open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aa rand

**Aa rand** on liivane supelrand Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Aa külas   1,5 km Aa mõisa härrastemajast kirde pool. 

See on populaarne rand eriti Kohtla-Järve inimeste seas (Kohtla-Järve jääb 11 km kaugusele). 2007. aasta seisuga ei ole rand ametlikult avatud, kuid seda kasutatakse endiselt rohkesti. Lüganuse vallavalitsus kavatseb ranna korda seada Euroopa Liidu tõukefondide ja Kohtla-Järve linnavalitsuse abiga. 2007. aastast hooldab randa firma Akmar Arendus.  

2006. aastal võetud proovide järgi on merevee organoleptilised omadused väga head. 

Alates 1946. aastast oli Aa rannas Aa pioneerilaager, kus igal suvel veetis aega sadu lapsi. Praeguseks on seal 15 hoonet, mis võivad mahutada kuni 400 inimest. Nüüd on seal Eesti Metodisti Kiriku laager Giideon.

## Pilte

Aa rand 2008 1.jpg|Aa rannale on iseloomulikud liivarannal paiknevad kivirahnud
Pilt:Aa rand 2008 2.jpg|Rannikuala eraldab puhkealast mets
Pilt:Aa rand 2008 3.jpg|Rannikuala eraldab puhkealast mets
Pilt:Aa rand 2008 4.jpg|1970. aastatel pääses siitkaudu puhkealalt rannikualale
Pilt:Aa rand 2008 5.jpg|Aa ranna puhkeala
Pilt:Aa rand 2008 6.jpg|1960. aastate lõpus ehitatud rannarestorani varemed


## Välislingid
*"Mis saab Aa rannast" Põhjarannik, 27. mai 2005
*"Merevesi on läinud erakordselt soojaks"; Foto Põhjarannik, 6. juuli 2005
*Eva Klaas: "Loodus: Ida-Virumaa mererannad kutsuvad" Virumaa Teataja, 19. juuli 2006 
*"Aa ranna juures kehtestatakse tasuline parkimine" Postimees, 10. august 2007
Ruti raamat

**Ruti raamat** Vanas Testamendis on lühike jutustus Moabimaa lesest Rutist, kellest sai Taaveti esiema.

Jutustuse põhiideeks on näidata, kuidas Jumala tahe määrab ära inimese elukäigu ja kuidas iga ebaõnnestumine võib olla oluliseks kogemuseks.

### Struktuur

* Rutt ja Noomi saabuvad Petlemma (Rt 1:-22)
* Rutt ja Boas viljapõllul (Rt 2:1-23)
* Rutt ja Boas rehealusel (Rt 3:1-18)
* Ruti abiellumine ja poja sünd (Rt 4:1-17)
* Peretsi sugu (Rt 4:18-22)

## Välislingid
* Eesti Piibliseltsi täielik  eestikeelse Ruti raamatu tekst
Eeva

**Eeva** on Piibli järgi üks esimesi inimesi, Aadama naine, kelle Jumal tegi ühest Aadama küljeluust (1 Mo 2:21–23).

Eeva lapsed olid Piibli järgi Kain, Aabel ja Sett. Juubelite raamatu järgi oli tema vanem tütar ja Kaini naine Awan ning noorem tütar ja Seti naine Azura. "Kuldse legendi" järgi olid Eeva tütred Calmana ja Delbora.

Eevale omistati hiljem üleni hõbedase kilbiga vapp.

## Sugupuu

## Vaata ka
* Mitokondriaalne Eeva

## Viited
Louis Zutter

**Louis Zutter** (2. detsember 1856 Neuchâtel – 10. november 1946) oli Šveitsi võimleja, olümpiavõitja.  

Ta tuli 1896. aasta suveolümpiamängudel Ateenas 9. aprillil olümpiavõitjaks toenghooglemises ja teiseks toenghüpetes ning 10. aprillil rööbaspuudel. Kangil ta esikolmikusse ei tulnud. Ta oli Šveitsi esimene olümpiavõitja. 

Ta registreerus veel Kreeka-Rooma maadluses ja mõlemal tõstmise alal, kuid ei võistelnud.

Ei vasta tõele, nagu oleks Zutter olnud ainus Šveitsi sportlane Ateenas. Laskur Albert Baumann oli 200 m vabapüssist laskmises kaheksas. Šveitslane Charles Champaud esines olümpiamängudel Bulgaaria sportlasena Charles Champoffi nime all ja esindas Sofia klubi Junak. Zutter ise saabus mängudele omal käel ega esindanud ühtki klubi ega spordiliitu.

## Vaata ka
*Riistvõimlemine 1896. aasta suveolümpiamängudel
Aacheni rahu

**Aacheni rahu** nime kannab kaks rahulepingut.

***[[Aacheni rahu (1668)|1668. aasta Aacheni rahu]]** lõpetas Devolutsioonisõja.
***[[Aacheni rahu (1748)|1748. aasta Aacheni rahu]]** lõpetas Austria pärilussõja.

## Välislingid
Kain

**Kain** on vana testamendi kohaselt Aadama ja Eeva esimene poeg. Kain oli põllumees, kes ehitas maailma esimese linna ja nimetas selle oma poja järgi. Kain tappis kadedusest oma venna Aabeli ja hukkus ise õnnetuses.

Bütsantsi krooniku Georgios Synkellose arvutuste järgi sündis Kain 70. aastal pärast maailma loomist. 930. aastal mattis Kain koos vendadega oma isa Aadama ja hukkus samal aastal, jäädes kokkuvariseva maja alla. 

Jahve pagendas Kaini venna tapmise eest, kuid pani talle kaitsva märgi ning ähvardas Kaini tapjat seitsmekordse kättemaksuga (1 Ms 4).

Kaini naise nime kohta kindlad andmed puuduvad. Juubelite raamatu järgi abiellus Kain oma õe Awaniga ja sai poja Hanoki. Georgios Synkellose väitel leiutas Hanok adra. Hanoki poeg oli Iirad, kelle poeg oli Mehuujael. Mehuujaeli poeg oli Metuusael, kel oli poeg Lemek. Lemekil oli Aada ja Sillaga kolm poega ja tütar.

Gnostitsistlik kainiitide usulahk mälestas Kaini kui demiurgi esimest ohvrit.

## Sugupuu
Sett

**Sett** oli Vana Testamendi järgi Aadama ja Eeva kolmas poeg, kes sündis pärast Aabeli tapmist. Sett oli Noa esivanem. 

## Sugupuu

## Vaata ka
*Setiidid
Aleatooriline muusika

**Aleatooriline muusika** on 20. sajandil tekkinud muusikaliik, mida iseloomustab helide, motiivide jt heliteose osade juhuslik paigutus ja/või järjekord.

## Vaata ka
*Aleatoorika
Härgmäe lahing

**Härgmäe lahing** ehk **Oomuli lahing** oli lahing Vene-Liivi sõjas, mis peeti 2. augustil 1560  Õhne jõe keskjooksu alal Liivi ordu ja Moskva tsaaririigi vägede vahel. See oli Liivi ordu viimane välilahing.

Lahingu eel avastasid väljale hobuseid söötma läinud sakslased väikese vene väe, kes põgenes. Ordu väerühm, umbes 500 ratsanikku, maamarssal Philipp Schall von Belli juhtimisel, arvates, et venelasi on kõigest kuni 500, tungis keskpäeval, kui vaenlane parajasti puhkas, neile peale. Rünnati vahtkonda, kes põgenes laagrisse. Selgus aga, et see oli Viljandi poole liikvel olnud suurem sõjavägi, umbes 12 000 meest. Hõlpsa vaevaga piirasid venelased otse laagri varitsusse tormanud ründajad ümber ja purustasid nad täielikult. Vähestel läks korda põgeneda. Sakslasi langes või võeti vangi 261. Venelasi sai surma 14 vankritäie jagu. See oli raske löök Liivi ordule, sest siin sai surma ja langes vangi palju kõrgemaid väepealikuid.

Härgmäe lahing tegi ordu ja kogu Liivimaa seisundi väga raskeks. Siitpeale ei suutnud orduvägi enam välivõitlusi pidada. Ta kaitses end veel ainult linnustes.

Vangi langenud maamarssal Philipp Schall von Bell viidi Moskvasse, kus hukati, teised vangilangenud hukati aga Pihkvas.

## Välislingid
*Russow, Balthasar: ''Nye Lyfflendische Chronice'', Rostock 1578
Lüganuse

**Lüganuse** on alevik Ida-Viru maakonnas, Lüganuse valla ja kihelkonna keskus. Asub Püssi linnast vahetult põhjas.

Elanike arv oli 2000. aastal 470, 31. detsembril 2005 506 elanikku. 

Lüganust on esimest korda mainitud 13. sajandil "Taani hindamisraamatus" (*Lygenus*). Tegemist oli Virumaa ühe suurema külaga. Lüganuse küla kuulus Püssi mõisa alla.

Lüganusel asuvad muistsed Lüganuse kivikalmed.

## Vaata ka
*Lüganuse Keskkool
*Lüganuse rahvamaja
*Lüganuse kalmistu
*Uhaku karstiala

## Viited

## Välislingid
* Pastor zu Luggenhusen, Carl Ferdinand Voigt 1804-1882., ra.ee FOTIS
* Kirchspiel Luggenhusen in Wierland
Saamueli raamatud

**Saamueli raamatud** ehk **Esimene Saamueli raamat** ja **Teine Saamueli raamat** kuuluvad Vana Testamendi nn Ajalooraamatute hulka. Raamatud hõlmavad aega, mil Iisrael muutus laialipillutud hõimude asualadest kindlapiirliseks monarhiaks.

Olulisemateks isikuteks on Saamuel ise ning kaks Iisraeli kuningat - Saul ja Taavet. 

### Struktuur

* Saamueli varasem elu (1 Sa 1:1-7:17)
* Saamuel ja Saul (1 Sa 8:1-15:35)
* Saul ja Taavet (1 Sa 16:1-31:13)
* Taavetist saab Iisraeli kuningas (2 Sa 1:1-8:18)
* Taaveti perekonna raskused (2 Sa 9:1-20:26)
* Epiloog (2 Sa 21:1-24:25)

### Tuntumad lõigud

* Väike Saamuel templis (1 Sa 31:-4:1)
* Taaveti kuningaks võidmine Saamueli poolt (1 Sa 16:1-13)
* Taavet ja Koljat (1 Sa 17:1-58)
* Jumala leping Taavetiga (2 Sa 11:1-12:25)
* Taamari vägistamine (2 Sa 13:1-22)
* Absalomi mäss (2 Sa 15:1-37)
Tõotatud maa

**Tõotatud maa** on nimetus, millega Piiblis viidatakse Kaananimaale või Palestiinale kui maale, mille Jumal tõotas anda Aabrahami järeltulijatele (1 Mo 12:1).  

Kuigi teoreetiliselt ulatus tõotatud maa Eufrati jõest kuni Egiptuse piirideni (1 Mo 15:18), valitsesid iisraellased niivõrd suurt ala vaid väga lühikest aega (1 Ku 5:1). 

Väljend "maa, mis piima ja mett voolab" (2 Mo 33:3) annab edasi tõotatud maa viljakust ja ihaldatavust.
Taavet

**Taavet** (heebrea דָּוִד *David*) (u 1004-965 e.m.a) oli Juuda hõimust pärit Iisraeli kuningas. Taavetit peetakse Iisraeli kuningatest suurimaks ja Jeesuse otseseks esiisaks. Tema suurus põhineb esiteks tema sõjalistel vallutustel, mille tulemuseks oli Iisraeli ainuke "suur"riik. Taaveti järeltulijad valitsesid Jeruusalemmas üle 400 aasta.

## Taaveti vallutused ja monarhia kindlustamine
Taavet valitses pärast kuningas Sauli surma Juudamaa üle ja sai pärast põhjapoolseid hõime valitsenud Iiboseti surma kogu Iisraeli kuningaks. Ta kindlustas oma kuningavõimu ning riigi, mis hõlmas kogu Palestiinat ning ulatus Lõuna-Süüriasse.

Ta allutas vilistid, alistas Jordanitaguse Ammoni, Moabi ja Edomi. Muutis oma pealinnaks Jeruusalemma ja määras asevalitseja Damaskusesse. Kuningas Taavetiga saavutas Iisrael poliitilise sõltumatuse, edenes kaubandus ning arendas haridust. Tema ajal viidi seaduselaegas Jeruusalemma.

## Taavet Vanas Testamendis
Taavet on Vanas Testamendis üks kesksemaid kujusid.
Siinai mägi

**Siinai mägi** on Vana Testamendi järgi paik, kus Issand tegi Iisraeli rahvaga lepingu ja andis neile Moosese vahendusel oma seadused (vt Moosese seadused; 2 Mo 24:16-18).

Selle sündmuse täpseks toimumiskohaks peetakse üldlevinud teooria järgi Jabal Sīnā' mäge (rööpnimi *Jabal Mūsá*, 'Moosese mägi') Siinai poolsaare lõunaosas.

See mägi on 2285 meetrit kõrge ja asub Siinai poolsaare kõrgeima, 2629 m kõrguse Katherina mäe lähedal. Lähedal on teisigi Siinai mäest kõrgemaid tippe.

Selleks, et jõuda mäe tippu, tuleb üldjuhul lähtuda Katherina mäe jalamil olevast Püha Katariina kloostrist. Klooster asub Katherina mäe jalamil umbes 1260 m kõrgusel merepinnast.

Siinai mäe tippu viib kaks peamist teed, mis algavad Püha Katariina kloostrist. Pikema ja tasasema tee *Siket El Bashait* läbimiseks kulub jalgsi 2,5 tundi ning seda saab läbida ka kaameliga. Järsem ja otsesem tee *Siket Sayidna Musa* koosneb niinimetatud 3750 patukahetsuse sammust ning algab kloostri taga jäärakus.

Siinai mäe tipu lähedal on mošee ja õigeusu Püha Kolmainsuse kabel, mis 1934. aastal püstitati 16. sajandist pärit kiriku varemetele. Kabelis asub väidetavalt kivi, millest Issand tegi Moosese käsulauad. Tipu lähedal asub ka niinimetatud Moosese koobas, kus Mooses olevat oodanud, kuni Jumal talle käsulauad andis.

## Viited
Dodekafoonia

**Dodekafoonia** (kreeka keelest *dodeka*, kaksteist + *phone*, hääl) ehk **kaksteisttoontehnika** ehk **kaksteisthelitehnika** ehk **helikõrguste serialism** on muusika kompositsioonimeetod, mille põhiliseks omaduseks on kaheteistkümne võrdtempereeritud häälestuses heli võrdne kasutamine. Dodekafoonia tekkimisele aitas kaasa tonaalsuse lagunemine ja atonaalsuse tekkimine 20. sajandi alguse muusikas. Dodekafoonia üks rajajaid oli Arnold Schönberg.
## Meetodi kirjeldus
Muusika ajaloos kujunes dodekafoonia seriaalse meetodi esimeseks rakendusfaasiks: heliteose loomisel on aluseks kaheteistkümnest kindlas järjestuses heliklasside rida ehk helikõrguste seeria.

Rida võib esineda neljal reakujul:  
*põhikuju ehk originaal;
*peegelkuju ehk inversioon;
*vähikäik ehk retrograad;
*peegelvähikäik ehk inversiooni retrograad.

Rea helid võivad kõlada nii erineval ajal kui ka üheaegselt.

Rida võib läbi viia kaanonis.

Rida võib olla augmentatsioonis või diminutsioonis.

Rida võib segmenteerida: tuntud on näiteks Arnold Schönbergi meetod jaotada rida kaheks heksakordiks või Anton Weberni meetod kasutada reakujude invariantseid trikorde ja tetrakorde.

Tonaalsete keskuste tekkimise vältimiseks järgiti põhimõtet, et rea järgmine läbiviimine võib alata alles siis, kui eelmine on lõpule jõudnud.

Samal ajal võib kõlada mitu rida.

Range dodekafoonia puhul koosneb rida kõigist kaheteistkümnest erinevast heliklassist. Vabas dodekafoonias on võimalikud ka vähema- või rohkemahelilised read:

*hüpokromaatilises reason vähem kui 12 võrdtempereeritud häälestuses heli,
*hüperkromaatilises reas on enam kui 12 võrdtempereeritud häälestuses heli, kusjuures osad heliklassid korduvad.

## Dodekafoonia eesti muusikas
Eesti heliloojatest on dodekafooniat rakendanud 1960.–1970. aastatel näiteks Arvo Pärt, Jaan Rääts, Jaan Koha ja Veljo Tormis.

## Vaata ka
*Atonaalsus
*Seriaalne meetod

## Välislingid
* Database on tone rows and tropes
Aaron

**Aaron** oli Vanas Testamendis Moosese vanem vend ja Iisraeli esimene preester. Tema peamiseks ülesandeks oli Moosese abistamine.

Aaroniga on seotud mitmed vastuolud nagu näiteks kuldvasika valmistamine ja kummardamine (2 Mo 32) ning avalik vastuseis Moosesele (4 Mo 12).

## Välislingid
Charles Champaud

**Charles Champaud** (1865 Lausanne – surmaaeg teadmata) oli šveitsi päritolu Bulgaaria võimlemisõpetaja ja riistvõimleja.

Minnes kümmekonna Šveitsist 1893. ja 1894. aastal Bulgaariasse siirdunud sportlase seas Sofiasse esimese poeglaste gümnaasiumi võimlemisõpetajaks, võttis ta kaasa ka jalgpalli ning hakkas 1893. aastal bulgaarlastele jalgpalli õpetama. Huvi oli väga suur. Õppused toimusid väljakul, mille kohale on nüüd rajatud Ohridi püha Klimenti nimelise ülikooli hoone. Räägitakse, et sel väljakul lambaid karjatanud mees olevat tahtnud palli kümne lamba eest ära osta. Champaud olevat vastanud: "Kahju küll, kuid meeskonna moodustamiseks on tarvis 11 mängijat." 

1896. aastal sõitis Champaud Bulgaaria delegatsiooni koosseisus Ateena olümpiamängudele. Delegatsiooni juhtis Todor Jončev ning sinna kuulusid veel Panajot Penev, Dimitar Iliev ja Ilija Penčev. Neist ainsana võttis võistlustest osa Champaud, nimelt riistvõimlemises. Ta registreerus **Charles Champoffi** nime all spordiklubi Junak esindajana.

Champaud osales toenghooglemises, rööbaspuudel ja toenghüpetes, kuid ühelgi alal paremate hulka ei jõudnud. Ta registreerus võistlema ka teivashüppes ja Kreeka-Rooma maadluses, kuid ei osalenud. 

1897. aastal sai Champaud raske jalavigastuse ja ta saadeti Šveitsi ravile. Pärast seda tema kohta andmed puuduvad. 

Sofias Triadica rajoonis on Charles Champaud' tänav (улица "Шарл Шампо").

## Vaata ka
*Riistvõimlemine 1896. aasta suveolümpiamängudel
Conrad Böcker

**Conrad Böcker** (24. august 1870 Leipzig – 8. aprill 1936 Frankfurt) oli saksa võimleja, 1896. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiavõitja, Saksamaa esimene olümpiavõitja. Klubi: Berlin Turngemeinde. 

1896. aasta suveolümpiamängudel Ateenas  kuulus ta rööbaspuude meeskonnavõistlustel ja kangi meeskonnavõistlused võitnud Saksamaa võistkonna koosseisu ning jagas rööbaspuude individuaalvõistlusel Hermann Weingärtneriga 3.–4. kohta. Kangi individuaalvõistlustel jäi ta võitjatele alla ning jagas 3.–15. kohta, sanghobusel hooglemises jagas ta 3.–14. kohta, rõngastel jagas ta 5.–8. kohta, toenghüpetes jagas ta 4.–15. kohta. Viimati nimetatud aladel ta kedagi ei edestanud.

Böcker registreerus ka kuulitõuke- ja kõrgushüppevõistlustele, kuid ei osalenud.

## Vaata ka
*Riistvõimlemine 1896. aasta suveolümpiamängudel
Mihhal Vituška

**Mihhal Apanasavitš Vituška** (valgevene keeles *Міхал Апанасавіч Вітушка*; 5. november 1907 Niaśviž – 7. jaanuar 1945 Rudnitski mets Valgevenes, teistel andmetel 27. aprill 2006 München) oli valgevene poliitik ja sõjaväelane (kindral), Teise maailmasõja järel Nõukogude-vastase vastuspanuliikumise juht Valgevenes.

## Elukäik ja tegevus
Lõpetas valgevene gümnaasiumi Vilniuses. Õppis seejärel Praha Karli Ülikoolis ja Varssavi Tehnikaülikoolis, kus ühines valgevene rahvusliku liikumisega. Juhtis aastatel 1932–1939 Valgevene üliõpilasorganisatsioonide liitu. Pärast Teise maailmasõja algust septembris 1939 läks Varssavist tagasi kodukanti Niasviži, mis kuulus nüüd Nõukogude Liidule, kus töötas algul miilitsas, seejärel tee-ehitusel. Talvel 1940 vahistati Nõukogude julgeoleku poolt koos nõbu Dmitri Kasmovitšiga süüdistatuna sidemetes Valgevene natsionalistlike organisatsioonidega välismaal. Nad vabastati tänu sugulase, Nõukogude salateenistuste veterani professor A. Prokoptšuki eestkoostele. Pärast Saksamaa kallaletungi Nõukogude Liidule juunis 1941 organiseeris omakaitse loomist Polesjes. Seejärel oli ta sügiseni 1941 Minski valgevene politsei ülema asetäitja. Aastatel 1942–1943 osales ta partisanidevastastes operatsioonides Brjanski- ja Smolenskimaal ning Mahiloŭ ümbruses.

Kuulus 1942. aasta augustis loodud illegaalse Valgevene Sõltumatuse Partei (*Беларуская Незалежніцкая Партыя)* ja Valgevene Rahva Omaabi juhtide hulka. Juunis 1944 võttis ta osa Teise Valgevene Kongressi tööst, oli osaline sakslastevastase ülestõusu kavandamises eesmärgiga taasluua Valgevene Rahvavabariik.

1944. aastal treeniti Ida-Preisimaal Dallwitzis valgevene rahvusest parašütiste-diversante, tegutsemaks rinde tagalas, ja Vituškast sai selle nn Dallwitzi pataljoni juures Saksa armee major. Üksust nimetati "Mustaks kassiks" (*"Чорны кот"*). 17/18. novembri öösel 1944 visati 27-meheline üksus, mida juhtis Vituška langevarjudega Vilniuse lähedal alla. Nõukogude Liidu versiooni kohaselt tapeti ta Nõukogude julgeoleku poolt 7. jaanuaril 1945 Rudnitski metsas. 

Teise, valgevene pagulaste versiooni kohaselt juhtis ta 1944. aastast Nõukogude-vastast sissisõda nn Valgevene Vabastusrinde eesotsas peamiselt Valgevene kesk- ja lääneosas, kuid ka mujal. Pärast aktiivse vastupanu lõppemist 1956. aastal lahkus osa sissidest Läände või legaliseerus Valgevenes. Ka Vituška lahkus Nõukogude Liidust 1950. aastal, põgenedes üle Poola Lääne-Saksamaale. Tal õnnestus ennast Lääne-Euroopas varjata Nõukogude luure eest ja ta elas kõrge vanuseni Saksamaal, kus tema poja teatel suri Alpides asuvas sanatooriumis 27. aprillil 2006. Selle versiooni kohta mingeid vettpidavaid tõendeid pole. Tänapäevases Valgevenes esindab seda valgevene ajaloolane Sergei Jorš (*Сяргей Іванавіч Ёрш*), tema väiteid on kahtluse alla seatud ka Lukašenka diktatuuri oponeerivates väljaannetes. 

## Viited

## Välislingid
*http://slounik.org/32043.html (entsüklopeediaartikkel valgevene keeles)
*Сяргей Ёрш "Адважны генэрал" (valgevene keeles)
*Lühimärge Vituška tegevuse kohta (inglise keeles)
Kuningate raamatud

**Kuningate raamatud** ehk **Esimene Kuningate raamat** ja **Teine Kuningate raamat** on raamatud Vanas Testamendis, milles on ära toodud peaaegu kogu Iisraeli monarhia ajalugu, kattes ligikaudu 350 aastat alates Saalomoni valitsemisajast kuni Iisraeli rahva ümberasustamiseni (vt Paabeli vangipõli).

### Struktuur

* Saalomonist saab Taaveti järglane (1 Ku 1:1-2:46)
* Saalomoni valitsemisaeg (1 ku 3:1-11:43)
* Kuningriigi jagamine Juudaks ja Iisraeliks (1 Ku 12:1 - 2 Ku 17:41)
* Juuda kuningriigi viimased aastad (2 Ku 18:1-25:30)

### Tuntumad lõigud

* Saalomoni tarkus (1 Ku 3:4-28)
* Seaduselaeka toomine templisse (1 Ku 8:1-66)
* Saalomon ja Seeba kuninganna (1 Ku 10:1-13)
* Eelija ja Baali prohvetid (1 Ku 18:1-40)
* Iisraeli langemine (2 Ku 17:3-41)
* Joosija leiab käsuõpetuse raamatu (2 Ku 22:3-23:25)
* Nebukadnetsar hävitab Jeruusalemma (2 Ku 25:1-26)
Iisraeli kuningate loend

Siin on loetletud Iisraeli kuningriigi kuningad ja kuningannad. Nad on ära toodud vana testamendi kahes kuningate raamatus.

## Iisraeli ühendatud monarhia kuningriik
Iisraeli ühendatud kuningriigi valitsejad: 

# Saul (1042–1000 eKr) 
# Taavet (1000–961 eKr) 
# Saalomon (961–922 eKr)

## Iisraeli kuningriik
Iisraeli (ehk põhja-) kuningriigi valitsejad:

# Jerobeam I (922–901 eKr)
# Naadab (901–900 eKr)
# Baesa (900–877 eKr)
# Eela (977–876 eKr)
# Simri (876 eKr)
# Omri (876–869 eKr)
# Ahab (869–850 eKr)
# Ahasja (850–849 eKr)
# Jooram (849–842 eKr)
# Jehu (842–825 eKr)
# Jooahas (815–801 eKr)
# Joas (801–786 eKr)
# Jerobeam II (786–746 eKr)
# Sakarja (746–745 eKr)
# Sallum (745 eKr)
# Menahem (745–738 eKr)
# Pekahja (738–737 eKr)
# Pekah (737–732 eKr)
# Hoosea (732–722 eKr)

## Juuda kuningriik
Juuda (ehk lõuna-) kuningriigi valitsejad:

# Rehabeam (922–915 eKr)
# Abijam (915–913 eKr)
# Aasa (913–873 eKr)
# Joosafat (873–849 eKr)
# Jooram (849–842 eKr)
# Ahasja (842 eKr)
# Atalja (842–837 eKr)
# Joas (837–800 eKr)
# Amasja (800–783 eKr)
# Asarja (783–742 eKr)
# Jootam (742–735 eKr)
# Ahas (735–715 eKr)
# Hiskija (715–687/6 eKr)
# Manasse (687/6–642 eKr)
# Aamon (642–640 eKr)
# Joosija (640–609 eKr)
# Joohas (609 eKr)
# Joojakim (609–598 eKr)
# Joojakin (598–597 eKr)
# Sidkija (597–587 eKr)
Natsiskinheedid

**Natsiskinheedid** (inglise keeles: *Nazi skinheads*), tuntud ka kui **bounheedid** (inglise keeles: *boneheads)* on natsionaalsotsialismil põhinev subkultuur, mille esindajate tüüpilised välised tunnused on paljaksaetud pea (*skinhead*) ning Kolmanda Riigi ja natsionaalsotsialismiga seotud sümbolite kasutamine.

## Ajalugu
Suurbritannias tekkis 1980. aastate esimesel poolel pungi teise laine ajal subkultuur *White Power*. Tegemist oli 1972. aastal väljasurnud skinheedide subkultuuri uue lainega, mis vastustas pungi kommertsialiseerumist. *White Power* ideoloogia oli rassistlik, konservatiivne ja antisemiitlik.

## Eesti
Mõnedes allikates on sellesse subkultuuri kuuluvaiks liigitatud mitu ühingu Jalgpallihaigla liiget ja selle juht Tarmo Kruusimäed.

2003. aasta juunis said kolm natsiskinheedi tingimisi karistuse tegevuse eest, mis õhutas avalikult juudi rahvuse vihkamist, sealhulgas majaseintele haakristide joonistamine ja antisemiitlike hüüdlausete kirjutamine.

## Välislingid
*Aimar Ventsel, "Eene, meene, muu, nazi bist du! Täiskasvanuks saamise lugu: asjatud müüdid neonatside ümber"
*Aimar Ventsel, "JOU BEIB, YOU´RE SO SKINNY!"
*Estonian Skinheads Mark Hitler's Birthday
*Foreign Students in Estonia Terrorized By Skinheads
*"musicians of Mari origin were beaten by skinheads..."
Anarho-skinhead

**Anarho-skinhead** on pungile lähedane stiil, mis määrab ka anarho-skinheadide subkultuuri. Pungist eristab seda peamiselt väljanägemine. Näiteks muusikaeelistuste (oi!, *[[ska]]*) osas sarnaneb anarho-skinhead pungiga.

Iseloomulikud tunnused:
*kiilaks aetud pea või kujundatud lühike soeng, mille juurde võivad kuuluda bakenbardid; 
*pommitajajakk, mille värvus võib varieeruda tumepunasest oliivroheliseni; 
*punased traksid; 
*mingi anarhistliku temaatikaga (näiteks musta viisnurga või anarhiamärgiga) T-särk või lihtsalt ruuduline päevasärk; 
*kitsad teksased, mis on alt umbes 15&nbsp;cm üles keeratud, või sinised laigulised maastikupüksid, hallikasbeežid impregneeritud riidest püksid või hallid viigipüksid;
*punaste paeltega tanksaapad, värvuselt tavaliselt mitte mustad, tavaliselt Dr. Martensi, Underground Shoesi või Getta Gripi toode.

## Anarho-skinheadide bände
*No Respect
*El Odio
*Puntas De Acero
*Those Unknown
*The Burial
*Shots In The Dark
*Scrapy
*Opció K-95
*Mors Aux Dents
*Les Kamionërs Du Suicide
*Les Partisans
*Kontratodo
*Keltoi!
*Kaos Urbano
*Guardia Negra
*Generacion Rebelde
*Comrade 
*Brigada Flores Magon
 
## Vaata ka
*Anarhia

## Välislingid
*Anti Fascist Skinhead Alliance
*RASH East Coast (USA)
*RASH Mexico
*RASH Madrid
*RASH Berlin/ Brandenburg
*RASH/Nord Niedersachsen
*RevolutionTimes
*SHARP: A Brief History
*Belarusian SHARP website
*Canadian (Toronto Crew) SHARP website
*SHARP patches from around the world
*ARA Official Website
*Anti-Racist Action Canada
Punk

**Punk** on individualistliku anarhismi alaliik, subkultuur, mis väljendub muusika, filmikunsti, kirjanduse ja kujutava kunsti kaudu. Pungi harrastaja on **punkar**.

Muusikas on punk tihedalt seotud *[[punk-rock]]*iga. Pungi kui subkultuuri juured on avangardkunstis, püüdes maailma šokeerida. Mõistet *"[[punk rock]]"* tarvitati esimest korda 1960. aastate keskpaigas USA-s, tähistamaks briti roki invasiooni tulemusel ja tuules tekkinud bände, milliseid tekkis suuremates keskustes nagu seeni pärast vihma. Tihtipeale olid just need bändid oma rohmakavõitu pillikäsitlusega suunanäitajad uutele radadele, nagu psühhedeelne rokk. Üleriigilist kommertsedu nad ei saavutanud, kuid seda enam jäädvustasid nad end kohaliku muusikaelu annaalidesse.

Päris punkliikumise alguseks võib pidada aastat 1974, kui New Yorgi klubis CBGB hakkasid korrapäraselt esinema Ramones, Television, Blondie ja teised bändid, kelle musitseerimisoskus oli reeglina vilets; põhirõhk oli pandud laulusõnadele.

Mõiste "punk" kinnistasid ajakirjanik Legs McNiel ja kunstnik John Holmstrom oma DIY-ajakirjaga Punk Magazine. Värske meediaväljaande reklaamimiseks kleepisid nad New Yorgi tänavanurkadele flaiereid kirjaga "Vaata ette, punk on tulekul!". Umbes samal ajal hakkasid trenditeadlikumad väikeplaadifirmad CBGB bände ja artiste "üles korjama". Patti Smith oli esimene, järgmine oli The Ramones.

Pungi eetiline tuum oli Mark Sinkeri sõnul järgmine: "soov šokeerida kasvas välja hoopis utoopilisest püüdlusest, soovist, et need žestid ei tohiks šokeerida, et selle asemel nad ühtäkki lihtsalt on kohased. Et nad toimivad moraalse katalüsaatorina – või siis viitena aegadele, mil ärritumine reserveeritakse päris vägivallale, tõelisele obstsöönsusele, millele iganes meie pilk peatuma jääb (viletsus, sõda, ebaõiglus, kõik ülejäänu); aga mitte soengutele, ropendamisele, valjule muusikale või inetutele piltidele sobimatus paigutuses. /---/ Ja kui sa seda ei mõista, siis oled sa ära teeninud solvamise."

4. jaanuaril 1977 ilmus Briti kommunistide ajalehes Morning Star Gene Chandleri usutlus "Pungi protest", kus Sex Pistolsi liikmed kinnitasid: "Rokk on samasugune reageering arenenud kapitalismile, nagu bluus oli orjusele ja ekspluateerimisele," kui neid paluti õigustada bändi ilmselt ründavat palet ja lavapoosi. Ja et muu hulgas väljendavad nad pettumus- ja solvumistunnet suureneva viletsuse ja reaktsiooniliste hoiakute tingimustes nende Lääne tsivilisatsiooni tahkude vastu. Pungile on iseloomulik protest isikukultuse, võõrandumise, jäljendamise, paigaltammumise ja kodanliku mõttelaadi vastu, püüd suhelda noortega (vanemaid välistamata) viisil, mis arvestab tegelikku elu haiges kapitalistlikus riigis. "Selle žanri kurb, vastuvõetamatu külg on see, et ta ei suuda pakkuda muud alternatiivi kui anarhiat," kirjutas Chandler kommunistide ajalehes Morning Star.

## Vaata ka
*Anarho-skinheedid
*Aurupunk
*Eesti punk
*Punklaulupidu
*Küberpunk
*Mosh
*Nina Hagen
*Punkfilm
*Punk rock
*Rockerid
*Teddyboyd
*USA punk
*Subkultuur
*Ska-punk

## Välislingid

*PunkConnect.com &ndash; Largest Punk Personals Site on the Net
*Top Punk Bands at BandBuzzer.com
Skolastika

**Skolastika** on keskaja filosoofias õpetuste kogum, milles usulist maailmavaadet põhjendati Aristotelese loogika abil. Skolastika pooldajat nimetatakse skolastikuks.

Skolastika olulisimaks saavutuseks oli formaalloogika arendamine. 

Skolastika on Euroopa keskaja filosoofia arengujärk ja sellele omane õpetusmeetod. Viimane seisnes tõese seisukoha tuletamises pühakirja ja õpetuslike autoriteetide (eriti antiikfilosoofide) võrdleva ja vastandava loogilise analüüsi varal. Loogilise meetodi juures võeti eeskuju Aristotelese loogikast. Skolastilist meetodit kasutas õppevormina ka keskaegne ülikool. Tuntumad skolastikud olid suuna rajanud Pierre Abélard, šotlane Johannes Duns Scotus, dominiiklane Albertus Magnus ja tema silmapaistev õpilane Aquino Thomas, keda peetakse üheks katoliku kiriku kõige silmapaistvamaks filosoofiks.

Skolastilise filosoofia suhteline iseseisvus teoloogiast ilmneb eelkõige nominalistide ja realistide vaidluses üldmõistete ehk universaalide üle. Vaidluse sisuks on üksiku ja üldise erinev käsitlus. Niinimetatud universaalidetülis vaieldi, kuidas on omavahel seotud sõnad ja nende vasted reaalsuses. 

## Vaata ka
*Albertus Magnus
*Aquino Thomas
*hilisskolastika
*kõrgskolastika
*patristika
*varaskolastika
*skolastiline meetod
*tomism
*neotomism ehk uusskolastika

## Viited

## Välislingid
Põhja suusaalad 1984. aasta taliolümpiamängudel

**Põhja suusaalade [[1984. aasta taliolümpiamängud]]e võistlused toimusid**  9.–19. veebruarini Igmanis: murdmaasuusatamine Veliko Poljes ja suusahüpped Malo Poljes.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]] mehed

#### 15 km




**Kuupäev:** 13. veebruar

Osavõtjaid: 91



#### 30 km



**Kuupäev:** 10. veebruar
Osavõtjaid: 72



#### 50 km



**Kuupäev:** 19. veebruar
Osavõtjaid: 54



#### 4×10 km teatesõit




**Kuupäev:** 16. veebruar
Osavõtjaid: 17 meeskonda



### [[Murdmaasuusatamine]] naised

#### 5 km




**Kuupäev:** 12. veebruar
Osavõtjaid: 52



#### 10 km




**Kuupäev:** 9. veebruar
Osavõtjaid: 52



#### 20 km




**Kuupäev:** 18. veebruar
Osavõtjaid: 40



#### 4×5 km




**Kuupäev:** 15. veebruar
Osavõtjaid: 12 naiskonda



### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi (70 m)

12. veebruar, 58 võistlejat

#### Suur mägi (90 m)

18. veebruar, 53 võistlejat

### [[Kahevõistlus]]

#### Individuaalvõistlus

11. ja 12. veebruar, 28 võistlejat

## Medalid
Universaalid

**Universaalid** on filosoofias üldised ideed. 

Kõrvuti mõistetega üksikesemetest ehk indiviididest või partikulaaridest on inimestel ka üldmõisted, mis käivad indiviidide tüüpide (näiteks koerasus, mille üksikjuhtumiteks on üksikud koerad), omaduste (näiteks punasus või räpasus või kandilisus) ja suhete (näiteks vahelolemine) kohta. 

Erinevalt partikulaaridest on üldmõistete prototüübid ehk universaalid  üldise iseloomuga abstraktsed entiteedid, mille üksikjuhtumiteks partikulaarid ühel või teisel viisil on. 

Skolastilises filosoofias leidis aset universaalide olemasolu  või selle viisi puudutav universaalidetüli.

## Realism
Filosoofilist seisukohta, mille kohaselt universaalid on reaalselt olemas, nimetatakse mõisterealismiks ehk lihtsalt realismiks. 

Äärmusliku realismi kohaselt on universaalid reaalsemad kui üksikesemed ning nad on olemas olnud juba enne üksikesemeid, näiteks Jumala mõistuses. 

Mõõduka realismi kohaselt eksisteerivad universaalid kolmel moel:  
# Nad eksisteerivad "enne asju" (üksikesemeid) Jumalas tema ideedena, mille järgi Jumal loob asju. 
# "Asjades" nad eksisteerivad üldisena üksikesemetes,  ühtsena paljus.
# "Pärast asju" eksisteerivad nad abstraktsete mõistetena asjade kohta inimese intellektis (arus).

Realism võimaldab anda lihtsa seletuse  predikatsioonile (abstraktsete predikaatide omistamisele konkreetsetele indiviididele) ja abstraktsele osutamisele. Näiteks kui öeldakse, et see õun on punane, võib seda tõlgendada väitena, et sellel õunal on teatud suhe punasusega, mis on reaalselt eksisteeriv universaal. Sõna "punane" lihtsalt osutab sellele universaalile.

## Nominalism
Nominalismi järgi universaale reaalselt ei eksisteeri, on vaid üksikesemed, millel on partikulaarsed omadused. Üldmõisted on lihtsalt nimed (näiteks "punane"), mis üksikesemetega seostatakse. Äärmusliku nominalismi järgi on universaalid vaid tühi häälekõla ("*[[flatus vocis]]*").

## Vaata ka
* Universaalide probleem
* Universaalidetüli
* Metafüüsika
* Realism (filosoofia)
* Nominalism
* Kontseptualism
DNA-viirused

**DNA-viirusteks** (*Deoxyvira*) nimetatakse viirusi, mis sisaldavad pärilikku informatsiooni kandva ainena DNA-d.

## DNA-viiruste ehitus ja elutegevus
DNA-viirused on suurim ja mitmekesiseim viiruste rühm. Kõik nad sisaldavad valgulises kapsiidis paiknevat ühte või mitut DNA molekuli. Need võivad koosneda üksikust DNA ahelast, või olla kaksikahelalised, nagu enamikul elusorganismidest. Peremeesorganismi rakku siseneb kas viirus tervikuna või ainult tema DNA (sageli bakterite viiruste korral). Levinuimad DNA viiruste virionide kujud on filamentsed, ikosaeedrilised, spiraalsed ja faagikujulised.

Mõnikord loetakse DNA-viiruste hulka ka retroviirused, kes küll algselt DNA-d ei sisalda, kuid kelles sisalduva RNA järgi rakus DNA sünteesitakse.

DNA-viiruste hulka kuuluvad nii väikseimate viirustena teatud parvoviirused kui ka suurimate viirustena teatud mimiviirused.

## DNA-viiruste süstemaatika
DNA-viirused klassifitseeritakse enamasti neis sisalduva DNA koostise järgi üksikahelalisteks DNA-viirusteks ja kaksikahelalisteks DNA-viirusteks. Neid kahte rühma käsitletakse mõnikord DNA-viiruste kahe seltsina.

Tänapäeval levinuim DNA-viiruste klassifikatsioon on järgmine:

;Kaksikahelalised DNA-viirused
*Sugukond: T4-tüüpi faagid (*Myoviridae*)
*Sugukond: λ-tüüpi faagid (*Siphoviridae*)
*Sugukond: T7-tüüpi faagid (*Podoviridae*)
*Sugukond: Tektiviirused (*Tectiviridae*)
*Sugukond: Kortikoviirused (*Corticoviridae*)
*Sugukond: Plasmaviirused (*Plasmaviridae*)
*Sugukond: Lipotriksviirused (*Lipothrixviridae*)
*Sugukond: Fuselloviirused (*Fuselloviridae*)
*Sugukond: Poksviirused (*Poxviridae*)
*Sugukond: Iridoviirused e. vikerviirused (*Iridoviridae*)
*Sugukond: Fükodnaviirused (*Phycodnaviridae*)
*Sugukond: Bakuloviirused (*Baculoviridae*)
*Sugukond: Herpesviirused (*Herpesviridae*)
*Sugukond: Adenoviirused (*Adenoviridae*)
*Sugukond: Papovaviirused (*Papovaviridae*)
*Sugukond: Polüdnaviirused (*Polydnaviridae*)
*Sugukond: Papilloomiviirused (*Papillomaviridae*) 

;Üksikahelalised DNA-viirused
*Sugukond: *[[Anelloviridae]]*
*Sugukond: Inoviirused (*Inoviridae*)
*Sugukond: Mikroviirused (*Microviridae*)
*Sugukond: Nanoviirused (*Nanoviridae*)
*Sugukond: Geminiviirused (*Geminiviridae*)
*Sugukond: Tsirkoviirused (*Circoviridae*)
*Sugukond: Parvoviirused (*Parvoviridae*)

## DNA-viiruste põhjustatud haigused
Enamik bakterite viirusi (nn bakteriofaagid) kuulub DNA-viiruste hulka. Sugukonnad geminiviirused ja fükodnaviirused on taimehaiguste tekitajad. Iridoviirused ja bakuloviirused nakatavad peamiselt lülijalgseid. Inimeste haiguste tekitajatest on olulised herpesviirused (nt herpes), papovaviirused (vähkkasvajad, soolatüükad) ja poksviirused (rõuged).

DNA-viiruste väiksema muteerumise kiiruse tõttu on nende põhjustatud epideemiad ja epizootiad suhteliselt väiksema levikuga ja lühemaajalised kui RNA-viiruste omad.

## Vaata ka
*Mikrobioloogia mõisteid
*Viirushaigused
1648

**1648. aasta** (**MDCXLVIII**) oli 17. sajandi 48. aasta.

## Sündmused maailmas
* Pikk parlament katkestas läbirääkimised kuningas Charles I-ga. Sellest sai alguse Inglise kodusõja teine faas. 
* 30. jaanuar – Hispaania ja Hollandi saadikud kirjutasid alla Münsteri rahule, mis lõpetas Kaheksakümneaastase sõja ja millega Hispaania tunnustas Vabariiki.
* 15.–16. mai – Münsteris vahetati Münsteri rahu ratifitseerimiskirju ning lepingu tekst loeti pidulikult ette. 
* 11. juuni – Moskvas algas Soolamäss, mille põhjuseks 1646 kehtestatud kõrge soolamaks.
* Juuli – Inglise kodusõda: algas rojalistide mäss.
* 12. august – Türgi sultani Ibrahim I surmaga läks Osmanite riigis võim Mehmed IV-le.
* 17.–19. august – Inglise kodusõda: Oliver Cromwell võitis Prestoni lahingus rojaliste ja šotlasi ning hõivas Londoni.  
* 24. oktoober (vkj 14. oktoober) – Saksa-Rooma keisri Ferdinand III, teiste Saksa vürstide, Prantsusmaa ja Rootsi vahel sõlmiti Vestfaali rahu, mis lõpetas ametlikult Kolmekümneaastase sõja. 
* 11. november – Prantsusmaa ja Holland sõlmisid kokkuleppe jagada omavahel Saint-Martini saar Kariibi meres.
*6. detsember – Pride'i puhastus: Oliwer Cromwelli sõjamehed kõrvaldasid parlamendist presbüterlased.
* Parlament hääletas Charles I kohtu alla andmise poolt. 
* Aasta lõpus viidi vangistatud Charles I üle Hursti lossi.
* Tulevane kuningas Charles II põgenes St. Jamesi paleest Haagi.  
* Bogdan Hmelnõtskõi alustas mässu Poola-Leedu vastu.
* Gian Lorenzo Bernini alustas Nelja jõe purskkaevu rajamist Roomas Piazza Navonal. 
* Lagunes esimene laev, mis kandis nime HMS Dreadnought. 
* Per Brahe sai uuesti Soome kindralkuberneriks.
* Bostonis hukati nõiduses süüdistatud Margaret Jones. See oli esimene selletaoline hukkamine Massachusettsis.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 4. aprill – Grinling Gibbons, hollandi päritolu puunikerdaja
* 2. juuli – Arp Schnitger, saksa orelimeister
* 26. aprill – Pedro II, Portugali kuningas
* 6. september – Johann Schelle, saksa helilooja
* 9. august – Johann Michael Bach, saksa helilooja
* 12. november – Juana Inés de la Cruz, Mehhiko nunn ja luuletaja 
* 20. detsember – Tommaso Ceva, itaalia luuletaja ja matemaatik 
* George Jeffreys, esimene Jeffreysi parun,  lordkantsler
* Giovanni Maria Capelli, helilooja
* Hannibal von Degenfeld, švaabi päritolu Venezia väejuht

## Surnud
*2. veebruar – George Abbott, inglise kirjanik
*28. veebruar – Christian IV, Taani kuningas
*13. aprill – Martin Faber, saksa arhitekt, kunstnik ja kartograaf
*26. mai – Vincent Voiture, prantsuse luuletaja
* 5. august – Edward Herbert, esimene parun Herbert of Cherbury, inglise õukondlane, sõjaväelane, diplomaat, ajaloolane, luuletaja ja filosoof 
* 12. august – Ibrahim I, Türgi sultan 
*1. september – Marin Mersenne, prantsuse matemaatik ja filosoof
*17. november – Thomas Ford, inglise helilooja, lautomängija, vioolamängija ja luuletaja 
*25. detsember – Claudia de' Medici, Toscana printsess ja Austria ertshertsoginna
*Emeric Cruce – prantsuse poliitiline mõtleja

## Raamatuid
*"*[[The Amorous War]]*" (draama; Jasper Mayne)
*"*[[Hesperides]]*" (luulekogu; Robert Herrick)
1478

**1478. aasta** (**MCDLXXVIII**) oli 15. sajandi 78. aasta.

## Sündmused maailmas
* 26. aprill – Firenze Vabariigis korraldasid Pazzi perekonna liikmed vandenõu Medici perekonna liikmete kõrvaldamiseks Firenze valitsejate kohalt. Lorenzo de' Medici sai selle käigus haavata ja tema vend Giuliano tapeti.
*Novgorodi vabariik liideti Moskva suurvürstiriigiga..

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 7. veebruar – Thomas More, inglise poliitik, humanist ja kirjanik

## Surnud

* ...

## Viited
Schickid

**Schickid** olid Lääne-Euroopa subkultuur (ka sõdadevahelises Eesti Vabariigis), mille nimetus räägib enda eest. Nende nimetus on muutunud näiteks saksa, eesti (šikk) ja vene keeles (šikarnõi) üldnimeks.
1630

**1630. aasta** (**MDCXXX**) oli 17. sajandi 30. aasta.

## Sündmused maailmas

* 5. november - Madridi lepinguga lõppes sõda Hispaania ja Inglismaa vahel.
*Ikaldus ja näljahäda Euroopas

## Sündmused [[Eesti]]s
* 23. oktoober (vkj 13. oktoober) –  Tartus asutati kindralkuberner Johan Skytte eestvedamisel akadeemiline gümnaasium; see on Eesti esimene gümnaasium.
* Fersenid omandasid Abja mõisa.
* Tartus avati Liivimaa õuekohus. See tegutses Liivimaa kubermangu kõrgeima kohtuna Rootsi valitsusaja lõpuni.

## Sündinud
* 29. mai – Charles II, hilisem Inglismaa, Šotimaa ja Iirimaa kuningas

## Surnud
* 15. november – Johannes Kepler, saksa astronoom

## Viited
1631

**1631. aasta** (**MDCXXXI**) oli 17. sajandi 31. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Tartus asutati Eesti ala esimene trükikoda.
* 16. juunil (vkj 6. juunil) – avati Tallinnas endises Mihkli nunnakloostri hoonetekompleksis Tallinna Gümnaasium. Koolis hakati õpetama ladina, kreeka, heebrea ja prantsuse keelt, ajalugu, kõnekunsti, loogikat ning matemaatikat.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
Maavald

**Maavald** on Eesti ajalooline maakeelne nimi, mis hääbus laiemast kasutusest 19. sajandil, asendudes alamsaksa laenuga "Eesti". 

Sõna "maa" tähendab selles seoses eelõige kohalikku, maarahvale kuuluvat. Sarnaselt tähendavad maarahva või kohalikke asju: maalinn, maatõug, maausk, maakeel jpm. Maavald on siis maarahva vald ehk maarahva maa. Mõningate uurijate seisukohtade kohaselt hõlmab Maavald suuremat maa-ala kui Eesti, st sinna loetakse tihti kuuluvaks ka seto ja vadja maarahva maad .

Sõnad "Maavald", "maakeel" ja "maarahvas" olid kuni 19. sajandini üldiselt kasutusel. Näiteks Tallinnas ilmus 1856–1889 Eestimaa kubermanguvalitsuse ajaleht Ma-walla Kulutaja (Maa Walla Kuulutaja; tänapäevasesse keelde tõlgituna "Eesti Kuulutaja"), mis sisaldas ametlikke teadaandeid, määrusi jms.

Tänapäeval kasutavad seda nime taara- ja maausulised.

Nime on kasutanud Ain Kaalep artiklikogu "Maavallast ja maailmakirjandusest" (1984) pealkirjas ning Priidu Beier luulekogu "Maavalla keiser ehk Kurb klounaad" (2000) pealkirjas.   

Lisaks Maavallale on maarahva asuala nimena kasutatud ka selliseid maakeelseid nimesid nagu: Maa, Maamaa ja Maapoole. Sõna "Maapoole" on pärit Vaivarast või Ingerist, sõnaga Narva jõe lähedalt, tähendades seda maad, kus maakeelt räägitakse ja maarahvas elab.

Kalle Elleri artikkel, milles ta maarahva, maakeele ja ka Maavalla nime propageeris, on võrgus olemas. Suulises pärimuses väidetakse, et Maavalla nimi on leitud ka Oskar Kallase ühe Läti keelesaare ekspeditsiooni materjalide raamatust (keelesaari eesti filoloogide käsitluses on kolm: Leivu (Lei), Lutsi (Lut) ja Kraasna (Kra), viidatakse nagu eesti kihelkondi; Kraasna oli Pihkvamaal), kas maarahvas" (Helsingi, Soome Kirjanduse Selts 1894) või siis Lutsi maarahva muinasjuttu". Riho Grünthal oma raamatus liiviin" räägib teiste läänemeresoome etnonüümide seas ka "maa-" tüvest. 

Maamaa kohta tsiteerib Toomas Help Saareste mõistelist sõnaraamatut: "Andrus Saareste on näiteks Leivu väljarändajatelt oma mõistelises sõnaraamatus kirja pannud alljärgneva Eesti kohta käiva mõttearenduse: "Ta sõitis Lätimaa läbi ja läks Maamaa peale" (2. köide, 272. veerg)." 

Saareste sõnaraamatu otsitav register on võrgus ja teatab meile järgmist: "maarahvas" koos näidetega on esitatud artiklis Eestlased, samuti kui "maainimesed", "maalased", "maamehed", "maapoole rahvas". 

Sõna maavald pärineb uurali tüvest **maγe, mage* (maa) ja vanaskandinaavia tüvest *vald* (jõud, võim).

## Vaata ka
*Maavalla Koda
*Maakeel
*Maarahvas
1600

**1600. aasta** (**MDC**) oli 16. sajandi 100. aasta.

## Sündmused maailmas
* 17. veebruar – Filosoof ja matemaatik Giordano Bruno sattus reetmise läbi inkvisitsiooni kätte ja põletati tuleriidal ketserluses süüdistatuna.
* 19. veebruar – Peruus hakkas purskama Huaynaputina vulkaan. Tegemist oli Lõuna-Ameerika ajaloo võimsama vulkaanipurskega.
* 6. oktoober – Firenzees tuli esmaettekandele vanim säilinud ooper, Jacopo Peri "Euridice".
* 8. oktoober – Võeti vastu San Marino kirjutatud põhiseadus.
* 21. oktoober – Jaapanis toimunud Sekigahara lahingus võitis Tokugawa Ieyasu armee Ishida Mitsunari armeed. Lahing lõpetas Sengoku perioodi ning andis Tokugawa klannile nominaalse võimu Jaapani üle.
* 31. detsember – Loodi Briti Ida-India Kompanii.
* Henri IV käsul loodi kergeratsaväe baasil Prantsusmaa kuningate ihukaitseüksus, mis pärast musketite kasutuselevõttu hakkas kandma nime Kuninga musketärid.

## Sündmused Eestis
* Rootsi-Poola sõda: Rootsi väed piirasid Tartut ning aasta lõpus Poola väed alistusid.
* Rootsi-Poola sõda: 29. oktoobril toimus Karksi lahing, kus Poola (Rzeczpospolita) väed võitsid Rootsi vägesid.

## Sündinud
*17. jaanuar – Pedro Calderón de la Barca, Hispaania kirjanik
*28. jaanuar – Clemens IX, Rooma paavst
*19. november – Charles I, Inglise kuningas
*20. detsember – Nicolas Sanson, prantsuse kartograaf

## Surnud
* 17. veebruar – Giordano Bruno, itaalia filosoof
* 6. november – Konishi Yukinaga, Jaapani daimjo
* 6. november – Ishida Mitsunari, Jaapani samurai ja väejuht
* 24. november – Balthasar Russow, Tallinna kroonikakirjutaja ja luterlik vaimulik, Balthasar Russowi Liivimaa kroonika autor
1633

**1633. aasta** (**MDCXXXIII**) oli 17. sajandi 33. aasta.

## Sündmused maailmas

* 22. juuni - Rooma inkvisitsioonikohus karistas Galileo Galileid tema raamatu "Dialoogid" eest eluaegse vangistusega, mis küll muudeti koduarestiks.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 24. september (vkj 14. september) - Asutati Tallinna gümnaasiumi trükikoda, teine trükikoda Eestis: Tallinna gümnaasium sõlmis Stockholmi trükkali C. Reusner seenioriga lepingu tema trükikoja ületoomiseks Tallinna gümnaasiumi juurde.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
1634

**1634. aasta** (**MDCXXXIV**) oli 17. sajandi 34. aasta.

## Sündmused maailmas

* Inglane Philip White patenteeris ankruketi.
*...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Rootsi võim tunnustas Liivimaa rüütelkonda; sellest oli keeldunud eelmine kuningas Gustav II Adolf. Ühtlasi kutsuti tagasi kindralkuberner Johan Skytte, kes hakkas Liivimaa kubermangus energiliselt täitma Rootsi võimukorraldusi. 
* Septembris ilmus Tallinna gümnaasiumi trükikoja esimene trükis: gümnaasiumi professorite tervitusluuletus *Acclamationes votivae* Eestimaa kindralkuberner Philipp Scheidingile.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
1636

**1636. aasta** (**MDCXXXVI**) oli 17. sajandi 36. aasta.

## Sündmused maailmas
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Eesti suuremate maanteede äärde rajati Rootsi võimu käsul postijaamad. Eesti ala tähtsamateks postiteedeks said Riia-Pärnu-Tallinn, Riia-Tartu-Rakvere, Tartu-Helme-Pärnu ja Tartu-Vastseliina.
* Moodustati Paide kihelkond.
* Tallinna  gümnaasiumi  õpetaja  Alhard  Bondel  pandi kolmeks kuuks koduaresti, sest tema eestlannast abikaasa oli jalutanud tänaval Tartu kleidis (rahvariietes). 
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
1639

**1639. aasta** (**MDCXXXIX**) oli 17. sajandi 39. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
*22. detsember – Jean Racine, Prantsusmaa kirjanik, dramaatik

## Surnud

* ...
1640

**1640. aasta** (**MDCXL**) oli 17. sajandi 40. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* riigikantsler Axel Oxenstierna algatusel kavandas Rootsi Riiginõukogu Narva muutmist riigi teiseks pealinnaks, kus kuningas igal neljandal aastal ühe aasta resideeriks. Plaan ei teostunud.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
1637

**1637. aasta** (**MDCXXXVII**) oli 17. sajandi 37. aasta.

## Sündmused maailmas
*Veneetsias avati maailma esimene ooperiteater.
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* ilmus esimene käsitlus eesti keele grammatika kohta ("Anführung zu der Esthnischen Sprach"), mille koostas Heinrich Stahl.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
Danzigi vabalinn

**Danzigi vabalinn** (saksa *Freie Stadt Danzig*; poola *Wolne Miasto Gda&#324;sk*) oli riik, mis eksisteeris aastatel 1920–1939.

Riik hõlmas Wisła suudmes asuva Gdański linna (saksa keeles *Danzig*) ja selle lähialad, kokku 1966 km². Sellel territooriumil elas umbes 356 000 inimest.

Riik loodi Versailles' rahulepingu põhjal 10. jaanuaril 1920. Pärast Esimest maailmasõda ja Saksa Keisririigi langust taastati Preisi Kuningriik vabariikliku valitsusega kui Preisimaa Vaba Riik. Preisimaa Vaba Riik pidi loovutama peaaegu kõik Poseni ja Lääne-Preisimaa provintsi territooriumi äsjaloodud Poola riigile ja Rahvasteliidu mandaadiga Danzigi vabalinnale ning Rahvasteliidu mandaadile Memeli piirkonnas (varem Ida-Preisimaa).

2. septembril 1939 annekteeris Saksamaa Danzigi vabalinna.

Vastavalt Potsdami konverentsi otsusele jäi Teise maailmasõja järel Preisimaa kirdeosa koos Königsbergiga NSV Liidu valdusse. Danzigi vabalinna ala anti  Poolale. Linna saksa elanikkond küüditati Saksamaale.

17. juunil 1947 moodustati Hamburgis Danzigi vabalinna eksiilvalitsus.


Wmgdansk.jpg|Danzigi vabalinn 1920–1939
WWII-Poland-1939-communications and industry.jpg|1939. aasta II Rzeczpospolita, Danzigi vabalinn, Poola koridor


## Vaata ka
* Danzigi Rist

## Välislingid
* Danzigi Vabalinna (1920–1939) eksiilvalitsuse koduleht
* Gesetz über die Wiedervereinigung der Freien Stadt Danzig mit dem Deutschen Reich
1644

**1644. aasta** (**MDCXLIV**) oli 17. sajandi 44. aasta.

## Sündmused maailmas
* 25. aprill – Langes Mingi dünastia, kui keiser Chongzhen sooritas Li Zichengi juhitud talupoegade mässu ajal enesetapu.
* 6. juuni – Qingi dünastia vallutas Pekingi ja võttis kogu Hiina oma võimu alla.

* 2. juuli – Inglise kodusõda: Šotlaste ja Inglise parlamendi ühisvägi võitsid Marston Moori lahingus rojaliste.

* 8. november – Pekingis krooniti kolmandaks Qingi dünastia keisriks Shunzhi, olles pärast Mingi dünastia kokkuvarisemist esimene keiser, kes valitses kogu Tegelikku Hiinat.
* 18. detsember – Rootsis sai pärast täisealiseks saamist võimule kuninganna Kristiina.

## Sündinud
* 24. oktoober – William Penn, inglise kolonist
* Antonio Stradivari, itaalia viiulimeister

## Surnud
* 28. veebruar – Guru Hargobind, sikhi guru
* 30. detsember – Jan Baptist van Helmont, flaami arst ja keemik
1645

**1645. aasta** (**MDCXLV**) oli 17. sajandi 45. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* augustis – Taani ja Rootsi vahel sõlmitud Brömsebro rahu tulemusena anti Taani poolt Rootsile üle Saaremaa. Sellega langes kogu Eesti ala (välja arvatud Setumaa) Rootsi ülemvõimu alla.
* Eestimaa kubermangu kuberner Gustav Oxenstierna kehtestas nn uuendatud maakorralduse, mille järgi keelati pagenud talupoegade igasugune abistamine ja varjamine. See tähendas, et sulased ja teenijad ei võinud omavolitsi enam kohta vahetada: nad muutusid sunnismaisteks.

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited