open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aed-roolind

**Aed-roolind** (*Acrocephalus dumetorum*) on roolindlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Aed-roolind pesitseb ka Eestis.

## Välimus
Aed-roolind on saleda keha, lühikeste tiibade ja pika nokaga väike värvuline. 

Kehavärvus selja ja tiibade pealt on kakaopruun, kõhualune heledam beež ja kurgualune valge. Silmapiirkonda läbib helebeežikas triip. Linnu kehapikkus on 12–14 cm, kaal 8–16 g.

## Pesitsemine
Aed-roolinnud saabuvad Eestisse mai teises pooles ja laulavad öösiti, kuni 6. ja 12. juuni vahel nende laul tasapisi vaibub. Aed-roolind eelistab pesitseda ja laulda aedades, põõsastes, kraavides või tee ääres, põllu ääres – üldiselt paikades, kus on kõrge rohi. Tihti ronivad ja laulavad kõrte peal.  

Pesaehitusel kasutavad nad taimset materjali ja ämblikuvõrke, põimides need kuplikujuliselt kokku. Pesa asub maast 20–60 cm kõrgusel. Aed-roolind muneb 3–6 muna, mida haub põhiliselt emaslind. Haudeperiood kestab 12–13 päeva. Tibusid toidavad nii isas- kui ka emaslind. Pojad lahkuvad pesast 11–13 päeva vanuselt ning vanemate hoole all on nad seejärel 10–22 päeva. Kui poegade eest hoolitsemise aeg on läbi, otsib isaslind uue emase. 

## Laul
Aed-roolinnud on meisterlikud lauljad, kes kasutavad väga mitmekesiseid meloodiaid, rütme ja teevad rohkelt eri liiki lindude hääli. Nende laulus võib kuulda näiteks piiritaja, pääsukese, sinitihase, rasvatihase, kivitäksi, kaldapääsukese, haki, aed-lepalinnu, musträsta, laulurästa jäljendamist. Nad kasutavad nii teiste lindude laulu kui ka hoiatushüüdusid.

Nad alustavad laulmist kella 23 ja kesköö vahel ning laulavad peaaegu lakkamatult hommikuni välja. Tunduvalt vähem võib neid laulmas kuulda päeval. Päeval laulavad üldiselt paariliseta isaslinnud. Mõned isendid, kes on jäänud paariliseta, võivad laulda juulini välja. Lauldes liiguvad linnud põõsalt põõsale. Aed-roolindu on võimalik ka vilistamisega laulma meelitada. 

Laulus korrutab lind üldjuhul iga "salmi" 5–40 sekundi jooksul, enne kui alustab järgmise lõiguga. Laulus esineb palju korduvaid täksatusi ja klikkivaid helisid, mis aitavad justkui rütmi hoida. Tavalised on ka vilede ja kellukeste kõlaga helid. Igal isendil on oma tihedamini esinevad rütmid ja häälitsused, mille järgi on pikemat aega hoolega kuulates võimalik neid eristada. Näiteks võib üks isend kasutada tunduvalt rohkem "viido", "niiduvee" või kolmekõlalisi "vii-dee-doo" või "tuu-dee-dii" sarnaseid hääli kui teine.

Kogu laulu vältel jääb aed-roolinnu laulumuster ja asukoht enamjaolt samaks. Aeg-ajalt võib lind laulmise vahel 500 meetri kuni 1,5 km ulatuses liikuda. 

Võrreldes eri aastate helisalvestisi, on võimalik sama laulev isend ka järgneval aastal ära tunda.

## Viited

## Välislingid
*
Aevastuspuu

**Aevastuspuu** (*Ptaeroxylon obliquum*) on ruudiliste sugukonda kuuluv samanimelise perekonna ainus esindaja.

Mõni autor paigutab ta aevastuspuuliste (*Ptaeroxylaceae*) hulka. 

Aevastuspuu on pärit Lõuna-Aafrikast ja troopilisest Aafrikast. Kasvab kuni 15 m kõrguseks.

Taime nimetus (vanakreeka sõnadest *ptairein* ja *xylon*) tuleneb sellest, et taime puidust saadavat saepuru kasutatakse meditsiinis aevastust esile kutsuva vahendina. Koosade rahvameditsiinis tehti sellest nuusktubakat, mida tarvitati peavalu leevendamiseks.

Aevastuspuu puit on väga tugev ja vastupidav.

## Viited

## Välislingid
*http://www.plantzafrica.com/plantnop/ptaeroxylonobliq.htm
Brõtske

**Brõtske** (ukraina keeles Брицьке) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 629. Pindala on 3,211 km².


Брицьке.jpg
Брицьке2.jpg
Domenico Scarlatti

**Giuseppe Domenico Scarlatti** (26. oktoober 1685 – 23. juuli 1757) oli barokiajastu itaalia helilooja, kes oli suure osa oma elust Portugali ja Hispaania kuningliku perekonna teenistuses.

Scarlatti kannatas oma kuulsa isa Alessandro Scarlatti ambitsioonide pärast ning pidi tema veenmisel vastu võtma tülikaid ooperi- ja kirikumuusikatellimusi. Tema varajane pedagoogi- ja heliloojatöö möödus Portugali printsessi Maria Barbara teenistuses, kellele ta järgnes Hispaaniasse, kus printsess abiellus Hispaania kroonprintsiga. Uus töökoht võimaldas tal pühenduda klavessiinile. 

Ta kirjutas 550 üheosalist sonaati, mis oma meeleolult ja tehnilistelt ülesannetelt on väga mitmekesised. Sonaatide harmoonia erineb sageli teiste barokkheliloojate omast – Scarlatti kasutab isegi kobarakorde –, samuti rabavad need oma rütmierksusega. Leidub muusikakriitikuid, kes kuulevad Scarlatti mõjusid isegi Haydni muusikas, kuid kindel on see, et ta näitas teed mitmele klassitsistliku muusika arengusuunale.

:
:
:
:
:
Lõptšanõ

**Lõptšanõ** (ukraina keeles Липчани) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 647. Pindala on 2,3 km².


Lypchany 01.JPG
Lypchany 11.JPG
Lypchany 03.JPG
Lypchany 18.JPG
Lypchany 10.JPG
Lypchany 12.JPG
Lypchany 08.JPG
Lypchany 09.JPG
Lypchany 17.JPG
Lypchany 13.JPG
Lypchany 14.JPG
Lypchany 15.JPG
Kleban

**Kleban** (ukraina keeles Клебань) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. 

Elanike arv on 2172. Pindala on 5,89 km².


Fail:ЦеркваКлебань.jpg|Klebani kabel
Fail:Kleban'Velykden'3.JPG|Ülestõusmispühad 2012
Karmaljukove

**Karmaljukove** (ukraina keeles Кармалюкове) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Žmerõnka rajoonis. Elanike arv on 800. Pindala on 2,718 km².
Kõnašiv

**Kõnašiv** (ukraina keeles Кинашів) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 3114. Pindala on 3,084 km².
Zoziv (Lõpovetsi rajoon)

**Zoziv** (ukraina keeles Зозів) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 1883. Pindala on 8,15 km².


Zoziv 01.jpg|Zozivi kabel.
Зозів2.jpg|
|
Ala Põhikool

**Ala Põhikool** on üldhariduskool Valga maakonnas Tõrva vallas Ala külas.

Vastavalt põhimäärusele on kool Tõrva valla munitsipaalkool, kus valla lastel on võimalik omandada alusharidus lasteaia ja põhiharidus põhikooli osas.

## Ajalugu
Ala Algkool alustas tegevust 1919. aastal endises Ala kõrtsi hoones. Samas hoones tegutseb kool ka tänapäeval. Esialgu oli ruumipuuduse tõttu kolm klassi. Esimene õpetaja ja koolijuhataja oli Jaak Pehme. 1. augustil 1927 muudeti Ala Algkool 6-klassiliseks. Endises kõrtsihoones tegutsesid 1.-4. klass, 5. ja 6. klass tegutsesid lähedal asuvas Aadu Niilenderi majas. 1934. aastal kohandati kõrtsihoone koolimajaks. Ehitamise ajal töötasid 1. ja 2. klass Aadu Niilenderi majas, 3.-6. klassi õpilased õppisid Karjatnurme koolis. 1936. aastal jätkus õppetöö ümberehitatud koolimajas. Koolijuhataja oli Karl Meos. 1944. aasta oktoobris muudeti kool 7-klassiliseks. 1961. aastal 8-klassiliseks. 1964. aasta kevadel hakati ehitama Ala koolile uut õppehoonet, mis valmis 28. märtsil 1966. 1988. aastast on Ala kool 9-klassiline ja nimetati 1991. aastal **Ala Põhikooliks**. 2010. aastal liideti kool lasteaiaga  lasteaed-põhikooliks.

## Viited

## Välislingid
*Ala Põhikooli veebisait
Multirootor

**Multirootoriks** või **multikopteriks** nimetatakse üldiselt helikopterit, millel on lennus püsimiseks kaks või rohkem rootorit. Multirootorite kõigi rootorite labad on fikseeritud sammuga, lennukiirust ja -suunda muudetakse mootorite pööretearvu suurendamise või vähendamisega. 

Tulenevalt multirootori juhtimise suhtelisest lihtsusest, mille tagab mikrokontrollerite ja mikrokiirendusandurite (güroskoopide) baasil automaatne arvutijuhtimine ning GPS-vastuvõtja, kasutatakse neid raadio teel juhitavate lennumasinate projektides, kus **kvadrokopter**, **heksakopter** ja **oktokopter** viitavad vastavalt nelja, kuue ja kaheksa rootoriga multikopterile.

Raadio teel juhitavaid multikoptereid kasutatakse üha enam soodsa valikuna aerofotode ja -videote tegemiseks.
## Tavalised konfiguratsioonid
### Elektrooniliselt juhitavad
Multikopteri raskuskeskmes asub suure elektrilise mahtuvusega liitiumpolümeeraku, lennu juhtimiselektroonika ja stabiliseerimisplaat (millel paikneb IMU). Harjavabad elektrimootorid rootoritega on paigaldatud horisontaalsuunas võrdsete nurgavahedega hargnevatele kergete varraste tippu. Elektrimootorid on kinnitatud raami külge jäigalt. Multirootori stabiilset asendit ruumis säilitatakse ja selle soovitud suunas liikumine saavutatakse vastava arvutitarkvara abil, mis muudab mootorite ankrute pöörlemiskiirusi.

Elektromultirootorid tulevad müügile mitmes konfiguratsioonis:
*X4 või kvadrokopter – kõige tüüpilisem multirootor, millel on kõik rootorid jäigalt kinnitatud.
*Y4 – ees on kaks rootorit ning tagumise varda tipus on rootor ja mootor nii üleval kui ka all. Edasi-tagasi lendamine saavutatakse tagumiste mootorite pööretearvu muutmisega.
*H4 – rootorid on paigaldatud H-kujulise raami varraste tippude peale ja alla.
*V4 või V-sabaga kvadrokopter – multirootor, mille eesmised rootorid on tavalistel pikkadel varrastel ning kaks tagumist on lühematel, üksteise läheduses asuvatel varrastel. Samuti on mootorid natuke kallutatud. Sellega on rootorid vähem tõhusad ka lennuaeg on veidi lühem, kuid paraneb orientatsiooni jälgitavus ning potentsiaalselt ka parem püsivus.
*Heksakopter – mootorid paiknevad üksteisest võrdsetel kaugusel keskpunktist lähtuvatel kuuel vardal.
*Y6 – Y-kujulise raamiga heksakopter, millel on mootorid paigutatud igal varda tipu peale ja alla.
*Oktokopter – tüüpiline kaheksakopter, mille mootorid on paigutatud kaheksale keskpunktist lähtuvale ja üksteisest võrdsetel kaugustel olevale vardale.
*X8 – oktokopter, mille mootorid on paigutatud neljale X konfiguratsioonis vardale. Mootorid asuvad varraste tippudel nii üleval kui ka all.
*H8 – oktokopter, mille mootorid on paigutatud kahele paralleelsele vardale.
* Asümmeetrilised ja kõikvõimalikud muud konstruktsioonid, raskuskese peab olema igal juhul kindlalt paigas, et säilitada multikopteri tasakaal. 

## Märkused
 Varases helikopterite arenduses tähistas multirootor kahe rootoriga kopterit.
## Viited
Topolivka (Teplõki rajoon)

**Topolivka** (ukraina keeles Тополівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 670. Pindala on 0,437 km².
Babtšõntsi

**Babtšõntsi** (ukraina keeles Бабчинці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšernivtsi rajoonis. Elanike arv on 2796. Pindala on 8,577 km².
Eike Eplik

**Eike Eplik** (sündinud 19. novembril 1982 Raplamaal) on eesti kunstnik.

Eplik omandas kunstihariduse 2002. aastast Tartu Kõrgema Kunstikooli skulptuuriosakonnas (lõpetas 2007) ja Eesti Kunstiakadeemias skulptuuriosakonnas (magistrikraad 2010), samuti on ta olnud vahetusüliõpilane Soomes Turu Rakenduskõrgkooli (soome keeles *Turun Ammattikorkeakoulu*) skulptuuriosakonnas ning praktiseerinud Soome, Saksa ja Rootsi kunstnike assistendina. "Tema loomingut, mille keskmeks on tavaliselt loomad, iseloomustab mängulisus, fantaasiaküllus ja müstilisus," kirjutab Tartu Kunstimuuseumi näituse "Noorus kui elustiil" kataloog. Mõned Epliku teosed kuuluvad Tartu Kunstimuuseumi kogusse.

Eike Epliku vanem vend on muusik Vaiko Eplik.

## Näitusi
* "Maja ja Mina" Raja galeriis Tallinnas (magistritöö, ajendatud Gaston Bachelardi raamatust "Ruumipoeetika")
* "Väike oks" Y-galeriis Tartus, 2011
* "Tüdruk, kes kõike armastas" Tartus, 2012
* "Lade" Tartu Kunstimaja suures saalis, Eleriin Ello, Eike Eplik, Krista Sokolova ühisnäitus, 2013.
* "Hiinalinna installatsioon" Linnafestivali UIT raames, Tartus Hiinalinnas, 2013
* “Kujukuju”, Draakoni galerii, Tallinn (2014)

## Tunnustus
* 2006 Eduard Wiiralti stipendium
* 2012 KUKU NUNNU stipendium
* 2018 Ado Vabbe nimeline stipendium
* 2021 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia

## Viited

## Välislingid
* Kaisa Eiche "Eike Eplik: Tüdruk, kes kõike armastas" Müürileht, 05.09.2012
Kuulsuse narrid

"**Kuulsuse narrid**" on esimene osa Eduard Bornhöhe 1892. aastal ilmunud satiirilisest jutustusest "Tallinna narrid ja narrikesed". 

Jutustuses kujutab Bornhöhe mõningaid omaaegseis ühiskondlik-olustikulistes tingimustes veidruseni muutunud inimtüüpe, kes on tühised, haledad ja naeruväärsed – olgu nende narrusteks siis kuulsus, raha või armastus. Jutustus kirjeldab kahe saamatu, kuid kõrgelennuliste unistustega mehe, leiutaja Jaan Tatika ning luuletaja Saalomon Vesipruuli elu ja tegevust 19. sajandi lõpu Tallinnas. Mõlemad peategelased on saanud eesti kultuuris arhetüüpseteks, neid kasutatakse sageli võrdkujudena.

Eduard Bornhöhe: "Üheksateistkümmendama aastasaja lõpul olid Jaan Tatikas ja Salomon Vesipruul ilma kahtlemata kõige suuremad vaimukangelased Tallinnas — kui mitte terve maailma, siis ometigi kumbki ühe inimese silmis, ja need inimesed olid nemad ise."

Teose kuulsusele on tublisti kaasa aidanud samanimeline telelavastus, mis valmis Eesti Televisioonis 1982. aastal. Telelavastuses mängisid Eesti tippnäitlejad: peaosades olid Urmas Kibuspuu (Tatikas) ja Jüri Krjukov (Vesipruul), autor Bornhöhed mängis lavastaja Ago-Endrik Kerge.

2023. aasta 9. jaanuaril esilinastus samanimeline film.

## Viited

## Välislingid

* Telelavastus "Kuulsuse narrid" (1982) ETV arhiivis
*Illustratsioon Eduard Bornhöhe jutustusele "Kuulsuse narrid". Eesti Kunstimuuseum SA. Natalie Mei, 1940.
Lauri Schmidt

**Lauri Schmidt** (26. september 1946 Tartu – 30. november 2012 München) oli eesti veemootorisportlane ja Eesti NSV riigitegelane (ehitusminister 1984–1987).

Lõpetas 1967. aastal raudbetoonkonstruktsioonide erialal Tallinna Ehitustehnikumi ja 1975. aastal ehitusökonoomika erialal Tallinna Polütehnilise Instituudi.  

Töötas 1963. aastal Tartu Raudbetoontoodete Tehases. Aastatel 1967–1970 ja 1975–1979 töötas ta Elva Mehhaniseeritud Ehituskolonnis. Alates 1979. aastast oli ta Tartu Ehitustrusti juhataja, oli ka Tartu linnanõukogu täitevkomitee esimehe asetäitja.

## Sportlase ja sporditegelasena
Ta võistles aastatel 1987–1991 sisemootoriga vabapaatidel (võistlusklass R), tuli seitse korda Eesti NSV meistriks ja püstitas kaks Eesti rekordit. NSV Liidu meistrivõistlustelt võitis ta viis hõbemedalit.  

Aastatel 1987–1991 oli ta Eesti Veemotoföderatsiooni presiidiumi esimees ning seejärel aastatel 1991–1999 Eesti Veemoto Liidu president.

## Tegevus Eesti NSV valitsusasutustes ja NLKP-s
*1978 NLKP liige
*19. detsember 1984 – 17. juuni 1987 Eesti NSV ehitusminister 
*1985–1990 Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige

## Tunnustus
*1988 NSV Liidu meistersportlane

## Viited

## Välislingid
*
*Lauri Schmidti sporditulemused
*Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseis. Biograafiline lühiteatmik. Tallinn: Eesti Raamat 1985. Lk 221, kaader nr 223
ART IST KUKU NU UT

**ART IST KUKU NU UT** (varem **Tartu Kunstikuu**) on iga-aastane kaasaegse kunsti festival Tartus. Festivali nimi on permutatsioon sõnadest "Tartu Kunstikuu".

Tartu Kunstikuu pidamise traditsioon sai alguse 2004. aastal, tollal toimus see veebruaris. Eri aastatel vedasid üritust eest kõik linnas tegutsevad kunstiinstitutsioonid: Tartu Lastekunstikool, Tartu Kõrgem Kunstikool, Tartu Kunstimuuseum, Tartu Kunstnike Liit, Y-galerii jt.

2010. aastal nimetati üritus ümber kaasaegse kunsti festivaliks ART IST KUKU NU UT, seda korraldasid Rael Artel ja Kaisa Eiche.

2012. aastal toimus festivali raames Tartu Kunstimuuseumis kaasaegse Eesti kunstiklassika näitus "MÖH? FUI! ÖÄK! OSSA! VAU!‎", mis tekitas ajakirjanduses ohtralt poleemikat.

2014. aasta lõpus teatati seoses viiendat korda toimuva festivaliga "Head und, Tartu!" festivali "ART IST KUKU NU UT" lõppemisest või teadmata pikkusega pausist. 

## Tunnustus
* 2012 Tartu Kultuurikandja auhind (aasta kultuurisündmus)

## Välislingid
* ART IST KUKU NU UT
Ausus

**Ausus** on inimestevahelises kommunikatsioonis ja tegevustes inimes(t)elt oodatav omadus, mis väljendub tõe rääkimises ja valetamisest hoidumises.
Francisco Rodríguez

**Francisco Antonio Rodríguez Brito** (20. september 1945 CumanáSucre osariik – 23. aprill 2024) oli Venezuela poksija.

Rodríguez võitis helveskaalus (kuni 48 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales helveskaalus (kuni 48 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Rodríguez oli esimene Venezuela poksija, kes võitis olümpiamängudel medali, ja esimene Venezuela sportlane, kes tuli olümpiavõitjaks.

## Viited

## Välislingid
*
Kaisa Eiche

**Kaisa Eiche** (sündinud 28. detsembril 1982) on eesti kunstnik, fotograaf, kunstiorganisaator, galerist ja modell.

2002–2007 õppis Eiche Tartu Kõrgemas Kunstikoolis fotograafiat.

Kaisa Eiche on töötanud galeristina Y galeriis, moefoto ja stilistika õppejõuna Tartu Kõrgemas Kunstikoolis ning juhtinud Klassikaraadio saadet "Kunst.er".

2006. aastal tekitas furoori Kaisa Eiche ja Taavi Piibemanni näitus "Would you buy it?" Tartu endise kaubamaja vaateakendel, lõpptulemusena kaeti näitus mõneks päevaks kinni.

2010-2015 oli Eiche kaasaegse kunsti festivali ART IST KUKU NU UT projektijuht. 2012. aastal kureeris ta koos Rael Arteliga Tartu Kunstimuuseumis toimunud näitust "MÖH? FUI! ÖÄK! OSSA! VAU!". Koos Erkki Luugiga on ta ka kunsti- ja teaduskonverentside sarja "Rahvusvaheline konverents, teaduslik konverents" üks põhikorraldajaid.

## Modellitöö
Modellina on 177 cm pikkune Kaisa Eiche tegutsenud 2009. aastast, alustades moedisainer Triinu Pungitsa modellina moešõul SuperNoova. Tema fotosid on kasutatud Trendexpressi ja Levise kampaaniates ning moeseeriates ajakirjadele Harper's Bazar ja Marie Claire.

## Artikleid
* "Kuhu küll kõik neiud jäid, mis on neist nüüd saanud?" Sirp, 09.03.2012
* "Tütarlapsest sirgub pervert" Sirp, 04.05.2012
* "Punane sobib sulle, naine" https://epl.delfi.ee/artikkel/66550006  Eesti Päevaleht, 07.08.2013

## Viited

## Välislingid

* Raimu Hanson "Uus galerist tuleb otse kõrgemast kunstikoolist" Postimees, 30.05.2007
* Mari-Liis Helvik "Kas tunned neid edukaid Eesti modelle?" Buduaar.ee, 13.09.2010
* Maarja Paalits "Lummav Kaisa Eiche" Femme, 02.12.2007
* "Kaisa Eiche, Rebeka Põldsam "Armastab mind. Ei armasta mind."" II Artishoki biennaal, 2010
* "Kaisa Eiche näitus "see näitus on Kaisa Eiche nägu""
* Krista Piirimäe "«Möh? Fui! Öäk! Ossa! Vau!»: karuteene moodsale kunstile" Postimees, 13.09.2012
* Vahur Kalmre "Hullud naised" Postimehe blogi, 15.09.11
* Kaire Nurk "Kaks väikest novelletti" http://www.sirp.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=9371:kaks-vaeikest-novelletti&catid=6:kunst&Itemid=10&issue=3267 Sirp, 18.09.2009
Lõvi (tähtkuju)

**Lõvi** (ladina *Leo*) on põhjataeva tähtkuju. Selle sümbol on  ().See kuulub 48 Ptolemaiose kirjeldatud tähtkuju hulka ning on üks 88 tänapäeva tähtkujust. See on pindalalt 12. tähtkuju, kattes 947 ruutkraadi.

Tähtkuju heledaim täht on Regulus (tähesuurus 1,4). Järgmised heleduselt on Algieba (*γ Leonis*) ja Denebola (*β Leonis*). 7,8 valgusaasta kaugusel asuv Wolf 359 (*CN Leonis*) on üks Päikesele lähimaid tähti. Lõvi tähtkujus asuvad ka mitmed heledad galaktikad, näiteks M65, M66, M95, M96, M105 ja NGC 3628. 

Lõvi tähtkujust näib lähtuvat 14.–15. novembril tipnev leoniidide meteoriidisadu.

## Viited
Baas ja pealisehitus

**Baas ja pealisehitus** (saksa keeles *Basis und Überbau*; inglise keeles *base and superstructure*) on Karl Marxi ajaloolise materialismi kaks keskset mõistet, mis on seotud ühiskonna ja tootmisviisiga. Ühiskond koosneb kahest osast: baasist ehk alusest ja baasile toetuvast pealisehitusest. Baas hõlmab tootmisvahendeid ja tootmissuhteid ning pealisehitus poliitilisi, õiguslikke, filosoofilisi, eetilisi, kunstilisi ja religioosseid vaateid ning vastavaid ühiskondlikke institutsioone.

## Vaata ka
*Ajalooline materialism

## Viited
Zozivka

**Zozivka** (ukraina keeles Зозівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 524. Pindala on 3,046 km².


Зозівка1.jpg|
Зозівка5.jpg|Zozivka kabel.
Зозівка6.jpg|
Buridani eesel

**Buridani eesel** (inglise *Buridan's ass*) on hüpoteetiline olukord: kui eesel on näljane ja ta on paigutatud kahe täpselt ühesuguse heinakuhja vahele, siis ta ei oska kumbagi eelistada ja sureb nälga. 

See hüpoteetiline olukord on nime saanud 14. sajandil tegutsenud prantsuse filosoofi Jean Buridani järgi, kes naeruvääristas  moraalideterminismiga seotud vaba tahet.

## Vaata ka
*Sümmeetriakaalutlused
Ulaniv

**Ulaniv** (ukraina keeles Уланів) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Pindala on 5,6 km².


VoznesenskaChurchUlaniv.jpg|Ulanivi kabel


## Viited

## Välislingid
Bolgan

**Bolgan** (ukraina keeles Болган) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pištšanka rajoonis. Elanike arv on 1342. Pindala on 4,86 km².
Ruut (perekond)

**Ruut** (*Ruta*) on ruudiliste sugukonda kuuluv perekond. 

Perekonda kuulub 8–40 tugeva lõhnaga igihaljast taimeliiki. Ruudi perekonna liikide looduslikuks levilaks on Vahemere maad, Makaroneesia ja Edela-Aasia.

Tuntuim liik on meie aedadeski kasvatatav aedruut.

## Liike
**[[Ruta angustifolia]]* 
**Ruta chalepensis* – aleppo ruut
**[[Ruta corsica]]*
**Ruta graveolens* – aedruut
**Ruta montana* – mägiruut
**[[Ruta patavina]]*
Synergium

**Synergium** on Balti riikides tegutsev ettevõte, mis pakub lokaliseerimis- ja tõlketeenuseid. 

2005. aastal asutatud ettevõttes töötab poolsada põhikohaga tõlkijat, toimetajat ja tehnilist töötajat; partnervõrgustikku kuulub umbes 1000 välispartnerit. Ettevõtte peakontor asub Vilniuses, üks esindusi tegutseb ka Eestis.

## Teenused
Synergium pakub lokaliseerimis- ja tõlketeenuseid globaalselt tegutsevatele ettevõtetele. Ettevõte spetsialiseerub järgmiste valdkondade tehniliste dokumentide tõlkimisele ja lokaliseerimisele: autotööstus, tarbeelektroonika, rahandus, IT, õigusalane dokumentatsioon, masinaehitus, bioteadused ja turism.

Synergiumis kasutatav tehnilise tõlke protsess vastab standardi EN 15038 nõuetele ja koosneb järgmistest etappidest: tõlkimine, kontrollimine, toimetamine, tehniline ülevaatus, korrektuur ja lõppkontroll.

### Veebisaidi või tarkvara lokaliseerimine
Veebisaidi või tarkvara lokaliseerimise protsess hõlmab kolme etappi: tõlkimine, toimetamine ja korrektuur (TEP).  

Veebisaidi või tarkvara lokaliseerimise toimetamise etapp hõlmab grammatika ja stiili kontrollimist jm. Lokaliseerimisspetsialistid saavad tõlgitud ja korrektuuri läbinud tekstid üles laadida sisuhaldussüsteemi (CMS)), millega tagatakse nõutav kujundus ja vorming.

## Peamised tõlkesuunad
Ida-Euroopa keeled (eesti, bulgaaria, vene, tšehhi, ukraina, ungari, saksa, slovaki, läti, leedu, poola), SRÜ keeled (armeenia, aserbaidžaani, kasahhi, usbeki, türkmeeni).

## Tunnustus
* 2011 – edukate ettevõtete loendites Deloitte Fast 500 ja Technology 50 Central Europe
* 2011 – GAZELLE'i parima Leedu tõlketeenuste osutaja auhind
* 2011 – Leedu esikümnes kategoorias Customer Focus European Business Awards

## Liikmesus
* Astus Euroopa keeleühingusse European Language Industry Association (ELIA) 2010. aastal.
* Astus ühendusse Globalization and Localization Association (GALA) 2009. aastal.
* Synergiumi tippjuht Mindaugas Kazlauskas oli ühenduse European Language Industry Association (ELIA) nõukogu liige 2012. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Synergiumi veebisait
Horoša (Lõpovetsi rajoon)

**Horoša** (ukraina keeles Хороша) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 310. Pindala on 1,068 km².


Horosha 04.jpg|
Horosha 09.jpg|Horoša kabel.
Horosha 07.jpg|
Horosha 06.jpg|
Dialektiline materialism

**Dialektiline materialism** on Karl Marxi ja Friedrich Engelsi väljatöötatud filosoofiline positsioon, mis modifitseerib Georg Friedrich Wilhelm Hegeli dialektikat materialistlikul alusel. Seda peetakse sageli marksismi filosoofiliseks aluseks. 

Dialektilise materialismi järgi põhineb maailma ühtsus (maailma materiaalne ühtsus) igavesel ja lõpmatul mateerial, millel põhineb ka teadvus. Mateeria on maailm niisugusena, nagu ta eksisteerib sõltumatult teadvusest, teadvus on mateeria peegeldus inimese peas, maailma liikumine ja areng on iseliikumine. Areng on vastuolude ületamine. 

## Vaata ka
*ajalooline materialism
*dialektiline loogika
Imelillelised

**Imelillelised** ehk **ööõielised** (*Nyctaginaceae*) on taimede sugukond nelgilaadsete seltsis.

Imelilleliste sugukonda kuulub umbes 33 perekonda 290 liigiga.

Sugukonna levila on lai, peamiselt troopika ja lähistroopika, mõned liigid kasvavad ka parasvöötmes. Sugukonnale on iseloomulik ainulaadne antokarp ehk üheseemnene sulgvili, mida harilikult tihedalt ümbritseb perigoon või selle alumine, püsima jäänud osa ning mitmetele perekondadele on iseloomulikud väga suured tolmuterad (>100 µm). 

Eesti pärismaiseid liike selles sugukonnas ei ole. Kultuuris kasvatatakse vahel liiki lõhnatu imelill (*Mirabilis jalapa*).

## Perekonnad
Triibus *Boldoeae*
**[[Boldoa]]* 
**[[Cryptocarpus]]* 
**[[Salpianthus]]* 
Triibus *Bougainvilleeae*
**[[Belemia]]* 
**[[Bougainvillea]]* – bugenvillea
**[[Phaeoptilum]]* 
Triibus *Caribeeae*
**[[Caribea]]*
Triibus *Colignonieae*
**[[Colignonia]]*
Triibus *Nyctagineae*
**Abronia* – abroonia 
**[[Acleisanthes]]*'
**[[Allionia]]* 
**[[Anulocaulis]]* 
**[[Boerhavia]]* 
**[[Commicarpus]]* 
**[[Cuscatlania]]*
**[[Cyphomeris]]* 
**[[Mirabilis]]* – imelill 
**[[Nyctaginia]]* 
**[[Okenia]]* 
**[[Tripterocalyx]]* 
Triibus *Leucastereae*
**[[Andradea]]*
**[[Leucaster]]* 
**[[Ramisia]]* 
**[[Reichenbachia]]* 
Triibus *Pisonieae*
**[[Cephalotomandra]]* 
**[[Grajalesia]]* 
**[[Guapira]]* 
**[[Neea]]* 
**[[Neeopsis]]* 
**[[Pisonia]]* – linnukleebik (pisoonia)
**[[Pisoniella]]*
Dilemma

**Dilemma** on probleem (sundvalik), millel on kaks enam-vähem võrdset võimalust. 

Mõnikord võib enam-vähem võrdseid võimalusi olla ka kolm – trilemma, neli – tetralemma, või rohkem – polülemma.

## Vaata ka
*Vangide dilemma
*Lemma
Dualistlik interaktsionism

**Dualistlik interaktsionism** (kasutatakse ka lühivormi: **interaktsionism**; inglise (*dualistic*) *interactionism*) on vaimufilosoofias teooria, mis väidab, et aine (keha) ja vaim on eraldiseisvad ja sõltumatud, ja nad avaldavad teineteisele põhjuslikke mõjusid. Mõistet on käsitlenud René Descartes oma keha ja vaimu probleemi kontekstis.

## Vaata ka
*Keha ja vaimu probleem
*Ettemääratud harmoonia teooria
Kilemarõ rajoon

**Kilemarõ rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Mari Eli Vabariigis. Asub Vabariigi lääneosas. Piirneb põhjas Kirovi oblastiga ja kagus Tšuvaššiaga.

Rajoon jaguneb 1 linna- ja 8 külaasunduseks (*сельское поселение*).

Rajooni keskus on Kilemarõ alev.

1989. aasta rahvaloenduse andmetel oli rajooni rahvaarv 16 750. Marid moodustasid 52,1% elanikest ja venelased 43,6%.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli rajooni rahvaarv 13 604. Neist, kes rahvust märkisid, olid 48,9% marid ja 46,6% venelased.

## Viited

## Välislingid
* http://portal.mari.ru/kilemary/
Transhumanism

**Transhumanism** (lühendatult **H+**) on rahvusvaheline filosoofiline, kultuuriline ja tehnoloogiline liikumine, mille eesmärk on inimvõimete ja inimese kui sellise muutmine tehniliste vahendite abil. 

Transhumanistid arvavad, et selline muutus on võimalik, soovitav ja isegi vajalik. On olemas terve rida alaeesmärke, mida tahetakse saavutada (parem tervis, pikem elu või isegi surematus, vaimsete ja füüsiliste võimete suurendamine, võime elada ekstreemses elukeskkonnas, laiendatud tajuvõimalused, aju-arvuti liides jne). Neid eesmärke tahetakse saavutada mitmesuguste tehniliste vahenditega, nagu näiteks *mindupload*, geneetiline muutus, sealhulgas ka inimeste genoomi muutmine, elektroodide siirdamine ajju, neurofarmakoloogia, krüoonika jne. Mõned nimetatud tehnoloogiad on juba olemas ja kasutusel, teised tehnoloogiad on arendamisel või nende kasutamine on seni õiguslikult piiratud (geenitehnoloogia, neuroimplantaadid).

Transhumanistiks võib nimetada endist mormooni ja praegust ettevõtjat Bryan Johnsonit.

## Vaata ka
*posthumanism
*hüperreaalsus
Nova Greblja (Kalõnivka rajoon)

**Nova Greblja** (ukraina keeles Нова Гребля) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 1150.


Nova Greblya 18.jpg|Nova Greblja kabel.
Nova Greblya 13.jpg|
Nova Greblya 10.jpg|
‘Abd Allāh an-Nusūr

**‘Abd Allāh an-Nusūr** (araabia kirjas عبد الله النسور; levinud nimekujud ka **Abdullah Ensour**, **Abdalla Ensour** ja **Abdullah al-Nsour**; sündinud 20. jaanuaril 1939 As-Salţis) on Jordaania poliitik, kes oli 11. oktoobrist 2012 kuni 1. juunini 2016 Jordaania peaminister.

‘Abd Allāh an-Nusūr omandas kõrghariduse välismaal, õppides Liibanonis ja Ameerika Ühendriikides. Doktorikraadi kaitses ta Prantsusmaal Pariisis. 

Valitsusse on ta eri ametikohtadel kuulunud alates 1984. aastast, mil temast sai planeerimisminister. Jordaania parlamenti valiti ta esimest korda 1989. aastal. Lisaks on ta esindanud Jordaaniat mitmes rahvusvahelises organisatsioonis, näiteks Maailmapangas, Rahvusvahelises Valuutafondis ja UNESCO-s.

Peaministriks sai ‘Abd Allāh an-Nusūr pärast Fāyaz aţ-Ţarāwnah' valitsuskabineti ametist vabastamist, milleks andsid tõuke Jordaanias poliitiliste reformide kiirendamiseks korraldatud ulatuslikud meeleavaldused.
Lauluhääl

**Lauluhääl** ehk **hääl** on laulmisel tekitatav inimhääl. Lauluhäält kutsub esile laulja, kohandades hingamisteede kuju ja suurust muusikas vajalike helide tekitamiseks. 

## Hääle tämber

Formant tekib heli teatud osahelide võnkesageduste võimendamisel. 

## Ajalugu
Madrigali algaegadel keelas kirik naistel jumalateenistustel osaleda, seepärast laulsid kõrgemaid hääli poisid ja kontratenorid. 15. sajandini kirjutati suurem osa muusikat kõrgetele häältele, kuid polüfoonia arenedes ilmusid lauludesse kaks häält tenorist madalamal ning bassi omadusi hakati rohkem hindama.

16. sajandini kasutas kogu ilmalik muusika hääleulatust, mis sobis meeshäältele. Kontratenor ei laulnud kunagi kõrgemalt kui d2. Kui ansambleis hakkasid laulma ka naised, ilmusid madrigalidesse osad, mille kõrgeim noot oli g2. Madrigalilauljad ja heliloojad hakkasid järjest rohkem huvituma ilmalikust muusikast ning vokaalsetest ilustustest, mis olid vaimulikus muusikas keelatud.

Ooperi sünniga ajavahemikus 1575–1625 kaasnes täiesti uus lauljatüüp. Madrigalilaulja hääle ulatus oli suhteliselt piiratud, ületades harva poolteist oktavit. Ooperilauljad hakkasid oma hääleulatust laiendama nii üles- kui ka allapoole. Heliloojad katsetasid uusi muusikavorme niisamuti kui pillimeistrid eksperimenteerisid uute pillide konstrueerimisel.

## Laulmisstiilid

Laulustiilide ja -tehnikate arengut helisalvestuste-eelsetel aegadel on veel raskem uurida kui instrumentaalmuusika interpreteerimise stiile, sest koos laulja surmaga kaob igaveseks ka tema hääl.

## Registrid

## Vokaaltehnika

Vokaaltehnikat ehk laulutehnikat on õpetatud lauluõpetuse koolkondades. 19. sajandil oli edukas Manuela Garcia koolkond, kes oli Rossini kolleeg. Pariisis oli kuulus Jean de Reszke (1950–1925) laulukool. Tema meetod oli *[[staccato]]*, *[[pianissimo]]* ja *[[fortissimo]]* põhitehnika harjutused ning hingamisharjutused diafragma treenimiseks.

Vokaaltehnikad on näiteks falsett, peahääl, rinnahääl, segahääl, vibraato, poolhääl, kõnelaul.

## Hääleliigid

Kui mehed ja naised laulavad koos, siis mehed laulavad harilikult oktavi võrra madalamalt.
Pikslitihedus

**Pikslitihedus** näitab, kui palju piksleid on ekraanil ühe pikkusühiku kohta. Pikslitiheduse ühik on **ppi** (ingl k sõnadest *pixels per inch*, pikslit tolli kohta), harvemini kasutatakse ühikut **ppcm** ehk **ppc** (pikslit sentimeetri kohta); 1 ppi = 2,54 ppcm.

## ppi ja dpi

Ühikuga ppi väljendatakse kuvari eraldusvõimet (ingl *resolution*). Printeri (ka arvutihiire) eraldusvõimet iseloomustatakse ühikuga dpi  (*dots per inch*, pildipunkti tolli kohta). 

Erinevate ühikute kasutamisel on ajaloolised põhjused. Digitaalne pilditehnika ja sellega seotud piksel tuli kasutusele 1990. aastail. Enne seda olid eraldusvõime väljendamiseks optikas, foto-, trüki- ja televisioonitehnikas välja kujunenud oma terminoloogia ja mõõtühikud.

## Kuvari pikslitihedus
Kuvari eraldusvõimet väljendatakse enamasti ekraani pikslimassiivi laiuse ja kõrguse korrutisena. Näiteks 1920×1080 tähistab eraldusvõimet, kui ekraanil on laiust pidi 1920 pikslit ja kõrgust pidi 1080 pikslit. Kui on teada ekraani diagonaalmõõde, näitejuhul 5,5 tolli, saame arvutada pikslitiheduse:

:  \frac{\sqrt{1920^2 + 1080^2}}{5,5}=400 \; \text{ppi}.

## Vaata ka

*Kuvari eraldusvõime
Võla (Tomašpili rajoon)

**Võla** (ukraina keeles Вила) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tomašpili rajoonis. Elanike arv on 1049. Pindala on 3,78 km².
Strahholissja

**Straholissja** (ukraina keeles Страхолісся) on küla Ukrainas Kiievi oblastis Ivankivi rajoonis. Elanike arv on 720. Pindala on 1,4 km².
Kobõlnja

**Kobõlnja** (ukraina keeles Кобильня) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 317. Pindala on 1,278 km².


Кобильня2.jpg
Kobyl'nya 6.jpg
Kopijivka (Illintsi rajoon)

**Kopijivka** (ukraina keeles Копіївка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 518. Pindala on 2,34 km².
Ülane Vilumets

**Ülane Vilumets** (sündinud 26. aprillil 1983) on eesti ettevõtja.

Vilumets on õppinud Kohtla-Järvel Järve Gümnaasiumis, lõpetanud Estonian Business Schoolis rahvusvahelise ärijuhtimise eriala ning kaitsnud samas ettevõtluse alal ka magistritöö "The Role of Meaningful Work in the Context of Start-up Events and Entrepreneurial Activities" (juhendaja Mari Kooskora).

Ta on töötanud müügiesindaja ja müügijuhina USA raamatumüügifirmas Southwestern Company, kus oli üks Leedu haru asutajaist, ning koolitusspetsialisti ja personalijuhina Uus Maa Kinnisvarabüroos.

## Ettevõtlus
Vilumets on olnud turismifirmade Traveller Tours ja Like a Local Guide kaasasutaja. Like a Local Guide võitis 2012. aastal idufirmade võistlusel "Ajujaht" 3. koha. Like A Local oli Tallinna ettevõtlusauhindade Särava Startija kategooria nominent 2012. aastal ning osales Startup Wise Guysi kiirendi esimeses klassis. 2014. aastal valiti Like a Locali mobiilirakendus Eesti Parima Mobiilirakenduse konkursil meelelahutuse kategoorias parimaks.

On ettevõtluse lektor Eesti Ettevõtluskõrgkoolis Mainor.

## Viited

## Välislingid
* Ülane Vilumets Traveller Toursi kodulehel
* Ülane Vilumets Like A Local Guide'i kodulehel
* Teet Korsten "Miljoni dollari naeratusega tüdruk ei tahagi miljonäriks", Põhjarannik, 6. aprill 2013
* Toivo Tänavsuu "Noor ettevõtja Ülane Vilumets päästab meid turistilõksudest" Eesti Ekspress, 3. detsember 2012
* Ülane Vilumets "Müstika ja kaose kuningriik Maroko" EPL, 26. aprill 2008
* "Intervjuu: Ülane Vilumets – kontrolli seda, mida sa kontrollida saad" Nooredliidrid.ee
* Teet Korsten "Ülane kasvatas suvel Ameerikas iseloomu" Põhjarannik, 8. november 2003
* "Ülane Vilumets – Kuidas anda kriitikat positiivselt?" Nooredliidrid.ee (video)
* "Ülane Vilumets - Kõige olulisem küsimus" Youtube, 21. juuni 2011 (video)
* Ülane Vilumets, tutvustus portaalis Nooredliidrid.ee
* "Mida juhina teed, et su inimesed hästi läbi saaks? Kuidas käitud, kui märkad konflikti?" Director, märts 2012
* "Mis teeb reisist meeldejääva kogemuse?" Ülane Vilumetsa ettekanne konverentsil TEDxTartu, Youtube, 12. november 2013
* "Suvetöö kaudu ettevõtjaks" TelePurk, 13.12.2012 (Ülane Vilumets esinemas noortekonverentsil "Sinu võimalused - väliskogemus" 10. novembril 2012 Nokia Kontserdimajas)
* Ülane Vilumets Entrumi patroonina 2014/2015
Kaltassõ rajoon

**Kaltassõ rajoon** on haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Asub vabariigi loodeosas.

Rajoonis on 11 külaasundust, kus on kokku 79 asulat. Rajooni keskus on Kaltassõ küla, mis asub 202 km kaugusel Ufast.

2002. aasta seisuga olid 45,6% elanikest marid, venelasi on 17,1%, tatarlasi 15,8%, baškiire 11,1% ja udmurte 9,6%.

Peamine tegevusala on põllumajandus. 55,4% rajooni pindalast hõlmavad põllumajandusmaad. Kasvatatakse teravilja ja kartulit. Rajoonist on leitud ka naftat.

Rajoonis ilmub ajaleht "Kaltassõ Koit" ("Калтасинская Заря" / "Калтаса Ӱжара") vene ja mari keeles.

## Viited

## Välislingid

* Rajooni koduleht
Karl Voldemar Rosenstrauch

**Karl Woldemar Rosenstrauch** (27. jaanuar 1877 Selli, Laiuse kihelkond – 8. jaanuar 1919) oli eesti luuletaja, rahvaluule koguja ja kooliõpetaja.

## Elukäik
Aastatel 1888–1894 õppis Väike-Maarja kihelkonnakoolis.

Töötas lühemat aega vallakooliõpetajana Eestis, seejärel viinameistrina ja mõisavalitsejana Ukrainas. 

1917. aastal revolutsiooni ajal tuli tagasi venna juurde Eestisse.

1919. aasta alguses võeti venna juurest punaste poolt pantvangiks ja lasti Ülesoo kõrtsi lähedal Rakke jaamas maha. Maetud Laiusele.

## Looming
Rosenstrauch oli silmapaistev rahvaluulekoguja: Väike-Maarja ja Simuna kihelkonnast talletas üle 700 lehekülje materjali. On kasutanud rahvajutte oma loomingus (Punamäe rüütel, Porkuni lossile jt).

### Luulekogud
* "Arm ja valu"
* "Põhjalilled"

## Viited
Aleksandra Juozapėnaitė-Eesmaa

**Aleksandra Juozapėnaitė-Eesmaa** (3. juuni 1943 Graužiniai, Molėtai vald, Utena maakond, Leedu – 22. november 2012 Tallinn) oli Leedu ja Eesti pianist ning klaveripedagoog, rahvuselt leedulane.

Ta lõpetas Vilniuses kunstikooli Olga Steinbergaite klassis. Seejärel õppis ta aastatel 1960–1962 Vilniuse Konservatooriumis ning Moskva konservatooriumis Jakov Zaki klassis, mille lõpetas aastal 1966; aastal 1968 lõpetas samas assistentuuri. Aastatel 1976–1977 täiendas ta end Pariisi Konservatooriumis Yvonne Loriod', Claude Helfferi ja Pierre Sancani juhendamisel ning Artur Rubinsteini eratundides. 

Aastatel 1968–1977 oli ta Vilniuse Konservatooriumi õppejõud.

Pärast abiellumist 1977. aastal elas ta Eestis ja töötas Tallinna Riiklikus Konservatooriumis / Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias klaveriõppejõuna. Ta oli aastast 1987 dotsent ja aastast 2002 professor.

Aleksandra Juozapėnaitė-Eesmaa suri 22. novembril 2012 Tallinnas ja maeti 27. novembril 2012 Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
* 1989 Leedu NSV teeneline kunstnik
* 1999 Leedu Vabariigi Suurvürst Gediminase orden
* 2002 Heino Elleri nimeline muusikapreemia

## Isiklikku
Ta oli aastast 1977 abielus poliitiku ja endise teleajakirjaniku Enn Eesmaaga; neil on ühine poeg.

## Viited

## Välislingid
*Suri pianist ja pedagoog Aleksandra Juozapenaite-Eesmaa
*Suri pianist Aleksandra Juozapenaite-Eesmaa
*Aleksandra Juozapenaite-Eesmaa (elulugu, inglise keeles)
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Kaevik

**Kaevik** (inglise keeles *trench*) on pealt lahtine kaitserajatis tulistamiseks ning isikkoosseisu ja sõjatehnika kaitsmiseks vastase hävitusvahendite eest.

Esimeses maailmasõjas peeti kaevikutes (kaevikusõda) mitmeid lahinguid.

## Vaata ka

*Kaevikupalavik
*Kaevikusõda

## Viited
Kaevikupalavik

**Kaevikupalavik** (ka **sääreluupalavik**, **viie päeva palavik**, **Volõõnia palavik**; ladina keeles *febris quintana*) on nakkushaigus, mida kannavad edasi riidetäid, kelle kehas on bakter *[[Bartonella quintana]]*.

Haigus on ühe oma nimetusest saanud ilmselt sellest, et Esimese maailmasõja ajal oli see kaevikusõduritel väga tavaline haigus.
Kaevandusgaas

**Kaevandusgaas** (inglise *firedamp*) on süttimisohtlik gaas, mida eritub söemaardlates. 

Enamasti on see gaas keemiliselt metaan.

## Vaata ka
*maagaas
Kaelkoogud

**Kaelkoogud** (ka **kaelpuud**, **õlapuud**; Lõuna-Eestis nimetatud ka: *kannipuud*, Saaremaal *kõrendad*, Tartumaal ja Võru murdes *looguse*, *loogused*, Viljandimaal *õlped*, Mulgi ja Võru murdes *paarid*) on õlgadele võetav pisut kumer või sirge puu konksudega kummaski otsas ämbrite, korvide vms kandmiseks. 

Kaelkookusid kasutatakse tänapäeval laialdaselt Aasias, minevikus ka kogu Euroopas.

## Viited
Kadrill

**Kadrill** on ajalooline Prantsuse seltskonnatants, milles tantsupaarid asetsesid nelinurkselt vastastikku.

Kadrilli baasil kujunes 1830. aastail välja kankaan.

## Viited
Bernardo Piñango

**José Bernardo Piñango** (sündinud 9. veebruaril 1960 Caracases) on Venezuela endine poksija.

Piñango sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1980. aasta Moskva olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Juan Hernándezele (Kuuba). 

Piñango poksis augustist 1981 kuni aprillini 1990 elukutselisena ning pidas kokku 32 kohtumist, millest võitis 23 (neist 15 nokaudiga) ja kaotas 5 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning 3 kohtumist jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Kadaveriin

**Kadaveriin** ehk **1,5-pentaandiamiin** (IUPAC-i nimetus **pentaan-1,5-diamiin**; keemiline valem NH2(CH2)5NH2) on ptomaiinide ehk roisumärkide hulka kuuluv värvusetu, ebameeldiva lõhnaga (laibalõhnaga) mürgine diamiinide hulka kuuluv keemiline aine.

Kadaveriin tekib roiskumisel, kui mikroobid valgu hüdrolüüsi käigus lagundavad vastavate ensüümide abil lüsiini.

Kadaveriini kirjeldas esimesena 1885. aastal Saksamaa arstiteadlane Ludwig Brieger.
Arundhati Roy

**Arundhati Roy** (sündinud 24. novembril 1961 Shillongis) on inglise keeles kirjutav India kirjanik, ühiskonnategelane ja inimõiguslane. 

Ta on tuntud eelkõige oma 1997. aastal avaldatud romaaniga "The God of Small Things" ("Väikeste Asjade Jumal"), mis pälvis Bookeri auhinna. Eesti keeles on romaan ilmunud Anne Lange tõlkes 1997 (Tallinn: Kupar) ja 2004 (Tallinn: Tänapäev).

## Tunnustus
* 1997 – Bookeri auhind
* 2024 – Pinteri kirjandusauhind
Tiivik (sammal)

**Tiivik** (*Fissidens*) on perekond lehtsamblaid.

Perekonnas on ligikaudu 440 liiki.

## Liike
**Fissidens adianthoides* Hedw. – harilik tiivik (väga sage)
**Fissidens arnoldii* R.Ruthe – tömbilehine tiivik (väga harva)
**Fissidens bryoides* Hedw. – pungsammaltiivik (pillatult)
**Fissidens dubius* P.Beauv. – harjastiivik (üsna sage)
**Fissidens exilis* Hedw. – ahtalehine tiivik (pillatult)
**Fissidens fontanus* – allikatiivik
**Fissidens gracilifolius* Brugg.-Nann. & Nyholm – sale tiivik (pillatult)
**Fissidens osmundoides* Hedw. – turvastiivik (sage)
**Fissidens pusillus* (Wilson) Milde – pisitiivik (pillatult)
**Fissidens taxifolius* Hedw. – savitiivik (sage)
Olhopil (Tšetšelnõki rajoon)

**Olgopil** (ukraina keeles Ольгопіль) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Elanike arv on 2650.


AFOlhopil.jpg|
Olhopil2.jpg|
ПушкінОльгопіль.jpg|
Torniga maja

**"Torniga maja"** (ukraina "Дім з башточкою") on Saksamaal elava ukraina režissööri Eva Neymanni film, mis põhineb tuntud stsenaristi Friedrich Gorenšteini autobiograafilisel jutustusel.

## Auhinnad
*PÖFFil 2012: festivali tähtsaim, parima EurAsia filmi auhind (*grand prix*ga kaasnes rahaline preemia 10 000 euro väärtuses); lisaks parima operaatori auhind.
*Karlovy Vary filmifestivalil võitis film auhinna East of West Award.

## Välislingid
*
Aserbaidžaani Premyer Liqası

**Aserbaidžaani Premyer Liqası** (aserbaidžaani keeles *Azərbaycan Premyer Liqası*) on Aserbaidžaani jalgpalli kõrgeim liiga. 

Alates 1992. aastast on Aserbaidžaani meistriks tulnud kaheksa klubi. Kõige edukamad on kümne võiduga Qarabağ ja üheksa võiduga Neftçi.

UEFA koefitsiendi järgi oli Aserbaidžaani liiga perioodil 2018–2023 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 29. kohal.

## Eestlased Aserbaidžaani kõrgliigas

## Klubid

### Staadionid ja asukohad

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Tara (laev)

**Tara** (endine *Tarass Ševtšenko* (1966–2004), *Taras Shevchenko* Libeeria lipu all) oli kaheksa tekiga Ivan Franko-klassi (projekt 301) reisilaev, mis ehitati VEB Mathias-Thesen-Werft Wismari laevatehases Wismaris Saksamaal 1966. aastal. Laev kuulus Mustamere Merelaevandusele (hiljem BLASCO Liberias registreeritud tütarettevõttele) ja Illitšivski MKSile (Ilyichevsk Sea Fishing Port). Laeva saksa klassinimetus on Seefa 750 (saksa keeles Seefahrgastschiff 750 – merereisilaev 750 reisija jaoks). Laev sai nime ukraina luuletaja ja kunstniku Tarass Ševtšenko auks. Selle sõsarlaevad on Frank, Marco Polo, Assedo ja Mihhail Lermontov.  

## Viited

## Välislingid
*Soviet Shipping, Taras Shevchenko (Baltic Shipping Co: 1966–2004) (inglise keeles)
*Tarass Ševtšenko, MMML, Odessa (vene keeles)
*Nave da passeggeri Taras Shevchenko
Safdarjungi haud

**Safdarjungi haud** (hindi keeles सफ़दरजंग का मक़बरा, urdu keeles صفدر جنگ کا مقبره *Safdarjang ka Maqbara*) on Indias New Delhis asuv aia ja marmorist mausoleumiga hauaehitiste kompleks. Haud rajati 1754. aastal hilises mogulite impeeriumi stiilis ning seda on nimetatud "viimaseks valgusevälgatuseks mogulite arhitektuuri lambis".

Hoone ülakorrusel paikneb tänapäeval India arheoloogiaamet (Archaeological Survey of India). Aed on rajatud mogulite aedade stiilis, mida on mõjutanud Pärsia aiad. Aeda viib ohtralt ornamentidega kaunistatud värav.

Mausoleumi järgi on saanud nime Safdarjungi lennujaam, Safdarjungi tee, Safdarjungi terminal, Safdarjungi haigla ning muu ümbruskond nagu Safdarjungi enklaav ja Safdarjungi arenduspiirkond (Safdarjung Development Area), millest kõik asuvad New Delhis.

## Kirjeldus
Haud rajati Safdarjungile, kes oli mõjuvõimas peaminister 1719–1748 valitsenud nõrga moguli valitseja Muhammad Shahi ajal.
Keskse haua kohal on tohutu kuppel. Neli kanalit viivad nelja hoone juurde. Ühes neist on keerukate kaunistustega värav, teised on aga aiapaviljonid, mille müüridesse on ehitatud eluruumid. Müürinurkades seisavad kaheksanurksed tornid.

## Pildid

Pilt:Safdarjung's Tomb 1870.jpg|Safdarjungi haud 1870. aastal
Pilt:Main Gateway To Safdurjang Tomb.jpg|Safdarjungi haua peavärav
Pilt:Tomb of Safdarjung (I).JPG|Vaade mälestusmärgile väravast
Pilt:Cenotaph inside Safdarjung Tomb, Delhi.jpg|Kenotaaf Safdarjungi hauas
Pilt:Safdarjung's Tomb-6.jpg|Vaade peaväravale mälestusmärgi juurest
Pilt:Tomb of Safdarjung.jpg|Isomeetriline vaade
Pilt:Safdarjung's Tomb 3.jpg|Lähivaade minaretile
Pilt:Safdarjung's Tomb-7.jpg|Peegeldus vees
Pilt:Tomb of Safdarjung (Front).jpg|Lähivaade haua fassaadile
Pilt:Safdarjung's Tomb 5.jpg|Vaade katusele seestpoolt
Pilt:Safdarjungtomb notice.jpg|Infotahvel
Pilt:Three domes.jpg|Kolme kupliga mošee
Pilt:Tomb of Safdarjung Panorama, New Delhi.jpg|Safdarjungi haua panoraam
Pilt:Tomb of Safdarjung, New Delhi.jpg|Sisevaade


## Viited

## Välislingid

* Safdarjungi genealoogia
* Safdarjung
* Safdarjungi mündid
* Safdarjungi haud
Carolin Saage

**Carolin Saage** (sündinud 1988) on eesti fotokunstnik.

Ta lõpetas 2008. aastal Tartu Kunstikooli kunstilise kujundamise erialal.

Ta elab Berliinis.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Pedro Gamarro

**Pedro José Gamarro** (8. jaanuar 1955 Machiques, Zulia osariik – 7. mai 2019 Maracaibo) oli Venezuela poksija.

Gamarro sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Jochen Bachfeldile (Ida-Saksamaa). 

## Viited

## Välislingid
*
Omar Catarí

**Omar Catarí Peraza** (sündinud 25. aprillil 1964 Barquisimetos Lara osariigis) on Venezuela endine poksija.

Catarí sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Meldrick Taylorile (USA) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales sulgkaalus (kuni 57 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 3. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Abdel Hak Achikile (Maroko) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Duhemi-Quine'i alamääratuse tees

**Duhemi-Quine'i alamääratuse tees**, ka **Duhemi-Quine'i tees** (inglise *Duhem-Quine thesis*, ka *Duhem-Quine problem*) on seisukoht, et on võimatu kontrollida ühte hüpoteesi eraldi võetuna, sest see esineb alati mingis teooriate raamistikus. Tees on nimetatud Pierre Duhemi ja Willard Van Orman Quine'i järgi.

Duhemi-Quine'i teesi kohaselt saab öelda ainult seda, et falsifitseeritud on kogu asjassepuutuvate teooriate komplekt, kuid pole võimalik lõplikult otsustada, milline osa sellest komplektist tuleb välja vahetada. Näiteks kui leiti, et Uraani liikumine ei vasta Newtoni seadustest tulenevatele ennustustele, siis heideti kõrvale teooria "Päikesesüsteemis on seitse planeeti", mitte Newtoni seadused. Karl Popper vastas sellele "naiivse falsifikatsionismi" kriitikale, et teooriaid võetakse omaks või hüljatakse omamoodi "loodusliku valiku" teel. Eelistatakse teooriaid, mis annavad rohkem informatsiooni selle kohta, kuidas asjad paistavad. Mida üldisemalt rakendatav teooria on, seda suurem on tema väärtus. Seetõttu on Newtoni seadused, mis on laiemalt rakendatavad, eelistatavad palju spetsiifilisemale teooriale "Päikesesüsteemis on seitse planeeti".
Haabersti Jäähall

**Škoda Jäähall** (2013. aastani Premia Jäähall) on jäähall, mis asub Tallinnas aadressil Haabersti 3.

Jäähall avati 2002. aasta detsembris.

Hallis on 2 jääväljakut (mõõtmetega 28x56 m).

2.korrusel on avatud kohvik VeskaGrill & Kohvik.

## Viited

## Välislingid

*Jäähalli koduleht
*
*Premia jäähall muutis end Škoda-nimeliseks. Delfi, 29. jaanuar 2013