open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tšita oblasti lipp

**Tšita oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Tšita oblasti lipp.

Ametlikult võeti lipp kasutusele 21. detsembril 1995.

Lipu autor on .

### Lipu kirjeldus
Tšita oblasti lipp on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud horisontaalselt kaheks väljaks, ülemine on roheline ja alumine punane. Kanga vardapoolses osas on aga kollane võrdhaarne kolmnurk, mille kaks tippu on lipu nurkades.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

### Sümbolite tähendused
Lipu värvid pärinevad Tšita oblasti vapilt. Punase ja rohelise kombinatsioon sümboliseerib oblasti paiknemist piiriääres ning kollane Baikali-taguseid kasakaid, kes juba ammusest ajast on kaitsnud Venemaa idapiiri. Peale selle annavad need värvid edasi ka oblasti looduse iseärasusi: kollane – ääretu stepp, roheline – taiga rikkaliku loomariigiga ning punane – regiooni maapõue.

Värvidele on antud ka heraldilised tähendused: kollane – rikkus ja õiglus, roheline – lootus, rõõm ja küllust ning punane – mehisus ja julgus.

## Vaata ka
* Tšita oblasti vapp

## Välislingid
*Riiklik sümboolika: Tšita oblast - Tšita (*vene keeles*)
*Tšita sümboolika Venemaa heraldikaliidu kodulehel (*vene keeles*)
Kindralleitnant

**Kindralleitnant** (inglise keeles *lieutenant general*) on mitme riigi sõjaväeline auaste.

## Eesti

Eesti kaitseväes on kindralleitnant kindralmajorist kõrgem ja kindralist madalam. Mereväes vastab sellele viitseadmirali auaste.
### 1918−1940
Kindralleitnandi ja sellega võrdsele viitseadmirali auastmele võis ülendada ohvitsere, kes teenisid vähemalt I astme (Sõjavägede Staabi ülem, Sõjaministri abi) ametikohal.

### Alates 1991

## Ameerika Ühendriigid
Ameerika Ühendriikide maaväes, merejalaväes ja õhuväes on kindralleitnandi auaste (*Lieutenant General*) (kolmetärnikindral) neljast kindrali auastmest kolmas. Kõikides väeliikides on kindralite arv rangelt piiratud, lisaks tohib aktiivteenistuses olevatest kindralitest igas väeliigis ainult kuni 25% olla vähemalt kolmetärnikindralid.

Erinevalt brigaadikindrali ja kindralmajori auastmest on kindralleitnandi auaste ajutine ja seotud vastava ohvitseri ametiga. See antakse ainult ohvitseri nimetamisel ametisse, mis seda auastet eeldab. Brigaadikindralid ja kindralmajorid nimetab niisugusesse ametisse ja neile annab kindralleitnandi auastme president kaitseministri ja staabiülemate komitee esimehe soovitusel. Ohvitseri kinnitab ametisse senat.

Kindralleitnandid teenivad korpuseülematena ning kõrgeimate staabiohvitseridena ja ka Pentagonis vastava osakonna juhina.

Kindralleitnandi auastmes saab teenida kuni 38 aastani koguteenistuses, välja arvatud juhul, kui ohvitser nimetatakse ülendamiseks või tema teenistusaega pikendatakse. Muidu peavad kõik kindralid erru minema kuu aega pärast 64-aastaseks saamist, kuigi kaitseminister saab seda pikendada kuni ohvitseri 66. ja president kuni 68. sünnipäevani.

Kuna kindralleitnandi auaste on ajutine, siis tuleb ametist vabastatud kindralleitnant 60 päeva jooksul nimetada või tagasi nimetada kas võrdväärsele või kõrgemale ametikohale või ta peab erru minema. Varem lubati kindralleitnante degradeerida alalisele kindralmajori (kahetärnikindrali) auastmele, kuid nüüd, et mitte takistada uute kindralite auastmesse ülendamist, oodatakse, et ametist vabastatud kindralleitnant läheks kohe erru.

## Leedu

Leedu maaväes oli kindralleitnant (leedu keeles *generolas leitenantas*) 2023. aastani kõrgeim auaste. Pärast kindrali auastme kehtestamist on see viimasest madalam ja kõrgem kindralmajorist. Leedu mereväes vastab sellele viitseadmirali aukraad.

### Alates 1991

## Läti

Kindralleitnant (läti keeles *ģenerālleitnants*) on Läti maaväe kõrgeim kindraliauaste. Sellest madalam on kindralmajori (*ģenerālmajors*) auaste. Läti mereväes vastab sellele viitseadmirali aukraad.

### Alates 1991
*2012 Raimonds Graube (sündinud 1957)
*2017 Leonīds Kalniņš (sündinud 1957)

## Endised kasutajad
### Nõukogude Liit
Punaarmees vastas revolutsiooni järel kindralleitnandi auastmele korpusekomandöri (komkor) ametikoht.

## Galerii

Generalleutnant Rainer Glatz.jpg|Saksamaa kindralleitnant 2009. aastal 


## Vaata ka
*Feldmarssal-leitnant
*Kindralporutšik

## Viited
Iila

**Iila** on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. 

Külas asub Hiiemägi, Ellu kivi, hiieallikas ja muistne Iila kivikalme.

## Viited
Aasukalda

**Aasukalda** on küla Lääne-Virumaal Viru-Nigula vallas.

Aasuküla asub Pada jõe idakaldal Viru-Nigulast idas ja Tallinna–Narva maanteest põhjas.

Külas asub Pada oru mänd.

Küla on esmamainitud 1900. aasta paiku kujul *Азу-пеаль*, 1922. aastal kujul *Aasopealse* ja 1945. aastal kujul *Aasokalda*. Küla asus Viru-Nigula kihelkonnas ja kuulus Kalvi mõisale.

Sõna "aasu" tähendab jõe- või ojakääru, samuti sealset heinamaad. Varasema *peal(se)* asendas 20. sajandi keskel sõna *kallas : kalda*, võib-olla naaberküla Kalda mõjul. Vasta-Unukse maadele jäänud Kalda küla, mida on esmamainitud 1900. aasta paiku kujul *Кальда*, liideti Aasukaldaga 1977. aastal.

## Viited
Igor Sergejev

**Igor Dmitrijevitš Sergejev** (vene keeles *Игорь Дмитриевич Сергеев*; 20. aprill 1938 Verhneje küla, Vorošilovgradi oblast, Ukraina NSV – 10. november 2006 Moskva) oli Venemaa sõjaväelane (Venemaa Föderatsiooni marssal) ja poliitik. Aastatel 1997−2001 oli ta Venemaa Föderatsiooni kaitseminister.

## Haridus
*1955 22. Makijivka keskkool
*1960 P. S. Nahhimovi nimeline Musta mere mereväe sõjakool
*1973 F. E. Dzeržinski nimeline Sõjaväeakadeemia
*1980 NSVL Relvajõudude Kindralstaabi Sõjaväeakadeemia

## Teenistus
### Nõukogude Liit
*1960−1962 Strateegiliste raketivägede raketikatsetuse osakonna ülem
*1962−1963 patareikomandöri asetäitja tehnilistes küsimustes
*1963−1965 raketipolgu inseneri-raketiteenistuse ülema abi
*1965−1968 raketidivisjoni komandöri asetäitja raketirelvastuse alal
*1968 raketidiviisi ülema vanemabi
*1968−1970 raketidiviisi väljaõppeosakonna ülema asetäitja
*1970−1971 Lutski raketidiviisi 351. raketipolgu staabiülem
*1973−1975 raketipolgu komandör
*1975 46. Nižnedneprovski raketidiviisi staabiülem
*1975−1980 46. Nižnedneprovski raketidiviisi ülem
*1980−1983 43. Vinnitsa raketiarmee staabiülem ja ülema esimene asetäitja
*1983−1985 Strateegiliste raketivägede operatiivvalitsuse ülem ja peastaabi ülema asetäitja
*1985−1989 Strateegiliste raketivägede peastaabi ülema esimene asetäitja
*1989−1992 Raketivägede ülemjuhataja asetäitja väljaõppe alal, väljaõppe ülem ja raketivägede sõjanõukogu liige

### Venemaa Föderatsioon
*1992−1997 Venemaa Föderatsiooni strateegiliste raketivägede ülemjuhataja
*1997−2001 Venemaa Föderatsiooni kaitseminister
*2001−2004 Venemaa Föderatsiooni presidendi abi strateegilise stabiilsuse küsimustes

## Auastmed
### Nõukogude Liit

### Venemaa Föderatsioon

## Välislingid
*Igor Sergejevi teenistuskäik saidil rvsn.ruzhany.info
Malla

**Malla** on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Asub Kundast paekallast pidi vahetult idas. 

Malla kuulub Lääne-Viru klindilõiku ja asub Malla klindiplatool.

Mallas asuvad Malla mõisa varemed, klassitsistlikus vormis teenijatemaja ja mõisapark.
 
Küla järgi on nime saanud Aseri lademe Aseri kihistu Malla kihistik.

## Ajalugu
Mallat on esmamainitud kroonikates 1443. aastal.

Malla sattus pärast 1620. aastaid kuningas Gustav II Adolfi domineerimispoliitika tõttu Rootsi kõrgaadli kätte. Selle tagajärjel hakkas Mallat valitsema Gustav Horn, kes oli üks mõjukamaid isikuid Rootsi kuningriigis.

Malla mõisas asus kuni 1963. aastani algkool.

Mallas, täpsemalt Kunda ja Malla mõisa teeristil, asus ka Kunda-Malla vallamaja. Vallamaja oli kingitus Kunda mõisa pärishärra Girard de Soucantoni poolt ning ehitati 1902. aastal. 1972. aastani paiknes majas Kunda vallavalitsus. Küla oli Malla valla ja seejärel Kunda-Malla valla keskus.

Küla lähedal leiduvate rändrahnude ja Ehalkivi kohta on teada muistendeid; kivipildumises olevat võistelnud Kalevipoeg ja Vanapagan, kes olevat kive kaugelt paistva Malla mõisa pihta visanud.

## Mõis
Mallas asub Malla mõis. Keskajal oli mõis välja ehitatud kindlustatud vasallilinnusena. Linnuse oluline roll oli hoida suurt Narva sõjateed valve all. Kahekorruseline barokne paekivist mõisahoone püstitati 17. sajandil, kuid see põles sajandi alguses maha. Mõisa kõrval asusid veel viinaköök, hobusetall ja karjalaut ning hiljem ka galerii ja suletud sisehooviga majandusplokk. Mõis ehitati 1631–1635 uuesti üles, kuid kaua see ei püsinud: 1700. aastal puhkenud Põhjasõda hävitas Malla mõisa täielikult.

Praeguse historitsistliku väliskuju sai hoone mitme 18.–19. sajandi ümberehituse käigus (lõpliku kuju 1883. aastal). Malla mõis sarnaneb kujunduselt Stockholmi lähedal asuva Häringe lossiga, mille ehitaja oli Malla mõisahärra Gustav Horn. Malla mõisa rajajateks peetakse Wrangellide perekonda. Mõis kuulus Wrangelli suguvõsale 1443. aastast kuni 15. sajandi lõpuni.

## Viited

## Välislingid
*Malla mõisa kirjeldus eesti mõisaportaalis
Letipea

**Letipea** on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Asub Soome lahe kaldal. 

Küla piiresse jääb Letipea neem ja Uluneem ning Munasaar. Rannikul asub Letipea maastikukaitseala. Seal asub ka kaks suurt rändrahnu: Ehalkivi ja Tagaküla-Suurkivi. 

Letipea neemel asub 15 meetrit kõrge tuletorn, mis ehitati 1951. aastal.

8. augustil 1976 toimus Letipeal konflikt seal puhkavate tööliste ja joobes NSV Liidu piirivalvurite vahel. 1991. aastal püstitati veresauna ohvritele mälestuskivi.

Letipea küla on alates 2009. aastast huviorbiidis, kui üks võimalik tuumajaama asukoht Eestis.


Letipea tulatorn, 2006.jpg|Letipea tuletorn
Letipea ohvrite mälestuskivi.jpg|Letipea tulistamisohvrite mälestuskivi
Letipea coast - panoramio.jpg|Letipea rannik


## Viited

## Kirjandus
*Marek Vahula. Letipea ja Lood (Artiklite kogumik). Tallinn, 2018. (ISBN 978-9949-882-49-6).
Polkovnik

**Polkovnik** (vene keeles *полковник*, poola keeles *pułkownik*) on Ukrainas, Venemaal ja mitmes muus riigis kasutatud sõjaväeline auaste, mis vastab kolonelile. Polkovnikust ühe astme võrra madalam on alampolkovnik.

## Kasutamine
NATO riikides nimetatakse polkovnikuteks ka Leedu, Poola, Sloveenia, Bulgaaria, Tšehhi ja Slovakkia kolonele.

Läti koloneliauastme nimi *pulkvedis* on sama päritolu kui *polkovnik*. 

### Endised kasutajad
Vabadussõja ajal oli ka Eesti Rahvaväes kasutusel polkovniku auaste, mis pärast 1924. aasta auastmete reformi asendati koloneli auastmega.

## Galerii
### Näited

UA shoulder mark 17.svg|Ukraina maavägede polkovniku pagun


### Venemaa

Pilt:RAF A F5Col 2010.png
Pilt:RAF A F5Col 2010field.png
Pilt:RAF A F5-Polkovnik 2010shirt.png
Pilt:RAF_A_F5Col_since_2010par.svg
Kutsala

**Kutsala** on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. 

Küla läbib Põdruse–Kunda–Pada maantee.

Nõukogude perioodil asus Kutsalas NSV Liidu õhukaitsevägede raketibaas –  207. seniitraketibrigaadi 8. seniitraketidivisjon, mille relvastuses olid raketid S-125.

## Viited
Kunda küla

**Kunda** on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Asub Kunda linnast vahetult kagus.

Seal elas kirjanik Jüri Parijõgi. Kunda külas on sündinud ka tuntud keemik Michael Wittlich (Mihkel Vitsut).

## Viited
Moskva oblasti lipp

**Moskva oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Moskva oblasti lipp.

Ametlikult võeti lipp kasutusele 3. detsembril 1997.

### Lipu kirjeldus
Moskva oblasti lipuks on ristkülikukujuline punane kangas, mille vardapoolses ülanurgas on Moskva oblasti vapilt pärit püha Jüri valge ratsu seljas lohet tapmas. Kujutise laiuseks on 1/5 lipu pikkusest.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

### Sümbolite tähendused

## Vaata ka
* Moskva oblasti vapp

## Välislingid
*Moskva oblasti sümbolid oblasti ametlikul kodulehel (*vene keeles*)
*Riiklik sümboolika: Moskva oblast (*vene keeles*)
Hüperinflatsioon

**Hüperinflatsioon** on olukord, kus inflatsioon on (riigi) kontrolli alt väljunud. See väljendub kiires hinnatõusus, samal ajal kui valuuta kaotab väärtust.

Formaalselt defineeritakse hüperinflatsiooni inflatsioonina, mis on suurem kui 50% kuus. Mitteformaalselt kasutatakse terminit palju väiksemate protsentide puhul.

Hüperinflatsiooni seostatakse tavaliselt sõdade, sõdade järelmõju, sotsiaal-poliitiliste murrangute või muude kriisidega, mille tõttu valitsusel ei ole piisavaid vahendeid maksuraha kogumiseks.

Eestis toimus hüperinflatsioon eriti just 1990. aastatel.
Kõzõl

**Kõzõl** (tõva keeles Кызыл 'punane') on linn Venemaal, Tõva Vabariigi pealinn ja Kõzõli kožuuni halduskeskus. Asub Suur-Jenissei ja Väike-Jenissei liitumiskohas.

Alates 2018. aastast on linnapea Karim Sagaan-Ool.

Kõzõlis asub Mongoolia peakonsulaat.

## Ajalugu
Linn asutati 1914 ja kandis alguses nime **Belotsarsk**. 

1918 sai linna nimeks **Hem-Beldõr**, 1926 Kõzõl, mis tõva keeles tähendab punast. 

Alates 1921 oli linn Tuva Rahvavabariigi, alates 1944 Tuva autonoomse oblasti, alates 1961 Tuva ANSV ja alates 1991 Tõva Vabariigi pealinn.

## Kultuur
### Haridus
Linnas on Tõva Riiklik Ülikool.

### Muuseumid
2008 avati Kõzõlis Tõva Vabariigi rahvusmuuseum, poliitiliste repressioonide muuseum ja rikkalikul arheoloogilistel leidudel põhinev 60 vägilase muuseum. 

### Teatrid

Tuva Muusika- ja Draamateatris on nii vene- kui tõvakeelne trupp. 
Alates 2013 tegutseb Kõzõlis esimene kutseline nukuteater. 

Kõzõlis tegutseb Tuva Riiklik Filharmoonia

### Religioon
Kõzõlis on 2 budistlikku kloostrit, 1 õigeusu ja 1 šamanistlik klooster.

## Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kõzõli elanikest tõvasid 68,09%, venelasi 28,42% ja teistest rahvustest inimesi 3,49%.

## Turism
### Vaatamisväärsused

Väidetavalt asub Kõzõl Aasia keskpunktis. Suur- ja Väike-Jenissei ühinemiskohas on seda tähistav obelisk, mille juurest Kõzõli koolide vilistlased ja vastabiellunud alustavad oma eluteed.
## Transport

Kõzõli läbib maantee M54 (Jenissei), mis ulatub loode poole läbi Šušenskoje ja Abakani Krasnojarskisse ning kagu poole Mongooliasse.

Linnas on lennujaam ja jõesadam.

Kõzõlil on korrapärane lennuühendus Abakani, Irkutski, Krasnojarski ja Novosibirskiga. 2009. aasta maikuu seisuga toimub kohaliku lennuettevõtte Tuvaavia pankrotimenetlus.

Kõzõlil on laevaühendus mööda Suur-Jenisseid ülesvoolu kuni Toora-Hemini.

Projekteeritakse raudteed Kõzõl–Kuragino.

## Sõpruslinnad

## Viited
RSI

**RSI** ehk reaalne, sümboolne, kujuteldav (imaginaarne) on Jacques Lacani psühhoanalüüsis inimpsüühikat määravad momendid või – nagu Lacani terminit tõlgitakse – korrad (prantsuse keeles *lordre* 'kord, korraldus, käsk, järgnevus, kihistus, ordu').

Reaalne, sümboolne ja kujuteldav pole seejuures mitte füsioloogilised üksused vms, vaid on mõisteline struktuur, mille kaudu püütakse mõtestada inimese psüühikat. Lacan soovitab mõtelda kordasid (kihte) põimuvana samal viisil nagu Borromeo rõngaid, mis tähendab, et ükski kolmest ei rakendu teisi mõjutamata ega ole käsitletav irdsena.
Borromeo rõngad

**Borromeo rõngad** on saanud nimetuse aristokraatliku Borromeo suguvõsa järgi Itaalias, kelle vapil oli kolm rõngast, mida kujutati üksteisega seotuna nii, et iga rõnga kohta kehtib, et see hoiab koos ülejäänud kahte rõngast, mis omavahel seotud ei ole. Kujutlus nii seotud kujunditest on aga märksa vanem ning esineb näiteks Norra ruunikividel 7. sajandist.

Reaalsete mõõtmetega rõngaid niimoodi ühendada ei saa, isegi kui need on eri raadiustega. Niimoodi ühendada saab elliptilisi rõngaid.

Borromeo rõngaid on kasutatud mitmetes valdkondades ühtsuse jõu näitlikustamiseks, näiteks on nende abil kujutatud kolmainsust. Prantsuse psühhoanalüütik Jacques Lacan kasutab võrdlust Borromeo rõngastega inimpsüühika kolme kihistuse põimituse selgitamiseks.

Matemaatikas käsitletakse Borromeo rõngaid topoloogiliste ringidena, mis on üksteisega seotud olemata seejuures paaridena võetult teineteisega seotud. Selliste rõngaste või topoloogiliste ringide iseärasus on selles, et ühe rõnga eemaldamisel vabanevad sõlmest kõik kolm. Sellist sõlme nimetatakse matemaatilises sõlmeteoorias Brunni sõlmeks.

## Vaata ka
*Borromeo saared
*Topoloogia
Novotšerkassk

**Novotšerkassk** on linn Venemaal Rostovi oblastis. Asub Aksai jõe ääres.

Linn on asutatud 1805. aastal Doni kasakate pealinnana. Ka tänapäeval peavad kasakad Novotšerkasskit oma pealinnana.

Vene kodusõja ajal oli linn valgekaartlaste keskus. Punaarmee vallutas linna alles 7. jaanuaril 1920.

1962. aasta juuni alguses toimusid linnas tööliste protestimeeleavaldused, kus kokkupõrkes sõjaväega hukkus ligi 100 inimest.

Peamised tööstusharud on masina- ja keemiatööstus, seal asub Venemaa suurim veduritehas. Linna lähedal asub Novotšerkasski hüdroelektrijaam.

## Vaata ka
*Novotšerkasski veresaun

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Novotšerkasski foorum
Vaidemenetlus

**Vaidemenetlus** on isiku taotlusel algatatav menetlus, milles kontrollitakse isiku õigusi rikkuva või tema vabadusi piirava haldusakti või toimingu õiguspärasust ja otstarbekust. Sisuliselt on tegemist õigusliku vaidluse lahendamisega haldusorganis. Vaidemenetlust ei loeta kohtulikuks menetluseks.

Eestis on vaide lahendamise õigus nii algse toimingu või haldusakti teinud organil kui ka mõnel juhul erilisel, selleks otstarbeks loodud kõrgemalseisval vaideorganil. 

Vaidemenetlust reguleerib haldusmenetluse seaduse 5. peatükk.

## Viited

## Kirjandus
*Einar Vene. "Vaidemenetluse funktsioonide mõju menetlustoimingutele" Juridica 2005, nr X, lk 705–718. (veebis loetav sisselogimisega)

## Välislingid
*"Kinnipeetava vaie ja selle menetluskord" Sisekaitseakadeemia õpiobjekt
Ronisoo

**Ronisoo** on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.

## Viited
Intel i486

**Intel i486** ehk **486** ehk **80486** on Inteli mikroprotsessor, mis kuulub Inteli x86-protsessorite perekonda. 

i486 protsessorile eelnes 80386. Esimene 486 tüüpi protsessor ilmus aastal 1989 ja sisaldas 1,2 miljonit transistorit.

Protsessori i486 käsustik sarnaneb väga 80386 omaga, kuid riistvara poolest on oluliselt erinev. Sel on sisemine vahemälu ja kasutatakse konveiertöötlust.

## Erinevused 80386 ja 80486 vahel
*andmete/käskude vahemälu: 8192-baidine (8 kB) SRAM, mis oli protsessorisse sisse ehitatud;
*käskude konveiertöötlus; 
*täiustatud mäluhaldusprotsessor;
*integreeritud matemaatikaprotsessor – DX-tüüpi mudelid.

486-l on 32-bitine andmesiin ja 32-bitine aadressisiin.

AMD Am5x86 ja Cyrix Cx5x86 olid viimased 486 protsessorid, mida kasutati tihti hilistel 486 emaplaatidel, millel oli välisseadmeühendus ja 72 viiguga üherealised SIMM-mälumoodulid. Need olid mõeldud töötamiseks operatsioonisüsteemiga Windows 95. Cx5x86 kadus käibelt kiiresti, kui välja tuli Cyrix 6x86, aga Am5x86 oli tähtis kogu selle aja jooksul, mil AMD K5 hilines.

Üldotstarbelistes lauaarvutites kasutati 486-protsessorit kaua odavates arvutites inimeste jaoks, kes ei saanud endale lubada kõige kallima arvuti ostmist, kuni 2001. aasta paiku lõpetas Microsoft Windows 95 toetuse ning järgmised operatsioonisüsteemid vajasid normaalseks tööks palju võimsamaid arvuteid. Tegelikult Windows XP kernel ei saagi i486-l töötada oma teistsuguse käsustiku tõttu, mis võeti kasutusele Pentiumiga.

Kuigi i486 oli sajandivahetuseks moraalselt vananenud, jätkas Intel selle tootmist, seda kasutati palju mitmesugustes manussüsteemides. Alles 2006. aasta mais teatas Intel, et i486 tootmine lõpetatakse 28. septembril 2007. Samal aastal lõpetati ka i486 eelkäija i386 tootmine, mis oli kestnud 22 aastat. 

## Mudelid

MudelTootmise algusSiini kiirusIseloomustus
Intel 80486SXIV 199116–33 MHzi486DX, millel puudub matemaatikaprotsessor
Intel 80486DXIV 198925–50 MHzsama mis eelmine, kuid matemaatikaprotsessoriga
Intel 80486DX2III 199250, 66, 80 MHztaktsagedus on poole kõrgem
Intel 80486SX2199150, 66 MHzsama mis i486DX2, aga matemaatikaprotsessor puudub
Intel 80486SLXI 199220–33 MHzi486SX protsessor, millel on energia säästmise režiim
Intel 80486 OverDrive199240, 50, 66 MHzi486SX, i486SX2, i486DX2 või i486DX4 uuendatud protsessor
Intel 80486DX4III 199475, 100, 120 MHzkolmekordse kiirusega
Intel RapidCAD199133 MHzühilduv Intel 386 protsessori jalgadega, sisemise vahemäluta


## Viited
Annely Köster

**Annely Köster** (sündinud 6. mail 1969 Tallinnas) on eesti kunstipedagoog ja haridusjuht.

Ta on Sally Stuudio juhataja ja Tallinna Kunstihoone publiku- ja haridusprogrammide kuraator. Eesti Kunstnike Liidu ja Kunstihariduse ühingu liige. 

## Elulugu
Aastatel 1980–1987 õppis ta Tallinna Kopli Kunstikeskkoolis. Aastatel 1990–1991 osales kunstipedagoogikakoolitustel Saksamaal ja Soomes. 2005. aastal lõpetas Tartu Ülikooli psühholoogia erialal uurides kaasaegsele kunstile antavate hinnangute seoseid isiksusomadustega ja 2010. aastal Tallinna Ülikooli sotsiaalteaduste magistrina.

1990. aastate alguses juhtis Eesti Raadios ja Eesti Televisioonis laste raadio- ja telesaateid, näiteks "Kukesammud", "Sally Sõbrad", "Lapsed ja moodne kunst". 1991. aastal asutas koos maalikunstnik Vano Allsaluga kunstikeskuse Sally Stuudio eesmärgiga luua kaasaegne kunstikool ja vabaajakeskus loomingulistele lastele ja noortele. 

1996. aastal asutas Eesti Kunstimuuseumi pedagoogikaosakonna ja juhtis seda aastani 2002. 

2005. aastal kureeris Kultuuriministeeriumi "Kunstiaasta 2005" programmi ja asutas galeriigiidi "Art This Week", mille vastutav väljaandja oli aastani 2011.  

Aastatel 2008–2009 juhtis põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava kunsti ainekava töörühma.  

Aastatel 2009–2017 juhtis rahvusvahelist koolinoorte kaasaegse kunsti triennaali "Eksperimenta!". 

2011–2014 juhtis Eesti Kunstiakadeemia kunstipedagoogika osakonda ja kunstiõpetaja magistriõppekava.  

Alates 2016. aastast on ta Tallinna Kunstihoone haridusprogrammide kuraator. 
	
Ta on algatanud ja juhtinud laste- ja noortekunsti projekte. Neist olulisemad:
* 1995–1997 "Lapsed ja moodne kunst"
* 1996–1999 projekt "Surmatants – eesti laste versioon Bernt Notke maalist" 
* 2001 "Lapsed otsivad Eesti Märki"
* 2003 "Kingitused tulevikku"
* 2005–2017 Sally Stuudio Kunstiteadlikkuse Keskus
* 2011– 2017 Koolinoorte kaasaegse kunsti triennaal "Eksperimenta!" 
* 2021– k.a "Vaatamise kooli" programm Tallinna Kunstihoonele

## Tunnustus
* 2000 "Aasta parim õpetaja", Tallinna Linnavalitsus
* 2010 EV Kultuuristipendium
* 2010 Tallinna stipendium, Tallinna Ülikool
* 2014 "Kultuuri tegu 2014", Eesti Kultuuri Koda ja EV Kultuuriministeerium
* 2021 Tallinna parim huvihariduse õpetaja, Tallinna LV
* 2023  raamat "Julge... Rind on värvine. Sally Stuudio lugu" 2022. aasta 25 Eesti kauneimat raamatut

## Viited

## Välislingid
*
* Annely Köster Sally Stuudio kodulehel
* Telesaade "Plekktrumm. Annely Köster" ETV, 6. november 2017
* Kultuuri juhtija: Annely Köster ja Maarin Mürk
Zarafšoni ahelik

**Zarafšoni ahelik** (varasem eestikeelne nimi **Zeravšani ahelik**) on mäestik Kesk-Aasias, mis kuulub Hisori-Alai mäestikku. Ahelik kulgeb ida-lääne suunas ning kõrgeim tipp ulatub 5489 meetri kõrgusele.

Zarafšoni ahelik on oluline veeallikas piirkonna jõgedele, sealhulgas Zarafšoni jõele.

## Viited

## Välislingid
Määrus (Euroopa Liit)

**Määrus** on Euroopa Liidu õigusakt, mis on üldiselt kohaldatav, tervikuna siduv, suunatud määramata hulgale isikutele ja on pärast jõustumist liikmesriikides vahetult kohaldatav.

Erinevalt direktiivist pole määrust vaja seadusega Euroopa Liidu liikmesriigi siseriiklikku õigusse üle võtta, määrus kohaldub otse kõigis liikmesriikides.
Guernsey

**Guernsey** [g'öönzi] on Briti krooni sõltkond La Manche'i väinas. Pindala 78 ruutkilomeetrit. Hõlmab mitu saart, neist suurim, Guernsey saar on künklik, kõrgus kuni 110 meetrit. Asustatud saared on veel Alderney, Sarki saar ja Herm.

Rahvaarv 65 228 (juuli 2005). Pealinn Saint Peter Port.

Guernsey saar jaguneb 10 vallaks (*parish*).

Põhiosa Guernsey elanikkonnast on tänapäeval ingliskeelne. Romaani keelte hulka kuuluvat Guernsey murret, Guernsey saare varasemat kohalikku keelt, valdas 2001. aasta rahvaloenduse andmetel 2% rahvastikust.

Sarki murret räägivad vaid mõned inimesed Sarki saarel.

Alderney saare keel Aurigny murre suri välja juba 20. sajandi alguses.

Kuni 20. sajandi alguseni oli Guernsey ainus ametlik keel prantsuse keel, kõik kinnisvara ostu- ja müügitehingud Guernseys tehti veel 1971. aastalgi prantsuse keeles.

## Viited

## Välislingid

* Guernsey valitsuse koduleht
* http://www.thisisguernsey.com/
Nina

**Nina** (*nasus*) on ülemiste hingamisteede algusosa inimesel ja kõigil teistel selgroogsetel. Väljapoole avaneb nina sõõrmetesse, sissepoole aga neelu.

Nina peamiseks ülesandeks on reageerimine õhus lendlevatele keemilistele ühenditele ehk haistmine. Selleks on ninas haistmisretseptorid, aga ka muud anatoomilised struktuuriüksused nagu veresooned, karvakesed jne. Inimese ninas on 400-800 retseptoriliiki. Inimene suudab tuvastada ligikaudu 10 000 eri lõhna. Ninaõõne limaskestade ülesanne on lisaks haistmisele sissehingatava õhu soojendamine, niisutamine ja puhastamine.

Maailma pikim nina oli 19 sentimeetrine ja kuulus inglasele Thomas Weddersile. Türklasele Mehmet Özyürekile kuulus aastatel 2001-2023 meessoost elava inimese maailma pikima nina rekord.

Naised eelistavad enda koetüübi lõhnale vastanduva lõhnaga mehi. Emad suudavad tuvastada oma lapse lõhna enne tema sündi.

Mällu talletunud lõhnad jäävad meelde peaaegu igavesti. Näiteks pliiatsi teritamisel tekkiv lõhn lihtsustab kooliaja meenutamist.

Osa tajutavatest lõhnadest oleme teadlikud, teised jällegi salvestuvad alateadvusesse. Enamus haistmismeele närvisignaalidest suunduvad otse aju hipokampusesse ja mandeltuuma. Igal inimesel on iseäralik lõhnataju, mis on pidevas muutuses. Haistmine hakkab hääbuma 16-aastaselt.

Lõhnaained mõjutavad ostlemist.

## Vaata ka

*Koon
*Lont
*Ninaga seotud lümfikude
*Elektrooniline nina
*Nina nuuskamine

## Viited
Ari Þorgilsson

**Ari Þorgilsson** (vanaislandi Ari inn fróði Þorgilsson) ka **Ari Thorgilsson** (1067 või 1068 – 9. november 1148) oli Islandi ajaloolane ja preester (**Ari Õpetatu**, **Ari Kirjatark**, vms).

Ari elust on teada väga vähe. Tema isa Þorgils suri, kui Ari oli laps, ja Ari kasvas üles Haukadalris, kus tema õpetajaks oli piiskop Ísleifri poeg Teitr. Ari sai väga hea hariduse, muuhulgas õppis ta ladina keelt, teoloogiat ja ajalugu. Ta jäi Haukadalri 21-aastaseks saamiseni. Arvatavasti kolis ta seejärel tagasi Snæfellsnesi Lääne-Islandil, kus oli elanud tema isa. Ari oli pühitsetud preestriks. Ta oli abielus ja tal oli poeg, kellest sai samuti preester. Ari poja lapselaps oli abielus Snorri Sturlusoni vennaga. Ari suri 1148. aastal 80- või 81-aastaselt.

Ari on kirjutanud ühe olulisema Islandi varasemat ajalugu käsitleva teose, Íslendingabók ("Islandlaste raamat"). Allikad räägivad alati "Ari raamatutest", nii et arvatavasti ei olnud "Islandlaste raamat" tema ainus teos. Võimalik, et Ari osales ka Islandi koloniseerimist käsitleva "Maa asustamise raamatu" (Landnámabók) koostamisel. Ari oli esimene Islandi ajaloolane, kes kirjutas islandi, mitte ladina keeles.

Arile viidatakse Islandi ajalooteostes kui suurele autoriteedile ja tema andmeid peetakse siiani küllaltki usaldusväärseteks. Ta viitas oma allikatele ja suhtus materjali kriitiliselt.   

Ari oli juba eluajal väga lugupeetud mees. Tema sõprade hulka kuulusid oma aja kõige haritumad islandlased, sealhulgas ametis olevad piiskopid ja ajaloolane Sæmundr Õpetatu. 

## Välislingid
* Finnur Jónsson: Ares Liv og forfattervirksomhed
Koila (Viru-Nigula)

**Koila** on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. 

Külas asub Koila Lähtoru allikas ja Koila Linnamäe allikas.

## Vaata ka
*Koila linnamägi

## Viited
Ísleifr Gizurarson

**Ísleifr Gizurarson** (ka **Ísleifur Gissurarson** või **Ísleifr Gizorarsonr**)   (1006 –  5. juuli 1080) oli Islandi esimene piiskop. 

Islandil võeti kristlus ametlikult vastu 999. või 1000. aastal.  

Haukdælirite perekonnast pärit Ísleifr õppis Saksamaal Herfordis ja temast sai kristlik preester. 1056. aastal pühitses Bremeni peapiiskop ta Islandi esimeseks piiskopiks (esimeseks Skálholti piiskopiks), piiskopkonna keskuseks sai Ísleifri kodukoht Skálholt (Skálholti piiskopkond). Ísleifri õpilaste seas oli Jón Ögmundarson, kellest hiljem sai esimene piiskop Hólaris, kuhu loodi Islandi teine piiskopkond (Hólari piiskopkond).

## Kirjandus
* Orri Vésteinsson. *The Christianization of Iceland. Priests, Power, and Social Change 1000-1300.* Oxford University Press, Oxford 2000.
Jodiidid

**Jodiidid** on kas vesinikjodiidhappe soolad või orgaanilised ühendid, mis koosnevad joodist ja mingist muust elemendist. Jodiidid koosnevad tavaliselt kahest elemendist, kuid soolade puhul, mis sisaldavad ühendioone, võib jodiidi koostisse kuuluda üle kahe elemendi.

Joodi ühendid metalliga on soolad ning keemiliseks sidemeks on seal iooniline side. Jodiidide puhul, mis kujutavad endast joodi ühendit mittemetalliga, on tegu kovalentse sidemega.

## Lähtehape

* **HI** ehk **vesinikjodiidhape** (hape) - vees happeliste omadustega jodiid, tugevaim halogeenhape. Lihtainena gaasiline.
Nitriidid

**Nitriid** on keemiline aine, mis koosneb kahest elemendist, millest üks on lämmastik, ning mille molekulis sisalduvate lämmastikuaatomite vahel puudub keemiline side.

Kui see element on metall, siis on tegu metallinitriidiga, kus keemiliseks sidemeks on iooniline side. Kui aga teine element on mittemetall, on tegu mittemetallinitriidiga, kus keemiliseks sidemeks on kovalentne side. Erandiks on ammoniaak ehk NH3, kus esineb kovalentse sideme eriliik – doonor-aktseptorside.

Nitriidid tekivad redoksreaktsioonis, kus üheks lähteaineks on nitriid. Kui ta reageerib enda omast väiksema elektronegatiivsusega elemendiga, siis käitub ta oksüdeerijana, kui aga reageerib suurema elektronegatiivsusega elemendiga, siis käitub ta redutseerijana.
## Näited

* **NH<sub>3</sub>** ehk **[[ammoniaak]]** – laialdaselt kasutusel keemiatööstuses, nitraatide valmistamisel ja ka mõnes kemikaalis. Lahustub hästi vees, on aluseliste omadustega, moodustab ammooniumsooli. On karge, kange lõhnaga. Otsesel suure koguse sissehingamisel väga mürgine, kuid 5% lahus on nuuskpiiritus, mida kasutatakse meditsiinis.
* **TiN** ehk titaannitriid – väga kõva materjal, üks kõvemaid teemandi järel.
* **BN** ehk boornitriid – teemandist kõvem materjal, selle kuusnurkse kristallstruktuuri küljekujuga allotroop w-BN (wurtzite boron nitride).

## Viited
Sulfaadid

**Sulfaadid** on väävelhappe soolad. Sulfaadid koosnevad kahest ioonist: metalli katioonist ja sulfaatioonist (SO42-).

Sulfaatide lähtehape on väävelhape (tugev hape).

Sulfaadid lahustuvad üldiselt hästi. Erandiks on baarium, kaltsium, plii ja strontsium, mille sulfaadid lahustuvad halvasti. Kõigist sulfaatidest kõige halvemini lahustub raadiumsulfaat.

Sulfaatide tõestamiseks kasutatakse baariumi sooli, näiteks baariumkloriidi, mis hästi lahustub. Selle lahust kallatakse sellesse lahusesse, milles sulfaatide olemasolu kontrollida tahetakse, ja kui tekib valge sade, siis näitab see sulfaadiioonide olemasolu.

Mõned sulfaadid olid tuntud keskaegsetele alkeemikutele. Neid nimetati vitriolisooladeks. See termin tuli ladina sõnast *vitreolum* ('klaasjas'), sest need olid ühed esimesed teadaolevad läbipaistvad kristallid. Need olid roheline vitriol ehk raudsulfaatheptahüdraat FeSO4*7H2O, sinine vitriol ehk vasksulfaatpentahüdraat CuSO4*5H2O, valge vitriol ehk tsinksulfaatheptahüdraat ZnSO4*7H2O ja maarjas KAl(SO4)2*12H2O. Hiljem hakati kasutama kipsi ehk kaltsiumsulfaatdihüdraati CaSO4*2H2O.

## Vaata ka
*sulfaadireduktsioon
*sulfaatrespiratsioon
*sulfiidid
*väävli oksiidid
*sulfaatimine
Nitraadid

**Nitraadid** tähendavad anorgaanilises keemias lämmastikhappe soolasid ja orgaanilises keemias lämmastikhappe estreid.

Nitraadid, mis on soolad, koosnevad kahest ioonist: metalli katioonist ja nitraatioonist (NO3-). Keemiliseks sidemeks on seal iooniline side. Nitraadid, mis on estrid, ei koosne ioonidest ja seal on kovalentsed sidemed.

## Lähtehape
* **HNO<sub>3</sub>** ehk **lämmastikhape** (hape) – tugev hape.

## Näited

* **NaNO<sub>3</sub>** ehk salpeeter – väetis, kasutatakse ka lõhkekehades.

## Nitraatide mõju veekeskkonnale
Mageveekogudes ja jõesuudme alal saab nitraatide sisaldus mõnikord suureneda piirini, kus see võib potentsiaalselt tappa kalu. Ehkki nitraadid on vähem mürgised kui ammoniaak ja nitrit, siis nitraatide arv vees üle 30 osakese miljoni osakese kohta võib pidurdada kalade kasvu, nõrgendada nende immuunsüsteemi ja rõhuda ka teisi veeorganisme. Enamasti on vee suurenenud nitraatide kontsentratsioon põhjustatud põllumajanduses ja maastikel nitraate sisaldavate väetiste kasutamisest.

Nitraatide liigne sattumine veekogudesse soodustab vetikate kasvu ja kui toitained (nt kaalium, fosfaat ja nitraat) on veekogus väga vähe, kaasneb sellega veeõitseng. Kui vees tekib hapnikupuudus, võib veeõitseng põhjustada ka muutusi ökosüsteemis, kus muutunud keskkonnas saavad eelise teised organismirühmad, mis varem ei domineerinud.

Täielikult lahustunud nitraatide osakeste sisaldust vees kasutatakse laialdaselt veekvaliteedi indikaatorina.
Neubrandenburg

**Neubrandenburg** on linn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal. Asub Tollensesee kaldal 110 km Berliinist põhjas.

## Viited

## Välislingid
*Neubrandenburgi koduleht
AGD Interactive

**AGD Interactive** on firma, mis on teinud kahe esimese "Sierra" klassikalise "King's Quest" sarja seiklusmängu uusversioonid, mida saab nende kodulehelt tasuta alla laadida. Algselt kandis firma nime **Tierra Entertainment**.

Uusversioone on mängijad üldiselt tervitanud heakskiiduga, pidades neid originaalitruudeks.

Kuigi AGD tähendab *Anonymous Game Developer* ("anonüümne mänguarendaja"), ei ole firma pidajad enam anonüümsed – need on Britney K. Brimhall (kasutas pseudonüümi Anonymous Game Developer #1) ja Christopher T. Warren (kasutas pseudonüümi Anonymous Game Developer #2).

## Välislingid
*http://www.agdinteractive.com/
Kanepi valla vapp

**Kanepi valla vapp** on Põlva maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kanepi valla vapp.

Vapi sümbol on tuletatud Kanepi kohanimest. Kanepi Vallavolikogu andmetel on kanepi lehe kujutise kasutamine piirkonnas ajalooliselt levinud.

## Vapp alates 2017
Uus Kanepi valla vapp on kalambuurvapp, mis pärineb Kanepi kohanimest. See sümbol on lipu elemendina käigus juba 1869. aastast, mil Kanepi Laulu ja Mängu Selts käis Eesti esimesel laulupeol. Vapi värvid on tuletatud taime värvist.

### Vapi kirjeldus
Ülalt kaarjal rohelisel kilbil on kujutatud hõbedane kanepileht. Lehed on sõrmjad, rootsudega, lehekesi kokku seitse, all püstine, kergelt allapoole laienev vars.

## Vapp 1997–2017

Vapp kinnitati 18. novembril 1997.

1997. aastal toimunud valla vapi konkursile laekunud 15 autori kavanditest valiti välja Urve Valge kavand, mis sai aluseks Riigikantseleis viimistletud vapikavandile. Vapil kujutatud kirikutorni tipus olev aotäht, millega autor rõhutas praost Rothi rolli Kanepi kultuuriloos, paigaldati kirikutorni restaureerimisel tagasi viis aastat hiljem, aastal 2002. Valla vapp ja lipp said valmis ning pühitseti 1997. aasta jõulude ajal vastvalminud vallamajas. 

### Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil Kanepi Jaani kiriku tornitipp, saatena paremal tammeleht ja vasakul kannel; teraviku kohal kaheksaharuline täht – kõik hõbedased.

## Vaata ka
*Kanepi valla lipp

## Viited

## Välislingid
*Kanepi valla sümboolika valla kodulehel
*Kanepi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Eelarvamus

**Eelarvamus** on ebapiisavale informatsioonile (sageli peamiselt teiste inimeste arvamusele) toetudes kujundatud stereotüüpne hoiak, mis võetakse enne objekti kohta vahetute objektiivsete andmete omandamist (*[[a priori]]*). Eeskätt kasutatakse seda sõna negatiivse eelhoiaku kohta. 

## Kirjandus
*Gustav Ichheiser. The Jews and Antisemitism. – Sociometry, 1946, kd 9, nr 1, lk 92-108. Vt Gustav Ichheiser#Juudid ja antisemitism.
Íslendingabók

**Íslendingabók** ehk **"Islandlaste raamat"** on Islandi ajaloolase Ari Þorgilssoni teos, mis kirjeldab Islandi vanemat ajalugu. Raamat valmis ajavahemikus 1122–1133. 

Algselt kirjutas Ari raamatust kaks versiooni, kuid säilinud on neist vaid lühem. Arvatavasti sisaldas esimene, pikem versioon ka Norra kuningate ajalugu ning genealoogiaid. 

Islandlaste raamat on lühike, trükis vaid kuni kahekümne lehekülje paksune raamat. See käsitleb Islandi varase ajaloo tähtsündmusi: maa asustamist, seaduste vastuvõtmist, Althingi asutamist, kalendri muutmist, maa jagamist neljandikeks, Gröönimaa avastamist ja asustamist, Islandi ristiusustamist. Raamatus loetletakse kõiki Islandi seadusekuulutajaid ja piiskoppe. Möödaminnes nimetatakse ka Põhja-Ameerikat (Vinlandit).

Ari sai oma andmed peamiselt vanadelt  tarkadelt inimestelt, kellest paljud olid ise sündmuste pealtnägijad või  olid sündmustest kuulnud nende tunnistajatelt. Ari nimetab paljusid oma informante  ja räägib, miks ta nende andmeid usaldusväärseks peab. Ta viitab ainult ühele kirjalikule allikale (Fleury Abbo *Passio Sancti Eadmundi*), kuid tekstist on näha, et Ari tundis ja kasutas ka teisi ladinakeelseid teoseid, näiteks Sæmundr Õpetatu, munk Beda ja Bremeni Adami tööd.

Islandlaste raamat on säilinud vaid kahe 17. sajandi ärakirjana, mis mõlemad on kirjutatud sama isiku poolt. Arvatavasti oli aluseks käsikiri, mis kirjutati 1200. aasta paiku või veidi varem.  

Islandlaste raamat on kirjutatud vanaislandi keeles. See on vanaislandi kirjanduse tähtsamaid teoseid ja ajalooallikana peetakse raamatut siiamaani küllaltki usaldusväärseks. 

## Välislingid
* Tekst vanaislandi keeles
* Vésteinn Ólasoni loeng (inglise keeles)
* 17. sajandi käsikiri
Kõlleste valla vapp

**Kõlleste valla vapp** on Põlva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kõlleste valla vapp.

Vapp kinnitati 5. septembril 2003.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil okaspuuoksalõikeline hõbedane päis ja hõbedane kuldsete manustega kivi hoidev kurg.

## Põhjendus
Sellise asendiga kurg on heraldikas tähelepanelikkuse, erksuse ja valvsuse sümbol. Kui lind peakski tukastama, siis mahakukkuv kivi ärataks ta kohe üles. Sellega on iseloomustatud valla inimeste usinust ja virkust nii oma igapäevastes töödes-tegemistes kui ka tundeerksat loovust kodukandi kultuuripõllu harimisel. Kured on Kõlleste valla loodusele iseloomulikud püsiasukad. Seega sobibki kurg valla vapilinnuks.

Ka vapikilbi sinine põhivärvus, jaostatud okaspuutaimelõikega, sümboliseerib valla kaunist loodust oma metsade, orgudes sädelevate järvede ja kauguses sinavate mägedega.

Vapipäis on hõbedane. See värvus on puhtuse, parema tuleviku lootuse ja progressi heraldiline võrdkuju.

## Vaata ka
*Kõlleste valla lipp
*Põlva maakond

## Välislingid
*Kõlleste valla sümboolika valla kodulehel
*Kõlleste valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Loki Software

**Loki Software, Inc.** (tuntud ka nimede **Loki Games** või **Loki Entertainment Software** all) on nüüdseks välja surnud  Ameerika Ühendriikide tarkvarafirma Tustinis, Californias, mis on portinud mitmeid Microsoft Windowsi arvutimänge Linuxi platvormile.

Loki Software asutati augustis 1998 Scott Draekeri poolt ja suleti jaanuaris 2002.

Loki Software poolt väljastatud mängud:
* *[[Civilization: Call To Power]]*
* *[[Descent|Descent 3]]*
* *Eric's Ultimate [[Pasjanss|Solitaire]]*
* *[[Heavy Gear|Heavy Gear II]]*
* *[[Heavy Metal: F.A.K.K.²]]*
* *[[Heroes of Might and Magic III: The Restoration of Erathia]]*
* *[[Heretic II]]*
* *[[Kohan|Kohan: Immortal Sovereigns]]*
* *[[Myth|Myth II: Soulblighter]]*
* *[[Postal (computer game)|Postal Plus]]*
* *[[Railroad Tycoon|Railroad Tycoon II Gold Edition]]*
* *[[Quake III Arena]]*
* *[[Rune|Rune: Halls of Valhalla]]*
* *[[Sid Meier's Alpha Centauri|Sid Meier's Alpha Centauri Planetary Pack]]*
* *[[Sim City 3000|Sim City 3000: Unlimited/World Edition]]*
* *[[Soldier of Fortune (computer game)|Soldier of Fortune]]*
* *[[Tribes 2]]*
* *[[Unreal Tournament]]*

Lisaks väljastatud mängudele on olemas ka pooleli jäetud port Deus Exist. Hilisem *Deus Exi* uuendus Microsoft Windowsile sisaldab Loki Software Linuxi pordist OpenGLi draiverit Unreali mootorile.

Loki Software on muuhulgas välja töötanud mitmeid tasuta vahendeid, nagu Loki installeerija (tuntud ka kui Loki Setup) ja toetanud Simple DirectMedia Layeri arendust. Samuti on nad algatanud OpenAL heliteegi projekti (nüüd Creative Technology ja Apple Computer-i poolt üle võetud). Loki Software ja John R. Halli raamat Programming Linux Games (samuti saadaval internetist (internetiarhiiv)) on tuntud, kui üks prominentsemaid õpetusi Simple DirectMedia Layerist.

Paljud Loki vabadest vahenditest on siiani sagedalt kasutatud ja arendatud, tihti endiste firmatöötajate poolt, kellest mitmed on kolinud teistesse videomängude  või Linuxi firmadesse. Ryan Gordon (tuntud ka kui Icculus), endine Loki töötaja, on olnud mitmete kommertsmängude Linuxi ja Mac OS X portide taga.

## Välislingid
*''Loki Software'' profiil MobyGamesis
*Loki Entertainment Software, Inc. – koduleht
*Loki Setup Loki installeri koduleht
*Icculus.org Ryan Gordoni veebileht, hostib mitmeid Loki projekte, nagu ka teisi Linuxi mänguressursse
Wilhelm Reich

**Wilhelm Reich** (24. märts 1897 Dobrzcynica, Galiitsia, Austria-Ungari (tänapäeval Lvivi oblast, Ukraina) – 3. november 1957 Lewisburg, Pennsylvania) oli Austria  psühhiaater, psühholoog ja psühhoanalüütik.

Wilhem Reich oli pärit assimileerunud juudi perekonnast. Ta emakeel oli saksa keel. Reich kasvas üles Bukoviinas, kus ta isa pidas suurt talu. Ta sai hariduse koduõppe teel. Reichi ema sooritas 1910. aastal enesetapu, kui ta mees sai teada, et tal oli suhe ühe koduõpetajaga. Reichi isa suri 1914. aastal tuberkuloosi ja ta pidi kooli kõrvalt talupidamisega tegelema. Kui puhkes Esimene maailmasõda ja Vene väed tungisid Bukoviinasse, siis oli Reich sunnitud põgenema. 1915. astus ta Austria-Ungari armeesse ja sõdis Itaalia rindel.

Pärast sõja lõppus astus ta Viini Ülikooli, kus õppis ühe semestri õigusteadust ja seejärel meditsiini. Ülikooli lõpetas ta 1922. aasta juulis. Reich alustas oma psühhoanalüütilise ja psühhiaatrilise erapraksisega 1922. aastal. Ta oli esimene kliiniline assistent Freudi psühhoanalüütilises polikliinikus Viinis (dr. Edward Hitschmanni juhendamisel) aastatel 1922–1928, polikliiniku asedirektor 1928–1930 ja sama asutuse psühhoanalüütilise teraapia seminari direktor. Viini Psühhoanalüütilise Instituudi õppejõuna pidas ta loenguid aastatel 1924–1930.

1930. aastal kolis Reich Berliini, kus ta 1931. aastal asutas Saksa Proletaarse Seksuaalpoliitika Liidu (Deutsche Reichsverband für Proletarische Sexualpolitik, SEXPOL). 1933. aastal põgenes Reich pärast natsionaalsotsialistide võimuletulekut Taani. Aastatel 1935–1939 elas ta Oslos.

Ta arendas välja psühhoanalüüsi koolkonna, mis keskendus mitte üksikutele neurootilistele sümptomitele vaid karakteri tervikstruktuurile. Suur osa tema tuntusest põhineb "orgonoomial", pseudoteadusel, mis üritas mõõta kosmilist energiat – orgooni, mis Reichi arvates inimese närvisüsteemis ringles.

Ta propageeris vaba seksi ja seksuaalharidust, mille sidus erinevatel viisidel poliitikaga. Näiteks väitis ta teoses "Fašismi massipsühholoogia" ("Die Massenpsychologie des Faschismus"), et fašismi esilekerkimine oli seotud seksuaalse repressiooniga.

## Teoseid

* Suguküpsus, abstinents ja abielumoraal. Kodanliku seksuaalreformi kriitika. (Geschlechtsreife, Enthaltsamkeit, Ehemoral. Eine Kritik der bürgerlichen Sexualreform. Wien: Münster-Verlag, 1930, 182 lk.) – Kokkuvõte: Sotsiaalsed nõudmised ja seksuaalne reaalsus tekitavad puberteedieas konflikte, mida kodanlik seksuaalharidus ei suuda lahendada.

* Seksuaalmoraali pealetung. Seksuaalmajanduse ajaloost. (Der Einbruch der Sexualmoral. Zur Geschichte der sexuellen Ökonomie. Berlin, Leipzig, Wien: Verlag für Sexualpolitik, 1932, XVI + 137 lk.) – Kokkuvõte: Matriarhaalses ühiskonnas polnud neuroose ega perversioone. Patriarhaat aga tekitas abielu ja majanduslikud suhted, mis viisid negatiivse moraali ülekaaluni.

* Noorsoo seksuaalne võitlus. (Der sexuelle Kampf der Jugend. Berlin: Verlag für Sexualpolitik, 1932, VIII + 152 lk.) – Kokkuvõte: Noortel on õigus seksuaalseteks rõõmudeks, kuid seda takistab kapitalistlik ühiskond.

## Vaata ka

* The Century of the Self

## Viited
Nahk (täpsustus)

"**Nahk**" on mitmetähenduslik sõna.

* **[[Nahk]]** on elund. 
* **[[Nahk (materjal)|Nahk]]** on materjal. 
* **[[Nahk (kulinaaria)|Nahk]]** on toiduaine.
* **[[Nahk (tarkvara)|Nahk]]** on tarkvaralahendustes kasutatav visuaalne väljund.
* "**Nahk**" on sõjaväes **[[üleajateenija]]** slängiminetus.
Sinisavi

**Sinisaviks** nimetatakse Eesti maapõues paiknevat ning Kambriumi ladestu alaossa kuuluvat sinakasrohelise värvusega savikihti.

Tekkelt on sinisavi meresete. Savikihi paksus on küllaltki ühtlaselt 60...70 meetrit. Et Kambriumi ladestu paljandub Eestis vaid kitsa ribana Balti klindi ning Soome lahe vahel ning sügavneb ning on kaetud nooremate Ordoviitsiumi, Siluri ning Devoni settekivimitega lõuna pool, siis on ka sinisavi maavarana kaevandamine võimalik vaid Põhja-Eestis. Suurem osa sinisavist kuulub Lontova lademe koosseisu. Mineraloogiliselt koosneb sinisavi peamiselt savimineraalidest illiidist ning segakihilisest illiit-smektiidist.

Sinisavi kasutatakse peamiselt tsemendi tootmiseks.

Sinisavi on üks Eesti geoloogilisi "imesid", mida Eestit külastavad geoloogid tihti näha soovivad, sest ligi poole miljardi aasta vanune savi on üldiselt peaaegu alati kivistunud. Sinisavi on säilitanud mõningase plastilisuse, sest vastav savikiht ei ole kunagi sügavale mattunud, mistõttu on ta pääsenud nii kõrgest rõhust kui ka temperatuurist.

Sinisavi nimetas Briti diplomaat ja harrastusgeoloog, Ilchesteri krahv William Fox-Strangways.

## Viited
Rääsolaane

**Rääsolaane** (seto keeles *Rääsolaanõ*) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.

Küla asub Setomaal, Mikitamäest loodes, kuulub Poloda nulka ja piirneb Mädajõe hoiualaga. Rääsolaane on hajaküla, mis asus ajalooliselt põllusaarekesel keset soid, nüüd ümbritseb külapõlde mets.

## Ajalugu
Rääsolaane on üks kahes seto külast, millel on mordva algupäraga nimi. *Raužo* või *ravžu* tähendab mordva keeltes "musta".

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.

## Vaata ka
*Rääsolaane tsässon

## Viited
Puugnitsa

**Puugnitsa** on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Asub Mikitamäest edelas.

Küla kuulub Setumaa Poloda nulka.

Külas asub mitu kääbast, mis on arheoloogiamälestistena arvele võetud (Puugnitsa kääpad).

Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Audjassaare

**Audjassaare** (seto keeles *Audjasaarõ*, *Haudjasaarõ*) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Asub Pihkva järve kaldal.

Küla kuulub Setumaa Poloda nulka.

Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Lüübnitsa

**Lüübnitsa** on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Pihkva järve kaldal. Ajalooliselt asus küla Setumaal.

Asulat on esmamainitud 1582. aastal.

Iga aasta augustis toimub külas traditsiooniline sibula- ja kalalaat.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Põlva maakonna Mikitamäe valda.


Lüübnitsa 2010.jpg|Sibula- ja kalalaat (2010)
Lüübnitsa küla.JPG|Vaade külale vaatetornist
Lüübnitsa.JPG|Küla rannik


## Vaata ka
*Lüübnitsa kalmistu
*Lüübnitsa tsässon

## Viited

## Välislingid
*Igor Taro "Uus piir raius läbi Lüübnitsa küla sajanditevanused sidemed naabritega", Õhtuleht, 3. veebruar 2010
*Lüübnitsa küla sai omale uue kupliga pühakoja, eoc.ee
Niitsiku

**Niitsiku** on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. 

Küla piirneb idas Mädajõe ja Mädajõe hoiualaga ning lõunas Rebasmäe oja ja endise Niitsiku paisjärvega.

Niitsiku asus Räpina kihelkonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.

## Viited
Laheda valla vapp

**Laheda valla vapp** on Põlva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Laheda valla vapp.

Vapp on kinnitatud 27. märtsil 1995.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil alumisest servast tõusev hõbedane vähk. Kuldses päises neli sinist linaõit.

## Põhjendus
Vapi värvid ja kujundid tähistavad puhast loodust, linakasvatust ja sinisavi. Kuldne laid viitab Põlvamaa vapile. Linaõite arv märgib valla maadel paiknenud nelja mõisat.

## Vaata ka
*Laheda valla lipp
*Põlva maakond

## Välislingid
*Laheda valla sümboolika valla kodulehel
* Laheda valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Conflict OK!

**Conflict OK!** on Eesti punkansambel, mis viljeleb *hardcore*-stiili segatult punkrokiga.

Conflict OK! on tegutsenud 1998. aasta juunist 2004. aastani ja 2008. aasta veebruarist tänaseni.

Plaadifirma on Fucking Cunt Records.

## Koosseis
*Promille Promille – laul
*Aarne – kidra
*Enrik – bass
*Heigo – trummid (1998–2000, alates 2008)
*Liba – trummid (2000–2002 ja 2008)
*Arx – trummid (2002–2004)

Conflict OK! liikmetega seotud bändid:
*Paha Värk – Aarne (laul ja kitarr)
*Noisemurder – Aarne (laul)
*Psychoterror – Liba (trummid)
*ZLO – Liba (trummid)
*J.M.K.E. – Promille Promille (laul)
*Itk – Enrik Truu (bass)

## Viited