open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lapimaa (põld)

**Lapimaa** oli ajalooliselt küla kogukondlikus maakasutuses olev põllu- või heinamaalapp, ühiskasutatav maa.

Põhiliselt saartel, aga ka Lõuna-Eestis olid lapimaad külaväljal korratult segamini paiknevad, talude kasutuses olevad piklikud neljakandilised põllulapid. Talude osasid eraldasid kitsad kündmata *põllupeenrad*. 
 
**Lapimaasüsteem** oli saraskondlik maakasutussüsteem, kus igale talule kuulus kuni mitukümmend lapimaad, mis paiknesid läbisegi naabertalude lapimaadega.

Selline vana põllujaotus kaotati kruntimisega 19. sajandi II poolel. Lapimaid oli 20. sajandi alguses säilinud veel Saaremaal ning vähesel määral ka Mandri-Eestis  endistes kroonumõisates.

## Vaata ka
* nöörimaa
* põld
* talude kruntimine
* umbaed

## Viited
Privolžsk

**Privolžsk** on linn Venemaal Ivanovo oblastis, Privolžski rajooni keskus. Asub Volga lisajõe Šatša ääres, 46 km Ivanovost kirdes.

Asulat on esmamainitud 1485. aastal **Jakovlevskoje** külana. 1938 sai linnaõigused ja praeguse nime.

## Viited

## Välislingid
Londoni sügavus

Ülijuhtides kirjeldab **Londoni sügavus** kaugust, kuhu Meissneri efekti tagajärjel ülijuhist välja tõrjutud magnetväli veel ulatub. **Londoni sügavust** tähistatakse tavaliselt **λ** või **λ<sub>L</sub>**. **Londoni sügavuse** suurus on e-1 korda magnetvälja tugevus ülijuhi pinnal. Tavaliselt on **λ<sub>L</sub>** suuruseks 50 kuni 500 nm.

**Londoni sügavuse** suurus tuleneb Ampère'i jõust ja Londoni võrrandist. Arvestades ülijuhtivat poolruumi, näiteks ülijuhtivust, kus x>0 ja nõrka välist magnetvälja **B<sub>0</sub>** , mis on rakendatud mööda tühja ruumi z-telge xB(x)=B_0 exp\biggl(-\frac{x}{\lambda_L}\biggr)

kus  **λ<sub>L</sub>** tähistab kaugust, üle mille muutub magnetväli e - korda nõrgemaks. 

Sellisel meetodil leitud  **λ<sub>L</sub>** on  

\lambda_L=\sqrt{\frac{m}{\mu_0 n q^2}}

kus **m** võrdub vabade laengu kandjate massiga, **n** loendatavate osakeste tihedusega ja **q** laenguga.
Johann II (Werle)

**Johann II** hüüdnimega *Kiilaspea* (pärast 1250 – 27. august 1337) oli aastatel 1309–1316 Werle kaasvalitseja ja aastatel 1316–1337 Werle-Güstrowi isand. Ta oli Johann I ja tema naise Sophie poeg.

Ta valitses Werlet aastatel 1309–1316 koos oma venna Nikolaus II-ga. Pärast Nikolause surma 1316. aastal otsustati territoorium jaotada ning Johann sai Werle-Güstrowi ja Nikolause poeg Johann III sai Werle-Goldbergi.

4. mail 1326 lubas Taani kuningas Christoffer II anda Johannile ja Mecklenburgi isandale Heinrich II-le Rügeni vürstkonna. Kuid Pommeri hertsogid võtsid Rügeni, mis viis Rügeni pärilussõjani. Pommeri kaitses Rügenit edukalt ja Mecklenburgi nõuded Rügenile ei jõustunud.

Võlgade vähendamiseks süüdistas ta juute hostia rüvetamises.

Johann suri 1337. aastal ja maeti Doberaner Münsterisse.

## Abielu ja lapsed

1311. aastal abiellus Johann II Braunschweig-Grubenhageni hertsogi Heinrich I tütre Mechtildiga. Nad said järgmised lapsed:

* Nikolaus III, Werle-Güstrowi isand
* Bernhard II, Werle-Waren isand
* Sophie (1329–1364)
* Anna
Intermeedium

Sõna "**intermeedium**" (ladinakeelsest sõnast *intermedius* 'vahepealne') võib tähendada üht neist:
* *[[Intermedio]]*, 16. sajandil muusikaline lühietendus, mida esitati draamaetenduste vaatuste vahel või õukonnapidustustel
* *[[Entremés]]*, Hispaania barokkteatris ühevaatuseline koomilise sisuga näidend draamaetenduse vaatuste vahel
* *[[Intermède]]*, 17.–18. sajandil muusika ja tantsuga vahepala draamaetenduse vaatuste vahel, kuid ka Itaalia algupäraga ühevaatuseline lühiooper
* Intermeedium (fuuga), fuugas siduv vaheosa, milles ei esitata teemasid
* Intermeedium (instrumentaalmuusika), lühike vabavormiline instrumentaalpala
* Interluudium (teater), teatriajaloos pantomiimi või dialoogi vormis koomiline vahepala müsteeriumi või draama osade vahel

## Vaata ka
* Intermetso
Nikolaus III (Werle)

**Nikolaus III** hüüdnimega *Staveleke* (1311. ja 1337. aasta vahel – 10. august. 1360 ja 1. augusti 1361 vahel) oli Werle-Güstrowi isand aastatel 1337–1360. Ta oli Johann II ja selle naise Mechtildi poeg.

Pärast oma isa surma 1337. aastal valitses ta üksi 1339. aastani, edasi valitses ta 1347. aastani koos oma venna Bernhard II-ga. 1347. aastal jaotasid nad pärandi, Bernhard II sai Werle-Wareni ja Nikolaus III säilitas väiksema Werle-Güstrowi. Teda on viimati dokumendis mainitud 10. augustil 1360 ja ta suri tõenäoliselt veidi aega hiljem.

## Abielud ja lapsed

Nikolaus abiellus 6. jaanuaril 1338 Mecklenburgi isanda Heinrich II tütre Agnesega. Nad said järgmised lapsed:

* Lorenz
* Johann V

Pärast 1341. aastat abiellus ta Holstein-Plöni krahvi Johann III tütre Mechthildiga. Nad said ühe lapse:

* Katharine (suri 17. detsembril 1402)
Bernhard II (Werle)

**Bernhard II** (u 1320 – 16. jaanuari 1382 ja 13. aprilli 1382 vahel) oli aastatel 1339–1347 Werle-Güstrowi isand, aastatel 1347–1382 Werle-Wareni isand ja 1374. aastast ka Werle-Goldbergi isand.

Ta oli Johann II ja tema naise Mechtildi noorem poeg.

Pärast tema isa Johann II surma 1337. aastal valitses tema vend Nikolaus III Werlet üksi, kuni Bernhard 1339. aastal täisikka jõudis. Siis valitsesid nad 1347. aastani üheskoos. 14. juunil 1347 Werle jaotati, Bernhard sai Werle-Wareni. 1374. aastal suri Johann IV ja Bernhard päris tema territooriumi.

Teda on viimati elavana mainitud 16. jaanuaril 1382.

## Abielu ja lapsed

Ta abiellus 1341. aastal Holstein-Plöni krahvi Johann III tütre Elisabethiga. Nad said kolm last:

* Johann VI
* Mirislava
* Mechthild
Kreenholmi sadamalaod

**Kreenholmi sadamalaod** olid 19. sajandi lõpus Narva sadamasse rajatud Kreenholmi Manufaktuuri puuvillalaod.

Esimene 9 boksiga ait (tänapäeval Jõe tänav 1) ehitati 1895. aastaks, teine 12-boksiline (Jõe tänav 3) 1897. aastaks. Narva jõega paralleelselt kulgevad aidad paiknevad kõrvuti, palistades sadamaala ligi paarisaja meetri pikkuselt. Kreenholmi Manufaktuuri tooraine veeti manufaktuuri veeteed mööda ning Victoria bastioni külje all olev Narva sadam oli vabrikutele lähim koht, kuhu laevadega merelt ligi pääses.

Saksa okupatsiooni ajal, oktoobrist 1941 kuni juunini 1942 paiknes aitades vangilaager Dulag 200. Sõjavangilaagris oli 3000 vangikohta.

Ka Nõukogude okupatsiooni ajal paiknes aastatel 1944–1955 aitades 206 endise Saksa sõjaväe sõjavangide ja hiljem poliitiliselt represseeritute vangilaager, kust käis läbi ligi 12 000 inimest. Neist hukkus seal umbes 1000 inimest, kes on valdavalt maetud nimetutesse haudadesse Siivertsi kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*
Ballo del Gran Duca

**Ballo del Gran Duca** (itaalia keeles 'suurhertsogi tants'), hilisema nimetusega **Aria di Fiorenza** või ka **Aria del Granduca** on muusikaline teema, mis pärineb "La Pellegrina" intermeediumide lõpupalast, Emilio de' Cavalieri *[[ballo]]*st "O che nuovo miracolo" (1589). Teemas on kasutatud ainult viiehäälse koori jaoks kirjutatud osa.

Teema on aluseks võetud enam kui 200 muusikateoses, näiteks:
* Fabritio Caroso tantsuraamatus "La Nobiltà di Dame" on tants "Laura Soave" seatud Aria del Gran Duca teemale, muusika on antud lautotabulatuurina, ilmus 1600
* Livio Lupi raamatus "Il Libro di gagliarda, tordiglione, passa e mezzo, canari e passeggi" on Aria del Gran Duca muusika "Alta Carretta" nimelise tantsu kirjelduse juures lautotabulatuurina, ilmus 1607
* Jan Pieterszoon Sweelincki (või talle omistatud) sooloklahvpillile kirjutatud variatsioonid "Ballo del Granduca", SwWV 319, kirjutatud vahemikus 1602–1621
* Adriano Banchieri ja Tarquinio Merula "Missa sopra il Ballo del Gran Duca"
* Adriano Banchieri "O bellissimi capelli" Aria del Gran Duca teemal, 1626
* Lodovico da Viadana "Sinfonia la Fiorentina"
* Giovanni Battista Buonamente sonaat "Ballo del gran duca" kahele viiulile, tšellole ja basso continuole
* Girolamo Frescobaldi "Messa sopra l'aria di Fiorenza"
* Johannes Hieronymus Kapsbergeri "Aria Di Fiorenza" chitarronele
* Santino Garsi da Parma "Aria del Gran Duca" lautole
* Peter Philipsi "Aria de la Gran Duca Ferdinando di Toscana" keelpillikonsordile, 1610. aastad

## Vaata ka
* La Mantovana
* Ruggiero

## Viited

## Välislingid
* Emilio de' Cavalieri "O che nuovo miracolo" USC-Thornton Baroque Sinfonia esituses, dir. Adam Knight Gilbert
* Farbritio Caroso "Laura soave" muusika viola da gambadel
* Johannes Hieronymus Kapsbergeri " Aria di Fiorenza", Francisco López teorbil
* Jan Pieterszoon Sweelincki "Ballo del Granduca" klavessiinil koos partituuriga
* Giovanni Battista Buonamente sonaat "Il Ballo del Gran Duca" kahel viiulil, tšellol, lautol ja klavessiinil
Stolovitš

**Stolovitš** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
*Andres Stolovitš, Eesti füüsik
*Leonid Stolovitš, juudi päritolu venekeelne Eesti filosoof ja luuletaja, Tartu Ülikooli emeriitprofessor

## Vaata ka
*Stolovitši
Arved Palgi

**Arved Palgi** (8. oktoober 1903 Rakvere – 23. mai 1984 Rakvere) oli eesti jurist, ajakirjanik. 

Ta oli Rakvere Muuseumi asutaja ja juhataja. Hiljem tegutses ta mesinikuna.

Ta lõpetas aastal 1922 Rakvere poeglaste gümnaasiumi. Seejärel astus ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonda, mille lõpetas aastal 1932.

Ta oli aastatel 1924–1934 ajalehe Virulane toimetaja. Aastatel 1933–1939 oli ta vandeadvokaat Nikolai Küti abi. Veel on ta tegutsenud spordiajakirjanikuna. 1934. aastal valiti ta ka Rakvere linnavolinikuks.

Ta on kirjutanud raamatuid Henry Fordist, Hitlerist, Hermann Göringist, Mussolinist ja Stalinist.

Aastal 1941 arreteeriti ta NKVD poolt, oli vangilaagris Sverdlovski oblastis. Tuli 1956 Eestise tagasi. Seejärel tegutses ta mesinikuna.

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Muusikaline vaikus

**Muusikaline vaikus** on muusikas kuulamise üldise raami ning heli tekitamise akti vaheline diskursiivne objekt.

Noodikirjas tähistatakse muusikalist vaikust pausimärgi ehk pausiga.

## Esteetiline funktsioon
Vaikus on muusika loomuomane osa, mis täidab helide vahelist ruumi ja aega. See on vajalik, eristamaks helisid üksteisest ja andmaks neile rohkem reljeefi. Vaikus on helile vastanduv element, mis on muusikalise dünaamika ja väljendusjõu teenistuses. See avaldub muusikas mitmel tasandil.

Noodikirjas on see pausimärk, mis tähistab heli ajutist katkestust. Igal standardsel noodiväärtusel on sellele vastav paus, mille ajalist väärtust võib – nagu ka noote – pikendada punkti või punktide lisamisega. Kasutatakse ka ladinakeelset mõistet *[[tacet]]* (“on vaikne”), mis on märk interpreedi vaikimiseks. 

Vaikus on ka füüsiline ruum ja raamistus, milles muusika saab sündida. Selleks on kontserdisaali ruum, kuid ka laiem keskkond ja kultuurikontekst. Muusikateose siseselt võib vaikust käsitleda helide potentsiaalina. Helidena, mida ei ole parasjagu kuuldavale toodud. Vaikus märgib siin helilooja teadlikku valikut teatud helide kõlamise ja teiste vaikimise suhtes. 

Vaikuse kui filosoofilise mõiste poleemika tõi muusikasse ameerika avangard-helilooja John Cage. Tema 1952. aastal loodud teos "4'33"" koosneb nelja minuti ja kolmekümne kolme sekundi pikkusest täielikust vaikusest. Tema esimene raamat "Silence" (1961) sisaldas tema Wesleyan Universitys peetud loenguid ning muid tekste erinevatel teemadel, millest paljud käsitlesid ka ideid vaikuse ja tühjuse kohta.

## Vaata ka
*generaalpaus
*tervetaktipaus
*mitmetaktiline paus

## Kirjandus
*Lissa, Zofia 1964. Aesthetic Functions of Silence and Rests in Music. – ''The Journal of Aesthetics and Art Criticism'' 22 (1964), no. 4: 443–54]

## Välislingid
*Vaiksete muusikateoste loend (*inglise keeles*)
*Louise Rossiter 2015. Silence Within Acousmatic Music
Paus (täpsustus)

**Paus** on mitmetähenduslik sõna:
***[[paus]]** on üldises tähenduses vaheaeg, seisak, peatus, katkestus
***[[paus (muusika)|paus]]** on muusikas vaikus
***[[paus (noodikiri)|paus]]** on muusika noodikirjas vaikust tähistav märk
***[[paus (meteoroloogia)|paus]]** on meteoroloogias atmosfääri eri kihtide vaheline üleminekuala, siirdekiht
Conor Sheary

**Conor Michael Sheary** (sündinud 8. juunil 1992 Winchesteris, Massachusettsis) on USA jäähokimängija, kes mängib ääreründajana NHL-i klubis Washington Capitals.

Aastatel 2010–2014 mängis ta University of Massachusetts Amhersti meeskonnas. 2014. aastal liitus ta American Hockey League'i klubiga Wilkes-Barre/Scranton Penguins, mis on Pittsburgh Penguinsi farmklubi. NHL-is debüteeris Sheary Pittsburgh Penguinsi meeskonnas 15. detsembril 2015 mängus Boston Bruinsi vastu. Kolm päeva hiljem lõita ta mängus samas meeskonna oma esimese värava NHL-is. Järgmisel hooajal kindlustas ta oma koha Penguinsi põhikoosseisus. Aastatel 2016 ja 2017 tuli ta Penguinsiga Stanley karika võitjaks.

2018. aasta juunis liitus Sheary Buffalo Sabresiga, kuid naasis 2020. aasta veebruaris Penguinsi.

2020. aasta detsembris sõlmis ta üheaastase lepingu Washington Capitalsiga.

## Viited

## Välislingid
* Conor Sheary NHL.com lehel
* Conor Sheary hockeydb.com lehel
Lorenz (Werle)

**Lorenz** (1338. ja 1340. aasta vahel – 24. veebruari 1393 ja 6. mai 1394 vahel) oli Werle-Güstrowi isand aastatel 1360–1393 (või 1394). Ta oli Nikolaus III ja tema naise Agnese poeg.

Pärast oma isa surma 1360. või 1361. aastal valitses ta Werle-Gustrowit esialgu üksi. Pärast 21. septembrit 1365 valitses ta koos oma venna Johann V-ga, as can be inferred from a deed they signed jointly on that date.

Johann suri noorelt, enne 9. septembrit 1378. Sellest kuupäevast alates allkirjastas Lorenz dokumente taas üksi. Lorenzi viimane allkirjastatud dokument on 24. veebruarist 1393.

## Abielu ja lapsed

Ta abiellus Werle-Goldbergi isanda Nikolaus IV tütre Mechthildiga. Nad said järgmised lapsed:

* Balthasar, Werle-Güstrowi isand
* Johann VII, Werle-Güstrowi kaasisand
* Wilhelm, Werle-Güstrowi isand
Tristan Jarry

**Tristan Seth Michael Jarry** (sündinud 29. aprillil 1995 Surreys Briti Columbias) on Kanada jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Pittsburgh Penguins.

Aastatel 2011–2015 mängis ta neli hooaega Western Hockey League'i klubis Edmonton Oil Kings. 2014. aastal võitis ta klubiga Memorial Cup'i.

2013. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Penguinsi poolt 44. valikuna. 2015. aastal asus ta mängima Penguinsi farmklubis Wilkes-Barre/Scranton Penguins American Hockey League'is. Hooajal 2016–17 pälvis ta koos Casey DeSmithiga Harry "Hap" Holmes Memorial Awardi.

NHL-is debüteeris Jarry 2016–17 põhihooaja viimases mängus New York Rangersi vastu, kus kaotati 2:3. Alates hooajast 2019/20 on Jarry olnud üks Penguinsi põhiväravavahte. 2023. aasta juulis pikendas ta Penguinsiga lepingut viie aasta võrra.

30. novembril 2023 lõi ta 4:2 võidumängus Tampa Bay Lightningi vastu värava. Ta sellega esimeseks Penguinsi ja NHL-is 14. väravavahiks, kes on värava löönud.

2020. ja 2022. aastal valiti Jarry NHL-i tähtede mängule.

## Viited

## Välislingid
* Tristan Jarry NHL.com lehel
* Tristan Jarry hockeydb.com lehel
Nöörimaa

**Nöörimaa** oli ajalooliselt küla kogukondlikus maakasutuses olev põllu- või heinamaa osa.

Põhja- ja Kesk-Eestis jaotati suured külaväljad alates 17. sajandist Rootsi eeskujul talude vahel pikkadeks kitsasteks nöörsirgeteks ribadeks. Talude põlluribad olid ühelaiused ning asusid tavaliselt kindlas järjestuses ühtlaselt üle kogu välja. Jagamisel püüti igale talule anda samaväärse viljakusega maad, sellest ka põllu siilutamine. Talude põlluosasid eraldasid üksteisest kitsad kündmata *põllupeenrad*. 

Selline vana põllujaotus kaotati kruntimisega 19. sajandi teisel poolel. Nöörimaid oli 20. sajandi alguses säilinud veel Saaremaal ja vähesel määral ka Mandri-Eestis endistes kroonumõisates.
 
## Vaata ka
* lapimaa
* põld
* talude kruntimine
* umbaed

## Viited
Avo Põlenik

**Avo Põlenik** (sündinud 13. veebruaril 1938 Kobinsaare külas Viljandimaal) on eesti loodusfotograaf ja kinomehaanik.

Ta on lindude pildistamise pioneere Eestis. Palju tema fotosid on ilmunud ajakirjas Eesti Loodus ja mujal. Ta on aastaid tegutsenud Puhtus.

Avo Põlenik on lõpetanud Kirivere mittetäieliku keskkooli ja Tallinna kinotehnikakooli. Aastatel 1953–1955 töötas kolhoosis haakijana.

Ta töötas 64 aastat (1955–2019) kinomehaanikuna: algul kaks aastat kohustusliku töölesuunamise korras Pärnu-Jaagupi rändkinos, siis muudes kinodes ning alates 1976. aastast Tartu kinos Ekraan.

Ta on tegelenud mehaaniliste fotoaparaatide ja binoklite parandamisega. 

Linde hakkas ta eesmärgistatult pildistama 1962. aastal, tema lemmikpildistamisobjekt on jäälind.

## Viited

## Välislingid
* Rein Raudvere. Eluaegne kinomehaanik: see pole enam minu kino. Minul peab olema film ja vänt! Maaleht, 5. september 2019
VISTA (teleskoop)

**VISTA** ehk **Visible and Infrared Survey Telescope for Astronomy** on Euroopa Lõunaobservatooriumi (ESO) Paranali observatooriumis asuv teleskoop.

VISTA ehitati ESO Väga Suure Teleskoobi lähedusse 18 Suurbritannia ülikooli koostöös. Suurbritannia oli võtnud VISTA ehitamise kohustuse ESO-ga liitumislepinguga. Teleskoobi peapeegli diameeter on 4,1 meetrit ja see alustas tööd detsembris 2009.

VISTA ülesandeks on taeva vaatlemine infrapuna lainepikkustel ning see on maailma suurim teleskoop, mis vaatleb taevast lähiinfrapuna lainepikkustel. Infrapuna lainepikkustel uurimine võimaldab uurida objekte, mis on jahedad, tolmupilve varjus või asuvad väga kaugel.

## Viited
Bertalan Farkas

**Bertalan Farkas** (sündinud 2. augustil 1949 Gyulaházas) on Ungari kosmonaut ja lendur, Ungari esimene ja seni ainuke kosmonaut.

Farkas valiti kosmonaudiks 1. märtsil 1978 ja osales Nõukogude Liidu Interkosmose programmis. Ta startis 26. mail 1980 Sojuz-36 pardal ja viibis kosmosejaamas Saljut-6. Ta tuli tagasi maale 3. juunil Sojuz-35 pardal. Kosmoselend kestis 7 ööpäeva, 20 tundi, 45 minutit, 44 sekundit. 

30. juunil 1980 sai ta Nõukogude Liidu kangelase aunimetuse ning samal aastal ka Ungari Rahvavabariigi kangelase aunimetuse.

## Viited

## Välislingid
Rāvi

**Rāvi** (varem **Rāva** või **Rāvmuiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Viesatase vallas. 

Küla asub merepinnast 95 meetri kõrgusel ning jääb valla keskusest Viesatasest 8, endisest piirkonnakeskusest Jaunpilsist 21 ja Riiast 89 kilomeetri kaugusele.

Küla kujunes endise Rāve mõisa (*Rawen*) keskuse juurde. Aastail 1949–1964 asus seal põhikool. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda. 

Külas on Rāvi bussipeatus ja Rāvi kalmistu.

1937. aastal rajatud toonane Rāvi koolimaja on piirkonna üldplaneeringus ära märgitud kui säilitamist vääriv objekt.

## Elanike arv


* 41 (2000)
* 47 (2019)

* 46 (2020)
* 49 (2026)


## Viited
Umbaed

**Umbaed** oli ajalooliselt Eesti aladel üksik eraldiseisev aiaga piiratud põllulapp.

Sellist piirdega eraldatud põllumaad nimetati umbaiaks peamiselt Lääne-Eestis ja Hiiumaal, Saaremaal ja Muhus oli see tuntud kui **saat**, Põhja-Eestis kui **sõõrd**.

Umbaed paiknes küla kogukondlikus maakasutuses olevatest põllu- või heinamaadest veidi kõrval või kaugemal metsas, kuna mõned talud suurendasid oma põldu sellega, et tegid metsast alet. 

## Vaata ka
* lapimaa
* nöörimaa
* põld
* talude kruntimine

## Viited
Johann V (Werle)

**Johann V** (1338. ja 1340. aasta vahel - enne 9. septembrit 1378) oli Werle-Güstrowi kaasvalitseja 1365. aastast kuni oma surmani.

Ta oli Nikolaus III ja tema naise Agnese poeg.

Pärast tema isa surma 1360. või 1361. aastal valitses tema vend Lorenz üksi, arvatavasti Johanni alaealisuse tõttu. 21. septembril 1365 sõlmisid Lorenz ja Johann ühise valitsemise leppe.

Tema naine oli Heinrich III tütar Euphemia, kuid ta jäi lastetuks ja suri noorelt.
Johann VI (Werle)

**Johann VI** (pärast 1341 – pärast 16. oktoobrit 1385) oli Werle-Goldbergi isand aastatel 1382–1385.

Ta oli Bernhard II ja selle naise Elisabethi poeg.

Ta valitses koos oma isaga ja pärast isa surma 1382. aastal üksi Werle-Goldbergi ja Werle-Wareni isandkondade üle. Tema naine oli Nikolaus IV tütar Agnes. Pole teada, millal ta suri. Dokumendis 16. oktoobrist 1385 on teda mainitud elavana. Teadaolevalt suri ta enne 1395. aastat.

## Lapsed

* Nikolaus V, Werle-Waren-Goldbergi isand
* Christoph, Werle-Waren-Goldbergi isand
* Agnes (suri pärast 21. oktoobrit 1449)
* Mirislava (suri pärast 28. novembrit 1436)
Johann IV (Werle)

**Johann IV** (enne 1350 – 13. märtsi ja 14. detsembri 1374 vahel) oli 1354. aastast kuni oma surmani Werle-Goldbergi isand.

Ta oli Nikolaus IV ja selle naise Agnese poeg.

Kuna ta oli veel alaealine, kui ta päris Werle, pani tema ema ta Mecklenburgi hertsogi Albrecht II eestkoste alla. Kuid Albrecht II ja Johanni ema vahel tekkis vaidlus ja ema valis siis eestkostjaks Werle-Güstrowi isanda Nikolaus III. Pärast Nikolause surma valitses Johann IV üksi.

31. oktoobril 1366 sõlmis ta hertsog Albrecht II ja tema poegadega abielulepingu, mille järgi lubas ta abielluda Albrechti poja Heinrich III nelja-aastase tütre Euphemiaga. Abielu kavandati aastaks 1379, kui tütar oli 17 aastat vana. Kuid Johann IV suri 1374. aastal, nii ei saanud see abielu kunagi teoks.

Johann suri vallalise ja lastetuna. Tema surmaga hääbus Werle-Goldbergi liin ja Werle-Goldberg läks Werle-Güstrowi Bernhard II kätte. Johann maeti tõenäoliselt Doberaner Münsterisse.
Balthasar (Werle)

**Balthasar** (u 1375 – 5. aprill 1421) oli Werle-Güstrowi isand 1393. või 1394. aastast kuni 1421. aastani ning Wendeni vürst 1418. aastast. Ta oli Lorenzi ja selle naise Mechthildi poeg.

Pärast oma isa surma 1393. või 1394. aastal valitses Balthasar Werle-Güstrowit esialgu üksi, kuid 11. detsembrist 1395 arvatavasti koos oma venna Johann VII ja 1. maist 1401 koos oma venna Wilhelmiga. 1. maist 1418 kutsusid vennad end Wendeni vürstideks, kuna nad olid leidnud piiskop Otto von Havelbergi kroonikast tõendi oma päritolu kohta.

Balthasar suri 5. aprillil 1421 ja maeti Güstrowi toomkirikusse.

Ta oli kihlatud Pommeri hertsogi Bogislaw VI tütre Agnesega, aga nad ei abiellunud. 

18. oktoobril 1397 abiellus Balthasar Mecklenburgi hertsogi Magnus I tütre Euphemiaga. Hiljem abiellus ta Holstein-Rendsburgi krahvi Gerhard VI tütre Heilwigiga.

Balthasari lastest pole midagi teada.
Generaalpaus

**Generaalpaus** on muusikas muusikaline vaikus ehk paus üheaegselt kõigis partiides.

Generaalpausi tähistatakse muusika noodikirjas generaalpausi märgi ehk generaalpausiga.
Johann VII (Werle)

**Johann VII** (u.1375 - 14. augusti ja 17. detsembri 1414 vahel) oli aastatel 1395-1414 Werle-Güstrowi isand. Ta oli Lorenzi ja selle naise Mechthildi poeg. Pärast tema isa surma 1393. või 1394. aastal valitses tema vend Balthasar esialgu üksi, kuid 11. detsembrist 1395 valitsesid Johann ja Balthasar Werlet koos. 1. maist 1401 oli nende vend Wilhelm samuti kaasvalitseja.

Johann abiellus Saksi-Lauenburgi hertsogi Erich IV tütre Katharinaga. Tema lastest pole midagi teada.
Wilhelm (Werle)

**Wilhelm** (enne 1393 või 1394 – 8. september 1436) oli Werle kaasregent aastatel 1418–1425, seejärel ainuvalitseja kuni oma surmani. Pärast 1426. aastat kutsus ta end "Vendide vürstiks". Ta oli Lorenzi ja selle naise Mechthildi poeg.

## Elu

Pärast tema isa surma 1393. või 1394. aastal valitses Wilhelmi vanem vend Balthasar Werle-Güstrowit üksi, kuni Wilhelm 1418. aastal kaasvalitsejaks sai. Kui Balthasar 5. aprillil 1421 suri, sai Wilhelmist Werle-Güstrowi ainuvalitseja. Kui Werle-Wareni Christoph 1425. aastal suri, sai Wilhelmist kogu Werle valitseja. Pärast 1426. aastat kutsus ta end "Vendide vürstiks, Güstrowi, Wareni ja Werle isandaks".

## Abielu ja lapsed

Wilhelm abiellus 1422. aastal Anhalt-Kötheni vürsti Albrecht IV tütre Annaga, kes suri 1426. aastal. Siis abiellus ta Pommeri hertsogi Barnim VIII õe Sophiaga. Nad said ühe lapse, Katharine. Nõbude nõusolekul pantis Katharine onu Barnim VII Barthi, Zingsti ja Damgarteni territooriumid 20 000 kuldna eest Katharine kaasavaraks.

Wilhelmi surmaga hääbus Werle meesliin ja Werle vürstkond läks tagasi Mecklenburgidele. Mecklenburgi valitsejad jätkasid tiitli "Vendide vürst" kasutamist kuni Saksa monarhia kaotamiseni 1918. aastal.
Nikolaus V (Werle)

**Nikolaus V** (1341. ja 1385. aasta vahel – pärast 21. jaanuari 1408) oli Werle-Goldbergi ja Werle-Wareni isand aastatel 1385 (või 1395) – 1408. Ta oli Johann VI ja selle naise Agnese poeg.

Ta valitses koos oma isaga ja pärast isa surma üksi 1401. aastani. Pärast 1401. aastat valitses ta Werlet koos oma venna Christophiga. Pärast 1397. aastat abiellus ta Pommeri-Wolgasti hertsogi Bogislaw VI tütre Sophiaga.

Nikolaus V suri 1408. aastal ja maeti Doberaner Münsterisse.
Christoph (Werle)

**Christoph** (enne 1385 – 25. august 1425) oli 1395. aastast või varem kuni 1425. aastani Werle-Goldbergi ja Werle-Wareni isand. Ta oli Johann VI ja selle naise Agnese poeg.

Pärast tema isa surma valitses tema vend Nikolaus V üksi kuni Christophi täisikka jõudmiseni; 1401. aastast valitsesid nad koos. Pärast Nikolaus V surma 1408. aastal valitses Christoph üksi. 4. mail 1418 hakkas ta end kutsuma "Vendide vürstiks". Tõenäoliselt tapeti ta 25. augustil 1425 Pritzwalki lahingus Brandenburgi vastu.

Ta oli tõenäoliselt vallaline ja kindlasti lastetu. Tema surmaga hääbus Werle-Goldbergi liin ja Werle-Goldberg läks tema nõole Wilhelmile.
Zavolžsk

**Zavolžsk** on linn Venemaal Ivanovo oblastis, Zavolžski rajooni keskus. Asub Volga (Gorki veehoidla) ääres, 105 km Ivanovost kirdes.

Asula tekkis 19. sajandi keskel Volga vastaskaldal asuva Kinešma Zavolžje linnaosana. 1934 sai eraldi asulaks. 1954 sai linnaõigused ja praeguse nime.

2020. aasta alguses oli elanike arv 9637.

## Viited

## Välislingid
Burgundia-Franche-Comté

**Burgundia-Franche-Comté** on halduslik piirkond Prantsusmaa lääneosas. See moodustati 2016. aastal varasemast Burgundia ja Franche-Comté'i piirkonnast. Piirkonna halduskeskus ja suurim linn on Besançon.

Piirkonda kuuluvad järgmised departemangud:

#Belforti departemang
#Côte-d'Ori departemang
#Doubs' departemang
#Haute-Saône'i departemang
#Jura departemang
#Nièvre'i departemang
#Saône-et-Loire'i departemang
#Yonne'i departemang

## Viited
La Silla observatoorium

**La Silla observatoorium** on observatoorium, mis asub Tšiili põhjaosas Atacama kõrbes.

Observatooriumis on kasutusel 13 teleskoopi, millest kolm on Euroopa Lõunaobservatooriumi (ESO) ja ülejäänud mitme riigi astronoomide käsutuses. La Sillas asuvad näiteks Uue Tehnoloogia Teleskoop, MPG/ESO, Taani riiklik teleskoop ja TRAPPIST. See on lõunapoolkera suuremaid observatooriume ning esimene observatoorium, mida kasutas ESO.

## Viited
Vladimir Tšuikin

**Vladimir Tšuikin** (vene keeles *Владимир Анастасович Чуйкин*) on sündinud 1951. aastal.

Ta lõpetas 1975. aastal Leningradi Kinoinseneride Instituudi ja töötas Moldaavia NSV-s televisioonis.

Kolis Narvasse ja töötas Balti soojuselektrijaama ehitamisel.

1989. aasta septembrist 1993 aasta detsembrini ta töötas Narva linnavolikogu esimehena. 1991. aastal korraldas Narvas referendumi erilise majandustsooni loomisest.

Teda tunnustati medaliga "Eeskujuliku töö eest".

2018. aastal valiti ta Venemaa kaasmaalaste koordinatsiooninõukogu (vene k. *Координационный совет российских соотечественников Эстонии (КСРСЭ)*) esimeheks.

Vladimir Tšuikin on abielus, tal on kaks tütart.

## Viited
MPG/ESO

**MPG/ESO** on La Silla observatooriumi teleskoop.

Teleskoobi ehitas Carl Zeiss AG ning selle peapeegli diameeter on 2,2 meetrit. Teleskoop alustas tööd 1984. aastal.

Max Plancki Astronoomia Instituut andis MPG/ESO Euroopa Lõunaobservatooriumile (ESO) tähtajatult laenule. ESO tagastas teleskoobi 2013. aastal. Teleskoobi vaatlusaega jagavad omavahel Max Plancki Astronoomia Instituut ja Max Plancki Maavälise Füüsika Instituut ning teleskoopi hooldab ESO.  

## Viited
Puitplastkomposiit

**Puitplastkomposiit** (WPC) on võrdlemisi uus materjal, mis sisaldab peeneks jahvatataud puitu, plaste ning lisaaineid. Materjalist tehakse erinevaid tooteid, millest populaarseimad on terrassi- ning fassaadilauad. 

## Valmistamine
Materjali või toodete valmistamine erineb paljuski tootjast ning toorainete lisatud kogused võivad erineda. Kõige levinum protsess aga hõlmab peeneks jahvatatud puidu (~60%) segamist erinevate plastikute (~30%) (HDPE, LDPE, PVC jt) ning lisaainetega (~10%) (värvid, siduvad ained, määrdeained jt). Seguga edasi töötamise viise on samuti mitmeid, kuid kõige populaarsem on protsess, kus valminud segu surutakse läbi vormi õigesse kujusse ning lastakse hanguda.

Puidu asemel või lisaks puidule kasutatakse ka muid taaskasutatud materjale nagu näiteks pähklikoori, bambust, heina jpt. 

Tihti viidatakse puitplastkomposiidile, kui keskkonnasäästlikule materjalile, kuid see on tõsi vaid juhul, kui lisatakse taaskasutatud puitu ja plastikuid. 

## Eelised
Kuna materjal on välimuse ja kasutusala poolest väga sarnane puidule, siis enamasti võrreldakse neid kahte. 

### Ilmastikukindlus
Puitplastkomposiit materjalist valmistatud toodetel on plastikute ilmastikukindlad omadused, seega sobivad antud materjalist tehtud tooted kõige paremini välistingimustesse, eriti põhjamaises kliimas. Kuigi materjal pole päris ilmastikukindel, peab see siiski kauem vastu, kui puit samades tingimustes. 

### Hooldatavus
Kuna materjalisse on tihti lisatud UV-kiirguse eest kaitsvaid lisaaineid, siis ei pea muretsema toodete värvi tuhmumise või kulumise pärast, seega on hoolduskulud minimaalsed.

## Miinused

### Tuleohtlikkus
Materjalile lisatud plastikud kahjustavad tavalise puidu tulepüsivust, kuna võivad hakata sulama juba madalate temperatuuride juures. Materjali tuletundlikkuse näitaja erineb toodete vahel ning sõltub konkreetse toote toorainete sisaldusest.  

## Viited
Dzikie

**Dzikie** on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas Choroszczi vallas. Dzikie asub Supraśli jõe vasakul kaldal, Choroszczist natuke rohkem kui 4 kilomeetrit põhjakirdes ja Białystoki kesklinnast umbes 11 km lääneloodes.

## Viited
Gennadi Burbulis

**Gennadi Burbulis** (vene keeles *Геннадий Эдуардович Бурбулис*; 4. august 1945 Pervouralsk – 19. juuni 2022 Bakuu) oli Nõukogude Liidu ja Venemaa poliitik. Ta oli Boriss Jeltsini üks lähemaid kaastöölisi, aastatel 1991–1992 oli ta Vene Föderatsiooni riigisekretär, ta oli üks Belovežje lepingu koostajatest.

Ta sündis aastal 1945 Pervouralskis. Ta asus pärast keskkooli lõpetamist, aastal 1962 tööle lukksepana. Aastast 1964 oli ta ajateenistuses raketivägedes. Aastatel 1969–1973 õppis ta Uurali Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonnas.

## Isiklikku
Tema isapoolne vanaisa Kazimir Burbulis asus Leedust Uuralitesse aastal 1915.
Inertpaari efekt

**Inertpaari efekt** on nähtus, mille korral s-orbitaali elektronid ei osale sidemete moodustamisel. 

Juhul kui s-orbitaali elektronid on tunduvalt tugevamini seotud tuumaga kui p-orbitaalide elektronid, nende osalemine kovalentse või ioonilise sideme moodustamises on energeetiliselt ebasoodne. Nii juhtub 6. perioodi p-elementidega, millele on iseloomulik madalam oksüdatsiooniaste (nt Tl(I), Pb(II) ja Bi(III)). Lisaks sellele on vastav elektronpaar steeriliselt inaktiivne. Näiteks ühendites BiI3 ja BiI63−.
Waldemar (Rostock)

**Waldemar** (enne 1241 – 9. november 1282) oli Rostocki valitsev isand 1278. aastast kuni oma surmani.

Ta oli Heinrich Borwin III ja selle naise Sofia poeg. Tema vanem vend Johann suri enne isa, nii päris Waldemar pärast isa surma Rostocki ja valitses üksi. Ta suri 9. novembril 1282 või üks päev hiljem. Ta maeti Doberaner Münsterisse.

Mõne allika järgi jäi ta veidi enne surma pimedaks ja jagas oma territooriumi poegade vahel. Tema pojad valitsesid ema eestkoste all 1284. aastani. 1286. aastast valitses tema noorem poeg Nicholas üksi.

## Abielu ja lapsed

Waldemar abiellus Kieli krahvi Johann I tütre Agnesega. Nad said järgmised lapsed:

* Heinrich Borwin IV (suri enne 1285),
* Johann (suri enne 1285),
* Nikolaus I (enne 1262 – 1314), Rostocki isand aastatel 1282–1312.
Zavolžje

**Zavolžje** on linn Venemaal Nižni Novgorodi oblastis Gorodetsi rajoonis. Asub Volga paremal kaldal, 56 km Nižni Novgorodist loodes.

Asula tekkis 1950. aastal hüdroelektrijaama ehitusega seoses. 1964 sai linnaõigused.

2020. aasta alguses oli elanike arv 38 527.

## Viited

## Välislingid

*https://zavolzhie.net.ru/
Konowały

**Konowały** on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas Choroszczi vallas. Konowały asub Choroszczist ligikaudu 9 km lääneedelas ja Białystoki kesklinnast umbes 20 km läänes.

## Viited
Krupniki

**Krupniki** on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas Choroszczi vallas. Krupniki asub Choroszczist umbes neli ja pool kilomeetrit idas ja Białystoki kesklinnast ligikaudu 7 km läänes.
Żółtki

**Żółtki** on küla Poola Podlaasia vojevoodkonnas Białystoki maakonnas Choroszczi vallas. Żółtki asub Choroszczist ligi 3 km põhjas ja Białystoki kesklinnast umbes 13 km lääneloodes.
Jüri Sild

**Jüri Sild** (6. detsember 1941 Tartumaa, Avinurme vald, Jõemetsa küla – 3. juuli 2019) oli Energia kolhoosi esimees ja eesti keele hoidja, Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhinna asutaja.

Jüri Sild õppis Kuremaa Põllumajandustehnikumis. Pärast sõjaväeteenistust NSV Liidu lennuväes Eestisse naasnult omandas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemias agronoomi kutse. Kandidaadiväitekirja kaitses Jüri Sild 1984. aastal Minskis. 1985. aastast töötas ta Rakvere rajooni Energia kolhoosi esimehena, oli aastatel 1992 ja 1993 Väike-Maarja vallavalitsuse majandusnõunik, hiljem ettevõtja ja OÜ Äntu Mõis juhataja.

Jüri Sild tegeles tõstespordiga: oli Eesti tõstekoondise kandidaat ja üliõpilasmeister.

## Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind
1988. aasta sügisel sündis Jüri Silla abikaasa Irma Silla ettepanekul mõte hakata Väike-Maarjas andma välja eesti keele auhinda. Ideed toetas kohe tollase ajakirja Noorus kirjandustoimetaja Rudolf Rimmel. Esimesel neljal aastal andis auhinda välja Rakvere rajooni Energia kolhoos, hiljem püsis auhind elus tänu Jüri Sillale. 

Jüri Sild on meenutanud: “Lõpetasime Energia kolhoosis 1988. aastal Mädapea mõisa restaureerimise ning tekkis mõte: kena koht, kuidas saaksime sellega üldkultuuri toetada. Arut­elu käigus koorus välja Wiedemanni-nimelise keeleauhinna idee, sest eesti keel vajas kaitset ning eesti keele uurimise ja arendamisega tegelevate inimeste palk ja tähelepanu nende tööle polnud meie arvates nende vääriline.”

Alates 2004. aastast on Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind riiklik auhind. Jüri Silla teene on ka Väike-Maarja keeletammiku rajamine. Keeletammikusse istutab iga Wiedemanni keeleauhinna laureaat oma nimipuu.

## Tunnustus
* 2004 Valgetähe medaliklassi teenetemärk

## Isiklikku
Jüri Silla abikaasa oli Väike-Maarja Keskkooli õpetaja Irma Sild.

## Viited
Õnne Eelma

**Õnne Eelma** (sündinud **Õnneleid-Astrid Põder;** 11. veebruar 1934 Vastemõisa – 23. juuni 2006) oli eesti graafik.

## Elukäik
Sündis Vastemõisa Viljandimaal, õppis Tallinna 10. Õhtukeskkoolis. Aastail 1955–1962 õppis Tallinna Riiklikus Kunstiinstituudis. Aastail 1977–1990 töötas ta ERKI õppejõuna.

Oli Eesti Kunstnike Liidu liige aastast 1961.

## Looming
1963. aastast esines ta näitustel Eestis ja väljaspool seda.

1960. aastate kunsti suundumus üldistusele haaras ka teda: tema töid iseloomustab mõtteselgus, looduslähedus, helgus. 1960. aastate lõpul läks tema laad abstraktsemaks, sügavtrüki asemele tulid lito ja serigraafia. Õnne Eelma oli tugev joonistaja, viljeles ka pastelli. 

Õnne Eelma osales 1968. aastast Tallinna graafikatriennaalidel, 1977. aastal pälvis eripreemia. 

2004. aastal esines ta XIII triennaaliga kaasnevatel graafikanäitustel

70. sünnipäeva puhul korraldas isikunäituse Deco galeriis.

## Isiklikku
Abikaasa Herald Eelma (1960–1977), tütar Mae Vahur (Eelma; sündinud 1960).

## Viited
Nelli Vija

**Nelli (Eleonor) Vija** (sündinud 30. oktoobril 1930 Peterburis) on eesti teadlane ja bioloog.

## Elulugu
Lõpetas 1950. aastal Tartu 2. Keskkool ning 1957. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina.

Kaitses 1972. aastal väitekirja "Taimede tiheduse ja mineraalse toitumise mõjust suhkrupeedisaagi suurusele ja fotosünteesi produktiivsusele".

## Töökohad

1961. aastal astus aspirantuuri Eesti NSV Teaduste Akadeemia Eksperimentaalbioloogia Instituuti taimefüsioloogia erialale.

Töötas teadusliku töötajana 1965–1973 Eesti Loomakasvatuse ja Vetrinaaria Teadusliku Uurimise Instituudis ja aastatel 1973–1978 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudis ning 1978–1988 ENSV Riikliku Plaanikomitee Majanduse ja Planeerimise Teadusliku Uurimise Instituudis teadussekretäri ja vanemteadurina.

## Isiklikku
On olnud abielus Jaan Vijaga (1955–1980), Leopold Piibuga (1980–1996)  

Tema isa oli Vilhelm Reiman.

## Viited
Djeboki lahing

**Djeboki lahing** oli Põhja-Mali konflikti kokkupõrge, mis toimus 2013. aasta märtsis Djeboki piirkonnas Malis.

## Lahing
Prantsusmaa ja Mali väed suundusid 12. märtsil Gaost In Zekouani, kus nad samal õhtul otsinguoperatsioonid käivitasid. Alguses mässulist leida ei õnnestunud, kuid öö jõudsid tulid piirkonda kaks islamistide pikapit ning mässulised avasid sõjaväelaste vastu tule. Autod õnnestus hävitada, kuid islamistid pääsesid põgenema. Hiljem märgati paari kilomeetri kaugusel veel kahte kahtlast pikapit, millest üks õnnestus valitsusvägedel hävitada. Prantslased jätkasid järgmisel päeval otsinguid ning leidsid isetehtud lõhkeseade. Vahetult pärast pommi leidmist sattusid sõdurid džihadistide varitsusse, kuid ründajad õnnestus taas põgenema panna. Islamistide järjekordne rünnak pani Mali ja Prantsusmaa sõdurid lõpuks taanduma, metsas asunud terroristide positsioone hakati pommitama. Öösel tulevahetused lõppesid ning valitsusväed võtsid kogu ala enda kontrolli alla. Vastaste laipu või muid jälgi leida ei õnnestunud.

14. märtsil märgati õhust Prantsusmaa ja Mali kolonnist eespool teel pikapit ning lõhkekeha paigaldavaid mässulisi. Sündmuskohale saadeti lennukid ning kolm helikopterit. Nad korraldasid kuuele pikapile Torteulis varitsuse, osad autodest olid täidetud lõhkeainega. Helikopteritulega õnnestus kõik autod hävitada. Järgmisel päeval saabus Torteulisse ka valitsusvägede jalavägi, kuid satuti mässuliste tule alla. Pärast lühikest tulevahetust põgenesid islamistid metsa.

Järgmisel päeval korraldasid prantslased Zekouanis otsingud, kuid midagi kahtlast ei leitud. Djeboki lahingus ühtegi Mali ega Prantsuse sõdurit ei hukkunud, mässulistest kaotas elu hinnanguliselt 15–40.

## Viited
Nikolaus (Rostock)

**Nikolaus** hüüdnimega *Laps* (enne 1262 – 25. november 1314) oli Mecklenburgide dünastiast Rostocki kaasvalitseja aastatel 1282–1284 ja ainuvalitseja aastatel 1284–1312.

## Elukäik

Ta oli Waldemari ja selle naise Agnese poeg. Tema vanemad vennad Johann ja Heinrich Borwin surid enne 1285. aastat, nii et temast sai ainuvalitseja, esialgu ema eestkoste all. Pärast mitut Mecklenburgi ja Werle isandate (kaks teist Mecklenburgide valitsetud isandkonda) nurjunud katset vallutada Rostock pani ta oma territooriumi Taani kuninga Erik VI kaitse ja feodaalse ülemvõimu alla. Erik VI kaitses Rostocki edukalt; kuid siis eemaldas ta Nikolause võimult ja võttis Rostocki endale.

1311. aastal käivitas Mecklenburgi isand Heinrich II uue katse võtta Rostocki linn. See õnnestus tal 15. detsembril 1312.

Kui Nikolaus 25. novembril 1314 suri, läks Rostocki isandkond esialgu Taanile. Nikolaus maeti dominiiklaste Püha Johannese kloostrisse Rostockis.

Veel üks sõda puhkes Taani ja Mecklenburgi vahel. Heinrich II vallutas ülejäänud Rostocki isandkonna. 21. mail 1323 sõlmitud rahulepinguga Heinrich II ja Taani kuninga Christoffer II vahel anti Heinrichile Rostocki, Gnoieni ja Schwaani isandkonnad kui pärilikud Taani läänid ja Rostock lakkas olemast eraldi vürstkond.

### Abielu ja laps
Nikolaus oli mitu korda kihlatud. Esiteks Lindowi krahv Güntheri tütre Euphemiaga. Heinrich II soovitusel katkestas ta kihluse Euphemiaga ja kihlus hoopis Brandenburgi markkrahvi Albrecht III tütre Margaretega. 1299. aastal abiellus ta lõpuks Pommeri-Wolgasti hertsogi Bogislaw IV tütre Margarethega. Nad said ühe tütre:

* Elisabeth
Adrar des Ifoghas

**Adrar des Ifoghas** (ka **Adrar des Iforas**; tamasheqi keeles tifinaghis *ⴰⴷⵔⴰⵔ ⵏ ⵉⴼⵓⵖⴰⵙ* (**Adrar n Ifoghas**), araabia keeles *أدرار إيفوغاس‎* (Ifoghasi mäed)) on Mali Kidali piirkonnast Alžeeriani ulatuv mäemassiiv. Selle suurus on umbes 250 000 ruutkilomeetrit.

Adrar des Ifoghasi kõrgeim tipp on 890 meetrit.
Tähe-Lee Liiv

**Tähe-Lee Liiv** (sündinud 11. novembril 2003) on eesti pianist.  

Tähe-Lee Liiv on edukalt osalenud arvukatel konkurssidel ja tal on noore pianisti kohta aukartustäratav repertuaar.  2019. aastal pälvis ta IX Eesti pianistide konkursi  I preemia ja Tallinna Filharmoonia eripreemia. 

Tähe-Lee Liivi esimene klaveriõpetaja oli Maigi Pakri, edasi Konstantin Bogino (Itaalia), Marrit Gerretz-Traksmann ja Ivari Ilja (Tallinna Muusikakeskkool) ning Hui-Ying Liu-Tawaststjerna (Sibeliuse akadeemia, Soome).

Tähe-Lee Liiv sai peavõidu saates "Klassikatähed 2020". 

## Isiklikku
Tähe-Lee Liivi ema Diana Liiv on pianist, samuti Diana ema Maia Moik .

## Viited

## Välislingid

*Tchaikovsky: Concerto per Pianoforte e orchestra no. 1, Op. 23. Klaveril Tähe-Lee Liiv (sissejuhatus: Accademia Perosi; muusika alates 8:35). Tallinn 2019
*Riga Jurmala Music Festival, Online Music Academy student interview – Tähe-Lee Liiv.
*Chopin, Ballaad nr. 3
*Kajalood. Tähe-Lee Liiv: tahaksin võimalikult palju esineda. 
*Mari Peegel. Tähe-Lee Liiv: Arvo Pärdilt nõuandeid saada oli suur privileeg. err.ee (17.11.2024)
Pribislaw I

**Pribislaw I** (15. veebruari ja 3. juuni 1224 vahel – pärast 12. veebruari 1275) oli Parchim-Richenbergi isand aastatel 1238-1256.

Ta oli Mecklenburgi vürsti Heinrich Borwin II noorim poeg. Kui tema isa suri, jaotasid Pribislaw ja tema kolm venda Mecklenburgi; Pribislaw sai Parchim-Richbergi isandkonna. Kuna ta oli veel alaealine, toimis tema vend Johann I 1238. aastani tema eestkostjana ja ta sirgus Johann I õukonnas.

1238. aastal jõudis ta täisikka ja kolis Parchimi lossi. Tema isandkonda kuulusid Parchimi (sealhulgas Brenz ja Rosengarten) ja Ture valdused, Plau, Goldbergi, Sternbergi ja Richenbergi (Langen Brützi lähedal Warnowi jõe ääres) foogtkonnad. Varsti sattus ta piiritülisse Schwerini krahviga, kes sundis teda loobuma Brenzist ja Neustadt-Glewest.

Pärast seda vaenust suutis ta stabiliseerida oma territooriumi majanduse, asutades Goldbergi ja Sternbergi linnad ning stimuleerides juute asuma elama Parchimi. 1248. aastal andis ta linnaõigused Goldbergile ja Sternbergile. 1240. aastal asutas ta Elde läänekaldale *Parchimer Neustadti*. 1246. aastal tõi ta Parchimi frantsisklaste ordu liikmed. 1248. aastal kolis ta oma residentsi äsjaehitatud Richenbergi lossi Warnowi jõe ääres Kritzowi küla lähedal.

Pribislaw sattus kaks korda tülli Schwerini piiskopi Rudolf I-ga, korra kümnise maksmise pärast ja korra, kui Rudolf ehitas lossi liiga piiri lähedale, Bützowisse. Pribislaw tundis end lossist ohustatuna. Ta põletas selle maha ja võttis Rudolfi vangi ning sulges ta Richenberg lossi vangikongi. Ta nõudis tagasihoidlikku lunaraha, mille piiskopkond varsti maksis. Rudolf vabastati ja kasutas siis Pribislawi kukutamiseks kõiki võimalusi. Pribislaw kuulutati lindpriiks ja heideti kirikust välja. 1255. aastal võeti Pribislaw vangi ja anti Rudolfile üle. Temalt võeti võim ja tema territoorium jaotati tema vendade ja tema õemehe Schwerini krahvi vahel. Pribislaw läks Pommerisse maapakku, kus ta sai hüvitiseks Białogardi isandkonna. Kui Rudolf 1262. aastal suri, lootis Pribislaw, et saab valdused tagasi, kuid tema vennad keeldusid sellest.

1270. aastal loobus Pribislaw oma nõudmistest Parchim-Richenbergile ja läks tagasi Białogardi, kus ta pärast 12. veebruari 1275 suri.

## Abielud ja lapsed

Pribislaw oli kaks korda abielus. Tema esimene naine oli Richard von Friesacki tütar; tema teine naine oli tõenäoliselt Pommeri hertsogi Barnim I tütar. Ta sai tütre ja poja, Pribislaw II, kes oli Białogardi isand aastatel 1270-1316.
Abdelhamid Abou Zeid

**Abdelhamid Abou Zeid** (sünninimega **Mohamed Ghadir**; 1965 – 25. veebruar 2013) oli Alžeeria islamiäärmuslane, mässuline ja salakaubitseja, kes 2010. aasta paiku sai üheks Malis asuva grupeeringu Al-Qaeda islamistlikus Magribis (AQIM) kolmest juhist. Ta oli terrorist Mokhtar Belmokhtari, kes oli mõnda aega samuti AQIM-i juht, põhirivaal. Mõlemad teenisid raha ja võimu eurooplaste pantvangistamisega. Pärast Timbuktu vallutamist aastal 2012 kehtestas Abou Zeid seal šariaadi ning hävitas sufistlikud pühapaigad.

Abou Zeid hukkus 25. veebruaril 2013 ,võideldes Põhja-Malis Prantsusmaa ja Tšaadi vägedega. Prantsusmaa presidendi kantselei kinnitas Abou Zeidi surma lõplikult 23. märtsil.

## Viited
Erich (Mecklenburg)

**Erich I** (pärast 1359, arvatavasti 1365 – 26. juuli 1397) oli Mecklenburgi hertsog ja Rootsi troonipärija.

Erich oli Rootsi kuninga Albrechti ja kuninganna Richardise vanem poeg.

Ta abiellus 12. või 13. veebruaril 1396 Pommeri-Wolgasti hertsogi Bogislaw VI tütre Sofiaga. Nad ei saanud lapsi.

Erichi isa püüdis tugevdada oma positsiooni Rootsi kuningana 1364. aastal ja taas 1386. aastal. Taani kuninganna Margrete I sekkus 1389. aastal ja võitis Albrechti Åsle lahingus Falköpingi ümbruses. Albrecht ja Erich püüti kinni. Nad vabastati 1395. aastal pärast kolme aastat läbirääkimisi, kuhu olid kaasatud Lübecki linnapead Hinrich Westhof ja Johann Niebur.

Hiljem samal aastal tegi Albrecht Erichile ülesandeks vallutada Ojamaa. 1396. aasta suvel maabus Erich saarel armeega ja 1397. aasta kevadel võitis ta Sven Sturet, kes pidi siis Albrechtile truudust vanduma. Samuti 1397. aastal ühendati Taani, Norra ja Rootsi kuningriigid Kalmari uniooni, mis kindlustas kuninganna Margaret I positsiooni.

Hertsog Erich (nagu teda kutsuti) suri 1397. aastal katku oma mõisas nimega Landeskrone või Kronvall Klintehamnis Visbyst lõunas (Ojamaal). Ta maeti Visby Maarja kirikusse, tuntud ka kui Visby toomkirik, kus osa tema algsest hauakivist on nähtaval.
Batagaika kraater

**Batagaika kraater** on termokarst Tšerski mäestiku piirkonnas Ida-Siberi taigas, halduslikult Sahha (Jakuutia) Vabariigis Venemaal.

## Kirjeldus
Maailma suurim umbes ühe kilomeetri pikkune ja kuni 100&nbsp;m sügavune kirsmaakraater on saanud nime läheduses voolava Jana parempoolse lisajõe Batagaika järgi.

Maapind hakkas langema igikeltsa sulamise tõttu 1960. aastatel pärast ümbritseva metsa langetamist. Kraatri suurus kasvab jätkuvalt.

## Viited

## Välislingid
*Batagaika Crater Expands NASA Maa vaatluskeskuse lehel, 27. aprill 2017.
*Siberia's growing hole in the ground, BBC Reel (video, 4:48 min), 27. juuli 2020.
*World's biggest permafrost crater in Russia’s Far East thaws as planet warms. Reuters, 22. juuli 2023 (video, 02:20)
Albrecht V (Mecklenburg)

**Albrecht V** (1397 – 1. juuni / 6. detsember 1423) oli Mecklenburgi hertsog 1412. aastast kuni oma surmani.

Albrecht V oli Mecklenburgi hertsogi Albrecht III ja selle naise Agnese poeg. Albrecht III suri 1412. aastal ja vastavalt kokkuleppele Johann IV-ga toimis Agnes kui Albrecht V eestkostja. 1415. või 1416. aastal hakkas ta üksi valitsema. Pärast Johann IV surma 1422. aastal toimisid Albrecht V ja Johann IV lesk tema alaealiste poegade Heinrich IV ja Johann V kaasregentidena.

13. veebruaril 1419 asutasid Albrecht V ja Johann IV koos hansalinn Rostocki volikoguga Rostocki Ülikooli kui esimese ülikooli Põhja-Saksamaal ja kogu Läänemere piirkonnas.

1413. aastast oli Albrecht kihlatud Nürnbergi linnakrahvi, hilisema Brandenburgi kuurvürsti Friedrichi tütre Cäciliega. Kuid Albrecht ja Cäcilie ei abiellunud. Selle asemel abiellus Albrecht 1423. aastal Cäcilie õe Margaretega. Friedrich andis Albrechtile Dömitzi ja Gorloseni ringkonnad kui tütre kaasavara. Kuid Albrecht suri varsti pärast abiellumist.
Johann IV (Mecklenburg)

**Johann IV** (enne 1370 – 16. oktoober 1422) oli Mecklenburgi ainuvalitseja aastatel 1384–1395 ja kaasregent aastatel 1395–1422.

## Elu

Johann IV oli Mecklenburgi hertsogi Magnus I ja tema naise Elisabethi ainus poeg.

Pärast isa surma 1384. aastal ja tema nõo Albrecht IV surma 1388. aastal valitses Johann Mecklenburgi koos oma onu Albrecht III-ga (ka Rootsi kuningas). Kui taanlased 1389. aastal Albrecht III seoses tema Rootsi-valitsemisega tabasid, valitses Johann Mecklenburgi üksi kuni Albrechti vabanemiseni 1395. aastal. Pärast Albrechti surma 1412. aastal valitses Johann koos Albrechti poja Albrecht V-ga.

13. veebruaril 1419 asutasid Johann, Albrecht V ja Rostocki linnavolikogu Rostocki Ülikooli, esimese ülikooli Põhja-Saksamaal ja kogu Läänemere piirkonnas.

Ta aitas oma onul Albrecht III-l jõustada viimase õigusi Rootsi kuningana. Sel juhul tegutses ta tõenäoliselt kui Vitaalivendade juht.

## Abielud ja lapsed

Johann abiellus kaks korda: esiteks Hoya krahvinna Juttaga, kes suri 1415. aastal, ja teiseks 1416. aastal Saksi-Lauenburgi hertsogi Erich IV tütre Katharinaga.

Johann sai kaks poega:

* Heinrich IV, Mecklenburgi hertsog (1417–1477)
* Johann V, Mecklenburgi hertsog (1422–1442)