open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Herman Heinla

**Herman Heinla** (kuni 1937 **Herman Hobustkoppel**; 22. juuli 1921 Pärase küla, Muhumaa – 29. detsember 1996) oli eesti kunstnik.

1941. aastal lõpetas ta Tallinna Kunsttööstuskooli.

Heinla värvati juunis 1944 Saksa okupatsioonivägede tagavaraüksusse. Nõukogude võim vahistas ta 4. detsembril 1944. Kümne kuu pärast määrati talle 15 aastat vangistust, millele pidi järgnema 5 aastat asumist. Teda süüdistati Saksa vastuluuregrupis Tümler ja Nõukogude-vastases põrandaaluses vastupanuliikumises osalemises.

Ta oli aastatel 1945–1948 vangilaagris Arhangelski oblastis ja 1948–1954 Komi ANSV-s. Laagris kogus ta tuntust kunstnikuna, sai laagrikunstnikuks ning endale isegi eraldi ateljee. Ta esines Komi ANSV kunstinäitustel ja võeti Komi Kunstnike Liidu liikmeks. Vangilaagrist vabanes ta novembris 1954.

Ta naasis Eestisse omavoliliselt 1964. aastal ja asus Harju rajooni Kurtnasse, leides tööd Tallinnas Silikaltsiidi TUI-s kunstnik-graafikuna. Ametliku loa Eestis elamiseks sai ta 1965.

## Looming
Tema maalinäitusi on korraldatud Muhus, Kuressaares, Tallinnas ja Soomes. Tema kujundatud on Muhu valla sümboolika ja Muhu Põhikooli embleem.

Üht tema Komimaa vangilaagriaegset joonistust võib näha Jaan Krossi elulooraamatu "Kallid kaasteelised" (2008, Eesti Keele Sihtasutus) illustratsioonina (lk 643).

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Kiviõli lipp

**Kiviõli lipp** on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Kiviõli lipp.

Lipp on kinnitatud 20. mail 1992.

## Lipu kirjeldus
Kiviõli linna lipuks on horisontaalselt kolmeks väljaks jagatud kangas. Sinine ülemine ja alumine pruun laid moodustavad kumbki 3/7 ning keskmine valge laid 1/7 lipu laiusest.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2 ning normaalsuurus on 80×160 sentimeetrit.

## Kasutamise kord
#Heisatav ja väljapandav linnalipp peab vastama Kiviõli põhimääruses toodud kirjeldusele ning olema terve ja puhas. 
#Linnalipp heisatakse alaliselt linnavalitsuse ja linnavolikogu hoonel. 
#Linnalipu võib heisata ettevõtete, asutuste ja ühenduste hoonetel ning elamutel Eesti riigilipu heiskamise päevadel. Linnalippu võib heisata avalikel üritustel, samuti perekondlike sündmuste puhul. 
#Leina tähistamiseks heisatakse linnalipp leinalipuna. Neil juhtudel kinnitatakse lipuvarda ülemisse otsa 100&nbsp;mm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad kuni lipukanga alumise servani, või heisatakse lipp poolde lipumasti. 
#Linnalipp heisatakse üksi või koos Eesti riigilipuga, samadel kellaaegadel. Üks lipp ei asenda teist. 
#Linnalipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus on vähemalt kuus korda suurem, seinalipuvarda pikkus vähemalt kolm korda suurem lipu laiusest. Heisatud lippudel jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. 
#Kui linnalipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, asub riigilipp lippude poolt vaadates paremal, linnalipp vasakul. Kui linnalipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, mõne välisriigi lipuga ning maakondade, linnade ja valdade lippudega, siis lippude poolt vaadates asetseb paremal Eesti riigilipp, sellest vasakul välisriikide lipud prantsuskeelsete riiginimede tähestikulises järjekorras, seejärel maakondade lipud maakondade nimede järjekorras eesti tähestiku järgi, seejärel linnade ja valdade lipud linnade ja valdade nimede järjekorras eesti tähestiku järgi ja seejärel linnalipp vasakul äärel. Lipud peavad olema ühelaiused, iga lipp heisatud eri lipuvardasse või masti ja samale kõrgusele. 
#Loa müügi eesmärgil vimplite valmistamiseks linnavapi või linnalipu alusel annab igakordselt linnavalitsus. Vimplite müügitulust kantakse 20% Kiviõli linna eelarvesse.
#Linnavalitsus võib anda loa linnalipu värvikombinatsiooni kasutamiseks ettevõtjate või asutuste ja ühenduste kirjablankettidel, reklaamplakatitel jne. lepingu alusel. 
#Linnalippu võib vimpli kujul kasutada pidustustel, miitingutel ja demonstratsioonidel. 
#Kasutamiskõlbmatuks muutunud linnalipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.

## Vaata ka
*Kiviõli vapp

## Välislingid
*Kiviõli sümboolika riigikantselei lehel
Vaika saared

**Vaika saared** ehk **Vaikad** on umbes 5 hektari suurune saarestik Saare maakonnas Vilsandi rahvuspargis Vilsandist läänes. 

Vaika saared nagu suur osa Saare maakonnast on Jaagarahu lademel. Kõrgus ulatub saartel kuni 3 meetrini merepinnast.

Saarestik koosneb Alumisest Vaika saarest, Karirahust, Keskmisest Vaika saarest, Kullipangast, Mustpangast ja Ülemisest Vaika saarest. 

## Ajalugu
1798. aastast pärinevad esimesed teated *Waik Laidi* nime kandvast saarest. 

14. augustil 1910 sõlmiti Riia Loodusuurijate Seltsi ja Kihelkonna kirikumõisa vahel rendileping, mille järgi läksid Vaika saared viie tsaariaegse kuldrubla eest 6 aastaks Riia Loodusuurijate Seltsi valdusse. 

1924. aastal liideti Vaika saared Kuusnõmme bioloogiajaamaga ning kuulutati looduskaitsereservaadiks, mille ülevaatajaks nimetati Artur Toom. 

1932–1934 aitasid linnuriigi kuulsuse levimisele kaasa Saksamaal Vaika kohta dr Franz Zedtwitzi kirjutatud raamatud "Saladuslikku hahast" ja "Linnulapsed Vaika rihvidel". 

7. juunil 1957 võeti Eestis vastu looduskaitse seadus, mille alusel loodi Vilsandi linnuriigist Vaika Riiklik Looduskaitseala. 

5. augustil 1958 kinnitati Eesti NSV Ministrite Nõukogu määrusega nr 277 Vaika Riikliku Looduskaitseala piirid: looduskaitseala hõlmas kuut saart (Karirahu, Alumise Vaika, Keskmise Vaika, Ülemise Vaika, Mustpanga ja Kullipanga) koos nendevahelise ja neid ümbritseva merega 200 meetri kaugusel saartest. Looduskaitseala üldpindala oli 35 ha.

1971. aastal nimetati piirkond ümber Vilsandi Riiklikuks Looduskaitsealaks.

## Vaata ka
*Vilsandi rahvuspark
Kiviõli vapp

**Kiviõli vapp** on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Kiviõli vapp.

Vapp on kinnitatud  20. mail 1992.

## Vapi kirjeldus
Vapil kõrgus ja laius on suhtega 5:4. Hõbedasel väljal on sinine triip laiusega 2/5 kilbi kõrgusest, mis asub 42° nurga all suunaga alt paremalt ülemisse vasakusse nurka kilbikandja poolt vaadatuna. Sinise triibu keskel teravikuga üles asub kaheksanurkne täht suurusega 9:10 sinise triibu laiusest.

## Põhjendus
Linna vapil on sootäht, kuna linna praegusel asukohal laius soo ja linna esimesi rajajaid innustas ere tulevikulootus. Valge ja sinine värv sümboliseerivad puhtust, selgust, vabadust, ausust ja mõistust.

## Vaata ka
*Kiviõli lipp
Eesti lõõtspill

**Eesti lõõtspillideks** võib nimetada Eesti kohalike pillimeistrite valmistatud lõõtspille. Need jagunevad kahte peamisse liiki: Teppo ehk Võru tüüpi lõõtspill ja liblikapill. 

## Teppo lõõts

Võrumaa pillimeistri August Teppo väljatöötatud ja tema järgijate poolt mõneti edasi arendatud Teppo lõõts on Eestile kõige iseloomulikum. See on kolme- või neljarealine kahe- või kolmekooriline (ühte nuppu vajutades heliseb vastavalt kaks või kolm keelt) bisonoorne (lõõtsa lahti tõmmates ja kokku lükates annab üks nupp vastavalt erineva noodi) diatooniline lõõtspill, tavaliselt helistikus A-duur või As-duur, uuemad G-duuris. Seda tüüpi lõõtsal saab üldiselt mängida ainult kahes (teatud osas kolmes) mažoorses helistikus. Sellised lõõtspillid on naturaalse häälestusega, st enamkasutatavad kooskõlad on puhtaks häälestatud. Teppo tüüpi lõõtspill oma särava ja valju heliga sobib hästi vabas õhus mängimiseks .

Teppo pillide konstruktsioon põhineb Hohneri lõõtspillidel. Tema pillide hääl ja korpus on eriliselt kaunis ja tugev ning Teppo pillide kohta on öeldud ka “ehalkäijate pill – ei lagune ega ligune”. 

Kõige enam hinnataksegi Teppo pillil selle kõla ja tämbrit. Pilli tehes on kasutatud väga kvaliteetseid materjale, kuid kõige tähtsam oli meistri talent: ülihea materjalitunnetus, käsitööoskus ja täpsus. 

Teppo pillidest võtsid eeskuju mitmed pillimeistrid ja nimetust teppo lõõts kasutatakse ka pillitüübi tähistamiseks. (August Teppo ehitatud pille nimetatakse originaal-teppodeks). 

## Liblikapill
Liblikapillid on Venemaa meistrite toodangu eeskujul valminud lõõtspillid, mille väliskujule on iseloomulik nüride nurkade korpus, luust nupud ning lüüra- või liblikakujulised metallkaunistused. Liblikapillid valmistati kahekoorilised ja on seetõttu Teppo lõõtsast mahedama ja vaiksema heliga, kuid nende täiuslikum bassisüsteem võimaldab neil mängida ka minoorses helilaadis. Venepärased liblikapillid levisid eeskätt Kagu-Eestis ja Peipsi ääres, kuid ka Saaremaal.

## Vaata ka
*Lõõtspill

## Välislingid
*Teppo tüüpi lõõtspill Eesti vaimse kultuuripärandi nimistu
Muhu valla vapp

**Muhu valla vapp** on Eesti haldusüksuse Muhu valla vapp.

Vapi kujundas Herman Heinla.

## Vapi kirjeldus

Valla vapi sinisel hõbedaste laineliste külgedega kilbil on hõbedane punasega ornamenteeritud n–ö muhu mänd — pügalristi rahvuslik erikuju.

Vapipilt näitab Muhumaa, tema rahva ja kultuuri asendit kahe naabri - Saaremaa ja Eestimaa, vahel. Muhu mänd ehk kaheksakand on juba muinasaegadest tuntud õnne ja viljakuse sümbol.

## Põhjendus

## Vaata ka
*Muhu valla lipp

## Välislingid
*Muhu valla sümboolika valla kodulehel
*Muhu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Lahojärv

**Lahojärv** (on kasutatud ka nimekujusid *Laho järv*, *Lahu järv*, *Lohu järv*) on järv Põlva vallas, Mooste keskusest 3 km edelas metsa sees. Järve ümbritseb turbasamblaõõtsik.

Järve pindala on 2,7 ha, suurim sügavus 6 m.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend
Narva lipp

**Narva lipp** on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Narva lipp.

Lipp on kinnitatud 1935 ja 24. juulil 1992.

## Lipu kirjeldus
Lipp koosneb kahest võrdsest horisontaalribast: ülemine riba on kollast värvi (küpse nisu värvi), alumine riba on rohekassinist värvi (mere värvi). Narva linna lipu normaalmõõtmed on 105 x 165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe on 7 : 11.

## Kasutamise kord
1. Narva linna lipp heisatakse linna tähtpäevadel, ja muude sündmuste korral, milleks Narva linnavalitsus annab sellekohase korralduse. Narva linnavolikogu hoonele heisatakse lipp istungite toimumise ajal.

2. Lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus on ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest.

3. Heisatud lippudel jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.

4. Narva linna lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipu ülemise otsa 100 millimeetri laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad kuni lipukanga alumise servani, või heisatakse lipp poolde lipumasti.

5. Narva linna lipp heisatakse suveajal kell 8.00, talveajal kell 9.00 ja langetatakse päikeseloojangul, kuid mitte hiljem kui kell 22.00.

6. Narva linna lipu võib heisata üksi või koos Eesti riigilipuga. Üks lipp teist ei asenda. Linna lipu mõõtmed ei või koos riigilipuga heiskamisel ületada riigilipu mõõtmeid.

7. Kui Narva linna lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, asub riigilipp lippude poolt vaadates paremal, linna lipp vasakul.

8. Kui linna lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, mõne välisriigi lipuga ning maakondade ja linnade-valdade lippudega, siis lippude poolt vaadates asetseb paremal Eesti riigilipp, sellest vasakul välisriikide lipud prantsuskeelsete riiginimede tähestikulises järjekorras, seejärel maakondade lipud maakondade tähestikulises järjekorras, seejärel linnade-valdade lipud linnade-valdade tähestikulises järjekorras ja seejärel Narva linna lipp vasakul äärel. Lipud peavad olema ühelaiused, heisatud iga lipp eri lipuvardasse või masti ja samale kõrgusele.

9. Narva linna lippu võib kasutada ka miitingutel, demonstratsioonidel ja pidustustel Narva linnavalitsuse sellekohase korralduse alusel.

10. Narva linnavalitsus võib anda loa Narva linna lipuvärvide kasutamiseks ettevõtete või asutuste kirjablankettidel, reklaamil jne. lepingu alusel.

11. Kasutamiskõlbmatuks muutunud linna lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.

## Vaata ka
*Narva vapp
*Ida-Viru maakond

## Välislingid
*Narva sümboolika linna kodulehel
Narva vapp

**Narva vapp** on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Narva vapp.

Vapp on kinnitatud 24. juulil 1992.

## Vapi kirjeldus
Vapp kujutab endast helesinise põhjaga kilpi, mille ülaosas asetseb paljastatud mõõk, kummalgi pool mõõka on üks kahurikuul, keskosas on kujutatud 2 hõbedavärvilist kala, nende all kõver mõõk, millest omakorda allpool asetseb veel üks kahurikuul. Narva linna vapi laiuse ja kõrguse suhe on 9 : 12.

## Põhjendus
Vapil olevad kalad viitavad Narva jõele, selle kalarohkusele ja kalastamise tähtsusele, mõõgad Narva staatusele piirilinnana ja sõdadele Venemaaga ning 3 suurtükikuuli Narva sõjalisele tähtsusele. Vapi ülaosas algselt Rootsi riiki tähistanud sirge mõõk ja alaosas Venemaad tähistav saabel leiduvad veel Karjala vapil ja Soome vapil.

## Kasutamise kord
1. Narva linna vapi kujutist võivad oma pitsatitel kasutada ainult Narva linnavolikogu ja linnavalitsus.

2. Narva linna vapi kujutist võivad kirjablankettidel kasutada ainult Narva linnavolikogu ja linnavalitsus.

3. Narva linnavalitsus võib anda loa kleebiste valmistamiseks linna vapi alusel.

4. Narva linnavalitsus võib anda loa Narva linna vapi kujutise kasutamiseks muudel eesmärkidel lepingu alusel.

## Ajalugu

Narva linna vanimal teadaoleval pitsatil 1385. aastal kujutati heraldiliselt vasakule ujuvat tuura. Kala sümboliseeris linnakodanikele antud kalapüügiõigust. Kala kohal kujutatud kroon meenutas selleks ajaks Liivi ordule kuuluva linna pitsatil Taani kuningalt 1345. aastal saadud linnaõigust. 1443. aastal valminud uues pitsatis kujutati kala vastupidises suunas. Kuid juba 1426. aastal oli Liivimaa ordumeister Cysse von Rutenburg andnud Saksa ordu kõrgmeistri Paul von Reussdorfi nimel Narva linnale kohapeal kontrollitud ja pakendatud vaha headuse kinnitamiseks risti ja roosidega pitsati. Peamiselt kaubamärgina antud pitsatit kasutati 1526. ja 1530. aastal ka linnapitsatina. 1546. aastal kujutati kirjeldatud pitsatipilte vappidena Pimeda värava vapikivil.

Esimese tõelise linnavapi andis Narva linnale Rootsi kuningas Johan III 22. juulil 1585. Vapil kujutati varasematelt pitsatitelt üle võetud kahte vastamisi ujuvat kala, mõõka, saablit ja kolme kahurikuuli. Samast ajast pärineb ka nelitatud kilbil linnaväravate, kahurikuulide ja kürassiiripiigiga Narva hertsogkonna vapp, mida hiljem, 18. sajandil, hakati omistama Narva linnale. Narva hertsogkonna vappi kasutasid Rootsi kuningas alates Karl IX-st Karl XII-ni oma heraldilises titulatuuris.

## Vaata ka
*Narva lipp
*Ida-Viru maakond

## Välislingid

*Narva sümboolika linna kodulehel
*Narva sümboolika
*Vapi kavand
*Vapi vanem kuju
Narva-Jõesuu vapp

**Narva-Jõesuu vapp** on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Narva-Jõesuu vapp.

## Vapp 1994-2017

Vapp kinnitati 8. märtsil 1994.

### Vapi kirjeldus
Põigiti poolitatud kilbi sinisel ülemisel poolel on kuldne päike, alumisel kuldsel poolel sinine vai.

### Põhjendus
Narva-Jõesuu linnavapi värvused ja kujundid tähistavad linna ajaloolist ja geograafilist seotust Narva linnaga ning paiknemist Narva jõe suudmes; samuti Narva-Jõesuu juba olemasolevat tuntust suvitus- ja tervistuskohana ning vastavaid tulevikulootusi.

## Kasutamise kord
# Linnavapi kujutist võivad kasutada oma pitsatitel ja kirjaplankidel ainult linnavolikogu ja linna ametiasutused. 
# Loa müügi eesmärgil vimplite valmistamiseks linnavapi või linnalipu alusel annab igakordselt linnavalitsus. Vimplite müügitulust kantakse 20% Narva-Jõesuu linna eelarvesse. Linnavalitsus võib anda loa linnavapi kujutise kasutamiseks muudel eesmärkidel lepingu alusel. 
# Linnalippu võib vimpli kujul kasutada pidustustel, miitingutel ja demonstratsioonidel.

## Vaata ka
*Narva-Jõesuu lipp

## Välislingid
*Narva-Jõesuu sümboolika linna kodulehel
*Narva-Jõesuu sümboolika Riigikantselei kodulehel
Narva-Jõesuu lipp

**Narva-Jõesuu lipp** on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Narva-Jõesuu lipp.

Lipp on kinnitatud 8. märtsil 1994.

## Lipu kirjeldus
Linna lipp poolitub püstisuunas siniseks ja kollaseks väljaks. Sinisel vardapoolsel väljal kollane päike, kollase välja keskel sinine rõhtlaid (1/3 lipu laiusest). Lipu normaalsuurus on 105 × 165&nbsp;cm.

## Kasutamise kord
# Heisatav ja väljapandav linnalipp peab vastama käesoleva põhimääruse paragrahvi 5 lõikes 3 toodud kirjeldusele ning olema terve ja puhas. 
#Linnalipu võib heisata ettevõtete, asutuste ja organisatsioonide hoonetel ning elamutel riigilipu heiskamise päevadel. Linnalippu võib heisata avalikel üritustel, samuti perekondlike sündmuste puhul. 
#Linnavalitsus võib anda korralduse heisata linnalipp mõne muu sündmuse puhul. 
#Leina tähistamiseks heisatakse linnalipp leinalipuna. Neil juhtudel kinnitatakse lipuvarda ülemisse otsa 100&nbsp;mm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad kuni lipukanga alumise servani, või heisatakse lipp poolde lipumasti. 
#Linnalipp heisatakse üksi või koos Eesti riigilipuga. Üks lipp ei asenda teist. 
#Linnalipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. 
#Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus on ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest. Heisatud lippudel jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. 
#Kui linnalipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, asub riigilipp lippude poolt vaadates paremal, linnalipp vasakul. Kui linnalipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, mõne välisriigi lipuga ning maakondade, linnade ja valdade lippudega, siis lippude poolt vaadates asetseb paremal Eesti riigilipp, sellest vasakul välisriikide lipud prantsuskeelsete riiginimede tähestikulises järjekorras, seejärel maakondade lipud maakondade nimede järjekorras eesti tähestiku järgi, seejärel linnade ja valdade lipud linnade ja valdade nimede järjekorras eesti tähestiku järgi ja seejärel linnalipp vasakul äärel. Lipud peavad olema ühelaiused, iga lipp heisatud eri lipuvardasse või masti ja samale kõrgusele. 
#Kasutamiskõlbmatuks muutunud linnalipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. 
#Linnalippu võib vimpli kujul kasutada pidustustel, miitingutel ja demonstratsioonidel.

## Vaata ka
*Narva-Jõesuu vapp
*Ida-Viru maakond

## Välislingid
* Narva-Jõesuu sümboolika linna kodulehel
* Narva-Jõesuu sümboolika Riigikantselei lehel
947

**947. aasta**

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Aastakümned: 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad - **[[940. aastad]]** - 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad 

Aastad: 942 943 944 945 946 - 947 - 948 949 950 951 952

----

## Sündmused
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
945

**945. aasta** (**CMXLV**) oli 10. sajandi 45. aasta.

## Sündmused
* 27. jaanuar – Vennad Stephanos ja Konstantinos Lakapenos, kes tõukasid paar nädalat varem Bütsantsi keisri troonilt oma isa Romanos I, kukutati nüüd omakorda oma kaasvalitseja Konstantinos VII poolt.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Ki no Tsurayuki, jaapani luuletaja
939

**939. aasta**

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Aastakümned: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad - **[[930. aastad]]** - 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad

Aastad: 934 935 936 937 938 - 939 - 940 941 942 943 944

----

## Sündmused
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
936

**936. aasta** (**CMXXXVI**) oli 10. sajandi 36. aasta.

## Sündmused
* 7. august – Saksi hertsog Otto krooniti Saksa kuningaks.
* 28. november – Shi Jingtang krooniti pärast hilise Tangi dünastia keisri Li Congke vastu toimunud mässu hilise Jini dünastia esimeseks keisriks.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Heinrich I, Saksa kuningas
934

**934. aasta** oli 10. sajandi 34. aasta.

## Sündmused
* 16. märts – Viie dünastia ja kümne kuningriigi ajastu: Hiina kindral Meng Zhixiang kuulutas ennast keisriks ja rajas Hilisest Tangi dünastiast iseseisva Hilise Shu riigi.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
940

**940. aasta** (**CMXL**) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas kolmapäeval.

## Sündmused
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
*23. detsember – ar-Rādī bi-'llāh, Abbassiidide kaliif
Helin-Mari Arder

**Helin-Mari Arder** (sündinud 12. mail 1974 Tallinnas) on eesti laulja.

## Hariduskäik
Ta on õppinud Tallinna 22. Keskkoolis ja lõpetanud keskkooli Soomes Ressu Lukios. Ühtlasi õppis ta Tallinna Lastemuusikakoolis viiulit. Seejärel õppis Tartu Ülikoolis kolm aastat prantsuse keelt ja kirjandust. Ta on lõpetanud 2003. aastal Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli, kus õppis Mare Väljataga juhendamisel *pop-jazz*-laulu, ning Helsingi Ülikooli Metropolia (end Stadia) pop-džässlaulu ja muusikapedagoogika erialal.

## Diskograafia
* 2003 "Hetk vaikust" (debüütplaat) – eesti autorite laulud ja originaallooming
* 2004 "Su aknast näen" – eesti autorite laulud, džässistandardid, originaallooming
* 2005 "Mu süda ärka üles" – vaimulik rahvalaul džässiseades, seadete autor on saksofonist Siim Aimla
* 2006 "Kuulates Legrand'i" – prantsuse autori Michel Legrandi laulud
* 2008 "I'm Starting to Like You" – laulja-kitarrist-laululooja Andy Fite'i looming ja džässiklassika
* 2009 "Päike ikka paistma jääb" – Kustas Kikerpuu laulud
* 2010 "Café Anglais" – originaallooming
* 2010 "Avarsinise taeva ja laulude tund" – koos Vanalinna Segakoori, Helin-Mari Arderi Trio ja akordionist Jaak Lutsojaga
* 2013 "Ununenud unistused" – laulud Ott Arderi tekstidele, originaallooming
* 2014 "Öö valgus" – laulud Eeva Pargi tekstidele, originaallooming
* 2017 "Really Just Friends" – laulja-kitarrist-laululooja Andy Fite'i originaallooming
* 2017 "Valge aeg"
* 2018 "Aitäh, Valter Ojakäär" koos Ivi Rausi ja Liina Saarega
* 2019 "Sinine" – originaallooming eesti autorite luulele
* 2019 "Glad You Caught My Eye" – laulja-kitarrist-laululooja Andy Fite'i originaallooming
* 2020 "Must" – originaallooming eesti autorite luulele

## Helin-Mari Arderi Trio
Helin-Mari Arderi Trio sai alguse 2001. aastal, kui kitarrist Teet Raik ja kontrabassimängija Ara Yaralyan saatsid Helin-Mari Arderit Nõmme Noorte Jazzlauljate võistlusel, kus saadi esikoht. Trio repertuaari kuuluvad nii eesti heliloojate looming, džässiseaded, bossanoovad, sambad, šansoonid kui ka ladinaameerika muusika.

## Isiklikku
Helin-Mari Arder on pärit tuntud lauljate suguvõsast. Tema vanavanaisa Aleksander Arder oli enne Teist maailmasõda tuntud laulja ning vanaisa oli pastor Arpad Arder. Isa Jaan Arder tegutses ansamblites Apelsin, Trio Naturale, Lust Fest, Kolm Krooni ja Hortus Musicus. Helin-Mari lell oli luuletaja Ott Arder. Tema isapoolne vanavanaema oli Eesti riigimehe Jaan Poska tütar Tatjana Poska (1900–1988).

## Välislingid
*Konkursi "Nõmme Jazz" võitja Helin-Mari Arder kutsuti festivalile "Pori Jazz"
*Helin-Mari Arderi koduleht
*Kultuur & Elu: Helin-Mari Arder küpses kaua
*Helin-Mari Arder pakub hetke vaikust Eesti Päevaleht, 17. jaanuar 2004
*Kui laulja naeratab, naeratab ka muusika tema suul Postimees 19. jaanuar 2005
*Helin-Mari Arderi muusika sünnib klaveri ja arvuti taga Arvutimaailm 30. august 2004
Püssi vapp

**Püssi vapp** oli Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Püssi vapp.

Vapp on kinnitatud 12. jaanuaril 1993.

## Vapi kirjeldus
Linna vapp kujutab kuldsel põhjal kuusikut, milles on seiskunud saehambad. Vapi allosas kujundatud hõbedased lained sümboliseerivad puidu parvetamist jõel.

## Vaata ka
*Püssi lipp

## Välislingid
*Püssi sümboolika linna kodulehel
*Püssi sümboolika
929

**929. aasta**

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Aastakümned: 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad - **[[920. aastad]]** - 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad

Aastad: 924 925 926 927 928 - 929 - 930 931 932 933 934 935

----

## Sündmused
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
Püssi lipp

**Püssi lipp** oli Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Püssi lipp.

Lipp on kinnitatud 12. jaanuaril 1993.

## Lipu kirjeldus
Lipu suurus on 105 × 165 cm ja mõõtude suhe 7:11. Lipu värvideks on roheline, kollane ja sinine, kusjuures 1/7 laiune kollane triip paikneb horisontaalselt lipu keskosas.

## Põhjendus
Roheline värv lipul sümboliseerib metsa ja rohelust; kollane alevi rikkuse alust – puitu ning sinine jõge, vett ja seost Eesti lipuga.

## Vaata ka
*Püssi vapp

## Välislingid
*Püssi sümboolika linna kodulehel
*Püssi sümboolika
Sillamäe vapp

**Sillamäe vapp** on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Sillamäe vapp.

Vapp on kinnitatud 14. septembril 1994.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil kuldne astmeline (hammas- või sakklõikes) sarikas.

## Põhjendus
Vapi külgi ühendavad sarikad sümboliseerivad nii silda kui ka mäge ning osutavad seega linna nimele. Sarikate astmeline kuju osutab linna omapärale - astmelistele tänavatele ja trepistikele. Vapivärvid tähistavad merd, liivarandu, kuldseid päikeseloojanguid.

## Vaata ka
*Sillamäe lipp

## Välislingid
*Sillamäe sümboolika linnavalitsuse kodulehel
Sillamäe lipp

** Sillamäe lipp** on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Sillamäe lipp.

Lipp on kinnitatud 14. septembril 1994.

## Lipu kirjeldus
Lipuks on vapilipp, mille laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ja normaalsuurus 105 × 105&nbsp;cm.

## Põhjendus
Lipu külgi ühendav sarikas sümboliseerib nii silda kui ka mäge ning osutavad seega linna nimele. Sarikate astmeline kuju osutab linna omapärale – astmelistele tänavatele ja trepistikele. Vapivärvid tähistavad merd, liivarandu, kuldseid päikeseloojanguid.

## Vaata ka
*Sillamäe vapp

## Välislingid
*Sillamäe sümboolika linnavalitsuse kodulehel
900

**[[Sajandid]]**: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

**[[Kümnendid]]**: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - **[[900. aastad]]** - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad

**[[Aasta]]d**: 895 896 897 898 899 - **900** - 901 902 903 904 905

----

## Sündmused
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
899

**899. aasta**

Sajandid: 8. sajand - **[[9. sajand]]** - 10. sajand

Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - **[[890. aastad]]** - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad

Aastad: 894 895 896 897 898 - 899 - 900 901 902 903 904

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 8. detsember – Arnulf, Frangi keiser
918

**918. aasta**

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Aastakümned: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - **[[910. aastad]]** - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad

Aastad: 913 914 915 916 917 - 918 - 919 920 921 922 923

----

## Sündmused
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
909

**909. aasta**

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - **[[900. aastad]]** - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad

Aastad: 904 905 906 907 908 - 909 - 910 911 912 913 914

----

## Sündmused
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
Karmoška

**Karmoška** (vene keeles *гармонь*, *гармоника*, *гармошка*) on vene lõõtspill. 

Erinevalt enamikust Lääne-Euroopa diatoonilistest lõõtspillidest on karmoška üldiselt unisonoorne (st nupuvajutusel tekkiv noot ei sõltu lõõtsa liikumise suunast), bisonoorsed tüübid (üherealised *тальянка*, *тульская*, *вятская*) on vähem levinud. Vene lõõtspillide üheks eripäraks on veel asjaolu, et neil saab mängida ka minoorses helilaadis.

Vanemat tüüpi karmoška parempoolsel nupulaual on kaks nupurida diatoonilisel skaalal mängimiseks, vasakul kaks rida bassinuppe ühe mažoorhelistiku ja sellele vastava minoori primaarkooskõlade mängimiseks. 

Tänapäeval levinud karmoškadel on lisanupud pooltoonide jaoks, vasakul käel mõned lisaakordid ning rida vababasse meloodiakäikude mängimiseks. Selliseid uuemat tüüpi lõõtspille nimetatakse kromaatilisteks (vene keeles *хроматическая гармонь*, lühendatult *хромка*, siit ka eestikeelne nimetus **kromka**). 

25 viisi- ja 25 bassinupuga kromkal on mängija poolt vaadates parempoolsel nupulaual kahes reas 25 nuppu, mis võimaldavad mängida 3 diatoonilist oktavit ja kolm lisanooti; vasakpoolsel kahes reas kummaski kaheksa bassinuppu saatebasside ja akordide jaoks ning üks rida vababasse. 

Viisinupud on paigutatud nii, et heliredelit saab mängida vahelduvalt kahe rea nuppudel. Keskmise oktavi sõrmestus erineb madalama ja kõrgema omast. Kolm lisanooti on asetatud peegelpildis vasaku käe akordidele, mis neid noote sisaldavad. 

Basside nupulaua mažoorhelistiku põhiakordid on välimises reas kvindiringi järjestuses, keskmises reas on minoorsed akordid, sisemises reas vababassid.

## Vaata ka

*Bandoonium
*Lõõtspill
Freyr

**Freyr** on üks tähtsamaid jumalaid Skandinaavia mütoloogias, viljakusjumal. Ta valitseb vihma, päikest ja põllumajandust. Ta on üks vaanidest, merejumala Njördri poeg ja armastusejumalanna Freyja vend. Ta on abielus Gerdiga, kes on päritolult hiid.

Freyr ratsutab kult Gullinbursti seljas, kellel on pimeduses helendavad kuldharjased. Tal on ka laev Skidbladner, mis soovi korral võib nii väikeseks muutuda, et taskusse mahub, sealt välja võttes aga suureks merelaevaks paisub.

Freyrit seostatakse sageli Rootsiga ja teda nähakse Rootsi kuningliku koja eelkäijana.
Omski oblasti lipp

**Omski oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Omski oblasti lipp.

Ametlikult võeti lipp kasutusele 17. juunil 2003.

## Lipu kirjeldus
Omski oblasti lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud vertikaalselt kolmeks võrdseks väljaks, vardapoolne ja lehvipoolne väli on punased, keskmine aga valge. Valget välja läbib sinine vertikaalne laineline laid, mis moodustab 1/3 valge välja laiusest.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

## Sümbolite tähendused
Lipuvärvid kattuvad Venemaa lipuvärvidega ning sellega rõhutatakse, et Omski oblast kuulub Venemaa Föderatsiooni koosseisu.

Punane sümboliseerib vaprust, mehisust ja julgust. Punane on ka elu, halastuse ja armastuse värv.

Valge on aga õilsuse, puhtuse, õigluse ning suuremeelsuse sümboliks. Samas tähistab valge ka Siberi kliima iseärasusi (külma ja lund).

Sinine laineline laid sümboliseerib Irtõši jõge, peamist veesoont Omski oblastis. Sinine on ka ilu, uhkuse ja leebuse värv.

## Vaata ka
* Omski oblasti vapp

## Välislingid
*Omski oblasti lipp oblasti kodulehel. (*vene keeles*)
*Riiklik sümboolika: Omski oblast - Omsk (*vene keeles*)
Schlieffeni plaan

**Schlieffeni plaan** oli Saksamaa armee peastaabis Alfred von Schlieffeni juhtimisel välja töötatud sõjaline plaan Prantsusmaa ja Venemaa purustamiseks. Plaani põhijooned said paika 1905. aastal, kuid seda täiendati ja muudeti kuni Esimese maailmasõja alguseni. 

Schlieffeni plaani põhiideeks oli Prantsusmaa kiire alistamine, misjärel saanuks Saksamaa suunata kõik oma jõud Venemaa purustamiseks, sest sõja alguses loeti potentsiaalselt ohtlikumaks vastaseks esimest, mis suutnuks mobilisatsiooni Venemaast tunduvalt kiiremini läbi viia (Saksa ja Prantsuse mobilisatsiooniaega arvestati kahele, Venemaa oma aga kuuele nädalale). Prantslaste kiireks võitmiseks töötas Schlieffen välja hiiglasliku ümberhaaramisoperatsiooni, mis pidi lähtuma Saksa-Belgia piirist, kus Saksa sõjaväe parem tiib tungib läbi Belgia ning marsib laial rindel läände, pöördudes Pariisi kohal lõunasse, püüdes Prantsuse armeesid hiiglaslikku kotti võtta või hävituslahingutes purustada. Et saavutada parema tiiva võimalikult suur ülekaal, otsustas Schlieffen vähendada vasaku tiiva armeede arvu miinimumini, need pidid esialgu asuma vaid kaitses ning kui parema tiiva haarang oleks õnnestunud, pidanuks need võimaluse korral asuma pealetungile, et läbi viia Prantsuse armeede täielik ümberhaaramine. 

Idarindele Venemaa vastu planeeris Schlieffen vaid ühe armee, mis pidi seal Prantsusmaa purustamiseni Ida-Preisimaad kaitsma. Kui prantslased oleks aga alistatud, olnuks sakslaste järgmiseks ülesandeks oma suurepärast raudteede võrku kasutades läänerinde väed võimalikult kiiresti itta liigutada, et Venemaa puruks lüüa.

Kui Schlieffen 1905. aastal peastaabi juhi kohalt lahkus, oli plaan üldjoontes valmis ning see rõhus vaid sakslaste parema tiiva tugevusele. Kuid Schlieffeni järglane Helmuth von Moltke hakkas kartma, et prantslased võivad liialt nõrgast vasakust tiivast läbi murda ning hakkas plaani muutma, paigutades üha enam vägesid paremalt tiivalt vasakule. Siiski jäi parem tiib vasakust tunduvalt tugevamaks ning ka Moltke arvas, et sõja korral suudetakse prantslased ikkagi purustada. Esimese maailmasõja alguses püüdiski Saksamaa Schlieffeni plaani ellu viia, kuid lahingute käigus tehti mitmeid möödalaskmisi ning kuu aega pärast sõja algust sisuliselt loobuti plaanist, kuna arvati, et prantslased on juba alistatud. Ent selle asemel, et end lööduks tunnistada, algatasid prantslased vasturünnaku, mis on tuntud Marne'i lahingu nime all, ning tõrjusid sakslased Pariisi alt tagasi. Schlieffeni plaani nurjumine tekitas läänerindel patiseisu, mida sõdivad pooled ei suutnud lahendada järgneva nelja aasta jooksul.
Tallinna Peeteli kirik

**Tallinna Peeteli kirik** asub Tallinnas Pelgulinna asumis, aadressil Preesi tänav 5. Hoone valmis arhitekt Eugen Sachariase projekti järgi 1938. aastal. 

Peeteli kirik on 1920.–1930. aastatel Eestis ehitatud kirikute seas üks suuremaid. Funktsionalistlikus stiilis kiriku kellatorn asetseb asümmeetriliselt hoone küljel.

Kirikut kasutavad EELK Tallinna Peeteli kogudus ja EMK Uue Alguse Kogudus. Pühapäeviti toimuvad Peeteli kirikus eestikeelsed jumalateenistused kell 11.00 ning metodistliku Uue Alguse koguduse venekeelsed jumalateenistused kell 15.00.

## Ajalugu
Kiriku nurgakivi pandi 13. juunil 1937 kell 16.00. 23. augustil lehvisid kiriku tornis rahvuslipud, viis päeva hiljem pühitseti tornirist. Kirik avati pidulikult 18. detsembril 1938. Kiriku ehitamine läks maksma 94 245 Eesti krooni.

21. veebruaril 1943 sai Peeteli kirik Nõukogude lennuväe pommitamise ajal kannatada. Purunesid aknaraamid, klaasist altarimaalingud ja kivikatus hävis osaliselt. Märtsipommitamise tagajärjel 9. märtsil 1944 said surma või vigastada paljud pelgulinlased. Peeteli kiriku keldris toimus ootamatult tabanud hävitava rünnaku alguses piiblitund. Peagi tuli sinna rohkelt rahvast.

Aastal 1962 sulgesid Nõukogude okupatsioonivõimud Peeteli kiriku. Palju aastaid kasutas hoonet Eesti Telefilmi telestuudio võttepaviljoni ja laona. Lammutati kooriruum, kinni müüriti kõik kirikusaali aknad, saali ehitati vahelagi, tornikiiver võeti maha ja tehti muid ümberehitusi. Mööbel, lühtrid jm. kirikuvara kanti osaliselt laiali. 

Kulus 30 aastat, enne kui taastati Eesti vabariik ja Peeteli kirik kogudusele tagastati. 6.juunil 1993, pärast 31 aastat kestnud vaheaega, peeti kirikus taas jumalateenistus.

2000. aastal renoveeriti kiriku kelder. Kaheksa kuuga rajati keldrikorrusele ajakohase sisustusega päevakeskus, milles on pesemisruumid, köök, söögisaal, eluruumid ja loovustuba. Töödel olid abiks endised tänavalapsed, kes lõhkusid 430 m2 betoonpõrandat ning süvendasid pinnast umbes 60 cm. 

1960. aastatel lammutatud tornikiiver taastati 2006. aasta sügisel. Suvel 2007 puhastati kiriku põrand vanast värvist ning kaeti puiduvärvi lakiga. Uued pingid valmistati Tampere Harju koguduse rahalisel toel. Pärast kiriku renoveerimist on koguduse liikmete ning külastajate arv vaikselt, kuid märgatavalt kasvama hakanud.

18. detsembril 2008 tähistas Peeteli kirik oma 70. aastapäeva. 23. aprillil 2017 tähistas Peeteli kogudus 90. aastapäeva. 



## Viited

## Välislingid
*Tallinna Peeteli kirik Muinsuskaitseameti kultuurimälestiste riikliku registri andmebaasis
*
Alfred von Schlieffen

Krahv **Alfred von Schlieffen** (28. veebruar 1833 Berliin – 4. jaanuar 1913 Berliin) oli Preisimaa ja Saksa sõjaväelane (kindralfeldmarssal), kes on tuntud peamiselt Schlieffeni plaani koostajana. Ta oli Saksa keisririigi kindralstaabi juht 1891–1906.

Schlieffen sündis Preisi sõjaväelase (kindrali) pojana ja astus 1854 sõjaväkke. Ta osales 1866. aastal Preisi-Austria sõjas ja 1870–1871 Preisi-Prantsuse sõjas. 

1884. aastal määrati ta Saksamaa keisririigi kindralstaabi sõjaajaloo allosakonna ülemaks ja sai 1891. aastal krahv Alfred von Waldersee järglasena kindralstaabi ülemaks. Sellel ametikohal töötas ta kuni oma erruminekuni 1906.

Schlieffen oli oma aja silmapaistev sõjaline strateeg. Ta mõjutas oluliselt 20. sajandi sõjandust eriti sõjaliste manöövrite osas. Tema intellektuaalsel pärandil põhines välksõja doktriin, mida Saksamaa püüdis maailmasõdades rakendada.

Ta avaldas põhjaliku uurimuse "Cannae". See käsitles Cannae lahingut, milles Hannibal purustas Rooma riigi sõjaväe. See teos tõlgiti vene keelde ja ilmus Moskvas kahes köites 1938, samuti tõlgiti see inglise keelde ning seda levitati USA armees ja akadeemilistes ringkondades.

## Schlieffeni plaan

1905 esitas ta Prantsusmaa ja Venemaa purustamiseks mõeldud Schlieffeni plaani, mis pidi vältima kurnavat sõda kahel rindel: esmalt pidid sakslased kolossaalse ümberhaaramisoperatsiooniga (läbi Belgia ja Hollandi) purustama prantslaste väed, seejärel ründama aga kõigi jõududega Venemaad. Inspiratsiooni Läänerinde haardeoperatsiooniks sai Schlieffen Cannae lahingust.

Schlieffen suri 1913. aasta algul, kõigest poolteist aastat enne Esimese maailmasõja puhkemist. Tema viimased sõnad olevat olnud: "Tugevdage paremat tiiba" (Schlieffeni plaani edu sõltus Läänerinde parema tiiva pealetungist).
Alexander von Kluck

**Alexander Heinrich Rudolph von Kluck** (20. mai 1846 – 19. oktoober 1934) oli Saksa sõjaväelane, Saksa esimese armee juht Esimeses maailmasõjas.

Esimese maailmasõja algul oli von Kluckil täita Schlieffeni plaani kõige vastutusrikkam osa, kuna tema armee asetses Saksa rinde parema tiiva äärel ning pidi sooritama kõige pikema kaarpealetungi Prantsusmaale. Esialgse plaani kohaselt pidi ta armee jõudma Pariisist lääne poole, et linn selja tagant vallutada. Kuid sõjategevuse käigus otsustas von Kluck liikuda selle asemel hoopis Pariisi ette, et purustada Prantsuse viies armee ning sulgeda tekkinud lõhe Karl von Bülowi teise armeega. Von Kluck arvas, et prantslased on juba sisuliselt löödud ning tungis liiga kaugele lõunasse. Kui prantslased aga septembri alguses 1914 vastupealetungi alustasid, ei jõudnud von Kluck oma vägesid enam koondada ning sakslased olid sunnitud Marne'i lahingu tagajärjel taanduma. Von Kluck jäi tegevteenistusse kuni 1916. aastani, mil ta erru läks. 

Aastal 1920 avaldas ta oma memuaarid esimestest sõjakuudest.

Alexander von Kluck suri 1934. aastal 88-aastaselt Berliinis.
Jamboli piirkond

**Jamboli piirkond** on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias. Piirneb lõunas Türgiga.

## Haldusjaotus

Jamboli piirkonnas on viis valda ja neli vallasisest linna.

## Rahvaarv
*146 000 (2006)
*123 821 (2015)

## Viited

## Välislingid

* Jamboli piirkonna koduleht
Loveči piirkond

**Loveči piirkond** on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias.

## Haldusjaotus

Loveči piirkonnas on kaheksa vallasisest linna ning ta jaguneb kaheksaks vallaks:

## Viited

## Välislingid

* Loveči piirkonna koduleht
Kǎrdžali piirkond

**Kǎrdžali piirkond** on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias. Piirneb lõunas Kreekaga.

## Haldusjaotus

Kǎrdžali piirkonnas on seitse valda ja viis vallasisest linna.

Piirkonnas on viis linna: Ardino, Džebel, Kǎrdžali, Krumovgrad ja Momčilgrad.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil oli 61,6% elanikest türklased ja 34,1% bulgaarlased. 2011. aastal on need näitajad vastavalt 66,2% ja 30,2%.

## Viited

## Välislingid

* Kǎrdžali piirkonna koduleht
Sofia piirkond

**Sofia piirkond** on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias.

## Haldusjaotus

Piirkonnas on 18 vallasisest linna ning ta jaguneb järgmisteks valdadeks:

## Viited
Pazardžiki piirkond

**Pazardžiki piirkond** on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias.

## Haldusjaotus

Pazardžiki piirkonnas on 13 vallasisest linna ning ta jaguneb 12 vallaks:

## Viited

## Välislingid

* Pazardžiki piirkonna koduleht
Vidini piirkond

**Vidini piirkond** on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias. Piirneb läänes Serbiaga ja põhjas Rumeeniaga.

Piirkonnas on 141 asulat, neist 7 linna.

## Haldusjaotus

Piirkonna vallad on:

## Viited

## Välislingid

* Vidini piirkonna koduleht
Sofia linna piirkond

**Sofia linna piirkond** ehk **Sofia-grad** (bulgaaria област София või област София (столица)) on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias. Hõlmab pealinna Sofia ja selle lähiümbruse alad.

## Haldusjaotus

Piirkond jaguneb järgmisteks rajoonideks:

## Viited
Plovdivi piirkond

**Plovdivi piirkond** on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias.

## Haldusjaotus

Piirkond jaguneb 18 vallaks. Neist kolm koosnevad ühest linnast (Kričim, Peruštica ja Plovdiv).

Piirkonnas on 17 linna, neist suuremad on Plovdiv, Asenovgrad ja Karlovo.

## Viited

## Välislingid

* Plovdivi piirkonna koduleht
Ülemine Vaigas

**Ülemine Vaigas** (ka **Ülemine Vaika saar**) on saar Saare maakonnas Vilsandi rahvuspargis 800 meetrit Keskmisest Vaigasest lõunas. Saare pindala on 1,5 hektarit, rannajoone pikkus 613 meetrit.

Saar on ovaalse kujuga ja kaetud võsaga.

14. augustil 1910 sõlmiti Riia Loodusuurijate Seltsi ja Kihelkonna kirikumõisa vahel rendileping, mille järgi läks Ülemine Vaigas koos teiste Vaika saartega viie tsaariaegse kuldrubla eest 6 aastaks Riia Loodusuurijate Seltsi valdusse. 

1924. aastal muudeti Vaika saared loodusreservaadiks. Saar asub Lõuna-Vaika loodusreservaadis.

## Välislingid
*
Keskmine Vaigas

**Keskmine Vaigas** (ka **Keskmine Vaika saar**) on Vaika saarte hulka kuuluv 1,3 hektari suurune saar Saare maakonnas Vilsandi rahvuspargis Vilsandist 1 kilomeeter läänes.

Saar on pikliku kujuga, kivise pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga.

14. augustil 1910 sõlmiti Riia Loodusuurijate Seltsi ja Kihelkonna kirikumõisa vahel rendileping, mille järgi läks Keskmine Vaigas koos teiste Vaika saartega 5 tsaariaegse kuldrubla eest 6 aastaks Riia Loodusuurijate Seltsi valdusse. 

1924. aastal muudeti Vaika saared looduskaitsereservaadiks. Saar asub tänapäeval Vilsandi rahvuspargi Lõuna-Vaika loodusreservaadis.

## Viide

## Välislingid
*
Tapa valla vapp (2005)

**Tapa valla vapp** oli Lääne-Viru maakonnas aastail 2005–2017 asunud Eesti haldusüksuse Tapa valla vapp.

2005. aastal kinnitatud vapi autor on Liina Kald.

## Vapi kirjeldus
Tapa valla vapiks on heraldiline kilp, mis on jaotatud diagonaalselt kolme ossa. Ülemine osa on punane, alumine osa on must ja nende vahel on diagonaalne laineline hõbedane joon. Punase ala sees on kujutatud triskelet ehk kolmjalga. Alumisel mustal alal on kolm hõbedast tähte.

## Põhjendus
Vapi punane osa viitab Tapa linna vapile, sümboliseerides arvatavaid kunagisi lahinguid Tapa aladel. Must osa sümboliseerib Lehtse turbaalasid ning viitab ka Lehtse valla endisele vapile. Valge (vapil hõbedane) joon tähistab Valgejõge ning viitab Saksi valla endisele vapile.
Kolmjalga on tuntud kui hea õnne sümbol, tähistades katkematu ringina uuenemist, liikumist ja elu järjepidevust. Sümboli liikumine kolme eri suunda näitab teede hargnemist Tapalt. Kolm hõbedast tähte tähistavad kolme ühinenud omavalitsust.
Hõbe on valguse ja puhtuse, punane aga nooruslikkuse ja elujõu värv. Must sümboliseerib maalähedust.

## Vaata ka
*Tapa valla lipp
*Tapa linna vapp
*Lehtse valla vapp
*Saksi valla vapp
*Lääne-Viru maakond

## Välislingid
*Tapa valla sümboolika valla kodulehel 
*Tapa valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Alajõe valla vapp

**Alajõe valla vapp** on Ida-Viru maakonna endise Alajõe valla vapp.

Vapp kinnitati 17. septembril 1996.

Vapi autor on Priit Herodes

## Vapi kirjeldus
Sinise võrguga kaetud kuldse kilbi alumisel poolel on sinine laineline väli, millel hõbedane kala.

## Põhjendus
Vapikujundid ja -värvid viitavad valla nimele, Peipsi järvele ja Alajõele ning vallarahva jaoks tähtsale kala võrgupüügile. Vapikujundus osutab ka Alajõe valla seosele Narva piirkonnaga.

## Vapi kasutamise kord
Alajõe valla vappi kasutatakse valla vapipitsatil, samuti valla ametlikel trükistel ja suveniiridel. Alajõe valla vapi kasutamine kujunduselemendina, reklaamidel, toodetel jne. on lubatud ainult vallavalitsusega kooskõlastatult.

## Vaata ka
*Alajõe valla lipp
*Ida-Viru maakond

## Välislingid
*Alajõe valla sümboolika valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Alajõe vald
Aseri valla vapp

**Aseri valla vapp** on Eestis Ida-Viru maakonnas asunud endise Aseri valla vapp.

Vapp kinnitati riigisekretäri poolt 9. juunil 1994.

## Vapi kirjeldus
Aseri valla vapp kujutab kolme värviga, teravatipulise alaosaga kilpi. Hõbedasest talast moodustunud vasakule astanguga jaotatud kilbi ülaosa on sinine, alaosa roheline. Sinisel väljal on hõbedane pihlakas. Vapi kõrguse ja laiuse suhe on 5:4.

## Põhjendus
Vapikujundid ja -värvid viitavad Aseri valla loodusele: sinine merele, roheline maismaale taimestikuga ja hõbedasest talast moodustunud astang kõrgele pankrannikule, mille all asuvad omapärase kooslusega lehtmetsad: hõbedane pihlakas.

## Vapi kasutamise kord
Valla lipp ja vapp peavad vastama riigisekretäri poolt kinnitatud Aseri valla lipu ja vapi kirjeldustele. Lipu ja vapi etalonkujutised asuvad vallavalitsuses.

#Aseri valla vapi kujutist kasutavad oma pitsatitel, dokumendiblankettidel, samuti trükiste, embleemide ja siltide kujunduselemendina ainult Aseri Vallavolikogu ja vallavalitsus.
#Aseri Vallavalitsus võib anda loa Aseri valla vapikujutise kasutamiseks vimplite, kleebiste, siltide, trükiste ja muu näol lepingu alusel.
#Valla vapi kujutisega dokumendiblankettide valmistamisel tuleb kinni pidada Eesti Vabariigi standarditega kehtestatud haldusdokumentide vormistamise nõuetest.
#Rikutud või kehtetud valla vapi kujutisega pitsatid ja dokumendiblanketid kuuluvad hävitamisele.
#Juriidilistel ja füüsilistel isikutel ei ole lubatud kasutada kauba- ja teenindusmärgina ning neid reklaamivates materjalides tähiseid, mis sisaldavad või on äravahetamiseni sarnased Aseri valla vapi kujutisega, kui puudub vallavalitsuse kirjalik nõusolek.
#Aseri valla vapi või sellega äravahetamiseni sarnaste kujutiste kasutamine tööstus- ja käsitöötoodete kujundamises on keelatud.

## Vaata ka
*Aseri valla lipp
*Ida-Viru maakond

## Välislingid
*Aseri valla sümboolika valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Aseri vald.
Vilsandi küla

**Vilsandi** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Küla territoorium hõlmab Vilsandi saart ja seda ümbritsevaid saari, millest suurimad on Käkimaa ja Noogimaa.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kihelkonna valda.

## Ajalugu

Vilsandi saare on asustanud 18. sajandil saarlased, kes saadeti sinna mõisamaid valvama. 1809. aastal on märgitud Vilsandil neli talu ja üheksa kalurihütti. Vanim põline eesti perekond on ilmselt 1796. aastal Karala mõisast Laido-nimelisele kohale saadetud inimesed, kes 1826. aastast kannavad perekonnanime Mender (hüütud ka Mänder). Aastal 1860 elas aga saarel juba 18 peret.

Oma panuse saare asustamisse on andnud ka hollandi laevnik Johann Doll, kelle laev 1703. aastal Vilsandi lähedal põhja läks ning kes pärast seda koos tütar Liisaga (surnud 28. märtsil 1763) saarele elama jäi. Hollandlane ristis saare Felslandiks, mis tähendab tõlkes kaljusaart. Perekonnanime Doll järgi nime saanud Tolli talu oligi algul ainuke 1,0925 ha (80 tiinu) suurune täismajapidamisega vabatalu kogu saarel. Mõisamaade ümberkorraldamisega tuli saarele aga rahvast juurde ning 1934. aasta rahvaloenduse järgi 32 majapidamise ja 169 elaniku peamiseks elatusallikaks oli merendus ja kalapüük.

Enne sõda oli Vilsandis 8 mootorpaati, 6 suuremat purjepaati ja 36 sõudepaati.

1944. aastal lahkus saarelt 96 inimest. Üks põgenes veel 1956. aastal ja teine 1959. 12 talu jäi täiesti tühjaks, saarele jäi 46 inimest. Aastail 1944–1948 suri saarel 10 inimest. Üks mees hukkus 1944. aastal rindel. Põgenikest leidis 72 inimest varjupaiga Rootsis, 11 USA-s, 2 Saksamaal ja 12 Kanadas.

## Viited
Karl von Bülow

**Karl Wilhelm Paul von Bülow** (24. aprill 1846 – 31. august 1921) oli Saksamaa sõjaväelane, teise armee juht Esimese maailmasõja alguses.

Von Bülowi armee tungis sõja alguses Kesk-Belgiasse ning vallutas augusti lõpus Namuri kindluse ning lõi järgnevalt mitmes lahingus Prantsuse viiendat armeed. Samas tekkis Bülowil vastuolusid nii Saksa esimese armee juhi Alexander von Klucki, kes arvas, et Bülow liigub edasi liialt aeglaselt, kui ka kolmanda armee ülema Max Klemens von Hauseniga, kes Bülowi enese arvates liialt aeglaselt liikus. Kui sakslased olid jõudnud Pariisi lähistele, hakkas nii Bülowile kui ka Kluckile muret tegema tühik, mis jäi nende armeede vahele ning nõnda liikus Kluck otse lõunasse, selle asemel, et Schlieffeni plaani kohaselt mööduda Pariisist lääne suunas. Klucki armee venis liialt mööda rinnet välja ning järgnenud prantslaste vastupealetungis, mis sai tuntuks Marne'i lahingu nime all, löödi sakslased tagasi. Bülow jäi teise armee juhatajaks kuni 1915. aastani, mil ta elas üle südameataki. Aastal 1916 läks Bülow lõplikult erru. 

Karl von Bülow suri 1921. aastal Berliinis.

## Auastmed