgi eeslinnu. Peamine tööandja on Sony DADC tootmisettevõte Niederalmis.

## Sõpruslinn

* Appiano sulla strada del Vino, Itaalia

## Tuntud inimesi

* Herbert von Karajan (1908–1989), dirigent
* Riccardo Muti (* 1941), dirigent
* Karl Habsburg-Lothringen (* 1961), viimase Austria keisri Karl I lapselaps

## Ajaloolised võõrastemajad

* *Kaiserhof*: esmamainitud 15. sajandil, praegu hotell
* *Friesacher*: 16. sajandil sai õiguse pakkuda jooke *Puechnerguti* talumajas, praegu tuntud hotell
* "Zum Husaren": eksisteerib 1877. aastast, hoone ise rajati 1645. aastal
* *Schlosswirt*: hoonet on esmamainitud 1380. aastal, 1607. aastast luba serveerida veini ja õlut

## Viited
Suur sõjasaar

**Suur sõjasaar** (serbia *Велико ратно острво*) on Serbia pealinna Belgradi kohal asuv jõesaar, mida ümbritsevad Doonau ja selle lisajõe Sava vooluveed. Asustamata saar kuulub Zemuni linnaosa koosseisu.

## Nimi
Saare nimetus on tuletatud asjaolust, et Belgrad on ajalooliselt asunud fataalselt strateegilises paigas. Linna vastu on peetud üle 115 lahingu ja seda on 44 korda püütud hävitada.

## Vaata ka
*Väike sõjasaar

## Välislingid
*
Windsori Ülikool

**Windsori Ülikool** on teadusülikool Kanadas, mis asub Windsori linnas Ontario provintsis.

Ülikool on asutatud aastal 1963. Ülikooli eelkäija (Assumption Colleage) asutati juba aastal 1857.
Akasia

**Akasia** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.

Asulale pandi alus 1904. aastal. Linnaõigused sai Akasia 1. oktoobril 1984. Alates 5. detsembrist 2000 ei ole Akasia iseseisev omavalitsus, vaid kuulub Tshwane linnaringkonna koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Akasia elanikest mustanahalisi aafriklasi 73,75%, valgeid 23,92%, värvilisi 1,10%, India või Aasia päritolu inimesi 0,78% ja teisi 0,45%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 23,82% inimesi, afrikaani keelt 23,31%, pedi keelt 12,43%, inglise keelt 9,87%, sotho keelt 7,80%, suulu keelt 6,49%, tsonga keelt 4,47%, venda keelt 3,04% ja koosa keelt 2,76%.

## Viited
Windsor (Ontario)

**Windsor** on linn Kanadas Ontario provintsis. Linn asub Detroiti jõe kaldal, Ameerika Ühendriikide linna Detroiti vastas. Windsor on Kanada kõige lõunapoolsem linn.

2021. aasta rahvaloenduse kohaselt on elanike arv 229 660. Aastal 2016 oli elanikke 217 188. Elanike arvult oli see 2021. aastal Ontario provintsis kümnendal ja Kanadas 23. kohal.

Windsori asutasid prantslased 18. sajandi keskpaigas. Linnaõigused sai Windsor 1854. aastal. Linn on saanud nime Inglismaal asuva Windsori linna järgi.

Windsori ja Detroiti ühendab Ambassadori sild, mis on kõige tihedama kaubaliiklusega punkt Ameerika Ühendriikide ja Kanada piiril.

Tähtsaim tööstusharu on autotööstus ja Windsor on tuntud ka Kanada autotööstuse pealinnana.

Linnas asub Windsori Ülikool.

Linnas tegutsevad jäähokiklubi Windsor Spitfires, mis mängib Ontario Hockey League'is, ja korvpalliklubi Windsor Express, mis mängib Kanada kõrgliigas. 2016. aastal toimusid Windsoris ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused.

## Sõpruslinnad

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Tasakaaluliin

**Tasakaaluliin** (inglise keeles *slackline*) on kahe stabiilse, maapinnaga ühendatud eseme vahele pingutatud elastne liin, mis võib olenevalt tüübist või otstarbest olla 2,5–5 sentimeetrit lai. Erinevalt köielkõnnil kasutatavast köiest on see üsna vetruv ja liigub nii üles-alla kui ka külgedele. Edasijõudnud teevad liinil vedrutades hüppeid ja muid akrobaatilisi trikke. Spordialana sisaldab see erinevaid stiile.

## Ajalugu

Juba 1960. aastatel oli California noortel tavaks parkimisplatsi piirdekettidel või -trossidel ajaviiteks kõndida. Tänapäevane tasakaaluliin sai alguse 1980. aastatel tänu Adam Grosowskyle.

## Viited
Mõstetskõi arsenal

**Mõstetskõi arsenal** (ukraina keeles Мистецький арсенал) on muuseum Kiievis.

## Välislingid
*Мистецький арсенал
Gaziantepi Ülikool

**Gaziantepi ülikool** (türgi keeles *Gaziantep Üniversitesi*) on ülikool Türgis Gaziantepis. 

Ülikool asutati 1973. Seal õpib üle 45 000 üliõpilase.

## Välislingid
* Koduleht
Fade Out Lines

**"Fade Out Lines"** on prantsuse deep house'i produtsendi The Avener loodud muusikalugu, mis põhineb Phoebe Killdeeri & The Short Strawsi originaalloo **"The Fade Out Line"** uustöötlusel. 2014. aasta septembris avaldatud lugu oli edukas Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias, Šveitsis, Austrias ja Belgias.
Priit Jagomägi

**Priit Jagomägi** (sündinud 18. mail 1971) on laevandusentusiast ja jõelaevanduskultuuri arendaja.

Bakalaureusekraadi sai ta 1998. aastal Tartu Ülikoolis kartograafias. Seejärel õppinud magistrantuuris keskkonnatehnoloogiat ja hiljem laevandust.

## Laevandus
Ta on Tartus asuva lodjakoja juhatuse liige ja asutaja.

Mõte ehitada lodi sai alguse 2004. aastal. Idee pärines Jagomäe sõnul tema tädimehelt ja aerutamistreenerilt Henn Hollolt.

2006. aastal valmis lodjakojas lodi Jõmmu, 2009. aastal viikingilaev Turm, samuti ehitati tema eestvedamisel lodjakojast allavoolu, kesklinna, vanale alusele Sisevete Saatkond. Lisaks laevade ehitamisele tegeleb ta ka taastamisega, püüdes jõelaeva Vanemuine sõidukorda seada. Korraldab lodjaretkesid ja muid jõelaevandusega seotud üritusi nii Eestis kui mujal.

Aitas Eestis 2000. aastate alguses populariseerida kümblustünne (tünnisauna).

## Isiklikku
Tema isa on geograaf, kartograaf ja ettevõtte Regio looja Jüri Jagomägi.

Priit Jagomäel on viis last. Tema elukaaslane on Liisa-Lota Kaivo, kes osaleb samuti lodjakoja tegevuses.

## Vaata ka
* Lodjakoda
* Lodi Jõmmu
* Jõelaev Vanemuine
* Sisevete Saatkond
* Viikingilaev Turm
* Viikingilaeva koopia

## Viited
Linnutapiklased

**Linnutapiklased** (*Theraphosidae*) on sugukond ämblikulisi. Nad on karvased. Praegu on tuvastatud umbes 1000 liiki. Mõned levinumad liigid on muutunud populaarseks eksootiliste lemmikloomade kaubanduses.

## Paaritumine
Isane tarantel ronib emase alla. Isane hoiab oma jalgade konksudega kinni emase kihvu.

## Viited
Laudium

**Laudium** on linn (*[[township]]*) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.

Laudium on asutatud 1961. aastal.

Apartheidi ajal oli Laudium määratud India päritolu inimeste asualaks.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Laudiumi elanikest India või Aasia päritolu inimesi 79,89%, mustanahalisi aafriklasi 16,12%, värvilisi 2,42%, valgeid 0,43% ja teisi 1,13%. Inglise keelt pidas emakeeleks 77,45% inimesi, afrikaani keelt 11,87%, pedi keelt 2,14% ja ndebele keelt 1,12%.

## Viited
Kristo Enn Vaga

**Kristo Enn Vaga** (sündinud 4. jaanuaril 1997 Tallinnas) on Eesti võidusõidurattur ja poliitik, XV Riigikogu liige.

## Haridus
Audentese Spordigümnaasium 2016; Tallinna Ülikool 2020– , haldus- ja ärikorraldus.

## Jalgratturikarjäär
2014. aastal tuli Kristo Enn Vaga Eesti juunioride meistriks maanteesõidus. 2015. aastal sai ta teist aastat juuniorides Eesti meistrina teise ja Euroopa meistrivõistlustel üheksanda koha. Prantsusmaal saavutas ta juunioride PACA tuuril Mont Faroni etapil kuuenda koha.

Hooajaks 2016 sõlmis ta lepingu riiklikus divisjonis mängiva Prantsuse klubiga Charvieu-Chavagneux Isère Cyclisme. Sellega saavutas ta mitu aukohta, saades viienda nokturni Nocturne de Montrevel-en-Bresse, seitsmes etapp Tour de Côte-d'Oris ja kaheksas Critérium de Briennonis. Oma kodumaal saavutas ta eliidi seas Eesti meistrivõistlustel seitsmenda koha. Seejärel värvati ta 2017. aastal UC Monaco2 klubisse.

## Poliitika
Aastal 2017 astus Kristo Enn Vaga Reformierakonna liikmeks, peagi liikus ta erakonna noortekokku ning sai 2017. aastal selle peasekretäriks. Aastal 2020 valiti ta Reforminoorte esimeheks. Ta on ka Kristiine linnaosakogu esimees ja oli 2023. aasta Riigikogu valimiste Reformierakonna kampaaniajuht.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 592 häält ning osutus kompensatsioonimandaadiga valituks. Riigikogus on ta liige Euroopa Liidu asjade komisjonis ja Riigikaitse komisjonis.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kristiine linnaosas, kogus 181 häält ning ei osutunud valituks.

Alates 7. novembrist 2025 on Vaga Reformierakonna peasekretär. Reformierakonna juhatus kinnitas Vaga ametisse nimetamise, andes rolli üle seniselt peasekretärilt Timo Suslovilt.

## Isiklikku
Tema abikaasa on Stinne Vaga. Neil sündis 2021. aastal tütar Emma. Nad abiellusid 2023. aasta 20. juulil Jõelähtme golfikeskuses.

## Viited
1980. aasta suveolümpiamängude rahvusvaheline boikott

**[[1980. aasta suveolümpiamängud]]e rahvusvaheline boikott** oli boikott Nõukogude Liidus Moskvas toimunud 1980. aasta suveolümpiamängudel, protestiks Nõukogude Liidu sissetungi vastu Afganistanis 27. detsembril 1979.

Kuigi Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK) ei taha poliitikat ja sporti segi ajada, ütles USA president Jimmy Carter, et USA boikoteerib Moskva mänge, kui Nõukogude Liit ei vii oma vägesid Afganistanist välja 23. veebruariks 1980. See ei aidanud ja boikotti rakendati.

## Riigid, kes osalesid mängude täielikul boikoteerimisel

## Alternatiivsed valikud osalevatest riikidest
Kuueteist riiki, kes otsustasid mängudel osaleda, väljendasid kaastunnet Afganistanile mitmel viisil. 13 riiki otsustas osaleda ROK-i lipu all oma riiki esindades. Kolm riiki otsustas osaleda oma riikliku olümpiakomitee (NOK) lipu all. Autasustamistseremooniate ajal, kus need riigid olid medalid võitnud, heisati vastavalt olümpialipp või NOK-i lipp. Kui üks neist osalevatest riikidest võitis kuldmedali, mängiti riigihümni asemel olümpiahümni ja boikott viidi ellu.

### Olümpialipu all osalenud riigid

*  
*  
*  
* 

* 
*  
* 
 
*  
* 
* 

*  
*  
*  

### Riikliku olümpiakomitee lipu all osalenud riigid
*  
*  
* 
### Riigid, kes avatseremoonial ei osalenud
Seitse riiki otsustas avatseremoonial mitte osaleda: 

* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 

### Riigid, kes osalesid avatseremoonial ainult lipukandjaga
Kaks riiki osalesid avatseremoonial ainult lipukandjatega:
*  – Ken Ryan
*  – Richard Palmer
Gunnel Lindblom

**Gunnel Märtha Ingegärd Lindblom** (18. detsember 1931 Göteborg – 24. jaanuar 2021 Brottby) oli rootsi filminäitleja, teatri- ja filmilavastaja.

Debüüdi filmimaailmas tegi Gunnel Lindblom 1952. aastal Gustaf Molanderi filmis "Kärlek". 

Gunnel Lindblom tegi palju koostööd rootsi filmi- ja teatrilavastaja Ingmar Bergmaniga. Aastail 1954–1959 mängis ta Malmö teatris, mille juht Bergman tol ajal oli, ja 1968. aastas Kuninglikus Draamateatris samuti Bergmani juhendamisel. 1970. aastatel tegi mitu teatrilavastust, esialgu Bergmani assistendina, hiljem juba iseseisvalt. Teiste seas tõi ta lavale Tšehhovi, Ibseni ja Shaw' teoseid. 

## Filme
* "Seitsmes pitser" (1957, režissöör Ingmar Bergman)
* "Maasikavälu" (1964, režissöör Ingmar Bergman)
* "Neitsiallikas" (1966, režissöör Ingmar Bergman)
* "Stseenid ühest abielust" (1973, režissöör Ingmar Bergman)
* "Sally och friheten" (1981, lavastaja Gunnel Lindblom, produtsent Ingmar Bergman)
* "Lohetätoveeringuga tüdruk" (2009, režissöör Niels Arden Oplev)

## Viited

## Välislingid
* 
* Gunnel Lindblomist Ingmar Bergmani fondi lehel (inglise keeles)