open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sander Linnus

**Sander Linnus** (sündinud 1. veebruaril 1991) on eesti triatleet ja orienteeruja.

Ta lõpetas 2010. aastal Värska Gümnaasiumi. 2018. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli kehalise kasvatuse ja spordi eriala bakalaureuseõppe.

Aastatel 2012–2016 (viiel aastal järjest) ja 2018 tuli ta Eesti meistriks talitriatlonis.

Talitriatloni Euroopa meistrivõistlustel sai ta 2013. aastal 4. koha ja 2016. aastal 8. koha. 

Ta on Värska Orienteerumisklubi Peko liige.

Orienteerumises on ta võitnud Eesti meistrivõistlustel suusaorienteerumise märketeates OK Peko meeskonnas kulla (2010) ja hõbeda (2012).

Aastatel 2008, 2010 ja 2011 osales suusaorienteerumise juunioride maailmameistrivõistlustel, parimad tulemused 18. koht tavarajal ja 6. koht teatesõidus 2011. aastal.

Rogaini Euroopa meistrivõistlustel on ta võitnud koos Timmo Tammemäega viis kuldmedalit: 2018 Ukrainas Karpaatide mäestikus, 2020 Lätis Tukumsi lähedal, 2021 Eestis Otepääl, 2023 Soomes Pöytyäl ja 2024 Eestis Missos. Rogaini maailmameistrivõistlustel on ta võitnud koos Timmo Tammemäega 2022. aastal Tšehhis Paprsekis hõbeda, 2023. aastal USAs Sierra Nevada mäestikus kulla ja 2025. aastal Hispaanias Quintanar de la Sierras hõbeda.

Seiklusspordi maailmameistrivõistlustel saavutas 2024.aastal 3.koha.

## Tunnustus
*2023 – Kaitseväe parim sportlane
*2025 – Kaitseväe parim sportlane

## Viited

## Välislingid
*IOF Eventor. Sander Linnus
Viešvėnai vald

**Viešvėnai vald** (leedu keeles *Viešvėnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Telšiai rajooni territooriumil.

Valla pindala on 117 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2611 inimest ja 2021. aasta seisuga 2191 inimest.

Valla keskuseks on Viešvėnai küla, vallamaja aadress on Getautės g. 1.

## Külad

Lisaks küladele asub vallas veel Brūnupise huutor (2011. aastal seal elanikke ei olnud)


Viešvėnai,_seniūnija.JPG|Vallamaja
BZN_Rainiai_chapel_front_sideview_right.jpg|Rainiai kabel
Stulpinai,_Veidrodžių_koplyčia.JPG|Stulpinai kabel
Viešvėnai,_prie_bažnyčios.JPG|Viešvėnai kirik


## Viited
Žarėnai vald

**Žarėnai vald** (leedu keeles *Žarėnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Telšiai rajoonis.

Valla pindala on 100 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1013 inimest ja 2021. aasta seisuga 834 inimest.

Valla keskuseks on Žarėnai alev (2011. aastal oli seal 499 elanikku). Vallamaja aadress on Varnių g. 1.

## Külad


Žarėnai_(Telšiai),_seniūnija.JPG|Vallamaja
Kegai,_ženklas.JPG|Kegai
BZN_Zarenai_church_background_1.jpg|Žarėnai


## Viited
Eestlased Kanadas

**Kanada eestlased **on Kanada kodakondsusega Eestis sündinud eestlased või nende Kanadas elavad järeltulijad. Kanadas elab umbes 24 000 eestlaste järeltulijat, mõne allika järgi isegi 50 000 inimest.

Kanadas asub suurim ja püsivaim eestlaste kogukond väljaspool Eestit. 1940. aastate lõpus ja 1950. aastate alguses siirdus Kanadasse umbes 17 000 eestlast.

Eriti aktiivne on eestlaste elu Torontos, kus asuvad Toronto Eesti Maja, Tartu College, Toronto Eesti Ühispank, antakse välja ajalehte Eesti Elu jm. Toronto Ülikoolis on Kanada eestlaste loodud Eesti professuur.

Tuntumate Kanada eestlaste seas on psühholoog Endel Tulving, ajakirjanik ja roheline poliitik Kalle Lasn, keemik Olev Träss, arhitektid Arthur Jürvetson ja Elmar Tampõld, kirikuõpetajad Edgar Heinsoo ja Andres Taul, kirjanikud Ilmar Külvet ja Arved Viirlaid, keemik ja muusik Olaf Kopvillem, sotsioloog Tõnu Parming, poliitik ja publitsist Edgar V. Saks, jalgpallur Andreas Vaikla, veiniasjatundja ja -koolitaja Eik Järvi, laulja ja näitleja Leida Järvi jpt.

Pikka aega elasid Kanadas vaimulik Vello Salo ning tehnikateadlane ja poliitik Arvo Niitenberg.

## Vaata ka
* Seedrioru mälestusmärk

## Viited

## Kirjandus
*Ottomar Laamann, EESTLASED KANADAS I. II Eestlased Kanadas enne Esimest maailmasõda, Toronto 1975. Toimetanud  Alfred Kurlents, Richard Antik,  Jaan Olvet.
*Raimond Piirvee,  EESTLASED KANADAS I. Eestlased Kanadas kahe maailmasõja ajavahemikul., Toronto 1975. 
*Siegfrid Veidenbaum,  EESTLASED KANADAS I. https://www.eesti.ca/ajalugu/et/4.html, Toronto 1975.
Varniai vald

**Varniai vald** (leedu keeles *Varnių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Telšiai rajoonis.

Valla pindala on 274 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3739 inimest ja 2021. aasta seisuga 2857 inimest.

Valla keskuseks on Varniai linn (2011. aastal oli seal 1140 elanikku). Vallamaja aadress on Vytauto g. 2.. Lisaks linnale asuvad vallas veel Janapolė (2011. aastal oli seal 341 elanikku) ja Pavandenė (2011. aastal 317 elanikku) alevid.

## Külad

Lisaks küladele on selles vallas veel arvukalt huutoreid.


VarniaiKulturoscentras.JPG|Varniai kultuurikeskus ja vallamaja
BurbiskiuMoteraitis.JPG|Moteraitise linnamägi
Pupinių_senkapis.JPG|Pupiniai muinaskalme
Alkos_kalnas_(Pabiržulis).JPG|Pabiržulise hiiemägi
Loksts1.jpg|Lūkstas
Janapolė,_bažnyčia.JPG|Janapolė kirik


## Viited
Pimešaht

**Pimešaht** on kaeveõõs, mis ühendab erinevatel kõrgustel olevaid kaevanduse tasemeid. Pimešaht ei avane maapinnale. Pimešaht on kasutusel sügavates kaevandustes.

## Algupära
Kaevurid nimetavad pimešahti "pimedaks" kuna ei avane maapinnale ning sinna ei satu päevavalgust.

## Kasutamine
Pimešahti kasutatakse kaevise ja inimeste transpordiks erinevate tasemete vahel. Pimešahti kasutatakse ka tuulutuseks.

## Kirjandus
* Hans Grothe (Hrsg.): *Rororo Techniklexikon Bergbau*, Rowohlt Taschenbuch-Verlag, Reinbek 1972, ISBN 3 499 19044 3
Tallinna turg

Tallinna peamine turg on tegutsenud mitmes asukohas:

* *Vana turg* ehk *Suur turg* tegutses Tallinna **[[Raekoja plats (Tallinn)|Raekoja platsil]]** 1896. aastani
* **[[Uus turg]]** tegutses 1896–1948 Viru värava eesväravast ja Virumäest lõuna suunas, Jaani tänava ja Vene turu promenaadi vahel
* 1948. aastal avati Keldrimäe asumis **[[Tallinna Keskturg]]**

## Vaata ka
* Tallinna turgude loend
John Profumo

**John Dennis Profumo** (30. jaanuar 1915 London – 9. märts 2006 London) oli Briti poliitik, Suurbritannia sõjaminister 27. juulist 1960 kuni 5. juunini 1963.

1940. aastal valiti ta konservatiivide esindajana Suurbritannia parlamenti.

8. juulil 1961 sai Profumo ühel peol tuttavaks modell Christine Keeleriga (sünd. 1942), kellega neil vähehaaval arenes välja armusuhe. Selle kõrvalt oli Christine Keeleril seksuaalsuhe ka Nõukogude Liidu sõjaväeatašeega Suurbritannias Jevgeni Ivanoviga.

14. detsembril 1962 toimus vahejuhtum osteopaat Stephen Wardi (kes oli Profumot ja Keelerit teineteisele tutvustanud) korteris, kus viibisid külas Christine Keeler ja tema sõbranna Mandy Rice-Davies. Christine Keeleri armukade mustanahaline endine poiss-sõber John Edgecombe tulistas tema pihta lasu püstolist, kuid ei tabanud. Edgecombe arreteeriti kolm kuud hiljem ja mõisteti seitsmeks aastaks vangi. Christine Keeler kutsuti peamise tunnistajana kohtusse, kuid ta ei ilmunud kohale. Kuulujutud aga hakkasid levima ja 21. märtsil 1963 tehti parlamendis sel teemal järelepärimine. Järgmisel päeval tegi John Profumo avalduse milles teatas, et ta ei tunne Christine Keelerit ja neil ei ole kunagi mingit suhet olnud.

Mais 1963 algas kohtuprotsess doktor Stephen Wardi üle, keda süüdistati prostitutsiooni vahendamises. Protsessil esines tunnistajana ka Christine Keeler, kes vande all tunnistas, et tal oli olnud suhe John Profumoga. Tekkinud nn Profumo afääri tagajärjel tunnistas John Profumo 5. juunil 1963, et ta oli parlamendile valetanud, ja astus Suurbritannia sõjaministri ametikohalt tagasi.

## Isiklikku
1954. aastast oli John Profumo abielus näitleja Valerie Hobsoniga (1917–1998). Nende poeg David Profumo (sünd. 1955) on kirjanik.

## Viited
Riigi Statistika Keskbüroo

**Riigi Statistika Keskbüroo** oli statistikaasutus (büroo), mis tegutses Eestis aastatel 1921–1940 . 

Büroo ülesannete seas oli üleriigilise statistika korraldamine, üldloenduse (nt põllumajandusloenduste) korraldamine.

Büroo asutati 1. märtsil 1921 Riigikantselei juures, asus Toom-Kooli tänav 13.

Büroo andis välja väljaannet Eesti Statistika, väliskaubanduse ja põllumajanduse aastaraamatuid, "Eesti arvudes".

## Viited

## Välislingid
*Riigi Statistika Keskbüroo hoone lagi warises sisse, Postimees (1886-1944), nr. 135, 20 mai 1939
Gesenk

**Gesenk** on vertikaalne kaeveõõs, mis ei avane maapinnale. Rajatakse aherkivimisse. Erinevalt pimešahtist kasutatakse gesenki kaevise ülalt alla laskmiseks. Gesenk võib olla ka kaldu. Varem oli gesengi ristlõige ristkülikukujuline, nüüd on enamasti ringikujuline.

## Kasutamine
Gesenki kasutatakse lisaks kaevise ja materjali transportimisele tuulutuseks ja inimeste liiklemiseks.

## Kirjeldus
Gesengid võivad olla pikaealised kapitaalgesengid või lühiealised. Vastavalt sellele on toestus kas kapitaalne (betoon) või kui kivimid on püsivad ja gesenki kasutatakse ainult kaevise allalaskmiseks ja tuulutuseks, võib toestus puududa. Gesenke kasutatakse mitme lähestikku asuva kihi kaevandamiseks.

## Kirjandus
Saksakeelne kirjandus
* Walter Bischoff, Heinz Bramann, Westfälische Berggewerkschaftskasse Bochum: *Das kleine Bergbaulexikon.* 7. Auflage, Verlag Glückauf GmbH, Essen 1988, ISBN 3-7739-0501-7
* Ernst-Ulrich Reuther: *Einführung in den Bergbau.* 1. Auflage, Verlag Glückauf GmbH, Essen 1982, ISBN 3-7739-0390-1
* Heise-Herbst: *Leitfaden der Bergbaukunde*, 3. verbesserte Auflage, Springer-Verlag, Berlin 1932, S. 60
* Heise-Herbst / Fritzsche: *Lehrbuch der Bergbaukunde*, 8. und 9. völlig neubearbeitete Auflage, Springer-Verlag, Berlin/Göttingen/Heidelberg 1958, S. 102 ff.
Raudteevalitsus

**Raudteevalitsus** oli 1921-1938 Teedeministeeriumi allüksusi. Üksuse ülesannete seas oli hallata riigiraudteid, revideerida ja järelevalvet teha eraraudteedel, projekteerida uusi riigiraudteid. 
## Riigi Raudteevalitsus
*Kantselei
*Finantsdirektsioon
** Arveosakond
** Tariifi ja kontrolli osakond
** Statistika osakond
*Varustuse direktsioon
**Materjalide osakond
**Kütte- ja tarbepuude osakond
*Ekspluatatsiooni direktsioon, Tehnika tänav 16
**Tehnilise liikumise osakond
**Kaubanduse osakond
*Veodirektsioon, Telliskivi tänav 34
**Veereva koosseade osakond
***Veojaoskond: Raudtee peatehased, Tehaste ülem: Oskar Mähle
* Ehituse direktsioon, Tehnika tänav 16
**Tehnika osakond
**Kinnisvarade võõranduse osakond
*Raudtee tervishoiuosakond
## Raudteede talitus
1938. aastal nimetati Raudteevalitsus ümber **Raudteede Talituseks**.

Raudteede Talituse ülesandeks oli: riigiraudteede ekspluateerimine ja valitsemine; eraharuteede revideerimine ja nende tegevuse järelevalve; uute riigiraudteede projekteerimine ja nende ehitamise korraldamine.

Raudteede talituse koosseisus olid:
*Tervishoiuamet,
*Finantsamet, Soo tänav 24, Tallinn
*Ehitusamet, Soo tänav 27, Tallinn
*Ekspluatatsiooniamet,  Soo tänav 27, Tallinn
*Veoamet, Telliskivi tänav 34, Tallinn
*Peatehased

## Raudteevalitsuse ja Raudteede talituse ülemad
* 15. november 1918 – 15. august 1919 Karl Ipsberg Teedeministeeriumi Raudteevalitsuse ülem
*1919–1927, Villem Reinok Teedeministeeriumi Raudtee Valitsuse ülem
*1927–1939, Jaan Raudsepp  Teedeministeeriumi Raudtee Valitsuse ja Raudteede talituse direktor
*1. aprillist 1939 – , Herman Perna, Teedeministeeriumi  Raudteede talituse direktori kohusetäitja
*1939–1940, Artur Pihlak, Teedeministeeriumi  Raudteede talituse direktor.

1940. aastal Eesti raudtee lülitati NSV Liidu raudteevõrku, Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu otsusega 30.08.1940 anti endise Teedeministeeriumi Raudteede talituse varad, asjaajamine ja arhiiv üle Eesti NSV Raudteevalitsusele.

## Viited
Eesti Lloyd

Kindlustusaktsiaselts **Eesti Lloyd** oli Tallinnas tegutsenud Eesti kindlustusettevõte. 

Ettevõte asutati 1919. Ettevõte kindlustas töölisi ja teenijaid õnnetuste vastu, samuti sõlmis elukindlustusi.

Kindlustusaktsiaselts „Eesti Lloyd“ natsionaliseeriti 1940. aastal

## Viited

## Välislingid
*Eesti kinnitus-aktsiaseltsi „Eesti Lloid" põhikiri, Riigi Teataja, nr. 61-62, 6 september 1919
Nicolás Osorno

**David Nicolás Osorno** oli Nicaragua poliitik, 1889. aastal ajutine Nicaragua president. Poliitilistelt vaadetelt oli ta konservatiiv.

Pärast Evaristo Carazo surma määrati ta ajutiseks riigi presidendiks. Konstitutsiooniliselt ette nähtud menetluse järel, kus kolmest kandidaadist juhuslikult üks presidendiks valiti, andis ta võimu üle Roberto Sacasale.

Vahetult enne võimu üleandmist sai Osorno teada, et Sacasa nime sisaldav ümbrik oli eelnevalt avatud, seega kaalus ta võimu säilitamist. Kuna ta oli aga Granadas konservatiivide esindaja ja taoline tegevus oleks võinud kaasa tuua ülestõusu Nicaragua liberaalide kantsis Leónis, loobus ta sellest otsusest. 

## Viited
Ohvitseride Keskkogu

**Ohvitseride Keskkogu** oli Eestis enne teist maailmasõda ohvitseridekogude keskorganisatsioon. Keskkogu ülesannete seas oli esindada Eesti ohvitserkonda, ühtlustada ohvitseridekogude tegevust, toetada rahaliselt ohvitseridekogusid. 

Ohvitseride Keskkogu ruumid asusid Tallinnas aadressil Raekoja plats 14. ja 1940. aastal hakati ehitama Kaupmehe ja Kentmanni tänava vahelisele alale Väike-Pärnu maantee ja Kaupmehe tänava nurgal Ohvitseride keskkogu uut kasiinohoonet, hoone ehitus peatati pärast 1940. aastat. Sakala tänav 1/3, kus asub tänapäeval Eesti Vabariigi Kaitseministeerium.

## Viited
Evaristo Carazo

**Evaristo Carazo Aranda** (24. oktoober 1821 – 1. august 1889) oli Nicaragua poliitik ja sõjaväelane, Nicaragua president.

Evaristo Carazo sündis 24. oktoobril 1821 Rivases. Ta oli abielus Engracia Hurtadoga ja neil oli viis last – Evaristo, Manuel Antonio, Ernesto, Dolores ja Maria Benita. Konservatiivina liitus ta Partido Conservador de Nicaraguaga ja aastal 1887 sai temast riigi president.

Evaristo Carazo suri võimuloleva presidendina 1. augustil 1889 Managuas. Tema surma järel hakkas presidendikohuseid täitma Nicolás Osorno.
Eesti Põllumeeste Keskselts

**Eesti Põllumeeste Keskselts** (harvem nimetatud ka *Eesti Põllumeeste Selts*) oli 1922 asutatud Eesti põllumeeste keskorganisatsioon.

## Ajalugu
Keskorganisatsiooni eelkäijaid oli 1907 asutatud Eestimaa kubermangude põllumeesteseltside kesktoimkond (aastast 1910 Eestimaa Põllumeeste Keskselts) ja 1908 asutatud Põhja-Liivimaa kubermangude põllumeesteseltside kesktoimkond (aastast 1911 Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskselts). 

Eesti Põllumeeste Keskseltsi poolt avati Tallinnas 1918. aastal Põhja-Eesti Põllutöökeskkool, mis hiljem tegutses Jäneda Põllutöökeskkoolina.

1922. aastal ühinesid Eestimaa Põllumeeste Keskselts ja Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskselts, moodustades uue keskorganisatsiooni: **Eesti Põllumeeste Keskselts**.

## Vaata ka
*Eesti Põllumeeste Keskliit
*Tartu Eesti Põllumeeste Selts
*Tallinna Eesti Põllumeeste Selts

## Viited

## Välislingid
* J. Kuum: EESTI PÕLLUMEESTE KESKSELTS
Jõelaev

**Jõelaev** (siseveelaev) on siseveekogudel (jõed, järved) sõiduks mõeldud või ehitatud laev. 

Jõelaevana ehitatud laev võib vahel olla sobiv ka sõiduks merel rannikuvetes.

## Kirjeldus
Jõelaevadel on üldjuhul suhteliselt väike süvis madalas vees sõiduks, piiratud kõrgus (ka näiteks allalastav laevamast) sildade alt läbi mahtumiseks. Võrrelduna avameresõiduks mõeldud laevadega on neil lisaks sageli ka nõrgem kere, väiksema võimsusega jõuseade ning väiksem pardakõrgus. Suurematel järvedel (sealhulgas Peipsi järvel) sõidul tuleb siiski arvestada ka kõrgema ja teravama lainetusega, mis sunnib mõnikord kasutama merelaevalikumat konstruktsiooni (sealhulgas suurem parda kõrgus, parem püstuvus). 

Osa laevu klassifitseeritakse ka kui jõgi-meri tüüpi laevad.

Siseveekogudel kasutatavad väikelaevad kuuluvad tavaliselt merekõlblikkuselt D- või C-kategooriasse.

## Ülesanded
Jõelaevad võivad olla väga erinevate ülesannete täitmiseks nagu ka merelaevad. Näiteks reisilaevad, kruiisilaevad, kaubalaevad, hüdrograafialaevad, puksiirid ja praamid, patrull-laevad ja isegi sõjalaevad.

## Vaata ka
*Egiptuse jõelaev
*Jõesadam
*Väikelaev
*Lodi
*Tiibur
Bremsberg

**Bremsberg** on kallak kaeveõõs, mida kasutatakse materjali allalaskmiseks mehaaniliste seadmete abil. Bremsberge kasutati nii kaevandustes kui ka maa peal materjali transportimiseks. Kaevandustes kasutatakse bremsberge kaevise laskmiseks madalamale tasemele.

## Algupära

Põhimõtteliselt on bremsberg kaldkaeveõõs. Minimaalne bremsbergi kalle, millel vagonett sõidab vabalt alumisele tasandile, sõltub mitmest asjaolust. Praktikas sõltub kalle bremsbergi pikkusest ja nurgast, mis jääb 2,2 ja 11 gooni (kümnendkraad) vahele. Kasutusel on ka järsemad bremsbergid. Vagonette liigutatakse kas otse bremsbergi põhjal või põhja paigutatud siinidel. Vagonettide hoogu pidurdatakse vastukaaluga. Tõstemehhanism võib olla ühe või kahe trumliga. Ühe trumliga süsteemis kasutatakse vagoneti pidurdamiseks eraldi vastukaalu. Kahe trumliga süsteemis kasutatakse hoo pidurdamiseks tühja vagonetti, mis liigub üles, samal ajal kui täis vagonett liigub alla.

## Liigitus
Bremsberge on nii ajutisi kui ka kapitaalseid. Ajutised bremsbergid rajatakse ainult kihipaksuselt ja kuni järgmise tasemeni. Väljatakse ainult kaevis. Ajutisi bremsberge ei kasutata materjalide transpordiks, seetõttu ei toestata neid kapitaalselt. Kapitaalseid bremsberge kasutatakse materjali transpordiks ja neid kasutatakse pikemat aega. Kapitaalsed bremsbergid on laiemad, kuna neisse paigutatakse vagonettide tõstemehhanismid.

## Ehitus

Bremsbergis kasutatakse sama laiu rööpaid kui mujal kaevanduse strekkides. Sõltuvalt sellest, kas kasutatakse ühte või kahte trumlit, on kasutusel kas üks või kaks paari rööpaid. Ühe trumli korral kasutatakse vastukaalu jaoks eraldi juhtlati. Vastukaal peab olema nii raske, et tõmbaks tühja vagoneti ülemisele tasemele. Praktikas on ennast tõestanud, et vastukaalu mass on poolteist tühja vagoneti kaalust.
Kõige lihtsam vastukaal on madal vagonett, mis on täidetud malmi tükkidega. Kui vastukaaluks kasutatakse vagonetti, siis on kasutusel kahed rööpad.
Bremsbergi ülemises osas asetseb mehhanism, mis vähendab allasõitva vagoneti kiirust. Bremsbergi alumises osas on aga ala, kus vagonette tühjendatakse.

## Bremsberg maa peal
Maa peal kasutati bremsberge kõrgel asuvatest stollidest kaevise transpordiks. Et bremsbergi mägisele alale rajada, tuli ala taimkattest vabastada ja tasandada. Tasandatud alale rajati vundament, millel said vagonetid sõita. Vagonetid sõitsid alla kas oma ratastel või spetsiaalsetel platvormidel. Et tühjad vagonetid taas üles saaksid, rajati mõnikord kaks paari rööpaid.
Maa peale rajatud bremsberge võib näha Walesi kiltkivikaevanduste juures ja Saksamaal Harzi piirkonnas.

## Viited
Eesti kriketikoondis

**Eesti kriketikoondis** on Eesti esindusmeeskond kriketis. Koondis pidas esimese rahvusvahelise mängu 1999.

Juunist 2008 on koondis International Cricket Councili liige (inglise *affiliate status*).

Koondise peatreener on Ryan Heywood.

2007. aasta hooajal võitis koondis 80% kohtumistest ja 2008. aasta hooajal 94% ehk 34 mängu 36st.
Eesti NSV teeneline jurist

**Eesti NSV teeneline jurist** on Eesti NSVs välja antud aunimetus.

Eesti NSV teenelise juristi aunimetus kehtestati 1966. aastal ja seda andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium "kõrge kvalifikatsiooniga
juristidele, kellel on suuri teeneid sotsialistliku seaduslikkuse ja õiguskorra kindlustamisel."

## Eesti NSV teenelised juristid
*1966 Leonid Barkov, Elisabeth Lepp, Karl Plutus, Paul Vihalem
*1967 Hellä Dolgopolova, Aleksandra Jelkitševa, Elsa Kiljako, Evald Lang, Bentsian Levin, Alfred Raus, Pjotr Uhutta
*1968 Albert Pruuli
*1970 Jenny Ananjeva, Johannes Mäll, Kaarel Paas, Ülo Roots
*1971 Alfred Mõttus
*1972 Karl Kimmel, Aksel Onk, Ferdinand Tolli, Dmitri Urussov
*1973 Irina Adojaan, Vladimir Grigorjev, Kaljo Merilo, Voldemar Nurmela, Edmund Näär, Valter Raudsalu, Robert Simson
*1974 Irene Kallip, Georgi Martin, Hendrik Valdmann
*1976 Uno Aak, Jevgeni Nazimov 
*1977 Ants Aasma, Aleksander Glikman, Andrei Jazõkov, Eduard Jürna, Helgi Kerem, Lehte Kimask, Laine Laumets, Endel Mauer, Kaljo Oja, Sergei Palmre, Helvi Palusaar, Leida Rannamees, Hans Salm, Valentina Seljugina, Valter Simm, Hilda Uusküla, Endel Veskimäe
*1979 Pavel Afanasjev, Leonid Aleksejev
*1980 Erki Silvet, Heino Tammistu, Elvi Tõnismägi
*1981 Valdeko Leeto, Ellinora Mänd, Johannes Schmidt,
*1982 Pavel Beilinson, Martin Eino, Jaan Kork, Endel Laasik, Nadežda Orgmets, Vjatšeslav Ossipov, Karl Püss, Hans Sokmann
*1983 Lembit Koik
*1984 Leonhard Ratasep
*1986 Luule Käis
*1987 Margarita Gruzina, Kalju Jaaska, Jaak Kirikal, Vaike Merka, Jaano Odar, Ilmar Rebane, Siret Vatmann
*1988 Jaan Kartau, Simon Levin
*1989 Ber-Leib Gassmann, Heino Heinsoo, Peeter-Uno Rahi
*1990 Advig Kiris, Lembit Liiva

## Allikad
*Nõukogude Eesti. Tallinn: Valgus, 1978. Lk. 389
*Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Ülemnõukogu ja Valitsuse Teatajad 1978–1990

## Viited
Eesti NSV teeneline leiutaja

**Eesti NSV teeneline leiutaja** on Eesti NSV-s välja antud aunimetus..

Eesti NSV teenelise leiutaja aunimetus kehtestati 1960. aastal ja seda andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium "Eesti NSV rahvamajanduses tööstuse, ehituse, transpordi, side ja põllumajanduse alal ellurakendatud suure väärtusega leiutiste autoreile, samuti isikuile, kes omavad eriti väljapaistvaid teeneid leiutustegevuse arendamisel ja leiutiste ellurakendamisel."

Koos aunimetusega anti selle saajale Eesti NSV teenelise leiutaja kuldrinnamärk.

## Eesti NSV teenelised leiutajad
*1962 Harri Hoyer, Aleksandr Moskalenko, Leiger Vanaselja
*1963 Aleksandr Petrov, Heikki-Einar Viirok
*1964 Ernst Nurk
*1967 Viktor Tšatski
*1969 Mihhail Gammerman, Vladimir Morozov, Heiki Tammets
*1972 Tõnu Kurvits, Elka Levina
*1974 Jaan Reinet
*1975 Zalman Jospa, Lembit Seestrand
*1976 Roman Petrov, Ants Suurpere, Maria Temnova
*1977 Heldur Meelak, Arnold Seppo
*1978 Aare Asi, Ado Köstner, Manivald Pajulaid, Argo Sillaots
*1979 Vesse Joonson, Karl Kiisler, Toom Pungas
*1980 Richard Joonas, Ants Kukrus
*1981 Vladimir Makarov
*1982 Aleksander Jakobson, Viktor Kuzmin, Mart Rohumägi, Lembit Visnapuu
*1983 Viktor Jefimov, Rein Laaneots, Arvo Uukkivi
*1984 Ants Erg
*1985 Juhan Laugis, Oleg Tsausov
*1986 Svjatoslav Doilov, Mihkel Mandel, Edvin Nugis
*1987 Toomas Talving
*1988 Kalev Beek 
*1989 Arvo Jõe, Aleksander Kirm 
*1990 Viktor Kaljura, Vladimir Lapin, Olev Reemet, Bella Šagarova

## Viited
Eesti NSV teeneline agronoom

**Eesti NSV teeneline agronoom** on Eesti NSVs välja antud aunimetus.

Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium. 

Aunimetus kehtestati 1954. aastal. Eesti NSV teenelise agronoomi aunimetus anti "kõrge kvalifikatsiooniga agronoomidele, kes töötavad Eesti NSV masina-traktorijaamades, kolhoosides, sovhoosides, põllumajanduslikes teadusliku uurimise asutustes ja põllumajanduse organites ning omavad väljapaistvaid teeneid põllumajanduse arendamisel."

## Eesti NSV teenelised agronoomid
*1956 Aleksander Adojaan, Grigori Gorbunov, Martin Karumaa, Ülo Läänemets, Heino Tõnissar
*1957 Ralf Kask, Valter Kivi, Tiit Nõges, Endel Vint
*1960 Aleksander Raidla
*1964 Elmar Arula, Helmi Harf, Mihkel Kallaste, Lembit Länts, Erich Raidna
*1965 Hans Aru, Gerhard Hansman, Oskar Jürgen, Otto Kaldma, Richard Kaldoja, Ülo Kull, Voldemar Laur, Arvo Saarepea
*1967 Artur Aru, Evi Isak, Hermilde Kirsimäe, Jaan Peets, Olev Zäuram, Eduard Truber, Jaan Tõnuvere
*1969 Viktor Jaakson, Villu Kottisse, Harald Männik, Johannes Sarapuu
*1972 Anton Abe, Alar Ainumäe, Arnold Erm, August Kree, Viktor Meister, Ülo Rahula, Aksel Raja, Arnold Sakkeus, Alar Vettik
*1974 Erhard Kivisaar, Aadu Pärtel, Endel Toompuu, Ülo Väljaots, Johannes Üts
*1975 Endel Ideon, Leontine Kallas, Vello Korts, Heino Parik
*1976 Alfred Karavin, August Pedajas, Õie Reineberg, Uno Siitas, Vassili Talumees, Jaan Vahtramäe
*1977 Lembit Aulas, Georgi Golubov, Eino Härm, Karl Kaasik, Mart Madisoon, Endel Sööt, Oolav Tamberg
*1978 Alvar-Gustav Köller, Ülo Ruut, Vaike Viigimäe
*1979 Lembit Lepik, Endel Polma, Arnold Sau
*1980 Heino Kallaste, Kalev Kasemägi, Ants Käärma
*1981 Ants Kalmurand, Villo Saar, Juta Tammiste, Linda Valper
*1982 Helgi Moor, Boris Mölder, Tenno Teets
*1983 Aksel Niilop, Jüri Smitt, Heino Uus
*1984 Uno Kask, Sirje Ohu, Koidula Sildre
*1985 Enn Ajaots, Leonhard Kevvai, Leo Tedremäe    
*1986 Vello Kaselo, Reinu Kuum, Albert-Theodor Soidre 
*1987 Ella Alekand, Vello Jaakon, Toomas Jaanvärk, Toivo Näppi
*1988 Enn Kaljuste, Vello Kümmel, Mati Stokkeby, Vello Treiberg  
*1989 Valent Rõõm, Hans Saluste

## Viited
Ninel Järvson

**Ninel Järvson** (12. juuli 1930 Kroonlinn – 17. jaanuar 2016) oli Eesti näitleja.

Ta sündis aastal 1930 Kroonlinnas sõjaväelase perekonnas. Ta lõpetas aastal 1948 Tallinna 19. Keskkooli ja aastal 1953 Ostrovski nimelise Leningradi Riikliku Teatriinstituudi.

Ta mängis aastatel 1953–1986 Tallinna Vene Draamateatris. 1987–1988 mängis ta Viadukti stuudioteatris. Lisaks on ta töötanud tõlgi ja diktorina Tallinnfilmis ning raamatukoguhoidjana.

Ninel Järvson suri 17. jaanuaril 2016 ja on maetud 20. jaanuaril 2016 Metsakalmistule.

## Rolle
*1953 Eduard Vilde "Pisuhänd" (Laura)
*1954 Shakespeare "Tõrksa taltsutus" (Bianca)
*1954 Anton Tšehhov "Kirsiaed" (Anja)
*1955 Maksim Gorki "Põhjas" (Nataša)
*1955 Viktor Rozov "Elu leheküljed" (Nataša)
*1959 Aleksandr Volodin "Viis õhtut" (Katja)
*1960 Anton Tšehhov "Onu Vanja" (Sonja)
*1960 Pierre Corneille "Cid" (Infanta)
*1964 Shakespeare "Suveöö unenägu" (Helena)
*1964 Ardi Liives "Viini postmark" (Ulvi)
*1967 Aleksandr Štein "Ookean" (Anja)
*1969 Jerzy Stefan Stawiński "Tipptund" (Zosia)
*1970 William Gibson "Ime sünd" (Kate Keller)
*1975 Aleksandr Ostrovski "Vassilissa Melentjeva" (Anna)
*1979 Viktor Rozov "Metsise pesa" (Natalja)
*1981 Aleksandr Galin "Retro" (Diana)
*1983 Aleksandr Tšervinski "Minu õnn" (Lidia)
*1985 Mihkel Tiks "Vana Toomas" (Silvia)
*1987 Nikolai Matukovski "Tarkusemõõtja" (Zagumennaja)

## Tunnustus
*1983 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Ta oli aastast 1955 abielus näitleja Jevgeni Vlassoviga.

## Viited

## Välislingid
*In memoriam Ninel Järvson (Järelehüüe Vene Teatri kodulehel)
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Jevgeni Vlassov

**Jevgeni Vlassov** (9. november 1926 Koltšugino – 29. november 2005) oli Eesti näitleja.

Ta sündis 1926. aastal Vladimiri oblastis Koltšuginos. 1953. aastal lõpetas ta Moskvas Boriss Štšukini nimelise Teatriinstituudi.

Ta töötas aastast 1953 Tallinna Vene Draamateatris. Lisaks on ta õpetanud teatri õppestuudios. Ta on mänginud filmides "Perekond Männard", "Briljandid proletariaadi diktatuurile" (mõlemad Tallinnfilm) ning "Vabastamine" ja "Sajandi sõit" (mõlemad Mosfilm).

Jevgeni Vlassov suri 29. novembril 2005 ja ta maeti 2. detsembril 2005 Metsakalmistule.

## Rolle

## Tunnustus
*1960 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1978 Eesti NSV rahvakunstnik
*2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Ta oli 1955. aastast abielus näitleja Ninel Järvsoniga.

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Flaviviridae

***Flaviviridae*** on viiruste sugukond. 

*Flaviviridae* sugukonda liigitatud patogeensete viiruseliikide looduslikeks peremeesorganismideks on inimesed ja teised imetajad. 

## Klassifikatsioon

Sugukonda *Flaviviridae* liigitatakse järgmised viiruse perekonnad: 
**[[Hepacivirus]]*
**[[Flavivirus]]*
**[[Pegivirus]]*
**[[Pestivirus]]*.

Rahvusvahelise Viiruste Taksonoomia Komitee (ICTV) viiruste loend liigitab sugukonda viiruse perekonnad *Flavivirus*, *Pestivirus* ja *Hepacivirus*.

## Kliiniline viroloogia

Inimestel võivad patogeensed viiruseliigid põhjustada mitmesuguseid nakkushaigusi, sealhulgas:
*dengepalavik
*Jaapani entsefaliit (RHK-10 [A83.0])
*Kyasanur Foresti haigus (RHK-10 [A98.2])
*Murray Valley entsefaliidi viirus
*Saint Louise entsefaliit (RHK-10 [A83.3])
*puukentsefaliit 
*Lääne-Niiluse palavik (RHK-10 [A92.3])
*kollapalavik (RHK-10 [A95])
*C-hepatiit
*Zika-viirusinfektsioon 

## Viited
Vambo Kaal

**Vambo Kaal** (sündinud 12. märtsil 1949 Pöide vallas) on Eesti poliitik.

Ta lõpetas aastal 1974 Eesti Põllumajanduse Akadeemia loomaarsti kvalifikatsiooniga. Lisaks õppis ta aastatel 1988–1992 Tartu Ülikoolis kaugõppes sotsiaalpsühholoogia erialal.

Valiti taasasutatud Eesti Loomaarstide Ühingu esimesse juhatusse 1989. aastal. 

Ta oli Eesti Kongressi liige.

Ta oli VII, VIII ja IX Riigikogu liige, kuulus Mõõdukate fraktsiooni ja oli maaelu komisjoni liige. 

Aastatel 2003–2009 oli ta Kiili vallavanem.

Töötas Harjumaa Omavalitsuste Liidu büroojuhina 2011–2017 ja ei kuulunud ühtegi erakonda. Alates 2017. aastast on Kiili Valla volikogu liige (Valimisliit Kiili Arenema – RESTART)

## Tunnustus
*2001 – Riigivapi V klassi teenetemärk
*2003 – Saare maavalitsuse teeneteplaat
*2008 – Harjumaa teenetemärk
*2011 – Eesti Sporthobuste Kasvatajate Seltsi teenetemärk
*2014 – Kiili valla aastate tegu

## Isiklikku
Tema õde on kunstiajaloolane Ülle Kruus, vend on zooloog Mati Kaal. Nende tädi oli kirjanik Aira Kaal, nende vanaisa Aleksander Kaal oli III Riigikogu liige

## Viited
Momoko Kōchi

**Momoko Kōchi** (jaapani keeles 河内 桃子 *Kōchi Momoko*; 7. märts 1932 Tōkyō – 5. november 1998 Tōkyō) oli jaapani näitleja.

## Välislingid

* Momoko Kōchi IMDb
Mari Kodres

**Mari Kodres** (sündinud 11. septembril 1981) on Eesti ajakirjanik. 

## Teoseid
*Hispaania, tuhat ja tuline! [sarjast Go reisiraamat], Ajakirjade Kirjastus, 2009. 200 lk, ISBN 9789949443864

## Artikleid
*Nõmmel selgitati välja kuue tuhande hoone väärtus, Eesti Päevaleht, 5. november 2008 
*"Sugupuu internetis: kas tõesti kõik eestlased on omavahel sugulased?" Eesti Päevaleht, 13. märts 2010 

## Viited
Mari Peegel

**Mari Peegel** (sündinud 20. juulil 1979) on eesti ajakirjanik ja kriitik.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli semiootika ja kulturoloogia erialal 2002. aastal.

Ta on olnud Eesti Päevalehe ajakirjanik. Mari Peegli artikleid on avaldanud kultuuriväljaanded Looming ja Sirp. Ta on teinud kaastööd ajalehele Berliner Zeitung ja kultuuriraadiole Deutschlandfunk Kultur. Töötab ERRi toimetuses.

2016. aastal pälvis ta ajakirja Looming kriitikapreemia.

2017. aastal osales ta Goethe Instituudi ajakirjanikele suunatud programmis Nahaufname.

Ta on üks Feministeeriumi püsiautoreid.

## Artikleid
* "Brittidele on olulisemaks raamatuks "Uhkus ja eelarvamus"", Eesti Päevaleht, 11. märts 2007
* "Portree rahutute noorte lemmikust abikaasa ja isana", Eesti Päevaleht, 30. jaanuar 2009 (Arvi Siia abikaasa mälestusteraamatu "Veel kord" arvustus)
* "Ootame põnevusega, mida ütleb koalitsioon kultuuri kohta", ERR/Vikerraadio, 07.04.2025

## Viited
Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledž

**Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledž** oli inglise keele ja kultuuri süvaõppega kool Tallinnas aastatel 1932–1940. Kool asus Tallinnas Narva maanteel, samas hoones (Narva maantee 28) asub tänapäeval Tallinna Muusikakool.

## Ajalugu
Kooli asutas 1932. aastal Anna Tõrvand-Tellmann, kes oli kooli juhatajaks kuni 1940. aastani. Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledž oli Eesti esimene inglise keele süvaõppega kool.

Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledž oli erakool, kus inglise keele süvaõpe algas esimesest klassist. Koolil olid nii algkooli- kui ka gümnaasiumiklassid. Koolil oli eripärane koolivorm, sealhulgas rukkilillesinised inglise mütsid, tütarlastel sinised seelikud ja pluusid, poistel hallid ülikonnad. Tallinnas oli 1930. aastatel kaks inglise kolledži nime kandvat õppeasutust: üks oli 1932. aastal asutatud Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledž ja 1936. aastal asutatud Riiklik Inglise Kolledž (RIK). 

Aastal 1936, kui krooniti kuningaks George VI, andis Inglise kolledži sümfooniaorkester ja 125-liikmeline segakoor koostöös Briti saatkonnaga kooli saalis kontserdi. Dirigent oli kooli muusikaõpetaja, Peterburi ja Berliini konservatooriumi haridusega Anton Kasemets, kontsertmeister oli Uno Järvela.

Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledž kui erakool suleti 1. augustist 1940. 1940. aasta sügisel suunati kooli endised õpetajad ja õpilased Tallinna 9. Keskkooli.

Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledžis õppisid muu hulgas kirjanikud Dagmar Normet ja Erika Esop, tõlkija Vahur Linnuste, koorijuht Uno Järvela, filmirežissöör Valdur Himbek, näitleja, lavastaja, humorist Sulev Nõmmik, arhitektid Hugo Rennik ja Rein Zobel, kunstiajaloolane Tiina Nurk, muusikateadlane Helga Tõnson, muusika- ja teatrikriitik Vidrik Kivilo, arst Ly Lehtmets, arstiteadlane Argo Kõvamees, keemik Helvi Hödrajärv, näitleja Eduard Ralja, ajakirjanik Ülo Koit, ajaloolane Heldur Palli, tehnikateadlane Uno Liiv ja ujuja Guido Muttikas.

## Kooli nimi
* 1932–1933 Anna Tõrvand-Tellmanni Eraühisalgkool
* 1933–1937 Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledž
* 1937–1940 Anna Tõrvand-Tellmanni Erakolledž

## Viited

## Kirjandus
* Arvo Jaama (koostaja). Rukkilillesinised koolimütsid Tallinna tänavail. Raamat Anna Tõrvand-Tellmannist, tema koolist ja tema õpilastest. Tallinn: Varrak, 2006
* Arvo Jaama (koostaja). Rukkilillesinised koolimütsid aegade keeristes. Raamat Anna Tõrvand-Tellmanni Erakolledži endiste õpilaste elusaatustest. Tallinn: Grenader, 2013 

## Välislingid
* ETV saatesari "Ajavaod". Anna Tõrvand-Tellmann asutas Inglise Erakolledži, mis oli esimene inglise keele süvaõppega kool Eestis
Timo Vendt

**Timo Vendt** (sündinud 5. septembril 1976) on eesti muusik (saksofonist), muusikaprodutsent ja helilooja. 

Aastal 2005 asutas ta koos Tatjana Mihhailovaga ansambli JZ Belle.

Koos Mihkel Mattiseniga produtseeris ta Eesti 2013. aasta eurolaulu „Et uus saaks alguse“ ning Eesti 2018. aasta eurolaulu „La forza“.

## Viited

## Välislingid
*Timo Vendt Facebookis
*Ere Uibo: Muusik Timo Vendt: Aruküla on minu kodupaik Sõnumitooja, 25. märts 2014
Ahto Raudoja

**Ahto Raudoja** (sündinud 8. septembril 1974) on eesti ühiskonnategelane, setu kultuuri edendaja. 

2010. aastal valiti Ahto Raudoja (Raudoja Ahto) üheks aastaks setu ülemsootskaks.

## Tunnustus
*1998 Rahvaluule kogumispreemia
*2012 Pärandihoidja (Seto kultuuri edendaja, raamatu "Setomaa tsässonad" koostaja)
*2013 Anne Vabarna nimeline omakultuuripreemia
*2020 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Teoseid
*Tapio Mäkeläinen, Ahto Raudoja. Podmotsa. – Setomaa tsässonad. 2011
*Ahto Raudoja, Setomaa. Traditsioonilise arhitektuuri põhijooni, 2014
*Vares, A., Tullus, A., Raudoja, A. Hübriidhaab: ökoloogia ja majandamine. Tartu 2003

## Viited

## Välislingid
*Ahto Raudoja Facebookis
STS-7

**STS-7** oli NASA Space Shuttle'i programmi seitsmes missioon ja kosmosesüstik Challengeri teine missioon. 

Challenger viis orbiidile mitu satelliiti ja selle meeskonda kuulus NASA esimene naisastronaut Sally Ride. Lisaks oli see stardi ajal suurima meeskonnaga kosmoselaev läbi aegade ja esimene missioon, kus osales NASA 8. astronautide grupi liige (Ride). 8. astronautide grupp oli esimene rühm, mis moodustati Space Shuttle'i programmi jaoks. STS-7 startis 18. juunil 1983 ja maandus 24. juunil.

## Meeskond

* Komandör – Robert L. Crippen
* Piloot – Frederick H. Hauck
* Missiooni spetsialist 1 – John M. Fabian
* Missiooni spetsialist 2 – Sally Ride
* Missiooni spetsialist 3 – Norman E. Thagard

## Missiooni kokkuvõte

STS-7 startis 18. juunil 1983 kell 7:33 kohaliku aja järgi. Meeskonda juhtis Robert L. Crippen, kes oli oma teisel missioonil. Ülejäänud meeskonnale oli see esimene missioon.

Challenger paigaldas missiooni ajal orbiidile Kanada ja Indoneesia sidesatelliidid ning katsetas satelliiti SPAS-1, mis viidi hiljem Maale tagasi. Meeskond tegi süstiku pardal ka mitmeid teaduslikke katseid ja esimest korda õnnestus kosmosesüstikul pidada Maaga raadiosidet TDRS-satelliitside süsteemi kaudu.

STS-7 pidi algselt sooritama esimese maandumise Kennedy Kosmosekeskusesse, kuid halva ilma tõttu suunati maandumine ümber Edwardsi õhujõudude baasi. Missioon kestis 6 päeva 2 tundi ja 23 minutit. Challenger tegi 97 tiiru ümber Maa ja see viidi Kennedy kosmosekeskusesse tagasi 29. juunil.

### Kosmoseprügi tabamus

Missiooni ajal tabas Challengeri akent kosmoseprügi, kuid kosmosesüstik ei saanud tugevalt kannatada ja missiooni vahejuhtum ei ohustanud.

## Galerii


Image:Challenger launch on STS-7.jpg|Challengeri teine start
Image:STS-7 Palapa-B1 deploy.jpg|Palapa B1 paigaldus
Image:STS-7 Anik C2 deployment.jpg|Anik C2 paigaldus
Image:Space debris impact on Space Shuttle window.jpg|Kosmoseprügi kahjustus ühel aknal
Image:STS-7 SPAS-1.jpg|SPAS-1 Canadarmi küljes 


## Viited
Kiviteri protsess

**Kiviteri protsess** (lühemalt **Kiviter**; inglise *Kiviter process*) on põlevkivi maapealne termilise lagundamine ehk utmine.

Seda tehnoloogiat kasutavad Viru Keemia Grupp ja Alexela gruppi kuuluv Kiviõli Keemiatööstus.

## Ajalugu
Kiviteri protsess põhineb Pintschi retordil. 

## Vaata ka
*Galoteri protsess
*Petroteri protsess

## Viited

## Välislingid
*Kiviteri protsessi tutvustus VKG kodulehel
Adán Cárdenas

**Adán Cárdenas del Castillo** (22. veebruar 1836 Granada – 12. juuli 1916) oli Nicaragua poliitik ja arst, Nicaragua president.

Adán Cárdenas sündis 1836. aastal Nicaraguas, kuid 1852. aastal kolis Euroopasse, kus lõpetas Pisa ülikooli meditsiiniteaduskonna ja sai doktorikraadi. Nicaraguasse naasis ta 1862. aastal. Seal abiellus ta Tomás Martíneze tütre Gertrudis Martínez Solórzanoga. Poliitilistelt vaadetelt oli ta konservatiiv ja nii astus ta Partido Conservador de Nicaraguasse. 

1883. aastal sai temast riigi president. 1887. aastal vahetas Cárdenase välja Evaristo Carazo.

Cárdenase võimuloleku ajal loodi Masaya departemang. Samuti lõppes raudteeliini Ferrocarril del Pacífico ehitamine, 6. oktoobril 1885 jõudis esimene rong Managuast Granadasse. Euroopalike kogemustega mehena pani ta erilist rõhku riigi haridussüsteemile, asutades koole üle kogu maa. Ka asutas ta kunstigalerii Escuela de Artes y Oficios. Tema välja antud dekreet, mille tõttu kirikule kuuluvad harimata maad läksid müüki, tõi kaasa kohvikasvatuse järsu tõusu. Tema võimuloleku ajal asutati riigi esimene pank.

Adán Cárdenas suri 12. juulil 1916 Managuas.

## Viited
Eesti Vabariigi kodaniku isikutunnistus

**Eesti Vabariigi kodaniku isikutunnistus** on olnud mitme Eesti isikutunnistuse nimetus:
* **Eesti Vabariigi kodaniku isikutunnistus** oli isikutunnistus Teise maailmasõja eelses Eesti Vabariigis
* **[[Eesti Vabariigi kodaniku isikutunnistus (1991)|Eesti Vabariigi kodaniku isikutunnistus]]** ehk nn **Rumesseni pass** oli 1991–1992 Eesti Komitee Kodakondsuse Ameti poolt välja antud isikutunnistus
Adõge-Habli rajoon

**Adõge-Habli rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Karatšai-Tšerkessia Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Adõge-Habl.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas rajoonis 16 186 inimest:

## Viited

## Välislingid

* Adõge-Habli rajooni koduleht
Tõnis Teemaa

**Tõnis Teemaa** (28. september 1937 Tartu – 13. aprill 2020) oli eesti insener, tõlkija, illustraator, karikaturist ja raamatukujundaja.

1961. aastal lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi laeva jõuseadmete erialal.

Esimene karikatuur ilmus 1959. aastal Õhtulehes. 1964. aastal läks kaheks aastaks karikatuuride joonistamist õppima Tallinna Kultuuriülikooli Heinz Valgu kursustele. Tema karikatuure on avaldatud ajakirjas Pikker ja mitmes kogumikus.

Ta on vene keelest tõlkinud mitu tehnikaraamatut.

## Näitused
2007 – Teatrimuuseumis karikatuurinäitus – mis olid esitatud 1969., 1970., 1973. ja 1974. aastal Õhtulehe karikatuurivõistlustele seoses teatrikuudega. Karikaturistidest olid esindatud Kuulo Vahter, Aarne Vasar, Janno Põldma, Peeter Ernits, Tõnis Teemaa, Olimar Kallas, Ants Kasesalu, Elle Tikerpäe, Eduard Tüür, Feliks Kark, Teet Kallas, Elmar Rõugas, Mati Kütt, Ants Kasesalu, Tõnu Puustusmaa, Kuulo Vahter ja Jüri Aljak.

## Raamatud
* "6 tilka enne sööki", (EKP Keskkomitee Kirjastus, 48 lk, 1971), karikatuure eesti autoritelt – Kaljo Itra, Toomas Kall, Avo Paistik, Kalle Sepp, Tõnis Teemaa ja Elle Tikerpäe.
* "Masinapargi ekspluatatsioon", V. Fortuna, (Valgus, 376 lk, 1985), kujundaja: Kersti Tormis, vene keelest tõlkinud: Tõnis Teemaa
* Aleksandr Akimov, Boriss Gelman ja Aleksandr Gurevitš – "Teise liigi traktoristi õpik", vene keelest tõlkinud: Tõnis Teemaa, (Valgus, 360 lk, 1989), kaanekujundus: Kersti Tormis
* "Keevitaja käsiraamat" – Vene keelest tõlkinud Tõnis Teemaa, (Valgus, 502 lk, 1991), kaanekujundus: Tõnu Aru, ISBN 5440001492
* Tõnis Teemaa – "Olümpialainel. On the olympic mood", karikatuuriraamat, (Mats, 34lk, 1992)
*Otto Lahi – "Vene-eesti tehnikasõnaraamat", (Euroülikool, 392 lk, 2001), toimetanud Tõnis Teemaa, ISBN 9985920988
* Jevgeni Kalinin ja Tõnis Teemaa – "Eesti-vene tehnikasõnaraamat - Эстонско-русский технический словарь", (Euroülikool, 704 lk, 2002), ISBN 9985933648
* Tõnis Teemaa – "Põnnipilte sõjaaja Siimustist", (Tõnis Teemaa, 127 lk, 2013)
Sitsiilia teema

**Sitsiilia teema** (kreeka keeles *θέμα Σικελίας* *Théma Sikelías*) oli Bütsantsi sõjalis-tsiviilprovints (*thema*, teema) 7. sajandi lõpust kuni 10. sajandini, hõlmates Sitsiilia saare ja Calabria piirkonna Itaalia mandriosas. Pärast moslemite Sitsiilia-vallutust aastal 902 piirdus teema Calabriaga, kuid säilitas oma algse nime 10. sajandi keskpaigani.

## Ajalugu

Alates idagootidelt tagasivallutamisest Belisariose poolt aastatel 535–536 moodustas Sitsiilia eraldi provintsi preetori võimu all, samas kui armeed juhtis *[[dux]]*. *[[Strategos]]* (sõjaline kuberner) on saarel tõendatud araabia allikates aastatel 687–695, ja arvatavasti sel ajal tehti saarest teema.

Teema põhines Siracusal, Sitsiilia traditsioonilisel pealinnal. See ei koosnenud vaid saarest, mis oli jagatud ringkondadeks (*[[tourma]]*), vaid ka mandri Calabria hertsogkonnast (kreeka: δουκᾶτον Καλαυρίας, *doukaton Kalavrias*), mis ulatus laias laastus kuni Crati jõeni. Lisaks rakendas Sitsiilia *strategos* teatavat võimu – varieerus vastavalt valitsevale kohalikule poliitilisele fraktsioonile – autonoomsete hertsogkondade Napoli, Gaeta ja Amalfi üle.

Moslemite saarevallutus algas aastal 826. Pärast Siracusa langemist aastal 878 ja Taormina vallutamist aastal 902 kolis *strategos* Calabria pealinna Rhegioni. 10. sajandi esimesel poolel käivitasid bütsantslased arvukalt nurjunud sõjaretki saare tagasivallutamiseks ja säilitasid mõned isoleeritud kindlused Messina lähistel aastani 965, kui langes viimane Bütsantsi eelpost Rametta. "Sitsiilia *strategose*" amet jäi seega ametlikuks tiitliks kuni 10. sajandi keskpaigani, kui ürikutesse ilmus "Calabria strategos".

## Vaata ka
*Ravenna eksarhaat
*Islami ajalugu Lõuna-Itaalias
Joonas Sildre

**Joonas Sildre** (sündinud 24. jaanuaril 1980 Tallinnas) on illustraator, tarbegraafik, karikaturist ja koomiksikunstnik. 

## Haridus
Õppinud aastatel 1999–2004 Eesti Kunstiakadeemias graafilist disaini. On Eesti Koomiksiseltsi kaasasutaja.

## Raamatud

* On avaldanud Eesti ajalehtedes ribakoomikseid ning kogumikes "Warburger" (Sloveenia, 2001) ja "Christian Comics 2005" (USA), "Strapazine" (Saksamaa, 2013) kunstkoomikseid.
* Antoloogia "Narratiivsus piltides. Eesti ’00 aastate autorikoomiks" kaaskoostaja (2006 ja 2008).
* Joonas Sildre, "Maailma naba" (Lugu-Loo, 36 lk, 2009), ISBN 9789985977439
* Joonas Sildre, "Värviraamat" (Koolibri, 16 lk, 2010), illustratsioonid: Joonas Sildre, ISBN 9789985026014
* Rahvusvahelise autorikoomiksi antoloogia "Call It a Day" (Soome Instituut, 2011) koostaja.
* Joonas Sildre ja Elina Sildre, "Kuukassi koerused kosmoses" (Tallinna Keskraamatukogu, 2015).
* Joonas Sildre, "Kahe heli vahel" (Arvo Pärdi Keskus, 2018)
: saksakeelne tõlge: "Zwischen zwei Tönen. Aus dem Leben des Arvo Pärt. Eine Graphic Novel." Aus dem Estnischen von Maximilian Murmann. Berlin & Dresden: Voland & Quist 2021, 222 lk.

* Konrad Mägi eluloost graafiline romaan "Värviline mägi" (2023)

## Tunnustus

* 2006 – A. H. Tammsaare muuseumi korraldatud klassiku teoste teemaline koomiksivõistlus "Teistmoodi Tammsaare" – esikoht näidendi «Kuningal on külm» koomiksi eest
* 2019 – Põlvepikuraamatu konkurss, ideepreemia ("Neljajalgne abiline", koos Elina Sildrega)
* 2020 – BolognaRagazzi auhinna eripreemia ("Kahe heli vahel")
* 2026 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Joonas Sildre abikaasa on kunstnik Elina Sildre, nad elavad Tallinnas Kalamajas, Linda tn. korter nr. 2.

## Viited

## Välislingid
* http://joonassildre.tumblr.com/
* http://sildre.blogspot.com.ee/
Gunnar-Sigurd Pedraudse

**Gunnar-Sigurd Pedraudse** (3. veebruar 1926 – 20. jaanuar 2010) oli eesti helilooja.

Gunnar Pedraudse oli Heliloojate Liidu liige 1960. aastast.

Ta on maetud Tallinna Liiva kalmistule..

## Viited
STS-51-J

**STS-51-J** oli NASA Space Shuttle'i programmi 21. missioon ja kosmosesüstik Atlantise esmalend. Missioon startis 3. oktoobril 1985 ja maandus 7. oktoobril. Missioon viis USA Kaitseministeeriumi tellimusel orbiidile kaks satelliiti.

## Meeskond

* Komandör - Karol Bobko
* Piloot - Ronald Grabe
* Missiooni spetsialist 1 - David Hilmers
* Missiooni spetsialist 2 - Robert Stewart
* Laadungi spetsialist 1 - William Pailes

## Missiooni kokkuvõte

STS-51-J startis oma esmalennule 3. oktoobril 1985. See oli teine salastatud ja Kaitseministeeriumi tellimusel toimunud  missioon, kuid tänaseks on teada, et orbiidile viidi kaks sõjaväeside satelliiti.

Missioon oli edukas ja kestis 4 päeva. Atlantis maandus 7. oktoobril Edwardsi õhujõudude baasi ja selle missiooniga sai komandör Karol J. Bobko-st esimene astronaut, kes oli lennanud kolme kosmosesüstikuga ja ainus astronaut, kes osales kahe kosmosesüstiku esmalennul.
Helmut Valtman

**Helmut Valtman** (pseudonüümiga **HAVE**, nime erikuju **Helmut Valdmann**; 19. juuni 1909 Rakvere – 6. jaanuar 1943 Velikije Luki) oli eesti karikaturist ja raamatugraafik.

Helmut Valtman sündis Rakveres pagari perekonnas, tema isa oli Johan Valtmann (1870), ema Pauline Kukk (1870). Vennad oli Edmund Valtman (s 1914) ja Felix Valdvere (1900–1954). 

Helmut Valtmani debüüt karikaturistina toimus 1925. aastal pilkelehtede Kratt ja Sädemed veergudel. Lõpetas 1928 Tallinnas Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Karikatuure avaldati paljudes ajalehtedes ja ajakirjades. Tartu-perioodil aastail 1927–1929 töötas Sakalas karikaturistina ja korrespondenina. 1929–1930 õppis Tartus Pallases. 1936–1937 tegi kaastööd ajakirjale Nädal Pildis. Alates 1937. aastast sai temast ajalehe Tänapäev ja hiljem Tallinna Post karikaturist, kellena töötas 1940. aasta sügiseni, samal ajal oli ta ka kirjastuse Loodus üks viljakaim kaastööline. Kujundas paljusid raamatuid. Helmut olevat keeldunud Nigol Andreseni ettepanekust hakata koostööle punaste võimuga. Sõja puhkedes kunstnik mobiliseeriti ja suunati Nõukogude tagalasse, kus oli rindekunstnikuks, langes Velikije Luki all 6. jaanuaril 1943. 

## Töö
*Sakala 1929
*Sädemed 1928–1931
*Vaba Maa, Võitlus 1932–1934
*Nädal Pildis 1936–1937
*Tänapäev 1937
*Tallinna Post 1937–1940
* mob 1941 PA, e korpuse rindekunstnik. 

## Raamatuid
* Metslaps – "Iti" – (16 lk) Tallinnas, Pääsuke, 1925, illustratsioonid: Helmut Valtman
* Metslaps – "Mäeoja Halla" (16 lk) Tallinnas, Pääsuke, 1925, illustratsioonid: Helmut Valtman
* Rudolf Busse – "Ka õpetund!" Lastenäidend ühes waatuses, (T. Mutsu teatrikirjastus, 36 lk, 1928), Saksa keelest tõlkinud: H. Tüvi, kujundanud: Helmut Valtman
* Metslaps – "Helbeke ja muldwana memmeke", (16 lk), Pääsuke 1928, kujundanud: Helmut Valtman
* "Kalevipoja künd" – (Loodus, 15 lk, 1940) 7. raamat sarjast "Rõõmus raamat", kaanekujundus: Richard Kivit,
* Helmut Valtman – "Tütarlaps otsib kohta", (Karikatuure. Humoreske), (EKP Keskkomitee Kirjastus, 64 lk, 1969)
* Helmut Valtman – "Heinaritsikas Sipsi", (Sinisukk, 15 lk, 2003), ISBN 9985736532

## Viited
WMF

**WMF** on lühend, mis võib tähistada:

* **[[Windows Metafile]]**, vektorgraafika failivorming
* **[[Wikimedia Foundation]]** ehk Wikimedia Sihtasutus
* '''World Monuments Fund