open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hirmuste (Hiiumaa)

**Hirmuste** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda. Hirmuste on Hiiumaa üks läänepoolsemaid külasid.

Külast läänes asub Kalana, lõunas Kaleste ja idas Suurepsi küla.

## Nimi
Kohanime on esmamainitud 1565. aastal, kui seal elas talupoeg Hinrich Harmanson.  Paul Ariste arvates tuletub külanimi sõnast "hirmus", Lauri Kettuneni arvates võis "hirmus" olla tollal isikunimi; Leo Tiik on pakkunud nime lähtekohaks isikunime Hermann. Pärimuse järgi tuletub kohanimi hirmus pahast teest ja seal nähtud tontidest.

## Loodus
Hirmuste alale jäävad Hirmuste hoiuala ja Kõpu looduskaitseala Ohami ning Väikesoode sihtkaitsevööndid.

## Elanike arv

## Ajalugu
Hirmuste on üks vanimaid asustatud paiku Hiiumaal, kus on asustusest jälgi 1. aastatuhandest eKr. 16. sajandil kujunenud küla kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis oli Kõpu vakuses märgitud kaks peremeest: Hirmuste Thomas ja Hirmuste Hinrich. Küla põlistalud on Andruse ja Jaagu talu.

1912 rajati Peeter Suure merekindluse käigus külla sadam.

## Taristu
Küla põhjaosa läbib Ristna–Hirmuste tee.

## Kultuur
Hirmustes asub 1. aastatuhandest eKr pärit kivikalme. Külas on säilinud tuuliku emapuu. 2005 toimus külas Kõpu külade päev. Külas suvitas Eri Klas.

## Vaata ka
*Hirmuste hoiuala

## Viited

## Kirjandus
*Maris Hellrand. "KÜLALUGU | Hirmuste – laante ja lainete vahel." Hiiu Leht 4. juuli 2024
*Riho Saard: "Hirmuste. Küla niitude rüpes." 2005
Hooke'i seadus

**Hooke'i seadus** on füüsikaseadus, mis ütleb, et vedru kokkusurumiseks või pikemaks venitamiseks pikkuse \Delta l jagu vajaminev jõud F on selle pikkusega proportsionaalne (võrdeline) ehk F \propto \Delta l. Teisalt on elastsusjõud F_e, mis takistab vedru pikemaks venitamist või kokkusurumist, võrdvastupidine venitava/suruva (deformeeriva) jõuga F ehk F_e=-F \Rightarrow F_e \propto - \Delta l. Võttes kasutusele võrdeteguri k, saame seaduse kirjutada kujul:

:\quad F_e = - k\,\Delta l,

kus tegurit k nimetatakse vedru jäikuseks.

Seadus sellisel kujul kehtib ainult väikeste deformatsioonide korral (vt proportsionaalsuspiir).

Seadus on nimetatud 17. sajandi füüsiku Robert Hooke’i järgi, kes mainis seda seadust 1676. aastal esimesena ladinakeelse anagrammina "ceiiinosssttuv". Oma anagrammi lahenduse ja selgituse avaldas Hooke kaks aastat hiljem (1678). Seal oli seadus kirjas kujul *"ut tensio, sic vis"*, mis tõlgituna tähendab "kuidas pikenemine, nii jõud" või "pikenemine on võrdeline jõuga".

## Üldistatud Hooke'i seadus
Üldistatud Hooke’i seadus isotroopse ideaalselt elastse keha jaoks on kirjapandav järgmiselt:

\begin{cases} \varepsilon_x = \frac{1}{E}[\sigma_x - \nu(\sigma_y + \sigma_z)], \quad \gamma_{xy} = \frac{1}{G}\tau_{xy} 
           \\ \varepsilon_y = \frac{1}{E}[\sigma_y - \nu(\sigma_x + \sigma_z)], \quad \gamma_{yz} = \frac{1}{G}\tau_{yz} 
           \\ \varepsilon_z = \frac{1}{E}[\sigma_z - \nu(\sigma_x + \sigma_y)], \quad \gamma_{zx} = \frac{1}{G}\tau_{zx} \end{cases},

kus
* \varepsilon on normaalmoone,
* E on normaalelastsusmoodul,
* \sigma on normaalpinge,
* \nu on Poissoni tegur,
* \gamma on nihkemoone,
* G on nihkeelastsusmoodul,
* \tau on nihkepinge.

## Viited
Rootsi (Hiiumaa)

**Rootsi** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõrgessaarest idas Reigi lahe ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Rootsi piirneb edelas Kõrgessaare aleviku, lõunas Pihla ning idas ja põhjas Reigi külaga.

## Nimi
Kohanimi kujunes välja pärast Reigi hiiurootslaste küüditamist Ukrainasse 1781. Asula kandis varem nimetust **Rootsiküla**. 

## Loodus
Küla ala jääb Kõrgessaare–Mudaste hoiualale. Rootsi piirneb edelas Kirikulahega, küla lõunaossa lõikub Kajumeri.

## Elanike arv

## Talud

**Rootsi ajaloolised talud 1917** 

## Ajalugu
Küla on ajalooliselt kuulunud Kõrgessaare mõisa alla ja asub ajaloolisel hiiurootslaste asualal. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjonis olid piirkonna elanikud Reigi küla all. Küla elanikud küüditati 1781 Ukrainasse ja taludesse asustati eesti talupojad, kelle mõjul kujunes välja eraldi küla.

Rootsi küla kuulus 1977–1997 Pihla koosseisu.

## Taristu
Küla läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee, kus asub Rootsi bussipeatus.

## Viited
Langus

**Langus** ehk **jõe langus** on jõe lähte ja suudme absoluutse kõrguse vahe meetrites. 

Jõe langus sõltub pinnamoest – mäestikes on jõe langus suur ja tasandikujõgedel väike.

## Eesti jõgede langusi

## Vaata ka
*Lang

## Viited
Staatikaga määratavad ülesanded

**Staatikaga määratavad ülesanded** on tugevusõpetuse ülesanded, mis on lahendatavad tasakaaluvõrrandite abil.

Temperatuuri muutumisel staatikaga määratavad konstruktsioonid deformeeruvad, kuid seejuures ei teki sisejõude. Staatikaga määramatute konstruktsioonide temperatuuri muutumisega kaasneb sisejõudude teke.

## Staatikaga määratav skeem
Juhul, kui staatikaga määratavas ülesandes esineb arvutusskeem, võib seda nimetada staatikaga määratavaks skeemiks.

## Vaata ka

*Staatikaga määramatud ülesanded
New Delhi

**New Delhi** (inglise keeles; hindi keeles नई दिल्ली, *Naī Dillī*) on India pealinn, Delhi pealinnaterritooriumi keskus.

Elanike arv on 321 900 (2006).

Linna planeeris inglise arhitekt Edwin Lutyens. See ehitati India pealinnaks Delhi keskusest lõuna poole 20. sajandi alguses. India valitsus kolis Calcuttast New Delhisse 12. detsembril 1911.

## Transport

Kuna New Delhi ei ole ise kujunenud, vaid planeeritud linn, siis on selles palju magistraaltänavaid. Neist kõige tuntumad on Rajpath, Janpath ja Akbar Road. Delhis on 1 km² kohta keskmiselt 19,22 km teid – see arv on üks kõige suuremaid Indias.

Iga 1000 elaniku kohta on New Delhis keskmiselt 85 autot. See arv on Euroopa keskmisest märgatavalt väiksem, aga suureneb kiiresti, mistõttu New Delhis pööratakse transpordile suurt tähelepanu.

New Delhi ühistranspordisüsteemi moodustavad bussid, autorikšad ja Delhi metroo. 60% reisijatest veetakse bussidega. New Delhis on 2700 bussipeatust.

1998 võttis India Ülemkohus vastu otsuse, mille kohaselt peavad kõik ühistranspordisõidukid kasutama vesinikkütust. Niisugune samm oli eesrindlik kogu maailmas ja see on aidanud vähendada New Delhi õhureostust.

Autorikšad on Delhis populaarsed, sest nad on odavamad kui taksod. Enamik neist töötab vesinikkütusega. Autorikšad on tavaliselt kollast või rohelist värvi.

Linnas on metroo 6 liini ja 140 peatusega ning kogupikkusega 183,7 km. Osa metroost on rööpmelaiusega 1676 mm, osa rööpmelaiusega 1435 mm. Metrood teenindab 188 rongi, mis on kõik nelja või kuue vaguniga. Keskmiselt sõidab metroos 1,6 miljonit reisijat päevas. Metroo töötab kella 6–23 ja tipptundidel väljuvad rongid intervalliga 2,5 minutit. Metrood hakati plaanima 1984. ja ehitama 1998. aastal ning see alustas tööd 24. detsembril 2002.

Taksod ei kuulu New Delhi ühistranspordi hulka, aga nad on linnas kergesti kättesaadavad. Enamik taksosid on eraomanduses ja enamikus asumites on taksopeatus. Leidub konditsioneeriga varustatud taksosid.

New Delhis asub Indira Gandhi rahvusvaheline lennuväli. See asutati Teise maailmasõja ajal India lennuväe jaoks, aga teenindas ka tsiviillende. 2. mail 1986 anti lennujaamale Indira Gandhi nimi. Hooajal 2006/07 külastati seda lennujaama rekordiliselt palju – registreeriti 23 miljonit reisijat.

## Vaata ka
* Safdarjungi haud

## Viited

## Välislingid

*http://www.ndmc.gov.in/
Väsimustugevus

**Väsimustugevuseks** nimetatakse materjali võimet vastu panna vahelduvast koormusest tingitud purunemisele.

## Praktilisi võtteid väsimustugevuse suurendamiseks

*Kasutada võimalikult ühtlasi materjale, mis on peeneteralise struktuuriga ja milles puuduvad sisemised kontsentratsioonikolded (praod, gaasimullikesed, võõrosad).
*Kujundada detailid nii, et pingekontsentratsioon oleks võimalikult väike. Ei tule ette näha järske üleminekuid ilma üleminekukõverateta. Vahel soovitatakse kasutada erilisi pingeid vähendavaid sisselõikeid ehk dekontsentraatoreid. Kui näiteks teha järsu ülemineku lähedal jämedamasse detaili osasse sujuv ringsoon, siis vähenevad sisepinged oluliselt.
*Hoolikalt kuni poleerimiseni töödelda detaili pind ja kõrvaldada isegi väiksemad kriimustused, sest neist võib alguse saada tulevane väsimuspragu.
*Kasutada väsimustugevuse suurendamise erimeetodeid (pinna kõvaduse suurendamine, detailide treenimine lühiajaliste suurte koormustega jne).

Ainuüksi pinna kõvaduse suurendamisega kalestamise teel, mis nõuab tähtsusetuid lisakulutusi, saab detailide tööiga pikendada 2–3 korda. 

## Vaata ka

*Väsimus
Väsimus (tugevusõpetus)

**Väsimuseks** nimetatakse materjali tugevuse vähenemist vahelduva koormuse mõjul.

Vahelduvale koormusele on iseloomulik, et detail puruneb väsimusprao järkjärgulise arenemise tõttu. Termin väsimus tekkis nähtuse esimeste uurijate vääroletusest, et vahelduvate pingete mõjul halveneb metalli struktuur. Praeguseks on aga kindlaks tehtud, et struktuur vahelduval koormamisel ei muutu. Väsimuspurunemise põhjus on seotud metalli molekulaar- ja kristallstruktuuri iseärasustega. See seisneb metalli struktuuri ebaühtluses. Metalli üksikutel kristallidel on erinevates sihtides erinev tugevus, seepärast teatud pingete juures tekivad mõningates kristalliitides plastsed deformatsioonid. Korduv koormuse eemaldamine ja koormamine põhjustab nende kristallitide kalestumise koos hapruse kasvuga. Lõppude lõpuks koormuse paljukordsel kordumisel tekib mikropragu ühel kristalliitide libisemispindadest. Tekkinud pragu muutub võimsaks pingekontsentraatoriks ja suureneb järk-järgult, viies lõpuks purunemiseni.

Purunemiskohal on näha kaks selgesti eraldatavat piirkonda: sileda, lihvitud pinnaga piirkond, kus järk-järgult arenes pragu ja kareda teralise pinnaga piirkond, kus toimus lõplik purunemine.

Oluline tähtsus väsimusprao tekkimisele  ja arenemisele on mitte ainult materjali struktuuridefektidel (praod, räbupesad), vaid ka detaili pinna töötlemise defektidel (kriimustused, lõiketera või lihvketta jäljed jmt.).

Uurimused näitavad, et masinadetailide purunemine toimub valdaval osal juhtudest väsimuspragude tõttu.

## Vaata ka

*Väsimustugevus
Väsimus

**Väsimus** on pingelise või kestva tegevuse tagajärjel tekkiv füsioloogiline seisund, mis toob kaasa organismi talitluse halvenemise ja töövõime languse.

## Vaata ka
*Depressioon
*Kurnatus
*Puhkus
*Stress
*Väsimustunne
Pärlijõgi

**Pärlijõgi** (läti keeles *Pērļupīte*) on jõgi Eesti kaguosas Võrumaal, Mustjõe keskjooksu suurim lisajõgi. Pärlijõgi voolab välja Trumulītise järvest Lätis ja suubub vasakult Mustjõkke 55,4 km kaugusel viimase suudmest.

Selle pikkus on 41 km ja valgla on 194 km². Jõe langus on 95,7 m ja lang on 2,37 m/km.

Esimesed 4 km voolab Pärlijõgi Alūksne kõrgustikul. Eestis voolab ta Haanja kõrgustikul 5–6 km ulatuses läbi Vanamõisa ehk Luhasoo soo (Luhasoo maastikukaitseala). Edasi voolab ta sügavas järsuveerulises ürgorus. Mõõdukalt looklevad jõesängi osad vahelduvad tugevasti käänuliste lõikudega. Keskjooksul paljanduvad jõesängi põhjal kohati Ülem-Devoni paasaluspõhja lubjakivid ja dolomiidid. Orus esineb Sänna paljand koos kahe Sänna koopaga.

Lammile on iseloomulikud kuivad aruniidud ja kohati niisked luhaniidud. Kesk- ja alamjooksul jõe ümber vahelduvad põllud ja metsad. Jõe kaldail asub mitu väiksemat küla: Vanamõisa, Mikita, Kõrgeperve, Saarlasõ, Ruuksu, Hurda, Rõuge-Matsi, Kaugu, Heedu, Karaski, Sikalaanõ ja Sänna. Pärlijõel on viis paisu.

Kesk- ja alamjooksul Mikita külast alates on jõe ja selle elustiku kaitseks on moodustatud Pärlijõe hoiuala.


Sänna Alaveski järv Pärlijõel.JPG|Sänna Alaveski järv Pärlijõel
Sänna mõisa vesiveski, 2.jpg|Sänna mõisa vesiveski paisud Pärlijõel
WMEE-exp2019-(035) Kaugu veski.jpg|Kaugu veski jõe ääres
WMEE-exp2019-(037) Pärlijõgi.jpg|Pärlijõgi Kaugu veski juures
Kunnasilla koopad 1.jpg|Kunnasilla koopad asuvad Pärlijõe ürgoru lõunakalda liivakivipaljandis
Kunnasilla koopad 2.jpg|Kunnasilla koopad, devoni liivakivi on ülalpool punakas ja allpool hallikas


## Välislingid
Baal

**Baal** (baʿal) on semiidi tiitel ja aunimi, mis tähendab **isandat** ja mida on tarvitatud mitmete vana Lähis-Ida jumalate, vaimude ja deemonite kohta. 

## Vaata ka
* Baal-Samem

## Välislingid

* Baali eepos (foiniikia keelest tõlkinud Amar Annus)
Trumulītise järv

**Trumulitise järv** (läti *Trumulītis*, *Mazais Šķaunacītis*, *Mazais Šķaunacīts*) on järv Lätis Alūksne piirkonnas Vana-Laitsna vallas. 

Trumulitise järv on üks Korneti järvedest, sealt saab alguse Pärlijõgi.
Jõesäng

**Jõesäng** ehk **säng** ehk **voolusäng** on jõeoru sügavaim osa, milles voolab vesi.

Jõesängi veeri (külgi) nimetatakse jõekallasteks. Harilikult nimetatakse neid vasakuks ja paremaks kaldaks. Kui seista keset jõge või jõe kohal ja vaadata jõevoolu suunas ehk allavoolu, jääb vasak kallas vasakule ja parem kallas paremale.

Looklevatel ehk meandeerunud jõgedel saab eristada põrkeveeru (põrkekallast) ja selle vastaskaldal asuvat laugveeru. Coriolisi jõu tõttu uhuvad põhjapoolkeral jõed rohkem paremat kallast, lõunapoolkeral vasakut.

Põrkeveeruga külgnevat ala nimetatakse sängisüvikuks, jõesängi sirget ja madalamat osa aga põikmadalaks. Jõesängi pikiprofiilis need kaks vahelduvad.

Kui jõe vooluhulk allavoolu järjest suureneb, siis suureneb jõesängi laius märksa rohkem kui jõe sügavus. Vooluhulk suureneb sellepärast, et jõkke suubuvad lisajõed, mis oma vee kaasa toovad. Sageli avanevad jõesängis allikad, mistõttu jõevool võib allavoolu suureneda isegi siis, kui ühtki lisajõge juurde ei voola ja vooluhulga suurenemise põhjust ei paista.

Suurvee või tulva ajal võib vesi jõesängist välja tulla ja ujutada üle ümberkaudsed alad. Suurvee ajal võib vesi voolata ka lammi pidi ja sellist jõesängi võib kutsuda **[[suurveesäng]]iks**. Ala, mida enam-vähem igal aastal mõnikord üle ujutatakse, kutsutakse lammiks. Nähtust, kus jõgi oma sängi ära ei mahu, nimetatakse üleujutuseks. Kuna jõe kaldad on eri kohas eri kõrgusega, siis veehulk, mis ühes kohas üleujutuse tekitab, ei pruugi kõigest mõne kilomeetri võrra üles- või allavoolu seda enam teha.

Kuiva kliimaga aladel võib jõesäng kuivada. Seal voolab jõgi ainult osa aastast, eriti pärast vihmasadusid või -perioode. Neid vooluveekogusid nimetatakse näiteks vadideks ja kriikideks.

Jõesäng säilib ka siis, kui jõgi täielikult kaob, nii et sängis enam kunagi vett ei voola. Veel enamgi, jõesäng säilib hästi isegi siis, kui see täielikult setete alla mattub, nii et väljastpoolt midagi näha pole. Nimelt koosnevad kaldad harilikult veele vastupidavatest kivimitest, seevastu jõesängi täitvad setted on märksa pehmemad ja pudedamad. On juhtunud, et mattunud jõesängi tekib maa-alune jõgi.

## Viited
Hiiessaare

**Hiiessaare** (vanemais allikas ka **Hiiesaare**) on küla Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda.

Küla piirneb läänes Hausma, lõunas Paluküla ja Lõbembe ning idas Kukka külaga.

## Nimi
Kohanime on esmamainitud 1606 kui *Hie*.  Carl Russwurmi arvates tuletub küla nimi hiiest, tema arvamust pooldasid ka Paul Ariste ja Leo Tiik. Russwurm pakkus ka, et Hiiumaa nimi tuletub Hiiessaare nimest.

## Loodus
Küla paikneb Läänemere ääres, seal asub Hiiesaare Silmakivi, siseveekogudest Krossa laht ja küla lääneservas Kuura laht. Küla alale Läänemerre jääb Vissulaid.

## Elanike arv
Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 13 inimest. Kõik olid eestlased.

## Talud
**Hiiessaare ajaloolised talud 1939** 

## Ajalugu
Külas asus 17.–18. sajandini Hiiessaare mõis. 18. sajandi lõpus läks küla Vilivalla mõisa alla.

## Taristu
Hiiessaares asuvad Kärdla lennujaam ja Roograhu sadam.

Küla läbib Lennujaama tee ja Roograhu tee.

## Kultuur
Hiiessaare külas asuvad Hiiessaare alumine tuletorn ja Rannakaitsepatarei nr 12. Varem asus külas külakalmistu.

## Vaata ka
*hiiesaar
*Hiiesaar (täpsustus)

## Viited
Janez Drnovšeki teine valitsus

**Janez Drnovšeki teine valitsus** oli Sloveenia valitsus 25. jaanuarist 1993 kuni  27. veebruarini 1997.

## Valitsuse koosseis
Jõeküla (Hiiumaa)

**Jõeküla** (varem **Jõe**) on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda. Küla lõunaosa piirneb Väinamerega.

Küla piirneb läänes Niidiküla, põhjas Kaasiku ja Viilupi ning idas Kalgi külaga.

## Nimi
1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis asusid Lahekülas talunikud Jöe Wiedas ja Jöe Erick. 1726 moodustati Bach-Dorffi küla, mis 1798 kandis nime Joe.  Kohalikus murdes on külanimi Jöö.

Kuni 1977. aastani kandis küla Jõe nime, siis nimetati küla Jõekülaks.

## Loodus
Küla läbib Vaemla jõgi ja Ristivälja peakraav. Küla lõunaosa hõlmab Käina lahe–Kassari maastikukaitseala Õunaku sihtkaitsevööndi.

Külas asuvad Jõeküla Tantsukivi (Õunaku Tantsukivi) ja Jõeküla suurrahn.

## Elanike arv

## Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Vaemla mõisa alla. Seal asus 19. sajandil Vaemla mõisa karjamõis (Joe) ja kõrts. 1977. aastal liideti külaga Pasti küla.

## Taristu
Küla läbib Suuremõisa–Käina–Emmaste maantee. Külas asuvad Vaemla jõe ja Õunaku bussipeatus.

## Vaata ka
*Vaemla jõgi

## Viited
Kogri

**Kogri** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Kogri piirneb põhjas Kaasiku, läänes Villemi ja Putkaste, lõunas Vaemla küla ning idas Niidikülaga.

## Nimi
Koha nimekujud on olnud järgmised: 1688 – *Koggre*, 1709 – *Kåckero by*, 1725–1726 – *Dorff Koger*, 1782 – *Kogry*, 1798 – *Köggri* ja 1844 – *Kaugri*. Kohanimi võib olla tuletatud isikunimest.

## Loodus
Küla põhjaosas kulgeb Ristivälja peakraav.

## Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Vaemla mõisa alla. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis oli külas 9 talu, mille peremehed olid Annu Siem, Annu Hans, Kubja Clemet, Lauri Michell, Henno Siem, Mareta Hans, Klementi Hans, Korwe Siemo Hinder ja Lülle Siem.

1835. aastal oli külas 8 talu, mille elanikud said järgmised perekonnanimed: Ergman, Hallikselg, Hallkivi, Henno, Kadak (Kaddak), Karjamaa, Kogermann (Koggermann), Kurriso, Laundna, Mää, Niggoman, Noelakodda, Pajo, Siimuõue (Simmoaue), Tinus, Tinno, Tobias ja Vaino (Waino).  

Külas tegutses Kogri kool, hiljem rajas Nõukogude armee külla lennuvälja.

1930. aastal moodustati Kogri lõunaossa Põllu ja Reheküla küla. Kogri liideti 1940. aastal Villemi külaga ja 1977. aastal Vaku külaga. Küla iseseisvus taastati 1997. aastal.

## Taristu
Küla lõunaosa piirneb Suuremõisa–Käina–Emmaste maanteega. Küla ida- ja keskosa läbib Allika–Vaemla tee, kust algab Kaasiku tee. Külas asub Kaasiku bussipeatus.

## Viited
Kolga (Hiiumaa)

**Kolga** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käinast põhjas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Küla piirneb põhjas Ristivälja ja Nõmmerga, läänes Kaigutsi, lõunas Selja ja Nõmme, kagus Moka ja idas Mäeltse külaga.

## Nimi
Kohanime on märgitud 1609 *Kolcka* ja 1668 *Kollka By*.  Kohanime aluseks on kas sõna 'kolk' (nurk; kõrvaline koht) või 'kolgas' (kõrvaline koht).

## Elanike arv

## Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Putkaste mõisa alla. 1609 elas mõisas talunik Kolcka Luko Christer. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis oli külas 8 talu, mille peremehed olid: Korma Erich, Kolcka Hanso Siemo, Kolcka Hanso Matz, Kolcka Hanso Jack, Hinriche Tönnis, Punni Jüri, Melste Matz ja Melste Hans.

1835 oli külas 12 talu ja elanikud said perekonnanimedeks: Aamisepp (Amisepp), Aunapu, Baumester, Erikus, Hallik, Harroso, Jõgi (Jocki), Karro, Kerner, Kiwwimakker, Kuuse (Kuse), Leitus, Lind, Michelson, Mikk (Mick), Mäeltsemees (Maelzemees), Nuutmann (Nuthmann), Nõmmerga (Nömmerka), Pendison, Punnis, Rebbale, Thomason, Türi (Türri), Uuskar (Uskar), Valdmann (Waldmann) ja Viitamees (Widamees). 

1977 liideti Kolga külaga Võnkküla.

## Taristu
Küla põhjaosa piirneb Käina–Hüti teega ja lääneosa Kaupsi teega. Küla läbib Ristivälja–Kolga–Käina tee, mis ristub Rebasselja teega. Külas asub Kolga bussipeatus.

## Pilte

Kolga 1-OlariPilnik.jpg
Kolga 3-OlariPilnik.jpg
Nõmme 4-OlariPilnik (2).jpg
Kolga 5-OlariPilnik.jpg


## Viited
Laheküla (Hiiumaa)

**Laheküla** on Hiiumaal Hiiumaa vallas Käinast idas Käina lahe ääres asuv küla. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Lahekülast põhjas asub Putkaste, läänes Käina ja idas Vaemla.

## Nimi
Kohanimi tuleb eestikeelsetest sõnadest 'laht' ja 'küla'  Kohanime on 1726. aastal mainitud Vaemla mõisa all. Alates 1945. aastast kandis asula nime Lahe-Nurme ja alates 1970. aastast Lahe.

## Loodus
Küla rannikuala hõlmab Käina lahe–Kassari maastikukaitseala. Küla alale jäävad Naaskelrahu, Nuudirahu ja Vaherahu.

## Elanike arv

## Ajalugu
Laheküla kuulus ajalooliselt Vaemla mõisa alla. 1725.–1726. aasta Läänemaa adramaarevisjonis oli külas 7 talunikku: Lepiko Jüri, Jõe Wiedas, Jõe Erick, Lamba Andres Siem, Körtzi Jüri, Lamba Erick ja Ninna Jack. Hiljem küla likvideeriti. 20. sajandil kujunes asustus Putkaste mõisa alale asutatud Putkaste asunduse osana, mis paiknes ülejäänud asundusest eraldi ja sellepärast pakuti talle 1939 eraldi nimeks Nurme. Rahvas ei võtnud seda nime omaks. Kui 1977 asundused likvideeriti, liideti Laheküla Käinaga, aga 1997 taastati omaette külana. 

## Taristu
Küla piirneb põhjas Suuremõisa–Käina–Emmaste maanteega, läänes Kärdla–Käina maanteega. Küla läbib Kapteni tee.

## Viited
Kuriste

**Kuriste** on küla Hiiumaal Hiiumaa vallas.

Kuriste piirneb põhjas ja läänes Taterma, edelas Ligema, lõunas Muda küla ja idas Aadma külaga.

## Nimi
Esimest korda mainiti kohanime 1712. aastal, kui nimetati talunikku Kurisoo Martt. 1726. aastal elas Agapäe vakuses talunik Kurriste Marti Peter. 1727. aastal nimetati juba *Kurristo* küla ja 1850 *Kurriste* küla.

Külanimi tuleb sõnast *kurisu*.

## Loodus
Küla lõunaosa piirneb Jausa ojaga. Küla lähistel asub Kurisoo karstiala.

## Elanike arv

## Ajalugu
Küla asus algselt Käina kihelkonnas, hiljem Emmaste kihelkonnas ja kuulus Emmaste mõisa alla.

1977–1997 oli Kuriste küla Taterma küla osa. Minevikus on Kuriste küla või selle osa nimetatud ka Kelmikülaks. Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Käina valda.

## Taristu
Küla keskosa läbib Käina–Ühtri–Aadma–Kuriste tee.

## Kultuur
Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirik ja Kuriste Haridusselts asuvad Taterma külas.

## Viited
Lelu

**Lelu** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käinast läänes. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Lelust põhjas asub Pärnselja, läänes Kaderna ja Kuusiku, lõunas Emmaste-Kurisu ja Ligema ning idas Taterma ja Ühtri külad.

## Nimi
Kohanimi tuletub isikunimest.  Kohanime on esmamainitud 1565. aastal kujul Lello. 

Lelu küla rahvast on hiidlaste seltside traditsioonilises jaotuses kutsutud **hundijölkajateks** kunagise huntide rohkuse ja hundijahi tõttu metsades küla lähedal.

## Loodus
Lelu lääneosa läbib Jausa oja, põhjaosa aga Luguse jõgi. Küla keskel asub Lelu peakraav. Külas kasvavad kaitsealused Putkaste jugapuud. Külas asus kunagi metskonna taimla.

Küla lääneosas asub Leluselja piirkond.

## Elanike arv

## Ajalugu
Osa Lelu külast kuulus ajalooliselt Käina pastoraadi alla (Suur-Lelu), osa Vaemla mõisa alla. 1565 elas Agapäe vakuses talunik Lello Pett(er). Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni järgi oli Vaemla mõisale kuulunud Lelu külas 19 talu. 1835 oli Käina pastoraadile kuuluvas Suur-Lelus 9 talu, külaelanikud said perekonnanimedeks Alas (Allas), Andrus, Erast, Kalm, Koppel, Mühl, Nurm, Padu (Paddo), Põlder, Pähkel, Samm, Telg, Tiik, Valla (Walla), Veel (Weel) ja Venda (Wenda).

## Taristu
Lelu küla läbib Valgu–Lelu–Leemeti tee, kus asub Leluselja bussipeatus. Küla lõunaosa läbib Nurste–Kuriste tee.

## Viited
Ligema

**Ligema** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Ligema piirneb põhjas Taterma ja Lelu, läänes Emmaste-Kurisu, lõunas Muda ja idas Kuriste külaga.

## Nimi
Kohanime aluseks võib olla sõna "lige" ('märg + maa'). Koha kirjapanekuis vahelduvad ka sõnad "liga" ('märg mustus, lima'", "ligu" ('linaleotamise koht') ja "ligi".  Ligema nime on esmamainitud 1576. aastal.

## Loodus
Küla läbib Jausa oja.

## Ajalugu
Ligema küla kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa koosseisu. 1576. aastal elas Agapäe vakuses talunik Lickama Berttell ja 1666. aastal uusasunik Liggima Erich. Küla liideti nõukogude ajal Tatermaga ja taastati 1997. aastal.

Küla ühe esmaasuka kohta käib pärimus, et 1810. aastal andis mõisnik Taterma Mihklile valida: kas ta läheb nekrutiks või Ligema karjamõisa peremeheks. Ühe versiooni järgi andis mõisnik talle paari hobuseid, ühe paari härgi, ühe sulase ja ühe ümmardaja. Kui ta suutis ühe aasta ilma tülita hakkama saada, siis saavat karjamõisa endale. Teise versiooni järgi andnud mõisnik kevadel Mihklile kõige viletsama hobuse, riiaka karjatüdruku ja öelnud: "Kui tood sügisel sama saagi kui varemalt, saad mõisa endale."

## Taristu
Ligema küla läbib Valgu–Lelu–Leemeti tee, kus asub Ligema bussipeatus.

## Kultuur
Ligemal asus priilaste kabel.

## Viited
Mäeküla (Hiiumaa)

**Mäeküla** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käinast põhjas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Mäeküla piirneb põhjas ja idas Allika ja läänes Moka külaga ning lõunas Käinaga.

## Nimi
Mäe on Eestis populaarne kohanimi. Küla oli moodustunud 20. sajandi alguseks. 

## Elanike arv

## Ajalugu
Mäeküla ala kuulus ajalooliselt Putkaste mõisa alla. 20. sajandi alguses moodustunud küla kuulus 1977–1997 Käina koosseisu.

## Taristu
Kogu Mäeküla piirneb suuremate teedega: põhjas Allika–Moka tee, läänes Käina–Hüti tee, lõunas Suuremõisa–Käina–Emmaste maantee ja idas Kärdla–Käina maantee.

## Viited
Janez Drnovšeki kolmas valitsus

**Janez Drnovšeki kolmas valitsus** oli Sloveenia valitsus 27. veebruar 1997 kuni 7. juuni 2000.

### Valitsuse koosseis



## Välislingid

http://www.sigov.si/vrs/index.php?lng=eng&vie=cnt&gr1=prdVld&gr2=prjVld#government_of_the_republic_of_slovenia_from_27_february_1997_till_7_june_2000
Mäeltse

**Mäeltse** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Mäeltse küla piirneb põhjas ja läänes Kolga, lõunas Moka, kagus Allika ja idas Ristivälja külaga.

## Nimi
Mäeltse küla asub kõrgendikul, mistõttu nimi on tuletis sõnast mägi.  Küla on mainitud 17. sajandi lõpus nimega *Mälsä by*.

## Loodus
Mäeltse küla läbib Ristivälja peakraav.

## Elanike arv

## Ajalugu
Mäeltse küla kuulus ajalooliselt Putkaste mõisa alla. Talud olid vahepeal Kolga küla koosseisus, kus Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elasid talunikud Melste Matz ja Melste Hans.

1835 oli moodustunud Mäeltse küla, kus asus 4 talu, mille elanikud said omale perekonnanimedeks Johannes, Kurrae, Leitus, Mäeltsemees (Maelzemees), Peterson, Punnis ja Ränk.

## Taristu
Mäeltset läbib põhjast lõunasse Käina–Hüti tee, millega ristub Ristivälja–Kolga–Käina tee. Külas asub bussipeatus.

## Kultuur
Mäeltse külas asub Käina baptistikoguduse palvela.

## Viited
Andrej Bajuki valitsus

**Andrej Bajuki valitsus** oli Sloveenia valitsus 7. juunist 30. novembrini 2000.

## Valitsuse koosseis

## Välislingid
*Koosseisu info Sloveenia valitsuse kodulehel (inglise keeles)
Janez Drnovšeki neljas valitsus

**Janez Drnovšeki neljas valitsus** oli Sloveenia valitsus 30. novembrist 2000 kuni 19. detsembrini 2002.

## Valitsuse koosseis
Karter

**Karter** ehk **õlivann** kaitseb töötavat mehhanismi mustuse ja tolmu eest ning on õlimahutiks pidevmäärimisega mehhanismidel. Karter on tavaliselt tihendatud vann, mille sees on määrdevedelik (õli). Selle kohal asub töötav mehhanism, mis ammutab sellest määrdevedelikku.

Algul valati kartereid malmist või keevitati kokku lehtterasest. Hiljem hakati kartereid ka lehtterasest stantsima. Tänapäeval valatakse need alumiiniumist või vormitakse plastist.
Anton Ropi valitsus

**Anton Ropi valitsus** oli Sloveenia valitsus 19. detsembrist 2002 kuni 3. detsembrini 2004.

## Valitsuse koosseis

## Välislingid
*Koosseis esitatud Sloveenia valitsuse kodulehel (inglise keeles)
Adiabaatiline protsess

**Adiabaatiline protsess** (kreeka *adiabatos* 'läbistamatu') on termodünaamiline protsess, mille jooksul süsteemil puudub soojusvahetus väliskeskkonnaga. Kui süsteem, tehes mehaanilist tööd või süsteemile rakendub mehaaniline töö, siis soojus ei eraldu ega lisandu muudmoodi kui tööd tehes, puudub soojusvahetus. Süsteem saab teha tööd ainult oma siseenergia arvel, kusjuures töökeha (nt auru) paisumisel selle temperatuur langeb ja kokkusurumisel tõuseb.

Adiabaatiline protsess saab toimuda ümbrusest isoleeritud keskkonnas. Ligikaudu adiabaatilisteks võib lugeda ka protsesse soojuslikult isoleerimata keskkonnas, juhul kui need on sedavõrd kiired, et soojusvahetust ei jõua praktiliselt toimuda, näiteks atmosfääris toimuv konvektiivliikumine. 

Atmosfääris suure ulatusega toimuvad adiabaatilised protsessid ei ole muidugi ideaalsed. Adiabaatiline soojenemine toimub näiteks õhu kokkusurumisel kompressoris, küttesegu kokkusurumisel sisepõlemismootori silindris, õhus levivas lööklaines, kõrgrõhkkonna keskmes laskuva õhu soojenemine maapinnalähedale jõudnud kihis ja üldse õhu järsul kokkusurumisel. Maa õhkkonna pilvisus ja sademete langemine on seotud teistpidi õhu adiabaatilise jahenemisega.

Ideaalse gaasi adiabaatilisel paisumisel seob rõhku p ja ruumala V Poissoni seadus:
: p V^{\mathsf{k}} = \mathrm{const},
kus \mathsf{k} = \frac{C_{p}}{C_{V}} ning C_{p} ja C_{V} on vastavalt gaasi isobaariline ja isohooriline erisoojus. 

Adiabaatiline protsess võib olla pöörduv või pöördumatu. Pöörduva adiabaatilise protsessi kulgu näitavat kõverat olekudiagrammil nimetatakse adiabaadiks.

## Vaata ka
* Adiabaat

## Viited
Janez Janša esimene valitsus

**Janez Janša valitsus** oli Sloveenia valitsus alates 3. detsember 2004 novembrini 2008.

### Valitsuse koosseis



## Välislingid

*http://www.uvi.si/eng/government/ministers/
Põllumajandusteadlaste loend

*Siin on loetletud [[põllumajandus]]teadlasi*.

## A
*Ants Aamisepp
*Ilmar Aamisepp
*Julius Aamisepp
*Anton Abe
*Aleksander Adojaan
*Karl Annuk
*Aleksandr Astaškin
*Alar Astover

## B
*Karl-Heinz Bartsch
*Friedrich Georg Magnus von Berg
*Norman Borlaug

## E

*August Eenlaid
*Johan Eichfeld
*Aleksander Eisenschmidt
*Priit Elias
*Henn Elmet
*Julius Eslon
*Anatoli Ennvere

## H
*Elmar Haller
*Osvald Hallik
*Carl August von Hueck

## I
*Ants Ilus

## J
*Valve Jaagus
*Ülle Jaakma
*Kristjan Jaama
*Elmar Jaska
*Mihhail Jegorov
*Elmar Järvesoo
*Mart Järvik

## K
*Saima Kalev
*Laine Kallas
*Richard Kalmet
*Meinhard Karelson
*Martin Karmin
*Kaljo Kask
*Edgar Keevallik
*Hell-Meedi Kivi
*Kaljo Kivi
*Aleksander Kivilaan
*Jaan-Reinhold Klaar
*Mati Koppel
*Reine Koppel
*Vilmar Kruus
*Paul Kuldkepp
*Jüri Kuum
*Peeter Kõpp
*Heino Kärblane
*Hans Küüts

## L
*Vambola Laanmäe
*Voldemar Laur
*Leida Leivategija
*Illar Lemetti
*Elmar Lemming
*Jaan Lepajõe
*Kaarel Liidak
*Elmar Liik
*Vello Lind 
*Anne Luik
*Aleksander Luksepp
*Trofim Lõssenko
*Paul Lättemäe

## M
*Endel Maasik
*Aksel Mark
*Jaan Mets
*Ivan Mitšurin
*Jaan Mägi
*August Mätlik
*Aavo Mölder
*Ilmar Müürsepp

## N
*Helmo Niine
*Erich Niinepuu
*Merrit Noormets 
*Boris Nurmiste
*Jüri Nuust
*Maie Nuust
*Otto Nuut
*Tiit Nõges
*Hans Nõmmik
*Ilme Nõmmisto
*Heli Nõmmsalu
*Joosep Nõu

## O
*Arno Oja
*Ann Ojarand
*Osvald Ojaveer
*Ülo Ojaveer
*Kalju Ojaveski
*Herma Olak
*Hindrek Older
*Arvi Olkonen
*Ülo Oll
*Arnold Orasson
*Einar Orgmets
*Meelis Ots

## P
*Kalju Paalman
*Triinu Peters
*Georg Paul Alexander Petzholdt
*Arnold Piho
*Mihkel Pill
*Hugo Gustav Polna
*Theodor Pool
*Aarne Pung
*Anto Pähn

## R
*Lembit Raave
*Juhan Ratnik
*Maia Raudseping
*Evald Raudväli
*Valev-Jaan Reidolf
*August Reinart
*Loit Reintam
*Enno-Hillar Reppo
*Arnu Rivis
*Nikolai Friedrich Rootsi
*Viive Rosenberg 
*Peter Rubel 
*Eve Runno 
*Arnold Rüütel

## S
*Leo Saluste
*Riho-Jaak Sarand
*Hans Sarv
*Jaan Sarv
*Olev Saveli
*Aleksander Siimon
*Arvo Sirendi

## Z
*Johannes Zimmermann

## T
*Kaarel Tarandi
*Julius Tehver
*Rein Teinberg
*Arvid Dietrich Leopold Thomson
*Toomas Timmusk
*Richard Toomre

## U
*Helmut von Uexküll

## V
*Nikolai Vavilov
*Eduard Viirsoo
*Heinrich Vipper
*Aret Vooremäe
Termodünaamika

**Termodünaamika** on füüsikaharu, mille uurimisobjektiks on soojus kui energiaülekandevorm ning selle seos töö ja siseenergiaga.

Klassikaline tasakaaluline termodünaamika tegeleb ainult 1) makroskoopiliste ainehulkadega (sest temperatuur ja muud termodünaamilised suurused on defineeritavad vaid suure arvu vabadusastmetega süsteemide jaoks) ja 2) ainult tasakaaluliste olekutega (ehk aeglaste protsessidega, mida võib vaadelda kui tasakaaluliste olekute jada).

Termodünaamikas on kesksel kohal soojusnähtused ja nendega seotud mõisted (soojushulk, temperatuur, entroopia, soojusmahtuvus jne).

Füüsikalist keha või kehade kogumit, mis on piiritletud reaalse või kujuteldava piirpinnaga, nimetatakse termodünaamiliseks süsteemiks ja selle süsteemi oleku muutumist termodünaamiliseks protsessiks. Termodünaamilisi süsteeme ja protsesse saab liigitada vastavalt sellele, millises vastasmõjus on süsteem ümbritseva keskkonnaga (isoleeritud, soojuslikus kontaktis, adiabaatilises kontaktis jne). Reaalsete füüsikaliste süsteemide omadusi õnnestub sageli kirjeldada idealiseeritud mudelite kaudu (näiteks ideaalne gaas).

Termodünaamikat ei huvita aine mikroskoopiliste osiste (aatomid, molekulid) liikumise seaduspärasused. Viimastega tegeleb statistiline mehaanika, mis annab termodünaamika empiirilistele seadustele teoreetilise põhjenduse.

## Vaata ka
* Termodünaamika esimene seadus
* Termodünaamika teine seadus
* Termodünaamika kolmas seadus
Üldakt

**Üldakt** ehk **normatiivakt** on õigusakt, millega antakse üldisi, abstraktset hulka juhtumeid reguleerivaid õigusnorme. Sellised aktid on näiteks seadused, määrused ja dekreedid.

Üldakte nimetatakse ka seadusandlikeks ehk õigustloovateks aktideks.

Üldaktid moodustavad õiguskorras hierarhia, nii et madalamad üldaktid peavad olema kooskõlas kõrgematega, lähtuma nendest ning täpsustama ja täiendama neid.

Vastandina üldaktile antakse õiguslikus elus üksikjuhtumite lahendamiseks ka üksikakte, mis ei sisalda õigusnorme, vaid on adresseeritud individualiseeritud subjektile või konkreetse üksikjuhtumi lahendamisele. Sellised on näiteks otsused, korraldused, käskkirjad.

## Viited
Vesse

**Vesse** (suri veebruaris 1344) oli saarlaste juht Jüriöö ülestõusu ajal 1344. aasta alguses Saksa orduga peetud lahingus.

Liivimaa ordu ja Saare-Lääne piiskopi valduses olnud Saaremaal algas ülestõus hiljemalt 1343. aasta juulis. Mässajad tapsid saarel olnud sakslased ja said enda kätte Pöide linnuse. 1344. aasta veebruaris jõudis Saaremaale Saksa ordu vägi, mis asus ründama ülestõusnute linnust ja lõpuks vallutas selle. Marburgi Wigandi kroonika teatab, et "enne seda olid saarlased valinud endale oma soost kuninga, nimega Wesse, kes sealsamas vangi võeti ja kõvasti kinniseotuna küünarnukke pidi üles poodi". Hiljem on Sulev Vahtre arvanud, et kroonikas kasutatud sõna osutab hoopis jalgupidi ülespoomisele ja seda seisukohta jagab ka Ain Mäesalu. Wartberge Hermanni Liivimaa kroonika kohaselt poodi ta piiramismasina külge koos jalgade väljaväänamisega. Mõnikord on sellest aru saadud nii, et jalad väänati välja enne poomist, Ain Mäesalu hinnangul toimus aga protsess tõenäoliselt nii, et Vesse seoti jalgupidi alla tõmmatud piiramismasina lingu otsa, mis seejärel lahti lasti. Nii võisid tal järsu ülestõmbe mõjul liigesed lahti tulla. Mäesalu arvates oli eesmärgiks Vesse hukata hoiatusena ja piinarikkalt. Vesse surmaga Saaremaa ülestõus siiski veel ei lõppenud, see suruti maha 1345. aasta alguses uue ordu sõjakäigu tulemusena.

Vesse järgi on nimetatud Tallinna Vesse tänav.

## Vaata ka
*Vesse põik
*Vesse raudteepeatus
*Vesse tänav

## Viited
Aadu Luukas

**Aadu Luukas** (24. september 1939 Tallinn – 7. oktoober 2006 Viimsi) oli eesti ettevõtja, transiidiettevõtte Pakterminal asutaja. 

Aadu Luukas oli paljude heategevuslike projektide algataja ja toetaja. 

Ta oli aastaid valitud Eesti mainekamate ja mõjukamate majandustegelaste esikolmikusse.

## Elukäik
Tema vanemad olid Käina vallast Nõmme külast pärit Alma Valton ja Luguselt pärit Osvald Luukas. Isa mobiliseeriti Saksa sõjaväkke. 1944. aastal põgenes ema NSV Liidu vägede Eestisse jõudmise eel Saksamaale, sealt edasi siirdus ta Ameerika Ühendriikidesse. Enne lahkumist viis ta Aadu Hiiumaale oma ema Anna Valtoni juurde. 

Isa elas sõja järel Kanadas ja suri seal 1989. aastal, ema elas surmani Ameerika Ühendriikides ja seal elab siiani ka Luukase vend Frank Uherek (sündinud 1959).

## Haridus
1964. aastal lõpetas ta Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi ja 1977. aastal töö kõrvalt ka Tallinna Polütehnilise Instituudi.

## Töö
Luukas alustas töömehepõlve mehaanikuna Tallinna Kommunaalametis, hiljem oli ta sama valdkonna aseminister ja 1990. aastate alguses peadirektori asetäitja.

1992. aastal asutas ta transiidiettevõtte Pakterminal ning oli selle esimene juhatuse (1992–1996) ja hilisem nõukogu esimees (1996–2005). 2006. aastast oli Luukas ka AS Baltic Chemical Terminali, AS Trendgate'i ning AS EOS-i nõukogu esimees. Luukas oli Gennadi Timšenkole kuulunud Gunvori aktsionär.

## Ühiskondlik tegevus
Aadu Luukas oli üks Eesti Suurettevõtjate Assotsiatsiooni asutajaid ning selle juhatuse esimees. Koos Eesti presidendiga pani ta aluse Ühiskondliku Leppe Sihtasutuse protsessile ja oli ka selle nõukogu esimees.

1998. aastast oli ta Eesti Võrkpalliföderatsiooni president. 

2001. aastast oli ta Kasahstani Vabariigi aukonsul Eestis. 

## Tunnustus
* 2000 – Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk
* 2002 – õigeusurahvaste rahvusvahelise fondi laureaat
* 2003 – Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2006 – Valgetähe II klassi teenetemärk
* 2006 – pressisõber, postuumselt

## Isiklikku
Aadu Luukas oli abielus Margot Luukasega, neil on poeg Indrek.

Aadu Luukas suri ootamatult 2006. aasta 7. oktoobri hommikul terviserikke tõttu oma Viimsi kodus. 

## Mälestuse jäädvustamine
Aastatel 2007–2018 andis Aadu Luukase Sihtasutus Aadu Luukase mälestuseks välja Aadu Luukase missioonipreemiat Eesti ühiskonna tasakaalustatud arengu edendamise ja inimeste elukvaliteedi parandamise eest. Preemia suurus oli algul miljon Eesti krooni. Pärast euro kasutuselevõttu oli preemia suurus 64 000 eurot. Alates 2012. aastast sai sellest 32 000 eurot preemia laureaat ning teine pool summast jagati viie ülejäänud nominendi vahel. 

Aadu Luukase Sihtasutus lõpetas 2019. aastal tegevuse ning fondi jäänud 30 000 eurot annetati Vähiravifondile Kingitud Elu, kes oli ühtlasi 2018. aasta missioonipreemia laureaat.

## Viited

## Kirjandus
* Peeter Raidla. "Aadu Luukas läks oma teed". Äripäev, 28. juuli 2006

## Välislingid
* 
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Angeli juga

**Angeli juga** ehk **Salto Angeli juga** (hispaania *Salto Ángel*) on kõrgeim juga maailmas (979 meetrit, 20 korda Niagarast kõrgem). Samuti on see pikima vee vabalangemisega juga maailmas, selle takistuseta langus on 807 m. Angeli juga asub Lõuna-Ameerika põhjaosas Venezuelas Carrao jõe lisajõe Churúni lisajõel Kerepil. Vesi kukub alla suurelt Auyantepui tepuilt ehk platoolt Guajaana mägismaal. Kuna vesi kukub kilomeetri kõrguselt, aurustub see vahepeal ära ja moodustab keskel aurupilve, mis all taas veerohkeks joaks muutub.

Juga on saanud nime USA seikleja, kullaotsija ja lenduri Jimmie Angeli järgi, kes avastas joa 14. septembril 1933 ja 1937. aastal maandus sellel tepuil.

Seal on asutatud Canaima rahvuspark, mille territoorium on kolmveerand Eestit ja kus elab vaid umbes 10 000 inimest, kellest enamus on indiaanlased. 

Pargi teevad imeliseks tasase pinnaga mäed, mida kutsutakse tepuideks (inglise keeles *table mountains*). Turistid külastavad juga väikese lennukiga mööda lennates. 

20. detsembril 2009 ütles Venezuela president Hugo Chávez telesaates, et joa nimi peaks olema algupärane **Kerepakupai merú**, mitte avastaja järgi pandud nimi.

## Viited
Orvand

**Orvand** tähendab mitut asja:

* **[[Orvand (geomorfoloogia)|Orvand]]** on liustiku toime ning murenemise tagajärjel tekkinud kaarjas orvataoline süvend mäenõlval ülalpool merepiiri.
* **[[Orvand (orienteerumine)|Orvand]]** on kaarjas süvend mäenõlval
* **[[Orvand (kunst)|Orvand]]** on teokarbimotiiv arhitektuuris ja tarbekunstis. Sel on sopilise kujuga keskus, mida ümbritsevad nikerdatud kaunistused. Enamasti tehtud kivikestest ja merekarpidest, meenutab ka ise merekarpi.
* **Orvand** on tehisgrott pargis.
Hino Nacional Brasileiro

**"Hino Nacional do Brasil"** on Brasiilia riigihümn. 
Muusika Francisco Manoel da Silva, 1832.a. 
Sõnad Joaquim Osório Duque Estrada.                                              
Kohandatud 1922.a.


I

Ouviram do Ipiranga às margens plácidas
De um povo heróico o brado retumbante,
E o sol da liberdade, em raios fúlgidos,
Brilhou no céu da Pátria nesse instante.

Se o penhor dessa igualdade
Conseguimos conquistar com braço forte,
Em teu seio ó liberdade,
Desafia o nosso peito a própria morte!

Ó Pátria amada
Idolatrada
Salve! Salve!

Brasil de um sonho intenso, um raio vívido,
De amor e de esperança à terra desce
Se em teu formoso céu risonho e límpido
A imagem do Cruzeiro resplandece

Gigante pela própria natureza
És belo, és forte, impávido colosso,
E o teu futuro espelha essa grandeza,

Terra adorada!
Entre outras mil
És tu, Brasil,
Ó Pátria amada

Dos filhos deste solo és mãe gentil,
Pátria amada
Brasil!

II

Deitado eternamente em berço esplêndido,
ao som do mar e à luz do céu profundo,
Fulguras, ó Brasil, florão da América,
Iluminado ao sol do Novo Mundo!

Do que a terra mais garrida

Teus risonhos lindos campos tem mais flores,
"Nossos bosques tem mais vida"
"Nossa vida" no teu seio "mais amores"

Ó Pátria amada
Idolatrada
Salve! Salve!

Brasil, de amor eterno seja símbolo
O lábaro que ostentas estrelado,
E diga o verde-louro dessa flâmula
- paz no futuro e glória no passado -

Mas se ergues da justiça a clava forte,

Verás que um filho teu não foge à luta,
Nem teme, quem te adora, a própria morte,

Terra adorada!
Entre outras mil
És tu, Brasil,
Ó Pátria amada

Dos filhos deste solo és mãe gentil

Pátria amada
Brasil!
Tango

**Tango** on 19. sajandi lõpus sündinud Argentina (mõnedel andmetel Uruguay) päritolu tants.  

Selle nimetus tähendab aafriklaste keeles 'kohtumise koht' või 'omapärane koht'. Teine variant: mõiste pärineb ladina sõnast *tango*, mis tähendab 'puutun'. Tango sündis kiiresti kasvavate ja etniliselt kirevate suurlinnade Buenos Airese ja Montevideo alamklasside seas, sidudes Euroopa muusika- ja tantsutraditsiooni (habaneera) Lõuna-Ameerika päritolu milonga ja Aafrika rütmidega (candombe). 

Algul tantsiti tangot mistahes sobiva muusika järgi, hiljem hakati looma spetsiaalseid palasid. Tangomuusikat esitas tüüpiliselt orkester, kuhu kuulusid viiul, klaver, kitarr, flööt ja akordion. Tangomuusika üheks väljapaistvamaks heliloojaks peetakse argentinalast Ástor Piazzollat.

Tantsu nimetusele on antud erinevaid seletusi: Hispaanias on eksisteerinud sellenimeline flamenkostiil; Hispaania kolonistid kutsusid *tango*ks mustanahaliste orjade koosviibimisi ja pidustusi. 

Tango on iseloomult sensuaalne ja dramaatiline tants; legendi järgi kujutab see prostituudi ja sutenööri suhet. 

20. sajandi algul jõudis tango Euroopasse ja Põhja-Ameerikasse ning sai eriti suurlinnade nooblites ja vabameelsetes ringkondades ülipopulaarseks. Sünnimaal Argentinas oli tango populaarsuse teine kõrgaeg Juan Peróni valitsemisajal. 

Tänapäevaks on välja arenenud mitu tangostiili: Argentina tango paljude eri variatsioonidega, Soome tango, samuti võistlustantsus tuntud Ameerika ja rahvusvaheline stiil. Kuigi tango on Ladina-Ameerika päritolu, liigitatakse see võistlustantsus standardtantsude hulka. 

Euroopas ja Põhja-Ameerikas seltskonna- ja võistlustantsuna tantsitava tango saatemuusikaks on tavaliselt 4/4 taktimõõdus pala tempoga umbes 120 lööki minutis. Sammud on järsud ja teravad, põhisammu rütmiskeem aeglane-aeglane-kiire-kiire-aeglane, aeglane samm tähendab tegelikult pigem kiiret sammu ja sellele järgnevat pausi. Astutakse üle kanna, esmalt liiguvad jalad, siis järgneb keharaskus. Argentina tangos liigub esmalt keha, siis jalad. Sammud on sujuvamad, astutakse üle päka, jalgade töö on keerukam, rütm varieeruvam, tantsuvõte lõdvem. Kinnises tantsuvõttes on kontaktis ülakeha, mitte puusad. Euroopa ja Põhja-Ameerika variatsioonile iseloomulikke järske peapöördeid Argentina tangos ei tunta. Soomes sai tango nii tantsu kui ka muusikastiilina ülimenukaks 1950. aastatel, muusika puhul on peaaegu alati tegu minoorsete paladega. Kinnises tantsuvõttes on ülakeha tihedas kontaktis, põlved kergelt kõverdatud, sammud on pikad ja sujuvad, põhisammuks kiire samm-juurde. 

Muusikapäeval 22. novembril 2007 avati Argentina pealinna Buenos Airese Puerto Madero rajoonis tango mälestussammas, mille autor on tuntud argentina skulptor Estela Trebino.


File:Camanita Tango 06 (3395529946).jpg|Tango
File:Tango_in_Plaza_Dorrego.jpg|Tangotantsijad Buenos Aireses
|Tangolaulja Carlos Gardeli monument Buenos Aireses
File:Gardel.jpg|Carlos Gardel (1933)


## Tangopalasid
*"Libertango"
*"Magnoolia"
*"Por una cabeza"
*"Tango" (Ruja)
*"Viimane pühapäev"

## Välislingid

* Argentina tango näide (video)
* Pasiontango
* tango põhisammud (video)
Trevor Berbick

**Trevor Berbick** (1. august 1955 Port Antonio, Portlandi vald, Jamaica –  28. oktoober 2006 Port Antonio, Portlandi vald) oli Jamaica ja Kanada poksija.  

Berbick osales raskekaalus (kuni 91 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Mircea Simonile (Rumeenia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Berbick lahkus peale olümpiamänge Jamaicalt ja asus võistlema Kanada eest. Ta oli ka kahekordne Kanada meister. 

Berbick poksis septembrist 1976 kuni maini 2000 elukutselisena. Ta pidas kokku 61 kohtumist, millest võitis 49 (neist 33 nokaudiga) ja kaotas 11 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki.

Berbick oli viimane Muhammad Ali vastu võidelnud poksija, võites legendaarse Ali 11. detsembril 1981. Aastal 1986 tuli ta lühikeseks ajaks* World Boxing Council*i ehk WBC raskekaalu maailmameistriks, alistades Pinklon Thomasi, kuid sama aasta 22. novembril kaotas ta Las Vegases toimunud tiitlimatšis 20-aastasele Mike Tysonile.   

28. oktoobril 2006 mõrvati Berbick Jamaical Portlandi vallas. Kohaliku politsei teatel leiti tema surnukeha Norwichi kiriku sisehoovist.

## Viited

## Välislingid
* 
*
The Great Rock 'n' Roll Swindle (film)

**"The Great Rock 'n' Roll Swindle"** (1980) on Briti *[[mockumentary]]*-film, mis käsitleb punkansambli Sex Pistols tegevust ja ajalugu. Filmi keskmes on ansambli mänedžer Malcolm McLaren ning selles astuvad üles ka Sex Pistolsi liikmed. Film ühendab dokumentaalset materjali lavastatud stseenide ja muusikanumbritega ning esitab sündmusi McLareni vaatenurgast. 

Filmi lavastas Julien Temple, produtsendid olid Don Boyd ja Jeremy Thomas.

## Viited
Jan Masaryk

**Jan Garrigue Masaryk** (14. september 1886 Praha – 10. märts 1948 Praha) oli Tšehhoslovakkia poliitik ja diplomaat, riigi esimese presidendi Tomáš Masaryki poeg. Tema ema oli Charlotte Garrigue.

Masaryk teenis Esimese maailmasõja ajal Austria-Ungari armees ning pärast sõda sai temast Tšehhoslovakkia suursaadik USAs. Sõdadevahelisel ajal töötaski ta diplomaadina, esindades oma riiki mitmetes maades.

1940. aastal sai Masarykist Tšehhoslovakkia eksiilvalitsuse välisminister. Alates 1945. aastast kuni oma surmani oli ta Tšehhoslovakkia välisminister.

1946. aastal tuli riigis võimule kommunistide poolt domineeritud valitsus ning teiste parteide tegevusvabadust hakati peagi piirama. Masaryk jäi küll edasi välisministri toolile, kuid keeldus kommunistidega ühinemast. 1948. aasta algul lahkusid mittekommunistlikud ministrid valitsusest, Masaryk jäi valitsusse aga edasi. Kuid 10. märtsi hommikul leiti ta oma kodu akna alt surnuna. Kommunistlikud võimud väitsid, et tegu oli enesetapuga, hiljem on asja uurimine näidanud, et tõenäoliselt seisid asja taga kommunistid. Masaryki surma on nimetatud ka kolmandaks Praha defenestratsiooniks.
John Holmes

**John Holmes** (kodanikunimega **John Curtis Estes**; 8. august 1944, Ashville, Ohio – 13. märts 1988, Los Angeles) oli ameerika pornofilminäitleja.

Ta osales 1970. aastate algusest alates üle 2500 pornofilmis. Ta oli tuntud oma pika suguti poolest.

Holmesi süüdistati osaluses 1981. aastal toimunud Wonderlandi mõrvades, kuid seda ei õnnestunud tõestada.

1985. aastal diagnoositi tal HIV, ta suri AIDSi.
Ülekoormus (füüsika)

**Ülekoormuseks** nimetatakse kiirendusest põhjustatud kaalu suurenemist. Ülekoormust tuleb taluda näiteks kosmonautidel raketi stardi ajal. Samuti on ülekoormuse all lendurid vigurlennu ajal ning autojuhid kiirendusega liikudes.