open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sēļi mõis

**Sēļi mõis** (saksa keeles *Sehlen*, ka *Sehlenhof*, varem *Zellin*, läti keeles *Sēļu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Väike-Salatsi kihelkonnas. Praegu asub Lätis Valmiera piirkonnas Sēļi vallas Sēļis.

## Ajalugu
### Varasem ajalugu
Esimene teadaolev Sēļi omanik oli Caspar von Capell. Pärast viimase surma langes see tagasi läänihärrale. Poola kuningas Zygmunt II August doneeris selle 1563. aastal alloodina Sēlpilsi foogtilinnuse linnusepealikule Kaspar Zybork von Wislingenile, kes oli kuningat tublisti teeninud. Temalt päris valduse Johann Krause, kes pärandas selle oma samanimelisele pojale; viimase valdusõigust kinnitas 1589. aastal Poola kuningas Zygmunt III.

### Mõis Bornemannide suguvõsa ajal

Järgnevalt pärisid mõisa Bornemannid, kes olid Krausedega suguluses. 1629. aastal kinnitas Rootsi kuningas Gustav II Adolf mõisa kuuluvust pärusvaldusena Melchior Bornemannile. Pärast tema surma kinnitas kuninganna Kristiina 1645. aastal valdusõigust tema poegadele Melchior, Gotthard ja Andreas Bornemannile. 1682. aastal oli omanikuks kaptenleitnant Melchior Bornemann.   

Aastal 1740 oli selle omanikuks von Schultz, aastal 1781 läks see aga Staudenite valdusse. Aastal 1809 ostsid mõisa Engelhardtid.

### Mõis tänapäeval
Praegu asuvad mõisa peahoones vallamaja, postkontor ja raamatukogu.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 6 ja 1/1 adramaad, sellele allus 274 mees- ja 254 naishinge. Aastal 1757 oli adramaid 6 ja 1/2. Aastal 1734 oli mõisal adramaid 4 ja 1/4, seis oli sama aastail 1688 ja 1641. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 7 ja 13/20, aastal 1881 aga 4 ja 11/80, lisaks veel 8 ja 70/80 adramaad mõisale kuuluvate talude koosseisus.

## Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale kolm karjamõisa: *Kipsche*, *Ruhne* ja *Jehkus*.

## Mõisaansambel

**Härrastemaja** on barokne poolkelpkatusega hoone. Algselt oli see ühekorruseline, kuid nõukogude perioodil ehitati tõllaringipoolsesse külge teine korrus. Peahoone esiküljel asub ka nelja sambaga portikus, mida on nõukogude ajal parandatud. Kõrvalhoonetest on säilinud XVIII sajandist pärit tüse barokne **ait** ja raskepärane kaaristuga **magasiait**. Mõisasüdamesse on ehitatud mitmeid uusi hooneid.

Mõisapargis asub tiik, millel asuv saareke kannab nime Armastuse saar.  Mõisakompleksi hoonetes on näitus Sēļi mõisast ja  teistest ümbruskonna mõisatest kogutud portselankujukestest ja muudest kunstiteostest.

## Pildid

Fail:Sēļi mõisa peahoone 2013. aastal.jpg|Peahoone, 2013
Fail:Sēļi mõisa ait 2013. aastal.jpg|Ait, 2013
Fail:Sēļi mõisa magasiait 2013. aastal.jpg|Magasiait, 2013


## Viited

## Kirjandus
*Hagemeister, Heinrich von. *Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Lk 137.
*Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 72.
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885. Lk 217-218 https://dspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/33742/est_a_360_th_2_ocr.pdf?sequence=2&isAllowed=y.--.
Valjala rahvamaja

**Valjala rahvamaja** on rahvamaja Saare maakonnas Saaremaa vallas Valjala alevikus. 

Rahvamaja haldab valla hallatav asutus Saaremaa Kultuur. Rahvamaja kultuurikorraldaja on Anneli Kaljuste.

Rahvamaja avati 1950. Rahvamaja ehitati Herman Kuningi eestvõttel.

## Viited

## Välislingid
*Saaremaa Kultuuri koduleht
Gruusia Kultuuriseltside Maja Eestis

**Gruusia Kultuuriseltside Maja Eestis** on Eesti grusiine ühendav katusorganisatsioon.

Liikmed:
*Eesti-Gruusia kultuuri kogukond Mamuli/Eesti-Gruusia Selts,
*Tallinna Gruusia rahvuslik kogukond Iveria,
*Eesti-Gruusia naiste ühing Salme,
*Viru-Georgia,
*Gruusia rahvuslik ansambel Mamuli.

## Viited

## Välislingid
*Organisatsiooni koduleht
Huvialakool Shart

**Huvialakool Shart** on huvikool Pärnus aadressil Roheline tänav 1b Nooruse Maja. Kooli haldab MTÜ Jumbo. 

Huvikool asutati 1998. aastal. ning kooli asutaja ja direktor on Silva Heinla.
SHART kasvas välja Pärnu rajooni kultuurimaja laste näiteringist.
Huvikoolis tegutsevad lasteteater, noorte teatristuudio, tantsu- ja muusikaringid ning eelkool. 
Alates 2002. aastast korraldab huvikooli juht Silva Heinla Nooruse Majas miniteatrite päeva, kus osalevad lühilavastustega Pärnu ja Pärnumaa kooliteatrid ning laste näiteringid. 2023. aasta aprillis võttis miniteatrite päevast osa 150 teatrihuvilist õpilast. Sündmuse heaks koostööpartneriks on Pärnu Endla teater. 

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
* https://parnu.postimees.ee/813364/lapsed-naitlesid-miniteatrite-paeval
Haanja Kool

**Haanja Kool** on põhikool-lasteaed Võru maakonnas Rõuge vallas Haanja külas.

Õppetöö toimub Haanjas aadressil Võru tee 5 asuvas hoones, kus on põhikool-lasteaed, ning Ruusmäel aadressil Tammiku 13 asuvas Rogosi mõisas, kus on lasteaia teine rühm.

## Ajalugu
1944. aastal asutati Haanja Turistide Kodu hoonesse **Haanja Mittetäielik Keskkool**. Kuna koolil puudus aastatel 1944–1964 oma hoone, tuli ruume jagada tihti turistidega nii, et öösel olid ruumides turistid, päeval õpilased. Klassiruumides harjutasid ka rahvamajas tegutsenud ringid. Suvel olid ruumid täiesti turistide käsutuses. 1964. aastal sai kool oma käsutusse Haanja külanõukogu hoone ja selle äsjavalminud juurdeehitise.

1974. anti koolile Kasaritsa vallast pärit revolutsionääri, Ukraina NSV haridusministri asetäitja Jaan Räppo nimi.

Aastatel 1981–1986 tegutses koolis Hendrik Juurika juhtimisel õpilasorkester. Aastatel 1985–2008 töötas koolis kehalise kasvatuse õpetajana Harri Neem, kes kujundas ka kooli staadioni. 2019. aastal avati Harri Neeme 100. sünniaastapäeva puhul staadioni kõrval ka tema mälestuspink.

1988. aastal nimetati kool ümber **Haanja 9-klassiliseks Kooliks** ja alates 1991. aastal **Haanja Põhikooliks**.

1994. aasta sügisel pärast kooli 50. aastapäeva tähistamist hakati koolimajale ehitama juurdeehitist. See valmis 1996. aasta detsembris ja avati pidulikult 15. jaanuaril 1997.

2000. aastal liideti Haanja Põhikool ja Ruusmäe Põhikool ning 1. septembril 2000 alustas tööd ühendatud **Haanja-Ruusmäe Põhikool**, mis tegutses nii Haanjas kui ka Ruusmäel.

2001. aastal avati Haanja koolis treener Laur Lukini käe all suusaklass, mille eesmärgiks on noorte tippsportlaste kasvatamine.

2005. aastal valmis kooli söökla. Samast aastast on Haanja kool Tervist Edendav Kool. Aastatel 2005–2009 töötas koolis Võru Muusikakooli filiaalina pärimusmuusikaklass. 2006. aastal valmis kooli juurdeehitisena külmsaal, mida kasutatakse ka spordisaalina.

2011. aastal valmisid koolimaja sööklaosa peale ehitatud lasteaiaruumid ning Haanja-Ruusmäe Põhikool ja Haanja lasteaed liideti üheks haridusasutuseks, mille nimeks sai **Haanja Kool**. Juba 2008. aastal oli Ruusmäe koolis (Rogosi mõisakoolis) ainult kuus klassi. 2011. aastal jäi Haanja Kooli Rogosi mõisas olevasse õppekohta järele kolm klassi ja lasteaiarühm. Paari aasta pärast õppis kolmes algklassis kokku neli last, mis tegi Rogosi mõisas tegutsevast koolist Eesti väikseima õpilaste arvuga mõisakooli. 2020. aasta kevadel lõpetas kooliosa Rogosi mõisas tegevuse ja seal on veel ainult üks lasteaiarühm.

Õppeaastast 2024/25 liidetakse kooli lasteaiaosa Rõuge Lasteaiaga ning kooliosa Rõuge Põhikooliga.

## Kooli nimed
*1944–1960 Haanja 7-klassiline Kool
*1960–1974 Haanja 8-klassiline Kool
*1974–1988 J. Räppo nimeline Haanja 8-klassiline Kool
*1988–1991 Haanja 9-klassiline Kool
*1991–2000 Haanja Põhikool
*2000–2011 Haanja-Ruusmäe Põhikool
*alates 2011 Haanja Kool

## Vaata ka
*Rogosi mõis
*Ruusmäe Põhikool

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Angelika Mikk

**Angelika Mikk** (sündinud **Tendermann** ; 8. september 1973 ) on eesti ooperilaulja ja näitleja. 

Mikk on lõpetanud 2004. aastal Eesti Muusikaakadeemia magistriõppe Nadia Kuremi juures. Ta on täiendanud end laulupedagoogide Ileana Cotrubase (Rumeenia), Judith Beckmanni (USA), Eva Märtsoni (Saksamaa) ja Paolo De Napoli (Itaalia) juures ning professor Hartmut Hölli Liedi meistrikursustel. 2004. aastal osales Angelika X Julián Gayarre lauluvõistlusel Pamplonas (žürii esimees oli José Carreras) Hispaanias, kus ta pääses poolfinaali, ning 2005. aastal Klaudia Taevi nimelise ooperilauljate konkursil Pärnus, kus valiti kuue finalisti hulka. Aastatel 2007–2013 oli Angelika Mikk rahvusooperi Estonia solist. Alates 2013. aastast on ta vabakutseline ooperilaulja. 

Suurvormide solistina on ta laulnud sopranipartiid järgmistes teostes: Mozarti „Missa c-moll“, Schuberti „Missa G-duur“, Carl Orffi „Carmina Burana“ (Birgitta Festival 2005, 2006, 2007, 2008), Urmas Sisaski „Missa nr 2“, Rutteri „Gloria“, Webberi „Reekviem“. Ta on andnud soolokontserte ja esinenud ooperikavadega. Angelika Mikk on teinud koostööd selliste Eesti muusikutega nagu Helin-Mari Arder, Jakko Maltis jt. Koos Jakko Maltisega tegi Mikk aastatel 2015 ja 2016 menuka kontserdisarja. 

Angelika Mikk on esinenud Bulgaarias, Soomes, Lätis, Poolas, Saksamaal ja teinud koostööd paljude tunnustatud dirigentidega, nagu Vello Pähn, Eri Klas, Zhorzh Dimitrov, Arvo Volmer, Risto Joost, Tõnu Kaljuste, Ari Angervo, Andris Veismanis, Anu Tali, Wojciech Michniewski, Paul Mägi, Kiyotaka Teraoka jpt. 

Angelika Mikk on osalenud näitlejana sellistes teleseriaalides nagu „Kättemaksukontor“, „Kelgukoerad“ ja „Tupiktänava mehed“ ning mitmel hooajal ka seriaalis „Pilvede all“ ja “Padjaklubi”.

## Isiklikku

Tema abikaasa on Rahvusooper Estonia turundusjuht Rein Mikk. Neil on tütar Ingel Marlen Mikk (lauljanimi An-Marlen) ja kaks poega Joonas ja Ingmar Mattias.

## Rolle
Angelika Mikk tegi lavadebüüdi 2003. aastal Rahvusooper Estonia laval Julieti rolliga Benjamin Britteni lasteooperis „Väike korstnapühkija“. Tema rollide hulka kuuluvad samuti Sofia Rossini „Sinjoor Bruschinos“, Lucy Gian Carlo Menotti „Telefonis“, Öökuninganna Mozarti „Võluflöödis“, Amina Vincenzo Bellini „La Sonnambulas“, Adina Donizetti „Armujoogis“, Adele Straussi „Nahkhiires“, Elvira Rossini ooperis „Itaallanna Alžiiris“, Clorinda Rossini „Tuhkatriinus“, Roxane Tambergi „Cyrano de Bergeracis“, Frasquita Bizet’ „Carmenis“, Clarice Haydni ooperis „Elu kuu peal“, Pepi Straussi operetis „Viini veri“, Gilda Verdi „Rigolettos“, Jemmy Rossini „Wilhelm Tellis“, Oscar Verdi „Maskiballis“, Ninetta Prokofjevi „Armastuses kolme apelsini vastu“, Lilleneiu Wagneri „Parsifalis“, Susanna Mozarti ooperis"Figaro pulm".  

## Tunnustus
Angelika Mikk oli nomineeritud 2007. aasta Eesti teatri aastaauhinnale muusikalavastuse valdkonnas. Ta on olnud Eesti Rahvuskultuuri Fondi Miliza Korjuse stipendiumi laureaat.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Konguta kool

**Konguta kool** on kool Tartu maakonnas Elva vallas Annikoru külas.  

Konguta kool koosneb lasteaia osast ja põhikooli osast, kusjuures põhikoolis õpetatakse lapsi kahes astmes: 1.–3. klass ja 4.–6. klass. Vajadusel moodustatakse liit- ja väikeklasse ning pakutakse tugiteenuseid. Õppetöö toimub eesti keeles. Konguta Kooli direktor on (2025. aasta seisuga) Liina Tamm. 

Kooli vapiloom on viinamäetigu.

## Ajalugu
1850. aastal töötas Konguta vallas 8 kooli. 1976.–1991. aastal ei olnud Konguta vallas ühtegi kooli, lapsed õppisid naabervaldade või Elva linna koolides. 1991. aasta 1. septembril alustati õppetööd 2 õpetaja ja 11 õpilasega lasteaia ruumides. Konguta Algkooli hoone avati 1992. aasta sügisel. Kooli esimeseks juhatajaks sai Vilma Pabbo. 1991.–1995. aastal oli kool viieklassiline, 2000. aasta septembrist kuueklassiline. 2001. aastal lõpetas klassijuhataja Kaie Tali käe all 6- klassilise Konguta Algkooli 1. lend, kus oli 13 õpilast. 1. septembril 2004 alustas tööd Konguta Kool, kui omavahel ühendati lasteaed Punamütsike ja Konguta Algkool. 2021. aastal tähistas kool oma 30.sünnipäeva, avades mälestuspingid kooli rajajatele: Ülo Lepikule ja Vilma Pabbole ning Konguta Kooli sõpradele Rootsi- ja Soomemaalt.

2002 sai koolimaja juurdeehituse näol spordihalli. 2009 rajati kooli mänguväljak “Hansula” ja samast aastast kuulub kool tervist edendavate koolide võrgustikku.

2005 avati koolis kultuurilooklass ja pandi alus kohaliku kultuuripärandi tundmaõppimisele. Klass kannab naha- ja köitekunstnik Eduard Taska nime. 2010 pandi alus robootikaringile ning 2012 alustati programmeerimise algtõdede õpetamist. Konguta Kool oli ProgeTiigri pilootkool. 2011 pandi alus JukuAkadeemiale ja alustati Teaduskonverentside korraldamist, 2013 alustas lasteaias tegevust JukuAkadeemiake. 

## Ühiskondlik tegevus
Konguta Kool on UNESCO ühendkoolide võrgustiku liige (2013), Samsungi Digiakadeemia pilootkool (2014), alustavat õpetajat toetav kool (2016), tiitli “Digiaktiivne kool” kuldtaseme omanik (2016) ja Liikuma kutsuva kooli võrgustiku liige (2017)

## Tunnustus
* 2000 – auhind “Kõige kaunim kool Eestimaal”. Kooli tunnustati lapsesõbralikkuse eest. Auhinnavaiba autoriks kunstnik Anu Raua õpilane Christi Kütt
* 2011 – Tiigrihüppe Sihtasutuse kõrgeima autasu ja tiitli “Innovaatiliseim kool Eestimaal”
* 2013 – “Aasta tegu hariduses 2013” JukuAkadeemia tegevuse eest
* 2022 – Õpilaste Haridustegu 2022 Elva vallas “Hullud robootikud”
* 2022 – tunnustus “Õppijasõbralik tööandja”
* 2023 – Õpilaste Haridustegu 2023 Elva vallas “Raamatukogu sõprade klubi”
* 2023 – Liikuma Kutsuva Kooli vapimärk
* 2023 – Vaimse Tervise hõbetase

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Põlva rahvakool

**Põlva rahvakool** on täiskasvanutele mõeldud õppeasutus Põlvas aadressil Kesk tänav 16. Kooli haldab Jakob Hurda nimeline Põlva Rahvahariduse Selts. 

Kool asutati 1999.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Campitello di Fassa

**Campitello di Fassa** (ladiini: *Ciampedèl*, saksa: *Kampidel im Fasstal*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 70 km Trentost kirdes (maanteed pidi 100 km).

2001. aasta rahvaloenduse andmetel kõneles 625 asukat 732-st (85,4%) emakeelena ladiini keelt.

## Geograafia

Valla pindala on 25,1 km² ja 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 741 inimest.

Campitello di Fassa külgneb järgmiste valdadega: Santa Cristina Gherdëina, Sëlva, Kastelruth, Canazei, Tiers ja Mazzin.


Pilt:Campitello di Fassa.jpg|Campitello di Fassa (ees) ja Fontanazzo (üleval paremal)
Campodenno vald

**Campodenno** (ladiini keeles *Ciampdaden*, saksa keeles *St. Michael* või *Gampden*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Trentost loodes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1454 inimest ja valla pindala on 25,4 km².

Vallas on järgmised *[[frazione]]*-d (alljaotused): Dercolo (Dercol), Lover, Quetta (Chèta) ja Termon.

Campodenno külgneb järgmiste valdadega: Ville d'Anaunia, Denno, Ton, Sporminore ja Spormaggiore.
Canal San Bovo

**Canal San Bovo** (saksa keeles *Kanal St. Buf*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 90 km Trentost kirdes. Canal San Bovo on tüüpiline alpiküla; aastatel 1401 kuni 1918 oli see Austria-Ungari valdus.

## Sõpruslinnad

* Civitella Alfedena Itaalias
Saluste

**Saluste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Saluste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Allikoff, Arrobaum, Arubaum, Bergmann, Blum, Bränningk, Heringas, Hermann, Jürgenson, Jürisson, Kangermann, Kleesman, Kleesmann, Kolk, Korkmann, Lodeson, Märtin, Mathisesen, Mattiisen, Moonap, Neudorf, Osmin, Pedoson, Persmann, Peru, Peterson, Saabas, Saksakulm, Salmann, Sakskulm, Saul, Saviauk, Schäfer, Schäffer, Schmidt, Schönberg, Seelim, Sempelson, Senbusch, Sidron, Siimon, Siimson, Simrod, Simtmann, Simtmann-Sittmann, Sketschuss, Sommer, Sprenk, Stärn, Stern, Stupper, Summer, Teinfeldt, Tumm, Vildo, Vinkel, Zängov ja Zeitung. Jaan Saluste palvel kanti Saluste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 197 all.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Saluste 100 mehel ja 122 naisel. Perekonnanimede levikult oli Saluste meeste puhul 816. ja naiste puhul 697. kohal. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Saluste Eestis 104 mehel ja 135 naisel.

## Nime kandjaid
*Anton Saluste, Eesti sõjaväelane (1904–1969)
*Henrik Saluste, eesti põllumees (1894–1942)
*Kai-Riin Saluste, eesti sulgpallur (1983–)
*Leo Saluste, eesti põllumajandusteadlane (1930–)
*Liidia Saluste, Eesti arstiteadlane (1950–)
*Renate (Renate Saluste; sündinud 1994),  eesti laulja, helilooja, laulusõnade kirjutaja ja blogija

## Viited
Salveste

**Salveste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati salveste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Sandt. Johannes Salveste palvel kanti Salveste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 24 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. veebruarist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Salveste alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

*Pille Salveste (1955–2007), EELK vaimulik
Saral

**Saral** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Saral (Sarral) on pandud Soontaga mõisas Rõngu kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Saral uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bauermann, Steiberg ja Stümper. Karl Sarali palvel kanti Saral perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 311 all (Siseministeeriumi teadaanne 11. veebruarist 1937).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Saral 19 mehel ja 14 naisel. 

*Ebba Saral (1890–1942), eesti käsitööõpetaja
*Karl Saral (1880–1942), eesti loomaarst
Rewilli huvikool

**Rewilli huvikool** oli huvikool Tallinnas aadressil Narva maantee 38. Kooli haldas MTÜ Eesti Nukk.

Koolis õpetati muu hulgas mitmesugust käsitööd (nt kudumist, heegeldamist), maalimist.

Kool asutati 2007.

## Viited

## Välislingid
*Koolist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Jana Trink Erakool

**Jana Trink erakool** on erahuvikool Pärnus aadressil Johann Voldemar Jannseni tänav 7a. Kooli juhataja on Jana Trink.

Kool sai alguse 1991. aastal, kui asutati noorte perspektiivselts "Juku ja Juhan". Alguses olid koolis inglise keele huviringid lastele ja täiskasvanutele, hiljem lisandusid muusikaringid. 15. septembril 1999 sai kool Haridusministeeriumilt esimest korda koolitusloa.

Tänapäeval on lastel, koolinoortel ja täiskasvanutel võimalik omandada teadmisi ja täiendada oma oskusi võõrkeeltes (inglise, saksa, soome, rootsi, norra, vene, eesti, hispaania, itaalia ja prantsuse keel) ja muusikaosakonnas (instrumendiõpe, bändid ja ansamblid, laulustuudiod, solistiõpe ning nooditundmine). Pakutakse ka õpiabi ja konsultatsioone reaal- ja humanitaarainetes.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Sarand

**Sarand** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Sarand uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Saarvelt. Alfred Sarandi palvel kanti Sarand perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 151 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

*Riho-Jaak Sarand (1937–2012), eesti põllumajandusteadlane
Selmet

**Selmet** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Selmet uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Schmid ja Schmidt. Ants Selmeti palvel kanti Selmet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 328 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. juulist 1937).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Selmet Eestis 9 mehel ja 14 naisel.

*Heido Selmet (sündinud 1955), eesti õpetaja ja korvpallitreener
Sihvre

**Sihvre** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Sihvre (Shiffre) on pandud Kessulaiul Muhu kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Sihvre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Siffer (Tallinnas 1939. aastal). Enn Sihvre palvel kanti Sihvre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 379 all (Siseministeeriumi teadaanne 7. veebruarist 1939).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Sihvre Eestis alla viiel mehel ja 5 naisel.
Canazei vald

**Canazei** (ladiini keeles *Cianacèi*, saksa keeles *Kanetschei*, *Kanzenei* või *Kanascheid*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes Val di Fassa ülemises osas, umbes 110 km Trentost kirdes. Nimi tuleb ladinakeelsest sõnast *cannicetus* (rootihnik).

## Demograafia
2001. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 1498 asukat 1818-st (82,4%) emakeelena ladiini keelt.

## Sport
Canazei on baasjaam paljudele huvireisidele ja kaljuronimisele Sella, Marmolada ja Sassolungo grupis.

Vald võtab osa jäähoki Serie A-st meeskonnaga HC Fassa, kes mängib Stadio del Ghiaccio Gianmario Scolas. Canazei võõrustas koos Bolzano ja Milanoga 1994. aasta jäähoki maailmameistrivõistlusi.

Canazei on ka traditsiooniline suusakuurort Sella Ronda ringil (42 km suusanõlvu).


Pilt:Canazei.JPG|Avisio kärestikujõgi Canazei keskuses
Pilt:Canazei1.JPG
Pilt:Canazei.jpg|Canazei keskus ja Marmolada õhtul
Pilt:Canazei1.jpg|Kihelkonnakirik
Pilt:CanazeiMaisondécorée.JPG|Kaunistustega maja Canazei vanalinnas


## Sündmused
* *Gran Festa da d'Istà* (Suur suvepidu - ladiini keeles): septembri esimesel pühapäeval koos traditsioonilise rahvarongkäiguga
* *Te Anter i Tobiè*: juuli teisel nädalalõpul
Punane (perekonnanimi)

**Punane** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Punane (Punnane) on pandud Sutlema mõisas Hageri kihelkonnas Harjumaal, Lihula mõisas Lihula kihelkonnas Läänemaal ja Kohala mõisas Rakvere kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Punase-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Lumiste, Pikkmaa ja Tamm.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Punane Eestis 12 mehel ja 12 naisel.
Kuressaare raegalerii

**Kuressaare raegalerii** on kunstigalerii Saare maakonnas Kuressaares aadressil Tallinna tänav 2. Galeriid haldab Kuressaare Kultuurivara. Galerii kunstikorraldaja on Helena Keskküla.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Bathumi rahvusvaheline lennujaam

**Bathumi rahvusvaheline lennujaam** (gruusia ბათუმის ალექსანდრე ქართველის სახელობის საერთაშორისო აეროპორტი; IATA: **BUS**, ICAO: **UGSB**) on Gruusia rahvusvaheline lennujaam.

## Reisijate statistika
 

## Viited

## Välislingid
* Bathumi rahvusvahelise lennujaama koduleht
Eesti Kultuuriseltside Ühendus

**Eesti Kultuuriseltside Ühendus** (lühend **EKSÜ**) on Eesti organisatsioon, mis ühendab Eestis ja välismaal tegutsevaid eesti kultuuriseltse.

## Liikmed
*B. G. Forseliuse Selts
*Eesti Interlingvistika Selts
*Eesti Keele Kaitse Ühing
*Eesti Klubi
*Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Selts
*J. Hurda nim. Põlva Rahvahariduse Selts
*J. Aaviku Selts
*J. Kunderi Selts
*Jõgevamaa Metsaselts
*Kambja Laulu- ja Mänguselts
*Kanepi Laulu Selts
*Kultuurikorraldus MTÜ
*Lauluselts Kuldne Kungla
*Mulkide Selts
*Muuga Maanaisteselts Eha
*Narva Eesti Selts
*Narva-Jõesuu Eestlaste Selts Kalju
*Nõmme Haridus- ja Rahvamajaselts
*Pärnu Lauluselts Leelo
*Rahvuskultuuri Selts Kajakas
*Rakke Valla Hariduse Selts
*Tallinna Võru Selts
*Tartumaa Rahvakultuuri Keskselts
*Vanemuise Selts
*Viru-Nigula Hariduse Selts
*Viljandi Kultuuriselts Koit
*Von Glehni Teater

;välismaal
*Arhangelski oblasti Kultuuriselts Viru
*Eesti Kultuuriselts Chisianaus
*Eesti Selts Pääsuke (Valgevene)
*Gagra rajooni Eesti Selts Kalevipoeg
*Karjala Sõprusühing Eestiga Otšag
*Leedu Eesti Selts
*Londoni Eesti Selts
*Läti Eesti Selts
*Moskva Eesti Selts
*Peterburi Eesti Kultuuriselts
*Sotši Linna Eesti Selts Eesti Aiake
*Suhhumi Eesti Kultuuriselts Linda
*Tšehhi Eesti Klubi
*Tveri Eesti Selts
*Ukraina Eesti Selts

## Viited

## Välislingid
*Ühenduse koduleht
Juhan Kunderi Selts

**Juhan Kunderi Selts** on Eesti selts, mille eesmärk on tutvustada eesti kirjaniku ja õpetaja Juhan Kunderi ideesid ja pärandit.

Selts on asutatud 1992. aastal.

Aastast 2012 annab selts välja Juhan Kunderi nimelist vaimsuse auhinda.

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht
Järva-Jaani Tuletõrje Selts

**Järva-Jaani Tuletõrje Selts** on Järva maakonnas Järva vallas Järva-Jaani asulas tuletõrje valdkonnaga tegelev selts.

Selts asutati 1899.

Selts taasasutati 1998.

Seltsil on järgmised allüksused:
*Järva-Jaani Tuletõrjemuuseum
**Tuletõrjemuuseumi fondihoidla
*Kinomuuseum
*Järva-Jaani vanatehnika varjupaik
*vabatahtliku päästekomando depoo
*Kitsarööpmelise raudtee muuseumvagun.

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht
Henn Vallimäe

**Henn Vallimäe** (sündinud 19. aprillil 1955 Tartus) on eesti kergejõustiklane, sporditegelane ja -pedagoog.

Henn Vallimäe lõpetas aastal 1973 Tartu 5. Keskkooli ja aastal 1977 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna, aastatel 1978–1981 oli samas aspirantuuris, edasi läks ta õppima Moskva Oblasti Riiklikusse Kehakultuuriinstituuti ning õppis seal ühe aasta. Kaitses kandidaadiväitekirja teemal „Kõrge klassiga kümnevõistlejate jõu ja vastupidavuse seosed aastases treeningprotsessis“ (1988). Aastal 1989 asus õppima Tartu Ülikooli õigusteaduskonda. 

Aastatel 1977–1989 oli ta Tartu Ülikooli kergejõustikukateedris õppejõud ja treener.

Aastatel 1989–1995 oli Tallinna Tehnikaülikooli dotsent ja lektor. 1996–2000 Kultuuriministeeriumi asekantsler. Ta on elanud ja töötanud nii Tartus, Tallinnas kui ka Pärnus. 2009–2018 töötas Vallimäe Tartu Ülikooli Pärnu Kolledži direktorina. 

Ta tuli teivashüppes 1975. aastal Eesti NSV juunioride meistriks ja sai 1980. aastal Eesti NSV täiskasvanute meistrivõistlustel 3. koha. kergejõustiklane Ta on kogunud kümnevõistluses 7470 punkti.

Sajandi alguses otsustas ta aga võrkpalli kasuks. Ta on olnud Eesti võrkpalliföderatsiooni tegevjuht aastatel 2001–2009. Vallimäe oli Tallinna Spordiliidu asutajaid ja esimees, samuti Ida-Euroopa Võrkpalliassotsiatsiooni peasekretär, SA Eesti Spordikoolituse- ja Teabe nõukogu liige, Eesti Töötukassa nõukogu liige ja paljude muude organisatsioonide rahastaja.

Vallimäe on Eesti Antidopingu ja Spordieetika Sihtasutuse juhatuse liige.

## Tunnustus
* 2018 Tartu Ülikooli aumärk 
* 2025 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Henn Vallimäe sporditulemused
Claudia Lynx

**Shaghayegh Claudia Lynx** (pärsia keeles: شقایق کلدیا لینکس; sündinud 8. juuni 1982) on Iraani fotomodell ja endine poplaulja. Eriti Iraanis ja Lähis-Idas on ta tuntud ja edukas laulja, aga seal kasutab ta pseudonüümi **Shaghayegh**.

Lynxi vanemad on pärslased. Tema ema suri varsti pärast sünnitust (24-aastaselt). Claudia perekond kolis Norrasse, kui ta oli viieaastane, ja hiljem Ameerika Ühendriikidesse. Tal on vanem vend. 

Kui Lynx oli kolmeaastane, osales ta lastetoidu telereklaamis. 

15-aastaselt modelleeris Claudia eratöötlemisega tegeleva äriühingu Levi Strauss & Co. jaoks. Ta mängis maailmamissi Ameerika populaarses telesaates "The West Wing".

## Diskograafia
* "Shaghayegh" (2008)

## Filme
* 2005 "The West Wing – Im Zentrum der Macht"
* 2005 "Legion of the Dead"
* 2007 "Succubus: Hell-Bent"
* 2008 "Lady Magdalene's"
* 2011 "The Sixth"
Shaghayegh

**Shaghayegh** on Claudia Lynxi esimene stuudioalbum. Selle andis välja 17. augustil 2003 plaadifirma Taraneh Enterprises Inc. Album jõudis Iraani edetabelis esikohale, mis tegi temast noorima esikohale tõusnud laulja 30 aasta jooksul. Albumi esimene singel "Oh, Daddy" on Fleetwood Maci 1977. aastal ilmunud laulu kaver. Teiseks singliks sai "Chera Chieh".

## Laulud
Eesti Pensionäride Ühenduste Liit

**Eesti Pensionäride Ühenduste Liit** (lühendatult EPÜL) on Eesti pensionäre ühendav organisatsioon.

27. septembril 1990 asutati Eesti Pensionäride Ühendus (lühendatult EPÜ). 3. oktoobril 1990 asutati Eesti Pensionäride Liit (lühendatult EPL). 2007 need organisatsioonid ühinesid ja moodustati **Eesti Pensionäride Ühenduste Liit**.

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Eesti Lapitöö Selts

**Eesti Lapitöö Selts** on Eesti selts, mis ühendab lapitööga kui omapärase käsitöökunstiga tegelevaid inimesi.

Selts asutati 1999.

Seltsi juhatuse esimees on Anni Kreem.

## Tunnustus

* 1998 Pärandihoidja (tegevuse ja aastanäituste eest (Anni Kreem))

## Viited
Hargla kultuurimaja

**Hargla kultuurimaja** (ka **Hargla maakultuurimaja**) on kultuurimaja Valga maakonnas Valga vallas Hargla asulas. 

## Välislingid
*Rahvamajast Taheva valla kodulehel
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Hellenurme kultuurimaja

**Hellenurme kultuurimaja** (ka **Hellenurme maakultuurimaja**) on kultuurimaja Tartu maakonnas Elva vallas Hellenurme külas.

Kultuurimajas tegutseb teiste seas MTÜ Tantsuklubi Mathilde.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurimajast Palupera valla kodulehel
*Kultuurimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Võidula rahvamaja

**Võidula rahvamaja** on rahvamaja Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Võidula külas. Rahvamaja juhataja on Lea Toom.

Rahvamaja asub 1872 ehitatud Võidula mõisa hoones. Hoone on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Võiste rahvamaja

**Võiste rahvamaja** on rahvamaja Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Võiste asulas. 

## Välislingid
*https://parnu.postimees.ee/322728/voiste-rahvas-voitleb-rahvamaja-parast
Lüllemäe kultuurimaja

**Lüllemäe kultuurimaja** on kultuurimaja Valga maakonnas Valga vallas Lüllemäe külas. Kultuurimaja juhataja on Ene Kaas.

## Viited
Eesti Rahvusraamatukogu seadus

**Eesti Rahvusraamatukogu seadus** (lühend **ERRS**) on Eesti Vabariigi seadus, mis võeti vastu 22. veebruaril 2011 ja jõustus 1. aprillil 2011. Seadusega sätestatakse Eesti Rahvusraamatukogu õiguslik seisund, eesmärk, ülesanded, juhtimine, finantseerimine ja haldusjärelevalve tegevuse üle.  

## Viited

## Välislingid
* Eesti Rahvusraamatukogu veebileht *(eesti ja inglise keeles)*
Khuthaisi rahvusvaheline lennujaam

**Khuthaisi rahvusvaheline lennujaam** (gruusia ქუთაისის საერთაშორისო აეროპორტი; IATA: **KUT**, ICAO: **UGKO**) on Gruusia rahvusvaheline lennujaam.

## Reisijate statistika

## Viited

## Välislingid
*Khuthaisi rahvusvahelise lennujaama koduleht
Riidaja kultuurimaja

**Riidaja kultuurimaja** on kultuurimaja Valga maakonnas Tõrva vallas Riidaja külas. Kultuurimaja tööd korraldab administraator Anne Jaakson.

Rahvamaja tegutseb endisaegses Riidaja mõisa magasiaidas. See kohandati rahvamajaks 1929.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurimajast Põdrala valla kodulehel
Tõrva kultuurimaja

**Tõrva kultuurimaja** on kultuurimaja Valga maakonnas Tõrvas aadressil Männiku tänav 5. Kultuurimaja juhataja on Pille Ilisson. Kultuurimaja haldab ka Tõrva Tantsumäel asuvat vabaõhulava.

## Viited
Aste rahvamaja

**Aste rahvamaja** on rahvamaja Saare maakonnas Saaremaa vallas Aste alevikus. 

Rahvamaja haldab valla hallatav asutus Saaremaa Kultuur. Rahvamaja kultuurikorraldaja on Katrin Paju.

## Viited

## Välislingid
*Saaremaa Kultuuri koduleht
Mimaansa

**Mimaansa** (sanskriti keeles *mīmām´sā*; uurimine, peegeldus või kriitiline uurimine), tuntud ka kui **Pūrva-Mīmāṃsā** või **Karma-Mīmāṃsā**, on üks Hinduismi kuuest klassikalisest ortodokssest süsteemist  ehk daršanast, mida peetakse vanimaks. Mimansa õpetus tekkis umbes 3. sajandil e.m.a. ning selle eesmärgiks oli veeda tekstide interpretatsiooni põhimõtete loomine. Hiljem kujunes veedade filosoofiliseks põhjenduseks ja sai vedanta aluseks.

Kool on põhiliselt tuntud oma Veedade tõlgendusel (vt hermeneutika) põhinevatest filosoofilistest teooriatest Dharma'dest. India seaduste tekkimist on see filosoofia tugevalt mõjutanud. Mimansa keskendus veedade kõige varajastematele osadele, Karmakandadele. Teiste nimetustega tuntud ka kui Pūrva-Mīmāṃsā (eelnev uuring) või Karma-Mīmāṃsā (tegevuse uuring). Purva-mimansa või Karma-mimansa on süsteem, mis uurib Veedade käskude loomust. Keskseks mõisteks on dharma – kohustus, mis esineb Veedade tekstides.

Süsteemi varaseim töö Mimansa-sutra on kirjutatud Jaimini (u 4 saj e.m.a) poolt. Kommenteeritud hiljem Shabarasvamini (u 1. saj e.m.a) poolt. Keda interpreteeriti rohkelt järgnevatel sajanditel.

Mimansast lähtuvad kuus õige teadmise vahendit, mida eristab teadmisõpetus (epistemoloogia): Pratyaksa, Anumana, Upamana, Arthapatti, Anupalabdhi ja Sabda. Dharma on eesmärk, mille poole liigutakse ja antud hetkes ei eksisteeri, siis pole ta ka tajutav (pratyaksa). Teadmiste teised viisid: interferents (anumana), analoogia (upamana) ja oletus (arthapatti) sõltuvad otseselt tajust. Kõne ehk sabda on ainsaks otseselt mittetajutavate objektide teadmise viisiks – seega dharmade teadmise viisiks.

## Viited
Tali seltsimaja

**Tali seltsimaja** on kultuurikeskus Pärnu maakonnas Saarde vallas Tali külas.

Seltsimaja asutati 1905.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Narva kultuurimaja Rugodiv

**Narva kultuurimaja Rugodiv** on Ida-Viru maakonnas Narvas aadressil Puškini tänav 8 asuv kultuurimaja. Kultuurimaja juhataja on Jelena Kaljadina.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurimaja koduleht
Oru Klubi

**Oru klubi** on Ida-Viru maakonnas Kohtla-Järvel aadressil Vikerkaare tänav 2 tegutsev klubi. Klubi direktori kohusetäitja on Stanislav Bet.

## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht
Püssi kultuurimaja

**Püssi kultuurimaja** on kultuurimaja Ida-Viru maakonnas Püssis aadressil Kooli tänav 5. Kultuurimaja juhataja on Tiit Aruvee.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Uus Eesti (1930)

**Uus Eesti** (kuni 29. augustini 1931 **Tallinna Teataja**; alates 5. septembrist 1931 **Uus Eesti**) oli 6. septembrist 1930 kuni 27. septembrini 1933 Tallinnas ilmunud ajaleht, kaupmeeste ja töösturite häälekandja.

## Välislingid
*Digiteeritud ajalehed
Pioneeride maja

**Pioneeride maja**, ka **pioneerimaja** ja **pioneeride palee**, oli Nõukogude Liidus ja teistes sotsialismimaades tegutsenud kooliväline laste- ja noorteasutus, kuhu olid koondatud mitmesugused huviringid ja -klubid. 
## Ajalugu
Esimene pioneeride maja Nõukogude Liidus avati Moskvas 29. aprillil 1923 lasteklubi "Töökommuun" põhjal. Esimene pioneeride ja oktoobrilaste palee avati Harkivis 6. septembril 1935. 1957. aastaks oli NSV Liidus 2153 pioneeride paleed ja maja, 1980. aastate lõpuks oli neid enam kui 3800. 

Samalaadseid asutusi avati ka idabloki maades ja NSV Liidu liitlasriikides. 21. sajandi alguses tegutsevad endiselt Vietnami Pioneeride palee Hanois, Ernesto Che Guevara pioneeride keskpalee Havannas ning Pioneeride ja koolilaste palee Pyongyangis. Suurem osa Hiina pioneeride paleedest on võetud kasutusele teistel eesmärkidel või erastatud. 

Pärast nõukogude süsteemi kokkukukkumist ja noorsootegevuse depolitiseerimist on paljudest efektiivsematest pioneeride paleedest ja -majadest saanud noortekeskused. Tallinnas näiteks on jätkanud Kanutiaia Noortemaja ja Huvikeskus Kullo.

## Kirjeldus
Noorte kooliväline koondamine pioneeride paleedesse ja -majadesse andis võimaluse pioneeriliku metoodika rakendamiseks noorsootöö läbiviimisel. Pioneerimajade institutsioon allus üleliidulisele pioneeriorganisatsioonile ja koondas katusasutusena samas ja mujal töötavaid erikoolitusega pedagooge (pioneerijuhte), kes vastutasid ühtlasi varajases teismeeas koolinoorte ideoloogilise (kommunistliku ja prosovetliku) suunitlemise eest. Siiski oli neis asutustes käimine noortele hea võimalus erinevate huvialadega tegelemiseks ja enese arendamiseks sõltumata algsest ideoloogilisest ideest. Huviringid varieerusid kunstist tehnikani. Samuti tegutsesid tantsu- pilli- ja lauluansamblid.

## Vaata ka
* Pioneerilaager
* ALMAVÜ

## Viited

## Välislingid
Pioneeride park

**Pioneeride park** on avalik park Peterburis Kalinini rajoonis.

1968. aastal rajatud park on saanud nime naabruses asunud pioneeride maja järgi.

1988. aasta 9. augustil avati pargis „Rahu kell“ (vene keeles «Колокол Мира»), mälestusmärk Hiroshima ja Nagasaki pommitamises hukkunuile.

1996. aastal nimetati pargi lõunaosa akadeemik Andrei Sahharovi 75. sünniaastapäeva tähistamiseks Akadeemik Sahharovi pargiks.

Tsaariajal asus Pioneeride pargi ja Akadeemik Sahharovi pargi alal vürst Abameliki (armeenia keeles Աբամելիք, gruusia keeles აბამელიკი) suvila.
Ahtme klubi

**Ahtme klubi** on Ahtme linnaosas Kohtla-Järvel Ida-Viru maakonnas aadressil Mardi tänav 5 tegutsev klubi.

Klubi asutati nime all *Gornjak*. Aastani 1993 oli klubi omanik Eesti Põlevkivi. 1. veebruaril 1993 hakkas klubi haldama kohalik omavalitsus ja klubi nimetati ümber **Ahtme klubiks**.

## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht
Vihtra külakeskus

**Vihtra külakeskus** on kultuurikeskus Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Vihtra külas. Külakeskuse administraator on Reelika Arumäe.

Külakeskus avati 2009.

## Viited

## Välislingid
*Külakeskuse koduleht
*Külakeskusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Akadeemik Sahharovi park

**Akadeemik Sahharovi park** on avalik park Peterburis.

Algselt Pioneeride pargi lõunapoolne osa nimetati Sahharovi pargiks akadeemik Andrei Sahharovi 75. sünniaastapäevaks 1996. aastal.

2003. aasta 8. augustil avati pargi kaguosas Tuumaavariide ja -katastroofide ohvrite mälestusmärk.

Pargis asub ka Rahu kell, 9. augustil 1988 avatud mälestusmärk Hiroshima ja Nagasaki tuumarünnakuis hukkunuile.

Tsaariajal asus Akadeemik Sahharovi pargi ja Pioneeride pargi alal vürst Abameliki (armeenia keeles Աբամելիք, gruusia keeles აბამელიკი) suvila.
Mateusz Morawiecki

**Mateusz Jakub Morawiecki** (sündinud 20. juunil 1968 Wrocławis) on Poola poliitik, ta oli alates 11. detsembrist 2017 kuni 13. detsembrini 2023 Poola peaminister.

Ta kuulub märtsist 2016 konservatiivsesse erakonda Õigus ja Õiglus. Ta oli alates 16. novembrist 2015 Poola asepeaminister. 16. novembrist 2015 kuni 28. septembrini 2016 oli ta Poola arenguminister, 28. septembrist 2016 oli ta Poola arengu- ja rahandusminister ning alates 2017. aasta detsembrist on ta Poola peaminister.

Ta lõpetas aastal 1992 Wrocławi Ülikooli ajalooteaduskonna.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on neli last. Tema isa Kornel Morawiecki on füüsik, endine dissident ja poliitik.
Aseri rahvamaja

**Aseri rahvamaja** on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Aseri asulas.

Rahvamaja valmis 1978.

## Viited

## Välislingid
*Aseri Rahvamajast Viru-Nigula Kultuurikeskuse veebisaidil
Doraemon

**"Doraemon"** (jaapani keeles ドラえもん) on Jaapani mangasari, mille on kirjutanud ja illustreerinud Fujiko F. Fujio. Doraemoni põhjal on tehtud ka animeseriaal. 

Lugu räägib robotkassist Doraemonist, kes rändab 22. sajandil ajas tagasi, et abistada Nobita Nobi nimelist poissi.

"Doraemoni" mangasari ilmus kõigepealt 1969. aasta detsembris kuues eri ajakirjas. Shogakukani avaldatud originaalsarjas oli kokku 1345 lugu. Kogusid säilitatakse Takaoka keskraamatukogus Toyama prefektuuris, mis on ka Fujiko Fujio sünnikoht. Turner Broadcasting System ostis 1980. aastate keskpaigas õigused näidata "Doraemoni" põhjal tehtud animeseriaali ingliskeelsena USA-s, kuid loobus hiljem plaanist. 2013. aasta juulis teatas Voyager Japan, et manga avaldatakse digitaalselt inglise keeles Amazon Kindle'i e-raamatute teenuse kaudu. See on üks maailma suurima läbimüügiga mangasarju, näiteks 2015. aasta seisuga oli seda ostetud üle 100 miljoni eksemplari.

## Film
*  (2022)

## Välislingid
*
Sonda rahvamaja

**Sonda rahvamaja** on rahvamaja Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Sonda asulas.

Praegune rahvamaja avati 1957. Varem tegutses asulas seltsimaja.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Sonda valla kodulehel
Mustla rahvamaja

**Mustla rahvamaja** on rahvamaja Viljandi maakonnas Viljandi vallas Mustla asulas. Rahvamaja eesotsas on kultuurijuht Liis Lääts.

Rahvamaja asutati 1913.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Paala rahvamaja

**Paala rahvamaja** on rahvamaja Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Reegoldi külas. Rahvamaja juhataja on Liia Viigand.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Paistu rahvamaja

**Paistu rahvamaja** on rahvamaja Viljandi maakonnas Viljandi vallas Paistu külas. Rahvamaja pikaaegseks juhataja oli Piia Mänd.

Rahvamaja asutati Paistu Vabatahtliku Tuletõrje ühingu eestvedamisel 1934. Hoone arhitekt on Johannes Fuks. Hoone ehitati annetuste, vabatahtliku tegevuse ja laenuraha toel.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Suislepa rahvamaja

**Suislepa rahvamaja** (ka **Suislepa kultuurimaja**) on rahvamaja Viljandi maakonnas Viljandi vallas Suislepa külas.

Rahvamaja avati 23. juunil 1939.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamaja koduleht
Tänassilma rahvamaja

**Tänassilma rahvamaja** on rahvamaja Viljandi maakonnas Viljandi vallas Tänassilma külas. Rahvamaja juhataja on Pille Sihver.

Rahvamaja asutati 1926.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
*https://sakala.postimees.ee/2172463/tanassilma-rahvamaja-tahistas-juubelit
Uue-Kariste rahvamaja

**Uue-Kariste rahvamaja** on rahvamaja Viljandi maakonnas Mulgi vallas Uue-Kariste külas. 

Rahvamaja juhataja on Ivi Alp.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Halliste valla kodulehel
Lüganuse rahvamaja

**Lüganuse rahvamaja** on rahvamaja Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Lüganuse asulas. Rahvamaja eesotsas on Elga Saluvee.

1912 ehitati Lüganusele pritsimaja. Hiljem kohandati maja rahvamajaks.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Lüganuse valla kodulehel
Maidla rahvamaja

**Maidla rahvamaja** on rahvamaja Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas (enne 2017. aastat Maidla vallas) Savala külas.

Praegune rahvamaja avati 2001, kui lõppesid Maidla mõisa magasiaida rekonstrueerimistööd.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Maidla valla kodulehel
Viiratsi rahvamaja

**Viiratsi rahvamaja** on rahvamaja Viljandi maakonnas Viljandi vallas Viiratsi asulas. Rahvamajas tegutsevad erinevad huviringid ja toimuvad kogukonnaüritused.

Rahvamaja asutati aastal 1964.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
*Rahva- ja külamajad - Viljandi vallavalitsus (viljandivald.ee)
Aravu rahvamaja

**Aravu rahvamaja** on rahvamaja Põlva maakonnas Räpina vallas Aravu külas. Rahvamaja juhataja on Tea Tenson.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Meeksi valla kodulehel
Edgar

**Edgar** on anglosaksi päritolu mehenimi.

Edgari nimepäev on 29. november.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis nimi Edgar 892 mehel (populaarsuselt 185. mehenimi). Edgar oli keskmiselt 36 aasta vanune (mediaanvanus 28).

1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Edgar 849 mehel. Edgar oli Eestis levikult 190. mehenimi. Edgar oli keskmiselt 37 aasta vanune (mediaanvanus oli 31). Kõige populaarsem oli eesnimi Edgar vanuserühmas 25–29, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 14,9 ning Valga maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,21.

## Nime kandjaid
*Edgar Ætheling, inglise kuningas
*Edgar Degas, prantsuse kunstnik
*Edgar Allan Poe, ameerika kirjanik
*Edgar V. Saks, poliitik ja publitsist
*Edgar Savisaar, eesti filosoof ja poliitik
*Edgar Selberg, eesti raadioajakirjanik
*Edgar Valter, eesti kunstnik
*Edgar Vunš, Eesti näitleja ja tantsija
*Edgar Wallace, inglise ajakirjanik ja kirjanik
*Karl Edgar Tammi, näitleja
*...

## Viited
Konguta rahvamaja

**Konguta rahvamaja** on rahvamaja Tartu maakonnas Elva vallas (enne 2017. aastat Konguta vallas) Annikoru külas. Rahvamaja juhataja on Meelis Külaots.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamaja koduleht
Rannu rahvamaja

**Rannu rahvamaja** on rahvamaja Tartu maakonnas Elva vallas Rannu asulas. 

Praegune rahvamaja avati 20. detsembril 1995.

Rahvamajas on muuseumituba ja Rannu raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamaja koduleht
Rõngu rahvamaja

**Rõngu rahvamaja** on rahvamaja Tartu maakonnas Elva vallas Rõngu asulas.

Rahvamaja asutati 1902

Alates 2016. aastast kuni 2018 kevad läbis Rõngu rahvamaja uuenduskuuri, alustades fassaadist ja katusest ning lõpetades sisetööde, salvestus- ja lavatehnikaga.

Majas ringi vaadates hakkab kohe silma mitmeid näiteid leidlikust taaskasutusest. Sisekujunduses on kasutatud vanu aknaraame, mis on pärit sama maja küljest, vanad uksed on saanud uue elu garderoobis.

Rõngu rahvamaja on eriline ka seetõttu, et samas majas tegutseb noortekeskus ja noormuusikute stuudio.

Rõngu rahvamaja aadress on Valga mnt 12, Rõngu, Tartumaa.

## Viited

# https://elvakultuur.ee/rongu-rahvamaja/ajalugu/ 

## Välislingid
*Rahvamaja koduleht
Kolkja rahvamaja

**Kolkja rahvamaja** (ka **Kolkja kultuurimaja**) on rahvamaja Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kolkja asulas. Rahvamaja juhataja on Elena Frolova.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Käru rahvamaja

**Käru rahvamaja** on rahvamaja Järva maakonnas Türi vallas Käru asulas. 

Rahvamaja on osa Türi Kultuurikeskus struktuurist ning tegutseb piirkonna kultuurielu keskpunktina. Rahvamaja perenaine on Alice Sizask ja kultuurispetsialist on Rein Liivik. 

Rahvamajas korraldatakse näituseid ja sündmusi – näiteks toimus seal 2025. aasta rahvamajade nädalal üritus “Rahvamaja loeb – lehti”.

Rahvamaja teeb koostööd ka teiste Käru kultuuriasutustega nagu näiteks Käru Muuseum. 

## Viited
Capriana

**Capriana** (saksa: *Kaferlan*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost kirdes.

Capriana külgneb järgmiste valdadega: Montan, Truden, Altrei, Salorno, Valfloriana, Altavalle ja Sover.

Capriana on müstiku ja jumalasulase Maria Domenica Lazzeri sünnipaik.
Carano

**Carano** (saksa: *Kaldrein*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost kirdes.

## Geograafia

2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 958 inimest ja valla pindala on 13,6 km².

Carano külgneb järgmiste valdadega: Aldein, Truden, Daiano, Cavalese, Altrei ja Castello-Molina di Fiemme.
Carisolo vald

**Carisolo** (saksa keeles *Karezol* või *Karesel*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost loodes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 936 inimest ja valla pindala on 24,7 km².

Carisolo külgneb järgmiste valdadega: Vermiglio, Ossana, Pinzolo, Giustino ja Caderzone Terme.

## Välislingid
* Linna koduleht
Carzano vald

**Carzano** (kohalikus murdes ja saksa keeles *Carzan*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 502 inimest ja valla pindala on 1,7 km².

Carzano külgneb järgmiste valdadega: Telve, Scurelle ja Castelnuovo.
Juuru rahvamaja

**Juuru rahvamaja** on rahvamaja Rapla maakonnas Rapla vallas Juuru asulas. Rahvamaja juhataja on Terje Kaur.

Praegune rahvamaja ehitati 1958.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamaja koduleht
Castel Condino

**Castel Condino** on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 45 km Trentost edelas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 235 inimest ja valla pindala on 11,1 km².

Castel Condino külgneb järgmiste valdadega: Valdaone, Bersone, Pieve di Bono-Prezzo ja Borgo Chiese.

## Välislingid
* Linna koduleht
Castelfondo

**Castelfondo** (ladiini: *Cjastelfon*, saksa: *Kastelpfund*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 45 km Trentost põhjas.

## Geograafia

2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 624 inimest ja valla pindala on 25,8 km².

Castelfondo külgneb järgmiste valdadega: Brez, Fondo, St. Pankraz, Unsere Liebe Frau im Walde-St. Felix ja Laurein.