open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Päite vald

**Päite vald** (saksa keeles *Peuthof*) oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. Vald eksisteeris 1871–1891 ja siis liideti see vald Voka vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Põlli vald

**Põlli vald** (saksa keeles *Poll*) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Vardi vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Põlula vald

**Põlula vald** (saksa keeles *Poll*) oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Rägavere vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Pööravere vald

**Pööravere vald** (saksa keeles *Pörafer*) oli vald Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Enge vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Raanitsa vald

**Raanitsa vald** (saksa keeles *Neuhof*) oli vald Tartumaal Kambja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kambja vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Rannaküla vald

**Rannaküla vald** (saksa keeles *Rannaküll*) oli vald Saaremaal Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Maasi vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Ramma vald

**Ramma vald** (saksa keeles *Ramma*) oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas. Vald eksisteeris 1882–1892.

## Viited

## Välislingid
*
Rava vald

**Rava vald** (saksa keeles *Rawaküll*) oli vald Järvamaal Järva-Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Võhmuta vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Reegoldi vald

**Reegoldi vald** (saksa keeles *Weibsfer*) oli vald Viljandimaal Suure-Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1897 ja siis liideti see vald Olustvere vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Rootsiküla vald

**Rootsiküla vald** (saksa keeles *Rotziküll*) oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kihelkonna vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Rummu vald

**Rummu vald** (saksa keeles *Rumm*) oli vald Harjumaal Kuusalu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Jõelähtme vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Rääbise vald

**Rääbise vald** (saksa keeles *Repshof*) oli vald Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899 (?) ja siis liideti see vald Võtikvere vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Rohu vald

**Rohu vald** (saksa keeles *Rocht*) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1893 ja siis liideti see vald Avanduse vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Roobe vald

**Roobe vald** (saksa keeles *Ropenhof*) oli vald Viljandimaal Helme kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899 ja siis liideti see vald Jõgeveste vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Sarakuse vald

**Sarakuse vald** (saksa keeles *Sarrakus*) oli vald Tartumaal Võnnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Mäksa vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Sargvere vald

**Sargvere vald** (saksa keeles *Sarkfer*) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1906 ja siis liideti see vald Mäo vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Sassi vald

**Sassi vald** (saksa keeles *Kabbil*) oli vald Saaremaal Valjala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kogula vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Sausti vald

**Sausti vald** (ka **Kaarepere vald**; saksa keeles *Gross-Saus*) oli vald Harjumaal Jüri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kurna vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Suur-Soldina vald

**Suur-Soldina vald** (saksa keeles *Gross-Soldina*) oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Joala vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Sindi vald

**Sindi vald** (saksa keeles *Zintenhof*) oli vald Pärnumaal Tori kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Taali vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Sänna vald

**Sänna vald** (saksa keeles *Sennen*) oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Rõuge vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Tagamõisa vald

**Tagamõisa vald** (saksa keeles *Taggamois*) oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. 

Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kihelkonna vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Tagavere vald

**Tagavere vald** (saksa keeles *Tackfer*) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1867–1890 ja siis liideti see vald Vidruka vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Pieršamajski rajoon

**Pieršamajski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 26,4 km². 2015. aasta seisuga elas seal 221 921 inimest.

Rajoon loodi aastal 1968. Tänapäevastes piirides on see aastast 1977.

Täitevkomitee hoone asub aadressil завул. Кузьмы Чорнага 5, rajooni juhib Ihar Kudrevič. Raamatukogusid on Pieršamajski rajoonis viis, lisaks asub seal Valgevene Rahvusraamatukogu.

Rajooni läbib Minski metroo. Seal asub ka Minski lasteraudtee kaks jaama. Rajoonis asub Valgevene Teaduste Akadeemia Keskbotaanikaaed. Aastal 2005 asutati sinna Valgevene Kõrgtehnoloogia park. Seal asub Valgevene Riiklik Kunstiakadeemia, 

Rajooni territooriumile jäävad sellised linnaosad nagu Aziaryšča, Vialiki Les, Uručča, Uschod ja Vałhahradzkaja tänava mikrorajoon. Osaliselt asub seal ka Zialony Łuh, kuid see linnaosa asub osaliselt ka Saviecki rajoonis.
## Viited

## Välislingid
*Rajooni koduleht (*vene keeles*)
Keskmaajooks

**Keskmaajooks** on kergejõustikus jooks, mille distants jääb umbes 800 m ja ühe miili (1609 m) vahele. Sellest lühemad jooksud on sprindid ja pikemad jooksud pikamaajooksud. Keskmaajooksudeks võidakse nimetada ka harva joostavaid 600 m ja 2000 m jookse.

Olümpiamängudel on keskmaajooksudest kavas 800 m ja 1500 m jooks.

## Vaata ka
*800 m jooks
*1000 m jooks
*1500 m jooks
*miilijooks
Aasta mesinik

**Aasta mesinik** on Eesti Mesinike Liidu poolt alates 1998. aastast välja antav aunimetus.

## Laureaadid
*1998 – Mait Mardla
*1999 – Lembit Ellamaa
*2000 – Mai Endla
*2001 – Evi Sõstramäe
*2002 – Eha Metsallik
*2003 – Antu Rohtla
*2004 – Mati Haabel
*2005 – Aleksander Kilk
*2006 – Maire Valtin
*2007 – Ülle ja Vahur Talimaa
*2008 – Jaanus Tull
*2009 – Merje ja Jaak Riis
*2010 – Aimar Lauge
*2011 – Uku Pihlak
*2012 – Olvi ja Jüri Lugus
*2013 – Ardi Asten
*2014 – Maire Valtin
*2015 – August Rapp
*2016 – Erki Naumanis
*2017 – Ülo Lippa
*2018 – Eston Loos
*2019 – Rein Männiste
*2020 – Andres Tamla
*2021 – Valmar Lutsar
*2022 – Risto Raimets
*2023 – Mario Kalvet

## Viited
Ökoriik Eesti

**Ökoriik Eesti** on ühendus mahevaldkonnas tegutsevatest ning seda toetavatest organisatsioonidest Eestis.

Ökoriik tunnustab tiitliga "aasta aatemees" või "aasta aatenaine" inimest, kes on andnud erakordse panuse Eesti jätkusuutlikkuse tagamiseks.

2016 pälvis aasta aatemehe tiitli Priit Humal. 2017 pälvis aasta aatenaise tiitli Maire Valtin.

## Vaata ka
*Elurikkuse erakond
*Organic Estonia

## Viited
Valdur Tiit

**Valdur Tiit** (16. jaanuar 1931 Jõgeva vald – 18. oktoober 2019) oli eesti füüsik, aparaadiehituse ja mahetehnoloogiate spetsialist.

Ta lõpetas 1950. aastal Jõgeva Keskkooli ja 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna.

Ta töötas aastail 1955–1993 Eesti TA Füüsika Instituudis ja 1993. aastast Maaülikoolis keskkonnaaparatuuri labori juhatajana.

## Tunnustus
*2009 Tartu medal

## Isiklikku
Tema abikaasa on Ene-Margit Tiit. Tema tütar on Marju Unt.

## Viited
Eritrea 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Eritrea]]** osales **[[2018. aasta taliolümpiamängud]]el** Pyeongchangis. See oli esimene kord, kui Eritrea taliolümpiamängudel osales.

Eritread esindas üks sportlane, kelleks oli Kanadas sündinud mäesuusataja Shannon-Ogbani Abeda.

## Viited
Partyzanski rajoon

**Partyzanski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 64,6 km². 2015. aasta seisuga elas seal 97 697 inimest, neist 76% oli valgevenelasi.

Rajoon loodi aastal 1978. Tänapäevastes piirides on rajoon aastast 2012, mil sellele lisandusid suured hõredalt asustatud metsaalad Minski rajoonist. Kõrgeim koht ulatub 207 meetrit üle merepinna. Rajoonis voolab Svisłači jõgi.

Partyzanski rajooni territooriumil asuvad suured tööstusettevõtted, nende seas Minski mootoritehas ja Minski traktoritehas ja Minski Elektrotehnikatehas. Kõrgemat haridust annavad Minski Riiklik Lingvistikaülikool, Valgevene Riiklik Sideakadeemia ja A. D. Sahharavi nimeline Riiklik Rahvusvaheline Ökoloogiainstituut. Seal asub ka Valgevene riikliku tsirkuse hoone, lisaks on seal üks kino. Rajooni jääb üks Minski Lasteraudtee jaamadest. Rajooni läbivad Minski metroo ja mitu trammiliini. Raamatukogudest asuvad seal haridusministeeriumi raamatukogu ja kolm Minski linnaraamatukogu filiaali. Sellesse rajooni jääb ka Eesti Suursaatkond Valgevenes.

Täitevkomitee hoone asub aadressil вул. Дарашэвіча, 8, rajooni juhib Juryj Uładzimiravič Truščanka. 

Rajooni territooriumile jäävad linnaosadest Ściapianka, Slapianka, Vialikaja Slapianka, Zacharava-Pulichava, Dražnia ja Traktoritehase linnak. 
## Viited

## Välislingid
*Rajooni koduleht (*vene keeles*)
Partizanski rajoon

*Partizanski rajoon (Primorje krai)
*Partizanski rajoon (Krasnodari krai)
*Partyzanski rajooni venekeelne nimekuju Minski linnas
Semiotsiid

**Semiotsiid** on märgiliste suhete või märgilise keskkonna pahatahtlik hävitamine, mille tulemusena kaotab kannatanu osa oma identiteedist. Mõiste võttis kasutusele geoloog ja filosoof Ivar Puura. 

Semiotisiid võib olla
# füüsiliste keskkondade hävitamise või rüüstamise kaasnähe;
# olukord, kus semiootilised ja kommunikatsioonilised protsessid ise on peamisteks sihtmärkideks.
Füüsilisteks keskkondadeks ja objektideks võivad olla näiteks kujud, religioossed hooned, looduslikud monumendid, hauad, matmispaigad. Semiotsiidiks võib nimetada ähvardamist ära lõhkuda või hävitada kellegi jaoks märgilise tähendusega objekte. 

Semiotsiid on ka terve rahva või inimrühma vastu suunatud ideoloogilise surve, pühadusteotus, millel on seos okupatsiooni ja füüsilise vägivallaga. Samuti saab semiotsiidiks nimetada küüditamist või mingi rühma või grupeeringu kodukeskkonnast väljatõrjumist. 

Juhtumite puhul, mil hävitatavaks on semiootiline või kommunikatiivne protsess, toimub saatjate ja vastuvõtjate hävitamine, kommunikatsioonikanali lukustumine ning kommunikatsioonikoodide kahjustumine. 

Üheks semiotsiidi vormiks on linguatsiid ehk rahvuskeele allasurumine. 

Semiotsiidi tekkimise põhjused saab jagada tahtlikuks ja mittetahtlikuks. Tahtlik semiotsiid vajab planeerimist ja eelnevat teadmist hävitatavast objektist ning selle kultuurilisest väärtusest. Säärane käitumine on eelkõige iseloomulik inimkultuurile. Mittetahtlik semiotsiid tuleneb hävitaja teadmatusest ja ettenägematusest. Enim esineb mittetahtlikku semiotsiidi inimese ja temaga samas keskkonnas elavate teiste liikide vahel. Mittetahtliku semiotsiidi vältimiseks peab hävitaja tõstma oma teadlikkust teiste liikide kohta. 

## Vaata ka
*keskkonnavastane süütegu
*ökotsiid (kuritegu)

## Viited

## Kirjandus
* Maran, Timo. Enchantment of the past and semiocide. Remembering Ivar Puura. Sign Systems Studies. 2013, 41(1), 146–149.
* Puura, Ivar. Loodus meie mälus. Eesti Loodus 2002, nr 11, lk 24–25.
VII noorte laulu- ja tantsupidu

**VII noorte laulu ja tantsupidu** toimus Tallinnas 18.–20. juunil 1993.  

Hariliku pidude toimumisrütmi kohaselt pidanuks iseseisvuse taastanud Eesti esimene noortepidu leidma aset juba 1992. aastal, kuid seda pärssisid nii ettevalmistusaja nappus kui rahapuudus. Teisalt sai pidu osaks Eesti vabariigi 75. aastapäeva tähistamisest.

Rahapuudus kimbutas laiemalt kogu peoprotsessi ja ka peo läbiviimist. Näiteks piduliste toitlustamise raha saadi kokku vaid mõni nädal enne suursündmust. Leedus aga jäi noortepidu samadel põhjustel hoopis vahele. 

## Laulupidu
Laulupeo kunstiline juht oli helilooja René Eespere. Kava koosnes varasemate laulupidude meeldejäävamatest lugudest ning noorema põlvkonna heliloojate loomingust Esimest korda jõudsid laulupeole näiteks Raimo Kangro ja Rein Rannapi teosed. Ühendkoor laulis peo lõpus Tõnis Mäe, Alo Mattiiseni ja René Eespere teosed. 

Ka dirigentide hulgas oli palju debütante, näiteks Olari Elts, Riho Leppoja, Aarne Saluveer, Hirvo Surva ja Raul Talmar. 

Kui piduliste rongkäik peeti suvesoojuses ja päikesepaistes, siis laulupeo alguseks hakkas sadama võrdlemisi tihedat vihma, mis ei vaibunud peaaegu kogu kontserdi vältel. Teisalt ei rikkunud see peo energiat, sest peo lõpus läksid Tõnis Mäe "Palve" ja "Koit" korduvale taasesitusele ning noored lauljad ei soovinud kuidagi laulukaare alt lahkuda. 

Sellel peol oli esimest korda üle-eestilise laulupeo kavas Peep Sarapiku/Juhan Liivi "Ta lendab mesipuu poole".

## Tantsupidu
Tantsupeo pealavastaja oli Ilma Adamson. Pidu kandis pealkirja „Kodu põhjamaa päikese all“. Kokku anti neli etendust. Pidu algas päikese kujutamisega tantsumurul ning kogu järgnev sümboliseeris lapse sirgumist kodumaal, oma perekonna ja sõprade keskel. Peol osalesid ka külalisrühmad Soomest ja Lätist.
Aruküla vald (Koeru kihelkond)

**Aruküla vald** (saksa keeles *Arroküll*) oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Väinjärve vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Transantarktika mäestik

**Transantarktika mäestik** on settekivimitest koosnev mäestik Antarktisel.

Mäestik jagab Antarktise mandri kitsamas osas kaheks: väiksemaks Lääne- ja suuremaks Ida-Antarktiseks.

Transantarktika mäestik moodustus Devoni ja Juura ajastul liivakivide, lubjakivide, kivisüsi ja kiltade ladestumisel.

Mäestiku kõrgeim tipp on 4528 m kõrgune Kirkpatrick.

Mäestik ulatub üle kogu Antarktise Rossi merest kuni Weddelli mereni ja selle kogupikkus on ligi 3500 km, millega kuulub meie planeedi pikimate mäestike hulka. Mandri ida- ja lääneosa eraldav mäestik on 100–300 km laiune.

Transantarktika mäestiku tipud ja kuivad orud on ühed vähestest mandri paikadest, mida ei kata jää. Selle nähtuse põhjuseks on väike sademete hulk ja ablatsioon. 

## Viited
Halliku vald (Kodavere kihelkond)

**Halliku vald** (saksa keeles *Hallick*) oli vald Tartumaal Kodavere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Pala vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
The Dark Side of the Moon

**"The Dark Side of the Moon"** on ansambli Pink Floyd 1973. aastal ilmunud kaheksas stuudioalbum.

Albumi andis välja 1. märtsil 1973 Harvest Records.

See salvestati juunist 1972  jaanuarini 1973 Londonis EMI Abbey Roadi stuudios.

Albumilt anti välja kaks singlit: "Money" (B-poolel "Any Colour You Like") ja "Us and Them" (B-poolel "Time").

"The Dark Side of the Moon" pälvis nii kriitikute kui ka publiku suurepärase vastuvõtu. See tõusis üheks nädalaks edetabeli Billboard Top LPs & Tapes tippu, kuid jäi edetabelisse 741 nädalaks 1988. aastani. 45 miljoni eksemplariga on see kõigi aegade müüduimate albumite edetabelis kolmandal kohal. USA-s on seda müüdud üle 15 miljoni.

Albumit on sageli mainitud kõigi aegade parimate seas. 2003. aastal avaldatud Rolling Stone'i kõigi aegade 500 parema albumi loendis on The Dark Side of the Moon 43. kohal.

## Lood
# "Speak to Me" (Mason) - 1:10
# "Breathe" (Gilmour/Waters/Wright) - 2:49
# "On the Run" (Gilmour/Waters) - 3:33
# "Time"/"Breathe" (Reprise) (Gilmour/Waters/Wright/Mason) - 7:05
# "The Great Gig in the Sky" (Wright) - 4:44
# "Money" (Waters) - 6:31
# "Us and Them" (Waters/Wright) - 7:41
# "Any Colour You Like" (Gilmour/Wright/Mason) - 3:27
# "Brain Damage" (Waters) - 3:51
# "Eclipse" (Waters) - 2:02

## Viited
Samnauni Alpid

**Samnauni Alpid** on mäestik Kesk-Ida-Alpides, mis on nime saanud Šveitsi Samnauni valla järgi. See paikneb Austria Tirooli liidumaa ja Šveitsi Graubündeni kantoni piiril.

## Tipud

Mäestikus on järgmised tipud (kõrgus meetrites):

* Muttler (3293)
* Stammerspitze (3258)
* Piz Mundin (3146)
* Vesilspitze (3115)
* Piz Rots (3097)
* Vesulspitze (3092)
* Hexenkopf (3038)
* Piz Malmurainza (3038)
* Bürkelkopf (3033)
* Gemspleiskopf (3017)
* Furgler (3004)
* Rothbleiskopf (2938)
* Flimspitz (2929)
* Grübelekopf (2894)


Muttler vom Alptrider Sattel 2.jpg|Muttler põhjast
Silvretta-Grenzstelle-A-CH-Fimbatal-(1980).jpg|Fimbatali piiriületus Šveitsi ja Austria vahel
Piz Rots.JPG|Piz Rots suusaalal Silvretta Arena
Samnaungruppe, Piz Mundin, Muttler.JPG|Piz Mundin ja Muttler idast (Nauders)


## Vaata ka
* Šveitsi Alpid
* Šveitsi mägede loend
Verwall

**Verwall** on mäestik Kesk-Ida-Alpides Austria Tirooli ja Vorarlbergi liidumaade piiril.

Mäestikus on järgmised tipud (kõrgus meetrites):

* Hoher Riffler (3168)
* Kuchenspitze (3148)
* Küchlspitze (3147)
* Patteriol (3059)
* Saumspitze (3039)
* Scheibler (2978)
* Gaisspitze (2779)
Inju vald

**Inju vald** (saksa keeles *Innis*) oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Küti vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Lechtali Alpid

**Lechtali Alpid** (saksa: *Lechtaler Alpen*) on mäestik Lääne-Austrias ja osa suuremast Põhja-Lubjakivialpidest. Saanud nime Lechi jõelt, mis kuivatab neid põhjasuunas Saksamaale, hõlmavad Lechtali Alpid Austria Tirooli ja Vorarlbergi liidumaad ning on tuntud oma mitmekesise kivimistruktuuri poolest.

Kõrgemad tipud on (kõrgus meetrites):

* Parseierspitze (3040)
* Dawinkopf (2970)
* Südlicher Schwarzer Kopf (2949)
* Gatschkopf (2947)
* Bocksgartenspitze (2939)
* Holzgauer Wetterspitze (2898)
* Oberer Bocksgartenkopf (2888)
* Vorderseespitze (2888)
* Freispitze (2887)
* Eisenspitze (2859)

Kõrgeim tipp Lechtali Alpide idaosas on silmapaistev Große Schlenkerspitze (2827 m).
Haeska vald (Valjala kihelkond)

**Haeska vald** (saksa keeles *Hasik*) oli vald Saaremaal Valjala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kogula vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Tuula Haatainen

**Tuula Irmeli Haatainen** (sündinud 11. veebruaril 1960 Tuusniemis) on Soome poliitik, ta oli alates 10. detsembrist 2019 kuni 20. juunini 2023 tööminister Sanna Marini valitsuses. Ta kuulub Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei ridadesse. 

Ta sai keskhariduse aastal 1978 Kuopios. Kuopios sai ta aastal 1981 ka õendusalase hariduse. Aastatel 1982–1987 õppis ta Helsingi Ülikoolis, aastal 1994 sai ta politoloogia magistriks.

Ta on töötanud meditsiinitöötajana. 

Ta oli 17. aprillist 2003 kuni 23. septembrini 2005 Soome haridusminister (Anneli Jäätteenmäki ja Matti Vanhaneni esimeses valitsuses). 24. septembrist 2005 kuni 18. aprillini 2007 oli ta Soome sotsiaal- ja tervishoiuminister (Matti Vanhaneni esimeses valitsuses).

## Isiklikku
Ta on aastast 1983 abielus ja on kahe lapse ema.
Mustvee vald (Laiuse kihelkond)

**Mustvee vald** (saksa keeles *Tschorna*) oli vald Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1921 ja siis moodustati selle valla baasil Mustvee alev (hilisem Mustvee linn).

## Viited

## Välislingid
*
Tai ridgeback

**Tai ''ridgeback*** on [[Tai]]st pärinev [[koeratõug]]. Sarnaselt [[rodeesia ridgeback]]iga kasvavad ka tai ridgebacki karvad seljal vastupidises suunas, millest ka tõunimetuses sõna *ridgeback*.

Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: "Karastunud ja elav, suurepärase hüppevõimega. Ustav perekoer".

<gallery mode="packed">
Plums´jewel.jpg|
blackthai.jpg|
Thai-Ridgeback kopf.jpg|
Thai Ridgeback Pair 1.JPG|
Marleydenmark.jpg|</gallery>
<gallery mode="packed" caption="Selg">
violinridge.jpg|
backridge.jpg|
</gallery>

== Viited ==


== Kirjandus ==
* [[Desmond Morris]]. *Dogs*, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3

== Välislingid ==
* [http://www.koer.ee/Tai_ridgeback.html Tai *ridgeback''] saidil koer.ee
Võlla vald (Muhu kihelkond)

**Võlla vald** (saksa keeles *Magnusdahl*) oli vald Saaremaal Muhu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Hellamaa vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Jõgisoo vald (Keila kihelkond)

**Jõgisoo vald** (saksa keeles Jöggis) oli vald Harjumaal Keila kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Saue vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Tõikvere vald

**Tõikvere vald** (saksa keeles *Toikfer*) oli vald Tartumaal Torma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899 ja siis liideti see vald Võtikvere vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Vana-Otepää vald

**Vana-Otepää vald** (saksa keeles *(Alt-)Odenpäh*) oli vald Tartumaal Otepää kihelkonnas. 

Vald eksisteeris aastatel 1866–1892, kuni liideti Kastolatsi vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Varangu vald (Koeru kihelkond)

**Varangu vald** (saksa keeles *Warrang*) oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Kapu vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Visusti vald

**Visusti vald** (saksa keeles Wissust) oli vald Tartumaal Äksi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kaarepere vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Diiak

**Diiak** (inglise keeles *DIAC*, lühend sõnadest *diode for alternating current switch*) on viiekihilise struktuuriga pooljuhtdiood, mis hakkab juhtima voolu, kui pinge tema elektroodide vahel ületub avanemiseks vajaliku väärtuse, nn läbilöögipinge. Siis diiaki takistus väheneb järsult ja ta hakkab voolu juhtima mõlemas suunas (erinevalt dinistorist, mis juhib ainult ühes suunas). Seega saab diakki kasutada lülitina ka vahelduvvooluahelates.

Pooljuhtstruktuurilt sarnaneb diiak triiakiga, kuid selle vahega, et  puudub tüürelektrood. Et diiak on pinge polaarsuse suhtes sümmeetrilise ehitusega, siis on tema mõlemad elektroodid anoodid (A1 ja A2). Niipea kui pinge ükskõik kummal anoodil ulatub läbilöögiväärtuseni. muutub diiak juhtivaks – lülitub sisse. Välja lülitub diiak alles siis, kui teda läbiv vool muutub väiksemaks väärtusest, mida nimetatakse hoidevooluks. 

Diiaki tunnussuuruste orienteerivaid väärtusi:
*läbilöögipinge *U*BO (joonisel VBO, BO ingl *breakover*): 20…200&nbsp;V;
*hoidevool: 5…50&nbsp;mA (joonisel 10&nbsp;mA);
*takistus väljalülitatud olekus: mitu megaoomi;
*takistus sisselülitatud olekus: mõni oom.

Diiak on kasutatusel peamiselt türistoride ja sümistoride tüürlülituses, et anda nende tüürelektroodile sujuvalt  tõusvat sisselülitamispinget.

Praktikas leiavad laiemat kasutamist järgmised diiakitüübid: 
*BR100-03, DB3, DB3A, DB3B, DB3TG, DB4, D30, ER900NTE6407, NTE6408, NTE6411, NTE6412 (kõik korpuses DO-35);
*SMDB3 (korpuses SOT-23);
*TMMDB3, TMMDB3TG (Minimelf-korpuses).

## Vaata ka
* Dinistor
* Türistor 
* Sümistor
Selle suve nägu

**"Selle suve nägu"** on ansambli Sõpruse Puiestee kuues kauamängiv, mis ilmus aastal 2017. Plaadikujundusel on kasutatud Alo Aarsalu maali. 
Heli ja master Lauri Urb. 

## Laulud

#"Rocknroll ja disko" Allan Vainola / Mait Vaik 2:42
#"Fotosüntees" Allan Vainola / Mait Vaik 3:46
#"Kullja kiri" Allan Vainola / Mait Vaik 3:38
#"1989" Prohhor Aleksejev 3:45
#"Eckeröline" Allan Vainola / Mait Vaik 3:56
#"Valgete lainete vahus" Allan Vainola / Mait Vaik 3:32
#"Suur Vanker" Allan Vainola / Mait Vaik 3:48
#"Üksinda maanteel" Allan Vainola / Mait Vaik 2:57
#"Selle suve nägu" Allan Vainola / Marie Myrk 3:08
Otepää vald (Otepää kihelkond)

**Otepää vald** (saksa keeles *Odenpäh*) oli vald Tartumaal Otepää kihelkonnas. 

Vald moodustati 1892 nime all *Kastolatsi vald*. 1903 nimetati vald ümber *Otepää vallaks*.

## Viited

## Välislingid
*
Ghana 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Ghana]]** osales **[[2018. aasta taliolümpiamängud|2018. aasta taliolümpiamängudel]]** Pyeongchangis. See oli teine kord, kui Ghana taliolümpiamängudel osales. Esimest korda saatis Ghana oma sportlase taliolümpiamängudele 2010. aastal.

Ghanat esindas meeste skeletonis Akwasi Frimpong, kes jäi 30 võistlema pääsenud mehe seas viimasele kohale.

## Viited
Tammiku vald

**Tammiku vald** oli mitme Eesti valla nimi:
*Tammiku vald (Jõhvi kihelkond)
*Tammiku vald (Kose kihelkond)
*Tammiku vald (Simuna kihelkond)
Adavere metskond

**Adavere metskond** moodustati 1922. aastal Põltsamaa metskonna (Pardi, Paduvere, Kanavere vahtkonnad), Kabala metskonna (Pilli, Kuusiku, Eistvere, Käsukonna, Kiima, Lepametsa vahtkonnad) ja Kaavere metskonna (Pendrasaare, Karu, Kaisa, Luige, Udriku, Tuule, Adavere vahtkonnad) põhjal.

Metskonna kantselei asus algselt Adavere mõisas.

## Metsaülemad
*Jaan Paulmeister 1922–1925
*Richard Kukkur 1925
*Eduard Piik 1925–1926 metsaülema kohusetäitja, Räpina metskonna abimetsaülem. 
*Johannes Laasme 1926–1928
*Nikolai Kivi 1928–1931
*Leopold Sepp 1931–1934
*Heinrich Rikk 1934–1937
*Rudolf Lehtpere 1937–1939
*Boris von Harten 1939–1940
*Rudolf Lunden 1940–1944

## Viited
Aegviidu metskond

**Aegviidu metskond** tekkis 1927. aastal, kui Jäneda metskond nimetati Aegviidu metskonnaks.

## Metsaülemad
*Gustav Winterfeld 1927
*Albert Vaharu 1928–1929
*Leonhard Puusta 1929–1944 

## Viited
Kaur (perekonnanimi)

**Kaur** on eesti perekonnanimi.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kaur 284 mehel ja 312 naisel. Perekonnanimede levikult on Kaur meeste puhul 157. ja naiste puhul 164. kohal. Levinuim on see Võru maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 14,91.

## Nime kandjaid
* Karl Kaur, eesti lastearst (1900–1972)
* Max Kaur, Eesti poliitik (1969–)

## Viited
Häädemeeste vald (täpsustus)

**Häädemeeste vald** on mitme üksteisele järgneva valla nimi:
* Häädemeeste vald (Häädemeeste kihelkond)
* Häädemeeste vald (1939)
* Häädemeeste vald (1990)
* Häädemeeste vald, moodustatud 2017. aastal
Tori vald (Türi kihelkond)

**Tori vald** (saksa keeles *Torri*) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1880–1892 ja siis liideti see vald Alliku vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Assistent (abiõppejõud)

**Assistent** on kõrgkooli abiõppejõud, kelle peaülesanne on seminaride, praktikumide ja harjutustundide läbiviimine.

## Vaata ka
*õppejõud
Mika Kaurismäki

**Mika Juhani Kaurismäki** (sündinud 21. septembril 1955 Orimattilas) on Soome filmirežissöör. 

Ta on filmilavastaja Aki Kaurismäki vanem vend ja Maria Kaurismäki isa. 

Mika Kaurismäki on elanud umbes 1992. aastast Brasiilias ning tal on valminud mitu Brasiilia-ainelist filmi, sh "Amazon", "Tigrero", "Sambólico", "Rytmi" ja "Moro no Brasil".

__TOC__
## Filmograafia
Kaurismäki käe all on valminud filme mitmes keeles, peamiselt inglise, soome ja portugali keeles.

### Lühifilmid
* "Valetaja", 1981
* "Jackpot 2", 1982

### Täispikad filmid

### Dokumentaalfilmid
* "Saimaa-ilmiö", 1981
* "Tigrero – elokuva joka ei valmistunut", 1994
* "Moro No Brazil", 2002
* "Brasileirinho", 2005
* "Sonic Mirror", 2006
* "Vesku", 2010
* "Mama Africa", 2011

## Viited

## Välislingid

* Mika Kaurismäki koduleht
Unipiha vald

**Unipiha vald** (saksa keeles *Unnipicht*) oli vald Tartumaal Nõo kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899 ja siis liideti see vald Kodijärve vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Ahja metskond

**Ahja metskond** moodustati 1920. aastal. Metskonna koosseisu võeti Ahja, Vastse-Kuuste, Kiidjärve, Rasina ja Luke mõisa metsamaad.

Metskonna kantselei asus Ahja mõisas. 

## Metsaülemad
*Arthur Stackelberg 1920–1922
*Aleksander Vilimaa 1922–1925
*Valdek Daniel 1925–1931
*Heinrich Karu, revidentmetsaülem 1931–1932
*Johannes Okas, revidentmetsaülem 1933–1941
*Johannes Lukats 1942–1944 

## Viited
Keskvere vald (Pöide kihelkond)

**Keskvere vald** (saksa keeles *Keskfer*) oli vald Saaremaal Pöide kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Uuemõisa vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kolu vald (Türi kihelkond)

**Kolu vald** (saksa keeles *Kollo*) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893.

## Viited

## Välislingid
*
Kurista vald (Võnnu kihelkond)

**Kurista vald** (saksa keeles *Kurrista*) oli vald Tartumaal Võnnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Võnnu vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Leevi vald (Rõuge kihelkond)

**Leevi vald** (saksa keeles *Löweküll*) oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas. Vald eksisteeris 1876–1892 ja siis liideti see vald Pindi vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Loodna vald (Kullamaa kihelkond)

**Loodna vald** (saksa keeles *Pall*) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti see vald Luiste vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Loona vald (Kihelkonna kihelkond)

**Loona vald** (saksa keeles *Kadvel*) oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kihelkonna vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Maidla vald (Hageri kihelkond)

**Maidla vald** (saksa keeles *Wredenhagen*) oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kirna-Kohatu vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Misso vald (Vastseliina kihelkond)

**Misso vald** (saksa keeles *Illingen*) oli vald Võrumaal Vastseliina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866
–1939. Vallamaja asus tänapäeva Misso aladel.

## Viited

## Välislingid
*
*A. Kikkas, Misso vald Eesti klassisõjas, PROLETAARNE REVOLUTSIOON EESTIS, 1933 Nr. 14, lk 20-46
Neeruti vald (Otepää kihelkond)

**Neeruti vald** (saksa keeles *Megel*) oli vald Tartumaal Otepää kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Päidla vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Laatre vald (Ruhja kihelkond)

**Laatre vald** (saksa keeles *Moiseküll*) oli vald Valmiera maakonnas Ruhja kihelkonnas. Vald moodustati 1866. Vallamaja asus tänapäeva Laatre küla aladel.

Laatre vald kuulus Eesti vabariigis Pärnu maakonda. Selle alad hakkasid aastal 1939 kuuluma uude Rajangu valda.
## Viited

## Välislingid
*
Tori vald (täpsustus)

**Tori vald** on olnud mitme valla nimi:

Pärnumaal:
* Tori vald (Tori kihelkond)
* Tori vald (1939)
* Tori vald (1991)
* Tori vald, moodustatud 2017. aastal

Järvamaal:
* Tori vald (Türi kihelkond)
Kevin Maltsev

**Kevin Maltsev** (sündinud 4. juulil 2000) on eesti suusahüppaja. 

## Välislingid
*Kevin Maltsev FIS-i kodulehel
Paunküla vald

**Paunküla vald** (saksa keeles *Paunküll*) oli vald Harjumaal Kose kihelkonnas. Vald eksisteeris 1870–1891 ja siis liideti see vald Triigi vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Gavin Williamson

**Gavin Alexander Williamson** (sündinud 25. juunil 1976 Scarborough's) on Suurbritannia konservatiivne poliitik, parlamendiliige Sevenoaksi Lõuna-Staffordshire'i valimisringkonnast. Ta oli 2. novembrist 2017 kuni 1. maini 2019 Suurbritannia kaitseminister.

Ta sündis aastal Scarborough's Scarborough' ringkonnas North Yorkshire'i krahvkonnas. Ta lõpetas Bradfordi ülikooli sotsiaalteaduste bakalaureusena.

2. novembrist 2017 oli ta Suurbritannia kaitseminister. 1. mail 2019 tagandas Theresa May ta ametist.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks tütart.

## Välislingid
*Gavin Williamsoni veebisait
Zavodski rajoon

**Zavodski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 58 km². 2015. aasta seisuga elas seal 236 826 inimest.

Rajoon loodi aastal 1938. Algselt oli see Stalini nimeline rajoon, ent aastal 1961 sai rajoon tänapäevase nime. Teise maailmasõja järel asuti rajooni alasid kujundama tööstuspiirkonnaks. Aastal 1951 rajati sinna üks kahest soojuselektrijaamast Minski linna piirides. Tänapäevastes piirides on rajoon aastast 1997. Rajooni kõrgeim punkt ulatub 219 meetrit üle merepinna, osalt asub see  Svisłači jõe kaldal.

Rajooni elanikest on valgevenelasi 84,73 %, venelasi 7,81 %, ukrainlasi 1,2 %, poolakaid 0,67%,  juute 0,15%, aserbaidžaanlasi 0,12 % ja mustlasi 0,11%. Zavodski rajoonis on Minski linna rajoonidest kõige kõrgem valgevenelaste osakaal, ka elavad seal ligi pooled Minski mustlastest.

Täitevkomitee hoone asub aadressil вул. Жылуновіча 17, rajooni juhib Alaksandr Vikienćjevič Darachovič.

Tähtsamateks ettevõteteks on Minski autotehas, MZGT, Minski laagritehas. Linnaossa jääb ka Minski vabamajanduspiirkond.

Rajooni läbib Minski metroo, sinna sõidavad ka trammid. Rajoonis asuvad Valgevene Riiklik majandusülikool ja Valgevene Vabariigi Riigikaitse ülikool, lisaks asuvad seal veel 35 üldhariduskooli. Zavodski rajoonis on ka Minski loomaaed. Seal asub Valgevene Riiklik Kunstiakadeemia, 

Rajooni territooriumile jäävad sellised linnaosad nagu Čyžoŭka, Anharskaja, Mały Traścianiec, Sosny, Šabany ja Paŭnočny linnak. 

## Viited

## Välislingid
*Rajooni koduleht (*vene keeles*)
Leedu 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Leedu]]** osales **[[2018. aasta taliolümpiamängud|2018. aasta taliolümpiamängudel]]** Pyeongchangis 9 sportlasega, kes võistlesid 3 spordialal.

Leedut esindasid mäesuusatajad Andrej Drukarov ja Ieva Januškevičiūtė, murdmaasuusatajad Modestas Vaičiulis, Mantas Strolia ja Marija Kaznačenko ning laskesuusatajad Tomas Kaukėnas, Vytautas Strolia, Diana Rasimovičiūtė ja Natalija Kočergina.

## [[Laskesuusatamine 2018. aasta taliolümpiamängudel|Laskesuusatamine]]

;Tulemused

## Murdmaasuusatamine
...
## Mäesuusatamine
...
## Viited
Roela vald (Palamuse kihelkond)

**Roela vald** (saksa keeles *Rojel*) oli vald Tartumaal Palamuse kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. 

1893. aastal liideti Tarakvere vald.

1939. aasta reformiga moodustas Roela vald osa uuest Voore vallast.

## Viited

## Välislingid
*
Ruhnu vald (Ruhnu kihelkond)

**Ruhnu vald** (saksa keeles *Runö*) oli vald Saaremaal Ruhnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1950.

Vallamaja asus Ruhnu külas.

1. aprillil 1939 oli vallas 282 elanikku; see oli väikseim vallaelanike arv kogu Eestis. Asukoha tõttu eraldiasuval väikesel saarel oli vald isoleeritud, seal elasid rannarootslased.

Saarelise asendi tõttu ei muutunud 1939. aasta vallareformiga valla piirid. Esimene reformijärgne vallavanem oli Isak Melders.

Vald kuulus Riigivolikogu 42. valimisringkonda, kust valiti Johannes Perens.

Vald kuulus Sõrve põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

## Viited

## Välislingid
*
Saare vald (Tarvastu kihelkond)

**Saare vald** (saksa keeles *Saaremois*) oli vald Viljandimaal Tarvastu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Kuressaare vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Peipsiääre vald (Kodavere kihelkond)

**Peipsiääre  vald** oli vald Tartumaal Kodavere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1917–1939. Vallamaja asus tänapäeva Kolkja aladel.

Peipsiäärne vald oli 1934. aastal ametlikult määratud ühena vene vähemusrahvuse enamusega valdadest.

## Viited
Putkaste vald (Käina kihelkond)

**Putkaste vald** (saksa keeles *Putkast*) oli vald Läänemaal Käina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Käina vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Surju vald (Pärnu kihelkond)

**Surju vald** (saksa keeles *Surry*) oli vald Pärnumaal Pärnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Uulu vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Suuremõisa vald (Vormsi kihelkond)

**Suuremõisa vald** (saksa keeles *Magnushof*) oli vald Läänemaal Vormsi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1893.

## Viited

## Välislingid
*
Sõtke vald (Märjamaa kihelkond)

**Sõtke vald** (saksa keeles *Sötküll*) oli vald Läänemaal Märjamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Märjamaa vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Leninski rajoon

**Leninski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 26 km². 2015. aasta seisuga elas seal 217 130 inimest.

Rajoon loodi aastal 1951, kuigi hoonestama hakati selle alasid juba aastal 1871, mil valmisid Moskva-Bresti raudtee ja Liibavi-Romno raudtee. Tänapäevastes piirides on rajoon aastast 1977. Rajoonis voolab Svisłači jõgi.

Täitevkomitee hoone asub aadressil вул. Маякоўскага 83, rajooni juhib Piatro Šastak.

Rajoonis asuvad Valgevene riiklik kunstimuuseum, Janka Kupala nimeline Riiklik Akadeemiline Teater, Valgevene Riiklik Nukuteater, Valgevene Vabariiklik Noorsooteater ja Valgevene Riiklik Tehnikaülikool, lisaks veel mitmed Valgevene Riikliku Ülikooli mitmed teaduskonnad. Leninski rajooni läbivad mõlemad Minski metroo liinid.

Rajooni territooriumile jäävad sellised linnaosad nagu Sierabranka ja Łošyca. 

## Viited

## Välislingid
*Rajooni koduleht (*vene keeles*)
Tammiku vald (Jõhvi kihelkond)

**Tammiku vald** (saksa keeles *Eichenhain*) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Jõhvi vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Sangaste Rukkiküla

**Sangaste Rukkiküla** on Sangaste piirkonna koostöövõrgustik.

MTÜ loodi 2008. aastal sihiga parandada turismiettevõtete koostööd ning suurendada sellega Sangaste piirkonna tuntust ja atraktiivsust turistide silmis. Hiljem laiendati suunitlust ja kirjeldati oma tegevusi Sangaste "elu-, töö- ja ettevõtluskeskkonna edendamine ühistegevuse kaudu". Lisaks turismiettevõtetele on selle liikmeteks astunud ka põllumajandus- ja toidutootmisettevõtted, vabaühendused ja aktiivsed kodanikud.

2018. aasta jaanuari seisuga kuulub MTÜsse 28 liiget.

Sangaste Rukkiküla korraldab oma liikmetele koolitusi, tutvustab Eesti ja välisriikide messidel Sangastet turismisihtkohana ning propageerib rukist, eriti just Sangaste rukist. Osaletakse Sangaste Rukki Päeval, mida peetakse regulaarselt alates 2005. aastast.

## Tunnustus
* Valgamaa ettevõtluse auhind 2013 kategoorias "Ettevõtluse edendaja"

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Tamme vald

**Tamme vald** (saksa keeles *Tammenhof*) oli vald Tartumaal Rannu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1903 ja siis liideti see vald Rannu vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Tammistu vald

**Tammistu vald** oli vald Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Vald asutati Tartu maakonna nõukogu otsusega 3. juunist 1919, millega Tammistu vald lahutati Luunja vallast ja kinnitati iseseisvaks vallaks. Asutamise järel koosnes Tammistu vald endistest Tammistu, Pilka, Kaarli ja Taabri vallast. Vallamaja asus Tammistu külas.

## Vaata ka
*Tammistu-Kaarli vald

## Viited
Tapiku vald

**Tapiku vald** (saksa keeles *Tappik*) oli vald Viljandimaal Põltsamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1897 ja siis liideti see vald Pajusi vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Tori-Kärevere vald

**Tori-Kärevere vald** (saksa keeles *Torri und Kerrefer*) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1880.

## Viited

## Välislingid
*
Truuta vald

**Truuta vald** (saksa keeles *Gertrudenhof*) oli vald Võrumaal Urvaste kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Urvaste vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kreek

**Kreek** ehk **kreegipuu** (*Prunus insititia*) on roosõieliste sugukonna ploomipuu perekonda kuuluv liik või hariliku ploomipuu alamliik (*Prunus domestica insititia*).
Tahu vald

**Tahu vald** (saksa keeles *Schottanäs*) oli vald Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1872–1891 ja siis liideti see vald Paslepa vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Tahula vald

**Tahula vald** (saksa keeles *Tahhul*) oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kaarma-Suuremõisa vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kambja vald (täpsustus)

**Kambja vald** on olnud mitme üksteisele järgneva valla nimi:
* Kambja vald (Kambja kihelkond)
* Kambja vald (1939)
* Kambja vald (1991)
* Kambja vald, moodustatud 2017. aastal
Eneseteadlikkus

**Eneseteadlikkus** on enesekontrollivõime ja võime tunnustada ennast üksikindiviidina, kes seisab eraldi keskkonnast ning teistest üksikindiviididest.

Teatud tundevarjundiga **enesekohane hoiak** ehk enesehinnang on omane igale suhtlevale inimesele. Enesele hinnangu andmine tähendab sisuliselt enese võrdlemist teiste inimestega.

Minakäsitlust ehk minakontseptsiooni võib mõista kui tervikut, mis sisaldab inimese tundeid, hoiakuid, hinnanguid ning kirjeldavaid tunnuseid
enda kohta. Väliselt väljendub inimese minakäsitlus käitumises ja iseloomujoontes ning seesmiselt selles, mida ta enda ja maailma suhtes tunneb.

## Eneseteadlikkus kui emotsionaalne andekus
**Eneseteadlik**  on inimene, kes on välja arendanud omaenda väärtuste tajumisvõime. 

Eneseteadlikkus kujuneb mitte üksnes pildist, mis meil iseenda kohta on, vaid ka sellest, millist pilti teised kellestki omavad.

## Vaata ka
*Peeglikatse

## Viited

## Kirjandus
*Diana Reiss, Lori Marino, Mirror self-recognition in the bottlenose dolphin: A case of cognitive convergence, PNAS, 98 (10) 5937-5942; https://doi.org/10.1073/pnas.101086398, 2001.
*Frans de Waal, Joshua M. Plotnik ja Diana Reiss, Self-recognition in an Asian elephant, PNAS, 103 (45) 17053-17057, 2006. 
*David DeGrazia. "Self-Awareness in Animals." In Robert Lurz (toim.), The Philosophy of Animal Minds (Cambridge University Press): 201-217. 2009.
*Sue Johnson, "Armastuse tähendus. Uus revolutsiooniline teadus armastusest.", 2014.
*Chris Musselwhite, tõlk Siim Tanel Tõnisson, Eneseteadlikkus ja edukas juht
Aimla metskond

**Aimla metskond** moodustati 1920. aastal Aimla, Olustvere, Lõhavere, Sürgavere, Tusti, Uue-Võidu ja Pärsti eramõisate, Suure-Jaani kirikumõisa ja Vastemõisa metskonna (2 vahtkonda) maadele. 

## Metsaülemad
*Johan Laretei 1920–1921
*Arnold Sild 1921–1923
*Nikolai Kivi 1923–1928
*Johannes Laasme 1928–1929
*Johannes Okas 1929–1933
*Eduard Viirok 1933–1937
*August Läänesaar 1937–1944 

## Viited
Alatskivi metskond

**Alatskivi metskond** loodi 1920. aastal Alatskivi, Luunja, Kavastu ja Kokora mõisate maadel. Kantselei asus algselt Alatskivi Saluril. 

## Metsaülemad
*Rudlof Berg 1920–1922
*Eduard Tinno 1922–1934
*Paul Erik 1934–1939
*Viktor Lõoke 1939–1944 

## Viited
Anija metskond

**Anija metskond** asutati 1920. aastal Anija, Maardu ja Jägala mõisa, Pillapalu veski ja Kiiu-Kõrve veski maadel. Kantselei asus Anija Lilli karjamõisas. 

## Metsaülemad
*Osvald Mauring 1920–1934
*Viktor Raude 1934–1944 

## Viited
Audru metskond

**Audru metskond** asutati 1919. aastal. Endisele Võlla riigimetskonnale liideti Audru, Tõstamaa, Pootsi, Ahaste ja Koima mõisa ning Audru kirikumõisa metsad. Kantselei asus algselt Audru metsaülema majas. 

## Metsaülemad
*Andres Mathiesen (1918), 1919–1920
*Erich Puls 1920–1921
*Paul Erik 1921–1934
*Leo Ruuk 1934–1936
*Paul Reim 1936–1939
*Aleksander Vilimaa 1939–1941
*Valdar Põder 1941–1944 

## Viited
Avinurme metskond

**Avinurme metskond** asutati 1919. aastal endise Avinurme riigimetskonna maadel. Kantselei asus algselt Avinurmes. 

## Metsaülemad
*Peeter Pavars (1918), 1919–1920
*Aleksander Lindeberg 1920–1927
*Leo Ruuk 1927–1930
*Lui Jõgi 1930–1934
*Oskar Luiga 1934–1935
*August Michelson 1936–1939
*Friedrich Käämbre 1939–1940
*Aleksander Ernits 1941–1944 

## Viited
Õhtu

**Õhtu** on päeva lõpuosa. Õhtu vastandmõiste on hommik.

## Vaata ka
*Õhtuleht
*Õhtu tänav
*Õhtukool
Tõdu vald

**Tõdu vald** (saksa keeles *Tödwenshof*) oli vald Võrumaal Põlva kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Valgjärve vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Tõdva-Kõnnu vald

**Tõdva-Kõnnu vald** (saksa keeles *Köndes*) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Vohnja vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kastryčnicki rajoon

**Kastryčnicki rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 19&nbsp;km². 2015. aasta seisuga elas seal 157 511 inimest.

Rajoon loodi aastal 1938. Algul nimetati seda Kaganovitši rajooniks, praeguse nime sai rajoon aastal 1957. Tänapäevastes piirides on rajoon aastast 2000. Rajoon asub Moskva–Bresti raudtee ja Liibavi–Romno raudtee vahelisel alal, lisaks kuulub selle hulka veel mitu eraldiseisvat maatükki: Kaladzičy tööstuspiirkond, endine Sokałi alev ja Minski rahvusvaheline lennujaam.

Täitevkomitee hoone asub aadressil вул. Чкалава 6, rajooni juhib Anatol Žukoŭski.

Rajooni jaoks on väga oluline transport. Lisaks rahvusvahelisele lennujaamale jäävad sinna veel Lennujaam Minsk-1 ja Minski Keskraudteejaam. Tööstusettevõtted asuvad põhiliselt Kaladzičy tööstuspiirkonnas, sinna jäävad näiteks Minski lihakombinaat ja ehitusmaterjalide tehas Keramin.

Rajooni läbib Minski metroo, sinna sõidavad ka trammid. Rajoonis asuvad Valgevene Riikliku Ülikooli peahoone, Valgevene Riiklik Kultuuri ja Kunstide Ülikool ning Valgevene Vabariigi Presidendi Avaliku Halduse akadeemia. Rajoonis asub ka Valgevene Põllumajandusraamatukogu.

Rajooni territooriumile jäävad sellised linnaosad nagu Sokał, Siarova ja Kurasoŭščyna.

## Viited

## Välislingid
*Rajooni koduleht (*vene keeles*)
Antsla metskond

**Antsla metskond** (kuni 1927. aastani Vana-Antsla metskond) asutati 1920. aastal Mõniste, Vastse-Roosa, Vana-Roosa, Krabi, Kõrgepalu, Sänna, Tsooru ja Vana-Antsla mõisate maadel. Kantselei asus algselt Vana-Antsla Haabsaares. 

## Metsaülemad
*Theodor Eckmann 1920–1928
*Arnold Sild 1928–1931
*Aleks Melts, revidentmetsaülem 1931–1934
*Oskar Soolepp, revidentmetsaülem 1934–1939
*Eduard Okas, revidentmetsaülem 1939–1944
*Harald Raig 1944 

## Viited
Ülgase vald

**Ülgase vald** (saksa keeles *Ilgas*) oli vald Harjumaal Jõelähtme kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Jõelähtme vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Ungru vald

**Ungru vald** (saksa keeles *Linden*) oli vald Läänemaal Ridala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti see vald Asuküla vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Toyota Gazoo Racing WRT

**Toyota Gazoo Racing WRT** on Toyota tehasemeeskond, mis baseerub Soomes ja osaleb autoralli maailmameistrivõistlustel (WRC). Meeskonda juhib Jari-Matti Latvala 2021. aastast. Tommi Mäkinen oli tiimijuht aastatel 2017–2020.

Meeskond tegi WRC sarjas debüüdi 2017. aastal Toyota Yaris WRC autoga. 

## Auto
Alates 2022. aastast on võistlusauto 1,6 l turboga hübriidmootoriga Toyota Yaris Rally1, mille hübriid lisab 134 hj ehk siis kokku võimsust üle 493 hj. Autol on viiekäiguline käigukast ja auto on ehitatud 2022 FIA WRC tehnilistele reeglitele vastavalt.

## Meeskond
### 2017
*Jari Matti Latvala – Mikka Anttila
*Juho Hänninen – Kaj Lindström
*Esapekka Lappi – Janne Ferm

### 2018
*Jari Matti Latvala – Mikka Anttila
*Ott Tänak – Martin Järveoja
*Esapekka Lappi – Janne Ferm

### 2019
*Ott Tänak – Martin Järveoja
*Jari Matti Latvala – Mikka Anttila
*Kris Meeke – Sebastian Marshall

### 2020
*Sebastien Ogier – Julien Ingrassia
*Elfyn Evans – Scott Martin
*Kalle Rovanperä – Jonne Halttunen

### 2021
*Sebastien Ogier – Julien Ingrassia
*Elfyn Evans – Scott Martin
*Kalle Rovanperä – Jonne Halttunen
*Takamoto Katsuta – Daniel Barritt

### 2022
*Kalle Rovanperä – Jonne Halttunen
*Elfyn Evans – Scott Martin
*Sebastien Ogier – Benjamin Veillas
*Esapekka Lappi – Janne Ferm

### 2023
*Kalle Rovanperä – Jonne Halttunen
*Elfyn Evans – Scott Martin
*Sebastien Ogier – Vincent Landais
*Takamoto Katsuta – Aaron Johnston

## WRC tulemused

## Vaata ka
*Autoralli maailmameistrivõistlused#Statistika

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Öötla vald

**Öötla vald** (saksa keeles *Oethel*) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Esna vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Eidapere metskond

**Eidapere metskond** (alates 1921. aastast nimetusega Kõnnu metskond) asutati 1920. aastal Eidapere, Kõnnu, Pööravere, Roodi, Kaelase, Halinga, Aru, Kaismaa, Kergu ja Libatse mõisa ning endise Enge mõisa maadel. Kantselei asus algselt Kõnnu mõisas. 

## Metsaülemad
*Alfred Grünberger 

## Viited
Võsu vald

**Võsu vald** oli omavalitsusüksus (vald) Lääne-Virumaal.

1992. aastal sai Võsu omavalitsusliku alevi staatuse. 1993. aastal sai osa senistest alevitest, teiste seas Võsu, valla staatuse. 1997. aasta asulareformi järel oli vallas senise alevi asemel kaks asulat: Võsu alevik ja Käsmu küla. 1999. aasta valimiste järel ühines Võsu vald Vihula vallaga.

Valla lippu ja vappi kasutas ühinemise järel edasi Võsu alevik.
## Viited
Vana-Nõo vald

**Vana-Nõo vald** (saksa keeles *Alt-Nüggen*) oli vald Tartumaal Nõo kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1894 ja siis liideti see vald Pangodi vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Vandu vald

**Vandu vald** (saksa keeles *Wando*) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893.

## Viited

## Välislingid
*
Varbuse vald

**Varbuse vald** (saksa keeles *Warbus*) oli vald Võrumaal Põlva kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kiuma vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Vaimõisa vald

**Vaimõisa vald** (saksa keeles *Waddemois*) oli vald Läänemaal Märjamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1896 ja siis liideti see vald Märjamaa vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Valtu vald

**Valtu vald** (saksa keeles *Waldau*) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Rapla vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Gorodenko metskond

**Gorodenko metskond** (alates 1935. aastast Permisküla metskond) loodi 1924. aastal Pagari metskonna (Gorodenko, Permisküla, Griiva, Ovintse, Olešnjaki, Borovnja, Vihtse vahtkond), Vaivara metskonna (Umsnova vahtkond) ja Narva metskonna (1923. aastal võõrandatud metsad Narva jõe taga) maadele. Kantselei asus Gorodenkos (Permiskülas).

## Metsaülemad
*Martin Murd 1924–1925
*Ernst Tiismann 1925–1927
*Aleksander Michelis 1927–1931
*Eduard Tarikas 1931–1934
*Karl Algvere 1934–1935 

## Viited