open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lech (jõgi)

**Lech** (ladina: *Licus*, *Licca*) on jõgi Austrias ja Saksamaal. See on Doonau parempoolne lisajõgi. 

Lechi jõe lähe asub Austria Vorarlbergi liidumaal, kus jõgi voolab välja Formarinsee järvest Alpides kõrgusel 1865 m. See voolab põhja-kirde suunas ja ületab Saksamaa piiri, moodustades Lechfalli, 12 m kõrgune kose; seejärel siseneb jõgi kitsasse kuristikku (Lechschlucht). Alpidest lahkudes siseneb jõgi Saksamaa Baieri liidumaal kõrgusel 790 m Füsseni juures Allgäu tasandikule, kus see moodustab piiri Švaabimaaga. Jõgi voolab läbi Füsseni linna ja läbi Forggensee, tehisjärve, mis talviti tühjaks lastakse. Seal moodustab see kärestiku ja joa.

Jõgi voolab edasi põhja suunas läbi Lechraini piirkonna ning läbib Schongau, Landsbergi, Augsburgi (kus temasse suubub Wertach) ja Raini linna enne Doonausse suubumist just Donauwörthi all kõrgusel 410 m. Jõgi ei ole laevatatav, mis on tingitud selle kärestikulisest iseloomust ja kruusakihtidest, mis ummistavad jõesängi. Füsseni lähedal asuvast Neuschwansteini lossist on eriti suurepärane vaade Lechi orule.

## Nimi

Kirjed 8/7. aastast eKr tõendavad, et jõge on esmamainitud keldi hõimu nimes *Licates*. Jõge kutsuti 2. sajandil nimega *Likios* või *Likias*. 570. aasta paiku leidub ürikutes nimi *Licca*. 8. sajandil ilmusid nimed nagu *Lecha* ja *Lech*. Mõistet *Licus* kasutati ikka veel 1059. aastal.

Nimi sarnaneb kõmri keele sõnaga *llech* ('kiviplaat') ja bretooni keele sõnaga *lec'h* ('hauakivi'). Selles kontekstis tähendab sõna *Lech* kivist.

## Ajalugu

Rohkem kui ühel korral on ajaloolised sündmused otsustatud selle jõe kallastel.

* 278. aastal võitis Rooma keiser Probus burgundide ja vandaalide suuremat sissetungiväge, mis oli rüüstanud Rooma Raetia provintsi.
* Lechfeldis, kivisel tasandikul Lechi ja Wertachi vahel Augsburgi lähedal võitis Otto I augustis 955 madjareid.
* Raini lahingus aprillis 1632 võitis Rootsi kuningas Gustav II Adolf ja haavas surmavalt Johann T'Serclaes von Tillyt.


Pilt:Lech Augsburg.jpg|Lech Augsburgis
Pilt:Lech-between-landsberg-kaufering.JPG|Lech, taamal Landsberg
Pilt:Tussen Weissenbach en Forchach, de Lech foto7 2014-07-25 13.33.jpg|Lech Weissenbachi ja Forchachi vahel
Pilt:Tussen Elmen en Stanzach, der Lech foto6 2014-07-25 14.34.jpg|Lech Elmeni ja Stanzachi vahel


## Välislingid
* Lech Füssenis
* Hochwassernachrichtendienst Bayern Alle möglichen Daten über die bayerischen Flüsse: aktuelle Pegelstände, langjährige Abflussdaten, Einzugsgebiet, etc.
* Life-Naturschutzprojekt Tiroler Lech
* Lebensraum Lechtal
* Bericht über eine Kajaktour
Åse Kleveland

**Åse Kleveland** (sündinud 18. märtsil 1949 Stockholmis) on Norra laulja, kitarrist ja poliitik.

1966. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Intet er nytt under solen".

Ta kuulub Norra Töölisparteisse. Aastatel 1990–1996 oli ta Norra kultuuriminister.
Karoline Krüger

**Karoline Krüger** (sündinud 13. veebruaril 1970) on Norra laulja.

1988. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "For vår jord".
Britt-Synnøve Johansen

**Britt-Synnøve Johansen** (sündinud 23. juunil 1970) on Norra laulja.
1989. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga  "Venners nærhet".
Silje Vige

**Silje Vige** (sündinud 24. mail 1976) on Norra laulja.

1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Alle mine tankar".
Charmed (ansambel)

**Charmed** oli Norra ansambel, mille liikmed olid Hanne Haugsand, Monica Nygård ja Oddrun Valestrand.

2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Living My Life Without You".
Wig Wam

**Wig Wam** on Norra ansambel, mis loodi 2001. aastal.
2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "In My Dreams".

Ansambli solist on Åge Sten Nilsen, esinejanimega Glam.

2014. aastal läks bänd laiali, kuid taasühines aastal 2019.

### Albumid
* 667 … The Neighbour of the Beast (2004)
* Hard to Be a Rock’n’Roller (2005)
* Hard to Be a Rock’n’Roller … in Kiev (2005)
* Wig Wamania (2006)
* Non Stop Rock’n’Roll (2010)
* Wall Street (2012)
* Never Say Die (2021)
* Out of the Dark (2023)

## Viited
Samir Cavadzadə

**Samir Cavadzadə** (sündinud 16. aprillil 1980 Bakuus) on Aserbaidžaani laulja.

2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Aserbaidžaani lauluga "Day After Day".
Murielle Ahouré

**Murielle Ahouré** (sündinud 23. augustil 1987 Abidjanis) on Elevandiluuranniku kergejõustiklane (sprinter). Talle kuuluvad Aafrika rekordid nii 60 meetri kui ka 100 meetri jooksus.

2013. aasta maailmameistrivõistlustel Moskvas võitis ta hõbemedali 100 meetri (10,93) ja 200 meetri (22,32) jooksus.

2016. aasta suveolümpiamängude avatseremoonial Rio de Janeiros kandis ta Elevandiluuranniku lippu.

2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis võitis ta 60 meetri jooksus kuldmedali Aafrika rekordiga 6,97. Ta tõusis sellega kõigi aegade edetabelis jagama kuuendat kohta.

Ta on lõpetanud Miami Ülikooli.

## Isiklikud rekordid
;Välisrekordid

;Siserekordid

## Välislingid
*
Səfurə Əlizadə

**Səfurə Əlizadə** (sündinud 20. septembril 1992 Bakuus) on Aserbaidžaani laulja.

2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Oslos esindas ta Aserbaidžaani lauluga "Drip Drop". Laul saavutas finaalkontserdil 145 punktiga viienda koha.

2010. aasta juunis ilmus tema debüütalbum "It's My War".

## Välislingid
Nigar Camal

**Nigar Camal** (sündinud 7. septembril 1980 Bakuus) on Aserbaidžaani laulja.

2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Aserbaidžaani lauluga "Running Scared".
Sandie Jones

**Sandie Jones** (sünninimi **Margaret Jones**; 9. november 1951 – 19. september 2019) oli Iirimaa laulja.

1972. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Iirimaad lauluga "Ceol an Ghrá", mis kogus 72 punkti ja saavutas 15. koha.
Səbinə Babayeva

**Səbinə Babayeva** (sündinud 2. detsembril 1979 Bakuus) on Aserbaidžaani laulja.

2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Aserbaidžaani lauluga "When the Music Dies".
Dilarə Kazımova

**Dilarə Kazımova** (sündinud 20. mail 1984 Bakuus) on Aserbaidžaani laulja.

2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Aserbaidžaani lauluga "Start a Fire", mis kogus finaalis 33 punkti ja saavutas 22. koha.
Səmra Rəhimli

**Səmra Rəhimli** (sündinud 20. oktoobril 1994 Bakuus) on Aserbaidžaani laulja.

2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Aserbaidžaani lauluga "Miracle".
Bobbejaan Schoepen

**Bobbejaan Schoepen** (16. mai 1925 – 17. mai 2010) oli Belgia laulja.

1957. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Straatdeuntje".
Bob Benny

**Bob Benny** (sünninimi **Emilius Wagemans**; 18. mail 1926 Sint-Niklaas – 29. märtsil 2011 Beveren) oli Belgia laulja.

1959. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Hou Toch Van Mij".

1961. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "September, Gouden Roos".
Robert Cogoi

**Robert Cogoi** (sünninimi **Mirko Kogoj**, 25. oktoober 1939 Châtelet – 14. mai 2022) oli Belgia laulja.

Ta sündis Sloveenia vanemate perekonnas.

Tema peamine tegevusperiood lauljana jäi 1960. aastatesse. 1964. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Près De Ma Rivière", mis kogus kaks punkti ja saavutas 10. koha.
Louis Neefs

**Louis Neefs** (täisnimi **Ludwig Adèle Maria Jozef Neefs**; 8. august 1937 Gierle – 25. detsember 1980 Lier) oli Belgia laulja.

1967. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis esindas ta Belgiat lauluga "Ik Heb Zorgen" ja jõudis 7. kohale.

1969. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Madridis esindas ta Belgiat lauluga "Jennifer Jennings" ja saavutas samuti 7. koha.
Teadmuse säilitamine

**Teadmuse säilitamine** on üks tavalisemaid väljakutseid teadmusjuhtimises, kus on oluline kriitilise teadmuse säilitamine enne, kui see organisatsioonist lahkub. Kõige sagedamini tuleneb teadmuste kadu töötajate pidevast liikumisest projektide vahel organisatsiooni sees ja uute töötajate sisenemisest samal ajal, kui teadmust omavad töötajad organisatsioonist lahkuvad.

Kõige tavalisemad viisid teadmuse säilitamiseks on teadmuse jagamise kultuuri loomine; õpitu kogumine ja taaskasutamine; töötaja lahkudes väärtuslike teadmiste üleandmine ja taaskasutamine; uute töötajate pädevuste arendamine võimaldades neile koostööd kogenud ja asjatundlike töötajatega; järelkasvu planeerimine ja väljaõpetamine; organisatsioonikultuuriga seotud teadmuskao ennetamine; tehnilise teadmuskao ennetamine; teadmuse säilitamine kui töötaja siirdub organisatsiooni sees ühelt töökohalt teisele.

## Teadmuse säilitamise vahendid
Kogukonna praktikad: pühendunud ja vastutustundlikud kogukonna juhid mängivad olulist rolli teadmuse säilitamisel.

Tööalase info edasiandmine: saavutatakse läbi auditite, käsiraamatute, saadud õppetundide ja intervjuude.

Mentorlus- ja praktikaprogrammid: kasutatakse teadmuse üleviimisel suurema töökogemusega töötajatelt noorematele töötajatele, eriti tehnilistes ja inseneriteaduse valdkondades, kus talendil on sageli puudulik teadmus.

Valdkonna ekspertide eesmärgipärane kaasamine: kasutatakse nende võimet vastata küsimustele, pakkuda ajaloolist perspektiivi, pakkuda lahendusi jne.

Lugude jutustamine (*storytelling*): räägitud lood võivad anda edusammude ja saadud õppetundide jaoks konteksti. Lugude abil on probleeme võimalik isikupärastada ja elustada. Lugude rääkimine on tõhus viis põlvkondadevaheliste lõhede ületamiseks, väärtuste tutvustamiseks, kultuuri jagamiseks ja identiteeditunde loomiseks.

Organisatsioonisisene koolitus: organisatsioonidel on parimate praktikate edasiandmiseks koolitusprogrammid, mis toetavad teadmuse säilitamist. Selle alla kuulub ka uute töötajate koolitus.

Kogenud seeniorist töötajate kasutamine: eakad töötajad võivad pakkuda vajalikke oskusi ja kogemusi, juhendada nooremaid töötajaid, rääkida lugusid ja osaleda koolitustegevuses, mis võimaldab neil oma kogemusi jagada. See eeldab organisatsioonilt pikaajalist pensionile jäämise programmi.

Dokumendihalduse ja -juhtimise süsteemid: eeldab intensiivne sisu olemasolu. 

## Teadmuse kaardistamine
Põhilised sammud teadmuse kaardistamiseks:

* Protsessi või fookusala määratlemine, mille kaudu kriitiline teadmus liigub.
* Teadmuse kaardistamise eesmärgi täpsustamine.
* Fookusala protsessi kaardistamine.
* Peamiste otsustuskohtade ja ristuvate funktsioonide määratlemine.
* Kõrgelt hinnatud tegevuste valdajate ja sidusrühmade leidmine.
* Kriitilise teadmuse allikate ja saajate määratlemine.
* Protsessi iga etapi jaoks vajalike teadmusvarade määratlemine.
* Vajaliku ja kasutatava teadmuse (nähtav ja varjatud) inventuuri teostamine.
* Lünkade, puudulike ühenduste ja teabe ülekülluse määratlemine.
* Teadmuse kaardistamise tulemuste ülevaatamise, kinnitamise ja jagamise plaani arendamine. 

## Viited
Jacques Raymond

**Jacques Raymond** (sündinud 13. oktoobril 1938) on Belgia laulja.

1963. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Waarom?" ja 1971. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel koos Lily Casteliga lauluga "Goeiemorgen, Morgen".
Jacques Hustin

**Jacques Hustin** (15. märts 1940 – 6. aprill 2009) oli Belgia laulja.

1974. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Fleur de liberté".
Jean Vallée

**Jean Vallée** (2. oktoober 1941 – 12. märts 2014) oli Belgia laulja.

1970. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Viens L'Oublier".

1978. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "L'Amour Ça Fait Chanter La Vie".
Jacques Zegers

**Jacques Zegers** (sündinud 25. juunil 1947 Brüsselis) on Belgia laulja.

1984. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Judy Et Cie", mis kogus 70 punkti ja saavutas 5. koha.
Kure oja

**Kure oja** (ka **Kuresoo peakraav**) on peakraav Sakala kõrgustikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Koidu, Kuressaare ja Tinnikuru külas, Tarvastu jõe vasakpoolne lisajõgi.

Kraavi pikkus on 5,9 km, valgla 6,9 km², langus 24,5 m ja lang 4,15 m/km. Kraav saab alguse 69,5 m kõrgusel Koidu külas ning suubub Kuressaare, Tinnikuru ja Jakobimõisa küla piiril 45 m kõrgusel vasakult poolt Tarvastu jõkke 9,6 km kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Aabjõe

**Aabjõe** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Aabjõe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Karron (1938. aastal Erra vallas).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aabjõe Eestis alla viiel mees- ja 7 naissoost isikul.

## Viited
Aabjärv

**Aabjärv** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Aabjärv uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Amberg (1940. aastal Tallinnas).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Tibari tiik

**Tibari tiik** on Hiiumaal Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee ääres asuv väike veekogu.

Tiik olevat nime saanud selle järgi, et 1962. aastal sõitis tollane Hiiu Kaluri kolhoosi esimees I. Tibar Kõrgessaarest tulles Gaz 69 ehk villisega tee ääres olevasse tol ajal nimetusse tiiki. Siis oli Kidastest Kärdla poole uus sirge tee juba valmis, vanal teel oli aga lähedal praktiliselt täisnurkne kurv. 

Tiiki on kasutatud tuletõrje veevõtukohana. 2009. aastal tiiki laiendati ja tehti kaldakindlustus.

Tibari tiik on arvatud Hiiumaa pärandkultuuri objektiks. 

## Taimestik
Tiigis leidub vesiroose.

## Viited
Aabla (perekonnanimi)

**Aabla** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Aabla uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Aaben, Aalbau, Aben, Allevit, Altenberg, Davidovski ja Davõdovski.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aabla Eestis 12 mees- ja 5 naissoost isikul.
Pierre Rapsat

**Pierre Rapsat** (28. mai 1948 Ixelles, Brüssel – 20. aprill 2002) oli Belgia laulja.

1976. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Judy Et Cie".
Mujinga Kambundji

**Mujinga Kambundji** (sündinud 17. juunil 1992 Bernis) on Šveitsi kergejõustiklane (sprinter).

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis võitis ta 100 meetri jooksus pronksmedali ajaga 11,25.

2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Belgradis võitis ta 60 meetri jooksus pronksmedali tulemusega 7,16.

2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis võitis ta 60 meetri jooksus 7,05-ga pronksmedali. 2018. aasta juulis toimunud Šveitsi meistrivõistlustel jooksis ta esimest korda 100 meetrit kiiremini 11 sekundist, saades aja 10,95. Ta uuendas sellega endale kuulunud Šveitsi rekordit kaheksa sajandikuga.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas võitis ta ajaga 22,51 pronksi 200 meetri jooksus

2022. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Belgradis võitis ta 60 meetri jooksus kulla Šveitsi rekordiga 6,96-ga. Juunis parandas ta rahvusrekordit 100 meetri jooksus joostes Zürichis 10,89. Maailmameistrivõistlustel Eugene'is oli ta 100 meetri jooksus viies. 200 meetri jooksus püstitas ta poolfinaalis Šveitsi rekordi 22,05. Finaali lõpetas ta kaheksanda kohaga. Euroopa meistrivõistlustel Münchenis võitis ta 200 meetri jooksus kuldmedali ajaga 22,32 ja 100 meetri jooksus hõbemedali ajaga 10,99.

2023. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Istanbulis võitis ta 60 meetri jooksu tulemusega 7,00, korrates ühtlasi võistluste rekordit.

2024. aasta Euroopa meistrivõistlustel Roomas tuli Kambundji 200 meetri jooksus Euroopa meistriks ajaga 22,49, edestades teiseks jäänud Daryll Neitat ühe sajandikuga. 100 meetri jooksus oli ta kaheksas. 2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis sai ta 100 meetri jooksus ajaga 10,99 kuuenda koha. 200 meetri jooksus ta finaali ei pääsenud. Teatejooksus pääses Šveitsi naiskond finaali, kuid diskvalifitseeriti ebaõnnestunud teatevahetuse tõttu.

2025. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Apeldoornis võitis Kambundji 60 meetri jooksus Zaynab Dosso järel ajaga 7,02 hõbemedali. Sama aasta sisemaailmameistrivõistlustel Nanjingis tuli ta Dosso ja Patrizia van der Wekeni ees maailmameistriks ajaga 7,04

Talle kuuluvad Šveitsi rekordid nii 60 meetri, 100 meetri kui ka 200 meetri jooksus.

## Isiklikud rekordid
;Välisrekordid

;Siserekordid

## Isiklikku

Tema isa on Kongo päritolu ja ema šveitslane. 

Mujinga Kambundji noorem õde on tõkkejooksja Ditaji Kambundji.

## Viited

## Välislingid
*
Innsbrucki maaringkond

**Innsbrucki maaringkond** (saksa *Bezirk Innsbruck-Land*) on ringkond Austrias Tiroolis. See ümbritseb Innsbrucki linnaringkonda ning külgneb põhjas Baieriga (Saksamaal), idas Schwazi ringkonnaga, lõunas Lõuna-Tirooliga (Itaalias) ja läänes Imsti ringkonnaga.

Ringkonnas elas 181 698 inimest (1. jaanuaril 2021) ja rahvastiku tihedus oli 91 in/km². Ringkonna halduskeskus asub Innsbruckis.

## Loodus
Ringkond koosneb Inni oru osast, Wipptali oru ja selle kõrvalorgude Stubaitali, Sellraintali, Gschnitztali ja Wattentali Põhja-Tirooli osadest, samuti Seefeldi platoost.

Lõunapiiri koos Brenneri mäekuruga moodustab Alpide peaahelik. Ringkonnas domineerivad alpialad, sealhulgas Stubai Alpid edelas, Tuxi Alpid kagus ning Wettersteini mäed ja Karwendel põhjas.

## Haldusjaotus

Ringkonnas on järgmised vallad:
Oomäe memoriaal

**Oomäe memoriaal** on Pühalepa ja Kõrgessaare valla piiril Ristimäe läheduses Oomäe talukoha naabruses asuv mälestusmärk.

20. juunil 2014 avati Hiiumaa Muinsuskaitse Seltsi algatusel Pühalepa ja Kõrgessaare valla piiril Ristimäe läheduses Oomäe talukoha naabruses mälestusmärk, mälestuskivi tahvliga ja metallrist kohas, kus 1941. aasta sügisel hukati ning maeti Nõukogude terrori ohvrid. Kui algas sõda Nõukogude Liidu ja Saksamaa vahel, siis edenesid Saksa väed kiirelt ja lõikasid läbi Nõukogude vägede taganemistee maismaa kaudu, saartel püsis Nõukogude võim kauem, Hiiumaal veel oktoobriski.

Sellel ajal läks Hiiumaal inimesi jäljetult kaduma. Pärast Hiiumaa vallutamist sakslaste poolt hakkasid pereliikmed nende jälgi otsima. Oli selge, et neid siit ära ei saadud viia. 1941. aasta oktoobris kaevati Oomäel lahti esimese üheksa inimese hauad, neist kaheksa tunti omaste poolt ära ja maeti kodukalmistutele. Viimased hauad leiti 1943. aastal.

Poolesajast hukatust on nimeliselt teada vaid kolmteist: Leopold Ellerberg, Feliks Jakobson, Martin-Karl Leivalt, Julius Liiva, Robert Liiva, Harald Mammuspuu, Eduard Nõmm, Hugo Puusemp, Leida Pähel, Anton Tammekivi, Kustav Tilk, Edgar Tänava ja Joosep Õispuu. Lisaks kohalikele elanikele oli hukatute hulgas ka Nõukogude sõjaväelasi ja madruseid, baaside töölisi, mandrilt evakueerunuid ja kolm Saksa sõjavangi. Punamadrused olevat kavatsenud sakslastele alla anda, kuid üks neist reetis kaaslased ja teised lasti maha. Tundmatuks jäänud ohvrid ja sõjaväelased maeti ilmselt kohe seejärel Malvaste kalmistule, kuid nende matmise täpne asukoht ei ole tänaseks teada.

Oomäele püstitati Hiiumaa Muinsuskaitse Seltsi algatusel mälestusrist juba 2. novembril 1988. 2014. aastal asendati veerand sajandi eest paigaldatud rist suurema ja tugevama tammepuust ristiga. Sealsamas on ka mälestuskivi, millel tahvel selgitava tekstiga. Hiiumaa Muinsuskaitse Selts jätkab Oomäe sündmuste saladuste uurimist. 1988 maantee äärde püstitatud puurist oli pühendatud samale traagilisele sündmusele ühes võimalikus hukkamiskohas.

## Viited

## Välislingid

* http://www.vanameister.pri.ee/gallery/var/albums/Eesti/Hiiumaa/HK68609.jpg?m=1449609134
Leo von Klenze

**Leo von Klenze** ehk **Franz Karl Leopold von Klenze** (29. veebruar 1784 Buchladen (Bockelah/Bocla) Schladeni lähedal – 26. jaanuar 1864 München) oli tunnustatud saksa uusklassitsistlik arhitekt, maalikunstnik ja kirjanik. Ta oli Baieri kuninga Ludwig I õukonna arhitekt. Ta oli üks kuulsamaid taaselavnenud hellasstiili esindajaid.

## Arhitektuuriteosed Münchenis
* Glyptothek (1816–1830)
* Alte Pinakothek (1826–1836)
* Residenz – Königsbau, Festsaalbau ja Allerheiligen-Hofkirche (1826–1842)
* Englischer Garteni monopteertempel (1836)
* Propyläeni linnavärav (1846–1862)
* Ruhmeshalle (1850)
* Nymphenburgi lossi monopteertempel 
* Ludwigstrasse, Odeonsplatz ja Wittelsbacherplatz

## Arhitektuuriteosed mujal
* Wilhelmshöhe kindluse pargi ballimaja (Kassel) (1809–1810)
* Ismaningi kindlus (1816), mis ehitati Napoleoni kasupojale Eugène de Beauharnaisele ja tema abikaasale.
* Walhalla tempel (Regensburgi lähistel) (1816–1842)
* Neues Schloss (Pappenheim) (1819–1820)
* Uus Ermitaaž (Peterburi) (1839–1852)
* Püha Dionysios Areopagite katoliku kirik (Ateena) (1853–1865)
* Befreiungshalle (Kelheim) (1863)

## Vaata ka
*Uusklassitsism
Reynaert

**Joseph Reynaerts** (24. juulil 1955 – 5. november 2020) oli Belgia laulja.

1988. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga  "Laissez briller le soleil".
Philippe Lafontaine

**Philippe Lafontaine** (sündinud  1955) on Belgia laulja.

1990. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Macédomienne", mis kogus 46 punkti ja saavutas 12. koha.
Mélanie Cohl

**Mélanie Cohl** (sündinud  4. jaanuaril 1982) on Belgia laulja.

1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Dis Oui".
Aabloo

**Aabloo** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Aabloo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Abelov (1938. aastal Jõhvis.). 

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aabloo Eestis alla viiel mehel ja 5 naisel.

*Alvo Aabloo (sündinud 1965), eesti materjaliteadlane, füüsik, robootik ja informaatik
Nathalie Sorce

**Nathalie Sorce** (sündinud 1979) on Belgia laulja.

2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Envie De Vivre" ning sai 2 punktiga viimase koha.
Patrick Ouchène

**Patrick Ouchène** (sündinud 5. detsembril 1966) on Belgia laulja.

2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Copycat".
Tom Dice

**Tom Dice** (kodanikunimi **Tom Eeckhout**; sündinud 25. novembril 1989) on Belgia laulja.

2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Me and My Guitar", mis kogus finaalis 143 punkti ja saavutas 6. koha.
Iris (laulja)

**Laura van den Bruel**, esinejanimega **Iris** või **Airis** (sündinud 1995) on Belgia laulja.

2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Would You?".
Kollane pass

**Kollane pass** oli prostituudi isikutunnistus, tegevusluba ja arstliku läbivaatuse tõend Tsaari-Venemaal.
Monopteer

**Monopteer** (vanakreeka keeles ὁ μονόπτερος < μόνος 'ainuke, üksik' + τὸ πτερόν 'tiib') on ilma tugiseinteta ringikujuline kolonnaad, mis toetab katust. Paviljonehitisena meenutab see üksnes sammastikuga rotundi.

## Olemus
# Väike tempel (itaalia keeles *[[tempietto]]*)
# Kauni väljavaatega *[[belvedere]]*
# Varjualune puhke- ja lustikoht

## Vaata ka
**[[Gloriette]]*
*Lehtla
Sabbe

**Sabbe** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Sabbe (Sabe) on pandud Pindi mõisas Rõuge kihelkonnas Võrumaal.

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. 

*August Sabbe (1909–1978), Eesti metsavend
*Rudolf Sabbe (1894–1934), Eesti sõjaväelane
Christian Coleman

**Christian Coleman** (sündinud 6. märtsil 1996 Atlantas Georgias) on USA kergejõustiklane (sprinter).

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis võitis ta hõbemedali 100 meetri jooksus ja 4×100 meetri teatejooksus. 

20. jaanuaril 2018 jooksis ta 60 meetrit 6,37-ga, kärpides 1999. aastast Maurice Greene'ile kuulunud maailmarekordit kahe sajandikuga, kuid maailmarekordina see kirja ei läinud, sest võistlustel puudusid elektroonilised stardipakud, mis oleksid tuvastanud võimaliku valestardi. Sellest hoolimata ületas ta selle tulemuse kuu aega hiljem, 18. veebruaril New Mexico osariigis Albuquerques toimunud USA sisemeistrivõistlustel, joostes 60 meetrit 7,34-ga. See tulemus läks kirja maailmarekordina.

2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis võitis ta 60 meetri jooksus kuldmedali, püstitades sisemaailmameistrivõistluste rekordi 6,37. 

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas tuli Coleman 100 m jooksus maailmameistriks ajaga 9,76.

2020. aastal määrati Colemanile kaheaastane võitluskeeld 2019. aasta detsembris dopinguproovi andmata jätmise eest. Hiljem lühendati karistust 18 kuule. 2020. aasta suveolümpiamängudel Coleman võistluskeelu tõttu ei osalenud.

2022. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Belgradis oli Coleman 60 meetri jooksus Marcell Jacobsi järel teine. Maailmameistrivõistlustel Eugene'is oli ta 100 meetri jooksus kuues ning võitis 4×100 meetri teatejooksus hõbemedali.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis sai Coleman 100 meetri jooksus 5. koha. 4×100 meetri teatejooksus tuli ta USA meeskonna koosseisus maailmameistriks.

2025. aasta maailmameistrivõistlustel Tokyos tuli ta teatejooksus kolmandat korda maailmameistriks.

Coleman on 100 meetri jooksus kolmekordne Teemantliiga võitja (2018, 2023, 2025).

## Isiklikku

Ta õppis Tennessee Ülikoolis.

2017. aastal pälvis ta USA parima ülikoolis õppiva kergejõustiklase The Bowermani auhinna.

## Isiklikud rekordid
;Välisrekordid

;Siserekordid

## Viited

## Välislingid
*
Lehtla

**Lehtla** (vanemas keeles **lehtmaja** ja ka **laube**) on väike sõrestikehitis varjualuse puhke- ja lustkohana enamasti aias või pargis. Need suvepaviljonid võivad olla ronitaimedest kaetud külgede ja laega.

Lehtlad asuvad enamasti looduskaunites paikades, kust avaneb hea vaade. Sellepärast on nad olemuselt *[[belvedere]]d*. 

## Vaata ka

*Paviljon
*Vaatetorn
Uuskross

**Uuskross** (*Neugroschen*, lühend Ngr.) oli aastail 1841–1873 vermitud Saksi ja Saksi-Altenburgi peenrahaühik ja väike hõbemünt.

Uuskross oli üks kolmekümnendik taalrit ja jagunes kümneks penniks. 

1. juunil 1876 kaotas uuskross kehtivuse ja asendati niklist Saksa kümnepennisega.
Nuki oja

**Nuki oja** (ka **Koguli peakraav**) on peakraav Sakala kõrgustikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas ja Valga maakonnas Tõrva vallas, Tarvastu jõe vasakpoolne lisajõgi.

Kraavi pikkus on 8,9 km, valgla 11,8 km², langus 20 m ja lang 2,25 m/km. Kraav saab alguse 65 m kõrgusel Roosilla külas ning suubub Pikru külas 45 m kõrgusel paremalt poolt Tarvastu jõkke 10 km kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Loïc Nottet

**Loïc Nottet** (sündinud 10. aprillil 1996) on Belgia laulja.

2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Rhythm Inside".
Su Bingtian

**Su Bingtian** (hiina keeles 苏炳添, *[[pinyin]]* *Sū Bǐngtiān*; sündinud 29. augustil 1989 Zhongshanis) on Hiina kergejõustiklane (sprinter).

2015. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta Hiina teatemeeskonnaga 4×100 meetri teatejooksus hõbemedali.

2018. aasta sisemaailmameistrivõistlutsel Birminghamis võitis ta 60 meetri jooksus hõbemedali Aasia rekordit tähistava 6,42-ga. Kõigi aegade edetabelis paigutub 6,42 kuuendale kohale.

Talle kuulub Hiina rekord 100 meetri jooksus – 9,83, mis on püstitatud 1. augustil 2021 Tokyos.

## Isiklikud rekordid
;Välisrekordid

;Siserekordid

## Viited

## Välislingid
*
Paviljon

**Paviljon** on mitmesuguse kuju (ennekõike ümmargune ja mitmekandiline) ja otstarbega (ennekõike aia- ja pargimaja, lusthoone, ooteruum või kiosk) kergema konstruktsiooniga ehitis. See võib olla suurema hoone ettepoole ning kõrgusse ulatuv iseseisva katusega kesk- või nurgaosa.

Paviljone kasutatakse ka näituste väljapanekute ja ka filmivõtete tegemise jaoks. Modernismi järgsed erikujundustega paviljonid on teatud EXPO maailmanäitustelt.

## Nimetus
Sõna pärineb prantsuskeelsest sõnast *pavillon*, mis omakorda tuletub ladinakeelsest sõnast *papilio*.

## Vaata ka
**[[Gloriette]]*
*Galerii
**[[Belvedere]]*
*Lehtla
*Monopteer
*Villa
Elaiza

**Elaiza** on Saksamaa ansambel.

2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Saksamaad lauluga "Is It Right"
Nodiko Tatišvili

**Nodiko Tatišvili** (gruusia keeles ნოდიკო ტატიშვილი; sündinud 5. novembril 1986 Thbilisis) on Gruusia laulja.

2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Sopho Gelovaniga Gruusiat lauluga "Waterfall".
Gloriette

***Gloriette*** on *[[belvedere]]*-entiteediga kõrgema klassi hoone aias või pargis, mis on ehitatud enamasti õukonna tarbeks ümbruskonna nauditavaks vaatlemiseks kõrgemale asukohale. Selle struktuuriline teostus ja dekoreeritud kuju võivad oluliselt erineda, esinedes sageli paviljoni või *[[tempietto]]* kujul, jäädes külgedel enam-vähem lahtiseks.

## Etümoloogia
Sõna pärineb 12. sajandi prantsuskeelsest sõnast *gloire*, mis tähendab tillukest tuba. Seejärel rõhus kohandatud sõna pigem sõnale *gloria* ehk kristlusest tuntud "Jumala aule".

Sõna *gloriette* võib viidata ka suurele linnupuurile, mis on valmistatud sepistatud rauast või harvemini puidust. Need vabaõhulinnupuurid, nagu lehtladki, võivad olla kaetud ronitaimedega.

## Tuntumad ''gloriette''<nowiki/>'id

*Várkert Bazár (Budapest)
*Belvedere (Potsdam)
*Belvedere (Radebeuler)
*Monopteros (München)
*The Gloriette (Portmeirion)
*Аскольдова могила (Kiiev)
*Ekotemplet (Solna)
*Susana al bany (Barcelona)
*Эолова арфа (Pjatigorsk)
*Павильон Островский (Kostroma)
*Glorietta (Końskie‎)
*Glorietta (Łańcut)
*Gloriëtte (Putte)
*Gloriëtte (Meerssen)
*Kiosque de l'Impératrice (Pariis)
*Kiosque de l'Empereur (Pariis)
*Belvédère (Pariis)
*Gloriette de Buffon (Pariis)
*Pavillon Chinois (L'Isle-Adam)
*Temple de l'Amour (Versailles)
*Gloriet (Děčín‎)
*Die Gloriette (Eisenstadt)
*Hohe Gloriette (Pörtschach am Wörthersee)
*Gloriette (Viin)

## Vaata ka
*Gloriette (Schönbrunni lossipark)
*Belvedere
*Paviljon
*Galerii
Linnuraba (Lääne maakond)

**Linnuraba** on rabamassiiv Läänemaa Suursoos Lääne maakonnas. Soo jääb Suursoo maastikukaitsealale.

Linnuraba on suur lageraba ja väga hästi oma algse struktuuri säilitanud rabamassiiv. Raba nõlval kasvab vaid üksikuid puid ja puudegruppe, seal pole toimunud kuivenduse mõjul metsastumist. Rabas kasvab kohati kaitsealust külma purusamblikku. Rabamassiivi ümbritseb kuivenduse mõjuta või nõrga kuivenduse mõjuga liigirikas madalsoo. 

Raba keskosas on väike laugastik väheste mändidega. Need laukad on veelindude meelispuhkepaigaks ja osad neist lindude väljaheidetest tugevalt eutrofeerunud. 

## Viited
Gloriette (Schönbrunni lossipark)

**Gloriette** on suurim ja tuntuim *[[gloriette]]*, mis valmis 1775. aastal "renomeetemplina" keiserliku arhitekti Johann Ferdinand Hetzendorf von Hohenbergi kavandite järgi Schönbrunni palee lossipargis Viinis. 

Paviljon asub Doonau jõe paremalt kaldalt algava Alpide jalami laugjal nõlvakul lossi Prantsuse stiilis pargis. Olles pargi keskne dominant, kasutati seda keiser Franz Joseph I peo- ja einestussaalina. Teises maailmasõjas hävitas liitlasvägede pommirünnak galerii idatiiva, kuid see taastati juba kahe aasta pärast 1947. aastal Austria okupatsiooni ajal. Tänapäeval asub 1995. aastal renoveeritud ehitises kohvik.

## Väärsus
Gloriette on sõjaõiguse monumendina pühendatud rahule. Selle fassaadil on kiri: "Püstitatud keiser Joseph II ja keisrinna Maria Theresia valitsemise ajal 1775."

Aasta kirjutamise viis kasutab kujundlikult kreeka tähte Φ (phi), tähistamaks ladina numbrites arvu 1000. Vana-Roomas oli samuti tavaline, et Φ asendab M-i. Tähise vastuoluline osa on AVGVSTO ja AVGVSTA lisamine, mida kasutati Rooma esimese keisri Augustuse ja tema pärijate märgistamiseks. Seega näitas tähis Habsburge Saksa Rahvuse Püha Rooma keisrite järeltulijatena.

## Vaata ka
*Schönbrunni loss
*Gloriette
*Paviljon
*Galerii
David Ogden Stiers

**David Allen Ogden Stiers** (31. oktoober 1942 Peoria, Illinois – 3. märts 2018 Newport, Oregon) oli USA filminäitleja.

## Viited
Aksel Niilop

**Aksel Niilop** (10. aprill 1933 – 30. september 2017 Uhtna) oli eesti agronoom.

Ta oli Rakvere rajooni Uhtna kolhoosi peaagronoom. 

## Tunnustus
*1983 Eesti NSV teeneline agronoom

## Viited
Moldaavia murre

**Moldova murre** (*subdialectul / graiul moldovean / moldovenesc*) on üks paljudest rumeenia keele murretest. Seda räägitakse Põhja-Rumeenias, Moldova vabariigis ja vähe ka Ukrainas.

## Vaata ka
*moldova keel
Mandó (laulja)

**Adamantía Stamatopoúlou** (Αδαμαντία Σταματοπούλου; esinejanimega **Mandó** (Μαντώ); sündinud 13. aprillil 1966) on Kreeka laulja.

2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Kreekat lauluga "Never Let You Go".
Gazebo (täpsustus)

'''Gazebo''' on paviljoni laadne aia- või pargimaja, varjualune puhkekoht ehk lehtla.

Väljendi järgi on nime saanud:
* Gazebo (muusik)
Kuusalu Vabadussõja mälestussammas

**Kuusalu Vabadussõja mälestussammas** on Harju maakonnas Kuusalu vallas Kuusalu asulas Kuusalu kalmistul asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk. Mälestussammas avati 16. mail 1921. See oli esimene mälestussammas Eestis, mis püstitati Vabadussõjas langenutele.

Esimese Nõukogude okupatsiooni ajal lõhuti mälestussammas 2. juulil 1941 osaliselt, tükid maeti maha. Saksa okupatsiooni ajal mälestussammas taastati ja avati 10. augustil 1942. Teise Nõukogude okupatsiooni ajal eemaldati 1945. aastal Vabadussõjale viitavad kirjad koos langenute nimedega, sammas ise aga säilis oma paigas. Kolmandat korda pühitseti mälestussammas 26. novembril 1988.

## Viited

## Välislingid
*
Vändra Vabadussõja mälestussammas

**Vändra Vabadussõja mälestussammas** on Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Vändra asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 24. juunil 1922.

1941 sammas lõhuti. Saksa okupatsiooni ajal sammas osaliselt taastati. 1945 oli sammas teadmata kohta ära viidud. 1980. aastate lõpus leiti sammas endise Pärivere sovhoosi maadelt. Sammas taasavati 24. juunil 1989.

## Viited
Heino Uus (agronoom)

**Heino Uus** (13. mai 1937 Käru – 26. september 2016) oli eesti põllumajandustegelane.

1957. aastal lõpetas ta Olustvere Põllumajandustehnikumi agronoomia eriala kiitusega. 1962. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina.

1962. aastast oli ta Kingissepa rajooni Kalevi kolhoosi agronoom, 1964. aastast sama kolhoosi esimees, hiljem Kaarma kolhoosi esimees. 

## Tunnustus
*1983 Eesti NSV teeneline agronoom

## Viited
Tempietto

***Tempietto*** (itaalia keeles 'pisitempel') on templit meenutav ehitis, mis asub enamasti planeeringuga iluaias või -pargis, hoonetekompleksi taga- või esiõuel.

## Vaata ka
**[[Gloriette]]*
*Monopteer
Euroopa Nüüdiskeelte Keskus

**Euroopa Nüüdiskeelte Keskus** (ka **Euroopa Nõukogu Euroopa Nüüdiskeelte Keskus**, inglise keeles *European Centre for Modern Languages of the Council of Europe*, lühend ECML) edendab innovatsiooni keeleõppes ja õpetamises ning soodustab tulemusliku keelepoliitika rakendamist. Keskus arendab materjale, pakub koolitusi, seminare ja nõustamist.

Keskus loodi 1994. aastal Euroopa Nõukogu ja keskuse liikmesriikide kokkuleppe alusel. Keskuse töös osaleb 33 liikmesriiki, nende hulgas alates 1995. aastast ka Eesti. Keskus asub Grazi linnas Austrias.

## Keskuse tegevused
Keskuse tegevused põhinevad nelja-aastastel programmidel ning hõlmavad rahvusvahelisi projekte, koolituspakkumisi ja nõustamist.

2016.–2019. aasta programm "Languages at the Heart of Learning"  keskendub sellistele teemadele nagu digioskused keelte õpetamises ja õppimises, keeleteadlikkuse tõstmine ainetundides, viipekeele õpetamine ja tasemekirjeldused, Euroopa keeleõppe raamdokumendi rakendamine, koolide toetamine õppekeelte edendamisel.

Keskuse arendustegevuste ja projektide tulemuseks on materjalid, mida saavad oma töös kasutada poliitikakujundajad, õpetajate koolitajad, õpetajad ja teised keelehuvilised. Materjalidest annab ülevaate trükiste kataloog. 2017. aastal tõlgiti eesti keelde viipekeele tasemekirjeldused.

## Liikmesriigid
Euroopa Liidu riigid: Austria, Bulgaaria, Eesti, Holland, Horvaatia, Iirimaa, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Malta, Poola, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi.
Mitte-ELi riigid: Albaania, Andorra, Armeenia, Bosnia ja Hertsegoviina, Island, Liechtenstein, Montenegro, Norra, Serbia, Šveits, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

Euroopa Liidu riigid, kes ei kuulu keskusse, kuid osalevad üksikutes tegevustes: Belgia, Itaalia, Suurbritannia, Portugal, Hispaania, Ungari.

Lisaks tehakse koostööd Brasiilia, Kosovo, Türgi, Ukraina, Ameerika Ühendriikide, Venemaa ja Kanadaga.

## Euroopa keeltepäev
Alates 2001. aastast tähistatakse 26. septembril Euroopa keeltepäeva. Euroopa Nüüdiskeelte Keskus toetab Euroopa keeltepäeva tähistamist.

## Viited

## Välislingid
* Euroopa Nüüdiskeelte Keskuse koduleht
*  Euroopa Nüüdiskeelte Keskuse uudiskiri European Language Gazette
*  Euroopa Nüüdiskeelte Keskuse Facebooki lehekülg
*  Euroopa Nüüdiskeelte Keskuse Youtube'i kanal
* Euroopa keeltepäeva koduleht
Viru-Jaagupi Vabadussõja mälestussammas

**Viru-Jaagupi Vabadussõja mälestussammas** on Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Viru-Jaagupi asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 24. juunil 1923.

Sügisel 1940 peitsid kohalikud elanikud samba ära. Suvel 1941 viidi sammas vanale kohale tagasi. 1945 sammas õhiti. Samas kohas avati 24. juunil 1990 uus sammas, mis on endise täpne koopia.

Vana samba säilinud elemendid asuvad samal kalmistul.

## Viited

## Välislingid
*
Tori Vabadussõja mälestussammas

**Tori Vabadussõja mälestussammas** on Pärnu maakonnas Tori vallas Tori asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 24. juunil 1923.

1945 sammas õhiti. Ühel kohalikul õnnestus päästa samba bareljeef. Uus sammas avati sealsamas 30. septembril 1989.

## Viited

## Välislingid
*
Tudulinna Vabadussõja mälestussammas

**Tudulinna Vabadussõja mälestussammas** on Tudulinna kalmistul Iisaku kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tudulinna külas Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas asuv Vabadussõjas langenute auks püstitatud mälestusmärk.

Samba autor on kujur Voldemar Melnik. Mälestussammas avati 16. septembril 1923.

Sammas lõhuti 14. oktoobril 1940. Samas kohas avati 6. oktoobril 1990 uus sammas, mis on endise ligilähedane koopia.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 27103 "Vabadussõja mälestussammas"
Palamuse Vabadussõja mälestussammas

**Palamuse Vabadussõja mälestussammas** on Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Palamuse alevikus, Palamuse kalmistu uues osas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 29. mail 1924.

1952. aastal sammas lõhuti. Samas kohas avati 29. mail 1994 uus sammas, mis on endise täpne koopia.

## Viited

## Välislingid
*
Ratsarügemendi mälestussammas

**Ratsarügemendi mälestussammas** oli Tartus asuv Ratsarügemendi koosseisus Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 12. aprillil 1926. Sammas hävitati arvatavasti juba enne Teist maailmasõda.

## Viited
Maarja-Magdaleena Vabadussõja mälestussammas

**Maarja-Magdaleena Vabadussõja mälestussammas** on Tartu maakonnas Tartu vallas Maarja-Magdaleena külas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 20. augustil 1920.

1945 võeti sammas maha ja maeti sinnasamasse. 22. juunil 1988 kaevati sammas välja ja 31. juulil 1988 see taasavati.

## Viited

## Välislingid
*
Pärnu-Jaagupi Vabadussõja mälestussammas

**Pärnu-Jaagupi Vabadussõja mälestussammas** on Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu-Jaagupi asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 24. septembril 1922.

1945 sammas õhiti. Samas kohas avati 18. juunil 1989 uus sammas, mis on endise täpne koopia.


Vabadussõja mälestussammas Pärnu-Jaagupis5.jpg|Vabadussõja mälestussamba eesmine külg
Vabadussõja mälestussammas Pärnu-Jaagupis2.jpg|Vabadussõja mälestussamba vasak külg
Vabadussõja mälestussammas Pärnu-Jaagupis3.jpg|Vabadussõja mälestussamba tagumine külg
Vabadussõja mälestussammas Pärnu-Jaagupis4.jpg|Vabadussõja mälestussamba parem külg


## Viited

## Välislingid
*
Kodavere Vabadussõja mälestussammas

**Kodavere Vabadussõja mälestussammas** on Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kodavere kalmistul asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 31. augustil 1924.

1940 lükati sammas ümber ja veeti lähedale võssa. Saksa okupatsiooni ajal pandi sammas uuesti kokku ja taasavati 28. septembril 1941. 1950 sammas õhiti. Samas kohas avati 27. augustil 1989 uus sammas, mis on endise täpne koopia.

## Viited

## Välislingid
*
Friedrich Vreemanni mälestussammas

**Friedrich Vreemanni mälestussammas** on Vabadussõjas langenud kapten Friedrich Vreemannile püstitatud mälestusmärk Võru maakonnas Võru vallas Pindi kalmistul.

Mälestussammas avati 12. oktoobril 1924 Vabadussõjas langenute mälestamise Võrumaa komitee poolt.

Sammas lõhuti Nõukogude Liidu okupatsioonivõimu poolt 1947. aastal. Sammas taasavati kapten Vreemanni 100. sünniaastapäeval 10. novembril 1994.

Friedrich Vreemanni langemiskohale Võru maakonnas Rõuge vallas Suure-Ruuga küla põllul püstitati samuti mälestussammas. Ka selle lõhkus Nõukogude okupatsioonivõim. Uus mälestuskivi paigutati 27. novembril 2001 Rõuge Jaani-Peebu kalmistu servale. Augustis 2019 viidi see üle ning taasavati see Rõuge Mälestuste pargis, kus asuvad ka Rõuge Vabadussõja mälestussammas ja Taani vabatahtlike (Borgelini kompanii) mälestusmärk.

## Viited
AKS

**AKS** või **Aks** võib tähendada järgmist:
*Akadeemiline Keemia Selts
*Akadeemiline Karjala Selts
*Aks (film), India film
*...
ATM

**ATM** võib **atm** võib tähendada järgmist:
* pangaautomaat (inglise *Automatic Teller Machine*)
* asünkroonedastus (inglise *Asynchronous Transfer Mode*)
* atm on atmosfääri kui rõhu ühiku lühend
Aero

**Aero** võib tähendada:
* Aero O/Y, Finnairi eelkäija
*.aero, lennunduse tippdomeen
*Aero Airlines, endine Eesti lennufirma
*Aero L-39, reaktiivõppelennuk
*Aero (Poola ettevõte), Poola lennufirma

## Vaata ka
*Lennundus
*Aeroflot
*Aeroklubi
*Kõik pealkirjad eesliitega "Aero"
Aktuelle Kamera

"**Aktuelle Kamera**" oli Saksa DV uudistesaade, mida 1952–1990 näidati Saksa DV Televisioonis (saksa keeles "Deutscher Fernsehfunk"). 

Selle saksakeelse saate nimi inspireeris ka analoogset eestikeelset saadet nimetama "Aktuaalseks kaameraks". Ka Ukraina NSV telekanali uudistesaade kandis 1980-tel nime Актуальна камера.
Kaskneem

**Kaskneem** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kaskneem uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Alber, Kabanof, Kabanov ja Vasiljev. 

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

*Aleks Kaskneem (1912–1965), eesti sporditegelane
Adam Kszczot

**Adam Piotr Kszczot** (sündinud 2. septembril 1989 Opocznos) on Poola endine kergejõustiklane, keskmaajooksja. Tema põhiala oli 800 meetri jooks.

Ta on 800 meetri jooksus kolmekordne Euroopa välis- ja sisemeister.

2015. ja 2017. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta 800 meetri jooksus hõbemedali.

2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis võitis ta kuldmedali.

Talle kuulub 800 meetri jooksu Poola siserekord (1.44,57; 2012. aastast).

## Isiklikud rekordid
;Väljas

;Sees

Allikas: IAAF

## Viited

## Välislingid

*
Puurvasar

**Puurvasar** on pneumaatiline või elektromehaaniline tööriist, mis ühendab haamri otse peitliga.

Puurvasara leiutas William Mcreavy, kes müüs patendi Charles Brady Kingile. Käeshoitavad puurvasarad töötavad tavaliselt suruõhuga, kuid mõned mudelid ka elektrimootoritega. Suuremad puurvasarad, näiteks ehitusmasinatele mõeldud tõsteseadmega puurvasarad, töötavad tavaliselt hüdrauliliselt. Neid kasutatakse tavaliselt kivi, kõnniteede ja betooni purustamiseks.

## Vaata ka
*Suruõhuvasar
*Trell (lööktrell)

## Viited
Tõkisking

**Tõkisking** on sõiduki ratta liikumist tõkestav seadis.
 
Tõkiskingi kasutatakse sõiduki iseenesliku liikumahakkamise takistamiseks. 

## Kasutamine
Tõkiskingi kasutatakse alati paaris ning need paigutatakse rehvi keskele.

## Viited
Marcin Lewandowski

**Marcin Przemysław Lewandowski** (sündinud 13. juunil 1987 Szczecinis) on Poola kergejõustiklane, keskmaajooksja.

Talle kuulub 1500 meetri jooksus ja miilijooksus nii Poola välis- kui ka siserekordid.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

;Sees

Allikas: World Athletics

## Viited

## Välislingid

*
Riigipidamise kava

**Riigipidamise kava** on Eesti Koostöö Kogu 2013.–2015. aastal läbi viidud programm, mille eesmärgiks oli arendada ühiskonnas riigihalduse ja kohaliku omavalitsuse korralduse arutelu, sõnastada probleemid ning töötada välja lihtsama, läbipaistvama, loogilisema ja konkreetselt Eestile sobiva riigi töökorralduse ettepanek.
 
Kava sõnastab probleemid ja pakub lahendused täpsemalt viies valdkonnas: arutlev demokraatia (osalemine); kohalik omavalitsus; riigihaldus; Vabariigi Valitsus; Riigikogu.

Kava koostati ühistöös teadlaste, ametnike, poliitikute, ettevõtjate ja vabakonna esindajatega.

Riigipidamise kava koostamisel selgitati esmalt välja kõigi viie valdkonna probleemid, milliste muudatusega neid lahendada saaks ning mida nende muudatuste saavutamiseks teha on vaja. Samuti analüüsiti, milliseid uusi probleeme muudatused kaasa võivad tuua. Selle põhjal loodi lühidalt järgmised ettepanekud:
* asendada formaalne „kaasamine“ huvirühmade sisulise osalemisega, kasutada uute kogu ühiskonda mõjutavate seaduste ettevalmistamisel Rahvakogu kogemusi, põimida esindusdemokraatia mudelisse osalusdemokraatia komponente, kasutada julgemini nii riigi kui kohaliku elu oluliste küsimuste lahendamisel rahvaküsitlusi ja -hääletusi;
* viia ellu funktsioonipõhisele koostööle ja tegelikkusele tuginev kohaliku omavalitsuse reform, keskenduda omavalitsuste suuruse ja vormi asemel kohtadel osutatavate avalike teenuste sisule, kättesaadavusele ja kvaliteedile; korraldada ümber riigivõimu tähtsuse kaotanud vahelülide (maavalitsus) töö, pakkuda kogukondadele reaalne võimalus oma elu ise korraldada, toetada omavalitsuste vabatahtlikku liitumist ja sundliitmist valitsuse algatusel seal, kus see on ilmselgelt vajalik;
* keskenduda valitsusasutustes riigi põhiülesannete heale täitmisele ja tähtsustada inimestega vahetult kokku puutuvate riigipalgaliste tööd; kahandada valitsussektori töötajate üldarvu ning samal ajal suurendada nende iseseisvat otsustusõigust ja isiklikku vastutust;
* lõpetada töökoormust ja kulusid kasvatavatele, kuid sisuliselt mittevajalikele mõõdikutele ja ühikute lugemisele tuginev eelarve planeerimine, juhtimine ja aruandlus; muuta töö planeerimine paindlikumaks;
* lõpetada riigi kulude peitmine sihtasutuste, äriühingute ning avalik-õiguslike asutuste alla, tuua poliitikaanalüüs ja planeerimisega seotud tööd ja kompetents tagasi valitsusasutustesse, kaotada kulukad vahelülid;
* anda peaministrile õigus otsustada mitme ministri valitsemisalasse kuuluv küsimus juhul, kui ministrid ei suuda omavahel lahenduses, selle väljatöötamise või elluviimise tähtaegades ja isikulises vastutuses kokku leppida;
* korraldada Riigikogu töö optimaalse ajakasutuse huvides ümber, võimaldada Riigikogu liikmetel soovi korral jätkata senist erialategevust; tugevdada parlamendi komisjonide personali; säilitada senine töökoormus ja -tasu Riigikogu juhatusele, alatiste komisjonide esimeestele ja aseesimeestele.

## Vaata ka
* Eesti Koostöö Kogu

## Välislingid
* Eesti Koostöö Kogu
* Eesti Koostöö Kogu riigipidamise kava
* Eesti Koostöö Kogu räägib Terevisioonis riigipidamise kavast
* Riigipidamise kava film
Jared Kushner

**Jared Corey Kushner** (sündinud 10. jaanuaril 1981) on Ameerika Ühendriikide  juudi päritolu investor, kinnisvaraarendaja ja kirjastaja, kes oli 2017–2021 oma äia, USA presidendi Donald Trumpi, vanemnõunik. 

Jared Kushner on kinnisvaraarendaja Charles Kushneri vanem poeg ning on abielus president Trumpi tütre ja nõuniku Ivanka Trumpiga. Varem on ta olnud kinnisvaraettevõtte Kushner Companies ja ajalehe New York Observer kirjastaja Observer Media tegevjuht. Ta on veebipõhise kinnisvarainvesteeringute platvormi Cadre kaasasutaja ja osanik. 

2016. aastal aitas Kushner Trumpi kampaaniameeskonnal luua ja teostada meediastrateegiat, 9. jaanuaril 2017 nimetati ta presidendi vanemnõunikuks. Pärast seda astus ta tegevjuhi ja kirjastaja kohalt tagasi.
Alates 2025. aasta detsembrist tegutseb ta USA presidendi administratsiooni mittekoosseisulise nõunikuna olles koos Steve Witkoffiga peamine vahendaja diplomaatilistel läbirääkimistel Iisraeli-Hamasi sõja ja Venemaa sissetungi üle Ukrainasse. 

Kushner on väitnud, et kohtus enne Trumpi presidendiks saamist neljal korral Vene ametnikega ning et ükski kohtumistest ei läinud USA valitsuse eesmärkidega vastuollu. Ta töötab Valges Majas ajutise turvaloa alusel, kuna tema taustakontroll seoses kohtumistega pole veel lõppenud. 

## Viited
Firelight

**Firelight** oli Malta ansambel.
2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Maltat lauluga "Coming Home".
Amber Bondin

**Amber Bondin** (sündinud 26. mail 1991) on Malta laulja.

2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Maltat lauluga "Warrior".