open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dabrel

**Dabrel** (ka *Dobrel*) oli Henriku Liivimaa kroonika järgi Sattesele piirkonna valitseja 13. sajandi alguse Turaidas. Satteselet Koiva vasakul kaldal on nimetatud ka "Dabreli osaks", vastandina paremal kaldal asunud "Kaupo osale". Samamoodi kutsutakse kroonikas Sattesele linnust "Dabreli linnuseks" ja seda ka pärast ta enda surma. Dabreli tegevusest on teada eelkõige Liivi ristisõja kontekstis.

## Nime etümoloogia
Dabreli nimi tuleb lingvistide arvates balti päritolu sõnast *dabrs*, mis tähendab "hea", "julge".

## Võitlused ristisõdijatega
Dabrelit on kroonikas nimeliselt esmamainitud seoses 1206. aasta ristisõdijate ja semgalite ühise kättemaksuretkega Turaidasse, kus üks osa väest ründas tema linnust. Seetõttu võib eeldada, et ta osales juba varem Riia piiskopi ja Mõõgavendade ordu vastases sõjategevuses. Linnuse kaitsjaid julgustavale Dabrelile omistab kroonika piiblist pärit lause "Olge vaprad, vilistid, ja võidelge, et mitte orjata heebrealasi". Kuna ründajate katsed linnust vallutada edu ei toonud, siis pöörduti peagi ümbruskonda rüüstates tagasi.

## Alistumine
Hoolimata Sattesele linnuse edukast kaitsmisest suutsid ristisõdijad teistes lahingutes, nt järgnenud Holmi linnuse piiramisel, millest ka turaidalased ja nende hulgas ilmselt ka Dabrel osa võtsid, oma jõudu piisavalt tõestada. Nii otsustasid 1207. aastal kõik liivlaste alad, sh Dabreli Sattesele, Riia piiskopilt rahu ja ristimist paludes end tema võimu alla anda. Satteseles viis ristimise läbi preester Daniel, kes kroonika järgi Dabreli linnuse juures lahkesti vastu võeti. 1207. aasta Riia piiskopi ja Mõõgavendade ordu vahelise leppega läks viimase kätte ilmalik võim Satteseles.

## Riia piiskopi ja Mõõgavendade ordu võimu all
Järgnevalt on kroonikas Dabrelit mainitud, kui ta osales 1210.–1211. aasta vahetuse paiku ristisõdijate ja nende liitlaste sõjakäigul Soontaganasse. On aga tõenäoline, et Dabrel oli ka nende turaidalaste hulgas, keda kroonikas äraandlikeks nimetatakse ja kes samal ajal olid võimaluse tekkimisel valmis liituma kuralaste ja ugalastega Riia linna vastu.

Dabrel suri 1211. aasta lõpul puhkenud katkuepideemia ajal.

## Viited

## Allikad
* Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
* Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993.
* Zemītis, Guntis. *Dabrelis un viņa Sateseles pils*, avaldatud livones.net
Kozliv (Mohõliv-Podilskõi rajoon)

**Kozliv** (ukraina keeles Козлів) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 684. Pindala on 1,7 km².


Kozliv (Mohyliv-Podilskyi Raion) 02.JPG
Kozliv (Mohyliv-Podilskyi Raion) 01.JPG
Nagoryany Reserve 1.JPG
Nagoryany Reserve 4.JPG
Новодністровська ГЕС 05.jpg
Teklivka (Krõžopili rajoon)

**Teklivka** (ukraina keeles Теклівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis. Elanike arv on 53. Pindala on 0,56 km².
Teklivka (Ovrutši rajoon)

**Teklivka** (ukraina keeles Теклівка) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Ovrutši rajoonis. Elanike arv on 50. Pindala on 0,683 km².
Naja pallida

***Naja pallida*** on maoliik.

## Levila

Maoliik *Naja pallida* on levinud Egiptuses, Sudaanis, Tšaadis, Eritreas, Etioopias, Somaalias, Keenias, Tansaanias. 

## Kokkupuuted inimestega

Kui kobra tunneb end ohustatuna siis võtab ta sisse kaitsepoosi - tõstab keha eesosa püsti ja sirutab kaelaroiete eesmised paarid külgedele. 

Need maod on sülitajamaod, kes võivad enesekaitseks ka rünnet kasutada, mis seisneb välkkiires sülje pritsimises ründaja peapiirkonda (kuni 2 m kauguselt). Kuna inimene kipub madu pingsalt jälgima, siis suure tõenäosusega satub sülg silmadesse. See tuleks vaatamata kipitavale valule kohe ära pühkida või pesta.  

*Naja pallida*d liigitatakse inimeste suhtes mürkmadudeks, kuna nende hammustus võib inimestel esile kutsuda raske astmega mürgistusseisundeid.
 
### Antidoodid

Vastumürgiteraapias on kasutusel järgmised antidoodid:
*vastumürgi kood: SAfAVC03;
*vastumürgi kood: SAfIBM01.

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s 
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*WCH Clinical Toxinology Resourses

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Cobra cracheur rouge]] seisuga 24.01.2014.*
Enno Fels

**Enno Fels** (sündinud 6. septembril 1954 Sõrandu külas Järvamaal) on Eesti omavalitsustegelane, aastatel 2012–2025 Keila linnapea.

Fels lõpetas 1981. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi elektriinsenerina ning asus tööle Keila Teraviljasaaduste Eksperimentaalkombinaati, algul tehnikaosakonna inseneri, hiljem energeetiku ja peaenergeetiku kohusetäitjana. Aastatel 1986–2004  töötas ta Harju Kommunaalettevõtete Kombinaadis (hilisemate nimedega Harjumaa Elamu-ja Kommunaalmajanduse Tootmiskoondis, OÜ Harko ja Cleanaway Keila OÜ), energeetiku, peainseneri, aga ka osakonnajuhataja ja juhatuse liikmena. 

Enno Fels kuulub Reformierakonda. 

Esimest korda valiti Fels Keila linnavolikogusse 1993. aastal. 2004. aastal sai ta abilinnapeaks. 2006. aasta 4. aprillist kuni 25. aprillini oli ta linnapea asendaja.  

4. septembril 2012 valiti ta Keila linnapeaks.  Pärast 2013. ja 2017. aasta valimisi jätkas ta linnapeana. Pälvis aastal 2018 Keila teenetemärgi ja 2024 Harju maakonna Suure HOLMERI. 

## Isiklikku
Enno Fels on abielus, tal on kaks last.

## Viited

## Välislingid
*Isiklik koduleht
Perioodiline protsess

**Perioodiline protsess** (*batch process*) toimub tsüklitena (seeriatena) s.t. on teatud ajavahemike järel korduv, seejuures protsess viiakse igas tsüklis lõpuni.

Laboratoorsetes kolbides teostatavad reaktsiooni- või destillatsiooniprotsessid on reeglina perioodilised, mis tähendab, et protsess viiakse praktiliselt lõpuni.

Tööstuses on perioodiline protsess selline, mis viiakse läbi teatud koguse lähtematerjaliga. Veel 19. sajandil – enne efektiivsete pidevrežiimis töötavate reaktorite väljaarendamist – saadi mitmed eluks olulised saadused perioodiliselt töötavates ahjudes. Näiteks tõrvaajamine, lubjapõletus ja rauasulatus soorauast.

Looduses toimuvad mitmesugused iseeneslikud pidevad ja põhiliselt enam-vähem tasakaalustatud protsessid. Näiteks laiemas mastaabis sünni ja surma nähtused taime- ja loomariigis või sademed ja aurustumine jm. Teiselt poolt, perioodilised muutused looduses on enamasti lokaalsed ja põhjustatakse mingi välise teguri poolt, näiteks lageraie, haigusepideemia, vulkaanipurse jmt. Teatud loodusnähtused toimuvad pideva harmoonilise muutuse režiimis sõltuvalt aastaajast. Näiteks päeva ja öö pikkuse muutus ajas on kirjeldatav sinusoidiga. Perioodiline sõltuvalt päevavalgusest ja aastaajast on fotosüntees rohelistes taimedes.

## Vaata ka
*Pidev protsess
*Poolperioodiline protsess
Schlemmi kanal

**Schlemmi kanal** ehk **kõvakestavenoosurge** (ladina keeles *sinus venosus sclerae*) on inimeste ja paljude loomade silma sarvkesta ja kõvakesta piiril kulgev tsirkulaarne kanal.

Schlemmi kanali kaudu liigub vesivedelik vikerkesta-sarvkesta nurga veenidesse.  

## Roomajatel
### Madudel
Madudel paikneb Schlemmi kanal sarvkesta piiril.

## Sisalikulistel
Sisalikulistel paikneb Schlemmi kanal kõvakesta piiril.

## Inimestel
### Patoloogia
#### Schlemmi kanal ja okulaarne hüpertensioon
Kui Schlemmi kanal ummistub või muutub põletikuliseks võib tulemuseks olla 
kõrgenenud silmasiserõhk. Okulaarne hüpertensioon koos nägemisnärvi kahjustusega võib glaukoomi põhjustada. 

## Nimi
Kanal on nimetatud selle avastaja Saksa anatoomi Friedrich Schlemmi (1795–1858) järgi.

## Viited

## Välislingid
*M. C. Johnson ja R. D. Kamm,*[http://www.iovs.org/content/24/3/320.full.pdf The Role of Schlemm's Canal in Aqueous Outflow from the Human Eye]*, 0146-0404/83/0300/320/$ 1.10 © Association for Research in Vision and Ophthalmology, Veebiversioon (vaadatud 24.01.2014) (*inglise keeles*)   
*Harold Aaron Stein, Raymond M. Stein, Melvin I. Freeman, *[http://books.google.ee/books?id=-xnRmiZBzqwC&pg=PA80&dq=Ophthalmic+Dictionary+and+Vocabulary+Builder+for+Eye+Care+Professionals+Schlemm%27s+canal&hl=en&sa=X&ei=x0biUonlBMKnhAfAxoGoBw&ved=0CCgQ6AEwAA#v=onepage&q=Ophthalmic%20Dictionary%20and%20Vocabulary%20Builder%20for%20Eye%20Care%20Professionals%20Schlemm's%20canal&f=false Ophthalmic Dictionary and Vocabulary Builder for Eye Care Professionals]*, 4th ed, lk 80, 2012, Jaypee Brothers Medical Publischers, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 24.01.2014) (*inglise keeles*)  

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Schlemm-Kanal]] seisuga 24.01.2014.*
Voroneži rinne

**Voroneži rinne** (vene keeles *Воронежский фронт*) oli Teises maailmasõjas Idarindel võidelnud Nõukogude Liidu väeüksus.

## Ajalugu
Moodustati 1942. aasta 7. juulil Voroneži rajoonis võidelnud Brjanski rinde vägedest. Algselt kuulusid rinde koosseisu 40., 60., ja 6. armee, hiljem võitlesid rinde alluvuses veel 13., 21., 27., 38., 47., 52., 64., ja 69. armee, 4., 5., 6., ja 7. kaardiväe armee, 1. ja 3. tankiarmee ning 3. ja 5. kaardiväe tankiarmee. 
Rinne osales Voroneži lahingutes ning alates 1942. aasta detsembrist operatsioonis Malõi Saturn, mille käigus löödi puruks Ungari 2. armee. 1943. aasta jaanuarist märtsini osales rinne operatsioonis Zvezda ning sellele järgnenud Kolmandas Harkovi lahingus. Kurski lahingu ajal kaitses rinne Kurski kaare lõunakülge. 1943. aasta septembrist oktoobrini osalesid rinde väed Dnepri lahingus ning ületasid Dnepri jõe Kiievist põhjas ja lõunas. 1943. aasta 20. oktoobril nimetati rinne ümber 1. Ukraina rindeks.

## Ülemjuhatajad
*Kindralleitnant Filipp Golikov (7.07.1942 – 14.07.1942)
*Kindralleitnant Nikolai Vatutin (14.07.1942 – 22.10.1942)
*Kindralleitnant Filipp Golikov (22.10.1942 – 28.03.1943)
*Kindralleitnant Nikolai Vatutin (28.03.1943 – 20.10.1943)
Pļavnieki

**Pļavnieki** on asum Lätis, Riia linna Latgale eeslinna osa pindalaga 2,985 km². Asub Šķirotavast põhjas, Dārzciemsist idas ja Dreiliņist lõunas. 48 167 elanikku (2010). 

Pļavnieki liideti Riia linnaga 1974. aastal. 1980. aastatel hakati sealsetele põldudele paneelelamuid ehitama. Algul kavandati asumisse korterid 60 000 elaniku jaoks. Asumi keskosas on kolm 18-korruselist maja, kus said elada esimese pärast Läti iseseisvumist valitud seimi liikmed (saadikud), sestap kutsutakse neid rahvasuus "saadikumajadeks".

Plavniecki - ilukstes iela - panoramio.jpg|Ilūkstes iela
Плявники школа - panoramio.jpg|Koolimaja


## Välislingid

*Asumi koduleht (*läti keeles*)
Anno

**Anno** oli Turaida ülik 12. sajandi lõpus ja 13. sajandi alguses, keda on mainitud Henriku Liivimaa kroonikas.

Anno nime on peetud talle ristimisel antud *Johannese* muganduseks või alamsaksa päritolu nimeks. Hilisemal ajal on see nimi esinenud ka lätlastel. Kroonikas mainitud Anno küla või mõis (*villa Annonis*) võis asuda Sēja mõisa (1248. aastal *Ennisili*, hiljem *Hof Hennenberg*) kohal tänapäeva Läti Sēja piirkonnas. Vähem tõenäoline on, et ta paiknes tänapäeva Krimulda piirkonna territooriumil asuva Gavēnu (varasemal *Enneskalnu*) linnamäel.

Kroonika järgi teavitas Anno 1195–1196. aasta paiku Üksküla piiskop Meinhardit liivlaste kavatsusest teda tappa. 1200. aastal lasi piiskop Albert küllakutsutud liivlaste vanemad, sh Anno, vangistada. Vanemad vabastati pärast seda, kui nad olid oma pojad rahu kindlustamiseks piiskopile pantvangideks andnud. 1207. aastal oli tema küla või mõis Krimuldat rüüstanud leedulaste väe kogunemiskohaks.

## Viited

## Allikad
* Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
* Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993.
Afaakia

**Afaakia** ehk **silmaläätsetus** ehk **silmaläätsepuudumus** (ladina keeles *aphacia*) on silmaläätse puudumine silmas. 

Afaakiat esineb kaelõikuse tagajärjel. 

## Klassifikatsioon
Rahvusvahelises haiguste klassifikatsioonis liigitatakse afaakia järgmiselt:
*[Q12.3] – Kaasasündinud läätsetus e afaakia 
*[H27.0] – Afaakia e [silma]läätsetus.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Aphakia]] seisuga 24.01.2014.*
Pidev protsess

**Pidev protsess** (*continuous process*) on ajas katkematult toimuv protsess.

Keemiline, füüsikaline või biokeemiline protsess toimub pidevrežiimis, kui lähtematerjal ei ammendu või seda lisandub pidevalt ja samaaegselt toimub produkti tasakaalustatud väljundvool. Pideva protsessi variatsioon on annusprotsess, kui lähtematerjali (või mingit komponenti) lisatakse süsteemi (reaktorisse) ajas järgnevate annustena ja vastavalt toimub ka väljavõtt, kusjuures kogu protsess ei katke.

Efektiivsust silmas pidades püütakse tööstuslikud protsessid teostada katkematutena. Näiteks kaasaegne rauasulatus või põlevkivi utmine või rektifikatsioon. Siin lisatakse süsteemi (reaktorisse) katkematult lähtematerjali ja pidevalt võetakse välja saadused.

Pideva protsessi alternatiiv on perioodiline protsess (*batch process*), mis toimub tsüklitena (seeriatena), s.t on teatud ajavahemike järel korduv, seejuures protsess viiakse igas tsüklis lõpuni ja vajadusel alustatakse uut. Laboratoorsetes kolbides teostatavad reaktsiooni- või destillatsiooniprotsessid on reeglina perioodilised, s.t protsess viiakse praktiliselt lõpuni.

Looduses toimuvad mitmesugused iseeneslikud pidevad ja põhiliselt enam-vähem tasakaalustatud protsessid. Näiteks laiemas mastaabis sünni ja surma nähtused taime- ja loomariigis või sademed ja aurustumine jm. Teiselt poolt on perioodilised muutused looduses enamasti lokaalsed ning põhjustatud mingi välise teguri poolt, näiteks lageraie, haigusepideemia, vulkaanipurse jmt. Teatud loodusnähtused toimuvad pideva harmoonilise muutuse režiimis sõltuvalt aastaajast. Näiteks päeva ja öö pikkuse muutus ajas on kirjeldatav sinusoidiga. Perioodiline sõltuvalt päevavalgusest ja aastaajast on fotosüntees rohelistes taimedes. 

## Vaata ka
*perioodiline protsess
*reaktor (keemia)
Tilleoru ristimänd

**Tilleoru ristimänd** on ristipuu Võrumaal Põlva kihelkonna Varbuse külas. 

## Välislingid

* Varbuse Tilleoru ristimänd Hiite Maja SA andmekogus.
Taagepera ohvrikivi

**Taagepera ohvrikivi** on ohvrikivi Viljandimaal Helme kihelkonna Pilpa külas.

## Välislingid
* 
* Taagepera ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus.
Ulla-Lena Lundberg

**Ulla-Lena Lundberg** (sündinud 14. juulil 1947 Kökaris) on Soome kirjanik, kes kirjutab rootsi keeles.

Tema esimene luulekogu "Utgångspunkt" ilmus 1962. aastal. 

1964. aastal õppis ta USA-s; meenutused USA-st avaldas ta reisikirjeldusena "Strövtåg" 1966. aastal.

Ta on 1985. aastast filosoofiamagister (Åbo Akademi) ja 1993. aastast Åbo Akademi audoktor.

Tema teostest on eesti keelde tõlgitud "Siber: tiivuline autoportree" (2013, tõlkija Anu Saluäär; rootsi keeles ilmus 1993) ja romaan "Jää" (2014, tõlkija Tõnis Arnover; rootsi keeles ilmus 2012).

## Tunnustus
* 1992 Pro Finlandia medal
* 2012 Finlandia kirjandusauhind

## Teosed
### Autorina
* 1962 – Utgångspunkt (luulekogu)
* 1966 – Strövtåg (reisikiri)
* 1968 – En berättelse om gränser (reisikiri)
* 1970 – Gaijin-utlänning i Japan (reisikiri)
* 1974 – När barometern stod på Karl Öberg och andra hörspel
* 1976 – Kökar
* 1977 – Tre afrikanska berättelser (novellikogu)
* 1981 – Öar i Afrikas inre 
* 1982 – Kungens Anna (romaan)
* 1984 – Ingens Anna (romaan)
* 1985 – Franciskus i Kökar 
* 1986 – Sand (romaan)
* 1989 – Leo (romaan)
* 1991 – Stora världen (romaan)
* 1993 – Sibirien: Ett självporträtt med vingar (reisikiri)
* 1995 – Allt kan man önska sig (romaan)
* 1997 – Regn (romaan)
* 2001 – Marsipansoldaten (romaan)
* 2005 – Åke Hellman: Människan och målaren (kunstnik Åke Hellmani elulooromaan)
* 2010 – Jägarens leende 
* 2012 – Is (romaan) 

### Toimetajana
* Vackre Alen. Memoarer av Algot Lundberg. (1981) (Algot Lundbergi autobiograafia)
* Männen som kom från havet. Jakthistorier från Kökar (2000)
Asfarviridae

***Asfarviridae*** on viiruste sugukond.
 
## Klassifikatsioon
Sugukonda *Asfarviridae* liigitatakse üksainus viiruste perekond:  
**[[Asfivirus]]*. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne NCBI-s

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Asfarviridae]] seisuga 24.01.2014.*
Asfivirus

***Asfivirus*** on viiruste perekond.
 
## Klassifikatsioon
Perekonna *Asfivirus* tüüpviirus on:  
*sigade Aafrika katku viirus.

## Patogeensus sigalastel

Viiruse siirutajateks ja looduslikuks reservuaariks on puugid, kelle organismis viirus ka paljuneb.

Perekonna *Asfivirus* viiruseliigid põhjustavad sigalastel (*Suidae*) Euraasias, Aafrikas ja Ameerikas väga nakkavat nakkushaigust - sigade Aafrika katku. Kõrge virulentsusega tüved võivad põhjustada sigalastel kuni 100% suremust.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne NCBI-s
Asiago lennujaam

**Asiago lennujaam** on lennujaam Itaalias Veneto maakonnas Vicenza provintsis Altopiano dei Sette Comuni maadel Asiagos. 

Asiago on ainus Itaalia lennujaam, mille kõrgus merepinnast on üle 1000 meetri. Lennujaamale on antud I maailmasõja lendur Romeo Sartori nimi.

## Välislingid
*Koduleht (*itaalia keeles*)
Dārzciems

**Dārzciems** (tõlkes *Aiaküla*) on asum Lätis, Riia linna Latgale eeslinna osa pindalaga 4,577 km². Asub Maskavas forštatest loodes, Purvciemsist lõunas ja Pļavniekist läänes Daugavpilsi ja Valga suunas minevate raudteede vahel. 20 830 elanikku (2010). 

Dārzciemsi asum asub keskmiselt 10–12 meetrit üle merepinna. Asumi kõrgeim koht on Matīsa kalmistul, 18 meetrit üle merepinna ja kuus meetrit üle ümbritseva ala. Kalmistu on ka asumi suurim haljasala pindalaga 13 hektarit. 

Dārzciemsi alad kuulusid XVIII sajandist ordule. Piirkonnas asus arvukalt tiike, kus elutses palju parte. XVIII sajandil hakati sinna rajama suvemõisaid, nende juurde tekkisid ka kõrtsid.

Aastal 1923 valminud Riia generaalplaanis oli piirkonda plaanitud aianduskrunte, piirkond oli kavandatud aedlinnana. Selle järgi on asum ka nime saanud, otsetõlkes tähendab see "aedade küla". Aastal 1924 liideti see ala Riia linnaga ja aedlinna rajamine algas. Linnapoolsemas osas rajati hooned enne Teist maailmasõda, aga asumi tagumises otsas ehitati 1970. ja 1980. aastatel paneelidest korterelamuid.

Asumi servas, Daugavpilsi raudtee ääres asub 1930. aastatel rajatud rongipeatus Vagonu parks, mis on nime saanud seal asuvast reisivagunite depoost. Algul kandis jaam nime *Kalpaka parks*, seejärel *Rīga-Tehniskā*. 

Fail:Preilu iela - panoramio (11).jpg|Preiļu iela
Fail:Karsavas iela - panoramio (2).jpg|Kārsavas iela
Fail:Twin watertowers.jpg|Dārzciemsi veetornid

## Välislingid

*Dārzciemsi koduleht (*läti keeles*)
Krõnõtškõ (Krõžopili rajoon)

**Krõnõtškõ** (ukraina keeles Кринички) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis. Elanike arv on 111. Pindala on 0,555 km².
Bilozerivka

**Bilozerivka** (ukraina keeles Білозерівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 244. Pindala on 1,366 km².
Bohdanivka (Lõpovetsi rajoon)

**Bogdanivka** (ukraina keeles Богданівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 306. Pindala on 1,62 km².


Bohdanivka 02.jpg|
Bohdanivka 01.jpg|
Bohdanivka 08.jpg|
Vernjanka

**Vernjanka** (ukraina keeles Вернянка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 75. Pindala on 0,715 km².
Isola delle Palme

**Isola delle Palme** ('palmide saar') on saar Itaalias Sitsiilia maakonna Siracusa provintsis, Sitsiilia idarannikul.

Saarel asub Augusta vanalinn ning kahe silla kaudu Sitsiilia saarega ühendatud *Isola delle Palme* on üks Vahemere tihedama asustusega saari (umbes 24&nbsp;570 inimest ruutkilomeetri kohta).

## Viited

## Kirjandus
* Mimmo Martinucci, *Sognando le isole italiane. Guida per radioamatori. Vol. 3 - Tutte le isole della Sicilia*, Albino, Sandit Libri, 2007. ISBN 978-88-89150-57-3.
Villeurbanne

**Villeurbanne** on linn Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas Lyoni metropolis. Asub Lyonist vahetult kirdes.

Linnas asub Théâtre National Populaire.

## Sõpruslinnad
* Altenbourg, Saksamaa (1971)
* Mahiloŭ *(Магілёў)*, Valgevene (1978)
* Bat Yam *(בת ים)*, Iisrael (1979)
* Abanilla, Hispaania (1980)
* Abovian *(Աբովյան)*, Armeenia (1990)
* El Eulma *(العلمة)*, Alžeeria (1990)

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Kojusala mõis

**Kojusala mõis** (läti keeles *Kojusalas muiža*) oli rüütlimõis Lätis Riia linnas Maskavas forštate asumis. Saksa keeles on ilmselt kasutusel olnud nimekuju *Manecken Hof*.

Kojusala mõisa esimene teadaolev omanik oli Riia sadama ülevaataja Andreas Koje, kellele mõis kuulus aastal 1596. Tema järgi on nime saanud ka endine Daugava jõe saar, millel mõis asus ja mis kandis nime Kojusala. Vaatamata väikesele pindalale oli tegemist rüütlimõisaga, mille valdused liideti Riia linnaga alles aastal 1899. Andreas Koje pere kätte jäi mõis kuni XVII sajandini.

Johann Christoph Brotze Riia ümbruse kaardil Kojusala-nimelist mõisa ei ole, küll aga asub selle koha peal mõis Manecken Hof. 

XVIII sajandi lõpus ühendati saar maismaaga ning mõisa ja Mazā Jumpravmuiža mõisale kuulunud kõrtsi juurde rajati Kojusala park (läti keeles Kojusalas dārzs), mis on üks vanemaid Riia parke. 1754. aastal loovutas mõis pargi Riia linnale. Linn jagas pargi ehituskruntideks ja maa ehitati kiiresti maju täis. Pargiks jäi vaid 1,5 hektari suurune maalapp. Lisaks pargile asusid täidetud alal saare ja maismaa vahel veel puidukaupmeeste firma Jēkabs Dombrovskis laod, mida mõisnikud neile välja rentisid. 

Mõisa hooned on hävinud.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate saidil (*läti keeles*)
Verona Villafranca lennujaam

**Verona Villafranca lennujaam** on lennujaam Itaalias Veneto maakonnas, umbes 12 kilomeetri kaugusel Veronast edelas.

Lennujaam kannab Valerius Catulluse nime.

## Vaata ka
* Banat Air Flight 166 (1995. aasta 13. detsembri lennuõnnetus, 49 hukkunut)

## Viited

## Välislingid

* Koduleht 
* Sito ufficiale del Piti Spotter Club di Verona
Jüri Piik

**Jüri Piik** (15. mai (2. mai vkj) 1911 – 31. oktoober 1969 Pärnu) oli eesti tõlkija ja lastekirjanik.

Sündis Narva-Jõesuus ehitusmeistri pojana, lõpetas Narva Ühisgümnaasiumi 1929. aastal. Töötas 1931–1941 Narva Linaketramise Manufaktuuris raamatupidajana. 

1941. aastal mobiliseeriti, võttis Eesti Laskurkorpuse koosseisus osa Teisest maailmasõjast. 

Alates 1946. aastast töötas peamiselt tõlkijana. Kirjanike Liidu liige oli aastast 1967.

Jüri Piik avaldas neli loodust tutvustavat ilukirjanduslikku lasteraamatut. Ta tõlkis eesti keelde rohkem kui 50 raamatut.

## Teosed
*"Pääsusaba lahel" (1949)
*"Tagametsa tiivuline pere" (1955)
*"Matsalu roostikus" (1959, 2. tr. 1971)
*"Satapliasauruste mäel" (1961)

## Viited
Hintze mõis

**Hintze mõis** (läti keeles *Inča muiža*, ka *Helmsa muiža*) oli suvemõis Lätis Riia linnas Maskavas forštate asumis peahoone aadressil Sadovņikova ielā Nr 20. Saksa keeles *Hintzenhof*, ka *Helmershof* ja *Helmshof*.

Hintze mõis rajati 16. sajandil. Selle esimene omanik oli 1552. aastal sündinud Riia kaupmees Benedict Hintze.

1650. aastal rajati Daugava üleujutuste tõkkeks tamm. Ehitustöid juhatati toona Hintze mõisast, nii sai tamm algul nimeks Hintze tamm, aga hiljem kujunes sellest asumi tähtsaim tänav – Maskavas iela. 

19. sajandil ostis mõisa ja selle juures asunud aia kaupmees F. Sadovnikov. Ta rajas sinna kooli, aga hiljem sai sellest haigla.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Lübecki mõis

**Lübecki mõis** (läti keeles *Libekas muiža*, ka *Langes muiža*) oli rüütlimõis Lätis Riia linnas Maskavas forštate asumis. Saksa keeles *Lübecksholmshof*.

Lübecki mõisa peahoone asus endisel Daugava jõe saarel, mis kandis nime Lībiešu sala (eesti keelde tõlgituna Liivi saar), saksa keeles tähendas nimi Lübecki saart. Vaatamata väikesele pindalale oli tegemist rüütlimõisaga, mille valdused liideti Riia linnaga alles aastal 1899.

Mõisa hooneid anti aastani 1940 eraisikutele rendile, seejärel kasutati seda linnukasvatuseks. Mõisa hooned püsisid veel 1960. aastateni, tänapäevaks on need hävinud.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Sigade Aafrika katku viirus

**Sigade Aafrika katku viirus** (lühend **SAK viirus**, inglise keeles *African swine fever virus*) on viiruseliik.

## Klassifikatsioon

*1986 eemaldati sigade Aafrika katku viirus sugukonnast *[[Iridoviridae]]*; 
*al. 1999 on sigade Aafrika katku viirus sugukonda *[[Asfarviridae]]* liigitatud perekonna *[[Asfivirus]]* ainuke viiruse liik.

## Morfoloogia ja kirjeldus

* Genoom: kaksikheeliksiga DNA molekul
* Kapsiid: ikosaeedriline sümmeetria; lipiidkest
* Virioonid sisaldavad rohkem kui 50 valku
* siseneb retseptor-vahendatud endotsütoosi teel
* transkriptsioon nakatunud rakkude tsütoplasmas
* viirus viivitab nakatunud rakkude apoptoosi
* viiruse tüvede virulentsus on suuresti varieeruv.

## Elumusvõime ja paljunemine
### Sigade Aafrika katku viiruse siirutajad
Viiruse looduslikuks reservuaariks on harilikult pehme toesega puugid, kes nakatuvad viirust kandvatel sigalastel parasiteerides.

### Sigade Aafrika katku viirus sigalastel

Sigade Aafrika katku viirus põhjustab sigalastel sigade Aafrika katku.

Viirus säilib nakatamisvõimelisena pikka aega (olenevalt temperatuurist ka aastaid) nii roojas, veres, spermas, pinnases, puit-, metall- kui ka kivipindadel.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s'is
* Katre Tatrik, Miks sigade Aafrika katk inimestele ohtlik ei ole?, veebiversioon (vaadatud 03.10.2014)
Lorenzo Sumulong

**Lorenzo Sumulong** (5. september 1905 Antipolo, Rizali provints, Calabarzoni piirkond – 21. oktoober 1997) oli Filipiinide poliitik.

Ta sündis Antipolos Rizali provintsis Calabarzoni piirkonnas. Ta lõpetas Filipiinide Ülikooli õigusteaduse erialal ja sai Harvardi ülikoolist magistrikraadi õigusteaduses.

Ta on olnud valitud Filipiinide Senatisse.

Aastal 1960 juhtis ta ÜRO Peaassambleel Filipiinide delegatsiooni. Eelkõneleja Nikita Hruštšov nõudis iseseisvuse andmist maadele ja rahvastele, mis on endiselt Lääne koloniaalvõimude valitsuse all, kuid Sumulong nõudis samasugust õigust ka rahvastele, kes olid alla neelatud Nõukogude Liidu poolt. Seejärel Hruštšov ärritus silmnähtavalt ja sõimas Sumulongi "imperialismi kannupoisiks ja tallalakkujaks" (ning mõningate allikate järele koputas kingaga laua peale).

Aastal 1987 nimetas president Corazon Aquino ta Konstitutsioonikomitee liikmeks ja samal aastal võeti uus Konstitutsioon vastu.

## Isiklikku
Tema poeg Victor Sumulong (1946–2009) oli Filipiinide poliitik.

## Viited
Milano Malpensa lennujaam

**Milano Malpensa lennujaam**, ametliku nimetusega **Milano linna lennujaam** (*Aeroporto Città di Milano*), varem *Aeroporto Città di Busto Arsizio*, on lennujaam Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis, Milanost 39,97 km loodes.

Milano Malpensa on reisijate arvult Itaalias Rooma-Fiumicino lennujaama järel teisel kohal ja lastiveolt esikohal.

Milano lennujaamade süsteemi moodustavad kolm lennujaama&nbsp;– Bergamo Orio al Serio, Milano Malpensa ja Milano Linate&nbsp;– teenindasid 2012. aastal kokku 37 miljonit reisijat.

Liini Tallinn-Malpensa käitab alates 2015. aastast EasyJet.

Malpensa-tower.JPG|Lennujuhtimistorn
Milan malpensa terminal airport.jpg|Terminal 1


## Välislingid

* Koduleht (*itaalia ja inglise keeles*) 
* Aeroporto Milano Malpensa Terminal 1, Sito ufficiale
* Aeroporto Milano Malpensa Terminal 2, Sito ufficiale
* Avvolgimento bagagli Truestargroup, Sito ufficiale
* SEA SpA, Sito ufficiale
* Notizie, progetti e lavori su Malpensa
* Notizie storiche sugli aeroporti di Linate e Malpensa
* L'orario di tutti i treni dalle stazioni di Milano all'aeroporto di Malpensa e viceversa
* Sito della Boeing con informazioni sull'aeroporto
Iridoviridae

***Iridoviridae*** on viiruste sugukond.

## Klassifikatsioon
Sugukonda *Iridoviridae* liigitatakse järgmised viiruste perekonnad: 
**[[Chloriridovirus]]*
**[[Iridovirus]]*
**[[Lymphocystivirus]]*
**[[Megalocytivirus]]*
**[[Ranavirus]]*. 

## Morfoloogia ja kirjeldus

* Genoom: DNA molekul
* Kapsiid: ikosaeedriline sümmeetria
* üheks sisenemisvormiks on retseptor-vahendatud endotsütoos
* transkriptsioon nakatunud rakkude tsütoplasmas
* viiruste perekonnad erinevad üksteisest seroloogiliselt
* viirused elunevad osade selgrootute ja  selgroogsete organismis.  

## Patogenees
Mitmed sugukonda *Iridoviridae* liigitatud viirused võivad erinevatel organismidel, näiteks madudel mitmeid haiguslikke seisundeid põhjustada.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Iridoviridae]] seisuga 25.01.2014.*
Roman Šuhhevõtš

**Roman Šuhhevõtš** (ka **Roman Šuhhevitš**, ukraina keeles **Шухевич Роман Йосипович**, varjunimi **Tarass Tšuprõnka**; 30. juuni 1907 Krakovets – 5. märts 1950 Lvivi ümbrus) oli ukraina rahvuslane ja Ukraina Ülestõusuarmee (UPA) juht.

## Elulugu
Ta sündis Krakovetsis, tollal Galiitsia ja Lodomeeria Kuningriigis, Austria-Ungaris.
Leptodrymus

***Leptodrymus*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Leptodrymus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Leptodrymus pulcherrimus]]* (Cope, 1874).

## Levila
Need maod on levinud Costa Rica idaosas, Guatemala lääneosas, Hondurase idaosas, Nicaragua lääneosas ja El Salvadoris. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ReptileDB-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Leptodrymus pulcherrimus]] seisuga 25.01.2014.*
Peenmadu

**Peenmadu** (*Leptophis*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Peenmadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Leptophis ahaetulla]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Leptophis coeruleodorsus]]* Oliver, 1942
* *[[Leptophis cupreus]]* (Cope, 1868)
* *[[Leptophis depressirostris]]* (Cope, 1861)
* *[[Leptophis diplotropis]]* (Günther, 1872)
* *[[Leptophis haileyi]]* Murphy, Charles, Lehtinen & Koeller, 2013
* *[[Leptophis mexicanus]]* Duméril, Bibron & Duméril, 1854
* *[[Leptophis modestus]]* (Günther, 1872)
* *[[Leptophis nebulosus]]* Oliver, 1942
* *[[Leptophis riveti]]* Despax, 1910
* *[[Leptophis stimsoni]]* Harding, 1995.

## Levila
Need maod on levinud Põhja-Ameerikas ja Lõuna-Ameerika põhjaosas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies
*Jay M. Savage,*[http://books.google.ee/books?id=HDNQ2bba3QcC&pg=PA668&dq=Leptophis&hl=et&sa=X&ei=-NTjUqmIGu3G7Abw9YE4&redir_esc=y#v=onepage&q=Leptophis&f=false The Amphibians and Reptiles of Costa Rica: A Herpetofauna Between Two Continents, between Two Sees]*, lk 668 – 673, 2002, The University of Chicago Press, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 25.01.2014) (*inglise keeles*) 
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Leptophis]] seisuga 25.01.2014.*
Lembit Aaslav-Kaasik juunior

**Lembit Aaslav-Kaasik** (sündinud 5. aprillil 1985) on eesti veemootorisportlane.

Ta lõpetas 2004. aastal Paldiski Gümnaasiumi ja 2009. aastal laevamehaaniku erialal Eesti Mereakadeemia. 

Ta alustas veemotoga tegelemist aastal 1995. Ta on mitmekordne Eesti meister, mitmekordne Balti meister ja Eesti rekordi omanik paadiklassis O-125 (2007). Euroopa meistrivõistluste etapi on võitnud 8 korda. 

## Tunnustus
*2002, 2003, 2010, 2011 – Eesti aasta parim veemotosportlane

## Isiklikku
Tema isa Lembit Aaslav-Kaasik oli tuntud veemototegelane, paadiehitaja ja maailmakuulus vintide valmistaja. Tema vennad (Ahto, Erik ja Uku Aaslav-Kaasik) on samuti veemotosportlased, kes on võitnud medaleid tiitlivõistlustelt ja on kuulsad võidusõidupaatide ehitajad.

## Vaata ka
*Veemootorisport
*Eestlastest veemoto maailmameistrid

## Välislingid
*Lembit Aaslav-Kaasik
*Biograafia ESBL-is
*Sporditulemused ESBL-is
Jüri Jõul

**Jüri Jõul** (sündinud 2. november 1971 Tartus) on eesti veemootorisportlane.

Ta lõpetas 1990. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1995. aastal Eesti Põllumajandusülikooli põllumajanduse mehhaniseerimise erialal.

Jõul hakkas veemootorispordiga tegelema 1988. aastal. Ta on mitmekordne Eesti ja Balti meister. Aasta parimaks veemotokaks Eestis on ta valitud 2013. aastal. 

## Tunnustus
* 2014 Eesti Vabariigi spordipreemia (Eesti veemotokoondise liikmed - Rasmus Haugasmägi, Jüri Jõul, Paul Zujenkov, Marek Peeba, Ott Joala - suurepäraste sportlike saavutuste eest veemoto Euroopa ja maailmameistrivõistlustel 2013. aastal) 

## Viited
*Veemootorisport
*Eestlastest veemoto maailmameistrid

## Välislingid
*Elulugu ESBL-is
*Sporditulemused ESBL-is
Lugova (Illintsi rajoon)

**Lugova** (ukraina keeles Лугова) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 129. Pindala on 0,56 km².
Limnophis

***Limnophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Limnophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Limnophis bangweolicus]]* Mertens, 1936
* *[[Limnophis bicolor]]* Günther, 1865.

## Levila
Need maod on levinud Lõuna-Aafrikas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Limnophis]] seisuga 25.01.2014.*
Siim-Tanel Sammelselg

**Siim-Tanel Sammelselg** (sündinud 18. mail 1993) on eesti suusahüppaja.

2011. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel hüppas ta normaalmäelt (HS-106) 87 meetrit, saavutades 81,9 punktiga 41. koha.

Sapporos toimunud suusahüpete MK-etapil saavutas ta 2014. aastal 50 mehe konkurentsis 45. koha.

Ta oli üks Eesti suusahüppajatest 2014. aasta taliolümpiamängudel ja 2015. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel. 
## Viited
Sheng Yen

**Sheng Yen** (hiina keeles 聖嚴 Shèng Yán; 4. detsember 1930 – 3. veebruar 2009) oli Taiwani chan-budistlik õpetaja ning Dharmatrummi Mäe nimelise assotsiatsiooni rajaja.

## Kirjandus

*Härja jälgi mööda : chan-budismi tee tänapäeva Hiina õpetaja järgi / Sheng-yen koos Dan Stevensoniga ; inglise keelest tõlkinud [ja eessõna:] Märt Läänemets (Tallinn: Tänapäev, 2007)
Leptophis haileyi

***Leptophis haileyi*** on maoliik.

## Levila
Need maod on levinud Tobago saarel.

## Geneetiline klassifikatsioon
* 2013. aastal võrreldi *Leptophis ahaetulla* rühma madusid, kasutades kahte mtDNA geeni (tsütokroom b ja 16S).

## Kirjeldus
*Leptophis haileyi* nokisekilbis on ülalt vaadatuna vaevu nähtav; esimene oimukilbis on ühendatud 3 või 4 (ka viimase) ülamokakilbisega; laubaeesne kilbis on pikk. Kõhukilbiste arv on tüüpliigil 173.
    
## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ReptileDB-s
Dharmatrummi Mägi

**Dharmatrummi Mägi** (hiina keeles 法鼓山 *fǎgǔ shān*) on chani õpetaja Sheng Yeni 1989. aastal rajatud rahvusvaheline budistlik kultuuri- ja haridusühendus keskusega Taiwanis.

## Kirjandus
*Linnart Mäll, Märt Läänemets, Teet Toome. *[[Ida mõtteloo leksikon]]*, Tartu 2011, lk 52.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Enrico Forlanini

**Enrico Forlanini** (3. detsember 1848 Milano – 9. oktoober 1930 Milano) oli Itaalia insener, leidur ja lennunduspioneer.

Tiiburlaeva leiutamise kõrval on tuntud ka tema tööd helikopterite ja dirižaablite konstrueerimise ja täiustamise alal. Enrico vanem vend Carlo oli tuntud kopsuarst, kahekordne Nobeli auhinna kandidaat.

15. aprillil 1877 katsetas ta veidi üle kolme kilo kaaluvat auru jõul töötavat helikopterit.

Enrico Forlanini nime kannab Milano Linate lennujaam.

## Viited

## Kirjandus
*Igino Mencarelli, *Enrico Forlanini*, Pubblicazioni Ufficio Storico Aeronautica SMA
*Calabrò Sara (a cura di), *La passione dell'invenzione. Enrico Forlanini, ingegnere e aeronauta*, Telesma Edizioni, Milano, 2004

## Välislingid

*www.storiadimilano.it Milanesi illustri: Enrico Forlanini
Kihvmadu

**Kihvmadu** (*Lycodon*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Kihvmadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Lycodon albofuscus]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Lycodon alcalai]]* Ota & Ross, 1994
* *Lycodon aulicus* (Linnaeus, 1758) – maja-kihvmadu
* *[[Lycodon bibonius]]* Ota & Ross, 1994
* *[[Lycodon butleri]]* Boulenger, 1900
* *[[Lycodon capucinus]]* (Boie, 1827)
* *[[Lycodon cardamomensis]]* Daltry & Wüster, 2002
* *[[Lycodon carinatus]]* (Kuhl, 1820)
* *[[Lycodon cavernicolus]]* Grismer, Quah, Anuar, Muin, Wood ja Nor, 2014
* *[[Lycodon chrysoprateros]]* Ota & Ross, 1994
* *[[Lycodon davidi]]* Vogel, Nguyen, Kingsada & Ziegler, 2012
* *[[Lycodon dumerilii]]* (Boulenger, 1893)
* *[[Lycodon effraenis]]* Cantor, 1847
* *[[Lycodon fasciatus]]* (Anderson, 1879)
* *[[Lycodon fausti]]* Gaulke, 2002
* *[[Lycodon ferroni]]* Lanza, 1999
* *[[Lycodon flavicollis]]* Mukherjee & Bhupathy, 2007
* *[[Lycodon flavomaculatus]]* Wall, 1907
* *[[Lycodon flavozonatus]]* Pope, 1928
* *[[Lycodon futsingensis]]* (Pope, 1928)
* *[[Lycodon gammiei]]* (Blanford, 1878)
* *[[Lycodon gongshan]]* Vogel & Luo, 2011
* *[[Lycodon hypsirhinoides]]* (Theobald, 1868)
* *[[Lycodon jara]]* (Shaw, 1802)
* *[[Lycodon kundui]]* Smith, 1943
* *[[Lycodon laoensis]]* Günther, 1864
* *[[Lycodon liuchengchaoi]]* Zhang, Jiang, Vogel & Rao, 2011
* *[[Lycodon mackinnoni]]* Wall, 1906
* *[[Lycodon meridionale]]* Bourret, 1935
* *[[Lycodon muelleri]]* Duméril, Bibron & Duméril, 1854
* *[[Lycodon multifasciatus]]* (Maki, 1931)
* *[[Lycodon ophiophagus]]* Vogel, David, Pauwels, Sumontha, Norval, Hendrix, Vu & Ziegler, 2009
* *[[Lycodon orientalis]]* (Hilgendorf, 1880)
* *[[Lycodon osmanhilli]]* Taylor, 1950
* *[[Lycodon paucifasciatus]]* Rendahl, 1943
* *[[Lycodon rosozonatus]]* Hu & Zhao, 1972
* *[[Lycodon rufozonatus]]* Cantor, 1842
* *[[Lycodon ruhstrati]]* (Fischer, 1886)
* *[[Lycodon semicarinatus]]* (Cope, 1860)
* *[[Lycodon septentrionalis]]* (Günther, 1875)
* *[[Lycodon solivagus]]* Ota & Ross, 1994
* *[[Lycodon stormi]]* Boettger, 1892 
* *Lycodon striatus* (Shaw, 1802) – vöödiline kihvmadu
* *[[Lycodon subcinctus]]* Boie, 1827
* *[[Lycodon synaptor]]* Vogel & David, 2010
* *[[Lycodon tessellatus]]* Jan, 1863
* *[[Lycodon tiwarii]]* Biswas & Sanyal, 1965
* *[[Lycodon travancoricus]]* (Beddome, 1870)
* *[[Lycodon zawi]]* Slowinski, Pawar, Win, Thin, Gyi, Oo & Tun, 2001
* *[[Lycodon zoosvictoriae]]* Neang, Hartmann, Hun, Souter & Furey, 2014.

2017. aastal on liigitatud (Zootaxa) kihvmao perekonda maoliik *[[Lycodon sidiki]]*
Wostl, Hamidy, Kurniawan ja Smith, 2017.

## Levila
Need maod on levinud Aasias ja Austraalias.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne CoL-is
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Lycodon]] seisuga 25.01.2014.*
Dinodon

**Dinodon** (*Dinodon*) on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Tänapäeval obsoleetne maoperekond. 

Dinodonide perekonda on varem roomajate andmebaasis klassifitseeritud järgmised maoliigid:
**[[Dinodon flavozonatum]]* Pope, 1928 
**[[Dinodon gammiei]]* (Blanford, 1878)
**[[Dinodon meridionale]]* Boutrret, 1935
**Dinodon orientale* (Hilgendorf, 1880) – ida-dinodon
**[[Dinodon rosozonatum]]* Hu & Zhao, 1972
**Dinodon rufozonatum* (Cantor, 1842) – punasevöödiline dinodon
**[[Dinodon semicarinatum]]* (Cope, 1860)
**[[Dinodon septentrionalis]]* (Günther, 1875). 

## Levila

Need maod olid levinud peamiselt Himaalaja idaosas, Indohiina poolsaare põhjaosas, Hiinas ja Jaapanis.

## Sünonüüm

*Dinodon* on kihvmao taksonoomiline sünonüüm.   

## Viited

## Välislingid

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Dinodon]] seisuga 03.05.2014.*
Milano Linate lennujaam

**Milano Linate lennujaam** on lennujaam Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis, Milanost seitsme kilomeetri kaugusel idakagus, Peschiera Borromeo Linate fraktsioonis. Lennujaam kannab lennunduspioneer Enrico Forlanini nime.

Milano Linate oli 2011. aasta seisuga reisijate arvult Lombardias Milano Malpensa lennujaama järel teisel kohal.

Milano lennujaamade süsteemi moodustavad kolm lennujaama&nbsp;– Bergamo Orio al Serio, Milano Malpensa ja Milano Linate&nbsp;– teenindasid 2012. aastal kokku 37 miljonit reisijat.
## Viited

## Välislingid

* Koduleht (*itaalia ja inglise keeles*)
Teravkoonnastik

**Teravkoonnastik** (*Lytorhynchus*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Teravkoonnastikute perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Lytorhynchus diadema]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Lytorhynchus gasperetti]]* Leviton, 1977
* *[[Lytorhynchus kennedyi]]* Schmidt, 1939
* *[[Lytorhynchus levitoni]]* Torki, 2017
* *[[Lytorhynchus maynardi]]* Alcock & Finn, 1897
* *[[Lytorhynchus paradoxus]]* (Günther, 1875)
* *[[Lytorhynchus ridgewayi]]* Boulenger, 1887. 

## Levila
Need väikesed (alla 50 cm pikkused) maod on levinud Põhja-Aafrikas, Indias ja Pakistanis.

## Eluviis
Nad on kohastunud varjatud öise, poolkaevuva eluviisiga: ninamiku tipp on terava kujuga ning ninasõõrmed on varustatud klappidega.  

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Lytorhynchus]] seisuga 15.09.2017.*
Lepturophis

***Lepturophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Lepturophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Lepturophis albofuscus]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
. 

### Sünonüüm
*Lepturophis* on maoperekonna kihvmadu taksonoomiline sünonüüm. 
 
## Levila

Neid madusid võib kohata Indoneesias, Malaisias ja Tais.

## Viited

## Välislingid
*Description of new reptiles and batrachians from Bomeo, Proc. Zool. Soc. London 1900: 182-187., veebiversioon (vaadatud 10.09.2014) (*inglise keeles*)
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
Pixner OÜ

**Pixner OÜ** on 100% Eesti erakapitalil põhinev firma, mis asutati 1992. aastal ning asub Kadrinas Lääne-Virumaal. Ettevõtte põhitegevuseks on toolide ja toolidetailide tootmine painutatud kasevineerist. Lisaks valmistab ettevõte kõrgsurve laminaadiga kaetud lauaplaate, laudu ja muid mööblidetaile.

Ettevõte on keskendunud peamiselt ühiskondlikus kasutuses olevate toolide valmistamisele: seal valmistatud toole kasutavad lasteaiad, koolid, kogudused, kultuurimajad, hooldekodud ja teised ühiskondlikud ettevõtted. Suurem osa Pixner OÜ toodangust turustatakse Skandinaavias (peamiselt Soomes ja Rootsis).


Pixner 01.jpg
Pixner 02.jpg
Pixner 03.jpg

## Viited

## Välislingid

* Ettevõtte koduleht
Ako Pärlist

**Ako Pärlist** (11. august 1928 – 8. detsember 2013) oli eesti elektrotehnikateadlane ja filateelia aktivist.

Ta lõpetas aastal 1951 Tallinna Polütehnilise Instituudi.

## Raamatud
*Riigi visiitkaart : [postmargi ajaloost]. Tallinn : Valgus, 1970
Vijtivtsi (Lõpovetsi rajoon)

**Vijtivtsi** (ukraina keeles Війтівці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 603. Pindala on 3,371 km².
Bergamo Orio al Serio lennujaam

**Bergamo Orio al Serio lennujaam**, tuntud ka kui **Milano Orio al Serio lennujaam**, ärinimega **Il Caravaggio International Airport**, on lennujaam Itaalias Lombardia maakonnas Bergamo provintsis Orio al Serios.

Bergamo Orio al Serio lennujaam oli 2013. aastal reisijate arvult Itaalias neljandal kohal.

Milano lennujaamade süsteemi moodustavad kolm lennujaama&nbsp;– Bergamo Orio al Serio, Milano Malpensa ja Milano Linate&nbsp;– teenindasid 2012. aastal kokku 37 miljonit reisijat.

Liini Tallinn–Bergamo teenindab 2010. aastast Ryanair.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* Sito della Boeing con informazioni sull'aeroporto
* Aeroporto di Bergamo-Orio al Serio Caravaggio Informazioni
* Compagnie Aeree
* Parcheggi Orio al Serio Caravaggio 
* Orio al Serio Caravaggio, pagina delle notizie e dello sviluppo
* Aeroporto Orio al Serio Informazioni voli arrivi e partenze
* Mappa Parcheggi aeroporto Orio al Serio
Autun

**Autun** [o'tan] on asula Ida-Prantsusmaal Burgundia-Franche-Comté piirkonnas Saône-et-Loire'i departemangus. Selle rajas Vana-Rooma keiser Augustus ning pani selle nimeks *Augustodunum*.

## Ehitismälestised
gallorooma perioodist:
* linnakindlustused Rooma aja vundamentidel
* Rooma perioodi linnaväravad Porte d’Arroux ja Porte Saint-André
* *[[fanum]]*, nn Januse tempel (Janusega seos on osutunud ekslikuks) 1. sajandist
* teater läbimõõduga 148 m ja u 15000 kohaga
* Rooma amfiteater

keskajast:
* Autuni St Lazare'i katedraal 12. sajandist, burgundia romaanika silmapaistev näide
* Ursuliinide tornina tuntud *[[donjon]]* 12. sajandist, kunagise Riveau linnuse ainus säilinud osa
* keskaegsed majad, sh Burgundia hertsogite kantsleri Nicolas Rolini (snd 1376 Autunis) linnapalee, kus tegutseb Musée Rolin
* 15. sajandi hilisgooti kellatorn ühe osutiga kellaga


Theatre autun panorama.jpg|Rooma teater
Haus mit figuren.jpg|Antiikskulptuuridega maja teatri juures
Autun remparts.jpg|Linnakindlustused
Porte-Arroux-Autun.jpg|Sild üle Arroux' vaatega vanale rooma linnaväravale (*Porte d'Arroux*)
Portedarroux.jpg|*Porte d'Arroux*
Autun Temple de Janus 03 PA00013101 JPM.JPG|nn Januse tempel
Altstadt autun.jpg|Tänav vanalinnas
Autun tour des Ursulines.jpg|Ursuliinide torn
Autun Cathédrale St. Lazare Portal Tympanon bei Nacht.jpg|Autuni katedraali portaal
Autun Hôtel du Chancelier Rolin.jpg|Kantsler Rolini maja


## Sõpruslinnad
Autunil on neli sõpruslinna.

* Stevenage, Suurbritannia (alates 1975)
* Ingelheim am Rhein, Saksamaa (alates 1963)
* Kawagoe, Jaapan (alates 2002)
* Arévalo, Hispaania (alates 2005)

## Viited
Vaiste mõis

**Vaiste mõis** (saksa keeles *Waist*) oli mõis Varbla kihelkonnas Läänemaal. Tänapäeval asub kunagine mõisasüda Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Mõisa viimane peahoone ehitati aastatel 1881–1886. Mõisahoone varises kokku 1970.

## Vaiste mõisnikud

Juba aastast 1382 kuulusid Vaiste, Saulepi ja Varbla maad Wilhelm Fahrensbachile. Enne Liivi sõda olid need valdused läinud Zögede perekonna kätte. Liivi sõja järel kinkis Rootsi kuningas need valdused Eestimaa asehaldurile Gustaf Banérile. Banéridele jäi mõis aastani 1661, kuni nad sattusid raskesse rahanduslikku seisu. Siis kuulus mõis Lilienfeldtide perekonnale aastani 1838. Seejärel pantisid mõisa pärijad mõisa ja lõpuks jõudis mõis Nasackinite perekonna kätte, kes valitsesid ka Varbla maid.

## Välislingid
* Vaiste mõis Rahvusarhiivi kinnistute registris
* Saulepi valitsejad
Toxicodryas

***Toxicodryas***  on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Toxicodryas* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Toxicodryas blandingii]]* (Hallowell, 1844)
* *[[Toxicodryas pulverulenta]]* (Fischer, 1856).

## Levila
Need maod on levinud Aafrikas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Toxicodryas]] seisuga 26.01.2014.*
Eugenio Barsanti

**Nicolò Barsanti**, rohkem tuntud kui **Eugenio Barsanti** (12. oktoober 1821 Pietrasanta – 18. aprill 1864 Seraing) oli Itaalia presbüter, insener ja leidur. Ta kavandas ja konstrueeris koos Felice Matteucciga maailma esimese töötava sisepõlemismootori, millele väljastati patent Londonis 1854. aasta 12. juunil.

## Bibliograafia
*E.Borchi e R.Macii,* Evoluzione di un'idea: il motore Barsanti-Matteucci*, Pagnini, 2006
*A.Prudenzi, *A scoppio ritardato* in *Focus Storia*, n°39, Gruner+Jahr/Mondadori, Milano, gennaio 2010, pp.70-75

## Välislingid

*Fondazione Barsanti e Matteucci
*Premio Internazionale Barsanti e Matteucci
Thrasops

***Thrasops*** on *[[Colubridae]]* sugukonna maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Thrasops* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Thrasops flavigularis]]* (Hallowell, 1852)
* *[[Thrasops jacksonii]]* Günther, 1895
* *[[Thrasops occidentalis]]* Parker, 1940
* *[[Thrasops schmidti]]* Loveridge, 1936.

## Levila
Need maod on levinud Kesk-Aafrikas.

### Kokkupuuted inimesega
Seni on teada üks meditsiiniliselt oluline dokumenteeritud maohammustuse juhtum.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne saidil Wikispecies
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Thrasops]] seisuga 26.01.2014.*