open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pinetop Perkins

**Pinetop Perkins** (õieti **Joseph William Perkins**; 7. juuli 1913 Mississippis Belzonis – 21. märts 2011 Texases Austinis) oli USA bluusimuusik.

Pinetop Perkins alustas muusikuteed kitarristina, kuid oli käevigastuse tõttu sunnitud kitarri klaveri vastu vahetama. 1950. aastatel esines ta koos Earl Hookeriga, 1970. aastatel mängis Muddy Watersi bändis.

Hüüdnime sai ta Clarence Smithi järgi, kelle hüüdnimi oli Pinetop Smith ja kes kirjutas laulu "Pine Top's Boogie Woogie". Perkins esitas seda laulu alates 1950. aastatest korduvalt. Kuna Smith lasti juba 24-aastaselt maha ja see oli Smithi ainus tuntud laul, siis teda eriti ei teatud ja rahvas hakkas arvama, et Perkins on ise selle laulu kirjutanud.

Kuigi Perkins tegi kaasa paljude kuulsate muusikute helisalvestustel, siis ikka taustamuusikuna, mitte solistina. Esimese sooloalbumi "After Hours" avaldas ta alles 1988, kui ta sai 75-aastaseks.

2003. aastal kanti Pinetop Perkins bluusi kuulsuste halli.

2004. aastal sattus autot juhtinud 91-aastane Perkins liiklusõnnetusse, kui tema auto sai Indiana osariigis La Portes rongilt löögi. Autost sai vrakk, aga Perkins ei saanud raskelt viga.

2005. aastal anti talle elutöö Grammy. Ta oli siis 91-aastane ja jagas koos George Burnsiga (1896–1996) kõigi aegade vanimana Grammy pälvinu nimetust. 2008 pälvis ta teise Grammy parima traditsioonilise bluusi albumi kategoorias aasta varem ilmunud albumi "Last of the Great Mississippi Delta Bluesmen: Live in Dallas" eest. Selle plaadi olid 2004 salvestanud neli bluusilegendi, kellest kõige noorem oli 89-aastane. Ühtlasi sai Perkins kõigi aegade vanimaks Grammy pälvinuks. 2010 salvestas ta albumi "Joined At the Hip", mis pälvis jällegi Grammy parima traditsioonilise bluusi albumi kategoorias. Perkins oli siis 97-aastane.

Perkins jätkas lavadel esinemist kuni surmani. Pärast surma tuli tühistada tema rohkem kui kakskümmend esinemist, mille ta oli kokku leppinud.
Hanelised

**Hanelised** (*Anseriformes*) on lindude klassi kuuluv selts.

Haneliste seltsis on umbes 150 liiki linde kolmes sugukonnas. Suurim sugukond on partlased.

Hanelisi iseloomustab kohastumine eluks veekogudel, kõikidel liikidel on ujulestad, mis võimaldavad hästi ujuda.

## Eesti hanelised
*Kühmnokk-luik (*Cygnus olor*)
*Väikeluik (*Cygnus columbianus*)
*Laululuik (*Cygnus cygnus*)

*Rabahani (*Anser fabalis*)
*Lühinokk-hani (*Anser brachyrhynchus*)
*Suur-laukhani (*Anser albifrons*)
*Väike-laukhani (*Anser erythropus*)
*Hallhani ehk roohani (*Anser anser*)
*Lumehani (*Anser caerulescens*)

*Kanada lagle (*Branta canadensis*)
*Valgepõsk-lagle (*Branta leucopsis*)
*Mustlagle (*Branta bernicla*)
*Punakael-lagle (*Branta ruficollis*)

*Tulipart (*Tadorna ferruginea*)
*Ristpart (*Tadorna tadorna*)

*Viupart (*Anas penelope*)
*Ameerika viupart (*Anas americana*)
*Rääkspart (*Anas strepera*)
*Piilpart (*Anas crecca*)
*Ameerika piilpart (*Anas carolinensis*)
*Sinikael-part (*Anas platyrhynchos*)
*Soopart ehk pahlsaba-part (*Anas acuta*)
*Rägapart (*Anas querquedula*)
*Sini-rägapart (*Anas discors*)
*Luitsnokk-part (*Anas clypeata*)

*Punanokk-vart (*Netta rufina*)

*Punapea-vart (*Aythya ferina*)
*Valgesilm-vart ehk ruskevart (*Aythya nyroca*)
*Tuttvart (*Aythya fuligula*)
*Merivart (*Aythya marila*)
*Lannuvart (*Aythya collaris*)

*Hahk (*Somateria mollissima*)
*Kuninghahk (*Somateria spectabilis*)

*Kirjuhahk (*Polysticta stelleri*)

*Aul (*Clangula hyemalis*)

*Mustvaeras (*Melanitta nigra*)
*Tõmmuvaeras (*Melanitta fusca*)
*Siberi tõmmuvaeras (*Melanitta stejnegeri*)

*Sõnnpea-sõtkas (*Bucephala albeola*)
*Läänesõtkas (*Bucephala islandica*)
*Sõtkas (*Bucephala clangula*)

*Kübarkoskel (*Lophodytes cucullatus*)

*Väikekoskel ehk pudukoskel (*Mergus albellus*)
*Rohukoskel (*Mergus serrator*)
*Jääkoskel (*Mergus merganser*)
Arne Ardeberg

**Arne Lennart Ardeberg** (sündinud 1940) on rootsi astronoom. 

Ta on alates 1980. aastast Lundi ülikooli astronoomiaprofessor.

Aastatel 1979–1984 oli ta La Silla observatooriumi direktor.

Aastast 1983 on ta Rootsi Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liige.

Aastatel 1984–1995 oli ta Põhjamaade teleskoopi Nordic Optical Telescope haldava ühenduse NOTSA esimene direktor.

Arne Ardebergi auks on nimetatud väikeplaneet 8540 Ardeberg.

## Viited

## Välislingid
* Kanne Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia lehel
* Lühitutvustus
Kopsupõletik

**Kopsupõletik** ehk **pneumoonia** (ladina *pneumonia*) on teatud suletud vereringega loomadel (sh inimestel) tekkiv kopsukoe põletik. 

Haigus kahjustab ka kopsude alveoole.

## Imetajatel

### Inimestel

Kopsupõletiku sagedaseks põhjustajaks on bakterid *[[Streptococcus pneumoniae]]*, *[[legionella]]* või *[[klebsiella]]*.

## Sümptomid
Tüüpilised sümptomid on köha, valu rindkeres, palavik ja hingeldus.

## Viited
Segunda División

**Segunda División**, ametlikult tuntud nimede all **La Liga 2** ja sponsorluspõhjustel **La Liga SmartBank** (leping Banco Santanderiga) on Hispaania jalgpalli tugevuselt teine liiga. Segunda División asutati 1929. aastal Hispaania kuningliku jalgpalliliidu poolt. 

Segunda Divisiónis mängib 22 meeskonda, kes mängivad omavahel kaheringilise turniiri. Igal aastal pääsevad kolm tugevamat klubi La Ligasse ja neli nõrgemat meeskonda langevad Primera División RFEF-i. La Ligasse pääsevad põhiturniiri kaks enim punkte kogunud meeskonda ning 3.–6. koha saanud neli meeskonda selgitavad omavahel välja kolmanda edasipääseja.

## Klubid hooajal 2024–2025

*Albacete
*Almería
*Burgos
*Cádiz
*Cartagena
*Castellón
*Córdoba
*Deportivo La Coruña
*Eibar
*Elche
*Eldense

*Granada
*Huesca
*Levante
*Málaga
*Mirandés
*Oviedo
*Racing Ferrol
*Racing Santander
*Sporting Gijón
*Tenerife
*Zaragoza

## Viimased hooajad

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Tarmo Tamm

**Tarmo Tamm** (sündinud 3. detsembril 1953 Kiumal) on Eesti poliitik, alates 12. detsembrist 2016 kuni 29. aprillini 2019 maaeluminister.

Ta lõpetas aastal 1974 Tihemetsa Sovhoostehnikumi ja aastal 2007 Eesti Maaülikooli.

Tarmo Tamm kuulub Eesti Keskerakonda alates 15. oktoobrist 2002. On Eesti Keskerakonna volikogu aseesimees.

Ta on olnud Põlva vallavanem ja oli enne Riigikogu liikmeks saamist 11,5 aastat Põlva linnapea.

Sai XII Riigikogu liikmeks Mihhail Kõlvarti asendusliikmena Riigikogu juhatuse otsusega 7. aprillil 2011. Ta andis Riigikogu ees ametivande 11. aprillil.

Ta oli XIII Riigikogu liige. 22. novembril 2016 valiti ta keskfraktsiooni esimeheks. 9. detsembril 2016 nimetas president Kersti Kaljulaid peaminister Jüri Ratase ettepanekul Tarmo Tamme maaeluministriks. Ametivande andis Tarmo Tamm 12. detsembril 2016.

## Viited
.
## Välislingid
Tarmo Tamm (täpsustus)

**Tarmo Tamm**  on mitme inimese nimi.

* Tarmo Tamm (sündinud 1953), Eesti Keskerakonna poliitik, 2011. aastani Põlva linnapea, Riigikogu XII koosseisu liige (2011–2016)
* Tarmo Tamm (poliitik, sündinud 1965), Sotsiaaldemokraatliku Erakonna poliitik, Helme vallavanem kuni 2017. aastani
* Tarmo Tamm (poliitik, sündinud 1966), Erakond Eesti 200 poliitik, Riigikogu XV koosseisu liige
* Tarmo Tamm (keemik) (sündinud 1974), eesti keemik
Saksi mõis

**Saksi mõis** (saksa keeles *Saximois, Saximois in Kirchspiel St. Katharinen, Wierland *) oli mõis Lääne-Virumaal Kadrina kihelkonnas, tänapäeval asub mõis Lääne-Virumaal Tapa valla territooriumil. 

Saksi mõisast on esmateateid 1505. aastast.

## Mõisaomanikud
Esmateateid mõisast on 1505. aastast, mil mõis kuulus Taubedele, 1620. aastal läks mõis Uexküll-Güldenbandide valdusse, 1800. aastal müüs ooberst Otto Daniel Alexander von Uexküll-Güldenband mõisa Jacob Gustav von Baggehufwudtile, kellelt 1824. aastal ostis mõisa krahvinna Louise Zoege von Manteuffel, kelle hilisem abikaasa oli Peter August Friedrich von Manteuffel.

1849. aastal loovutas krahvinna Helene Louise Elisabeth Zoege von Manteuffel Saksi mõisa oma tütrele, krahvinna Wilhelmine von Elise Manteuffelile.

Wilhelmine von Elise Manteuffeli surma järel (1902) pärisid Jõepere, Vasivere, Saksi ja Karila mõisa võrdsetes osades tema tütre Marie Agnese tütred Margarethe (Daisy) von Brevern, krahvinna Helene (Nelli) von Tiesenhausen ja paruness Maric von Taube.

1904. aastal omandas mõisad pärijatevahelise kokkuleppe alusel Margarethe (Daisy) Luise von Brevern (sünd von Baggehuffwudt), makstes teistele pärijatele Jõepere mõisa eest 100 000 rubla, Saksi mõisa eest 138 000 rubla, Vasivere mõisa eest 10 000 rubla ja Karila mõisa eest 20 000 rubla.

Mõis võõrandati 1919. aastal ja mõisa viimane võõrandamiseelne omanik oli Margarete von Brevern.

## Mõisahooned
Saksi mõisa kahekorruseline klassitsistlik peahoone, mis on muinsuskaitse all, ehitati 1810.–1820. aastatel. Mõisa eeskoda, palkon ja terrassid pärinevad 20. sajandi algusest. 

Eesti NSV ajal tegutses mõisahoones Saksi eriinternaatkool. 1984. aasta tulekahjus sai hoone ränki purustusi, sealhulgas hävis kogu sisekujundus ning laed-katused. 

Hoone on eravalduses, kuid sisetööd on senini tegemata. Säilinud on ka mitu huvitavat mõisa kõrvalhoonet, 1904. aastal ehitatud kuivati ja ümberehitatud valitsejamaja.

Mõisa juures on ka mõisapark (4,2 ha) ja Saksi mõisa järv.

## Viited

## Välislingid

*Saksi mõis
WorldView-1

**WorldView-1** on kontserni DigitalGlobe suure ruumilise lahutusega Maa seire tehiskaaslane.

WorldView-1 viidi päikesesünkroonsele orbiidile 18. septembril 2007.

Orbiidi kõrgus on 496&nbsp;km, tehiskaaslase tiirlemisperiood 94,6 minutit. Tehiskaaslasel on 400–900&nbsp;nm piirkonna pankromaatne kaamera. Kaamera dünaamiline diapasoon on 11 bitti. Ruumiline lahutus nadiiris on 0,5 m. Skaneerimisulatus on 17,6&nbsp;km nadiiris. Kaamera on suunatav kuni 45° orbiidi tasandist kõrvale. See tagab sama koha mõõtmiste ajavahemiku 1,7 päeva. Kui piirduda 25° kõrvalevaatamisega, on mõõtmistevaheline intervall 4,6 päeva. Sidus mõõtmisala ühel ülelennul on 60 × 110&nbsp;km mono-režiimis ja 30 × 110&nbsp;km stereo-režiimis.

## Vaata ka
* Hubble'i kosmoseteleskoop
* James Webbi kosmoseteleskoop
Ludwig Nikolaus Rücker

**Ludwig Nikolaus Rücker** (16. märts (vkj) / 27. märts 1735 Bettwar, Rothenburg ob der Tauberi lähedal – 7. mai (vkj) / 18. mai 1791 Kolga-Jaani) oli Eesti vaimulik.

Ludwig Nikolaus Rücker sündis Bettwaris Rothenburg ob der Tauberi lähedal (praeguse haldusjaotuse järgi Rothenburg ob der Tauberi lähedal Ansbachi kreisis Kesk-Frangimaal Baieri liidumaal). Ta õppis aastast 1754 (immatrikuleeriti 20. mail 1754) Jena ülikoolis usuteadust. Aastast 1757 oli ta Rogosi mõisas Glasenappide juures koduõpetaja ja 1763–1766 koduõpetaja Lustiveres. Ordineeriti juulis 1766 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1766–1772 Kolga-Jaani Johannese koguduse adjunktõpetaja (Jacob Svenske alluvuses), 1772–1791 aga (introdutseeriti 24. veebruaril / 6. märtsil 1772) sama koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Nii tema vanem poeg Franz Ludwig kui ka selle pojapoeg August Wilhelm olid samuti Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetajad. Tema noorem poeg Carl Gottlieb oli tuntud kartograaf. Tema naisevend Friedrich Emanuel Sendenhorst oli Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja.

## Viited
Baltoskandia

**Baltoskandia** on käsitlus, mis oli välja kasvanud Sten de Geeri teisest regiooniteooriast Fennoscandiast. Fennoscandia kujutas endast Soome rahvusriigi ehitamise protsessi ja eemaldumist Vene mõjusfäärist 19. sajandi lõpus. 

Baltoskandia teooriat tutvustas esimesena Rootsi geograaf Sten De Geer 1928. aastal. Hiljem de Geer laiendas oma käsitlust ning lisas ühtsesse kultuuriruumi ka Eesti ja Läti. Selline liit oli loodud looduslikel alustel, peamiselt Läänemerest lähtuvalt. Samuti ühendasid Baltoscandia maid protestantlik kristlus, põhjamaade rass ja riigikord. Sten de Geeri käsitlust arendas edasi Eesti geograaf Edgar Kant, kes liitis kõik Läänemere kallastel asuvad maad ühiseks Baltoscandiaks.

Baltoscandia oli rahvuslikul identiteedil põhinev poliitiline eesmärk baltlaste jaoks. See täitis suurema koostöövõimaluse eesmärki Skandinaavia maadega. Tegemist oli siiski vaid kontseptuaalse visiooniga, mitte reaalse liiduga. Baltoscandia näol oli tegemist peamiselt Balti riikide lootusega liikuda läänelikuma ühiskonna poole. Põhjamaad nägid iseennast pigem kõrgemalt arenenuna ning keskendusid Skandinaavia maade geopoliitilisele käsitlusele. Kuigi tunnistati teatud ühisosa Eesti ja Lätiga, ei olnud Baltoscandia Põhjamaades just kõige populaarsem ning jätkusuutlikum visioon Põhja-Euroopa tulevikust. 

Baltoscandia nime kandnud teoreetiline kontseptsioon vajus aga Teise maailmasõja tõttu unustusehõlma ning Balti riigid langesid Vene mõjusfääri.

## Vaata ka
*Fennoskandia

## Viited
Saami meedia

**Saami meedia** hõlmab lisaks saamikeelsetele meediaväljaannetele ja -kanalitele ka saamidele suunatud või saamide tehtud väljaandeid norra keeles, soome keeles, rootsi keeles ja vene keeles.

## Põhjasaami meedia
Põhjasaami keeles ilmuv suurim ajaleht on Guovdageaidnus ja Kárášjohkas toimetatav viis korda nädalas ilmuv Ávvir, mis sündis ajalehtede Áššu ja Min Áigi ühinemisel aastal 2008.

Nii Norra, Soome kui ka Rootsi rahvusringhäälingul on põhjasaamikeelne raadioprogramm. Kolme rahvusringhäälingu koostöös toodetakse argipäeviti põhjasaamikeelseid teleuudiseid.

## Saami ajalehti
* Anarâš
* Áššu 
* Ávvir
* Daerpies Dierie
* Min Áigi  
* Muitalægje
* Nuorttanaste  
* Saǥai Muittalægje
* Sámi Áigi  
* Sääʹmođđâz
* Ságat
* Waren Sardne

## Välislingid
* Mait Talts. Põhjamaade põlisvähemuste omakeelsest meediast. Haridus 2009, nr 3/4, lk 17–20.
Minski metroo pommiplahvatus

**Minski metrooplahvatus** toimus 11. aprillil 2011 kell 17.56 kohaliku aja järgi Minski metroo Kastryčnickaja (Oktjabrskaja) metroojaamas.

Pealtnägijad rääkisid, et plahvatus toimus sel momendil, kui inimesed Kastryčnickaja jaamas rongilt maha astusid. Kastryčnickaja jaamas ristuvad kaks metrooliini. Lisaks oli plahvatuse toimumisaeg Minski metroo jaoks tipptund, kuna just sel ajal naasevad inimesed töölt koju. Esialgsetel andmetel oli hukkunuid 7 ja haavatuid 103, kellest umbes 50 toimetati haiglaravile ja ülejäänutele anti kohapeal esmaabi.

12. aprilli hommiku seisuga oli hukkunuid 12 ja nendest 9 nimed on teada. Kannatanute arv suurenes 204-ni, neist 157 vajasid haiglaravi.

Lõplikel andmetel oli hukkunuid 15, kõik nad olid Valgevene kodanikud ja viimane neist suri 25. mail haiglas. Kannatanuid oli 203, neist 195 olid Valgevene, 5 Venemaa ning 1 Armeenia, Turkmenistani ja Ukraina kodanik.

Lõhkeseade oli isevalmistatud ja arvatavasti raadio teel juhitav. Selle võimsus vastas umbes 5 kg trotüülile. Pomm oli täidetud metallsarruse tükkidega, 80×8 mm suuruste naeltega ja umbes 1,5 cm läbimõõduga metallkeradega.

Valgevene president Alaksandr Łukašenka kuulutas 13. aprilli üleriigiliseks leinapäevaks. Metrooliiklus katkestati, kuid 14. aprillil töötas metroo jälle endistviisi.

Valgevene ülemkohus mõistis novembris 2011 plahvatuse korraldamises süüdi Dmitri Konovalovi ja Vladislav Kovalevi ning karistas neid surmanuhtlusega. Märtsis 2012 viidi otsus täide. 

## Viited

## Välislingid
*"Minski metroos toimus võimas plahvatus, vähemalt 11 inimest surnud" Delfi, 11. aprill 2011
*"Avaldati üheksa Minski metrooplahvatuses hukkunu nimed" Delfi, 12. aprill 2011
Osakestefüüsika

**Osakestefüüsika** tegeleb aine ja kiirguse vähimate osakeste – elementaarosakeste ja nendevaheliste vastasmõjudega.
Enamik niinimetatud 'elementaarseid' osakesi ei ole tänapäevaste teadmiste kohaselt enam elementaarsed (jagamatud), vaid koosnevad veel väiksematest (ja eeldatavalt tõeliselt elementaarsetest) osakestest – kvarkidest. Seetõttu on kasutusele võetud täpsustavad terminid nagu 
subatomaarne osake – osake, mis on "väikesem" kui aatomi tuum
liitosake – osake, millel on sisemine struktuur, ehk mis koosnevad omakorda väiksematest osakestest

Osakeste füüsikat kutsutakse mõnel juhul ka suurte energiate füüsikaks, kuna põhiliseks uurimismeetodiks on erinevate osakeste suure kiirusega toimunud kokkupõrgete tulemuste uurimine. Selleks kasutatakse suuri osakeste kiirendeid. Vaata ka Kvantfüüsika.
Osakeste loend

''Siin on loetletud nii seni avastatud kui ka hüpoteetilisi elementaar- ja liitosakesi ning osakeste rühmi.

__NOTOC__

## B
*b-kvark ehk põhjakvark
*b-meson
*barüon
*boson

## C
*c-kvark ehk sarmiga kvark

## D
*d-kvark
*d-meson

## E
*eeta-meson
*elektron
*elektronneutriino

## F
*fermion
*fii-meson
*footon

## G
*gluuon
*graviton (hüpoteetiline osake)

## H
*hadron
*Higgsi boson (hüpoteetiline osake)
*hüperon

## K
*kaa-meson (kaaon)
*ksiihüperon
*kvark

## L
*lambdahüperon
*lepton

## M
*meson
*müü-neutriino
*müüon

## N
*neutriino
*neutron
*nukleon

## O
*oomegahüperon

## P
*pii-meson (piion)
*positron
*prooton
*psii-meson

## R
*resonantsosake

## S
*sigmahüperon
*s-kvark (veider kvark)

## Z
*Z-boson

## T
*t-kvark (tipukvark)
*tau-neutriino
*tauon

## U
*u-kvark

## V
*vaheosake

## W
*W-boson

## Ü
*üpsilon-meson
Minski metroo

**Minski metroo** (valgevene keeles Менскі мэтрапалітэн) on Valgevene pealinnas Minskis asuv metroo. See avati 1984. aastal.

Metrool on 2 liini (Maskoŭskaja ja Aŭtazavodskaja liin) kokku 29 jaamaga. Metroo kogupikkus on 37 km.

Minski metroo rajamine kerkis päevakorda 1960. aastate lõpus. NSV Liidus kehtis põhimõte, et metrood ei rajata linnadesse, kus on vähem kui miljon elanikku. Minskis sündis miljones elanik 1972.

Metroo projekteerimine algas 1976. NSV Liidu Ministrite Nõukogu kinnitas plaani 4. veebruaril 1977. Selle järgi pidi metroo koosnema ühest liinist ja 8 peatusest. Ehitustööd algasid 16. juunil 1977. Metroo avati 30. juunil 1984, Minski fašistidest vabastamise 40. aastapäevaks.

Nagu peaaegu kõigis maailma metroodes, nii ka Minskis tähistatakse metrooliine eri värvidega. Minski metroo erines teistest NSV Liidu metroodest selle poolest, et esimene metrooliin ei olnud punane, vaid sinine. Teine liin oli punane. Siin on sarnasus Varssavi metrooga, mille esimene (ja 2011. aasta seisuga ainus) liin on samuti sinine ja teine, praegu ehitatav liin tuleb punane.

Minski metroo sinine liin kulges valmimise ajal linna peatänava all. See tänav on kandnud läbi aegade paljusid nimesid: metroo valmimise ajal Lenini prospekt), 1991–2005 Francysk Skaryna prospekt ja alates 2005 Iseseisvuse prospekt (Праспект Незалежнасці). Viimane on juba tänava 10. nimi. Liini on pikendatud, nii et ta tänapäeval enam täies ulatuses selle tänava all ei ole.

2011. aasta seisuga on sinine liin 17,4 km pikk ja sellel on 14 peatust. Liin on üldiselt kirde-edelasuunaline.

31. detsembril 1990 avati metroo punane liin. Esialgu koosnes see 5 peatusest. 2011. aasta seisuga on punane liin 18,1 km pikk ja sellel on 14 peatust. Liin on üldiselt lääne-kagusuunaline.

Sinise liini Oktoobri jaamas (Кастрычніцкая) saab ümber istuda punasele liinile ja punase liini Kupala jaamas (Купалаўская) saab ümber istuda sinisele liinile.

Projekteeritakse kolmandat, rohelist liini, mis oleks üldiselt põhja-lõunasuunaline. See on kavandatud 14 peatusega ja 17,2 km pikkusena. Ehitustööde algus on ette nähtud 2011. aastaks ja liin on kavas käiku anda (esialgu küll mitte täies ulatuses) 2017. aastal.

11. aprillil 2011 kell 17:56 toimus Minski metroo Oktjabrskaja jaamas pommiplahvatus, milles hukkus vähemalt 12 ja sai vigastada umbes 200 inimest.

## Maskoŭskaja liini


File:Pkolosa 15.jpg|Plošča Jakuba Kolasa
File:Minsk_metro_Akademiya_Nauk.JPG|Akademija navuk
File:Pchelus 07.jpg|Park Čaliuskincaŭ
File:Maskousk 03.jpg|Maskoŭskaja
File:Ushod 07.jpg|Uschod
File:Bortr 02.jpg|Barysaŭski trakt
File:Minsk-Metro-Uruch'e-05.jpg|Uručča


## Aŭtazavodskaja liini


File:Kamgor 04.jpg|Kamiennaja Horka
File:Kuntsau 02.jpg|Kuncaŭščyna
File:Sportyun 05.jpg|Spartyŭnaja
File:Push 02.jpg|Puškinskaja
File:Molodz 07.jpg|Maladziožnaja
File:Frun 03.jpg|Frunzienskaja


## Zielienalužskaja liini


File:Юбилейная площадь 7.jpg|Jubiliejnaja Plošča
File:Plošča Franciška Bahuševiča (Minsk Metro station).jpg|Plošča Franciška Bahuševiča
File:Vakzalnaja (Minsk Metro station).jpg|Vakzaĺnaja
File:Kavalskaja slabada (Minsk Metro station).jpg|Kavaĺskaja slabada


## Välislingid
*Minski metroo koduleht
Michael Soulé

**Michael Ellman Soulé** (28. mai 1936 San Diego, California – 17. juuni 2020 Grand Junction) oli Ameerika Ühendriikide bioloog.

Ta sai doktorikraadi 1964. aastal Stanfordi Ülikoolis. Ta oli tegev looduskaitsebioloogia alal.
Dmitri Kurilov

**Dmitri Kurilov** (esinejanimi Dimmy Rocks; sündinud 5. oktoobril 1989 Kohtla-Järvel) on Eesti laulja. Ta oli "Eesti otsib superstaari" teise hooaja poolfinalist.

Kurilov õppis Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias koolimuusika erialal. Tema lauluõpetaja oli Leelo Talvik.

Ta on ENTA ehk Eesti Noorte Teadlaste Akadeemia noortekogu liige ja EYESi noortekogu liige.

## Muusikalis ja filmis näitlemine
2010. aastal mängis Dmitri Kurilov peaosa filmis "Tudengimuusikal"..

Samal aastal ilmus ka lühifilm "Õpin Eestis!" Dimmy Rocksiga peaosas. Film valmis Eesti Noorte Teadlaste Akadeemia projekti „Õpin Eestis – Hindame head kõrgharidust“ raames. Filmis löövad kaasa Kiviõli Vene Gümnaasiumi õpilased, õpetajad ja ENTA koolitustel osalenud noored.

2013. aastal osales ta Georg Malviuse lavastatud muusikalis "Grease" (Teater Vanemuine).

## Laulukonkurssidel osalemine

## Noorteprojektid
### Korraldamine

Abi ENTA projekti "Õpin Eestis!" korraldamises (kevad 2010)

Filmi "Õpin Eestis!" stsenarist ja produtsent.

Projektilaulu "Your choice today" sõnade autor.

### Osalemine

## Diskograafia
### Singlid
*"My time" (2010) – sõnad: Dimmy Rocks, muusika: Mihkel Pajupuu
*"Come on!" (2011) – sõnad: Dimmy Rocks, muusika: Mihkel Pajupuu

## Viited

## Välislingid
*Dimmy Rocksi twitter
*"Tudengimuusikalist" (kinoonud) 
*Projektist ja filmist "Õpin Eestis" (Kinoonud, ENTA)
*Dmitri Kurilov ja dmitri Teperik. "Kuidas muuta Eesti kõrgharidust atraktiivsemaks?" Põhjarannik 30. november 2010
*Filmi "Tudengimuusikal" vaatamine online
*Blumenfeldt. "Dima Kurilov avastas laualuande juhuslikult" Ajakiri "Just!" 06.10.2008 

### Videod
* Filmi "Õpin Eestis!" 1. osa
* Filmi "Õpin Eestis!" 2. osa
* "Eesti otsib superstaari 2008" Teine stuudiovoor
* "Eesti otsib superstaari 2008" Jõhvi eelvoor
* "Võruvisioon 2009" Grand Prix
* Dimmy Rocks – "My time" Esimene singel
Peeter Lorents

**Peeter Lorents** (sündinud 25. septembril 1951) on eesti matemaatik ja poliitik, alates 1. augustist 2017 kuni 1. aprillini 2018 Tallinna Tehnikaülikooli IT Kolledži direktor.

Ta on õppinud Tallinna Muusikakeskkoolis, lõpetas aastal 1971 Nõo Keskkooli. Ta on õppinud Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonnas, kuid lõpetas aastal 1974 kaugõppe teel Tallinna Pedagoogilise Instituudi (töötades aastatel 1972–1974 õpetajana Valgjärve 8-klassilises koolis).

Tema uurimisvaldkonnaks on olnud matemaatiline loogika.

Aastal 1980 kirjutas ta alla 40 kirjale.

Ta oli VII Riigikogus Koonderakonna Ühenduse fraktsiooni esimees 18. veebruarist 25. oktoobrini 1993.

Ta valiti Koonderakonna ja Maarahva Ühenduse ridades 1995. aastal VIII Riigikogusse.

## Tunnustus
*2006 Riigivapi IV klassi teenetemärk

## Teosed
Ta on avaldanud järgmised raamatud:
**Hulgad, valemid, algoritmid*
**Informaatika teoreetilised alused*
**Keel ja loogika*
**Süsteemide maailm*
**Süsteemse käsitluse alused*

## Viited

## Välislingid

*
Tudengimuusikal

**"Tudengimuusikal"** on 2009. aastal Eestis tehtud üliõpilasfilm. 

See on autorite sõnul suurim Eestis tehtud üliõpilasifilm.

Selle tantsustseenides osales üle saja tantsija. Filmi muusika on kokkupandud tänaste eesti noorte heliloojate ja pillimeeste loomingust. Pillipartiid mängis sisse ansambel Kognito. Kooriosade jaoks moodustati spetsiaalne noortekoor. Solistidena esinevad muusikali näitlejad ise. Lisaks noortele teevad filmis kaasa Tartu ülikooli rektor Alar Karis ja õppejõud Kalev Tarkpea.
Film pakub rohket äratundmisrõõmu kõigile, kes kunagi Tartus õppinud. Samas võib see olla ka inspiratsiooni allikaks neile, kes alles mõtlevad ülikooli minna.

## Sisukokkuvõte
Tallinna tüdruk Elen (Adeele Sepp) alustab septembris uut elu. Ta kolib Tallinnast isa juurest Tartu ühikasse, et õppida ülikoolis majandust. Eleni sõbranna Liis (Merli Plink) ja toanaaber Kati (Katre Luik) hakkavad juba esimesel päeval talle õpetama õiget üliõpilasielu – pidusid, eksamiteks õppimist, kaltsukates käimist ja armusuhteid. Elenil tulebki tegemist teha kahe väga erineva poisiga – Dima (Dmitri Kurilov) ja Kaarliga (Kaarel Targo).

## Osades
* Adeele Sepp – Elen
* Dmitri Kurilov – Dima
* Kaarel Targo – Kaarel
* Katre Luik – Kati
* Merli Plink – Liis
* Rasmus Kull – Remo
* Kristjan Lüüs – Andres
* Kalev Tarkpea – Kalev Tarkpea
* Alar Karis – Alar Karis
* Viktor Trasberg – Viktor Trasberg

## Meeskond
*Laulusõnad: Margus Niitsoo
*Näitejuht: Martin Liira
*Peaoperaator: Urmas Nimetu
*Helikujundus: Martin Hein ja Martin Kikas
*Värvikorrektsioon ja arvutianimatsioon: Hendrik Proosa
*Bänd: Kognito

## Viited

## Välislingid
* Tudengimuusikal (2009). Kinoonud. 
* Maarja Aeltermann. Tartus esietendub Eesti esimene tudengimuusikal. ERR Uudised, 25. november 2009
Tšokurdahh

**Tšokurdahh** on alev Venemaa Sahha Vabariigis, Allaihha ulussi keskus. Asub Indigirka kaldal.

1981 nimetati aleviks.

## Elanike arv

* 3845 (1989)
* 3300 (1999)
* 2591 (2002) 
* 2105 (2010) 
* 2367 (2010, rahvaloendus)
Johann Ostrat

**Johann Ostrat** VR I/3 (4. juuni (vkj)/ 16. juuni 1894 Tartumaa – 11. jaanuar 1979 Tallinn) oli Eesti arhitekt, Vabadussõja veteran ja sõjaväelane (kolonelleitnant). 

Ostrat õppis Tartu Ülikoolis matemaatikat 1917–1918, Riia Polütehnilises Instituudis arhitektuuri 1918 ning uuesti Tartu Ülikoolis matemaatikat 1920–1921. Ta astus Danzigi Tehnikaülikooli 1921. aastal ja lõpetas selle insener-arhitektina 1924. aastal. Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi.

Ostrat teenis 1924–1935 Sõjaministeeriumi Varustusvalitsuse Ehitus- ja Korteriosakonnas arhitektina. Ta töötas Teedeministeeriumi ehitusjärelevalveinspektorina 1935–1940.

Ostrat ülendati kolonelleitnandiks 1938. aastal.

## Töid
*1927 – I auhind Rakvere Teatri maja arhitektuurivõistlusel
*1927–1928 – jalaväekasarm Rakveres
*1928–1939 – Rakvere Teatri I järk
*1929 – Metsa 44, Tallinn
*1930 – Kungla 2, Tallinn
**– kortermaja Roosikrantsi 7a, Tallinn
**– Roosikrantsi 7, Tallinn (teostamata)
*1931 – kortermaja F. Faehlmanni 5, Tallinn
**– Tuule 1, Tartu
**– kortermaja Rohu 13/ Telliskivi 38, Tallinn
*1932 – kortermaja Kibuvitsa 3, Tallinn
*1932–1933 – K. A. Hermanni 7, Tartu
*1933–1934 – Sõjamäe hiis, Tallinn (osaliselt teostatud; praegu peaaegu hävinenud)
*1934 – kortermaja Raua 27, Tallinn
*1936–1937 –  hooneid Kehra Sulfaattselluloositehases
*1947–1948 – Antsla üldplaan
*1956–1957 – spordihoone ja -väljak Kohtla-Järvel
*1962–1968 – TA Keemia Instituut Akadeemia teel, Tallinn
*1965–1970 – Tallinna 26. Keskkooli juurdeehitis Koidu 97, Tallinn
*1967–1971 – teenustöökoda Kivimurru tänaval, Tallinn

## Tunnustus
*1921, 2. november: Vabadusristi I liigi 3. järk
*1921 tasuta maa normaaltalu suuruses
*1923 Eesti Vabadussõja mälestusmärk
*1938, 24. veebruar: Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
*Mart Kalm. "Ostrat, Johann, insener-arhitekt". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 362–363

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti ohvitserid 1918-1940
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Katrin-Merili Poom

**Katrin-Merili Poom** (sündinud 2. juulil 1992 Tartus) on eesti laulja. Ta oli "Eesti otsib superstaari" neljanda hooaja finalist, saavutades 9. koha. 

Katrin-Merili pääses finaali 10. aprillil 2011 toimunud lohutusvoorust, kus ta esitas Tõnis Mäe laulu "Kaunilt kaua". Neiu oli saatevooru neljas finalist, kelle valis žürii. Kohtunikud hindasid positiivselt tema vokaaltehnikat.

## Muusikaline tegevus
Katrin-Merili Poom on laulnud Ülenurme Laulustuudios. Ta on õppinud Tartu I Muusikakoolis ja saanud häid kohti mitmel laulukonkursil (Saaremaa Ühisgümnaasiumi solistide konkurss, Viisivärten, Viru Laul jt.).

## [[Eesti otsib superstaari (neljas hooaeg)|"Eesti otsib superstaari"]] saates esitatud laulud

## Viited

## Välislingid
* Katrin-Merili Poom. Veebileht
* Katrin-Merili Poom. Facebook
* Viljar Voog. Kohtunike poolt edasi lastud Katrin-Merili: "Unistan superfinaalist, aga elan hetkes!" Õhtuleht, 11. aprill 2011
* Katrin-Merili Poom. Google'i otsing, video
Kazincbarcika

**Kazincbarcika** on linn Ungaris Borsod-Abaúj-Zempléni komitaadis, Kazincbarcika kreisi halduskeskus. Asub Sajó jõe orus Miskolcist 20 km põhja pool.

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Liis Lemsalu

**Liis Lemsalu-Kodu** (sündinud 20. oktoobril 1992 Pärnus) on eesti poplaulja. Ta võitis 2011. aastal meelelahutussaate "Eesti otsib superstaari".

## Elulugu
Esimene kokkupuude laulmisega oli Liisil Norras, kus ta salvestas ühe projekti raames kokku pandud kooriga ka norrakeelse lastelauludest koosneva albumi.

2006. aastal kolis Liis Lemsalu tagasi Eestisse ja hakkas mängima Nõmme Kalju jalgpallinaiskonnas. Hiljem loobus ta jalgpallist ning asus õppima WAF Laulu- ja Tantsukoolis Maikeni (Kadri Koppel) käe all. Lemsalu lõpetas 2012. aastal Tallinna Nõmme Gümnaasiumi.

## Saates "Eesti otsib superstaari 2011" esitatud laulud

## Pärast saadet
Peagi pärast saate "Eesti otsib superstaari" lõppu, 15. juunil 2011, ilmus Liis Lemsalul singel "Kõnnime seda teed" koos saates teiseks jäänud Artjom Savitskiga. Loo autorid on Tarvo Valm ja Aapo Ilves.

22. septembril 2011 ilmus Liis Lemsalu esimene singel debüütalbumilt, mis anti välja sama aasta novembris. Esimene singel kandis nime "Shining Star" ning selle on kirjutanud Niara Scarlett (Suurbritannia), Ellen T. (Soome) ja Kyösti Salokorpi (Soome).

Lemsalu näitles Egiptuse tõsielul põhinevas filmis "Olen egiptlane", mis räägib sportlasest Omar El Ghazalyst. Ta mängis filmis peategelase kallimat.

2011. aasta novembri lõpus ilmus lauljalt album "Liis Lemsalu", millelt pääses "Eesti Laul 2012" poolfinaali laul "Made Up My Mind". 3. märtsil toimunud "Eesti Laul 2012" finaalkontserdil saavutas ta viienda koha.

2013. aasta sügisel jõudis Liisi pilt Allan Keiani kriminaalromaani "Kuidas rikkaks jääda?" kaanele. Seal kehastas ta raamatu naiskangelast, 20-aastast psühholoogiatudengit Liisit.

2014. aastal pääsesid Liis Lemsalu ja Egert Milder looga "Hold On" võistluse "Eesti Laul 2014" poolfinaali.

## Diskograafia

### Albumid
* "Liis Lemsalu" (2011)
* "RULES" (EP) (26. november 2015)
* "+1" (2017)

### Singlid

## Isiklikku
Liis Lemsalu isa on jalgpallur Marek Lemsalu. 2002. aastal, kui Marek Lemsalu hakkas mängima Norra jalgpalliklubis Bryne FK, kolis kogu pere Norrasse. Norras kujunes ka Liisi hobiks jalgpall.

Liis Lemsalu elukaaslane on aastast 2017 Karl-Erik Kodu. Sügisel 2023 sündis neil poeg. Lemsalu ja Kodu abiellusid augustis 2024 Toscanas. Liis Lemsalu võttis novembris 2024 abikaasa perekonnanime Kodu, nüüd on ta Liis Lemsalu-Kodu. Lauljana esineb ta endiselt Liis Lemsalu nime all.

## Viited

## Välislingid

* Liis Lemsalu Facebookis
* 
* Teet Korsten "Aasta naisartist hindab enim siirust", Põhjarannik 9. veebruar, 2012
Charles Aznavour

**Charles Aznavour** (; armeenia keeles Շահնուր Վաղինակ Ազնավուրյան Shahnowr Vaghinak Aznavowrhan; sündinud 22. mail 1924 Pariis – 1. oktoober 2018 Mouriès) oli armeenia päritolu Prantsuse laulja, laulukirjutaja, näitleja, ühiskonnategelane ja diplomaat.

Ta on üks kõige tuntumaid prantsuse lauljaid maailmas. Ta on kirjutanud üle 1000 laulu – lisaks prantsuskeelsetele ka inglise, hispaania, itaalia ja saksa keeles. Ta on laulnud ka vene, armeenia ja portugali keeles.

Charles Aznavour on mänginud üle 60 mängufilmis. Tema esimeseks filmiks oli 1960. aastal esilinastunud "Tuld klaverimängija pihta". 1974 mängis ta peaosa Agatha Christie samanimelise teose põhjal valminud kriminaalfilmis "Kümme väikest neegrit". 1979 mängis ta kõrvalosa Günter Grassi samanimelise teose põhjal valminud mustas komöödias "Plekktrumm", mis võitis samal aastal Cannes'i filmifestivalil Kuldse Palmioksa ja parima võõrkeelse filmi Oscari.

Alates 1988. aasta Armeenia maavärinast abistas Aznavour Armeeniat heategevuse kaudu. Koos oma õemehe, helilooja Georges Garvarentziga kirjutas ta laulu "Pour toi Arménie", mille esitas mitmekümnest lauljast, näitlejast ja telesaatejuhist koosnev kollektiiv. See laul debüteeris 11. veebruaril 1989 Prantsusmaa singlite edetabelis, olles läbi aegade esimene laul, mis pääses Prantsusmaa singlite edetabelis kohe esikohale. Ta jäi edetabeli liidriks 10 nädalaks ja oli edetabelis kokku 18 nädalat.

Aznavour oli Armeenia Fondi rahvusvahelise nõukogu liige. See organisatsioon on andnud Armeeniale humanitaarabiks ja infrastruktuuri arendamiseks alates 1992 üle 150 miljoni USA dollari.

1995 nimetati ta Armeenia suursaadikuks UNESCO juures ja 2009. aastal Armeenia suursaadikuks Šveitsis.

1997 pälvis Aznavour Prantsusmaa Auleegioni ordeni.

27. mail 2004 pälvis Aznavour oma humanitaaralase töö eest Armeenia rahvuskangelase aunimetus. Enne teda oli selle aunimetuse saanud 12 inimest, kes kõik olid sajandivahetuseks surnud. 26. detsembril 2008 andis Armeenia president Serž Sargsjan Aznavourile Armeenia kodakondsuse eriliste teenete eest.

Gjumris on püstitatud talle ausammas. See linn kannatas 1988. aasta maavärinas kõige rohkem. Aznavouri järgi on nimetatud ka väljak Jerevani kesklinnas.

Kui Aznavour abiellus 1968 Ulla Thorselliga Rootsist, oli see tema kolmas abielu. Aznavouril on viis last: Seda, Katia, Misha, Nicolas ja Patrick. Vanim tütar Seda on samuti laulja.

## Välislingid

*http://www.charlesaznavour-lesite.fr/
Kainiit

**Kainiit** (MgSO4·KCl·3H<sub>2</sub>O) on mineraal, mis sisaldab kaaliumkloriidi ja magneesiumsulfaati.

Seda kasutatakse väetisena.

Kaaliumi on selles 8...10%.
Friedrich Emanuel Sendenhorst

**Friedrich Emanuel Sendenhorst** (24. november/5. detsember 1753 Paenasti – 6. veebruar/17. veebruar 1795) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastast 1774 Jena Ülikoolis. Ordineeriti 29. mail/9. juunil õpetajaks.

Ta oli aastatel 1785–1795 Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema õe Justina Helena mees Ludwig Nikolaus Rücker (nagu ka õepoeg Franz Ludwig Rücker ja õepojapoeg August Wilhelm Rücker) olid Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetajad. Tema õe Anna Charlotte mees oli Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja Johann Georg Schnell.

## Viited
Kastna hiiemägi

**Kastna hiiemägi** (ka **Hiiekõnnu hiiemägi**, **Lelle hiiemägi**) on hiiemägi Kehtna valla ja Vändra kihelkonna Kastna külas.

Hiiemäe kõrval asub Kastna hiiemäe pärn, 11-haruline puu.

## Kohapärimus

Kastna hiiemägi on pärimuse järgi "taevast kukkunud iis":

*Selles Kasna külas on Iiemägi, selle otsas kasvab ühes põõsas üheksa suurt pärnapuud. Üheskoos oma iluduse ja kenaduse poolest on ta kui suur ümmargune mühakas, mis kõrguse pärast ümberkaudu kaugele paistab. Selle iie saamisest räägib vana rahvajutt. Sellesama aseme peal, kus nüüd Kasna küla oma Iiemäega seisab, olnud vanast lausa põld. Kord, kui rahvas kibedaste tööl olnud, ilmunud taeva alla ilmatu suur must kogu. Kui ta küla kohta saanud, akanud ääl taeva all üidma: "Oitke alt, iis tuleb, oitke alt, iis tuleb!" Iis tulnud ja matnud enese alla ulk inimesi ja seitse paari ärgi.*

1854. aastal sündinud ja 105-aastaseks elanud Mihkel Kleini jutustuse järgi asunud hiiemäe ja pärna kohal kunagi põld. Kord kündnud põllul mees härgadega, äkki näinud tema naine taluõuelt, et taevast lendab nende poole hiis. Selle peale naine hõiganud: "Vanamees, hoia alt, hiis tuleb!" Mees ei olevat naise hüüdu kuulnud ja jäänud koos härgadega mäe alla. Selle koha pealt kasvanud loo järgi välja pärn. Mihkel Klein mäletanud, et tema nooruses oli samas paigas kasvanud ühetüveline suur puu. Praegused harud olevat tekkinud eelmise puu kännuvõsust.

1939. aastal Vändra kihelkonnas üleskirjutatud lugu seletab samuti 11-harulise pärna kasvamist hiiemäele sellega, et samal kohal kasvanud vana pühapuu raiuti maha:

*Selle mäe otsas kasvanud ka hiiglasuur pärn, selle all käidud ohverdamas ja endiseid küla elanikke mälestamas. Selle tüvi olnud seest õõnes ja nii suur, et kuus karjast sees kaarte mänginud. Aga see raiutud maha ja kännu ümbert on siis üksteist uut võsu välja ajanud ja need kõik on nüüd juba suured jämedad puud.*

Hiiemäega seondub ka peidetud varanduse lugu, mis on lokaliseeritud lähedal asuvasse soolaukasse. Üleloomulike elementidega peidetud varanduse lugude seostumine pühapaikadega on folklooris tavapärane ega tähenda reaalse peidetud varanduse olemasolu selle läheduses:

*Mägi tulnud ka üle lauka, kuhu üks rikas mees, Kuldkepp, oma varanduse ja kulla enne surma sisse oli pannud. Sellepärast hüütakse seda Kuldkepi laukaks. Seda raha säält muidu kätte ei saa, kui peab seitsme venna verd sisse valama. Ühel mehel olnud korra raha tarvis ja ta katsunud pajaga raha välja tõmmata. Ja tõmbaski pajatäie kulda üles, aga kukkus kohe jälle tagasi. Teinekord tõmbas verise lambapea välja, aga kulda keegi pole enam saanud.* 

## Viited

## Kirjandus
* Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 38–39.

## Välislingid
*Foto 1
*Foto 2
Ohekatku hiiemägi

**Ohekatku hiiemägi** (ka *Ööre hiiemägi*) on hiiemägi Raplamaal Hiie külas. Ajalooliselt asus pühapaik Rapla kihelkonnas.

Hiiemäega on seotud mitmeid Kalevipoja muistendeid.

Matthias Johann Eisen on Ohekatku Hiiemäest kirjutanud: "Veega ühenduses seisab Rapla Ohekatku hiiemäe tekkimine. Vee roojastamise pärast viib siingi pilv järve, varssi ilmub aga kaks möirgavat härga hiiemäge vedades ja hääl hoiatab eesolijaid. Härjad kaovad, nende veetud mäehiies hakkavad ümberkaudsed elanikud ohverdama."

## Vaata ka
* Ohekatku tamm

## Viited

## Välislingid
* Ohekatku tyrnpuu-hiis. Maavalla Koja koduleht.
Georg Leonhard Schnell

**Georg Leonhard Schnell** (17. oktoober/28. oktoober 1799 Suure-Jaani – 4. september/16. september 1869 Suure-Jaani) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis Pärnu kreiskoolis ja aastatel 1814–1818 Tallinna kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1818–1821 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 16. detsembril/28. detsembril 1823 õpetajaks.

Schnell oli aastatel 1823–1824 Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1841–1843 Viljandi praostkonna vaimulik koolirevident ja aastatel 1842–1854 Viljandi praostkonna praost.

## Isiklikku
Tema isa Carl Reinhold Schnell ja vanaisa Johann Georg Schnell olid samuti Suure-Jaani Johannese koguduse õpetajad.

## Viited
Ávvir

**Ávvir** (põhjasaami 'Hool') on põhjasaamikeelne ajaleht, mis sündis ajalehtede Min Áigi ja Áššu liitumisel.

Ávvir ilmub viis korda nädalas, teisipäevast laupäevani. Ajalehe esimene number ilmus 2008. aasta saami rahvuspühal, 6. veebruaril.

Ajalehe toimetus jaguneb põhiliselt Guovdageaidnu ja Kárášjohka vahel, kuid esindused on ka Altas ja Leavnjas.

## Peatoimetajad
*Ante Bals, 2008–2009
*Sara Beate Nilsdatter Eira, detsember 2009 – juuli 2013
*Kari Lisbeth Hermansen, juuli 2013 – ...

## Viited

## Välislingid
* Ávviri koduleht ja veebiväljaanne.
* Saami meedia ülevaade. Soome rahvusringhäälingu YLE koduleht

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelse Vikipeedia artiklit seisuga 12.04.2011.*
Kevin Johannson

**Marco Kevin Johannson** (sündinud 30. märtsil 1993) on eesti poplaulja. Ta oli telesaate "Eesti otsib superstaari" neljanda hooaja finalist, saavutades 6. koha.

Kevin pääses finaali 10. aprillil 2011 toimunud lohutusvoorust, kus ta esitas Tõnis Mäe laulu "Jäljed". Edasipääsu tagas telefonihääletus. 

Teises stuudiovoorus esitatud One Night Only lugu "Say You Don't Want It" video jäi silma ka bändi klahvpillimängija Jack Sailsile. 2011 aasta augustis pani Kevin kokku oma *indie*-bändi, mille nimeks pandi Pen London And The Box. Bändi kaasliikmed on Rauno Laikjõe, Meelik Samel ja Henrik Leibur. 

## [[Eesti otsib superstaari (neljas hooaeg)|"Eesti otsib superstaari"]] saates esitatud laulud

## Singlid
* "Going Well" (2011)
* "Autumn Leaves" (2011)

## Viited

## Välislingid
* http://www.facebook.com/pages/Pen-London-And-The-Box/111856155587991 Pen London And The Boxi Facebooki leht
* Kevin Johannsoni fännileht Facebookis
* Kevin Johannson. Netlog
* Superstaarisaate viimased finalistid selguvad pühapäeval. Elu24, 9. aprill 2011
* Viljar Voog. Kevinil on superstaarisaate finaalvooruks tagataskust trikke võtta. Õhtuleht, 11. aprill 2011
Áššu

**Áššu** oli 1993. aastal asutatud põhjasaamikeelne ajaleht, mille toimetus asus Guovdageaidnus.

Áššu ilmus kaks korda nädalas.

Teise põhjasaamikeelse ajalehe Min Áigiga liitudes moodustas Áššu viis korda nädalas ilmuva ajalehe Ávvir, mille esimene number ilmus 2008. aasta saami rahvuspühal, 6. veebruaril.
Aare Heinvee

**Aare Heinvee** (sündinud 27. septembril 1956) on Eesti poliitik. Ta oli XII Riigikogu liige.

Aare Heinvee on lõpetanud aastal 1974 Rapla Keskkooli ja aastal 1979 Eesti Põllumajanduse Akadeemia insener-hüdrotehnikuna.

Oli Reformierakonna liige 18. november 1999 kuni 1. september 2015.

Aare Heinvee on olnud kümme aastat Rapla linnapea ja Rapla vallavanem. Oli enne Riigikogu liikmeks saamist Rapla vallavolikogu aseesimees.

2009. aastal tunnustas Rapla vald teda kui endist Rapla vallavanemat haridusauhinnaga "Rapla Rüblik".

2017. aastal valiti Aare Heinvee Juuru vallavanemaks.

## Viited
Målselvi vald

**Målselvi vald** (saami *Málatvuomi suohkan*) on vald Norras Tromsi maakonnas. Piirneb idas Rootsiga.

Vald loodi 1848. aastal. Suuremad asulad on Moen, Andselv, Andslimoen ja Skjold.

Heggelia külas asub Norra sõjaväebaas 6. diviisi peakorteri ja helikopterite üksusega.

## Viited

## Välislingid

* Målselvi valla koduleht
Carl Reinhold Schnell

**Carl Reinhold Schnell** (20. juuni/1. juuli 1766 Suure-Jaani – 7. märts/19. märts 1808 Suure-Jaani) oli Eesti vaimulik.

Algõpetuse sai Schnell koduõpetajalt. Ta õppis gümnaasiumis Tallinnas ja Collegium Fridericianumis Königsbergis. Õppis oktoobris 1785 (immatrikuleeriti 1. oktoobril) Königsbergi Ülikoolis. Erlangeni Ülikoolis õppis ta (immatrikuleeriti 24. oktoobril) aastast 1785. Ordineeriti veebruaris 1792 õpetajaks.

Schnell oli aastatel 1792–1808 Suure-Jaani Johannese koguduse adjunktõpetaja.

## Isiklikku
Nii tema isa Johann Georg Schnell kui ka poeg Georg Leonhard Schnell olid Suure-Jaani Johannese koguduse  õpetajad.

## Viited
Alfred Lotka

**Alfred James Lotka** (2. märts 1880 – 5. detsember 1949) oli ameerika biofüüsik.

Tema tööd olid alustrajavad populatsioonidünaamika vallas. Tema ja matemaatik Vito Volterra nime kannab kiskja ja saaklooma seotud populatsioonidünaamikat kirjeldav mudel – Lotka-Volterra mudel.

## Teosed
*Lotka, A. J. 1925. *Elements of Physical Biology*.
*Lotka, A. J. 1939. *Théorie Analytique des Associations Biologiques*.
Vito Volterra

**Vito Volterra** (3. mai 1860 – 11. oktoober 1940) oli itaalia matemaatik.

Tema ja biofüüsik Alfred Lotka nime kannab kiskja ja saaklooma seotud populatsioonidünaamikat kirjeldav mudel – Lotka-Volterra mudel.

## Tunnustus
*1910 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1914 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
Ossian

**Ossian** on šoti poeedi James Macphersoni poeemide tsükli "Ossiani laulud" minategelane ja fiktiivne autor, bard. 

James Macpherson väitis, et on aastail 1760–1765 ilmunud poeemid tõlkinud inglise keelde gaelikeelsetest muistsetest allikatest. Debatt poeemide ehtsuse üle kestis 20. sajandi alguseni.

Ossiani eeskuju oli iiri mütoloogia tegelane Oisín, kes oli sangar Finni ehk Fionn mac Cumhailli poeg.

## Mõju

Ossiani laulud olid eeskujuks Garlieb Merkeli teosele "Wannem Ymanta".

Ossian oli Friedrich Reinhold Kreutzwaldi kirjutatud eesti rahvuseepose "Kalevipoeg" minajutustajast vana lauliku eeskuju. "Kalevipoja" esimeses redaktsioonis esineb ka otse Ossiani laulude saksakeelsel tõlkel põhinevaid lüürilisi looduskirjelduste lõike, mida on hilisemas redaktsioonis redigeeritud, et nad sarnaneksid vähem oma eeskujuga.

## Vaata ka
* Ossianism

## Viited
Arpad Andreller

**Arpad Andreller** (23. jaanuar 1931 Tallinn – 29. september 1979 Rummu vangla, Vasalemma külanõukogu, Harju rajoon) oli eesti arhitekt. 

Andreller õppis Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis 1951–1957 ja lõpetas selle arhitektina. Ta töötas 1957–1965 Tallinnas ja 1965–1977 Pärnu linna peaarhitektina.

Andreller vahistati 18. augustil 1977, süüdistatuna altkäemaksu võtmises. Nii süüdistuses kui ka süüdimõistvas kohtuotsuses ("ametiseisundi kuritarvitamise, riigivara riisumise, omastamise ja raiskamise ning altkäemaksuvõtmise eest" 6 aastat vabadusekaotust) 30. jaanuarist 1979 on nähtud fabritseerimise tunnuseid. 

Ta viidi karistust kandma 23. veebruaril 1978 Rummu vangilaagrisse. Ta suri seal karistuse kandmise ajal 29. septembril 1979 ning maeti 6. oktoobril 1979 Tallinna Pärnamäe kalmistule.

## Tööd
*1966 – Rannamõisa kämpingu saun
*1966 – Glehni lossi rekonstrueerimise arhitektuurivõistlus, I–II auhind
*1970 – Viljandi näidissovhoosi keskuse (Viiratsis) arhitektuurivõistlus, III auhind
*1974 – Pärnu üldplaani üks autoreid

## Liikmesus
*1974 – NLKP liige

## Viited

## Kirjandus
*Tiiu Põld. "Ta tundis end karistamatuna...". Rahva Hääl, 21. märts 1978. Lk 3
*Margit-Mariann Koppel. "Arhitektiks jäämine maksis elu". Kultuur ja Elu 1/ 2002. Lk 52

## Välislingid
*"Eesti NSV Arhitektide Liidu XI kongressi delegaadid (vasakult) Pärnu linna peaarhitekt Arpad Andreller, Riikliku Kunstiinstituudi õppejõud Udo Ivask, "Eesti Projekti" arhitekt Arvo Niineväli ja "EKE Projekti" peaarhitekti asetäitja Hindrik Piiber mõtteid vahetamas". Foto: Gunnar Loss, november 1973. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, RA EFA.250.0.86131
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Kammeri Kool

**Kammeri Kool** on riigikool Tartu maakonnas Kambja vallas Kammeris.

Kool asutati 1765.

Kammeri Kool on erikool, kus õpivad õpiraskustega õpilased.

Kool pakub alternatiivset õppimisvõimalust kerge ja mõõduka vaimse mahajäämusega lastele. Õppetöö toimub põhikooli lihtsustatud õppekavade, toimetulekukoolide õppekavade või individuaalõppekavade (IÕK) alusel. Kool asub Kambja vallas, 25 kilomeetri kaugusel Tartust. Koolil on õpilaskodu, kus õppetöö perioodil saavad elada õpilased, kelle vanemad selleks soovi avaldavad.

Kammeri Kool tegutses kuni 30.06.2025. Kooli õigusjärlane on Maarjamaa Riigikool, mis moodustati seitsme seni tegutsenud riigikooli baasil: Urvaste Kool, Valga Jaanikese Kool, Kammeri Kool, Ämmuste Kool, Raikküla Kool, Nurme Kool ja Kiigemetsa Kool. Õppetegevus jätkub kõigis senistes tegevuskohtades.

Kooli nimed:
*1927 Kammeri algkool
*1945 Kammeri mittetäielik keskkool
*1950 Kammeri 7-klassiline kool
*...
*1978 Kammeri Eriinternaatkool
*2025 Maarjamaa Riigikool

## Viited

## Välislingid
*Kammeri Kooli koduleht
Kiigemetsa Kool

**Kiigemetsa Kool** on Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Siimustis tegutsev üldhariduskool hariduslike erivajadustega lastele. 
 
### Varasemad nimetused
* Kukulinna Abikool
* Kukulinna Eriinternaatkool
* Vägeva Eriinternaatkool (kuni 1. septembrini 1994) 
* Vägeva Kool (kuni 1. septembrini 1998) 

Õppetöö toimub erikooli lihtsustatud ja toimetuleku õppekavade järgi.

Kiigemetsa Kool tegutses kuni 30.06.2025. Kooli õigusjärlane on Maarjamaa Riigikool, mis moodustati seitsme seni tegutsenud riigikooli baasil: Urvaste Kool, Valga-Jaanikese Kool, Kammeri Kool, Ämmuste Kool, Raikküla Kool, Nurme Kool ja Kiigemetsa Kool. Õppetegevus jätkub kõigis senistes tegevuskohtades.

## Välislingid
* Kiigemetsa Kooli koduleht
607

**607. aasta**

## Sündmused
*19. veebruar – paavstiks sai Bonifatius III, kes suri juba samal aastal.

## Sündinud
*...

## Surnud
*12. november – Bonifatius III