open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kärsa Kitse ohvriplats

**Kärsa Kitse ohvriplats** on Põlva maakonnas Põlva vallas Kärsa külas asuv endisaegne kalmistu ja ohvrikoht. Piirkond on arvele võetud arheoloogiamälestisena, kusjuures kultuurimälestiste riiklikus registris eristatud on kivikalmet (registrinumbriga 10964) ja kalmistut (registrinumbriga 10963). 

## Viited

## Välislingid
*
*
*
Martiros Sarjan

**Martiros Sarjan** (armeenia Մարտիրոս Սարյան; 28. veebruar (16. veebruar vkj) 1880 – 5. mai 1972 Jerevan) oli armeenia maalikunstnik ja graafik.

Martiros Sarjan sündis Nahhitševanis Doni ääres (tänapäeval osa Rostovist Doni ääres) üheksalapselises armeenlaste peres. Aastail 1897–1904 õppis Moskva maali-, raid- ja ehituskunstikoolis. Lisaks kohustuslikule kursusele täiendas end Konstantin Korovini ja Valentin Serovi juures.

Aastail 1901–1904 külastas oma kodumaad. 1900. aastatel esines näitustel koos Mir Iskusstva, Helesinine roos ja muude rühmituste liikmetega. Aastail 1910–1913 reisis Türgis, Egiptuses ja Iraanis.

Martiros Sarjan on maetud Komitasi-nimelisse panteoni.

## Viited
Coronelaps

***Coronelaps*** on  jämepeamadulaste alamsugukonna maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Coronelaps* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik: 
* *[[Coronelaps lepidus]]* (Reinhardt, 1861).

## Levila

Neid madusid võib roomamas kohata Brasiilias  Ceará, 
Espírito Santo, Minas Geraisi ja Rio de Janeiro osariigis.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Coronelaps lepidus]] seisuga 1.05.2015.*
Eutrachelophis

***Eutrachelophis*** on  jämepeamadulaste alamsugukonna maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Eutrachelophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Eutrachelophis bassleri]]* Myers & Mcdowell, 2014
* *[[Eutrachelophis steinbachi]]* (Boulenger, 1905).

## Levila

Neid madusid võib roomamas kohata Boliivias ja Peruus.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Eutrachelophis]] seisuga 1.05.2015.*
Muutusepimedus

**Muutusepimedus** on nägemistaju fenomen, mille sisuks on inimeste võimetus märgata suuri muutusi visuaalses stseenis. 

Efekt esineb, kui muutuste tekkimise ajal on nägemine lühiajaliselt häiritud. Muutusepimedus on sageli kasutuses eksperimentaalpsühholoogia uuringutes, võimaldades selle kaudu uurida inimtaju ja tähelepanu protsesse ning piiranguid.
Akste ristimänd

**Akste ristimänd** on Põlva maakonnas Põlva vallas Akste külas asuv ristipuuna kasutatud mänd. Mänd on võetud kaitse alla. 

## Viited

## Välislingid
*
*
Mäletjärve Annemäe ohvrikask

**Mäletjärve Annemäe ohvrikask** (ka *Mäletjärve kask, Annemäe kask*) on Tartu maakonnas Kastre vallas Mäletjärve külas Mäletjärve Annemäel asuv ohvripuuna kasutatud kask. Puu on võetud kaitse alla.

## Viited

## Välislingid
*
*
Counting Stars

"**Counting Stars**" ("Taevatähti loendades") on USA rokkansambli OneRepublic esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. 

Inglismaal on singlit müüdud üle 1 miljoni ja maailmas üle 7 miljoni eksemplari. Aprilli 2015 seisuga on loo "Counting Stars" muusikavideot YouTube'is vaadatud rohkem kui 760 miljonit korda.

## Video
* "Counting Stars" YouTube'i muusikavideo

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Counting Stars]] seisuga 1.05.2015.*

## Välislingid
* Laulu "Counting Stars" sõnad
İradə Rövşən

**İradə Rövşən** (**İradə Rövşən qızı Abdullayeva**, kirillitsas **Ирада Ровшан**) (15. mai 1968 Zaqatala – 30. september 2014 Şəki) oli Aserbaidžaani arhitekt ja arhitektuuriteadlane. 

Ta oli Aserbaidžaani Teaduste Akadeemia Şəki rajooni folkloristika ja rahvaloomingu teaduskeskuse labori juhataja, Aserbaidžaani Arhitektide Liidu liige.

Rövşəni peateos oli "Интерьер шекинских жилых домов (конец XVIII — начало XX вв)" ("Şəki elumajade interjöör 18. sajandi lõpust 20. sajandi alguseni"; Баку: Элм, 2008, aserbaidžaani ja vene keeles). Ta kogus Balakən-Şəki piirkonna folkloori ja rahvaloomingut.

## Tunnustus
* Aunimetus "Aasta võitja" (aserb. İlin qalibi; Şəki, 2008)

## Välislingid
* Азербайджанская наука понесла тяжелую утрату Izvestija
Gyiophis

***Gyiophis*** on veemadulaste sugukonna maoperekond.  

## Klassifikatsioon

Perekonda *Gyiophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:    
* *[[Gyiophis maculosa]]* (Blanford, 1881)
* *[[Gyiophis vorisi]]* (Murphy, 2007). 

## Levila

Neid madusid võib kohata ujumas Myanmari vetes. 

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Gyiophis ]] seisuga 1.05.2015.*
Fatima Lačević

**Fatima Lačević** (sündinud 22. mail 1943 Sarajevos) on Bosnia ja Hertsegoviina bosnialasest filosoof, filosoofia pedagoogika metodoloog ja esteetik.

1966. aastal lõpetas Lačević Sarajevo Ülikooli filosoofiateaduskonna. 1986. aastal kaitses ta samas magistritöö Danko Grlići kunsti ja esteetiliste seisukohtade seoste teemal ning 1990. aastal doktoriväitekirja Danko Grlići esteetikast. 

Ta töötas Sarajevo 2. gümnaasiumis. 1974. aastast oli ta Sarajevo Ülikooli filosoofia ja sotsioloogia teaduskonna õppejõud filosoofia pedagoogika metodoloogia vallas. 1994. aastal valiti ta abiprofessoriks, 1998. aastal dotsendiks ning 2004. aastal esteetikaprofessoriks. Ta õpetab Sarajevo Ülikooli muusikaakadeemias kunsti sotsioloogiat ja muusikaesteetikat. Ta on avaldanud artikleid teadusajakirjades Dijalog, Znakovi vremena, Pregled, Muzika ja Znak Bosne).

## Teoseid

* Marksizam i suvremena filozofija (u koautorstvu), Svjetlost, Sarajevo 1983, 176 lk.
* Marksizam i socijalističko samoupravljanje sa izborom tekstova, za IV razred srednjeg usmjerenog obrazovanja (koautori: Omer Ibrahimagić, Muslija Muhović), Sarajevo 1983.
* Estetika (S odabranim tekstovima iz historije estetike), Za srednje umjetničke škole, Federacija Bosne i Hercegovine, Ministarstvo obrazovanja, nauke, kulture i sporta i Sarajevo Publishing, Sarajevo 1999, 189 lk.
* Estetsko i ontološko-gnoseološki horizont. Eseji o odnosu estetike i umjetnosti, Dom štampe, Zenica 2004, 199 lk.
* Portret misli estetičara Ivana Fochta (Filozofija i estetika pred tajnom umjetničkog bića), Filozofski fakultet, Sarajevo 2012 (e-raamat). 

## Kirjandus

* Spomenica 60. godišnjice Filozofskog fakulteta u Sarajevu (1950–2010), Filozofski fakultet, Sarajevo 2010, 77.
* Fatima Lačević
Kualatahan

***Kualatahan*** on veemadulaste sugukonna maoperekond.  

## Klassifikatsioon

Perekonda *Kualatahan* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:    
* *[[Kualatahan pahangensis]]* (Tweedie, 1946). 

## Levila

Neid madusid võib kohata ujumas Malaisias Pahangi osariigi vetes. 

## Viited

## Kirjandus
* Murphy & Voris, 2014 :A Checklist and Key to the Homalopsid Snakes (Reptilia, Squamata, Serpentes), with the Description of New Genera'', Fieldiana: Life And Earth Sciences, nr 8, lk 1-43

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Kualatahan pahangensis]] seisuga 1.05.2015.*
Uno Veering

**Uno Veering** (sündinud 27. oktoobril 1949) on Eesti riigiametnik.

Ta lõpetas 1969. aastal Tallinna Polütehnikumi automaatika ja telemehaanika aparatuuri tootmise erialal ja 1978. aastal kiitusega Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

18. aprillist 1995 kuni 24. märtsini 1999 oli ta Eesti riigisekretär.

Uno Veering on töötanud muu hulgas Keskkonnaministeeriumi asekantsleri ja Keskkonnainspektsiooni peadirektori asetäitjana.

## Viited
Madal pae

**Madal pae** on paljand Ahja jõe paremkaldal Saesaare paisjärve ääres.

Madal pae paikneb Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealal, umbes 200 meetrit Oosemäest allavoolu. Madal pae on kuni 4 meetrit kõrge ja 100 meetrit pikk Burtnieki lademe Härma kihistiku põimkihiline liivakivipaljand. Madal pae asub lamedal kaldakõrgendikul ja laskub järsu seinana vette.

Paljand on vaadeldav jõelt ja vastaskaldalt.

## Viited
Viies element

**"Viies element"** (inglise "The Fifth Element", prantsuse "Le Cinquième Élément") on prantsuse filmilavastaja Luc Bessoni 1997. aastal valminud mängufilm.
Patricia Rhomberg

**Patricia Rhomberg** (sündinud 15. septembril 1953 Viinis Austrias) on Austria endine pornonäitlejanna, kes tegutses peamiselt 1970. aastatel.

Ajal, mil Rhomberg tutvus Saksa filmirežissööri Hans Billianiga ja hakkas arenema nende suhe, töötas ta meditsiiniõena. 1975. aastal mängis ta esimeses täispikas Saksa pornofilmis "Bienenstich im Liebesnest" (selle *softcore*-versioon kandis pealkirja "Im Gasthaus zum scharfen Hirschen" või "Zimmermädchen machen es gerne"). Selle režissöör oli Billian ning Rhomberg mängis Graziella Schilli, naist, kes jälitab oma petvat eakamat abikaasat. Selles filmis ei osalenud Rhomberg otseselt seksistseenides, tema kõige otsesem seksuaalne tegevus oli lühike *[[footjob]]*.

1976. aastal andis Billian Patricia Rhombergile esimese peaosa (osalt sobiva murdetausta tõttu). Selleks oli roll ajaloolise Viini prostituudi Josefine Mutzenbacherina. klassikalises pornofilmis "Josefine Mutzenbacher – Wie sie wirklich war" (ka "Sensational Janine"), Rollis, millega ta võitis tuntuse Saksamaal, oli Rhomberg vahekorras kümne mehega (saksakeelses lühendatud DVD-versioonis kaheksaga), sealhulgas tema võõrasisa mänginud Frithjof Klausen, ning kahel juhul piirdus ta fellatio või *[[handjob]]*'iga. Romaanis, millel film põhineb, oli Josefine 14-aastane, kuid filmis pole nime mainitud. Jim Holliday on nimetanud seda filmi "parimaks ja täpseimaks mitmest filmist, mis on valminud legendaarse Viini kupeldaja Josephine Mutzenbacheri elu ja seikluste ainetel" ning oma "kõigi aegade lemmikuks" välismaiste (mitte-USA) pornofilmide seas. "Sensational Janine" oli "kõige edukamate välismaiste x-kategooria filmide seas, mis on tehtud teispool Atlandi ookeani" ja "tänapäeval peetakse seda üheks kõigi aegade parimaist pornofilmidest".

1977. aastal oli Patricia Rhomberg taas peaosas. Seekord mängis ta filmis "Kasimir der Kuckuckskleber" Larissa Holmi, "lustlikku" noort naist, kes sõlmib Kasimir Zwickelhuberiga (näitleja Sepp Gneißl) kokkuleppe prostitutsiooniks, et maksta võlgu. Sel perioodil mängis ta ka paljudes Billiani lühifilmides, nagu "Venus in Seide" ja "Schwarzer Orgasmus", mis olid esimeste Saksa pornofilmide seas, kus osales eri rassidest näitlejaid.

Lisaks näitlemisele töötas Rhomberg teiste Billiani filmide juures abilisena. Ta tegi lühirolli filmis "Heiße Locher, geile Stecher", mis nähtavasti filmiti enne filmi "Josefine Mutzenbacher ... wie sie wirklich war?" või isegi enne filmi "Bienenstich im Liebesnest", kuid linastus palju hiljem.

1978. aastal läks ta Billianist lahku ja pöördus tagasi varasema elukutse juurde.

## Filme
Kõigi Patricia Rhombergi filmide režissöör oli Hans Billian.
* Lühifilmid, u 1975:
** "Die Bühne"
** "Hexy l'amour"
** "Im Brummi bumst's sich besser"
** "Sanitätsgefreiter Neumann"
** "Schwarzer Orgasmus"
** "Venus in Seide"
** "Wie rettet man eine Ehe?"
** "Die Wirtin von der Lahn"
* 1975 – "Im Gasthaus zum scharfen Hirschen" (ka "Bienenstich im Liebesnest" või "Zimmermädchen machen es gerne")
* 1979 – "Heiße Löcher, geile Stecher" (*cameo*)

## Viited
Andrew Wiggins

**Andrew Christian Wiggins** (sündinud 23. veebruaril 1995 Torontos) on Kanada elukutseline korvpallur, kes mängib 2020. aastast NBA klubis Golden State Warriors. 

## Karjäär
Enne NBA-sse siirdumist mängis Wiggins Kansase ülikooli korvpallimeeskonnas.

2014. aastal valiti Wiggins NBA *draft*'ist esimesena Cleveland Cavaliersi, kust ta vahetati paar kuud hiljem Kevin Love'i vastu Minnesota Timberwolvesi. 

2015. aastal valiti debüüthooajal keskmiselt 16,9 punkti ja 4,6 lauapalli toonud Wiggins NBA aasta parimaks uustulnukaks.

Wigginsi senise karjääri resultatiivseim oli 2016/17. hooaeg, mil ta viskas keskmiselt 23,6 punkti mängus.

2020. aasta veebruaris vahetati Wiggins D'Angelo Russelli vastu Golden State Warriorsi.

## Saavutused
* NBA aasta parim uustulnuk (2015)
* NBA uustulnukate sümboolne esiviisik (2015)

## Vaata ka
* NBA drafti esimeste valikute loend

## Viited

## Välislingid
* 
*Andrew Wiggins – NBA.com
*Andrew Wiggins – Basketball-Reference.com
Michael Hutchence

**Michael Kelland John Hutchence** (22. jaanuar 1960 Sydney – 22. november 1997 Sydney) oli Austraalia muusik, ansambli INXS laulja.

1996. aasta juulis sündis tema ja telesaatejuhi Paula Yates'i tütar Heavenly Hiraani Tiger Lily. 1997. aasta 22. novembri hommikul leiti Hutchence Sydney hotellitoas surnuna. Politsei teatel tegi ta enesetapu. Paula Yates suri heroiini üledoosi tagajärjel 2000. aastal.
Nikre talu kalmistu

**Nikre talu kalmistu** on kalmistu Kullamaa kihelkonnas Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Maidla külas Märjamaa vallas Rapla maakonnas.

Kalmistu rajati Nikre talu maadele, selle omanik oli perekond Einberg (eestistatuna Eenpere). Kalmistu rajas taluomanik Aleksander Eenpere (kuni 1938 Einberg) arvatavasti 1920. aastal, kui suri tema abikaasa Eudoxia Einberg.

Kalmistu pindala on 0,03 ha, sellele on teadaolevalt maetud 6 lahkunut.

## Kalmistule maetuid
*1920 – Eudoxia (Jevdokia) Einberg (sündinud Koch; 1887–1920), Aleksandri abikaasa
*1928 – Karl Koch (1855–1928), Eudoxia isa ja Aleksandri äi
*1963 – Aleksander Eenpere, endine taluomanik
*1966 – Rita Korbi (sündinud Einberg; 1909–1966), Aleksandri tütar
*1937 - Ida Margaretha Johanna Koch (Breede) (1854 - 1937), Eudoxia ema ja Alexandri ämm
*? - ?

## Kirjandus
*Taavi Pae. "Eenpere perekonnakalmistu". // Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Lembitu Tarang. "Rehemäe kalmistu". Läänemaa kalmistud I. // Kullamaa Kihelkonnamuuseumi Toimetised II. Kullamaa 2011. Lk 77 ja 94
*Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 51

## Välislingid
*
Julian Stryjkowski

**Julian Stryjkowski** (sünninimi **Pesach Stark**; 27. aprill 1905 Strõi – 8. august 1996 Varssavi) oli juudi rahvusest Poola kirjanik ja ajakirjanik.

Julian Stryjkowski sündis tol ajal Austria-Ungari keisririigi koosseisu kuulunud Strõis (alates 1918. aastast Poola, tänapäeval Ukraina territooriumil) hassiidlikus juudi perekonnas. Ta lõpetas 1932. aastal Lwówi Ülikooli poola keele ja kirjanduse teaduskonna. Ülikooli lõpetamise järel töötas ta poola keele õpetajana.

Esialgu oli ta maailmavaatelt sionist, kuid 1934. aastal astus ta Lääne-Ukraina Kommunistlikku Parteisse. Kommunistliku propaganda tegemise eest vangistati ta 1935. aastal. 1936. aastal ta vabanes ja asus elama Varssavisse, kus töötas ajakirjaniku ja teenistujana.

Kui Saksamaa 1939. aasta septembris Poolale kallale tungis, põgenes Stryjkowski Punaarmee hõivatud Poola idaossa. Lvivis töötas ta poolakeelse ajalehe Czerwony Sztandar (Punalipp) toimetuses. Pärast Saksamaa kallaletungi Nõukogude Liidule põgenes ta Nõukogude tagalasse ja töötas esialgu Taškendis tehasetöölisena. Varsti kutsuti ta Moskvasse, kus töötas Poola Patriootide Liidu ajalehe Wolna Polska (Vaba Poola) toimetuses ajakirjanikuna. Sel ajal võttis ta kasutusele pseudonüümi Julian Stryjkowski, millest sai mõni aeg hiljem ka ta kodanikunimi.

1946. aastal pöördus Stryjkowski Poolasse tagasi ja temast sai Poola Pressiagentuuri Krakówi osakonna juhataja. Aastatel 1949–1952 juhatas ta sama agentuuri Rooma bürood. 1952. aastal oli ta sunnitud Poolasse tagasi pöörduma ja temast sai kirjandusajakirja Twórczość (Looming) proosaosakonna juhataja. Sellel ametikohal töötas ta kuni pensionile jäämiseni 1978. aastal.

Esialgu oli Stryjkowski küllalt kommunismimeelne, kuid vähehaaval muutus ta üha režiimikriitilisemaks. 1966. aastal astus ta Poola Ühendatud Töölisparteist välja. 

Eesti keeles on 1973. aastal ilmunud Julian Stryjkowski jutustus "Siirius".

## Viited
Antanas Valionis

**Antanas Valionis** (sündinud 21. septembril 1950 Zabieliškises Kėdainiai rajoonis) on Leedu poliitik ja diplomaat.

Aastatel 2000–2006 oli ta Leedu välisminister. Tema ametiajal liitus Leedu Euroopa Liidu ja NATO-ga ning ta aitas arendada Balti riikide koostööd.

4. oktoobril 2004 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Leedu välisministrina.

## Viited
Antanas Vinkus

**Antanas Vinkus** (sündinud 25. detsembril 1942 Kretingas) on Leedu poliitik ja diplomaat.

Ta on olnud Leedu suursaadik Eestis.

## Tunnustus

* 2004 Valgetähe II klassi teenetemärk
* 2006 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
* 2006 Saare maavalitsuse teeneteplaat

## Viited
Arūnas Kundrotas

**Arūnas Kundrotas** (sündinud 5. märtsil 1963 Pasvalysi rajoonis) on Leedu poliitik.

Ta oli aastatel 2001–2008 Leedu keskkonnaminister.

29. märtsil 2001 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Leedu keskkonnaministrina.

## Viited
Benediktas Juodka

**Benediktas Juodka** (sündinud 13. jaanuaril 1943 Utenas) on Leedu biokeemik ja poliitik.

Ta oli aastatel 2001–2012 Vilniuse Ülikooli rektor.

2012–2016 oli ta Leedu Seimi liige.

4. oktoobril 2004 anti talle Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Vilniuse Ülikooli rektorina ja ühtlasi Eesti-Leedu teaduskoostöö arendajana.

## Viited
Gunter Pleuger

**Gunter Pleuger** (sündinud 25. märtsil 1941 Wismaris) on Saksamaa diplomaat.

Ta on olnud Saksamaa välisministeeriumi riigisekretär.

7. novembril 2000 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Saksamaa välisministeeriumi riigisekretärina.

## Viited
Jaime Gama

**Jaime José de Matos da Gama** (sündinud 8. juunil 1947 São Migueli saarel) on Portugali poliitik.

Ta on olnud Portugali parlamendi president.

28. novembril 2005 anti talle Valgetähe I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Portugali parlamendi presidendina.

## Viited
Vilhelms Munters

**Vilhelms Munters** VR I/3 (ka *Wilhelm Munter* ja *Wilhelm Munters*; 25. juuli 1898 Riia – 11. jaanuar 1967 Riia) oli eesti-baltisaksa päritolu Läti poliitik ja diplomaat.

1925. aastal anti talle Vabadusristi I liigi 3. järk, tunnustades tema tööd ohvitseri asetäitjana. 1934 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk. Tegi karjääri Läti välisministeeriumis, oli aastatel 1936–1940 Läti Vabariigi välisminister. 

1940 deporteeriti Venemaale, kus algul töötas õppejõuna, pärast Saksa-Nõukogude sõja puhkemist arreteeriti. Mõisteti vangi "aktiivse nõukogudevastase tegevuse" eest; vabastati pärast Stalini surma (1954). 

1960. aastatel elas taas Riias ja töötas Läti NSV Teaduste Akadeemias. Avaldas NSV Liidu ajakirjanduses nõukogudemeelseid artikleid.  

Vilhelms Munters on maetud Riia metsakalmistule.

## Viited
Tadeusz Iwiński

**Tadeusz Iwiński** (sündinud 28. oktoobril 1944 Piastówis Pruszkówi maakonnas Masoovia vojevoodkonnas) on Poola poliitik.

18. märtsil 2002 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola peaministri kantselei riigisekretärina.

## Viited
Mintonophis

***Mintonophis*** on veemadulaste sugukonna maoperekond.  

## Klassifikatsioon

Perekonda *Mintonophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:    
* *[[Mintonophis pakistanicus]]* (Mertens, 1959). 

## Levila

Neid madusid võib kohata ujumas Pakistani vetes ja Induse jões.

## Viited

## Kirjandus
* Murphy & Voris, 2014 :A Checklist and Key to the Homalopsid Snakes (Reptilia, Squamata, Serpentes), with the Description of New Genera'', Fieldiana: Life And Earth Sciences, nr 8, lk 1-43

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Mintonophis pakistanicus]] seisuga 2.05.2015.*
Miralia

***Miralia*** on veemadulaste sugukonna maoperekond.  

## Klassifikatsioon

Perekonda *Miralia* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:    
* *[[Miralia alternans]]* (Reuss, 1834). 

## Levila

Neid madusid võib kohata ujumas Indoneesias: Jaava, Sumatra, Bangka, Belitungi saare ja Kalimantani vetes.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Miralia alternans]] seisuga 2.05.2015.*
Jerzy Putrament

**Jerzy Putrament** (14. november 1910 Minsk – 23. juuni 1986 Varssavi) oli poola kirjanik, publitsist, diplomaat ja riigitegelane.

## Elulugu
Jerzy Putrament sündis Minskis vaesunud šlahtasse kuulunud perekonnas. 1920. aastate algul asus Putramentide perekond elama Poolasse. 1934. aastal lõpetas ta Wilnos Stefan Batori Ülikooli poola filoloogia erialal. Wilnos tegi ta kaastööd vasakpoolsetele ajakirjadele Poprostu ja Karta, mis tõi kaasa politseilise tagakiusamise.

Kui Saksamaa 1939. aasta septembris Poolale kallale tungis, põgenes Putrament Punaarmee hõivatud Lvivi. Ta tegi kaastööd 1941. aastal Lvivis ilmuma hakanud poolakeelsele ajakirjale Nowe Widnokręgi (Uued Horisondid). Pärast Saksamaa kallaletungi Nõukogude Liidule evakueerus Putrament tagalasse. Nowe Widnokręgi ilmus edasi – algul Moskvas, hiljem kaugemal tagalas, Putrament oli ajakirja kaastööline kuni 1943. aasta kevadeni. 1943. aastal astus ta formeeritavatesse Poola väeosadesse, võttes Poola I armee ohvitserina osa lahingutegevusest.

1944. aasta sügisel saabus Putrament tagasi Poolasse ja töötas Lublinis ajalehe Rzeczpospolita toimetuses. 1945–1947 oli ta Poola saadik Šveitsis ja 1948–1950 suursaadik Prantsusmaal. 1950. aastal pöördus Putrament Poolasse tagasi ja valiti Poola Kirjanike Liidu peasekretäriks, kellena ta töötas 1953. aastani. 1955–1956 ja 1959–1980 oli ta Poola Kirjanike Liidu aseesimees.

1954–1957 ja 1963–1973 oli ta Poola Maleliidu esimees. 1966–1971 oli ta ajakirja Miesięcznik Literacki peatoimetaja. 1972–1981 oli ta nädalalehe Literatura peatoimetaja. Lisaks sellele oli ta 1955–1968 filmikoondise Start kirjandusala juhataja.

Alates 1944. aastast oli ta Poola Töölispartei liige, pärast selle ümberkorraldamist 1948. aastal Poola Ühendatud Töölispartei liige. 1948–1964 oli ta Poola Ühendatud Töölispartei Keskkomitee liikmekandidaat ja 1964–1981 Keskkomitee liige. Lisaks sellele oli ta 1952–1961 Poola Seimi liige.

## Looming
Putramendi esimesed luuletused ilmusid ajakirjanduses 1932. aastal. Esimene luulekogu "Wczoraj powrót" ("Eilse tagasitulek") ilmus 1934. aastal. Luulekogu "Droga leśna" ("Metsatee") ilmus 1937. aastal. 1936. aastal avaldas ta uurimuse Boleslaw Prusi novellide kompositsioonist "Struktura nowel Prusa" ("Prusi novellide struktuur").

1946. aastal avaldas Putrament sõjanovellide kogu "Święta kulo" ("Püha kuul"). Esikromaan "Rzeczywistość" ("Tõelisus") ilmus 1947. aastal. 1952. aastal ilmus romaan "Wrzesień" ("September", eesti keeles ilmunud 1967. aastal), mis kujutab sõjasündmusi Poolas 1939. aastal. Romaanis "Rozstaje" (1954) ("Teelahkmed") kujutati sõjajärgset elu Poolas. 1961. aastal ilmus menukas satiiriline seiklusromaan "Arka Noego" ("Noa laev"). 1963. aastal ilmunud romaanis "Pasierbowie" ("Võõraslapsed") püstitas autor mitmeid võimu ja vastutusega seotud probleeme. 1964. aastal avaldatud romaanis "Odyniec" ("Tarvas") näitas Putrament ennast tugeva stilistina. 1965. aastal ilmunud romaanis "Puszcza" ("Laas") jutustatakse esimestest aastatest Poolaga ühendatud läänealadel.

## Viited
2015. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused

**2015. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused** olid 79. jäähoki maailmameistrivõistlused. Võistlused peeti Tšehhis 1.–17. mail 2015. Mängud toimusid  Prahas ja Ostravas.

Maailmameistriks tuli Kanada. Hõbemedali võitis Venemaa ja pronksmedali Ameerika Ühendriigid.

Turniiri kõige väärtuslikumaks mängijaks nimetati tšehh Jaromír Jágr, kes ühtlasi teatas oma loobumisest suurest spordist.

## Osalevad riigid

## Tulemused

### Alagrupiturniir
#### A-alagrupp

#### B-alagrupp

Lisaajal ja karistusvisete järel lõppenud mängude skoorid on kaldkirjas.

### Lõplik järjestus

## Välislingid
* Võistluste koduleht
Tadeusz Kutrzeba

**Tadeusz Kutrzeba** (15. aprill 1885 Kraków – 8. jaanuar 1947 London) oli Poola sõjaväelane.

1925 anti talle Vabadusristi I liik 2. järk, tunnustades teda Kõrgema Sõjakooli diplomandina (omandas koloneli auastme). 1932 anti talle Kotkaristi II klassi teenetemärk.

## Viited
What Makes You Beautiful

"**What Makes You Beautiful**" on Briti-Iiri poistebändi One Direction esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. 

"What Makes You Beautiful" tõusis kiiresti edetabelite tippu, 150 000 eksemplari müüdi läbi seitsme päevaga.  
 

## Viited

## Kirjandus
* "What Makes You Beautiful" laulu sõnad

## Video
* "What Makes You Beautiful" YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:What Makes You Beautiful]] seisuga 2.05.2015.*
Kornel Filipowicz

**Kornel Filipowicz** (27. oktoober 1913 Ternopil – 28. veebruar 1990 Kraków) oli poola kirjanik ja stsenarist.

Kornel Filipowicz sündis tol ajal Austria-Ungari Keisririigi koosseisu kuulunud Ternopilis (alates 1918. aastast Poola, tänapäeval Ukraina territooriumil). 1923. aastal kolis pere Cieszynisse, kus Kornel Filipowicz elas kuni gümnaasiumi lõpetamiseni 1932. aastal. 

Seejärel õppis ta Krakówis Jagellooni Ülikoolis bioloogiat. Aastatel 1936–1939 oli ta ajakirja Nasz Wyraz toimetaja.

Teise maailmasõja ajal langes Kornel Filipowicz 1939. aasta septembris Saksa vägede kätte sõjavangi, kuid ta õnnestus varsti vangilaagrist põgeneda. Gestapo tabas ta 1944. aastal ja hoidis teda koonduslaagrites.

Pärast Teist maailmasõda elas Kornel Filipowicz Krakówis, kus tegutses vabakutselise kirjanikuna. 1975. aasta detsembris kirjutas ta alla 59 intellektuaali kirjale, millega protesteeriti konstitutsioonimuudatuste vastu.

Eesti keeles on 1966. aastal ilmunud Kornel Filiopowiczi lühiromaan "Antikangelase päevik" (poola keeles "Pamiętnik antybohatera", 1961) ja 1975. aastal "Kolm mikroromaani".

## Viited

## Välislingid
*
Püha allikas (täpsustus)

**Püha allika** nime kannab mitu Eesti allikat:
*Püha allikas (ka Kuremäe Ohvriallikas) on Ida-Viru maakonnas Illuka vallas
*Püha allikas (ka Koila linnamäe allikas) on Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas
*Püha allikas (ka Ohtu Püha allikas) on Harju maakonnas Keila vallas
*...

## Vaata ka
*Hiieallikas
*Hiieallikas (täpsustus)
Yves Rosseel

**Yves Rosseel** on Belgia Genti Ülikooli psühholoogia ja haridusteaduste teaduskonna andmeanalüüsi osakonna kaasprofessor. Tema peamisteks uurimishuvideks on aju piltdiagnostika andmete analüüs, seotus ja põhjuslikkus, ja struktuurivõrrandite modelleerimine. Ta on loonud ja haldab R-i vabavaralist lisapaketti lavaan, mis võimaldab struktuurivõrrandite modelleerimist. Lavaan on lühendatud versioon sõnadest *latent variable analysis*.

## Seos Eestiga
Aprillis 2015 viis Yves Rosseel käitumis-, sotsiaal- ja terviseteaduste doktorikooli raames läbi kolmepäevase kursuse struktuurivõrrandite modelleerimist (ingl. k. *structural equation modeling* ehk SEM) R-i lisapaketti lavaan kasutades.

## Vaata ka
* R

## Viited

## Välislingid
* http://lavaan.ugent.be/index.html - lavaan paketi koduleht
* http://www.jstatsoft.org/v48/i02/ - ametlik lavaani tutvustav artikkel
Grammatilised vahendid

**Grammatilised vahendid** on keelelised vahendid, mis seovad leksikaalsed vahendid üheks funktsionaalseks tervikuks - lauseks või lause moodustajaks. 
 
Lause moodustajad on lauses üksteisega grammatiliselt seotud. Neid seoseid nimetatakse grammatilisteks seepärast, et neid vormistavad grammatilised vahendid. 

## Eesti keel
Grammatilisi vahendeid on viit liiki:
* leksikaalgrammatilised vahendid: abisõnad, nt kaas- või sidesõnad, ka osa asesõnu;
* morfoloogiliste kategooriate tunnused ehk muutetunnused, s.o  
** noomeni arvu- ja käändetunnused 
** võrdlusastmete tunnused, 
** verbi arvu-, isiku-, aja-, kõneviisi-, tegumoe- ja kõneliigitunnused,  
** infiniitsete verbivormide tunnused; 
* osa tuletusliiteid, nt kausatiivi- ja refleksiiviliiteid; 
* prosoodilised vahendid: intonatsioon ja rõhk;
* sõnajärg.

Grammatilised vahendid väljendavad situatsiooni komponentide semantilisi tüüpe ehk üldisi tähendusi ('kes', 'kellele', 'kuhu', 'kuidas' jms). Seaduspärasusi, kuidas grammatilised vahendid ühendavad leksikaalsed vahendid lauseks ja lause moodustajaks, kirjeldab süntaks ehk lauseõpetus. 

## Kirjandus
*Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. 5-6.
*Mati Erelt. Eesti keele lauseõpetus. Sissejuhatus. Öeldis, Tartu ülikooli eesti keele osakonna preprindid 4. Tartu Ülikool. 2013. 12-13.
Jerzy Stefan Stawiński

**Jerzy Stefan Stawiński** (1. juuli 1921 Zakręt – 12. juuni 2010 Varssavi) oli poola kirjanik, stsenarist ja filmilavastaja.

Teise maailmasõja ajal osales Jerzy Stefan Stawiński põrandaaluses vastupanuliikumises ja võttis osa Varssavi ülestõusust. Ta langes Saksa vägede kätte vangi. Sõjavangist vabastamise järel võitles ta läänerindel Poola väeüksuste koosseisus.

1952. aastal lõpetas Jerzy Stefan Stawiński Varssavi ülikooli õigusteaduskonna. 1950–1954 töötas ta Poola riiklikus kirjastuses Państwowy Instytut Wydawniczy. Ta mängis olulist rolli Poola filmikoolkonna kujunemisel ühe olulisema stsenaristina. 1957–1965 oli ta filmikoondise "Kamera" kirjandusala juhataja. Hiljem lavastas ta ka ise mitmeid filme. 1972–1974 oli ta kunstiline juht filmikoondises "Panorama" ja 1977–1981 kirjandusala juhataja filmikoondises "Iluzjon".

Eesti keeles on 1965. aastal ilmunud Jerzy Stefan Stawiński jutustus "Adami jälil" (poola keeles "Pogoń za Adamem", 1964).

## Viited

## Välislingid
*
Tatarka

**Tatarka** on alev (töölisasula) Valgevenes Mahiloŭ oblastis Asipovičy rajoonis.

XIX sajandi teisel poolel oli Tatarka küla Babrujski maakonnas. Aastal 1873 hakkas seda läbima Liibavi-Romno raudtee. 1930. aastatel hakkas asula kasvama, kui sinna rajati turbatööstus. 14. mail 1949 sai Tatarkast alev.

Lisaks turbatööstusele on Tatarkas veel õmblustsehh ja metsamajand.
Subsessor

***Subsessor*** on veemadulaste sugukonna maoperekond.  

## Klassifikatsioon

Perekonda *Subsessor* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:    
* *[[Subsessor bocourti]]* (Jan, 1865). 

## Levila

Neid madusid võib kohata ujumas Vietnami, Tai, Kambodža ja Malaisia (poolsaar) vetes.

## Viited

## Kirjandus
* Murphy & Voris, 2014 :A Checklist and Key to the Homalopsid Snakes (Reptilia, Squamata, Serpentes), with the Description of New Genera'', Fieldiana: Life And Earth Sciences, nr 8, lk 1-43

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Subsessor bocourti]] seisuga 2.05.2015.*
Digitaalne levitamine

**Digitaalne levitamine** (inglise keeles *Digital distribution*) on infotehnoloogias, muusika-, filmi-, arvutimängutööstuses ja mujal kasutatav teenustekompleks, mille käigus toimub interneti vahendusel mitmesuguse digitaalselt salvestatud info allalaadimine, edastamine ja jaotamine, salvestamine ja sellega seonduva haldamine. 

Digitaalse levitamise ja allalaadimisega seoses ei toimu info edastamine ja vastuvõtmine füüsilisel kujul, näiteks DVD-l. 

Digitaalse levitamise vahendusel saab edastada digitaalseid multimeediafaile, osta digitaalseid kaupu, nagu e-raamatuid, MP3-vormingus muusikafaile, videofaile, arvutimänge jpm. 

## Termin
Digitaalne levitamise kohta on käibel ka terminid *Electronic Software Delivery* ('elektrooniline tarkvara allalaadimine'), *Electronic Software Distribution* ('elektrooniline tarkvara levitamine'), *Online Distribution* ('veebipõhine levitamine'), *Direct Download Service* ('otsepöördusega allalaadimine') jt.

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:en:Digital Distribution]] seisuga 2.05.2015.*
Ametüstpüüton

**Ametüstpüüton** (*Liasis*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Varem (kuni 1993) kuulusid maoperekonda ka liigid rõngaspüüton ja *[[Apodora papuana]]*. 

Ametüstpüütonite perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Liasis fuscus]]* (Peters, 1873),
* *[[Liasis mackloti]]* (Duméril & Bibron), 1844,
* *[[Liasis olivaceus]]* (J. E. Gray, 1842),
* *[[Liasis papuana]]* (Peters & Doria, 1878).

## Levila

Need kägistajamaod on levinud Austraalias ja Paapua Uus-Guineas.  

## Kirjeldus

Ametüstpüütonite perekonna emased maod on munejad ja osade autorite järgi esineb neil teatud määral ka vanemlikku hoolivust: nad valvavad, kaitsevad ning soojendavad (hauduvad) munetud mune. 
 
## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBios
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

## Videod
*Nature World Newsi video: ''Python Devours Crocodile in Australia'', veebiversioon (vaadatud 06.03.2014)
  
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Liasis]] seisuga 22.12.2013.*
Valdo Lust

**Valdo Lust** (sündinud 20. detsembril 1973 Tallinnas) on eesti vaimulik, Politsei- ja Piirivalveameti peakaplan.

Ta lõpetas 1992. aastal Jakob Westholmi Keskkooli. Aastatel 1993–1995 õppis ta Tartu Teoloogia Akadeemias (ei lõpetanud). Aastatel 1995–2001 Usuteaduse Instituudis ja 2006–2007 Usuteaduse Instituudis ja selle juures olevas pastoraalseminaris BA (bakalaureuse) astmega. Ta kuulub akadeemiliselt korporatsiooni Fraternitas Liviensis. Aastatel 2005–2007 õppis ta Leicester College'is inglise keelt (ESOL). Aastatel 2007–2008 õppis ta Sisekaitseakadeemia Politseikolledži Politseikoolis. 2012. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis religiooniantropoloogia alal magistritöö. Ta ordineeriti 10. mail 1997 diakoniks ja 11. juulil 2008 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1997–1999 Laatre koguduse diakon; 1997–2003 ja 2004–2005 Rõngu koguduse diakon; 2003 ja 2005–2006 oli ta E.E.L.K. teenistuses Inglismaal. Aastatel 2008–2010 oli ta Lõuna prefektuuris politseikaplan ning 2010. aastast on ta politsei- ja piirivalvekaplan. 
Alates juunist 2016 on ta Politsei- ja Piirivalveameti peakaplan.

Lisaks oli ta aastatel 1995–1996 Laatre Algkooli usuõpetuse õpetaja; 1996–1997 Valga linnavalitsuse linnahooldusameti peaspetsialist ja 2001–2002 Tallinna linnavalitsuses abilinnapea abi. 

Aastatel 2003–2004 oli ta Rõngu vallavolikogu liige ja aastatel 2003–2005 ühtlasi Rõngu vallavolikogu hariduskomisjoni liige.

Ta on 2001. aastast Kaitseliidu liige, Tartu maleva akadeemilise malevkonna kaplan. Tema sõjaväeline auaste on  reservlipnik, politseiline auaste on  politseikolonelleitnant  (2024. aastast). 

## Isiklikku
Ta on ristitud ja leeritatud 1992. aastal Tallinna Jaani koguduses.

## Tunnustus
* 2001 – Forseliuse Seltsi medal ("Wastne Testament 1686")
* 2016 – EELK Teeneteristi III järk
* 2016 – Politsei- ja Piirivalveameti aasta kolleeg
* 2018 – Politsei teenistusrist 10 teenistusaasta eest (2018)
* 2021 – Politsei- ja Piirivalveameti Lõuna prefektuuri aasta kolleeg
* 2022 – Politsei teeneteristi kuldmedal

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Eestis teenivad vaimulikud: seisuga 1. juuli 2013. Koostanud Kristjan Luhamets ja Ülle Keel. EELK Konsistoorium, Tallinn 2013.
Maithripala Sirisena

**Pallewatte Gamaralalage Maithripala Yapa Sirisena** (singali keeles පල්ලෙවත්‍ත ගමරාළලාගේ මෛත්‍රීපාල යාපා සිරිසේන, tamili keeles பல்லேவத்த கமராளலாகே மைத்திரிபால யாப்பா சிறிசேன; sündinud 3. septembril 1951) on Sri Lanka poliitik. Ta oli 9. jaanuarist 2015 kuni 18. novembrini 2019 Sri Lanka president.
Jalizava

**Jalizava** (poola keeles Jelizawa) on alev (töölisasula) Valgevenes Mahiloŭ oblastis Asipovičy rajoonis. Alev asub Biarezina jõe ääres, 106 kilomeetri kaugusel oblastikeskusest Mahiloŭst ja 28 kilomeetri kaugusel rajoonikeskusest Asipovičyst. Jalizava asub mereopinnast 151 meetri kõrgusel.  

Alevis on klaasivabrik, seda läbib Mahiloŭ ja Asipovičy vaheline raudtee. 

XIX sajandil rajati sinna Wielopolskitele kuulunud mõis, omaniku eesnime Eliza järgi sai nime ka asula. Aastal 1900 hakati seal töötlema metsa, valmistama parketti ja laudu, ühtlasi kujunes Jalizava aleviks. Aastal 1912 valmis sealne klaasivabrik. 15. juulil 1935 sai Jalizavast töölisasula.

Aastal 1939 elas Jalizavas 303 juuti. Sõja ajal moodustati asulasse geto, 28. jaanuaril 1942 lasti sealsed juudid maha. 


Elizovo_from_P67_road_in_Belarus.jpg|Jalizava
Elizovo.JPG|Jalizava raudteejaam


## Tuntud elanikke
*Alaksandar Bahdanovič – Valgevene sõudja
*Andrej Bahdanovič – Valgevene sõudja
*Uładzimier Zinoŭski – Valgevene poliitik
*Ludmiła Chiejdarava – Valgevene kirjanik

## Viited

## Välislingid

*Jalizava kaardil
Günter Schabowski

**Günter Schabowski** (4. jaanuar 1929 Anklam – 1. november 2015 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane ja ajakirjanik.

Teda mäletatakse eelkõige 1989. aasta novembris pressikonverentsil antud improviseeritud vastuse järgi, mis aitas kaasa Berliini müüri langemisele.

## Elulugu
Günter Schabowski oli pärit plekksepa perekonnast. Kooliajal kuulus ta Hitlerjugendisse. Ta lõpetas gümnaasiumi 1946. aastal. Samal aastal astus ta Saksa Vabade Ametiühingute Koondise liikmeks ja töötas 1946–1947 vabatahtlikult selle organisatsiooni ajalehe Die freie Gewerkschaft toimetuses. Alates 1947. aastast oli ta Saksa Vabade Ametiühingute Koondise ajalehe Tribüne toimetaja.

1950. aastal astus Schabowski Saksa Vaba Noorsoo Liitu ja temast sai Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei liikmekandidaat. Partei liikmeks sai ta 1952. aastal. 1953. aastal sai ta ajalehe Tribüne peatoimetaja asetäitjaks. 1962. aastal lõpetas ta kaugõppes Leipzigi Ülikooli ajakirjanikuna. 1967–1968 täiendas ta ennast Moskvas Kõrgemas Parteikoolis.

Pärast Kõrgema Parteikooli lõpetamist suunati Schabowski tööle ajalehe Neues Deutschland toimetusse, kus ta töötas esialgu peatoimetaja asetäitjana ja 1978–1985 peatoimetajana (samaaegselt oli ta ka Saksa DV Ajakirjanike Liidu esimees).

1981. aastal sai Schabowski Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmeks. Alates 1981. aasta aprillist oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaat ja alates 1984. aasta maist Poliibüroo liige. 1985. aastal sai ta Berliini ringkonna parteiallorganisatsiooni juhiks.

9. novembril 1989 esines Günter Schabowski pressikonverentsil. Ta ei olnud ettevalmistatud materjalidega reisimisvabaduse kohta enne esinemist tutvunud ning sattus välisajakirjanike küsimusest segadusse. Ta vastas küsimusele "Kas inimesed saavad vabalt reisida ka Lääne-Berliini?" jaatavalt. Küsimusele "Millal hakkab reisivabadus kehtima?" vastas ta: "Minu teada kohe, viivitamatult". Need uudised edastati televisioonis ja ajendasid Berliini müüri langemise.

3. detsembril 1989 astus Günter Schabowski koos kogu Poliitbürooga ametist tagasi. 21. jaanuaril 1990 heideti ta Saksamaa Sotsialistlikust Ühtsusparteist välja.

1992–1999 töötas ta Rotenburg an der Fuldas ajalehe Heimat Nachrichten toimetajana. 1993. aastal algatati Schabowski suhtes kriminaalasi seoses Saksa DV-s toimunud kohalike valimiste võltsimisega. 1997. aastal tunnistati ta süüdi Saksa DV-st põgeneda püüdnud inimeste tulistamiseks käsu andmises ja talle määrati kolmeaastane vabaduskaotus. 1999. aasta detsembris asus ta vanglakaristust kandma. 2000. aasta septembris andis Berliini linnapea Eberhard Diepgen talle armu ja sama aasta detsembris vabastati ta vangistusest.

Elu lõpuperioodil elas Günter Schabowski Berliinis hooldekodus.

## Viited
Eduard Vilde nimeline kolhoos (Rakvere rajoon)

**Eduard Vilde nimeline kolhoos** oli kolhoos Rakvere rajoonis. Kolhoosi keskus asus Pajustis. 

Eduard Vilde nimeline kolhoos moodustati 26. detsembril 1950. aastal endiste Vinni kolhoosi (moodustatud 25. X 1948) ja Pajusti kolhoosi  (3. IV 1949) liitmise tulemusel. 1952. aastal liitus Vilde-kolhoosiga veel kolhoos "Uus Tee" (moodustatud 10. XII 1950). 

1952. aastal ühinesid E. Vilde nim. kolhoosiga Inju („Koit“), Koeravere („Majakas“), Meriküla („Üksmeel“) küla talupidajad. 

Kokku kasvas Ed. Vilde nim. kolhoos välja 11 väikesest kolhoosist: Vinni, Pajusti, “Majakas” (Koeravere), “Üksmeel” (Meriküla), “Koit” (Inju), “Võit” (Kadila I), Jüriöö” (Kadila II), “Sulev” (Tõnuvere), “Töötav Talupoeg” (Nurmetu), “Ühisjõud” (Leo), “Murrang” (Veadla). 

Tunduvalt suurenes majandi pindala 1978. aastal, kui likvideeriti Assamalla sovhoos ning Nurmetu, Kadila, Tõnuvere, Veadla ja Leo küla maad anti Eduard Vilde nimelisele kolhoosile. 

Majandi üldpindala oli 1988. aastal 8486 ha, millest haritavat maad oli 4646 ha.

E. Vilde nimeline kolhoos tegeles seakasvatuse, piimakarjakasvatuse, teravilja- ja kartulikasvatusega. Lisaks andsid tõhusa panuse majandi tulubaasi mitmed abiettevõtted: 1956. aastal rajatud karusloomafarm, 1959. aastal tärklisetööstus, 1962. aastal puidutöökoda, 1966. aastal kalamajand. 1979. aastast kuulus kolhoosile Võhu veinitsehh. 

Rahapalgale mindi majandis üle 1961. aastal. 

1967. aastal autasustati kolhoosi Tööpunalipu ordeniga. 

1960. aastal avas majand Pajusti alevikus kontor-klubihoone. 

1965. aastal asutati Eduard Vilde nimelise kolhoosi kirjandusklubi initsiatiivil Eduard Vilde nimeline kirjandusauhind. Kolhoos andis kirjanduspreemiat välja kuni likvideerimiseni 1990. aastatel. Alates 1993. aastast jätkas preemia väljaandmist Vinni vald. 

1979. aastal anti kolhoosile hallata Rägavere mõis. Pärast mõisa härrastemaja ja kõrvalhoonete restaureerimist mõis-muuseumiks korraldati seal 1981. aastast alates mitmesuguseid kultuuriüritusi. 1980. aastal sõlmis kolhoos koostöölepingu Riikliku Akadeemilise Meeskooriga. 1982. aastal asutati kolhoosi kultuuriosakond. 

1972. aastal avas majand Pajusti lasteaia, 1988. aastal naabermajandi Vinni NST-ga kahasse Vinni-Pajusti Keskkooli (praegu gümnaasiumi). 

1980. aastatel valmis ühepereelamutega omanäoline n-ö uusarendus Kakumäe külas. 

1988. aastal valmis majandil uus juhatusehoone, milles tänapäeval asub Vinni vallamaja.

### Kolhoosi esimehed

*1951–1956 August Room
*1956–1968 August Lepasaar
*1969–1985 Erich Erilt
*1986–1991 Arvi Toome
*1991–  Vello Tafenau

## Viited
Hradzianka

**Hradzianka** (transkribeerituna **Gradzjanka**) on küla ja endine alev (töölisasula) Valgevenes Mahiloŭ oblastis Asipovičy rajoonis, Hradzianka külanõukogu halduskeskus. Külas on Asipovičyst algava haruraudtee lõpp-peatus. Hradzianka asub merepinnast 158 meetri kõrgusel. Külas on metsatööstus.

## Ajalugu

Küla tekkis XIX sajandi lõpus metsameeste asulana. Küla ümbrus kuulus Maria Magdalena Radziwiłłowale, kes rajas metsa paremaks väljaveoks sinna ka raudtee (see valmis aastal 1911. Asulas oli ka suur juutide kogukond, aastal 1939 elas seal 150 juuti. 27. septembril 1935 sai Hradziankast alev.

Teise maailmasõja ajal moodustasid Saksa okupatsiooniväed alevi juutidele raudteejaama juurde geto. Sealsed asukad lasti 4. märtsil 1942 maha. Samal kuul ründas alevi ümber tegutsev Mikałaj Pilipavič Karaloŭ juhitud partisanide salk Hradzianka läheduses paiknenud sakslaste väesalka. Kättemaksuks põletasid Saksa väed alevi maha, hukkus 350 alevi elanikku.

Veebruaris 2002 muudeti Hradzianka külaks.

## Välislingid

*Hradzianka
*Hradzianka jaam
*Mälestused Hradziankast
Paula von Preradović

**Paula von Preradović** (ka **Paula Preradović**; abielus **Paula Molden**; 12. oktoober 1887 Viin – 25. mai 1951 Viin) oli Austria proosakirjanik ja luuletaja.

Paula von Preradović kirjutas 1947. aastal Austria hümni "Land der Berge, Land am Strome" sõnad. Hümni meloodia põhineb 1791. aastast pärineval Mozarti kantaadil. 

Tema vanaisa oli Horvaatia luuletaja ja sõjaväelane Petar Preradović.

Paula sündis Austrias Viinis, kuid 1889. aastal kolis pere Horvaatiasse Pulasse, kus ta isa teenis. Hiljem elas ta Kopenhaagenis ja 1920. aastast kuni surmani Viinis. 

Paula Preradović oli abielus ajakirjanik Ernst Moldeniga, peres oli kaks poega. 

Paula Preradović on maetud Viini linnakalmistule abikaasa kõrvale. 1954. aastal nimetati üks Viini tänav tema auks Preradovicgasseks.

## Looming
### Luulekogud
*"Südlicher Sommer" 1929
*"Dalmatinische Sonette" 1933
*"Lob Gottes im Gebirge" 1936
*"Ritter, Tod und Teufel"

### Proosa
*"Pave und Pero" 1940
*"Wiener Chronik" 1945
*"Königslegende" 1950
*"Die Versuchung des Columba" 1951
Nikki Reed

**Nicole Houston Somerhalder** (sünninimi **Nicole Houston Reed**; sündinud 17. mail 1988 West Los Angeleses) on USA näitleja, poplaulja, stsenarist ja modell. 

Tema näitlejatööd hakati tähele panema alates Evie Zamora rollist 2003. aasta filmis "Thirteen" ("Kolmteist"; lavastaja Catherine Hardwicke). Reed on näidelnud ka filmides "Lords of Dogtown" ("Dogtowni peremehed"; 2005), "Mini's First Time" ("Mini esimene kogemus"; 2006) jm. 

Suurem tuntus saabus "Videviku" saaga filmidega (2008–2012), kus ta kehastas vampiir Rosalie Hale'i.

Ehkki Nikki Reed ise on sündinud Ameerikas, voolab tema soontes ema poolt itaalia ja isa poolt juudi verd. 

Aastail 2011–2015 oli ta abielus poplaulja Paul McDonaldiga. 2015. aastast on ta abielus näitleja Ian Somerhalderiga.
MC

**MC** võib tähendada järgmist:
*helikassett (Musicassette)
*tseremooniameister (*master of ceremony*)

**Mc** võib tähendada järgmist:
*moskooviumi tähis
Rombpüüton

**Rombpüüton** (*Morelia*) on püütonlaste sugukonna maoperekond.

## Klassifikatsioon

Rombpüütonite perekonda klassifitseeritakse CITES-is järgmised maoliigid:
* *[[Morelia amethistina]]* (Schneider, 1801)
* *[[Morelia boeleni]]* (Brongersma, 1953) 
* *[[Morelia bredli]]* (Gow, 1981)
* *[[Morelia carinata]]* (Smith, 1981)
* *[[Morelia clastolepis]]* Harvey, Barker, Ammerman & Chippindale, 2000
* *[[Morelia kinghorni]]* (Stull, 1933)
* *[[Morelia nauta]]* Harvey, Barker, Ammerman & Chippindale, 2000
* *[[Morelia oenpelliensis]]* (Gow, 1977)
* *[[Morelia spilota]]* (Lacépède, 1804) 
* *[[Morelia tracyae]]* Harvey, Barker, Ammerman & Chippindale, 2000
* *[[Morelia viridis]]* (Schlegel, 1872).

Rombpüütonite perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Morelia bredli]]* (Gow, 1981)
* *[[Morelia carinata]]* (Smith, 1981)
* *[[Morelia spilota]]* (Lacépède, 1804) 
* *[[Morelia viridis]]* (Schlegel, 1872).

## Levila

Need kägistajamaod on levinud Austraalias, Paapua Uus-Guineas ja Indoneesias.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne saidil Wikispecies 
  
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Morelia (genre)]] seisuga 2.04.2015.*
Nõukogude Partisan

**Kalurikolhoos Nõukogude Partisan** oli kolhoos Pärnu rajoonis, Kihnu saarel.

Kolhoos moodustati 1949. aasta kevadel. Kolhoosi käibest ligi 90% moodustas kalapüük. Lisaks rannapüügile püüti kala traallaevadega ka kogu Läänemerel. Kolhoosis töötas umbes 120 kalurit. Kolhoosil oli Kihnu saarel ka sigala, karjalaut, viljakuivati, mesila, viljapuuaed, mootorratas IŹ ja kakuamipaadid.

1972. aastal oli kolhoos ülepüügi ja reostuse tõttu kahjumis.

Kolhoos likvideeriti 1973. aastal ja muudeti kalurikolhoosi "Pärnu Kalur" osakonnaks.

Kolhoosi esimehed:
*Tammõ Mitta (Mihkel Laos)
*Peeter Kaak
*Olev Riivits

## Viited
Svisłač (Mahiloŭ oblast)

**Svisłač** (poola keeles *Świsłocz*, transkribeerituna **Svislatš**) on agrolinnake, endine alev ja linn Valgevenes Mahiloŭ oblastis Asipovičy rajoonis, Svisłači külanõukogu halduskeskus. Svisłač asub merepinnast 148 meetri kõrgusel, rajoonikeskuse Asipovičyni on sealt 25 kilomeetrit.

Svisłač asub Svisłači ja Biarezina jõe ühinemispaigas, seal on jõesadam. Agrolinnakeses paikneb lastesanatoorium. Külas on keskkool ja põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealne linnamägi ja õigeusu kirik.

## Ajalugu

XI–XIII sajandil asus praeguse agrolinnakese kohal linnus, mida piirasid vallikraav ja muldvall. XIV sajandil sai asulast iseseisva vürstiriigi pealinn. Aastal 1506 rüüstasid Svisłačit tatarlased, aastal 1535 aga Moskva väed.

XVI sajandi keskel läks asula Haraburdade valdusse. Seoses territoriaal-administratiivse reformiga hakkas asula kuuluma Minski vojevoodkonda ja Minski maakonda. Aastal 1648 rüüstasid alevit kasakad; taas sattus alev kasakate rüüsteretke sihtmärgiks Uputuse ajal. XVII sajandil kuulus alev Radziwillidele. Aastal 1705 asutati sinna frantsisklaste klooster. XVIII sajandi lõpus läks alev Zaviszade valdusse.

Poola jagamisel läks alev aastal 1793 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Minski kubermangu ja Babrujski maakonda. Toona peeti Svisłačis kaks korda aastas laata. Aastal 1886 oli alevis kaks õigeusu kirikut, neist üks oli kihelkonna keskuseks, samuti kihelkonna keskuseks olev katoliku kirik, 2 kooli ja 40 poodi.

Aastal 1919 läks Svisłač Valgevene NSV koosseisu, kus sellest sai rajoonikeskus. Aastal 1931 rajoon kaotati, alevist sai küla.

## Pilte


Гэта ці не адзіная ў мястэчку камяніца.jpg|Svisłač
Выгляд на Свіслач з гарадзішча.jpg|Svisłači jõgi
Гарадзішча ранняга жалезнага веку, а пазней замчышча ў Свіслачы.jpg|XIX sajandil ehitatud lautade varemed linnamäel


## Välislingid

*Küla Valgevene fotoentsüklopeedias
*Svisłač