open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kalakass

**Kalakass** (*Prionailurus viverrinus*) on kaslaste sugukonda kuuluv imetaja.

## Levila

Kalakass elab Lõuna- ja Kagu-Aasias.

## Taksonoomia
Liiki pakkus välja Edward Turner Bennett 1833. aastal, kirjeldades Josiah Marshall Heathi poolt Indiast saadetud kaslase nahka:
"*Felis viverrinus*. Punakaskollakashall kass, alt valge; mustavöödilise pea, kukla, selja, põse ja kurguga; mustatähniliste külgede, kõhu ja jalgadega. Kere pikkus koos peaga 33 tolli; ärarebitud saba pikkus 7, väliskõrv 14." "Ülapinna värvus on üsnasügav kollakas hall, kusjuures üksikud karvad on aluse juures tõmmud, keskel kollakad ning lühikeste mustade otstega. Mustad vöödid ja tähnid moodustuvad karvadest, millel on vähe kollast ja palju pikemad mustad otsad. Üks pikivööt kulgeb kummalgi küljel alates sisemisest silmanurgast kõrvast kõrgemalt peaaegu õlani; teine kulgeb seesmisemalt sama kauguseni tahapoole ning eestpoolt pisut katkeb; ja nende vahel kiirul on jäänus keskmisest vöödist, mis laubal laguneb kahekordseks tähnide reaks; need ja kaks külgnevat vööti jagunevad eesotsas väga väikesteks tähnideks silmade vahel..."

## Elupaigad
Kalakass elab tihedas taimkattes vee lähedal. Kalakass elutseb märgalade lähedal, näiteks soistel aladel, kaldatihnikutes ja mangroovimetsades. 

## Välimus ja suurus
Kalakass on kodukassist umbes kaks korda suurem. Tema tüvepikkus on 57–78 cm. Saba on võrdlemisi lühike, 20–30 cm pikk. 

Emane kalakass kaalub 5,1–6,8 kg ja isane 8,5–16 kg.

Kalakassi esikäppade küüned ei tule lõpuni sisse, varvaste vahel on ujulestad. 

Tema karvkate, mis on kohastunud pikemaks ajaks vees viibimiseks, on kahekihiline.

## Eluviis

Arvatakse, et ta on peamiselt öise eluviisiga. 

Kalade püüdmiseks on tal olemas ujumisoskus. Ta suudab ujuda pikki vahemaid, isegi vee all.

## Toitumine
Kalakass toitub peamiselt kaladest. 

## Ohustatus
Märgalade hävimise tõttu kuulub kalakass ohustatud liikide hulka.

## Loomaaed
Kalakass on esindatud ka Tallinna loomaaias. 

## Viited

## Välislingid

*Kalakass, Tallinn ZOO
*Cat, The IUCN Red List of Threatened Species.
* Inga-Gretel Linkgreim. Tallinna loomaaed saab kaks haruldast kalakassi. ERR Uudised, 25. august 2011
Londoni krahvkond

**Londoni krahvkond** (inglise keeles *County of London*) oli krahvkond Suurbritannias Inglismaal aastail 1889–1965. Tänapäeval langevad endise krahvkonna piirid enam-vähem kokku alaga, mis tuntakse sise-Londoni nime all. 

Londoni krahvkond oli nii haldus- kui ka tseremoniaalkrahvkond.

Londoni krahvkond loodi kohaliku omavalitsuse õigusaktiga aastast 1888 koos teiste halduskrahvkondadega. Halduslikult kuulus Londoni krahvkonda ka City of London, kuid tseremoniaalselt esindas viimane end iseseisvalt. 

Aastal 1900 jagati krahvkond 28 linnaosaks (*metropolitan boroughs*). 

Londoni krahvkonna territoorium oli 1911. aastal 302,77 km², aastal 1961 veidi suurenenud – 303,12 km².
Elanike arv samal ajal oluliselt vähenes: 4 521 685 (1911) ja 50 aastat hiljem: 3 200 484 (1961).

Londoni kohaliku võimu residentsina ehitati Thamesi kaldale Lambethis uusbarokses stiilis County Hall, mille pidulikult avas aastal 1922 kuningas George V . See hoone sai Londoni krahvkonna võimuorgani Londoni Krahvkonnanõukogu (*London County Council*) asupaigaks.

Aastal 1965 Londoni krahvkond kaotati ja asendati territoriaalselt oluliselt suurema haldusüksusega Suur-Londoniga (*Greater London*).
Niko Jokinen

**Niko Jokinen** (sündinud 28. detsembril 1987 Helsingis) on Soome endine poksija.

Jokinen osales harrastajana kokku 108 kohtumisel, millest võitis 75 ja kaotas 33 kohtumist.

Jokinen oli keskkaalus (kuni 75 kg) kahekordne Soome meister aastatel 2007–2008.

Jokinen osales keskkaalus (kuni 75 kg) 2007. aastal Chicagos 14. maailmameistrivõistlustel, kuid kaotas II ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Jokinen poksis juunist 2008 kuni maini 2014 elukutselisena. Ta on pidanud kokku 24 kohtumist ning on võitnud neist 22 (neist 7 nokaudiga) ja kaotanud 2 kohtumist (neist 1 nokaudiga). Tema treener ja mänedžer oli endise tuntud poksija Olli Mäe poeg Pekka.

## Viited

## Kirjandus
*Lotta Loikkanen. "Niko Jokinen eli kaksoiselämää uran jälkeen – ”Olin ihan rikki ja itkin”" Ilta-Sanomat, 18. juuli 2025

## Välislingid
* 
*Niko Jokinen lehel Boxing.Fi
Edis Tatli

**Edis Tatli** (sündinud 13. augustil 1987 Prizrenis Kosovos) on Soome poksija, rahvuselt albaanlane.

Tatli oli kokku kahekordne Soome meister – helveskaalus (kuni 48 kg) 2004. aastal ja kukk-kaalus (kuni 54 kg) 2005. aastal.

## Elukutselisena
Tatli jätkas oktoobrist 2007 poksimist elukutselisena. Tema treener ja mänedžer on endise tuntud poksija Olli Mäe poeg Pekka.

Ta on pidanud (seisuga 6. mai 2017) kokku 31 kohtumist ning on võitnud neist 29 (neist 10 nokaudiga) ja kaotanud 2 kohtumist. 

## Viited

## Välislingid
* 
*Edis Tatli lehel ''Boxing.Fi''. Soome keeles
Burger King

**Burger King Corporation** (lühend **BK**) on Ameerika Ühendriikide kiirtoidurestoranide kett.

2010. aastal tegutses Burger King 73 riigis. Restoranide arv oli umbes 12 200. Varem on söögikohad olnud ka Austraalias, Colombias, Kreekas, Omaanis, Prantsusmaal, ja Ukrainas. Burger King tegutseb alates 2020. aastast ka Eestis.

Burger King müüb peamiselt hamburgereid, friikartuleid, salateid, karastusjooke, piimakokteile ja magustoite. Selle kõige kuulsam burger on Whopper.

## Ajalugu
Burger King asutati 1953. aastal Florida osariigis Jacksonville'is. Burger Kingi peakorter asub Miamis.

## Välislingid
*Burger Kingi koduleht eesti keeles
Mittelinnkrahvkond

**Mittelinnkrahvkond** (inglise keeles *non-metropolitan county*) on haldus- ja omavalitsusüksus Suurbritannias Inglismaal. 

Termin "mittelinnkrahvkond" on kasutusel alates 1974. aastast, kui haldusreformi käigus moodustati Inglismaal väljaspool Suur-Londonit 6 linnkrahvkonda ja 39 mittelinnkrahvkonda.

Mittelinnkrahvkondades loodi kohaliku võimuorganina mittelinnkrahvkonnanõukogud, mis teostavad haldusvõimu krahvkonnatasandil. Osa haldusfunktsioone on mittelinnkrahvkondades üle antud mittelinnkrahvkondade allüksustusele – mittelinnaringkondadele (*non-metropolitan districts*), kus kohaliku võimu teostavad valitavad ringkonnanõukogud. Ringkondade arv mittelinnkrahvkonnas kõigub kahest neljateistkümneni. 

Pärast seda, kui 1986. aastal linnkrahvkonnanõukogud kaotati, on krahvkonnatasandil halduskrahvkonna funktsioonides ainult mittelinnkrahvkondade nõukogud.

Järgnevatel aastatel (1995–2009) toimunud reorganiseerimiste käigus on osades mittelinnkrahvkondades kahetasandiline omavalitsusstruktuur asendatud ühetasandilisega, see tähendab, et krahvkonnatasandi ja ringkonnatasandi haldusfunktsioonid on ühitatud. Sellised krahvkonnad on saanud tervikomavalitsuse (*unitary authorities of England*) staatuse. 

Vahel arvatakse mittelinnkrahvkondade nimistusse ka tervikomavalitsuse staatuse omandanud endised mittelinnkrahvkonnad.

## Mittelinnkrahvkonnad (1974)
Mittelinnkrahvkondi moodustati algselt kokku 39.

## Inglismaa praegused mittelinnkrahvkonnad
Kokku on neid mittelinnkrahvkondi, kus on säilinud kahetasandiline omavalitsusstruktuur, 27 (2009).
Erkki Savolainen

**Erkki Olavi Savolainen** (21. august 1917 Helsingi – 26. detsember 1993 Helsingi) oli Soome poksija.

Savolainen oli kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) Soome meister 1936. aastal ning sai Soome meistrivõistlustel kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg) II koha 1940. aastal ja III koha 1943. aastal.

Savolainen osales 1936. aasta Berliini olümpiamängudel kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg), kuid kaotas I ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

## Viited
Sten Pentus

**Sten Pentus** (sündinud 3. novembril 1981 Tallinnas) on Eesti autosportlane.

## Isiklikku
Tema õde Keit on poliitik.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
*
Ühesuunaline funktsioon

**Ühesuunaline funktsioon** on arvutiteaduses kasutatav funktsioon mida on suvalisel sisendil lihtne arvutada aga võttes suvalise kujutise on raske leida originaali.

Ei ole teada kas ühesuunalised funktsioonid eksisteerivad. Kui õnnestub tõestada, et ühesuunalised funktsioonid eksisteerivad, siis sellest järeldub, et keerukusklassid P ja NP ei ole võrdsed. Samas ei järeldu keerukusklasside P ja NP mittevõrdsuse tõestusest otseselt ühesuunaliste funktsioonide eksistents.
Opolje külaasundus

**Opolje külaasundus** (*Опо́льевское се́льское поселе́ние*, soome keeles *Opolja*) on haldusüksus ja maaomavalitsusüksus (külaasundus) Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajooni idaosas. Külaasundus moodustati 1. jaanuaril 2006. aastal, Opolje külaasunduse vanem on Sergei Viktorovitš Sinitsõn.

Külaasunduses on 22 asulat ning 2011. aasta rahvaloenduse andmeil 2475 elanikku, rahvuselt on enim levinud venelased, soomlased ja eestlased, usult õigeusklikud ja luterlased. Külaasunduse pindala on 248 km². 

Opolje külaasunduse telefonikood on 81375, postiindeks 188455 ja ОКТМО (Ülevenemaalise administratiivüksuste registri) kood 41621440.

## Loodus
Opolje külaasunduse territooriumi reljeef on tasane ja madal. Valdavalt kasvab seal segamets, kuid leidub ka okaspuumetsa.

### Maavarad
Külaasunduse lääneosas asuvad Sumo-Sistino savileiukoht ja Aleksejevka lubjakivileiukoht, leitud on ka turvast ja põlevkivi.

## Asustus
Opolje külaasunduses paiknevad järgmised asulad:
* Aleksejevka, alevik (soome keeles *Hovinkylä*) 
* Brjumbel, küla (soome keeles *Prömpeli*) 
* Valja, küla (soome keeles *Valja*) 
* Gorki (Gorka, soome keeles *Korkka*), küla
* Gurlevo, küla (soome keeles *Kuurla*) 
* Zapolje (Sapolje, (soome keeles *Saappola*), küla
* Kerstovo, küla (soome keeles *Kerstova*) 
* Kikeritsõ, küla (soome keeles *Kikkeritsa*) 
* Killi, küla (soome keeles *Killi*) 
* Kommunar (Maali, soome keeles *Mali* või *Malli*), küla 
* Kutõ, küla (soome keeles *Kuutta*) 
* Liitsona (Litizno), küla (soome keeles *Litesno*) 
* Ljalitsõ (Lälitsa), küla (soome keeles *Läylikkä*) 
* Noviss, küla (soome keeles *Novasolkka*, *Novesi* või *Uusikylä*) 
* Novosjolki (Novoselka), küla
* Opolje, küla — Opolje külaasunduse keskus (soome keeles *Opolja*)
* Ragovitsõ (Ragovitsa, soome keeles *Raakovitsa*), küla 
* Sakkalo (Sakala, soome keeles *Sakkala*), küla
* Tikapesa (Aasiku, vene keeles Tikopiss, soome keeles *Tikanpesä*), küla
* Fjodorovka, küla (soome keeles *Skulmanni*) 
* Jamskovitsõ, küla (soome keeles *Jamskovitsa*) 

Neis asulais elab umbes 2500 inimest.

## Sotsiaalelu
Külaasunduse keskuses Opolje külas asuvad keskkool, kultuurimaja ning raamatukogu.

## Majandus
Minevikus olid kohalike elanike peamised elatusallikad põllumajandus ja kodukäsitöö. 1940. aastateni leidus sealkandis palju talusid.

Tänapäevalgi tugineb Opolje külaasunduse majandus põllundusele. Külaasunduse territooriumil tegutseb 31 talupidajat. Samuti asub seal aktsiaselts Opolje, mis tegeleb piima-, loomaliha- ja kartulitootmisega, ning Aleksejevka lubjatehas, mis tarvitab toormena kohalikku lubjakivi..

## Vaatamisväärsused
* Kirik Kerstovo külas
* Püha prohvet Ilja kellatorn Litiznos
* Ausa ja Eluloova Issanda Risti kirik Opoljes
* Vesiveski Killi külas
* 19. sajandi Jamburgi postimaantee postijaam Opoljes

## Viited
Opolje

**Opolje** on nimi, mida kannab mitu kohta:

* Opolje, Venemaa looduslik piirkond ja ajalooline piirkond tänapäevases Vladimiri ja Ivanovo oblastis.
* Opolje, Ukraina ajalooline piirkond tänapäevases Lvivi, Ivano-Frankivski ja Ternopili oblastis.
* Opolje, küla Venemaal, Leningradi oblasti Kingissepa rajoonis.
* Opolje, AS Opolje tegeleb piimatoodete tootmisega.

## Vaata ka
* Opole, linn Poolas
* Opolje külaasundus,  haldus- ja omavalitsusüksus Venemaal Leningradi oblasti Kingissepa rajoonis
Paigalduskaabel

**Paigalduskaabel** on kaabel, mida kasutatakse elektrienergia jaotamiseks madalpingel hoonete elektripaigaldistes.

Eestis on normitud paigalduskaabli tüüp PPJ: 
*nimipingele 300/500&nbsp;V (2–5 soont ristlõikega 1,5&nbsp;mm2 või 2,5&nbsp;mm2);
*nimipingele 450/750&nbsp;V (2–5 soont ristlõikega 4&nbsp;mm2 kuni 25&nbsp;mm2).

## Kaabli ehitus
Kaablisooned on normikohaselt vasktraadist, mida katab isolatsioonikiht. Sooned võivad olla keerutatud kimbuks. Sageli kasutatakse soonte vahel täitemassi, mille abil tehakse kaabel ristlõikelt ümaraks. Väliskeskkonna toime eest kaitseb sooni väliskest ehk mantel.

Sooneisolatsioon on enamasti polüvinüülkloriidist (PVC). Et see materjal eraldab kuumenemisel ja põlemisel  mürgist gaasi, siis on hakatud polüvinüülkloriidi asendama halogeenivabade polümeermaterjalidega.
 
## Kaablisoonte isolatsiooni värvid
Euroopa Elektrotehnika Standardimiskomitee  standardis HD 308 S2:2007 on kindlaks määratud jäikade ja painduvate paigalduskaablite soonte isolatsiooni värvid vastavalt soonte otstarbele järgmiselt:
*faasisooned (L1, L2, L3) ‒ pruun, must, hall;
*neutraalsoon (N) ‒ sinine;
*kaitsesoon (PE) ja samuti kaitsejuhiga ühitatud neutraalsoon (PEN)  kollarohelisetriibuline.

## Viited

## Välislingid
*AS DRAKA KEILA CABLES poolt turustatavate paigalduskaablite ja juhtmete andmed
*NKT poolt Rootsis turustatavad paigalduskaablid ja juhtmed
* Soome kaablitootja REKA paigalduskaabel MMJ
*Hollandi XMvK tüüpi paigalduskaabel
Rutt Eliaser

**Rutt Agnia Eliaser** (25. november 1914 Tallinn – 21. detsember 1996 Stockholm) oli eesti kirjanik ja jurist.

## Elulugu
Ta lõpetas aastal 1933 Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi. Aastal 1938 lõpetas ta *cum laude* Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Oli korporatsiooni Filiae Patriae liige.

Ta oli aastatel 1937–1939 vandeadvokaat Rein Eliaseri abi, aastast 1939 oli ta Johannes Mardi abi Tallinnas.

14. juunil 1941 küüditati ta koos emaga Siberisse Tomski oblastisse Tšainski rajooni Makarevkasse. Aastal 1945 sai ta loa Eestisse tagasi pöörduda. Ta töötas Tallinnas õpetaja (Tallinna 20. Keskkoolis ja Tallinna Arve- ja Plaanindustehnikumis) ja raamatupidajana. Aastal 1949 saadeti teist korda sundasumisele, seekord Krasnojarski kraisse Nazarovo rajooni. Aastal 1956 tuli ta Eestisse tagasi. Ta töötas siis raamatupidaja ja juriskonsuldina tekstiilivabrikus Punane Koit, kirjastuses Eesti NSV Kunst, Tallinna Pelgulinna Haigla naistenõuandlas, Eesti NSV Tervishoiuministeeriumi Apteekide Peavalitsuses ja ka mujal.

Aastal 1977 lahkus ta õe Elga juurde Rootsi. Ta töötas ajalehe Teataja korrektorina, samuti oli ta Eesti Kirjanike Kooperatiivi juhatuse liige. Rootsis olles kirjutas ta kaks köidet mälestusi.

## Isiklikku
Tema isa Rein Eliaser oli Riigikohtu liige, Riigikogu IV ja V koosseisu liige, vend Rein Eliaser oli Tartu Ülikooli õigusteaduskonna õppejõud ja ajalehe Postimees välisuudiste osakonna toimetaja, õde Elga oli tegev Rootsi ajakirjanduses. Tema onu (ema vend) oli kirjanik August Gailit.

## Tunnustus
*1986 – Henrik Visnapuu preemia ("Passita ja pajata")
*1992 – Eesti Komitee auhind

## Raamatuid
*Passita ja pajata. Mälestused Siberimaalt. Lund, Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1985
*Üheksa ametit ... . Mälestusi Siberimaalt. Lund, Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1986

## Tõlked
*Veniamin Kaverin Kaksikportree: [romaan]; vene keelest tõlkinud Ruth Eliaser. Tallinn: Perioodika, 1967

## Viited

## Välislingid

*ELIASER, RUTT TLÜAR väliseesti isikud
Aleksei Melnikov

**Aleksei Pavlovitš Melnikov** (10. märts 1867 Moskva – 15. märts 1934 Tartu) oli Vene poliitik ja jurist, Tartu Ülikooli õppejõud.

Aleksei Melnikov oli tuntud vene kirjaniku, vanausuliste elulaadi kirjeldaja Pavel Ivanovitš Melnikov-Petšerski (Па́вел Ива́нович Ме́льников-Пече́рский) poeg.

Tsaariajal töötas ta Eestis rahukohtuniku ja pikemat aega Pihkva ringkonnakohtu liikmena.

Revolutsiooniaastail astus Melnikov konstitutsiooniliste demokraatide (nn kadettide) parteisse, osales Vene kodusõjas ning oli Nikolai Judenitši juhitud Loodearmee Loode-Venemaa valitsuses asjadevalitseja. 1920. aastast elas ta paguluses Eestis.

1921. aastal asus Aleksei Melnikov tööle Tartu Ülikooli õigusteaduse õppejõuna, pidades loenguid alul kriminaalprotsessist ning alates 1928. aastast kriminalistikast. Tal puudus küll akadeemiline kraad, mistõttu jäi vaid õpetajaks, ent lõi ülikoolis esmaklassilise kriminalistikakabineti. Melnikov kuulus Vene Akadeemilisse Gruppi Eestis. Ta oli ka väga populaarne õppejõud.

Elu lõpul hakkas ta kirjutama ilukirjandust. Melnikovi detektiivromaanid "Krahv Gorjanski tapmine" (Tartu, 1933) ja "Häbimärk (Sfregio)" (Tartu, 1934) põhinevad tõsielul, neis peegeldus tema pikaajaline kogemus kriminalistikas. Kirjandusteadlase Sergei Issakovi sõnul "rikastavad tema romaanid olulisel määral Vene diasporaa mitte just rikkalikku detektiivkirjandust".

Aleksei Melnikov põdes vähki ja suri operatsioonil Tartu Ülikooli haavakliinikus. Tema matustel Tartus Uspenski kirikus 18. märtsil 1934 osales kogu õigusteaduskond.

## Viited

## Kirjandus
* R. Õunap "Tartu ülikooli õigusteaduskonna kriminalistikaõpetaja A. P. Melnikov" – *Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli Toimetused = Acta et commentationes Universitatis Tartuensis (Dorpatensis)*. Seeria C, 1935, XVII-4, lk 3–4
Oskar Meoma

**Oskar Meoma** (ka **Oskar Mäoma**; 29. november 1899 Kastre-Võnnu vald, Tartumaa – 6. juuni 1978 Tallinn) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas aastal 1923 Tartu Õhtuühisgümnaasiumi, 1936. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Üliõpilasselts Liivika vilistlane.

Ta osales Vabadussõjas, sai haavata. 1923–1937 oli ta ametnik Riigikohtus (1927–1937 kriminaalosakonna sekretär), 1937–1941 ja 1941–1944 (Saksa okupatsiooni ajal) vandeadvokaat, 1944–1950 advokaat ka teise Nõukogude okupatsiooni ajal (Eesti NSV Advokaatide Kolleegiumi liige, alates 1947 Järva-Jaani Õigusnõuandla juhataja).

## Viited
Matthias Stackelberg

Parun **Otto Reinhold Matthias Stackelberg** (7/19. aprill 1868 Kuressaare – 4. november 1945 Pirna) oli Saaremaa provintsiaalpoliitik ja Eesti jurist.

Matthias von Stackelberg sündis Stackelbergide Tumala perekonnaharust põlvneva Tumala ja Orissaare mõisniku vabahärra Gustav von Stackelbergi (1836–1891) ja Marie Ottilie von Stackelbergi (sünd. Buhrmeister; 1845–1924) teise lapsena.

Ta lõpetas 1893. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Estonia vilistlane.

Ta oli Tumala ja Orissaare mõisnik, 1908–1911 Saaremaa ülemtalurahvakohtu esimees, 1911–1915 Saaremaa aadlikonvendideputaat, aurahukohtunik, Kuressaare linnavolinik, Saaremaa maanõunik, alates 1929. aastast Saaremaa Üldkasuliku Ühingu president.

1915. aastal saadeti ta Vene võimude poolt Saaremaalt välja, elas Viljandis. 1918. aastal küüditasid bolševikud ta Siberisse Krasnojarskisse, pääses tagasi. Aastail 1922–1939 oli ta vandeadvokaat Kuressaares, 1927. aastast Kuressaare linnavolinik, siirdus ümberasujana Saksamaale, kus suri Pirnas Saksimaal.

## Perekond
Abiellus 12/25. augustil 1900 Kuressaares Ilse von Ekesparrega, Saaremaa maamarssali ja Saaremaa Üldkasuliku Ühingu presidendi Oskar von Ekesparre tütrega. Neil oli kolm poega ja tütar.

## Esivanemad

## Viited

## Kirjandus
* Stackelbergi haruldased ürikud. Rahvaleht, 24. oktoober 1939, nr. 250, lk. 3.

## Välislingid
* Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
* Väljavõte Pöide koguduse sünnimeetrikast
Peter Heinrich Schwabe

**Peter Heinrich Schwabe** (6. aprill/17. aprill 1784 Tallinn Tallinna asehaldurkond Venemaa keisririik – 11. november/23. november 1846 Jüri Harju kreis Eestimaa kubermang Venemaa keisririik) oli Eestimaa vaimulik.

Ta õppis Tallinna gümnaasiumis, aastatel 1803–1806 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ja pärast seda Göttingeni ülikoolis. Ordineeriti 4. juulil 1809 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1809–1810 Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja. Aastatel (kutsuti 29. oktoobril/10. novembril 1810, introdutseeriti 19. veebruaril/3. märtsil 1811) 1811–1846 oli ta Jüri koguduse õpetaja. Sai 3. veebruaril/15. veebruaril 1845 Ida-Harju praostkonna praostiks.

Schwabe oli tegev Toomvaestekooli, pastorite leskedekassa ja vaestekassa juures. 1818. aastast luges eestikeelse Piibli korrektuuri (sai selle eest ka honorari, Piibel ilmus aastal 1822 Peterburis). Aastast 1822 oli ta Tallinna pastorite raamatukogu juhataja. Aastatel 1822–1823 koostas ta Gresseli eestikeelset kalendrit.

## Isiklikku
Tema isa Joachim Gottlieb Schwabe oli Kadrina Katariina koguduse õpetaja, vanaisa Johann Heinrich Schwabe oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja, vanavanaisa Johann Christoph Schwabe oli Ambla Maarja koguduse õpetaja, poeg Johann Andreas Schwabe (1810–1881) oli Õpetatud Eesti Seltsi bibliograaf ja August Theodor (1811–1881) arst.

## Viited

## Välislingid
*
Reinhold Hunt

**Reinhold Aleksander Hunt** VR I/3 (12. veebruar 1899 Loodi vald, Viljandimaa – 31. august 1964) oli eesti advokaat.

Ta õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust, lõpetas ülikooli 1926. aastal.

Osales Vabadussõjas, 1923–1924 kontoriametnik Viljandis. 1924–1929 ajakirjanik ajalehes Sakala, kus följetonistina kasutas varjunime Don Carlos. 1926–1932 vandeadvokaat Kaarel Baarsi abi Viljandis, 1932–1940 ja 1941–1944 (Saksa okupatsiooni ajal) vandeadvokaat samas. 1944 Eesti NSV Advokaatide Kolleegiumi liige, Mustla Õigusnõuandla juhataja, 1945 Tapa, seejärel Jõgeva õigusnõuandla juhataja. 

1945. aastal arvati Advokaatide Kolleegiumist välja.

## Viited

## Välislingid
*
Halduskrahvkond

**Halduskrahvkond** (inglise keeles *administrative county*) oli haldus- ja omavalitsusüksus Suurbritannias Inglismaal ja Walesis ning Iirimaal. 

## Inglismaa

Halduskrahvkonnad Inglismaal olid haldus- ja omavalitsusüksused aastail 1889–1974.

Aastal 1888 kohalike omavalitsuste õigusaktiga moodustati Inglismaal 1889. aastal halduskrahvkonnad ja krahvkond-linnad (*county boroughs*). Halduskrahvkondade võimuorganiteks said valitavad krahvkonnanõukogud (*county councils*).

1890. aastal lisandus Inglismaa halduskrahvkondade nimistusse Isle of Wight, mis algselt oli Hampshire'i krahvkonna koosseisus.

Enamik halduskrahvkondi Inglismaal loodi ajalooliste krahvkondade baasil. Kuid loodi ka täiesti uusi haldusüksusi, näiteks Londoni krahvkond, mille loomiseks tuli kärpida Londonit ümbritsevate krahvkondade (*home counties*) piire. 

Alates 1894. aastast rakendati krahvkondades (välja arvatud Londoni krahvkonnas) kahetasandilist omavalitsusstruktuuri, mille tulemusena halduskrahvkondades moodustati omavalitsusüksused – linnringkonnad (*urban districts*), maaringkonnad (*rural districts*) ja munitsipaallinnaosad (*municipal boroughs*). Londoni krahvkonnas loodi madalama tasandi omavalitsusüksustena aastal 1900 linnaosad (*metropolitan boroughs*).

Londoni krahvkond eksisteeris aastani 1965, teised halduskrahvkonnad kaotati 1974. aastal 1972. aastal vastu võetud kohaliku omavalitsuse õigusaktiga, mille alusel 1974. aastal moodustati Inglismaa territooriumil linnkrahvkonnad ja mittelinnkrahvkonnad. 

Vahel on teatmekirjanduses halduskrahvkondadeks nimetatud ka Inglismaa linnkrahvkondi (kuni 1986) ja mittelinnkrahvkondi.  

### Inglismaa halduskrahvkondade nimistu
Halduskrahvkondi moodustati Inglismaal kokku 50. Aastal 1891 olid need alljärgnevad:
Hugo Reimann

**Hugo Heinrich Reimann** (22. jaanuar (9. jaanuar vkj) 1884 Haava mõis, Tartumaa – 5. oktoober 1941 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1908. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna (*cand. jur.*), Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Ta oli 1908–1909 kohtuameti kandidaat Pihkva ringkonnakohtu juures, 1909 vandeadvokaadi abi Pärnus, 1917 Eesti Ajutise Maavalitsuse komissar Pärnus, Pärnu maavalitsuse esimees. 1919 Viljandi-Pärnu rahukogu liige, 1919–1920 riigikohtunik, 1920–1940 vandeadvokaat Pärnus. 

Vangistati 14. juunil 1941 NKVD agentide poolt. Suri eeluurimisel Sosva vangilaagris Venemaal. 

## Isiklikku
Ta vend oli arst Gustav Reimann.

## Välislingid
*Kommunismiohvrite andmebaas
Leonhard Õsso

**Leonhard Õsso** VR I/3 (5. juuli 1895 Ropka vald, Tartumaa – 8. juuli 1941 Tartu) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

Osales Vabadussõjas, 1927–1932 vandeadvokaadi abi Valgas ja Tartus, 1932–1940 vandeadvokaat Tartus. Kaitseliidu Tartu maleva juriskonsult. 

Vangistati nõukogude okupatsioonivõimude poolt suvel 1941 ja mõrvati Tartu vanglas.

## Isiklikku
Ta oli advokaat Ernst Õsso vend.
Roman Ubakivi (sõjaväelane)

**Roman Ubakivi** VR I/3 (28. november 1891 Veltsa vald, Läänemaa – 25. november 1922 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (lipnik).

## Isiklikku
Tema poeg oli sõjaväelane ja metsavend Roman Ubakivi.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Konlased

**Konlased** (*Ranidae*) on sugukond päriskonnaliste seltsist.

Konlasi on umbes 700 liiki. Euroopa pärismaised liigid kuuluvad kõik perekonda konn (*Rana*). Lõuna-Ameerikas ja Austraalias konlasi ei leidu.

## Perekondi
**[[Amolops]]*
**[[Lithobates]]*
**[[Pelophylax]]*
**Rana* – konn

## Eesti liigid
Eestis elab viis liiki konlasi, kõik nad kuuluvad ühte perekonda (*[[konn (perekond)|Rana]]*):
*pruunid konnad:
**rohukonn, *Rana temporaria*  
**rabakonn, *Rana arvalis*  
*rohelised konnad:
**järvekonn, *Rana ridibunda*  
**veekonn, *Rana esculenta*  
**tiigikonn, *Rana lessonae*

## Viited
Elmar Käige

**Elmar Käige** (23. juuli 1901 Taali vald, Pärnumaa – 31. detsember 1981) oli eesti advokaat.

Ta lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta oli 1927–1933 vandeadvokaadi abi, 1933–1944 vandeadvokaat Pärnus. 

1944. aastal põgenes Rootsi, kus suri.
Fistful of Metal

**"Fistful of Metal"** on *[[thrash metal]]*'i bändi Anthrax debüütalbum. Album ilmus 1984. aasta jaanuaris.

## Lood

# "Deathrider"  3:30
# "Metal Thrashing Mad"  2:39
#"I'm Eighteen" (Alice Cooper cover)  4:02
# "Panic"  3:58
# "Subjugator"  4:38
# "Soldiers of Metal"  2:55
# "Death from Above"  5:00
# "Anthrax"  3:24
# "Across the River" (Instrumental)  1:26
# "Howling Furies"  3:55
Valdis Dombrovskise kolmas valitsus

**Valdis Dombrovskise kolmas valitsus** oli 25. oktoobril 2011 Läti Vabariigi Seimi kinnitatud Valdis Dombrovskise juhitud kolme erakonna koalitsioonivalitsus. Uue valitsuse poolt hääletas 57 ja vastu 38 parlamendiliiget. Valitsuse volitused lõppesid 22. jaanuaril 2014, kui tööd alustas Laimdota Straujuma esimene valitsus.

## Valitsuse koosseis

Koalitsiooni koosseis:

## Vaata ka
*Läti peaminister
*Läti riigipeade loend

## Viited
Eraadvokaat

**Eraadvokaat** (частный поверенный) oli Venemaal alates 1874. aastast tegutsenud advokaatide liik.

Kuna 1864. aastal advokaatidele esitatud nõuded olid liiga kõrged, lubati advokaadiametit pidada ilma juriidilise kõrghariduseta isikutel, kes olid sooritanud eksami praktiliste õigusküsimuste ja seaduste tundmise alal ja saanud tõendi, mis lubas tal ajada võõraid asju kohtuasutuses, kes oli selle tõendi väljastanud. Juriidilise kõrgharidusega isikutele anti eraadvokaadi tõend ilma eksami sooritamiseta. 1889. aastal laiendati eraadvokaatide tegevus ka Eestisse. Alates 1924. aastast Eestis uusi eraadvokaate enam vastu ei võetud.

## Eesti eraadvokaatide loend (1938)

12. mail 1938 otsustas Vannutatud Advokaatide Nõukogu lugeda järgmised eraadvokaadid kuuluvaiks Advokatuuri juurde (RTL 1938, 44):

### [[Tallinna Ringkonnakohus|Tallinna Ringkonnakohtu]] ringkond

* Joonas Haarmann, Tallinn
* Osvald Idell, Tallinn
* Aleksander Jõeäär, Tallinn
* Adolf Korris, Haapsalu
* Richard Marten, Tallinn
* Karl Palk, Kuressaare
* Gustav Pohla, Rapla

### [[Tartu Ringkonnakohus|Tartu Ringkonnakohtu]] ringkond

* Eduard Arrak, Võru
* Jakob Johanson, Tartu
* Christian Luha, Tartu
* Jaan Peri, Valga

### [[Viljandi Ringkonnakohus|Viljandi Ringkonnakohtu]] ringkond

* Mihail Aleksinsky, Viljandi
* Joosep Liiv, Pärnu
* Heinrich Soo, Pärnu
* Aleksander Soosaar, Väinjärve vald

### [[Rakvere Ringkonnakohus|Rakvere Ringkonnakohtu]] ringkond

* Peeter Lainevool, Tapa
* August Necks, Narva
* Eduard Valdmann, Rakvere
Carla Giraldo

**Carla Evelyn Giraldo Quintero** (sündinud 30. augustil 1986 Medellínis) on Colombia näitleja, laulja ja modell.

Ta alustas näitlemist 13-aastaselt seriaalis "Me Llaman Lolita".

## Rolle seriaalides
* 2011 – "Los Herederos Del Monte" (Rosario)
* 2010 – "El Clon" (Latiffa)
* 2009 – "Verano en Venecia" (Manuela Tirado Toledo)
* 2006 – "La diva" (Nicole)
* 2005 – "Juego limpio" (Claudia)
* 2000 – "Pobre Pablo" (Jenny Paola Guerrero)
* 1999 – "Francisco el Matemático" (Tatiana Samper)
* 1999 – "Me llaman Lolita" (Lolita Rangel)
Karlos Rinne

**Karlos Rinne** (17. juuni 1875 Kodasema vald, Järva kreis – 28. mai 1936 Tallinn) oli eesti advokaat.

Karlos Rinne lõpetas 1895. aastal Pärnu gümnaasiumi ja 1904. aastal Peterburi ülikooli.

1893. aastal ta astus Vene Kinnitus-Aktsiaseltside teenistusse. Aastatel 1904–1906 võttis ohvitserina osa Vene-Jaapani sõjast, kust tagasi tulles jätkas teenistust sama aktsiaseltsi juures. 1911. aastal valiti Vene Transport-Kinnitusseltside üldkoosolekute ja alalise komitee sekretäriks ja 1913. aastal sama seltside keskbüroo juhatajaks. 1913. aastal astus "Viksa" rauavalmistamise tehase Peterburi kontori juhataja kohale. 1917. aastal astus Soome A/S. N. Tesslaff ja Ko. Peterburi kontori, kus firma esindajana teenis 1918. aastani. 

1921. aastal tuli Eestisse, oli kuni 1923. aastani Vabariigi Sõjakoolis ajaloo lektor. 1922. aastal tegi Tartu Ülikooli juures riigieksamid, 1923 siirdus Tallinna-Haapsalu Rahukogu juurde kohtuametnikuks, 1925–1929 vandeadvokaadi abi, 1929–1936 vandeadvokaat Tallinnas.

## Viited
Progressiivne rokk

**Progressiivne rokk** (inglise *progressive rock*), kõnekeeles ka progerokk ehk proge, on rokkmuusika alamsuund, mis tekkis 1960. aastate teises pooles ja arenes välja 1970. aastate alguses. 

Progressiivse roki baasiks oli progressiivne popmuusika suund, mille tuntumad esindajad on Beach Boys, Beatles, Bob Dylan, Who jt. Nemad alustasid klahvpillide ja süntesaatorite kasutamist virtuoossete soolode esitamiseks, millest kujunesid lugude olulised osad (Animals, Doors, Procol Harum, King Crimson, Aphrodite's Child jt). 

Progressiivse roki viljelejad laiendasid rokkmuusika piire, muutes seni valitsenud salmi ja refrääni vaheldumisel põhinenud lauluvorme. Tähelepanu pöörati lugude instrumentaalsetele osadele. Seadetesse põimiti klassikalise ja džässmuusika elemente. Seetõttu on progressiivse roki kohta kasutatud ka nimetusi "*[[art rock]]"*, "sümfooniline rokk" ja "klassikaline rokk". Viimast ei tohi muidugi segi ajada klassikalise perioodi (1950. aastate) *rock'n'roll*'iga.

Progressiivse roki populaarsuse kõrgaeg oli 1970. aastate keskel. Siis jõudsid progressiivse roki albumid (LP-d) ka müügiedetabelite tippu. 

Progressiivsel rokil oli tihe seos samal ajal välja kujunenud *[[hard rock]]*'iga (Cream, Deep Purple, Black Sabbath jt).

Suuna kuulsamad esindajad on algusperioodist Pink Floyd, Moody Blues ja Who. Hilisemast perioodist on tuntuimad Genesis, Emerson, Lake & Palmer ning Yes. Aga nende hulka saab liigitada teisigi muusikuid, näiteks Mike Oldfieldi. 

Eestis on progerokki viljelenud ansamblid Mess, In Spe, Kaseke, Psycho jt. Hiljem on progressiivset rokki viljelenud Radar, Põhja Konn jt.

## Viited
Rootsi-Norra

**Rootsi-Norra** oli Rootsi kuningriigi ja Norra kuningriigi personaalunioon aastatel 1814–1905.

Rootsi-Norras elas 7 560 000 inimest 1905. aastal.

Ühine maismaapiir oli ainult Venemaa Keisririigiga.

Riigikeeled olid rootsi ja norra (*[[bokmål]]*).

## Personaaluniooni moodustamine
1814. aastal otsustati Viini kongressil kompenseerida Rootsile Ees-Pommeri kaotus personaaluniooniga Norraga ning Karl XIII-st, kes oli Rootsi kuningas 1809–1818 sai ka Norra kuningas Karl II nime all 1814–1818.

Karl oli viimane Rootsi kuningas Holstein-Gottorpi dünastia Rootsi liinist. Kuna Karli kaks seaduslikku last surid lapsepõlves, siis kutsuti troonipärijaks Prantsusmaa kindral Bernadotte, kelle Karl lapsendas ning pärandas talle Rootsi kuningatrooni. Bernadotte'ist sai Rootsi kuningas Karl XIV Johan ning uue Rootsi Bernadotte'i kuningadünastia rajaja.

19. sajandi keskel olid kahe riigi suhted head, levis ka panskandinavismi idee. Suhted hakkasid aga pingestuma peale 1860. aastail, kui kuningas Karl XV/IV lubas teises Schleswigi sõjas olnud Taanile sõjalist abi, kuid nii Rootsi kui ka Norra valitsused sundisid teda sellest taganema, kuna ta polnud koos valitsustega nõu pidanud.

Oscar II ajal hakkas aga unioon lagunema. Üheks põhjuseks oli, et ühine välispoliitika Rootsi välisministeeriumi kaudu, kuid Rootsil ja Norral olid erinevad huvid:

* Norra majandus oli rohkem sõltuv väliskaubandusest, seega rohkem mõjutatud merkantilistliku Rootsi protektsionistlikest seadustest.
* Norral olid tihedamad välissuhted Suurbritanniaga, Rootsil aga Saksamaaga.
* Norral oli rohkem huve väljaspool Euroopat.

Lisaks olid Norra poliitikas domineerivad liberaalsemad jõud, võrreldes Rootsi konservatismiga.

27. mail 1905 võttis Norra Storting vastu seaduse eraldi Norra konsulaatide loomiseks. Kui kuningas Oscar II selle vetostas, astus protestiks Christian Michelseni valitsus tagasi. Oscar keeldus tagasiastumispalvet rahuldamast. 7. juunil 1905 kuulutas Storting uniooni lõppenuks, põhjendades seda, et Oscar II oli Norra riigipea ametivolitused minetanud, kuna ei suutnud ametisse seada uut valitsust. Rootsi valitsus oli valmis uniooni lõpetama, kui norrakad selle referendumiga heaks kiidavad.

13. augustil 1905 toimunud referendumil hääletas 368 208 valijat uniooni lõpetamise poolt ja ainult 184 vastu. Kuigi naistel polnud valimisõigust enne 1913. aastat, kogusid Norra sufražetid kahe nädala jooksul 279 878 allkirja uniooni lõpetamise poolt.

Seepeale algasid Karlstadi nõupidamised. 23. septembril jõuti kokkuleppeni, mille Norra Storting kiitis heaks 9. ja Rootsi Riksdag 13. oktoobril. 26. oktoobril 1905 loobus Oscar II nõudlusest Norra troonile, millega tunnustas Norra iseseisvust ja nõnda oli unioon lõppenud. Norra trooni pakuti Taani prints Karlile, kes aga nõudis, et rahvale antaks võimalus valida, kas nad pooldavad monarhia säilimist. 12.-13. novembril hääletas 79% valijatest monarhia säilitamise poolt ja 18. novembril 1905 valis Storting ta kuningaks, mispeale ta nõustus ja temast sai kuningas Haakon VII.

## Vaata ka
* Rootsi riigipeade loend
* Norra kuningas
Gilad Shalit

**Gilad Shalit** (heebrea keeles גלעד שליט; sündinud 28. augustil 1986 Nahariyyas) on Iisraeli kaitseväelane, kes rööviti tegevteenistuses olles 25. juunil 2006 Palestiina islamiliikumise Ḩamās poolt ja keda hoiti üle viie aasta vangistuses. 

Shaliti püüti vabastada sõjalise operatsiooniga kohe pärast tema röövimist juuni lõpus 2006, kuid see katse ebaõnnestus. Hiljem tehti aastate jooksul tema vabastamiseks arvukalt diplomaatilisi katseid nii Iisraeli valitsuse kui ka rahvusvaheliste organisatsioonide poolt, kuid needki ebaõnnestusid.

Shalit vabastati vastavalt Iisraeli valitsuse ja Ḩamāsi kokkuleppele 18. oktoobril 2011 ning toimetati Gaza tsoonist Egiptuse kaudu tagasi koju. Shaliti vabastamise eest nõustus Iisrael omakorda vabastama enam kui 1000 Iisraeli vanglates kinni peetud palestiinlast.

Vangistuse ajal andsid Iisraeli Kaitsejõud talle vanemveebli auastme. Ta on nimetatud ka Pariisi, Rooma, Miami, New Orleansi, Baltimore'i ja Pittsburghi aukodanikuks.
Eesti Mitmekultuuriline Assotsiatsioon

**Eesti Mitmekultuuriline Assotsiatsioon** (lühend **EMA**) on avalikes huvides tegutsevate rahvusvähemuste ja kultuuriseltside katusorganisatsioon, mille töö on pühendatud rahvusvähemuste, kodanikualgatuse ja kodanikuühiskonna arendamisele Eestis. 

EMA asutati 4. aprillil 2000. Aastatel 2000–2006 kandis organisatsioon nime **Ühing Viru Noorsoo Areng**.

## Tegevus

### Eesmärgid

EMA põhieesmärgid:
*ülesannete täitmine, mis on seotud venekeelse elanikkonna integreerimisega eestikeelsesse ühiskonda;
*rahvusvähemuste kultuuriseltside koostöö toetamine;
*rahvusliku identiteedi säilitamine;
*Venemaa, Läti ja Eesti piiriäärsete projektide realiseerimine; 
*multikultuursuse propaganda Eestis;
*integratsioon Euroopa ühiskonda.

### Koostöö

EMA teeb koostööd avalik-õiguslike institutsioonidega, vabaühenduste liiduga EMSL, SA Eesti Inimõiguste Keskusega ja Eesti Strateegiliste Uuringute Instituudiga.

EMA on Eesti kultuuriministeeriumi rahvusvähemuste ümarlaua liige, Eesti kultuuriministeeriumi Eesti rahvuste noorteassamblee liige, Poliitikauuringute Keskuse PRAXIS noortepoliitika ja noortetöö töögrupi liige ning Eesti Lõimumiskava 2009–2013 rakendamise ümarlaua liige.

## Liikmeskond

EMA koosseisu kuulub 29 rahvuslikku kultuuriseltsi, noorteklubi, Eesti rahvusvähemuste noortekoda ja muud rahvuskultuurilise tegevusega seotud seltsid, 6 pühapäevakooli (vene, tatari, ukraina, gruusia, dagestani ja valgevene) Kohtla-Järvel üldhariduskoolis avatud valgevene keele klass ja jaapani keele ettevalmistusklass. Alates 2011 EMA koosseisu kuuluvad ka Dagestani noorte-, kultuuri- ja spordiseltsid (Dagestani Kultuuriühing Eestis, Noorteühendus DNK, Dagestani spordiklubi Kaspy), mis tegutsevad Eestis juba peaaegu 17 aastat.

## Juhtimine

EMA juhatusse kuuluvad alates 2000. aastast Aleksandr Apolinsky ja  2017. aastast Galina Petuhhova.
EMA

**EMA** on akronüüm, mis võib tähendada üht järgmistest asutustest või organisatsioonidest:

***[[Eesti Arstide Liit|Estonian Medical Association]]** – Eesti Arstide Liit.
***[[Eesti Mereakadeemia]]** – mereharidust andev Eesti rakenduskõrgkool.
***[[Eesti Meremeeste Ametiühing]]** – 1990. aastate algusest 2017. aastani tegutsenud ametiühing.
***[[Eesti Mitmekultuuriline Assotsiatsioon]]** – 2000. aastal asutatud Eesti kultuuriseltside katusorganisatsioon.
***[[Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia|Eesti Muusikaakadeemia]]** – Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia nimetus aastatel 1989–2005.
***[[Eesti Metsa Abiks]]** – Eesti kodanikuliikumine

***[[East Midlandsi lennujaam|East Midlands Airport]]** – Suurbritannias asuv East Midlandsi lennujaam.
***[[Euroopa Ravimiamet|European Medicines Agency]]** – Euroopa Ravimiamet, Euroopa Liidu detsentraliseeritud ametkond keskusega Londonis.

**EMA** on akronüüm, mis võib tähendada:
*epiteelmembraani antigeeni (*epithelial membrane antigen*).
Bronto (amuuri tiiger)

**Bronto** (26. oktoober 1997–11. jaanuar 2010) oli Tallinna Loomaaia isane amuuri tiiger.

Ta toodi Tallinna kümnekuuselt 1998. aastal Moskva loomaaiast. Eri emastega saadi ainult kaks elujõulist järglast Brita (2001–2012; Tallinna Loomaaed) ja Banga (Klaipėda loomaaed). Bronto haigestus 2009. aastal ja suri järgmisel aastal peensoole kasvaja tagajärjel.

2010. aasta lõpuks valmis tiiger Bronto nahast topis, mis asub Eesti Loodusmuuseumis. Looma skelett rändas Eesti Maaülikooli Zoomeedikumi anatoomiakollektsiooni.

## Viited

## Välislingid
* Bronto & Murray. Blogi My story, my music, my show, 20. jaanuar 2010
Vene Akadeemiline Grupp Eestis

**Vene Akadeemiline Grupp Eestis** oli 1920.–1940. aastal Eesti Vabariigis tegutsenud vene teadlaste ühendus.

1917. aasta revolutsioonide ajal ja järel lahkus Venemaalt eri viisidel ja põhjustel märkimisväärne osa teadlasi, P. E. Kovalevski arvutuste kohaselt kokku tuhatkond. Umbes nelikümmend neist asus elama Eestisse. 1920. aastal hakkasid vene teadlased välismaal looma ühendusi, mis aitasid osutada vastastikust abi ning jätkata teaduslikku tegevust. Üks neist oli ka Vene Akadeemiline Grupp Eestis. Kokku loodi seesuguseid organisatsioone 16 riigis, ent vähesed neist elasid üle Teise maailmasõja; tänaseni tegutseb Vene Akadeemiline Grupp USA-s.

Initsiatiivgrupp vene teadlaste ühingu loomiseks Eestis kohtus 9. detsembril 1920 Tallinnas, oftalmoloog Aleksandr Poppeni korteris. Selles osalesid veel sõjaajaloolane Aleksei Baiov, tehnikateadlased Georgi Heinrichs ja Vladimir Rogožnikov, meedik Sergei Ostrogorski, juristid Fjodor Korsakov ja Igor Tjutrjumov, majandusteadlane Juri Filippov ja filoloog Sergei Štein. Tartu Ülikooli tsiviilõiguse professorile Igor Tjutrjumovile tehti ülesandeks töötada välja põhikiri, mis 14. veebruariks 1921 ka ametlikult registreeriti. Esimesel üldkoosolekul 31. märtsil 1921 valiti juhatus järgmises koosseisus: esimees Igor Tjutrjumov, esimehe asetäitja Aleksandr Poppen, varahoidja Sergei Štein, sekretär Fjodor Korsakov.

Organisatsiooni koosseis muutus aja jooksul suuresti, ent liikmete arv püsis neljakümne lähedal. Ühenduse liikmeteks astus rida teistest rahvustest teadlasi, kes tundsid sidet vene kultuuriga. Vene Akadeemilisse Gruppi kuulusid neist näiteks neurokirurg Ludvig Puusepp, tehnikateadlane Ottomar Maddison, slavist Leonhard Masing, kirurg Werner Zoege von Manteuffel ja füsioloog Alexander Lipschütz. Venelastest olid silmapaistvad näiteks majandusteadlane ja kultuurautonoomia spetsialist Mihhail Kurtšinski, matemaatik ja revolutsioonieelse Tartu Ülikooli rektor Vissarion Aleksejev ning jurist ja kirjanik Aleksei Melnikov.

Vene Akadeemilise Grupi üheks suuremaks saavutuseks jäi sõjaeelse Eesti Vabariigi ainsa venekeelse kõrgkooli, Vene Kõrgemate Polütehniliste Kursuste asutamine Tallinnas 1922. aastal. Kooli direktor oli Georgi Heinrichs. 1935. aastal nimetati Kursused ümber Polütehniliseks Erainstituudiks, selle nime all jätkas kool tööd 1940. aastani.

Grupp osales regulaarselt välismaiste vene akadeemiliste organisatsioonide kongressidel. Aleksandr Poppen võttis osa juba esimesest sellisest kongressist Prahas 1921. aastal, kus loodi Vene Akadeemiliste Organisatsioonide Liit välismaal. Sellega liitus ka Vene Akadeemiline Grupp Eestis.

Kuna vanema põlvkonna teadlased loobusid järk-järgult ühiskondlikust tegevusest, noorem põlvkond aga kas eestistus või siirdus Läände, langes ühenduse aktiivsus 1930. aastail märgatavalt ja oli 1940. aastaks peaaegu lakanud. Nõukogude võimu kehtestamise järel Eestis 1940. aastal suleti kõik vene organisatsioonid Eestis, nende seas Vene Akadeemiline Grupp Eestis.

## Viited

## Välislingid
* Sergei Issakov "Seltsi loomise ajalugu: Vene Akadeemiline Grupp Eestis (1920–1940)" Vene Akadeemiline Selts
Lingyado

**Lingyado** on küla Nigeerias Zamfara osariigis Nigeri piiri lähedal.

Küla asub umbes 100 km kaugusel osariigi pealinnast Gusaust.

2011. aasta 1. oktoobri varahommikul tungis külla sadakond relvastatud ründajat. Nad tapsid vähemalt 19 inimest, põletasid elamuid ja sundisid külaelanikud põgenema.

## Viited
Jakob Rang

**Jakob Rang** (15. märts 1884 Pika talu, Kanaküla, Voltveti vald, Pärnumaa – 8. detsember 1958 Stockholm) oli eesti laevakapten ja reeder.

Õpinguid alustas Rang kohalikus vallakoolis. 12-aastaselt siirdus ta koos vanematega Lätimaale Vana-Salatsi valda. Õppinud ära läti keele, jätkas ta õpinguid Salatsis. Hiljem astus ta Heinaste merekooli, mille lõpetas 1. järgu kapteni diplomiga.

Juba kooliajal sõitis Rang mitmel purjekal, pärast kooli aga Tallinna Laevaühisuse laevadel. Esimese maailmasõja algul oli ta kapteniks puksiiril Suurop. Kui Saksa okupatsiooniväed selle ära viisid, teenis Rang edasi puksiiril ja jäälõhkujal Reval (hilisem Jaan Poska). Vabadussõjas osales Rang dessantide maale toimetamises ning sõidutas Johan Laidoneri koos lootsiga vastu Inglise laevastikule, kui see Tallinna reidile lähenes.

Eesti iseseisvuse ajal ostis Rang koos teiste kaptenitega mootorpurjeka Orion, mis kurseeris Tallinna, Stockholmi ja Helsingi vahel. 1934. aastaks oli tal koos kompanjonidega juba 8 aurikut, millel said tööd enam kui sada meremeest.

1937. aasta 30. novembril valiti Jakob Rang Kaubandus-Tööstuskoja laevanduse sektsiooni liikmeks.

1940. aastal siirdus Rang Rootsi. Saksa vägede taganemise aegu vedas ta Rootsi üle mere Eesti põgenikke. Rootsis oli Rang Eesti Komitee asutaja ning juhatuse liige, Rootsi Eestlaste Esinduse liige ja Eesti Rahvusfondi abiesimees.

## Viited

## Kirjandus
* "Kapten J. Rang 50-aastane" Päevaleht, 15. märts 1934, lk 6
Harry Lambton Carr

**Harry Lambton Carr** (28. november 1899 Arhangelsk, Venemaa – 19. märts 1988 Hindhead, Surrey, Suurbritannia) oli Suurbritannia luuraja.

Carr sündis Arhangelskis Briti ettevõtja perekonnas. 1919. aastal oli ta Briti ekspeditsioonikorpuse tõlk Arhangelskis, seejärel töötas aastatel 1920–1941 Soomes Suurbritannia konsulaadis ja saatkonnas kui passiohvitser ja Suurbritannia välisluure SIS (ehk MI6) töötaja. Alates 1941. aastast töötas ta Suurbritannia Stockholmi saatkonnas ja välisluure peakorteris Londonis.

Briti luures vastutas Carr tegevuse eest Nõukogude Liidus ja Skandinaavias. Muuhulgas allus talle otseselt Eesti, Läti ja Leeduga tegelev Alexander McKibbin. Luuretegevuse arendamiseks okupeeritud Eestis, Lätis ja Leedus otsustasid Carr ja McKibbin kasutada pagulasi, kelle värbamiseks võeti Briti luuresse tööle professor Stasys Zymantas Leedust, Läti lennuväe ohvitser Rudolfs Silarajs ning Eestist kolonel Alfons Rebane. Rootsi luures tegi brittidega Baltimaade suunal koostööd Curt Andreasson, kes omakorda võttis tööle leitnant Arkadi Valdini.

## Välislingid
* Jaak Pihlau. "Raadiomängud Eestis Teise maailmasõja järel" V, Tuna 4/2009, lk 95 (PDF)
Dustin Nguyen

**Dustin Nguyen** (sünninimi **Nguyễn Xuân Trí**; sündinud 17. septembril 1962) on vietnam näitleja.

## Välislingid
*Dustin Nguyen IMDb-s
Worship Music

**"Worship Music"** on Anthraxi kümnes album. 

Albumil "Worship Music" on lauljaks Joey Belladonna. Album ilmus Euroopas 12. septembril ning Ameerikas 13. septembril 2011.

## Albumi ajalugu
Album pidi ilmuma juba 2009. aasta mais, kuid tollane laulja Dan Nelson lahkus bändist ning tema asemele võeti eelmine laulja John Bush. Probleem oli aga selles, et John Bush ei tahtnud laulda uuesti sisse laule, mille loomisest ta osa ei võtnud.
John Bush otsustas, et ei soovi taas täielikult Anthraxile pühenduda, ning lahkus bändist. Anthraxiga liitus taas Joey Belladonna, kellega album algupärasest veidi muudetud kujul ka ilmus.

## Singlid
Albumi esimene singel oli "Fight 'Em 'Til You Can't" ning Anthrax andis selle tasuta välja 24. juunil 2011. 9. augustil ilmus teine singel "The Devil You Know".

## Albumi lood
# "Worship" 1:41
# "Earth on Hell" 3:11
# "The Devil You Know" 4:46
# "Fight 'Em 'Til You Can't" 5:48
# "I'm Alive" 5:37
# "Hymn 1" 0:38
# "In the End" 6:46
# "The Giant" 3:47
# "Hymn 2" 0:44
# "Judas Priest" 6:24
# "Crawl" 5:29
# "The Constant" 5:01
# "Revolution Screams" 6:10
# "New Noise" (peidetud lugu, algab 11:08 ja kestab 4:45)

*"Crawl" (Remix) (Jaapani lisalugu)
Gusau

**Gusau** on linn Nigeerias, Zamfara osariigi ja Gusau valla keskus.

Gusau asub Sokoto jõe kaldal.

Aastal 2010 elas Gusaus World Gazetteeri arvutuste järgi 147 404 inimest. Suurem osa elanikest on hausad, on ka fulbesid, jorubaid, ibosid ja teisi.

Gusaus kehtib alates 1999. aastast šariaat.

Linna läbib raudtee.

Vahetult linnast ülesjõge asub Gusau pais, mille abil paisutatakse tarbevett Gusau ja selle ümbruskonna elanike jaoks. Aastal 2006 hukkus paisu purunemise tagajärjel 40 inimest ja hävis umbes 500 maja.

## Viited
Koodon

**Koodon** (inglise *codon*) on ühele aminohappele vastav mRNA molekuli nukleotiidikolmik (triplett) geneetilises koodis.

## Vaata ka
*antikoodon
*duon
Kaasaegse Arengu Instituut

**Kaasaegse Arengu Instituut** (Институт современного развития; ИНСОР) on Moskvas tegutsev mõttekoda, mis deklareerib oma eesmärgina 
parimate ekspertide ühendamise riikliku poliitika tähtsamaid suundi puudutavate dokumentide väljatöötamiseks ja ettepanekute ettevalmistamiseks.
Organisatsiooni juhatuse esimees on Igor Jurgens. Instituudi hoolekogu juht on Dmitri Medvedev.

Instituut asutati Infoühiskonna Arengu keskuse (Центр развития информационного общества; РИО-Центр) baasil. Viimane tegutses ajal, mil Medvedev oli asepeaminister Medvedevi vastutusel olnud nõndanimetatud rahvusprojektide elluviimise ekspertnõukoguna'''.

## Välislingid
* Instituudi veebileht
Andijoni veresaun

**Andijoni veresaun** leidis aset 2005. aasta 13. mail. Usbekistani siseministeeriumi ja Riikliku Julgeolekuteenistuse väed avasid tule Andijonis meelt avaldanud inimeste pihta. Valitsuse andmetel hukkus 187 inimest, teiste hinnangute kohaselt oli hukkunuid rohkem, kuni 5000. Endise julgeolekuteenistuse töötaja väitel sai surma 1500 inimest.

Usbekistani valitsuse esialgsete väidete kohaselt olid meeleavalduste taga Usbekistani Islamiliikumine ja Ḩizb at-Taḩrīr.

2010. aastal teatas Human Rights Watch, et Usbekistani valitsus kiusab jätkuvalt taga Andijoni meeleavaldustega seotuses kahtlustatavaid ja nende sugulasi.

Kui USA kritiseeris Usbekistani valitsuse tegevust, nõudis Usbekistani valitsus 29. juulil 2005 USA õhujõudude kasutusse antud Karši-Khanabadi õhuväebaasi vabastamist kuue kuu jooksul. USA väed lahkusid baasist novembris 2005.

## Viited
Sokoto jõgi

**Sokoto** on jõgi Nigeeria loodeosas. Ta on Nigeri lisajõgi.

Sokoto jõgi algab Katsina osariigis Funtua lähedal. Jõgi voolab algul loodesse, Sokoto lähedal pöördub läände ja seejärel kaarega lõunasse. Sokoto kaldal asub Zamfara osariigi pealinn Gusau, mille juures on jõele rajatud Gusau pais. Umbes 100 km Sokotost ülesvoolu asub jõe suurim pais, Bakolori pais. Sokoto ääres asuvad ka näiteks Argungu, Birnin Kebbi, Bunza ja Wamako.

Jõe pikkus on umbes 600 km.

Sokoto suuremad lisajõed on Rima, Gaminda, Zamfara, Ka.

Jõe vett kasutatakse ümbruskonna põldude niisutamiseks. Selle ääres kasvatatakse muu hulgas puuvilla, tubakat, maapähklit, suhkruroogu ja riisi.

Jõgi on laevatatav.