open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Assaku

**Assaku** on alevik Harju maakonna Rae vallas. Alevik koosneb peamiselt eramajadest, kuid on ka ridamaju ja mõned korterelamud. 

Esimest korda on Assakut kirjalikult mainitud Taani hindamisraamatus *Assuncauæ* nime all 1241. Kuni 1970. aastatel toimunud kohanimede reformini tunti Assaku põhiosa (Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteest läänes) Lehmja nime all, Assakuna tunti maanteest ida poole jäävat Assaku ladude piirkonda. Samuti jäi umbes aleviku piirkonda ajalooline Jagumäe (Jaagumäe) küla. 

Lehmja nimi on olnud üpris "veniv" mõiste, ulatudes Assakult Jürini (Lehmja mõis, Lehmja tammik). Pärast kohanimede reformi kinnistati Lehmja küla nimetus üsna lagedale vähese asustusega alale Assaku ja Pildiküla vahel.

Assaku Nõiakivi on teadaolevalt suurima lohkude arvuga (405 inimkäeliselt süvendatud lohku) kultuskivi Euroopas.

Assakul asub lasteaed (endine Lehmja Põhikool), mis kuulub Peetri Lasteaed-Põhikooli alla.

## Elanike arv


ImageSize  = width:500 height:220
PlotArea   = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis   = orientation:vertical
AlignBars  = justify
Colors =
  id:gray1 value:gray(0.8)
DateFormat = yyyy
Period     = from:50 till:500
ScaleMajor = unit:year increment:100 start:50 gridcolor:gray1
PlotData =
  bar:1959 color:gray1 width:1
   from:50 till:214 width:15 text:214 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1970 color:gray1 width:1
   from:50 till:235 width:15 text:235 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1979 color:gray1 width:1
   from:50 till:426 width:15  text:426 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1989 color:gray1 width:1
   from:50 till:339  width:15  text:339 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1996 color:gray1 width:1
   from:50 till:383  width:15  text:383 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2003 color:gray1 width:1
   from:50 till:411 width:15  text:411 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2009 color:gray1 width:1
   from:50 till:409  width:15  text:409 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2012 color:gray1 width:1
   from:50 till:435  width:15  text:435 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2015 color:gray1 width:1
   from:50 till:455  width:15  text:455 textcolor:red  fontsize:8px



## Vaata ka
*Assaku viadukt

## Viited
Kautjala

**Kautjala** on küla Harju maakonna Rae vallas. Külas asus Kautjala mõis (*Cautel*).

## Elanike arv


ImageSize  = width:500 height:220
PlotArea   = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis   = orientation:vertical 
AlignBars  = justify 
Colors = 
  id:gray1 value:gray(0.8)
DateFormat = yyyy
Period     = from:0 till:50
ScaleMajor = unit:year increment:10 start:0 gridcolor:gray1
PlotData =
  bar:1959 color:gray1 width:1 
   from:0 till:49 width:15 text:49 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1970 color:gray1 width:1 
   from:0 till:21 width:15 text:21 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1979 color:gray1 width:1 
   from:0 till:19  width:15  text:19 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1989 color:gray1 width:1 
   from:0 till:6  width:15  text:6 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1996 color:gray1 width:1 
   from:0 till:5  width:15  text:5 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2003 color:gray1 width:1 
   from:0 till:7 width:15  text:7 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2008 color:gray1 width:1 
   from:0 till:8  width:15  text:8 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2009 color:gray1 width:1 
   from:0 till:13  width:15  text:13 textcolor:red  fontsize:8px


## Vaata ka
*Kautjala mõis

## Viited
Kopli (Rae)

**Kopli** on küla Harju maakonna Rae vallas.

Kopli küla asub Tallinna kesklinnast umbes 17 km kaugusel.

Küla ümbritsevad Lagedi, Ülejõe, Loo, Kadaka ja Saha külad.

Külast umbes 200 m läänes voolab Pirita jõgi.

Koplis elab 01.01.19 andmete järgi 429 inimest. Allpool on toodud välja ka tabel, mis näitab elanikkonna arvu muutust viimase 61 aasta jooksul. 

Küla pindala on 315 hektarit. 

Rahvastiku tihedus on Kopli külas 136.1 inimest/km2,  mis on kõrgem kui Rae valla keskmine ( 95.2 in/km2).

Koplis asub Eesti Vabariigi kaitse all olev geodeetiline punkt.

Küla posti sihtnumber on 75321.

## Ajalugu
Kopli küla asub Lagedi läheduses. Tänapäeva Lagedi (ja ilmselt ka Kopli) piirkond oli  tihedasti asustatud juba muinasajal.

Muud infot kuni 20. sajandini välja Kopli külast eraldi pole. Kuna küla asukoht on Lagedi lähedus, siis jäid kõik olulisemad asjad (nagu Lagedi kool raudtee) Koplist kõrvale. 

1945. aastal moodustati valdade (sh Rae) territooriumile väiksemad haldusüksused ehk külanõukogud, Lagedi külanõukogu asus Kopli külas.

2005. aastal valmis Kopli külas uus sügavvee pumbajaam.

2010. aasta aprillis toimus Koplis üleujutus.

Kopli lähedal Loo külas asub Lagedi mõis.

## Asutused ja ettevõtted
Koplis asuvad ettevõtted Harteron OÜ, Plusmerk OÜ ja Nuhja tall. Ülejäänud hooneid kasutatakse elumajadena.

Kopli sisse jääb ka Lagedi lasteaed.

## Loodus
Kopli küla mitterahvastatud osa iseloomustavad põllud ja tühermaad. Põldudel on palju suuri kive ja kohalike sõnul elavad seal ka jänesed. Puudest kasvavad seal kuused ja tammed. 

## Kopli küla tänavad
Kopli külas asuvad osaliselt või täielilkult Ilumetsa ling, Ilumetsa tee, Kaare tänav, Kasemäe tee, Kivikalme põik, Kivikalme tee, Kooli tänav, Meelespea tee, Mäeotsa tee, Piiri tänav, Päikese tänav, Rootsi tee, Vahtramäe tee, Ülase tee.

## Elanike arv

## Viited
Kurna

**Kurna** on küla Harju maakonna Rae vallas. Kurnas asus Kurna mõis (*Cournal*).

10. juulil 2013 moodustati Kurna küla põhjaosast ja Järveküla küla kaguosast eraldatud alale uus küla – Uuesalu küla.

Kurnas asub kaubanduspark Kurna Park.
## Elanike arv


ImageSize  = width:500 height:220
PlotArea   = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis   = orientation:vertical 
AlignBars  = justify 
Colors = 
  id:gray1 value:gray(0.8)
DateFormat = yyyy
Period     = from:0 till:250
ScaleMajor = unit:year increment:50 start:0 gridcolor:gray1
PlotData =
  bar:1959 color:gray1 width:1 
   from:0 till:228 width:15 text:228 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1970 color:gray1 width:1 
   from:0 till:192 width:15 text:192 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1979 color:gray1 width:1 
   from:0 till:125  width:15  text:125 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1989 color:gray1 width:1 
   from:0 till:81  width:15  text:81 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1996 color:gray1 width:1 
   from:0 till:88  width:15  text:88 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2003 color:gray1 width:1 
   from:0 till:96 width:15  text:96 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2008 color:gray1 width:1 
   from:0 till:99  width:15  text:99 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2009 color:gray1 width:1 
   from:0 till:99  width:15  text:99 textcolor:red  fontsize:8px


## Vaata ka
* Kurna mõisa park
* Lehmja asulakoht

## Viited
Lehmja

**Lehmja** on küla Harju maakonna Rae vallas. 
Alates 2003. aastast asub Põrguvälja teel ASi Kalev uus nüüdisaegne tootmiskompleks.

## Elanike arv


ImageSize  = width:350 height:220
PlotArea   = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis   = orientation:vertical 
AlignBars  = justify 
Colors = 
  id:gray1 value:gray(0.8)
DateFormat = yyyy
Period     = from:0 till:200
ScaleMajor = unit:year increment:50 start:0 gridcolor:gray1
PlotData =
  bar:1959 color:gray1 width:1 
   from:0 till:136 width:15 text:136 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1970 color:gray1 width:1 
   from:0 till:119 width:15 text:119 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1979 color:gray1 width:1 
   from:0 till:128  width:15  text:128 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1989 color:gray1 width:1 
   from:0 till:92  width:15  text:92 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1996 color:gray1 width:1 
   from:0 till:102  width:15  text:102 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2003 color:gray1 width:1 
   from:0 till:39 width:15  text:39 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2008 color:gray1 width:1 
   from:0 till:35  width:15  text:35 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2009 color:gray1 width:1 
   from:0 till:36  width:15  text:36 textcolor:red  fontsize:8px


## Vaata ka
*Lehmja asulakoht
*Lehmja tammik
*Lehmja tammiku kaitseala
*Lehmja mõis
*Lehmja-Loo kivikalmed

## Viited
Katia Krafft

**Katia Krafft** (sünninimi **Catherine Conrad**; 17. aprill 1942 Soultz-Haut-Rhin – 3. juuni 1991 Unzen) oli prantsuse vulkanoloog.

Koos oma abikaasa Maurice Krafftiga uuris, pildistas ja dokumenteeris ta vulkaane üle kogu maailma. Nad kirjeldasid enam kui 100 vulkaanipurset ning kogusid ulatusliku foto- ja filmimaterjali.

Suvel 1991 hukkusid mõlemad Jaapanis Kyūshū saarel Unzeni vulkaani purset dokumenteerides.
Pajupea

**Pajupea** on küla Harju maakonna Rae vallas. 

Külas asub Aruküla kalmistu ja kultuurimälestiseks tunnistatud ohverdamiskoht Taaralaskemägi.

Küla kuulus Jüri kihelkonda ja Kurna valda ning Rae valda. 

## Elanike arv


ImageSize  = width:500 height:220
PlotArea   = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis   = orientation:vertical 
AlignBars  = justify 
Colors = 
  id:gray1 value:gray(0.8)
DateFormat = yyyy
Period     = from:0 till:200
ScaleMajor = unit:year increment:50 start:0 gridcolor:gray1
PlotData =
  bar:1959 color:gray1 width:1 
   from:0 till:61 width:15 text:61 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1970 color:gray1 width:1 
   from:0 till:67 width:15 text:67 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1979 color:gray1 width:1 
   from:0 till:120  width:15  text:120 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1989 color:gray1 width:1 
   from:0 till:93  width:15  text:93 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1996 color:gray1 width:1 
   from:0 till:96  width:15  text:96 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2003 color:gray1 width:1 
   from:0 till:110 width:15  text:110 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2008 color:gray1 width:1 
   from:0 till:128  width:15  text:128 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2009 color:gray1 width:1 
   from:0 till:128  width:15  text:128 textcolor:red  fontsize:8px


## Viited
Rae

**Rae** on küla Harju maakonna Rae vallas. 

Külas asus Tallinna linnale kuuluv Rae linnamõis.

## Elanike arv


ImageSize  = width:500 height:220
PlotArea   = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis   = orientation:vertical 
AlignBars  = justify 
Colors = 
  id:gray1 value:gray(0.8)
DateFormat = yyyy
Period     = from:100 till:1000
ScaleMajor = unit:year increment:50 start:100 gridcolor:gray1
PlotData =
  bar:1959 color:gray1 width:1 
   from:100 till:160 width:15 text:160 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1970 color:gray1 width:1 
   from:100 till:172 width:15 text:172 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1979 color:gray1 width:1 
   from:100 till:134  width:15  text:134 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1989 color:gray1 width:1 
   from:100 till:103  width:15  text:103 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1996 color:gray1 width:1 
   from:100 till:113  width:15  text:113 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2003 color:gray1 width:1 
   from:100 till:168 width:15  text:168 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2007 color:gray1 width:1 
   from:100 till:438  width:15  text:438 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2009 color:gray1 width:1 
   from:100 till:555  width:15  text:555 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2010 color:gray1 width:1 
   from:100 till:602 width:15  text:602 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2012 color:gray1 width:1 
   from:100 till:753 width:15  text:753 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2014 color:gray1 width:1 
   from:100 till:808 width:15  text:808 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2015 color:gray1 width:1 
   from:100 till:987 width:15  text:987 textcolor:red  fontsize:8px


## Vaata ka
*Rae kultuskivi
*Rae rauasulatuskoht

## Viited
Limu

**Limu** on küla Harju maakonna Rae vallas.

Küla idapiir jookseb mööda Pirita jõge. Limu järv jääb külast läände ning asub Seli küla territooriumil.

Küla põhjaosas asuvad kaks kultusekivi ja üks kivikalme. Kõik kolm on arvatud arheoloogiamälestisteks.

## Elanike arv


ImageSize  = width:500 height:220
PlotArea   = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis   = orientation:vertical 
AlignBars  = justify 
Colors = 
  id:gray1 value:gray(0.8)
DateFormat = yyyy
Period     = from:0 till:100
ScaleMajor = unit:year increment:10 start:0 gridcolor:gray1
PlotData =
  bar:1959 color:gray1 width:1 
   from:0 till:82 width:15 text:82 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1970 color:gray1 width:1 
   from:0 till:39 width:15 text:39 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1979 color:gray1 width:1 
   from:0 till:38  width:15  text:38 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1989 color:gray1 width:1 
   from:0 till:28  width:15  text:28 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1996 color:gray1 width:1 
   from:0 till:29  width:15  text:29 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2003 color:gray1 width:1 
   from:0 till:18 width:15  text:18 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2008 color:gray1 width:1 
   from:0 till:28  width:15  text:28 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2009 color:gray1 width:1 
   from:0 till:39  width:15  text:39 textcolor:red  fontsize:8px


## Viited
Salu (Rae)

**Salu** on küla Harju maakonna Rae vallas. 

Posti sihtnumber on 75217.

## Elanike arv


ImageSize  = width:500 height:220
PlotArea   = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis   = orientation:vertical 
AlignBars  = justify 
Colors = 
  id:gray1 value:gray(0.8)
DateFormat = yyyy
Period     = from:50 till:300
ScaleMajor = unit:year increment:50 start:50 gridcolor:gray1
PlotData =
  bar:1959 color:gray1 width:1 
   from:50 till:139 width:15 text:139 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1970 color:gray1 width:1 
   from:50 till:156 width:15 text:156 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1979 color:gray1 width:1 
   from:50 till:131  width:15  text:131 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1989 color:gray1 width:1 
   from:50 till:108  width:15  text:108 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1996 color:gray1 width:1 
   from:50 till:121  width:15  text:121 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2003 color:gray1 width:1 
   from:50 till:78 width:15  text:78 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2008 color:gray1 width:1 
   from:50 till:73  width:15  text:73 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2009 color:gray1 width:1 
   from:50 till:74  width:15  text:74 textcolor:red  fontsize:8px


## Viited

## Kirjandus
*Napp, V. "Salu küla lugu : meie ajaarvamise eelsest ajast 21. sajandisse" Pikavere : Mixi Kirjastus, 2010

## Välislingid
*Küla koduleht
Seli (Rae)

**Seli** (kutsutud ka *Selimäe*) on küla Harju maakonnas Rae vallas. See on ahelküla tüüpi küla, mis paikneb 3,5&nbsp;km pikkuse ahelana piki Vaida-Pajupea teed (kõrvaltee 11201).

## Nimi
1844 ilmunud maakaardil "Generalcharte von Ehstland" on küla nimena märgitud *Sellimae*. Aastal 1881 ilmunud  maakaardil "*Karte von Ehstland*" on küla nimeks märgitud *Selli*. 1883. aastal ajalehe Olevik lisana välja antud ühel esimesel eestikeelsel Eestimaa kaardil on küla nimeks märgitud samuti *Selli*.

## Talukohad
Ajaloolised talukohad on Kivi, Majaka, Lepiku, Jaki, Ratassepa, Uustalu, Seli, Siili (kunagine Parmu), Üüdiku, Pilli, Värava, Kopli, Võsu, Tiidu, Rebase, Kalda, Nonni, Raudsepa, Sassi, Augu, Tosna, Lauri, Jaagu, Loovälja, Pearna (ehk Päärna), Vapra, Pohla, Karjatse (nimekiri ei pruugi olla lõplik).

Osad neist ajaloolistest Seli küla talukohtadest kuuluvad praeguse haldusjaotuse järgi naaberkülade alla (näiteks Vapra kuulub Limu alla, Majaka ja hävinenud Karjatse kuuluvad Suuresta alla), mõned on restitutsiooni käigus omanike poolt ümber nimetatud (nt Värava on tänapäeval Vääri, Koplist on saanud Kople, Võsu on tänapäeval Võsumäe).

## Loodus

Küla halduspiires paikneb õõtsikuga ümbritsetud Limu järv, idapiiriks on Leivajõgi. Limu järve ühendab Leivajõega Trummi kraav.

## Majandus
Küla Vaida-poolses osas paikneb Seli karjäär, kus AS Kiviluks kruusa kaevandab. Seoses kaevandamisega on tekitatud mitu kunstlikku tiiki.

## Elanike arv


ImageSize  = width:500 height:220
PlotArea   = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis   = orientation:vertical
AlignBars  = justify
Colors =
  id:gray1 value:gray(0.8)
DateFormat = yyyy
Period     = from:0 till:100
ScaleMajor = unit:year increment:10 start:0 gridcolor:gray1
PlotData =
  bar:2003 color:gray1 width:1
   from:0 till:13 width:15  text:13 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2008 color:gray1 width:1
   from:0 till:22  width:15  text:22 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2009 color:gray1 width:1
   from:0 till:23  width:15  text:23 textcolor:red  fontsize:8px


## Viited
Liechtensteini valitsusjuhtide loend

**Liechtensteini valitsusjuhtide loend** esitab Liechtensteini valitsusjuhid alates esimese valitsuse moodustamisest 2. märtsil 1921.

Varasemad täitevvõimu teostajad Liechtensteinis, kes olid vürstide kohapealsed esindajad, on ära toodud Liechtensteini maafoogtide loendis ja Liechtensteini maa-administraatorite loendis.

 

Parteide lühendid:

**FBP** – Progressiivne Kodanikepartei (*Fortschrittliche Bürgerpartei in Liechtenstein*)
**VP** – Rahvapartei (*Volkspartei*)
**VU** – Isamaaline Liit (*Vaterländische Union*)

## Vaata ka

*Liechtensteini valitsusjuht
*Liechtensteini vürstide loend
*Liechtensteini maafoogtide loend
*Liechtensteini maa-administraatorite loend
Koplimetsa

**Koplimetsa** (2025. aastani *Veneküla*) on küla Harju maakonna Rae vallas. 

Küla territoorium jagunes Koplimetsa külaks ja Venekülaks 1977. aastani, mil ajalooline Koplimetsa küla liideti Venekülaga. Külanimi *Koplimetsa* ennistati 2025. aastal, mil Veneküla nimetati ümber Koplimetsa külaks.

## Elanikkond


ImageSize  = width:500 height:220
PlotArea   = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis   = orientation:vertical 
AlignBars  = justify 
Colors = 
  id:gray1 value:gray(0.8)
DateFormat = yyyy
Period     = from:0 till:180
ScaleMajor = unit:year increment:20 start:0 gridcolor:gray1
PlotData =
  bar:1959 color:gray1 width:1 
   from:0 till:97 width:15 text:97 textcolor:red  fontsize:9px
  bar:1970 color:gray1 width:1 
   from:0 till:86 width:15 text:86 textcolor:red  fontsize:9px
  bar:1979 color:gray1 width:1 
   from:0 till:155  width:15  text:155 textcolor:red  fontsize:9px
  bar:1989 color:gray1 width:1 
   from:0 till:117  width:15  text:117 textcolor:red  fontsize:9px
  bar:1996 color:gray1 width:1 
   from:0 till:116  width:15  text:116 textcolor:red  fontsize:9px
  bar:2003 color:gray1 width:1 
   from:0 till:33 width:15  text:33 textcolor:red  fontsize:9px
  bar:2008 color:gray1 width:1 
   from:0 till:26  width:15  text:26 textcolor:red  fontsize:9px
  bar:2009 color:gray1 width:1 
   from:0 till:31  width:15  text:31 textcolor:red  fontsize:9px


## Viited
Ülejõe (Rae)

**Ülejõe** on küla Harju maakonna Rae vallas. 

## Loodus

Küla miljööd iseloomustavad heina- ja põllumaad.

Pirita jõe kaldal esineb tihe puude- ja võsakasv, mis võib kohati olla läbimatu. Küla poolitab kaheks kraav, mis viib kõrval asuva turbaraba vee jõkke. 

Kraavi lõunapoolsel kaldal asub tihedalt asustatud elurajoon, samas kui põhjapoolsel kaldal asuvad taluhooned. Küla põhjaossa on Rae valla arengukavas ette nähtud puhke- ja virgestusmaa, mistõttu kehtestatakse tulevikus ranged piirangud ehitustegevusele.

## Rahvastik

Rahvastik on koondunud küla lõunaosas asuvatesse kortermajadesse ja Raadiojaama tee äärsesse suvilate rajooni. Suvilad ja kortermajad tekkisid 1946. aastal rajatud raadiosaatekeskuse ümber. Sellest ka tänava nimi – Raadiojaama tee.

1997. aastal oli ametlikke elanikke 95, kuigi suvilates elab palju inimesi, kes ei ole ennast küla elanikena kirja pannud.

### Elanike arv


ImageSize  = width:300 height:220
PlotArea   = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis   = orientation:vertical 
AlignBars  = justify 
Colors = 
  id:gray1 value:gray(0.8)
DateFormat = yyyy
Period     = from:0 till:150
ScaleMajor = unit:year increment:40 start:0 gridcolor:gray1
PlotData =
  bar:2003 color:gray1 width:1 
   from:0 till:82 width:15  text:82 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2008 color:gray1 width:1 
   from:0 till:95  width:15  text:95 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2009 color:gray1 width:1 
   from:0 till:94  width:15  text:94 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2016 color:gray1 width:1 
   from:0 till:112  width:15  text:112 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2020 color:gray1 width:1 
   from:0 till:135  width:15  text:135 textcolor:red  fontsize:8px


## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Suursoo

**Suursoo** on mitme koha- ja ka isikunimi:

;sood
* **[[Suursoo (Läänemaa)|Suursoo]]** (ka Läänemaa Suursoo),  soo Läänemaal
* **[[Suursoo (Järvamaa)|Suursoo]]**, soo Järvamaal
* **[[Suursoo (Põlvamaa)|Suursoo]]** (ka Määsovitsa soo), soo Põlvamaal (osaliselt ka Venemaal)
* **[[Arukülä Suursoo]]**
* **[[Emajõe Suursoo]]** on suuruselt viies soostik Eestis
* **[[Maidla Suursoo]]**
* **[[Suru Suursoo]]** ehk **Kõnnu Suursoo**
* **[[Suursoo (Naissaar)|Suursoo]]** on soo Naissaarel.

* Hara Suursoo ehk Hara soo
* Rõuge Suursoo ehk Põdrasuu
* Suursoo Pärnumaal ehk Pööravere soo

* Suursoo-Leidissoo

;looduskaitsealad
*Emajõe Suursoo maastikukaitseala
*Läänemaa Suursoo maastikukaitseala

;külad
* **[[Suursoo küla|Suursoo]]**, küla Rae vallas Harju maakonnas
* **[[Suursoo küla (Häädemeeste)|Suursoo]]**, endine küla Pärnumaal

; järved
* Suursoo Saarjärv ehk Suursoo järv ehk Sanksaarõ järv
* Suursoo Umbjärv
* Suursoo laugas
* Suursoo turbakarjäär

; isikud
* Toivo Suursoo, jäähokimängija
Vaskjala

**Vaskjala** on küla Harju maakonna Rae vallas.

## Elanike arv


ImageSize  = width:500 height:220
PlotArea   = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis   = orientation:vertical 
AlignBars  = justify 
Colors = 
  id:gray1 value:gray(0.8)
DateFormat = yyyy
Period     = from:100 till:800
ScaleMajor = unit:year increment:100 start:100 gridcolor:gray1
PlotData =
  bar:1959 color:gray1 width:1 
   from:100 till:226 width:15 text:226 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1970 color:gray1 width:1 
   from:100 till:304 width:15 text:304 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1979 color:gray1 width:1 
   from:100 till:316  width:15  text:316 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1989 color:gray1 width:1 
   from:100 till:254  width:15  text:254 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:1996 color:gray1 width:1 
   from:100 till:274  width:15  text:274 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2003 color:gray1 width:1 
   from:100 till:297 width:15  text:297 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2008 color:gray1 width:1 
   from:100 till:492  width:15  text:492 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2009 color:gray1 width:1 
   from:100 till:549  width:15  text:549 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2010 color:gray1 width:1 
   from:100 till:591  width:15  text:591 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2012 color:gray1 width:1 
   from:100 till:598  width:15  text:598 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2014 color:gray1 width:1 
   from:100 till:612  width:15  text:612 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2015 color:gray1 width:1 
   from:100 till:666 width:15  text:666 textcolor:red  fontsize:8px


## Vaata ka

* Vaskjala Loomeresidentuur

* Vaskjala sild
* Vaskjala veehoidla
* Vaskjala–Ülemiste kanal

## Viited
Lihaskude

**Lihaskude** on loomorganismide kokkutõmbumisvõimelistest pikkadest lihasrakkudest koosnev kude, mille ülesanne on organismi liigutustalitlused.

Eristatakse kolme lihaskoe tüüpi: silelihaskude, südamelihaskude ja skeletilihaskude. Skeletilihaskoe rakud on paljutuumsed ja alluvad tahtele. Silelihaskude vooderdab organismi siseelundeid: sooni, soolt, magu jne; need rakud on ühetuumsed, tahtele ei allu. Südamelihaskude töötab automaatselt (tahtest sõltumata), selle rakud on ühetuumalised ja moodustavad võrgustiku.

## Vaata ka
*Lihas
Kasemetsa

**Kasemetsa** on küla Harju maakonnas Saku vallas.

Külas on Kasemetsa raudteepeatus.

## Vaata ka
*Kasemetsa–Kiisa tee
*Kasemetsa tee

## Viited
Lokuti

**Lokuti** on küla Harju maakonnas Saku vallas.

## Viited

## Välislingid
* Lokuti küla Saku valla veebilehel
* Lokuti küla 505 Saku valla veebilehel
Metsanurme

**Metsanurme** on küla Harju maakonnas Saku vallas.

Külas asub Metsanurme koduloomuuseum.

## Vaata ka
*Kasemetsa–Kiisa tee
*Kasemetsa tee

## Viited

## Välislingid
*Metsanurme küla koduleht
Ämari

**Ämari** on alevik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. 

Kuni 2017. aasta haldusreformini kuulus Ämari Vasalemma valda.

Ämaris asub Ämari lennubaas.

Ämarit on esimest korda mainitud "Taani hindamisraamatus" (küla nimega Hemaeri). 1413. aastal mainitakse praeguse aleviku kohal olnud küla Happemat, mis müüdi Padise kloostrile. Aastast 1592 on teada küla järgi nimetatud Ämari mõis (Happtmatt, hiljem Habbinem); küla ennast küll nimetati **Suurkülaks**.

## Vaata ka
*Ämari lennuväekalmistu
*Ämari lennuväli
*Paldiski–Padise tee

## Viited
Lemmaru

**Lemmaru** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. 

Aastatel 1992–2017 kuulus Vasalemma valda.

Küla territooriumil asub Vasalemma raudteejaam.

## Vaata ka
*Vasalemma karjääri tee

## Viited
Veskiküla

**Veskiküla** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. 

Külas asub Valgma talu kalmistu.

Kuni 2017. aasta haldusreformini kuulus küla Vasalemma valda.

## Viited
Teabenõue

**Teabenõue** on teabenõudja poolt avaliku teabe seaduses sätestatud korras teabevaldajale esitatud taotlus teabe saamiseks.

Teabenõue puudutab asutuses olemas oleva dokumendi või muu teabe (nii paberil kui digitaalkujul) väljastamist. Teabenõudega võib küsida näiteks terve dokumendi sisu või ka vaid selle väljavõtteid. Lisaks võib teabenõudega küsida väljavõtteid mingist andmekogust või andmestikust. Seda eeldusel, et vastamiseks ei tule luua uut teabe sisu.

Teabenõude on ka isiku pöördumine asutuse poole, milles isik soovib saada teavet mingi dokumendi olemasolu või selle puudumise kohta ja millele on võimalik vastata "jah" või " ei" vormis.

Teabevaldaja peab teabenõudele vastama 5 tööpäeva jooksul.

## Kohustuslikud rekvisiidid

Teabenõudes tuleb suuliselt või kirjalikult esitada järgmised andmed:
* Teabenõudja ees- ja perekonnanimi
* Asutuse või juriidilise isiku nimel esitatava teabenõude puhul juriidilise isiku nimi või asutuse nimetus
* teabenõudja sideandmed (posti- või elektronpostiaadress või faksi- või telefoninumber), mille kaudu teabevaldaja saaks teabe väljastada või teabenõudjaga ühendust võtta. Teabenõudja sideandmetes tuleb esitada piisav info, millele oleks võimalik teabe valdajal teave edastada.
* Taotletava teabe sisu või dokumendi liik, nimetus ja sisu või teabenõudjale teada olevad dokumendirekvisiidid
* Taotletav teabenõude täitmise viis. Näiteks kirjalik (tavapost või e-post) vastamise viis ja muud juhised teabenõude eesmärkide saavutamiseks.
* Kui isik taotleb teavet, milles sisalduvad tema või kolmandate isikute juurdepääsupiiranguga isikuandmed, tuvastab teabevaldaja teabenõudja isiku. Kui isik taotleb juurdepääsupiiranguga isikuandmeid kolmandate isikute kohta, teatab ta teabevaldajale teabele juurdepääsu aluse ja eesmärgi.
* Teabevaldajal on õigus nõuda kirjaliku teabenõude esitamist, kui teabenõudja ei ole rahul suuliselt antud teabega
* Teabenõudja ei tohi ameti- või tööülesannete täitmise ettekäändel või ametiseisundit kasutades taotleda teabele juurdepääsu isiklikul eesmärgil

## Vaata ka
*Märgukiri
*Selgitustaotlus

## Viited

## Välislingid
*Avaliku teabe seadus
Kultuurikiht

**Kultuurikiht** (ka: *kultuurkiht*, *arheoloogiline kultuur(i)kiht*) on otsese inimtegevuse tulemusena või kaasmõjul ladestunud pinnasekiht. Kui kultuurikihti pole hiljem rikutud, siis selle alumised ladestused ja sealt leitud esemed on vanemad kui nende peal olevad ladestused ja esemed.

## Vaata ka
* Arheoloogia

## Viited
Veskitaguse

**Veskitaguse** on küla Eestis Harju maakonna Rae vallas.        

### Ajalugu
Veskitagust on esmamainitud 1931. aastal, kui Veskitagusest kirjutati ajalehe Lääne Hääl artiklis "Hoolimatus talupidajate vastu". Artikkel rääkis, kuidas põllutööministeerium otsustas süvendada Pirita jõge, mis jookseb tänapäevani läbi Veskitaguse. Süvendades jõge ei arvestanud põllutööministeerium Veskitaguse elanikega, kelle jaoks oli jõe madalam koht ülekäiguks. Põllutööministeerium pidas silla ehitamist liiga kalliks ning seega jätkati jõe süvendamist, mille tõttu kirjutasid Veskitaguse elanikud 35 allkirjaga nõudekirja maavalitsusele, kus nõudsid silla ehitamist.  

## Elanike arv


ImageSize  = width:300 height:220
PlotArea   = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis   = orientation:vertical 
AlignBars  = justify 
Colors = 
  id:gray1 value:gray(0.8)
DateFormat = yyyy
Period     = from:0 till:100
ScaleMajor = unit:year increment:10 start:0 gridcolor:gray1
PlotData=
  bar:2003 color:gray1 width:1 
   from:0 till:28 width:15  text:28 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2008 color:gray1 width:1 
   from:0 till:42  width:15  text:42 textcolor:red  fontsize:8px
   bar:2009 color:gray1 width:1 
    from:0 till:52  width:15  text:52 textcolor:red  fontsize:8px
   bar:2010 color:gray1 width:1 
    from:0 till:52  width:15  text:52 textcolor:red  fontsize:8px
   bar:2012 color:gray1 width:1 
    from:0 till:57  width:15  text:57 textcolor:red  fontsize:8px
   bar:2014 color:gray1 width:1 
    from:0 till:71  width:15  text:71 textcolor:red  fontsize:8px
   bar:2015 color:gray1 width:1 
    from:0 till:93  width:15  text:93 textcolor:red  fontsize:8px
   bar:2019 color:gray1 width:1 
    from:0 till:96  width:15  text:96 textcolor:red  
   bar:2022 color:gray1 width:1 
    from:0 till:96  width:15  text:96 textcolor:red  


## Viited
Metsasarv

**Metsasarv** (itaalia *corno*) on vaskpuhkpill. Metsasarve otsene eelkäija oli jahisarv, mille särav kõla sarnanes trompeti omaga. Ajapikku muutus sarve huuliku ja kõlalehtri ehitus ning pilli tämber omandas pehmema värvingu.

Tänapäeval kasutatav metsasarv näeb välja toredasti rõngasse ja sõlme keeratud pika toruna. Metsasarve hoitakse mängimisel käes üpris eriliselt: klahvidel mängitakse vasaku käega, parem käsi asub vähem või rohkem kõlalehtri sees. Parema käega toetatakse pilli, mahendatakse tooni ja täpsustatakse häälestust. Metsasarve eelkäijateks on loomade sarvedest ja puust valmistatud jahisarved. Edaspidi hakati neid valmistama metallist ja toru painutati täisringiks.

Metsasarve toru pikkus on umbes 4 meetrit ja kõlalehtri läbimõõt 30 sentimeetrit. Õhusamba pikkuse muutmiseks on metsasarvel kolm või neli ventiili. Metsasarvel on koonushuulik. 

Metsasarve ulatus on umbes 4 oktavit. Et tegemist on F-pilliga, siis kõlab see kvint madalamalt kui noodis kirjas. Noodid kirjutatakse üles peamiselt viiulivõtmes, madalamad ka bassivõtmes. Metsasarv on transponeeriv pill, see tähendab, et tema noodid ei kõla sellel kõrgusel, nagu need kirjas on. Tänapäevases orkestris kasutatakse peamiselt F- ja B-pille, neist esimene kõlab kvindi ja teine suure sekundi võrra madalamalt kui noodikirjas. Tänapäeval valmistatakse valdavalt nn topeltsarvi, milles on ühendatud mõlema varem kasutusel olnud metsasarve võimalused. Sellega on kadunud vajadus kasutada kahte instrumenti. 

## Eestikeelne nimetus
Sõna "metsasarv" tõi tõlkelaenuna (saksa *Waldhorn)* eesti keelde heliloojast keeleteadlane Karl August Hermann, kes on tublisti üle saja tänapäevani vastu pidanud sõna autor. Sõna "metsasarv" võttis Hermann kasutusele 1887. aastal, kuid aastate jooksul tutvustas ta oma muusikaalastes kirjutistes veel selliseidki uudissõnu nagu "helilooja", "heliredel", "üksiklaul", "kirikulaul", "keelpill", "löökpill", "avamäng", "tiibklaver" jm. 

## Vaata ka

* Metsasarvemängijate loend
* Tartu Metsasarveühing

## Viited
Suonenjoki linn

**Suonenjoki** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Savo maakonnas.

Suonenjoki alev nimetati linnaks 1977. aastal.

Suonenjoki on tuntud maasikakasvatuse poolest.

## Viited

## Välislingid

* http://www.suonenjoki.fi/
Anjalankoski

**Anjalankoski** oli linn ja omavalitsusüksus Soomes Lõuna-Soome läänis Kymenlaakso maakonnas. Asus Kymijoki ääres Kouvolast 17 km lõunas. 1. jaanuaril 2009 liitusid Anjalankoski, Kouvola, Elimäki vald, Valkeala vald, Jaala vald ja Kuusankoski üheks omavalitsusüksuseks, mille nimeks sai Kouvola linn.

Linna jalgpalliklubi MyPa mängib hooajal 2008 riigi kõrgliigas.

Anjalankoski asutati 1975. aastal, kui Anjala ja Sippola vald ühinesid. Linnaks sai see 1977. aastal.

Sõpruslinn Eestis oli Sindi.

## Viited
Imatra linn

**Imatra** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes, Lõuna-Karjala maakonnas.

2020. aasta 31. jaanuari seisuga oli linna elanike arv 26 509.

Imatra alev asutati 1948. aastal, linnaõigused sai 1971.

Imatra lähedalt saab alguse Vuoksi jõgi, millel asub Imatra kosk.

Linna suurim tööandja on metsatööstusettevõte Stora Enso.

Juuli viimasel nädalal korraldatakse Imatras rahvusvahelist Black & White  Theatre Festivali (Mustan ja Valkoisen Teatterifestivaali).

Imatra naabervallad on lõunas Lappeenranta linn ja põhjas Ruokolahti vald. Idas piirneb ta Venemaaga.

Imatra asub Riigitee 6 (Valtatie 6) ääres. Seal asub raudteejaam, kus peatuvad kõik Helsingi ja Joensuu vahel sõidavad reisirongid.


Imatrankoski kuohuu.jpg|Imatra kosk
Tamm Imatra kosel.jpg|Soome huviväärsus tavapärases olus


## Vaatamisväärsused
* Imatra kosk
* Valtionhotelli
* Kolme Risti kirik
* Tainionkoski kirik
* Imatrankoski kirik
* Imatra Püha Nikolai kirik

## Viited

## Välislingid

* Imatra koduleht
Kiuruvesi linn

**Kiuruvesi** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Savo maakonnas.

Naabervallad on Iisalmi linn, Pielavesi vald, Pyhäjärvi linn, Pyhäntä vald ja Vieremä vald.

Kiuruvesi vald asutati 1873. aastal, linnaks nimetati 1993. aastal.

Kiuruvesi on Soome suurim piima- ja loomalihatootja.


Pilt:Kiuruveden rautatieasema.JPG|Kiuruvesi raudteejaam
Pilt:Church of Kiuruvesi.jpg|Kiuruvesi kirik
Pilt:Kiuruvesi ilmasta kuvattuna.jpg|Kiuruvesi


## Viited

## Välislingid

* Kiuruvesi koduleht
Heinola linn

**Heinola** on linn ja omavalitsus Soomes Lõuna-Soome läänis Päijät-Häme maakonnas.

Naabervallad on Asikkala vald, Hartola vald, Iitti vald, Kouvola linn, Lahti, Mäntyharju vald, Pertunmaa vald ja Sysmä vald.

Linn asub Ruotsalaineni and Konnivesi järve vahel.

## Viited

## Välislingid

* http://www.heinola.fi/
Surnud 28. detsembril

''Siin loetletakse 28. detsembril surnud tuntud inimesi.

*1663 – Francesco Grimaldi, itaalia füüsik ja astronoom
*1694 – Mary II, Inglismaa kuninganna 
*1919 – Janne Rydberg, rootsi füüsik
*1925 – Sergei Jessenin, vene luuletaja
*1932 – Malcolm Douglass Whitman, USA tennisist 
*1936 – Nestor Lakoba, abhaasi rahvusest Nõukogude partei- ja riigitegelane
*1937 – Maurice Ravel, prantsuse helilooja
*1940 – Alexander Riesenkampff, Eesti advokaat
*1942 – Alfred Flatow, Saksamaa riistvõimleja 
*1943 – Henn-Ants Kurg, eesti sõjaväelane
*1945 – Theodore Dreiser, ameerika kirjanik 
*1947 – Vittorio Emanuele III, Itaalia kuningas 
*1949 – John Edward Lovelock, Uus-Meremaa kergejõustiklane 
*1950 – Max Beckmann, saksa maalikunstnik, skulptor ja kirjanik
*1954 – Martin Ekström, Rootsi sõjaväelane, poliitik ja seikleja
*1954 – Wincenty Lutosławski, poola filosoof
*1963 – Paul Hindemith, saksa helilooja 
*1965 – Eero Laping, Eesti korvpallikohtunik
*1967 – Karl Laas, Eesti kergejõustiklane ja spordiajakirjanik
*1970 – Charles Liston, USA poksija 
*1971 – Max Steiner, USA helilooja
*1972 – Paul Sild, eesti luterlik vaimulik
*1983 – James Newton Demaret, USA golfimängija 
*1985 – Henn Jaaniste, eesti näitleja
* 1985 – Silvia Tobias, eesti harfimängija ja muusikapedagoog
*1988 – Heino Einloo, Eesti korvpallikohtunik
*1988 – Herman Lipp, eesti agronoom
*1994 – Ants Pihelgas, Eesti veemotokohtunik ja -treener
*1996 – Pent Nurmekund, eesti keeleteadlane
*1997 – Aleksander Kivilaan, Eesti ja Ameerika Ühendriikide põllumajandusteadlane
*1998 – Ricardo Tormo Blaya, Hispaania mootorisportlane 
*1998 – Robert Rosen, ameerika biofüüsik ja bioloogiateoreetik
*1998 – Vaike Vahi, eesti pianist
*1998 – Herbert Fechner, Saksa DV riigitegelane
*2003 – Laine Viileberg, eesti mikrobioloog
*2004 – Susan Sontag, USA kirjanik
*2006 – Don Edgren, Disneylandi atraktsioonide insener
*2006 – Stanislav Landgraf, Venemaa näitleja
*2006 – Tommy Sandlin, Rootsi jäähokitreener
*2006 – Jamal Karimi-Rad, Iraagi poliitik
*2006 – Kōmei Abe, jaapani helilooja, dirigent, tšellist ja klarnetist
*2009 – Lev Vassiljev, Eesti geograaf ja kartograaf
*2009 – Peeter Künstler, eesti kirjanduskriitik
*2010 – Zeferino Nandayapa, Mehhiko marimbista ja helilooja
*2012 – Viktor Agudin, Eesti tõstetreener ja sporditeadlane
*2013 – Andrew Jacobs, USA jurist ja Esindajatekoja liige
*2013 – Ilja Tsõmbalar, Venemaa jalgpallur
*2014 – Heino Luksep, Eesti sporditegelane
*2015 – Guru Josh, inglise DJ
*2015 – Vello Paatsi, eesti geograaf, kultuuri- ja teadusloolane
*2016 – Debbie Reynolds, ameerika näitleja ja laulja
*2016 – Gregorio Álvarez, Uruguay sõjaväelane ja riigitegelane, riigi president (1981–1985)
*2016 – Ilja Kaganovitš, Eesti majandusteadlane 
*2017 – Rose Marie, USA näitleja
*2017 – Sue Grafton, Ameerika Ühendriikide kirjanik
*2018 – Amos Oz, Iisraeli kirjanik ja ajakirjanik
*2020 – Mati Eliste, eesti saatejuht, ajakirjanik ja ujuja
*2021 – Harry Reid, Ameerika Ühendriikide poliitik
*2022 – Ivi Tivik, eesti viiuldaja ja muusikapedagoog
*2025 – Brigitte Bardot, prantsuse näitleja, modell ja laulja ning loomakaitsja
Josef Ospelt

**Josef Ospelt** (9. jaanuar 1881 Vaduz – 1. juuni 1962 Vaduz) oli Liechtensteini poliitik ja jurist, aastatel 1921–1922 Liechtensteini esimene valitsusjuht. 1921. aastast kandis ta vürstliku nõuniku tiitlit.

Ta sündis taluniku ja valla kassapidaja Julius Ospelti perekonnas. Omandanud juriidilise hariduse, sai Josef Ospeltist juba noorelt riigiametnik. Aastatel 1912–1920 oli ta valitsussekretär ning 1918. aastast ühtlasi vürstlik rendimeister.

Josef Ospelt oli 1918. aastal üks Progressiivse Kodanikepartei (FBP) asutajaid. Konservatiivsete ringkondade huve esindava FBP liikmena sai temast 2. märtsil 1921 Liechtensteini esimene valitsusjuht, kuid juba 27. aprillil 1922 astus tema valitsus tagasi. Kuni uue valitsuse ametisse nimetamiseni sama aasta 4. mail jätkas ta tööd valitsusjuhi kohusetäitjana. 

Ospelti poliitiline tegevus jätkus ka pärast valitsusjuhi ametist lahkumist: ta oli aastatel 1928–1949 valitsusnõukogu president, 1930–1932 Maapäeva liige ja 1950–1957 järelevalvenõukogu president. Aastatel 1930–1953 oli ta ühtlasi Liechtensteini Riigikohtu president.

Ta osales ka mitme seltsi ja ühingu töös. Nii oli ta aastatel 1923–1960 katoliikliku ühingu Caritas kassapidaja ja 1928–1955 Liechtensteini Ajalooühingu esimees ning avaldas arvukalt artikleid ajalooteemalistes aastaraamatutes. 

Josef Ospelt oli ühtlasi ettevõtja, kelle loodud firma tegutseb tänini. 20. oktoobril 1922 sai ta valitsuselt loa luua büroo, mis tegeles kinnisvarahalduse ja äritehingute vahendamisega. Pärast Josefi surma läks firma üle tema pojale Willy Ospeltile (1928–1991) ja 1991. aastast juhib seda Georg Kieber-Ospelt. Ettevõte kannab tänapäeval nime Interadvice Anstalt.

Ta oli usutunnistuselt katoliiklane. 1916. aastast oli ta abielus Mathilda Antoniga (1889–1960), kohaliku müürsepa Joseph Antoni Ospelt tütrega. Ospelt on maetud Vaduzi kalmistule abikaasa kõrvale. Samasse hauda maeti Josef Ospelt (1930–1990), Willy Ospelt ja Anny Ospelt (1932–2023).
Topol-M

**Topol-M** (vene РТ-2УТТХ või РТ-2ПМ2 «Тополь-М») on Venemaal projekteeritud ja 1997. aastal Venemaa strateegiliste raketivägede kasutusse võetud mandritevaheline ballistiline rakett. GRAU koodnimetus 15P065 ja 15P165, tuntud ka NATO koodnimega SS-27 Sickle B.

Topol-M on 22,7&nbsp;m pikk, 47,2 tonni raske ja selle lennukaugus on 10 500&nbsp;km. Rakett on varustatud kolmejärgulise raketimootoriga ning 550 kT tuumalõhkepeaga. Raketi täpsus on 350&nbsp;m. Rakett suudab läbida raketitõrjekilbid ning on võimeline muutma lennusuunda lennu lõppfaasis.

2006. aastal oli Vene armee käsutuses 42 Topol-M raketti, 2008. aastaks oli neid 54, 2017. aastaks on kavandatud nende koguarv 70-ni tõsta.
Lisa Kudrow

**Lisa Valerie Kudrow** (sündinud 30. juulil 1963 Los Angeles) on USA filminäitleja.

Kudrow sündis ülemkeskklassi juudi peres. Tema ema töötas turismiagendina ja isa peavalule spetsialiseerunud arstina. Tal on vanem õde ja vanem vend. 

Kui Lisa oli 16-aastane, tehti talle iluoperatsioon, mis muutis tema nina märgatavalt väiksemaks.

Tema tuntuim roll on Phoebe Buffay aastatel 1994–2004 toodetud komöödiasarjas "Sõbrad".

Kudrow mängis "Simpsonite" 1998/99. aasta hooaja avaosas "Lard of the Dance" moeteadlikku vahetusõpilast, kes kõik sõbrad Lisa juurest ära meelitab. Sarjas on hulganisti vihjeid "Sõpradele".

Kudrow on nimetatud Emmy kandidaadiks seitse korda: peaosaga telesarjas "The Comeback" (2006) ning kõrvalosaga telesarjas "Sõbrad" 1995 ja 1997–2001. Ta võitis Emmy ainult 1998. Osaga "Sõprades" nimetati ta 1996. aasta Kuldgloobuse kandidaadiks, kuid ei võitnud seda.

Emmyle kandideerimisega "The Comebacki" eest sai Kudrow'st esimene "Sõprade" seriaali näitlejatest, kes saavutas pärast "Sõprade" lõpetamist jälle suurt edu.

Kudrow oli "Sõprade" peaosalistest esimene, kes abiellus: 27. mail 1995 prantslasest reklaamijuhi Michel Sterniga. Neil on poeg Julian Murray, kes sündis 1998. aastal. Nad elavad Beverly Hillsis. Kudrow' rasedus kirjutati "Sõpradesse" sisse: tema tegelaskuju kandis surrogaatemana oma venna ja selle abikaasa kolmikuid lapsi, sest vennanaine polnud ise võimeline lapsi saama.

Kudrow räägib vabalt inglise ja prantsuse keelt.

## Filmirolle

## Seriaalirollid
*"Mad About You" (Ursula Buffay, 23 osa, 1992–1999)
*"Bob" (3 osa, 1993)
*"Sõbrad" (Phoebe Buffay, 236 osa, 1994–2004)
*"Hercules" (Aphrodite, 4 osa 1998–1999)
*"The Comeback" (Valerie Cherish, 13 osa, 2005)
*15 telerolli (1–2 osa, 1989–2006)

## Välislingid

* 
*
Naantali linn

**Naantali** on kohaliku omavalitsuse üksus (linn) Soomes Päris-Soome maakonnas.

Linna keskus on Naantali.

Naantali on üks Soome vanimaid linnu. Asula tekkis keskajal birgitiinide kloostri juurde, linnaõigused sai 1443. aastal.

1. jaanuaril 2009 liideti Naantaliga Merimasku, Rymättylä ja Velkua vald.

Naantalis asub Soome presidendi suveresidents Kultaranta ja lõbustuspark Muumimaa.

Linna pindala on 688 km², millest veepindala on 377 km².

## Viited

## Välislingid

* Naantali koduleht
Kaarina

**Kaarina** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Päris-Soome maakonnas. Piirneb läänes Turu linnaga.

1. jaanuaril 2009 liideti linnaga Piikkiö vald.

## Viited

## Välislingid

* Kaarina koduleht
Orimattila linn

**Orimattila** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Päijät-Häme maakonnas. Asub Lahtist 20 km lõuna pool.

Naabervallad on Hollola, Iitti, Kärkölä, Lahti, Lapinjärvi, Myrskylä, Mäntsälä ja Pukkila.

Orimattilast sai linn 1992. aastal. 2011 liideti Orimattilaga Artjärvi vald.

Orimattilast on pärit filmirežissöörid, vennad Mika ja Aki Kaurismäki.

## Külad
Heinämaa, Henna, Karkkula, Keituri, Kirkonkylä, Kuivanto, Luhtikylä, Mallusjoki, Niemenkylä, Niinikoski, Pakaa, Pennala, Ruha, Terriniemi, Tietävälä, Tuorakka, Tönnö, Viljamaa, Viljaniemi, Virenoja.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Somero linn

**Somero** on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Päris-Soome maakonnas.

Somero vald asutati 1867, linnaks nimetati 1993.

## Viited

## Välislingid

* Somero koduleht
David Schwimmer

**David** Lawrence **Schwimmer** (sündinud 2. novembril 1966 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja lavastaja.

Tema tuntuim roll on Ross Gelleri osatäitmine aastatel 1994–2004 toodetud USA komöödiaseriaalis "Sõbrad".

Davidi vanemad on advokaadid. Davidil on aasta vanem õde Ellie. Kui David oli 2-aastane, kolis tema pere Los Angelesse. Seal kogus tema ema kuulsust lahutustele spetsialiseerunud advokaadina, näiteks esindas ta Elizabeth Taylorit ja Roseanne Barri nende lahutusprotsessis. Pere kolis Beverly Hillsi ja David käis sealses koolis.

David hakkas näitlema 10-aastaselt. Tema esimene roll oli Tuhkatriinu ristiema. 1979 hakkas ta käima Shakespeare'i-teemalistel näitekursustel. Kolmel aastal järjest osales ta Lõuna-California osariigi Shakespeare'i festivalil ja võitis kaks peapreemiat.

1984 lõpetas ta Beverly Hillsi keskkooli ja soovis otsekohe minna Chicagosse näitlemist õppima, kuid vanemad veensid teda kõigepealt keskkooli minema, et tal oleks elus midagi tagavaraks, kui tema näitlejakarjäär peaks ebaõnnestuma. Schwimmer astus Chicagos keskkooli, õppis kooli kõrvalt näitlemist ning tuli pärast lõpetamist Los Angelesse tagasi ja alustas näitlejakarjääri.

Alates 1991 sai Schwimmer järjepidevalt tööd nii mängufilmides kui ka teleseriaalides. Suur läbilöök toimus siis, kui talle pakuti romantilise paleontoloogi Ross Gelleri osa seriaalis "Sõbrad". Produtsendi Kevin Brighti sõnul oli see roll kirjutatud Schwimmerit silmas pidades ja tema oli esimene, kellele seda pakuti. Juba seriaali avaosa vaatas 22. septembril 1994 22 miljonit ameeriklast. Seriaal sai kriitikutelt üldiselt kiita ja seriaalile kujunes kiirelt välja lojaalne fänkond.

1995 nimetati ta Emmy kandidaadiks parima meeskõrvalosatäitja koomilise rolli eest seriaalis "Sõbrad".

Schwimmer on aktiivne rassismi ja laste väärkohtlemise vastu ning naiste õiguste eest võitleja. Ta on Santa Monica vägistamisohvrite kliiniku tegevdirektor. Ta on korraldanud kampaaniaid Rohypnoli ehk flunitrasepaami ja korgijoogi ehk GHB keelustamise poolt.

## Osaline filmograafia
### Filmirolle
* 1998: "Andekas õpilane" – Edward French
* 2001: "Hotell" – Jonathan Danderfine
* 2005: "Duane Hopwood" – Duane Hopwood
* 2005: "Madagaskar"– Melmani hääl
* 2006: "Suur tühjus" – Charlie
* 2008: "Madagaskar 2" – Melmani hääl

### Telerolle
* "*The Wonder Years*" (Michael, 4 jagu, 1991–1992)
* "*L.A. Law*" (Dana Romney, 5 jagu, 1992–1993)
* "Blossom" (Sonny Catalano, 2 jagu, 1993)
* "*NYPD Blue*" (Josh Goldstein, 4 jagu, 1993)
* "Sõbrad" (dr Ross Geller, 237 jagu, 1994–2004)
* "Kiirabihaigla" (dr Karubian, 1. jagu, 1996)
* "Relvavennad" (kapten Herbert Sobel, 3 jagu, 2001)
* "*[[30 Rock]]*" (Jared, 2007)

## Välislingid

* 
*
Votkinsk

**Votkinsk** on linn Venemaal Udmurdi Vabariigis, Votkinski rajooni keskus. Asub Votka jõe ääres.

Votkinsk on asutatud 1759. aastal, linnaõigused sai 1935. 

Votkinskis on sündinud helilooja Pjotr Tšaikovski.

Linn on masinatööstuse keskus. Seal toodetakse pesumasinaid, mikrolaineahjusid, aga ka mandritevahelisi rakette Topol-M.

30 km kaugusel linnast asub Votkinski HEJ.

## Viited

## Välislingid

*Votkinski koduleht
Raisio

**Raisio** on linn Soomes Päris-Soome maakonnas. Asub Naantali ja Turu linna vahel.

Raisiot on esmamainitud 1292. aastal. Linnaks sai 1974. aastal. Suurim tööandja on toiduaineid tootev kontsern Raisio.

## Viited

## Välislingid

* Raisio koduleht
Salo linn

**Salo linn** on omavalitsusüksus Soomes Päris-Soome maakonnas.

1. jaanuaril 2009 liitusid endise Salo linnaga Halikko, Kiikala, Kisko, Kuusjoki, Muurla, Perniö, Pertteli, Suomusjärvi ja Särkisalo vald.

Enne naabervaldadega liitumist oli Salo pindala 143,8 km². Elanike arv 2006. aastal oli 25 500.

Keskusasula on Salo.

Soome president Sauli Niinistö on sündinud Salos.

## Viited

## Välislingid

* Salo koduleht
Možga

**Možga** on linn Venemaal Udmurdi Vabariigis, Možga rajooni keskus. Asub Sjuginka jõe ääres.

Možga asula tekkis klaasitehase juurde 1835. aastal, 1926 sai linnaõigused.
Kõmulehe raisakotkad

"**Kõmulehe raisakotkad**" on Ameerika Ühendriikide telesari, mille esimene osa anti eetrisse 2. jaanuaril 2007. 

Sari keskendub tabloidajakirjale DirtNow, selle peatoimetajale Lucy Spillerile ja Hollywoodi tähtede eraelule. Seriaali tootmine lõpetati pärast teist hooaega ja viimane osa oli eetris 13. aprillil 2008.

Eestis on telesarja näidanud Kanal 2.

## Osatäitjad
### Peategelased
* Lucy Spiller (Courteney Cox) – tabloidajakirja DirtNow (algselt kaks eraldi ajakirja) peatoimetaja
* Don Konkey (Ian Hart) – skisofreenia all kannatav kõmufotograaf, Lucy ülikooliaegne sõber
* Holt McLaren (Josh Stewart) – Hollywoodi märulitäht
* Julia Mallory (Laura Allen) – näitleja, Holt McLareni tüdruksõber
* Willa McPherson (Alex Breckenridge) – noor DirtNow ajakirjanik

### Kõrvaltegelased
* Kira Klay (Shannyn Sossamon)
* Brent Barrow (Jeffrey Nordling)
* Gibson Horne (Timothy Bottoms)
* Leo Spiller (Will McCormack)
* Garbo (Carly Pope)
* Jack Dawson (Grant Show)
* Johnny Gage (Johann Urb)

## Osad

## Välislingid
*
Lomonossovi rajoon

**Lomonossovi rajoon** on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis. Halduskeskus asub Peterburi haldusalas olevas Lomonossovi linnas.

Rajoonis on kaks alevit (Bolšaja Ižora ja Lebjažje) ja 13 valda.

## Vaata ka

*Koporje

## Viited
Volokolamsk

**Volokolamsk** on linn Venemaal Moskva oblastis, Volokolamski rajooni keskus. Asub Moskvast 124 km loodes. 

Linn ehitati Novgorodi kaupmeeste poolt Novgorodi-Moskva veeteele. Kroonikas esmamainitud 1135. aasta all.

## Viited
Eskilstuna

**Eskilstuna** on tiheasustusega paikkond Rootsis Södermanlandi läänis, Eskilstuna valla keskus. Asub 120 km Stockholmist läänes.

Eskilstuna sai linnaõigused 1658.

## Vaata ka
*Eskilstuna kogudus

## Viited
Olofströmi vald

**Olofströmi vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Blekinge lääni lääneosas. 

## Välislingid

*Valla koduleht