open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elupaik

**Elupaik** ehk **habitaat** on liigi (populatsiooni) olemasoluks ja ontogeneesi läbimiseks vajalike abiootiliste ja biootiliste tingimuste kogum; ka selliste tingimustega ala. Enamasti kasutatakse mõistet "elupaik" loomade kontekstis. Taimede ja seente puhul räägitakse kasvukohast. 

Bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis defineeritakse elupaika kitsamalt: "Elupaik on koht või kohatüüp, kus mingi organism või populatsioon looduslikult esineb."

Eestis on tähtsamateks elupaikadeks metsad, rohumaad ja sood. 

Eesti keeles on ingliskeelse mõiste *habitat* vastena zooloogias kasutatud sõna "elupaik" ja botaanikas "kasvukoht" (harvem ka "kasvukohatüüp"). 
 
## Vaata ka
* biotoop
* elupaiga fragmenteerumine
* elupaigatüüp
* kasvukoht
* vääriselupaik

## Viited

## Välislingid
* “Loodusdirektiivi” elupaigatüüpide käsiraamat
Aasta puu

**Aasta puu** on Eestis laiemale üldsusele lähemalt tutvustatav puu, mille valimist korraldatakse igal aastal ajakirja Eesti Loodus eestvedamisel. 

Aasta puuks on tavaliselt mõni pärismaine puittaim või puittaimede perekond - näiteks on olnud aasta puu harilik kadakas (liik), aga ka paju (perekond).  

Sellele puule pööratakse aasta jooksul suuremat tähelepanu. Puu kohta saab lugeda artikleid ajakirjas Eesti Loodus, aga seda kajastab ka muu meedia, keskkonnaasutused jne.

Aasta puu valimise idee algatas professor Viktor Masing ja seda ettevõtmist alustati 1996. aastal. 

Kui Eesti aasta puuks valitakse liik või perekond, siis Euroopa aasta puu on konkreetne puu (üksiktaim).

## Eesti aasta puud

*1996 – kadakas 
*1997 – kuusk
*1998 – tamm 
*1999 – kask 
*2000 – pihlakas 
*2001 – mänd 
*2002 – pärn 
*2003 – vaher 
*2004 – lepp 
*2005 – haab 
*2006 – paju 
*2007 – saar 
*2008 – jugapuu
*2009 – sarapuu
*2010 – toomingas
*2011 – jalakas (harilik jalakas ja künnapuu)
*2012 – õunapuu
*2013 – lodjapuu
*2014 – türnpuu ja paakspuu
*2015 – harilik kukerpuu ja harilik kikkapuu
*2016 – kuslapuu (harilik kuslapuu ja sinine kuslapuu)
*2017 – viirpuu
*2018 – laukapuu
*2019 – kibuvits
*2020 – kuusk
*2021 – kadakas
*2022 – pihlakas
*2023 – harilik mänd
*2024 – harilik tamm
*2025 – harilik saar
*2026 – harilik haab

## Läti aasta puud
2001. aastast valitakse aasta puud Lätis.

## Vaata ka
* Eesti pärismaised puud
* Eesti pärismaised põõsad
* Euroopa aasta puu
* Euroopa puupealinn

## Viited

## Välislingid
* Aasta puud ja puudutused Eesti Loodus, 1/2011
Väike-Loosalu järv

**Väike-Loosalu järv** (ka *Väike Loosalu järv*) on järv Raplamaal Rapla vallas Loosalu rabas. Järve võib pidada Eesti suurimaks laukajärveks. 

## Vaata ka

*Kõnnumaa maastikukaitseala

## Välislingid
*
Karitsa järv

**Karitsa järv** (ka *Salutaguse paisjärv, Karitsa paisjärv*) on paisjärv Raplamaal Rapla vallas. 

Järves leidub linaskit, haugi ja särge.  

## Välislingid
*
Silver Haugas

**Silver Haugas** (sündinud 18. aprillil 1989) on ansambel Mushy basskitarrist. 

Elab Pärnus. Ta on lõpetanud Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi.

Saavutasid bändiga Mushy Proovikas 2006 esikoha, Noortebänd 2006 esikoha, Coca Cola Soundwave 2007 esikoha.

On ansambli Shanon liige .
Suktsessioon

**Suktsessioon** ehk **kooslusejärgnevus** ehk **koosluste järgnevus** on koosluste vahetumine ja teisenemine ökosüsteemi arengus. 

Sõltuvalt muutusi tingivate faktorite päritolust eristuvad 
***allogeenne** suktsessioon, mille korral kooslused teisenevad väliste tingimuste (nt kliima, sademete koostise, põhjavee taseme jm) muutumise tõttu;
***autogeenne** suktsessioon, mille korral koosluste vahetumise põhjuseks on senise koosluse enda mõjul toimunud tingimuste muutumine ökosüsteemis.

Sõltuvalt moodustuva koosluse liikide päritolust eristuvad
***primaarne** suktsessioon, see on kasvukoha hõivamine (nt merest kerkinud laiu kattumine elustikuga; ka koosluse hävimise tagajärjel vabanenud koha koosluse taastumine);
***sekundaarne** suktsessioon, see on koosluse taastumine (nt peale raiet) samas alles olevate diaspooride kaudu.

Koosluste suktsessiooni lõppjärguks on koosluste ökoloogiline tasakaal ehk kliimaks.
Sirkjärv

**Sirkjärv** (ka **Tsirkjärv**, **Sirgjärv**, **Umbjärv**, **Väike Umbjärv**) asub Tartu maakonnas Luunja vallas.
Järv asub Peipsiveere looduskaitsealal.

## Viited
Tsirkjärv

**Tsirkjärv** (ka *Ruusmäe Tsirkjärv*) on looduslik järv Eestis Rõuge vallas Pausakunnu külas. Järve pindala on 2,2 hektarit, pikkus 350 m ja laius 90 m.

## Viited
Jäärja Järveotsa järv

**Järveotsa järv** (ka *Jäärja Järveotsa järv*) on umbjärv Pärnumaal Saarde vallas. 

Järv asub Järveotsa maastikukaitsealal. Järve keskmine sügavus on 1,2 m. Järv on kinnikasvav ja väheneva veepeegliga. Idakaldal kasvab madalsoomets, mujal ümbritseb järve õõtsik- ja siirdesoo.

## Viited

## Välislingid
*
Diaspoor

**Diaspoor** ehk **levis** on igasugune organismide (eriti taimede ja seente) levimisalge, ka organismi osa, mille abil organismid levivad. Leviseks võib olla näiteks eos, seeme, vili, vilikond, sigipung, risoomi osa jm.

## Diaspooride levimisviise
Levimisviisid jagunevad kaheks: **[[autohooria]]** ehk iselevi (peamiselt paiskviljade) abil ning **[[allohooria]]** ehk tegurlevi.

### Allohooria tüübid
*Anemohooria ehk tuullevi
*Hüdrohooria ehk vesilevi
*Antropohooria ehk inimlevi 
*Zoohooria ehk loomlevi
**Mürmekohooria ehk sipelglevi
**Ornitohooria ehk lindlevi
**Teriohooria ehk imetajalevi
**Epizoohooria 
**Endozoohooria 
**Sünzoohooria

## Vaata ka
*levi

## Viited
HansaWorld

**HansaWorld** on ärihaldustarkvarale spetsialiseerunud tarkvaraarendusfirma. Grupi tütarettevõtete ja edasimüüjate võrgus Euroopas, Ladina-Ameerikas, Põhja-Ameerikas, Aafrikas, Aasias ja Lähis-Idas töötab üle 300 inimese. Ettevõttel on 19 kontorit kõigil suurematel mandritel ning firma tarkvaralahendused on kasutusel enam kui 110 riigis. 

HansaWorldi tooted on tõlgitud 29 keelde ning tarkvara töötab enamuse arvutite ja operatsioonisüsteemidega. HansaWorldi tarkvara on paigaldatud rohkem kui 74 000 ettevõttes, millest suurem enamus on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, kuid kasutajate seas on ka mitmed rahvusvaheliste firmade tütarettevõtted.

## Toote strateegia
 
HansaWorldi graafiline kasutajakeskkond loodi algselt 1988. aastal Apple Macintosh arvutitele. 1994. aastal tuli välja esimene HansaWorld Windowsi versioon. Selleks ajaks oli tarkvaral juba tuhandeid kasutajaid. HansaWorldi tarkvara sisaldab laia valikut e-äri võimalusi, nagu näiteks võimalust saata ja võtta vastu e-kirju, mitmeid veebilahendusi ja võimalust kasutada tarkvara pihuarvutil, tahvelarvutil ja mobiiltelefonil. HansaWorldi tooted on kirjutatud C++ programmeerimiskeeles, andmebaasi tehniline lahendus ja võrguühendus põhineb firma  oma tehnoloogial. Kõik see võimaldab tarkvara kasutada erinevatel operatsioonisüsteemidel. HansaWorldi tarkvara on saadaval Windows 2000–XP, Vista, Windows CE, Mac OS X ja Unix, Linux, AIX, ning Symbian S60, iPhone operatsioonisüsteemidele. 

## Tooted

**Enterprise by HansaWorld** on integreeritud ärihaldusplatvorm kõigi ettevõtte äriprotsesside haldamiseks. Enterprise'is on ligi 50 moodulit k.a. finantsarvestus, logistika, kassamüük, projektiarvestus, tootmine, rendiarvestus, hooldusteenindus, hotellijuhtimine, restoran, kliendihaldus, e-post ja e-äri lahendused. Kasutajate arv ühes süsteemis võib olla 1-1000+. Alates 2016. aastast asendab Enterprise paketi Standard ERP. 

**HansaRaama by HansaWorld** on integreeritud äritarkvara väikese ja keskmise suurusega Eesti ettevõtetele (kasutajate piirang puudub). HansaRaama sisaldab finantsarvestuse ja logistika mooduleid, põhivara, kulutusi, kliendihaldust ja lihtustatud tootmist. Alates aastas 2015 ei saa HansaRaamat enam soetada, selle asendas pakett Standard Books.

**Standard Books **on väikesele ja keskmise suurusega ettevõttele mõeldud ärihaldustarkvara. Vastavalt ettevõtte spetsiifikale saab raamatupidamise põhipaketile lisada erinevaid mooduleid nagu Ladu, Kassamüük (POS), Kliendihaldus (CRM), Põhivarad, Palgaarvestus, Korteriühistu raamatupidamine jne. Kasutajate arv süsteemis ei ole piiratud.

**SmartApps** on lahendus andmete kogumiseks ja vaatamiseks sõltumata informatsiooni sisestamise ajast ja kohast.

Alates 2015 aastast on HansaWorldi toodete ainus ametlik esindaja Eestis Excellent Business Solutions. 

Kõik HansaWorldi tooted on pilves majutatavad, kasutaja vaatenurgast algab töö alati Põhiaknast.

## Välislingid

* Corporate Website
* HansaWorld auhinnad
* Winners of European IT Excellence Awards announced 2011
Kamali järv

**Kamali järv** (ka *Kamali paisjärv*) on paisjärv Pärnumaal Saarde vallas. Asub Tõlla jõel.

## Viited
Hundissaare järv

**Hundissaare järv** (ka *Hundisaare järv, Riisa järv, Kikepera järv*) on järv Pärnumaal Tori vallas Kikepera rabas.


Hundissaare järv.jpg
Hundissaare järv eemalt.jpg


## Vaata ka
*Jõhve oja

## Viited
Heini Vaikmaa

**Heini Vaikmaa** (sündinud 5. juulil 1958 Harju-Ristil Harjumaal) on eesti helilooja ja muusik. Ta on ansambli Mahavok asutaja ja kunstiline juht. 

Vaikmaa on olnud üks Eesti pop- ja levimuusika olulisi kujundajaid alates 1980. aastatest ning on tuntud oma laiahaardelise heliloomingu poolest (levimuusika, instrumentaalteosed, helikujundused, rokkooperid jm). Ta alustas muusikuteed kitarristina menuansamblites Magnetic Band, Spiraal, Synopsis, Tiit Juurika ansambel ning Eesti Filharmoonia artistina (Eesti Kontsert), kuid on tuntud peamiselt heliloojana. Tema loomingut on esitanud ansambel Mahavok ja paljud eesti sooloartistid, see on kõlanud teatri- ja telelavastustes, reklaammuusikana ja paljudes sooloprojektides. 

Vaikmaa on pälvinud oma loometegevuse eest Kultuuriministeeriumi aastapreemia ja Eesti Muusikaauhindade 2019 elutööpreemia jm. Ta on osalenud nii kodumaistel kui rahvusvahelistel festivalidel (nt Tartu Levimuusikapäevad, Roskilde festival, Rock Summer, Rabarock jpm) ning andnud välja mitmeid heliplaate. 

## Isiklikku
Tema tütar on Mahavoki laulja ja klahvpillimängija Anet Vaikmaa.

## Viited

## Välislingid
* 
* Heini Vaikmaa: "Üksi pulma mängima ka ei taha minna", Rada7, 22. juuli 2013
Koonga järv

**Koonga järv** on Koonga küla keskusest 500 m põhja suunas Lääneranna vallas Pärnu maakonnas asuv järv. 

Järve pindala on 2,8 ha, kaldajoone pikkus on 1180 m.

Järvest 150 m ida pool kulgeb põhja-lõunasuunalisena Vanamõisa–Koonga–Ahaste tee.

Järv on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Koonga järve keskkonnaregistri kood on VEE2082320.

## Viited
Laiksaare järv

**Laiksaare järv** (ka *Asuja paisjärv, Kaalu paisjärv*) on paisjärv Pärnumaal Saarde vallas. 

## Välislingid
*
Kliimaks

**Kliimaks** ehk **lõppkooslus** (ka *püsikooslus*) on ökoloogias ökosüsteemi(de) koosluste arengurea enam-vähem püsiv lõppjärk, kus koosluste vahetumist (suktsessiooni) ei pruugi enam toimuda. Samas on koosluste fluktuatsioonid iseloomulikud ka kliimakskooslustele.

Ökoloogilise kliimaksiõpetuse rajajaks on Frederic Clements.

## Vaata ka
*kliimaksiteooria
*ökoloogiline tasakaal
*suletud süsteem (füüsika)
Kvartal (ajavahemik)

**Kvartal** ehk **veerandaasta** on ajavahemik: 

• 1. jaanuarist 31. märtsini (**esimene kvartal)**, 

• 1. aprillist 30. juunini (**teine kvartal**), 

• 1. juulist 30. septembrini (**kolmas kvartal**) või 

• 1. oktoobrist 31. detsembrini (**neljas kvartal**).
Nedrema järv

**Nedrema järv** (ka *Nedremaa järv, Needramaa järv*) on umbjärv Pärnumaal Lääneranna vallas. 

## Vaata ka
* Väike-Nedrema järv

## Viited
Suharto

**Suharto** (8. juuni 1921 – 27. jaanuar 2008) oli Indoneesia poliitik, president aastatel 1967–1998.

Suharto sündis ametliku versiooni järgi talupojaperes, kuid teda on peetud ka aadliku või kaupmehe sohilapseks. 

Teises maailmasõjas võitles ta nii Hollandi kui ka Jaapani armees. Alates 1949. aastast tegi ta karjääri Indoneesia armees, 1965. aastal sai temast sõjaväe ülemjuhataja. Sel ajal olid riigis suured sisesegadused, milles Suharto süüdistas kommuniste. Et kaos üha kasvas, ei jäänud ka vasakpoolsete vaadetega presidendil Sukarnol muud üle kui riigis erakorraline seisukord välja kuulutada. Enamik võimust läks Suharto kätte, riigis puhkes aga kodusõda, kus hukkus sadu tuhandeid inimesi. 1967. aastal sundis võidukas Suharto Sukarnot võimust loobuma ja kehtestas parempoolse autoritaarse režiimi, mis osutus majanduslikult edukaks. Selle ja USA toetuse tõttu püsis Suharto võimul terve külma sõja aja ning temast sai üks kõige enam riigi vara omastanud riigipäid üldse. 

Suharto valitsemisaeg Indoneesias oli vastuoluline. Kuigi tema valitsusajal nähti majanduskasvu ja stabiilsuse perioodi, kaasnes sellega ka palju inimõiguste rikkumisi ja korruptsiooni. Paljud inimesed süüdistasid teda poliitilises repressioonis, sealhulgas tsensuuris ja poliitiliste vastaste mahasurumises.

Lisaks tekitasid tema juhitud majanduspoliitika ja erastamine ka palju kriitikat, kuna need soodustasid tema lähikondsete ja sugulaste rikastumist, samal ajal kui suur osa elanikkonnast elas vaesuses. Suharto valitsemisaeg kestis üle 30 aasta, mis tekitas muret demokraatlike vabaduste puudumise pärast.

Ehkki 1990. aastatel nõuti üha häälekamalt Suharto võimult lahkumist, suutis ta võimul püsida kuni 1998. aasta majanduskriisini, mil riigis puhkesid suured siserahutused. Nii otsustas 77-aastane Suharto võimust loobuda, kuid säilitas enamiku oma varandusest. Kohtulikult teda vastutusele ei võetud, sest tema pooldajate hulk oli endiselt küllaltki suur, samuti ei võimaldanud seda tema vilets tervis. 2008. aasta alguses halvenes Suharto tervis järsult ja ta viidi haiglasse, kus teda hoidsid elus vaid aparaadid.

Suharto suri haiglas 27. jaanuaril 2008. Ta maeti järgmisel päeval oma perekonna mausoleumi Solo linna lähistel Jaava saare keskosas.

## Viited
Vikerhommik

**"Vikerhommik"** on Vikerraadio igapäevane hommikuprogramm. Argipäeviti on see eetris kella 5.30–10.00, nädalavahetusel on algus kell 7.05 (laupäeviti lõpeb kell 10.45 ja pühapäeviti kell 10.00). 

"Vikerhommiku" nime kannab programm alates 1998. aastast, varem oli selle asemel kavas "Raadiohommik". Kantar Emori raadioauditooriumi uuringute põhjal on tegemist Eesti kõige suurema auditooriumiga raadiosaatega. 

### Saateplaan
Programm koosneb intervjuudest, uudistest ja liiklusinfost. Vahendatakse ka teadusuudiseid, spordisõnumeid ja ajaleheülevaateid. Argipäeval kell 8.40 on eetris rubriik "Maailm täna", kus välismaa (Prantsusmaa, Hiina, Venemaa, Saksamaa, Hispaania, Rootsi, Suurbritannia või Aasia) meediat jälgivad ajakirjanikud käsitlevad olulisemaid teemasid. 

Hommikuprogrammi ühe osa moodustab rubriik "Õnnesoovid" (eetris igal nädalapäeval kell 9.45), kus õnnitletakse nimeliselt neid sünnipäevalapsi, kel aastaid üle 80. 

ERRi uudised on "Vikerhommiku" eetris argipäeviti igal täis- ja pooltunnil, pikemad uudistesaated kell 7.00 ja 9.00. Nädalavahetustel on uudised eetris ainult täistundidel, uudistetoimetus alustab tööd kell 7.

## Saatejuhid

Vikerraadio hommikuprogrammi juhivad põhiliselt Kirke Ert, Taavi Libe, Margit Kilumets, Sten Teppan, Märt Treier ja Janek Luts. Nädalalõpul teevad saadet Kaja Kärner, Anu Välba ja Piret Kooli.   

Varem on "Vikerhommiku" saatejuhtide hulka kuulunud Terje Soots, Meelis Süld, Kerttu Kaldoja, Erle Loonurm, Rasmus Kagge, Mall Mälberg, Meelis Kompus, Mart Ummelas, Liina Lepik, Vahur Kersna, Priit Põiklik, Andri Maimets, Neeme Brus, Ain Saarna, Lauri Hussar, Andres Ammas, Margus Saar, Rain Kooli, Kadri Põlendik, Romi Hasa, Mart Normet, Toomas Luhats, Priit Kuusk, Brent Pere jt.
Duubel+

**Duubel+** (või eri aegadel ka **Double+**) oli eesti diskoansambel, mis tegutses aastatel 1994–1997.

Trio, mille moodustasid Tõnis Kiis, Anneli Tõevere ja Evelin Samuel, kutsus kokku helilooja Heini Vaikmaa, hiljem jätkas duetiks vähenenud ansambliga tööd plaadifirma O.K. Records.

Suuremad hitid oli "Sel tänaval", "On läinud aastad", "Sind ei püüa", "Numbri valin" jm. 1996. aastal avaldati album "Piparkoogimix".

## Välislingid
*"Kaotan ja võidan" Youtube
*"Kuskil kaugel" Youtube
*"Numbri valin" Youtube
Sukarno

**Sukarno** (sünninimi **Koesno Sosrodihardjo**; 6. juuni 1901 Surabaya – 21. juuni 1970 Jakarta) oli Indoneesia poliitik ja esimene president aastatel 1945–1967. 

Enne teist maailmasõda juhtis Sukarno Indoneesia võitlust Hollandi koloniaalrežiimi vastu. Koloniaalperioodil oli ta Indoneesia rahvusliku vabastusliikumise üks mõjukamaid juhte ning viibis ligi kümme aastat arestis. Jaapani okupatsiooni ajal tegid rahvuslased okupatsioonivägedega koostööd, lootes tagada sellega jaapanlaste toetuse Indoneesia iseseisvuspüüdlustele. Jaapani kapitulatsiooni järel kuulutasid Sukarno ja Mohammad Hatta 17. augustil 1945 välja Indoneesia iseseisvuse ja Sukarno nimetati riigi esimeseks presidendiks. Ta juhtis indoneeslaste vastupanu hollandlaste taaskoloniseerimiskatsetele, mille tulemusel Holland 1949. aastal tunnustas Indoneesia iseseisvust. 

Sukarno oli vasakpoolsete vaadetega, kuid otseselt mitte kommunist. Tema valitsusaeg, mida nimetati "juhitud demokraatiaks", oli küllaltki autoritaarne. 1967. aastal, pärast kaks aastat kestnud võimuvõitlust ja antikommunistlikku veresauna, kukutati Sukarno võimult ja tema asemel määrati presidendiks kindral Suharto. Oma viimased eluaastad oli Sukarno koduarestis.
Johannes Lepiksaar

**Johannes Lepiksaar** (20. november 1907 Rakvere – 7. aprill 2005) oli eesti zooloog ja osteoloog, Eesti ökoloogilise etoloogia rajajaid.

## Elukäik

Lõpetas 1930 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna, töötas seejärel samas zooloogia instituudis assistendi ja 1939 Tartu Ülikooli zooloogiamuuseumi konservaatorina. Aastatel 1933–1937 uuris ja määras Lammasmäelt, Kuusalust ja mujalt Eestist leitud luid. 1941–1943 töötas ülikoolis õppejõuna.  

1944. aastal põgenes Rootsi, kus töötas 1949–1972 Göteborgi loodusloomuuseumis. 1968. aastast Göteborgi Ülikooli filosoofia audoktor. Tema tegevusvaldkonda kuulusid terioloogia, ornitoloogia ja ihtüoloogia. Avaldanud töid ornitoloogia, ihtüoloogia ja fauna ajaloo alalt.

1990. aastast oli ta Eesti Looduseuurijate Seltsi auliige. 

## Tunnustus
*2001 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Viktor Masing, "Johannes Lepiksaar", Akadeemia 12/1997
* Pilvi Põldma, "Kuulsaid linnakodanikke: Johannes-Voldemar Lepiksaar", Virumaa Teataja, 15. november 2007
* Lembi Lõugas, "Teadlane, kes süüvis loomastiku kaugemasse ajalukku", Eesti Loodus, 7/2005
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Mikelsaar

**Mikelsaar** on Eesti perekonnanimi.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 1. jaanuari 2025 seisuga 22 mees- ja 16 naissoost isikut perekonnanimega Mikelsaar ning 17 mees- ja 19 naissoost isikut perekonnanimega Mikkelsaar. Tõenäoliselt on mõlema perekonnanime ühine algallikas Ahja mõisavallas Võnnu kihelkonnas Tartumaal, kus 19. sajandil pandi kohalikele talupoegadele perekonnanimeks Mickelsar.

## Tuntud isikuid

*Friedrich Volrad Mikkelsaar, haridustegelane (1886–1930)
*Emma Amalie Mikkelsaar, Eesti esimesi feministe, Friedrich Volradi abikaasa 
**Neeme-Õnneleid Mikelsaar, zooloog ja hüdrobioloog (1910–1990), Friedrich Volradi ja Emma Amalie poeg
***Raik-Hiio Mikelsaar, arstiteadlane, molekulaarbioloog (1939-2022); Neeme poeg
****Marika Mikelsaar, meditsiini-mikrobioloog (1938); Raik-Hiio abikaasa; 
*****Eva Piirimäe, sünd. Mikelsaar, Raik-Hiio ja Marika tütar
*****Margit Sutrop, sünd. Mikelsaar, Raik-Hiio ja Marika tütar
***Aavo-Valdur Mikelsaar, arst ja geneetik (1941); Neeme poeg
****Ruth Mikelsaar, meditsiinigeneetik (1941); Aavo-Valduri abikaasa 
***Henn-Risto Mikelsaar, kirjanik ja bioloog (1943); Neeme poeg
***Ustav-Esko Mikelsaar, kirjanik (1943); Neeme poeg

## Viited
Bjørn Wirkola

**Bjørn Wirkola** (sündinud 4. augustil 1943 Alattio) on Norra endine suusahüppaja ja jalgpallur, kelle paremad aastad tippsportlasena olid 1960. aastate teisel poolel. Ta on kveeni päritolu.

Wirkola tuli 1966. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos maailmameistriks suusahüpetes nii normaalmäel kui ka suurel mäel. Ta on võitnud ka kolmel aastal järjest 1967–1969 nelja hüppemäe turnee.

Wirkola mängis ka jalgpalli. Ta esindas jalgpallurina Alta ja Rosenborgi klubi. Rosenborgi meeskonna rivistuses tuli ta 1971. aastal nii liiga meistriks kui võitis ka karika.

## Saavutused
### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 1966 Oslos
**  **maailmameister** normaalmäel
**  **maailmameister** suurel mäel

### [[Nelja hüppemäe turnee võitjad|Nelja hüppemäe turneel]]
***1. koht: 1966–1967, 1967–1968, 1968–1969**
*2. koht: 1964–1965, 1969–1970
*3. koht: 1965–1966

## Välislingid
*
Eino Krall

**Eino Krall** (9. september 1931 Tartu – 27. august 2009 Tartu) oli eesti zooloog (fütonematoloog), bioloogiadoktor (1980, Moskva Riiklik Ülikool).

Ta lõpetas aastal 1955 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna bioloog-zooloogina.

Aastast 1955 töötas ta EPMÜ zooloogia ja botaanika instituudis ja hiljem ka erizooloogia professorina Tartu ülikooli zooloogia ja hüdrobioloogia instituudis. 

Ta on tegelenud fütoparasiitsete ümarusside süstemaatika, fülogeneesi ja ökoloogia uurimisega. Ta on uurinud ka nende biotõrje võimalikkust ja lahendusi.  

Ta on Florida Nematoloogide Foorumi (aastast 1992) ja Venemaa Nematoloogide Seltsi auliige (1996).

## Tunnustus
*1984 Karl Ernst von Baeri preemia
*2006 Tartu Ülikooli aumärk

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Heljo Krall.

## Viited


## Välislingid
*
Laukapuu

**Laukapuu** (*Prunus spinosa*) on roosõieliste sugukonda toompuu perekonda kuuluv põõsas.

Laukapuu on tetraploidne. Tal on 32 kromosoomi.

Laukapuu on Eestis looduskaitse all, kuulub II kaitsekategooriasse. 

## Levila

Laukapuu kasvab Euroopas, Põhja-Aafrikas ja Ees-Aasias. Eestis leidub teda läänerannikul ja saartel (Saaremaal ja Väike-Pakril). Ta on naturaliseerunud Uus-Meremaal ja Põhja-Ameerika idaosas.

## Välimus

Laukapuu on keskmise kõrgusega põõsas või 3–4 m, rekordina kuni 8 m kõrgune rohkesti harunev puu. Ta võib moodustada  tihnikuid.

Tema võrsed on karvased, oksad enamasti astlalised. Koor on noorena punakas- kuni tumepruun, hiljem tumehall kuni mustjas ja kestendav.  

Laukapuu lehed on äraspidimunajad, saagja servaga, 2–4 cm pikad, 1–2 cm laiad, noorelt alt karvased. 

Laukapuu õitseb enne lehtimist. Õied paiknevad ühekaupa või ka ebakorrapäraselt paariti. Õied on valged, 1,5 cm läbimõõduga, 5 kreemikasvalge kroonlehega. Õied on mõlemasoolised ja neid tolmeldavad putukad.

Laukapuul on lühikese viljavarrega väikesed sinkjasmustad luuviljad. Need on väikesed, läbimõõduga kuni 12 mm, kerged ega ripu allapoole nagu teistel ploomipuuliikidel. Viljaliha on rohekas ja luuseemne küljes kinni.

## Kasvatamine

Laukapuu on külmakindel ja mulla suhtes vähenõudlik. Ta talub kuiva, kuid annab palju juurevõsusid ja metsistub kiiresti. Laukapuu on valgusenõudlik. 

## Kasutamine

Laukapuu sobib ploomipuusortide aluseks. Punaseleheline sort 'Purpurea' on kasutusel iluaianduses. 

Laukapuu viljad on hapukasmõrkjad. Öökülmad mahendavad veidi nende maitset. Viljadest valmistatakse hoidiseid ning likööre.

Kuna laukapuu oksad on okkalised ja ta moodustab kergesti tihnikuid, siis istutatakse laukapuid üksteise kõrvale ritta selleks, et saada hekki.

Minevikus valmistati laukapuust jalutuskeppe ja sõjanuiasid.

Laukapuu lehti söövad paljude liblikaliikide röövikud.

## Välislingid

* 

* Vastandliku laukapuu varjatum ja helgem pool
Vilma Tugi

**Vilma Tugi** (20. veebruar 1924 Kõrenduse – 24. detsember 2007) oli eesti maalikunstnik. 

## Välislingid
*Kunstiühingu Pallas nekroloog
1966. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**Põhja suusaalade 1966. aasta maailmameistrivõistlused** olid 26. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 17.–27. veebruarini Norras Oslos.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]] mehed

#### 15 km




**Päev**: teisipäev, 20. veebruar



#### 30 km




**Päev**: pühapäev, 17. veebruar



#### 50 km




**Päev**: neljapäev, 26. veebruar



#### 4x10 km teatesõit




**Päev**: laupäev, 23. veebruar



### [[Murdmaasuusatamine]] naised

#### 5 km




**Päev**: esmaspäev, 21. veebruar



#### 10 km




**Päev**: reede, 19. veebruar



#### 3x5 km teatesõit




**Päev**: laupäev, 26. veebruar



### [[Kahevõistlus]]

#### Individuaalarvestus (normaalmägi / 15 km)




**Päev**: neljapäev, 21. veebruar



### [[ Suusahüpped]]

#### Normaalmägi




**Päev**: reede, 19. veebruar



#### Suur mägi




**Päev**: esmaspäev, 27. veebruar



### Medalid
Kvartal

**Kvartal** on linna või muu asula osa, mis on piiratud tänavatega ja mille sees ei ole tänavaid. Laiemas mõttes võidakse **kvartali** all mõista ka väikest linnajagu.
Hispaania pärilussõda

**Hispaania pärilussõda** (1701–1714) oli 18. sajandi alguspoole suurimaid sõjalisi kokkupõrkeid Euroopas. Selles osalesid peaaegu kõik toonased Euroopa suurriigid. 

Hispaania pärilussõja põhjustas Saksa-Rooma keisri Leopold I ja Prantsusmaa kuninga Louis XIV vaheline vastuolu küsimuses, kes peaks pääsema Hispaania troonile pärast  viimase Habsburgide soost Hispaania kuninga järglasteta Carlos II surma. 

Hispaania kuningas Carlos II oli pärandanud oma valdused Bourbonide dünastia Louis XIV pojapojale Philippe'ile, kes Hispaania kuningana võttis hispaaniapärase nimekuju Felipe V. 

Saksa-Rooma keiser Leopold I aga soovis Hispaania troonil näha endiselt Habsburgide soost kuningat ning alustas sõda Louis XIV Prantsusmaa vastu. Saksa-Rooma vägede poolel astusid sõtta ka teised Prantsusmaa ülemvõimupüüdlusi piirata soovivad Euroopa suurriigid: Suurbritannia kuningriik, Hollandi vabariik, Portugali kuningriik, Preisi kuningriik ja Savoia hertsogkond. 

Prantsusmaa ja Hispaania poolel sõdisid katoliikliku Baieri hertsogkonna väed.

Vaenutsevad pooled, nii Prantsusmaa kui ka temavastased mereriigid Inglismaa (hiljem Suurbritannia), Holland ja Austria püüdsid enda poole võita ka võimsa sõjalise jõuga Rootsit, kes oli aga kistud Taani, Saksimaa ja Venemaa sõlmitud Põhjaliidu poolt 1700. aastal Riia piiramisega alanud  Põhjasõtta.
 
Lahingud toimusid mitmel pool Euroopas, peamiselt Madalmaades, Itaalias ja Hispaanias ning ka  Põhja-Ameerikas, kus peeti Kuninganna Anne'i sõda (1702–1713), Prantsusmaa ja Hispaania, kes oli Prantsusmaa liitlane ning Inglismaa vahel, kuhu olid kaasatud sõtta ka arvukalt põlisameeriklaste hõime, kes olid liitlased mõlemale riigile.

Sõja tulemusena jäi Hispaania troon küll Bourbonide soost Felipe V-le, keda toetas Louis XIV, kuid Prantsusmaa hegemooniale Euroopas oli pandud selgelt piir. Gibraltar läks Suurbritanniale, Lombardia (kaasa arvatud Milano) ning Hispaania Madalmaad (Belgia) Püha Rooma riigi koosseisu (Austria keisri võimu alla).

## Vaata ka
*Põhjasõda, Põhja- ja Kesk-Euroopas (1700–1721)
Western Brook Pond

**Western Brook Pond** on järv (mõnikord nimetatakse seda ka fjordiks) Kanadas Newfoundlandi saarel, Long Range'i mägedes.

Järv asub 600 meetri sügavuses kanjonis, olles ümbritsetud kõrgete kaljuseintega, mis ulatuvad kohati üle 700 meetri.

## Teke
Newfoundlandi Long Range'i mägedesse lõikub rohkem kui 600 meetri sügavune kanjon. Jääajal olnud liustik kujundas varasema jõeoru märksa sügavamaks ja laiemaks. Umbes 11 000 aasta eest hakkas liustik sulama ja kanjoni põhi täitus veega.

Samal ajal ja sama moodi tekkinud järved on Parson's Pond ja Main Brook.

## Kirjeldus
Veekogu on 16 km pikk ja 166 m sügav, pindala on 1805 km².

Kevadel ja suvel tõstavad 166 m veetaset veelgi arvukad kosed ja joad.

Talvel, kui temperatuur võib langeda alla –10 °C, järve pind jäätub.
Mega

*Indoneesia poliitiku kohta vaata Megawati Soekarnoputri
*Mõõtühikute eesliite kohta vaata mega-
*Uudisteportaali kohta vaata Mega (portaal)

## Vaata ka
*MEGA
Kladistika

**Kladistika** on fülogeneetilise süstemaatika peamisi meetodeid. See on süstemaatika üks põhisuundi, mis baseerub taksonite fülogeneesi arvestamises. Teistest klassifitseerimismeetoditest (näiteks feneetilisest süstemaatikast) erinebki ta selle poolest, et ei tugine üksnes liikidevahelise sarnasuse mõõtmisele, vaid võtab aluseks liikide eristumise. 

Kladistikas koostatakse kladogramme ehk fülogeneesipuid, kus on esitatud evolutsiooniline "elu puu". Fülogeneesipuud koosnevad klaadidest (monofüleetiline rühm) ehk "puu harudest".

Populaarseks kladogrammide moodustamise aluseks on RNA ja DNA nukleotiidide järjestused. 

Kladistika kontseptsioonide üheks tähtsaimaks väljatöötajaks oli saksa entomoloog Willi Hennig.

Kladistika vaike-eeldusteks on evolutsiooni monofüleetilisus ning divergentsus, samuti seisukoht, et uutel tekkinud taksonitel on uued tunnused, mida fülogeneetiliselt vanemal taksonil ei olnud. 

## Vaata ka
*Feneetiline süstemaatika
*Fülogeneetiline süstemaatika
Leiutajateküla Lotte

**"Leiutajateküla Lotte"** on Eesti animafilm aastast 2006.

## Sisu
Film räägib lõbusa koeratüdruku Lotte seiklustest koos oma kassist sõbra Brunoga. 
Ühel ööl, päev enne leiutamisvõistlusi, ilmub raamatuga reisinud salapärane jaapani mesilane Susumu. Koos Susumuga tuleb ka "judo". Terve Leiutajateküla õpib judot ning lõpuks otsustavad Bruno ja Lotte minna judovõistlustele, koos nendega ühineb jänesepoiss Albert.
Nad võidavad judovõistluse ning sellepeale ütleb Alberti isa Adalbert: "Varsti saab Albert sama kuulsaks kui mina".

## Osatäitjad
* Evelin Pang – Lotte  
* Andero Ermel – Bruno
* Peeter Oja – Adalbert 
* Lembit Ulfsak – Oskar
* Marko Matvere – Mati
* Argo Aadli – Albert / Theodor 
* Garmen Tabor – Anna
* Piret Kalda – Paula   
* Harriet Toompere – Sophie
* Elina Reinold – Susumu  
* Mait Malmsten – Jaak   
* Margus Tabor – Klaus  
* Aarne Üksküla – James  
* Peeter Tammearu – John  
* Anne Reemann – Helmi 
* Ain Lutsepp - Eduard
1962. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**1962. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused**, olid **24**. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 18.–25. veebruarini Poolas Zakopanes. Zakopane korraldas juba kolmandat korda maailmameistrivõistlusi. Esimest korda oli MM-i kavas naiste 5 km sõit ja suusahüppajate suure mäe võistlus.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]] mehed

#### 15 km




Kuupäev: 20. veebruar 


#### 30 km




Kuupäev: 18. veebruar 


#### 50 km




Kuupäev: 24. veebruar 


#### 4x10 km teatesõit




Kuupäev: 22. veebruar 


### [[ Murdmaasuusatamine]] naised

#### 5 km




Kuupäev: 19. veebruar 


#### 10 km




Kuupäev: 21. veebruar 


#### 3x5 km teatesõit




Kuupäev: 23. veebruar 


### [[Kahevõistlus]]

#### Individuaalne (normaalmägi/15 km)




Kuupäev: 19. ja 20. veebruar 


### [[ Suusahüpped]]

#### Normaalmägi




Kuupäev: 21. veebruar 


#### Suur mägi




Kuupäev: 25. veebruar 


### Medalid
Fülogeneetiline süstemaatika

**Fülogeneetiline süstemaatika** on suund bioloogilises taksonoomias, mis seab eesmärgiks koostada niisugune süsteem, mis võimalikult täpselt vastaks eluslooduse fülogeneesile ehk põlvnemisloole.  

Fülogeneetilise süstemaatika üheks peamiseks meetodiks on kladistika. Kladistika ei võimalda arvesse võtta kõiki fülogeneesi vorme, 
kuid ta on kõige kasutatavamaks meetodiks neis rühmades, kus võib eeldada, et evolutsioon on olnud üksnes divergentne. Hübridogeense liigitekke või ulatusliku horisontaalse geeniülekande korral ei saa fülogeneetiline süsteem olla rangelt hierarhiline. Niisuguse, võrkja fülogeneesi kindlakstegemine nõuab mitmete uurimismeetodite kooskasutamist. 

## Kirjandust
*Willi Hennig 1966. *Phylogenetic Systematics*. 

*
Zakopane

**Zakopane** on Lõuna-Poolas Slovakkia piiri lähedal Väike-Poola vojevoodkonnas, Tatra maakonnas asuv 28 000 elanikuga (2004) linn, mida tuntakse eeskätt talispordi- ja ka turismikeskusena. Tatra mäestiku jalamil asuv Zakopane asutati 1578. aastal, linnaõigused sai 1933. aastal. Zakopane on Tatra maakonna halduskeskus.

Zakopanes peetakse suusahüppajate iga-aastane maailma karikasarja etapp. Seal on peetud suusatamise maailmameistrivõistlused 1929., 1939. ja 1962. aastal, 1993. aastal toimus seal universiaad. 

Zakopane on Poola kõige lõunapoolsem linn.

## Pilte Zakopanest

Pilt:Zakopane at night.jpg|Zakopane õhtuhämaruses
Pilt:Wielka krokiew.jpg|Zakopane suusahüppemägi
Pilt: Zakopane, Poland, fot. mariuszjbie.jpg|Pilt minevikust, Zakopane taluarhitektuur
Pilt:Tatra mountains Zakopane Poland 1.jpg|Vaade Zakopanele Tatra mäestikust
Pilt:Muzeum Karola Szymanowskiego w willi Atma w Zakopanem, fot. K. Schubert MIK 2019 (49141306542).jpg | Szymanowski muuseum Villa Atma


## Viited

## Välislingid

*Zakopane koduleht poola keeles
*Zakopane reisijuht inglise keeles
*Turistidele inglise, saksa, prantsuse, vene ja ungari keeles
*Zakopane Life
*Zakopane showplace
Banaan (perekond)

**Banaan** (*Musa*) on banaaniliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond. Banaane on teada umbes 50 liiki, sorte üle 400. Banaani vili on botaanilise klassifikatsiooni järgi mari.

Banaanid on algupäraselt pärit troopilistelt ja subtroopilistelt aladelt. Tänapäeval kultiveeritakse neid enamikus troopika piirkondades.

## Liike ja hübriide
**Musa acuminata* *(Musa cavendishii, Musa chinensis, Musa nana, Musa sinensis, Musa zebrina)* – hiina banaan
**Musa acuminata* 'Lady's Finger' – viigibanaan
**Musa balbisiana* – Balbisi banaan
**Musa basjoo (Musa japonica)* – jaapani banaan
**Musa × paradisiaca (Musa acuminata × Musa balbisiana; Musa dacca, Musa rosacea, Musa × sapientum)* – pärisbanaan
**Musa × paradisiaca* rühm Plantain – jahubanaan
**Musa textilis* – kanepbanaan ehk kiubanaan
**Musa velutina (Musa dasycarpa)* – roosa banaan

## Vaata ka
*Banaan
*Fusarium oxysporum f.sp. cubense

## Välislingid
* Australian Government, The Biology of Musa L. (banana), 1. jaanuar 2008
* "Halb uudis kõigile, kes banaane süüa armastavad". Delfi. 16. detsember 2015
Ernst Mayr

**Ernst Walter Mayr** (5. juuli 1904 Kempten, Saksamaa – 3. veebruar 2005 Bedford, Massachusetts, Ameerika Ühendriigid) oli 20. sajandi üks juhtivaid evolutsioonibiolooge. Ta oli ka tunnustatud taksonoom, ornitoloog ja loodusteadlane. 

Tema revolutsioonilised tööd tõid kaasa uudseid käsitlusi Mendeli geneetikast, Darwini evolutsiooniteooriast ja biosüstemaatikast. Ta panustas ka tugevasti liigikontseptsiooni arengusse ja selgitamisse.

## Eesti keeles
Eesti keeles on ilmunud tema mahukas raamat "Bioloogilise mõtte areng: mitmekesisus, evolutsioon ja pärilikkus" (sari "Avatud Eesti raamat", tõlkinud Ülo Maiväli, Sille Remm, Kristiina Vind; Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2017). Leho Lamus nimetab E. Mayri teose põhimõtteid valgustusprojekti uueks vormiks.

Tõlgetena on olemas ka kolm artiklit.
*Mayr, Ernst 1989 [1961]. Põhjus ja tagajärg bioloogias. (Hein, Kalle, tõlk.) *[[Akadeemia (ajakiri)|Akadeemia]]* 9: 1869–1887.
*Mayr, Ernst 2004 [2004]. 80 aastat vaatlusi evolutsioonimaastikul. (Hein, Kalle, tõlk.) *Akadeemia* 12: 2596–2603.
*Mayr, Ernst 2007 [2002]. Bioloogia iseseisvus. (Hein, Kalle, tõlk.) *Akadeemia* 10: 2165–2178.

## Tunnustus
*1950 – valiti Uus-Meremaa Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1958 – Darwini-Wallace'i medal
*1965 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*1983 – Balzani auhind
*1986 – George Sartoni medal Teadusajaloo Seltsilt
*1988 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks

## Viited
Ţubruq

**Ţubruq** (araabia keeles طبرق) on  sadamalinn Liibüas Egiptuse piiri lähedal, Ţubruqi omavalitsuse keskus.
Engelbergi vald

**Engelberg** on vald ja asula Obwaldeni kantonis Šveitsis. Vald asub ülejäänud kantonist lahus ida pool. Seda eraldab kantoni põhiosast Nidwaldeni ja Berni kanton. 

See asub 1020 meetri kõrgusel merepinnast ja on Kesk-Šveitsi juhtivaid turismikeskusi. 2000. aastal oli vallas 3600 elanikku, kellest 600 olid välismaalased.

Keskajal tunti Engelbergi sealse benediktiini kloostri järgi. 1900. aastatel meelitasid turiste veekeskused, kuid nüüd üha enam ka suusakeskused.  

Engelbergis on korraldatud suusatamise ja mäesuusatamise maailma karikasarja etappe.

## Vaata ka

*Engelbergi klooster

## Välislingid

*Engelbergi koduleht (saksa keeles)
*Turismiinfo (inglise ja saksa keeles)
Metsatööstus

**Metsatööstus** on tööstusharu, mis tegeleb metsa langetamise (sealhulgas tüvede laasimise ja järkamise), materjali metsast väljaveo ja metsamaterjali esmase töötlemisega. 

Metsatööstuse toodang on metsamaterjal (ümarmaterjal). Peamise toodangu moodustavad palgid, paberipuit, vineeripakud ja küttepuit. Üha rohkem kasutatakse ka raiejäätmeid, sealhulgas okkaid.

Eesti metsatööstuse ettevõtteid ühendab Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liit.

## Vaata ka
*Metsanduse mõisteid
Puidutööstus

**Puidutööstus** on töötleva majanduse haru, mis tegeleb puidu töötlemisega.

Valdkond hõlmab puittoodete, näiteks saematerjali, vineeri, spooni, puitkonteinerite, puidust põrandamaterjali, puitsõrestiku ja kokkupandavate puitehitiste tootmist. Tootmisprotsessi kuulub palkide lõikamine propsideks või saematerjaliks, puidu tükeldamine ja saagimine, vormilõikamine, plaatideks lõhestamine jm töötlemine treipingil või muude töövahenditega, puidu hööveldamine või lihvimine ning valmistooteks kokkupanemine.

## Puidutööstus Eestis
Eesti pindalast üle poole on kaetud metsaga, mistõttu on meil head eeldused metsa- ja puidutööstuse arenguks.

2021. aastal tegutses Eestis puidutööstuse valdkonnas 1271 ettevõtet. Valdkonna ettevõtted moodustavad 1,1% Eesti ettevõtetest ja neis töötab ligi 18 800 inimest (3,6% kõigi Eesti ettevõtete töötajatest). Nimetatud ettevõtete koondmüügitulu oli 2021. aastal 3,7 miljardit eurot (3,8% kõigi Eesti ettevõtete müügitulust). Ärikasum oli puidutööstuse ettevõtetel 2021. aastal enam kui 356 miljonit eurot, mis moodustas 10% nende müügitulust (kasumimarginaal, kogurentaablus). 79% puidutööstuse ettevõtetest on mikroettevõtted, kus töötab alla 10 töötaja. 3% ettevõtetes töötab enam kui 100 töötajat (37 ettevõtet). 21% puidutööstuse ettevõtetest on müügitulu kalendriaastas suurem kui 1 miljon eurot.

2020. aastal ei lasknud puidutööstus end kriisist häirida ning tugeva sisenõudluse toel kasvatati müügimahtusid.

Eesti puidutööstusele on kogu aeg olnud oluline eksport, mis moodustab umbes poole nende müügist, ulatudes 2021. aastal 1,9 miljardi euroni. Peamisteks ekspordipartneriteks olid Rootsi, Taani ja Saksamaa, kuhu läks veidi üle kolmandiku ekspordist. Mahtudelt neljas riik, kuhu kaupu eksporditi, oli Soome. Sektori peamisteks ekspordiartikliteks on puitmajad, ehitusdetailid (aknad, uksed, liimpuit) ja saematerjal.

2020. aastal kasvasid palgad puidutööstuses aasta varasemast kiiremini ning sektori keskmine jõudis Eesti keskmisele veidi lähemale. Seejuures palgakasv oli kiirem vähemalt 50 töötajaga ettevõtetes.

## Vaata ka
* Töötlev tööstus
* Metsatööstus
* Mööblitööstus
* Paberitööstus
* Puidutöötlemise mõisteid
* Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liit

## Viited

## Välislingid
* Äripäev (puidutööstuse artiklid)
Valged bussid

**Valged bussid** olid bussid, millega Teise maailmasõja lõpus Rootsi Punase Risti asepresidendi krahv Folke Bernadotte'i juhtimisel päästeti Saksamaa koonduslaagritest peamiselt taanlasi ja norralasi. 

Et vältida busside ründamist, olid need värvitud valgeks, ning katusele, külgedele, ette ja taha oli maalitud punane rist.  

Taanlaste ja norralaste ühise planeerimistöö järel ning nende ühisel survel päästis Rootsi Punane Rist märtsis ja aprillis 1945 umbes 15 000 inimest Saksamaa võimu all olnud alade koonduslaagritest. Pärast Saksamaa kapituleerumist päästeti mais ja juunis veel umbes 10 000 inimest. 

Prioriteediks olid taanlastest ja norralastest poliitvangid. Evakueeritama pidi ka Saksamaal elavad rootsi naised ja lapsed. Võimaluse korral võeti kaasa ka teisi. 

Selle aktsiooniga päästeti paljude vangide elu. Ette on heidetud skandinaavlaste eelistamist, samuti SS-ile transpordiabi osutamist.   

## Taani ja rootsi vangid Saksamaal
9. aprillil 1940 tungisid Saksa väed Taani ja Norrasse. 

Juba juunis rajati esimene Saksa vangilaager Norras, Ulveni vangilaager  Bergeni lähedal. Sedamööda, kuidas vastupanu okupatsioonile tugevnes, arreteeriti üha rohkem norralasi.  Algul hoiti enamikku vange Norras, kuid mitmel põhjusel saadeti tuhandeid norralasi Saksamaa vanglatesse ja laagritesse, neist esimesed juba sügisel 1940. 

Taanis algas suurem arreteerimiste ja küüditamiste laine alles seoses Taani valitsuse tagasiastumisega 29. augustil  1943.

Taani ja norra vangid Saksamaal jagunesid mitmeks kategooriaks alates interneeritutest, kellel säilis teatud vabadus, kuni NN-vangideni, kellele oli määratud end surnuks töötada. 

Norra ja taani vangidele Saksamaal hakati organiseerima abi. Norra sadamavaimulikud Hamburgis Arne Berge ja Conrad Vogt-Svendsen külastasid vange, andsid neile toiduabi ja aitasid nende kirju omastele Taani ja Norrasse toimetada. Vogt-Svendsseni ja teiste tõlgina tegi suure töö ära Hiltgunt Zassenhaus. 

Vogt-Svendsen sõlmis sidemed ka Johan Bernhard Hjorti ja Didrik Arup Seipiga, kes koos perekondadega olid interneeritud Hjorti sugulase mõisas Gross Kreutz. Koos teiste skandinaavlastega koostati seal skandinaavia vangide nimekirju koos nende kinnpidamiskohtadega. Berliini Rootsi saatkonna kaudu saadeti need nimekirjad Rootsi ning Norra eksiilvalitsusele Londonisse.    Stockholmis tegeles spetsiaalselt skandinaavia vangide saatusega  Norra diplomaat Niels Christian Ditleff. Aastavahetuseks 1944/45 oli norra poliitiliste tsiviilvangide koguarv Saksamaal umbes 8000 ning peale selle oli seal 1125 sõjavangi.

Taani poole peal oli admiral Carl Hammerich kaua välja töötanud salaplaane, et moodustada "Jyllandskorps" taanlaste päästmiseks laagritest.  Hammerichil olid head sidemed nii norra sadamavaimulikega Hamburgis, Gross Kreutzi ringiga kui ka  Ditleffiga Stockholmis. 1944. aasta jooksul tegid taanlased ära suure ettevalmistustöö: nad registreerisid vange ning planeerisid transpordivõimalusi, varustust ja karantiini Taani saabuvatele vangidele. Hammerich käis veebruaris, aprillis ja juulis 1944 Stockholmis ning arutas plaane Ditleffiga. Aastal  1945 oli Saksamaal umbes 6000 taani vangi.
Õ

**Õ** (**õ**) on ladina kirja täht, mis on saadud o-tähest  diakriitilise märgi tilde abil. 

HTML-is märgendatakse Õ-tähte &amp;Otilde; ja õ-tähte &amp;otilde;.  

## Eesti keel
Eesti keeles märgib see täht ümardamata keskkõrget keskvokaali. 

Selle kasutuselevõtu algatas 19. sajandi algul Otto Wilhelm Masing. Varem kasutati selle hääliku märkimiseks peamiselt o ja ö-tähte, mõnes sõnas ka e-tähte.

Eesti tähestikus on see täht w- ja ä-tähe vahel. Ta on tähestiku 27. täht, võõrtähtedeta 24. täht.  

Arvutikasutajad asendavad selle vajaduse korral sümboliga 6 või ø või q.

## Võru, seto ja vadja keel
Lõunaeesti võru ja seto keeles, kuid samuti ka vadja ja kihnu keeles esineb õ-tähte palju rohkem kui eesti keeles (nt võru-seto *hõbõhõdsõlõ* 'hõbedasele', *kõnõlõsõq*, 'kõnelevad', *mõsõ* 'pesen', võru-seto-kihnu *tulõlõ* 'tulele', *olõ* 'olen'). Selle põhjuseks on täielik vokaalharmoonia, mis nendes keeltes esineb, kuid on eesti keelest sajandite jooksul taandunud. Vokaalharmoonia on omane küll ka soome keelele, kuid kuna seal *õ*-häälikut üldse ei esine, siis ei ole seal ka *õ*-harmooniat, mis teebki võru, seto, vadja ja kihnu kõla- ja kirjapildi nii õ-rikkaks.

Võru ja seto keeles on tegelikult kolm eri sorti *õ*-häälikut, mida kõiki kirjutatakse tänapäeval tavaliselt õ-tähega. Need kolm *õ*-hääliku varianti on tavaline (poolkõrge ja tagapoolne) ehk eesti *õ* (nt *mõts, kõrd*), kõrge *õ* ehk ümardamata kõrge keskvokaal, nt *sõna, sõs, kõik* (seda on märgitud ka y-tähega, nt *syna, sys*) ja taga-*e* ehk tagapoolne *e*-hääliku variant, mis kõlab väga *õ* moodi ja mida ka õ-ga kirjutatakse nt *tarõ, panõ, kurõkõnõ*.

## Koltasaami keel
Koltasaami keeles märgib see täht eesti õ-le sarnast keskvokaali [ɘ]. Näiteks: *kõõččmoš* 'küsimus'.

## Leedu keel
Leedu keeles ei ole õ tähestikutäht. Sellega märgitakse mõnedes sõnaraamatutes rõhulist pikka o-häälikut, mis hääldub tõusva intonatsiooniga, näiteks *piemuõ* (tavatekstis *piemuo*) 'karjane'.

## Liivi keel
Liivi keeles märgib see täht erinevaid häälikuid. Esisilbis märgib see eesti õ-le sarnast ümardamata keskkõrget keskvokaali. 

Kehtivas idaliivi ortograafias märgib täht ȭ pikka õ-d, näiteks *ȭdõg* 'õhtu'. Lisaks on ortograafias lähedasi häälikuid märkivad tähed ȯ ja ȱ.

## Portugali keel
Portugali keeles märgib see täht nasaliseeritud o-häälikut [õ].

## Vietnami keel
Vietnami keeles ei ole õ tähestikutäht, vaid märgib o-häälikut, mis hääldub tõusva katketooniga.

## Vaata ka
*Ã
*Ñ
*vokaalne düslaalia

## Kirjandus
* Raimo Raag. "Eripärane täishäälik õ". Teoses *Sõida tasa üle silla*. EKSA 2018. ISBN 978-9949-604-62-3 (lk 73–80)

## Välislingid
* Valve-Liivi Kingisepp: "Kuidas tuli õ-täht eesti kirjakeelde?" Sirp, 16. september 2016
Phong Nha-Kẻ Bàngi rahvuspark

**Phong Nha-Kẻ Bàngi rahvuspark** (vietnami keeles *Vườn quốc gia Phong Nha-Kẻ Bàng*) on rahvuspark Vietnamis Quảng Trị provintsis. See on üks Kagu-Aasia olulisemaid looduskaitsealasid ning tuntud eelkõige oma ulatuslike karstimaastike ja koobastesüsteemide poolest.

Rahvuspark kaitseb karstimetsi, maa-aluseid jõgesid ja arvukaid koopaid. Seal asub Sơn Đoòngi koobas, mida peetakse maailma suurimaks koopaks. Lisaks paikneb rahvuspargis Thiên Đườngi koobas ('paradiisi koobas'), mis on üks Vietnami pikimaid ja kaunimaid koopaid ning tuntud oma stalaktiitide ja stalagmiitide poolest.

Phong Nha–Kẻ Bàngi rahvuspark kuulub alates 2003. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Lekkevool

**Lekkevool** (ing *leakage current*) on elektrivool läbi vooluraja, mis pole voolu juhtimiseks ette nähtud.

Enamasti mõeldakse lekkevoolu all elektriisolatsiooni läbivat juhtivusvoolu (vabade laengute liikumisest tulenevat voolu), mis võib voolata elektripaigaldise eri pingega osade vahel ning pingestatud osade ja maa vahel.

Lekkevool võib olla ka mahtuvuslik – elektripaigaldise pingestatud osade ja maa vahel, samuti läbi häiretõkestuskondensaatorite (elektriseadme toitevoolu sisendis).

Kui lekkevool suureneb isolatsiooni halvenemise tõttu üle ohutu väärtuse, nimetatakse seda voolu rikkevooluks. 

## Viited
Zimbabwe maareform

**Zimbabwe maareform** on 2002. aastal Zimbabwes teostatud ulatuslik maareform. Eesmärk oli võtta valgetelt maa ära ja jagada see mustadele zimbabwelastele. 9. augustiks pidid seaduse alusel kõik farmerid oma valdustest lahkuma, juba kevadel olid nad sunnitud lõpetama põllutööd. Maa jagati kohalikele aafriklastele. Selle tagajärjel varises kokku Zimbabwe põllumajandus, kuna kõik professionaalsed agronoomid olid valgest rassist ning töötuks jäid ka aafriklased, kes töötasid valgete farmides. Lõpuks omandasid maad need, kellel polnud vähimaidki teadmisi maaharimisest ning kes toetasid Robert Mugabe kliki valitsust. Mitmed lääneriigid on tauninud seda, kuna Zimbabwe valitsus pole nõus maksma kompensatsiooni endistele valgetele farmeritele. Suurbritannia oli isegi nõus ise maksma. Seoses Zimbabwe suure inflatsiooniga palus president Mugabe 2007. aastal osadel valgetel farmeritel tagasi tulla, kuna inflatsioon on põhjustanud näljahäda kohalike seas. 
Zimbabwest on võtnud eeskuju ka mitmed Lõuna-Aafrika riigid.
Wikmani poisid

**"Wikmani poisid"** on Jaan Krossi 1988. aastal ilmunud romaan.

Raamatu tegelaskuju Wikmani prototüüp oli Jakob Westholm.

## Viited