open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rõngu vald

**Rõngu vald** oli vald Tartu maakonnas.

Vald liideti 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus naabervaldadega Elva vallaks.

Valla pindala oli 164 km². Rõngu vallas elas 2009. aasta 2. aprilli seisuga 2898 inimest.

Rõngu vallavanem oli Hillar Hänilane.

## Ajalugu
Rõngu valla omavalitsuslik staatus kinnitati 1991. aastal.

## Asustus

### Alevikud
Käärdi – Rõngu
### Külad
Kalme – Kirepi – Koruste – Kõduküla – Käo – Lapetukme – Lossimäe – Piigandi – Raigaste – Rannaküla – Tammiste – Teedla – Tilga – Uderna – Valguta

## Majandus
Valla ettevõtete seas on Rõngu Pagar, Rõngu Aed AS, Rõngu Mahl, plasttoodete valmistaja Promens AS, Waide motell ja palkmajade valmistaja RPM.

## Viited
Mäksa vald

**Mäksa vald** oli vald Tartu maakonnas.

## Loodus
Mäksa valla pindala oli 136,5 km2, suuruse järgi oli Tartumaa 19 valla hulgas kuuendal kohal. Mäksa vald ulatus läänest itta umbes 25 kilomeetrit ja põhjast lõunasse umbes 9 kilomeetrit. Omavalitsuses oli umbes 4700 ha metsamaad, 600 ha rohumaad ja 4600 haritavat maad.

Looduslikult asus Mäksa vald Peipsi madaliku ja Ugandi lavamaa vahel. Maastikku iseloomustab lainjas tasandik, mis kohati omandab väikekühmustikulise ilme. Valda läbis Võrtsjärvest alguse saav ja Peipsi järve suubub Emajõgi, mis on ainsa jõena Eestis täies ulatuses laevatatav.

Mäksa vald jäi Ida-Eesti suurte soomassiivide piirkonda, rohkem kui kolmandiku omavalitsuse pinnast hõlmab looduskaitse alla kuuluv Emajõe-Suursoo. Emajõe-Suursoo puhul on tegemist ühe vanima Tartumaa sooga. Aegade jooksul on soomassiivist välja kujunenud Eesti suurimaks deltasoostikuks, mille ulatus põhjast lõunasse on 30 kilomeetrit ja läänest itta 18 kilomeetrit. Soo pindala on umbes 200 km2. Emajõe-Suursoo põhiline väärtus on märgade elupaikade suur mitmekesisus ning ulatuslik ja terviklik, regioonile ainuomane Emajõe deltasoostik koos haruldaste, ohustatud ja kaitsealuste liikide ja kooslustega.

Maavaradest leidus Mäksa vallas ehitusliiva, ehituskruusa, hästilagunenud turvast, järvemuda ja järvelupja.

## Ajalugu
Mäksa vald moodustati 1991. aasta 16. mail.

Mäksa vallavanemad olid:
*Margus Pleksner 1999–2009
*Arvo Lehemets 2009–2010
*Taivo Tali 2010–2012
*Elina Madal 2013 jaanuar–oktoober
*Timo Reinthal 9. detsember 2013 – oktoober 2017.

2016. aastal sõlmisid Haaslava, Mäksa ja Võnnu vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende kolme valla ning Meeksi valla Järvselja ja Rõka küla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Kastre vald.

## Asustus
### Külad
Aruaia – Kaagvere – Kaarlimõisa – Kastre – Melliste – Mäksa – Mäletjärve – Poka – Sarakuste – Sudaste – Tammevaldma – Tigase – Vana-Kastre – Veskimäe – Võruküla – Võõpste

## Viited
Peipsiääre vald (1991)

**Peipsiääre vald** oli vald Tartu maakonnas.

Peipsiääre vallavanem oli Aleksandr Širokov.

Vald moodustati 1991. aasta 21. novembril. 2017. aastal moodustati Alatskivi valla, Kallaste linna, Pala valla, Peipsiääre valla ning Vara valla ühinemisel uus haldusüksus – Peipsiääre vald.

## Asustus
### Alevikud
Kolkja – Kasepää – Varnja

### Külad
Savka – Sipelga

Enne külade liitmist 1976. aastal olid eraldi külad ka Sohvia, Suur-Kolkja, Uus-Kasepää, Vana-Kasepää ja Väike-Kolkja.

## Viited
Kelgutamine 1984. aasta taliolümpiamängudel

Kelgutamisvõistlused 1984. aasta taliolümpiamängudel peeti 12. - 15. veebruaril Trebevičis.

## Meeste ühekelk

12. veebruar, 32 võistlejat


KohtVõistlejaRiikAeg
1.Paul HildgartnerItaalia3.04,258
2.Sergei DanilinNSV Liit3.04,962
3.Valeri DudinNSV Liit3.05,012
4.Michael WalterSaksa DV3.05,031
5.Torsten GörlitzerSaksa DV3.05,129
6.Ernst HaspingerItaalia3.05,327
7.Juri HartšenkoNSV Liit3.05,548
8.Markus ProckAustria3.05,839
9.Norbert HuberItaalia3.05,909
10.Gerhard SandbichlerAustria3.06,453
11.Walter SchädlerLiechtenstein3.06,997
12.T. RzezniczokSaksamaa LV3.07,367


## Naiste ühekelk

12. veebruar, 27 võistlejat


KohtVõistlejaRiikAeg
1.Steffi MartinSaksa DV2.46,570
2.Bettina SchmidtSaksa DV2.46,873
3.Ute WeissSaksa DV2.47,248
4.Ingrida AmantovaNSV Liit2.48,480
5.Vera ZozuljaNSV Liit2.48,641
6.Maria RainerItaalia2.49,138
7.Annefried GöllnerAustria2.49,373
8.Andrea HatleSaksamaa LV2.49,491
9.Constanze ZeitzSaksamaa LV2.49,836
10.Natalja LissitsaNSV Liit2.50,087
11.V. OberhuberItaalia2.50,229
12.Mária JasencakováTšehhoslovakkia2.51,250


## Meeste kahekelk

15. veebruar, 15 võistkonda


KohtVõistlejaRiikAeg
1.Hans Stangassinger–Franz WembacherSaksamaa LV1.23,620
2.Jevgeni Beloussov–Aleksandr BeljakovNSV Liit1.23,660
3.Jörg Hoffmann–Jochen PietzschSaksa DV1.23,887
4.Georg Fluckinger–Franz WilhelmerAustria1.23,902
5.Günther Lemmerer–Franz LechleitnerAustria1.24,133
6.Hans-Jörg Raffl–Norbert HuberItaalia1.24,353
7.Juris Eisaks–Einárs VeikšaNSV Liit1.24,366
8.Thomas Schwab–Wolfgang StaudingerSaksamaa LV1.24,634
9.Roland Rossi–Douglas BatemanUSA1.24,651
10.Helmut Brunner–Walter BrunnerItaalia1.24,788
11.Ion Apostol–Laurentiu BālānoiuRumeenia1.24,918
12.T. Takagi–T. HirakawaJaapan1.26,027
Motiiv (täpsustus)

**Motiiv** võib tähendada mitut asja.
*Filosoofias, psühholoogias ja õigusteaduses on motiiv teo sooritamise otsene ajend.
*Muusikas on motiiv väikseim muusikalist sisu kandev struktuuriüksus.
*Kirjandusteaduses ja kunstis on motiiv teose ainestiku või vormistruktuuri koostisosa; teoses kujutatud nähtus või situatsioon.
Motiiv (muusika)

**Motiiv** (ladina keeles *motus*, 'liikumine') on muusikas väikseim tähendust kandev muusikavorm. 

Motiiv moodustab tavaliselt teatud rütmilise ja meloodilise terviku.

Motiivist suuremad muusikavormid on näiteks fraas, lause ja periood.
Fraas (muusika)

**Fraas** on muusikas motiividest koosnev muusikavorm. 

Fraas on tavaliselt tuvastatav tsesuuri abil. 

Pikad fraasid võivad koosneda lühematest fraasidest. 

Fraasid moodustavad lause.
Lause (muusika)

**Lause** on muusikavorm, mis koosneb tavaliselt fraasist, fraasi (varieeritud) kordusest ning summeerivast osast, mis tonaalses muusikas lõpeb tavaliselt poolkadentsiga. 

Laused moodustavad perioodi.

Lääne muusikateooriasse on lause mõiste analoogia põhjal võetud keeleteadusest. Keeles tähistab lause lõpetatud, teatud mõttes eneseküllast seisukohaväljendust. Muusikavormide hõlmavuse hierarhias paikneb lause kusagil keskel: ta on vähem hõlmav kui näiteks periood, lõik või heliteose osa, kuid hõlmavam kui motiiv või fraas.

Lause omab tähendust eelkõige heliteose teema konstruktsiooni kontekstis, esindades teema tüüpi, mis koosneb kordusest ja arengust.
Periood (muusika)

**Periood** on muusikavorm, mis koosneb tavaliselt vähemalt kahest lausest. Tonaalses muusikas perioodi eelviimane lause lõpeb poolkadentsi ja viimane täiskadentsiga.
Homileetika

**Homileetika** on praktilises teoloogias jutlustamisõpetus.

## Kirjandus
* Tõnu Lehtsaar, Kaido Soom. "Homileetika", Tartu Ülikooli Kirjastus, 2005.
* Martin Prikask. "Lühikene juhatus jutlustamise üle. Homiletika käsiraamat". Tallinn, 1914.
Katehheetika

**Katehheetika** ehk **kateheetika** on praktilises teoloogias õpetus kiriklikust kasvatusest.

## Kirjandus
*Friedrich Wilhelm Ederberg. Katehetika ehk Küsimise õpetus : Katekismuse õpetamise juhatuseks koolmeistritele. Kuresaare, 1893

## Vaata ka
*Katehhees
Liturgika

**Liturgika** on praktilises teoloogias õpetus jumalateenistusest.

## Kirjandus
*"Liturgika" (õpik) Koostanud Kaido Soom, Tartu Ülikooli Kirjastus, 2015, ISBN 9789949327812
Poimeenika

**Poimeenika** on praktilises teoloogias õpetus hingehoiust.

## Kirjandus
*"Inimese kõrval". Hingehoiu õpik. Toimetajad Kirsti Aalto ja Raili Gothóni, illustreerija Yrjö Tavaila, tõlkija Urmas Oras, eestikeelse väljaande toimetaja Heino Nurk. Tallinn, EELK Usuteaduse Instituut, 2010. ISBN 9789949906512
*Kettunen, Paavo. "Aitav kohtumine". I, Hingehoiu alused ja teoloogia. Tõlkija Urmas Oras. Tallinn, EELK Usuteaduse Instituut, 2016. ISBN 9789949906567
Misjoniteadus

**Misjoniteadus** (**misjoniteoloogia**, ka **missioloogia**; inglise *missiology*) on praktilises teoloogias õpetus sotsiaalsest tööst koguduses. Misjoniteadus on defineeritud ka kui valdkonda, mis uurib kiriku läkitatust maailmas Jumala misjoni perspektiivis. 

Misjoniteaduse õppetoolid ülikoolides on 19. sajandi nähtus, motiveeritud sündmustest, mis kaasnesid Suure misjonisajandiga ning koloniaalmaailma hõivamisega. Friedrich Schleiemacher (1768-1834) paigutas teoloogiliste teaduste süsteemis misjoniteaduse praktilise usuteaduse alla. 

Viimase sajandiga on rõhuasetused kardinaalselt muutunud. Kuni 20. sajandi alguseni oli misjoni subjektiks kirik ja kirikliku tegevuse kaudu mittekristlike rahvaste või sotsiaalsete gruppide hõlvamine. Kiriku avardumisega üle lääne tsivilisatsiooni piiride on esile tõusnud uued teemad: 
* kirik ja maailm mõlemad on osapooled Jumala misjonis; 

* misjoniteaduse tähelepanu all on lisaks evangeeliumi kuulutusele ka kiriku sotsiaalne vastutus ning dialoog teiste religioonidega
Misjoniteaduse valdkondadeks on misjoniteoloogia, misjoniajalugu, misjoniteooria, misjonipraktika jne, mõnikord on eraldi käsitletud evangelisatsiooniteoloogiat ja -strateegiat; samuti lähedalseisvad teadusalad nagu kultuurikommunikatsioon, kultuuriantropoloogia, religiooniteadus või -sotsioloogia jm.
Roosna-Alliku vald

**Roosna-Alliku vald** oli vald Järva maakonnas.

Roosna-Alliku vallavanem oli 2014. aasta jaanuari seisuga Peeter Saldre.

## Ajalugu
Roosna-Alliku vald moodustati 1992. aasta 7. mail.

Omavalitsusüksus liideti haldusreformi käigus 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimiste järel senise Paide linna ja Paide vallaga. Moodustatud haldusüksus hakkas kandma nime Paide linn.

## Viited
Imavere vald

**Imavere vald** oli kohalik omavalitsusüksus Eestis Järva maakonnas.

2017. aastal liideti Imavere vald naabervaldadega Järva maakonnast, mille käigus moodustati uus omavalitsusüksus – Järva vald.

Imavere vallavanem oli aastatel 1991–2017 Jüri Ellram.

## Asustus
Imavere vallas oli 13 küla:

Eistvere, Hermani, Imavere, Jalametsa, Järavere, Kiigevere, Käsukonna, Laimetsa, Puiatu, Pällastvere, Taadikvere, Tammeküla ja Võrevere.

## Majandus
Valla suurim tööstusettevõte ja tööandja oli Imavere saeveski (320 töötajat).

## Ajalugu
*Imavere vald asutati Pilistvere kihelkonnas. Aastal 1939 moodustati Pilistvere kihelkonna Imavere valla ja mõne Põltsamaa kihelkonna talu maadest uus Imavere vald.
*Imavere vald likvideeriti pärast seda, kui moodustati Põltsamaa rajoon.
*Järavere külanõukogu nimetati 1960. aastal ümber Imavere külanõukoguks.
*1991 taastati Imavere külanõukogu maadel Imavere vald.

## Vaata ka
*FC Imavere

## Viited
Kabala vald

**Kabala vald** oli vald Järva maakonnas. Oktoobris 2005 liideti Kabala vald Türi vallaga.

## Ajalugu
Kabala valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.

## Vaata ka
*Ollepa külanõukogu

## Viited
Kareda vald

**Kareda vald** oli kohalik omavalitsusüksus Eestis Järva maakonnas.

2017. aastal ühines Kareda vald naabervaldadega Järva maakonnast moodustades Järva valla.

Valla halduskeskus oli Peetri.

Kareda viimane vallavanem oli Kulno Klein.

## Rahvastik
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli valla rahvaarv 631. Neist 613 ehk 97,1% olid eestlased. Arvestuslik elanike arv oli 803 (1.01.2010) või 655 (1.01.2010, arvestatud rännet)

### Asustus
Kareda vallas oli Peetri alevik ja 11 küla:

Ammuta, Ataste, Esna, Kareda, Köisi, Küti, Müüsleri, Vodja, Õle, Ämbra ja Öötla.

## Ajalugu
Kareda vald moodustati 1991. aasta 10 . oktoobril.

## Viited
Oisu vald

**Oisu vald** oli vald Järva maakonnas. Oktoobris 2005 liideti Oisu vald Türi vallaga.

## Ajalugu
Oisu vald moodustati 1991. aasta 19. detsembril.

2005. aastal moodustati Kabala valla, Oisu valla, Türi linna ja Türi valla ühinemisel uus kohaliku omavalitsuse üksus – Türi vald.

## Viited
Väätsa vald

**Väätsa vald** oli kohalik omavalitsusüksus Järva maakonnas.

Väätsa valla esimene vallavanem oli Leo Voorel (1991-1993) ja viimane Lauri Läänemets (2013-2017). Väätsa vallavanemad on lisaks olnud Lembit Luts, Toomas Anderson, Aivo Toomistu, Jarno Laur (2002–2003), Kaja Sepp (-2009) Jarno Laur (2009–2013).

## Ajalugu
Väätsa valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991. 2017. aastal ühines Väätsa vald Türi vallaga.

## Asustus
Väätsa vallas oli üks alevik (Väätsa) ja 10 küla: Aasuvälja, Lõõla, Piiumetsa, Reopalu, Roovere, Röa, Saueaugu, Vissuvere, Väljataguse ja Ülejõe.

## Vaata ka
* Saunamäe tiik

## Viited
Eevakivi metsa sipelgaala

**Eevakivi metsa sipelgaala** asub Järva maakonnas Järva vallas Mägise külas, jäädes Aravete–Järva-Madise teest lõuna pool asuvasse metsa.  

Alalt on leitud kaksteist sipelgaliiki, neist kuus on kuklased. 

Järva vallas asub ka teine sipelgaala – Kangrumäe sipelgaala, mis on Eevakivi metsa sipelgaalast suurem.

## Vaata ka
*Kangrumäe sipelgaala

## Viited

## Välislingid
*Sipelgaalast Ambla valla kodulehel (vaadatud 19.03.2013)
Lehtse vald

**Lehtse vald** oli vald Järva maakonnas aastail 1991–2005. Lehtse vald sai omavalitsusliku staatuse 24. oktoobril 1991. 

21. oktoobril 2005 ühines Lehtse vald koos Saksi valla ja Tapa linnaga Tapa vallaks. Ühinemisega muutus ka piirkonna maakondlik kuuluvus: senise Järva maakonna asemel läks territoorium Lääne-Viru maakonna koosseisu.

Lehtse vallamaja asus aadressil Rägavere tee 11 ja vald kasutas seda aastast 1894 kuni 1999.

## Viited
Türi vald (2005)

**Türi vald** oli vald Järva maakonnas, mis eksisteeris 1992–2017.

## Ajalugu
Türi vald moodustati 1992. aasta 30. jaanuaril.

16. oktoobril 2005 liideti senise Türi vallaga Kabala ja Oisu vald ning Türi linn.

2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus ühinesid senine Türi vald, Käru vald Rapla maakonnast ja Väätsa vald Järva maakonnast ning moodustus uus Türi vald.

## Asustus
Türi vallas oli 1 linn (Türi), 2 alevikku (Oisu ja Särevere) ja 35 küla.

### Külad
Arkma,
Jändja,
Kabala,
Kahala,
Karjaküla,
Kirna,
Kolu,
Kurla,
Kärevere,
Laupa,
Lokuta,
Meossaare,
Metsaküla,
Mäeküla,
Näsuvere,
Ollepa,
Pala,
Pibari,
Poaka,
Põikva,
Rassi,
Raukla,
Retla,
Rikassaare,
Saareotsa,
Sagevere,
Taikse,
Tori,
Tännassilma,
Türi-Alliku,
Vilita,
Villevere,
Väljaotsa,
Äiamaa,
Änari

## Juhtimine
Alates 2012. aastast oli Türi vallavanem Pipi-Liis Siemann.

## Vaata ka
* Türi valla ja Türi tehnika- ja maamajanduskooli muuseum

## Viited
Eshatoloogia

**Eshatoloogia** ehk **eskatoloogia** (kreeka sõnadest ἔσχατος eskhatos, 'äärmine, viimne' ja λόγος logos, 'mõiste, õpetus') on teoloogia valdkonda kuuluv õpetus viimsestpäevast ja inimese saatusest sellel perioodil. Religioonide eshatoloogiline õpetus on erinev. Tsüklilistes ajakäsitlustes toimub maailma loomine ja hukk korduvalt (India, kreeka, germaani, asteegi usundid), lineaarsetes ajakäsitlustes on maailma algus ja lõpp ainukordne sündmus (muinaspärsia, judaism, kristlus, islam).

## Uue testamendi eshatoloogia
Uue testamendi ja algkoguduse eshatoloogia toetub Jeesuse Kristuse isikule ning tema tagasitulekule. Jeesuse õpetuse eshatoloogiline aspekt väljendub Jumala riigi ja uue ajastu alguse kuulutamises. Jumala riik tähistab Jumala absoluutset valitsusvõimu ning igavest õndsust selle kodanikele ehk kristlastele. Uustestamentlikule eshatoloogiale on omane tõekspidamine, et Jumala riik saabus Jeesuses ning kehtib olevikus varjatud kujul. Messias-Kristuse tagasituleku päeval toimub viimne kohtumõistmine, kus päästetakse Jeesuse Kristuse kutsele järgnenud inimesed.

Valitseja saabumist tähistatakse ka sõnaga "parusia" (kreeka sõnast παρουσία parusia 'saabumine'). Eestikeelses piiblitõlkes kasutatakse verbi 'tulema' või 'taastulema'.

Jeesuse tagasituleku ja viimse kohtupäeva täpset aega ei ole uues testamendis nimetatud. Messialikku pööret seostatakse lõpuaja sündmustega, milleks on loodusõnnetused, sõjad, valeprohvetid, usklike tagakiusamine, inimeste ärataganemine usust. Lõpuaja sündmusi nimetatakse ka aja märkideks.

## Vaata ka

* Apokalüptika
* Johannese ilmutuse raamat
* Kiliasm
* Kosmogoonia (humanitaarteadused)
* Messianism
* Millenarism
* Paradiis
* Puhastustuli
* Põrgu
* Ülestõusmine

## Viited
Viimnepäev

**Viimnepäev** (viimane päev, maailmalõpp) on meile tuntud maailma(korra) või olemise (eksistentsi) lõpp. Viimnepäev individuaalses mõttes on surm. Viimsepäevaga seotud uskumuste, tähenduste, mõistete, traditsioonide jmt uurimisega tegelev teoloogia haru on eshatoloogia.

## Kristlus

Kristliku usutunnistuses kohaselt toimub viimsel päeval kõigi surnute ülestõusmine, Kristuse taastulek ja viimne kohtumõistmine ning algab igavene elu.

Viimsele päevale on pühendatud palju kunsti-, kirjandus- ja muusikateoseid. Reekviemis (leinamissas) sisaldub kohustusliku osana Dies irae, keskaegne luuleline nägemus viimsestpäevast. Johannese Ilmutusraamat sisaldab üksikasjalikku kirjeldust viimsestpäevast, samuti leidub eshatoloogilisi sugemeid Vana Testamendi prohvetiraamatutes jm.

## Teised religioonid
Paljudele religioonidele (sealhulgas kristlusele, zoroastrismile, islamile, judaismile jt) on omane uskumus, mille kohaselt saabub kunagi maailmalõpp. Eestis tegutsevate konfessioonide hulgas on traditsiooniliselt eshatoloogilised hoiakud omased adventistidele.

## Kultuuris üldiselt
Eshatoloogiliste ja sotsiaalpsühholoogiliste uuringute kohaselt on maailmalõpp, surm ja nendega seotud uskumused ning hoiakud tähendusrikkad eelkõige eetilises aspektis. Paljudes religioonides liitub viimsepäeva kujutelmadega ka lõpliku kohtumõistmise ja karistuse aspekt. Kuivõrd viimsepäeva saabumine pole ette teada (võib saabuda igal hetkel), siis selleks valmistumine (valmisolek) loob pinna eetiliseks (moraalselt heakskiidetavaks) käitumiseks.

Viimsepäevakujutelmad pole omased üksnes religioonidele. Tuntud on eshatoloogiliste ootuste kasv sajandi- ja aastatuhandete lõppudel ning paljudel teistel mingis mõttes tähendusrikastel aastatel (näiteks 1666). Külma sõja aegadel valmistuti tuumasõjaks (mida käsitleti analoogiliselt viimsepäevana) nii ida- kui läänemaailmas. 21. sajandil on levinumad viimsepäevaootused seotud ökoloogiliste ja klimaatiliste katastroofide ennustamisega.

## Vaata ka
*apokalüps 
*harmagedoon (viimne lahing)
*Kristuse taastulek 
*mütoloogia
*surnute ülestõusmine
*viimne kohtupäev
*viimsepäeva kell

## Viited

* Greete Palmiste, Interaktiivne ajajoon: 30 aastat, mil maailm ei lõppenudki, err.ee, 18. juuli 2016
* Jaan-Juhan Oidermaa, Numbrimäng: Higgsi boson võib kuulutada maailmalõppu, err.ee, 15. veebruar 2017
Reekviem

**Reekviem** (ladina k *requiem*) on katoliiklik leinamissa, jumalateenistus surnu(te) mälestuseks. Algselt olid reekviemi osade meloodiate aluseks gregoriuse koraalid ja ladinakeelsed tekstid. See oli ja on ka praegu katoliku kiriku leinamissa aluseks. Esimese reekviemi, iseseisva teosena, kirjutas Johannes Ockeghem(1410–1497). See oli esimene mitmehäälselt polüfooniliselt komponeeritud teos, erinevalt reekviemist gregoriaani koraali põhjal, mis on ühehäälne. 
## Reekviemi osad
***I.[[Introitus]]: Requiem**
Requiem aeternan dona eis, Domine
***II.[[Kyrie]]**
Kyrie eleison, Christe eleison, Kyrie eleison.
***III.[[Graduaal|Graduale]]:Requiem...In memoria**
Requiem aeternam
***IV.[[Tractus]]:Absolve**
Absolve Domine
***V.[[Sekvents (luule)|Sequentia]]:Dies irae**
1.Dies irae! Dies illa. 2.Tuba mirum, 3.Rex tremendae, 4.Recordare, 5.Ingemisco, 6.Confutatis,
7.Lacrimosa.
***VI.[[Offertorium]]**
1.Domine Iesu Christe, 2.Hostias.
***VII.[[Sanctus]]**
Sanctus, sanctus, sanctus Domine, Deus Sabaoth
***VIII.[[Agnus Dei]]**
Agnus Dei, qui tollis peccata mundi, dona eis requiem
***IX.[[Communio]]:Lux aeterna**
Lux aeterna luceat eis, Domine
*Pie Jesu (võib olla, kuid mitte alati):
Pie Jesu, dona eis requiem
***X.[[Responsoorium|Responsorium]]:Libera me**
Libera me Domine
***XI.[[Antifon|Antiphona]].In paradisum**
In paradisum deducant te Angeli
Põualibliklased

**Põualibliklased** on päevaliblikate sugukond. Neid umbes 500 liiki, kellest Eestis elab 11. Põualibliklased elavad stepis ja mäestikualal. Nad on valkjad, kollased või oranžid, mustakirjalised (troopikas on ka värvilisemaid variante). 

Põualibliklaste hulgas on mitmeid tuntud aia-põllukahjureid. Köögiviljaaedades lendavad sageli ringi valgete tiibadega suur-kapsaliblikad, kelle röövikud toituvad mitmetel ristõielistel taimedel ("kapsaussid"). Köidisnukk, mis kinnitub tagakeha tipu ja võrgendniidi abil aluse külge. 

## Eesti liigid
Väga tavalised on Eestis väike-kapsaliblikas ja naeriliblikas. Kevadel on üks esimesi välja ilmuvaid päevaliblikaid kollasetiivaline lapsuliblikas. Eestis talvituvad põualibliklased nukkudena.

*harilik reseedaliblikas *Pontia daplidice* 
*koiduliblikas *Anthocharis cardamines*  
*lapsuliblikas *Gonepteryx rhamni*
*naeriliblikas *Pieris napi*
*niidu-võiliblikas *Colias hyale* 
*suur-kapsaliblikas *Pieris brassicae* 
*põualiblikas *Aporia crataegi*
*raba-võiliblikas *Colias palaeno*
*ruuge-võiliblikas *Colias crocea * 
*sinepiliblikas *Leptidea sinapis* 
*väike-kapsaliblikas *Pieris rapae*
Bobisõit 1984. aasta taliolümpiamängudel

**[[Bobisõit]] [[1984. aasta taliolümpiamängud]]el** peeti Trebevići mäel Sarajevos endises Jugoslaavias. 10. – 18. veebruarini 1984. aastal.

1984. aastal Sarajevos toimunud 14. taliolümpiamängudel toimus kaks bobisõiduvõistlust. Võistluspaigaks oli Trebevići mäe põhjanõlval asuv olümpiabobisõidu- ja kelgurada. See oli 1300 m pikk, läbis 126 m kõrguse languse ja seal oli 13 kurvi.

See oli esimene kord, kui Jugoslaavia osales bobisõidu võistkondades ja tegi seda võõrustajana. Ka Hiina Taipei osales esimest korda bobisõidu võistkondades. Nendel kahel alal võistles kuuendat korda ka rootslane Carl-Erik Eriksson, kes oli 53-aastane.

Saksa Demokraatlik Vabariik domineeris aladel ja võitis mõlemas distsipliinis kulla ja hõbeda, kusjuures Wolfgang Hoppe ja Dietmar Schauerhammer võitsid mõlemal alal kulla.

## Kahebobi

11. veebruar, 28 võistkonda
Bobi kaal koos võistlejatega kuni 365 kg.


KohtVõistlejaRiikAeg
1.Wolfgang Hoppe–Dietmar SchauerhammerSaksa DV II1.23,620
2.Bernhard Lehmann–Bogdan MusiolSaksa DV I1.23,660
3.Zintis Ekmanis–Vladimir AleksandrovNSV Liit II1.23,887
4.J&#257;nis Kipurs–Aivars ŠnepstsNSV Liit I1.23,902
5.Hans Hiltebrand–Meinhard MüllerŠveits I1.24,133
6.Ralph Pichler–Rico FreiermuthŠveits II1.24,353
7.Itaalia I1.24,366
8.Saksamaa LV I1.24,634
9.Itaalia II1.24,651
10.Suurbritannia II1.24,788
11.Saksamaa LV II1.24,918
12.Austria I1.26,027


## Neljabobi

12. veebruar, 27 võistlejat
Bobi kaal koos võistlejatega kuni 630 kg.


KohtVõistlejaRiikAeg
1.Wolfgang Hoppe, Robert Wetzig, Dietmar Schauerhammer, Andreas KirchnerSaksa DV I2.46,570
2.Bernhard Lehmann, Bogdan Musiol, Ingo Voge, Eberhard WeiseSaksa DV II2.46,873
3.Silvio Giobellina, Heinz Stettler, Urs Salzmann, Rico FreiermuthŠveits I2.47,248
4.Ekkehard Fasser, Hans Maerchy, Kurt Poletti, Rolf StrittmatterŠveits II2.48,480
5.Jeffrey Jost, Joseph Briski, Thomas Barnes, Hal HoyeUSA I2.48,641
6.J&#257;nis Kipurs, M&#257;ris Poik&#257;ns, Ivars Bērzups, Aivars ŠnepstsNSV Liit2.49,138
7.Rumeenia I2.49,373
8.Itaalia II2.49,491
9.Saksamaa LV I2.49,836
10.Austria I2.50,087
11.Austria2.50,229
12.Zintis Ekmanis, Jānis Skrastinš, Rihards Kotāns, Vladimir AleksandrovNSV Liit II2.51,250


## Medalite tabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Sarajevo 1984 
|-

## Viited

## Välislingid

*Sarajevo 1984 Bobsleigh Results
*Men Bobsleigh Two Man Olympic Games 1984 Saraevo (YUG) - Sunday 11.02
*Bobsleigh Fours Olympic Games 1984 Saraevo (YUG) - Saturday 17,18.02 Trebevic
Trebević

**Trebević** (serbia *Требевић*) on mägi ja küla Bosnias ja Hertsegoviinas, 10 km Sarajevost idas. 

1984. aasta taliolümpiamängudeks ehitati Trebeviči bobirada. Sellel peeti 11.–18. veebruaril 1984 olümpiamängude kelgutamis- ja bobisõiduvõistlused.

Bobiraja ehitus maksis 10 miljonit dollarit, veidi alla kümnendiku kogu olümpia maksumusest. 13 kurviga bobiraja pikkus oli 1243 m, mõnes lõigus tõusis kiirus kuni 140 km/h. Pärast olümpiat ei suudetud bobirajale enam kasutust leida, sest Jugoslaavias kelgutamist ega bobisõitu ei harrastatud.

Jugoslaavia lagunemise järel tekkinud kodusõjas kasutati bobirada kaevikuna.

## Vaata ka
*Bobisõit 1984. aasta taliolümpiamängudel
*Kelgutamine 1984. aasta taliolümpiamängudel
Rahulepingute loend

**''Rahulepingute loend** loetleb rahulepinguid.''

## A
Aacheni rahu (1668) 
– Aacheni rahu (1748) 
– Altmargi vaherahu 
- Amiens'i rahu
– Andrussovo vaherahu
- Augsburgi usurahu

## B
Baseli rahu - Breda rahu – Bresti rahu (Brest-Litovski rahu) – Brest-Litovski rahuleping (Keskriigid-Ukraina) - Brömsebro rahu

## C
Campo Formio rahu - Córdoba leping

## D
Daytoni leping - Deulino vaherahu

## E
Évora Monte leping

## G
Guadalupe Hidalgo leping

## H
Hat Yai rahuleping

## I
Inglise-Iiri rahuleping

## J
Jam-Zapolski vaherahu

## K
Karlowitzi rahu - Kieli rahu - Konstantinoopoli rahu – Kopenhaageni rahu - Krakówi leping - Kuala Lumpuri rahuleping - Kärde rahu

## L
Lödöse leping

## M
Moskva rahuleping - Mossi konventsioon

## N
Nankingi rahu

## O
Oliwa rahu

## P
Pariisi rahuleping (1783)
- Pariisi rahuleping (1856) 
- Passarowitzi rahu
- Passau leping
- Perthi leping
- Pljussa vaherahu
- Posvoli leping
- Praha rahu (1635)
- Praha rahu (1866)
- Pähkinäsaari rahu

## R
Riia rahu (1920) - Riia rahu (1921) - Roskilde rahu

## S
San Stefano leping - Stolbovo rahu

## Z
Zapolje rahu

## T
Tartu rahu - Tartu rahu (Soome ja Nõukogude Venemaa) – Tilsiti rahu - Trianoni rahu - Travendali rahu – Täyssinä rahu

## U
Uusikaupunki rahu

## V
Vallisaare vaherahu – Veneetsia rahu - Versailles' rahu – Vestfaali rahu
Devolutsioonisõda

**Devolutsioonisõda** (24. mai 1667 – 2. mai 1668) oli sõda Louis XIV aegse Prantsusmaa ja Habsburgide Hispaania vahel Hispaania Madalmaades. See lõpetati Aacheni rahuga. 

1659 sõlmiti Püreneede rahu, mis lõpetas Hispaania-Prantsuse sõja. Rahulepingu järgi pidi Prantsuse kuningas Louis XIV abielluma Hispaania kuninga Felipe IV tütre Maria Theresaga. Hispaaniale kuulusid tollal suured valdused mitmel pool Prantsusmaa piirialadel ja selleks, et vältida mõne nendest printsessi kaasavaraks kuulutamist Prantsusmaa poolt, loobus Maria Theresa pärimisõigusest. Tasuks lubas Hispaania maksta kaasavara rahas pool miljonit kuldeküüd. Kuid see raha jäigi maksmata.

Felipe IV esimesest abielust Prantsusmaa Isabeliga sündis 8 last, kellest Maria Theresa oli noorim ja ainus täiskasvanuks saanud laps. Hiljem abiellus Felipe Austria Marianaga ja sai 6 last, kellest kõigi sugu suri poole sajandi jooksul välja, kuid Püreneede rahu sõlmimise ajal polnud see veel teada, siis oli mitu Mariana last elus ja üks sündis hiljem juurdegi.

Prantsuse juristid leidsid vähetuntud seaduse nimega *Jus Devolutionis*, mille kohaselt olevat pärimisõigus ainult esimesest abielust sündinud lastel. Ühtlasi väitis Louis, et kuna tema naise kaasavara on maksmata, siis on tema pärimisõigusest loobumine kehtetu ja järelikult on Maria Theresa oma isa ainus pärija, mis annab Louis'le õiguse nõuda suurt territoriaalset kaasavara. Selleks nimetas ta Belgias asunud Hispaania valdusi, sest pidas neid sõjaliselt kergemini hõivatavateks.

Konflikt märkis Prantsusmaa-Hollandi liidu lõppu ja oli esimene laienemiseks ette võetud Prantsuse sõdadest, mis kujundasid Euroopat järgneva poolsajandi jooksul.
Pentatoonika

**Pentatoonika** (< kreeka k 'viis heli') on muusikas oktavipõhine helisüsteem, mis koosneb viiest helist.

Pentatoonikas puuduvad pooltoonid. Pentatoonika akustiliseks aluseks on viis puhast kvinti (intervall), millest moodustub astmik struktuuriga
:1 - 1 - 1½ - 1

Pooltoonide puudumise tõttu puudub ka tunglev juhtheli ja seepärast võib olla pentatoonika kõige püsivamaks tugiheliks ehk toonikaks iga aste.

Pentatoonilised astmikud:
*mažoorne pentatoonika

*minoorne pentatoonika

Pentatoonikal põhineb hiina, korea, šoti, tatari, mari ja teiste rahvaste rahvamuusika, samuti esineb seda kutseliste heliloojate loomingus. Eesti pentatooniline rahvaviis on näiteks "Rebane hanekarjas".

## Vaata ka
*Mažoorne helirida
*Minoorne helirida
Aacheni rahu (1668)

**Aacheni rahu** ehk **Esimene Aacheni rahu** oli rahuleping, mis sõlmiti 2. mail 1668 Aacheni kongressi tulemusena Prantsusmaa ja Hispaania vahel ning mis lõpetas Devolutsioonisõja. 

Prantsusmaa sai vallutatud alad Flandrias ja Hainaut's (Lille, Tournai, Douai) Hispaanialt oma valdusse ning tagastas Hispaaniale  Franche-Comté.

Rahu auks korraldati Harelbekes ilutulestik.

## Vaata ka
*Aacheni rahu (1748)
Helilaad

**Helilaad** ehk **laad** (venekeelsest sõnast *лад*, ladina keeles *modus*, inglise keeles *mode*) ehk **skaala** (inglise keeles *scale*), ka **[[moodus (muusika)|moodus]]**, on muusikas astmete abstraktne süsteem, mille konkretiseeringuks on helirida. Näiteks *[[c (muusika)|c]]*-st üles ehitatud loomuliku mažoori konkretiseeringuks on C-duur helirida.

Sõna 'laad' on eesti keelde tõlgitud vene muusikateooriast, kus see tähendab helirea helide suhteid (*Лад в музыке — система взаимоотношений звуков*, vt artikkel :ru:Лад (музыка) venekeelses Vikipeedias).

Funktsionaalharmoonias on tervetoonide struktuuriga [1,1,1/2,1,1,1,1/2] (loomulik mažoor) laadi astmete funktsioonid
: I toonika
: II ülemine juhttoon
: III ülemine mediant
: IV subdominant:
: V dominant
: VI alumine mediant
: VII alumine juhttoon

## Vaata ka
* kirikulaadid
* Messiaeni laadid
Mažoor

**Mažoor** (ladina k *major*, 'suur') ehk **duur** (ladina k *dūrus*, 'karm, kõva') on muusikas helilaad, mille I ja III astme intervall on suur terts. 

Mažoori liigid:
*loomulik mažoor struktuuriga 1 - 1 - ½ - 1 - 1 - 1 - ½ tooni, (näiteks loomulik mažoorne helirida C-st on  *c*, *d*, *e*, *f*, *g*, *a*, *h*)
*harmooniline mažoor (madaldatud VI astmega) struktuuriga 1 - 1 - ½ - 1 - ½ - 1½ - ½ tooni, (näiteks harmooniline mažoorne helirida C-st on  *c*, *d*, *e*, *f*, *g*, *as*, *h*)
*meloodiline mažoor (madaldatud VI ja VII astmega) struktuuriga 1 - 1 - ½ - 1 - ½ - 1 - 1 tooni, (näiteks meloodiline mažoorne helirida C-st on  *c*, *d*, *e*, *f*, *g*, *as*, *b*)

Mažoorse helistiku nimetus kirjutatakse suure algustähega (näiteks Do-mažoor ehk C-duur jne). 

### Vaata ka
*duur-moll-süsteem
*mažoorne helirida
*minoor
*diatooniline helirida
Minoor

**Minoor** (ladina k *minor*, 'väike') ehk **moll** on muusikas helilaad, mille I ja III astme intervall on väike terts.

Minoori liigid:
*loomulik minoor ehk naturaalmoll struktuuriga 1 - ½ - 1 - 1 - ½ - 1 - 1 tooni, (näiteks loomulik minoorne helirida a-st on *a*, *h*, *c*, *d*, *e*, *f*, *g*, *a*)
*harmooniline minoor ehk harmoonilismoll (kõrgendatud VII astmega) struktuuriga 1 - ½ - 1 - 1 - ½ - 1½ - ½ tooni, (näiteks harmooniline minoorne helirida a-st on *a*, *h*, *c*, *d*, *e*, *f*, *gis*, *a*)
*meloodiline minoor ehk meloodilismoll (kõrgendatud VI ja VII astmega) struktuuriga 1 - ½ - 1 - 1 - 1 - 1 - ½ tooni, (näiteks meloodiline minoorne helirida a-st on *a*, *h*, *c*, *d*, *e*, *fis*, *gis*, *a*)

Minoorse helistiku nimetus kirjutatakse väikse algustähega (näiteks do-minoor ehk c-moll jne). 

## Vaata ka
* duur-moll-süsteem
* minoorne helirida
* mažoor
* altereeritud helirida
* diatooniline helirida
Joonia helilaad

**Joonia** (muinaskreeklaste hõimu  joonlaste järgi) on diatooniline helilaad, mille kõrgusastmik on

               1 - 1 - ½ - 1 - 1 - 1 - ½
 joonia c-st c   d   e   f   g   a   h   c

Joonia langeb oma struktuurilt kokku tänapäeval tuntud loomuliku mažooriga. Erinevus joonia ja loomuliku mažoori vahel on selles, et joonia on modaalne laad, loomulik mažoor tonaalne laad.

**Joonia [[pentatoonika]]** (kus puuduvad pooltoonid) on c, d, e, g, a ja fis-noodist üles ehitades saame fis, gis, ais, cis, dis. Need on klaveri mustad klahvid fis-st ja võime laulda Põdrakasvataja laulu (Minu vend on põdrakasvataja kaugel põhjas...). Glareani kaheteistkümnes moodi oli Joonia moodi plagalne versioon, mida kutsuti hüpoiooniliseks (joonia all), mis põhines samal suhtelisel heliredelil, kuid mille tenor oli suur terts ning mille meloodiline ulatus oli täiuslikust kvartist toonika all kuni täiusliku kvintini sellest kõrgemal.
Eugène Ionesco

**Eugène Ionesco** (26. november 1912 Slatina, Rumeenia – 28. märts 1994 Pariis) oli prantsuse näitekirjanik.

## Elukäik
Eugène Ionesco sündis rumeenia-prantsuse segaperekonnas. Lapsepõlve veetis ta Prantsusmaal, 1925–1938 elas Rumeenias, kus õppis ära rumeenia keele. Ta õppis Bukarestis ja Pariisis romanistikat. Et ta ei tahtnud ei "surra natsismi eest" ega "võidelda Stalini eest", asus ta 1938 elama oma "emamaale" Prantsusmaale.

## Looming
Eugène Ionesco kirjutas kriitikat, autobiograafiaid (1967 "Märkmekilde", 1968 "Minev olevik olev minevik"), romaane, lastejutte jne. ("Valge ja must" 1981). Ainus, mida ta ei kirjutanud, oli luule.

Kuid eelkõige oli ta viljakas näitekirjanik: peaaegu igal aastal tuli välja uus näidend. Eugène Ionesco on üks olulisemaid absurditeatri autoreid. Teda mõjutasid Alfred Jarry ja Antonin Artaud. Ta poetas näidendeisse osavalt ka farsi ja nukuteatri elemente. Näidendeid kirjutama olevat Eugène Ionesco hakanud inglise keele õpikut lugedes saadud tuju ajel.

Esimesed näidendid "Õppetund" (1952), "Kiilaspäine lauljatar" (1950) ja "Toolid" (1954) olid mäss traditsioonilise teatri vastu. Pariisis Huchette'i teatris on "Kiilaspäist lauljatari" ja "Õppetundi" järjepidevalt mängitud juba 1957. aastast. Loogilise tegevuse ja seotud dialoogi asemel toimivad akommunikatiivsed segiaetavad tegelaskujud, sürrealistlik seguneb realistlikuga ja kõik näitab võimendatult maailma nihestatust. 1950. aastate lõpust alates nihkuvad eksistentsiaalsed probleemid Eugène Ionesco loomingus aina enam esiplaanile ja tegelaskujud muutuvad konkreetsemaks. Näiteks seob naivistist humanist Bérenger rea näidendeid ("Mõrvar kutsumusest" 1957, "Ninasarvik" 1958). Eugène Ionesco kasutas oma näidendite määratlemiseks mõisteid "antiteater" ja "traagiline farss".

1989 kutsus Eugène Ionesco riike toetama Rumeenias käimas olnud muudatusi ning tunnistas: "Ma olen kultuurilt prantslane, kuid ma tunnen end taas saamas rumeenlaseks".

## Tunnustus
* 1971 – Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind

## Teosed eesti keeles
* "Ninasarvik". Tõlkinud Aleksander Kurtna, saatesõna: L. Zonina. Eesti Raamat, Tallinn 1967
* "Kiilaspäine lauljatar" (näidendivalimik, sisaldab ka: "Tulevik on munades", "Meheleminekueas tütar", "Ninasarvik"). Tõlkinud Guido Ivandi, Signe Ernist ja Aleksander Kurtna, eessõna: Lauri Leesi. Sari "Europeia". Perioodika, Tallinn 1993
* "Kiilaspäine lauljanna" – valimikus "20. sajandi näidendid" II, Avita, Tallinn 2005

## Välislingid
*Biograafia, bibliograafia (prantsuse keeles)
Admiral (liblikas)

**Admiral** (*Vanessa atalanta*) on liblikas koerlibliklaste sugukonnast.

## Välimus

Admirali tunneb ära tiibadel domineeriva musta värvi järgi. Admiralil on suured musta-ruugekirjud tiivad. 
Admiral paneb istudes oma tiivad kokku nii, et eestiivad jäävad tagatiibade vahele. Eestiivad on tagatiibadest pikemad ja sellepärast jäävad nende otsad nähtavale. Selletõttu on tema tiibade alaküljel kahesugust mustrit. See osa eestiibadest, mis puhkeasendis jääb varjatuks, on eredalt värvunud, aga näha on seda üksnes lennu ajal. Eestiibade otsad ja tagatiivad on seevastu varjevärvusega.

Admirali tiibade siruulatus on 65–70 mm. 

## Elupaik ja -viis
Admirale võib kohata kõikjal avamaastikel, aedades, metsaservadel ja niitudel mitmesuguste taimede õitel.

Admirali valmikud lendavad meile mai lõpust juunini ja juuli lõpust septembrini sisse lõuna poolt, seepärast kutsutakse admirali mõnikord ka rändliblikaks. Sama on ka Põhja-Ameerikas: admiral talvitub Lõuna-Texases ja igal kevadel rändavad liblikad sealt põhja poole.

Admiralide sügispõlvkond meie külma talve üle ei ela – neil puudub talvine diapaus (putuka talveuni) . Kuid Lõuna-Euroopas võib teda kohata talv otsa lendamas. Admiralid on maiad liblikad – lisaks hilissuviste õite külastamisele parvlevad nad lõhkiküpsenud õuntel ja ploomidel. 

Röövikud toituvad peamiselt kõrvenõgesel, lõuna pool ka juudinõgese lehtedel. Admirali röövikud on mürgised. Suve lõpul röövik nukkub ning veedab talve kaitsva lumevaiba all.

## Viited

## Välislingid

*
Konsonants

**Konsonants** (ladina keeles "kooskõla") on kahe või enama ühise osaheliga sonants (kõlasobivus), mis tunnetuslikult mõjub pingevabana, rahulikuna. 

Konsonantsideks on näiteks puhas priim (p1), väike terts (v3), suur terts (s3), puhas kvint (p5), väike sekst (v6), suur sekst (s6).

Konsonantsi vastand on dissonants.

## Vaata ka
*Intervall
Dissonants

**Dissonants** ( < ladina k "ebakõla") on kahe või enama heli kooskõla, mis tunnetuslikult mõjub pingestatuna, rahutuna. Klassikalises harmoonias nõuab dissonants lahendust. 

Dissonantsi vastand on konsonants.

## Vaata ka
*intervall.
Harmoonia (muusika)

**Harmoonia** ehk **akordijärgnevus** on muusikas akordide ühendamine ja suhted.

Harmooniaks nimetatakse ka akordide ühendamise ja suhete teooriat ning õpetust. 

Harmoonia mõiste hõlmab nii üheaegselt kõlavatest helidest moodustuvaid akorde kui ka akordide järgnevusi. See tähendab, et harmoonia tekib üheaegselt kõlavate helide kombineerimisel akordideks ning akordijärgnevustes. 

Harmoonia mõistet kasutatakse ka üheaegselt kõlavate helide kombinatsioone reguleerivate struktuursete põhimõtete süsteemi tähenduses. Harmoonia kui teooria käsitlemisel on läbi sajandite tekkinud terve teoreetilise kirjanduse korpus.

## Vaata ka
*Harmoonia mõisteid

*Laiendatud tonaalsus
Poti

**Poti** ehk **pada** on kaardimast algselt prantsuse mängukaartidel. See sümbol kujutab teatud liiki oda otsa. See vastab tarokaartide ja ladina kaartide mõõkade mastile ning sümboliseerib elementi õhk.

Nimetus "pada" tuleneb arvatavasti häälduse sarnasusest rootsikeelse nimetusega *spader*, mis tuleneb ingliskeelsest sõnast *spades* ning see omakorda tuleneb itaaliakeelsest sõnast *spada*, mis tähendab mõõka.

Poti kui sümboli ♠ Unicode'i kood on U+2660.

## Viited
Iga

**Iga** on mitmetähenduslik sõna, mis võib tähendada:

***[[Iga (geoloogia)|Iga]]** on ajavahemik geoloogilises ajaarvamises.
***[[Iga (linn)|Iga]]** on linn Jaapanis.
*...

**IgA**

***[[IgA (klass)|IgA]]** on immunoglobuliinide klass.
***[[IgA]]** on antikeha tüüp immunoglobuliin A.
Setend

**Setend** on ühisnimetus nii settetele kui ka settekivimitele.

Setendiks nimetatakse settekompleksi, mis sisaldab nii pudedaid setteid kui ka juba litifitseerunud setteid ehk settekivimeid. Setendi mõistet on vaja ka seepärast, et kivistumine on pikaldane ning sujuv protsess, mistõttu on tihti väga raske öelda, kas tegemist on settekivimi või settega.

## Viited
Liustikujõesete

**Liustikujõesete** ehk **glatsiofluviaalne sete** ehk **fluvioglatsiaalne sete** on liustiku sulamisel tekkinud vooluvete kantud ja setitatud sete.

Liustikujõeline tähendab nii liustiku peal, all, sees kui ka liustiku ees voolavat vett, mis on liustiku sulamise tulemus. Seetõttu võivad kõigis neis keskkondades moodustuda ka liustikujõelised setted.

Tüüpilisim liustikujõesetteist koosnev pinnavorm on oos, mis formeerub enamasti liustikualustes tingimustes.

## Vaata ka
* Liustikujärvesete
Aste (muusika)

**Aste** ehk **heliaste** on muusikas helilaadi üksik jaotis. Astet tähistatakse Rooma numbri või relatiivse solmisatsiooni silbiga. 

Esimesena jagas oktavi seitsmeks astmeks Ptolemaios.

## Mõiste
"**''Stufe** heissen die einzelnen Abteilungen der Tonleiter (Tontreppe, "scala").''" (Riemann 1900: 1101)

## Aste funktsionaalharmoonias
Funktsionaalharmoonias on astmetel järgmised nimetused: 
* I aste – toonika
* II aste – juhttoon, subdominandi paralleel
* III aste – mediant, dominandi paralleel
* IV aste – subdominant
* V aste – dominant
* VI aste – alumine mediant, toonika paralleel
* VII aste – juhttoon.

Funktsionaalharmoonias nimetatakse helirea I, IV ja V astet põhiastmeteks ning II, VI ja VII astet kõrvalastmeteks.

## Välislingid
*[Hugo Riemann. Musiklexikon](https://imslp.org/wiki/Musiklexikon_(Riemann,_Hugo))]
Ristilöömine

**Ristilöömine** on ajalooline hukkamisviis, mille puhul ohver seotakse või naelutatakse suure puust risti või T- kujulise põikpuuga posti külge ning jäetakse sinna rippuma, kuni ta sureb. See oli tavaline hukkamisviis 6. sajandist eKr kuni 4. sajandini pKr, eriti Pärsias, Egiptuses, Kartaagos ja Roomas. Risti külge sidumist on nimetatud ka *ristipoomiseks*.

Ristilöömine omandas suure tähenduse kristluses, kuna seda meetodit kasutasid roomlased Jeesuse hukkamiseks. Rist on tähtsaim kristluse sümbol, mis on andnud sellele ka rahvapärase nimetuse *ristiusk*.

Vähemal määral on ristilöömist kasutatud ka kristlikes maades, näiteks kajastab seda iiri folkloor. Ristilöömise analoogiat on nähtud skandinaavia mütoloogia kirjelduses sellest, kuidas Odin ennast ilmapuu Yggdrasili otsa poos, et omandada teadmisi maagilistest ruunidest.

## Kristlus
Kristlikel ikoonidel on ristilöödu naelutatud risti külge peopesadest läbi löödud naelte abil. Ajalooliselt ja tehniliselt ei saanud selline variant olla reaalne, kuna peopesadest läbi löödud naelad ei saa rippuvat keha üleval hoida, sest kämbla luude vaheline sidekude lihtsalt rebeneks ja ristilöödu kukuks alla.

Tegelikult toimus ristilöömine naelte abil, mis olid löödud randme tagant, küünarluu ja kodarluu vahelt.

Sellest hoolimata on kristlikus ikonograafias kujutatud ristilöödut nii, et naelad on löödud läbi peopesade. Paljud kristlikud pühakud, näiteks padre Pio, on Kristuse kannatusi ette kujutades saanud endale samasugused haavad (stigmad), nagu Kristus pärimuse kohaselt sai. Kätel olevad haavad asuvad sellisel puhul alati peopesades, vastavalt kristlikule ikonograafiale.

## Vaata ka

* Alexamenose grafiti
Eelkambrium

**Eelkambrium** on geoloogilise ajaarvamise ajavahemik, mis hõlmab Arhaikumi ja Proterosoikumi eooni.

Eelkambrium moodustab umbes 88% Maa ajaloost.

Nimetus tuleneb sellest, et see ajavahemik eelneb Kambriumi ajastule. Eelkambrium algas Maa tekkega umbes 4,55 miljardit aastat tagasi ja lõppes Fanerosoikumi algusega umbes 542 miljonit aastat tagasi.

Kambriumi ajastul tekkisid toesega organismid. Seetõttu on eelkambriumist teada suhteliselt vähe kivistisi, sest pehme kehaga organismide fossiliseerumisvõimalused on väga väiksed. Termin "eelkambrium" on kasutusel siiski mitte ainult paleontoloogias, vaid ka teistes geoloogia harudes. 

Eelkambriumi jooksul tekkinud kivimid on enamasti moondunud ja neis on säilinud väga vähe kivistisi. Eelkambriumi kivimid paljanduvad näiteks Põhja-Kanadas ja Skandinaavias ehk Balti kilbil.

Eelkambrium ei ole geokronoloogilise skaala ametlik ühik. 

## Välislingid
*Evolving Planet - Tour through time
Rootsi ralli

**Rootsi ralli** (rootsi keeles *Svenska rallyt*) on autoralli võistlus, mida korraldati Rootsis Värmlandis alates 1950. aastast ning alates 2022. aastast korraldatakse Põhja-Rootsis Umeås. 1973. aastast kuulub WRC sarja.

Esimest korda peeti Rootsi rallit 1950. aastal – toona oli ralli nimeks „Ralli kesköise päikese juurde“ ning see peeti suvel. Hiljem on Rootsi ralli on olnud traditsiooniliselt ainus rohke lumega ralli, korraldusega talvel. 21. sajandil peetud rallid olid soojade ilmade tõttu lumevaesed ning mudaste teedega. Ralli viidi Umeåsse üle põhjusel, et see on lumerohkem piirkond. 1973. aastal sai Rootsi ralli osaks MM-kalendrist, kuid esimest korda suutis seal keegi väljastpoolt Rootsit või Soomet võita alles 2004. aastal, kui triumfeeris legendaarne Sébastien Loeb. Väljastpoolt Skandinaaviat on hiljem Rootsis võita suutnud veel vaid Sébastien Ogier, Thierry Neuville ja Ott Tänak.

Kuigi tegu on Rootsi ralliga, toimub suur osa sellest Norra pinnal – selle aasta katsetest neli (mõlemad Hof-Finnskogi ja Finnskogeni läbimised) toimuvad tervenisti Norras.

## Ralli võitjad
*jrk.nr, aasta – piloot/kaassõitja – automark (juhul kui riiki pole eraldi märgitud, on tegu [[Rootsi]] esindajatega)*

Märkus: aastal 1974 jäi ralli ära naftakriisi tõttu, 1990. aastal halbade ilmastikuolude tõttu ning 2009 ei olnud rallit kavaski, kuna see ei mahtunud etapiringluse tõttu MM-kalendrisse. 2020. toimus ralli vähendatud mahus, 300 võistluskilomeetri asemel vaid 172 km. 2021. aastal jäi ralli ära koroonapandeemia (COVID-19) tõttu.

## Mitmekordsed võitjad

## Eesti rallisõitjate tulemused
* aasta, koht, piloot/kaassõitja, (automark)*
*2000, 18., Markko Märtin / Michael Park (Toyota Corolla WRC)
*2001, 18., Markko Märtin / Michael Park (Subaru Impreza S7 WRC '01)
*2002, 6., Markko Märtin / Michael Park (Ford Focus RS WRC '01)
*2003, 4., Markko Märtin / Michael Park (Ford Focus RS WRC '02)
*2004, 7., Markko Märtin / Michael Park (Ford Focus RS WRC '03)
*2005, 2., Markko Märtin / Michael Park (Peugeot 307 WRC)
*2006, 22., 3.(JWRC) Urmo Aava / Kuldar Sikk (Suzuki Swift S1600)
*2014, 5., Ott Tänak / Raigo Mõlder (Ford Fiesta RS WRC) 
*2015, 4., Ott Tänak / Raigo Mõlder (Ford Fiesta RS WRC)
*2016, 5., Ott Tänak / Raigo Mõlder (Ford Fiesta RS WRC)
*2017, 2., Ott Tänak / Martin Järveoja (Ford Fiesta WRC)
*2018, 9., Ott Tänak / Martin Järveoja (Toyota Yaris WRC)
*2019, 1., Ott Tänak / Martin Järveoja (Toyota Yaris WRC)
*2020, 2., Ott Tänak / Martin Järveoja (Hyundai i20 Coupe WRC)
*2022, 20., Ott Tänak / Martin Järveoja (Hyundai i20 Coupe WRC)
*2023, 1., Ott Tänak / Martin Järveoja (Ford Puma Rally1)
*2024, 41., Ott Tänak / Martin Järveoja (Hyundai i20 N Rally1)

## Viited

## Välislingid
* 
* Ametlik koduleht
Koloonia (täpsustus)

* **[[Koloonia]]** on teise, enamasti geograafiliselt kauge üksuse kontrolli all olev administratiivüksus.
* **[[Koloonia (antiikaeg)|Koloonia]]** oli antiikajal väljaspool emamaad paiknev asula, millel oli emamaaga tihe side. 
* **[[Koloonia (Kelantan)|Koloonia]]** on 2. järgu haldusüksus Malaisias Kelantani osariigis.
* **[[Koloonia (bioloogia)|Koloonia]]** on ühe liigi isendite kooseluvorm.
* **[[Koloonia (kinnipidamisasutus)|Koloonia]]** on teatud liiki kinnipidamisasutus.

***" [[Koloonia (film 2015)|Koloonia]]"** ("Colonia") on Florian Gallenbergeri ajalooline romantiline triller (2015).

## Vaata ka
*Koloonia tüüpi vangla
Koloonia (bioloogia)

**Koloonia** (tuleneb ladina sõnast *colonia*) on laiemas tähenduses samast liigist isendite kooselu vorm.  Enamasti saadakse sellisest eluviisist kasu, näiteks tugevama kaitse näol. 

Lähedased või lähedasse ökoloogilisse gruppi kuuluvad liigid võivad moodustada segakolooniaid.

Mõnikord võidakse **kolooniast** rääkides pidada silmas ka ühiseluliste putukate (sipelgate ja termiitide) emaperest pereheitmise tagajärjel moodustunud "suhtlevaid" peresid.

## Vaata ka
*Asund
*Kännis
Miikael

**Miikael** (heebrea keeles 'otsekui (Jumal) El', aramea keeles ܡܝܟܐܝܠ *Mīkhāʼēl* [miχaˈʔel], kreeka keeles Μιχαήλ *Michaél*, araabia keeles مِيكَالَ *Mikal* ja ميكائيل *Mika´il*, ukraina keeles Архангел Михаїл) on kristluses üks peainglitest. Piibli järgi on Miikael Iisraeli ning kristliku koguduse taevane kaitsja, taevavägede juht, õiguse ja kohtumõistmise, ent ka armu ja halastuse ingel.  Koos teiste peainglitega kuulub ta kaheksandasse üheksast ingellike jõudude astmest ning on kõigi üheksa ingliseisuse patroon, headuse, aususe ja inimkonna hüvede eestseisja. Ta on inimeste eestkostja Jumala juures, toetab surijaid ja juhib nende hinged taevasse. Apokalüpsises on tema ülesandeks lõpliku võidu saavutamine kurjuse jõudude üle.

Käes hoiab ta saua – Jumala käskjala sümbolit ja peeglit, mille kaudu saab jumalikku ennustusvõimet.

## Seosed Eestiga
Eestis on Miikaelile pühitsetud Keila, Juuru, Jõhvi, Kodavere, Kihelkonna, Räpina, Häädemeeste, Rõngu, Läänemaa Mihkli kihelkonna, Tallinna Mihkli kirik. Hävinud on Narva Mihkli kirik. Rakvere Kolmainu kirikut nimetati varem samuti Mihkli kirikuks. Tallinnas asus ka tsistertslaste Miikaeli nunnaklooster ning Rakveres 16. sajandi I poolel Rakvere frantsisklaste Miikaeli mungaklooster.

Eesti rahvakalendris tähistatakse Miikaeli nimepäeva ehk mihklipäeva 29. septembril.

## [[Judaism]]
Ingel ja Jahve-Elohimi sõnumitooja, Jumala Trooniingel ja jumaliku loomiskorra hoidja.

## [[Kristlus]]
Ingel ja Kyriose sõnumitooja.

## Vaata ka
*Mihkel
*Michael