open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Priiuse põlistumise päev

**Priiuse põlistumise päev** oli tähtpäev 27. märtsil 2013, mil tähistati tõsiasja, et sel päeval oli iseseisvusaeg alates Eesti Vabariigi taastamisest 20. augustil 1991 kestnud kauem kui esimene iseseisvusaeg aastatel 1918–1940.

24. veebruarist 1918 kuni 17. juunini 1940, mil Eesti okupeerisid Nõukogude Liidu relvajõud, oldi iseseisvad 7890 päeva. Kusjuures nende päevade hulka ei arvata aega Eesti okupeerimisest Saksamaa Keisririigi poolt 25. veebruarist 1918 kuni 11. novembrini, mil viimane kapituleerus ja Eesti Ajutine Valitsus alustas taas tegevust.

Priiuse põlistumise päeva tähistamise algatasid Eesti Muinsuskaitse Selts ja ajakirja Akadeemia peatoimetaja Toomas Kiho.

## Vaata ka
*Taasiseseisvumispäev

## Viited

## Välislingid
*Vaata, kuidas tähistatakse tänast priiuse põlistumise päeva! Postimees, 27. märts 2013.
Wayne'i maakond (Michigan)

**Wayne'i maakond** (*Wayne County*) on maakond USA-s Michigani osariigis. 

Maakonna halduskeskus on osariigi suurim linn Detroit.

Maakonna pindala on 1740 km&sup2;. Veepindala on 160 km&sup2;. Wayne'i maakonnast idasse jääb Kanada, millest on see eraldatud Detroiti jõe ja Saint Clairi järvega. Kanadaga on ühendus Detroiti–Windsori tunneli ja Ambassadori silla kaudu.

Wayne'i maakond on elanike arvult osariigi suurim maakond. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga arvestuslikult 1 793 561. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 1 820 641. Asustustihedus on 1000 in/km². 2020. aasta seisuga moodustasid 47,8% maakonna elanikkonnast valged ja 37,3% mustanahalised.

Maakonnas asub Detroit Metropolitani lennujaam.

## Naabermaakonnad
*Washtenaw' maakond (läänes)  
*Monroe maakond (lõunas/edelas) 
*Macombi maakond (kirdes)
*Oaklandi maakond (loodes) 
*Essexi maakond (läänes)

## Ajalugu

Wayne'i maakond oli üks esimesi maakondi, mis pärast Loodeterritooriumi loomist moodustati. Maakond on saanud nime Ameerika kindrali "Mad Anthony" Wayne'i järgi. Maakond hõlmas algselt kogu Alam-Michigani poolsaare ning väikse osa praeguse Ohio, Indiana ja Illinoisi osariigi põhjaosast. 15. augustil 1796 seati maakonna piiri alguseks Cuyahoga jõe suue Fort Wayne'ist läänes, mis oli siis Michigani järve lõunapoolsem koht. Maakonna piir kulges mööda Huroni, Saint Clairi ja Erie järve kallast.

14. jaanuaril 1803 muutis Indiana territooriumi kuberner William Henry Harrison maakonna piire. Uute piiride järgi hõlmas maakond ka Chicago ja Wisconsini osariiki jääva Michigani järve äärse osa.

Maakonna piirid muutusid uuesti, kui Indiana ja Illinois said osariikideks ning Michigani territooriumil moodustati teised maakonnad.

## Maanteed

* Interstate 75
* Interstate 94
* Interstate 96
* Interstate 275
* Interstate 375

* U.S. Route 12
* U.S. Route 24
* M-1
* M-3
* M-5

* M-8
* M-10
* M-14
* M-39
* M-53

* M-85
* M-97
* M-102
* M-153

## Linnad ja vallad

### Linnad

### Vallad

## Välislingid

*Wayne'i maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Wayne'i maakond

**Wayne'i maakond** (inglise *Wayne County*) on 16 Ameerika Ühendriikide maakonna nimetus.

*Wayne'i maakond (Georgia)
*Wayne'i maakond (Illinois)
*Wayne'i maakond (Indiana)
*Wayne'i maakond (Iowa)
*Wayne'i maakond (Kentucky)
*Wayne'i maakond (Lääne–Virginia)
*Wayne'i maakond (Michigan) – suurima elanike arvuga Wayne'i maakond.
*Wayne'i maakond (Mississippi)
*Wayne'i maakond (Missouri)
*Wayne'i maakond (Nebraska)
*Wayne'i maakond (New York)
*Wayne'i maakond (Ohio)
*Wayne'i maakond (Pennsylvania)
*Wayne'i maakond (Põhja–Carolina)
*Wayne'i maakond (Tennessee)
*Wayne'i maakond (Utah)
Rumpo poolsaar

**Rumpo poolsaar** on Vormsi lõunarannikul asuv poolsaar, mis Rumpo küla juurest ulatub umbes 3 km pikkusena Väinamerre. Poolsaar jääb Vormsi maastikukaitseala piiresse.

Geoloogiliselt on poolsaar maakerke tulemusena merest vabanenud oos. 

Poolsaarel kasvab harilik tundrasamblik, mida mujal Eestis kusagil pole. 

## Viited
Coghinase järv

**Coghinase järv** (itaalia keeles *Lago Coghinas* või *Lago del Coghinas*) on veehoidla Lääne-Itaalias Sardiinia maakonnas Sassari ja Olbia-Tempio provintsis. Coghinase järv on Omodeo järel Sardiinia suuruselt teine siseveekogu.

164 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve suurim sügavus on 50 meetrit, pindala 17,9 km² ja valgala suurus 1900 km².

1924. aastal Coghinase jõele rajatud veehoidla paisu kõrgus on 58 meetrit ja pikkus 185 meetrit.

Coghinase järve kallastel asuvad Oschiri ja Tula.


Pilt:2185785212 LAGOCOGHINAS5ba50a2755 b.jpg|
Pilt:Oschiri - Lago Coghinas (04).JPG
Pilt:Oschiri - Lago Coghinas (02).JPG
Pilt:


## Välislingid
* Coghinase järv saidil SardegnaTurismo (itaalia keeles)
* Database LIMNO andmebaas (itaalia keeles)
Omodeo järv

**Omodeo järv** (itaalia keeles *Lago Omodeo*) on veehoidla Lääne-Itaalias Sardiinia maakonnas Oristano provintsis. Omodeo on Sardiinia suurim siseveekogu.

Veehoidla valmis 1924. aastal. Tirso jõele rajatud *Santa Chiara* paisu sissepühitsemisel osales Itaalia kuningas Vittorio Emanuele III. Rajamise ajal oli Omodeo Euroopa suurim kunstlik veekogu.

118 meetri kõrgusel merepinnast asuva veekogu suurim sügavus on 59,55 meetrit, pindala 29,37 km² ja valgala suurus 2056 km². Veehoidlas on kaks saart.

Omodeo järve kallastel asuvad Aidomaggiore, Ardauli, Bidonì, Busachi, Ghilarza, Nughedu Santa Vittoria, Sedilo, Soddì, Sorradile, Tadasuni ja Ulà Tirso.


Pilt:Lago Omodeo 1.JPG|
Pilt:Lago Omodeo.jpg|


## Kirjandus
* Nicola Sechi, Andrea Cossu; Luigi Vito; Marina Manca (1978). Il Lago Omodeo: caratteristiche fisiche e chimiche. Bollettino della Società sarda di scienze naturali 18: 169-190. ISSN: 0392-6710 (itaalia keeles) vaadatud 2013-03-07
* Nicola Sechi (settembre 1978). Struttura e biomassa dei popolamenti fitoplanctonici del Lago Omodeo (Sardegna centrale). Plant Biosystems - An International Journal Dealing with all Aspects of Plant Biology 112 (5 & 6): 347-360. DOI:10.1080/11263507809427946

## Välislingid

* Il lago Omodeo sul sito SardegnaTurismo
* Analisi delle acque del lago Omodeo dal database LIMNO, Banca dati dei laghi italiani
Bodie (Washington)

**Bodie** on kummituslinn Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis Okanogani maakonna kirdeosas. See asub Kanada piirist umbes 19&nbsp;km lõunas.

Bodie on rajatud 19. sajandi lõpus. Esimesed elanikud asusid sinna 1888. aastal. 1896 oli seal restoran, universaalkauplus, sepikoda, väliköök ja mitmeid palkmaju. Peaaegu iga elanik töötas Perkins Milling Company heaks. Äritegevus kestis Bodie's kuni 1930. aastate lõpuni, kui veski ja linn suleti. 1962 hävis veski tulekahjus.

Bodie on nime saanud lähedal asuva Bodie kaevanduse järgi, mis alustas tegevust Toroda nime all ja tänapäevalgi viitavad piirkonna kohalikud elanikud kaevandusele kui Second Torodale.

Postkontor avati Bodies 1898. aasta mais ja suleti lõplikult 1911. Tänapäevalgi asetsevad vana majad mõlemal pool maanteed.

Linn asub merepinnast 790&nbsp;m kõrgusel.

## Viited

## Välislingid
*Bodie Gold Mines Okanogan County Washington
*http://www.daresay.com/geomineral/assets/bodie.pdf
Nadežda Peedi-Hoffmann

**Nadežda Peedi-Hoffmann** (19. mai (vkj 6. mai) 1911 Tomsk, Venemaa – 21. mai 1938 Tallinn) oli eesti näitleja ja iluduskuninganna, viimane teise maailmasõja eelne Miss Estonia.

1932. aastal mängis ta koos Ants Eskolaga peaosa režissöör Theodor Lutsu mängufilmis "Päikese lapsed" – ta oli seal rikas tüdruk Margot Varik.

Samal aastal oli Peedi-Hoffmann valitud iludusvõistlusel Miss Estoniaks. Viimase sõjaeelse kandjana jäi see tiitel talle 1988. aastani, mil esimeseks Eesti missiks pärast teist maailmasõda sai Heli Mets.

9. juulil 1932 sõimas tema ema Adele Peedi vene keeles missile kleite toonud õmblejannasid. Selle eest mõisteti talle 10-kroonine trahv või 2 päeva aresti. 

1933. aastal sattus Pärnu linnanõunik Roman Mathiesen kohtu alla süüdistatuna linna raha raiskamises ning aruannete, allkirjade ja vekslite võltsimises. Põhjendusena tõi Mathiesen majandusliku kitsikuse, kuid kõmulehtede väitel kulutas Mathiesen raha afäärile Peedi-Hoffmanniga.

Nadežda Peedi-Hoffmann oli ka kirjanik August Alle muusa.

## Viited

## Välislingid
*Nadežda Peedi-Hoffmann IMDB-s
*Jaak Lõhmus "Kuidas tehti filmitähti" Sirp, 26. oktoober 2007
*Nadežda Peedi-Hoffmanni foto Tallinna Linnamuuseumis
Tallinn JazzOn

**Tallinn JazzOn** oli 2012. ja 2013. aastal Tallinna vanalinnas toimunud muusikafestival. Tallinn JazzOn oli mittetulunduslik üritus, mille eesmärgiks oli levitada džässmuusikat, populariseerida kultuuri, edendada muusikute rahvusvahelist koostööd ning pakkuda tasuta kõrgtasemel etendusi muusikasõpradele nii Tallinnast kui ka teistest linnadest. 

2012. aastal toimunud esimesel Tallinn JazzOn festivalil esines üle 150 esineja 8-st Euroopa riigist. Eesti kollektiividest osalesid teiste hulgas Ivo Lille Group, Nuku koor, Dave weckl tribute band, ReGroup, Marjamaa Brothers. 2013. aastal leidis Tallinn JazzOn festival aset 28.–30. juunil.

## Pilte

Tallinn JazzON Festival 4.jpg
Tallinn_JazzON_Festival_12.jpg
Tallinn_JazzON_Festival_10.jpg
Tallinn_JazzON_Festival_20.jpg
Tallinn_JazzON_Festival_1.jpg
Tallinn_JazzON_Festival_19.jpg
Tallinn_JazzON_Festival_23.jpg


## Välislingid

* Muusikafestivali Tallinn JazzOn Facebooki leht
Luqa

**Luqa** (malta *Ħal Luqa*) on linn Malta kaguosas. Rahvaarv on 6028 (seisuga november 2005). 

Selles asulas oli Air Malta peakorter kuni tegevuse lõpetamiseni 2024. aastal.

## Viited
Riho Aljand

**Riho Aljand** (27. mai 1960 Tapa – 26. juuli 2019) oli Eesti ujumistreener.

Lõpetas aastal 1978 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1982 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehalise kasvatuse teaduskonna.

Ujumisega hakkas Aljand tegelema 1971. aastal Tallinna Kalevi ujumiskoolis Friedel Raudsepa ja Elvira Miku juhendamisel, tulles aastatel 1976–1978 Eesti NSV meistrivõistlustel rinnuliujumises medalikohtadele.

Aastail 1979–1989 töötas Aljand ujumistreenerina Kalevi ujumiskoolis ja TSIK-is, 1989–1993 oli ta Tallinna ujumisklubi Kalev president. 

1993–2002 oli Aljand Eesti Koolispordi Liidu toimetuse juhataja ja aastatel 2002–2005 Keila Swimclubis vabatahtlik ujumistreener.

2002–2004 oli Riho Aljand Ujumisliidu olümpiaprojekti juht ning käis treenerina kaasas nii Ateena (2004) kui ka Londoni (2012) olümpiamängudel.

Ta töötas aastast 1992 oma firmas Ralvi ning aastast 2016 oli Audentese Spordiklubi treener.

Aastatel 2009–2016 oli ta Eesti ujumiskoondise peatreener.

Oli 2005–2013 ja 2014–2016 Ujumisliidu treenerite kogu juhatuse esimees ning aastast 2016 juhatuse liige.

## Isiklikku
Tema lapsed on Triin, Martti ja Berit.

## Viited

## Välislingid
*
Lend üle mägede

"**Lend üle mägede**" on 1987. aastal valminud dokumentaalfilm näitlejast ja lavastajast Eino Baskinist, filmi režissöör on Heini Drui.

2012. aastal valmis Baskinist ka teine film pealkirjaga "Baskin", selle lavastaja on Manfred Vainokivi.
Hargla nõgu

**Hargla nõgu** on Kagu-Eestis asuv kirde–edela-sihiline maastikupiirkond. Varem käsitleti seda omaette maastikurajoonina, tänapäeval aga Võru-Hargla nõo maastikurajooni osana.

## Vaata ka
*Võru orund

## Viited
Mika Karppinen

**Mika Kristian Karppinen**, hüüdnimi Gas Lipstick ('gaasihuulepulk') (sündinud 8. veebruaril 1971 Eskilstunas Rootsis) on soome muusik.

Ta on tuntud ansambli HIM trummarina, kellena on ta tegutsenud alates 1998. aastast. Ta mängib ka *grindcore*-bändis To Separate the Flesh from the Bones, rokkansamblis Bendover ja *hardcore*-punki ansamblis Ääritila. Varem on Karppinen mänginud trumme ansamblis Kyyria ning mänginud kitarri ja laulnud bändis Dementia. 

Karppinen on Rootsi ansamblis Kent kitarri mängiva Harri Männi sugulane.
Türi voorestik

**Türi voorestik** (ka **Türi väikevoorestik**, **Väike-Vooremaa**) on voorestik Kõrvemaa maastikurajooni kaguosas. Selle pindala on umbes 140 km2. 

Voorestiku pikkus on 20 ja keskmine laius 8 km. Keskmine kõrgus on 50–60 m. 

Voorestiku keskosa kaheksa voort (Sohlu, Käomäe, Virika, Pala, Raudmetsa, Poaka, Kirna, Kabelimäe) on arvele võetud ürglooduse objektidena.

Voorestikul asuvad Türi ja Paide linn. 1992. aastal loodi Türi ja Paide vahele jäävas Türi voorestiku keskosas Türi maastikukaitseala.

## Vaata ka
*Vooremaa

## Viited
Võru–Petseri ürgorg

**Võru–Petseri ürgorg** (ka: **Võru–Petseri orund**) on Palumaa maastikurajooni lõunaosas olev ürgorg; ühtlasi Eesti üks suurimaid ürgorge. Ürgoru moodustavad läänepoolne Võru orund ja idapoolne Petseri ürgorg. Ürgorg läheb lääne pool üle Hargla nõoks. 

Ürgoru laius on enamjaolt 1 km ja sügavus kuni 70 m. 

## Viited
Sego

**Sego** on kummituslinn Ameerika Ühendriikides Utah' osariigis Grandi maakonnas. See asub kitsas looklevas Sego kanjonis umbes 8&nbsp;km (5 miili) kaugusel Thompson Springsist põhjas. Varem oli see oluline söekaevanduslinn. Sego oli asustatud aastatel 1910–1955.
Haanja servamoodustiste vöönd

**Haanja servamoodustiste vöönd** oli umbes 13 000 <sup>14</sup>C-aastat tagasi viimase mandrijää taandumise ajal liustiku pealetungil tekkinud pinnavormide vöönd. 

Vöönd ulatus Laadoga ja Äänisjärve lähedalt (Luga vöönd) Läti (Linkuva vöönd) ja Leedu (Põhja-Leedu vöönd) kaudu kuni Lõuna-Rootsini (Skåne vöönd). 

## Vaata ka
*Otepää servamoodustiste vöönd
*Sakala servamoodustiste vöönd
*Palivere servamoodustiste vöönd
*Pandivere servamoodustiste vöönd

## Viited

## Välislingid
*Eesti mandrijääst vabanemine. Eesti Geoloogiakeskuse lehel(lk. 25)
Laevapiletid.ee

**Laevapiletid.ee** on Läänemere suuremate laevaoperaatorite (Tallink-Silja, Viking Line, Eckerö Line, DFDS Seaways) pileteid internetis vahendav ühtne broneerimissüsteem, mida haldab Baltic Ferry Tickets OÜ. Broneerimissüsteem võimaldab ööpäev läbi võrrelda laevaoperaatorite teenuseid (väljumisaegu, hindu, lisateenuseid, vabade kohtade saadavust jms) ning osta pileteid. 

## Ajalugu
Laevapiletid.ee alustas tegevust aastal 2009. Esimesena pakuti võimalust osta pileteid Tallinna–Helsingi liinile, teenus oli eestikeelne. Broneerimistugi toimus e-posti teel. Tänapäevaks on teenuseid märgatavalt kasvatatud ning lisandunud on liine ja keeli: teenust saab kasutada eesti, soome, inglise või vene keeles.

2012. aasta suvel avati telefoniteenindus. 2013. aasta talvel loodi piletite broneerimise rakendus Android OS-ile.

## Välislingid
*Laevapiletid.ee
Otepää servamoodustiste vöönd

**Otepää servamoodustiste vöönd** oli umbes 12 600 <sup>14</sup>C-aastat tagasi viimase mandrijää taandumise ajal liustiku pealetungil tekkinud pinnavormide vöönd. 

Vöönd kulges Lätist (Pliena vöönd) läbi Otepää kõrgustiku, Kulje ja Lisje poolsaare, Pihkva järve kuni Loode-Venemaani.

## Vaata ka
*Haanja servamoodustiste vöönd
*Sakala servamoodustiste vöönd
*Palivere servamoodustiste vöönd
*Pandivere servamoodustiste vöönd

## Viited

## Välislingid
*Eesti mandrijääst vabanemine. Eesti Geoloogiakeskuse lehel(lk. 25)
Pandivere servamoodustiste vöönd

**Pandivere servamoodustiste vöönd** on umbes 12 000 <sup>14</sup>C-aastat tagasi viimase mandrijää taandumise ajal liustiku pealetungil tekkinud pinnavormide vöönd Eesti aladel.. 

Pandivere servamoodustiste vöönd kulgeb Peipsi järvest põhja pool, ümbritseb ida, põhja ja lääne küljest Pandivere kõrgustikku, ja jätkub läbi Kesk-Eesti Pärnu suunas. Läbi Pärnumaa kulgeb vöönd läänesuunas üle Suure väina ning Saaremaa Sõrve poolsaareni ja ida suunas jätkub Loode-Venemaal Neeva vööndina.  Vööndi moodustavad Iisaku ja Illuka ümbruse oosid ja mõhnad, samuti ka Sinimäed, lisaks veel otsamoreenid Lääne-Saaremaa kõrgendikul. Pärnu jõe basseinis seostub vöönd jääjärvedega, kus settisid viirsavid.

## Vaata ka
*Haanja servamoodustiste vöönd
*Otepää servamoodustiste vöönd
*Sakala servamoodustiste vöönd
*Palivere servamoodustiste vöönd

## Viited

## Välislingid
*Eesti mandrijääst vabanemine. Eesti Geoloogiakeskuse lehel(lk. 25)
Wayne'i maakond (Utah)

**Wayne'i maakond** (*Wayne County*) on maakond USA-s Utah' osariigis.

Maakonna halduskeskus on Loa.

Maakonna pindala on 6388 km². Veepindala on 16 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2589. Aastal 2000 oli elanikke 2509.

## Naabermaakonnad
* Emery maakond (põhjas ja idas)
* Garfieldi maakond (lõunas)
* Piute maakond (läänes)
* San Juani maakond (idas)
* Sevieri maakond (loodes)

## Ajalugu
Maakond moodustati 1892. aastal Piute maakonna osast.

## Rahvastik
### Linnad
* Bicknell
* Caineville
* Fremont
* Grover
* Hanksville
* Loa
* Lyman
* Teasdale
* Torrey

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Wayne'i maakonnas oli 2509 inimest, 890 leibkonda ja 669 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 1 in / 2,5 km².

Elamuühikuid (*housing units*) oli 1329 (keskmine tihedus 0/km²).

Rassiline koosseis oli järgmine:
* valgeid 97,29%
* mustanahalisi 0,16%
* põlisameeriklasi 0,08%
* aasialasi 0,16%
* Vaikse ookeani saarte rassist 1,24%
* mitmest rassist 1,24%.

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 1,99%.

890 leibkonna seas oli
* 36,20% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi;
* 65,50% koos elavaid abielupaare;
* 5,30% neid, kus oli ilma abikaasata naine;
* 24,80% neid, mis ei olnud perekonnad.

* 21,50% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja
* 9,60% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene.

Leibkonnas oli keskmiselt 2,81 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,31 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii:
* 32,40% alla 18-aastasi;
* 8,10% 18–24-aastasi;
* 22,5% 25–44-aastasi;
* 22,60% 45–64-aastasi;
* 14,40% üle 65-aastasi.

Ea mediaan oli 34 aastat.

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 103,50 meessoost inimest. Iga vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 103,50 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 32 000 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 36 940 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 26 645 dollarit, naistel 20 000 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 15 392 dollarit.

15,40% elanikkonnast ja 12,70% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 22,10% alla 18-aastasi ja 8,20% üle 65-aastasi.

## Viited

## Välislingid
* Wayne'i maakonna koduleht (*inglise keeles*)
A Night at the Opera

**"A Night at the Opera"** on briti rokkansambli Queen neljas album. Sellel on ka kuulus hitt "Bohemian Rhapsody".

## Laulud
*"Death On Two Legs (Dedicated to...)" (Freddie Mercury)
*"Lazing On A Sunday Afternoon" (Mercury)
*"I'm In Love With My Car" (Roger Taylor)
*"You're My Best Friend" (John Deacon)
*"'39" (Brian May)
*"Sweet Lady" (May)
*"Seaside Rendezvous" (Mercury)
*"The Prophet's Song" (May)
*"Love of My Life" (Mercury)
*"Good Company" (May)
*"Bohemian Rhapsody" (Mercury)
*"God Save the Queen" (May)
Palivere servamoodustiste vöönd

**Palivere servamoodustiste vöönd** on umbes 11 200 <sup>14</sup>C-aastat tagasi viimase mandrijää taandumise ajal liustiku pealetungil tekkinud pinnavormide vöönd. Jää tungis vööndi moodustumise ajal edasi vähemalt 35 kilomeetrit, mida näitavad vööndist 35 kilomeetri kauguselt Kõpu poolsaarelt leitud pealetungieelsed setted.

Vöönd ulatub Lahemaalt kuni Sõrve poolsaareni, kulgedes läbi Tallinna, Palivere ja Hiiumaa. Vööndi moodustavad glatsiofluviaalsed setted Hiiumaal ja Tallinna ning Kunda vahel, otsamoreenid Lääne-Saaremaa kõrgendikul, Sõrve poolsaarel ja Hiiumaa ning Haapsalu vahel, samuti ka oosid Loode-Eestis.

Vööndi tähelepanuväärsemaid avaldumisi pinnamoes on Läänemaa kõrgeim paik Risti-Palivere oos, mille järgi vöönd on nime saanud.

Palivere servamoodustiste vöönd on jälgitav vaid Eesti aladel. See lõpeb mõlemas otsas Läänemeres, kus see pole enam jälgitav. Seetõttu on selle edasine kulg hüpoteetiline ja nii on seda seostatud nii 11 200 aastat tagasi toimunud Vimmerby kui ka 12 000 aastat tagasi toimunud Levene jääpealetungiga. Erinevate võimaluste põhjuseks on see, et muudatused jääkattes ei ole Läänemere eri kallastel üksüheses vastavuses ja jää taganes liustiku idaosas aeglasemalt, kui selle lääneosas.

## Vaata ka
*Haanja servamoodustiste vöönd
*Otepää servamoodustiste vöönd
*Sakala servamoodustiste vöönd
*Pandivere servamoodustiste vöönd

## Viited

## Välislingid
*Eesti mandrijääst vabanemine. Eesti Geoloogiakeskuse lehel(lk. 25)
Jägala kompleks

**Jägala kompleks** on Põhja-Eesti aluskorra moondekivimite stratigraafiline üksus. 

Selle üksuse kivimid moodustusid u 1,8–1,9 miljardit aastat tagasi Paleoproterosoikumis Svekofennia mäetekkel.

## Vaata ka
*Alutaguse kompleks

## Viited
Ahtme rike

**Ahtme rike** on Kirde-Eestis olev kirde–edela-sihiline tektooniline rikkevöönd, mis läbib nii alus- kui pealiskorda. Rikkevööndi laius on kuni 2 km ja pikkus 50 km. 

Rike tekkis u 400 mln aastat tagasi, kui toimus kaledoonia kurrutus.

Rike pinnamoes ei avaldu.

## Viited
Daugava lade

**Daugava lade** on ülemdevoni ladestiku  regionaalne lade. Üleilmses standardis vastab sellele Frasnes'i lade, litostratigraafiliselt vastab sellele umbkaudu Daugava kihistu. Lademe vanus on 359...354 miljonit aastat.

Eestis on ladet leitud vaid Kagu-Eesti Parmu puuraugust. Sealseks kivimiks on lubjakivi, mis sisaldab argilliiti.

Lade avaneb Lätis 1–5 kilomeetri laiuse ribana, Läti ida- ja keskosas on avamusala aga kuni 45 kilomeetrit lai. Lademel on laiem avamusala veel Jaunjelgava ja Biržai vahel, kus see avaneb 20–25 kilomeetri laiuse ribana. Lade paljandub näiteks Daugava, Aiviekste, Ogre, Mēmele, Abava ja Venta kallastel.

Lademe kivimitest moodustab põhiosa dolomiit, esineb ka domeriiti, kipsi, savi ja lubjakivi.

## Viited
Dubniki lade

**Dubniki lade** on ülemdevoni ladestiku regionaalne lade. Üleilmses standardis vastab sellele Frasnes'i lade, litostratigraafiliselt vastab sellele umbkaudu Dubniki kihistu. Lademe vanus on 359...364 miljonit aastat. Dubniki lademe all lamab Eestis Pļaviņase lade ja temal lasub Daugava lade. Läti aladel vastab sellele Salaspilsi lade.

Lade on nime saanud Dubniki kivimurru järgi Irboska lähistel, kus paljanduvad 12,5 meetri paksused rohekashalli savi kihid, mis vahelduvad kipsi ja dolomiidiga. Lademe paksus Eestis on kuni 10 m.

Lademe kivimkoosseisus on palju dolokivi, domeriiti ja savi.

## Viited
Ķemeri lade

**Ķemeri lade** on alamdevoni ladestiku regionaalne lade. Ķemeri lade lasub Tilžė lademel ja see lamab Rēzekne lademe all. Lademe vanus on 408...400 miljonit aastat. 

Ladet hakkas esimesena eristama P. Liepiņš aastal 1960. Üleilmses standardis vastab sellele Praha lade, osalt ka Emsi lade, litostratigraafiliselt vastab sellele Eesti aladel aga tõenäoliselt umbkaudu Ķemeri kihistu (kuna selles puuduvad fossiilid, on taoline määratlus siiski oletuslik).. Lademe stratotüübiks on Ķemeri puurauk,  millest kuuluvad lademesse meetrid 461-547,65.

Lademe paksus Eestis on kuni 6–8,4 m. Lätis on see Balti sünekliisi aladel kohati üpris paks, Skrīveri all on selle paksus 127 meetrit, Baldone all 169 meetrit, Vaiņodes 163 meetrit, Ezere all aga 172 meetrit.

Lademe kivimkoosseisus on Eestis palju kvartsirikast liivakivi. Läti aladel sisaldab lade ka ohtralt punakaspruuni aleuroliiti ja savi. Lademe savi sisaldab suhteliselt palju illiiti, liivakivi aga tsirkooni ja turmaliini. Ladestut eristataksegi selle mineraalse koostise järgi. Lade avandub üksnes väikesel alal Talsi ümbruskonnas.

## Viited
Nukk (täpsustus)

**Nukk** on mitmetähenduslik sõna:

***[[Nukk]]** on mänguasi.
***[[Nukk (bioloogia)|Nukk]]** on putuka arenguvorm.
***[[Nukk (tehnika)|Nukk]]** on nukkmehhanismi osa.
***[[Nukk (osa)|Nukk]]** on mingit objekti kõrgem või eenduv osa, nt poolsaare tipp, neem.

**Nukk** on ka perekonnanimi. Selle kandjate hulgas on näiteks:
* **[[Eduard Nukk]]**, eesti ajakirjanik, luuletaja, laste- ja näitekirjanik.

## Vaata ka
*Mannekeen
***Nukid** ehk kasteet
*Nukkumine
*Nukkvõll
San Juani maakond (Colorado)

**San Juani maakond** (*San Juan County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°77' N, 107°67' W. 

Maakonna halduskeskus ja ainus linn on Silverton. 

Maakonna pindala on 1000 km&sup2;. Veepindala on 2 km&sup2;. Maakond asub San Juani mägedes. Maakonna keskmine kõrgus merepinnast on 3426 meetrit, millega on see kõige kõrgemal paiknev maakond USA-s.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 705. 2010. aasta rahvaloenduse järgi oli elanikke 699. San Juani maakond on elanike arvult Colorado väikseim maakond. Asustustihedus on 0,71 in/km².

Maakonda läbib maantee U.S. Route 550.

## Naabermaakonnad
*Ouray maakond (põhjas)  
*Hinsdale'i maakond (idas) 
*La Plata maakond (lõunas)
*Montezuma maakond (edelas) 
*Dolorese maakond (läänes)
*San Migueli maakond (loodes)

## Ajalugu
Maakond moodustati 31. jaanuaril 1876 La Plata ja Lake'i maakonna osadest.

1877. aastal loovutas San Juani maakond suure osa territooriumist Ouray maakonnale ja väiksema osa Gunnisoni maakonnale.

Maakond on saanud nime püha apostli Johannese järgi (hispaania keeles *Juan el Apóstol*), kelle järgi andsid hispaania maadeavastajad nime selles piirkonnas asuvale jõele ja mäeahelikule.

## Rahvastik

### Asulad
*Animas Forks
*Eureka
*Howardsville
*Middleton
*Needleton
*Silverton

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
San Juani maakonnas oli 558 inimest, 269 leibkonda ja 157 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 1 in/km&sup2;. 

Elamuüksusi (*housing units*) oli 632 (keskmine tihedus 2/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli: 
*valgeid 97,13%
*põlisameeriklasi 0,18% 
*aasialasi 0,36% 
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,72% 
*teistest rassidest 0,90% 

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 7,35%.  

269 leibkonna seas oli 
*23,80% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi 
*43,90% koos elavad abielupaarid 
*8,90% neid, kus oli ilma abikaasata naine 
*41,30% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*36,80% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*4,80% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,06 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,63 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*20,10% alla 18-aastased 
*4,30% 18...24, 
*28,10% 25...44, 
*40,50% 45...64 
*7,00% üle 65-aastased. 

Ea mediaan oli 44 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 110,60 meessoost inimest. Iga vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 112,40 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 30 764 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 40 000 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 30 588 dollarit, naistel 19 545 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 17 584 dollarit.  

20,90% elanikkonnast ja 13,50% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 29,400% alla 18-aastasi ja 7,10% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
* Rio Grande metsakaitseala
* San Juani metsakaitseala
* Uncompahgre metsakaitseala
* Weminuche ürgloodusala

USA Ajalooliste Paikade Riikliku Registrisse on kantud San Juani maakonnas 11 objekti.

## Viited

## Välislingid

*San Juani maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Pļaviņase lade

**Pļaviņase lade** on ülemdevoni ladestiku regionaalne lade. Pļaviņase lademe all lamab Amata lade ja temal lasub Dubniki lade. Lademe vanus on 370...364 miljonit aastat.

Ladet hakkas esimesena eristama P. Liepiņš aastal 1951. Lademe neostratotüübiks on Irboska paljand. Üleilmses standardis vastab sellele Frasnesi lade, litostratigraafiliselt vastavad sellele umbkaudu Chudovo, Pskovi ja Snetnaya Gora kihistu.

Lademe paksus Eestis on 27–32 m. Lätis on selle paksus valdavalt 11–15 meetrit, kaguosas kuni 20 meetrit, Läti kirdeosas Riia–Pihkva maantee ümbruskonnas aga kuni 50 meetrit. Läti aladel lasub Pļaviņase lademel Salaspilsi lade. Lade jaguneb kolmeks alamlademeks (Snetnaya Gora alamlade, Pihkva alamlade ja Chudovo alamlade).

Lade avaneb Lätis 1–10 kilomeetri laiuse ribana, Läti ida- ja keskosas on lademel aga veel teine avamusala, mis on kuni 10, kohati aga kuni 40 kilomeetrit lai. Lade paljandub näiteks Venta, Abava, Gauja, Dubna ja Palsa jõe kallastel, samuti ka Daugava kallastel Līvānist Riiani. Selle tüüppaljand ujutati Pļaviņase hüdroelektrijaama rajamisel üle. Eestis paljandub lade näiteks Peetri jõel Kalkahju juures.

Lademe kivimkoosseisus on palju dolokivi, domeriiti ja lubjakivi. Lätis esineb lademes kohati ka liivakivi.

## Viited
San Juani maakond

**San Juani maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* **[[San Juani maakond (Colorado)|San Juani maakond]]** Colorados
* **[[San Juani maakond (New Mexico)|San Juani maakond]]** New Mexicos
* **[[San Juani maakond (Utah)|San Juani maakond]]** Utah's
* **[[San Juani maakond (Washington)|San Juani maakond]]** Washingtonis
Tom ja Eileen Lonergan

**Tom ja Eileen Lonergan** oli USA abielupaar, kes unustati 25. jaanuaril 1998 sukeldumisretkel Korallimeres avamerele. Paat, millega Lonerganide rühm oli sukeldumispaika saabunud, lahkus ilma nendeta. Mitte keegi meeskonnast või sukeldujatest ei märganud paari puudumist. Nende surnukehi pole leitud, aga arvatakse, et nad hukkusid merel abi oodates.

2003. aasta film "Avameri" põhineb nendega juhtunul.
Avameri (film)

**"Avameri"** on Tom ja Eileen Lonerganiga juhtunud sündmustel põhinev draamafilm kahest sukeldujast, kes unustatakse avamerele.

## Sisu
Abielupaar David ja Susan läheb sukelduma, kuid veepinnale naasnult avastavad nad, et neid vedanud laev on lahkunud. Nad leiavad end triivimas keset merd. Neid ähvardavad paljud ohud meduusidest näljasurmani. Lõpuks hakkavad nende vastu huvi tundma ka haid. Nad üritavad elus püsida ja loodavad, et päästjad jõuavad nendeni enne, kui nad oma märja haua leiavad.
Eesti monoklinaal

**Eesti monoklinaal** on Põhja- ja Kesk-Eesti aluskorra peal lasuv Vendi- ja Vanaaegkonna pealiskord, mille paksus on 100–400 m. Monoklinaal on laugelt (15') lõunasse kaldu.

Monoklinaalis on mitmeid rikkeid, näiteks Ahtme ja Aseri rike.

Monoklinaali piiravad lõunast aluskorda moodustavad Balti sünekliis ja Võru sadul.

## Vaata ka
*Võru sadul
*Valmiera-Mõniste-Lokno kerkeala
*Balti sünekliis

## Viited
Animas Forks Pioneer

**Animas Forks Pioneer** oli Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis Animas Forksi kaevanduslinnas ilmunud ajaleht.

See hakkas ilmuma 1882 ja lõpetas tegevuse neli aastat hiljem; viimane number avaldati oktoobris 1886. Ajalehte andis välja George N. Raymond.
Valmiera-Mõniste-Lokno kerkeala

**Valmiera-Mõniste-Lokno kerkeala** on Põhja-Lätist Valmierast läbi Mõniste kuni Loknoni (Pihkva oblast) ulatuv lääne-idasuunaline kurrutatud aluskorrakihtide vöönd.

Kerkeala kõrgeim osa on **Mõniste kerge**, kus aluskord on kuni 650 m kõrgemal kui Põhja-Lätis Alūksne järve juures.

## Vaata ka
*Balti sünekliis
*Eesti monoklinaal
*Võru sadul

## Viited
Võru sadul

**Võru sadul** on Lõuna-Eesti aluskorras olev sadulakujuline ida–läänesuunaline lauge vaond. See jääb Eesti monoklinaali ja Valmiera-Mõniste-Lokno kerkeala vahele. Vaondit täidavad settekivimite kihid vanusevahemikus Vendist Kesk-Devonini.

Vaond avaldub pinnamoes Valga-Võru ürgoruna. 

## Vaata ka
*Balti sünekliis
*Eesti monoklinaal
*Valmiera-Mõniste-Lokno kerkeala

## Viited
Sõru kihistu

**Sõru kihistu** on Alam-Kambriumi ladestiku kihistu. 

Kihistut esineb Lääne-Eesti saartel ja saartega piirnevas mandriosas.

Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 48 m. 

Kihistu Eestis ei paljandu.

## Viited
Lontova kihistu

**Lontova kihistu** on Alam-Kambriumi ladestiku Lontova lademe kihistu. 

Kihistut esineb Eestis kõikjal, v.a Edela-Eestis.

Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 90 m. 

Kihistu paljandub Eestis Põhja-Eesti klindi allosas.

Kihistu  moodustab liiva vahekihtidega savi (enamasti sinisavi). Kihistu savi sisaldub massiliselt perekonda *Platysolenites* kuuluvaid ränitorukesi, mida peeti varem rõngusside jäänusteks, tänapäeval loetakse neid aga maailma vanimateks foraminifeerideks.

## Viited
Voosi kihistu

**Voosi kihistu** on Alam-Kambriumi ladestiku kihistu. Kihistu eristamine Lontova kihistust on tinglik.

Kihistut esineb Loode-Eestis, jäädes Tallinnast lääne poole.

Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 40–65 m. 

Kihistu Eestis ei paljandu.

## Viited
Tiskre kihistu

**Tiskre kihistu** on Alam-Kambriumi ladestiku kihistu. 

Kihistut esineb Eesti põhjaosas.

Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 20 m. 

Kihistu paljandub Eestis Põhja-Eesti klindi (lõigus Pakri poolsaarest Narvani) allosas.

Kihistu koosneb helehallist peeneteralisest kvartsi sisaldavast liivakivist, mis on nõrgalt tsementeerunud. Kihistu liivakivi moodustab Balti klindil mitmel pool eraldi terrassi.

## Viited
Uljaste kuplistik

**Uljaste kuplistik** on Ida-Viru maakonnas Uljaste ja Sonda piirkonna kohal olev settekivimikihtide ida–läänesuunalised kurrud (kõrgus kuni 20 m). Kuplistiku pindala on umbes 200 km2.

Kuplistiku piirkonnas on täheldatavad raskusjõu ja magnetvälja anomaaliad.

Kuplistik pinnamoes ei avaldu.

## Viited
Lükati kihistu

**Lükati kihistu** on Alam-Kambriumi ladestiku kihistu. 

Kihistut esineb Eesti põhja- ja loodeosas.

Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 20 m.

Kihistu  moodustab liivakivi vahekihtidega savi Kihistu ülemises osas on liivakivi vahekihte rohkem, alumises vähem. Tegemist on üleminekulise kihistuga, mis paikneb Tiskre kihistu liivakivide ja Lontova kihistu savi vahel.

## Vaata ka
*Lükati paljand

## Viited
Gdovi kihistu

**Gdovi kihistu** on Ülem-Vendi ladestu vanim stratigraafiline üksus (kihistu). 

Eestis esineb seda kihistut Haapsalu-Võrtsjärve-Haanja joonest kirde pool.

Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 58 m. Selle moodustab valdavalt punane liivakivi.

Kihistu Eestis ei paljandu.

## Viited
Kotlini kihistu

**Kotlini kihistu** on Vendiumi ladestu Valdai seeria kihistu.

Eestis esineb seda kihistut Ida-Eestis.

Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 50 m.  Selle moodustab valdavalt savi.

Kihistu Eestis ei paljandu.

## Viited
Ülgase kihistu

**Ülgase kihistu** on ülemkambriumi ladestiku kihistu. Kihistu on nimetatud Harju maakonna Ülgase asula järgi. Seda hakkas esimesena määratlema Armin Öpik 1929. aastal. 

Eestis esineb seda kihistut ainult Tallinna juures. Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 11,7 m (Muraste all).

Kihistu paljandub Eestis näiteks Ülgase küla juures klindil.

## Viited
Tsitre kihistu

**Tsitre kihistu** on Ülem-Kambriumi ladestiku kihistu. 

Eestis esineb seda Põhja-Eesti klindi lähedal (Tallinnast Toilani).

Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 2–3 m. 

Kihistu paljandub Eestis Tsitre küla lähedal Turjekeldri paljandil.

## Viited
Petseri kihistu

**Petseri kihistu** on Ülem-Kambriumi ladestiku kihistu. 

Eestis esineb seda vaid piiratud alal Kagu-Eestis.

Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 10,7 m. 

Kihistu Eestis ei paljandu.

## Viited
Paala kihistu

**Paala kihistu** on Kesk-Kambriumi ladestiku kihistu. 

Eestis esineb seda Ida-Eestis.

Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 39 m. 

Kihistu Eestis ei paljandu.

## Viited
Ruhnu kihistu

**Ruhnu kihistu** on Kesk-Kambriumi ladestiku kihistu. 

Kihistut esineb ainult Edela-Eestis.

Kihistu maksimaalne paksus Eestis on 42 m. 

Kihistu Eestis ei paljandu.

## Viited
Reinhold Käbin

**Reinhold Käbin** (7. aprill 1903 Puru, Jõhvi vald, Virumaa – 5. jaanuar 1979 Tallinn) oli eesti arst.

Ta lõpetas aastal 1921 Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi, õppis aastail 1921–1928 (lõpetas arsti astmega) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Ta kuulus akadeemiliselt Üliõpilaste Seltsi Raimla.

Aastatel 1928–1939 töötas ta Pukas jaoskonnaarstina. 
Aastatel 1940–1941 töötas ta Eesti NSV Tervishoiu Rahvakomissariaadi koosseisus, mille koosseisus ta evakueerus Nõukogude Liidu tagalasse, kus ta jäi komissariaadi käsutusse. 

Oktoobris 1944 asus ta Haapsalu ambulatooriumi juhataja kohale. 1. jaanuaril 1945 sai temast Eesti NSV Riikliku Kindlustuse arst.

Reinhold Käbin suri 5. jaanuaril 1979 Tallinnas ja ta maeti 11. jaanuaril 1979 Rahumäe kalmistule.

## Isiklikku
Tema poeg oli jurist ja poliitik Tiit Käbin, tütar oli toimetaja ja tõlkija Maret Käbin. Dr. Reinhold Käbini hobi oli male ja teda võis tihti näha Tallinna Maleklubis.

## Viited

## Kirjandus
*Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960, lk 221.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Prangli kihistu

**Prangli kihistu** (ka **Rõngu kihistu**) on Ülem-Pleistotseeni kihistu. Selle kihistu setted moodustusid viimasel jäävaheajal.  Kihistu stratotüübiks on Rõngu läbilõige.

Eestist väljaspool on seda kihistut rööbistatud Leedu Merkine, Venemaa Mikulino ja Lääne-Euroopa Eemi jäävaheaja settekihtidega.

Kihistu levikuala Prangli saarel Eestis kantud ürglooduse raamatusse (*Prangli saare mattunud orgaanikakihid*). 

## Viited

## Välislingid
*
Järva kihistu

**Järva kihistu** on Ülem-Pleistotseeni kihistu. 

Eestist väljaspool on seda kihistut rööbistatud Leedu Nemunase jäätumise kihtidega ning Läti Balti, Venemaa Valdai ja Lääne-Euroopa Weichseli kihtidega.

Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke:
*Võrtsjärve kihistik
*Savala kihistik
*Valgjärve kihistik
*Kelnase kihistik.

## Viited
Sangaste kihistu

**Sangaste kihistu** on keskpleistotseeni kihistu. 

Eestist on leitud vaid selle kihistu Ülem-Sangaste alamkihistu setteid.

Kihistu paksus Eestis on enamasti alla 10 meetri. 

## Viited
Ugandi kihistu

**Ugandi kihistu** on Kesk-Pleistotseeni kihistu. 

Eestis on see kihistu jaotatud **Alam-**, **Kesk-** ja **Ülem-Ugandi alamkihistuks**.

Eestist väljaspool on seda kihistut rööbistatud Venemaa Kesk-Vene ja Lääne-Euroopa Saale kihtidega.

## Viited
Karuküla kihistu

**Karuküla kihistu** on Kesk-Pleistotseeni kihistu. Selle kihistu setted moodustusid Karuküla jäävaheajal. 

Eestist väljaspool on seda kihistut rööbistatud Leedu Butenai, Venemaa Lihvini ja Lääne-Euroopa Holsteini jäävaheaja settekihtidega.

## Viited
Triangel

**Triangel** on ebamäärase helikõrgusega löökpill.

Triangel on võrdkülgseks kolmnurgaks painutatud terasvarras, mis on otstest lahti jäetud, et see võnguks täies pikkuses. Harilikult ripub triangel nööri küljes, et muud võnked mõju ei avaldaks. Trianglit lüüakse samast materjalist pulgaga.

## Ajalugu
Triangel oli Egiptuse sistrumi järeltulija. Algul oli triangel rahvapill. Keskaja Euroopas mängiti triangleid nii vaimulikus kui ka tantsumuusikas.

Orkestripillina võeti see kasutusele 1710. aastal Hamburgi ooperiteatris. Trianglile on partii kirjutanud Mozart "Haaremiröövis", Joseph Haydn "Sõjaväelises sümfoonias" ja Beethoven "Üheksandas sümfoonias".  

Algul oli triangel rütmipill, kuid saavutas 19. sajandi keskel iseseisva orkestripilli koha, kui Liszt kirjutas sellele soolo oma "Klaverikontserdis Es-duur" 1853. aastal. 

## Triangel Eesti rahvamuusikas
Eesti rahvamuusikas nimetati trianglit **helirauaks** (ka: *tagiraud*).

## Viited
Stockholmi Eesti Teater

**Stockholmi Eesti Teater** oli aastatel 1954–1998 Stockholmis tegutsenud pagulaseestlaste teater.

Teatri eelkäijad olid *Stockholmi Eesti Seltsi Näitering* (tegutses 1945), *[[Eesti Pagulasteater Rootsis]]* (tegutses 1946–1952) ja *[[Eesti Teater Rootsis]]* (tegutses 1950–1953).

Teatris mängiti nii kodueesti kui ka pagulaskirjanike tükke, tehti eepiliste teoste dramatiseeringuid, mängiti operette.

## Lavastused ja lavastajad
1954 Hugo Raudsepp "Roosad prillid" – Aarne Viisimaa

1955 Aino Thoen / Lensi Römmer "Igaviku veskid" – Lensi Römmer

1955 Artur Adson "Lauluisa ja kirjaneitsi" – Valentin Lind

1956 Mika Waltari "Teine noorus" – Lensi Römmer

1956 Hugo Raudsepp "Oheliku orjaveri" – Valentin Lind

1957 Agnes Vesilo "Mudane põhi" – Lensi Römmer

1957 E. Rislakki "Palangu pakases" – Aarne Viisimaa

1958 August Mälk "Kui puu tahab õitseda" – Valentin Lind

1959 G. Kanin "Eilesündinu" – Lensi Römmer

1960 Hugo Raudsepp "Vedelvorst" – Valentin Lind

1961 Marcel Achard "Mees kuu pealt" – Valentin Lind

1962 Agapetus "Oma raha" – Marie Kalbek

1962 E. O´Neill "Oi, noorus!" – Lensi Römmer

1963 Anton Hansen Tammsaare / Andres Särev "Kõrboja peremees" – Marie Kalbek

1963 Hugo Raudsepp "Mees trumpidega" – Valentin Lind

1964 August Kitzberg "Neetud talu" – Marie Kalbek

1965 Arvo Mägi "Saalomoni naised" – Valentin Lind

1965 Eduard Vilde "Pisuhänd" – Lensi Römmer

1966 H. Bahr "Elu kontsert" – Marie Kalbek

1966 S. Vane "Tundmatu sadama suunas" – Valentin Lind

1967 Mika Waltari "Ambrosio, tule tagasi" – Marie Kalbek

1968 Ilmar Külvet "Lamp ei tohi kustuda" – Lensi Römmer

1969 Arvo Mägi "Neli õuna" – Signe Pinna

1969 Aksel Valgma / Eerik Maasepp " Unustatud laul" – Marie Kalbek

1970 A.H. Tammsaare / Andres Särev "Elu ja armastus" – Lensi Römmer

1971 Arvo Mägi "Rahu maa peal" – Lensi Römmer

1971 Eduard Vilde "Tabamata ime" – Marie Kalbek

1972 August Mälk "Valgus sinu kätes" – Lensi Römmer

1973 Ilmar Talve / Lensi Römmer " Juhansoni reisid" – Lensi Römmer

1974 Arvo Mägi "Vanaema" Agnes Lepp-Kaasik

1974 K. Eerme " Kuid kõik läks teisiti" – Lensi Römmer

1976 Hugo Raudsepp "Mikumärdi" – Agnes Lepp-Kaasik

1976 August Mälk / Lensi Römmer "Õitsev meri" – Lensi Römmer

1977 Agnes Lepp-Kaasik "Lahutus" – Agnes Lepp-Kaasik

1978 A.H.Tammsaare / Lensi Römmer "Karin ja Indrek" – Lensi Römmer

1979 Ilmar Külvet "Suletud aken" – Heljo Mängel-Sundsvik

1980 Arvo Mägi "Agamemnoni kojutulek" – Lensi Römmer

1981 Agnes Lepp-Kaasik "Oleme ju ainult inimesed" – Agnes Lepp-Kaasik

1982 Lydia Koidula "Säärane mulk" – Heljo Mängel-Sundsvik

1982 A. H.Tammsaare / Lensi Römmer "Armastuse tähistel" – Lensi Römmer

1983 Karl Ristikivi / Lensi Römmer "Õige mehe koda" – Lensi Römmer

1985 Lensi Römmer "Koidulauliku jälgedes" – Lensi Römmer

1986 Karin Saarsen "Merehunt" – Lensi Römmer

1987 E. von Kleist "Lõhutud kruus" – Lensi Römmer

1988 Lea Trepp "Homme on jälle päev" – Rita Ilisson

1989 Lea Trepp "Üllatused" – Lea Trepp

1990 Lea Trepp "Suutäite vahel" – Lea Trepp

1991 Ardi Liives "Kallimast kallim" – Clemens Paal

1998 August Kitzberg / Lea Trepp "Surnute kättemaks" – Lea Trepp

## Viited
Baratzi järv

**Baratzi järv** (itaalia keeles *Lago di Baratz*) on järv Lääne-Itaalias Sardiinia maakonnas Sassari provintsis Sassaris. Baratzist umbes kilomeetri kaugusel läänes asub Porto Ferro laht.

24 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 60 hektarit, rannajoone pikkus 4 km, valgla suurus 12 km², suurim sügavus 10 meetrit.

## Kirjandus
* G. Borgarello; A. Casu; E. Morero; G. Oggiano; G. Oliva; A. Torre; A. Valsecchi, *Baratz: La didattica e i biotopi*, Sassari, C.E.E.A. Lago Baratz, 2000.
* AA. VV., *Vivo a Baratz*, Sassari, C.E.E.A. Lago Baratz, 2001.

## Välislingid

* Baratzi järv saidil Sardegna Turismo (itaalia keeles)
Balti sünekliis

**Balti sünekliis** on Ida-Euroopa kraatoni lääneossa jääv suur aluskorravagumus ehk sünekliis. Vagumus piirneb põhjas Fennoskandia kilbi ja lõunas Valgevene antekliisiga. Sünekliis jääb Edela-Eesti, Lääne-Läti ja -Leedu, Kaliningradi oblasti, Põhja- ja Kirde-Poola ning Läänemere idaosa kohale.

## Vaata ka
*Eesti monoklinaal
*Valmiera-Mõniste-Lokno kerkeala
*Võru sadul

## Viited
Agnes Monica

**Agnes Monica Muljoto** (sündinud 1. juulil 1986 Jakartas) on Indoneesia laulja ja näitleja. 

Ta alustas oma meelelahutuskarjääri aastal 1992, kui ta oli 6-aastane. Lapsena andis Agnes välja kolm albumit. Lisaks laulmisele oli ta ka saatejuht mitmes televisiooni lastesaates. Agnes on mänginud ka seebiooperites. Tänu oma populaarsusele oli ta Indoneesias kõrgeima palgaga teismeline näitleja.

2003. aastal andis Agnes välja albumi "And the Story Goes". Tema teine ​​album "Whaddup A.. '?!" ilmus 2005. aastal. Ta tegi koostööd Ameerika laulja Keith Martinga. 

4. oktoobril 2008 võttis Agnes osa Aasia laulupeost Sŏulis Lõuna-Koreas. Tema kolmas stuudioalbum "Sacredly Agnezious" ilmus 2009. aastal. Aastal 2010 oli ta Indoneesia superstaarisaate kohtunik. 

Agnes on lauljana võitnud mitmeid auhindu: aunimetusi, sealhulgas kümme Anugerah Musik Indoneesia, seitse Panasonic auhinda ja neli MTV Indoneesia auhinda. 

## Stuudioalbumid
* *Si Meong* (1992)
* *Yess!* (1995)
* *Bala-Bala* (1996)
* *And the Story Goes* (2003)
* *Whaddup A.. '?!* (2005)
* *Sacredly Agnezious* (2009)

## Teleseriaalid

* *[[Lupus Milenia]]* (1999)
* *[[Mr Hologram]]* (1999)
* *[[Pernikahan Dini]]* (2001)
* *[[Amanda (seriaal)|Amanda]]* (2002)
* *[[Ciuman Pertama]]* (2002)
* *[[Cinta Selembut Awan]]* (2002)
* *[[Cewekku Jutek]]* (2003)
* *[[Cantik]]* (2004)
* *[[Bunga Perawan]]* (2004)
* *[[Ku 'Tlah Jatuh Cinta]]* (2005)
* *Pink* (2006)
* *[[Romance In The White House]]* (2006)
* *[[The Hospital]]* (2006)
* *[[Kawin Muda]]* (2006)
* *[[Jelita]]* (2008)
* *[[Kawin Masal]]* (2008)
* *[[Pejantan Cantik]]* (2010)
* *[[Marissa]]* (2011)
* *[[Mimo Ketemu Poscha]]* (2012)
* *[[3 Peas In A Pod]]* (2013)
Tallinna saksa teater

**Tallinna saksa teater** (saksa keeles *Revaler Deutsches Theater*) oli aastatel 1795–1939 Tallinnas vaheaegadega tegutsenud teater, esimene kutseline teater Eestis.

Teatri eelkäija oli aastatel 1784–1792 tegutsenud harrastusteater Revaler Liebhaber Theater, kui 1784. aastal alustas tegevust esimene Tallinna asjaarmastajate teater, rajajaks (1812–1813) August von Kotzebue.

Teater kandis aastast 1809 nime *Tallinna Teater* (saksa keeles *Revaler Theater*), aastast 1860 nime *Tallinna Linnateater* (saksa keeles *Revaler Stadttheater*) ja aastast 1910 nime *Tallinna saksa teater*. Tallinna Teatri hoone (ehitati aastatel 1807–1809), Lai 1–3  kinnistu parempoolsel osal, arhitekt Gottfried Henning, saal Carl Ludvig Engel.   1910. aastal valmis teatri uus hoone, praeguse aadressiga Pärnu mnt 5.

1939. aastal asus teater *[[Umsiedlung]]*'i käigus täies koosseisus ümber okupeeritud Poolasse ja jätkas tegevust Łódźis. Teatrihoone Tallinnas omandas Eesti Draamateater.

## Arhitektuur
Tallinna Saksa Teatri Selts vajas uut hoonet, mis mahutaks Tallinnas elavaid saksa teatrihuvilisi (kogu linna elanikkonnast moodustasid sakslased 10%) ning oleks samas oma sisuliselt lahenduselt võimalikult universaalne ja võimaldaks etendada nii draamat kui ka ooperit.

Uue maja saamiseks korraldatud rahvusvahelisele arhitektuurivõistlusele laekus kokku 61 võistlustööd Saksamaalt, Austriast, Soomest ja Venemaalt, võitjaks osutus Peterburi arhitektide Nikolai Vassiljevi (1875–1958) ja Aleksei Bubõri (1876–1919) projekt "Ein vierblättiges Kleeblatt" ('neljaleheline ristikhein'), mis vastas tellijate soovile ning seadis eeskujuks Berliini Hebbeli teatri (arhitekt Oskar Kaufmann, valminud 1908). Ehitusmeister Friedrich Hübbe juhtimisel ehitati hoone valmis aastatel 1909–1910.

Valminud rustikaalse kivihoone eksterjööris vahelduvad klombitud paekivi pinnad sileda krohviga, stiililt vastab see põhjamaisele juugendstiilile ehk rahvusromantismile, millele on omane seest-välja projektsioon: hoone eksterjöör peab jälgima siseruumide paigutust ja neile vabalt järgi andma.

Kõik fassaadid on liigendatud ja plastilised, punastest tellistest katusepindu ilmestavad madalad tornikesed. Nurkades olevaid ümareendeid, millesse on paigutatud trepikojad, katavad sujuvad tornikiivrid. Esifassaadi ilmestavad kolm vertikaalset, läbi korruste kulgevat aknariba, mille vahele on paigutatud juugendlikud reljeefsed figuurid (autor Riia skulptor August Volz, kelle loomingut leiab ka interjööridest). Esimesed 25 dekoratsiooni maalis teatrile Eduard Poland.

Sujuvavormilise frontooni keskel on barokselt reljeefne Tallinna vapp, mis pidi rõhutama, et tegemist on Tallinna teatriga, mis on ühtlasi saksa teater. Esifassaadi ilmestavad ka vertikaalselt ovaalseks venitatud aknad välimistes äärtes.

1955. aastal tehtud juurdeehitused järgivad hoone üldist vormi, kuigi interjööridest püüti juugendvorme kaotada nii palju kui võimalik. Uue remondi käigus 1980. aastatel taastati juugendstiil ja algne plaanilahendus interjöörides.

## Vaata ka

*August von Kotzebue
*Ludwig Ohmann
*Theophil Faß
*Eduard Berent
*Eesti Draamateater

## Viited
Eesti Etendusasutuste Liit

**Eesti Etendusasutuste Liit** (lühend: EETEAL) on aastal 1991 asutatud mittetulundusühing. Aastani 2006 kandis EETEAL nime *Eesti Teatrijuhtide Liit*. EETEALi juhatuse esimees on aastast 2023 Velvo Väli. 

Põhikirja järgi on EETEALi eesmärk "oma liikmete kui tööandjate huvide esindamine ning teatri kui kunstivaldkonna igakülgne arendamine".

EETEALi asutajaliikmeteks on Rahvusooper Estonia ning Von Krahli teater, liit koondab enda alla etenduskunstide erinevad tahud. Peamiselt tegeldakse teatrite bürokraatliku poolega, administreeritakse ja püütakse loomeinimestele võimalikult head tingimused tööks luua. EETEAL töötab välja etendusasutuste rahastamissüsteemid, kollektiivlepingud ja muu vajaliku, mis on etendusasutuse paremaks ja õiglaseks majandamiseks vajalik.

## Viited

## Välislingid
*EETEALi koduleht (vaadatud 09.03.2013)