open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Metsavana

**Metsavana** ehk **metsataat** ehk **metsaisa** on eesti mütoloogias vanamehe kujul esinev metsavaim.

Metsavana kujutatakse sageli suure kehaehitusega pika vana mehena, kelle silmad on elutarkust täis. Metsahaldja peakatteks on kõrge kasetohust kübar, nägu katab valge puusamblaga läbikasvanud habe ning ta keha katavad kuusekõrva moodi kuued ja püksid, jalas on mehel kasetohust saapad. Olenemata oma suurest east on ta väga ergas ja elav ning nooruslik. Ta mõistab nalja ja vahel mängib metsas ekslejatele ka vingerpussi.

Metsavana oskab loomade ja lindude keelt. Tal on metsas võim kõige üle. Tema on otsustajaks, kas marjuline leiab metsast palju marju ja seeni ning kas jahimehi ootab hea saak. Metsahaldjas võib halva käitumise korral inimese metsa ära eksitada, või austusega metsa suhtumise puhul eksiteelt päästa. Mees hoiab silma peal sellel, et looduses liikujad metsale liiga ei teeks ning hoiab kõike tasakaalus. Halvad inimesed ei jää karistamata ning head ei jää tänuta.*„Poisikesepõlves olime Kongimetsa metsas vastu Vara piiri puid raiumas. Vanemad mehed käisivad õhtu Sirkavere kõrtsis, tulivad säält metsa tagasi löövi juurde. Üks poiss oli, see alati hirnus täku viisi. Hakkas see õhtu jälle hirnuma. Sai mõne voori hirnunud, kui korraga täkk alt metsast vastu hirnus. Mida enam ta talle vasta hirnus, seda ligemalle hirnumine tuli, ja kui viimati poiss tule ääres hirnus, siis hirnuti õige koleda häälega vasta, nõnda et maa kohe põrus - siis ehmatasid mehed ära, igaüks katsus aga, et löövi sai tahaotsa minna. Mina, vaene, jäin etteotsa teiste jalgade pääle. Kes poisikest veel taha laskis! Mõned olid läätseleent keetnud, see oli löövi taga. Hommiku leidsime aga, et üks kärnkonn oli leemepadas kui üks viisk. Mõne aasta pärast läksime ühel neljapasel päeval ühe teise mehega Vara metsa kodarapuid vargile. Teine mees raidus kaks loogapuud sääl maha, mina leidsin ühe kaheharulise saare, raidusin selle maha. Tüvikust oli nii, arvata, viie paku pikkus, ja võtsin selga ja hakkasin tulema. Siis oli üks hirmus hääl, nõnda et maa põrus, aga seda aru ei saanud, mis hääl see oli, aga nõnda kõvast, et mets rõkkas. Siis pistsime jooksma. Kui me piiri pääle saime, siis oli mul kui pangega vett kaela visatud, särk oli märg kui vesi, aga tänapäävani ei kanna süda enam sinna kohta minna.“* 

## Viited
Luupainaja

**Luupainaja** on eesti mütoloogias magajaid painav vaim.

Luupainaja teiste nimetuste hulka kuuluvad **painaja**, **painak**, **panijas**, **paanjas**, **painakane**, **luupaanija**, **luupaine**, **luupatak**, **tallaja**.

Ka tallaja on nimetuse saanud selle järgi, kuidas ta inimestele, aga ka loomadele kahju teeb. Nimelt käivad tallajad öösiti oma ohvrit painamas. Nad rõhuvad oma ohvri keha, nii et too liigutada ei saa. Selline rõhumine ja piinamine paneb ohvri kõvasti higistama ning ärgates liikmed värisema ja südame peksma. Vanarahvas arvas, et pikaaegne painamine võib surma tuua. Tallajad ei käi ainult inimesi piinamas, vaid üritavad ka tööloomade jõudu oma rõhumisega nõrgendada.

Luupainajaid kirjeldatakse väga erinevalt. Enamikus juttudes on öeldud, et tallajad ilmutavad end noore naisena, kuid ei pelga ära ka vana naise ja vana mehena ilmumist. Samuti on loomadega – luupainajaid kirjeldatakse nii mustade kassidena, hobustena, koertena jne. Ka esemetena on luupainajat kirjeldatud, esemetest ennekõike hanesulena.

Tallajast vabanemiseks on mitu moodust. Lihtsaim neist on suure varba liigutamine. Nimelt arvati, et kui tunned luupainajat end rõhuvat, tuleb suurt varvast liigutada ning siis tallaja põgeneb. Teiseks levinud võimaluseks oli tule põlema panemine, valgust pidavat luupainajad kartma. Arvatakse, et kui inimene pahema külje peal magab, ei saa luupainajad talle külge hakata.*“Kord käinud ühel loomal luupainaja. Küll katsunud looma peremees luupainajat iga viisi eemale peletada, aga pole kuidagi võinud. Läinud targa juurest abi otsima. Tark õpetanud: "Pea talli uks lahti. Kui loom röökima ja trampima hakkab, siis vaata ruttu ukse tagant, kes tallis on. Seda peksa siis hästi!" Mees läinud koju. Jäänud talli ukse taha valvama. Äkitselt hakanud loom trampima ja röökima. Mees vaadanud talli ukse tagant ja näinud musta kassi looma seljas. Mees võtnud piitsa ja peksnud kassi koledal kombel. Kass karjunud hirmsasti. Viimaks tüdinud mees peksmisest ära ja jätnud järele. Must kass kadunud silmapilk. Sest ajast saadik pole luupainaja enam looma peale tulnud.”*

## Vaata ka

* kodukäija

## Viited
Valdeku raudteepeatus

**Valdeku raudteepeatus** on raudteepeatus Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis, Balti jaamast 8,5 kilomeetri kaugusel.
Rong sõidab Balti jaamast Valdekusse umbes 15 minutit.
Peatuses asub üks 150 m pikkune ja 550 mm kõrgune perroon.
Valdekus peatuvad Elroni edelasuunalised reisirongid (v.a Viljandi kiirrongid), kokku kummaski suunas 12 väljumist päevas. 
Valdeku jääb Liiva ja Männiku peatuse vahele ning on sõidupiletilt I ja II tsooni piiriks.

Peatus avati 10. detsembril 2017. 

## Ajalugu
Valdeku raudteepeatus on eksisteerinud ka varem, kuid suleti ilmselt 1960. aastate teisel poolel seoses kitsarööpmelise raudtee ümberehitamisega laiarööpmeliseks.

## Viited

## Välislingid
* "Nõmme saab sügisel juurde uue rongipeatuse", Postimees, 17. mai 2017
* Infot peatuse kohta, fotod (*vene keeles*)
Comano Terme

**Comano Terme** (saksa: *Komaun*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias. See loodi 1. jaanuaril 2010, kui liideti endised vallad Bleggio Inferiore ja Lomaso.

## Ajalugu

Vald loodi pärast 27. septembril 2009 mõlemas vallas peetud referendumit. Nimi tuleb kuurordist (*terme*), mis asub Comano (Komaun) külas, mis oli varem Lomaso (*Lomaß*) valla osa.

## Geograafia

Vallas on *[[Frazione|frazioni]]* Biè, Bleggio Inferiore (vallakeskus), Bono, Cares, Cillà, Comano, Comighella, Dasindo, Duvredo, Godenzo, Lomaso (ka Campo Lomaso), Lundo, Poia, Ponte Arche (paikneb osaliselt Stenicos), Santa Croce, Sesto, Tignerone, Val d'Algone, Vergonzo, Vigo Lomaso, Villa

Comano Terme külgneb järgmiste valdadega: Arco, Bleggio Superiore, Bocenago, Dro, Fiavè, Giustino, Massimeno, San Lorenzo in Banale, Stenico, Tenno ja Tione di Trento.

## Vaatamisväärsusi

* Comano spaa
* Campo loss
* Restori loss
* Spine loss

## Inimesi

* Lorenzo Guetti
* Giovanni Prati

## Välislingid

* Comano Terme valla koduleht
* Comano spaa koduleht
Contà

**Contà** on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias. See moodustati 1. jaanuaril 2016, kui liideti endised vallad Cunevo, Flavon ja Terres.

## Välislingid

* Valla koduleht
Croviana

**Croviana** (saksa: *Korfelan* või *Karfenian*, kohalikus murdes: *Croviànå*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost loodes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 612 inimest ja valla pindala on 5,1 km².

Croviana külgneb järgmiste valdadega: Malé ja Cles.

## Välislingid
* Linna koduleht
Kõrgessaare vaba aja keskus

**Kõrgessaare vaba aja keskus** on asutus Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõrgessaare asulas. Asutuse juhataja on Artur Valk.

2015 jaanuaris liideti seoses valdade ühinemistega Kõrgessaare vaba aja keskus Kärdla kultuurikeskusega ja ühes sellega sai Kärdla  kultuurikeskuse nimeks Hiiu valla kultuuri ja vaba aja keskus.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Kõrgessaare valla kodulehel
Suigu seltsimaja

**Suigu seltsimaja** on kultuurikeskus Pärnu maakonnas Tori vallas Suigu külas. Seltsimaja juhataja on Viiu Tamla.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Commezzadura

**Commezzadura** (saksa: *Kommedür*, ladiini: *Comezadurå*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost loodes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 944 inimest ja valla pindala on 22,5 km².

Commezzadura külgneb järgmiste valdadega: Rabbi, Malè, Mezzana, Dimaro Folgarida ja Pinzolo.
Poolpresidentaalne vabariik

**Poolpresidentaalne süsteem** on valitsussüsteem, mille puhul riiki juhib president koos peaministri ja valitsusega. Poolpresidentaalne vabariik erineb parlamentaarsest vabariigist otseselt valitud riigipea poolest, ning presidentaalsest vabariigist eristab seda asjaolu, et kuigi valitsus on ametisse nimetatud presidendi poolt, võib parlament umbusaldusavalduse läbi valitsuse ametist tagandada. 

Varaseim teadaolev poolpresidentaalne vabariikid olid Soome 1919. – 2000. aastal ja Weimari vabariik (1919–1933), ent tänapäeval seostatakse mõistet "poolpresidentaalne" enamasti Prantsusmaa Viienda Vabariigiga, kust see tuligi esmalt kasutusele 1959. aastal Hubert Beuve-Méry kirjutatud artiklis. 

## Vaata ka
* Parlamentaarne süsteem
* Presidentaalne süsteem

## Viited

## Välislingid
* Ühiskonnaõpetuse raudvara. Presidentalism, parlamentarism ja poolpresidentalism, Mai Kahru. 
* What is semi-presidentialism?
Dambel

**Dambel** (saksa: *Nombel*; nonesi: *Dambel*; ladina: *Ambulum*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost põhjas.

Dambel paikneb Val di Nonis kõrgusel 750 m. See on provintsimaanteel Sanzeno (lõunas) ja Sarnonico (põhjas) vahel. Linna nimi tuleb ladinakeelsest sõnast *ambulum*, kuna see oli ajaloolises kaubateede ristumiskohas Lombardia ja Saksamaa vahel, mis läbis Dambeli ja ületas Novella jõe Pozzena silda pidi. Tänapäeval on Dambeli majandus keskendunud õunte tootmisele.

## Geograafia

2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 436 inimest ja valla pindala on 5,1 km².

Dambel külgneb järgmiste valdadega: Brez, Sarnonico, Cloz, Romallo, Romeno ja Sanzeno.

## Välislingid

* Linna koduleht
Denno

**Denno** (saksa keeles *Thenn*, ladiini keeles *Den*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias.

2018. aastal alguses elas Dennos 1103 inimest.

## Välislingid

* Linna koduleht
* Val di Non
Coreca

**Coreca** on Amantea *[[frazione]]* (linnajagu) Cosenza provintsis Calabria maakonnas Itaalias Türreeni mere kaldal.

## Liigendus
2017. aasta seisuga asusid Coreca piirides järgmised asumid: Formiciche, Giascogne (kohalikus murdes *Juascugnu*), Grotte (kohalikus murdes  "*i Grutti*"), la Pietra (kohalikus murdes *a Petraja*), Marinella (alates 2011), Oliva (alates 2011), Salto da Zita, Scogliera, Stritture.

## Huvipaigad
### Coreca [[Grott|grotid]]

Coreca territooriumil asub kaks teineteisest umbes 10 meetri kaugusel asuvat sissepääsu karstikoobastesse (*du' Scuru* ja *Gruttuni* grott). Tekke  ajal merepinnaga samal tasapinnal olnud sissepääsud on tänapäeval umbes 25 meetri kõrgusel merepinnast.

Arheoloogiliste uuringute kinnitusel olid mõlemad koobastikud kasutusel hiljemalt hilispronksiajast alates. *Gruttuni* oli kasutusel elupaigana, *du' Scuru* matuseriituste kohana.

### Coreca [[Riff|rifid]]
Coreca rannikumeres asub kümme kaljusaart, millest suurimad on Capoto (50&nbsp;m²), Formica, Ginario, Longarino, Piccirillo ja Tirolé.

## Viited

## Kirjandus
* Mimmo Martinucci, *'Sognando le isole italiane. Guida per radioamatori. Vol. 4 - Tutte le isole del mar Tirreno e del mar Jonio*, Albino, Sandit Libri, 2007, ISBN 978-88-89150-58-0


Coreca Wiki1.jpg|
Turriella di Coreca vista dalla Piazza anno 2017.jpg|"Turriella" torn
Coreca - Chiesa della Madonna degli Angeli novembre 2017.jpg|Inglite Jumalaema kirik
Coreca Veduta Notturna dalla Piazza.jpg|Õhtune linnaplats Corecas
Coreca - Spiaggia la Scogliera.jpg|Coreca rand
Coreca - zona Scogliera.jpg
Panorama Coreca anni 1950.jpg|Coreca 1950


## Välislingid

* ''Grotte di Coreca (Amantea – Cosenza)'', Enzo dei Medici. Centro regionale di speleologia
Atviros Lietuvos knyga

**"Atviros Lietuvos knyga"** ("Avatud Leedu raamat") on 1992. aastast Leedus Avatud Leedu Fondi (Atviros Lietuvos Fondas) toel ilmuv raamatusari, mille eesmärgiks on tuua lugejateni olulisi teoseid humanitaar- ja sotsiaalteaduste vallast. 2011. aastaks oli sarjas ilmunud üle 350 raamatu, sealhulgas poliitikat, kultuuri, ajalugu, filosoofiat, õigust ja majandusteadust käsitlevaid teoseid, enamjaolt 20. sajandi autoritelt.

Sarjas on teiste seas ilmunud Jaan Kaplinski ja Jaan Puhveli teosed.

## Vaata ka
* Avatud Eesti raamat

## Välislingid
* Avatud Leedu Fondi avaldatud raamatute koondbibliograafia
Daiano

**Daiano** (saksa: *Deyen*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost kirdes.

Daiano külgneb järgmiste valdadega: Aldein, Varena, Carano ja Cavalese.
Sudiste külamaja

**Sudiste külamaja** on kultuurikeskus Viljandi maakonnas Mulgi vallas Sudiste külas. Külamaja perenaine on Krista Kunimägi.

Külamaja on endine Karksi vallamaja, mis ehitati 1893.

## Viited

## Välislingid
*Külamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Ahti Raias

**Ahti Raias** (12. märts 1936 Painküla – 23. veebruar 2017 Tallinn) oli eesti koorijuht ja muusikapedagoog. 

Ta oli segakoori Raudam dirigent ja kunstiline juht.

## Haridus ja töökäik

Ahti Raias sündis Osvald ja Hilda Raiase esimese lapsena. 
Õppis Ranna 7-klassilises koolis, mille lõpetas kiituskirjaga. Muusikahariduse sai Heino Elleri nimeline Tartu Muusikakoolis, kus kolmel esimesel semestril õppis kannelt õpetaja Elmar Luhatsi käe all, edasi juba koorijuhtimist Richard Ritsingu juures, omandades üldharidusliku kooli lauluõpetaja ja koorijuhi kvalifikatsiooni, lõpetas kooli kiituskirjaga.

1955–1960 astus Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise erialale (dots. Jüri Variste klass), omandas koorijuhi ja pedagoogi kvalifikatsiooni.

07.02.1977–31.05.1977 täiendas ennast Kiievi Riikliku A. M. Gorki nim. Pedagoogilises Instituudis kvalifikatsiooni tõstmise teaduskonnas kooridirigeerimise erialal prof. M. M. Karensteini ja dotsent N. O. Krassi juures.

1958. aastast töötas Tallinna 22. Keskkooli muusikaõpetajana. 1960–1961 oli Türi 1. Keskkooli muusikaõpetaja.

1960–1975 Eesti Televisiooni helirežissöör-muusikakujundaja (vaheajaga).

Alates 1975 Tallinna Riikliku Konservatooriumi õpetaja, alates 1977 koolikoori kateedri vanemõpetaja.

1995–2002 oli Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia dirigeerimise osakonna koolikoori ja -orkestri lektoraadi korraline lektor.

## Töö dirigendina

### Taidlus- ja koolikooride orkestri juhatamine

* sept.1958–02.01.60 Tallinna 22. Keskkooli sega- ja lastekoori koorijuht
* okt.1960–jaan–1961 Kolu Rahvamaja segakoori koorijuht
* 1960–1961 Türi I Keskkooli nais- ja lastekoori dirigent ning puhkpilliorkestri dirigent
* veebr.1961–18.11.65 Tallinna tekstiilivabriku Punane Koit segakoori koorijuht
* 24.01.69–31.05.71 ENSV Riikliku Filharmoonia RAMi stuudiokoori koorijuht
* 12.12.75–04.07.93 Tapa Raudteelaste kultuurimaja naiskoori Leelet koorijuht
* 02.01.80–31.12.94 Tapa Autobaasi A/Ü klubi meeskoori Tarm koorijuht
* okt.1991–mai 1992 Tapa Lauluseltsi poistekoori koorijuht
* 27.10.91–17.12.2005 Tapa Lauluseltsi segakoori Leetar koorijuht
* 01.09.66–31.08.76; 01.09.77–30.04.84; 16.02.82–31.08.90 segakoor Raudam abikoorijuht (peadirigent Arno Kallikormi kõrval), kokku 19 aastat.
*Sept.1990–2013 segakoor Raudam peadirigent, 22 aastat. Kokku Raudami segakoori ees 41 aastat.
*2013 sai Ahti Raias segakoori Raudam audirigendiks.

### Vokaalansamblite ja solistideringi juhendamine

* 24.10.56–04.11.56 Tallinna I Töölisnoorte Keskkooli naisansambli juhendamine
* 19.11.56–juuni 1957 Tallinna Õmblusvabriku meeskvarteti juhendamine
* 1957–1958 Tallinna Mereklubi mees- ja naisansambli juhendamine
* 1958–1959 Tallinna mööblivabriku Hoog naisdueti ja solistideringi juhendamine
* jaan.1962–16.06.69 Tallinna tekstiilivabriku Punane Koit meeskvarteti, nais- ja meesansambli, naistrio ja segasepteti (meeskvartett + naistrio) juhendamine
* 19.04.66–30.06.66 Tallinna telefonikaugejaama naisansambli, dueti ja solisti juhendamine
* 11.09.01–20.07.02 Tallinna Postikeskuse segaansambli ja meeskvarteti juhendamine

## Isiklikku
Ahti Raiasel on tütred Helje ja Heidi ja ta on maetud Pärnamäe kalmistule.
James Mirrlees

**James Alexander Mirrlees** (5. juulil 1936 – 29. august 2018) oli Šotimaa majandusteadlane.

James Mirrlees uuris majanduslikke stiimuleid ja maksusüsteeme. 

James Mirrlees pälvis 1996. aastal Nobeli majandusauhinna. 1998. aastal löödi ta rüütliks.

## Viited

## Välislingid
* Autobiograafia Nobeli auhinna saamise puhul: James A. Mirrlees - Biographical. Nobelprize.org
* Risto Kaarna. Maksukirjandusest elevil. Praxis mõtleb ja kirjutab.
Cinamon

**Cinamon** on 2005. aastal asutatud kinosid opereeriv rahvusvaheline ettevõtete grupp.

Cinamoni esimene kino avati 2005. aastal Leedus Kaunases. Praegu asuvad võrgustiku kinod ka Lätis Riias ning Eestis Tallinnas. Kinoketil on oma püsikliendiprogramm Cinamon KEY.

2018. aastal avatakse Cinamoni esimene kobarkino Soome pealinnas Helsingis.

2014. aastast kuulub Cinamoni kett vene kapitalil põhinevale investeerimisfirmale DLT Capital.

## Cinamon Eestis

Eestis haldab Cinamoni kinosid ettevõte **Cinamon Holding OÜ**.

Esimene Cinamoni kino Eestis avati 2008. aastal Tartus Tasku Keskuses. Sügisel 2017 läbis kino põhjaliku renoveerimiskuuri. Kino suleti 1. septembril 2020. Cinamoni Tartu kinos oli kokku viis saali.

2009. aastal Tallinnas avatud Solarise keskuses tööd alustanud seitsme saaliga kobarkino kuulus algselt samuti Cinamoni kinode võrku. Hiljem lahkus see Cinamoni ketist ja tegutses aastaid Solaris Kino nime all. Praegu kuulub see kinokeskus Apollo Kino võrku.

Cinamoni keti osa on ka suviti Tallinnas Telliskivi Loomelinnakus tegutsev Telliskivi vabaõhukino.

2017. aastal alustas kett aktiivset laienemist. Detsembris 2017 ühendati ketiga samadele omanikele kuulunud, kuid varem iseseisvalt tegutsenud kino Kosmos IMAX Tallinnas. Oktoobris 2018 Tallinnas avatud kaubanduskeskuses T1 Mall of Tallinn asub samuti Cinamoni kobarkino.

## Viited
Jim Nabors

**Jim Nabors** (sünninimi **James Thurston Nabors**; 12. juuni 1930 Sylacauga, Alabama – 30. november 2017 Honolulu, Hawaii osariik) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja.

Nabors sai tuntuks telesarjas "The Andy Griffith Show", kus ta mängis tegelast Gomer Pyle. Selle tegelase põhjal loodi hiljem eraldi sari "Gomer Pyle, U.S.M.C.", mis tegi ta kogu riigis populaarseks.

Lisaks näitlemisele oli Nabors ka edukas laulja. Ta oli tuntud oma madala baritonhääle ja populaarsete ballaadide esitamise poolest. Tema nime all ilmus mitu muusikaalbumit ning ta esines sageli telesaadetes.

Jim Nabors elas oma elu hilisemad aastad Hawaiil ja jäi sinna elama kuni surmani. Ta suri 87-aastaselt  2017. aastal Honolulus.

## Viited

## Välislingid
*
Peter Diamond

**Peter Arthur Diamond** (sündinud 29. aprillil 1940 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide majandusteadlane.

Peter Diamond pälvis 2010. aastal Nobeli majandusauhinna koos Dale Mortenseni ja Christopher Pissaridesega tööturu uurimise otsimismudelite loomise eest. Diamond, Mortensen ja Pissarides analüüsisid põhjuseid, miks on üheaegselt palju vabu töökohti ja ka inimesi, kes tööd otsivad. Loodud mudel aitab mõista, kuidas mõjutavad töötust, vabade töökohtade arvu ja palgataset regulatsioonid ja majanduspoliitika.  

Peter Diamond on Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi teadlane. 

## Viited

## Välislingid
* Nobeli majandusauhinna saamisel peetud kõne. Nobelprize.org
Viktor Trasberg

**Viktor Trasberg** (sündinud 9. veebruaril 1961) on Eesti majandusteadlane.

Viktor Trasberg on alates 1999. aastast töötanud peamiselt Tartu Ülikoolis, kuid olnud ka West Virgina Ülikooli (USA) majandusteaduskonna külalisõppejõud (2012), teaduslikul tööl Birminghami Ülikooli Suurbritannia majandusteaduskonnas (1993), ja Södertörn Högskola (Baltic and Eastern European Graduate School) külalisõppejõud (jaanuar–juuni 2003). 

Viktor Trasberg on töötanud Optiva panga ja ICI Trusti fondijuhina. Alates 2005. aastast on ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonna makroökonoomika dotsent.  

Viktor Trasberg on avaldanud artikleid ja kommentaare (nt Vikerraadio päevakommentaar) majandusteemadel.

Rahva hulgas tuntud kui Traktor Visberg.

## Viited

## Välislingid
* Eesti maksusüsteem on jõudnud ummikusse. Sirp, 8. detsember 2017 
* Viktor Trasberg: lõpetagem kõrghariduslik bolševism. ERR, 3. oktoober 2017
* Viktor Trasberg: võltskasinuse hullusärk ja majanduslik stagnatsioon. ERR, 19. september 2017
Soometsa külamaja

**Soometsa külamaja** on kultuurikeskus Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Soometsa külas. Külamaja haldab Soometsa Külaselts.

Külamaja avati 2005.

## Viited

## Välislingid
*Külamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Sompa klubi

**Sompa klubi** on klubi Ida-Viru maakonnas Kohtla-Järvel Sompa linnaosas aadressil Humala tänav 1. Klubi haldab Kohtla-Järve kultuurikeskus.

## Vaata ka
*Kohtla-Järve kultuurimaja
*Kukruse klubi

## Viited

## Välislingid
*Klubist Kohtla-Järve kultuurikeskuse kodulehel
Sõmeru klubi

**Sõmeru klubi** on klubi Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Sõmeru asulas. Klubi eesotsas on Annika Aasa.

## Viited

## Välislingid
*Klubist Sõmeru valla kodulehel
Sinimäe rahvamaja

**Sinimäe rahvamaja** on rahvamaja Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Sinimäe külas. 

Rahvamajas tegutseb koor Ivuški, mida juhendab Elena Derkach.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Vaivara valla kodulehel
Sihva seltsimaja

**Sihva seltsimaja** on kultuurikeskus Valga maakonnas Otepää vallas Sihva külas. Seltsimaja on endine koolimaja.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Seliste seltsimaja

**Seliste seltsimaja** on kultuurikeskus Pärnu maakonnas Pärnu linnas Seliste külas.

Seltsimaja avati 1913.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Seliste Seltsi kodulehel
Sangaste seltsimaja

**Sangaste seltsimaja** on kultuurikeskus Valga maakonnas Otepää vallas Sangaste asulas. Seltsimaja eesotsas on Raili Mandli.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Sangaste valla kodulehel
*Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Salutaguse seltsimaja

**Salutaguse seltsimaja** on kultuurikeskus Järva maakonnas Järva vallas Salutaguse külas. Seltsimaja eesotsas on külavanem Virve Kluust.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Sakla seltsimaja

**Sakla seltsimaja** on kultuurikeskus Saare maakonnas Saaremaa vallas Sakla külas. Seltsimaja eesotsas on Agnessa Sepp.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Saka rahvamaja

**Saka rahvamaja** on rahvamaja Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Saka külas. Rahvamaja juhataja on Renna Nõmmiste.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Kohtla valla kodulehel
Sääsküla huviklubi

**Sääsküla huviklubi** on klubi Järva maakonnas Järva vallas Sääskülas. 

Klubi asutasid 2004 Arlet ja Triinu Palmiste.

Klubil on oma teatritrupp. Klubi korraldab Käravete Järvemuusika kontserte, samuti ülejärvamaalist mälumängusarja Järva Kilb.

## Viited

## Välislingid
*Klubist Arlet Palmiste kodulehel
Kristlik ateism

**Kristlik ateism** on maailmavaade, mis järgib Jeesuse õpetust ning võtab tema elu eeskujuks, kuid eitab Jumala olemasolu ning võtab juttu Jumalast sümboolsena.

## Kirjandus
*Thomas J.J. Altizer. *The Gospel of Christian Atheism*, Westminster Press 1966.
* Robert McAfee Brown. *Theology Today*, 1966, kd 2, nr 2, lk 279-290.
**Austin Farrer. – *The Journal of Theological Studies*, 1968,  19(1), lk 422-423.
***The Christian Century*. 1978, lk 626.
*Colin Lyas. On the Coherence of Christian Atheism. – *Philosophy*, 1970, 45(171), lk 1-19. 
*Colin Hamer. Colin Lyas on the Coherence of Christian Atheism. –  *Philosophy*, 1971, 46(175), lk 62.
*Joseph A. Magno, Victor S. LaMotte. Christian Atheism. – *Christian, the Atheist & Freedom*, 1973, lk 21–30. 
*Joseph J. Walsh. *On Christian Atheism*
**E. J. Brill. – *Vigiliae Christianae*, 1991, 45(3), lk 255-277.
*Thomas J.J. Altizer. *The New Gospel of Christian Atheism*, 2002.
**Steven G. Smith. – *Journal of the American Academy of Religion*, 2005,  73(3), lk 890-893.  
*J. F. Kay. Christian atheism? – *Theology Today*, 2008, 65, 2, lk 139–143.
Saverna külakeskus

**Saverna külakeskus** on kultuurikeskus Põlva maakonnas Kanepi vallas Saverna külas. Külakeskuse eesotsas on kultuurinõunik Anu Luiga.

## Viited

## Välislingid
*Külakeskusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Saulepi seltsimaja

**Saulepi seltsimaja** on kultuurikeskus Lääne maakonnas Lääneranna vallas Kulli külas. Seltsimaja eesotsas on Anneli Lobjakas.


Saulepi seltsimaja1.jpg|Saulepi seltsimaja


## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Saulepi piirkonna kodulehel
*Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Thomas Carlyle

**Thomas Carlyle** (4. detsember 1795 – 5. veebruar 1881) oli šoti filosoof, satiirik, esseist, tõlkija, matemaatik ja õpetaja. Carlyle sai viktoriaanlikul ajastul tuntuks tänu oma loengutele ajaloost, mille edasiarenduseks on ka tema "Kangelastest, nende kummardamisest, ja heroismist ajaloos". Carlyle'i järgi on ajaloo aluseks "Kangelaste" teod; ajalugu nimetabki ta suurmeeste elulooks.

## Eesti keeles
* "Minevik ja olevik". Ilmamaa 2014 (tlk. Simo Runnel)
* "Kangelastest, nende kummardamisest, ja heroismist ajaloos". Ilmamaa 2015 (tlk. Simo Runnel)

## Viited
Ruusmäe rahvamaja

**Ruusmäe rahvamaja** on rahvamaja Võru maakonnas Rõuge vallas Ruusmäe külas. 

Rahvamaja asutati 1956.

Rahvamaja juhataja on Sirje Pärnapuu.

## Viited

## Välislingid
*Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Ruhnu rahvamaja

**Ruhnu rahvamaja** on rahvamaja Saare maakonnas Ruhnu vallas. Rahvamaja juhataja on Karin Treufeldt.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Ruhnu valla kodulehel
Rõude külamaja

**Rõude külamaja** on kultuurikeskus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Rõude külas. Külamaja eesotsas on Ants Maripuu.

## Viited

## Välislingid
*Külamajast Läänemaa portaalis
Ranna rahvamaja

**Ranna rahvamaja** on rahvamaja Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Ranna külas. Rahvamaja haldab Peipsiääre Valla Kultuuri- ja Vabaajakeskus. Rahvamaja perenaine on Ljubov Raimla.

## Viited

## Välislingid
*Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Randvere külakeskus

**Randvere külakeskus** (varem *Randvere seltsimaja*) on kultuurikeskus Harju maakonnas Viimsi vallas Randvere külas. Seltsimaja eesotsas on külavanem Jaak Sepp.

## Viited

## Välislingid
Eesti teaduskeele konverents

**Eesti teaduskeele konverents** on Tallinna Ülikooli teaduskeelekeskuse korraldatav konverents eesti teaduskeele seisundi ja arengu analüüsimiseks.

Sisutoimkonna esimees on  teaduskeelekeskuse juhataja Peep Nemvalts. 

## Konverentsid
* I eesti teaduskeele konverents, 4. detsember 2009
* II eesti teaduskeele konverents, 7. detsember 2012 
* III eesti teaduskeele konverents, 5.–6. detsember 2014
* IV eesti teaduskeele konverents, 2.–3. detsember 2016
* V eesti teaduskeele konverents, 1.–2. detsember 2017
* VI eesti teaduskeele konverents, 7. detsember 2018
* VII eesti teaduskeele konverents, 21. november 2019
* VIII eesti teaduskeele konverents, 2. detsember 2022
* IX eesti teaduskeele konverents, 24. november 2023
* X eesti teaduskeele konverents, 5.–6. detsember 2024

## Viited
Puurmani rahvamaja

**Puurmani rahvamaja** (varem *Puurmani spordi- ja kultuurimaja*) on kultuurikeskus Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Puurmani asulas. Asutuse juhataja on Meelis Kõressaar.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Puurmani valla kodulehel
Kuri seltsimaja

**Kuri seltsimaja** on kultuurikeskus Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kuri külas. Maja haldab MTÜ Pühalepa Naistekoda.

Maja kasutati pikka aega koolimajana, viimati (1990-1999) tegutses seal Kuri algkool.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Pühalepa Naistekoda kodulehel
Priiuse seltsimaja

**Priiuse seltsimaja** on kultuurikeskus Tartu maakonnas Kastre vallas Kurepalu külas. 

Seltsimaja ehitasid 1904 kohaliku karskusseltsi Priius liikmed.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Kastre valla kodulehel
Pori külamaja

**Pori külamaja** on kultuurikeskus Valga maakonnas Tõrva vallas Pori külas. Asutuse eesotsas on Marina Rõõm.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Pootsi külakeskus

**Pootsi külakeskus** on kultuurikeskus Pärnu maakonnas Pärnu linnas Pootsi külas. Asutuse eesotsas on Kristiina Lepik.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Pikva seltsimaja

**Pikva seltsimaja** on kultuurikeskus Harju maakonnas Anija vallas Pikva külas. Asutuse tegevjuht on Martin Kuivallik.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Raja kultuurimaja

**Raja kultuurimaja** on kultuurimaja Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kükita külas. Kultuurimaja juhataja on Aleksandra Tšurkina.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Rälby külamaja

**Rälby külamaja** on kultuurikeskus Lääne maakonnas Vormsi vallas Rälby külas. Külamaja haldab Rälby Külaselts. Külamaja eesotsas on Ene Sarapuu.

## Viited

## Välislingid
*Külamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Piirsalu rahvamaja

**Piirsalu rahvamaja** on rahvamaja Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Piirsalu külas. Rahvamaja haldab Piirsalu Küla Selts.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Piirsalu Küla Seltsi kodulehel
Pihtla seltsimaja

**Pihtla seltsimaja** on kultuurikeskus Saare maakonnas Saaremaa vallas Pihtla külas. Seltsimaja haldab Pihtla Külade Selts.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Peri külakeskus

**Peri külakeskus** on kultuurikeskus Põlva maakonnas Põlva vallas Peri külas. Külakeskuses tegutseb ka Peri raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Põlva valla kodulehel
Pärispea seltsimaja

**Pärispea seltsimaja** on kultuurikeskus Harju maakonnas Kuusalu vallas Pärispea külas. Asutuse tegevjuht on Asko Aug.

Asutus asutati 2000.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Meistriliiga aasta ilusaim värav

**Meistriliiga aasta ilusaim värav** on iga-aastane auhind, mis antakse mängijale, kes lõi Meistriliiga aasta ilusaima värava. Seda valitakse alates 2013. aastast.

## Võitjad

## Viited

## Välislingid
*Youtube.com: Premium liiga ilusaim värav 2015 - Raido Roman
*Youtube.com: Premium liiga ilusaim värav 2016 - Dmitri Kruglov
*Youtube.com: Premium liiga ilusaim värav 2017 - Viktor Plotnikov
Anton Meius

**Anton Meius** (15. detsember 1924 Kalmu – 1999) oli eesti matemaatikaõpetaja.

Ta sündis aastal 1924 Tagamõisa poolsaarel Kalmu külas Kihelkonna vallas. Kooliteed alustas ta Kõruse algkoolis. Mõne aasta pärast valmis Tagala algkool, kus ta jätkas õpinguid. Seejärel jätkas ta õpinguid Kuressaare Progümnaasiumis. Sõjaolude tõttu jäi tal gümnaasium lõpetamata, sest ta mobiliseeriti Saksa sõjaväkke. Päris rindele ta ei sattunud. Nähes lähenevat kaost, põgenes ta kaaslastega Saksa armeest, aga sattus Lihulas Punaarmee kätte ja sattus Leningradi lähedale sõjavangi, kust vabanes aastal 1945.

## Kirjandus
* Anne Trei Pildikesi Kihelkonna ajaloost I. 2017
Latimeri diagramm

**Latimeri diagramm** on ühe keemilise elemendi elektrokeemilisi potentsiaalse koondav joonis.

Latimeri diagramm on nimetuse saanud USA keemiku Wendell Mitchell Latimeri järgi.

## Latimeri diagrammi ülesehitus

Latimeri diagrammil joonistatakse kõige oksüdeerunum vorm vasakule ning teiste oksüdatsiooniastmetega vormid joonistatakse oksüdatsiooniastme kahanemise suunas sellest paremale nii, et kõige redutseerunum vorm on kõige parempoolne. Erineva oksüdatsiooniastmega molekulid või ioonid ühendatakse nooltega, millele kantakse vastava redokspaari standardpotentsiaal voltides. Noole suund on alati oksüdeerunuma vormi poolt redutseerunuma vormi poole. Paremal on toodud hapniku lihtsustatud Latimeri diagramm. Noolel, mis ühendab molekulaarset hapniku (O2) ja vesinikperoksiidi (H2O2), on pingeks märgitud 0,68 V, mis vastab reaktsiooni 2O2(g) + 2 H+(aq) + 2 e- ⇄ H2O2(aq) redokspotentsiaalile.

## Latimeri diagrammide kasutusalad

Latimeri diagramme saab kasutada Frosti diagrammide koostamiseks, mis on ülevaatlik joonis ühe elemendi redokspotentsiaalide graafiliseks esitamiseks. Latimeri diagrammidelt saab ühtlasi välja arvutada vastava keemilise reaktsiooni standardse Gibbsi energia, kasutades võrrandit Δ rG° = –nFE°. Samuti on võimalik välja arvutada standardpotentsiaale iga joonisele kantud redokspaari kohta, kuna kahe või enama järjestikuse reaktsiooni Gibbsi energia on võrdne osareaktsioonide Gibbsi energiate summaga, vastavalt Hessi seadusele. Kasutades viimast tähelepanekut on Latimeri diagrammi põhjal lihtne koostada Frosti diagrammi. Samuti saab Latimeri diagrammi kasutada ennustamiseks, kas mõne oksüdatsiooniastmega vorm on termodünaamiliselt ebastabiilne ehk on võimeline disproportsioneeruma. Selleks tuleb vaadelda vastava oksüdatsiooniastmega vormist paremale jääva ja vasakule jääva redokspaari redokspotentsiaale. Kui paremale poole jääv redokspotentsiaal on suurem kui vasakule poole jääb, siis toimub ka disproportsioneerumine. Sarnast loogikat kasutades on võimalik ka ennustada, kas kaks ühendit võivad kokkupuutel komproportsioneeruda. Siinkohal tuleb tähele panna, et Latimeri diagramm ei anna informatsiooni reaktsiooni kineetika kohta ja termodünaamiliselt ebastabiilne ühend ei pruugi olla kineetiliselt ebastabiilne. Samuti kehtib antud järeldus rangelt ainult standardtingimuste juures ning kui mõne lähteaine või saadusaine aktiivsus ei ole võrdne ühega, siis tuleb potentsiaalide võrdlemisel teha vastavad korrektuurid, kasutades Nernsti võrrandit.

## Allikad
* P. Atkins, T. Overton, J. Rourke, M. Weller, F. Armstrong, "Inorganic Chemistry", Fourth Edition, OUP, 2006
* P. H. Rieger, "Electrochemistry", Second Edition, Springer, 1994 https://books.google.com/books?id=b_MacaF5yq8C&pg=PA18&lpg=PA18&dq=%22Latimer+Diagram%22&source=web&ots=1khUXKl7Iu&sig=U9aX5LNrUhR70jIw0T-jtJBOtHs&hl=en&sa=X&oi=book_result&resnum=13&ct=result
* C. E. Housecroft, A. G. Sharpe, "Inorganic Chemistry", Second Edition, Pearson, 2005
Göteborgi lennujaam

**Göteborgi Landvetteri lennujaam** (IATA: **GOT**, ICAO: **ESGG**) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Göteborgi piirkonda Rootsis. Landvetter on ka oluline kaubaveo lennujaam. Tallinna ja Göteborgi vahelist lennuliini teenindab Eesti lennufirma Nordica.
Parila seltsimaja

**Parila seltsimaja** on kultuurikeskus Lääne maakonnas Haapsalu linnas Jõõdre külas. Seltsimaja haldab Parila Selts.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Palupera külamaja

**Palupera külamaja** on kultuurikeskus Tartu maakonnas Elva vallas Palupera külas. Külamaja haldab MTÜ P-Rühm.

## Viited

## Välislingid
*Külamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Palasi külamaja

**Palasi külamaja** on kultuurikeskus Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Palasi külas. Külamaja haldab Palasi Külaselts.

## Viited

## Välislingid

*Külamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Pagari seltsimaja

**Pagari seltsimaja** on kultuurikeskus Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Pagari külas.

Seltsimaja on endine koolimaja. Maja on renoveeritud.

## Viited

## Välislingid
*Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Jahuleedik

**Jahuleedik** ehk jahukoi (*Ephestia kuehniella*) on leediklaste sugukonda kuuluv liik liblikalisi.

Elab hoonetes, röövikud toituvad jahust.

## Vaata ka
*harilik jahumardikas
*leivamardikas
*lõuna-aidaleedik

## Välislingid
*
Esiliiga aasta parim mängija

**Esiliiga aasta parim mängija** on iga-aastane auhind, mis antakse Esiliiga aasta parimale mängijale.

## Võitjad

## Viited
Esiliiga B aasta parim mängija

**Esiliiga B aasta parim mängija** on iga-aastane auhind, mis antakse Esiliiga B aasta parimale mängijale.

## Võitjad

## Vaata ka
*Esiliiga B

## Viited
Veide kihelkond

**Veide kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Wolmar-Weidenhof*, läti keeles *Veides draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Volmari kreisis.

## Ajalugu
Veide kihelkond asutati 1883. aastal, mil senine Volmari kihelkonna Veide tänaval asunud diakonaat eraldati iseseisvaks kihelkonnaks. Diakonaadi asutas aastal 1674 Karl Gustav Oxenstierna. Patronaadiõigus kuulus kihelkonna rüütlimõisatele ja konsistooriumile kui Volmari linnamagistraadi õigusjärglasele.

Nõukogude ajal sealne kogudus suleti. Hiljem tagastati nende kirik Volmari Siimoni kogudusele, aastal 2011 ostsid selle ära aga Valmiera baptistid, kogudus säilitas seal siiski oma kantseleiruumid.

## Veide kihelkonna mõisad
* Annasmuiža (*Annenhof*) poolmõis
* Dūķeri (*Duckershof*) rüütlimõis
* Jānūparksi (*Johannishof*) Volmari linnamõis
* Kokmuiža (*Kokenhof*) rüütlimõis, fideikomiss
* Mujāni (*Schloß Mojahn*) rüütlimõis
* Savariņi (*Beatenthal*) poolmõis
* Veide (*Pastorat Wolmar-Weidenhof*) kirikumõis
* Veide (*Weidenhof*) väikemõis, liideti Volmari kiriku valdustega

## Vaata ka
* Volmari kihelkond

## Viited

## Kirjandus
* *Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 715.
* Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909. Veerg 391-396.
Annasmuiža mõis (Veide kihelkond)

**Annasmuiža mõis** (saksa keeles *Annenhof*, läti keeles *Annasmuiža*) oli poolmõis Liivimaal Volmari kreisis Veide kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Valmiera piirkonnas Valmiera vallas Valmiermuiža külas.
Jānūparksi mõis

**Jānūparksi mõis** (saksa keeles *Johannishof*, läti keeles *Jānūparku muiža*) oli Volmari linnamõis Liivimaal Volmari kreisis Veide kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Lätis Valmieras.
Mujāni mõis

**Mujāni mõis**, ka **Mujani mõis** (saksa keeles *Schloß Mojahn*, läti keeles *Mujānu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Veide kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Valmiera piirkonnas Kocēni vallas Mujāni külas.

## Ajalugu
Mõis on kujunenud Põhjasõja ajal õhku lastud Mujani vasallilinnuse juurde. 1390. aastal on esmamainitud kaubateel Liivi ordu piiri lähedal asuvat Mujāni mõisat (hofe to Moyane), kui seda rentis Riia peapiiskopi vasall Johann von Rosen.

15. sajandi lõpuni kuulus Mujāni Ewald Patkulile. Aastal 1494 kuulus linnus Hans Üxküllile. Aastal 1622 andis Rootsi kuningas Gustav II Adolf Mujāni koos teiste piirkonna linnuste ja osade mõisatega riigikantsler krahv Axel Oxenstiernale, kelle kätte see jäi mõisate reduktsioonini.  

1727. või 1728. aastal annetas Venemaa keiser Peeter II sealse valduse krahv Gustav Reinhold von Löwenwoldele. 1740. aastal oli kinnistu omanik peaökonoomiadirektor vabahärra von Mengden. Koos Kauguri mõisaga kuulus Mujāni XVIII sajandi keskel ja XIX sajandil Mengdenite krahvisuguvõsale.

1801. aasta 15. veebruaril omandas Mujāni 60 000 riigitaalri eest kaardiväerittmeister krahv George Heinrich Ludwig von Mengden. Vahepealsed 50 aastat kuulus valdus Meckidele ja Vietinghoffidele.   

1827. aastal tegi Mujāni mõisast, linnusest ja ümbruskonnast markii Paulucci pildialbumi jaoks mõõtmisi ja joonestamisi maamõõtja W. Tusch. Plaanil on näha linnuseala ja teisel pool veskipaisjärve asuv mõisa uus härrastemaja pargiga. Linnusest on järel üks läänenurgas asetsev ümartorn ja juppe nelinurkse ringmüürkastelli loode- ja kirdemüürist.

XIX sajandil olid linnusest alles varemed, säilinud oli vaid mitmekorruseline nn Valge torn. Sajandi teisel poolel lasi lossi viimane omanik krahv Moritz von Mengden torni II korruse võlvid katta tsementbetooniga. Mõisakompleksist on säilinud veel ait, park ja veski varemed.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 16 ja 1/8 adramaad, sellele allus 296 mees- ning 338 naishinge. Aastal 1641 oli Mujāni ja Dūķeri mõisa suurus 29 ja 1/2 adramaad. Aastal 1734 oli mõisal adramaid 12 ja 6/8, aastal 1757 aga 16 ja 3/4. Aastal 1823 oli mõisa suurus 13 ja 19/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 13 ja 19/20, aastal 1881 aga 4 ja 14/80, lisaks 16 ja 37/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus aastal 1816 üks karjamõis: *Ellis*.

## Viited
Kokmuiža mõis

**Kokmuiža mõis** (saksa keeles *Kokenhof*, läti keeles *Kokmuiža*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Veide kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Valmiera piirkonnas Kocēni vallas Kocēnis.

## Ajalugu

Kokmuiža oli varem koos Brieži mõisale kuulunud aladega Volmari lossiala osa või vakus. 1744. aastal annetas Jelizaveta Petrovna mõisa kindral Lubrasele. Tolle pärijaks oli tema vennatütar, mistõttu mõis läks tema surma järel tolle abikaasa Anhorn von Hartwissi valdusse. 

Aastal 1763 ostis mõisa 40 000 rubla eest tema sugulane Sebastian Ahorn von Hartwiss. Aastal 1846 omandas mõisa 154 000 rubla eest Hollandi konsul Johann Friedrich von Schroeder. Tema poeg lasi rajada mõisa peahoone ja Inglise pargi.

Aastal 1854 rajati mõisa juurde õllevabrik ja viinaköök. Aastal 1898 toodeti seal 3 323 190 liitrit õlut. Aastal 1913 rajati Kocēni raudteejaamast mõisa juurde 2 kilomeetri pikkune harutee, mis teenindas sealset õllevabrikut.

Aastal 1937 avati mõisa häärberis põhikool, kus töötas dirigent Roberts Zuika.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 36 ja 5/8 adramaad, sellele allus 649 mees- ja 726 naishinge. Aastal 1641 oli Kokmuiža, Mūri, Kauguri ja Volmari mõisa suurus kokku 103 adramaad. Aastal 1688 oli mõisa suurus 31 ja 1/4 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 29 ja 7/8, aastal 1757 aga 36 ja 5/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 29 ja 1/2 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal adramaid sama palju, aastal 1881 kuulus mõisale aga 9 ja 22/80 adramaad, lisaks 28 ja 53/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus aastal 1816 viis karjamõisa: *Stukusch*, *Karlshof*, *Tornishof*, *Jehren* ja *Tilzen*.

## Vaata ka
*Fideikomiss

## Viited
Aasta parim rannajalgpallur

**Aasta parim rannajalgpallur** on iga-aastane auhind, mis antakse Eesti aasta parimale rannajalgpallurile.

## Võitjad

## Viited
Farīd ud-Dīn ‘Aţţār

**Abū Ḥamīd bin Abū Bakr Ibrāhīm** (u 1145 – u 1221) ابو حامد بن ابوبکر ابراهیم), pseudonüümidega **Farīd ud-Dīn** (فرید الدین) ja **‘Aţţār** (عطار, "apteeker") ehk **Neyshābūri Aṭṭār**, oli iraani luuletaja ja sufistlik filosoof, kelle looming avaldas suurt mõju pärsia luulele ja sufismile. 

Tema tuntuim teos on "Lindude keel", mis allegooriliselt kirjeldab inimhingede püüdlemist Jumala poole lindude rännakuna oma isanda Simorgi juurde, mille lõpus linnud taipavad, et nemad ise ongi kokku Simorg.

## Eesti keeles

* “Lindude keel”. Ilmamaa, 2012 (tlk Kalle Kasemaa)

## Viited
Dūķeri mõis

**Dūķeri mõis** (saksa keeles *Duckershof*, läti keeles *Dūķeru muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Veide kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Valmiera piirkonnas Kocēni vallas Dūķeri külas.

## Ajalugu

Mõis on kujunenud Mujani vasallilinnuse valdustest. 1727. või 1728. aastal annetas Venemaa keiser Peeter II suurema osa sealsest valdusest krahv Gustav Reinhold von Löwenwoldele. Riigi valdusse jäänud linnuselääni aladest kujuneski Dūķeri mõis.

Keiser Paul I kinkis sealse mõisa kindral Germannile. See pantis mõisa aastal 1810 20 000 taalri eest George Mengdenile. Tolle lesk loovutas valduse aastal 1815 25 000 rubla eest Ernst Reinfeldile.

Aastal 1820 sai mõisa omanikuks Ernsti kasupoeg Gustav Loudon, kes aastal 1829 ka mõisa täievoliliseks omanikuks sai. Aastal 1838 pantis ta mõisa 25 000 rubla eest oma sugulasele Friedrich Schultzile. Aastal 1843 ostis Mathilda von Schultz mõisa 32 500 rubla eest endale ja müüs siis aastal 1853 40 000 rubla eest August von Oettingenile. Aastal 1871 omandas mõisa 32 180 rubla eest Volmari kodanik Wilhelm Schwartz.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal kuus adramaad, sellele allus 117 mees- ning 141 naishinge. Aastal 1641 oli Dūķeri ja Mujāni mõisa suurus 29 ja 1/2 adramaad. Aastal 1688 oli mõisa suurus 20 ja 1/4 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 4 ja 1/4, aastal 1757 aga 6 ja 1/4. Aastal 1823 oli mõisa suurus 4 ja 11/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 4 ja 11/21, aastal 1881 aga 1 ja 70/80, lisaks 4 ja 75/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Mõisale kuulus aastal 1816 üks karjamõisa: *Slaweschen*.

## Viited
Savariņi mõis

**Savariņi mõis** (saksa keeles *Beatenthal*, läti keeles *Savariņa muiža*) oli poolmõis Liivimaal Volmari kreisis Veide kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Lätis Valmieras Savariņa iela ümbruskonns.
Aluliina kirikumõis

**Aluliina kirikumõis** ehk **Alūksne kirikumõis** (saksa keeles *Marienburg Pastorat*, läti keeles *Alūksnes mācītājmuiža*) oli kirikumõis Liivimaal Valga kreisis Aluliina kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Alūksne piirkonnas Alūksnes aadressil Pils iela 11.

## Ajalugu
### Varasem ajalugu
Pastoraadi rajamise aeg ei ole teada. Esimesi teateid selle kohta on aastast 1637, mil sellele kuulus kolm adramaad. 1681. aastal oli selle koosseisus kolm talu.

### Pastor Ernst Glück
1683. aastal sai Ernst Glückist Aluliina pastor. Ta elas ka praeguse kirikumõisa ruumides, puutudes seal otseselt kokku lätlastega. Nii otsustas ta piibli läti keelde tõlkida. 1688. aastaks oli Uue Testamendi tõlge valmis, 1694. aastaks oli aga kogu piibel tõlgitud ja ka trükivalgust näinud. See oli väga oluliseks sammuks ühtse läti kirjakeele kujunemisel.

Lisaks piibli tõlkimisele tegeles Glück ka talurahvaharidusega: ta rajas nii Aluliina kui ka Volmari ümbrusse mitu talurahvakooli.

1687. aastal sai Glückist Koknese praost ehk Liivimaa üks mõjukamaid kirikutegelasi, kuigi ta jäi ka edasi Aluliina kihelkonda. Tema tegevus Lätis lõppes 1702. aastal, kui Vene väed Aluliina vallutasid ja Glücki sõjavangi viisid. Koos Glückiga viidi sõjavangi ka tema teenijanna ja kasutütar Marta Skawronska, kellest hiljem sai Venemaa keisrinna Katariina I nime all.

Glücki mälestuseks on kirikumõisa parki istutatud kaks tamme (Glücki tammed), mis seal siiamaani kasvavad.

## Mõisa suurus

Aastal 1637 oli Aluliina kirikumõisa suurus 3 adramaad. Aastal 1641 oli mõisal adramaid 2 ja 7/8. Aastal 1688 kuulus kirikumõisale adramaid 2 ja 1/2, nagu ka aastal 1734. Aastal 1758 oli mõisa suurus 2 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 2 ja 19/20 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal 2 ja 19/20 adramaad maad, aastal 1881 allus mõisale 2 ja 62/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited

## Kirjandus
**Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 376.
Aasta parim treener (jalgpall)

**Aasta parim treener** on iga-aastane auhind, mis antakse Eesti parimale jalgpallitreenerile. Auhind kannab Albert Vollrati nime.

## Võitjad

## Vaata ka
*Aasta treener

## Viited
Apekalnsi kirikumõis

**Apekalnsi kirikumõis** (saksa keeles *Oppekaln Pastorat*, läti keeles *Apekalna mācītājmuiža*) oli kirikumõis Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Alūksne piirkonnas Veclaicene vallas Peņķi külas. 

1731. aastal rajati Vana- ja Vastse-Laitsna mõisade maadele Apekalnsi kirikumõis. Vana-Laitsna mõisale pandi kohustus Apekalnsi kiriku majanduskulude katmine. 

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 3/5 adramaad, sellele allus 87 mees- ja 78 naishinge.

Aastal 1734 oli mõisa suurus 1 ja 1/4 adramaad. Aastal 1758 oli mõisa suurus 1 ja 3/5 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 2 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal 2 adramaad maad, aastal 1881 allus mõisale 1 ja 72/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited
Ēvele kirikumõis

**Ēvele kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Wohlfahrt*, läti keeles *Ēveles mācītājmuiža*) oli kirikumõis Liivimaal Valga kreisis Ēvele kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub Lätis Valmiera piirkonnas Ēvele vallas Ēvele asulas. Mõisa aastal 1609 valminud peahoone on valla vanim ehitis; tänapäeval asub seal kohalik rahvamaja.

## Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus aastal 1816 3/4 adramaad, sellele allus 31 mees- ja 36 naishinge.

## Viited
Gulbene kirikumõis

**Gulbene kirikumõis** (saksa keeles *Schwanenburg Pastorat*, läti keeles *Gulbenes mācītājmuiža*) oli kirikumõis Liivimaal Valga kreisis Gulbene kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Gulbene piirkonnas Stradi vallas Mācītājmāja külas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Nagliena mõisaga 1 ja 3/8 adramaad, sellele allus 152 mees- ja 171 naishinge.

Aastal 1641 oli kirikumõisal adramaid  2 ja 1/2. Aastal 1688 kuulus mõisale adramaid 1 ja 1/4, nagu ka aastal 1734. Aastal 1758 oli mõisa suurus 1 ja 3/8 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 5 ja 19/20 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal 5 ja 19/20 adramaad maad, aastal 1881  allus mõisale 6 ja 10/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited
Aasta parim staadion

**Aasta parim staadion** on auhind, millega tunnustatakse aasta parimat jalgpallistaadionit. Eraldi jagatakse auhind nii naturaalmuruga kui kunstmuruga staadionitele.

## Parim naturaalmuruga staadion

## Parim kunstmuruga staadion

## Viited