open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mart Siiroja

**Mart Siiroja** (7. aprill 1958 – 15. detsember 1995) oli eesti ajaloolane ja afrikanist.

## Haridus
Ta lõpetas 1976. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna ajaloolasena. Aastatel 1984–1989 oli ta Moskva Riikliku Ülikooli juures asuva Aasia ja Aafrika Maade Instituudi aspirant.

## Töökäik
Ta töötas aastatel 1981–1984 Valga 1. Keskkoolis ajalooõpetajana. 

Aastatel 1984–1986 oli kohustuslikus sõjaväeteenistuses Nõukogude armees ohvitserina. 

Aastatel 1989–1995 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonnas ja Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas Aafrika ajaloo õppejõud.

## Teoseid
### Artikleid
*1989 – "Eesti väliskaubandusest Vabadussõja ajal". // Kleio 2. Tartu 1989. Lk 44–48
*1991 – "Hans Tiismann gallade rajal". // Kleio 4. Tartu 1991. Lk 32–36
*1993 – "Eestist ja eestlastest Aafrikas" (Olaf-Mihkel Klaasseni vastavateemaliste tööde arvustused). // Akadeemia 2/1993. Tartu 1993. Lk 393–409
*1994 – "Mis on Aafrika?" // Horisont 3 (mai). Tallinn 1994. Lk 41–43
*1995 – "Eesti vabatahtlikud Inglise–Buuri sõjas (1899–1902). 1. osa". // Akadeemia 12/1995. Kaasautor Tanel Rütman. Tartu 1995. Lk 2587–2608
*1995 – "Eesti misjonär Gustav Reinhold Nyländer Sierra Leones 19. sajandi algul". // Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat 1988–1993. *Annales Litterarum Societatis Esthonicae 1988–1993*. Tartu 1995. Lk 106–144
*1995 – "Inglise-Buuri sõda (1899–1902) ja Eesti ühiskond". // Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat 1988–1993. *Annales Litterarum Societatis Esthonicae 1988–1993*. Tartu 1995. Lk 117–133
*1996 – "Eesti vabatahtlikud Inglise–Buuri sõjas (1899–1902). 2. osa". // Akadeemia 1/1996. Kaasautor Tanel Rütman. Tartu 1996. Lk 41–62

## Viited

## Kirjandus
*Enriko Talvistu. "Meenutus: 30 aastat tagasi Otepääl". Postimees, 8. juuni 2009

## Välislingid
*Mart Siiroja artiklid. Eesti Artiklite Andmebaas. ''Index Scriptorum Estoniae''
*Haud Elva kalmistul
Süvahavva (seriaal)

**"Süvahavva"** oli Kanal 2-s näidatud Eesti telesari. 

Sarja sündmused keerlesid Süvahavva talu ümber. Talu hoone kohta käisid legendid, et seal saavad elavad kohtuda surnutega. Sarja stsenarist oli Indrek Hargla, lavastaja Gerda Kulli-Kordemets, produtsendid Ivo Uukkivi ja Ken Saan.

Sarjas mängisid teiste seas Ivo Uukkivi (ärimees Ludwig von Risebetter), Doris Tislar (Arnika), Ene Järvis, Mari-Liis Lill, Uku Uusberg, Hans Kaldoja ja Märt Visnapuu.

## Viited

## Välislingid
* Sarjast Kanal 2 kodulehel
* Täna algab Kanal 2s «Süvahavva» uus hooaeg Postimees/Elu24, 4. oktoober 2013
Kahvel (saade)

**"Kahvel"** oli jutu- ja meelelahutussaade, mida näidati TV3s. Saade oli eetris aastatel 1998–2002 ja 2005–2007. Saate formaat pärines Soome MTV3-s näidatud jutusaatest "Hyvät, pahat ja rumat" (1992–1997).

Saadet "Kahvel" juhtisid Kiur Aarma ja Hannes Võrno. Aeg-ajalt oli ka asendussaatejuhte, näiteks Jaak Joala jt.  

Saate režissöörid on olnud Masa, Maire Radsin ja Jaanus Nõgisto. 

Esimesel paaril kuul toimetasid saadet Epp Väljaots, Mihkel Kärmas ja Hannes Rumm, novembrist 1998 kuni 2001 Ave Lepik ja Olavi Paide, hooajal 2001–2002 Tiina Jõgeda ja Tõnis Kahu. Aastatel 2005–2007 toimetasid "Kahvlit" taas Ave Lepik ja Olavi Paide, neile lisandus Mart Normet. 

Saadet tootis OÜ Eetriüksus.

## Viited

## Välislingid
*Helen Arusoo, “Kahvel” lõpetab, Õhtuleht, 30. mai 2002
*Kahvel (1998-2007) andmekogus IMDb (inglise)
Laulupealinn

**"Laulupealinn"** oli TV3-s 2011. aastal näidatud muusikasaade, mille tulemusel sai laulupealinna tiitli Kärdla.

Saates esindasid tuntud Eesti lauljad endaga seotud paika. Saate võitja esindatud asula pälvis laulupealinna aunimetuse ja 20 000 euro suuruse heategevusraha. Saate võitis Ott Lepland, kes esindas Kärdlat.

Konkurentsis olid veel kuue linna – Kohtla-Järve, Kohila, Laagri, Tartu, Pärnu ja Otepää – esindajad. Kuna saadet hilisematel hooaegadel korratud pole, siis laulupealinna tiitlit pole teistele linnadele edasi antud.

## Viited

## Välislingid
* Saatest TV3 kodulehel
Me saame hakkama

**"Me saame hakkama"** oli Eesti telesari, mida näidati Kanal 2-s aastatel 2001–2002.

Sarja tootis Wireframe Productions. Sarja stsenarist oli Mihkel Ulman ja režissöör Ain Prosa.

Sarjas näitlesid teiste seas Maria Avdjuško, Piret Kalda, Ülle Kaljuste, Mait Lepik, Mait Malmsten ja Marta Vaarik. 

## Viited

## Välislingid
*
Meeletu maailm

**Meeletu maailm** võib tähendada järgmist:
*"Meeletu maailm" oli TV6 näidatav Eesti telesari
*"Meeletu maailm" on Eesti ansambli Terminaator laul
*"Meeletu maailm" on kogumikalbum Valter Ojakääru loomingu paremikuga (ilmus 1998)
*"See meeletu maailm", Valter Ojakääru laul, sõnad Heldur Karmo
*"Meeletu, meeletu maailm" (originaalpealkiri "It's a Mad Mad Mad Mad World"), Stanley Krameri komöödiafilm (1963)
Paluoja

**Paluoja** on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas ja Abja-Paluoja linnas, Halliste jõe vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 4,3 km, langus 33 m ja lang 7,67 m/km. Oja saab alguse 70,5 m kõrgusel Abjaku külas ja suubub 37,5 m kõrgusel Päigiste külas vasakult poolt Kariste järve. Abja-Paluoja linnas on ojale paisutatud Abja paisjärv. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

Oja nimi võib olla üsna vana. Juba 1601 nimetati küla nimega *Pallas*, kus elas *Pallo Andreas*. Palu-nimeline paik on tänapäevalgi linnast läänes Abjakul. Mellini atlases olid aastal 1797 küla ja kõrts nimega *Pallo*. 1883. aastast pärineb nimekuju *Paluja* ja umbes 1900. aastast Палуоя.

## Viited

## Välislingid
*
*
Korjausliike

**Korjausliike** (*Parandusliikumine*, 2021–2022 **Siniset** (*Sinised*), 2017–2021 **Sininen Tulevaisuus** (*Sinine Tulevik*) on juunis 2017 asutatud Soome erakond, mille lõid Põlissoomlastest lahku löönud poliitikud Timo Soini juhtimisel.

Erakonnal oli aastatel 2017–2019 19 kohta Eduskunnas. 2019. aasta parlamendivalimistel erakond valimiskünnist ei ületanud.

## Välislingid
*http://www.sininentulevaisuus.fi
*Perussuomalaisista irtautuneen Uuden vaihtoehdon nimeksi Sininen tulevaisuus, YLE, 19. juuni 2017.
*Põlissoomlastest eraldunud loovad erakonna nimega Sinine Tulevik ERR, 19. juuni 2017.
Rebekka Habermas

**Rebekka Habermas** (3. juuli 1959 Frankfurt – 21. detsember 2023 Göttingen) oli saksa ajaloolane.

Ta oli 2000. aastast Göttingeni ülikooli uusaja ajaloo professor. Tema peamine uurimisvaldkond hõlmas 19. sajandi sotsiaal- ja kultuuriajalugu.

## Haridustee ja töökäik
Ta õppis aastatel 1979–1985 Konstanzi Ülikoolis ja Pariisis ajalugu ja romanistikat. Ta sa 1985. aastal magistrikraadi ja 1990. aastal Saarimaa Ülikoolist doktorikraadi. 1998. aastal ta habiliteerus Bielefeldi Ülikoolis.

2002. aastal töötas ta külalisprofessorina Prantsusmaal õppeasutuses L'École des hautes études en sciences sociales. 2013/2014 õppeaastal oli ta kutsutud külalisteadurina Oxfordi Ülikooli ja 2014. aastal Münsteri Ülikooli.

## Tunnustus
*2012 – valiti Academia Europaea liikmeks

## Raamatuid
*1991: *Wallfahrt und Aufruhr: Zur Geschichte des Wunderglaubens in der frühen Neuzeit*. Campus-Verl. Frankfurt/Main. ISBN 3-593-34570-6
*2000: *Frauen und Männer des Bürgertums: Eine Familiengeschichte (1750–1850)*. Vandenhoeck und Ruprecht. Göttingen. ISBN 3-525-35679-X
*2008: *Diebe vor Gericht: Die Entstehung der modernen Rechtsordnung im 19. Jahrhundert*. Campus-Verl. Frankfurt am Main, ISBN 978-3-593-38774-1
*2016: *Skandal in Togo: Ein Kapitel deutscher Kolonialherrschaft*. S. Fischer. Frankfurt am Main, ISBN 978-3-10-397229-0

## Isiklikku
Ta oli Jürgen Habermasi tütar.

## Viited
Jõhvi postijaam

**Jõhvi postijaam** oli postijaam Jõhvis.

Algselt asusid Peterburi–Narva–Tartu–Riia postimaanteel Eestimaa kubermangus Kauksi (Kaulks), Pungerja (Pungern), Puru (Purro) ja Voka (Fockenhof) postijaamad.  1782. aastal suleti Puru postijaam hoonete tuleohtliku seisukorra pärast ja postijaam viidi Jõhvi kiriku juurde üle.. Jõhvis ristus  Peterburi–Narva–Tartu–Riia postimaanteega, Tallinna–Peterburi postimaantee.
## Postijaamahoone
Postijaamahoone valmis 1782. See oli esimene kivist postijaam Põhja-Eestis.
Hoone lammutati 1970. aastal.

## Viited
Meeletu maailm (album)

**"Meeletu maailm"** on kogumikplaat helilooja Valter Ojakääru muusikaga. Albumi andis 1998. aastal välja Eesti Raadio.

## Välislingid
*Albumi kirje Eesti rahvusbibliograafias
Tallinna linnavalitsuse hoone

**Tallinna linnavalitsuse hoone** on Tallinna kesklinnas aadressil Vabaduse väljak 7 asuv hoone. Hoonet kasutab Tallinna linnavalitsus.

Hoone projekteeris Robert Natus. Hoone valmis 1932. aastal. Enne Teist maailmasõda kasutas seda kindlustusselts EKA (sealt ka hoone tolleaegne nimi **EKA maja**).

## Viited
Meie (saade)

"**Meie**" oli Eesti Televisiooni telesaade, kus Eesti inimesed rääkisid oma elust. 

Saadet juhtis Maire Aunaste. Saate toimetajad olid Tiina Jõgeda ja Katrin Vaga, režissöör Maire Radsin ja produtsent Piret Priisaar. 

## Viited

## Välislingid
*Urmi Reinde, MEIE Maire Aunaste, Kesknädal, 24.11.2004
*http://publik.delfi.ee/news/kino/maire-aunaste-saade-kannab-nime-meie?id=8401655
Püramiidi tipus

**"Püramiidi tipus"** oli Eesti Televisiooni teadussaade, mida tehti aastatel 2011–2017. 

Saates räägivad Eesti või Eesti juurtega teadlased ja insenerid populaarteaduslikus võtmes teaduse ja tehnika arengu tähtsusest tänapäeva ühiskonnas.

Saadete autorid ja saatejuhid on Neeme Raud ja Astrid Kannel. 

Saate režissöör on Tarvo Mölder ja operaator Tauno Sirel, produtsent Ene-Maris Tali.

Saade valmis Euroopa Sotsiaalfondi toetatava TeaMe programmi raames. 

## Viited

## Välislingid
* Saatest ERRi kodulehel
Nurjatud tüdrukud

"**Nurjatud tüdrukud**" oli TV3-s 2012. aastal näidatud ühehooajaline Eesti telesari. Sarja tegevus toimus väljamõeldud raskestikasvatavate tüdrukute õppeasutuses Vaigistu erikoolis.

## Osatäitjad

* Märt Avandi – Markus Tamm
* Karin Rask – Kiku
* Kristiina Toots – Hanna
* Kirke Algma – Chris
* Ester Kuntu – Margit
* Anni Aguraijuja – Keiu
* Kätlin Maal – Vika
* Heidi Tiik – Melissa
* Robin Juhkental – Henry
* Lauri Kink – Mikael
* Lauri Nebel – direktor Tõnu
* Merle Talvik – Valentina
* Eva Püssa – Elena
* Sten Karpov – uurija Karabulin
* Jaan Pehk – Jüri Mumm
* Evelin Võigemast – Piret
* Argo Aadli – Sten Kronberg

## Viited

## Välislingid
*Sarjast TV3 kodulehel
*
*Sarjast Filmiveebis
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniir

**2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniir** oli kümnes FIFA konföderatsioonide karikaturniir, mis toimus 17. juunist kuni 2. juulini 2017 Venemaal. See oli peaprooviks aasta hiljem Venemaal toimuvateks maailmameistrivõistlusteks.

Turniiril osales kaheksa koondist: korraldajariik Venemaa, valitsev maailmameister Saksamaa ning konföderatsioonide (AFC, CAF, CONCACAF, CONMEBOL, OFC, UEFA) valitsevad meistrid.

Esimest korda osalesid turniiril Venemaa, Tšiili ja Portugal. Turniiril ei osalenud 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri võitja Brasiilia, kes ei jõudnud 2015. aasta Copa América turniiril kaugemale veerandfinaalist. See oli esimene kord pärast 1995. aastat, kui Brasiilia turniirist osa ei võtnud.

Esimest korda tuli FIFA konföderatsioonide karikavõistluste võitjaks Saksamaa, kes alistas finaalis Tšiili tulemusega 1:0.

## Staadionid
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri mängud toimusid neljas linnas. Kõigil neljal staadionil toimusid mängud ka 2018. aasta maailmameistrivõistlustel. 

## Alagrupimängud

### A-alagrupp

----

----

### B-alagrupp

----

----

## Väljalangemismängud

#### Poolfinaalid

----

#### 3. koha mäng

#### Finaal

## Statistika
### Väravalööjad
;3 väravat

* Leon Goretzka
* Lars Stindl
* Timo Werner

;2 väravat
* Cristiano Ronaldo

;1 värav

* Tomi Juric
* Mark Milligan
* Tom Rogic
* James Troisi
* Vincent Aboubakar
* André-Frank Zambo Anguissa
* Néstor Araujo
* Marco Fabián
* Javier Hernández
* Raúl Jiménez
* Hirving Lozano
* Héctor Moreno
* Oribe Peralta
* Cédric
* Nani
* Ricardo Quaresma
* Pepe
* André Silva
* Adrien Silva
* Bernardo Silva
* Kerem Demirbay
* Julian Draxler
* Amin Younes
* Martín Rodríguez
* Alexis Sánchez
* Eduardo Vargas
* Arturo Vidal
* Chris Wood
* Fjodor Smolov

;1 omavärav
* Luís Neto (mängus Mehhiko vastu)
* Michael Boxall (mängus Venemaa vastu)

## Meeskondade koosseisud

## Viited

## Välislingid

* FIFA konföderatsioonide karikaturniir FIFA kodulehel
Sipelga 14

"**Sipelga 14**" oli Kanal 2-s 2007. aastal näidatud 8-osaline naljasaade. Saade oli uustöötlus varasemast naljasaatest "Wremja". Saate stsenaristid olid Andrus Kivirähk ja Mart Juur.

Tegevus toimub Õnne tänava (vihje telesarjale "Õnne 13") lähedal asuva Sipelga tänava majas nr 14. Selles majas elavad teiste seas Eesti esimene kosmonaut Jaan Zorro (Jan Uuspõld), krooniline alkohoolik Uno Nisu (Dan Põldroos), naistejuuksur Mart (Meelis Adamson), rullnokad Pets ja Aiku.

## Viited

## Välislingid
*Saatest Kanal 2 kodulehel
*http://epl.delfi.ee/news/melu/lemmiksarjast-wremja-saab-sipelga-14?id=51073261
SAKO

**SAKO** (soome keeles *Suojeluskuntain Ase- ja Konepaja Oy*) on Soome käsitulirelvade tootja, mille peakorter asub Riihimäki linnas. Praegu kuulub SAKO Itaalia valdusühingule Beretta Holding.

## Vaata ka
*Kansalliskaarti (1905)
*Lapua liikumine, Lapuanliike, Lapuan liike (1929–1932)
*Nammo Lapua Oy, Lapuan patruunatehdas, Valtion Patruunatehdas, Patruunatehdas Lapua Oy, Patria Lapua Oy (1923)
*Suojeluskunta, Suojeluskuntajärjestö, Skyddskår (1918–1944)
Tähed muusikas

**"Tähed muusikas"** oli Eesti muusikasaade.  

Saates oli kaks võistkonda, kes pidid konkreetse laulu üksikute sõnade etteandmisel selle laulu ära tundma. Võistkondade kaptenid on aegade jooksul olnud Antti Kammiste, Tomi Rahula, Urmas Lattikas, Margus Kappel, Tarmo Pihlap, Peeter Saul ja Mihkel Mattisen.

Saadet juhtis Mart Sander. Saate toimetaja oli Reet Linna.

Esimestel hooaegadel 1998–2002 oli saade eetris Eesti Televisioonis. Alates 2002 näidati saadet Kanal 2-s. 

## Viited

## Välislingid
* Saatest Kanal 2-s
Leo Varadkar

**Leo Eric Varadkar** (sündinud 18. jaanuaril 1979 Dublinis) on Iirimaa arst ja poliitik, aastatel 2017–2020 ja 2022–2024 Iirimaa peaminister (*taoiseach*). 

Ta sündis Mumbaist pärit arstist isa Ashok Varadkari ja Dungarvanist Waterfordi krahvkonnast pärit ema Miriam Varadkari (neiuna Howell) pojana. Ta õppis Dublinis Trinity College'is algul õigusteadust, kuid lõpetas kõrgkooli arstina. 

2015. aastal Iirimaal toimunud samasooliste abielu referendumi käigus sai temast Iirimaa esimene avalikult geist valitsuse minister ning samuti esimene India juurtega minister. 

Pärast 38-aastase Varadkari valimist Iirimaa peaministriks sai temast riigi noorim ning esimene rahvusvähemuse taustaga peaminister. Ta on Iirimaa esimene ja maailma neljas avalikult LGBT valitsusjuht (järgnedes Jóhanna Sigurðardóttir'ile, Elio Di Rupo'le ja Xavier Bettel'ile). 

## Isiklikku
2015. aastal andis Varadkar enda sünnipäeval intervjuu RTÉ raadiole, kus ta rääkis esimest korda avalikult geiks olemisest: "See ei ole midagi, mis mind määratleks. Ma ei ole üksnes india juurtega poliitik või arst-poliitik või gei-poliitik. See on lihtsalt osa sellest, kes ma olen. See ei defineeri mind. See on osa minust." Selle teatega sai temast Iirimaa esimene avalikult geist minister. Varadkar oli märkimisväärne samasooliste abielu referendumi toetaja.

Varadkari partner Matthew Barrett töötab arstina Mater Misericordiae Ülikooli Haiglas.

## Viited
Candy Crush Saga

**Candy Crush Saga** on mõistatusmäng, mille 12. aprillil 2012 andis välja videomänge tootev ettevõte King. 

Candy Crush Saga on uuem versioon varasemast brauserimängust Candy Crush.

Algul oli mäng kättesaadav Facebookis, hiljem töötati välja versioonid ka iOS-ile, Androidile, Windows Phone'ile ja Windows 10-le. 

Seda mängu peetakse üheks edukamaks freemiumi mudeli kasutuseks läbi aegade. Mängijad saavad küll mängu tasuta otsast lõpuni läbi mängida, kuid võivad raha eest saada täiustatud mängimisvõimalusi. Aastal 2014 mängis seda mängu üle 93 miljoni inimese, Kingi kasum oli siis üle 493 miljoni USA dollari.
Pia Fraus

**Pia Fraus** on 1997. aastal tegevust alustanud Eesti *shoegaze*-bänd. 

Ansambli lõid koolivennad Rein Fuks ja Tõnis Kenkmaa, kellele lisandusid basskitarrist Reijo Tagapere ja trummar Joosep Volk, laulja Kristel Loide ja klahvpillimängija Kärt Ojavee ja basskitarrist Margus Voolpriit. Pia Frausi nime sai bänd 1998. aasta sügisel. 

2001. aastal ilmus ansambli debüütalbum "Wonder What It's Like" (plaadifirma Pia Fraus), 2002. aastal CD "In Solarium" (Clairecord). Varsti pärast seda lahkus ansamblist Loide, kelle asemele tuli grupi praegune laulja Eve Komp. 2006. aastal ilmus bändi kolmas album "Nature Heart Software" ning aastal 2008 album "After Summer" (mõlemad Seksoundi märgi all).

2016. aastal ilmus Pia Frausil mitmeaastase pausi järel uus singel "Autumn Winds", millele järgnes 2017. aasta kevadel EP "That's Not All"; 2017. aasta sügisel ilmus album "Field Ceremony". Aasta 2018 alguses avaldati EP "Mountain Trip".

## Viited


## Välislingid
* Plaadifirma Seksound koduleht
* Pia Frausi ametlik koduleht
* Pia Frausi diskograafia lehel discogs.com
Jaan Alver

**Jaan Alver** on kahe tuntud eesti inimese nimi:

***[[Jaan Alver (1949)|Jaan Alver]]** (sündinud 1949) on majandusteadlane;
***[[Jaan Alver (1952)|Jaan Alver]]** (sündinud 1952) on munitsipaalpoliitik, muusik ja purjetamistreener.
Kolmkümmend kuus luulepühakut

**Kolmkümmend kuus luulepühakut** (jaapani keeles 三十六歌仙 *Sanjūrokkasen*) on jaapani luuletaja ja luulekriitiku Fujiwara no Kintō koostatud loend Asuka, Nara ja Heiani perioodidel elanud Jaapani parimatest *[[waka]]*-luuletajatest. Nende hulgas on kolmkümmend üks meest ja viis naist.

Alates 11. sajandist muutus loendisse kuuluvate luuletajate kujutamine populaarseks jaapani kunstnike seas.

## Kolmkümmend kuus luulepühakut Kintō järgi

# Kakinomoto no Hitomaro (柿本人麻呂 või 柿本人麿; *ca* 660 – *ca* 720)
# Ki no Tsurayuki (紀 貫之; 872 – 30. juuni 945)
# Ōshikōchi Mitsune (凡河内 躬恒; *ca* 898 – *ca* 922)
# Ise (伊勢 või 伊勢の御息所; *ca* 875 – *ca* 938)
# Ōtomo no Yakamochi (大伴 家持?; *ca* 718 – 5. oktoober 785)
# Yamabe no Akahito (山部 赤人 või 山邊 赤人)
# Ariwara no Narihira (在原 業平?; 825–880)
# Henjō (遍昭 või 遍照; 816 – 12. veebruar 890)
# Sosei (素性 või 素性法師; *ca* 844 – 910)
# Ki no Tomonori (紀 友則; *ca* 850 – *ca* 904) 
# Sarumaru no Taifu (猿丸大夫)
# Ono no Komachi (小野 小町; *ca* 825 – *ca* 900)
# Fujiwara no Kanesuke (藤原 兼輔; 877–933)
# Fujiwara no Asatada (藤原 朝忠; 910 – 19. jaanuar 966)
# Fujiwara no Atsutada (藤原 敦忠; 906 – 18. aprill 943
# Fujiwara no Takamitsu (藤原 高光; *ca* 939–994)
# Minamoto no Kintada (源 公忠; 889–948)
# Mibu no Tadamine (壬生忠岑; 10. sajand)
# Kishi Joō (徽子女王; 929–985)
# Ōnakatomi no Yorimoto (大中臣 頼基; ca 886 – 958
# Fujiwara no Toshiyuki (藤原 敏行; ? – 901/907)
# Minamoto no Shigeyuki (源 重之; ? – 1000)
# Minamoto no Muneyuki (源 宗于; ? – 983)
# Minamoto no Saneakira (源 信明; 910–970)
# Fujiwara no Kiyotada (藤原 清正; ? – juuli 958)
# Minamoto no Shitagō (源 順; 911–983)
# Fujiwara no Okikaze (藤原 興風; ?)
# Kiyohara no Motosuke (清原 元輔; 908 – juuni 990)
# Sakanoue no Korenori (坂上是則; ?)
# Fujiwara no Motozane (藤原 元真; 1143–1166)
# Ōnakatomi no Yoshinobu (大中臣 能宣; 921–991)
# Fujiwara no Nakafumi (藤原 仲文; 923–992)
# Taira no Kanemori (平 兼盛; ? – 991)
# Mibu no Tadami (壬生忠見)
# Kodai no Kimi (小大君; ?)
# Nakatsukasa (中務; 912–991)

## Vaata ka
* Kuus luulepühakut (*Rokkasen*)

## Viited

## Välislingid
*
Menetlus

**Menetlus** on kindlas järjekorras tehtavad õiguslikud toimingud mingi küsimuse lahendamiseks.

## Vaata ka
*Detailplaneeringu menetlus
*Ekspertiis
*Haldusmenetlus
*Hankemenetlus
*Kriminaalmenetlus
*Kohtumenetlus
*Menetlustoiming
*Pankrotimenetlus
*Pärimismenetlus
*Tsiviilkohtumenetlus
*Täitemenetlus
*Vaidemenetlus
*Väärteomenetlus
Uushõbe

**Uushõbe** (ka **alpaka**) on vase, nikli (5–35%) ja tsingi (13–45%) sulam. 

Tänu tsingi sisaldusele on uushõbe võrreldes melhioriga odavam. Lisaks võib sulam sisaldada ka pliid, tina, mangaani või rauda. Sulamit iseloomustab korrosioonikindlus.
Parker Solar Probe

**Parker Solar Probe** (PSP) on NASA kosmoseaparaat, mis uurib Päikese krooni ja läheneb Päikesele kuni 5,9 miljoni kilomeetri kaugusele.

Missioon kuulutati välja Ameerika Ühendriikide 2009. rahandusaastal. 1. mail 2008 teatas Johns Hopkinsi Ülikool, et projekteerib ja ehitab sondi ning selle start peaks toimuma 2015. aastal. Hiljem lükati start 2018. aastale. 31. mail 2017 nimetas NASA kosmosesondi astrofüüsik Eugene Parkeri järgi Parker Solar Probe'iks ning NASA sõnul on see esimene kord, mil kosmosesond nimetati elava inimese järgi.

Parker Solar Probe startis 12. augustil Cape Canaveralilt. 29. oktoobril 2018 lähenes kosmoseaparaat 43,5 miljoni km (0,29 aü) kaugusele Päikesest ning sai Päikesele lähimaks kosmoseaparaadiks. 24. detsembril 2024 kell 11.53 (UTC) lähenes PSP Päikesele kõige lähemale, jõudes Päikese pinnast 6,1 miljoni km kaugusele, kus kosmoseaparaat pidi vastu pidama temperatuurid kuni 982 °C. PSP signaal võeti vastu 26. detsembril, mis näitas, et see pidas krooni läbimise vastu. Üksikasjalikud andmed lennu kohta saadi 1. jaanuaril 2025.

## Viited

## Välislingid

* Missiooni koduleht
Daniil Andrejev

**Daniil Leonidovitš Andrejev** (vene keeles Даниил Леонидович Андреев; 2. november (vkj 20. oktoober) 1906 Berliin – 30. märts 1959 Moskva) oli vene kirjanik ja müstik.

1947. aastal mõisteti ta 25 aastaks vangi nõukogudevastase agitatsiooni eest. Vangis olles kirjutas ta teose "Роза Мира" ('Maailma roos'). Ta vabanes vanglast 1957. aastal 

## Isiklikku
Tema isa Leonid Andrejev ja vend Vadim Andrejev olid kirjanikud.

## Viited

## Välislingid

* http://rozamira.org
* http://mirosvet.narod.ru
* Daniel Andreev: The Rose Of The World. vimeo.com
Pierluigi Chicca

**Pierluigi Chicca** (22. detsember 1937 Livorno – 18. juuni 2017 Rooma) oli itaalia vehkleja.

Chicca võitis hõbemedalid meeskondlikus espadronis 1964. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs ja 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos. 1960. aasta suveolümpiamängudel Roomas võitis ta meeskondlikult pronksi.
Erna Selts

**Erna Selts** (juriidilise nimega **Sõjalis-sportlik selts Erna**) on Eesti selts, mis korraldab sõjalisi üritusi. Selts registreeriti 1999. aastal. Selts on nime saanud Teise maailmasõja ajal moodustatud eriüksuse Erna järgi.

Selts on ise või koos teiste organisatsioonidega või asutustega korraldanud muu hulgas Erna retke, Utria dessanti ja Admiral Pitka luurevõistlust.

## Välislingid
*Koduleht
Kindral Johan Laidoneri Selts

**Kindral Johan Laidoneri Selts** on Eesti selts. Seltsi eesmärk on põhikirja järgi "kindral Johan Laidoneri kui Eesti Vabadussõja sõjavägede ülemjuhataja ja Eesti Vabadussõja kangelaste au ja väärikuse taastamine ning jäädvustamine". Samuti aitab selts kaasa Laidonerile annetatud Viimsi mõisa restaureerimisele ja mõisahoones asuva muuseumi (Eesti Sõjamuuseum – kindral Laidoneri muuseum) haldamisele.

Selts asutati 1994 ja seltsi põhikiri kinnitati 1995.

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht
New Yorgi Eesti Haridusselts

**New Yorgi Eesti Haridusselts** on USAs New Yorgis tegutsev Ameerika eestlaste haridusselts. Seltsi eesmärk on säilitada eesti kultuuri USAs. Seltsile kuulub New Yorgi Eesti Maja.

Selts asutati 7. detsembril 1929.

## Viited

## Välislingid
*Seltsist New Yorgi Eesti Maja kodulehel
Gérard Collomb

**Gérard Collomb** (20. juuni 1947 Chalon-sur-Saône – 25. november 2023) oli Prantsusmaa poliitik, ta on Sotsialistliku Partei liige. Ta oli 17. maist 2017 kuni 2. oktoobrini 2018 Prantsusmaa siseminister.

Ta sündis aastal 1947 Chalon-sur-Saône'is Saône-et-Loire'i departemangus, tema isa oli tööline-metallurg. Ta on lõpetanud Lyoni Ülikooli. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Lyoni lütseumides klassikalise kirjanduse õpetajana.

17. mail 2017 sai tast Prantsusmaa siseminister.
Tatari Kogukond Eestis

**Tatari Kogukond Eestis** (varem **Tatari Kultuuri Selts**) on Eestis elavate tatarlaste organisatsioon.

Selts taasasutati 1988. aastal Timur Seifulleni eestvõttel. Selts osales Eestimaa Rahvuste Foorumil ja oli Eestimaa Rahvuste Ühenduse asutajaliige. 

1990. aastate algul moodustasid seltsi liikmed ka Eesti Islami Koguduse liikmeskonna. 1994. aastal kogudus reorganiseeriti.

## Vaata ka
*Yoldõz

## Viited
2017. aasta vehklemise Euroopa meistrivõistlused

**2017. aasta vehklemise Euroopa meistrivõistlused** on Euroopa meistrivõistlused vehklemises, mis toimusid 12.–17. juunini 2017 Gruusias Thbilisis.

## Tulemused
### Medalitabel

### Mehed

### Naised

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Lääne-Viru Omavalitsuste Liit

**Lääne-Viru Omavalitsuste Liit** (lühend VIROL) on organisatsioon, mis ühendab Lääne-Viru maakonna omavalitsusi. VIROL esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides. 

VIROLi juhatuse esimees on Einar Vallbaum. VIROLil on büroo, mille tegevdirektor on Monika Ehand.
## Viited

## Välislingid
*VIROLi koduleht
Kvartal (kaubanduskeskus)

**Kvartal** on Tartu kesklinnas Riia, Turu, Soola ja Aleksandri tänavaga piirnevas kvartalis aadressil Riia tänav 2 asuv kaubanduskeskus. 

Kvartali ehitus algas 2014. aasta suvel ja Kvartal avati 21. mail 2016.

Alates 2016. aasta 1. detsembrist tegutseb Kvartali hoones ka V spaa- ja konverentsihotell.

Kvartali hüüdlause on "Tartu südames".

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Hirō Onoda

**Hirō Onoda** (jaapani keeles 小野田 寛郎 *Onoda Hirō*; 19. märts 1922 Kainan, Jaapani keisririik – 16. jaanuar 2014 Tokyo, Jaapan) oli Jaapani keiserliku armee sõjaväeluuraja, kes osales Teises maailmasõjas ning ei andnud 1945. aastal alla.

Ta peitis end 29 aastat Filipiinidel, arvates, et sõjategevus pole läbi. Aastal 1974 tuli tema endine ülemus talle sõja lõpust isiklikult teatama. Tal oli Jaapani armees nooremleitnandi auaste.
Helios (kino)

**Helios** oli kino, mis tegutses aastatel 1917–1995 Tallinnas aadressil Viru tänav 4. 

Kino asutati veebruaris 1917 nimega Passash. 1927 omandas kino osaühing Estonia Film ja kino nimeks sai Rekord, aga hiljem aastani 1932 kandis nime Uus Rekord. 1933 sai nime **Helios**. 1940 kino natsionaliseeriti. 1947 sai kino nimeks Oktoober. 1988 nimi **Helios** ennistati. 1995 kino suleti.

## Viited
Kadaka parkmets

**Kadaka parkmets** (ka **Kadaka mets**) on Tallinnas Mustamäe linnaosas Mustamäe asumis asuv parkmets. Parkmets jääb mõlemale poole Ehitajate teed, ulatudes põhjas Kadaka ja A. H. Tammsaare teeni ja lõunas Eduard Vilde teeni. Parkmetsa pindala on 19,3 ha, millest puude all on 18,1 ha. Parkmetsas valdavad männid.

## Viited
Kihnu-Jõnn ehk Metskapten

"**Kihnu-Jõnn ehk Metskapten**" on 1965 raamatuna ilmunud Juhan Smuuli näidend. Raamatu kirjastas Eesti Raamat. Näidendi aluseks on eesti laevakapteni Kihnu Jõnni elukäik.

Näidendi ainetel tegi Kalju Komissarov filmi "Metskapten" (1971).

## Viited

## Välislingid
*
Liblikas ja peegel

"**Liblikas ja peegel**" on Jaan Kaplinski 1980 kirjutatud näidend.

Näidendi lavastas Madis Kalmet ja see mängiti esimest korda ette 2. detsembril 2006 Endla teatri küünis. Osad lavastuses esitatud laulud ilmusid Riho Sibula samanimelisel albumil.

## Viited

## Välislingid
*Näidendist Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kodulehel
*http://ekspress.delfi.ee/areen/riho-sibul-liblikas-ja-peegel?id=69253383
300 Geraldina

**300 Geraldina** on suur asteroid asteroidide vöös. Selle läbimõõt on umbes 80 km ja pöörlemisperiood umbes 6,8 tundi.

Asteroidi avastas Auguste Charlois 3. oktoobril 1890 Nice'is.
Lāčupe raudteejaam

**Lāčupe raudteejaam** on raudteejaam Riia–Bolderāja raudteeliinil Riia linnas Iļģuciemsi ja Imanta asumi piiril. Jaam allub tänapäeval administratiivselt Bolderāja raudteejaamale. Jaam asub Riia keskraudteejaamast 10 km kaugusel. Jaamas on neli teed. Tegemist on kaubajaamaga, kus saab kaupu rongidele ja neilt maha laadida.

Jaama territooriumile jääb kaks raudteeülesõitu: raudteega ristuvad Slokas iela ja Buļļu iela. Jaamast hargneb tee Iļģuciemsi raudteejaama, sealt on lähtunud ajalooliselt haruteid, millest tänapäeval on säilinud kaks. Esimene neist teenindab Kleistu iela piirkonna ettevõtteid, millest olulisim on firma ABAVA, teine valmis aastal 2013 ja viib jaamast Nordeka autobaasi.

Jaam sai alguse aastal 1951, mil Riia–Bolderāja raudteel avati 4. kilomeetri teepost. Teepost reguleeris liiklust paigas, kus raudteelt lähtus Iļģuciemsi raudteejaama viiv harutee. 1970. aastatel muudeti teepost ümbersõiduks, raudteejaam sai sellest 1980. aastatel. 

Lāčupes stacija 27.JPG|Vaade raudteejaamale
Lāčupes stacija 07.JPG|Abihoone
Lāčupes stacija 15.jpg|Veetorn


## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam (toona veel teepost) vanal kaardil
Bussijuht

**Bussijuht** on mootorsõidukijuht, kes juhib bussi.

Paljudes maailma maades peab bussijuhil olema spetsiaalne kõrgema taseme mootorsõiduki juhi luba.
Koolibuss

**Koolibuss** on liinibuss, mis transpordib õpilasi kooli ja koju. Koolibussi sõiduplaan võtab arvesse õpilaste koolis viibimise aega ning peatused vastavalt võimalustele nende elukohti.

Koolibusse võidakse kasutada ka õpilaste viimiseks koolist ühisüritustele.

Põhja-Ameerikas on koolibussid väga tavalised. Need on spetsiaalselt selleks otstarbeks kohandatud bussid, mille kõige iseloomulikum tunnus on kollane värvus. Üle poole Ameerika Ühendriikide üldhariduskoolide õpilastest kasutab igal koolipäeval koolibussi. Mujal maailmas on sellised spetsiaalselt kohandatud koolibussid vähem levinud.
Iļģuciemsi raudteejaam

**Iļģuciemsi raudteejaam** on raudteejaam Riia linna Kurzeme rajoonis Iļģuciemsi asumis, Lāčupe raudteejaamast Iļģuciemsi sadamasse ja tööstusettevõtete juurde viival raudteel. Jaamahoone asub aadressil Lidoņu ielā 2a. Jaam allub tänapäeval administratiivselt Bolderāja raudteejaamale. 

Jaam asub Riia keskraudteejaamast 13 km kaugusel. Jaamas on kolm teed. Tegemist on kaubajaamaga, kus võib toimuda kaupade rongidele ja neilt maha laadimine.

1926. aastal valmis Riia–Bolderāja raudtee 4. kilomeetrilt Iļģuciemsi tsemendivabriku juurde viiv kolme kilomeetri pikkune raudteelõik, millel avati ka raudteejaam. Algul kandis raudteejaam nime **Iļģeciems**. Jaam on olnud kogu aeg kaubajaam, ent 1935. aastal toimusid Spilve lennujaamas lennunduspäevad ja sel puhul pandi Riia jaamast Iļģuciemsi käima kaks rongi. 

Nõukogude ajal rajati jaama ümbrusse lisaks tsemendivabrikule muidki tööstusettevõtteid, mida jaam samuti teenindas: lakke ja värve tootvad tehased, mööblivabrik, klaasivabrik ja põllumajandusseadmeid tootev kombinaat. 1959. aastal avati jaama juures Iļģuciemsi raudteeliikluse reguleerimise kontor, mis allus algselt ettevõttele Latvželdortrans, tänapäeval kuulub aga ettevõttele Dzelsceļtransports.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
David Jonsson

**David Jonsson** on rootsi toitumisfüsioloog (toitumisspetsialist) ja tervisestrateeg.

Ta on saanud kõrghariduse (*fil.kand.*) toitumisteaduse alal. Ta tegutseb toitumisnõustajana, korraldab kursusi ja loenguid, nõustab ettevõtteid, huvirühmi ja sportlasi. Ta peab loenguid dieetidest, füüsilistest harjutustest ja tervislikust eluviisist. Tema kitsam huvivaldkond on sportlase toitumise vastu. Ta on töötanud ujumistreenerina.

## Isiklikku
Lisaks ujumisele harrastab ta maratonijooksu, triatloni ja sukeldumist. Ta on võistelnud Stockholmi maratonil ja Ironman Kalmaril.

Ta elab perega Nackas. Peres kasvab kaks last.

## Raamatud
*David Jonsson. *Magsmart: mat för en lugnare mage och bättre hälsa*. Fitnessförlaget. Stockholm 2015. ISBN 9789173630795 http://www.goodreads.com/book/show/28792224-magsmart

#### Tõlked eesti keelde
*David Jonsson. *Kõhusõber. Toit, mis rahustab kõhtu ja toob parema tervise*. Tõlkinud Birgit Neider. Pegasus. Tallinn 2017. ISBN 978-9949593590 https://www.rahvaraamat.ee/p/k%C3%B5hus%C3%B5ber/862586/et?isbn=9789949593590

## Viited

## Välislingid
*Så får du en glad mage - Nyhetsmorgon (TV4). 15. veebruar 2016. youtube.com (rootsi keeles)
*David Jonsson. Kõhusõber (Pegasus, 2017). triinuraamatud.wordpress.com
Albert Nuude

**Albert Nuude** (12. jaanuar 1904 Veneküla, Peetri vald, Virumaa – 3. jaanuar 1958 , NSV Liit) oli Eesti sõjaväe (leitnant) ja Saksa sõjaväelane.

Ta õppis 1923–1926 (lõpetas) Sõjakooli jalaväeklassis.

Ta teenis 1. Jalaväerügemendis, kust lähetati Kaitseliidu Narva malevasse (1936–1937) ja piirivalvesse (1937), ja 1940. aastal Sõjakoolis. Ta osales 1. detsembri riigipöördekatse mahasurumises. 

Pärast Eesti okupeerimist teenis 22. Eesti Territoriaalses Laskurkorpuses, 1941. aastal õnnestus tal arreteerimisest pääseda, varjas end. 

Saksa okupatsiooni ajal teenis Omakaitses ja idarindel 182. Eesti Julgestusgrupis, 659. Ida- ja 659. Eesti Pataljonis.

Langes 20. Eesti SS-diviisi 47. Relva-SS Grenaderirügemendis 1945 tšehhidele vangi, kes ta Nõukogude Liidule üle andsid, vabanes 1947 ja naasis Eestisse. 23. märtsil 1948 ta arreteeriti uuesti Nõukogude Liidu okupatsioonivõimude poolt, vabanes 1957 ja lubati minna küüditatud perekonna juurde, kus suri.

## Isiklikku
Ta oli Mati Nuude isa ja Eesti Draamateatri näitleja Rudolf Nuude vend.

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
*Tiit Lääne, Perekond Nuude lugu: märtsipommitamine võttis kodu, viie aasta pärast tulid küüditajad, Maaleht, 09.03.2012 
*KAPTEN ALBERT NUUDE ELU, VÕITLUSE JA PERE LUGU, http://www.tallinn.ee/est/kristiine/KRL_mai_EST.pdf, http://www.tallinn.ee/KRL_juuni_2015_EST.pdf,http://www.tallinn.ee/est/kristiine/KRL_aug_EST.pdf, Kristiine Leht, nr. 5, 1 mai 2015
Neenetsi kirjandus

**Neenetsi kirjandus** on neenetsi keeles kirjutatud ilukirjandus.

## Neenetsi kirjanikke
*Ivan Istomin
*Leonid Laptsui
*Vassili Ledkov
*Ivan Menšikov
*Ljubov Nenjang
*Anna Nerkagi
*Anton Põrerka
*Lukerja Valei
*Matvei Varsapov
*Juri Vella
*Nikolai Võlka

## Välislingid
*Neenetsi kirjandus eesti keeles
Ska Keller

**Franziska Maria "Ska" Keller** (sündinud 22. novembril 1981 Wilhelm-Pieck-Stadt Gubenis) on Saksamaa poliitik, kes kuulub erakonda Liit 90/Rohelised. Ta oli aastatel 2009–2024 Euroopa Parlamendi liige, kus ta kuulusRoheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsiooni. Ta tegeles migratsiooni ning Euroopa Liidu ja Türgi suhetega.

Ska sündis aastal1981 Wilhelm-Pieck-Stadt Gubenis Spree-Neiße kreisis Brandenburgi liidumaal. Ta õppis islamistikat, turkoloogiat ja judaistikat Berliini Vabas Ülikoolis.
Eboniit

**Eboniit** (kreeka k *ebenos*, 'eebenipuu') ehk **kõvakummi** on suure väävlisisaldusega (30–50%) kummi. Eboniit on keemiliselt püsikindel, hea elektriisolatsioonivõimega ja mehaaniliselt hõlpsalt töödeldav tumepruun või läikivmust aine. Eboniiti saadakse kautšuki (toorkummi) struktuuri muutmise teel teda väävliga töödeldes. Tarvitati enne plastmasside leiutamist elektri-, keemia- ning meditsiiniaparaatides, puhkpillide huulikute valmistamiseks jm. Hea dielektrikuna kasutati eboniitpulka hõõrdumiselektri demonstreerimiseks.

Eboniidi tootmise tehnoloogia leiutas 1851. aastal Ameerika keemik Charles Goodyear.

## Viited
Ehituskunst (väljaanne)

**"Ehituskunst"** (täispealkirjaga "Ehituskunst: uurimusi arhitektuurist ja teooriast") on arhitektuuri käsitlev Eesti jätkväljaanne.

Esimese numbri nimiaasta oli 1981, ehkki see ilmus alles 1983. aastal.

Numbrite 1–39/40 väljaandja oli Eesti Arhitektide Liit (aastani 1988 Eesti NSV Arhitektide Liit), numbrite 41–53/54 väljaandja oli Sihtasutus Kultuurileht ning alates 55. numbrist on väljaandja Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriteaduskond.

Peatoimetaja oli numbrites 1–38 Leonhard Lapin, numbrites 39/40–53/54 Ingrid Ruudi, numbrites 55–58 Kadri Klementi ja Aet Ader ning alates 59. numbrist on Eik Hermann ja Karli Luik.

## Tunnustus
*1995 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos ajakirjaga Maja, arhitektuurialase tegevuse preemia)

## Viited

## Välislingid
*
Hippokrates (ajakiri)

**Hippokrates** (täispealkirjaga Hippokrates : kuukiri arstidele) oli aastatel 1998–2009 ilmunud Eesti arstiteaduse ajakiri. Ajakirja kirjastas aastatel 1998–2005 Medimpest Kirjastus, 2006–2007 Hippokratese Kirjastus ja 2008–2009 Tervisemeedia Grupp OÜ. Ajakirja andis välja Tiit Siinmaa. Ajakirja peatoimetaja oli Peeter Lasting. 

## Viited

## Välislingid
*
Journal of Baltic Studies

**Journal of Baltic Studies** on rahvusvaheline eelretsenseeritav multidistsiplinaarne teadusajakiri, kus avaldatakse poliitika-, sotsiaal-, majandus- ja kultuuri valdkonna teadusartikleid Balti riikide ja Läänemere regiooni kohta. Ajakirja annab välja Balti Uurimuste Edendamise Ühing (AABS), kirjastab Taylor & Francis Group. Ajakiri ilmub 1970. aastast sagedusega 4 numbrit aastas. 

Aastatel 1970–1971 ilmus ajakiri nimega **Bulletin of Baltic Studies**. 

## Viited

## Välislingid
*
Laatre Pühavaimu kogudus

**Laatre Pühavaimu kogudus** oli õigeusu kogudus, mis tegutses Valgamaal Laatre alevikus. Kogudus kasutas Laatre Pühavaimu kirikut. 

Kogudus asutati 1848. aastal, kui Sangaste kogudus jagati Ilmjärve ja Laatre koguduseks. Koguduse esimene preester oli Ilja Uberski.. 

Apostlik-õigeusu Laatre Pühavaimu koguduse loomisel oli 1848. aasta märtsis 1888 liiget, oli üks suuremaid Eestimaal. 1898. aastal oli Laatre koguduses 3383 liiget. 1938. aastal oli koguduses 2978 liiget. On teada, et isegi veel 1946. aastal oli kogudusel 1700 registreeritud liiget.

Andmete kohaselt ristiti avatud koguduses esimesena Tõlliste vallast talupoeg Jüri Mägi tütar Anna ning Laatre vallast Ennu ja Eeva Kulla poeg Roman 15. märtsil 1828. Esimene laulatus leidis aset aga 18. aprillil, paari pandi Sangaste vallast talupoeg Jüri Villemi p Krall ja Kadri Tuvikene. Esimene matus korraldati 29. märtsil – Laatre vallast lese Maria Plotniku tütre Elisabethi muldasängitamine. Kogudus asus umbes 22 aastat üüriruumides, kuna avamise ajal kirikut veel ei olnud. Esimesed kolm aastat ei olnud kogudusel ka oma kalmistut. Algul maeti õigeusulisi eestlasi Laatre Lutheri kalmistule. Surnu eest tuli maksta 15 kopikat. Nii on maetud kalmistule 104 meest ja 90 naist. 1851. aastal rajati oma Laatre õigeusu kalmistu, sinna on maetud ka Eesti Vabadussõja kuulipildujate roodu ülem, kahekordne Vabadusristi kavaler kolonel Ants Lõhmus – aastal 1968.

Kiriku põhjapoolse seina äärde on maetud koguduse kaks preestrit abikaasaga ja endise köstri tütar. Raudristid on lõhutud, alles on risti kivist alused ja raudaed. 1970. aastate keskel lõpetas kogudus oma tegevuse. Kirik on hävimise ohus. 

Talviti töötas Laatre Vene Õigeusu kiriku köstrimajas õigeusu kool aastal 1912–1913. Seda juhatas Mihkel (Misei) Kaska. Kogu õppetöö käis sel ajajärgul vene keeles, jätkus alanud venestamise ajajärk, mis oli alguse saanud juba tunduvalt varem. 

Laatre Pühavaimu kirikut on külastanud ka ülemhingekarjased: Riia ja Miitavi ülempiiskop Arseni (Brjantsev) aastal 1918, 1933. aastal Tallinna ja Eestimaa metropoliit Aleksander (Paulus).

Kogudus likvideeriti 1984. aastal.

## Koguduse preestrid
* Ilja Uberski (1848–1860)
* Pavel Pokrovski (1860–1865) on maetud kiriku kõrvale
* Aleksei Troitski (1866–1882)
* Mihail Panovski (1882–1905)
* Joann Teppo (1905–1936)
* Nikolai Kokla (1936–1940)
* Augustin kadak (1940–1946)
* Arkadi Must ( 1946–1973)

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi andmebaasis
Laiksaare Ristija Johannese kogudus

**Laiksaare Ristija Johannese kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Urissaare (mitte Laiksaare) külas. Kogudus kasutab Laiksaare Ristija Johannese kirikut.

Kogudus asutati 1896. Koguduse esimene preester oli Dimitri Dubkovski. 

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi andmebaasis
Laimjala Vassilius Suure kogudus

**Laimjala Vassilius Suure kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Saare maakonnas Saaremaa vallas Kahtla külas. Kogudus kasutab Laimjala Vassilius Suure kirikut.

Kogudus asutati 1848, kui Tornimäe koguduse osadest liikmetest asutati Laimjala kogudus. Koguduse esimene preester oli Aleksei Troitski.

## Viited

## Välislingid
*Kogudusest EAÕKi kodulehel
Jannseni kaubamaja

**Jannseni kaubamaja** oli Tallinnas Nõmme linnaosas aadressil Vabaduse puiestee 128 asuv kaubamaja. Kaubamaja oli nimetatud lähedalasuva Jannseni tänava järgi. Kohalikud nimetasid poodi ka *Jansaks*.

Kaubamajas tegutsesid toidu- ja kodukaupade pood ning ilusalong.

Jannseni kaubamaja suleti septembris 2019. Alates 2019. aasta detsembrist tegutseb kaubamaja hoones Maxima kauplus. 

## Viited
Via Concept

**AS Via Concept** (varasema nimega **AS Kalev Meedia**) oli Eesti meedia. Via Concept oli AS Luterma tütarettevõte. 2009 kuulutati välja Via Concepti pankrot.

Ettevõte kuulus Oliver Kruudale. Ettevõtet on juhtinud Alar Pink, Andres Heliste.

## Viited

## Välislingid
*http://arileht.delfi.ee/news/uudised/kalev-meedia-taotleb-pankrotti?id=21964687
*http://www.aripaev.ee/uudised/2009/05/21/Endise_Kalev_Meedia_pankrot_kuulutati_valja
Iuridicum

**Iuridicum** on Eesti sihtasutus. Asutus annab välja ajakirju Juridica ja Juridica International, samuti koostab asutus Eesti põhiseaduse kommenteeritud veebiväljaannet. 

Aastast 2003 on asutus üks Eesti õigusteadlaste päevade korraldajaid.

## Viited

## Välislingid
*Sihtasutuse koduleht
Maarjamaa Hariduskolleegium

**Maarjamaa Hariduskolleegium** (lühend MHK) on Eesti põhikool (ühtlasi erikool), psüühikahäirest tingitud haridusliku erivajadusega õpilaste kool, kus õpivad kasvatuse eritingimusi vajavad ning tundeelu- ja käitumishäirega õpilased. MHK-l oli kaks õppekeskust: Tartu maakonnas Kastre vallas Kaagvere külas ja Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Pärast 2025.aastal toimunud reorganiseerimist on koolil kolm õppekeskust. 2025.aastal on kooli direktor Erle Kuusik. Varem oli MHK direktor Pille Vaiksaar. Veelgi varem oli direktoriks Maire Reest.  Valgejõe (Tapa), Pirita (Tallinn) ja Emajõe (Tartu Maakond, Kastre vald) õppekohtades on eraldi õppekoha juhid.

MHK asutati kevadel 2015 Tapa erikooli, Tartu maakonnas Kastre vallas (Kaagvere) asuva erikooli ja Vastseliina internaatkooli baasil.

2025. aasta suvel jaotati asutus kaheks. Õppetöö osa liideti Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukooliga ning kinnise lasteasutuse teenust (KLA) pakub Hoolekandeteenused AS. Kooli ametlik nimetus on nüüd " **[https://vabakool.edu.ee/et Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool]** **", Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool,** (sealhulgas Tartu maakonnas asuv Emajõe üksus, Tallinnas Pirita üksus, Tapal lähistel Valgejõe üksus). 

## Viited

## Välislingid
*MHK koduleht
Kaagvere erikool

**Kaagvere erikool** oli põhikool (ühtlasi erikool), mis tegutses Tartu maakonnas Mäksa vallas (tänase haldusjaotuse järgi Kastre vallas) Kaagvere külas. Koolis õppisid kasvatuse eritingimusi vajavad tütarlapsed. 2015 moodustati mitme erikooli (sh Kaagvere erikooli) baasil Maarjamaa Hariduskolleegium.

## Viited

## Välislingid
* Kaagvere Erikooli põhimäärus
* Termomeeter: 16 | Kaagvere Eriinternaatkool; ERR arhiiv
* http://ekspress.delfi.ee/kuum/kaagvere-metsikud-tudrukud-lugusid-kaagvere-erikoolist?id=69546325
* http://elu24.postimees.ee/2669170/video-kaagvere-erikooli-tudrukute-mass
Esmaspäev (ajaleht, 1989)

**Esmaspäev** oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1989–1996 Tallinnas. Esimene number ilmus 26.juunil 1989. Seda andis välja AS Esmaspäev. Ajaleht ilmus üks kord nädalas. Ajalehe esimesed 11 numbrit kandsid täiendpealkirja Eesti Kultuurifondi Infoleht.Järgmiste numbrite täiendiks oli  esmaspäevaleht, hiljem nädalaleht.   

## Viited

## Välislingid
*
Esmaspäev (ajaleht, 1922)

**Esmaspäev** (täispealkirjaga Esmaspäev : nädalalõpu leht) oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1922–1944 Tallinnas. Tegemist oli ühe Eesti esimese kõmulehega ja selle ilmumise algust on nimetatud kohaliku kõmumeedia sünniks.

1922–1925 andis ajalehte välja Aleksander Veiler ja seejärel kirjastuse-ühisus Vaba Maa. Kaastööline oli Gori, kelle karikatuurid ajalehe esilehel Sinise Esmaspäeva ning Gori nädalakroonika nimede all ilmusid.

Ajaleht ilmus üks kord nädalas. Ajaleht ilmus ajalehe Vaba Maa asemel esmaspäeviti.

Väljaanne võttis eeskuju Londoni ja Skandinaavia nädalalõpulehtedest ning vahendas huvitavaid fakte maailmast, lühikesi uudisenuppe ja meelelahutuslikke lühilugusid. Sisse toodi lugejamängud, mis osutusid üsnagi populaarseks. Ühtlasi mõjutas see ka teisi väljaandeid suurendama meelelahutuslikku sisu.

9. veebruaril 1925 ilmus ajalehes esimene eestikeelne ristsõna.

## Viited

## Välislingid
*
Just!

**Just!** oli 2004–2009 ilmuv meelelahutusajakiri. 2004–2007 andis ajakirja välja Olliwood OÜ ja seejärel AS Kalev Meedia. Ajakirja peatoimetaja oli Merike Taal. 2004–2007 toimetas ajakirja Anu Saagim.

## Viited

## Välislingid
*
Sylvie Goulard

**Sylvie Goulard** (neiuna *Grassi*; sündinud 6. detsembril 1964 Marseilles) on Prantsusmaa poliitik; ta kuulus aastani 2016 erakonda Demokraatlik Liikumine, aastast 2016 kuulub ta erakonda En Marche!. Ta oli aastatel 2014–2017 Euroopa Parlamendi liige. 17. maist 2017 kuni 19. juunini 2017 oli ta Prantsusmaa kaitseminister.

Ta lõpetas aastal 1984 Paul Cézanne Aix-Marseille III Ülikooli juristina, seejärel aastal 1986 Pariisi Poliitikauuringute Instituudis ja aastal 1989 Prantsusmaa Rahvusliku Juhtimiskooli (*École nationale d'administration*'i). Seejärel töötas ta Prantsusmaa välisministeeriumis.

2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti ta erakonna Demokraatlik Liikumine nimekirjas Euroopa Parlamendi liikmeks ja aastal 2014 tagasi Euroopa Parlamendi ridadesse. Euroopa Parlamendis kuulus ta Euroopa Demokraatide ja Liberaalide (ALDE) fraktsiooni.

2019. aastal esitati ta Von der Leyeni komisjoni siseturuvoliniku kohale, kuid Euroopa Parlament tema kandidatuuri ei toetanud.

## Isiklikku
Ta on abielus Guillaume Goulardiga; neil on kolm last.
Kodumurre

**"Kodumurre"** oli aastatel 1960–2002 ilmunud, Eesti murdeid käsitlenud jätkväljaanne, mida andis välja Emakeele Selts. Kokku ilmus 21 köidet, seejuures 1989–2002 ilmus vaid 2 köidet (1989 ja 2002). Väljaande toimetaja oli Heino Ahven.

## Viited

## Välislingid
*
Lasering

**Lasering** on Eesti kaubandusettevõtte, mis turustab kaubamärgi **Lasering** all. Alates 2019. aastast tegutseb Lasering ainult veebipoena müües muusikat, filme, särke ja tarvikuid.

Esimene Laseringi pood avati märtsis 1994 Tallinnas, poes oli kaubavalikus 300 CD-d.

Laseringi veebipood avati 22. veebruaril 2002.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Lehepunkt

**Lehepunkt OÜ** (varem **Lehepunkt AS**) on Eesti ettevõte, mis peaasjalikult tegeleb ajakirjandus (sh ajakirjandusväljaannete levitamisega). Lehepunkt on Norra ettevõtte Reitan Convenience AS tütarettevõte. 2000-2012 kuulus Lehepunkt ettevõttele Sanoma Grupp.

Ettevõte levitab 1100 väljaannet, millest 300 on kodumaised ja 800 välismaised. Ettevõttel on üle Eesti 1400 müügipunkti (lehepunkti). 

Ettevõte asutati 2000. 

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Jessikka Aro

**Jessikka Aro** (sündinud 19. detsembril 1980) on Soome avaliku ringhäälingu Yle ajakirjanik, kes on tuntud eelkõige Venemaa trollifarmide uurijana. Selleteemalise artiklisarja eest pälvis ta 2016. aasta märtsis Bonnieri ajakirjanduspreemia. 

Ajakirjanduslikke uuringuid Venemaa infosõja ja trollifarmide teemadel alustas ta 2014. aasta septembris, sellele järgnes kiiresti Venemaa internetitrollide ulatuslik vasturünnak. Aro sõnul olid nende seas nii telefonikõne, kust kostis vaid püstolilask, kui ka telefonisõnum tema surnud isa nimel. Arot kritiseeris agaralt ka Soome Venemaa-meelne aktivist Johan Bäckman. 

Aro on kirjutanud ka üldisemaid artikleid internetitrollide kasutamisest tänapäevases infosõjas ning kirjutab selleteemalist raamatut, mille ilmumisajaks oli kavandatud 2017. aasta september. Tema artikkel paremtsentristliku Euroopa Rahvapartei ajakirjas kirjeldas tema "brutaalset tagakiusamist", mis hõlmas valeinfo levitamist Twitteri-trollide ja libasaitide kaudu tema narkootikumikasutuse kohta. 2016. aasta suvel kogus ta rahvarahastusplatvormi Indiegogo kaudu oma raamatu rahastamiseks üle 30 000 USA dollari.

Eesti keeles on ilmunud Jessikka Aro raamat "Putini trollid" (Tallinn: Rahva Raamat, 2020, anonüümne tõlge, 207 lk).

## Viited

## Välislingid

* Raimo Poom Vene trollide uurimine tõi Soome ajakirjanikule Bäckmani sõimu, tulistamiskõne Ukrainast ja SMS-i surnud isalt EPL, 05.05.2016
* Lauri Laugen Vene internetitrollidest kirjutanud Soome ajakirjanik: mulle sooviti surma uraanimürgitusse Delfi, 30.10.2015
* Soome politsei kahtlustab, et Yle töötaja aitas Bäckmanil oma kolleegi laimata ERR, 11.10.2016 
*Jessikka Aro's prize-winning stories on Russian propaganda
*Foreign Policy: Trumpi kritiseerinud Yle ajakirjanik jäi USA auhinnata ERR, 8. märts 2019
Liisi

**Liisi** on naisenimi.

## Nime kandjaid
*Liisi Eesmaa, moekunstnik
*Liisi Koikson, laulja
*Liisi Laineste, folklorist
*Liisi Ojamaa, luuletaja, tõlkija, kirjanduskriitik ja toimetaja
*Liisi Oterma, soome astronoom
*Liisi Rist, jalgrattur
*Liisi Siibak, fotograaf ja tarbegraafik
*Liisi Vilt, pikaealine

## Vaata ka
*Pöial-Liisi