open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaalep

**Kaalep** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kaalep 75 inimesel: 31 mehel ja 44 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kaalep meeste puhul 3739. kohal ja naiste puhul 2713. kohal.

Perekonnanime Kaalep kandja oli keskmiselt 46 aasta vanune. Nimi oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 1,76 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Väike-Maarja kihelkonna kahes mõisavallas ning Viljandi, Tarvastu, Harju-Jaani, Türi, Vigala ja Paistu kihelkonna ühes mõisavallas talupoegadele nimeks Kalep ja Kaleb (normaliseeritult Kaalep). 

## Nime kandjaid
*Ain Kaalep, eesti luuletaja, tõlkija ja kriitik (1926–2020)
*Heiki-Jaan Kaalep, eesti keeletehnoloog (1962–)
*Mati Kaalep, eesti jurist (1988–) 
*Ruuben Kaalep, Eesti poliitik (1993–)
*Tiina Kaalep, eesti ajakirjanik (1964–)
*Tõnu Kaalep, eesti kriitik (1966–)

## Viited

## Välislingid
*
Richard Jan

**Richard Jan** (perekonnanimi ka **Jann**; 24. september (vkj)/ 7. oktoober 1909 Tartu – 8. aprill 1942 Vene NFSV) oli eesti poksija ja hiljem NSV Liidu sõjaväelane (leitnant).

Pere kolis 1916. aastal Tallinna. Ta jättis 1924. aastal isa surma tõttu pooleli Tallinna Linna 13. Algkooli ning töötas Riigi Sadamatehastes aastatel 1925–1929 freesijaõpilasena ja aastatel 1929–1930 freesijana.

Oli aastatel 1930–1931 ajateenistuses Eesti kaitseväes.

Töötas aastatel 1931–1937 raudteelasena.

Ta oli 7. eesti laskurdiviisi tagavarapolgus, paigutati 1. aprillil 1942 sõjaväehaiglasse ja suri seal 8. aprillil 1942 neerupõletikku.
 
## Poksijana
Ta sai Eesti meistrivõistlustel poksis 1926. aastal kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8&nbsp;kg) 3. koha.

Ta osales ühe korra Eesti–Soome maavõistlusel ning kaotas 1927. aastal oma kohtumise kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8&nbsp;kg).

## Isiklikku
Hiljem oli tema noorema kaksiktütre Koidu abikaasa poksija Robert Suokas.

## Viited

## Välislingid
*Richard Jani sporditulemusi
*Рихард Карлович Ян. ОБД «Мемориал». Vene keeles
503. üksik merejalaväe pataljon (Ukraina)

**503. üksik merejalaväe pataljon** (ukraina keeles *503-й окремий батальйон морської піхоти*) on Ukraina merejalaväe väeüksus.

## Ajalugu
President Petro Porošenko andis väeosale 2017. aastal üle lahingulipu.
2017. aasta seisuga oli pataljoni relvastuses liikursuurtükk 2S1 Gvozdika.

## Autasud
### Mehisuse ja Vapruse Eest
* 2022 - kogu väeosa.

### Sõjaliste Teenete Rist
* 2022 - meditsiiniteenistuse kapten Jevgenija Tšernenko
* 2022 - snaiper vanemmadrus Olena Zablotska

### Ukraina kangelane
* 2022 - major Pavlo Sbõtov (postuumselt)

## Viited
Juchnowiec Kościelny

**Juchnowiec Kościelny** on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas, Juchnowiec Kościelny valla halduskeskus. Juchnowiec Kościelny asub Białystoki kesklinnast ligi 13 km lõunas.

Kogudus asutati ja kirik rajati Juchnowiec Kościelnysse 1547. aastal.

## Viited
Tryczówka

**Tryczówka** küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas Juchnowiec Kościelny vallas. Tryczówka asub Białystoki kesklinnast ligikaudu 20 km lõunas.

## Viited
Smash Television

**Smash Television** on Malta telejaam. Smash on eraomanduses ja säilitab neutraalse toimetuse seisukoha, milles väljendatakse erinevaid arvamusi Malta poliitika kohta. See on palju väiksem, kui vanemad telejaamad.

## Viide

## Välislingid
* Smash Television
Stiene

**Stiene** on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas.

Küla asub valla põhjaosas Mazupīte jõe ääres. Asula on kujunenud endise Stiene mõisa keskuse juurde. Külas on raamatukogu. Stienes asub Kalnieši bussipeatus.

Stiene asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

Aastal 2007 oli külas 63 elanikku.

## Elanikkond


* 47 (1966)
* 87 (1989)
* 87 (2000)

* 63 (2007)
* 59 (2021)


## Viited
Ārņi

**Ārņi** on endine küla (*vasarnīcu ciems* ehk suvilapiirkond) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas. 

Küla asus valla lääneosas Liivi lahe ääres. Tänapäeval on see liidetud Vārzase külaga.

Aastal 2006 oli külas 2 elanikku.

## Viited
Ҕ

**Ҕ** (**ҕ**) on kirillitsa täht, mis on kasutusel jakuudi keele kirjutamisel. Ҕ on moodustatud kirillitsa tähest Г, millele on lisatud konks. 

Jakuudi tähestikus on see viies täht, sellega märgitakse helilist velaarset frikatiivi [ɣ].

Varem on see täht olnud kasutusel ka abhaasi keeles.
Dūči

**Dūči** on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas. 

Küla asub valla keskosas Mazupīte jõe ääres. Külas asub Dūči bussipeatus.

Aastal 2013 oli külas 23 elanikku.

## Viited
Szerenosy

**Szerenosy** on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas Juchnowiec Kościelny vallas. Szerenosy asub Białystoki kesklinnast umbes 14 km lõunaedelas.

## Viited
Urganch

**Urganch** (varasemad eestikeelsed nimekujud **Urgantš** ja **Urgentš**) on linn Usbekistanis, Horezmi vilajeti keskus. Urganch asub Shavati kanali ääres.

Urganchi asutasid 1646. aastal ümberasujad Horezmi riigi ajal rajatud Urganchist ehk Köneürgençist ("Vana-Urganchist", jääb tänapäeval Türkmenistani territooriumile). Rajatud asulat kutsuti nimega *Yangi Urganch* (Uus-Urganch). Praeguse nime ja linnaõigused sai Urganch 1929. aastal.

## Viited
Qarshi

**Qarshi** (vene keeles Карши *Karši*) on linn Usbekistanis, Qashqadaryo vilajeti keskus. Qarshi asub Qashqadaryo jõe ääres.
Uchquduq

**Uchquduq** (vene keeles Учкудук *Utškuduk*) on linn Usbekistanis Navoiy vilajetis. Linna nimi tähendab usbeki keeles kolme kaevu. Uchquduq asub Kõzõlkumi kõrbes.

Uchquduq rajati 1958. aastal seoses uraanimaagi leiukoha kasutuselevõtuga. Linnaõigused sai Uchquduq 1978. aastal.

## Viited
Leidi Veskis

**Leidi Veskis** (19. juulil 1939  – 1. juuni 2025) oli eesti tõlkija. 

Leidi Veskis õppis aastatel 1946–1957 Kuressaare (tol ajal Kingissepa) keskkoolis. Edasi jätkas ta õpinguid Tartu Riiklikus Ülikoolis aastatel 1957–1962, spetsialiseerudes soome-ugri keeltele. Tema diplomitöö pealkiri oli "Atribuut karjala, isuri ja vepsa keeles" (307 lk, juhendaja Eduard Vääri). 

Pärast ülikooli lõpetamist töötas Veskis kolm aastat õpetajana Are 8-klassilises koolis. Samal ajal õppis ta Tallinna Georg Otsa nimelise muusikakooli kaugõppeosakonnas (1963–1968) muusikat ning omandas iseseisvalt ungari keele oskuse. 

Aastal 1965 asus Leidi Veskis tööle Eesti Keele ja Kirjanduse Instituuti (praegune Eesti Keele Instituut), kus ta töötas erinevatel ametikohtadel, viimati sõnaraamatute sektori vanemtoimetajana, kuni pensionile jäämiseni 2008. aastal. 

Leidi Veskis oli abielus eesti ajaloolase, raamatuteadlase, lastekirjaniku, arhivaari ja kodu-uurija Voldemar Milleriga. 

Leidi Veskis avaldas pika aja jooksul paralleelselt tõlketegevusega nupukesi ja ülevaateid Ungari kultuurielust. Tema esimene tõlketeos oli huumori- ja satiirivalimik "Väändikäkk" (ungari keeles vendegek moonutatud hääldus). Järgmisena tõlkis ta valiku Tibor Déry proosast, mis ilmus 1982. aastal. Hiljem on tema tõlketeoste hulka kuulunud tööd autoritelt nagu József Balázs, Júlia Székely, István Örkény (koos teiste tõlkijatega), Miklós Mészöly, Milán Füst, Péter Nádas ja László Passuth (koos Edvin Hiedeliga). 

Leidi Veskis retsenseeris aastaid Eesti Raadiosse saabunud ungari kuuldemänge ning tõlkis neid arvukalt. Ta kuulus ka initsiatiivgruppi, mille algatusel alustas uuesti tegutsemist Eesti Ungari Selts. 

Veskis on oma tõlkijatööst rääkinud 1991. aastal raadiosaates "Tõlkijad" (saade on järelkuulatav ERR arhiivis). Lisaks on ERR arhiivis järelkuulatavad mitmed Leidi Veskise tõlgitud kuuldemängud ning raadiosaade "Kunstnikud kirjanduses. Raffael", kus loeti katkendeid Edvin Hiedeli ja Leidi Veskise tõlgitud raamatust "Kuldses udus külmetavad jumalad". 

Tõlkija ja toimetaja Lauri Eesmaa on Leidi Veskist iseloomustanud oma blogis sõnadega: "läbi aegade üks paremaid ungari keelest tõlkijaid".

## Tunnustus
* 1994 – "Pro Cultura Hungarica" auhind
* 2022 – Ungari Teeneteordeni Rüütlirist

## Viited
Lejasozoli

**Lejasozoli** on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas. 

Küla asub valla kaguosas Aģe jõe kaldal. Lejasozolisse on rajatud aianduskooperatiiv Saulītes, mis oli varem omaette küla staatusega. Külas asub Lejasozoli bussipeatus.

Aastal 2006 oli külas 30 elanikku.

## Viited
Kluhõno-Baškõrivka

**Kluhõno-Baškõrivka** (ukraina keeles *Клугино-Башкирівка*) on küla Ukraina Harkivi oblastis Tšuhujivi rajoonis.

Seal paikneb Ukraina maavägede koosseisu kuuluv väeüksus 92. üksik mehhaniseeritud brigaad.
Saulītes (Skulte vald)

**Saulītes** on endine küla (*vasarnīcu ciems* ehk suvilapiirkond) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas.

Küla asus valla kaguosas Aģe jõe ääres. See oli rajatud Lejasozoli küla lähistele, millega Saulītes praeguseks on liidetud.

## Viited
Keerd

**Keerd** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Keerd 167 inimesel: 72 mehel ja 95 naisel. Perekonnanimede levikult oli Keerd meeste puhul 1289. kohal ja naiste puhul 999. kohal.

Perekonnanimi Keerd oli kõige rohkem levinud üle 85-aastaste vanuserühmas, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 2,34. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 6,95 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Tartumaal Kambja ja Rannu kihelkonna ühes mõisavallas, Viljandimaal Kolga-Jaani ja Viljandi kihelkonna ühes mõisavallas, Virumaal Jõhvi, Saaremaal Muhu, Läänemaal Kirbla ning Võrumaal Põlva kihelkonna mõisavaldades talupoegadele nimeks Keerd, Keert ja Kehrd (normaliseeritult Keerd) kokku kaheksal korral. 

Nimede eestistamise käigus võeti 1936.–1938. aastal Keerd uueks nimeks kokku neljal korral, kui loobuti nimedest Keert, Keertmann, Kerdt ja Kördt.

## Nime kandjaid
*Alfred Keerd, eesti arst (1885–1959)
*Alfred Keerd, eesti tennisist ja treener (1915–2014) 
*Enn Keerd, eesti näitleja ja lavastaja (1956–)
*Renate Keerd, eesti koreograaf ja lavastaja (1978–)
*Tamara Keerd, eesti lauatennisist (1926–2003) 

## Viited

## Välislingid
*
Vanamõisa (Kadrina)

**Vanamõisa** oli küla Kadrina kihelkonnas ja Kadrina vallas.

Koplimetsa, Tõrma ja Vanamõisa liideti 1977. aastal hajakülatüüpi Ridakülaga.
Shivers

**"Shivers"** on mitme teose pealkiri:

***"[[Shivers (Ed Sheerani laul)|Shivers]]"** on Ed Sheerani laul.
*...
Svinhult

**Svinhult** on küla Rootsis Östergötlandis Östergötlandi läänis Ydre vallas.

Svinhulti on esmamainitud 1545. aastal.

Külas asub Svinhulti kirik, mille praegune hoone ehitati aastatel 1872–1876.

## Viited
Roman Darmohrai

**Roman Darmohrai** (ukraina keeles *Роман Анатолійович Дармограй*) on Ukraina sõjaväelane. 

## Sõjaväeteenistus
Korraldas 2022. aasta märtsis Kiievi lahingu ajal Brovarõ rajoonis Puhivka, Roživka ja Kalõnivka asulate kaitsmist.

## Autasud
*  2022 - Ukraina kangelane
* 2016 - Isamaa kaitsjale

## Viited
Czerwonak

**Czerwonak** (saksa keeles *Rotental*) on küla Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Poznańi maakonnas, Czerwonaki valla halduskeskus. Czerwonak asub Warta jõe ääres Poznańi kesklinnast ligikaudu 7 km põhjakirdes.

## Viited
Tamirat Tola

**Tamirat Tola Abera** (sündinud 11. augustil 1991) on Etioopia pikamaajooksja.

2015. aastal tuli Tamirat krossijooksu maailmameistrivõistlustel kuuendaks ja võitis meeskondlikus arvestuses esikoha. 2016. aastal oli ta poolmaratoni maailmameistrivõistlustel viies ja saavutas meeskondlikus teise koha.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta 10 000 meetri jooksus pronksmedali, edestades kaasmaalast Yigrem Demelashi kõigest ühe sajandikuga.

2022. aastal tuli Tamirat maratonijooksus maailmameistriks, püstitades uue maailmameistrivõistluste rekordi 2:05.36. Enne seda oli ta 2017. aasta maailmameistrivõistlustel võitnud maratonis hõbemedali.

## Isiklikud rekordid

## Välislingid
*
Jessica Schilder

**Jessica Schilder** (sündinud 19. märtsil 1999 Volendamis) on Hollandi kuulitõukaja.

2021. aastal tuli ta Tallinnas kuulitõukes tulemusega 18.11 Euroopa kuni 23-aastaste meistriks. 

12. veebruaril 2022 püstitas ta Apeldoornis kuulitõukes Hollandi siserekordi, kui tõukas 19.26.

2022. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Belgradis võitis ta tulemusega 19.48 pronksmedali.

Välitingimustes püstitas Schilder esimest korda Hollandi rekordi 12. märtsil 2022 Portugalis Leirias, kui tõukas 18.89 ja ületas 1998. aastast Corrie de Bruinile kuulunud Hollandi rekordi kahe sentimeetriga. 2022. aasta juunis viis ta Hollandi rekordi 19.46-ni. Sama aasta juulis toimunud maailmameistrvõistlustel Eugene'is võitis ta pronksmedali Hollandi rekordiga 19.77. 2022. aasta Euroopa meistrivõistlustel Münchenis parandas ta taas Hollandi rekordit ja tuli tulemusega 20.24 Euroopa meistriks.

2024. aasta Euroopa meistrivõistlustel Roomas kaitses Schilder tiitlit tõugates finaalis 18.77, millega edestas hõbemedali võitnud koondisekaaslast Jorinde van Klinkenit 10 sentimeetriga. 2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis sai ta 18.91-ga 6. koha.

2025. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Apeldoornis tõukas Schilder Hollandi rekordi **20.69** ja võitis kuldmedali. Sama aasta sisemaailmameistrivõistlustel Nanjingis võitis ta Sarah Mittoni järel 20.07-ga hõbemedali.

## Välislingid
*
Hehn

**Hehn** (vene keeles *Ген*), varem **Henn** on Frangimaalt Hinterhahist pärit talupoja-, literaadi- ja aadlisuguvõsa.

## Suguvõsa liikmeid
*Johann Martin Hehn (1743−1793), Tartu kroonu- ja linnakooli rektor, Tartu Jaani koguduse diakon, Otepää pastor
*Karl Wilhelm von Hehn (1775−1845), meditsiinidoktor, kolleegiuminõunik, Valga kreisiarst, mõisavaldaja
*Gustav Heinrich Hehn (1775−1823), filoloogiamagister, Otepää pastor, advokaat, Tartu-Pärnu ülemkirikueestseisja-ameti notar
*Bernhard Gottlieb Hehn (1776−1856), Rannu ja Otepää pastor
*Wilhelm Martin Theodor von Hehn (1805−1861), staabikapten, Liivimaa Sotsieteedi alaline sekretär, mõisaomanik- ja rendivaldaja
*Victor Amadeus Hehn (1813−1890), filoloogiakandidaat, magister, tõeline riiginõunik, Keiserliku Avaliku raamatukogu ülemraamatukoguhoidja, kultuuriajaloolane
*Anatoli Aleksandrovitš Hehn (1847−1908), tõeline riiginõunik, meditsiinidoktor, kirurg
*Arist Martin Viktor Adolph von Hehn (1904−1973), Liivimaa rüütelkonna eesistuja
*Jürgen Arist Bernd Victor von Hehn (1912−1983), filosoofiadoktor, ajaloolane
*Hans-Adolph von Hehn (sündinud 1934), Liivimaa rüütelkonna eesistuja, Balti rüütelkondade liidu president
*Arist Martin Gottfried von Hehn (sündinud 1974), õigusteaduse doktor, ettevõtja, Liivimaa rüütelkonna eestseisja kohusetäitja
*Christian Andreas Arist von Hehn (sündinud 1974), meditsiinidoktor, loodusteaduse doktor

## Hehni suguvõsa mõisavaldused
*Liivimaa eesti distrikt:
**Ilmjärve (*Ilmjerw*) (1814−pärast 1861, rendivaldus), Kodijärve (*Gothensee*, tollal *Kodjerw*) (1805−1816, pandivaldus), Saarjärve (*Saarjerw*) (1915−1919), Saverna (*Sawwern*) (1807 pandi-, 1807−1818 pärusvaldus), Tamme (*Tammen*) (1833−1838 pandi-, 1838−1860 pärusvaldus), Valgjärve (*Weissensee*) (1804−1806 pandi-, 1806−1818 pärusvaldus)
*Liivimaa kubermangu läti distrikt:
**Druviena (*Druween*) (1898−1920, jäänukmõis 1920−1939), Kastrāne (*Kastran*) (1913−1920, jäänukmõis 1920−1939)
*Novgorodi kubermang:
**Savinskoje (XIX sajandil)

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 2. Teil. Nichtimmatrikulierter Adel. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 61 https://gdz.sub.uni-goettingen.de/id/PPN825936918?tify=%7B%22pages%22%3A%5B75%5D%2C%22view%22%3A%22info%22%7D.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Neue Folge. Bd V. Hamburg: 2015. Lk 291−318.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Livland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1929. Lk 747−751 https://personen.digitale-sammlungen.de//baltlex/Blatt_bsb00000559,00108.html?prozent=.

## Välislingid
*Hehni suguvõsa aadlivapp saidil gerbovnik.ru
Keerberg

**Keerberg** on perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Keerberg 67 inimesel: 36 mehel ja 31 naisel. Perekonnanimede levikult oli Keerberg meeste puhul 3143. kohal ja naiste puhul 4182. kohal.

Perekonnanimi Keerberg oli kõige levinum vanuserühmas 45–49 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,04. Nimi oli kõige sagedasem Saare maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 2,38 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Läänemaal Märjamaa kihelkonna Mõisamaa ja Sõtke mõisavallas talupojale nimeks	Keerberg. 

Nimede eestistamise käigus loobuti nimest Keerberg 7 korral, kui 1936.–1940. aastal võeti uuteks nimedeks Keerdoja kolmel ja Keerpärg kahel juhul, lisaks võeti nimedeks 	Kesandi ja Lillessaar.

## Nime kandjaid
*Jaan Keerberg, eesti omavalitsustegelane (1858–1932)
*Liis Keerberg, eesti keskkonnaaktivist ja rahvamuusik (1978–)
*Olav Keerberg, eesti taimefüsioloog (1935–2015) 
*Ülle Keerberg, eesti koorijuht ja muusikaõpetaja (1955–2020)

## Viited

## Välislingid
*
2 + 2 = 5

**2 + 2 = 5** on loogiliselt väära väite sagedane näide.

Matemaatikas on tuntud sofismid, mis näivad seda väidet tõestavat. Seda näidet on kasutatud ka näiteks protestides mõtlemise fantaasiavaesuse vastu ja ideoloogilise ajupesu illustreerimiseks.
Zychorzyn

**Zychorzyn** on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Przysucha maakonnas Rusinówi vallas. Zychorzyn asub Przysuchast ligi 11 km loodes ja Varssavist umbes 95 km lõunaedelas.

## Viited
Fred Kerley

**Fredrick Lee Kerley** (sündinud 7. mail 1995 Tayloris Texases) on USA sprinter.

Kerley on Michael Normani ja Wayde van Niekerki kõrval üks kolmest, kes on jooksnud 100 meetrit alla 10 sekundi, 200 meetrit alla 20 sekundi ja 400 meetrit alla 44 sekundi.

## Isiklikud rekordid
;Välisrekordid

;Siserekordid

## Välislingid
*
Nichiren

**Nichiren** (jaapani keeles 日蓮, 1222–1282) oli jaapani budistlik munk ja õpetaja, kes pani aluse omanimelisele koolkonnale (jaapani keeles *nichiren shōshū*).

Saanud 15-aastaselt mungaks, õppis Nichiren mitme koolkonna, kõige rohkem aga *[[tendai]]* õpetajate juures. Vastuolude tõttu eemaldus ta koolkondadest, kuid olles veendunud "Lootossuutra" õpetuse ainuõigsuses, asus seda kuulutama.

Nichiren soovitas neil, kel pole aega või suutlikkust lugeda läbi kogu "Lootossuutra", lausuda austusavaldust selle nimele (jaapani keeles *[[daimoku]]*), mis samuti andvat edasi suutra vabastava väe.

Nichiren süüdistas teisi jaapani budismi koolkondi valeõpetuste levitamises ja Jaapani allakäigu põhjustamises ning esitas keisrile märgukirju, nõudes piirangute kehtestamist teistele koolkondadele. See põhjustas vaenu tema enda suhtes ning isegi jälitamist ja asumisele saatmist.

Nichireni järgijaid, üldnimetusega *nichiren shū*, on paljude alamkoolkondade jagu ning nad moodustavad Jaapanis suuruselt teise religioosse kogukonna (puhta maa koolkonna järel). Tuntumad neist on *nichiren shōshū* ja sellest lahku löönud ilmalike ühendus *sōka gakkai*.
Kaja Kallase teine valitsus

**Kaja Kallase teine valitsus** on 18. juulil 2022 ametisse asunud 52. Eesti Vabariigi valitsus. Selle moodustasid Eesti Reformierakond, Erakond Isamaa ja Sotsiaaldemokraatlik Erakond.

## Ajalugu
3. juunil 2022 tegi peaminister Kaja Kallas president Alar Karisele ettepaneku vabastada ametist seitse Keskerakonna ministrit. President vabastas samal päeval ministrid ametist. Reformierakond tegi ettepaneku koalitsioonikõneluste alustamiseks Isamaale ja Sotsiaaldemokraatlikule erakonnale. 8. juulil teatasid erakonnad, et jõudsid uue koalitsiooni moodustamises kokkuleppele. 14. juulil viis Kaja Kallas presidendile tagasiastumispalve; president tegi talle ettepaneku uue valitsuse moodustamiseks. 15. juulil sai Kaja Kallas volitused Riigikogult valitsuse moodustamiseks (52 poolt, 26 vastu) ja 18. juulil astus uus valitsus ametisse.

Eestil oli juhtiv roll Ukraina toetamisel Venemaa sissetungi ajal. Eesti tarnis Ukrainale SKP kohta rohkem sõjavarustust kui ükski teine riik maailmas. Eesti piiras koos teiste Balti riikidega turistide saabumist Venemaalt. "Reismine Euroopasse on privileeg, mitte inimõigus", ütles Kallas. Eesti käivitas koos teiste liitlastega NATO 4. artikli põhised konsultatsioonid.

Peaminister Kallas toetas nõukogudeaegsete monumentide eemaldamist. Need ülistasid Nõukogude Liitu ja Nõukogude Liidu sissetungi Eestisse Teise maaimasõja ajal. 16. augustil 2022 teatas Kallas, et Narvas eemaldatakse seitse punamonumenti. Narva jõe ääres olnud Teises maailmasõjas Punaarmee poolt 1944. aastal Narva linna vallutamisele pühendatud mälestusmärk – Narva tank viidi Viimsis asuvasse sõjamuuseumi. Eemaldati ka kesklinnas Peetri platsil olnud mälestustahvlid, punaarmeelaste mälestussammas Narva lossipargis ja Igor Grafovi mälestusmärk. Narva-Jõesuus eemaldati lisaks tankimonumendile kolme täägi mälestusmärk ja Meriküla dessandi mälestusmärk. Narva jõe ja Viktoria bastioni vahelisel alal paiknev Teises maailmasõjas hukkunute ühishaua tähis kohandati neutraalseks.

Justiitsministeeriumis algatati 2022. aastal ehitusseadustiku muutmine eesmärgiga tõhustada nn punamonumentide teisaldamist avalikust ruumist ja laiendada eemaldatavate objektide ulatust. Seaduse muudatus võeti Riigikogus vastu 16. veebruaril 2023, aga President Karis jättis selle välja kuulutamata. Kallas toetas jätkuvalt nõukogudeaegsete monumentide eemaldamist.

Kaja Kallase teine valitsus oli ametis, kuni pärast Riigikogu valimisi 5. märtsil 2023 moodustatud uus valitsus – Kaja Kallase kolmas valitsus astus 17. aprillil 2023 ametisse.

## Valitsuse koosseis

## Vaata ka
* Kaja Kallase esimene valitsus
* Kaja Kallase kolmas valitsus

## Viited
Piret Hartman

**Piret Hartman** (sündinud 10. augustil 1981 Ida-Virumaal Püssis) on Eesti poliitik, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) peasekretär. 
Alates 29. aprillist 2024 oli ta regionaalminister Kaja Kallase kolmandas valitsuses, jätkates regionaal- ja põllumajandusministrina järgnevas Kristen Michali valitsuses kuni 11. märtsini 2025. 

Hartman lõpetas 2003. aastal Eesti Põllumajandusülikooli põllumajandusökonoomika ja -ettevõtluse erialal, 2006. aastal magistriõppe Eesti Maaülikoolis ökonoomia ja ettevõtluse erialal ning 2022. aastal Tallinna Tehnikaülikooli magistriõppe erialal digimuutused ettevõttes.

Hartman on töötanud Eesti Üliõpilaskondade Liidu juhatuse esimehena ning Eesti Sotsiaaldemokraatliku Erakonna tegevjuhi ja fraktsiooni nõunikuna. Aastatel 2014–2016 oli Hartman kultuuriminister Indrek Saare nõunik. 

Aastatel 2015–2021 oli Integratsiooni Sihtasutuse nõukogu liige ja aastatel 2021–2022 nõukogu esimees ning aastatel 2004–2007 oli ka Eesti Filmi Sihtasutuse nõukogu liige. Aastatel 2016–2022 oli ta kultuuriministeeriumi kultuurilise mitmekesisuse asekantsler, vastutades lõimumise valdkonna eest.

Alates 18. juulist 2022 kuni 17. aprillini 2023 oli ta Kaja Kallase teises valitsuses kultuuriminister.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 993 häält ning ei osutunud valituks. 

Pärast kultuuriministri kohalt lahkumist sai temast 2023. aasta sügisel regionaal- ja põllumajandusministeeriumi nõunik, ühtlasi on ta ka SA Eesti Draamateatri nõukogu esimees. 2024. aasta 16. aprillist oli ta lühikest aega rahandusministeeriumi strateegiatalituse juht. Alates 29. aprillist 2024 oli ta Kaja Kallase kolmandas valitsuses regionaalminister, jätkates regionaal- ja põllumajandusministrina Kristen Michali valitsuses kuni 11. märtsini 2025.

## Viited
Supermodel

"**Supermodel**" on Itaalia rokkansambli Måneskini laul. See ilmus 13. mail 2022 Epic Recordsi ja Sony Musicu kaudu. Selle kirjutasid Måneskini liikmed Damiano David, Victoria De Angelis, Thomas Raggi ja Ethan Torchio koos Justin Tranteri ning laulu produtsentide Max Martini, Rami Yacoubi ja Sylvester Sivertseniga.

## Välislingid
* "Supermodeli" muusikavideo YouTube'is
Lea Danilson-Järg

**Lea Danilson-Järg** (sündinud 27. novembril 1977 Tallinnas) on eesti riigiametnik, poliitik ja endine Eesti justiitsminister.

## Hariduskäik
Lõpetas 2002. aastal Tallinna Tehnikaülikooli haldusjuhtimise erialal.

## Töökäik
* 2001–2004 Sisekaitseakadeemia rektori nõunik
* 2014–2016 Eesti Rahvusraamatukogu parlamendiinfokeskuse infospetsialist
* 2017–2018 MTÜ Eesti Sündimusuuringute analüütik
* 2018–2019 ja 2021–2022 AS Postimees Grupi rahvastikupoliitika fookuskülje toimetaja
* 2019–2021 Siseministeeriumi rahvastiku- ja perepoliitika osakonna juhataja
* 18. juuli 2022 – 17. aprill 2023 justiitsminister

## Poliitiline tegevus
Ta oli aastatel 1998–2004 oli Rahvaerakond Mõõdukad liige. Alates 2022. aastast kuulub ta erakonda Isamaa.

Danilson-Järg oli 18. juulist 2022 kuni 17. aprillini 2023 Kaja Kallase teises valitsuses justiitsminister.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 408 häält ning ei osutunud valituks.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Lasnamäe linnaosas, sai 265 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
* 2021 Aino Järvesoo auhind
* 2023 Vabaduse Tammepärja aumärk

## Isiklikku
Ta on abielus, tal on kaks tütart ja poeg.

## Viited

## Välislingid

*Lea Danilson-Järg – koduleht
*Justiitsministeeriumi koduleht
*"VILJA KÜSIB | Lea Danilson-Järg: ei saa välistada, et keegi tahab Putini bareljeefi majaseinale panna" Delfi, 18. november 2022
Lekomin

**Lekomin** on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kielce maakonnas Zagnański vallas. Zagnańsk asub Kielcest ligikaudu 12 km põhjakirdes.

## Viited
2022. aasta Suurbritannia kuumalaine

**2022. aasta Suurbritannia [[kuumalaine]]** on 8. juulil alanud ebatavaliselt kuuma ilma periood suures osas Suurbritannias, mille senine haripunkt oli 2022. aasta juuli keskel, kui õhutemperatuuri näit ületas mitme kraadi võrra 1976. aasta kuumalaine ajal registreeritud näidu.

Kuumalaine algas 8. juulil, kui Suurbritannia ilmateenistus Met Office avaldas esimesed kuumahoiatused. Alates 16. juulist kehtis suures osas Kesk- ja Lõuna-Inglismaal punane ekstreemse kuumuse hoiatus, mis hoiatas eelseisvate potentsiaalselt rekordiliselt kõrgete temperatuuride eest 18.–19. juulil. See on osa laiemast käimasolevast kuumalainest kogu Euroopas.

18. juulil olid mitmed Inglismaa lennuväljad lennuradade kuumakahjustuste tõttu suletud.

19. juulil registreeriti Coningsby õhuväebaasis (RAF Coningsby) rekordiline 40,3&nbsp;°C, Londonis St. James's Parkis ja Heatrhrow's 40,2&nbsp;°C.

## Viited

## Välislingid
* UK records hottest night on record with scorching 40C temperatures to come. *[[itv.com]]*, 19. juuli 2022
* Jon Henley, Sam Jones. Europe’s heatwave moves north as UK braces for hottest day on record. *[[TheGuardian.com]]*, 19. juuli 2022
Péter Paczolay

**Péter Paczolay** (sündinud 20. mail 1960 Budapestis) on Ungari jurist.

24. aprillist 2017 Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik. 26. maist 2021 on ta esimese osakonna asepresident.

## Haridus
* 1980 Budapesti Ülikool, õigusteadus

## Viited
Erik Wennerström

**Erik Olof Wennerström** (sündinud 25. augustil 1962 Västanforsis) on Rootsi jurist.

1. aprillist 2019 Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

## Haridus
* 1988 Uppsala Ülikool, õigusteadus

## Viited
Raffaele Sabato

**Raffaele Sabato** (sündinud 1. oktoobril 1960 Napolis) on Itaalia jurist.

5. maist 2019 Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

## Haridus
* 1983 Napoli Ülikool, õigusteadus

## Viited
Lorraine Schembri Orland

**Lorraine Schembri Orland** (sündinud 21. juunil 1959 Maltal) on Malta jurist.

20. septembrist 2019 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

## Haridus
* 1981 Malta Ülikool, õigusteadus

## Viited
Zagnańsk

**Zagnańsk** on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kielce maakonnas, Zagnański valla halduskeskus. Zagnańsk asub Kielcest ligikaudu 12 km põhjas.

Zagnańskis asub 700-aastane Barteki tamm.

## Viited
Ioánnis Ktistákis

**Ioánnis Ktistákis** (Ιωάννης Κτιστάκις; sündinud 3. jaanuaril 1971 Teebas) on Kreeka jurist.

8. märtsist 2021 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

## Haridus
* 1993 Traakia Demokritose Ülikool, õigusteadus

## Viited
Gilberto Felici

**Gilberto Felici** (sündinud 15. juunil 1972 San Marinos) on San Marino jurist.

26. augustist 2018 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

## Haridus
* 1996 Urbino Ülikool, õigusteadus

## Viited
Davor Derenčinović

**Davor Derenčinović** (sündinud 7. augustil 1970 Zagrebis) on Horvaatia jurist.

2. jaanuarist 2022 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

## Haridus
* 1998 Zagrebi Ülikool, õigusteadus

## Viited
Tim Eicke

**Tim Eicke** (sündinud 27. juulil 1966 Hannoveris) on Suurbritannia jurist.

12. septembrist 2016 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik. 13. oktoobrist 2020 on ta neljanda osakonna asepresident.

## Haridus
* 1992 Dundee Ülikool, õigusteadus

## Viited
Mihhail Lobov

**Mihhail Lobov** (vene keeles Михаил Борисович Лобов; sündinud 1. veebruaril 1971 Tšeljabinskis) on Venemaa jurist.

2. jaanuarist 16. märtsini 2022 oli ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

Pärast Venemaa lahkumist Euroopa Nõukogust lõppesid ka Lobovi volitused Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunikuna.

## Haridus
* 1992 MGIMO, õigusteadus

## Viited
Anja Seibert-Fohr

**Anja Seibert-Fohr** (sündinud 3. aprillil 1969 Giessenis) on Saksamaa jurist.

1. jaanuarist 2020 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

## Haridus
* 2000 George Washingtoni Õigusülikool, õigusteadus

## Viited
Frédéric Krenc

**Frédéric Krenc** (sündinud 11. mail 1978 La Louvière'is) on Belgia jurist.

13. septembrist 2021 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

## Haridus
* 1998 Université catholique de Louvain, õigusteadus

## Viited
Andreas Zünd

**Andreas Zünd** (sündinud 8. veebruaril 1957 Sankt Gallenis) on Šveitsi jurist.

29. märtsist 2021 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

## Haridus
* 1982 Berni Ülikool, õigusteadus

## Viited
Darian Pavli

**Darian Pavli** (sündinud 7. aprillil 1975 Vlorës) on Albaania jurist.

7. jaanuarist 2019 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

## Haridus
* 1997 Tirana Ülikool, õigusteadus

## Viited
María Elósegui

**María Elósegui** (sündinud 7. detsembril 1957 Donostias) on Hispaania jurist.

15. märtsist 2018 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

## Haridus
* 1987 Navarre Ülikool, filosoofia
* 2002 Navarre Ülikool, õigusteadus

## Viited
Diana Sârcu

**Diana Sârcu** (sündinud 24. juunil 1976 Chișinăus) on Moldova jurist.

6. detsembrist 2021 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

## Haridus
* 1996 Moldova Riiklik Ülikool, õigusteadus

## Viited
Saadet Yüksel

**Saadet Yüksel** (sündinud 7. detsembril 1983 Istanbulis) on Türgi jurist.

1. juulist 2019 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.

## Haridus
* 2006 Istanbuli Ülikool, õigusteadus

## Viited
American Beauty Car Show

**American Beauty Car Show** on Haapsalus korraldatav iga-aastane Ameerika autodele ja kultuurile suunatud üritus.

Üritus vältab tavaliselt kolm päeva: reedest pühapäevani.

Reede õhtul toimub kontsert, laupäeval Ameerika autode näitus Haapsalu piiskopilinnuses ja kontsert ning pühapäeval autode rongkäik läbi linna, mis päädib kiirendusvõistlusega Kiltsi lennuväljal.

Esimest korda toimus üritus 2001. aastal. Üritus jäi vahele 2020 ja 2021 koroonapandeemia tõttu. 2022. aastal korraldati autonäitust 20. korda.

## Näitus

Kui kokkutulekualale on oodatud kõik Ameerika autod olenemata seisukorrast või aastaarvust, siis näitusele linnusesse pääsevad autod ainult korraldajate heakskiidul. Näitusele mahub autosid saja ringis ja näha saab nii klassikuid, customeid, hot rode, muskel- ja sportautosid. Näitusel osalevad autod nii Eestist, Soomest, Rootsist, Lätist ja Leedust.

Parimad näituseautod valitakse järgmistes kategooriates:
* Best Classic Car
* Best Custom
* Best Hot Rod
* Best Street Car
* Best Sports Car
* Best Muscle Car
* Best Pickup & Van
* Best Tuning & Performance
* publiku lemmik
Tracy

**Tracy**, **Tracey** või **Tracie** võib viidata järgnevale:
* Tracy (eesnimi)
* Tracy (tsüklon)
## Paigad
* Tracy (California), linn Ameerika Ühendriikides Californias San Joaquini maakonnas
* Tracy (Illinois)
* Tracy (Indiana)
* Tracy (Iowa)
* Tracy (Kentucky)
* Tracy (Minnesota)
* Tracy (Missouri)
* Tracy (Montana)
* Tracy (New Jersey)
* Tracy (Oklahoma)
* Tracy City (Tennessee)
* Tracy (New Brunswick), küla Kanadas New Brunswicki provintsis Sunbury maakonnas
Tracy (California)

**Tracy** on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis San Joaquini maakonnas. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 103 506. Aastal 2010 oli elanikke 82 922.

Tracy sai linnaõigused 22. juulil 1910. Linn hakkas seda pärast kiiresti arenema, kui see kujunes põllumajandusliku piirkonna keskuseks.

Tracy lähedal asuval Altamonti ringirajal toimus 1969. aastal rokkmuusikakontsert Altamont Free Concert.

Linna juurest mööduvad kiirteed Interstate 5, Interstate 205 ja Interstate 580.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Vinkovci

**Vinkovci** on linn Horvaatias Slavoonias Vukovari-Srijemi maakonnas. Aastal 2021 oli end linna registreerinud 28 247 inimest ning reaalselt elas seal 31 057 inimest, mis teeb Vinkovcist maakonna suurima linna. Linna ümbritsevad mitmed suuremad külad ning see on tänu raudteedele kohalik transpordisõlm.

## Vaata ka
* Vinkovci aare

## Viited
Riikide loend naftatoodangute järjekorras

Siin tabelis on loetletud riike **naftatoodangu mahu järgi**.

## Loend

## Vaata ka
* Riikide loend maagaasitoodangu järgi
* Riikide loend maagaasireservide järgi
* Riikide loend maagaasitarbimise järgi
* Maagaas riigiti
* Maailma energiapakkumine ja -tarbimine

## Viited
Dharmakāya

**Dharmakāya** ehk **seadmuse ihu**, ka ’seadmusekogu’  (sanskriti keeles *dharmakāya*; tiibeti keeles *chos kyi sku*; hiina keeles 法⾝ *fashen*; jaapani keeles *hōshin*) on hilis-mahajaanas ja vadžrajaanas üks buda kolmest ihust (sanskriti keeles *trikāya*) koos õndsuseihu (*sambhogakāya*) ja maise ihuga (*nirmāṇakāya*). Seadmuse ihus avaldub budistlik õpetus ehk kultuur.

*Dharmakāya* esialgne tähendus *[[Kaheksatuhandeline ületava mõistmise suutra|Aṣṭasāhasrikā-prajñāpāramitā-sūtra]]*’s oli ’seadmuse tekstide kogu’. Seadmuse ihu vastandus elava Buddha sõnana Buddha säilmetele (sanskriti keeles *buddhaśarīra *‘buddha keha’) ja nende kultusele ning samuti seadmusekehale (*dharmaśarīra*), mille all mõisteti stuupadesse säilmete asemel paigutatud pühakirjatekste. 

Seadmuse ihu on ülejäänud kahe ihu suhtes primaarne. Sellest luuakse õndsuseihusids ja maiseid ihusid vastavalt olendite mõistmisvõime ja arusaamise tasemele.

## Theravaada

Paali kaanonis on mõiste *dhammakāya* (*dharmakāya*) kujundlik, viidates Buddha õpetusele tervikuna. 

Tai budismi dhammakaya liikumises on *dhammakāya* tunnetatav kui omaenda budasus ehk nirvaana.

## Viited
Jean-Yves Duclos

**Jean-Yves Duclos** (sündinud 13. juunil 1965 Québecis) on Kanada poliitik ja majandusteadlane. Ta on Kanada Liberaalse Partei liige.

Ta õppis Alberta Ülikoolis, kus ta omandas bakalaureusekraadi majandusteaduses, millele järgnesid London School of Economics and Political Science'is majandusteaduse magistri- ja doktoriõpingud. Tema doktoritöö kandis aastal 1992 pealkirja "Progressivity, equity and the take-up of state benefits, with application to the 1985 British tax and benefit system" (*"Progressiivsus, võrdsus ja riiklike hüvitiste võtmine, rakendades 1985. aasta Briti maksu- ja hüvitiste süsteemi"*).

Enne alamkoja liikmeks valimist juhtis ta Lavali ülikooli majandusosakonda ja oli Kanada majandusliidu presidendiks valitud. Ta valiti aastal 2014 Kanada Kuningliku Seltsi liikmeks.

Aastal 2015 valiti ta Québeci ringkonnast Kanada Liberaalse Partei nimekirjas Kanada Parlamendi alamkoja (House of Commons) liikmeks. Ta oli 4. novembrist 2015 kuni 20. novembrini 2019 Kanada perede, laste ja sotsiaalarengu minister. 20. novembrist 2019 kuni 26. oktoobrini 2021 oli ta Kanada rahandusnõukogu president.

26. oktoobrist 2021 kuni 26. juulini 2023 oli ta Kanada terviseminister, seejärel märtsini 2025 avalike teenuste minister.
Omar McLeod

**Omar McLeod** (sündinud 25. aprillil 1994 Kingstonis) on Jamaica kergejõustiklane, 110 m tõkkejooksu olümpiavõitja ja maailmameister.

Ta võistles noorteklassides nii lühemates kui ka pikemates tõkkejooksudes. 2013. aastal asus ta õppima Arkansase Ülikooli ning keskendus tõkkesprindile. 

McLeod tegi täiskasvanute tiitlivõistluste debüüdi 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis, kui oli 110 meetri tõkkejooksus kuues.

2016. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Portlandis võitis ta Jamaica rekordiga 7,41 kulla. Aprillis jooksis ta Fayetteville'is 100 meetrit ajaga 9,99, saades esimeseks sportlaseks, kes suutnud joosta 100 meetrit alla 10 sekundiga ning läbida 100 meetri tõkkejooksu alla 13 sekundiga. Augustis Rio de Janeiros toimunud olümpiamängudel tuli ta tulemusega 13,05 olümpiavõitjaks.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis tuli ta Sergei Šubenkovi ja Balázs Baji ees maailmameistriks ajaga 13,04. Ta kuulus ka Jamaica 4x100 meetri teatejooksu meeskonda, mis Usain Bolti vigastuse tõttu finaalis katkestas.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas kukkus McLeod tõkkesprindi finaalis ning diskvalifitseeriti kõrvalrajal jooksnud Orlando Ortega segamise eest. 

Talle kuuluvad Jamaica rekord 110 meetri tõkkejooksus ning siserekordid 60 meetri tõkkejooksus ja 200 meetri jooksus.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

;Sees

Allikas: World Athletics

## Isiklikku

Ta on õppinud Arkansase Ülikoolis ärindust.

## Viited

## Välislingid
*
Sambhogakāya

**Sambhogakāya** ehk **õndsuseihu** (sanskriti keeles *saṃbhogakāya*; tiibeti keeles *longs spyod pa’i sku*; hiina keeles 報⾝ *baoshen*; jaapani keeles *hōshin*) on mahajaanas ja vadžrajaanas üks buda kolmest ihust seadmuseihu ja maise ihu kõrval.

Hilismahajaana ja vadžrajaana järgi ilmub kõrgele tasemele jõudnud bodhisattvate kujustuses õndsuseihu seadmuseihust ideaalsel kujul. Sellisteks ideaalseteks kujudeks on mütoloogilised budad, nagu Amitābha, Akšobhja ja Samantabhadra, kelle tõeliseks asualaks on budismi mütoloogia järgi täiesti puhtad budaväljad, kus nad õpetavad bodhisattvaid ja jumalaid.
Nirmāṇakāya

**Nirmāṇakāya** ehk **maine ihu** (sanskriti keeles *nirmāṇakāya *‘välja mõõdetud ihu’; tiibeti keeles *sprul sku*; hiina keeles 應⾝ *yingshen*; jaapani keeles *ōjin*) on mahajaanas ja vadžrajaanas üks buda kolmest ihust (sanskriti keeles *trikāya*) seadmuseihu ja õndsuseihu kõrval.

Maine ihu on nähtav inimkujuline keha, millega Buddha ilmub ehk kehastub inimeste maailma, et aidata kannatavaid olendeid.

See on seotud mahajaana õpetusega budast kui alatiolevast vaimsest printsiibist, kes kaastundest loob imeväel tavalistele olenditele nähtava keha, mille abil ta jagab virgumisõpetust. Selle teooria järgi oli ajalooline Buddha Šākjamuni ainult üks buda maistest ihudest.

Tiibeti budismis peetakse ka kõrgeid laamasid mütoloogiliste budade või bodhisattvate maisteks ihudeks, kehastusteks ehk tülkudeks (tiibeti keeles *sprul sku*).
Keevallik

**Keevallik** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Keevallik 45 inimesel: 18 mehel ja 29 naisel. Perekonnanimede levikult oli Keevallik meeste puhul 6928. kohal ja naiste puhul 4516. kohal.

Perekonnanime Keevallik kandja on keskmiselt 46 aasta vanune.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Harjumaal Keila kihelkonna Saue mõisavallas talupojale nimeks 	Kewalik (normaliseeritult Keevallik). 

Nimede eestistamise käigus võeti 1937. aastal Keevallik uueks nimeks, kui Harku vallas loobuti nimest Käuflich.

## Nime kandjaid
*Andres Keevallik, eesti tehnikateadlane (1943–)
*Edgar Keevallik, eesti põllumajandusteadlane (1908–1985)
*Juta Keevallik, eesti kunstiajaloolane
*Leelo Keevallik, eesti keeleteadlane (1969–)
*Liina Keevallik, eesti teatri- ja filmikunstnik (1972–)
*Sirje Keevallik, eesti füüsik ja tõlkija (1943–)

## Viited

## Välislingid
*
Jumalamägi

**Jumalamägi** on looduslik pühapaik Setomaal Tsätski nulga Kolossova külas. 

Ligikaudu 1,5 hektari suurune mägi asub Piusa jõe ürgoru läänekaldal. Mägi on kujult ümar ja selle laius on ligikaudu 70 meetrit, see madaldub piklikult kirde suunas. Kõrgendikul kasvab hõre kasesalu üksikute mändidega. 

Jumalamäele püstitati 2007. aastal viljakusjumal Peko kuju, mille autor on Renaldo Veeber. Ligikaudu kahe meetri kõrgune puust kuju on asetatud kandilisele maakivile. Kuju ees võib tavaliselt näha raha, küünlaid, jooke ja muid ande.

Jumalamäest 200 meetrit põhja pool Vinaskioja kõrgel kaldal metsas asub Peko- ehk Müürimägi, mille kohta on vanemad inimesed on rääkinud, et seal elavat pekokesed ehk härjapõlvlased.

## Pärimus
 
Kohaliku pärimuse järgi võtab jumal taevasse minevad hinged oma vankri peale, iga hinge kohta kasvavat mäel üks puu. Mäel on käidud palvetamas enne suuremaid töid ja ettevõtmisi ning palutud, et taevas annaks saagi kasvatamiseks head ilma. 1966. aastal on toona 79-aastane Olli Varespoeg mäe tähtsust kirjeldanud nii: “Varem käidi põua ajal seal jumalat palumas, et vihma tuleks, või siis vastupidi. Ka 1963. aasta suvise tulekahju ajal käidi seal palumas, et tuli külla ei tungiks.” 1963. aasta tulekahju ajal kogunes mäele palvetama terve Kolossova külarahvas, inimesi tulnud ka teistest küladest ning palvete peale peatus põleng imelisel kombel 300 meetrit enne küla piiri.

Tänapäeval on kohaliku rahva jaoks tähtsaim Jumalamäega seotud püha päätnitsapäev juuli viimasel reedel, mida tähistatakse põhiliselt Saatse kirikus ja surnuaial. Päätnitsapäeva õhtul käivad Kolossova kandi inimesed perekonniti ka Jumalamäel ja süütavad Peko ees küünla. 

## Viited
2022. aasta Euroopa kuumalained

**2022. aasta** juunis, juulis ja augustis mõjutasid püsivad **[[kuumalaine]]d** piirkondi peamiselt Kesk-, Lõuna- ja Lääne-**[[Euroopa]]s**, põhjustades mitmeid metsatulekahjusid, inimeste evakueerimist kodudest ja kuumusega seotud surmi. Juunis registreeriti 40–43&nbsp;°C  temperatuur suuremas osas Euroopast, kusjuures kogu mandril purunesid sajad päevased/öised, kuised ja kõigi aegade temperatuurirekordid. Klimatoloogid on kuumalaine intensiivsust seostanud kliimamuutusega.

2023. aastal avaldatud uuringu kohaselt suri 2022. aastal kuumuse tõttu 61&nbsp;672 inimest.

July 2022 European heat wave week 1.png|Maksimumtemperatuur3.–9. juuli
July 2022 European heat wave week 2.png|Maksimumtemperatuur10.–16. juuli
Wcmax1 20220717 20220723 Europe.png|Maksimumtemperatuur17.–23. juuli
Wcmax1 20220724 20220730 Europe.png|Maksimumtemperatuur24.–30. juuli
Wcmax1 20220731 20220806 Europe.png|Maksimumtemperatuur31. juuli – 6. august

Wctan1 20220703 20220709.png|Tavatemperatuur3.–9. juuli
Wctan1 20220710 20220716 Europe.png|Tavatemperatuur10.–16. juuli
Wctan1 20220717 20220723 Europe.png|Tavatemperatuur17.–23. juuli
Wctan1 20220724 20220730 Europe.png|Tavatemperatuur24.–30. juuli
Tmp anomalies 20220731 20220806 Europe.png|Tavatemperatuur31. juuli – 6. august

Wcpcp1 20220703 20220709.png|Sademete hulk3.–9. juuli
Wcpcp1 20220710 20220716 Europe.png|Sademete hulk10.–16. juuli
Wcpcp1 20220717 20220723 Europe.png|Sademete hulk17.–23. juuli
Wcpcp1 20220724 20220730 Europe.png|Sademete hulk24.–30. juuli
Pcpns 20220731 20220806 Europe.png|Sademete hulk31. juuli – 6. august

## Vaata ka
* 2022. aasta Suurbritannia kuumalaine
* 2003. aasta Euroopa kuumalaine

## Viited
Nadežda Dubovitskaja

**Nadežda Dubovitskaja** (sündinud 12. märtsil 1998 Semejs) on Kasahstani kõrgushüppaja.

2019. aasta Aasia meistrivõistlustel võitis ta hõbemedali isikliku rekordiga 1.88.

8. juunil 2021 püstitas ta Kasahstani meistrivõistlustel Almatõs kõrgushüppes uue Aasia rekordi, kui ületas **2.00**. Eelmine rekord 1.99 kuulus alates 2009. aastast Marina Aitovale. Tōkyō olümpiamängudel ta finaali ei pääsenud.

2022. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Belgradis võitis ta tulemusega **1.98** pronksmedali, korrates Kasahstani ja Aasia siserekordit.

## Välislingid
*
Irõna Heraštšenko

**Irõna Ihorivna Heraštšenko** (ukraina keeles Ірина Ігорівна Геращенко; sündinud 10. märtsil 1995 Kiievis) on Ukraina kõrgushüppaja.

Ta võitis mitmeid medaleid noorteklassides.

2021. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Toruńis võitis ta isikliku rekordiga 1.98 hõbemedali. Tōkyō olümpiamängudel sai ta tulemusega 1.98 neljanda koha.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is sai ta isikliku rekordiga 2.00 neljanda koha. Ta kaotas finaalis samuti 2.00 hüpanud ja pronksmedali võitnud Elena Vallortigarale madalamatel kõrgustel tehtud eksimuste tõttu. Sama aasta Euroopa meistrivõistlustel Münchenis oli ta 1.93-ga viies.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis hüppas Heraštšenko 1.94 ja sai viienda koha.

2024. aasta Euroopa meistrivõistlustel Roomas võitis ta tulemusega 1.95 Jaroslava Mahutšihhi ja Angelina Topići järel pronksmedali. 2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis ületas ta 1.95 ja jagas koos Eleanor Pattersoniga pronksmedalit.

Tema isiklik rekord on **2.00**, mis on hüpatud 19. juulil 2022 Eugene'is.

## Välislingid
*
Alison dos Santos

**Alison Brendom Alves dos Santos** (sündinud 3. juunil 2000 São Joaquim da Barras) on Brasiilia tõkkejooksja, kelle põhialaks on 400 meetri tõkkejooks.

2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos võitis ta 400 meetri tõkkejooksus Lõuna-Ameerika rekordiga 46,72 pronksmedali.

2022. aastal tuli ta 400 meetri tõkkejooksus maailmameistriks, joostes Lõuna-Ameerika rekordi 46,29.

2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis võitis ta Rai Benjamini ja Karsten Warholmi järel ajaga 47,26 pronksmedali. 

2025. aasta maailmameistrivõistlustel Tokyos võitis ta Rai Benjamini järel hõbemedali ajaga 46,84.

## Välislingid
* 
* "Rasmus Mägi konkurendi armi taga on karm õnnetus". sport.postimees.ee. 21.7.2022
Eleanor Patterson

**Eleanor Patterson** (sündinud 22. mail 1996 Leongathas) on Austraalia kõrgushüppaja, maailmameister (2022).

2013. aastal tuli Patterson kõrgushüppes tulemusega 1.88 noorte maailmameistriks.

2014. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel võitis ta tulemusega 1.94 esikoha.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis saavutas ta tulemusega 1.92 kaheksanda koha. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros ta finaali ei jõudnud.

2020. aasta veebruaris püstitas Patterson kõrgushüppe Austraalia rekordi, kui ületas Wellingtonis 1.99. Enne oli Austraalia rekord 1.98, mis oli 1989. aastast Vanessa Wardi ja 1994. aastast lisaks Alison Inverarity nimel. Aasta hiljem ületas Pattersoni tulemuse Nicola McDermott.

2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos saavutas ta tulemusega 1.96 viienda koha.

2022. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Belgradis võitis ta Okeaania siserekordiga 2.00 hõbemedali. 2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is võitis ta kuldmedali, kui kordas Okeaania rekordit 2.02.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Patterson Jaroslava Mahutšihhi järel tulemusega 1.99 hõbemedali.

2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis ületas ta 1.95 ja jagas koos Irõna Heraštšenkoga pronksmedalit.

2025. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Nanjingis võitis Patterson koondisekaaslase Nicola Olyslagersi järel tulemusega 1.97 hõbemedali.

## Isiklikku

Pattersoni elukaaslane on Itaalia kõrgushüppaja Marco Fassinotti.

## Viited

## Välislingid
*
Muktar Edris

**Muktar Edris Awel** (sündinud 14. jaanuaril 1994 Siltʼe tsoonis) on Etioopia pikamaajooksja, kahekordne maailmameister 5000 meetri jooksus.

Ta tuli 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis Mo Farahi ja Paul Chelimo ees 5000 meetri jooksu maailmameistriks. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas võitis ta taas kuldmedali, edestades finaalis Selemon Baregat ja Mohammed Ahmedi.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

;Sees

## Viited

## Välislingid
*