open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Triibus

**Triibus** (*tribus*) on bioloogilises taksonoomias sugukonna ja perekonna vaheline taksoni järk. Vajaduse korral lisatakse triibusesse kuuluvate perekondade klassifitseerimisel veel järk alamtriibus (*subtribus*).

Taksonijärkude rida:
*ülemsugukond (*superfamilia*)
*sugukond (*familia*)
*alamsugukond (*subfamilia*)
*triibus (*tribus*)
*alamtriibus (*subtribus*)
*perekond (*genus*)

Triibuse taksonoomilise nimetuse sufiks võib olla:
*botaanikas *-eae*, *[[Acacieae]]*, *[[Agariceae]]*, *[[Andropogoneae]]*, *[[Bolbitieae]]*, *[[Encoelioideae]]*, *[[Genisteae]]* jm.
*zooloogias *-ini*, näiteks *[[Bupalini]]*, *[[Cacatuini]]*, *[[Calyptorhynchini]]*, *[[Hominini]]*, *[[Nymphicini]]*, *[[Scombrini]]* jm.
Matthias Weckmann

**Matthias Weckmann** (u 1616 Niederdorla Mühlhauseni lähedal Tüüringi – 24. veebruar 1674 Hamburg) oli Saksa barokkorganist ja helilooja.

## Elukäik
Muusikahariduse sai Matthias Weckann Dresdenis. Seejärel töötas ta Hamburgis organistina koos tuntud Jacob Praetoriusega Peetruse kirikus (Petrikirche). 

*1637. aastal sõitis Matthias Weckmann koos Heinrich Schütsiga Taani. 
*Aastatel 1638–1642 töötas ta organistina Dresdenis.
*1647. aastal sõitis uuesti Taani. 
*Aastatel 1649–1655 elas ta jälle Dresdenis, kus kohtus Johann Jakob Frobergeriga muusikaliste võistluste ajal. Pärast neid võistlusi 1655. aastal sai Matthias Weckmannist titulaarorganist Hamburgi Jaakobi kirikus (Jakobkirche). Hamburgis veetiski Matthias Weckmann kogu oma ülejäänud elu. Hamburgis asutas ta Collegium Musicumi. See oli Matthias Weckmanni kõige viljakam loominguline periood. Ta kirjutas kompositsioone vaimulikele tekstidele 1663. aastal katku ajal, kui surid Matthias Weckmanni naine ja paljud kolleegid, kelle hulgast tuntuim oli Heinrich Scheidemann.  

Matthias Weckmann maeti perekonnahauda Jaakobi kirikusse oreli alla.

## Töökäik
Matthias Weckmann kirjutas prelüüde orelile ning Itaalia ja Prantsuse stiilis palu klavessiinile. Samuti lõi ta sonaate kolmele või neljale pillile ja vaimulikku vokaalmuusikat.

## Teosed
*12 vaimulikku kontserti
*12 sonaati Hamburgi Collegium Musicumi jaoks
*Teosed orelile ja klavessiinile
*Laulud ja lühikesed aariad

## Välislingid
*[Matthias Weckmann. Prelüüdid, fuugad ja tokaatad](http://www.imslp.org/wiki/14_Preludes,_Fugues_and_Toccatas_(Weckmann,_Matthias)#IMSLP224242/)
*imslp.org/wiki/
Peegel (film 1913)

**"Peegel"** on Anthony O'Sullivani poolt Ameerikas 1913. aastal loodud tummfilm.

## Näitlejad
* Henry B. Walthall – jaamaülem
* Claire McDowell – Daisy
* Lionel Barrymore – Daisy isa
* Harry Carey – esimene hulgus
* Charles West – teine hulgus
* John T. Dillon – kolmas hulgus
Majaka tänav

**Majaka tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sikupilli asumis. Majaka tänav algab Lasnamäe tänavalt, ristub Pallasti, Sikupilli ja Tuulemäe tänavaga ning Majaka põiguga ja lõpeb Peterburi teel. 

Majaka tänav on peaaegu loode-kagusuunaline ja 915 meetri pikkune.
## Hoonestus
Majaka 2 asub Tallinna Teeninduskool. 

Majaka tänava kesk- ja kaugemas osas lammutati pärast Teist maailmasõda eramud, nende asemele ehitati kahe- ja kolmekorruselinsed kivielamud. Hiljem tihendati hoonestust hruštšovkade ja ühe paneelelamuga.

Majaka 10 asus Tallinna Puu- ja Köögivilja Kaubastu kaupluse nr 1 filiaal kauplus Vaida.

## Galerii

File:Tallinna Teeninduskool.jpg|Majaka 2, Tallinna Teeninduskool
File:Sikupilli, Tallinn, Estonia - panoramio (8).jpg|Majaka 2, Tallinna Teeninduskool
File:Sikupilli, Tallinn, Estonia - panoramio (6).jpg|Majaka 2, Tallinna Teeninduskooli uus korpus
File:Sikupilli, Tallinn, Estonia - panoramio (9).jpg|
File:Majaka 10.jpg|Majaka 10
File:Majaka Grossi.JPG|Majaka 28a
File:Reconstruction of Peterburi tee 023.JPG|Majaka 56
File:Sikupilli, Tallinn, Estonia - panoramio (3).jpg|Majaka 56, kus tegutses  kauplus Majaka


## Ajalugu
Majaka tänav (saksa keeles *Majakenstrasse*, vene keeles *Маячная улица*) sai nime 1908. aastal lähedal asuva majaka järgi.

Pärast teist maailmasõda ehitatud Majaka tänava, Kivimurru tänava ja Peterburi tee vahelise kvartali hoonetele on iseloomulikud  stalinistlik arhitektuuri ühised õuealad ning kvartalipõhine planeering. Kasutusel olid ranged majade tüüpprojektid: Tüüp A-1 või U-2. 

Alates 1955. aasta juulist kulgeb Majaka tänavat pidi trammitee. Esialgu oli trammitee üherealine, 1962. aasta algusest aga kaherealine.

## Vaata ka
*Tallinna ülemine tuletorn
*Tallinna alumine tuletorn

## Viited

## Välislingid
Varapajeva

**Varapajeva** (poolapäraselt Woropajewo) on alev Valgevenes Viciebski oblastis, Pastavy rajoonis, Varapajeva külanõukogu halduskeskus.

Esimest korda mainitakse asulat aastal 1880. Siis asus seal Przeździeckitele kuuluv  karjamõis.

Peagi, aastal 1896, hakkas asulast läbi sõitma rong. 1921. aastast kuulus Poola riiki, siis püstitati sinna krahviloss uhke raamatukogu ja muusikariistade koguga (viidi 1939. aastal Minskisse). Varapajevast ehitati ka raudtee Krulaŭščynasse. Aastal 1930 rajati Varapajevast raudteeliin Drujasse. 1934 aastal ehitati katoliiklik kirik. 1939. aastal liideti Valgevene NSV-ga. 

Alev aastast 1950.

## Välislingid
*Alev Valgevene fotoentsüklopeedias
Kakskümmend minutit armastust

**"Kakskümmend minutit armastust"** on Charlie Chaplini poolt Ameerikas 1914. aastal loodud tummfilm. Film oli Charlie Chaplini debüüdiks lavastaja ja stsenaristina.

## Näitlejad
* Charlie Chaplin – taskuvaras
* Minta Durfee – Edgari tüdruk
* Edgar Kennedy – armastaja
* Gordon Griffith – poiss
* Chester Conklin – taskuvaras
* Josef Swickard – ohver
* Hank Mann – magaja

## Välislingid
* Filmi "Kakskümmend minutit armastust" allalaaditav koopia internetiarhiivis
Lindormen-klassi toetuslaev-miiniveeskja

**Lindormen-klassi miiniveeskja** on Taanis miiniveeskjaks ehitatud, vahepeal Eesti Mereväes tuukri- ja toetuslaevana kasutatud ja hiljem miiniveeskajana kasutatud sõjalaevaklass. On teenistuses.

## Kirjeldus
Laeval on kaks peamasinat Frichs kahe muudetava sammuga sõukruviga. Vööris on põtkur. 

Algselt oli laeva relvastuseks kaks või kolm 20 mm automaatkahurit, mis asendati hiljem õhutõrjeraketiseadetega FIM-92 Stinger. Eestis on relvastuse asenduseks paigaldatud 12,7 mm raskekuulipildujad M2 Browning. Miinitekk on ette nähtud 50–60 meremiini paigutamiseks sõltuvalt miinitüübist. Miinitekk on vajadusel kasutatav staabiruumidena, isikkoosseisu veoks, varustuse veoks või tuukrite tegevuse toetuseks. 

Laeva luugid avanevad pea otse veepiirile, samuti on ruumi tuukrite barokambri jaoks. Lisaks on pardal kaks töökoda, puurmasinad, treipingid. Varustuses on kaks kummipaati: üks kaheksale inimesele ja teine neljale. Vööri- ja ahtritekil on mõlemal 2,2-tonnise tõstejõuga kraana.

## Ajalugu
### Taanis
Lindormen-klassi miiniveeskjad ehitati Taanis Svendborg Vaerfti laevatehases aastatel 1977–1978 ja olid mõeldud spetsiaalselt kaugjuhitavate miiniväljade veeskamiseks. Mõlemad laevad olid mereväe 3. eskaadri ehk miinilaevade eskaadri koosseisus. Lisaks teenis üks laevadest perioodiliselt NATO alalise põhja-miinitõrjeüksuse MCMFORNORTH staabi- ja toetuslaevana ehk lipulaevana. 2004. aastal arvati mõlemad laevad Taani kuningliku mereväe teenistusest välja.

### Eestis
Lindiormenid müüdi 2006. aastal hinnanguliselt 13 miljoni krooni eest Eestile. Ühe laeva sai Eesti merevägi ja teise Eesti Mereakadeemia.

Mereväe laeva nimeks sai Tasuja ja seda hakati kasutama tuukri- ja toetuslaevana. Laeva sõpruslinn on Kunda. 2011. aasta juulist detsembrini oli Tasuja NATO alalise 1. miinitõrjeeskaadri SNMCMG1 staabi- ja toetuslaev ning lipulaev. Seejuures satuti teel Zeebrüggesse Põhjamerel paariks päevaks tugeva tormi kätte.

Mereakadeemia laeva nimeks sai Kristiina ja see jäi seisma Lennusadamasse. Laeva plaaniti pärast ümberehitamist kasutada õppelaevana. Kristiina eest maksmisel tekkis aga segadus ja veel 31. maiks 2007 oli Taanile tasumata nii ostuhind kui ka võimalikud viivised tasumata ostuhinnalt. Tasumiseks raha siiski leiti. Lisaks osutus laeva ülalpidamine ja ümberehitamine Mereakadeemiale rahaliselt üle jõu käivaks ja laev lasti käest ära. 2009. aastal loobus Haridusministeerium laevast ja see võeti kaitseväe juhataja initsiatiivil mereväele ning viidi mereväebaasi. 2009 sai laev nime Wambola ja oli reservis ning remondis kuni 2016. aasta sügiseni. 1. novembril 2016 võeti laev (teadaolevalt Tasuja asemel) ametlikult mereväe teenistusse. Pärast meremiinide hanget 2022. aastal on hakatud laeva liigitama ametlikult miiniveeskajaks. 

## Laevad
### Taani kuninglik merevägi

### Eesti merevägi

## Vaata ka
*Sandown-klassi miinijahtija

## Viited

## Välislingid

* [Danish Naval History](http://www.navalhistory.dk/english/theships/classes/lindormen_class(1978).htm)
Pelči

**Pelči** on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas, Pelči valla halduskeskus. 

Küla asub merepinnast 60 m kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 6 ja Riiast 152 kilomeetri kaugusel. Külas asub Pelči bussipeatus.

Asulas on endine Pelči mõisa (*Pelzen*) häärber, mis on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Lisaks asuvad külas veel raamatukogu ja postkontor.

Esimest korda on Pelčit mainitud 1441. aastal. Nõukogude perioodil oli küla kolhoosi «Komunārs» keskasulaks.

Külas kasvavad Pelči tamm, kolm nimetut tamme, kaks hobukastanit, kaheksa punased tammed, mägivaher ümbermõõduga 2,8 meetrit, saar ümbermõõduga 3,92 meetrit, vaher ümbermõõduga 3,35 meetrit, kaks pööki, pärn ümbermõõduga 4,71 meetrit ja Euroopa lehis ümbermõõduga 3,87 meetrit on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 228 (1970)
* 330 (1979)
* 584 (1989)
* 509 (2000)
* 436 (2011)

* 439 (2015)
* 420 (2018)
* 410 (2021)
* 399 (2025)



Pelči, Pelču pagasts, LV-3322, Latvia - panoramio.jpg|Pelči mõisa häärber
Pelču pils parks - panoramio.jpg|Pelči mõisa park


## Viited
Ēdole

**Ēdole** on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas, Ēdole valla halduskeskus. 

Asulas asub endine Ēdole mõisa häärber (*Schloß Edwahlen*). Sinna jääb Ēdole bussipeatus. Külas on ka raamatukogu.

Küla on esmamainitud 1230. aastal (*Eualia*). 1250. aastal sai Ēdole Ventava maakonna osana endale Kuramaa piiskopkond.
Ēdole loss rajati 14. sajandil, barokne Ēdole kirik rajati 17. sajandil. 19. sajandil alustati suuri ümberehitustöid ja lossi laiendati.
1905. aastal sai loss tulest veidi kannatada. Alates 16. sajandist on loss kuulunud von Behridele.

Kohaliku legendi kohaselt olevat küla saanud nime nõnda. Kohalik parun olevat oma maadele ehitanud lossi, aga sel polnud nime. Näinud siis kohalikku talumeest ja küsinud, et millega too tegeleb, otsustades, et taoline tegevusala peaks olema uuele lossile sobilik nimi. See aga sõi parajasti mune ja nii vastaski: „Ēd oles!” (tõlkes: Ma söön mune!) Nõnda saanudki loss ja seejärel küla nime.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ēdole luteri kirik ja selle kabel, sealhulgas altar, kantsel, orel,, orelirõdu maalingud, orelirõdu ja oreliprospekt,, Ēdole loss, seda ümbritsev kindlustiste vöönd ja mõisa park ning Ēdole piiskopilinnus. Regionaalse kaitse all on Ēdole muinaskalmed.

Kaks külas kasvavat tamme (ümbermõõt vastavalt 4,24 ja 4,45 meetrit), Ēdole kiriku pärn, Ēdole park ja viis pargis kasvavat pööki, neli pärna, saar, kuusk, tamm ja suurelehine pärn on looduskaitse all.

Asula järgi on nime saanud Porkuni lademe Kuldiga kihistu Ēdole kihistik.

## Elanike arv


* 264 (1935)
* 565 (1970)
* 576 (1979)
* 549 (1989)
* 484 (2000)

* 420 (2011)
* 414 (2015)
* 389 (2018)
* 357 (2021)
* 380 (2025)


Pilt:5 Edoles-pils4-14jun08.jpg|Ēdole loss
Skats uz Ēdoles baznīcu no Ēdoles pils torņa 2.jpg|Ēdole kirik


## Viited
Nogale

**Nogale** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Ārlava vallas.

Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel valla idaosas, valla keskusest Valdemārpilsist 11, piirkonna keskusest Talsist 21 ja Riiast 137 kilomeetri kaugusel. Asulas asub endise Nogale mõisa (*Nogallen*) keskus. Aastani 1949 oli seal Nogale valla, aastani 1954 aga Nogale külanõukogu halduskeskus. Külas asuvad rahvamaja ja raamatukogu. Sinna jääb Nogale bussipeatus.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Nogale mõisa süda, sealhulgas park, pruulikoda, tallid, teenijate maja, kõrts, häärber, häärberi kümme lage, kamin ja kaks kamin-ahju.

Neli mõisa pargis kasvavat tamme on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 71 (1989)
* 55 (2000)
* 55 (2006)
* 51 (2011)

* 49 (2017)
* 49 (2020)
* 46 (2025)


Pilt:Nogales pils 1999-07-17.jpg


## Viited
Renda

**Renda** on küla (*ciems*) Lätis, Kuldīga piirkonnas, Abava jõe lõunakaldal, Renda valla halduskeskus. Asulas asuvad Lielrenda ehk Renda mõisa (*Groß-Rönnen*) keskus, Kuldīga kooli filiaal, kirik, raamatukogu. Külas asub Renda bussipeatus.

Suur osa külast asub Abava ürgoru maastikukaitsealal. Külas asuvad Īvande kärestikud. Seal kasvavad Lielrenda vaher ümbermõõduga 3,8 meetrit, raagremmelgas ja hobukastan ümbermõõduga 4,31 meetrit on looduskaitse all. 

Külast idas asuv Renda linnamägi on riikliku kaitse all, nagu ka külast põhjas asuvad Lielrenda Kuradilaeva muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Zviedri muinaskalmed, Avotiņi muinaskalmed, Renda luteri kirik, selle kirikaed ja väravad ning kiriku kantsel, orelirõdu ja altar koos altaripiirdega.

## Elanike arv


* 394 (1935)
* 340 (1970)
* 358 (1979)
* 460 (1989)
* 472 (2000)

* 500 (2006)
* 336 (2011)
* 333 (2015)
* 275 (2021)
* 300 (2025)


## Viited
Departemang

**Departemang** (prantsuse *département*, hispaania *departamento*) on paljude riikide haldus- ja poliitiline alljaotus.

Territoriaalse üksusena kasutasid *departemangu* esmalt Prantsuse revolutsioonilised valitsused, rõhutades ilmselt, et iga territoorium oli lihtsalt halduslik alljaotus ühtses suveräänses riigis. (Mõiste "departemang" muus kontekstis tähendab suurema organisatsiooni halduslikku alljaotust.) Selline püüe nullida kohalikku poliitilist identiteeti vastandub tugevalt riikidele, mis on jaotatud "osariikideks" (mis tähendab kohalikku suveräänsust).

Tänapäeval võivad departemangud olla kas esinduskoguga ja tegevjuhiga või ilma, olenevalt riigi põhiseaduslikust ja halduslikust struktuurist.

Ameerika Ühendriigid kasutasid sellist määrangut "Alaska departemangule" oma võimu varasel perioodil Alaskas.

## Riigid, kus on kasutusel departemangud

* Argentina (Kõik provintsid, välja arvatud Buenos Airese provints)
* Benin
* Boliivia
* Burkina Faso
* Kamerun
* Colombia
* Kongo Vabariik

* Elevandiluurannik
* El Salvador
* Prantsusmaa
* Gabon
* Guatemala
* Haiti
* Honduras

* Nicaragua
* Niger
* Paraguay
* Peruu
* Senegal
* Uruguay
* Ameerika Ühendriigid (ajalooline, Alaska jaoks)

## Endised riigid, kus olid kasutusel departemangud

* Tsisalpiini vabariik
* Prantsuse keisririik
* Itaalia kuningriik (Napoleoni)
* Itaalia vabariik (Napoleoni)
* Varssavi hertsogiriik
* Vestfaali kuningriik

## Vaata ka

* Prantsusmaa departemangud
* Prantsusmaa ülemeredepartemangud
Duchesne

**Duchesne** on linn USA-s Utah' osariigis, Duchesne'i maakonna halduskeskus.

Duchesne asub Strawberry ja Duchesne'i jõe ristumiskohas.

Duchesne on nime saanud prantsuse karusnahaküti Du Chasne'i või juti keelse sõna *"dooshane"* ("*tume kanjon"*) järgi.

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Duchesne'i linnas 1408 inimest, 463 leibkonda ja 342 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 236,4 in/km&sup2;.

Elamuühikuid (*housing units*) oli 550 (keskmine tihedus 92,3/km&sup2;).

Rassiline koosseis oli:
* valgeid 96,95%
* mustanahalisi 0,28%
* põlisameeriklasi 0,71%
* aasialasi 0,36%
* Vaikse ookeani saarte rassist 0,14%
* teistest rassidest 0,36%
* kahest või enam rassist 1,21%

## Välislingid
* Duchesne'i koduleht
Dunteni mõis

**Dunteni mõis** (saksa keeles *Duntenhof*) oli suvemõis Tallinnas Tondil. Ala jääb tänapäeval Tondi tänava (saksa keeles *Duntenstraße*, vene keeles *Дунтенская ул.*) aadressidele 82, 84, 86, 88 ja 90.

17. sajandi keskel jagati Kristiine heinamaa ehk Linnu tee ja Mustamäe tee, Endla ja Koskla tänava ning Pärnu maantee ja Tondi tänava vaheline ala Rootsi kuninganna Kristina käsul 32 heinamaatükiks. Tallinna bürgermeister (1688–1696) Jobst Dunte rajas 18. sajandi lõpul piirkonda suvemõisa ja suvemõisa hakkas kohalik rahvas õige pea Tondiks kutsuma ja nii kinnistus nimi kogu eeslinnale.

Tondi mäe kõrgendikul paiknenud Dunteni suvemõisa järgi on nimetatud ka Tondi tänav.

Suvemõis asus tänapäeva Tondi kasarmute vastas. 1910.–1914. aastal ehitati Tondile Peeter Suure merekindluse personali jaoks sõjaväelinnak. Selle ehitus algas 1910. aastal, kuid suurem ehitamine algas 1912. aastal. Peeter Suure merekindluse suurtükipolgule mõeldud kahekorruselised punastest tellistest ja paekivist kasarmud ehitati pärast endise Dunteni suvemõisa maa-ala sundvõõrandamist. Suvemõis lammutati 1970. aastatel ja tänapäeval on säilinud vaid osa Tondi pargist, vaevumärgatavad jäljed kunagisest tiigist ja aednikumaja.

## Vaata ka
*Dunteni park

## Viited
Tondi mõis

**Tondi mõis** (ka **Väo (linna)mõis** (saksa keeles *Faeht*, 18. sajandi kaartidel ka *Fæht*) oli Tallinna linnamõis Harjumaal Jõelähtme kihelkonnas Irus, mis nüüdisajal jääb Tallinna Lasnamäe linnaosa territooriumile.

Taani hindamisraamatus on mainitud *Uvætho* küla; 1402. aastal ostis Tallinna linn ordult küla koos *Vethe* veskiga, külast põhjas tekkis 15. sajandil mõis. 

1913. aastal kuulus mõisa koosseisu 1520,8 ha mõisamaad, 51 lahustükki (1271,7 ha), Väo ja Iru küla, 1 kõrts.

1975. aastal liideti mõisa ala Tallinnaga. 1980. aastatel jäi mõisasüda Lasnamäe paneelelamurajooni serva ning mitu hoonet lammutati. Mitu järelejäänud hoonet lammutati aastail 2004–2005, kui jätkati kortermajade ehitust. Mõisasüdamest on säilinud paari kõrvalhoone ja pargi osasid, mis on kõikidest külgedest piiratud korterelamutega.

## Vaata ka
*Tondiraba
Frauke Petry

**Frauke Petry** (neiupõlvenimi **Frauke Marquardt**; sündinud 1. juunil 1975 Dresdenis) on saksa keemik, ettevõtja ja poliitik. Olnud erakonna Alternatiiv Saksamaale kaasesimees.

Ta õppis keemiat Readingi Ülikoolis aastatel 1995–1998 ja 1998–2000 Göttingeni Ülikoolis. Doktorikraadi keemia alal sai ta 2004. aastal. Kuni 2007. aastani oli ta Göttingeni Ülikoolis järeldoktor.

2007. aastal asutas ta Leipzigis oma ettevõtte PURinvent. 

Alates erakonna Alternatiiv Saksamaale loomisest 2013. aasta veebruaris oli ta selle aseesimees. Partei esimesel kongressil 14. aprillil 2013 valiti ta üheks kolmest kaasesimehest (koos Bernd Lucke ja Konrad Adamiga). Alates 4. juulist 2015 kuni 29. septembrini 2017 oli ta Jörg Meutheni kõrval teine kaasesimees.

2017. aasta septembri lõpus astus ta erakonnast Alternatiiv Saksamaale välja.

## Viited
Tricastini tuumajaam

**Tricastini tuumajaam** on tuumaelektrijaam Prantsusmaa lõunaosas Drôme'i departemangus.

Jaamas on neli 915 MW reaktorit ja see toodab aastas umbes 4 TWh elektrit.

Tuumajaam rajati 1970. aastatel ja see alustas tööd 1980. aastate algul.

2008. aastal toimus tuumajaamas märkimisväärne radioaktiivsete ainete leke.

Tegu on ühe maailma suurima tuumakompleksiga.
Universidade Tecnológica Federal do Paraná

**Paraná Föderaalülikool** (*Universidade Tecnológica Federal do Paraná*, **UTFPR**) on ülikool Brasiilias Paraná osariigis.

## Välislingid
*UTFPR
Jan Ritsema

**Jan Ritsema** (13. märts 1945 – 10. oktoober 2021) oli hollandi lavastaja. Ritsemad ei huvitanud teatri tavapärased nähtused, nagu illusioon või lavastuse kirjanduslik jõud. Ta tegi teatrit, mille keskmes kohtuvad mõtlemine ja esinemine. Laval huvitasid teda mõtlemisvõimelised ja mõtlemist ärgitavad kehad: teater peab olema koht, kus näitlejad ja publik saavad koos mõelda. 

Ta on lavastanud William Shakespeare'i, Bernard-Marie Koltès'i, Elfriede Jelineki ja Heiner Mülleri tekste, dramatiseerinud James Joyce'i, Virginia Woolfi ja Rainer Maria Rilke teoseid ning tantsinud Jonathan Burrowsi, Boris Charmatzi ja Meg Stuarti lavastustes. 

1978. aastal asutas Ritsema Amsterdamis kirjastuse International Theatre Bookshop, mis on avaldanud enam kui 400 raamatut.

2006. aastal asutas Ritsema Prantsusmaal Saint-Erme'is alternatiivse kunstnike loomemaja Performing Arts Forum (PAF), mida juhtis kuni surmani. Seda kunstnike enda poolt kureeritud loomemaja külastab aastas umbes 700 loovisikut üle maailma, kes vahetavad seal teadmisi, kogemusi ja arendavad üheskoos erinevaid projekte.  

Jan Ritsema töömeetodit iseloomustab ühe tema Viljandis 2013. aasta suvel toimunud töötoa kirjeldus: "Ma ei täida teie aega teile ainuüksi midagi õpetades. Mina teid tegevuses ei hoia. See *workshop* on mitte midagi, ilma et teil endil oleks midagi öelda, midagi küsida, millegi kohta küsimusi tõstatada. Kui te räägite, küsite, tõstatate küsimusi, näitate, on teil võimalik minust parimat võtta; kõike, mis võimalik, kõike, mida mina suudan luua, kõike, mida saame koos luua. Mulle meeldib problematiseerida. Meeldib küsimusi küsida. Mind ei huvita arvamused; ei see, mida teie arvate end teadvat ega ka see mitte, mida ma ise arvan, et tean. Mulle meeldib mõelda, kuidas asjad töötavad ja kas see on ainus viis, kuidas nad saavad töötada. Mulle meeldib muuta seda, kuidas miski töötab, millekski muuks."

Lavastusi:
*"Weak Dance Strong Questions"
*"TodayUlysses"
*"Pipelines"

## Viited

## Välislingid
*Jan Ritsema. Maska 2023, 29.09.2006
Nehatu mõis

**Nehatu mõis** (saksa keeles *Nehhat*) oli Tallinna linnamõis Harjumaal Jõelähtme kihelkonnas. Tänapäeval jääb endine mõisasõda Jõelähtme valla Nehatu küla territooriumile.

Mõisa peahoone on säilinud ning kasutusel elamuna. Alles on ka mitmeid ümber ehitatud kõrvalhooneid. Peahoone tagakülg on Pirita jõe poole.

Vanalt Tallinna–Narva maanteelt Irult oli mõisa kahe kilomeetri pikkune sihitee. 
Tänapäeval on mõisasüda põhja poolt haaratud sirge Tallinna–Narva maanteega ja lõuna poolt Lagedi – Muuga sadama raudteega. Mõisa kunagine sihitee on muutunud Iru elektrijaama kohal kaasaegset ja ajaloolist Narva maanteed ühendavaks lõiguks (Saha-Loo tee).

## Vaata ka
*Nehatu lennuväli
Välja tänav

**Välja tänav** on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas.

Tänav algab Põllu tänavalt, kulgeb alguses loodesse, siis kirdesse ning viimaks kagusse ning lõppeb Põllu, Kruusamäe ja Kummeli tänava ristmikul.

Tänav on umbes 420 meetrit pikk.
Pastavy

**Pastavy** (transkribeerituna **Pastavõ**) on linn Valgevenes Viciebski oblastis, Pastavy rajooni halduskeskus. Leedu keeles* Pastovys*, poola keeles *Postawy*. Asub Miadziełka jõe kaldal.

Vaatamisväärsusteks on 18. sajandist pärinevate hoonetega keskväljak, 19. sajandi lõpus ehitatud katoliku katedraal, Püha Nikolai kirik aastast 1894, Tiesenhausenite palee. Pastavy on Jõhvi sõpruslinn.

## Ajalugu

Pastavy on tõenäoliselt endine Polotski vürstiriigi tugipunkt *Пасаднік*, mis rajati 996. aastal. 1409. aastal andis Leedu suurvürst Vytautas asulale aleviõigused. Seejärel kadus see asula ajalooareenilt, aga 1552. aastal ilmus kaartidele Pastavy alev.

18. sajandi teisel poolel sattus Pastavy Tiesenhausenite suguvõsa valdusse. Antoni Tyzenhauz asus sinna rajama tööstust (1782. aastal valmis paberivabrik). Lisaks sellele asus ta asulat regulaarse põhiplaani järgi üles ehitama. Näiteks kujunes sel ajal välja Pastavy keskväljak, lisaks sai asula linnaõigused. Kui Poola teisel jagamisel asula Vene impeeriumi koosseisu läks, kaotas ta linnaõigused. Aastail 1814–1853 oli Pastavy omanikuks Konstantin Tyzenhaus, kes rajas sinna lossi.

1842. aastal sai Pastavy taas linnaõigused. Aastal 1897 rajati läbi Pastavy raudtee.

1921. aastal sattus Pastavy Poola riigi koosseisu, kus kaotas taas linnaõigused. 1939. aastal liideti Valgevene NSV-ga. Linn aastast 1940. Nõukogude ajal asusid seal 32. raketiväediviisi staap ja sama diviisi 346. polk, seega oli see kinnine linn.

## Pilte

Pilt:Паставы. Палац Тызенгаўза і элементы парка.JPG|Tiesenhausenite loss
Pilt:Ансамбль былой Рыначнай плошчы Паставы 9.JPG|Keskväljak
Pilt:Царква Сьв. Мікалая. г. Паставы.jpg|Pastavy õigeusu kirik
Pilt:Касьцёл Сьвятога Антонія 2.JPG|Pastavy katoliku kirik


## Viited

## Välislingid
* Pastavy koduleht 
* Pastavy lühiülevaade
* Pastavy fotoentsüklopeedias
* Pastavy tutvustus YouTube'is
Kazdanga

**Kazdanga** on küla (*lielciems*) Lätis, Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Kazdanga valla halduskeskus. 

Küla on esmamainitud 1350. aastal. 2021. aastani kuulus küla Aizpute piirkonda. 

Asulas asub Kazdanga mõisa (*Katzdangen*) süda. Lisaks on seal raamatukogu, põhikool, postkontor, apteek, Kazdanga bussipeatus.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kazdanga mõisakompleks (sealhulgas tallid, park, pargis asuv vaas, ait, kõrts, kavaleride maja koos selle parkettpõrandaga ja häärber). Kohaliku kaitse all on Kazdanga vesiveski ja koolimaja.

Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele.

Looduskaitse all on tammed ümbermõõtudega 4.68 ja 5.73 meetrit, saar ümbermõõduga 4.6 meetrit, pärnad ümbermõõduga 4,6 ja 3,75 meetrit, vahtrad ümbermõõtudega 3.57, 3.84 ja 3.67 meetrit, männid ümbermõõtudega 2.6, 2.53, 3.57, 2.53, 2.9, 2.82, 3.34,, 2.76, 2.67, 3.39 ning 3.05 meetrit, punased tammed ümbermõõtudega 2.5, 2.7, 2.4, 2.31, 2.66 ja 2.33 meetrit, pöögid ümbermõõtudega 4, 3.15, 1.52 ning 4.45 meetrit, Euroopa lehised ümbermõõtudega 3.19, 3.8, 3.5, 3.3, 3.31, 4.01 ja 3.95 meetrit, lehis ümbermõõduga 3 meetrit, läänepärnad ümbermõõtudega 3.11, 3.63 ning 2.88 meetrit, hall pähklipuu ümbermõõduga 2.8 meetrit, valgepöögid ümbermõõtudega 1.81 ja 1.84 meetrit, Euroopa nulg ümbermõõduga 3.46 ning kõrgusega 27 meetrit, palsamnulud ümbermõõtudega 2.48 ja 1.93 meetrit, ebatsuugad ümbermõõtudega 2.56, 2.48, 2.78 ning 2.98 meetrit, must mänd ümbermõõduga 2.22 meetrit ja mägivaher ümbermõõduga 2.45 meetrit.

Aastal 2015 oli külas 600 elanikku. Aastal 2028 oli elanikke 552, aastal 220 aga 554.


Pilt:Stone bridge in Kazdanga.jpg
Pilt:Kazdangas pils.JPG


## Viited
Argpüks (film 1915)

**"Argpüks"** on Reginald Barkeri poolt Ameerikas 1915. aastal loodud tummfilm. Film jutustab Ameerika kodusõjast.

## Näitlejad
* Frank Keenan
* Charles Ray
* Gertrude Claire
* Nick Cogley
* Charles K. French
* Margaret Gibson
* Minnie Provost
* John Gilbert
* Bob Kortman 
* Leo Willis 

## Viited
Sikupilli tänav

**Sikupilli tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sikupilli asumis. Sikupilli tänav algab Kivimurru tänavalt, ristub Majaka, Killustiku ja Tuha tänavaga ning lõpeb seejärel umbtänavana.

Sikupilli tänav on peaaegu edela–kirdesuunaline ning ligi 400 meetri pikkune.

## Tänava nimed ja ajalugu
Tänava venekeelne nimi *Курганная улица* on fikseeritud juba 1916. aastal. 1923. aastal pandi tänavale nimeks **Künka tänav**. Nime kordumine tõttu sai 25. septembril 1959 tänava uueks nimeks Sikupilli tänav. 22. aprillil 1960 sai sellest **Killustiku tänav**. 3. augusti 1990 TLV korraldusega sai tänava nimeks 1. jaanuarist 1991 taas Sikupilli tänav.

## Viited
Killustiku tänav

**Killustiku tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sikupilli asumis. Killustiku tänav algab Sikupilli tänavalt ja lõpeb Majaka põigul.

Killustiku tänav on peaaegu loode–kagusuunaline ja ligikaudu 245 meetri pikkune.

## Tänava nimed ja ajalugu
Tänav rajati 25. veebruaril 1941 ja sai nimeks **Künka põik**. 25. septembril 1959 pandi tänavale nimeks **Sikupilli põik** ja 22. aprillil 1960 omakorda **Killustiku põik**. Praeguse nime sai Killustiku tänav 3. augusti 1990 TLV korraldusega, 1. jaanuarist 1992.

## Viited
Artelli tänav

**Artelli tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Marja allasumis.

Artelli tänav algab Marja tänavalt, ristub Liimi ja Forelli tänavaga ning lõpeb Kadaka teel. Artelli tänav on ligikaudu 1050 meetri pikkune.

Tänav paikneb Kadaka tööstuspiirkonnas.

Artelli tänav sai nime 22. veebruaril 1955.

## Viited
Argpüks

**Argpüks** on arg inimene (või muu olend), pelgur.

**"Argpüks"** on mitme teose pealkiri:

* **[[Argpüks (film 1915)|"Argpüks"]]** on 1915. aasta USA tummfilm;
* **[[Argpüks (film 1927)|"Argpüks"]]** on 1927. aasta USA tummfilm;
Tiit Lehto

**Tiit Lehto** (5. september 1938 – 20. august 1967) oli eesti helilooja.

Tiit Lehto õppis Kildu 7-klassilises koolis ja Suure-Jaani Keskkoolis. Ta lõpetas 1962. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi ja töötas seejärel õpetajana Tallinna 46. Keskkoolis ning Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumis. 1965. aastal astus ta Tallinna Riiklikku Konservatooriumi professor Anatoli Garšneki kompositsiooniklassi.

Tiit Lehto hukkus liiklusõnnetuses.

Tiit Lehto kirjutas lastelaule ja koorilaule, kuid tema paremad loomingulised saavutused kuuluvad estraadilaulude valdkonda. Näiteks laul "Ära koo mu käpikuisse päikest". 

## Viited
Windecki suvemõis

**Windecki suvemõis** asus aadressil Tuulenurga tänav 3 (varem Kose tee 3).

Selle ostsid Scheelid 1925. aastal ja selle järgi on seda nimetatud ka **Scheeli suvemõisaks**.

## Vaata ka
*Scheeli villa (Kose põik 8)

## Viited

## Välislingid
* Kose tee 3 ajalooline ülevaade ja tingimused hoonete rekonstrueerimiseks
*Windeck, variandid: Weissi ms, www.eki.ee
Torupilli-Juss

**Juhan Maaker** ehk **Torupilli-Juss** (26. märts (14. märts vkj) 1845 Muda küla – 21. september 1930 Muda küla) oli eesti torupillimängija. Teda peeti omal ajal üheks parimaks pillimeheks ja kutsuti tunnustavalt torupillikuningaks. Ta oli ka oma väikese purjelaeva Viidemann kapten. 

Jussil oli elu jooksul vähemalt neli enda valmistatud torupilli. Ta oskas mängida 56 pillilugu, millest 36 olid tema enda tehtud. 1921. aastal salvestas ta 38 torupillilugu. Neist 36 on digisalvestised. 

Aastail 1922–1929 esines ta Eestis rahvamuusika ringreisidel. Torupilli-Juss käis ka Soomes mängimas. 

Torupilli-Juss müüs Tallinnas Hiiumaa küttepuid. Et kaup paremini läheks, lubas ta ostjale mängida torupilliloo.

## Isiklikku
Tema vennapoeg oli torupillimängija Aleksander Maaker (Torupilli-Sass).

## Viited

## Kirjandus
* Helen Kõmmus. "Särtsakaid lugusid Hiiumaa kroonimata peast Juhan Maakerist". Hiiu lehe noortelisa Glasuur, november 2007
* Helen Kõmmus. "Kummardus Hiiumaa torupillikuningale". Hiiu leht, 27. märts 2015
Colubroidea

***Colubroidea*** on madude ülemsugukond.

## Klassifikatsioon

 
 
 

Ülemsugukonda *Colubroidea* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised madude sugukonnad:
**[[Colubridae]]* 
**Elapidae* – mürknastiklased
**Homalopsidae* – veemadulased
**[[Lamprophiidae]]*
**[[Natricidae]]* 
**[[Pareatidae]]*
**[[Pseudoxenodontidae]]* 
**Viperidae* – rästiklased 
**[[Xenodermatidae]]*.

## Viited

## Välislingid
* Higher Taxa in Extant Reptiles, veebiversioon (vaadatud 16.11.2013) (inglise keeles)
*R. Lawson, J.B. Slowinski, B.I. Crother, F.T. Burbrink, Phylogeny of the Colubroidea (Serpentes): New evidence from mitochondrial and nuclear genes, Molecular Phylogenetics and Evolution 37 (2005) 581–601, veebiversioon (vaadatud 28.07.2014) (inglise keeles) 
* R. Alexander Pyron, Frank T. Burbrink, Guarino R. Colli, Adrian Nieto Montes de Oca, Laurie J. Vitt, Caitlin A. Kuczynski, John J. Wiens, The phylogeny of advanced snakes (Colubroidea), with discovery of a new subfamily and comparison of support methods for likelihood trees, Molecular Phylogenetics and Evolution 58 (2011) 329–342, veebiversioon (vaadatud 28.07.2014) (inglise keeles)
Nahksild

**Nahksild** (ka *Pärnu ujuvsild*) oli sild Pärnus üle Pärnu jõe. See ehitati 1803. aastal ja oli kasutuses aastani 1938, mil võeti kasutusele Suursild.

Pärnu asend jõe mõlemal kaldal tingis vajaduse pideva ühenduse järele Räämaga. Kui lotjade, paatide ja parvega jõeületus enam ei rahuldanud, ehitasid kohalikud kaupmehed nahksilla. Nahksild ühendas Vee väravat Jänesselja teega. Nahksilla võis jõejää kaasa viia. Nii juhtus 1903. aasta kevadel, kui ühendus kahe kalda vahel katkes kaheks nädalaks.

## Vaata ka
*Pärnu sillad
*Peter Reinhold Harder

## Kirjandus
* Eesti sillad. Tänapäev, 2006, lk 98.

## Välislingid
* Tõnu Kann, Pärnu suured sillad 1803–2007. Pärnu Postimees, 17. märts 2007
* Kalev Vilgats. Kesklinna silla laiendus maksaks uue silla raha. Pärnu Postimees, 19. september 2013
* Pärnu nahksild. Digar
Sulev (laev 1972)

**Sulev M412** oli Saksa DV-st pärit Kondor-klassi kuuluv ja Eesti Mereväe esimene lipulaev. Algne nimi oli *Meteor*.

## Ajalugu
*Meteor* valmis Ida-Saksamaal Peenewerft tehases Vollgastis 9. mail 1972 Kondor klassi miinitraaleri ja patrull-laeva projekti baasil luurelaevaks. Projekti number oli 65.2 ja seerianumber 65.201. Ainus sõsarlaev oli *Komet*. Pärast Saksamaa taasühendamist arvati laevad 3. oktoobril 1990 Volksmarine teenistusest välja, kuid jäid esialgu siiski Bundesmarine koosseisu, Meteor pardanumbriga K42. 31. detsembril 1991 arvati laevad lõplikult teenistusest välja.

Märtsis 1994. aastal kinkisid sakslased mõlemad luurelaevad Eesti Mereväele, kus sõsarlaev *Komet* sai nimeks **Vambola** ja pardanumbri 411. Eesti Mereväe lipp heisati laeval pidulikult 4. mail 1995. Sulevist sai mereväe lipulaev. Ametlikult kutsuti seda "miinilaevaks", kuigi miinitraalimis ega -jahtimisvarustust tal tegelikult polnud. Laevaga oleks parimal juhul saanud meremiine veesata. Töökorras oli aga 25 mm automaatkahur 2M3. Sulev sobis sellisena siiski mereväelastele esmasteks õppe- ja harjutustegevusteks ning osales hiljem ka rahvusvahelistel mereväeõppustel. 

17. juulil 1995 kukkus sadamas seisva Sulevi mastist pärast radariantenni hooletut käivitamist alla ajateenija Dmitri Zolotuhhin, kes suri haiglas. Sulevi komandöri Edgar Haavikut süüdistati seejärel laevajuhtimiseeskirjade rikkumises. Kohus mõistis komandöri aga õigeks, kuna selliseid eeskirju polnud Eesti mereväes veel olemas. Kohtu arvates eirati ohutustehnika nõudeid, ent ka neid polnud Eesti mereväes olemas. Lisaks tegi kohus selgeks, et Sulevil polnudki komandöri, sest polnud paberit, millega Haavik oleks komandöriks määratud. Komandör vabastati Mereväe teenistusest. 

14. jaanuarist 1997 kuni 6. oktoobrini 1997 oli Sulevi komandöriks vanemleitnant Igor Schwede, kes oli aastatel 2007–2012 mereväe ülem.

1998. aasta sügisel juhtus Sulevil sadamas (väidetavalt kas ebavajalike, hooletute või pahatahtlike tegevuste tõttu) õnnetus, mille tagajärjel tungis laeva 60 t vett. Ametlikult juurdluse tulemusena süüdlast ei selgunud. Laev päästeti ja korrastati.

1990. aastate lõpuks jäeti Sulev seisma. Laev oli ehitatud luurelaevaks, millisena tal polnud Eesti mereväes rakendust. Samuti polnud otstarbekas seda ümber ehitada miinitraaleriks, sest Eesti merevägi oli juba selleks ajaks saanud abi korras Saksamaalt paar miinitraalerit. 2000. aastal kantigi Sulev maha ja lõigati vanarauaks. Sama nimi anti edasi Saksamaalt abina saadud miinijahtijale.

## Vaata ka
* Sulev (torpeedopaat)
* Sulev M312 – järeltulija miinijahtija.
* Ahti A431 – esimene kingituseks saadud mereväe laev.
* Laine A432

## Viited

## Välislingid
* Foto Sulevist 2000. a – https://epl.delfi.ee/artikkel/50844270
* Sulevi mahakandmisest – https://www.delfi.ee/artikkel/335018
Pärnu sillad

**Pärnu sillad** on linna jaoks äärmiselt olulised, kuna Pärnu jagab kaheks Pärnu jõgi. Lisaks eraldab Sauga jõgi Vana-Pärnu ja Ülejõe linnaosa ja Pärnu kirdepiiril voolab Reiu jõgi. 

Algselt ületati Pärnu jõge paatide ja parvedega, kuid liikluse kasvades lasid Pärnu kaupmehed 1803. aastal ehitada üle Pärnu jõe ujuvsilla. Rahvasuus Nahksillaks ristitud silla asemele ehitati 1938. aastal Suursild, mis oli esimene püsisild Pärnu linnas üle Pärnu jõe. Aasta varem valmis Siimu sild üle Sauga jõe suudme.

Teises maailmasõjas purustati nii Suursild kui ka Siimu sild. Suursilla asemele ehitati 1944. aastal ajutine Puusild. Püsiv ühendus üle Pärnu jõe taastati 1956. aastal, kui avati Kesklinna sild kunagise Suursilla asukohale. Samal aastal taastati ka Siimu sild. Pärnu teine ehk Papiniidu sild ehitati aastatel 1973–1976 seoses Pärnu ümbersõidu rajamisega. Kesklinna silla suure liikluskoormuse tõttu rajati aastatel 2023–2025 Raba ja Laia tänava vahele kolmas sild üle Pärnu jõe.

Pärnu linnas asuvad veel Sauga sild ja Vana-Pärnu jalakäijate sild üle Sauga jõe, Sindi-Lodja sild ja Reiu raudteesild üle Reiu jõe ning kaks jalakäijate silda üle Pärnu vallikraavi.

Pärnu üldplaneering näeb ette ka jalakäijate silla rajamist A. H. Tammsaare puiestee pikendusele. Seoses Rail Balticu rajamisega plaanitakse Papiniidu silla kõrvale ehitada uus raudteesild.

## Pärnu linnas asuvad sillad

### Sillad üle Pärnu jõe
*Kesklinna sild (1956)
*Papiniidu sild (1976) 
*Kolmas sild (Raba sild) (2025)

### Sillad üle Sauga jõe
*Siimu sild (1937–1944, uus 1958), J. V. Jannseni tänavat ja Haapsalu maanteed ühendav sild
*Sauga sild (2012), Lennuvälja teel asuv sild
*Sauga vantsild ehk Vana-Pärnu jalakäijate sild (1998), jalakäijate sild

### Sillad üle Reiu jõe
* Sindi-Lodja sild, ka Reiu sild (1955), Reiu jõe suudmes asuv 70 m sild, mis on ehitatud sõjaeelsetele kaartele
* Reiu raudteesild (1927), Reiu jõe suudmest ligikaudu 1 km ülesvoolu asuv kitsarööpmelise raudtee sild

### Muud sillad
* Vallikraavi sild (2008), pööramisega avatav kahes osas jalakäijate sild üle vallikraavi suudme
* Vallikäärus asuv puidust jalakäijate sild (2011)

## Pärnu ajaloolised sillad

*Nahksild (1803–1938)
*Suursild (1938–1944)
*Puusild (1944–1956)

## Pärnu lähiümbruse sillad
*Audru sild (1910)
*Nurme sild (vana 1904–1944, uus vanadele osadele 1957)
*Nurmeveski sild (2017)
*Reiu raudteesild, Reiu jõe suudmest ligikaudu 5 km ülesvoolu asuv raudteesild endisel laiarööpmelisel Pärnu–Mõisaküla raudteel
*Sauga raudteesild (1924), kõrval 1945. aastal ehitatud ajutine puitsild
*Sindi sild (1948)

## Viited

## Välislingid
Momoiro Clover Z

**Momoiro Clover Z** (ももいろクローバーZ  *Momoiro Kurōbā Zetto*, sõna-sõnalt: 'roosa ristik Z') on 2008. aastal loodud Jaapani tüdrukutebänd.

## Liikmed

### Endised liikmed

**Muud**
* Runa Yumikawa (弓川 留奈, sündinud 4. veebruaril 1994)
* Tsukina Taka (高井 つき奈, sündinud 6. juulil 1995)
* Miyū Wagawa (和川 未優, sündinud 19. detsembril 1993)
* Manami Ikura (伊倉 愛美, sündinud 4. veebruaril 1994)
* Sumire Fujishiro (藤白 すみれ, sündinud 8. mail 1994)
* Yukina Kashiwa (柏 幸奈, sündinud 12. augustil 1994)

## Diskograafia
### Singlid

***** aastal 2016

### Albumid

***** aastal 2016

## Videograafia

## Auhinnad

## Vaata ka
* Shiritsu Ebisu Chugaku
* Team Syachihoko

## Viited

## Välislingid

* Momoiro Clover Z ametlik koduleht (jaapani keeles)
* Momoiro Clover Z ametlik koduleht (inglise keeles)
* Stardust Music ametlik Youtube'i kanal
* Momoiro Clover Z ametlik Ustream
Puusild

**Puusild** oli ajutine sild Pärnus üle Pärnu jõe teise maailmasõja järgsel perioodil. 

Tarinduselt oli see Howe' sõrestikuga sild, tüüpiline puidust ja terasest kombineeritud sild, mis leidis ulatuslikku kasutamist sõjajärgsel perioodil ajutiste sildade ehitamisel.

23. septembril 1944 õhkisid taganevad Wehrmachti väed Pärnus Suursilla, mis ühendas linna osasid kahel pool Pärnu jõge. Samal päeval jõudsid Punaarmee väeosad Pärnu jõe paremkaldale. Suurem osa vanalinnast ja mõlemad jõekaldad olid varemetes.

25. septembril alustasid linna võimumehed oma kohtadel tööd. Kolme päeva jooksul taastati ühendus vastaskaldaga lodja abil. Esimeseks ehituseks Pärnus pärast sõda oli uus ajutine sild, mis rajati purustatud sillast paarkümmend meetrit allavoolu (umbes sadama värava kohal).  

Eeltöid alustati 5. oktoobril ja seitsme päevaga jõuti valmis ehitada 10 tugisammast. Rajatis ehitati valmis kogu linna elanikkonna osavõtul paari kuuga ja avati liikluseks 5. detsembril 1944. 

Valminud kõrge metallpuitsild oli aastatel 1944–1956 ainus sild üle Pärnu jõe Pärnu linna piires. Sild lammutati pärast seda, kui Suursilla varemetele püstitati uus alaline sild, nüüdne Vanasild.

## Vaata ka
*Pärnu sillad
*Järuska sild
*Vaida jalakäijate sild

## Viited

## Välislingid
*Kalev Vilgats. Kesklinna silla laiendus maksaks uue silla raha. Pärnu Postimees 19. september 2013
Cīrava

**Cīrava** on küla (*lielciems*) Lätis Lõuna-kuramaa piirkonnas, Cīrava valla halduskeskus. 

Esimest korda on seda mainitud 1253. aastal. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda.

Asulas asub endine Cīrava mõis (*Zierau*), mis kuulus Behride suguvõsale. Cīravas asuvad kultuurimaja, raamatukogu, kaubanduskool, luteri kirik, Cīrava bussipeatus.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Cīrava vesiveski, Cīrava luteri kirik (altar, kantsel, orelikapp ja noodivihik), kirikuaias asuv J. E. Behri hauamonument, Cīrava mõisakompleks (sealhulgas tallid, mõisavalitseja maja ja häärber ning sealse viie ruumi interjöör) ning Lapegļi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Cīrava mõisa teenijate maja.

Kalmistul asub mälestustahvel sinna maetud natsistliku režiimi ohvritele.

Külas asuv Cīrava pärnaallee on looduskaitse all. Kaitse all on veel Piecžuburi valgepöök, saarpöök, Euroopa nulud ümbermõõduga 3,08 m ja 3,45 m, valgepöögid ümbermõõduga 2 m, 3,16 m ja 1,74 m, vaher ümbermõõduga 3,7 m, sanglepp ümbermõõduga 2,83 m, saared ümbermõõduga 3,51 m, 3,5 m ja 3,59 m ning pärn ümbermõõduga 3,61 m.

Küla lähistel asub Cīrava lennuväli.

2015. aastal oli elanikke 479. 2018. aastal oli külas 428 elanikku, 2020. aastal aga 425.


Pilt:Cīravas pils 2001-11-10.jpg


## Viited
Söekuningas

**"Söekuningas"** on Percy Nashi poolt Suurbritannias 1915. aastal loodud tummfilm.

## Näitlejad
* Douglas Cox – Sir Reginald Harford
* May Lynn – Ann Roberts
* Frank Tennant – Walter Harford
* Daisy Cordell – Grace Shirley
* Gregory Scott – Tom Roberts
* Douglas Payne – James Hawker
* Jack Denton – Jim Matthews
* Joan Ritz – Araminta
* John Marlborough East – William Shirley
* Helen Lainsbury – Mrs Shirley

## Viited
Rudbārži

**Rudbārži** on küla (*ciems*) Lätis, Kuldīga piirkonnas, Rudbārži valla halduskeskus. 

Küla asub merepinnast 95 meetri kõrgusel. Asulat läbib maantee A9. Seal asuvad Rudbārži  ja Rudbāržu skola bussipeatused.

Esimesed teated 16. sajandist.  Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

Asulas asuvad Rudbārži mõisa (*Rudbahren*) keskus, kool, kultuurimaja, kirik. Külas on ka raamatukogu. Sealne Teises maailmassõjas hukkunute vennaskalmistu on tähistatud mälestusmärgiga.

Küla piirneb Rudbārži parkmetsaga. Seal kasvav raagremmelgas ümbermõõduga 5.01 m ja pensilvaania saar ümbermõõduga 3,82 ning kõrgusega 30 meetrit on looduskaitse all. Muinsusmälestisena  on riikliku kaitse all sealses mõisas asunud Oskars Kalpaksi juhitud pataljoni staabi ase.

## Elanike arv


* 249 (1970)
* 453 (1979)
* 582 (1989)
* 559 (2000)

* 478 (2005)
* 435 (2011)
* 351 (2021)
* 315 (2025)



Pilt:Rudbarzi Evangelic Lutheran Church.jpg


## Viited
Põhjamaade romaane

**"Põhjamaade romaane"** on raamatusari, mis ilmus aastatel 1936–1939 ning mida andis Tartus välja Eesti Kirjastuse Kooperatiiv.

Raamatud anti välja pehmes ja kõvas köites. Kõvas köites raamatute kaanekujundus oli kas punane, sinine (kahes toonis), roheline või pruun.

Ümbrispaberid olid üldiselt sama kujundusega, kuid osadel versioonidel olid sarnaselt raamatutega peal ka järjekorranumbrid (Rooma numbritena) ning raamatu seljal kasutati ka erinevaid fonte.

Raamatute ümbrispaberite ja siseillustratsioonide autor oli Ernst Kollom. Sarja iseloomulik kujunduselement oli põdramotiiv, mis oli ümbrispaberil ning ees- ja tagalehel.

## Sarja raamatud
### I valik, ilmus 1936. aastal

I Johannes Anker Larsen "Tarkade kivi"

II Bjørnstjerne Bjørnson "Jumala teedel"

III Johan Bojer "Vang, kes laulis"

IV Knut Hamsun "August"

V Ilmari Kianto "Punane joon"

VI Frans Eemil Sillanpää "Inimesed suveöös"

### II valik, ilmus 1937. aastal
VII Johannes Anker Larsen "Marta ja Maria"

VIII Johan Bojer "Uus tempel"

IX Gunnar Gunnarson "Õndsad on lihtsameelsed"

X Knut Hamsun "Viimne peatükk"

XI Selma Lagerlöf "Charlotte Löwensköld"

XII Frans Eemil Sillanpää "Mehe tee"

### III valik, ilmus 1938. aastal
XIII Herman Bang "Isamaatud"

XIV Olav Duun "Juviklased" (1. osa) Juviklased. Pimedusega löödud.

XV Olav Duun "Juviklased" (2. osa) Suurpulm. Seikluses.

XVI Olav Duun "Juviklased" (3. osa) Nooruses. Tormis

XVII Sigfrid Siwertz "Selambid"XVIII Sigrid Undset "Ida Elisabeth"

### IV valik, ilmus 1939. aastal
Auni Nuolivaara "Karjus, tüdruk ja perenaine"

Gunnar Gunnarsson "Borgi rahvas"

Jarl Hemmer "Mees ja tema südametunnistus"

Johan Bojer "Rahvas mere ääres"

Peter Egge "Lahe rüpes"

Sally Salminen "Katriina"

## Vaata ka
* Põhjamaade romaan

## Välislingid
* Põhjamaade romaane (Raamatukoi kodulehel)
Võidu medal (Suurbritannia)

**Võidu medal** (ingl **Victory Medal**; vahel ka *Inter-Allied Victory Medal*) oli Suurbritannia esimese maailmasõja kampaania medal, mille peamised disainielemendid ja lindi adopteerisid Belgia, Brasiilia, Kuuba, Tšehhoslovakkia, Prantsusmaa, Kreeka, Itaalia, Portugal, Rumeenia, Siiam, Lõuna-Aafrika Vabariik ja USA.

Medal anti kõigile, kes said 1914 Stari või 1914–1915 Stari, ja peaaegu kõigile, kes olid autasustatud British War Medaliga – seda ei antud kunagi üksikult.

Selle medaliga autasustati ka mõningaid Vabadussõjast veteranidest eestlasi.


Pilt:Victory-Obverse.jpg|Võidu medali esikülg
Pilt:Victory-Reverse.jpg|Võidu medali tagakülg


## Viited
Isotroopkiirgur

**Isotroopkiirgur** ehk isotroopne antenn on idealiseeritud punktkiirgur, mis kiirgab (või võtab vastu)  elektromagnetenergiat isotroopselt, s.t igas ruumisuunas võrdse võimsusega, kusjuures kiirgamine toimub kadudeta (kasutegur 100 %). Isotroopkiirguri suunadiagramm on ringikujuline kõigis kiirguspunkti läbivates tasapindades.

Saatevõimsus *P*TX jaguneb ühtlaselt punktkiirgurit ümbritsevale kerapinnale *A*kera. Võimsuse pindtihedus *S*O kaugusel *r* punktkiirgurist on avaldatav järgmiselt:
: S_\text{O} = \frac{P_\text {TX}}{A_\text{kera}} = \frac{P_\text{TX}}{4 \pi r^2}.
Isotroopkiirgur on antennimudel, mida kasutatakse reaalse antenni  suunatoime ja seega ka antenni võimenduse iseloomustamiseks.

Antenni võimendust isotroopkiirguri suhtes väljendatakse tavaliselt logaritmilise ühikuga dBi (i sõnast *isotropic* isotroopne).

## Vaata ka
*Ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus

## Välislingid
*‎  Antennide parameetrid
Ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus

**Ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus**, lühend  **EIRP** (inglise k sõnadest *equivalent isotropic radiated power* või  *effective isotropic radiated power*), on raadiosaatja antenni toitevõimsuse arvutuslik väärtus, s.t selline võimsus, mis tuleks anda isotroopkiirgurisse, et luua niisama suurt võimsustihedust, kui tekitab vaadeldav antennisüsteem suunadiagrammi maksimumi suunas. Võimsustihedus on siin energiavoog läbi temaga ristuva pinna ühiku, mõõtühik W/m2. 

Ekvivalentne isotrooopne kiirgusvõimsus on antenni antava võimsuse ja antennivõimenduse korrutis:
:\text{EIRP} = P\,G_\text{i}.
Võimsust *P* väljendatakse vattides (ka millivattides või kilovattides)  ja võimendust *G*i detsibellides isotroopkiirguri suhtes (mõõtühik dBi); isotroopkiirguri enda võimendus on 0 dBi.

Kuna antenni võimendus näitab, mitme detsibelli võrra on reaalse antenni maksimaalne võimsustihedus vaadeldavas punktis suurem isotroopkiirguri tekitatud võimsustihedusest, siis vastavalt on tegelik antenni antav võimsus EIRP-väärtusest väiksem *G* detsibelli võrra ehk 10*G*/10 korda.

Kui näiteks antennivõimendus *G* = 12 dBi  ehk 1012/10 = 15,8 korda ja antenni EIRP = 50 W, siis antenni antakse võimsus 50/15,8 = 3,16 W.

Võimsuse arvutused lihtsustuvad, kui antenni EIRP ja toitevõimsus väljendada logaritmühikutes dBm (baassuuruseks 1 mW) või dBW (baassuuruseks 1 W). Võimsuse millivattides või vattides saab detsibellideks ümber arvutada valemitega:
:\text{dBm} = 10 \log P_\text{(millivattides)}
ja
:\text{dBW} = 10 \log P_\text{(vattides)}.

Siis ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus (ühikutes dBm või dBW)
: EIRP = P + G.

## Vaata ka
*Isotroopkiirgur

## Viited

## Välislingid
* Effective Isotropic Radiated Power
* Effective Radiated Power Calculator
Regina (perekond)

***Regina*** on maoliste alamseltsi kuuluv maoperekond. Need väiksed ja üsna kõhnad maod on levinud Ameerika Ühendriikides ja Ontario provintsis Kanadas.

## Klassifikatsioon
### Liigid
*Regina* perekond liigitatakse roomajate andmebaasis järgmisteks liikideks:

* *[[Regina alleni]]* (Garman, 1874)
* *[[Regina grahamii]]* (Baird & Girard, 1853)
* *[[Regina rigida]]* (Say, 1825)
* *[[Regina septemvittata]]* (Say, 1825)

## Viited

## Välislingid
* Baird & Girard
*[http://www.archive.org/details/catalogueofnorth00bair Catalogue of North American Reptiles in the Museum of the Smithsonian Institution. 1.osa -Serpents.]*, lk 45-48, Smithsonian Institution, Washington, 1853, OpenLibrary raamat veebiversioon (vaadatud 22.09.2013) (inglise keeles)