open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hans Christian Ørsted

**Hans Christian Ørsted** (kirjutatakse ka **Oersted**; 14. august 1777 &ndash; 9. märts 1851) oli taani füüsik ja keemik. Ta on laiemalt tuntud selle poolest, et ta märkas, et elektrivool mõjutab (indutseerib) magnetvälja. See on tähtis aspekt elektromagnetismis. Ørsted kujundas Kanti-järgset filosoofiat ja arengusuundi teaduses 19. sajandi lõpus.

1824. aastal asutas Ørsted ühingu Selskabet for Naturlærens Udbredelse (SNU), mis edendas teadmisi loodusteadustes. Ta asutas samuti organisatsioonid, millest said hiljem Taani Meteoroloogia Instituut ja Euroopa Patendiamet. Ørsted kirjeldas esimesena mõttelist eksperimenti.

Ørsted oli Hans Christian Anderseni lähedane sõber ja Anders Sandøe Ørstedi vend. Anders Sandøe Ørsted oli Taani peaminister aastatel 1853&ndash;1854.

## Elektromagnetism

21. aprillil 1820 märkas Ørsted loengu ajal, et kompassi nõel kaldus põhjasuunast kõrvale, kui elektrivoolu lülitati patareist sisse ja välja. See kinnitas otsest seost elektri ja magnetismi vahel. Tema esialgne tõlgendus nähtust oli, et magnetilised mõjud kiirguvad juhtmelt nagu valgus ja soojus. Kolm kuud hiljem alustas ta põhjalikumaid uuringuid ja peagi avaldas oma tähelepanekud, näidates et elektrivool juhtmes tekitab pööriselist magnetvälja. See avastus polnud pelgalt juhus, sest Ørsted oli aastaid otsinud seost elektri ja magnetismi vahel.

CGS-süsteemi magnetilise induktsiooni mõõtühik örsted on nimetatud Ørstedi auks panuse eest elektromagnetismi vallas.

Mõnikord väidetakse, et Gian Domenico Romagnosi oli esimene inimene, kes leidis seose elektri ja magnetismi vahel, umbes kakskümmend aastat enne Ørstedi avastust elektromagnetismi vallas. Ometi ei käsitlenud Romagnosi katsed elektrivoolu ja näitasid ainult, et elektrostaatiline laeng võib mõjutada magnetnõela.

## Keemia
1825. aastal andis Ørsted tähtsa panuse keemiasse, tootes esimesena alumiiniumi. Samas kui alumiiniumi ja raua sulami oli enne tootnud briti teadlane ja leidur Humphry Davy, oli Ørsted esimene, kes eraldas alumiiniumi redutseerides alumiiniumkloriidi.

Ørsted suri Kopenhaagenis 1851. aastal ja maeti Assistensi kalmistule samas linnas.

## Tunnustus
Hans Christian Ørsted valiti 1822. aastal Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks.

1829. aastal valiti ta Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks.

## Vaata ka
* James Clerk Maxwell
* André-Marie Ampère

## Viited
Mõttekoda Praxis

**Sihtasutus Mõttekoda Praxis** (*Praxis Think Tank,* varem *SA Poliitikauuringute Keskus Praxis*) on avalikes huvides tegutsev mõttekoda, kelle eesmärk on Eesti ühiskonnale olulistes küsimustes luua uusi teadmisi, leida mõjusaid lahendusi ja rikastada avalikku arutelu. Peamisteks uurimisvaldkondadeks on töö- ja sotsiaalpoliitika, haridus- ja noortepoliitika, tervisepoliitika ning riigivalitsemine ja kodanikuühiskond.

Mõttekorda Praxis asutati 2000. aastal George Sorosi kodanikuühiskonna arengut toetava fondi Open Society Institute initsiatiivil kui Eesti esimene sõltumatu mittetulunduslik mõttekeskus (ajutrust). Fond kaasrahastas organisatsiooni tegevust aastani 2007.

## Missioon ja eesmärk
Praxise sihiks on tõenduspõhisust väärtustav ja inimkeskne, arenev ühiskond, kus saab end vabalt teostada ja kujundada säästvalt ühist elu. Praxise roll selles on mõttekojana olla kvaliteetne ja usaldusväärne koostööpartner riigile ja samu sihte jagavatele organisatsioonidele, ning arendav ja hooliv töökeskkond meie töötajatele. 

## Võtmeisikud
Praxise nõukokku on kuulunud Peter Lõhmus, Kaspar Oja, Siim Sikkut, Helo Meigas, Kristjan Lepik, Maarjo Mändmaa, Karsten Michael Stæhr, Triinu Tombak, Daniel Vaarik, Annika Uudelepp, Kristi Liiva, Tiina Randma-Liiv, Ardo Hillar Hansson, Andres Sutt, Sten Tamkivi, Ene-Margit Tiit, Kersti Kaljulaid, Kadi Lambot, Ülle Madise, Wolfgang Drechsler, Vello Andres Pettai, Julia Laffranque, Heli Aru, Peep Pruks ja Toomas Palu.

Praxise tegevjuhid on olnud Peter Lõhmus, Ruta Kruuda, Urmet Lee, Ain Aaviksoo, Annika Uudelepp, Tarmo Jüristo ja Urmo Kübar.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Dominique A

**Dominique A** (õieti **Dominique Ané**; sündinud 6. oktoobril 1968) on prantsuse laulja. 

## Välislingid
*Koduleht
Dirk van der Aa

**Dirk van der Aa** (1731 Haag – 23. veebruar 1809 Haag) oli hollandi kunstnik.

Tema esimene õpetaja oli Johann Heinrich Keller. Hiljem õppis ta Gerrit Mesi (Gerrit Mets) juures; hiljem rajasid nad koos ateljee; nad tegutsesid eeskätt hästi tasustatud dekoratsioonimaalijatena. Ta dekoreeris eriti osavalt tolle aja maitse järgi tõldu. Kompositsioon oli alati rikkalik ja vaheldusrikas, lapsed olid kujutatud ilusatena. Samuti maalis ta tapeete, millest mõni oli veel 20. sajandil säilinud.

Ta käis silmaringi laiendamiseks Pariisis. 

Ta oli surmani üks Renswoudi Sihtasutuse hoidjatest. 

Dirk van der Aa õpilaste seas olid Louis Moritz, Evert Morel, Cornelis Kuipers ja Andries van der Aa.

## Välislingid
*Biograafiad
*Kolm Cupidot (umbes 1775)
Michel van der Aa

**Michel van der Aa** (sündinud 10. märtsil 1970 Ossis) on hollandi helilooja.

Ta lõpetas Haagi kuningliku konservatooriumi heliinseneri erialal ja õppis kompositsiooni Diderik Wagenaari, Gilius van Bergeijki ja Louis Andriesseni juhendamisel.

Tema loomingut on esitanud ansamblid ja orkestrid mitmel pool maailmas, sealhulgas Freiburgi barokkorkester, Melbourne'i sümfooniaorkester, De Nederlandse Opera orkester jpt.

Ta on kirjutanud oopereid, orkestriteoseid, kammermuusikat, muusikat tantsuetendustele ja filmidele.

## Välislingid
*Koduleht
Apteek

**Apteek** on koht, kus müüakse ravimeid.

Eesti õigusaktide mõistes on apteek jaekaubandushoone, kus on lubatud sellekohase loaga apteegiteenuse osutamine. Apteegiteenuse all mõeldakse ravimite jaemüüki või muul viisil väljastamist koos sellega kaasneva nõustamisega ravimite sihipäraseks ja ratsionaalseks kasutamiseks ning kasutaja teavitamisega ravimi õigest ja ohutust kasutamisest ja säilitamisest ning ravimite ekstemporaalset ja seeriaviisilist valmistamist ja jaendamist.

Eestis liigitatakse apteeke üldapteekideks, veterinaarapteekideks ja haiglaapteekideks. Veterinaarapteegid võivad väljastada ainult veterinaarravimeid ning haiglaapteegid on haigla struktuuriüksused, mis varustavad seda haiglat ning kokkuleppel ka teisele haiglapidajale kuuluvaid haiglaid, hoolekandeasutusi ja kiirabiteenuse osutamise tegevusloa omajaid ravimite ning teiste meditsiiniotstarbeliste toodetega.

Apteekides töötavad apteekrid.


Tallinn, maja, kus alates 1873. aastast asub apteek (1).jpg|Apteegihoone Tallinnas
Heinaste apteek.JPG|Heinaste apteek
Palamuse apteek.jpg|Palamuse apteek
Suure-Jaani apteek.JPG|Suure-Jaani apteegi silt

## Viited
Metsik kass

"**Metsik kass**" (*Gata Salvaje*) on Venezuela seebiooper.

## Tegelased
*Rosaura Rios – Marlene Favela
*Luis Mario Arismendi – Mario Cimarro
*Eva Granados – Carolina Tejera
*Camelia Valente – Marjorie de Sousa
*Roberta Pardo – Dulce Maria
*Miguel Arango – Alfonso Herrera
*Diego Bustamante – Christopher Uckermann
*Mia Colucci – Anahi

## Viited
Ravikindlustus

**Ravikindlustus** on kindlustus ravikulude katmiseks. Ravikindlustus võib olla nii riikliku sotsiaalkindlustuse kui ka kohustusliku või vabatahtliku erakindlustuse vormis.

## Eesti
Eestis on ravikindlustus korraldatud riikliku sotsiaalkindlustusena. Ravikindlustust korraldab Tervisekassa. Ravikindlustuse seaduse järgi katab tervisekassa kindlustatud isikute haiguste ennetamise ja ravi, ravimite ja meditsiiniseadmete ostmise kulud seaduses sätestatud piirides, samuti maksab ajutise töövõimetuse hüvitisi ja muid rahalisi hüvitisi .

Eesti ravikindlustuse põhimõteteks on kindlustatud isikute solidaarsus, piiratud omaosalus ravikulude katmisel, teenuste osutamine vastavalt kindlustatute vajadustele ja ravikindlustuse vahendite otstarbekas kasutamine.

Ravikindlustuskaitse võib tekkida kolmel erineval alusel:
* töötajad ja füüsilisest isikust ettevõtjad, kes on kindlustatud töötamise, täpsemalt sotsiaalmaksu maksmise alusel
* riigi poolt kindlustatud isikud, kelle eest maksab riik sotsiaalmaksu (nt alla 3-aastast last kasvatavad vanemad, töötutoetuse saajad, kaitsejõudude ajateenijad)
* seaduse alusel kindlustatuga võrdsustatud isikud, kelle eest sotsiaalmaksu ei maksta – lapsed kuni 19-aastaseks saamiseni, riikliku pensioni saajad, rasedad.

Eesti Haigekassa andmetel oli 2014. aastal ravikindlustus umbes 93,5 protsendil Eesti elanikest, seega kindlustamata isikuid oli umbes 6,5% rahvastikust.

Haigekassa poolt kaetavad hüvitised jagunevad mitterahalisteks (tervishoiuteenused, ravimid ja meditsiinilised abivahendid) ja rahalisteks hüvitisteks (ajutise töövõimetuse hüvitis, täiskasvanute hambaravihüvitis, täiendav ravimihüvitis, väljaspool ravijärjekorda osutatud tervishoiuteenuse hüvitis, piiriülese tervishoiuteenuse hüvitis). Mitterahalise hüvitise korral katab haigekassa ravikulud otse teenuseosutajale (perearst, haigla jm) ja kompenseerib retseptiravimi või meditsiinilise abivahendi väljastanud apteegile osa vastava ravimi või abivahendi hinnast. Rahalised hüvitised maksab haigekassa kindlustatud isikule otse välja.

Haigekassa hüvitab vaid need raviteenused, mis on kantud Eesti Haigekassa tervishoiuteenuste loetellu. 

Eesti riiklikku ravikindlustust rahastatakse sotsiaalmaksu ravikindlustuse osast laekuvatest vahenditest.

Eraravikindlustus ei ole Eestis levinud. Eraravikindlustuse õiguslik regulatsioon on antud võlaõigusseaduses, kuid sellist kindlustust pakuvad vaid üksikud kindlustusseltsid.

## Vaata ka
*Ravikindlustuseta inimesed Eestis

## Viited

## Välislingid
* Eesti Haigekassa
* Postimehe teemaleht – eraravikindlustus
Metüüloranž

**Metüüloranž** on happesusindikaator, mis värvub happelises keskkonnas punakaks, neutraalses ja aluselises keskkonnas on see aga kollane.

Värvainete indeksis on metüüloranži tähised C.I. AO52 (Acid Orange 52) ja C.I. 13025.
Tümoolsinine

**Tümoolsinine** on happesusindikaator, mis ei lahustu vees, kuid lahustub alkoholides ja lahjendatud leeliselistes lahustes. See värvub punasest kollaseks pH 1,2–2,8 juures ning kollasest siniseks pH 8,0–9,6 juures.
Friedeli-Craftsi reaktsioon

**Friedeli-Craftsi reaktsioon** on keemiline meetod aromaatsete ühendite alküülimiseks ja atsüülimiseks veevaba alumiiniumkloriidi kui katalüsaatori manulusel:

::ArH + RCl (AlCl3) → ArR +HCl (alküülimine),

::ArH + RCOCl (AlCl3) → ArCOR + HCl (atsüülimine),

kus Ar on arüülrühm ja R on alküülrühm. Friedeli-Craftsi reaktsioonis viiakse substraadi aromaatsesse tuuma ühe (või enama) vesiniku aatomi asemele alküülrühm või atsüülrühm.

Seda meetodit rakendasid esimestena Charles Friedel ja James Crafts 1877.

Tänapäeval on Friedeli-Craftsi reaktsiooni mõiste laienenud paljudele keemilistele protsessidele, milles happelise katalüsaatori osalusel viiakse substraadi aromaatsesse tuuma ühe (või enama) vesiniku aatomi asemele kas alküülrühm (nimetatakse Friedeli-Craftsi alküülimiseks) või atsüülrühm (nimetatakse Friedeli-Craftsi atsüülimiseks). 

Märkus: Kirjanduses on kasutatud ka mõistet "alifaatne Friedeli-Craftsi reaktsioon", mille puhul toimub happelise katalüsaatori toimel reagendi liitumine alifaatse (mittearomaatse) kaksiksidemega ühendile – realiseerub see katioonse telomerisatsiooni mehhanismi kaudu.

## Friedeli-Craftsi reaktsioonide mehhanism
Friedeli-Craftsi reaktsioonid on olemuselt aromaatse elektrofiilse asenduse (SE) reaktsioonid. 
Esmalt genereerib katalüsaator aktiivse osakese – karbokatiooni, mis edasi atakeerib aromaatset tuuma. Tüüpilised näited on benseeni alküülimine etüülkloriidiga ja benseeni atsüülimine atsetüülkloriidiga: 

*# C2H5CI + AlCl3 → C2H5+ + [AICl4]&minus;
*# C2H5+ + C6H6 → C6H5C2H5 + H+

*# CH3COCl + AlCl3 → CH3CO+ + [AlCl4]&minus;
*# CH3CO+ + C6H6 → CH3COC6H5 + Н+

:::[AlCl4]&minus; + Н+ → HCl + AlCl3

Friedeli-Craftsi reaktsioonide kasutamine on oluliselt piiratud, kui substraadi aromaatses tuumas on elektronoaktseptoorne rühm (näiteks –NO2) või Lewisi happega seonduvad rühmad (-OH, -NH2)

## Friedeli-Craftsi reaktsioonide kasutamine
Friedeli-Craftsi reaktsioone kasutatakse alküülasendatud aromaatsete ühendite või aromaatsete ketoonide sünteesiks. 

Friedeli-Craftsi alküülimist rakendatakse keemiatööstuses kõrge oktaaniarvuga mootorikütuste tootmisel, pindaktiivsete ainete, lõhnaainete, antioksüdantide, etüülbenseeni (lähteaine stüreeni saamiseks) jt oluliste produktide tootmisel. Friedeli-Craftsi atsüülimist kasutatakse mitmete värvainete ja farmatseutiliste preparaatide tootmisel.

## Vaata ka
*Friedeli-Craftsi alküülimine
*Friedeli-Craftsi atsüülimine
*Elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon
*Happeline katalüüs
Retsept

**Retsept** ehk **arstitäht** on arsti kirjalik ettekirjutis ravimi valmistamiseks ja/või väljastamiseks apteegist.

Retsept võib olla:
*paberretsept
*digiretsept

## Viited
Johann Teras

**Johann Teras** (7. juuli 1909 Tartu – 15. märts 1992 Chicago) oli eesti vaimulik.

Lõpetas Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Õppis seejärel Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, mille lõpetas 1. märtsil 1935. Oli prooviaastal Jüri ja Tallinna Jaani koguduse II-s pihtkonnas. Ordineeriti Tallinna Toomkirikus piiskop Hugo Bernhard Rahamäe poolt 29. märtsil 1936 õpetajaametisse.

Oli aastatel 1936–1939 Tõstamaa Maarja koguduse ja aastatel 1939–1944 Varbla Püha Urbanuse koguduse õpetaja.

Lahkus Paatsalu Salumetsast 22. septembril 1944 Rootsi (Visby) koos 202 põgenikuga Priidik Jungermanni laeval Minnalaid. Rootsis asutas E.E.L.K. Norrköpingi Matteuse koguduse, kus oli õpetajaks 1944–1950, mil siirdus Kanadasse. Kanadas oli ta 1951–1952 Ottawa koguduse õpetaja, teenides ka usuliselt Põhja-Ontario kaevanduslinnades (Kirkland Lake'os, North Bays, Timminsis ja mujal) elavaid eestlasi. Asudes aastal 1952 Torontosse, organiseeris ta Toronto Kolmainu koguduse ja oli aastatel 1952–1962 selle koguduse õpetaja. 1962–1967 teenis ta Chicago Esimest kogudust. Tema ametiajal tasuti kiriku ostuvõlg. Eesti koguduse kõrval pidas ta 1963–1967 saksakeelseid jumalateenistusi ameerika Jehoova Ev. Lut. kirikus Chicagos.

Novembris 1966 läks ta Ameerika Evangeelse Luterliku Kiriku teenistusse. Ta valiti Illinoisi osariigi Altamonti Bethlehemi koguduse õpetajaks, kus ta teenis 1966–1969 saksa ja inglise, 1969–1974 vaid inglise keeles, tehes ka kaastööd ümbruskonna ajalehtedele, kirjutades eesti rahva saatusest ja inglise keeles jutlusi. 1974. aastal kolis ta Chicagosse ning asus Ameerika Evangeelse Luterliku Kiriku Põhja-Illinoisi distrikti teenistusse ja oli vanade hoolduskodude õpetaja. 9. detsembrist 1966 teenis ta Chicago Reformatsiooni kogudust. 7. detsembril 1975 lisandusid Buffalo Pauluse ja Rochesteri kogudus, hooldajana teenis ta Thunder Bay kogudust ja vajaduse korral teisi Chicago kogudusi.

## Tunnustus
* 1957 kuldrist Toronto Kolmainu koguduse poolt
* 1961 auaadress ja kallihinnaline kingitus Toronto Kolmainu koguduse poolt

## Viited
Jānis Čakste

**Jānis Kristaps Čakste** (14. september 1859 Lielsesava – 14. märts 1927 Riia) oli Läti poliitik ja jurist, Läti esimene president (1922–1927).

Čakste sündis talupoja perekonnas ning õppis Moskva Ülikoolis õigusteadust. Seal olles puutus ta tihedalt kokku Läti rahvusliku liikumise suurkuju Krišjānis Valdemarsiga, kellelt ta sai tugevaid poliitilisi mõjutusi. Pärast ülikooli lõpetamist 1886. aastal naasis ta Lätisse.

Čakste osales poliitikas alates 1905. aasta revolutsioonist. 1906. aastal sai temast Venemaa I Riigiduuma liige ning peagi sai temast üks autoriteetsemaid lätlasest poliitikuid. Vaadetelt kuulus ta pigem parempoolsete ridadesse.

Esimese maailmasõja ajal osales Čakste Läti sõjapõgenikke abistava ja lätlaste rahvuslikke püüdlusi edendava Läti Hooldusabi Keskkomitee töös, olles selle juhi Vilis Olavsi järel tähtsuselt teine mees. Veebruarirevolutsiooni järel sai Čakstest 1917. aasta märtsis aga Kuramaa Ajutise Maanõukogu esimees, tema peamiseks taotluseks oli Läti rahvuskubermangu loomine. Et Kuramaa oli Saksamaa poolt okupeeritud, siis tegutses Čakste Tartus.

Ka pärast oktoobripöörde toimumist jätkas Čakste rahvusliku poliitika ajamist, kuuludes Läti autonoomia ja hiljem ka iseseisvuse eest võidelnud Läti Ajutise Rahvanõukogu koosseisu. Kuni 1918. aasta lõpuni viibis ta Venemaal. Seejärel naasis ta aga iseseisvasse Läti Vabariiki, kus sai selle esimese parlamendi, Läti Rahvanõukogu, esimeheks. Ta valiti 1920. aastal ka järgmise, Läti Asutava Kogu esimeheks. 1922. aastal valiti ta aga Läti esimeseks presidendiks. 1925. aastal valiti Čakste ametisse tagasi, kuid ta suri kaks aastat hiljem, mistõttu Lätis toimusid erakorralised presidendivalimised, mille järel sai riigipeaks Gustavs Zemgals.

Jānis Čakste on maetud Riia metsakalmistule.

## Viited
Elme Väljaste

**Elme Väljaste** (varem **Elme Veimann**; sündinud 21. juulil 1952 Tallinnas) on eesti kirjanik.

Ta lõpetas 1970. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kaugõppe teel ajakirjanduse erialal.

## Isiklikku
Ta on abielus Vello Väljastega, kes on kuivatatud puuviljade töötlemise ja pakendamisega tegeleva firma Sildesti juht. Aastatel 2006–2008 oli neil tüli Tõnu Pihlakaga, kes nende naabrikrundile ebaseadusliku kõrvalhoone ehitas.
## Teoseid
*"Kiusatus". Kirjastus Tänapäev (2002) ISBN 9985620690
*"Kimbatus". Kirjastus Tänapäev (2003) ISBN 9985621425
*"Kordussaade". Kirjastus Tänapäev (2003) ISBN 9985621085
*"Kahetsus". Kirjastus Tänapäev (2004) ISBN 9985621913
*"Täiesti täisealine". Kirjastus Tänapäev (2004) ISBN 9985622448
*"Kõigest kaheksateist". Kirjastus Tänapäev (2005) ISBN 9985623002
*"Nektarilind". Kirjastus Tänapäev (2005) ISBN 9985623665
*"Webby". Kirjastus Tänapäev (2007) ISBN 9789985625125
*"Päriselu proletariaadi puiesteel". Kirjastus Varrak (2007) ISBN 9789985314555
*"Teflonmees" (novell raamatus "Valivad naised") (2009)
*"Udulaamade piirimail". Kirjastus Tammerraamat (2009) ISBN 9789949449309
*Lõbus seltskonnamäng "Lilleflirt" (2009)
*"OÜ Sõltlased" (2010)ISBN 9789949211951
*"Eestimaa laul 88" Kõned, fotod, meenutused, CD (2011)ISBN 9789949218592 Koostajad: Elme Väljaste ja Enno Selirand
*"Jõmmiparadiis. Uus elu Proletariaadi puiesteel". Kirjastus Tammerraamat (2013) ISBN 9789949482719
*"Kaltsukakarma". Kirjastus Tammerraamat (2014) ISBN 9789949526321
*"Silmini armunud". Kirjastus Tammerraamat (2014) ISBN 9789949526567
*"Täiskuu, reede 13." Kirjastus Tammerraamat (2016) ISBN 9789949565214
*"Silm sihikul". Kirjastus Tammerraamat (2017) ISBN 9789949565801
*"Pulmasurmasõit". Kirjastus Tammerraamat (2019) ISBN 9789949616688
*"Süütalastepäev". Kirjastus Tammerraamat (2021) ISBN 9789949690640
*"Punase Hanesulepea saladus". Ühinenud Ajakirjad. Vesta (2022) ISBN 9789916694572
*"Elu võib alata lõpust". Kirjastus Tammerraamat (2023) ISBN 9789916681503
*"Armastus valede võrgus". Kirjastus Tammerraamat (2025) ISBN 9789916774014
*"Saatus tõmbab niite". Kirjastus Tammerraamat (2026) ISBN 9789916774366

## Viited
Peter Carter

**Peter Leslie Carter** (19. november 1956 – 2. september 2014 Lagos) oli Suurbritannia diplomaat, aastatel 2007–2012 Suurbritannia suursaadik Eestis.

Carter esitas oma volikirjad president Toomas Hendrik Ilvesele 29. novembril 2007.

## Viited

## Välislingid
*Barbi Pilvre. Suursaadik Peter Carter: seksuaalne orientatsioon on osa mitmekesisusest. Eesti Ekspress, 27. september 2009
* Endine Suurbritannia suursaadik Eestis suri eile Nigeerias
Friedrich Immanuel Arvelius

**Friedrich Immanuel Arvelius** (23. august 1716 Viru-Nigula – 8. juuni 1780 Viru-Nigula) oli Eestimaa vaimulik.

Immatrikuleerus Jena ülikooli 3. septembril 1734, Halle ülikooli 9. augustil 1736. Kutsuti Viru-Nigula koguduse õpetajaks 15. juunil 1741, õpetajaks ordineeriti 28. oktoobril 1741. Sai Eestimaa konsistooriumi assessoriks 17. veebruaril 1770, 18. jaanuaril 1771 sai Alutaguse praostkonna praostiks.

## Isiklikku
Tema isa Martin Arvelius oli Viru-Nigula koguduse õpetaja aastatel 1712–1732, onu Johannes Matthias Arvelius oli Paide-, Harju-Madise- ja Harju-Risti koguduse õpetaja. Friedrich Immanueli vanem poeg Friedrich Gustav Arvelius oli kirjanik ja Tallinna gümnaasiumi professor, noorem poeg Martin Heinrich Arvelius oli jurist, luuletaja ja näitekirjanik, tema väimees Heinrich Andreas Erxleben oli Rõngu ja Kambja koguduse õpetaja.

## Viited
Martin Arvelius

**Martin Arvelius** (16. juuni 1684 Rauma – 22. september 1732 Viru-Nigula) oli Eesti vaimulik.

Ta immatrikuleeriti 17. mail 1705 Turu Ülikoolis. Oli aastatel 1710–1712 Simuna koguduses leseaastapastor ja seejärel aastatel 1712–1732 Viru-Nigula koguduse õpetaja, teenides aastatel 1712–1719 ka Rakvere Kolmainu kogudust.

## Isiklikku
Tema vend Johannes Matthias Arvelius oli Paide, Harju-Madise ja Harju-Risti koguduse õpetaja. Poeg Friedrich Immanuel Arvelius oli Viru-Nigula koguduse õpetaja aastatel 1741–1780. Poja vanem poeg Friedrich Gustav Arvelius oli kirjanik ja Tallinna gümnaasiumi professor, poja noorem poeg Martin Heinrich Arvelius oli jurist, luuletaja ja näitekirjanik.

## Viited
Nelijärve järved

**Nelijärve järved** ehk **Nelijärve järvestik** on seitsmest järvest koosnev järvestik Harjumaal Anija vallas.

Järved asuvad Aegviidu alevi lõunapiirist (Metsa tänav) 0,9–2,5 km kagu pool Neitla–Aegviidu oosistiku põhjaosas paiknevate Nelijärve mägede (ooside) vahel. Nelijärve oosid on kitsad, järsunõlvalised (nõlvade kallakusega kuni 30°) ja suhtelise kõrgusega kuni 20 m. Oosid koosnevad põhiliselt jämepurdsest karbonaatsest materjalist. Nende vahel on palju sügavaid (üle 10 m) termokarstilisi nõgusid, milles asuvadki Nelijärve järved.

## Järved
Järvi on seitse: neli neist – Nikerjärv (4,4 ha; sügavus kuni 7,0 m), Vahejärv (3,1 ha; sügavus kuni 5 m), Urbukse (4,4 ha; sügavus kuni 8,7 m) ja Purgatsi järv (4,5 ha; sügavus kuni 13 m) – on suuremad ning kolm ülejäänut (Sisalikujärv, Ahvenajärv, Linajärv) väiksemad.

1938. aastal rajati riigivanem Konstantin Pätsi eestvedamisel Purgatsi järve kaldale Turistide Kodu (Pääsu villa). Urbukse järves, mis on saanud nime järveäärse talu järgi, kasvavad mitmed haruldased taimed – vesilobeelia ja järv-lahnarohi. Urbukse naabruses on Sisaliku järv ja väikese ujuva saarega Vahejärv. Need on soojema veega kui teised Aegviidu järved. Vahejärve kõrval on Nikerjärv, mida kutsutakse arvukate allikate tõttu ka Näkijärveks. Ümarakujuline Ahvenajärv asub väikeses metsaga kaetud sulglohus. Ahvenajärvest lõuna pool paikneb veelgi väiksem (0,4 ha) õõtsikuliste kallastega Linajärv.

## Tekkimine, elustik, taimestik
Nelijärve järved on tekkinud hilisjääajal seal asunud suurema jääpaisjärve taandumise järel. Nüüdisajaks on järvede nõod setetega täitunud ja soostunud. Siirdesood Niker- ja Vahejärve ning Urbukse järve vahel viitavad sellele, et kunagi on need järved olnud ühenduses. Ahvenajärves on ahvenaid on parasjagu niipalju, et oma nime õigustada. Ahven on selles järvestikus üks kõige harilikum kala.


Fail:Nikerjarve1.JPG|Nikerjärv
Fail:Vahejarv.JPG|Vahejärv
Fail:Urbukse-jarv1.JPG|Urbukse järv
Fail:Purgatsi-jarv3.JPG|Purgatsi järv
Fail:Ahvenajärv.jpg|Ahvenajärv
Fail:Nelijärve Linajärv.jpg|Linajärv


## Vaata ka
* Nelijärve

## Viited
Jüri Stepanov

**Jüri Stepanov** (2. märts 1952 Valga – 17. juuni 2008 Otepää) oli eesti vaimulik. 

Jüri Stepanov kasvas Hellenurme lastekodus. Tema vaimulik kasvamine algas EEKBKL Tallinna Oleviste koguduses. Pärast ajateenistuse läbimist liitus ta Tallinna Püha Vaimu kogudusega ja töötas EELK Konsistooriumis käsundustöötajana. Aastatel 1982–1993 õppis ta usuteadust EELK Usuteaduse Instituudis. Ordineeriti 14. mail 1986 aseõpetajaks. 

Aastatel 1986–2008 oli Jüri Stepanov Otepää koguduse õpetaja, mille kõrvalt teenis ka Sangaste, Rannu, Puhja, Kambja ja Rõngu kogudust. 

Jüri Stepanov on maetud Otepää vanasse surnuaeda. 2009. aastal nimetati ta postuumselt Otepää valla aukodanikuks.

## Tunnustus
* 2003 Kodanikupäeva aumärk
* 2006 Riigivapi V klassi teenetemärk

## Viited
Ahvenajärv (täpsustus)

**Ahvenajärv** on mitme Eesti järve nimi:
*Ahnejärv, järv Ida-Virumaal
*Ahvenajärv (Nelijärve Ahvenajärv), järv Harjumaal
*Ahunajärv, järv Valgamaal

## Vaata ka
*Ahvenjärv
Otepää Maarja kogudus

EELK **Otepää Maarja kogudus** on luterlik kogudus Otepääl.

Kogudus kuulub EELK Valga praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Urmas Koorits, juhatuse esimees on Ingrid Tigane, organist Heivi Truu.  

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 14. Suvised teenistused, ülestõusmispühadest kuni lõikustänupühadeni, toimuvad Otepää Maarja kirikus, talvised teenistused talvekirikus.

## Otepää koguduse vaimulikud
* 1626–1634, Heinrich Fabricius vanem (suri 1634), Otepää Maarja koguduse pastor
*1637–1642 (resp. 1643), Heinrich Fabricius noorem, 
*1643–1660,  Georg Lemke,  (surn. 1670)
*1660–1661, Jakob Cupraeus, 
*1671–1678, Sebastian Müller, 
*1679–1687, David Feige, 
*1688–1692, Christoph Clajus, 
*1694–1706, Adrian Virginius, 
*1706–1714, Nikolaus Sandahl, 
*1714–1723, Johann Heinrich Grotjan, 
*1723–1743, Johann Christoph Clare, 
*1746–1748, Johann Friedrich Körber, 
*1749–1775, Johann Christoph Schmidt, 
*1776–1794, Johann Martin Hehn, 
*1794–1801, Gustav Heinrich Hehn, 
*1801–1849, Bernhard Gottlieb Hehn, 
*1850–1872, Moritz Georg von Kautzmann, 
*1872–1880, Jakob Hurt, 
*1880–1905, Burchard Leonhard Viktor Sperrlingk, 
*1907–1919, Friedrich Wilhelm Schiele,
*1919–1944, Johannes Oskar Lauri, 
*1945–1953, Jaan Audova, 
*1953–1974, Jaan Maior, 
*1974–1986, Karl Sillamäe, 
*1986–2008, Jüri Stepanov, 
*2008–2022, Vallo Ehasalu, (hooldajaõpetaja) 
**2008–2023, Marko Tiirmaa, (diakon) 
*2023–2025, Mart Jaanson, (hooldajaõpetaja)
*2025-tänini, õp. Urmas Koorits

### Jakob Hurt
Jakob Hurt valiti Otepää kirikuõpetajaks 1872. aastal ning oli selles ametis 1880. aastani. Ühtlasi oli ta esimesest eestlasest kirikuõpetaja. Jakob Hurt edendas kohaliku Otepää kihelkonna koolielu. Kirikuõpetajana tegutsemise ajal juhtis Jakob Hurt ka Eesti Aleksandrikooli peakomiteed ning Eesti Kirjameeste Seltsi. Otepää Kirikumõisa hoone ette püstitati Hurda auks 1989. aasta 25. novembril graniitbüst (autor Villu Jaanisoo). Otepää kiriku eeskojas asub Jakob Hurda bareljeef.

### Jüri Stepanov
Jüri Stepanov oli Otepää pastor ja kohaliku elu edendaja. Tema algatusel loodi kirikukoor ja pühapäevakool. Lisaks sellele sai ta omandireformi käigus tagasi Otepää vanad kirikmaad ning tegeles nende renoveerimisega.

## Viited

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Odempäh, ehstnisch Ottepäh, 1843 seite 83
Ahvenajärv

**Ahvenajärv** (ka *Nelijärve Ahvenajärv, Aegviidu Ahvenjärv, Linaleo järv*) on järv Harju maakonnas Nelijärvel, üks Nelijärve järvedest. Järve pindala on 0,9 ha, sügavus 11 meetrit.

## Viited

## Välislingid
*
Nõo Püha Laurentsiuse kogudus

EELK **Nõo Püha Laurentsiuse kogudus** on luterlik kogudus Nõos.

Kogudus kuulub Valga praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Mart Jaanson, organistid Margit Keeman, Katre Kruuse ja Agnes Laasimer. Juhatuse esimees on Madis Kanarbik.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Nõo kirikus.
## Ajalugu
Nõo kirikukihelkond on rajatud 15. sajandi teisel poolel (kirjalikult mainitud 1483. aastal). Ühe 1432. aasta üriku järgi kuulus see Tartu toomkapiitlile. 1319. aastal on mainitud Nõod kui Tartu toomkiriku vikaariast, mis oli vakantseks jäänud pärast Johannes de Nugheni surma, arvatavasti on sealt pärit ka kohanimi Nõo. Pärast Liivi sõda ja katoliikliku Poola valitsemisaega 16.–17. sajandi vahetusel puudus Nõo kogudusel esialgu oma õpetaja, luteri kogudust teenisid Puhja ja Rõngu vaimulikud. Esimeseks Nõo luterliku koguduse õpetajaks sai 1638. aastal Adrian Virginius, lõunaeestikeelse Uue Testamendi tõlkija Andreas Virginiuse isa.
## Nõo koguduse vaimulikud
*1638– , Adrian Virginius
*1640–166., Michael Laurentius, Puhja, Nõo koguduse ja Rannu pastor (surn. 1673, Tartu praostkonna praost 
*1652, 1655, Lorenz Meller ehk Möller  (Laurentius Mellerus, surn. c. 1690))
*1664–1680, Marcus Schütz  
** 1680, Heinrich Konrad Burchardi, vikaar 
*Johann Friedrich Poppius, vikaar 1681, ordineeritud 1693 
*1691, Crispinus Jernfeld
* 1694–1699, Laurentius Molin, kanoonik, Academia Gustavo-Carolina)  Tartu ülikooli usuteaduskonna teoloogiaprofessor
** 16..– 1696, Johann Svenske, vikaar
** 1695, Heinrich Neubau, vikaar
** 1698, Heinrich Meurch, vikaar 
*1699–1703, Lorenz Quist  
*1712–1735, Johann Arends  
*1737–1755, Gottfried Rulcovius  
*1755–1797, Johann Benjamin Sczibalsky
**1792–1796, August Gottlieb Major, adjunkt 
**1796–1797, Johann Jacob Voss, vikaar, ordineeritud pastoriks 1798–1807
*1798–1807, Johann Jacob Voss
*1808–1813, Friedrich Wilhelm Lorenz  
*1814–1828, Friedrich Heinrich Sellheim 
*1828–1853, Gottlieb Samuel Friedrich Schütze
*1853–1859, Heinrich Woldemar Thörner
*1861–1865, Andreas Friedrich Lezius
*1865–1877, Eugen Mickwitz
*1878–1883, Mihkel Jürmann
*1884–1923, Martin Lipp
*1923–1944, Aleksander Kruus
*1944–1945, August Ein
*1946–1947, Peeter Kohandi, hooldajaõpetaja Puhjast
*1947–1949, Villem Tubin
*1950–1954, Peeter Kohandi
*1954–1996, Harald Tammur
*1996–1997, Peep Audova, hooldajaõpetaja Valgast
*1997–2002, Ivo Pill, hooldajaõpetaja Sangastest
*2002–2003, Vallo Ehasalu, hooldajaõpetaja Elvast
*2003–, Mart Jaanson

## Viited

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Nüggen, ehstnisch Neo kihhelkund, 1843 seite 80
Võnnu Jakobi kogudus

EELK **Võnnu Jakobi kogudus** on luterlik kogudus, mis tegutseb  Tartumaal Võnnu alevikus.

Kogudus kuulub Tartu praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Urmas Paju, organist on Merike Paap ja juhatuse esimees on  Krista Kohtla.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Võnnu kirikus. Koguduse kantselei asub Võnnu alevikus Tartu tn 10.

## Jakobi koguduse pastoreid
*1584, Paul Warburg, Võnnu kihelkonna, Põlva, Räpina kihelkonna katoliku usu preester
*1627–1641 Bernhard Schlorft, Põlva, Võnnu ja Räpina luteri usu pastor
*1626–1657 ?,  Pallerus
*1659, Kaspar Pegau
*1663/1664,  Henrik Elosinius, vikaarpastor
*1669...1680, Günther Weberus
*1689...1697,  Matthias Mollerus (surn.  1700)
* 1700–1728, Johann Svenske, Võnnu Jakobi koguduse pastor 
*1729–1762,  Berend Christoph Steindorf, Võnnu Jakobi koguduse pastor
*1764–1791, Benjamin Sass, Võnnu Jakobi koguduse pastor
*1792–1795, Paul Johann Körber, Võnnu Jakobi koguduse pastor
**1796, Eduard Philipp Körber, adjunktpastor
*1836–1846 Ludwig August Körber, Võnnu Jakobi koguduse pastor
*1847–1877, Gustav Oskar Oehrn, Võnnu Jakobi koguduse pastor
*1879–1892, Gustav Axel Conrad Oehrn, Võnnu Jakobi koguduse pastor
*1892–1912, August Eduard Warres, Võnnu Jakobi koguduse pastor
*1914–1923, Jaan Treumann, Võnnu Jakobi koguduse õpetaja
*1923, Leberecht Greinert, Võnnu Jakobi koguduse hooldajaõpetaja 
*1923–1944, August Ein, Võnnu Jakobi koguduse õpetaja
*1957–1963, August Pähn, Võnnu Jakobi koguduse õpetaja
*1963–1967, Karl Koppel, Võnnu Jakobi koguduse õpetaja
*1967–1978 Voldemar Ilja, Võnnu Jakobi koguduse õpetaja
*1978–2003 Kalle Kasemaa, Võnnu Jakobi koguduse õpetaja
*2003–2007, Urmas Petti, Võnnu Jakobi koguduse hooldajaõpetaja Tartu Ülikooli-Jaanist
*2007– , Urmas Paju, Võnnu Jakobi koguduse õpetaja

## Viited

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Wendau, ehstnisch Wönno kihhelkund, 1843 seite 81
Puhja kogudus

EELK **Puhja Püha Dionysiuse kogudus** on luterlik kogudus Puhjas.

Kogudus kuulub Valga praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Tiit Kuusemaa, organistid Meelis Roosaar ja Miina-Liisa Kuusemaa. Juhatuse esimees on Meelis Roosaar.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Puhja kirikus. 

## Koguduse pastorid ja õpetajad
* u 1648, Nicolaus Nüchken, Võru praostkonna Puhja koguduse pastor
* –1663, Christoph Pegau
* 1665–168., Barthold Gummert
* 1686–1694, Adrian Virginius 
**1690–1692, Salomo Heinrich Vestring, Puhja koguduse vikaarpastor
* 1694–1697, Gabriel Skragge
* 1696–1700, Olaus Levelin
* u 1703, Königk Könikson 
* 1716–1720 Erich Candelin 
* 1721–1750, Martin Johann Roth 
* 1751–1781, Daniel Christoph Sczibalsky 
* 1781–1785, Sigismund Gottlieb Harz
* 1785–1795, Friedrich Emanuel Sendenhorst
* 1795–1830, Johann Christian Daniel Spörer
* 1830–1832 Wilhelm Gustav Nelkerdt
* 1834–1849 Karl August Hollmann
* 1851–1891 Georg Julius Theodor Meyer
* 1892–1903 Andreas Laas
* 1903–1914 Jaak Valk
* 1915–1940 Tõnu Markus
* 1940–1944 Karl Friedrich Särg
* 1944–1950 Peeter Kohandi
* 1950–1956 Theodor Varblane, hooldajaõpetaja Rannust
* 1956–1977 Jaan Lääne
* 1978–1991 Kalju Kukk
* 1990–1996 Valter Vaasa (hooldajaõpetaja Helmest)
* 1996–1997 Peep Audova (hooldajaõpetaja Valgast)
* 1997–2008 Jüri Stepanov (hooldajaõpetaja Otepäält)
* 2008–2017 Vallo Ehasalu (hooldajaõpetaja Elvast)
** 1990–2017 diakon Tiit Kuusemaa
* 2017– Tiit Kuusemaa

## Viited

## Kirjandus
* Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag, Köln, 1977. 

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Kawelecht, 1843 seite 78-79
Tartu Maarja kogudus

EELK **Tartu Maarja kogudus** on luterlik kogudus Tartus, Tartu praostkonnas.

Koguduse õpetaja on Timo Švedko, organist on Helika Gustavson-Rätsep, Juhatuse esimees on Priit Kama.

Jumalateenistused toimusid kuni aastani 2024 igal pühapäeval kell 12:00 Tartu Maarja kogudusemajas Õpetaja tn 5.

Alates 2024 jaanuarist toimuvad jumalateenistused kell 12:00 juba taastatud kirikutornis. Soojal ajal kirikusaalis.

## Ajalugu
Koguduse kirik on olnud pärast Tartu vana Maarja kiriku hävimist, 1842. aastal valminud Tartu kihelkonna kirik - Tartu Maarja kirik.  1910. aastal eraldus Tartu Maarja kogudusest, Tartu Peetri kogudus. Uus kogudus ühendas seni Maarja kogudusse kuulunud Tartu linnaelanikke. Maarja kogudusse jäid maapiirkonna inimesed.

Pärast kiriku põlemist 1941. aastal võeti kirik koguduselt ära. 1943. aastal asutati Maaria II kogudus. Kogudus tegutses edasi Tartu Jaani ja Ülikooli kirikus, 1948–1997 Tartu Peetri kirikus ning alates 1997 Tartu Maarja kogudusemajas. Aastail 1957–1980 asus koguduse kantselei õpetaja Richard Sisaski majas Jaama tänav 42.

Tartu Maarja kirik tagastati kogudusele 2009. aastal, suviti on seda kasutatud pühakojana. Kogudus on otsustanud taastada kirik vastavalt muinsuskaitse tingimustele väliselt endisena ja interjöör uudsena. 2011. aastal võitis sisekujunduse arhitektuurikonkursi KOKO Arhitektid OÜ ja algas sisekujunduse projekteerimine.

## Koguduse vaimulikud

* 1831–1856 Karl Heinrich Konstantin Gehewe, Tartu Maarja koguduse pastor
* 1857–1885 Adalbert Hugo Willigerode
**1861–1864, Immanuel Alexander Voss, adjunktpastor 
**1864–1868, Georg Carl Christian Hoffmeister, adjunktpastor
**1870, Ewald Paslack, adjunktpastor 
* 1885–1911 Paul Gerhard Adalbert Willigerode
* 1915–1934 Robert Funcke
* 1934–1941 Aksel Vooremaa
* 1942–1944 Oskar Kodres
* 1944–1944 Karl Johannes Teel
* 1945–1948 Arnold Võsu
* 1948–1955 Villem Tubin
* 1955–1980 Richard Sisask
* 1980–1995 Otto Tallinn
* 1995–2000 Villu Jürjo
* 2000–2001 Gustav Kutsar
* 2001–2012 Peeter Paenurm
* 2012–2013 Joel Luhamets, Tartu Pauluse koguduse õpetaja (kohusetäitjana)
* 2013–2019 Joona Toivanen
* 2019–2020 Ants Tooming, Tartu Peetri koguduse õpetaja (kohusetäitjana)
* 2020–Timo Švedko

## Vaata ka
* Tartu-Maarja kihelkond
* Tartu Maarja kirik

## Viited

## Välislingid
* Koguduse koduleht
* Koguduse pitser
Tartu Peetri kogudus

EELK **Tartu Peetri kogudus** on luterlik kogudus Tartus.

Kogudus kuulub EELK Tartu praostkonda. 

Koguduse õpetaja on alates 2010. aastast Ants Tooming.

Jumalateenistused toimuvad igal pühapäeval algusega kell 10.00 Tartu Peetri kirikus.

## Ajalugu
6. oktoobril (vkj)/ 18. oktoobril 1869 lahutati Vene siseministri käsuga Liivimaa konsistooriumiringkonna Peetri kogudus Maarja kogudusest iseseisva kogudusena (saksa keeles *Kirchspiel St. Petri in Dorpat, estnisch*). Tartu Peetri kogudus rajati 27. oktoobril/ 8. novembril 1869 Tartu Maarja kogudusest eraldumise teel, liikmeteks Tartu linna eestlased. Jagamislepinguga (saksa keeles *Teilungsurkunde*) pidid sinna kuuluma Tartu linnas elavad eestlased, kuid umbes 5000 linnaeestlast jäi ikkagi Maarja kogudusse. Tõuke oma koguduse asutamiseks andis samal suvel peetud esimene üldlaulupidu. Laulupeo toimumispaika ehitas kogudus hiljem ka oma uue kiriku.

17/ 29. mail 1870 introdutseeriti koguduse esimene õpetaja, Wilhelm Gottfried Eisenschmidt.

1869. aastal peeti jumalateenistusi Tartu Maarja kirikus, alates 1/ 13. jaanuarist 1870 kuni oma kiriku valmimiseni Tartu linnavalitsuse loal Tartu Jaani kirikus. 

30. mail/ 11. juunil 1882 pandi oma uuele kirikule nurgakivi, 16/ 28. septembril 1884 õnnistati kirik sisse, tornid valmisid 1903. aastal. Ehituskulud, 120 000 rubla, kaeti üle-eestilistest vabatahtlikest annetustest.

1911. aastal oli kogudusel 20 000 liiget, neist umbes 200 sakslast. Jumalateenistused oli eesti ja umbes 15 korda aastas saksa keeles. 

1940. aastal oli kogudusel 27 000 liiget

2024. aastal on koguduse hingekirjas 10 000 isikut

## Koguduse õpetajad
*1870–1922 Wilhelm Gottfried Eisenschmidt (1. pihtkond) 
*1912–1922 Arnold Laur (2. pihtkond)
*1923–1941 Jaan Treumann (2. pihtkond)
*1923–1936 Gustav Rutopõld (1. pihtkond) 
*1936–1945 Jaak Taul (1. pihtkond) 
*1941–1945 Jaan Muru (2. pihtkond)
*1944–1981 August Janni
*1981–2010 Kalle Mesila 
*2010– Ants Tooming

## Kalmistud
*Peetri kalmistu
*Vana-Peetri kalmistu
*Uus-Peetri kalmistu
*Rahumäe kalmistu

## Välislingid
*Koguduse koduleht
Mustvee kogudus

EELK **Mustvee kogudus** on luterlik kogudus Mustvees. 

Kogudus kuulub Tartu praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on aastast 2025 Aivo Prükk, organist Eha Haamer (s 1941). Juhatuse esimees on Tiit Rosin. 

Jumalateenistused on igal pühapäeval kell 10.30, kuu viimasel pühapäeval kell 17.00 Mustvee kirikus.

## Koguduse pastoreid
* 1926–1936, Aleksander Kuusik, hooldajaõpetaja Tormast
* 1936–1941, Edgar Hark
* 1941–1944, Johannes Selliov
* 1944–1946, Aleksander Kuusik, hooldajaõpetaja Tormast
* 1946–1954, Edgar Hark, hooldajaõpetaja Tormast
* 1954–1957, Edvard Tamm, hooldajaõpetaja Tormast
* 1957–1960, Esra Rahula, hooldajaõpetaja Tormast
* 1960–1963, Arnold-Ferdinand Tammik, hooldajaõpetaja Tormast
* 1963–2025, Eenok Haamer
* 2025–, Aivo Prükk, hooldajaõpetaja Maarja–Magdaleenast
Laiuse Püha Jüri kogudus

EELK **Laiuse Püha Jüri kogudus** on luterlik kogudus Jõgeva maakonnas Laiusel.

Kogudus kuulub Tartu praostkonda. Kogudus tegutseb Laiuse kirikus ja pastoraadis. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Urmas Oras, organist Kristi Kubjas. Juhatuse esimees on Epp Järv.

## Ajalugu
Laiuse kirikut on esmamainitud 1319. aastal. Kirik purustati Liivi, Poola-Rootsi ja Põhjasõja ajal ning ehitati taas üles. Viimane suurem hävitustöö leidis aset Teise maailmasõja ajal, kui hävis kiriku torn. Torn taastati 1970. aastatel.

1766. aastal valmis kiriku juures von Schwartzi matusekabel, mis tänapäeval on muudetud käärkambriks.

Omaaegsetest kirikuõpetajatest tuntuim on hilisem Tartu Ülikooli rektor, Eesti Vabariigi viimane piiskop enne Teist maailmasõda ja eksiilkiriku peapiiskop Johan Kõpp.

## Laiuse koguduse õpetajate loend
Loend pole täielik.

## Vaata ka
*Laiuse kirik
*Laiuse kirikumõis

## Välislingid
* Laiuse kogudus sai õpetaja. Eesti Kristlik Televisioon
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Lais, ehstnisch Lajusse kihhelkond, 1843 seite 92–93
Torma Maarja kogudus

EELK **Torma Maarja kogudus** on luterlik kogudus Tormas.

Kogudus kuulub EELK Tartu praostkonda. 

Koguduse õpetaja on Mehis Pupart, organist Paul Kukk. Juhatuse esimees on Peeter Keiv.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Torma kirikus.
## Koguduse pastorid ja õpetajad
* 1664, 1668, Andreas Rydelius.
*1677–169 ., Johann Heinrich Geist 
*1691–1703,  Johann Justin Schmalenberg .
*1693,  Jacob Güntherhack, adjunkt
*1695–?, Nicolaus Limatius Tormas ja Lohusuul
*1703  Reiner Brocmann jun 
*1710–1719, Johann Adam Weigel 
*1720–1743, Magnus de Moulin  
*1745–1775, Johann Georg Eisen von Schwarzenberg  
*1775–1818, Franz Gotthilf Friedrich Asverus  
*1819 Eduard Johann Asmuth  
*1836–1837, Eduard Lossius, adjunkt 
*1840–1842, Paul Eduard Hirsch, adjunkt 
*1842 Woldemar Mickwitz, adjunkt 
*1853–1895, Carl Landesen,  Torma Maarja koguduse pastor
*1896–1902, Michael Luiga, Torma Maarja koguduse pastor, pidas jumalateenistusi ka Mustvees ja Lohusuus
*1920–1946, Aleksander Kuusik
*1946–1954, Edgar Hark
*1954–1957, Edvard Tamm
*1957–1960, Esra Rahula
*1960–1964, Arnold-Ferdinand Tammik, Torma Maarja koguduse õpetaja, hooldades aastatel 1960–1963 Mustvee kogudus
*1964–1983, Jaan Muru, Torma koguduse õpetaja
*1983–1988, Illar Hallaste, Torma ja Kodavere koguduste õpetaja
*1988–1989, Üllar Nõlv
*1989–1995, Peeter Karma, Torma  koguduse õpetaja
*1995–1998, Urmas Oras, hooldajaõpetaja Äksist
*1998–2000, Raigo Ojamets, hooldajaõpetaja Kodaverelt
*2000–2006, Jaan Nuga, hooldajaõpetaja Palamuselt
*2006–, Mehis Pupart

## Viited

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Torma und Lohhusu, 1843 seite 92
Tartu Ülikooli-Jaani kogudus

EELK **Tartu Ülikooli-Jaani kogudus** on luterlik kogudus Tartus.

Kogudus kuulub Tartu praostkonda. 

Koguduse õpetaja oli 2001–2016 Urmas Petti, abiõpetaja Triin Käpp, organist Elke Unt. Juhatuse esimees oli Juhani Jaeger.

Alates 2016 on koguduse õpetaja Triin Käpp, abiõpetaja Naatan Haamer. 

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Tartu Jaani kirikus.

## Vaata ka
* Tartu Jaani kogudus
* Tartu Ülikooli kogudus
Philips van der Aa

**Philips van der Aa** (suri pärast 1586. aastat) oli Madalmaade ja Hollandi Vabariigi poliitik. 

1564. aastal oli ta oma sünnilinna Mecheleni linnapea.
Jan Simon van der Aa

**Jan Simon van der Aa** (25. juuli 1865 Hornhuizen – 24. veebruar 1944 Lausanne) oli Hollandi õigusteadlane ja riigiametnik. 

Ta oli Hollandi justiitsministeeriumi juhtivametnik. Ta aitas koostada muu hulgas 1901. aasta lasteseadusi. Aastatel 1906–1926 oli ta Groningeni ülikooli kriminaalõiguse professor.

## Välislingid
*Elulugu
Eik Aab

**Eik Aab** (sündinud 3. aprillil 1977) on eesti informaatik. 

Ta lõpetas 1995. aastal Gustav Adolfi Gümnaasiumi.

## Viited

## Välislingid
*
Rootsi praostkond (Eestis)

**Rootsi praostkond** oli luteri kiriku praostkond Eestis. See eksisteeris rannarootslaste lahkumiseni Eestist.

EELK Rootsi praostkonda kuulus aastal 1939 kolm kogudust:

*Ruhnu Püha Magdaleena kogudus (taastatud kogudus kuulub praegu Saarte praostkonda)
*Tallinna Rootsi-Mihkli kogudus (taastatud kogudus kuulub praegu Tallinna praostkonda)
*Vormsi Püha Olavi kogudus (taastatud kogudus kuulub praegu Lääne praostkonda)
Vahur Aabrams

**Vahur Aabrams** (sündinud 23. aprillil 1975) on eesti kirjandusteadlane ja tõlkija. 

## Tunnustus

* 2019 Paabeli Torni auhind (Toon Tellegen "Kõik on olemas" tõlge eesti keelde) 

## Välislingid
Pärnu-Jakobi kogudus

EELK **Pärnu-Jakobi kogudus** on luterlik kogudus Pärnu-Jaagupis, mis kasutab Pärnu-Jaagupi kirikut.

Kogudus kuulub Pärnu praostkonda.

Koguduse hooldajaõpetaja on Kristiina Jõgi, juhatuse esimees on Mart Taggel, organist on Aili Soonberg.￼

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 14.00 Pärnu-Jaagupi kirikus. 

Pärnu-Jaagupi kiriku abikirik oli Kergu Andrease kirik.
## Koguduse vaimulikud
*..1546.., Johan Wedberg, Jakobi kihelkonnakoguduse pastor
*1567–1588, Urban Milde
*1626–1650, Johann Tuttais
*1650–1658, Johann Zimmermann
*1658–1680, Jacob Zimmermann
*1683–1710, Hermann Reinering
*1710, Christoph Donnerhack
*1711–1713, Andreas Choringius, Pärnu-Jakobi koguduse pastor 
*1713–1722, Heinrich Christian Metzhold, vikaar, 1711–1730  Audru Püha Risti koguduse pastor
*1723–1732/1730–1735, Jacob Andreas Zimmermann (1679–1731), Pärnu-Jakobi koguduse pastor 
*1730 ( ? ) 1734  Martin Goldfisch, Pärnu-Jakobi koguduse pastor  
*1735–1757, Johann Friedrich Haller, Pärnu-Jakobi koguduse pastor 
*1758–1760 Matthias Bernhard Vogt, Pärnu-Jakobi koguduse pastor  
*1761–1767 Gottfried Schnabel, Pärnu-Jakobi koguduse pastor
*Johann Friedrich Schultz noorem (1759–1793), Jakobi koguduse pastor
*1768–1811, Johann Christian Lisch, Pärnu-Jakobi koguduse pastor,  1786–1811 Pärnu praostkonna praost
*1811–1848,  Ernst August Kornrumpf, Pärnu-Jakobi koguduse pastor
*1850–1895, Emil Moritz Metzler,  Pärnu-Jakobi koguduse pastor
*1895–1929, Otto Woldemar Ludwig Schultz, Pärnu-Jakobi koguduse õpetaja
*1930–1935, Harry Johann Nuudi, Pärnu-Jakobi koguduse kirikuõpetaja
*1935–1940, Philip Tammaru
*1941–1944, Jaan Rebane, Pärnu-Jakobi koguduse kirikuõpetaja
*1945–1953, Agu Põld, Pärnu-Jakobi koguduse hooldajaõpetaja Vigalast
*1954–1962, Hermann Jänes, Pärnu-Jakobi koguduse hooldajaõpetaja Vigalast
**1954–1962, diakon Ernst Rosenstein
*1962–1998, Ernst Rosenstein, Pärnu-Jakobi koguduse kirikuõpetaja
*1998–2004, Urmas Viilma, Pärnu-Jakobi koguduse kirikuõpetaja
*2005–2007, Enn Auksmann, hooldajaõpetaja Pärnust
**2005–2007, diakon Tõnu Taremaa
*2007–2018, Tõnu Taremaa, Pärnu-Jakobi koguduse kirikuõpetaja 
*2018-... Kristiina Jõgi, Pärnu-Jakobi koguduse hooldajaõpetaja Vigalast

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". St. Jacobi, ehstnisch Jakobi kihhelkond, 1843, seite 102–103
Vitalij Aab

**Vitalij Aab** (sündinud 14. novembril 1979 Karagandõs) on Saksamaa endine jäähokimängija. 

Aastatel 2010–2013 mängis ta klubis Nürnberg  Ice Tigers.
Andreas Aabel

**Andreas Aabel** (21. veebruar 1911 Kristiania – 29. detsember 1948 Oslo) oli norra näitleja.  

Ta oli Hauk Aabeli poeg ja Per Aabeli vend. 

## Välislingid
* Sissekanne Norra biograafilises leksikonis
Harald Aabrekk

**Harald Olav Aabrekk** (sündinud 22. veebruaril 1956 Nordfjordeidis) on norra jalgpallitreener, endine jalgpallur.
Axel Aabrink

**Axel Conrad Pedersen Aabrink** (17. aprill 1887 – 2. veebruar 1965) oli taani maalikunstnik. 

## Elukäik
Axel Aabrink oli Jens Christian Aabrinki ja Anna Jenseni poeg. Ta õppis Kopenhaagenis Georg Mølleri juures mööblitisleriks, et rahastada oma maaliõpinguid. Samuti omandas ta tehnilisi oskusi tehnikakoolis Henrik Grønvoldi juures. Ta lõetas ka õhtukursused Kristian Zahrtmanni juures
Zahrtmanni maalikoolis.

Ta oli maalikunstnik Olaf Rude sõber ja teda mõjutas ka Albert Gottschalk. 1919. aastal esines ta näitusel. Alates 1920ndaate algusest elas ta eraldatult Hobro lähedal Jüütimaal. Seal abiellus ta 10. septembril 1925 Emilie Louise Peterseniga (1897–1977), kes oli Kalundborgi vaese talupidaja kasutütar ja kelle perekonnanime ta võttis endale lisanimeks.

Ta maalis meeleolukaid pilte Jüütimaa kanarbikumaastikest, kus ta pikkadel jalutuskäikudel rändas. Ta tegi muu hulgas ka raamatuillustratsioone. 1938. aastal maalis ta Aarhusi lähedal asuva Vitteni küla kirikule altarimaali (õli lõuendil).

## Viited

## Välislingid
*Maale
Friedeli-Craftsi alküülimine

**Friedeli-Craftsi alküülimine** on keemiline protsess, milles happelise katalüsaatori osalusel viiakse substraadi aromaatsesse tuuma ühe (või enama) vesiniku aatomi asemele alküülrühm. 

Charles Friedel ja James Crafts rakendasid esimestena 1877. aastal aromaatsete ühendite alküülimist ja atsüülimist veevaba alumiiniumkloriidi kui katalüsaatori manulusel ja neid protsesse hakati nimetama Friedeli-Craftsi reaktsioonideks. 

Alküleerivate agentidena esinevad alküülhalogeniidid, olefiinid, alkoholid, estrid. Happeliste katalüsaatoritena leiavad kasutust AlCl<sub>3</sub>, BF<sub>3</sub>, ZnCl<sub>2</sub>, mineraalhapped, metallide oksiidid jm – need osalevad alküülkatioonide genereerimises, mis edasi atakeerivad aromaatset tuuma. 
Friedeli-Craftsi alküülimine on oma olemuselt aromaatse elektrofiilse asenduse reaktsioon, milles aktiivsete intermediaatidena osalevad karbokatioonid. 
:

Alküülhaliidide asemel saab kasutada alkeene, mis protoneerumisel moodustavad karbokatioone. Metallüülkloriid reageerib kui alkeen, kuna siin prootonhappe toimel moodustub mitte primaarne allüülkatioon, vaid sellest kergemini moodustub prootoni liitumisel tertsiaarne alküülkatioon, mis atakeerib areeni molekuli:
::H2C=C(CH3)CH2Cl + C6H6 → C6H5C(CH3)2CH2Cl

## Vaata ka
* Friedeli-Craftsi reaktsioon
* Friedeli-Craftsi atsüülimine
* Elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon
San Pedro piiskopkond

**San Pedro piiskopkond** (*Dioecesis Sancti Petri Apostoli*) on katoliku piiskopkond San Pedro de Ycuamandiyú linnas Paraguays.

## Piiskoppide loend

* 5. juuni 1978 – 10. juuli 1993  Oscar Páez Garcete
* 5. märts 1994 – 11. jaanuar 2005 Fernando Lugo (Paraguay president 2008–2012)
* 19. veebruar 2007 – 14. märts 2012 Adalberto Martínez Flores
* 6. november 2013 – Pierre Jubinville