open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jüri Adams

**Jüri Adams** (sündinud 22. novembril 1947 Tartus) on Eesti poliitik. Ta oli Riigikogu VII, VIII, IX ja XIII koosseisu liige.

## Haridus ja töökohad
Jüri Adams lõpetas Tartu Kaugõppekeskkooli (1966), õppis Moskva Riiklikus Ülikoolis matemaatikat ja Tartu Riiklikus Ülikoolis inglise filoloogiat. Lõpetas Kaarepere Sovhoostehnikumi metsatehnikuna (1982).

Jüri Adams on töötanud muu hulgas õpetaja, metsavahi ja katlakütjana.

## Poliitiline tegevus
Ta on olnud ERSP, Isamaaliidu ja IRLi liige. Alates 15. oktoobrist 2014 kuni 2019. aasta märtsini oli ta Eesti Vabaerakonna liige.

Kuni vahetult Eesti taasiseseisvumisele eelnenud ajani osales Jüri Adams vastupanuliikumises ja põrandaaluses vabas ajakirjanduses. Muu hulgas tõlkis ta eesti keelde MRP salaprotokollid. 1978. aastal asutas ta ajakirja "Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis".

1988. aastal oli Jüri Adams üks Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei programmi ja põhikirja koostajaid ning asutajaid, seejärel ERSP aseesimees. 

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Kongressi aseesimees.

Aastatel 1991–1992 oli Jüri Adams Põhiseaduse Assamblee liige. Ta on Eesti põhiseaduse projekti peamine autor.

Aastatel 1992–2003 oli ta VII, VIII ja IX Riigikogu liige, VII ja IX Riigikogu koosseisus oli ta õiguskomisjoni esimees.
 
Aastatel 1994–1995 oli ta Andres Tarandi valitsuses justiitsminister.

Aastatel 2003–2014 ei osalenud Jüri Adams aktiivses poliitilises tegevuses. 

Jüri Adams on üks Jaan Tõnissoni Instituudi asutajaid ning alates 2007. aastast selle nõukogu esimees.

## Tunnustus
*2001 Riigivapi III klassi teenetemärk
*2006 Valgetähe II klassi teenetemärk

## Isiklikku
Jüri Adams on Valmar Adamsi poeg.

## Kirjandus
*"Taasvabanenud Eesti põhiseaduse eellugu", Kirjastus Juura, 1997, ISBN 9985-8225-9-5
*"Keda me valisime 1995?", AS Liivimaa Lombard, 1995

## Välislingid

* Tutvustus Jaan Tõnissoni Instituudi lehel
* Teet Korsten "Jüri Adams: Meie põhiseadus on kui hästitöötav valgusfooride süsteem" Põhjarannik, 19. veebruar 2005
* "Jüri Adams: kõike pole põhiseadusesse vaja kirjutada" Eesti Päevaleht, 18. juuni 2010
* Priit Simson "Jüri Adams: katsuge mitte suruda asju põranda alla" Eesti Päevaleht, 5. veebruar 2011
* Teet Korsten "Jüri Adams: realistlik-pessimistlikult Putini-Venemaa perspektiividest" Sirp, 28. juuli 2017
* Jüri Adams. Jüri Adams: miks ma ei kandideeri ehk riigikogu liige kui sõnakuulelik ori. ERR, 23. jaanuar 2019
Rait Keerles

**Rait Keerles** (sündinud 22. novembril 1980 Paides) on eesti endine elukutseline korvpallur. 

Keerles on tulnud kuus korda Eesti meistriks, mänginud ka Saksamaa ja Rumeenia klubides ning kuulunud Eesti korvpallikoondisse.

## Haridus
Keerles lõpetas 1998. aastal Eesti spordigümnaasiumi ja 2004. aastal rahvusvahelise ärijuhtimise alal Eesti-Ameerika Ärikolledži.

Korvpallitreeninguid alustas Enn Lehtpuu eestvedamisel. Keskkooliõpingute ajal kuulus aastatel 1997–1998 USA-s Logani keskkooli meeskonda.

## Klubikarjäär
Keerles on mänginud Kalevi, Ehitustööriista, Kalev/Cramo, Rakvere Tarvase ja TYCO Rapla meeskonnas. Keerles on tulnud aastatel 1998, 2005, 2006, 2009, 2011 ja 2013 Eesti meistriks, saanud meistrivõistlustel 2007. ja 2008. aastal hõbeda ning 2010. ja 2015. aastal pronksi. Aastatel 2005–2008 Eesti karika võitnud Keerles saavutas 2013. aastal Balti liigas 3. koha.

Keerles on hooajal 2011/12 mänginud Saksamaa 2. Bundesliga meeskonnas Gloria Giants Düsseldorf ja 2014. aastal Rumeenia meeskonnas Rovinari Energia, kellega võitis 2014. aastal ka karika.

### Statistikat
Hooajal 2007/2008 olid Keerlese keskmised näitajad Eesti Korvpalli Meistriliigas 10,5 punkti, Balti liigas 5,4 punkti ja ULEB Cupil 7 punkti mängus.

Hooajal 2010/2011 olid tema keskmised näitajad Korvpalli Meistriliigas 20,8 minutit, 10,1 punkti ja 5,6 lauapalli mängus.

## Koondisekarjäär
Keerles kuulus 2009. ja 2011. aasta Euroopa meistrivõistluste valikmängudes Eesti korvpallikoondisse.

## Saavutused
* 6-kordne Eesti meister (1998, 2005, 2006, 2009, 2011, 2013)
* 4-kordne Eesti karika võitja (2005–2008)
* Rumeenia karika võitja (2014)

## Viited

## Välislingid
*
Tanel Sokk

**Tanel Sokk** (sündinud 20. jaanuaril 1985 Tallinnas) on korvpalli karjääri lõpetanud mängija.

Aastatel 2004–2015 Eesti korvpallikoondisse kuulunud Sokk on tulnud seitsmekordseks Eesti meistriks.

## Haridus
Sokk lõpetas 2004. aastal Rocca al Mare gümnaasiumi. Korvpallitreeninguid alustas isa Tiit Soku juhendamisel. 

## Klubikarjäär
Sokk on tulnud BC Kalev/Cramo ja Tartu Ülikool/Rockiga seitse korda Eesti meistriks ja võitnud neli Eesti karikat. Sokk on Balti liigas saanud 2016. aastal 2. ning 2013., 2017. ja 2018. aastal 3. koha.

### Statistikat
Hooajal 2007/2008 tõi Sokk Eesti Korvpalli Meistriliigas keskmiselt 4,1 punkti, Balti liigas 5,2 punkti ja ULEB Cupil 3 punkti mängus.

## Koondisekarjäär
Sokk on mänginud Eesti noorte- ja juunioride koondises ning aastatel 2004–2015 Eesti koondises, kellega saavutas 2015. aasta Euroopa meistrivõistlustel 20. koha.

## Tegevus poliitikas
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel erakond Eesti 200 nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 320 häält ning ei osutunud valituks.

## Saavutused
* 7-kordne Eesti meister (2009, 2011–2015, 2019)
* 4-kordne Eesti karika võitja (2006–2008, 2014)
* 2-kordne Korvpalli Meistriliiga finaalseeria kõige väärtuslikum mängija (2012–2013)
* VTB Ühisliiga parim Eesti mängija (2013)
* Korvpalli Meistriliiga parim noormängija (2003)

## Isiklikku
Ta on korvpalluri ja korvpallitreeneri Tiit Soku poeg ning korvpalluri Sten Soku vend.

## Viited

## Välislingid
*
Mobb Deep

**Mobb Deep** oli Ameerika Ühendriikide hiphopansambel, mille liikmed olid räpparid Havoc ja Prodigy. Enne lahkuminekut avaldasid nad lugusid plaadifirma G-Unit Records kaudu.

## Elulugu

Havoc ja Prodigy hakkasid räppima 1980. aastate lõpul, kui nad kohtusid New Yorgis keskkoolis õppides. Prodigy hakkas räppima ja Havoc võttis enda peale produtseerimise ja DJ töö. Algul oli ansambli nimi Poetical Profits, hiljem muutsid nad selle Mobb Deepiks. Mõlemad liikmed olid alles 17, kui andsid välja oma esimese albumi "Juvenile Hell". Albumit müüa aga ei õnnestunud.

### Edasine tegevus

Mehed jätkasid räppimist ja tõusid varsti ka muusikaedetabelitesse. Ansambli lood kirjeldasid enamasti elu tänaval või kuritegevust. Esimeseks suureks läbilöögihitiks sai lugu "Shook Ones Pt. II". Nende kolmas album "Hell on Earth", mis tuli välja 1996. aastal, jõudis Billboardi edetabelis kuuendale kohale. Albumil tegid kaasa ka teised tuntud räppansamblid ja räpparid.

1999. aastal andis kollektiiv välja albumi "Murda Muzik". Album tõusis Billboard 200 muusikaedetabelis kolmandale kohale ja eriti tuntuks sai lugu "Quiet Storm". Lisaks bändi albumile tõi Prodigy turule ka oma esimese sooloplaadi.

2003. aastal hakkas ansambel salvestama koostöös plaadifirmaga Jive Records ning andis välja albumi "Free Agents: The Murda Mix Tape".

### G-Unit Records

2005. aasta juunis üllatasid mehed oma fänne, kui ütlesid, et ansambel hakkab lugusid tegema G-Unit Recordsi all. 50 Cent ja Mobb Deep väljendasid üksteisele lojaalsust sellega, et lasid teha oma kätele tätoveeringud. Prodigy lasi kirjutada "G-unit" ja 50 Cent "Mobb Deep".

Mobb Deepi album "Blood Money" anti välja 2. mail 2006. Albumil tegid kaasa G-Uniti liikmed 50 Cent, Lloyd Banks, Tony Yayo ja Young Buck, peale G-Uniti veel ka Mary J. Blige ja Nate Dogg.

2006. aasta novembris sai Mobb Deep esimeseks Ameerika räppansambliks, kes on Indias esinenud.

## Diskograafia
**Stuudioalbumid**
* 1993 – "Juvenile Hell"
* 1995 – "The Infamous"
* 1996 – "Hell on Earth"
* 1999 – "Murda Muzik"
* 2001 – "Infamy"
* 2004 – "Amerikaz Nightmare"
* 2006 – "Blood Money"
* 2014 – "The Infamous Mobb Deep"

**Muud albumid**
* 2003 – "Free Agents: The Murda Mix Tape"
* 2007 – "The Infamous Archives"

## Välislingid

*MySpace
Valmo Kriisa

**Valmo Kriisa** (sündinud 18. mail 1974 Pärnus) on eesti endine elukutseline korvpallur, kes on mänginud nii Eesti, Rootsi kui ka Hollandi korvpalliklubides. 

Aastatel 1995–2010 Eesti korvpallikoondisse kuulunud Kriisa valiti 2007. aastal Eesti parimaks meeskorvpalluriks.

## Klubikarjäär
Valmo Kriisa mängis Eesti Korvpalli Meistriliigas mitmes klubis kokku 23 hooaega, tuli neljakordseks Eesti meistriks ja võitis kuus karikat ning hoiab üle 8400 visatud punktiga ka kohaliku kõrgliiga punktirekordit. Valga-Valka meeskonna rivistuses tegi Kriisa 3. oktoobril 2015 debüüdi ka Läti kõrgliigas.

Lisaks ühele hooajale Rootsis (2000/01 Södertälje Kings) mängis Kriisa kolm aastat (2003–06) ka Hollandis, kus tuli Groningeni Capitalsiga Hollandi meistriks ja võitis ka karika. 

## Koondisekarjäär
Aastatel 1995–2010 Eesti korvpallikoondisse kuulunud Kriisa saavutas koondisega 2001. aasta Euroopa meistrivõistlustel 14. koha. 

## Saavutused
* Hollandi meister (2004)
* Hollandi karika võitja (2005)
* Neljakordne Eesti meister (2002, 2003, 2009, 2015)
* Kuue Eesti karika võitja (1998, 2006–2008, 2013, 2014)
* Balti liiga pronks (2014)
* Eesti aasta parim korvpallur (2007)
* Eesti Korvpalli Meistriliiga kõige väärtuslikum mängija (2010)
* Eesti Korvpalli Meistriliiga parim kaitsemängija (2007)

## Isiklikku
Tema poeg on korvpallur Kerr Kriisa.

24.02.2017 tehti Eesti korvpalli ajalugu, kui meistriliigas läksid esmakordselt vastamisi isa ja poeg, 42-aastane Valmo (BC Valga-Valka/Maks & Moorits) ja 16-aastane Kerr Kriisa (Tartu Ülikool). 

## Viited

## Välislingid
*
Konstantin Pätsi neljas valitsus

**Konstantin Pätsi neljas valitsus** oli ametis 1. novembrist 1932 kuni 18. maini 1933.

## Konstantin Pätsi neljanda valitsuse koosseis

* Konstantin Päts – riigivanem
* August Rei – välisminister
* Ado Anderkopp – kohtu- ja siseminister
* Artur Tupits – põllutööminister
* August Jürima – majandusminister
* Hugo Kukke – haridus- ja sotsiaalminister
* Aleksander Tõnisson – kaitseminister
* Leopold Johanson – teedeminister

## Kirjandus
* Valitsus nõuab dekreediõigust. Vaba Maa, 6. november 1932, nr. 262, lk. 3.
Kaarel Eenpalu teine valitsus

**Kaarel Eenpalu teine valitsus** oli ametis 9. maist 1938 kuni 12. oktoobrini 1939.

Vabariigi Valitsus nimetati ametisse Vabariigi President Konstantin Pätsi poolt eriõigusel antud käskkirjaga nr. 12 9. mail 1938 ja astus ametisse temale pühaliku tõotuse andmisega samal päeval.

## Kaarel Eenpalu teise valitsuse koosseis
*Kaarel Eenpalu &ndash; peaminister
*Aleksander Jaakson &ndash; haridusminister
*Albert Assor &ndash; kohtuminister
*Leo Sepp &ndash; majandusminister
*Artur Tupits &ndash; põllutööminister, peaministri asetäitja (alates 11. maist 1938)
*Richard Veermaa &ndash; siseminister
*Oskar Kask &ndash; sotsiaalminister
*Paul Lill &ndash; sõjaminister
*Nikolai Viitak &ndash; teedeminister
*Karl Selter &ndash; välisminister
*Ants Oidermaa &ndash; minister (alates 24. jaanuarist 1939, ka Riikliku Propaganda Talituse juhataja)

## Kirjandus
* Vabariigi President K. Päts nimetas ametisse uue Vabariigi Valitsuse. Uus Eesti, 9. mai 1938, nr. 127, lk. 1 ja 3.
* Uus Vabariigi Valitsus astus ametisse. Uus Eesti, 10. mai 1938, nr. 128, lk. 1 ja 3. 
* Peaministri asetäitjaks põllutööminister A. Tupits. Uus Eesti, 12. mai 1938, nr. 130, lk. 3.
* Riigijuhtide pikk tööpäev. Uus Eesti, 26. oktoober 1938, nr. 294, lk. 5.
* Üks aasta K. Eenpalu valitsust. Uus Eesti, 9. mai 1939, nr. 125, lk. 4.

## Välislingid
*https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:305308/275345/page/39
Johannes Sikkari valitsus

**Johannes Sikkari valitsus** oli eksiilvalitsus 12. jaanuarist 1953 kuni 1. jaanuarini 1962.

Valitsus nimetati ametisse Peaministri Vabariigi Presidendi ülesandeis August Rei poolt eriõigusel 12. jaanuaril 1953 Oslos. Johannes Sikkar ja Aleksander Warma astusid ametisse pühaliku tõotuse andmisega samal päeval.

## Johannes Sikkari valitsuse koosseis

*Johannes Sikkar (suri 22. augustil 1960) – peaministri asetäitja ja siseminister
*Tõnis Kint (astus ametisse 14. jaanuaril 1953) – peaministri asetäitja (alates 22. augustist 1960) ja põllutööminister
*Gustav Suits (ei astunud ametisse, suri 23. mail 1956) – haridusminister
*Mihkel Truusööt (astus ametisse 14. jaanuaril 1953, kuni 10. septembrini 1956) – majandusminister
*Aleksander Warma – välisminister
*Oskar Lõvi – majandusminister (alates 10. septembrist 1956)
*Peeter Panksep – minister (alates 10. septembrist 1956) 
*Aksel Mark – minister (alates 10. septembrist 1956) 
*Arvo Horm – minister (alates 10. septembrist 1956) 
*Eduard Leetmaa – minister (ei astunud ametisse, alates 31. jaanuarist 1959)

## Kirjandus
* Vabariigi Valitsus ametisse määratud. Eesti Teataja, 24. jaanuar 1953, nr. , lk. 3.

## Välislingid
*Vabariigi Presidendi käskkiri (arhiiviversioon)
*Pühalik tõotus (arhiiviversioon)
Sarikalised

**Sarikalised** (*Apiaceae* ehk *Umbelliferae*) on suur õistaimede sugukond, kuhu kuulub umbes 300 perekonda 3000 liigiga. 

Sarikalistega seostuvad esmalt suurekasvulised ja kõrvetava toimega karuputked, kuid sarikaliste seas on ka tagasihoidlikke, väiksemaid taimi. Tuntumad sarikalised on porgand, vürtsköömen, aedtill, koriander, seller ja leeskputk. Sarikaliste seas on ka väga mürgiseid esindajaid, nagu täpiline surmaputk.

Sarikalistel on vars õõnes ja vaoline, lehed enamasti suured ja vahelduvalt. Õisik on sarikas, väga sageli liitsarikas.

## Süstemaatika

Sarikalisi kirjeldas esimesena John Lindley 1836. aastal. Nimi on tuletatud tüüpperekonna *[[Apium]]* nimest, mida algselt kasutas Plinius Vanem umbes 50. aastal. Sünonüümne nimetus *Umbelliferae* on tuletatud õisiku järgi. Esimesena kirjeldas sugukonda eraldi rühmana Jacques Daleschamps 1586. aastal "Historia Generalis Plantarumis". Šoti botaaniku Robert Morisoni *Plantarum umbelilliferarum distribution nova*'ga sai 1672. aastal sarikalistest esimene taimerühm, kelle kohta on ilmunud süstemaatiline uurimus.

Sarikaliste sugukond on APG III süsteemis (2009) paigutatud sarikalaadsete seltsi.

## Eesti sarikalised
Eestis on esindatud järgmised sarikaliste perekonnad.

**Aegopodium* – naat
**Aethusa* – koeraputk
**Ammi* – ammi
**Anethum* – till
**Angelica* – heinputk
**Anthriscus* – harakputk
**Astrantia* – tähtputk (vaid metsistuva kultuurtaimena)
**Berula* – haneputk
**Bupleurum* – jänesekõrv
**Carum* – köömen (vaid metsistuva kultuurtaimena)
**Chaerophyllum* – varesputk
**Cicuta* – mürkputk
**Cnidium* – kõrveköömen
**Conioselinum* – võsaputk
**Conium* – surmaputk
**Coriandrum* – koriander (vaid metsistuva kultuurtaimena)
**Daucus* – porgand
**Eryngium* – ogaputk
**Falcaria* – sirpputk (vaid tulnukana)
**Heracleum* – karuputk
**Hydrocotyle* – vesipaunikas
**Laserpitium* – kareputk
**Levisticum* – leeskputk
**Libanotis* – põdrajuur
**Myrrhis* – mesiputk (vaid metsistununa parkides)
**Oenanthe* – vesiputk
**Pastinaca* – moorputk
**Petroselinum* – petersell (vaid metsistuva kultuurtaimena)
**Pimpinella* – näär
**Pleurospermum* – roidputk
**Sanicula* – metsputk
**Selinum* – aruputk
**Sium* – jõgiputk
**Torilis* – harjasputk

## Sarikaliste perekondi
Sarikaliste hulka kuuluvad veel näiteks järgmised perekonnad.

**Apium* – seller
**[[Arracacia]]*
**Centella* – vesinaba
**Cuminum* – vürtsköömen
**[[Cymopterus]]*
**Foeniculum* – apteegitill
**Ferula* – vaiguputk ehk feerula
**Orlaya* – orlaia
**Thapsia* – tooneputk 
 
## Viited
Joosep Toome

**Joosep Toome** (sündinud 21. juunil 1985 Tartus) on eesti korvpallitreener ja endine elukutseline korvpallur.

## Haridus
Toome lõpetas 2004. aastal Tallinna 21. kooli ja 2016. aastal füsioteraapia erialal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Korvpallitreeninguid alustas kümneaastaselt Heino Rebase käe all. 

## Klubikarjäär
Joosep Toome on mänginud mitmes Eesti klubis. Meistriliigas hakkas ta mängima 2005. aastal BC Kalev/Cramo meeskonnas, kellega tuli 2006., 2011., 2012. aastal ka Eesti meistriks. 

Aastatel 2008–2010 TTÜ korvpallimeeskonda kuulunud Toome mängis karjääri viimased hooajad Tartu Ülikool/Rockis, kellega tuli 2015. aastal Eesti meistriks, võitis 2013. aastal Eesti karika ja 2014. aastal Balti liigas 3. koha.

## Koondisekarjäär
Toome on kuulunud aastatel 2009–2015 Eesti koondisse, kellega saavutas 2015. aasta Euroopa meistrivõistlustel 20. koha.

## Treenerikarjäär
Toome on 2016. aastast tegutsenud Eesti meeste ja noortekoondiste abitreenerina, 2016. aastast Tartu Ülikooli Akadeemilises Spordiklubis noortetreenerina ja 2017. aastast Tartu Ülikooli meeskonna abitreenerina.

## Saavutused
* Neljakordne Eesti meister (2006, 2011, 2012, 2015)
* Eesti karika võitja (2013)

## Korvpalli Meistriliiga põhihooaja statistika

Allikas: Eesti Korvpalliliit

## Viited

## Välislingid
*
Martin Viiask

**Martin Viiask** (sündinud 27. aprillil 1983 Tartus) on Eesti elukutseline korvpallur.

Martin Viiask on mänginud kogu oma karjääri G4S Eesti Korvpalli Meistriliigas. 

Hooajal 2007–2008 on tema keskmised näitajad G4S Eesti Korvpalli Meistriliigas 9 punkti keskmiselt mängus, Baltic Basketball League'is 4.1 punkti keskmiselt mängus ning Uleb Cupil 1,6 punkti keskmiselt mängus.

Martin Viiask kuulub ka Eesti korvpallikoondisse.

## Välislingid
* Andmed basket.ee lehel
*
Alexander Wolf

**Alexander Wolf** (sündinud 21. detsembril 1978 Schmalkaldenis) on Saksamaa laskesuusataja. 

Wolf harrastab laskesuusatamist 1986. aastast. Esimese võidu maailma karikasarjas sai ta 2002. aastal Lahtis 10 km sprindis. Östersundis 2008. aasta maailmameistrivõistlustel sai Wolf esimese suurvõistluste medali, olles kolmas nii 12,5 km tagaajamisvõistluses kui ka 4x7,5 km teatesõidus.

## Saavutused

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2008  Östersundis
**  pronksmedal 12,5 km tagaajamisvõistluses
**  pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus

### [[Laskesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikasarja etapivõidud
Seisuga 17. märts 2008

## Välislingid

*Alexander Wolfi koduleht 
*Alexander Wolf Biathlonworldi kodulehel
Irkut

**Irkut** (vene *Иркут*) on jõgi Siberis Burjaatias ja Irkutski oblastis, Angara lisajõgi. Saab alguse Sajaanidest.

Jõe suudmes asub Irkutsk.

Irkut on 488 km pikk.
Rune Brattsveen

**Rune Brattsveen** (sündinud 5. aprillil 1984) on endine Norra laskesuusataja.

Brattsveeni parim tulemus on 2008. aasta maailmameistrivõistlustel Östersundis, kui ta sai hõbemedali 4x7,5 m teatesõidus. Maailma karikasarjas on ta esinenud paremini just teatesõitudes. Individuaalselt on ta edukam olnud sprindis ja tagaajamisvõistluses, kuid etapivõiduni pole jõudnud. 

## Saavutused

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2008  Östersundis
**  hõbemedal 4×7,5 m teatesõidus

## Välislingid

*Rune Brattsveen biathlonworldi kodulehel
*Pilte Rune Brattsveenist
Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskus

**Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskus** (aastatel 1998–2015 ka *Säästva Eesti Instituut*) on valitsusväline sihtasutus, mis asutati 1992. aastal Tallinnas. Asutus kasutab ka nimelühendit **SEI Tallinn**.  

Sihtasutus kuulub Stockholmi Keskkonnainstituudi (SEI) võrgustikku, millel on maailmas kaheksa keskust: lisaks SAI Tallinnale ka SEI York, SEI Oxford (Suurbritannia), SEI US (Boston, Davis, Seattle), SEI Africa (Nairobi), SEI Asia (Bangkok), SEI Latin America (Bogota) ja SEI Headquarters (Stockholm).  

Sihtasutuse eesmärk on juurutada ühiskonnas säästvat arengut, suurendada keskkonnateadlikkust ja analüüsida keskkonnapoliitikat eelkõige Eestis, aga ka Baltimaades, teistes Euroopa riikides ja Stockholmi Keskkonnainstituudi (SEI) võrgustiku kaudu üle maailma. 

SEI Tallinn on avaldanud näiteks lühileksikoni "Säästva arengu sõnaseletusi" ja korraldab alates 2005. aastast säästva arengu foorumit.  

## Välislingid
*Koduleht
Ilumetsa

**Ilumetsa** oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Kikka küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kikka külaga.

## Vaata ka
*Ilumetsa kuusiku kaitseala
*Ilumetsa meteoriidikraatrid
*Ilumetsa raudteepeatus
*Ilumetsa soo
*Ilumetsa ürgmetsa kaitseala

## Viited
Muusa (ajakiri)

**Muusa** oli Eesti kultuuriajakiri, mis ilmus 2007.-2008. aastal.

Muusa kajastas eri kultuurivaldkondi, hõlmates nii visuaalseid kunste kui ka muusikat ja kirjandust.

Ajakirja oli plaanis avaldada 9 numbrit aastas, tegelikult ilmus 2007. aastal 8 ja 2008. aastal 4 numbrit. Väljaande lisadena ilmusid ka plaadid pealkirjade all "Tudengijazz" ja "Isuärataja". Muusa peatoimetaja oli Tanel Veenre, ajakirja avaldas kirjastus Muusa Grupp.
Lisa Gerrard

**Lisa Germaine Gerrard** (sündinud 12. aprillil 1961 Melbourne'is) on Austraalia laulja ja helilooja.

Sai tuntuks bändiga Dead Can Dance, mille teine liige oli Brendan Perry.

Lisa Gerrard on kontraalt.
Ngawa maakond

**Ngawa maakond** (hiinapäraselt *Aba maakond* 阿坝县) on 3. järgu haldusüksus (maakond) Hiinas Sichuani provintsi loodeosas Ngawa Tiibeti-Tsjangi autonoomses ringkonnas.

Aba maakonna 70 000 elanikust 8000 on Tiibeti mungad.

Maakonnas on 37 kloostrit, kaks suuremat neist maakonna keskuses Ngawa linnas.

Maakonnas on põhiliselt rohumaad, lõuna pool metsased orud.
Karr (lõige)

**Karr** on puutüve pinnale vaigutamiseks tehtud sisselõige.

## Vaata ka
*Männivaik
*Vaik

## Välislingid
*Urmas Kokassaar: "Männivaik on keemia-varaait" Eesti Loodus
Lars Grundberg

**Lars Arne Grundberg** (sündinud 16. augustil 1944 Örnsköldsvikis) on Rootsi diplomaat.

Lars Grundberg oli esimene Rootsi suursaadik taasiseseisvunud Eestis (1991–1995).

## Tunnustus
*1995 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
Hummer

**Hummer** on Ameerika Ühendriikide päritolu maastikuauto mark, mis kuulub kontsernile General Motors (GM). Bränd võeti esmakordselt kasutusele 1992. aastal, kui AM General hakkas müüma militaarsõiduki M998 Humvee tsiviilkasutuseks mõeldud versiooni.

1998. aastal ostis General Motors AM Generali käest Hummeri kaubamärgi õigused. Tänapäeval (alates 2021. aastast) on Hummer taaselustatud GMC alambrändina, mis toodab üksnes täiselektrilisi sõidukeid.

## Ajalugu

### HMMWV ja tsiviilversiooni sünd
HumVeed ehk **HMMWV** (*High Mobility Multipurpose Wheeled Vehicle*) tootis esialgu AM General kooskõlas USA relvajõududega sõlmitud kokkuleppele. HMMWV-d toodeti mitmes variandis, varustatuna näiteks kuulipildujaaluste ja radariga või kohandatuna inimeste veoks. Toodeti ka lumel sõitmiseks kohandatud roomikutega varianti, mida kasutatakse polaarjoonte ligiduses, sealhulgas Antarktikas.

1980. aastate lõpus tekitas HMMWV suurt avalikku huvi. See püsis ka 1990. aastate alguses peale Lahesõja fotode avaldamist. Lisaks aitas kaasa ka näitleja **[[Arnold Schwarzenegger]]**, kes nägi 1990. aastal Oregonis filmi "Lasteaiapolitseinik" filmimisel HMMWV sõjaväekonvoid ja palus AM Generalil valmistada sõidukist tsiviilvariant. Auto läkski tootmisse 1992. aastal Hummeri nime all. See põhines sõjaväemasinatel, kuid lisatud oli müraisolatsioon, konditsioneer, helisüsteem ja muud mugavuslisad. Esimese kahe Hummeri omanik oli Schwarzenegger ise.

### General Motorsi ajastu (1998–2010)
Pärast kaubamärgi ostmist 1998. aastal tõi General Motors turule kolm peamist mudelit:
* **Hummer H1:** algupärane tsiviil-Humvee, mida toodeti aastani 2006.
* **Hummer H2:** luksuslik maastur, mis oli ehitatud GM-i enda platvormile.
* **Hummer H3:** väiksem ja säästlikum mudel, mis oli suunatud laiemale tarbijaskonnale.

2008. aasta alguses esitleti prototüübina mudelit **Hummer HX**. 2009. aasta oktoobris proovis General Motors müüa automargi Hiina ettevõttele Sichuan Tengzhong Heavy Industrial Machinery Company. Tehing aga ebaõnnestus ning 2010. aasta veebruaris teatati Hummeri brändi sulgemisest.

## GMC Hummer EV (alates 2021)
2019. aastal teatati plaanist Hummeri kaubamärk taaselustada seoses elektrisõidukite turu kasvuga. 20. oktoobril 2020 avalikustati ametlikult uus täiselektriline **GMC Hummer EV**.

Uus Hummer EV on saadaval nii pikapi kui ka maasturina. Tippmudelid on varustatud kolme elektrimootoriga, mille koguvõimsus on ligikaudu **746 kW (1000 hj)**. Sõiduk paistab silma "CrabWalk" funktsiooniga, mis võimaldab neljarattapööramise abil liikuda diagonaalselt.

## Galerii


Fail:Hmmwv outline.gif|HMMWV joonis
Fail:Bulgarian M1114 HMMWV in Kabul.JPG|Bulgaaria M1114 HMMWV Kabulis
Fail:Hummer H2 China 2014-04-25.jpg|Hummer H2
Fail:Hummer h3.jpg|Hummer H3
Fail:Hummer HX NY.jpg|Hummer HX ideeauto
Fail:2022 GMC Hummer EV front.jpg|GMC Hummer EV


## Viited
Alcalá de Henares

**Alcalá de Henares** on linn Hispaanias Madridi autonoomses piirkonnas. Asub Madridist 30 km kirdes.

Linna asutasid roomlased ja selle nimi oli alguses **Complutum**.

Alcalá de Henarese ülikool asutati 1496. aastal, kuid 1836 viidi see üle Madridi.

Linnas on sündinud Miguel de Cervantes.

Vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Viited

## Välislingid

*http://www.ayto-alcaladehenares.es/
Raamsaag

**Raamsaag** on puidusaagimise käsisaag, mis koosneb puitraamist ja selle põskede vahele kinnitatud õhukesest saelehest. Saelehte pingutatakse pingutusnööri ja pööra abil. Uuematel saagidel võidakse pingutamiseks kasutada ka tiibmutriga trossi.

Raamsaag on traditsiooniline saag, mida tänapäeval kasutatakse suhteliselt vähe. Raamsaagi kasutatakse peamiselt puidu pikisaagimiseks ja ka kõverate kontuuride saagimiseks. Tänu pingutatusele ei paindu ka õhuke saeleht läbi ning lõikejoont on kerge järgida. Saagides kasutatakse kogu saelehe pikkust. Raam on saelehe suhtes pööratav ega jää seega teele ette.

## Vaata ka
*Saag
*Vibusaag
Tapisaag

**Tapisaag** ehk **roogsaag** on väikeste hammastega käsisaag, mille seljale on saelehe jäikuse suurendamiseks kinnitatud terasest või messingist tugevdusriba (roog).

Tapisaagi kasutatakse suure täpsusega saagimiseks, eelkõige tappide tegemisel. Sageli kasutatakse tapisaagi koos eerungikarbiga (saagimisrenniga).

## Vaata ka
*Saag
Maakond (Tolkien)

**Maakond** on paik J. R. R. Tolkieni loomingus.

Maakond asutati Kolmanda Ajastu 1601. aastal, mil Arnori kuningas kinkis kääbikutele antud maa-ala. Maakonnas elavad põhiliselt kääbikud olles sinna rajanud erinevaid asulaid nagu Kääbikla ja Pukivald jne. Maakond on väike vaikne paik, kus elu kulgeb omasoodu. Kääbikud tegelevad seal omade asjadega ega huvitu ülemäära väljaspool toimuvast.

Maakonnas elavad Bilbo Paunaste – Sõrmuseleidja, kes naastes oma retkelt toob endaga kaasa Võimusõrmuse, teadmata isegi millega täpsemalt tegu on. Maakonda toob Bilbo elama ka oma orvuks jäänud sugulase Frodo Paunaste, kellele ta hiljem pärandab oma vara ning muuhulgas ka Sõrmuse. Kaua aastaid püsib sõrmus vagusi Maakonnas varjul. Ka Sauron – sõrmuse valmistaja, ei oska seda esialgu sealt otsida kuna Maakond on tema jaoks olnud nii väike ja tähtsusetu paik, et ta lihtsalt ei ole selle olemasolule mingit tähtsust omandanud. Kuid olles teada saanud, et Sõrmus on Maakonnas ja Paunaste käes saadab ta oma teenrid – Nazgulid, kes on võtnud Mustade Ratsanike kuju, seda sealt otsima. Saanud teada, et Sõrmuse sinna jäädes seab see ohtu nii Frodo enda, kui kõik teised Maakonna elanikud, jätab Frodo oma kalli kodupaiga seljataha ning lahkub seni turvalisena tundunud Maakonnast.

### Geograafia

*Ida-Kihelkond: Sillaväljad, Pukivald, Jaale, Sooniku, Kändla, Kilginõgu, Bamfurlong (Maggoti farm, Kange Koda, Püsiuru, Silla Kõrts(Kangevirde Silla juures), Mägraõõned, Helekurru(Sillaväljadel asuv linn, Bolgerite elupaik), Mustikale, Kilginõgu, Heinaotsa, Kuldne Õrs (Kändla kõrts), Konnakalmu, Kaisliku, Rünga, Kändla, Lembreluha, Laanekoda, Floating Log(Kõrts Konnakalmus), Rohelaid (Maakonna piirialal), Kõrvenurga, Murru
*Lõuna-Kihelkond: Roheliste Küngaste Maa, Nallinõo,Laialuha,
*Põhja-Kihelkond: Kaeramõisa,
*Lääne-Kihelkond: Tukivere, Kääbikla, Nõelasilma, Harutee, Tukinõlva, Küngas, Paunaotsa, Eigla, Pisikaeve, Roheline Lohe (Kääbikla kõrts), Kääbikla, Luuderohu (Veeäärse kõrts), Tukinõlva, Tukivere, Harutee, Künkataguse, Nõelasilma, Suurkaeve, Veeäärse, Tallekoole, Uuelinna
Sündroom

**Sündroomiks** (ladina keeles *syndrome*) nimetatakse haigustunnuste kogumit või mitme haigustunnuse tüüpilist koosesinemist. Esinevad haigustunnuste kooslused on paljudel juhtudel kindlale haigusele omased.

## Vaata ka
*Angelmani sündroom
*Beckwithi-Wiedemanni sündroom
*Downi sündroom
*Edwardsi sündroom
*Havanna sündroom
*Hõlmikpuu sündroom
*Petturi sündroom
*Stockholmi sündroom
*Turneri sündroom
*Williamsi sündroom

## Viited
San Marino (linn)

**San Marino** on San Marino Vabariigi pealinn.

San Marino linna ajalooline keskus on alates 2008. aastast UNESCO maailmapärandi objekt nr 1245,  San Marino ajalooline keskus ja Titano mägi.

## Viited
Elrond

**Elrond** on tegelane J. R. R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste Isand".

Elrond on haldjas Luthieni kauge järeltulija. Teda hüütakse ka **Elrond Poolhaljdas**, sest Luthieni armastatu oli tavaline surelik.

Elrond on vana, väärikas ning ülimalt tark haldjas. Paljusid asju, mida maailmas enam ei mäletata, on Elrondil tallel. Tema tunneb iidseid lugusid ja tarkusi, mis ammu unustusse vajunud. Kui Frodo saab Morguli pistodaga haavata, siis vaid Elrond on see, kes oskab sedasorti needustega löödud haava parandada. Elrondi juures käivad nõu küsimas nii inimesed kui haldjad. Tema vägi öeldakse olevat tema tarkuses ja Elrondi ennast nimetatakse suurimaks teadusemeistriks. Tema oli Rivendelli isand ning võimas nii haldjate kui inimeste seas.

Elrond oli ühe Võimusõrmuse vardjas. Tema hoolde oli usaldatud üks kolmest Haldjate Sõrmusest – Vilya.

## Välimus
Elrondi nägu oli ajatu, ei noor ega vana, kuigi selle joontesse oli kirjutatud mälestusi paljudest asjadest, nii rõõmsatest kui kurbadest. Tema juuksed olid tumedad nagu ehavarjud. Tema silmad olid hallid kui selge õhtu ning neist hiilgas tähevalguse sarnane sära. Ta paistis auväärne kui kuningas, keda on koormanud paljud talved, ning samas terve nagu karastatud sõjamees oma täies jõus.
Saientoloogia

**Saientoloogia** (inglise keeles *Scientology*) on Ameerika Ühendriikide ulmekirjaniku L. Ron Hubbardi välja töötatud uskumuste ja meetodite kogum. Saientoloogia alused töötas Hubbard välja enam kui kolmekümne aasta kestel alates 1952. aastast, tuginedes seejuures oma varasemale õpetuste ja võtete kogumile, mis on tuntud dianeetika nime all.

Hubbardi kontseptsiooni kohaselt on saientoloogia rakenduslik filosoofia, baas uuele religioonile. Seetõttu kannab ka saientoloogiat propageeriv peamine organisatsioon (tegelikult organisatsioonide võrgustik) nime Saientoloogia Kirik ja taotleb riikides enda registreerimist mittetulundusliku usuühinguna.

Kas saientoloogia on religioon, filosoofia, eneseabiõpetus või sihilikult inimeste psüühika mõjutamiseks loodud manipulatiivne ideoloogia, on pidevate vaidluste küsimus, mis takistab saientoloogia ühemõttelist ja üldaktsepteeritud käsitlemist. Kõige sagedamini liigitatakse saientoloogia siiski uususundite hulka, kuigi saientoloogia organisatsioonid ise ei ole enamikus riikides usuühingutena registreerimiseks kvalifitseerunud.

Saientoloogia vastased peavad saientoloogiat ohtlikuks sektiks. Endised saientoloogid ja saientoloogia vastased on muu hulgas väitnud, et saientoloogia on kuritegelik organisatsioon, mille meetodid ja kontrollimehhanismid sarnanevad organiseeritud kuritegevuse ja/või totalitaarse süsteemi omadega.

## Vaata ka
*Project Chanology

## Viited
Helios Airwaysi lend 522

**Helios Airwaysi lend 522** oli Küprose odavlennufirma Helios Airways 14. augustil 2005 katastroofiga lõppenud lend. Boeing 737-31S oli teel Larnacast Prahasse, vahepeatusega Ateenas. Lennuk purunes kokkupõrkes mäenõlvaga, hukkusid kõik 115 reisijat ja 6 meeskonnaliiget. See oli suurim lennuõnnetus Kreeka ajaloos.

## Sündmuste käik
Lennuk väljus Larnaca lennujaamast kell 9.07. Umbes 4900 meetri kõrgusele jõudes teatas kapten lennukeskusele hoiatussignaalist, mis tema arvates andis märku stardieelsete seadete vigadest ning pidi seega olema valehäire. Tegelikult oli tegu salongi alarõhu alarmiga. Kui lennuk tõusis umbes 5500 meetri kõrgusele, vallandusid hapnikumaskid. Varuhapnikust peaks jätkuma 15 minutiks, mille jooksul on võimalik laskuda 3000 meetri kõrgusele, kus on piisavalt hapnikku. Meeskonnaliikmetel on lisaks  kantavad hapnikuballoonid, millest jätkub kauemaks. Lennuk jätkas aga tõusmist, jõudes ettenähtud lennukõrguseni (10 300 meetrit).

Umbes poolteist tundi pärast starti lendas lennuk üle Ateena lennujaama ja jäi seejärel ootejärjekorda, mis tähendas, et lennuk tegi autopiloodi juhtimisel kindlaksmääratud ringe ümber lennujaama. Olukorda uurima saadeti kaks Kreeka hävitajat, mille pilootide teatel tundusid nii reisijad, kapten kui ka kaaspiloot olevat teadvuseta. Lennukit püüdis juhtida lennuki stjuuard.

Kütuse lõppemise tõttu seiskusid umbes kell 12 mõlemad lennuki mootorid. Lennuk hakkas kiiresti kõrgust kaotama ja paiskus juba mõni minut hiljem vastu mäge Grammatikó küla lähedal, umbes 33 km Ateenast kirde pool. 

## Õnnetuse põhjused
Järgnenud uurimise käigus selgus, et pärast lennule eelnenud hooldust oli salongirõhu tagamise süsteemi lüliti jäänud käsitsijuhtimise asendisse ning piloodid ei lülitanud ka lennueelse kontrolli käigus seda automaatse peale ümber. See tähendas, et salongiõhu rõhk hakkas lennuki tõustes pikkamisi vähenema. Et hapnikupuudus toimis järk-järgult, oli seda võimatu märgata enne, kui oli juba hilja.

Õnnetuse peamisteks põhjusteks tunnistati mitu pilootide viga. Esiteks ei täitnud nad ei lennueelset ega ka õhkutõusmisele järgnevat kontrollkaarti piisavalt hoolikalt, jättes märkamata rõhulüliti asendi. Teiseks tõlgendasid nad valesti alarõhust teatanud hoiatussignaali ning ignoreerisid seda. Seejärel hakkas hapnikupuudus kiiresti mõju avaldama nende otsustusvõimele ning lõpuks füüsilisele suutlikkusele lennukit juhtida. Lõplikuks õnnetuse põhjuseks oli mootorite seiskumine kütuse lõppemise tõttu.

## Viited

## Välislingid
*Õnnetuse põhjuste uurimise tulemused
Arwen

**Arwen Undómiel** on tegelane J. R. R. Tolkien  triloogias Sõrmuste Isand.

## Taust
Arwen on haldjas Elrondi ja Celebríani tütar, haldjate Celeborni ja Galadrieli tütretütar. Ta on sündinud 241. aastal, Kolmandal Ajastul. Teda hüüti ka **Undomieliks**, sest ta oli oma rahva Ehatäht. Kaua oli ta viibinud oma ema hõimu mail, mägede taga Lothlorienis, ning alles hiljem naaseb ta Rivendelli, oma isa kotta. Tal on ka vanemad vennad Elladan ja Elrohir.
Tema isa Elrond põlvnes haldjast ja inimesest ning seega oli tal olemas valik- kas elada haljate surematut elu, või valida inimese surleik elu. Sama valiku ees seisavad hiljem Arwen ja tema vennad. Arwen valib sureliku elu oma armastatu Aragorni pärast, kes on surelik inimene: "Ma veedan parem ühe elu sinuga, kui näen palju ajastuid möödumas sinuta," on Arwen öelnud Argornile.

## Välimus
Arwen oli ühtaegu noor ja ometi ka mitte. Tema tumedaid juuksepalmikuid polnud härm veel puutunud, tema valged käsivarred ja hele nägu olid veatud ja siledad ning tähevalgus hiilgas tema silmis, mis olid hallid kui pilvitu öö. Ometi näis ta kuninglik ning mõte ja teadmine olid tema pilgus, nagu sel, kes on näinud palju asju, mida vaid aastad toovad. Arwenis öeldi haldjas Luthieni ilu taas maa peale tulevat olnud.

## Adaptatsioon

Peter Jacksoni filmitriloogias kehastas Arwen Undómieli näitleja Liv Tyler.
Rodope mäed

**Rodope mäestik** (ka Rhodopid; bulgaaria keeles *Родопи*) on mäestik Euroopas Balkani poolsaarel. See paikneb peamiselt Lõuna-Bulgaarias, ulatudes osaliselt ka Kreeka territooriumile.

Mäestik kulgeb valdavalt ida–lääne suunas ning hõlmab suure ala Lõuna-Bulgaaria territooriumist. Rodope maastikule on iseloomulikud ümardunud mäetipud, sügavad jõeorud ja karstivormid. Piirkonnast saavad alguse mitmed olulised jõed, sealhulgas Arda, Mesta ja Văča.

Rodope mäestiku kõrgeim tipp on Goljam Perelik, mille kõrgus on 2191 meetrit. 

Mäestik on rikas looduse ja bioloogilise mitmekesisuse poolest. Seal leidub ulatuslikke okasmetsi ja lehtmetsi ning mitmeid kaitsealasid ja rahvusparke. Piirkond on tuntud ka oma rahvapärimuse, muusika ja traditsioonilise mägiasustuse poolest ning on oluline turismi- ja puhkeala Bulgaarias ja Kreekas.

## Viited
Ometepe

**Ometepe** on saar Nicaragua järves.

Ometepe pindala on 275 ruutkilomeetrit. Saar on mägine ja vulkaaniline,  Concepcióni vulkaani kõrgus kuni 1610 meetrit üle merepinna ja 1581 meetrit üle järvepinna. Ometepe on järve pinnast kõige kõrgemale ulatuv järvesaar maailmas.

Saar kuulub Nicaraguale. 5. juulil 1947 saatis Benjamín Lacayo Sacasa Nicaragua sotsialistide partei juhid Anastasio Somoza García nõudmisel Ometepe saarele asumisele.
Otto Roots

**Otto Roots** (29. juuni 1914 – 12. jaanuar 1994) oli eesti õpetaja, ehitusteadlane ja laulutekstide autor.

Ta lõpetas 1932. aastal Tallinna Poeglaste Reaalgümnaasiumi ja õppis 1936–1941 Tallinna Tehnikaülikoolis. Aastatel 1941–1945 oli ta mobiliseeritud Punaarmeesse. 

1946. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) tööstus- ja tsiviilehituse eriala ning kaitses 1954. aastal TPI-s tehnikakandidaadi väitekirja "Risttalastiku arvutus ja elektriline modelleerimine". 

Pärast seda töötas Otto Roots TPI-s dotsendina.

## Teoseid
*1965 "Tugevusõpetus". Kaasautor Konstantin Ollik
*1974 "Laule Otto Rootsi sõnadele". Tallinn: Eesti Raamat 

Ta on kirjutanud sõnad Tallinna 20. Keskkooli hümnile ning mitmele Viktor Ignatjevi, Boris Kõrveri, Hans Hindpere ja Jaan Koha laulule.

## Tunnustus
*1979 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Isiklikku
Tema poeg on keemik Ott Roots.

Otto Roots oli kuni 1983. aastani abielus Ida (Lass) Rootsiga ning aastatel 1984–1994 näitleja ja teatripedagoogi Ellen Alakülaga.

## Viited

## Välislingid
* 
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Mustakivi tee

**Mustakivi tee** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Tänav valmis 1996. aastal ning see ühendab Peterburi teed, Laagna teed (Lasnamäe kanalit) ja Narva maanteed. Mustakivi tee ristub Läänemere tee, Linnamäe tee, Osmussaare tänava ja Tähesaju teega, lisaks sellele Kivila, Mahtra ja Punase tänavaga.

Aastatel 1980–1989 kandis tee Juunipöörde auks *21. Juuni tee* nime (Eesti kohanimeandmebaasis — *21. Juuli tee*).

Mustakivi teed rekonstrueeriti 2007. aastal, mille käigus muudeti 2-realine teelõik 4-realiseks, mida nüüdsest eraldab piklik ohutussaar. Uue tee projekteeris Sweco Projekt AS. Töid teostas Tallinna Teede AS. Tööde maksumuseks oli 37,8 mln krooni. Mustakivi tee laiendus Laagna tee ja Peterburi tee vahelisel lõigul ehitati neljarealiseks juba 2006. aastal.
## Hoonestus

Mustakivi tee ääres paikneb mitu suurt kaubanduskeskust: Mustakivi Selver (Mustakivi tee 3a), Lasnamäe Centrum (Mustakivi tee 13),  Mustakivi Prisma (Mustakivi tee 17), Mereakadeemia  (kuni 2009. a., Mustakivi tee 25) — nüüd korterelamu “Vega”.

## Mustakivi tee pikendus
Kavandatav pikendus kulgeb Narva maanteelt Kose teeni. Planeeritava maa-ala suurus on 8,1 hektarit. Teekoridori laius Lasnamäe-poolses otsas 60 m, kõige kitsamas kohas enne Kose teed 15 m. Suures osas jääb koridori laiuseks 45 meetrit. Mõlemasse suunda planeeritakse ühte sõidurada. Autotee kõrvale ida poole rajatakse 3,5 meetri laiune jalgrattatee ning lääne poole 2 meetri laiune kõnnitee. Lasnamäe klinti lõhati Mustakivi tee pikenduse süvend juba 1980. aastatel. Üle süvendi on edaspidi kavas rajada sild Narva maantee jalgrattatee jaoks.

## Mustakivi jalakäijate tunnel

7. detsembril 2007 avasid Tallinna linnapea Edgar Savisaar, abilinnapea Deniss Boroditš ja Lasnamäe linnaosavanem Kalle Klandorf Mustakivi tee jalakäijate tunneli. Mustakivi liiklussõlme ehituse lõplikuks maksumuseks kujunes 27 miljonit krooni.

## Viited

## Välislingid

*Täna avati liiklus neljarealisel Mustakivi teel
*Homme avatakse Mustakivi jalakäijate tunnel
Schleife

**Schleife** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.

## Vallaosad
Schleife (*Slepo*), Rohne (*Rowno*) ja Mulkwitz (*Mułkecy*).

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Kanab Creek

**Kanab Creek** on jõgi Põhja-Ameerikas, Colorado jõe parempoolne lisajõgi. Ta voolab Colorado platool. 

Jõe pikkus on 145 km. 

Jõgi saab alguse Utah' osariigi Kane'i maakonnas veelahkmest Suure nõoga edelas. Ta kulgeb lõuna suunas Kanabi (Utah) lähedalt möödudes Arizonasse, kus ta on Mohave maakonna ja Coconino maakonna piirijõgi ning möödub osariikide piiri lähedal Fredoniast. Seejärel kulgeb ta ühes Suure kanjoni külgkanjonis (Kanabi kanjonis) ning suubub Suure kanjoni rahvuspargis Colorado jõkke.

Utah' osariigis jääb jõgi nepilt lõuna poole Jõe läte ja jäe jääb napilt lõuna poole Grand Staircase-Escalante rahvuslikust mälestisest. Arizonas voolab Kanab Creek läbi *[[Paiute]]*-indiaanlaste Kaibabi indiaanlaste reservaadi ning looduskaitseala Kanab Creek Wilderness. 

Kanab Creeki org on olnud hõredalt asustatud *[[Basketmaker]]*- ja *[[Anasazi]]*-indiaanlastega, kelle asulate jälgi ja esemeid on leitud kogu jõe kulu ulatuses.
Sohland am Rotstein

**Sohland am Rotstein** on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.

2014. aastal liideti ta Reichenbachi linnaga.

## Endised vallaosad
Obersohland, Mittelsohland ja Niedersohland.

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Durmstrang

**Durmstrangi kool** on võlukunsti kool J. K. Rowlingu romaanisarjas Harry Potteri seeria maailmast. Durmstrangi asukoht ei ole kunagi päris selge olnud, aga on teada, et see asub kuskil Ida- või Kagu-Euroopas. 

Kuulsamad Durmstrangi õpilased on lendluudpalli mängija Viktor Krum, must võlur Gellert Grindewald ning kooli endine direktor Igor Karkaroff.

Erinevalt Sigatüükast, on seal alati oldud musta maagia suhtes tunduvalt sallivamad. 

Selles koolis on õppinud ka Viktor Krum, kes võistleb Durmstangi kooli esindajana Kolme Võluri Turniiri karika eest. Samuti on selles koolis õppinud võlur Gellert Grindewald, keda loetakse Voldemorti eelkäijaks. Kuid Grindewaldi teod ja musta maagia lembus küündisid sinnani, et isegi Drumstangi kool otsustas ta oma õpilaste seast välja arvata.
Põhja-Eesti Regionaalhaigla

**Põhja-Eesti Regionaalhaigla** (lühend: **PERH**) on haigla Tallinnas, mille peamine hoone on J. Sütiste tee 19 asuv Mustamäe korpus. PERH on kujunenud pärast liitmist Eesti suurimaks aktiivravi asutuseks, mis pakub raviteenust kõigil arstlikel erialadel, välja arvatud sünnitusabi.

## Liidetud asutused
*Mustamäe haigla
*Kivimäe haigla
*Keila haigla (2009. aastast)
*Eesti Onkoloogiakeskus
*Tallinna Psühhiaatriakliinik
*Tallinna Nahahaiguste haigla
*Arstlik Perenõuandla
*Kutsehaiguste kliinik
*Põhja-Eesti Verekeskus

Mustamäe korpust nimetatakse rahva seas siiani Mustamäe haiglaks või Kiirabihaiglaks.

## Regionaalhaigla grupp
Regionaalhaigla konsolideerimisgruppi kuuluvad Läänemaa Haigla, Hiiumaa haigla ja Raplamaa Haigla sihtasutused. Grupp andis 2019. aastal esmakordselt välja Globaalsest Aruandlusalgatusest lähtuva konsolideeritud majandusaasta aruande.

## Haigla ülemarstid

* Raul Talvik (2005)
* Andres Ellamaa (2005–2008)
* Sergei Nazarenko (2008–2013)
* Andrus Remmelgas (2013–2018)
* Peep Talving (2018–2023)
* Kristo Erikson (alates 2023. aastast)

## Vaata ka
* Regionaalhaigla Grand Man / Grand Lady

## Viited

## Välislingid

* Haigla koduleht
* Haigla 360° aeropanoraam / aerofoto
Orasoja kanjon

**Orasoja kanjon** ehk **Orasoja ürgorg** on klindilõhe Põhja-Eesti panga Narva klindilõigus Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Vodava külas.

Kanjon algab Vodava-Meriküla teest ja lõhestab Puhkova panga. Joastikust allavoolu paikneb umbes 400 m pikkune ja umbes 10 meetri sügavune V-kujuline kanjon. Kanjoni vasak nõlv on laugem ja paljanditeta, paremal nõlval on paljandid, millel on nähtavad aluspõhja kivimid. Need ulatuvad keskordoviitsiumist (lubjakivid) kambriumini (liivakivi, sinisavi). Paremal kaldal paljandub diktüoneemakilda vahekihtidega oobolusliivakivi. Orasoja paljand on Pakerordi lademe Kallavere kihistu Orasoja kihistiku tüüppaljand. Paremkalda ülaäärest on võimalik välja puhastada ka Volhovi lademesse kuuluvat roheliste glaukoniiditeradega halli lubjakivi. 

Mööda kanjoni põhja voolab Orasoja esialgu paeplatool kuni joastikuni. Enne ja peale joastiku kõrgeimat (1,1 m) astangut moodustab ta väikestest astangutest kaskaadi, Orasoja joastiku. Sellest üles- ja allavoolu jäävate astangute kõrgus on alla 0,3 m.

## Pilte Orasoja ürgorust
Pildistatud 17. märtsil 2008

Pilt:Orasoja 2.JPG|Orasoja juga oja suundub kanjonisse 
Pilt:Orasoja juga.JPG|Orasoja juga 
Pilt:Orasoja kanjon 2.JPG|Orasoja kanjon 
Pilt:Orasoja kanjon 3.JPG|Orasoja kanjon
Pilt:Orasoja kanjon 4.JPG|Orasoja kanjon 
Pilt:Orasoja kanjon 5.JPG|Orasoja kanjon 
Pilt:Orasoja kanjon 8.JPG|Orasoja kanjon 
Pilt:Orasoja kanjon 6.JPG|Orasoja lõhestab panga ja väljub madalikule 


## Vaata ka
*Eesti pankade loend 
*Meriküla pank
*Narva juga
*Narva pank
*Olgino pank
*Orasoja juga
*Puhkova pank
*Tõrvajõe juga
*Tõrvajõe kanjon
*Vaivara klindilõik

## Kirjandus
*Kalle Suuroja. *Põhja-Eesti pangad*, Tallinn 2004.
Riesa-Großenhaini kreis

**Riesa-Großenhain** oli kreis Saksimaa kirdeosas. 2008 liideti see Meißeni kreisiga.

## Kreisi omavalitsusüksused
(Elanike arv 31. detsember 2006)

Linnad:
# Gröditz (7715)
# Großenhain (15 965)
# Riesa (36 140)
# Strehla (4143)

Vallad:
# Ebersbachi vald (4853)
# Glaubitzi vald (2066)
# Hirschsteini vald [Keskus: Prausitz] (2428)
# Lampertswalde vald (1984)
# Nauwalde vald [Keskus: Spansberg] (1098)
# Nünchritzi vald (6504)
# Priestewitzi vald (3530)
# Röderaue vald [Keskus: Frauenhain] (3270)
# Schönfeldi vald (2032)
# Stauchitzi vald (3485)
# Tauscha vald (1498)
# Thiendorfi vald (2254)
# Weißig am Raschützi vald [Keskus: Blochwitz] (957)
# Wildenhaini vald (1723)
# Wülknitzi vald (1820)
# Zabeltitzi vald (2899)
# Zeithaini vald (6491)
Teelehelised

**Teelehelised** (*Plantaginaceae*) on õistaimede sugukond. 

Traditsioonilisse teeleheliste sugukonda (teelehelised *sensu stricto*) kuulus 3 perekonda (teeleht, järvikas (*Littorella*) ja *[[Bougueria]]*). 

Tänapäeval arvatakse teeleheliste alla umbes 90 perekonda 1700 liigiga (teelehelised *sensu lato*). See on üks mitmekesisemaid taimesugukondi. Selle esindajaid leidub peaaegu kõikides Maa piirkondades. Suurim perekond on mailane (*Veronica*) umbes 450 liigiga.  

Teeleheliste tüüpperekond on teeleht (*Plantago*).
Epifenomen

Mingi nähtuse **epifenomeniks** nimetatakse üldises mõttes selle nähtuse kaasnähtust – nähtust, mis põhinähtusega kaasneb, ilma et tal oleks vaadeldavas seoses iseseisvat tähtsust. 

Näiteks väidavad mõned rahvusvaheliste suhete teoreetikud, et rahvusvahelised organisatsioonid on riikide epifenomenid. Statistikas võib ilmneda epifenomenilisi seoseid, mis ei ole otseselt põhjusliku iseloomuga: näiteks esineb antibiootikumide tarvitajatel rinnavähki sagedamini, kuid antibiootikumid ei põhjusta rinnavähki, vaid rinnavähiga kaasneb põletik, mille korral kasutatakse antibiootikume. Koolide sulgemine võib olla kooliealiste laste arvu vähenemise epifenomen. 

Epifenomen võib olla (aga ei pruugi olla) põhinähtuse põhjustatud. Esimesel juhul saab teda tavaliselt vaadelda põhinähtuse kõrvalsaadusena. 

Sõna kasutatakse filosoofias ja meditsiinis ka kitsamalt määratletud terminina. 

## Meditsiin
Sõna pärineb meditsiinist: **epifenomenideks** on nimetatud nähtusi, mis lisanduvad haiguse käigus ega ole haigusele tüüpilised. Epifenomenid võivad olla, kuid ei pruugi olla haiguse põhjustatud. 

## Filosoofia
Filosoofias nimetatakse **epifenomeniks** nähtust, millel on küll põhjus, kuid puuduvad tagajärjed või puuduvad füüsilised tagajärjed. Filosoofilist positsiooni, mis postuleerib epifenomenide olemasolu, nimetatakse epifenomenalismiks. Enamasti räägitakse epifenomenalismist ja epifenomenidest selles tähenduses vaimufilosoofias: kõiki vaimunähtusi või mingit osa nendest võidakse pidada teatud füüsiliste nähtuste epifenomenideks.
Vierkirchen (Oberlausitz)

**Vierkirchen** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.

## Vallaosad
Arnsdorf, Buchholz (sorbi *Kšišow*), Döbschütz (*Debšk*), Heideberg, Hilbersdorf, Melaune, Prachenau, Rotkretscham, Tetta ja Wasserkretscham.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Lõuna-Euroopa

**Lõuna-Euroopa** on piirkond Euroopa lõunaosas.

ÜRO liigituse järgi kuuluvad Lõuna-Euroopasse:

*  
*  
*  
*  (Suurbritannia)
*  
*  
* 
* 
* 
* 
* 
*  
* 
* 
*  
*  
*  
*  
* 

## Vaata ka
*Mandri-Euroopa
*Lääne-Euroopa
*Kesk-Euroopa
*Ida-Euroopa

## Välislingid