Võõrliik

**Võõrliik** (ehk **introdutseeritud liik**, vahel ka **eksoot**) on mittepärismaine liik, s.o liik, mis on vaadeldava piirkonna ökosüsteemidesse sattunud inimese kaasabil. 

Tahtlikult sisse toodud liikide puhul on enamasti tegu koduloomade või kultuurtaimedega, ent vahel on liike introdutseeritud ka majandatavate koosluste reguleerimiseks. 

Tahtmatult sisse toodud liike nimetatakse ka **tulnukateks** ehk **tulnukliikideks**, näiteks taimede puhul tulnuktaimedeks.

Võõrliigid võivad naturaliseeruda, st levida looduslikesse kooslustesse ja neis püsida. 

Võõrliike, mis naturaliseeruvad eriti ulatuslikult, nimetatakse invasiivseteks. Juba 19. sajandil Euroopas levinud invasiivsetest taimeliikidest on tuntuks saanud vesikatk.

## Võõrliigid Eestis
Eestis on enne 19. sajandit sisse toodud võõrliikide arv väga väike. Võõrliikide arv kasvas järsult koos aianduse ja rahvusvahelise transpordi arenguga 20. sajandil. Selle tulemusel kasvab Eestis nüüdisajal võõrtaimeliike mitu korda rohkem kui pärismaiseid liike. 

Invasiivseteks võõrliikideks on Eestis näiteks loomadest mink, taimedest Sosnovski karuputk, galeega, kanada kuldvits, verev lemmalts jt.

Keskkonnaameti 2020. aasta käskkirja järgi tuleb Eesti loodusest eemaldada võõrliigid valgesaba-pampahirv, muflon, kanada kobras, nutria ja pesukaru.

## Euroliidu regulatsioon
3. augustil 2016 jõustus esimene üle Euroopa Liidu kehtiv ohtlike invasiivsete võõrliikide nimekiri (kokku 37 liiki). Sellesse kuuluvad teiste seas kaheksa Eestisse juba levinud liiki, sealhulgas Sosnovski karuputk, ameerika kevadvõhk, signaalvähk, ogapõskne vähk, hiina villkäppkrabi, kaugida unimudil, punakõrv-ilukilpkonn.

Kogu nimekiri (nii nagu määruses kirjas):
**Baccharis halimifolia* L. – soolak puisaster
**Cabomba caroliniana* Gray – karoliina näkijuus
**Callosciurus erythraeus* Pallas, 1779 – puna-kabeorav
**Corvus splendens* Viellot, 1817 – õuevares
**Eichhornia crassipes* (Martius) Solms – harilik vesihüatsint
**Eriocheir sinensis* H. Milne Edwards, 1854 – hiina villkäppkrabi
**Heracleum persicum* Fischer – pärsia karuputk
**Heracleum sosnowskyi* Mandenova – sosnovski karuputk
**Herpestes javanicus* É. Geoffroy Saint-Hilaire, 1818 – täpikmangust
**Hydrocotyle ranunculoides* L. f. – tulik-vesipaunikas
**Lagarosiphon major* (Ridley) Moss – kähar näkikatk
**Lithobates* (*Rana*) *catesbeianus* Shaw, 1802 – härgkonn
**Ludwigia grandiflora* (Michx.) Greuter & Burdet – suureõieline ludviigia
**Ludwigia peploides* (Kunth) P.H. Raven – vaipludviigia
**Lysichiton americanus* Hultén and St. John – ameerika kevadvõhk
**Muntiacus reevesi* Ogilby, 1839 – hiina muntjak
**Myocastor coypus* Molina, 1782 – nutria
**Myriophyllum aquaticum* (Vell.) Verdc. – brasiilia vesikuusk
**Nasua nasua* Linnaeus, 1766 – ninakaru
**Orconectes limosus* Rafinesque, 1817 – ogapõskne vähk
**Orconectes virilis* Hagen, 1870 
**Oxyura jamaicensis* Gmelin, 1789 
**Pacifastacus leniusculus* Dana, 1852 – signaalvähk
**Parthenium hysterophorus* L. – prügi-neitsirohi
**Perccottus glenii* Dybowski, 1877 – kaugida unimudil
**Persicaria perfoliata* (L.) H. Gross (*Polygonum perfoliatum* L.) – haakuv kirbutatar (haakuv kirburohi) 
**Procambarus clarkii* Girard, 1852 – punane soovähk
**Procambarus fallax* (Hagen, 1870) f. *virginalis* – marmorvähk
**Procyon lotor* Linnaeus, 1758 – pesukaru
**Pseudorasbora parva* Temminck & Schlegel, 1846 – ebarasboora
**Pueraria montana* (Lour.) Merr. var. *lobata* (Willd.) (*Pueraria lobata* (Willd.) Ohwi) – hõlmine pueraaria
**Sciurus carolinensis* Gmelin, 1788 – hallorav
**Sciurus niger* Linnaeus, 1758 – rebasorav
**Tamias sibiricus* Laxmann, 1769 – siberi-vöötorav
**Threskiornis aethiopicus* Latham, 1790 – valgesilm-iibis
**Trachemys scripta* Schoepff, 1792 – punakõrv-ilukilpkonn
**Vespa velutina nigrithorax* de Buysson, 1905 – aasia vapsik

## Vaata ka
*bioinvasioon
*introduktsioon
*metsistumine
*neofüüt
*pärismaine elustik
*tulnuktaim
*võõris
*võõrpuu

## Viited

## Kirjandus
*Eek, Liina; Kukk, Toomas 2013. *Maismaa võõrliikide käsiraamat*. Tallinn: Keskkonnaministeerium.

## Välislingid
*Võõrliikidest Keskkonnaministeeriumi kodulehel
* Kaido Krass "Võõrliigid rikuvad looduse tasakaalu" Eesti Loodus 5/2009, lk 36-37
* Madis Filippov "Ministeerium: Läänemeri on võõrliikidele väga tundlik" Postimees, 28.05.2013
* ""Pealtnägija": Eesti peale ihuvad hammast pesukarud ja nähtamatu seen" ERR Novaator, 28. september 2022