Seljaaju

**Seljaaju** (ladina keeles *medulla spinalis*) on selgroogsetel eristatav kesknärvisüsteemi osa, mis paikneb koos teda ümbritsevate seljaaju kestadega, rasvarikka sidekoega ja jämedate veenide ning peaaju-seljaajuvedelikuga peamiselt lülisambakanalis. 

Kraniaalselt läheb seljaaju üle piklikajuks ja kaudaalselt seljaajukoonuseks. Inimestel saab seljaaju alguse kuklaluu juures, läbib kuklaluu suuraugu (*foramen magnum*) sisenedes lülisambakanalisse lülisamba kaelalülide juures. Seljaaju ulatub kuni esimese või teise nimmelülini. Seljaaju pikkus on meestel keskmiselt 45&nbsp;cm ja naistel 43&nbsp;cm. Seljaaju laius varieerub 13&nbsp;mm jäsemeid innerveerivates segmentides kuni 6,4&nbsp;mm mujal. Seljaaju ülesanneteks on vahendada motoorseid signaale kõrgematest ajukeskustest lihastele ning omakorda sensoorseid signaale sensoorsetelt närvidelt kõrgematesse ajukeskustesse. Seljaaju vahendab ka mitmeid peaajust sõltumatuid lokaalseid reflekse.

## Roomajatel

Roomajate seljaajus on tuvastatud mitmeid neuronite tüüpe vaheneuronid, motoneuronid, *funicular neurons* ja *comissural neurons* ja pikki aksoneid.

Hallaine moodustab selgmisi ja kõhtmisi sarvi (*cornu dorsale et ventrale*).

### Maolistel

Madude seljaaju paikneb lülisambakanalis ja on üsna ühetaoline elund, millel ei saa eristada jämedamaid kohti. See koosneb valge- ja hallainest moodustunud võrgustikust.

Hallaine moodustab selgmisi ja kõhtmisi sarvi.

## Imetajatel

Seljaajul eristatakse mitmeid osi, nagu kaela-, rindkere-, nimme-, ristluu ja sabaosa.

Piki seljaaju välispinda kulgeb mediaanne lõhe (*fissura mediana*) milles paiknevad närvijuured ja veresooned ja mitu vagu: 
*mediaanne vagu (*sulcus medianus*)
*dorsaalne vahevagu (*sulcus intermedius*)
*dorsaalne külgvagu (*sulcus lateralis dorsalis*)
*ventraalne külgvagu (*sulcus lateralis ventralis*).

Seljaaju sisemus koosneb läbilõikes hall- ja valgeainest. Hallaine keskel kulgeb tsentraalkanal, milles ringleb peaaju-seljaajuvedelik.

### Inimestel

Inimestel eristatakse seljaajul kahte jämedamat kohta, kaela piirkonnas paikneb kaelapaisumus ja nimmeosas nimmepaisumus.

Inimesel koosneb seljaaju kahest sümmeetrilisest poolest, poolitajateks on seljaaju selgmisel pinnal kulgev mediaanvagu (*sulcus medianus posterior*) ja kõhtmisel pinnal kulgev mediaanlõhe (*fissura mediana anterior*). Kummalgi seljaaju poolel kulgevad eesmis-külgmine vagu (*sulcus lateralis anterior*) ja tagumine-külgmine vagu (*sulcus lateralis posterior*). Eesmis-külgmistest vagudest väljuvad seljaajunärvide kõhtmised (eesmised) juured (*radix ventralis*). Tagumis-külgmistesse vagudesse sisenevad seljaajunärvide selgmised (tagumised) juured (*radix ventralis*). Kõhtmine ja selgmine juur liituvad seljaajust väljudes vastavate lülidevaheliste mulkude piirkonnas seljaajunärviks (*nervus spinalis*).

#### Seljaaju segment
Seljaaju segmendi moodustavad seljaaju osad, millest väljub üks paar seljaajunärvi kõhtmisi ja selgmisi juuri. Inimestel on 31 seljaajusegmenti, millel on oma seljaajunärvide paar (kokku 31 paari).

Seljaajusegmendid on 8 kaela-, 12 rinna-, 5 nimme- ja 5 ristluusegmenti ning 1 õndrasegment.

##### Seljaajusegmendid ja seljaajunärvid

Lülisambas paiknevate seljaajusegmentide ja närvijuurte suhteid väljendatakse tihti tähtede ja numbrite kombinatsioonidena: seljaajunärvide kaelasegmendid C1 - C8; rinnasegmendid T1 - T12; nimmesegmendid L1- L5; ristluusegmendid S1- S5 ja 1 õndrasegment.

## Vaata ka
*peaaju
*seljavalu

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas, A14.1.02.001: Medulla spinalis. Seljaaju
*Sissekanne Nomina Anatomica Veterinaria-s Medulla spinalis. Seljaaju, lk 118, 5. väljaanne, 2012