Ärkamisaeg

**Ärkamisaeg** (ka **rahvuslik ärkamisaeg**, **rahvuslik ärkamine**, **rahvuslik liikumine**) oli 19. sajandi keskel alanud eestlaste rahvusliku eneseteadvuse ning emakeelse haritlaskonna kujunemise aeg.
Rahvusliku liikumise kõrgaega on nimetatud ärkamisajaks. Seda perioodi, 19. sajandi teist poolt, iseloomustavad eelkõige mitmed ettevõtmised hariduse- ja kultuurivallas.

## Üldist
Ärkamisajal oli väga tähtis roll laulupeol. Laulupeod aitasid arendada rahvuslikku eneseteadvust ning neist kujunes rahva ühtekuuluvuse väljendaja ja kinnitaja ajal, kuid Eestist endast ja Eesti Vabariigist polnud veel juttugi. Laulupidude kaudu astuti venestamisele vastu ning süvendati eesti keele kui riigi ja rahva keele tähtsust. Need ühendasid eestlasi perioodil, kui Eestit veel polnud ja ajad olid rahva jaoks rasked. On tõenäoline, et laulupidudeta ei oleks eestlased olnud piisavalt ühtsed, et Eesti lõpuks iseseisvuks. 

Ka ärkamisaegsetel kirjanikel oli suur roll. Loodi omakeelne õppekirjandus, võeti kasutusele ühtne kirjakeel, asutati laulu- ja mänguseltse, hakati koguma rahvaluulet ja pandi alus rahvuslikule teatrile ning ajakirjandusele.

Eestikeelse ajakirjanduse teket tuleb eriti oluliseks pidada, sest eestlastest ei saanud mitte ainult innukad lehelugejad, vaid ka aktiivsed kirjasaatjad, st ühiskondlikus elus osalejad. Ilma Perno Postimehe, Eesti Postimehe ja Sakalata poleks olnud mõeldavad ei ärkamisaegne kultuuriline tegevus ega ka rahvusliku liikumise levimine üle kogu maa. Johann Voldemar Jannsen andis välja nii Perno kui ka Eesti Postimeest ja rahva hulgas kutsuti teda austavalt Postipapaks. Ajakirjandus aitas eestlastel ka üksteist n-ö üles leida, st teistest Eestimaa paikadest sarnase mõtteviisiga inimesi. Johann Voldemar Jannsen oli ka üks I üldlaulupeo algatajatest. Tema tütar, luuletaja ja proosakirjanik Lydia Jannsen (pseudonüüm Koidula) oli eesti esimene naisajakirjanik ning üks eestikeelse näitekirjanduse alusepanijaid.  

## Tähtsamad daatumid
*1838 – asutati Õpetatud Eesti Selts
*1840–1940 – ilmusid "Õpetatud Eesti Seltsi Toimetused"
*1857 – Johann Voldemar Jannsen hakkas välja andma nädalalehte Perno Postimees (regulaarse eestikeelse ajakirjanduse algus) 
*1857–1861 – avaldati rahvuseepos, Friedrich Reinhold Kreutzwaldi "Kalevipoeg" 
*1861–1863 – algatati Eesti Aleksandrikooli rahvaliikumine 
*1865 – laulu- ja mänguseltside Vanemuine ja Estonia asutamine
*1867 – ilmus Lydia Jannseni (Koidula) luulekogu "Emajõe ööbik" 
*1868–1870 – ilmusid Carl Robert Jakobsoni "Kolm isamaa kõnet"
*1869 – toimus esimene üle-eestiline laulupidu Tartus
*1870 – tegevust alustas Eesti Aleksandrikooli peakomitee
*1870 – eesti rahvusliku teatri algus (Koidula "Saaremaa onupoeg" esietendus Vanemuises)
*1870 – tegevust alustas Eesti Üliõpilaste Selts (EÜS)
*1870–1871 – rajati esimesed eestlaste põllumeesteseltsid 
*1872 – asutati Eesti Kirjameeste Selts
*1875 – asutati Pärnu laulu- ja mänguselts Endla 
*1878 – alustas ilmumist ajaleht Sakala
*1884 – valmis esimene eesti lipp (EÜS-i sinimustvalge lipp) 
*1888 – avati Eesti Aleksandrikool 

## Vaata ka
*Eesti ajalugu#Eestlaste rahvuslik ärkamisaeg
*Eesti kultuur#Ärkamisaeg
*Järelärkamisaeg

## Kirjandus
* Hans Kruus, "Carl Robert Jakobson võitlejana." – Eesti Kirjandus nr 4/1932
* Hans Kruus, "Eesti rahvusliku ärkamise algupäevilt" – Eesti Kirjandus nr 8–11/1934
* Hans Kruus, "Eesti ja Läti rahvusliku ärkamisliikumise kokkupuuteist.", Eesti Kirjandus nr 5/1938
* Jaak-Adam Looveer, "Paistu kroonika 1834-1944, ärkamisaja häll", 2021

## Välislingid

*Rahvuslik ärkamine www.estonica.org