open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pelėdnagiai

**Pelėdnagiai** on küla Leedus  Kėdainiai rajoonis, Pelėdnagiai valla halduskeskus.

2011. aasta seisuga elas külas 1016 inimest. 2021. aasta seisuga oli elanikke 909.

Külas on lasteaed-algkool „Dobiliukas“, postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu.

Küla asub Nevėžise kaldal. Pelėdnagiais asub küla läbival Ašarėna ojal paisjärv.

Pelėdnagiai kohal Nevėžise kaldal asus varem Pelėdnagiai mõis, seal asus ka vesiveski.

Nõukogude ajal rajati sinna maaparandusvalitsus, samuti asus seal Kėdainiai metsamajandi keskasula.

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Vilainiai

**Vilainiai** on küla Leedus Kėdainiai rajoonis, Vilainiai valla halduskeskus. Küla asub Nevėžise kaldal.

2011. aastal elas külas 1330 inimest. 2021. aasta seisuga oli elanikke 1157.

Külas on lasteaed-algkool Obelėlė, postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu. Seal asuvad ka Kėdainiai spordikool ja Aleksandras Stulginskise Ülikooli Veemajandusinstituut.

Küla on esmamainitud 1744. aastal. XX sajandi alguses asus seal vesiveski, kuni 1940. aastani asus seal Vilainiai mõis.

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
EKLA töid kirjandusest ja kultuuriloost

"**EKLA töid kirjandusest ja kultuuriloost**" on Eesti Kultuuriloolise Arhiiviga (EKLA) seotud eelretsenseeritav jätkväljaanne. Esimene number ilmus 2002. Sarja kirjastab EKM Teaduskirjastus.

Sarja toimetajad on Sirje Olesk, Janika Kronberg ja Piret Noorhani. Toimetuskolleegiumisse kuuluvad Cornelius Theodor Hasselblatt, Piret Viires, Daniele Monticelli, Peeter Torop ja Jaan Undusk

## Viited

## Välislingid
*Sarjast Eesti folkloristide serveris Haldjas
Elavik (raamatusari)

"**Elavik**" on Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi raamatusari, kus arhiivimaterjalide põhjal käsitletakse isikute või sündmuste kaudu Eesti muusika ja Eesti teatri ajalugu. Sarja kujundas Kadi Pajupuu. Sarja esimene raamat ilmus 2005.

## Sarjas ilmunud raamatud
#"Härra Ants". Ants Eskola kirjad Hugo Laurile Solikamski vangilaagrist. 2005
#"Ekskursioon filmivõtetele". Leonhard Merzini mälestused. 2005
#"Sõber Hugo". Hugo Lauri kirjad Ants Eskolale Solikamski vangilaagrisse. 2006
#"Kes nägi Kratti?" Eesti rahvusballeti sünd. Mälestused. 2006
#"Ühe suve kroonika". Ellu Elleri mälestused suvest Karjalas. 2007
#"Põhjavaim". Valik Mart Saare ja Tuudur Vettiku kirju, mõtteid, mälestusi. 2007
#"Tüdruk helesinises kleidis". Valik Villem Kapi kirju. 2008
#"Tants Kalevipoja ümber". Helmi Tohvelmani päevaraamat. 2008
#"Hulkuja Miina". Miina Härma – kirju ja mälestusi. 2009
#"Mu kallis Niina!" Raimond Valgre kirju Niina Nikolajevna Vassiljevale 1944–1949. 2010
#"Üks naine kurbade silmadega". Eesti luuletaja Marie Heibergi õnne ja valu, rõõmu ja mure lugu kirjades. 2010
#"Mu armas Väike!" Artur Rinne kirjad Arhangelski vangilaagrist. 2010
#"Reisid suurde muusikasse". Olav Roots – kirjad, mälestused, päevikud. 2011
#"Unustamatu Jaan Saul". Kirjad. 2011
#"Andres ja Anna". Andres Särevi kirjad abikaasa Annale. 2012
#"Ela hästi, Tont". Toomas Tondu kirjad ja mälestused. 2013. 
#"Armas sõber Eduard!" Ludvig Juhti ja Eduard Tubina kirjad. 2014
#"Sonettide sarmikas daam". Intervjuu Silvia Laidlaga. 2015
#Kirjad Moskvast. Lilian Semperi kirjavahetus vanematega. 2017
#Ma tahan mängida! Ellen Liiger 100. 2018
#Tormise kaasteelised. Valik kirju. 2024

## Viited

## Välislingid
*Raamatusarjast Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi kodulehel
Margarete Siimer

**Margarete Siimer** (5. august 1928 – 18. jaanuar 2007) oli eesti ajakirjanik.

Ta töötas Eesti Telegraafiagentuuri ühiskondlik-poliitilise informatsiooni osakonna erikorrespondendina.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1983 – Eesti NSV teeneline ajakirjanik

## Viited
Etüüde nüüdiskultuurist

"**Etüüde nüüdiskultuurist**" on Eesti raamatusari, mida on välja andnud Eesti Kirjandusmuuseumi kultuuri- ja kirjandusteooria töörühm (1.-4. köide) ja Eesti Kirjandusmuuseum koos Tallinna Ülikooli eesti keele ja kultuuri instituudi ja Tallinna Ülikooli eesti kirjandus- ja kultuuriuuringute keskusega (5. köide). Sarja esimene raamat ilmus 2009. Sarja kujunduse autor on Piia Ruber.

## Sarja köited
# "Spiraali lagunemine: Jüri Ehlvesti maailm." Koostajad Virve Sarapik ja Piret Viires, toimetaja Mari Laaniste, 2009. 144 lk. ISBN 9789949446384
# "Sügisball". Koostajad Virve Sarapik ja Piret Viires, toimetajad Mari Laaniste ja Jaak Tomberg, 2010. 181 lk. ISBN 9789949446575
# "Luhtatulek. Ekslemisi Mehis Heinsaare tihnikutes." Koostaja Sven Vabar, toimetaja Mari Laaniste, 2011. 192 lk + 8 lk värvitahvleid. ISBN 9789949446896
# "Katsed nimetada saart. Artikleid fantastikast." Koostaja ja toimetaja Sven Vabar, koostaja Jaak Tomberg, toimetaja Mari Laaniste, 2013. 164 lk. ISBN 9789949490868
# "Võlus ja vaimus, valguses ja varjus. Mari Saadi maailm." Koostajad Piret Viires ja Virve Sarapik, toimetaja Mari Laaniste, 2015. 168 lk. ISBN 9789949544479
# "Kivisildnik, põhjendamatu järjekindluse dogmaatik." Koostaja Neeme Lopp, 2016. 216 lk. ISBN 9789949292844
# "(Mitte)kohtumine tuttavaga. Kultuurilugu etenduskunstides." Koostajad Luule Epner, Mari Laaniste, 2018. 224 lk. ISBN 9789949594634
# "Hasso Krulli mõistatus." Koostaja Neeme Lopp, 2019. 256 lk. ISBN 9789949594696
# "Pilt tänapäeva kultuuris. Võitlusvälja laienemine." Koostaja Virve Sarapik, 2021. 176 lk. ISBN 9789916619551
# "Isamaa ja emakeele vahel. Etüüde Eesti venekeelsest nüüdiskirjandusest." Koostajad Igor Kotjuh, Aare Pilv ja Piret Viires, 2022. 232 lk. ISBN 9789916619575
# "Nüüdiskultuuri ajaloostamine." Koostajad ja toimetajad Luule Epner, Mari Laaniste ja Piret Viires, 2024. 160 lk. ISBN 9789916740262

## Viited

## Välislingid
*Sarjast Tartu Ülikooli Kirjastuse kodulehel
Cheese (ajakiri)

**Cheese** (täieliku tiitliga Cheese : fotoajakiri = Estonian journal of photography) oli 2002–2010 ilmuv Eesti fotograafiaajakiri, mida andis välja MTÜ Eesti Loova Foto Keskus. Ajakirja peatoimetaja oli Tiit Lepp. 2002–2005 ilmus ajakiri 4 korda aastas, 2006–2008 6 korda aastas ja 2009–2010 3 korda aastas.

## Viited

## Välislingid
*
Director

**Director** on juhtimist käsitlev Eesti ajakiri, mida alates 2017 aastast annab välja Turundusproff OÜ. 2011-2017 aastal andis ajakirja välja OÜ Director Meedia. 2001-2002 andis ajakirja välja Balti Juhtimiskonverentsid ja 2003-2011 Director ja Partnerid OÜ. Ajakirja peatoimetaja on Erik Samel. Ajakirja esimene number ilmus aprillis/mais 2001. Ajakiri ilmub ka võrguteavikuna.

2001-2013 ilmus ajakiri 10 korda aastas ja alates 2014 1 kord kuus.

## Viited

## Välislingid
*Ajakirjast OÜ Director Meedia kodulehel
*
Kergu Püha Suurkannataja Sinaiida kogudus

**Kergu Püha Suurkannataja Sinai(i)da kogudus** (on kasutatud ka nimekuju **Kergu Püha Usukannataja Sinai(i)da kogudus**) on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tallinna peapiiskopkonna kogudus, mis tegutseb Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Kergu külas. Kogudus kasutab Kergu Sinaiida kirikut. 

Kogudus asutati 16. novembril 1852. Koguduse esimene preester oli Feodor Znamenski.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi kodulehel
Kilingi Püha Nikolai kogudus

**Kilingi Püha Nikolai kogudus** (ka Kilingi-Nõmme Püha Nikolai kogudus) oli õigeusu kogudus, mis tegutses Pärnumaal Kilingi mõisa alal.

Kogudus asutati 1846. 

Koguduse kivist kirikuhoone (Kilingi Püha Nikolai kirik) valmis 1872.

Kogudus lõpetas tegevuse 1964.

## Viited

## Välislingid
*
Kähri Peaingel Miikaeli kogudus

**Kähri Peaingel Miikaeli kogudus** on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tallinna peapiiskopkonna kogudus, mis tegutseb Põlva maakonnas Põlva vallas Kähri külas. Kogudus kasutab Kähri Peaingel Miikaeli kirikut.

Kogudus asutati 1846. Koguduse esimene preester oli Mihhail Nikolski. 

Koguduse tegevus lakkas 1964. 

Nõukogude perioodil kasutas kirikut EELK Põlva kogudus.

Õigeusu koguduse töö jätkus 1998.

## Koguduse ajaloost
Põlvamaal avati õigeusku siirdunud eestlastele oma kogudus Kähril 1846. aastal. Kähri riigimõisa maadele ehitati 1850. aastal puukirik ja pühitseti Riia ja Miitavi piiskopi Platon I poolt Peaingel Miikaeli auks. 1900. aastal oli koguduses 1900 liiget. 1923. aastal võõrandati Eesti Vabariigi maaseadusega Kähri koguduselt 46 hektarit maad. Pärast  riigistamist anti maa endises suuruses rendile 4500 marga eest aastas. 1926. aasta maaseaduse muutmise seaduse alusel tagastati 1930. aastal kogudusele 42 hektarit maad.1938. aastal oli koguduses 204 liiget. Nõukogude ajal koguduse tegevus hääbus ja 1964. aastal Kähri Peaingel Miikaeli kogudus suleti. 1988. aastal avati taas kirikuhoone ja õigeusu kogudus Kähril taastati 1989. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi kodulehel
NRJ FM

**NRJ FM** (enne 2016. aastat **Energy FM**) on Eesti raadiojaam, mida sai kuulata Harju maakonnas, sealhulgas Tallinnas. Jaam asutati 2001. aastal  ja see kuulub Sky Mediale. Jaama sagedus oli 93,2 MHz. 20. novembril 2023 asendus samal sagedusel NRJ FM raadiojaamaga Kiss FM. NRJ FM on kuuldav internetis.

Jaama programmijuht on olnud Meelis Tõrv. Praegu on programmijuhiks Vaido Pannel.

NRJ FMil oli ainult *[[house]]*-muusikat mängiv internetijaam NRJ House ning *[[drum and bass]]*'i mängiv internetijaam NRJ DnB.

## Vaata ka
* Eesti raadiojaamade loend

## Viited

## Välislingid
* Kanali koduleht
* http://publik.delfi.ee/news/muusika/energy-on-minevik-nrj-on-tulevik-raadio-sky-plus-sosar-muutis-nime?id=74131793
Mitteheteroseksuaalsus

**Mitteheteroseksuaalsus** on seksuaalne sättumus või seksuaalne identiteet, mis ei ole heteroseksuaalne.

Mõiste aitab defineerida "ideed, mis on norm ja kuidas konkreetne grupp erineb sellest normist". *Mitteheteroseksuaalsust* kasutatakse üldises akadeemilises kirjanduses, eriti feministlikutes käsitlustes ja soouuringutes, et eristada selgemini seksuaalseid identiteete, mis on inimeste endi valitud, neile määratud või eeldatud.

Mõiste sarnaneb sõnaga *[[queer]]*, aga on sellest vähem poliitiliselt laetud ning rohkem kliiniline: *queer* viitab üldiselt mittenormatiivsusele ja mitteheteroseksuaalsusele. Osad vaidlustavad selle mõiste, kuna nad näevad väljendil halvustavat tähendust. Väidetavalt see mõiste "sildistab inimesi eeldatud heteroseksuaalsuse normi järgi, sellega tugevdades heteronormatiivsust". Sellele vaatamata märgivad teised, et *mitteheteroseksuaalsus* on ainuke kasulik mõiste, mille abil säilitada koherentsust uurimustes. Nad väidavad, et see tõstab esile keeles olevaid puudujääke seksuaalse identiteedi teemade käsitlemisel. Näiteks saab seda kasutada biseksuaalsuse kustutamiseks.

## Viited
Enjoy Entertainment OÜ

**Enjoy Entertainment OÜ** on Tallinnas tegutsev muusikaettevõte, mis muu hulgas korraldab kontserte,  plaadistab muusikateoseid, tegeleb artistide mänedžmendiga.

Ettevõte on koostööd teinud järgmiste Eesti artistidega: Birgit, Violina, Tanja, Swingers, Mikk Saar, Mihkel Mattisen, Electric Ladies ja Kadi Toom.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõte koduleht
Tanja

**Tanja** on naisenimi. Tanja on venepärase nime Tatjana lühivariant.

## Nime kandjaid
*Tanja Poutiainen, Soome mäesuusataja
*Tanja Bakić, Montenegro kirjanik
*...
Hasartmängumaks

**Hasartmängumaks** (inglise *gambling tax*) on üks kaheksast Eesti riiklikust maksust. Hasartmängumaksu maksab hasartmängukorraldaja.

Hasartmängumaksuga seonduvaga tegeleb Eestis Kultuuriministeeriumi alluvuses olev Hasartmängumaksu Nõukogu. Eestis kehtib hasartmängumaksu seadus.

## Viited

## Välislingid
*Hasartmängumaksu seadus eRTis
Hilton Tallinn Park

**Hilton Tallinn Park** on Tallinnas aadressil Fr. R. Kreutzwaldi tänav 23 asuv hotell.

Hotell on Hilton Worldwide'i kaubamärgi Hilton Hotels & Resorts üks hotelle. 

Hotelli projekteeris Meelis Press ja hotelli interjööri kujundas Vertti Kivi. Hotellis on 202 tuba.

See on esimene Hiltoni hotell Baltimaades. Hotell avati 1. juunil 2016.

Hotelli hoone omanik on East Capitali hallatav East Capital Baltic Property Fund III, mis ostis hoone 2016. aastal 48 miljoni euro eest Olympic Entertainment Groupilt.

Hotelli vastas üle tee asub Politseipark.

Hilton Tallinn Park esimesel korrusel asub Olympic Entertainment Groupi esinduskasiino.

## Viited

## Välislingid

* Hotelli koduleht
* "Hilton - detailideni timmitud hotell". Äripäev, 21. august 2016
Sirje Vabrit

**Sirje Vabrit** (kuni 1979 **Sirje Taul**; sündinud 13. juunil 1954 Tõrvas) on eesti aiandusteadlane.

## Hariduskäik
* Lõpetas 1972. aastal Elva Keskkooli kirjandusklassi, 1975 Räpina sovhoostehnikumi aia- ja maastikukujunduse erialal ja 1984 Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA) agronoomina.
*1991–1993 õppis Eesti Põllumajandusülikoolis (EPMÜ) magistriõppes ja sai magistrikraadi ehisaianduse alal.
*1999–2002 EPMÜ doktorantuuris ja kaitses doktoriväitekirja teemal "Üheaastaste ilutaimede haljastusväärtust mõjutavad tegurid".

## Töökäik
*1976–1985 EPA Õppe-konsultatsioonipunkti juhataja, metoodik
*1986–1991 EPA taimekasvatuse kateedri vanemlaborant
*1989–1993 EPMÜ aianduse instituudi assistent
*1993–1999 EPMÜ aianduse instituudi dotsent ja juhataja (a-st 1994)
*1999–2003 EPMÜ aianduse instituudi lektor
*2003–2013 EPMÜ/EMÜ põllumajandus- ja keskkonnainstituudi aianduse osakonna dotsent

## Viited

## Välislingid
*
Hunhuusid

**Hunhuusid** (hiina keeles *hónghúzi* 'punahabe' traditsioonilises hiina kirjas 紅鬍子, lihtsustatud hiina kirjas 红胡子) olid Kirde-Hiinas (peamiselt Mandžuurias) 19. sajandi teisel poolel ja 20. sajandi esimesel poolel tegutsenud relvastatud röövlijõugu liikmed.

## Viited

## Välislingid
* Hunhuusid tungisid kallale Ida-Hiina raudtee kaubarongile (1934)
Amber Rudd

**Amber Augusta Rudd** (sündinud 1. augustil 1963 Londonis) on Inglise konservatiivne poliitik. Ta oli aastatel 2015–2016 Suurbritannia energia- ja kliimamuutuste minister. 13. juulist 2016 kuni 29. aprillini 2018 oli ta Suurbritannia siseminister.

Ta lõpetas Edinburghi Ülikooli ajaloolasena. Seejärel asus ta tööle investeerimispanka J.P. Morgan & Co. Hiljem töötas ta riskikapitaliga. Lisaks mängis ta filmis "Neli pulma ja üks matus" episoodilises osas.

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1990–1995 abielus kirjaniku ja ajakirjaniku A. A. Gilliga (1954–2016), abielust sündis kaks last; abielu lahutati.
Türi Ühisgümnaasium

**Türi Ühisgümnaasium** on gümnaasium Türil aadressil Tolli 62.  

Türi Ühisgümnaasium alustas tegevust 1. septembril 2011. aastal, kool töötab endises Türi Majandusgümnaasiumi hoones. Kool asub linna servas, kus vahetus läheduses on mets, staadion ja ujula. Vaikne rahulik keskkond, suurepärased sportimistingimused ja samas hoones tegutsev Loomemaja loovad võimalused mitmekülgseks kooliväliseks tegevuseks.

Türi Ühisgümnaasium on rahuliku ja positiivse õpikeskkonnaga ning õpilaste isikupära arvestav kool. Toetav ja ühtehoidev koolipere panustab iga noore arengusse, märgatakse nii neid, kes vajavad toetust kui neid, kes väärivad tunnustust. Kool pakub nii statsionaarset kui mittestatsionaarset õppevormi.

Türi Ühisgümnaasiumis toimub õppetöö statsionaarses ja mittestatsionaarses õppevormis. Õppetöö (35 nädalat) viiakse läbi traditsioonilise aineõppe süsteemis kursustena (kursus tähendab 35 tundi).

Gümnaasiumi lõpetamiseks peab õpilane läbima vähemalt 96 kursust. Riigi poolt on paika pandud 65 kursust ehk kohustuslikud kursused. Igal poolaastal on võimalus valida kolme mooduli vahel. Moodulitesse on paigutatud kursuseid, mis annavad võimaluse süveneda kunsti- humanitaar- või reaalvaldkonda. Kõikides moodulites on ka kursuseid, mis valmistavad noort ette edasiseks eluks ja annavad teadmised majandusest, psühholoogiast, juriidikast, karjääriõpetusest, avalikust esinemisest ja väitlusest. 

Valikkursused annavad õpilasele võimaluse õppida süvendatult aineid, mille vastu õpilasel on huvi või milles soovib laiendada oma teadmisi. Kogukonnakoolina on gümnaasium loonud erinevaid koostöövõimalusi piirkonna lastele ja täiskasvanutele. Teeme koostööd Järvamaa Haigla, Türi Lasteaia, Kaitseliidu, Türi Päästekomando, Loomemaja, Türi Kultuurikeskuse, valla põhikoolide, Türi raamatukogu ning erinevate kohalike ettevõtjatega. 

Õppetööd toetavad loengud, õppekäigud, ainepäevad, laagrid, teatri-, kontserdi- ja näitusekülastused, projektid, teaduskooli kursused, kursused ja ühisüritused. Kool soodustab, innustab ja toetab õpilasi osalema erinevates ülikoolide pakutavates teaduskoolide kursustel. 

Lisaks sellele võtavad õpilased ja õpetajad osa erinevatest heategevuse ja vabatahtliku tööga seotud ettevõtmistest. Eesmärgiks on osaleda nii kohalikes kui rahvusvahelistes projektides. Kooli õpilased võtavad võrreldes teiste Järvamaa gümnaasiumitega väga aktiivselt osa olümpiaadidest ja konkurssidest. Igal aastal on meie õpilasi kutsutud vabariiklikele olümpiaadidele.  

Erinevad rahuloluküsitlused näitavad, et kool on: 

·        rahuliku ja positiivse õpikeskkonnaga; 

·        õpilaste isikupära ja  individuaalsust arvestav; 

·        toetav ja ühtehoidev; 

·        märkav; 

·        toetust ning tunnustust pakkuv. 

## Direktorid
* 2011–2017 Ellu Rusi (2011–2012 mai direktori kohusetäitja)
* 2017–2019 Anneli Eesmaa
*2019–... Katrin Puusepp

## Vaata ka
* Türi Põhikool

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
Sheryl Crow

**Sheryl Suzanne Crow** (sündinud 11. veebruaril 1962 Kennettis Missouri osariigis) on USA laulja-laulukirjutaja ja näitleja. Ta muusikas on elemente popist, rokist, folgist, kantrist ja bluusist. 

Ta on avaldanud kümme stuudioalbumit, kaks kogumikku, kontsertalbumi ning laulnud paljudes filmides. Tema albumeid on maailmas ostetud üle 50 miljoni. Ta on võitnud üheksa Grammy auhinda kolmekümne kahest nominatsioonist.

Lisaks iseenda muusikale on ta teinud koostööd selliste artistidega nagu the Dixie Chicks, the Rolling Stones, Jerry Lee Lewis, Stevie Nicks, Michael Jackson, Steve Earle, Prince, Eric Clapton, Luciano Pavarotti, Willie Nelson, Smokey Robinson, John Mellencamp, B.B. King, George Strait, Tony Bennett, Kid Rock ja Sting. Samuti on ta olnud taustalaulja sellistele artistidele nagu Tina Turner, Don Henley, Stevie Nicks, Belinda Carlisle, Bob Dylan, Joe Cocker ja Michael Jackson.

## Stuudioalbumid
*"Tuesday Night Music Club" (1993)
*"Sheryl Crow" (1996)
*"The Globe Sessions" (1998)
*"C'mon, C'mon" (2002)
*"Wildflower" (2005)
*"Detours" (2008)
*"Home for Christmas" (2008)
*"100 Miles from Memphis" (2010)
*"Feels Like Home" (2013)
*"Be Myself" (2017)
* "Threads" (2019)
* "Evolution" (2024)

## Viited
Guido Mätlik

**Guido Mätlik** (29. september 1929 – 12. veebruar 2019) oli eesti ajakirjanik.

1949. aastal lõpetas ta Paide Keskkooli.

Guido Mätlik töötas ajalehe Rahva Hääl toimetuse vastutava sekretärina.

## Tunnustus
* 1980 Eesti NSV teeneline ajakirjanik

## Viited

## Välislingid
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Mätlik, Guido, ajalehe "Rahva Hääl" vastutav sekretär (1976)
Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus

**Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus** on Kirde-Eesti suurim kutsehariduskeskus.

Kutsehariduskeskus on välja kasvanud 1946. aastal Kukrusele rajatud esimesest tööstuskoolist. 2003. aastal liideti Jõhvi Kutsekeskkool ja Eesti Mäehariduskeskus ning moodustati Jõhvi Ametikool. 

2005. aastal ühendati kolm kooli – Kohtla-Järve Polütehnikum, Kohtla-Järve Kutsekool ja Jõhvi Ametikool, mille tulemusel loodi Jõhvis asuv Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus. 

2016. aasta 1. septembrist liideti Ida-Virumaa Kutsehariduskeskusega Sillamäe Kutsekool ja Narva Kutseõppekeskus. Liitmise tulemusel jätkab Ida-Viru maakonnas üks riigi kutseõppeasutus – Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus õppekohtadega Jõhvis Kutse tänav 13, Sillamäel Tallinna maantee 13 ja Narvas Kreenholmi tänav 45.

Koolis antakse eesti ja vene keeles tehnika-, majandus-, teenindus-, tehnoloogia- ja IT-alast õpet. 

Võimalik on õppida järgmisi elukutseid: 

Kooli direktor on Hendrik Agur.

## Vaata ka

* Rakvere Ametikool
* Kehtna Kutsehariduskeskus

## Viited


## Välislingid
* [Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus. Virtuaalringkäik](https://www.tuur.ee/tuurid/08-kutseoppeasutuste-virtuaaltuurid/32-ida-virumaa-khk/?startscene=0&startactions=lookat(9.59,29.7,88.08,0,0);) (vaadatud 01.07.2020)
Ilmatsalu Põhikool

**Ilmatsalu Põhikool** on Tartu maakonnas Tartu linnas tegutsev põhikool. Kooli direktor on Anu Köidam.

Esimesed teated Ilmatsalus tegutsevad koolist on aastast 1775.

Kool asutati 1988. aastal, kui mõne kilomeetri kaugusel asunud Rahinge 8-klassiline Kool oli jäänud üha suurenevale õpilaste arvule väikeseks ja Rahinge kooli õpilased tulid üle **Ilmatsalu 9-klassilisse Kooli**. 1992. aastal sai kooli nimeks **Ilmatsalu Põhikool**.

Põhikooli hoones tegutseb ka Tartu linnaraamatukogu Ilmatsalu filiaal.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Be Myself

**"Be Myself"** on Sheryl Crow' kümnes stuudioalbum. Albumi andsid 21. aprillil 2017 välja Wylie Songs ja Warner Bros. Records. Albumi produtseerisid Crow ja Jeff Trott, kes on varem töötanud koos Crow'ga tema 1996. ja 1998. aastal ilmunud albumitega "Sheryl Crow" ja "The Globe Sessions". Albumi helipilt on rokilikum võrreldes Crow' eelmise, 2013. aastal ilmunud kantrialbumiga "Feels Like Home".

Albumi esimene singel "Halfway There" avaldati 3. märtsil 2017.

## Lugude loend
Kõikide laulude autorid on Sheryl Crow ja Jeff Trott; "Woo Woo" kaasautor on Toby Gad.

## Viited
Koorvere sild

**Koorvere sild** on maanteesild Põlva maakonnas Põlva vallas Koorvere küla lähedal Akste–Häätaru teel. Sild ületab Ahja jõe. Sild ehitati 1962 ja renoveeriti 1997. Silla pikkus on 34,2 m.

## Viited
Piibe sild

**Piibe sild** on maanteesild Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Piibe küla lähedal Tartu–Jõgeva–Aravete maanteel. Sild ületab Põltsamaa jõe. Sild ehitati 1962. Silla pikkus on 30,38 m.

## Viited
Porgandi sild

**Porgandi sild** on maanteesild Põlva maakonnas Põlva vallas Kärsa–Eoste teel. Sild ületab Ahja jõe. Sild ehitati 1978. Silla pikkus on 12  m.

## Viited
Huvitera

**Huvitera** (stiliseeritult **HuviTERA**) on Tartus tegutsev huvikool, mis tegutseb noorsootöö ja täiskasvanuhariduse valdkonnas ning annab huviharidust spordi, tehnika, looduse, üldkultuuri, muusika ja kunsti valdkondades. Huvikool tegutseb Tartu Erakooli üksuste juures: TäheTERA, Tähe 4; LõunaTERA, Optika 15 ja ProTERA, Tehnika 16.

Kool avati oktoobris 2007. 2021/2022. õppeaastal tegutseb huvikoolis üle 20 huviringi.

Kooli direktor on Margo Metsoja.

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
Sipa sild

**Sipa sild** on maanteesild Rapla maakonnas Märjamaa vallas Sipa küla lähedal Märjamaa–Koluvere maanteel. Sild ületab Kasari jõe. Silla ehitas 1905. aastal (1904. aastal) Türi-Alliku valla talumees Kustas Tarius. Sild renoveeriti 1995. Silla pikkus on 77,1 m.

## Viited
Varangu sild

**Varangu sild** on maanteesild Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Varangu küla lähedal Haljala–Karepa teel. Sild ületab Selja jõe. Sild ehitati 1961 ja renoveeriti 2003. Silla pikkus on 21,1 m.

## Viited
Heeringas Veenuse õlal

"**Heeringas Veenuse õlal**" on Kanal 2-s näidatav eesti huumorisaade. Saate esimene hooaeg oli 2011.

Saates teevad nalja teiste seas näitlejad Taavi Teplenkov, Tiit Sukk, Marilyn Jurman, Tiina Tauraite, Margus Prangel, Liina Vahtrik, Indrek Ojari ja Hilje Murel.

## Viited

## Välislingid
*Saatest Kanal 2 kodulehel
Huvitaja

**"Huvitaja"** on Vikerraadio raadiosaade, kus käsitletakse elukeskkonna ja eluviisiga seotud teemasid. Saadet juhivad Krista Taim, Meelis Süld ja Juhan Kilumets.

## Vaata ka
* "Päritud laul"

## Viited

## Välislingid
*Saatest Vikerraadio kodulehel
Aleksei Batalov

**Aleksei Batalov** (vene Алексей Владимирович Баталов; 20. november 1928 Vladimir – 15. juuni 2017 Moskva) oli vene filminäitleja.

## Osaline filmograafia

## Tunnustus
*2007 – rahvusvaheline auhind "Usk ja ustavus"

## Välislingid

*
The Very Best of Sheryl Crow

**"The Very Best of Sheryl Crow"** on USA laulja-laulukirjutaja Sheryl Crow 2003. aastal ilmunud suurimate hittide kogumikplaat. Albumit saatis kommertsedu ning see jõudis 2. kohale nii Briti albumimüügi edetabelis kui ka edetabelis Billboard 200. Albumit müüdi USA-s üle 4 miljoni ning Euroopas üle miljoni eksemplari.

Laulu "The First Cut Is the Deepest" eest pälvis Sheryl Crow 2005. aastal Grammy nominatsiooni parima naislaulja esituse kategoorias.

## Laulud

### Versioonide erinevused
Riigiti ilmusid albumist erinevad versioonid, kus osad lood olid vahetatud:
*Suurbritannia versiooni "Run Baby Run" asendati USA-s lauluga "The Difficult Kind".
*Suurbritannia versiooni "C'mon, C'mon" (koos ansambliga The Corrs)" asendati USA-s lauluga "Steve McQueen".
*USA-s asendati albumi viimane laul "Let's Get Free" kantriversiooniga laulust "The First Cut Is the Deepest".
*Suurbritannias anti välja ka kolme kettaga karbiversioon koos kontsertalbumiga "Sheryl Crow and Friends: Live from Central Park" ja boonus DVD-ga albumi muusikavideotega.
*Ka Jaapanis sisaldavad osad albumid DVD-d "Sheryl Crow And Friends: Live From Central Park".
*Pranysusmaa väljaandes teeb laulus "The First Cut Is the Deepest" kaasa Prantsuse laulja Gérald de Palmas.
*Saksa väljaande viimane laul on "It's So Easy" koos Wolfgang Niedecken (see anti välja ka singlina).
Now That's What I Call 90's Pop

**"Now That's What I Call 90's Pop"** on 2017. aastal välja antud kogumikplaat 1990. aastate pophittidega.

## Viited
*https://www.amazon.com/NOW-Thats-What-Call-90s/dp/B01MRZU5CB
C'mon, C'mon

**"C'mon, C'mon"** on USA laulja-laulukirjutaja Sheryl Crow neljas stuudioalbum. Album anti Suurbritannias välja 8. aprillil 2002 ja USA-s 16. aprillil 2002. Albumi esimene singel "Soak Up the Sun" jõudis Billboardi *Adult Contemporary* edetabelis esikohale ja edetabelis Billboard Hot 100 17. kohale, olles üks Crow' suuremaid hitte pärast laulu "All I Wanna Do". 

"C'mon, C'mon" jõudis esimesel müüginädalal nii Briti albumiedetabelis kui ka edetabelis Billboard 200 teisele kohale. Esimese nädalaga müüdi seda USA-s 185&nbsp;000 eksemplari. Album pälvis USA-s ja Jaapanis plaatinaplaadi staatuse ning 2008. aasta jaanuariks oli seda müüdud USA-s juba 2,1 miljonit eksemplari. Album on pühendatud Crow' endisele poiss-sõbrale Owen Wilsonile.

## Laulud

## Viited
Vireši vald

**Vireši vald** (läti keeles *Virešu pagasts*) on vald Lätis Smiltene piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Koivaliina, Trapene, Variņi, Palsmane ja Grundzāle vallaga ning Gulbene piirkonna Lejasciemsi vallaga.

Valla pindala on 154,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 676 inimest. Valla keskus on Vireši küla. Vallavanem on Māris Ceļmillers.

Valda läbib Koiva jõgi, teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Vecpalsa, Vidaga ja Vizla.

## Ajalugu

1945. aastal moodustati Koivaliina valda Koivaliina ja Vidaga külanõukogu, 1949. aastal vald likvideeriti. Aastal 1954 likvideeriti Vidaga külanõukogu, aga selle aladest moodustati Vireši külanõukogu (sisuliselt nimetati külanõukogu lihtsalt ümber). Aastal 1981 liideti sellega osa Grundzāle külanõukogu aladest. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Hopa piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on regionaalse kaitse all Staldese linnamägi, Vidaga muinaskalme, Šķiņķi muinaskalme  ehk Rootsi kalmistu ja Līvese küla kui vana säilinud maa-arhitektuuri näide. Looduskaitse all on Žagatase pank, Jaunžagatase orunõlv, Vireši metsõunapuu, Randati pank koos Tilderi orunõlvaga, Lejasbindi orunõlv, Vidaga dolomiidipaljand, Vizla oru paljandid koos Žākļi rändrahnuga ja Vidaga lehiseallee. Valla keskosa läbib Ziemeļgauja kaitstav maastik.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 562 lätlast, 34 venelast, 4 valgevenelast, 14 ukrainlast ja 2 poolakat.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Gauja pie Virešiem 2002-09-13.jpg|Koiva
Vizlas arkveida akmens tilts.Arched stone bridge - Guntars Mednis - Panoramio.jpg|Sild üle Vizla jõe
Vizlas_Lielais_akmens_2003-09-06.jpg|Vizla jõgi
Dolomīta krasts - Guntars Mednis - Panoramio (1).jpg|Pank Koiva kaldal
Vizlas lielais laukakmens.Large boulders - Guntars Mednis - Panoramio.jpg|Vizla jõe kärestikud


## Viited

## Välislingid
Eesti Wordnet

**Eest Wordnet** on eestikeelne leksiko-semantiline andmebaas, milles on mõisted omavahel seotud erinevate semantiliste suhetega. Suhteid on erinevaid: ülem-alammõiste (hüperonüümia-hüponüümia), osa-terviku suhe (meronüümia-holonüümia), antonüümia suhe, rollisuhe jm.

## Viited
Jazzi kokakool

**"Jazzi kokakool"** oli Kanal 2-s aastatel 2003-2004 näidatud Eesti telesaade, milles kokk Rainer Härm (hüüdnimega Jazz) õpetas kokandust. 

Igas saates osales ka üks huviline, kellele kokk õpetas kokandust ning kes saate teises pooles pidi kokalt omandatud oskusi ise rakendama.

## Viited

## Välislingid
* Suri telekokk Rainer Härm ehk Jazz. Postimees/Elu24, 4. veebruar 2013
Viljandi klooster

**Viljandi frantsisklaste klooster** oli meesfrantsisklaste ehk minoriidide klooster keskaegses Viljandis.

Klooster ehitati aastatel 1466–1472. Klooster asus tänapäeva  Viljandi Jaani kiriku põhjaküljel.

Kloostri klausuuri mõõtmed olid 51,5 × 26,5–29,0 m.

Kloostri hooned said tugevasti kannatada venelaste rünnakus Vene-Liivi sõjas augustis 1560. 17. sajandi esimestel kümnenditel võeti kloostrikirik (Viljandi Jaani kirik) kasutusele hävinud linnakiriku asemel.

Nimeliselt on teada järgmised Viljandi mungad: Didericus Potgeiter (1497, võis ka Riias olla), Thomas (1497), Hermen Hagen (1503), Tylmanus Ymmenhusen (1535 ja 1537 vahel).

Viljandi frantsisklaste klooster suleti Johann Wilhelm von Fürstenbergi initsiatiivil 1560. aastal.

## Viited

## Kirjandus
*Kaur Alttoa. 1979. Viljandi endise frantsisklaste kloostri (hilisem Jaani kirik) ajalooline õiend. I. Tallinn. Käsikiri Muinsuskaitseameti arhiivis.
*Urmas Selirand. 1982. Viljandi Jaani kirik. Frantsiskaanlaste kloostri klausuuri ehitusarheoloogiline uurimine 1981. a. 1. köide. Leiumaterjali analüüs. Tallinn. Käsikiri Muinsuskaitsemeti arhiivis.
*Urmas Selirand. 1982. Viljandi Jaani kirik. Frantsiskaanlaste kloostri klausuuri ehitusarheoloogiline uurimine 1981. a. 2. köide. Fotod. Tallinn. Käsikiri Muinsuskaitseameti arhiivis.
*Urmas Selirand. 1982. Über die Untersuchungen des Franziskanerklosters in Viljandi. – Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised: 4, 398–401.
Vitaalivennad

**Vitaalivennad** (ladina keelest *victus*, ’elatis, toiduained’) olid 14.–15. sajandil Lääne- ja Põhjamerel tegutsenud saksa mereröövlid. Nende juhiks olid Klaus Störtebeker ja Gödecke Michels. 

Vitaalivendadeks kutsuti neid seetõttu, et kui kuninganna Margrete I väed piirasid Stockholmi (1389–1392), siis palgati nad Rootsi ja Hansa Liidu poolt, et päästa sissepiiratud Stockholmi linna Taani ehk kujuneva Kalmari uniooni vägede käest. Selleks vedasid nad linna toidumoona ning võitlesid Taani laevadega. 

Kui sõda läbi sai, asusid Störtebekeri juhtimise all olevad laevad jahtima ka Hansa Liidu kaubalaevu.  

Nad vallutasid 1394. aastal Ojamaa, rüüstasid 1429. aastal Bergenit ning rüüstasid ka Liivimaa rannikut.

## Viited
Downtown no Gaki no Tsukai ya arahende

**Downtown no Gaki no Tsukai ya arahende!!** (Downtown - me ei ole jooksupoisid!!“), on Jaapani päritolu telesaade, milles osalevad tuntud  Jaapani koomikud Shozo Endo ja Naoki Tanaka koomikupaarist* Cocorico*, koomik Hosei Tsukitei ning koomikupaar* Downtown:* Masatoshi Hamada ja Hitoshi Matsumoto. Saade on Jaapanis eetris olnud aastast 1989 tänini.   
### Telesaate peamised segmendid
#### Batsu mängud või teisisõnu karistusmängud
Tegemist on tuntuima osaga Gaki no Tsukaist, kust koomikud võtavad osa peale kihlveo või väljakutse kaotust. Peamiseks karistusmänguks on mitte naermise mäng, kus osalejatele on antud ülesanne pika aja jooksul mitte naerda, ükskõik, milliseid jaburusi ning veidrusi neile näidatakse või milliseid ülesandeid neile antakse. Mängud on pika kestvusajaga, pikimad neist kestavad 24 tundi. Juhul kui selle aja sees keegi naerab, tuleb valjuhääldist teade, et antud osaleja on „väljas“ ning naernud isikule järgneb (füüsiline) karistus, enamasti lüüakse väljakukkunut relvataolise esemega vastu tema taguotsa või peab ta ära kannatama professionaali poolt sooritatud Muay Thai võtte.
#### Vaikne raamatukogu
Selles mängus läheb grupp osalejaid raamatukokku, kus nad hakkavad üksteisele välja loosima kaartide põhjal, kes neist saab karistada. Karistusi on palju erinevaid, kuid tingimuseks on see et osalejad ei tohi hääli teha (naer, valuhäälitsused jne.). See mäng on kasutusele võetud ka Ameerika Ühendriikides. 
#### Absoluutselt maitsev
Mängude sari, kus igas osas on osalejate ülesandeks valmistada üks toit, nt. Jaapani rahvustoidud,  pitsa, pasta jt., mis sisaldavad ebatavalisi koostisosasid. Valmis tehtud toite maitstakse ning antakse neile hinnang pealuudega kaartide näol, mida hullem toit, seda rohkem kaarte jagatakse. Koostisosad, mida pannakse toitude sisse tihedamalt on näiteks piparmündipastillid, limonaad, kummikommid, kalapead, hambapasta.
#### Kiki seeria
Väljakutsete seeria, kus koomikud peavad kinnisilmi maitsema ühte Jaapani toodet, enamasti jooke või toite, kuid on ka proovitud sigarette ja hambapastat. Hiljem peavad nad maitse põhjal tuvastama kindla toote teiste sarnaste seast. Õige vastuse korral võidavad nad rahasumma, vale vastuse puhul ootab valesti vastanut karistus.
#### Kostümeeritud bussireisid
Osalejad riietavad ennast ümber naissoost tegelasteks, kes Jaapanis tuntud on ning neid ootab ees bussireis mööda Tokyo linna. Bussis mängivad koomikud omavahel väikeseid mänge, kaotaja peab bussist väljuma ja oma naeruväärses kostüümis üksinda tagasi telestuudiosse jalutama, teekonnal juhtub aga osalejatega mitmeid üllatavaid situatsioone. 
Lisaks nendele mängudele on Gaki no Tsukais esinenud ka mitmeid teisi mänge, lisaks on telesaates etteasteid teinud mitmed tuntud jaapanlased. 

## Lingid

(Rahvusvaheline Gaki no Tsukai fännide foorum)

 IMDB  (autoriteetne filmide ja TV sarjade andmebaas)

## Viited
Eesti Keeletoimetajate Liit

**Eesti Keeletoimetajate Liit** on 18. juulil 2012 loodud Eesti keeletoimetajate vabatahtlik ühendus, mille eesmärk on esindada keeletoimetajate ametihuve ja aidata kaasa eesti kirjakeele rakendamise korra täitmisele.  

See on mittetulundusühing, mis asub Tartus. Liidul on tegev-, noor-, toetaja- ja auliikmed.  Asutajaliikmed on Katrin Kern, Mihkel Metslaid, Helika Mäekivi, Egle Heinsar (juhatuse esimees) ja Kristel Ress.  Alates 2019. aastast antakse välja Eesti Keeletoimetajate Liidu aastaraamatut. 

Eesti Keeletoimetajate Liidu tegevus eesmärgi saavutamiseks põhikirja alusel:
* teadvustatakse, väärtustatakse ja edendatakse keeletoimetaja elukutset, korraldatakse sellesisulisi üritusi;
* esindatakse liidu liikmeid üldsuse ees, kaitstakse nende õigusi ja huve;
* aidatakse kaasa keeletoimetajate pädevuse hoidmisele ja parandamisele ning korraldatakse sellesisulisi koolitusi nii liidu liikmetele kui ka muudele huvilistele;
* soodustatakse usaldusväärse ja kvaliteetse keeletoimetamisteenuse kättesaadavuse tagamist, toimetamiskultuuri taseme tõstmist ja toimetajaeetika järgimist;
* vahendatakse praktikakohti;
* arendatakse keeletoimetajate ühistegevust;
* antakse välja teemakohaseid trükiseid, ajakirju jms;
* luuakse keeletoimetaja kutsestandard;
* makstakse stipendiume, jagatakse auhindu;
* arendatakse koostööd liidu ning keeletoimetamist vajavate füüsiliste ja juriidiliste isikute vahel, liidu ning keeletoimetamist õpetavate kõrgharidusasutuste vahel, samuti liidu ja välismaa keeletoimetajate organisatsioonide vahel. 
2022. aasta 18. juuli seisuga oli liidul 108 tegevliiget, 69 noorliiget, 6 toetajaliiget ja 8 auliiget.

## Auliikmed
* Tiiu Erelt
* Reet Kasik
* Valve-Liivi Kingisepp
* Krista Kerge
* Viivi Maanso
* Enel Ormus
* Linda Tinnu Targo
* Ellen Uuspõld 

## Viited

## Välislingid
* Eesti Keeletoimetajate Liidu koduleht
* Asutati Eesti keeletoimetajate liit, ERR, 11. juuli 2012
* Eesti Keeletoimetajate Liit ootab uusi liikmeid, Mari Klein, Õpetajate Leht, 15. märts 2013
* Helika Mäekivi Eesti keele aasta – 90 aastat keeletoimetaja ametit Sirp, 29.11.2019
To All the Girls...

**"To All the Girls..."** on Willie Nelsoni 2013. aastal ilmunud album. Albumi andis välja Legacy Recordings ja sisaldab see Nelsoni duette naislauljatega. Album on pealkirja saanud laulu "To All the Girls I've Loved Before" järgi, mis oli edetabelites kõrgetel kohtadel 1985. aastal Nelsoni ja Julio Iglesiase esituses. 

Esimesel müüginädalal jõudis album Billboardi kantrialbumite edetabelis teisele kohale, mis oli Nelsoni kõrgeim koht selles edetabelis pärast 1989. aastat. Edetabelis Billboard 200 jõudis album üheksandale kohale.

Albumil laulavad Nelsoniga duette tuntud kantrilauljad (Dolly Parton, Miranda Lambert, Loretta Lynn, Carrie Underwood, Rosanne Cash, Wynonna Judd), *[[americana]]* ja alternatiivkantri lauljad (The Secret Sisters, Brandi Carlile, Alison Krauss, Shelby Lynne, Emmylou Harris), peamiselt teistes žanrites tuntud lauljad (Sheryl Crow, Mavis Staples, Norah Jones), lauljad, kes on tuntud kantrilauljate tütred (Melonie Cannon, Buddy Cannoni tütar; Tina Rose, Leon Russelli tütar; Nelsoni enda tütar Paula Nelson) ja Nelsoni protežee Lily Meola.

Albumilt anti välja 4 singlit: "From Here to the Moon and Back" (duetipartneriks Dolly Parton), "Grandma's Hands" (Mavis Staples), "It Won't Be Long" (The Secret Sisters) ja "Somewhere Between" (Loretta Lynn).

## Laulud
Vinaja

**Vinaja** (sanskriti ja paali keeles *vinaya* ‘juhised, reeglid, distsipliin’; tiibeti keeles *’dul ba*; hiina keeles 律 *lü*; jaapani keeles *ritsu*) on budismis eelkõige munkadele ja nunnadele ette nähtud juhtnööride kogu, mille eesmärk on nende käitumise ohjeldamine ja kontrollimine.

Laiemas mõttes on vinaja ka neid järgiv eluviis, budistlike munga- ja nunnakoguduste distsipliin. Vinaja juhised on koondatud Vinayapiṭakasse.

## Kirjandus

Thitanano bhikkhu (Andrus Kahn). Virgumise tee - nii nagu õpetas Buddha. Eesti Theravaada Sangha, 2018, lk 145-146. ISBN 978-9949-81-894-5.
Karl Pung

**Karl Pung** VR II/3 (17. mai 1892 – 3. september 1942) oli eesti põllumees.

Osales 1915–1918 Esimeses maailmasõjas, 1919–1920 Vabadussõjas Sakala Partisanide Pataljoni koosseisus.

Mõhküla karjamõisast eraldatud Raja talu peremees, kaitseliitlane, tuletõrjuja.

Arreteeriti 29. detsembril 1940.
Sussid

**Sussid** on kerged toajalatsid.

## Vaata ka
*Tuhvlid
*Sokksussid
*Võimlemissussid
*Sussikott

## Välislingid
Jüri Saks

**Jüri Saks** VR II/3 (23. oktoober (vkj)/ 4. november 1891 Saksari talu, Kaavere küla, Võisiku vald, Kolga-Jaani kihelkond, Viljandimaa – 23. märts 1978 Kasemäe talu, Võisiku küla, Põltsamaa külanõukogu, Jõgeva rajoon) oli Eesti sõjaväelane ja põllumees.

Osales Esimeses maailmasõjas ning Vabadussõjas Sakala partisanide polgu koosseisus telefonistina (reamees).

Asus sõjaväest vabanemise järel isakoju Saksari tallu. Sai 1921. aastal Võisiku mõisast 19,45-hektarise autasumaa, mille nimetas Kasemäe taluks. Ehitas hooned ning ostis koha 1931. aastal päriseks. Võisiku valla see osa, kus asus ka Kasemäe talu, liideti 1927. aastal Vana-Põltsamaa vallaga. Talust sai iseseisvusaastail eeskujulik majapidamine.

Osales ühiskondlikus elus. Oli Põltsamaa Piimaühistu ja Võisiku Masinaühistu juhatuse liige ning Kaitseliidu Sakalamaa Maleva Põltsamaa malevkonna ja VRVÜ Viljandi osakonna liige.

Pidas Kasemäe talu kuni 1949. aasta kevadeni, kui sunniti astuma kolhoosi. Talumaa võeti ära, talu laudast tehti kolhoosi laut, kus abikaasa töötas karjatalitajana. Ta ise oli Kungla kolhoosi ning hiljem liitumisel tekkinud Lenini-nimelise kolhoosi põllutööline kuni pensionile jäämiseni 1965. aastal. Pensionärina oli Võisikul ja ümbruskonnas postiljon.

Suri kodutalus vähki.

## Tunnustus
*1. september 1920 – Vabaduse Risti II liigi 3. järk, lisaks tasuta maa normaaltalu suuruses, 10 000 marka ning Eesti Vabadussõja mälestusmärk

## Viited

## Kirjandus
*Jaak Pihlak. "Kolga-Jaani kihelkond ja Vabaduse Risti vennad". Viljandi Muuseumi aastaraamat 2002. Viljandi 2003. Lk 181–182
*Jaak Pihlak. "Põltsamaa kihelkond ja Vabaduse Risti vennad". Viljandi Muuseumi aastaraamat 2006. Viljandi 2007. Lk 188–189

## Välislingid
*Haud Põltsamaa uuel kalmistul
Narva Püha Anna klooster

**Narva Püha Anna klooster** oli dominiiklaste klooster keskaegses Narvas.

Kloostri asutas 1520. aastate algul Tartu piiskop Johannes Blankenfeld. Kuna 1524. aastal saabusid Narva esimesed luterlastest jutlustajad, jäi kloostri ehitamine pooleli. 

Klooster asus arvatavasti praeguse Suure ja Rüütli tänava nurgal.

## Viited
Johannes Seer

**Johannes Seer** VR II/3 (2. oktoober (vkj)/ 14. oktoober 1892 Kõrtsijüri talu, Sootaga küla, Laiuse vald, Laiuse kihelkond, Tartumaa – 18. detsember 1985 Kullamäe talu, Kõpu küla, Pajusi külanõukogu, Jõgeva rajoon) oli Eesti sõjaväelane ja põllumees.

Osales Esimeses maailmasõjas ja 2. jalaväepolgu koosseisus Vabadussõjas (reamees).

Pärast Vabadussõda oli Tartus voorimees, pärast abiellumist pidas naise vanematele kuuluvat Kullamäe talu Kõpu külas Kurista vallas Viljandimaal. Ta oli Kaitseliidu Sakalamaa maleva Põltsamaa malevkonna Kurista kompanii ja Laiuse vabatahtliku tuletõrje ühingu liige.

Alates 1949. aastast põllutööline Nurmekunda, hiljem Põdra kolhoosis. 1961. aastast invaliidsuspensionil.

## Tunnustus
*14. detsember 1920 – Vabaduse Risti II liigi 3. järk, lisaks 10 000 marka ning Eesti Vabadussõja mälestusmärk

## Isiklikku
Tema vend oli sõjaväelane Eduard Seer.

Abiellus 30. märtsil 1924 Põltsamaa Niguliste kirikus Alide Tiemanniga (1899–1986).

## Viited

## Kirjandus
*Jaak Pihlak. "Põltsamaa kihelkond ja Vabaduse Risti vennad". Viljandi Muuseumi aastaraamat 2006. Viljandi 2007. Lk 191–192

## Välislingid
*Haud Põltsamaa uuel kalmistul
Virgumine

**Virgumine** (sanskriti ja paali keeles *bodhi*; tiibeti keeles *byang chub*; hiina keeles 菩提 *puti*; jaapani keeles *bodai*), ka **valgustus** või **valgustumine** on budismi keskseid mõisteid, mis tähendab nii teadvuse kõrgeimat seisundit kui ka selleni jõudmise protsessi. Sellest sõnast tuleneb ka budismi rajaja Šākjamuni põhiline epiteet *virgunu* ehk buda, mis tähendab isikut, kes on juba jõudnud täieliku virgumiseni. Virgumine on budismi tee eesmärk, milleni Šākjamuni jõudis Bodhgayās bodhipuu all istudes.

Kasutatakse ka mõisteid "budasus", "tühjus", "nõndasus" jt. Zen-budismis on kasutusel mõisted "satori" ja "kensho". Hiina budismis on kasutusel ka mõiste *fodao*.

Mitmes religioonis kasutatakse veel mõisteid "nirvaana", "ülim täielik virgumine", "õige täielik virgumine", "avanemine" jmt. Hinduismis ja džainismis on kasutusel mõiste "mokša" ehk "vabanemine". Joogas ja mitmetes meeleharjutustes on kasutusel mõisted "samadhi" ja "dhyana". Taoismis on mõiste "absouutne dao"; sufismis on mõiste "fana", kristluses "pöördumine" või "ilmutus" jne. 

Virgumise otsene ja positiivne kirjeldamine pole enamiku tekstide seisukohalt võimalik, küll on aga võimalik kirjeldada ja õpetada teed ehk meetodit, mis viib virgumiseni. Virgumistee kirjeldamine on budistliku kirjanduse põhisisu.

On koostatud loetelusid teguritest, mis aitavad viia või on vajalikud selleks, et jõuda virgumiseni. Samuti on loetelusid teguritest, mis takistavad virgumist. Virgumise kogemus võib olla äkiline ja ootamatu, aga see võib toimuda ka järkjärguliselt ja pikkamööda. Virgumine võib olla vaid osaline, mitte veel täielik ega lõplik. 

## Vaata ka

* Mae Thorani
* Virgumise tegurid
* Viis takistust

## Viited
Georgius Conradi

**Georgius Conradi** oli viimane Padise kloostri abt (aastail 1555–1559).

29. märtsil 1555, pärast valimist konvendi poolt, seadis visitaator Antonius Dreyger ta ametisse. 5. oktoobril 1559 sekulariseeris ordumeister Gotthard Kettler kloostri.

Pärast tagandamist, vana abtina, elas ta Tallinnas (4. septembril 1561). Ta oli veel elus 9. mail 1579, mil ta andis tunnistuse Engelbrecht Kopperschlegeri päranduse asjus.
Everhardus Sunnenschin

**Everhardus Sunnenschin** oli Padise abt aastail 1524–1543.

Allikate andmeil oli ta ametis vähemalt 16. novembrist 1524 kuni 10. augustini 1543. 11. novembril 1544 on teda nimetatud endiseks abtiks ja hiljemalt 24. juunil 1547 oli ta surnud.

1528. aastal on mainitud tema vendi Hansu ja Jakobit.
Eesti Haridustöötajate Liit

**Eesti Haridustöötajate Liit** (**EHL**) on iseseisev omaalgatuslik ametiühinguorganisatsioon, mille tegevus rajaneb demokraatial, sõltumatusel ning iseseisval otsustamisel, juhtimise kollegiaalsusel ja tegevuse avalikustamisel. EHLi eesmärgiks on ühistegevuse kaudu oma liikmeskonna töö- ja kutsealaste, majanduslike, ühiskondlike ning sotsiaalsete huvide ning õiguste esindamine ja kaitsmine. EHL on loodud vabatahtlikult ühinenud haridustöötajate regionaalsetel alustel moodustatud ametiühingu organisatsioonidest ja ühendustest (liikmesliitudest). 

EHL moodustati 3. aprillil 1990. aastal Eesti haridustöötajate ametiühingute maakonna- ja linnaliitude poolt ühistegevuse korraldamiseks. 

EHL on asutatud vabatahtlikult ühinenud haridustöötajate regionaalsetel alustel moodustatud ametiühingu organisatsioonidest ja ühendustest (liikmesliitudest), mis on omakorda moodustatud piirkondlikel alustel koondunud asutuste ametiühingutest (ehk EHL osakondadest). Igas osakonnas on ametiühingus usaldusisik.

## Tegevus
EHL osaleb haridusasutuste a/ü organisatsioonide ja kohalike omavalitsuste vaheliste kokkulepete sõlmimises töö, töötasu, töötingimuste jt küsimuste lahendamiseks. EHL osaleb haridusvaldkonna seadus- ja määruseelnõude koostamisel, korraldab üleriigilisi küsitlusi õpetajate töötasustamise, töötingimuste jms kohta vajadusel ettepanekute esitamiseks võimu- ja valitsusorganitele olukorra parandamiseks, korraldab oma liikmetele seaduslike huvide toetuseks vajadusel protestiaktsioone, korraldab koos Haridus- ja Teadusministeeriumiga Aasta Õpetaja konkurssi, toetab Eesti Koolispordi Liidu pedagoogidele korraldatavate spordivõistluste läbiviimist ning toetab Eesti Õpetajate Meeskoori tegevust jpm.

Eesti Haridustöötajate Liit korraldab igal aastal oma liikmetele konverentsi, uutele usaldusisikutele koolitusi ning alustanud õpetajate motivatsiooniüritusi suveseminaridena. EHL liikmesliitude üheks põhiülesandeks on kollektiivlepingute sõlmimise kaudu parendada oma liikmete töö-, töötasu- ja puhkusetingimusi, juhendada ning suunata haridusasutuste ametiühingu organisatsioone.
Kreevini keel

**Kreevini keel** () oli Lätis Bauska linna lähedal räägitud vadja keele vorm, mida kuni 19. sajandi keskpaigani kõneles vadjalaste rühm kreevinid.

## Ajalugu
Kreevinid pärinevad tõenäoliselt Liivi ordumeister Heidenreich Vincke von Overbergi poolt 1440. aastatel Novgorodi aladele korraldatud sõjaretke käigus Ingerimaalt Kapriost võetud vadja vangidest, kes viidi Eesti ala kaudu Bauska linnust ehitama ja asusid siis sellest ida poole elama. Viimased kreevini keele oskajad surid 19. sajandi keskpaigas.

## Keel
Ferdinand Johann Wiedemann tuvastas 1871. aastal, et kreevinite keel on vadja keele vorm. Ehkki selles puudub vadja keele kõige silmatorkavam joon – algupärase *k* asendumine *tš*-ga eesvokaali ees – on kreevini keel sellele selgelt lähedane ning samas erinev eesti ja soome keelest. Kreevini keelele (nii sõnavarale kui struktuurile) on suurt mõju avaldanud läti keel: säilinud 594 lemmast 19% on läti laen- ja võõrsõnad, lisaks leidub tosin läti tõlke- ja tähenduslaenu ning Eberhard Winkleri hinnangul pärineb ka katketooni kasutamine läti keelest. Julius Mägiste leidis kreevini keeles 17 laensõna ning kaheksa häälikulist ja morfoloogilist tunnust eesti keelest ja seostas selle pastor Carl Friedrich Watsoni 1824. aastal tehtud märkusega, et 18. sajandi alguse suure katku järel tühjaks jäänud maid olevat harima ostetud Saaremaa talupoegi. Winkleri arvates on eesti laene siiski vaid 9, äratuntavad mõjud keele struktuurile puuduvad ja suhteliselt väike eestlaste sisseränne ei saanudki suuremat mõju avaldada. Winkler on kreevini keeles tuvastanud ka kolm saksa, kaks leedu ja kaks vene laensõna.

### Keele näide
Meieisapalve osaliselt rekonstrueeritud näide kreevini keeles.

*Meģģi ise taiwâs!*
*jadku elka śiwu śenna*
*tulap meģģi tiwi śivu riikki!*
*Śiwu meelle se iggau ka kui taiwâs ni kans ma bēli!*
*Meģģi arma leipe anna meli tennawa.*
*Ġedde meggi padudd, kui me jattim umili nisi meli jad!*
*Elas meite kurja sad.*
*Śewon wodse kurģe miusse erre*
*Jo siula kalpap śiwu kikki śiwu appi un śiwu üwiwi śewonśe śewonśe.*
*Amen!*

## Viited

## Välislingid
*The Red Book of the Peoples of the Russian Empire (inglise keeles)
*Kreevini keel Multitree andmebaasis (inglise keeles)
Matori keel

**Matori keel** oli Uurali keelte samojeedi keelterühmas. Keel suri välja 1840. aastatel. 

Seda räägiti Sajaanide mäestikus Mongoolia põhjapiiri lähistel. Matori keele kõnelejad elasid suurel alal Minussinski ümbruses Jenisseist Baikalini. 

Matori keelel täheldati kolme murret.
Mina jään

"**Mina jään**" on ansambli Lenna 2012. aasta laul. Laulu autorid on Lenna Kuurmaa ja Mihkel Raud.

Eesti Laul 2012 võistlusel sai laul 2. koha.

2013. aasta Eesti Muusikaauhindade jagamisel valiti laul aasta parimaks lauluks.

## Välislingid
*Laul You Tube'is