open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Brothers in Arms (mänguseeria)

**"Brothers in Arms"** on Gearbox Software'i arvuti- ja videomängude sari. Mängu tegevus toimub Teises maailmasõjas ning mängu tegemisel on pööratud enim tähelepanu reaalsusele.

## Sarjas ilmunud mängud
"Brothers in Armsi" (BiA) arvutimängude sarja kuulub kolm mängu: **"BiA: Road to Hill 30"**, **"BiA: Earned in Blood"** ja **"BiA: Hell's Highway"**.

## "BiA: Road to Hill 30"
23-aastane kapral Matt Baker määratakse Teises maailmasõjas jaoülemaks (squad leader), et avaldada koos kolmeteistkümne kaaslasega Normandias Natsi-Saksamaale vastupanu. Võitlus algab 6. juunil (D-Day), kui kümned lennukid ületavad La Manche'i väina ja jõuavad Natsi-Saksamaa käes oleva Normandia kohale. Olude sunnil peab Seersant Bakeri rühm hüppama lennukist varem ning nad maanduvad kilomeetrite kaugusel kohast, kuhu nad tegelikult pidid maanduma. Järgneva kaheksa päeva jooksul toimuvad verised lahingud ning pool Matt Bakeri 13-mehelisest rühmast hukkub. Lõpuks jõutakse Carentani väikelinna Prantsusmaale, kus Baker annab oma jaoülema ametikoha üle oma lahingukaaslasele kapral Joe "Red" Hartsockile.

## "BiA: Earned in Blood"
Mäng algab 6. juunil 1944 samas lennukis kus "BiA: Road to Hill 30", kuid selles mängus on peategelaseks hoopis 21-aastane kapral (mängu käigus saab ta seersandiks) Joe "Red" Hartsock. Kapral Hartsockile antakse lennukis käsk (nagu kõigile teistelegi peale seersant Bakeri): "Kohe peale maandumist tuleb üles otsida Baker!", kuid kahjuks ta Bakerit samal päeval ei leia. Esimesed viis missiooni toimuvad samaaegselt "BiA: Road to Hill 30" missioonidega, kuid siis läheb mäng edasi sealt, kus ta eelmises osas pooleli jäi, see tähendab 14. juunil.

## "BiA: Hell's Highway"
Mäng algab 17. septembril 1944, kui ajalooliselt USA väed tungisid Hollandisse (operatsioon "Market Garden"). See oli liitlaste ebaõnnestunud operatsioon sundida sakslased taganema teisele poole Reini jõge, et lõpetada sõda enne 1944. aasta jõule. Mängu peategelane on taas Matt Baker, kes näeb tihti oma üksuse langenud üksusekaaslaste vaime.

## Teised osad
Lisaks nimetatud kolmele osale on BiA sarjas ilmunud ka konsoolimänge. Neist populaarseim, **"BiA: D-Day"**, on ilmunud vaid PSP-versioonis. Oma versioon BiA-st on ka Nintendo Wiil (**"BIA: Double Time"**) ja Nintendo DS-il (**"Brothers in Arms DS"**).

## Välislingid
*Sarja ametlik koduleht
Käärimine

**Käärimine** ehk **fermentatsioon** ehk **fermenteerumine** (ka anaeroobne glükolüüs) on teatud tüüpi organismide (bakterite ja pärmseente) ainevahetusprotsess, mis toimub anaeroobses (hapnikuvabas) keskkonnas ühenditeni, mille edasine oksüdatsioon saab toimuda ainult hapniku osalusel. Käärimisprotsessil vabanevat energiat kasutavad vastavad organismid elutegevuseks. 

Sõltuvalt käärimisprotsessil tekkinud lõpp-produktidest räägitakse piimhappekäärimisest (saaduste seas piimhape), etanoolkäärimisest (saaduste seas etanool) jpt käärimistüüpidest. Piimhappekäärimisel toimub suhkru lõhustumine piimhappebakterite abil ja moodustub piimhape. Etanoolkäärimisel lõhustub suhkur pärmseente toimel ning moodustuvad etanool ja süsihappegaas.

Käärimise kasutamist toiduvalmistamise protsessis nimetatakse **[[Kääritamine|kääritamiseks]]**. Protsessi käigus rakumahl oksüdeerub ja käärib, mis kutsub esile värvi muutumise ja iseloomuliku aroomi tekke.

Keemias on käärimine lihtsate ühendite (etanool, süsinikdioksiid, äädikhape ehk etaanhape) tekkimine sahhariididest jt ühenditest mikroorganismide toimel.

## Vaata ka
*Anaeroobne glükolüüs
*Mädanemine
*Hingamine
*Malolaktiline kääritamine
Mathilde (Belgia kuninganna)

**Mathilde** (sünninimega **Mathilde Marie Christine Ghislaine d'Udekem d'Acoz**; sündinud 20. jaanuaril 1973) on Belgia kuninganna, kuningas Philippe I abikaasa. 

Abielludes sai Mathilde ka Brabanti hertsoginna tiitli ning kuigi teda nimetati kroonprintsessiks, ei kandnud ta ametlikult sellist tiitlit. Kui Philippe'ist sai kuningas, sai Mathilde'ist esimene Belgia päritolu kuninganna. 

## Perekond
Mathilde on krahv (enne *Jonkheer*) Patrick d'Udekem d'Acozi ja krahvinna Anna Maria Komorowska vanim laps. Tal on kolm õde ja üks vend: Marie-Alix (16. september 1974 – 1997), Elisabeth (17. jaanuar 1977), Hélene (22. september 1979) ja Charles-Henri (13. mai 1985). 

Mathilde'i isapoolne perekond kuulub Belgia aadlike hulka. Tema vanaisa ja onu olid parunid, kuid Mathilde'il ja tema isal on õigus kasutada tiitlit *Jonkrouw* ('kõrgeauline'). 

Tema emapoolse suguvõsa liikmed on Poola aadlikud ja aristokraatia. Tema emapoolne vanaisa oli krahv Leon Michał Komorowski (1907–1992) ja vanaema printsess Zofia Sapieha-Kodénski (1919–1997). Printsess Mathilde'il on sugulussidemeid paljude Poola aristokraatia hulka kuuluvate perekondadega nagu Czartoryski, Lubomirski, Radsiwiłł, Zamoyski, Potulicki, Sanguzko ja teised. 

## Haridus ja karjäär
Printsess õppis Institut de la Vierge Fidèle'is Brüsselis ning seejärel 1991–1994 Institut Libre Marie Haps'is kõneteraapiat (lõpetas *magna cum laude*). Seejärel oli tal oma kõneteraapia praksis kuni 1999. aastani. Ta on õppinud ka psühholoogiat Université catholique de Louvain'is, mille lõpetas 2002. aastal. 

Ta räägib hollandi, inglise, prantsuse ja itaalia keelt.

## Kihlus ja abiellumine
Mathilde'i ja prints Philippe'i suhe sai üldusele teatavaks alles siis, kui nad andsid teada kihlusest, mis üllatas kogu Belgia avalikkust, sest printsi polnud kunagi ühegi naisega seostatud. 

8. novembril 1999 anti Mathilde'ile kuningliku dekreediga Belgia printsessi tiitel. Tema isa ja onud said krahvi tiitli. Mathilde ja Philippe abiellusid 4. detsembril 1999 Brüsselis ja Mathilde sai tiitli Tema Kuninglik Kõrgus Brabanti hertsoginna. 

## Lapsed
* Printsess Elisabeth (sündis 25. oktoobril 2001)
* Prints Gabriel (sündis 20. augustil 2003)
* Prints Emmanuel (sündis 4. oktoobril 2005)
* Printsess Eléonore (sündis 16. aprillil 2008)

## Välislingid

* Kuninganna Mathilde'i ametlik koduleht
Iljušin Il-2

**Iljušin Il-2** (vene keeles il-2 *Šturmovik*) oli kahekohaline hästi soomustatud kerega ründelennuk, mis konstrueeriti just maastikul olevate sihtmärkide ründamiseks. Nõukogude Liidu Punaarmee kasutas seda lennukit teises maailmasõjas tankide hävitamiseks. See on üks suurimal arvul ehitatud lennukeid. Küll aga hävis enamik Il-2 sõja käigus.

## Tehnilised andmed (Il-2M3)
***Meeskond:** 2 (piloot ja pardalaskur)
***Pikkus:** 11,6 m
***Tiivaulatus:** 14,6 m
***Kõrgus:** 4,2 m
***Tiivapindala:** 38,5 m²
***Tiivaprofiil:** Clark YH
***Tühimass:** 4360 kg
***Täismass:** 6160 kg
***Mootor:** 1× Mikulin AM-38F, vedelikjahutusega V-12, 1285 kW (1720 hj)
***Maksimaalne kiirus:** 414 km/h
***Tegevusraadius:** 720 km
***Lennulagi:** 5500 m

## Välislingid

* Leitud sõduri viimane lend, Postimees
Jakob Mändmets

**Jakob Mändmets** (29. juuli 1871 Paiküla, Kärla vald (Kärla kihelkond) – 25. detsember 1930 Tallinn) oli eesti kirjanik ja ajakirjanik.

Jakob Mändmets sündis pere kümnenda lapsena. Lõpetas 1888 Kaarma seminari. Töötas kooliõpetajana Kärla, Martna ja Kose kihelkonnas (Alaveres), 1903–1905 ajakirjanikuna Tallinnas Uue Aja ja seejärel peamiselt Päevalehe toimetuses.

Jakob Mändmetsa tütar Hilja Helene Mändmets abiellus Teodor Lippmaaga, nende poeg on Endel Lippmaa. Poeg Heino Anton lõpetas ülikooli keemikuna, tütar Jutta Õilme oli apteeker.

Mändmets on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Looming
Jakob Mändmets äratas tähelepanu Saaremaa argielu käsitlevate külajuttude kogudega ja jutustusega. Lisaks kirjutas novelle, laaste ja jutustusi. Avaldanud ka näidendeid ja palju publitsistikat.

## Teoseid
### Jutukogud
*"Koduküla vainult" (1900)
*"Pilpad" (1902)
### Jutustus
*"Tont" (1902)
*"Väljarändaja" (1917)
### Novellid
*"Juhisaare kiriku kellamees" (1900)
### Novellikogumik
*"Meri" (1914)
### Laastukogud
*"Isa talus" (1913)
*"Küla" (1915)
### Jutustuskogu
*"Läbi rädi" (1927)

## Viited

## Välislingid

* 
* Foto: Jakob Mändmets 1930. aastal
Autoettevõtete Liit

**Autoettevõtete Liit** on kutsealaliit, mis ühendab sõitjate- ja kaubaveoteenuseid pakkuvaid transpordiettevõtteid.
Autoettevõtete Liit loodi 1990. aastal.

## Välislingid
*Autoettevõtete Liidu koduleht
Vassili Mölder

**Vassili Mölder** (varjunimi V. Proletaarlane) (25. detsember 1878 Laimjala vald – 5. august 1943 Verhneuralsi rajoon, Tšeljabinski oblast) oli eesti proletaarne kirjanik.

Ta oli aastatel 1924–1932 revolutsioonilise tegevuse pärast vangis. 1940–1941 töötas ta Pöide valla täitevkomitee aseesimehena, II maailmasõja puhkedes läks NSV Liidu tagalasse.

## Looming
Tegi kaastööd Juhan Lilienbachi väljaandeile ja Saaremaa ajalehtedele.

## Teosed
*luulekogu "Sõnajalad" (1910)

## Välislingid

*
Gustav Adolph Oldekop

**Gustav Adolph Oldekop** (2. detsember 1755 Haapsalu – 8. mai 1838 Tartu) oli Eesti vaimulik, luuletaja ja ajakirjanik.

Ta õppis Tallinna Toomkoolis, alates 12. septembrist 1774 Halle ülikoolis, sai 1780. aastal cand. theol. astme. Ta ordineeriti 19. detsembril 1781 õpetajaametisse.

1781. aastal sai ta Põlva koguduse õpetajaks ja 1805. aastal nimetati abipraostiks. Ta loobus 1819. aastal ametist ja asus 1820. aastal elama Tartusse, kus tegi samal ajal Otto Wilhelm Masinguga Liivimaa talurahvaseaduse tõlke, 1819. aasta Liivimaa talurahvaseadused tõlkis läti keelde Christian Wilhelm Brockhusen (1768−1842). 

1822. aastal kandideeris Oldekop ülikooli eesti keele lektori kohale, mis Ludwig Wilhelm Moritza lahkumise tõttu oli vakantseks jäänud. 1824. aastal andis ta Tartus välja veel viis numbrit Kulutamisse Lehte, mis ilmus kord kuus ja avaldas ametlikke teadaandeid ning ka erakuulutusi, mille väljaandmist O.W. Masing jätkas hiljem nime "Tallorahwa kulutaja" all. 

Gustav Adolph Oldekop suri 1838. aastal Tartus ning maeti Põlvasse.

## Looming
Oldekop koostas Johann Michael Gerhard Grenziuse kirjastuse väljaandel 1796 ilmuma hakanud "Tarto-Ma Rahwa Kalendri" kaks esimest aastakäiku, andis 1806 Johann Philipp von Rothi abiga välja 41 numbrit lõunaeestikeelset ajakirja Tartomaa rahwa Näddali-Lehte, mida peeti pikka aega hävinuks, kuid osad numbrid avastati 1995. aasta Peterburist. 

Tema muust loomingust on tähtsamad järgmised eestikeelsed lood: Otto Wilhelm Masingu põhjaeestilise tõlke põhjal koos Ludwig Wilhelm Moritziga tehtud lõunaeestiline "Liiwlandi Marahwa Säedus" (Tartus 1820, 190+21 lk); Christoph Christian Sturmi raamatu "Betrachtungen über die Werke Gottes" järele, ilmalik-vaimuliku sisuga "Mötlemisse Jummala teggude päle" (ibid. 1822, IV+130+2 lk), neli lõunaeestimurdelist luuletust Johann Heinrich Rosenplänteri Beiträge XVI (a. 1823), neist kaks on tõlked saksa keelest ("Pimmeda innimise kaibdus" ja "Ello rööm") ja kaks küllaltki heal tasemel algupärandit ("Päiwlik" ja "Warblanne"). Tema luuletused (üle 40 lõunaeestikeelse algupärandi ja tõlke) on ilmunud koguna "Suve õdang" (1985).

## Pere
Gustav Adolph Oldekop oli kaks korda abielus. Esimese abikaasa Dorothea (1762–1804) vend oli Kanepi Jaani koguduse õpetaja Johann Philipp von Roth. Teine abikaasa oli 1820. aastast Põlva kirikumõisa majapidajanna Dorothea Jürgens (1785–1853), 1808–1819 sündis Dorothea Jürgensil seitse vallaslast, kes Põlva kirikuraamatusse sisse kanti isanime märkimata.

## Esivanemad
 
## Viited

## Välislingid
* 
*Sissekanne Haapsalu koguduse sünnimeetrikas
*G. A. Oldekopi luulõtuisi lõunõeesti keelen (Helüait.ee lehel)
*
Heinrich (Orsini ja Rosenberg)

**Heinrich Johannes Friedrich Maria Orsini und Rosenberg** (29. jaanuaril 1925 Welzenegg – 11. detsember 2011) oli Orsini ja Rosenbergi titulaarne vürst alates 7. veebruarist 1932.

20. juulil 1947 Gradischis abiellus ta Goëßi krahvinna Eleonorega (16. mai 1928 Ebenthal – 21. mai 2004 Grafenstein), kellega tal oli neli poega ja kolm tütart:

* Ladislaja (sündinud 26. juulil 1948 Klagenfurtis)
* Johannes (sündinud 26. augustil 1949 Klagenfurtis), alates 11. detsembrist 2011 titulaarne Orsini ja Rosenbergi vürst
* Ferdinand (sündinud 28. mail 1953 Klagenfurtis)
* Markus (sündinud 8. augustil 1955 Klagenfurtis) 
* Matthias (sündinud 8. augustil 1955 Klagenfurtis)
* Henriette (sündinud 15. mail 1957 Klagenfurtis)
* Andrea (sündinud 21. mail 1958 Klagenfurtis)

## Välislingid
* An Online Gotha
Moritz-Casimir V

**Moritz-Casimir Widukind Gumprecht** (**Moritz-Casimir Widukind Gumprecht Fürst zu Bentheim-Tecklenburg**, 12. oktoober 1923 Rheda – 21. märts 2014) oli Bentheim-Tecklenburgi vürst alates 4. jaanuarist 1967.

## Viited
Paul Rummo

**Paul Rummo** (14. juuli 1909 Kalbu, Kehtna vald – 28. märts 1981 Tallinn) oli eesti kirjanik.

## Elulugu
Paul Rummo lõpetas 1930. aastal Tallinna Õpetajate Seminari. Ta oli 1937. aastani õpetaja ning toimetas 1938–1940 ajakirja Meie Noorus. 1941. aasta veebruaris määrati Rummo Estonia teatri direktoriks. Töötas ka ajakirja Teater ja Muusika vastutava toimetajana. Oli 1941 aasta augustis Tallinna töölispolgu liige. 

Aastatel 1941–1944 oli NSV Liidu tagalas, tegutsedes peamiselt nn Jaroslavli kunstiansamblites, seejärel töötas Eesti NSV juhtivais kultuuriameteis (Kunstide Valitsuses, hiljem peamiselt kirjastustes) ja vabakutselisena.

## Looming
Kirjutas 1930. aastatel laste- ja noorsoonäidendeid, hiljem luulet, ooperilibretosid, publitsistikateoseid ja kirjanduskäsitlusi. Koostanud antoloogia "Eesti luule" (1967).

## Teosed
### Luulekogud
*"Võitlev kodumaa" (1946)
*"Rahva võim" (1950)
*"Katkukülvajad" (1952)
*"Veerev kivi" (1955)
*"Proloog ja poeemid" (1961)
*"Katkenud lõng" (valikkogu, 1969)
*"Matkalaul" (1979)
*"Väike luuleraamat" (1985, valikkogu, koostanud Paul-Eerik Rummo)

### Kirjanduskäsitluste kogumikud
*"Turistina seitsmendas suurriigis" (1959)
*"Mitme laulu lood" (1969)
*"Kirjatähe kammitsais" (1977)

## Isiklikku
Paul Rummo oli Lea Tormise, Paul-Eerik Rummo ja lastekirjanik Mall Johansoni isa. Tema vend oli õpetaja ja kirjanik Jaan Rummo.

## Viited

## Kirjandus
* Erna Siirak, "Kultuurihoidja" – Looming 1979, nr 7, lk 1020–26
* Rudolf Põldmäe, "Paul Rummo publitsistina ja uurijana" – aastaraamatus "Kirjanduse jaosmaa '77", Eesti Raamat, Tallinn 1979, lk 185–190
* Jaan Kross, "Paul Rummo" (nekroloog) – Looming 1981, nr 5, lk 750 ja Jaan Krossi raamatus "Vahelugemised" IV, Eesti Raamat, 1986, lk 91–93
* Ralf Parve, "Muhelev Paul Rummo" – Looming 1984, nr 7, lk 972–978 
* Eesti kirjanduse ajalugu, V köide, 1. raamat, Eesti Raamat, Tallinn 1987, lk 252–260 (ülevaate autor Ello Säärits) ja bibliograafia lk 278
* Endel Nirk, "Põgusused. Meenutusi kirjanduslikest tutvustest" – Looming 1991, nr 1, lk 76–86
* Aksel Tamm, "Aga see oli üks mees: eluvisandeid". Kuldsulg, Tallinn 2003, lk 133–142

## Välislingid

*
Jaan Oks

**Jaan Oks** (28. veebruar 1884 Pärsama vald – 25. veebruar 1918 Tallinn) oli eesti kirjanik.

## Elukäik
Jaan Oks oli pärit Saaremaalt Ratla külast Pärsamaa vallast.
Ta lõpetas 1902. aastal Kaarma seminari. Töötas aastatel 1905–1911 kooliõpetajana. Massu vallakooli juhatajana asus ta tööle 1905. aastal. 1907. aastal sõitis ta Samara kubermangu kösterkooliõpetajaks. Oli tubli koolmeister, aga alkoholiprobleemide tõttu vallandati pärast paari tööaastat.

1912. aastal saadeti ta ilma kindla töö- ja elukohata sundkorras kodukohta Saaremaale, kus tegeles peamiselt füüsilise tööga. 1914. aastal mobiliseeriti Oks sõjaväkke, kuid tervislikel põhjustel teda rindele ei saadetud ning ta viibis Petrogradi sõjaväehospidalis, 1915. aastast Tallinnas merekindluse ehitustöödel. Mais 1917 paigutati luutuberkuloosi põdev Jaan Oks Tallinna Linnade Liidu haigemajja, oktoobris Tallinna priihospidali, kuid haiguse ravimine oli lootusetult hilinenud.

## Looming
Kirjutas (eriti aastatel 1906–1910) rohkesti proosat, luulet ja kirjanduskriitikat ning publitsistikat – enamik on hävinud. Lisaks kirjutas ka arvustusi, mida iseloomustavad järsud maitseotsustused ja otseütlemised.
Oksa üksikud tööd ilmusid "Noor-Eesti" albumeis ja Noor-Eesti ajakirjas, enamik jäi avaldamata. Oks saatis neid ise laiali ajalehetoimetustesse, kuhu need jäidki. Friedebert Tuglase sõnul, kes Oksaga kümmekond aastat kirjavahetuses oli, "on Oks kirjutanud ühes luuletustega mitu- ja mitusada tööd."

## Teoseid
### Lühiproosakogud
*"Tume inimeselaps" (1918)
*"Neljapäev" (1920)

### Poeem
*"Kannatamine" (1920)

### Kriitikakogu
*"Kriitilised tundmused" (1920)

## Viited

## Välislingid

* 
* Tõnis Erilaid. Kirjanik Jaan Oks: hull, punkar või geenius? Õhtuleht, 27. veebruar 2021
Friedrich Magnus VI

**Friedrich Magnus VI** (**Friedrich Magnus Graf zu Solms-Wildenfels**; sündinud 18. jaanuaril 1927 Wildenfelsis) on Solms-Wildenfelsi krahv alates 6. septembrist 1945.

Oma ema, Schwarzburgi printsessi Marie Antoinette'i kaudu on tal õigus taotleda Schwarzburgi vürsti tiitlit.

Friedrich Magnus on olnud neli korda abielus. Tema pärija on tema vanim poeg Michael.
Albrecht (Castell-Castell)

**Albrecht Friedrich Carl** (**Albrecht Friedrich Carl Fürst zu Castell-Castell**, 13. august 1925 Castell – 9. mai 2016 Kitzingen) oli saksa pankur ning Castell-Castelli vürstliku perekonna pea ja titulaarne vürst alates 10. maist 1945.

## Välislingid
*Genealoogilised andmed
Jaan Lõo

**Jaan Lõo** (6. veebruar 1872 Holstre vald, Viljandimaa – 18. veebruar 1939 Tallinn) oli Eesti riigikohtunik ja luuletaja.

Lõpetas 1896 juristina Tartu Ülikooli, oli kuni 1918 Võrus advokaat, seejärel Võru Maavalitsuse esimees ja Asutava Kogu liige.

Valiti 1919 riigikohtunikuks ja Riigikohtu tsiviilosakonna esimeheks. 

Tema ainus luulekogu "Nägemised" (Tartu 1916) sisaldub peamiselt isamaaluulet ja muistsete pärimuste värsistusi.

## Isiklikku
Tema ja Emmi Pettai teine tütar oli Thekla Else Tammist (sünd. 1904; 1914–1915 maalis Elset Konrad Mägi, õppis 1923–31 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ja lõpetas germaani filoloogina), tütretütar Tiiu Tammist O'Brien. 

## Kirjandus
* Henrik Visnapuu, "Vanad ja vastsed poeedid", Tartu 1921, lk 81–92
* Jaan Kärner, "Jaan Lõo" – Looming 1939, nr 3, lk 294–295
* Harald Paukson (= Harald Parrest), "Jaan Lõo käsikirjalisest pärandist" – Eesti Kirjandus 1939, nr 3, lk 116–122
* Harald Paukson, "Jaan Lõo luule omapärast" – Varamu 1939, nr 3, lk 318–322
* Eesti kirjanduse ajalugu, III köide, Eesti Raamat, Tallinn 1969, lk 512–516 (ülevaate autor August Eelmäe)
* Toomas Haug, "Lisandusi Jaan Lõo elule ja loomingule" – Keel ja Kirjandus 1999, nr 5, lk 325–341; pealkirjaga "Vana-Eesti nägemused. Lisandusi Jaan Lõo elule ja loomingule" T. Haugi raamatus "Troojamäe tõotus", Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2004, lk 41–72
* Riigikohtunik J. Lõo surnud. Uus Eesti, 20. veebruar 1939, nr. 49, lk. 1.

## Välislingid

* Friedebert Tuglas, "Jaan Lõo, Nägemised" – Päevaleht 29. november 1916, nr 269, lk 2
*
Püha Peetruse väljak

**Püha Peetruse väljak** on Vatikani peaväljak, mille ääres asub Rooma Peetri kirik ehk Püha Peetruse basiilika. Püha Peetruse väljaku kavandas ja ehitas Gianlorenzo Bernini aastatel 1656–1667. 

Väljak on ümbritsetud Dooria sammastest kolonnaadiga, mis Püha Peetruse basiilika poolt vaadates tekitavad mulje peopesadest, mis hoiavad väljakut. Keset väljakut on Egiptusest toodud 13. sajandil eKr valmistatud obelisk. Obelisk oli mõeldud kaunistama Nero Tsirkust ehk ovaalset staadioni ja viidi Rooma juba 37. aastal m.a.j. Väljakul on kaks purskkaevu, millest lõunapoolse on projekteerinud Gian Lorenzo Bernini (1675) ja põhjapoolse Carlo Maderno (1613).
Eha Lättemäe

**Eha Lättemäe** (2. september 1922 Mõnnaste – 14. november 2012) oli eesti luuletaja.

Lättemäe lõpetas 1948. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena.

Esimesed luuletused avaldas ta 1955. aastal Viljandi kohalikus lehes, tema debüütkogu trükiti 1968. aastal. Kaks Lättemäe raamatut ilmus ka Karjala ANSV-s. 1971. aastal sai temast kutseline kirjanik, 1974. aastal võeti ta vastu Eesti NSV Kirjanike Liitu.

## Looming
Eha Lättemäe kirjutas peamiselt nukratoonilist loodus- ja isikuluulet eesti (palju Tarvastu murrakus) ja soome keeles.

### Luulekogud
*"Oma sammude varjust" (1968)
*"Uskon aurinkoon" (1969, Petroskoi)
*"Pääsuke päevalind" (1971)
*"Nõnda ma lähen" (1973)
*"Metsamarju. Mõtsamarju" (1974)
*"Poimin marjoja sinisestä metsästä" (1975, Petroskoi)
*"Kahel häälel" (1981) (koos isa Andres Lättemäega) 
*"Elulugu" (1981) 
*"Iltakävelyllä / Õhtune jalutuskäik" (2003)

## Tunnustus
* 2002 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2008 – Juhan Liivi luuleauhind ("***Kui talvekuu on paratamatu..." – Looming 2007, nr 5, lk 694)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti kirjanike leksikon, Eesti Raamat, Tallinn 2000, lk 315–316, artikli autor Oskar Kruus
* Lauri Sommer. "Lättemäe allikail". Looming 2013, nr 2, lk 242–257

## Välislingid

* "Eha Lättemäe sünnipäevaks". Eesti Raadio, 1982 (ERR-i arhiiv)
* Terttu Vikström. "Oma vaikne hääl" (Eha Lättemäe 60). Soomekeelsest käsikirjast tõlkinud Vaime Kabur. Looming 1982, nr 9, lk 1273–78; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Lauri Sommer. "Eha Lättemäe seisab mitme kultuuri veerel". Sakala, 20. veebruar 2008
* Lauri Sommer. "Eha Lättemäe at the edge of several cultures". Estonian Literary Magazine, autumn 2008
* Eha Lättemäe "Kõikjalt olen läinud jäljetult...  Luulesaade Klassikaraadios 14. veebruar 2008
* Brita Melts. "Liivi luulepreemia pälvis sel aastal Eha Lättemäe". EPL, 2. mai 2008
* "Suri luuletaja Eha Lättemäe". ERR, 17. november 2012
* Eha Lättemäe 2. IX 1922 – 14. XI 2012. Eesti Kirjanike Liidu nekroloog. Looming 2012, nr 12, lk 1798–99
* Alvar Loog. "Nimetu nukruse 50 halli varjundit". Postimees, 2. september 2022
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Hieronymus (Colloredo-Mannsfeld)

**Hieronymus Weikhard Maria** (**Hieronymus Weikhard Maria Fürst von Colloredo-Mannsfeld**, sündinud 16. märtsil 1949 Monmouthis Illinoisi osariigis USA-s) on titulaarne Colloredo-Mannsfeldi vürst alates 12. detsembrist 1998.
Raimund (Erbach-Fürstenau)

**Raimund Adalbert Alfred Josef Hans Ulrich Franz Kraft Friedrich** (**Raimund Adalbert Alfred Josef Hans Ulrich Franz Kraft Friedrich Graf zu Erbach-Fürstenau**, sündinud 2. aprillil 1951 Heidelbergis) on Erbach-Fürstenau krahv alates 30. juulist 1988.
Heinrich (Fürstenberg)

**Heinrich Maximilian Egon Karl Joachim Paul Felix Konrad Hubertus Eusebius Leo Maria Wilhelm Friedrich Alexius Martin** (**Heinrich Maximilian Egon Karl Joachim Paul Felix Konrad Hubertus Eusebius Leo Maria Wilhelm Friedrich Alexius Martin Prinz zu Fürstenberg**; 17. juuli 1950 Schloß Heiligenberg – 11. juuli 2024) oli Fürstenbergi titulaarne vürst alates 9. juulist 2002 kuni surmani.

## Välislingid
*An Online Gotha
Carl (Wiedi vürst)

**Friedrich August Maximilian Wilhelm Carl Prinz zu Wied** (27. oktoober 1961 Neuwied – 12. märts 2015 Neuwied) oli 8. Wiedi titulaarvürst alates 28. augustist 2000.

Ta oli 7. Wiedi vürsti Friedrich Wilhelmi poeg.

Tal sündis neli last, kellest üks suri sündimise päeval.

Carl suri ootamatult südameataki tõttu. Tema vanim laps Maximilian sai seejärel 15-aastaselt 9. Wiedi vürstiks.
Jacques Cartier

**Jacques Cartier** (31. detsember 1491 Saint-Malo – 1. september 1557 sealsamas) oli prantsuse maadeavastaja, kelle avastused panid aluse Prantsuse kolonisatsioonile Ameerikas.  

Cartier sooritas ühtekokku kolm uurimisretke Põhja-Ameerika idarannikule, 1534, 1535–1536 ja 1541–1542. Ta oli esimene, kes uuris ja kirjeldas Saint Lawrence'i lahte ja Saint Lawrence'i jõe kaldaid, mille nimetas Kanadaks.

## Viited
Oxfordi Ülikool

**Oxfordi Ülikool** (ingl *University of Oxford*) on ülikool Oxfordis Inglismaal. See on ingliskeelse maailma vanim ülikool. Mõned allikad viitavad õppetöö toimumisele juba 12. sajandi alguses. Sajandi lõpuks oli ülikool selgelt välja kujunenud.

## Vaata ka
*Oxfordi Ülikooli struktuuriüksuste nimistu
*Readingi Ülikool

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Faith Hill

**Faith Hill** (sünninimi **Audrey Faith Perry McGraw**; sündinud 21. septembril 1967 Jacksonis Mississippi osariigis) on Ameerika Ühendriikide pop- ja kantrimuusika laulja.

Ta on üks 1990. ja 2000. aastate edukamaid kantrilauljaid, kelle albumid ja singlid on jõudnud edetabelite tippu nii Ameerika Ühendriikides kui ka rahvusvaheliselt. Hill on võitnud mitmeid muusikaauhindu, sealhulgas Grammysid. Tema tuntumad laulud on "Breathe", "This Kiss" ja "Cry".

Faith Hill on 1996. aastast abielus kantrilaulja Tim McGraw'ga, kellega koos on ta salvestanud mitmeid duette. Paaril on kolm tütart. Nende ühine kontserditurnee "Soul2Soul II" on üks tulusamaid kantrimuusika ajaloos ning kuulub kõigi muusikastiilide arvestuses viie kõige edukama turnee hulka.

## Looming
### Stuudioalbumid
* "It Matters to Me" (1995)
* "Faith" (1998)
* "Breathe" (1999)
* "Cry" (2002)
* "Fireflies" (2005)
* "Joy to the World" (jõulualbum; 2008)
* "The Rest of Our Life" (koos Tim McGraw’ga; 2017)

## Viited
Piilupart Donald

**Piilupart Donald** (originaalnimega **Donald Duck**, täisnimega **Donald Fauntleroy Duck**) on Walt Disney loodud koomiksi- ja multifilmitegelaskuju. 

Esimest korda on teda mainitud raamatus 1931. aastal, ekraaniteosedebüüdi tegi 9. juunil 1934 multifilmis "The Wise Little Hen".

## Välislingid
Cliff Richard

Sir **Cliff Richard** (sünninimega **Harry Rodger Webb**; sündinud 14. oktoobril 1940 praeguse India Uttar Pradeshi osariigi territooriumil Lucknow's) on Suurbritannia *[[rock'n'roll]]* ja poplaulja ning ettevõtja.

Varjunime Cliff Richard võttis ta endale kohe karjääri alguses 1958. Varjunimi vihjas tema eeskujule Little Richardile, kes on temast 8 aastat vanem. 1980 võttis ta selle oma ametlikuks nimeks.

Suurbritannia edetabelis UK Top 20 on Richardil olnud rohkem kui 130 singlit, albumit ja EP-d, sealhulgas 67 esikümnes (ainult Elvis Presleyl on rohkem). Tema ja Elvis on ainsad, kes pääsenud Suurbritannia singlite edetabelisse kuuel kümnendil. 14 korda on ta seda edetabelit juhtinud ja ainsana on ta viiel järjestikusel kümnendil Suurbritannia singlite edetabeli eesotsa pääsenud.

1968. aastal saavutas ta Suurbritanniat esindades Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Congratulations" ("Õnnesoovid") teise koha, 1973. aastal osales aga uuesti lauluga "Power to All Our Friends" ("Las jääda kõik, mis hea") ja pälvis kolmanda koha.

1980 sai Richard Briti impeeriumi ordu ohvitseriks (OBE) panuse eest popmuusikasse ja heategevusse. 17. juunil 1995 tõsteti Richard rüütliseisusse (Knight Bachelor). Ta oli esimene rokkstaar, kes selle au pälvis.

2010 omandas Richard Barbadose kodakondsuse. Tal on Barbadosel kinnisvara. Sellest ajast on ta Suurbritannia ja Barbadose kodakondne. Ta elab vaheldumisi Barbadosel ja Portugalis, aastast 2019 ka USA-s.

Richard pole kunagi abielus olnud ja tal pole lapsi. Tema sõnul ei suuda popstaarid hoida pikaajalisi armusuhteid ja see on hind, mida ta peab oma kuulsuse eest maksma.

## Vaata ka
* Devil Woman

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
*
N-Euro

**N-Euro** on Eesti bänd, mis alustas tegevust 1999. aasta jaanuaris kolmeliikmelise paroodiaansamblina.

## Diskograafia
### CD-d
* 1999 "Hei-Hoo" Gunnar Loho Music Management
* 1999 "Tšaka-tšaka" Gunnar Loho Music Management
* 2000 "Vesi peale!" Records 2000
* 2000 "Lumi peale ehk suurest suvest segamini" Records 2000
* 2001 "Rohkem seepi ehk elu nagu multifilmis" Records 2000
* 2002 "Kolm aastat pidu" Records 2000
* 2005 "Greatest Hits"
* 2005 "Greatest Hits 2: 1999–2005"
* 2006 "Greatest Hits: Lumi peale (Talve eri)"
* 2008 "Greatest Hits 3"

### Singlid
* 2000 "Olümpiale!"
* 2005 "Noise"
* 2006 "Lover On The Line" (*Remix*)
* 2006 "Lover On The Line"
* 2008 "Here I Am!"
* 2012 "Hula Girl"
* 18. mai 2014 "Suve lõpuni" (koos Kairit Tuhkaneniga)

### DVD
* 2004 "6 aastat pidu" DVD2002

## Välislingid
*Koduleht
Garth Brooks

**Troyal Garth Brooks** (sündinud 7. veebruaril 1962 Tulsas Oklahoma osariigis) on USA kantrilaulja ja laulukirjutaja.
John Travolta

**John Joseph Travolta** (sündinud 18. veebruaril 1954 Englewoodis New Jersey osariigis) on USA laulja ja filminäitleja.

Ta sündis pere kuuest lapsest noorimana. Tema isa Salvatore oli itaalia päritolu endine poolelukutseline Ameerika jalgpallur, hiljem rehvide müügimees ja rehviettevõtte kaasomanik. Tema ema oli iiri päritolu näitleja ja laulja, hiljem keskkoolis inglise keele ja näitekunsti õpetaja. Ema oli Johni sünni ajal 42-aastane.

16-aastaselt jättis John kooli pooleli ja läks New Yorki, sealt edasi Hollywoodi. Mõlemal pool osales ta telesarjades. Tema esimene roll telesarjas oli "Welcome Back, Kotter" (1975).

Travolta on nimetatud kaks korda Oscari kandidaadiks: filmidega "Saturday Night Fever" (1977) ja "Pulp Fiction" (1994), mõlemad parima meesnäitleja kategoorias. Ta ei võitnud kumbagi.

Kuldgloobuse nominent on Travolta olnud seitse korda: filmidega "Saturday Night Fever" (1977), "Grease" (1978), "Pulp Fiction" (1994), "Tooge jupats" (1995), "Primary Colors" (1998, kõik parima meesnäitleja kategoorias), "Juukselakk" (2007, parim meeskõrvalosatäitja) ja "Välk" ("Bolt", 2008; parima originaallaul). Ta võitis ainult filmiga "Tooge jupats".

Filmiga "Kahevõitlus" ("Face/Off"; 1997) nimetati ta parima ulmefilmi auhinna Saturn kandidaadiks, kuid ei võitnud seda.

Oma muusikaalbumitega pole ta suurt edu saavutanud, näiteks "Billboardi" edetabelis oli tema kõrgeim koht 26.

Ta oli 1991. aastast abielus Kelly Prestoniga. Neil sündis kaks last, Jett (1992) ja Ella Bleu (2000). Jett põdes Kawasaki tõbe ja suri 2009. aasta alguses. Kelly Preston suri 12. juulil 2020 rinnavähki.

## Diskograafia

### Albumid
*"Over Here!" (1974)
*"John Travolta" (1976)
*"Can't Let You Go" (1977)
*"Travolta Fever" (1978)
*"Grease" (*soundtrack*; 1978)
*"The Road to Freedom" (1986)
*"Let Her In: The Best of John Travolta" (1996)
*"The Collection" (2003)

### Singlid
*"You Set My Dreams To Music" (1969)
*"Goodnight Mr. Moon" (1969)
*"Rainbows" (1969)
*"Settle Down" (1970)
*"Moonlight Lady" (1971)
*"Right Time Of The Night" (1972)
*"Big Trouble" (1972)
*"What Would They Say" (1973)
*"Back Doors Crying" (1973)
*"Dream Drummin'" (1974)
*"Easy Evil" (1975)
*"Can't Let You Go" (1975)
*"Let Her In" (1976)
*"Slow Dancin'" (1976)
*"It Had To Be You" (1976)
*"I Don't Know What I Like About You Baby" (1976)
*"Baby, I Could Be So Good At Lovin' You" (1977)
*"Razzamatazz" (1977)
*"Sandy" (1978)
*"Greased Lightnin'" (1978)
*"Never Gonna Fall In Love Again" (1980)
*"Hooker Madness" (1983)

## Filmograafia

### Teleseriaalid
*"The Tenth Level" (1975)
*"Welcome Back, Kotter" (osales 1975–1978)
*"The Boy in the Plastic Bubble" (1976)
*"Basements" (1987)
*"Chains of Gold" (ka autor; 1991)
*"Punk'd" (tiitritest puudub; 2004)

## Tunnustus
### Auhinnad
Los Angelese filmikriitikute parima meesnäitleja auhind
*1994. aastal rolli eest filmis "Pulp Fiction" 

### Nominatsioonid
Oscari
*nominatsioon 1978. aastal parima meespeaosatäitja kategoorias filmi "Saturday Night Fever" eest
*nominatsioon 1995. aastal parima meespeaosatäitja kategoorias filmi "Pulp Fiction" eest

## Viited
Miki-Hiir

**Miki-Hiir** (originaalnimega **Mickey Mouse**) on Ub Iwerksi (1901–1971) ja Walt Disney loodud koomiksi- ja multifilmitegelaskuju. 

Esimest korda nähti teda 15. mail 1928 esilinastunud multifilmis "Plane Crazy", kuid sai kuulsaks sama aasta 18. novembril esilinastunud multifilmiga "Steamboat Willie" ("Aurupaat Willie"). Kuigi "Plane Crazy" tuli ekraanile varem, loodi multifilm "Steamboat Willie" esimesena ja seetõttu loetakse Miki sünnipäevaks 18. novembrit 1928.

1. jaanuaril 2024 (avaliku omandi päev) läksid filmist "Aurupaat Willie" tuntud Miki-Hiire tegelaskuju autoriõigused avalikku omandisse. Tegelaskuju uuemad versioonid kuuluvad aga endiselt Disney ettevõttele.

## Viited

## Välislingid

* Jaan Ruus. "Miki-Hiir lõhkus Nõukogude Liitu" Eesti Ekspress, 20. november 2008
* "Kinolinale jõuab sadistlik Miki Hiir" ERR, 3. jaanuar 2024
Popeye

**Popeye** on Elzie Crisler Segari loodud koomiksi- ja multifilmitegelane.

Esimest korda on teda mainitud 17. jaanuaril 1929 koomiksisarjas "Thimble Theater", ekraanile ilmus ta aga 1933 mustvalges Betty Boopi multifilmisarja osas "Popeye the Sailor", kuid kohe sai ta ka päris oma samanimelise multifilmisarja. Värviliseks muutusid Popeye multifilmid 1943. aastal.

Teda kujutatakse omapärase aktsendi ja tugevate ankru-tätoveeringutega kätega piipu popsiva meremehena. Jõudu saab ta spinatit süües, et suuta vastu hakata oma põhivaenlasele Blutole/Brutusele ja võita sõbratari Olive Oyli süda.

1980. aastal loodi temast film "Popeye" (Popeye osas Robin Williams).

## Filmograafia
*Teatrilise multifilmisarja "Betty Boop" osa "Popeye the Sailor" (levitaja Paramount Pictures, tootja Fleischer Studios; 1933)
*Teatriline multifilmisari "Popeye the Sailor" (levitaja Paramount Pictures, tootja Fleischer Studios, 1933–1942)
*Teatriline multifilmisari "Popeye the Sailor" (levitaja Paramount Pictures, tootja Famous Studios, 1942–1957)
*Televisiooni multifilmisari "Popeye" (levitaja King Features, tootjad Jack Kinney Productions, Rembrandt Films, Larry Harmon Productions, TV Ads ja Paramount Cartoon Studios, 1960–1962)
*Televisiooni multifilmisari "The All-New Popeye Hour" (levitaja CBS, tootja Hanna-Barbera Productions, 1978–1981)
*Televisiooni multifilmisari "The Popeye and Olive Show" (levitaja CBS, tootja Hanna-Barbera Productions, 1981–1983)
*Televisiooni multifilmisari "Popeye and Son" (levitaja CBS, tootja Hanna-Barbera Productions, 1987–1988)
*Multifilmieri "The Popeye Valentine's Day Special – Sweethearts at Sea" (tootja Hanna-Barbera Productions, 1979)
*Mängufilm "Popeye" (levitaja Paramount Pictures ja Walt Disney Pictures, 1980)
*Telefilm "Popeye's Voyage: The Quest for Pappy" (levitajad Lions Gate Entertainment ja King Features, tootja Mainframe Entertainment, 2004)

## Huvitavaid fakte
*Spinatikasvatajad USA Texase osariigis asuvas Crystal Citys on püstitanud spinatitööstuse päästmiseks Popeye kuju. Veel on tema kujusid püstitatud Chesterisse Illinoisi osariiki, Almasse Arkansase osariiki ja lõbustusparki Orlandos Florida osariigis.
*Singapur keelas 1980. aastatel ära Popeye multifilmide näitamise kohalikus televisioonis, sest see reklaamivat vigase inglise keele kasutamist.

## Välislingid
*Popeye ajaloost
Kuressaare Nooruse Kool

**Kuressaare Nooruse Kool** on põhikool Saaremaal Kuressaares.

2021. aasta septembris õppis Kuressaare Nooruse Koolis 758 õpilast ja töötas 70 pedagoogilist töötajat.

## Ajalugu
* 4. november 1976 – koolimaja nurgakivi panek 
* 21. juuni 1978 – asutati Kingissepa 2. Keskkool 
* 28. juuli 1980 – kooli nimeks sai Aleksander Mui nimeline Kingissepa 2. Keskkool 
* 14. juuni 1990 – kooli nimeks sai Kuressaare 2. Keskkool 
* 7. märts 1994 – kooli nimeks sai Kuressaare Gümnaasium 
*1. september 2021 – kool muutus põhikooliks ja nimetati ümber Kuressaare Nooruse Kooliks

## Direktorid
*1978 – 1987 Kusti Kokk
*1987 – 2022 Toomas Takkis
*2022 – Marit Tarkin

## Viited


## Välislingid
* Kuressaare Nooruse Kooli koduleht
* Ene Kallas, "Kuressaare gümnaasiumis hakatakse õpetama hiina keelt", Meie Maa, 8. mai 2009
Saint Kittsi ja Nevise vapp

**Saint Kittsi ja Nevise vapp** on Saint Kittsi ja Nevise ametlik vapp, mis võeti kasutusele 1967. aastal.

## Vaata ka
*Saint Kittsi ja Nevise lipp
Amööbilised

**Amööbilised** (*Amoebida* või *Amoebina*) on varasemas süstemaatikas selts või alamhõimkond, kuhu kuulub ka perekond *Amoeba* (amööb).

Need arvati rühma *[[Rhizopoda]]* (amööbloomad või juurjalgsed).  Praegu arvatakse nad sagarlaste (*[[Lobosea]]*) klassi. 

Seltsi põhilisteks tunnusteks peeti amööbset eluvormi ja kulgemist kulendite abil.

Amööbilised sopistavad kulgemisel välja kulendi, millele järgneb ülejäänud rakk.  Kulendite abil toimub ka toitumine fagotsütoosi teel. 

Palju liike elab vees ja mullas. Üks tuntumaid liike on tavaline amööb  (*Amoeba proteus*). Seiskunud veele on iseloomulik suur *[[Pelomyxa palustris]]*. Mõned amööbilised, näiteks *[[Entamoeba coli]]*, elunevad inimese seedekulglas, tekitamata haigusi. Tõvestav on düsenteeria siseamööb (*Entamoeba histolytica*). 

## Viited
Vivekananda

**Swami Vivekananda** (õieti **Narendranath Datta**; kasutatud ka kirjapilti Dutt; 12. jaanuar 1863 Kolkata – 4. juuli 1902 Belur Math Kolkata lähedal) oli india usureformaator ja rahvusliku liikumise tegelane.

Vivekananda sündis Bengalis kšatrija perekonnas .

Ta alustas haridusteed kodus. 1871 astus ta Ishwar Chandra Vidyasagari asutatud kooli Metropolitan Institution. 1879 asus ta õppima Kalkuta kooli Presidency College, aga lühikese aja pärast jätkas ta õpinguid samas linnas Scottish Church College'is. Ta õppis loogikat, lääne filosoofiat ja Euroopa ajalugu ning sai 1884 bakalaureusekraadi. Iseseisvalt õppis ta sanskritikeelseid teoseid, omandades nii põhjalikud teadmised nii lääne kui india kultuurist. Koolis hiilgas ta oma laia silmaringi, lugemuse ja hiilgava mäluga.

Aastal 1881 kohtus ta müstiku Ramakrishnaga, kes õpetas talle hindude religioosset mittedualismi, seda, et kõik religioonid on tõesed, ja et inimeste teenimine on jumalakummardamise kõige tõhusam meetod. Pärast oma õpetaja surma sai Vivekananda rändmungaks, kes reisis mööda Indiat ja omandas niimoodi ettekujutuse sotsiaalsest ja majanduslikust olukorrast India eri piirkondades. Vivekananda võttis üle Ramakrishna koha guruna ning hakkas pärimuslikku hindu maailmakäsitlust viljelema ja tutvustama ka Läänes. Sellega suurendas ta religioonidevahelist teadlikkust ja tema mõjul sai hinduism 19. sajandi lõpuks maailmareligiooniks. Ka Indias peetakse teda hinduismi taassünnis oluliseks tegelaseks.

Aastal 1893 osales Chicagos Maailma Usundite Parlamendi tegevuses, hiljem pidas loenguid USAs ja Euroopas.

1897 sõitis ta tagasi Indiasse, kus tema algatusel rajati *Ramakrishna Math* ja 1897. aastal usuühing *Ramakrishna Mission*. Esimene neist oli mõeldud tema õpetuse propageerimiseks ja teine tegeles sotsiaaltööga. Sellest sai alguse organiseeritud sotsiaal-religioosne liikumine, mis abistas laiu rahvamasse hariduse, kultuuri ja arstiabi edendamise kaudu. Ta asutas kaks kloostrit, üke Kalkuta, teise Madrase lähedale, ja kaks ajakirja, ühe inglise (see ilmub tänapäevani), teise bengali keeles.

## Teosed eesti keeles
* "Karma-jooga". Ajakirja Kultuur ja Elu väljaanne, Tallinn 1992, 62 lk; teine, parandatud trükk: tõlkinud Anu-Reet Hausenberg, Tallinn 2008, 96 lk    
* "Bhakti-jooga ehk Armastuse jooga. Tõe valgus". Tõlkinud Virve Külaviir, Tallinn 2005, 78 lk

## Kirjandus
* Vladislav Kostjutšenko, "Vivekananda". Vene keelest tõlkinud Mart Helme ja Jüri Meriste. Sari Suuri mõtlejaid, Eesti Raamat, Tallinn 1982, 128 lk
Mosul

**Mosul** on linn Iraagis, Nīnawá kubernerkonna keskus.

Mosul on Iraagi suuruselt teine linn nii rahvaarvult kui ka pindalalt pealinna Bagdadi järel. Seal elab üle 3,7 miljoni inimese. Mosul asub Bagdadist umbes 400 km põhja pool Tigrise jõe ääres. Mosul asub jõe mõlemal kaldal. Mosuli idaküljel asuvad iidse Assüüria linna Ninive – kunagise maailma suurima linna – varemed.

Mosulis ja selle ümbruses elab etniliselt ja usuliselt mitmekesine elanikkond; suur osa elanikkonnast on araablased, ülejäänud osa moodustavad assüürlased, türkmeenid ja kurdid ning muud väiksemad etnilised vähemused. Suurim religioon on sunniitlik islam, kuid Mosulis elab ka märkimisväärne arv kristlasi, samuti teiste islami sektide ja muude vähemusreligioonide järgijad.

Mosuli peetakse üheks suuremaks ning ajalooliselt ja kultuuriliselt tähtsamaks linnaks araabia maailmas. Mosuli strateegilise asukoha tõttu on see traditsiooniliselt olnud rahvusvahelise kaubanduse ja reisimise sõlmpunkt. Põhja-Mesopotaamia araabia keele dialekt, mida üldiselt tuntakse Moslawi dialektina, on saanud nime Mosuli järgi ja seda räägitakse piirkonnas laialdaselt.

Ajalooliselt on selle piirkonna oluliste toodete hulka kuulunud Mosuli marmor ja õli. Mosulis asub Mosuli ülikool ja selle tuntud meditsiinikolledž, mis on üks Lähis-Ida suuremaid haridus- ja teaduskeskusi.

## Elanikkond

## Viited

## Välislingid
* Margus Kuul. Margus Kuul: lahingud Mosuli pärast ehk 21. sajandi Stalingrad. ERR Uudised, 15. jaanuar 2021
Al-Fallūjah

**Al-Fallūjah** on linn Iraagis Al-Anbāri kubernerkonnas. Asub 69 km Bagdadist lääne pool Eufrati ääres.

## Viited
Ar-Ramādī

**Ar-Ramādī** on linn Iraagis, Al-Anbāri kubernerkonna keskus.

2015. aasta 17. mail langes linn Islamiriigi kontrolli alla.

## Viited

## Välislingid
* Sergei Kosjakov, Islamistid tapsid Ar-Ramādīs enam kui 500 inimest Deutsche Welle, 17. mai 2015 (*vene keeles*)
Tikrīt

**Tikrīt** on linn Iraagis, Şalāḩ ad-Dīni kubernerkonna keskus ja suuruselt teine linn Sāmarrā' järel.

Tikrīti lähistele jääb Iraagi endise diktaatori Saddam Husseini sünnilinn Al-Awja.
Abū Ghurayb

**Abū Ghurayb** on linn Iraagis Al-Anbāri kubernerkonnas, 20 km Bagdadist läänes.

Selles linnas asub kurikuulus Abu Ghraibi vangla.

## Viited
An-Nāşirīyah

**An-Nāşirīyah** on linn Iraagis, Dhī Qāri kubernerkonna keskus.

Linnas asub Islami Da‘wa Partei peakorter.
Enno Abel

**Enno Abel** (sündinud 19. juunil 1935 Tallinnas) on eesti päritolu Rootsi insener, Chalmersi Tehnikaülikooli professor.

Aastal 1944 põgenes koos vanematega Rootsi. 

## Hariduskäik
**Civ ing*, Rootsi Kuninglik Tehnikaülikool 1960 
**Tekn lic* masinatehnika ja keemia alal, Rootsi Kuninglik Tehnikaülikool 1970 

Ta on Korp! Fraternitas Estica liige (*coetus* 1955)

## Töökäik
*Kompressorite konstruktor Svenska Rotormaskiner SMR 1960–1961
*Aurugeneraatorite konstruktor AB Atomenergi 1962–1963
*Doktorantuur Kuninglikus Tehnikaülikoolis keemia ja masinatehnika alal 1964–1966   
*Peakonstruktor ja peainsener projektettevõttes BS-konsult AB 1967–1976
*Rootsi esimene majade tehnosüsteemide professor 1975 Chalmersi Tehnika Ülikoolis Göteborgis

### Rootsi ettevõtete eestseisustes
*Vattenfall 1979–1989
*Calor & Celsius AB 1985–1996
*Tour & Anderson AB 1976 1992
*Energo AB 1981–2006
*Swedish Machine Tools SMT AB 1987–1995
*Energo Retea AB 2007–2011
*CIT Energy Management AB 1986
*CIT Industriell Energianalys AB 1986

## Sõjaväeteenistuse käik
*Rootsi lennuväe reservkapten 

## Teoseid
Enno Abel on 80 artikli ja järgmiste raamatute autor:  
*2003 "Achieving the desired indoor climate"  
*2006 ja 2008 "Byggnaden som system"  
*2007 "Buildings and Energy" 
*2009 "Hoonete energiatarve ja sisekliima" 

## Tunnustus
*1983 Kuningliku Inseneriteaduse akadeemia liige
*2004 Rootsi energia ja keskkonna ühingu auliige
*2004 Scanvaci auhind 
*2007 Kuningliku inseneriteaduse ja SWECO suur energiaauhind
*2008 Tallinna Tehnikaülikooli audoktor 
*2008 REHVA professional award in research 
*2012 REHVA fellow 

## Isiklikku
Ta vanemad olid kolonelleitnant Karl Abel ja Linda Abel (sündinud Koppel). Ta abikaasa on Eva Abel (sündinud Perlits).
Tall ‘Afar

**Tall ‘Afar** on linn Iraagi loodeosas  Nīnawá kubernerkonnas. Enamik linna elanikkonnast on türkmeenid.

## Välislingid
Az-Zubayr

**Az-Zubayr** on linn Iraagi lõunaosas Al-Başrah' kubernerkonnas.

## Nimi
Linn on saanud nime *[[şaḩābah]]*  Abū ‘Abd Allāh Zubayr ibn al-‘Awwāmi järgi, kes on sinna maetud.

## Majandus
Az-Zubayr on datli- ja teraviljakasvatuspiirkonna kaubanduskeskus.  

Linn on suur naftapuurimiskeskus. Peale selle on seal keemiatööstuse ja musta metallurgia ettevõtted. Arenenud on käsitöö. 

## Transport
Az-Zubayr on teedesõlm.

## Ajalugu
19. sajandil saabus Az-Zubayri suur sisserändajate laine Saudi Araabiast Najdist. Need sisserändajad moodustasid 1970. või 1980. aastateni suurema osa linna elanikest. Nõnda oli Az-Zubayr šiiitlikus Lõuna-Iraagis erandlik sunniitlik linn. Teiselt poolt on aegade jooksul olnud väljarändamist Saudi Araabiasse ja Kuveiti. 

Osmanite riigi ajal moodustas Najdi sisserändajate ülekaaluga Az-Zubayr emiraadi Osmanite riigi koosseisus.
Edward Vanem

**Edward Vanem** (u 871 Wessex – 17. juuli 924 Cheshire) oli Inglismaa kuningas (valitses 899–924).

## Vanemad
Tema isa oli Alfred Suur ja ema Ealhswith.

## Kuningaks saamine ja kroonimine
Edward Vanem sai oma isa surma järel 899. aastal Wessexi kuningaks ning krooniti 8. juunil 900.

## Abikaasad ja lapsed
Ecgwynn (abielu sõlmiti 893), Aelfweard (abielu sõlmiti 899) ja Edgiva (abielu sõlmiti 919).

Kokku oli Edwardil 14 seaduslikku ja mitmeid vallaslapsi.
Popeye (film)

**"Popeye"** on 1980. aasta USA mängufilm koomiksi- ja multifilmikangelasest Popeyest.

## Peaosatäitjad
*Robin Williams (Popeye)
*Shelley Duvall (Olive Oyl)
*Ray Walston (Poopdeck Pappy)
*Paul L. Smith (Bluto)
*Paul Dooley (J. Wellington Wimpy)
*Richard Libertini (George W. Geezil)
*Linda Hunt (Mrs. Oxheart)
*Donald Moffat (The Taxman)
*MacIntyre Dixon (Cole Oyl)
*Roberta Maxwell (Nana Oyl)
*Donovan Scott (Castor Oyl)
*Bill Irwin (Ham Gravy)

## Laulud
*"I Yam What I Yam"
*"He Needs Me"
*"Swee' Pea's Lullaby"
*"Din' We" (filmist välja jäetud)
*"Sweethaven"
*"Blow Me Down"
*"Sailin'"
*"It's Not Easy Being Me"
*"He's Large"
*"I'm Mean"
*"Kids"
*"I'm Popeye The Sailor Man"
*"Food, Food, Food" (filmimuusika albumilt välja jäetud)

Kõik lood peale "I'm Popeye The Sailor Man" (mis on Sammy Lerneri komponeeritud ja originaalis multifilmi jaoks Max Fleischeri kirjutatud) on Harry Nilssoni kirjutatud.

## Välislingid
*
Ælfweard

**Ælfweard** ehk **Ethelweard** (u 902 – 2. august 924) oli Inglismaa kuninga Edward Vanema ja tema teise abikaasa Elfleda poeg.

Ajaloolaste seas pole selget üksmeelt, kas Ælfweardi saab pidada monarhiks. Anglosaksi kroonika ei kirjelda teda valitsejana, vaid pelgalt märgib, et ta suri 16 päeva pärast seda, kui tema isa 17. juulil 924 surnud oli, ning mõlemad maeti Winchesteri. 12. sajandi manuskriptis "Textus Roffensis" leiduvas Lääne-Saksi kuningate loendis on aga Ælfweardi valitsusajana kirjas neli nädalat. Ka Winchesteris asunud New Minsteri kloostri 11. sajandist pärit, kuid osalt varasemale materjalile toetuv *[[liber vitae]]* kirjeldab Ælfweardi kuningana. 12. sajandil tegutsenud ajaloolane Malmesbury William väitis Ælfweardi eluajast pärit alliktekstile toetudes, et Edward Vanema trooni päris viimase pärandi alusel EÆlfweardi vanem poolvend Athelstan.

Eelmainitud vastuolu tõttu allikmaterjalis peavad mõned ajaloolased Edward Vanema ainsaks pärijaks Athelstani, kuid teised peavad monarhiks ka Ælfweardi. On ka oletatud, et Edwardi surma järel võidi kuningriik jagada tema poegade vahel: Ælfweard valitses kuni surmani Wessexis ja tema poolvend Mercias.

Ælfweardi surma järel oli ta poolvennal probleeme oma võimu kehtestamisega Wessexis. Athelstan krooniti anglosakside kuningaks alles 4. septembril 925.

## Viited
Skäär

**Kaljulaid** ehk **skäär** on kristalseist kivimitest koosnev kaljusaar.  

## Vaata ka
* Skäärrannik
* Saltkråkan
Zonnebeke vald

**Zonnebeke vald ** on vald Belgias Flandrias Lääne-Flandria provintsis Ieperi haldusringkonnas. 

Zonnebeke vallas on sündinud  maalikunstnik ja luuletaja Jan Theuninck ning laulja Jacques Brel.

## Viited

## Välislingid
*www.zonnebeke.be Zonnebeke valla koduleht
Jan Theuninck

**Jan Theuninck** (sündinud 7. juuni 1954 Lääne-Flandrias Zonnebeke vallas) on Belgia maalikunstnik ja luuletaja.

## Välislingid
*  Holokaust  
* Stalag XB 
* Esimene maailmasõda : Poeesia
Dennis Rodman

**Dennis Keith Rodman** (sündinud 13. mail 1961 Trentonis New Jersey osariigis) on USA endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 14 hooaega ja tuli viiekordseks NBA meistriks.

## NBA karjäär
Dennis Rodman värvati 1986. aasta NBA *draft*'i 27. valikuna Detroit Pistonsisse, kelle eest mängis ta seitse hooaega. 1989. ja 1990. aastal Pistonsiga NBA meistriks tulnud Rodman tõi oma parimal, 1991/92. hooajal keskmiselt 9,8 punkti, 18,7 lauapalli ja 2,3 resultatiivset söötu mängus.

1993. aastal siirdus Rodman kaheks hooajaks San Antonio Spursi ja seejärel 1995. aastal kolmeks hooajaks Chicago Bullsi. Viimase eest mängides krooniti Rodman 1996., 1997. ja 1998. aastal Michael Jordani ja Scottie Pippeni kõrval kolm korda järjest NBA meistriks.

NBA karjääri viimasel kahel hooajal mängis Rodman vastavalt Los Angeles Lakersi ja Dallas Mavericksi eest.

Korvpalliväljakul oli Rodman ennekõike tuntud kui vihane võitleja kaitses ja tõenäoliselt üks NBA ajaloo parimaid lauavõitlejaid, kuna ta oli aastatel 1992–1998 seitse hooaega järjest NBA liider lauapallide arvestuses. 

## Saavutused
* 5-kordne NBA meister (1989, 1990, 1996–1998)
* 2 korda valitud NBA tähtede mängule (1990, 1992)
* 2 korda valitud NBA sümboolsesse 3. viisikusse (1992, 1995)
* 2-kordne NBA parim kaitsemängija (1990, 1991)
* 7 korda valitud NBA sümboolsesse 1. kaitseviisikusse (1989–1993, 1995, 1996)
* 1 kord valitud NBA sümboolsesse 2. kaitseviisikusse (1994)
* 7-kordne NBA hooaja parim lauavõitleja (1992–1998)

## Varia
* Dennis Rodman on Shirley ja Philander Rodman juuniori poeg. Tal on palju õdesid-vendi, enda sõnul on ta pere vanim laps. Isa jättis pere maha ning emal tuli üksi peret üleval pidada.
* Dennis Rodman oli 1990. aastatel suhtes Madonnaga.
* Dennis Rodman on tegelenud ka näitlemise ja *wrestling*'uga.

## Välislingid
*Dennis Rodman – NBA.com
*Dennis Rodman – Basketball-Reference.com