open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gauja (mootorjalgratas)

**Gauja** on 1960. aastatel Riia jalgrattatehases toodetud mootorjalgratas.

Esimeste mudelite tootmist alustati 1961. aastal. Need hakkasid varemtoodetud abimootoritega jalgrataste  ees koguma suurt populaarsust.

## Kirjeldus
Ratta jõuallikas oli kahetaktiline ottomootor D4 võimsusega 1 hobujõud. Hilisemate mudelite mootor oli D5, mis eelmisega võrreldes oli veidi võimsam ja töökindlam. Mootori ülekanne vedavale tagarattale toimus tavalise jalgrattaketiga. 

Magneetost puudus väljavõte sõidutuledele, esivalgustust varustati tavalise jalgrattadünamo pealt.

Gauja eelis tavalise mootorjalgratta ees oli esivedrustus, mis muutis viletsal teel sõitmise mugavamaks ja turvalisemaks. Uuematel Gauja mudelitel, mille tootmist alustati 1963, oli laiem juhtraud ja raamitugevdused.

Gauja mõlemad veljed olid 26-tollised ja trummelpiduritega. 

Ratta maksimaalne kiirus oli kuni 40 km/h. Paak mahutas 2,2 liitrit kütust (bensiini) ja ühest paagitäiest jätkus ligi 150 km läbimiseks. 

## Tehnilised andmed
*Pikkus (mm): 1855
*Laius (mm): 610
*Kõrgus (mm): 1070
*Tühikaal: 31 kg
*Mootori töömaht: 45 cm³
*Rehvimõõt: 26" x 2"
*Kütusekulu (l / 100 km): 1,5
*Võimsus: 1 hj / 4000 rpm
*Küttesegu vahekord:(õli:bensiin): 1:25
*Paagi maht: 2,2 l
*Süüteküünla elektroodide vahe: 0,5 mm
*Mootori süütenurk: 3,2–3,8 mm enne ÜSS
*Kontaktivahe: 0,3–0,4 mm

## Vaata ka
*Mopeed
*D-seeria jalgratta abimootor
Aeroobid

**Aeroobid** ehk **aeroobsed organismid** on vaba molekulaarset hapnikku sisaldavas keskkonnas (aerobioosis) elavad organismid, kelle ainevahetus põhineb hapnikuosalusega reaktsioonidel. 

Aeroobid kasutavad rakuhingamise käigus hapnikku, oksüdeerimaks toitaineid (näiteks suhkruid ja rasvu) energiasaamise eesmärgil. 

Sõltuvalt hapniku tolerantsusest saab eristada nelja rühma organisme:

***obligaataeroobid** (rakuhingamine üksnes hapniku osalusel);
***[[fakultatiivanaeroobid]]** (rakuhingamine võib toimuda nii hapniku osalusel kui ka anaeroobseil meetodeil);
***[[mikroaerofiilid]]** (organismid, kes elutegevuseks tavaliselt küll vajavad hapnikku, kuid väikeses kontsentratsioonis);
***aerotolerandid** (organismid, kes suudavad hapniku olemasolul ellu jääda, kuid funktsionaalselt on nad anaeroobid, kuna nad ei kasuta hapnikku ainevahetusprotsessides elektronide lõppaktseptoritena).

## Vaata ka
*Anaeroobid
*Aeroobne lagunemine
Anaeroobid

**Anaeroobid** ehk **anaeroobsed organismid** on vaba molekulaarse hapnikuta ehk anoksilises keskkonnas elavad organismid, kes eluprotsessideks ei vaja molekulaarset hapnikku, ja kes hapniku esinemisel võivad isegi surra (obligaatanaeroobid). 

Anaeroobe saab jagada kolmeks suureks rühmaks:
*obligaatanaeroobid (anaeroobid, kes molekulaarse hapniku tavakontsentratsioonidel surevad)
*fakultatiivanaeroobid (organismid, kes suudavad hapnikku selle olemasolul kasutada)
*aerotolerandid (organismid, kes suudavad hapniku olemasolul ellu jääda, kuid funktsionaalselt on nad anaeroobid, kuna nad ei kasuta hapnikku ainevahetusprotsessidel elektronide lõppaktseptoritena).

## Vaata ka
*Aeroobid
*Anaeroobne glükolüüs
*Käärimine
*Oksüfiilid
Akaritsiidid

**Akaritsiidid** on preparaadid (insektitsiidid)  lestade ja puukide tõrjeks.

Nõukogude ajal oli üks tuntumaid akaritsiide tiofoss, mille kasutamine on nüüdseks keelatud.
Aklimatisatsioon

**Aklimatisatsioon** ehk **aklimatiseerumine** on protsess, kus loom või taim kohaneb (tavaliselt avaldub see tema füsioloogias) uute kliima- või elutingimustega. Enamasti on muutusi põhjustavaks teguriks kas temperatuur, niiskus, toit või aastaajalised iseärasused. 

Enamasti toimub aklimatisatsioon suhteliselt lühikese aja jooksul (ühe organismi eluea jooksul). Näiteks kalad on võimelised järk-järgult muutuva vee temperatuuri ja vee kvaliteediga aklimatiseeruma; kui need tegurid muutuksid aga suhteliselt kiiremini, siis kalad sureksid. 

Aklimatisatsiooni kõrgeim aste on naturaliseerumine, mille tagajärjel organism suudab vaadeldavas keskkonnas (looduslikus koosluses) edukalt areneda ja sigida, vajamata mis tahes eluetapis inimese abi. 

## Vaata ka
*kohanemine
*naturalisatsioon (bioloogia)
*metsistumine
*introduktsioon (bioloogia)

## Viited
Akvaarium

**Akvaarium** on mahuti (vivaarium), mille vähemalt üks külg on läbipaistev, ja kus elavad veeorganismid (veetaimed, kalad, muud veeloomad). 

Akvaariumis kasvatatakse organisme enamasti kas uurimiseks, koduloomadena või täidab akvaarium esteetilisi eesmärke. 

Akvaariumidega tegelevat valdkonda nimetatakse akvaristikaks. Akvaariumihuvilisi inimesi ja selle pidajaid nimetatakse **akvaristideks**.

## Vaata ka
*Delfinaarium
*Okeanaarium
Akvakultuur

**Akvakultuur** ehk **vesiviljelus** on üldjuhul kasulike veeorganismide, nii mageveeliste kui ka mereveeliste, kasvatamine vesikeskkonnas. 

Meres kasvatatavat akvakultuuri nimetatakse marikultuuriks. Teatavate organismidega kasvatatavat akvakultuuri võib nimetada vähikasvatuseks, kalakasvatuseks, krevetikasvatuseks jne. 

Akvakultuuris kasvatatakse enamasti limuseid, vähke, veetaimi (ka vetikaid) ja vääriskalu (näiteks vikerforelli).

Akvakultuur on inimkonnale märksa ohutum võrreldes maismaal kasvatatavate liikide pidamisega. Paljud viirushaigused, näiteks rõuged, linnugripp, seagripp ja hullulehmatõbi jõuavad inimesele maismaaloomadelt. Seevastu pole veel teada, et mõni vees kasvatatav taim või loom inimesele nakkust annaks, kui mitte arvestada kalade siseparasiite.

## Ajalugu

Akvakultuur pärineb Hiinast, umbes ajast 2500 eKr. Esimesena kasvatati karpkala, kes on pidamistingimuste suhtes vähenõudlik. Karpkala kasvatamine viis kuldkalade aretamiseni Tangi dünastia ajal.

Hawaii põliselanikud rajasid kalatiike rohkem kui 1000 aastat tagasi.

Kalatiike leidus ka Vanas Roomas ja selle kombe võtsid üle varakristlikud kloostrid, sest kala oli paasturoog, mida võis süüa ajal, kui liha ei tohtinud süüa. Keskajal levis kalatiikide rajamise komme kõikjale Euroopasse, kaasa arvatud Eestisse. Kalatiikide tähtsus vähenes 19. sajandil, kui transport arenes ja muutis ka sisemaal värske kala odavamaks.

2007. aasta seisuga kasvatatakse maailmas akvakultuuri abil 430 loomaliiki, mis on suur edasiminek võrreldes 13 liigiga 2000. aastal ja 324 liigiga 1997. aastal.

Tänapäeval akvakultuuri tähtsus suureneb. Selle põhjuseks on paljude kalaliikide looduslike varude üleekspluateerimine ja maailma rahvaarvu kasv, mis suurendab nõudlust kvaliteetsete proteiiniallikate järele.

## Vesiviljelus Eestis
Eestis on vesiviljelus tõusuteel ja valdava osa toodangust moodustab vikerforell (2016. aastal 78% kogu müüdud kala- ja vähitoodangust). Kokku müüdi 2016. aastal kaubakala ja -vähki 868 tonni ja seda 3,7 miljoni euro väärtuses. Sellest 680 tonni ja 2,6 miljonit eurot oli vikerforelli osa, harilikku jõevähki müüdi 0,7 tonni ja teiste liikide (ahven, arktika paalia, angerjas, aafrika angersäga, karpkala, pakslaup, säga, siberi ja vene tuur ning valgeamuur) osa oli väiksem. Samal aastal läks ekspordiks 9% toodangust.

## Vaata ka
*Marikultuur
*Mereannid
*Vesikultuur
*Vetikakasvatus

## Viited

## Välislingid

* Tiit Paaver: Akvakultuur ja selle areng maailmas
* Ajakiri "Euroopa kalandus ja akvakultuur"
Sedani lahing (1940)

**Sedani lahing** toimus Teise maailmasõja ajal Saksa ja Prantsuse vägede vahel Sedani linna juures.

13. mail 1940 murdsid Saksamaa tankidiviisid Sedani juures läbi prantslaste kaitsest ja ületasid Meuse'i. Sellega algas Saksa väe Prantsusmaale tung.

## Vaata ka
*Teine maailmasõda
Çeşme lahing

**Çeşme lahing** (ka **Tšesme lahing**) toimus Çeşme lahel Vene-Türgi sõja ajal 5.–7. juulil 1770 Venemaa ja Osmanite riigi merelaevastiku vahel.

Ööl vastu 7. juulit 1770 hävitas Vene eskaader admiral Grigori Spiridovi (1713–1790) plaani järgi (vahetult juhtis lahingus osalenud laevu Samuel Greigh) arvuliselt ülekaalus oleva Türgi laevastiku.
Eddie Irvine

**Edmund Irvine** (sündinud 10. novembril 1965 Newtownardsis Põhja-Iirimaal) on endine Suurbritannia Vormel 1 võidusõitja. 

Võidusõiduga hakkas ta vanemate innustusel tegelema juba varakult. Tema isa Edmund Irvine seenior ja õde Sonia toetasid teda kogu karjääri jooksul.

Tema kui elukutselise võidusõitja karjäär algas 1983. aastal. 1988. aastal liitus ta Vormel 3 sarjaga, aasta hiljem sarjaga Vormel 3000.
Vormel 1 maailma pääsemisele aitas kaasa Jordani Vormel 3000 tiimiga liitumine 1990. aastal. 1993. aastal sai ta Jordani sõitjaks Vormel 1 sarjas. 1996. aastal sai temast Ferrari sõitja. Tema meeskonnakaaslaseks sai hilisem seitsmekordne maailmameister Michael Schumacher.

1999. aasta oli Eddie Irvine'i karjääri edukaim: ta võitis neli sõitu, kuid kaotas maailmameistritiitli aasta viimasel võistlusel Jaapanis Mika Häkkinenile, tulles ise teiseks. Ta kaotas kokkuvõttes Häkkinenile kahe punktiga.

Pärast hooaega lahkus ta Ferrarist ja ühines äsjaloodud Jaguar F1 tiimiga. Eddie oli ainus sõitja, kes suutis Jaguari poodiumile viia: 2001. aasta Monaco Grand Prix'l ja 2002. aasta Itaalia Grand Prix'l.

Pärast 2002. aasta hooaega ta lõpetas oma karjääri.

## Vormel 1 karjäär
* Jordan (1993–1995),
* Ferrari (1996–1999),
* Jaguar (2000–2002)
Metal Gear Solid 4: Guns of the Patriots

**"Metal Gear Solid 4: Guns of the Patriots"** (sageli lühendina **MGS4**) on konsooli hiilimis-tulistamismäng, mille tuntud Jaapani videomängude tootja Konami tootis eksklusiivselt Sony PlayStation 3-le. Mäng anti välja 12. juunil 2008.

"Metal Gear Solid 4" on tunnustatud "Metal Geari" sarja viimane mäng, kus jõuab lõpule sarja peategelase Solid Snake'i lugu. Nagu sarjale juba omaseks saanud, on ka MGS4-s endiselt tähtsal kohal varitsemine, hiilimine ja kaval planeerimine.

"Metal Gear Solid 4" on kriitikutelt saanud väga kõrgeid hinnanguid ning mäng on ületanud kõik senised PS3-konsooli mängude müügirekordid.
Oreli register

**Oreli registriks** võib lihtsalt ja kõigile arusaadavalt nimetada oreli häält, ilma milleta on pill lihtsalt vait. Orelil on ühisel tuulepõhjal viled, mis asetsevad eri kõrguse ja tämbriga rühmadena - registritena. Register koosneb vilede reast. Kui on mitmekordne register, näiteks *Mixtur 4 fach*, siis tähendab see, et register koosneb nelja vile reast. 

**Mitmekordseteks registriteks** nimetatakse selliseid registreid, kus ühele klahvile vastab mitu (tavaliselt 2 kuni 5) vilet. Märgitakse *fach*, näiteks *Mixtur 4 fach* (neljakordne *Mixtur*), *Cornett 3 fach* (kolmekordne *Cornett*) jne. Kõigil ülejäänud registritel vastab ühele klahvile üks vile. 

**Keelregistriks** nimetatakse registrit, mis koosneb keelviledest. Keelvile puhul tekib heli vile sees asuva keele vibreerimisel õhuvoolus. Keelregistrid on tugevamad ja kuuluvad oreli sooloregistrite hulka. Näiteks *Fagott 8`*, *Trompet 8`*, *Posaune 16`*, *Trompetenbass 8`*.

Kui klaveril tekib heli kohe klahvile vajutades, siis orelil tekib heli alles siis, kui organist teeb lahti mõne registri. Kui organist vajutab seejärel klahvile, siis  avanevad tuulepõhja sees olevad ventiilid, õhk pääseb vilesse (viledesse) ja tekib heli.

Kõik sõltub sellest, mitut registrit kasutatakse. Organist kas teeb lahti või paneb kinni oreli mängupuldis asuvaid nuppe. Nuppudel on kirjas registrite nimetused. Organist peab teadma ja tundma registrite omapära, kõlavärvi ja helitugevust. Vastavalt sellele organist kasutabki mitmesuguseid registrite kombinatsioone. 

Orelid on väga erineva registrite arvuga. Kõige vanem oreliregister on *Principal* sõnast *praestare*, mis ladina keeles tähendab 'ees seisma'. *Principal* asub alati oreli prospektis, ehk eespool. Need on need viled, mis on oreli esiküljel. *Principal*i kõla on umbes selline, kui oli 14. sajandi orelitel. Oreliregistri leiutaja pole teada.

## Vaata ka
*Dispositsioon (muusika)
*Orelivile
*Tuulepõhi
Théodred

**Théodred** on J. R. R. Tolkieni "Sõrmuste Isanda" kolmikteose tegelasi.

Théodred sündis 2978. aastal. Ta on Rohani kuninga Theodeni ainus laps ja pärija. Tema ema Elfhild suri teda sünnitades. 3002. aastal jäid orvuks tema nõod Éomer ja Éowyn ning tema isa Theoden võttis lapsed enda juurde elama. Theodred kasvas oma nõbudega koos üles ja nende läbisaamine oli nii hea, nagu oleksid nad tema lihased õde ja vend.

3014. aastal hakkas kuningas Theoden tasapisi langema oma nõuniku Grima Wormtongue mõju alla, kes oli salaja Sarumani teenistuses. Grima püüdis ka Theodredi ja Eomeri kuninga vastu üles ässitada ning samuti neid omavahel tülli pöörata kuid nad jäid lojaalseks ning mõjutamatuks. Seejärel otsustas Saruman, et Théodred tuleb kõrvaldada kuna ta on Rohani kuninga poeg ning pärija, ning ta kujutas suurt ohtu Sarumani plaanidele.

Théodred oli Ratsurimargi Teine marssal. Tema väed paiknesid Helmi Sügaviku juures ning ta vastutas ka lääne frondi ja pealinna turvalisuse eest. Kui kuningas Theoden jäi haigeks ja polnud enam võimeline käske jagama, siis võttis Théodred juhtimise üle ning asus korraldama Rohani kaitset. Ta taipas, et Saruman kavatseb Rohanit halvata ning selle juhtimise üle võtta. Seepärast korraldab ta väed ümber 3019. aasta veebruaris suunates nad Edorasest Elfhelmi.

Théodredi skaudid raporteerivad talle, et väed on väljunud Raudlinnast. 26. veebruaril viib Théodred oma väed üle Raudjõe Sarumani vägedele vastu. Kuid Sarumani väed on suuremad ja Théodredi väed jäävad alla.

Esimese lahingus Raudlinna vägedega jääb Théodred oma meestega saarele lõksu. Grimbold jäetakse lääne kaldale valvet pidama, ülejäänud väed aga suunduvad idakaldale. Sarumani väed ründavad aga ootamatult ning järeleandmatult nende positsioone ning Roharimid loodavad asjatult mujalt abi. Hiljem ilmneb, et Saruman oli andnud otsesed korraldused, et Théodred tuleb iga hinna eest tappa.

Kui Grimbold jõuab abivägedega saarele, on aga juba liiga hilja. Théodred on langenud.
Theodred maetakse koos oma langenud kaaslastega saarele – Raudlinna koolmetele. Ümber langenute haua pannakse nende odad ja Theodredi võitluslipp asetatakse kalmukünka tippu.

Kuningas kaotab oma ainsa poja ja pärija. Hiljem nimetab Theoden oma pärijaks Eomeri ja kui kuningas hukkub Pelennori Põldude lahingus saab Eomerist Rohani kuningas.
Dispositsioon (muusika)

**Dispositsioon** on oreli registrite loetelu. 

Oreli dispositsioon annab ülevaate orelist. Dispositsiooni järgi on võimalik aru saada:
*milline on orel;
*mis stiilis on orel ehitatud;
*kui suur on orel. 

Oreli dispositsioon on registrite loetelu. Registrite nimetused pannakse kirja alates kõige madalamatest registritest ja lõpetades keelregistritega. Mida madalamalt kõlab oreli register, seda suurem on number jalgades. 

Registreid eristatakse jalgades: 
*32´ (jalga) kõlab kolm oktavit madalamalt
*16´ kõlab kaks oktavit madalamalt
*8´ annab põhikõrguse
*4´ kõlab ühe oktavi kõrgemalt
*2⅔´ kõlab 1,5 oktavit kõrgemalt
*2´ kõlab kaks oktavit kõrgemalt 
*1´ kõlab kolm oktavit kõrgemalt. 

**Dispositsiooni märkimise näide**
:Manuaal: *Principal 16`*, *Bordun 16`*, *Principal 8´*, *Rohrflöte 4´*, *Quinte 2⅔´* , *Octave 2`*, *Mixtur 4 fach*, *Cornett 3 fach*, *Trompet 8`*, *Fagott 8`*.
:Pedaal: *Subbass 16`*, *Violon 16`*, *Cello 8`*, *Bassflöte 8`*, *Posaune 16`*, *Trompetenbass 8`*.

Kui orelil on mitu manuaali ja kui registrid asuvad erinevatel tuulepõhjadel, märgitakse dispositsioonis ka manuaalide nimetused. Näiteks *Hauptwerk* (peamanuaal), *Oberwerk*, *Brustwerk*, *Rückpositif* jne. 

Kui registrid asuvad ühisel tuulepõhjal, siis öeldakse *esimene manuaal*, *teine manuaal*. Samamoodi märgitakse ka pedaal. 

Loomulikult on orelitel registrite loetelu erinev ja sellepärast on ka dispositsioon erinev. 

## Vaata ka
*Oreli registrid
Aimo Tukiainen

**Aimo Johan Kustaa Tukiainen** (6. oktoober 1917 Orivesi – 3. juuni 1996 Helsingi) oli soome skulptor.

Aimo Tukiaise tuntuim teos on Mannerheimi ratsamonument Helsingi kesklinnas Mannerheimintiel. Ta on paljude monumentaalskulptuuride, portreede ja hauamonumentide autor. Lisaks tegi ta mitmesuguseid medaleid ja väikeskulptuure. Aimo Tukiainen on ka Köyliö valda püstitatud piiskop Henriku tapja Lalli monumendi autor.

Aastal 1956 sai Tukiainen Pro Finlandia medali.
Lev Berg

**Lev Semjonovitš Berg** (ka Leo Semenovich Berg) (14. märts (2. märts vkj) 1876 Bender – 24. detsember 1950 Leningrad) oli vene geograaf, ihtüoloog ja evolutsiooniteoreetik. 

Ta oli teadlasena erakordselt viljakas ja põhjalik, avaldades üle 20 raamatu ja monograafia, nende hulgas suurülevaated Venemaa kalastikust, Venemaa maastikugeograafilisest rajoneerimisest, klimatoloogiast jm. 

Aastal 1922 ilmunud raamat "Nomogenees" kirjeldas orgaanilist evolutsiooni kui seaduspäradel põhinevat protsessi – nomogeneesi. Ta väitis, et liikide teket ei põhjusta looduslik valik, vaid mutatsioonid, ja et loodusliku valiku roll on teisejärguline. See osutus üheks kõige mõjukamaks darvinismikriitiliseks teadusteoseks 20. sajandil. Sellele toetusid oma töödes Aleksandr Ljubištšev, Sergei Meien jt.

1940–1950 oli Berg Vene Geograafiaseltsi president.

Tema järgi on nimetatud Bergi mäed (6 nunataki rivi) Antarktikas. Severnaja Zemlja Oktoobrirevolutsiooni saarel ja Franz Josephi maa suurimal saarel Georgi maal asub Bergi neem.

Eesti maastikuteadlastest on Bergi õpilane olnud Eduard Markus.

## Teoseid
*Berg, Leo S. 1969. *Nomogenesis or Evolution Determined by Law*. (Translated from the Russian edition (1922) by J.N. Rostovtsov.) Cambridge: MIT Press.

## Viited
Eduard Markus

**Eduard Markus** (20. aprill (vkj) / 2. mai 1889 Meoma Tagametsa, Kavastu vald, Tartumaa – 5. jaanuar 1971 Columbus, Ohio, USA) oli eesti geograaf.

## Elulugu
Kõrghariduse sai Eduard Markus Petrogradi Geograafia Instituudis Lev Bergi ja Vladimir Sukatšovi õpilasena. 1926. aastast täitis Tartu Ülikoolis õppeülesannet, 1928. aastast töötas seal eradotsendina ja 1938. aastast dotsendina.

Viktor Masing on teda nimetanud silmapaistvamaks eesti ökoloogiks, kelle õpetus looduskompleksidest oli ühtaegu ökosüsteemse lähenemisviisi oluline käsitlus. Eduard Markus tõi geograafiaterminoloogiasse looduskompleksi mõiste. Looduskomplekside kindlaksmääramise alusena tunnistas Markus mullaprofiilide määratlemise võrdväärseks taimkatte proovitükkide katvuse kirjeldamisega. Ta kirjutas: "... tüüpiline looduskompleks, kus taimestik, mullastik, veerežiim ja teised kompleksi elemendid on vastastikuses sõltuvuses ning moodustavad nõnda kindla geograafilise terviküksuse." 

Eduard Markus rakendas esimesena Eestis kompleksprofiili meetodit maastikuteaduslikus uurimistöös.

1944. aastal põgenes ta Saksamaale. Tema tööd jäid kirjanduse vähese tuntuse tõttu unustuse hõlma ning kompleksprofiili meetod leidis geograafia õpetamisel Tartu Riiklikus Ülikoolis käsitlemist hoopis vene geograafi A. G. Agarkovi tööde vahendusel. 

## Teosed
**Die Transgressioon des Moores über den Sandwall bei Laiva*. // Loodusuurijate Seltsi aruanded 32 (1–2), 1925. Lk 10
**Das Komplexenprofil von [[Jätasoo]]*. // Sitzungsberichte der Naturforscher-Gesellschaft bei der Universität Dorpat (Loodusuurijate Seltsi aruanded) 32(1/2), 1925. Lk 15–35
**Naturkomplexe*. // Sitzungsberichte der Naturforscher-Gesellschaft bei der Universität Dorpat (Tartu) (Loodusuurijate Seltsi aruanded) 32(3/4), 1925. Lk 79–94
**Die Grenzverschiebung des Waldes und des Moores in Alatskivi*. // Acta et Commentationes Universitatis Tartuensis A 14(3), 1929

### Eesti keeles
*Looduskompleksid. Tõlkinud Ott Kurs. // *[[Schola Biotheoretica]]* 45. 2019. Lk 143–162

## Mälestuse jäädvustamine
Eduard Markuse mälestuskivi asub Peipsiääre vallas Meoma külas Kirikumäe kinnistul. See avati 1989. aastal ja taasavati 2022. aastal.

## Viited

## Kirjandus
* Märt Karmo. Eduard Markuse maastikuteaduslikust pärandist. // Tartu ülikooli ajaloo küsimusi XIV. 1983. Lk 108–117
* Viktor Masing. Kohtumised Eduard Markusega. Akadeemia 8, 1989. Lk 1660–1662
* Ott Kurs. Mitmekülgne geograaf Eduard Markus. // Ajalooline ajakiri 105, 1999. Lk 91–102. *Summary: The versatile geographer Eduard Markus*. Lk 150
* Endel Kuusik. Eduard Markus – pedagoog, teadlane, kodu-uurija. Kodused Uudised (Vara valla infoleht) nr 27, 2003. Lk 6–7

## Välislingid
* Eduard Markus Eesti Looduseuurijate Seltsi e-teatmikus
Pátmos

**Pátmos** (uus- ja vanakreeka keeles Πάτμος *Pátmos*; Itaalia keeles *Patmo*) on Kreekale kuuluv saar Egeuse meres. 

Elanike arv on umbes 3000, pindala 34,05 km².
Kaardilt leiab Pátmose Sámose saarest lõunas ja Kosist loodes.

Saart peetakse Johannese Ilmutusraamatu tekkekohaks.
Ammonifikatsioon

**Ammonifikatsioon** on bioloogilis-keemiline protsess, kus lämmastikku (täpsemalt –NH2-rühma) sisaldavad orgaanilised ained lagundatakse ammonifitseerijate bakterite ja mõnede seente kaasabil ammoniaagiks (NH3) ja teisteks anorgaanilisteks ühenditeks.

Ammonifikatsioon on oluline lüli lämmastikuringes, sest see tagab suhteliselt raskesti lagunevate orgaaniliste ühendite muundumise mineraalseiks ühendeiks, mis on kättesaadavad fotosünteesijatele (eeskätt taimedele). Ammonifikatsiooniprotsessile järgneb looduses harilikult nitrifikatsioon, sageli ei toimu seda protsessi aga soostunud ja liigniiskes keskkonnas, sest seal on hapnikuvaegus.

## Vaata ka
*Anammoks
*Lämmastikuringe
*Nitrifikatsioon
*Denitrifikatsioon
Saiakang

**Saiakang** (ka *Saia käik, Saiakäik*, saksa keeles *Weckengang*) on Tallinna Raekoja platsilt Pühavaimu tänavale suunduv väike tänav. 

Seda hakati kutsuma *kangiks* saksa keele eeskujul, kus *Gang* tähendab käiku (vrd *kangialune*) või väikest tänavat, mis on mõeldud ainult jalakäijatele. Saiakangi kutsuti kirjeldavalt mitmeti: "turu ääres asuvaks tänavaks" ja "Püha Vaimu kirikusse viivaks käiguks". Lõpliku nime sai tänav seal 14. sajandist asunud ja 1443. aastal ümber ehitatud leiva- ja saiapoekeste järgi, kus müüdi erilisi timpsaiu, mis andsidki tänavale nime Saiakang.

Aastatel 1950–1987 kandis nime *Saia käik*.


Saiakäik 2008.jpg|Vaade Pühavaimu tänavalt
Kauplusehoone Saiakang 4, 1656.a.-20.saj..JPG|Kauplusehoone Saiakangi 4
Portaali kaunistus Saiakangis 12092022.jpg|Portaali kaunistus Saiakangis
Apteegi tänav

**Apteegi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis Apteegimäel. See ühendab Raekoja platsi Vene tänavaga.

## Ajalugu
Tänav kujunes välja Tallinnas 13. sajandi keskel linna laienemise käigus. Tänavat on esimest korda mainitud 1363. aastal munkade juurde viiva ühendusteena ehk turuväljakult dominiiklaste kloostrisse viiva teena. 

Tänavat on kutsutud ka Rätsepate tänavaks (1364) seal asunud rätsepate elamute ja töökodade tõttu. Pärast aastate 1602–1603 suurt epideemiat kadus sealt viimane rätsepatöökoda ja 1603. aastal sai tänav oma praeguse nime. Apteegi tänavaks hakati seda nimetama seal asuva Raeapteegi järgi.

## Asutusi
*Apteegi 3 – Tallinna Toomkool


Maja, kus 1918.a . lõpul, 1919. a. algul asus Eesti Vabariigi Ajutine Valitsus.JPG|Apteegi ja Vene tänava nurgamaja


## Viited

|
Mündi tänav

**Mündi tänav** on tänav Tallinna vanalinnas.

Mündi tänava pikkus on u 45 meetrit, tänav algab Raekoja platsilt ja lõppeb Pika tänavaga ristudes.

## Ajalugu
Mündi tänav sai 13. sajandil alguse kitsast rajast, mis oli ühendusteeks sadama poole viiva Pika tänava ja turuplatsi – Raekoja platsi – vahel. Tänavat kutsuti "lühikeseks tänavaks turu juures" (1368). Ajavahemikul 1555–1815 läks Mündi tänava siht Tallinna raekoja poole vaekoja ja linna häbiposti vahelt.

1766. aastal läks Mündi tänava ja Raekoja platsi nurgal asunud hoone siidi- ja kangakaupmees Peter Friedrich Mundti (hilisem Tallinna bürgermeister) valdusse. Tema nime järgi hakati tänavat kutsuma Mundi tänavaks (*Mundten-Straße*) ja  1954. aastal, tunnistati see sobimatuks ja tänav nimetati ümber Mündi tänavaks. 

## Hoonestus

*Mündi 2  / Raekoja plats 10, Mündi tänava idaküljel on aga kaks maja (Mündi tn 2 ja 4) kolmel ajaloolisel kinnistul, kinnistu on pikka aega olnud linna käsutuses ja hooned saanud ühe aadressi, Mündi 2. Hoone omandas 1827. aastal Tallinna raehärra Jakob Johann Gonsior ja pärast Gonsiori surma 1865. aastal pärandas ta sellegi testamendiga heategevuslikuks otstarbeks. Gonsiori pärandvara hallanud Jakob Gonsiori asutis tegutses Mündi tänav 2 majas kuni selle likvideerimiseni 1940. aastal. 1930. aastatel tegutsesid  Mündi tn 2 mitmed Tallinna linnavalitsuse osakonnad: majandusosakond, rahandusosakond ja revisjoniamet. Eesti NSV ajal tegutses Mündi tn 2 Tallinna Linna TSN Täitevkomitee Rahandusosakond, praegu töötab hoones üks osa Tallinna Kommunaalametist. 
*Mündi 3  // Raekoja plats 8 // Pikk 12 // Kinga 6 - Jegorovi maja kvartal.  Mündi tänava lääneservas asub kaks maja (Mündi tn 1 ja 3), mida võib pidada nn Jegorovi maja osadeks. Mündi tänava 1 ja 3 kinnistute omanikud Mündi ja Teenri tänava nurgal olid ajavahemikes 1414–1551 ja 1688–1765 järjepidevalt 12 habemeajajat või kirurgi. Viimaselt kirurgist omanikult Georg Wilhelm Burmeistrilt ostis 1765. aastal kinnistu Mündi 1 / Teenri 2, kinnistu nr 265, Peter Friedrich Mundt. 1766. aastal omandas Mundt naaberkinnistu nr 265 Mündi tn 3, keldri ja pööningu.  Pika ja Mündi tänava nurgal (praegune Pikk 12/Mündi 3), mis oli tuntud ka Riesenkamffi majana, kuna maja kuulus alates 1865. aastast Suurgildi vanemale  Aleksander Leonhard Riesenkampffile, ja 1909. aastast Karl Eberhardt Riesenkampffile ning 1918. aastal ostis maa ja valduse Ivan Jegorov. Ivan Jegorov lasi need hooned 1924.–1923. aastail arhitekt Artur Perna projekti järgi ühtseks suureks romantilise ja barokiliku joonega elamuks ümber ehitada. 1929. aastal, arhitekt Eugen Habermanni projekti järgi, liideti nn Jegorovi majaga arhitektuuriliselt ka Teenri ja Mündi tänava nurgamaja. 

1950. aastatel asus hoones Eesti NSV Tallinna Kehakultuuri- ja Spordikomitee. Mündi tn 3 majas tegutsesid vähemalt 1960. aastatel Tallinna Linna TSN Täitevkomitee kolm osakonda: Tallinna Linna Statistikavalitsus, Eluruumide Arvestuse ja Jaotamise osakond ning Elanikkonna Elukondliku Teenindamise Valitsus.

## Viited

## Välislingid
*MÜNDI TÄNAV, 29 apr. 2021 · by linnaarhiiv
Kinga tänav

**Kinga tänav** on tänav Tallinna vanalinnas.

Kinga tänav algab Tallinna vanalinna keskpunktist Raekoja platsilt ja lõpeb vanalinna ühel peatänaval Pikal tänaval.

## Ajalugu
Kinga tänav sai alguse 13. sajandil kujunenud lühikesest rajast, mis oli ühendusteeks sadama poole viiva Pika tänava ja turuplatsi – Raekoja platsi – vahel. Tänav on nime saanud 14. sajandil Raekoja platsi lääneküljel asunud kingsepatöökodade ja saapapoodide järgi, mis Kinga tänava pikendusena ulatusid Vana Tooma tänavani. 

Algselt oli tänava nimi Kingsepa tänav (ladina keeles *platea sutorum* (1364), saksa keeles *schohmekerstrate* 1405, *Schuhmacherstraße* 1740, *Schusterstraße* 1803), kuid aja jooksul mugandus tänava nimi Kinga tänavaks (*Schuhstraße* 1806, vene keeles *Башмачная ул* 1872), *Schuhgasse* 1893).

## Pildid


Fail:Tallinn, elamu Kinga 10 fassaad, 15.saj., 1923.jpg|Elamu Kinga 10
Fail:Tipumuna, Tallinn Kinga 10.jpg|Kinga 10 elamu tipumuna
Dunkri tänav

**Dunkri tänav** on tänav Tallinna vanalinnas.

Dunkri tänav algab Raekoja platsilt ja kulgeb läände, kuni jõuab Rataskaevu tänavale. Tänav on umbes 130 m pikk. Suurim majanumber tänaval on 11.

## Galerii

Tallinn, Estonia (7952357610).jpg|Dunkri tänav 5, Beer House
Elamu Dunkri tn6 väravahoonega, 15.-20.saj..JPG|Elamu Dunkri 6 väravahoonega. Kultuurimälestis nr 3018.
Tallinn, elamu Dunkri 9 portaal, 15.-20.saj.jpg|Elamu Dunkri 9, portaal Kultuurimälestis nr 3134.
File:2018-04-21-16-52-21-IMG 7656 (39989351543).jpg|Elamu Dunkri 11
File:Calle Dunkri, Tallin, Estonia, 2012-08-05, DD 02.jpg|
File:Calle Dunkri, Tallin, Estonia, 2012-08-05, DD 03.jpg|
File:Dunkerstraße 2018.jpg|


## Ajalugu
Dunkri tänav kujunes 11. sajandil ja oli osa lõuna poolt tulevast kaubateest ehk Pärnu maanteest.

Tänav on nimetatud kaupmees Hans Dunkeri järgi.

Dunkri tänaval elas Aleksander Promet.

"Igaüks, kes varajastelgi õhtutundidel läbinud näiteks Dunkri tänava, on selliselt käigult kaasa toonud nägemispildi, mis teist korda enam nii kergesti ei luba jalga tõsta sellele tänavale. Eriti Dunkri tänav on muutunud kõlbliselt ja füüsiliselt allakäinud inimeste, pooleldi elavate korjuste kogunemiskohaks ja äritsemisrajooniks. Rahurikkumised, ilguseni vastikud stseenid, häbematud märkused möödakäijate arvel – see on siin tavaline, sest selleta pole allilm ju kujuteldav." Helene K. Kuhu on jäänud politsei ja linnavalitsus? Uudisleht, 8. aprill 1937, nr. 67, lk. 4.

Minevikus on Dunkri tänav kandnud *Eduard Vilde tänava* (1950–1963) ja *Vana Tooma tänava* (1963–1987) nime. Tänava Niguliste kiriku poolse serva hooned põlesid ja said kannatada 1944. aasta märtsipommitamises. Hiljem varemed lammutati ning seal asus 1980. aastateni tühi plats. Suur toitlustuskompleks Raeköök valmis üle mitme sõjaeelse kinnistu 1986.   

## Viited

## Välislingid
Transponeeriv muusikainstrument

**Transponeeriv muusikainstrument** on muusikainstrument, mille kõlav helikõrgus erineb noodikirjas märgitud helikõrgusest teatud intervalli võrra. 

Näiteks:
* pikoloflööt in Des kõlab kirjutatust väike noon kõrgemal		
* pikoloflööt in C kõlab kirjutatust oktav kõrgemal		
* pikoloklarnet in As kõlab kirjutatust väike sekst kõrgemal 
* pikolotrompet in F kõlab kirjutatust puhas kvart kõrgemal		
* pikolotrompet in Es kõlab kirjutatust väike terts kõrgemal
* pikolotrompet in D kõlab kirjutatust suur sekund kõrgemal
* klarnet in B kõlab kirjutatust suur sekund madalamal
* trompet in B kõlab kirjutatust suur sekund madalamal
* sopransaksofon kõlab kirjutatust suur sekund madalamal
* inglissarv kõlab kirjutatust puhas kvint madalamal
* metsasarv in F viiulivõtmes kõlab kirjutatust puhas kvint madalamal, bassivõtmes kõlab kirjutatust puhas kvart kõrgemal
* altsaksofon kõlab kirjutatust suur sekst madalamal
* tšelesta kõlab kirjutatust oktav madalamal
* kontrafagott kõlab kirjutatust oktav madalamal
* kitarr kõlab kirjutatust oktav madalamal
* basskitarr kõlab kirjutatust oktav madalamal
* kontrabass bassivõtmes kõlab kirjutatust oktav madalamal, kuid viiulivõtmes seal, kus kirjutatud
* tenorsaksofon kõlab kirjutatust suur noon madalamal
* bassklarnet in B kõlab viiulivõtmes kirjutatust suur noon madalamal
Voorimehe tänav

**Voorimehe tänav** on tänav Tallinna vanalinnas Vanalinna asumis Kesklinna linnaosas (all-linna osas).

Tänav algab Raekoja platsilt, suundub loodesse ja lõpeb Pikal tänaval.

Voorimehe tänav oli Tallinnas Vanaturu kaela mööda üle Raekoja platsi suundunud ida poolt tulnud kaubatee (Tartu maantee) osa. Kujunenud 11. sajandil.
## Galerii

Tallinn-2007-rr-018.jpg|Vaade Voorimehe tänavale Pikalt tänavalt. Pikk tn 4 ja 2
Voorimehe tänav.jpg|
File:Tallinn3141.JPG|Voorimehe 4
File:Tallinn3140.JPG|Voorimehe 4 sisehoov
File:Depeche Mode Baar (7952360714).jpg|
File:Voorimehe tänav, Tallinn.jpg|Pikk tänav 2 // Rataskaevu tänav 1 // Voorimehe tn 9, Tallinn
File:Tallinn, Estonia (7952145176).jpg|
Tallinn, elamu Raekoja plats 5 fassaadid, 1849.jpg|Raekoja plats 5 // Voorimehe 1 hoone


## Välislingid
Kullassepa tänav

**Kullassepa tänav** on tänav Tallinna vanalinnas Harju tänava ja Raekoja platsi vahel.

## Galerii

Kullassepa tanav.jpg|Vaade Kullassepa tänavale Raekoja platsilt, vasakul raekoda ja paremal Kullassepa 2
Kullassepa tänav.jpg|Kullassepa 3, 5, 7, 9, 11
Carrer Kullaseppa, Tallin (febrer 2012) - panoramio.jpg|Kullassepa 4, 2
Building in the old town square (8053655446).jpg|Kullassepa 2
Старый Таллин. - panoramio.jpg|
Maja, kus a. 1910-1949 tegutses vendade Parikaste fotoateljee.JPG|Kullassepa 13

## Ajalugu
Kullassepa tänav kujunes välja Tallinnas 13. sajandi keskel linna laienemise käigus. Kullassepa tänav oli algselt Kraamipoodnike tänav (mainitud 1327. aastal ja 1390. aastal on seda nimetatud kui "kremerstrate"). 16. sajandil kerkisid tänavale mitmed tinakannude ja teiste tinast esemete valajate elamud ja töökojad. Nende järgi hakati tänavat nimetama Kannuvalajate tänavaks. Praeguse nime sai tänav 18. sajandi teisel poolel sinna maju ostnud kullasseppade järgi.

1944. aasta märtsipommitamise tulemusel hävinesid tänava paarisnumbritega hooned: Kullassepa 6, 8, 10, 12. Arhitekt Rudolf von Knüpfferi projekti järgi 1878. aastal ehitatud hoone Kullassepa 2 // Dunkri 1 pommitamisel palju kannatada ei saanud. Kullassepa 14, 16 ja Kullassepa 18 // Niguliste 2 taastati sõja järel, kuid lammutati 1950. aastate algul ning ehitati stalinistlikus stiilis Niguliste 2 // Kullassepa 4 maja, mis valmis 1953. aastal arhitekt Ilmar Laasi projekti kohaselt.

2022. aastal avati Jaan Krossi auks, tema 102. sünniaastapäevaks püstitatud Jaan Krossi monument Kullassepa, Kuninga, Niguliste ja Harju tänava nurgal.

## Viited

## Välislingid

*Kullassepa tänav, Tallinna Linnaarhiiv, 29. märts 2017
Vanaturu kael

**Vanaturu kael** on tänav Tallinna vanalinnas.

Vanaturu kael algab Raekoja platsilt, ristub Raekoja tänavaga ning lõppeb Vene tänava, Viru tänava ja Vana turu tänava ristmikul.

Vanaturu kael oli osana omaaegsest Toompea linnuse jalamile ulatuvast ida poolt tulevast kaubateest – Tartu maanteest – kasutusel juba 11. sajandil. Vanaturu kaelas on ainus säilinud fassaadist eenduv keskaegne kaubapoeke.
## Ajalugu
1888. aastal avati Tallinnas hobutrammi- ehk konkaliiklus Vanaturu kaelast Kadriorgu, mis oli sel ajal populaarne suvituspiirkond.

Vanaturu kael 3 asub Hopneri maja.

Vanaturu kael 10/12 asus Th.Kaarmanni (1865–1955) portselani- ja koloniaalkauplus, tänapäeval Olde Hansa restoran.
## Galerii

File:TLA 1465 1 2788 repro joonistusest Der Alte Markt zu Reval vana turu kael.jpg|Vanaturu kael 10/12
File:AM N06020.jpg|Vanaturu kael 10/12, Tallinna Raekoda ja Vanaturu kael 3, 5
Vanaturu kael.JPG|Vanaturu kael 3, 5, 7
500px photo (166313051).jpeg|Vanaturu kael 3, 5
Cobbled street in Tallinn Estonia.JPG|Vanaturu kael 7
File:Tallinn Town Hall (22919188193).jpg|Vanaturu kael 7
File:Medieval people in a Tallinn's street in Estonia.JPG|Vanaturu kael 10
File:Old Town of Tallinn, Tallinn, Estonia - panoramio (164).jpg|
File:Old Town of Tallinn, Tallinn, Estonia - panoramio (28).jpg|


## Viited
Sýros

**Sýros** (Vana-Kreeka kontekstis **Syros**; kreeka *Σύρος*) on Küklaadide saarestikku kuuluv Kreeka saar Egeuse meres. Sýros kuulub Lõuna-Küklaadide maakonda.

Saarest kirdes asub Tínos, idas Delos, kagus Páros, lõunas Antíparos, edelas Sérifos, läänes Kýthnos ja loodes Gyáros.

Saare pindala on 101,9 km². Saar on kuni 402 m kõrge. 2001. aasta seisuga elab saarel 19 782 inimest.

Saarel asub Ermoúpoli linn. Ermoúpoli on Lõuna-Küklaadide halduskeskus.

## Ajalugu

Sýrosel tegutses 6. sajandil eKr Pherekydes, Pythagorase õpetaja. 

Antiikajal ei olnud Sýrosel suurt tähtsust. Rooma ajal oli saarel samanimeline linn kohal, kus asub praegune halduskeskus Ermoúpoli. Barbarite ja piraatide rüüsteretked ei lubanud linnal areneda.

Aastal 1204, kui Neljanda ristisõja käigus Konstantinoopol vallutati, läks Sýros Veneetsia võimu alla ja arvati Egeuse hertsogkonda. Sel ajal asutati saarele teine linn Ana Sýros. Kolm ja pool sajandit kestnud Veneetsia võimu ajal olid saare elanikud enamjaolt roomakatoliiklased, kuid säilitasid kreeka keele.

16. sajandil vallutas Türgi laevastik Sýrose ja hertsogkond varises kokku. Siiski suutsid kohalikud võimud Türgiga peetud läbirääkimistel saavutada olulisi tulemusi, näiteks maksude vähendamise ja usuvabaduse. Samal ajal allutati saarel elavad katoliiklased Prantsusmaale ja nii jäi see sajanditeks.

Türgi võimu all arenes kohalik omavalitsus. Piraatluse väljajuurimine 19. sajandi algul viis pikkamööda mereteede avamiseni Vahemere idaosas. Hea majandusolukorra tõttu jäi Sýros aastal 1821 alanud Kreeka iseseisvussõjas erapooletuks. Selle tulemusena otsis Sýroselt varjupaika hulk revolutsiooniliselt meelestatud kreeklasi Väike-Aasiast ja Türgi ranniku saartelt. Need tulijad olid enamjaolt meremehed ja kaupmehed. See kiirendas veelgi saare arengut.

Aastatel 1822–1865 ehitati saare pealinn Ermoúpoli uusklassitsistlikus stiilis ümber. Kasutati ka renessansi motiive. Sellest ajast pärinevad raekoda, Apolloni teater, keskraamatukogu, keskhaigla ning hulk teisi avalikke hooneid, kirikuid, koole, staadione ja elamuid.

Syros on üks viiest saarest, kus paikneb Egeuse Ülikool (teised neli saart on Lesbos, Chíos, Sámos ja Rhodos).

## Välislingid
Vana Mets

**Vana Mets** on paik J. R. R. Tolkieni Keskmaa-raamatute sarjas, ennekõike romaanitriloogias "Sõrmuste Isand".

Vana Mets asub ida pool Brandywine'i jõge Pukivallas. Vanal Metsal ja selle puudel oli kahtlane kuulsus. Räägiti, et puud on võimelised teineteisega rääkima ja vahel isegi liikuma. Räägiti ka, et puudele inimesed ei meeldi ja mõnikord mässivad nad inimesi oma juurtesse kinni.

Pukkivalla kääbikud istutasid Vana Metsa piirile heki, mis kasvas kõrgeks ja tihedaks. Hekk kulges umbes 20 miili ulatuses Vana Metsa servas. Vana Metsa puud ründasid hekki ja kääbikutel ei jäänud muud üle kui puid raiudes ja põletades neile vastu seista. Sellest võitlusest jäi metsa tühi maalapp.

Kangepukid külastasid siiski vahel metsa – heki sees oli nende väike salavärav. 3018. aasta 26. septembril, kui Frodo oma kaaslastega Pukkivallast teele asus, lasi Ilo oma kaaslased selle värava kaudu Vanasse Metsa. Kuigi puud olid kõikjal nende ümber, leidsid nad siiski üles väikese ammusest võitlusest allesjäänud langendiku lõkketegemiseks ja puhkamiseks. Kui nad oma retke metsas põhja poole jätkasid, jõudmaks Suure Idateeni, hakkasid teed neid eksitama, viies kord lõunasse, kord itta. Eksitamise tulemusena jõudsid kääbikud Withywindle'i jõe orgu – veidraimasse paika metsa südames.

Peagi tundsid kääbikud väsimust ning peatusid puhkamiseks. Ilo ja Punapõsk istusid seljaga vastu vana paju, Frodo istus aga ühele paju juurele ja pistis jalad jõevette. Juss jäi ainsana ärkvele. Järsku tõukas puu Frodo vette ja hoidis teda juurtega kinni. Juss rebis Frodo pajust vabaks ning avastas, et Ilo ja Punapõsk on puu sees lõksus. Frodo ja Juss püüdsid kaaslasi vabastada puud põletades, kuid lõpetasid selle Ilo karjete peale. Teadmata, mida muud teha, hakkas Frodo appi hüüdma.

Tema appihüüdeid kuulis vana mees, keda kutsuti Tom Bombadiliks. Tom hakkas pajule laulma ja palus kääbikud vabastada. Tom, vabastanud kääbikud, jutustas neile, et Vana Mets on osa laanest, kus iidsed puud on jäänud inimeste vastu vaenulikuks. Ohtlikem neist oligi Vana Pajuätt.

Hiljem kui Ilo ja Punapõsk Fangorni Metsa sattusid, jutustas Puupard neile, et Vana Mets oli kunagi osa suurest laanest, mis ulatus Fangornist Siniste Mägedeni loodes. Puupard ei olnud üllatunud, kuuldes, et Vana Metsa puude mõtted on endiselt tumedad, sest ta teadis mitut sarnast puud Fangornis.
Loodusmälestiste loendid

Eesti loodusmälestised on loetletud Eesti loodusmälestiste loendis. 

Välismaa loodusmälestised on loetletud välismaa loodusmälestiste loendis.
Kanalite loendid

Välismaa kanaleid on loetletud välismaa kanalite loendis.

Eesti kanaleid on loetletud Eesti kanalite loendis.

## Vaata ka
*Eesti telekanalite loend
Villu Tomingas

**Villu Tomingas** (11. mai 1941 Tallinn – 21. juuli 2000 Lappeenranta) oli eesti näitleja ja laulja.

## Välislingid
* Villu Tomingas andmebaasis imdb.com
Umbrohi

**Umbrohuks** liigitatakse taim, mis kasvab haritud maal lisaks külvatud või istutatud taimedele. Umbrohuks olemine ei ole liigiomane tunnus, see omistub taimedele üksnes nende kasvupaiga kaudu. 

See, et mõned liigid on sagedamini umbrohi kui teised, on seotud nende liikide parema sobivusega kasvuks haritud maa spetsiifilistes tingimustes. 

Umbrohtude hulgas on nii pärismaiseid kui ka võõrliike. Vanade umbrohtude seas on mitmeid arheofüüte. Paljudele laialt levinud umbrohtudele on kasvuks ja paljunemiseks sobiv haritud maale iseloomulik vaba mullapinna olemasolu. Paljud umbrohud on pärit rannikukooslustest või mujalt avatud kasvupaikadest. Umbrohtude seas on ka suhteliselt suurem lühiealiste taimede osakaal võrreldes mittemajandatavate koosluste taimestikuga. 

Umbrohud ei ole evolutsioneerunud umbrohtudeks (maaharimine on kestnud selleks liiga lühikest aega, vaid mõned tuhanded aastad), vaid leidnud endale haritava maa tingimused kasvuks ja paljunemiseks sobivaks ning selle tulemusel tihti muutunud väga arvukaks.

Mitmed liigid, mis intensiivpõllunduse seisukohalt on umbrohud, ei pruugi mahepõllunduse seisukohalt umbrohud olla.

## Eesti umbrohte
Eestis on pärismaisteks umbrohtudeks näiteks naat, vesihein, valge hanemalts, kõrvenõges.

Arheofüütseteks umbrohtudeks on Eestis näiteks põldmagun, rukkilill. 

Võõrliikidest on umbrohtudeks näiteks karvane võõrkakar, väikeseõiene lemmalts, niitjas mailane.

Tüüpiliste põlluumbrohtude seas on suhteliselt palju ristõieliste sugukonna liike: põldrõigas, põldsinep, kapsasrohi, harilik hiirekõrv, põld-litterhein, harilik tõlkjas jt.

## Vaata ka

*ruderaaltaim
*segetaaltaim
*tulnuktaim
*umbrohutõrje

* plahvatavad püksid
Kotkad

**Kotkad** on suured röövlinnud, kes kõik kuuluvad pistrikuliste seltsi (*Falconiformes*) ja neist enamik haugaslaste (*Accipitridae*) sugukonda; see hõlmab mitu perekonda, kes ei pruugi olla üksteisega geneetiliselt lähedalt seotud. 

Üle 60 liigi kotkaid pesitseb Euraasias ja Aafrikas. Väljaspool seda levikuala elab kaks liiki Ameerika Ühendriikides ja Kanadas, mõned Kesk- ja Lõuna-Ameerikas ning kolm Austraalias. 

Võrreldes teiste röövlindudega on kotkad suhteliselt suuremad ja jõulisema kehaehitusega, samuti võimsama pea ja nokaga. 

## Eesti liigid
Eestis on haudelindude seas 6 liiki kotkaid:
*merikotkas (*Haliaetus albicilla*)
*madukotkas (*Circaetus gallicus*)
*väike-konnakotkas (*Aquila pomarina*)
*suur-konnakotkas (*Aquila clanga*)
*kaljukotkas ehk maakotkas (*Aquila chrysaetos*)
*kalakotkas (*Pandion haliaetus*)

Lisaks neile on eksikülalistena Eestis kohatud veel nelja liiki kotkaid:
*raipekotkas (*Neophron percnopterus*)
*kaeluskotkas (*Gyps fulvus*)
*stepikotkas (*Aquila nipalensis*)
*kääbuskotkas (*Hieraaetus pennatus*)

## Kaitse
Eestis on kõik kotkaliigid looduskaitse all. Kotkaste kaitse korraldamisele on spetsialiseerunud looduskaitseühing Kotkas ja Kotkaklubi.

## Välislingid

* Ulvar Käärt. Tänavune aasta soosis haruldasi kotkaid, EPL, 24. november 2008.
OPPO

**OPPO** (**OPPO Electronics Corp.**) on Hiina koduelektroonikaettevõte, mille peakontor asub Hiinas Dongguanis. Ettevõte põhilised tootegrupid on MP3-mängijad, kaasaskantavad meediapleierid, LCD-telerid, DVD/Blu-ray-mängijad ja mobiiltelefonid.

USAs California osariigis asuv **OPPO Digital Inc.** on OPPO tütarettevõte ja on tuntud oma skaleerivate DVD-/Blu-ray-mängijate poolest.

## Välislingid
* OppoDigital.com
* Oppo.com
Arheofüüt

**Arheofüüt** (ka *arhefüüt*, mittesoovitatavana) ehk **ürgtulnukas** on tulnuktaim, mis on sisse toodud enne nüüdisaega. Nüüdisajal sisse toodud liigid on neofüüdid. 

Nüüdisaja ja varasema aja piir on ühelt poolt kokkuleppeline, olles seotud kirjalike allikate ilmumisega taimede kohta. Teiselt poolt on see seotud uusaja algusega, mis erinevates kultuurides algaski erineval ajal. Arheofüütide puhul loetakse Lääne-Euroopas piiriks ligikaudu 16. sajandit. Eestis on piiriks taime siia jõudmine enne 17. sajandit, teise allika järgi ligikaudu 18. sajand. 

Arheofüütide hulka kuuluvad mitmed vanad umbrohud, mis on sisse toodud koos mõne kultuurtaime kasutuselevõtuga. Näiteks on  Eestis selliseks liigiks rukkilill.

## Viited
Tulnuktaim

**Tulnuktaim** (ehk **adventiivtaim**) on inimese poolt tahtmatult sisse toodud taimeliik (võõrliik). Tulnuktaimi leidub kasvamas enamasti inimtekkelistes kasvukohtades (teeveertes, sadamais, raudteejaamades, prahipaikadel jm).

Tulnuktaimed erinevad kultuurtaimedest ja neist, mis on tahtlikult sisse toodud. Samuti erinevad nad pärismaistest taimedest ehk neist, mille levitamisel pole inimene osalenud.

Tulnuktaimed võivad uues paigas olla väga püsivad. Sissetoomise aja järgi liigitatakse nad arheofüütideks ja neofüütideks. Kui tulnuktaim kasvab uues paigas väga lühikest aega (nt küll kasvades, kuid suutmata paljuneda), siis nimetatakse teda juhutulnukaks.

## Vaata ka
*introduktsioon
*neofüüt
*ruderaaltaim
*võõrliik
*võõrpuu

## Viited
Vähikatk

## Vähikatk
**Vähikatk** (*Aphanomyces astaci*) on seenhaigus, mis ohustab eelkõige Euroopa mageveevähke. Haigusel esineb erineva virulentsusega tüvesid ning mõned vähiliigid, näiteks signaalvähk (*Pacifastacus leniusculus*) ja marmorvähk (*Procambarus fallax f. virginalis*), võivad haigust edasi kanda, ise seejuures haigestumata. 

Kõige haavatavam on harilik jõevähk (*Astacus astacus*), mis on Eesti ainus looduslikult esinev põline vähiliik. 

## Vähikatku avastamine, levik ja mõju
Vähikatk (Aphanomyces astaci) avastati esmakordselt 1859. aastal Itaalias ning seejärel levis haigus kiiresti üle Euroopa, jõudes 1870. aastate lõpuks Prantsusmaale, Saksamaale ja Austriasse. Haigus pärineb Põhja-Ameerikast, kust see levis Euroopasse koos immuunsete võõrliikidega, näiteks signaalvähiga (*Pacifastacus leniusculus*).

Eestis tuvastati vähikatk esmakordselt 1896. aastal Suur-Emajõe vesikonnas. 21. sajandil on haigus põhjustanud tõsiseid puhanguid looduslikes veekogudes, sealhulgas Eestis. Aastal 2006 diagnoositi haigus Saaremaal vähikasvanduses, millele järgnesid haiguspuhangud ka looduslikes veekogudes. Ulatuslikke epideemiaid on esinenud lisaks Soomes, Saksamaal, Prantsusmaal ja mitmel pool mujal Euroopas. Vähikatk on paljudes piirkondades kaasa toonud märkimisväärse vähipopulatsioonide vähenemise, kohalike liikide hukkumise ning takistanud nende taastumist looduslikes elupaikades.

## Ennetus ja tõrje
Kuna vähikatku vastu puudub tõhus ravi, on haiguse leviku piiramiseks oluline rakendada ennetusmeetmeid. Nende hulka kuuluvad võõrliikide leviku tõkestamine, kalastusvahendite nõuetekohane desinfitseerimine ning liikumise piiramine nakatunud veekogudes. Teadusuuringutes pööratakse üha enam tähelepanu ka vähikatkule vastupidavamate vähiliikide aretamisele vesiviljeluses.

## Keskkondlik ja majanduslik mõju
Vähikatku levik on oluliselt kahjustanud Eesti jõevähipopulatsioone, põhjustades nende arvukuse järsu vähenemise. Haigusel on ka laiemad ökoloogilised ja majanduslikud tagajärjed: see ohustab kohalikke liike, vähendab elurikkust ning avaldab negatiivset mõju vähikasvatustele. Invasiivsete ja haigust levitavate liikide levik suurendab riski, et kohalike vähiliikide populatsioonid võivad kaduda, mis omakorda võib häirida jõgede ja järvede ökosüsteemide tasakaalu. Vähikatk levib jätkuvalt paljudes Euroopa piirkondades ning kujutab püsivat ohtu looduslikele vähipopulatsioonidele.

## Viited
Karo kakutu pettai

**Karo kakutu pettai** (võru keeles 'karu katkutud mänd') on looduskaitsealune põlispuu, mänd Põlvamaal, Põlva vallas, Aarna külas Kähri–Koorvere tee ääres.

Männi kõrgus on 20 m, ümbermõõt 3,6 m.

## Välislingid
*
Neofüüt (botaanika)

**Neofüüt** ehk **uustulnukas** on tulnuktaim, mis on sisse toodud viimastel sajanditel – Eestis pärast 18. sajandi keskpaika. 

Neofüüdiks on Eestis näiteks väikeseõiene lemmalts, pajulehine enelas, niitjas mailane jpt.

## Vaata ka
*arheofüüt
*tulnuktaim
*võõrliik
Aianduse mõisteid

*Siin on loetletud [[aiandus]]e mõisteid.*

## A
*aed
*aednik
*aedvili
*aeraator
*ahaa
*aiakujundus
*aiakujundustarkvara
*aiakäärid
*aiamaa
*aiandus
*aianduskooperatiiv
*ajatamine
*alpinaarium
*ampelograafia
*ampeloloogia
*avamaa
*avamaaköögiviljandus

## B
*barokkaed
*bordoo vedelik

## D
*dendroaed
*dendropark

## G
*gerilja-aiandus

## H
*hekk
*hüdropoonika
*hügelkultuur

## I
*iluaed
*ilutaim
*islami aed
*istik

## J
*juurvili
*jäätmed

## K
*kahjurid
*kasurid
*kasvuhoone
*katmikköögiviljandus
*katteloor
*keskpark
*kloostriaed
*kogukonnaaed
*kompost
*komposter
*kõrgpeenar
*köögivili
*köögiviljandus
*köögiviljapeenar
*külmlava

## L
*lehepuhur
*ligistamine
*lilled
*lillemuru
*lillepott
*linnaaiandus
*loodusaed
*luuviljalised

## M
*maastikuarhitekt
*marjakultuur
*mikrovõrsed
*mullaväsimus
*muru
*muruõhutaja

## P
*pargiarhitektuur
*peenar
*pistik
*pomoloogia
*pookimine
*puukool
*puuvili
*puuviljaaed
*puuviljandus
*Pärsia aed
*püsilill

## R
*rabatt
*regulaarpark
*rippaed
*rodoloogia
*rosaarium

## S
*seeme
*seemik
*seltsilistaimed
*sibulakasvatus
*skarifitseerimine
*solitäär
*soovitussortiment
*spaleer
*sõlmaed

## T
*toidusalu
*topiaarkunst
*tüvekaitse

## U
*uduniisutus
*umbrohi

## V
*vermikompost
*vertikaalhaljastus
*vihmutus
*viljapuu
*võõrliik
*väetis
Kultuurtaim

**Kultuurtaim** on kultiveerimise tarbeks aretatud taimeliik või -sort. Sort ja kultivar on sama tähendusega mõisted.

Kultuurtaimed on Eestis näiteks kõik siin kasvatatavad teraviljad, enamik aedades kasvatatavaid marjapõõsaid, viljapuid, aedvilju ning paljud ilutaimed. 

## Vaata ka
*Kultuurtaimede loend
*Tulnuktaim

## Kirjandus
* *[http://www.actahort.org/chronica/pdf/sh_10.pdf International Code of Nomenclature for Cultivated Plants]*, oktoober 2009