1880

**1880. aasta** (**MDCCCLXXX**) oli 19. sajandi 80. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Valmis Uulu kirik.
* Lutheri vabrik alustas mööblitootmist.
* 1. jaanuar – alustas tööd Tartu Ülikooli psühhiaatria õppetool.
* 27. jaanuar (vkj 15. jaanuar) – avati Tallinna Raudtee Tehnikakool. Kooli avamisest sai alguse tehnikahariduse ajalugu Eestis.
*1. märts (vkj 18. veebruar) – Balti rüütelkonnad esitasid Venemaa siseministrile kollektiivmärgukirja, kus märgiti, et eesti ja vene radikaalne ajakirjandus ohustab tugevasti sealset kodurahu.
* 23.–25. juuni (vkj 11.–13. juuni) – Tallinnas toimus III üldlaulupidu.
* 12. juuli (vkj 30. juuni) – Venemaa keiser kinnitas Tartu õpperingkonna reaalkoolide põhimääruse, mille järgi Eesti alal võis asutada kohalikke saksa õppekeelega reaalkoole. See oli eriline seetõttu, et nende koolide asutamine ei olnud ülevenemaalise põhimäärusega kooskõlas.  
* 15. juuli (vkj 3. juuli) – asutati eesti esimene naisorganisatsioon Eesti Aleksandri-komitee Tallinna naisabikomitee, mille eesotsas oli Lydia Koidula õde Eugenie Rosenthal.
* 6. oktoober (vkj 24. september) – Tallinnas asutati eesti esimene naiskäsitöökool, mida juhatas Natalie Johanson-Pärna.
* 9. oktoober (vkj 27. september) – toimus Peterburi Eesti Heategeva Seltsi asutamiskoosolek.
* 7. november (vkj 26. oktoober) – Jakob Hurt sai Peterburi Jaani koguduse õpetajaks.
* 13. november (vkj 1. november) – Johann Voldemar Jannsen sai rabanduse ja oli sunnitud avalikust elust eemalduma.
* 15. november (vkj 3. november) – asutati Vene Tehnika Seltsi Eestimaa osakond.
* 30. november (vkj 18. november) – endise 4-klassilise kreiskooli alusel loodi Tartu Reaalkool.
* Ilmus Eduard Bornhöhe "Tasuja".

## Sündmused maailmas
* 2. august – Suurbritannia parlament kinnitab Greenwichi meridiaani aja ametliku ajana,  1657. aastast oli Greenwichi meridiaani aega kasutatud ainult merenduses.

## Sündinud
* 22. veebruar – Eric Lemming, rootsi odaviskaja
* 24. veebruar – Mihkel Klaassen, riigikohtunik
* 1. märts – Lytton Strachey, Briti kirjanik ja kriitik
* 12. märts – Jaan Soots, Eesti sõjaväelane
* 5. mai – Herman de Wetter, baltisaksa päritolu fotograaf
* 6. mai – Ernst Ludwig Kirchner, saksa maalikunstnik
* 9. mai – Mihkel Lüdig, eesti helilooja
* 12. mai – Lincoln Ellsworth, Ameerika Ühendriikide polaaruurija
* 25. mai – Eižens Laube, läti arhitekt
* 10. juuni – André Derain, prantsuse maalikunstnik ja skulptor
* 13. juuni – Taavet Mutsu, eesti kirjastaja
* 17. august – Leo Ascher, juudi päritolu Austria helilooja ja jurist
* 30. oktoober – Georg Johannes Parikas, eesti fotograaf
* 6. november – Robert Musil, austria kirjanik
* 28. november – Aleksandr Blok, vene luuletaja
* 8. detsember – Johannes Aavik, eesti keeleteadlane
* 31. detsember – George Marshall, USA sõjaväelane ja riigimees, kes pälvis Nobeli rahuauhinna Marshalli plaani eest

## Surnud
* 28. aprill – Konstantin von Kügelgen, baltisaksa maalikunstnik
* 8. mai – Gustave Flaubert, prantsuse kirjanik
* 3. juuni – Marija Aleksandrovna, Venemaa keisrinna
* 9. juuli – Pierre Paul Broca, prantsuse arst ja antropoloog
* 1. oktoober – Aleksandr Ozerski, vene geoloog
* 3. oktoober – Adolphe-Félix Cals, prantsuse maalikunstnik
* 5. oktoober – Jacques Offenbach, saksa juudi päritolu prantsuse romantiline helilooja, dirigent, tšellist ja impressaario
* 28. oktoober – Edouard Séguin, prantsuse arst ja õpetaja, vaimupuudepedagoogika rajaja

## Viited