Tsitre asula- ja sadamakoht

**Tsitre asula- ja sadamakoht** asub Harju maakonnas Kuusalu vallas Tsitre külas endise Tsitre suvemõisa territooriumil.{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "Point",
        "coordinates": [ 25.516933, 59.516857 ]
      }
    },
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "LineString",
        "coordinates": [
          [ 25.517652, 59.517997 ],
          [ 25.517859, 59.516007 ],
          [ 25.516646, 59.515985 ],
          [ 25.515645, 59.516894 ],
          [ 25.516107, 59.517438 ],
          [ 25.517652, 59.517997 ]
        ]
      }
    }
  ]
}Objekt hõlmab umbes 0,5 ha suurust ala ning asub Kuusalu–Leesi teest umbes 200 meetrit põhjaloodes ja praegusest mererannast ligikaudu 300 meetrit lõunas. Koht jääb kunagise merelahe läänekaldale.
## Uurimislugu
Eesti arheoloogiakirjanduses on 1930. aastatest alates oletatud, et Tsitre küla territooriumil võis asuda muinasaegne sadama- või randumiskoht.
Eesmärgiga omaaegne sadamakoht leida, inspekteeris maastikku 2000. aastal arheoloog Gurly Vedru. Tehti mitu proovisurfi, mille käigus leiti üks muinasaja lõpust pärit savinõu kild, kuid omaaegset kultuurikihti ei tuvastatud.

### 2005. aasta kaevamised
2005. aasta suvel toimusid Gurly Vedru juhtimisel Tsitres arheoloogilised väljakaevamised. Algul tehti neli proovikaevandit, kuid need ei andnud tulemusi. Selleks, et kindlaks teha, kas Tsitre ala oli üldse kasutuses olnud, mindi üle surfimise meetodile. Prooviaugud tehti 1 x 1 meetri suurused. II surfist sai hiljem põhikaevand, mida laiendati.

#### Põhikaevandi profiil
* Mättakihi paksus oli 3 cm. Selle all 8–10 cm paksune tumehall liivakiht, kust leiti muinasaja lõpu keraamikat ja pronksitükike. 
* Järgmine kiht oli 10–20 cm paksune hallikas liivakiht, kust leiti keraamikat. 
* Hallika liivakihi all oli hele liiv, 10 cm. Sealt tuli leide vähem kui kõrgemalt. 
* Liivakihi all oli must umbes 20 cm kultuurikiht. Sellest kihist tuli välja palju söekübemeid ja 5.–6. sajandi keraamikat. 
* Järgnes liivakiht 10–15 cm, kus leide oli oluliselt vähem kui mustas kihis.
* Liivakihi alt tulid nähtavale suured raudkivid.

### 2006. aasta kaevamised

Arheoloogilised kaevamised toimusid ka 2006. aasta suvel, kuna 2005. aastal jäi välja selgitamata kasutatud ala suurus ja eriaegsete kihtide paiknemine. Peamine eesmärk oli aga kindlaks teha, kas eelmisel aastal põhikaevandist leitud kivilade oli inimeste rajatud konstruktsioon. Ala uuriti georadariga ning hinnati, et tegu on ilmselt ikkagi loodusliku kogumiga, mis aluspõhja moreenist välja on uhutud.Tehti ka kaks uut kaevandit (suurustega 2 x 3 m ja 2 x 1 m) ning madalamatele aladele neli proovisurfi, neist kaks põhikaevanditest ida poole, kus asus muistse merelahe põhi. Nende kaevamiste leiud dateeriti samasse perioodi, mis eelmiselgi aastal saadud: suurem hulk 5.–6. sajandisse ja osad muinasaja lõppu.

Kaevamistelt kokku leiti kõige arvukamalt savinõude kilde. Pealmine, 10–15 cm paksune kiht on segatud, ilmselt 19. sajandil suvemõisa ehitustööde käigus. Seetõttu on sellest kihist nii muinasaja lõpu aegseid esemeid kui ka uusaegseid leide. Lisaks leiti rauatükikesi, söekübemeid, sh söestunud luid. Puutumatuna säilinud kihist kogutud süsi dateeriti 14C analüüsi põhjal 3.–7. sajandisse.

## Muistise lugu

Kõrgus merepinnast ja pinnavormid viitavad sellele, et muistne merelaht ulatus kunagi kaugele sisemaale. Juminda poolsaar pakkus meretuulte vastu kaitset ida poolt ning lääne poolt varjas Tsitre neemik.

Kaevamiste käigus saadud info põhjal võib järeldada, et inimtegevus Tsitre muistses sadamakohas toimus kahel perioodil. Kõige varasem dateeriti savinõu kildude abil 5.–6. sajandisse, mis jääb rahvasterännu perioodi (450–550 pKr). Leiud ja kultuurikihi paksus (20 cm) viitavad, et tegevus oli 5.–6. sajandil intensiivsem kui teisel perioodil, mis jääb muinasaja lõppu.
Koht asus muistse merelahe kaldal põllumaadest eemal, seega võib oletada, et tegemist oli randumis- või sadamakohaga ning siin toimus merele suunatud tegevus. Aja jooksul on koht liikunud põhja poole. Selle põhjuseks on maapinna kerkimine ja ka muutused randumiseks vajalike nõudmiste osas. Sarnased muutused on toimunud mujalgi. Tsitres on nihkumine ranniku suhtes siiski pigem väike.

Põhjamaades peetakse rannikul paiknevaid asustuskihte tavaliselt alati sadamakohtadeks, hoolimata sellest, et need ei erine esmapilgul kuidagi tavalisest asulakohast. 

Eesti muinasaegsetest sadama- ja randumiskohtadest teatakse tegelikult üpriski vähe.
Nende tuvastamise teeb raskeks asjaolu, et ilmastikutegurid nagu lained, tuul ja jää kustutavad inimtegevuse jäljed rannikul. Lisaks asuvad paljud endised rannikualad maa kerkimise tõttu sisemaal, mis samuti muudab nende alade ja sealsete tegevusjälgede leidmise keeruliseks.

19. sajandil rajas Kolga mõisnik Carl Magnus von Stenbock Tsitresse suvemõisa, mida peeti üheks suurimaks ja ekstravagantsemaks Eestis. Mõisa hooned hävisid Nõukogude okupatsiooni ajal.

## Viited

## Välislingid
* Tsitre asula- ja sadamakoht kultuurimälestiste registris