Tartu linnamüür

**Tartu linnamüür** oli keskajal ehitatud Tartu kaitserajatiste süsteem.

Tõenäoliselt hakati maakividest linnamüüri ehitama 13. sajandil ning see valmis mitte enne 14. sajandit. Müür ümbritses keskaegset linnasüdant, selle pikkus oli kaks kilomeetrit ja keskmine paksus kaks meetrit. Tartu piiskopilinnuse (6,90 ha) ja linna (20,70 ha) ringmüüriga ümbritsetud pindala oli 27,60 hektarit. Linnamüür ümbritses Toomemäge, kulges põhjaküljel Laia ja Kroonuaia tänava vahelisel alal nende tänavatega paralleelselt, Emajõe-poolsel küljel Vabaduse puiestee ja Magasini tänava vahelisel alal nendega paralleelselt, lõunaküljel Poe tänava piirkonnas. 

Müüri tornide ja väravate arvu kohta on eri allikates erinevaid andmeid, valdavalt pakutakse tornide arvuks 27, millest 9 olid väravaga (pakutud on ka 20 torni 5 väravaga). Suuremad väravad olid Karjavärav, Riia värav ehk Andrease värav, Toome värav, Jakobi värav ja Vene värav. Viimasena kindlustati linna jõepoolne soine külg, kus jõe ja linnamüüri vahel asusid ka mitu tiiki, millest suurim oli Pikk tiik.

Linnamüüri kindlustati ja täiustati kuni Põhjasõjani. 1708. aastal lasi Vene armee Tartu linnamüüri õhku, kuna kardeti linna langemist Rootsi kätte. 18. sajandil linnamüüril enam kaitsetähendust ei olnud. Enamik müürist on pärast suuri tulekahjusid kasutatud ehitusmaterjaliks uute hoonete rajamisel.

Osa säilinud linnamüüri on konserveeritud-rekonstrueeritud, kaetud katusega. Rekonstrueerimata osa seisukord on rahuldav, kohati halb. Rekonstrueeritud müüriosa kõrgus on 3-4 meetrit. Linnamüüri maakivist jäänuseid on tänapäeval näha neljas kohas:
*Jakobi tänava ääres Krooksu pubi (Jakobi 34) juures Toome nõlvast laskumas
*Tartu Ülikooli Botaanikaaias
*Magasini tänava ja Vabaduse puiestee vahel
*Ülikooli 8 hotelli taga

20. sajandi keskel tähistasid Tartu kodu-uurijad hävinud kaitsetornide ja väravate asukohad graniittahvlitega, mille abil saab ette võtta rännaku piki kunagisi kaitserajatisi.

2014. aastal avaldas Tartu kirjanik Juhan Voolaid linnamüüri tutvustamiseks raamatu "Hokimängija Tartu linnamüüril".

## Tartu linnamüüri tornide ja väravate loend

Järgnevalt on loetletud keskaegse Tartu kaitsetornid ja -väravad põhinevalt 2019. aastal ilmunud teosele "Eesti linnaehituse ajalugu. Keskajast tsaariaja lõpuni". Eestikeelsetele nimedele on lisatud saksakeelsed vasted põhinevalt Karl von Löwis of Menari teosele "Burgenlexikon für Alt-Livland" aastast 1922 (viimasest teosest pärineb ka esimene lisatud kaartidest) ning Hermann Sturmi kaardile hiliskeskaegsest Tartust (valminud hiljemalt 1923); samuti on lisatud üksikuid saksakeelseid nimesid vastavalt Tartu linnaarhivaar Titus Christiani esitlusele aastast 1913. 

Mõned nimetud tornid, mida von Löwis of Menar mainib, puuduvad "Eesti linnaehituse ajaloo" loendist, seega neid pole alljärgnevasse loendisse lisatud; kaardi pildikirjelduses olevas loendis on aga järgitud kaardil olevaid numbreid.

### Linnaväravad

* Toomevärav (saksa keeles *Thumbpforte* / *Dompforte*)
* Jakobi värav ehk Nunnavärav (saksa keeles *Jacobspforte* / *Jakobspforte* ehk *Nonnenpforte*)
* Vene värav (saksa keeles *Russische Pforte*)
* Mungavärav (saksa keeles *Mönchspforte*)
* Küütrivärav (saksa keeles *Küterpforte* ehk *Basilewitschpforte*)
* Saksa värav ehk Karja värav (saksa keeles *Deutsche Pforte* ehk *Karripforte*)
* Piinavärav (saksa keeles *Kynpforte* / *Kienpforte*)
* Andrease värav ehk Riia värav (saksa keeles *Andreaspforte* (rahvasuus ka *Drengs-* või *Drenspforte*) ehk *Rigasche Pforte*)
* (nimetu värav piiskopilinnuse ees- ja pealinnuse vahelises kraavis)
* Tartu piiskopilinnuse väravahoone (saksa keeles *Pforte in die Vorburg*)

### Kaitsetornid

#### Toomemäe tornid (ilma piiskopilinnuseta):

* Valge torn ehk *Kik in de Kogh* / *Kiek in de Kök*
* (nimetu torn)
* Kuivtorn ehk Pikk Hermann (saksa keeles *Langer Hermann auf dem Dom*)
* (nimetu torn)
* Moskva rondeel (saksa keeles *Russischer Zwinger* ehk *Moskowiter Rondell* ehk *Basiliwitzturm*)
* Punane torn ehk Kuraditorn (saksa keeles *Teufelsturm*)

#### All-linna tornid

* Veretorn (saksa keeles *Blutturm*)
* Tömptorn (saksa keeles *Stuweturm* / *Stubenturm* / *Stumpfer Turm* ehk *Kreutz-Turm*)
* (nimetu torn)
* Püha Jüri torn (saksa keeles *Peinturm* ehk *Pulverturm*)
* Küütri torn(ike)
* Pasatorn ehk Survetorn (saksa keeles *Dreckturm* ehk *Druckturm*)
* Piinatorn (saksa keeles *Peinturm*)
* Kõrgetorn ehk Punane torn (saksa keeles *Hoher Turm* ehk *Langer Hermann der Stadt*)

#### Piiskopilinnuse tornid

* Piiskopitorn (saksa keeles *Bischofsturm*)
* (nimetu torn)
* Valge torn (saksa keeles *Weißer turm* ehk *Weißes Rondell*)
* (nimetu torn)
* Söetorn (saksa keeles *Kohlturm* ehk *Eckturm*)
* Ees- ja pealinnust ühendava silla kaitsetornid

Johann Renneri "Liivimaa kroonika" (1556–1562) mainib samuti torni saksakeelse nimega *"sunte Marx torne"* (Püha Markuse torn?), kuid selle asukoht pole teada.

## Viited

## Välislingid
*"Tartu välisilme kujunemine" Otto Freymuthi artikkel 1927. aasta koguteoses "Tartu"
*"Linnamüüri ring" ekskursiooni tutvustus
*Linnamüür Tartu Kultuuriväärtusega asjade ja -mälestiste register
*Tartu keskaegne linnamüür, Kultuuriväärtusega asjade ja -mälestiste register
*Kirjanik Juhan Voolaid tutvustab lustlikul viisil Tartu linnamüüri Õhtuleht, 30.10.2014
*Dorpat.ru: Крепостная стена (Linnamüür)
* 
* 

__SISUKORRATA__