open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ämblikulaadsete loend

*Siin on loetletud [[ämblikulaadsed|ämblikulaadsete]] [[liik (bioloogia)|liik]]e ja teisi [[takson]]eid. 


__NOTOC__

==A==
**Araneus angulatus*, sgk [[võrkurlased]]

==B==
**Buthidae*, sugukond

==D==
**Diaea*, perekond, sgk [[krabiämbliklased]]
**Diaea dorsata*, sgk [[krabiämbliklased]]

==E==
*[[ebaskorpionilised]] (*Pseudoscorpiones*), selts
**Eriophyoidea* ehk *Tetrapodili*, ülemsugukond

==H==
*[[harilik majaämblik]] (*Tegenaria domestica*), sgk [[lehterämbliklased]]
*[[herilasämblik]] (*Argiope bruennichi*), liik
*[[hiidämbliklased]] (*Pisauridae*), sugukond
*[[huntämbliklased]] (*Lycosidae*), sugukond
*[[hämmalised]] (*Solifugae*), selts
*[[hüpikämbliklased]] (*Salticidae*), sugukond

==J==
*[[jooksikämbliklased]] (*Philodromidae*), sugukond

==K==
*[[kammämbliklased]] (*Zoridae*), sugukond
*[[keldriämblik]] (*Metellina merianae*, *Meta merianae*), sgk [[sireämbliklased]]
*[[keraämbliklased]] (*Theridiidae*), sugukond
*[[keskeuroopa majaämblik]] (*Tegenaria atrica*), sgk [[lehterämbliklased]]
*[[koibikulised]] (*Opiliones*), selts
*[[koopaämblik]] (*Meta menardi*), sgk [[sireämbliklased]]
*[[krabiämbliklased]] (*Thomisidae*), sugukond

==L==
*[[lehterämbliklased]] (*Agelenidae*), sugukond
*[[linnutapiklased]] (*Theraphosidae*), sugukond

==M==
*[[maolest]] (*Ophionyssus natricis*), sgk *Macronyssidae*
**Maratus*, perekond, sgk [[hüpikämbliklased]]
*[[majaämblik]] (*Tegenaria*), sgk [[lehterämbliklased]]
*[[marmorvõrkurlane]] (*Araneus marmoreus*), sgk [[võrkurlased]]
**Megabunus diadema*, sgk *Phalangiidae*
*[[must lesk]] (*Latrodectus mactans*), sgk [[keraämbliklased]]

==N==
*[[nugilestalised]] (*Parasitiformes*), selts

==O==
**Ocyale*, perekond, sgk [[huntämbliklased]]
**Ocyale ghost*, sgk [[huntämbliklased]]

==P==
*[[pahklestad]] (*Eriophyidae*), sugukond
**Phalangium opilio*, sgk *Phalangiidae*
*[[puugid]] (*Ixodida*), ülemsugukond

==R==
**Rhaucus*, perekond, sgk *Cosmetidae*

==S==
*[[skorpionilised]] (*Scorpiones*), selts
**Steatoda*, perekond, sgk [[keraämbliklased]] 
*[[süüdiklest]] (*Sarcoptes scabiei*), sgk *Sarcoptidae*

==T==
**Tegenaria*, perekond, sgk [[lehterämbliklased]]
**Theridion*, perekond, sgk [[keraämbliklased]]

==V==
*[[vagellest]] (*Demodex*), perekond, sgk [[vagellestlased]]
*[[varroalest]] (*Varroa destructor*), sgk *Varroidae*
*[[vesilestad]] (*Hydracarina*)
*[[vesiämblik]] (*Argyroneta aquatica*), sgk *Cybaeidae *
*[[viburämblikulised]] (*Amblypygi*), selts
*[[võrkurlased]] (*Araneidae*), sugukond

==Ä==
*[[ämblikulised]] (*Araneae''), selts
Immuunvahendatud hemolüütiline aneemia

**Immuunvahendatud hemolüütiline aneemia** (*Immune Mediated Hemolytic Anemia* – IMHA) on loomadel kirjeldatud regeneratiivse aneemia vorm, mille korral esinevad veres erütrotsüütidevastased antikehad.

Kui erütrotsüütidevastaste antikehade olemasolu põhjus ei ole teada, nimetatakse immuunvahendatud hemolüütilist aneemiat primaarseks immuunvahendatud hemolüütiliseks aneemiaks. Sekundaarse immuunvahendatud hemolüütilise aneemia korral esineb mõni muu haigus (põhjus), mis põhjustab omaenda erütrotsüütide vastaste antikehade tekke.

IMHA põhjuseks võivad olla infektsioonid (näiteks FeLV, FIV, FIP, leptospiroos, babesioos), ravimid (sulfoonamiidid, tsefalosporiinid, vaktsiinid), kasvajad, immuunhaigused (SLE, hüpotüreoidism, immuunpuudulikkus) ja geneetiline soodumus.

IMHA esineb sagedamini noortel täiskasvanud koertel, olles sagedasemaks hemolüütilise aneemia põhjuseks..

Kassidel esineb IMHA harvemini kui koertel. Primaarset IMHA-d on esineb sagedamini isastel lühikarvalistel kassidel .

## Diagnoosimine
IMHA võib lugeda diagnoosituks, kui esineb vähemalt üks muutus kolmest 
:
*sfärotsütoos,
*autoaglutinatsioon
*positiivne otsene Coombsi test.

## Kirjandus
Blesta kivi

**Blesta kivi** on Saaremaal Allikalahe külas (kuni 2017 *Laheküla*) asuv kunstiteos, mis on pühendatud väljamõeldud Põhjamaa jumalannale Blestale.

Blesta kivi asub Audla – Saareküla – Tornimäe – Väikese väina tee ääres ning jääb Allikalahe ja Saareküla piirile.

Mälestusmärgi lasi ehitada mees, kes nimetab ennast Abali ordu esindajaks vürst Gregorioks.

Kunstiteos koosneb välgust lõhestatud maakivist, mis kujutab altarit ja seda ümbritsevast paekividest spiraalist.

Teose kavandi autor on Madis Nõmm, ehitas Klotoid OÜ. 


Pilt:Blesta kivi2.jpg
Pilt:Blesta kivi3.jpg
Pilt:Blesta kivi4.jpg


## Viited

## Välislingid
* AVASTAMATA PAIKADE TEEJUHT ⟩ Saaremaa Stonehenge, puhkus puu otsas ja kenad kõrged kivitornid Saarte Hääl, 14. mai 2023
Lauter

**Lauter** on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis. Asub Aue ja Schwarzenbergi linna vahel. Linn kuulub Silberbergi linnadeliitu.

2013. aastal liideti ta Lauter-Bernsbachi linnaga.

## Viited
Lößnitz

**Lößnitz** on linn Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis. Linn kuulub Silberbergi linnade liitu.

Kohta on esmamainitud 1238. aastal Lesnitzi nime all koos märkusega "metsane koht". Algupärane nimi arvatakse olevat slaavikeelne *Lesnice* 'metsane koht'.

## Viited

## Välislingid

* Lößnitzi linna koduleht
Valkla oja

**Valkla oja** (ka *Tohila oja*, *Tohilka oja*, *Valkla jõgi*) on oja Harjumaal Kuusalu vallas.

Valkla oja lähe asub Kuusalust 5,5 km edelas ja see suubub Kolga lahte 10,5 km Jägala jõe suudmealast idakirde pool. Oja on 12,5 km pikk ja 46,5 km² valglaga.

Veekogu kuulub Valkla paisust kuni suudmeni lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaikade nimistusse.

## Viited

## Välislingid
*
Bad Schlema

**Bad Schlema** on Aue-Bad Schlema linna osa ja endine vald Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis.

Vald kuulus Silberbergi linnadeliitu.

Bad Schlema on puhkuse- ja terviseturismi sihtkoht.

Praegustes piirides eksisteerib 1994. aastast. Schlema vald sai õiguse kanda Bad Schlema nime 18. jaanuaril 2005.

## Viited

## Välislingid
* Bad Schlema valla koduleht (*saksa keeles*)
Bernsbachi vald

**Bernsbach** oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis.

Vald ulatus Schwarzwasseri jõe orust kuni Spiegelwaldi mäeni (728 m üle merepinna). Valla endiselt alalt avaneb hea vaade Maagimäestiku linnadele Auele ja Schwarzenbergile. Selle tõttu kutsutakse Bernsbachi ka Maagimäestiku rõduks.

Vallas on kaks asulat: Bernsbach ja Oberpfannenstiel.

2013. aastal liideti vald Lauter-Bernsbachi linnaga.
Bockau

**Bockau** on vald Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis.

Alates 15. sajandist on kohalikud talupojad kaubelnud ravimtaimedega. Samuti on kohapeal valmistatud ravimeid. Sajandeid on kasvatatud harilikku kikkaputke, mille juuri kasutatakse likööri valmistamisel. Seetõttu nimetatakse Bockaud ümbruskonnas ka *Wurzelbucke* 'juureküngas'.

## Viited

## Välislingid
* Bockau valla koduleht (*saksa keeles*)
Breitenbrunni vald (Saksimaa)

**Breitenbrunn** on vald Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis.

Vallas on järgmised asulad: Breitenbrunn, Breitenhof, Carolathal, Halbemeile, Rabenberg, Antonsthal, Antonshöhe, Erlabrunn, Steinheidel, Fällbach, Rittersgrün ja Tellerhäuser.

## Viited

## Välislingid
* Breitenbrunni valla koduleht (*saksa keeles*)
Ieper

**Ieper** (prantsuspäraselt *Ypres*) on linn Belgias Flandrias Lääne-Flandria provintsis. See on Ieperi valla keskus.

Linna järgi on nime saanud ipriit.

## Rahvastik
2006. aasta jaanuari seisuga elas Ieperis 34 897 inimest. 2005. aastal oli 1,89% rahvastikust välismaalased.

## Majandus
2003. aastal oli Ieperi SKP ühe inimese kohta 11 833 €, mis moodustas 54% Euroopa Liidu keskmisest (21 740 €).

Töötuse määr oli 2006. aasta 1. jaanuari seisuga 8,01%.

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Gladiator

**"Gladiator"** tähendab ladina keeles 'gladiaator'. 

**"Gladiator"** on mitmete filmide originaalpeakiri. Näiteks:
*"Gladiaator" (1992)
*"Gladiaator" (2000)

## Vaata ka
*Gladiaator (täpsustus)
Saul Hallap

**Saul Hallap** (10. detsember 1897 Hino, Erastvere vald, Võrumaa – 18. juuli 1941 Umbusi raba, Põltsamaa vald, Viljandimaa) oli Eesti raskejõustiklane (tõstja), maailmameister (1922).

Ta oli neljakordne Eesti meister ning püstitas oma sportlaskarjääri jooksul ühe olümpia-, viis maailma- ja seitse Euroopa rekordit. Võttis osa 1924. aasta Pariisi olümpiamängudest. 1922–1924 politseinik Tartus (ametnik, kordnik 2. ja 3. jaoskonnas). Pärast sportlaskarjääri lõppu tegutses tsirkuseartistina, soonetasujana (massöörina) ja 1940. aastal sai uusmaasaajaks.

Ta tapeti 18. juulil 1941 koos oma elukaaslase Alma Kaaluga. Nende jäänused leiti 1977. aastal ja 1997. aastal maeti Kanepi uuele kalmistule. Alates 2002. aastast korraldatakse Kõrvekülas Tartumaal Saul Hallapi mälestusvõistlust.

## Välislingid
* 
*
Markersbach

**Markersbach** on endine vald  Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis Große Mittweida jõe ääres.

2008. aastal moodustati Raschau-Markersbachi vald.

## Viited
Pöhla

**Pöhla** on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis Pöhlwasseri jõe orus.

2008. aastal liideti ta Schwarzenbergi linnaga.
Raschau

**Raschau** on endine vald Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis.

2008. aastal moodustatid Raschau-Markersbachi vald.

## Välislingid
* Raschau valla koduleht (*saksa keeles*)
Schönheide vald

**Schönheide** on vald Saksamaal  Saksimaa Maagimäestiku kreisis Maagimäestiku lääneosas.

Vallas oli varem märkimisväärne tööstus.

Valla osad on Schönheide (kuhu kuuluvad Oberdorf, Heinzwinkel, Mitteldorf, Webersberg ja Schönheider Hammer), Schwarzwinkel, Neuheide ja Wilzschhaus.

## Viited

## Välislingid
* Schönheide valla koduleht (*saksa keeles*)
Sosa vald

**Sosa vald** on endine vald Saksamaal  Saksimaa liidumaal  Maagimäestiku kreisis Maagimäestiku lääneosas.

1. jaanuaril 2011 liideti vald Eibenstocki linnaga.

Vald oli üleriigiliselt tunnustatud puhkekoht.

Sosa valla asulad olid Sosa ja Rote Grube.
Stützengrüni vald

**Stützengrüni vald** on vald Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis.

Vallas on järgmised asulad: Stützengrün, Hundshübel ja Lichtenau.

## Viited

## Välislingid
* Stützengrüni valla koduleht (*saksa keeles*)
Zschorlau vald

**Zschorlau** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal  Maagimäestiku kreisis.

Valla koosseisus on Zschorlau, Albernau ja Burkhardtsgrün.

## Välislingid
* Zschorlau valla koduleht (*saksa keeles*)
Gratineerimine

**Gratineerimine** on juba keedetud või hautatud toidule (näiteks lihale, kalale, köögiviljale) värvi andmine ahjus tugevas kuumuses, soovitatavalt ainult pealtpoolt. Gratineeritud toitu nimetatakse **gratääniks**.
Itaalia köök

**Itaalia köök** on Itaalia toiduvalmistamise traditsioon. See traditsioon on väga pikk, Itaalias on toitusid, mis on pärit rooma ajast. Itaalia toidud ei ole väga keerulised ja sisaldavad võrdlemisi vähe koostisosi. Köök on erinev Itaalia eri piirkondades. Arvatavasti kõige tuntumad toidud itaalia köögis on *[[pitsa]]* ja *[[pasta]]*, jookidest on tuntud *[[espresso]]*. Palju kasutatakse *[[oliiviõli]]*.

Itaalia hommikusöök on enamasti kohv või piim magusate pagaritoodetega. Itaalia lõunasöök võib olla kuni viiekäiguline. Kõigepealt on eelroog (*[[antipasto]]*), siis on pasta- või riisiroog, või supp, siis on peamine roog (enamasti liha- või kalatoit), millele lisaks on toored või hautatud köögiviljad. Ning lõpuks on värsked puuviljad ja magustoit. Itaalia õhtusöök sarnaneb lõunasöögiga, kuid on palju kergem.

## Tuntumad toidud

* Kalatoidud – *[[carpaccio]]*
* Kastmed – *[[moretum]]*, *[[pesto]]*, *[[raguu]]*
* Lihatoidud – *[[carbonara]]*, *[[pancetta]]*, *[[ravioolid]]*
* Magustoidud – *[[besee]]*, *[[gelato]]*, *[[panna cotta]]*, *[[sfogliatella]]*, *[[tiramisu]]*
* Pagaritooted – *[[cannoli]]*, *[[focaccia]]*, *[[grissini]]*, *[[panettone]]*
* Riisitoidud – *[[risoto]]*
* Supid – *[[ribollita]]*
* Muud – *[[lasanje]]*, *[[pasta al forno]]*, *[[polenta]]*, *[[Gnocchi alla sorrentina|sorrento]]*

## Tuntumad joogid
* Kokteilid – *[[bellini]]*, *[[spritz]]*
* Liköörid ja brändid – *[[amaretto]]*, *[[grappa]]*, *[[limoncello]]*
* *[[Itaalia veinid|Veinid]]*

## Olulised toiduained

* Juustud – *[[burrata]]*, *[[Gorgonzola juust|gorgonzola]]*, *[[Grana Padano|grana padano]]*, *[[mozzarella]]*, *[[parmesan]]*, *[[pecorino]]*, *[[ricotta]]* 
* Köögiviljad – *[[artišokk]]*, *[[küüslauk]]*, *[[lillkapsas]]*, *[[oliivid]]*, *[[seened]]*, *[[sibul]]*, *[[tomatid]]*
* Liha ja kala – *[[anšoovis]]*, *[[mortadella]]*, *[[prosciutto]]*
* Ürdid ja vürtsid – *[[basiilik]]*, *[[kappar]]*, *[[oregano]]*, *[[petersell]]*, *[[rosmariin]]*, *[[rukola]]*, *[[salvei]]*, *[[tüümian]]*

## Söögi- ja joogikohad
Itaalias on mitmesuguseid restorane. **Osteria** on restoran, kus toitude valik on väike, võib olla ainult üks toit, tavaliselt kohalik. **Trattoria** on samuti odav restoran väikese toitude valikuga, kuigi suuremaga kui *osteria*, tavaliselt perekondlik omand. **Ristorante** on tüüpiline restoran. **Enoteca** on veinibaar, söökidest müüakse ainult suupisteid. **Tavola calda** on einelaud, kus müüakse valmistehtud toitusid. **Taverna** on nagu *[[trahter]]*. **Pasticceria** on koht, kus pakutakse pagaritooteid. **Paninoteca** on koht, kus pakutakse sändvitše nimega *panini*. **Pizzerias** pakutakse pitsasid, kuid ka salateid ja pastat. Võimalik on osta terve pitsa, või tükk ristkülikukujulisest pitsast kaalu järgi. **Gelateria** on jäätisekohvik. **Rosticceria** on koht, kus müüakse valmistehtud kuumi toite koju kaasavõtmiseks. **Bottiglieria** on veinipood. **Caffè** on kohvik.

## Vaata ka
* Tex-mex
* Prantsuse köök
* Hispaania köök
* Lombardia köök

## Viited
Bautzeni kreis

**Bautzeni kreis** on kreis Saksimaa idaosas.

Kreisis on 60 omavalitsust. 2008. aastal liideti senise Bautzeni kreisiga Kamenzi kreis ja Hoyerswerda linn.

Suured kreisilinnad on Bautzen ja Bischofswerda.

## Linnad ja vallad enne 2008. aasta reformi
(Sulgudes elanike arv 31. detsembril 2006)

## Viited

## Välislingid
* Bautzeni kreisi koduleht (*saksa keeles*)
Bischofswerda

**Bischofswerda** (ülemsorbi keeles *Biskopicy* 'piiskopikoht'; saksa kõnekeeles: *Schiebock*) on linn Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis sorbi alade läänepiiril.

Bischofswerda on suur kreisilinn.

## Viited

## Välislingid

* Bischofswerda koduleht
Turu Ülikool

**Turu Ülikool** (soome keeles *Turun yliopisto*)  on 1920. aastal asutatud, Turus asuv ülikool. 

See on üliõpilaste arvu poolest suuruselt teine ülikool Soomes. 2006. aastal õppis seal kokku 17 925 üliõpilast. 

## Vaata ka
* Turu Akadeemia
* Åbo Akademi
* Turu Ülikooli Keskhaigla

## Välislingid
* Kooli koduleht
AI

**AI**, **Ai** või **ai** on lühend või termin, mis võib viidata järgnevale:

## Asutused ja organisatsioonid
* Andmekaitse Inspektsioon
* Ajaloo Instituut
* Amnesty International

## Kultuur
* "A.I. Artificial Intelligence" ehk "Tehisintellekt", Steven Spielbergi film

## Tehnika
* Adobe Illustrator, tarkvara
* tehisintellekt (ingliskeelsetest sõnadest *artificial intelligence*)
* .ai, Anguilla tippdomeen

## Geograafia
* Ai jõgi Venemaal
* Ai He, jõgi Hiinas

## Muu
* Ai (riideosa), seeliku alläärde õmmeldav pael
* Ai (luuletaja)
* Ai (perekonnanimi)
* Ai (eesnimi)
Kiriku tee (Valjala)

**Kiriku tee** on aadressikoht Valjala alevikus. 

Kiriku tee (Valjala-Kallemäe tee) algab Posti tänavalt (Valjala-Laimjala tee). Kiriku tee ja Posti tänava kohtumiskohas on ringristmik, millelt tee kulgeb kagu suunas. Kiriku teega ristub Posti tänav, Kalmistu tee ning Linnuse tee. Kiriku tee pikkus Valjala alevikus on 1,37&nbsp;km, tee on põhiosas hoonestamata ja selle ääres paiknevad maatulundusmaad.

Teest põhja pool Kooli tee 1 (endine Kiriku tee 7) asub Valjala Lasteaed. 

## Mälestised
*Kiriku tee 1/3 asub ehitismälestisena Valjala kirik koos kirikuaia ja selle piirdemüüriga.
*Kiriku läheduses on rajatud 1923. aastal Valjala Vabadussõja mälestussammas, mis on ajaloomälestis.
*Ajaloomälestiseks on ka Kiriku tee ääres Vana-Kalmistu kinnistul asuv Valjala vana kalmistu.

## Viited

## Välislingid
*Vaade tee algusest kagu suunas. 
*Vabadussõja mälestussammas Kultuurimälestiste riiklik register.
*Valjala kirik Kultuurimälestiste riiklik register.
Valjala Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas

**Eesti Vabadussõjas langenute Valjala mälestussammas** asub Valjala kiriku territooriumil.

## Vaata ka
*Valjala
*Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas

## Välislingid
*
Breitenbrunn

**Breitenbrunn** on mitme koha nimi:

***[[Breitenbrunn (Burgenland)|Breitenbrunn]]**, asula ja vald Austrias Burgenlandi liidumaal
***[[Breitenbrunn (Oberpfalz)|Breitenbrunn]]**, asula ja vald Saksamaal Baieris Oberpfalzis
***[[Breitenbrunn (Saksimaa)|Breitenbrunn]]**, asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Aue-Schwarzenbergi kreisis Breitenbrunni vallas
***[[Breitenbrunni vald (Saksimaa)|Breitenbrunni vald]]**, vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Aue-Schwarzenbergi kreisis
***[[Breitenbrunn (Švaabimaa)|Breitenbrunn]]**, asula Saksamaal Baieri liidumaal Breitenbunni vallas
***[[Breitenbrunni vald (Švaabimaa)|Breitenbrunni vald]]**, vald 
***[[Breitenbrunn (Faulbach)|Breitenbrunn]]**, asula Saksamaal Baieri liidumaal  Miltenbergi kreisis |Faulbachi vallas
***[[Breitenbrunn (Lützelbach)|Breitenbrunn]]**, asula Saksamaal Hesseni liidumaal Oberwaldkreisis Lützelbachi vallas
***[[Breitenbrunn (Offenhausen)|Breitenbrunn]]**, asula Saksamaal Baieri liidumaal Nürnberger Landi kreisis Offenhauseni vallas
***[[Breitenbrunn (Wunsiedel)|Breitenbrunn]]**, linnaosa Saksamaal Baieri liidumaal Wunsiedeli kreisis Wunsiedeli linnas
Ralf R. Parve

**Ralf R. Parve** (6. mai 1946 – 6. veebruar 2008) oli Eesti ajaloolane, humorist, ajakirjanik ja poliitik. 

Ta oli Eesti Raadios huumori ja satiiri saatesarja "Nätsti!" saatejuht. Humoristina tegi ta kaastööd RAMETO-le ja Eesti Raadio saatele "Meelejahutaja" ning huumoriühendusele Aara. Hariduselt ajaloolasena kirjutas ta 1970.–1980. aastatel ajalooteemalisi artikleid mitmes väljaandes. 

1994. aastal ilmus tema humoreskikogumik "Irveid iseseisvuse võitluspäevilt" (Meelejahutaja, 1994). Ta oli ka 1996. aastal ilmunud huumorikogumiku "Meie nätsti" koostaja ja kaasautor (koos Raimo Aasa ja Jüri Paetiga; Meelejahutaja, 1996). Ta koostas mälumängude jaoks küsimusi ning oli ka mälumänguteemaliste kogumike kaasautor. Mälumängutemaatikat uuris ta ka oma ülikooli ajakirjandusstuudiumi lõputöös "Enigmaatika trükisõnas ja eetris" (Tartu Riiklik Ülikool, Žurnalistika kateeder, 1986; juhendaja Andrus Saar).

Ta kuulus 1992–1995 VII Riigikogus Kuningriiklaste fraktsiooni. Hiljem töötas ajalehes Kesknädal ja kuulus Eesti Keskerakonda.

## Isiklikku
Ta oli kirjanike Ralf Parve ja Lilli Prometi poeg.

## Viited
As-Sulaymānīyah' kubernerkond

**As-Sulaymānīyah' kubernerkond** on 1. järgu haldusüksus (kubernerkond) Iraagis Iraagi Kurdistani alal.


Kurdistan governorates 2012.png
Silemani governorate 2012.png


## Viited
The Great Rock 'n' Roll Swindle

**The Great Rock 'n' Roll Swindle** võib tähendada mitut asja.
***"[[The Great Rock 'n' Roll Swindle (film)|The Great Rock 'n' Roll Swindle]]"** on film, mille peaosades on Sex Pistolsi liikmed.
***"[[The Great Rock 'n' Roll Swindle (album)|The Great Rock 'n' Roll Swindle]]"** on album filmi heliribaga.
***"[[The Great Rock 'n' Roll Swindle (laul)|The Great Rock 'n' Roll Swindle]]"** on laul samanimeliselt albumilt.
Schirgiswalde

**Schirgiswalde** on linn ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaa kaguosas Bautzeni kreisis Lausitzi mägismaal Spree jõe kaldal. 2011. aastast on ta Schirgiswalde-Kirschau linna osa.

Schirgiswaldet ümbritsevad mäed, sealhulgas Kälbersteine. See on üleriigiliselt tunnustatud puhkelinn.
Kuressaare Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas

**Eesti Vabadussõjas langenute Kuressaare mälestussammas** on mälestusmärk Eesti Vabadussõjas langenuile.

Mälestusmärk asub Kuressaares Lossi ja Lasteaia tänava ristmikul.

Algse monumendi autor oli Amandus Adamson. Mälestussammas avati 29. juulil 1928. Samba hävitasid kohalikud bolševikud 18. juunil 1941. Sammas taastati esimest korda 1941. aastal ning lõhuti uuesti 1945. aastal.

Mälestussamba pronksfiguuri taastas fotode alusel skulptor Matti Varik. Sammas avati 23. juunil 1990.

Samba esiküljel on kiri: "Wabadussõjas 1918 – 1920 langenud saarlastele tänulik saarerahwas".

## Vaata ka
*Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas

## Välislingid

*
* Monika Puutsa: "Vabadussõdurilt varastatud mõõk ilmus välja Pärnumaal" Meie Maa, 15. jaanuar 2010
Christfried Ganander

**Christfried Ganander** (ka **Kristfrid Ganander**; 21. november 1741 Haapajärvi – 17. veebruar 1790 Rantsila) oli Soome literaat, folklorist ja vaimulik. Tema tuntuim teos on soome rahvausundit käsitlev "Mythologia Fennica" (1789). Eluajal jäi avaldamata tema soome keele sõnaraamat, mis ilmus Soomes faksiimileväljaandena 1937–1940.

## Välislingid
*
Travis Barker

**Travis Landon Barker** (sündinud 14. novembril 1975 Fontanas California osariigis) on USA muusik, ansambli blink-182 trummar.

1996. aastal liitus Barker oma esimese bändi Aquabatsiga **Baron Von Tito** nime all. 1997. aastal andis Travis välja oma esimese albumi koos Aquabatsiga ("The Fury of the Aquabats!"). Karjäär sai hoo sisse, kui ta liitus 1998. aastal pop-punk/*punk-rock* bändiga Blink-182, kus ta oli 1998–2005. Barker sai tuntuks oma kukeharja, tätoveeringute ja harjumusega laval ilma särgita olla. Mees abiellus 2004. aastal endise Miss USA Shanna Moakleriga, kuid 2008. aastal nad lahutasid.

## Välislingid
*
Kunduz

**Kunduz** (ka *Kondūz*) on linn Afganistanis, Kunduzi provintsi keskus.

Linna ajalugu ulatub Aleksander Suure aegadeni. 20. sajandi alguses rajas Sher Khan Nasher sinna Spinzari puuvillaettevõtte, mis tegi linna ja kogu maakonna rikkaks. 

Kunduz oli viimane Ţālebāni käes olnud linn, mille USA väed vabastasid. 28. septembril 2015 vallutas Ţālebān linna Afganistani valitsusvägede käest pärast mitu kuud kestnud piiramist. Valitsusvägede ja USA õhujõudude vasturünnakus saadi suur osa linnast kolme päevaga tagasi. 3. oktoobri öösel pommitas USA õhuvägi organisatsioonile Piirideta Arstid kuuluvat haiglat, tappes 22 inimest, nii personali kui ka patsiente.
Herāt

**Herāt** on linn Afganistanis, Herāti provintsi keskus. Herāt on Afganistani suuruselt kolmas linn.

Linn asub Harī Rūdi jõe viljakas orus ajaloolistel kaubateedel ja on traditsiooniliselt tuntud oma veini poolest. Linna põhiasukad on tadžikid.

Herāt on umbes 2700 aastat vana.

linnapea on Zana Wahide.
Jalālābād

**Jalālābād** (varasema nimega **Adina Pur**) on linn Afganistanis, Nangarhāri provintsi keskus. 

Praeguse nime sai linn 16. sajandi lõpus Pīr Roshāni poja Jalala järgi.

## Välislingid

* Jalālābād vanadel fotodel
* Jalālābādi kaart
Khōst

**Khōst** (ka *Khowst*) on linn Afganistanis, Khōsti provintsi keskus.

Khōstis asub Khōsti Ülikool (Šeik Zayedi Ülikool).
Paghmān

**Paghmān** on linn Afganistanis Kabuli provintsis.

Paghmāni sõpruslinn on 2005. aastast Alice Springs Austraalias.
Bill Haley

**Bill Haley** (ka **Jack Haley**, **Johnny Clifton**, **Scott Gregory**, kodanikunimega **William John Clifton Haley**; 6. juuli 1925 Highland Park, Michigani osariik – 9. veebruar 1981 Harlingen, Texase osariik) oli USA *[[rock'n'roll]]* laulja ansamblis Bill Haley & His Comets. 

Tema kuulsaim laul on "Rock Around The Clock". Teda peetakse esimeseks *rock'n'roll* lauljaks.

Ta oli vasakust silmast pime. Talle oli iseloomulik keerdus tukk otsaesisel.
Tahkuranna Jumalasünnitaja Uinumise kirik

**Tahkuranna Jumalasünnitaja Uinumise kirik** on õigeusu kirik, mis asub Tahkurannas Pärnu maakonnas. Kirikut kasutab Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tahkuranna Jumalasünnitaja Uinumise kogudus.

Kirik ehitati 1872. aastal, kiriku projekteeris arhitekt Grigori Karpov.

Kirik oli Eesti esimese presidendi Konstantin Pätsi kodukirik.

## Vaated kirikule

Pilt:Tahkuranna Jumalasünnitaja uinumise kirik2.jpg
Pilt:Tahkuranna Jumalasünnitaja uinumise kirik3.jpg
Pilt:Tahkuranna Jumalasünnitaja uinumise kirik4.jpg
Pilt:Tahkuranna Jumalasünnitaja uinumise kirik5.jpg
Tahkuranna õigeusu kirik (2024).jpg|
Tahkuranna õigeusu kirik (2024) 2.jpg|
Tahkuranna õigeusu kirik (2024) 3.jpg|
Tahkuranna õigeusu kirik (2024) 4.jpg|
Tahkuranna õigeusu kirik (2024) 5.jpg|
Tahkuranna õigeusu kiriku kell (2024).jpg|
Tahkuranna kogudses teeninud vaimulike loend 1872-2022.jpg


## Viited

## Välislingid
*
*
Teeliste kirikud

**"Teeliste kirikud"** on Eesti Kirikute Nõukogu projekt, mille raames paljud Eesti pühakojad on suviti ränduritele avatud.

Projekt sai alguse 2001. aastal.

Aastal 2007 osales projektis 276 kirikut ja palvemaja. 

Eesti Kirikute Nõukogu on välja andnud ka projekti tutvustavaid tasuta buklette. Neid on võimalik saada turismi infopunktide, liikmeskirikute keskuste ja bukletis osalevate koguduste kaudu.

“Teeliste kirikute” infomaterjale avaldatakse ka internetiväljaandena.

## Vaata ka
*Tiekirkko

## Viited
*"Teeliste kirikud", koduleht
Vagharšapat

**Vagharšapat** (armeenia keeles Վաղարշապատ) on linn Armeenia Armaviri maakonnas. Kandis aastatel 1945–1992 (või 1995) nime *Etšhmiadzin* (Էջմիածին).

Linn on Armeenia Apostliku Kiriku keskus Armeenias, seal asub Etšhmiadzini katedraal ja kirikupea katoolikose residents.

## Viited

## Välislingid
*Vagharšapat linna koduleht
Kalevala-mõõt

**Kalevala-mõõt** ehk kalevalamõõt on läänemeresoome rahvaste pärimuses rahvalauludes kujunenud värsimõõt. Nimetus tuleneb Elias Lönnroti koostatud eeposest "Kalevala", mis koosneb seda mõõtu värssidest, ja on anakronistlik, kuna värsimõõt on palju vanem – tekkinud eri hinnangutel 1000–2000 aastat tagasi. 

Kalevala-mõõtu on uurinud Henrik Gabriel Porthan, Elias Lönnrot, Matti Kuusi, Aulis Rintala ja paljud teised Soome asjatundjad.

Klassikalise Kalevala-mõõdu reeglid on täpselt määratletud, kuid elavas pärimuses ei järgitud neid alati täielikult. Kuulsalt Karjala laulikult Arhippa Perttuselt üles kirjutatud rahvalauludes on 2–3% värsimõõdu "vigu" – umbes sama palju kui Lönnroti "Kalevalas". 

Kalevalamõõduline värss koosneb kaheksast silbist – neljast kahesilbilisest trohheilisest värsijalast. Värsijala languses ehk rõhutus osas ei tohi kalevalamõõdu põhireegli järgi olla pikka silpi (mis lõpeb konsonandiga või sisaldab pikka vokaali või diftongi). Esimene värsijalg võib harva olla kolme- või isegi neljasilbiline (sel juhul on need reeglina lühikesed silbid), teised on alati kahesilbilised. Värsi viimases silbis ei tohi olla pikka vokaali ja see ei tohi olla ühesilbiline sõna. Pikemad sõnad esinevad pigem värsi lõpuosas kui algul. 

Kalevalamõõdulise värsi juurde kuulub algriim. Tugev algriim nõuab, et värsis algaks vähemalt kaks sõna sama konsonandi ja vokaaliga. Nõrk algriim tähendab, et sõnad algavad sama konsonandi või vokaaliga. Lõppriimi ei kasutata, kuid lõppriimi efekt võib tekkida parallelismist, kus korratakse sarnast mõtet samu keelelisi vorme kasutades. 

Eesti regilaulu värsimõõt regivärss on Kalevala-mõõduga sama algupära, kuid vormi- ja stiilinõuete suhtes vähem range. 

## Vaata ka
*Kalevalamõõduline luule

## Kirjandus

* Kuusi, Matti 1952: Kalevalaisen säkeen, säeryhmän ja runon painavoituvuudesta. – Virittäjä 56, 241–261. 
* Leino, Pentti 1994: The Kalevala Metre and its Development. – Siikala, Anna-Leena & Vakimo, Sinikka (ed.): Songs beyond the Kalevala. Transformations of Oral Poetry. Helsinki: SKS, 56–74. 
* Aulis Rintala: Kalevalamitan opas urbaanille runoniekalle. Kalevalaisen Runokielen Seura 1999 
* August Anni (Annist): Kanteletar. Soome antoloogia I ja II. 1930–31
Weißenberg

**Weißenberg** (ülemsorbi keeles *Wóspork*) on linn Saksamaal Saksimaa kaguosas Bautzeni kreisis. See asub Oberlausitzis Strohmbergi mäest põhja pool Löbauer Wasseri jõe ääres.

## Viited

## Välislingid

* Weißenbergi koduleht
Wilthen

**Wilthen** (ülemsorbi keeles *Wjelećin*) on linn Saksamaal Saksimaa kaguosas Bautzeni kreisis Saksamaa-Tšehhi piiri lähedal.

Wilthen on riiklikult tunnustatud puhkelinn.

## Viited

## Välislingid
* Wiltheni koduleht
Burkau vald

**Burkau** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Vallas on järgmised külad:     
* Auschkowitz (*Wučkecy*)
* Burkau (*Porchow*)
* Großhänchen (*Wulki Wosyk*)
* Jiedlitz (*Jědlica*)
* Kleinhänchen (*Mały Wosyk*)
* Neuhof (*Nowy Dwór*)
* Pannewitz (*Panecy*)
* Taschendorf (*Ledźborecy*)
* Uhyst am Taucher (*Horni Wujezd*)
* Bocka

Fail:20150515320MDR Jiedlitz (Burkau) Rittergut Herrenhaus.jpg|Rüütlimõis Burkaus
Fail:Bahnhof Burkau.jpg|Rongijaam Burkaus
Fail:2016 Grenzstein Burkau Tanneberg 2.jpg|Piirikivid Burkaus
Fail:Pfarrschule burkau 2020-04-25 .jpg|Koolihoone Burkaus


## Välislingid

*Burkau valla koduleht (*saksa keeles*)
Crostau vald

**Crostau vald** on endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal  Bautzeni kreisis Oberlausitzi mägismaal.

1. jaanuaril 2011 liideti see Schirgiswalde linna ja Kirschau vallaga Schirgiswalde-Kirschau linnaks.

Vallas olid järgmised külad:
* Crostau (*Chróstawa*)
* Callenberg (*Chemberk*)
* Carlsberg
* Halbendorf im Gebirge (*Wbohow*)
* Wurbis

## Viited

## Välislingid
* Silbermanni orel Crostaus
Cunewalde vald

**Cunewalde** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal  Bautzeni kreisis Lausitzi mägismaal. 

Vald on üleriigiliselt tunnustatud puhkekoht.

Vallas on järgmised asulad: 
*Albert-Schweitzer-Siedlung
*Bärhäuser
*Cunewalde
*Frühlingsberg
*Halbau
*Klipphausen
*Neudorf (*Nowa Wjes*)
*Schönberg (*Jasna Hora*)
*Weigsdorf-Köblitz (*Wuhančicy-Koblica*)
*Zieglertal

## Välislingid
*Cunewalde valla koduleht (*saksa keeles*)
Demitz-Thumitzi vald

**Demitz-Thumitz** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Vallas on järgmised asulad: 
*Demitz-Thumitz (*Zemicy-Tumicy*)
*Wölkau (*Wjelkowy*)
*Medewitz (*Mjedźojz*)
*Birkenrode (*Brězyšćo*)
*Rothnaußlitz (*Čerwjene Noslicy*)
*Cannewitz (*Chanecy*)
*Karlsdorf
*Pottschapplitz (*Počaplicy*)
*Pohla-Stacha (*Palow-Stachow*)

## Välislingid
*Demitz-Thumitzi valla koduleht (*saksa keeles*)
Doberschau-Gaußig

**Doberschau-Gaußig** (ülemsorbi keeles *Dobruša-Huska*) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal  Bautzeni kreisis.

Vallas on järgmised külad (sulgudes ülemsorbikeelne nimi ja ligikaudne elanike arv):
* Arnsdorf (*Warnoćicy*; 180)
* Brösang (*Brězynka*; 70)
* Cossern (*Kosarnja*; 90)
* Diehmen (*Demjany*) ja Neu-Diehmen (*Nowe Demjany*; kokku 300) 
* Doberschau (*Dobruša*; 1400)
* Drauschkowitz (*Družkecy*) ja Neu-Drauschkowitz (*Nowe Družkecy*; kokku 130)
* Dretschen (*Drječin*; 120)
* Gaußig (*Huska*; 600)
* Gnaschwitz (*Hnašecy*; 370)
* Golenz (*Holca*; 120)
* Grubschütz (*Hrubjelčicy*; 280)
* Günthersdorf (*Hunćericy*; 100)
* Katschwitz (*Kočica*; 50)
* Naundorf (*Nowa Wjes*; 380)
* Preuschwitz (*Přišecy*; 60)
* Schlungwitz (*Słónkecy*; 640)
* Techritz (*Ćěchorjecy*; 110)
* Weißnaußlitz (*Běłe Noslicy*; 100)
* Zockau (*Cokow*; 120)

## Viited

## Välislingid
*Doberschau-Gaußigi valla koduleht (*saksa keeles*)
Frankenthal (Saksimaa)

**Frankenthal** on küla ja vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

## Välislingid
*Frankenthali valla koduleht (*saksa keeles*)
Göda vald

**Göda** (ülemsorbi keeles *Hodźij*) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Vallas on peale Göda veel hulk külasid. 

## Välislingid
*Göda valla koduleht (*saksa keeles*)
Großdubrau vald

**Großdubrau** (ülemsorbi keeles *Wulka Dubrawa*) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Vallas on 20 küla, mis on varem olnud iseseisvad vallad (ülemsorbikeelsed nimed sulgudes):
*Großdubrau piirkonnas Großdubrau (*Wulka Dubrawa*), Kleindubrau (*Mała Dubrawa*), Brehmen (*Brěmjo*), Crosta (*Chróst*).
*Commerau piirkonnas Commerau (*Komorow*), Kauppa (*Kupoj*), Jetscheba (*Jatřob*), Göbeln (*Kobjelń*).
*Klixi piirkonnas Klix (*Klukš*), Spreewiese, kuni 1911: Leichnam (*Lichań*), Särchen (*Zdźar*), Salga (*Załhow*), Neusärchen (*Nowe Zdźarki*).
*Quatitzi piirkonnas Quatitz (*Chwaćicy*), Dahlowitz (*Dalicy*), Jeschütz (*Ješicy*), Kronförstchen (*Křiwa Boršć*), Margarethenhütte (*Margarěćina hěta*).
*Sdieri piirkonnas Sdier (*Zdźěr*), Zschillichau (*Čelchow*).

## Välislingid
*Großdubrau valla koduleht (*saksa keeles*)
Großharthau vald

**Großharthau** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis. 

Vallas on järgmised asulad: Großharthau, Bühlau, Schmiedefeld ja Seeligstadt.

## Välislingid
*Großharthau valla koduleht (*saksa keeles*)
Großpostwitzi vald

**Großpostwitz** (ülemsorbi keeles *Budestecy*) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Vallas on järgmised külad: 

*Berge (*Zahor*)
*Binnewitz (*Bónjecy*)
*Cosul (*Kózły*)
*Ebendörfel (*Bělšecy*)
*Eulowitz (*Jiłocy*)
*Großpostwitz (*Budestecy*)
*Klein Kunitz (*Chójnička*)
*Mehltheuer (*Lubjenc*)
*Rascha (*Rašow*)
*Denkwitz (*Dźenikecy*)

## Välislingid
*Großpostwitzi valla koduleht (*saksa keeles*)
Käsurida

**Käsurida** ehk **korraldusrida** (ingl. *Command line interface, CLI*) on tekstipõhine kasutajaliides inimese ja arvuti vahel, mille puhul käsud antakse enamasti sisestades tekstkäske. Teisisõnu on käsurida ekraanile kuvatud käsuviibale järgnev rida programmis või operatsioonisüsteemis, kuhu tarkvara lubab kasutajal kirjutada käsu.

Käsurea alguses on tavaliselt viip (*prompt*), mis annab kasutajale sellisest võimalusest teada.

Käsureale sisestatakse klaviatuurilt arvutile mõistetav tekst ehk käsk (*command*). 
Sisestatav käsk võib olla sõltuvalt soovitud eesmärgist üsna keerukas. Näiteks:
 uname -a
 whoami
 pwd
 set interface "Local Area Connection" enable 7 10 30 0
 traceroute www.wikipedia.org
 netstat -b -v
 ps -ef | wc -l

Et käsk oleks arvutile mõistetav, tuleb järgida käsu süntaksit – käsu argumentide ja parameetrite ettenähtud järjestust. Et tavakasutajale arvuti kasutamist lihtsamaks teha, on paljudel programmidel ja enamikul tänapäevastest operatsioonisüsteemidest graafiline kasutajaliides, mille kaudu saab kasutada levinumaid käske.

Käsurida võib olla mõnes programmis kombineeritud graafilise kasutajaliidesega, näiteks AutoCad.

Käsurea väljund ei ole reglementeeritud; tavaliselt on see tekst, kuid võib olla ka graafiline või koos heliga.

## Rakendus
Peamised käsurea rakenduse sfäärid on:

* Operatsioonisüsteem;
* Jututoad (nt IRC);
* Videomängud;
* Muu tarkvara (nt Docker või Kubernetes).

### Käsurida operatsioonisüsteemides
Peamine käsurea rakendus on operatsioonisüsteemi kasutajaliides. Windowsi operatsioonisüsteemis ei ole käsurea keel standardiseeritud, kuid toetab lisaks ka teatud määral käsurea standardit POSIX.

## Mõned ingliskeelsed nimed
*TTY ja tty
*Text terminal ja Computer terminal
*Console ja Virtual console
*System console

## Vaata ka
*Käsuinterpretaator
*Cmd.exe

## Viited
Värsimõõt

**Värsimõõt** ehk **meetrum** on poeetikas viis, kuidas rõhulised ja rõhutud või pikad ja lühikesed silbid värsis vahelduvad, määrates selle pikkuse ja rütmi. 

Värsis korduvat rütmilist üksust nimetatakse värsijalaks. 

Näiteks jamb on värsijalg, mis koosneb ühest lühikesest/rõhutust ja ühest pikast/rõhulisest silbist. Trohheus on värsijalg, kus ühele pikale/rõhulisele silbile järgneb üks lühike/rõhutu. Daktülis järgneb ühele pikale/rõhulisele silbile kaks lühikest/rõhutut. 

Regivärsi värsimõõt on neljajalaline trohheus ehk trohheiline tetrameeter, st koosneb neljast trohheuse nime kandvast värsijalast. See on ka eesti luule tavalisim värsimõõt. Klassikalises inglise luules kasutatud blankvärss on jambiline pentameeter - see koosneb viiest jambist. Klassikalistes vanakreeka eepostes on kasutatud daktülilist heksameetrit, st kuuest daktülist koosnevat värssi. 

Antiikluule värss oli välteline ehk kvantiteeriv, st põhines lühikeste ja pikkade silpide vältuse vastandusel. Püsiva sõnarõhuga keeltes (prantsuse, itaalia, poola jt) on kasutatud silbilist, teistes rõhulist ja silbilis-rõhulist (klassikaline vene värss, väidetavalt ka nn eesti värss) värsisüsteemi.

## Vaata ka
*värsimõõduõpetus
*värss

## Kirjandus
* Jaak Põldmäe "Eesti värsiõpetus". Tallinn, 1978; 2. trükk 2002.
Eesti Video

**Eesti Video** oli Viktor Siilatsi ja Andres Küngi asutatud, erakapitalil põhinev ning Tallinnas registreeritud aktsiaselts, mille ajalugu ulatub läbi mitme omandivormi 1988. aasta augustisse.

Eesti Video tegevus algas 1988. aasta suvel koos laulva revolutsiooniga, eesmärgiks oli dokumenteerida Eestis toimuvat ning luua alternatiivne videoarhiiv. Salvestatud materjali põhjal asus Eesti Video välja andma igakuist videoringvaadet "Eestimaa", mis kajastas Eesti poliitilisi, majanduslikke, ühiskondlikke ja kultuurisündmusi ning mida levitati väliseestlaste seas nii Euroopas kui ka Austraalias, Ameerika Ühendriikides ja Kanadas.

Esimene videoringvaade "Eestimaa" ilmus detsembris 1988 ning ringvaateid toodeti kuni 1993. aastani. 1991. aastast ilmus "Eestimaa" ringvaade oma kulu ja kirjadega igal kuul ka Eesti Televisiooni ekraanil, luues seega sõltumatu televisiooniprogrammi pretsedendi ETV-s. ETV lõpetas "Eestimaa" näitamise ühepoolselt 1991. aasta septembris. 

1989. aastal valmistas Eesti Video Ida-Virumaa keskkonnakatastroofi ainelise videofilmi "Quo vadis, Virumaa", mida levitas Põhjamaades. Rootsi TV tellimusel valmistati mitu telesaadet, sealhulgas ka Läti ja Leedu probleemidest. Samuti edastas Eesti Video telesaateid koostöös Ameerika Ühendriikide televisioonikontserniga ABC News.

Eesti Video lõi koostöös Rootsi meediakontserniga Kinnevik Eesti esimese eratelevisiooniettevõtte EVTV, mis oli omakorda tänapäevani tegutseva eratelekanali TV3 asutaja.
Käsk (informaatika)

**Käsk** on arvutile edastatav instruktsioon mingi ülesande täitmiseks. Käsu annab tavaliselt kasutaja.

Käsku võib edastada kas
*käsurealt või
*graafilise kasutajaliidese kaudu.

Käsu vorm võib olla ükskõik mis keelne – see sõltub programmi kujundusest. Kuna arvuti instruktsioonid on esitatud kahendkoodis, siis pole oluline, millises inimkeeles konkreetne protsessorile mõistetav juhis on pealkirjastatud. Käsu vorm on oma olemuselt sümbol. Käsu "delete" asemel võib vabalt olla "eteled" või "kustuta". Küsimus on lihtsalt arusaadavuses. Assemblerkeeles on käsud näiteks kolmetähelised, mis tunduvalt raskendab neist arusaamist. Näiteks JMP – jump (hüppa (üle)), MOV – move (teisalda/kopeeri).

Käsk sisaldab tavaliselt mitmesuguseid parameetreid. Näiteks käsk "copy" peab sisaldama infot selle kohta, mida kopeerida ja kuhu kopeerida:
*copy a:\pilt.jpg c:\Minu pildid – fail "pilt.jpg", mis asub "a" kettal (Microsofti operatsioonisüsteemides tavaliselt pehmeketas), kopeeritakse "c" kettal (Microsofti operatsioonisüsteemides tavaliselt kõvaketas) olevasse kataloogi, mille nimi on "Minu pildid".

## Vaata ka
*Masinakäsk

## Viited
Linda Thompson

**Linda Diane Thompson** (sündinud 23. mail 1950 Memphises Tennessee osariigis) on USA näitleja ja laulukirjutaja, tuntud Elvis Presley kauaaegse kallimana.

Linda on võitnud mitu iludusvõistlust, sealhulgas ka 1972. aasta Miss Tennessee. Sama aasta juulis tutvus ta Elvisega ning kolis peagi Gracelandi. Elvis ja Linda olid paar kuni 1976. aasta suveni, mil nad läksid sõbralikult lahku. 

Pärast seda mängis ta kuni 1992. aastani telesarjas "Hee Haw" ning on esinenud filmides ja külalisena telesarjades.

Linda oli aastatel 1981–1983 abielus kümnevõistleja Bruce Jenneriga. Neil sündisid lapsed Brody Jenner ja Brandon Jenner.

Alates 1991. aastast on ta abielus laulukirjutaja David Fosteriga, kellega koostöös on ta kirjutanud mitu edukat laulu.
Ginger Alden

**Ginger Alden Leyser** (sündinud 13. novembril 1956 Memphises Tennessee osariigis) on USA modell ja näitleja, tuntud kui Elvis Presley viimane tüdruksõber ja kihlatu.

Ginger ja Elvis tutvusid 1961. aastal tänu Gingeri isale, kes oli Elvise ülemus sõjaväes. Uuesti kohtusid nad 1976. aastal ja peagi kolis ta Gracelandi. Elvis ja Ginger plaanisid abielluda 1977/1978 aastavahetuse paiku, kuid 1977. aasta 16. augusti lõunal avastas Ginger Elvise Gracelandi vannitoast surnuna.

Pärast Elvise surma on Ginger teinud modellitööd ning esinenud reklaamides ja külalisena telesaadetes. Samuti osales ta aastatel 1986–1987 seriaalis "Capitol".
Need for Speed

**"Need for Speed"** (**NFS**) on Electronic Artsi rallimängude sari. 

Mängudes saab osaleda ebaseaduslikel tänavavõidusõitudel, põgeneda politsei eest ja tuunida oma autot.

Sarja esimene mäng "The Need for Speed" ilmus 1994. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Sarja ametlik koduleht
Guttau vald

**Guttau** (ülemsorbi keeles *Hućina*) on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

2013. aastal liideti ta Malschwitzi vallaga.

Guttaus on järgmised külad:

* Brösa (*Brězyna*)
* Guttau (*Hućina*)
* Halbendorf/Spree (*Połpica*)
* Kleinsaubernitz (*Zubornička*)
* Lieske (*Lěskej*)
* Lömischau (*Lemišow*)
* Neudorf/Spree (*Nowa Wjes/Sprjewja*)
* Ruhethal (*Wotpočink*)
* Wartha (*Stróža*)
Hochkirchi vald

**Hochkirch** (ülemsorbi keeles *Bukecy*) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Vallas on peale Hochkirchi veel järgmised külad (sulgudes ülemsorbikeelne nimi ja vallaga liitmise aasta):

*Breitendorf (*Wujezd*, 1994) 
*Jauernick (*Jawornik*, 1993) 
*Kohlwesa (*Kołwaz*, 1993) 
*Kuppritz (*Koporcy*, 1936) 
*Lehn (*Lejno*, 1993) 
*Meschwitz (*Mješicy*, 1973) 
*Niethen (*Nĕćin*, 1993) 
*Plotzen (*Błócany*, 1993) 
*Pommritz (*Pomorcy*, 1993) 
*Rodewitz (*Rodecy*, 1993) 
*Sornßig (*Žornosyki*, 1993) 
*Steindörfel (*Trjebjeńca*, 1974) 
*Wawitz (*Wawicy*, 1993) 
*Wuischke (*Wuježk*) 
*Zschorna (*Čornjow*, 1994)

## Välislingid
*Hochkirchi valla koduleht (*saksa keeles*)
Kirschau vald

**Kirschau** on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Kirschau asub Lausitzi mägismaal Spree ja Pilke jõe orgudes, mille vahele jäävad Mönchswaldi mägi (449 m) ja Lärchenbergi mägi (354 m).

Kirschau valda kuuluvad peale Kirschau järgmised külad: Bederwitz (ülemsorbi *Bjedrusk*), Kleinpostwitz (*Bójswecy*), Rodewitz (*Rozwodecy*) ja Sonnenberg (*Słónčna Hora*).

2011. aastal liideti ta Schirgiswalde-Kirschau linnaga.
Königswartha vald

**Königswartha** (ülemsorbi keeles *Rakecy*) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Vallas on järgmised asulad (sulgudes ülemsorbikeelsed nimed):
*Caminau (*Kamjenej*)
*Commerau (*Komorow*)
*Entenschenke (*Kača Korčma*)
*Eutrich (*Jitk*)
*Johnsdorf (*Jeńšecy*)
*Königswartha (*Rakecy*)
*Neudorf (*Nowa Wjes*)
*Niesendorf (*Niža Wjes*)
*Oppitz (*Psowje*)
*Truppen (*Trupin*)
*Wartha (*Stróža*)

## Välislingid
*Königswartha valla koduleht (*saksa keeles*)
Kubschützi vald

**Kubschütz** (ülemsorbi keeles *Kubšicy*) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Vald moodustati aastal 1994 varasemast Jenkwitzi, **Kubschützi** ja Purschwitzi vallast.

Kubschützi vallas on Kubschützi kõrval järgmised külad: Baschütz (ülemsorbi *Bošecy*), Blösa (*Brězow*), Canitz-Christina (*Konjecy*), Daranitz (*Torońca*), Döhlen (*Delany*), Großkunitz (*Chójnica*), Grubditz (*Hruboćicy*), Jenkwitz (*Jenkecy*), Kreckwitz (*Krakecy*), Kumschütz (*Kumšicy*), Litten (*Lětoń*), Neupurschwitz (*Nowe Poršicy*), Pielitz (*Splósk*), Purschwitz (*Poršicy*), Rabitz (*Rabocy*), Rachlau (*Rachlow*), Rieschen (*Zrěšin*), Scheckwitz (*Šekecy*), Soculahora (*Sokolca*), Soritz (*Sowrjecy*), Waditz (*Wadecy*), Weißig (*Wysoka*) ja Zieschütz (*Cyžecy*).

## Välislingid
*Kubschützi valla koduleht (*saksa keeles*)
Malschwitzi vald

**Malschwitz** (ülemsorbi keeles *Malešecy*) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Vallas on järgmised külad (sulgudes ülemsorbikeelne nimi):

* Malschwitz (*Malešecy*)
* Pließkowitz (*Plusnikecy*)
* Briesing (*Brězynka*)
* Niedergurig (*Delnja Hórka*)
* Doberschütz (*Dobrošecy*)
* Kleinbautzen (*Budyšink*)
* Preititz (*Přiwćicy*)
* Cannewitz (*Skanecy*)
* Rackel (*Rakojdy*)
* Baruth bei Bautzen (*Bart*)
* Brießnitz (*Brězecy*)
* Dubrauke (*Dubrawka*)
* Buchwalde (*Bukojna*)
* Gleina (*Hlina*)

## Välislingid
*Malschwitzi valla koduleht (*saksa keeles*)
Neschwitzi vald

**Neschwitz** (ülemsorbi keeles *Njeswačidło*) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Vallas on järgmised külad:

*Neschwitz (*Njeswačidło*)
*Caßlau (*Koslow*)
*Doberschütz (*Dobrošicy*)
*Holscha (*Holešow*)
*Holschdubrau (*Holešowska Dubrawka*)
*Kleinholscha (*Mały Holešow*)
*Krinitz (*Króńca*)
*Lissahora (*Liša Hora*)
*Loga (*Łahow*)
*Lomske (*Łomsk*)
*Luga (*Łuh*)
*Neudorf (*Nowa Wjes*)
*Pannewitz (*Banecy*)
*Saritsch (*Zarěč*)
*Zescha (*Šešow*)
*Weidlitz (*Wutołčicy*)
*Übigau (*Wbohow*)

## Välislingid
*Neschwitzi valla koduleht (*saksa keeles*)
Neukirch/Lausitz

**Neukirch/Lausitz** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis. See asub  Lausitzi mägismaal kahe mäeaheliku vahel metsarikka 587 m kõrguse Valtenbergi mäe jalamil ja on üleriigiliselt tunnustatud puhkekoht.

## Viited

## Välislingid
*Neukirchi valla koduleht (*saksa keeles*)
James Dean

**James Byron Dean** (8. veebruar 1931 Marion, Indiana osariik – 30. september 1955 Cholame, California osariik) oli USA filminäitleja.

James Dean hukkus liiklusõnnetuses.

1999. aastal avaldatud edetabeli "AFI's 100 Years...100 Stars" (Ameerika Filmiinstituut) tulemuste põhjal asub näitleja meesstaaride edetabelis 18. kohal.

## Filmograafia

## Viited
Obergurigi vald

**Obergurig** (ülemsorbi keeles *Hornja Hórka*) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Mönchswaldi mäe (447 m) jalamil.

Vallas on järgmised külad:
*Obergurig (Hornja Hórka)
*Singwitz (Dźěžnikecy)
*Schwarznaußlitz (Čorne Noslicy)
*Mönchswalde (Mnišońc)
*Großdöbschütz (Debsecy)
*Kleindöbschütz (Małe Debsecy)
*Lehn (Lejno)

## Välislingid
*Obergurigi valla koduleht (*saksa keeles*)
Puschwitzi vald

**Puschwitz** (ülemsorbi keeles *Bóšicy*) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Peale Puschwitzi on vallas järgmised külad:

*Guhra (*Hora*)
*Jeßnitz (*Jaseńca*)
*Lauske (*Łusč*)
*Neu-Jeßnitz (*Nowa Jaseńca*)
*Neu-Lauske (*Nowy Łusč*)
*Neu-Puschwitz (*Nowe Bóšicy*)
*Wetro (*Wětrow*)
Põhjuseta mässaja

**"Põhjuseta mässaja"** (originaalpealkirjaga **"Rebel Without a Cause"**) on 1955. aasta USA mängufilm.

## Süžee

## Peaosatäitjad
*James Dean (Jim Stark)
*Natalie Wood (Judy)
*Sal Mineo (John "Plato" Crawford)
*Jim Backus (Frank Stark)
*Ann Doran (pr Stark)
*Corey Allen (Buzz Gunderson)
*William Hopper (Judy isa)
*Rochelle Hudson (Judy ema)
*Edward Platt (Ray Fremick)
*Nick Adams (Chick)
*Dennis Hopper (Goon)
*Jack Grinnage (Moose)
Radibori vald

**Radibor** (ülemsorbi keeles *Radwor*) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Vallas on järgmised külad:
*Bornitz (ülemsorbi *Boranecy*) 
*Brohna (*Bronjo*) 
*Camina (*Kamjenej*) 
*Cölln (*Chelno*) 
*Droben (*Droby*) 
*Großbrösern (*Wulki Přezdrěń*) 
*Lippitsch (*Lipič*) 
*Lomske (*Łomsk*) 
*Luppa (*Łupoj*) 
*Luppedubrau (*Łupjanska Dubrawka*) 
*Luttowitz (*Lutobč*) 
*Merka (*Měrkow*) 
*Milkel (*Minakał*) 
*Milkwitz (*Miłkecy*) 
*Neu-Bornitz (*Nowe Boranecy*) 
*Neu-Brohna (*Nowe Bronjo*) 
*Quoos (*Chasow*) 
*Radibor (*Radwor*) 
*Schwarzadler (*Čorny Hodler*) 
*Teicha (*Hat*) 
*Wessel (*Wjesel*)

## Viited

## Välislingid
*Radibori valla koduleht (*saksa keeles*)
Rammenau vald

**Rammenau** on vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis. Asub Bischofswerdast loodes.

Vallaosad on Oberrammenau, Niederdorf, Röderbrunn ja Schaudorf.

Rammenaus on sündinud Johann Gottlieb Fichte.

## Välislingid
*Rammenau valla koduleht (*saksa keeles*)
Schmölln-Putzkau vald

**Schmölln-Putzkau** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

See loodi aastal 1994 endiste valdade Schmöllni, Putzkau ja Tröbigau liitmisel.

Vallas on järgmised külad: 

* Neuschmölln (ülemsorbi *Nowa Smělna*; umbes 100 elanikku)
* Putzkau (*Póckowy*) (eraldi Oberputzkau (*Hornje Póckowy*) ja Niederputzkau (*Delnje Póckowy*); kokku umbes 1850 elanikku)
* Schmölln (*Smělna*; umbes 1150 elanikku)
* Tröbigau (*Trjechow*;  umbes 300 elanikku)

## Viited

## Välislingid
*Schmölln-Putzkau valla koduleht (*saksa keeles*)
Sohland an der Spree vald

**Sohland an der Spree** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Tšehhi piiri ääres.

Peale Sohlandi enda kuuluvad valda Wehrsdorf ja Taubenheim.

Sohlandil on järgmised osad:

# Wendisch-Sohland
# Ellersdorf
# Alt-Scheidenbach
# Neu-Scheidenbach
# Nieder-Sohland
# Neusorge
# Carlsruhe
# Äußerst-Nieder-Sohland
# Mittel-Sohland
# Hinterm Hohberg (Äußert-Mittel-Sohland)
# Pilzdörfel (Neu-Mittel-Sohland)
# Ober-Sohland mit "Wiese"
# Neudorf
# Tännicht (Neu-Ober-Sohland)
# Gütchen (Schafhirtsches G.)

## Välislingid
*Sohland an der Spree valla koduleht (*saksa keeles*)
Steinigtwolmsdorfi vald

**Steinigtwolmsdorf** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Tšehhi piiril.

Valda kuuluvad külad Steinigtwolmsdorf, Ringenhain ja Weifa.

## Viited

## Välislingid
*Steinigtwolmsdorfi valla koduleht (*saksa keeles*)