open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maarja Kivi

**Maarja Meriste-Kivi** (sünninimega **Maarja Kivi**; sündinud 18. jaanuaril 1986 Tallinnas) on eesti muusik ja laulja, endine ansambli Vanilla Ninja liige. 

Ta on lõpetanud Tallinna Saksa Gümnaasiumi.

Võitnud kolm korda ETV laste lauluvõistluse "Laulukarussell" (1993. aastal 5–7-aastaste vanuserühmas, 1994. aastal 8–10-aastaste vanuserühmas ja 1998. aastal 11–13-aastaste vanuserühmas), oli täiskasvanud lauljana tema esimene tähtsam ülesastumine 2002. aasta Eurolaulu võistlusel. Aastatel 2002–2004 oli ta ansambli Vanilla Ninja laulja ja bassimängija. 

2005. aasta lõpus hakkas Kivi kasutama esinejanime **Maarja**, mis põhjustas Eesti muusikas segadust. Maarja-Liis Ilus, kes oli juba aastaid Maarja nime all laulnud, arvas, et sama nime kasutamine ei tule Maarja Kivile lauljana kasuks, kuna teda võidakse segi ajada Maarja-Liisiga.

2006. aastal naasis Kivi muusikasse ja tegi taas koostööd plaadifirmaga Bros Music, mis andis välja ka Vanilla Ninja plaate. Vaatamata endise bändi vastuolule Bros Musicuga sujus Maarja Kivi koostöö plaadifirma ja produtsendi David Brandesega hästi. Anti välja singlid "Could You" ja "Shine It On", mis jõudsid Saksamaal viiekümne parema hulka. 

2007. aastal hakkas Maarja Kivi tegutsema Ameerika Ühendriikides, kus Maarja võttis nimeks **Marya Roxx**. Ta hakkas tegelema rohkem *metal*-muusika ja raske rokiga. Ameerikas hakkas Kivi salvestama enda kirjutatud muusikat. Tema taustabändi liikmed on Paul Crook, John Miceli, Joey Vera.

2008. aasta veebruaris ilmus Maarjal Ameerikas singel, mis kandis pealkirja "21?!".

## Diskograafia
### Singlid
* "Could You" (2006) parimad kohad edetabelis olid 35. Šveitsis ja 47. Saksamaal
* "Shine It On" (2006) parimad kohad edetabelis olid 37. Eestis, 48. Saksamaal ja 53. Austrias
* "21?!" (2008)
*"Blinded" (2011)
*"Land of Dreams" (2015)
*"Victorius" (2020)

### Albumid
* "Payback Time" (2010)

## Isiklikku
Tema vanemad on Riina ja Madis Kivi, tal on õed Helen ja Kristi ning vend Vahur.

18. septembril 2004 abiellus Kivi Vanilla Ninja endise mänedžeri Renee Meristega. Neil on tütar Dora-Liisa (sündinud 2004) ja poeg Angus Martin (sündinud 2012).

## Viited


## Välislingid
* Laulja koduleht
* Maarja Net
Santa Rosa saar (California)

**Santa Rosa** on saar Vaikses ookeanis, üks Ameerika Kanalisaartest. 

Pindala 215 km&sup2;. Saar on künklik, kõrgus kuni 498 meetrit. 

Kuulub Ameerika Ühendriikidele.
Lilli Promet

**Lilli-Linda Promet** (16. veebruar 1922 Petseri – 16. veebruar 2007 Tallinn) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik.

## Elukäik
Ta sündis maalikunstnik Aleksander Prometi peres. Lõpetanud Tallinna 18. algkooli, asus ta 1935. aastal õppi­ma keraamikat Riigi Kunsttööstuskoolis, mille lõpetas 1940. aasta kevadel.

Pärast Nõukogude anneksiooni läks ta 1940. aasta sügisel tööle Noorte Hääle toimetusse. Nõukogude–Saksa sõja puhkedes evakueerus ta Nõukogude tagalasse Tatari ANSV-sse. 1943. aasta suvel lähetati ta tööle Leningradi eestikeelsete raadiosaadete toimetusse.

Aastail 1944–1951 oli ta ajakirjanik Tallinnas: aastail 1944–1945 Rahva Hääle kaastööline Leningradis ja Tallinnas, Fotolehe toimetaja ning ajakirja Pilt ja Sõna toimetuse vastutav sekretär. Seejärel oli kutseline kirjanik Tallinnas.

## Looming
Alustanud novellide ja jutus­tustega, kujunes temast kiiresti arvestatav kirjanik, kes on loonud teoseid paljudes žanrides. 1958. aastal debüteeris ta ajakirjas Looming kolme proosa­­raamatuga. Need olid novelli­­ko­­gu "Ainult puhtast armas­tu­sest", jutustuste kogu "Püha kuns­ti jüngrid" ning reisiraamat "3 × pakitud kohver", viimane neist on kirjutatud koos abikaasa Ralf Parvega.

Hea vormitaju ja isikupärane stiil andsid talle algusest peale väljapaistva koha eesti novellistide hulgas. Seda positsiooni kindlustasid kogud "Roosa kübar" (1961) ja "Lamav tiiger" (1964), mida üksmeelselt peetakse tema kaalukamaks ko­guks.

Tema jutustuste ja novellide alusel on valminud viis filmi: "Roosa kübar", "Üksi", "Tütarlaps mustas", "Ühe suve akvarellid" ja "Pimedad aknad". Ta on dokumentaalfilmi "Elsa Maasik" stsenarist.

### Proosa
Ta on kirjutanud romaanid "Meesteta küla" (1962), "Primavera" (1971), "Tüdrukud taevast" (1979) ja "Iisabel" (1992). Kolm esimest on kas otseselt või kaudselt seo­tud sõjaga.
* "Ainult puhtast armastusest. Novelle ja laaste". Tallinn: Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus, 1958
** Novell "Koera surm"
* "Ühe suve akvarellid"
* "Lamav tiiger" (1964)
* "Kes levitab anekdoote?" (1967)
* "Taputilgake" (1968)
* "Primavera" (1971)
* "Tüdrukud taevast" (1979)
* "Iisabel: romaan" (1992)
* "Aheldatud muusa" (1997)

### Näidendid
* "Los Cap­richos" (1976)
* "Else, Teeba prints" (1982)

## Liikmesus
* 1958 Eesti NSV Kirjanike Liit
* 1969 Eesti Kinematografistide Liit

## Tunnustus
* 1971 Eesti NSV teeneline kirjanik
* 1998 Eesti Kinoliit auliige

## Isiklikku
Tema isa oli maalikunstnik Aleksander Promet.

Tema abikaasa oli kirjanik ja kirjandustegelane Ralf Parve, nende poeg oli ajakirjanik ja poliitik Ralf R. Parve.

## Kirjandus
* Ülo Tonts. "Promet, Lilli". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 420–421
* Sirly Hiiemäe. "Kirjanik kübaraga. Lilli Prometi lugu". Monograafia. Tallinn: Eesti Raamat, 2019. ISBN 9789949658718

## Välislingid

* Haud Tallinna Metsakalmistul
Andres Küng

**Andres Küng** (13. september 1945 – 10. detsember 2002) oli eesti päritolu Rootsi ajakirjanik, ettevõtja ja poliitik. 

Andres Küng sündis Ockelbos Gävleborgi läänis eesti põgenike peres. Ta sai kõrghariduse Stockholmi Kaubanduskõrgkoolist. Töötas Rootsi Raadios ja TV1-s väliskommentaatorina.

Ta oli aktiivne Balti riikide iseseisvuse pooldaja. Ta on kirjutanud kümneid raamatuid ja tuhandeid artikleid. Ta oli Liberaalse Rahvapartei liige ja selle juhatuse liige 1982–1991. Rootsi parlamendi liige 1982–1983. Ta oli Eesti Liberaaldemokraatliku Partei asutajaliige.

Ta oli üks Baltimaade iseseisvuse toetuseks korraldatud Stockholmi esmaspäevamiitingute algatajaid, Rootsi Eestlaste Esinduse esinduskogu ja Eesti Kongressi liige.

Küng oli reisibüroo Estlandsresor AB omanik. 1988. aastal rajas ta koos Viktor Siilatsiga firma Eesti Video. 1993. aastal osales ta esimese Eesti eratelekanali EVTV loomises ja oli uudisteagentuuri BNS kaasosanik.

## Tunnustus
* 1998 – Läti Kolme Tähe orden
* 1999 – Valgetähe III klassi teenetemärk

## Välislingid
* Andres Küngi koduleht
Tõnu Raadik

**Tõnu Raadik** (sündinud 15. detsembril 1957) on eesti helilooja ja näitleja.

Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitlejana (9. lend) ja 1992. aastal sama kooli heliloojana prof Jaan Räätsa juures.

Tõnu Raadik on kirjutanud nii kammermuusikat, kui muusikat teatri- ja telelavastustele ning filmidele. Mänginud mitmes ansamblis ning andnud välja 19 autoriplaati.

## Albumid
*"Unelaulud" (1992; MC)
*"Puhh" (1997)
*"Lumevarjude vahel" (1999)
*"Pööripäev" (2000)
*"Kadunud maailma teedele" (2003)
*"Mereloomad" (2003)
*"Päikeselaik" (2004)
*"Flow Of Dreams" (2004)
*"Ränd" (2005)
*"Laululiblikad" (2007)
*"Mantlikohvik" (2007)
*"Jõuluvõlu" (2009)
*"Maailma hällilaulud" (2010)
*"Muinasjutulaegas" (2010)
*"Sadamatuled" (2010)
*"Haugi mälu" (2012)
*"Vihmapüha" (2013)
*"Härmalõngad" (2017)
*"Tulilind" (2021)
*"Tuleasemed" (2023)

## Tunnustus

* 2008 Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium

## Viited

## Välislingid
* Tõnu Raadiku muusika. Tidal
* Tõnu Raadiku muusika. Spotify
* Tõnu Raadiku muusika. Amazon.com
* Tõnu Raadiku muusika. Deezer
* Tõnu Raadiku muusika. AppleTunes
* 
* Jaanus Kulli: "Tõnu Raadiku lood sünnivad autorooli taga" Õhtuleht, 20. jaanuar 2004
* Annika Poldre: "Tõnu Raadik: Harjutan viiulit iga päev" eestielu.ee, 25. september 2011
Lemmejõgi

**Lemmejõgi** on jõgi Pärnumaal. Saab alguse Nigula rabast ja suubub Majaka külas Liivi lahte. Pikkus 23 km, valgla 56,8 km&sup2;.

Varem tunti jõge **Orajõe** nime all (1259 *Orwaguge*). See oli Metsapoole maakonna põhjapoolne piirijõgi.

Jõe järgi on nime saanud Siluri Lemme kihistik.

## Viited
Papisilla

**Papisilla** on küla Pärnu  maakonnas Häädemeeste vallas. 


Viljahoidla Papisilla külas.jpg|Viljahoidla Papisilla külas
Viljahoidla Papisilla külas 2.jpg|Viljahoidla Papisilla külas


## Viited
Majaka

**Majaka** on küla Pärnu  maakonnas Häädemeeste vallas. 

1923–1975 läbis küla Riisselja–Ikla–Ainaži raudtee, millel asus küla piiril Teaste peatuskoht. Teaste raudteepeatuse lähedal oli puusild üle Lemmejõe. Raudtee kõrval on olnud ka liivakarjäär. 1977. aastal liideti Majaka külaga Loigu.

## Viited
Pulgoja

**Pulgoja** on küla Pärnu  maakonnas Häädemeeste vallas.

Külaga liideti 1977. aastal Piiskopi küla.

## Viited
Arumetsa

**Arumetsa** on küla Pärnu  maakonnas Häädemeeste vallas.

1967. aastal puuriti Arumetsa külla puurkaev, milles hakati tootma mineraalvett "Häädemeeste". 

Küla asub Tallinna–Pärnu–Ikla tee ääres.

## Loodus
Külast voolavad läbi Arumetsa jõgi ja Häädemeeste jõgi. Arumetsa jõele on paisutatud Arumetsa paisjärv.

Külas asuvad Arumetsa rändrahn ja Arumetsa väike rändrahn.

Küla lääneossa ulatub Jaagupi hoiuala.


Arumetsa rändrahni teeviit.jpg|Arumetsa väikese rändrahnu teeviit
Arumetsa rändrahn.jpg|Arumetsa väike rändrahn
Arumetsa rändrahn 2.jpg|Arumetsa väike rändrahn


## Vaata ka
*Arumetsa savimaardla

## Viited
Linnusitamaa

**Linnusitamaa (Linnusitasaar)** on väike laid Saaremaa ranniku lähedal Abrukast kagu pool. Laiu pindala on umbes 0,05 km².

## Välislingid
*Saarlane püüdis Linnusita saare juurest harulduse kefaali
Orajõe (Häädemeeste)

*Küla kohta Põlva vallas vaata [[Orajõe (Põlva)]].*
----

**Orajõe** on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. 

Seal sündis eestlasest prantsuse kirjanik ja katoliku preester Ignace Lepp (1909–1966).

## Vaata ka
*Riisselja–Orajõe raudtee
*Metsapoole

## Viited
Metsapoole (Häädemeeste)

**Metsapoole** on Pärnumaal Häädemeeste vallas asuv küla, mis paikneb Liivi lahe kaldal Iklast vahetult põhjas.

Seal asub Metsapoole kaitseala.

*Met(h)sepole* oli 13. sajandil liivlastega asustatud muinasmaakond, mis hõlmas Liivi lahe idakalda Lätis ja Eestis, ulatudes põhja kuni Orajõe ehk Lemmejõeni ja Laigiste lähedal asuva Lepaninani, aga mõne oletuse kohaselt kuni Pärnu jõeni. 1226 nimetati Lemsalu lähedal kivilinnust *castrum Mezepol*. Metsapoole on selle maakonna eestistatud nimekuju, mis lähtub liivikeelsest nimest *Mõtsa Pūol* ja Henriku Liivimaa kroonikas olevast kohanimest *Metsepole*. Külanimena võeti see kasutusele 1977. aastal.

See paik kuulus Häädemeeste kihelkonda ja Orajõe mõisale, aga küla ise on uus. 1922 mainiti sealkohas olevat Murru küla. Aastal 1923 avati praeguse Metsapoole küla territooriumil Riisselja–Orajõe–Ikla raudteel Orajõe raudteejaam. Sealset kooli nimetati varem Treimani või Karjamaa kooliks. 1935/36. õppeaastal sai ta nimeks Metsapoole kool. Metsapoole küla moodustati alles 1977 Murru küla ning Ikla asundi ja asunduse osadest.

Metsapoolelt on pärit Pille Lill. 

## Viited

## Välislingid
*Metsapoole Põhikool
Uuemaa

**Uuemaa** on küla Pärnu  maakonnas Häädemeeste vallas. 


Kaubaru kortermaja.jpg|Kaubaru kortermaja Uuemaa külas
Kaubaaru farm.jpg|Kaubaaru farm Uuemaa külas
RMK Kaubaru metsaonn.jpg|RMK Kaubaru metsaonn
RMK Kaubaru metsaonn 2.jpg|RMK Kaubaru metsaonn
Uuemaa küla Pärnumaal.jpg|Uuemaa küla
Autoromu põllul Uuemaa külas.jpg|Autoromu põllul Uuemaa külas


## Viited
Soometsa

**Soometsa** on küla Pärnu  maakonnas Häädemeeste vallas. 


Elumaja Soometsas.jpg|Elumaja Soometsas
Soometsa bussipeatus.jpg|Soometsa bussipeatus
Soometsa Külamaja.jpg|Soometsa Külamaja
Soometsa farm.jpg|Soometsa farm


## Viited
Sotsioloog

**Sotsioloog** on sotsiaalteadlane, kes tegeleb sotsioloogiaga. 

Kõige üldisema liigituse kohaselt jagunevad sotsioloogid nendeks, kes tegelevad teoreetilise sotsioloogiaga, ning nendeks, kes tegelevad empiirilise sotsioloogiaga. 

Igal sotsioloogil on tavaliselt ka oma spetsiifilisem uurimisvaldkond (näiteks õigussotsioloogia, lapsepõlvesotsioloogia vmt).

## Vaata ka
*Sotsioloogide loend
*Euroopa Sotsioloogia Assotsiatsioon
Ranade dünastia

**Ranade dünastia** ehk **Rana dünastia** moodustasid Rana suguvõsa liikmed, kes 19. sajandi keskpaigast kuni 1951. aastani olid päritaval Nepali peaministri ametikohal, jättes kuningale vaid formaalse võimu. 

Dünastia rajas Jang Bahadur. Teda hüüti Ranaks, kasutades Põhja-India radžpuutidest vürstide vana tiitlit, mis osutas sõjalisele kuulsusele. Jang Bahaduri järglased võtsid "Rana" oma perekonnanimeks. Ranadest valitsejate tiitlid olid "šri tiin" ja maharadža.   

Rana suguvõsa etendas Nepali ühiskondlikus, majanduslikus ja poliitilises arengus suurt osa.  Selle liikmed on oma tohutu rikkuse ja võimuga praegugi Nepalis väga mõjukad. Nad on abielude ja äri kaudu tihedalt seotud valitseva Shahi dünastiaga.
Shahi dünastia

**Shahi dünastia** on endine Nepali kuningate dünastia, mis oli võimul 2008. aastani.

*Prithvi Narayan (1769–1775)
*Pratap (1775–1777)
*Rana (1777–1799)
*Girvan (1799–1816)
*Rajendra (1816–1847)
*Surendra (1847–1881)
*Prithvi (1881–1911)
*Tribhuvan (1911–1950)
*Mahendra (1955–1972)
*Birendra (1972–2001)
*Dipendra (2001)
*Gyanendra (2001–2008)
Eesti Akadeemiline Spordiliit

**Eesti Akadeemiline Spordiliit** (lühend **EASL**) on vabatahtlikkuse alusel avalikes huvides tegutsev mittetulundusühing, mille eesmärgid ja tegevus on suunatud spordi, eelkõige üliõpilasspordi arendamisele ja korraldamisele Eestis. Liit ühendab Eestis üliõpilasspordiga tegelevaid spordiklubisid, -seltse ja -ühendusi ning kõrgkoole üliõpilasspordi edendamiseks ning sellealase ühistegevuse koordineerimiseks.

Riikide üliõpilasspordiliitusid ühendab rahvusvaheline üliõpilasspordiliit FISU, kuhu kuulub enam kui 100 rahvuslikku üliõpilasspordiliitu kõigilt viielt kontinendilt.

EASL on FISU liige aastast 1993.

FISU peamine eesmärk: üliõpilasspordi arendamine ja spordi propageerimine üliõpilaste hulgas. FISU julgustab üliõpilasi saavutama edu ja tegema karjääri üheaegselt nii õpingutes kui ka spordis.

FISU korraldusel ja juhtimisel toimuvad kogu maailma üliõpilastele
* universiaadid;
* üliõpilaste maailmameistrivõistlused;
* teaduskonverentsid;
* FISU foorumid.

## Välislingid
*EASL-i koduleht
1968. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**XIV [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Kiievis 1968. aastal. Turniiril jagasid esikohta Anatoli Gantvarg ja Andris Andreiko. Järgmisel aastal Vilniuses peetud järelmatši ja oma neljanda meistritiitli võitis aga Andreiko.

;Turniir

;Järelmatš
EASL

**EASL** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Akadeemiline Sotsioloogide Liit
*Eesti Akadeemiline Spordiliit
*Eesti Arstideseltside Liit
Rannametsa

**Rannametsa** on küla Pärnu  maakonnas Häädemeeste vallas. 


Suvesõja mälestuskivi Rannametsas Pargimetsas.jpg|Suvesõja mälestuskivi Rannametsas Pargimetsas
Suvesõja mälestusplaat kivil Rannametsas Pargimetsas 2.jpg|Suvesõja mälestusplaat kivil Rannametsas Pargimetsas


## Vaata ka
*Rannametsa jõgi (Kassioja)
*Rannametsa luitestik
*Rannametsa-Soometsa looduskaitseala (ühendatud Luitemaa looduskaitsealaks)

## Viited
Ilon Wikland

**Maire-Ilon Wikland** (sünninimi **Maire-Ilon Pääbo**; sündinud 5. veebruaril 1930 Tartus) on eesti päritolu Rootsi kunstnik ja illustraator, kes on tuntud kui Astrid Lindgreni raamatute illustreerija.

Lapsepõlve veetis ta Haapsalus. Õpinguid alustas Tallinnas, kuid aastatel 1939–1944 õppis ta Haapsalu 1. algkoolis.

1944. aastal põgenes ta Nõukogude okupatsiooni eest koos klassiõe perega Rootsi.

1953. aastal soovis ta saada tööd illustraatorina kirjastuses Rabén & Sjögren. Tänu sellele tutvus ta Astrid Lindgreniga, kellele tema joonistused meeldisid – sellest sai alguse nende pikk koostöö. Lindgren oli just lõpetanud raamatu "Mio, mu Mio" kirjutamise ning sai kohe aru, et Wikland suudab joonistada "muinaslugusid". Wikland tegi "Mio, mu Mio" raamatu jaoks prooviillustratsioonid ning sellest saigi nende kahe naislooja pika koostöö algus.

## Teoseid
Esimene raamat, mida Wikland ametlikult illustreeris, oli 1954. aastal ilmunud "Mio, mu Mio". Ilon Wikland on illustreerinud veel hulga Astrid Lindgreni raamatuid, nende hulgas 
* "Bullerby lapsed"
* "Vennad Lõvisüdamed"
* "Karlsson katuselt"
* "Röövlitütar Ronja"
* "Pöialpoiss Nils Karlsson"
* "Madlike"

Lisaks juturaamatutele on Wikland illustreerinud ka mitmeid Astrid Lindgreni pildiraamatuid. 

## Iloni Imedemaa
2004. aastal kinkis kunstnik Ilon Wikland oma raamatuillustratsioonide originaalid Eesti riigile.

1. juulil 2009 avati Haapsalus Läänemaa Muuseumis Ilon Wiklandi elu ja loomingut tutvustav teemakeskus Iloni Imedemaa.

## Tunnustus
* 1989 – Haapsalu rajooni aukodanik
* 2001 – Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2003 – Haapsalu vapimärk
* 2010 – Haapsalu aukodanik

## Isiklikku
Tema isa oli tsiviilinsener Max Pääbo ning ema Pallase lõpetanud maali- ja tekstiilikunstnik Vida Pääbo-Juse. 

1951. aastal abiellus ta mereväelasega. Paaril on neli tütart.

Wikland elab Stockholmis.

## Kirjandus
*Enno Tammer. "Ilon Wiklandi maailm". Tammerraamat. 2007
*Enno Tammer. "Ilon Wikland. Elu pildid". Tammerraamat. 2017

## Välislingid

*Ilon Wiklandi imeliste maalide online pood
*Iloni Imedemaa
*Ilon Wikland enda joonistuste näitusest: Mõnda joonistust ma üldse ei tea Läänlane.ee
*Sündinud joonistama Õpetajate Leht, 4. veebruar 2005
*Birgit Püve. Elu ühes päevas: Ilon Wikland Eesti Ekspress, 6. detsember 2005
*Uno Schultz. Miks me politseid ei kutsunud Eesti Päevaleht, 25. august 2006
*Kristel Kiigemägi. Eestis armastatakse Ilon Wiklandi jätkuvalt Eesti Päevaleht, 30. november 2007
*Üllatav Ilon Wikland Eesti Päevaleht 8. detsember 2007
*Aivo Paljasmaa. Väikesed haapsallased mängivad filmis Ilon Wiklandi lapsepõlve Lääne Elu, 28. juuni 2008
*Jüri Aarma. Ilon Eestist, Imedemaalt Maaleht, 8. jaanuar 2009
*Külli-Riin Tigasson. Ilon Wikland: tänapäeval on väga raske laps olla Eesti Päevaleht, 4. juuli 2009
*Doris Kareva. Ilon Wikland, lapsepõlve looja Delfi.ee, 10. juuli 2009
1970. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**XVI [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Tallinnas 1970. aastal. Oma viienda meistritiitli võitis Andris Andreiko.
Novoržev

**Novoržev** on linn Venemaa Pihkva oblastis, Novorževi rajooni keskus. Asub Pihkvast 140 km kagus Bežanitsõ kõrgustikul Rostso ja Oršo järve vahel.

Novoržev sai linnaõigused 1777. aastal.

## Välislingid

*http://novorzhew.narod.ru/
Boffer

**Boffer** (sõna pärineb ameerika inglise keelest) on spetsiaalne pehmendatud külmrelva imitatsioon, mida kasutatakse seikluslikus rollimängus (larp). Eesmärgiks on luua ohutu rekvisiit reaalse võitluse imiteerimiseks.

Bofri kuju sõltub imiteeritavast relvast või esemest. Harilikult kehtestavad mängude korraldajad oma mängudel bofritele ohutusnõuded. Tihti on reglementeeritud bofri maksimaalne pikkus, mass, valmistamiseks lubatud materjalid ja pehmenduse paksus löögipindadel. Üldpuhkudel imiteerib boffer mõõka, kuid levinud on ka nuiad, pistodad või kirved. 

## Bofrite valmistamine
Eestis valmistatakse kõige lihtsam ja tavalisem boffer PVC-torust, kasutades toruisolatsiooni ja ehitusteipi. Sellist relva peetakse inetuks, kuid see sobib lahingmängudele, kus relvade purunemine on tõenäoline.

"Teise generatsiooni" boffermõõga tugevduseks on bambus- või klaaskiudlatt, mille ümber on liimitud matkamatt, mida on pärast liimimist vaibanoaga vormitud. Imitatsioon kaetakse samuti ehitusteibiga.

Kui eespool kirjeldatud relv katta ehitusteibi asemel värvitud vedela lateksiga, nimetatakse relva "kolmanda generatsiooni" bofriks ning sellel võib olla väga realistlik välimus.

## Välislingid
* Lohewiki: 1. Generatsiooni boffer
* Lohewiki: 2. Generatsiooni mõõk
Ržev

**Ržev** on linn Venemaa Tveri oblastis, Rževi rajooni keskus. Asub Tverist 130 km edelas Volga jõe mõlemal kaldal.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli seal 62 026 elanikku.

Rževi on esmamainitud 1216. aastal. Linnaõigused sai 1775. aastal.

Teise maailmasõja ajal hävis linn rasketes lahingutes täielikult, kuid taastati pärast sõda.

Linn on masinatööstuse keskus ning raudteede ja autoteede sõlmpunkt.

## Vaata ka
*Rževi raudteesild

## Viited

## Välislingid
*http://www.rzhevcity.ru/
Maikop

**Maikop** (adõgee **Mõjekvaphe**) on linn Venemaal, Adõgee Vabariigi pealinn. Asub Belaja jõe ääres.

## Ajalugu

Linn on asutatud 1857. aastal venelaste kindlusena. 1870 sai linnaõigused. 1936–1991 oli Adõgee autonoomse oblasti ja on alates 1991 Adõgee Vabariigi pealinn.

## Rahvastik

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Maikopi elanikest venelasi 72,29%, adõgeesid 16,65%, armeenlasi 2,99% ja ukrainlasi 2,52%.

## Haridus

Linnas on Adõgee Riiklik Ülikool ja teisi kõrgkoole.

## Viited

## Välislingid

*http://www.maykop.ru/
1969. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**XV [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Harkovis 1969. aastal. Anatoli Gantvargist sai viies mängija, kes tuli sellel alal NSV Liidu meistriks.
Ringhalsi tuumaelektrijaam

**Ringhalsi tuumaelektrijaam** on Rootsi suurim elektrijaam, mis kuulub riigifirmale Vattenfall. 

See asub Hallandi läänis Varbergi vallas, umbes 20 km Varbergist põhja pool ja 60 km Göteborgist lõuna pool. Jaamas on neli reaktorit koguvõimsusega 3550 MW. Jaama aastatoodang 24 TWh elektrit vastab umbes 20 protsendile Rootsi aastasest elektrienergiakulust. Jaamas töötab 1300 inimest. 

Reaktorid pandi tööle aastatel 1975, 1976, 1981 ja 1983.

14. novembril 2006 põles jaamas transformaator ja üks reaktor seiskus.

Ringhalsi tuumajaam on kavas sulgeda aastal 2022 ja lammutada seejärel 8 aasta jooksul.

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*Artikkel Postimehes
*Artikkel Postimehes
*Artikkel Postimehes
Šõmkent

**Šõmkent** (kasahhi Шымкент, ladina kirjaviisis **Şımkent**; varasemad nimed Tšimkent, Tšernjajev, Nedžiket) on linn Kasahstanis, keskalluvusega linn. 2018. aastani oli Lõuna-Kasahstani oblasti keskus.

Šõmkent tekkis 12. sajandil Siiditee äärde. 1864. aastal vallutasid linna vene väed.

Linna läbib Turkestani-Siberi raudtee.

Linna elanikest on 55,7% kasahhid, 15,7% venelased ja 15% usbekid.

## Välislingid

* Oblasti koduleht
* http://www.shymkent.ru
* Venekeelne äriportaal
* http://www.southkazakhstan.com
Ferdinand Tönnies

**Ferdinand Tönnies** (26. juuli 1855 Oldenswort – 9. aprill 1936 Kiel) oli saksa sotsioloog.

## Teoseid

**Gemeinschaft und Gesellschaft* [1887], Darmstadt: Wissenschaftliche Buchgesellschaft 2005
**Geist der Neuzeit* [1935] Berliin/New York: Walter de Gruyter 1998 (= TG XXII)
**Ferdinand Tönnies Gesamtausgabe* (TG), I-XXIV, Berliin/New York: Walter de Gruyter 1998 -

## Välislingid
*Ferdinand-Tönnies-Gesellschaft
1971. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**XVII [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Taškendis 1971. aastal. Teist aastat järjest ning oma kuuenda tiitli võitis Andris Andreiko.
Jaanimõisa

**Jaanimõisa** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Mooste valda.

## Ajalugu
Mooste kandi asustus ulatub tagasi vähemalt 2000 aastat, nagu näitab arheoloogiline leid Aarniku palus Lutsu jõe kaldalt, kus on avastatud muistne matmispaik. 600–700 aastat tagasi on dokumenteeritud asulakohti Rasina ja Kauksi ümbruses, mille esmamainimisest kirjalikes allikates möödus 2003. aastal 600 aastat. Need asulad arenesid hajaküladena, mis on piirkonnas säilinud tänini.

1939. aasta talunimedega on Mooste kandis säilinud näiteks Jaanimõisa-Palovahe, Varrepera, Metstare, Säkna-Tiigimägi, Hundimägi, Kopli, Suuremetsa-Kangru, Pähnamaa, Pesso, Mätta, Kährimägi ja Kurmu talu. 15.-16. sajandil hakkasid piirkonnas arenema mõisad, sealhulgas Moisekatsi mõisal asuv Johanneshofi (tuntud ka kui Jaanimõisa) karjamõis. Peamiseks tegevusalaks oli lina kasvatamine ning talud osteti ja renditi mõisalt.

Jaanimõisas oli elav kultuuri- ja hariduselu, mille keskmes oli kool. Algkool alustas tööd neljaklassilisena ja hiljem laienes kuueklassiliseks, ning 1946. aastal muudeti see seitsmeklassiliseks. Kool suleti 1969. aastal, olles tegutsenud alates 1869. aastast. 1937/38. õppeaastal sai kool juurdeehituse. Kooli juures tegutses raamatukogu, mis alustas tegevust 1920. aastal 200 raamatuga, mille kogu täienes pidudest saadud annetustega. Kooli õpilaste arv varieerus 1930. aastatel vahemikus 60–80.

Kooli raamatukogu liideti 1940. aastal Mooste raamatukoguga ning seda hooldas E. Peepson. Lisaks töötas koolis aastatel 1920–1933 laulukoor, mida juhatas Jaan Todi. Kohalikud esinesid ka väljaspool kooli, et koguda raha harmooniumi ostmiseks. 1950. aastal loodi viiulikoor (tsimblikoor), mis tegutses pikka aega.

25 septembril 1938 asutati Jaanimõisas Maanaiste Selts, mille esinaine oli Leida Vähi. Selts korraldas kodukaunistamise, käsitöö ja toiduvalmistamise kursusi, mõned neist koostöös Moostega. Moostes toimusid ka kangakudumise kursused. Lisaks tegutsesid Jaanimõisas kodutütarde ja noorkotkaste rühmad, mida juhendasid Naiskodukaitse ja Kaitseliidu liikmed.

Lähiajalugu määras Säkna, Suuremetsa ja Jaanimõisa kuulumise Sõpruse kolhoosi Jaanimõisa osakonda. Kolhoos rajas kolm paneelmaja tööliste eluasemeprobleemide lahendamiseks ning hoolitses kogukonna heaolu eest.

1977. aastal lõhuti Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seaduse alusel külade piirid, mis tähendas Määrastu, Viira ja Jõelaane küla kadumist. Need liideti Säkna, Suuremetsa ja Jaanimõisa külaga eesmärgiga luua kolhoosi- ja sovhoosikeskused ning muuta endiste külade nimed rahva mälus minevikuks.

## Elanike arvu dünaamika
*1975: 185
*1995: 134
*2002: 142
*2019: 85

## Viited
Terepi

**Terepi** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Mooste valda.

## Viited
Viisli

**Viisli** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Kuulus 1950. aastani Ahja valda, 1945–1954 Laane külanõukogusse, hiljem Rasina külanõukogusse. 

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Mooste valda.

Viisli küla maadel asub Arniko kääbaskalmistu.

## Vaata ka
*Arniko kääbaskalmistu

## Viited
Mustakurmu

**Mustakurmu** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Aastatel 1945–1991 oli küla Ahja külanõukogu koosseisus. 1978. aastal liideti Mustakurmu külaga Musta asundus.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ahja vallas.

Ajalooliselt kuulub küla Võnnu kihelkonda.

Küla läbib Ahja–Vastse-Kuuste tee.

Küla läänepiiril voolab Kotiku oja.

## Viited
Akste

**Akste** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ahja vallas.

Küla territooriumi idapiir kulgeb mööda Ahja jõge. Küla piires voolab Akste orus Akste oja, mis suubub Ahja jõkke. Akste järv ja Akste looduskaitseala jäävad mõlemad külast läände. Valgesoo ja selle kaitseks moodustatud Valgesoo maastikukaitseala asuvad Akstest vahetult lõunas.

Aastatel 1945–1954 tegutsenud Akste-Kärsa külanõukogu keskus asus Akstes.

Külas asub kolm arheoloogiamälestiseks arvatud kääbast.

Külas asub kaitsealune Akste ristimänd.

Akste külaosad on **Aabukurm** edelas ja **Nahakülä** lõunas.

## Vaata ka
*Akste bioloogiajaam

## Viited
Vanamõisa (Põlva)

**Vanamõisa** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Küla eelkäijaks oli 1920. aastatel endise Vanamõisa karjamõisa põldudele rajatud Vana asundus, mis 1978. aastal nimetati Vanamõisa külaks. 

Aastatel 1945–1991 oli Ahja külanõukogu koosseisus. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ahja vallas.

## Viited
Kärsa (Põlva)

**Kärsa** on Põlvamaal Põlva vallas asuv küla.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulus küla Ahja valda.

Küla on esmamainitud 1582. ajal kujul *Kiersakulla*. Järgnesid mainimised *Kerse* (1627), *Kerste kylle* (1638) ja *kärsa kül* (1729). Küla asus Võnnu kihelkonnas ja kuulus Ahja mõisale.

Kärsa küla koosneb kahest osast: edelapoolsest Mäe-Kärsast ja kirdepoolsest Ala-Kärsast. Rahvas kutsub neid Mäeküläks ja Alaküläks. 1816–1834 olid nende ametlikud nimed *Ober-Kersa* ja *Nieder-Kersa*.

Külanimi on ilmselt tekkinud sõnast "kärss", mis oli esialgu talupoja lisanimi.

Omaette piirkondadena eristuvad veel Arramäe ja Kahrukurm läänes, Karjamaa edelas, Mäkipäälne ehk Popsikurm lõunas ning popsitaredega Salatski ja Sulbikurm idas. Arramäe kohal oli veel 19. sajandi III veerandil mets. Asulana rajati see 1920. aastatel, varem oli seal kolm popsikohta.

Külas asuvad 1878. aastal ehitatud Kärsa Metodisti Kogudusele kuuluv Kärsa õigeusu kirik, umbes 300 aastat vana Sulbi veski ning 19. sajandi teisest poolest pärinevad Kärsa kõrtsi hooned.

Külas asub Kärsa Kitse ohvriplats, mis on arvele võetud arheoloogiamälestisena.

## Viited
Vabariiklik Partei

**Vabariiklik Partei** (inglise keeles *The Republican Party*, tuntud ka nime all *Grand Old Party*, **GOP**) on üks kahest peamisest erakonnast Ameerika Ühendriikides. 

Erakond on asutatud 28. veebruaril 1854. Vabariiklik Partei on eri ajastutel esindanud erinevaid poliitilisi ideoloogiaid, 20. sajandi teisel poolel kujunes ta sotsiaalselt konservatiivseks ja majanduslikult liberaalseks erakonnaks.

Vabariiklaste nüüdsed valijad esindavad kõiki Ameerika ühiskonna rühmasid, kuid statistika kohaselt toetatakse neid vähem rahvus- ja seksuaalvähemuste poolt; samuti kalduvad väiksema sissetulekuga valijad eelistama Demokraatlikku Parteid. Vabariikliku Partei positsiooni peetakse eriti tugevaks kristlikes ringkondades ja lõunaosariikide elanike seas, ning peamiselt väljaspool linnu – ka paljud lõunaosariikide suurlinnad (Houston, Dallas, Charlotte, Nashville, Memphis, Miami, New Orleans) eelistavad Demokraatliku Parteid.

Alates 1856. aastast on Vabariiklik Partei osalenud 39 presidendivalimistel, võites neist 24. Viimasest 28 Ameerika Ühendriikide presidendist on 18 kuulunud Vabariiklikusse Parteisse. Siiani viimane Vabariikliku Partei ridadesse kuulunud president oli aastatel 2001–2009 valitsenud George W. Bush. 2016. aastal valiti presidendiks taas Vabariikliku Partei kandidaat (Donald Trump).

2006. aasta valimiste järel jäi Vabariiklik Partei nii Kongressi Esindajatekojas kui ka Senatis vähemusse. 2011. aastast on Vabariiklik Partei taas Esindajatekojas enamuses ning 2015. aastast ka Senatis.

Vabariikliku Partei esimees on alates jaanuarist 2011 Reince Priebus. Erakonna peakorter asub Washingtonis.

## Vaata ka
* Demokraatlik Partei
* Libertaarne Partei

## Välislingid
*Vabariikliku Partei veebileht (*inglise keeles*)
Säässaare

**Säässaare** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Aastatel 1991–2017 oli küla Mooste valla koosseisus.

Külas asub Säässaare ristimänd.

## Vaata ka
*Säässaare ristipuud

## Viited
Ahja

**Ahja** on alevik Põlva maakonnas Põlva vallas.

Aastatel 1991–2017 oli alevik Ahja valla keskus.

Ahjal on Põlva Põhjakaare lasteaia Ahja õppekoht, Põlva kooli Ahja maja, Ahja mõisa varemed ja Ahja mõisa kalmistu, Ahja raamatukogu, Ahja kultuurimaja, spordihoone, Ahja noortekeskus, Tuglase Muuseum ja Ahja Misjonikeskus.

Ahjalt on pärit kirjanik Friedebert Tuglas, seal elas varajases lapsepõlves kirjanik ja toimetaja Kalle Kurg, sealt on pärit vaimulik August Janni, poliitik Karin Jaani, metallikunstnik Tiiu Aru, klimatoloog Lembit Int, pianist ja muusikapedagoog Ell Saviauk, ajaloolane Peep Pillak ja jalgpallur Signy Aarna.


Tuglase muuseum.jpg|Tuglase muuseum ja Ahja raamatukogu
Ahja kool 2018.jpg|Ahja kool
Ahja kalmistu 02.JPG|Ahja kalmistu
Ahja Keskmine järv.jpg|Ahja Keskmine järv


## Vaata ka
*Ahja kolhoos
*Ahja kalmistu
*Ahja–Vastse-Kuuste tee

## Viited

## Kirjandus
* Jaan Eilart, "Friedebert Tuglase lapse- ja poisiea kodud" – Keel ja Kirjandus 1966, nr 3, lk 165–171
* Hillar Uusi fotoalbum "Ahja", tekst: Jaan Eilart. Eesti Raamat, Tallinn 1976, 80 lk
* Enn Esko, "Ahja, Mooste, Räpina". Sari Enne Pariisi käi Nuustakul, nr 18. Maalehe Raamat, Tallinn 2002, 103 lk; ISBN 9985641825
Rasina

**Rasina** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Külas kasvab Rasina remmelgas, mis on ühtlasi nii Eesti jämedaim remmelgas kui ka Põlvamaa jämedaim puu.

Rasina küla läbib Lutsu jõgi.

Aastatel 1765–2005 tegutses Rasina kool.

Küla keskel saavad omavahel kokku Ahja–Rasina tee, Rasina–Meeksi tee, Hammaste–Rasina tee ja Himmaste–Rasina tee. Viimasega liitub küla piirides ka Räpina–Rasina tee.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Mooste valda.


Pilt:Rasina remmelgas 2013 09.jpg|Rasina remmelgas 2013. aastal


## Vaata ka
*Rasina raamatukogu

## Viited
Lemming

**Lemming** (*Lemmus*) on näriliste seltsi hamsterlaste sugukonda kuuluv perekond.

Teaduslikult kirjeldas lemminguid esimesena saksa botaanik Johann Heinrich Friedrich Link 1795.

Lemmingute perekonda kuulub viis liiki, kellest kolm on levinud Euraasia tundrates ja metsatundrates ning kaks liiki Põhja-Ameerikas. 

Lemmingute tüvepikkus on 10–13,5 cm, saba on 18–26 mm pikk. Lemming kaalub 40–112 g. Karvastik on hall või pruun. Erinevalt kabilemmingutest ei vaheta nad talveks karva.

Lemmingu tiinus kestab 16–23 päeva. Pesakonnas on 1–13, tavaliselt 7 poega. Noored saavad suguküpseks juba 14 päeva vanuselt. Soodsate tingimuste korral võib see tekitada demograafilise plahvatuse.

Eluviisilt sarnanevad lemmingud kabilemmingutega . Hulgipaljunemise aastatel sooritavad nad ulatuslikke rändeid, mille käigus võivad nad ujuda üle jõgede ja isegi üle kitsaste väinade . See on pannud aluse müüdile, justkui sooritaksid lemmingud kogu karjaga enesetapu.

Lemmingud ja kabilemmingud moodustavad polaarrebase põhitoidu. 

## Liigid
Tänapäeval loetakse siia perekonda 5 liiki:
**Lemmus amurensis*
*norra lemming (*Lemmus lemmus*)
**Lemmus portenkoi*
*siberi lemming (*Lemmus sibiricus*)
**Lemmus trimucronatus*

## Viited
Loviisa tuumaelektrijaam

**Loviisa tuumaelektrijaam** on tuumaelektrijaam Soomes Loviisa linnas. Jaam asub Hästholmeni saarel umbes 90 km Helsingist ida pool.

Elektrijaamas on kaks nõukogude VVER-440-tüüpi surveveereaktorit. Mõlema reaktori võimsus on 490 MW.

Loviisa tuumaelektrijaam hakkas tööle 1977. aastal, kui reaktor Loviisa 1 hakkas elektrit tootma. Nelja aasta pärast, 1981. aastal võeti kasutusele reaktor Loviisa 2.

Loviisa tuumaelektrijaam kuulub energiakontsernile Fortum.

## Probleemid
Aastal 2012 tuli teine reaktor sulgeda, kuna esimese reaktori remont tekitas selles häireid. 
Jaanuaris 2024 läks teine reaktor jälle rikki ja elektritootmist tuli vähendada.

## Viited

## Välislingid

* Loviisa tuumaelektrijaama koduleht
* "Loviisa tuumajaama mõjuhinnang tõstab fookusesse selle tuleviku" ERR Novaator, 13. august 2020
Ojapere

**Ojapere** küla asub Rapla maakonnas Märjamaa valla edelaosas Velise jõe vasakul kaldal. Halduslikult jäävad küla piiresse ka osa kuni Avaste sooni ulatuvatest põldudest ja heinamaadest ning Avaste soo kirdeosas olev jääksoo. Ojapere põhiosa on tugevate arhailise lääne-eestiliku sumbküla tunnustega. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.

Tänapäeval on Ojapere külas suhteliselt palju suvilaid. Külas on silmatorkavalt palju hästi säilinud vanu ja korrastatud taluhooneid, mistõttu on tegemist miljööväärtusliku kohaga. Kolhoosiajale viitav arhitektuur Ojaperes puudub. Küla juures rippsilla naabruses asub üks valla olulisematest ujumiskohtadest.

Velise jõgi voolab Ojapere kohal Lääne-Eesti madaliku kohta suhteliselt sügavas moldorus, mille Ojapere-poolne kallas kerkib pikkamisi 2 km kaugusel Avaste mäeks.

Ajalooliselt on jagunenud küla kaheks: Mäeküla ja Jõeküla. Osa Mäeküla majadest kuulub nüüdseks Kausi küla piiresse. Aastatel 1977–1996 kuulus Ojapere alla ka Kesu küla.

## Viited
Sukulendid

**Sukulendid** ehk **lihaktaimed** ehk **turdtaimed** (hilisladina keeles *suculentus* 'mahlane') on taimed, mille paksudes lehtedes, vartes või juurtes säilitatakse vett.

Sukulendid on üldjuhul kõrbetaimed.

Tüüpilised sukulendid on kaktused ja aaloed, kes vett säilitavad vastavalt varres ja lehtedes.

Sukulendid ei moodusta ühtset taimerühma. Nende sarnased tunnused tulevad elamisest sarnastes tingimustes.

Sukulente kasvatatakse tihti toataimedena, kuna nad vajavad tavalisest vähem hoolt ja kastmist.

## Sukulentide kohastumusi

Sukulentidel on mitmesuguseid kohastumusi, millega vähendatakse niiskusekadu, säilitatakse ja hangitakse vett. Ühelgi sukulendil ei ole kõiki neid tunnuseid.

Kui lehed ja/või vars on kaetud karvakeste või tiheda vahaja kirme kutiikulaga, vähendab see aurumist. Ümmargused lehed vähendavad lehe pindala ja ruumala suhet ning seega aurumist, mis toimub pinnalt ja mitte lehe sisemusest. Ka vars võib olla silindrilise või keraja kujuga, et vähendada pindala ja ruumala suhet. Lehed võivad olla kogunenud rosetiks varre taandarengu tulemusena. Suur osa aurumisest toimub õhulõhede kaudu, seetõttu võib nende arv olla vähenenud. Ka võivad õhulõhed päevaks täielikult sulguda ja avaneda üksnes öösiti, kui õhk on jahedam ja õhuniiskus suurem. Lehed võivad olla taandarenenud okasteks või isegi täiesti puududa. Seetõttu võib fotosüntees toimuda jämenenud varres, mitte lehtedes. On ka võimalik, et kuivaperioodil sureb taime maapealne osa täielikult ja kasvab tagasi alles niiskuse tekkides.

Niiskust kogutakse paksudesse lehtedesse, tüvesse või juuresse. Mõnel taimel on vars ribiline, et see niiskusepuudusest kokku ei variseks.

Niiskust hangitakse kas maa seest, kastest ja ududest või harvadest vihmadest kindlal aastaajal. Niiskust aitavad koguda pikad juured, mis ulatuvad sügavale, ja kõrge osmootne rõhk juurtes. Mõnel taimel on pinnajuured, mis võimaldavad koguda niiskust kastest või vihmast. Lehtedel võib olla vihmaveerenni kuju, et sademed voolaksid neid mööda kindlasse kohta – juurte peale. Taime otsas võib olla mingi tutt, mis kondenseerib niiskust.

Sukulentide jaoks on oluline mitte kuumeneda, sest see suurendab aurumist. Sellepärast on mõnel neist väga heledad, peaaegu valged lehed, mõnel kogunevad päikesekiirguse käes olevatesse kudedesse kaitsvad pigmendid, mis on punast või pruuni värvi. Mõni taim on kaitseks päikese eest peaaegu täiesti maa alla peitunud, maapinnale ulatuvad üksnes püstiste silindriliste lehtede otsad.

Kaitseks loomade eest on paljude sukulentide mahl mürgine. Enamikul taimedel on astlad ja okkad. Mõned sukulendid kasutavad mimikrit, näiteks meenutavad ümbritsevaid kive. Faukaaria leheservadel on külgsuunalised astlad, mistõttu kaks ülemist lehte moodustavad justkui mingi koletise hambulised lõuad.
Kanassaare

**Kanassaare** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Mooste valda.

## Viited
Rahva Harta

**Rahva Harta** (inglise keeles *People's Charter*) oli 1838. aastal Londonis kuuest parlamendiliikmest ja kuuest töölisest koosneva komitee koostatud dokument, mis esitas tööliste nõudmised.

Inglismaa töölisklass ei olnud rahul oma õiguste ja töötingimustega. Olukorra muutmise lootuses loodi tööliste ühinguid ja otsustati pöörduda oma nõudmistega parlamendi poole. Harta (inglise keeles *charter*) järgi sai ka liikumine endale nime - tšartism. Hartale koguti üle miljoni allkirja, kuid parlament lükkas selle ikkagi tagasi. See süvendas veelgi pingeid. Tšartristid kasutasid esialgu oma eesmärkide saavutamiseks demonstratsioone ja massimiitinguid, kuid osa nende juhtidest pooldasid ka vägivaldseid meetodeid. Mitmel pool puhkesidki ülestõusud. Massiliikumine vaibus alles 1840. aastate lõpul. Tšartistide tegevuse tõttu viis valitsus läbi mitmed ümberkorraldused. 1847. aastal sätestati 10-tunnine tööpäev.

## Rahva Harta põhipunktid
*üldine valimisõigus meestele alates 21. eluaastast
*iga-aastaste parlamendivalimiste läbiviimine
*tasu maksmine saadikutele
*salajane hääletamine
*võrdsed valimispiirkonnad
*varandusliku tsensuse kaotamine.
Kotkaristi teenetemärk

**Kotkaristi teenetemärk** on 1928. aastal asutatud Eesti (alates 1936. aastast riiklik) teenetemärk, mida antakse sõjaliste ja riigikaitseliste teenete eest.

Kotkaristi teenetemärk on kaheksa-klassiline: viis põhiklassi ― I, II, III, IV ja V klass ― ja kolm klassi rinnal kantavat metallristi ― kuldrist, hõberist ja raudrist.

## Lindilõiked

## Sõjaline Kotkaristi teenetemärk
Kotkaristi teenetemärk on sõjaline, kui sellele on lisatud kaks ristuvat mõõka.

Kotkaristi teenetemärgi põhiklassidel ja kuldristil on kuldmõõgad, Kotkaristi hõbe- ja raudristil on ristiga samast metallist mõõgad.

Kotkaristi I klassi teenetemärgi mõõkadega on saanud aastatel 1929/1930 Johan Laidoner, Johan Pitka, Viktor Puskar, Ernst Põdder, Carl Gustaf Emil Mannerheim, Karl Parts, Jaan Soots, Aleksander Tõnisson, Andres Larka ja Józef Piłsudski. Aastal 2024 andis president Alar Karis teenetemärgi sümboolselt Ukraina sõdurile.

## Pildirida

Pilt:EST Order of the Cross of the Eagle 1st class with swords star.jpg|1. klass mõõkadega
Pilt:EST Order of the Cross of the Eagle 1st class badge.jpg|1. klass
Pilt:EST Order of the Cross of the Eagle 2nd class badge.jpg|2. klass
Pilt:EST Order of the Cross of the Eagle 3rd class badge.jpg|3. klass
Pilt:EST Order of the Cross of the Eagle 4th class badge.jpg|4. klass
Pilt:EST Order of the Cross of the Eagle 5th class badge.jpg|5. klass


## Vaata ka
* Teenetemärkide kavaleride andmebaas Vabariigi Presidendi kodulehel (president.ee)
* Kotkaristi teenetemärgi kavaleride loend

## Viited

## Välislingid

*Kotkaristi teenetemärk Vabariigi Presidendi kodulehel
*Eesti Vabariigi teenetemärkide autasustatute nimekiri
Protseduur

**Protseduur** on mitmetähenduslik sõna.
***Protseduur** on protsessi kirjeldus (*a procedure outlines how to perform a process*).
***Protseduur** võib mõnikord tähistada ka protsessi (näiteks toimingut), mille kohta protseduur on.
***Protseduur** aetakse vahel segamini juhendiga, mis kirjeldab, kuidas toimingut sooritada (*a work instruction describes how to perform a task*).
***[[protseduur (meditsiin)|Protseduur]]** on meditsiinis toiming patsiendiga diagnoosimise või ravi eesmärgil.
***[[protseduur (infotehnoloogia)|Protseduur]]** on infotehnoloogias alamprogramm (*subroutine*, *subprogram*) või funktsioon (*function*), vt protseduraalne programmeerimine.

## Vaata ka
*Protseduuriline mälu

## Välislingid
*  on tuginedes standardile ISO 9001 selgitatud mõistete 'protsess', 'protseduur', '(töö)juhend' erinevust
Timpan

**Timpan** on löökpill. Tema tekitatud heli on madal ja kumisev.

Timpan koosneb metallkatlast ja selle peale pinguldatud nahast. Timpan on häälestatav ehk muudetava helikõrgusega löökpill: mida suurema pinge all on timpani nahk, seda kõrgem heli tekib. Timpani nahka pingutab pillimees pedaali abil või häälestuskruvidega, mida timpanil on kaheksa. Timpanikatla ülemisel äärel on skaala, mis näitab, millisel kõrgusel heli võib pill parasjagu tekitada. Pedaali abil saab pillimees teha timpanil väga põnevalt ja salapäraselt kõlavad *[[glissando]]*'sid – libiseda sujuvalt ühelt helikõrguselt teisele. Timpaninahka ei tohi aga liiga palju pinguldada, sest siis võib nahk rebeneda. Selleks, et timpanite heliulatus oleks suurem, valmistatakse eri suurusega timpaneid. Väiksemad katlad annavad kõrgemaid helisid, suuremad aga madalamaid. Timpanit mängitakse vildist või flanellist peadega timpaninuiade abil. 

Timpan on sümfooniaorkestri löökpillide rühma kõige tähtsam pill. Orkestris kasutatakse tihti 2–5 timpanit.

Timpanid on väga vanad pillid ning nad olid koos tuubadega kuninglikeks pillideks Egiptuses ja Indias. Timpanitega edastati teateid ja tehti sõjakäikudel toonust tõstvaid ähvardushääli. Esimesed pedaaliga timpanid valmisid 19. sajandi lõpul.
Valitsemine

**Valitsemine**, ka **valitsus**, on võimu teostamine, riigijuhtimise ja elu korraldamine laiemas mõttes. 

"Valitsuse" all mõeldakse eesti keeles enamasti täidesaatva võimu institutsiooni. Valitsus on valitsemise üks teostaja, kes peab arvestama ametiühingutega, kodanike ühendustega, rahvusvahelisete organisatsioonidega, hargmaiste korporatsioonidega, avaliku arvamusega ja kõige üldisemas mõttes rahvaga. Riigi osakaal valitsemises on aastatega vähenenud, kuid riigile kuulub jätkuvalt keskne roll selles.  Valitsemine võib toimuda ka ilma valitsuseta.

## Valitsemisvormid

*oligarhia
*aristokraatia
*monarhia
*türannia
*demokraatia

Mõisavalitseja valitses mõisas inimesi mõisnikult saadud volituste piires.

## Vaata ka

*Hea valitsemine
*Globaalne valitsemine
*Ettevõtete haldamine

## Viited
Kavandamine

**Kavandamine** (ingl.k. *design*) on tegevus, mille tulemuseks on kavand või kavandid.
Kavanditeks võivad olla joonised, spetsifikaadid, protseduurid, juhendid, juhised, näidised jms.

Kavandamiseks on erinevaid metodoloogiaid, metoodikaid ja tehnikaid. Kavandamine on iseseisev distsipliin.
Juht

***Juht** on mõne sõiduki juhtimises seisnev elukutse ja amet, näiteks **[[bussijuht]]**, **[[taksojuht]]**, **[[autojuht]]**, **[[kraanajuht]]**, **[[vedurijuht]]**, laevajuht.
*Juht (inglise keeles *manager*) on amet, millega kaasneb õigus, kohustus ja vastutus tagada organisatsiooni ettenähtud toimimine.
*Juht võib füüsikas olla elektrijuht, valgusjuht, lainejuht vms.

## Vaata ka
*Valitsusjuht
Annely Peebo

**Annely Peebo** (neiuna **Annely Sarv**; sündinud 16. novembril 1971 Võhmas) on eesti ooperilaulja (metsosopran).

## Haridustee
Ta on lõpetanud Tallinna Muusikakeskkooli, kus ta õppis koorijuhtimise eriala ja klaverimängu.

Seejärel õppis ta Viini Muusika ja Lavakunsti Ülikoolis (*Universität für Musik und darstellende Kunst Wien*) kammerlaulu Gerhard Kahry ja ooperilaulu Curt Malmi juhendamisel.

## Karjäär
Aastatel 1990–1994 laulis ta Eesti Filharmoonia Kammerkooris.

Aastal 1997 debüteeris Peebo "Rigolettos" Viini Riigiooperis (*Wiener Staatsoper*) ja kuulus samast aastast Viini Rahvaooperi (*Volksoper Wien*) püsikoosseisu. Alates 2005. aastast töötab ta vabakutselise lauljana.

Peebo on laulnud ooperirolle koos Plácido Domingo, José Carrerase, Andrea Bocelli, Stefania Bonfadelli, Renato Brusoni ja paljude teistega. Samuti on ta teinud koostööd maailmakuulsate dirigentidega nagu Claudio Abbado, Eri Klas, Tõnu Kaljuste, Neeme Järvi, Kristjan Järvi ja Paavo Järvi. 

Sügisel 2003 laulis Annely Peebo paavst Johannes Paulus II ametijuubeli – 25. aastapäeva puhul Vatikanis Beethoveni 9. sümfooniat. Teised tähtsündmused olid tema esinemine 2006. aasta jõulude ajal Viinis koos Juan Diego Flórezi ja Grace Bumbryga ning vabaõhu galakontserdid koos Andrea Bocelli (2003) ja José Carrerasega (2013) Tallinnas. 

## Isiklikku

Annely Peebo räägib viit keelt – eesti, inglise, saksa, vene ja prantsuse keelt. 
Annely on abielus austerlasest kinnisvaraärimehe Sascha Günthneriga ja neil on kaks poega – Leon Tristan ja Lauri Lennox.

## Tunnustus
* 2022. aasta kevadel määras Austria president Annely Peebole Kammersängeri tiitli (esimene eestlasest naislaulja) 

## Televisioon
Ta on mänginud auhinnatud Prantsusmaa muusikafilmis "Les leçons de ténèbres" ning koos Marko Matverega juhtinud 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlust Tallinnas Saku Suurhallis.

## Ooperirolle
*Benjamin Britten "Kruvipööre"
*Giuseppe Verdi "Rigoletto"
*Britten "Suveöö unenägu" (Hermia)
*Wolfgang Amadeus Mozart "Cosi fan tutte"  (Dorabella)
*Mozart "Figaro pulm" (Cherubino )
*Mozart "Don Giovanni" (Donna Elvira)
*Georges Bizet "Carmen" (Mercedes)

## Viited

## Välislingid
*Annely Peebo: professionaalid ei nuta Naised, 25. jaanuar 2008.
*Maris Meiessaar. Annely Peebo: õnn on meis alati olemas, EPL, 13. detsember 2008.
*Annely Peebo sai teise lapse!, Õhtuleht, 6. veebruar 2009.
*Riina Luik.  Annely Peebo kuldne kesktee, Postimees, 16. november 2009.

‎
Spetsifikatsioon

**Spetsifikatsioon** (ladina keeles *specificatio* – 'määratlemine', 'loendamine') ehk **spetsifikaat**, ka eristuskiri, on lepinguõiguses dokument, milles on kirjeldatud ja määratletud üksikasjalikud nõuded toote, teenuse või protsessi kohta. Esitatakse harilikult loetelu või tabeli kujul (ka nn tükitabelina).

## Viited
Lütseum

**Lütseum** (<ladina keelest) on kool.

## Ajaloos
Sõna on kooli tähendusena alguse saanud Aristotelese asutatud õppeasutusest, mis asus Ateenas Lykeionis.

## Eesti lütseume
*Tallinna Linnamäe Vene Lütseum
*Tallinna Prantsuse Lütseum
*Tartu Descartes'i Lütseum
*Tartu Vene Lütseum
Toyonaka

**Toyonaka** on linn Jaapanis Ōsaka prefektuuris. Asub Ōsakast põhjas.

Toyonaka linn moodustati 1936. aastal.

Linnas asub Ōsaka ülikooli kampus ja osa Ōsaka rahvusvahelisest lennujaamast. Toyonakas asub Ōsaka metroo Midōsuji liini lõppjaam.

Linnas on naftakeemia-, masina- ja tekstiilitööstusettevõtted.

## Viited

## Välislingid

*Toyonaka koduleht
Erastvere

**Erastvere** on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.

Külas asub Erastvere järv. Järve kagukaldal asuvad Erastvere mõisa süda ja mõisa kalmistu.

Erastverega liideti 1977. aastal Kolovere ja 2021. aastal Soodoma.

## Vaata ka
*Erastvere metskond
*Erastvere raamatukogu

## Viited
Jõgehara

**Jõgehara** on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.

Külast voolab läbi Võhandu jõgi, mida sellel lõigul kutsutakse ka Pühäjõeks. Küla piires asuvad Kurvitsa järv ja Hüüdre järv.

## Vaata ka
*Hans Reedi
*Hüüdre

## Viited