open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fitlap

Fitlap on kliendi andmetega kohanev virtuaalne toitumiskava, mis aitab kaalu langetada ja õpetab inimesi tervislikult toituma.

* Ettevõtte missioon on viia soodne, lihtne ja tervislik toitumine võimalikult paljude inimesteni. 
* Ettevõtte visioon on vähendada ebatervislikust elustiilist tulenevate haiguste osakaalu ja anda inimestele juurde täisväärtuslikult elatud eluaastaid.
* Ettevõtte väärtused on meeskonnatöö, eneseareng, õnn. raske (tulemuslik) töö, ausus ja usaldus, ambitsioon (edu), anti-väärtus on ebaausus, valetamine.

## Ajalugu ja areng

Fitlap OÜ asutati René Laane eestvedamisel 2015. aasta 9. jaanuaril. OÜ Fitlap sai 2018. aastal kaubamärgi "Fitlap" haldajaks. 

Fitlap OÜ on 2022. aasta alguse seisuga jõudnud peaaegu 300 000 inimeseni. 

Fitlap tegutseb nii Eesti kui ka USA turul. 

Ettevõtte ainuomanik on René Laane. Ta on sotsiaalteaduste magister (*cum laude*), lõpetanud Tartu Ülikooli majandusteaduskonna strateegilise juhtimise erialal.

## Välislingid
* Koduleht
* Linda Pärn. "Eestis anti välja veebipõhine personaalne treening- ja toitumisnõustaja". Postimees, 6. aprill 2015
Žizdra rajoon

**Žizdra rajoon** (vene keeles *Жиздринский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Žizdra linn.

Rajoon piirneb kirdes Duminitši rajooniga, kagus Hvastovitši rajooniga, edelas Brjanski oblastiga ja loodes Ljudinovo rajooniga.

Rajooni pindala on 1250 km². Elanike arv oli 2020. aastal 10 122, 2012. aastal 10 464, 2009. aastal 10 829 ja 2002. aastal 11 725.

Žizdra rajoonis on 95 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Žizdra linna) ja kuue külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Žizdra, Pesotšnja ja Ovsorok.

## Viited
Babõnino rajoon

**Babõnino rajoon** (vene keeles *Бабынинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti keskosas. Rajooni keskus on Babõnino asula. Suurim asula rajoonis on Vorotõnsk.

Rajoon piirneb põhjas Dzeržinski rajooniga, kirdes Kaluga lähiümbrusega, idas Peremõšli rajooniga, lõunas Kozelski rajooniga, läänes Meštšovski rajooniga ja loodes Juhnovi rajooniga.

Rajooni pindala on 870 km². Elanike arv oli 2012. aastal 20 377, 2009. aastal 22 699 ja 2002. aastal 22 143.

Babõnino rajoonis on 121 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Vorotõnski linnaasundus) ja viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Bezvel, Bolšoi Berezui ja Võssa.

## Viited
Eduard Mässo

**Eduard Mässo** (ka **Eduard Mäss**; 25. mai 1893 Ranna vald, Tartumaa  – 22. august 1947) oli eesti kunstnik, kes viljeles linoollõiget ja maastikumaali.

## Elulugu
Eduard Mässo õppis Tartus Aleksandri gümnaasiumis, mille lõpetas 1913. aastal. Samal aastal asus ta õppima  Peterburi Keiserliku Kunstide Edendamise Seltsi kunstikooli.

1914. aastal töötas Moskvas Novodevitšje nunnakloostris kiriku maalitöödel.

Aastatel 1917–1918 töötas õpetajana Ranna vallas.

Osales vabatahtlikuna Eesti vabadussõjas miiniristlejal Lennuk.

Aastatel 1919–1920 õppis kunstiühingu Pallas kunstikoolis.

Aastatel 1920–1922 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas. Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi. 

Hiljem töötas joonistamise õpetajana keskkoolis. Aastatel 1921–1923 oli ta Tartu Kunstide Edendamise Seltsi esimees, alates 1925. aastast Eesti Kunstnikkude Liidu liige.

Aastatel 1942–1944 elas ta Tartumaal Pala vallas Raatveres.

## Isiklikku
Tema vennapoeg oli eesti allveearheoloog Vello Mäss.

## Viited
Mangareva

**Mangareva** on Prantsuse Polüneesia Gambier´ saarte keskne ja suurim saar. Seda ümbritsevad väiksemad saared: Taravai edelas, Aukena ja Akamaru kagus ja põhjapoolsed saared. Mangareval on 1239 elanikku (2012) ja suurim küla Rikitea on Gambieri saarte tähtsaim linn.

Saar on umbes 8 kilomeetrit pikk ja pindalaga 15,4 km2 moodustab kogu Gambieri saarte maa-alast umbes 56%. Gambiersi saarte kõrgeim punkt on Mangareva lõunarannikul asuv 441 m kõrgune Duffi mägi. Saarel on suur laguun läbimõõduga 24 kilomeetrit, mis sisaldavad riffe, milles leidunud kala- ja karbiliigid aitasid iidsel saarlastel ellu jääda palju edukamalt kui lähedal asuvatel saartel, kus riffe polnud.

Esimene eurooplane, kes jõudis oma laevaga Duff Mangarevale, oli 1797. aastal Briti kapten James Wilson. Wilson nimetas saare rühma admiral James Gambieri auks, kes oli aidanud tal oma laeva varustada.

## [[Kahendsüsteem]]

Mangareva saarel tehtud kultuuriuuringud näitavad, et selle elanikud võtsid kahendsüsteemi kasutusele vähemalt 300 aastat enne Saksa matemaatik Gottfried Leibnizi.

Binaarse süsteemi avastamine saarel 1450. aastal on üllatav arvestades saarte asukohta.

Praeguseks on vana numeratsioon kasutuselt kadunud, kuna saared olid nii pika aja jooksul Prantsusmaa kontrolli all, kes juurutasid araabia numbrite süsteemi, millega eurooplased on kõige paremini tuttavad. Teadlased Andrea Bender ja Sieghard Beller avastasid, et saarel elanud muistsed matemaatikud ühendasid kaks numbrisüsteemi uudseks binaarseks süsteemiks, mis võimaldas neil vähendada traditsioonilistes binaarsüsteemides kasutatavate numbrite arvu: näiteks 130 on kahendsüsteemis 10000010; Mangareva süsteemis esindab seda VTK – V (*varu*) tähistab 80, T (*tataua*) on 40, ja K (*takau*) on 10.
Bakhshali käsikiri

**Bakhshali käsikiri** on Bakhshali külast Indias 1881. aastal leitud matemaatikat käsitlev käsikiri, mis on kirjutatud kasekoorele. See on India vanim säilinud matemaatikateemaline käsikiri.
Rauna vald

**Rauna vald** (läti keeles *Raunas pagasts*) on vald Lätis Smiltene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Blome, Branti ja Launkalne vallaga ning Cēsise piirkonna Dzērbene, Priekuļi, Veselava, Liepa ja Mārsnēni vallaga.

Valla pindala on 152 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2603 inimest. Valla keskus on Rauna küla. Vallavanem on Māris Lazdiņš.

## Ajalugu

Aastal 1935 oli valla pindala 210,9 km². 1945. aastal moodustati valda Rauna ja Mežole külanõukogu, aga aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1951 liideti Rauna külanõukoguga Baižkalnsi külanõukogu, aastal 1954 aga Mežole külanõukogu, Aastal 1968 liideti külanõukoguga Dzērbene külanõukogu kolhoosi Sarkanais oktobris maad, ent Rauna külanõukokku kuuluvad Dzērbene sovhoosi maad liideti Dzērbene külanõukoguga. 

Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Rauna piirkonda.

## Loodus

Vald asub suuremalt jaolt Vidzeme kõrgustikul, kirdeosas ka Tālava madalikul. Tähtsamad jõed on Rauna jõgi ja Lisa jõgi. Suurim kõrgus on 221,5 meetrit.

Looduskaitse all on Rozese mänd ja arvukalt nimetuid põlispuid Rauna ümbruskonnas. Valda jääb ka 25 hektari suurune Raunas Staburagsi hoiuala.

## Muinsusmälestised

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Rauna luteri kirik ja kirikaed (sealhulgas selle kantsel, orel, altar, reljeefid "Kolgata" ja "Aadam ja Eeva" ning G.Grāve hauaplaat), Raunas asuv arsti maja, Rauna muinaslinnus, Rauna piiskopilinnus, Tanīsa linnamägi, Vilciņi muinaskalmed ja Mūri muinaskalmed. 

Kohaliku kaitse all on Rimšase muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Rauna kiriku keskaegne kalmistu, Rauna keskaegne kalmistu ja sealsed ristikivid, Rauna vesiveski, Upmaļi muinaskalmed, Stuķi kantsi keskaegsed kindlustised, Pakuļi keskaegne kalmistu, Strīķeļi keskaegne kalmistu, Lielķipji keskaegne kalmistu, Krieviņi keskaegne kalmistu ehk Türgi hauad, Jaunlaiviņi keskaegne kalmistu ning sealsed ristikivid, Baložkalni keskaegne kalmistu ja Jaundānieli muinaskalmed ehk Kuradikalmistu. 

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 2403 lätlast, 98 venelast, 71 valgevenelast, 15 ukrainlast, 43 poolakat ja 5 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Ruslan Tarahhovski

**Ruslan Igorjevitš Tarahhovski** (vene keeles Руслан Игоревич Тараховский; sündinud 22. detsembril 1980 Jakutskis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi näitleja ja lavastaja. 

Ta on 2010. aastast Oiunski-nimelise Sahha akadeemilise teatri pealavastaja. Ta on teatris lavale toonud muuhulgas Colin Higginsi  näidendi "Harold and Maude", Anderseni "Lumekuninganna" ja Aleksei Kulakovski "Šamaani unenäo".

## Haridustee
Pärast Štšepkini-nimelise Kõrgema Teatrikooli lõpetamist näitekunsti erialal 2002. aastal Moskvas asus ta näitlejana tööle Jakuudi draamateatrisse. 2006. aastal lõpetas ta Arktika Riikliku Kunstide ja Kultuuri Instituudi režii erialal.

## Film
2012. aastal mängis ta peaosa Vjatšeslav Semjonovi lavastatud mängufilmis "Lõahh" ("Лыах") – kurttumma Paveli rollis.

## Viited
Royal Jordanian

**Royal Jordanian Airlines** on Jordaania rahvuslik lennufirma. Nende peakontor asub Ammanis ning kodulennujaam on Kuninganna Alia rahvusvaheline lennujaam samuti Ammanis. 

Royal Jordanian on lennufirmade ühenduse Oneworldi liige. Ettevõte opereerib enam kui 500 lendu nädalas ja vähemalt 110 väljumisega päevas.

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Japan Airlines

**Japan Airlines Co., Ltd.** (**JAL**) (日本航空株式会社; *Nihon Kōkū Kabushiki-gaisha*) on Jaapani rahvuslik lennufirma. See on suuruselt teine lennufirma Jaapanis. 

Sellel on kaks peamist kodulennujaama, mis asuvad Tokyos: Narita rahvusvaheline lennujaam ja Haneda rahvusvaheline lennujaam. 

Lennufirmal on üle 161 lennuki, millega teenindatakse enam kui 92 sihtkohta üle maailma.

## Sihtkohad
Japan Airlinesi rahvusvahelised sihtkohad:

**Aasia**

Peking, Tianjin, Dalian, Shanghai, Guangzhou, Hongkong, Taipei, Hanoi, Ho Chi Minh, Bangkok, Kuala Lumpur, Singapur, Jakarta, Manila, Soul, Guam, Doha, New Delhi, Bengaluru.

**Euroopa**

Helsingi, London, Pariis, Frankfurt

**Põhja-Ameerika**

Boston, New York, Chicago, San Francisco, Dallas, Los Angeles, San Diego, Seattle, Vancouver, Honolulu, Kailua Kona

**Ookeania**

Sydney, Melbourne
## Viited

## Välislingid
* 
* Koduleht
Auksi-Karula järved

**Auksi-Karula järved** on järvestik Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandimaal Viljandi vallas.

Järvestik asub kõrgustiku põhjaosa lõhestavas põhja-lõunasuunalises Auksi-Karula ürgorus ja selle naabruses asuvas nn. Pärsti nõos. Auksi-Karula ürgorus asuvad järved ahelana ja neid ühendab põhjapoolseimast Auksi järvest alguse saav Uueveski oja, mis suubub Viljandi järve põhjaosasse.

Auksi-Karula järved Auksi-Karula ürgorus:
*Auksi järv (7,9 ha)
*Võistre järv (9,8 ha)
*Karula järv (22,1 ha)
*Uueveski järv (1,2 ha)
*Kösti järv (1,1 ha)

Auksi-Karula järved Pärsti nõos:
*Pärsti Väikejärv (Susi tiik, 1,8 ha)
*Pärsti järv (4,2 ha)
*Kuuni järv (17,2 ha)

## Galerii

Lake Auksi 2016.JPG | Auksi järv
Pärsti paisjärv (Valuoja).jpg | Pärsti Väikejärv (Susi tiik)
Uueveski järv.jpg | Uueveski järv
Lake Voistre.jpg | Võistre järv


## Viited
Boris von Uexküll

**Boris von Uexküll** (nagu teda enamasti kutsuti) ehk **Berend Johann Friedrich von Uexküll** (1793–1870) oli Vana-Vigala mõisnik, kaardiväerittmeister.

Muuhulgas Hegeli sõber, kellega ta ka kirjavahetust pidas. 

Ta oli Vigala eraõiguse väljakuulutaja Berend Johanni vanim poeg. Ta armastas eesti rahvast, kasutas oma rikkust koolide rajamiseks ja sisustamiseks, oli eestvedajaks Vigala Maarja kirikuhoone laiendamisel aastatel 1844/45 tänase suuruseni. Ta oli võlgades  ja vabanes neist alles peale naitumist tubli neiuga, kes tal üle kolme rubla päevas ei  lasknud kulutada.  Ta asutas köstrikooli  1823. aastal Vigala köstrimajasse  ja kulud võttis enda kanda. Ta lasi ehitada Tõnuma nõmme  Oese kooli 1833. aastal ja Jädivere seminari 1844. aastal. 

Oese kooli õpetajate palk tuli mõisast ja õpilased said toetustki. Oese kooli jaoks lasi ta trükkida Münchenis eestikeelse noodiraamatugi. Oese kool oli ka põllutöökooliks, mille praktika baasiks tänases keelepruugis oli Vana-Vigala mõis. Seal oli õpetajaks aastakümneid Matthias Johann Eiseni isa Jaan Eisen, kelle õpilastest kümme läksid mõisavalitsejateks. Lauluõpetuse ja pillide valmistamisega pani ta aluse muusikaelule Vigalas, mis puhkes õide sajandi lõpu poole.

## Teosed eesti keeles
*Uxkull, Boris; Uexküll, Jürgen-Detlev von 2015. *Sõjas ja armastuses: Boris Uxkulli päevaraamat Napoleoni ajastust*. (Agur Benno, tõlk.) Tallinn: Varrak.

## Viited

## Kirjandus
*Revali ja Peterburi vahel. Eestimaalaste mälestusi kahest sajandist. Koostaja:  Henning von Wistinghausen. 2022, 432 lk, ISBN 978-9949-527-88-5.  Parun Bernhard von Uexkülli (1819–1884) meenutused õpiaastatest Berliinis (1839–1841) ja onust - Boris aka Berend Johann Friedrich von Uexküllist.
Arne Luht

**Arne Luht** on eesti muusik ja ajakirjanik. 

Luht on olnud klahvpillimängija ansamblites Psycho, Nemo, Armaada jt. 

Luht on töötanud Raadio Vaba Euroopa eesti toimetuses Münchenis ja Prahas.
Tallinna linnavolinike loend (1904)

Valitud 9.–15. detsember 1904.

Valimistel said eestlased 39 kohta, venelased 3 ja sakslased 17.

## 1. linnajagu (Kalamaja)
#Gavriil Beljagin
#August Johannson
#Johann Umblia
#Peeter Sorgus
#Otto Strandmann
#Feodor Malahov
#Johann Seermann

## 2. linnajagu (Narva maantee ja sadam)
#Ivan Vinogradov
#O. Neugart
#Jaan Teemant
#Ferdinand Karlson
#Jaan Marland (Jaan Marlandt)
#G. Oglon
#Edwin Hörschelmann
#Nikolai Thamm
#Christian Rottermann noorem
#Otto Benecke

## 3. linnajagu (Tartu maantee)
#Voldemar Lender
#Gustav Kala
#Albert Romaschko
#Johann Hausmann
#Martin Trasberg
#Georg Hamann
#Johann Mürkes
#Jüri Aavik
#Jakob Ottoson

## 4. linnajagu (Pärnu maantee)
#T. Eichen
#Gustav Steinberg
#K. Luha
#V. Johannson
#Jaan Schlisty (Jaan Schlisti)
#J. Kurnim
#M. Uferbach
#P. Screin
#Dr. Georg Köhler
#Jaan Poska
#Friedrich Trakmann
#Konstantin von Ritter

## 5. linnajagu (Paldiski maantee)
#Christian Tiik
#Madis Linzbach
#Otto Meri
#Mihkel Pung
#Karl Mend
#Albert Koba
#Konstantin Päts
#Mihkel Rõuk
#Jüri Ihermann
#Tõnis Saarmann

## 6. linnajagu (Toompea)
#Karl Johann von Hueck
#Erhard Dehio
#Christopher von Mickwitz
#Parun Étienne Girard de Soucanton
#Nikolai Riesenkampff
#Eduard Ernst Bätge
#K. Gräbner
#Dr. E. Weiss
#Eugen Edmund Eduard Erbe
#Robert Karl Franz Weiss
#Vassili Demin
#Nikolai Schröter  (1840–1907)

## Viited

## Kirjandus
* Tallinn 25 aastat eestlaste käes. Konstantin Päts 1904. a. valimisvõidust., Waba Maa, nr. 272, 22 november 1929, lk. 7
* Eduard Jürisson, Kui murti saksluse selgroog...25 aastat eestlaste ülemvõimu võidulepääsemisest Tallinna volikogus, „Kaitse Kodu!", 51-52 1929, lk. 1458-1461 
* J. Umblik (Johann Umblia): Ajalooline pööripäev Tallinna Raekojas, Linnad ja Alevid nr. 2/3, Mai 1930 lk. 17-23
* Mihkel Pung: Eestlaste võit Tallinna linnavalimistel, 1934
* Hans Kruus, Opositsioon Tallinna linnaomavalitsuses 1877–1904, Ajalooline Ajakiri nr 3/1938, Digitaalselt
* Tallinna linnavolikogu erakorraline koosolek 26. jaan. 1905, Postimees, nr. 22, 28 jaanuar 1905, lk. 3
Lõbus Ajaviide

**Lõbus Ajaviide***: perekondlik piltidega nädalleht*, oli meelelahutus ajaleht, mis ilmus 1922. aasta mais Tallinnas. Väljaandjateks Henrik Saar ja J. Sooba. Vastutavaks ja tegevtoimetaja Henrik Saar. Ajalehte trükiti Tallinnas, "A. Raudsepp ja J. Kirsipuu" trükikojas. Ajaleht ilmus korra nädalas. Ajalehte ilmus kaks numbrit.

## Viited
Nõges (perekonnanimi)

**Nõges** on eesti perekonnanimi.

Nõges on ka nimede eestistamisel antud perekonnanimi (endine Nautras).

Valter Nõgese palvel on Nõges kantud perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 225 all.

Nime kandjaid:
*Endrik Nõges, eesti tehnikateadlane (1927–2006)
*Mats Nõges, eesti arst ja kultuuritegelane (1879–1973)
*Peeter Nõges, eesti hüdrobioloog (1957–)
*Tiina Nõges, eesti hüdrobioloog (1957–)
*Tiit Nõges, eesti põllumajandusteadlane (1916–1993)
*Valter Nõges, eesti õigusteadlane (1905–1941)
Tallinna linnavolinike loend (1909)

Valitud 7.–8. jaanuar 1909.

Volinikuks valiti 36 eestlast ja 9 venelast Eesti-Vene erakonnast ja 13 sakslaste erakonna kandidaati.

## 1. linnajagu (Kalamaja)
#Johann Umblia
#August Johannson
#Peeter Sorgus
#Georg Luiga
#Leopold Tõnson
#August Kraemann
#J. Tammeveski
#Gabriel Beljagin
#N. Groschevoi

## 2. linnajagu (Narva maantee ja sadam)
#Ivan Poska
#Ferdinand Karlson
#Johannes Soonike
#Jaan Pullisaar
#Karl Uusmann (kandidaat)
#August Karuks
#F. Feodorov
#V. I. Vinogradov
#Joakim Hanin
#G. Oklon

## 3. linnajagu (Tartu maantee)
#Voldemar Lender
#Eugen Käärik
#August Nelsas
#Johannes Jürgens
#Adolf Trepp
#Evald Dolf
#Joakim Vahtrik
#Mihhail Gorschkov
#Vassili Grigorjev

## 4. linnajagu (Pärnu maantee)
#Dr. Georg Köhler
#Arthur Uibopuu
#Jaan Schlisty
#Theodor Eichen
#Gustav Steinberg
#August Schilting
#Jakob Prants
#Voldemar Linnamägi
#Karl Tender
#Johann Reintam
#Aleksei Blinov

## 5. linnajagu (Paldiski maantee)
#Karl Mend
#Vassili Nikitin
#Heinrich Bauer
#Konstantin Simon
#Albert Kooba
#Tõnis Saarmann
#Kristov Tiik
#August Allmann
#Jüri Brachmann
#Ado Habermann

## 6. linnajagu (Toompea)
#Eduard Bätge
#Eduard von Bodisco
#Edgar Hoeppener
#D. Grünberg
#Karl Johann von Hueck
#Parun Étienne Girard de Soucanton
#Erhard Dehio
#Christofor von Mickwitz
#Nikolai Riesenkampff
#Dr. E. Thomson
#G. Scheel
#Georg Stude

## Viited

## Kirjandus
* J. Umblik: Ajalooline pööripäev Tallinna Raekojas, Linnad ja Alevid nr. 2/3, Mai 1930 lk. 17-23
Mestmacher

**Mestmacher** (vene keeles *Местмахер*) oli saksa päritolu vene aadlisuguvõsa. 

## Ajalugu
Suguvõsa täpne päritolu on ebaselge. XVII sajandil Bremenis elanud Johannes Mestmacher (1664 − pärast 1708) võis olla perekonna esiisa. Tallinnas admiraliteedi ehitusmeistri pojana sündinud Johann von Mestmacher (1733−1805) astus Vene tsiviilteenistusse ja tegi diplomaatilist karjääri. 1777. aasta 6. juunil annetas keisrinna Katariina II talle parunitiitli. Suguvõsa kustus meesliinis 1909. aastal.

## Mestmacher-Budde
Kuna parun Pavel Pavlovitš Mestmacheril (suri 1909) järeltulijaid ei olnud, kustus suguvõsa meesliinis tema surmaga. Tema noorem õde Aleksandra (1850−1909) oli abielus Tallinnast pärit jalaväekindral Viktor Buddega (1836−1903). Sellest abielust sündinud poeg Viktor Viktorovitš Budde (1881−1914) sai 1. detsembril (vkj) 1902 Riiginõukogu otsusega õiguse kasutada parunitiitlit ja nime **Mestmacher-Budde**.

## Mestmacherid rüütelkonna matriklis
19. veebruaril 1789 immatrikuleeriti ta Kuramaa rüütelkonna matriklisse. 1866. aasta 22. veebruaril (vkj) võeti parun Paul Mestmacher (1807−pärast 1866) Podoolia kubermangu aadlisuguvõsaraamtusse (V raamat ehk tituleeritud aadel). 29. aprillil (vkj) 1898 võeti sinna tema lapsed parun Pavel Pavlovitš Mestmacher (suri 1909), paruness Jelena, paruness Olga ja paruness Aleksadra (1850−1909).

## Suguvõsa liikmeid
*Parun Johann von Mestmacher (1733−1805), salanõunik, saatkonnanõunik, Venemaa keisririigi täievoliline minister Lübecki vürstpiiskopi juures ja Kuramaal, Venemaa keisririigi erakorraline ja täievoliline suursaadik Saksimaal
*Parun Paul Mestmacher (1807−pärast 1866), tõeline riiginõunik, Odessa tolliringkonna ülem, Odessa linnapea kohusetäitja
*Parun Pavel Pavlovitš Mestmacher (suri 1909), tegelik riiginõunik, Podoolia kubermangu aadlimarssal, rahukohtunik

## Viited
Ameerika kokkerspanjel

**Ameerika kokkerspanjel** on Ameerika Ühendriikidest pärinev koeratõug. 


AKC American Cocker Spaniel Dog Show 2013.jpg
American Cocker Spaniel portrait..jpg
Jul21004.JPG


## Viited

## Välislingid

* Ameerika kokkerspanjel koer.ee saidil
Inglise kokkerspanjel

**Inglise kokkerspanjel** on Suurbritanniast Inglismaalt pärinev koeratõug. 


English Cocker Spaniel red.jpg
Bella the English Cocker Spaniel has fetched a stick.jpg
Dara Cocker Spaniel 01.JPG


## Viited

## Kirjandus
* 
* Roettger, Anthony. *Urban Gun Dogs: Training Flushing Dogs for Home and Field*, The Writer's Collective, 2004. ISBN 1-59411-050-6
* 
* Grainger, Alexandra. *Training your Cocker...Whilst Playing with Children. Complete Owner's Guide.*
* Fergus, Charles. *Gun Dog Breeds, A Guide to Spaniels, Retrievers, and Pointing Dogs*, The Lyons Press, 2002. ISBN 1-58574-618-5
* Fogle, Dr. Bruce. *Cocker Spaniel English and American*, Dorling Kindersley Limited, 1996.

## Välislingid

* Inglise kokkerspanjel koer.ee saidil
Tallinna linnavolinike loend (1913)

**Tallinna linnavolinike loend (1913)** on 30. märtsil 1913. aastal valitud Tallinna linnavolikogu Tallinna linnavolinike loetelu.

Valimistel said Tallinna linnavolikogu 80 kohast eestlased 47 kohta, venelased 5 ja sakslased 28. 

## 1. linnajagu (Kalamaja)
#Gabriel Beljagin
#Gustav Treiberg
#Villem Kesker
#Karl Liivak
#Georg Luiga
#Evald Dolf (Evald Jänes)
#August Anderson
#August Kraemann
#Aleksander Spridis
#Avdei Birk
#Ferdinand Kadak
#Jakob Madjuvi
#Konstantin Jürgens
#Mihkel Pung?

## 2. linnajagu (Narva maantee ja sadam)
#Alexander Marquart
#Jacques Rosenbaum
#Ernst Rottermann
#Karl Siegel
#Hugo Schwartz
#Maximilian Stillmark
#Otto Benecke
#Dr. Hugo Hirsch
#Richard Rank
#Viktor Auster
#Wilhelm Karstens
#Harry Koch
#Ervin Armsen
#Richard Schmidt

## 3. linnajagu (Tartu maantee)
#Roman Birkenberg
#Johannes Jürgens
#Anton Uesson
#Friedrich Haas
#Mihhail Gorschkov
#Nikolai Blauberg
#Jakob Vahtrik
#Paul Pinna
#Jaan Kallas
#Adolf Trepp

## 4. linnajagu (Pärnu maantee)
#Timoteus Kuusik
#Voldemar Linnamägi
#Heinrich Bauer
#Karl Männik
#Dr. Friedrich Akel
#Jüri Veiserik
#Johan Bergmann
#Jüri Orras
#Kristjan Moormann
#Feodor Blinov
#Tõnis Kurrikoff
#Nikolai Kann
#Jaan Schlisti
#Friedrich Vahtrik

## 5. linnajagu (Paldiski maantee)
#Ernst Peterson, kooliõpetaja
#Voldemar Lender, linnapea
#Ferdinand Karlson, advokaat
#Jakob Lilienthal, majaomanik
#Karl Mend, kontoripidaja
#Aleksei Krjukov
#August Allmann, maksuvalitsuse esimees
#Heinrich Väljamaa, pangadirektor
#Vassili Andrejev-Gorbatshev
#Karl Pliimann, majaomanik
#August Peet, advokaat
#Vilhelm Pinkovski, majaomanik
#Konstantin Siimon, linna pandimaja juhataja
#Evald Veinberg, majaomanik
#Paul Kuyberg, majaomanik

## 6. linnajagu (Toompea)
#Martin Hirsch
#Nikolai Riesenkampff
#Aleksander Jürgens
#Viktor Johannson
#Oskar Koch
#Eduard von Bodisko
#Johann Scheel
#Karl Stempel
#Voldemar Oldekopp
#Eduard Bätge
#Edgar von Wahl
#Edgar Detloff
#Christofor von Mickwitz
#Edwin Hörschelmann

## Viited

## Kirjandus
* J. Umblik: Ajalooline pööripäev Tallinna Raekojas, Linnad ja Alevid nr. 2/3, Mai 1930 lk. 17-23
*Tallinna linnawolikogu liikmete nimekiri., Tallinna Teataja, Number 93, 26. April 1913, lk 3
Aarma

**Aarma** on eesti perekonnanimi.

Eestistamisel on perekonnanimi Aarma antud isikutele varasema perekonnanimega Aabram, Aarmann, Abram, Akkermann, Aleksandroff, Aleksandrov, Amann, Archipov, Arman, Armann, Bõstrov, Ditjakin, Haamann, Hermann, Mühlberg, Müller, Nopasson, Piikmann, Seks, Shleifer, Tsõplätkin ja Zõplätkin. 

Gunnar Aarma (endise perekonnanimega Abram) palvel kanti Aarma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 384 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Aarma 110 inimesel (53 mehel ja 57 naisel). Perekonnanimede levikult on Aarma meeste puhul 1915. ja naiste puhul 1987. kohal.

Nime kandjaid:
*Andres Aarma
*Anneli Aarma, eesti raamatukujundaja ja illustraator
*Anton Aarma, eesti arst (1907–1990)
*Arsi Aarma, eesti sõjaväelane (1908–2002)
*August Aarma, eesti majandusteadlane (1948–)
*Dina Aarma
*Evelin Aarma 
*Gunnar Aarma (1916–2001), eesti teadmamees
*Hannes Aarma
*Heldi Aarma
*Heljo Aarma 
*Jüri Aarma (1951–2019), eesti näitleja ja ajakirjanik
*Kiur Aarma (1975–), eesti ajakirjanik ja filmiprodutsent
*Liivi Aarma (1948–), eesti raamatuteadlane
*Maris Aarma, eesti raamatukujundaja
*Merike Aarma, eesti koorijuht, muusikapedagoog ja muusikateadlane (1950–)
*Olev Aarma 
*Raik Aarma (1915–1987), eesti ajakirjanik
*Raul Aarma

## Viited
Honoratka (Orativi rajoon)

**Honoratka** (ukraina keeles Гоноратка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 348. Pindala on 1,037 km².
Aasnurm

**Aasnurm** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel on perekonnanime Aasnurm antud Halinga ja Holstre vallas isikutele, kelle varasem perekonnanimi on Adamson.

Eduard Aasnurme palvel kanti perekonnanimi Aasnurm perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 227 all.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga kandis perekonnanime Aasnurm Eestis vähem kui viis mees- ja 7 naissoost isikut.

## Tuntud isikuid
* Eduard Aasnurm oli Holstre vallavanem, Viljandi põllumeeste konvendi esimees, kes arreteeriti 14. juunil 1941.

## Viited
Duminitši rajoon

**Duminitši rajoon** (vene keeles *Думиничский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Duminitši alev.

Rajoon piirneb kirdes Suhhinitši rajooniga, kagus Uljanovo rajooniga, lõunas Hvastovitši rajooniga, edelas Žizdra rajooniga, idas Ljudinovo rajooniga ja loodes Kirovi rajooniga.

Rajooni pindala on 1174 km². Elanike arv oli 2012. aastal 14 984, 2009. aastal 15 077 ja 2002. aastal 16 264.

Duminitši rajoonis on 78 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Duminitši) ja kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Žizdra.

## Viited
Galvanotehnika

**Galvanotehnika** on esemete elektrolüütiline katmine metalli- või metallisulamikihiga.
Galvanotehnikas eristatatakse galvanosteegiat ja galvanoplastikat.
* Galvanosteegia on menetlus metallesemele õhukese, alusega tugevasti seotud metallikihi sadestamiseks eesmärgil saada korrosiooni- või kulumiskindlat katet või dekoratiivkatet.

* Galvanoplastika on menetlus eseme pinnast või esemest endast täpse jäljendi saamiseks. Selleks sadestatakse eseme pinnale võrdlemisi paks metallikiht. Dielektrikust (nt plastist) eseme pind muudetakse eelnevalt elektrit juhtivaks näiteks grafiitimise teel.

## Vaata ka
*Moritz Hermann von Jacobi

## Viited

## Välislingid
*  Jaan Märss. Metallide galvaaniline katmine
Saratseenid

**Saratseenid** (ladina keeles *Saraceni*) oli üldnimetus keskaegses Euroopas Loode-Araabia araablaste kohta ning hiljem Euroopa ja Bütsantsi kristlike ajaloolaste kasutatud nimetus kõigi araablaste kohta. Ristisõdade ajal hakati saratseenideks nimetama kõiki muslimeid. 

## Vaata ka
*Põhja-Aafrika
*Maurid, Loode-Euroopas Pürenee poolsaare ja Hispaania ajaloos

## Viited
Aksenija Posselskaja

**Aksenija Vassiljevna Posselskaja** (vene keeles Аксения Васильевна Посельская; 24. detsember 1924 Tšuraptša uluss, Jakuudi ANSV – 1983) oli jakuudi balletitantsija, esimene jakuudi baleriin.

Aastatel 1944–1946 õppis ta Moskva Suure Teatri juures asuvas koreograafiakoolis. Pärast õpinguid naasis ta Jakutskisse, kus aastatel 1946–1952 töötas Jakuudi Muusika- ja Draamateatri muusika-teatristuudios balletiartistina.

Aastatel 1952–1954 oli Posselskaja valesüüdistuse alusel uurimise all. Vabanes 1954. aastal amnestia alusel. 1957. aastal sai temast taas Jakuudi Muusika-Draamateatri balletisolist. Aastatel 1959–1961 oli ta stažeerimisel Moskvas. Hiljem jätkas ta koduteatris balletirepetiitorina.

Tema eestvedamisel avati 1966. aastal Jakuudi vabariiklikus kultuurharidustöö koolis koreograafiaosakond. Kuni oma elu lõpuni töötas ta seal tantsupedagoogina.
 
## Mälestuse jäädvustamine
2004. aastal nimetati Jakutski koreograafiakool Aksenija Posselskaja auks Aksenija Posselskaja nimeliseks Jakutski Koreograafiakooliks.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Jakuudi ANSV haridusminister Semjon Sjulski. Nende tütar Natalja Posselskaja oli balletitantsija.

## Viited
Natalja Posselskaja

**Natalja Semjonovna Posselskaja** (vene keeles Наталья Семёновна Посельская; 12. aprill 1946 Moskva – 8. juuli 2011 Jakutsk) oli jakuudi balletitantsija, balletipedagoog ja koreograaf, pedagoogikakandidaat, Sahha riikliku preemia laureaat.

Ta oli Jakutski koreograafiakooli rajaja, direktor ja kunstiline juht. 1992. aastal avati Posselskaja eestvedamisel Žirkovi-nimelise Jakutski Muusikakooli juures koreograafiaosakond, mis 1995. aasta reorganiseeriti iseseisvaks õppeasutuseks – Vabariiklikuks koreograafiakooliks. 2004. aastal nimetati kool ümber jakuudi esimese baleriini auks Aksenija Posselskaja nimeliseks Jakutski koreograafiakooliks.

## Haridus- ja töökäik
Pärast Novosibirski koreograafiakooli lõpetamist 1965. aastal asus Natalja Posselskaja tööle balletisolistina Jakuudi Muusika- ja Draamateatrisse. Aastatel 1976–1978 oli ta stažeerimisel Vaganova-nimelises Leningradi Akadeemilises Koreograafiakoolis. 1988. aastast tegutses ta balletipedagoogina ja koreograafina. 1990. aastal lõpetas ta GITIS-e pedagoogikaosakonna.

## Tunnustus

*Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kultuuritöötaja
*Jakuudi ANSV Oiunski-nimeline riiklik preemia (balletialase pedagoogikatöö eest, 2003)
*Venemaa Föderatsiooni teeneline kultuuritöötaja

## Mälestuse jäädvustamine
Aksenija Posseskaja nimeline Jakutski Koreograafiakool nimetati 2011. aastal ümber Aksenija ja Natalja Posselskaja nimeliseks Jakutski Koreograafia Kolledžiks.

## Isiklikku
Tema ema oli balletitantsija Aksenija Posselskaja ja isa Jakuudi ANSV haridusminister Semjon Sjulski.

## Viited
Kösti vesiveski

**Kösti vesiveski** on kaitsealune veskihoone Viljandi linnas Oja teel.

Veski on rajatud Uueveski ojal asuva Kösti Veskijärve paisule arvatavasti juba 18. sajandi lõpul. Praeguse hoone vanem osa on ilmselt ehitatud 19. sajandi teisel poolel. 1930. aastatel ehitati hoone kohati kahekorruseliseks ning jõepoolsesse otsa liideti mootoriruum. Pärast Teist maailmasõda asus veskihoones kohvi- ja kamatööstus ning hoonet ehitati ümber ja lisati ka juurdeehitisi.

Veskihoone on registreeritud riikliku ehitismälestisena registrinumbriga 14728.

Tänapäeval töötab veskihoones Kösti hüdroelektrijaam.

## Viited
Murafa (Šargorodi rajoon)

**Murafa** (ukraina keeles Мурафа) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Elanike arv on 2268.


Murafa.JPG|
Semjon Sjulski

**Semjon Semjonovitš Sjulski**, õieti **Semjon Semjonovitš Aleksejev**,  (vene keeles Семён Семёнович Сюльский; 1908 Njurba uluss – mai 1952) oli jakuudi rahvusest Jakuudi ANSV riigitegelane, haridusminister, ÜK(b)P Jakuudi Oblastikomitee liige.

Pseudonüümi "Sjulski" võttis ta Njurba ulussi naslegi järgi, milles oli sündinud.

Pärast Herzeni-nimelise Leningradi Riikliku Pedagoogilise Instituudi ajaloo-filosoofiaosakonna lõpetamist asus ta tööle Jakuudi ANSV haridussüsteemi. Aastatel 1941–1944 oli ta Jakuudi ANSV Rahvakomissaride Nõukogu juures asuva Kunstide Valitsuse ülem, 1946–1950 Jakuudi ANSV haridusminister.

1950. aastal viidi ta üle Jakuudi Riikliku Pedagoogilise Instituudi pedagoogikakateedri vanemõpetajaks, ühtlasi töötas ta lektorina vabariiklikus parteikoolis ja marksimi-leninismi õhtuülikoolis.

1952. aasta mais ta tapeti. Kuriteo motiivid jäid kindlaks tegemata ja tapjad leidmata.
  
## Isiklikku
Tema abikaasa Aksenija Posselskaja ja tütar Natalja Posselskaja olid balletitantsijad.
 
## Viited
Waze

**Waze** (varem **FreeMap Israel**) on nutitelefonidele ja tahvelarvutitele mõeldud GPS-navigatsioonirakendus.

Rakendus on tasuta ja põhiosa infost sisestavad rakenduse kasutajad. 

Rakenduse esimene versioon avaldati 2006. aastal. Siis oli arendaja Ehud Shabtai eesmärk luua Iisraeli kaardi põhjale kogukonna arendatav heebreakeelne navigatsioonirakendus.

## Välislingid
*Koduleht
Aïdi

***Aïdi*** (Kesk-atlase Tamazighi keelest tulnud ⴰⵢⴷⵉ, *aydi* ) on Marokost Atlase mäestikust pärinev koeratõug. 


Atlas Mountain Dog Head2.JPG
Atlas Mountain Dog Head1.JPG
Atlas Mountain Dog Head3.JPG


## Viited

## Välislingid

* Aïdi koer.ee saidil
Kozelski rajoon

**Kozelski rajoon** (vene keeles *Козельский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti keskosas. Rajooni keskus on Kozelski linn.

Rajoon piirneb põhjas Babõnino rajooniga, kirdes Peremõšli rajooniga, idas Tula oblastiga, lõunas Uljanovo rajooniga, läänes Suhhinitši rajooniga ja loodes Meštšovski rajooniga.

Rajooni pindala on 1523 km². Elanike arv oli 2012. aastal 40 702, 2009. aastal 41 007 ja 2002. aastal 44 775.

Kozelski rajoonis on 121 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Kozelski ja Sossenski linna) ning neljateistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Žizdra, Kljutoma ja Serjona.

## Viited
Triennaal

**Triennaal** on iga kolme aasta tagant toimuv sündmus. Enamasti räägitakse kunstinäituste triennaalidest.

Triennaale: Balti triennaal, Tallinna rakenduskunsti triennaal.

## Vaata ka
*biennaal
Jakutski koreograafiakool

**Aksenija ja Natalja Posselskaja nimeline Jakutski Koreograafia Kolledž** (vene keeles Якутский хореографический колледж им. Аксении и Натальи Посельских) on klassikalise balleti õpetamisega tegelev kool Jakutskis.

1992. aastal avati Natalja Posselskaja eestvedamisel Žirkovi-nimelise Jakutski Muusikakooli juures koreograafiaosakond. Esimeste pedagoogidena asusid seal tööle Natalja Posselskaja ja Zinaida Popova. 1995. aastal reorganiseeriti osakond iseseisvaks haridusasutuseks – **Vabariiklikuks Koreograafiakooliks**. 2004. aastal nimetati kool jakuudi esimese baleriini Aksenija Posselskaja auks ümber **Aksenija Posselskaja nimeliseks Jakutski Koreograafiakooliks**. 2011. aastal nimetati koreograafiakool kooli rajaja Natalja Posselskaja mälestuse jäädvustamiseks ümber Aksenija ja Natalja Posselskaja nimeliseks Jakutski Koreograafia Kolledžiks. Kolledži direktor on Darija Dmitrijeva ja kunstiline juht Zinaida Popova.

## Pedagooge
*Natalja Posselskaja
*Darija Dmitrijeva, Sahha teeneline kunstnik
*Zinaida Popova, Sahha teeneline kunstnik
*Oksana Abramova, Venemaa teeneline kunstnik
*Dmitri Dmitrijev, Sahha rahvakunstnik
*Gulnara Dulova, Sahha rahvakunstnik
*Anatoli Ulturgašev, Venemaa teeneline kunstnik

## Vilistlasi
*2000 – Marija Gogoleva, Sahha teeneline kunstnik
*2000 – Anatoli Popov, Sahha teeneline kunstnik
*2000 – Jekaterina Taišina, Sahha teeneline kunstnik
*2002 – Vladislav Popov, Sahha teeneline kunstnik
*2004 – Renat Hon, Sahha teeneline kunstnik
*2010 – Sarõal Afanasjev, Juri Grigorovitsi rahvusvahelise konkursi "Maailma noor ballett" laureaat

## Viited

## Välislingid
*Koduleht. sakhaballet.ru
*Kolledži pedagoogid. sakhaballet.ru
Aruküla kolhoos

**Aruküla kolhoos** oli kolhoos Harju rajoonis Raasiku külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Järsil.

1968. aastal ühendati Aruküla ümbruse väikemajandid ja loodi Aruküla kolhoos, millele ehitati 1974. aastal Arukülla uus keskusehoone. 

1976. aastal liideti sellega Tasuja kolhoos, mille järel sai Aruküla kolhoos tollase Raasiku külanõukogu, praeguse Raasiku valla piirid (välja arvatud Raasiku). Aruküla keskusse ehitatud uuest kolhoosikeskusest sai ühtlasi Aruküla uus kultuurimaja. 

Kolhoosi juures alustasid tegevust ka kolhoosidevaheline abiettevõte Sõprus ja sordipunkt. 1970. aastatel kerkisid endisele põllumaale, kolhoosi keskusehoone ümber kolhoosi liikmete tarvis ka kümned kortermajad. Sinna ehitati ka uus hoone Aruküla koolile, kellel mõisahoones kitsaks jäi.

Kolhoosi viimane aseesimees oli Toivo Veenre.
Haljala kolhoos

**Haljala kolhoos** oli kolhoos Rakvere rajoonis Haljala külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Haljalas.

1976 ühinesid Haljala kolhoos, Aaspere kolhoos ja Vihula kolhoos uueks loodavaks Viru kolhoosiks.

## Välislingid
*Pilte Haljala kolhoosist Muuseumide Infosüsteemis (MuIS)
Suhhinitši rajoon

**Suhhinitši rajoon** (vene keeles *Сухиничский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti keskosas. Rajooni keskus on Suhhinitši linn.

Rajoon piirneb põhjas Meštšovski rajooniga, idas Kozelski rajooniga, lõunas Uljanovo rajooniga, edelas Duminitši ja Kirovi rajooniga ning läänes Barjatino rajooniga.

Rajooni pindala on 1232 km². Elanike arv oli 2012. aastal 25 028, 2009. aastal 24 719 ja 2002. aastal 26 968.

Suhhinitši rajoonis on 155 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Suhhinitši linna ja Seredeiski alevi) ning seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Brõn ja Nerutš.

## Viited
Biennaal

**Biennaal** (itaalia sõnast biennale 'kaheaastane') on iga kahe aasta tagant toimuv sündmus. Enamasti räägitakse kunstinäituste biennaalidest.

Vanim biennaal on Veneetsia biennaal, mis toimub aastast 1895.

## Vaata ka
*triennaal

## Viited
Uljanovo rajoon

**Uljanovo rajoon** (vene keeles *Ульяновский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti keskosas. Rajooni keskus on Uljanovo asula.

Rajoon piirneb põhjas Suhhinitši ja Kozelski rajooniga, idas Tula oblastiga, kagus Orjoli oblastiga, lõunas Hvastovitši rajooniga ja loodes Duminitši rajooniga.

Rajooni pindala on 1656 km². Elanike arv oli 2012. aastal 7442, 2009. aastal 7576 ja 2002. aastal 8870.

Uljanovo rajoonis on 124 asulat, mis kuuluvad kuue külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Võtebet.

## Viited
Anna Jegorova

** Anna Ivanovna Jegorova** (vene keeles Анна Ивановна Егорова; 28. november 1915 Tatta uluss, Jakuudi oblast   – 31. august 1995) oli jakuudi ooperilaulja ja ooperilavastaja, Vene NFSV rahvakunstnik.

Ta oli aastatel 1948–1955 Jakuudi Muusika- ja Draamateatri juhtiv solist ja hiljem sai temast ooperilavastaja. 1964. aastal tõi ta lavale Jakuudi Muusika- ja Draamateatris esimese klassikalise ooperi – Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegini". 1966. aastal lavastas ta Sergei Rahmaninovi "Aleko" ja 1967. aastal Giuseppe Verdi "Traviata".

## Haridus- ja töökäik
1936. aastal kutsus Jakuudi rahvusteatri direktor Tarass Mestnikov ta  koorilauljaks teatri juures tegutsevale Mark Žirkovi juhitud koori. Kui Žirkovi initsiatiivil loodi 1944. aastal teatri juurde muusika-teatristuudio, hakkas Jegorova seal laulma. 

1947. aastal laulis ta  jakuudi esimeses olongho-rahvusooperis "Njurgun Bootur" ("Ньургун Боотур") naispeakangelase Tuiaarõma Kuo partiid.
 
Aastatel 1955–1959 töötas ta Jakuudi raadios solistina. 1957. aastal Moskvas toimunud Jakuudi kunstidekaadi raames esines ta Suure Teatri laval teatrialiseeritud oratooriumis. Aastatel 1960–1963 õppis ta Rimski-Korsakovi nimelises Leningradi Riiklikus Konservatooriumis ooperirežii teaduskonnas.

## Tunnustus
*1947 – Jakuudi ANSV teeneline kunstnik
*1957 – Jakuudi ANSV rahvakunstnik 
*1958 – Vene NFSV rahvakunstnik 
 
## Isiklikku
Tema tütar Zemfira Kuzmina on arst.

## Viited
Zemfira Kuzmina

**Zemfira Makarovna Kuzmina** (vene keeles Земфира Макаровна Кузьмина; sündinud 2. veebruaril 1942 Jakutskis) on jakuudi arst (neuroloog), Venemaa teeneline arst.

Ta töötab Jakutskis Vabariiklikus haiglas nr 2 veresoonte uuringute regionaalses keskuses neuroloogilise osakonna juhatajana. Ta on aastaid uurinud veresoonte patoloogiat Kaug-Põhja tingimustes. Tema initsiatiivil avati Sahhas esimene veresoonte uuringute regionaalkeskus.

Ta pälvis 2016. aastal Ülevenemaalise meditsiinipreemia saavutuste eest võitluses insuldiga "Aeg elada!".

## Haridustee
Ta lõpetas 1965. aastal Irkutski Riikliku Meditsiiniinstituudi. 

## Tunnustus

* Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline arst 
* Venemaa Föderatsiooni teeneline arst 
* 2015 Sahha (Jakuutia) Vabariigi aukodanik 
* 2016 Ülevenemaaline meditsiinipreemia saavutuste eest võitluses insuldiga "Aeg elada!" 

## Isiklikku
Tema ema Anna Jegorova oli ooperilaulja.
 
## Viited
Meštšovski rajoon

**Meštšovski rajoon** (vene keeles *Мещовский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti keskosas. Rajooni keskus on Meštšovski linn.

Rajoon piirneb põhjas Juhnovi rajooniga, idas Babõnino rajooniga, kagus Kozelski rajooniga, lõunas Suhhinitši rajooniga, läänes Barjatino rajooniga ja loodes Mossalski rajooniga.

Rajooni pindala on 1238 km². Elanike arv oli 2012. aastal 12 729, 2009. aastal 12 156 ja 2002. aastal 13 044.

Meštšovski rajoonis on 121 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Meštšovski linn) ja nelja külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Serena ja Tureja.

## Viited
Barjatino rajoon

**Barjatino rajoon** (vene keeles *Барятинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti keskosas. Rajooni keskus on Barjatino asula.

Rajoon piirneb põhjas Smolenski oblastiga, kirdes Mossalski rajooniga, idas Meštšovski rajooniga, kagus Suhhinitši rajooniga, lõunas Kirovi rajooniga ja läänes Spass-Demenski rajooniga.

Rajooni pindala on 1110,3 km². Elanike arv oli 2012. aastal 6249, 2009. aastal 5307 ja 2002. aastal 6614.

Barjatino rajoonis on 103 asulat, mis kuuluvad viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Nerutš, Užat, Vorona ja Degna.

## Viited
Necla Kelek

**Necla Kelek** (sündinud 31. detsembril 1957 İstanbulis) on tšerkessi päritolu, Türgis sündinud Saksa sotsioloog ja publitsist.

Ta sündis aastal İstanbulis. Aastal 1968 asus perekond ümber Saksamaale. Ta valmistus saama inseneriks, kuid õppis pärast majandust ja sotsioloogiat. Aastal 2001 kaitses ta Greifswaldi ülikoolis doktoriväitekirja islami naiste kasvatusprotsesside kohta, religioossuse tähtsuse kohta perekonnas ja Türgi päritolu õpilaste ühiskondlikus elus ning avaldas raamatu "Islam igapäevaelus".
Fairtrade

**Fairtrade** ehk **õiglane kaubandus** on kauplemisviis ja rahvusvaheline kokkulepe, mis toetab Aafrika, Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaade ebasoodsas olukorras olevaid väiketalunikke ja tootjaid. Õiglase kaubanduse eesmärgiks on tagada arenguriikide talunike ja tootjate majanduslik elujõulisus, sh tootjale kõiki kulusid kattev miinimumhind ja töölistele õiglase tasu. Õiglase kaubanduse raames kaubeldakse selliste toodetega, mida toodetakse arengumaades ja mille tootmisprotsessile on loodud rahvusvahelised standardid, näiteks kohv, kakao, tee, suhkur, šokolaad, troopiline puuvili, riis, kinoa, pähklid, õli, kuld, puuvill jms. 

## Õiglase kaubanduse ehk Fairtrade viis põhimõtet
* Õiglase hinna maksmine – tootjad saavad hinda, mis katab kõik tootmisega seotud kulud, tagab inimväärsed elutingimused ja mõistliku sissetuleku.
* Lapstööjõud on keelatud – kõik lapstööjõuvormid on keelatud, eriti kui need kahjustavad laste haridust või nende füüsilist tervist ja vaimset arengut.
* Inimväärsed töötingimused – istandustes, farmides, töötlemisettevõtetes ja teistes ettevõtetes töötavad inimesed töötavad inimväärsetes ja ohututes tingimustes ning saavad äraelamist võimaldavat töötasu.
* Kohalike kogukondade areng – lisaks miinimumhinnale makstakse tootjale ka hinnalisa ehk lisatasu, millest investeeritakse märkimisväärne osa tootjakogukondade arenguprojektidesse. Nende projektide hulka kuulub joogiveega varustamine, teede, haridus- ja tervishoiuasutuste ehitamine, koolihariduse ja kutseõppe ning tervishoiuga seotud kulude katmine, mikrorahastus jne.
* Keskkonnasäästlikkus – õiglase kaubanduse süsteem välistab kahjulikud põllumajanduskemikaalid ja GMO-d. Lisaks toetatakse selliseid tootmistehnoloogiaid, mis säilitavad väärtuslikke ökosüsteeme ning kaitsevad nii tootjate, tööliste kui ka tarbijate tervist.
## Fairtrade´i märgis ja selle tähendus
Fairtrade’i märgis antakse toodetele, mille terve tootmisahel on vastavuses õiglase kaubanduse organisatsiooni poolt kehtestatud standarditega: keelatud on orja- ja lapstööjõu kasutamine, tootmisel lähtutakse keskkonnasäästlikest põhimõtetest, toodete eest maksavad hulgiostjad kehtestatud miinimumhinda, töölistele makstakse õiglast tasu ning hinda on arvestatud ka lisatasu, millega toetatakse Fairtrade’i ühistuid ja kogukondi. Standardite täitmist kontrollitakse. Fairtrade'i märgist ei anta ettevõttele, vaid konkreetsele tootele, milles on kasutatud arenguriigist pärit toorainet.

## Vaata ka
*Õiglane kaubandus
*Õiglase kaubanduse märgis

## Viited
Aino Kolpakova

**Aino Kolpakova** (sündinud **Aino Valdek**; 8. september 1935 Järvakandi – 19. oktoober 2015 Mustvee) oli eesti luuletaja.

## Elulugu

Lapsepõlves elas Märjamaal ja osa lapsepõlvest veetis Pärnus. Aino Kolpakova oli August Sanga sugulane (ema onutütar). Õppis Arvo Valtoniga ühes klassis Märjamaa koolis, nende kooliõpetaja oli Harri Jõgisalu.  

Pärast ETKVL-i Kooperatiiv-Kaubanduse Kooli lõpetamist 1952. aastal suunati tööle Mustveesse, kus abiellus Ivan Kolpakoviga (1932-2017), kellega rajas koos rajas kodu ja kasvatas üles kaks last. Töötas kuni pensionini kaubanduses, tegeles asjatundlikult köögiviljade kasvatamisega.  

Pensionieas osales kultuuriseltsi Pritšudje üritustel, kus esines oma loominguga. Luuletamine oli tema suurim harrastus, mis sai alguse kooliajast. Luulepisiku päris ta oma vanaema Liisa Kalmetilt. 

Aino Kolpakova on maetud Mustvee kalmistule. 

## Looming
Aino Kolpakova luulevihik "Minu hinges, minu südames" ilmus 2006. aastal.

## Viited

## Välislingid
* http://ainokolpakova.blogspot.com.ee Blogi Aino Kolpakova loomingust
Juhnovi rajoon

**Juhnovi rajoon** (vene keeles *Юхновский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Juhnovi linn.

Rajoon piirneb põhjas Iznoski rajooniga, idas Dzeržinski rajooniga, kagus Babõnino rajooniga, lõunas Meštšovski rajooniga, edelas Mossalski rajooniga ja läänes Smolenski oblastiga.

Rajooni pindala on 1333 km². Elanike arv oli 2012. aastal 12 337, 2009. aastal 12 800, 2002. aastal 14 447 ja 1931. aastal 57 636.

Juhnovi rajoonis on 136 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Juhnovi linn) ja kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Ugra, Sohna ja Remež.

## Viited
Viljandi vana veetorn

**Viljandi vana veetorn** on endine veetorn Viljandi linnas, mis tänapäeval on kasutusel vaatetornina. Torn on Viljandi silueti oluline osa.

Torn asub Johan Laidoneri platsi ja Viljandi raekoja esise väljaku ääres aadressil Johan Laidoneri plats 5c. Torni kõrgus on 30 m, selle alumine osa on punastest tellistest silinder ja ülemine osa puidust kaheksakandiline, väikeste akendega tahukas.

## Ajalugu
Viljandi oli üks esimesi Eesti linnu, mis sai veevärgi ja kanalisatsiooni. Veetorn ehitati 1911. aastal ja vett pumbati selle reservuaari Viljandi järve ääres, praeguse linnastaadioni ees asunud 134 m sügavusest puurkaevust. Paagi maht oli 100 m³ ja see valmistati kohalikus Uno Pohrti masinavabrikus. Veetorni aastane läbikäik oli 150 000 m³. Veetorn tegutses kuni 1962. aasta septembrini, mil tegevus anti täielikult üle uuele veetornile Carl Robert Jakobsoni tänaval. Pärast seda seisis torn kasutuseta kuni 1996. aastani, mil amortiseerunud ja viltuvajunud tornikiiver maha tõsteti. 1999. aastal tõsteti annetuste toel valminud uus tornikiiver praegusele asukohale. Veetorni vaatetorniks renoveerimine lõppes 2001. aastal.

## Vaatetorn
Alates 2001. aastast on torn kasutusel vaatetornina, sellest avanevad vaated Viljandi vanalinnale ja Viljandi ürgorule koos Viljandi järvega. Torni kolmel korrusel asub püsinäitus linna lähemast ajaloost.


Viljandi water tower.jpg|Veetorn pildistatuna Johan Laidoneri platsilt
Lutsu tänav, viljandi.jpg|Veetorn pildistatuna Lutsu tänavalt
Viljandi linnavalitsuse hoone ja vana veetorn.JPG|Viljandi raekoda ja veetorn pildistatuna Oru tänavalt
Viljandi vanalinn, veetorn..JPG| Veetorni esine tänav (Johan Laidoneri plats)
Viljandi järv 2010.JPG|Viljandi järv pildistatuna Viljandi vanast veetornist


## Viited

## Välislingid
* Viljandi Vana veetorn Viljandi muuseumi kodulehel
Narma

**Narma** on eesti perekonnanimi.

Johannes Varese valitsuse majandusminister Juhan Nihtig muutis 29. juulil 1940 oma perekonnanime Narmaks ja laskis oma uue perekonnanime kanda perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 408 all.

Nime kandjad on olnud:
*Juhan Narma (1888–1942)
Dzeržinski rajoon (Kaluga oblast)

**Dzeržinski rajoon** (vene keeles *Дзержинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti kesk-põhjaosas. Rajooni keskus on Kondrovo linn.

Rajoon piirneb põhjas Medõni rajooniga, idas Malojaroslavetsi rajooniga, kagus Kaluga lähiümbrusega, lõunas Babõnino rajooniga, läänes Juhnovi rajooniga ja loodes Iznoski rajooniga.

Rajooni pindala on 1290 km². Elanike arv oli 2012. aastal 60 188, 2009. aastal 59 846 ja 2002. aastal 61 159.

Dzeržinski rajoonis on 167 asulat, mis kuuluvad nelja linnaasunduse (Kondrovo linna, Polotnjatõi Zavodi ja Tovarkovo alevite ning Pjatovski asula) ja neljateistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Ugra ja Izver.

## Viited