open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pratt & Whitney R-1690 Hornet

**Pratt & Whitney R-1690 Hornet** (mootori Pratt & Whitney R-1860 Hornet B kohta vt. Pratt & Whitney R-1860) oli 9-silindriline õhkjahutusega tähtmootor, mis töötati välja Ameerika Ühendriikides 1926. aastal. 

## Arendus ja tootmine
Aastatel 1926–1942 toodeti 2944 Pratt & Whitney R-1690 Horneti mootorit. Lisaks toodeti seda litsentsi alusel Itaalias (nimetuse Fiat A.59 all) ja Saksamaal (BMW Hornet). Saksamaal arendati sellest mootorist ka meetermõõdustikus versioon BMW 132, mis oli tootmises aastatel 1933–1945.

Pratt & Whitney lõi selle mootori baasil suuremate mõõtmetega mootori Pratt & Whitney R-1860 Hornet B.

## Versioonid
;R-1690-3:525&nbsp;hj (392&nbsp;kW)
;R-1690-5:525&nbsp;hj (392&nbsp;kW)
;R-1690-11:775&nbsp;hj (578&nbsp;kW)
;R-1690-13:625&nbsp;hj (466&nbsp;kW)
;R-1690-S5D1G:700&nbsp;hj (522&nbsp;kW)
;R-1690-52:750&nbsp;hj (559&nbsp;kW)
;R-1690-SDG:
;R-1690-S1EG:750&nbsp;hj (559&nbsp;kW)
;R-1690-S2EG:
;R-1690-25:850&nbsp;hj (634&nbsp;kW)
;R-1690-S1C3G:1,050&nbsp;hj (780&nbsp;kW)
;Fiat A.59 R.: Itaalias litsentsi alusel toodetud versioon. R – reduktor väntvõllilt propellerivõllile
;Fiat A.59 R.C.: Itaalias litsentsi alusel toodetud versioon. R – Reduktor, C – ülelaadur.
;BMW Hornet:Saksamaal litsentsi alusel toodetud versioon, arendati edasi BMW 132 mootoriks.

## Kasutus lennukitel
* Bach Air Yacht
* Bellanca 31-40
* Boeing 80
* Boeing Model 95
* Boeing Model 299
* Burnelli UB-14
* Douglas O-38
* Focke-Wulf Fw 200 V1
* Junkers Ju 52
* Junkers Ju 86
* Junkers W 34
* Keystone B-3
* Lockheed Model 14 Super Electra (L-14H)
* Lockheed Lodestar (C-56A, C-56B, C-56C, C-56D, C-56E, C-59/Mk 1a)
* Martin XB-14
* Vought O2U Corsair
* Sikorsky S-40A
* Sikorsky S-42
* Sikorsky S-43
* Wedell-Williams Model 44

## Tehnilised andmed (R-1690 S1E-G)
*Tüüp – 9-silindriline õhkjahutusega tähtmootor
*Silindri läbimõõt – 155,6 mm
*Kolvi käik – 161,9 mm
*Silindrite töömaht – 27,7 l
*Pikkus – 1295 mm
*Läbimõõt – 1382 mm
*Tühimass – 460 kg
*Ülelaadur – ühekiiruseline ja üheastmeline trentrifugaalpuhur, ülekandega 12.0:1
*Kütus – 87 oktaaniarvuga lennukibensiin
*Jahutus – õhkjahutus
*Stardivõimsus 789 hp (589 kW) pööretel 2,300 
*Püsivõimsus 740 hp (552 kW) pööretel 2,250 ja 2,135 m kõrgusel
*Surveaste – 6.0:1
*Propellerivõlli reduktor ülekandesuhtega – 2:3

## Välislingid
Nuubia

**Nuubia** on ajalooline piirkond Aafrika kirdeosas: nüüdse Egiptuse lõunaosas ja Sudaani põhjaosas (Niiluse esimese ja kuuenda kärestiku vahel). Nuubia jääb Assuanist lõuna poole ja Sudaani pealinnast Hartumist põhja poole.

Nuubia aladel eksisteeris Aafrika vanimaid tsivilisatsioone Kerma kultuur (umbes 2500 eKr). Hiljem on Nuubias olnud mitu impeeriumi, neist tähtsam oli 785. aastal eKr rajatud Kuši riik (keskus Napata, hiljem Meroe).

4. sajandil meie ajaarvamise järgi vallutas suurema osa Nuubiast Aksumi kuningriik ning sinna hakkas levima kristlus. 9. sajandil hakkasid Nuubiasse rändama araablased ja islamiseerisid selle seejärel järk-järgult.

Nuubiast sai Egiptus kulda, elevandiluud, viirukit ja eebenipuud, seal toodi ka palgasõdureid ja orje.

## Nuubia uurimine

Kuni 19. sajandi alguseni oli Nuubia eurooplastele tundmatu maa ja sealsed muistised lähemalt uurimata. Esimesi eurooplasi, kes sinnakanti uurimisreisi ette võtsid, olid 1815. aastal liivimaalane Otto Friedrich von Richter ja rootslane Sven Lidman. Richteril oli kavas koostada Nuubia templitest kunstiajalooline ülevaade, mistõttu joonistas ta sealseid ehitisi erilise innuga. Kuid Richteri päevaraamatud ja joonistused jäid avaldamata, ehkki sellest võinuks kujuneda teedrajav teos Nuubia arhitektuuri kohta. Lidman oli seadnud eesmärgiks koostada Nuubia ajalooline ülevaade. Tänapäeval on Richteri ja Lidmani kirjeldatud ning üles joonistatud paigad oluliselt muutunud.

#### Nubioloogia
Muistse Nuubia teadusliku uurimisega tegeleb nubioloogia. Tuntud nubiolooge oli ameerika arheoloog George Andrew Reisner (1867–1942), kes tegi kindlaks, et nuubia vaaraod maeti väljaspool püramiidi.

## Viited
Jurjev-Polski

**Jurjev-Polski** (vene *Юрьев-Польский*) on linn Venemaal Vladimiri oblastis, Jurjev-Polski rajooni keskus. Asub 68 km Vladimirist loodes Kolokša jõe kaldal. Jurjev-Polski on üks Kuldse ringi linnadest.

Jurjev-Polski asutas Juri Dolgoruki 1152. aastal. Tema käsul rajati ringikujulise põhiplaaniga kindlus, mida ümbritsesid kuni 7 m kõrgused muldvallid. Linna nimi tuleb Juri Dolgoruki kaitsepühaku püha Jüri nimest ning täiend Polski tuleb sõnast поле (põld), et eristada seda metsade vahel olnud Jurjevist, mis oli tänapäeva Tartu kohal asunud kindluse venekeelne nimi.

1212. aastast oli linn Jurjev-Polski vürstkonna keskus, seda valitses Vsevolod Suurpesa poeg Svjatoslav. Tema valitsusajal ehitati linna Peaingel Miikaeli klooster. 1234 valmis Püha Georgi katedraal.

1340. aastal läks Moskva suurvürstiriigi alluvusse.

Aastatel 1238, 1382 ja 1408 rüüstasid linna mongolite väed. 1612 rüüstasid linna Poola väed.

1778. aastal sai maakonnalinnaks Vladimiri kubermangus.

2010. aastani kuulus Jurjev-Polski Venemaa ajalooliste linnade loendisse.

Tänapäeval on linn põllumajandusliku piirkonna keskus, kus on toiduainetetööstuse ettevõtted, 

2017. aastal oli linnas 18 600 elanikku.

## Viited

## Välislingid

*http://juriev.ru
*http://www.yuriev-polskiy.ru/
Sven Lidman

**Sven Fredrik Lidman** (11. detsember 1784 Norrköping – 9. märts 1845 Linköping) oli rootsi vaimulik, parlamendi liige ja uurimisreisija.

1800. aastal astus ta Uppsala Ülikooli. Sai sealt 1807. aastal filosoofiamagistri kraadi. 1811. aastal määrati ta Uppsala ülikooli araabia kirjanduse õppejõuks. Samal aastal sai temast ka vaimulik. Aastatel 1811–1817 töötas ta jutlustajana Rootsi diplomaatilises esinduses İstanbulis.

## Uurimisreisid Egiptusse ja Lähis-Itta
1814. aastal tutvus Lidman Odessas Liivimaa uurimisreisija Otto Friedrich von Richteriga, kellega koos otsustasid nad teha uurimisreisi 1815. aastal Egiptusse. Rännumehed külastasid enamikku Egiptuse tuntud kultuuriväärtuslikke paiku. Nuubia oli 19. sajandi alguseni eurooplastele tundmatu maa ja sealsed muistised lähemalt uurimata. Lidman oli seadnud eesmärgiks koostada Nuubia ajalooline kirjeldus. Tänapäeval on Richteri ja Lidmani kirjeldatud ning üles joonistatud paigad oluliselt muutunud. Lahkunud 1815. aasta suvel Egiptusest, siirdus Lidman tagasi İstanbuli.

Lidman on reisinud ka Süürias ja Palestiinas. Retkedest kirjutas Lidman oma päevikutes, mis on säilinud ja hoiul tema perekonnaarhiivis. Suurem osa reiside ajal kogutud muististest ja käsikirjadest hävis 1818. aastal toimunud İstanbuli tulekahjus. See osa, mis tulekahjust puutumata jäi, on tänapäeval hoiul Vahemere maade muuseumis Stockholmis. 

## Tagasi Rootsis

1817. aastal avaldas ajakiri Idunas Lidmani artikli Nuubias leitud muististest. Samal aastal asus Lidman õppejõuna tööle Linköpingi Ülikoolis. 1824. aastal määrati ta Linköpingi dekaaniks. Mitme aasta vältel esindas ta Linköpingi stifti Rootsi riigipäevas.

Sven Lidman on maetud Linköpingi kalmistule.

## Isiklikku
Tal oli 12 last, neli neist uppus. Tema pojapojapoeg Sven Lidman (1921–2011) oli leksikograaf, mitme Rootsi entsüklopeedia toimetaja.

## Viited

## Välislingid
*Sven Fredrik Lidman. geni.com
Sanddrif

**Sanddrif** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Richtersveldi vallas. Linn asub Oranje jõe vasakul kaldal, Namiibia piiri ääres.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sanddrifi elanikest värvilisi 78,53%, mustanahalisi aafriklasi 17,37%, valgeid 3,29%, India või Aasia päritolu inimesi 0,22% ja teisi 0,59%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 78,24% inimesi, koosa keelt 12,86%, inglise keelt 1,90% ja tsvana keelt 1,12%.

## Viited
Otto von Richter

**Otto Magnus Johann von Richter** (7. september 1755 – 15. detsember 1826 Tartu) oli baltisaksa päritolu Venemaa kubermangupoliitik, maanõunik. Ta kuulus Richterite aadlisuguvõssa.

Ta sai 1789. aastal Eestimaa ülemmaakohtu assessoriks. Aastatel 1797–1826 oli ta Liivimaa maanõunik ja Liivimaa rüütelkonna Liivimaa maanõunike kolleegiumi liige. 1797. aastal täitis ta Liivimaa aadlimarssali ja aastatel 1822–1824 Liivimaa maamarssali kohuseid.

Aastatel 1824–1826 oli ta Liivimaa Mõisnikkude Maakrediitseltsi ülemdirektor.

Ta oli Liivimaal Vana-Kuuste ja Väimela mõisa omanik.

## Egiptuse muististe kogu Tartu ülikoolile
Pärast uurimisreisijast poja Otto Friedrich von Richteri surma kinkis Otto Magnus von Richter 1819. aastal poja Egiptuse muististe kogu Tartu ülikooli kunstimuuseumile, et innustada noori uurima ja reisima. See Egiptuse kogu oli üks silmapaistvamaid Tsaari-Venemaal. 128 muistise hulgas olid suuremateks haruldusteks rikkalike maalingutega kaetud vaarao kirjutaja puusarkofaag ja kaks inimmuumiat. Richteri kingitud muististe seas oli ka Rooma keisri Hadrianuse armastatud noormehe Antinouse antiikne marmorbüst.

## Isiklikku
Tal oli kaks poega, kellest Otto Friedrich von Richter (1792–1816) oli orientalist ja suri noorelt, kuid vanem poeg Gustav Christoph Eduard von Richter (1790–1847) sai nagu isagi Liivimaa maanõunikuks ja maamarssaliks.

## Viited
Valgekivi

**Valgekivi** või **Valge kivi** nime kannab mitu Eesti rändrahnu:
*Valge kivi on rändrahn Tallinnas Paljassaarel
*Valgekivi on üks Lobi neeme kivikülvi kividest, asuvad Lääne-Viru maakonnas
*...

## Vaata ka
*Mustkivi
Vabatahtlik Atleetide Klubi

**Vabatahtlik Atleetide Klubi** (ka **Tallinna Vabatahtlik Atleetide Klubi**) oli Tallinnas tegutsenud spordiorganisatsioon. See on ühtlasi esimene teadaolev eestlaste spordiorganisatsioon (registreeriti 1893).

Klubist on teateid alates 1888, kui Gustav Boesbergi juures Heeringa tänaval (tänapäeval Turu tänav) kogunesid raskejõustiklased. Klubi registreeriti ametlikult 1893. Peale Boesbergi juhtis klubi ka Adolf Andruškevitš.

Klubi lõpetas tegevuse 1918.

Klubi liikmete seas olid paljud nimekad eesti raskejõustiklased, nende seas Georg Lurich, Georg Hackenschmidt, Aleksander Aberg.

## Viited
Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühendus

**Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühendus** on Tallinnas tegutsev vabadusvõitlejaid ühendav organisatsioon. Ühendus on Eesti Vabadusvõitlejate Liidu liige. Ühenduse kontor asub aadressil Vene tänav 31.

Ühendus asutati 1992.

2004 kuulus ühendusse 988 liiget.

Ühenduse häälekandja on Infoleht, mis ilmub aastast 1998.

## Viited
Iskelmä

**Iskelmä** on Soome raadiojaam, mis alustas tegevust 2000. aastal.

Kanalil mängitakse uuemat ja vanemat soomekeelset muusikat.

Selle omanik on Bonnier. Kanalit kuuleb Helsingis (96,2 MHz) ja mujal Soomes.
Liina

**Liina** on naisenimi.

Liina on peamiselt Eestis ja Soomes levinud lühivorm nimest Karoliina, mis pärineb germaani tüvest "*karal*" (sama tüvi, millest tuleb ka Karl), mis tähendab (vaba) meest.

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Liina 2604 naisel. Liina on Eestis populaarsuselt 55. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Liina vanuserühmas 30–34, kus neid on 10&nbsp;000 elaniku kohta 45,24, ning Tartu maakonnas, kus neid on 10&nbsp;000 elaniku kohta 24,37. Liina on keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus on 37).

## Nime kandjaid
*Liina Kersna, eesti ajakirjanik ja poliitik
*Liina Laasma, eesti odaviskaja
*Liina Luik, eesti pikamaajooksja
*Liina Olmaru, eesti näitleja
*Liina Randpere, eesti ajakirjanik, treener ja kultuurikorraldaja
*Liina Raud, eesti näitleja
*Liina Siib, eesti kunstnik
*Liina Tennosaar, eesti näitleja
*Liina Vahtrik, eesti näitleja

## Viited
LOL (^^,)

**"LOL <(^^,)>"** on Basshunteri stuudioalbum. Albumi andis välja Warner Music Sweden 28. augustil 2006.

## Laulude nimekiri

## Kohad edetabelites

## Sertifitseeringud

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Jussoni lomp

**Jussoni lomp** (ka Kriisa tiik) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooli ja Valgjärve külas. Veekogu pindala on 1,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 927&nbsp;m.

## Viited
Carle Vernet

**Antoine Charles Horace Vernet**, ka **Carle Vernet**, (14. august 1758 Bordeaux – 17. november 1836 Pariis) oli prantsuse maalikunstnik, litograaf, animalist, karikaturist ja batalist.

Ta õppis maalimist isa käe all. 17-aastaselt sai ta Prix de Rome'i väikese auhinna, 23-aastaselt juba suure auhinna, millega kaasnes võimalus elada kolm kuni viis aastat Roomas auhinna patrooni kulul ja ennast kunstivaldkonnas arendada.

Tema paljud teosed on Napoleoni armee (Suur Armee) teemal. 

1822. aastal lõi Tartu kunstnik Karl August Senff gravüüri baltisakslasest orientalisti Otto Friedrich von Richteri (1792–1816) portreega, mille Tartu ülikooli rektor Gustav von Ewers lasi avaldada samal aastal Berliinis ilmunud Richteri raamatu "Wallfahrten im Morgenlande" frontispissil. Senffi gravüüri aluseks on olnud Carle Vernet' maalitud Richteri portree.

## Tunnustus
*1787 – valiti Prantsuse kuningliku maalikunsti ja skulptuuri akadeemia liikmeks
*1816 – valiti Prantsuse kaunite kunstide akadeemia liikmeks

## Isiklikku
Ta oli kunstnik Claude Joseph Vernet' noorim poeg. Ka tema enda poeg Horace Vernet oli kunstnik.

Vernet oli kirglik ratsutaja. Teda nähti ratsu seljas veel 4 päeva enne surma. Meeldis muna. Ta suri 78-aastaselt Pariisis.

## Loomingu näiteid

Carle_Vernet_-_A_Mameluk_Leading_His_Horse_-_WGA24720.jpg|"Mamelukk ja tema hobune" (õlimaal, 18. sajandi teine pool)
Benrath_castle.jpg|"Vaade Benrathi lossile Düsseldorfis" (õlimaal, 1806)
Carle_Vernet_-_Napoleon_on_a_Hunt_in_the_Forest_of_Compiègne_-_WGA24721.jpg|"Napoleon jahil Compiègne'i metsas" (õlimaal, 1811)
Carle_Vernet_-_Return_from_the_Hunt_-_WGA24723.jpg|"Jahilt saabumine" (õlimaal, 1828)
Le_four_à_plâtre,_à_Montmartre_-_Carle_Vernet_-_Chaalis.jpg|" Le four à plâtre, à Montmartre" (õlimaal, 1831)


## Viited

## Välislingid
Eesti Vabadussõja muuseum

**Eesti Vabadussõja muuseum** (ka **Vabadussõja muuseum**) oli Eesti Vabadussõjaga seonduvat eksponeeriv muuseum Tallinnas Vene tänaval. Muuseum eksisteeris 1919-1940. 

Muuseumi asutati 1919 sõjavägede ülemjuhataja korraldusel.

Kui muuseum 1940 suleti, siis selle kogud läksid ENSV Riiklikule Ajaloo- ja Revolutsioonimuuseumile.

## Viited
Toru lomp

**Toru lomp** (ka Valgjärve tiigid) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikareinu külas. Veekogu pindala on 0,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 428&nbsp;m.

## Viited
Emsland

**Emsland** on piirkond Emsi jõe ääres Alam-Saksimaa lääneosas ja Nordrhein-Westfaleni põhjaosas. See jaguneb niinimetatud Hannoveri ja Vestfaali Emslandiks.
Pikajärv

**Pikajärv** (ka Pikkjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikajärve külas. Veekogu pindala on 9,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1953&nbsp;m.

## Viited
Kiisla lomp

**Kiisla lomp** on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikajärve külas. Veekogu pindala on 1,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 527&nbsp;m.

## Viited
Väike-Keebi järv

**Väike-Keebi järv** on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Hauka külas. Veekogu pindala on 0,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 128&nbsp;m.

## Viited
Peeter Juhalain

**Peeter Juhalain** (1935. aastani **Peeter Johanson**; 15. märts 1904 Abja vald, Halliste kihelkond, Pärnumaa – 6. detsember 1984 Seabrook, New Jersey, Ameerika Ühendriigid) oli Eesti sõjaväelane (major).

## Elukäik
Ta astus 1923. aastal sõjakooli, lõpetas selle 29. augustil 1926 ja ülendati nooremleitnandiks. Suunati teenima 1. Soomusrongide rügementi. 1928. aastal kandideeris ja osutus valituks lennukoolis avatud lendurite kursusele. Lõpetas selle 1930. aastal ning määrati teenima Üksikusse Lennuväedivisjoni nr 1. 1. septembril 1939 viidi üle Õhukaitse staabi sideülemaks.

1940. aasta sügisel jäeti P. Juhalain teenima Punaarmee 22. territoriaalse laskurkorpuse üksikusse lennueskadrilli. Pärast eskadrilliülema alampolkovnik Hans Kitveli arreteerimist 11. detsembril 1940 määrati ta uueks eskadrilliülemaks. Põgenes 27. juunil 1941 koos suure osa oma üksuse lenduritega Punaarmee Jägala suvelaagrist ning varjas end koos nendega metsas kuni Saksa vägede saabumiseni. Töötas seejärel Eesti Julgeolekupolitsei II B jaoskonna personaliosakonna ülemana.

1942. aastal oli ta üks esimesi Sonderstaffel Buschmanni teenistusse astunud vanemohvitsere. 1944. aastal oli 11. öiste pommituslennukite grupi adjutant. Pärast lennugrupi likvideerimist 21. oktoobril 1944  Heiligenbeilis Saksamaal määrati Eesti diviisi teenistusse.

Pärast II maailmasõda elas Ameerika Ühendriikides.

## Auastmed
*Nooremleitnant – 25. august 1926
*leitnant – 19. november 1930
*kapten – 19. veebruar 1934
*major – 16. veebruar 1940

## Kirjandus
*Toivo Kitvel, Toomas Türk, Arvo Lennart Vercamer (koostajad). Põhjakotkad. Eesti lendurid ja lendurvaatlejad tsaariajast kuni 1940. aastani. Tallinn 2011

## Välislingid
*Kirje ohvitseride andmebaasis
Tallilomp

**Tallilomp** (ka Aiaste Tallilomp, Tallijärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Aiaste külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 569&nbsp;m.

## Viited
Jeruski lomp

**Jeruski lomp** (ka Keebi järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Valgjärve külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 341&nbsp;m.

## Viited
Piigandi Kogrõjärv

**Piigandi Kogrõjärv** (ka Kogrõjärv, Piigandi Kogrejärv, Mõntsiküla järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Heisri külas. Veekogu pindala on 2,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 581&nbsp;m.

## Viited
Sulõndu järv

**Sulõndu järv** (ka Piigandi tiik) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Piigandi külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha.

## Viited
Penijärv

**Penijärv** on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Voorepalu külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha.

## Viited
Lilu järv

**Lilu järv** (ka Lillu järv, Lillo järv, Heinjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Prangli külas. Veekogu pindala on 1,5&nbsp;ha.

## Viited
Unsajärv

**Unsajärv** (ka Unsa järv, 1. Veskimõisa järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Veski külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha.

## Viited
Osõtsuu järv

**Osõtsuu järv** (ka Osetsoo järv, Otsesu järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas. Veekogu pindala on 1,4&nbsp;ha.

## Viited
Tsähknä veskijärv

**Tsähknä veskijärv** (ka Tsähkna paisjärv, Tsähkna järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Häätaru ja Piigaste külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha.

## Viited
Sinikahja järv

**Sinikahja järv** (ka Sinikajärv, Sinikaela järv, Soeoru järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas. Veekogu pindala on 0,4&nbsp;ha.

## Viited
Poka veskijärv

**Poka veskijärv** (ka Poka veehoidla) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Piigaste ja Veski külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha.

## Viited
Elu faasid

„**Elu faasid**“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.

## Kirjandus
* Wieland Schmied (Hg.): *Harenberg Museum der Malerei. 525 Meisterwerke aus sieben Jahrhunderten.* Harenberg Lexikon Verlag, Dortmund 1999, ISBN 3-611-00814-1
* Wieland Schmied: *Caspar David Friedrich.* DuMont, Köln 1992, ISBN 3-8321-7207-6
Hanitiik

**Hanitiik** (ka Krootuse veehoidla) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha.

## Viited
Piigandi Mustjärv

**Piigandi Mustjärv** (ka Mustjärv, Mustina järv, Kogrejärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Heisri külas. Veekogu pindala on 15&nbsp;ha.

## Viited
Hurmi järv

**Hurmi järv** (ka Külajärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Hurmi külas. Veekogu pindala on 6,1&nbsp;ha.

## Viited
Kalmatjärv

**Kalmatjärv** (ka Kalmetu järv, Kalmetjärv, Hurmi järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Hurmi külas. Veekogu pindala on 5,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1310&nbsp;m.

## Viited
Magari järv

**Magari järv** (ka Magari paisjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Magari külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 403&nbsp;m.

## Viited
Saia järv

**Saia järv** (ka Põlgaste paisjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Põlgaste külas. Veekogu pindala on 0,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 362&nbsp;m.

## Viited
Sikuti järv

**Sikuti järv** (ka Sirkuti järv, Metsküla järv, Metsajärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Kaaru külas. Veekogu pindala on 3,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1002&nbsp;m.

## Viited
Latõrna järv

**Latõrna järv** (ka Soe järv, Miiaste turbakarjäär) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Miiaste külas. Veekogu pindala on 1,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 988&nbsp;m.

## Viited
Erne järv

**Erne järv** (ka Padari paisjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Mustakurmu ja Padari külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 840&nbsp;m.

## Viited
Mooste Linnajärv

**Mooste Linnajärv** (ka Linnajärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Säässaare külas. Veekogu pindala on 2,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 692&nbsp;m.

## Viited
Vihatjärv

**Vihatjärv** on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Kanassaare külas. Veekogu pindala on 2,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 669&nbsp;m.

## Viited
Paklajärv

**Paklajärv** (ka Kauksi Külajärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Kanassaare ja Kauksi külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 441&nbsp;m.

## Viited
Kanassaare järv

**Kanassaare järv** (ka Kanasaare järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Kanassaare külas. Veekogu pindala on 1,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 634&nbsp;m.

## Viited
Rehäjärv

**Rehäjärv** (ka Rihajärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Ruusa külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 342&nbsp;m.

## Viited
Viira järv

**Viira järv** on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Himmaste ja Vanakülas. Veekogu pindala on 3,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 842&nbsp;m.

## Viited
Kiisa järv

**Kiisa järv** (ka *Holvandi Kiisajärv*) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Kiisa külas. Veekogu pindala on 1,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 719&nbsp;m.

## Viited

## Välislingid
*
Lutsu Palojärv

**Lutsu Palojärv** (ka Palojärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Lutsu külas. Veekogu pindala on 4,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1103&nbsp;m.

## Viited
Uibo Linajärv

**Uibo Linajärv** (ka *Kastjärv*) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Uibujärve külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha ja kaldajoone pikkus 269&nbsp;m.

## Viited
Kastijärv

**Kastijärv** (ka *Kalajärv, Mudajärv, Kolajärv*) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Partsi ja Uibujärve külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha ja kaldajoone pikkus 431&nbsp;m.

## Viited
Virosi järv

**Virosi järv** (ka Viroste järv, Viruste järv, Viiruste järv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Võiardi külas. Veekogu pindala on 11,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3023&nbsp;m.

## Viited
Partsi Mõisajärv

**Mõisajärv** (ka *Partsi Mõisajärv, Partsi järv*) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Partsi külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha ja kaldajoone pikkus 874&nbsp;m.

## Viited
Himmaste turbatiik

**Himmaste turbatiik** on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Himmaste külas. Veekogu pindala on 1,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1138&nbsp;m.

## Viited
Sanksaarõ järv

**Sanksaarõ järv** (ka Suursoo Saarjärv, Suursoo järv, Sänksaare järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Himmastes ja Vanakülas. Veekogu pindala on 1,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 581&nbsp;m.

## Viited
Kõrdsijärv

**Kõrdsijärv** (ka *Partsi Kõrdsijärv, Partsi järv, Koolimaja järv, Partsi Kõrtsijärv*) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Partsi külas ja pindala 3,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 808&nbsp;m.

## Viited
Pikämäe järv

**Pikämäe järv** (ka *Pikamäe järv, Partsi külajärv*) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Partsi külas. Veekogu pindala on 7,4&nbsp;ha ja kaldajoone pikkus 1738&nbsp;m. Järvest voolab läbi Lutsu jõgi.

## Viited
Partsi Neitsijärv

**Neitsijärv** (ka Partsi Neitsijärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Uibujärve külas. Veekogu pindala on 0,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 281&nbsp;m..

Järve järgi on nime saanud ka Neitsijärve talu, kus asub üks omanäolisemaid koolituskeskusi: Neitsijärve Loovusait.

## Viited
Paabu lomp

**Paabu lomp** (ka Meelva paisjärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Meelva ja Mägiotsa külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 309&nbsp;m.

## Viited
Kõrvõ lomp

**Kõrvõ lomp** (ka Naha tiik) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Naha külas. Veekogu pindala on 0,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 249&nbsp;m.

## Viited
Voki järv

**Voki järv** on järv Valga maakonnas Otepää vallas Truuta külas. Veekogu pindala on 16,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2599&nbsp;m.

## Viited

## Välislingid
*
Sinikejärv

**Sinikejärv** (ka Sinike järv, Sinikjärv, Sinika järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Koigu ja Truuta külas. Veekogu pindala on 0,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 388&nbsp;m.

## Viited
Kuhamu järv

**Kuhamu järv** on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kaurutootsi ja Vidrike külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 419&nbsp;m.

## Viited
Koigu Kogrõjärv

**Kogrõjärv** (ka Koigu Kogrõjärv, Koigu Kogrejärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Koigu külas. Veekogu pindala on 1,4&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 559&nbsp;m.

## Viited
Laatrõjärv

**Laatrõjärv** (ka Ruusa järv, Laatre järv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Koigu külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 328&nbsp;m.

## Viited
Tsuura lomp

**Tsuura lomp** (ka Räpina poldri tiik) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Raigla külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 996&nbsp;m.

## Viited
Määrästü turbatiik

**Määrästü turbatiik** on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Saarekülas. Veekogu pindala on 2,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 963&nbsp;m.

## Viited
Ploomi lump

**Ploomi lump** on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Karste külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 273&nbsp;m.

## Viited
Marana lump

**Marana lump** on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Mügra külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 335&nbsp;m.

## Viited
Perätsjärv

**Perätsjärv** (ka Peratsjärv, Peratjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Jõksi külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 446&nbsp;m.

## Viited
Lõo järv

**Lõo järv** on järv Võru maakonnas Võru vallas Mäessaare külas. Veekogu pindala on 0,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 237&nbsp;m.

## Viited
Liinu järv

**Liinu järv** (ka Liinujärv, Liinajärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooraste külas ja Valga maakonnas Otepää vallas Truuta ja Koigi külas. Veekogu pindala on 4,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1004&nbsp;m.

## Viited
Kooraste Linajärv

**Linajärv** (ka Kooraste Linajärv, Väike järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooraste külas. Veekogu pindala on 3,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 673&nbsp;m.

## Vaata ka
* Kooraste järved

## Viited
Üüvjärv

**Üüvjärv** on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Rebaste külas. Veekogu pindala on 0,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 222&nbsp;m.

## Viited
Vardja järv

**Vardja järv** (ka Aleksandri järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Vardja ja Pragi külas. Veekogu pindala on 1,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 600&nbsp;m.

## Viited
Tilsi Kõrbjärv

**Kõrbjärv** (ka Tilsi Kõrbjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Tilsi külas. Veekogu pindala on 11,9&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1632&nbsp;m.

## Viited
Kundsa järv

**Kundsa järv** on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Pragi külas Orajõel. Veekogu pindala on 2,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1555&nbsp;m.

## Viited
Laanõperä lump

**Laanõperä lump** on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooraste külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 883&nbsp;m.

## Viited
Linnõjärv

**Linnõjärv** (ka Erastvere Linajärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Erastvere külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 353&nbsp;m.

## Viited
Vana-Koiola järv

**Vana-Koiola järv** (ka Koiola järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Vana-Koiola külas. Veekogu pindala on 7,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1312&nbsp;m.

## Viited
Suujärv

**Suujärv** (ka Vana-Koiola Suujärv, Vana-Koiola Soojärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Vana-Koiola külas. Veekogu pindala on 1,3&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 575&nbsp;m.

## Viited
Tinapuu järv

**Tinapuu järv** on järv Võru maakonnas Võru vallas Tagakülas. Veekogu pindala on 1,7&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 618&nbsp;m.

## Viited
Aurora (LAV)

**Aurora** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Bergrivieri vallas.

Linn on asutatud 1906. aastal ja on saanud nime Vana-Rooma koidujumalanna Aurora järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aurora elanikest värvilisi 67,47%, valgeid 31,49%, mustanahalisi aafriklasi 0,52% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,35%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 92,31% ja inglise keelt 6,41%.

## Viited
Pütäljärv

**Pütäljärv** on järv Võru maakonnas Võru vallas Loosu külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 421&nbsp;m.

## Viited
Võrumõisa Mustjärv

**Mustjärv** (ka Võrumõisa Mustjärv, Võru Mustjärv) on järv Võru maakonnas Võru linnas. Veekogu pindala on 1,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 708&nbsp;m.

## Viited
Hola lump

**Hola lump** (ka *Võrumõisa tiik*) on järv Võru maakonnas Võru vallas Võrumõisa külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 983&nbsp;m.

## Viited
Sika järv

**Sika järv** on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Andre külas. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 509&nbsp;m.

## Viited
Peri järv

**Peri järv** (ka Tromsi veehoidla) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Peri külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 606&nbsp;m.

## Viited
Metste järv

**Metste järv** on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Metste külas. Veekogu pindala on 0,8&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on *888&nbsp;m*.

## Viited
Kunna järv

**Kunna järv** (ka Tännassilma paisjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Tännassilma külas. Veekogu pindala on 1,2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 683&nbsp;m.

## Viited
Oha järv

**Oha järv** on järv Võru maakonnas Võru vallas Navi külas. Veekogu pindala on 1,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 487&nbsp;m.

## Viited
Leevi Mustjärv

**Mustjärv** (ka Leevi Mustjärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. Veekogu pindala on 2,1&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 684&nbsp;m.

## Viited
Viinakuajärv

**Viinakuajärv** (ka Leevi Viinakuajärv, Viinakoja järv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. Veekogu pindala on 2&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 582&nbsp;m.

## Viited
Likõlaanõ karjäär

**Likõlaanõ karjäär** on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Joosu külas. Veekogu pindala on 1,8&nbsp;ha.

## Viited
Annõ järv

**Annõ järv** (ka Tsolgo Annõ järv, Annejärv, Plaado järv, Anne-Peetri järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Pille külas. Veekogu pindala on 0,5&nbsp;ha.

## Viited
Tsolgo Kogrõjärv

**Kogrõjärv** (ka Tsolgo Kogrõjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Pille külas. Veekogu pindala on 0,2&nbsp;ha.

## Viited
Tsolgo Pikkjärv

**Pikkjärv** (ka Tsolgo Pikkjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Tsolgo külas. Veekogu pindala on 9&nbsp;ha.

## Viited
Jõrõssuu järv

**Jõrõssuu järv** on järv Võru maakonnas Võru vallas Kannu külas. Veekogu pindala on 1&nbsp;ha.

## Viited
Kääpa Palojärv

**Palojärv** (ka Kääpa Palojärv, Kääpa Palujärv, Linaleo järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kääpa külas. Veekogu pindala on 0,4&nbsp;ha.

## Viited
Riebeek West

**Riebeek West** (afrikaani keeles **Riebeek-Wes**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Swartlandi vallas.

Riebeek West on asutatud 1858. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Riebeek Westi elanikest värvilisi 83,63%, valgeid 10,48%, mustanahalisi aafriklasi 5,08%, India või Aasia päritolu inimesi 0,62% ja teisi 0,18%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 93,53% inimesi, inglise keelt 4,15%, sotho keelt 0,87% ja koosa keelt 0,60%.

## Viited
Plotina järv

**Plotina järv** (ka Kahkva tiik) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Kahkva külas. Veekogu pindala on 1,9&nbsp;ha.

## Viited
Tsolgo Kõverjärv

**Kõvvõrjärv** (ka Tsolgo Kõvvõrjärv, Tsolgo Kõverjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Tsolgo külas. Veekogu pindala on 1,6&nbsp;ha.

## Viited
Kaagataja järv

**Kaagataja järv** on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. Veekogu pindala on 0,1&nbsp;ha.

## Viited
Riebeek-Kasteel

**Riebeek-Kasteel** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Swartlandi vallas.

Riebeek-Kasteel on asutatud 1861. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Riebeek-Kasteeli elanikest värvilisi 70,9%, valgeid 15,2%, mustanahalisi 12,4%, India või Aasia päritolu inimesi 0,8% ja teisi 0,7%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 83,6% inimesi, koosa keelt 6,8%, inglise keelt 6,5% ja teisi keeli 3,1%.

## Galerii

Pilt:R46 Riebeek Kasteel.jpg
Pilt:Oude Kerk Museum, Main Street, Riebeek-Kasteel.jpg
Pilt:Winkels Riebeek-Kasteel.jpg
Pilt:Royal Hotel Riebeek-Kasteel.jpg
Pilt:Ribeeck Kasteel - De Oude Kerk.jpg


## Viited
Now You're Gone – The Album

**Now You're Gone – The Album** on Basshunteri stuudioalbum. Albumi andis välja Hard2Beat 14. juulil 2008.

## Laulude nimekiri

## Kohad edetabelites

## Sertifitseeringud

## Viited


## Välislingid
* Ametlik koduleht
Bass Generation

**"Bass Generation"** on Basshunteri stuudioalbum. Hard2Beat andis albumi välja 25. septembril 2009.

## Laulude nimekiri

## Kohad edetabelites

## Sertifitseeringud

## Viited


## Välislingid
* Ametlik koduleht
Calling Time

**"Calling Time"** on Basshunteri stuudioalbum. 

Albumi andis välja Gallo Record Company 13. mail 2013.

## Laulude nimekiri

## Kohad edetabelites

## Viited


## Välislingid
* Ametlik koduleht
Libateisik

**Libateisik** või **libakaksik** (saksa keeles *Doppelgänger* 'topeltkäija') on inimese mittebioloogiline teisik või kaksik, mida on väidetavalt näinud inimene ise või teised inimesed. Seda paranormaalset nähtust peetakse kummituslikuks ja õnnetust ettekuulutavaks. Mõnes muistendis samastatakse viirastuvat olendit kaksikkurjusega, tänapäeval kasutatakse ka sõna **võõrkaksik**.

Üks tuntumaid libateisiku juhtumeid on seotud prantslanna Emilie Sagéega, kes oli 1845. aastal 32-aastaselt Liivimaa kubermangus kooliõpetaja. Erinevatel andmetel oli ta juba vähemalt tosin korda kooli vahetanud. Volmari lähistel Pensionat von Neuwelckes olid kümned kooliõpilased tunnistajaks tema samaaegsele kaksikule. Juhtumi ainsaks informandiks oli Kuressaarest pärit Julie von Güldenstubbe, kes 1859. aastal Pariisis rääkis sellest detailselt Ameerika poliitikule ja diplomaadile Robert Dale Owenile. Lugu ilmus juba järgmisel aastal Londonis ja Philadelphias tema teoses "Footfalls on the Boundary of Another World", kust see on levinud üle maailma.

Oma libateisikuid või libakaksikuid olevat näinud ja kirjeldanud ka Elizabeth I, Katariina II, Johann Wolfgang von Goethe, Percy Bysshe Shelley, Abraham Lincoln jt.

Sõna *doppelgänger* on inglise keeles hakatud sageli kasutama üldisemas ja neutraalsemas tähenduses (eriti slängis), et kirjeldada isikut, kes füüsiliselt või käitumuslikult sarnaneb teise inimesega.

Turundusmaastikul kasutatakse sõna *doppelgänger* kirjeldamaks olukorda, mille puhul tarbijad seavad kahtluse alla kaubamärgi autentsuse ja tegutsemismotiivid ning loovad selle ilmestamiseks kaubamärgi antikampaania, viidates seejuures kaubamärgi puudustele või ebaaususele. Näiteks 2008. aastal toimus viraalne veebikampaania FUH2, mille eesmärk oli vastanduda General Motorsi Hummeri linnamaasturi (SUV) reklaamikampaaniale "Like Nothing Else". Kui General Motorsi kampaania peasõnum oli rõhutada Hummeri suurust ja võimsust, millele ei saa miski vastu, siis FUH2 *doppelgänger*-kampaania naeruvääristas Hummeri loojaid ja omanikke, kuna selle mudeli kasutamiseks on vaja tarbida suurtes kogustest kütust, mis on äärmiselt keskkonnavaenulik käitumine.

## Vaata ka
* *[[Alter ego]]*

## Viited
Saron

**Saron** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Cape Winelandsi ringkonnas Drakensteini vallas.

Linn on saanud alguse 1848. aastal rajatud misjonijaamast. Linnaõigused sai Saron 1929. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Saroni elanikest värvilisi 97,28%, mustanahalisi aafriklasi 1,85%, India või Aasia päritolu inimesi 0,23%, valgeid 0,08% ja teisi 0,56%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,84% inimesi ja inglise keelt 0,96%.

## Galerii

Pilt:Old Parsonage, Saron Mission, Saron 1.jpg
Pilt:School, Saron Mission, Saron.jpg


## Viited
Riia Riiklik Tehnikum

**Riia Riiklik Tehnikum** (läti keeles *Rīgas Valsts tehnikums*, lühendatult RVT) on tehnikum Riias aadressil Valdemāra iela 1c. RVT rektor on Dagnija Vanaga.

RVT asutati 29. detsembril 1919.

## Vaata ka
*Riia Tehnikaülikool

## Välislingid
*Tehnikumi koduleht
Wilderness

**Wilderness** (afrikaani keeles **Wildernis**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul, George'ist umbes 7 km ida pool.

Wilderness on rajatud 1877. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wildernessi elanikest värvilisi 47,21%, valgeid 38,53%, mustanahalisi aafriklasi 11,96%, India või Aasia päritolu inimesi 0,55% ja teisi 1,75%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 68,53% inimesi, inglise keelt 23,67% ja koosa keelt 4,90%.

## Galerii

Pilt:Wilderness - South Africa (2417712865).jpg
Pilt:Wilderness, too - South Africa (2418528446).jpg
Pilt:Wilderness 02 (3543749832).jpg


## Viited
Vabaduse kell

**Vabaduse kell** on Tallinnas Vabaduse väljakul asuv mälestussammas. Samba kavandas Leonhard Lapin ja see avati 20. detsembril 2003.

Mustal marmoralusel kõrguvad kaks 12-meetrist sammast – sinine metallist ja valge paekivist. Koos sümboliseerivad nad igavikulisust (must), kaasaega (sinine) ja vabadusideaale (valge). Kunstnike ja arhitektide liidud protesteerisid, kuna väljaku planeeringut polnud ikka veel kehtestatud.

## Viited
Teisik

**Teisik** on kellegagi või millegagi välimuselt väga sarnane olend või ese, keegi või miski teine samasugune (ka ehituselt, kujult, vaateilt, iseloomult).

## Dublett
Dublett on mingi eseme (harilikult trükise, kogumisobjekti, muuseumieseme) teine eksemplar ehk teisikeksemplar; üks kahest samasugusest esemest.

## Duplikaat
Duplikaat on dokumendi teine, võrdselt kehtiv eksemplar.

## Vaata ka
*Kaksik
*Mitmik
*Koopia
**[[Doppelgänger]]*
Aglona leivamuuseum

**Aglona leivamuuseum** (läti keeles *Aglonas maizes muzejs*) on eramuuseum Lätis Preiļi piirkonnas Aglona külas. See on Baltimaade ainus muuseum, kus käsitletakse teraviljakasvatuse ja leivaga seotud ajalugu. Muuseumi omanik ja giid on Vija Kudiņa.

## Välislingid
*Muuseumi koduleht
Uljaste Purjetajate Ordu

**Uljaste Purjetajate Ordu** (saksa keeles *Orden Kühner Segler*) oli Eesti esimene teadaolev sportlik ühendus, mille asutas 1820 Tallinnas kaupmees Carl Krafft. Ordu asutati eesmärgiga korraldada seltskondlikke lõbusõite ja leida Tallinna lahe juures sobivaid randumispaikasid.

Ordul oli 26 liiget ja neile kuulus 4 purjekat. 

1821 lahkus Krafft Tallinnast. Aastast 1822 pole ordu tegevuse kohta enam teateid.

## Viited
Aare Järvan

**Aare Järvan** (sündinud 29. juulil 1967 Tallinnas) on Eesti ja Euroopa Liidu ametnik.

## Haridus
Aare Järvan on lõpetanud 1992. aastal Tartu Ülikooli rahanduse ja krediidi erialal (*cum laude*) ja õppinud pärast seda aasta aega Cambridge'i Ülikoolis majandust.

## Töö
Aastatel 1992–1999 töötas ta Eesti Pangas keskpangapoliitika osakonna juhatajana ja 1998–1999 Eesti peaministri büroos majandusnõunikuna, nõustades peaminister Mart Siimanni. 

1999.–2006. aastal oli Aare Järvan Rahandusministeeriumi kantsler. Aastatel 2006–2014 töötas ta peaminister Andrus Ansipi ja hiljem peaminister Taavi Rõivase majandusnõunikuna. 

Aastatel 2022–2025 oli ta EISA juhatuse liige.

## Isiklikku
Tema poeg on ettevõtja ja endine Eesti ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Kristjan Järvan.

## Tunnustus

* 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2011 aasta eurooplane  

## Viited

## Välislingid
* Peaministri majandusnõunikuna asus tööle Aare Järvan. Valitsuse pressiteade, 20. juuni 2006
Rahandusministeeriumi kantsler

**Rahandusministeeriumi kantsler** on kantsler, kelle ülesanne on juhtida rahandusministeeriumi. 

## Rahandusministeeriumi kantslerid alates aastast 1993
* Enn Pant (1993–1996)
* Agu Lellep (1996–1999)
* Aare Järvan (1999–2006)
* Tea Varrak (2006–2011)
* Veiko Tali (2011–2020)
*Merike Saks (alates 2021)
*

## Viited
Rahvusvaheline Kabeföderatsioon (IDF)

**Rahvusvaheline Kabeföderatsioon** (inglise keeles *International Draughts Federation*; lühend **IDF**; vene keeles Международная федерация шашек) on rahvusvaheline spordiorganisatsioon 64-ruudulise kabe edendamiseks.

IDF asutati 2012. aasta septembris Balčikis Dobriči piirkonnas Bulgaarias. Föderatsiooni peakorter asub Peterburis. Koduleht on kakskeelne (vene ja inglise keeles). Juhatusse kuulub 9 liiget: 7 liiget Venemaalt, 1 liige Valgevenest ja 1 Usbekistanist.

IDF-i liikmeskonda kuulub 25 riiki Euroopast (sealhulgas Eesti), 17 riiki Aasiast, 15 riiki Aafrikast, 5 riiki Ameerikast (sealhulgas USA ja Brasiilia) ning Austraalia.

IDF korraldab üle aasta (paaritutel aastatel) maailmameistrivõistlusi ja paarisaastatel Euroopa meistrivõistlusi. Juunioride ja noorte meistrivõistlused toimuvad igal aastal.

## Rahvusvaheline suurmeister
Seisuga 2017. detsember on rahvusvahelise suurmeistri (*IGM*) nimetuse saanud 59 meeskabetajat, sealhulgas Arno Uutma Eestist (1998). Võrdluseks: Lätist 1, Leedust 4, Brasiiliast 1, Portugalist 1, Aafrikast 1.

Naiste seast on rahvusvahelise suurmeistri nimetuse saanud 19 naiskabetajat, sealhulgas Lätist 1 ja Leedust 1 sportlane (Eesti naiskabetajate seas suurmeistreid ei ole, kuid Kaari Vainonen on saanud 2014. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse).

## Ukraina kabetaja diskvalifitseerimine ja selle otsuse tühistamine arbitraažikohtus
2016. aasta detsembris diskvalifitseeris IDF Ukraina kabetaja eksmaailmameistri Juri Anikjejevi kolmeks aastaks korduva IDF-i eetikakoodeksi rikkumise eest. Ukraina spordiminister Igor Ždanov nimetas Anikjejevi diskvalifitseerimist sportlikuks terrorismiks. Ukraina Kabeliidu president Anatoli Jatsenko väitel heideti Anikjejevile ette väljaütlemisi Vladimir Putini kohta ja seda, et Anikjejev ilmus autasustamise tseremooniale ukraina tikkesärgis. Anikjejev pöördus hagiga Spordi Arbitraažikohtusse. 2018. aasta juuli algul sai teatavaks, et CAS annulleeris Rahvusvahelise Kabeföderatsiooni Anikjejevi kolmeaastase diskvalifitseerimisotsuse ning kohustas föderatsiooni Anikjejevile välja maksma 5000 Šveitsi franki kompensatsioonitasu ja katma kohtukulud.

## Vaata ka
*Ülemaailmne Kabeföderatsioon

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Juhatuse koosseis. idf64.org
*Rahvusvaheliste suurmeistrite nimistu (mehed). idf64.org
*Русские шашки против вышиванки. svoboda.org, 19. jaanuar 2017
IDF

**IDF** on mitmetähenduslik lühend, mis on tähistanud mitut asutust:

* Rahvusvaheline Kabeföderatsioon (*International Draughts Federation*)
* Iisraeli Kaitsejõud (*Israel Defense Forces*)
* Intel Developer Forum
Ukraina teeneline meistersportlane

**Ukraina teeneline meistersportlane** (ukraina keeles Заслужений майстер спорту України) on nimetus (kuni 2006 aunimetus) spordi valdkonnas Ukrainas. 

Aunimetus asutati 1992. aastal. Aunimetusega kaasneb rinnamärk. Rinnamärgid on nummerdatud. Märgi number 1 omanikuks sai 1993. aastal Serhi Bubka.

2006. aastal kehtestati Ukrainas ühtne spordiklassifikatsioon.

Aunimetuse andmise üldised kriteeriumid: Ukraina kodakondsusega sportlane on saanud medalikoha olümpiamängudel või olümpiaala maailmameistrivõistlustel, kahel korral tulnud olümpiaalal Euroopa meistriks või mitteolümpiaalal tulnud kahel korral maailmameistriks või võitnud MM-il kolm medalit. 

Enne 1991. aastat kuulus Ukraina Nõukogude Liidu koosseisu ja Ukraina NSV väljapaistvamad sportlased said NSV Liidu teenelise meistersportlase aunimetuse. Nii näiteks ukraina tippkergejõustiklane Serhi Bubka sai selle aunimetuse 1983. aastal.

## Ukraina teenelisi meistersportlasi
*1993 – Sergi Bubka, kergejõustik
*2000 – Vladõslav Terziul, alpinism
*2005 – Juri Anikjejev, kabe
*2005 – Darja Tkatšenko, kabe
*2005 – Sergei Karjakin, male
*2009 – Oleksandr Kutšer, jalgpall

Aunimetuse on saanud ka kergejõustiklane Inessa Kravets.


Настя_Федоренко._Донецк._Увидеть_и_полюбить._207.jpg|Serhi Bubka
Juri_Anikeev_20060910.jpg|Juri Anikjejev
Tkachenko.Darya_2015(2).jpg|Darja Tkatšenko
SKarjakin12.jpg|Sergei Karjakin
Oleksandr_Kucher2016.jpg|Oleksandr Kutšer
Inessa Kravets IAAF Championships 1995.jpg|Inessa Kravets


## Viited
Juan Cazares

**Juan Ramón Cazares Sevillano** (sündinud 3. aprillil 1992 Quinindés) on Ecuadori jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Brasiilia esiliigaklubis Santos.

Cazares alustas klubikarjääri 2009. aastal Ecuadori esiliigaklubis Independiente DV. Aasta hiljem suundus Argentinasse, liitudes River Platega. Läbimurre õnnestus tal teha hooajal 2013–2014 Argentina esiliigaklubis Banfield, kellega ta 2014. ja 2015. aastal hooajal mängis Argentina kõrgliigas.

2015. aasta detsembris sõlmis ta lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Atlético Mineiro. Debüüdi klubi särgis tegi ta 24. veebruaril 2016 Copa Libertadorese mängus oma kunagise koduklubi Independiente DV vastu. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas sama aasta 17. märtsil Copa Libertadorese mängus Tšiili klubi Colo-Colo vastu. Esimese värava Brasiilia kõrgliigas lõi ta kohe esimeses voorus 15. mail kodumängus Santose vastu. 2016. aasta hooajal oli ta kõikide mängude peale kümne väravaga Atlético Mineiro paremuselt neljas väravakütt. 2018. aastal tegi ta Brasiilia kõrgliigas veelgi parema hooaja, lüües kokku kaheksa väravat.

2020. aasta septembris sõlmis ta lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Corinthians. 2021. aastal siirdus ta samasse liigase kuuluvasse klubisse Fluminense.

2022. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Ukraina kõrgliigaklubiga Harkivi Metalist. Seoses 2022. aasta veebruaris alanud Venemaa sissetungiga Ukrainasse läks Cazares 2022. aasta aprillis laenule Argentina kõrgliigaklubisse Independiente, millega liitus ta püsivalt sama aasta juulis. 2023. aasta teises pooles mängis ta Brasiilia kõrgliigaklubis América Mineiro.

2024. aasta jaanuaris sõlmis ta üheaastase lepingu Santosega.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Ecuadori rahvuskoondises tegi ta 6. septembril sõprusmängus Boliivia jalgpallikoondis vastu. Samas mängus lõi ta ka esimese värava koondises särgis.

Ta kuulus Ecuadori koondisse 2015. aasta Copa Américal ja 2016. aastal Copa América Centenariol.

## Saavutused
;Banfield
*Primera B Nacional: 2013–14
;Atlético Mineiro
*Campeonato Mineiro: 2017

## Viited

## Välislingid
* Juan Cazares Soccerway lehel
Uus Tare

**Uus Tare** oli Tallinnas tegutsenud elamuehitusühing, mis 1932–1933 ehitas korterelamuid Maasika ja Vaarika tänavale. Sel ajal sellesse piirkonda ehitatud elamud on Eesti ainus näide funktsionalistlikust näidisasumist.

Ühingus tegutsenud arhitekte: August Volberg, Edgar Johan Kuusik, Franz de Vries.

## Viited
Yimmi Chará

**Yimmi Javier Chará Zamora** (sündinud 2. aprillil 1991 Calis) on Colombia jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Major League Socceri klubis Portland Timbers.

Chará alustas klubikarjääri kodumaa klubis Centauros Villavicencio. 2010. aastal liitus ta Colombia kõrgliiga klubiga Deportes Tolima, mille põhikoosseisu murdis ta ennast 2012. aasta hooajal. 2015. aasta alguses liitus ta Mehhiko kõrgliiga klubiga Monterrey. 2015. aasta hooaja teises pooles oli ta laenul kodumaa klubis Atlético Nacional, millega tuli Colombia sügishooaja meistriks. Hooaja 2015–2016 teise poole veetis ta Mehhiko kõrgliiga klubis Dorados de Sinaloa. Hooajal 2016–17 mängis ta taas Monterreys. 2017. aasta juulis suundus ta taas kodumaale, liitudes Atlético Junioriga. 2017. aasta sügishooajal lõi ta Colombia kõrgliigas 11 väravat, millega oli ta koos kolme teise mängijaga liiga suurim väravakütt. Lisaks võideti 2017. aastal Colombia karikas.

2018. aasta juunis sõlmis ta Brasiilia kõrgliiga klubiga Atlético Mineiro lepingu viieks aastaks. Esimese värava klubis särgis lõi ta 22. juulil kohe oma esimeses liigamängus Palmeirase vastu.

2020. aasta jaanuaris liitus ta Portland Timbersiga.

Tema vend Diego Chará on samuti jalgpallur.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Colombia rahvuskoondises tegi 31. augustil 2017 mängus Venezuela vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 7. septembril 2018, kui sõprusmängus kohtuti taas Venezuelaga.

## Saavutused
;Deportes Tolima
*Copa Colombia: 2014
;Atlético Nacional
*Primera A: 2015–II
;Junior
*Copa Colombia: 2017

## Viited