open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Risto Ryti

**Risto Heikki Ryti** [r'üdi] (3. veebruar 1889 Huittinen – 25. oktoober 1956 Helsingi) oli Soome poliitik ja riigitegelane. Ta oli Soome peaminister aastatel 1939–1940 ja Soome president aastatel 1940–1944.

Aastatel 1921–1924 töötas Ryti Soome rahandusministrina. Ta oli Soome Panga juhatuse esimees aastatel 1923–1940 ning uuesti aastatel 1944–1945.

Pärast Teist maailmasõda mõisteti Ryti nn sõjasüü protsessis süüdi ning ta viibis vangistuses aastatel 1945–1949

Risto Ryti on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Kirjandus
* Soome Panga peadirektor Eestis. Uus Eesti, 25. august 1938, nr. 232, lk. 3.
John McTaggart Ellis McTaggart

**John McTaggart Ellis McTaggart** (sünninimi *John McTaggart Ellis*; 3. september 1866 London – 18. jaanuar 1925 London) oli briti filosoof, üks briti idealiste.  

Tema vanemad olid Francis ja Caroline Ellis. Tema emapoolse vanaonu John McTaggarti päranduse tingimuse järgi võttis perekond perekonnanimeks McTaggart. 1870. aastal isa suri.  

Ta õppis ja õpetas Cambridge'i Ülikoolis. 

Ta oli 20. sajandi alguses juhtiv Hegeli uurija Inglismaal ning Bertrand Russelli ja George Edward Moore'i õpetaja. 

Hiljem arendas ta välja omaenda väga originaalse metafüüsikasüsteemi, mille ta avaldas kaheköitelises teoses "The Nature of Existence" (1921, 1927). Kõige kuulsam osa sellest süsteemist on argument aja mittereaalsuse kasuks, kuid ta eitas ka materiaalsete objektide ja ruumi reaalsust. Lähtudes hegellikust absoluutsest idealismist, jõudis ta õpetuseni, mille järgi kogu reaalsus on vaimne (spirituaalne), hing on surematu ning hingede vahel on otsesed armastussuhted.     

## Aja mittereaalsus
Oma kuulsas artiklis "The Unreality of Time" (1908) väitis ta, et me tajume aega illusoorselt ning aeg on ainult ideaalne. 

Ta võttis kasutusele aja a-seeria ja aja b-seeria mõiste kahe erineva viisi kohta, kuidas aega saab korrastada. Aja a-seeria vastab meie tavaarusaamale minevikust, olevikust ja tulevikust. Aja a-seeria alla käivad sellised väited nagu "X leidis aset minevikus", "X leiab aset praegu", "X leiab aset tulevikus". Seevastu aja b-seerias asetatakse sündmused kronoloogilisse järjekorda, lähtudes suhetest "X leidis aset enne Y-i", "X leidis aset Y-iga samal ajal" ja "X leidis aset pärast Y-i". 

McTaggart väitis, et ükski täielik ajateooria ei saa läbi ilma aja a-seeriata, kuid aja a-seeria sisaldab vastuolu.

## Teosed
*"Some Dogmas of Religion" ("Mõned religioonidogmad"; 1906)
*"Studies on the Hegelian Dialectic" ("Uurimused Hegeli dialektikast"; 1896)
*"The Unreality of Time" ("Aja mittereaalsus"; artikkel; 1908)
*"The Nature of Existence" ("Eksistentsi loomus", 2 köidet 1921, 1927)

## Kirjandus
*John McTaggart Ellis McTaggart. Aja ebareaalsus. – *[[Akadeemia (ajakiri)|Akadeemia]]*, 2003, nr 5, lk 939–957, tõlkinud Anto Unt. 
*Veiko Palge. McTaggarti ajaparadoksist ja selle tõlgendustest. – *[[Teaduslugu ja nüüdisaeg]]* IX, 1994, lk 194–204.

## Välislingid

*Studies in the Hegelian Logic (1896)
Riigi tunnustamine

**Riigi tunnustamine** on rahvusvahelis-õiguslik toiming, millega üks riik määratleb teise riigi rahvusvahelise õigussubjektsuse. Tunnustamine tähendab, et riik on täitnud riikluseks vajalikud nõuded.

Eksisteerib kaks lähenemist riikide tunnustamisele:
* **konstitutiivne teooria,** mille kohaselt saavutab riik õigussubjektsuse, kui enamik riike on teda tunnustanud.
* **deklaratiivne teooria** on tänapäeval valitsev. Selle kohaselt muutub riik õigussubjektiks siis, kui ta faktiliselt täidab riigiks olemise eeldusi. Tunnustamisega riigid üksnes möönavad olemasolevat olukorda.

## Vaata ka
*Stimsoni doktriin

## Välislingid
*''Symposium on State Recognition,'' European Journal of International Law, Vol. 4 (1993), No. 1)
Kesksugu

**Kesksugu** ehk **neutrum** on isikuliste asesõnade ja nimisõnade grammatiline kategooria mitmetes keeltes. 

Kesksoost isikulisi asesõnu (näiteks inglise keeles *it*, saksa keeles *es*, ladina keeles *id*) tõlgitakse eesti keelde tavaliselt kas "tema" ("ta"), "see" või "too". 

## Vaata ka
*Grammatiline sugu
Moore'i paradoks

Ühes oma loengus juhtis George Edward Moore tähelepanu kummalisele vastuolule, mida ilmutab näiteks ütlus: "Väljas sajab, aga ma ei usu, et väljas sajab." Seevastu "Väljas sajab, aga *ta* ei usu, et väljas sajab" on täiesti korrektne väide. See paradoks, mida tuntakse ka **Moore'i paradoksi** nime all, oleks võinud ununeda, kuid väidetavalt läks Ludwig Wittgenstein sellest paradoksist kuulda saades keset ööd Moore'i juurde, nõudes, et Moore loengu sisu kohe kordaks. Igal juhul sobib see paradoks hästi sissejuhatuseks Wittgensteini hilisfilosoofiale. 

Mõlemad laused on saadud kahe lühema lause ühendamisel sidesõnaga "ja":   *(1)* "Vihma sajab" ja *(2a)* "Ma ei usu, et vihma sajab" või *(2b)* "Ta ei usu, et vihma sajab." 

Nii *(2a)* kui ka *(2b)* on ühtmoodi ühitatavad lausega *(1)*: kummalgi juhul saavad mõlemad üheaegselt olla tõesed. Ometi ei saa keegi vastuoludeta öelda koos *(1)* ja *(2a)*.

## Lahendused
Võimalik lahendus on järgmine. Lause "Ta usub, et *p*" (kus *p* on mingi propositsioon) kirjeldab  teatavat osa maailmast, nimelt kellegi uskumust. Ent lause "Ma usun, et *p*" ei toimi kirjeldusena minu kohta, vaid lihtsalt propositsiooni *p* jaatusena. Kui ma seon end  "*p*" jaatamisega, siis ma seon end ka selle jaatamisega, et "Ma usun, et *p*", ja ümberpöördult. Kolmandas isikus esitatud lause puhul on asi teisiti. Seega võiks öelda, et esimeses ja kolmandas isikus esitatud uskumuseomistustel on erinev loogiline vorm. 

## Võrdlus teadmiseomistustega

Teadmiseomistused käituvad teistmoodi. Lause "Ma tean, et sajab, kuigi tegelikult ei saja" on vastuoluline, kuid vastuoluline on ka lause "Jaan teab, et sajab, kuigi tegelikult ei saja."  Asi on selles, et kui kellelegi (ükskõik, kas esimeses või kolmandas isikus) omistatakse *p* teadmine, siis sellega ühtlasi kinnitatakse, et *p* on tõene. Mingit uskumust nimetatakse teadmiseks ainult juhul, kui seda peetakse tõeseks uskumuseks. 

Ent samalaadseid paradokse võib konstrueerida ka teadmiseomistuste puhul.
Orogeenne vöönd

**Orogeenne vöönd** ehk **orogeen** on kokkusurvepingete väljas tekkinud ulatuslik piklik kurrutatud ja deformeeritud geoloogiline struktuur.

Orogeensed vööndid tekivad kas subduktsiooniga seotud tektoonilises režiimis, kus ookeanilise maakoorega laam sukeldub mandrilise maakoorega laama alla, samal ajal seda kokku pressides (näiteks Andid) või kahe mandrilise laama kokkupõrkealale (näiteks Himaalaja).

Orogeenseis vööndeis toimub intensiivne kivimite kurrutamine ning ümberkristalliseerumine, mistõttu koosnevadki mäestikud peamiselt moondekivimeist. Orogeenseid vööndeid tuntaksegi tavaliselt mäestikena. 

## Vaata ka
*Orogenees
Francis Herbert Bradley

**Francis Herbert Bradley** (30. jaanuar 1846 Inglismaa, Surrey (praegu London), Clapham – 18. september 1924) oli Briti filosoof.

Bradley oli üks juhtivaid Briti idealiste. Tema õpetuse järgi ei olemas erinevaid asju, vaid üks ühtne asi, mis koosneb üksnes ideest, kogemusest.

Bradley filosoofia mõjutas tugevasti T. S. Elioti luulet.

Tema vanemad olid mõjukas evangeelne jutlustaja Charles Bradley, kelle ümber kogunes "Claphami sekt", ning selle teine abikaasa Emma Linton. Francis oli nende neljas laps ning täiskasvanuks saanud poegadest vanim.

Francise poolvend isa esimesest abielust oli George Granville Bradley oli väljapaistev vaimulik ja õpetlane. Francise noorem vend A. C. Bradley oli kirjandusteadlane.

Aastal 1856 asus Francis õppima *[[Cheltenham College]]*, kust ta 1861 läks üle *[[Marlborough College]]*, mida juhatas tema poovend Charles. Sinna ta jäi 1863. aastani. Aastal 1865 asus Bradley õppima Oxfordi Ülikooli *[[University College (Oxford)|University College]]*.

Detrsembris 1870 sai ta kolleegiumiliikmeks Oxfordi Ülikooli *[[Merton College]]*. See tõi kaasa õpetamiskohustusteta eluaegse stipendiumi, mille oleks katkestanud ainult abiellumine. Bradley aga ei abiellunud. 

Bradley vaadete kritiseerimisest Edward George Moore'i ja Bertrand Russelli poolt sai alguse analüütiline filosoofia.

Raamatus "Keel, tõde ja loogika" kritiseerib Alfred Jules Ayer Bradleyt selle eest, et ta esitab väiteid, mis ei rahulda loogilise positivismi verifikatsiooniprintsiibi nõudeid, näiteks "Absoluut siseneb evolutsiooni, kuid ei ole ise evolutsiooniks võimeline."
Paljandumine

**Paljandumine** on aluspõhjakivimite avanemine maapinnal.

Paljandunud aladel puudub pinnakate. Paljandunud aluspõhja nimetatakse paljandiks. Ka aluspõhja osaks oleva aluskorra avanemine maapinnal on paljandumine, kuid Eestis aluskorra paljandeid ei ole.

Paljandit ja paljandumist tuleb eristada avamusalast, mille korral ei pruugi aluspõhi olla avanenud maapinnal, vaid võib olla kaetud pinnakattega.

Tuntud paljanditeks Eestis on näiteks Suur Taevaskoda ja Põhja-Eesti pank.
Pacta sunt servanda

***Pacta sunt servanda*** (ladina keeles 'lepingut tuleb austada') on õiguse üldpõhimõte, mille kohaselt on poolte kokkulepe neile täitmiseks kohustuslik. Muuhulgas on see põhimõte oluline võlaõiguses ja rahvusvahelises õiguses.

*Pacta sunt servanda* põhimõtte kohaselt on kokkulepe sõlmimise järel poolte vahel seaduseks ning sellest tulenevalt on kohustuste mittejärgimine lepingu rikkumine. Õige käitumise nõudmine ja sellest tulenev hea usu põhimõte on kogu õigussüsteemi toimimise eeltingimus kuni selleni välja, et mõningates õigusharudes järgnevad sanktsioonid kokkuleppe rikkumisele ka siis, kui ükski osaline pole kahju saanud.

Lause päritolu pole täpselt teada, kuid Cicero kirjutas, et *Pacta et promissa semperne servanda sint* (*De Officiis*, III, 24). 

Eesti positiivses õiguses sätestab võlaõigusseaduse § 8 lõige 2, et leping on lepingupooltele täitmiseks kohustuslik. Rahvusvahelises õiguses ütleb Viini rahvusvaheliste lepingute õiguse konventsioon, et iga kehtiv leping on kohustuslik tema osalistele ja nad peavad seda täitma heas usus. 

Väljaspool Rooma õigusest tulenevaid õigustraditsioone rõhutab näiteks koraan lepingute täitmise kohustuslikkust.
Paljand

**Paljand** on ala, kus paljanduvad aluspõhjakivimid.

Paljandil ei ole pinnakatet.

Tuntud paljanditeks Eestis on näiteks Suur Taevaskoda ja Väike Taevaskoda.

Paljandit ja paljandumist tuleb eristada avamusalast, mille korral ei pruugi aluspõhi olla avanenud maapinnal, vaid võib olla kaetud pinnakattega.

Eestis paljanduvad vaid settelise aluspõhja kivimid. Kristalne aluskord Eestis ei paljandu.

## Vaata ka
*liivakivipaljand

## Välislingid
*Eesti aluspõhja stratotüüpsete paljandite veebileht
Süvakivim

**Süvakivim** (inglise *plutonic rock*) on keskmise- kuni jämedateraline magmakivim.

Süvakivimid on faneriitse struktuuriga, mis tähendab seda, et kivimit moodustavad mineraaliterad on palja silmaga eristatavad. Enamasti tuleb faneriitne struktuur sellest, et kristallidel on olnud tuhandeid aastaid väldanud tardumise kestel piisavalt aega, et silmaganähtavasse suurusesse kasvada. Tüüpiline ja levinud süvakivim on graniit. Süvakivimid on tardunud enamasti sügaval Maa sisemuses, kuid mitte alati. Asi on selles, et kivimeid klassifitseerides lähtutakse sellest, milline kivim välja näeb, mitte aga sellest, kust ta pärit on. Mõnikord harva võib süvakivimeile omase struktuuriga olla ka kivim, mida lasumussuhete järgi süvakivimiks pidada ei saaks.

## Vaata ka
*Vulkaaniline kivim
Transseksuaalsus

**Transseksuaalsus** on meditsiiniline termin, mida kasutatakse kirjeldamaks inimese üleminekufaasi ühest soost teise kirurgia ja/või hormoonravi abil. Peale soo korrigeerimist võib indiviid end ka edaspidi transsoolisena ja/või transseksuaalsena identifitseerida või sellest määratlusest loobuda. Transseksuaalsuse terminit peetakse aegunuks kirjeldamaks transsoolisi inimesi.

## Viited
Id

**Miski** on psühhoanalüüsi teoorias isiksuse esmane süsteem, sünnipärane psüühiline reaalsus. 

Sigmund Freud kasutas oma töödes terminina saksakeelset väljendit *das Es* (kesksoost 'tema', 'see'); ingliskeelsetes tõlgetes on enamasti kasutusel sõna *id* (ladina keeles kesksoost 'tema', 'see'); prantsuse keeles on vasteks *ça*. 

Freud käsitas *miskit* kui bioloogiliste tungide keskust; sealt pärinevad primitiivsed ihad ja soovid. *Miski* on ühtlasi ka energiaallikas ning seotud füsioloogiliste protsessidega. *Miski* lähtub naudinguprintsiibist: pinged tuleb kohe lahendada ning saada rahuldus.

Peamised *miskist* lähtuvad tungide grupid on psühhoanalüüsi teooria kohaselt seotud seksuaalsuse ja agressiivsusega. Freud on nimetatud neid elu- ja surmatungideks: *[[eros]]* ja *[[thanatos]]*. Seksuaaltungi energiat nimetatakse libiidoks. 

Ingliskeelsetes tekstides on *id* sarnase mõistena kasutusel ka väljaspool psühhoanalüüsi konteksti &ndash; kirjanduses, kunstis jm. Enamasti tähistatakse sellega metsikut, ohjeldamatut, irratsionaalset alget.

### Vaata ka
*Mina
*Ülimina
*Ideaalmina
Magevesi

**Magevesi** on vesi, mille soolsus on väiksem kui 0,5‰.

Kogu Maa veeringesse haaratud veevarudest moodustab magevesi 4,04%, millest suurem osa on Antarktist ja Gröönimaad katvates jääkilpides (Antarktise jääkilp sisaldab 61% Maa mageveest ja 1,7% kogu veevarust) ning ülejäänu mujal maa- ja veepinnal lume ja jääna (merejää, jäämäed), liustikes, järvedes, jõgedes, soodes ning põhjaveena. Mageveeks loetakse ka näiteks rauasooli sisaldav mineraalvesi.

Enamiku Maa veest moodustab soolane vesi peamiselt maailmameres. Mageveeressursside piiratus on oluliseks probleemiks kuivema kliimaga aladel.

Peaaegu kõik magevesi tekib sademetest (udu, vihm, lumi). Sademed sisaldavad tihti aineid, mis on pärit aurumiskohast või atmosfäärist. Eriti tööstuspiirkondades on probleemiks happevihm.

Mõned elusorganismid saavad kasutada soolast vett, kuid paljudele, sealhulgas enamikule taimedest ja imetajatest, on magevesi elamiseks asendamatu. 

Magevesi on võrreldes elusorganismide rakuvedelikuga hüpotooniline ehk väiksema tihedusega.

Magevee-elupaigad liigitatakse seisva veega veekogudeks (järved, sood), vooluveekogudeks (jõed) ja põhjaveeks.

## Vaata ka
*destilleeritud vesi
*mageveekalad
*merevesi
*põhjavesi
*riimvesi
Sikorsky S-76

**Sikorsky S-76** on populaarne Ameerika Ühendriikides toodetav kahemootoriline spetsiaalselt tsiviilkasutuseks loodud kopter. Kopterit kasutatakse tänapäeval nii reisijateveol, VIP-kopterina kui ka eriotstarbelisteks ülesanneteks, näiteks meditsiini- ja päästekopterina. 

## Arendus

Sikorsky S-76 loomist alustati koodnime "Spirit" all 1975. aastal, kasutades militaarkopteri Black Hawk programmi raames saadud kogemust ja tehnoloogiaid. Esimeseks mudeliks oli 12-kohaline kahe Allison 250C30S mootoriga S-76A, mille esmalend toimus 13. märtsil 1977. 1982. aastal võeti kasutusse võimsamad Allisoni mootorid ning uuendati ka 40 muud detaili, millega mudel sai nimeks S-76A Mark II. Kuni 1998. aastani toodeti 101 kopterit mudelitähisega S-76B, millel olid kasutusel võimsad Pratt & Whitney Canada PT6B-36B mootorid. Mudelil S-76C (S-76A++) kasutati Turboméca Arriel 1S1 mootoreid. Alates 1996. aastast praeguseni toodetavad S-76C+ kopterid on varustatud võimsamate Turboméca Arriel 2S1 mootoritega. Esineb ka tüübitähist S-76A+, millel kasutatakse Arrieli 1S mootorit. 

## Versioonid
### Tsiviil

* S-76A: originaalversioon
* S-76A Utility: transpordiversioon. Varustatud liuguste ja tugevdatud põrandaga.
* S-76A+
* S-76A++
* S-76A Mk II: edasiarendatud versioon, mis varustati võimsamate mootorite ja muude täiendustega
* S-76B
* S-76C
* S-76C+
* S-76C++
* S-76D

### Militaar

* AUH-76
* H-76 Eagle

## Kasutajad

Sikorsky S-76 koptereid kasutavad paljud lennufirmad, haiglad ja valitsused. 1998. aastast on Sikorsky S-76C+ koptereid kasutanud transpordivahenditena ka Briti kuningakoda. 2009. aastast kasutab Briti kuningakoda Sikorsky S-76 C++ koptereid. 12-kohalisi Sikorsky S-76C+ koptereid kasutas Tallinna–Helsingi liinil reisijaid vedanud lennufirma Copterline.

## Õnnetusi

* Copterline'i lennuõnnetus
* 2020. aasta Calabasase lennuõnnetus

## Vaata ka
* Igor Sikorski

## Viited

## Välislingid
* Sikorsky koduleht
Hispaania riigipeade loendid

*Siin on loetletud [[Hispaania]] [[riigipea]]de nimekirjad.* 

## Riigipead enne Hispaania ühendamist
*Al-Andaluz
*Aragón
*Astuuria
*Baleaari saared
*Córdoba emiraat
*Galicia
*Kastiilia unioonid (Kastiilia, Kastiilia-León ning Kastiilia ja Astuuria unioon)
*Kataloonia
*Navarra

## Riigipead pärast Hispaania ühendamist
*Hispaania monarhide loend 
*Hispaania vabariikide valitsejate nimistu
Soolsus

**Soolsus** ehk **saliinsus** (ka **soolasisaldus**; magevee kontekstis **mineraalsus**) on vees lahustunud soolade hulk.

Soolsust väljendatakse klassikaliselt promillides ehk tuhandikosades. Alates 1978. aastast soovitavad okeanograafid kasutada praktilise soolsuse skaalat (PSS) (inglise *practical salinity scale*), mille ühikuks on PSU. See on saadud standardse KCl-vesilahuse ja vaadeldava mereveeproovi elektrijuhtivuse erinevuse suhteseosest. PSU-ühikute järgi on mereveeproovi, kus sooli on näiteks 20&nbsp;kg kuupmeetri vee kohta, soolsus 20 PSU-d.

Maailmamere keskmine soolsus 35‰ tähendab seda, et ühest liitrist soolasest veest moodustavad soolad 3,5%. Merevees olevatest sooladest on suurima osakaaluga naatriumkloriid, vähem on magneesiumkloriidi, -bromiidi, kaltsiumkloriidi jt.

Enamasti hinnatakse vee soolsust tema elektrijuhtivuse järgi: mida soolasem vesi, seda parem elektrijuht. Absoluutselt puhas vesi elektrit ei juhi.

## Magevee(kogude) mineraalsus
Mageveekogude kontekstis soovitavad hüdrokeemikud kasutada "soolsuse" asemel terminit "mineraalsus".

Eestis on vihmavee mineraalsus tavaliselt alla 20&nbsp;mg/l, pinnavee mineraalsus sulamis- ja vihmaperioodil 20–200&nbsp;mg/l, maapinnalähedasel põhjaveel 200–400&nbsp;mg/l ja sügaval põhjaveel 1-22 g/l.

## Vaata ka
*Merevesi
*Riimvesi
*Magevesi

## Viited
Muda

**Muda** on veega segunenud kleepuv savikas-aleuriitne sete.

Muda sünonüümiks peetakse mõnikord sõna "pori", mõnikord seda defineeritakse, näiteks "Eesti keele seletava sõnaraamatu" järgi on pori "vesine kleepuv pinnas".

Muda on sõltuvalt veesisaldusest poolvedel või plastiline sete, mis võib tekkida väga mitmesugustes tingimustes, mille ühine joon on vee rohkus. Muda tekib, kui olemasolevad setted (muld, savi, aleuriit) küllastuvad veega. Muda üldtunnuseks on märgatav orgaanilise aine sisaldus, mis annab talle tumeda värvuse ja iseloomuliku lõhna. Samuti nimetatakse mudaks veekogude põhja settinud peent ja pehmet setet, mille eriliikideks on järvemuda ja järvelubi.

Muda mattumisel ja sellele järgneval kivistumisel ning moondel võib mudast tekkida väga erinevaid kivimeid. Näiteks lubjakivi ja argilliit. Savi litifitseerumisel tekkinud kivimite edasisel moondel võib tekkida kõrge astme moondekivim gneiss.

Muda, mida kasutatakse tervistavatel protseduuridel, nimetatakse ravimudaks.

## Muda elukeskkonnana
Muda pakub elupaiku paljudele loomadele (pelofiilid ja pelobiondid), näiteks kõikvõimalikud ussid, konnad, maod ja vähid. Mõned loomad, näiteks sead ja elevandid, püherdavad mudas, et end jahutada ja kaitsta päikesekuumuse eest. Leidub ka sellised loomi, kes toituvad mudast (pelofaagid).

Mudaelustikku nimetatakse peloniks.

## Vaata ka
*Mudavool (suspensioonivool)
*Mudakuhjatis
*Mudastumine
*Aktiivmuda
*Kompostmuda
*Lubimuda
*Ravimuda

## Viited
Ali (film)

**"Ali"** on 2001 valminud USA biograafiline mängufilm, mis jutustab poksija Muhammad Ali eluloo.  

Filmis mängivad teiste seas Will Smith, Jamie Foxx, Jon Voight, Mario Van Peebles, Ron Silver, Jeffrey Wright, Mykelti Williamson, Jada Pinkett Smith, Joe Morton, Giancarlo Esposito ja LeVar Burton.

Stsenaristid oli Gregory Allen Howard, Stephen J. Rivele, Christopher Wilkinson, Eric Roth ja  Michael Mann. Režissöör oli Michael Mann.

Film kandideeris parima meesnäitleja Oscarile  (Will Smith) ja parima meeskõrvalosatäitja Oscarile (Jon Voight).

Stsenaariumi algvariant, mille kirjutasid Howard ja  Rivele, oli liiga pikk ja kohmakas, mistõttu Roth ja  Mann tegid selle oluliselt ümber.  Howardilt oli varem tellitud stsenaarium Ali elust filmile, mille produtsent pidi olema Jon Peters, (1994), kuid too film ei läinud käiku. 

Kriitikud tõstsid esile nii filmi häid kui ka halbu ülgi. Eriti laideti pikki stseene, kus peaosatäitja Smith istub muusika saatel rongis või jookseb läbi Aafrika küla, kuid midagi ei juhtu. Roger Eberti arvates film nende tõttu venib. Samuti leidis Ebert,  vaataja ei saa Ali kohta teada midagi uut ning et film on halvasti monteeritud. Näitlejate mängu peeti üldiselt heaks, kuid paljude kriitikute arvates ei ole film hästi tehtud. Režissöör Spike Lee ütles intervjuus ESPN-ile, et ta ei saa aru, kuidas võis ühest 20. sajandi intrigeerivamast kujust teha nii igava filmi. Paljud Ali fännid peavad paremaks dokumentaalfilmi "When We Were Kings" (eestikeelne pealkiri "Poksikuningate heitlus").
Vulkaaniline kivim

**Vulkaaniline kivim** ehk **vulkaniit** on vulkaanilise tekkega tardkivim.

Vulkaanilised kivimid on tekkinud vulkaanist väljutatud ainese tardumisel maapinnal, vees või maapinnalähedastes intrusioonides. Vulkaniitidele on omane peitkristalne ehk afaniitne struktuur. Vulkaanilisi kivimeid eristatakse süva- ja poolsüvakivimeist, mis tardusid sügavamal maakoores. Ekstrusiivne kivim, purskekivim ja efusiivne kivim on terminid, mida enamasti käsitletakse kui vulkaanilise kivimi sünonüüme, kuid tegelikult on neil pisut teistsugune tähendus.  

## Struktuur ja tekstuur
Vulkaanilised kivimid on üldiselt kiire jahtumise tõttu afaniitse või peeneteralise struktuuriga. Nende koostises võib leiduda fenokristalle ja klaste. Fenokristallid on moodustunud vedelast magmast kristalliseerumise tulemusena ajal, mil magma polnud veel laavana maapinnale jõudnud. Klastid on teiste kivimite fragmendid, mis on sattunud laava või magma koostisse kas maa-alustes tingimustes magmakambri või vulkaanilõõri seintest või siis maapinnal, olles näiteks liikuvast laavavoolust kaasa haaratud.

## Mineraloogiline koostis
Mineraale, millest vulkaanilised kivimid koosnevad, on väga palju. Siiski, kui jätta välja aktsessoorsed ehk kivimi koostises juhuslikud mineraalid või mineraalid, mida seal leidub nii vähe, et neid ei kasutata kivimite klassifitseerimisel ja nimetamisel, jääb järele vaid seitse põhilist mineraaliperekonda, millele lisandub kvarts. Seitsmest kuus kuuluvad silikaatide hulka. Need seitse on:
*Oliviinid, näiteks forsteriit
*Pürokseenid, näiteks augiit
*Amfiboolid, näiteks küünekivi
*Vilgud, näiteks biotiit
*Päevakivid, näiteks sanidiin
*Feldšpatoidid, näiteks nefeliin
*Raua- ja titaanioksiidid, näiteks magnetiit

Nagu eespool mainitud, lisandub neile seitsmele üksikmineraal kvarts.

## Klassifikatsioon
Vulkaanilisi kivimeid nimetatakse sarnaselt teiste magmakivimitega vastavalt nende keemilisele koostisele. Ränirikastest vulkaniitidest on tuntud süvakivim graniidi vulkaaniline analoog rüoliit, samuti vahtja tekstuuriga pimss, või klaasja struktuuriga vulkaaniline klaas ehk obsidiaan. Ränivaestest vulkaniitidest on levinuim basalt. Plahvatusliku vulkanismiga kaasneb nn püroklastiliste kivimite teke. Tüüpiline püroklastiline kivim on tuff.

Vulkaanilisteks kivimiteks peetakse ka pinnalähedastes intrusioonides tardunud kivimeid, mis kiire jahtumise tõttu meenutavad struktuurilt pigem purske- kui süvakivimeid.

## Vaata ka
*Efusiivne kivim
*Purskekivim
*Süvakivim

## Kirjandus
*Peter Francis, Clive Oppenheimer, 2004. *Volcanoes*. Oxford University Press, 521 lk. ISBN 0-19-925469-9
*Myron G. Best, 2003. *Igneous and metamorphic petrology*. Blackwell Science, 729 lk. ISBN 1-4051-0588-7

## Välislingid
*Eesti keelde tõlgitud animeeritud õppevahend vulkanismi ja vulkaaniliste kivimite kohta Tromsø ülikooli veebilehel webGeology.
Bobby Stuart

**Bobby Stuart** (ka: **Bob Stuart**, **Rob Stuart**) on USA kaskadöör ja filminäitleja. 

## Osatäitmised
*2000 "Bloody Murder", Henry
*2001 "Ali", Thomas 15X Johnson

Mõlemas filmis esines ta Bob Stuarti nime all.

## Välislingid
*IMDb lehekülg
Purskekivim

**Purskekivim** (inglise *extrusive rock*) on vulkaanist väljapaisatud materjalist koosnev kivim.

Enamasti peetakse purskekivimit ja vulkaanilist kivimit sünonüümiks, kuid tegelikult on nad pisut erineva tähendusega terminid. Purskekivimi sünonüümiks on "ekstrusiivne kivim".

Purskekivimid on ka vulkaanilised kivimid, kuid kõik vulkaanilised kivimid ei ole purskekivimid. Asi on selles, et termin "vulkaaniline kivim" hõlmab kõiki peitkristalse struktuuriga tardkivimeid, olenemata sellest, kas nad on vulkaanist väljunud või subvulkaanilised ehk väljumata, purskekivim on aga kindlasti vulkaanipurske produkt.

## Vaata ka
*Efusiivne kivim
*Vulkaaniline kivim
Padilaava

**Padilaava** on veealustes tingimustes tardunud padjalaadse morfoloogiaga laavavool.

Koostiselt on padilaava enamasti basaltne või andesiitne. Padilaava moodustab ofioliitse kompleksi ülemise osa.

Padilaava moodustub laava kokkupuutel veega, enamasti juhtub see ookeanide põhjas. Padilaava on laialt levinud nähtus, kuid esinemise tõttu veealustes tingimustes on ta vähetuntud ja tema moodustumine halvasti vaadeldav. Padilaava ristlõige võib meenutada köislaava ristlõiget, kuid padilaavas on vähem vesiikuleid ning tühikuid. Samuti võivad padilaavas esineda radiaalsed lõhed. Pealmine kiht on tihti klaasjas.

## Vaata ka
*Aa-laava
*Pahoehoe
Buļļupe

**Buļļupe** on Lielupe vana jõesäng, mida mööda viimane voolas Daugavasse.

Ühendab praegu Lielupe ja Daugava suuet.

Buļļupe eraldab teineteisest Bolderāja ja Daugavgrīva asumit Riia linnas.

## Vaata ka
*Loču kanal
Fruit of Islam

**Fruit of Islam** (FOI) on afroameeriklastest ihukaitsjate rühm, kelle ülesandeks on kaitsta ja teenida organisatsiooni Nation of Islam ning selle vaimulikke ja üritusi. 

Rühma liikmed kannavad mõnikord sinist mundrit.
Zecharia Sitchin

**Zecharia Sitchin** (vene keeles Заха́рия Си́тчин; 11. juuli 1920 Bakuu – 9. oktoober 2010 New York) oli vene juudi päritolu Ameerika Ühendriikide kirjanik, kelle raamatud esitavad teooriaid inimkonna päritolu kohta.

Kui ta oli noor poiss, emigreerusid ta vanemad Iisraeli.

Kasvades üles Palestiinas, õppis ta tundma iidset ja ka Piibli ajalugu. Zecharia Sitchin on üks vähestest õpetlastest, kes on võimeline lugema ja kirjutama Sumeri kiilkirjas. Zecharia Sitchin üld-e salajane teadlane. Samuti lõpetas ja sai doktorikraadi Londoni Ülikoolis majandusteaduses. Enim on Zecharia Sitchin tuntud kui raamatusarja "Maa kroonikad" ("Earth Cronicles") autor. Sari koosneb kuuest põhi- ja kuuest lisaraamatust.

"Enki kadunud raamat" on huvitav selle poolest, et kui kõik varasemad raamatud on puhtalt teaduslikud või populaarteaduslikud, siis selles raamatus on kirjanik võtnud savitahvlitel olnud poolikud tekstid ning nendest kokku pannud loo, mida algandmete puudulikkuse ja killustatuse tõttu oleks olnud raske teadusliku tekstina serveerida.

## Bibliograafia
### "Maa kroonikad"
*"The 12th Planet", 1976
*"The Stairway to Heaven", 1980
*"The Wars of God and Men", 1985
*"The Lost Realms", 1990
*"When Time Began", 1993
*"The Cosmic Code", 1998 (eesti keeles "Kosmiline kood", Olion 2006)
*"The End of Days: Armageddon and Prophecies of teh Return", 2007

### Muu
*"Genesis Revisited: Is Modern Science Catching Up With Ancient Knowledge?", 1990 (eesti keeles "Tagasi tekkeloo juurde: kas tänapäeva teadus on iidsetele teadmistele järele jõudmas?", Olion 2004)
*"Divine Encounters: A Guide to Visions, Angels and Other Emissaries", 1995
*"The Lost Book Of ENKI: Memoirs and Prophecies of an Extraterrestrial GOD", 2001

## Välislingid

* http://www.sitchin.com/
* http://www.crystalinks.com/sitchen.html
* http://www.world-mysteries.com/pex_2.htm
David Icke

**David Icke** (sündinud 29. aprillil 1952 Inglismaal Leicesteris) on inglise vandenõuteoreetik ja endine jalgpallur.

David hakkas juba koolis jalgpalli mängima ning jätkas seda Coventry Citys ja Hereford Unitedis. Jalgpallimängu pidi ta 21-aastaselt artriidi pärast lõpetama. Seejärel alustas ta tööd ajakirjanduses: kõigepealt kohalikus Leicesteri lehes, hiljem BBC spordikommentaatorina. Sealt suundus ta tööle Briti Rohelisse Parteisse, kus tõusis pressiesindajaks. Aastal 1990 koges ta "valgustust", mille järel hakkas kirjanikuks.

Ta on avaldanud arvukalt kõmulisi vandenõuteooriaid. Tema raamatud kajastavad põhiliselt kaht teemat: esiteks inimese suhteid enda, teiste ja planeediga ning teiseks valitsevate klasside ja gruppide valitsusviise deviisi all "eesmärk pühitseb abinõu". Vaatamata tema arvukatele avaldustele, mida on kvalifitseeritud Briti kuningliku perekonna ning teiste rikaste ja kuulsate otseseks solvamiseks, ei ole teda kordagi kohtusse kaevatud.

## Teosed eesti keeles

*David Icke. *Mina olen mina! Ma olen vaba!: robotite teejuht vabaduse juurde.* Tallinn 2003. ISBN 9949-10-226-X 
*David Icke. *Matrixi lapsed: lugu sellest, kuidas interdimensionaalne rass on valitsenud maailma juba aastatuhandeid – ning teeb seda praegugi.* Tallinn 2003. ISBN 9949-10-066-6  
*David Icke. *Ajasilmus: kõige laiahaardelisem kunagi kirjutatud ülevaade ülemaailmsest vandenõust ja kõik, mida tuleb teada, et olla tõeliselt vaba.* Muraste: Matrix Kirjastus 2004. ISBN 9949-10-576-5 

## Välislingid
*Koduleht
Biograafiad (Ö)

**Biograafiad (Ö)** loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid biograafiaid isikutest, kelle nimi algab Ö-tähega.

## Öb
*Hanna Öberg, rootsi laskesuusataja (1995–)

## Öc
*Abdullah Öcalan, kurdi vabadusvõitleja (1948–)

## Öh
*Harald Öhquist, Soome sõjaväelane (1891–1971)
*Emelie Öhrstig, rootsi murdmaasuusataja (1978–)
*Anders Öhrwall,  rootsi koorijuht, dirigent, helilooja ja arranžeerija (1932–)

## Öp
*Andres Öpik, eesti keemik (1947–2023)
*Armin Öpik, eesti geoloog (1898–1983)
*Elina Öpik, eesti ajaloolane (1928–2006)
*Ernst Öpik, eesti astronoom (1893–1985)
*Ilmar Öpik, eesti energeetikateadlane (1917–2001)
*Lembit Öpik, Briti poliitik (1965–)
*Maarja Öpik, eesti mükoloog (sündinud 1972)
*Oskar Öpik, Eesti diplomaat (1895–1974)
*Paul Öpik, eesti majandustegelane (1888–1967)
*Raul Öpik, eesti purilendur, kolonelleitnant erus ja poliitik (1951–) 
*Uuno Öpik, eesti päritolu Briti füüsik (1926–2005)

## Ör
*Teet Örd, eesti füüsik (1954–)
*István Örkény, ungari kirjanik (1912–1979)

## Ös
*Össur Skarphéðinsson, Islandi poliitik (1953–)
*Hugo Österman, Soome sõjaväelane (1892–1975)
*Ruben Östlund, rootsi filmirežissöör ja -stsenarist (1974–)

## Öz
*Alpay Özalan, türgi jalgpallur (1973–) 
*Salih Özcan, Saksamaal sündinud Türgi jalgpallur (1998–) 
*Cem Özdemir, Saksamaa poliitik (1965–)
*Mahinur Özdemir, endine Belgia poliitik ning Türgi diplomaat ja poliitik (1982–)
*Özgür Özel, Türgi apteeker ja poliitik (1974–)
*Mesut Özil, türgi päritolu Saksamaa jalgpallur (1988–)
*Aydan Özoğuz, Saksamaa poliitik (1967–)
*Levin Öztunalı, Saksamaa jalgpallur (1996–) 
*Kübra Öztürk, türgi maletaja (1991–)

## Öv
*Richard Övel, Eesti riigiametnik (1894–1958) 

## Öö
*Vahur Ööpik, eesti füsioloog ja sporditeadlane (1957–)
*Andrus Öövel, Eesti poliitik (1957–) 
*Martin Öövel, eesti haldusjuht (1983–) 
*Voldemar Öövel, eesti agronoom, spordi- ja kodukaitsetegelane (1927–2008)
Biograafiad (X)

**Biograafiad (X)** loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid biograafiaid isikutest, kelle nimi algab X-tähega.

## X
*Malcolm X, USA mustanahaliste juht (1925–1965)

## Xa
*Ahmed Abdi Xaabsade, Somaalia poliitik
*Anne de Xainctonge, prantsuse ordurajaja (1567–1621) 
*Jean Poton de Xaintrailles, Prantsuse väejuht (suri 1461)
*Xalbador, baski luuletaja (1920–1976)
*Xandee, Belgia laulja (1978–)
*Ehmedê Xanî, kurdi kirjanik (1651–1707)
*Xanthippe, Sokratese abikaasa (5.–4. sajand eKr)
*Xanthippos, Ateena väejuht (5. sajand eKr)
*Xanthippos, Sparta väejuht (3. sajand eKr)
*Níki Xánthou, Kreeka kergejõustiklane (1973–)
*Xaver, Saksimaa printsregent (1730–1806)
*Francisco Xavier, hispaania misjonär (1506–1552)

## Xe
*Iannis Xenakis, kreeka päritolu helilooja (1922–2001)
*Xeniades, vanakreeka sofist (5. sajand eKr)
*Xenokrates, vanakreeka filosoof (396–314 eKr) 
*Xenophanes, vanakreeka filosoof ja luuletaja (6.–5. sajand eKr)
*Xenophon, vanakreeka kirjanik (5.–4. sajand eKr)
*Xenophon Ephesosest, antiikaja romaanikirjanik 
*Gaius Stertinius Xenophon, antiikaja arst (1. sajand eKr – 1. sajand pKr)
*Alexandru Xenopol, rumeenia ajaloolane ja ajaloofilosoof (1847–1920)  
*Xerxes I, Pärsia kuningas (6.–5. sajand eKr)
*Xerxes II, Pärsia kuningas (suri 423 eKr)

## Xh
*Olta Xhaçka, Albaania poliitik (1979–) 
*Talat Xhaferi, albaania rahvusest Makedoonia poliitik (1962–)
*Granit Xhaka, Šveitsi jalgpallur (1992–) 
*Margarita Xhepa, albaania teatri- ja filminäitleja (1932–)
*Henri Xhonneux, Belgia filmimees (1945–1995)
*Johann Wilhelm Xhonneux, kroonik (1773–1831)

## Xi
*Xi Jinping, Hiina poliitik (1953–) 
*Xia Gui
*Xia Yan
*Xian Xinghai, hiina helilooja (1905–1945)
*Xianfeng, Hiina keiser (1831–1861)
*Xiao Hong, hiina kirjanik (1911–1942) 
*Xiao San
*Xie He
*Xie Juezai, Hiina Rahvavabariigi riigitegelane (1884–1971) 
*Xie Jun, hiina maletaja (1970–)
*Xie Shiguang, hiina kirikutegelane (1917–2005)
*Carlos Filipe Ximenes Belo, Ida-Timori kirikutegelane (1948–)
*Ettore Ximenes, itaalia skulptor (1855–1926)
*Xin Qiji
*Jeffery Xiong, ameerika maletaja (2000–)
*Margarita Xirgu

## Xz
*Xzibit, afroameerika räppar ja näitleja (1974–)

## Xu
*Xu Beihong, hiina maalikunstnik (1895–1953)
*Xu Dishan, hiina kirjanik ja usundiloolane (1893–1941)
*Xu Huaiwen, hiina päritolu Saksa sulgpallur (1975–)
*Xu Huang, Hiina väejuht (169–227)
*Xu Shen, hiina õpetlane (58 – u 147)
*Xu Sheng, Hiina väejuht (suri 221)
*Xu Zhimo, hiina kirjanik (1897–1931)
*Xu Zhu, hiina ihukaitsja (1.–2. sajand)
*Xu Xilin, hiina revolutsionäär (1873–?)
*Xu Xingzhi, hiina filmirežissöör ja maalikunstnik (1904–1991)
*Xu Yuhua, hiina maletaja (1976–)
*Xuan Zang, hiina buda munk (603–664)
*Xuanzong, Hiina keiser (685–762)
*Xunzi, hiina filosoof (4.–3. sajand eKr)
*Xuxa, Brasiilia ajakirjanik, näitleja ja laulja (1963–)

## Xy
*Gerhard Xylander, saksa vaimulik (1555–1610)
Biograafiad (Ü)

**Biograafiad (Ü)** loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid biograafiaid isikutest, kelle nimi algab Ü-tähega.
## Üb
* Evald Übi, eesti matemaatik (1945–)
* Tiiu Übi, eesti kunstnik (1941–)
* Monika Übner, eesti keskkonnateadlane (1965–)

## Üd
* Jüri Üdi, eesti luuletaja (1948–1995)

## Üh
*Riho Ühtegi, Eesti sõjaväelane (1964–)

## Ük
* Johannes Üksi, eesti kirjanik (1891–1937)
* Aina Üksine, eesti nahakunstnik (1942–1976)
* Marje Üksine, eesti graafik (1945–)
* Albert Üksip, eesti näitleja, botaanik ja tõlkija (1886–1966)  
* Aarne Üksküla, eesti näitleja (1937–2017)
* Kristjan Üksküla, eesti näitleja (1987–) 
* Siina Üksküla, eesti näitleja (1938–)
* Anton Üksti, Saaremaal tegutsenud kaupmees ja kultuuritegelane (1866–1959)
* Anton Üksti, eesti koolitegelane (1888–1942)
* Aurelia Üksti, eesti pedagoog ja ühiskonnategelane (1891–1975) 
* Lembit Üksti, eesti tehnikateadlane (1927–2012)
* Endrik Üksvärav, eesti muusik (1980–)
* Raoul Üksvärav, eesti majandusteadlane ja poliitik (1928–2016)

## Ül
*Ako Ülavere, eesti näitleja (1972–1992)
*Ants Üleoja, eesti koorijuht (1936–)
*Elo Üleoja, eesti koorijuht ja muusikapedagoog (1963–) 
*Ene Üleoja, eesti koorijuht (1937–)
*Mikk Üleoja, eesti koorijuht (1970–)
*Eike Ülevain, eesti tantsija ning koreograaf (1980–) 
*Peeter Ülevain, eesti filmioperaator (1950–) 
*Pilvi Üllaste, eesti lastekirjanik ja kunstnik (1917–2003)
*Andres Ülviste, eesti jurist
*Endla Ülviste, eesti jurist

## Üm
* Meedi Ümar, eesti keraamik (1949–)
* Jaak Ümarik, eesti põllumajandustegelane (1891–1981)
* Meril Ümarik, eesti sotsioloog (1976–)

## Ün
* Enes Ünal, türgi jalgpallur (1997–) 
* Gökhan Ünal, türgi jalgpallur (1982–)
* Cengiz Ünder, türgi jalgpallur (1997–)
* Birol Ünel, türgi päritolu saksa näitleja (1961–)
* İdil Üner, türgi päritolu saksa näitleja (1971–)

## Üp
* Gertrud Üppis, eesti laulja (1926–2019)
* Jasmiin Üpraus, eesti jetisportlane (2000–) 
* Oskar Üpraus, eesti jalg-, jää- ja pesapallur (1898–1968)
* Avo Üprus, eesti luuletaja, vaimulik ja poliitik (1954–)
* Helmi Üprus, eesti kunstiteadlane (1911–1978)
* Hilda Üprus, eesti maalikunstnik (1904–1986)
* Voldemar Üprus, eesti neuroloog ja neurokirurg (1902–1956)

## Ür
* Aavo Ürgsoo, Eesti sõjaväelane (1905–1995)

## Üs
* Danijar Üsönov, Kõrgõzstani poliitik ja pankur (1960–)

## Üš
*Žaksõlõk Üškempirov, kasahhi maadleja (1951–2020)

## Üz
*Ahmet Üzümcü, Türgi diplomaat (1951–)

## Üt
* Jaan Üts, Eesti sõjaväelane (1897–1942)
* Johannes Üts, eesti põllumajandustegelane (1931–1981) 
* Juta Üts, eesti ajakirjanik
* Albert Ütsi, eesti pedagoog (1910–1984)
* Rudolf Ütt, Eesti sõjaväelane (suri 1936)

## Üx
* Alexander Karl Abraham von Üxküll-Güldenband, Venemaa riigitegelane (1840–1912)
Bolderāja

**Bolderāja** on asum Riias Kurzeme rajoonis Daugava vasakul kaldal Buļļupest lõunas pindalaga 8,329 km². Asumit eraldab Daugavgrīvast Buļļupe. 14 523 elanikku (2010).

Aastal 1495 oli Johann Bulderingil selles piirkonnas mõis. Tema järgi on saanud nime Buļļupe, mida alamsaksa keeles kutsuti *Bulder Aa*. Ka hakati seda piirkonda Bolderājaks kutsuma. Hiljem asus seal piirkonnas mitu mõisa, (Lohfeldi mõis, Guberņa mõis ja Bolderāja mõis). Piirkond oli juba varastest aegadest asustatud, Bolderāja oli lootside peamine elukoht. Samuti asus seal tollipunkt.

Daugavgrīva kindluse kaitsva tiiva all asunud tolliametnike, lootside ja meremeeste asula sai aastal 1852 Riiaga telegraafiühenduse. See oli esimene tsiviilotstarbeline telegraafiliin tervel Venemaal. Aastal 1873 valmis ka Riiga viiv raudtee. Kuigi Bolderāja oli sellel raudteeliinil lõpp-peatuseks, ehitati raudteesild ka üle Buļļupe, sealt edasi kindlusest mööda Daugava suudmes oleva muulini välja. Raudtee valmimisega hakkas kasvama Bolderāja sadama tähtsus, samuti hakkasid asumisse kerkima tehased, aga Esimene maailmasõda laastas sealse tööstuse.

Aastast 1924 on Bolderāja Riia linna osa. Aastail 1952–1959 oli see Riia linnale administratiivselt alluv alev. Asumis on silikaattellisetehas ja seal asub ka Läti Mereakadeemia.

Болдерая, 2012 - panoramio (3).jpg|Bolderāja
Новостройка, ул. Гобас, Болдерая Gobas street, Bolderaya - panoramio.jpg|Uute majade piirkond
Bolderāja, 2011 - panoramio (5).jpg|Vana Bolderāja
Bolderājas luterāņu baznīca 5.jpg|Luteri kirik
Church in Bolderaja - ainars brūvelis - Panoramio.jpg|Katoliku kirik


## Välislingid
* Asumi koduleht (*läti keeles*)
Ufoloogia

**Ufoloogia** on tundmatute lendavate objektidega ehk ufodega (inglise keeles *Unidentified Flying Objects*, lühend *UFO*) seotud andmete kogumine ja uurimine. Kuigi sellega tegelevad ka mitmed teadlased (füüsikutest folkloristideni), pole ufoloogia siiski üldtunnustatud teaduslik distsipliin ning seda on nimetatud ka pseudo-, proto- ja parateaduseks. Kriitikute arvates ei järgi enamik ufolooge oma tegevuses korrektset teadusliku uurimistöö metoodikat. 

Varasemast ajast on küll teada tundmatute lendavate objektide kirjeldusi, kuid laialdane ufoloogiaharrastus sai alguse 1947. aastal, mil Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis Rainier' mäe läheduses õhuseiret teinud erapiloot Kenneth Arnold märkas ja hiljem kirjeldas ajakirjanikele üheksat lamedat ilma kereta lennukitiivasarnast objekti, mis liuglesid mäeharjade kohal nagu vette visatud taldrik (eesti analoog – kiviga lutsuviskamine). Siit jõudis meediasse väljend "lendavad taldrikud". Sellele järgnenud perioodist pärineb hulgaliselt teateid tundmatute lendavate objektidega kohtumistest, nende jälgimisest eraisikute ja armee esindajate poolt ning kohtumisi nende oletatavate pilootidega; osa neist vaatlustest on seletatud maiste lennumasinate, eriliste atmosfäärinähtuste, optiliste illusioonide, hallutsinatsioonide, fantaasiakujutelma või teadliku pettusena.

Popkultuuris seostatakse ufosid enamasti hüpoteetiliste maaväliste tsivilisatsioonide (nn tulnukate) tehnoloogiaga. Seda seisukohta pooldab arvatavasti enamik ufolooge. Paljud ufoloogid usuvad, et valitsused või sõjavägi varjavad avalikkuse eest sellega seotud olulist informatsiooni. 

Ufoloogid on tundmatute lendavate objektide ja/või maaväliste lennumasinate kirjeldusi otsinud väga erinevatest allikatest, sh Piiblist, sumeri kiilkirjadest, rahvaste mütoloogiast ja folkloorist. Võõraste tsivilisatsioonide lennumasinatena on tõlgendatud nii mütoloogilisi tulilinde kui taevaseid kaarikuid. Isegi koopajoonistel Euroopas ja Aafrikas on leitud oletatavaid taevaste lendkehade kujutisi; kriitikute arvates aga kujutasid eelajaloolised inimesed neil väljamõeldud fantaasiaobjekte. 

Eesti tuntumad ufoloogid on Jüri Lina, Hans Raudsik ja Igor Volke.

## Vaata ka
* Area 51
* Aurora juhtum 1897
* Bermuda kolmnurk
* Teherani ufojuhtum (1976)
* Los Angelese lahing
* Lubbocki tuled
* Roswelli juhtum
* Ufode saladuse varjamine
* Washingtoni 1952. aasta ufojuhtum

## Välislingid
* Hesekiel 1:4-28. Üks oletatavaid ufo kirjeldusi Piiblis
* Üks ufoteemalisi veebilehti inglise keeles
* Üks eestikeelseid arutlusi ufodest
Aurora juhtum 1897

**Aurora juhtum** aastal 1897 on väidetav ufoavarii, mis juhtus Aurora külas Texase osariigis Ameerika Ühendriikides.

## Välislingid
* http://ufocasebook.com/Aurora.html
* http://www.dark-ufo.com/Auroraufocrash1897.html
Washingtoni 1952. aasta ufojuhtum

1952. aastal nähti mitmel kuumal juuliõhtul Washingtoni õhuruumis ning registreeriti radaritega eri suurusega tundmatuid objekte, mis nägid välja helendavate keradena. USA pealinna kaitsvate hävituslennukite saabudes kerad lendasid ära või lihtsalt haihtusid. Objektid lendlesid vabalt Valge Maja ja Kapitooliumi kohal ning neid võisid vabalt jälgida paljud Washingtoni elanikud. 

Helendavad kerad näitasid fantastilisi lennumanöövreid ning ilmutasid ennenägematut kiirust ja kiirendust. Pealinna kaitsvad õhujõud seletasid seda tänavavalgustuse peegeldusega erineva temperatuuriga õhukihtidel.
Lubbocki tuled

**Lubbocki tuled** olid ümberpööratud V- või U-tähe moodustanud valguslaigud, mida 1951. aasta  augustist novembrini nähti USA-s Texase osariigis Lubbocki linna kohal ja mujal.

## Vaatlused
Esimesena nägid objekti 25. augustil 1951 kell 21.10 Texase Tehnoloogiakolledži (*Texas Technological College*, praegu *[[Texas Tech University]]*) õppejõud geoloogiaprofessor dr W. I. Robinson, keemiatehnoloogiaprofessor dr A. G. Oberg ning naftatehnoloogia osakonna juhataja professor W. L. Ducker. Nad seisid selgel ja pimedal õhtul Robinsoni aias ja nägid, kuidas umbes 30 heledat poolkaares asetsevat valguslaiku mõne sekundiga hääletult horisondist horisondini kihutas. Mõni hetk hiljem kordus sama nähtus. Mehed hindasid objekti liikumise kiiruseks 30 nurgakraadi sekundis.

Sama nähtust nägid needsamad vaatlejad ning teised korduvalt ka hiljem. Sajad vaatlejad Lubbocki naabruses nägid seda vähemalt kolm korda. Ducker nägi augustist novembrini kokku 12 juhtumit.
 
Nad nägid umbes 2 jalgpalliväljaku suurust objekti. Objekt lendas hääletult ja tema esimene ja tagumine serv oli ääristatud  tuledega.

30. augustil 1951 pildistas sarnast objekti 18-aastane Carl Hart Juunior. Kuna nägijaid oli palju ja mitme osariigi ulatuses, siis leidis juhtum laialdast kajastamist meedias.

USA Õhujõudude kohaliku sõjaväebaasi pressiesindaja selgituse järgi viis inimesi segadusse hõbepartide tagaosa sulgedelt peegeldunud tänavalaternate valgus. Pärast loodusteadlaste väiteid, et hõbepardid sealkandis üldiselt ei lenda ja ka tänavalaternaid oli vähe keeldusid õhujõud edasistest kommentaaridest.

## Vaata ka
*Marfa tuled

## Välislingid
*Ingliskeelne lehekülg, millel on ka Harti fotod ja fotod pealtnägijatest
*Peatükk Ruppelti raamatust
Alternatiivmeedia

**Alternatiivmeedia** on ametlikust või üldtunnustatud meediast erinev meediakanal (raadio, veebisait, ajaleht vms). 

Alternatiivmeedia esitab uudiseid ja muid materjale, mida pole üldiselt aktsepteeritud või mis on suunatud kitsamale huviliste ringile. Alternatiivmeedia materjalid võivad sisaldada kuulujutte, vandenõuteooriaid, nalju vmt. Alternatiivmeediaprogramme võivad eraldi sisaldada ka tavalised meediakanalid ("libauudised" vms).   

## Eesti alternatiivmeedia portaale
* Telegram 
* Objektiiv 
* Fonte.News 
* Vanglaplaneet
* Eesti Vabaks
* Ühe isa lugu blogi
* Uued Uudised
* Eesti alternatiivmeediakanalite uudised

## Välislingid
* Andu Rämmer. Alternatiivmeediat usaldavad rohkem need, kes on ühiskonnaelust võõrdunud. ERR Novaator, 18. juuli 2018
Krk

**Krk** on linn Horvaatias Krki saarel, saare suurim ja tähtsaim linn, kuurort ja sadamalinn. Ta paikneb saare läänerannikul umbes 25 km kaugusel Krki sillast.

Elanike arv on 5491 (2001).

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Õigusvõime

**Õigusvõime** on õigussubjekti võime olla õiguste ja kohustuste kandjaks. See algab sünniga ja lõpeb surmaga.

Eraõiguses on kõigil füüsilistel isikutel võrdne ja ühetaoline õigusvõime, kuid paljudes õigusharudes on subjektide võime õiguste ja kohustuste kandjaks vähem või rohkem piiratud ja piiritletud.
Teovõime

**Teovõime** on füüsilise isiku võime iseseisvalt teha kehtivaid tehinguid.

Euroopa õigussüsteemis tehakse vahet täielikul ja piiratud teovõimel. 

Eesti seaduste kohaselt on täielik teovõime 18-aastaseks saanud (täisealisel) isikul. 
Alla 18-aastasel isikul (alaealisel) ja isikul, kes vaimuhaiguse, nõrgamõistuslikkuse või muu psüühikahäire tõttu kestvalt ei suuda oma tegudest aru saada või neid juhtida, on piiratud teovõime ja temale seatakse eestkoste.

Piiratud teovõime seab inimesele kohus, kui selleks tekib vajadus. Kohtuotsus tugineb peamiselt kohtupsühhiaatrilise ekspertiisi arvamusele. 

Teovõimet pole vaja piirata mitte igal inimesel, kes ei suuda aru saada oma tegude tähendusest ega neid juhtida. Teovõime piiramine kerkib päevakorda, kui subjekt võib sooritada tehinguid, mille finantsväärtus on olulise mahuga – näiteks kinkida maja võõrale inimesele. Kui subjekt ei oma materiaalseid väärtusi, millega tehinguid sooritada, siis enamasti pole ka vaja teovõimet piirata.

## Vaata ka
*Laiendatud teovõime
*Süüvõime

## Viited
Kodakondsuseta isik

**Kodakondsuseta isik** ehk määratlemata kodakondsusega isik on inimene, kellel pole kodakondsust. Kodakondsuseta isikute õiguslik seisund on mõneti sarnane välismaalaste omaga (puuduvad mitmed kodanikuõigused), mõneti aga kehvem (pole riiki, kes saaks teostada diplomaatilist kaitset).

Õigusterminoloogias kasutatakse ka mõistet *määratlemata kodakondsusega isik*, pidades silmas isikuid, kes on jäänud varasemast kodakondsusest ilma, kuna kodakondsusjärgne riik on lakanud olemast (nt Nõukogude Liit või Jugoslaavia), kuid ei ole realiseerinud võimalust saada mõne järglasriigi kodakondsus. 

Kodakondsusetus võib tekkida muuhulgas siis, kui:
* riik, mille kodakondsusega isik oli, on lakanud olemast või on okupeeritud ning õigusjärglusega riiki pole;
* sõlmitakse abielu eri kodakondsusega inimeste vahel. Mõned riigid loevad oma kodaniku seeläbi kodakondsusest lahkunuks, mõned riigid aga ei anna kodakondsust oma kodaniku abikaasale.

## Kodakondsuseta isik Eestis

Kui 2006. aasta alguses elas Eestis **125 799** määratlemata kodakondsusega isikut (endise Nõukogude Liidu kodanikku), siis 2020. aasta alguseks oli nende arv langenud **71 361** isikule.

## Vaata ka
*Mittekodanik
*Nanseni pass

## Viited

## Välislingid