open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Immo Mihkelson

**Immo Mihkelson** (sündinud 25. septembril 1959) on eesti muusikaajakirjanik ja kriitik.

Mihkelson hakkas Eesti Raadios muusikasaateid tegema 1989. aastal. Eesti Rahvusringhäälingus on ta teinud muusikasaateid peamiselt Klassikaraadios, aga ka teistes ERR-i raadioprogrammides ja ETV-s. 

Peamiselt on Mihkelsoni tegevusväljaks džässmuusikaga seotu, ta on palju aastaid kuulunud rahvusvahelise džässifestivali Jazzkaar korraldajate hulka. Mihkelsoni arvamusartikleid on ilmunud mitmes Eesti ajalehes.

2005. aastal koostas Mihkelson Arvo Pärdi 70. sünnipäeva puhul 14-osalise saatesarja "Arvo Pärt 70", mille eest sai Eesti Raadio aastapreemia.

## Tunnustus
* 2005 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (14-osalise raadiosarja "Arvo Pärt 70" eest)
* 2005 – Eesti Raadio aastapreemia (14-osalise raadiosarja "Arvo Pärt 70" eest)
* 2011 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Teoseid
* *ETV live [Videosalvestis]*. Tekstide autor. Eesti Rahvusringhääling, 2007. 
* *Jazzkaar 1997, 17.-20. aprill = Jazzkaar 1997, Tallinn International Festival, 17.-20. April*. Tekstide autor koos Tiit Kusnetsiga. Tallinn, 1997.
* *Muusika. IX [Noot]*. Džässmuusika osa toimetaja. Tallinn: Karp, 2005. 
* ''NYYD-muusika: uued helid Klassikaraadios: [artiklid]. Toimetaja ja koostaja koos Tiia Tederiga. Tallinn: Eesti Raadio / Klassikaraadio, 2007. 

## Isiklikku
Tema abikaasa on muusikaajakirjanik Tiia Teder.

## Viited

## Välislingid
* Immo Mihkelson Klassikaraadio kodulehel
* Uudis 2005. aastapreemia kohta
Jaan Tamm

**Jaan Tamm** on mitme tuntud inimese nimi:
***[[Jaan Tamm (muusikategelane)|Jaan Tamm]]** (1875–1933), Eesti muusikategelane, Peterburi ja Tallinna konservatooriumi professor
***[[Jaan Tamm (arheoloog)|Jaan Tamm]]** (sündinud 1948), arheoloog, arhitektuuriloolane ja muinsuskaitsetegelane
***[[Jaan Tamm (lennundustegelane)|Jaan Tamm]]** (sündinud 1957), lennundustegelane ja leidur, Lennuliiklusteeninduse AS nõukogu liige
***[[Jaan Tamm (major)|Jaan Tamm]]** oli 1. Eesti Piirikaitserügemendi ülem
***Jaan Tamm**, Eesti Rahvaluule Arhiivi heliinsener
***[[Jaan Tamm (treener)|Jaan Tamm]]** (1941–2012), kergejõustikutreener
***[[Jaan Tamm (ärijuht)|Jaan Tamm]]** (sündinud 1964) on Eesti ärijuht, lennufirma Nordic Aviation Group juhatuse esimees.
***[[Jaan Tamm (tõstja) | Jaan Tamm]]** (1904—1974), Eesti tõstja.
Eduard Hasselblatt

**Carl Eduard Hasselblatt** (11./23. aprill 1820 Viru-Nigula – 4./16. juuni 1889 Kambja) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1834–1839 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikoolis õppis ta 1839. aastal filoloogiat ja aastail 1840–1844 usuteadust (sai 1841. aastal kuldauraha). Oli liikumise eesotsas, mis nõudis duellides osalemise sunduse keelustamist. Oli Theologischer Vereini (Tartu Teoloogiaühingu) kaastööline. Töötas 1844–1846 koduõpetajana ja oli aastal 1845. aastal prooviaastal praost Carl Georg Ficki juures Keila Miikaeli koguduses. Ordineeriti õpetajaks 12. mail 1846 Riias.

Introdutseeriti Kambja koguduse õpetajaks 26. mail 1846. Oli Kambja koguduse õpetaja aastatel 1846–1889, olles aastatel 1867–1889 ka Võru praostkonna praost.

## Tunnustus
* 1869 kullatud rinnarist

## Isiklikku
Tema isa Gustav Hasselblatt oli Viru-Nigula koguduse õpetaja, vanaisa Peter Anton Hasselblatt oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja. Tema poeg Johannes Hasselblatt oli Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja, poeg Carl Paul Martin Hasselblatt oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, väimees Eberhard Savary (1863–1919) oli Aizkraukle koguduse õpetaja, pojapoeg Bruno Hasselblatt oli Tallinna Jaani koguduse õpetaja. Vend Friedrich Hasselblatt oli Karuse Margareeta koguduse õpetaja.

## Viited
Albert von der Aa

**Albert von der Aa** (19. jaanuar 1894 Vevey – 10. juuli 1978 Lausanne) oli Šveitsi poliitik (Šveitsi Sotsiaaldemokraatlik Partei) ja ajakirjanik. 

Ta oli hea kõnemees, Vaux' kantoni omaaegne populaarseim sotsiaaldemokraatlik poliitik. 

## Elulugu
Albert von der Aa oli hilisema Vevey tapamaja direktori ja Vaux' kantoni parlamendi liikme Auguste von der Aa poeg. 

Tema vend Auguste von der Aa juunior oli 1945–1949 ja 1957–1961 kantoniparlamendi liige (Šveitsi Tööpartei).

Albert von der Aa oli 1924–1939 väljaande Droit du Peuple peatoimetaja ning 1939–1946 kommunistidest distantseerumiseks asutatud väljaande Peuple peatoimetaja.

Ta oli 1925–1946 Lausanne'i vallanõukogu seadusandlik liige.  Aastatel 1930–1966 oli ta Vaux' kantoni suurnõukogu (parlamendi) liige, 1953 selle esimees. Ta kaitses eriti naiste valimisõigust. Aastal 1943 valiti ta Šveitsi Rahvusnõukogusse (parlamenti), kuid 1946 astus ta tagasi, et osaleda Lausanne'i linnavalitsuses. 

Kuni 1949. aastani juhatas ta tööstusettevõtteid, seejärel kuni pensionini minekuni 1961 sotsiaalasju.

## Isiklikku
Albert von der Aa oli abielus Lausanne'i Ülikooli professori Charles Delhorbe'i tütarde ning kantoniparlamendi liikme (Šveitsi Sotsiaaldemokraatlik Partei) Florian Delhorbe'i õdede Laura ja Yvonne'iga.

## Kirjandus
* Pierre Jeanneret. *Un itinéraire politique à travers le socialisme en Suisse romande*, 1991

## Välislingid
*Sissekanne Šveitsi ajalooleksikonis
Raivo Maimre

**Raivo Maimre** (sündinud 28. augustil 1982) on eesti jalgrattasportlane.

## Saavutused

**2006**
*9. Tallinna rattamaratoni võitja
*6. Elva rattamaratoni võitja
*8. Haanja rattamaratoni võitja
*Elion Estonian Cup sarja üldvõitja
Piroog

**Piroog** on puutüvest õõnestatud paat (vene), mida on kasutanud Kesk-Ameerika ja Lõuna-Ameerika indiaanlased. 

## Vaata ka
*Haabjas
*Kajakk
*Kanuu
*Ruhi

## Viited
Andorra kaasvürstid

**Andorra kaasvürstid** (katalaani keeles *Coprínceps d'Andorra*) on diarhilise Andorra Vürstiriigi riigipead.

Kahevalitsus kehtestati koos vürstiriigi rajamisega 1278. aastal lepinguga Urgelli piiskopi Pere d'Urtx'i ja Foix' krahvi Roger-Bernard III vahel. 1479. aastal liikus krahvi tiitel ja valitsemisõigus pärijate kaudu Navarra kuninga kätte ning kui kuningas Henri III tõusis 1589. aastal Henri IV nime all Prantsuse troonile, kuulutas ta oma 1607. aasta ediktiga Prantsuse kuninga *[[ex officio]]* uueks kaasvürstiks. Monarhia kaotamise järel läks kaasvürsti koht üle Prantsuse Vabariigi riigipeale. Andorra kaasvalitsemine on jätkunud kuni tänapäevani ja Prantsusmaa-poolset kaasvürsti tiitlit on kandnud nii kuningad, keisrid kui ka presidendid. Andorra kaasvalitsemist on häiritud vaid kahel korral, kui aastatel 1396 ja 1512–1513 oli Andorra Aragóni poolt annekteeritud.

Praegune vaimulik kaasvürst on 31. maist 2025 Josep-Lluís Serrano Pentinat ning ilmalik kaasvõrst on 14. maist 2017 Emmanuel Macron. Mõlemad kaasvürstid määravad omale paigapealse esindaja, kelleks on praegu vastavalt Eduard Ibáñez ja Patrice Faure.

## Vaata ka
* Andorra riigipeade loend
* Andorra peaminister
Johannes Hasselblatt

**Ferdinand Alexander Johannes Hasselblatt** (4. oktoober 1861 Kambja – 25. juuli 1934 Pärnu) oli Eesti vaimulik.

Ta lõpetas Tartus gümnaasiumi ja õppis aastatel 1882–1887 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Võnnu (Gustav Axel Conrad Oehrni juures), Kambja (isa juures) ja Rõuge Maarja koguduses (Rudolf Kallase juures). Ordineeriti õpetajaks 20. märtsil 1888.

Aastatel 1888–1889 oli ta adjunkt Kambja koguduses ja 1889–1890 Tartu praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1890–1934 (introdutseeriti 15. aprillil 1890) oli ta Pärnu Eliisabeti koguduse esimese pihtkonna õpetaja ja ühtlasi vanglavaimulik. Aastatel 1921–1923 oli sõjaväevaimulik ja 1929–1930 Pärnu praostkonna praosti kohusetäitja.

## Isiklikku
Tema vanaisa Gustav Hasselblatt oli Viru-Nigula koguduse õpetaja, isa Carl Jacob Eduard Hasselblatt oli Kambja koguduse õpetaja, vend Carl Paul Martin Hasselblatt oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, vennapoeg Bruno Hasselblatt oli Tallinna Jaani koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*https://eelk.ee/elulood/hasselblatt_johannes.html
*
Oskar Friedrich Hasselblatt

**Oskar Friedrich Hasselblatt** (6. veebruar 1855 Karuse – 15. juuli 1880 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Õppis Pärnus gümnaasiumis, lõpetas aastal 1871 Tallinnas gümnaasiumi. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1874–1878. Ordineeriti õpetajaks 17. juunil 1879.

Sai seejärel Eestimaa vikaarõpetajaks, 14. oktoobril 1879 sai Tallinna Rüütli- ja Toomkoguduse diakonõpetajaks. Suri kopsupõletikku.

## Isiklikku
Tema isa Friedrich Wilhelm Anton Hasselblatt oli Karuse Margareeta koguduse õpetaja.

## Viited
Raido Kodanipork

**Raido Kodanipork** (sündinud 8. mail 1969 Tallinnas) on Eesti jalgrattasportlane.

Ta lõpetas aastal 1987 Tallinna 17. Keskkooli. 

1995. aasta Eesti meister grupisõidus.

## Isiklikku
Tema vanaisa oli tennisist ja jäähokimängija ning treener ja sporditegelane Evald Kree, tädi on tennisetreener Aita Põldma.

## Saavutused
**1992**
*9. koht Barcelona olümpiamängudel meeste grupisõidus

**2002**
*Toyota Estonian Cupi üldarvestuses 2. koht

**2003**
* 3. Elva rattamaratoni võitja
*Toyota Estonian Cupi üldarvestuses 3. koht

**2004**
*6. Haanja rattamaratoni võitja
*Elion Estonian Cupi üldarvestuses 2. koht

**2005**
* 5. Elva rattamaratoni võitja
*Elion Estonian Cupi üldarvestuses 3. koht

## Välislingid
* 
* 
* Raido Kodanipork *CyclingArchives*
Ejvind Rosén

**Ejvind Rosén** (sündinud 1942) on Rootsi botaanik. 

Ta on parimaid alvarite taimestiku spetsialiste ja Ölandi taimkatte tundjaid. Ta on muuhulgas uurinud kadaka, põõsasmarana ja kanarbiku pikaaegset dünaamikat loopealsetel. 

Ta on uurinud ka Eesti alvareid. 

Ta on töötanud pikka aega Uppsala Ülikoolis ning teinud välitöid bioloogiajaamas Ölandil.

## Teosed
* Rosén, Ejvind 1982. Vegetation development and sheep grazing in limestone grasslands of south Öland, Sweden. (Acta Phytogeographica Suecica 72.) Uppsala: Almquist & Wiksell International.
Joonia

**Joonia** oli Vana-Kreeka piirkond, mis hõlmas Väike-Aasia lääneranniku keskosa ning selle läheduses paiknevaid saari. Tänapäeval kuulub mandriosa Türgile, Joonia saared aga endiselt Kreekale.

Joonia Vana-Kreeka linnad: Efesos, Mileetos, Klazomenai jt.

## Vaata ka
*Hetiidid
*Joonia saared
*Joonlased
Inkad

**Inkad** olid 1438–1533 Lõuna-Ameerika lääneosas, tänapäeva Boliivia ja Peruu territooriumil eksisteerinud Inkade riigi ülemklass. Konkista ajal ja järel kasutasid hispaanlased nimetust "inkad" kõigi impeeriumi elanike kohta, kellest suurem osa olid ketšuad.

Sõna *Inka* tähendab ketšua keeles isandat või valitsejat. Sellega tähistati impeeriumis valitsevat perekonda või ülemklassi. Ülemvalitseja tiitel oli *[[Sapa Inka]]* – "Püha Inka", teda peeti päikesejumal Inti otseseks järeltulijaks.

Kui hispaanlased olid Inkade riigi vallutanud, jätkasid viimase valitseja Atahualpa vend Manco Inca Yupanqui ning tema järeltulijad vastupanu Peruu mägedes Vilcabambas. 1572. aastal vastupanukolle vallutati ning viimane valitseja, Manco poeg Túpac Amaru hukati.

Ketšua keele ja kultuuri staatuse tõusuga 20. sajandil on hakanud ilmuma ka teateid inkade elusolevaist järeltulijaist, keda vahel ka rahvapidustustel austatakse. Põlvnemise üksikasjad ei ole siiski kindlad.

Inkade pärandist kuulub UNESCO maailmapärandi nimekirja kindlustatud linn Machu Picchu.
Woldemar von Mickwitz

**Woldemar von Mickwitz** (26. jaanuar 1813 Koeru – 26. veebruar 1899 Tartu) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1824–1834 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1834–1839. Aastatel 1840–1842 töötas koduõpetajana. Aastal 1842 oli prooviaastal Pilistvere Andrease koguduses Eugen Mickwitzi juures. Ordineeriti õpetajaks 24. mail 1842.

Oli 1842–1843 adjunktpastoriks (introdutseeriti 25. mail 1842) Torma ja Lohusuu koguduses. 1843–1892 oli (introdutseeriti 19. detsembril 1843) Maarja-Magdaleena ja Vara Brigitta koguduse õpetaja, olles aastatel 1853–1885 Tartu praostkonna praost. Aastal 1892 jäi emerituuri, emerituuris olles elas Tartus.

## Isiklikku
Tema isa Dietrich Georg Mickwitz ja vanaisa Christoph Friedrich Mickwitz noorem olid Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetajad, vend Eugen Mickwitz ja vennapoeg Eugen Mickwitz olid Pilistvere Andrease koguduse õpetajad. Õemees Heinrich Ferdinand Hoffmann oli Koeru koguduse õpetaja. Äi Eduard Johann Assmuth oli Torma ja Lohusuu koguduse õpetaja. Tema väimees Emil Henri Rathlef oli Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*
Veelauasõit

**Veelauasõit** (ka **veelauatamine** ehk **veelauaga sõitmine**; inglise keeles *wakeboarding*) on lumelauaga sõitmisega sarnanev spordiala, kus sõidetakse veepinnal kaatri slepis kiiludega veelauaga.

## Vaata ka
* Lainelaud
* Lumelaud (:Kategooria:Lumelauasõit ja :Lumelauasõit)
* Purjelaud
* Rula

## Viited

## Välislingid
*Wakeboarding on Eestis ...
Eduard Johann Assmuth

**Eduard Johann Assmuth** (5. juuni 1792 Kose – 23. juuli 1853 Maarja-Magdaleena) oli Eesti vaimulik.

Õppis 1802–1810 Tallinna Toomkoolis. Aastatel 1810–1812 õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Aastatel 1812–1814 ja 1817–1819 töötas koduõpetajana. Reisis aastatel 1815–1816 Saksamaal ja Šveitsis, õppis ka Jena ülikoolis. Ordineeriti 12. jaanuaril 1819 Riias õpetajaks.

Oli 1819–1852 Torma- ja Lohusuu koguduse õpetaja, omades 
aastast 1831 adjunkte. Oli 1844–1852 veel Tartu praostkonna praost. Jäi 24. novembril 1852 tervislikel põhjustel emerituuri. Emerituuris olles elas Tartus. Suri 1853. aastal, olles külas tütrel ja väimehel Maarja-Magdaleena pastoraadis. Maeti Torma surnuaeda.

## Isiklikku
Tema isa Friedrich Johann Anton Assmuth oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja, poeg Alexander Carl Woldemar Assmuth oli Harju-Risti koguduse ja Tallinna Jaani koguduse II pihtkonna õpetaja,  Johannes Leopold Assmuth (Aßmuth) (1838–1914) oli arst Peterburis ja Soomes, dr. med.

Tema väimees (tütre Marie (1820–1898) abikaasa) Woldemar Mickwitz oli Maarja-Magdaleena ja Vara Brigitta koguduse õpetaja; teine väimees (tütarde Ida Pauline (1822–1862) ja Elisabethi (1833–1912) abikaasa) Paul Eduard Hirsch oli Pöide- ja Palamuse koguduse õpetaja; tütrepoeg Paul Ottokar Theodor Hirsch oli algul õpetaja Ukrainas Volõõnia Rožištše koguduses, hiljem oli Harju-Madise koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*TLÜAR rahvusbibliograafia isikud: Eduard Johann Assmuth
*
Laste tserebraalparalüüs

**Laste tserebraalparalüüs** (ladina keeles *paralysis cerebralis infantilis*) on looteeas või varajases lapsepõlves saadud ajukahjustusest tingitud füüsilise arengu mahajäämus, millega võib kaasneda ka vaimse arengu mahajäämus.  

## Välislingid

*Sissekanne portaalis inimene.ee
Stoitsism

**Stoitsism** ehk **stoa** oli antiikfilosoofia koolkond. Selle pooldajaid nimetatakse **stoikuteks**. 

Stoitsism on nime saanud Ateena agoraal paiknenud sammaskäigu (stoa) järgi, kus selle rajaja Zenon Kitionist oma õpetamistegevust alustas.

Koolkonna rajas Zenon Kitionist. Tuntumate stoikute seas on veel Seneca, Epiktetos ja Marcus Aurelius. 

Stoikud arendasid edasi loogikat. Nende loodusfilosoofia toetus Herakleitosele (ürgtuli ja maailmatulekahju) ja eetika küünikute õpetusele. Õnnelik elu eeldab ükskõiksust kõige suhtes peale vooruse. Elada tuleb kooskõlas loodusega, mille seadused määrab maailmamõistus (*logos*). 

Stoikud jaotasid filosoofia loogikaks, eetikaks ja füüsikaks. 

Pärast kristluse saamist Rooma riigi riigiusundiks 4. sajandis kaotas stoitsism tähtsuse. Renessansiajal sai stoitsism populaarseks neostoitsismina ning tänapäeval on tekkinud modernne stoitsism. 

## Loogika

Stoikute "loogika" (*logikē*) oli õpetus mõistuse (*[[logos]]*) toimimisest, mis peale formaalse loogika (õpetuse  arutlusvormide kehtivusest) tegeles ka retoorika, grammatika, epistemoloogia ja keelefilosoofiaga, sealhulgas mõistete, propositsioonide, taju ja mõtlemise uurimisega.

Stoikud jaotasid loogika retoorikaks ja dialektikaks. 

### Lauseloogika
Erinevalt Aristotelesest, kes töötas välja süllogistika kui terminiloogika, arendasid stoikud lauseloogikat. 

Nad tõestasid lauseloogika arutluste kehtivust, taandades need viiele põhilisele tõestamatule arutlusvormile ja mõnele põhilisele tuletusreeglile (*thēmata*). Põhilised arutlusvormid olid järgmised: 

#kui *p*, siis *q*; *p*; järelikult *q* (*[[modus ponens]]*) 
#kui *p*, siis *q*; mitte-*q*; järelikult mitte-*p* (*[[modus tollens]]*)
#ei pea paika, et *p* ja *q*; *p*; järelikult mitte-*q*
#kas *p* või *q*; *p*; järelikult mitte-*q*
#kas *p* või *q*; mitte-*p*; järelikult *q*

### Modaalsus ja bivalents
Erinevalt seisukohast, mis omistatakse Aristotelesele teose "De interpretatione" 9. peatüki põhjal, kehtivad Chrysippose järgi kehtivad bivalents ja välistatud kolmanda seadus ka tuleviku kohta käivate kontingentsete väidete kohta. See seisukoht on nähtavasti seotud ka determinismiga stoikute filosoofias, sest kui mitte eeldada, et tulevik on ette määratud, siis on Chrysippose seisukohta raske põhjendada. 

## Vaata ka
*Stoilisus

## Viited
David Slade

**David Slade** (sündinud 26. septembril 1969) on Suurbritannia filmilavastaja. 

Filmimehekarjääri alustas ta muusikavideotega. Muu hulgas on ta teinud videoid sellistele artistidele nagu Aphex Twin, Rob Dougan, System of a Down, Stone Temple Pilots, Tori Amos, Muse ja The Killers.

Esimese pika filmina lavastas ta psühholoogilise trilleri "Hard Candy" ("Karm tüdruk", 2005), mis linastus Sundance'i filmifestivalil. Seejärel tegi ta režissöörina kaks vampiirifilmi: "30 Days of Night" ja Stephenie Meyeri "Videviku saaga" kolmandal romaanil põhineva filmi "Videviku saaga: Päikesevarjutus".

## Filmid

## Välislingid

*
Stoa

**Stoa** ehk sammaskäik oli Vana-Kreeka arhitektuuris piklik, kitsas eesruum, mis oli enamasti tagaküljelt suletud seinaga ja esiküljel avatud sambareaga. Stoa võis olla ka mitmekorruseline või siis eraldi hoone, kuid enamasti piiras see mõnd suuremat rajatist - templikompleksi või agoraad.

Üsna sageli oli stoas rohkem kui üks sambarida, näiteks Pireuses.

Ateenas asunud Stoa Poikile nimelise sammaskäigu järgi on saanud nime stoikute koolkond filosoofias.

Ateenas asus veel Kuninga stoa, milles asus arhondi töökoht. Selle kreekakeelne nimetus oli *Stoa Basileios* (Στοα βασίλειος), lühemalt *Basilike* (βασιλική). See oli jagatud sambaridadega kolmeks niinimetatud alleeks, millest keskmine lõppes poolringiga (kreeka keeles *apsis* (άψίς)). See sammaskäik sai eeskujuks vanarooma basiilikatele ja andis sellele hoonetüübile nimegi.

## Viited
Laparoskoopia

**Laparoskoopia** on endoskoopilise kirurgilise operatsiooni meetod, mille korral viiakse patsiendile täisnarkoosi või kohaliku tuimastuse all kõhuseina väikese kunstliku avause kaudu sisse peenikesed torukujulised instrumendid.
Eduard Philipp Körber

**Eduard Philipp Körber** (17. juuni 1770 Tori – 12. veebruar 1850 Tartu) oli Liivimaa vaimulik.

Ta õppis Tallinna Toomkoolis ja Pärnu linnakoolis. Õppis usuteadust aastatel 1789–1792 Königsbergi Ülikoolis ja aastatel 1792–1793 Jena Ülikoolis. Töötas aastatel 1794–1796 koduõpetajana mitmes mõisas. Ordineeriti 22. juunil 1796 õpetajaks.

Oli aastatel 1796–1846 (introdutseeriti ametisse 3. augustil 1796) Võnnu Jakobi koguduse õpetaja.

Körber oli aastast 1803 Suurhertsogliku Weimari Mineraloogia Seltsi (Jena) auliige, aastast 1806 aga Moskva Loodusuurijate Seltsi auliige. Samuti Õpetatud Eesti Seltsi auliige. Aastal 1816 asutas Võnnus Piibliseltsi. Tal on hulk ajalooalaseid uurimusi: uurimusi Liivimaa linnade, losside ja kirikute kohta, samuti uurimusi numismaatika alalt ja Võnnu kihelkonna ajaloost.

Ta istutas peaaegu 200 aastat tagasi Võnnu kirikaeda tamme.

Uskus, et eestlased saavad kord vabaks.

## Isiklikku
Tema isa Paul Johann Körber oli Tori ja Võnnu Jakobi koguduse õpetaja, vanaisa Johann Friedrich Körber oli Tarvastu, Otepää ja Helme Maarja koguduse õpetaja. Poeg Carl Eduard Anton Körber oli Vändra Martini koguduse õpetaja, poeg Ludwig August Immanuel Körber oli Võnnu, Rannu ja Rõngu Mihkli koguduse õpetaja. Poeg Martin Georg Emil Körber oli Anseküla Maarja koguduse õpetaja. Äi Christoph Friedrich Mickwitz noorem oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Tema pojapoeg oli mereväearst, Tartu Ülikooli hügieeni ja kohtuarstiteaduse professor Bernhard Eduard Otto Körber. Tema õdede Helene ja Karoline abikaasaks oli Otepää Maarja koguduse õpetaja Bernhard Gottlieb Hehn.

## Teoseid
*Tallinna linnas vermitud mündid. Tallinn, Eesti Ajaloomuuseum, 2006.

## Viited

## Välislingid

*https://eelk.ee/elulood/korber_eduard.html
*
Trigon Wealth Management

**AS Trigon Wealth Management** (TWM) on Eestis registreeritud ja litsentseeritud investeerimisühing, mis pakub jõukatele eraisikutele Eestist ja naaberriikidest terviklikku varade juhtimise teenust. Trigon Wealth Management ei ole kommertspank ega finantstoodete müügikanal.

## Välislingid
* Äripäev, 03.06.2010
* Trigon Wealth Management'i koduleht
* Trigon Capitali koduleht
* Finantsinspektsioon, 02.06.2010
Abies ziyuanensis

***Abies ziyuanensis*** on igihaljas okaspuu nulu perekonnast.

## Kirjeldus
Puu kasvab kuni 30 m kõrguseks. Tüve läbimõõt on tavaliselt 40–90&nbsp;cm. Tüve koor on noortel puudel sile ja hall, vanematel puudel tuhkhall, rõmeline ja lõhenenud. Pungad on munaja kuni koonilise kujuga, kaetud valge vaiguga, soomused on kolmnurksed, kollakaspruunid. Noored võrsed on püstised, helekollased või pruunikaskollased, 3–4 aasta pärast võivad tõmbuda tumehalliks, siledad või veidi karvased. Okkad on 1–3,5 (4,2) cm pikkused, allküljel kaks heledat õhulõheriba, asetsevad spiraalselt, kahe vaigukäiguga, tipuosas sisselõikega. Isasõisikud on kollased, umbes 2&nbsp;cm pikkused. Käbid on 7–12&nbsp;cm pikkused ja läbimõõduga 3,5–4,5&nbsp;cm, püstised, noorelt rohelised või kollakasrohelised, valminult tumepruunid. Seemnete kest on ligi 10&nbsp;mm pikkune, purpurjashallid, tiivake 20–25&nbsp;mm pikkune.

## Levila ja ökoloogia
Liigi hajutatud ja väiksed populatsioonid asuvad Hiina Guangxi Tšuangi autonoomse piirkonna kirdeosas ja Hunani provintsi edelaosas, kus ta kasvab mägedes 1400–1800 m kõrgusel üle merepinna. Piirkonna kliima on suvel jahe ja talvel pehme. Talvel talub külmakraade kuni –18...–23&nbsp;°C. Sademeid esineb rohkesti. Ilm on tihti pilves ja udune, päikesepaistelisi päevi esineb harva. Kasvupinnasteks on enamasti kollakaspruunid happelised mullad, mille pH on vahemikus 4,5–5,0. *Abies ziyuanensis* kasvab peamiselt segametsade koosseisus, võrad kõrgumas heitlehiste puude kohal. Noored seemikud on küllalt varjutaluvad, kuid vanemad puud vajavad rohkem valgust. Populatsioonide tihedus on väike ja looduslik taastootmine kesine, mis on tingitud harva esinevatest seemneaastatest ja konkureerimisest teiste piirkonna puuliikidega.

## Viited

## Välislingid
*Foto
Rathlin

**Rathlin** (iiri *Reachlainn*) on saar Iiri saarest põhjas Põhja-Iirimaa Antrimi krahvkonnas.

Saar on L-tähe kujuline ja asub Iirimaa saare rannikust 4 km eemal. Kaugus Šotimaa Kintyre'i poolsaare lõunatipust on 25 km. Rathlini ulatus idast läände on 6 km ja põhjast lõunasse 4 km.

Rathlinil on regulaarne praamiühendus 10 km kaugusel Ballycastle'i sadamaga.

Saarel on veidi üle 100 püsielaniku. Elanikud tegelevad kalapüügi ja käsitöö müügiga.

1845. aastal lahkus saarelt umbes 500 inimest ja rändas Ameerika Ühendriikidesse. 1985 suri saarel viimane iiri keele Ida-Ulsteri murde emakeelne kõneleja Põhja-Iirimaal. 

Saar on vulkaanilise päritoluga ja koosneb peamiselt lubjakivist ja basaldist. Rannakaljud on kuni 70 m  kõrgused. Rathlin on tuntud merelindude pesitsus- ja peatumiskohana. Saar on osaliselt looduskaitse all.

## Viited

## Välislingid
*Saare koduleht
*Praamifirma Rathlin Island Ferry Ltd. koduleht
Ulsteri provints

**Ulster** (iiri *Ulaidh*) on ajalooline provints ja piirkond Iiri saare põhjaosas.

Ulster jagunes üheksaks krahvkonnaks, millest Antrim, Armagh, Down, Fermanagh, Londonderry ja Tyrone moodustavad Põhja-Iirimaa ning Cavan, Donegal ja Monaghan kuuluvad Iirimaale.
Privaatpangandus

**Privaatpangandus** (ingl *private banking*) on panga pakutav finantsteenus, mis on suunatud varakatele eraisikutele ja mida iseloomustab eelkõige privaatsus, kõrge teeninduskvaliteet, lai teenustepakett ja konfidentsiaalsus. Privaatpanganduses teenindab klienti isiklik kliendihaldur, kes aitab leida parima lahenduse kõikidele kliendi finantsalastele küsimustele.

Ajalooliselt on privaatpangandust vaadatud kui väga eksklusiivset teenust, mida pakutakse põhjalikku ja vastutustundlikku nõustamist hindavatele jõukatele klientidele. Pakutavate teenuste võimalus sõltub tavaliselt konkreetsetest pankadest, kuid levinumad on varade juhtimine (ingl *investment management*), finantsplaneerimine (ingl *financial planning*) ning igapäevapangandus. Teenuste hinnad privaatpanganduses võivad sõltuda tehingute arvust, portfelli tootlusest või kokkulepitud haldustasust, mis tavaliselt arvutatakse aastasest investeeritud summast. 

Privaatpangandust peetakse pangandusalastest institutsioonidest kõige laiemat teenuste spektrit pakkuvaks koondteenuseks, mis on suunatud jõukale kliendisegmentidele. Panganduse jõukas kliendisegment on omakorda jaotatud kolmeks osaks, mille moodustavad varakad, jõukad ning väga jõukad eraisikud ning nende perekonnad. Privaatpangandus on nimetatutest suunatud kahele viimasele. Kõige eksklusiivsema osa privaatpangandusest moodustab aga varade halduse teenus (ingl *wealth management*), mis sisaldab lisaks tavapärastele privaatpanganduse teenustele ka elustiili, pärandi ning maksude planeerimise võimalusi ja teisi väärtust loovaid teenuseid.
Mangostan

**Mangostan** (ka *mangustan*) on mangostanipuu vili.

Küps vili on kaetud paksu tugeva koorega, mille värvus varieerub punakaspruunist kuni tumevioletjani. Vilja läbimõõt on 6-8 cm. Koore sees on vähemalt neljaks ebaühtlase suurusega segmendiks jaotunud söödav valge, pehme ja magus viljaliha. Viljalihas on piklikud kollakad seemned. Süüa kõlbab vili, mille koor on pehme.
Helmet Tamkõrv

**Helmet Tamkõrv** (sündinud 14. mail 1978) on eesti jalgrattasportlane.

## Karjääri algus
Jalgrattaspordiga hakkas Tamkõrv tegelema aastal 1990.

## Saavutused
* 2001 – Saaremaa velotuuri võitja
* 2005 – 5. Rakke rattamaratoni võitja
* 2005 – karikasarja Elion Estonian Cup üldvõitja
* 2008 – Kõrvemaa rattamaratoni võitja
* 2014 – Kõrvemaa rattamaratoni võitja

## Viited


## Välislingid
*Helmet Tamkõrv – sporditulemused. Spordiinfo.ee
Achim

**Achim** on vald ja suurim linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Verdeni kreisis. Linna pindala on 68,01&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 31 834 inimest. Linn asub Weseri paremkaldal, umbes 17&nbsp;km Verdenist loodes ja 16&nbsp;km Bremenist kagus.

Achim asub Weseri nõos Urstromtalis. Achimit ümbritsev ala on peamiselt looduslik nõmm.

## Ajalugu

Achimit on esmamainitud 1091. aastal nime Arahem all. Bremenist lõunas asuvate Lindeni mägede peamine kõrgustik, mille nõlval vana Arahem asus, oli kultus- ja kohtupidamispaik. Achim oli vanasaksi kohtute kogunemispaik. Kohus kogunes kolm korda aastas.

Kristlikud misjonärid püstitasid Achimisse ristimiskiriku 12. sajandil; see oli Achimi tänapäevase, ürikutes esimest korda 1257. aastal mainitud St. Laurentiuse kiriku eelkäija. Siis kuulus see vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda.

Lüneburgi pärilussõja (1370–1388) käigus pandi Achim 1381. aastal Saksi-Wittenbergi hertsogi Albrechti ja Bremeni vürstliku peapiiskopi Albert II vahel toimunud võitluste tõttu põlema.

1626. aastast oli Achim vaheldumisi taanlaste ja rootslaste kontrolli all. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – selle katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. Seitsmeaastase sõja ajal oli see Prantsusmaa kontrolli all. 1807. aastal annekteeris Bremeni hertsogkonna, sealhulgas Achimi, üürike Vestfaali kuningriik. 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. Achimist sai samanimelise kantoni keskus Bouches-du-Weseri departemangus. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale. 1814. aastal ülendati kuurvürstkond Viini kongressil Hannoveri kuningriigiks. 1823. aastal liidendas Hannover hertsogkonna reaaluniooni ning hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Achimist, sai Stade regiooni osa.

Rongijaam on Achimis 1847. aastast. Achim asub Bremeni ja Hannoveri vahel.

### Tööstus

Achimis asub mitu rahvusvahelist ettevõtet, sealhulgas Vitakraft ja Daybridge International.

## Sõpruslinn

* Cēsis, Läti.

## Tuntud inimesi

* Friedrich Wilhelm Kleukens (1878–1956), saksa graafik ja tüpograaf
* Christian Heinrich Kleukens (1880–1954), kalligraaf ja luuletaja
* Carl Huneke (1898–1972), Saksa-Ameerika vitraažikunstnik ja käsitööline
* Karl Ravens (1927–2017), Saksa poliitik (SPD), endine Saksamaa Liitvabariigi minister
* Fritz-Heiner Hepke (1947–), poliitik (SPD), 1998–2003 Alam-Saksi liidumaa parlamendi liige
* Martin Schmidt (1969–), käsipallur
* Matthias Weidenhöfer (1985–), saksa näitleja
* Felix Wiedwald (1990–), jalgpallur

## Viited

## Välislingid

* Achimi koduleht
Taavi Selder

**Taavi Selder** (sündinud 28. juulil 1984) on eesti jalgrattasportlane.

## Saavutused

**2007**
* 7. Rakke rattamaratoni võitja
*Elion Estonian Cup üldarvestuses 3. koht

**2008**
*1 Kalevipoja rattamaratoni võitja
Christoph Blum

**Christoph Blum** (ka **Christoph Blume**, **Christopher Blumer**; 5. august 1625 Leipzig Saksamaa – 18. veebruar 1669 Hageri Eestimaa Rootsi kuningriik) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1638–1644 Leipzigis, Thomasschules, aastatel 1644–1645 õppis Berllini gümnaasiumis, aastal 1645 Tallinna gümnaasiumis (rektor Heinrich Vulpius vanema õpetuse all). Mõnda aega oli ta Eestimaal koduõpetaja, siis immatrikuleerus 13. oktoobril 1648 Wittenbergi Ülikooli, kus oli kohal veel aastal 1649, õppides usu- ja flosoofiateaduskondades. Immatrikuleerus Leipzigi Ülikooli 1649, õppis seal aastani 1651 (esimest korda oli immatrikuleerunud Leipzigi Ülikooli alaealisena, aastal 1641). Aastal 1652 oli Hamburgi muusikakapelli koosseisus. Kutsuti 10. oktoober 1652 Hageri Lambertuse koguduse õpetajaks. Hageri koguduse õpetajaks ordineeriti ta teisel advendil 1652. Hageri kogudust teenis ta 1652–1669. Tänu temale oli Sutlemas Hageri kirikumõis.

Blum oli kirjamees ja tõlkija, säilinud on tema eestikeelsed jutlused. Talt ilmusid esimesed küllaltki heas eesti keeles koostatud vaimulikud raamatud, teiste seas aastal 1662 Tallinnas Mattheus Judexi (saksa k. Matthäus Judex)  *Kleines Corpus Doctrinae* (populaarne usuõpik, milles eestikeelne pühendusluuletus oli pastor Johann Kohsenilt). Hiljem ilmusid saksa- ja eestikeelsete paralleeltekstidega raamatud Leipzigis (raamatute sisuks olid palved, katekismuse seletused jm. tekstid kirikuaastaks). Ta oli üks Piibli eesti keelde tõlkijaist, tema piiblitõlke käsikirjad olid Eberhard Gutsleff seeniori valduses, kes loovutas need seejärel konsistooriumile. Tema matusetrükis (koostanud pastor Gabriel Elvering) on säilinud Tartu Ülikooli raamatukogus.

Blum ei tarvitanud tekstides saksapäraselt artiklit see, need, tal leidus ka sõnu, mis meie kirjakeeles esinesid esmakordselt, nii näit, hagu “koit”, elik “ehk”, körnis “lahke”, heasoovlik “armuline”, voldiks “valaskala”  jt. mida ta aga nähtavasti on üle võtnud, vaid Heinrich Gösekeni tuntud sõnaraamatust a. 1660. Teose keele kohta saab lugeda 1955 Saksamaal ilmunud Balti Uurimisinstituudi aastaraamatust.

Blume keelenäide, raamatus katkena leiduvast meie isa palvest: 

## Raamatud
*Geistliche Wochen-Arbeit, 1666
*Geistliche Hohe Fäst-Tahgs Freude, 1667
*Geistliche Seelen-Ergötzung, 1667

## Viited

## Välislingid
*http://isik2.tlulib.ee/index.php?id=221
Must-lepalind

**Must-lepalind** (*Phoenicurus ochruros*) on lind rästaslaste sugukonnast lepalinnu perekonnast.

Ta on algupäraselt tulnud Lõuna-Euroopa mägistelt aladelt, kuid on üllatavalt hästi kohanenud linnaeluga.

Linnu laul kõlab melanhoolselt ning seda võib kuulda kõrgelt puude okstelt linna- või tööstusaladel. Maastikul on teda raske märgata, ent samas on lindu lihtne ära tunda veidi punaka saba järgi, mida must-lepalind väristab liikudes või putukate järgi sööstes. Isase linnu omapära on valge laik tiibadel, emast eristab valge kurguosa ja pruunikaskollane kõht. Must-lepalind talvitub Aafrikas Sahara lõunaosas.

Eestis hinnatakse must-lepalinnu pesitsusaegset arvukust 5000–8000 paarile.

## Viited

## Välislingid
*
Ineta Radēviča

**Ineta Radēviča** (sündinud 13. juulil 1981 Krāslavas) on Läti endine kergejõustiklane (kaugushüppaja ja kolmikhüppaja), Euroopa meister.

Ta osales 2004. aasta suveolümpiamängudel (kolmikhüppes 14.12), kuid ei pääsenud lõppvõistlusele. 2008. aasta suveolümpiamängude ajal oli ta lapseootel ja ei saanud seetõttu osaleda. 2012. aasta suveolümpiamängudel sai ta 4. koha tulemusega 6,88. Pronksmedalist jäi puudu 1 cm.

## Saavutused
* 6.80 (Tallinn, 19. juuni 2005)
* **6.92** kuldmedal Euroopa meistrivõistlustel 2010 (Barcelona)
* **6.76** pronksmedal maailmameistrivõistlustel 2011 (Daegu)

## Isiklikku

Ineta Radēviča on 178 cm pikk ja kaalub 56 kg. Ta on abielus Venemaa jäähokimängija Pjotr Štšastlivõiga.
Egüptoloogide loend

''Siin on loetletud egüptolooge. 

## A
*Barbara Adams
*Cyril Aldred
*Hartwig Altenmüller
*Dorothea Arnold
*Jan Assmann

## B
*Ludwig Borchardt
*James H. Breasted
*Heinrich Brugsch
*Günter Burkard

## C
*Howard Carter
*Jean-François Champollion

## D
*Rosalie David
*Johannes Dümichen

## E
*Georg Ebers
*Arne Eggebrecht
*Adolf Erman

## F
*Aḥmad Faḫrī

## G
*Alan Gardiner
*Hermann Grapow

## H
*Rainer Hannig
*Zāhī Ḥawāss

## J
*Gustave Jéquier

## K
*Peter Kaplony
*Dieter Kessler
*Hilda Kink
*Mihhail Korostovtsev

## L
*Karl Richard Lepsius
*Jens Lieblein
*Antonio Loprieno
*Ulrich Luft

## M
*Eduard Meyer
*Kazimierz Michałowski
*Margaret Alice Murray

## N
*Édouard Naville

## O
*Eberhard Otto

## P
*Flinders Petrie
*Georges Posener

## R
*Hermann Ranke
*George Andrew Reisner

## S
*Helmut Satzinger
*Thomas Schneider
*Rainer Stadelmann
*Sergei Stadnikov
*Vassili Struve

## Z
*Christiane Ziegler

## T
*Boriss Turajev

## V
*Miroslav Verner

## W
*John Gardner Wilkinson
*Herbert Eustis Winlock

## Y
*Thomas Young
Juno (täpsustus)

**[[Juno]]** on vanarooma jumalanna.

Seda nime kannavad veel:

***[[3 Juno|Juno]]**, 1804. aastal Karl L. Hardingi avastatud asteroid (kolmas avastatud asteroid, esimesed kaks olid Ceres ja Pallas)
***[[Juno (kosmosesond)|Juno]]**, NASA kosmosesond, mis startis 2011. aasta augustis ja jõudis 2016. aastal Jupiteri orbiidile
***[[Juno (1874)|Juno]]**, Rootsi reisilaev
***[[Juno (auhind)|Juno]]**, Kanada muusikaauhind
***[[Juno (ansambel)|Juno]]**, Seattle'ist pärit indie-rock bänd
***"[[Juno (muusikal)|Juno]]"**, Broadway muusikal
***"[[Juno (film 2007)|Juno]]"**, parima originaalstsenaariumi eest Oscari võitnud koomiline draamafilm aastast 2007

## Vaata ka
*Juno I, USA kanderakett, mida kasutati aastal 1958
*Juno II, USA kanderakett, mida kasutati aastail 1958–1961
*Juno projekt, Suurbritannia erakosmoseprogramm
*Juno rand, Prantsusmaal
*Juneau (täpsustus)
2012. aasta Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus

**[[2012]]. aasta [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus]]** olid järjekorras XXI ja toimusid 27. juunist 1. juulini 2012 Soome pealinnas Helsingis.

Need toimusid erinevalt varasematest Euroopa meistrivõistlustest 2 aastat pärast eelmisi Euroopa meistrivõistlusi Barcelonas. 

Neil võistlustel ei toimunud maratoni- ja käimisvõistlusi.

## Eesti sportlased
Eestit esindasid EM-il Grit Šadeiko, Märt Israel, Gerd Kanter, Kaur Kivistik, Maris Mägi, Rasmus Mägi, Lembi Vaher, Tarmo Riitmuru, Risto Mätas, Marek Niit, Tiidrek Nurme, Rain Kask, Igor Sjunin ja Kätlin Tõllasson.

Gerd Kanter võitis kettaheites hõbemedali ja Rasmus Mägi püstitas 400 m tõkkejooksus uue Eesti rekordi.

## Medalitabel

## Välislingid
* Ametlik koduleht (*soome keeles*)
Conrad Eduard Hesse

**Conrad Eduard Hesse** (4. november 1796 Tartu – 18. september 1882 Kuressaare) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1809–1812 Tartus Kreiskoolis ja 1812–1815 gümnaasiumis Tartus. Aastatel 1820–1822 oli koduõpetaja Liphartide juures Tartus. Ordineeriti 16. augustil 1823 õpetajaks.

Oli aastatel 1823–1834 (introdutseeriti 11. septembril) Pärnu Nikolai koguduse abiõpetaja, olles samal ajal Pärnu linnakonsistooriumi assessor ja õpetaja Pärnu kreiskoolis. Aastatel 1834–1880 oli ta (introdutseeriti 24. aprillil 1834) Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetaja ja 1873–1882 Saaremaa superintendent.

## Tunnustus
*1872 – kullatud rinnarist
*1873 – Püha Vladimiri ordeni 4. klass

## Isiklikku
Ta oli abielus Auguste Sophie von Ungern-Sternbergiga (1801–1883). Neil oli neli last: Kuressaare sadamaametnik Karl August Hermann Hesse (1824–1857), Caroline Elisabeth Hesse, abielludes Körber (1827–1921), Robert Emanuel Hesse (1835–1887) ja Theodor Heinrich Renatus Hesse (1837–1927).

Tema poeg Robert Hesse oli luterlik vaimulik Venemaa kogudustes, Peterburi Püha Anna kiriku ja Pihkva Jakobi kogudustes.

Poeg Theodor Heinrich Renatus Hesse oli algul Mustjala Anna koguduse, hiljem Sangaste ja Laatre koguduse õpetaja. Pojapoeg Eduard Alexander Hesse oli luterlik vaimulik Jekaterinoslavis; pojapoeg Albert Freimund Daniel Hesse oli Sangaste ja Laatre koguduse õpetaja ning hiljem pastor Ida-Preisimaal Kandienis (praegu Kanigowo) ja Lötzenis (praegu Giżycko Warmia-Masuuria vojevoodkonnas) ning poeg Carl Immanuel Philipp Hesse (1875–1918), kes mõrvati 18. detsembril 1918 enamlaste poolt, oli Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja. Väimees Martin Körber oli Anseküla Maarja koguduse õpetaja. Tema vend Carl Hermann Hesse oli Paides ja Järvamaal maakonnaarst.
## Viited
Ludwig August Immanuel Körber

**Ludwig August Immanuel Körber** (15. november 1808 Võnnu alevik – 16. november 1892 Tartu) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1821–1826 Tartus gümnaasiumis, 1827–1830 õppis Tartu Ülikoolis filoloogiat ja usuteadust. Oli koduõpetajaks Liivimaal, reisis vennaga Carl Eduard Körberiga jalgsi Saksamaale ja Itaaliasse. Ordineeriti õpetajaks 14. juunil 1836.

Oli 1836–1846 Võnnu Jakobi koguduse adjunktõpetaja, 1846–1853 oli Rannu Püha Martini koguduse (introdutseeriti 3. märtsil 1846) õpetaja. 1853–1880 oli Rõngu Mihkli koguduse (introdutseeriti 29. märtsil 1853) õpetaja. Oli alates 1850 Võru praostkonna koolirevident. Emerituuri jäi 4. mail 1880. Emerituuris olles elas Tartus.

## Isiklikku
Tema vanavanaisa Johann Friedrich Körber oli Tarvastu, Otepää ja Helme Maarja koguduse õpetaja, vanaisa Paul Johann Körber oli Tori ja Võnnu Jakobi koguduse õpetaja, teine vanaisa Christoph Friedrich Mickwitz noorem oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Isa Eduard Philipp Körber oli Võnnu Jakobi koguduse õpetaja. Vend Carl Eduard Anton Körber oli Vändra Martini koguduse õpetaja, teine vend Martin Georg Emil Körber oli Anseküla Maarja koguduse õpetaja. Äi Bernhard Gottlieb Hehn oli Otepää Maarja koguduse õpetaja.

## Viited
Bernhard Eduard Otto Körber

**Bernhard Eduard Otto Körber** (1. juuni 1837 Võnnu – 31. mai 1915 Tartu) oli hügieenik, kohtuarst ja statistik, meditsiinidoktor.

Õppis aastatel 1856–1861 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, omandas aastal 1861 *dr. med.* astme, oli 1864–1879 mereväearstina Vene mereministeeriumi teenistuses (peamiselt Kroonlinnas). Mereväes olles huvitus statistikast ja ta tegeles meditsiiniolude ning hügieeniga mereväes. 

Valiti aastal 1879 Tartu Ülikooli hügieeni ja kohtuarstiteaduse professoriks. Rajas aastal 1888 kohtumeditsiini- ja aastal 1889 hügieeniinstituudi. Tahtis venestamisajal (1890) erru minna, kuid tingimusel, et ta õpetab vene keeles, lubati tal veel viieks aastaks ülikooli juurde tööle jääda.

Käsitles peamiselt mereväehügieeni, demograafia, statistika ja inimese kehalise arengu küsimusi.

## Isiklikku
Tema vanaisa Eduard Philipp Körber oli Võnnu Jakobi koguduse õpetaja, isa Carl Eduard Körber oli Vändra ja Käru koguduse õpetaja ja ajakirjanik. Tema poeg oli Venemaa Põhja-Jäämere Laevastiku ülem, viitseadmiral Ludwig Körber, pojapoeg lennukikonstruktor Leonid Körber.

## Viited

## Kirjandus
*Körber, Bernhard. Biostatik der im Dörptschen Kreise gelegenen Kirchspiele Ringen, Randen, Nüggen und Kawelecht in den Jahren 1834-1859. Dorpat (1867).
*Körber, Bernhard. Die Stadt Dorpat (Jurjew) in statistischer und hygienischer Beziehung. Jurjew (1902)
*Raimo Pullat, Esimene demograafiakoolkond Eestis, Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 19, 1970, nr 1, lk 99–102
Gustav Hasselblatt

**Gustav Hasselblatt** (14. veebruar 1787 Hageri – 25. juuli 1863 Viru-Nigula) oli Eesti vaimulik.

Õppis Tallinna Toomkoolis. Õppis alates detsembrist 1805 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Katkestas 1807. aastal õpingud ja astus vabatahtlikult sõjaväkke. Osales 1812. aastal Vene-Prantsuse sõjas. Ordineeriti õpetajaks 27. juunil 1815.

Oli Viru-Nigula koguduse õpetaja aastatel 1815–1863, olles aastatel 1847–1863 Alutaguse praostkonna praost.

Hasselblatti kohta kirjutas Otto Wilhelm Masing (Hasselblatti eelkäija Viru-Nigulas), et ta vaimulik haridus on puudulik ning ta ei saavat aru teaduslikust maailmakäsitlusest. Asutas 1843. aastal köstrileskede ja vaeslaste kassa.

Hasselblatt koostas aastatel 1849–1853 Gresseli Ma-Rahwa Kalendri lisa, ta kirjutas ka ise eestikeelseid jutte ja kirjutisi. Avaldas 1841. aastal Martin Lutheri eestikeelse eluloo ja 1837. aastal ajakirjas Das Inland ühe 1640. aastal toimunud nõiaprotsessi kirjelduse.

## Isiklikku
Tema isa Peter Anton Hasselblatt oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja, poeg Carl Jacob Eduard Hasselblatt oli Kambja koguduse õpetaja, poeg Friedrich Hasselblatt oli Karuse Margareeta koguduse õpetaja, vend Otto Johann Hasselblatt oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja.

## Viited
Juneau (täpsustus)

**Juneau** 

**Kohad:**
***[[Juneau]]**, Alaska osariigi pealinn
***[[Juneau (Wisconsin)|Juneau]]**, linn Wisconsini osariigis
***[[Juneau maakond]]** Wisconsini osariigis
***[[Juneau jääväli]]**, jääväli Alaskal
***[[Juneau mägi]]**, massiiv Alaskal

**Inimesed:**
***[[Joé Juneau]]** (sündinud 1968), Kanada endine hokimängija
***[[Joe Juneau]]** (õieti Joseph Juneau; 1836–1899), Kanada kaevur ja maavarade otsija, Juneau linna asutaja
***[[Pierre Juneau]]** (sündinud 1922), Kanada ringhäälingu juht
***[[Solomon Laurent Juneau]]** (1793–1856), Kanada karusnahakaupmees ja maaspekulant, Milwaukee asutaja

## Vaata ka
*Juno (täpsustus)
Axmed Maxamed Maxamuud

**Axmed Maxamed Maxamuud** (hüüdnimi **Siilaanyo**; 1936 – 15. november 2024) oli Somaalimaa poliitik. Ta oli alates 27. juulist 2010 kuni 13. detsembrini 2017 Somaalimaa president.

Ta õppis majandusteadust Manchesteri ülikoolis. Ajavahemikus 1969–1982 oli ta muu hulgas mitmes Somaalia ministriametis.

Aastatel 1993–1997 oli ta Somaalimaa parlamendi liige, aastatel 1997–1999 rahandusminister ja 1999–2000 planeerimis- ja koordinatsiooniminister.

Ta on olnud erakonna Kulmiye esimees. 26. juunil 2010 toimunud presidendivalimistel valiti ta 49,59 protsendiga häältest presidendiks.
Rosetta kivi

**Rosetta kivi** on aastast 196 eKr (Ptolemaios V ajast) pärinevate raidkirjadega basaltplaat, mille leidsid 1799 Egiptusest Rashīdi (*Rosetta*) linna lähedalt Prantsuse ohvitserid. 

Aastal 1801 anti see sõjasaagina üle Suurbritanniale. Praegu hoitakse seda Briti Muuseumis.

Kivil on üks ja seesama dekreet kirjutatud egiptuse keeles egiptuse hieroglüüfilises kirjas ning egiptuse demootilises kirjas ja vanakreeka keeles.  

Inglise arst Thomas Young dešifreeris 1819 ligikaudu õigesti hieroglüüfilises kirjas nime "Ptolemaios". Aastal 1822 dešifreeris prantslane Jean-François Champollion kreeka keelt kasutades kogu hieroglüüfilises kirjas teksti. Sellest sai alguse hieroglüüfilise kirja dešifreerimine.

## Välislingid
*The Rosetta Stone in The British Museum
*The translated text in English. The British Museum
*Kalev Kask. Egiptus tahab brittidelt hieroglüüfide dešifreerimise kivi tagasi. Eesti Päevaleht, 14. detsember 2009
Piirsalu Küla Selts

**Piirsalu Küla Selts** on mittetulundusühing Lääne maakonnas, mis loodi 2003. aasta sügisel. MTÜ tegeleb Piirsalu külaelu edendamisega.

## Välislingid
* Piirsalu Külaselts. MTÜ Kodukant Läänemaa.
Napoleoni sõjad

**Napoleoni sõjad** oli seeria järjestikuseid globaalseid konflikte Napoleon I juhitud Prantsuse keisririigi ja mitme muu Euroopa riigi vahel aastatel 1803–1815.

## Sõjategevuse ajajärgud
* III sõda Napoleoni vastu 1805. aastal. Sõjategevuses osalesid Austria keisririik, Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik, Venemaa Keisririik, Rootsi kuningriik, Sitsiilia, Taani.
, *[[Austerlitzi lahing]]*, *[[Pressburgi rahu]]*
* IV sõda Napoleoni vastu aastatel 1806–1807. Sõjategevuses osalesid Preisimaa kuningriik, Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik, Venemaa Keisririik, Rootsi kuningriik.
, *[[Kontinentaalblokaad]]*, *[[Tilsiti rahu]]*
* V sõda Napoleoni vastu 1809. aastal. Sõjategevuses osalesid Austria keisririik ja Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik.

*1812. aasta sõjakäik Venemaale. 1812. aastal tungis Napoleon oma 450 000-mehelise armeega Venemaale. Suure Armee häving.

* VI sõda Napoleoni vastu aastatel 1813–1814. Sõjategevuses osalesid Austria, Preisimaa, Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik, Hispaania kuningriik, Venemaa Keisririik, Rootsi kuningriik, Portugali kuningriik. Sõda Euroopas.
, *[[Leipzigi lahing]]*, *[[Kieli rahuleping]]*
* VII sõda Napoleoni vastu 1815. aastal. Sõjategevuses osalesid Austria, Preisimaa, Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik, Hispaania kuningriik, Venemaa Keisririik, Rootsi kuningriik.
, *[[Waterloo lahing]]* 
, *[[Endised riigid Euroopas pärast aastat 1815]]*

1821. aastal Napoleon suri asumisel Atlandi ookeanis asuval Saint Helena saarel, 1840. aastal maeti ta Pariisi Invaliidide kirikusse sarkofaagi.

## Vaata ka
*Prantsuse revolutsioonisõjad
## Välislingid
*Napoleon-series.org
Rashīd

**Rashīd** [raš'iid] (ka inglispäraselt *Rosetta*; araabia keeles رشيد‎) on sadamalinn Egiptuse põhjarannikul Al-Buḩayrāti kubernerkonnas umbes 60 km Aleksandriast ida pool Niiluse läänepoolseima jõeharu Rashīdi jõeharu suudmes. 

Elanike arv on umbes 65 000 (2007). 

Linna lähedalt leiti Rosetta kivi.

## Välislingid
Hubert Humphrey

**Hubert Horatio Humphrey** (27. mai 1911 Wallace – 13. jaanuar 1978 Waverly) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, USA asepresident 1965–1969 president Lyndon B. Johnsoni ametiajal.

1945–1948 oli ta Minneapolise linnapea. 1949–1964 ja 1971–1978 oli ta Ameerika Ühendriikide senaator, esindades Minnesotat.

1968. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel oli ta Demokraatliku Partei kandidaat, kuid kaotas Richard Nixonile.

Ta oli üks partei Minnesota Democratic–Farmer–Labor Party ja liikumise Americans for Democratic Action asutajatest.
Museaal

**Museaal** on muuseumis arvele võetud kultuuriväärtusega ese. Museaalide kogumit nimetatakse muuseumikoguks.

Iga museaali kohta koostatakse vastuvõtuakt ning museaal registreeritakse tulmeraamatus (kogude juurdekasvu päevikus). Sinna märgitakse näiteks museaali järjekorranumber, kirjeldus, andmed päritolu kohta.

Museaalide arvelevõtmise teine etapp on teaduslik inventeerimine.

Museaalid signeeritakse järjekorranumbritega.

Museaalide üle rahalist arvestust ei peeta.

## Vaata ka
*eksponaat
*tulme

## Viited

## Välislingid
*Muuseumiseaduse rakendamine. Museaalide arvelevõtmise ja säilitamise kord. Riigi Teataja
Al-Buḩayrāt

**Al-Buḩayrāt**, araabia keeles 'järved' on kahe haldusüksuse nimi:

***[[Al-Buḩayrāti kubernerkond]]** Egiptuses
***[[Al-Buḩayrāti provints]]** Sudaanis
Ceres

**Ceres** (ladina *Ceres* (*Cerēs*)) oli vanarooma mütoloogias taimede, teraviljakasvatuse ja põlluharimise jumalanna. Ceres tagas taimede kasvujõu ning oli algselt tihedalt seotud toitva maa Tellusega.

Tema nimi on etümoloogiliselt seotud ladina sõnadega *creo* 'loon' ja *cresco*  'kasvan').

Teda hakati varakult samastama vanakreeka jumalanna Demeteriga, kelle kultus toodi Rooma Suur-Kreekast 493 eKr. Cerese preestrid olid kreeklased ja tseremooniad toimusid kreeka keeles. Ceresel, Liberil ja Liberal (viimastele vastasid kreeka Dionysos ja Kore) oli ühine tempel Circus Maximuses, kus asus plebeide arhiiv ja kassa ning mis oli nende sakraalne keskus. Ceres oli plebeide kaitsejumalus ning rahvatribuunide puutumatuse jumalik garant.

Peamine Cerese püha oli *[[Cerealia]]* (19. aprill).

Ceresel oli oma ohvripreester (*[[flamen]]*).

Cerese kultuskuju Rooma templis 496. aastast eKr tuntakse ainult Plinius Vanema kirjelduse järgi. Tema kujutised skulptuuridena, maalidel, gemmidel ja müntidel alates 4. sajandist eKr näitavad teda seisvana või troonivana. Tema atribuudid on viljapeadest pärg peas (mõnikord moonikupardega) ja tõrvik, mõnikord ka madu ja korv viljateradega.

## Vaata ka
* Demeter

## Välislingid

* Tuntud ja tundmatud meistrid 7. Maaleht, 06. mai 2004
Al-Baḩr al-Aḩmar

**Al-Baḩr al-Aḩmar** (araabia 'Punane meri') on kahe haldusüksuse nimi:

***[[Al-Baḩr al-Aḩmari kubernerkond]]** Egiptuses
***[[Al-Baḩr al-Aḩmari provints]]** Sudaanis