open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaljula Teder

**Kaljula Teder** (9. september 1905 Pihkva – 26. veebruar 1978 Tallinn) oli eesti ajakirjanik ja koduloolane.

Kaljula Teder sündis 1905. aastal Pihkvas, tema isa Jakob Teder (1873–1949) oli Võrumaal vallakooli, kihelkonnakooli,  Pihkva eesti algkooli juhataja, Petseri gümnaasiumi õpetaja, Võru gümnaasiumi õpetaja, Võru I algkooli õpetaja, Võru Õpetajate Seminari harjutuskooli õpetaja, Võrusoo algkooli juhataja ning Võrus Kreutzwaldi muuseumi varahoidja.

Kaljula Teder õppis aastatel 1913–1916 Pihkva eesti algkoolis, 1913–1916 Pihkva reaalkoolis ja 1918–1924 Võrumaa Rahvahariduse Seltsi Poeglaste Gümnaasiumi. Aastatel 1924–1936 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas; ta oli aastast 1924 Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Aastatel 1924–1929 töötas Postimehe ja 1929–1940 Päevalehe toimetuses. 1941. aastal arreteeriti ja K. Teder NKVD poolt ja küüditati koos perekonnaga Venemaale, kust ta pääses tagasi Eestisse pärast 11-aastast vangilaagrit ja 5-aastast asumisel olemist. Seejärel töötas ta Eesti NSV Sotsiaalkindlustuse Ministeeriumis ning Tallinna Kehakultuuri- ja Spordikomitees ja  ekskursioonijuhina Tallinna Reisi- ja Ekskursioonibüroos (omas I kategooriat) ja oli ekskursioonijuhtide väljaõppemetoodik.

Kaljula Teder oli Akadeemilise Õigusteadusliku Ühingu juhatuse liige. 1926. aastal valiti ta Eesti Akadeemilise Rahvasteliidu Ühingu FJE peasekretäriks. Ta oli Eesti Fotoklubi liige, aastatel 1963–1968 selle esimehe asetäitja. K. Teder oli alates 1963. aastast TLM kodu-uurimise ringi juhatuse liige – ringi asutamisest kuni oma surmani.

Kaljula Teder tegeles eesti kodu-uurimise oluliste teemadega. Selle töö tulemusena ilmus raamat "Fotograafia teerajajaid" (1973), millest avaldati USA-s 1977. aastal rikkalikke illustratsioonidega ingliskeelne kokkuvõte. Käsikirja jäi ulatuslik "Fotograafia arengust Nõukogude Eestis". 1969. aastal korraldati Tallinna Linnamuuseumis põhiliselt tema materjalide põhjal Eesti esimene fotograafiaajaloo näitus, mis sai aluseks fotomuuseumi kogudele ja püsiekspositsioonile. K. Teder oli kaasautor Tallinna tuletõrje ajalugu käsitlevas väljaandes "Võitluses leekidega" (1975), tema oluline uurimus on ka "Kohvist, kohvikutest ja kohvikultuurist".

Kaljula Teder on maetud Tallinna Pärnamäe kalmistule.

## Publikatsioone
*Kaljula Teder. "Eesti fotograafia teerajajaid. Sada aastat (1840–1940) arenguteed". (Monograafiline uurimus fotograafia tekkimisest, üldajaloost ja fotograafia arengust ning vastavast ühistegevusest Eestis. Illustreeritud. Võõrkeelsete resümeedega.) Tallinn, Eesti Raamat 1972. 146 lk.
*Kaljula Teder. *Early photography in Eastern Europe*. London 1977.

## Viited

## Kirjandus
*Marju Vilbaste. Tallinna Linnamuuseumi kodu-uurimise ring (1963–2000). Ringi liikmete biograafiline teatmik.

## Välislingid
* Kultuurilooline haud
*Teder, Kaljula, EE 14, 2000
Rahvuslik Vabameelne Partei

**Rahvuslik Vabameelne Partei** (lühend **RVP**) oli 1922–1926 Eestis tegutsenud partei, mille asutas Johan Pitka. 

II Riigikogu valimistel 1923. aastal kogus partei 20 670 häält ehk 4,5% ja sai II Riigikogus 4 kohta. III Riigikogu valimistel 1926. aastal kogus partei 4854 häält ehk 0,9%, mis Riigikogus kohti ei andnud.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Rahvuslik Vabameelse Partei keskjuhatus ja Riigikogu rühm (1924)
Eesti Omanike Keskliit

**Eesti Omanike Keskliit** (varasema nimega *Eesti Õigusjärgsete Omanike Liit*) on mittetulundusühing, mille eesmärk on kaitsta koduomanike huvisid ja õigusi. 

Üle Eesti on organisatsiooniga liitunud ligikaudu 64 000 korter- ja eramaja omanikku. .

Eesti Omanike Keskliidu juhatuse esimees on Priidu Pärna, volikogu esimees on Heiki Hepner.  

Ühenduse häälekandja on olnud ajaleht Koduomanik.

## Viited

## Välislingid
*Keskliidu koduleht (vaadatud 23.01.2013)
Eesti raha

**Eesti raha** on raha, mis on käibel Eesti Vabariigis.

Eesti esimesed rahatähed (algul kassatähtedena) olid Eesti margad.

Eesti rahasüsteem korrastus 1928. aastaks, kui marga asemel võeti kasutusele kroon, mille tagamiseks võeti Rahvasteliidu vahendusel erilaen Inglise naeltes. Et Suurbritannia 1931 kullastandardist loobus, siis põhjustas see 1933 Eesti krooni devalveerumise. Seejärel lõpetas Eesti Pank kuldvaluuta vaba ostu-müügi.

## Eesti mark

## Eesti kroon

Eurole üleminek Eestis toimus 2011. aasta 1. jaanuaril. Alates 15. jaanuarist 2011 on Eestis ainsaks seadusega tagatud maksevahendiks euro.
Eesti Pangal on krooni teenustasuta käibelt kõrvaldamise kohustus tähtajatult.

## Ajalugu
Aastatel 1918–1927 oli Eesti rahaühikuks Eesti mark. Eesti mark jagunes sajaks penniks.

Eesti rahaühikuks sai Eesti kroon esmakordselt 1924. aastal (samal ajal oli kasutusel ka mark). Kroon oli kasutusel kuni 1941. aastani. Kroon võeti uuesti kasutusele taasiseseisvunud Eesti Vabariigis 20. juunist 1992. aastal.

1. jaanuarist 2011 alates sai Eestis maksta nii eurodes kui ka Eesti kroonides. Alates 15. jaanuarist on Eesti ametliku valuutana käibel euro.

Eestis on olnud kasutusel ka Vene tsaarirubla, Vene duumarubla, Kerenski rubla, Denikini rubla, Nõukogude rubla, sovznakid, Saksa mark, Saksa idamark, Saksa idarubla, Saksa ülemidarubla, Soome mark, Nepsi raha, ettevõtete kohalikud maksevahendid (nn kodurahad), Tallinna Arvekoja maksutähed, Eesti Vabariigi viieprotsendilised võlakohustused, Eesti Vabariigi kassavekslid, tšervoonets, Saksa riigikrediitkassa raha, punktid, Tartu raha ja veel mitmesuguseid võõrriikide rahatähti.

## Vaata ka
*Eesti mark
*Eesti kroon
*Raha

## Viited

## Kirjandus
* Gerda Sinisalu. Raha ja rahavahetused Eesti ajaloos Vastseliina Gümnaasium, 2011
Vene Talurahva Põllupank

**Vene Talurahva Põllupank** (ka **Vene Talurahvapank**) oli Venemaal aastatel 1882–1917 töötanud pank, mis andis talupoegadele raha maa ostmiseks. Talupank tegeles Eestimaal, Liivimaal (koos Saaremaaga) ja Kuramaal.

Aastal 1906 avas pank osakonnad ka Balti kubermangudes. Vene Talurahva Põllupanga Eestimaa kubermangu osakond asus Tallinnas Wismari tänav 7.

20. sajandi algul laienesid Venemaa keisririigi Balti provintsidesse kaks Venemaa panka: Vene Talurahva Põllupank ja Doni Agraarpank, nende eesmärk oli toetada talupoegi maa soetamisel ja sel eesmärgil osteti kokku mõisaid, et need siis talupoegadele müüa või rentida. Ostetud mõisad tükeldati ning jagati taludeks. 

Eestimaa kubermangus kuulus  Vene Talurahva Põllupangale Jõgisoo, Lehtmetsa, Männiku, Nakamaa ja Paasiku, Kõnnu mõis ja Doni Agraarpangale Emmaste-Kuriste, Orjaku-Kuriste, Saida, Suur-Kullamaa ja Ubasalu mõisad poolmõisad ja Voka mõis, Kõnnu mõis.

Talurahva Põllupank andis laenu 13, 18, 28, 41 ja 55 ½ aasta peale, intressidega 11%-5%.  Laenu anti 90% koha hinna järgi, erakordsetel juhtumitel ka täiesti 100%, kuid kunagi ei antud laenu üle selle hinna, mille peale ostja  ja müüa on kokku leppinud. 

Vene Talurahva Põllupank likvideeriti Venemaa rahanduse rahvakomissari käsuga 30.11.1918 ja osakonnad muudeti Talurahva Põllupanga likvideerimise komisjonideks. 

Aastal 1919 läksid Eesti territooriumile jääva panga osakonna maaomandid Põllutööministeeriumile, kui 27. märtsil 1918 tunnistas Eesti maapäev oma määrusega, 1919. aasta maareformiga kõik kroonu- ja Vene Talurahva Põllupanga mõisad ning metsad Eesti Vabariigi omandiks. Mõisaid ja maid hakkas valitsema Põllutööministeerium, kes keelustas ka mõisavarade laialivedamise ning müümise.

Vene Talurahva Põllupanga Tallinna osakond oli evakueeritud 1917. aastal Ufaasse, kust jõudis tagasi 30.09.1920. Tallinnas moodustati Eesti Vabariigi Rahaministeeriumi Põllupank ja 1926. aastast Eesti Maapank, mis võttis üle endise põllupanga materjalid.

## Viited
Eestimaa Ametiühingute Kesknõukogu

**Eestimaa Ametiühingute Kesknõukogu** (ka **Eestimaa Ametiühisuste Kesknõukogu**; lühend **EAK**) oli aastatel 1917–1922 Eesti ametiühingute keskne organ.

EAKi eelkäija oli Tallinna Ametiühisuste Keskbüroo. 

Kesknõukogu häälekandja oli ajaleht Töö Hääl, ajakiri „Töö Sõna" (vastutav toimetaja Edmund Hammer). 

Kesknõukogu eestvedamisel toimus 1919. aasta 30.–31. augustil I ülemaaline ametiühingute kongress, mille Eesti Vabariigi valitsus saatis laiali.

## Vaata ka
*Tallinna Metallitööliste Ametiühisus
*Eestimaa Ehitustööliste Liit

## Viited
Vesiorel

**Vesiorel** ehk **hüdraulis** on tänapäeva oreli otsene eelkäija, millel on klaviatuur, silindrikujulised lõõtsad ja heli tekitavad viled. Vesioreli leiutas 3. sajandil eKr Ktesibios Aleksandriast, kellele omistatakse ka veepumba, vesikella ja vee jõul toimivate mehaaniliste laululindude leiutamine.

Kuigi vesi ei olnud hüdraulises peajõud, ühtlustati selle abil käsipumbaga sissepuhutava õhu survet. Heli tekkis pronkstorudes, mille pikkus oli erinev. Algul oli vilesid vaid üks rida, 3. sajandil pKr ehitati 4, 6 ja isegi 8 vilereaga oreleid. 

Vesioreli põhipuudused olid, et see vajas täpset konstrueerimist ja pidevat hooldamist, kuna läks ruttu rooste. 

Aastaks 200 asendati veepaak lõõtsaga.
Eesti Üürnike Liit

**Eesti Üürnike Liit** (lühend: **EÜL**) on aastal 1994 asutatud liit (mittetulundusühing), ühtlasi Eesti linnade üürnike ühenduste katusorganisatsioon.

Liit tegeleb peaasjalikult 1993. aastal elamumajanduse omandireformi tagajärjel tekkinud probleemide lahendamisega.

## Viited
Ewa Kopacz

**Ewa Bożena Kopacz** ['eva bož'ena k'opatš] (sünninimi **Ewa Bożena Lis**; sündinud 3. detsembril 1956) on Poola arst ja poliitik, kes oli 22. septembrist 2014 kuni 13. novembrini 2015 Poola peaminister. Aastatel 2011–2014 oli ta seimi esimees.

Ta on lõpetanud Lublini meditsiiniülikooli.

Ewa Kopacz kuulub erakonda Kodanikuplatvorm. 

16. novembrist 2007 kuni 8. novembrini 2011 oli ta Poola tervishoiuminister, pärast seda seimi esimees.

15. septembril 2014 tegi president Bronisław Komorowski talle seoses senise peaministri Donald Tuski peatse siirdumisega Euroopa Ülemkogu eesistujaks ettepaneku moodustada uus valitsus.

## Tunnustus
* 2014 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Viited
Han Hendrik Piho

**Han Hendrik Piho** (sündinud 24. aprillil 1993) on eesti kahevõistleja.

Esimesed punktid maailma karikasarjas sai Han Hendrik Piho 15. detsembril 2012 Austrias Ramsaus, kus saavutas 28. koha.

2013. aasta juunioride ja U23 maailmameistrivõistlustel Liberecis võitis ta kahevõistluse tavadistantsil pronksmedali. Sprindivõistlusel ebaõnnestusid hüpped ja tema lõpptulemuseks jäi 20. koht.

## Isiklikku
Tema vennad Kaarel ja Kail Piho on samuti kahevõistlejad.

## Viited

## Välislingid

* 
* Han Hendrik Piho biograafia ESBL-is
* Vendade Pihode koduleht
Eesti Ühistegeline Liit

**Eesti Ühistegevuse Liit** (lühend **EÜL**, endise nimega Eesti Ühistegeline Liit) on 7. detsembril 1919 asutatud, 1992 taasasutatud ning 28. märtsil 2019 oluliselt reorganiseeritud liit (mittetulundusühing), mis ühendab Eesti kodanikke.

EÜLi põhitegevused on järgmised: 

* toetada eestlaste eestikeelset ja eesti kultuurile tuginevat edasikestmist oma ajalooliselt määratletud maa-alal; 
* iseseisva Eesti Vabariigi hoidmine elulaadil, mille põhialuseks on rahva kui kõrgeima võimu kandja olemasolu ja eelistused ning vastavus 28.06.1992. a. rahvahääletusel kehtestatud põhiseadusega; 
* arendada üleriigilist ühistegevust ja juurutada ühistegevuse põhimõtteid; 
* tagada riigi kui ühiskondliku tahte väljenduse tasakaalustatud areng; 
* kasvada kõigi Eesti Vabariigi kodanike huve esindavaks põhiseaduse ja sellega vastavuses olevate seaduste vastuvaidlematut täitmist nõudvaks erakonnaks. 

Liidu liikmeks võib olla vähemalt 18-aastane teovõimeline Eesti kodanik, kes toetab Liidu põhikirja ja põhimõtteid. 

EÜLi häälekandja oli Ühistegelised Uudised, mis ilmus aastatel 1922–1940 ja 1997–2009. Alates 2011. aastast on liidu häälekandja Ühistuleht.

EÜLi juhatusse kuuluvad Andro Roos, Märt Riiner ja Harry Raudvere.

## Vaata ka
*www.ühistegevus.ee 
*Akadeemiline Ühistegevuse Selts

## Viited
Eesti Väärtpaberikeskus

AS **Eesti Väärtpaberikeskus** (lühend: **EVK**) on 1995. aastal asutatud väärtpaberituru infrastruktuuri ettevõte. EVK kuulub rahvusvahelisse NASDAQ OMX gruppi. EVK omanik on Tallinna Börs.

Eesti Väärtpaberikeskus haldab elektroonset Eesti väärtpaberite keskregistrit ja Eesti kogumispensioni registrit. 

Eesti väärtpaberite keskregister  peab arvestust kõigi Eestis tegutsevate aktsiaseltside aktsiaraamatute ning kõikide Eestis avatud väärtpaberikontode ja pensionikontode üle. Samuti on registrisse koondatud teised elektroonilised väärtpaberid (osaühingute osad, võlakirjad, fondiosakud jmt) ning väärtpaberitega tehtud toimingute ajalugu. 

Pensioniregistris  registreeritakse kõik esitatud kogumispensioni avaldused, valitud fondid, makstud sissemaksed, omandatud pensionifondi osakud, väljamaksed, fondide vahetamised ja muud kogumispensioniga seotud toimingud.

Eesti Väärtpaberite Keskdepositooriumi AS-i asutasid 11. märtsil 1994 üheksa kommertspanka (Eesti Ühispank, Põhja-Eesti Pank, Hansapank, Virumaa Kommertspank, Eesti Forekspank, Tallinna Pank, Eesti Sotsiaalpank, Eesti Hoiupank ning Eesti Tööstuse ja Ehituse Kommertspank) ning  Rahandusministeerium, Eesti Pank ja Hüvitusfond. 

## Viited

## Välislingid
*Eesti Väärtpaberikeskuse koduleht (vaadatud 23.01.2013)
Viljar Lubi

**Viljar Lubi** (sündinud 8. juunil 1977) on Eesti diplomaat ja riigiametnik. 

Viljar Lubi on õppinud Hugo Treffneri Gümnaasiumis ja lõpetanud 1999. aastal *cum laude* Tartu Ülikooli majandusteaduskonna rahvamajanduse erialal. Ta kaitses 2002. aastal magistritöö politoloogias Tallinna Pedagoogikaülikoolis. Bakalaureuseõpingute kõrvalt töötas Lubi ettevõttes Eesti Kindlustus AS. 

Lubi on end täiendanud 2000. aastal Eesti Diplomaatide Koolis rahvusvaheliste suhete ja Euroopa integratsiooni kursusel ning 2001. aastal Sussexi Ülikoolis Ühendkuningriigis Euroopa uuringute erialal. 

Aastail 1999–2011 töötas Lubi Välisministeeriumis, algul pressi- ja infoosakonnas, seejärel välismajanduse ja arengukoostöö osakonnas, Eesti suursaatkonnas Londonis, Euroopa Liidu osakonna üldasjade büroo direktorina ja Eesti suursaatkonna nõunikuna Washingtonis. 

2011–2012 töötas Viljar Lubi Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumis Euroopa Liidu ja rahvusvahelise koostöö osakonna juhatajana. 

2013–2016 oli ta Eesti suursaadik Indias, resideerides New Delhis. Ta oli Eesti esimene Indias resideeriv suursaadik ning Eesti saatkond New Delhis avatigi 2013. aastal. Samal ajal oli Lubi ka akrediteeritud suursaadik Myanmaris ja Sri Lankal. 

2016–2021 oli Lubi Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi majandusarengu asekantsler. 

Ta määrati mais 2021 Eesti suursaadikuks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis. Juunis 2025 vabastas president Alar Karis ta sellest ametist. 
25. augustil 2025 nimetas president Viljar Lubi Eesti Vabariigi erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Monaco Vürstiriigis ja Tuneesia Vabariigis, asukohaga Pariisis.

## Tunnustus
* 2015 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja III klassi aumärk 
* 2025 KAITSEMINISTEERIUMI III KLASSI TEENETERIST

## Isiklikku
2013. aasta seisuga oli Viljar Lubil tütar ja poeg. Lisaks eesti keelele räägib Lubi inglise, vene ja prantsuse keelt.

## Viited

## Välislingid

* "Suursaadik Hr. Viljar Lubi" Eesti suursaatkond, London
* "Viljar Lubi" Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus
* Viljar Lubi, "Briti ettevõtjad ootavad valitsuselt julgeid otsuseid" ERR, 14. november 2024
Algirdas Butkevičius

**Algirdas Butkevičius** (sündinud 19. novembril 1958) on Leedu poliitik, kes oli 13. detsembrist 2012 kuni 13. detsembrini 2016 Leedu peaminister.

Ta lõpetas Vilniuse tehnikaülikooli ehitusökonomistina, sai Kaunase tehnikaülikoolis magistrikraadi ärijuhtimise alal ja 2008. aastal doktorikraadi majandusteaduses.

Algirdas Butkevičius on olnud seimi liige alates 1996. aastast.

1. maist 2004 kuni 14. maini 2005 oli ta Leedu rahandusminister, aastatel 2006–2008 transpordiminister.

Alates 7. märtsist 2009 kuni 22. aprillini 2017 oli Algirdas Butkevičius Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees.

## Tunnustus
*2013 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Välislingid
* Elulugu valitsuse kodulehel
Eesti Akadeemiline Õigusteaduse Selts

**Eesti Akadeemiline Õigusteaduse Selts** (nimetatud ka *Eesti Akadeemiline Õigusteadlaste Selts*;  lühend **EAÕS**) on Tartus asuv juriste ühendav selts (mittetulundusühing).

Selts asutati 1924. aastal. Seltsi tegevus soikus 1940. aastal. Selts taasasutati 1988 ja ta peab ennast 1924. aastal asutatud seltsi õigusjärglaseks.

Põhikirjas nimetab selts oma tegevuse eesmärgiks heategevuslikku õigusteaduse, õiguskultuuri ja õigushariduse toetamist avalikes huvides.

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht (vaadatud 23.01.2013)
Eesti Akadeemiline Välisvahetuse Fond

**Eesti Akadeemiline Välisvahetuse Fond** on Eesti Teaduste Akadeemia juures aastast 1993 tegutsev fond, mille eesmärk on toetada Eesti asutuste ja Eesti teadlaste rahvusvahelist teaduskoostööd. Fond kui Teaduste Akadeemia osa on Euroopa Teadusfondi liige.

Riiklikul tasandil toetab ja koordineerib rahvusvahelist teadusalast koostööd Eesti Haridus- ja Teadusministeerium.

## Viited
NS-37

**Nudelman-Suranov NS-37** (vene keeles *Нудельман – Суранов НС-37*) oli 37 millimeetrine lennukikahur. See töötati välja Teise maailmasõja ajal Nõukogude Liidus asendamaks vanemat ja ebausaldusväärset kahurit Š-37. Sellise suure klaiibriga relv oli mõeldud soomustatud maasihtmärkide ja pommituslennukite vastu kasutamiseks.

A. E. Nudelman ja A. Suranov hakkasid selle kallal tööle 1941. aastal konstrueerimisbüroos OKB-16. Kahur valmis 1942. aastal ja kolme kuu jooksul käivitati seeriatootmine. Seda katsetati 1943. aastal rindel ja tootmine kestis 1945. aastani. Neid paigaldati hävituslennukitele Lagg-3, Jak-9T ja hiljem ka ründelennukile Il-2. 

See kahur olevat lahingus väga hästi töötanud. Neid toodeti 1945. aasta lõpuks üle 10 000 ühiku. Konstruktorid said selle kahuri eest 1943. aastal kõrge riikliku autasu. NS-37 kahur oli loodud nii, et see ei mõjutaks enda tulega (tagasilöök jne.) konstruktsiooni tööd. Lisaks olid kahuri loojad keskendunud kahuri võimekusele pidada vastu ilma suurema puhastamise ja õlitamiseta ning lihtsale ümberlaadimissüsteemile, mis olid väga tähtsad omadused pakilises rindeolukorras.

Samas võimsa mürsu ja tugeva tagasilöögi tõttu, oli sihtmärkide tabamine raske. Piloote õpetati laskma lühikeste valangutega, kuid õhus kerge lennukiga tulistades oli ainult esimene lask reaalselt sihitud. Lisaks oli keskmiste ja raskete tankide pealmise soomuse läbistamine võimalik ainult suhteliselt suure, üle 40° nurga all saadud tabamuste korral. Seda oli lahinguolukorras raske saavutada. Seetõttu võeti peagi kasutusele kergemaid, 37x155-millimeetriseid mürske kasutavad kahurid Nudelman N-37.
ŠVAK

**ŠVAK** (vene keeles *ШВАК: Шпитальный-Владимиров Авиационный Крупнокалиберный*) oli 20 mm kiirlaskekahur, mida kasutati laialdaselt väga paljudel Nõukogude Liidu lennukitel aastatel 1936–1946. Näiteks oli neid lennukitel Jakovlev Jak-1, Polikarpov I-153 ja Polikarpov I-16, Lavotškin La-5, Lavotškin La-7 ja LaGG-3, varastel Iljušin Il-2 mudelitel ja Nõukogude Liidus ümberehitatud *[[lend-lease]]*i Hawker Hurricane'idel. Neid paigutati ka tankidele T-38 ja T-60.

ŠVAK 20 mm kiirlaskekahur oli valmistatud ŠVAK 12,7 mm kuulipildujate põhjal. ŠVAK-i tootmine algas 1936. aastal. See jäi kuni 1944. aastani peamiseks pardakahuriks Punaarmees nii distantsjuhitava kui ka otse lenduri käsitsetava kahurina.

## Välislingid
Avatud Hariduse Liit

**Avatud Hariduse Liit** (lühend: **AHL**) on aastast 1991 tegutsev mittetulundusühing.

AHLi asutasid Eesti Sotsiaaldemokraatlik Partei, Kultuuritöötajate Ametiühing ja Eesti Harrastusteatrite Liit.

Põhikirjas ütleb AHL oma tegevuse eesmärgiks Eesti ühiskonna demokraatlikule arengule kaasa aitamise. AHLi juhtmõte on "Areng õppimise kaudu". Ühtlasi toetab AHL kodanike vabahariduse omandamist ja enesetäiendamist.

## Vaata ka
* Eesti Vabaharidusliit

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht (vaadatud 23.01.2013)
Balti Instituut

**Balti Instituudi** all võidakse mõelda:

***[[Balti Uuringute Instituut]]**, 1996 asutatud ühendus
*Balti Instituut, Rootsis  ja 1970–1996 tegutsenud kultuuriühing (rootsi *Baltiska Institutet*)
*Stockholmi ülikooli üksus **[[Balti Uurimisinstituut]]**
***[[Institutum Balticum]]**, Saksamaal asuv uurimisinstituut
Buulo Mareer

**Buulo Mareer** on linn Somaalias Alam-Shabeelle ringkonnas.

Linna geograafilised koordinaadid on .

Buulo Mareeris asus muu hulgas Al-Qā‘idah' Somaalia üksuse Ash-Shabābi tugipunkt. Linn läks Somaalia valitsusvägede kätte koos Aafrika Liidu missioonivägede abiga 30. augustil 2014.

## Vaata ka
* Bulo Mareri pantvangi vabastamiskatse

## Välislingid
* French soldier killed in raid to free hostage in Somalia
Sitkalidak

**Sitkalidak** on asustamata saar Alaska ranniku lähedal Alaska lahe lääneosas Kodiaki saare kaguranniku ääres.

Saare geograafilised koordinaadid on .

Saare pindala on umbes 300 km².

Sitkalidaki saarel leidis 1784. aastal aset Awa'uqi massimõrv, kui vene karusnahakaupmehed Grigori Šelihhovi juhtimisel tapsid 500–2000 alutiigi meest, naist ja last.

## Viited

## Välislingid
*
Eskimo-aleuudi keeled

**Eskimo-aleuudi keeled** on vähemalt 10 keelest koosnev keelkond, kuhu arvatakse aleuudi ja eskimo keeled. Eskimo-aleuudi keeled on levinud Venemaal Tšuktši poolsaarel ja Põhja-Ameerika põhjaosas Kanadas, Alaskal ning Gröönimaal.

## Taksonoomia
* **[[aleuudi keel|aleuudi]]** (*Unangam Tunuu*) [ale]
* **[[eskimo keeled]]**
** **[[jupiki keeled]]**
***Sireniki (*Uqeghllistun*) [ysr] 
***Kesk-Siberi jupiki (*Yupigestun*) [ess] 
***Naukani (*нывуӄаӷмит*) [ynk] 
***keskjupiki [esu] 
****yukon-kuskokwimi jupiki murre (*Yugtun*)
****tševaki tšupiki murre (*Cugtun*)
****nunivaki tšupiki murre (*Cugtun*)
***alutiigi ehk supiki (*Sugpiaq* või *Alutiiq*) [ems] 
** **[[inuiti keeled]]**
*** injupiaki  (*Iñupiaq*) [esi] & [esk] 
**** Loode-Alaska injupiaki keel
**** Põhja-Alaska injupiaki keel 
*** inuktituti (*Inuktitut*) [ike] 
**** Lääne-Kanada inuiti (*Inuvialuktun*) [ikt] 
**** Ida-Kanada inuktituti (*Inuktitut*) [ike] 
*** grööni keel (*Kalaallisut*) [kal]

## Rahvastik

## Võrdlus

## Vaata ka
*Tšuktši-kamtšadali keeled

## Viited
Injupiaki keel

**Injupiaki** või **injupiki keel** (injupiaki *Iñupiatun*) on Põhja- ja Loode-Alaskal räägitav eskimo-aleuudi keelkonda kuuluv inuiti keel. 

## Murded
Injupiaki keel jaguneb kaheks murderühmaks: 
* **Sewardi poolsaare injupiaki** (Qawiaraq-injupiaki): 
** **[[Beringi väin|Beringi väina]] murded** – hõimud: Ingalikmiut, Imaqłit, Kiŋikmiut, Tapqaġmiut, Ukiuvaŋmiut.
** **Qawiaraqi murded** – hõimud: Siñġaġmiut, Qaviaraġmiut, Ayaqsaaġiaaġmiut, Aziagmiut, Iġałuiŋmiut.
* **Põhja-Alaska injupiaki** (Iñupiatun-injupiaki): 
** **Loode-Alaska murded** või **Malimiut injupiaki**: 
*** **Kotzebue murre** või **Põhja-malimiut** – hõimud: Pittaġmiut, Kaŋiġmiut, Qikiqtaġruŋmiut
*** **Kobuk murre** või **Lõuna-malimiut** – hõimud: Kuuŋmiut, Kiitaaŋmiut (Kiitaaġmiut), Siiḷviim Kaŋianiġmiut, Nuurvinmiut, Kuuvaum Kaŋiaġmiut, Akuniġmiut, Nuataaġmiut, Napaaqtuġmiut, Kivalliñiġmiut.
** **Põhja-Slope'i murded**: 
*** **Point Hope'i murre** – hõimud: Tikiġaġmiut
*** **Põhja-Slope'i murre** – hõimud: Utuqqaġmiut, Siḷaliñaġmiut (Kukparungmiut ja Kunmiut), Kakligmiut (Sidarumiut, Utkiavinmuit ja Nuwukmiut), Kuulugruaġmiut, Ikpikpagmiut, Kuukpigmiut (Kañianermiut, Killinermiut ja Kagmalirmiut)
*** **Anaktuvuk Passi murre** – hõimud: Nunataaġmiut
*** **Kanada injupiaki** või **[[Uummarmiutun]]** – hõimud: Uummarmiut

## Tähestik
**Alaska injupiaki tähestik**:




**Kanada injupiaki tähestik**:




## Näited

## Alaska ja Kanada murded

## Alaska murded

## Viited

## Välislingid
*Vikipeedia injupiaki keeles
Jupiki keeled

**Jupiki keeled** ehk **lääne-eskimo keeled** on eskimo-aleuudi keelkonna eskimo haru keelerühm, kuhu kuuluvad Sireniki, Kesk-Siberi jupiki, naukani, keskjupiki ja alutiigi keel.

## Taksonoomia
*Sireniki jupiki (*Uqeghllistun*) [ysr] 
*Siberi jupiki (*Yupigestun*) [ess] 
*Naukani jupiki (*нывуӄаӷмит*) [ynk] 
*keskjupiki ehk Alaska jupiki [esu] 
**kuskokwimi jupiki murre  (*Yugtun*)
**tševaki tšupiki murre (*Cugtun*)
**nunivaki tšupiki murre (*Cugtun*)
*alutiigi ehk supiki (*Sugpiaq* või *Alutiiq*) [ems]

## Rahvastik

## Jupiki - Tšupiki - Supiki

## Viited
Alutiigi keel

**Alutiigi keel** (alutiigi keeles *sugcestun, sugt'stun, sugtestun*) on Alaskal räägitav jupiki keel. 

Supiki keel jaguneb lääne- (Kodiaki saar) ja idamurdeks (Tšugatši). 

## Tähestik




## Näited

## Viited
Keskjupiki keel

**Keskjupiki keel** või **Alaska jupiki keel**  (jupiki *Yugtun* ja *Cugtun*) on Alaskal räägitav jupiki keel. 

2007. aasta hinnangul oli Alaskal 25 000 jupikit, kellest 10 400 oskas keskjupiki keelt.

## Murded
Alaska jupiki keel jaguneb viieks murdeks: 
* **Unaliq-Pastuliq jupiki** (ingl. *Norton Sound Yup’ik*)
** **Unalirmiut** (ingl. *Unaliq subdialect*) hõimud: Atnegmiut, Kuuyuŋmiut, Eŋlutaleġmiut, Caxtulegmiut, Uŋallaqłiŋmiut, Tacirmiut
** **Pastulirmiut** (ingl. *Kotlik subdialect*)
* **Yukon-Kuskokwim jupiki** (ingl. *General Central Yup’ik*). hõimud: Qerauranermiut, Kuigularmiut, Qip’ngayarmiut, Qaluyaarmiut, Marayaarmiut, Chnagmiut, Kuigpagmiut, Akulmiut, Caninermiut, Kusquqvagmiut (Unegkumiut, Kiatagmiut)
* **Egegik jupiki** (ingl. *Egegik Yup’ik*)
* **[[Tševaki tšupiki keel|Tševaki tšupiki]]** (jup. *Cugtun* (keel) *Cup’ik* (ainsus) *Cupiik* (kaksus) *Cupiit* (mitmus); ingels *Cup’ik, Hooper Bay-Chevak Cup’ik*)
* **[[Nunivaki tšupiki keel|Nunivaki tšupiki]]** (jup. *Cugtun* (keel) *Cup’ig* (ainsus), *Cupiik* (kaksus), *Cupiit* (mitmus), *Nuniwarmiut*; ingl. ''Cup’ig, Nunivak Cup’ig, Nunivak Cup’ik)

## Tähestik




## Näited
 

## Võrdlus

## Viited
Lääne-Kanada inuktituti keel

**Lääne-Kanada inuktituti keel** (enda nimi *Inuvialuktun*) on Kanadas räägitav inuiti keel või inuktituti keele murre.

## Murded
Lääne-Kanada inuktituti keel jaguneb kolmeks murdeks:  
* **[[Siglitun]]** (ingl. *Siglitun, Siglit, Inuvialuktun proper*). Hõimud: * Qikiqtaruqmiut, Kupugmiut, Kittegaryumiut, Nuvuraqmiut, Avvagmiut, Nuunatahmiut* 
* **[[Inuinnaqtun]]** (inuit ᐃᓄᐃᓐᓇᖅᑐᓐ; ingl. *Inuinnaqtun, Inuinnaq, Copper Inuktitut*) 
** **[[Kangiryuarmiutun]]** (ingl. *Kangiryuarmiutun subdialect*). Hõimud: *Kanghiryuatjagmiut, Kanghirjuarmiut, (?) Haneragmiut, (?) Puivlirmiut, (?) Nagyuktomiut*
** **Iqaluktuuttiaq** (ingl. *Cambridge subdialect*). Hõimud: *Ekaluktomiut, Kiglinirmiut*
** **Qurluqtuq** (ingl. *Coppermine subdialect, Kugluktuk dialect*). Hõimud: *Akkuliakattangmiut, Noahognirmiut, Kogluktomiut, Wallirmiut, Asiagmiut, Pingangnaktomiut* 
** **Umingmaktuuq** (ingl. *Bathurst subdialect*). Hõimud: *Nennitagmiut, Kilusiktomiut* 
* **[[Natsilingmiutut]]** (inuit *Inuktitun*; ingl. *Natsilingmiutut, Natsilik dialect*) 
** **[[Nattiliki inuiti keel|Nattilik]]** (inuit *Nattilingmiutut*; ingl. *Natsilik subdialect, Natsilik proper*). Hõimud: *Arvertormiut, Netsilingmiut, Kuungmiut*
** **Arviligjuaq** (ingl. *Arviligjuaq subdialect*). Hõimud: *Arviligjuarmiut, Sinimiut* 
** **[[Utkuhiksalingmiutitut|Utkuhiksalik]]** (inuit *Utkuhiksalingmiutitut*; ingl. *Utkuhiksalik subdialect, Utkuhikhalik, Gjoa Haven dialect*). Hõimud: *(?) Ahagmiut, (?) Hanningařuqmiut, (?) Ilivilermiut, Ugyulingmiut, Qeqertarmiut, Utkuhiksalingmiut* (ingl. *Utkuhiksalik proper*)

## Tähestik




## Näited
Siglitun murre:

## Viited
Aleksander Glikman

**Aleksander Glikman** (sünninimi **Aleksander Glückman**; sündinud 4. septembril 1929 Tallinnas) on Eesti advokaat.

Ta alustas aastal 1936 õpinguid Tallinna Prantsuse Lütseumis. Õpingud jäid seal sõja tõttu pooleli (sõja ajal oli ta Nõukogude Liidu tagalas), aastal 1946 lõpetas ta Tallinna 6. Keskkooli, aastal 1951 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

Sai aastal 1951 Eesti NSV Advokaatide Kolleegiumi liikmeks. Ta oli aastatel 1951–1955 õigusnõuandla juhataja  Haapsalus, Hiiumaal, Loksal, Kiviõlis ja Kosel. Aastatel 1956–1965 oli ta Tallinna II õigusnõuandla juhataja, töötades ka advokaadina. Aastal 1972 valiti ta Eesti NSV Advokaatide Kolleegiumi presiidiumi liikmeks, oli aastatel 1972–1990 presiidiumi esimehe asetäitja.

## Tunnustus
*1977 Eesti NSV teeneline jurist
*1997 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2003 Eesti Advokatuuri teenetemedal

## Isiklikku
Tema isa Abram Glikman ja ema Rosa Glikman olid arstid. Ta on aastast 1955 abielus metallikunstnik Ilmi Glikmaniga; nende poeg Leon Glikman on samuti advokaat.

## Välislingid
*Priit Pullerits. Isa-poega Glikmanid pooldavad JOKKi. Postimees, 8. oktoober 2011
*Eesti ühe eakama tegevadvokaadi Aleksander Glikmani esimene intervjuu. Äripäev, 5. september 2009
*Isa, poeg ja paragrahvi vaim. Eesti Ekspress, 31. jaanuar 2008
Fernando Atzori

**Fernando Atzori** (1. juuni 1942 Ales Oristano provints Sardiinia maakond – 9. november 2020 Firenze) oli Itaalia poksija. Ta oli kärbeskaalus (kuni 51 kg) Itaalia meister aastatel 1963 ja 1964.

Atzori võitis kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks.

Atzori poksis veebruarist 1965 kuni veebruarini 1975 elukutselisena. Ta osales kokku 52 kohtumisel ning võitis neist 44 (neist 13 nokaudiga), kaotas 6 (neist 5 nokaudiga) ja viigistas 2 kohtumist. Ta on olnud elukutseliste EBU poksiorganisatsiooni Euroopa meister kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) aastatel 1967–1972 ja 1973.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Awa'uqi massimõrv

**Awa’uqi massimõrv** või **Alaska [[Wounded Knee veresaun]]** oli 8. augustil 1784 Kodiaki saare lähedal Sitkalidaki saarel aset leidnud massimõrv. Vene karusnahakaupmehed tapsid Grigori Šelihhovi juhtimisel 500–2000 (või 1000 ~ 2500-3000) jupiki eskimo (Kodiaki supiki) meest, naist ja last.

## Viited

## Välislingid
* Awa’uq Google'i kaardil
Eesti Akadeemiline Pedagoogika Selts

**Eesti Akadeemiline Pedagoogika Selts** (lühend **EAPS**) on aastal 1930 Peeter Põllu eestvedamisel loodud kasvatusteadlasi ühendav selts. Aastal 1940 selts suleti, 1989. aastal taasasutati. 

EAPSi osakonnad on Tartus ja Tallinnas.

EAPS korraldab kasvatusteemalisi konverentse, samuti antakse välja auhindu, näiteks Peeter Põllu nimelist stipendiumi.

EAPS on Euroopa Haridusuuringute Assotsiatsiooni (EERA; inglise keeles *European Educational Research Association*) liige.

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht (vaadatud 23.01.2013)
Eesti Akrediteerimiskeskus

**Eesti Akrediteerimiskeskus** on Eesti Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi sihtasutus, mis asutati 1999. Akrediteerimiskeskuse ülesannete seas on Eesti laborite ja vastuvushindamisasutuste akrediteerimine (s.t hindamine ja kinnitamine) ning Eesti esindamine rahvusvahelises akrediteerimisalases koostöös.

Enne Akrediteerimiskeskuse loomist viis aastatel 1993–2000 akrediteerimist läbi Eesti Standardiamet.

## Viited

## Välislingid
*Akrediteerimiskeskuse koduleht (vaadatud 23.01.2013)
Rosa Glikman

**Rosa Glikman** (ka **Rosa Glückmann**, neiuna **Rosa Gutmann**; 3. detsember 1896 Põltsamaa – 20. veebruar 1994 Tallinn) oli Eesti arst.

Ta lõpetas aastal 1916 Tallinnas L. N. Beljajeva Tütarlaste Gümnaasiumi. Aastatel 1917–1918 ja 1920–1924 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, ta lõpetas selle arsti astmega.

Pärast ülikooli lõpetamist sai ta ajutise praktiseerimisloa Nõmmele (kuna ta abikaasa oli Läti kodanik, viis see ka tema läti kodakondsusesse; Eesti kodakondsuse sai ta aastal 1927). Pärast Eesti kodakondsuse saamist oli ta erapraksisega laste- ja sisearst Nõmmel ja ühtlasi Tallinna Ühise Haigekassa arst. Aastatel 1940–1941 oli ta Nõmme Lastepolikliiniku arst ja tunnistati 11. juunil 1940 13-aastase staažiga sise- ja lastehaiguste eriarstiks Arstide Koja komisjoni poolt.

Juulis 1941 põgenes ta (koos abikaasa ja pojaga) Saksa vägede eest Nõukogude Liidu tagalasse, Usbeki NSV-sse Andižani, kus ta töötas lastearstina. 13. juunil 1944 kutsuti ta Moskvasse, Eesti NSV Tervishoiu Rahvakomissariaadi käsutusse, nõukogude tervishoiusüsteemi taastamiseks. 

Eestisse tuli ta tagasi oktoobris 1944 ja ta asus tööle Eesti NSV Siseministeeriumi Polikliiniku arstina. Sellel kohal töötas ta aastani 1950, mil ta läks üle Tallinna I Lastehaigla vanemordinaatori ametikohale ja töötas sellel ametikohal kuni pensionile siirdumiseni aastal 1966.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli arst Abram Glikman, nende poeg on vandeadvokaat Aleksander Glikman; samuti on advokaat ka nende pojapoeg Leon Glikman.

## Kirjandus
*Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk 163–164

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Haud Tallinna uuel juudi kalmistul
Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liit

**Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liit** (lühend: **ERKL**; aastani 2003 *Eesti Kodutööstuse Edendamise Keskselts*, lühend: EKEKS) on mittetulundusühing, mille eesmärk on rahvuslike käsitöötraditsioonide ja rahvakunsti propageerimine ja viljelemine.

Ühing asutati 1929. aastal Tallinnas ja nende protokollis seatud sihiks oli tollal: "...kodukäsitöö edendamine, oskuste tõstmine, mõtte õhutamine ja selle kasulikkuse selgitamine laiematele kihtidele...". Aastal 1940 ühingu tegevuse lõpetati, 1992 ühing taasasutati.

Ühing annab aastast 1998 välja aastaauhinda Pärandihoidja. 

## Viited

## Välislingid
*Ühingu koduleht (vaadatud 23.01.2013)
Rahvakunsti Klubi

**Rahvakunsti klubi** on aastal 1989 Tallinnas Mare Sihvre, Elts Tiina ja Siiri Ostrouhsi eestvedamisel asutatud ühendus (mittetulundusühing). Ühenduse eesmärk on tutvustada ja õpetada Eesti rahvuskunsti, sh käsitööd. 

Loomise algul kandis see nime *Rahvakunsti Huviklubi*.

Ühendus kuulub Eesti Folkloorinõukogusse, Rahvakultuuri Arendus- ja Koolituskeskusesse, Eesti Vabaharidusliitu.

Ühendusel on aastast 2000 erakool Veerik.

## Viited

## Välislingid
*Ühenduse koduleht (vaadatud 23.01.2013)
Eesti Rahvakultuuri Keskseltside Liit

**Eesti Rahvakultuuri Keskseltside Liit** oli aastatel 2001–2012 tegutsenud mittetulundusühing, mis koondas rahvakultuuri keskseltse. Ühingusse kuulusid
*Eesti Filmiamatööride Liit
*Eesti Kodutööstuse Edendamise Keskselts 
*Eesti Harrastusteatrite Liit 
*Eesti Kooriühing 
*Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts
*Eesti Rahvuslik Folkloorinõukogu
*Eesti Kultuuriseltside Ühendus

## Viited
Pressinõukogu

**Pressinõukogu** on ajakirjanduse eneseregulatsiooni organ, mille 2002. aastal asutas Eesti Ajalehtede Liit pärast sarnasest organist – Avaliku Sõna Nõukogust – lahkulöömist.

Pressinõukogu tegeleb lugejatelt või väljaannetelt pärinevate meediat puudutavate kaebustega, lahendades neid kohtuväliselt.

Pressinõukogusse kuuluvad peale Eesti Ajalehtede Liidu veel Delfi, Eesti Rahvusringhääling, Kanal 2, TV3, BNS ja Raadio Kuku. Nõukogu liikmetest 10 nimetab EALL, neist 6 esindavad ajakirjandust ja 4 kutsutakse väljastpoolt. Iga liige on nimetatud 2 aastaks, liikmed roteeruvad järk-järgult. Ükski liige ei või kuuluda Pressinõukokku ühe 2 tsükli.

EALL-i nõukogus 2002. aastal kinnitatud statuudi punkti 6 kohaselt "Otsustusprotsessis ei sõltu Pressinõukogu liikmed Pressinõukogu kokku kutsunud EALList."

## Kaebuste arvud

* 2017: 87
* 2022: 33
* 2023: 46 (õigeksmõistvaid otsuseid 23, taunivaid 17)
* 2024: 58 (õigeksmõistvaid otsuseid 28, taunivaid 21, tagasi lükati tänavu 6 kaebust, poolte kokkuleppel lahendati 7)

## Vaata ka
* Avaliku Sõna Nõukogu

## Viited

## Välislingid
* Pressinõukogu koduleht
* "Eesti ajalehed loovad pressinõukogu" Äripäev, 22. veebruar 2002
Kristjan Ilves

**Kristjan Ilves** (sündinud 10. juunil 1996) on eesti kahevõistleja ja suusahüppaja.

Sportima hakkas Ilves 2000. aastal isa juhendamisel, hiljem on olnud tema treenerid ka Petter Kukkonen (2009–2011), Tambet Pikkor (2011–2016), Andrus Ilves (2016-2019) ja Anatoli Šmigun (2016–2019). Alates 2019. aastast on Kristjan Ilves treeninud koos Norra kahevõistluse koondisega ning jätkab seda kuni 2026. aastani.
 
## Karjäär
Ilves tuli noorte taliolümpiamängudel 2012. aastal individuaalvõistluses 7. kohale.

Kristjan Ilves on võitnud juunioride maailmameistrivõistlustel aastatel 2013, 2015 ja 2016 sprindis pronksmedali, 2014. aastal oli sprindis 7. Kohad tavadistantsil: 2013 – 10., 2014 – 16., 2015 – 12. ning 2016 – 7.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis võitis ta kahevõistluse normaalmäe võistluses 23. koha. Pärast hüppevooru oli ta veel 3. kohal, kaotades vaid kahele sakslasele, kes hiljem kulla ja hõbeda omavahel ära jagasid.

Ilves on võitnud 3 kontinentaalkarikasarja etappi ning tulnud suvise Grand Prix' sarja üldvõitjaks. Maailma karikasarja etappidel on saavutanud 7 poodiumikohta.

Eesti täiskasvanute meistrivõistlustel on ta võitnud suusahüpetes individuaalselt 3 kuldmedalit, 2 hõbedat ja 2 pronksi ning meeskonnavõistluses 2 kulda, 2 hõbedat ja 3 pronksi; kahevõistluses individuaalselt 6 kulda, 1 hõbeda ja 1 pronksi ning sprinditeates 2 hõbedat ja 1 pronksi. Ilves on tulnud aastatel 2015–2018 individuaalselt kahevõistluses ning aastatel 2014, 2016, 2021 individuaalselt ja 2013, 2015, 2018, 2021 meeskondlikes suusahüpetes ka Eesti suviseks meistriks.

Ta on võitnud 2021. aastal kahevõistluses Norra suvistel meistrivõistlustel 2 esikohta. Eesti parimaks kahevõistlejaks on ta nimetatud aastatel 2016–25.

## Osalemine tiitlivõistlustel
### Olümpiamängud

### Maailmameistrivõistlused

## Osalemine maailma karikasarjas
### Hooaja kokkuvõte

### Poodiumikohad

Eestlastest on Allar Levandi võitnud aastatel 1987–1993  maailma karikasarja etappidel 11 poodiumikohta (kuus 2. kohta ja viis 3. kohta). Ago Markvardt on võitnud poodiumikohti (5) maailma karikavõistluste B-sarjas (1996–1997).

## Tunnustus
* 2010 Noore sportlase preemia 

## Isiklikku
Kristjan Ilvese isa Andrus Ilves on võitnud Eesti meistrivõistlustelt medaleid nii suusahüpetes kui ka kahevõistluses. Ta on Eesti koondise ja noortekoondise treener. Vend Andreas Ilves on samuti kahevõistleja, osalenud tiitlivõistlustel ning võitnud medaleid Eesti meistrivõistlustel. 

## Viited

## Välislingid

* 
*  Kristjan Ilves Eesti Suusaliidu lehel
* Mart Treial. Kristjan Ilves: kui tekkis kindel suhe, hakkasin mõtlema, et elu ei ole ainult sport. ohtuleht.ee, 8. veebruar 2024.
* Pikalt poodiumit otsinud Ilves: magus, et see õnnestus kodus lõpuks ära võtta! sport.postimees.ee, 9. veebruar 2024.
Piima tänav

**Piima tänav** on tänav Tartus Ropka linnaosas.

Tänav algab Aianduse tänavalt ja lõpeb Kopli tänaval.

Piima tänava pikkus on umbes 320 m.
Eesti Kodu-uurimise Selts

**Eesti Kodu-uurimise Selts** (harvem nimetatud ka Eesti Kodu-uurijate Selts; lühend **EKUS**) oli 1939. aastal Eesti Teaduste Akadeemia juurde asutatud kodu-uurijaid ühendav selts. 

Aastal 1940 seltsi tegevus lõpetati, aastal 1990 selts taasasutati. Nõukogude perioodil jätkas sisuliselt seltsi tegevust Eesti NSV Teaduste Akadeemia juurde loodud kodu-uurimise komisjon.

2012. aasta lõpu seisuga oli seltsil 221 liiget.

## Viited

## Kirjandus
*Kodu-uurija käsiraamat. Tallinn, 1966
*Eesti NSV TA kodu-uurimise komisjoni trükised. Temaatilis-informatiivne referaatkogumik 1976–1985. Tallinn, 1988
*Eesti Kodu-uurimise Selts. Teabekogumik, 1.–3. Tallinn, 2000–03

## Välislingid
*Seltsi koduleht (vaadatud 23.01.2013)
Dmitri Golubjatnikov

**Dmitri Golubjatnikov** (ka **Dimitri Golubjatnikov**; 1. november 1896 Narva – 10. august 1942 Norillagi vangilaager, Krasnojarski krai) oli vene rahvusest Eesti arst.

Ta lõpetas aastal 1915 Tallinna Nikolai Gümnaasiumi. Samal aastal asus ta õppima Peterburi Sõjaväemeditsiini Akadeemiasse, kus õppis aastani 1918. Aastal 1921 tuli ta Eestisse ja omandas aastal 1923 Eesti kodakondsuse; aastatel 1921–1925 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas ning lõpetas selle arsti astmega.

Aastatel 1926–1929 oli ta Aakre vallas arst, aastatel 1929–1932 Sõrves ja aastast  jaoskonnaarst Muhus.

Aastal 1941 arreteeriti ta NKVD poolt ja "troika" otsusega saadeti § 58 alusel Norilski vangilaagrisse. Seal ta ka aastal 1942 suri.

## Isiklikku
Ta oli abielus Selma Elfriede Golubjatnikoviga (surnud aastal 1991 Syracuse'is) ja neil oli kaks poega: Oleg (1930–2004) ja Rjurik (sündinud 1931). Aastal 1944 põgenes abikaasa koos poegadega Rootsi ja hiljem USA-sse. Poeg Rjurik omandas Rootsis arsti kutse, Oleg oli arvutiteadlane.

## Kirjandus
*Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960, lk 165

## Välislingid
*okupatsioon.ee
Kopli tänav (Tartu)

**Kopli tänav** on tänav Tartus Ropka ja Variku linnaosas. Tänav sai nime 20,juunil 1956.

Ta algab Võru tänavalt ja kulgeb kuni Roopa tänavani. Sellest edasi viib vaid kergliiklejatele ette nähtud tee üle raudtee, seejärel jätkub tänav taas sõiduteena Kraavi tänava otsast ja kulgeb kuni Roopa tänavani, kus lõpeb. Tänava pikkus on 1,14&nbsp;km.1987.aasta oktoobris oli Tartu linnavalitsusel plaanis nimetada tänava lõik Võru ja Ülenurme tänava vahel Koore tänavaks, kuid muudatus jäi elanike  vastuoleku tõttu  tegemata.
Eesti Kultuuri Koondis Rootsis

**Eesti Kultuuri Koondis Rootsis** (lühemalt: **Eesti Kultuuri Koondis**; ka: **Eesti Kultuurikoondis**) on aastal 1962 Valter Tauli eestvedamisel asutatud ühing, mis edendab ja toetab Rootsis elavate eestlaste (rootsieestlaste) kultuuri.

Eesti Kultuuri Koondis (EKK) asutati 12. veebruaril 1962 Stockholmis. Põhikirja kohaselt on koondise eesmärk säilitada eesti kultuuripärandit, toetada eesti kultuuriloomingut ja rahuldada oma liikmete rahvuskultuurilisi vajadusi. EKK on korraldanud eesti kirjanduse ja muusika tutvustamise üritusi ning osalenud suuremate ürituste - Eesti Päevade, ESTOde ja Estivalide korraldamises.

Eesti Kultuuri Koondise büroo ja näituseruum on Stockholmi Eesti Majas.

Kultuurikoondisel on kaks fondi, EEK Lillefond ja Kultuurifond. Lisaks haldab EKK tänapäeval kolme fondi: Els Kaljot Vaarmani sihtkapitali, L. Raudsepa fondi ning Marie Underi ja Artur Adsoni mälestusfondi.

2003. aastal oli koondisel 390 liiget. Kultuuri Koondisel oli ka oma muusikatoimkond, mis täitis aastal 1952 asutatud Eesti Muusikute Ühingu Stockholmis ülesandeid.

## Eesti Kultuuri Koondise esimehed
*1963-1968 Valter Tauli
*1968-1971 Boris Görman
*1972-1980 Leonid Laid
*1981-2002 Alur Reinans
*2003-2012 Enno Penno
*2013- ... Ivar Paljak

## Vaata ka
*Eesti Muusikute Ühing Stockholmis

## Viited
Tallinna Saksa Kultuuriinstituut

**Tallinna Saksa Kultuuriinstituut** (lühend **Tallinna SKI**) on aastal 1991 asutatud mittetulundusühing, mille eesmärk on Eestis saksa kultuuri tutvustamine, kultuurikontaktide loomine Saksamaa ja Eesti vahel ning saksa keele kursuste korraldamine.

Aastast 1999 on Tallinna SKI tegevus tugevasti seotud 1999. aastal loodud Goethe Instituudiga (lühend GI) ja sageli kasutavad nad ühisettevõtmiste puhul ühendnime *Tallinna Saksa Kultuuriinstituut/Goethe Instituut* (Tallinna SKI/GI). Saksa Kultuuriinstituut on Goethe Instituudi akrediteeritud koostööpartner. Saksa Kultuuriinstituudis saab sooritada Goethe Instituudi eksameid.

Tallinna SKI-l on oma raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Tallinna Saksa Kultuuriinstituut
Eesti NSV jalgpalli kõrgliiga 1988

**Eesti NSV Jalgpalli Kõrgliiga 1988** võitis ja tuli seega 1988. aasta Eesti jalgpallimeistriks Tallinna FC Norma.

## Liiga tabel

### Edukamad väravakütid

## Vaata ka

## Viited
Eesti Folkloorinõukogu

**Eesti Folkloorinõukogu** (kuni 8. märtsini 2014 **Eesti Rahvuslik Folkloorinõukogu**, lühend: **EFN**; inglise keeles Estonian Folklore Council) on aastal 1992 asutatud folklooriliikumise katusorganisatsioon, mille ülesanne on oma põhikirja järgi "rahvusliku ja rahvusvahelise folklooriliikumise toetamine ja arendamine ning folkloorialase koostöö korraldamine ja koordineerimine"

EFN esindab Eestit Rahvusvahelises Folkloorifestivalide ja Rahvakunsti Organisatsioonide Nõukogus (CIOFF ehk Conseil international des organisations de festivals de folklore et d'arts traditionnels).

EFN korraldab CIOFFi egiidi all olevat rahvusvahelist Eestis toimuvat folkloorifestivali Baltica. 

## Tunnustus
*2016 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (rahvusvahelise folkloorifestivali Baltica korraldamisele loova lähenemise eest)
*2019 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (koostöö ja kultuurikorralduse aastapreemia pärimuspeo Baltica korraldamise eest)

## Vaata ka
*Eesti Folkloori Selts

## Viited

## Välislingid
*Eesti Folkloorinõukogu veebisait
Post (täpsustus)

**Post** võib tähendada ühte järgmistest terminitest:
*Post ehk postiteenistus, kui ka kiri
*Post (ajaleht)
*Post ehk vertikaalne varras (näiteks ehitistes)
*Post ehk vahipost
*Post (perekonnanimi)

Sõna on kasutusel üksi või osana järgmistest liitsõnadest:
*Lambipost
*Elektripost
2013. aasta Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises

**2013. aasta Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises** toimusid 23.–27. jaanuarini 2013 Horvaatia pealinnas Zagrebis.

Eestit esindasid naiste üksiksõidus Jelena Glebova, meeste üksiksõidus Viktor Romanenkov ning jäätantsus Irina Štork ja Taavi Rand.

## Tulemused
### Meeste üksiksõit


### Naiste üksiksõit


### Jäätants



### Paarissõit
Aili Vint

**Aili Vint** (aastani 1967 **Aili Sarv**; sündinud 25. aprillil 1941 Rakveres) on eesti maalikunstnik ja graafik.

Ta lõpetas aastal 1958 Rakvere 1. Keskkooli, õppis aastatel 1962–1967 ERKI-s, lõpetas selle graafika erialal.

Ta töötas 1967–1968 kirjastuses Eesti Raamat kunstilise toimetajana, 1968–1970 kunstikombinaadis Ars reklaamikunstnikuna ja aastast 1992 Eesti Kunstiakadeemia õppejõuna. Ta on aastast 1970 Kunstnike Liidu liige.

Ta on kuulunud rühmitusse ANK '64.

## Tunnustus
* 1994 Konrad Mäe preemia
* 2002 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2015 Kristjan Raua preemia (koos Toomas Vindiga, värvikas ja isikupärane looming)

## Viited

## Isiklikku
Tema abikaasa on kunstnik ja kirjanik Toomas Vint.
Monumenta Estoniae Antiquae

"**Monumenta Estoniae Antiquae**" on eesti suulise pärimuse (rahvaluule) väljaanneteseeria, mille väljaandjaks on Eesti Rahvaluule Arhiiv. Põhimõtted, kuidas väljaandeid süstemaatiliselt ja teaduslikel alustel koostada, töötas välja 19. sajandi lõpus Jakob Hurt. 

Sarjast on ilmunud 5 alasarja:
*I alasari: Vana Kannel. Eesti vanad rahvalaulud. Estonum Carmina Popularia
*II alasari: Eesti muistendid
*III alasari: Proverbia Estonica
*IV alasari: Aenigmata Estonica
*V alasari: Eesti muinasjutud I:1. Imemuinasjutud

## Vaata ka
*Eesti Rahvaluule Arhiivi toimetused

## Viited
Eesti-Mordva Selts

**Eesti-Mordva Selts** (lühend: **EMS**; ka: **Eesti-Mordva Kultuuriselts**) on aastal 1994 asutatud Eestis elavate mordvalaste (ersalased + mokšad) ühendus. Seltsi eesmärk on tihendada Eesti ja Mordva Vabariigi suhteid ning tutvustada Eestile nende kultuuripärandit.

Aastal 1997 asutati EMSist eraldi olev Ersa Kultuuriühing "Sjatko" (tõlkes: Säde).

2003. aasta seisuga elas Eestis 562 mordvalast.

## Viited
Perekasvatuse Instituut

**Perekasvatuse Instituut** (lühend: **PKI**) on aastal 1998 asutatud mittetulundusühing, mis tegeleb lapsevanemate koolitamise, nõustamise ja asjakohase teabe levitamisega. Instituut jätkab aastatel 1936–1940 tegutsenud Koduse Kasvatuse Instituudi traditsioone.

Ühing korraldab ja viib läbi perekasvatuse kursuseid, loenguid ja seminare, konverentse (sh üle-eestilisi konverentse). Ühing avaldab ka perekasvatusteemalisi kogumikke, artikleid ja voldikuid.

## Viited

## Välislingid
*Instituudi koduleht (vaadatud 23.01.2013)
Aleuudi keel

**Aleuudi keel** (aleuudi *Unangam Tunuu / Унангам тунуу*) on Venemaal ja Alaska põhjaosas räägitav eskimo-aleuudi keel. 

2012. aasta rahvaloendus loendas Alaskas 2300 aleuuti, kellest 150 oskas aleuudi keelt. Venemaal elab 200 aleuuti, kellest vaid 5 väitis end oskavat aleuudi keelt. 2022. aastal suri Venemaal viimane aleuudi mednõi keele kõneleja.

## Murded
Aleuudi keel jaguneb kolmeks murdeks:
* **Sasignan-aleuudi** (enda nimi *Sasignan*; ida-aleuudi *Sasxinan*; lääne-aleuudi *Sasxinas*, ingl. *Attuan*). 
** **Mednõi aleuudi** (enda nimi *Kasakam Unangangis,* ingl. *Copper Island Aleut*, vene *медновский язык*]. 
* **Lääne-aleuudi** (enda nimi *Aliguutax̂*, ingl. *Atkan, Western Aleut*) *–* hõimud: Naahmiĝus, Niiĝuĝis
* **Ida-aleuudi** (ingl. *Eastern Unangan, Eastern Aleut*) *–* hõimud: Akuuĝun (Uniiĝun),  Qawalangin, Qigiiĝun, Qagaan Tayaĝungin, Qaĝiiĝun

## Tähestik
Ladina tähestik:

Kirillitsa:

## Näited

## Viited
Suurbülbül

**Suurbülbül** (*Pycnonotus zeylanicus*) on bülbüllaste sugukonda kuuluv Kagu-Aasias levinud linnuliik.

Suurbülbüli looduslik levila väheneb, sest ta on heakõlalise laulu tõttu väga nõutud puurilind.

## Viited
Akadeemiline Kirjandusühing

**Akadeemiline Kirjandusühing** oli aastatel 1924–1941 Tartus töötanud kirjandusteadlaste moodustatud ühing. Ühing tegutses Tartu Ülikooli juures.

Ühingu asutaja ja eestvedaja oli Gustav Suits. 

Ühing korraldas ettekandekoosolekuid ja näitusi. Ühing avaldas 16 vihikut kirjandusteaduslikke uurimusi.

## Viited