open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jennifer Love Hewitt

**Jennifer Love Hewitt** (sündinud 21. veebruaril 1979 Wacos Texase osariigis) on USA näitleja ja laulja.

Ta on proovinud kätt ka telerežissöörina. 2010. aastal ilmus talt raamat "The Day I Shot Cupid: Hello, My Name Is Jennifer Love Hewitt and I'm a Love-aholic". 2011. aastal asus Hewitt lavastama oma esimest filmi.

Love Hewitt kasvas üles Texases. Esinejadebüüdi tegi ta lauljana juba kolmeaastaselt. Viieaastaselt hakkas ta tantsutundides käima. Sealt jõudis ta *show*-tantsutruppi Texas Show Team, mis käis esinemas muu hulgas ka Nõukogude Liidus.

Kui ta oli kümneaastane, kolis pere Los Angelesse, kus ta alustas ka oma näitlejakarjääri. Algul tegi ta kaasa nii mõneski telereklaamis ning aastatel 1989–1992 mängis ta Disney Channeli sarjas "Kids Incorporated". Tuntuks sai ta aga oma osatäitmistega Fox Televisioni populaarses sarjas "Party of Five" (1995–1999) ning filmides "I Know What You Did Last Summer" ("Eelmise suve saladus"; 1997) ja "I Still Know What You Did Last Summer" ("Eelmise suve saladus 2"; 1998). Ta on mänginud peaosa ka kelmikomöödias "Heartbreakers" ("Südametemurdjad"; 2001) koos Sigourney Weaveriga ning *action*-komöödias "The Tuxedo" ("Smoking"; 2002) koos Jackie Chaniga.

Telesarjas "Kummituselausuja" (2005–2010) mängis Hewitt peaosa: noort naist Melinda Gordonit, kes suhtleb vaimudega. Selle rolli eest pälvis ta ka Saturni auhinna aastail 2007 ja 2008 kui parim naisnäitleja telesarjades. Sarjas "Kliendinimekiri" mängib ta Riley Parksi.

Jennifer Love Hewitt on avaldanud neli plaati, mis on küll rohkem edu saavutanud Jaapanis ja Euroopas kui kodumaal USA-s. Tema edukaim singel "How To Deal" (aastast 1999; filmi "Eelmise suve saladus 2" *soundtrack*ilt) jõudis edetabelis Billboard Hot 100 kohale 59, kuid näiteks Austraalias oli see laul edetabelis 8. kohal. Edukaim album oli Meredith Brooksi produtseeritud "BareNaked" (2002), mis jõudis USA-s 37. kohale. Pärast 2003. aastat pole Hewitt enam muusikaga eriti tegelenud.

## Isiklikku
2013. aasta novembris abiellus ta telesarja "Kliendinimekiri" kaasnäitleja Brian Hallisayga. Paari tütar on sündinud viis päeva hiljem ja poeg juunis 2015.

## Filmograafia

## Vaata ka
*"Hero (Enrique Iglesiase laul)"

## Välislingid

*Näitleja koduleht
*
Lähis-Arktika

**Lähis-Arktika** on piirkond põhjapoolkeral Arktikast lõuna pool. Hõlmab suure osa Alaskast ja Kanadast, Gröönimaa lõunaosa, Skandinaavia põhjaosa, Siberi, Mongoolia põhjaosa ja Hiina Heilongjiangi provintsi. Üldiselt paikneb Lähis-Arktika piirkond 50. ja 70. põhjalaiuse vahel sõltuvalt kohalikust kliimast. 

## Vaata ka
*Lähisarktiline kliima
*Lähisarktiline kliimavööde
*Lähisarktiline geograafiline vööde
Kummituselausuja

**"Kummituselausuja"** on John Gray loodud Ameerika Ühendriikide teleseriaal, mis jooksis telekanalil CBS 23. septembrist 2005 kuni 21. maini 2010, kokku 5 hooaega ja 107 osa.

Seriaal räägib noorest naisest Melinda Gordonist (Jennifer Love Hewitt), kes suhtleb vaimudega. Püüdes elada tavalist elu New Yorgis Grandviewsi linnaosas (ta on abielus ja peab antikvariaati), aitab Melinda inimeste sekka jäänud vaimudel lahendada nende probleeme ja liikuda edasi valguse poole vaimuilma.

Eestis näitab seda telekanal Fox Life.

Lisaks telesarjale on "Kummituselausuja" ainetel tehtud ka kaheksa veebiosa, mis avaldati "Kummituselausuja" veebilehel. Nende tegevus toimub vaimuilmas ning Melinda Gordonit neis ei ole.

2009. aastal teatas arvutimängude tootja Legacy Interactive, et on sõlminud CBS Consumer Productsiga litsentsileppe seriaali põhjal PC-le ja Macile arvutimängu loomiseks. 1. novembril 2010 avaldatud teadaandes lükati valmimistähtaeg edasi 2011. aastasse.

## Viited
Kamaras

**Kamaras** (*Odontites* Ludw.) on taimede perekond soomukaliste sugukonnast.

## Eesti liigid
**Odontites litoralis* – randkamaras (harva)
**Odontites verna* – kevadkamaras (haruldane)
**Odontites vulgaris* – harilik kamaras (tavaline)

## Viited
Boris Raid

**Boris Raid** (kuni 1936. aastani **Boris Born**; 4. jaanuar 1896 – 27. veebruar 1963 Leicester) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1940).

Teenis Soomusrongirügemendis.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Aleksander Taumi

**Aleksander Eduard Taumi** (16. november 1892 Tallinn – 14. märts 1961 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant) ja arst.

Ta oli kaupmehe poeg. Ta õppis aastatel 1904–1912 Nikolai Gümnaasiumis ja astus aastal 1912 Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1917.

Ta oli aastal 1918 eraarstiks Pilistveres. Ta spetsialiseerus silmahaigustele. Ta oli aastast 1919 Sõjavägede Keskhaigla silmaarst ja aastast 1928 samas silmaosakonna juhataja. Aastatel 1939–1940 oli ta Juhkentali kaitseväehaigla ülemarst. 

Aastal 1941 evakueeriti ta Nõukogude Liidu tagalasse, kus 1944. aastal värvati Eesti NSV Tervishoiurahvakomissariaadi raviprofülaktiliste asutuste valitsuse ülemaks. Aastal 1945 määrati Tallinna vabariikliku haigla peaarstiks. Aastal 1948 sai ta silmaosakonna juhatajaks Tallinna Tõnismäe haiglas, kus töötas surmani.

Aleksander Taumi suri 14. märtsil 1961 Tallinnas ja ta maeti 18. märtsil 1961 Metsakalmistule.

## Tunnustus
*Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk, 1934

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogus
Otto Särgava

**Otto Särgava** VR II/3 (kuni 1935 **Otto Peterson**; 27. jaanuar (14. jaanuar vkj) 1902 Vändra kihelkond, Pärnumaa – 29. juuni 1942 Norillagi vangilaager, Krasnojarski krai) oli Eesti sõjaväelane (kapten). 

Ta lõpetas 1921. aastal Tallinna Linna 1. Reaalkooli ja õppis aastatel 1921–1927 Tartu Ülikoolis õigusteadust (lõpetas).

1927. aastal lõpetas ta sõjakooli ja sai nooremleitnandi auastme. 1932. aastal ülendati ta leitnandiks, 1939. aastal kapteniks.

Ta arreteeriti NKVD poolt 26. oktoobril 1941 Tallinnas, surmaotsus viidi täide Norillagi vangilaagris Venemaal.

## Tunnustus
*1920 Vabadusristi II liigi 3. järk

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
*Eesti ohvitserid 1918–1940
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Oskar Reemet

**Oskar Reemet** (kuni 1936. aastani **Oskar Rehfeldt**; 6. märts 1904 – 18. jaanuar 1978 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1938).

Teenis Sidepataljonis.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Enn Soodre

**Enn Soodre** (1935. aastani **Ernst Friedrich Räimtaal**; 10. veebruar 1910 Risti, Piirsalu vald, Läänemaa – 28. aprill 1977 Keila) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

Ta teenis Õhukaitse suurtükiväegrupis.  

02.07.1941 saadeti sunniviisil Venemaale, Eesti korpus, 7. laskurdiviis, 283.
üksiktankitõrjediviis, arreteeriti, tribunal 18.05.1943, §19-58-1b, surmaotsus, 24.07.1943 otsus muudetud, 10+5, vabastatud 19.12.1952, süüdistus: nõukogudevastane tegevus. 

Maetud Keila lähedale Karjaküla kalmistule.

## Välislingid
*Ohvitseride andmebaas
Erich Reinumägi

**Erich Reinumägi** (kuni 1935. aastani **Erich Bakler**; 23. aprill 1905 Linnamäe vald, Võrumaa – 28. september 1992 Valga) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1936).

Ta oli Eesti sõjaväes kaadrisõjaväelane. 1941. aastal pages ta Punaarmeest ja astus Saksa sõjaväkke. Saksa okupatsiooni ajal põgenes Soome, kus astus 1944. aasta jaanuaris Soome sõjaväkke. Osales tõrjelahinguis Viiburi lahel ja Vuoksel. 1944. aasta augustis tuli ühes eesti vabatahtlike rügemendiga tagasi Eestisse. Määrati ühe Saksa SS-üksuse juurde Narva rindele praktikale. Seejärel põgenes Saksamaale, oli inglaste käes vangis, viibis Inglismaal, Kanadas ja USAs. Töötas metsatöölise ja automehaanikuna. Eestisse tagasi saabus 1992. aasta juunis. 

Reinumägi on maetud Urvaste kalmistule.

## Viited
Järelmaks

**Järelmaks** (ameerika inglise keeles *installment*, inglise keeles *instalment*, saksa keeles *Ratenzahlung*) on kaubanduses müüja ja ostja kokkulepe, mille kohaselt ostja tasub ostusumma teatud suurusega osamaksetena teatud perioodi jooksul. Järelmaksuga tasutav summa võib erineda kauba algsest ostuhinnast intresside võrra.

Järelmaksu kasutas esimesena 1856. aastal ettevõtja Edward Clark, et parandada õmblusmasinate müüki.
Lähisarktiline kliima

**Lähisarktiline kliima** on Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi kliimatüüp, mis on iseloomulik lähisarktilisele kliimavöötmele.

Kliima peamine iseärasus on tsüklonite valitsemine, mida põhjustavad tihti vahelduvad arktilised ja parasvöötme õhumassid.

Kõrged laiuskraadid põhjustavad madalaid õhutemperutuure: kõige külmema kuu keskmised õhutemperatuurid on alates &minus;5&nbsp;°C, saartel kuni &minus;40&nbsp;°C mandrite keskosas, kõige soojema kuu (juuli) keskmised õhutemperatuurid on alates +5&nbsp;°C lähisarktilise kliimavöötme põhjaosas kuni +14&nbsp;°C lõunaosas.

Talv on pikk (7–8,5 kuud) ja lumevaene, kevad ja sügis on lühikesed (keskmiselt üks kuu) ning suvi on jahe, kuigi mandriosas tõusevad maksimaalsed õhutemperatuurid kuni +30&nbsp;°C. Aasta keskmine sademete hulk (100&nbsp;mm Siberis kuni 500&nbsp;mm aastas mereäärsetes piirkondades) ületab aurumist. Puhuvad tugevad tuuled.

Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi vastab niiske kliima külma talvega kliimatüüpidele Dfc, Dwc, Dfd ja Dwd.
Elmar Lang

**Elmar Lang** (13. veebruar 1906 – 11. märts 1944 Vepsküla) oli Eesti sõjaväelane (leitnant)  ja Saksa sõjaväelane (SS-Hauptsturmführer) Teises maailmasõjas.

1944. aastal sai ta Eesti SS-vabatahtlike brigaadi liikmena (hauptsturmführer) Raudristi II klassi.

Ta on maetud Narva.

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Karl Lang

**Karl Lang** (26. juuli 1900 Tartu – 3. mai 1960 Toronto) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

## Välislingid
*Foto
*Ohvitseride andmekogus
Tavid Kiljako

**Tavid Kiljako** (eesnimi ka **David**; 14/27. mai 1906 Kõnnu küla, Ahja vald, Tartumaa – 2. juuni 1991 Tallinn) oli Eesti sõjaväe (kapten) ja Nõukogude Liidu sõjaväelane (polkovnik).

## Isiklikku
Tema isa oli Kõnnu küla mölder ja popsitalupidaja Jaan Kiljako. 

Tema tütar oli geograaf Elve Ojavere.

## Kirjandus
*Koostanud David Kiljako, Vintpüssi materjalosa ja kasutamise käsiraamat. Eesti NSV Tsiviil-Õhukaitse Kesknõukogu. Tallinn: Pedagoogiline Kirjandus, 1948.
*David Kiljako ja Fridental Sepp, Karastustules (1. osa). Eesti Riiklik Kirjastus 1963, 563 lk
*David Kiljako ja V. Kapp, Vabastamislahingutes. Eesti Raamat 1966, 551 lk
*Koostaja: David Kiljako, A. Nugis, Eesti NSV vabastamine Saksa fašistlikest okupantidest : kaart-skeem : veebruar - november 1944. Kirjastaja: ENSV Ühing "Teadus", 1984, ISBN978-9949-623-69-3

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*KIRJUTAMATA MEMUAARE. David Kiljako, Kirjutamata memuaare, 19.07.1981
*Haud Tallinna Metsakalmistul
*Кильяко Давид Янович, pamyat-naroda.ru
Jaak Külmoja

**Jaak Külmoja** (18. november 1907 Salla, Virumaa – 12. aprill 1949 Norillag, Krasnojarski krai, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Teenis 1. Suurtükiväegrupis.
Peeter Mei

**Peeter Mei** (kuni 8. aprillini 1935 **Mey**, kuni 30. aprillini 1935 **Peter Friedrich Eustachius**; 24. aprill 1893 Liibavi – 27. november 1941 Ivdellagi vangilaager, Sverdlovski oblast, Vene NFSV) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor, 1928).

Ta teenis Esimeses maailmasõjas novembrist 1914 kuni maini 1916 Peeter Suure Merekindluses rannikupatareides ohvitserina (Naissaarel rannikupatareis nr 5 ja 6, Hiiumaa lõunaosas Lepiku külas rannikupatareis nr 35), oli novembrist 1915 kuni maini 1916 rannikupatarei nr 37 (Dirhamis) ülem.

Ta mobiliseeriti augustis 1941 Nõukogude sõjaväkke. Oli hiljem tööpataljonis Sverdlovski oblastis, ametlikult suri seal südamerabandusse.

## Isiklikku
Tema isa oli hüdrograaf Johann Mei.

Tema õed olid kunstnikud Kristine, Lydia ja Natalie Mei.

## Viited

## Välislingid
*"Portreefoto: Peeter Mei Eesti Mereväe kaptenmajori vormis". Eesti Meremuuseum, MM F 7255
*Ohvitseride andmekogu
*Profiil. Geni.com
*Kenotaaf Tallinna Aleksander Nevski kalmistul
Aëtius

**Flavius Aëtius** [a'eetsius] (umbes 400 Durostorum (praegu Silistra) – 21. september 454 Ravenna) oli Vana-Rooma väejuht, Katalaunia lahingu võitja. 

Päris noorena oli ta läänegootide ja hunnide juures pantvang. Hiljem kasutas ta nendega tekkinud kontakte neilt sõjalise toetuse saamiseks. 

Ta oli alates 423. aastast keisri teenistuses.

Ta toetas Galla Placidiat, kes valitses oma poja, keiser Valentinianus III eest.  

Aëtius kaitses riiki barbarite eest. Ta oli võidukas Gallias ning 433 sai ta vägede ülemjuhataks. Ta oli kakskümmend aastat  Lääne-Rooma riigi mõjuvõimsaim mees, riigi tegelik valitseja. Tolle Suure rahvasterändamise aja jooksul hoidis ta Galliat roomlaste käes.   Aastal 451 võitis ta koos läänegootidega Katalaunia lahingus hunne ja germaanlasi eesotsas Attilaga.

Aëtiuse poeg Gaudentius kihlus keiser Valentinianus III tütrega. Petronius Maximuse intriigi tagajärjel mõrvas keiser Valentinianus III Aëtiuse oma käega.

## Kirjandus
* Teodor Parnicki, "Aetius, viimne roomlane" (*Aeciusz ostatni rzymianin*; ajalooline romaan). Poola keelest tõlkinud Aleksander Raid. Eesti Raamat, Tallinn 1972, 350 lk
Elgi

**Elgi** (vene Эльги) on jõgi Aasias Sahhas. 

Jõgi algab Verhojanski mägedest. Voolab mägijõena valdavalt itta ja suubub vasakult Indigirkasse.

Jõe pikkus on 394 km.
Car Nicobar

**Car Nicobar** (kohalikus keeles **Pu**) on saar India ookeanis Bengali lahe ja Andamani mere vahel, üks Nicobaridest. 

Car Nicobari geograafilised koordinaadid on .

Saare pindala on 124 ruutkilomeetrit. Saar on madal, kõrgus kuni 87 m. Kuulub Indiale.
Jordan (täpsustus)

**Jordan** on mitmeti kasutatav sõna:
***[[Jordaania]]** (mitmetes keeltes Jordan), riik Aasias
***[[Jordan Grand Prix]]**, Vormel 1 võistkond, mis tegutses aastatel 1991–2005
***[[Jordani jõgi|Jordan]]**, jõgi Aasias 
***[[Jordani Läänekallas]]**, Jordani jõe Läänekallas
***[[Jordani maatriks]]**, blokk-diagonaalne maatriks, mis koosneb Jordani kastidest

## Isikud
***[[Camille Jordan]]**, prantsuse matemaatik
***Jordan**, õieti Katie Price (sündinud 1978), inglise modell, telepersoon ja laulja
***Jordan**, õieti Pamela Rooke (sündinud 1955), inglise modell ja näitleja
***[[Duke Jordan]]**, Ameerika Ühendriikide džässpianist
***[[Jordan Carver]]**, õieti Ina-Maria Schnitzer (sündinud 1986), saksa modell
***[[Fjodor Jordan]]** (1800-1883), vene kunstnik ja graveerija.
***[[Michael Jordan]]**, ameerika korvpallur
* '''Paul Jordan''', baltisaksa ajaloolane ja statistik,
***[[Robert Jordan]]**, Ameerika Ühendriikide ulmekirjanik
***[[Sheila Jordan]]**, Ameerika Ühendriikide džässlaulja

## Väljamõeldud tegelased
***[[Lee Jordan]]**, tegelane J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter "

## Vaata ka
*Jordaan, Amsterdami linnaosa
Aetat

**Aetat** oli veebruarist 2000 kuni 30. juunini 2006 Norra töö- ja haldusministeeriumi haldusalas tööturuametina tegutsenud riigiasutus, mille ülesanne oli aidata tööotsijatel tööd ning tööandjatel töötajaid leida ning töötada ühtlase ja piisava tööhõive nimel. 

Aetat moodustati varasema töödirektoraadi baasil. Töödirektoraadilt võeti uue nime all üle 18 Aetati osakonda (varasemad maakondlikud tööbürood), 96 kohalikku osakonda (varasemad tööbürood), 50 piiratud tööajaga filiaali ning kõik muud üksused  (Aetati töönõuandla, Aetati tööeluteenistus, Aetat välismaal, Aetati abirahakontroll ja Aetati vikaar). Aetati juhtis Aetati töödirektoraat.   

Aetati juhtisid töödirektorid Ted Hanisch (2000), Lars Wilhelmsen (2001–2002) ja Inger Johanne Stokke (2002–2006). 

Aastal 2006 läks Aetat koos hoolekandeametiga uue töö- ja heaoluameti NAV koosseisu.

## Välislingid
*Aetati arhiveeritud koduleht
Salatsi jõgi

**Salatsi** (läti *Salaca*, saksa *Salis*) on jõgi Lätis. 

See algab Asti järvest Põhja-Lätis ja suubub Salatsi linna juures Liivi lahte. Salatsi jõe lähteks loetakse seda kohta, kus järv on ahenenud 300 meetri laiuseks.

Jõgi on 95 km pikk ja 3421 km² valgalaga, millest 3239 km² asub Lätis.

Salatsi jõgi oli varem suurema osa aastast laevatatav. Põhiliselt kasutati seda metsaveoks. Salatsi suudmes asuvas sadamas lastiti kaup merelaevadele ümber. Sadama juures oli juba V–VI sajandil liivlaste linnus Salatse, aastal 1207 lasi piiskop Albert sinna rajada aga kaubitsemisplatsi, kuna seal oli Riia peapiiskopkonna ainus meresadam. XIV sajandil oli jõe ümbruskond üks Läti alade kaubanduslikult arenenumaid piirkondi. XIX sajandi keskpaigaks oli piirkond seevastu üks Läti majanduslikult vähearenenumaid piirkondi. kus domineerisid karjakasvatus, metsandus ja kalapüük; ka olid jõele ja selle lisajõgedele kerkinud mitmed vesiveskid. Ka oli kadunud Salatsi suudmes asunud sadam. Sajandi lõpus rajati siiski jõe suudmesse uus sadam ja püstitati selle kaitseks muulid.

## Viited

## Välislingid
Loobu mõis

**Loobu mõis** (saksa keeles *Loop*) oli rüütlimõis Haljala kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Lääne-Virumaale Kadrina valda.

## Ajalugu

Paul Johansen oletas, et mõis tekkis 17. sajandi lõpul Loobu jõe äärde vesiveski kõrvale. Mõisakeskus rajati Tallinna–Narva maantee äärde Loobu jõe ületuskohta. Loobu mõisa maa-ala kuulus algul Rakvere mõisale ja eraldus sellest 1739. Sajandi keskpaigaks mõisa kõrval olnud Loobu põlisküla hääbus ja selle järelejäänud talud arvati Läsna küla alla, mis jäi Loobu mõisa ainsaks külaks. Aastast 1745 pärinevad andmed Loobu abimõisa kohta, mida nimetati *Hofe Lager Loop*.

Loobu mõisa viimased omanikud enne võõrandamist olid Aaspere mõisa Dellingshausenid.

Pärast mõisa võõrandamist taasrajati selle asukohta Loobu küla.

2005. aastast kuulus mõisa peahoone Edda Pauksonile.

## Viited

## Välislingid
*Loobu mõis (Haljala khk)
Kati (laev)

**PVL-202 Kati** on Eesti Piirivalve patrull- ja reostustõrjelaev.

Laev ehitati 1966. aastal Saksamaal kalatraaleriks. 1985. aastal rekonstrueeriti laev täielikult, pärast seda oli laev Rootsi rannavalve kasutuses ja kandis nime KBV-003. 

15. mail 2002 võttis Eesti Piirivalve Rootsi valitsuse otsusega Eestile kingitud laeva pidulikult vastu. Eesti Piirivalves sai laev nimeks PVL-202 Kati. Kati ristiemaks oli Ingrid Rüütel. Tseremoonial osalesid ka Rootsi Rannavalve peadirektor Marie Hafström, Rootsi Välisministeeriumi kantsler Sven-Erik Söder ja Eesti president Arnold Rüütel. Siseministeeriumist osalesid tseremoonial siseminister Ain Seppik ja kantsler Märt Kraft.

10. augustil 2005 võttis Kati osa Tallinna lähedal toimunud helikopteriõnnetuse päästetöödest.

## Välislingid

*PVL-202 Kati pilt
*PVL-202 Kati reostustõrjevarustus
*KBV-003 pilt
Teet Saviauk

**Teet Saviauk** (29. juuli 1963 Tallinn – 23. aprill 2009 Tartu) oli eesti muusik ja pillikaupmees, bandžovirtuoos, suupilli- ja torupillimängija.

Pärit muusikute perekonnast, ema Ell Saviauk oli klaveriõpetaja, isa Uno Saviauk oli trompetist ja vend Tauno Saviauk on flötist.

Ta liitus Tartu ansambliga Justament aastal 1982, mille ridades viibis viimane kord laval aastal 1996.

## Haridus
*1970–1972 Tallinna Muusikakeskkool
*1972–1981 Tallinna 21. Keskkool
*1982–1986 Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskond

## Töö
Aastal 1992 rajas ta Tartus ettevõtte Muusikariistad Saviauk OÜ, millest sai hiljem üleriigiline kaupluste kett.
Keskprovints

**Keskprovints** on 1. järgu haldusüksus mitmes riigis:

* **[[Keskprovints (Keenia)|Keskprovints]]**, endine haldusüksus Keenias
* **[[Keskprovints (Paapua Uus-Guinea)|Keskprovints]]** Paapua Uus-Guineas
* **[[Keskprovints (Saalomoni Saared)|Keskprovints]]** Saalomoni Saartel
* **[[Keskprovints (Sambia)|Keskprovints]]** Sambias
* **[[Keskprovints (Sri Lanka)|Keskprovints]]** Sri Lankal
Kvintessents

Millegi **kvintessents** on selle puhtaim või olulisim osa ehk asja tuum. 

Sõna tuleneb ladinakeelsest väljendist *quinta essentia*' ('viies olemus'), mis tähendas elementi eetrit, millest Aristoteles pidas koosnevat taevast. Tegu oli viienda elemendiga kuualuse maailma nelja elemendi kõrval.
Maria Lee Liivak

**Maria Lee Liivak** (kirjanikunimega **Maria Lee**; sündinud 28. detsembril 1984) on eesti luuletaja ja dramaturg.

Õppis 2004–2008 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis dramaturgi õppesuunal (XXIII lend) ja töötas pärast lõpetamist aastatel 2008–2012 Tallinna Linnateatris dramaturgina.

## Luulekogud
* "Äramõte" (2007)
* "Stereomeetria" (2012)

## Dramaturgitöö lavastuste juures
* "Hecuba pärast" (Tallinna Linnateater 2009, lavastaja Priit Võigemast)
* "Sinul on meretäis hirmu" (Eesti Draamateater 2009. Lavastaja Lauri Lagle)
* "Homme näeme" (Tallinna Linnateater 2010, lavastaja Priit Võigemast)
* "Sugrierror.com" (Põhuteater 2011, lavastaja Anne Türnpu)
* "Dõmdõdõmm ja võluraamat" (Rakvere teater 2012, lavastaja Kertu Moppel)
* "Mõnikord on kõik nii selge" (R.A.A.A.M 2013, lavastaja Kertu Moppel)
* "Sugu: N" (Vaba Lava 2015, lavastajad Priit Võigemast ja Henrik Kalmet)
* "Väljast väiksem kui seest" (Endla Teater 2017, lavastaja Mari-Liis Lill)

## Isiklikku
Ta on hispanist Lembit Liivaku ja luuletaja Doris Kareva tütar, tema vanaisa oli helilooja Hillar Kareva.

## Viited


## Välislingid

*Kalev Kesküla, "Traagilised visandid minu sõpradele", Eesti Ekspress, 4. jaanuar 2008
*Luuletus: Maria Lee. "Eeskiri", 26. veebruar 2009
*Luuletus: Maria Lee. "Mu tüdruk tuli pühapäevahommikul poest koju", Err.ee, 31. mai 2009
*Luuletus: Maria Lee. "Kuidas ma teid armastan laupäevahommikul", Err.ee, 15. juuli 2009
*Luuletus: Maria Lee. "Kapsel", Err.ee, 17. august 2009
Lõunaprovints

**Lõunaprovints** on 1. järgu haldusüksus mitmel maal:

* **[[Lõunaprovints (Guinea-Bissau)|Lõunaprovints]]** Guinea-Bissaus
* **[[Lõunaprovints (Rwanda)|Lõunaprovints]]** Rwandas
* **[[Lõunaprovints (Sambia)|Lõunaprovints]]** Sambias
* **[[Lõunaprovints (Sierra Leone)|Lõunaprovints]]** Sierra Leones
* **[[Lõunaprovints (Sri Lanka)|Lõunaprovints]]** Sri Lankal
* **[[Lõunaprovints (Uus-Kaledoonia)|Lõunaprovints]]** Uus-Kaledoonias
Mercury Seven

**Mercury Seven** (ka **Original Seven**) oli NASA esimene astronautide grupp.

Astronaudiks võisid kandideerida kolledžiharidusega katselendurid, kelle pikkus oli kuni 180 cm ja kaal kuni 82 kg. Pärast põhjalikku füüsilist ja psühholoogilist testimist valis NASA 69 kandidaadi hulgast 9. aprillil 1959 astronauditreeninguteks välja seitse pilooti. John Glennile tehti hariduse osas erand. Põhjalikust tervisekontrollist hoolimata jäi hiljem kosmoseprogrammist südamevea tõttu kõrvale Deke Slayton ning ajutiselt ka Al Shepard, kellel diagnoositi Ménière'i tõbi.

## Astronaudid
*Alan Shepard (1923–1998), esimene ameeriklane kosmoses
** osales lendudel kosmoselaevadega Mercury-Redstone 3 (*Freedom 7*) ja Apollo 14
*Gus Grissom (1926–1967)
** osales lendudel kosmoselaevadega Mercury-Redstone 4 (*Liberty Bell 7*) ja Gemini 3, hukkus Apollo 1 tulekahjus
*John Glenn (1921-2016)
** osales lendudel kosmoselaevadega Mercury-Atlas 6 (*Friendship 7*) ja STS-95
*Scott Carpenter (1925-2013)
** osales lennul kosmoselaevaga Mercury-Atlas 7 (*Aurora 7*)
*Wally Schirra (1923–2007)
** osales lendudel kosmoselaevadega Mercury-Atlas 8 (*Sigma 7*), Gemini 6A ja Apollo 7
*Gordon Cooper (1927–2004)
** osales lendudel kosmoselaevadega Mercury-Atlas 9 (*Faith 7*) ja Gemini 5
*Deke Slayton (1924–1993)
** osales Apollo-Sojuzi testprojektis
Mare Leis

**Mare Leis** (sünninimi **Mare Võrk**; sündinud 14. oktoobril 1951) on eesti brüoloog (sammalde uurija). 

Aastatel 1958–1969 õppis ta Rakke Keskkoolis ja 1970–1975 Tartu Ülikoolis.

Ta töötas aastatel 1975–2006 Tartu Ülikooli botaanikaosakonnas spetsialistina ja töötab alates 2006. aastast Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudis herbaariumi kuraatorina.

## Teoseid
*Nele Ingerpuu; Aino Kalda; Leiti Kannukene; Heljo Krall; Mare Leis; Kai Vellak 1994. *Eesti sammalde nimestik*. (*[[Abiks Loodusevaatlejale]]* 94.) Tartu. 

## Viited
Vikerkaare tänav (Tallinn)

**Vikerkaare tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis, mis  algab Põllu tänavast. Suundudes kagusse möödub Tallinna Pääsküla Gümnaasiumist ja Nõmme ujulast. Ületades Vabaduse puiestee kulgeb Pääsküla raba poole, ristudes enne Kumalase tänavaga ja lõpeb Rännaku puiesteega. Tänava pikkus on umbes 500 meetrit.

Tänava nimi võeti kasutusele 1927. aastal.

Vabaduse puiestee ääres asub samanimeline bussipeatus.

## Asutused Vikerkaare tänaval
* Tallinna Pääsküla Gümnaasium. Vikerkaare 10 // Põllu 109
* Nõmme ujula

## Viited
Kvaternaarsed ammooniumkatioonid

**Kvaternaarsed ammooniumkatioonid** R4N+ on positiivse laenguga kvaternaarsed (tetraalküül) ammooniumühendid. Erinevalt ammooniumioonist H4N+ ja primaarsetest, sekundaarsetest või tertsiaalsetest ammooniumkatioonidest, on kvaternaarsed ammooniumkatioonid püsiva laenguga, sõltumata lahuse pH-st. Kvaternaarsed ammooniumkatioonid esinevad **kvaternaarsete ammooniumsooladena** R4N+X -, see tähendab koos vastasanioonidega: halogeniid-, sulfaat- hüdroksüül- jm ioonidega.

Mitmed kvaternaarseid ammooniumsooli esineb ka looduses. Näiteks esinevad taimedes alkaloidid sooladena; füsioloogiliselt aktiivne oluline ühend on koliin [HOCH2CH2N(CH3)3]+OH- ja selle derivaadid. 
Ühendid R4N+OH - kuuluvad kvaternaarsete ammooniumaluste klassi.

## Saamine ja kasutamine
Põhiline kvaternaarsete ammooniumühendite saamise meetod on tertsiaalsete amiinide alküülimine alküülhalogeniididega:

R3N + R’X → [R3NR’] +X-

Paljusid kvaternaarseid ammooniumsooli saab eraldada kristalsete ühenditena.

Mahukamate asendusrühmadega tertsiaarsed amiinid on kergesti alküülitavad primaarsete halogeniididega (bensüül-, allüül- jt). Seda kasutatakse nende primaarsete halogeniidide selektiivseks eraldamiseks mingist segust ja vastavate hapnikderivaadide (aldehüüdid, estrid, eetrid) saamiseks – see on tuntud Sommelet' reaktsioonina.

Kvaternaarsed ammooniumsooli kasutatakse desinfitseerimisel, pindaktiivsete komponentidena, kiudmaterjale pehmendavate vahenditena jm.

  
## Analoogsed ühendid
*tertsiaalsed ammooniumsoolad:  RCH=NR’ + R’’X → [RCH=NR’R’’] +X-
*püridiiniumsoolad
*imidasooliumsoolad (kasutatakse ioonsete vedelikena)

## Vaata ka
*Ioonne vedelik
*Sommelet' reaktsioon
*Ooniumühendid
Eesti Looduseuurijate Seltsi aastaraamat

**Eesti Looduseuurijate Seltsi aastaraamat** on Eesti Looduseuurijate Seltsi poolt välja antav jätkväljaanne ja raamatusari.

Aastaraamat sisaldab nii teaduslikke artikleid kui ülevaateid seltsi tegevusest.

Aastal 2008 ilmus aastaraamatu 85. köide (Uurimusi Eesti loodusteaduste ajaloost. Toimetanud Riin Magnus.) 
Aastal 2011 ilmus aastaraamatu 86. köide (Haruldused Eesti looduses. Toimetanud Tiiu Kull, Jaan Liira ja Marek Sammul.)

## Varasemad nimetused
Väljaanne on ilmunud seltsi asutamisest saadik, kuid varem mitme teistsuguse nime all. Köidete numeratsioon ei järgi aastaid.

*Sitzungsberichte der Naturforscher-Gesellschaft bei der Universität Jurjew (kd. 1–12, 1853-1899)
*Протоколы Общества естествоиспытателей при Императорском Юрьевском университете (kd. 12(2)–25, 1900–1917)
*Tartu Ülikooli juures oleva Loodusuurijate Seltsi aruanded (kd. 24–47, 1920–1943)
*Loodusuurijate Seltsi aastaraamat (kd. 48–65, 1955–1975)

## Vaata ka
*Abiks loodusevaatlejale
Sajaani-Šušenskoje veehoidla

**Sajaani-Šušenskoje veehoidla** ehk **Sajaani meri** on Sajaani-Šušenskoje hüdroelektrijaama paisjärv Jenissei jõel. See asub Hakassias, Krasnojarski krais ja Tõvas. 

Paisjärve pindala maksimaalse veetaseme juures on 621 km2, pikkus 320 km ja laius 10 km. Aasta keskmine juurdevool on 47 km3.
Vee ülespaisutamisel jäi selle alla hulk Sajaani kanjoni kaljujooniseid (petroglüüfe), sealhulgas enam kui 300 pronksiaegset kultusliku näomaski kujutist. 

## Viited
Põllu tänav (Tallinn)

**Põllu tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme, Hiiu, Kivimäe ja Pääsküla asumis.

Tänava nimi (saksa *Feldstraße*, vene *Полевая ул.*) võeti kasutusele 1926/1927. aastal. Aastatel 1940–1941 kandis nime *Põllumehe tänav*.

## Asend

Põllu tänav algab Mai tänavast. Suundudes edelasse ristub Silla, Nurme, Lõuna, Sambla, Hiiu-Maleva, Tähe, Hiiu, Pargi, Laste, Sanatooriumi, Valve, Sihi, Johann Voldemar Jannseni, Olevi, Hõimu, Sõbra, Lemmiku, Saha põik, Vikerkaare, Rännaku puiestee, Põllu põik, Raba ja Pääsküla tänavaga.

Põllu tänava pikkus on umbes 3600 meetrit. Tänav läbib Hiiu ja Kivimäe asumis Sanatooriumi pargi, kus asuvad Nõmme lastehaigla ja Kivimäe haigla, ning möödub Jannseni puiestikust. Pääsküla asumis jääb tänava äärde Tallinna Pääsküla Gümnaasium.

## Hooned ja rajatised
Põllu tänava alguses paiknevad tüüpilised 20. sajandi algul Nõmmele rajatud kahekorruselised puidust korterelamud. Põllu 11 // Nurme 11 ja Põllu 12 elamud valmisid aastal 1910. 

Jannseni puiestikku jääb aga Peeter Suure Merekindluse maarinde positsiooni nr 6 patarei kahurialus.

Asutused Põllu tänaval:
* Kivimäe haigla, Põllu tänav 61/63. 
**Põllu tänav 63 asus Tallinna Linna Tuberkuloosihaigla., arhitekt Erich Jacoby poolt projekteeritud sanatooriumihoone I järk ehitati valmis 1926. aastal ning tuberkuloosihaigla hoone tiibosad valmisid 1931. aastal.
**Põllu tänav 61/63 asus Tallinna Linna Laste Luutuberkuloosi Sanatoorium. Luutuberkuloosisanatoorium ja haigla valmisid 1958. aastal, 1963. aastal reorganiseeriti need Vabariiklikuks Tuberkuloositõrje Dispanseriks.
* Tallinna Pääsküla Gümnaasium, Põllu 109 // Vikerkaare 10


Pilt:Elamu Põllu 12-1.jpg|Elamu aadressil Põllu tänav 12

Pilt:Haiglahoone Laste tänav 1-4.jpg|Endise lastehaigla hoone Põllu ja Laste tänava nurgal


## Viited

## Kirjandus
* Leho Lõhmus. Nõmme. Jalutaja teejuht. Tallinn : Solnessi Arhitektuurikirjastus. 2007

## Välislingid
Soomukas

**Soomukas** (*Orobanche* L.) on parasiittaimede perekond soomukaliste sugukonnast.

## Eesti liigid
Eesti liigid on kõik levikult haruldased.
**Orobanche elatior* Sutton – suur soomukas (parasiteerib põldjumikal)
**Orobanche pallidiflora* – ohakasoomukas (parasiteerib ohakatel)
**Orobanche bartlingii* Griseb. – põdrajuure-soomukas (parasiteerib põdrajuurel)
**Orobanche alsatica* Kirschl. – elsassi soomukas (parasiteerib sarikalistel)
Nele Ingerpuu

**Nele Ingerpuu** (sünninimi **Nele Laasimer**; sündinud 29. märtsil 1954) on eesti brüoloog (sammalde uurija). 

## Hariduskäik
Ta lõpetas 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloog-botaanikuna ning kaitses 2002. aastal sealsamas doktorikraadi väitekirjaga "Bryophyte diversity and vascular plants" (juhendaja Meelis Pärtel).

## Töökäik
Ta töötas 1977–1978 Tallinna Botaanikaaias ning 1979–2002 Zooloogia ja Botaanika Instituudis. Aastail 2002–2006 töötas ta Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudis teadurina, alates 2006. aastast on ta samas vanemteadur.

## Tunnustus

* 2014 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
*1994 Nele Ingerpuu, Aino Kalda, Leiti Kannukene, Heljo Krall, Mare Leis, Kai Vellak. "Eesti sammalde nimestik". Abiks Loodusevaatlejale 94. Tartu
*2013 Kai Vellak, Nele Ingerpuu, Edgar Karofeld. "Eesti turbasamblad". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. ISBN 978-9949-32-309-8

## Isiklikku
Tema ema oli botaanik Liivia Laasimer ja isa metsateadlane Jüri Laasimer.

## Viited

## Välislingid
*
Vikerkaare tänav

**Vikerkaare tänav** on tänav mitmes Eesti linnas:

* **[[Vikerkaare tänav (Kohtla-Järve)|Vikerkaare tänav]]** on tänav Kohtla-Järvel.
* **[[Vikerkaare tänav (Tallinn)|Vikerkaare tänav]]** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas.
* **[[Vikerkaare tänav (Narva)|Vikerkaare tänav]]** on tänav Narvas.
* **[[Vikerkaare tänav (Pärnu)|Vikerkaare tänav]]** on tänav Pärnus.
* **[[Vikerkaare tänav (Kuressaare)|Vikerkaare tänav]]** on tänav Kuressaares.
* **[[Vikerkaare tänav (Elva)|Vikerkaare tänav]]** on tänav Elvas.
* **[[Vikerkaare tänav (Tartu)|Vikerkaare tänav]]** on tänav Tartus.
* **[[Vikerkaare tänav (Viljandi)|Vikerkaare tänav]]** on tänav Viljandis.
Võipätakas

**Võipätakas** (*Pinguicula* L.) on taimede perekond vesiherneliste sugukonnast.

Perekonda kuulub umbes 80 liiki, millest 12 kasvavad Euroopas, 9 Põhja-Ameerikas ja mõned Põhja-Aasias. Kõige rohkem leidub võipätaka perekonna esindajaid Lõuna- ja Kesk-Ameerikas.

Eestis on levinud kaks liiki:
**Pinguicula vulgaris* – harilik võipätakas (paiguti)
**Pinguicula alpina* – alpi võipätakas (haruldane)

Võipätakad on putuktoidulised taimed.

## Välislingid
* Võipätakaliikide nimekiri
Letipea veresaun

**Letipea veresaun** oli konflikt 8. augustil 1976 Rakvere rajoonis Letipeal puhkavate tööliste ja tülinorivate purjus NSV Liidu piirivalvurite vahel.

Üks piirivalvuritest avas automaatrelvast tule, millega tappis kuus ja haavas 18 isikut, kes osalesid vabariiklikul gaasitöötajate kokkutulekul. Peale selle tulistas ta rindu üht teda takistama tulnud piirivalvurit, kes suri hiljem haiglas. Lõpuks sooritas laskja enesetapu iseendale näkku tulistades. Kartes oma tegude tagajärgi, võttis piirivalvekordoni ülem endalt elu.

## Mälestuse jäädvustamine
1991. aastal püstitati veresauna ohvritele mälestuskivi, millele lisati 1996. aastal ka hukkunute nimed.

## Viited

## Välislingid
* Helmut Elstrok "Veretöö gaasitöötajate päeval 1976. aastal" Virumaa Teataja. 08.08.2006
* Lõputu õudus: 33 aasta taguses veresaunas hukkunud noormehe haud pühiti maa pealt, Õhtuleht, 18.08.2009 
* Ajavaod: Letipea veresaun ETV, 2010 (Autor Mati Talvik, režissöör Indrek Kangur)
Suur doksoloogia

**Suur doksoloogia** on 
*katoliku kiriku lääneriituses Gloria in excelsis Deo
*õigeusu kirikus ja katoliku kiriku idariituses (kreeka-katoliku kirikus) suur austamislaul
Vesihernes (perekond)

**Vesihernes** (*Utricularia* L.) on taimede perekond vesiherneliste sugukonnast.

Vesiherne perekond jaguneb kolmeks alamperekonnaks: 
* *Bivalvaria*, 
* *Polypompholyx*, 
* *Utricularia*. 

Kokku kuulub perekonda umbes 227 liiki. Vesiherned on levinud kõikides maailmajagudes peale Antarktika.

## Eesti liigid
* *Utricularia vulgaris* – harilik vesihernes (tavaline)
* *Utricularia australis* – lõuna-vesihernes (haruldane, ainult Saaremaal)
* *Utricularia intermedia* – vahelmine vesihernes (hajusalt)
* *Utricularia minor* – väike vesihernes (harva)

Vesiherned on putuktoidulised taimed.

## Välislingid
* Vesiherne liikide nimekiri
2007. aasta küberrünnakud Eesti vastu

**2007. aasta küberrünnakuteks Eesti vastu** nimetatakse siinkohal 2007. aasta 27. aprillil alanud küberrünnakud Eesti riigiasutuste ja Eestis tegutsevate ettevõtete vastu. Kui mitte arvestada varasemat väikest üksiküritajate küberrünnaku katsetust Ukraina vastu, siis oli see maailma ajaloos esimene suurem riiklikult organiseeritud küberrünnak. 

Küberrünnakud olid suunatud muuhulgas Riigikogu, presidendi, ministeeriumite, suuremate pankade ja uudisekanalite ning kommunikatsiooniettevõtete vastu. Rünnakud algasid pärast Punaarmee sõjamonumendi ehk nn pronkssõduri teisaldamise ajendil puhkenud rahutusi. Monumendi teisaldamine põhjustas ägeda tüli Eesti ja Venemaa vahel. 

Ajaleht Economist nimetas rünnakuid enneolematult keerukaiks. Linnar Viigi sõnul olid rünnaku all mitmed missioonikriitilised arvutid nagu näiteks telefonikeskjaamad. Ta avaldas arvamust, et üksikisikute ja organiseeritud kuritegevuse oskused ei võimalda taolise ulatusega rünnakuid ilma riikide ja suurte telekomiettevõtete abita ette võtta.

Esialgsed rünnakud ei olnud tehniliselt keerukad, piirdudes spämmi ning kübervandalismiga. Hajutatud teenusetõkestamise ründed valitsusasutuste vastu algasid 30. aprillil. Ründetaktikat ja vahendeid muudeti jooksvalt, eesmärgiga takistada rünnete blokeerimist. Rünnete läbiviimiseks kasutati üle maailma hajutatud botnette. Rünnakute kestus ulatus mõnest minutist kümne tunnini. Kümne tunni jooksul tabasid sihtmärke 90 miljonit megabitti.

3. mail sattusid lisaks valitsusasutustele rünnaku alla eraettevõtted. Tõsiseid probleeme põhjustati Hansapangale ja SEBile. Hansapank oli sunnitud ajutiselt ligipääsu võõramaistele teenusepakkujatele sulgema. Sihtmärkide hulgas olid ka Postimees ja Eesti Päevaleht.

Rünnakute haripunktiks oli 9. mai. Pärast 10. maid hääbusid ründed kiiresti. 15. mail tabas veel kaks veerandtunnist rünnet SEBi ja Hansapanka.

Rünnakute võimsuse kasvades olid valitsusasutused ja ettevõtted sunnitud suurendama oma andmeedastusmahtusid ning serverite arvu. Kaitsemeetmed olid edukad, kuid kulukad.

## Vaata ka
* Aprillirahutused Tallinnas
* Küberkaitseliit

## Viited

## Välislingid
* Johnny Ryan, "I-sõda": uus, käepärane ja üha valusamalt haavav oht NATO Teataja, talv 2007
* Eneken Tikk, Informatsioon ja õigus 16. jaanuar 2008
* Välisministeeriumi koduleht taas kättesaadav kõigile Välisministeeriumi pressiteade, 29. mai 2007
* Riho Ühtegi, "Kas Eesti pidas tänavu kevadel maha kübersõja?" Postimees, 5. september 2007
Kübersõda

**Kübersõda** on sõda küberruumis; arvuteid ja võrke (sealhulgas internetti) kasutatakse relvadena. Kübersõda on seostatud infosõjaga (inglise keeles *information war*), sest kübersõja eesmärkideks võib olla informatsiooni levitamine, moonutamine või selle hankimise takistamine. Kübersõda erineb infosõjast selle poolest, et see toimub küberruumis, kuid infosõja puhul ei ole ruum piiratud. 

Julgeolekuanalüütik Bruce Schneier defineerib kübersõda järgmiselt: võitlus küberruumis, mis hõlmab rünnakuid riigi sõjalise jõu vastu, aga ka tsiviilstruktuuride vastu (näiteks sidesüsteemide rivist väljaviimine). Kübersõjaks saame me sellist tegevust nimetada alles siis, kui sellisest tegevusest võtab osa kaks või enam osapoolt.

Küberoperatsioonid on osa tervikust – infosõjast. Infooperatsioonide eesmärk on teadlikult mõjutada oma eesmärkidele vastavaks: arusaamu, hoiakuid ning ühiskondlikku ja poliitilise juhtkonna meeleolu. 

## Alternatiivsed käsitlused
Raamatu "Cyber War Will Not Take Place" (ISBN: 0199330638) autor Thomas Rid väidab, et kübersõjaks peetakse ekslikult kolme ammu tuntud komponenti – sabotaaži, spionaaži ja õõnestustegevust –, mis nüüdseks aga on kandunud küberruumi. Alates juulist 2016 on "küber" NATO viienda sõjapidamisdomeenina asendamas infosõja mõneti devalveerunud mõistet.

## Vaata ka
*Allikakriitika
*Hübriidsõda
*Infosõda
*Küberkaitse
*2007. aasta küberrünnakud Eesti vastu
*Titan Rain
*Sotsiaalmeedia kübersõjas

## Viited

## Välislingid
* "Küberspetsialist: Gruusiat rünnati mullu Eesti kaudu" Eesti Päevaleht, 14. september 2009
* "Pentagon: USA võib küberrünnakule sõjalise jõuga vastata" Delfi, 31. mai 2011
* Kevin Poulsen, Surprise! America Already Has a Manhattan Project for Developing Cyber Attacks, Wired, 18. veebruar 2015 (*inglise keeles*)
* Russian military admits significant cyber-war effort, BBC News Online, 23. veebruar 2017 (*inglise keeles*)
Teeleht

**Teeleht** (*Plantago* L.) on taimede perekond teeleheliste sugukonnast. Teelehe perekonda kuulub umbes 200 taimeliiki. Teeleht on levinud Ameerikas, Aasias, Austraalias, Uus-Meremaal, Aafrikas ja Euroopas. 

## Eesti liigid
**Plantago maritima* – rand-teeleht (tavaline)
**Plantago lanceolata* – süstlehine teeleht (tavaline)
**Plantago media* – keskmine teeleht (tavaline)
**Plantago major* – suur teeleht (sage)
**Plantago winteri* – Winteri teeleht (paiguti)
**Plantago uliginosa* – lodu-teeleht (harva)
**Plantago scabra* – liiv-teeleht (haruldane tulnukas)

## Ökoloogia
Teelehel toituvad mitmete liblikaliste röövikud. 

## Kasutus
Inimesed on teelehte kasutanud toiduna eelajaloost saati. Laialehelisi sorte kasutatakse mõnikord salatites, kastmetes jne. Noori lehti võib süüa toorelt ja vanemaid lehti tuleb keeta. Teelehe seemneid saab keeta nagu riisi. 

Teelehel on antitoksiline, antimikroobne, põletikuvastane ja antihistamiinne toime, mille tõttu on taime kasutatud eelajaloost saati taimse ravimina. Teelehest valmistatud teed kasutatakse ka köha ja bronhiidi korral.

## Viited


## Välislingid
* "Müüt või tõde: teeleht aitab verejooksu peatada" ERR Novaator, 28. september 2023
Titan Rain

**Titan Rain** on Ameerika Ühendriikide vastu 2003. aastast toime pandud küberrünnakute koodnimi. Nime võtsid kasutusele Ameerika Ühendriikide uurijad. Rünnakud lähtusid väidetavalt Hiina Rahvavabariigist ning nende eesmärk oli luureteabe kogumine.

## Viited

## Kirjandus
* Graham, B. "Hackers Attack Via Chinese Web Sites", *Washington Post*, 25. august 2005.
* Espiner, T. "Security experts lift lid on Chinese hack attacks", *ZDNet News*, 23. november 2005.
* Thornburgh, N. "Inside the Chinese Hack Attack", *Time.com*, 25. august 2005.
* Thornburgh, N. "The Invasion of the Chinese Cyberspies (And the Man Who Tried to Stop Them)", *Time*, 29. august 2005.
* Brenner, B. "Myfip's Titan Rain connection", *SearchSecurity.com*, 31. august 2005.
* Onley, D ja Wait, P. "Red Storm Rising", *Government Computing News*, 21. august 2007
Gloria

***Gloria*** tähendab ladina keeles kuulsust.

Kristluses tähistab *gloria* **[[Jumala au]]**.

**Gloria** ehk **[[Gloria in excelsis Deo]]** on varakristlik hümn, mis on missa osa. 

***[[Gloria (muusika)|Gloria]]** on ka selle hümni viisistus eraldi muusikateosena või missa osana. 
***[[Gloria (koor)|Gloria]]** on Eesti koor.
***[[Gloria (restoran)|Gloria]]** on restoran Tallinnas.
***"[[Gloria (film 1980)|Gloria]]"** on USA 1980. aasta film.
***"[[Gloria (film 1999)|Gloria]]"** on USA 1999. aasta film.
***"[[Gloria (Umberto Tozzi laul)|Gloria]]"** on Umberto Tozzi laul.
***"[[Gloria (Themi laul)|Gloria]]"** on Van Morrisoni kirjutatud laul, mida ta esitas koos oma ansambliga Them.

## Vaata ka
* Glória
* Glória on asum Rio de Janeiros, Brasiilias 
* Glória on hoone Ružinovi piirkonnas Bratislavas, Slovakkias
VAT

**VAT** või **Vat** võib tähendada järgmist:
*VAT on Vatikani riigi kood ISO 3166 järgi
*VAT Teater
*VAT ehk *value added tax* (käibemaks)
*...
Lodjapuu (perekond)

**Lodjapuu** (*Viburnum* L.) on taimede perekond kuslapuuliste sugukonnast. Mõnes süstemaatikas on see liik paigutatud muskuslilleliste sugukonda.

Perekonda kuulub 150–175 liiki.

Eestis kasvab looduslikult ainult harilik lodjapuu, sissetoodud liike on 30 ringis.

## Liike
**Viburnum carlesii* – korea lodjapuu
**[[Viburnum farreri]]*
**Viburnum lantana* – villane lodjapuu
**Viburnum lentago* – kanada lodjapuu
**Viburnum opulus* – harilik lodjapuu, varieteet nn lumepall *Viburnum opulus var. roseum*
**Viburnum plicatum* – volt-lodjapuu
**[[Viburnum rhytidophyllum]]*
**Viburnum sargentii* – Sargenti lodjapuu
**Viburnum tinus* – vahemere lodjapuu

## Pilte

Viburnum lantana fruits and leaves.jpg|Villane lodjapuu
Viburnum x bodnantense in Rodez 01.jpg|Kõmri lodjapuu
Viburnum x burkwoodii Conoy 1zz.jpg|Burkwoodi lodjapuu
Schneeball (2).jpg|Korea lodjapuu
Viburnum 01.JPG|Harilik lodjapuu


## Viited

## Välislingid

*"Sinises marjas ei pruugi sinist pigmenti olla" ERR Novaator, 13. august 2020
UFO (täpsustus)

**UFO** on ufo ingliskeelne lühend, mis tähistab tundmatut lendavat objekti. 

Lisaks sellele võidakse UFO all mõelda ka järgmisi asju:

* **"[[U.F.O. (film)|U.F.O.]]"**, 1993. aasta film
* **"[[UFO (telesari)|UFO]]"**, telesari
* **[[UFO (ansambel)|UFO]]**, inglise *hard rock*'i ansambel
* **[[United Future Organization]]**, džässiduo
Muskuslill

**Muskuslill** (*Adoxa moschatellina*) on muskuslilleliste sugukonna muskuslille perekonna ainus liik.  


Adoxa moschatellina kz inflorescence.jpg|Muskuslille õisik
Muskusinis uksminas.jpg|
Adoxa moschatellina sl3.jpg|Taim koos juurega
Kwiat 001pl.jpg|


## Välislingid
* 

* Kolm pilku muskuslillele
Les Mistons

"**Les Mistons**" ("Pahategijad") on 1957. aastal valminud režissöör François Truffaut' lühimängufilm.

Lugu leiab aset ühes maakohas Prantsusmaal, kus kamp noori poisse on kiindunud ilusasse naisesse. Kadeduse kirglik afäär lööb lõkkele ning nad otsustavad maksta kätte tüdrukule ja viimase poiss-sõbrale.

Truffaut märkab väikeste asjades olulisust elus, mis hakkab iseloomustama varsti kogu prantsuse uue laine kino. Film mõjutas hiljem prantsuse filmilavastajat Jean-Pierre Jeunet'd, kes lavastas filmi "Amélie".
Suurbritannia riigipeade loend

**Suurbritannia riigipeade loend** loetleb alates Suurbritannia moodustamisest 1707. aastal seda riiki valitsenud kuningad ja kuningannad.

Kuna Suurbritannia monarh on ka mitme Rahvaste Ühenduse riigi riigipea, osutavad siinsele loendile mitme teise riigi riigipeade loendid. Teda kohapeal esindavate kindralkuberneride või kuberneride loendid on eraldi artiklites.

Suurbritannia maa-alal asunud varasemate ja hilisemate riikide riigipead on esitatud eraldi loendites:
*Iirimaa riigipeade loend
*Inglismaa riigipeade loend
*Šotimaa riigipeade loend.

## Suurbritannia monarhid

Suurbritannia riigipea tiitel on vastavalt tema soole kuningas või kuninganna. Seoses riigi nime ja territooriumi muutumisega on täpne tiitel aja jooksul muutunud:
* Suurbritannia kuningas 1707–1801
* Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuningas 1801–1927
* Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigi kuningas aastast 1927

Monarhide alaealisuse, halva tervise või kõrge vanuse tõttu on riigipea kohuseid täitnud printsregendid, kelle nimed on tabelis esitatud kursiivis.

## Vaata ka
*Inglismaa ja Šotimaa monarhide loend
*Suurbritannia valitsusjuhtide loend
AB

**AB** või **Ab** või **ab** on lühend või sõna, mis võib tähendada järgmist:
*AB on Ajakirjanduse Büroo (hilisem Eesti Telegraafiaagentuur (ETA))
*Ab on Abja rajoon (Eesti NSV ajal)
*Ab on **[[aktsiaselts]]i** üks lühenditest Rootsis (lühend ka Ab)
*ab on kaldea kalendri esimene kuu (***[[ab (kuu)|ab]]***)
*ab on juudi kalendri kuu **[[aav (kuu)|aav]]**  
*...
AG

**AG** võib tähendada järgmist:
**Aktiengesellschaft*, saksa keeles 'aktsiaselts'
***[[AG (räppar)|AG]]** on Eesti muusik
*Atuagagdliutit/Grønlandsposten, endine Gröönimaa ajaleht

**Ag** võib tähendada järgmist:
*hõbeda tähis

## tippdomeen
*.ag
ABA

**ABA** on mitmetähenduslik lühend: 

***[[AB Aerotransport]]**, endine Rootsi lennundusettevõte
***[[Abakani lennujaam]]a** IATA-kood
***[[abstsiishape]]**, fütohormoon
***[[American Bar Association]]**, USA advokaatide kutseühing
***[[American Basketball Association]]**, USA endine korvpalliliiga (1967–1976)
***[[Arbejderbevægelsens Bibliotek og Arkiv]]**, raamatukogu Kopenhaagenis

**[[ABA (muusikavorm)|ABA]]** on ka üks muusikavorm.

## Vaata ka
*Aba
Alisyn Camerota

**Alisyn Elaine Camerota** (sündinud 21. juunil 1966) on Ameerika Ühendriikide ajakirjanik. 

Ta töötab Fox News Channeli uudistesaatejuhina.

## Välislingid
*Elulugu veebisaidil FoxNews.com
UFO (ansambel)

**UFO** (ka **U.F.O.**) on Suurbritannia *[[hard rock]]*i ansambel, mis alustas tegevust 1969. aastal.

Esialgu mängis bänd pigem progerokki, kuid alates 1975. aastast liiguti stiililiselt *[[heavy metal]]*i poole. Bändi ilmselt tuntuimateks lugudeks on 1974. aasta plaadil "Phenomenon" olnud "Doctor Doctor" ja "Rock Bottom" ning 1976. aastast pärinev "Lights Out". 1988. aastal läks bänd laiali, kuid 1992. aastal pani laulja Phil Mogg selle uuesti kokku. Viimasel ajal on UFO koosseis stabiliseerunud, asutajaliikmetest on alles Mogg ja bassimängija Pete Way.

## Diskograafia
### [[Stuudioalbum]]id
* 1970: UFO
* 1971: UFO II: Flying
* 1974: Phenomenon
* 1975: Force It
* 1976: No Heavy Petting
* 1977: Lights Out
* 1978: Obsession
* 1980: No Place To Run
* 1981: The Wild, The Willing And The Innocent
* 1982: Mechanix
* 1983: Making Contact
* 1985: Misdemeanor
* 1988: Ain't Misbehavin'
* 1992: High Stakes & Dangerous Men
* 1995: Walk On Water
* 2000: Covenant
* 2002: Sharks
* 2004: You Are Here
* 2006: The Monkey Puzzle
* 2009: The Visitor
* 2012: Seven Deadly

### Kogumikud
* 1973: Best of
* 1976: Space Metal
* 1986: Anthology
* 1992: The Essential
* 1992: The Early Years
* 1994: Too Hot To Handle
* 1999: Best Of UFO: Gold Collection
* 2008: Best of UFO (1974-1983)
* 2011: All the Hits & More - The Early Days

### [[Kontsertalbum]]id
* 1972: Live
* 1974: Live In Concert
* 1979: Strangers In The Night
* 1992: Lights Out In Tokyo/Live In Japan
* 1993: T.N.T.
* 1994: Live In Texas
* 1995: Heaven's Gate
* 1997: X-Factor: Out There & Back
* 1998: On With The Action
* 2001: Regenerator - Live 1982
* 2005: Showtime

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Kännak

**Kännak** (*Valerianella* Mill.) on taimede perekond palderjaniliste sugukonnast.

Eestis on levinud kaks liiki:
**Valerianella locusta* – põldkännak (paiguti)
**Valerianella dentata* – hambune kännak (väga haruldane)
Bahama riigipeade loend

**Bahama riigipeade loendi** eesmärk on loetleda Bahama riigipead alates riigi iseseisvumisest 1973. aastal.

Tulenevalt sellest, et Bahama kui Rahvaste Ühenduse liikmesriik tunnustab oma riigipeana Suurbritannia monarhi, on Bahama riigipead leitavad Suurbritannia riigipeade loendist. Seni on Bahamal olnud üks kuninganna, Elizabeth II, ning alates 8. septembrist 2022 kuningas Charles III.

Kohapeal esindab Suurbritannia monarhi kindralkuberner, kelle nimekirja leiab Bahama kindralkuberneride loendist.

## Vaata ka
*Bahama valitsusjuhtide loend
AB Aerotransport

**AB Aerotransport** (**Aktiebolag Aerotransport**, lühend **ABA**) oli Rootsi lennundusettevõte. 

Ettevõte rajati 1924. Kuni 1950. aastani oli see iseseisev lennufirma. 

SASi asutamisest 1950 kuni 1996. aastani  kuulus ABA-le 3/7 ettevõttest. 

1996. aastal ühines ABA, mis sel ajal kuulus SILA-le, SILA-ga ning moodustus SAS Sverige AB, mis 2001 liideti SAS-iga.   

## Vaata ka
* Scandinavian Airlines