open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zaube

**Zaube** (saksa keeles Jürgensburg, vanasti ka **Jaunpils muiža** või **Jaunpils**) on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas, Zaube valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 175 meetri kõrgusel ning jääb endisest piirkonna keskusest Ausmast 42 ja Riiast 90 km kaugusele.

Nüüdisaegne asula on endisaegse Zaube ordulinnuse (saksa keeles Jürgensburg) keskus. Tänapäevast nime hakkas see kandma aastal 1926. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.

Ordulinnuse varemed on riikliku kaitse all olev muinsusmälestis.

Asulas asuvad vallavalitsus, põhikool, raamatukogu, õigeusu ja luteri kirik, seal on Zaube bussipeatus.

Looduskaitse all on Jaunpilsi tamm ja Jaunpilsi Väike tamm.

## Elanike arv


* 470 (1935)
* 262 (1970)
* 445 (1979)
* 506 (1989)
* 439 (2000)
* 430 (2007)

* 320 (2011)
* 326 (2016)
* 304 (2019)
* 270 (2021)
* 304 (2025)


Zaubes ozols 2000-05-27.jpg|Jaunpilsi tamm
Zaubes pareizticīgo baznīca, Zaubes pagasts, Amatas novads, Latvia - panoramio (1).jpg|Zaube õigeusu kirik
Sarkanās armijas brāļu kapi Zaubē (WWII), Zaubes pagasts, Amatas novads, Latvia - panoramio (2).jpg|Punaarmee Zaube vennaskalmistu
Zaubes baznīca 2000-05-27.jpg|Zaube luteri kirik


## Viited
Mēdzūla

**Mēdzūla** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Liezēre vallas.

Nüüdisaegne asula on kujunenud endisaegse Mēdzūla mõisa (Meselau) keskuse juurde. Külas asusid Mēdzūla valla halduskeskus ja Veļķi rahvamaja. Sealne kool tegutses aastani 1974. 

Külas on Mēdzūla bussipeatus. Mēdzūla raamatukogu jääb Kalnakrogsi külla.

Looduskaitse all on kolm külas kasvavat tamme.

Aastal 2007 oli külas 10 elanikku.

## Viited
Frauenburg

**Frauenburg** (saksa keelest 'naistelinnus') on mitme asula saksakeelne nimi:
***Frauenburg** on Läti linna **[[Saldus]]e** saksakeelne nimi.
***Frauenburg** on Poola linna Fromborki saksakeelne nimi.
***Frauenburg** oli **[[Vastseliina]]** algne nimi. Hiljem **[[Novum Castrum]]** ja **[[Neuhausen]]**. 
*...
Uuno Kailas

**Uuno Kailas** (kodanikunimi kuni 1924. aastani **Frans Uuno Salonen**; 29. märts 1901 Heinola vald – 22. märts 1933 Nice) oli soome luuletaja ja proosakirjanik.

Aastatel 1920–1926 õppis Uuno Kailas Helsingi Ülikoolis, kuid stuudium jäi lõpetamata. Vahepeal oli ta aastatel 1923–1925 sõjaväeteenistuses.

1926–1927 töötas ta Soome Teadeteagentuuris stilistina ja 1927–1928 ajalehe Kuluttajain Lehti asetoimetajana. 1929. aastal viibis ta mõnda aega vaimsete häirete tõttu psühhiaatriahaiglas. Lisaks diagnoositi tal tuberkuloos. Uuno Kailas suri Nice'is sanatooriumis tuberkuloosiravil viibides. Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

Uuno Kailase esikkogu "Tuuli ja tähkä" ('Tuul ja tähk') ilmus 1922. aastal. Järgnesid luulekogud "Purjehtijat" ('Purjetajad', 1925), "Silmästä silmään" ('Silmast silma', 1926), "Paljain jaloin" ('Paljajalu', 1928) ja "Uni ja kuolema" ('Uni ja surm', 1931).

Postuumselt ilmusid luulekogu "Punajuova" ('Punaviirg', 1933) ja proosaraamat "Novelleja" ('Novelle', 1936).

## Viited
Jānis Garancis

**Jānis Garancis** (sündinud 10. juulil 1944 Riias) on Läti päritolu Eesti balletitantsija ja tantsupedagoog.

1962. aastal lõpetas ta Riia Koreograafiakooli. Aastatel 1962–1967 oli ta Riia ooperi- ja balletiteatri balletisolist, 1967–1993 Estonia balletisolist. Ta on tantsinud ka Viru varietees. 1993. aastast tegutsenud balletiõpetajana. 1993–1996 oli balletiõpetaja Soome eraballetikoolides. 1999. aastast õpetas tantsu Rakvere muusika- ja kunstikoolis Kaur.

## Tunnustus
*1976 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1980 Eesti NSV Teatriühingu preemia

## Isiklikku
Ta on aastast 1969 abielus Aime Leisiga. Nende tütar Kristiina Garancis on teatrikriitik ja psühhoterapeut.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. RAT Estonia balletisolist, Eesti NSV teeneline kunstnik Janis Garancis (1979)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Janis Garancis (1979)
Kryčaŭ rajoon

**Kryčaŭ rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 778 km². 2016. aasta seisuga elas seal 32 592 inimest. Rajoon piirneb kirdes Venemaaga.

Rajoon moodustati 17. juulil 1924. Aastal 1962 rajoon kaotati, aga aastal 1966 loodi see taas praegustes piirides. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Baćvinaŭka, Kaściuškavičy, Krasnaja Buda, Łabkovičy ja Malacičy külanõukogu. Halduskeskus on Kryčaŭ linn.


City beach Krichev or Krychaw (Belarus). Flood the Sozh river.JPG|Sož
Крычаў. Воданапорная вежа каля Чыгуначнага вакзала.jpg|Kryčaŭ. Veetorn


Rajooni suurimad jõed on Sož ja selle lisajõed Ostjor, Čornaja Natapa, Miartvica, Łabžanka ning Vołčas. Rajooni territoorium asub Orša-Mahiloŭ orundi nõlvadel, keskmiselt 160–180 meetri kõrgusel. Kõrgeim koht asub Bajary küla lähistel ja ulatub 193 meetrit üle merepinna, madalaim koht asub Soži orus ja ulatub 138 meetrit üle merepinna.

2009. aasta seisuga olid elanikest 92,16% valgevenelased, 6,41% venelased ja 1,43% oli teistest rahvustest. 60,66% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 36,28% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 19,25% elanikke, vene keelt aga 76,78%.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Infot rajooni kohta (*valgevene keeles*)
*Rajooni kaart
Kirjurähn

**Kirjurähn** (*Dendrocopos*) on linnuperekond rähnlaste sugukonnast.

Perekonda kuulub 25 liiki.

## Eesti liigid
Eestis elab nelja liiki kirjurähne.
**Dendrocopos major* – suur-kirjurähn – väga tavaline
**Dendrocoptes medius* – tamme-kirjurähn – varem haruldane, nüüd Lõuna-Eestis järjest enam
**Dryobates minor* – väike-kirjurähn – kaunis tavaline
**Dendrocopos leucotos* – valgeselg-kirjurähn – vähearvukas
Endre Sík

**Endre Sík** (2. aprill 1891 Budapest – 10. aprill 1978 Budapest) oli Ungari ajaloolane ja kommunistlik riigitegelane.

15. veebruarist 1958 kuni 13. septembrini 1961 oli Endre Sík Ungari Rahvavabarigi välisminister.

## Viited
Péter Várkonyi

**Péter Várkonyi** (3. aprill 1931 Budapest – 14. oktoober 2008 Budapest) oli Ungari kommunistlik riigitegelane.

Péter Várkonyi oli 8. juulist 1983 kuni 10. maini 1989 Ungari Rahvavabariigi välisminister.

## Viited
János Boldóczki

**János Boldóczki** (22. august 1912 Tótkomlós – 14. detsember 1988 Budapest) oli Ungari diplomaat ja kommunistlik riigitegelane.

János Boldóczki oli Ungari Rahvavabariigi välisminister 4. juulist 1953 kuni 30. juulini 1956.

## Viited
Károly Kiss

**Károly Kiss** (24. september 1903 Bicske – 3. detsember 1983 Budapest) oli Ungari kommunistlik riigitegelane.

Károly Kiss oli Ungari Rahvavabariigi välisminister 12. maist 1951 kuni 12. novembrini 1952.

## Viited
Imre Horváth

**Imre Horváth** (19. november 1901 Budapest – 2. veebruar 1958 Budapest) oli Ungari kommunistlik riigitegelane.

1944–1945 peeti teda kinni Dachau koonduslaagris.

Imre Horváth oli Ungari Rahvavabariigi välisminister 30. juulist 1956 kuni 30. oktoobrini 1956 ja 4. novembrist 1956 kuni oma surmani 2. veebruaril 1958.

## Viited
Nõukogude-Jaapani deklaratsioon

**Nõukogude-Jaapani deklaratsioon** on 1956. aastal Nõukogude Liidu ning Jaapani vahel sõlmitud ühisdeklaratsioon. Deklaratsioon allkirjastati Moskvas 19. oktoobril 1956 ning see jõustus 12. detsembril 1956.

Deklaratsiooniga lõpetati sõjaseisukord Nõukogude Liidu ja Jaapani vahel ning sõlmiti diplomaatilised suhted. Ning lepiti kokku jätkata läbirääkimisi rahulepingu sõlmimiseks. Nõukogude Liit lubas peale rahulepingu sõlmimist Jaapanile tagasi anda Väike-Kuriilid ehk Šikotani ja Habomai saared.

## Venemaa Föderatsiooni seisukohad
2001. aasta märtsis kohtusid Irkutskis Venemaa president Vladimir Putin ja Jaapani peaminister Yoshiro Mori. Irkutski ühisvaladusega kinnitati, et 1956. aasta Jaapani-Nõukogude Liidu ühisdeklaratsioon on legaalne alusdokument, mis võetakse   edasiste läbirääkimiste lähtepunktiks ning lisaks tõdeti, et lähtudes 1993. aasta Tokyo deklaratsioonist saab rahulepingu sõlmida  siis, kui Põhjaterritooriumi nelja saare omandiküsimus on lahendatud.

## Vaata ka
* Nõukogude-Jaapani sõda

## Viited

## Välislingid
* Deklaratsiooni tekst (vene keeles)
Lajos Czinege

**Lajos Czinege** (24. märts 1924 Karcag – 10. mai 1998 Leányfalu) oli Ungari sõjaväelane ja kommunistlik riigitegelane.

Lajos Czinege oli 17. maist 1960 kuni 6. detsembrini 1984 Ungari Rahvavabariigi kaitseminister.

## Viited
Sándor Zöld

**Sándor Zöld** (19. mai 1913 Nagyvárad (tänapäeval Oradea, Rumeenia) – 20. aprill 1951 Budapest) oli Ungari kommunistlik riigitegelane.

Sándor Zöld oli 23. juunist 1950 kuni oma surmani 20. aprillil 1951 Ungari Rahvavabariigi siseminister.

Vastavalt ametlikule versioonile sooritas Sándor Zöld koos oma perekonnaga enesetapu enne, kui teda oleks tuldud vahistama.

## Viited
Árpád Házi

**Árpád Házi** (20. september 1908 Komádi – 13. november 1970 Budapest) oli Ungari kommunistlik poliitik.

Árpád Házi oli 20. aprillist 1951 kuni 14. novembrini 1952 Ungari Rahvavabariigi siseminister.

## Viited
Béla Biszku

**Béla Biszku** (13. september 1921 Márokpapi – 31. märts 2016 Budapest) oli Ungari kommunistlik riigitegelane.

Béla Biszku oli 28. veebruarist 1957 kuni 13. septembrini 1961 Ungari Rahvavabariigi siseminister.

2011. aastal esitati Béla Biszkule süüdistus inimsusvastaste kuritegude eitamises. 28. veebruaril 2012 alustati tema suhtes kriminaaluurimist seoses kuritegudega 1956. aasta rahvaülestõusu ajal ja selle järgsel perioodil. 10. septembril 2012 pandi ta koduaresti. 19. märtsil 2014 algas tema vastu kohtuprotsess. Biszku keeldus tunnistusi andmast. 13. mail 2014 mõistis kohus Biszku süüdi tsiviilelanike suhtes toime pandud sõjakuritegudes ning karistas teda viie aasta ja kuue kuu pikkuse vabaduskaotusega. Süüdistaja, kes oli Biszkule nõudnud eluaegset vanglakaristust, kaebas kohtuotsuse edasi. Uus kohtuprotsess Biszku üle algas Budapesti Linnakohtus 2. oktoobril 2015. 17. detsembril 2015 mõisteti Biszkule karistuseks kaheaastane tingimisi vabaduskaotus kolmeaastase katseajaga. Nii süüdistaja kui ka kaitsja kaebasid kohtuotsuse edasi. Kuid uut kohtu protsessi ei toimunud Béla Biszku surma tõttu 31. märtsil 2016.

## Viited
András Benkei

**András Benkei** (11. september 1923 Nyíregyháza – 8. august 1991 Budapest) oli Ungari kommunistlik riigitegelane.

András Benkei oli pärit vaese päevatöölise perekonnast. 1944. aasta augustis mobiliseeriti ta Ungari sõjaväkke. 1945. aasta jaanuaris langes ta Idarindel Punaarmee kätt vangi. Oli kuni 1948. aasta juulini Nõukogude Liidus sõjavangis. Ungarisse tagasipöördumise järel astus 1949. aastal Ungari Töötajate Parteisse. Oli seejärel parteitööl. 1956. aasta novembrist kuni 1963. aasta detsembrini oli Benkei Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaadi parteijuht.

András Benkei oli 7. detsembrist 1963 kuni 27. juunini 1980 Ungari Rahvavabariigi siseminister.

## Viited
Manfred Walther

**Manfred Walther** (sündinud 24. septembril 1948 Parchimis) on Saksa jurist ja poliitik.

1974. aastal lõpetas ta Halle-Wittenbergi Martin Lutheri Ülikooli õigusteaduse alal. Seejärel töötas ta haldus- ja majandusjuristina. Alates 1984. aastast tegutses ta advokaadina.

1990. aasta 15. augustist kuni 2. oktoobrini oli Manfred Walther Saksa DV justiitsminister. Ta oli viimane Saksa DV justiitsminister.

## Viited
Károly Olt

**Károly Olt** (14. mai 1904 Zagreb – 22. märts 1985 Budapest) oli Ungari kommunistlik riigitegelane.

24. veebruarist 1950 kuni 27. oktoobrini 1956 oli Károly Olt Ungari Rahvavabariigi rahandusminister.

Károly Olt on maetud Kerepesi kalmistule.

## Viited
Get Down (Gilbert O'Sullivani laul)

**"Get Down"** on iiri poplaulja Gilbert O'Sullivani laul tema 1973. aasta albumilt "I'm a Writer, Not a Fighter". 

Singlina avaldatuna oli laul 1973. aastal kaks nädalat Suurbritannia singlimüügi edetabeli esikohal. 

Pealkirjaga **"Nüüd mine!"** esitas seda eesti keeles Jaak Joala. Eestikeelsete sõnade autor on Vally Ojavere. Eesti keeles on laulu esitanud veel Lea Liitmaa ja Kammerkoor A. Le Coq (telesaates "Laululahing").
Get Down

*"Get Down", Gilbert O'Sullivani laul (1973)
*"Get Down", Groove Armada laul
*"Get Down (You're the One for Me)", ansambli Backstreet Boys laul
*"Get Down", ansambli War laul albumilt "All Day Music"

## Vaata ka
*"Get Down, Get Down (Get on the Floor)", Joe Simoni laul
*"Get Down Tonight", KC & the Sunshine Bandi laul
Igavene kevad

„**Igavene kevad**“ (prantsuse keeles „*L'Éternel Printemps*“) on prantsuse kunstniku Auguste Rodini skulptuur.

1884. aastal valminud teos kujutab suudlevat armastajapaari.

Teosest on valminud mitmeid pronks- ja marmorkoopiaid. Umbes 1901. aastal valminud marmorkoopia müüdi 2016. aasta mais toimunud oksjonil 20 miljoni dollari eest.

Rodin Museum - Eternal Springtime 02.jpg|„*L'Éternel Printemps*“ marmoris
13699 La-eterna-primavera-1.jpg|Pronksivalu Soumaya muuseumis 
Eternal Springtime, Auguste Rodin, c. 1886, bronze - Huntington Museum of Art - DSC05255.JPG|Pronkskoopia Huntingtoni Kunstimuuseumis


## Viited
Rupert Sheldrake

**Alfred Rupert Sheldrake** (sündinud 28. juunil 1942 Newark-on-Trentis) on inglise parapsühholoog ja raamatute autor. Ta on tuntud morfilise resonantsi teooria väljaarendamise tõttu.

Aastatel 1967–1973 töötas ta Cambridge'i Ülikooli Clare College'is arengubioloogia alal. Seejärel töötas ta aastatel 1974–1985 taimefüsioloogina Indias rahvusvahelises troopiliste taimede saagikuse uurimise instituudis. Aastatel 2005–2010 juhtis ta Perrott-Warricki projekti, mida haldab Cambridge'i Ülikool.

Morfilise resonantsi teooria hüpoteesi kohaselt omavad looduslikud süsteemid, nagu termiidikolooniad, orhideed, tuvid, insuliinimolekulid kollektiivset mälu kõikide samasse liiki kuuluvate isenditega. Sheldrake'i teooria puudutab ka ettenägemise ja telepaatia küsimusi.

Teaduskogukond on morfilise resonantsi teooriat laialdaselt kritiseerinud, nimetanud seda pseudoteaduseks ja osutanud veenva tõestusmaterjali puudumisele.

## Raamatud
* *[[A New Science of Life]]: The Hypothesis of Formative Causation*, J.P. Tarcher 1981 (2. trükk 1985, 3. trükk 2009). ISBN 978-1-84831-042-1
* *[[The Presence of the Past]]: Morphic Resonance and the Habits of Nature*, Times Books 1988. ISBN 0-8129-1666-2
* *[[The Rebirth of Nature]]: The Greening of Science and God*, Bantam Books 1991.  ISBN 0-553-07105-X
* *Chaos, Creativity and the Resacralization of the World*, 1992
* *[[Seven Experiments that Could Change the World]]:a do-it-yourself guide to revolutionary science*, Riverhead Books 1995. ISBN 1-57322-014-0
* *[[Dogs that Know When Their Owners are Coming Home]]: and other unexplained powers of animals*, Crown Publishers 1999 (2. trükk 2011).  ISBN 978-0-307-88596-8
* *Chaos, Creativity and Cosmic Consciousness*, 2001
* *[[The Sense of Being Stared At]]: and other aspects of the extended mind*, Crown Publishers 2003. ISBN 0-609-60807-X
* *The Science Delusion: Freeing the spirit of enquiry*,  Coronet 2012. ISBN 978-1-4447-2795-1. USA-s pealkirjaga *Science Set Free: 10 Paths to New Discovery*. Eesti keeles: "Dogmadeta teadus: Uuriva vaimu vabastamine", Eesti Transpersonaalne Assotsiatsioon 2014, tõlkinud Andres Tamm. 
* *[[Science and Spiritual Practices]]*, Coronet 2017. ISBN 978-1-444-72792-0. Eesti keeles: "Teadus ja vaimne praktika", Postimees Kirjastus 2020, tõlkinud Hardo Pajula.
* *Ways To Go Beyond, And Why They Work: Seven Spiritual Practices in a Scientific Age*, London: Coronet, 2019. . Eesti keeles: "Kuidas minna edasi", Postimees Kirjastus 2022, tõlkinud Hardo Pajula.

## Viited
Suudlus (Rodin)

„**Suudlus**“ (prantsuse keeles „*Le Baiser*“) on prantsuse kunstniku Auguste Rodini skulptuur.

1886. aastal valminud teos kujutab suudlevat meest ja naist.

Skulptuurist on valminud mitmeid koopiaid.

Le Baiser de Rodin à Saint-Dié.JPG|
Edinburgh NGS Rodin The Kiss 1901-04 01.JPG|
Tuileries Rodin Le Baiser 120409 1.jpg|
Arthur Janov

**Arthur Janov** (21. august 1924 Los Angeles – 1. oktoober 2017) oli Ameerika Ühendriikide psühholoog ja psühhoterapeut, primaalteraapia looja. Primaalteraapia seisneb korduvalt allasurutud lapsepõlvevalusse regresseerumises ning selle uuesti läbielamises.

## Teosed
*Arthur Janov. "Primaalkarje." (ESTRA 2010)
Passenger

## Artistid ja bändid
*Passenger, õieti Michael David Rosenberg, Briti laulja, varem ansambli Passenger laulja
*Passenger, Suurbritannia folkrokiansambel
*Passenger, Rootsi *metal*-bänd
*Passenger on ka DJ Tiësto pseudonüüm
*Passengers, 1980. aastatel tegutsenud Itaalia diskoansambel
*The Passengers, Belgia *new wave*i ansambel
*Passengers, oli Brian Eno ja U2 kõrvalprojekt

## Albumid
*"Passenger", Rootsi bändi omanimeline album (2003)
*"Passenger", ansambli Mnemic kolmas stuudioalbum (2007)
*"Passenger", Tara MacLeani album (2000)
*"Passenger", Lisa Hannigani album (2011)
*"Passenger", Nico Touches the Wallsi album (2011)
*"Passengers", Mostly Autumni album (2003)
*"Passengers", Gary Burtoni album (1977)
Francesca da Rimini

**Francesca da Rimini** ehk **Francesca da Polenta** (1259/1260 Ravenna – 1283/1285 Gradara), oli Ravenna isanda, kondotjeer Guido da Polenta tütar.

Dante Alighieri kujutas Francescat tegelasena "Jumalikus komöödias".

Auguste Rodini skulptuuri "Suudlus"&nbsp;– mis oli algselt kavandatud osana teosest "Põrguväravad"&nbsp;– esialgseks pealkirjaks oli "Francesca da Rimini".
Calais' kodanikud

"**Calais’ kodanikud**" (prantsuse keeles „*Les Bourgeois de Calais*“) on prantsuse kunstniku Auguste Rodini skulptuur.

1884. aastal tellitud ja 1889. aastal valminud "monumendis on jäädvustatud grupp patrioote, kes end kodulinna eest ohverdasid ja end vaenlasele pantvangiks andsid."

Calais' piiramisel 1346. aastal, Saja-aastase sõja ajal, nõudis Edward III linna säästmise eest kuut kodanikku (Eustache de Saint Pierre, Jacques et Pierre de Wissant, Jean de Fiennes, Andrieu d'Andres ja Jean d'Aire), kuid nad jäid kuninganna, Hainalt' Philippa, eestkostel ellu. 


Les Bourgeois de Calais - face.JPG|Eestvaade
Détail 1 Bourgeois de Calais.JPG|Detail
Détail 2 Bourgeois de Calais.JPG|Detail
Détail 3 Bourgeois de Calais.JPG|Detail
Les_Bourgeois_de_Calais_-_Pierre_de_Wissant_-_detail.jpg|Detail
Les_Bourgeois_de_Calais_-_Jean_d'Aire_-_Detail.jpg|Detail
Les_Bourgeois_de_Calais_-_Eustache_de_Saint-Pierre_-_detail.jpg|Detail
Les_Bourgeois_de_Calais_-_3_-_detail.jpg|Detail
Les_Bourgeois_de_Calais_-_4_-_detail.jpg|Detail
Les_Bourgeois_de_Calais_-_5_-_detail.jpg|Detail


## Viited
Aime Unt

**Aime Unt** (5. oktoober 1941 Leie küla, Võisiku vald – 16. detsember 2024) oli eesti teatrikunstnik.

## Haridus
1960. aastal lõpetas ta C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli ja õppis aastatel 1960–1963 Tartu Kujutava Kunsti Koolis. 1969. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi maali- ja teatridekoratsiooni erialal, tema juhendajad olid Eldor Renter ja Mari-Liis Küla. 

## Töö
Aime Unt töötas alates 1969. aastast Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri kunstnikuna, aastatel 1970–1975 oli peakunstnik. Aastatel 1977–1989 oli ta Tallinna Riikliku Akadeemilise Draamateatri peakunstnik. Tegi lavakujundusi ka Lydia Koidula nimelise Pärnu Draamateatri, Vanemuise ja Nukuteatri lavastustele. Aastatel 1999–2002 töötas Tallinna Linnateatri kunstnikuna.

Alates 1980. aastast oli ta põhitöö kõrvalt Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi teatridekoratsiooni eriala õppejõud. Aastatel 1994–1999 Eesti Kunstiakadeemia professor ja stsenograafiaosakonna juhataja, 1999. aastast emeriitprofessor. 

Ta oli Eesti Lavastuskunstnike Liidu auliige.

## Tunnustus
*1970, 1972, 1974, 1976, 1977, 1978 Eesti NSV Teatriühingu preemia
*1978 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1986 Eesti NSV Teatriühingu kunstnikuauhind
*1995 Eesti Teatriliidu kunstnikuauhind
*1997 Suure Vankri auhind
*2002 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2005 Priit Põldroosi nimeline auhind
*2005 Eesti Kultuurkapitali näitekunsti aastapreemia (koos Mari-Liis Küla, Liina Pihlaku, Liina Undi, Mari Tuulingu, Andres Taliga (Eesti teatrikunstnike erinevate põlvkondade loomingu talletamise ja väärtustamise eest kaheköitelises "Kunstnikuraamatus")
*2016 Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapitali elutööpreemia (tundlik-täpsete, inspireerivate aeg-ruumide ja lavastuskunstnike koolkonna loomine)

## Isiklikku
Tema tütar on kunstnik Liina Unt.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. V. Kingissepa nim. TRA Draamateatri peakunstnik Aime Unt (1985)
*ERR arhiiv. Eesti ENSV Riikliku Noorsooteatri kunstnik Aime Unt (1969)
*ERR arhiiv. Teatrikunstnik: Aime Unt (1992)
Jumprava

**Jumprava** (saksa keeles Jungfernhof) on küla (*ciems*) Lätis Ogre piirkonnas Jumprava vallas. Aastatel 2009–2021 jäi asula Lielvārde piirkonda.

Asulat läbib Riia-Krustpilsi raudteeliin.

Asulas on vallavalitsus, keskkool, muusika- ja kunstikool, lasteaed, kultuurimaja ja raamatukogu.

## Elanike arv


* 364 (1935)
* 505 (1970)
* 976 (1979)
* 1452 (1989)

* 1269 (2000)
* 1099 (2011)
* 965 (2021)
* 1019 (2025)


## Vaata ka
*Dzelmes (Lieljumprava)
*Jumpravmuiža (Limbaži vallas)
*Jumprava mõis
Alfred Lõhmus

**Alfred Lõhmus** (sündinud 6. oktoobril 1947) on eesti alpinist.

Ta on kolmas Eesti alpinist, kes on tõusnud Tian Shani kõrguselt teise mäe Han-Tengri (7010 m) tippu.

## Alpinism
 
1982. aastal toimus Tartu Riikliku Ülikooli 350. aastapäeva tähistamiseks ekspeditsioon Kesk-Pamiiri Tanõmasi ahelikule. Selle käigus esmavallutati kaks kuuetuhandelist nimeta mäetippu. Tipp, millele tõusti Alfred Lõhmuse juhtimisel, nimetati J. F. Parroti mäetipuks (6277 m).
  
1986. aastal töötas ta Rahvusvahelises alpilaagris Pamiir treener-konsultandi ja mägipäästjana. Koos Kalev Muru ja Jaan Künnapiga tegid nad 6 nädalaga 3 kõrgtippu – Korženevskaja (7105 m), Kommunismi (7495 m) ja Lenini mäetipp (7134 m).

1987. aastal korraldati ametiühingute üleliiduline alpinistide ekspeditsioon Han-Tengrile (7010 m).  Selle koosseisus tõusis tippu 10. augustil ka Alfred Lõhmus. Kaks päeva varem käisid tipus Jaan Künnap ja Kalev Muru.

## Tunnustus
*1987 – aunimetus "Lumeleopard" (tõusnud nelja Nõukogude Liidu üle 7000 m kõrguse mäe tippu)

## Viited
Krasnapołle

**Krasnapołle** (transkribeerituna **Krasnapolle**, poola keeles *Krasnopole*) on alev Valgevenes Mahiloŭ oblastis, Krasnapołle rajooni halduskeskus. Krasnapołle asub Mahiloŭ linnast 109 kilomeetri kaugusel.

Haridust annavad kaks keskkooli ja muusikakool. Alevis on kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Seal antakse välja rajoonilehte «Голас Краснапольшчыны». Alevis on toiduainetetööstus, seal valmistatakse ka ehitusmaterjale ja toodetakse puidust gaasi.

Alevi nimi tähendab ilusat põldu (краснае – 'ilus').

Vaatamisväärsusteks on koduloomuuseum ja osaliselt säilinud XIX sajandi lõpus rajatud ehitistega piirkond.

## Ajalugu

Aastal 1708 külastas Aleksandr Menšikov Mstsisłavi vojevoodkonna aladele jäävat Krasnapołlet. Tänapäeva Krasnapołle jääb aga selle vojevoodkonna piiri lähedusse, asudes siiski endise Minski vojevoodkonna aladel. Sealset asulat on kirjalikult esimest korda kindlamalt mainitud aastal 1741.

Aastal 1754 sai Krasnapołlest alev, kus peeti neli korda aastas laata. Alevis oli suur juudi kogukond.

Seoses Poola jagamisega läks alev aastal 1772 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Mogiljovi kubermangu.. Aastal 1774 läks alev Golitsõnide valdusse. Aastal 1784 mainitakse esimest korda kirjalikult Małastoŭka küla, mis on tänapäeval Krasnapołlega ühte kasvanud. XIX sajandil läks alev Benckendorffide valdusse. Alevis olid õigeusu kirik, apteek ja veski, seal tegutses kolm parkalitöökoda.

Aastal 1924 läks Krasnapołle Valgevene NSV koosseisu. Teise maailmasõja ajal hukkasid Saksa okupatsiooniväed 1714 alevi ja selle ümbruskonna elanikku. Aastal 1996 püstitati alevisse Tšornobõli tuumakatastroofi ohvrite mälestusmärk "Must oli Krasnapołle maa".

## Tuntud elanikke

*Michaił Antonaŭ – Nõukogude sõjaväelane
*Ihar Marzaluk – valgevene arheoloog
*Jakov Zevin – vene revolutsionäär
*Alaksiej Pysin – valgevene luuletaja
*Isaak Vaksman – Nõukogude sõjaväelane
*Abram Bragin – vene kirjanik
*Vladimir Bragin – vene kirjanik
*Zalman Liberman – vene skulptor
*Georgi Puzenkov – vene kunstnik
*Leon Rohlin – nõukogude neuroloog

## Viited

## Välislingid

*Alev Valgevene fotoentsüklopeedias
*Fotod alevist
Vladimir Šatajev

**Vladimir Šatajev** (vene keeles Владимир Николаевич Шатаев; sündinud 1. mail 1937 Moskvas) on vene alpinist ja alpinismitreener.

Ta on alpinistina tõusnud kahe üle 8000 m kõrguse mäe tippu.

Alates 1970. aastast peab ta Lumeleopardide ametlikku nimekirja.

Ta on alates 2000. aastast Venemaa Alpinistide ja Kaljuronijate Liidu president.

## Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas 1972. aastal Moskvas Kehalise kasvatuse riikliku keskinstituudi õhtuse osakonna.

Ta on töötanud alpinismi instruktori ja treenerina. 1974. aastal sai ta riiklikuks treeneriks alpinismi alal. Aastatel 1986–1992 oli ta NSV Liidu alpinismikoondise riiklik treener, 1993–2001 Venemaa alpinismikoondise peatreener.

## Alpinism
Mägironimist hakkas ta harrastama 1959. aastal. 1964. aastal sai ta NSV Liidu meistersportlaseks.

NSV Liidu kõrgeimal mäetipul (Kommunismi) on ta käinud neljal korral. 

Ta tõusis 1977. aastal Mount McKinley (6194 m), 1981. aastal Pobeda (7439 m), 1992. aastal Xixabangma (8027 m), 1994. aasta talvel Annapurna Southi (7219 m) ja 1995. aastal Džomolungma (8848 m) tippu.

## Tunnustus
*1981 – aunimetus "Lumeleopard" (tõusnud nelja Nõukogude Liidu üle 7000 m kõrgusele mäetipule)
*1990 – NSV Liidu teeneline treener

## Viited

## Välislingid
*Президент Союза альпинистов и скалолазов: Вряд ли кого-то откопают живым. 26.04.2015. sovsport.ru
Teodor Meleșcanu

**Teodor Meleșcanu** (sündinud 10. märtsil 1941 Bradis) on Rumeenia poliitik, diplomaat ja jurist. Ta oli aastatel 2007–2008 Rumeenia kaitseminister. Aastatel 1992–1996 ja 2012 oli ta Rumeenia välisminister, uuesti oli ta Rumeenia välisminister 4. jaanuarist 2017 kuni 24. juulini 2019. Aastatel 2012–2014 oli ta Rumeenia Välisluureteenistuse direktor.

Ta sündis aastal 1941 Bradis Hunedoara maakonnas. Ta lõpetas aastal 1964 Bukaresti Ülikooli õigusteaduskonna. Aastal 1968 lõpetas ta Genfi Ülikooli majandus- ja sotsiaalteaduskonna.

Aastatel 1966–1990 täitis ta mitmesuguseid Rumeenia välisministeeriumi ülesandeid.

## Isiklikku
Teodor Meleșcanu on lesk. Ta oli 15. jaanuarini 2004 abielus Rumeenia teleajakirjaniku ja juristi Felicia Meleșcanuga, neil sündis tütar.
Biķernieki

**Biķernieki** on Läti kohanimi.

* Biķernieki (Biķernieki vald), asula Augšdaugava piirkonnas
* Biķernieki (Sala vald), asula Jēkabpilsi piirkonnas
* Biķernieki (Sece vald), asula Aizkraukle piirkonnas

## Vaata ka
* Biķernieki kihelkond
Pärnu Keskus

**Pärnu Keskus** on Astri Gruppi kuuluv kaubanduskeskus Pärnus aadressil Aida 7 ja Lai 5. Pärnu 

Keskus koosneb kahest hoonest, mis on omavahel ühendatud üle Aida tänava kulgevate galeriidega.

Pärnu Keskuse Aida 7 hoone avati 2009. aastal. Hoone projekteerisid arhitektid Vilen Künnapu ja Ain Padrik. 2014. aastal keskus laienes, kui avati Lai 5 hoone. Hoone esimesel korrusel avati supermarket Delice Toidupood ja kolmandal korrusel kaasaegne kobarkino Apollo Kino Pärnu. Laiendusega suurenes keskuse äripind 4200 ruutmeetri võrra 11 000 ruutmeerile.

Tänapäeval tegutseb Pärnu Keskuses 40 kauplust ja teenuseosutajat. Keskuses on 12 000 ruutmeetrit kaubanduspinda ja ostukeskust külastab aastas üle 2,5 miljoni inimese.


Pärnu Keskuse katusekell.jpg|Pärnu Keskuse katusekell


## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Pronksiaeg (Rodin)

**"Pronksiaeg"** (prantsuse keeles „L’Âge d’airain“), ka „Pronksiaja inimene“, on prantsuse kunstniku Auguste Rodini skulptuur.

Rodinil kulus oma esimese pronksskulptuuri loomisele 18 kuud, modelliks oli 22-aastane Belgia sõdur Auguste Neyt.

1877. aastal esitles Rodin Brüsseli kunsti- ja kirjandusringis teost pealkirja „Le Vaincu“ („Võidetu“) all, hiljem, Pariisi kunstnike salongis pealkirja „L’Âge d’airain“ („Pronksiaeg“) all ning 1900. aasta Pariisi maailmanäitusel pealkirja „L’Homme qui s’éveille“ all.

## Viited

## Kirjandus
* *Vers l'âge d'airain, Rodin en Belgique : Exposition*, Antoinette Le Normand-Romain, Claude Judrin et I. Vassalo - Édition Musée Rodin, 1997 ISBN 2901428606

## Välislingid
*  veebissaidil www.artble.com
* ''L'età del bronzo'' Metropolitani Kunstimuuseumi koduleehl
Zeltiņi

**Zeltiņi** (vanasti ka **Zeltiņš**) on küla (*ciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Zeltiņi vallas. Küla asub piirkonna keskusest Alūksnest 21 ja Riiast 180 kilomeetri kaugusel merepinnast 121 meetri kõrgusel.

Asulas tegutseb puusöe Marienburg. Samuti asuvad seal Zeltiņi kirik ja endise Zeltiņi mõisa hoonetekompleks. Külas on raamatukogu. Seal asuvad Zeltiņu centrsi ja Zeltiņi bussipeatus.

Zeltiņi mänd ja veel neli nimetut mändi on looduskaitse all.

Külas asub kalmistu. Kalmistule on maetud Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurid, nende haudadel asub mälestusmärk.  Zeltiņi kirik, Zeltiņi kalmistu kabel ja selle kellatorn on kohaliku kaitse all olevad muinsusmälestised. Regionaalse kaitse all on Zeltiņi mõisa hoonetekompleks, sealhulgas kõrts, tall – kutsari maja, mõisavalitseja maja ja ait.  Ka küla lähistel asuv Zeltiņi Kirikumägi on regionaalse kaitse all olev muinsusmälestis.

## Elanikkond


* 126 (1970)
* 166 (1979)
* 211 (1989)
* 181 (2000)
* 130 (2007)

* 153 (2011)
* 164 (2017)
* 151 (2019)
* 130 (2021)
* 98 (2025)

## Viited
La Parisienne (Renoir)

**"La Parisienne"** on prantsuse kunstniku Pierre-Auguste Renoiri õlimaal lõuendil.

Renoiri modelliks oli prantsuse näitleja Henriette Henriot (1857–1944), kes oli maali loomise ajal 16-aastane.

1874. aastal valminud teos oli üks seitsmest, mille Renoir samal aastal toimunud esimesele impressionistide näitusele välja pani.

## Kirjandus
*
Lubeja

**Lubeja** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Liezēre vallas.

Nüüdisaegne asula on tekkinud endisaegse Lubeja mõisa (Lubey) keskuse kohale. Küla teenindav Lubeja bussipeatus jääb Arona valda.

Looduskaitse all on kaks nimetut põlispuud, tamm ja saar.

Küla lähistel asuv Lubeja linnamägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

2007. aastal oli külas vähem kui viis elanikku.

## Viited
Tüdruk kastekannuga

„**Tüdruk kastekannuga**“ on prantsuse kunstniku Pierre-Auguste Renoiri õlimaal lõuendil.

1876. aastal valminud maalil on kujutatud kastekannuga tüdrukut (*mademoiselle* Leclere).

## Viited
Rīgas Kaos

**"Rīgas Kaos"** on ansambli Vennaskond album 2005. aastast. Albumi tootis Līgo.

## Lood
#Esimese kontserdi algus [23.10.1984] 	
#Vennaskonna hümn 	
#Teelahkmel 	
#Teater Odeon 	
#Tagasi prügimäele 	
#Saabumine [vokaal: Anti Pathique; 15.04.1987] 	
#Musta lipu valguses 	
#Malemaja star [poem; unlisted] 	
#Malemaja star [18.04.1985] 	
#Lähen ja naeran [05.11.1987] 	
#Luulud [poem] 	
#Luigi Luccheni 	
#Lomp on loll 	
#Kõik 1 kõik [poem] 	
#Kõik 1 kõik 	
#Anarhia 	
#Emigrant 	
#Ela rock'n'roll hästi 	
#Dostojevskilik Doris 	
#The Sluts 	
#Appi! Ma vajan armastust!!!! 	
#U-Optuá

## Välislingid
*Vennaskond. Rīgas Kaos
Madame Monet lit Le Figaro

**"Figarod lugev proua Monet"** (prantsuse keeles "Madame Monet lit Le Figaro") on prantsuse kunstniku Pierre-Auguste Renoiri õlimaal lõuendil.

Umbes 1874. aastal valminud maalil on kujutatud Claude Monet' abikaasat lugemas ajalehte Le Figaro.

## Viited
Monet lisant

**"Lugev Monet"** (prantsuse keeles "Monet lisant") on prantsuse kunstniku Pierre-Auguste Renoiri õlimaal lõuendil.

1868. aastal valminud maalil on kujutatud ajalehte lugevat piibuga Claude Monet'd.

## Välislingid
* Musèe Marmottan Monet' ametlik koduleht.
Mujāni

**Mujāni** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Kocēni vallas.

Küla asub Jumara jõe kaldal Asula jääb valla keskusest Kocēnist 3, aga Riiast 96 kilomeetri kaugusele. Külas on Mujāni bussipeatus.

Nüüdisaegne asula asub endisaegse Mujāni mõisa (*Mojahn*) kohal.  Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.

Mujāni haridusseltsi maja on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Mujani vasallilinnus on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.
## Elanikkond


* 45 (1967)
* 40 (1989)
* 20 (2007)


## Viited
Uisutaja

„**Uisutaja**“ (inglise keeles „*The Skater*“) on ameerika kunstniku Gilbert Stuarti õlimaal lõuendil.

1782. aastal valminud maalil on kunstnik kujutanud William Granti.

## Viited

## Kirjandus
*McLanathan, Richard. *Gilbert Stuart*. New York, Harry N. Abrams, Inc., 1986. ISBN 0-8109-1501-4
*''The Skater'', National Gallery of Art
*William L. Pressly. Gilbert Stuart's "The Skater": An Essay in Romantic Melancholy, American Art Journal, Vol. 18, No. 1 (Winter, 1986)

## Välislingid

*Gilbert Stuart, Metropolitani Kunstimuuseumi näitusekataloog, sisaldab kirjeldust "Uisutaja" kohta
Rozula

**Rozula** (varasema nimega *Rozbeķi* ja *Rozbeķu muiža*, Nõukogude ajal *Vienotnes*) on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Stalbe vallas.

Rozula asub merepinnast 58 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Stalbest 6 ja Riiast 78 kilomeetri kaugusel. Külas on Rozula bussipeatus.

Rozulat on esmamainitud 1419. aastal. Nüüdisaegne asula asub endisaegse Rozbeķi mõisa (Rosenbeck) keskuse alal. 2021. aastani kuulus küla Pārgauja piirkonda.

Asulas asub rahvamaja, külast põhjas aga Rozbeķi vasallilinnuse varemed.

## Elanike arv


* 57 (1970)
* 105 (1979)
* 122 (1989)
* 116 (2000)
* 106 (2011)

* 137 (2015)
* 124 (2017)
* 112 (2021)
* 102 (2025)


## Viited
Šķirstiņi

**Šķirstiņi** on küla (*mazciems*) Lätis, nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Limbaži piirkonnas Viļķene vallas.

Küla asub valla keskosas Svētupe jõe ääres ja jääb valla keskusest Viļķenest kolm kilomeetrit itta. Külas asub Šķirstiņi bussipeatus.

Nüüdisaegne asula on endisaegse Šķirstiņi mõisa (Napküll) keskus. 1860. aastatel kuulusid mõisakompleksi häärber, kõrts ja veski. Veski tarbeks rajati mõisa juurde paisjärv, veski ise tegutses Teise maailmasõjani. Häärber rajati XIX sajandil. Tegemist oli puidust hoonega, mida kattis tellistest vooderdis. Pärast võõrandamist asusid seal vaestemaja ja rahvamaja, hiljem kujunes see Raudupese talu elumajaks. Nõukogude perioodil asusid seal kohaliku kolhoosi kontor, klubi ja pood. 1948. aastal asutatud põllumajanduslik artell Dzirkstele oli toonase Valmiera rajooni alade esimene kolhoos. Aastal 1957 sealne kolhoos likvideeriti ja selle maad liideti Viļķene sovhoosiga. 1999. aasta detsembris hävis sealse mõisa häärber tules.

Külas asuv Ungurkalnsi ehk Ozoliņi mäe linnamägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

Looduskaitse all on külas kasvavad raagremmelgas ja hall lepp.

2007. aastal oli külas 18 elanikku.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Läti Georuumiinfo Agentuuri andmebaasis
Elmar Salulaht

**Elmar Salulaht** (1937. aastani **Elmar Soop**; 17. aprill 1910 Tartu – 7. oktoober 1974 Tallinn) oli eesti näitleja ja laulja (bass).

1925. aastal lõpetas ta Tartu 4. Algkooli. Õppis laulmist Georg Karl Stahlbergi juures. 

Aastatel 1923–1936 töötas metallitöölisena. Aastatel 1936–1939 oli ta Vanemuise teatri ja 1939–1940 Narva teatri laulja ja näitleja. Aastatel 1942–1943 oli Estonia teatri ja 1943–1974 Vanemuise teatri näitleja. 

Ta mängis peaosa – Vanapaganat – mängufilmis "Põrgupõhja uus Vanapagan" (1964). Mängis ka filmides "Keskpäevane praam" (1967), "Tuulevaikus" (1970), "Kolme katku vahel" (1970), "Väike reekviem suupillile" (1972) ja "Maaletulek" (1972).

Ta on maetud Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
*1967 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
*Genealoogia fotoarhiiv. Elmar Salulaht (1939)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Elmar Salulaht Tallinnfilmi mängufilmi "Põrgupõhja uus Vanapagan" paviljonivõtetel (1963)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Elmar Salulaht Šompalovina A. Šteini näidendis Appi, tuju reibas, läheme põhja (1971)
*Eesti Filmi Andmebaas. Saagem tuttavaks! Elmar Salulaht (1958). Ringvaade "Nõukogude Eesti" nr 21, 5/6
Sēlpils

**Sēlpils** (ka **Jaunsēlpils**) on küla (*vidējciems*) Lätis Jēkabpilsi piirkonnas Sēlpilsi vallas.

Asulas on Jelgava-Krustpilsi raudteeliini Sēlpilsi raudteepeatus, mis avati 1904. Aastatel 2009–2021 jäi küla Sala piirkonda. administratsioon.

Asula lähedal on Jaunsēlpilsi mõis. Asulast 9 km kaugusel asub ajalooline Sēlpilsi asula (tänapäeval Vecsēlpils), kus on keskaegse Sēlpilsi foogtilinnuse varemed.
Apekalns

**Apekalns** (ka **Opekalns, Apukalns**, kohalikus murdes *Opekols*) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunlaicene vallas.

Küla asub merepinnast 221 meetri kõrgusel, valla keskusest Jaunlaicenest 5, piirkonna keskusest Alūksnest 21 ja Riiast 187 kilomeetri kaugusel. Seal asub Apukalnsi bussipeatus. Küla jääb Vana-Laitsna kaitstavale maastikule.

Küla on nime saanud 235 meetri kõrguse Opekalnsi mäe järgi, mille suhteline kõrgus on 35 meetrit. Asulas asub mäele rajatud Apekalnsi kirik, mis on ehitatud Rootsi ajal ja mille juures hakkas tegutsema kihelkonnakool. Ernst Glücki eestvedamisel rajati kiriku juurde kaks kalmistut. Kirik on merepinnast kõige kõrgemal asuv pühakoda Lätis. Kirik ise ja selle altar, kantsel ning orel on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

## Vaata ka
*Apekalnsi kihelkond

## Viited
Umurga

**Umurga** on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas, Umurga valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 80 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Limbažist 7 ja Riiast 96 kilomeetri kaugusel. 

Lisaks vallavalitsusele asuvad külas veel raamatukogu, kultuurimaja ja põhikool. Asulasse jäävad bussipeatused Umurga, Umurgas skola ja Umurgas kultūras nams.

Allikates on 1509. aastal mainitud Umurga kihelkonda (saksa keeles Ubbenorm). Küla kujunes 1496. aastal ehitatud Umurga kiriku ja endise Umurga mõisa hoonetekompleksi juurde. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Umurga luteri kirik ja kirikuaed, kiriku kantsel ja altar.

Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele.

Aastail 1867–1868 oli sealne kirikuõpetaja esimeste Läti laulupäevade korraldaja Juris Neikens. 1935. aastal oli külas 26 elanikku ja neli maja. Asula hakkas kasvama Nõukogude ajal, mil see oli «Umurga» sovhoosi keskasula.

Umurga kiriku teine vaher ja  Umurga kiriku tamm on looduskaitse all.

## Elanikkond


* 26 (1935)
* 405 (1970)
* 492 (1979)
* 627 (1989)
* 599 (2000)

* 495 (2011)
* 497 (2015)
* 449 (2021)
* 460 (2025)


## Viited
Enn Branno

**Enn Branno** (30. detsember 1946 – 5. november 2004) oli eesti alpinist.

Ta oli Eesti üks parimaid kõrgalpiniste.

1990. aastatel tegutses ta Ohtu külavanemana Keila vallas. 2001. aastal valiti ta Ohtu Külaseltsi juhatuse liikmeks.

## Alpinism

Ta oli 30-aastase staažiga mägironija, kes on tõusnud 14 korda üle 7000 m kõrguste mägede tippu.

1984. aastal võttis ta osa nimeta mäetipu esmavallutusest Pamiiris. Esmavallutus tehti kolme grupina kolme erinevat teed mööda. Ilmar Priimetsa juhitud grupis olid peale Branno ka Urmas Grauen ja Rein Loik. Tipp nimetati Tallinna mäetipuks (6047 m).

## Tunnustus
*1991 – aunimetus "Lumeleopard" (tõusnud nelja Nõukogude Liidu üle 7000 m kõrgusele mäetipule)

## Isiklikku
Alpinismiringkonnas oli tal hüüdnimi Lord. 

## Viited
Valentina Semenjuk

**Valentina Semenjuk** (sündinud 1941) on Ukraina alpinist.

Ta on kümnes naisalpinist, kes on täitnud aunimetuse "Lumeleopard" saamiseks vajalikud nõuded. 

Ta on mitmekordne Ukraina meister alpinismis. 

Ta on Odessa alpiklubi liige ja tegutsenud alpinismiinstruktorina.

Erialalt on ta raadioinsener ja töötanud 40 aastat sõjatehases.

## Tunnustus
*1987 – aunimetus "Lumeleopard" (tõusnud nelja Nõukogude Liidu üle 7000 m kõrguse mäe tippu)

## Viited

## Välislingid
*Супердед стоит на голове и садится на шпагат, а 73-летняя бабушка покоряет горы. 02.10.2014. odessamedia.net
Krasnapołle rajoon

**Krasnapołle rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1223 km². 2016. aasta seisuga elas seal 9713 inimest. Rajoon piirneb lõunas Venemaa Brjanski oblastiga.

Rajoon moodustati 1924. aastal. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Hory, Janoŭka, Mchinici, Sidaraŭka ja Turja külanõukogu. Halduskeskus on Krasnapołle alev.


Выдранка. Царква Дзмітрыя Растоўскага (01).jpg|Vydranka kirik
Краснаполле. Кар'ер (02).jpg|Karjäär
Выдранка. Купель Дзмітрыя Растоўскага.jpg|Kümbluskoht püha allika juures


Suurimaks jõeks on Sož rajooni läänepiiril. Rajooni territoorium asub Orša-Mogiljovi orundis, keskmiselt 160–170 meetri kõrgusel. Kõrgeim koht asub Stajki küla lähistel (192 m), madalaim koht (127 m) asub aga Soži jõe kaldal. Maavaradest leidub seal turvast, kriiti, savi, liiva.

2009. aasta seisuga olid elanikest 96,02% valgevenelased, 2,96% venelased ja 1,02% oli teistest rahvustest. 85,2% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 13,82% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 66,46% elanikke, vene keelt aga 32,27%.

Tšornobõli katastroofi tagajärjel saastus osa rajooni territooriumist ning sealsed elanikud asustati ümber. Piirkonnas jäid elaniketa 83 asulat, oma kodu kaotas üle 9000 inimese.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Infot rajooni kohta (*valgevene keeles*)
*Rajooni kaart
Saulius Skvernelise valitsus

**Saulius Skvernelise valitsus** oli pärast oktoobris 2016 peetud parlamendivalimisi Saulius Skvernelise moodustatud Leedu Vabariigi valitsus. President Dalia Grybauskaitė nimetas Skvernelise peaministriks oma dekreediga 15. novembril 2016, valitsus astus ametisse 13. detsembril 2016.

## Valitsuse koosseis
Valitsusse kuulusid järgmised ministrid:

*Peaminister – Saulius Skvernelis
*Energeetikaminister – Žygimantas Vaičiūnas
*Haridus- ja teadusminister – Jurgita Petrauskienė (13. detsember 2016 – 7. detsember 2018)Algirdas Monkevičius (15. jaanuar 2019 – )
*Justiitsminister – Milda Vainiutė (13. detsember 2016 – 8. märts 2018)Elvinas Jankevičius (15. mai 2018 – ) 
*Keskkonnaminister – Kęstutis Navickas (13. detsember 2016 – 7. detsember 2018)Kęstutis Mažeika (4. aprill 2019 – )
*Kultuuriminister – Liana Ruokytė Jonsson (13. detsember 2016 – 7. detsember 2018)Mindaugas Kvietkauskas (15. jaanuar 2019 – )
*Majandusminister – Mindaugas Sinkevičius (13. detsember 2016 – 13. oktoober 2017)Virginijus Sinkevičius (28. november 2017 – )
*Põllumajandusminister – Bronius Markauskas (13. detsember 2016 – 14. mai 2018)Giedrius Surplys (15. mai 2018 – 7. august 2019)Andrius Palionis (7. august 2019 – )
*Rahandusminister – Vilius Šapoka
*Riigikaitse minister – Raimundas Karoblis
*Siseminister – Eimutis Misiūnas (13. detsember 2016 – 7. august 2018)Rita Tamašunienė (7. august 2019 – )
*Sotsiaalhoolekande- ja tööminister – Linas Kukuraitis
*Tervishoiuminister – Aurelijus Veryga
*Transpordi- ja sideminister – Rokas Masiulis (13. detsember 2016 – 7. august 2018)Jaroslav Narkevič (7. august 2018 – )
*Välisminister – Linas Linkevičius

## Vaata ka
*Leedu peaminister
*Leedu valitsusjuhtide loend

## Viited
Malacičy

**Malacičy** (transkribeerituna **Maliatsitšõ**) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Mahiloŭ oblastis Kryčaŭ rajoonis, Malacičy külanõukogu halduskeskus. Malacičy asub Mahiloŭ linnast 129 ja rajoonikeskusest Kryčaŭ linnast 25 kilomeetri kaugusel Čornaja Natapa jõe kaldal.

Haridust annab keskkool, asulas on ka raamatukogu. Malacičys töötab saekaater.

## Ajalugu

Küla on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1639 (*Малецічы*). Aastal 1684 asusid külla elama juudid. Aastal 1706 (teistel andmetel alles aastal 1784) sai asulast alev. Aastal 1708 toimus alevi lähistel Malatitze lahing, milles võitjaks on peetud mõlemat osapoolt. Alev kuulus Mstsisłavi vojevoodkonda.

Alev läks esimesel Poola jagamisel aastal 1772 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Mogiljovi kubermangu. Asula kuulus piiskop Stanisław Bohusz Siestrzeńcewiczile, kes rajas sinna katoliku kiriku, mis oli koopia Rooma Peetri kirikust. Kiriku juures tegutses ka dominiiklaste klooster. Novembriülestõusu järel konfiskeeriti kirik katoliku koguduselt ja anti see üle Moskva patriarhaadile. Külas peeti igal aastal 29. juunil laata.

Aastal 1924 läks Malacičy Valgevene NSV koosseisu, kus sellest sai küla. Aastal 1934 lammutati sealne kirik. Asula rahvaarv jõudis haripunkti aastaks 1940, mil seal oli 502 elanikku. Novembris 1941 hukkasid Saksa okupatsiooniväed sealsed juudid (70–122 tapetut). Aastal 1943 põletasid Saksa väed küla maha ja tapsid 210 sealset elanikku. Aastal 2000 sai asulast agrolinnake.

## Viited

## Välislingid
Svetlana Orlova

**Svetlana Orlova** (13. augustil 1946 Primorje krai – 1. mai 2003) oli Eesti näitleja.

Ta sündis aastal 1946 Krasnõi Rõbolovski külas Primorje krais ohvitseri perekonnas. Ta lõpetas aastal 1964 Volgogradi 7. Keskkooli ja aastal 1968 GITIS-e.

Ta töötas aastatel 1968–1971 Noginskis Moskva oblasti draamateatris. Aastatel 1973–2003 näitlejana Tallinna Vene Draamateatris. Ta on mänginud filmides "Armastus kolme apelsini vastu" (1970, Mosfilm), "Legend Sijavušist (1976, Tadžikfilm) ja "Naine kütab sauna".

Svetlana Orlova suri 1. mail 2003 ja ta maeti 6. mail 2003 Metsakalmistule.

## Rolle
*1973 Agatha Christie "Hiirelõks" (Molly)

## Isiklikku
Tema isa oli ohvitser. Ta oli aastatel 1966–1979 abielus Juri Orloviga, abielust sündis poeg.

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Grodno lahing

**Grodno lahing** oli Põhjasõja käigus 7. (3). veebruaril (vkj. 27. jaanuaril, Rootsi kalendri järgi 28. jaanuaril) 1708 Rzeczpospolita aladel Hrodna linna all Vene tsaaririigi sõjaväe ja Rootsi sõjaväe vahel toimunud lahing, milles Rootsi väed saavutasid võidu. 

## Eellugu

1706. aastal olid rootslased suutnud August II Poola troonist loobuma sundida. Aastaks 1708 oli Karl XII kavandanud Vilniuses ja Smarhońis talvitunud Rootsi vägedega rünnata oma tugevaimat vastast Venemaad. Vene väed olid talvitunud Minski ja Čašniki all. Peeter I ise asus 9000 mehe eesotsas Hrodnas. Kuuldes, et seal asub tsaar ise, suundus Karl XII 800 mehe suuruse valitud väesalga eesotsas linna peale.

## Lahingu käik
Hrodnas asunud 9000 Vene sõdurist olid 2000 brigaadikomandör Mühlenfelsi juhtimisel linna viiva silla kaitsel. Rootsi ratsaväelaste rünnak sillale sundis selle salga paanikas taanduma. Sillalt põgenenud venelased andsid tsaarile rootslaste rünnakust teada ja see, kartes, et rootslased ründavad peajõududega, otsustas linna maha jätta ning taganeda Biarezina taha. Kaks tundi hiljem jõudsid rootslased maha jäetud linna, vallutades selle sisuliselt ilma lahinguta.

Peeter I sai aga peagi teada, kui suur oli rootslaste väesalk tegelikult, ning nii saatis ta 3000 meest tagasi linna alla, et need öösel linna tagasi vallutaks ja võimaluse korral ka rootslaste kuninga tabaks. Linna väravas oli aga 30 mehe suurune rootslaste väesalk linna valvamas ja need peatasid venelaste rünnaku. Peatselt liitusid lahinguga ka ülejäänud rootslased ja nii olid venelased sunnitud linna alt taas taganema. Rootslased kaotasid lahingu käigus surnutena 11 meest, venelased aga 56 meest, lisaks jätsid nad taganedes maha hulgaliselt haavatuid. Peeter I pidas kaotuse eest vastutavaks Mühlenfelsi ja lasi ta arreteerida, see aga põgenes rootslaste juurde.

## Viited

## Välislingid
*Lahingu eelloost ja käigust.
Voldemar Roosalu

**Voldemar Roosalu** (**Voldemar Reibaum**, **Voldemar Reinbaum**; 2/15. oktoober 1901 Tartu – 11. aprill 1942 Sevurallagi vangilaager, Sosva, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli Eesti politseinik.

Lõpetas 1925 Politseikooli, Tartu kriminaalpolitsei agent, hiljem vanemassistent. Kaitseliitlane.

1941 küüditati koos perekonnaga NKVD poolt, hukati.

## Viited

## Välislingid
*Jutustab Liivi (Roosalu) Rudenko
Müügiautomaat

**Müügiautomaat** on kaupade või teenuste müügiks ehitatud automaat. Automatiseeritud on müüja-poolsed tegevused ehk makse vastuvõtmine ning kauba väljastamine.

## Välislingid
Alfred Voitk

**Alfred Karl Voitk** (7. oktoober 1908 – 5. jaanuar 1988 Tartu) oli Eesti politseinik.

Ta lõpetas 1928. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi, 1929. aastal Sõjakooli suurtükiväe aspirantide klassi (aspirant nooremallohvitser) ja 1930. aastal Politseikooli kõrgema klassi.

1931–1939 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (lõpetas, lõputöö "Õppelepingud"). Akadeemiliselt oli ta Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Alates 1930 Narva 2. jaoskonna konstaabel, alates 10. novembrist 1939 Kuressaare jaoskonna politseiabikomissar.

Lipnik 1939, 1940 Kaitseliidu Saaremaa maleva õppepealik.

1941 mobiliseeriti ta Punaarmeesse, kus teenis kuni 1944, seejärel Tartus militsionäär.

Arreteeriti nõukogude okupatsioonivõimu poolt 24. novembril 1948 Raasikul.

Ta oli ka võrkpallur (Eesti meister, 1928) ja kuulitõukaja.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti ohvitserid 1918-1940
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Tartu Vana-Jaani kalmistul