open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Naissaare tuletorn

**Naissaare tuletorn** on tuletorn Harjumaal Viimsi vallas Naissaare põhjatipus Pikasääre otsal.

Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

Alt valge ja ülevalt punase raudbetoontorni kõrgus jalamist on 45 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 48 meetrit. Juunist 2019 on tuletorn ka ametlikult külastajatele avatud. 

## Ajalugu
1788. aastal ehitati Naissaare põhja- ja lõunatippu esimesed puidust tuletornid. Kivist tuletorn ehitati Pikasääre otsa 1805. aastal. 1849. aastal valmis samas kohas uus 38 meetri kõrgune kivitorn, mis aga 1941. aastal õhiti. Praegune torn valmis 1960. aastal.

## Viited

## Välislingid

*
Man-aungi väin

**Man-aungi väin** ehk **Cheduba väin** on väin Myanmari lääneranniku lähedal. Ta eraldab  Man-aungi saart Yanbyè saarest. Mõlemad saared kuuluvad Myanmarile.
Araabia kõrb

**Araabia kõrb** on kõrb Aafrikas Niiluse ja Punase mere vahel. Enamasti peetakse Araabia kõrbe Sahara kõrbe osaks, kuigi teda Saharasse kuuluvast Liibüa kõrbest eraldab Niiluse org; mõnikord peetakse Araabia kõrbe ka eraldi kõrbeks. 

Araabia kõrbe ei tohi segi ajada Araabia poolsaare kõrbetega (inglise keeles võidakse mõlemat nimetada väljendiga *Arabian Desert*). 

Araabia kõrb ulatub Egiptusest põhjas kuni Eritreani lõunas ning hõlmab ka osa Sudaanist ja Etioopiast.

## Pinnamood
Araabia kõrbe läbivad Punase mere ranniku lähedal mäed kõrgusega kuni 2187 meetrit. Niiluse orust eraldab mäestikku kohati lavamaa.

Araabia kõrbes on palju orge. Mäed ja orud raskendavad liikumist. Selle poolest erineb Araabia kõrb tugevasti Liibüa kõrbest.  

## Kliima
Araabia kõrbes on sademeid 10...20 mm aastas (võrdluseks: Liibüa kõrbes on aasta keskmine sademete hulk valdavalt 1...5 mm).

### Keskmised kuutemperatuurid
*jaanuar 12 °C
*veebruar 21 °C
*märts 34 °C
*aprill 39 °C
*mai 42 °C
*juuni 45 °C
*juuli 48 °C
*august 41 °C
*september 32 °C
*oktoober 29 °C
*november 17 °C
*detsember 15 °C

## Veestik
Araabia kõrbes on tihe, vettpidav kaljupinnas. Liibüa kõrbes aurub vesi kas kiiresti maapinnalt või selle lähedusest, või voolab sügavale maasse, kust inimesed ega taimed seda kätte ei saa. Seevastu Araabia kõrbe vettpidava kaljupinna ja liigestatud pinnamoe tingimustes voolab vesi mööda maapinda ja koguneb orgudesse. Seetõttu esineb Araabia kõrbes jõgede voolamist; vahel suubuvad jõed Niilusesse või Punasesse merre ja kahjustavad Niiluse paremkaldal ja Punase mere rannikul asulaid. Jõgedes voolav vesi jääb püsima nõgudesse ja kaljupragudesse, võimaldades taimede kasvu ja joogivee esinemist. 

Kuid tiheda kaljupinnase tõttu ei kogune Araabia kõrbes kusagil suuremaid põhjavee koguseid ega ole püsivaid veerohkeid allikaid, mis võimaldaksid maa niisutamist nii nagu Liibüa kõrbes.

## Taimed
Rikkaliku vee ja taimestiku tõttu on Araabia kõrb kergemini läbitav kui Liibüa kõrb. Nimelt erinevalt Liibüa kõrbest võimaldab taimestik kariloomade elu, mistõttu Araabia kõrbes hulgub beduiine.

## Vaata ka
*Araabia poolsaare kõrbed
Þingvellir

**Þingvellir** on koht ja rahvuspark Islandil Suðurlandis. Þingvellir asub pealinnast Reykjavíkist umbes 40 km idakirdes, Þingvallavatni järvest põhja pool. Seal tuli 930. aastal kokku maailma esimene parlament Alþing. 17. juunil 1944 kuulutati Þingvelliril välja Islandi Vabariik.

Rahvuspark kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Välislingid

*Þingvelliri koduleht
Rauma linn

**Rauma** (rootsi *Raumo*) on linn Soomes Satakunta maakonnas. See asub Põhjalahe rannikul.

Rauma on suurim ajaloolise puitarhitektuuriga linn Põhjamaades. Linn on tuntud ka pitsipunumise traditsiooni poolest.

1993 liideti linnaga Rauma vald, 2007 Kodisjoki vald ja 2009 Lappi vald.

## Ajalugu
Rauma asukohta rajati 14. sajandil Kolmainu kirik, mis toimis linnakirikuna kuni hävimiseni tulekahjus 1682. aastal ning mille varemed on säilinud. Frantsisklaste klooster toimis 1538. aastani, selle Püha Risti kirik on tänapäeval linnakirik. Rauma sai 1442. aastal linnaõiguse. 16. sajandil põles linn mitu korda. Viimane suurem tulekahju oli 1682. aastal. 19. sajandil oli Raumal suur purjelaevastik. 1896. aastal alustas linnas tööd õpetajate seminar.

## Rauma vanalinn
Rauma vanalinn võeti 1991. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse (esimesena Soomes).

## Vaata ka
* Olkiluoto tuumaelektrijaam
* Rauma koolitulistamine

## Viited

## Välislingid
* Rauma veebileht
Epra

**Epra** on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.

Külas asub Hommiku paisjärv.

## Viited
William Butler Yeats

**William Butler Yeats** (13. juuni 1865 Dublini lähistel – 28. jaanuar 1939 Prantsusmaa, Roquebrune-Cap-Martin) oli iiri kirjanik ja avaliku elu tegelane, keldi taassünni keskne autor, üks mõjukamaid 20. sajandi lüürikuid.

Nobeli kirjandusauhinna laureaat 1923.

William Butler Yeats oli aastatel 1904–1938 Dublini Abbey Theatre direktor ja 1922–1928 Iiri Vabariigi senaator.

## Looming
Varasem luulelooming. Töötles prerafaeliitlikus ja sümbolistlikus vaimus iiri folkloori.

*"Oisini rännakud" (1889)
*"Tuul pilliroos" (1899)

Hilisem looming on laadilt selline, kus jõulises loomingus põimuvad isiklikud ja poliitilised pettumused müstiliste nägemustega.

*"Vastutused" (1914)
*"Torn" (1928)
*"Keerdtrepp" (1933)

Värss- ja proosanäidendid. Neis on rahvusromantika asendunud isikupärase sümbolismiga.

*"Krahvinna Cathleen" (1982)
*"Cathleeni Houlihan" (1902)
*"Deirdre" (1907)
*"Neli tantsudraamat" (mõjustatud jaapani no-teatrist, 1921)
*"Purgatoorium" (1938)
*"Leemepott" (1904).

Peale selle kogus ja töötles William Butler Yeats iiri legende.
*"Punane Hanrahan" (1939).
 
On avaldanud esoteerilise traktaadi 
*"Nägemus" (1925)
* Koguväljaanne "Autobiograafiad" (1955)

### Eesti keeles ilmunud
*"Luulet" (1990; tõlkijad Ants Oras, Märt Väljataga)
*"Punane Hanrahan" (1939; tõlkija M. Luht; 2002; tõlkija Krista Kaer)

### Yeatsi looming Eesti teatris
*"Laulik Hanrahan" (Jaan Toominga draamastuudio lõpulavastus 1989)
*"Impro 3 – Punane Hanrahan" (Tallinna Linnateater; lavastaja Jaanus Rohumaa; esietendus 21. mail 2005)

## Välislingid

* Kava ja pildid lavastusest Impro 3 – Punane Hanrahan
* National Library of Ireland Yeats Exhibition
* Ants Oras, Müstilise roosi poeet, Looming nr 5 / 1939
Tuule kõrts

**Tuule kõrts** (läti *Vējkrogs*) on Lätis vana Tartu–Riia maantee ääres asunud kõrts, kus Kristjan Jaak Peterson väidetavalt kirjutas oma luuletuse "Laul".

Tänini säilinud kõrtsihoone asub umbes 15 km Valmierast Riia pool Rubene ja Stalbe vahel Raiskumsi vallas Vējkrogsi külas. Sinna suunavad läti- ja eestikeelsed teeviidad ning hoonel on mälestustahvel.

Paul-Eerik Rummo on seadnud kahtluse alla "Laulu" seotuse konkreetse kõrtsiga ning väitnud, et see tähendab hoopis, et laul on tehtud "tuule käes", st lageda taeva all viibides. Rummo analüüsib "Laulu" poeetilist konteksti ning pakub, et just olematu kohanime kasutamise tõttu luuletuse esimene stroof nii jäävalt mõjubki: "Mäletan, kuidas see trikk mind rabas: olin automaatselt võtnud kõrtsi nime vastu ühes reas Tartu ja Riia vaieldamatult dokumentaalsete nimedega, korrakski kahtlemata topograafilises autentsuses." Rummo argumenteerib, et kuna Kristian Jaak Peterson oli "maiste hüvede suhtes põhimõttekalt vähenõudlik kui Diogenese jünger, tuule peal elav kõrgema tõe otsija", siis on "Tuule kõrtsist" rääkimine igal juhul poeetiline ning isegi kui sellise nimega kõrts Petersoni ajal eksisteeris, siis ei pea see tähendama, et see luuletus dokumentaalses mõttes selle ruumides kirjutatud on.

## Viited

## Välislingid
Seminar

**Seminar** on nii haridusasutuse nimetus kui ka õppetöö vorm.

## Haridusasutus
Haridusasutuse nimetusena on "seminar" sagedamini tarvitustes järgmistes ühendustes: 
*vaimulik seminar
*õpetajate seminar

## Õppetöö vorm
Seminar on ka õppetöö vorm, kus (üli)õpilased lahendavad (eelnevalt) iseseisvalt teaduslikke ülesandeid ning esinevad õppejõu juhatusel töörühmades ettekannetega.

## Välislingid
Abruka tuletorn

**Abruka tuletorn** on tuletorn Saaremaal Saaremaa vallas Abruka saare idarannikul.

Musta-valgetriibulise raudbetoontorni kõrgus jalamist on 36 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 38 meetrit.

Tuletorn moodustab sihi Abruka alumise tulepaagiga. Abruka tuletorn on sihi ülemine märk. Märkide vahekaugus on 670 meetrit ja sihi asimuut on 259,3°.

## Ajalugu
1897. aastal ehitati Abrukale kaks puidust tuletorni. Esialgu oli ülemine tuletorn laudvooderdisega, kaheksatahuline ja umbes 28 meetri kõrgune. Valgusti kütusena kasutati petrooleumi.

Esimese maailmasõja ajal tehti tuletornile pealeehitis, millega torni kõrgus tõusis 36 meetrini. Kokku oli tornil kaheksa korrust ja kolm lahtist rõdu. Valgusti kütusena hakati kasutama atsetüleeni. Tuletorn oli arhitektuuriliselt muljetavaldav vaatamisväärsus.

1930. aastal toimunud arhitektuurivõistluse tulemusena ehitati 1931. aastal puittorni asemele raudbetoonist torn, projekti autor oli arhitekt Ferdinand Adoff.

1970. aastatel paigaldati tuletorni elektriaparatuur. 1999. aastal seati sisse päikesepaneelid.

## Kirjandus
*Jaan Vali. "Eesti tuletornide ajalugu. *History of Estonian Lighthouses*". Tallinn 2011. Lk 391–392

## Välislingid

*
Abruka alumine tulepaak

**Abruka sihi alumine tulepaak** on tulepaak Saare maakonnas Saaremaa vallas Abruka saare idakaldal Limbi ninal.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Ülalt punase ja alt valge täisnurkse märkkilbiga terasest metallposti kõrgus jalamist on 21 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 22 meetrit.

Tulepaak moodustab sihi Abruka tuletorniga. Märkide vahekaugus on 670 meetrit ja sihi asimuut on 259,3°.

Tulepaak ehitati 1998. aastal.

## Ajalugu
Abruka esialgne tulepaak ehitati 1897. aastal. Siis oli alumine tuletorn puidust ja tuli asus palkkandelaabril.

Algul töötas tulepaak atsetüleeniga.

1923. aastal asendati see profiilterasest sõrestiktorniga. Tulepaagi kõrgus oli 21 meetrit jalamist.

1970. aastatel paigaldati elektriline aparatuur.

1998. aastal valmistati uus terasest tulepaak, mis  kaalub ligi viisteist tonni.

## Välislingid

*
Tulepaak

**Tulepaak** on tuletorn, mille nähtavuskaugus on alla 10 meremiili.

## Vaata ka
*Eesti tuletornide loend
*Eesti tulepaakide loend
*Eesti päevamärkide loend
2004. aasta Leedu parlamendivalimised

**2004. aasta Leedu parlamendivalimised** toimusid kahes voorus 10. ja 24. oktoobril 2004.

## Valimisreeglid
### Lühitutvustus
Valimissüsteem on paralleelsüsteem. Leedu Seimi 141 kohast täidetakse 70 kohta võrdelise valimissüsteemi järgi. 71 kohta täidetakse ühemandaadilistes ringkondades. Valijatel on kaks häält. Üks hääl antakse nimekirja poolt, teine oma valimisringkonna lemmikkandidaadile.

### Valimisreeglid võrdelise valimissüsteemiga täidetavas osas
Kõigepealt tehakse kindlaks nimekirjad, mis ületasid valimiskünnise. Valimiskünnis on 5% partei ja 7% valimisliidu puhul. Künnise ületanud nimekirjade vahel, jaotatakse kohad Hare'i-Niemeyeri kvootide ja suurimate ülejääkide meetodi abil. Nimekiri on kinnine. See toimub valimiste esimeses voorus.

### Isikumandaadid
Et ringkonnas võita esimese vooruga, peab võitja koguma 50% pluss ühe hääle kehtivatest häältest ja ringkonnas peab valimisaktiivsus olema vähemalt 40%. Kui osalus jääb alla 40%, loetakse parlamenti valituks kandidaat, kes sai kõige rohkem hääli, kuid mitte vähem kui 20% valimistel osalenud kodanike häältest. Kui ringkonna valimistulemused nendele tingimustele ei vasta, toimub kahe nädala pärast ringkonnas teine voor kahe rohkem hääli kogunud kandidaadi vahel. 

## Valimistulemused

### Kokku

## Välislingid
* Leedu Keskvalimiskomisjoni lehekülg (inglise keeles)
Karika kõrts

**Karika kõrtsi** (tšehhi *U Kalicha*) Prahas kirjutas tuntuks tšehhi kirjanik Jaroslav Hašek teoses "Vahva sõduri Švejki juhtumised maailmasõja päevil".

## Galerii
 
File:U Kalicha 04.JPG
File:U Kalicha 06.JPG
File:U Kalicha 07.JPG
File:U Kalicha 09.JPG
File:U Kalicha 10.JPG


## Välislingid
*U Kalicha
Maaja Ranniku

**Maaja Ranniku** (1. märts 1941 Abja – 24. oktoober 2004 Tallinn) oli Eesti maletaja, naiste rahvusvaheline meister (1964).

## Saavutused
*NSV Liidu meister 1963, 1967
*Eesti meister 1961, 1963, 1967, 1973, 1981, 1982, 1984, 1987, 1988, 1991

## Välislingid
*Sissekanne saidil chessgames.com 
*
Anseküla tuletorn

**Anseküla tuletorn** on tuletorn Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaare idarannikul.

Moodustab Lõu tulepaagiga sihi, kus Anseküla tuletorn on sihi ülemine märk.

Neljatahulise betoonist tuletorni kõrgus on jalamist 22 meetrit ja merepinnast 42 meetrit. Ülalt on tuletorn must ja alt valge.

## Asukoht

Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

Asub sihi alumisest Lõu tulepaagist 3 kilomeetri ja 128 meetri kaugusel.

## Ajalugu

Tuletorn ehitati 1952. või 1953. aastal Anseküla kiriku (hävis 1944) kohale, rannast 3 kilomeetri kaugusele.

2007. aastal tehti tuletornile juurdeehitus. Tuletorni tuli paigaldati 8 meetrit kõrgemale, sest see ei paistnud puude tagant enam välja.

1990. aastate keskpaigast töötab tuletorn päikesepatareide toitel. Selle ajani oli majakavaht Armin Aste, kes oli ka Lõu tulepaagi vaht.

## Viited

## Välislingid

* 
* Pilt kiriku ja tuletorni asukohast (1)
* Pilt kiriku ja tuletorni asukohast (2)
1. aastatuhat eKr

**1. aastatuhat eKr** ehk **esimene aastatuhat eKr** on ajavahemik, mis algas 1. jaanuaril 1000 eKr ja lõppes 31. detsembril 1 eKr.

## Ajastud
* Rauaaeg jõudis Lääne-Euroopasse.

## Sündmused Eestis
* 1. aastatuhande lõpul eKr kujunes Eestis põhiliseks elamutüübiks palkseintega suitsutuba. 

## Sündmused maailmas
* Egiptuse tähtsus vähenes.
* Kirjutati Tanah.
* Siddhārtha Gautama (Buddha) rajas budismi (6. sajand eKr). 
* Mahāvīra rajas džainismi (6. sajand eKr). 
* Kyros II vallutas Babüloonia ja rajas Ahhemeniidide riigi (6. sajand eKr). 
* Sparta ja Ateena pidasid Peloponnesose sõda (5. sajand eKr). 
* Dareios I laiendas Ahhemeniidide riigi piire Kreeka, Egiptuse ja praeguse Pakistani alani (5. sajand eKr).
* Aleksander Suur vallutas Ahhemeniidide riigi (4. sajand eKr).
* Vahemere maades levis hellenistlik kultuur. 
* Tšandragupta Maurja rajas Maurjate riigi (4. sajand eKr).
* Ašoka vallutas suurema osa Hindustani poolsaarest ja suurema osa praeguse Afganistani alast (3. sajand eKr).
* Qini dünastia ühendas Hiina (3. sajand eKr).
* Keldid tungisid Lääne-Euroopasse. 
* Rooma vabariik tekkis ja hävis, kujunedes Rooma impeeriumiks. 
* Rooma ja Kartaago pidasid Puunia sõdu.
* Sai alguse maiade kõrgkultuur.

## Olulised isikud

* Taavet, Iisraeli kuningas
* Zarathuštra, zoroastrismi rajaja
* Mahāvīra, džainismi rajaja (6. sajand eKr)
* Siddhārtha Gautama (Gautama Buddha), budism rajaja (6. sajand eKr)
* Laozi, taoismi rajaja (6. sajand eKr)
* Kong Fuzi, hiina filosoof (6. sajand eKr)
* Kyros II, Ahhemeniidide riigi rajaja (6. sajand eKr)
* Dareios I, Ahhemeniidide riigi valitseja (5. sajand eKr)
* Pānini, india grammatik 
* Homeros, vanakreeka luuletaja 
* Jesaja, juudi prohvet
* Jeremija, juudi prohvet
* Hesekiel, juudi prohvet
* Perikles, Ateena riigimees
* Sokrates, vanakreeka filosoof
* Platon, vanakreeka filosoof
* Aristoteles, vanakreeka filosoof
* Aleksander Suur, maailmavallutaja (4. sajand eKr)
* Tšandragupta Maurja, Maurjate riigi rajaja (4. sajand eKr)
* Ašoka, Maurjate riigi valitseja (3. sajand eKr)
* Pingala, india matemaatik, nulli leiutaja 
* Qin Shihuang, esimene Hiina keiser (3. sajand eKr)
* Eukleides, Aleksandria matemaatik
* Archimedes, vanakreeka teadlane
* Cicero, vanarooma kõnemees
* Julius Caesar, Rooma diktaator (suri 44 eKr)
* Vergilius, vanarooma luuletaja
* Augustus, esimene Vana-Rooma keiser

## Leiutised
* Levis raua kasutamine.
* Foiniiklased levitasid Vahemere maadel tähtkirja.
*Pandi alus mitmele usundile.

## Avastused
*Arendati geomeetriat.
**Tõestati Pythagorase teoreem.
*Archimedes avastas Archimedese seaduse. 
*Eratosthenes näitas, et Maa on kerakujuline, ning hindas selle läbimõõtu.
Aleksandr Georgijev

**Aleksandr Georgijev** (vene keeles Александр Сергеевич Георгиев; sündinud 17. juuli 1975 Novgorodi oblastis) on Venemaa kabetaja, kümnekordne maailmameister rahvusvahelises kabes (2002, 2003, 2004, 2009, 2011, 2013 matš ja turniir ning 2015 matš ja turniir, 2019). 2016. aasta märtsis teatas ta, et loobub maailmameistritiitli kaitsmisest, kuid osales juba järgmisel aastal taas.

Sündinud Novgorodi oblastis, kasvas ta üles Peterburis. Seal hakkas ta kabet õppima Sergei Manšini käe all. Tuli kolmekordseks juunioride maailmameistriks 1992, 1993 ja 1994. Seejärel kolis Išimbaisse, kus sai tema treeneriks Juri Tšertok. Praegu elab ta taas Peterburis.

1999. aastal tuli ta Euroopa meistriks ning samuti maailmameistriks kiirkabes.

2002. aastal võitis ta Challenge Mondiali (maailmameistrivõistluste pretendentide turniiri) ning sai õiguse mängida matši maailmameistritiitlile Aleksei Tšižoviga. 2003. aasta märtsisse edasi lükkunud matši ta võitis ning praktiliselt juba ühe kuu pärast, 1. mail alanud maailmameistriturniiril Zvartsluisis, pidi ta hakkama tiitlit kaitsma. Turniiril jäid esikohta jagama kolm meest: Georgijev, Tšižov ja Guntis Valneris. Sama aasta oktoobris nende kolme vahel peetud järelturniiri Georgiev võitis ning tuli sellega teist korda maailmameistriks.

2004. aasta novembris-detsembris kaitses ta tiitlit jälle matšis Aleksei Tšižoviga. Matš peeti Ufas ja Tšižovi kodulinnas Iževskis. 15 klassikalise ajakontrolliga partii järel oli matši seis viigiline 15:15 (+1 =13 -1). Seejärel mängiti 8 kiirpartiid, mis lõppesid kõik viigiga. Maailmameistritiitli saatus jäi välkpartiide otsustada, Georgijev suutis vastasest parem olla tulemusega 11:7 (+2 =7 -0).

### Kümnekordseks maailmameistriks saamine

Ta on tulnud koguni 12 korda Venemaa meistriks rahvusvahelises kabes (1994, 1995, 1997, 2000, 2002, 2005, 2006, 2007, 2009, 2010, 2011 ja 2012).

Ta on abielus rahvusvahelise meistri Güzel Georgijevaga.

## Vaata ka
*Lehmanni-Georgijevi süsteem
Aleksandr Švartsman

**Aleksandr Švartsman** (vene keeles **Александр Михайлович Шварцман**; sündinud 18. septembril 1967 Moskvas) on Venemaa kabetaja, 5-kordne maailmameister Brasiilia kabes (1987, 1989, 1993, 1996 ja 1997) ning 4-kordne maailmameister rahvusvahelises kabes (1998, 2007, 2009 ja 2017).

## Muud saavutused
*Euroopa meister rahvusvahelises kabes 2002
*Välkkabe maailmameister 1998, 2000, 2009, 2011
*Välkkabe Euroopa meister 2011
*MM-i pretendentide turniiri võitja 1997
*NSV Liidu meister Vene kabes 1983 ja 1986
*NSV Liidu meister rahvusvahelises kabes 1991 (üldse viimane NSV Liidu meister)
*Viiekordne Venemaa meister rahvusvahelises kabes (1993, 1996, 2003, 2004, 2008)
*Ainus inimene maailmas, kes on rahvusvaheline suurmeister kolmes kabeliigis (rahvusvaheline, Vene ja Brasiilia kabe)
*Viiekordne Bijlmeri turniiri võitja (1997, 1998, 2006, 2007, 2008)
Radioloogiline relv

**Radioloogiline relv** on igasugune radioaktiivset aineid laiali paiskav relv, mis on mõeldud inimeste mürgitamiseks ja/või muude objektide kasutuks muutmiseks. See relv koosneb radioaktiivsest ainest ja kas tavapommist (või siis ka väikesest tuumalaengust), mis paiskab selle radioaktiivse aine laiali. Seda tüüpi relvi nimetatakse sageli ka **räpaseks pommiks**.

Radioloogiline relv on laialdaselt levinud arvamuse kohaselt sõjaväes kasutu. Selle peapõhjusteks on see, et ründav sõjavägi ei saa seda kasutada maa-ala saastumise ning piiratud mõjuala tõttu, ja nagu bioloogilise relva puhulgi võtab relva mõju algus päevi ning jätab vaenlasele piisavalt aega vastupanu organiseerimiseks. 

Iraak katsetas 1987. aastal radioloogilist relva Iraani vastu ning tõdeti selle ebapraktilisust, sest relvas kasutatav radioaktiivne isotoop poolestub kiiresti ning juba nädal aega pärast relva valmistamist oli see kasutu. Peale selle, et radioaktiivne aine üldse leviks, pidid ilmastikuolud olema ideaalsed.

Seda sorti relv on aga täiesti mõeldav terroristide relv tihedalt asustatud piirkondades, sest selle relva konstrueerimiseks on võimalik kasutada ka laialt kättesaadavaid vahendeid.

## Vaata ka
*Biorelv
Aafrika Arengupank

**Aafrika Arengupank** (inglise keeles *African Development Bank* (lühend *AfDB*), prantsuse keeles *La Banque africaine de développement*) on 1964. aastal asutatud ja 1966 tegevust alustanud mitmepoolne regionaalpank, mille Aafrika riigid rajasid väliskapitali ligitõmbamiseks ning oma majandusliku ja sotsiaalse arengu toetamiseks abi ja laenudega. Panga peakorter asub Abidjanis ning praegusel ajal kuulub sellesse 77 riiki (53 Aafrika riiki ja 24 riiki mujalt maailmast). Aafrika Arengupanga lühenditena kasutatakse tähekombinatsiooni ADB või AfDB (eristamaks seda Aasia Arengupangast, mille puhul kasutatakse lühenditena samuti ADB või AsDB).

Pank asutati kooskõlas ÜRO Aafrika majanduskomisjoniga Hartumis peetud konverentsil 22 Aafrika Liidu riigi vahel sõlmitud leppe järgi.   

Alates 1982. aastast võivad panga liikmeteks olla ka mitte-Aafrika riigid, kuid vähemalt 2/3 kapitalist peab olema Aafrika riikide käes ja panga president peab olema aafriklane.  

Alates 2005. aastast on panga president Donald Kaberuka.

## Vaata ka
*Aafrika Arengufond

## Välislingid
*Aafrika Arengupanga koduleht
Javari jõgi

**Javari** (portugali *Javari*, hispaania *Yavarí*) on jõgi Lõuna-Ameerikas. Algab Andide eelmägedest. Voolab rahulikult kirdesse, suubub paremalt Amazonasesse.
Menai Straits

**Menai Straits** (kõmri keeles *Afon Menai*) on väin, mis ühendab Saint George'i väina Iiri merega ja eraldab Suurbritannia ja Anglesey saart. 

Pikkus umbes 26 km. Laius kitsaimas kohas 180 meetrit. Suurim sügavus 24 meetrit, väikseim 4,3 meetrit. Väinas on tugevad looded, kõrgusega Saint George'i väina poolses otsas umbes 7 meetrit ja Iiri meres kuni 7 meetrit. Et need on eri kõrgusega ja ka eri faasis, on Menai väinas tugevad hoovused, kiirusega kuni 8 sõlme. Rohkete madalike ja karide tõttu on Menai väin ohtlik. Väina ületab mitu silda, sealhulgas Britannia sild.

## Galerii

Pilt:Swellie Rock - geograph.org.uk - 82690.jpg| Väinas on palju navigatsiooni takistusi
Pilt:Sailing under menai suspension bridge.jpg| Purjetades väina rippsilla alt läbi
Shōgi

***Shōgi*** (jaapani keeles 将棋) on malega samasse perekonda kuuluv strateegiline lauamäng, mida kutsutakse sageli Jaapani maleks.

## Reeglid
*Shōgi*'t mängitakse 9 × 9 ruuduks jaotatud laual, erinevalt malest ei ole ruudud erivärvilised. Mängunupud on kiilukujulised ja terava tipuga, nupu ühel küljel on märk, mis määrab nupu funktsiooni mängu alguses, teisel küljel märk, mis tähistab sama nuppu edutatuna (vt allpool). Vastaspoolte nupud ei eristu üksteisest värvi ega ühegi muu tunnuse alusel, mängus on nupu kuuluvus määratud ta suunaga, s.t vastava mängija nupud on laual asetatud teravikuga vastase poole (erandiks on ainult kuningas, mis markeerib mängija mustaks või valgeks). Kummalgi mängijal on 20 mängunuppu:

Võtmine toimub liikumise põhjal (erinevalt malest, kus etturi võtmine ja liikumine on erinevad; ja erinevalt kabest, kus saab ka liikumise vastassuunas võtta). Üle enda ega vastase nuppude hüpata ei saa (erand on ratsanik). Ära võetud nupud jäetakse nähtavale nende edutamata kujul.

Alustab pretendent ehk nn must. See, et ta "must" on, tuleb välja ainult sammude ülestähendamise notatsioonis.

Mängu eesmärgiks on matistada vastase kuningas. 

Võrreldes Euroopa malega on *shōgi*'l kaks olulist lisareeglit:

* **Edutamine** – mängulaua vastasepoolsed viimased kolm rida on nn "edutamistsoon" ja kõiki sellesse tsooni jõudnud mängunuppe (v.a kuldkindralid ja kuningad) on lubatud vastava mängija soovil edutada (sarnane Euroopa male etturi lipustamisele). Edutada saab kohe pärast seda, kui nupp maandus edutamistsoonis või siis, kui nuppu liigutatakse edutamistsoonis teisele väljale või kui ta viiakse edutamistsoonist välja. Edutamiseks pöörab mängija nupul teise külje, kus on vastav märk. Edutatud nupud on mõnevõrra võimsamad (vt tabelit).

* **Nuppude uuesti mängupanek** – mängija võib oma käigul vastaselt varem ära võetud nupu enda nupuna mängu panna. Mängupanekul on üksikud piirangud (ei tohi panna nuppu mängu nii, et tal pole järgmisel käigukorral legaalset käiku (etturit ega kaarikut ei saa panna enda poolt viimasesse ritta, ratsanikku ei saa panna kahte viimasesse ritta), pealepandud ettur ei tohi tekitada matti ning etturit ei saa panna sinna veergu, kus juba üks oma ettur olemas on). Kui nupp panna "edutamistsooni", siis pannakse ta sinna algolekus. Alles selle nupuga järgmise käimise lõpus saab teda edutada.

Nuppude uuesti mängupaneku võimalus vähendab *shōgi*'s oluliselt viigi esinemise sagedust näiteks Euroopa malega võrreldes.
Abidjan

**Abidjan** on Elevandiluuranniku suurim linn ja endine pealinn (1933–1983). 

1983. aastal sai küll Yamoussoukrost ametlik Elevandiluuranniku pealinn, kuid ka 2004. aastal asub enamik valitsusasutusi ja välissaatkondi endiselt Abidjanis. Abidjanis asub Aafrika Arengupanga peakontor.

Linnast põhja poole jääb vihmametsarahvuspark Parc National du Banco.  

## Haldusjaotus
2002. aastal moodustati Abidjani piirkond, mis koosneb 13 omavalitsusest, millest igaühel on oma linnapea ja linnavalitsus:

*Abobo
*Adjamé
*Attécoubé
*Cocody
*Koumassi
*Marcory
*Plateau
*Port-Bouët
*Treichville
*Yopougon
*Anyama
*Songon
*Bingerville

## Rahvastik
Elanike arv oli 2004. aasta andmetel 3 548 400. Aastal 1984 hinnati elanike arvuks 1 850 000. 

## Majandus
Abidjan on tähtis sadamalinn Atlandi ookeani rannikul. Kaubasadamal on see omapära, et ta ei asu mere, vaid laguuni ääres. Süvaveesadamat lahutab Guinea lahest ja Atlandi ookeanist Vridi-Plage'i liivavall. Sadam avati merele  1950 Vridi kanali kaudu. Linnast sai peagi frankofoonse Lääne-Aafrika rahandus- ja kommunikatsioonidekeskus. 

Praeguse moodsa sadama kaudu eksporditakse kohviube, kakaod, puitu, banaane, ananassi, mangaani ning mitmesugust kala.  

Tuunikala püütakse mitu tuhat tonni aastas. 

Peamisteks tööstusharudeks on toiduainetetööstus, metsatööstus, autotööstus, tekstiilitööstus ja keemiatööstus. Linnas toodetakse seepi, tikke ja mitmesuguseid metallitooteid, sealhulgas mööblit, autosid, konditsioneere ja külmikuid.  

Liivavallil asuvas Port-Bouët's on rahvusvaheline lennujaam.

## Haridus ja kultuur
Abidjanis asub ülikool (asutatud 1958 või 1964) ja palju tehnilisi kõrgkoole, samuti rahvusraamatukogu ja rahvusmuuseum, kus on üle  20 000 traditsioonilise kunsti eseme. Linnas on ka mitu põllumajanduse ja loodusteaduste uurimisasutust.  

Abidjani raadiojaam edastab põhiliselt prantsuskeelseid saateid. Uudistes ja haridussaadetes kasutatakse ka inglise ja kaheksat kohalikku Aafrika keelt. Telejaam edastab iga päev mitu tundi prantsuskeelseid saateid.

Linnas asub ka HEC Paris'i ärikooli ülikoolilinnak.

## Ajalugu
Abidjan oli 1898 küla ning sai linnaks 1903, kui hakati rajama raudteed Ülem-Voltasse (praegu  Burkina Faso). 

Abidjan sai 1934 Bingerville'i järel Prantsuse Elevandiluuranniku koloonia pealinnaks ning jäi selleks kuni 1983. aastani. 

Aastal 1958 ehitati esimene kahest sillast, mis ühendavad mandri haldus- ja ärilinnaosasid  tööstuspiirkonna  Petit-Bassami saarega.

## Viited

## Välislingid

* Abidjani koduleht
Merenkurkku

**Merenkurkku** (soome; ka Põhja-Kvarkeni väin, rootsi *Kvarken* ehk *Norra Kvarken*) on Põhjalahe väin, mis ühendab Perämerd ja Selkämerd.
 
Väina laius on umbes 80 km ja sügavus kuni 20 m. Väinas on palju saari. Talviti külmub väin tavaliselt kõvasti kinni, mõnel talvel ületab seda jäätee.

## Välislingid

* Merenkurkku.fi (*soome, rootsi ja inglise keeles*)
The Minch

**The Minch** (inglise; gaeli *An Cuan Sgìth*) on väin, mis lahutab Suurbritannia saart (Šotimaad) ja Sise-Hebriide (Skye saart) Välis-Hebriididest. Põhjaosa kannab nime North Minch ja kitsam lõunaosa Little Minch. Laius 30 kuni 70 km.
Cebu

**Cebu** on üks Visayani saartest. Kuulub Filipiinidele. Moodustab koos 167 ümbritseva väiksema saarega Cebu provintsi.

Cebu on pikliku kujuga saar pikkusega 196 km ja kõige laiemas kohas laiusega 32 km. Pindala 4422 km&sup2; (Filipiinide saartest suuruselt üheksas). Saar on mägine, kõrgus kuni 1013 meetrit. 

Saarel asub samanimeline linn, mis on kõige vanem linn Filipiinidel. See on Visayani saarte kaubandus-, tööstus- ja hariduskeskus.

Saarel elab üle 3,5 miljoni inimese.

Cebu saarel endal ei ole lennujaama, saart teenindav lennujaam (liikluselt teine riigis) asub mõnekilomeetrise väina taga oleval Mactani saarel.

## Vaata ka
*Sebu keel
Eufrat

**Eufrat** (kurdi *Çemê Feratê*, türgi *Fırat*, araabia الفرات (Al-Furāt)) on jõgi Edela-Aasias, kogupikkus umbes 2800 km. 

Jõgi saab alguse Kagu-Türgi mägialadelt. Seal on jõe ülemjooksule rajatud hüdroelektrijaamu, mille veehoidlad on olulised piirkonna niisutuspõllundusele. Edasi läbib jõgi Süüria ja Iraagi, valgla on 10-11 korda suurem kui Eesti.

Mesopotaamias voolab jõgi settelisel tasandikul, mis on üks maailma vanimaid asustusalasid ja kultuuri hälle (Sumer). 

Eufrati ja Tigrise ühiseks suudmejõeks on Pärsia lahte suubuv Shaţţ al-‘Arabi jõgi.
Tigris

**Tigris** (türgi *Dicle*, kurdi *Çemê Dicle*, araabia دجله (Dijlah)) on ligi 1900 km pikkune jõgi Edela-Aasias Mesopotaamias.

Algab Türgi kaguosa mägedest Hazari järvest 1150 m kõrgusel, kesk- ja alamjooksul voolab Iraagis, läbides ka Bagdadi linna ja iidse Mesopotaamia tasandiku. Moodustab temast läänes voolava tunduvalt pikema Eufratiga ühise suudmejõe Shaţţ al-‘Arabi, mis suubub Pärsia lahte.

Nime ´Tigris´ kandis ka Thor Heyerdahli rooparv, millega rahvusvaheline meeskond purjetas 1977-78 Mesopotaamiast Pakistani rannikule ja hiljem Djiboutisse, et kinnistada iidseid kaubateid.
Dünaamiline hostikonfiguratsiooni protokoll

**Dünaamiline hostikonfiguratsiooni protokoll** (ingl *Dynamic Host Configuration Protocol*, lühend **DHCP**) on andmevahetuse protokoll, mis võimaldab võrguhalduril lasta serveril või ruuteril dünaamiliselt hallata ja automatiseerida unikaalse IP-aadressi omistamist kohtvõrgu seadmetele (juhul kui eelnevalt on defineeritud MAC- ja/või IP-aadresside nimekiri) ning võimaldab seda kasutada määratud ajavahemikul. DHCP-serveri võimalust kasutamata tuleb IP-aadressid määrata käsitsi ja igale võrguseadmele eraldi.

DHCP võimaldab omistada ka staatilisi ehk püsivaid IP-aadresse seadmetele, mis seda vajavad (näiteks võrguprinter). DHCP on samaks otstarbeks mõeldud BOOTP ehk Bootstrap-protokolli edasiarendus.

## Vaata ka
*Host

## Viited
Teed Lõuna-Koreas

*Vajab täiendamist*

## Riiklikud maanteed

*Maantee nr 1 Mokpo – Sinuiju 498&nbsp;km
*Maantee nr 2 Sinan – Busan 481&nbsp;km
*Maantee nr 3 Namhae – Chosan 544&nbsp;km
*Maantee nr 4 Gunsan – Gyeongju 351&nbsp;km
*Maantee nr 5 Masan – Junggangjin 505&nbsp;km
*Maantee nr 6 Incheon – Gangneung 271&nbsp;km
*Maantee nr 7 Busan – Onseong 514&nbsp;km
*Maantee nr 11 Seogwipo – Jeju 41&nbsp;km
*Maantee nr 12 Jeju – Jeju 176&nbsp;km
*Maantee nr 13 Wando – Geumsan 315&nbsp;km
*Maantee nr 14 Geoje – Pohang 292&nbsp;km 
*Maantee nr 15 Goheung – Damyang 152&nbsp;km
*Maantee nr 16 Jeju – Jeju 173&nbsp;km
*Maantee nr 17 Yeosu – Yongin 409&nbsp;km
*Maantee nr 18 Jindo – Gurye 236&nbsp;km
*Maantee nr 19 Namhae – Wonju 460&nbsp;km
*Maantee nr 20 Sancheong – Pohang 242&nbsp;km 
*Maantee nr 21 Namwon – Icheon 333&nbsp;km
*Maantee nr 22 Jeongeup – Suncheon 184&nbsp;km
*Maantee nr 23 Gangjin – Cheonan 369&nbsp;km
*Maantee nr 24 Sinan – Ulsan 388&nbsp;km
*Maantee nr 25 Jinhae – Cheongju 265&nbsp;km
*Maantee nr 26 Gunsan – Daegu 175&nbsp;km
*Maantee nr 27 Goheung – Gunsan 171&nbsp;km
*Maantee nr 28 Yeongju – Pohang 197&nbsp;km
*Maantee nr 29 Boseong – Seosan 309&nbsp;km
*Maantee nr 30 Buan – Daegu 316&nbsp;km
*Maantee nr 31 Busan – Singosan 631&nbsp;km
*Maantee nr 32 Seosan – Donghae 175&nbsp;km
*Maantee nr 33 Goseong – Gumi 187&nbsp;km
*Maantee nr 34 Dangjin – Yeongdeok 268&nbsp;km
*Maantee nr 35 Busan – Gangneung 331&nbsp;km
*Maantee nr 36 Boryeong – Uljin 290&nbsp;km
*Maantee nr 37 Geochang – Paju 415&nbsp;km
*Maantee nr 38 Seosan – Donghae 320&nbsp;km
*Maantee nr 39 Buyeo – Uijeongbu 213&nbsp;km
*Maantee nr 40 Yesan – Gongju 108&nbsp;km
*Maantee nr 42 Incheon – Donghae 308&nbsp;km
*Maantee nr 43 Yeongi – Goseong 238&nbsp;km
*Maantee nr 44 Yangpyeong – Yangyang 134&nbsp;km
*Maantee nr 45 Seosan – Gapyeong 144&nbsp;km
*Maantee nr 46 Incheon – Goseong 227&nbsp;km
*Maantee nr 47 Ansan – Cheolwon 113&nbsp;km
*Maantee nr 48 Ganghwa – Seoul 64&nbsp;km
*Maantee nr 56 Cheolwon – Yangyang 187&nbsp;km
*Maantee nr 58 Jinhae – Cheongdo 84&nbsp;km
*Maantee nr 59 Gwangyang – Yangyang 416&nbsp;km
*Maantee nr 67 Cheolgok – Gumi 23&nbsp;km
*Maantee nr 75 Gapyeong – Hwacheon 77&nbsp;km
*Maantee nr 77 Busan – Incheon 652&nbsp;km
*Maantee nr 79 Uiryeong – Changnyeong 88&nbsp;km
*Maantee nr 82 Pyeongtaek – Hwaseong 11&nbsp;km
*Maantee nr 87 Pocheon – Cheolwon 60&nbsp;km
*Maantee nr 88 Yeongyang – Uljin 37&nbsp;km
*Maantee nr 95 Namjeju – Põhja-Jeju 29&nbsp;km
*Maantee nr 99 Seogwipo – Jeju 35&nbsp;km
Mokpo

**Mokpo** (ka *Mokp'o*; ametlikult *Mokpo-si*, hangulis 목포시, hanjas 木浦市) on linn Lõuna-Koreas Lõuna-Jeolla provintsis.

Linn moodustati 15. august 1949.

Mokpo asub Korea poolsaare edelatipul. Linna üldpindala on 47,23 km² ja elanikke oli 2002. aastal 245 700.

Linn jaguneb 26 linnaosaks.

## Viited
Cheongju

**Cheongju** (ka *Ch'ŏngju*; korea kirjas 청주, hani kirjas 淸州, Lõuna-Korea omaladinas *Cheongju-si* [tšong-džu ši]) on linn Lõuna-Koreas, Põhja-Chungcheongi provintsi keskus.

Cheongju on linn aastast 1946.

Cheongju ja Cheongwoni ühinemine 2014.

Linna pindala on 940,84 km² ja elanikke oli 2020. aastal 844 993.

## Linnaosad
Linn koosneb 4 ringkonnast (*gu*), mis jagunevad 3 *eup*iks, 10 *myeon*iks ja 30 linnaosaks (*dong*).

Sangdangi ringkond (상당구):
* Geumcheon-dong (금천동)
* Seongan-dong (성안동)
* Yeongun-dong (영운동)
* Yongdam·Myeongam·Sanseong-dong (용담명암산성동)
* Yongam 1-dong (용암1동)
* Yongam 2-dong (용암2동)
* Jungang-dong (중앙동)
* Tap·Daeseong-dong (탑대성동)
* Gadeok-myeon (가덕면)
* Namil-myeon (남일면)
* Nangseong-myeon (낭성면)
* Munui-myeon (문의면)
* Miwon-myeon (미원면)

Heungdeoki ringkond (흥덕구):
* Uncheon·Sinbong-dong (운천신봉동)
* Bokdae 1-dong (복대1동)
* Bokdae 2-dong (복대2동)
* Gagyeong-dong (가경동)
* Bongmyeong 1-dong (봉명1동)
* Bongmyeong 2·Songjeong-dong (봉명2송정동)
* Gangseo 1-dong (강서1동)
* Gangseo 2-dong (강서2동)
* Osong-eup (오송읍)
* Gangnae-myeon (강내면)
* Oksan-myeon (옥산면)

Seowoni ringkond (서원구):
* Sajik 1-dong (사직1동)
* Sajik 2-dong (사직2동)
* Sachang-dong (사창동)
* Sannam-dong (산남동)
* Mochung-dong (모충동)
* Bunpyeong-dong (분평동)
* Sugok 1-dong (수곡1동)
* Sugok 2-dong (수곡2동)
* Seonghwa·Gaesin·Jungnim-dong (성화개신죽림동)
* Nami-myeon (남이면)
* Hyeondo-myeon (현도면)

Cheongwoni ringkond (청원구):
* Uam-dong (우암동)
* Naedeok 1-dong (내덕1동)
* Naedeok 2-dong (내덕2동)
* Yullyang·Sacheon-dong (율량사천동)
* Ogeunjang-dong (오근장동)
* Ochang-eup (오창읍)
* Naesu-eup (내수읍)
* Bugi-myeon (북이면)
Chungju

**Chungju** (ka *Ch'ungju*, korea kirjas 충주시, hani kirjas 忠州市, Lõuna-Korea omaladinas *Chungju-si* [tšungdžu-ši]) on linn Lõuna-Koreas Põhja-Chungcheongi provintsis.

Linna pindala on 983,89 km² ja 2013. aastal oli elanikke 211 273.

## Haldusjaotus
Linn koosneb 1 *eup*ist, 12 *myeon*ist ja 12 linnaosast (*dong*).

* Judeoki *eup* 주덕읍
* Salmii *myeon* 살미면
* Suanbo *myeon* 수안보면
* Daesowoni *myeon* 대소원면
* Shinni *myeon* 신니면
* Noeuni *myeon* 노은면
* Angseongi *myeon* 앙성면
* Gageumi *myeon* 가금면
* Geumga *myeon* 금가면
* Dongnyangi *myeon* 동량면
* Sancheoki *myeon* 산척면
* Eomjeongi *myeon* 엄정면
* Sotae *myeon* 소태면
* SeongnaeChungini linnaosa 성내·충인동
* GyohyeonAllimi linnaosa교현·안림동
* Gyohyeoni 2. linnaosa 교현2동
* Yongsani linnaosa 용산동
* Jihyeoni linnaosa 지현동
* Munhwa linnaosa 문화동
* Hoami linnaosa 호암·직동
* Dalcheoni linnaosa 달천동
* Bongbangi linnaosa 봉방동
* Chilgeumi linnaosa 칠금·금릉동
* Yeonsu linnaosa 연수동
* Mokhaengi linnaosa 목행·용탄동

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Jecheon

**Jecheon** (ka *Chech'ŏn*) on linn Lõuna-Korea keskosas Põhja-Chungcheongi provintsis.

## Haldusjaotus
* Bongyang eup 봉양읍
* Geumseong myeon 금성면
* Deoksan myeon 덕산면
* Baekun myeon 백운면
* Songhak myeon 송학면
* Susan myeon 수산면
* Cheongpung myeon 청풍면
* Hansu myeon 한수면
* Gangje linnaosa 강제동
* Gomyeoni linnaosa 고명동
* Goami linnaosa 고암동
* Gyo linnaosa 교동
* Lõuna-Cheoni linnaosa 남천동
* Daerangi linnaosa 대랑동
* Ida-Hyeoni linnaosa 동현동
* Duhaki linnaosa 두학동
* Myeongi linnaosa 명동
* Myeongji linnaosa 명지동
* Mosani linnaosa 모산동
* Sangoki linnaosa 산곡동
* Seobu linnaosa 서부동
* Sini linnaosa 신동
* Sinbaeki linnaosa 신백동
* Sinwoli linnaosa 신월동
* Yeongcheoni linnaosa 영천동
* Wangami linnaosa 왕암동
* Yongdu linnaosa 용두동
* Uirimi linnaosa 의림동
* Jajaki linnaosa 자작동
* Jangnaki linnaosa 장락동
* Jungang 1-ga (il-ga) linnaosa 중앙로1가
* Jungang 2-ga (i-ga)linnaosa 중앙로2가
* Cheonnami linnaosa 천남동
* Cheongjeongi linnaosa 청전동
* Haso linnaosa 하소동
* Hwasani linnaosa 화산동
* Heukseoki linnaosa 흑석동

## Viited
Asan

**Asan** (korea keeles 아산시 [asan-ši] hanjas 牙山市) on linn Lõuna-Koreas Lõuna-Chungcheongi provintsis.

Linna pindala  on 542,30 ㎢ ja elanikke 186 469 (2002).

Linn alates 1. jaanuarist 1995.

## Haldusjaotus

*Yeomchi eup염치읍 
*Dogo myeon 도고면
*Dunpo myeon 둔포면 
*Baebangi myeon 배방면
*Seonjangi myeon 선장면 
*Songaki myeon 송악면
*Sinchangi myeon 신창면 
*Yeongini myeon 영인면 
*Eumbongi myeon 음봉면 
*Inju myeon 인주면 
*Tangjeongi myeon 탕정면 
*Gwangoki linnaosa 권곡동 
*Gisani linnaosa 기산동 
*Lõuna linnaosa 남동 
*Deuksani linnaosa 득산동 
*Mojongi linnaosa 모종동 
*Bangchuki linnaosa 방축동 
*Baemi linnaosa 배미동 
*Beopgoki linnaosa 법곡동 
*Sini linnaosa 신동 
*Sinini linnaosa 신인동 
*Siloki linnaosa 실옥동 
*Oncheoni 1. linnaosa 온천1동 
*Oncheoni 2. linnaosa 온천2동 
*Oncheoni linnaosa 온천동 
*Yonghwa linnaosa 용화동 
*Eupnae linnaosa 읍내동 
*Jangjoni linnaosa 장존동 
*Jeomnyangi linnaosa 점량동 
*Jwabu linnaosa 좌부동 
*Chosa linnaosa 초사동 
*Punggi linnaosa 풍기동
Reljeef

**Reljeef** ehk **pinnamood** on vaadeldava maa-ala pinnavormide kogum.

On kasutatud ka definitsiooni, mis väidab, et reljeef on maapinna ebatasasuste kogum. See ei ole siiski eriti õnnestunud, sest võib viia väärale järeldusele, et tasandikud ei kuulugi reljeefi hulka.

Reljeefi- ehk pinnavormid võivad olla nii looduslikud kui ka inimtekkelised ehk antropogeensed. Looduslikud protsessid, mis muudavad reljeefi, jagunevad kolme rühma: geoloogilised protsessid (laamade liikumine, murrangud ja kurrutus, vulkaanipursked), erosioon (vee ja tuule kulutus ning maalihked) ning maavälised protsessid (meteoriitide langemine). Maapind tõuseb üldiselt geoloogiliste protsesside tulemusel ja selles osas on kõige tähtsam orogenees ehk mäestike teke. Seevastu erosiooni tagajärjel kantakse pinnast ära kõrgematelt kohtadelt madalamatele, sageli merre.

Reljeefist sõltub suurel määral piirkonna sobivus inimasustuseks. Üldiselt on madalamad, setetega kaetud tasandikud selleks sobivamad kui järsud kaljused mägismaad. Tasandikud on ka põllumajanduse jaoks sobivamad.

Reljeef on oluline sõjanduses. Mägist piirkonda on märksa raskem vallutada ja märksa kergem kaitsta. Reljeef mõjutab sõjavägede võimet piirkondi vallutada ja enda käes hoida ning liigutada vägesid ja varustust territooriumidele ja nendest läbi.

Reljeef on tähtis ka ilmaennustamise seisukohalt. Kaks väga lähestikku paiknevat ala võivad olla väga erineva aastase keskmise sademete hulgaga või erineva sademete langemise ajaga, kui nad asuvad merepinnast eri kõrgusel või kui nende vahel on mäeahelik, mis sademeid kinni peab.

## Vaata ka
*Pinnamoe profiiljoon
Delenn

**Delenn** on väljamõeldud tegelaskuju, üks peategelasi J. Michael Straczynski loodud kosmoseseriaalis "Babylon 5". Teda mängis horvaadi päritolu näitleja Mira Furlan.

Sarjas esindab Delenn suursaadikuna Babylon 5 kosmosejaamas Minbari Föderatsiooni. Ta kuulub ka Minbari planeeti valitsevasse Halli Nõukokku.
Metallehistöö

**Metallehistöö** (ka **metallikunst**) on traditsioonilistest materjalidest (kuld, hõbe ning muud metallid ja vääriskivid) ja tänapäevastest materjalidest (plast jms) väikevormide valmistamine inimkeha või ruumi kaunistamiseks. 

## Vaata ka
*Filigraan
*Graveerimine
*Tsiseleerimine
*Jootmine
*Granuleerimine
*Kivikinnitus
*Kohrutamine
*Puurimine
*Saagimine
*Segatehnika
Põhja-Eesti rannikumadalik

**Põhja-Eesti rannikumadalik** ehk **Soome lahe rannikumadalik** on Eesti maastikurajoon, mis ääristab Soome lahte. 

Poolsaarte kohal on Põhja-Eesti rannikumadalik paarikümne kilomeetri laiune, kohati aheneb aga kitsaks rannaribaks. See hõlmab ka 74 saart, millest suurimad on Naissaar, Väike- ja Suur-Pakri ning Prangli saar. Kuna piiritsoon oli Nõukogude Liidu perioodil suletud, on valdav osa saartest praegu vähe inimtegevuse poolt mõjutatud ja kauni loodusega.

## Vaata ka
*Lahemaa
Ivano Brugnetti

**Ivano Brugnetti** (sündinud 1. septembril 1976 Milanos) on Itaalia kergejõustiklane (käija). Olümpiavõitja 2004 ja maailmameister 1999.   

Brugnetti käis 1999. aasta maailma karikavõistlustel 50 km distantsil ajaga 3:51.45 end 26. kohale ja samal aastal tuli Sevillas MM-il maailmameistriks ajaga 3:47.54.

2004. aasta maailma karikavõistlustel tuli ta 20 km käimises kuuendaks ajaga 1:20.06. Mõni kuu hiljem Ateena olümpiamängudel tuli ta samal distantsil olümpiavõitjaks tulemusega 1:19.40. 
## Saavutused

### Olümpiamängudel

* 2004 Ateena
**olümpiavõitja** – 20 km käimine **1:19.40** 

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1999 Sevilla
**maailmameister** – 50 km käimine **3:47.54**

## Välislingid
*
Kyōto protokoll

**Kyōto protokoll** on rahvusvaheline leping, millega ligikaudu kolmandik maailma riikidest nõustub vähendama või hoidma kasvuhoonegaaside õhkupaiskamist 1990. aasta tasemel. See on esimene samm võitluses ülemaailmse soojenemisega.

1997. aasta detsembris toimus Jaapanis Kyōto linnas riikidevaheline suurkohtumine, kus kolmandal konverentsil võeti vastu Kyōto protokoll.

Protokoll jõustub, kui selle on ratifitseerinud nii palju riike, et nende summaarne süsinikdioksiidi emissioon ületab 55% kogu maailma süsinikdioksiidi emissioonist.

## Eesti
Eesti ühines Kyōto protokolliga 17. novembril 1998. Eestil tuleb ajavahemikus 2008–2012 kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendada võrreldes 1990. aastaga 8%.

Protokoll seab ka muid riigisiseseid kohustusi. Olulisimaid neist:
*regulaarne aruandlus kasvuhoonegaaside tegelike emissioonide, nende tulevikutrendide, riigis rakendatud ja kavandatavate meetmete jms osas;
*aastaks 2007 tuleb luua riiklik süsteem kasvuhoonegaaside antropogeensete heitmete ning nende neeldumise jälgimiseks ja hindamiseks;
*tuleb välja töötada riiklik kliimamuutuste strateegia ja tegevuskava;
*valmistuda rahvusvaheliseks koostööks;
*kohustuste täitmine eeldab ekspertide palkamist, väljaõpet ning vajalike struktuuride loomist või olemasolevate ümberkohandamist.

## Venemaa
Venemaa oli pikka aega lepingu ratifitseerimise vastu. Kuid 30. septembril 2004 kiitis valitsus protokolli heaks ning saatis kliimamuutusi käsitleva dokumendi parlamendi alamkotta ehk duumasse.

Venemaa toodab 17% kogu maailma kasvuhoonegaasidest ning on protokolli edukuse võti pärast seda, kui USA 2001. aastal protokollis osalemisest loobus.

Kasvuhooneefekti tekitavate gaaside atmosfääri paiskamist piirav rahvusvaheline Kyōto protokoll asub ülemaailmselt jõusse 90 päeva pärast selle ratifitseerimisprotseduuri lõppemist Moskvas.

Kasvuhoonegaaside saaste hulk ei tohi olla suurem kui oli seda 1990. aastal – see oli aeg, mil NSV Liidu tööstus saastas tugevasti loodust. Seega Venemaale lepingu täitmine probleeme ei tohiks valmistada ja tänu valitud tingimustele on idanaabritel (nagu ka Eestil) avanemas võimalus teenida sadu miljoneid või lausa miljardeid, müües Lääne firmadele saastekvoote.

## USA
USA, olles maailma suurim saastaja 36 protsendiga, ei ole nõustutud lepet ratifitseerima. Washingtoni hinnangul on selle täitmine liiga kallis ja protokolli ei kuulu arengumaad, mis on aga USA arvates ebaõiglane.

## Vaata ka
*Globaalne soojenemine
*Kyōto sihtarv
*Pariisi kliimakokkulepe
*Ühisrakendus

## Välislingid

*Keskkonnaministeerium
*ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyōto protokolli heakskiitmine
*Maaleht
Juruá jõgi

**Juruá** [žuru'aa] on jõgi Lõuna-Ameerikas. 

Juruá algab Andide eelmägedest. Varsti pärast lähet jõuab tasandikule ja voolab tugevalt loogeldes üldiselt kirdesse. Suubub paremalt Amazonasesse.

Jõe pikkus on 3283 kilomeetrit.
Mosambiigi väin

**Mosambiigi väin** eraldab Aafrikat Madagaskarist. Väina laius on 400 kuni 1000 km, pikkus umbes 1600 km, sügavus kuni 3000 meetrit. Väinas asuvad Komoorid.

## Vaata ka
* Banc du Geyser
Miil

**Miil** on pikkusühik. 

*1 Inglise miil = 5280 jalga = 1760 jardi ≈ 1609 meetrit

*1 (Saksa) geograafiline miil = 7,42 kilomeetrit (1/15 ekvaatorikraadi)
*1 maamiil = 1609,344 meetrit täpselt (1959. aasta rahvusvahelise kokkuleppega)
*1 meremiil = 1,852 kilomeetrit

* 1 Saksa miil ehk Saksa maamiil = 7532,5 meetrit
* 1 Liivimaa miil = 7180 meetrit

Norras ja Rootsis on miil (*mil*, Rootsi miil) võrdne 10 kilomeetriga. Enne 1889. aastat defineeriti miili 18&nbsp;000 küünraga, millele vastas Rootsis 10&nbsp;688 m ja Norras 11&nbsp;298 m.

## Ajalugu

Läbi aegade on kasutatud eri pikkusega miilinimelisi ühikuid, mis tulenevad Rooma miilist. Rooma miil oli umbes 1479 meetrit pikk ja ta koosnes sõduri tuhandest topeltsammust (ladina keeles *passus*), mis teeb iga sammu pikkuseks umbes 0,75 meetrit. Sõna "miil" on tuletatud ladinakeelsetest sõnadest *mille passus* (mitmuses *milia passuum*), mis tähendabki 1000 passust ehk topeltsammu.

Maanteetranspordis kasutavad miili mõõtühikuna tänapäeval veel Suurbritannia ja Ameerika Ühendriigid, samas aga näiteks Austraalia, Kanada ja Iirimaa on üle läinud meetermõõdustikule.
Kalevipoeg (tegelane)

**Kalevipoeg** on eesti rahvaluulest tuntud müütiline kangelane. Eeposes "Kalevipoeg" väidetakse, et kohati on teda tuntud ka  nimega *Sohni*.

Eesti rahvapärimus sisaldab hulgaliselt muistendeid Kalevipoja-nimelisest vägimehest. Hiiglase tegudega on seletatud järvede, küngaste, allikate ja kivide päritolu: orud võisid olla Kalevipoja künnivaod (näiteks Kalevipoja künnivaod Kiku küla lähedal), piklikud linnamäed tema magamisasemed, rändrahnud tema lingukivid.

Analoogilised muistendid on tuntud paljude rahvaste juures, Eestis on lähedase iseloomuga muistendeid Vanapaganast. Saaremaal kandis hiiumuistendite peategelane Suure Tõllu, Hiiumaal Leigeri nime. Kalevipojale on mõne tegevusliini poolest (mõõk, Pohjola isand ja  Soome sepp, saarepiigad, põhjaretked jms) lähedane Kalevala Lemminkäinen.

Johan Cajanuse (1663) järgi elas vanal ajal Calava nimeline hiid, kellel oli 12 poega, kellest nimepidi on teada Soini, Hiisi ja Kihavanskoinen.

Kalevipoja muistendid koos regivärsiliste rahvalauludega olid Friedrich Robert Faehlmannile ja Friedrich Reinhold Kreutzwaldile aineseks eepose "Kalevipoeg" ettevalmistamisel ja kirjutamisel.

On arvatud, et Kalevipoeg tegutses pronksiajal. Vana Kalev võis olla sepp ning tegutseda Toompea või Iru linnuse kandis.

## Kalevipoeg kunstis

OKallis-Kalevipoeg.jpg|Oskar Kallis, "Kalevipoeg laudu kandmas" (1914)
Kalevipoja laul, Oskar Kallis, TKM TR 12214 A 820.jpg|Oskar Kallis, "Kalevipoja laul" (1914)
Aleksander Mülber - Kalevipoeg (1915).jpg|Aleksander Mülber, "Kalevipoeg ja Sorts vägikaigast vedamas"
TKM 0123B, Magav Kalevipoeg, Kristjan Raud.jpg|Kristjan Raua "Magav Kalevipoeg" (1933)
TKMB1702 Kristjan Raud.jpg|Kristjan Raua "Kalevipoeg kivi viskamas" (1935)
TKMB1704 Kristjan Raud.jpg|Kristjan Raua "Kalevipoeg tuleb põrgust lauakoormaga" (1935)
Võitlus sortsidega, August Roosileht, TKM TR 12722 A 846.jpg|August Roosileht, "Võitlus sortsidega" (1940)


### Skulptuurid Kalevipojast
*Vabadussõja mälestussamba Kalevipoeg Tartus. Nõukogude võimu poolt 1948. aastal hävitatud Amandus Adamsoni skulptuuri koopia.  Taastatud 2003. aastal skulptor Ekke Väli poolt vanade fotode põhjal.
*Kalevipoja skulptuur (ka *Glehni kurat*) Tallinnas Glehni pargis. Valmis aastal 1908 Nikolai von Glehni eestvõttel. Esimese maailmasõja ajal lammutati. Taastati ja avati vaatamiseks 4. novembril 1990.
*Kündev Kalevipoeg Põltsamaal Sõpruse pargis.


Nõmme Kalevipoeg, "Nõmme kurat", ERM Fk 114 104.jpeg|Glehni Kalevipoeg (1908). Foto: Jaan Kristin
Vabadussõjas langenute mälestusmärk Kalevipoeg Tartus. Skulptor Amandus Adamson, EAM Fk 16288.jpg|Amandus Adamsoni Kalevipoeg
Neeruti, Kalevipoeg - panoramio.jpg|Kalevipoja kuju Neeruti mägedes


## Vaata ka

* Vanapagan
* Kalevipoja künnivaod
* Kalevipoja muuseum
* Kalevipoja sängi tüüpi linnus

## Viited

## Välislingid
* Uurimusi Kalevipojast. Eesti Kirjandusmuuseum, Tartu 2004.
* Muistendeid ja uurimusi Kalevipojast
* Uurimusi Kalevipojast
Ōsumi väin

**Ōsumi väin** (jaapani 大隅海峡 (Ōsumi-kaikyō)) ühendab Ida-Hiina merd Filipiini merega ja eraldab Kyūshū saart Ōsumi saartest. 

Vähim laius 28 km, suurim sügavus 117 m.
Antonio Pizzonia

**Antonio Pizzonia** (sündinud 11. septembril 1980 Manauses) on Brasiilia autovõidusõitja, endine Vormel 1 piloot.

## Isiklikku
Antonio Pizzonia on 173 cm pikk ja kaalub 68 kg. Ta elab Cambridge'is Inglismaal. Hobid on jalgpall, tennis, surfamine ja jooksmine.

## Välislingid

* 
*