open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Prillid

**Prillid** on klaasist või plastikust läätsedest ja prilliraamidest koosnev optiline seadeldis, mida hoitakse silmade ees, et korrigeerida nägemist, võimaldada näha lisainformatsiooni või kaitsta silmi.

Esimesed kantavad prillid leiutas Salvino D’Armate Itaalias aastal 1284.

Kaitseprillid kaitsevad silmi lendava prahi, liigse valguse või muu kiirguse eest. Päikeseprillid võimaldavad heledas päikesevalguses paremini näha ja võivad kaitsta silmi ultraviolettkiirguse eest. Erifunktsiooniga prillid võivad olla veel mingi informatsiooni nägemiseks (näiteks stereoskoopia). Prille võidakse kanda ka lihtsalt esteetilistel või moest mõjutatud eesmärkidel.
Prilliraamide materjalidena kasutatakse metalle, plaste, luud, puitu. Prille hoitakse prillitoosis ja puhastatakse vedelike ja lappidega. Prillide osad on prilliraamid, mis on hingede ja kruvidega ühendatud prillisangadega, mis on tagumisest otsast kõverad, et püsiksid kõrvade taga. Raamide küljes on läätsed ehk prilliklaasid. Raamid toetatakse ninale patjade abil, mis saavad loksu tõttu sääduda ninaseljaga.

## Keevitusprille

## Vaata ka

*Kontaktläätsed
*Laskmisprillid
*Liitreaalsusega prillid
*Lornjett
*Mask
*Monokkel
*Näpitsprillid
*Päikeseprillid
*Suusaprillid
*Ujumisprillid

## Viited
Georg Streitberger

**Georg Streitberger** (sündinud 26. aprillil 1981 Zell am Sees) on Austria mäesuusataja.

Streitbergi esimene võistlus maailma karikasarjas oli Bormios suurslaalomis 18. märtsil 2000, kus ta sai 24. koha. Järgmine kord võistles ta MK-võistlustel alles 2004. aasta novembris. Esimest korda jõudis ta kolme parema hulka ja seda kohe võiduga 2. märtsil 2008 Kvitfjellis ülisuurslaalomis. Teise võidu sai ta samuti ülisuurslaalomis 2010.–2011. aasta maailma karikasarja Beaver Creek etapil 4. detsembril 2010.

2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris sai ta ülisuurslaalomis 17. koha.

## Saavutused

### [[Mäesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

Georg Streitberger on osalenud (seisuga 23. jaanuar 2015) 141 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 9 korral, millest 3 korda kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

  
## Välislingid

* Georg Streitbergeri koduleht
*
Spordiorganisatsioonide loend

*Siin on loetletud spordiorganisatsioone.*

## A
Aafrika Jalgpallikonföderatsioon – AAHPERD – Aasia Jalgpalli Konföderatsioon

## C
CONCACAF – CONMEBOL

## E
Eesti Aerutamisföderatsioon – 
Eesti Allveeliit – 
Eesti Amburite Liit – 
Eesti Autospordi Liit – 
Eesti Budo Föderatsioon – 
Eesti Curlingu Liit – 
Eesti Golfi Liit – 
Eesti Indiaca Liit – 
Eesti Jahispordi Liit – 
Eesti Jahtklubide Liit – 
Eesti Jalgpalli Liit – 
Eesti Jalgratturite Liit – 
Eesti Judoliit – 
Eesti Jõutõsteliit – 
Eesti Jäähokiliit – 
Eesti Jääpalliliit – 
Eesti Kabeliit – 
Eesti Karate Föderatsioon – 
Eesti Kardiliit – 
Eesti Kergejõustikuliit – 
Eesti Kick-Boxingu Liit – 
Eesti Kirimaleühing – 
Eesti Korvpalliliit – 
Eesti Kulturismi ja Fitnessi Liit – 
Eesti Kurnimänguliit – 
Eesti Käsipalliliit – 
Eesti Laskesuusatamise Föderatsioon – 
Eesti Laskurliit – 
Eesti Lauatenniseliit – 
Eesti Lennuspordi Föderatsioon – 
Eesti Maadlusliit – 
Eesti Maleliit – 
Eesti Matkaliit – 
Eesti Moodsa Viievõistluse Liit – 
Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon – 
Eesti Olümpiakomitee – 
Eesti Orienteerumisliit – 
Eesti Petanque'i Klubide Liit – 
Eesti Piljardiliit – 
Eesti Poksiliit – 
Eesti Ragbi Liit – 
Eesti Ratsaspordi Liit – 
Eesti Rulluisuliit – 
Eesti Saalihoki Liit – 
Eesti Samboliit – 
Eesti Sõudeliit – 
Eesti Squashiföderatsioon – 
Eesti Sulgpalliliit – 
Eesti Sumoliit – 
Eesti Suusaliit – 
Eesti Taekwondo Liit – 
Eesti Taekwondo WTF Föderatsioon – 
Eesti Tantsuspordi Liit – 
Eesti Tennise Liit – 
Eesti Triatloni Liit – 
Eesti Turniiribridžiliit – 
Eesti Tõstespordi Liit – 
Eesti Uisuliit – 
Eesti Ujumisliit – 
Eesti Veemoto Liit – 
Eesti Veeremängude Liit – 
Eesti Vehklemisliit – 
Eesti Vibuliit – 
Eesti Võimlemisliit – 
Eesti Võrkpalli Liit –
Euroopa Kabekonföderatsioon

## F
FIFA – FINA – FSFI

## G
Global Association of International Sports Federations

## H
Hispaania kuninglik jalgpalliliit

## I
IAAF

## K
Kasahstani Rahvuslik Olümpiakomitee

## O
Okeaania Jalgpallikonföderatsioon

## P
Poola Olümpiakomitee

## R
Rahvusvaheline Purjespordi Föderatsioon – Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit – Rahvusvaheline Suusaföderatsioon – Rahvusvaheline Olümpiakomitee

## S
Slovaki Olümpiakomitee

## T
The Football Association

## U
UEFA – Ukraina Rahvuslik Olümpiakomitee

## V
Valgevene Vabariigi Rahvuslik Olümpiakomitee – Venemaa Olümpiakomitee

## Ü
Ülemaailmne Kabeföderatsioon

## Vaata ka
*Rahvusvahelised spordiföderatsioonid
Sportlane

**Sportlane** (ka **atleet**) on inimene, kes võistleb ühes või mitmes spordialas. Mõnikord eristatakse **elukutselisi** ja **harrastussportlasi**. Elukutselistel sportlastel on näiteks isiklik treeningukava ja kindel toitumisrežiim.

## Vaata ka
* Sportlaste loendid
Progress (täpsustus)

**[[Progress]]** on millegi edu, areng, muutuva süsteemi kindlasuunaline kvalitatiivne teisenemine (arenemine).

Progress võib tähendada ka:
*Evolutsioonibioloogias on **[[evolutsiooniline progress|progress]]** (ka aromorfoos, anagenees) organismirühma(de) evolutsiooniline kvalitatiivne edasiminek.

***[[Progress (kosmoseaparaat)|Progress]]**, Venemaa kosmoseaparaat
***"[[Progress (ansambel)|Progress]]"**, Eesti ansambel
***"[[Progress (album)|Progress]]"**, ansambli Geminice album
***[[Progress (mootorpaat)|Progress]]**, mootorpaat
***[[Progres]]** (hiljem **Progress**), Waldemar Rosenbergeri Peterburis välja antud ajakiri
***[[Vālodzes|Progress]]**, Vālodzese küla endine nimetus
Primeira Liga

**Primeira Liga** (praegune nimi sponsorite tõttu **Liga ZON Sagres**) on Portugali klubijalgpalli kõrgeim liiga. Primeira Liga asutati aastal 1934 ja praegu osaleb võistlustel 18 meeskonda.

Liiga meistriks on tulnud viis klubi ning suurem osa võitudest jaguneb kolme suurklubi Benfica, Porto ja Sportingu vahel, ühe korra on võitnud Belenenses ja Boavista.

UEFA koefitsiendi järgi oli Portugali liiga perioodil 2019–2024 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt seitsmendal kohal.
## Meeskonnad 2024–2025 hooajal

## Meistrid

## Edukamad klubid
* Lissaboni Benfica (38)
* FC Porto (30)
* Lissaboni Sporting (20)
* Belenenses (1)
* Boavista (1)

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Anne Vabarna

**Anne Vabarna** (21. (vkj 9.) detsember 1877 Võpolsova – 7. detsember 1964 Tonja) oli kirjaoskamatu setu rahvalaulik, keda on nimetatud ka lauluemaks, regivärsiliste eeposte Neio koolulaul & Suurõq sajaq ning Peko looja. 

Anne Vabarna elas Tonja külas, tema sünnipaika tähistab skulptor Elmar Rebase valmistatud mälestusmärk Võpolsova külas.

Anne Vabarna kui silmapaistva lauliku avastaja oli soome folklorist Armas Otto Väisänen rahvaluule kogumisretkel 1923. aasta suvel.

Setomaa vald annab välja Anne Vabarna nimelist omakultuuripreemiat seto pärimuskultuuri edasikandmisel tehtud silmapaistva töö eest.

## Viited

## Kirjandus
* Paulopriit Voolaine. "Setu lauluema Vabarna Anne "Peko (Pekolanõ)"". Eesti Kirjandus nr 22, 1928, lk 6-21.
* Paulopriit Voolaine. "Setu lauluema Vabarna Anne "Peko laulu" II osa". Eesti Kirjandus nr 24, 1930, lk 378-389.
* Richard Viidalepp. Anne Vabarna 1877–1964. –  Keel ja Kirjandus 1965, nr 2, lk 122–124.
* *Peko. Setu rahvuseepos*. Kuopio: Snellman-Instituutti, 1995.

## Välislingid
* Anne Vabarna
Mai Kravtsov

**Mai Kravtsov** (1. veebruar 1845 Tapurla – 18. märts 1933) oli eesti rahvalaulik. Ta oli tuntuim Kolga ranna laulik 19.-20. sajandi vahetusel.

## Mai Kravtsovi pere
Mai isa Jürg Krönvalk oli pärit pillimeeste suguvõsast Jumindalt. Mai ema suri noorelt ja Mai, õde Ann ja vend Jaan jäid ema õe Triinu kasvatada. Mai õde Ann Tootsel oli samuti rahvalaulik.

Mai Kravtsovi poeg Mart mängis viiulit ja laulis. Mail oli ka tütar Liisa.

Mai Kravtsov oli rahvalaulik Anna Paalbergi onunaine.

## Viited

## Välislingid
*Foto
1. kuusjoon

1. kuusjoon “Muutuste raamatu” 64-jast kuusjoonest on Ilm (乾 Qián).** LOOMINE.**

**QIAN** hieroglüüfi piktograafika on seotud päikese, selle tõusu ja valguskiirguse kasvuga. Samas on joontel juttu *lóng*'ist (draakon), kes on hiinlastele vihma sümbol. (Vaid viimasel joonel on juttu kõrgenevast (kõrgistuvast) draakonist, mis seostub lääneliku lohe ja põuaga.) Päike ja vihm olid põllumajandusele tuginevale Zhou kultuurile otsesteks eluloojateks. Ülaloleval, loomingu algusele kohaselt ilma raamita pildil, on näha *lóngi* koos päiksetõusuga välja(le) ilmuvat (II joon).
 
## Põhitekst
Mis juhtub kui tervikliku maalinäituse, mille taustaks on laul, asemel sattuda vaid tavalises olmemelus lugema maalide ritta pandud ja argikeelde tõlgitud pealkirjasid? Vältimaks Zhouyi tavatõlke eksitavust on vähemalt esimese kuusjoone korral toodud joonte lõikes ära selle praegune hieroglüüfika koos vormilise ülesehitusega ning lisatud ka teksti kaasaegne hiina keelne lugemine (tonaalne). (On avaldatud arvamust, et ütlused joonte numbrilisuse kohta, nagu ka põhitekstist kuusjoone nime eraldi ette toomine, on hilisem lisand.) Hieroglüüfe loetakse vanemas kirjavormis ülalt alla, liikudes veergudena paremalt vasakule. 

乾. 元、,、貞. 

用九. 見羣龍无首, 吉.

:**Qián.** Yuán xiǎng. Lì zhēn.

:**All** Qián lóng. Wù yòng.
:**2.** Jiàn lóng zài tián.
:: Lì jiàn dà rén.
:**3.** Jūn zǐ zhōng rì qián qián.
:: Xī tì ruò lì. Wú jiù.
:**4.** Huò yuè zài yuān. Wú jiù.
:**5.** Fēi lóng zài tiān. 
:: Lì jiàn dà rén.
:**Üll** Kàng lóng. Yǒu huǐ.

: **Üheksad teos**: Jiàn qún lóng wú shǒu. Jí.

## Põhiteksti tõlge

**1.**/64 **ILM** (QIAN) (Loomine) Peamises edu, soodsaks püsivus.
 
 1./6 **ALL ON ÜHEKSA** Varjunud draakon. – Ära tegutse!
 
2./6 **TEISEKS ÜHEKSA** Põllule ilmunud draakon. – Soodsaks kohtuda suure inimesega!
 
3./6 **KOLMANDAKS ÜHEKSA** Valitsev tark on päeva lõpuni väsimatult tegev. 
:::::::Õhtul on ta valvas, justkui ohus. – Laitust ei tule.
 
4./6 **NELJANDAKS ÜHEKSA** Võibolla lendutõus hüppel sügavikku. – Laitust ei tule.
 
5./6 **VIIENDAKS ÜHEKSA** Taevas lendav draakon. – Soodsaks kohtuda suure inimesega!
 
6./6 **ÜLAL ON ÜHEKSA** Kõrgenev draakon. – Tuleb kahetsus.
 

**ÜHEKSATE TEGEVUS** Välja ilmunud peata draakonite salk. 
 – Õnn!

## Kommentaare
**VI joon.** Karl Popperi sõnastatud falsifikatsioon aitab leida piire, milles juba olemasolevale tunnetusele antud vorm (V joonel) enam ei kehti. Just selle vana vormiga nende piiride ületamine toob kahetust. (Aeg on loobuda valitsemisest (V positsioon) ja tõmbuda tagasi puhtasse loomingusse (VI joon).)

## Viited

## Välislingid
* Ilma kuusjoone hieroglüüftekstt hiina Vikitekstides
*Chinas text project. 1. Qian http://ctext.org/book-of-changes/qian
* Commentaries and trans­for­mations is at the root of Chinese thought. Tr. R.Wilhelm (en, fr). 1. Qian http://wengu.tartarie.com/wg/wengu.php?l=Yijing&no=1
* Yi Jing, Oracle of the Sun Ching or (by LiSe Heyboer) 1.Qian http://www.yijing.nl/i_ching/hex_1-16/hex_e_01.htm
* R.Wilhelm 1. http://deoxy.org/iching/1; James Legge Yî King 1. http://www.sacred-texts.com/ich/ic01.htm; I Ching Plus Hexagram Notes 1. http://www.emotionaliching.com/lofting/bx111111.html
Harry Redknapp

**Henry James "Harry" Redknapp** (sündinud 2. märtsil 1947 Londonis) on endine Inglismaa jalgpallur.

Oma jalgpallurikarjääri jooksul mängis Redknapp poolkaitsjana klubides West Ham United, Bournemouth, Brentford, Seattle Sounders.

Treenerina võitis ta koos Portsmouthiga hooajal 2007–2008 FA Cupi. Aastast 2008 kuni 2012 töötas Tottenhamis ja siis kuni 2015 klubis Queens Park Rangers.

Tema juhtimisel jõudis Tottenham esmakordselt UEFA Meistrite Liiga kvalifikatsioonivooruni, pärast seda ka oma grupi esimeselt kohalt väljalangemismängudeni.

Viimati oli ta 2017. aastal Birmingham City peatreener.

Harry Redknapp on poolkaitsja Frank Lampardi onu. Redknappi poeg Jamie Redknapp oli Liverpooli asekapten ja pärast ka kapten.
Lissaboni Benfica

**Sport Lisboa e Benfica** (tuntud ka nimede **SL Benfica** ja **Lissaboni Benfica** ning lühendi **SLB** all, algselt **Grupo Sport Lisboa**) on spordiklubi, mis baseerub Lissabonis (Portugal). Klubi on enamasti tuntud tänu oma jalgpallimeeskonnale, mis mängib Portugali kõrgliigas Primeira Liga.

Jalgpalliklubi on kõige edukam Portugali klubi kodumaistel võistlustel ja see on üks Portugali jalgpalli suurest kolmikust (*Três Grandes*). Lisaks Benficale loetakse kolmikusse kuuluvaiks ka FC Porto ja Lissaboni Sporting. Lissaboni Benfica on 38-kordne Portugali meister jalgpallis, klubi on lisaks 26 korda võitnud Portugali karikavõistlused Taça de Portugal.

Peale jalgpalli klubis tegeldakse korvpalli, rulluisuhoki, saalijalgpalli, võrkpalli, käsipalli, veepalli, jalgrattasõidu ja teiste spordialadega.

9. novembril 2008 tunnustati Benficat Guinnessi rekordite raamatu poolt klubina, millel on kõige enam registreeritud liikmeid (tol ajal 160 398). 23. juuniks 2010 oli registreerinud klubis rohkem kui 218 000 liikme üle kogu maailma.

## Saavutused
**[[Primeira Liga]]**
*Võidud (38): 1935–36, 1936–37, 1937–38, 1941–42, 1942–43, 1944–45, 1949–50, 1954–55, 1956–57, 1959–60, 1960–61, 1962–63, 1963–64, 1964–65, 1966–67, 1967–68, 1968–69, 1970–71, 1971–72, 1972–73, 1974–75, 1975–76, 1976–77, 1980–81, 1982–83, 1983–84, 1986–87, 1988–89, 1990–91, 1993–94, 2004–05, 2009–10, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2018–19, 2022–2023

**[[Taça de Portugal|Campeonato de Portugal / Taça de Portugal]]**
*Võidud (26) – 1939–40, 1942–43, 1943–44, 1948–49, 1950–51, 1951–52, 1952–53, 1954–55, 1956–57, 1958–59, 1961–62, 1963–64, 1968–69, 1969–70, 1971–72, 1979–80, 1980–81, 1982–83, 1984–85, 1985–86, 1986–87, 1992–93, 1995–96, 2003–04, 2013–14, 2016–17

**[[Taça da Liga]]**
*Võidud (7) – 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2013–14, 2014–15, 2015–16

**[[Supertaça Cândido de Oliveira]]**
*Võidud (8): 1980, 1985, 1989, 2005, 2014, 2016, 2017, 2019

**[[Euroopa karikas]]**
*Võidud (2): 1960–61; 1961–62

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Utah Jazz

**Utah Jazz** on USA korvpalliklubi, mis mängib korvpalliliigas NBA. Meeskond kuulub läänekonverentsi loodedivisjoni ja peab oma kodumänge Salt Lake Citys Vivint Smart Home Arenal.

## Ajalugu
Klubi ajalugu ulatub aastasse 1974, kui asutati **New Orleans Jazz**, mis kolis pärast viit hooaega Utah'sse. Jazz oli algusaegadel üks NBA edutumaid klubisid – esimest korda jõuti väljalangemismängudeni alles 1984. aastal ehk kümme aasta pärast korvpalliklubi asutamist.

Jazzi kõige edukamad hooajad jäävad aastaisse 1984–2003, mil ligi kaks kümnendit olid meeskonna tugitaladeks mängujuht John Stockton ja suur ääremängija Karl Malone. 1997. ja 1998. aastal NBA finaali jõudnud Jazz pidi mõlemal korral tunnistama Michael Jordani ja Chicago Bullsi 4 : 2 paremust.

## Mängijad hooajal 2020/2021
*Udoka Azubuike
*Bojan Bogdanović
*Jordan Clarkson
*Mike Conley jr
*Derrick Favors
*Rudy Gobert
*Shaquille Harrison
*Elijah Hughes
*Joe Ingles
*Donovan Mitchell
*Juwan Morgan
*Georges Niang
*Royce O'Neale
*Miye Oni

## Endised tuntumad mängijad
* Pete Maravich
* Adrian Dantley
* Mark Eaton
* John Stockton
* Karl Malone
* Jeff Hornacek
* Andrei Kirilenko
* Deron Williams

## Välislingid
*Utah Jazz
Daniel Handler

**Daniel Handler** (pseudonüüm **Lemony Snicket**; sündinud 28. veebruaril 1970 San Franciscos) on Ameerika Ühendriikide kirjanik, stsenarist ja akordionimängija.

## Looming
Kolm oma romaani on ta kirjutanud kodanikunime all: "The Basic Eight", "Watch Your Mouth" ja "Adverbs". 

Aastatel 1999–2006 kirjutas ta Lemony Snicketi pseudonüümi all lastele romaanide sarja "Sari õnnetuid lugusid" ("A Series of Unfortunate Events").

## Isiklikku
Handler on abielus kunstnik Lisa Browniga, neil sündis 2003. aastal poeg Otto. Perekond elab San Franciscios.
Lemony Snicket

**Lemony Snicket** on mitmete kirjandusteoste autor ja romaanisarja "Sari õnnetuid lugusid" tegelane. Tema kohta on ilmunud fiktsionaalne autobiograafia "Lemony Snicket: The Unauthorized Autobiography".

Romaanisarja järgi tehtud filmis mängib teda Jude Law.
Mārtiņš Freimanis

**Mārtiņš Freimanis** (7. veebruar 1977 Liepāja – 27. jaanuar 2011 Riia) oli läti laulja, helilooja, laulukirjutaja ja näitleja.

2003. aastal esindas ta ansambliga F.L.Y. Eurovisiooni lauluvõistlusel Lätit lauluga "Hello From Mars". Freimanis kirjutas duetile Valters & Kaža loo "The War Is Not Over", mille duett esitas 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel ja sai finaalis 5. koha.

## Välislingid
* Gripp tappis 33-aastase Läti popstaari Delfi, 27. jaanuar 2011
Lissaboni Sporting

**Sporting Clube de Portugal** (**Sporting**, **Sporting CP**) on Portugali spordiklubi, mis on tuntud eeskätt Portugali kõrgliigas Primeira Ligas mängiva jalgpallimeeskonna järgi. 

Klubil on üle 100 000 registreeritud liikme. Lissaboni Sportingis tegeldakse jalgpalli, ujumise, käsipalli, poksi, male ja muude spordialadega.

## Jalgpallimeeskond
Lissaboni Sporting on koos FC Porto ja Lissaboni Benficaga üks kolmest suuremast jalgpalliklubist Portugalis. Sporting on 55 tiitlivõistluste võiduga edukuselt kolmas jalgpalliklubi Portugalis.

### Praegune koosseis
*Seisuga 8. veebruar 2025*

### Saavutused
*Primeira Liga
****Võitja** (21): 1940–41, 1943–44, 1946–47, 1947–48, 1948–49, 1950–51, 1951–52, 1952–53, 1953–54, 1957–58, 1961–62, 1965–66, 1969–70, 1973–74, 1979–80, 1981–82, 1999–2000, 2001–02, 2020–21, 2023/24, 2024/25
*Taça de Portugal
****Võitja** (17): 1940–41, 1944–45, 1945–46, 1947–48, 1953–54, 1962–63, 1970–71, 1972–73, 1973–74, 1977–78, 1981–82, 1994–95, 2001–02, 2006–07, 2007–08, 2014–15, 2018–19
*Taça da Liga
****Võitja** (4): 2017–18, 2018–19, 2020–21, 2021–22
*Supertaça Cândido de Oliveira
****Võitja** (9): 1982, 1987, 1995, 2000, 2002, 2007, 2008, 2015, 2021
*Campeonato de Portugal
****Võitja** (4): 1922–23, 1933–34, 1935–36, 1937–38
*Euroopa karikavõitjate karikas
****Võitja** (1): 1963–64
*UEFA Intertoto karikas
****Võitja** (1): 1967–68

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Ba (jumalanna)

**Ba** on hiina mütoloogias põuajumalanna, müütilise keisri Huangdi tütar.

Elementide lahingu ajal käskis Huangdi teda ähvardava kaotuse tõttu rünnata Chi Yu vägesid lämbe palavusega. See hävitas Chi Yu vaprad sõdalased peaaegu täielikult. Ba kaotas selle tagajärjel taevasse tõusmise väe ning pidi jääma maa peale elama.
Puuvili

**Puuvili** on toiduks tarvitatav viljapuu vili.

## Tuntumad puuviljad ja neid kandvad viljapuud

*Aiva ehk küdoonia – harilik küdoonia (*Cydonia oblonga*)
*Alõtša – haraline ploomipuu (*Prunus cerasifera*)
*Apelsin – apelsinipuu (*Citrus × sinensis*)
*Aprikoos – aprikoosipuu (*Prunus armeniaca*)
*Avokaado – ameerika pirnloorber (*Persea americana*)
*Bilimbi – bilimbi-averroa (*Averrhoa bilimbe*)
*Dattel – datlipalm (*Phoenix dactylifera*)
*Granaatõun – harilik granaadipuu (*Punica granatum*)
*Greip – greibipuu (*Citrus × paradisi*)
*Guajaav – harilik guajaavipuu (*Psidium guajavi*)
*Hurmaa – idadiospüür ehk kakidiospüür ehk kakiploomipuu (*Diospyros kaki*)
*Kiivi – kiivi-aktiniidia (*Actinidia deliciosa*)
*Kirss
**Hapukirss – hapu kirsipuu ehk harilik kirsipuu (*Prunus cerasus*)
***Murel – murelipuu (*Prunus cerasus* var. *austera*), hapu kirsipuu teisend
**Maguskirss – magus kirsipuu (*Prunus avium*)
*Karamboola ehk tähtvili – karamboola-averroa (*Averrhoa carambola*) 
*Klementiin – harilik mandariinipuu sort 'Clementine'
*Kreek – kreegipuu (*Prunus domestica* var. *insititia*)
*Laim
**Hapulaim – hapu laimipuu ehk limonellipuu (*Citrus aurantiifolia*)
**Maguslaim – magus laimipuu ehk limetipuu (*Citrus limetta*)
*Litši – hiina litšipuu (*Litchi chinensis*)
*Mandariin – harilik mandariinipuu (*Citrus reticulata*)
*Mango – india mangopuu (*Mangifera indica*)
*Mangostan – mangostanipuu ehk harilik gartsiinia (*Garcinia mangostana*)
  
*Nektariin – nektariinipuu (*Prunus persica var. nucipersica*)
*Oliiv – harilik õlipuu ehk euroopa õlipuu (*Olea europaea*)
*Papaia – harilik papaia (*Carica papaya*)
*Persimon – diospüür (*Diospyros* ssp)
*Pirn – aed-pirnipuu (*Pyrus communis*) või teised pirnipuu liigid
*Ploom – harilik ploomipuu *(Prunus domestica)*
*Pomel ehk pompelmuus – pomelipuu (*Citrus maxima*)
*Sidrun – harilik sidrunipuu (*Citrus limon*)
*Sviiti – sviitipuu (*Citrus × paradisi* 'Oroblanco') 
*Viigimari ehk viik – harilik viigipuu (*Ficus carica*)
*Viinamari – viinapuu (*Vitis* ssp)
*Virsik – harilik virsikupuu (*Prunus persica*)
**Lamevirsik – lame virsikupuu (*Prunus persica* f. *compressa*)
*Õun – aed-õunapuu (*Malus domestica*)

Sageli puuviljadeks peetavad banaanid ja ananassid on tegelikult rohttaimede viljad.

## Tuntumate puuviljade tootmine maailmas

## Vaata ka

*Puuviljade loend
*Puuviljaaed

## Viited
2011. aasta Eesti Muusikaauhinnad

**2011. aasta Eesti Muusikaauhinnad** (*A. Le Coq Live Eesti Muusikaauhinnad 2011*) oli 13. galakontsert, kus Eesti Fonogrammitootjate Ühing jagas iga-aastaseid Eesti Muusikaauhindu. Tunnustuse osaliseks said need Eesti muusikud, kellel oli 2010 aasta jooksul ilmunud album. Üritus toimus 17. veebruaril 2011 Nokia kontserdimajas.
Laval esinesid Ott Lepland, Lenna, Koit Toome, The Sun, Ultima Thule jt. Esmakordselt astus külalisesinejana eesti publiku ette skandinaavia juhtivamaid rokkbände Sunrise Avenue, kelle hittsingel «Fairytale Gone Bad» oli paari aasta eest paljude Euroopa raadiote edetabelite tipus.. 
Kontserdi otseülekande tegi TV3.

Žüriisse kuulus 149 inimest. Auhinnad jagati välja 14. kategoorias. Kokku anti žüriile hinnata 124 eelmise aasta jooksul ilmunud albumit ning 87 muusikavideot. Auhindade 15. kategooria – Panus Eesti Muusikasse võitja, selgus muusikaauhindade taga seisva Eesti Fonogrammitootjate Ühingu liikmete otsusega, mis kuulutati välja auhinnatseremoonial.

Õhtujuhtideks olid lauljad Tanel Padar ja Maarja-Liis Ilus.

## Esinejad
*Liisi Koikson: "Üksinda"
*Koit Toome: "Mälestused"/"Nädalalõpp"
*Zetod: "Lätsi sanna"
*Metsatöll: "Nüüd tulge, mu kaimud"
*Ultima Thule: "Varavalmik"
*Ott Lepland: "Otsides ma pean su jälle leidma" / "Läbi öise Tallinna"
*Lenna Kuurmaa: "Maailm ei keerle"
*Sunrise Avenue: "Fairytale Gone Bad"/"Hollywood Hills"
*Singer Vinger: "Läbi elu"
*Tanel Padar & The Sun: "Valguskiirus"

## Nominendid
Võitjad on loetletud esimesena ning **paksus** kirjas. 

Enim figureerivad nominatsioonides Lenna (viies kategoorias), Koit Toome ja Orelipoiss (mõlemad neljas).

## Viited

## Välislingid
* Eesti Muusikaauhinnad 2011
Vääristubakas

**Vääristubakas** ehk **virgiinia tubakas** ehk **türgi tubakas** ehk **tubakas** (*Nicotiana tabacum*) on maavitsaliste sugukonna tubaka perekonda kuuluv mitmeaastaste rohttaimede liik. 

## Droogina

Droogina kasutatakse kuivatatud tubaka lehti (*Nicotianae folium*). 

Tubakat on, koos neuroleptikumidega, kasutatud närvisüsteemihäiretega laste ravimisel. 

Raviannustes tõstab tubakas mao limaskesta sekretoorset aktiivsust ja tõstab vererõhku.

Tubakas võeti ametliku ravimina Briti farmakopöasse 1885.aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Sölden

**Sölden** on asula Austrias Tirooli liidumaal, Söldeni valla keskus. 

See paikneb 1368 m kõrgusel merepinnast. 

2011. aastal elas seal 2378 inimest.

Seal tegutseb talispordikeskus, kus korraldatakse igal aastal maailma karikasarja etappe mäesuusatamises.
Liina Raud

**Liina Raud** (varem **Liina Vahter**; sündinud 18. mail 1988) on eesti näitleja ja juuksur.

## Haridustee
Ta kasvas üles Türil ja lõpetas Türi Gümnaasiumi. Sealhulgas õppis ühe õppeaasta (2005–2006) vahetusõpilasena Taanis Kopenhaageni avatud gümnaasiumis ja aastatel 2006–2007 oli Türi Gümnaasiumi õpilasesinduse president. 

2010. aastal lõpetas ta Tallinna Tööstushariduskeskuse juuksuri erialal ja töötas Tallinnas Fahle ilusalongis. 

Sama aasta 2010. aasta detsembris võitis ta koos Mairold Millertiga telesaate "Tantsud tähtedega". 

2023 Detsembris lõpetas Liina Columbia College Chicago ning pälvis Magna cum Laude aukirja.  

## Poliitika
Detsembris 2010 astus ta Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda ning kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel Harju- ja Raplamaal. Ta sai 512 häält. 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas 1072 häält, millega valituks ei osutunud. 2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Liina Raud SDE nimekirjas Järva- ja Viljandimaal.

Maist 2011 kuni maini 2013 oli Raud MTÜ Noored Sotsiaaldemokraadid asepresident.

## Näitlejana telesarjades
* 2010–2011 "Elu keset linna" – Eeva
* 2012–2013 "Ühikarotid" – Viktoria "Vika"

## Isiklikku
2013. märtsis abiellus Liina Vahter muusiku ja ajakirjaniku Mihkel Rauaga. Neil on tütar Mirjam ja poeg Joosep. Pere kolis Ameerikasse 2016. aasta lõpus. Paari kooselu sai läbi 2021. aasta novembris. Liina Raud jäi lastega elama Chicagosse, ta töötab 2022. aasta seisuga juuksurina ja õpib Columbia kolledžis fotograafiat. 2023 lõpetas ta Columbia College Chicago BA in Photography Magna cum Laude aukirjaga.  2024 aasta alguses lõi Liina Chicagos kunstigalerii Raud Fine Art Gallery ning töötab fotograafina. 

## Viited
Levi (Soome)

**Levitunturi** (lühendatult **Levi**) on tundur ja suusakeskus Soomes Kittilä vallas.

Levi on Soome suurim suusakeskus. Kõrgus on 531 m merepinnast. 

Suusakeskuse tegevus toimub põhiliselt talvel. Levil tegutseb Soome suurim suusakool. Levil on ka kaks Soome kolmest gondeltõstukist. 

Levil korraldatakse igal aastal mäesuusatamise maailma karikasarja etappe slaalomis. 

## Välislingid
*Levi koduleht
*Ski.fi
Maria Pietilä-Holmner

**Maria Pietilä-Holmner** (sündinud 25. juulil 1986 Uumajas) on Rootsi mäesuusataja, kelle suurim saavutus on suurslaalomis saadud hõbemedal 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Åres. Maria Pietilä-Holmnerit treenib tema soomlasest isa Tom Pietilä, kes on endine jäähokimängija.

Pietilä-Holmner sai 2005. aasta MM-il Santa Caterinas slaalomis 13. ja suurslaalomis 16. koha. 2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos tuli ta suurslaalomis 10. ja slaalomis 21. kohalee. Samal talvel võitis ta slaalomis juunioride maailmameistrivõistlustel kuldmedali.

2007. aasta maailmameistrivõistlustel Åres sai Pietilä-Holmner suurslaalomis hõbemedali suurslaalomis Nicole Hospi järel. 2009. aasta MM-il Val-d'Isères oli ta suurslaalomis kaheksas ja 2010. aasta OM-il Vancouveris slaalomis neljas.

Pietilä-Holmner võistles esimest korda maailma karikasarjas 26. oktoobril 2002 Söldenis suurslaalomis. Kolme parema hulka jõudis ta esimest korda 15. novembril 2008 Levis slaalomis, kui sai 2. koha. 2010.–2011. aasta maailma karikasarja Aspeni etapil 28. novembril 2010 jõudis ta esimest korda poodiumile, kui võitis slaalomi.  

## Saavutused

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2007  Åres
**  hõbemedal suurslaalomis
* 2011  Garmisch-Partenkirchenis 
**  pronksmedal slaalomis
**  pronksmedal võistkonnavõistluses
* 2013  Schladmingis
**  pronksmedal võistkonnavõistluses
* 2015  Beaver Creekis
**  hõbemedal võistkonnavõistluses

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2006  Mont Sainte-Anne'is
** **juunioride maailmameister** slaalomis 

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Maria Pietilä-Holmner on startinud maailma karikasarja etappidel 171 korral (seisuga 24. jaanuar 2015). Poodiumile on ta jõudnud 9 korral, millest 3 korda on ta olnud kõige kõrgemal astmel.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

   
     
## Välislingid

*
Söldeni vald

**Sölden** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas Ötztali orus.

1. jaanuaril 2016 elas seal 3199 inimest. Valla pindala on 466,9 km², millest 146 km² on kaetud liustikega, 321 km² mägede, alpiaasade ja metsadega ning vaid umbes 1 km² on asustatud. Valla keskus Sölden on talispordikeskus. Vald on pindalalt suurim riigis.

## Loodus
Kõrgeim tipp on Wildspitze (3768 m), mis on Großglockneri järel kõrguselt teine mägi Austrias.

## Transport
Ötztali liustikumaantee on kõrguselt teine sillutatud tee Euroopas. See on ligipääsutee Söldenist Rettenbachi liustikule ja Tiefenbachferneri liustikele Ötztali Alpides.

## Ajalugu

Tänapäeva Söldeni lähedalt leitud algelised tööriistad annavad aimu, et piirkond on olnud asustatud tuhandeid aastaid. Ötzi, kuulus hästisäilinud muumia mehest, kes elas aastatel 3400–3100 eKr, leiti Ötztali Alpidest Söldeni lähedalt. Tänapäeval tuntud Sölden kasvas välja 20 ehitisest 13. sajandil. Üks nendest ehitistest, mis on siiani alles, on Berghof. Ehitist Berghofi paigas on esmamainitud 1370. aastal. 1588. aastal on Berghofi loetletud St. Petersbergi lossi ürikus kui üht algset talukohta. Maja kasutatakse nüüd külaliste majutamiseks.


Berghof Soelden Oetztal.png|Postkaart Söldenist Berghofiga (u 1920)
Berghof soelden 2016.jpg|Berghof, algne talu


## Turism

Rahvaarvu paisutavad turistid, kellest 15 000 on võimalik majutada. Turistide ööbimistega üle 2 miljoni aastas on vald Austria turismisihtkohana Viini ja Salzburgi järel alles kolmas. Sölden on kaotanud natuke oma endisest väikeküla võlust, kuid viimastel aastatel on paranenud muud vaatamisväärsused. Hochsöldenis (2090 m kõrgusel) on viis neljatärnihotelli.

### Suusakeskus

Sölden on ka populaarne suusakeskus ja võõrustab korrapäraselt hooaegade esimesi maailma karikasarja etappe; suurslaalom nii meestele kui ka naistele on tavaliselt kavandatud oktoobri lõpuks Rettenbachi liustikule.

* Kõrgus: 1350 m (Söldeni küla) – 3250 m
* Tõstukeid: 33
* Maapind: 146 km kokku – (62 km punane, 51 km sinine, 27 km must, 6 km suusarada).

## Viited

## Välislingid

* Soelden.com – ametlik turismisait
* Ski-Austria – Soelden Skiing
* soelden.tirol.gv.at
GAZ-61

**GAZ-61** oli Nõukogude Liidus Gorki autotehases toodetud auto.

Liiga keerulist ja ebarahuldava läbivusega GAZ-M21 asendama mõeldud sõiduki konstrueeris Vitali Gratšov. Autot demonstreeriti 1938. aastal, kuid tootmine algas alles 1940. Auto valmistamiseks asetati GAZ-M2 kere neljarattaveoga veermikule. GAZ-61 suutis üles ronida kuni 38-kraadistest kallakutest ja läbida 78 cm sügavusi veetakistusi. 

Auto esimest mudelit toodeti aastatel 1940–1941. See oli viieistmeline nelja uksega faeton. Mootor oli 3,485-liitrine kuuesilindriline ja võimsusega 63 kW (85 hj). Maksimaalne kiirus oli 100 km/h.

Modifikatsiooni GAZ-61-73 hakati tootma 1941. aastal. See oli viieistmeline nelja uksega sedaan. Mootor jäi samaks, kuid maksimaalne kiirus kasvas 107 kilomeetrini tunnis. See oli maailma esimene neljarattaveoga täielikult suletud kabiiniga sedaan.

1941. aasta lõpul hakati tootma kerget suurtükivedukit GAZ-61-417. See komplekteeriti juba tehases 57-millimeetrise tankitõrjesuurtükiga, mis asus eeskärul, ja saadeti kohe Moskva lahingusse. Niimoodi loodi kiire ja manööverdamisvõimeline tankihävitaja ning ainuüksi väike tootmise maht ei võimaldanud nendel autodel oma võimeid täiel määral näidata. Vedukite tootmine lõpetati 1942, kui kuuesilindrilised mootorid ja mõned kasti detailid otsa lõppesid.

Kokku toodeti 238 autot GAZ-61, neist 6 faetonit GAZ-61-40, 194 sedaani GAZ-61-73, 2 pikapit GAZ-61-415 ja 36 vedukit GAZ-61-417.

Paljud Punaarmee staapide kõrgemad komandörid kasutasid seda autot. Nende hulka kuulusid Konstantin Rokossovski, Georgi Žukov ja Ivan Konev. Nad hindasid GAZ-61 suurt kiirust maastikul, vähenõudlikkust ja töökindlust.

Värvilt oli GAZ-61 must, sinine või roheline (4BO). Autod olid varustatud tüüpiliste maastikurehvidega. 

GAZ-61 väljatöötamisel saadud oskusteavet ja detaile (esisilda ja jaotuskasti) kasutati järgmise maasturi, aastatel 1941–1942 toodetud GAZ-64 juures.

## Välislingid

* GAZ-61 oldrussiancars.com
* GAZ-61-73
* GAZ-61-73, 4x4, Staff Car
Reaalmažoor

**Noorteorkester Reaalmažoor** oli õpilastest koosnev orkester, mis tegutses aastatel 2007–2017. Orkestri asutasid Edmar Tuul ja Rasmus Puur.

Algsest 18-liikmelisest Tallinna Reaalkooli õpilastel põhinevast orkestrist kasvas enam kui 40-liikmeline orkester, kus lisaks harjumuspärasele koosseisule oli kaasatud ka bänd. Orkestris jõudis selle aja jooksul mängida ligi 115 noort muusikut ja repertuaaris oli üle 180 teose. Ülesastumisi oli ligemale poolsada, esineti alates Eesti suurimatest kontserdimajadest kuni Põhuteatri ja Suure Munamäeni. 

Reaalmažoor tegi tihedat koostööd maestro Erki Pehki ja Mihhail Gertsiga (Rahvusooper Estonia), kes andsid suure panuse orkestri püsimajäämisse ja arengusse. Orkestrile on kirjutanud kaks kontserdietendust ("Pühapäevakontsert", "Kuuekümnendatesse ja tagasi") kirjanik Wimberg (Jaak Urmet).

Kollektiiv on esinenud koos enam kui 30 eesti artistiga, sh Nele-Liis Vaiksoo, Meribel Müürsepa, Kelli Uustani, Hanna-Liina Võsa, Ele Millistferi, Kaire Vilgatsi, Liisi Koiksoni, Hannaliisa Uusma, Evelin Võigemasti, Marta Laane, Sandra Uusbergi, Birgit Õigemeele, Tõnis Mägi, Mikk Saare, Lauri Liivi, Sepo Seemani, Märt Avandi, Andero Ermeli, Priit Võigemasti, Uku Uusbergi, Jarek Kasari ehk Chalice'i, Rolf Roosalu ja paljude teistega.
Jörn Rüsen

**Jörn Rüsen** (sündinud 19. oktoobril 1938 Duisburgis) on saksa ajaloolane ja kultuuriteoreetik.

Rüsen õppis Kölni ülikoolis ajalugu, filosoofiat, kirjandusteadust ja pedagoogikat. Aastatel 1974–1996 oli ta mitme Saksamaa ülikooli õppejõud, seejärel Witten/Herdecke ülikooli üldajaloo ja ajalookultuuri professor kuni emeriteerumiseni 2009. aastal.

Aastatel 1997–2007 oli Rüsen Kultuuriteaduste Instituudi (*Kulturwissenschaftliches Institut*) president. Alates 2004. aastast on ta Kultuuriteaduste Sihtasutuse (*Stiftung für Kulturwissenschaften*) esinduse eesistuja. Aastatel 2007–2009 oli ta projekti "Humanism globaliseerumisajastul – kultuuridevaheline dialoog kultuuri, inimlikkuse ja väärtuste üle" ("Der Humanismus in der Epoche der Globalisierung – Ein interkultureller Dialog über Kultur, Menschheit und Werte") juhataja.

Rüseni teaduslikku huvi on eelkõige pälvinud ajalooteooria ja kunstiajaloo teoreetiline pool, samuti ajaloo esitamine nii muuseumides kui ka massimeedias. Kõige enam on ta uurinud 20. sajandi ajalooteooriat. Rüsen uurib ka selliseid tänapäeval aktuaalseid ja vastuolulisi mõisteid nagu progress ja globaliseerumine.

2011. aasta alguses külastas Jörn Rüsen Eestit.

## Välislingid
*Jörn Rüsen Esseni Kultuuriteadusliku Instituudi lehel
Jauram

**Jauram** (ka: *umba, sokupill, soku-loku*) on muusikariist (idiofon), ühtlasi eesti rahvapill. 

## Kirjeldus
Jauram võeti Lääne-Euroopa eeskujul Eestis rütmipillina kasutusele 20. sajandi alguses. 

Sirgele või paindes kepile tõmmati pingutatud traat, mille külge kinnitati kõrinatega karp. Kepi küljes olid veel tärisevad metallkettad ja kelluke või kuljus. Mängides löödi keppi vastu maad ja tõmmati hambulise puumõõgaga üle traadi. Jauram oli pulmades naljapill ning jõulude aeg santide ja naljameeste mänguriist. 

Tänapäeval kasutatakse seda külakapellides ja rahvapilliorkestrites.

## Viited

## Välislingid
*Jaurami valmistamine kodustest vahenditest
Gavrilov-Jam

**Gavrilov-Jam** on linn Venemaal Jaroslavli oblastis, Gavrilov-Jami rajooni keskus. Asub Volga lisajõe Kotorosli kaldal.

Linnas on masinaehitustehas ja linatoodete tehas.

## Viited

## Välislingid
*Munitsipaalrajooni koduleht
Veiko Tali

**Veiko Tali** (sündinud 20. mail 1960) on Eesti riigiametnik. 

Ta on lõpetanud 1978. aastal Keila 1. Keskkooli ja 1983. aastal Moskva Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. 

Aastal 1993 sai temast rahandusministeeriumi omandireformi osakonna juhataja. Aastatel 1997–2000 oli ta omandireformi ja väärtpaberituru osakonna juhataja ning 2000–2004 finantsteenuste osakonna juhataja. 

2004–2005 oli Veiko Tali finants- ja maksupoliitika asekantsleri kohusetäitja ning seejärel finantspoliitika asekantsler. Alates 2008. aastast töötas ta finants- ja maksupoliitika asekantslerina. 

27. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2020 oli ta rahandusministeeriumi kantsler. 

3. novembril 2020 kinnitas Eesti Panga nõukogu Veiko Tali Eesti Panga asepresidendiks, kellena ta alustas tööd 1. jaanuaril 2021. Tema ametiaeg lõpeb 31. detsembril 2025.

## Tunnustus
*2002 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited
Etkloorvünool

**Etkloorvünool** ehk **etkloorvinool** ehk **etkloorvinüül** ehk **1-kloro-3-etüül-1-penteen-4-üül-3-ool** ehk **1-kloro-3-etüülpent-1-een-4-üün-3-ool** (**Placidyl**, **Arvynol**) on lühiajalise uinutina kasutatud keemiline aine. 

See on sedatiivne aine, kesknärvisüsteemi depressant ja lihaste lõdvestaja.

Tänapäeval on see enamasti ravimina kasutuselt kadunud, sest on leitud paremaid ravimeid. Võib tekitada sõltuvust ja võõrutusnähte. Seda kasutatakse mõnel pool veel juhtudel, kui teised ravimid ei sobi; manustatakse suu kaudu või süstitakse.
Danilov

**Danilov** (vene *Данилов*) on linn Venemaal Jaroslavli oblastis, Danilovi rajooni keskus. 

Asulat on esmamainitud 15. sajandil, linn alates 1777. aastast.
Sfax

**Sfax** (araabia keeles صفاقس‎ *Şafāqis*) on linn Tuneesias, Sfaxi kubernerkonna halduskeskus.

Sfax asub Tuneesia idarannikul, 270 km Tunisest kagus. Linna geograafilised koordinaadid on .

Linnas elas 2004. aastal 265 131 inimest. Ta on Tuneesia suuruselt teine linn.

Sfax on tööstus- ja kaubanduskeskus ning sadamalinn. Tegeldakse muu hulgas fosfaatide ja oliiviõli tootmise ning kalandusega.

Linnas asub Sfaxi ülikool.

## Välislingid
Proflaviin

**Proflaviin** ehk **diaminoakridiin** ehk **3,6-diaminoakridiin** ehk **akridiin-3,6-diamiin** on akridiinvärvide hulka kuuluv keemiline aine, akriflaviini derivaat, millel on desinfitseeriv bakteriostaatiline toime paljude grampositiivsete bakterite vastu.

Ta moodustab punakaspruunid vees lahustuvad kristallid.  

Teda on kasutatud dihüdrokloriidi (akridiin-3,6-diamiindihüdrokloriid) või hemisulfaadi kujul  toopilise antiseptikumina. Teise maailmasõja ajal kasutati seda haavade ravimisel. Mõju oli kiirem kui antibiootikumidel, ning erinevalt viimastest ei nõrgestanud ta immuunsüsteemi. Praegu aga eelistatakse antibiootikume, sest proflaviinil on leitud mutageenne toime: ta interkaleerub nukleiinhapete aluspaaride vahele.
Sfaxi ülikool

**Sfaxi ülikool** (araabia keeles جامعة صفاقس) on ülikool Tuneesias Sfaxis.

Ülikool asutati aastal 1986. Sellel on 20 teaduskonda ja instituuti. 

Ülikoolis õpib üle 40 000 üliõpilase.

## Välislingid
* Koduleht
7-dehüdrokolesterool

**7-dehüdrokolesterool** ehk **desmosterool** on steroolide hulka kuuluv kristalliline keemiline aine, mis on vereseerumis kolesterooli prekursoriks ja millest nahas ultraviolettkiirguse toimel sünteesitakse D<sub>3</sub>-vitamiini.

Tema molaarmass on 384.638 g/mol ja molekulvalem on C27H44O.
Sfaxi kubernerkond

**Sfaxi kubernerkond** (araabia keeles ولاية صفاقس *Wilāyat Şafāqis*) on 1. järgu haldusüksus Tuneesias.

Sfaxi kubernerkond piirneb idas Vahemerega, põhjas Al-Mahdīyah', loodes Al-Qayrawāni, läänes Sīdī Bū Zaydi ja lõunas Qābisi kubernerkonnaga. Kubernerkonda kuuluvad Qarqanah' saared.

Kubernerkonna pindala on 7545 km², elanike arv aastal 2009 oli 917 400. Sfax on Tunise kubernerkonna järel Tuneesia elanike arvult teine kubernerkond.

Sfaxi kubernerkonna halduskeskus on Sfax.

Kubernerkond jaguneb 16 ringkonnaks.

Piirkonnas toodetakse umbes 40 protsenti Tuneesia oliiviõlist ja 30 protsenti mandlitest. Misqaris toodetakse 1,18 miljonit tonni maagaasi aastas.
Amoksitsilliin

**Amoksitsilliin** on antibiootikumina kasutatav keemiline aine. Teda kasutatakse paljude grampositiivsete ja gramnegatiivsete bakterite vastu, muu hulgas gonorröa raviks ja profülaktika mõttes ka hamba väljatõmbamisele järgneda võiva põletiku vältimiseks. 

Ta kuulub beetalaktaamantibiootikumide hulka.

Amoksitsilliin on poolsünteetiline penitsilliin, mida saadakse 6 APA tuumast (6 amino-penitsilliin happest).

## Vaata ka
*Helicobacter pylori infektsioon
*Penitsilliiniallergia

## Viited

## Kirjandus
* Pakendi infoleht: teave kasutajale
Elueerimine

**Elueerimine** on keemias kasutatav protseduur, mille korral rakendatakse täidiskolonnis toimuvaid sorptsiooni ja desorptsiooni protsesse kasutades eluendi (gaas, vedelik) kolonni täidisest läbivoolutamist. Eesmärgiks võib olla ainete puhastamine või kuivatamine (adsorptsiooni- ja absorptsioonikolonnis), ainete segu lahutamine (kromatograafilises kolonnis) või kolonni täidise regenereerimine.

**Eluent** on gaas või vedelik (vesi, vesilahus, solvent, solventide segu), mis kannab keemilised ained läbi kolonni, seejuures toimuvad molekulide sorptsiooni ja desorptsiooni aktid.

**Eluaat** on täidiskolonni läbinud eluent koos elueerunud ainetega, mille komponentide sisaldus ajas reeglina muutub.

Kromatograafias on elueerimine ainete segu eluendi vooluga läbi kromatograafilise kolonni voolutamine, kusjuures kolonni lõpus väljuvad teatud ajalises järjestuses üksikud komponendid (või fraktsioonid) koos eluendiga. Segu komponentide spetsiifilise sorptsiooni ja desorptsiooni tulemusena toimub nende jaotumine kolonni täidise ja liikuva faasi vahel vastavalt jaotuskoefitsientidele ning nende aktide paljude korduste tagajärjel komponendid liiguvad edasi erinevate kiirustega. Kõrgsurve vedelikukromatograafias, kolonnkromatograafias ja planaarkromatograafias on eluent solvent või solventide segu. Gaasikromatograafias on eluendiks kandegaas. Elueerimise protsessi iseloomustab elueerimise aeg , see on aeg proovi (analüütide) kolonni sisenemisest kuni väljumiseni. 

## Vaata ka
*Kromatograafia
*Täidiskolonn
*Kolonnkromatograafia
*Sorptsioon
Aiva

**Aiva** ehk **küdoonia** on hariliku küdoonia (*Cydonia oblonga*) vili. 

Sõna "marmelaad" on tuletatud portugalikeelsest sõnast *marmelo*, mis tähistab küdooniat.

## Kirjeldus
Aiva meenutab välimuselt pirni (*C. oblonga* var. *pyriformis* puhul, kuid leidub ka õunakujulise viljaga sorte, *C. oblonga* var. *maliformis*) ning muutub küpsedes rohelisest kollaseks. Seest on selle viljaliha helebeež, kuid pruunistub õhuhapnikuga kokku puutudes üsna kiiresti. Viljalihal on tugev meeldiv aroom, see on enamasti kõva, pektiini- ja paljudel sortidel tanniinirikas, mis muudab selle värskelt söömiseks ebasobivaks, kuid leidub ka pehmemaid ja väiksema tanniinisisaldusega sorte (nt 'Portugal', 'Orange', 'Aromatnaja' ja 'Kuganskaja'), mille viljad on eriti soojema kliimaga piirkondades valmides pirnisarnase tekstuuriga ja värskelt söödavad. Jahedama kliimaga piirkondades saab küdoonia vilju pärast koristamist lasta järelvalmida ja süüa vilju siis, kui need on muutunud pehmemaks.

Küdoonia viljad kaaluvad olenevalt sordist 250–750 grammi või isegi kuni üks kilogramm. Vilja keskel on õunaseemne kujuga seemned, mida on seemnekambrites enamasti palju arvukamalt kui õunas. Küdooniad on rikkad kiudainete, kaaliumi, foolhappe ning C- ja A-vitamiini poolest. Küdoonia sisaldab rohkem C-vitamiini kui õun.

## Kasvatamine
Küdooniat kasvatatakse viljapuuna, aga  oma atraktiivsete suurte kahvaturoosade õite ja muude dekoratiivsete omaduste tõttu sageli ka ilupuuna aedades ja haljastuses. 
Küdoonia on populaarne Türgis, Hiinas, Usbekistanis, Iraanis, Marokos, Azerbaidžanis ja Argentinas. Maailmas toodeti 2022. aastal ligi 700 000 tonni küdoonia vilju, millest peaaegu 200 000 tonni toodeti Türgis ja umbes 100 000 tonni nii Hiinas, Usbekistanis kui ka Iraanis. Euroopa Liidus toodeti 2024. aastal umbes 34 000 tonni küdooniavilju, suurimad tootjad olid Hispaania, Rumeenia ja Portugal, kes kolmekesi koos andsid ligi 2/3 Euroopa Liidu kogutoodangust. Kuid veel kuni 1980. aastate lõpuni oli Euroopa Liit maailma suurim küdooniakasvataja, tootes aastas enamasti üle 100 000 tonni küdooniavilju. 

## Kasutamine

Küdooniaid hinnatakse nende intensiivse aroomi, maitse ja hapukuse pärast. Enamiku küdooniasortide viljad on aga liiga kõvad ja hapukad, et neid toorelt süüa. Neid saab keeta või röstida ning kasutada keediste, marmelaadide, kompottide, siirupite ja veinide valmistamiseks. Küdoonia viljahooaeg algab septembris, mil turgudele jõuavad värsked viljad Lähis-Idast, Türgist, Armeeniast ja Gruusiast. Vilju ostes tasuks eelistada hästi arenenud, tihkeid, erkkollaseid vilju.

Inimesed on omistanud küdooniatele tervendavat jõudu (ravimina nii palaviku ja köha kui ka seedetrakti probleemide korral). 

## Viited
Alõtša

**Alõtša** on haralise ploomipuu (*Prunus cerasifera*) vili. Lääne-Euroopas tuntakse kultuuris kasvatatavat alõtšat mürobalaani nimetusega.  

Tema suureviljalisi sorte kasvatatakse omaette puuviljakultuurina ka Ukrainas ja Venemaal. 

Alõtša on ploomist veidi väiksem luuvili. Värvuselt võib see olla kollane või punane, harva ka tumelilla. Maitselt on alõtša hapum kui ploom. Vili sobib hästi keediste valmistamiseks ja küpsetistesse.
Küdoonia

**Küdoonia** (*Cydonia*) on taimeperekond roosõieliste sugukonnast, mille ainsaks liigiks on **harilik küdoonia** (*Cydonia oblonga*).

Harilik küdoonia on 5–8 meetri kõrgune heitlehine puu, mis kannab õunte ja pirnidega sarnaseid õunvilju. Pirnikujulisi kollaseid 7–12 cm pikki ja 6–9 cm läbimõõduga vilju kutsutakse aivadeks.

Hariliku küdoonia looduslik levila on Edela-Aasia ja Kaukaasia.


Pilt:Quittenbaum cydonia oblonga.jpg|Hariliku küdoonia puu
Pilt:Cydonia-oblonga-flower 2.JPG|Hariliku küdoonia õis
Pilt:Birne Quitte.jpg|Toores aiva


## Vaata ka
* Ebaküdoonia

## Välislingid
*
María Mercader

**María Mercader** (täisnimi **María de la Asunción Mercader Forcada**; 6. märts 1918 Barcelona – 26. jaanuar 2011 Rooma) oli hispaania filminäitleja.

Aastatel 1923–1992 mängis ta 40 filmis.

## Isiklikku
Ta oli abielus itaalia näitleja ja lavastaja Vittorio De Sicaga. Nende pojad on helilooja Manuel De Sica ja näitleja Christian De Sica.

Lev Trotski tapja Ramón Mercader oli María Mercaderi vend.
Rauna

**Rauna** (saksa keeles *Ronneburg*, vanasti ka **Raunas pilsmuiža**) on küla (*ciems*) Lätis Vidzemes, Rauna valla halduskeskus. Asub Rauna jõe mõlemal kaldal.

Seal asuvad Immuri, Rauna ja Raunas pamatskola bussipeatus. 

## Ajalugu

Arvatavasti lasi Riia peapiiskop Raunasse juba 1262. aastal ehitada linnuse, kuid allikais on seda esmamainitud alles 1381. aastal. Sellest sai peapiiskopi üks residentse ja see kuulus peapiiskopkonna tugevamate kindluste hulka. Seal resideeris ka piiskopi kõrge ametnik Rauna stiftifoogt. Linnuse jalamile tekkis alev, mida on esmamainitud 1471. aastal (*villa seu palta*). Hiljem arenes see väikelinnaks, milles kehtis Riia õigus. XVI sajandi keskel Koadjuutorivaenuse ajal põles see maha. Linn suutis sellest toibuda, sest 1590. aastal kinnitas Poola kuningas Zygmunt III kõik õigused. XVII sajandi alguse sõdades laastati taas, kuid ehitati 1665. aastal Rootsi valitsuse toel uuesti üles. Lõplikult hävis väikelinn Põhjasõjas. Edaspidi oli see alev.   Nii linnus kui ka linna asukoht on riikliku kaitse all.

Aastatel 2009–2021 oli Rauna Rauna piirkonna halduskeskus.

## Vaatamisväärsused
Rauna üks vanimaid vaatamisväärsusi on **Tanīsa linnamägi**, kus XIII sajandil asus kindlustatud linnus. Riia peapiiskopile kuulunud linnust on mainitud 1381. aastal, ehkki see ilmselt ehitati juba XIII sajandil. Linnus on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Riikliku kaitse all on ka linnamäe kõrval   asuv arsti maja.

Rauna kirikut nimetatakse allikais 1442. aastal, kuid arvatavasti oli see olemas juba XIII sajandil. Praegusel kujul hoone pärineb 1937. aastast. Kirik ja selle piirdemüür on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.  Riikliku kaitse all on ka selle kantsel, orel, altar, reljeefid "Kolgata" ja "Aadam ja Eeva" ning G. Grāve hauaplaat. Regionaalse kaitse all on Rauna kiriku keskaegne kalmistu.

Linnuse lähedal on Rauna mõisa park, mõisahäärber ei ole säilinud. Regionaalse kaitse all on Rauna vesiveski. 

Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud sõdurite vennaskalmistu, mis on tähistatud mälestusmärgiga.

Asula lähedal asub looduskaitsealune **Rauna tuff** (*Raunas Staburags*). Selle ümbruskonna kaitseks moodustatud kaitseala ulatub ka Rauna külla. Lisaks on looduskaitse all kaheksa külas kasvavat tamme, seitse pärna, üks suurelehine pärn ja hall pähklipuu.

## Elanikkond


* 662 (1935)
* 1181 (1970)
* 1448 (1979)
* 1660 (1989)
* 1540 (2000)

* 1307 (2011)
* 1328 (2015)
* 1250 (2017)
* 1102 (2021)
* 1160 (2025)


## Pildid

Rauna church (3).jpg|Rauna luteri kirik
Rauna (5).jpg|Vaade kirikutornist
Rauna piiskopilinnuse müürid.JPG|Rauna piiskopilinnuse varemed
View of Rauna in 1833 by A. M. Hagen.png|Vaade Raunale 1833. aastal. August Mattias Hageni joonistus
Tanīsa pilskalns Raunā - panoramio.jpg|Tanīsa linnamägi
Rauna tuff (2017).jpg|Rauna tuff


## Vaata ka
*Rauna mõis
*Rauna kihelkond
*Rauna stiftifoogtide loend

## Viited

## Kirjandus
**Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 517, 518.
Torakaalkirurgia

**Torakaalkirurgia** on kirurgiline eriala, mis hõlmab rindkereseina, kopsukelme, trahheobronhiaalsüsteemi, kopsude, vahelihase ja keskseinandi organite kaasasündinud ja omandatud haiguste ning vigastuste instrumentaalseid uurimismeetodeid, konservatiivset ja kirurgilist ravi, spetsiifilist intensiivravi ning pre- ja 
postoperatiivset rehabilitatsiooni.

Torakaalkirurgiat grupeeritakse sageli kardiokirurgiaga ja seda kutsutaks kardiotorakaalkirurgiaks.

## Välislingid
* Society of Thoracic Surgeons