open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kliima raudteejaam

**Kliima raudteejaam** oli raudteejaam Põlvamaal Orava vallas Kliima külas (tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru maakonnas Võru vallas).

Jaam asus Orava raudteejaama ja Piiroja raudteepeatuse vahel, Tartust 79,7&nbsp;km kaugusel.

## Ajalugu
Raudteejaam avati 1931. aastal seoses laiarööpmelise Tartu–Petseri raudtee rajamisega. Avamisel jäi jaam Orava valda.

Kliima raudteejaam lõpetas tegevuse 1980. aastatel, kuid toimis reisirongide peatuskohana veel kuni 1990. aastate keskpaigani.

## Jaamahoone
Kliima jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt Ilumetsa, Raikküla ja Taevaskoja jaamahoonega. Tõenäoliselt Leon Johansoni projekti järgi valminud kahekorruselisi jaamahooneid iseloomustab ristkülikulise põhiplaani ja iseseisva telkkatusega polügonaalne keskrisaliit esifassaadil ning väljasopistuv trepikoda tagaküljel.

Alates 1990. aastate algusest tühjalt seisnud Kliima jaamahoone on hävinud.

## Viited

## Välislingid
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Veneetsia Püha Markuse kirik

**Püha Markuse kirik** (ka *Püha Markuse katedraal*, itaalia keeles *Basilica di San Marco*) on kirik Itaalias Veneetsias Püha Markuse väljakul Doodžide palee lähedal.

Katedraali praegust hoonet hakati ehitama 1063. aastal doodž Domenico Contarini eestvedamisel. Kirik pühitseti sisse 8. oktoobril 1094.


Grubacs Carlo Basilica Di San Marco.jpg|Vaade katedraalile. Autor Carlo Grubacs. 1849
Byzantine and Romanesque architecture (1913) (14589940917).jpg|Kiriku põhiplaan raamatust "Byzantine and Romanesque architecture" (1913)


## Vaata ka
* Püha Markuse kampaniil

## Välislingid

* Torna l’acqua alta a Venezia, non abbastanza per attivare il Mose: Piazza San Marco allagata  Un metro d'acqua alle 12 e 45 ha ricreato lo scenario consueto in autunno nella fragile città lagunare, Rai News, 28. september 2022
Piiroja raudteepeatus

**Piiroja raudteepeatus** oli raudteepeatus Tartu–Petseri raudtee ääres praeguse Setomaa valla alal Võru maakonnas.

Peatus asus Kliima ja Petseri raudteejaama vahel (Tartust 83,5 km kaugusel), Kolodavitsa külas. Raudteepeatus suleti 1990. aastate keskpaigas.

Seoses Koidula raudteepiirijaama ehitusega 2011. aastal ning seoses sellega raudtee muudetud trassiga ei läbi raudtee enam endist Piiroja peatuskohta.

## Välislingid
*Foto: Endise Piiroja raudteepeatuse asukoht aastal 2011 - Baltic Trains Picture Gallery
Hilja Freimann-Labent

**Hilja Freimann-Labent** (neiupõlvenimega **Hilja Freimann**; 3. mai 1918 – 7. oktoober 2016 Leeds) oli Eesti ujuja.

Ta võitis Eesti meistrivõistlustel kolm kuld- ja kolm pronksmedalit.

## Isiklikku
Tema abikaasa Edgar Labent (1910–1978) oli kergejõustiklane.

## Viited

## Kirjandus
*Nora Kutti. "Hilja Freimann-Labent – Eesti esimene naiskuldujuja" (Eesti Spordimuuseumi teatmematerjalide kogumise võistluse auhinnatöö)

## Välislingid
* http://www.esbl.ee/biograafia/Edgar_Labent
Gerhard Schürer

**Paul Gerhard Schürer** (14. aprill 1921 Zwickau – 22. detsember 2010 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.

Gerhard Schürer oli pärit töölisperekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta aastatel 1936–1939 masinalukksepaks. Teisest maailmasõjast võttis ta osa Luftwaffe koosseisus. Sõja järel töötas Schürer esialgu lukksepa ja veoautojuhina. 1947–1951 töötas ta Saksimaa liidumaavalitsuses, jõudes välja majandusküsimuste osakonnajuhataja ametikohani. 1948. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1952. aastal lõpetas ta Mecklenburgi parteikooli ja 1958 NLKP Kõrgema Parteikooli Moskvas.

1951. aastal asus ta tööle Saksa DV Ministrite Nõukogu juures asuvas Plaanikomisjonis. Alates 1955. aastast oli Schürer Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee planeerimis- ja finantsosakonna töötaja, 1960. aastal sai ta osakonnajuhataja asetäitjaks ja 1962. aastal osakonnajuhatajaks. Aastatel 1965–1989 oli ta Saksa DV Plaanikomisjoni esimees.

Alates 1963. aastast oli Gerhard Schürer Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige. 1967. aastal sai ta Rahvakoja (parlamendi) liikmeks. Alates 1973. aasta oktoobrist oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaat.

1989. aasta sügisel koostas Gerhard Schürer koos nelja kaastöölisega nn Schüreri raporti ("Saksa DV majandusliku olukorra analüüs lõppjäreldustega"), mis anti 31. oktoobril 1989 üle uuele partei esimesele sekretärile Egon Krenzile. Raportis kujutati Saksa DV majanduslikku olukorda väga tumedates toonides ja jõuti pessimistlikele järeldustele.

8. novembril 1989 astus Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo täies koosseisus tagasi. Samas moodustati uus Poliitbüroo, mille täisliikmeks Gerhard Schürer sai. 

3. detsembril 1989 astusid aga Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee ja vastvalitud Poliitbüroo lõplikult ametist tagasi. 1990. aasta jaanuaris heideti Gerhard Schürer Demokraatliku Sotsialismi Parteist välja. Seejärel Schürer vahistati kahtlustatuna majanduslikes kuritarvitustes. Kuid ta vabastati vähem kui kolm nädalat hiljem eeluurimisvangistusest, ilma et talle oleks süüdistust esitatud.

## Viited
Naine vaasiga

**"Naine vaasiga"** on kujur Ernst Kirsi 1960. aastal loodud graniitskulptuur. Varem paiknes see Tartu Katoliku Kooli Oru tänava õppehoone, nn Joosepi maja esisel haljasalal, hiljem aga on teisaldatud Raadi skulptuuriparki.

## Viited
Kūlupėnai vald

**Kūlupėnai vald** (leedu keeles *Kūlupėnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kretinga rajoonis.

Valla pindala on 83 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1593 inimest. Valla keskus on Kūlupėnai küla. Vallavanem on Rita Lubienė.


Nasrėnai_2013.JPG|Nasrėnai
Asteikių_kaimas_2015.JPG|Asteikiai
Kūlsodžio_koplytstulpis_prie_tilto_1999.JPG|Kūlsodis
Kūlupėnų_geležinkelio_stotis_2006.jpg|Kūlupėnai raudteejaam


## Viited
Automaatkäigukast

**Automaatkäigukast** on käigukast, mis vahetab vastavalt mootori pöörlemiskiirusele käiku automaatselt.

Esimeseks masstootmises automaatkäigukastiks oli 1939. aastal General Motorsi neljakäiguline Hydramatic, mis oli saadaval 1940. aasta Oldsmobile'i autodele. General Motors otsustas uut käigukasti testida Oldsmobile'i peal, kuna Oldsmobile tootis rohkem autosid kui Buick ja Cadillac, ja et Cadillac ja Buicki reputatsiooni kaitsta, kui uus käigukast peaks turul läbi kukkuma. Hydramatic lisas auto hinnale 57 dollarit. Hydramaticut saatis edu, 1941. aastal sai selle ka Cadillac ja pärast teist maailmasõda 1948. aastal ka Pontiac. Chevrolet ja Buick seevastu arendasid välja oma kahekägulised automaatkäigukastid Powerglide ja Dynaflow.

Igatahes said automaatkäigukastid USA-s populaarseks. 1950. aastal tuli ka Ford välja oma kolmekäigulise Ford-O-Maticuga, 1954. aastal laskis Chrysler välja kahekäigulise PowerFlite, 1956. aastal kolmekäigulise TorqueFlite. 1957. aastal oli USAs automaatkäigukast neljal uuel autol viiest. Kuigi toona tõi automaatkäigukast kaasa mõneti suurema kütusekulu, siis USA odavate kütusehindade juures oli see näiteks Euroopaga võrreldes suhteliselt tühine mure. 1960. aastate keskel hakkasid kahekäigulised käigukastid saama ajalooks, 1970. aastaks kasutasid enamus USA autosid hüdrotrafoga kolmekäigulisi automaatkäigukaste (General Motorsi Turbo-Hydramatic, Fordi Cruise-O-Matic ja Chrysleri TorqueFlite).

Euroopasse hakkasid automaatkäigukastid jõudma 1960. aastatel, suurema populaarsuseni läks aga aega - veel 1997. aastal olid Euroopas automaatkäigukastiga vaid 10–12% autodest.

1980. aastatel oli automaatkäigukastidel tavaks neli käiku, viie käiguni jõuti 1990. aastail. Esimene kuuekäiguline automaatkäigukast debüteeris 2002. aastal BMW E65 7. seerial, järgmisel aastal tuli Mercedes-Benz välja seitsmekäigulise käigukastiga. 2007. aastal debüteeris Lexus LS-l kaheksakäiguline automaatkäigukast, 2013. aastal jõudis Mercedes-Benzi E-klass üheksa käiguni, 2017. tuli välja Fordi ja GMi koostöös arendatud kümnekäiguline automaatkäigukast.

## Pool- ja täisautomaatne käigukast
Eristatakse pool- ja täisautomaatset käigukasti.

Poolautomaatne käigukast
*Jõuülekanne katkestatakse automaatse siduri lahutamisega ja ühendatakse automaatse siduri ühendamise teel, nt automaatse sidurisüsteemiga ACS.
*Käiku vahetatakse ülekandesuhte ja pöörlemissuuna muutmiseks käsitsi, käigukangi kaudu.

### Täisautomaatne käigukast
*Jõuülekanne katkestatakse või ühendatakse vastavalt vajadusele automaatselt.
*Käiku vahetatakse ülekande suhte muutmiseks automaatselt, elektrohüdraulilise või elektropneumaatilise juhtsüsteemi abil.

#### Täisautomaatne käigukast

## Vaata ka
* Hammasülekanne
* Jõuülekanne
* ülekanne

## Kirjandus
* Autonduse käsiraamat / [tõlkijad Helen Alalooga ... jt; toimetajad: Lembit Abo ... jt. ; eessõna: Andrus Simberg, Klaus-Hans Kerde]. Ilmunud: Autoerialade Kirjandus OÜ, [2014], lk. 385

## Välislingid
* Kuidas valida ja kasutada targalt automaatkäigukasti
* Robotkäigukast (tekst võimalik alla laadida)
* Miks automaatne käiguvahetus
Darbėnai vald

**Darbėnai vald** (leedu keeles *Darbėnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kretinga rajoonis. Vald piirneb loodes Lätiga.

Valla pindala on 304 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4716 inimest. Valla keskus on Darbėnai alev, (2011. aastal 1461 elanikku). Vallavanem on Alvydas Poškys.


Ipiltis_sodyba_2006.jpg|Senoji Įpiltis
Lazdininku_koplycia.jpg|Lazdininkai kabel
Laukžemės_bažnyčia_2006_(1).JPG|Laukžemė kirik
Vaineikių_kryžius_partizanams_2005.JPG|Vaineikiai. Mälestusmärk metsavendadele
Old_church_of_Sv._Jonas_Nepomukas_in_Gruslauke.jpg|Grūšlaukė vana kirik
Nausedai_paminklas_partizanu_2004_01.JPG|Nausėdai. Mälestusmärk metsavendadele
Plokščių_kaimas_2015.JPG|Plokščiai
Ipiltis_alkakalnis_2005.JPG|Naujoji Įpiltis. Hiiemägi
ŠlaveitaiKapličkaS2KřížemJ01.JPG|Šlaveitai


Lisaks küladele asub valla territooriumil eraldi asulana veel Medininkai raudteejaam, kus aastal 2011 elas kaks inimest.

## Viited
Sõjaajalugu

**Sõjaajalugu** ehk **militaarajalugu** on ajalooteaduse haru, mis uurib sõjanduse erivaldkondi, nende toimet ja tagajärgi ühiskonnale minevikus.

Sõjaajalugu uurivaid inimesi nimetatakse sõjaajaloolasteks. Tuntud Eesti sõjaajaloolaste sekka kuuluvad näiteks Mati Õun ja Rein Helme.

Sõjaajalugu tutvustavad sõjamuuseumid.

## Vaata ka
*Venemaa Föderatsiooni relvajõudude kindralstaabi sõjaväeakadeemia sõjaajaloo instituut
Väeüksus

**Väeüksus** on kindla struktuuriga osa relvajõududest.

## Väeüksused suuruse järjekorras
* lahingupaar,
* pooljagu, meeskond, grupp, komando, salk
* jagu
* poolrühm
* rühm
* kompanii, patarei
* pataljon, divisjon
* rügement
* brigaad
* diviis
* korpus
* armee

## Maaväe üksuste suurus ja tingmärgid

## Vaata ka
*Väeliik
Città metropolitana di Firenze

**Città metropolitana di Firenze** on 2. järgu haldusüksus (*[[città metropolitana]]*) Itaalias Toscana maakonnas. See moodustati endise Firenze provintsi asemele. See hakkas toimima alates 2015. aasta 1. jaanuarist. Piirneb Pistoia, Prato, Ravenna, Forlì-Cesena, Arezzo, Siena, Pisa ja Lucca provintsiga ning città metropolitana di Bolognaga.

## Haldusjaotus
Città metropolitana di Firenze jaguneb 42 omavalitsusüksuseks (*comune*):

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Città metropolitana di Firenze suurima elanike arvuga omavalitsusüksused on järgmised:

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Jaani-Mardi Suurkivi

**Jaani-Mardi Suurkivi** on silmisgraniidist hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas Viinistu külas. 

Kivi pikkus on 13,2 m, laius 9,2 m, kõrgus 5,7 m, ümbermõõt 34,5 m ning maapealne maht 288 m3.

Rahn on halli värvi, nooleotsakujuline ja järsu lõunaküljega. Põhjakülg on lauge, kust saab rahnu otsa ronida. Suurkivi on sileda pinnaga ja oluliste kinnislõhedeta. Pind on kaetud kooriksamblikega ja vaid ülemisel pinnal esineb rohttaimi. Rahn asetseb lohukeses, kus pinnaseks on munakaline kruus, mille all on lokaalmoreen.

Eesti Vabariigi algusaastatel olevat kaalutud võimalust rahnust tänavasillutuskive valmistada, aga tööd peetud liiga kalliks.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning asub Lahemaa rahvuspargi territooriumil. Kaitse alla võeti kivi eksikombel Sorrukivi nime all ning on seda seni, kuigi tegelik Sorrukivi asub 170 m kirde pool. 

## Legend
Kalevipoeg olevat selle rahnu Soomest sinna visanud, tahtnud küll Pärispeale visata, kuid ei tabanud õieti.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Alfred Otsa fond

**Alfred Otsa fond** on Rootsis Chalmersi Tehnikaülikooli lõpetanud eestlasest inseneri Alfred Otsa pärandist moodustatud stipendiumifond.

Fond loodi 1995. aastal Alfred Otsa sõbra professor Sven Olvingu eestvedamisel. Fondist makstakse stipendiume eesti tehnikaüliõpilastele Chalmersi Tehnikaülikoolis edasiõppimiseks. 2015. aastal määrati stipendium 79. üliõpilasele. Kokku on selleks ajaks stipendiumiteks määratud 8,9 miljonit Rootsi krooni, mistõttu see on olnud suurim eestlaste kõrgharidust toetav erafond.

2016. aastal plaanib fond anda kümme stipendiumi magistriõpinguteks, varem on toetatud litsentsiaadieksamini jõudnuid ja doktorante.

2017. aastaks oli fond välja jaganud 10 miljonit Rootsi krooni ja stipendiaate oli kokku 94. Stipendiumi põhinõue on, et taotleja on Eesti Vabariigi kodanik, elab Eestis ja on saanud Eesti ülikoolist bakalaureusekraadi.

## Viited
Suhkrumäe paljand

**Suhkrumäe paljand** on paljand Tallinnas Maarjamäe lossi taga.

Paljand on osa kaitsealusest Maarjamäe paekaldast.

Läbi paljandi kulgeb jalgrattatee.

## Välislingid
* Suhkrumäe paljand Eesti geokogude infosüsteemis
EstDocs

**EstDocs** on filmifestival Kanadas Torontos, millel võistlevad Eesti või eestlastega seotud dokumentaalfilmid.

Festival toimus 2015. aastal 11. korda. Võitjad valib žürii, aga ära märgitakse ka publiku lemmikud. Lühifilmide võistlusel osalevate filmide pikkus on piiratud 7 minutiga, lisaks tiitrid.

## Võitjad 2015
*Liivo Niglas ja Priit Tender "Teekond ussinuumajani"
*Òlafur Rögnvaldsson "Need, kes julgevad" (publikuauhind)

### Lühifilmide võistlus
*Jaak Kilmi ja Aleksandr Heifets "Hilda" (lisaks publikulemmiku auhind)
*Steve Zilberman "Seedrioru: Suvihari 60. juubel
*eriauhind:
**Stellan Särlefalk "Mis on Eesti Kool"
**Andres Sooneste "Eesti Klubi"
**Joanna Laast "Vabadus"

## Viited

## Välislingid
EstDocs 2015 filmid Youtube´is
Hugues de Bourbon (Naundorff)

**Hugues-Charles-Guy de Bourbon** (sündinud 29. detsembril 1974 Saint-Germain-en Layes) on Karl Wilhelm Naundorffi järglane.

Ta elab Toursi lähedal Fondettesis ja on töötanud haruldaste raamatute kaupluses.

Kuna ta sündis enne oma vanemate abielu, pole tal troonipärimisõigust.
Civil Twilight

**Civil Twilight** on Lõuna-Aafrika neljaliikmeline rokkansambel, mis on pärit Kaplinnast Lõuna-Aafrikas. 

Ansambel koosneb vendadest Andrew ja Steven McKellerist; teised kaks liiget on Richard Wouters ja Kevin Dailey.

Ansamblil on leping plaadifirmaga Wind-up Records ning välja on antud kaks stuudioalbumit: debüütalbum "Civil Twilight" (2010) ja "Holy Weather" (2012). 

2. juunil 2015 ilmus kolmas stuudioalbum "Story of an Immigrant".

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*Ansamble MySpace'is
Tallinn Card

**Tallinn Card** on piiratud ajaga kehtiv pilet eeskätt Tallinna külastavale turistile. Kaardiga saab sõita tasuta ühistranspordiga, tasuta või soodushinnaga sissepääsu paljudesse muuseumidesse jm, samuti mitmeid kingitusi poodidest ja restoranidest. Kaart on kasutusel aastast 1998.

## Viited

## Välislingid
*Tallinn Card koduleht
E-Eesti

**E-Eesti** (ka **e-Eesti**, inglise keeles *e-Estonia*) on Eesti valitsuse juhitav liikumine, mis keskendub Eesti infotehnoloogia ja Eesti kui e-riigi arengule, millega kaasneb ka Eesti kodanikele elektroonsete teenuste (e-teenuste) võimaldamine. "Tugev e-Eesti kuvand on oluline selleks, et toetada meie IKT-sektorit uute klientide ja investorite leidmisel ning oma toodete eksportimisel. Samuti kinnitab hästitoimiva digitaristu maine rahvusvahelisel tasandil Eesti kuvandit atraktiivse ärikeskkonnana."  

Eesti kodanike jaoks tähistabki mõiste "e-Eesti" mugavat ja aega kokku hoidvat moodust riigiga suhtlemiseks. Kodanike jaoks on loodud riigiportaal eesti.ee, kust saab vaadata oma isiklikku infot, kasutada e‑teenuseid ja näha riigi saadetud teateid.  

Eesti diginõunik Marten Kaevats on sõnastanud 7 põhjust, mille poolest e-Eesti saavutused maailmas silma paistavad: 

# Lapsevanemad saavad lapse sünni korral e-valitsuselt kirja, kus selgitatakse neile ette nähtud soodustusi ja toetusi.
# Lasteaiakoha vabanemisest antakse samuti e-kirjaga teada, lasteaiakohtade järjekord korraldatakse automaatselt.
# Tuludeklaratsiooni ja maksutagastuse avalduse saab teha 18 sekundiga. 
# Meil on ID kaart ja Mobiil-ID, millega saab sisse logida riigiportaalidesse ja vaadata nii enda kohta käivat infot kui teha vajalikke registritoiminguid auto ostmisest firma loomiseni.
# Oma ettevõtte saab asutada vaid 18 minutiga.  
# Kõik riigi ja omavalitsuste standardprotseduurid on viidud digitaalseks ja salvestatakse digitaalselt. 
# Me saame elektrooniliselt valida parlamenti ja kohaliku omavalitsuse kandidaate ükskõik kust kohast maailmas e-hääletusega kas Mobiil-ID või ID-kaardi abil. 

E-Eesti on loonud või toetanud järgmiste e-teenusete loomist: e-valitsus, e-valimised, e-Kool, e-tervis, e-pangandus, e-pilet, e-politsei jne. 

E-Eesti juhtivorgan oli e-Eesti Nõukogu, mis tegutses Riigikantselei strateegibüroo juures. E-Eesti nõukogu moodustati 2014. aastal senise Infoühiskonna nõukogu (varasema nimega Informaatika nõukogu) asemele ning lõpetas oma tegevuse aprillis 2021. Nõukogu esimees oli Eesti Vabariigi peaminister ning aseesimees ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister.   

### E-Eesti Esitluskeskus
e-Eesti Esitluskeskus on rahvusvaheline kompetentsi- ja infokeskus avaliku sektori kõrgeima taseme otsustajatele ja poliitikakujundajatele. Keskuse igapäevaste külastajate hulka kuuluvad lisaks avaliku sektori külastajatele ka ettevõtjad, investorid, akadeemikud ja ajakirjanikud üle maailma. Esitluskeskuses eksponeeritakse erinevaid e-Eesti ja Eesti IT-ettevõtete innovaatilisi lahendusi. Esitluskeskuse eesmärk on innustada globaalseid poliitilisi liidreid, investoreid ja rahvusvahelist meediat meie digiloo kogemuse põhjal.

e-Eesti Esitluskeskuses kasutatavad infolehed, presentatsioonid ja videod on kõigile vabalt kättesaadavad.

## Vaata ka
*Tiigrihüpe

## Viited

## Välislingid
*E-Eesti Nõukogu
*E-Eesti Esitluskeskus
Kalevipoja tool

**Kalevipoja tool** ehk **Ahuoja rändrahn** on kaitsealune rändrahn Viljandi maakonnas Viljandi vallas Lalsi külas. 

Rahn on kergelt leitav ning saab ka eemalt vaadelda. 1981. aasta Suure-Jaani Metsamajandi mõõtmiste põhjal on rahnu pikkus 5,3 m, laius 3,5 m, kõrgus 3,2 m ning ümbermõõt 13,4 m. Rahn loob kujutluse vägilase Kalevipoja istumispaigast. Kalevipoja tool on looduskaitse all. Samuti on see kantud Eesti ürglooduse raamatu andmebaasi.

## Viited

## Välislingid
*
*
*
Eesti internet

**[[Internet]]** on **[[Eesti]]s** laialt levinud ja suhteliselt hästi kättesaadav. 26. märtsil 1992 ühendati Tallinn ja Stockholm tehiskaaslase abil üleilmsesse arvutite võrku. Varem oli olemas postiühendus UUCPga läbi Moskva ja Akademneti. 

2010. aasta alguse hinnangu järgi kasutas Eesti 1,34 miljonist elanikust internetti 75%.

## Vaata ka
*.ee
*Eesti infotehnoloogia
*Eesti Interneti Sihtasutus
*Eesti Interneti Kogukond
*Internetiühendus

## Viited

## Välislingid
* Eesti lairiba arenguvisioon, Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liit
* Tanel Tammet. "Eesti Interneti esiajalugu". Ärileht.ee, 13. detsember 1995
* Akadeemilise andmeside areng Eestis. EENet
Eesti Luterlik Rahuühendus

**Eesti Luterlik Rahuühendus** on aastast 1997 Tartus tegutsev vanalestaadiuslik usuorganisatsioon. Organisatsioon teeb misjonitööd ka Tallinnas ja Lõuna-Eestis.

## Viited
Juri Mišini nimeline Venemaa kodanike Eesti Vabariiklik Liit

**Juri Mišini nimeline Venemaa kodanike Eesti Vabariiklik Liit** (nimetatud ka *Yury Mishin'i nimeline Venemaa kodanike Eesti Vabariiklik Liit*, lühemalt *Venemaa Kodanike Liit, Eesti Vabariiklik Vene(maa) Kodanike Liit*) on Narvas tegutsev Eesti venelaste organisatsioon, mille eesmärk on kaitsta venekeelsete inimeste õigusi Eestis. Organisatsiooni asutas ja seda juhtis Juri Mišin.
Riho Tormis

**Riho Tormis** (aastani 1936 **Richard Sturm**; 23. veebruar 1899 Kuusalu – 23. veebruar 1967 Tallinn) oli eesti köster ja organist.

Ta osales nooruses Kuusalus seltsimaja ja kirikukoori tegevuses. Aastatel 1935–1936 oli köstriks ja organistiks Pühajõe koguduses. Aastast 1937 oli ta organistiks Vigala Maarja koguduses, kus ta juhatas ka kirikukoori ja esines viiuldajana.

## Isiklikku
Tema poeg oli helilooja Veljo Tormis, pojapoeg Tõnu Tormis on fotokunstnik ja koorilaulja.

## Kirjandus
*
Gardamase vald

**Gardamase vald** (leedu keeles *Gardamo seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilutė rajoonis.

2011. aasta seisuga elas Gardamase vallas 1875 inimest. Valla keskuseks on Gardamase alev (2011. aastal oli seal 398 elanikku), vallamaja asub aadressil Liepų g. 4. Vallavanem on Tomas Balčytis.


Ramučių_kaimo_centras.jpg|Ramučiai
Gardamobaznycia.JPG|Gardamase kirik
Ramučių_k._liuteronų_bažnyčia.jpg|Ramučiai kirik


## Viited
Juknaičiai vald

**Juknaičiai vald** (leedu keeles *Juknaičių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilutė rajoonis. Vald piirneb lõunas Venemaaga.

Valla pindala on 160 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2566 inimest. Valla keskuseks on Juknaičiai küla, vallamaja asub aadressil Šiloko g. 3. Vallavanem on Alfredas Gaubys.

Valla lõunaosa jääb Nemunase delta regionaalparki. Seal elutseb mitu haruldast linnuliiki, näiteks must-toonekurg, must-harksaba, soo-loorkull ja sookurg.


Ramučių_kaimo_centras.jpg|Tarvydai
Pašyšiai.jpg|Pašyšiai
Vyžiai._Evangelikų_liuteronų_bažnyčia.jpg|Vyžiai kirik


## Viited
Katyčiai vald

**Katyčiai vald** (leedu keeles *Katyčių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilutė rajoonis. Vald loodi aastal 1995.

2011. aasta seisuga elas Katyčiai vallas 1109 inimest. 2021. aastal oli elanikke 814.

Valla keskuseks on Katyčiai alev (2011. aastal oli seal 526 elanikku), vallamaja asub aadressil Turgaus a. 1.


Katyčių evangelikų liuteronų kapinaitės.jpg|Katyčiai kalmistu
Katyčiai.jpg|Katyčiai
Katyčių pagrindinė mokykla.jpg|Katyčiai koolimaja


## Viited
Urmas Karlson

**Urmas Karlson** (sündinud 3. märts 1961 Tallinnas) on Eesti endine jalgrattur.

Ta lõpetas 1979. aastal Tallinna 4. Keskkooli. 

1974. aastal alustas ta jalgrattasporditreeninguid, tema treenerid olid Helvi ja Rein Roosi. Aastatel 1980–1984 tuli ta treki- ja maanteesõidus kokku 19 korda (sh 8 korda üksik- ja 7 korda paarisalal) Eesti NSV meistriks. 

Ta on töötanud hiljem jalgrattasporditreeneri (ka Eesti noorte trekikoondise treenerina) ja -organisaatorina.

## Tunnustus
*1981 – NSV Liidu meistersportlane
*2022 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
*Urmas Karlsoni sporditulemused
Città metropolitana di Bologna

**Città metropolitana di Bologna** on 2. järgu haldusüksus (*[[città metropolitana]]*) Itaalias Emilia-Romagna maakonnas. See moodustati endise Bologna provintsi asemele. See hakkas toimima alates 2015. aasta 1. jaanuarist. Piirneb Modena, Ferrara, Prato, Pistoia ja Ravenna provintsiga ning città metropolitana di Firenzega.

## Haldusjaotus
Città metropolitana di Bologna jaguneb 55 omavalitsusüksuseks (*comuni metropolitani*):

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Bologna suurlinnapiirkonna enam kui 15 000 elanikuga omavalitsusüksused on järgmised:

### Suurima pindalaga omavalitsusüksused
Bologna suurlinnapiirkonna suurima pindalaga omavalitsusüksused on järgmised:

### Omavalitsusüksuste ühendused
Bologna suurlinnapiirkonnas on 8 omavalitsusüksuste ühendust (*unioni di comuni*):
* Unione Reno Galliera
* Unione dei comuni Valli del Reno, Lavino e Samoggia
* Unione dei comuni Terre d'acqua
* Unione Terre di pianura
* Unione dell'Alto Reno
* Unione Montana Valli Savena-Idice
* Nuovo Circondario Imolese
* Unione dell'Appennino Bolognese

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Kintai vald

**Kintai vald** (leedu keeles *Kintų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilutė rajoonis. Vald piirneb läänes Kura lahega. Valla lõunapiir on Nemunas, valda läbivad ka Minija ja Tenenyse jõgi. Kintai valla territooriumil asub Krokų Lanka järv.

Valla pindala on 95 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1757 inimest. Valla keskus on Kintai alev (2011. aastal oli seal 616 elanikku), vallamaja asub aadressil Kuršių gatve 17. Vallavanem on Antanas Kližentis.


Cape_Vente_lighthouse.jpg|Ventė neeme tuletorn
Minge.jpg|Minija
SakūčiaiMosMin.JPG|Sakučiai
Kintų_apylinkės.jpg|Kintai ümbruskonna maastik


## Viited
Külmutatud koekiip

**Külmutatud koekiip**  (inglise keeles *frozen tissue array*) koosneb OCT-sse (*Optimal Cutting Temperature compound*) korrapäraselt sisestatud silindrilistest koeproovidest, mis on võetud värskelt külmutatud koetükist. Külmutatud koekiipide eeliseks võrreldes tavapäraste koekiipidega on see, et kude sisestatakse külmutatud plokki ilma eelneva fikseerimiseta. See tagab antikehade epitoopide ja RNA parema säilivuse, mis omakorda parandab analüüside kvaliteeti.

## Viited
Rusnė vald

**Rusnė vald** (leedu keeles *Rusnės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilutė rajoonis. Vald asub Nemunase deltas, piirnedes läänes Kura lahega, lõunas aga Venemaaga.

Valla pindala on 56 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1524 inimest. Valla keskuseks on Rusnė alev (2011. aastal oli seal 1274 elanikku), vallamaja aadress on Neringos g. 7. Vallavanem on Dalia Drobnienė.

Terve valla territoorium kuulub Nemunase delta regionaalparki. 40% valla territooriumist võtavad enda alla veekogud.


Pamarys_rusne.jpg|Nemunase delta
Rusne_Uostadvaris_Polderiai.jpg|Uastadvarise pumbajaam
Syskrante.jpg|Šyškrantė
Rusne_from_Nemunas.JPG|Rusnė


## Viited
Vitali Mutko

**Vitali Mutko** (vene keeles *Виталий Леонтьевич Мутко*; sündinud 8. detsembril 1958 Kurinskaja staniitsas Krasnodari krais) on Vene poliitik. Ta oli 21. maist 2012 kuni 19. oktoobrini 2016 Venemaa Föderatsiooni spordiminister. 19. oktoobrist 2016 kuni 15. jaanuarini 2020 oli ta Venemaa peaministri asetäitja spordi, turismi ja noorsoopoliitika alal.

Ta lõpetas Petrokrepostis laevandusalase kutsekooli motoristi erialal. Keskerihariduse sai ta Leningradi jõetranspordi tehnikumist. Kõrghariduse sai ta aastal 1987 kaugõppe teel Leningradi Veetranspordi Instituudist laevajõuseadmete mehaanikainseneri erialal. Aastal 1999 lõpetas ta Peterburi Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.
Tahkuna hiidrahn

**Tahkuna [[hiidrahn]]** on rabakivist hiidrahn, mis asub Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Lehtma külas Tahkuna põhjarannikul meres. 

Rahnu pikkus on 10,9 m, laius 9,1 m, kõrgus 4,6 m, ümbermõõt 30,3 m ja maapealse osa maht 165 m³.

Rahn on püstiste külgedega tahukakujuline, sambla- ja samblikukatteta. Selles on mitu suurt pragu ja kõrval lamab eraldunud tükke. Suurim, kuni 4 m läbimõõduga tükk on eraldunud idaküljest. Rahnu juures on vett 0,6-0,8 m sügavuselt. Rahn koosneb suurtest 7-8 cm K-päevakivi kristallidega rabakivigraniidist.

Rahn on alates 1959. aastast üksikobjektina looduskaitse all. Kivil on leitav märgistus risti joone pikkus 15 cm. Risti kõrval tähed NI ja punkt. Rist 2,3 m kivi loodenurgast ja 1,2 m kivi harjast lõuna pool.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend
*Eesti rändrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Imputeerimine

**Imputeerimine** on statistikas puuduvate andmete (väärtuste) kohtade täitmine sobivate asendusväärtustega.

Osaliselt puuduvad andmed võivad tekitada probleeme andmete analüüsimisel. Puuduvad andmed asendatakse hinnangutega, mis põhinevad teistel allikatel.

## Vaata ka
*Hot-Deck imputeerimismeetod
Külade Maapäev

**(Külade) Maapäev** (ka *külade parlament*) on MTÜ Kodukant aastast 1996 korraldatav üritus, kus muu hulgas toimuvad mõttetalgud Eesti maaelu arendamise teemal. 2015. aastal toimus XI Maapäev.

## Viited

## Välislingid
*Maapäevast MTÜ Kodukant kodulehel
Põhja tuleviku foorum

**Põhja tuleviku foorum** (inglise Northern Future Forum) on iga-aastane üheksa Euroopa põhjaosa riigi (Taani, Eesti, Soome, Island, Läti, Leedu, Norra, Rootsi ja Suurbritannia) peaministrite, ettevõtjate, ärijuhtide mitteametlik kohtumine (foorum). 

I foorum toimus 2011 Londonis nime all UK-Nordic-Baltic Summit. II foorum toimus 2012 Stockholmis ja siis võeti kasutusele praegune nimi (Northern Future Forum).
Eesti rändrahnud

**Eesti rändrahnud** on Eesti alal asuvad rändrahnud (sealhulgas hiidrahnud).

Suurim Eesti rändrahn on Ehalkivi Kunda lähedal, mille ruumala on 930 m&sup3; ja mass umbes 2500 tonni.

Eesti rändrahnud jagatakse suuruse alusel kolme rühma:
*hiidrahnud – ümbermõõt üle 25 meetri
*suured rahnud – ümbermõõt 10–25 meetrit
*väikesed rahnud – ümbermõõduga alla 10 meetri

Kokku on hiidrahne Eestis teada ligi 150, suurem osa neist on kaitse all. Suuri rahne on Eestis tuhatkond, väikeste rahnude arv on praktiliselt loendamatu.

Enamik Eesti rändrahnudest on Põhja-Eestis. Eriti rohkelt on neid Lahemaal. Rahnude jaotumus suurusnäitajate järgi on tavaliselt sarnastele loodusnähtustele ligilähedaselt kirjeldatav eksponentfunktsiooni abil. Maapealseid rahne, mille ümbermõõt ületab 50 meetrit, on Eestis kaks: Ehalkivi ja Kabelikivi.

Eesti hiidrahnudest on 64% koostiselt rabakivid. See ei peegelda siiski nende päritolupiirkonna Fennoskandia kilbi keskmist koostist. Rabakivis on säilinud tardumisjärgne ristsuunaline lõhelisus, mis tuleneb hilisema moonde puudumisest. Ristsuunalise lõhelisuse tõttu oli liustikul rabakivitahukaid lihtsam lahti murda ja Eestisse tuua. Ülejäänud 36% hiidrahnudest koosnevad pegmatiidist, gneisist, migmatiidist, graniidist ja gneissbretšast.

## Viited

## Vaata ka
*Eesti rändrahnude loend
*Eesti hiidrahnude loend

## Kirjandus
*Viiding, H. 1986. Suurte rändrahnude kirjeldamise juhend. - Abiks loodusevaatlejale 85. Eesti Teaduste Akadeemia, Tartu.
*Pirrus, E. 1996. Suured rändrahnud – võõrsilt pärit omad. Eesti Loodus, 4, 118–119.
*Pirrus, E. 2003. Hiidrahnud loodusmälestistena. Eluta loodusmälestiste uurimine ja kaitse, Tallinn, 75–88.
*Suuroja, K.& Suuroja, M. 2008. Hiidrahnud. Eesti loodusmonumendid. Geotrail, Tallinn.
*Suuroja, K.& Suuroja, M. 2006. Eesti 100 rändrahnu. Eesti loodusmonumendid. Geotrail, Tallinn.
*Pirrus, E. 2009. Eestimaa suured kivid. Suurte rändrahnude lugu. Teaduste Akadeemia kirjastus, Tallinn.

## Välislingid
*Enn Pirruse "Eestimaa suured kivid"
Kopenhaageni-Tartu koolkond

**Kopenhaageni-Tartu koolkond** (inglise *Copenhagen–Tartu school*) on Kopenhaageni ja Tartu Ülikooli biosemiootikaga tegelevate teadlaste mitte tihe võrgustik (inglise *loose network*). 

Koolkonna nimekamaid teadlasi on Kalevi Kull, Jesper Hoffmeyer, Peeter Torop, Claus Emmeche, Timo Maran, Mihhail Lotman.

## Vaata ka
*Tartu-Moskva semiootikakoolkond
*Gatherings in Biosemiotics
Maailma Antidopingu Agentuur

**Maailma Antidopingu Agentuur** (kasutatakse ka tõlget **Maailma Dopinguvastane Agentuur**; inglise **World Anti-Doping Agency**, lühendatult **WADA**) on Rahvusvahelise Olümpiakomitee juhatusel töötav ja spordis dopingu kasutamise vastu võitlev ning dopingu kasutamist kontrolliv organisatsioon.

Maailma Dopinguvastane Agentuur loodi aastal 1999 Lausanne'is.

## Vaata ka
*Eesti Antidoping
*Maailma antidopingu koodeks
*Euroopa Nõukogu dopinguvastane konventsioon
Figeac

**Figeac** on linn Prantsusmaal Loti departemangus. Ta on departemangus üks kahest alamprefektuurist (*sous-préfecture*) ehk ringkonna halduskeskusest. Linn on kahe kantoni keskuseks.

Linna läbib Célé jõgi.

Linna territoorium asub 170–451 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnas asuv Saint-Jacquesi haigla on arvatud UNESCO maailma kultuuripärandisse.

## Linnaga seotud isikud
* François de Boutaric (1672–1733), jurist
* Jacques-Antoine Delpon (1778–1833), teadlane ja arheoloog
* Jean-François Champollion (1790–1832), prantsuse egüptoloog
* Charles-Pierre Bessières (1792–1854), sõjaväelane ja poliitik
* Joseph-Martial Mouly (1807–1868) piiskop ja Pekingi apostlik vikaar
* Emmanuel Delmas (1954), linnas sündinud Angeri piiskop
* Louis-Jean Malvy (1875–1949), radikaalne poliitik, Martin Malvy vanaisa
* Charles Boyer (1897–1978), näitleja
* Lucien Bonnafé (1912–2003), psühhiaater
* Yvette Frontenac (1925–1998), linnas pikka aega elanud luuetaja ja proosakirjanik, teose "Rue des Nèfles" autor
* François Furet (1927–1997), ajaloolane
* Martin Malvy (1936), Midi-Pyrénées' piirkonnanõukogu president, endine minister ja Figeaci linnapea
* Joël Bouzou (1955), linnas sündinud sportlane, 1987. aasta maailmameister moodsas viievõistluses

## Sõpruslinnad
*  Bielefeld, Saksamaa (2011)
*  Saint-Loubès, Prantsusmaa (2011)

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Gourdon (Lot)

**Gourdon** [gur'don] on vald Prantsusmaal Loti departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Gourdon on kantoni keskuseks.

Gourdoni territoorium asub 130–323 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Linna ja vallaga seotud isikud
* Ricard de Genouillac, aadliperekond, kes alates aastast 961 sai oma valdusse Gourdoni kindluse.
* Bertrand I de Gourdon-Saint-Cirq või ka Bertrand de Gourdon Gourdoni senjöör, oksitaanikeelne luuletaja ja trubaduur.
* Géraud III de Gourdon, Gourdoni senjöör.
* Pierre Auriol (1280–1322), linna lähedal sündinud frantsiskaani teoloog.
* Guillaume Farinier (? – 1361), frantsiskaani usutegelane.
* Pons de Lauzières-Thémines (1553–1627), Gourdoni viimane senjöör, Prantsuse marssal.
* Gustave Larroumet (1852–1903), linnas sündinud kunstiajaloolane, kirjanik ja riigiametnik.
* Edmond Albe (1861–1926), ajaloolane ja speleoloog.
* Augustin Cabanès (1862–1928), linnas sündinud arst, ajakirjanik ja ajaloolane.
* Olympe Dupas (1876–1932), viiuldaja ja muusikaprofessor.
* Georges-Émile Lebacq (1876–1950), linnas elanud Belgia kunstnik, impressionist.
* Maurice David-Darnac (1913–1983), linnas surnud ajakirjanik, poliitik ja ajaloolane.
* Jean-Paul Planchou (1948), linnas sündinud poliitik.
* Jean Milhau (1929), poliitik, Loti departemangu esindav prantsuse senaator.

## Sõpruslinnad
* Ibbenbüren (Saksamaa) alates 2001.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
* Turismiinfo (*inglise keeles*)
Kemoautotroofia

**Kemoautotroofia** on organismide toitumistüüp, mille korral energiaallikaks on keemilised ühendid, süsinikuallikaks aga süsihappegaas.

## Vaata ka
*Toitumistüübid
Fotoautotroofia

**Fotoautotroofia** on organismide toitumistüüp, mille korral energiaallikaks on valgus, süsinikuallikaks aga anorgaaniline süsinikuühend (tavaliselt süsihappegaas).

Kemoautotroofia korral on energiaallikaks keemiline ühend.

## Vaata ka
*toitumistüübid
Fotoheterotroofia

**Fotoheterotroofia** (ehk heterotroofne fototroofia) on organismide toitumistüüp, mille korral energiaallikaks on valgus, süsinikuallikaks aga orgaanilised ühendid.

Fotoheterotroofsete organismide näiteks on purpursed mitteväävlibakterid ja rohelised mitteväävlibakterid.
Metsakaamera

**Metsakaamera** (nimetatud ka *notsukaamera, Sea-TV*) oli looduskalender.ee ja EENeti ühisprojekt, mille raames pandi Tartus metsloomade söögikoha juures üles videokaamera ja kaamerapilti sai otse (*live*) näha internetist. Projekt algas 11. detsember 2008. 

## Välislingid
*Urmas Sellis, Kuidas Sea-TV toimib?, looduskalender.ee, 25.01.2009
Mende

**Mende** [mand] on linn Prantsusmaal Lozère'i departemangus. Ta on departemangu prefektuur (*prefecture*) ehk halduskeskus. Linn on jagatud kahe kantoni vahel ja on ühtlasi nende keskuseks.

Linna territoorium asub 691–1236 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Linna ja vallaga seotud isikud
* Jean-Baptiste Amédée de Grégoire de Saint-Sauveur (1709–1792), Bazas' piiskop ja generaalstaatide saadik 1792
* Abraham Fontanel (1740–1817), kunstikaupmees ja -koguja
* Abbon-Pierre-François Bonnel de la Brageresse (1757–1844), Viviersi piiskop
* Jean-Jacques Fayet (1786–1849), Lozère'i departemangu esindav parlamendiliige, Orléansi piiskop
* Charles du Pont de Ligonnès (1845–1925), Prantsuse leitnant
* Henri Bourrillon (1891–1944), advokaat
* Gaby Bruyère (1914–1978), näitleja
* Thierry Jean-Pierre (1955–2005), kohtunik, poliitik ja advokaat
* Claude Érignac (1937–1998), Prantsuse riigiametnik, Korsika prefekt
* René Boullier de Branche (1941–1981), poliitik, Mayenne'i departemangu rahvasaadik
* Élisabeth Filhol (sündinud 1965), kirjanik
* Brigitte Guibal (sündinud 1971), sportlane
* Quentin Elias (1974–2014), laulja, mannekeen ja pornonäitleja
* Christophe Laurent, sündinud 1977, jalgrattur

## Sõpruslinnad
* Wunsiedel (Saksamaa) – alates 1980
* Volterra (Itaalia) – alates 1993
* Vila Real (Portugal) – alates 2003

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
* Turismiinfo (*inglise keeles*)
Saugose vald

**Saugose vald** (leedu keeles *Saugų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilutė rajoonis.

Valla pindala on 160 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3419 inimest. Valla keskuseks on Saugose küla, vallamaja asub aadressil Mažosios Lietuvos g. 4,. Vallavanem on Kęstutis Sadauskas.

Valla territoorium kuulub osaliselt Nemunase delta regionaalparki. Suuremad jõed on Minija, Tenenys, Veiviržas. Vilkyčiai külas ammutatakse naftat.


Saugos malūnas.jpg|Saugose veski
Saugos Ziema.jpg|Saugos
Vilkyčiai.JPG|Vilkyčiai
Saugos,_evangelikų_liuteronų_bažnyčia.JPG|Saugose luteri kirik


## Viited
Eesti – Nõukogude Liidu mittekallaletungileping

**Eesti – Nõukogude Liidu mittekallaletungileping** oli mittekallaletungileping, mis sõlmiti 4. mail 1932 Eesti Vabariigi ja Nõukogude Liidu vahel.

## Vaata ka
*Eesti-Saksa mittekallaletungileping
Gourdon

**Gourdon** on mitme valla nimi Prantsusmaal:

*Gourdon on vald Alpes-Maritimesi departemangus
*Gourdon on vald Ardèche'i departemangus
*Gourdon on vald Loti departemangus
*Gourdon on vald Saône-et-Loire'i departemangus

lisaks veel:

*Gourdon-Murat on vald Prantsusmaal Corrèze'i departemangus
Tartu Läti Selts

**Tartu Läti Selts** (läti keeles *Tartu Latviešu biedrība*) on Tartus tegutsev selts, mis arendab läti kultuurielu Tartus ja Eestis. Seltsi esimees on Ilze Salnāja-Värv. 

Selts on asutatud aastal 2012. 

## Vaata ka
*letofiil
*Lõuna-Eesti Läti Selts (asutatud Tartus 1990. aastal)
*Riia Läti Selts (asutatud Riias 1868. aastal) 

## Välislingid
* Seltsi koduleht
Jean Asselborn

**Jean Asselborn** (sündinud 27. aprillil 1949 Steinfortis Capelleni kantonis Luksemburgis) on Luksemburgi poliitik (Luksemburgi Sotsialistlik Töölispartei). Ta oli 31. juulist 2004 kuni 17. novembrini 2023 Luksemburgi välisminister.

Ta oli 18-aastane, kui lahkus koolist. Lõpetas aastal 1976 õhtukooli (*Athénée de Luxembourg*). Oktoobris 1981 sai ta Nancy II ülikoolist magistrikraadi eraõiguse alal.

Ta oli aastatel 1982–2004 Steinforti linnapea, lisak 1984–2004 ka Luksemburgi parlamendi liige. 31. juulist 2004 kuni 17. novembrini 2023 oli ta Luksemburgi välisminister.
Eesti 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Eesti]]** osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel. Olümpiamängudele kvalifitseerus 47 sportlast 13 spordialalt. Eesti olümpiakoondise lõplik koosseis selgus 15. juulil 2016.

Neljapaadimeeskond koosseisus Andrei Jämsa, Tõnu Endrekson, Kaspar Taimsoo ja Allar Raja võitis 11. augustil sõudmises pronksmedali.

Olümpiapääsme said järgmised sportlased:

## Jalgrattasport
Maanteesõit: 
*Rein Taaramäe
*Tanel Kangert

## Judo
*Grigori Minaškin

## [[Kergejõustik 2016. aasta suveolümpiamängudel|Kergejõustik]]

400 m tõkkejooks:
*Rasmus Mägi
*Jaak-Heinrich Jagor

3000 m takistusjooks:
*Kaur Kivistik

Kaugushüpe:
*Ksenija Balta

Kettaheide:
*Gerd Kanter
*Martin Kupper

Odavise:
*Magnus Kirt
*Tanel Laanmäe
*Risto Mätas
*Liina Laasma

Maraton:
*Roman Fosti
*Liina Luik
*Lily Luik
*Leila Luik
*Tiidrek Nurme

Kümnevõistlus:
*Maicel Uibo
*Karl Robert Saluri

Seitsmevõistlus:
*Grit Šadeiko

## Laskmine
*Peeter Olesk

## Maadlus
Kreeka-Rooma maadlus:
* Ardo Arusaar (-98 kg)
* Heiki Nabi (-130 kg)

Vabamaadlus:
*Epp Mäe

## Purjetamine
;Mehed
Finn:
*Deniss Karpak

Laser:
*Karl-Martin Rammo

;Naised
:
*Ingrid Puusta

49er FX:
*Anna Maria Sepp ja Kätlin Tammiste

## Sulgpall
;Mehed
* Raul Must

;Naised
* Kati Tolmoff

## Sõudmine
### Neljapaat
* Andrei Jämsa
* Tõnu Endrekson
* Kaspar Taimsoo
* Allar Raja
* Sten-Erik Anderson (varu)

## Triatlon
* Kaidi Kivioja

## Tõstmine
* Mart Seim

## [[Ujumine 2016. aasta suveolümpiamängudel|Ujumine]]
;Mehed
* Martin Allikvee
;Naised
* Maria Romanjuk

## Vehklemine
Eesti epeenaiskond koosseisus 
*Irina Embrich
*Julia Beljajeva
*Erika Kirpu
*Kristina Kuusk (varu)

Epeevehkleja
*Nikolai Novosjolov

## [[Vibulaskmine 2016. aasta suveolümpiamängudel|Vibulaskmine]]
*Laura Nurmsalu

## Viited

## Välislingid
*Rio de Janeiro OM'le kvalifitseerumine
*Eesti Rio 2016 ametlikul veebisaidil
*Eesti sportlased Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Kiilopää

**Kiilopää** on tundur ja suusakeskus Soomes Lapi maakonnas Inari vallas. 

Kiilopää tundur on 546 meetrit kõrge mägi Urho Kekkoneni rahvuspargi lääneosas.

Kiilopää suusakeskus asub 16 km Saariselkäst lõunas. Talvel saab harrastada murdmaasuusatamist, suvel matkata Urho Kaleva Kekkoneni rahvuspargis.

2015. aastal toimusid Kiilopääl rogaini maailmameistrivõistlused.

## Viited

## Välislingid
*Kiilopää suusakeskuse koduleht
Aasta muld

**Aasta muld** on muld, mida valitakse Eestis, et teadvustada laiemat avalikkust Eestis levinud muldade mitmekesisusest, mis seisneb nende väljanägemise, omaduste ja kasutussobivuse erinevustes. Aasta mulla valimise algatas Eesti Mullateaduse Selts.

## Eesti aasta mullad
*2014 – leostunud muld
*2015 – paepealne muld
*2016 – rabamuld
*2017 – leetmuld
*2018 – näivleetunud muld
*2019 – madalsoomuld
*2020 – erodeeritud muld
*2021 – rähkmuld
*2022 – tehismuld
*2023 – leetunud muld
*2024 – leostunud gleimuld
*2025 – klibumuld
*2026 – leetjas muld

## Viited
JK Tallinna Kalev Juunior

**JK Tallinna Kalev Juunior** oli Eesti jalgpalliklubi JK Tallinna Kalev kolmas duubelmeeskond, mis mängis viimati IV liigas.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*JK Tallinna Kalev
*JK Tallinna Kalev II
*JK Tallinna Kalev III
Joosep Tammemäe

**Joosep Tammemäe** (sündinud 28. oktoobril 1990) on eesti rogainija.

## Haridus
2010. aastal lõpetas Viljandi C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi hõbemedaliga. 2015. aastal lõpetas Eesti Maaülikooli metsamajanduse magistriõppe ja kaitses magistritöö "Lidarandmete kasutamine metsa kasvukäigu püsiproovitükkidel puistu kõrguse hindamiseks" (juhendajad Diana Laarmann ja Tauri Arumäe).

## Sporditulemused
Harrastab murdmaasuusatamist, laskesuusatamist, pikamaajooksu, orienteerumist, rogaini ja seiklussporti.

Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis ta 2015. aastal Tšehhis ta koos Timmo Tammemäe ja Arvi Antoniga hõbeda.

2017 märtsis läbib ta üksinda jalgsi matkates 400 km pikkuse teekonna mööda endist Eestimaa ja Liivimaa kubermangu vahelist piiri Tõstamaalt Peipsi järveni, valmistades ette EV100 tähistamise avaüritust.

## Viited

## Välislingid
*http://www.postimees.ee/teema/joosep_tammemäe
*Joosep Tammemäe sporditulemused
Arvi Anton

**Arvi Anton** (sündinud 13. detsembril 1992) on eesti rogainija.

## Haridus
Õppinud Kärstna Põhikoolis, lõpetanud Lähte Ühisgümnaasiumi. Õpib Eesti Maaülikoolis loodusvarade kaitse ja kasutamise erialal.

## Sporditulemused
Harrastab pikamaajooksu, murdmaasuusatamist, orienteerumist, rogaini ja seiklussporti.

Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis ta 2015. aastal Tšehhis ta koos Timmo Tammemäe ja Joosep Tammemäega hõbeda.

Ta on MTÜ Seiklushunt juhatuse liige.

## Tunnustus
*2025 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia

## Viited

## Välislingid
*http://www.seiklushunt.ee/kontakt
Hiiumaa ÜJK

**Hiiumaa ÜJK** on endine Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Emmastes.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*HÜJK Emmaste
*Emmaste JK
Šilutė vald

**Šilutė vald** (leedu keeles *Šilutės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilutė rajoonis. Vald piirneb edelas Venemaaga.

Valla pindala on 150 km². 2011. aasta seisuga elas seal 22875 inimest. Valla keskuseks on Šilutė linn (aastal 2011 17775 elanikku), vallamaja asub aadressil Lietuvininkų g.17. Vallavanem on Raimondas Steponkus.

Valla lõunaosa kuulub Nemunase delta regionaalparki.


Durpių_įmonė_Traksėdžiuose.jpg|Traksėdžiai turbatööstuse hoone
Laučiai.jpg|Laučiai
Grabupiai.jpg|Grabupiai
Macikai._Buves_lageris.jpg|Macikai koonduslaager


## Viited
Černé Údolí

**Černé Údolí** (saksa keeles *Schwarzthal*) on küla Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Český Krumlovi ringkonnas.

Küla asub Novohradské hory mäestikus.

## Viited
Lõuna-Eesti Läti Selts

**Lõuna-Eesti Läti Selts** oli Tartus 31. mail 1990 asutatud selts, mis tegutses kuni 2012. aastani.

Seltsile kuulus maja Tähtvere tänav 1. 

## Vaata ka
*Tartu Läti Selts

## Viited
Roni Size

**Roni Size** (kodanikunimega **Ryan Owen Granville Williams**, sündinud 29. oktoobril 1969 Bristolis) on Suurbritannia produtsent ja DJ, trummi ja bassi kollektiivi Reprazent eestvedaja. 

Roni Size'i ja Reprazenti debüütalbum "New Forms" pälvis 1997. aastal Mercury muusikaauhinna.
 
## Noorpõlv
Williams sündis Bristolis Jamaica immigrantide perekonnas. 

Nooruses kuulas ta *[[reggae]]*t ja hiphoppi ning külastas paljusid muusikaüritusi. Kohalikus noortekeskuses õppis ära muusika produtseerimise põhialused. Kui ta 16-aastaselt koolist välja visati, hakkas muusikaga tegelema ja õpetas noortekeskuses ka teisi huvilisi. 1980. aastate lõpus katsetas ta *reggae* ja *house*iga, seejärel liikus edasi *jungle*i juurde. Ta käis usinalt reividel ja oli nii *jungle*i kui ka trummi ja bassi sünni juures. 

## Loometegevus
1990. aastate alguses hakkas ta koostööd tegema DJ Krusti, DJ Die ja Suv'iga. 

1992. aastal andis Roni Size mitu singlit välja plaadifirma V Recordings kaudu, kuid 1993. aastal asutasid Size, Krust ja nende peokorraldajast sõber Chris Lewis oma plaadifirma Full Cycle Records (algselt kandis nime Full Circle Records). 

1997. aastal andis plaadifirma Talkin' Loud välja kogumiku "New Forms", mis sai plaatinaplaadiks. New Forms tuli välja koostöös rühmitusega Reprazent, kuhu lisaks Roni Size'ile kuulusid DJ Krust, DJ Die, Suv, Onallee, Dynamite MC ja Bahamadia. Kogumiku tuntuim lugu oli "Brown Paper Bag". Reprazenti loodud trummis ja bassis on mõjutusi hiphopist, *[[funk]]*ist, soulist, džässist, *[[dub]]ist* ja *house*ist. 

1999. aastal eksperimenteerisid Roni Size ja DJ Die koos laulja Leonie Lawsiga projekti "Breakbeat Era" tarbeks trummi ja bassi ja rokihelide kombineerimisega.

## Viited

## Välislingid
*Discogs
*Soundcloud
*Twitter
*Instagram
Eesti Maaülikooli mullamuuseum

**Eesti Maaülikooli mullamuuseum** on Eesti Maaülikooli juures olev Eesti muldasid tutvustav muuseum. 

Muuseumis on 133 Eesti mullaprofiili, Eesti ja välismaa mullastikukaardid, mineraalide ja kivimite kogu, Eestis kasutatud väetiste kogu jms.

## Viited

## Välislingid
*Mullamuuseum Eesti Maaülikooli kodulehel
Tõnis Käo

**Tõnis Käo** (3. veebruar 1940 Laimjala – 3. juuli 2016 München) oli eesti tööstusdisainer, kes tegutses Saksamaal.

Aastatel 1969–1991 töötas ta Münchenis Siemens AG-s, 
1992–2005 oli tööstusdisaini professor Wuppertali Ülikoolis, aastast 2004 oli ta Bergischeni instituudi teadusdirektor (saksa keeles *wissenschaftlicher Direktor des Bergischen Instituts für Produktentwicklung und Innovationsmanagement*).

## Viited

## Välislingid
* Tõnis Käo: „Design als Experiment“, Retrospektive, zollverein.de
*Karin Paulus. Disainipioneer, ekspress.delfi.ee, 19. august 2014
Sergei Volkonski (1860−1937)

Vürst **Sergei Mihhailovitš [[Volkonski]]** (vene keeles *Сергей Михайлович Волконский*; 16. mai 1860 (ukj) Keila-Joa mõis – 25. oktoober 1937 Hot Springs, Ameerika Ühendriigid) oli vene muusika- ja teatripedagoog.

Eesti keeles on 2013. aastal Peeter Volkonski tõlkes ilmunud Sergei Volkonski raamat "Kodumaa : mälestused" (ISBN 9789985327609).

## Isiklikku
Tema isa oli Mihhail Volkonski. Tema vanaisa oli Sergei Grigorjevitš Volkonski. 

## Viited
Švėkšna vald

**Švėkšna vald** (leedu keeles *Švėkšnos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilutė rajoonis.

Valla pindala on 180 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3350 inimest. Valla keskuseks on Švėkšna alev (2011. aastal oli seal 1649 elanikku), vallamaja asub aadressil Liepų a. 24. Vallavanem on Alfonsas Šeputis.


VilkenoDvaroRumai.jpg|Vilkėnase mõisa peahoone
InkakliaiKapines.JPG|Inkakliai kalmistu
Sveksnastogastulpis.jpg|Švėkšna


Lisaks küladele asub vallas veel Nautiltė huutor (2011. aastal oli seal 0 elanikku).

## Viited