open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Otepää kirik

**Otepää Maarja kirik** on kirik Valga maakonnas Otepää vallas Otepääl.

EELK (Eesti Evangeelne Luterlik Kirik) Otepää viib jumalateenistusi läbi kahes kohas: Otepää Maarja kirikus ja Otepää talvekirikus. Kogudusele kuulub ka kirikumõis, kus asub Eesti lipu muuseum.

Kiriku eelkäijaks peetakse 1638. aastal samas kohas asunud Miikaeli kirikut. Varasemad andmed kiriku kohta puuduvad. 1860. aastal valmis praeguse kiriku vanem osa – läänetorn ja läänesein. Aastatel 1889–1890 valmis pikihoone. Hoone projekteeris arhitekt Reinhold Guleke.

Otepää kirikus on säilinud orelimeistri Ernst Carl Kessleri 12 registriga orel. Kiriku altaril asub altarimaal "Kolgata" (1880), mille autor on A. Sprengel. 

Kiriku lähedal asub Otepää linnamägi.

Kirik on kantud Kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

## Vaated kirikule ja interjöör

Otepää church 2007 10.jpg|Vaade põhjast
Otepää church 2007 11.jpg|Vaade lõunast
Otepää church 2007 2.jpg|Sinimustvalge lipu mälestustahvel vasemal pool peaust
Otepää church 2007 3.jpg|Sinimustvalge lipu mälestustahvel paremal pool peaust
Otepää church 2007 4.jpg|Vaade altari suunas
Otepää church 2007 8.jpg|Altar
Otepää church 2007 5.jpg|Lagi
Otepää church 2007 6.jpg|Altarimaal
Otepää church 2007 7.jpg|Kantsel
Otepää church 2007 9.jpg|Vaade peaukse suunas
Otepää kiriku altar.JPG|Altar
Otepää kirik 04.JPG|Vaade altarile
Otepää kirik 07.JPG|Detailid
Otepää_kirik_09.JPG|Vaade küljelt
Otepää kirik 10.JPG|Detailid


## Kirik kunstis

Otepää kirik 1866.jpg|"Otepää kirik", Wilhelm Siegfried Stavenhageni gravüür, 1866
Otepää kirik.jpg|"Otepää kirik", Konrad Mägi, 1918–1920, õli
Konrad Mägi maal "Otepää maastik".jpg|"Otepää maastik", Konrad Mägi, 1918–1920, üli


## Vaata ka
*Otepää Maarja kogudus
*Otepää talvekirik
*Jakob Hurda bareljeef

## Viited

## Välislingid

*
* Otepää kiriku ajalugu EELK Valga praostkond
180° meridiaan

**180° meridiaan** on meridiaan, mis paikneb teisel pool algmeridiaani ning on ühtlasi selle jätk. Need meridiaanid koos jagavad Maa kaheks poolkeraks. 180° meridiaanist lääne poole jääb idapoolkera ja ida poole jääb läänepoolkera. 

180° meridiaan läbib Euraasia idaosa, Vaikset ookeani ja Antarktist. 

Piki 180° meridiaani läheb kuupäevaraja, aga kohati kulgeb see mitte mööda meridiaani, vaid mööda riigipiire .
Printsess Désirée

**Désirée Elisabeth Sibylla**, **vabaproua Silfverschiöld** (2. juuni 1938 Haga loss, Rootsi – 21. jaanuar 2026) oli sündides Rootsi kuningliku perekonna liige, prints Gustaf Adolfi ja printsess Sibylla kolmas laps ning kuningas Gustaf VI Adolfi lapselaps. Ta oli ka kuningas Carl XVI Gustafi vanem õde.

## Kihlus, abielu ja tiitel
Printsess Désirée kihlus parun Nils-August Otto Carl Niclas Silfverschiöldiga 18. detsembril 1963 ning abiellus 5. juunil 1964 Stockholmis Storkyrkani kirikus.

Kuna Silfverschiöld ei olnud kuningliku päritoluga, kaotas Désirée pärast abiellumist tiitli „Kuninglik Kõrgus“ ning tema ametlik staatus kuningakoja liikmena lõppes vastavalt tollastele reeglitele. Pärast abiellumist kasutati tema tiitlit Printsess Désirée, paruness Silfverschiöld.

Pärast pulmi elas paar peamiselt Silfverschiöldi perekonna lossis Kobergis (Västergötland) ning hiljem ka Gåsevadholmis.

## Lapsed
*Parun Carl Silfverschiöld (22. märts 1965)
*Paruness Christina Louise Silfverschiöld (29. september 1966)
*Paruness Hélène Silfverschiöld (20. september 1968)

## Kuninglikud kohustused
Paruness ja parun püüdsid vältida avalikkuse tähelepanu, kuid mõne korra aastas täitsid nad Rootsi kuningliku perekonna heaks ametlikke kohustusi. Nad osalesid kuningapaari korraldatud ametlikel lõunasöökidel ja mõnikord ka riigivisiitide lõunasöökidel. Printsess Désirée oli kroonprintsess Victoria ristiema.

## Viited
Linnastu

**Linnastu** ehk **aglomeratsioon** (ld *agglomerāre* 'lisama, liitma') ehk **konurbatsioon** on rühm lähestikku asuvaid asulaid, peamiselt linnu, mida seovad tihedad majandussuhted ning elanike tööalased, majapidamisega seotud ja kultuurilised sidemed.

Linnastu on kõige arenenud ja keeruline asulate paiknemise vorm, mis tekib peamiselt suurlinnade ümber. Need linnad saavad linnastu tuumaks. Linnastud tekivad ka tihedalt asustatud tööstuspiirkondades (nt kivisöebasseinides). Sel juhul tekivad paljutuumalised linnastud. 

Linnastule on iseloomulikud massilised töö-, õppe-, majapidamis-, kultuurilised ja puhkemajanduslikud pendelränded. 

## Linnastu Eestis
**Tallinna linnastu** koosneb Tallinna linnast ja tagamaast. Tallinna linnastu osadeks on sellised vallad ja linnad, kust vähemalt 15% töötajatest käib Tallinnas tööle. Linnastu läänepiiriks on Paldiski, lõunapiiriks Rapla ja idapiiriks Loksa linn.

## Suurimad linnastud
Seisuga 1. jaanuar 2022 on maailma suurimad linnastud järgmised:

Allikas: www.citypopulation.de


1 sh Dongguan, Foshan, Huizhou, Jiangmen, Shenzhen, Zhongshan

2 sh Chiba, Kawasaki, Maebashi, Sagamihara, Saitama, Utsunomiya, Yokohama

3 sh Changshu, Changzhou, Suzhou, Wuxi

4 sh Faridabad, Ghaziabad, Gurgaon

5 sh Bekasi, Bogor, Depok, Tangerang, Tangerang Selatan

6 sh Kalookan, Quezon City

7 sh Bhiwandi, Kalyan, Thane, Ulhasnagar, Vasai-Virar

8 sh Bucheon, Goyang, Incheon, Seongnam, Suweon

9 sh Nezahualcyotl, Ecatepec, Naucalpan

10 sh Bridgeport, Newark, New Haven

11 sh Guarulhos

12 sh Giza, Shubrā al-Khaymah

13 sh Himeji, Kōbe, Kyōto, Sakai

14 sh Anaheim, Riverside
''

Allikad: http://web.archive.org/web/20060809130022/http://www.demographia.com/db-worldua2015.pdf ja http://www.demographia.com/db-worldua.pdf.
Carl Silfverschiöld

**Parun Carl Silfverschiöld** (Carl Otto Edmund) (sündinud 22. märtsil 1965 Göteborgis Rootsis) on printsess Désirée ja parun Nils-August Otto Carl Niclas Silfverschiöldi esimene laps. Ta on 15. augusti 2007 seisuga Briti troonipärimisjärjekorras 200. kohal. 

18. juunil 2005 abiellus Carl Silfverschiöld Maria Fredriksoniga Falsterbos Rootsis ning laulatus peeti kohalikus golfiklubis. 

Maria Fredriksonil on varasemast kooselust kaks poega: Peder (sündinud 1994) ja Niels (sündinud 1997).

Paari ühine laps on paruness Anna Margareta Sibylla Désirée Silfverschiöld (sündinud 13. detsembril 2006).
Asula

**Asula** on haja- või tiheasustusega maa-alal lahkmejoontega territoriaalselt piiratud ja tähistatud asustusüksus, mis ei ole linna kindlapiiriliste tunnustega osa, kuid linn haldusüksusena on samades piirides ka asula, mis võib jaguneda asumiteks. Asulasse on ehitatud hooned ja see on tavaliselt aasta läbi kasutusel elukohana. 

Asulaid eristatakse suuruse ja majandusliku tähtsuse järgi tänapäeval linnalisteks asulateks ja maa-asulateks. Enne teist maailmasõda liigitati Eestis alevid ja alevikud poollinnalisteks asulateks. Elanike arvu järgi jagunesid linnad kääbus- (2000–5000 elanikku), väike- (5000 – 20 000 elanikku), kesk- (20 000 – 100 000 elanikku) ja suurlinnadeks (üle 100 000 elaniku) ning käibel olid veel järgmised asulate kohta käivad nimetused:

## Eesti asulad

Eesti omavalitsuste asulad on tänapäeval asustusjaotuse ajalooliste traditsioonide, kujunemisajaloo, elanike arvu ja paiknemise, sotsiaalmajanduslike funktsioonide ja arenguperspektiivide ning Eesti Vabariigi valitsuse 2004. aasta määruse "Asustusüksuse liigi, nime ja lahkmejoonte määramise aluste ja korra" järgi liigitatud järgmiselt:
#Küla – hajaasustusega asula või üldjuhul vähem kui 300 alalise elanikuga tiheasustusega asula.
#Alevik – üldjuhul vähemalt 300 alalise elanikuga tiheasustusega asula (loeti varem ka poollinnaliseks ja ka maa-asulaks, 1996. aastast linnaline asula).
#Alev ja linn asustusüksusena – üldjuhul vähemalt 1000 alalise elanikuga tiheasustusega asula.
Linn – haldusüksusena on samades piirides ka asula, mis võib jaguneda asumiteks.

## Vaata ka
*territoriaalüksused: linnaosa, asum, allasum, kvartal
*haldusüksus
*asundus
*talu
*tiheasustusega asula

## Viited
Printsess Christina

**Printsess Christina** võib viidata mitmele inimesele:
*Christina, Taani printsess
*Printsess Christina, proua Magnuson, Rootsi printsess
*Christina, Madalmaade printsess

## Vaata ka
*Christina (täpsustus)
Christina Louise Silfverschiöld

**Paruness Christina Louise Silfverschiöld** (Christina Louise Ewa Madeleine) (sündinud 28. septembril 1966, Göteborg, Rootsi) on printsess Désirée ja parun Nils-August Otto Carl Niclas Silfverschiöldi teine laps. 

Christina Louise on abielus parun Hans Louis Gerard de Geer af Finspång'iga (sündinud 1963, Stockholm).

Lapsed:
*Paruness Estelle Louise Desiree de Geer af Finspång (sündinud 14. septembril 2000)
*Parun Ian Carl Gerard de Geer af Finspång (sündinud 20. veebruaril 2002)
*Parun Fred Louis Gerard de Geer af Finspång (sündinud 16. septembril 2004)
Hélène Silfverschiöld

**Paruness Hélène Silfverschiöld** (Hélène Ingeborg Sibylla; sündinud 20. septembril 1968 Göteborgis Rootsis) on printsess Désirée ja parun Nils-August Otto Carl Niclas Silfverschiöldi kolmas laps ning nende teine tütar.
Stockholm (tiheasustusega paikkond)

**Stockholm** on tiheasustusega paikkond Rootsis Stockholmi läänis Stockholmi valla ja kümne ümberkaudse valla territooriumil Upplandi ja Södermanlandi maakonna piiril. 

Teda on nimetatud *[[Põhjala]] [[Veneetsia]]ks* ja *Mälareni kuningannaks*.

1252 asutatud linna ajalooline südamik paikneb Stadeni saarel. Stockholmis on palju kauneid keskaegseid ehitisi.

Stockholm on Stockholmi lääni, Stockholmi praostkonna ja Stockholmi valla keskus. 

Tiheasustusega paikkonna pindala oli 2005. aasta 31. detsembri seisuga 37 730 hektarit. 

Stockholm on Rootsi suurim tiheasustusega paikkond. Statistika Keskbüroo andmetel oli Stockholmi elanike arv 2005. aasta 31. detsembri seisuga 1 252 020. 

## Ulatus

Stockholm on nii pindala kui ka elanike arvu poolest Rootsi suurim asula ning asub suurima arvu valdade territooriumil. Asula hõlmab Stockholmi valla ning suurema osa selle eeslinnade piirkonnast. Et Statistika Keskbüroo definitsiooni järgi ei tohi hoonestuse osade vaheline vahemaa asulas ületada 200 meetrit, moodustavad mitmed suhteliselt lähedal asuvad piirkonnad eraldi asulad. See puudutab näiteks Lidingö valda ja Täbyd.  

Asula on välja kujunenud pika aja jooksul uue hoonestuse lisandumise ning varasemate eraldi asulate kokkukasvamise tagajärjel. 

Stockholmi asula ei ole sama mis Suur-Stockholm, mis hõlmab suurema piirkonna.

## Vallad
Stockholmi asula umbes 1,2 miljonit elanikku jaotuvad 11 valla vahel järgmiselt:  

Elanike arv oli 2005. aasta 31. detsembri seisuga 1&nbsp;252&nbsp;020&nbsp; ning pindala 37&nbsp;730&nbsp;hektarit. Rahvastiku tihedus oli 3&nbsp;318&nbsp;in/km².

Asula piirid teeb Statistika Keskbüroo kindlaks iga viie aasta tagant. 2005. aasta 31. detsembri seis avaldati 30. novembril 2006.

## Vaata ka
* Suur-Stockholm
* Stockholmi lään
* Stockholmi lääni landsting
* Stockholmi vald
* Stockholmi keelepruuk

## Viited

## Välislingid

*Stockholmi juht (*rootsi keeles*)
*Stockholmi turismisait (*rootsi keeles*)
*Stockholmi ajaveeb (*rootsi keeles*)
Burlövi vald

**Burlövi vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Skåne läänis. Ta asub Malmö ja Lundi vahel. Valla keskus Arlöv on osa Malmö asulast. Vallas on veel kaks suuremat asulat Åkarp ja Burlövs egnahem.

## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
Suurlinn

**Suurlinn** (samuti ***metropol***; teistes keeltes ka *metropolis*) on kõige suuremate linnade kategooriasse kuuluv linn. See on riigi või mingi suurema piirkonna majanduslik, poliitiline ja kultuuriline keskus.

Minimaalse kriteeriumi järgi elab suurlinnas vähemalt 100 000 inimest, teiste kriteeriumide järgi kas üle 200 000, üle 500 000 või üle 1 000 000 inimese. Kui Eestis määratleda metropolina linn, kus elab üle 100 000 inimese, oleks Eesti linnadest metropol Tallinn (alates 1918. aastast) ja lühikest aega (1977–2005) olnuks selles staatuses ka Tartu.   

Seotud mõiste on maailmalinn, millega tähistatakse ülemaailmse majandusvõrgu põhisõlmedeks olevaid linnasid.

Üle 10 miljoni elanikuga suurlinnu nimetatakse ka megalinnadeks. 1950. aastal olid ainsad megalinnad New Yorgi – Newarki linnastu ja Tōkyō. 1995. aastaks oli selliste linnade arv kasvanud 14-ni ja 2020. aasta seisuga on neid 34.

## Megalinnad
Suurimad linnad 2020. aasta seisuga koos linnastus elavate inimeste arvuga:
# Tōkyō – 37,39 miljonit
# Delhi – 30,29 miljonit
# Shanghai – 27,05 miljonit
# São Paulo – 22,04 miljonit
# México – 21,78 miljonit
# Dhaka – 21 miljonit
# Kairo – 20,9 miljonit
# Peking – 20,46 miljonit
# Mumbai – 20,41 miljonit
# Ōsaka – 19,16 miljonit
# New York – Newark – 18,8 miljonit
# Karachi – 16,09 miljonit
# Chongqing – 15,87 miljonit
# İstanbul – 15,19 miljonit
# Buenos Aires – 15,15 miljonit
# Kolkata (Calcutta) – 14,85 miljonit
# Lagos – 14,36 miljonit
# Kinshasa – 14,34 miljonit
# Manila – 13,92 miljonit
# Tianjin – 13,58 miljonit
# Rio de Janeiro – 13,45 miljonit
# Guangzhou – 13,3 miljonit
# Lahore – 12,64 miljonit
# Moskva – 12,53 miljonit
# Los Angeles – Long Beach – Santa Ana – 12,44 miljonit
# Shenzhen – 12,35 miljonit
# Bengaluru – 12,32 miljonit
# Pariis – 11,01 miljonit
# Bogotá – 10,97 miljonit
# Chennai (Madras) – 10,97 miljonit
# Jakarta – 10,77 miljonit
# Lima – 10,71 miljonit
# Bangkok – 10,53 miljonit
# Hyderabad – 10 miljonit

## Vaata ka
*Maailmalinn
*Miljonilinn

## Viited
Downtown Studios

**Downtown Studios** (ärinimi Downtown OÜ) on muusikasalvestuse, audioproduktsiooni, videoproduktsiooni ja reklaamiteenuseid osutav ettevõte.

Ettevõtte artistide seas on olnud Smilers, Tanel Padar, Soul Militia, Koit Toome, Ines, Maarja jt.

Ettevõtte klientide seas on olnud Universal Music, Eesti Artistide Agentuur, Records 2000, TopTen, Hitivabrik, Bulldozer Records, Eesti Televisioon, Kanal 2, A Film jt.

## Välislingid
*Ettevõtte Downtown Studios koduleht
Sollentuna vapp

**Sollentuna vapp** on Rootsi Stockholmi lääni Sollentuna valla vapp. 

Vapp kehtestati 1946 tollasele Sollentuna alevile. See registreeriti Patendi- ja Registreerimisametis valla vapina 1974. 

Vapi ametlik kirjeldus on: "Sinisel väljal kuldne palk, mida katavad kolm tulbana asetsevat punast viikingilaeva, mis seisavad rullidel ning varustatud kinnise sinise purjega, sinise draakonipeaga ning seitsme sinise kilbiga reelingul ning sinise vimpliga." (*I blått fält en balk av guld, belagd med tre stolpvis ställda röda vikingaskepp, stående på rullar och försedda med beslaget blått segel, blå drakhuvuden och sju blå sköldar på relingen samt blå vimpel.*)
Tsentroid

**Tsentroid** on kartograafias hulknurga pinnakeskmes või pinnakeskmele kõige lähemal olev polügooni sisene punkt, mille külge seotakse geoinfosüsteemis polügooni iseloomustav info.

## Vaata ka

## Kirjandus
*Kartograafiaalane terminoloogia
Lomma vald

**Lomma vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Skåne läänis. Ta asub Malmöst põhja pool.

Praegune vald moodustati 1963. aastal, kui Lomma linnaga ühendati Flädie maaomavalitsus.

Vallas asub Alnarpi loss.

## Välislingid

*Valla koduleht
Famous Last Words

**"Famous Last Words"** on teine singel ja kolmeteistkümnes laul USA rokkansambli My Chemical Romance kolmandalt stuudioalbumilt "The Black Parade". 

See ilmus 22. jaanuaril 2007. See on üldse bändi kümnes singel. 

Selle videot näidati esmakordselt 11. jaanuaril 2007 USAs telesaates "Total Request Live" (TRL).
Back to Bedlam

**Back to Bedlam** on Inglise laulja James Blunti debüütalbum, mis ilmus 2004. aastal.

## Lugude nimekiri

# "High" – 4:03 (James Blunt; Ricky Ross)
# "You're Beautiful" –– 3:33 (J. Blunt; Sacha Skarbek; Amanda Ghost)
# "Wisemen" – 3:42 (J. Blunt; Jimmy Hogarth; S. Skarbek)
# "Goodbye My Lover" – 4:18 (J. Blunt; S. Skarbek)
# "Tears And Rain" – 4:04 (J. Blunt; Guy Chambers)
# "Out Of My Mind" – 3:33 (J. Blunt)
# "So Long, Jimmy" – 4:24 (J. Blunt; J. Hogarth)
# "Billy" – 3:37 (J. Blunt; S. Skarbek; A. Ghost)
# "Cry" – 4:06 (J. Blunt; S. Skarbek)
# "No Bravery" – 4:00 (J. Blunt; S. Skarbek)
Jakob Hurda bareljeef

**Jakob Hurda bareljeef** on mälestusmärk, mis on loodud Jakob Hurda mälestuseks. Bareljeef asub Otepää kiriku eeskojas.

Bareljeefi autor on skulptor Villu Jaanisoo ja see avati Jakob Hurda 150. sünniaastapäeva tseremoonial 17. juunil 1989. Samal päeval avati ka kiriku välisseinal olevad bareljeefid, mis kujutavad Eesti lipu õnnistamist. 

1989. aasta novembris avati Otepää kirikumõisa peahoone esisel haljasalal Jakob Hurda graniitbüst, mille autor on samuti Villu Jaanisoo.

## Viited
Charlottenborg

**Charlottenborg** on hoone Kopenhaagenis Kongens Nytorvil. Seal  korraldatakse kunstinäitusi ning kus asuvad Taani Kuninglik Kunstiakadeemia, Taani Kunstiraamatukogu jt kunstiasutused.    

Charlottenborgi vanem osa on vana **Charlottenborgi loss**, mis pärineb 1670. aastate lõpust.  Charlottenborgi lossi rajas Ulrik Frederik Gyldenløve. See oli üks esimesi suuremaid hooneid vastrajatud Kongens Nytorvil.
Süsinik-14

**Süsinik-14** ehk **radiosüsinik** (14C) on süsiniku radioaktiivne isotoop, mille poolestusaeg on 5730 ± 40 aastat. 

Süsinik-14 tekib atmosfääris õhulämmastikust kosmilise kiirguse toimel. Et kosmilise kiirguse intensiivsus on ajas konstantne, siis on ka 14C sisaldus õhus püsiv. Kosmilise kiirguse sisenemisel Maa atmosfääri tekivad neutronid, mis lämmastikuga kokkupõrkel moodustavadki uue keemilise elemendi.

:1n + 14N → 14C + 1H

Süsinik-14 lagunemisel eralduvad elektron ja antineutriino.

Süsinik-14 lagunemisprotsess on järgmine:
:\mathrm{~^{14}_{6}C}\rightarrow\mathrm{~^{14}_{7}N}+ e^- + \bar{\nu}_e
Süsinik-14 isotoobi sisaldust kasutatakse bioloogilist päritolu esemete vanuse määramiseks radiosüsinikumeetodi abil.
Berthelsdorfi vald

**Berthelsdorf** oli vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.

2013. aastal liideti ta Herrnhuti linnaga.

## Vallaosad
Rennersdorf ja Berthelsdorf.
I Don't Love You

**"I Don't Love You"** on My Chemical Romance'i kolmas singel ja kuues laul nende kolmandalt stuudioalbumilt The Black Parade.

Laul ilmus Suurbritannias 2. aprillil 2007, Kanadas 19. märtsil 2007 ja Austraalias 16. mail 2007.

## Lugude nimekiri

#"I Don't Love You" – 4:00
#"Cancer" (*[[live]]* Berliinis) – 2:39
#"House of Wolves" (*live* Berliinis) – 2:57
Welcome to the Black Parade

**"Welcome To The Black Parade"** on esimene singel ja viies lugu My Chemical Romance'i kolmandalt stuudioalbumilt "The Black Parade". Laul ilmus CD-na 9. oktoobril 2006. 

See on bändi üheksas singel. Sellest laulust sai nende esimene singel, mis jõudis Suurbritannia singlite müügiedetabelis esikohale 15. oktoobril 2006 ning püsis seal kaks nädalat. See on kõige rohkem alla laaditud rokklaul 2006. aastal.
Bertsdorf-Hörnitz

**Bertsdorf-Hörnitz** on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. 

## Vallaosad
*Bertsdorf
*Hörnitz

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Haibahh

**Haibahh** on küla (auul) Tšetšeenias. 

27. veebruaril 1944 põletasid Nõukogude sõdurid elusalt 705 tšetšeeni. 

23. veebruaril 1944 algas Tšetšeenias-Inguššias NKVD juhitud küüditamine, mille käigus tšetšeenid ja ingušid küüditati ilma igasuguse reaalse põhjuseta oma põliselt kodumaalt Kesk-Aasiasse ja Kasahstani. Küüditamise ametlikuks põhjuseks olnud "koostöö fašistidega" oli väljamõeldud põhjus, sest tegelikult mingit koostööd sakslaste ja Tšetšeenia-Inguššia elanike vahel ei olnud, kuna sakslased ei jõudnud Teise maailmasõja ajal Tšetšeeniasse. 

Küüditamist viis läbi umbes 150 000 Nõukogude sõjaväelast (umbes 100 000 NKVD erivägede sõdurit, umbes 31 000 tavavägede sõdurit, 19 000 NKVD operatiivtöötajat).

Vahetult küüditamise esimesel päeval tapeti NKVD poolt peaaegu 10% küüditatavatest. Esmajärjekorras tapeti küüditamisele vastuhakkajad. Seejärel ka haiged, vanurid, paljud väikelapsed ja rasedad naised, kes ei oleks ilmselt pikka küüditamisteekonda vastu pidanud. Osa küüditamise esimesel päeval kohapeal tapetutest lasti maha, kuid osa põletati elusalt, maeti elusalt või tõugati lihtsalt mägedest alla.

Kõige jõhkram oli küüditamisaktsioon Haibahhi külas ja Šaroi külas. Haibahhi külasse toodi ümbruskonnast küüditajate poolt 705 last, vanurit ja haiget, keda ei saanud küüditada. Kohaletoodud aeti 27. veebruaril Lavrenti Beria nimelise kolhoosi suurde hobusetalli. Seejärel hoone suleti, valati üle bensiiniga ning pandi põlema! Pealtnägijate sõnul olnud põlevas hoones elusalt põlenud laste karjed nii metsikud, et mitu kohal olnud NKVD erivägede sõdurit läks kohapeal hulluks. Üks elusalt põletamisele määratud tšetšeen jäeti mingil täpselt teadmata põhjusel ellu. Elusalt põletamist Haibahhi külas juhtis abhaasi rahvusest NKVD kindralmajor Mihhail Maksimovits Gvešiani (elu lõpuaastatel elas Gruusias). 

Šaroi külas oli küüditamine raskete teeolude tõttu aga keeruline ja küüditajad ei hakanud tegema ka mingeid pingutusi, et inimesed küüditatud saaks. Šaroi külas visati küüditajate poolt külas elanud tšetšeenid järsaku servalt mägijõkke. Elusalt ei pääsenud ükski allavisatu.

## Välislingid
*Kästud unustada: NKVD põletas tšetšeenide küüditamise ajal mitusada inimest, Postimees, 22. september 2017
Désirée (Hohenzollerni printsess)

**Désirée** (**Désirée Margareta Victoria Louise Sybilla Katharina Maria**; sündinud 27. novembril 1963 Münchenis Saksamaal) on Hohenzollerni printsess. Tema ema oli Rootsi printsess Birgitta ja isa Hohenzollerni prints Johann Georg.

6. oktoobril 1990 abiellus Désirée kiriklikul laulatusel hertsog Heinrich Franz Josef Georg Mariaga, Ortenburgi päruskrahviga (sündinud 1956. aastal Saksamaal Bambergis). Heinrich ja Désirée lahutasid abielu 2002. aastal. 

Lapsed:
*Tema Hiilgus Ortenburgi päruskrahv Carl-Theodor Georg Philipp Maria (sündinud 21. veebruaril 1992 Saksamaal)
*Tema Hiilgus Ortenburgi krahv Frederik Hubertus Ferdinand Maria (sündinud 7. veebruaril 1995 Saksamaal)
*Tema Hiilgus Ortenburgi krahvinna Carolina Maria Franziska Christina Stephanie (sündinud 23. märtsil 1997 Saksamaal)

Kui Heinrichi isa Ortenburgi hertsog Alram 6. augustil 2007 suri, sai Heinrichist uus Ortenburgi krahv ja perepea, ning tema vanimast pojast Carl-Theodorist sai uus päruskrahv.
Hubertus (Hohenzollerni prints)

**Hubertus** (täisnimega **Hubertus Gustav Adolf Veit Georg Meinrad Maria Alexander;** sündinud 10. juunil 1966 Münchenis Saksamaal) on Hohenzollerni prints. 

Tema ema oli Rootsi printsess Birgitta ja isa Hohenzollerni prints Johann Georg. 

2000. aastal abiellus Hubertus Uta Maria Königiga (sündinud 25. veebruaril 1964). Ilmalik laulatus toimus 10. juulil 2000 Grünwaldis ja kiriklik 23. septembril 2000 Mallorcal Hispaanias. 

Paaril oli üks laps, prints Lennart Carl Christian (10. jaanuar 2001 München – 14. jaanuar 2001 München).  

Prints Hubertus elab Münchenis ning töötab firmas ARRI Group, mis toodab stuudiovalgusteid, prožektoreid ja kaameraid.
Pantvang (täpsustus)

**[[Pantvang]]** on isik, kellelt on võetud vabadus eesmärgiga midagi välja pressida.

* "Pantvang" ("Založnik"), Venemaa 2004. aasta põnevusfilm
* "Pantvang" ("Hostage"), USA-Saksamaa 2005. aasta põnevusfilm, tugineb Robert Craisi romaanile

* "Pantvang" ("Hostage"), Robert Craisi romaan
Strøget

**Strøget** on jalakäijate tänav Kopenhaageni kesklinnas. See viib Rådhuspladsenilt Kongens Nytorvini.

Koosneb mitmest tänavalõigust ja väljakust. Selle ääres asub palju kuulsaid ja kalleid kauplusi. Tänav on populaarne turismisihtkoht.

Jalakäijate tänav loodi 1960. aastate alguses, et piirata autoliiklust ja muuta osa vanalinnast vaid jalakäijate tsooniks. Mootorsõidukite liiklus keelati seal katseliselt 17. novembril 1962 ja püsivalt 1964. aastal. See oli maailma esimene jalakäijate tänav ja on tänapäeval Euroopa pikim.

Hüüdnime Strøget sai tänav 19. sajandil, enne seda kutsuti seda Routeniks.
Carl Christian

**Hohenzollerni prints Carl Christian** (Carl Christian Friedrich Johannes Meinrad Maria Hubertus Edmund von Hohenzollern-Sigmaringen; sündinud 5. aprillil 1962 Münchenis Saksamaal) on Hohenzollern-Sigmaringeni vürstliku perekonna liige.

Ta on Hohenzollerni printsi Johann Georgi ja Rootsi printsessi Birgitta vanim laps.

1999. aastal abiellus Carl Christian Nicole Helene Neschitschiga (sündinud 22. jaanuaril 1968 Münchenis); ilmalik laulatus toimus 8. juulil 1999 Münchenis ja kiriklik laulatus peeti 26. juulil 1999 Kreuzpullachis.

Paaril on üks laps, prints Nicolas Johann Georg Maria von Hohenzollern (sündinud 22. novembril 1999 Münchenis).

Carl Christian elab perega Münchenis ning töötab firmas ARRI Group, mis tegeleb stuudiote valgustite, prožektorite ja kaamerate tootmisega.
Dürrhennersdorfi vald

**Dürrhennersdorf** on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.

## Vallaosad
Dürrhennersdorf ja Neuschönberg

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Karlberg

**Karlberg** on Rootsis Stockholmi läänis asuva Solna valla ehk Solna linna linnaosa. 

Karlberg asub Solna kagunurgas ning piirneb Stockholmi valla linnaosade Kungsholmeniga (lõunas) ja Vasastaniga (kagus). Idas piirneb ta Solna linnaosade Norrbacka ja Tomtebodaga. 

Karlbergi linnaosas on muu hulgas Karlbergi loss, *[[Pampas marina]]*, spordiklubi AIK Fotboll klubi (teistel andmetel paiknevad loss ja klubi Huvudsta linnaosas) ja osa kiirteest Essingeleden.

## Vaata ka
*Karlbergi kanal
Karlberg (täpsustus)

**Karlberg** on mitme koha ja muu objekti nimi:

***[[Karlberg]]**, Rootsi Stockholmi lääni Solna valla ehk Solna linna linnaosa
***Karlberg** ehk **[[Karlbergi loss]]**,  loss Solna vallas
***Karlberg** ehk **[[Karlbergi jaam]]**,   Stockholmi linnalähiraudtee jaam Stockholmis Vasastadeni linnas 
***[[Karlberg (klubi)|Karlberg]]**, spordiklubi AIK Fotboll klubi
***[[Aulanko]]** (rootsi keeles **Karlberg**), piirkond Soomes Hämeenlinnas
***[[Pettilä]]** (rootsi keeles **Karlberg**), küla ja valdus Soomes Salo linnas Uskelas
***[[Kaarila]]** (rootsi keeles **Karlberg**), Tampere linnaosa 
***[[Karlberg (Åmål)|Karlberg]]**, Åmåli linnaosa
İstanbuli Galatasaray

**Galatasaray Spor Kulübü** (türgi *Galatasaray spordiklubi*) on 1905. aastal asutatud İstanbuli spordiklubi, mis on tuntud eeskätt oma jalgpallimeeskonna poolest.

Galatasaray jalgpallurid on 23-kordsete Türgi meistritena ja 18 võidetud karikaga riigi edukaim klubi. Ainsa Türgi klubina võideti 2000. aastal UEFA karikas.

Klubis treenitakse korvpalli, võrkpalli, veepalli, ujumist, aerutamist, ratsutamist, kergejõustikku, purjetamist, judot ja autosporti. Klubi hõlma all on arvukalt haridusasutusi alates lasteaiast kuni ülikoolini ja jalgpalli treeningukeskusi üle kogu riigi.

Galatasaray asutas Hispaaniasse kolinud Ali Sami Yen Bey.

Klubi kodustaadion on 52 280 pealtvaatajat mahutav Rams Park (endise nimega Türk Telekom Arena).

Galatasaray suurimad rivaalid on teised klubid İstanbuli suurklubid Fenerbahçe ja Beşiktaş. Eriti tulised on Galatasaray ja Fenerbahçe vahelised derbimängud, mis on tuntud nime all *Kıtalar Arası Derbi* ('mandritevaheline derbi') – Galatasaray ja Fenerbahçe paiknevad vastavalt İstanbuli Euroopa ja İstanbuli Aasia osas.

Eesti ajakirjanduses on levinud nimekuju "Istanbuli Galatasaray", mida Türgis ei kasutata.

## Jalgpalliklubi
### Praegune meeskond
*Seisuga 16. september 2023*

        

                                                                                                           

   
                                                                                              

### Endisi mängijaid
Johan Elmander – Didier Drogba – Tomáš Ujfaluši

### Peatreenerid
* Michael Skibbe
* Bülent Korkmaz
* Frank Rijkaard
* ...
*  Igor Tudor (2017)
*  Fatih Terim (2017–2022)
*  Domènec Torrent (2022–)
*  Okan Buruk (2022–)

### Saavutused
*Türgi Süper Lig:
****Võitja** (24): 1961–62, 1962–63, 1968–69, 1970–71, 1971–72, 1972–73, 1986–87, 1987–88, 1992–93, 1993–94, 1996–97, 1997–98, 1998–99, 1999–2000, 2001–02, 2005–06, 2007–08, 2011–12, 2012–13, 2014–15, 2017–18, 2018–19, 2022–23, 2023–24
**Teised kohad (11): 1959, 1960–61, 1965–66, 1974–75, 1978–79, 1985–86, 1990–91, 2000–01, 2002–03, 2013–14, 2020–21
*Türgi karikas:
****Võitja** (18): 1962–63, 1963–64, 1964–65, 1965–66, 1972–73, 1975–76, 1981–82, 1984–85, 1990–91, 1992–93, 1995–96, 1998–99, 1999–2000, 2004–05, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2018–19
**Teised kohad (5): 1968–69, 1979–80, 1993–94, 1994–95, 1997–98
*Türgi superkarikas:
****Võitja** (16): 1966, 1969, 1972, 1982, 1987, 1988, 1991, 1993, 1996, 1997, 2008, 2012, 2013, 2015, 2016, 2019
**Teised kohad (9): 1971, 1973, 1976, 1985, 1994, 1998, 2006, 2014, 2018
*Euroopa karikas
****Võitja** (1): 1999–2000
*UEFA Superkarikas
****Võitja** (1): 2000

### Mängud Eesti klubide vastu

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Kristianstadi vald

**Kristianstadi vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Skåne läänis, pindalalt lääni suurim vald.

Suuremad asulad on Kristianstad, Åhus, Tollarp, Hammar, Fjälkinge, Önnestad, Degeberga ja Norra Åsum. Üle 200 elanikuga linnalisi asulaid on 26.

## Vaata ka
* Bäckaskogi loss 
* Maltesholmi loss
* Vittskövle kirik

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht
BosWash

**BosWash** on hiidlinnastu USA-s Atlandi ookeani rannikul Bostoni ja Washingtoni vahel. Bostoni ja Washingtoni vahel kuuluvad linnastusse suurematest linnadest veel New York, Philadelphia ja Baltimore.

2000. aastal elas piirkonnas ligi 50 miljonit inimest, mis moodustas 17% USA rahvaarvust.
Majarühm

**Majarühm** ehk **hoonerühm** ehk (talu puhul) **üksikõu** (inglise keeles *[[hamlet (asustusüksus)|hamlet]]*) on asula algüksus.
ChiPitts

**ChiPitts** ehk **Great Lakes Megalopolis** on hiidlinnastu Põhja-Ameerikas Suure järvistu regioonis. Ameerika Ühendriikides laiub see geograafiliselt Chicagost kuni Pittsburghini.

Selle juurde arvatakse mõnikord Ontario provintsi lõunaosa Kanadas.

## Vaata ka
*Québeci-Windsori koridor
Reini hiidlinnastu

**Reini hiidlinnastu** on hiidlinnastu Saksamaal Reini - Ruhri - Maini piirkonnas. Administratiivselt kuulub Kesk-Euroopa suurim linnastu Nordrhein-Westfaleni liidumaa koosseisu, mille pealinn on Düsseldorf. Megapolise tuuma moodustavad omavahel kokku kasvanud suurlinnad Dortmund-Bochum-Essen-Duisburg koos väiksemate Gelsenkircheni, Oberhauseni, Mülheimi, Bottropi ja Hernega. Lõuna pool lisanduvad linnastusse Düsseldorf, Köln, Wuppertal, Mönchengladbach, varasem pealinn Bonn ja veidi väiksemad Aachen, Bielefeld, Hagen, Hamm, Krefeld, Leverkusen, Münster, Solingen ja Remscheid.

## Vaata ka
* Sinine banaan
Sikajocki

**Sikajocki** võib olla:

* Läckö loss (ametlikult *Sikajocki*), loss Rootsis
* Siikajoki, (rootsi keeles *Sikajocki*), küla Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas Siikajoki vallas 
* Siikajoki vald (rootsi keeles *Sikajocki*), vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas
Linnaline asula

**Linnaline asula** on asulatüüp, kus inimesed elavad tihedalt koos ja töötavad peamiselt sekundaarses ja teenindavas sektoris.

Linnalised asulad on:
*alevik (1996. aastani loeti Eestis maa-asulaks)
*alev
*linn
*suurlinn

## Vaata ka
*maa-asula
*tiheasustusega asula
Maa-asula

**Maa-asula** on asula, kus inimesed elavad hajutatult ja töötavad peamiselt primaarses sektoris (põllumajanduses või kalanduses). 

Maa-asulad on:
*talu
*küla

Kuni 1996. aastani loeti Eestis maa-asulaks ka alevikku. 

## Vaata ka
*Linnaline asula
*Tiheasustusega asula

## Viited
Jōdo-Shinshū

**Jōdo-Shinshū** (jp. 浄土真宗, sõna-sõnalt: Tõeline Puhas Maa, samuti tuntud kui Shin-budism) on  mahajaana-budismi koolkond, mis põhineb Jōdo-shū suunal. Õpetuse rajajaks on 13. sajandil elanud Shinran Shonin.
Tōkaidō

**Tōkaidō** (jaapani keeles 東海道 'ida meretee') oli tähtis kaubatee keskaegses Jaapanis, mis ühendas pealinna Edot (tänapäeval Tōkyō) Kyōtoga. Tee kulges piki Honshū idarannikut, siis üle mägede ja Biwa järve äärest.

Klassikalisest viiest kaubateest, mis kulgesid Edost eri suundades, on Tōkaidō kõige tuntum.

Tee tekkis juba 7. sajandil, valmis Tokugawa ajastul (1603–1867) ja oli 488 km pikk. Tee ääres oli alates Nihonbashi sillast Edos Sanjō-Ōhashini Kyōtos 53 valitsuse ülalpeetavat jaama, kus olid võõrastemajad, söögikohad, hobusetallid, posti- ja tollipunktid. Tollipunktides kontrolliti kõigi inimeste reisilubasid.

Harilikult läbiti seda teed jalgsi, sest ratassõidukid ei olnud Jaapanis levinud ja rasket kaupa veeti meritsi. Naistel oli keelatud reisida ilma meessoost saatjateta. Formaalselt oli reisijatele teisigi piiranguid, mille eest olid ette nähtud karmid karistused, kuid neid ei rakendatud. 

## 53 jaama

(Nihonbashi) – Shinagawa – Kawasaki – Kanagawa – Hodogaya – Totsuka – Fujisawa – Hiratsuka – Ōiso – Odawara – Hakone – Mishima – Numazu – Hara – Yoshiwara – Kambara (tänapäeval Shimizu-ku, Shizuoka) – Yui – Okitsu – Ejiri – Fuchū – Mariko – Okabe – Fujieda – Shimada – Kanaya (tänapäeval Shimada) – Nissaka – Kakegawa – Fukuroi – Mitsuke – Hamamatsu – Maisaka (tänapäeval Hamamatsu) – Arai – Shirasuka – Futagawa – Yoshida – Goyu – Akasaka – Fujikawa – Okazaki – Chiryū – Narumi – Miya – Kuwana – Yokkaichi – Ishiyakushi – Shōno – Kameyama – Seki (tänapäeval Kameyama) – Sakashita (tänapäeval Kameyama) – Tsuchiyama (tänapäeval Kōka) – Minakuchi (tänapäeval Kōka) – Ishibe (tänapäeval Konan) – Kusatsu – Ōtsu – (Sanjō-Ōhashi)

1617 lisati Tōkaidōle veel 4 jaama, mis pikendasid teed Ōsakani. Seda pikendust nimetati Kyōkaidōks, samuti kirjeldati vahel Tōkaidōt 57 jaamast koosnevana.

Reisimine mööda Tōkaidōd oli populaarne teema tolle aja kunstis ja kirjanduses. Selle jaamu on kujutanud kunstnikud, kellest tuntuim on Utagawa Hiroshige.

Tōkaidō kohta avaldati hulgaliselt reisiraamatuid, nii et Jaapanis levis juba paarisaja aasta eest virtuaalne turism.

Tänapäeval on Tōkaidō üks Jaapani kõige tihedama liiklusega liiklussuundi, mis ühendab Suur-Tōkyōt (Tōkyō on riigi suurim linn ja pealinn), kuhu kuulub ka Yokohama (suuruselt teine linn), Nagoya (suuruselt neljas linn) kaudu Kyōto, Ōsaka (suuruselt kolmas linn) ja Kōbega. Tōkaidō kulgu järgivad raudtee ja mitu kiirteed.

## Vaata ka
* Tōkaidō hiidlinnastu
Salemi vald

**Salemi vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Stockholmi läänis. Ta asub Stockholmist edelas ning piirneb Botkyrka, Ekerö ja Södertälje vallaga. 

Valla osad on Salem ja Rönninge.

Vald loodi 1862. aasta omavalitsusreformiga. Aastatel 1974–1983 oli ta osa Botkyrka vallast.

## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
Fredrikstad

**Fredrikstad** (varem ka *Fredriksstad*) on Fredrikstadi vallale kuuluv osa Norra Østfoldi maakonna Fredrikstadi/Sarpsborgi asulast. Seda nimetatakse linnaks. Asub Oslo fjordi kaldal Glåma jõe suudmes.

Linn on asutatud 1567. aastal ja saanud nime kuningas Frederik II järgi.

Linna jalgpalliklubi Fredrikstad FK mängib riigi kõrgliigas Eliteserien.

Linnas ilmub ajaleht Fredriksstad Blad.

Fredrikstad on kokku kasvanud ida pool asuva Sarpsborgiga ja moodustab Fredrikstadi/Sarpsborgi asula. Sealt viib tee ja meretunnel ka Hvaleri valda.

## Viited
* 20.03.2013 16:18, SEBASTIAN NORDLI, ELSIE-ANN BREDA, «Jelsa» kan være fra 1700-tallet, Båten er en av de eldste trefartøyene som har seilt opp til våre dager. Nå skal fremtiden til «Jelsa» diskuteres.
Evanescence

**Evanescence** on USA alternatiivroki ansambel. Selle asutasid 1998. aastal Arkansases laulja Amy Lee ja kitarrist Ben Moody.

Amy Lee ja Ben Moody kohtusid noortelaagris aastal 1994. Esimesed laulud, mida nad koos esitasid, olid Lee kirjutatud "Solitude" ja "Give unto me" ning Moody kirjutatud "Understanding" ja "My Immortal". Nende laule hakati raadios mängima, mis tõstis kohalike huvi. Peagi hakkasid nad ka kontserte andma ning nendest sai ümbruskonnas populaarne ansambel. Bändile nime valides kaaluti variante Childish Intentions ja Stricken, kuid lõpuks otsustati Evanescence-i kasuks, mis tähendab 'kadumine' või 'hajumine'.

2003. aasta algul liitusid bändiga kitarrist John LeCompt, trummar Rocky Gray ja basskitarrist Will Boyd. Samal ajal kirjutasid nad alla oma esimesele suurele plaadilepingule ja alustasid tööd täispika albumiga "Fallen". Albumit müüdi maailmas üle 15 miljoni eksemplari, sealhulgas 7 miljonit USAs. "Fallen" püsis 43 nädalat Billboard Top 10-s ja 104 nädalat Billboard Top 200-s. See oli üks kaheksast albumist edetabeli ajaloos, mis olid olnud vähemalt aasta Billboard Top 50-s. Aasta hiljem sai Evanescence valmis oma esimese kontsertalbumi, mida müüdi kokku üle miljoni eksemplari. 

Evanescence debüütsingel "Bring me to life" jõudis Ameerika Billboard Hot 100-s viiendale kohale. Suurbritannia edetabelis püsis see 4 nädalat (juunist juulini 2003). Sama populaarne "My Immortal" oli mõlemas edetabelis 7. kohal. 2004. aastal võitsid nad võitsid nad parima hard-rock esinemise ja parima uustulnuka Grammy auhinnad. 

2006. aastal ilmus nende teine stuudioalbum "The Open Door", mida müüdi rohkem kui 5 miljonit eksemplari. 

Bänd on läbi elanud palju muutusi, näiteks lahkus Ben Moody ansamblist keset tuuri 22. oktoobril 2003. aastal, talle järgnesid ka Will Boyd, kes lahkus 14. juulil 2006, John LeCompt ja Rocky Gray, kes lahkusid 2007. aastal. Ben Moody asemele tuli Terry Balsamo. Bändiga liitusid ka Will Hunt ja Troy McLawhorn.

## Diskograafia
### Albumid
*Fallen (2003)
*Anywhere but home (2004)
*The Open Door (2006)
*Evanescence (2011)
*Synthesis (2017)
*The Bitter Truth (2021)

### Singlid
*Bring Me to Life (2003)
*Going Under (2003)
*My Immortal (2003)
*Everybody's Fool (2004)
*Call Me When You're Sober (2006)
*Lithium (2007)
*Sweet Sacrifice (2007)
*Good Enough (2007)
*What You Want (2011)
*My Heart Is Broken (2011)
*The Other Side (2012)
*Lost in Paradise (2012)
*Imperfection (2017)
*Hi-Lo (2018)
*The Chain (2019)
*Wasted on You" (2020)
*The Game Is Over (2020)
*Use My Voice (2020)
*Yeah Right (2020)

## Välislingid

*Evanescence'i ametlik koduleht
Arbuus

**Arbuus** ehk **harilik arbuus** on kõrvitsaliste sugukonda arbuusi perekonda kuuluv rohttaimeliik. 

## Kirjeldus
Vars on lamav, harunenud, kuni 4 m pikk. Lehed kolmnurkjas-munajad, karvased. Vili on suur, enamasti elliptiline, pealt rohelisevöödiline. Koor on tugev, selle muster ja värvus erinevad sorditi. Valminud viljaliha on roosakaspunane, harvemini valge või kollane, õrn ja meeldiva maitsega.


Pilt:Hanblommavattenmelon.JPG|Arbuusi õis
Pilt:Citrullus lanatus ies.jpg|Arbuusi seemned
Pilt:Single Watermelon Leaf 2000px.jpg|Arbuusi leht


Arbuus on kõrbetaim, mis tähendab, et ta nõuab sooja ja talub päris hästi põuda. Arbuus pärineb Aafrikast. Ka on arbuus väga valgusnõudlik. Enamikule arbuusisortidest on Eesti suvi liiga jahe ja lühike, mistõttu nende viljad sellistes oludes ei valmi. Siiski on ka sorte, mida Eestiski avamaal edukalt kasvatada saab. Eestis siiski on avamaal kasvatamiseks vaja vähemalt katteloori.

## Arbuusi vili
Ka arbuusi vilja nimetatakse **arbuusiks**.

Pilt:Si2004-07-30 wm00001.JPG|
Pilt:Si2004-07-30 wm00002.JPG|
Pilt:Si2004-07-30 wm00005.JPG


Arbuus on väga hea janukustutaja.

## Välislingid

* 

*Arbuusi kasvatamine Eestis
Magalarajoon

**Magalarajoon** on selline elurajoon, kust enamik inimesi läheb hommikul tööle ja tuleb õhtul tagasi.

Eestis on magalarajoonidena tuntud suured ühetaolised paneelmajarajoonid, mis on ehitatud Nõukogude ajal, aastatel 1961–1988. Tallinnas on nendeks Mustamäe, Õismäe ja Lasnamäe, Tartus Annelinn. 21. sajandi algusest peale on toimunud inimeste pidev väljavool magalarajoonidest uuematesse korteritesse ja eramajadesse, uutesse ja ümberarendatud asumitesse, aga ka Tallinna linnaga külgnevatesse valdadesse.

## Probleemid
### Autostumine
Vanade planeeringute sobimatuse tõttu tänapäeva autostumisega esineb Tallinna magalarajoonides sageli parkimisprobleeme. Lisaks majaühistute esimeeste huvipuudusele süvendavad probleemi ka parkimiskohtadele jäetud vanad autoromud ja olemasolevat ruumi ebaefektiivselt kasutavad autojuhid.

### Vanus
Eesti magalarajoonide eluruumid vajavad hooldust, et hoida ära soojuskadu ja regulaarsete ilmastikutingimustega kaasnevat kulumist ja amortisatsiooni. Hooneid haldavad peamiselt korteriühistud, mis on aastate jooksul lasknud vastavalt oma võimetele teha eri raskusastmega renoveerimistöid. Leidub inimesi, kes arvavad, et pikka aega laialdase kasutuseta olevad paneelelamud ja muud peaaegu tühjad hooned tuleks kasutusest välja arvata, kuigi nii eramutel kui ka korteritel on omanikud, mis hoonete lammutamist ei võimalda. Skeptikute sõnul on magalarajoonid amortiseerunud ja pikema aja kontekstis perspektiivitud. Pooldajate meelest hoiab magalaeluruumide suur hulk nende hinnad stabiilse või madalana, vältides sellega nende ebamõistlikku hinnatõusu nõudluse suurenemisel; võimaldab eri ühiskonnakihtidest inimestele kompaktset elamist tiheasustusega sootsiumis, mitte väga kaugel töö- ja puhkekohtadest; ning väldib või aeglustab Ameerika-stiilis suburbaniseerumist ja valglinnastumist.

## Eesti magalarajoone
* Annelinn Tartus
* Lasnamäe Tallinnas

## Viited
Suuremõõtkavaline kaart

**Suuremõõtkavaline kaart** on suure mõõtkavaga kaart, millel on kujutatud suhteliselt väikese pindalaga maa-ala. Nende hulka kuuluvad kaardid, mille mõõtkava on alla 1:100&nbsp;000. Igapäevaelus kasutatakse kõige rohkem linnaplaane. Üldgeograafilisi suuremõõtkavalisi kaarte nimetatakse topograafilisteks kaartideks. Nõukogude ajal olid kõik topograafilised kaardid salajased.
Rand-luidekaer

**Rand-luidekaer** (*Ammophila arenaria*) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik. 

Taim kasvab ka Eestis, peamiselt rannaluidetel.

Rand-luidekaer võib vahel hübridiseeruda jäneskastikuga. Hübriidi nimeks on balti luidekastik, *Calammophila baltica* (sünonüüm *Ammocalamagrostis baltica*). Hübriidi on leitud ka Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Taimkate

**Taimkate** ehk **vegetatsioon** on mingi maa-ala taimekoosluste kogum.

Taimkate on üks kõige üldisemaid termineid taime-elu kohta. See hõlmab kogu taimedest moodustunud maapinnakatte, olenemata selle eluvormidest, liigilisest koostisest, ruumilisest ulatusest või muudest botaanilistest või geograafilistest tunnustest. Maailmas on kõige levinumad taimkatted mets, rohumaa, soo, ja tundra. Taimkatte järgi on saanud nime mitu loodusvööndit.

Taimkatted erinevad väga suures ulatuses liigirikkuse poolest. Kõige liigirikkamad taimkatted on maailmas selva ja Eestis puisniit, aga kõige liigivaesemad taimkatted on maailmas kõrbetes, sealhulgas külmakõrbetes ja Eestis liivikutel. Taimkate võib olla inimtegevusest puutumatu, näiteks ürgmets, mangroovisoo või raba, kuid ka suuresti inimtekkeline, näiteks teeservad, viljapõllud ning aiad ja muru. Üldreeglina on taimkate seda liigirikkam, mida väiksem on temale inimmõju.

Taimkate on laiem termin kui taimestik ehk floora, mis märgib mingile maa-alale iseloomulikku taimeliikide kogumit.

Eesti peamine taimkatte kaardistamine tehti välitööde käigus 1934–1956. Selle tulemused on kokku võtnud Liivia Laasimer.

Vegetatsiooniperiood ehk taimekasvuperiood ehk -aeg on see periood, mille jooksul toimuvad taime füsioloogilised protsessid, eeskätt kasv ja paljunemine.

## Vaata ka
* Taimkattekaart
* Taimkattetüüp
* Taimkattevöönd
* Vegetatsioonimeetod
* Taimkatte kaugseire

## Viited

## Kirjandus
* Liivia Laasimer. "Eesti NSV taimkate". Tallinn 1965.
Tammelinn

**Tammelinna** linnaosa asub Tartu edelaosas. Linnaosa piirid on Lääneringtee – Riia tänav – Ludvig Puusepa tänav – Tervishoiu tänav – Tartu–Valga raudtee.

Tammelinna pindala on 311 ha ja elanike arv 1. jaanuaril 2012 oli rahvastikuregistri andmeil 8195.

2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Tammelinnas 8153 inimest, neist 4440 naist ja 3713 meest. Tammelinna elanikest 843 olid vanuses 0–6 aastat, 1154 vanuses 7–18 aastat, 4744 vanuses 19–64 aastat ja 1412 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 2622 in/km2. Tammelinnas elas 8,33% tartlastest.

Tammelinnas, Soinaste tänava ja Tamme puiestee ristmiku lähedal asub Tartu telemast.

## Ajalugu
Tammelinnas asub endine Tamme mõis, mille järgi asum on nime saanud. 1923. aastal liideti Tartu linnaga 144 hektarit Tamme mõisa maad uue Tammelinna linnaosa tarbeks. Esimese planeeringu tegi arhitekt Arved Eichhorn aastatel 1921–1922. Pärast tema surma jätkas edasi arhitekt Edgar Kuusik. Tammelinn on kujundatud kui aedlinn – peamiselt ühepere- ja korterelamute ning suurte aedade, puudega palistatud tänavatega.

## Haljasalad ja veekogud
Mitmeid Tammelinna tänavaid ääristavad tammealleed (Väike kaar, Riia tänav). Tamme puiesteel on (Kungla tänavast kuni Kesk kaareni) suur tammeallee tänava keskel, kahe sõidurea vahel, ning Suur Kaare risti juures on Tamme gümnaasiumi tiik.

## Tänavaid

## Pilte

Tammelinn, endise Tamme mõisa peahoone.JPG|Endise Tamme mõisa peahoone
Tammelinn, Tartu Tamme staadion.JPG|Tartu Tamme staadion
Tartu Tamme gümnaasium.JPG|Tartu Tamme Gümnaasium
Tammelinn, Tamme pst 15.JPG|Tamme pst 15 hoone
Tammelinn, Väike kaar 40.JPG|Funktsionalistlik Väike kaar 40 elumaja
Tammelinn, Elva 3.JPG|Heimatstiilis Elva tn 3 elamu


## Vaata ka
*Tammelinna Selts
*aedlinn

## Viited
Vaksali (Tartu)

**Vaksali** linnaosa asub Tartus. Linnaosa piirideks on Näituse tänav – Kastani tänav – Riia tänav – Filosoofi tänav – Võru tänav – sadama raudtee – Tartu–Valga raudtee – Tervishoiu tänav – L. Puusepa tänav. Vaksali linnaosa piirneb Tähtvere, Kesklinna, Karlova, Ropka, Tammelinna ja Veeriku linnaosaga.

Linnaosa pindala on 76 ha ja elanike arv 1. jaanuaril 2012 oli rahvastikuregistri andmeil 3202. Rahvastikutiheduselt (4218 in/km²) on see linnaosa teisel kohal Annelinna järel.

2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Vaksalis 3105 inimest, neist 1751 naist ja 1354 meest. Vaksali elanikest 378 olid vanuses 0–6 aastat, 482 vanuses 7–18 aastat, 1827 vanuses 19–64 aastat ja 418 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli Tartus teisel kohal: 4086 in/km2. Vaksalis elas 3,17% tartlastest.

Linnaosa on nime saanud vaksali ehk Tartu raudteejaama järgi. Üheks piiriks ongi linna läbiv raudtee. Vaksali ees on kolmnurkne Vaksali park, kus on graniitskulptuur "Karu" ja lastekaitsepäeval 2012 avatud laste mänguväljak.

Vaksali linnaosas on Miina Härma gümnaasium, puudub aga lasteaed. Kooli ees on Miina Härma monument (Juta Eskel, 1984). Tiigi ja Kastani tänava nurgal paikneb Tartu Lastekunstikool. Tiigi 78/80 on Tartu ülikooli ajaloolised hooned, Näituse 21 õigusteaduskonna õppehoone Iuridicum. Kastani 1 hoones tegutseb Tartu Saksa Kultuuri Instituut.

Riigiasutustest asub linnaosas Eesti Töötukassa Tartumaa osakond Vaksali 17a ja Põllumajandusamet Kooli 13. Viimase kõrval on Mart Saare monument (Aime Kuulbusch-Mölder, 1982).

Eesti Üliõpilaste Seltsi maja J. Tõnissoni 1 ees on Soome Vabariigi ja Nõukogude Venemaa rahulepingu mälestusmärk (A. Seppet, 1990).

Vaksali tänavas asub kaks nõustamiskeskust: majas 14 nõustamis- ja kriisiabikeskus ning majas 17 noorte nõustamiskeskus. Viimases on teisigi tervishoiuasutusi, esimeses aga linnavalitsuse sotsiaalabi osakonna piirkonnakeskus.

Majutust pakuvad Vaksali linnaosas mitu hostelit, kodumajutust ja külalistemaja.

## Vaksali linnaosa tänavad

## Viited
Maakasutus

**Maakasutus** on mingi maa-ala kasutamine mingil kindlal otstarbel. 

Mõnes käsitluses peetakse maakasutust looduskasutuse alaliigiks, eristades maa-alade ehk territooriumi kasutust ja mullakasutust.

Paljudes riikides on oma riigi maakasutus reguleeritud maaseadustega.  

Peamised maakasutuse viisid ja nende osatähtsus maailmas:
*Põllumaa – söögitaimede kasvatamiseks – 11%
*Rohumaa (niit ja karjamaa) – heina saamiseks ja koduloomade karjutamiseks – 23%
*Mets – puide hankimiseks – 28%
*Asulad, teed jms – loodusest võetud maa inimtegevuse poolt – 3%
*Väheproduktiivne või harimiskõlbmatu maa (jääkõrbed, tundra, mäestikud, kõrbed jms) ja siseveekogud (jõed ja järved) – 35%

## Vaata ka
*maakasutuse sihtotstarve
*Maakategooria

## Viited
Variku (Tartu)

**Variku** on linnaosa Tartu edelaosas. Linnaosa piirideks on Tartu–Valga raudtee, Tartu–Petseri raudtee ja linna piir.

Variku pindala on 77 ha ja elanikke oli rahvastikuregistri andmeil 2012. aasta alguses 1840.

2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Varikul 1869 inimest, neist 1010 naist ja 859 meest. Variku elanikest 197 olid vanuses 0–6 aastat, 221 vanuses 7–18 aastat, 1109 vanuses 19–64 aastat ja 342 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli Tartu keskmisele kõige lähem: 2427 in/km2. Varikul elas 1,91% tartlastest.

## Tänavad

## Viited
Looduskomponent

**Looduskomponent** on maastiku üksik komponent. Looduskomponendid on omavahel seotud ja mõjutavad üksteist. Looduskomponentide hulka kuuluvad maastiku aluspõhi, pinnamood, kliima (sooja ja niiskuse suhe), pinna- ja põhjavee iseloom ja rikkus, mulla tüübid, taimkate, mikroorganismid ja loomad.