open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
LG Group

**LG Group** on Lõuna-Korea suuruselt kolmas kontsern, mis toodab elektroonika-, keemia- ja telekommunikatsioonitooteid. LG-l on tütarettevõtted LG Electronics, LG Display, LG Telecom ja LG Chem, mis tegutsevad enam kui 80 riigis. 

LG Groupi asutas Koo In Hwoi 1947. aastal nimega Lak Hui Chemical Industrial Corp., mis kannab tänapäeval nime LG Chem. Sellest sai 1952. aastal esimene Korea ettevõte, kes asus tootma plasttooteid. Seda nime hääldatakse umbes nagu ingliskeelset sõna *lucky* ja kaubamärgi Lucky all müüdi riigisiseselt mitmesuguseid majatarbeid, näiteks seepe, tualetipuhastusvedelikke ja teisigi hügieenitooteid, ent kõige tuntum on Lucky hambapastamargina.

1958. aastal asutati tütarettevõte Goldstar Co Ltd, mis töötab tänapäeval nime LG Electronics all. Lõuna-Korea esimese ettevõttena alustas Goldstar 1959 raadiote, 1961 telefonide, 1965 külmkappide, 1966 mustvalgete telerite ja 1969 pesumasinate tootmist. Müüdi ka majatarbeid ja tarbeelektroonikat.

Konkureerimaks paremini Lääne turuga, võeti 1995 endale uus nimi LG. See oli tuletatud sõnapaarist "Lucky Goldstar", kuid viimastel aastatel on ettevõte seostanud seda pigem motoga "Life's Good" ("Elu on hea").

2009. aastal omandas LG domeeni LG.com. LG on üks 59 suurkorporatsioonist, millele kuulub kahetäheline domeeninimi.

Alates 2001. aastast kuulus LG-le kaks ühisettevõtet koos Philipsiga: LG Philips Display ja LG Philips LCD. 2008. aasta lõpus müüs Philips oma osaluse neis ettevõtetes maha. Nortel Networksiga moodustas LG ühisettevõtte LG Nortel Co. Hitachiga moodustas LG ühisettevõtte Hitachi-LG Data Storage, mis toodab optilisi andmekandjaid, näiteks DVD-sid ja CD-kirjuteid. 1989. aastal omandas LG Sŏuli pesapalliklubi LG Twins ja 1999. aastal USA televisiooniettevõtte Zenith Electronics. 

## Viited

## Välislingid
* LG koduleht (inglise keeles)
Failiedastusprotokoll

**Failiedastusprotokoll** (inglise *File Transfer Protocol*, **FTP**) on standardne arvutivõrgu protokoll, mida kasutatakse failide vahetamiseks ja muutmiseks TCP/IP-põhises võrgus, näiteks internetis. FTP põhineb klient-server-arhitektuuril. FTP-d saab kasutada paroolautentimisega või anonüümse kasutajaga.

Algul käitati kõiki FTP-rakendusi käsurealt, kuid siis tehti kõigile operatsioonisüsteemidele FTP graafiline kasutajaliides.

Klient loob ühenduse FTP-serveri TCP-porti 21, mis jääb seansi kestel avatuks. Seda ühendust võib nimetada kontrollühenduseks. Lisaks luuakse failiülekandeks porti 20 teine ühendus.

Tavalisi FTP-ühendusi ei peeta tänapäeval turvaliseks, sest kogu info, sh ka paroolid liiguvad võrgus krüpteerimata kujul. Turvalisuse huvides on soovitatav kasutada FTPS (*FTP over Implicit TLS/SSL*) või FTPES (*FTP over Explicit TLS/SSL*) laiendatud protokolle. Rohkem levinud on *explicit*-režiim, sest see kasutab FTP standardporte (*implicit* kasutab porti 990). Sageli aetakse nimetatuid segi ka SFTP-protokolliga, kuid tegemist on erineva ja FTP-protokolliga mitteühilduva protokolliga ning see vajab serveri poolel eraldi tarkvara.

## Vaata ka
*SmartFTP
*Turvakest

## Seotud RFC-d
* RFC 959 – File Transfer Protocol
* RFC 1579 – Firewall Friendly FTP
* RFC 2228 – FTP Security Extensions
* RFC 2428 – FTP Extensions for IPv6 and NATs
* RFC 2640 – Internationalization of the File Transfer Protocol

## Tarkvara
* FTP Server Test (Online)
* FileZilla Server (Windows)
* Pure-FTPd (Unix)
* VsFTPd (Unix)
* ProFTPd (Unix)

## Viited
Kasutajadatagrammi protokoll

**Kasutajadatagrammi protokoll** (ingl *User Datagram Protocol*, **UDP**) on transpordikihi andmesideprotokoll, mis on defineeritud IPga sõnumite saatmiseks. 

UDP võimaldab IP-aadressiga kirjeldatud otspunktide vahele luua olekuta ühendusi ehk UDPl ei ole erinevalt TCPst selgelt eristatavaid olekuid "suletud", "ühendamisel", "ühendatud". Kuna ühenduse olekut ei kontrollita, peab UDP kasutama *best-effort* põhimõtet ehk paketi väljasaatmise järel loodetakse, et see jõuab kohale. Kui pakett mingil põhjusel kohale ei jõua, ei ole saatjal võimalik seda protokolli tasemel tuvastada ja seetõttu ei toimu ka automaatset paketi uuestisaatmist. 

UDP ei kontrolli paketi kohalejõudmist. Samuti ei nummerda UDP saadetud pakette, mis tähendab, et paketid võivad sihtpunkti jõuda suvalises järjekorras ja neid ei ole võimalik hiljem protokolli tasemel järjestada. Samuti ei ole võimalik tuvastada, kas mingist paketist jõuab sihtpunkti mitu koopiat. UDP ei tuvasta ka ummikuid ega piira sellest tulenevalt saadetavate andmete mahtu (erinevalt TCPst). 

UDP ei paku saadetud andmetele konfidentsiaalsust ega terviklikkust. UDP-protokoll ei krüpteeri andmeid ehk paketi sisu on andmeside pealtkuulajale kergelt loetav. UDP ei taga, et algpunkti ja sihtpunkti vahel andmeid sihiteadlikult ei muudeta (vahendajarünne). Küll aga sisaldab UDP kontrollsumma arvutamist võimalike ülekandevigade tuvastamiseks.

UDP-ühenduse loomine on lihtne ja võtab vähe ressursse. Ühenduse loomiseks on vaja teada ainult sihtpunkti IP-aadressi ja pordi numbrit. UDPl põhinev andmeside on ebakindel, aga kiire, sest sihtpunkt ei pea pakettide kättesaamise kohta kinnitusi saatma. UDP lihtsuse tõttu on ka paketi päis lihtne ja väikese mahuga (8 baiti). Ühte UDP-paketti mahub maksimaalselt natuke alla 64 KiB andmeid (65 507 baiti IPv4ga ja 65 527 baiti IPv6ga). 

UDP levinumad kasutusalad on sellised, kus kõigi pakettide kohalejõudmine ei ole oluline, andmeside madal latents (sihtpunkti jõudmise aeg) on tähtis või transpordikihist kõrgemal olev protokoll implementeerib ise pakettide uuestisaatmise ja järjestamise. 

Levinud kasutusalad:
* VPN-tunnelid
* heli/video voogedastus
* *multicast* protokollid

Protokolli kirjutas David Reed 1980. aastal ja see kirjeldatud -s.

## Viited

## Välislingid
*UDP protokollist Kuutõrvaja-vikis
*The User Datagram Protocol (UDP)
Struktuurpäringukeel

**Struktuurpäringukeel** (ingl *Structured Query Language*', *SQL*') on andmebaasi päringukeel, mis on loodud relatsioonbaasihaldurite (RDBMS) jaoks. Algselt põhines see relatsioonialgebral. See hõlmab andmete päringuid, uuendamist, struktuuri loomist ja muutmist ning andmete juurdepääsu kontrolli. SQL oli üks esimesi keeli Edgar Frank Coddi relatsioonmudelile tema mõjukast 1970. aasta tööst "A Relational Model of Data for Large Shared Data Banks". Sellest on saanud levinuim relatsioonandmebaasides kasutatav keel. Seda hallatakse standardiga ISO/IEC 9075.

## Ajalugu
SQL-i töötasid IBM-is 1970. aastate alguses välja Donald Chamberlin ja Raymond Boyce. Versioon kandis nime SEQUEL ja oli loodud andmete muutmiseks ja hankimiseks IBM-i andmebaasisüsteemist System R.

1970. aastatel töötas IBM-i San Jose Uurimislabori töörühm välja relatsioonbaasihalduri System R. Donald Chamberlin ja Raymond Boyce lõid keele *Structured English Query Language* (SEQUEL ehk SEQL), et hallata System R-is salvestatud andmeid. **SEQUEL** muudeti hiljem **SQL-iks**.

Esimene relatsioonbaasihaldur oli RDMS, mis loodi MIT-is 1970. aastate algul. Sellele järgnes omakorda Ingres, mis loodi 1974. aastal California ülikoolis. Ingres kasutas päringukeelt QUEL, mille SQL hiljem turult välja tõrjus.

1970. aastate lõpus arendas ettevõte Relational Software (praegune Oracle) Coddi, Chamberlini ja Boyce'i kirjeldatud põhimõtete kui paljutõotava põhjal välja oma SQL-põhise relatsioonbaasihalduri. Ettevõtte eesmärk oli müüa seda USA mereväele, Luure Keskagentuurile ja teistele riigiametitele. 1979. aasta suvel tutvustas Relational Software esimest kaubanduslikku SQL-i kasutavat andmebaasihaldurit Oracle V2, mis oli mõeldud VAX-tüüpi arvutitele.

Pärast SQL-i otstarbekus- ja kasutatavuskatseid hakkas IBM välja töötama kommertsvariante System/38, SQL/DS ja DB2, mis tulid välja vastavalt aastatel 1979, 1981 ja 1983. Need põhinesid esialgsel System R-il.

SQL-i on kritiseeritud märgatava platvormidevahelise ühilduvuse puudumise, puuduvate andmete käsitlemise jaoks ebasobivuse ning liigselt keeruka ja ajuti ebaselge grammatika ja semantika tõttu. Samuti puudub tal formaalsemate keelte nagu relatsioonialgebra rangus.

## Vaata ka
* MySQL
* PostgreSQL
* COBOL
* NoSQL

## Viited
Eino Mäelt

**Eino Mäelt** (8. september 1940 – 30. detsember 2021) oli eesti klaasikunstnik.

Ta töötas aastatel 1958–1963 Tarbeklaasis klaasilihvijana, õppis tehase stipendiaadina Maks Roosma õpilasena ERKIs klaasikunstnikuks ning oli pärast kooli lõpetamist 1968. aastast Tarbeklaasi eksperimentaalpuhumis- ja kujunduskunstnik 1993. aastani. Sellest alates oli ta vabakutseline kunstnik.

## Looming
Tema kujundatud on mitmed Tarbeklaasi tuntud tooted, alustades 1974. aastal veekarahvinikomplektiga "Akva" ning 1980. aastate tuntuimate kausisarjadega "Kaali" (1985) ja "Kraater" (1986).

Mäelt rakendas jõudsalt ka Soomes kuulsust kogunud nn jääklaasi esteetikat, kavandades vaasisarjad "Põhjarannik" (1985) ja "Kuru" (1986).

Eino Mäelt on esinenud isikunäitustega alates 1969. aastast nii Eestis kui ka välismaal.

1960. aastatel joonistas ta karikatuure, mida avaldati ajakirjas Pikker.

Ta oli ka ansambli Peoleo liige, helilooja ja laulusõnade autor.

## Viited

## Kirjandus
*"Eino Mäelt" [klaasikunsti album]. Koostaja ja teksti autor Vilma Reinholm. Tallinn: Kunst, 1980
*"Eino Mäelt" [näituse kataloog]. Koostaja Anne Tiivel, kujundaja Dénes Farkas. Tallinn: Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum, 2005 (eesti ja inglise keeles). 80 lk, 66 värvilist illustratsiooni. ISBN 9985-9530-1-0, ISSN 1736-1079
Anum

**Anum** ehk **nõu** on seest õõnes ese (väiksem mahuti), milles on võimalik hoida tahkes ja tavaliselt ka vedelas olekus aineid, õhukindlalt suletud anumas ka gaasilises olekus aineid.

## Vaata ka
*anumate loend
*puunõu
*savinõu
Valga lahing

**Valga lahing** oli 9. juunil 1657 Liivimaal Valgas toimunud Vene-Rootsi sõja (1656–1661) lahing, milles Rootsi sõjavägi võitis Moskva tsaaririigi väge.

Tsaari sõjaväge juhtinud Pihkva suurvojevood ja kindral Matvei Šeremetev (1629–1657) oli tsaar Aleksei Mihhailovitši lähikondlane, ta suri Rootsi vangistuses lahingus saadud kuulihaavade tagajärjel 10. juunil 1657 kell 10. Rootsi poolel Liivimaa armeed juhtinud ratsaväe kindralmajor Friedrich von Löwen (1600–1669) ülendati eduka sõjategevuse eest 22. juunil 1657 kindralleitnandiks.

## Viited
Torgelow

**Torgelow** on linn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Uecker-Randowi kreisis.

## Viited
 

## Välislingid

*Linna koduleht
Christoph II (Baden-Rodemachern)

**Christoph II** (26. veebruar 1537 Baden – 2. august 1575 Rodemachern) oli Baden-Rodemacherni markkrahv 1556–1575.

Christoph sündis Baden-Badeni markkrahvi Bernhard III (1474–1536) ja Brienne'i, Ligny ja Roussy krahvitari Françoise de Luxembourg (surnud 1566) pojana.

Täisealiseks saanud Christoph loobus 1556. aastal õigustest Baden-Badenile oma vanema venna Philiberti kasuks. Vastutasuks sai ta 4000 kuldnat elatisraha aastas ja Baden-Rodemacherni markkrahvkonna.

1557. aastal läks ta Hollandisse ja võttis osa Hispaania armee sõjakäikudest. 1561. aastal siirdus ta Rootsi, kus ta 1564. aastal kuningas Erik XIV õe Ceciliaga abiellus. 

1564. aasta detsembris reisisid Christoph ja Cecilia Stockholmist Tallinns. Hilisõhtul reidile jõudnud, lasid nad end Kalamajas maale saata ning ööbisid ühe kaluri majapidamises. Järgmisel päeval võeti markkrahv koos abikaasaga Tallinnas pidulikult vastu. Terve talve viibisid nad Tallinnas ja Padisel, lahkudes enne vastlapäeva läbi Liivimaa Badenisse.

Naasnud Rodemachernisse rajas markkrahv lossi ja pidas üleval suurejoonelist õukonda.

1565. aastal reisis ta Londonisse, kus kuninganna Elizabeth I ta austusavaldustega vastu võttis. Londonis tekkisid markkrahvil suured võlad, mistõttu ei saanud ta enne maalt lahkuda, kui kuninganna talle garantii andis.

1566. aastal päris ta Useldingeni, Pittingeni ja Roussy valdused. Christoph ei piiranud oma kulutusi ning tema maadel leidsid aset usurahutused, vähendades nii markkahvi sissetulekuid, mistõttu tema võlad üha suurenesid. Christoph otsustas suunduda Rootsi valdustesse, kus ta võitles Põhjamaade seitsmeaastases sõjas Taani vägede vastu. Mõne aasta pärast naasis markkrahv Saksamaale, kus ka 1575. aastal suri.

## Perekond
Christoph abiellus 11. novembril 1564 Stockholmis Rootsi printsessi Ceciliaga, kes oli kuningas Gustav I (1496–1560) ja Margareta Eriksdotteri (1516–1551) tütar. Abielust sündisid:
*Eduard Fortunat (1565–1600), Baden-Rodemacherni ja hiljem Baden-Badeni markkrahv
*Christoph Gustav (1566–1609)
*Philipp III (1567–1620), Baden-Rodemacherni markkrahv
*Karl (1569–1590)
*Bernhard (1570–1571)
*Johann Karl (1572–1599), Malta rüütel
### Sugupuu

## Viited

## Välislingid
*Cecilia ja Vadstena madin, Tallinna Linnaarhiiv, 7. sept. 2017
Metsik roos

"**Metsik roos**" (originaalpealkiri "Rosa salvaje"; kus Rosa tähendab nii eesnime kui ka roosi) on Mehhiko *[[telenovela]]*. Seriaal jõudis esmakordselt ekraanidele aastail 1987–1988. Peaosa, Rosa Garcíat, mängis Verónica Castro. 

Sarja näitas Eestis 1993–1994 Eesti Televisioon, see oli esimene välismaine seebiooper ETV eetris. "Metsik roos" oli 1994. aastal vaadatuim telesaade Eestis. Baltic Media Factsi (BMF) läbi viidud uuringu andmetel jälgis perioodil 11.-17. mai 1994 seriaali 588 000 inimest.

Seriaali eestikeelset tõlget luges Toomas Lassmann. 

Kuldne Trio tegi sarja tunnuslaulu meloodial paroodialaulu – "Roosa". Sellest valmis ka video, kus Roosa osas on Ines Aru.

## Viited

## Välislingid
* "Metsik roos" IMDb-s
*
Margareta Eriksdotter

**Margareta Eriksdotter** on olnud mitme ajaloolise isiku nimi:
***[[Margareta Eriksdotter (Norra kuninganna)|Margareta Eriksdotter]]** (surnud 1209), Norra kuninganna, Sverre Sigurdssoni abikaasa
***[[Margareta Eriksdotter (Krummedige)|Margareta Eriksdotter]]**, Vasade esiisa Kristiern Nilssoni abikaasa
***[[Margareta Eriksdotter (Vasa)|Margareta Eriksdotter]]** (1497–1536), Rootsi kuninga Gustav I õde
***[[Margareta Eriksdotter (Leijonhufvud)|Margareta Eriksdotter]]** (1516–1551), Rootsi kuninga Gustav I abikaasa
***Margareta Eriksdotter**, oletatav Erik XIV vallastütar
Magnus Vasa

**Magnus Vasa** (25. juuli 1552 – 26. juuni 1595) oli Rootsi prints ja Östergötlandi hertsog alates 1555. aastast.

Magnus sündis Gustav I (1496–1560) ja tema teise abikaasa Margareta Eriksdotteri kolmanda pojana. Ta oli Erik XIV poolvend ning Johan III ja Karl IX vend ning kuulus Vasade dünastiasse.

Magnus oli vaimuhaige ning oli ainus Gustav I täiskasvanuikka jõudnud poegadest, kellest ei saanud Rootsi kuningat. Ta elas Vadstena linnuses.

Magnuse kohta on teada mitu legendi. Kord olevat ta näinud linnuse vallikraavis näkineidu ja hüpanud aknast vallikraavi, mille tagajärjel peaaegu uppunud. Legend võib põhineda 1563. aasta sündmusel, mil hertsog kukkus linnuse tõstesilla ehitamisel vallikraavi.

Magnus suri 1595. aastal Kungsbro mõisas ja maeti Vadstena kloostrisse.

## Lapsed

Magnus ei abiellunud, kuid tal oli abieluväliseid lapsi. Neist on teada kolm tütart, igaüks ise naisega.

Suhtest Valborg Eriksdotteriga sündis Lucretia Magnusdotter (1560–1624), Rootsi riigitegelase Christoffer von Warnstedti abikaasa.

Suhtest Anna von Haubitziga sündis Helena Gyllenhielm (1572–1630), kes abiellus Wollmar Yxkulliga (surnud 1627).

Suhtest naisega, kelle nimi ei ole tänapäeval teada, sündis tütar Virginia.

## Sugupuu
Hugo Kulbok

**Hugo Kulbok** VR II/3 (21. juuli 1890 Pringi küla, Kuigatsi vald, Valgamaa – 1. aprill 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast, Venemaa, lasti maha) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

Hugo Kulbok alustas sõjaväelase karjääri Venemaa keisririigi armees, kus ta ülendati ohvitseriks.

Eesti Vabadussõjas oli H. Kulbok 1918. aasta detsembrist Laiarööpmelise soomusrongi nr. 3 kuulipildujate komando ja seejärel dessantpataljoni ülemana. Pärast Vabadussõja lõppu jätkas teenistust soomusrongidel, 1925. aasta novembris nimetati Laiarööpmelise soomusrongi nr. 3 ülemaks. 1927. aasta aprillis nimetati H. Kulbok soomusrongi Kapten Irv ülemaks, kellena teenis 1929. aastani. 1929. aastal nimetati H. Kulbok taas Laiarööpmelise soomusrongi nr. 3 ülemaks.

1934. aastal pärast Soomusrongirügemendi moodustamist nimetati H. Kulbok Soomusrongirügemendi I divisjoni ülemaks.

H. Kulbok oli Kaitseliidu Tartu maleva pealiku kohusetäitja aastail 1936–1938 ja Kaitseliidu Valga maleva pealik aastail 1938–1940.

## Isiklikku
Kulbok arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941, tema viimased sõnad tütrele Asta-Lainele olid: "Ma teid enam ei näe." Hugo Kulbok mõrvati Sverdlovski oblastis Sevurallagi vangilaagris 13. aprillil 1942. Tütar Asta-Laine, poeg Ado ja abikaasa Elsa-Natalie olid sunnitud viibima asumisel Siberis 17 aastat.

12. septembril 2003 avas Eesti Sõjahaudade Hoolde Liit Kulbokile Elva kalmistul mälestuskivi.

## Autasud

Teenete eest Vabadussõjas autasustati Hugo Kulbokit Vabadusristiga II/3. Lisaks pälvis ta Vabadussõja mälestusmedali, Kotkaristi IV klassi, Läti iseseisvuse 10. juubeli mälestusmedali, Stanislavi ordeni lindiga "Hoolsuse eest" ja Georgi risti 4. järgu.

## Viited

## Kirjandus
* Jaan Pihlak. Helme kihelkond ja Vabaduse risti vennad. — Viljandi Muuseumi Aastaraamat, 2007.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Paide piiramine (1560)

**Paide piiramine** toimus 1560. aasta septembris ja oktoobris Liivi sõja ajal. Moskva tsaaririigi vägedel ei õnnestunud Paide ordulinnust vallutada.

## Eellugu
Moskva tsaaririigi väed olid 1560. aasta suvel piiranud ja vallutanud Viljandi ordulinnuse ning vangistanud seal endise ordumeistri Wilhelm von Fürstenbergi. Pärast seda jagas Moskva oma väed kolme ossa: ühe saatis Võnnu (Cēsis) ja Volmari (Valmiera) alla, teise Paide alla ja kolmanda Läänemaale, mis läks sealt edasi Harjumaale ja Tallinna alla ning osales Jeruusalemma mäe lahingus.

## Piiramine
Moskva väesalk asus Paidet piirama septembris.

Johann Renneri andmeil tulistasid venelased 7. septembril Paide all terve päeva. 13. septembril jõudsid pärale venelaste rasked suurtükid, millest anti linnusele tuld ja hävitati müürist umbes 60 sülda.
Seepeale jooksid piirajad linnusele tormi ja püüdsid redelitega müüridele tõusta. Linnuse kaitsjad aga sundisid ägeda tulistamisega venelased taganema. Linnuse kaitsjad asusid vaenlaste taganedes lõhutud müüre taastama. Renneri sõnul osalesid taastamisel sakslased ja mittesakslased, noored ja vanad, naised ja neitsid.

Daugavgrīvas (Dünamündes) asunud ordumeister Gotthard Kettler pidas plaani linnus vabastada, kuid ei suutnud koguda vajalikke vägesid.

Kui Paidet oli juba mõnda aega piiratud ja rünnatud, mõtles linnuse valitseja Caspar von Oldenbockum välja plaani venelaste löömiseks. Ta lasi kõik kahurid linnuseväravate juurde vedada ja pistis seejärel kübara välja. Piirajad arvasid, et see on alistumismärguanne. Venelased saatsid ühe väesalga koos mitme ülemaga linnusesse. Kui nad olid eeslinnusesse jõudnud, suleti väravad ja avati nende pihta tuli, hukkunuid oli mitusada. Seepeale lõpetasid Moskva väed linnuse piiramise ja rüüstasid Järvamaa alasid. Maha põletati Türi-Alliku mõis ja ümberkaudsed külad.

Moskva väed piirasid linnust viis nädalat.

Renneri andmeil hukkus Paide piiramisel 5000 Vene sõdurit. Venelased olid linnusesse lasknud 43 suurt kivikuuli ja mitu tuhat väiksemat, millest 2500 viidi Tallinna.

## Viited
MILNET

**MILNET** (***Military Network***) oli osa ARPANETist, mis tegeles Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi salastamata võrguliiklusega.

MILNET eraldus ARPANETist 1983. aastal: ARPANET jäi tööle akadeemiliseks kasutamiseks, kuid ühendus MILNETiga katkestati turvalisuse eesmärkidel.
Haapsalu linnastaadion

**Haapsalu linnastaadion** on mitmeotstarbeline staadion Haapsalus. 

Staadionil on istekohti 896. 2008. aastal ehitati väljaku juurde väiksem kunstmuruga staadion ja tenniseväljak. Varem oli selle juures ka sisehall. Talvel on staadionil võimalik suusatada ja uisutada.

## Viited
*Haapsalu Staadion spordibaasid.ee
Sortimisalgoritm

**Sortimisalgoritm** on matemaatikas ja informaatikas algoritm loendi elementide paigutamiseks kindlasse järjekorda.

Levinuimad järjestusviisid on numbriline ja tähestikuline järjekord. Sortimine on vajalik, et optimeerida teiste algoritmide (näiteks otsimisalgoritm) kasutust, mis vajavad sisenditena sorditud loendeid. Sortimine on tihti kasulik andmete normaliseerimiseks ja inimesele loetava väljundi tekitamiseks. Formaalselt peab väljund täitma kahte tingimust:
* olema mittekahanevas järjestuses (iga element on mitteväiksem talle eelnenud elemendist)
* olema sisendi permutatsioon.

Alates arvutusteaduste tekkest on sortimine köitnud paljude teadlaste tähelepanu. Põhjuseks on ülesande tähtsus, võimalike algoritmide suur hulk ja nende väga erinev keerukus, vaatamata probleemi lihtsale olemusele. Näiteks mullsortimist analüüsiti juba 1956. aastal.

Tänapäeva arvutite töökiiruse juures ei ole oluline, missuguse algoritmiga väikeseid loendeid sortida. Seevastu suurte loendite (miljonid ja miljardid elemendid) korral on kasutatav sortimise algoritm tähtis.

Ühest vastust küsimusele, missugune sortimisalgoritm on parim, ei saa anda. See sõltub kasutavatest andmetest. Näiteks mullsortimine on üldjuhul ja halvimal juhul palju aeglasem kui mestimissortimine, kuid peaaegu sorditud jadade sortimisel sellest märgatavalt kiirem. Valiksortimine on aeglasem kui Shelli sortimine nii parimal, halvimal kui üldjuhul – ent seda ainult suurte andmekogumite korral, väikeste loendite sortimisel on ta sellest märksa kiirem.

Kuigi mõned peavad seda lahendatud probleemiks , luuakse siiani uusi ning kasulikke sortimisalgoritme . Sortimisalgoritmid on valdavad informaatika sissejuhatavates kursustes, kuna algoritmide küllus probleemi lahendamiseks tutvustab erinevaid algoritmikeskseid mõisteid, nagu jaga ja valitse algoritmid, andmestruktuurid, juhuslikud algoritmid, parim, halvim ja üldjuhtum ning muud.

## Stabiilsus
Kui loendis leidub võrdseid elemente, saab väljundil olla mitu võimalikku järjestust. Näiteks sortides tooteid hinna järgi, saab võrdse hinnaga toodetel olla omavahel erinev järjestus. Sortimisalgoritmi nimetatakse stabiilseks, kui väljundis on võrdsetel elementidel alati sama järjestus kui sisendis.

## Vaata ka
*Algoritmide loend
Paul Saar (vaimulik)

**Paul Friedrich Saar** (7. juuni 1919 Tallinn – 5. märts 2010) oli Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku vaimulik, soomepoiss ja tõlkija.

## Elulugu
Paul Saar sündis linnamisjonäri peres. Pärast Gustav Adolfi Gümnaasiumi lõpetamist oli ta Eesti sõjaväes ja sõjakoolis. Aastatel 1938–1940 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, mille sulgemise järel pärast Eesti okupeerimist ja annekteerimist jätkas õpinguid arstiteaduskonnas.

Et vältida Punaarmeesse mobiliseerimist, oli ta Suvesõja ajal lühikest aega metsavend. Eesti iseseisvuse taotluse ja Saksa-vaenulikkuse eest saadeti ta Saksa koonduslaagrisse Tallinna Patarei vanglasse, kus ta viibis märtsist 1943 kuni maini 1944. Seejärel sõdis ta Relva-SS-üksuse koosseisus Narva rindel. Sealt õnnestus tal põgeneda, ta siirdus Soome ning astus vabatahtlikuna soomepoiste rügementi.

1944. aasta kevadest sügiseni teenis ta vabatahtlikuna Soome sõjaväes. Aastatel 1944 –1947 õppis Helsingi Ülikooli usuteaduskonnas. 1948. aasta algul saadeti vangina sundkorras tagasi Nõukogude Eestisse.

Paul Saar ordineeriti kirikuõpetajaks 9. mail 1948 Tallinna toomkirikus.

Aastatel 1948–1951 töötas ta EELK Vändra koguduse õpetajana ja EELK Tori koguduse hooldajaõpetajana, 1951–1953 EELK Tallinna Toompea Kaarli koguduse I pihtkonna õpetajana.

24. veebruaril 1953 arreteeris Nõukogude Liidu julgeolekuteenistus Paul Saare ja ta mõisteti sõjatribunali poolt 25 + 5 + 5 aastaks kinnipidamisele. Ta vabanes Omski vangilaagrist 26. augustil 1956.

Aastatel 1956–1967 töötas ta EELK Varbla koguduse õpetajana, 1963–1967 EELK Karuse ja EELK Hanila koguduse hooldajaõpetajana.

EELK Hageri koguduse õpetajana töötas Paul Saar aastatel 1967–1993, alates 1989. aastast oli ta ka EELK Lääne-Harju praostkonna praost.

Paul Saar oli aastatel 1979–1992 Karjalas Petroskoi luterliku koguduse hooldajaõpetaja ning alates 13. juunist 1990 kuni emerituuri jäämiseni Ingeri praostkonna praosti kohusetäitja.

Paul Saar oli Soome Sõjaveteranide Liidu Helsingi piirkonna Eesti Ühenduse juhatuse liige ja vaimuliku toimkonna esimees ning Hageri Hooldekodu hingehoidja.

Paul Saar maeti 20. märtsil 2010 Hageri surnuaeda.

## Tunnustus
*Valgetähe IV klassi teenetemärk 2001
*Soome Valge Roosi Rüütliordu I klassi teenetemärk 2002
*EELK Teeneteristi II järk 2007
*Soome kiriku Püha Henriku Rist 2008
*Kohila valla elutööpreemia 2008

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*Ohvitseride andmekogu
* Elulookirjeldus EELK Hageri koguduse veebilehel
*Jüri Vallsalu, Kirikuõpetaja Paul Saare elutee on lõppenud, Eesti Kirik, 16. märts 2010
*Jüri Vallsalu, Paul Saar: Inimesel peab olema isiklik suhe Jumalaga, Eesti Kirik, 3. juuni 2009
*Katrin Pauts, Nuhid otsisid jutlustest riigivastast propagandat, Õhtuleht, 24. detsember 2002
*Lea Jürgenstein, Eesti kiriku staažikaim vaimulik on Paul Saar, Eesti Kirik, 14. mai 2008
*Lea Jürgenstein, Soome kiriku kõrge autasu Paul Saarele, Eesti Kirik, 30. aprill 2008
*Külli Keel, “KÕIK TULEB HEAKS NEILE, KES JUMALAT ARMASTAVAD”, Sulane 2004
*Sigrid Põld, Mälestusi õpetaja Paul Saarest, Eesti Kirik, 29. mai 2019
Prokrustese säng

**Prokrustese säng** on väljend, millega tähistatakse nii või teisiti talumatut või sobimatut olukorda.

## Vaata ka
*Prokrustes

## Viited
Guadalajara

**Guadalajara** on Mehhiko Jalisco osariigi pealinn ja kõige suurema rahvaarvuga linn. 2020. aasta rahvaloenduse andmetel elab linnas 1 385 629 inimest, mis teeb sellest Mehhiko rahvaarvult neljanda suurima linna. Guadalajara rahvastikutihedus on 10 361 inimest ruutkilomeetri kohta.

Guadalajara piirkonda rajati asula esmakordselt 1532. aastal baski konkistadoori Cristóbal de Oñate poolt, osana Nuño Beltrán de Guzmáni ekspeditsioonist. Asulat muudeti ja koliti mitu korda, kuni see sai nimeks Guadalajara Guzmáni sünnikoha järgi ning asub alates 1542. aastast oma praeguses asukohas Atemajaci orus. 8. novembril 1539 andis Saksa-Rooma keiser Karl V linnale vapi ja linnatiitli ning määras selle Nueva Galicia kuningriigi (mis oli osa Uus-Hispaania asekuningriigist) pealinnaks. 

18. sajandiks oli Guadalajara muutunud Mehhiko teiseks suurimaks linnaks tänu ulatuslikule immigratsioonile 1720. aastatel ja 1760. aastatel. Mehhiko iseseisvussõja ajal rajas iseseisvusvõitleja Miguel Hidalgo y Costilla Guadalajaras Mehhiko esimese valitsuse. Linn õitses Porfirio Díaze valitsusajal aastatel 1876–1911, kuid selle kasv aeglustus märkimisväärselt Mehhiko revolutsiooni ajal. 20. sajandi jooksul kasvas linn kiiresti ning 1960. aastatel ületas piirkonna rahvaarv miljoni ja 1990. aastatel 3 miljoni piiri.

Guadalajara oli 2005. aastal Ameerika kultuuripealinn ja on võõrustanud mitmeid rahvusvahelisi üritusi, sealhulgas 1970. ja 1986. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlusi, 1991. aastal toimunud hispaania- ja portugalikeelsete riikide tippkohtumist ning 2011. aasta Panameerika mänge. Linnas asuvad mitmed ülikoolid ja teadusasutused, sealhulgas Guadalajara Ülikool ja Guadalajara Autonoomne Ülikool, mis on Mehhiko kõige kõrgemalt hinnatud ülikoolide seas.

## Viited

## Vaata ka
*C.D. Guadalajara
Prokrustes

**Prokrustes** oli tegelane Vanakreeka mütoloogias.

Ta oli Poseidoni poeg.

Temaga seotud müütide kohaselt kutsus ta möödujaid oma kindlusesse raudvoodisse ööbima ning venitas pikemaks neid, kes voodi jaoks liiga lühikesed, ning lõikas jalad lühemaks neil, kes liiga pikad. Prokrustese elu lõpetas Theseus, kes mahutas ta omaenda raudvoodisse.

## Vaata ka
*Prokrustese säng
Trooja hobune

**Trooja hobune** oli hiiglaslik seest tühi puust hobune, mille abil kreeklased tungisid Trooja sõja (1184 eKr) ajal Trooja linna. Selle kavaluse olla välja mõelnud Odysseus. Hobune oli mõeldud kingitusena, kuid selle sees olid varjul kreeka sõdurid, kes öösel väljusid ja avasid linna väravad.

Vergiliuse kohaselt andis hobuse Troojale üle ainus vabatahtlik, Sinon, kes ütles, et ta jäeti ainsana maha ja kreeklased on lahkunud. Sinon öelnud troojalastele, et hobune oli mõeldud ohverdusena jumalanna Athenale vabanduseks tema templi rüvetamise eest Troojas, et kreeklastele garanteerida turvaline kodutee, kuid hobune olnud liiga suur, et nad selle ise saanuks oma linna viia ja Athena soosingut saada.

Sinoniga rääkides pani Trooja preester Laokoon aga kreeklaste plaani kokku, ning hoiatas troojalasi: "*Timeo Danaos et dona ferentes*" - kardan kreeklasi isegi siis, kui nad kinke toovad (Homeros kutsus kreeklasi danaoslasteks). Kuid merejumal Poseidon saatis kaks meremadu, kes kägistasid Laokooni ning tema kaks poega Antiphantese ja Thymbraeuse surnuks, enne kui troojalased teda kuulda võtsid.

Kasutatakse ka kui väljendit, kus Trooja hobuseks nimetatakse midagi, millega viiakse kavalusega kuhugi sisse pahatekitaja.

## Vaata ka
* Trooja sõda
Tiibvari

**Tiibvari** ehk **laugurvari** on õhukesest õhutihedast kangast (nailon) valmistatud õhusõiduk, mille tarindi moodustavad õmblustega eraldatud kahekihilisest riidest kõrvuti paiknevad poolavatud tunnelid, mis lauglemisel õhuga täitunult moodustavad aerodünaamilise profiiliga tõstejõudu tekitava pehme tiiva lauglemissuhtega (L/D) 9–13.

## Vaata ka
*Eesti Tiibvarjuspordi Liit
*motovari
*deltaplaan
Haugi mälu

**Haugi mälu** on väljend, millega märgitakse kellegi väga lühikest mälu.

Sageli kasutatakse seda olukorras, kus rahvas nagu oleks poliitikute lubadused unustanud – "rahval on haugi mälu"..

Oletatakse, et haugil, nagu kaladel üldse, tõepoolest on väga lühike mälu ja eesti rahva meelest on haugi mälu eriti lühike – 3 kuni 5 sekundit.

Samas on teadlased leidnud, et mõningatel kalaliikidel püsivad helisignaalid meeles üle viie kuu. Nii on ka haugidel tuvastatud asjade meeles püsimine mitme kuu ulatuses.

## Vaata ka
*Ühest kõrvast sisse, teisest välja

## Viited
Émile Benveniste

**Émile Benveniste** (27. mai 1902, Aleppo – 3. oktoober 1976, Pariis) oli prantsuse lingvist ja semiootik.

Ta oli Rahvusvahelise Semiootika Assotsiatsiooni esimene president (1969–1972).
Józef Kowalski

**Józef Kowalski** nime all on tuntud mitu isikut.
***[[Józef Kowalski (preester)|Józef Kowalski]]** oli Poola preester ja märter Teise maailmasõja ajal
***[[Józef Kowalski (kindral)|Józef Kowalski]]** oli Poola kindral
***[[Józef Kowalski (poliitik)|Józef Kowalski]]** on Poola poliitik
***[[Józef Kowalski (ülipikaealine)|Józef Kowalski]]** on Poola vanim mees ja viimane elusolev Nõukogude-Poola sõja veteran
Noore arhitekti preemia

**Noore arhitekti preemia** on auhind, mis antakse kuni 40-aastasele Eestis tegutsevale innovaatilisele arhitektile, kelle looming on kaasa aidanud Eesti arhitektuuri tutvustamisele maailmas.

Preemiat annab alates 2008. aastast välja Eesti Arhitektide Liit koostöös Heldur Meeritsa ja reisibürooga Go Travel. Preemiaks on olnud 4500 euro (varem 70 000 krooni) suurune reisitšekk ja võitja loomingut tutvustava kataloogi väljaandmine. 2023. aasta seisuga oli preemiaks maailmareis väärtuses 5000 eurot, mis sisaldab preemia saaja soovi korral ka päevaraha. Auhind tuleb kasutada ära kahe aasta jooksul pärast preemia saamist.

## Preemia saajad
* 2008 – Siiri Vallner
* 2009 – Martin Aunin
* 2010 – Hanno Grossschmidt
* 2011 – Villem Tomiste
* 2012 – Veronika Valk
* 2015 – KOKO arhitektid
* 2017 – Sille Pihlak ja Siim Tuksam
* 2019 – Laura Linsi ja Roland Reemaa
* 2021 – Johan Tali
* 2023 – b210

## Viited

## Välislingid
* Preemia koduleht
Roosevelt Skerrit

**Roosevelt Skerrit** (sündinud 8. juunil 1972) on Dominica poliitik, alates 8. jaanuarist 2004 Dominica peaminister.

Roosevelt Skerrit õppis New Mexico ülikoolis ja Mississippi ülikoolis inglise keelt ja psühholoogiat. Õpingute ajal kuulus ta Dominica Vabaduspartei noorteorganisatsiooni, kuid pärast kodumaale tagasi pöördumist astus Dominica Tööparteisse.

Tema poliitiline karjäär sai alguse 2000. aastal, kui ta parlamenti valiti. Enne seda töötas ta inglise keele õpetajana. Ta on muu hulgas olnud spordi- ja noorteasjade ning haridusminister. Pärast peaminister Pierre Charlesi surma 2004. aasta alguses valiti Roosevelt Skerrit uueks peaministriks. Ta jätkas peaministrina ka pärast 2005. ja 2009. aasta parlamendivalimisi.

## Välislingid
* Tutvustus Dominica valitsuse lehel
Józef Kowalski (ülipikaealine)

**Józef Kowalski** (2. veebruar 1900 Wicyń – 7. detsember 2013) oli Poola vanim mees ja viimane teadaolevalt elusolev Nõukogude-Poola sõja veteran.

Kowalski osales ka Teises maailmasõjas, kus ta võttis osa Poola kaitsmisest 1939. aasta septembris. Ta langes sakslaste kätte vangi ja saadeti koonduslaagrisse, kuid jäi ellu. Ta elas Turskis Sulęcini lähedal. 2010. aasta 2. veebruaril sai ta 110-aastaseks, kuid tema ülipikaealise staatust polnud tollal rahvusvaheliselt tunnustatud.

## Välislingid
*Uudis Józef Kowalski 110. sünnipäevast (poola keeles)
Skylla ja Charybdis

**Skylla ja Charybdis** olid kaks koletist antiikmütoloogias Odysseuse teel, kes valvasid sissepääsu teise merre merekitsuse kahel pool Messina väinas.

Charybdisest eemale hoidumine tähendas Skyllale liiga lähedale sattumist, ja vastupidi. Sellest ka Skylla ja Charybdise kasutamine väljendina ülekantud tähenduses.
Eesti U-21 jalgpallikoondis

**Eesti U-21 jalgpallikoondis** on Eesti alla 21-aastaste jalgpallikoondis. Koondist haldab Eesti Jalgpalli Liit (EJL).

## Mängud ja tulemused

### Viimase aasta kohtumised

### Eelseisvad kohtumised

## Koondislased

|-
|
### Rekordkoondislased

### Edukaimad väravakütid

## Peatreenerid

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondis

## Välislingid
* Eesti U-21 koondis UEFA kodulehel
* Eesti U-21 koondis EJLi kodulehel
David Duchovny

**David William Duchovny** (sündinud 7. augustil 1960 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

Ta on võitnud Kuldgloobuse oma osade eest sarjades "Salatoimikud" (FBI agent Fox Mulder) ja "Californication" (Hank Moody).
Ius soli

***Ius soli*** (ka ***jus soli***; ladina keeles 'maapinna õigus'; ei tähenda 'Päikese õigus'), eesti keeles ka **kohaõigus**, on põhimõte, mille kohaselt riigi territooriumil sündinud inimene omandab selle riigi kodakondsuse.

Selle printsiibi rakendamise eesmärk võib olla siduda sisserändajate lapsi riigiga.

*Ius soli* põhimõtet järgivad oma kodakondsuspoliitikas näiteks Ameerika Ühendriigid ja Prantsusmaa.

Paljudes riikides kasutatakse vereõiguse ja kohaõiguse põhimõtet korraga.

Ameerika Ühendriikides kehtestati põhimõte kodusõja järel 14. konstitutsiooniparandusega (ratifitseeritud 1868. aastal). Paranduse eesmärk oli orjapidamisele lõpu tegemine. Konstitutsiooniparandus oli sõnastatud nõnda, et see välistas kodakondsuse andmise nendele isikutele, kes ei ole Ühendriikide jurisdiktsiooni subjektid. Selle all peeti tollal silmas eelkõige indiaanihõimude liikmeid.

## Vaata ka
**[[Ius sanguinis]]* ehk vereõigus
Mark Snow

**Mark Snow** (sünninimi **Martin Fulterman**; 26. august 1946 New York – 4. juuli 2025) oli Ameerika Ühendriikide helilooja, kes sai tuntuks eelkõige telesarjade muusika loojana.

Snow õppis New Yorgis Juilliardi muusikakoolis, kus ta omandas klassikalise muusikahariduse. Algul tegeles ta rohkem kaasaegse ja eksperimentaalse muusikaga, kuid hiljem suundus filmide ja televisiooni heliloomingu juurde. Tema stiilile on iseloomulik atmosfääriline, salapärane ja emotsionaalne kõlapilt, mis sobib hästi hästi nii draama- kui ka ulmesarjadele.

Snow' tuntuim töö on muusika kultussarjale "Salatoimikud" (originaalpealkiri "The X-Files"), mille tunnusmeloodia kujunes kiiresti sarja äratuntavaks sümboliks ning aitas luua selle müstilist ja pingelist õhustikku. Lisaks "Salatoimikutele" kirjutas ta muusika veel mitmele tuntud telesarjale, sealhulgas "Kummituselausuja" ("Ghost Whisperer"), "Millennium", "Smallville" ja "La Femme Nikita".

Mark Snow oli 15 korda Emmy auhinna nominent. Kuigi ta ei võitnud Emmy auhinda, peeti teda korduvalt üheks paremaks telesarjade heliloojaks Ameerika meelelahutustööstuses.

## Isiklikku
Mark Snow oli abielus Glynn Dalyga, kes pärines tuntud näitlejate perest. Tema õde on Emmy auhinnaga pärjatud näitleja Tyne Daly ning vend Tim Daly on filmi- ja telelavastaja ning näitleja. Mark Snow’l ja Glynn Dalyl on kolm tütart.

## Viited

## Välislingid
*
Hippolyte Bayard

**Hippolyte Bayard** (20. jaanuar 1801 Oise, Breteuil-sur-Noye – 14. mai 1887 Nemours) oli prantsuse fotograafia pioneer ja leiutaja. 

## Bayardi positiivmeetod
Bayardi loodud tehnika seisneb hõbedasoolaga (AgCl) kaetud paberi valgustamises, mis muutub valguse toimel mustaks. Pärast kaaliumjodiidis (KI) immutamist on paber valmis fotokaameras kasutamiseks. Pärast pildistamist pannakse paber naatriumtiosulfaadi (toimib kui kinniti) vanni ning kuivatatakse. Tulemuseks on unikaalne positiiv, foto, mida ei ole võimalik paljundada. Kuna hõbedasoolaga töödeldud paberi valgustundlikkus on nõrk, siis säriaeg on umbes 12 minutit. Seetõttu on see sobilik eelkõige liikumatute objektide pildistamiseks. Inimestel paluti fotografeerimise ajal silmad sulgeda, sest silmade pilgutamine oleks tekitanud kummitusliku välimuse.

## Tegevus fotograafia vallas

Bayard olevat saavutanud paberfoto positiivprotsessiga edu enne Louis Daguerre'i, kuid François Arago veenis teda ootama. Arago oli Daguerre'i sõber ja sponsor, samuti ka Prantsuse Teaduste Akadeemia (*Académie des sciences*) president. Seetõttu jõudis Daguerre Bayardist ette. Viimane esitles oma leiutist 24. veebruaril 1840 Prantsuse Teaduste Akadeemias ning sai vaid natuke raha, et osta endale uuem tehnika. Samuti oli ka juba liiga hilja tema leiutise jaoks – dagerrotüüp oli endiselt populaarne ning kalotüüp kogus populaarsust.  Selline ebaõiglus ajendas teda looma teost "Luuletus" ("Poème"), ka "Uppunud mees", millega pani ta aluse poliitilise protesti fotograafiale ning näitas, et fotograafia ei kujuta alati tegelikkust. Ta valmistas autoportree, kus nägi välja kui uppunu. Foto tagaküljele kirjutas luuletuse:

Bayard korraldas teadaolevalt esimese avaliku fotonäituse 24. juunil 1839. aastal, kus ta esitles 36 fotot. Tulu läks Martinique'i maavärina ohvritele. 

Alates 1845. aastast hakkas ta kasutama kalotüüpia meetodit.

Prantsuse Kunstide Akadeemia (*Académie des Beaux-Arts*) nägi tema meetodi eelisena paberil positiivi. 1851. aastal paluti tal pildistada projekti "Mission Héliographique" raames olulisi prantsuse arhitektuurimälestisi ja skulptuure. Selle käigus pakkus Bayard välja kahe negatiivi kombineerimise – taeva ja hoone, et luua paremat fotot. Seda tehnikat hakati laialdasemalt kasutama 1850. aastatel. 

1851. aastal oli Bayard Société Héliographique'i ja 1854. aastal Prantsuse Fotograafia Seltsi (*Société Francaise de Photographie*) asutajaliikmeks. Oma panuse andis ta ka fotograafia- ja teadusajakirja La Lumière. 1860–1866 pidas Bayard koos illustraator Bertalliga ka fotostuudiot, kus nad tegelesid peamiselt visiitkaartfotodega. Oma panuse eest prantsuse fotograafiasse autasustati teda 1864. aastal Légion d'honneuri ordeniga.

## Pildistamisteemad
Bayardi üheks meelepärasemaks pildistamisteemaks oli Pariis ja selle dünaamiline kasv. Ta fotod väljendavad positiivset vaadet arengule ning on arvatavasti mõjutatud Saint-Simoni filosoofiast. Ta pildistas ka fotolavastusi, portreesid ja vaikelu. Oma *aiaseerias* kujutab ta end aedniku ehk loojana, mida võib mõista kui metafoori tema rollile fotograafia leiutamisel.

## Viited
Slavofiilid

**Slavofiilid** on Venemaa ainulaadsuse kaitsjad. Slavofiilid ülistasid Venemaa minevikku ja süüdistasid Peeter I selles, et ta katkestas tsaaririigi eripärase arengutee ning kehtestas vene rahvale võõrad lääne kombed.

Slavofiilid olid veendunud isevalitsuse pooldajad.

## Vaata ka
*panslavism

## Välislingid
* An Interpretation of Slavophilism (*Inglise keeles*)
Muusikakriitikute loend

*Siin on loetletud [[muusikakriitik]]uid.*

## A
Evi Arujärv - 

## G
Igor Garšnek

## H
Eduard Hanslick -

## K
Tõnis Kahu

## L
Karl Leichter - Gerhard Lock -

## M
Veijo Murtomäki -

## S
Aurora Semper

## T
Ofelia Tuisk

## V
Toomas Velmet
Short Code

**Short Code** oli üks esimesi kõrgema taseme programmeerimiskeeli, kus vastupidi masinkoodile sarnanesid laused enam matemaatiliste avaldiste kui käskudega. 

## Ajalugu
Short Code'i pakkus välja John Mauchly aastal 1949 ja seda tunti algul nimega Brief Code. 1949. aastal tegi William Schmitt sellest versiooni BINAC arvutile, kuid selle vigade silumise ja testimiseni ei jõutud. Aasta hiljem tegi Schmitt Brief Code'ist uue versiooni UNIVAC I arvutile, kus see sai tuntuks kui Short (Order) Code. 1952 arendasid A. B. Tonik ja J. R. Logan Short Code'i edasi UNIVAC II jaoks.
Donar

* **Donar** on skandinaavia ja germaani äiksejumala **[[Thor]]**i vanaülemsaksakeelne nimi;
* **[[Donar (liikurhaubits)]]** on Saksamaal toodetud liikurhaubits;
Germania

Nimel "**Germania**" on mitu tähendust:
***"[[Germania (Tacitus)|Germania]]"** on Tacituse teos, kus kirjeldati germaanlasi ning mainiti esimest korda aestide hõimu.
**Selle raamatu järgi sai nime **[[Germaania]]** (*Germania*), germaanlaste asuala.
***[[Germania (allegooria)|Germania]]**, Germaania või Saksamaa allegooriline kehastus.
***"[[Germania (Ulrich Veit)|Germania]]",  [[Ulrich Veit]]i maal.
***Germania''' on Saksamaa lennuettevõte, mille keskus asub Berliinis.
Germaania

**Germaania** on piirkond Reini ja Skandinaavia vahel, mis on saanud nime Rooma ajaloolase Tacituse kirjutatud kroonika järgi. Germaanlased olid põhjamaalastele omaselt pikad ja heledajuukselised. Mehed kandsid kitsaid, liibuvaid pükse, mida kattis reiteni ulatuv särgitaoline kittel.

## Kronoloogia
* 3.-2. aastatuhat eKr esimene pool, Põhja-Saksamaal, Taanis ja Lõuna-Skandinaavias kujunes välja germaanlaste hõim.
* 2. sajandi lõpp eKr, germaanlased ründasid Roomat – roomlaste ja germaanlaste vaenutsemise algus.
* 1. sajand eKr, Julius Caesari teoses “Märkmeid Gallia sõjast” on esmamainitud germaanlasi.
* 98. aasta pKr, Rooma kirjanik Tacitus kirjeldas oma teoses "Germania" germaanlaste asukohta ja elu-olu.
* 2. sajand, Ptolemaiose "Geograafia" andis põhjaliku ülevaate Germaania kohta.
* 2.-3. sajand, germaanlased asusid Ida- ja Kesk-Euroopas ümber – suurem oht Roomale, tekkisid püsivamad hõimud: alemannid, frangid, burgundid, saksid, tüüringid, läänegoodid ja idagoodid, langobardid, vandaalid.

## Vaata ka
*Germaanlased
Henrik Roonemaa

**Henrik Roonemaa** (sündinud 29. aprillil 1979) on eesti tehnoloogiaajakirjanik.

Teda on nimetatud arvutiajakirjanikuks.

Mais 2004 sai temast kui ajalehe Postimees majandustoimetuse toimetajast uudistetoimetuse juhataja. Aastatel 2005–2015 oli ta ajakirja Digi peatoimetaja.

2015. aasta sügisest on ta tehnoloogiavaldkonna uudiseid vahendava veebisaidi Geenius.ee peatoimetaja, 2016. aasta oktoobrist Geenius.ee vastutav väljaandja. Septembrist 2019 hakkas Digi ajakirja välja andma Geenius.ee.

2025. aasta lõpul palkas Riigikantselei käsunduslepinguga Roonemaa neljaks kuuks koostama plaani, kuidas vähendada inimeste sõjahirmu.

Tema vend on ajakirjanik Holger Roonemaa.

## Viited
Johann III (Riia)

**Johann III Schwerinist** (*Johannes von Schwerin*, *[[Schwerin]]i [[krahv]] Johann*; surnud 1300) oli Riia peapiiskop aastatel 1294–1300.

Johann III ajal algas esimene ja kõige pikem Liivimaa kodusõda (1297–1330). 1297. aastal läks piiskop välismaale tervist parandama, jättes võimu oma stiftis Liivi ordule. Kuid sellel tekkis kohe konflikt Riia linnaga, sest ordu ehitatud sildade ja muude rajatiste tõttu tekkisid linnas üleujutused, pealegi olid linna ja ordu suhted juba varem pinevad olnud. Vastastikuste vaenuste käigus hävitati umbes pool Riia linnast ja aasta lõpus kiiruga välismaalt naasnud peapiiskop püüdis rahu vahendada. See siiski ebaõnnestus ja riialased hävitasid Riia ordulinnuse ning hukkasid nii Riia linnusekomtuuri kui ka väidetavalt koguni 60 orduvenda. 

1298. aastal alustas aga vastukäike ordu, kes süüdistas Riia peapiiskoppi ja Saare-Lääne piiskoppi kokkumängus Riiaga ning kuulutas mõlema vastu vaenuse. Peapiiskop Johann ei suutnud end kuigi kaua kaitsta ning ta sattus Turaida piiskopilinnuse ordu kätte langemise järel vangi. Teda hoiti vangis üle aasta Viljandis, kust ta vabanes lõpuks tänu Hansa Liidu sekkumisele. Seejärel kiirustas Johann III paavsti juurde ordu tegevuse üle kaebama, samas kui Riia peapiiskopkond jäi ordu võimu alla. Paavsti juures asus Johann rajama suurt orduvastast koalitsiooni, kuid kuna ta suri juba 1300. aastal, siis need plaanid nurjusid ning ordu vastu jäi Liivimaal sõdima vaid Riia linn.

## Kirjandus
*August Seraphim. *Das Zeugenverhör des Franciscus de Moliano (1312): Quellen zur Geschichte des Deutschen Ordens*. Königsberg, 1912.
Franciscus de Moliano

**Franciscus de Moliano** (saksapäraselt ka *Franz von Moliano*) oli paavsti ametnik ja inkvisiitor 14. sajandil.

Moliano oli paavst Clemens V kaplan ja Laoni toomhärra, kellele tehti 1311. aastal ülesandeks minna Liivimaale ja uurida seal toimunud Liivi ordu kuritarvitusi. Tema tegevuse aluseks olid Riia peapiiskopi, Riia linna ja teiste vaimulike kaebused ordu vastu, mistõttu oli ta orduvastaselt meelestatud. Tõenäoliselt jõudis ta Liivimaale juba 1311. aasta suvel ning pani koos peapiiskop Friedrich von Pernsteiniga ordu kirikuvande alla. 1312. aasta alguses alustas ta erinevate tunnistajate küsitlemist, eesmärgiks saada orduvastaseid tunnistusi. Ühtekokku küsitles ta vähemalt 24 isikut, kellest 16 tunnistused on kas osaliselt või täielikult säilinud. Tõenäoliselt 1312. aasta hilissuvel lahkus ta Liivimaalt ning esitas oma kogutud materjali paavstile, kes otsustas ordu kirikuvande alla panemise kinnitada (samal aastal likvideeriti ka Templiordu). Kuid Saksa ordu suutis selle tänu tegusale orduprokuraatorile ja suurte summade maksmisele juba 1313. aastal tühistada. 

## Kirjandus
*August Seraphim. *Das Zeugenverhör des Franciscus de Moliano (1312): Quellen zur Geschichte des Deutschen Ordens*. Königsberg, 1912.
Rahvusülesus

**Rahvusülesus** (ka rahvusteülesus, riikideülesus, *supranatsionalism*) on otsuste tegemise meetod rahvusvahelises organisatsioonis, kus riik on delegeerinud teatud osa oma pädevusest rahvusvahelisele organisatsioonile, mis teostab võimu delegeeritud valdkonnas kogu ühenduse huvides.

Euroopa Liidul on rahvusüleseid institutsioone, nagu näiteks Euroopa Komisjon ja Euroopa Liidu Kohus. 

## Vaata ka
*Valitsustevahelisus
Valitsustevahelisus

**Valitsustevahelisus** on otsuste tegemise meetod rahvusvahelises organisatsioonis, kus võim on kontrollitud ja juhitud riigi poolt ja otsused võetakse vastu reeglina konsensuslikult ja riigil on vetoõigus. Enamik rahvusvahelisi organisatsioone on valitsustevahelised. 
Valitsustevaheline koostöövorm ei piira riigi suveräänsust. 

## Vaata ka
* Rahvusülesus
* Liberaalne valitsustevahelisus
CDMA2000

**CDMA2000** on üks Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) poolt defineeritud kolmanda põlvkonna (3G) mobiilsidetehnoloogiatest. CDMA2000 on otsene IS-95 (CdmaOne) edasiarendus ja  pakub võrreldes eelnevaga suuremat andmeedastuskiirust.

CDMA2000 "perekonda" kuuluvad CDMA2000 1x, CDMA2000 1xEV-DO ja CDMA2000 1xEV-DV standardid, mis kõik on osa IMT-2000 (3G). CDMA2000 on arendatav 450, 700, 800, 1700, 1900 ja 2100 MHz sagedusalades.

Eestis toimis kuni 2016. aastani CDMA2000 1xEV-DO *rev.*A tehnoloogial 450 MHz sagedusalas Eesti Energia tütarettevõtte Televõrk Kõu internetivõrk, mis võimaldas ainult andmesidet, mitte kõnesideteenuseid ega SMS-i.

## Vaata ka
*EVDO

## Viited

## Välislingid
*CDMA2000 Development Group (CDG)
*3GPP2 Standardid ja spetsifikatsioonid (*inglise keeles*)
*TIA Standardite dokumentatsioon (*inglise keeles*)
Niklas Luhmann

**Niklas Luhmann** (8. detsember 1927 Lüneburg – 6. november 1998 Oerlinghausen) oli saksa sotsioloog.

## Teosed eesti keeles
*"Sotsiaalsed süsteemid", tõlkinud Piret Metspalu, Ilmamaa, 2009, ISBN 9789985771877
*"Ühiskonna ühiskond", tõlkinud Piret Metspalu, EKSA, 2021, ISBN 978-9949-684-86-1

## Käsitlusi eesti keeles
*"Inimeseta teooria. Sissejuhatus Niklas Luhmanni autopoieetilistesse süsteemidesse", Ragne Kõuts-Klemm, Akadeemia, 2007, nr 11, lk 2412-2439
*"Keerukalt keerukast, vaatlemas vaatlemist", Jan Kaus, Sirp, 2022. a september
Karun Chandhok

**Karun Chandhok** (sündinud 19. jaanuaril 1984 Chennais) on India vormelisõitja.

2010. aastal sõitis ta Vormel 1 meeskonnas Hispania Racing.

## Tulemused Vormel 1 sarjas

## Välislingid

*Ametlik koduleht
*Ametlik blogi
*Tulemused