open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Olustvere Jaska järv

**Jaska järv** (ka **Olustvere Jaska järv** ja **Jaska paisjärv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Jaska külas.

Järve pindala on 1,9 ha, valgla suurus 28 km² ja kõrgus merepinnast 66,5 m. Järv on paisutatud Pelda ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Karula Jaska järv

**Jaska järv** (ka *Karula Jaska järv, Jasska järv, Jaaska järv*) on järv Valgamaal Valga vallas. 

## Viited
Jaaska järv

**Jaaska järv** (*Savikoja järv, Prangli Jaskajärv, Jaskajärv*) on järv Põlvamaal Kanepi vallas. 

## Välislingid
*
Õdri järv

**Õdri järv** (ka *Õdra järv, Õdre järv, Edre järv*) on Valga maakonnas Valga vallas, Karula rahvuspargis,Rebasemõisa külas  asuv järv. 

## Vaata ka
*Eesti järvede loend
Haanja Kõverjärv

**Kõvvõrjärv** ehk **Haanja Kõvvõrjärv**, **Kõverjärv**, **Haanja Kõverjärv**, **Suur-Tseamäe järv** on Võru maakonnas Rõuge vallas asuv järv.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend
Kõvvõrjärv

**Kõvvõrjärv** on mitme Eesti järve ametlik nimi:

* **[[Kooraste Kõverjärv]]** Põlva maakonnas Kanepi vallas
* **[[Alavere järv]]** ehk Helmjärv Põlva maakonnas Räpina vallas
* **[[Haanja Kõverjärv]]**  ehk Suur-Tseamäe järv Võru maakonnas, Rõuge vallas
* **[[Tsolgo Kõverjärv]]** Võru maakonnas Võru vallas
*Leevi Kõvvõrjärv
*Vana-Antsla Kõvvõrjärv
Hulkjalgsed

**Hulkjalgsed** ehk **müriapoodid** (*Myriapoda*) on lülijalgsete alamhõimkond, kuhu kuuluvad teiste seas sada- ja tuhatjalgsed. Hulkjalgseid on umbes 13 700 liiki ja nad kõik on maismaalise eluviisiga. 

Hulkjalgsetel nagu nimigi ütleb on palju kerelülisid ja jalapaare. Igas kerelülis asub närvitänk. Hulkjalgsetel on paar antenne ja liht- ehk täppsilmad. 

Hulkjalgsetel puudub vastsejärk.

## Süstemaatika
### Klassid
*Sadajalgsed (*Chilopoda*)
*Tuhatjalgsed (*Diplopoda*)
*Harvjalgsed (*Pauropoda*)
*Harusabased (*Symphyla*)
Ehmestiivalised

**Ehmestiivalised** (*Trichoptera*) on putukate selts, kelle valmikud sarnanevad koiliblikatega. Maailmas on teada umbes 7000 liiki ehmestiivalisi, Eestist umbes 170.

Fülogeneetiliselt on nad lähedalt seotud liblikatega, kelle tiibi katavad soomused. Need kaks seltsi koos moodustavad ülemseltsi *[[Amphiesmenoptera]]*.

Ehmestiivaliste neli tiiba on kaetud väikeste karvadega. Enamasti on tagatiibadel karvu vähem ja need on eesmistest läbipaistvamad. Ehmestiivaliste tiivasoonestuses on suhteliselt vähe ristsooni. Neil on omapärane tiibade asend puhkeseisundis – tiivad on keha kohal katusjalt.

## Areng

Ehmestiivalised arenevad täismoondega. Nende vastsed on vee-elulised, kes sageli ehitavad endale kaasaskantavaid kodasid (näiteks puruvanalased). Mõnede sugukondade vastsed ehitavad ka saagi püüdmiseks püüniseid. Kodade ehitajad (puruvanad) nukkuvad oma kojas. Pärast nukustaadiumit närivad vastsed oma koja katki ja tõusevad veepinnale, kus mõne aja möödudes tõusevad lendu.

## Süstemaatika
### Alamseltsid ja sugukonnad
*Sõõrkobijalised (*Annulipalpia*)
**lõpusehmelised (*Rhyacophilidae*)
**kuppelehmeslased (*Glossosomatidae*)
**pisiehmeslased (*Hydroptilidae*)
**keelehmeslased (*Philopotamidae*)
**tunnelehmeslased (*Psychomyiidae*)
**järvehmeslased (*Ecnomidae*)
**võrgendehmeslased (*Polycentropidae*)
**jõgiehmeslased (*Hydropsychidae*)
*Lihtkobijalised (*Integripalpia*)
**puruvanalased (*Phryganeidae*)
**järvevanalased (*Limnephilidae*)
**kivivanalased (*Goeridae*)
**täpikvanalased (*Lepidostomatidae*)
**käppvanalased (*Brachycentridae*)
**ojavanalased (*Sericostomidae*)
**toruvanalased (*Leptoceridae*)
**vooluvanalased (*Odontoceridae*)
**liivavanalased (*Molannidae*)
**allikvanalased (*Beraeidae*)
**[[Spicipalpia]]*
Küünimetsa järv

**Küünimetsa järv** ehk **Küünimõtsa järv**, **Küünimetsa Ahnjärv** on järv Võru maakonnas Antsla vallas Ähijärve külas. Järv asub Karula rahvuspargi territooriumil sihtkaitsevööndis.

Küünimetsa järv paikneb Karula kõrgustikul ning on põhikujult ümmargune. Järve väljavool on üheks lähteks Mustjõele. Kaldad on valdavalt õõtsikuga, kohati turbased. 

Taimestik on liigirikas: esineb üle 20 liigi makrofüüte.

Kalaliikidest esineb (2007) linaskit, haugi, kokre, mudamaimu, roosärge, särge. Varem on esinenud ahvenat, ent see liik on järve ummuksissejäämiste järel 1990. aastail kadunud. Pärast kopra asumist järve pole järv enam ummuksisse jäänud.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend

## Välislingid
*Küünimõtsa järvest Kalapeedias.
Liuskurlased

**Liuskurlased** ehk **vesijooksiklased** (ka *vesilutikad*; *Gerridae*) on putukate sugukond lutikaliste alamseltsist. 

Liuskurlased elutsevad vee pindkilel. Nende tagumised jalad on väga pikad ja need tagavad kiire liikumise (jooksmise), kuni 1,5 m/s. Liuskurlaste jalad ei märgu. Erinevalt vesivaksikutest toetuvad nad veepinnale nelja jalaga. Eesjalad on neil lühikesed ja spetsialiseerunud saagi püüdmiseks. Nende jalad on kaetud väikeste karvakestega, mis reageerivad veepinna võnkumistele, aidates nõnda kindlaks teha saaklooma asukoha.

Paljudel perekondadel on tiivad.

Nii vastsed kui valmikud on kiskjad, kelle põhitoidus on väiksemad putukad.

## Süstemaatika
### Perekonnad
**[[Aquarius]]*
**[[Eotrechus]]*
**[[Gerris]]*
**[[Halobates]]*
**[[Limnogonus]]*
**[[Limnoporus]]*
**[[Metrobates]]*
**[[Neogerris]]*
**[[Rheumatobates]]*
**[[Trepobates]]*

## Eesti liigid
Eestis elab 8 liiki liuskurlasi.
**[[Aquarius najas]]* (DeGeer, 1773) 
**[[Aquarius paludum]]* (Fabricius,1794) 
**[[Gerris argentatus]]* Schummel,1832 
**[[Gerris lacustris]]* (Linnaeus, 1758) 
**[[Gerris lateralis]]* Schummel, 1832 
**[[Gerris odontogaster]]* (Zetterstedt, 1828) 
**[[Gerris thoracicus]]* Schummel,1832 
**[[Limnoporus rufoscutellatus]]* (Latreille, 1807)

## Viited
Ujurlased

**Ujurlased** (*Dytiscidae*) on mardikaliste seltsi kuuluv sugukond putukaid. Ujurlasi arvatakse olevat üle 160 perekonna üle 4000 liigiga.

Ujurlased on lähedaselt seotud jooksiklastega. 

Ujurlastel on voolujooneline läikiv ja tugev keha. Nende tagajalad on lamenenud ja kohati kaetud pikkade karvadega, üldjuhul on need pikemad kui eesjalad. Paljude perekondade isastel on eesjalgade käppadel iminapataolised moodustised, mis hõlbustavad paaritumisel emastest kinnihoidmist. Ujurlaste suurus jääb vahemikku 0,2..3,8 cm. 

Nii vastsed kui valmikud on kiskjad, kelle peatoidus on kullesed, teod, limused jpt vee-elulised loomad. 

## Eestis leiduvaid ujurlasi
* ujur (*Dytiscus*)
** kollaserv-ujur (*Dytiscus marginalis*)
** laiujur (Dytiscus latissimus)
* *[[Deronectes]]*
** ehisujur *Deronectes latus*
* väleujur *Agabus*
* *[[Cybister]]*
** pirnujur (*Cybister lateralimarginalis*)
* *[[Acilius]]*
** väike-käbaujur (*Acilius canaliculatus*) 
** kriimik-käbaujur (*Acilius sulcatus*)
* saleujur (*Colymbetes*)
** tõmmu-saleujur (*Colymbetes fuscus*)
* tõmmuujur (*[[Graphoderus]]*)
** lai-tõmmuujur (*Graphoderus bilineatus*)
** soo-tõmmuujur (*Graphoderus cinereus*) 
* ruugeujur (*Graptodytes*)
** *[[Graptodytes granularis]]*
** *[[Graptodytes pictus]]*
* kerasujur*[[Hyphydrus]]* – 
** harilik kerasujur (*Hyphydrus ovatus*)
* Hydaticus
** lõunaujur (*Hydaticus transversalis*)
* Hydroglyphus
** pisiujur (*Hydroglyphus hamulatus*)
* kääbusujur (*Hydroporus*)
* tängujur (*[[Hygrotus]]*)
** *Hygrotus impressopunctatus*
** *Hygrotus inaequalis*
* *[[Ilybius]]*
** tähnik-mudaujur (*Ilybius fenestratus*) 
** kollaserv-mudaujur (*Ilybius fuliginosus*)
** nõgi-mudaujur (*Ilybius quadriguttatus*)
** must-mudaujur (*Ilybius guttiger*)
** pronks-mudaujur (*Ilybius subaeneus*)
** suur-mudaujur (*Ilybius ater*)
* *[[Laccophilus]]*
** harilik hiilaujur (*Laccophilus hyalinus*)  
* *[[Nebrioporus]]*
** harilik liivaujur (*Nebrioporus depressus*)  
* *[[Platambus]]*
** Voolu-ujur (*Platambus maculatus*)
* *[[Porhydrus]]*
** pruunujur (*Porhydrus lineatus*) 
* kabeujur (*Rhantus*) 
** kollakõht-kabeujur (*Rhantus exsoletus*)
* *[[Scarodytes]]*
* tiigiujur (*Scarodytes halensis*)

## Viited
Lääne-Eesti saarestiku biosfäärikaitseala

**Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala** (inglise *West Estonian Archipelago Biosphere Reserve*) oli 1990–2006 tegutsenud looduse ja pärandkultuuri kaitse territoorium, mis kuulus UNESCO biosfäärikaitsealade hulka.

Eesti valitsuse määrusega 27. detsembrist 1989 (mis jõustus 1. jaanuarist 1990) moodustati Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala üldpindalaga 1 560 078 ha. Aastal 2002 moodustati kaitseala tegevuse koordineerimiseks Sihtasutus Biosfääri Programm, enne seda osales biosfääri kaitseala töös Eesti Vabariik. 

17. augustil 2006 see määrus tühistati, kuid biosfäärikaitseala Hiiumaa, Saaremaa, Vormsi ja Läänemaa teabekeskused töötasid edasi. 2008. aasta lõpus täiendati säästva arengu seadust sätetega, mis sätestasid biosfääri programmiala definitsiooni, et tagada biosfääri kaitsealade jaoks vajalik õigusruum. Kaitseala asemel asus tegutsema Lääne-Eesti saarte biosfääri programmiala. Biosfääri programmiala on UNESCO programmiga Man and Biosphere haaratud ala haridus-, seire- ja uurimistöö korraldamiseks ning loodusvarade kaitse ja säästliku kasutamise ühitamiseks.

Biosfäärikaitseala Hiiumaa keskust juhatanud Ruuben Post oli üks kaitseala peaideolooge.

## Vaata ka
*biosfääri programmiala
*Estonia Maritima

## Viited

## Välislingid
*Lääne-Eesti saarte biosfääri programmiala koduleht.

## Kirjandus
* Kokovkin, Toomas 2004. *Kohtumispaik. Biosfääri kaitsealade kogemus maailmas ja Eestis, iseäranis Hiiumaal*. Kärdla: Uurimiskeskus Arhipelaag.
Puisniit

**Puisniit** on puude ja põõsastega heinamaa ehk regulaarselt niidetava rohustuga hõre puistu.

Puisniidu oluliseks omaduseks on suur liigirikkus.

## Ajalugu
Puisniidud kujunesid inimese elupaikade ümbrusse juba üle 4000 aasta tagasi seoses puidu tarbimisega ning hiljem karjakasvatuse levimisega. 

Oma traditsioonilise ilme said Eesti puisniidud seoses vikati kasutuselevõtuga ja heinateo kultuuri kujunemisega arvatavasti 4.–7. sajandi paiku. 

Kuni 20. sajandi alguseni olid puisniidud põhilisteks ja levinumateks heinamaadeks Eestis. Koos hobuniidukite ja traktorniidukite kasutuselevõtuga ning sellele järgnenud intensiivpõllumajanduse perioodiga asendusid puisniidud enamasti lagedate (puude ja põõsasteta) heinamaadega.

## Kaitse

Eriti väärtuslikuks teeb puisniidud nende suur liigirikkus. Taimestiku väikeseskaalalise liigirikkuse poolest on Euroopa puisniitude kooslused ühed maailma liigirikkaimad. Näiteks Laelatu puisniidul on kirjeldatud kuni 76 taimeliiki ruutmeetri kohta ja Vahenurme puisniidul 74 liiki ruutmeetri kohta.

Puisniitude kaitsega tegeleb Eestis teiste seas Pärandkoosluste Kaitse Ühing.

Eesti kaitsealuste puisniitude hulgas on Laelatu puisniit, Nedrema puisniit, Tagamõisa puisniit, Vahenurme puisniit, Koiva puisniit, Allika puisniit jt. Neist suurim ja külastajaile hästi sobiv on Nedrema puisniit.

## Vaata ka
*lamminiit
*parkmets
*Aruküla puisniit
*Loode tammik
*Mädapea tammik
*Viita puisniit

## Viited

## Kirjandus
*Toomas Kukk; Kalevi Kull 1997. Puisniidud. *Estonia Maritima* 2: 1–249.
*Kull, Kalevi; Kukk, Toomas; Lotman, Aleksei 2003. When culture supports biodiversity: The case of wooded meadow. In: Roepstorff, Andreas; Bubandt, Nils; Kull, Kalevi (eds.) 2003. *Imagining Nature: Practices of Cosmology and Identity*. Aarhus: Aarhus University Press, 76–96. pdf
*Hendrik Relve 2006. Kuidas mõõta puisniidu nägemisest saadud rõõmu? *Loodusesõber* 3.

## Välislingid

*Teave puisniitudest Pärandkoosluste Kaitse Ühingu lehel
*Ulvar Käärt. Miljonid toetuskroonid pole suutnud puisniitusid päästa, Eesti Päevaleht, 1. detsember 2008
Sõudurlased

**Sõudurlased** (*Corixidae*) on lutikaliste alamseltsi kuuluv putukate sugukond. Sõudurlasi on teada umbes 33 perekonda 550 liigiga. 

Sõudurlased sarnanevad kehaehituselt väga selgsõudurlastega. Sõudurlaste keha on lamenenud ja kuni 1,3 cm pikk. 

Sõudurlased asustavad aeglase vooluga ja seisuveekogusid, kus nad ujuvad oma pikkade tagajalgadega, mis on varustatud ujumiskarvadega, põhja lähedal. 

## Eesti liike
*Perekond *Arctocorisa*
***Arctocorisa germari*
*Perekond *Callicorixa* – vöötjalg
***Callicorixa praeusta*
***Callicorixa wollastoni*
*Perekond *Corixa* – hiidsõudur
***Corixa dentipes* – harilik hiidsõudur
*Perekond *Cymatia* – soosõudur
***Cymatia bonsdorffii* – suur soosõudur
***Cymatia coleoptrata* – väike soosõudur
*Perekond *Glaenocorisa*
***Glaenocorisa propinqua*
*Perekond *Hesperocorixa* – tumesõudur
***Hesperocorixa linnaei*
***Hesperocorixa sahlbergi*
*Perekond *Micronecta* – pisisõudur
***Micronecta minutissima*
***Micronecta poweri*
*Perekond *Paracorixa* – ebasõudur
***Paracorixa concinna*
*Perekond *Sigara* – sõudur
***Sigara distincta*
***Sigara falleni*
***Sigara fossarum*
***Sigara hellensii*
***Sigara lateralis*
***Sigara limitata*
***Sigara longipalis*
***Sigara semistriata*
***Sigara striata*
Eesti Mesinike Liit

**Eesti Mesinike Liit** (lühend **EML**) on 1992. aastal asutatud Eesti mesinike erialaorganisatsioon.

## Tegevus
Liit annab välja kuus korda aastas ilmuvat ajalehte Mesinik ning korraldab mesinduse õppepäevi üle Eesti. Suuremad EML korraldatavad üritused on sügisesed ning kevadised mesinduspäevad, mis toimuvad Jänedal ja kestavad reeglina kaks päeva. Suviti korraldab EML Eesti mesinduse suurüritust, üleriigilist mesinduspäeva.

## Vaata ka
*Aasta mesinik

## Välislingid
*Eesti Mesinike Liit
Alain Badiou

**Alain Badiou** (sündinud 17. jaanuaril 1937 Rabatis Marokos) on prantsuse filosoof.

Koos Giorgio Agambeni ja Slavoj Žižekiga on Badiou kontinentaalfilosoofia postmodernismivastase koolkonna tähtis tegelane. Ta püüab avaldada olemist, tõde ja subjekti niisugusel kujul, mis tema sõnul ei ole postmodernistlik, kuid pole ka lihtsalt modernismi kordamine. Poliitiliselt on Badiou vasakpoolne, ta on marksist ja kommunist.

Badiou õppis Pariisi eliitkoolis Louis XIV lütseumis ja seejärel 1957–1961 eriti mainekas ülikoolis École Normale Supérieure'is. 1963. aastal sai ta Reimsis lütseumiõpetajaks. Sel ajal hakkas ta romaane kirjutama ja tema esimene romaan "Almagestes" ilmus 1964.

Badiou oli noorena poliitiliselt väga aktiivne. Ta oli 3. aprillil 1960 asutatud Ühinenud Sotsialistliku Partei asutajaliige. See erakond oli väga aktiivne võitluses Alžeeria dekoloniseerimise eest. Üliõpilaste 1968. aasta ülestõus tugevdas tema äärmusvasakpoolset maailmavaadet ja sel ajal osales ta sõjalistes rühmitustes. Näiteks oli ta üks neist, kes 1969 asutas Prantsusmaa Marksistlike-Leninistlike Kommunistide Liidu.

1967 asus ta tööle uurimisrühmas, mille organiseeris kommunistlik filosoof Louis Althusser. Teda mõjutas tugevalt Jacques Lacan. Ta sai filosoofiaajakirja Cahiers pour l'Analyse toimetuse liikmeks ja kaastööliseks. See ajakiri oli mõjukas, kuigi seda ilmus aastail 1966–1969 ainult kümme numbrit.

1969. aastal sai Badiou Pariisi VIII ülikooli õppejõuks. Selles ülikoolis astus ta ägedasse intellektuaalsesse väitlusse kaasõppejõudude Gilles Deleuze'i ja Jean-François Lyotardiga, kelle filosoofilisi töid ta pidas teadusliku marksismi haiglaslikeks kõrvalekalleteks. Kui 1980. aastail marksismi ja psühhoanalüüsi populaarsus vähenes, avaldas ta tehnilisemaid ja abstraktsemaid filosoofilisi töid, näiteks "Subjekti teooria" (1982), kuid ta ei öelnud Althusserist ja Lacanist iialgi lahti ning ka tema viimase aja töödes pole haruldased pooldavad vihjed marksismile ja psühhoanalüüsile.

Teoses "Olemine ja sündmus" ("L'être et l'événement", 1988) arendab ta teesi, et matemaatika on ontoloogia.

Tõekäsitluses ühendab ta kunsti, armastuse, poliitika ja teaduse tõe.

## Seosed Eestiga
Margus Vihalema Pariisi Ülikoolis kaitstud doktoritöö on valminud Badiou juhendamisel.

## Teosed
**[[Éloge de l'Amour]]*, Paris: Flammarion 2009, ISBN 978-2-08-123301-0. 

## Viited
Dissotsiatsioon

**Dissotsiatsioon** ehk **dissotsieerumine** (ladina sõnast *dissociāto* 'eraldamine, lahutamine') on mitmetähenduslik sõna:

***[[dissotsiatsioon (keemia)|dissotsiatsioon]]** on mõiste keemiast, mis tähendab mingi välisteguri mõjul molekulide lagunemist väiksemateks molekulideks või teisteks väiksemateks osadeks. Eristatakse kolme dissotsiatsiooni tüüpi:
** elektrolüütiline dissotsiatsioon
** termiline dissotsiatsioon
** fotokeemiline dissotsiatsioon

***[[dissotsiatsioon (bioloogia)|dissotsiatsioon]]** on mõiste bioloogiast, mis tähendab mõnede bakterikolooniate välisvormi muutumist teiseks vormiks. 

***[[dissotsiatsioon (psühholoogia)|dissotsiatsioon]]** on mõiste psühholoogiast.

## Vaata ka
*Dissotsiatsioonimäär
Thure von Uexküll

**Karl Kuno Thure von Uexküll** (15. märts 1908 Heidelberg – 29. september 2004 Freiburg) oli saksa arstiteadlane ja semiootik, Jakob von Uexkülli poeg.

Thure von Uexkülli erialaks olid sisehaigused, meditsiinisemiootika ja psühhosomaatiline meditsiin. Ta oli aastatel 1955–1966 Giesseni ja 1966–1977 Ulmi ülikooli professor. Aastatel 1989–1992 pidas ta mõned semiootikaloengud Tartu ülikoolis. 

Ta täiustas ja viimistles oma isa töid biosemiootika alal ning avaldas neid.

## Tunnustus

*1994 Tartu Ülikooli audoktor
*2001 Maarjamaa Risti V klassi teenetemärk

## Teosed
** *Der Sinn des Lebens* (with Jakob von Uexküll). Godesberg: H.Küpper (1947).
** *Der Mensch und die Natur. Grundzüge einer Naturphilosophie.* Bern: Francke (1953).
** *Grundfragen der psychosomatischen Medizin.* Hamburg: Rowohlt (1963).
** *Signs, Symbols and Systems.* In: T. Sebeok, R. Posner (Hg): A semiotic Landscape. Den Haag, Paris, New York (1974), 487–492.
** *Lehrbuch der psychosomatischen Medizin.* Urban und Schwarzenberg, München; Wien; Baltimore (1979)
** *Die Umweltlehre als Theorie der Zeichenprozesse.* In: Th v. Uexküll (Hg): Kompositionslehre der Natur. Biologie als undogmatische Naturwissenschaft; ausgewählte Schriften. Frankfurt, Berlin, Wien: Ullstein (1980)
** *Semiotics and medicine.* In: Semiotica 38 (1982), 3/4: 205–215.
** *Semiotics and the problem of the observer.* In: Semiotica 48 (1984), 3/4: 187–195.
** *Zeichen und Realität als anthroposemiotisches Problem.* In: Oehler, Klaus (Hrsg.): Zeichen und Realität. Tübingen, Stauffenburg-Verlag (1984), 1: 61–72.
** *Medicine and Semiotics.* In: Semiotica, 61 (1986), 3/4: 201–217.
** *Die Wissenschaft von dem Lebendigen.* In: Perspektiven der Philosophie. Neues Jahrbuch (1987), 13: 451–461.
** *Theorie der Humanmedizin. Grundlagen ärztlichen Denkens und Handelns.* (with Wolfgang Wesiack): München: Urban und Schwarzenberg (1988)
** *Naturwissenschaft als Zeichenlehre.* In: Merkur (1989), 43: 225–234.
** *Die Bedeutung der Semiotik für die Medizin.* In: P. Rusterholz, M. Svilar (Ed). Welt der Zeichen - Welt der Wirklichkeit, Berner Universitätsschriften, Band 38, Verlag Paul Haupt (1993), 38: 85–100.
** *Endosemiosis.* (together with Werner Geigges und Jörg Hermann) In: Semiotica, (1993), 96, 1/2, 5–51.
** *Biosemiose.* In: R.Posner, K. Robering, T. Sebeok (Ed.). Semiotik. Berlin, New York: Walter de Gruyter, (1997), 447–457.
** *Endosemiose.* In: R. Posner, K. Robering, T. Sebeok (Hg.). Semiotik. Berlin, New York: Walter de Gruyter, (1997), 464–487.
** *Psychosomatic Medicine*. München: Urban & Schwarzenberg (1997).
** *Theorie der Humanmedizin* (with Wolfgang Wesiack). München: Urban & Schwarzenberg (1998).

## Viited


## Kirjandus
*Kalevi Kull; Jesper Hoffmeyer 2005. Thure von Uexküll 1908–2004. *[[Sign Systems Studies]]* 33(2): 487–494.
*Otte, Rainer 2001. *Thure von Uexküll: Von der Psychosomatik zur Integrierten Medizin*. Göttingen: Vandenhoeck & Ruprecht.
Jakob von Uexküll (ökopoliitik)

**Carl Wolmar Jakob von Uexküll** (sündinud 19. augustil 1944 Uppsalas) on endine poliitik, keskkonnaaktivist, filantroop, ajakirjanik, tõlkija ja filateeliaekspert.

Ta on õppinud Oxfordi Ülikoolis. Erialaks poliitika ja keskkonnakaitse, on ta mitme rahvusvaheliste keskkonnapoliitilise organisatsiooni asutajaid

Ta oli Euroopa Parlamendi liige 1984–90. Europarlamenti valiti ta Saksamaalt Roheliste esindajana ühena 7 saadikust ja see oli läbi aegade esimene kord, kui Saksamaa Rohelised osutusid Europarlamenti valituks.

1980. aastal rajas ta niinimetatud alternatiivse Nobeli auhinna – õige elamisviisi auhinna. Selle põhivaraks müüs ta 1 miljoni dollari eest oma margikogu. Hiljem on auhind ligi meelitanud teisigi investore, mis võimaldab iga-aastasi eraldisi 150 000 euro väärtuses.

1984 rajas ta Teise Majandusfoorumi vastukaaluks Suure Seitsmiku korraldatavatele majandusfoorumitele. 1992 rajas ta Eesti Taassünni auhinna ja 2007 Maailma Tuleviku Nõukoja.

## Tunnustus
* 2001 – Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk
* 2014 – Illis Quorum

## Pere

Ta on Jakob Johann von Uexkülli pojapoeg, Gösta von Uexkülli poeg ja Thure von Uexkülli vennapoeg.

Tal on Rootsi ja Saksamaa topeltkodakondsus. Tal on naine ja kolm last ning nad elavad alaliselt Londonis.

## Viited

## Kirjandus
* Jakob von Uexkülli kõne Puhtus 9. septembril 1989. *Eesti Loodus* 3: 196–197, 1991. 
* Uexküll J. v. 1994. *The Estonian Path to the Green Future. Eesti tee rohelisse tulevikku* (Aulaloeng 6. september 1994). Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
* Uexküll J. v. 1995. Eesti tee rohelisse tulevikku. *Eesti Loodus* 1: 7–10.
* Tiivel, Toomas; Kareva, Doris; Kull, Kalevi (toim.) 2000. *Oma maa vaim: Eesti Taassünni auhind 1993–1997. The Spirit One's Own Country: Estonian Renaissance Award 1993–1997.* Tallinn: Varrak, 79 lk.

## Välislingid

* Kui tulevikul on tähtsust (Doris Kareva intervjuu Jakob Uexkülliga) *Sirp* 14. aprill 2006
* Vaimne kasv asendab majanduskasvu (intervjuu Jakob Uexkülliga) *Eesti Loodus* 6, 2007
* "Jakob von Uexküll: maailm vajab uut lugu" *Postimees*, 25. oktoober 2008
* "Jakob von Uexküll ja Maailma Tuleviku Nõukoda" *Bioneer*, 5. september 2008
* Loov vaprus, säästlik väärikus. Kalevi Kull, Toomas Tiivel ja Doris Kareva vestlevad Jakob von Uexküllist. *Sirp*, 16. august 2024.
Heinrich Friedrich Simon Unterberger

**Heinrich Friedrich Simon Unterberger** (29. detsember 1810 Riia – 8. juuni 1884 Tartu) oli baltisaksa loomaarstiteadlane.

Oli Tartu Veterinaariakooli õppejõud ja aastatel 1858–1882 direktor. 

Ta uuris veiste katku ja teisi nakkushaigusi.
Andreas Unterberger

**Andreas Unterberger** (sündinud 2. jaanuaril 1949 Viinis) on Austria ajakirjanik. Ta on Wiener Zeitungi peatoimetaja.
Alexander Martin Unterberger

**Alexander Martin Unterberger** (23. juuli 1827 Riia – 9. september 1875 Tartu) oli baltisaksa loomaarstiteadlane, Tartu Veterinaariainstituudi professor.

Ta uuris tuvi solget ja kanamunade mikrofloorat.
## Viited
Christof Unterberger

**Christof Unterberger** (sündinud 28. oktoobril 1970 Bregenzis) on Austria tšellist ja helilooja. 

## Välislingid

*http://www.christofunterberger.com/
354

**354. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad - **[[350. aastad]]** - 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad 400. aastad 

Aastad: 349 350 351 352 353 - 354 - 355 356 357 358 359
----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Uhta

**Uhta** on linn Venemaal Komi Vabariigis, Uhta linnaringkonna keskus. Asub Uhta jõe ääres.

## Ajalugu

Kuni 19. sajandini tegelesid piirkonna elanikud peamiselt karjakasvatuse ja jahipidamisega.

Naftat leiti piirkonnast juba 15. sajandil. Uhta jõe ja tema lisajõgede kallastel hakati vähesel määral naftat tootma juba 1520. aastatel.

1745 uuris piirkonda geoloog Tšerepanov, kes püüdis leida piirkonna peamist naftasoont. Nähtavasti tema tööde põhjal asutas Arhangelski geoloog Prjadunov piirkonda esimese naftatootmisettevõtte, mis kiirelt vahetas kaks korda omanikku. Ettevõtte aastane naftatoodang kõikus 0,1 tonnist 1749 0,86 tonnini 1758, erandiks 1767. aasta, mil toodeti 3,6 tonni naftat.

1868 hakati rajama puurauke. Aastail 1872–1873 ulatus puurauk juba 52,9 m sügavusele. Peamiselt kasutati naftat Petšora jõel ja Põhja-Jäämerel sõitvate laevade kütusena, kuid näidiseid saadeti kaubandus-tööstusnäitustele, muuseumidesse ja ülikoolidesse. 1907 hakkasid piirkonnas naftat puurima ka teised ettevõtjad ja asutati naftatöötlusettevõtted.

1918 kogu naftatööstus natsionaliseeriti.

Uhta asula rajasid 21. augustil 1929 OGPU poolt väljasaadetud: poliitilised, kriminaal- ja pisikurjategijad, kulakud, väljasaadetud, nende valvurid ja vabatahtlikud. Esimeses ekspeditsioonis oli 125 inimest, juba samal aastal järgnesid uued sunnitööliste rühmad. Kehtestati 12-tunnine tööpäev ilma puhkepäevadeta. Ametlikes dokumentides nimetati seda laagrit OGPU ekspeditsiooni baasiks. Samal aastal rajati esimesed puuraugud ja järgmisel aastal algas nafta suuremahuline tootmine.

Hakati rajama 260 km pikkust maanteed Ust-Võm–Uhta, samuti raudteed Kotlas–Vorkuta. 1932 valmisid elektrijaam ja kool. 1936. aastaks oli asulas juba tehnikum, klubi-teater (näitlejateks olid vangid), park vabaõhulavaga, kaubamaja, staadion, söökla, võõrastemaja, veevarustus, kanalisatsioon ja raadiovõrk. Alates 1931. aastast anti laagris välja ajalehti, aga 1937. aasta lõpul suleti kõik 6 ajalehte ja 1 ajakiri, mida laagris välja anti.

27. oktoobril 1936 algas näljastreik, mis kestis 132 päeva ning millega nõuti 8-tunnist tööpäeva, normaalset toitlustamist ja poliitvangude eraldamist kriminaalkurjategijatest. Võimud vastasid karmide repressioonidega: kuni 1938. aastani lasti laagrites maha 1865 inimest.

26. oktoobril 1938 pidid laagrivõimud asula juhtimise üle andma tsiviiladministratsioonile.

Linnaõiguste saamiseni 1943. aastal oli asula nimi **Tšibju**.

Suured nafta- ja gaasimaardlad asuvad linnast lõunas.

Uhta on suur tööstuslinn, peamised tööstusharud on nafta-, puidu- ja metallitööstus.

## Rahvastik

Uhta elanikest on komisid alla 1 protsendi.

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
361

**361. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad - **[[360. aastad]]** - 370. aastad 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 

Aastad: 356 357 358 359 360 - 361 - 362 363 364 365 366
----

## Sündmused

* Julianus Apostata sai Rooma keisriks
* Keiser Ai sai Hiina keisriks

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 3. november – Constantius II, Rooma keiser
Inta

**Inta** on linn Venemaal Komi Vabariigis, Inta linnaringkonna keskus. Asub Bolšaja Inta jõe ääres.

Inta asutati 1940. aastal. Linna ehitasid sinna saadetud poliitvangidest GULAGi sunnitöölised.

Linnaõigused sai Inta 4. oktoobril 1954.

## Viited

## Välislingid

*http://www.intakomi.ru/
*http://www.gorod-inta.ru/
Selgsõudurlased

**Selgsõudurlased** (*Notonectidae*) on kosmopoliitne sugukond vee-elulisi putukaid, kes kuuluvad nokaliste seltsi lutikaliste alamseltsi. 

Nende nimetus tuleneb sellest, et nad ujuvad vees kõht ülal. Selgsõudurlased sarnanevad ehituselt sõudurlastega. Peamised erinevused on kõhtmise ja selgmise osa värvuses, esijalgade ehituses ja ujumise eripäras. Selgsõudurlaste kõhtmine osa on heledam kui sõudurlastel.

Kõik selgsõudurlased on kiskjad. Nende pikkus on kuni 2 cm. 

Söök on teised putukad ja vetikad  

## Süstemaatika
Selgsõudurlasi on 2 alamsugukonda – *[[Notonectinae]]* ja *[[Anisopinae]]* –, kus mõlemas on 4 perekonda.
Alavere järv

**Kõvvõrjärv** ehk **Alavere järv**, **Kõverjärv**, **Helmjärv** on Räpina vallas Põlva maakonnas Räpina vallas Lihtensteini külas asuv järv. Veekogu pindala on 0,6&nbsp;ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 427&nbsp;m.

## Viited
Väikjärv

**Väikjärv** (ka **Väitjärv**) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas, Haanjast 1,5 km lääne pool. Järv asub Haanja looduspargis.

Väikjärv on 10,3 ha pindalaga järv, mille suurim sügavus on umbes 15 meetrit, keskmine 4,5 m. Järv asub Haanja kõrgustikul 233 m üle merepinna.

Väikjärvest 200 meetrit loode pool asub Kurgjärv.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend

## Viited

## Välislingid
*Väikjärv järv eestigiid.ee leheküljel
Aly & AJ

**Aly & AJ** on *teen-pop* ansambel, mis koosneb kahest õest: Alyson Renae "Aly" Michalkast ja Amanda Joy "AJ" Michalkast. 

Õed sündisid Ameerika Ühendriikides California osariigis Torrance'is, osa lapsepõlvest veetsid aga Washingtoni osariigis Seattle'is. Nad on mõlemad näitlejad, lauljad, kitarristid ja laulukirjutajad. 

MTV premeeris neid nende filmi "Super Sweet 16: The Movie" eest 8. juulil 2007.

## Diskograafia
### Albumid
* Into the Rush (2005)
* Acoustic Hearts of Winter (2006)
* Insomniatic (2007)
*a touch of the beat gets you up on your feet gets you out and then into the sun (2021)

### EPd
* Ten Years (2017)
* Sanctuary (2019)
Kurgjärv

**Kurgjärv** on järv Võru maakonnas Rõuge vallas, Haanjast 2 km lääne pool, Haanja looduspargis.

Kurgjärv on 12,3 ha suurune ja kuni 9,1 meetri sügavune järv, mis paikneb Haanja kõrgustikul kõrgete kuplite vahel.

Kurgjärv on lähtejärv, mis toitub sademetest ja allikatest. Väljavool toimub Üra oja kaudu Vagula järve.

Kalastiku poolest esineb järves ahvenat, haugi, särge, roosärge ja latikat.

Kurgjärvest 200 meetrit kagu pool asub Väikjärv.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend

## Viited

## Välislingid
*Kurgjärv veebisaidil eestigiid.ee
Ronnie O'Sullivan

**Ronald Antonio O'Sullivan** (ka **Ronnie O'Sullivan** ja **The Rocket** (inglise keeles "rakett"); sündinud 5. detsembril 1975) on elukutseline Inglise snuukrimängija, 2001., 2004., 2008., 2012., 2013., 2020. ja 2022. aasta maailmameister.

Elukutselise karjääri alustas ta 16-aastaselt ning oli 17-aastaselt ajaloo noorim maailmameistrivõistlustele kvalifitseerunud võistleja. Alates 2001. aastast on ta olnud sageli maailma edetabeli esikolmikus.

Ta mängib peaaegu võrdselt hästi nii parema kui ka vasaku käega ning teda on nimetatud tähelepanuväärseks loomulikuks talendiks.

O'Sullivan on karjääri jooksul võitnud vähemalt saja järjestikuse punktiga (nn sajanditega) üle 1000 freimi. Maksimumtulemuse (147 punkti) on ta saavutanud 15 korral, olles sellega esimene isik, kes on seda snuukri ajaloos saavutanud.

Briti tabloididele on rohkesti kõneainet andnud lisaks värvikale ja agressiivsele mängustiilile tema isiklik elu, väidetavad psüühikahäired ja sõltuvusprobleemid. Tal on kolm last, neist kaks praeguse elukaaslase Jo Langleyga.

## Viited

## Välislingid

* Ronnie O'Sullivan *World Snooker Tour*
* Ronnie O'Sullivan *Snooker.org*
* Ronnie O'Sullivan *SnookerInfo*
Harklutiklased

**Harklutiklased** (*Nepidae*) on vee-eluliste putukate sugukond, mis kuulub nokaliste seltsi lutikaliste alamseltsi. 

Harklutiklasi võib kutsuda "veeskorpioniteks", kuna välisehituselt sarnanevad nad pisut skorpionitega. Harklutikaliste esijalad on spetsialiseerunud saaklooma haaramiseks, nende tagakehal on iseäralik hingamistoruke, mis mõnel liigil võib olla pikem kui putukas ise. Torukese abil saab ta veepinnalt hõlpsasti õhku võtta.

## Süstemaatika
Harklutiklasi on 2 alamperekonda – *[[Nepinae]]* ja *[[Ranatrinae]]* – kaheksa perekonnaga.

## Eesti liigid
Eestis elab 2 liiki harklutiklasi.
**[[Nepa cinerea]]* Linnaeus, 1758 – vesihark
**[[Ranatra linearis]]* (Linnaeus,1758) – nõelhark

## Viited
Kortrijki lahing

**Kuldkannuste lahing** (flaami *Guldnspoornslag*, hollandi *Guldensporenslag*, prantsuse *Bataille des éperons d'or*), tuntud ka kui **Kortrijki lahing** või **Courtrai' lahing**, toimus 11. juulil 1302 Kortrijki (prantsuse keeles *Courtrai*) linna juures Flandrias. Flandria linnade rahvakaitsevägi purustas seal Prantsuse rüütliväe.

Enne lahingut kuulus Flandria formaalselt Prantsuse kuningas Philippe IV-le, kelle teostatud poliitika ajendas rahvaülestõusu.

Flaamid purustasid ülestõusu maha suruma saadetud prantsuse rüütliväe täielikult. Lahingus hukkus suur hulk rüütleid ning võitjad kogusid lahinguväljalt 700 kuldset kannust, mille tõttu nimetatakse seda ka kuldkannuste lahinguks. Sõjasaagiks saadud kannused riputati võidu mälestuseks üles Kortrijki Jumalaema kirikusse, kust prantslased need 80 aastat hiljem, pärast Roosebeke lahingut, tagasi võtsid. 

Prantsusmaa kätte jäi pärast Kortrijki lahingut ainult väike osa Flandriast ja seegi suurte järeleandmiste tõttu Flandria linnadele. Sõjakunsti ajaloos tähistas see lahing jalaväe tähtsuse taastumist.

## Vaata ka
*Flandria krahvkond
## Välislingid
*Kortrijk 1302 – Muuseumi koduleht
Grace Kelly

**Grace Patricia Kelly** (12. november 1929 Philadelphia – 14. september 1982 Monaco) oli USA filminäitleja. 

Pärast Rainier III-ga abiellumist 1956. aastal sai temast Monaco vürstinna.

Neil oli kolm last:
* printsess Caroline Louise Marguerite (sündinud 1957)
* prints Albert Alexandre Louis Pierre (praegune Monaco vürst Albert II; sündinud 1958)
* printsess Stéphanie Marie Elisabeth (sündinud 1965)
Heino Moldau

**Heino Moldau** (23. detsember 1934 – 12. detsember 2021) oli eesti taimefüsioloog.

## Elulugu

Ta sündis väiketaluniku peres Lüganuse vallas Virumaal. 1959. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli geofüüsiku diplomiga.

Ta töötas 1959–1963 Füüsika ja Astronoomia Instituudis (FAI) insener-meteoroloogina, vaneminsenerina ja nooremteadurina. 1963–1966 oli ta FAI aspirant ning 1966–1992 FAI (hiljem Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituut (AAI)) nooremteadur, vanemteadur ja juhtiv teadur. 1992 läks ta AAI biofüüsika labori koosseisus Tartu Ülikooli Molekulaar- ja Rakubioloogia Instituuti, kus oli erakorraline professor, dotsent ja erakorraline teadur aastani 2001. Edasi oli ta TÜ Botaanika ja Ökoloogia Instituudi erakorraline teadur.

Füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja "Taimelehtede hajutamisomadused" kaitses Moldau 1966 Tartu Ülikoolis. Doktoritöö taimefüsioloogias "Taime produktsiooniprotsessi autoregulatsioon vee defitsiidi korral" kaitses ta Taimefüsioloogia Instituudis Moskvas 1985. aastal.

Tema uurimusvaldkonnaks on olnud taimkatte produktsiooni matemaatiline modelleerimine, taimede veerežiim ja hingamine ning produktsiooniprotsess vee- ja osoonistressi tingimustes.

Ta oli Eesti Taimefüsioloogide Seltsi esimees 1989–1993 ning TÜ Molekulaar- ja Rakubioloogia Instituudi bakalaureusetööde kaitsmise komisjoni esimees 1996–1999.

2010. aastal pälvis ta koos Hannes Kollisti ja Triin Vahisaluga Eesti Vabariigi teaduspreemia geo- ja bioteaduste alal uurimuste tsükli "Taimede stressitaluvus" eest.

## Tunnustus
2015 Tartu Ülikooli suur medal

## Viited

## Välislingid
*
Atmosfäärifüüsika

**Atmosfäärifüüsika** on teadusharu, mis uurib atmosfääri, selle ehitust ja selles toimuvaid protsesse, kasutades selleks füüsika uurimismeetodeid. Atmosfäärifüüsika on geofüüsika alldistsipliin. Sageli kasutatakse mõisteid *atmosfäärifüüsika* ja *[[meteoroloogia]]* sünonüümidena. 

Kui meteoroloogia peamiseks eesmärgiks on ilmastikunähtuste täielik mõistmine ja nende ennustamine, siis atmosfäärifüüsika huviorbiiti kuuluvad kõikvõimalikud füüsikalised protsessid ja nähtused atmosfääris, aga ka atmosfääriprotsesside seos aluspinnaga (ookean, maismaa) ning Päikeselt lähtuvate kiirgusvoogudega ja osakeste voogudega. Atmosfäärifüüsikud modelleerivad Maa ja teiste planeetide atmosfääriprotsesse – õhu (gaaside) liikumine, aine- ja energiavood atmosfääris, elektrinähtused atmosfääris. Atmosfäärifüüsika oluliseks osaks on atmosfääriuuringuteks vajalike mõõteriistade loomine ning mõõtmisandmete kogumine nii kontaktmeetodeil kui ka kaugseire abil.

Eestis tehakse atmosfäärifüüsikauuringuid Tartu Observatooriumi atmosfäärifüüsika osakonnas, Tartu Ülikooli Keskkonnafüüsika Instituudis ning Ökoloogia ja Maateaduste Instituudis, Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudis ning Kiirguskeskuses.
Ema

**Ema** on naissoost lapsevanem.

Ema on naine, kes on lapse sünnitanud või on lapseootel. Ema ja isa koos nimetatakse tema lapsevanemateks. Õiguslikus mõttes võib emaks nimetada ka naist, kes on lapse lapsendanud. Sotsiaalses mõttes on võimalik rääkida ema rollist, mida samuti ei pea kandma (ainuüksi) bioloogiline ema.

Tavaliselt on ema üks ülesandeid oma lapse rinnaga toitmine (selles võib teda asendada amm) imikueas ning lapse üleskasvatamine koos isaga kuni lapse täisealiseks saamiseni. Last võib kasvatada ka kasuema, näiteks kui lapse ema on surnud või on jäänud ilma oma vanemlikest õigustest. Kasuema võidakse kutsuda **emaks**.

Austamaks emasid ja emadust, tähistatakse maailmas alates 1908. aastast emadepäeva, jagatakse aasta ema aunimetusi jne.

**Ema** – nii kutsutakse austavalt ka kõrgeid naisvaimulikke.

## Emaduse bioloogiline külg
Peale inimese võidakse ka paljude teiste organismide puhul kõnelda ühest organismi vanemast kui emast, seda nii emaslooma kui ka emataime puhul.

## Vaata ka
*emadus
*sugulussuhted
*surrogaatema
*üksikema
Pöide ordulinnus

Pöide ordulinnus oli Liivimaa ordu rajatud linnus Saaremaal Pöidel.

Pöide ordulinnuse rajamisaeg ei ole täpselt teada. Paiga kindlustamine on seotud ordufoogti resideerimisega Saaremaal. Saarlaste lepingutes orduga 1241 ja 1255 nimetatakse foogti kohtupidamist, 1255. aasta lepingus sätestati ka kohtupidamise ajavahemik, samas pole päris selge, kus foogt sel ajal peatus. Pöide kohanime mainitakse esimest korda juba 1245 aastal, Pöide foogti aga 1290 aastal. Linnus oli sel ajal arvatavasti juba olemas, nimelt tuleb 1290. aasta ürikust välja, et Pöide ordupiirkond toetas majanduslikult juba teisi ordupiirkondi Kuramaal. 

Pöide ordulinnust teatakse põhiliselt J. B. Holzmayeri 1888. aasta kaevamiste põhjal valmistatud plaani põhjal. Ordulinnus kujutas endast Pöide kirikuga tihedalt seotud kindlustuskompleksi. Linnus paiknes kirikust põhja pool, linnusest pääses kirikusse nii põhjaportaali kaudu kui ka teisel korrusel asuva rõdu kaudu. 
  
Senini on arvatud, et Pöide ordulinnuse hävitasid saarlased 1343. aastal Jüriöö ülestõusu käigus, kuid arheoloogiliste uuringute andmetel pole see ilmselt tõsi – mingil kujul eksisteeris ehitis kiriku küljes edasi ja on võimalik, et kindlustis ehitati üleni kivist alles uusaja algul.    

## Vaata ka
*Pöide maalinn
*Pöide kirik

## Viited

## Välislingid
* 
* Pöide kirik SA Osiliana kodulehel
Loodusaeg

**Loodusaeg** on Eesti Kaitsealade Liidu (asutatud 6. juunil 1991, lõpetatud 27. detsembril 2005) loodud ning alates detsembrist 2005 MTÜ Loodusaeg jätkatud elektrooniline loodushoiuajakiri, mis refereerib ajakirjanduses ilmunud artikleid ning annab teavet looduskaitseliste ettevõtmiste, sündmuste ja õiguse kohta.

Loodusaeg on looduskaitsest huvitatud inimeste suhtluskanal ja diskussiooniruum.

Praegusel kujul toimib aastast 1995.

## Välislingid
* Loodushuvilisi ühendavad meililistid
Sürgavere mõis

**Sürgavere mõis** (saksa keeles *Surgefer*) oli rüütlimõis Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Põhja-Sakala valda Viljandi maakonnas.

## Ajalugu
Sürgavere mõis rajati 17. sajandi keskel. Enne 1919. aasta võõrandamist kuulus mõis Wahlide suguvõsale. Viimane omanik oli Oskar von Wahl.

Vabadussõja ajal oli mõisa rentnik Henry C. Reissar.

## Mõisaansambel
Mõisa peahoone rajati ilmselt 18. sajandil. 1921. aastal asus hoonesse kool, mille jaoks härrastemaja 1939. aastal tundmatuseni ümber ehitati. Ka enamik kõrvalhooneid on tugevasti ümber ehitatud või hävinud.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
*Sürgavere Põhikool

## Kirjandus
*

## Välislingid
*Sürgavere mõisast Eesti mõisaportaalis
Kursi ordulinnus

Kursi ordulinnus (saksa keeles *Talkhof*) arvatakse olevat ehitatud juba 14. sajandi esimesel poolel.

Oletatav asukoht on Puurmani mõisas Pedja jõe kaldal. Täpsemad andmed asukoha kohta puuduvad. Ei ole ka mingisuguseid andmeid linnuse tekke ja hävitamise kohta.

Kursi ordulinnus oli komtuurkonna keskus. Kursi komtuuri on mainitud ürikutes 1343. aastal.
Vincent

**"Vincent"** on 1982. aasta USA lühinukufilm, suurepärane Tim Burtoni stiilinäide.

Filmi pole eraldi välja antud, selle võib leida boonusena "The Nightmare Before Christmas" DVD-lt.

## Süžee
Vincent Malloy on väike poiss, kes kujutab ette, et on hoopis õudusfilminäitleja Vincent Price. Ta on haaratud Edgar Allan Poe juttudest ja kaotab neid lugedes reaalsustaju. Kogu lõbu aga kipub rikkuma tema ema.
Kire lõksus

**"Kire lõksus"** ("Acorralada") on Venevisioni toodetud seebiooper. See filmiti aastal 2007 USA Florida osariigis Miamis. Eestis näitab seda Kanal 2.

## Sisu
Kirglik lugu armastusest, vihkamisest ja kättemaksust lõputus luksuses. Üüratud villad, pimestavad ookeanivaated, maailmakuulsad rannad ja imekaunid inimesed… Gaviota-Fedora (rollis tuntud Sonya Smith), kunagine jõukas parfüümitööstur vabaneb 20-aastasest alusetust vangipõlvest ja tõotab üles otsida oma tütred ja tagasi saada hävitatud elu.

## Osades
Karel Svoboda

**Karel Svoboda** (19. detsember 1938 Praha – 28. jaanuar 2007 Jevany) oli tšehhi helilooja, kes saavutas tuntuse eelkõige filmimuusika ja laste joonisfilmide helindamisega 1970. aastatel.

1969. aastal kirjutas Svoboda loo "Lady Carneval" tšehhi poplauljale Karel Gottile, mis sai väga populaarseks. Ühtekokku kirjutas Svoboda Gottile umbes 80 laulu. 

Ta tegi 30 aasta jooksul koostööd saksa telekanaliga ZDF ja kirjutas tunnusmuusika paljudele saadetele. Svoboda loomingu hulka kuuluvad muu hulgas tunnusmuusika sarjadele "Mesilane Maia", "Tao Tao", "Pinocchio" ja "Nils Holgerssoni seiklused". Lisaks on Svoboda loonud kaks muusikali: "Dracula" (1995) ja "Monte Cristo" (2000).

Svoboda leiti jaanuaris 2007 surnuna kuulihaavaga oma suvila aiast Jevanys. Arvatakse, et tegemist oli enesetapuga.
Pärnu vapp

**Pärnu vapp** on Pärnu maakonnas asuva Eesti linna Pärnu vapp.

## Vapi kirjeldus
Kilbi sinisel väljal on parempoolsest ülemisest nurgast asetsevast hõbedasest pilvest väljaulatuv punasekäiseline käsivars, hoides käes kuldset lõigatud otstega risti. Risti kõrval kilbi vasakpoolsel küljel on püstasendis kuldne võti, võtmekeelega risti suunas.

## Vaata ka
*Pärnu lipp

## Välislingid
* Pärnu linna sümbolid linna veebilehel
* Riigikantselei veebileht, millel on kasjastatud kõikide omavalitsuste sümboolika enne 2017. aasta haldusümberkorraaldust
Sindi vapp

**Sindi vapp** on Pärnu maakonnas asuva Eesti linna Sindi vapp.

Vapp on kinnitatud 31. detsembril 1997.

## Vapi kirjeldus
Punasel kilbil hõbedane kandilisest kividest laotud tööstusportaal selle keskel asetseva hõbedase niidipooliga ja portaali all horisontaalselt kolm looklevat sinist lainelist varrast, mida eraldavad neli hõbedast lainelist joont.

## Põhjendus

## Vaata ka
*Sindi lipp

## Kirjandus
* Ämblik Sindi vapile. Uus Eesti, 10. november 1938, nr. 308, lk. 6.

## Välislingid
* Sindi linna sümboolika linna kodulehel
Mary Poppins (film)

**"Mary Poppins"** on 1964. aasta USA muusikafilm.

## Tegevustik
Film põhineb P. L. Traversi samanimelisel raamatusarjal.

## Peamised osatäitjad
*Julie Andrews (Mary Poppins)
*Dick Van Dyke (Bert)
*David Tomlinson (hr Banks)
*Glynis Johns (pr Banks)
*Karen Dotrice (Jane) / Paul
*Matthew Garber (Michael)

## Vaata ka
*Supercalifragilisticexpialidocious

## Välislingid
* Filmi koduleht
*
Pärnu lipp

**Pärnu lipp** on Pärnu maakonnas asuva Eesti linna Pärnu lipp.

Lipp on kinnitatud 1993. aastal.

## Lipu kirjeldus

Pärnu linna lipp on ristkülikukujuline sinine kangas, millel on valge rist. 

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:1,8 ning normaalsuurus 180×100 cm, risti harude laius on 20 cm; vardapoolsete siniste väljade pikkus on 60 cm, lipu lehviva otsa siniste väljade pikkus on 100 cm.

## Lipu kasutamise kord

Pärnu linna lipp heisatakse: 

#alaliselt Pärnu Raekoja Uue tänava ja Nikolai tänava poolsete sissekäikude juurde lipuvardaga vastavasse hoidjasse, linnavalitsuse struktuuriüksuste peasissekäikude juurde lipuvardaga vastavasse hoidjasse;  
#ajutiselt linna pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel avalikel üritustel linnavalitsuse korralduse alusel.  
#Linnalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes linnavolikogu otsuse või linnavalitsuse korraldusega linnale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele on sellised otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga.
#Pärnu linna lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
#Kui Pärnu linna lipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub linnalipp lippude poolt vaadatuna vasakul Eesti riigilipust, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muust lipust.
#Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus on ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest.
#Heisatud linnalipul jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.
#Lipp peab olema puhas ja terve. 

## Vaata ka
*Pärnu vapp

## Välislingid
* Pärnu linna sümbolid linna veebilehel
* Riigikantselei veebileht, millel on kajastatud kõikide omavalitsuste sümboolika enne 2017. aasta haldusümberkorraldust
* Pärnu linna lipp linna kodulehel
Helisev muusika (film)

**"Helisev muusika"** ("The Sound of Music") on 1965. aasta Ameerika Ühendriikide muusikalfilm.

## Süžee
Film põhineb 1959. aasta Broadway muusikalil "Helisev muusika".

## Peamised osatäitjad
*Julie Andrews (Maria von Trapp)
*Christopher Plummer (kapten Georg von Trapp)
*Charmian Carr (Liesl von Trapp)
*Peggy Wood (abtiss)
*Richard Haydn (Max Detweiler)
*Nicholas Hammond (Friedrich von Trapp)
*Heather Menzies (Louisa von Trapp)
*Duane Chase (Kurt von Trapp)
*Angela Cartwright (Brigitta von Trapp)
*Debbie Turner (Marta von Trapp)
*Kym Karath (Gretl von Trapp)
*Eleanor Parker (paruness Elsa Schrader)
*Daniel Truhitte (Rolfe)
*Ben Wright (Hans Zeller)

## Välislingid
*
Mary Poppins (raamatusari)

**"Mary Poppins"** on lasteraamatute sari, mille on kirjutanud P. L. Travers ja illustreerinud Mary Shepard.

Raamatusarja põhjal on valminud Disney stuudio mängufilm "Mary Poppins" (1964, peaosas Julie Andrews) ja vene muusikafilm "Hüvasti, Mary Poppins" ("Мэри Поппинс, до свиданья", 1983, kaastegev Lembit Ulfsak) ning raamatusarja ja Disney stuudio mängufilmi põhjal muusikal "Mary Poppins" (2004). 

2018. aastal esilinastus osaliselt raamatusarja, Disney stuudio mängufilmi ja muusikali põhjal tehtud mängufilm "Mary Poppins tuleb tagasi" ("Mary Poppins Returns", Walt Disney Company, peaosas Emily Blunt).

Raamatud:
* "Mary Poppins" (1934). Eesti keeles: Eesti Raamat, 1971; 1994; Sinisukk, 2000; Tänapäev 2015 ja 2017 
* "Mary Poppins tuleb tagasi" (*Mary Poppins Comes Back*, 1935). Eesti keeles: Eesti Raamat, 1971; 1994; Sinisukk, 2001
* "Mary Poppins avab ukse" (*Mary Poppins Opens the Door*, 1943). Eesti keeles: Eesti Raamat, 1971; 1994; Sinisukk, 2001
* "Mary Poppins pargis" (*Mary Poppins in the Park*, 1952). Eesti keeles: Sinisukk, 2001
* "Mary Poppins A-st Zni" *(Mary Poppins From A to Z,* 1962)
* "Mary Poppins köögis" *(Mary Poppins in the Kitchen,* 1975)
* "Mary Poppins Kirsipuu teel" (*Mary Poppins in Cherry Tree Lane*, 1982). Eesti keeles: Sinisukk, 2001
* "Mary Poppins ja naabermaja" (*Mary Poppins and the House Next Door*, 1988). Eesti keeles: Sinisukk, 2001
Peter Ernst Wilde

**Peter Ernst Wilde** (24. märts 1732 Woedtke – 28. detsember (vkj 17. detsember) 1785) oli baltisaksa arst ja literaat, kes tegutses Põltsamaal. 

Koos August Wilhelm Hupeliga andis ta välja esimest eestikeelset ajakirja "Lühhike öppetus". Valgustusmeelse inimesena tegeles Wilde ka laiemalt rahvaharidusliku tegevusega, seda küll vaid saksa keeles, sest erinevalt Hupelist ei osanud ta eesti keelt.

Ta õppis Königsbergis usuteadust, 1749 Halles usuteadust, 1751 Königsbergis arstiteadust. Dr. med. 1765 (Greifswald).

1765 läks Kuramaale, sealt Riiga, 1766 Põltsamaale.

Ta koostas ka raamatu "Arsti ramat nende juhhatamisseks kes tahtwad többed ärraarwada ning parrandada" saksakeelse originaali. 

## Teoseid
*Lief- und Curländische Abhandlungen von der Landwirtschaft 1770
*Von der liefländischen Pferdezucht, und einigen bewärthen Pferdecuren 1770
*Von der liefländischen Pferdezucht, und einigen bewährten Pferdecuren. Anno 1774 1774
*Liefländische Abhandlungen von der Arzeneywissenschaft 1782

## Välislingid
* 
*