open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Merike Rõtova

**Merike Rõtova** (1963. aastani **Merike Kuningas**; sündinud 19. augustil 1936) on eesti maletaja, maleajakirjanik ja -treener.

## Elulugu
Ta lõpetas 1954 Türi 1. Keskkooli ja 1959 ajakirjanduse erialal Tartu Riikliku Ülikooli.

Töötanud 1959–1978 Eesti Raadio kirjandussaadete toimetajana, 1978–80 kirjastuse Eesti Raamat toimetajana, 1980–1991 Tallinna Malekooli treenerina.

## Maletajana
Maletama õpetas teda isa Oskar Kuningas. Sai Eesti NSV meistrivõistlustel 1975 hõbeda ja võitis 1976 Paul Kerese I mälestusfestivali naisteturniiri. 

Tuli naiste kirimale maailmameistrivõistlustel 1972–77 3., 1978–84 2. ja 1985–92 5. kohale.

Oli 1986–92 NSV Liidu naiskonnas III kirimaleolümpia võitjaid (1. laual 3,5 p 7-st). Võitnud kirimales Eesti NSV meistrivõistlustel 1966 hõbeda.

2-kordne veteranide MM-i hõbe (1993, 1994). 

## Maletegelasena
Kuulunud 1959–1992 ENSV Maleföderatsiooni presiidiumi. 

A-st 1992 Eesti Kirimaleühingu juhatuse liige. 

## Teoseid
* Male Eestis 1965–1969. 1972, koostaja
* Male Eestis 1970–1976. 1982, koostaja
* Mälestusi Paul Keresest. 1983, koostaja
* Male Eestis 1977–1983. 1986, koostaja
* Male Eestis 1984–1991. 2014, üks koostajaid

## Tunnustus
*1978 NSV Liidu meistersportlane ja rahvusvaheline kirimalemeister
*1997 rahvusvaheline suurmeister kirimales
*2014 Eesti Spordiajaloo Seltsi auliige
* 2021 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi aastapreemia (teenekas maletaja, maleajakirjanik ja -treener, kelle panus Eesti malesse ja maleajaloo talletamisse on olnud erakordne, elukestev, põlvkondadepikkune perekondlik traditsioon. Ta on meistersportlane ja rahvusvaheline suurmeister kirimales, kahekordne veteranide MM-hõbe, kes on koostanud mitmeid maleteemalisi teoseid.)

## Isiklikku
Tema isa Oskar Kuningas oli eesti kirjandusteadlane, kirjandus- ja teatrikriitik, kultuuriloolane ja tõlkija. Tema õde oli Astrid Reinla. 

Merike Rõtova oli abielus Boriss Rõtoviga, nende poeg on Igor Rõtov ja tütar Regina Narva.

## Viited

## Välislingid
*Merike Rõtova FIDE andmebaasis
*
Hoek van Holland

**Hoek van Holland** on üks neljateistkümnest Rotterdami valla osast Lõuna-Hollandi provintsis Hollandis, jagunedes omakorda kaheks linnaosaks: Hoek van Holland ja Oude Hoek.

## Ajaloost

Juba 1914. aastal sai Rotterdam 's-Gravenzande valda kuulunud 2964 elanikuga küla Hoek van Hollandi oma alluvusse, kuid isegi 2013. aastal peetakse paljudes maailma teatmikes 9300 elanikuga Hoek van Hollandit iseseisvaks linnaks.
Orange

**Organge** võib olla:

*Orange (New South Wales), linn Austraalias Uus-Lõuna-Walesi osariigis
*Orange (Vaucluse), linn Prantsusmaal Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas
*Orange (Texas), linn USA-s Texase osariigis, Orange'i maakonna keskus
*Orange (California), linn USA-s California osariigis, Orange'i maakonna keskus
*Orange (New Jersey), linn USA-s New Jersey osariigis Essexi maakonnas
*Orange (Connecticut), linn USA-s Connecticuti osariigis
*Orange S.A., Prantsusmaa sideettevõte
*Orange Music Electronic Company, Briti kitarrivõimenditootja
*Orange Mountain Bikes, Briti jalgrattatootja
Park Geun-hye

**Park Geun-hye** (korea keeles 박근혜; sündinud 2. veebruaril 1952 Daegus) on Lõuna-Korea poliitik, kes oli 25. veebruarist 2013 kuni 10. märtsini 2017 Lõuna-Korea president.

9. detsembril 2016 avaldas parlament korruptsiooniskandaali keskmesse tõusnud president Parkile umbusaldust ja peatas samast päevast tema volitused, kuid formaalselt jäi Park presidendiks edasi kuni konstitutsioonikohus ta 10. märtsil 2017 ametist kõrvaldas. Kohtu otsus tõi tänavatele meelt avaldama sajad presidendi toetajad. Konstitutsioonikohtu ees puhkesid kokkupõrked meeleavaldajate ja politsei vahel, milles hukkus kaks meeleavaldajat. 2018. aastal mõisteti ta mitmes korruptsioonijuhtumis süüdi ning talle määrati 25 aastat vangistust. 24. detsembril 2021 teatati, et president Moon Jae-in on talle armu andnud ning ta vabastatakse vanglast 31. detsembril 2021. 

Ta oli 2011–2021 konservatiivse Saenuri Partei esimees. 

Geun-hye on endise Lõuna-Korea diktaatori Park Chung-hee tütar.

## Välislingid

* CV ametlikul kodulehel
Oranje

***[[Oranje jõgi]]**, jõgi Lõuna-Aafrika Vabariigis
***[[Oranje Vaba Riik]]**, riik aastail 1854–1902
***[[Oranje jõe koloonia]]**, Briti koloonia 1902–1910
***[[Oranje provints]]**, Lõuna-Aafrika Vabariigi provints aastail 1910–1994
***Oranje** on Hollandi jalgpallikoondise hüüdnimi
***[[Oranje (Drenthe)|Oranje]]**, küla Drenthe provintsis Hollandis
***De Oranjes** (mitmus sõnast *oranje*) tähendab Hollandi kuninglikku perekonda. Vaata artiklit Oranje-Nassau dünastia.
***[[Oranje (laev)|Oranje]]**, Hollandi reisilaev, hilisema nimega Angelina Lauro
***[[Oranje vürstiriik]]**
Bonifacio

**Bonifacio** on linn Prantsusmaal Korsika piirkonnas Corse-du-Sudi departemangus.

Korsika saare lõunaosas asuvat linna eraldab Sardiiniast linna järgi nime saanud Bonifacio väin.

1800. aastal oli linna elanike arv 3181, 1901. aastal oli see 4188 ja 1999. aastal 2658. Seisuga 1. jaanuar 2016 elas linnas 3101 inimest.


Bonifacio - Vue haute ville de la marine.jpg|
Bonifacio, Corsica (8132722766).jpg|
Bonifacio falaises escalier roi Aragon.jpg|
Corsica Lucciana Bonifacio citadelle port de plaisance.jpg|


## Sõpruslinnad
*  Morzine, Prantsusmaa
*  Avoriaz, Prantsusmaa

## Viited

## Välislingid
* "Bonifacio: City of Cliffs is France's best-kept secret" CNN travel, 13. juuni 2018
Aleksander Veingold

**Aleksander Veingold** (sündinud 10. oktoobril 1953 Tapal) on Eesti maletaja  ja filosoof . 

Rahvusvaheline meister males (1983), Eesti NSV teeneline treener (1988). 

Lõpetas 1971. aastal Tallinna 15. Keskkooli, 1976. aastal teoreetilise füüsika erialal Tartu Riikliku Ülikooli. Kaitses doktoritöö (PhD) praktilises filosoofias (2005, TLÜ) .

## Maletajana ja treenerina

Võitnud Eesti meistrivõistlustel kulla (1983), 4 hõbedat ja 6 pronksi, mänginud Eesti meeskonnas 5 maleolümpial. 
Paljude rahvusvaheliste maleturniiride võitja, Eesti (2006), Soome (2007, 2011, 2012) ja Portugali (2008) võistkondlik meister. Tegutsenud naiste male maailmameistri Maia Tšiburdanidze sekundandina MM-i matšil (1981)  ja Jaan Ehlvesti treenerina (1986–1990). NSV Liidu kõrgema kategooria treener-õpetaja (1989).

Aastatel 1998–2002 oli ta FIDE alakomitee "Male koolides" ja FIDE arengukomisjoni liige, 2002. aastal avaldas “Memorandumi male üldharidussüsteemi sisseviimisest" , milles muuhulgas kutsus malemaailma üle saama paljuaastasest vildakusest sportliku fundamentalismi suunas .

Paljude aastate jooksul rõhutas Veingold mõistusemängude filosoofia ja male sügavat vastastikust seost.  

2005. aastal kaitses ta Tallinna Ülikoolis praktilise filosoofia alal doktoriväitekirja "Прагмадиалектика шахматной игры: основные особенности соотношения формально- и информально-логических эвристик аргументационного дискурса в шахматах"  ja sai doktorikraadi.

## Filosoofia
Kaasaegse aksiomatiseeritud filosoofia looja , aristoteliaan: «Jääb üle vaid imestada, miks kõigile kättesaadavad Eukleidese "Elemendid" ja vähem kättesaadavad Platoni ja Aristotelese teosed pole viinud üldtunnustatud aksiomatiseeritud filosoofia loomiseni.”.

Täiendas filosoofiatesaurust mõistetega «aksiomatiseeriv analüüs», «inkorporeeriv objekt », «interaktiivne mudel»; aktualiseeris tärmini «aksiomatiseeritud filosoofia». 2014. aastal avaldas raamatu "Основы современной философии".

Veingold kaitseb filosoofia juurutamist kohustuslikku haridussüsteemi eraldi õppeainena: “Filosoofiata pole kohustuslik haridus ilmselt täisväärtuslik.” 

## Tunnustus
*1983 – rahvusvaheline meister
*1988 – Eesti NSV teeneline treener

## Viited

## Välislingid
*
Kaaresuvanto

**Kaaresuvanto** (põhjasaami keeles *Gárasavvon*) on saami asum Enontekiö vallas Lapi maakonnas Soomes.

## Ajaloost

Muonio jõgi sai koos Könkämäeno ja Tornio jõega Rootsi ja Soome piirijõeks Hamina rahuga 1809. See poolitas ka kummalgi pool Muonio jõge asunud Kaarensuvanto küla.

Muonio jõe ääres asuvas Soome Kaaresuvantos on umbes 140 elanikku. Teisel pool Muonio jõge Rootsis on samanimeline kirikuküla (rootsi keeles Karesuando). Mõlemat küla arvesse võttes on Kaarensuvantos tänapäeval kokku 470 elanikku.

Alles 1980. aastal ehitati jõele maanteesild, tänu millele sai Kaaresuvanto Euroopa peatee E45 kõige põhjapoolsemaks punktiks. Asulat läbib lääne–idasuunaline Euroopa vahetee E08.
Frederikshavn

**Frederikshavn** on sadamalinn Põhja-Jüütimaa piirkonnas Taanis, Frederikshavni valla keskus.

Asula nimi oli varem *Fladstrand*. Linnaks saamisel 1818. aastal anti Taani kuninga Frederik VI järgi nimeks Frederikshavn.
Villa San Giovanni

**Villa San Giovanni** on sadamalinn città metropolitana di Reggio Calabrias Calabria maakonnas Itaalias.

Detsembris 1908 tabas linna tugev maavärin, mille tagajärjel hukkus 698 inimest ehk peaaegu 10% elanikkonnast.

## Viited

## Välislingid
Eesti Noorsoo Kasvatuse Selts

**Eesti Noorsoo Kasvatuse Selts** (lühend **ENKS**) oli aastatel 1906–1940 Tartus tegutsenud ühendus, tegeles kultuuriharidustööga ja taotles eestikeelsete koolide ja lasteaedade ehitamist.

Seltsi eestvõttel asutati 1906. aastal esimene eestikeelne keskkool (gümnaasium) – ENKSi tütarlastegümnaasium (praegune Miina Härma Gümnaasium).

## Viited
Eesti Muusikaloo Toimetised

**Eesti Muusikaloo Toimetised** oli aastatel 1995–2008 ilmunud muusikateaduslike artiklite kogumik.

Kogumikku andis aastatel 1995–1996 välja Eesti Keele Instituut, pärast seda Eesti Muusikaakadeemia.

## Kogumiku numbrid
* Nr 1, *Music History Writing and National Culture* (erinevad autorid), 1995.
* Nr 2, Kristel Pappel. Muusikateater Tallinnas XVIII sajandi lõpus ja XIX sajandi esimesel poolel. Mozartist Wagnerini, 1996. 
* Nr 3, Virve Lippus, koostanud Urve Lippus. Eesti pianistliku kultuuri kujunemine, 1997. 
* Nr 4, Heidi Heinmaa. Protestantlik kantoriinstitutsioon Tallinnas 16.-17. sajandil, 1999. 
* Nr 5, Valgeid laike eesti muusikaloost (erinevad autorid), 2000. 
* Nr 6, Rahvuslikkuse idee ja eesti muusika 20. sajandi algupoolel (erinevad autorid), 2002.
* Nr 7, Muusikaelu Eestis 20. sajandi algupoolel (erinevad autorid), 2005.
* Nr 8, Meeskoor ja meestelaul (erinevad autorid), 2007. 
* Nr 9, 19. sajandi muusikaelu Eestis (erinevad autorid), 2008. 

## Viited
GML

**GML** võib tähendada:

* Keskalamsaksa keel (ISO 639-3) oli 13.–16. sajandil Lääne- ja Põhjamere ääres räägitud keel
* Antonovi lennuväli (IATA kood GML)

## Infotehnoloogias
* Game Maker Language on Game Makeri programmeerimiskeel
* Generalized Markup Language, on SGML-i eelkäija 
* Generative Modelling Language on PostScripti laiendus 3D-kujundite jaoks
* Geography Markup Language on XML-failivorming geograafiliste andmete jaoks
* Graffiti Markup Language on XML-ipõhine failivorming
* Graph Modelling Language (ka *Graph Meta Language*) on hierarhiline ASCII-põhine failivorming graafide kirjeldamiseks.
Helsingør

**Helsingør** on sadamalinn Taanis Sjællandil Pealinnapiirkonnas, Helsingøri valla keskus.

Helsingøri lähedal asub Kronborgi loss, mis on üks tähtsamaid renessansslosse Põhja-Euroopas. 30. novembril 2000 kanti loss UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Maailmas on Kronborgi loss tuntud pigem William Shakespeare'i näidendi "Hamlet" tegevuskohana. Näidendis ei nimetata lossi Kronborgiks, vaid Helsingøri (Elsinore) lossiks. Loss ehitati Shakespeare'i eluajal. Seega ajal, millest "Hamleti" sündmustik räägib, seda veel olemas ei olnud.

## Viited
Eesti Muusikakoolide Liit

**Eesti Muusikakoolide Liit** (lühend **EML**) on aastal 1993 asutatud liit, mis ühendab 2024. aasta seisuga 86 muusika- ja kunstikooli.

Põhikirja järgi on liidu eesmärgid järgmised: 
*liikmete muusikaharidusliku töö- ja kutsealase tegevuse korraldamine ja koordineerimine;
*liikmete muusikakoolidele muusikaharidusliku õppekirjanduse ja –vahendite tellimine ning õppevahendite koostamine;
*muusikahariduse riiklike õppekavade ning arengukavade koostamises osalemine.

Aastast 2001 on EML Euroopa Muusikakoolide Liidu (EMU) liige.

## Viited

## Välislingid
*EMLi koduleht
Gedser

**Gedser** on sadamalinn Taanis Falsteri saarel Sjællandi piirkonnas. Linnas elab 764 inimest (seisuga 1. jaanuar 2014). See on Taani lõunapoolseim linn.

## Viited
Riisselja raudteejaam

**Riisselja raudteejaam** oli raudteejaam Pärnumaal Saarde vallas Riisselja külas. Rajamisel jäi see Saarde kihelkonda  Pati mõisa maadele.

Riisseljas oli raudteejaam kitsarööpmelise Pärnu–Mõisaküla–Viljandi raudteel. Riisseljast hargnes ka Riisselja–Orajõe raudteeharu, mida 1930. aastal pikendati Iklasse.

Riisselja raudteejaam suleti 1975. aastal. Selle hooned pole säilinud.

Riisseljale eelnes Pärnu poolt Surju raudteejaam ja järgnes Sigaste raudteepeatus. Iklasse viival raudteel järgnes sellele Ristiküla raudteejaam.

## Välislingid
* FOTO: Riisselja raudteejaam aastal 1974; Baltic Trains Picture Gallery
Tarragona

**Tarragona** on Kataloonia sadamalinn Hispaania kirdeosas. See on Tarragona provintsi, Camp de Tarragona piirkonna ja Tarragonèsi maakonna keskus. See asub Francolí jõe suudmes Vahemere rannikul Costa Daurada.

Elanike arv oli 2024. aasta seisuga 141 151.

Vana-Rooma ajal kandis linn nime **Tarraco** ning see oli sel ajal üks tähtsamaid linnu Pürenee poolsaarel. 2000. aastal kanti Tarragonas ja selles ümbruses asuvad Vana-Rooma aegsed ehitised UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Tarragona on oluline Hispaania sadamalinn. Linn toetab samuti selle ümber koondunud naftakeemiatööstust ning Tarragona sadam käitleb ja sealt transporditakse iga aasta miljoneid tonne naftat.

## Ajalugu
Tarragonas asus algselt ibeeride asula. Roomlased vallutasid selle 218./217. aastal eKr väejuht Gnaeus Cornelius Scipio Calvuse juhtimisel. Seejärel rajasid roomlased sinna tugipunkti. Aastal 45 eKr sai see Rooma kolooniaks.

Alates aastast 27 eKr kuni Lääne-Rooma keisririigi lagunemiseni 5. sajandi teises pooles oli see Rooma provintsi Hispania Tarraconensise pealinn.

## Vaatamisväärsused
### Antiikvaremed
UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluv Tarragona Vana-Rooma aegne kompleks hõlmab kokku 14 objekti:
*Rooma müürid
*Keiserliku kultuse ala
*Provintsifoorum
*Circus
*Koloniaalfoorum
*Rooma teater
*Tarragona amfiteater
*Varakristlik surnuaed
*Les Ferrerese akvedukt (tuntud ka kui Pont del Diable) – Tarragonast umbes nelja kilomeetri kaugusel põhjas asuv Rooma-aegne akvedukt, mis tõi Francolí jõest pärit vee Rooma-aegsesse Taracosse
*Torre dels Escipions – umbes viie kilomeetri kaugusel asuv matusetalituste torn 
*El Mèdoli karjäär – Tarragonast umbes üheksa kilomeetri kaugusel põhjas
*Centcellese villa-mausoleum – Tarragonast umbes 4,5k kilomeetri kaugusel kirdes
*Villa dels Munts – Tarragonast umbes 10 km kaugusel idas
*Arc de Berà – Tarragonast umbes 20 km kaugusel idas Roda de Berà vallas

Lisaks asub arvukalt antiikseid esemeid Tarragona riiklikus arhitektuurimuuseumis.


Tarragona 20070527.jpg|Tarragona amfiteater
Muralles romanes (Tarragona) - 4.jpg|Rooma-aegsed linnamüürid
Roman_aqueduct_Tarragona.jpg|Les Ferrerese akvedukt
Spain.Catalonia.Roda.de.Bara.Arc.Bera.jpg|Arc de Berà


### Religioossed ehitised

* Tarragona katedraal – 12.–13. sajandist pärit katoliiklik kirik, mis ühendab romaani ja gooti arhitektuuri elemente

## Haridus
Tarragonas asub 1991. aastal asutatud Rovira i Virgili ülikooli kaks linnakut: Campus Catalunya ja Campus Sescelades.

## Sport
Tuntuim Tarragonas tegutsev spordiklubi on 1886. aastal asutatud Gimnàstic de Tarragona. Selle jalgpallimeeskond on mänginud Hispaania kõrgliigas neljal hooajal (perioodil 1947–1950 ja hooajal 2006/07). Klubi kodustaadion on Nou Estadi Costa Daurada, mis mahutab 14 591 pealtvaatajat.

2018. aastal toimusid Tarragonas XVIII Vahemere mängud.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* Tarragona turismileht (*inglise keeles*)
*Vana-Roomast pole Tarragonas pääsu, Postimees, 18. oktoober 2014
Samsun

**Samsun** on Samsuni provintsi pealinn Türgi põhjaosas Musta mere lõunakaldal.

Linnas algas mais 1919 Mustafa Kemal Atatürki juhitud Türgi iseseisvussõda.

## Välislingid
Roman

**Roman** võib tähendada mitut asja:
***[[Roman (Bulgaaria)|Roman]]**, linn Bulgaarias
***[[Roman (Rumeenia)|Roman]]**, linn Rumeenias
***[[Romani vald]]** on vald Prantsusmaal Eure'i departemangus
***[[Roman (eesnimi)|Roman]]** on mehenimi
***[[Roman (perekonnanimi)|Roman]]** on perekonnanimi

## Vaata ka
*Romanss
*Romans
*Romaan
Heikki Siren

**Heikki Siren** (5. oktoober 1918 – 25. veebruar 2013) oli soome arhitekt.

Eduskunna hoone projekteerinud arhitekt Johan Sigfrid Sirén oli Heikki Sireni isa. Heikki Siren õppis Helsingi tehnikakõrgkoolis teiste seas oma isa käe all ja lõpetas kooli 1946. aastal arhitektina. 

Ta töötas esialgu isa büroos. Aastal 1949 asutas ta koos arhitektist abikaasa Kaija Sireniga oma arhitektuuribüroo. Kaija ja Heikki Siren töötasid koos kogu elu. Neil sündis neli last. Kaija Siren suri 2001. aastal.

## Tunnustus
Heikki ja Kaija Siren said 1984. aastal Soome kultuurifondi preemia ja 1986. aastal valiti nad Ameerika Arhitektide Instituudi auliikmeks.

2009. aastal sai Heikki Siren Otaniemi kabeli ja selle ümbruse kujundamise eest Benettoni sihtasutuse rahvusvahelise arhitektuuripreemia.

## Teoseid

* Otaniemi kabel Espoos (1957, koos Kaija Sireniga)
* Helsingi soomekeelse ühiskooli hoone (1972, koos Kaija Sireniga)
* Sauvosaari koolimaja Kemis (1961)
* Kallio ärihoone Helsingis (1965)
* Kankaanpää linnavalitsuse hoone (1967, koos Kaija Sireniga)
* Kindlustusseltsi Ilmarinen ärihoone Helsingis (1968, koos Kaija Sireniga)
* Kankaanpää kogudusehoone (1971, koos Kaija Sireniga)
* Brucknerhaus Austrias Linzis (1974)
* Soome Rahvusteatri uus hoone (1954, koos Kaija Sireniga)
* Kankaanpää spordikeskus (1975, koos Kaija Sireniga)
* Graniittitalo Helsingis (1982, koos Kaija Sireniga)
* Bagdadi kongressipalee Iraagis (1983, koos Kaija Sireniga)

## Viited

## Välislingid
Jiang Yi-huah

**Jiang Yi-huah** (sündinud 11. novembril 1960 Keelungis) on Hiina Vabariigi poliitik, kes oli 18. veebruarist 2013 8. detsembrini 2014 Hiina Vabariigi peaminister.

Tal on Yale'i ülikoolist doktorikraad politoloogia alal.

Aastatel 2009–2012 oli ta siseminister ja 2012–2013 asepeaminister.

Peaministri ametist astus ta tagasi 29. novembril 2014 seoses valitseva erakonna Guomindangi lüüasaamisega kohalikel valimistel. Kuni  Mao Chi-kuo valitsuse ametisse kinnitamiseni 8. detsembril täitis ta endiselt valitsusjuhi kohuseid.
Keith Mitchell

**Keith Claudius Mitchell** (sündinud 12. novembril 1946) on Grenada poliitik, alates 20. veebruarist 2013 Grenada peaminister.

Ta oli peaminister ka 22. juunist 1995 kuni 9. juulini 2008. Ta on konservatiivse Uue Rahvusliku Partei esimees.

Keith Mitchell õppis Lääne-India ülikoolis matemaatikat ja keemiat ning lõpetas 1971. aastal ülikooli bakalaureusekraadiga. Ta sai 1975. aastal magistrikraadi Howardi ülikoolist ja 1979. aastal doktorikraadi Ameerika Ülikoolist. Ta sai 1984. aastal Ameerika Ühendriikide kodakondsuse, kuid loobus sellest enne peaministriks saamist.

Keith Mitchell valiti esimest korda parlamenti 1984. aastal ning ta on kõigil järgmistel valimistel oma koha säilitanud.
Cabdi Faarax Shirdoon

**Cabdi Faarax Shirdoon** (sündinud 1958) on Somaalia majandusteadlane, ettevõtja ja poliitik. 

Ta oli 17. oktoobrist 2012 kuni 2. detsembrini 2013 Somaalia peaminister.
Eesti Künniselts

**Eesti Künniselts** on aastal 1990 aastal asutatud selts, kuhu kuulub künnivõistlejaid, -kohtunikke ja sponsoreid.

Põhikirja järgi on seltsi eesmärgid järgmised:
* "künnioskuste ja kultuuri edendamine ja kaitsmine ning õigete künnivõtete propageerimine";
* "künnivõistluste ja demonstratsioonide organiseerimine ja nendele kaasaaitamine";
* "ülemaailmse künniorganisatsiooni (W:P:O) tööst ja künnivõistlustest osavõtt ja neile kaasaaitamine";
* "künnikonsulentide ja -kohtunike ettevalmistamine ja atesteerimine".

Aastast 1989 on selts Maailma Künniorganisatsiooni (WPO) liige.

## Vaata ka
* Künnivõistlus

## Viited

## Välislingid
*Künniseltsi koduleht
Kaija Siren

**Kaija Siren** (sünninimi **Katri (Kaija) Anna-Maija Helena Tuominen**; 23. oktoober 1920 Kotka – 15. jaanuar 2001 Helsingi) oli soome arhitekt.

Kaija Siren lõpetas 1948. aastal Helsingi tehnikakõrgkooli arhitektuuri alal. 1949. aastal asutas ta koos arhitektist abikaasa Heikki Sireniga oma arhitektuuribüroo. Kaija ja Heikki Siren töötasid koos kogu elu. Neil sündis neli last.

## Tunnustus
Heikki ja Kaija Siren said 1984. aastal Soome kultuurifondi preemia ja 1986. aastal valiti nad Ameerika Arhitektide Instituudi auliikmeks.

## Töid (koos Heikki Sireniga)

* Otaniemi kabel Espoos (1957)
* Kankaanpää linnavalitsuse hoone (1967)
* Kindlustusseltsi Ilmarinen ärihoone Helsingis (1968)
* Kankaanpää kogudusehoone (1971)
* Soome Rahvusteatri uus hoone (1954)
* Kankaanpää spordikeskus (1975)
* Graniittitalo Helsingis (1982)
* Bagdadi kongressipalee Iraagis (1983)

## Viited
Eesti Linnukasvatajate Selts

**Eesti Linnukasvatajate Selts** on aastal 1919 asutatud selts, mis ühendab linnukasvatusega tegelejaid.

Selts asutati 1919 nimega *Eesti sulg- ja väikeloomakasvatuse edendamise selts*. Aastast 1929 kannab praegust nime **Eesti Linnukasvatajate Selts**. Seltsi tegevus katkes Teise maailmasõja ajal. Selts taasasutati 1989.

## Viited
Datlid

**Datlid** on datlipalmi viljad. Need on väga magusad ja isegi lääged.

Datlid on ovaalse silinderja kujuga. Nende pikkus on 3–7 cm ja läbimõõt 2–3 cm. Küpsete datlite värv varieerub sorditi erepunasest erekollaseni. Igas datlis on 2–2,5 cm pikkune ja 6–8 mm paksune kivi. 

Levinumad datlisortide rühmad on pehmed (nt 'Barhee', 'Halawy', 'Khadrawy', 'Medjool'), poolkuivad (e.g. 'Dayri', 'Deglet Noor', 'Zahdi') ja kuivad datlid (nt 'Thoory'). Vilja tüüp sõltub selle glükoosi-, fruktoosi- ja suhkrusisaldusest.

Datlid küpsevad neljas järgus, mida tuntakse nende araabiakeelsete nimede järgi: *kimri* (toores), *khlal* (täissuuruses, krõmpsuv), *rutab* (küps ja pehme) ning *tamar* (küps ja päikeses kuivanud).

Iraagis, Araabia poolsaarel ning Marokost läände jäävas Põhja-Aafrika osas on datlid tähtis eksportvili. Juba piiblis on neid mainitud üle 50 korra. Islami kultuuris süüakse datleid ja jogurtit või piima traditsiooniliselt ramadaaniaegseks õhtueineks. Datleid (peamiselt 'Medjooli' ja 'Deglet Noori') kasvatatakse ka Ameerikas: USAs Lõuna-Californias, Arizonas ja Lõuna-Floridas, Mehhikos Sonoras ja Baja Californias.

Datlipalmid hakkavad vilja kandma 4.-8. eluaastal, kaubanduslikus mahus saaki võib saada 7-10 aastat. Täiskasvanud datlipalmilt võib saada 80–120 kg datleid hooaja kohta, ehkki nad kõik ei küpse samaaegselt, nii et aastasse mahub mitu saagikoristust. Et viljad oleksid müügikõlbulikud, tuleb datlikobaraid harvendada ja enne küpsemist katta või siduda nende ümber kott, et viljad oleks kaitstud ilma ning kahjurite, näiteks lindude eest.

## Välislingid
Eesti Lambakasvatajate Selts

**Eesti Lambakasvajate Selts** (lühend: ELaS) on aastal 1928 asutatud ja taasasutatud 1990 selts, mis koondab enda alla lamba- ja kitsekasvatusega tegelejaid.

Põhikirja järgi on ELaSi eesmärgid "liikmete toetamine nende tegevuses, lammaste tõuaretuse koordineerimine, jõudluskontrolli läbiviimine ning tõuraamatu pidamine". 

2013. aasta 5. juuni seisuga oli seltsil 199 liiget. 

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht (vaadatud 27.02.2013)
Elva linna aukodanik

**Elva linna aukodaniku** nimetus on Elva linna tunnustusavaldus, mis antakse üksikisikutele Elva linnale osutatud teenete eest või linnapoolse erilise austuse märgiks.

Elva linna aukodaniku nimetuse andmise otsustab Elva linnavolikogu. Ettepanekuid aukodanike nimetamiseks võivad teha linnavolikogu liikmed, linnavolikogu komisjonid, Elva linnavalitsus, linnakodanikud ning linna asutused ja ettevõtjad.

Aukodaniku nimi kantakse Elva linna auraamatusse, aukodanikule antakse Elva linna auaadress ja teenetemärk. Aunimetuse üleandmise tseremoonia toimub Eesti Vabariigi või Elva linna aastapäeval.

## Elva linna aukodanikud
Elva esimene aukodanik oli näitleja Leopold Hansen .

Alates 1988. aastast on Elva aukodanikeks saanud:

## Viited
Eesti Maakarja Kasvatajate Selts

**Eesti Maakarja Kasvatajate Selts** (ka Eesti Maakarja Kasvatuse Selts) on aastatel 1920–1947 ja uuesti aastast 1989 tegutsev selts.

Põhikirja järgi on seltsi eesmärk "eesti maatõu kui ohustatud tõu kaitsmine, säilitamine, tõuaretustöö juhtimine ja korraldamine ning selle veisetõu levitamine". 

Aastast 1995 on eesti maatõugu veis kantud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ohustatud tõugude raamatusse. 

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht (vaadatud 27.02.2013)
Eesti Tõuloomakasvatuse Liit

**Eesti Tõuloomakasvatuse Liit** (lühend **ETLL**) on aastal 1993 asutatud liit, mis ühendab looma- ja linnutõugude aretamisega tegelevaid ühistuid ja mittetulundusühinguid.

Põhikirja järgi on ETLLi eesmärgid "Eesti Vabariigis aretatavate looma- ja linnutõugude genofondi säilitamine ja rikastamine, nende geneetilise potentsiaali suurendamine, tõuaretusalase teadustöö ja tegevuse arendamine".

## Viited

## Välislingid
*ETLLi koduleht (vaadatud 27.02.2013)
EMVI Taimebiotehnoloogia Uurimiskeskus EVIKA

**EMVI Taimebiotehnoloogia Uurimiskeskus EVIKA** on aastal 1980 Sakus asutatud uurimiskeskus.

EVIKA moodustati 1980 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMTUI) taimekaitse osakonna baasil, kui sinna loodi taimebiotehnika labor. Aastal 1990 eraldus labor EMMTUIst ja läks Põllumajandusministeeriumi alluvusse. Aastal 1997 liitus EVIKA Eesti Põllumajandusülikooliga (praegune Eesti Maaülikool). Aastast 2005 on EVIKA EMÜ põllumajandus- ja keskkonnainstituudi all.

## Viited

## Välislingid
*EVIKA koduleht (vaadatud 27.02.2013)
Eesti Tõusigade Aretusühistu

**Eesti Tõusigade Aretusühistu** (lühend **ETSAÜ**) on aastast 1923 eri nimede all tegutsev ühendus.

ETSAÜ asutati 1923 kui *Eesti Seakasvatajate Selts*. Aastal 1947 loodi kaks riiklikku tõulava: Eesti Suurt Valget Tõugu Sigade Riiklik Tõulava ja Eesti Lontkõrvaliste Sigade (hiljem peekonsigade) Riiklik Tõulava. Aastal 1993 nimetati need tõulavad *aretusühistuteks*. Aastal 1998 ühinesid peekonsigade aretusühistu liikmed Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistuga.

## Viited

## Välislingid
*ETSAÜ koduleht (vaadatud 27.02.2013)
Aukodanik

**Aukodanik** on aunimetus, mille riik või kohalik omavalitsus annab inimesele teenete eest või tunnustusena. 

## Eesti linnade ja valdade aukodanikud
Eestis jagavad aukodaniku nimetusi paljud linnad ja vallad, suurematest linnadest näiteks Tallinn, Tartu, Narva, Pärnu, Viljandi ja Haapsalu, väiksematest omavalitsustest aga Elva, Kallaste, Mõisaküla, Abja vald, Tori vald ja Saare vald. Nimetuse väljaandmise sagedus ja aukodanike arv varieeruvad suuresti, näiteks valitakse Tartus aukodanikke igal aastal, Pärnus anti aukodaniku nimetus 1886–2009 aga kuuele inimesele.

Eesti riigil aukodanikke ei ole. Küll aetakse aukodaniku nimetusega vahel segi aasta kodaniku aunimetust, mida annab kodanikupäeval välja kultuuriministeerium.

### Aukodanikud
* Tallinna aukodanik
* Tartu linna aukodanik
* Narva linna aukodanik
* Kärdla linna aukodanik
* Elva linna aukodanik
* Põltsamaa linna aukodanik
* Albu valla aukodanik

## Vaata ka
*Aukodanik (seisus)
*Ameerika Ühendriikide aukodanik

## Viited
Aasta kodanik

**Aasta kodanik** on aunimetus, mida antakse välja kord aastas, kodanikupäeval. Seda annab välja Eesti siseministeerium, aastatel 2003–2020 kultuuriministeerium.

Tiitlile saavad kandideerida Eesti Vabariigi alalised elanikud ja kandidaate saavad esitada kõik soovijad. Taotluses tuleb põhjendada kandidaadi sobivust aasta kodaniku aunimetusele. Aasta kodaniku aunimetusega tunnustatakse tegusana ja Eesti ühiskonna suhtes hoolivana silma paistnud inimesi.

Aasta kodaniku nimetuse andmise tava algatas endine rahvastikuminister Paul-Eerik Rummo.

Kõik aasta kodaniku aunimetuse pälvinud saavad Reti Saksa miniskulptuuri "Ühiskonna õis".

## Aasta kodanikud

Aasta kodaniku valimise puhul on alati abiks juhtmõte, mille pakub välja Kultuuriministeerium.

Aasta kodaniku tiitli on pälvinud:

* 2003 – "Eesti kodanik on Euroopa kodanik" – Lennart Meri
* 2004 – "Tugev pere, rõõmus rahvas" – Jüri Jaanson
* 2005 – "Lapsest sirgub kodanik" – Kai ja Arend Adamson
* 2006 – "Heast pereisast algab riik" – Andrus Veerpalu
* 2007 – "Eesti riik on minu üle uhke" – Lagle Parek
* 2008 – "Eesti Vabariik läbi üheksakümne aasta" – Rainer Nõlvak
* 2009 – "Loovad inimesed, edukas riik" – Erkki-Sven Tüür
* 2010 – "Tegus kodanik on riigi rikkus" – Pieter Boerefijn
* 2011 – "Kodanikuks kasvanud" – Konstantin Vassiljev
* 2012 – "Väärikalt läbi elu" – Krista Aru
* 2013 – "Kodanik loob ja hoiab kultuuripärandit" – Marju Kõivupuu
* 2014 – "Liikumine tervendab maailma"– Ilma Adamson
* 2015 – "Muusika ühendab" – Helen Sildna
* 2016 – "Uusi horisonte luues" – Kristi Liiva
* 2017 – "Kujundame tulevikku" – Rasmus Rask
* 2018 – "Ühine riik liidab" – Eva Truuverk
* 2019 – "Meid liidab see, mida armastame" – Riina Roose
* 2020 – "Kodanik võtab vastutuse" – Arkadi Popov
* 2021 – Irja Lutsar
* 2022 – Johanna-Maria Lehtme
* 2023 – Triinu Ossinovski
* 2024 – Iti Aavik
* 2025 – Piia Kallas

## Viited
Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistu

**Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistu** (lühend **ETKÜ**) on aastal 1993 loodud ühendus, mis koondab eesti holsteini, eesti punase karja, eesti maakarja ja lihaveiste aretajaid.

ETKÜ tegevusvaldkonnad on näiteks tõuaretustemaatika, tõuraamatute pidamine ja tõutunnistuste väljaandmine, aretusmaterjali kogumine ja müük, seemendusteenused ja vastav nõustamine.

ETKÜ-l on oma kunstliku seemenduse jaam, kus on umbes 240 pulli.

## Viited

## Välislingid
*ETKÜ koduleht (vaadatud 27.02.2013)
Piet Boerefijn

**Piet** (õieti **Pieter**) **Boerefijn** (sündinud 11. aprillil 1963) on hollandi päritolu Eesti ühiskonnategelane ja humanitaarabi vahendaja. Eestis rajas ta Eesti Toidupanga, mis jagab vähekindlustatud inimestele toitu.

Boerefijn pärineb Woerdeni linnast Kesk-Hollandis ja on õppinud Utrechti Ülikoolis geograafiat. Ta alustas tegevust Eestis Hollandi Kesk- ja Ida-Euroopa fondide ühenduse (mittetulundusorganisatsioon Hollandi Kesk- ja Ida-Euroopa Fondid, 2005. aastast SA Eesti-Hollandi Heategevusfond Päikeselill) esindajana.

## Tunnustus
* 2008 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk (seeria 600)
* 2009 Hollandi Oranje-Nassau orden
* 2010 Eesti aasta kodaniku aunimetus
* 2019 Tallinna teenetemärk

## Artikleid
* "Karjuv vajadus empaatia järele" EPL, 26. aprill 2007
* "Meie heategu toob toidu lauale" Delfi, 8. november 2010

## Viited

## Välislingid
* "Piet Boerefijn: aasta kodanikuks saamine on minu jaoks suur au!" Delfi, 25. november 2010
* Riina Kindlam "Prantsuse pasteet ja hiina klimbid eesti laste heaks" Eesti Elu, 1. detsember 2011 (pildiallkirjas nimetatakse Piet Boerefijni "Eesti aukodanikuks")
* Riina Tobias  "Piet Boerefijn: Eesti ühiskond on mõistnud, et raha ei ole kõige tähtsam - See more at: http://online.le.ee/2012/07/02/piet-boerefijn-eesti-uhiskond-on-moistnud-et-raha-ei-ole-koige-tahtsam/#sthash.XjldRPWG.dpuf" Lääne Elu, 2. juuli 2012
* "LÕPP HEA, KÕIK HEA. Persoonitund. Piet Boerefijn" Vikerraadio, 23.12.2010
* Erika Prave "Hollandlane Piet Boerefijn ootab idavirulastelt rohkem initsiatiivi" Põhjarannik, 12.10.2002
* "63 miljonit laiali jaganud Piet" Naiste Maailm, 23.09.2010
* Riina Luik "Piet Boerefijn – Eesti Robin Food" Postimees, 26.12.2012
Vaimulike nimetuste loend

**Vaimulike nimetuste loendis** on loetletud vaimulike nimetusi eri usundeis.

## Judaism
* rabi
* hazzan
* dayan
* kohen
* levi
* mohel
* sofer
* gabbai

## Kristlus
* abee - katoliku vaimulik Prantsusmaal
* abt - meeskloostri ülem
* abtiss - naiskloostri ülem
* adjunkt-õpetaja ehk abiõpetaja
* dekaan - kiriklik vanem vaimulik katoliku ja anglikaani kirikus
* diakon - abivaimulik
* ema - austav nimetus kõrgele naisvaimulikule
* iguumen - õigeusu meeskloostri ülem
* iguumenja - õigeusu naiskloostri ülem 
* isa, isake - vaimuliku üldnimetus katoliikluses ja õigeusus (sama mis "paater", *pater*, *батюшка* jne)
* kardinal - amet katoliikluses, paavsti valija ja kandidaat
* köster - abivaimulik (praegusel ajal pole kasutusel)
* metropoliit - peapiiskop
* munk
* munkpreester - preestripühitsusega munk
* paavst - katoliku kiriku juht
* papp - vaimuliku üldnimetus, üks vanimaid nimetusi eesti keeles
* pastor ("karjane") e (kiriku)õpetaja - protestandi vaimulik
* patriarh - õigeusu kiriku juht
* piiskop - kõrgem vaimulik
* piiskoplik vikaar
* praost - vaimulike juht protestantismis (amet)
* preester - vaimulik (pühitsus)
* presbüter - koguduse vanem (tuleneb samast sõnatüvest kust "preester")
* vikaar-õpetaja
* õpetaja
* ülempreester

Eestimaal ja Liivimaal kiriku ja kirikukogukonna juures tegutsenud köstrid (kirikuõpetaja abiline, kes pidi talupoegadele katekismust ja kirikulaulu õpetama), organistid, kellamehed jt kirikuteenrid ei kuulunud vaimulikkonna hulka.

## Islam
* muezzin
* imaam
* mufti
* mulla
* ajatolla
* derviš

## Budism
* arhat ehk arahant - vääriline
* bogdogeegen - budismi peavaimulik Mongoolias 
* hubilgaan - Mongoolias taaskehastunud kõrgem vaimulik 
* laama - tiibeti vaimulik; kõrgeim laama on dalai-laama
* tulku - Tiibeti budismis taaskehastunud suur õpetaja

## Hinduism
* brahmaan
* guru
* riši
* baba
* sri (shri)
* swami
* mohandas
* pandit
Eesti Onkoloogiakeskus

**Eesti Onkoloogiakeskus** on aastal 1966 loodud asutus, mis aastast 2001 on Põhja-Eesti Regionaalhaigla üksus. Aastal 2010 keskus reorganiseeriti ning moodustati **onkoloogia- ja hematoloogiakliinik**, mis on üks seitsmest Põhja-Eesti Regionaalhaigla kliinikust.

## Ajalugu
Asutus loodi 1966 Vabariikliku Onkoloogiadispanseri baasil. Aastal 2001 liideti asutus Põhja-Eesti Regionaalhaiglaga.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Põhja-Eesti Regionaalhaigla kodulehel (vaadatud 27.02.2013)
Eesti Arst

**Eesti Arst** on 1922. aastast ilmuv teaduslik meditsiiniajakiri.

Aastatel 1922–1940 andis ajakirja välja Eesti Arstide Liit ja aastas ilmus 12 numbrit. Eesti NSV aegu oli ajakirja väljaandja Tervishoiu RK. Esimene number uue nime Arstiteadus all ilmus 7. jaanuaril 1941. Plaanis oli välja anda kümme 80-leheküljelist numbrit aastas. Aastatel 1941–1944 oli Eesti Arsti väljaandja Akadeemiline Arstiteaduse Selts ja ajakiri ilmus ebaregulaarselt. Sõjajärgsel perioodil väljaandmine katkes. 

Aastatel 1954–1957 ilmus 6 meditsiiniartiklite kogumikku *Nõukogude Eesti Tervishoid*. 1958. aastast hakkas ajakiri ilmuma perioodiliselt kuus korda aastas ja kandis nime *Nõukogude Eesti Tervishoid*. 1989. aastast kannab see nime **Eesti Arst**. 2000. aastast ilmub ajakiri 12 korda aastas.

## Peatoimetajad
*1922–1928 Siegfried Talvik
*1929–1944 Albert Valdes
*1958–1964 Anton Nordberg
*1965–1999 Oku Tamm
*2000–2010 Väino Sinisalu
*2010 – detsember 2013 Andres Soosaar
*jaanuar 2014 – detsember 2019 Ülla Linnamägi
*jaanuar 2020 – Urmas Siigur

## Viited

## Kirjandust
* Käbin J. Eesti Arstide Seltsi ajaloost. Eesti Arst 1989; 4:277–80.
* Kutsar K. "Eesti Arst" 1922–1940. Eesti Arst 1989; 1:5–16.
* Tomberg T., Sinisalu V. Eesti Arst – üldmeditsiiniline teadusajakiri. Eesti Arst 2004; 83(12):802–5.
* Kaasik A-E. – 85 aastat Eesti Arsti. Eesti Arst; 86(9):611–3.

## Välislingid
*Ajakirja koduleht (vaadatud 27.02.2013)
*EE artikkel ajakirjast
Eesti Kardioloogia Instituut

**Eesti Kardioloogia Instituut** oli aastatel 1984–2007 Sotsiaalministeeriumi haldusalas olnud asutus, mis tegeles peamiselt südame- ja veresoonkonnahaiguste vähendamisega seotud arendusprogrammidega.

Instituut asutati 1. jaanuaril 1984 nime all *Eesti NSV Kardioloogia Teadusliku Uurimise Instituut*.

## Viited
Pandži Pojon

**Pandži Pojon** (tadžiki keeles Панҷи Поён, pärsia keeles *پنج کم*; samuti on koht tuntud nõukogudeaegse venekeelse nimega *Nižni Pjandž*) on Tadžikistani piiripunkt Afganistani-Tadžikistani piiril Hatloni vilajetis. Nii tadžiki kui ka pärsia kohanimi tähendab viit madalat ehk koolmekohta.

Tänaseks on üle Pandži jõe ehitatud betoonsild.

See on Euroopa tee E123 viimane punkt.

Selles eelpostis on mureks uimastikaubanduse kasv. Rahvusvahelise koostöö raames valmis 2008. aastal uus tollirajatis, milline ehitati USA abiga.
Calvadosi departemang

**Calvadosi departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Normandia piirkonnas.

Ta moodustati pärast Prantsuse revolutsiooni 4. märtsil 1790. Ühtib osaliselt varasema Normandia provintsiga. Tol ajal kandis ta nime Orne-Inférieure'i departemang. 2015. aastani kuulus departemang Alam-Normandia piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
* Calvadosi departemangu haldusüksuste loend

## Viited

## Välislingid
* Calvadosi departemanguvalitsuse koduleht
Eesti Folkloori Selts

**Eesti Folkloori Selts** (lühend **EFS**) oli aastatel 1988–2008 tegutsenud selts, mille moodustasid folkloorihuvilised. Aastal 2008 ühines EFS Eesti Rahvusliku Folkloorinõukoguga.

## Viited
Võru folkloorifestival

**Võru pärimustantsufestival** (endise nimega Võru folkloorifestival) on aastast 1995 igal aastal toimuv folkloorisündmus.

Festivali jooksul toimuvad nt vabaõhukontserdid, teatrietendused, mitmesugused laadad (nt käsitöölaat) ja õpitoad.

Iga festival keskendub mingile teemale ja sel on oma moto. Nt 2011. aasta festivali teema oli "uma ehe".

## Tunnustus
* 2002 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (mõnusalt folkloorse õhkkonna loomine)

## Viited

## Välislingid
*Festivali koduleht (vaadatud 27.02.2013)
Tokarev TT-33

**Tokarev TT-33** ehk **Püstol TT** on Nõukogude Liidus valmistatud püstol, mis võeti Punaarmee relvastusse 1933. aastal.

## Ajalugu
Tokarev TT-33 eelkäija oli TT-30. Relva konstruktor on Fjodor Tokarev.

## Kirjeldus

Relva kaliiber on 7,62 × 25 mm (lasi ka Saksa 7,63 mm padrunitega). Nagu mitu muud Nõukogude relva, oli ka Tokarevi poolautomaatpüstol rohmaka viimistlusega. TT-33-l oli 8 padruniga eraldatav salv. 

TT-33 kasutas Punaarmee laialdaselt kuni 1951. aastani, mil võeti kasutusele Makarovi püstol. Relva kanti nahast paelaga vöö küljes ja selle kabuuril oli ka tagavarasalv ülevalt vaadates paremal pool. Püstol oli täpne, revolvrist Nagant (mida kasutati enne TT-d kuni sõja lõpuni) oli see mõnegi tehnilise näitaja poolest parem.

Tänapäeval toodab seda püstolit mitu riiki, näiteks Hiina RV, Ungari ja Poola.

## Tehnilised andmed
*Kaliiber (mm):	7,62
*Padrun:	7,62 × 25
*Pikkus (mm):	195
*Relvaraud:	116
*Padrun:	35
*Padrunikest:	25,1
*Vintsoonte arv:	4
*Padruneid salves:	8
*Kuuli algkiirus (m/s):	430
*Kaal (g):	
*Tühja salvega	854 g

## Pilte

Pilt:P1030092.JPG |
Pilt:Pistol TT33.jpg |


## Vaata ka

## Välislingid
Tallinna politseiorkester

**Tallinna politseiorkester** on Tallinna linna haldusalasse kuuluv 33-liikmeline kutselistest muusikutest koosnev orkester. Orkestri peadirigent on Riivo Jõgi.

## Ajalugu
Orkestri eelkäija oli 1928. aastal loodud Tallinna Politseinike Kogu Puhkpilliorkester, mis tegutses Johannes Kostabi juhtimisel kuni 12 aastat. Orkestri tegevus lõpetati 1940. aastal.

1992. aastal asutati taasiseseisvunud Eestis *Politseiorkester* (dirigent Kaido Kodumäe, 1992–2010) ja *Eesti Piirivalve Orkester* (dirigent Arvi Miido, 1992–2010). Kui 2010. aastal loodi Politsei- ja Piirivalveamet, ühendati ka kaks orkestrit ja see hakkas kandma nime *Politsei- ja Piirivalveorkester*. Orkestri juhina jätkas kuni 2014. aastani major Arvi Miido. Aastatel 2014–2021 oli orkestri peadirigent Hando Põldmäe. 

Alates 1. jaanuarist 2022 on orkester Tallinna linna haldusalas ja kannab nime **Tallinna politseiorkester**.

## Peadirigendid
* 1928–1940 Johannes Kostabi
* 1992–2010 Kaido Kodumäe (Politseiorkester)
* 1992–2014 major Arvi Miido (Eesti Piirivalve Orkester ning Politsei- ja Piirivalveorkester)
* 2014–2021 Hando Põldmäe (Politsei- ja Piirivalveorkester)
* 2022–... Riivo Jõgi (Tallinna politseiorkester)

## Tallinna politseiorkestri bigbänd
Tallinna politseiorkestri bigbänd on orkestri džässilembeliste muusikute koosseis, mis on järjepidevalt tegutsenud alates 1992. aastast. Bigbändi dirigent on Siim Aimla.

Tallinna politseiorkestri bigbändi koosseisu kuulub mitmeid Eesti muusikaelus tuntud ja tunnustatud džässmuusikuid, nende seas Jaak Oserov, Danel Aljo, Ülo Mälgand, Peedu Kass, Roland Karu, Eno Kollom jpt.

## Tallinna politseiorkestri instrumentaalansamblid
Tallinna politseiorkestri juurde kuuluvad ka väiksemad instrumentaalansamblid, nagu vaskpillikvintett, puupillikvintett, saksofonikvartett, svingansambel ja dixieland ansambel. 

## Viited

## Välislingid
* Tallinna politseiorkester Tallinna linna veebisaidil
* "Politseiorkester teenis mullu ligi 50 000 eurot tulu" ERR, 5. juuni 2023
Eesti Muusikafestivalid

**Eesti Muusikafestivalid** on aastal 2002 asutatud katusorganisatsioon, kuhu kuulub 39 festivali.

Aastast 2002 on organisatsioon Euroopa Festivalide Assotsiatsiooni (European Festivals Association) liige.

Kodulehe järgi on organisatsiooni eesmärkide seas:
* ühendada Eestis toimuvaid muusikafestivale, saavutamaks nende kõrget kunstilist kvaliteeti;
* koordineerida festivalikalendrit;
* koguda ja levitada teavet festivalidest nii Eestis kui rahvusvaheliselt, ühiselt korraldada turundusüritusi, toetada festivalide koostööd ja ühisproduktsioone.

## Viited

## Välislingid
*Organisatsiooni koduleht (vaadatud 27.02.2013)
Eesti Muusikakogude Ühendus

**Eesti Muusikakogude Ühendus** (lühend: EMKÜ) on aastal 1991 asutatud organisatsioon, kuhu kuuluvad muusikateavikute ja -info kogumise ja vahendamisega tegelevad ühendused, asutused jt üksused, samuti üksikisikud. 

EMKÜ peaülesandeid on edendada muusikakogude omavahelist koostööd. 

Aastast 1994 on EMKÜ Rahvusvahelise  Muusikaraamatukogude Liidu (IAML) Eesti rahvuslik sektsioon.

## Viited

## Välislingid
*EMKÜ koduleht (vaadatud 27.02.2013)
Henn Tuherm

**Henn Tuherm** (6. september 1939 Tallinn – 12. mai 2016) oli eesti rahvusest Läti metsatööstuse teadlane, Eesti Maaülikooli audoktor.

Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja õppis aastatel 1957–1960 Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonnas, kuid soov saada metsainseneriks viis ta Lätti, kus ta 1963. aastal lõpetas puidutöötlemise erialal Läti Põllumajanduse Akadeemia. 1992. aastal kaitses ta Riias doktoritöö.

Pärast kõrgkooli lõpetamist jäi ta tööle õppejõuna samasse kõrgkooli. Aastatel 1991–1995 oli ta Läti Põllumajandusülikooli õppeprorektor; 1993. aastal sai temast puidutöötlemiskateedri professor. Tema arvel on uurimused puidutöötlemismasinate kasutamise, puidu lõikeprotsesside ja -tööriistade kohta ning metsapoliitika ja kõrgkoolide pedagoogika alalt.

Ta oli Euroopa Liidu ja Läti Teaduste Akadeemia metsateaduste ekspert. Ta oli Rootsi Kuningliku Põllumajanduse ja Metsamajanduse Akadeemia välisliige.

Elu lõpus oli ta Läti Põllumajandusülikooli emeriitprofessor. Külalisõppejõuna pidas ta loenguid ka Tallinna Tehnikaülikoolis. Ta oli abielus, tema meedikust abikaasa Aina on lätlane, neil on kaks poega ning mõlemad pojad valdavad puhtalt nii eesti kui läti keelt. Aastal 1988 valiti ta Läti Eesti Seltsi juhatusse.

## Tunnustus
* 1996 Eesti Maaülikooli audoktor
* 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2011 Tunnustusrist (läti *Atzinības krusts*), IV klass

## Viited

## Kirjandus
* Vello Lään. Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Olion 2011.

## Välislingid
* http://www.lza.lv/scientists/tuherm.htm
Pusiano järv

**Pusiano järv** (it *Lago di Pusiano*; ld *Eupilus lacus*, *Eupili lacus*) on järv Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas. Umbes kilomeetri kaugusel läänes asub Alserio järv, kilomeetri kaugusel idas Annone järv.

Como ja Lecco provintside vahel asuva järve kõrgus merepinnast on 257 meetrit, pindala on 5,2 km² (suurvee ajal kuni 6,72 km²), suurim sügavus 27 meetrit, valgala suurus 94,3 km².

Järve kallastel asuvad Pusiano, Eupilio, Erba ja Merone (Como provintsis), Cesana Brianza, Bosisio Parini ja Rogeno (Lecco provintsis).

Järve on esmamainitud Plinius Vanema teoses "Looduslugu" (ladina keeles *Naturalis historia*) aastal 79.

## Välislingid

* Egirent Lago Pusiano
* Il lago di Pusiano in battello
* Scheda LIMNO
* Cavo Diotti la diga del lago di Pusiano
Alserio järv

**Alserio järv** (itaalia keeles *Lago di Alserio*) on järv Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas.  Järve kallastel asuvad Erba, Albavilla, Alserio ja Monguzzo.  Umbes kilomeetri kaugusel idas asub Pusiano järv.

260 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 1,23 km², suurim sügavus 8,1 meetrit, valgala suurus 18,3 km².


Pilt:LagoAlserio.jpg|
Pilt:Alserio.jpg|


## Välislingid

*Scheda LIMNO
Eesti Raamatuühing

**Eesti Raamatuühing** oli aastatel 1974–1996 tegutsenud organisatsioon, mis ühendas kirjandusest ja raamatutest huvitatuid.

Organisatsiooni tegevus oli aktiivseim aastal 1986, mil sinna kuulus 40 860 liiget.

## Ajalugu
Organisatsioon asutati 1974, mil moodustati Üleliiduline Raamatusõprade Ühingu vabariiklik osakond. Hiljem kandis aastani 1989 nime *Eesti NSV Raamatuühing*.Ühingu kontor asus Narva maantee alguses, majas nr. 5. Praegu asub sellel kohal Foorumi ärikeskus. 

Organisatsioonil oli mitmeid huviklubisid, nt:
* Tallinna Bibliofiilide Klubi;
* Tallinna Eksliibriseklubi;
* Tallinna Raamatusõprade Klubi;
* Tartu Bibliofiilide klubi.

## Viited
Tallinna Bibliofiilide Klubi

**Tallinna Bibliofiilide Klubi** oli aastal 1977 asutatud ühendus, mis koondas näiteks bibliofiile, kirjanduse uurijaid ja harrastajaid.

Ühendus asutati 1977 Eesti NSV Raamatuühingu juurde. Selle esimene esimees oli Oskar Kruus (aastani 1981).

Ühenduse eestvõttel korraldati raamatunäitusi, bibliofiiliakonverentse ning tehti ekskursioone.

## Vaata ka
*Tartu Bibliofiilide Klubi

## Viited

## Kirjandust
* 20 aastat Tallinna Bibliofiilide Klubi. Koostanud Eerik Teder. Tallinn, 1998
Eesti Hoiuraamatukogu

**Eesti Hoiuraamatukogu** (lühend: EHR) on aastal 1995 asutatud Kultuuriministeeriumi hallatav riigiasutus.

EHRi põhiülesanded on põhimääruse järgi järgmised:
* "moodustada üleriigiline vähekasutatavate trükiste hoiukogu, talletades Eesti teistest raamatukogudest üleantud säilitamist väärivat teaduslikku, tehnilist ja kultuurialast kirjandust ning teha see kättesaadavaks raamatukogudele ja lugejatele";
* "võtta vahetuskogusse vastu teistelt raamatukogudelt, asutustelt, juriidilistelt ja füüsilistelt isikutelt teavikuid ning vahendada neid raamatukogudele oma kogude täiendamiseks või hävinud teavikute asendamiseks";
* "valmistada, komplekteerida, säilitada ja teha kättesaadavaks heliraamatuid, -ajakirju, -ajalehti, punktkirjas ja elektroonilisi teavikuid ning puuteraamatuid nägemispuudega või mõne muu tavakirjas teksti lugemist takistava puudega lugejatele".

## Juhtimine

Eesti Hoiuraamatukogu direktorina on alates selle asutamisest töötanud 1995–2005 Sven Maiväli, 2006–2019 Vaiko Sepper, 2020–2022 Gerda Kordemets. 

Eesti Hoiuraamatukogu peavarahoidja on alates 1996. aastast Kalju Tammaru.

## Ajalugu
EHR moodustati 1995 Eesti Rahvusraamatukogu depositooriumi vahetuskogust.

2010. aastast on EHRi osakond Eesti Pimedate Raamatukogu, mis juba 2004. aastal liitus filiaalina EHR-ga.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Hoiuraamatukogu koduleht
Eesti raamatu aasta

**Eesti raamatu aasta** (lühend ERA) on Eesti riiklik üritus, mille eesmärk on muu hulgas väärtustada eesti raamatut ja propageerida ühiskonnas raamatukultuuri.

Esimene Eesti raamatu aasta peeti Eesti Kirjanduse Seltsi algatusel 24. veebruarist 1935 kuni 24. veebruarini 1936. Konkreetne aeg oli ajendatud Wanradti ja Koelli katekismuse ilmumise 400. aastapäevast.

Teine Eesti raamatu aasta peeti 2000. aasta aprillist 2001. aasta aprillini. Selle korraldamiseks moodustati spetsiaalne ERA peakomitee, mille esimene esimees oli Jaak Allik. Ministri vahetumise järel oli esimees Signe Kivi.

Kolmas Eesti raamatu aasta algas 30. jaanuaril 2025 (ehk eesti kirjanduse päeval – A. H. Tammsaare sünnipäeval) ja kestab 14. märtsini 2026 (ehk emakeelepäevani – Kristjan Jaak Petersoni sünnipäevani). Sellega tähistatakse 500 aasta möödumist esimese eesti keelt sisaldanud trükise ilmumisest. Eesti raamatu aasta 2025 peakomitee esimees on kultuuriminister Heidy Purga ja raamatuaasta patroon on president Alar Karis. Raamatuaasta motoks on Hando Runneli luulerida "Rahvas algab raamatust".

## Viited

## Välislingid
* raamatuaasta.ee
Tallinna Poeetide Tsunft

**Tallinna Poeetide Tsunft** (vene Ревельский цех поэтов) oli aastatel 1933–1935 Tallinnas tegutsenud vene luuletajate ühendus.

Ühendust juhtis Pavel Irtel.

Ühenduse liikmed olid 1928–1935 ilmunud kirjandusliku koguteose "Nov" 6. ja 7. numbri põhiautorid.

## Vaata ka
*Tartu Poeetide Tsunft

## Viited
Nov

"**Nov**" (vene Новь) oli aastatel 1928–1935 ilmunud kirjanduslik koguteos, mida üllitasid vene literaadid.

Koguteosest ilmus 8 kogumikku. 6. ja 7. numbri põhiautorid olid Tallinna Poeetide Tsunfti liikmed.

Kogumikus avaldati muu hulgas luulet, proosat, vene kirjanduse ja kultuuri teemalisi artikleid.

## Viited