open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Garupe raudteepeatus

**Garupe raudteepeatus** on raudteepeatus Lätis Riia–Skulte raudteeliinil Ādaži piirkonnas Carnikava vallas Garupes. 

Iga päev peatub seal 25 reisirongi; tööpäeviti 33. Peatus asub Riia raudteejaamast 27,4 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus B-tsooni.

Garupe raudteepeatus avati 1971. aastal. Peatust kasutatakse ohtramalt suvisel ajal.

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Garupe

**Garupe** on küla (*ciems*) Lätis Liivi lahe ääres Ādaži piirkonnas Carnikava vallas. Asula asub merepinnast 4 meetri kõrgusel. Külas asuvad Riia–Skulte raudteeliini Garupe raudteepeatus ja Garupe bussipeatus.

Garupe tekkis suvitusasulana Langa jõe äärde 1960. aastatel. 1971. aastal avati selle juures raudteepeatus. Algselt kandis suvitusasula nime *Arhitekts*. Sinna rajati ligi 1400 suvilat, ent algselt oli sealne püsielanikkond väike. 

Osa külast asub Piejura maastikukaitsealal.

## Elanike arv


* 5 (2000)
* 94 (2011)
* 112 (2015)

* 477 (2021)
* 747 (2025)


## Viited
Rõuge Põhikool

**Rõuge Põhikool** on põhikool Võru maakonnas Rõuge vallas Rõuges.

Rõuges tegutses kohalik rahvakool juba Rootsi ajal. 1846 asutati Rõuge kihelkonnakool. Rõuges on tegutsenud ka Rõuge vallakool ja Rõuge mõisakool.

 sai kihelkonnakoolist *Rõuge Algkool*. Pärast 1919. aastat liideti Rõuge Algkool ja Jaanipeebu Kool ning asutati *Rõuge 6-klassiline Algkool*. 

1926-28 õppis Rõuge koolis hilisem haridusminister Ferdinand Eisen 

1961. aastal liideti Rõuge 8-klassilise kooliga Koke Algkool.

Hiljem nimetati algkool **Rõuge Põhikooliks**.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Kalju Kertsmik

**Kalju Kertsmik** (sündinud 21. mail 1960 Tartus) on eesti omavalitsustegelane.

Ta lõpetas 1984. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaararstina.

Kalju Kertsmik oli Albu vallavanem 1993–2016. Aastast 2016 on ta Valgehobusemäe suusa- ja puhkekeskuse juht. 

Ta oli 1999–2006 IRLi liige.

## Tunnustus
* 2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk 
* 2001 Järvamaa teenetemärk 
* 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk 
* 2008 Järvamaa vapimärk 
* 2022 Järva valla vapimärk
* 2022 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk

## Viited
August Michelson (metsateadlane)

**August Michelson** (8. (vkj)/ 20. oktoober 1897 Vana-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 30. mai 1953) oli eesti metsandustegelane ja -teadlane. 

Ta võttis aastatel 1916–1918 osa Esimesest maailmasõjast ja aastatel 1919–1920 Vabadussõjast. Ta lõpetas 1921. aastal Põltsamaa Gümnaasiumi ja 1932. aastal Tartu Ülikooli metsateadlasena. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Sakala liige.

Ta töötas aastatel 1929–1945 mitmel pool Eestis metsakooli õpetajana, metsaülema ja metsatööstuskeskuse tehniline juhatajana.

Ta oli aastatel 1945–1950 Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonnas metsakasvatuse ja metsakorralduse (hiljem metsakasvatuse ja dendroloogia) kateedri vanemõpetaja.

## Isiklikku
Tema õe Hildegardi (sündinud Michelson; 1892–1967) abikaasa oli sõjaväelane Arnold Hinnom.

## Kirjandus
**Album Academicum Universitatis Tartuensis*. II köide. Tartu 1994. Lk 156

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
*Haud Põltsamaa kalmistul
Tapa Gümnaasium

**Tapa Gümnaasium** on gümnaasium Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Tapal.

## Ajalugu
1906. aastal asutati Tapal Noorsoo Kasvatuse Selts, et asutada eestikeelne kool. 20. oktoobril 1906 alustas tööd eestikeelne algkool, mis sai 1921. aastal riiklikuks algkooliks Tapa alevi II algkooli nime all. Paralleelselt tegutses ka Tapa alevi I algkool. 1925. aastal jätkasid mõlemad koolid tööd Nooruse tänava uues koolimajas. 

1918. aastal sai Tapa Hariduse Selts loa avada erakool, mis nimetati Tapa Hariduse Seltsi reaalgümnaasiumiks, 1919. aastal see suleti. 13. märtsil 1919 avati **Järva Maakonna Tapa Ühisreaalgümnaasium**. 1922. aastal andis Järva maakonnavalitsus kooli Tapa Alevivalitsusele, kooli nimeks sai **Tapa Alevi Gümnaasium**, 1923. aastal sai kool nimeks **Tapa Alevi Tehnika Ühisgümnaasium**, 1927. aastal **Tapa Linna Ühisgümnaasium**. Aastatel 1931–1933 tegutses koolis tütarlaste majapidamise täienduskooli eriharu ja 1931–1933 era-õhtukeskkool. Aastatel 1934–1940 tegutses Tapal progümnaasium ja 1937–1940 reaalkool. 1939. aastal avati uus koolimaja, hilisem Tapa Keelekümbluskooli hoone. 

1940. aastal sai Tapa Ühisgümnaasiumi nimeks **Tapa Keskkool**. Pärast teist maailmasõda liideti algkool keskkooliga. 1964. aastal avati uus koolihoone aadressil Pargi 12. 

1994. aastast on kooli nimi **Tapa Gümnaasium**. 2001. aastal loodi õhtuse õppe osakond. 2002. aastal avati juurdeehitus (spordihoone) ning 2010. aastal renoveeritud staadion ja koolihoone. 2015. aasta augustis lõpetati koolis mittestatsionaarne õpe, mis 2018. aastal taasavati. 2023. aastal liideti kooliga Tapa Keelekümbluskool.

## Direktorid

* 1919–1923 Richard Summer
* 1924–1925 Ernst Schiffer
* 1925–1931 Paul Vaarask
* 1932–1934 Juhan Albert Luur
* ...–1940 Eduard Kansa
* 1940–1941 Johannes Talts
* 1959–1987 Harri Salmisto
* 1987–2022 Elmu Koppelmann
* 2023–2024 Katrin Kits
* 2024-......... Ülle Laas

## Vaata ka
* Tapa Gümnaasiumi vilistlased

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Carnikava raudteejaam

**Carnikava raudteejaam** on raudteejaam Lätis Riia–Skulte raudteeliinil Ādaži piirkonnas Carnikava vallas Carnikavas. Jaam asub Riia raudteejaamast 30,2 km kaugusel, seal on kaks platvormi ja neli teed. Osadele rongidele on see lõpp-peatuseks. Raudteejaama juures on ka autobusside peatus. Carnikava raudteejaama juurde jääb raudteesild üle Koiva, kus on vaid üks tee, aga mõlemal pool silda on liinil kaks teed. Piletihinnalt kuulub jaam B-tsooni.

Carnikava raudteejaam avati aastal 1933. Kahekorruseline puidust jaamahoone ehitati aastail 1934–1935 Daugavpilsi ja Ritupe vahelise raudtee rekonstrueerimisel üle jäänud puitmaterjalist.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
M. Gorki nimeline kalurikolhoos

**M. Gorki nimeline kalurikolhoos** oli kolhoos Rakvere rajoonis.

Kolhoos asutati 1945. aastal. Kolhoos kandis vene kirjaniku Maksim Gorki nime.

Kalurikolhoosi keskus asus Vergi külas, brigaadid asusid Käsmus, Eismas, Karepal ja Kundas. Vergi külas asus kolhoosi traallaevade sadam,  kalavastuvõtupunkt, kalasoolamis- ja suitsutamistsehhid.

1976. aastal liideti kolhoos Kirovi nimelise kalurikolhoosiga.

## Viited
Vasalemma Põhikool

**Vasalemma Põhikool** on põhikool Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Lemmaru külas.

1859 asutati Vasalemma vallakool. 1884 sai  nimeks Annuste kool. 1922 hakkas  tegutsema Vasalemma mõisa peahoones. Pärast 1944 aastat nimetati kool *mittetäielikuks keskkooliks*. Pärast 1956. aastat sai kooli nimeks *Vasalemma Keskkool*, seejärel aastast 1964 Vasalemma 8-klassiline kool. Nüüdseks on saanud Vasalemma Koolist 9-klassiline Põhikool, mis on tuntud Vasalemma Põhikooli nime järgi. Tänapäeval tegutseb kool kahes hoones– Väiksemas koolihoones kus asub spordisaal, (1-3 klassid, käsitöö- ja tehnoloogiaõpetus) Ning mõisamajas, kus toimuvad muud tunnid 4-9 klassidele. 

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Ants Maiste

**Ants Maiste** (28. oktoober 1924 Räpina – 18. august 1989 Põlva) oli eesti kergejõustiklane (odaviskaja) ja sporditegelane.

Aastatel 1943–1953 võistis ta Eesti kergejõustiku meistrivõistlustel odaviskes 2 kulda, 2 hõbedat ja 2 pronksi. Aastatel 1951–1953 tuli odaviskes kolmel korral üleliiduliseks maanoorte meistriks.

Ta oli aastatel 1950–1952 ja 1959–1984 Põlva rajooni TSN Täitevkomitee Kehakultuuri- ja Spordikomitee esimees. Aastatel 1952–1955 oli ta Eesti NSV Vabatahtliku Spordiühingu Kolhoosnik Põlva rajooninõukogu esimees. Aastatel 1955–1959 töötas ta Põlva Keskkooli kehalise kasvatuse õpetajana. Aastatel 1985–1989 oli ta Põlva Spordikooli instruktor.

## Tunnustus
*1972 Eesti NSV teeneline sporditegelane

## Viited
Tšedi-Holi kožuun

**Tšedi-Holi kožuun** on 2. järgu haldusüksus Venemaa Tõva Vabariigis.

Kožuuni halduskeskus on Hovu-Aksõ. 

Kožuun jaguneb 6 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 7 asulat.
Lihula Gümnaasium

**Lihula Gümnaasium** oli gümnaasium Pärnu maakonnas, Lääneranna vallas, Lihulas linnas.  

Lihulas hakati kooliharidust andma 1587. aastal. 16. sajandi lõpus tegutses seal linnakool. 17. sajandi lõpul tegutses seal köstrikool. 1786. aastal alustas tööd Lihula Algkool.

1918 muudeti kool 6-klassiliseks. 1938 sai kooli nimeks *Lihula Erareaalkool*. 1940 sai kooli nimeks *Lihula Keskkool*. 1995 sai kooli nimeks **Lihula Gümnaasium**.

2. septembril 2024 liideti Lihula Gümnaasium haridusreformi käigus kokku veel nelja kooliga ning moodustati Lääneranna Gümnaasium, millel on viis tegutsemiskohta: Lihulas, Kõmsil, Koongas, Virtsus ja Varblas.

## Koolijuhid
* Herman Rajamaa 1938–1940
* Gustav Tooming 1940–1941
* Osvald Kukkur 1941–1942
* Agnes Madiberg 1942–1945
* Ilmar Altvälja 1945–1947
* Ella Tiitsmaa 1947–1949
* Viktor Kübar 1949–1957
* Valter Reiljan 1957–1959
* Elmar Raudsepp 1959–1983
* Vaike Ihermann 1983–1990
* Armas Merevoo 1990–1995
* Tõnu Ots 1995–2000
* Jaan Mikk 2000–2004
* Margot Smitt 2004–2008
* Peep Susi 2008–2011
* Janar Sõber 2011–2018
* Siret Kesküla 2018 – 6. jaanuar 2023
* Rasmus Lippur 2023 –   

## Viited

## Välislingid
*Kooli veebileht
Šebalino rajoon

**Šebalino rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Altai Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Šebalino.

Rajoon jaguneb 13 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 24 asulat.

## Viited

## Välislingid
Tõrva Muusikakool

**Tõrva Muusikakool** on muusikakool Valga maakonnas Tõrvas aadressil Männiku tänav 5.

1981. aasta sügisel alustas Tõrvas tegevust Valga Lastemuusikakooli filiaal. 1. septembril 1985 avas Tõrva Keskkooli (aadressil Puiestee tänav 1) ruumides uksed iseseisev *Tõrva Lastemuusikakool* (42. lastemuusikakool Eestis). 1992. aastal nimetati Tõrva Lastemuusikakool ümber **Tõrva Muusikakooliks**.
 
Koolil on sõprussidemed Rootsis asuva Essunga Muusikakooliga. 

Tõrva muusikakoolist on saanud muusikalise alushariduse mitmed tunnustatud muusikud: Rahvusooper Estonia solist, tenor Urmas Põldma, vabakutseline laulja Hille Sillaots-Kurm, Tallinna Huvikeskuse Kullo Ellerheina mudilas- ja lastekoori dirigent ning Vanalinna Hariduskolleegiumi õpetaja Mallika Veeperv, Rapla Muusikakooli viiuliõpetaja Maiken Mikk-Pajupuu, koorijuht ja muusikaõpetaja Eve Paap, Valga Muusikakooli ja Viljandi Muusikakooli löökpilliõpetaja ja ansamblist Kristo Joosep, viiuliõpetaja Lauri Orgse, muusikaõpetaja Anna-Maria Orgse, muusikaõpetaja Heli Järv, Vanemuine teatri orkestrant ja Elva Muusikakooli löökpilliõpetaja Ilmar Varjun, Valga muusikalitrupi Kungla asutaja, muusikajuht ja lavastaja Siiri Kravtsov-Põldsaar..

## Direktorid

* 1985–2006 Aino Orgse

* 2007–2025 Thea Leitmaa
* 2025–... Helin Karja

## Viited

## Välislingid

* Tõrva Muusikakoolist Tõrva valla veebisaidil
* Tõrva Muusikakooli Facebooki lehekülg
Gauja raudteepeatus

**Gauja raudteepeatus** on raudteepeatus Riia–Skulte raudteeliinil Ādaži piirkonnas Carnikava vallas Koiva jõe lähedal Gauja külas. 

Iga päev peatub seal 23 reisirongi, tööpäeviti 27. Peatus asub Riia raudteejaamast 32 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus B-tsooni.

Gauja raudteepeatus avati 1. juunil 1934. Kuni Teise maailmasõjani järgnes sellele Garezersi raudteepeatus.

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Gauja (Carnikava)

**Gauja** on küla (*ciems*) Lätis Liivi lahe ääres Ādaži piirkonnas Carnikava vallas. Asula asub merepinnast 4 meetri kõrgusel Dzirnezersi järve kaldal.

Külas asub Riia–Skulte raudteeliini Gauja raudteepeatus, sinna jäävad Stacija Gauja, Dzirnezersi, Gauja, Kāpase ja DS Salūtsi bussipeatus. Gauja lähedal suubub Liivi lahte Koiva jõgi. 

1934. aastal avati raudteeühendus Riiaga, pärast seda tekkis peatuse juurde suvitusasula.

Külas on looduskaitse all Dzirnezersi saartel kasvavad põlispuud: kolm mändi.

## Elanike arv


* 140 (1989)
* 136 (2000)
* 570 (2011)

* 484 (2015)
* 1191 (2021)
* 1495 (2025)


## Viited
Valtu Põhikool

**Valtu Põhikool** on põhikool Rapla maakonnas Kehtna vallas Kaerepere alevikus.

Kooli ajalugu algab aastast 1867. Aastal 1870 sai kooli nimeks **Valtu vallakool**, 1910. aastal **Valtu 2-klassiline ministeeriumikool** ja 1930. aastal **Valtu Algkool**. Aastal 1991 sai kooli nimeks **Valtu Põhikool**.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Jaak Herodes

**Jaak Herodes** (sündinud 5. juunil 1944 Kilingi-Nõmmes) on eesti psühhiaater, poliitik ja omavalitsustegelane.

Ta on lõpetanud 1971. aastal Leningradi Pediaatria Meditsiinilise Instituudi.

1970.–1980. aastatel töötas ta Rapla rajooni keskhaiglas narkoloogina.

Aastatel 1992–1995 oli ta VII Riigikogu liige, kuulus Mõõdukate fraktsiooni ja oli sotsiaalkomisjoni aseesimees.
Aastatel 1997–2002 oli ta Käru vallavanem.

Ta oli Eesti Maa-Keskerakonna liige, hiljem kuulunud erakonda Mõõdukad ja Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.

Ta on talupidaja ja kodukandiliikumise edendaja Lungu külas. Ta on Käru Hariduse Seltsi juhatuse liige. Ta on olnud Eesti Erametsaliidu juhatuse esimees (2000–2002), Eestimaa Talupidajate Keskliidu juhatuse liige, Raplamaa Omavalitsuste Arengufondi juhatuse esimees, Eesti Maaomavalitsuste Liidu juhatuse liige.

## Tunnustus
*2001 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2006 Käru valla teenetemärk

## Isiklikku
Tema poeg on Veiko Herodes.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Rapla Rajooni Keskhaigla narkoloog Jaak Herodes patsiendiga (1985)
Inčupe raudteepeatus

**Inčupe raudteepeatus** on raudteepeatus Riia–Skulte raudteeliinil Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas Inčupe jõe lähedal. 

Iga päev peatub seal 23 reisirongi, tööpäeviti 27. Peatus asub Riia raudteejaamast 43,4 km kaugusel. Peatuseni viib üks tee, sealt edasi aga kaks teed. Piletihinnalt kuulub peatus C-tsooni.

Inčupe raudteepeatus avati aastal 1971.

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Saulkrasti raudteejaam

**Saulkrasti raudteejaam** on raudteejaam Riia-Skulte raudteeliinil Saulkrasti piirkonnas Saulkrastis.

Jaam asub Riia raudteejaamast 48,4 km kaugusel, seal on kolm platvormi ja neli teed. Osadele rongidele on see lõpp-peatuseks. Saulkrasti raudteejaama juurde viib kaks teed, sealt edasi Skulte suunas on raudteel vaid üks tee. Piletihinnalt kuulub jaam C tsooni.

Saulkrasti raudteejaam avati 1. juunil 1934. Jaam asub endiste Neibāde ja Pēterupe asulate vahelisel alal. Algselt oli jaamahoonena kasutusel kaubavagun, ent aastal 1935 avati Saulkrastis jaamahoone. Raudteejaama algse hoonega sama projekti järgi valmis ka Vecāķi raudteejaam. Aastal 1944 hävis jaamahoone, praegune jaamahoone valmis 25. juunil 1952.  Varasematest jaama juurde kuulunud ehitistest on siiski säilinud veetorn. Aastal 2014 alustati jaamahoone renoveerimist.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Lasketiir

**Lasketiir** (ka **tiir**) on maa-ala või ruum, mis on kohandatud laskmise harjutamiseks. Sageli on lasketiirus märklauad ja eri positsioonid, kust lasta.
Ķīšupe raudteepeatus

**Ķīšupe raudteepeatus** on raudteepeatus Riia-Skulte raudteeliinil Saulkrasti piirkonnas ja Saulkrasti vallas. Iga päev peatub seal kakskümmend reisirongi. Peatus asub Riia raudteejaamast 50,8&nbsp;km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus C-tsooni.

Peatus avati 1973. aastal sealsete aianduskooperatiivide teenindamiseks. 1993. aastast on seal ka ootepaviljon.

## Viited

## Välislingid
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Lilaste (Carnikava vald)

**Lilaste** on küla (*ciems*) Lätis Liivi lahe ääres Ādaži piirkonnas  Carnikava vallas. Asula asub merepinnast 3 meetri kõrgusel Lilaste järve kaldal.  

Külas asub Riia–Skulte raudteeliini Lilaste raudteejaam, sinna jääb Medzābaki bussipeatus, ka läbib asulat Via Baltica. Lilaste lähedal suubub Liivi lahte Lilaste jõgi. 

1934. aastal avati raudteeühendus Riiaga, pärast seda tekkis peatuse juurde suvitusasula. Nõukogude ajal asus külas sõjaväebaas.

Sama nime kannab ka küla Lilaste jõe põhjakaldal.

Külas kasvav mänd ümbermõõduga 3,46 meetrit on looduskaitse all.

## Elanikkond


* 164 (2015)
* 148 (2020)
* 150 (2025)


## Viited
Lilaste raudteejaam

**Lilaste raudteejaam** on raudteejaam Riia–Skulte raudteeliinil Ādaži piirkonnas Lilastes.

Jaam asub Riia raudteejaamast 30,2&nbsp;km kaugusel, seal on kaks platvormi ja kolm teed. Iga päev peatub seal 23 reisirongi, tööpäeviti 27. Lilaste raudteejaamani viib kaks teed, sealt edasi aga üks tee. Piletihinnalt kuulub jaam B-tsooni.

Lilaste raudteejaam avati 1. juunil 1934. Aasta hiljem sai jaamast *Līlaste* raudteejaam, kuid hiljem muudeti jaama nimi tagasi. Jaamahoone valmis 1938. aastal, kuid Teise maailmasõja ajal see hävis. Kuni Teise maailmasõjani eelnes sellele Garezersi raudteepeatus. Uus jaamahoone valmis 1950. aastatel.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Hiroki Sakai

**Hiroki Sakai** (jaapani keeles 酒井 宏樹 *Sakai Hiroki*; sündinud 12. aprillil 1990 Kashiwas) on Jaapani jalgpallur, kes mängib kaitsjana Jaapani kõrgliiga klubis Urawa Red Diamonds ja Jaapani jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Jaapani klubis Kashiwa Reysol. 2011. aastal valiti ta Jaapani kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu ja hooaja parimaks uustulnukaks. Aastatel 2012–2016 mängis ta Saksamaa kõrgliiga klubis Hannover 96. Aastatel 2016–2021 mängis ta Prantsusmaa kõrgliiga klubis Marseille. 2019. aastal valiti ta klubi hooaja parimaks mängijaks.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Jaapani jalgpallikoondises tegi Sakai 23. mail 2012 mängus Aserbaidžaani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 16. novembril 2018 sõprusmängus Venezuela vastu.

Ta on kuulunud Jaapani koondisse 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri, 2014. ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2019. aasta Aasia meistrivõistlustel.

2012. ja 2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril sai ta Jaapani olümpiameeskonnaga neljanda koha.

## Saavutused
;Kashiwa Reysol
*J1 League: 2011
*J2 League: 2010
*Japanese Super Cup: 2012
;Marseille
*UEFA Euroopa Liiga: Teine koht 2017–18
;Urawa Red Diamonds
*Emperor's Cup: 2021

## Välislingid
*
Shōji Jō

**Shōji Jō** (jaapani keeles 城 彰二 *Jō Shōji*; sündinud 17. juunil 1975 Muroranis) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1995–2001 35 mängu ja lõi 7 väravat. Ta kuulus Jaapani koondisse 1996. aasta Aasia meistrivõistlustel, 1998. aasta maailmameistrivõistlustel ja 1999. aasta Copa Américal. Lisaks osales ta 1996. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril Jaapani olümpiavõistkonna koosseisus.

## Välislingid
*
Nobuyuki Kojima

**Nobuyuki Kojima** (jaapani keeles 小島 伸幸 *Kojima Nobuyuki*; sündinud 17. jaanuaril 1966 Maebashis) on Jaapani endine jalgpallur, väravavaht.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1995–1996 4 mängu.

## Välislingid
*
Akira Narahashi

**Akira Narahashi** (jaapani keeles 名良橋 晃 *Narahashi Akira*; sündinud 26. novembril 1971 Chibas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1994–2003 38 mängu.

## Välislingid
*
Norio Omura

**Norio Omura** (jaapani keeles 小村 徳男 *Omura Norio*; sündinud 6. septembril 1969 Matsues) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1995–1998 30 mängu ja lõi neli väravat.

## Välislingid
*
Motohiro Yamaguchi

**Motohiro Yamaguchi** (jaapani keeles 山口 素弘 *Yamaguchi Motohiro*; sündinud 29. jaanuaril 1969 Takasakis Gumma prefektuuris) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1995–1998 58 mängu ja lõi neli väravat.

## Välislingid
*
NLKP KK juures asuv Kõrgem Parteikool

**NLKP KK juures asuv Kõrgem Parteikool** (vene keeles Высшая партийная школа при ЦК КПСС) oli 1939-1978 Moskvas tegutsenud kõrgem parteiline õppeasutus (kõrgem parteikool), mis valmistas ette kaadritöötajaid Nõukogude Liidu, sealhulgas NLKP jaoks.

Kooli lõpetas umbes 10 000 õpilast ja rohkem kui 14 000 käisid seal täienduskursustel.

## Viited
Teruyoshi Itō

**Teruyoshi Itō** (jaapani keeles 伊東 輝悦 *Itō Teruyoshi*; sündinud 31. augustil 1974 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1997–2001 27 mängu.

## Välislingid
*
Hiroshi Nanami

**Hiroshi Nanami** (jaapani keeles 名波 浩 *Nanami Hiroshi*; sündinud 28. novembril 1972 Fujiedas Shizuoka prefektuuris) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1995–2001 67 mängu ja lõi üheksa väravat.

## Välislingid
*
Wagner Lopes

**Wagner Lopes** (jaapani keeles 呂比須 ワグナー *Lopes Wagner*, täisnimega **Wagner Augusto Lopes**; sündinud 29. jaanuaril 1969 Francas) on Brasiilia päritolu Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on ta tegutsenud treenerina. Ta on olnud paljude Brasiilia klubide peatreener. Alates 2021. aastast on Brasiilia esiliiga klubi Vila Nova peatreener.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1997–1999 20 mängu ja lõi 5 väravat.

## Välislingid
*
Zvejniekciemsi raudteepeatus

**Zvejniekciemsi raudteepeatus** on raudteepeatus Riia–Skulte raudteeliinil Limbaži piirkonnas ja Skulte vallas Skultes. 

Iga päev peatub seal kakskümmend reisirongi. Peatus asub Riia raudteejaamast 53,4&nbsp;km kaugusel ja on nime saanud peatusest kahe kilomeetri kaugusel läänes asuva Zvejniekciemsi küla järgi. Piletihinnalt kuulub peatus C-tsooni.

Peatus rajati aastal 1934. Aastal 1971 sai peatusest elektriraudtee lõppjaam. Aastal 1991 pikendati elektrifitseeritud osa Skulteni ja Zvejniekciemsist sai taas peatus.

## Viited

## Välislingid
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Naoki Sōma

**Naoki Sōma** (jaapani keeles 相馬 直樹 *Sōma Naoki*; sündinud 19. juulil 1971 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1995–1999 58 mängu ja lõi neli väravat.

## Välislingid
*
Toshihiro Hattori

**Toshihiro Hattori** (jaapani keeles 服部 年宏 *Hattori Toshihiro*; sündinud 23. septembril 1973 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1996–2003 44 mängu ja lõi 2 väravat.

## Välislingid
*
Masayuki Okano

**Masayuki Okano** (jaapani keeles 岡野 雅行 *Okano Masayuki*; sündinud 25. juulil 1972 Yokohamas) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1995–1999 25 mängu ja lõi 2 väravat.

## Välislingid
*
Hiroaki Morishima

**Hiroaki Morishima** (jaapani keeles 森島 寛晃 *Morishima Hiroaki*; sündinud 30. aprillil 1972 Hiroshimas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1995–2002 64 mängu ja lõi 12 väravat.

## Välislingid
*
Skulte raudteejaam

**Skulte raudteejaam** on raudteejaam Lätis Riia–Skulte raudteeliinil Limbaži piirkonnas Skulte vallas Mandegase külas.

Raudteejaam on selle raudteeliini lõpp-peatus. Jaam asub Riia raudteejaamast 56&nbsp;km kaugusel ja on nime saanud Skulte küla järgi. Jaamas on üks ooteplatvorm ja kaks teed. Piletihinnalt kuulub jaam C-tsooni.

Peatus on rajatudi aastal 1934. Jaamahoone valmis aastal 1952, tänapäeval on see kasutusel elamuna. Aastal 1991 pikendati elektriraudtee Skulte peatuseni ja see muudeti raudteejaamaks. Algselt asus jaam Tallinna–Pärnu–Riia raudteel, kuid aastatel 2005–2006 võeti Läti poolelt metallivaraste rüüstatud raudtee kuni Skulteni üles ja jaamast sai lõppjaam. Selle protsessi käigus rajati ka uus ooteplatvorm vanast seitsesada meetrit Riia poole. Varem järgnes Skulte jaamale Ziediņi raudteepeatus.

## Viited

## Välislingid
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Toshihide Saitō

**Toshihide Saitō** (jaapani keeles 斉藤 俊秀 *Saitō Toshihide*; sündinud 20. aprillil 1973 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1996–1999 17 mängu.

## Välislingid
*
Eisuke Nakanishi

**Eisuke Nakanishi** (jaapani keeles 中西 永輔 *Nakanishi Eisuke*; sündinud 23. juunil 1973 Suzukas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1997–2002 14 mängu.

## Välislingid
*
Yutaka Akita

**Yutaka Akita** (jaapani keeles 秋田 豊 *Akita Yutaka*; sündinud 6. augustil 1970 Nagoyas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1995–2003 44 mängu ja lõi 4 väravat.

## Välislingid
*
Takashi Hirano

**Takashi Hirano** (jaapani keeles 平野 孝 *Hirano Takashi*; sündinud 15. juulil 1974 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1997–2000 15 mängu ja lõi neli väravat.

## Välislingid
*
Gea Rennel

**Gea Rennel** (sündinud 9. detsembril 1958) on Eesti diplomaat ja riigiametnik.

Ta lõpetas 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogia erialal diplomitööga "Põhja-Eesti platoo muldade geokeemiast" (juhendajad Valter Petersell ja Aadu Loog). 

1992. aastal lõpetas ta Eesti Diplomaatide Kooli diplomaatia ja rahvusvaheliste suhete erialal.

1992. aastal asus tööle Välisministeeriumi. Ta on töötanud Välisministeeriumi 1. poliitikaosakonna peadirektorina ja oli Eesti NATOga liitumise läbirääkimiste valitsusdelegatsiooni liige.

Aastatel 2003–2007 oli ta Eesti erakorraline ja täievoliline suursaadik ja alaline esindaja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) juures Viinis. Aastatel 2007–2011 oli ta Välisministeeriumi siseauditi osakonna peadirektor. Aastatel 2011–2015 oli ta Eesti erakorraline ja täievoliline suursaadik ja alaline esindaja Euroopa Nõukogu juures Strasbourgis. 2015. aastast oli ta Riigikogu Kantselei välissuhete osakonna juhataja. 

Ta on Eesti Geoloogia Seltsi liige. 

Aastatel 1972–1976 võitis ta Eesti noorte meistrivõistlustel tennises 5 kulda, 5 hõbedat ja 2 pronksi. Harrastab orienteerumist ja on Harju Orienteerumisklubi liige.

## Tunnustus
*2004 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Riia–Skulte raudtee

**Riia**–**Skulte raudtee** (ametlikult **Zemitāni**–**Skulte raudtee**) on raudteeliin, mis oli varem Tallinna–Pärnu–Riia raudtee osa. Raudtee pikkus on 52 kilomeetrit.

Suurem osa raudteest on kaheteeline. Üks tee on Mangaļi ja Ziemeļblāzma raudteejaama vahel, kus tee ületab Mīlgrāvise kanali; ka on üks tee Carnikava ja Gauja raudteepeatuse vahel, kus tee ületab Koiva jõe. Ühe teega on veel lõik Lilaste raudteejaamast Inčupe raudteepeatuseni ja alates Saulkrasti raudteejaamast jätkub raudtee üheteelisena. Rong sõidab Riiast Skulteni tunni ja kümne minutiga.

## Peatused Riia–Skulte raudteeliinil

*  Riia (Rīga pasažieru)
*  Zemitāni (Valga ja Valmiera rongi peatus)
*  Brasa
*  Sarkandaugava
*  Dauderi
*  Mangaļi
*  Ziemeļblāzma
*  Vecdaugava
*  Vecāķi
*  Kalngale
*  Garciems
*  Garupe
*  Carnikava
*  Gauja
*  Garezers (endine peatus)
*  Lilaste
*  Inčupe
*  Pabaži
*  Saulkrasti
*  Ķīšupe
*  Zvejniekciems
*  Skulte

## Ajalugu
Esimene lõik raudteest valmis aastal 1872 ja viis Mīlgrāviseni. Lõppjaamaks oli toona Mangaļi raudteejaam. Algselt loeti seda Riia–Dünaburgi raudteeliini osaks ja see kuulus liini hallanud ettevõttele, aga aastal 1894 sai raudteest riigi omand. Aastal 1933 rajati üle Mīlgrāvise kanali raudteesild ja alustati raudtee pikendamist. Praegune raudtee valmis aastaks 1934, aga aastaks 1937 jõuti raudtee ehitamisega Ruhja linnani.

Aastal 1957 rajati Mangaļi raudteejaamani elektriraudtee. Aastal 1971 pikendati elektrifitseeritud lõiku Zvejniekciemsi raudteepeatuseni, aastal 1992 aga Skulteni.

Aastatel 1975–1981 ehitati Eestis kitsarööpmelise raudtee asemele laiarööpmeline raudtee. Läbi Pärnu kulgenud Tallinna ja Riia vaheline reisirongiliiklus avati pidulikult 17. juulil 1981. 1987. aasta seisuga sõitis liinil Tallinn–Pärnu–Riia mõlemal suunal üks reisirong päevas. Sõit kestis keskmiselt 5 tundi ja 15 minutit. Viimane reisirong sõitis Tallinnast Riiga läbi Pärnu 20. veebruaril 1992. 

Liinil Riia–Ipiku sõitis rong kuni 1997. aastani. Aastatel 2005–2006 võeti Läti poolelt metallivaraste rüüstatud raudtee kuni Skulteni üles. Liinil Riia–Skulte opereerivad tänaseni Läti raudtee elektrirongid, mis sõidavad Carnikavasse, Saulkrastisse ja Skultesse. Kaubarongide liiklus toimub kuni Ziemeļblāzma raudteejaamani.

## Viited

## Välislingid

*Video raudteest Garciemsi ja Gauja vahel
Ryūzō Morioka

**Ryūzō Morioka** (jaapani keeles 森岡 隆三 *Morioka Ryūzō*; sündinud 7. oktoobril 1975 Yokohamas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1999–2003 38 mängu.

## Välislingid
*
Akinori Nishizawa

**Akinori Nishizawa** (jaapani keeles 西澤 明訓 *Nishizawa Akinori*; sündinud 18. juunil 1976 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1997–2002 29 mängu ja lõi 10 väravat.

## Välislingid
*
Takashi Fukunishi

**Takashi Fukunishi** (jaapani keeles 福西 崇史 *Fukunishi Takashi*; sündinud 1. septembril 1976 Niihamas  Ehime prefektuuris) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1999–2006 64 mängu ja lõi 7 väravat.

## Välislingid
*
Tomokazu Myōjin

**Tomokazu Myōjin** (jaapani keeles 明神 智和 *Myōjin Tomokazu*; sündinud 24. jaanuaril 1978 Kobes) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2000–2002 26 mängu ja lõi kolm väravat.

## Välislingid
*
Kazuyuki Toda

**Kazuyuki Toda** (jaapani keeles 戸田 和幸 *Toda Kazuyuki*; sündinud 30. detsembril 1977 Machidas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2001–2002 20 mängu ja lõi ühe värava.

## Välislingid
*
Daisuke Ichikawa

**Daisuke Ichikawa** (jaapani keeles 市川 大祐 *Ichikawa Daisuke*; sündinud 14. mail 1980 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1998–2002 10 mängu.

## Välislingid
*
Teruyuki Moniwa

**Teruyuki Moniwa** (jaapani keeles 茂庭 照幸 *Moniwa Teruyuki*; sündinud 8. septembril 1981 Atsugis Kanagawa prefektuuris) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2003–2006 üheksa mängu ja lõi ühe värava.

## Välislingid
*
Yōichi Doi

**Yōichi Doi** (jaapani keeles 土肥 洋一 *Doi Yōichi*; sündinud 25. juulil 1973 Kumamotos) on Jaapani endine jalgpallur, väravavaht.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2004–2005 4 mängu.

## Välislingid
*
Keisuke Tsuboi

**Keisuke Tsuboi** (jaapani keeles 坪井 慶介 *Tsuboi Keisuke*; sündinud 16. septembril 1979 Tamas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2003–2007 40 mängu.

## Välislingid
*
Todža kožuun

**Todža kožuun** on 2. järgu haldusüksus Venemaa Tõva Vabariigis.

Kožuuni halduskeskus on Toora-Hem. 

2015. aastal oli kožuuni elanike arv 6462, neist 44,67% todžalased, 33,59% tõvad ja 19,80% venelased.

Kožuun jaguneb 6 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 7 asulat.
Ühiskondliku Leppe Sihtasutus

**Ühiskondliku Leppe Sihtasutus** oli Eesti presidendi Arnold Rüütli eestvedamisel 2003. aasta märtsis asutatud Eesti sihtasutus, mis on planeeritud ühendama Eesti kestva arenguga seotud valitsusväliseid organisatsioone, sh kodanikuühendusi, ja muu hulgas edendama organisatsioonidevahelist koostööd. Kestva arenguga seotud põhiteemad on rahva tervis, haridus, sotsiaalne turvalisus ja regionaalne areng. 2007. aastal oli sihtasutusega seotud üle 60 organisatsiooni. 

2003. aastast oli Ühiskondliku Leppe Sihtasutuse juhatuse esimees Andra Veidemann ja tegevjuht Agu Laius. 

Sihtasutuse tegevust finantseeriti riigieelarvest presidendi kantselei kaudu ja annetustest – sihtasutuse esimene suurtoetaja oli sihtasutuse nõukogu esimees ettevõtja Aadu Luukas.

2003. aastal töötas sihtasutus välja Eesti Ühiskondliku Kokkuleppe memorandumi ning Ühiskondliku Leppe, mis olid põhidokumendid edasiseks tegevuseks.

Tööle hakkasid ühiskondliku leppe foorum ja toimkonnad: laste ja perede toimkond, haridustoimkond, kultuuritoimkond majandustoimkond, rahvatervise toimkond, maaelu toimkond, loodushoiutoimkond.

Sihtasutus alustas 2006. aastal kogumiku "Eesti inimarengu aruanne" väljaandmist.

Ühiskondliku Leppe Sihtasutus tegutses aastatel 2003–2007, kuni president Toomas Hendrik Ilvese juhtimisel sihtasutus reorganiseeriti Eesti Koostöö Koguks.

## Viited
Hitoshi Sogahata

**Hitoshi Sogahata** (jaapani keeles 曽ヶ端 準 *Sogahata Hitoshi*; sündinud 2. augustil 1979 Kashimas Ibaraki prefektuuris) on Jaapani jalgpallur, väravavaht.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2001–2003 neli mängu.

## Välislingid
*
Välisministeeriumi kultuuripreemia

**Välisministeeriumi kultuuripreemia** on Eesti Välisministeeriumi välja antav preemia.

## Laureaadid
*...
*2013 Ewert and The Two Dragons, Ilmar Raag, Riina Sildos, Laine Mägi ja Kalle Kasemaa
*2014 Eesti Riiklik Sümfooniaorkester, Kristiina Ehin, Ilmar Lehtpere, Anne Erm ja filmi "Mandariinid" tegijad
*2015 Helen Sildna, Madis Kolk ja Sirje Helme
*2016 Veljo Tormis ja Aare Hõrn
*2017 Mati Talvik, Renita Timak ja Indrek Kangur saatesarja "Ajavaod" eest
*2018 Edward von Lõngus digitänavakunsti projekti "(R)estart Reality" eest

## Vaata ka
*Eesti Vabariigi kultuuripreemia
*Keila kultuuripreemia

## Viited
Pärnu linnavolikogu

**Pärnu linnavolikogu** on Pärnu linna omavalitsusorgan (linnavolikogu), mille on valinud valimisõiguslikud linnakodanikud.

Pärnu linna täidesaatev võimuorgan on Pärnu linnavalitsus.

## Pärnu linnavolikogu III koosseis
2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel valiti Pärnu linnavolikogu III koosseis neljaks aastaks 19. oktoobril 2025. Volikokku kuulub 39 liiget ja nende volitused algasid 27. novembril 2025. Mandaadid jaotusid järgmiselt: Isamaa Erakond 10, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond 7, Reformierakond 7, Keskerakond 5, Valimisliit Südamega Pärnu 4, Valimisliit Pärnu Ühendab 4, Erakond Parempoolsed 2.

## Pärnu linnavolikogu II koosseis
2021. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel valiti Pärnu linnavolikogu II koosseis neljaks aastaks 17. oktoobril 2021. Volikokku kuulus 39 liiget. Mandaatide jaotus volikogus oli järgmine: Eesti Konservatiivne Rahvaerakond 10, Reformierakond 9, Valimisliit Pärnu Ühendab 9, Isamaa Erakond 6, Keskerakond 5.

## Pärnu linnavolikogu I koosseis
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel valiti Pärnu linnavolikogu I koosseis neljaks aastaks 15. oktoobril 2017. Volikokku kuulus 39 liiget. Mandaatide jaotus volikogus oli järgmine: Isamaa Erakond 10, Reformierakond 9, Valimisliit Pärnu Ühendab 7, Keskerakond 7, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond 5, Sotsiaaldemokraatlik Erakond 1.

## Ajalugu

1877. aastal hakati Baltikumis rakendama Vene linnaseadust, mille põhjal likvideeriti kitsa privilegeeritud ringkonna moodustatud raad kui omavalitsusorgan ning 1878. aastal astus Pärnu rae asemele Pärnu linnakodanikest maksumaksjate valitud Pärnu linnaduuma ehk Pärnu linnavolikogu. Volikogu valis Pärnu linnavalitsuse eesotsas Pärnu linnapeaga. Linnaseaduse alusel muutus ka senine varalise tsensusega piiratud rae liikmete valimisõigus ning nüüd anti valimisõigus kõigile Vene riigi alamaile, kes olid vähemalt 25-aastased, elanud linnas vähemalt kaks aastat ja omasid linnas kinnisvara või ettevõtet. Näiteks kandideerisid 1882. aastal Pärnu linnaduumasse ehk volikogusse 1. klassis: kaupmees Jacob Dietrich Ammende, Pärnu linnasekretär Eduard Simson; 2. klassis: kaupmees Justus Friedrich Specht; 3. klassis: linnavanem Oskar Alexander Brackmann, linnavalitsuse liige Nicolaus Michael Bremer, linnavalitsuse liige Alexander Dietrich Johann Rodde. Linnavolikogu valijad jagunesid varalise seisundi järgi kolme valimisklassi ehk kuuriasse, kellest igaühel oli õigus määrata üks kolmandik linnavolikogu liikmetest, kes valiti neljaks aastaks. Kuni 1892. aastani jagati valijad varanduse (linnale makstavate maksude suuruse) järgi kolme klassi. 1892. aastast jagati valijad politseijaoskondade järgi ning iga linnajagu valis oma suuruse järgi teatava arvu linnavolinikke.

Pärnu linnavolikogu asus Pärnu raekoja 1911. aastal valminud juurdeehitises Uue tänaval, nurgahoones Uus 4 // Nikolai 3.

## Vaata ka
* Pärnu linnavolinike loend

## Viited

## Välislingid
* Pärnu linna põhimäärus, RT IV, 29.12.2017, 275
Omakaitse Sihtkapital

**Omakaitse Sihtkapital** oli 1940 Eestis asutatud organisatsioon, mille eesmärk oli koguda annetusi tankitõrjerelvastuse soetamiseks. 

Sihtkapital asutati pärast seda, kui 5. märtsil 1940 lõpetas tegevuse Allveelaevastiku Sihtkapital. Omakaitse Sihtkapitali komitee esimene koosolek oli 7. mail 1940. Komitee esimeheks sai Anton Uesson.
Narva linnapea

**Narva linnapea** on Narva linnavalitsuse juht.

## Narva linnapeade loend

*Adolf Theodor Hahn, 1873–1877 ja 1882–1884
*Dmitri Zinovjev, 14.12.1878–29.12.1881
*Aleksandr Svinkin, 1886–1894
*Pjotr Pankov, 1898–1902
*Alfons Tatarin, 26.11.1902–12.03.1910
*Aleksei Ossipov, 25.04.1910–21.03.1917
*Ants Dauman, 1917–1918
*Eduard Alfred Dieckhoff, 1918
*Albert Tiimann, 1918–1919
*Robert Astrem, 1921
*Anton Võhmar (1921. aastani Võhman), 1921–1922
*Johannes Hermann, 1922–1924
*Jaan Luts, 1924–1927
*Johannes Herman
*Jaan Luts, 1930–1936
*Jaan Lust, 1936–1940

*Johan Hansing, 1940
*Adolf Hugo Roode, 27. juulist 1940
...
*Leonhard Vahter, 1941–1942 Saksa okupatsiooni aegne Eesti Omavalitsuse Narva linnapea
*Richard Rubach, 1943 Saksa okupatsiooni aegne Eesti Omavalitsuse Narva linnapea
...
*Vassili Kala, alates 1946 – Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees
*Meta Vannas ehk Meta Jangolenko – 1960–1969, Narva Linna TSN Täitevkomitee esimees 
*Aleksandr Zamahhin, 1969–1973, Narva Linna TSN Täitevkomitee esimees
*S. Boborenko, 1973?–1975?, Narva Linna TSN Täitevkomitee esimees
*Heino Urm, 1975?–1979?, Narva Linna TSN/RSN Täitevkomitee esimees
*Valeri Tšetvergov, 1979–1982, Narva Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees
*Eduard Rõžakov, 1982–1985, Narva Linna RSN Täitevkomitee esimees
*Vladimir Mižui, 1985–1993 (1985–1991 – Narva Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees, alates 1991 – Narva linnapea
...
*Raivo Murd, 1993–1998
*Eldar Efendijev, 1998–2000
*Imre Liiv, 2000–2002
*Tarmo Tammiste, 2002–2013
*Eduard East, 2013–2015
*Tarmo Tammiste, 2015–2019
*Aleksei Jevgrafov, 2019–2020
*Katri Raik, 30.12.2020–16.08.2021
*Ants Liimets, 26.08.2021–16.12.2021
*Katri Raik, 16.12.2021–16.09.2023
*Jaan Toots, 05.10.2023–28.12.2024
*Katri Raik, 28.12.2024–

## Viited
Taimetoodangu Inspektsioon

**Taimetoodangu Inspektsioon** (lühend **TI**) oli valitsusasutus Eesti Põllumajandusministeeriumi alluvuses.

Inspektsioon moodustati 1997, kui liideti Seemne ja Sordikatse Inspektsioon, Taimekaitseamet ja Taimekarantiini Inspektsioon.

Inspektsioon lõpetas tegevuse 2010, kui Taimetoodangu Inspektsioon, piirkondlikud maaparandusbürood ning Maaparanduse Ehitusjärelevalve- ja Ekspertiisibüroo ühendati Põllumajandusametiks.

## Viited

## Välislingid
* Kehtetu Taimetoodangu Inspektsiooni põhimäärus eRTis
Moto by Lenovo

**Moto by Lenovo** (või **Moto**) on Lenovo Groupi tütarettevõtte Motorola Mobility toodetavate Androidil toimivate nutitelefonide ja nutikellade }.

## Nutitelefonid

### Moto X
*Moto X (1. generatsioon) (2013 versioon)
*Moto X (2. generatsioon) (2014 versioon)
*Moto X Style (2015 generatsioon), Suurbritannias nimega *Moto X Pure Edition*.
*Moto X Force, (2015 version), Suurbritannias  nimega *Droid Turbo 2*.
*Moto X Play (2015 generatsioon),  Suurbritannias  nimega *Droid Maxx 2*.

### Moto G
*Moto G (1. generatsioon) (2013 versioon)
*Moto G (2. generatsioon) (2014 versioon)
*Moto G (3. generatsioon) (2015 versioon)
*Moto G (4. generatsioon) (2016 versioon)

### Moto E
*Moto E (1. generatsioon) (2014 versioon)
*Moto E (2. generatsioon) (2015 versioon)

### Muud
* Moto Maxx, Suurbritannias nimega *Droid Turbo*.
* Moto Turbo, Suurbritannias nimega *Droid Turbo*.

## Nutikellad

### Moto 360
* Moto 360 (1. generatsioon) (2014 versioon)
* Moto 360 (2. generatsioon) (2015 versioon)
Kõzõli kožuun

**Kõzõli kožuun** on 2. järgu haldusüksus Venemaa Tõva Vabariigis.

Kožuuni halduskeskus on Kaa-Hem. 

Kožuun jaguneb 10 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 12 asulat.
Linda Olmaru

**Linda Olmaru** (aastani 1960 **Linda Kuusma**; sündinud 15. juunil 1937 Alnavere külas Tartumaal) on endine eesti näitleja. 

Elas 1941–1948 küüditatuna Venemaal Tomski oblastis, lõpetas 1957. aastal Alatskivi keskkooli ja 1961. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (1. lend) ja 2002. aastal Tartu Teoloogia Akadeemia.  

Töötas aastatel 1961–1968 teatris Endla, 1968–1973 Rakvere Teatris näitlejana (kaotas haiguse tagajärjel hääle) ning pärast seda 1977–1991 samas kostüümiala juhatajana. 

Ta juhendas 1974–1985 (koos Rein Olmaruga) Rakvere 1. Keskkooli kooliteatrit ning on esinenud aastast 1988 luulekavadega (aastal 2015 sai III koha üleriigilisel Lydia Koidula luule etluskonkursil). 

Samuti on ta koostanud Anna Haava luule koondkogu „Luule” (2008, koos Sirje Endrega) ja valikkogu „Veelgi hinges nagu laulu” (2009, koos Sirje Endre ja Katrin Kuljusega). 

Ta on ka Halliku Maanaiste Seltsi taasasutaja (1997).

## Isiklikku
Ta oli abielus näitleja Rein Olmaruga. Näitleja Liina Olmaru on nende tütar.
Sirje Raudsik

**Sirje Raudsik** (1963. aastani **Sirje Põldots**; 12. november 1935 – 16. märts 2022) oli eesti näitleja ja teatripedagoog.

Lõpetas 1954. aastal Pärnu 2. Keskkooli, õppis aastatel 1954–1955 Tallinna Polütehnilises Instituudis mäekeemiat, 1955–1957 Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust ning lõpetas 1961. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (1. lennus). 

Ta oli aastatel 1961–1969 Viljandi Kultuurharidustöö Kooli ja 1980–1991 Viljandi Kultuurikooli õppejõud. Töötas aastatel 1961–1969 teatris Ugala ning 1969–1973 Rakvere Teatris näitlejana ja kirjandusala juhatajana. Ta on olnud õpetaja Tallinna 32. Keskkoolis ja Pärnu Raeküla Koolis (viimases kuni 2014. aastani).

## Tunnustus
*2013 Pärnu aastate õpetaja

## Isiklikku
Ta on olnud abielus Heino Raudsikuga. Abielust kolm last: Andres (1964-2026), Indrek (1965) ja Mari (1969, abielus Paenurm).  

Tema ema oli teatritegelane Aleksandra Põldots.
Dzun-Hemtšiki kožuun

**Dzun-Hemtšiki kožuun** on 2. järgu haldusüksus Venemaa Tõva Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Tšadan. 

Rajoon jaguneb 6 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 7 asulat.
Saras

**Saras** ehk **sarasmaa** on kogukonna ühine maavaldus. 

Külakogukonna maavaldust nimetatakse külasaraseks (saksa keeles *Dorfmark*) ja linnakogukonna oma linnasaraseks. Mitme küla ühendust nimetatakse suursaraseks (saksa keeles *Grossmark*). Külasaras koosnes põllu-, heina- ja karjamaast, metsast ning kalastuskohtadest.

## Viited
Ly Mikheim

**Ly Mikheim** (sündinud 2. mail 1960) on eesti eripedagoog.

Ta lõpetas 1977. aastal Otepää Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eripedagoogika eriala.

Ta on töötanud eripedagoogina Tartu Abikoolis, Raikküla Eriinternaatkoolis ja Tartu Annemõisa Koolis ning sekretäri-juhiabina patendibüroos Käosaar & Co. 2003. aastast on ta Sihtasutuse Maarja Küla juhataja. Maarja Küla, kus tegeldakse intellektipuuetega noortega, asub Põlvamaal Kiidjärve külas.

## Tunnustus
*2008 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk
*2012 Põlvamaa teenetemärk
*2014 Tartu Edukas Daam

## Viited
José Dolores Estrada

**José Dolores Estrada Morales** (1869 – 6. aprill 1939) oli Nicaragua poliitik ja sõjaväelane, 1910. aastal Nicaragua president. 

José Dolores Estrada sündis aastal 1869 Managuas. Tema vend oli Juan José Estrada, kes oli hiljem presidendi kohusetäitja, ka oli tal veel kaks venda, Aurelio ja Irineo. Poliitilistelt vaadetelt oli José Dolores Estrada liberaal.

Aastal 1903 lõpetas ta sõjaväelise karjääri. Seejärel sai temast Irineo ja Aurelio järel Managua linnapea. Tema alustas linna haljastamist, ühtlasi rajas Estrada pere Managua Parque Centrali.

Riigi üle-eelmise presidendi José Santos Zelaya poliitika ohustas USA huvisid piirkonnas ja see asus koos Guatemala valitsusega toetama Nicaragua konservatiivseid jõude. Aastal 1907 alustas USA laevastik Nicaragua sadamate hõivamist. Aastal 1909 hukati mitmed tabatud USA sõdurid. See tõi kaasa suurema USA interventsiooni, mille tagajärjel loobus Zelaya aasta lõpus võimust ja otsis varjupaika Mehhikost, andes võimu üle José Madriz Rodriguezele. 

Zelaya võimult lahkumine aga konflikti muutusi ei toonud. Moskiitorannikul alguse saanud *Revolución de la Costa Atlántica* haaras üha suuremat osa riigist. 19. augustil 1910 hõivasid ülestõusnute väed Managua ja Rodriguez loobus võimust. Ka tema põgenes Mehhikosse, kus ta järgmise aasta 14. mail suri.

Pärast Rodrigueze pagemist määras liberaalne partei presidendi kohusetäitjaks José Dolores Estrada, kes oli selles ametis seitse päeva.

José Dolores Estrada suri 6. aprillil 1939, külastades New Yorki.

## Viited
Eve-Külli Kala

**Eve-Külli Kala** (sündinud 10. novembril 1959 Tartus) on Eesti diplomaat ja riigiametnik. 

Ta on lõpetanud Tallinna Pedagoogilise Instituudi inglise ja saksa filoloogia erialal. 1992. aastal lõpetas ta Eesti Diplomaatide Kooli diplomaatia ja rahvusvaheliste suhete erialal. Ta on õppinud ka Oxfordi Ülikoolis ja Genfi Rahvusvaheliste Uuringute Instituudis. 

1992. aastal asus tööle Välisministeeriumi. Aastatel 1992–1996 töötas ta Välisministeeriumi poliitikaosakonnas, aastatel 1996–1999 Eesti esinduses Euroopa Nõukogu juures Strasbourgis, aastatel 1999–2001 oli ta Välisministeeriumi Kesk- ja Põhja-Euroopa büroo direktor. 

Aastatel 2002–2006 oli ta Eesti erakorraline ja täievoliline suursaadik suursaadik Tšehhi Vabariigis, aastatel 2006–2011 Välisministeeriumi personaliosakonna peadirektor. Aastatel 2011–2015 oli ta Eesti erakorraline ja täievoliline suursaadik Austrias, Slovakkias, Kosovos ning ÜRO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide juures Viinis. 2015–2020 oli ta Eesti erakorraline ja täievoliline suursaadik ja alaline esindaja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) juures Viinis. 

Alates 1. septembrist 2020 on Kala Rahvusvahelises Aatomienergia Agentuuris (IAEA) tehnilise koostöö Euroopa regiooni direktor.

## Tunnustus
* 2001 Soome Lõvi Rüütelkonna komandöririst
* 2007 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Alboraniit

**Alboraniit** on vulkaaniline kivim. Tegemist on suure hüpersteeni sisalduse ja porfüürilise struktuuriga basaldiga, milles sisalduvad labradori fenokristallid, aga puudub oliviin. Tekstuurilt on kivim vaatamata teistsugusele keemilisele koostisele väga sarnane andesiidiga. Kivim võib sisaldada ka kvartsi, tridümiiti või opaale.

Alboraniit on nimetuse saanud Alboráni saare järgi Hispaanias. Nimetuse võttis aastal 1897 kasutusele Friedrich Johann Karl Becke, kes pidas kivimit andesiidi erimiks. Alboraniit sarnaneb mineraalselt koostiselt bandaiidiga.

## Viited
Santoriniit (andesiit)

**Santoriniit** on vulkaaniline kivim. Tegemist on suure hüpersteenisisaldusega andesiidiga, milles sisalduvad andesiin või oligoklassid. Kivimile on omane suur naatriumisisaldus.

Santoriniit on nimetuse saanud Santorini saare järgi Kreekas. Nimetuse võttis aastal 1897 kasutusele Henry Stephens Washington. Friedrich Johann Karl Becke hakkas aastal 1899 samalt saarelt avastatud andesiidi vormi samuti santoriniidiks nimetama, soovides seda eristada sarnasest alboraniidist, mida ta algul andesiidiks pidas, kuid mis osutus basaldi erimiks.

Santoriniiti on hiljem eristatud Deceptioni saarel Antarktikas; sealne mineraal sisaldab tridümiiti.

## Viited
Tadao Horie

**Tadao Horie** (jaapani keeles 堀江 忠男 *Horie Tadao*; 13. septembril 1913 Shizuokas – 29. märtsil 2003) oli Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1934–1936 3 mängu.

## Välislingid
*
Shōgo Kamo

**Shōgo Kamo** (jaapani keeles 加茂 正五 *Kamo Shōgo*; 12. detsember 1915 Shizuoka – 14. september 1977) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1936. aastal 2 mängu.

## Välislingid
*
Takeshi Kamo

**Takeshi Kamo** (jaapani keeles 加茂 健 *Kamo Takeshi*; 8. veebruar 1915 Shizuoka – 26. märts 2004) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1936. aastal kaks mängu.

## Välislingid
*