open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Heikki Kalle

**Heikki Kalle** (sündinud 28. märtsil 1968 Tallinnas) on eesti ökoloog ja muusik. 

Ta on õppinud Tartu ja Oxfordi Ülikoolis ökoloogiat ja geograafiat.

Muusikas peamiselt autodidakt. Avaldamiskõlblikke laulutekste ei kirjuta, viise aga küll. On kirjutanud ka filmimuusikat, luulekavade taustamuusikat (näiteks Asko Künnapiga koos esitamiseks). On teinud koostööd näiteks Tõnis Mäe, Kärt Johansoni, Riho Sibula ja Tuuli Tauliga ning ansamblitega Külm Mai, Jäääär, Jääboiler jt. 

Lisaks muusikale tegev ökoloogia, keskkonnakorralduse, looduskaitse ja ruumilise planeerimisega seotud valdkondades. 

Eesti Planeerijate Ühingu asutajaliige ja esimene esimees (2002–2006).

## Looming
### Helisalvestised
* "Öö on öö" (1998; eri esitajad): kõik laulud, va "Suur nukker kuu", mis on Jaan Söödi sulest, kõigi laulude sõnade autor on Indrek Hirv
* "Nii ongi" (2001; Jääboiler): "Lumevärv", "Sina said uue elu" ja "Unenäovabrik"
* "Igasugused" (2005; Külm Mai): "Endast välja", "Aeg", "Ratas", "Ilma vastu ei saa", "Mehejutt", "Mees mandoliiniga", "Sõjasulase laul", "Drop-D", "Torn", "Pool tinarasket kuud"
* "Pojaga restoranis" (2009; Jäääär): "Reinkarnatsioon"
* "Öö on öö 2009" (2009; Jäääär ja Heikki Kalle): kõik laulud

### Kirjutised
* Keskkonnakaitse ökoloogilised alused, autor: Timo Vuorisalo, Eestisse puutuva kirjutanud Loit Reintam ja Heikki Kalle; Tallinna Tehnikaülikool, 1999.
* Soovitusi planeerimisprotsessi ülesehitamiseks Töögrupi juht ja koostaja: Heikki Kalle; Käsiraamat, Siseministeerium, 2004. 
* Linnaruumi funktsioonide kaardistamine Tallinna kesklinna näitel; Silm, Siiri; Ahas, Rein; Kalle, Heikki; Mark, Ülar; Keskkonnasäästlik planeerimine ja ehitus - Sustainable spatial planning and construction; Tartu Ülikooli Kirjastus, Tartu 2005.
* Pendelrändajate ajalis-ruumiline käitumine Tallinnas, juhtumiuuring mobiilpositsioneerimise meetodiga; Ahas, Rein; Aasa, Anto; Kalle, Heikki; Nuga, Mari; Järv, Olle; Silm, Siiri; Mark, Ülar; Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn, 2007.
* Spatial pattern and species richness of boreonemoral forest understorey and its determinants – a comparison of differently managed forests; Moora, M., Daniell, T. J., Kalle, H., Liira, J., Püssa, K., Roosaluste, E., Öpik, M., Wheatley, R. & Zobel, M.; Forest Ecology and Management 250: 64-70; 2007.
Öö on öö 2009

**"Öö on öö 2009"** on Jääääre 2009. aasta album.

Heikki Kalle laule Indrek Hirve, Rein Ahase ja Katrin Pärna sõnadele laulavad Tõnis Mägi, Kärt Johanson, Riho Sibul, Jaan Sööt, Tuuli Taul ja Tõun (Tõnu Timm).

## Lugude nimekiri
#"Üks tüdruk nutab hommikuti õues"
#"Aeg"
#"Kevadel algavad peod"
#"Kuu laul"
#"Sina oled minuga"
#"Toomingate aeg"
#"Läbipaistev kuu"
#"Lemmikpüksid"
#"Dialoog"
#"Ah alati on hilja"
#"Salaja"
#"Kaks vahast õuna"
#"Su silmamuna külgetõmbejõud"
#"Lume värv"
Oskar Woldemar Speer

**Oskar Woldemar Speer** (3. veebruar 1838 Riia – 15. jaanuar 1898 Suure-Jaani) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1850–1857 Riia Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta 1857–1861. Oli pärast ülikooli lõpetamist koduõpetaja Erastvere mõisas. Prooviaastal oli ta 1864–1865 Kanepi Jaani koguduses Georg von Holsti juures. Ordineeriti 10. oktoobril 1865 Riias õpetajaks.

Oli 1865–1866 Tartu, Viljandi ja Pärnu praostkondades. Oli 1866–1869 Suure-Jaani Johannese koguduses adjunktõpetaja ja 1869–1898 samas koguduses (introdutseeriti 15. veebruaril 1870) õpetajaks.

## Isiklikku
Tema poeg Viktor Woldemar Theodor Speer oli Türi Püha Martini koguduse õpetaja. Tema väimees oli Halliste Püha Anna koguduse õpetaja Erwin Karl Reinhold von Dehn.

## Viited
Popkantri

**Popkantri** on kantrimuusika alaliik, milles on ühinenud Nashville'i kantri ja *[[soft rock]]*. Popkantri kujunes välja 1970. aastatel.

## Popkantri artiste
*Glen Campell
*Dixie Chicks
*Billy Ray Cyrus
*Miley Cyrus
*Faith Hill
*The Marshall Tucker Band
*Roger Miller
*Olivia Newton-John
*Dolly Parton
*Eddie Rabbitt
*LeAnn Rimes
*Jessica Simpson
*Billie Jo Spears
*Taylor Swift
*Tanya Tucker
*Shania Twain
*Keith Urban
*Hank Williams juunior
Rudolf Adam Winkler

**Rudolf Adam von Winkler** (13. september 1855 Tallinn Eestimaa kubermang Venemaa keisririik – 7. juuli 1917 Tallinn  Eestimaa kubermang Venemaa keisririik) oli Eestimaa vaimulik ja ajaloolane.

Õppis aastatel 1864–1875 Tallinna Toomkoolis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1876–1881. Oli prooviaastal Karuse ja Nissi Maarja koguduses. Ordineeriti 4. juulil 1882 Tallinna Toomkirikus kirikuõpetajaks.

Oli aastatel 1882–1885 Rakvere Kolmainu koguduses (kutsuti 9. septembril 1882, introdutseeriti 7. novembril 1882) adjunktõpetajaks, Jüri koguduse pastor oli aastatel 1885–1901 (asus kohale 7. novembril 1885). Aastal 1901 sai ta Tallinna Toomkoguduse õpetajaks ja aastal 1910 Ida-Harju praostkonna praostiks. 

Aastatel 1915–1917 oli ta venelaste poolt Siberisse, täpsemalt Irkutskisse välja saadetud. 1917. aasta märtsis lubati tal tervislikel põhjustel kodumaale naasta, kus elas mõnda aega sugulaste juures Rakvere lähedal, kuid tuli siis Tallinna diakonissi majja ravile, kus suri kolm päeva hiljem 7. juulil.

Rudolf Winkleri ärasaatmine toimus 11. juulil Toomkirikus. Selleks puhuks oli trükitud 200 eestikeelset laululehte, millest tuli puudu, sest kirikuõpetajat oli ära saatma tulnud paljud tema koguduse eestlastest liikmed Jürist. Matusekõne pidas kindralsuperintendent Daniel Burchard Lemm, kellega koos ta oli Irkutskisse välja saadetud olnud.

## Kirjanduslooming
Winkleri ajalookirjutis avaldati mitmes ajalehes. 1900. kirjutas ta "Ristirahva Pühapäevalehes" eesti keeles Keila kiriku ja koguduse ajaloost ning eestikeelse Piibli tõlkijast Anton thor Hellest (kes oli olnud tema eelkäija Jüri koguduse õpetajana). Tema saksakeelsed kirjutised avaldati kuukirjas "Baltische Monatschrift", kiriklikus ajakirjas Mittheihningen ning "Liivi-, Eesti- ja Kuramaa ajaloo tundmise lisandustes". 

Eraldi raamatuna avaldas ta 1895 "Winkleri perekonna ajaloo" ning uurimused "Toompea põlemisest 1684", "Katkust Tallinnas 1657", "Tallinna Toomkiriku ja kooli ajaloost 17. sajandi esimesel poolel" ja 25. aasta pikkusest perioodist Rootsi ajal lõpul, "Anton thor Helle Jüri õpetajana 1713-1748", "David Dubberch ja tema aeg 1584–1603", "Thomas Hjärne eluloo lisandus", "Christoph Mickwitzi nooruse aeg".

Ajakirjades ilmusid tema artiklid Eestimaa linna- ja maavaimulike suhetest Rootsi ajal, nõiaprotsessidest Eestimaal, maade tagasivõtmisest Rootsi-Mihkli kiriku vana arveraamatu (1631–1709) põhjal jne.

## Isiklikku
Tema esiisa Abraham Winkler oli Toomkiriku õpetaja (1641–1657) ning andis 1656. aastal välja esimese eestikeelse riimitud lauluraamatu. Winklerite suures suguvõsas oli mitmeid kirikuõpetajaid. Rudolf Winkler oli kolmas sellenimeline kirikuõpetaja nii Toomkirikus kui ka Jüri koguduses. Tema isa oli arst Alexander Theodor Winkler, tema vanaonu oli Jüri ja Tallinna Toomkoguduse õpetaja Reinhold Johann Winkler. Vend Carl Alexander von Winkler oli kunstnik. Õepoeg Karl Ernst Russow oli arstiteadlane.

## Viited

## Välislingid
*
Palderma kraav

**Palderma kraav** on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Piirsalu külas.

Kraavi pikkus on 5,3 km ning see suubub paremalt Vihterpalu jõkke (36,1 km suudmest). Kraavi valgla on 24,5 km². Kraavist põhja poole jääb Läänemaa Suursoo maastikukaitseala (Valgeristi raba).

Kraav on tehislik avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Palderma kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1101800.

## Välislingid

*
Kännis

**Kännis** (ka **polükormon**) on hulkrakne liitorganism, kelle suhteliselt iseseisvad haruorganismid on elusosa kaudu ühenduses. 

Kännised moodustuvad tavaliselt vegetatiivse paljunemise teel, kui tütarorganismid jäävad vanemorganismiga ühendusse. Kännis on seega see osa kloonist, kus ühendus organismide vahel püsib.

Kännised on väga tavalised vegetatiivselt uuenevate taimede, samuti korallide seas. Taimede puhul nimetatakse kännise osi (haruorganisme) rametiteks või võsudeks, loomade puhul loomikuteks. 

## Vaata ka
*Genet
*Ramet
*Kloon

## Viited
Jagdaqi allringkond

**Jagdaqi allringkond** (hiina keeles) 加格达奇区, Jiāgédáqí Qū) on Hiina Rahvavabariigi Sise-Mongoolia autonoomse piirkonna Orotšooni autonoomse hošuuni osa Heilongjiangi provintsi Da Hinggan Lingi ringkonna halduse all. 

Pindala on 1587 km² või 1400 km².

Allringkonna keskus on Jagdaqi (Jagdaqi suurvallas, 加格达奇镇).

Elanike arv on 155 000 (2003).

Sihtnumber on 165000.

## Vaata ka
*Hiina riigitee 111
*Nenjiangi–Guliani raudtee

## Välislingid
* Ametlik koduleht (*hiina keeles*)
* Infosait (*hiina keeles*)
Ramet

**Ramet** on haruorganism, geneti või kännise iseseisev või suhteliselt iseseisev osa. 

Taimede puhul on rametiks näiteks võsu, loomade puhul näiteks loomik.

Mõiste võttis kasutusele John Harper.

## Vaata ka
*Genet
*Kännis
*Kloon

## Viited
Hardu peakraav

**Hardu peakraav** (ka *Kiisa soon*) on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Keedika, Luigu, Seljaküla ja Vidruka külas.

Peakraavi pikkus on 13,1 km. Peakraav suubub Seljaküla külas vasakult Vihterpalu jõkke (31,1 km suudmest). Peakraavi valgla on 25 km². Lähe on Luigu külas Palivere raba lääneservas. Suudmest umbes 2 km kirdesse jääb Läänemaa Suursoo maastikukaitseala (Valgeristi raba), umbes 2,5 km läände jääb Leidissoo looduskaitseala (Leidissoo).

Hardu peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Hardu peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1101900.

## Välislingid

*
Songlingi allringkond

**Songlingi allringkond** (hiina keeles) 松岭区, Sōnglǐng Qū) on Hiina Rahvavabariigi Sise-Mongoolia autonoomse piirkonna Orotšooni autonoomse hošuuni osa Heilongjiangi provintsi Da Hinggan Lingi ringkonna halduse all. See ei ole ametlik haldusüksus. 

Pindala on 15 799 km² või 16 800 km².

Allringkonna keskus on Xiaoyangqi (Xiaoyangqi suurvallas, 小扬气镇).

Elanike arv on 35 000 (2003), rahvastiku tihedus  2 in/km².

Sihtnumber on 165000.

## Vaata ka
*Hiina riigitee 111
*Nenjiangi–Guliani raudtee
John Harper

**John Lander Harper** (27. mai 1925 – 22. märts 2009) oli inglise bioloog.

Ta oli üks taimede populatsioonibioloogia rajajaid, samuti ökoloogiaõpikute autor.

## Tunnustus
*1978 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1984 – valiti USA Riikliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks (evolutsioonibioloogia sektsioon)
*1990 – Darwini medal
*1992 – valiti  Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
Songling

**Songling** on mitme asja nimi: 

***[[Songlingi allringkond]]** (松岭区) Sise-Mongoolias Heilongjiangi halduse all
***[[Song Ling]]** (松岭, 松嶺), mäestik Liaoningi provintsis
***[[Songi dünastia keisrite hauad]]** (宋陵) Henani provintsis

## Vaata ka
*Pu Songling
Ando Martin Kass

**Ando Martin Kass** (sündinud 26. aprillil 1961 Torontos Kanadas) on eesti vaimulik Ameerikas.

Alg- ja keskhariduse omandas Kanadas Torontos, seejärel lõpetas North Yorki Georg S. Henry keskkooli (Ontario Secondary School) Honours Graduationi diplomiga juunis 1979 ja Toronto Yorki ülikooli geograafia erialal bakalaureusekraadiga. Usuteadust on ta õppinud Waterloo Lutheran Seminarys ja Toronto ülikooli Wycliffe College'is, lõpetades viimase Master of Divinity kraadiga aastal 1988. Lisaks sai ta sama Faculty of Educationis BEd kraadi 1989. aastal. Prooviaastal oli Toronto Peetri koguduses õpetaja Andres Tauli juhendamisel. Ordineeriti õpetajaks 19. juunil 1994 peapiiskop Udo Petersoo poolt, teda assisteerisid praost Edgar Heinsoo ja abipraost Tõnis Nõmmik.

Määrati teenima (ja veel 1996. aastal teenis) E.E.L.K. Cleveland-Ohio kogudust Ameerika Ühendriikides.

## Isiklikku
Tema emapoolne vanaisa oli Tallinna Jaani koguduse õpetaja Aleksander Täheväli, tädimees peapiiskop Konrad Veem, isa diakon Tarvo Kass.

## Viited
Genet

**Genet** on ühe sügoodi vegetatiivne järglaskond, mille moodustavad organismid või kännised. 

Genetit moodustavatel organismidel on üks ja sama genotüüp. Genetis olevaid organisme või haruorganisme nimetatakse rametiteks. 

Mõiste võttis kasutusele John Harper.

## Vaata ka
*Ramet
*Kännis
*Kloon

## Viited
Tuuli Velling

**Tuuli Velling** (varem **Tuuli Taul**; sündinud 18. jaanuaril 1986 Pärnus) on eesti laulja ja luuletaja.

Ta on lõpetanud 2005. aastal kuldmedaliga Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi, Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli *[[pop-jazz]]*'i laulu erialal (2010) ning täiendanud end Codartsi ülikoolis Hollandis (2010–2011), lisaks omandanud Eesti Kunstiakadeemias bakalaureusekraadi graafilises disainis (2017).

Velling on rahvusvahelise džässikonkursi Nõmme Jazz lauljate kategooria võitja (2009)  ja Soomes toimunud rahvusvahelise lauljate konkursi Lady Summertime II koha omanik (2009).

Debüütalbum "Kuus ruutmeetrit põrandapinda" ilmus aastal 2013. Sellel mängivad Teet Velling, Marti Tärn, Tõnu Tubli, Raivo Tafenau, Merje Kägu, keelpillikvartett Prezioso, Kristjan Randalu, Mai Agan jt. Üheteistkümnest albumil olevast laulust on üheksa loo sõnade ja viisi autor Tuuli Velling ning kahe loo viisi autor kitarrist Merje Kägu. Kägu laulud on kirjutatud eesti luuletajate tekstidele .

Tuuli Velling on andnud välja kaks luulekogu: "Täiuslik ja turvaline" (2010) ja "6 m2" (ilmus koos albumiga "Kuus ruutmeetrit põrandapinda" (2013)) . Tema luulet on tõlgitud inglise ja ungari keelde . Ta on üks 27 luuletajast, kelle tekstid sisalduvad Baltimaade uuema luule antoloogia Eestit käsitlevas köites „Contemporary Estonian Poetry. A Baltic Anthology” (University of New Orleans Press, 2013) .

## Diskograafia

## Teosed
* "Täiuslik ja turvaline" (2010; luulekogu)
* "6 m2" (2013; luulekogu)

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* Mele Pesti. "Areeni tulevikutähed: Tuuli Taul: noor, ilus, andekas ja mõistlik" Eesti Ekspress, 5. jaanuar 2006
* Kaarel Kressa. "Tuuli Taul ei oska niisama vedeleda" Eesti Päevaleht, 21. aprill 2007
* Meelis Kapstas. "Tuuli turvalise täiuslikkuse vastu" Kroonika, 5. august 2010
* Maarja Hindoalla. "Kihvtid asjad tulevad ennast ületades" Postimees, 13. oktoober 2013
Põlendmaa kraav

**Põlendmaa kraav** (ka *Põlendmaa peakraav*) on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Seljaküla külas ning Lääne-Nigula vallas Hindaste ja Variku külas.

Kraavi pikkus on 3,8 km. Kraav suubub Seljaküla külas vasakult Vihterpalu jõkke (24,9 km suudmest). Kraavi valgla on 10,5 km². Lähe on Hindaste külas. Suudmes, Vihterpalu jõe vastaskaldal, on Läänemaa Suursoo maastikukaitseala. Ka lähtest kirdesse (Kõrgeraba) ja loodesse (Järveraba ja Hindaste järv) jääb Läänemaa Suursoo maastikukaitseala. Kraavist edelasse jääb Leidissoo looduskaitseala (Leidissoo).

Põlendmaa kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Põlendmaa kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1102000.

## Välislingid

*
Xiaoyangqi

**Xiaoyangzi** (小扬气, *Xiǎoyángqì*) on asula Hiinas Sise-Mongoolias Orotšooni autonoomses hošuunis Heilongjiangi provintsi Da Hinggan Lingi ringkonna halduse all, Songlingi allringkonna ja Xiaoyangzi suurvalla keskus.
Huzhong

**Huzhong** (呼中, *Hūzhōng*) on asula Hiinas Heilongjiangi provintsis Da Hinggan Lingi ringkonnas, Huzhongi allringkonna ja Huzhongi suurvalla keskus.
Ajakirja Time 100 parimat filmi läbi aegade

**Ajakirja Time 100 parimat filmi läbi aegade** avaldati ajakirja Time poolt 2005. aastal. Nimekirja arvati filme, mis olid esilinastunud alates 3. märtsist 1923 (ehk päevast, mil ilmus Time'i esimene number) kuni 2005. aasta alguseni. Nimekirja koostasid kriitikud Richard Schickel ja Richard Corliss ning avaldatud nimekiri osutus Internetis väga populaarseks, kogudes juba ainuüksi esimese nädala jooksul 7,8 miljonit külastuskorda.

### Nimekiri
Nimekirja kuulub tegelikult 106 filmi. Nimelt on selles loetud üheks tervikuks bengali režissööri Satyajit Ray "Apu triloogia", Peter Jacksoni lavastatud "Sõrmuste isanda" triloogia, Leni Riefenstahli suurteos "Olümpia" ning Francis Ford Coppola "Ristiisa" esimene ja teine film. Ka sisaldab nimekiri kolm miniseriaali: Krzysztof Kieślowski lavastatud "Dekaloog" (kogupikkusega 15 ja pool tundi), Rainer Werner Fassbinderi "Berlin Alexanderplatz" ning Jon Amieli "Laulev detektiiv".

## Viited


## Välislingid
* The ALL-TIME 100 Movies
Uudo Tari

**Uudo Tari** (sündinud 19. detsembril 1931 Tartus) on eesti luterlik vaimulik.

Tari õppis Tartu 15. Algkoolis, lõpetas 1946. aastal Jageli Eesti Algkooli (Schleswig-Holsteini liidumaal) ja 1950. aastal Lingeni Eesti Gümnaasiumi (asus Emsi jõe ääres Emslandi kreisis Alam-Saksi liidumaal). Sõjaolukorras oli perekond põgenenud 1944. aastal Saksamaale, Saksamaalt siirduti 1950. aastal USA-sse Marylandi osariiki Baltimore'i linna. 

Uudo Tari alustas õpinguid Gettysburgi College’is Pennsylvania osariigis, kuid siis võeti ta sõjaväeteenistusse. Pärast sõjaväeteenistust asus ta õppima Marylandi ülikooli inseneriteaduskonda. Aastal 1961 lõpetas ta ülikooli aeronautikainsenerina bakalaureusekraadiga ning asus tööle lennutööstusse: Pratt & Whitney ettevõttesse Connecticuti osariigis. Aastal 1967 sai ta mehaanikainseneri magistrikraadi Connecticuti Ülikoolist. Pratt & Whitney tehastes töötas ta 32 aastat, kuni erruminekuni aastal 1993. 

Usuteaduslikke õpinguid alustas ta aastal 1988 E.E.L.K. Usuteaduse Instituudis, omandades diplomi aastal 1994. Prooviaastal oli ta E.E.L.K. Connecticuti koguduses abipraost Valdeko Kangro juhendamisel. Tari oli ka sama koguduse juhatuse esimees aastatel 1977–1993. Õpetajaametisse ordineeriti Tari 19. juunil 1994 peapiiskop Udo Petersoo poolt, keda assisteerisid praost Edgar Heinsoo ja abipraost Tõnis Nõmmik. 

Pärast ordineerimist asus Uudo Tari ametisse USA Esimese praostkonna vikaarõpetajana. EELK Connecticuti kogudust asus ta teenima õpetajana 22. augustil 1996 (introdutseeriti ametisse 1. novembril 1997), EELK New Yorgi Kogudust aastal 1997 (introdutseeriti ametisse 2. novembril 1997). Aastal 2001 valiti õpetaja Tari juba USA Esimese praostkonna praostiks. 

Uudo Tari arvati emerituuri alates 18. jaanuarist 2023 ja otsustati anda talle EELK aukiri pikaajalise ustava teenimise eest. New Yorgi Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku koguduse hooldajaõpetajaks alates 18. jaanuarist määrati Markus Vaga.

## Viited

## Välislingid
*
*Ylo Anson "Praost ja magister Uudo Tari - 75" Vaba Eesti Sõna, 20. detsember 2006
Aihui linnarajoon

**Aihui linnarajoon** (爱辉区, Àihuī Qū) on 3. järgu haldusüksus Hiinas Heilongjiangi provintsi lääneosas Heihe Shi idaosas Amuuri ääres Venemaa piiril. Selle keskus on Xing'ani kvartal (兴安街道).

Pindala on 14 443 km² või 13 993 km². 

Elanike arv oli 2003. aasta seisuga 190 000. 

Varasemad elanike arvud: 
*1990:  80 282
*2000: 112 961
*2002: 119 500 

Aihui linnarajoon loodi 1993 varasemast 3. järgu haldusüksusest Heihe Shi'st, kui endisest Heihe ringkonnast (黑河地区) sai praegune Heihe Shi. 

Aihui linnarajoonis on muu hulgas Heihe linn, Aiguni linna koht (Aiguni uuslinna paik) Aihuni suurvallas ja Dawujia küla, kus on säilinud mandžu keele kõnelejaid.  

Rahvusvähemustesse (mandžud, hueid, dahurid, orotšonid jt) kuulub umbes 18 500 inimest (9,4% rahvastikust)

## Viited
Aisne'i departemang

**Aisne'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas. Ta on nime saanud Aisne'i jõe järgi.

2015. aastani kuulus departemang Picardie piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
*Aisne'i departemangu haldusüksuste loetelu

## Viited
Piirsalu jõgi

**Piirsalu jõgi** (ka *Kuijõgi, Kuie jõgi, Tagaveski jõgi*) on jõgi Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu külas ning Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kuijõe, Piirsalu ja Seljaküla külas.

Piirsalu jõe lähe on Harju- ja Läänemaa piiril, Ellamaa külast 2 km lääne pool. Lähe asub Palivere-Risti vallseljaku põhjanõlval ja Turvaste Mustjärvest 3 km lõuna pool. Jõgi suubub paremalt Vihterpalu jõkke 17,3 km kaugusel viimase suudmest.

Lisajõed:
# Lepaste oja (suubumine paremalt, 15,7 km Piirsalu jõe suudmest),
# Kõrtsioja (vasakult, 3,1 km suudmest),
# Kaldamäe oja (paremalt, 1,3 km suudmest),
# Pennu oja (paremalt, 0,3 km suudmest).

Lepaste oja suubumiskohast umbes 1,5 km kirdesse jääb Mustjärve raba hoiuala (Mustjärve raba ja Turvaste Mustjärv). Alates Kõrtsioja suubumiskohast voolab jõgi Läänemaa Suursoo maastikukaitseala idaservas.

Jõe ületab Keila–Haapsalu maantee (Kuijõe-Mõisa sild). Silla lähedal on Kuie rahaallikas.

Kaladest leidub jões haugi, jõeforelli, ahvenat, luukaritsat.

Jõgi on tumedaveeline ja humiinaineterikas avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Piirsalu jõe keskkonnaregistri kood on VEE1102100.

## Välislingid
Doubs' departemang

**Doubs** [duu] on departemang Prantsusmaal Burgundia-Franche-Comté piirkonnas. See on nime saanud Doubs' jõe järgi.

Doubs on üks Prantsusmaa industrialiseeritumaid departemange, sealt pärineb autotootja Peugeot (Montbeliardi ümbrusest).

2015. aastani kuulus departemang Franche-Comté piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
* Doubs' departemangu haldusüksuste loend
* Saugeais' Vabariik

## Viited

## Välislingid
* Departemangu koduleht (prantsuse keeles)
Jura departemang

**Jura departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Burgundia-Franche-Comté piirkonnas. See on nime saanud Juura mägede järgi.

2015. aastani kuulus departemang Franche-Comté piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

Juura mägedes käiakse matkamas ning tegeldakse suusatamise ja teiste talispordialadega.

## Vaata ka
* Jura departemangu haldusüksuste loend

## Viited

## Välislingid
* Departemangu koduleht (prantsuse keeles)
Jaan Paavle

**Jaan Paavle** (22. aprill 1940 – 9. august 2010) oli eesti kirjanik ja kunstnik.

Paavle andis välja kuus luulekogu, neist esimene oli 1972. aastal ilmunud "Vabaarmastus". 35-aastaselt astus ta Tallinna kunstiinstituuti keraamikat õppima. 

1990. aastatel huvitus Paavle *[[performance]]*-kunstist. Ta õpetas Tallinna kunstikoolis lastele *performance*it ning töötas Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis valvurina. Jaan Paavle lõi keraamikat, maalis, kirjutas luuletusi, näidendeid, filmi- ja teatrikriitikat, tegi ise mõned filmid ning mängis mitme filmi massistseenides.

## Vaata ka
* Alati on alati

## Viited

## Välislingid
*"Hullu kunstniku elu". Õhtuleht, 16. jaanuar 1999
*Karin Koppel "Suri poeet ja kunstnik Jaan Paavle". ERR, 9. august 2010
*"Suri poeet ja kunstnik Jaan Paavle". Õhtuleht, 9. august 2010
*Olev Remsu "Sada protsenti kunstnik" – Õhtuleht.ee, 13. august 2010
Doubs

**Doubs** [duu] on jõgi Prantsusmaal ja Šveitsis, Saône'i vasakpoolne lisajõgi.

Doubs' pikkus on 453 km, valgla pindala 7710 km². Jõe allikas asub 937 ja suue 170 m kõrgusel merepinnast, nii et jõe langus on 767 m ja lang 1,68 m/km.

Doubs voolab Prantsusmaa kaguosas ja Šveitsi lääneosas ning moodustab umbes 40 km ulatuses nende piiri.

Jõe lähe on Juura mägedes Franche-Comté piirkonnas. Algul voolab ta põhja, Pontarlieri linnas pöördub kirdesse, läbib Monteau, kulgeb siis Šveitsi Neuchâteli ja Jura kantoni piiril, pöördub seejärel läände, aga Pont-de-Roide'is taas põhja, kuid Montbéliardis edelasse, läbib Baume-les-Dames'i ja departemangu keskuse Besançoni, Dole'i ja Tavaux', ületab siis Burgundia piiri ja suubub vasakult Saône'i. Tavaux's suubub temasse vasakult ainus suur lisajõgi Loue. Saône'i kaudu jõuavad Doubs' veed lõpuks Vahemerre.

Saône on laevatatav Dole'i ja Montbéliardi vahel, kus ta moodustab põhiosa Saône–Reini veeteest.

Suurvesi on talvel detsembrist märtsini, madalvesi juulist septembrini. Keskmine vooluhulk on 176 m³/s, suurim registreeritud vooluhulk (1990) 1400 m³/s, vähim registreeritud vooluhulk 21 m³/s.

1910. aastal toimus suurim teadaolev Doubs' üleujutus, ainult selle vooluhulka ei mõõdetud. Üleujutuse põhjustasid nähtavasti rängad vihmasajud Juura mägedes, millele lisandus temperatuuri tõus, mis põhjustas lume sulamise mägedes. Jõe veetase tõusis Besançonis 18. veebruaril peaaegu 7 meetrit tavalisest tasemest kõrgemale, 20. jaanuaril juba 8,68 m ja 21. jaanuaril rekordilise 9,57 m tavatasemest kõrgemale. Katkes elanikkonna elektri ja majapidamisgaasiga varustamine ning kõik sillad suleti. Põhiosa linnast ujutati üle ja tänavatel sõideti paadiga. Besançonis ei olnud ühtegi inimohvrit, aga väljaspool linna oli vähemalt üks surmajuhtum.

## Viited
Eduard Friedrich Heinrich Steinwand

**Eduard Friedrich Heinrich Steinwand** (9. juuli 1890 Odessa – 17. veebruar 1960 Erlangen) oli baltisaksa päritolu Eesti ja saksa teoloog ning vaimulik.

Õppis aastatel 1908–1912 Tartus Zeddelmanni gümnaasiumis, seejärel 1908–1912 Tartu Ülikoolis arstiteadust ja 1913–1917 usuteadust. Korporatsioon Teutonia liige. Oli prooviaastal Hochheimis (asus Tauria kubermangus Krimmis, Perekopi kreisis), konsistooriumieksamid sooritas Molotschnas (asus Tauria kubermangus, Aasovi mere ääres, praeguse administratiivjaotuse järgi Zaporižžja oblastis). Ordineeriti õpetajaks 3. novembril 1918 Molotschnas.

Oli aastatel 1918–1919 pastor ja koolidirektor Eugenfeldis (Tauria kubermangus Melitopoli kreisis) ning 1919–1925 koolidirektor Neusatzis (Krimmis). Aastatel 1925–1938 oli õpetaja Tartus Walteri Eragümnaasiumis. Aastatel 1931–1939 oli ta Tartu Lutheri erainstituudi dotsent, aastatel 1927–1939 tegutses organisatsioonis Baltische Russlandarbeit (koos Oskar Albert Schabertiga). Eestis elades oli ta ka Saksa praostkonna vikaarõpetaja.

1939. aastal emigreerus Saksamaale. Oli aastatel 1940–1950 Hannoveri Markuse koguduse õpetaja, sealhulgas 1941–1950 Hannoveri Maakiriku Katehheesise Ameti pealik. Aastatel 1950–1958 töötas Erlangeni Ülikoolis praktilise usuteaduse ja kristliku idateoloogia professorina.

## Viited
Corse-du-Sudi departemang

**Corse-du-Sud** [kors' dü süd] (ka *Lõuna-Korsika*; korsika keeles *Corsica suttana*, *Pumonte*) on departemang Prantsusmaal Korsika piirkonnas. See on Korsika saare lõunapoolne osa.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
* Corse du Sudi departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Ernst Miil

**Ernst Miil** (8. oktoober 1900 Kehtna vald – 12. oktoober 1942 Norillagi vangilaager, Krasnojarski krai) oli Eesti sõjaväelane (major, 1935). 

1922–1925 oli ta Tartu Ülikooli vabakuulaja.

Ta arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 ja saadeti Venemaale vangilaagrisse.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Cheri departemang

**Cher** on departemang Prantsusmaal Centre-Val de Loire'i piirkonnas. See on saanud nime Cheri jõe järgi.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
* Cheri departemangu haldusüksuste loend

## Viited

## Välislingid
* Departemangu koduleht (prantsuse keeles)
Andras

**Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsioon Andras** (lühend **ETKA Andras**) on mittetulundusühing, mis tegeleb Eesti elanike elukestva õppe edendamisega. Andras on koolitusega tegelevate organisatsioonide katusorganisatsioon.

Organisatsioon asutati 1991. aastal. 

Andras esindab Eestit täiskasvanuharidusega tegelevates rahvusvahelistes projektides ning konverentsidel.

## Välislingid
*Koduleht
Araabia Lawrence

**"Araabia Lawrence**" (originaalpealkiri ***Lawrence of Arabia***) on 1962. aasta seiklusfilm, mis põhineb T. E. Lawrence'i elulool. Lavastaja oli David Lean ning produtsendiks austerlane Sam Spiegel.

Ajakiri Time valis selle üheks parimaks filmiks läbi aegade. Edetabelis AFI's 100 Years...100 Movies sai film viienda koha.

## Tegevustik
Noor Briti armee leitnant T. E. Lawrence (Peter O'Toole) on Esimese maailmasõja ajal suurtes kohanemisraskustes. Selle tõttu pakutakse talle uue ametina vaatleja töökohta Araabias. Ta peab hindama sealse ülestõusu tõsidust. Lawrence jääb aga sinna ning otsustab aidata araablasi võitluses türklastega.

## Auhinnad
"Araabia Lawrence" võitis seitse Oscarit: 
*Parim film
*Lavastaja
*Heli
*Filmimuusika
*Operaatoritöö (värvifilm)
*Lavakujundus (värvifilm)
*Montaaž

## Viited

## Välislingid
* Filmi põhjalik kokkuvõte (*inglise keeles*)
Kairo purpurne roos

"**Kairo purpurne roos**" (originaalpealkiri "***The Purple Rose of Cairo***") on 1985. aasta Ameerika Ühendriikide film. Selle lavastaja ja stsenarist oli Woody Allen ning produtsent Robert Greenhut.

Ajakiri Time valis selle läbi aegade 100 parima filmi hulka.

## Osatäitjad
*Mia Farrow – Cecilia
*Jeff Daniels – Tom Baxter/Gil Shepherd
*Danny Aiello – Monk
*Edward Herrmann – Henry
*John Wood – Jason
*Deborah Rush – Rita
*Zoe Caldwell – The Countess
*Van Johnson – Larry Wilde
*Karen Akers – Kitty Haynes
*Milo O'Shea – Father Donnelly
*Dianne Wiest – Emma
Robert Landesen

**Robert Carl Landesen** (3. juuni 1863 Torma – 4. mai 1904 Türi) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1875–1882 Tartus gümnaasiumis ja 1884–1889 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Rõuge Maarja koguduses Rudolf Kallase juures. Ordineeriti õpetajaks 29. jaanuaril 1889.

Oli 1889. aastal Rõuge Maarja koguduse adjunktõpetaja ja aastatel 1890–1891 Viljandi Jaani koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1891–1904 oli ta Türi Püha Martini koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Carl Selmar von Landesen oli Torma Maarja koguduse õpetaja

## Viited
Johann Christian Hemmelmann

**Johann Christian Samuel Eberhard Hemmelmann** (10. november 1767 Göttingen – 27. veebruar 1842 Kroonlinn) oli Eesti vaimulik.

Ta lõpetas Göttingenis gümnaasiumi. Immatrikuleeriti 7. aprillil 1785 Göttingeni Ülikooli. 

Alates 1789. aastast elas Tallinnas. Töötas aastatel 1795–1799 õpetajana Tallinna linnakoolis. Ordineeriti 27. veebruaril 1799 õpetajaks.

Oli aastatel 1799–1841 Vändra Martini koguduse pastor. Jäi 1841. aastal emerituuri.

## Viited
Kisklaud

**Kisklaud** on kirve ja kiilu abil palgist (tüve poolt, kus on vähem oksi) lõhestatud laud. 

Kisklaua saamiseks lõhestati sobiva puu tüvi pooleks. Edasi hakati ühte poolikut südamiku poolt alates laudadeks lõhkuma. Selleks tehti kirvega täke ette ja kiilu abil lõhestati pikkamööda poolkumeraid laudu tüve küljest lahti.

## Välislingid
Carl Landesen

**Carl Selmar Landesen** (22. mai 1826 Haapsalu – 23. märts 1898 Tartu) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1841–1845 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1845–1849. Oli prooviaastal Luke koguduses Emil Georg Hermann Sokolovsky juures. Ordineeriti 12. augustil 1851 Valgas õpetajaks.

Oli aastatel 1851–1853 Torma Maarja koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1853–1895 sama koguduse õpetaja. Oli aastal 1893 seitsmeks kuuks pastoriametist kõrvaldatud (suspendeeritud), kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele (õigeusus pettunutele).

## Isiklikku
Tema poeg Robert Carl Landesen oli Türi Püha Martini koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*
Tšehhoslovakkia Eesti Selts

**Tšehhoslovakkia Eesti Selts** (tšehhi keeles *Československá estonská společnost*) oli Eesti-huviliste selts Tšehhoslovakkias enne Teist maailmasõda.
Soome Eesti-seltside Liit

**Soome Eesti-seltside Liit** (soome keeles *Suomen Viro-yhdistysten Liitto ry*) on organisatsioon, mille tegevusest võtavad põhiliselt osa estofiile koondavad seltsid Soomes. 

Koos käiakse huvist eesti kultuuri, ajaloo ning keele vastu. SEL liikmeskonda kuuluvad enamuses väliseestlastest liikmetega seltsid.

## Vaata ka
*Soome Eestlaste Liit

## Viited
Heihe lennujaam

**Heihe lennujaam** (黑河機場) on lennujaam Hiinas Heilongjiangi provintsis Heihe Shi's Aihui linnarajoonis. Geograafilised koordinaadid on 50°10′20″ N, 127°18′31″ E.

Lennujaama IATA kood on **HEK**, ICAO kood **ZYHE**. 

Lennujaama teenindavad Spring Airlines (Harbin, Sanya), Shandong Airlines (Harbin, Jinan) ja China Southern Airlines (Peking, Harbin).

## Välislingid
* Sissekanne Hudongi entsüklopeedias (*hiina keeles*)
* Sissekanne Baidu entsüklopeedias (*hiina keeles*)
Läänemere Liit

**Läänemere Liit** (*Baltský svaz*) oli estofiilide selts, mis rajati 1974 põrandaaluse organisatsioonina sotsialistlikus Tšehhoslovakkias.

## Viited
Kuie rahaallikas

**Kuie rahaallikas** (ka **Pühaallikas**) on allikas Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kuijõe külas. Allikas on Kuijõe-Mõisa silla lähedal ja jääb Piirsalu jõest sadakond meetri läände ja Keila–Haapsalu maanteest sadakond meetrit põhja.

Allika piiranguvöönd on 50 m (0,8 ha).

Kuie rahaallika keskkonnaregistri kood on VEE4505600.

## Välislingid

*Kuie rahaallikas Keskkonnaregistri lehel
*
Cà Mau lennujaam

**Cà Mau lennujaam** (*Sân bay Cà Mau*, *Cảng hàng không Cà Mau*) on lennujaam Vietnamis Cà Mau provintsi keskuses Cà Maus. 

Cà Mau lennujaama IATA kood on **CAH**, ICAO kood **VVCM**. 

Rajad on betoonkattega ja 1500 meetri pikkused. 

Lennujaama kasutab lennufirma Vietnam Airlines.
Côn Đảo lennujaam

**Côn Đảo lennujaam** (*Sân bay Côn Đảo*, *Cảng hàng không Côn Đảo*) on lennujaam Vietnamis Côn Đảo saarestiku suurimal saarel Côn Sơn. 

Côn Đảoi lennujaama IATA kood on **VCS**, ICAO kood **VVCS**.
Rajad on betoonkattega (pikkused 1287 m).

Lennujaama kasutab lennufirma Vietnam Airlines.
Kuld Lõvi

**Kuld Lõvi** (ka *Kuld-Lõvi*) oli võõrastemaja ja restoran Tallinnas aadressil Harju tänav 40.

Hotellis "Hotel zum goldenen Löwen" peatus Tallinnas külastanud Venemaa keiser Aleksander II, kes 1836. a. 29. mail ööbis hotellis. Keiser asus teisel korral suures nurgatoas nr. 1 ja keisri lahkudes maaliti selle suursündmuse mälestuseks ukse kohale vene riigikull.
## Hotelli omanikud
Esimese maailmasõja puhkedes kuulusid Tallinna hotellid ja restoranid baltisakslastele. Pärast sõda sai nende omanikeks aga aina rohkem eestlasi ja nii saigi Kuld Lõvi peremeheks Johannes Janson, kes oli enne olnud kokk ja omanikuks Richard Devid, kes töötas seal enne kelnerina. 

## Hotelli interjöör
Kuld Lõvi hotellis oli 71 numbrituba, lisaks palju privaatseid kabinette ja söögisaal kõrvalruumidega ning toimis Tallinna kõige vanem, suurem ja kuulsam hotellirestoran. Enne kapitaalremonti oli Kuld Lõvi hämar, seal oli vaid kaks vannituba ja igal korrusel üks ühine tualett ja koridorid oli pimedad ja käänulised. Seal ööbisid ka välisriikide kõrgemad sõjaväelased ja ärimehed. Kuld Lõvi oli tuntud kui ärimeeste peatuskoht..

1930. aastatel hotellimajandus elavnes seoses üldise majandusliku olukorra paranemisega ja alustati Kuld Lõvi renoveerimist. 1934. aastal algas Kuld Lõvis remont ja hotelli ehitati moodne hall koos kamina ja taimedega kaunistatud istumisnurgaga. Kokku jäi hotelli 64 eritellimusel valmistatud mööbliga numbrituba. 40 toas oli vannituba ja WC, kõigis tubades telefon, kraanist tuli sooja ja külma vett ning toidulift tõi vajadusel söögi otse tuppa. 

## Hotelli restoran
Kuld Lõvi peakokk oli Peterburi keiserlikus õukonnas koolitatud Aleksander Paalberg. Pakuti jäätist, Helsingist ja Stockholmist toodi lõunamaiseid puuvilju, Prantsusmaalt konjakit ja veini, pakuti metslinnupraade suurepäraste kastmetega.

Tallinna võõrastemajad natsionaliseeriti 1940. aastal.

Kuld Lõvi hoone hävis 9. märtsil 1944. aastal Teise maailmasõja ajal toimunud Tallinna pommitamisel.

## Viited
Mustjärve raba hoiuala

**Mustjärve raba hoiuala** on hoiuala Läänemaal Lääne-Nigula vallas Piirsalu külas, piirnedes Harjumaa Saue valla Lepaste külaga. Hoiuala pindala on 302,1 ha, geograafilised koordinaadid on . Hoiuala kattub ka Natura-alaga Mustjärve raba loodusala.

Mustjärve raba hoiuala kaitse-eesmärk on huumustoiteliste järvede ja järvikute, rabade, oosidel ja moreenikuhjatistel kasvavate okasmetsade (sürjametsade), soostuvate ja soo-lehtmetsade, siirdesoo- ja rabametsade kaitse.

Mustjärve raba hoiuala keskkonnaregistri kood on KLO2000152.

## Välislingid
*Mustjärve raba hoiuala Keskkonnaregistri lehel
*Riigi Teataja: ''Hoiualade kaitse alla võtmine Lääne maakonnas''
Kurt Gielov

**Kurt Gielov** (30. oktoober 1895 Pagari mõis – 5. jaanuar 1957 Sydney) oli eesti vaimulik Austraalias.

Kurt Gielov sündis Virumaal Pagari mõisavalitseja Karl Gielovi pojana, isa oli rootslane, ema sakslanna. Koolihariduse sai ta Narva gümnaasiumis. Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Vene kodusõjas. Ta saabus abikaasaga Austraaliasse 1927. aastal. Aastal 1929 lõpetas ta Adelaide'i Luterliku Vaimuliku Seminari, ordineeriti õpetajaks 9. jaanuaril 1930 Melbourne'is.

Tööle suunati ta Sydneysse. Pühapäeval, 17. juunil 1934 peetud jumalateenistusele järgnes umbes 120 osalejaga koosolek, kus otsustati asutada eesti luteriusu kogudus. Kurt Gielov valiti vaimulikuks. Esimeseks E.E.L.K. Sydney Jaani koguduse vaimulikuks. Ta oli vaimulikuks aastani 1939, mil puhkenud ilmasõja olukorras ta kui "sakslane" ootamatult interneeriti. Viis aastat hiljem vabanenuna, ei jätkanud ta enam õpetajana. Kurt Gielov suri aastal 1957 61 aastaselt.

## Viited

## Välislingid
*http://www.eesti.ca/?op=article&articleid=25273
*http://www.ektv.ee/est.uudised.php?uudis_id=1153
Vaeste-Patuste alev

**"Vaeste-Patuste alev"** on 1927. aastal ilmunud August Jakobsoni naturalistlik debüütromaan. 

Jakobson sai teosega 1927. aastal Looduse kirjastuse romaanivõistlusel esikoha. Romaan võeti kohe hästi vastu ning 1920. ja 1930. aastate vahetusel oli see A. H. Tammsaare "Tõe ja õiguse" (1926–1933) kõrval loetavaim eesti romaan.

Eesti eelmise sajandi TOP 200 raamatu valimisel jõudis romaan 82 häälega 47. kohale.

## Sisu
Jakobson käsitleb romaanis töölisaguli Vaeste-Patuste alevi (aluseks Pärnu Rääma linnaosa) inimeste vaesust ja viletsust 1910.–1920. aastatel. Keskseks tegelaste ringiks on Kolgata külas elav Lüünede perekond: isa Andres, ema Kati (Katariina), ema vallaslaps Alleksander Lüüne (Ridle) ning Andrese ja Kati ühised lapsed Arnu, Lilli, Maret ja Volli.

Jakobson sai kirjutades inspiratsiooni Émile Zola naturalistlikust romaanist "Söekaevurid" (1885). Romaani kommunistide ja töölisaktivistide teema sissetoomisel oli oma roll ka värskelt, 1924. aasta 1. detsembril toimunud mässule järgnenud karistusoperatsioonidel (nt töölisliikumise aktivistide mahalaskmine Pärnus). 

## Trükid
*1927 "Vaeste-Patuste alev" (Tartu: Loodus). Kaane kujundanud Jaan Vahtra.
*1937 "Vaeste-Patuste alev" (Tartu: Noor-Eesti). Kaane kujundanud Jaan Vahtra. Ilmus kaheköitelisena.
*1979 "Vaeste-Patuste alev" August Jakobsoni "Valitud teoste" sarjas 14. ja 15. köide (Tallinn: Eesti Raamat). Järelsõna Endel Sõgel, Jaan Toomla; illustreerinud Avo Keerend, kaas ja tiitel Paul Luhtein. Ilmus kaheköitelisena.
*1979–1980 "Vaeste-Patuste alev" (Tallinn: Eesti Raamat). Järelsõna Endel Sõgel, Jaan Toomla; illustreerinud Avo Keerend, kaas ja tiitel Paul Luhtein. Ilmus kaheköitelisena.
*2009 "Vaeste-patuste alev" "Eesti loo" sarjas 23. köide (Tallinn: Eesti Päevaleht ja Akadeemia). Järelsõna Rein Veidemann, sarja kujundanud Jüri Jegorov, kaanefoto Jarek Jõepera.

## Dramatiseeringud
Esimese dramatiseeringu tegi Andres Särev 1929. aastal Pärnu Töölisteatris, kus ta kehastas ka Ridlet.

1981. aastal lavastas teose Pärnu Endlas Ingo Normet (romaani dramatiseeris Vaino Vahing). Aleksander Ridle osas astus üles Peeter Kard.

2006. aastal esietendus Tartu raudteejaama hoones Vilde teatri suvelavastus "Vaesed ja patused" (dramatiseeris ja lavastas Raivo Adlas).

## Viited

## Kirjandust
*Marta Sillaots. Eesti Kirjandus, 1927, nr 11, lk 668–671
*Rein Veidemann "Järelsõna. August Jakobson ja "Vaeste-patuste alev". "Vaeste-patuste alev" (Eesti Päevaleht ja Akadeemia 2009), lk 421–432

## Välislingid
*Albert Kivikas "Kaks uut romaani". Looming, 1927, nr 9, lk 869–873
*K. Lumiste "Meie kirjanduslikust elust 1927. aastal". Eesti Kirjandusest, nr 1/1928 (sõjaeelse Eesti esseistika ja kirjanduskriitika blogi)
*Linda Kaljundi "Eesti lugu: August Jakobson "Vaeste-patuste alev"". Eesti Päevaleht, 19. veebruar 2009
Lepaste oja

**Lepaste oja** on oja Läänemaal Lääne-Nigula vallas Piirsalu külas. Lähtest umbes 250 m põhja poole jääb Mustjärve raba hoiuala.

Oja suubub paremalt Piirsalu jõkke (15,7 km suudmest).

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Lepaste oja keskkonnaregistri kood on VEE1102200.

## Välislingid

*
Vanaõue kraav

**Vanaõue kraav** (ka *Vanaõue oja*) on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kuijõe külas.

Kraavi pikkus on 3,3 km ning see suubub paremalt Kõrtsiojja (4,1 km suudmest). Kraavi valgla on 4,6 km².

Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Vanaõue kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1102400.

## Välislingid

*
Kõrtsioja (Läänemaa)

**Kõrtsioja** (ka *Kõrtsujõgi, Kõrtsijõe peakraav*) on oja Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kuijõe ja Seljaküla külas. 4,1 km suudmest suubub paremalt ojja Vanaõue kraav. Oja suubub vasakult Piirsalu jõkke (3,1 km suudmest).

Oja on tumedaveeline ja humiinaineterikas avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Kõrtsioja keskkonnaregistri kood on VEE1102300.

## Välislingid

*
Christoph Sauser

**Christoph Sauser** (sündinud 13. aprillil 1976) on Šveitsi jalgrattasportlane.

## Saavutused

**2010**
*3. Kalevipoja rattamaratoni võitja
Kaldamäe oja

**Kaldamäe oja** (ka *Kaldamaa jõgi*) on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu ja Metslõugu külas ning Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kuijõe ja Piirsalu külas. 8,1 km suudmest suubub paremalt ojja Turvaste oja. Lähtest itta jääb Valgejärve maastikukaitseala (Turvaste Valgejärv ja Valgejärve raba). Oja suubub paremalt Piirsalu jõkke (1,3 km suudmest). Suudme vastas, Piirsalu jõe vasakkaldal on Läänemaa Suursoo maastikukaitseala.

Oja on tumedaveeline ja humiinaineterikas avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Kaldamäe oja keskkonnaregistri kood on VEE1102500.

## Välislingid

*
Turvaste oja

**Turvaste oja** on oja Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kuijõe ja Piirsalu külas.

Lähtest itta jääb Valgejärve maastikukaitseala (Valgejärv ja Valgejärve raba). Oja suubub Keila–Haapsalu maantee Kuijõe-Piiri silla lähedal paremalt Kaldamäe ojja (8,1 km suudmest).

Oja on tumedaveeline ja humiinaineterikas mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Turvaste oja keskkonnaregistri kood on VEE1102600.

## Välislingid

*
Loopre mõis

**Loopre mõis** (saksa keeles *Loper*) oli rüütlimõis Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal. Selle süda asus praeguse haldusjaotuse järgi Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Loopre külas.

1782. aastal oli Loopre rentnik Eberhart Gustav von Smitten.

Jakob Zwiebelbergi pärijad müüsid 1879. aastal mõisa 60 000 rubla eest titulaarnõunik Arved Seelandtile, kes 1909. aastal pärandas selle oma tütrele. 1912. aastal omandas mõisa 40 000 rubla eest meditsiinidoktor Johannes Bolz.

Loopre mõisa pani 2007. aastal müüki üks noor pere, kes oli soovinud seal alustada turismiäri, kuid nende plaanid ei teostunud. Kompleks koos maaga maksis 4,5 miljonit Eesti krooni.

## Viited
Ius sanguinis

***Ius sanguinis*** (ehk ***jus sanguinis***, ladina keeles **vereõigus**) on kodakondsuspoliitika põhimõte, mille kohaselt riigi kodakondsust ei pälvita mitte sünnikoha, vaid vanema(te) või esivanema(te) kodakondsuse alusel. Vereõiguse põhimõttest lähtub muuhulgas Eesti Vabariigi põhiseadus.

Paljudes riikides kasutatakse vereõiguse ja kohaõiguse põhimõtet korraga. Paljud riigid võimaldavad kodakondsuse omandamist ka naturalisatsiooni kaudu.

## Vaata ka
* *[[Ius soli]]* ehk kohaõigus
Mihkel Ehala

**Mihkel Ehala** (5. jaanuar 1978 – 9. august 2010) oli eesti lavakunstnik ja maalikunstnik.

Mihkel Ehala kujundas lava järgmistele teatrilavastustele:
* "Rehepapp" (lavastajad Tiina Rebane, Aare Toikka, Marko Lillemägi, esietendus Tallinna Pedagoogikaülikooli raadiorežii eriala kursusetööna, 2001)
* "Helesinine vagun" (lavastaja Taago Tubin, esietendus Ugalas 2003)
* "Vend Aljoša" (lavastaja Kaarin Raid, esietendus Ugalas 2004)
* "Terrorism" (lavastaja Priit Võigemast, esietendus Ugalas 2004)
* "Kosmonaudi viimane teade" (lavastaja Andres Noormets, esietendus Endlas 2005)
* "Neli aastaaega" (lavastaja Kaarin Raid, Ugalas 2005)
* "Ilma luuminõ & muu äri" (lavastaja Taago Tubin, esietendus Võru Teatriateljees 2005)
* "Kiirgav linn" (lavastaja Taago Tubin, esietendus Draamateatris 2006)
* "Lumumm" (lavastaja Peeter Rästas, esietendus Rakvere Teatris 2006)
* "Painaja" (lavastaja Tarmo Tagamets, esietendus Võru Teatriateljees 2006)
* "Castrozza ehk illusionist" (lavastaja Taago Tubin, esietendus Võru Teatriateljees 2007)
* "Runar & Kyllikki" (lavastaja Taago Tubin, esietendus Ugalas 2007)
* "Vääärviid" (lavastaja Ago Soots, esietendus VAT Teatris 2009)
* "Ja päike tõuseb" (lavastaja Jaanika Juhanson, esietendus Rakvere Teatris 2009)
* "Jäneste kirik" (lavastaja Urmas Lennuk, esietendus Rakvere Teatris 2009)
* "Hecuba pärast" (lavastaja Priit Võigemast, esietendus Linnateatris 2009)
* "Homme näeme" (lavastaja Priit Võigemast, esietendus Linnateatris 2010)
* "Vargamäe varjus" (lavastaja Urmas Lennuk, esietendus Rakvere Teatris 2010).
* "Maakad" (lavastaja Taago Tubin, esietendus Ugala Teatris 2010)

## Välislingid
*Valner Valme. Autorataste all hukkunu oli teatrikunstnik Mihkel Ehala, postimees.ee, 11. august 2010
*Agnes Kuus. Tormiööl kaotas elu mitme auto alla jäänud andekas lavakunstnik, ohtuleht.ee, 11. august 2010
*Lauri Sommer. Teade
*Zbanski Kino. https://vimeo.com/56787549, Sõbrale
*Zbanski Kino. https://vimeo.com/17972178, Reis rohelisse muusikasse, 2010
*Zbanski Kino. https://vimeo.com/3693177, Mitu Schillingut maksab Kilingi-Nõmme?
IQ and Global Inequality

**"IQ and Global Inequality"** ("IQ ja globaalne ebavõrdsus") on 2006. aastal ilmunud Richard Lynni ja Tatu Vanhaneni raamat. Raamatus arendatakse edasi 2002. aastal ilmunud raamatu "IQ and the Wealth of Nations" hüpoteesi, et erinevused riikide majandusliku arengu tasemes on tingitud osaliselt rahvastiku keskmisest intelligentsusest, mida iseloomustab intelligentsuskvoot.

Maailma riikidest kõrgeim keskmine IQ (108) on Hongkongis ja Singapuris, madalaim (59) Ekvatoriaal-Guineas. Eesti ja Soome keskmine IQ on 99.

## Kirjandus

* Elu Eestis on parem, kui meie rahvusliku IQ põhjal oodata võiks
Paul Gerhard Adalbert Willigerode

**Paul Gerhard Adalbert Willigerode** (17. aprill 1859 Tartu – 19. september 1919 Moskva) oli Eesti vaimulik ja 1914. aastast Moskva kindralsuperintendent.

Õppis aastatel 1867–1870 Blumbergi algkoolis ja 1870–1878 Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta 1878–1881. Oli prooviaastal Kuldigas Kuramaal (Reinhold Friedrich Carl Julius Raederi juures), Helmes (Ernst Behse juures) ja Kolga-Jaanis (Emil Henri Rathlefi juures). Ordineeriti õpetajaks 15. augustil 1882.

Oli aastal 1882 Kolga-Jaani Johannese koguduse adjunktõpetaja ja 1882–1885 Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Tartu Maarja kogudust teenis ta aastatel 1885–1914, kusjuures 1909–1914 oli ta Peterburi Kindralkonsistooriumi assessor. Aastatel 1914–1919 oli ta Moskva kindralsuperintendent (ja Moskva konsistooriumi asepresident). Pidas 1915–1916 visitatsioonireise Siberis ja Kaukaasias. Ta arreteeriti kommunistide poolt ja suri Moskva vanglas.

## Isiklikku
Tema isa Adalbert Hugo Willigerode oli Kaarma, Karula ja Tartu Maarja koguduse õpetaja ja 1869. aastal I eesti laulupeo toimkonna juhataja. Tema poeg Adalbert Hugo Willigerode (jun) oli algul Moskvas ja Volgamaal, hiljem (1923–1939) Jämaja koguduse pastor.

## Viited

## Välislingid
* Paul Willigerode
*
Hans Moleman

**Hans Moleman** on tegelane animasarjas "Simpsonid". Ta satub tihti õnnetustesse.

Moleman näeb välja kui vana mees, kõnnib kepiga ja on peaaegu täielikult pime, kuid väidab ise, et on 31-aastane.

Talle annab hääle Dan Castellaneta.
Hugo von der Borg

**Hugo von der Borg** (27. detsember 1825 (vkj)/8. jaanuar 1826 – 4. (vkj)/16. juuli 1885 Kuressaare, Liivimaa) oli Kuressaare bürgermeister ja linnapea.

Hugo von der Borg oli Tartu ülikooli sündiku Carl von der Borgi poeg. 

H. von der Borg õppis 1846–1850 (lõpetas 1854, grad. stud.) Tartu ülikoolis, oli aastatel 1856–1858 Viljandi kihelkonnakohtu adjunkt.

Aastatel 1858–1859 oli H. von der Borg Kuressaare raehärra ja kohtufoogt, alates 1859. aastast kuni surmani bürgermeister, alates 22. aprillist (vkj)/4. maist 1879. aastal ka Kuressaare linnapea.

## Vaata ka
*Kuressaare linnapeade loend
*Kuressaare raad

## Välislingid
*Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat