open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vladimir Šokman

**Vladimir Šokman** (sündinud 26. aprillil 1948 Võrus) on Eesti Keskerakonna poliitik. Ta on olnud korduvalt Tartu linnavolikogu liige ja Tartu abilinnapea.

## Elulugu
1966 lõpetas Šokman Tartu 7. Keskkooli, 1967–1971 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis kehakultuuri ja spordi erialal ning 1974–1981 psühholoogia erialal. 

1973–1978 oli Šokman Tartu Reisi- ja Ekskursioonibüroo orgosakonna juhataja ja direktor, 1978–1983 instruktor EKP Tartu Linnakomitees tervishoiu- ja spordiasutuste, asendajana ka haridus- ja kultuuriasutuste valdkonnas, 1983–2001 Tartu Tööstuskooli direktor, 1999–2001 Tartu linnavolikogu liige, 2001–2011 Tartu abilinnapea, 2011–2013 Tartu linnavolikogu esimees ning 2013–2015 taas Tartu abilinnapea. 2015. aasta aprillis valiti Šokman uuesti linnavolikogu esimeheks, kui sellest kohast loobus Aadu Must, kes osutus 2015. aasta valimistel riigikokku valituks.  

Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel, kus kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 130 häält ning ei osutunud valituks.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Tartus, kogus 111 häält ning ei osutunud valituks.

Vladimir Šokman on Tartu Spordiveteranide Koondise juhatuse liige, Tartu Talisuplejate Seltsingu esimees ning Läänemere Linnade Liidu (UBC) sotsiaal- ja tervishoiukomisjoni liige.

Šokmani emakeel on eesti keel, ta valdab ka vene, saksa, inglise, soome ja rootsi keelt. Ta harrastab suusatamist, talisuplust, korvpalli, rattasõitu jms.

## Viited

## Välislingid
* Vladimir Šokman Tartu linna kodulehel
* Jüri Saar "Tartu linnavolikogu juhib Vladimir Šokman" Postimees, 16. aprill 2015
* Jüri Saar "Tosin pildikest Vladimir Šokmani elust", Tartu Postimees, 20. aprill 2015
Vidrik Rootare

**Vidrik Rootare** (aastani 1937 **Rothberg**; 20. august 1906 – 5. märts 1981) oli eesti maletaja.

Ta sai 1942. aastal Eesti malemeistrivõistlustel kolmanda koha.

## Isiklikku
Ta abikaasa oli maletaja Salme Rootare.

## Viited

## Välislingid
*
Boriss Tsõtsõvko

**Boriss Tsõtsõvko** (vene Борис Васильевич Цицивко; 1920–1975) oli Eesti ja Ukraina kabetaja. 

Ta võitis 1949. aastal esimesed Eesti meistrivõistlused Vene kabes.
Drissa maakond

**Drissa maakond** (valgevene keeles *Дрысенскі павет*; vene keeles *Дриссенский уезд*) oli Venemaa Keisririigi ja Valgevene NSV Vitebski kubermangu haldusüksus.

## Ajalugu
Maakond rajati 1772. aastal. Algselt kuulusid selle alad Pihkva kubermangu koosseisu. Aastal 1776 hakkas maakond kuuluma Polotski kubermangu, seejärel Polotski asehaldurkonda. 1796. aastal maakond likvideeriti ja aastal 1802 see loodi taas Vitebski kubermangu koosseisus. Maakond piirnes läänes Dünaburgi maakonnaga, lõunas Vilno kubermangu ja Vitebski kubermangu Lepieli maakonnaga, idas Polotski maakonnaga, põhjas aga Sebeži, Ludza ja Režitsa maakonnaga. Venemaa koosseisus oli maakonna pindala 2923 km², tegemist oli pindalalt kõige väiksema maakonnaga Vitebski kubermangus.

Aastal 1897 elas maakonnas 97 100 inimest. Elanikest moodustasid enamiku valgevenelased (86,2%), juute oli 9,1%, venelasi 1,6% ja poolakaid 2,4%.

Aastal 1913 oli maakonna territooriumil üks linn (Drissa), seitse alevit ja 17 valda.

Aastal 1920 läksid Drissa maakonna läänepoolsemad alad Läti koosseisu. Daugavpilsi maakonna osadeks said Piedruja vald ja Pustiņa vald, osaliselt ka Suški vald. Maakond jäi Valgevene NSV administratiivüksuseks kuni aastani 1923, mil see liideti Polotski maakonnaga.

## Haldusjaotus
Maakonna keskus oli maakonnalinn (Drissa, lisaks oli maakonnas aastal 1913 veel 7 alevit ja 17 valda.

Alevid olid: Asvieja, Dzisienka (ka Mikałajeŭskaja Słabodka, tänapäeval asulana ei eksisteeri, selle asemele on rajatud Łunačarskaje küla), Juchavičy, Kachanavičy, Piedruja, Rosica ja Vałyncy.

17 valda olid:


*Asvieja vald (*Освейская*)
*Dziornavičy vald (*Дерновичская*)
*Zamošša vald, keskus Saviejki (*Замошанская*)
*Ziabki vald (*Зябковская*)
*Ihnalina vald, keskus Carkoŭna (*Игналинская*)
*Kamienka vald (*Каменская*)
*Kachanavičy vald (*Кохановичская*)
*Klaścicy vald (*Клястицкая*)
*Piedruja vald, keskus Beloje, tänapäeval Vaivodi küla osa (*Придруйская*)

*Pustiņa vald (*Пустынская*)
*Sarja vald, keskus Dziehciarova (*Сариянская*)
*Stryžki vald (*Стрижинская*)
*Suški vald (*Сушковская*)
*Tabołki vald, keskus Žoŭnina (*Тоболковская*)
*Filipova vald, keskus Prudzinki (*Филипповская*)
*Juścijanava vald, keskus Ciasty (*Юстиниановская*)
*Juchavičy vald (*Юховичская*)


## Viited
Imre Tiitsu

**Imre Tiitsu** (sündinud 18. juunil 1980) on eesti kelguhokimängija. 

Ta oli 2002. aastal Salt Lake City paraolümpiamängudel Eesti kelguhokikoondise mängija. 

Õnnetuse tagajärjel on tal mõlemad jalad amputeeritud.
Sakari Pietilä

**Sakari Pietilä** (sündinud 21. juunil 1954 Oulus Soomes) on soome jäähokitreener.

Aastatel 2014–2015 oli ta Eesti jäähokikoondise peatreener.
Dmitri Medvedev (treener)

**Dmitri Medvedev** (sündinud 12. jaanuaril 1967 Valgevene NSV-s) on endine Valgevene jäähokimängija, jäähokitreener.

Aastast 2013 on ta Eesti klubi Tallinn Viiking Sport treener.
Joosep Laiksoo

**Joosep Laiksoo** (sündinud 29. septembril 1990) on eesti endine rallisõitja. 

Ta võitis 3. novembril 2007 Otepää noorteralli. 

8. detsembril 2007 põhjustas ta 17-aastaselt sõidukit juhtides Tallinna–Tartu maanteel liiklusõnnetuse, milles hukkus kolm inimest.

## Viited
Daisy Voog

**Daisy Voog** (kandnud ka nime **Daisy Leidig**; sündinud 28. jaanuaril 1932) on Eesti ja Saksamaa mägironija. 

Ta on ajalukku läinud esimese naisena, kes 1964. aastal (koos Werner Bittneriga) jõudis Alpides oleva Eigeri mäe (3970 m) tippu.
Karl Jaani

**Karl Jaani** (sündinud 27. detsembril 1985 Tartus) on eesti rannavõrkpallur. 

2010. aastal pärast World Tour 2010 nimetati ta FIVBi Top Rookie'ks.

Ta on mänginud rannavõrkpalli koos Martin Ruuli (2006–2008), Rain Raua (2009 ja 2013) ja Rivo Vesikuga (2010–2012).

Ta on viiekordne Eesti meister rannavõrkpallis (2010 Rivo Vesikuga, 2014 ja 2015 Rain Rauaga, 2016 ja 2022 Kristo Kolloga). Samuti on ta kahekordne Eesti meister saalivõrkpallis (2006 ja 2014 Tartu Pere Leivaga/Bigbank Tartuga).

## Viited
Tatjana Vorobjova

**Tatjana Vorobjova** (sündinud 26. juulil 1996 Tallinnas) on Eesti tennisist. 

Ta on mänginud Fed Cupi Eesti koondises, kus tema võitude-kaotuste suhe on 4:7.

## Viited
Egert Malts

**Egert Malts** (sündinud 16. septembril 1986 Otepääl) on endine eesti suusahüppaja. 

2001–2006 tuli ta Eesti meistrivõistlustel suusahüpetes meeskondlikult kolm korda esimeseks ja kolm korda kolmandaks.
Jouko Hein

**Jouko Hein** (sündinud 23. veebruaril 1980 Valgas) on endine eesti suusahüppaja ja kahevõistleja. 

Ta oli hooajal 1996/97 Eesti parim juunior suusahüpetes. 

## Isiklikku
Tema isa on suusahüppaja ja kahevõistleja Hillar Hein.

## Viited

## Välislingid
*
Vahur Tasane

**Vahur Tasane** (sündinud 6. veebruaril 1983 Tallinnas) on endine eesti kahevõistleja ja suusahüppaja. 

2000–2006 võitis ta Eesti meistrivõistlustel suusahüpetes ja kahevõistluses individuaalselt ning meeskondlikult kokku 2 kulda, 2 hõbedat ja 2 pronksi.
Lucca hertsogkond

**Lucca hertsogkond** oli väike Itaalia riik aastatel 1815–1847. Selle keskus oli Lucca linn. 

1815. aasta Viini kongressil otsustati hertsogkond tagastada Toscanale, kui selle Bourboni valitsejasugu lõpeb, mis juhtus aastal 1847. Toscana annekteeriti Sardiinia kuningriigi poolt aastal 1860.

Hertsogkond moodustati aastal 1815 Viini kongressil, arvestamata endist Lucca vabariiki ning Lucca ja Piombino vürstkonda, mida oli valitsenud Élisa Bonaparte. See loodi, et kompenseerida Bourbon-Parma dünastiale Parma hertsogkonna kaotust, mis anti Austria Marie-Louisele.

Aastal 1817 võttis endine Hispaania infanta ja Etruuria kuninganna, Hispaania María Luisa Lucca valitsemise. Ta oli ka Parma pärija Carlo Lodovico ema. Sellele eelnes Pariisi leping (1817), mis kinnitas nii tema suverääni staatuse Luccas, kui ka tema poja staatuse Parma pärijana Marie-Louise järglasena.

Pärast María Luisa surma aastal 1824 võttis Carlo Lodovico hertsogkonna valitsemise. Aastal 1847 päris Carlo Parma hertsogkonna ja jättis Lucca, mille annekteeris Toscana suurhertsogkond.

Aastatel 1815–1818 oli Lucca lipp horisontaalse kollase ja punase väljaga. 7. novembrist 1818 kuni 1847. aastani oli lipp valge, millel María Luisa vapp ja kollane-punane lipp nurgas.

## Lucca hertsogid (1815–1847)

* María Luisa (1815–1824)
* Carlo I (1824–1847) (*kukutati*)
Breanne Benson

**Breanne Benson** (sünninimi **Benedetta Hamzai**; sündinud 22. aprillil 1984 Tiranas Albaanias) on Albaania päritolu Ameerika Ühendriikide pornonäitleja.

## Elulugu
Breanne Benson sündis 1984. aastal Albaania Sotsialistliku Rahvavabariigi pealinnas Tiranas. Pärast keskkooli õppis ta psühholoogiat ja inimese seksuaalsust. Esimest korda osales ta pornotööstuses koos oma sõbra, pornonäitlejanna Tanya Jamesiga, kel olid võtted koos Tony Poundsiga. Tema esimene film oli "Cockless 23" koos Tanya Jamesiga. Algul lootis ta, et tema pornofilmidest ei saada teada, kuid üks ta keskkoolikaaslannadest avastas Brensoni veebilehelt welivetogether.com. Varsti kuulis sellest ka tema vanem õde.

Kui Breanne Benson 2003. aastal pornoga tegelema hakkas, osales ta algul vaid fotosessioonidel, seejärel filmide soolostseenides ning hiljem stseenides teiste naistega. 2004. aasta lõpuks loobus ta pornotööstusest ja hakkas tegelema striptiistantsuga Spearmint Rhino ketti kuuluvas striptiisiklubis, mis asus Industry linnas Californias. 2009. aasta juunis pöördus ta tagasi pornofilmide juurde. Sama aasta novembris otsustas ta osaleda edaspidi ka stseenides koos meesnäitlejatega.

2010. aasta algul osales ta uue 3D telesüsteemi promomises messil AVN Adult Entertainment Expo Las Vegases. 

Hiljem on ta esinenud pornoparoodiates, sealhulgas menufilmis "Bat FxXx: A Dark Night Parody". 2011. aasta jaanuaris oli ta ajakirjas Penthouse *[[Penthouse Pet]]*.

## Auhinnad ja nominatsioonid
*2005 AVN Award, nominent – parim naiste seksistseen – "Hook Ups 5" (koos Isabella Camille'iga)
*2011 AVN Award, nominent – parim kolme naise seksistseen – "Lust" (koos Alektra Blue ja Asa Akiraga)
*2011 AVN Award, nominent – parim grupiseksistseen – "The Breakfast Club: A XXX Parody" (koos Tessa Taylori, Brooke Van Buureni ja Levi Cashiga)
*2011 XBIZ Award, nominent – aasta naisnäitleja
*2012 AVN Award, nominent – parim suuseksistseen – "American Cocksucking Sluts" (koos Kagney Linn Karteri ja Allie Haze'iga)
*2015 XBIZ Award, nominent – parim stseen - Vignette Release – "Pornstars Like It Big 18"(koos Jessica Jaymesi, Kortney Kane'i, Kirsten Price'i ja Keiran Leega)

## Viited

## Välislingid

*Ametlik koduleht
*Breanne Benson, Internet Movie Database
*Breanne Benson, Internet Adult Film Database
*Breanne Benson, Adult Film Database
*Breanne Benson, Babepedia
Maria Baghramian

**Maria Baghramian** (sündinud 21. märtsil 1954 Teheranis Iraanis) on Iraani armeenia päritolu Iirimaa filosoof.

Ta töötab filosoofiaprofessorina Dublini University College'is (University College Dublin, UCD). Tema peamised uurimisvaldkonnad on keelefilosoofia, relativism ja ratsionaalsus, 20. sajandi Ameerika filosoofia (Hilary Putnam, Donald Davidson, Richard Rorty, Willard Van Orman Quine), pragmatism, vaimufilosoofia ja kognitiivteadus. Tema uuringud ja publikatsioonid keskenduvad peamiselt objektiivsusele, relativismile ja pluralismile kui lahendustele uskumuste ja väärtuste vältimatu erinevuse korral ning tänapäeva Ameerika filosoofiale, eeskätt Quine'i, Davidsoni, Putnami ja Rorty teostele. 

Alates 2003. aastast on ta väljaande International Journal of Philosophical Studies (IJPS) peatoimetaja.

Baghramian lõpetas Queen’s University Belfasti filosoofia ja sotsiaalantropoloogia alal 1983. aastal. 1990. aastal kaitses ta loogika filosoofia alal doktoriväitekirja (juhendaja Timothy Williamson) Dublinis Trinity College'is (Trinity College Dublin, TCD). 

Seejärel õpetas Baghramian TCD-s ja 1991. aastast UCD-s. Ta oli 2011–2013 filosoofiakooli (School of Philosophy) juhataja ning 2000. aastast UCD kognitiivteaduse järeldoktoriprogrammi kaasdirektor.

2010. aastal sai Baghramianist Iirimaa naiste filosoofiaseltsi Society for Women in Philosophy (SWIP) – Ireland asutaja ja president, samuti rajas ta Iiri filosoofiauuringute võrgustiku Aporo (Irish Network of Philosophical Research). Ta on nõustaja Hiina keelefilosoofia liidus (China Association of Philosophy of Language) ning üliõpilaste auhinnavõistluse (Undergraduate Awards) filosoofia ja teoloogia paneeli esimees. Ta korraldas Aristotelian Society ja Mind Association ühiskonverentsid 1996. ja 2010. aastal. Baghramian on juhtivteadur uurimisprojektis "Ameerika Hääl filosoofias" (American Voice in Philosophy) koostöös Iiri Teadusnõukoguga (Irish Research Council). Akadeemilisel aastal 2013/2014 oli ta Fulbrighti stipendiumiga filosoofia külalisteadur Harvardis (veebruar – juuli 2014), külalisteadur Institut Jean Nicodis, École normale supérieure'is Pariisis (sügis 2013), lektor 2013. aasta sügiskoolis Jerevani Riiklikus Ülikoolis ja 2014. aasta Oxfordi/Yale'i filosoofia suvekoolis Hiinas.

## Isiklikku
Maria Baghramian on sündinud Iraanis Teheranis armeenlaste peres ning on abielus helilooja ja musikoloogi Hormoz Farhatiga.

## Tunnustus
*2010 – valiti Iiri Kuningliku Akadeemia liikmeks

## Teoseid
* (2004) ''Relativism: The Problems of Philosophy Series''. London/New York: Routledge
* (1999) ''Modern Philosophy of Language''. London: J.M. Dent 1998 and Washington:Counterpoint 1999

### Toimetatud teoseid
* (2014) The Many Faces of Relativism. London/New York: Taylor and Francis
* (2013) ''Donald Davidson: Life and Words''. London/NewYork: Routledge
* (2012) ''Reading Putnam''. London/New York: Routledge
* (2000) with Atracta Ingram. ''Pluralism: The Philosophy and Politics of Diversity''. London/New York: Routledge. Translated into Chinese. 

## Viited
Larissa (kuu)

**Larissa** (kreeka sõnast *Λάρισσα*), teise nimega **Neptune&nbsp;VII**, on Neptuuni kaaslane, mis on saanud nime kreeka usundi tegelaskuju Poseidoni (Neptunuse) armukese Larissa järgi.

## Avastamine
Larissa avastasid tähevarjutuse juhusliku maapealse vaatluse käigus Harold J. Reitsema, William B. Hubbard, Larry A. Lebofsky ja David J. Tholen 24. mail 1981. Larissale anti ajutine nimetus **S/1981&nbsp;N&nbsp;1** ja avastusest teatati 29. mail 1981. Voyager 2 möödalennu ajal 1989. aastal märgati Larissat uuesti ja ühtlasi leidis kinnitust, et Larissa tiirleb oma orbiidil üksi, mille järel anti sellele 2. augustil 1989 veel nimetus **S/1989&nbsp;N&nbsp;2**. Stephen P. Synnotti teadaanne Larissa taasmärkamisest mainis „10 päeva jooksul pildistatud 5 kaadrit”, mistõttu on taasmärkamiskuupäev millalgi enne 28. juulit. Kaaslasele anti nimi Larissa 16. septembril 1991.

## Füüsikaline iseloomustus
Suuruse poolest neljas Neptuuni kaaslane Larissa on korrapäratu kujuga ja paistab olevat tihedalt kaetud impaktstruktuuridega, kuid ilma geoloogilise aktiivsuseta. Väga palju rohkemat Larissa kohta ei teata. On tõenäoline, et Larissa koosneb Neptuuni algsetest kaaslastest, mis lagunesid Tritoni häirituse tõttu peagi pärast Tritoni püsimajäämist väga ekstsentrilisele orbiidile.

## Orbiidi iseloomustus
Larissa tiirleb Neptuuni sünkroonse orbiidi raadiusest madalamal, mistõttu väheneb Larissa orbiit aegamööda ja kunagi võib Larissa langeda Neptuuni atmosfääri või Roche'i piiri ületamisel laguneda tükkideks, mis jäävad Neptuuni rõngastesse tiirlema.

## Uurimine
Larissat on külastanud ainult Voyager 2. Kosmosesondil õnnestus Larissat pildistada.

## Viited
Halimede (kuu)

**Halimede** (kreeka sõnast *Αλιμήδη*), teise nimega **Neptune IX**, on Neptuuni kaaslane, mis on nimetatud kreeka usundi tegelaskuju nereiidi Halimede järgi.

## Avastamine
Halimede avastasid 14. augustil 2002 M.Holman, JJ Kavelaars, T. Grav, W. Fraser ja D. Milisavljevic. Enne avastusest teatamist 3. veebruaril 2007 kandis kaaslane nimetust S/2002 N 1.

## Füüsikaline iseloomustus
Korrapäratu kujuga Halimede läbimõõt on ligikaudu 62 kilomeetrit ja nähtavas valguses paistab see hall. Halimede ja Neptuuni kaaslase Nereidi sarnase värvuse ja Päikesesüsteemis minevikus toimunud kokkupõrgete suure tõenäosuse (41%) tõttu arvatakse, et Halimede pärineb Nereidi küljest.
## Orbiidi iseloomustus
Halimede tiirleb Neptuuni pöörlemisega vastupidises suunas. Orbiidi ekstsentrilisuse poolest on Halimede Neptuuni kuudest teisel kohal ja orbiidi kalde poolest kolmandal kohal.. 

## Viited
Wolf Biermann

**Karl Wolf Biermann** (sündinud 15. novembril 1936 Hamburgis) on saksa laulja, laulukirjutaja ja luuletaja.

Wolf Biermann on pärit Hamburgi töölisperekonnast. Tema juudi rahvusest isa Dagobert Biermann mõrvati 1943. aastal Oświęcimi koonduslaagris.

1953. aastal asus Wolf Biermann maailmavaatelistel põhjustel elama Saksa DV-sse. 1955–1957 õppis ta Berliini Humboldti Ülikoolis poliitökonoomiat. 1957–1959 töötas Biermann teatris Berliner Ensemble lavastaja Helene Weigeli assistendina. 1959–1963 õppis Wolf Biermann Berliini Humboldti Ülikoolis filosoofiat ja matemaatikat. Hoolimata edukalt kaitstud lõputööst jäi tal diplom aga saamata.

1960. aastate algul hakkas ta helilooja Hanns Eisleri mõjutusel luuletusi ja laule kirjutama. 1961. aastal asutas Wolf Biermann koos Brigitte Soubeyraniga stuudioteatri Berliini Töölisteater (Berliner Arbeiter-Theater), mis aga võimude survel 1963. aastal suleti.

Berliini müüri ehitamise järel pettus Wolf Biermann üha enam Saksa DV poliitilises režiimis ja temast kujunes vähehaaval režiimikriitik. 1963. aastal keelduti Biermanni pärast kaks aastat kestnud kandidaadiaega vastu võtmast Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse.

Lääne-Saksamaal käis Biermann esimest korda külalisesinemistel 1964. aastal. 1965. aastal ilmusid Lääne-Saksamaal ta esimene luulekogu "Die Drahtharfe" ("Traatharf") ja tema esimene kauamängiv heliplaat "Wolf Biermann (Ost) zu Gast bei Wolfgang Neuss (West)". Seepeale kehtestasid Saksa DV võimud Biermannile totaalse esinemis- ja avaldamiskeelu.

12. septembril 1976 toimus Prenzlaus üheteistaastase esinemiskeelu järel esimene Wolf Biermanni kontsert.

1976. aastal sai Wolf Biermann loa kontsertreisiks Lääne-Saksamaal. 13. novembril 1976 esines ta Kölni Spordihallis kontserdiga, mis kanti üle ka raadios. Mõned Biermanni väljaütlemised aga vihastasid Saksa DV võimusesindajad välja. 16. novembril 1976 võttis Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo Wolf Biermannilt ära Saksa DV kodakondsuse ja tal keelati riiki tagasi tulla. 17. novembril 1976 kirjutas 12 Saksa DV juhtivat intellektuaali alla petitsioonile Wolf Biermannilt Saksa DV kodakondsuse äravõtmise vastu.

Wolf Biermann oli sunnitud Lääne-Saksamaale jääma. 1977. aastal toimus esimene Biermanni turnee Lääne-Euroopa riikides. Ta kritseeris oma lauludes Saksa DV-d, kuid väljendas jätkuvat sotsialistlikku meelsust.

1982. aasta aprillis sai Biermann ühekordse sissesõiduloa Saksa DV-sse, et külastada oma surmahaiget sõpra Robert Havemanni.
 
Saksa DV-s sai Wolf Biermanni uuesti esineda alles 1989. aasta detsembris, mil Leipzigis toimus ta kontsert.

## Viited

## Välislingid
*Wolf Biermanni koduleht
Cəmilə Novruzova

**Cəmilə Həsən qızı Novruzova** (vene keeles *Джамиля Гасан кызы Новрузова*; 9. juuli 1930, Nahhitševani linn, Nahhitševani ANSV, Aserbaidžaani NSV – 24. mai 2011, Bakuu) oli aserbaidžaani kunstiteadlane.

1977. aastal kaitses Novruzova Aserbaidžaani Riiklikus Ülikoolis doktorikraadi kunstiteaduses. 1954–1988 õpetas ta kunstiülikoolis. Ta kirjutas teadusartikleid Aserbaidžaani skulptuurikoolkonna sünnist ja arengust. Kokku avaldas ta 177 artiklit ja 10 monograafiat ning juhendas 28 teaduste kandidaati.

## Teoseid
* Новрузова Дж. Г. Монументальная скульптура Советского Азербайджана. – Баку: АН АзССР, 1960. – 91 с.
* Новрузова Дж. Г. Токай Мамедов. – Баку, 1973.
* Новрузова Дж. Г. Скульптура Советского Азербайджана. – Баку, 1979. – 160 с.
* Новрузова Дж. Г. Скульптура. – Баку: Язычы, 1983. – 49 с.
* Новрузова Дж. Г. Фуад Абдурахманов. – М.: Скульптура, 1988.

## Välislingid
* Novruzova Aserbaidžaani Riikliku Teaduste Akadeemia kodulehel
Günter Tembrock

**Günter Tembrock** (7. juuni 1918, Berliin – 26. jaanuar 2011, Berliin) oli saksa zooloog, etoloog ja zoosemiootik.

Tema teadustöö keskmeks oli biokommunikatsiooni uurimine.

## Teosed
*Tembrock, G. 1971. *Biokommunikation: Informationsübertragung im biologischen Bereich*. Teil 1–2. Berlin: Akademie-Verlag.
*Tembrock, G. 1976. *Tierpsychologie*. Wittenberg: A.Ziemsen Verlag.
Mustarahu

**Mustarahu** (ka **Laekarahu, Mustakivi saar, Mustakivirahu**) on 14,8 hektari suurune saar (rahu) Lääne maakonnas Haapsalu linnas. Saare rannajoone pikkus on 3,1 kilomeetrit.

Saar asub 800 meetrit Tauksist edelas. Saar on pikliku kujuga, loodeotsast eendub maasäär. Saar on kuni 2,5 m kõrge.

Saar kuulub Matsalu rahvuspargi Väinamere saarte sihtkaitsevööndisse.

## Välislingid
*
Munasaar

**Munasaar** on Lääne-Viru maakonda Viru-Nigula valda Letipea külla jääv saar.

Saare koordinaadid on .
Günter Mittag

**Günter Mittag** (8. oktoober 1926 Stettin (tänapäeval Szczecin, Poola) – 18. märts 1994 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.

Günter Mittag oli pärit töölisperekonnast. 1943. aastal teenis ta lennuväe abiteenistuses, aastatel 1943–1945 õppis Saksa Riigiraudteel raudteelaseks. 1945. aastal astus Saksamaa Kommunistlikku Parteisse, millest 1946. aastal sotsiaaldemokraatide sundliitmise järel sai Saksamaa Sotsialistlik Ühtsuspartei (SÜP).

1947. aastal jõudis ta SÜP Greiswaldi piirkonna juhtkonda, järgnenud aastatel oli juhtivatel kohtadel kohalikus Saksa Vabade Ametiühingute Koondises. 1956. aastal lõpetas ta kaugõppes majandusõpingud ja sai 1958. aastal Dresdenis Liikluse Kõrgkoolis (Hochschule für Verkehrswesen) doktorikraadi.

1952. aastast töötas Günter Mittag SÜP Keskkomitee aparaadis, algul instruktorina ning aastatel 1953–1961 raudtee ja liikluse osakonna juhatajana. Aastatel 1958–1961 oli ta ühtlasi SÜP Keskkomitee Poliitbüroo juures asuva majanduskomisjoni sekretär.

1962. aastal sai Günter Mittag SÜP Keskkomitee liikmeks, 1966. aastast oli ta ka Keskkomitee Poliitbüroo liige. Alates 1976. aastast oli ta Keskkomitee majandussekretär. Aastatel 1963–1971 ja 1979–1989 oli ta ka Rahvakoja (parlamendi) liige. 1973–1976 oli ta Saksa DV Ministrite Nõukogu esimehe esimene asetäitja. 1963. aastast kuulus ta Saksa DV Riiginõukokku, 1979–1989 oli Saksa DV Rahvusliku Kaitsenõukogu liige.

Günter Mittag oli sotsialistliku plaanimajanduse pooldaja, kuid ta mõistis vajadust Saksa DV majandust reformida.

18. oktoobril 1989 vabastati Günter Mittag kõigist juhtivatest ametitest. 11–12. novembril 1989 arvati ta välja SÜP Keskkomitee koosseisust ja 23. novembril 1989 heideti välja Saksamaa Sotsialistlikust Ühtsusparteist. 1989. aasta detsembris võeti Mittag vahi alla, kuid vabastati varsti halva tervisliku seisukorra tõttu. 1991. aastal esitati talle uus süüdistus riigi raha kuritarvitamises, kuid 1993. aastal tunnistati ta tervislikel põhjustel vastutusvõimetuks.

## Viited
Soroca

**Soroca** on linn Moldovas, Soroca maakonna halduskeskus.

Linn asub Dnestri paremal kaldal.

Soroca peamiseks vaatamisväärsuseks on Soroca kindlus aastast 1543.

Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Soroca elanikest moldaavlasi 77,27%, ukrainlasi 8,59%, venelasi 7,72%, mustlasi 5,38%, juute 0,23%, bulgaarlasi 0,11%, gagauuse 0,10% ja teistest rahvustest inimesi 0,6%.

Linnas on sündinud filmilavastaja Kira Muratova, matemaatik Robert Steinberg, Seagrami asutaja Samuel Bronfman.

## Sõpruslinnad

## Viited

## Välislingid
Arkadi Reigo

**Arkadi Reigo** (kuni 2. märtsini 1937  **Arkadi Zdanowicz**; 3. november 1918 – 2. september 1984) oli Eesti haridustegelane ja pedagoog.

Ta oli Eesti NSV teeneline õpetaja (1968). Ta töötas koolidirektori ja õpetajana (põhiliselt Kurenurme koolis ja Tartu Hiie koolis). Omas uuringuid pedagoogika valdkonnas. Ta oli koduloohuviline ja kirjandushuviline (avaldanud luuletusi). 

Arkadi Reigo on maetud Tartu Ropka-Tamme kalmistule.

## Allikad
*Tartu Linnaraamatukogu andmebaasid.
*Eesti artiklite andmebaas ISE.
*Metsast leitud kirik. Koostanud Valdo Valper, Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus, Tartu 2010.
Josef Bachmann

**Josef Erwin Bachmann** (12. oktoober 1944 Reichenbach im Vogtland – 24. veebruar 1970) oli saksa tööline. Bachmann on peamiselt tuntud selle poolest, et 1968. aasta aprillis pani ta toime atentaadi vasakpoolse üliõpilasliidri Rudi Dutschke vastu.

Josef Bachmann sündis Saksimaal. Ta isa ei olnud temast huvitatud. Üks onudest oli talle kasuisaks, kuid ta pandi Saksa DV-s poliitilistel põhjustel vangi. Josef Bachmann oli viletsa tervisega ja ta viibis ühtekokku kaks aastat haiglates, eeskätt kopsutuberkuloosi tõttu. Koolis ei läinud tal eriti hästi. 1956. aastal kolis ta koos emaga Saksa Demokraatlikust Vabariigist Lääne-Saksamaale Ruhri piirkonda. Halbade õpitulemuste tõttu oli ta sunnitud käima erikoolis. Kooli lõpetamise järel õppis ta abitööliseks. Ta töötas juhu- ja abitöölisena, vahetades tihti töökohta. Münchenis elades oli tal olnud kontakte paremäärmuslastega.

10. aprillil 1968 sõitis Josef Bachmann Münchenist rongiga Lääne-Berliini. 11. aprillil ootas ta Dutschket Kurfürstendammil Sotsialistliku Saksa Üliõpilasliidu hoone lähedal. Bachmann sõimas Dutschket kommunistiks ja tulistas tema pihta püstolist kolm lasku. Dutschke sai raskelt vigastada, kuid jäi ellu.

Bachmann vahistati kohe pärast atentaati ja kuulati üle. Hiljem esitati talle süüdistus mõrvakatses ja talle määrati 7-aastane vabaduskaotus. Vanglas lõpetas Bachmann elu enesetapuga. Ta pani endale kilekoti pähe ja lämmatas end ära.

## Viited
Nikola Mirotić

**Nikola Mirotić** (sündinud 11. veebruaril 1991 Podgoricas) on Montenegro korvpallur. Tal on Montenegro ja Hispaania kodakondsus.

Mirotić mängib 2014. aastast NBA korvpalliliigas Chicago Bullsi meeskonnas. Aastail 2008–2014 mängis Madridi Realis.

Ta mängis ka Hispaania kuni 20-aastaste noormeeste korvpallikoondises ja võitis Euroopa meistrivõistlustel 2010 pronksi ja 2011 kulla. 2011. aasta Euroopa meistrivõistlustel sai parimaks korvikütiks visates keskmiselt 27 punkti ja võttes 10 lauapalli. Mirotić nimetati turniiri väärtuslikumaks mängijaks (MVP).

## Viited

## Välislingid
*Andmed Euroliiga kodulehel
*Andmed NBA korvpalliliiga lehel
Mõndalaid

**Mõndalaid** (ka **Mõndelaid**) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Jõgela küla alal Pilguse lahes asuv 45,3 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 3 kilomeetrit.

Saare koordinaadid on . Saar on kolmnurkse kujuga ja kivise pinnamoega. Saarel kasvab võsa.

Saar kuulub Karala-Pilguse hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Nabralaid

**Nabralaid** (ka **Nabra laid, Nabra saar**) on 2,8 hektari suurune saar (laid) Saare maakonnas Saaremaa vallas Saaremetsa küla alal Unguma lahes. Saare rannajoone pikkus on 761 meetrit.

Saar asub 200 meetrit Pulgalaiust kagus. Nabralaid on kolmnurkse kujuga ja kivise pinnamoega.

Nabralaid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Naistekivimaa

**Naistekivimaa** (ka **Naistekivi maa**) on 18 hektari suurune saar Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi rahvuspargis ja jääb Karala küla territooriumile.

Naistekivimaa asub Saaremaast läänes. Saarel esineb rohumaad ja põõsastikku.

Saar on pikliku kujuga. Saare rannajoone pikkus on 2,2 kilomeetrit.

## Välislingid
*
Ninalaid

**Ninalaid** (ka **Ninarahu**) on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõrgessaare alal Reigi ja Paope lahes asuv 5 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 1,94 kilomeetrit.

Saare koordinaadid on . Laid asub 600 meetrit Ninaotsa neemest ja jääb Külalaiust kirdesse.

Ninalaid kuulub Paope looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Noogimaa

**Noogimaa** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi rahvuspargis Vilsandist 300 meetrit lõunas asuv 37 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 6,26 kilomeetrit.

Saar on kruusase pinnamoega ja rohttaimestikuga.

Saare koordinaadid on .

## Välislingid
*
Heino Veskila

**Heino Veskila** (aastani 1936 **Heino Veiber**; 14. detsember 1918 Tartu – 22. august 1941 Tartu) oli eesti korvpallur.

Ta osales 1936. aasta Berliini OM-il.

1936, 1937, 1939 ja 1940 tuli ta Eesti meistriks ja lisaks sai meistrivõistlustel 1938 ja 1941 hõbeda.

Hukati Saksa okupatsioonivõimude poolt. 

## Tunnustus
*valiti Eesti korvpalli kuulsuste halli, 2020

## Viited

## Välislingid
*
Portugali revolutsioon

**Portugali revolutsioon** võib tähendada ühte allpool nimetatud ajaloosündmustest:

***[[Portugali liberaalne revolutsioon|1820. aasta revolutsiooni]]**, millega kehtestati riigis esmakordselt konstitutsiooniline monarhia;
***[[Portugali revolutsioon (1824)|1824. aasta vasturevolutsiooni]]**, mille korraldasid konstitutsioonilise monarhia vastased;
***[[Portugali revolutsioon (1910)|1910. aasta revolutsiooni]]**, millega kukutati Bragança dünastia ja kuulutati välja vabariik;
***[[Nelgirevolutsioon|1974. aasta revolutsiooni]]**, millega kukutati Marcelo Caetano autokraatlik valitsus ja pöörduti tagasi demokraatliku valitsemiskorra juurde.
Talpioti hauakamber

**Talpioti hauakamber** on kaljusse raiutud hauakamber Ida-Talpiotis, Ida-Jeruusalemma vanalinnast 5 km lõunas, mis avastati ehitustööde käigus 28. märtsil 1980. 

Samalaadseid hauakambreid on piirkonnast leitud umbes 900, konkreetse haua dateeris algne kaevamismeeskond vahemikku 538 eKr kuni 70 pKr. Jõuka perekonna hauakambris oli 10 matmisurni, millest 6 katsid pealiskirjad. Hauakambrist leiti ka inimeste jäänuseid. Ühe urni pealist on tõlgendatud arameakeelse fraasina "Yeshua bar Yehosef" ("Joosua, Joosepi poeg"), millest Iisraeli geoloog Ayreh Shimron on järeldanud, et tegu võiks olla Jeesuse perekonna hauakambriga. Samas on tekst osalt loetamatu ning tõlgenduse õigsuses kaheldakse laialdaselt.

2000. aastal avalikustati ühe urni pealiskirja väidetav tõlgendus "Jaakob, Joosepi poeg ja Jeesuse vend". Jeesuse-seose pooldajad usuvad, et hauas on Jeesuse, tema naise ja poja, samuti teiste Uuest testamendist tuntud isikute jäänused. Väidetavalt dateerisid 2015. aasta aprillis tehtud laborianalüüsid need 1. sajandisse pKr. Tõlgendust on kasutatud argumenteerimaks, et vastupidi traditsioonilise kristluse doktriinile "tegelikult" Jeesus surnust üles ei tõusnud. Jeesusega seostuv tõlgendus on aga kahtluse alla seatud arheoloogia, teoloogia, lingvistika ja piibliuuringute valguses.

2007. aastal esilinastus Talpioti hauakambrist tehtud dokumentaalfilm "The Lost Tomb of Jesus" ("Jeesuse kadunud haud", lavastaja James Cameron, produtsent ajakirjanik Simcha Jacobovici). Filmiga koos ilmus ka Jacobovici ja Charles Pellegrino raamat "The Jesus Family Tomb" ("Jeesuse perekonna haud"). Jeesuse-teooriat propageeriv film ja raamat tekitasid laialdase poleemika.

Algsete arheoloogiliste väljakaevamiste aegne Iisraeli muinsuskaitseameti piirkonnainspektor, arheoloogiaprofessor Amos Kloner, kes tegeles ka Talpioti hauakambri kaevamistööde järelevalvega, on kinnitanud, et väidetavad seosed Uues Testamendis kirjeldatud Jeesusega ei sobi arheoloogilise kontekstiga, lisades: "Nad tahavad sellega vaid raha teenida."

## Vaata ka
* Jeesuse sugulased

## Viited

## Välislingid
*Tom Zeller Jr.. Raising the Titanic, Sinking Christianity?, thelede.blogs.nytimes.com, 26. veebruar 2007 
*Crypt Held Bodies of Jesus and Family, Film Says, nytimes.com, 27. veebruar 2007
*Geoloogi väide: Jeruusalemmas asub Jeesuse ja tema pere matmispaik, elu24.postimees.ee, 8. aprill 2015
*Isabel Kershner. Findings Reignite Debate on Claim of Jesus’ Bones, nytimes.com, 4. aprill 2015
Treviso mark

**Treviso mark** (ladina: *Marca trevisana*, itaalia: *Marca trevigiana* või *trivigiana*) oli keskaegne territoorium Venetos Garda järve ja Venezia Giulia vahel. Territoorium kattus jämedalt piirkonnaga Treviso linna ümber, hõlmates Belluno, Feltre ja Ceneda ning kõigi nelja linna diötseesid. See piirnes Verona margi ja Musonega. Seetõttu kasutas mark juba aastal 1162 motot *Monti Musoni Ponto dominorque Naoni*. Aja jooksul ühendati Verona mark (Verona, Vicenza ja Padova) Treviso margiga ja eelistati Treviso nime. Kõrgkeskajal oli piirkond gvelf Da Camino ja gibelliin Ezzelini perekondade ülemvõimu all. Aja jooksul läks mark Veneetsia vabariigi kontrolli alla. 

Rolandino Padovast kirjutas 1262. aasta paiku *Treviso margi kroonika*, jutustades loo Ezzelinidest ja nende ülemvõimust seal. Venetos tähistab *marca* või *marca gioiosa et amorosa* tänapäeval Treviso provintsi.
Portugali revolutsioon (1910)

**1910. aasta Portugali revolutsioon** ehk **5. oktoobri revolutsioon** toimus 3.–5. oktoobrini 1910. Selle tulemusel kukutati Portugalis konstitutsiooniline monarhia ja kehtestati vabariik.

Revolutsioonile eelnenud aastatel olid Portugali kuningavõimu ja selle autoriteeti nõrgestanud Portugali kolooniaid puudutanud järeleandmised Suurbritannia nõudmistele, peaminister João Franco diktatuur, kuningas Carlos I mõrvamine 1908. aastal, kuningliku perekonna tohutud kulutused, katoliku kiriku suur võim ühiskonnaelus ja poliitikas, kaheparteisüsteemi kujunemine ja monarhia suutmatus ajaga kaasas käia. Seda nõrkust otsustasid ära kasutada vabariiklased eesotsas Portugali Vabariikliku Parteiga, kes viisid oktoobris 1910 läbi eduka revolutsiooni.

5. oktoobril 1910 kukutati kuningas Manuel II ja kuulutati välja vabariik. Võim läks Teófilo Braga juhitud ajutisele valitsusele, mis töötas 1911. aastaks välja uue riigikorra alused. 1911. aastal võeti vastu uus põhiseadus, mis tagas esmakordselt kõigile Portugali kodanikele peamised kodanikuõigused.
Hermann Clemenz

**Hermann Karl Eduard Clemenz** (23. jaanuar 1846 Tartu – 28. märts 1908) oli baltisaksa maletaja ja spordiajakirjanik. 

19. sajandi II poolel asutas ta Tartu ülikooli juurde koos Friedrich Amelungiga maleseltsi. 

## Kirjandus
* Schach-Jahrbuch für 1899/1900, Veit & Comp., Leipzig 1899, S.&nbsp;117
* J. Dlugolenski, W. Sak: *Ljudi i schachmaty: stranizy schachmatnoi istorii Peterburga-Petrograda-Leningrada*. Lenizdat, 1988, ISBN 978-5-289-00137-5,  S. 61.
Hillar Kärner

**Hillar Kärner** (27. juuli 1935 Tallinn – 19. veebruar 2017) oli eesti maletaja. 

1965 ja 1974–75 tuli ta Tallinna meistriks.

1971 ja 1978 võitis ta vastavalt Eesti I ja Eesti III maleolümpia. 

Ta on saanud Eesti meistrivõistlustel 7 kulda (1970, 1975, 1977, 1983–85, 1987), 3 hõbedat (1968, 1979, 1988) ja pronksi (1978). 

## Viited

## Välislingid
*
Aapo

**Aapo** on soome mehenimi, mida kasutatakse ka Eestis. Aapo on mugandus nimest Abraham (Aabraham).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Aapo 26 mehel. Aapo on populaarsuselt 1200. mehenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Aapo vanuserühmas 30–34, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,44.

Soome rahvastikuregistri andmetel oli nimi Aapo septembrini 2017 pandud 6616 mehele. Soomes on kasutusel ka nimevariant **Aappo**.

## Nime kandjaid
*Aapo Ilves, eesti luuletaja, proosakirjanik, muusik
*Aapo Pukk, eesti kunstnik
*...

## Viited
Aino

**Aino** on naisenimi. Nimi tähendab soome keeles "ainus". Nime mõtles välja Elias Lönnrot, kelle eepose "Kalevala" tegelane on Aino.

1. jaanuari 2025. aasta seisuga oli Eestis eesnimi Aino 1885 naisel. Aino on populaarsuselt 86. naisenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Aino vanuserühmas 85+, kus neid on 10 000 elaniku kohta 159,75, ning Viljandi maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 30,95. Aino on keskmiselt 80 aasta vanune (mediaanvanus on 82).

Lätis oli 30. juuni 2021. aasta seisuga eesnimi Aino 15 inimesel.

## Nime kandjaid
*Aino Aalto
*Aino Aaspõllu
*Aino Alamaa
*Aino Arro
*Aino Asszonyi
*Aino Bach
*Aino Bāliņa-Karmo
*Aino Esken
*Aino Himbek
*Aino Iila
*Aino Järvesoo
*Aino Kalda
*Aino Kalda (rahvatantsujuht)
*Aino Kallas, soome ja eesti kirjanik
*Aino Kapsta
*Aino Kaukovaara
*Aino Kumari
*Aino Kõiv
*Aino Käärik
*Aino Külvand
*Aino Lehis
*Aino Leies
*Aino Liimand
*Aino Lunge
*Aino Malmberg
*Aino Moorlat
*Aino Mälkönen
*Aino Nõmm
*Aino Orgulas
*Aino Ostrat
*Aino Parker
*Aino Paves
*Aino Pervik, eesti kirjanik
*Aino Pill
*Aino Põldra
*Aino Pürge
*Aino Raud
*Aino Raudsepp
*Aino Rodima
*Aino Runge
*Aino Saar
*Aino Seep
*Aino Siebert
*Aino Sillaots
*Aino Suviste
*Aino Taal
*Aino Talvi
*Aino Tamm
*Aino Tammeorg
*Aino Thoen
*Aino Toomaspoeg
*Aino Undla-Põldmäe
*Aino Valgma
*Aino Voolmaa
*Aino Õige
*Aino-Eliise Pajusalu
*Aino-Helgi Paivel
*Aino-Koidula Pihl

## Viited
Aivar

**Aivar** on eesti mehenimi.

Nimi oli Eestis eriti populaarne 20. sajandi keskpaigas.

Nimeuurija Edgar-Adolf Rajandi on seostanud selle nime levikut läti kirjaniku Vilis Lācise teosega "Uuele rannale", mis ilmus eesti keeles 1953. aastal. Nimi on kujul Aivars laialt levinud ka Lätis, kus see 2023. aasta 30. septembri seisuga oli 10 321 inimese eesnimi.

Eestis oli 1. jaanuari 2017 seisuga eesnimi Aivar 4318 mehel. Aivar on Eestis populaarsuselt 21. mehenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Aivar vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 123,14 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 66,93. Aivar on keskmiselt 50 aasta vanune (mediaanvanus on 52).

## Nime kandjaid
*Aivar Anniste, eesti jalgpallur
*Aivar Hundimägi, eesti ajakirjanik
*Aivar Jaeski, Eesti sõjaväelane
*Aivar Jarne, eesti ajakirjanik ja suhtekorraldaja
*Aivar Juhanson, eesti kunstnik
*Aivar Jõgiste
*Aivar Jürgenson, eesti etnoloog ja folklorist
*Aivar Kaldre, eesti laulja
*Aivar Kallaste, eesti balletitantsija
*Aivar Kivisiv, eesti väikeettevõtja ja kirjanik
*Aivar Koitla
*Aivar Kokk, Eesti ettevõtja ja poliitik
*Aivar Kriiska, eesti arheoloog
*Aivar Kull
*Aivar Kuusk
*Aivar Kuusmaa
*Aivar Leito, eesti ornitoloog
*Aivar Lillevere, eesti jalgpallitreener
*Aivar Lumi
*Aivar Mesikäpp
*Aivar Mihkelson, eesti kitarrist
*Aivar Mäe, eesti muusik, koorijuht ja kultuurikorraldaja
*Aivar Nigol, eesti omavalitsus- ja sporditegelane
*Aivar Ots, eesti võitlustantsija ja tantsuõpetaja
*Aivar Otsalt
*Aivar Pilv, eesti vandeadvokaat
*Aivar Pintsaar
*Aivar Pohlak
*Aivar Priidel, eesti jalgpallur
*Aivar Põldvee, eesti ajaloolane
*Aivar Rehe, eesti pangandustegelane
*Aivar Rehemaa, eesti suusataja
*Aivar Reivik, eesti elektroonikateadlane
*Aivar Rihkrand, eesti maalikunstnik
*Aivar Riisalu
*Aivar Rosenberg
*Aivar Ruukel, eesti loodusturismi ettevõtja
*Aivar Räni, eesti vasaraheitja
*Aivar Sarapik
*Aivar Simmermann, eesti näitleja, koolitaja ja õppejõud
*Aivar Simson, eesti skulptor
*Aivar Sõerd, Eesti poliitik ja riigiametnik
*Aivar Teppo, eesti lõõtspillimängija
*Aivar Tommingas, eesti näitleja
*Aivar Õun, Eesti poliitik
*...

## Viited
Raivo

**Raivo** on mehenimi.

## Eestis
On arvatud, et nimi "Raivo" on mugandus nimest Raimund. On ka arvatud, et nimel "Raivo" võib olla seos sõnaga "raev.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Raivo 3342 mehel. Raivo on Eestis levikult 37. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Raivo vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 71,57 ning Järva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 47,53. Raivo oli keskmiselt 55 aasta vanune (mediaanvanus oli 57).

## Lätis
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Raivo 1772 inimesel.

## Nime kandjaid
*Raivo Aavisto
*Raivo Adlas
*Raivo Aeg
*Raivo Ird
*Raivo J. Raave
*Raivo Järvi, eesti kunstnik, teletegelane, poliitik
*Raivo Kalamäe
*Raivo Kelomees
*Raivo Kotov
*Raivo Kütt
*Raivo Küüt
*Raivo Linnas
*Raivo Lott
*Raivo Lugima
*Raivo Lumiste
*Raivo Maimre
*Raivo Maripuu
*Raivo Mets
*Raivo Mägi
*Raivo Mänd
*Raivo Mändmaa
*Raivo Nõmmik, eesti jalgpallur
*Raivo Ojasaar
*Raivo Paavo
*Raivo Palmaru
*Raivo Peäske
*Raivo Piirsalu
*Raivo Puhke
*Raivo Puusepp
*Raivo Raave
*Raivo Raid
*Raivo Rajamäe
*Raivo Rajamäe (geoloog)
*Raivo Rimm
*Raivo Rist
*Raivo Rätte
*Raivo Rüütel
*Raivo Seppo, eesti kirjanik
*Raivo Sildoja
*Raivo Suni
*Raivo Suviste
*Raivo Tafenau
*Raivo Tamkivi
*Raivo Tamm
*Raivo E. Tamm
*Raivo Tammus
*Raivo Trass
*Raivo Uibo
*Raivo Uukkivi
*Raivo Vare
*Raivo Vare (kunstnik)
*...

## Viited
Aksel

**Aksel** on mehenimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Aksel 495 mehel. Aksel oli populaarsuselt 267. mehenimi. Aksel oli keskmiselt 47 aasta vanune (mediaanvanus oli 58). Kõige populaarsem oli eesnimi Aksel üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 16,7.

2026. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Aksel 473 mehel. Aksel oli populaarsuselt 302. mehenimi. Aksel oli keskmiselt 35 aasta vanune (mediaanvanus oli 21).

## Nime kandjaid
*Aksel Artus
*Aksel Heidemann
*Aksel Jaanisoo
*Aksel Kallas
*Aksel Kersna
*Aksel Kipper
*Aksel Kirsimägi
*Aksel Koppel
*Aksel Kriisa
*Aksel Kristian
*Aksel Küngas
*Aksel Linkhorst
*Aksel Mark, eesti poliitik, ajakirjanik, agronoom
*Aksel Mei
*Aksel Niilop
*Aksel Orav, eesti näitleja
*Aksel Pajupuu
*Aksel Palgi
*Aksel Ruudvere
*Aksel Saal
*Aksel Soosaar
*Aksel Tamm
*Aksel Telgmaa
*Aksel Tiideberg
*Aksel Tiik
*Aksel Valgma
*Aksel Erich Vooremaa
*Aksel Helmut Palgi
*...

## Viited
Anto

**Anto** on mehenimi.

## Nime kandjaid
*Anto Aasa
*Anto Juske
*Anto Liivat
*Anto Pett
*Anto Pähn
*Anto Raukas, eesti geoloog
*Anto Variku
*Anto Veldre
*...

## Vaata ka
*Ando
Krista Lepik

**Krista Lepik** (sündinud 26. aprillil 1964 Rakkes) on endine eesti laske- ja murdmaasuusataja. 

Ta osales 1992. aasta Albertville'i taliolümpiamängudel ja 1994. aasta Lillehammeri taliolümpiamängudel. 

1986–1997 võitis ta Eesti meistrivõistlustel laskesuusatamises 4 kuld-, 1 hõbe- ja 3 pronksmedalit.

1980–1997 võitis ta Eesti meistrivõistlustel murdmaasuusatamises individuaalselt 5 kuld-, 10 hõbe- ja 5 pronksmedalit ning teatevõistluses 3 kuld-, 5 hõbe- ja 1 pronksmedali.

1987. aastal võitis ta naiste arvestuses Tartu suusamaratoni.

## Viited

## Välislingid
*
Jelena Všivtseva

**Jelena Všivtseva** (aastani 1992 **Poljakova**; sündinud 13. detsembril 1972 Narvas) on Eesti endine laskesuusataja. 

Ta osales 1992. aastal Albertville'i taliolümpiamängudel ja 1994. aastal Lillehammeri taliolümpiamängudel. 

Aastatel 1993–1994 võitis ta Eesti meistrivõistlustel laskesuusatamises individuaalselt kuld-, hõbe- ja pronksmedali. Ajavahemikul 1988–1998 võitis ta 9 korda Eesti meistrivõistlused laskejooksus.

## Viited

## Välislingid
*
Olaf Mihelson

**Olaf Mihelson** (sündinud 2. augustil 1968 Tallinnas) on endine eesti laskesuusataja.

Ta osales 1994. aastal Lillehammeri taliolümpiamängudel.

Aastatel 1987–1994 võitis ta Eesti meistrivõistlustel individuaalselt 2 hõbedat ja 3 pronksi ning teatesõidus 1 kulla ja 1 pronksi. Ajavahemikul 1990–1992 tuli ta 3 korda Eesti meistriks suvebiatlonis.  

## Viited

## Välislingid
*
Malaika

"**Malaika**" (*ingel*) on Fadhili Williami, Miriam Makeba, Harry Belafonte jmt esitatud suahiilikeelne laul. 
 
## Videod
*MIRIAM MAKEBA - "Malaika" - Original 1974 single with Swahili and English Lyrics
* Harry Belafonte -My angel (malaika)- with Miriam Makeba
 
*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Malaika]] seisuga 12.04.2015.*
Hans Männik

**Hans Männik** (10. oktoober 1893 Preedi mõis, Koeru kihelkond, Järvamaa – surmaaeg ja -koht teadmata) oli eesti kirjastustegelane. 

Ta lõpetas 1924. aastal Tartu Ülikooli zooloogina.

Ta oli kirjastuse Loodus asutaja ja juht. 

Ta vangistati NKVD poolt septembris 1940 Max Laossoni kaebusel. 

Tema kohtuprotsessil oli süüdistajaks Bruno Pärli, kelle abikaasa oli eelmisel aastal Looduse romaanivõistlusel III koha saanud ja olnud gümnaasiumis ka Hans Männiku õpilane. Bruno Pärli ise vangistati vähem kui aasta pärast ja suri Nõukogude vangilaagris 1942. aastal.

## Pere
Tema tütar oli skulptor Maire Männik (1922–2003).

## Välislingid
* Tõnis Erilaid, "Oli siis vaja seda rämpsu trükkida? Romaanivõistlus viis kirjastuse juhi nilbuste eest süüpinki", Õhtuleht, 29. mai 2020
Veistelaid

**Veistelaid** (ka *Oitma laid*) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Unguma küla alal Kiudu lahes asuv 2,8 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 1,29 kilomeetrit.

Saar on kivise pinnamoega, kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

Saare koordinaadid on .

## Välislingid
*
Orikalaid

**Orikalaid** on 780 m² suurune saar Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Mereäärse küla ala, üks Varbla laidudest. Laiu rannajoone pikkus on 131 meetrit.

Laid asub Kändmalaiust 230 meetrit põhja pool ja 100 meetrit Piiukaarelaiust kirdes. Laid on kaarja kujuga ja kivise pinnamoega.

Laid kuulub Varbla laidude looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Paelaid

**Paelaid** on Saare maakonda Saaremaa valda Saareküla küla alale jääv 4,65 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 1,25 kilomeetrit.

Saare koordinaadid on . Laid asub 3 kilomeetrit Saareküla rannikust kagus ja on kaetud rohttaimestikuga.

Paelaid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Ojurahu

**Ojurahu** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Eeriksaare küla alal Vilsandi lähedal Vilsandi rahvuspargis asuv 9,42 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 3,34 kilomeetrit.

Rahu asub 400 meetrit Mihklirahust põhja pool. Saar on kivise pinnamoega, seal leidub rohumaad, põõsaid ja roostikku.

Saare koordinaadid on .

## Välislingid
*
Elle Mälberg

**Elle Mälberg** (10. aprill 1907 Räpina vald, Linte küla – 16. detsember 2015 Räpina) oli rahvatantsujuht ja pedagoog, Eesti vanim elanik 2014. aastast kuni surmani.

## Elulugu
Elle Mälberg (neiuna Ella-Adele Raudmanson) sündis 10. aprillil 1907 Räpina valla Linte küla Villaku talus. Ta õppis Raadama Ministeeriumikoolis aastatel 1916–1920, Köstrimäe Kihelkonnakoolis 1920–1921, Räpina Kõrgemas Algkoolis 1922. aastal, Räpina Reaalgümnaasiumis ja Räpina Ühis-põllumajandusgümnaasiumis, mille lõpetas 1927. aastal. Seejärel õppis ta Tartu Ülikoolis, kus valmistati ette õpetajaid põllumajanduslikele koolidele. Algklasside õpetaja kutse omandas ta Tallinna Pedagoogiumi juures 1931. aastal. 

Elle Raudmanson oli õpetaja kohusetäitja Võõpsu ja Raadama algkoolides. 1932. aastal sai õpetaja Raudmanson ainukese naisõpetajana töökoha Räpina 6-klassilises Algkoolis.

Ella Raudmanson oli Naiskodukaitse asutajaliige ja spordiosakonna juhataja, kodutütarde rühma asutaja ja vanem, võttis osa laulukoori ja näiteringi tööst, oli Räpina Haridusseltsi liige, teda autasustati Kaitseliidu III klassi Valgeristiga.

1937. aasta septembris eestistas ta oma nime, tema uueks nimeks sai Elle Raudver. 1939. aastal abiellus ta Olev-Martin Mälbergiga. 

Elle Mälberg oli rahvatantsuringi juhendaja. Räpina laulupidudel oli ta rahvatantsu üldjuht. Pärast sõda juhendas ta koolis seitset tantsurühma. Rahva- ja karaktertantse õpetas Elle Mälberg 1962. aastani.

1950. aastate lõpul asus õpetaja Elle Mälberg rajama kooliaeda ja juhendama noori loodusesõpru. Tema juhendamisel on Räpinasse rajatud kolm kooliaeda. Pärast 1974. aastat käis Elle Mälberg koolis tunde andmas, aga mitte enam täiskoormusega. Alles 1980. aastate algul pani ta õpetajaameti päriselt maha.

Õpetaja Elle Mälberg oli Eesti Looduskaitse Seltsi Räpina osakonna asutajaliige. 

Eduka tegevuse eest bioloogiaõpetajana anti talle 1962. aastal Eesti NSV teenelise õpetaja aunimetus. Ta oli Räpina linna aukodanik.

## Tunnustus
* Kaitseliidu III klassi Valgerist
* Eesti NSV teeneline õpetaja (1962)
* Räpina linna aukodanik
* Kodanikupäeva aumärk (1998)

## Viited

## Välislingid
*100. sünnipäev aprill 2007
*Kas 101 aastat on vähe või palju? vedur.ee, august 2008
*104 aastane Elle – ikka rõõmsameelne Delfi, 23. aprill 2011
*Lugupeetud Elle Mälbergil täitus 10. aprillil 106. Õnnitlused Seltsi poolt! elks.ee, 18. aprill 2013
*Peaaegu vanim eestlane sai 107-aastaseks Tartu Postimees, 11. aprill 2014
*Elle Mälberg sai 108-aastaseks. FBst eesti.ca, 11. aprill 2015
Andrei Lukin

**Andrei Lukin** (sündinud 26. veebruaril 1989) on Eesti jäähokimängija. 

2012–2013 mängis ta Soome klubis Pyhäjärven Pohti.

Aastast 2013 mängib ta klubis Tallinn Viiking Sport.
Anton Levkovitš

**Anton Levkovitš** (sündinud 25. aprillil 1983 Tallinnas) on Eesti jäähokimängija. 

2008–2009 mängis ta klubis Tallinn Stars.

Aastast 2010 mängib ta klubis Tallinn Viiking Sport.
Artjom Gornostajev

**Artjom Gornostajev** (sündinud 17. augustil 1993 Tallinnas) on Eesti jäähokimängija. 

2007–2008 mängis ta klubis Tallinn HC Panter Purikad.

Aastast 2011 mängib ta Soome klubis Muik Hockey.
Oleg Smirnov

**Oleg Smirnov** (sündinud 1. oktoobril 1985 Narvas) on Eesti jäähokimängija. 

Aastast 2011 mängib ta klubis Narva PSK.
Jan Rajevski

**Jan Rajevski** (sündinud 19. septembril 1987) on Eesti jäähokimängija. 

Aastast 2009 mängib ta Rootsi klubis Trelleborgs IF.

## Isiklikku
Tema vend on jäähokimängija Mark Rajevski.