open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1974. aasta Itaalia abielulahutuse referendum

12. mail **1974** toimus **Itaalias referendum abielulahutuse** üle. See oli esimene Itaalias toimunud rahvahääletus 28 aasta järel peale 1946. aasta institutsioonilist referendumit.

1. detsembril 1970 võttis Itaalia parlament vastu seaduse 898, millega legaliseeriti riigis abielulahutus. Lahutuse järgselt alustasid katoliiklikud organisatsioonid üleriigilist allkirjade ja petitsioonide kogumist seaduse tühistamise rahvahääletusele panemiseks.

Parteidest toetasid Jah-poolt Kristlik Demokraatia (DC) ja neofašistlik Itaalia Sotsiaalliikumine (MSI), toetades traditsioonilist tuumperet ja Rooma katekismust. Ei-poolt toetasid vasakpoolsed ja liberaalsed parteid – Itaalia Kommunistlik Partei (PCI), Itaalia Sotsialistlik Partei (PSI), Itaalia Sotsialistlik-Demokraatlik Partei (PSI), Itaalia Vabariiklik Partei (PRI), Itaalia Liberaalne Partei (PLI) ja Radikaalne Partei (PR).

Algselt kavandati seadust, millega lubataks lahutada tsiviilabielusid, kuid kiriklikele abieludele jäänuks lahutus keelatuks. Samas kardeti, et see võib suurendada tsiviilabielude hulka. Kuigi DC ametlikuks jooneks parteisekretär Amintore Fanfani juhtimisel oli lahutuse vastasus, siis partei vasakpoolne tiib ja ametisolev peaminister Mariano Rumori valitsuskabinett (DC-PSI-PSDI) ametlikult sõna ei võtnud. 26. aprillil 1974 pidas Fanfani Caltanissettas kõne: "Kas te tahate abielulahutust? Sel juhul peate teadma, et järgmisena tuleb abort. Ja peale seda samasooliste abielu. Ja võib-olla lõpuks jätab naine teid maha ja jookseb ära koos teenijatüdrukuga!" ("Volete il divorzio? Allora dovete sapere che dopo verrà l’aborto. E dopo ancora, il matrimonio tra omosessuali. E magari vostra moglie vi lascerà per scappare con la serva!")

Itaalia põhiseaduse kohaselt saab rahvahääletust kasutada ainult seaduse annulleerimiseks. Seega küsiti valijatelt, kas nad tahavad abielulahutust lubava seaduse tühistamist. Referendumi sõnastus tekitas mõneti segadusi, mõned valijad ei saanud aru, et abielulahutuse poolt tuleb hääletada "Ei" ja abielulahutuse vastu "Jah".

Kuu aega enne valimisi toimus Eurovisiooni lauluvõistlus, kus Itaaliat esindas Gigliola Cinquetti. Itaalia rahvusringhääling RAI ei kandnud võistlust üle, kuna kardeti, et laul pealkirjaga "Sì" ("jah"), mida ka laulus palju esineb, toimiks alateadliku sõnumiga jah-poolt hääletamiseks. Kuigi Cinquetti tuli võistlusel teiseks, tsenseeriti laulu Itaalia televisioonist ja raadiost terve kuu.

Lõpuks jäi peale "Ei", mistõttu jäi abielulahutus seaduslikuks. Kesk- ja Loode-Itaalia hääletasid tugevalt "Ei" poolt, samas Lõuna-Itaalia "Jah" poolt. Suurematest linnadest võitis Jah vaid Messinas (51%), Reggio Calabrias (59,4%) ja Foggias (50,07%).

Ei-poole võitu peeti suureks võiduks kodanikuõigustele ja antiklerikalismile. Lisaks minetas oma poliitilise tähtsuse ka DC sekretär Fanfani, kes ka peale parteile 1975. aastal osaks saanud kaotusi regionaalsetel valimistel sunniti parteisekretäri kohalt tagasi astuma. Ta oli lootnud "jah"-poolt toetades saavutada kontrolli oma partei üle ja vältida võimalikku koostööd kommunistliku parteiga.

## Viited
Hauroko järv

**Hauroko järv** on Uus-Meremaa sügavaim järv. 

Järv on 462 meetrit sügav ja see asub Fiordlandi rahvuspargi mägiorus. Hauroko on erinevate allikate hinnangul maailma sügavuselt 16. kuni 23. järv. S-kujuline järv on 32 kilomeetrit pikk ja selle pindala on 65 ruutkilomeetrit. Järve pind on umbes 155 meetrit üle merepinna. Hauroko on riigi üks lõunapoolsemaid järvi ning see asub ainult 13 km kaugusel Lõunasaare lõunarannikust.

Hauroko järve suurim saar on Mary saar, mis sai 1883. aastal nime valitsuse maamõõtja John Hay naise järgi. Järve lõunapoolses otsas asub Teal Bay kõrval väiksem saar.

## Viited
Toni Meijel

**Toni Meijel** (sündinud 18. oktoobril 1975 Tallinnas) on eesti ujuja ja sporditegelane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1993. aastal Tallinna Reaalkooli ja 2004. aastal magistrantuuri Tallinna Pedagoogikaülikooli kehakultuuriteaduskonnas.

Meijel hakkas ujumist harrastama 1980. aastal isa Tõnu Meijeli õhutusel, jätkas treeninguid Tallinna Kalevi ujumiskoolis Enn Kääni, Ester Sillaste ja hiljem isa käe all, 2000. aasta sügisest hakkas harjutama Keila Swimclubis isa juhendamisel. Ta tuli 24 korda suvistel (1993–1998, 2000, 2003), 2 korda talvistel (1993) ja 28 korda lühiraja meistrivõistlustel (1994–1999, 2001–2002) vaba- ja teateujumises, 1 korra avavee pikamaaujumises (1993) Eesti meistriks, parandas 2 korda Eesti teateujumisrekordit, sai 4 x 100 m teateujumises (vabalt) aastal 2000 EM-il 18. ja 1997 lühiraja MM-il 17. koha, võitis 2004 meisterujumise MM-il 100 m vabaujumises hõbe- ja 50 m liblikujumises pronksimedali, 1996–1997 maailmakarikaetappidel parim tulemus 200 m ja 400 m vabaujumises 11. ja 1999 universiaadil 50 m vabaujumises 43. koht.

Meijel oli aastatel 1992–2002 Eesti koondise liige, 2003–2004 Eesti Judoliidus avalike suhete juht, 2004–2012 peasekretär ja hiljem konsultant, 2008–2015 Eesti Olümpiakomitee esindajate kogu liige, 2014. aastast Keila tervisekeskuse juhataja, 2016. aastast Eesti Ujumisliidu juhatuse liige, 2022. aastast Euroopa Judoliidu (EJU) spordikomisjoni liige, 2024 Pariisi OM-il ujumiskoondise tiimi juht, tal on 2016. aastast ujumistreeneri 6. kutsetase.

Meijel kandideeris 2021. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimisel Keila linnas Reformierakonna nimekirjas, sai 28 häält ja ei osutunud valituks.

## Isiklikud rekordid vabaujumises

* 25 m basseinis 50 m – 24,00 (2002)

* 25 m basseinis 100 m – 51,63 (2000)

* 25 m basseinis 200 m – 1.55,98 (1997)

* 25 m basseinis 400 m – 4.07,31 (1993)

* 50 m basseinis 100 m – 53,41 (2003)

* 50 m basseinis 200 m – 2.00,84 (1994)

## Teoseid

* *Eesti judo 40* (2010, autoreid)

## Isiklikku
Tema õde on ujuja Triin-Karoliina Meijel, isa ujuja ja sporditegelane Tõnu Meijel, ema spordipedagoog Leili Meijel, vanaisa oli sporditegelane Rudolf Meijel.

## Viited


## Välislingid

* Toni Meijel reform.ee veebilehel
* Toni Meijel Eesti spordiregistris
* Tervisekeskuse juhiks valiti Toni Meijel Keila Leht, 14. veebruar 2014
* Valdur Vacht. Toni Meijel Keila Leht, 8. jaanuar 2021
* Johannes Vedru. Meijel ujumise MM-ist: saime oma eesmärgi sajaprotsendiliselt täidetud sport.err.ee, 19. veebruar 2024
Coyecques

**Coyecques** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Coyecques asub 16 km Saint-Omerist lõunas, teede D157 ja D158 ristumiskoha ümbruses, Lysi jõe kallastel.

## Huviväärsusi

* St. Pierre'i kirik, pärineb 17. sajandist.
* Vesiveski.


Coyecques (Pas-de-Calais) mairie et écoles.JPG|Vallamaja ja kool
62254-Coyecques-Sols.png


## Viited
Fiordlandi rahvuspark

**Fiordlandi rahvuspark** (inglise: *Fiordland National Park*) on Uus-Meremaa Lõunasaare edelanurgas asuv rahvuspark. See on Uus-Meremaa 13 rahvuspargist suurim, pindalaga 12 607 ruutkilomeetrit ja suur osa Te Wahipounamust, mis kuulub alates 1990. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse. Parki haldab muinsuskaitseministeerium. Suurema osa rahvuspargist katab Lõuna-Alpide lõunaosa, kus paiknevad sügavad liustikest tekkinud fjordid.

Park on oluline elupaik paljudele ohustatud kohalikele loomadele, alates delfiinidest ja nahkhiirtest kuni roomajate, putukate ja Uus-Meremaa endeemiliste ohustatud linnuliikideni, nagu takahē, mohua, kākāpō ja harilik kiivi.

## Viited
Nutitelefonide markide loend

''Siin on loetletud nutitelefonide mudeleid ja seeriaid.

* Samsung Galaxy S II
* HTC Desire HD
* BlackBerry Bold
* Nokia Lumia 800
* Nokia Lumia 900
* Sony Ericsson XPERIA X10
Rakvere muhamedi kalmistu

**Rakvere muhamedi kalmistu** (ka **Rakvere tatari kalmistu**) on kalmistu Rakvere kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Palermo linnaosas Rakvere linnas Lääne-Viru maakonnas.

Kalmistu asub täpselt seespool Rakvere linna edelapiiri. Looduses on kalmistu oma olemuselt sulandunud kokku Tõrma kalmistuga ning kalmistute registris käsitletakse seda Tõrma kalmistu osana, ehkki Tõrma kalmistust eraldab muhamedi kalmistut madal ja tihe kuusehekk. 

Tänapäeval on kalmistuala pindala umbes 0,025 hektarit, selle sees on ka Rakvere Türgi sõjavangide mälestusala. Mälestusalal olevatele võimalikele matustele lisaks on kalmistul praegu 13 hauaplatsi.

Kalmistu eraldi ei ole kultuurimälestisena muinsuskaitse all ega ole ka kultuurimälestise nr 5781 "Tõrma kalmistu" koosseisus, kuid kuulub kultuurimälestise nr 5781 "Tõrma kalmistu" kaitsevööndisse.

## Ajalugu
Kalmistu rajati millalgi 19. sajandi keskel või hoopis 1870. aastate lõpul seoses järjekordses Vene-Türgi sõjas saadud sõjavangide hoidmise ja nende surmaga Rakveres. Nende sõjavangide täpne matmiskoht pole teada, kuid on tõenäoline, et kui Rakveres oli olemas muhamedi kalmistu, siis maeti ka Osmanite surnud sõjavangid sinna.

2008. aastal rajati kalmistu lõunaossa mälestusala 1878. aastal Rakveres ja mujal Eestis surnud Türgi sõjavangidele. Mälestusala avati pidulikult 14. novembril 2008.

## Pildid
Fotodː Robert Treufeldt, 5. mai 2020

Rakvere muhamedi kalmistu 01.jpg|Vaade kirdest Rakvere muhamedi kalmistule
Rakvere muhamedi kalmistu 06.jpg|Vaade idast Rakvere muhamedi kalmistule
Rakvere muhamedi kalmistu 05.jpg|Vaade kagust Rakvere muhamedi kalmistule ja Türgi sõjavangide mälestusalale
Rakvere muhamedi kalmistu 02.jpg|Vaade Rakvere Türgi sõjavangide mälestusalale
Rakvere muhamedi kalmistu 03.jpg|Rakvere Türgi sõjavangide mälestuskivi


## Viited

## Kirjandus
*Andres Pulver. "Türgi riik tahab Tõrmasse monumenti". Virumaa Teataja nr 42, 29. veebruar 2008. Lk 1

## Välislingid

*Kultuurimälestis nr 5781 "Tõrma kalmistu"
*"Tõrma Türgi hukkunud sõjavangid". Eesti monumentide e-kataloog
Kahurangi rahvuspark

**Kahurangi rahvuspark** on Uus-Meremaa Lõunasaare loodeosas asuv rahvuspark. 

See on Uus-Meremaa kolmeteistkümnest rahvuspargist Fiordlandi rahvuspargi järel suuruselt teine. Rahvuspark loodi 1996. aastal ja selle pindala on 5193 ruutkilomeetrit. Kahurangi ulatub lõunas Bulleri jõest Murchisoni lähedal kuni Farewell Spiti alguseni põhjas Golden Bay juures. Rahvuspargis asub palju erinevaid maastikke, sealhulgas mäeahelikke, jõgesid, kurusid, tasandikke ning koopaid ja kaari. Rahvuspargis asuvad Oweni ja Arthuri mäed.

Kahurangi rahvuspargis filmiti mitmed Sõrmuste Isanda filmitriloogia stseenid.

## Viited
Ivar Troost

**Ivar Troost** (sündinud 14. aprillil 1975 Tallinnas) on tennisist ja treener. 

Ta lõpetas 1993. aastal Tallinna Reaalkooli.

Troost alustas tennisetreeninguid aastal 1983 Kalevis Roland Kvelsteini rühmas, 1992–2000 treenis Harri Neppi juhendamisel. Ta tuli aastatel 1995 ja 1997 paarismängus ning 2003 segapaarismängus Eesti meistriks, 2004 meespaarismängus Eesti siseministriks, võitis 1995–2011 meistrivõistlustel lisaks 3 hõbe- ja 8 pronksmedali, kuulus 1994–2002 4 korda Eesti Davise karika meeskonda, töötas 2000. aastast tennisetreenerina Rene Buschi tennisekoolis.

Troost on 2015. aastast Slaiss OÜ juhatuse liige.

## Isiklikku
Tema isa on üldkirurg Jaan Troost.

## Viited


## Välislingid

* Ivar Troost ITF-i veebilehel
Tongariro rahvuspark

**Tongariro rahvuspark** (inglise: *Tongariro National Park*) on üks kolmeteistkümnest Uus-Meremaa rahvuspargist. 

Rahvuspark asub Põhjasaare keskosas Manawatu-Whanganui piirkonnas. Tongariro rahvuspark on riigi vanim rahvuspark ning maailma vanuselt kuues rahvuspark. Tongariro rahvuspargi keskel asuvad tegevvulkaanid Ruapehu, Ngauruhoe ja Tongariro.

Pargis on mitmeid maooride religioosseid paiku ja paljud pargi tipud, sealhulgas Ngauruhoe ja Ruapehu, on *tapu* ehk pühad. Rahvuspargis asuvad mitmed linnad, sealhulgas Ohakune, Waiouru, Horopito, Pokaka, Erua ja Tūrangi.

## Viited
Valge saar

**Valge saar** (ametlikult **Whakaari / White Island**; maoori: *Te Puia Whakaari*, "dramaatiline vulkaan"), tuntud ka kui lihtsalt **White Island** või **Whakaari**, on kihtvulkaan, mis asub Plenty lahes 48 km Uus-Meremaa Põhjasaare idarannikust. Saare pindala on umbes 325 hektarit, kuid saar on palju suurema veealuse vulkaani tipp.

Whakaari on Uus-Meremaa kõige aktiivsem koonusvulkaan ja selle on tekitanud pidev vulkaaniline tegevus, mis on kestnud viimased 150 000 aastat. Saarele lähimad linnad on Whakatāne ja Tauranga. Saarelt on pidevalt eraldunud vulkaanilist gaasi vähemalt sellest ajast kui James Cook seda 1769. aastal nägi. Whakaari purskas pidevalt 1975. aasta detsembrist kuni 2000. aasta septembrini ning seal toimusid pursked ka 2012., 2016. ja 2019. aastal.

9. detsembril 2019 toimus saarel suur purse. Purskes hukkus 22 inimest, kellest kahe surnukehi ei leitud kunagi ning 25 inimest said raskelt vigastada.

## Viited
Kadents

**Kadents** (ladina keelest *cadere*, laskuma; ladina keeles *clausula*, *cadentia*; inglise keeles *cadence*, itaalia keeles *cadenza*, prantsuse keeles *cadence*, saksa keeles *Kadenz*, *Schluss*) on muusikas muusikavormi ajutiselt või täielikult lõpetav meloodia või harmoonia.

Kadentsiks nimetatakse tervikteose või arendatuma vormiosa lõpus kõlavat meloodilist või harmoonilist üksust, mis loob mulje ajutisest või täielikust lõpetatusest.

Tonaalses muusikas on kadents tonaalsuse kehtestaja või kinnitaja.

Sõltuvalt muusikastiilist võib kadentsiga liituda ka teatud äratuntav meloodia, rütm ja ornament.

Tonaalse muusikas on kadents vormilist lõpetust esindav harmooniajärgnevus. Kadentsiga lõppevat vormiüksust nimetatakse muusikaliseks lauseks ehk lauseks.

Range stiili polüfoonilises kadentsis vastab astmelisele liikumisele 2-1 ühes hääles liikumine 7-8 teises hääles.

Harmoonilise konteksti mitmekesisuse tõttu on vaba stiili kontrapunktis oluliselt mitmekesisem ka kadentsi eri variantide arv

Kadentsi liigid:
#meloodiline kadents (kadents ühehäälsuses)
#polüfooniline kadents (kadents keskaja ja renessansspolüfoonias):
## Ars Nova kadents
## clausula vera
## Landini kadents
#harmooniline kadents (kadents tonaalses muusikas):
## lõpukadents
### täiskadents ehk autentne kadents  
#### kinnine täiskadents 
##### Corelli kadents
##### inglise kadents
#### lahtine täiskadents 
#### välditud täiskadents
### plagaalne kadents
#### minoorne plagaalne kadents
#### moraavia kadents
## vahekadents
### poolkadents
#### früügia kadents
### katkestatud kadents
Kinnine täiskadents

**Kinnine täiskadents** (inglise keeles *perfect authentic cadence*) on muusikas täiskadents V-I, mille mõlema akordi bass on akordi priim ja mis lõpeb toonika kolmkõlaga priimi meloodilises seisus. 

Kinnise täiskadentsi V-I ülahääle liikumine saab üldjuhul olla astmeline: kas 2-1 või 7-8(=1). 

Tonaalne muusikateos lõpeb tavaliselt kinnise täiskadentsi kui harmooniliselt ja meloodiliselt kõige tugevamat lõpetust rõhutava kadentsiga.

## Vaata ka
*kadents
*täiskadents
Triin Voorel

**Triin Voorel** (21. september 1977 – 1. jaanuar 2004) oli eesti dramaturg.

Ta lõpetas 1995. aastal Rapla 1. Keskkooli ja 2001. aastal Tartu Ülikooli kirjanduse ja rahvaluule erialal.

Ta oli aastatel 2001–2004 Eesti Nukuteatri kirjandustoimetaja.

## Looming
### Osatäitmisi
*1999 – haldjas (William Shakespeare'i "Suveöö unenägu". Emajõe Suveteater)
### Kirjutisi
*""Torm ja tung" 2002. aasta Tallinnas". Sirp nr 34, 13. september 2002. Lk 8–9
*"Noorteteater eesti ja iiri moodi". Sirp nr 9, 28. veebruar 2003. Lk 7
### Lastenäidendeid
*"Herakles". Lastenäidend, kaasautor Andres Roosileht. Tallinn 2003. Esietendus 18. septembril 2004
*"Tants ühele naisele". Lastenäidendite kogumik, koostaja Ave Plukk. Tartu: Elmatar, 2008. 110 lk
**Leino Rei. "Mäletades Triin Voorelit". Nädaline nr 3, 10. jaanuar 2009. Lk 7
**Leino Rei. "Mäletades Triin Voorelit". Teatritasku, 1. veebruar 2009
**"Tants ühele naisele". Lastenäidendite kogumik. Eesti Teatriagentuuri näidendite andmebaas
### Muud
*Tegeles kooliajal võistlustantsuga

## Viited

## Kirjandus
*"Triin Voorel 21. IX 1977 – 1. I 2004". Sirp nr 1, 9. jaanuar 2004. LK 20

## Välislingid
*Haud Suure-Jaani Järve kalmistul
Välditud täiskadents

**Välditud kadents** ehk **välditud täiskadents** (inglise keeles *evaded cadence*) on muusikas täiskadents V-I, milles toonika ilmneb sekstakordi kujus.

Välditud kadentsis akordijärgnevus on tüüpiliselt V - I.

## Vaata ka
*kadents
*täiskadents
Lahtine täiskadents

**Lahtine täiskadents** (inglise keeles *imperfect authentic cadence*) on muusikas täiskadents V-I, milles toonikakolmkõla on tertsi või harvemini kvindi meloodilises seisus.

Lahtise täiskadentsi V-I puhul toimub liikumine ülahääles üldjuhul kas 2-3, 4-3 või 5-3. Kui just helilooja ei soovi muusikas edasi anda iseloomulikku karakterit, välditakse lahtises täiskadentsis mitteliikuvat ülahäält, mistõttu 5-5 on harvaesinev. 

Lahtine täiskadents loob mulje muusikavormi osalisest lõpetamatusest. 

## Vaata ka
*kadents
*täiskadents
Plagaalne kadents

**Plagaalne kadents** (inglise keeles *plagal cadence*) on muusikas kadents subdominant-toonika IV-I. 

Plagaalne kadents võib kaasa tuua kaldumise või modulatsiooni, mille puhul algse helistiku subdominandist IV saab uue helistiku toonika I ning algse helistiku toonikast I uue helistiku dominant V.

Plagaalset kadentsi on vahel nimetatud ka "aameni kadentsiks", sest vaimulikus muusikas kohtab seda tihti koos sõnaga "aamen".

Plagaalse kadentsi eriliikideks on minoorne plagaalne kadents ja moraavia kadents.

## Vaata ka
*kadents
Harmooniline kadents

**Harmooniline kadents** (ladina keeles *clausulae harmoniae*, harmoonilised kadentsid) on muusikas kadentside klass, mis põhineb kvindisuhtelisel harmoonial ning mille põhitunnuseks on laskuv või tõusev kvindi- või kvardikäik bassis. 

Kvindisuhteliste akordide laskuval ühendamisel moodustub autentne kadents ehk täiskadents V-I, tõusval ühendamisel aga plagaalne kadents IV-I. 

## Vaata ka
*kadents
*meloodiline kadents
Minoorne plagaalne kadents

**Minoorne plagaalne kadents** (inglise keeles *minor plagal cadence*) on muusikas kadents subdominant-toonika IV-I, mille puhul subdominant on minoorne ja toonika on mažoorne. 

## Vaata ka
*kadents
*plagaalne kadents
Wellingtoni piirkond

**Wellingtoni piirkond** (maoori: *Te Upoko o te Ika*, tuntud ka kui **Suur-Wellington**) on Uus-Meremaa 1. järgu haldusüksus, mis asub Põhjasaare lõunapoolseimas osas. 

Piirkonna pindala on 8049 ruutkilomeetrit ja juunis 2023 elas seal 550 500 inimest.

Piirkond on oma nime saanud Uus-Meremaa pealinna ja piirkonna keskuse Wellingtoni järgi. Wellingtoni, Porirua, Lower Hutti ja Upper Hutti linnade elanikkond moodustab 79 protsenti piirkonna elanikkonnast. Teiste suuremate linnade hulka kuuluvad Kapiti linnastu ehk Waikanae, Paraparaumu, Raumati Beach, Raumati South ja Paekākāriki ning Mastertoni linn.

## Viited
Früügia kadents

**Früügia kadents** ehk **früügia poolkadents** (inglise keeles *phrygian half cadence*) on muusikas poolkadents, mis on saanud nimetuse bassi pooltoonilise liikumine järgi põhihelistiku kuuendalt astmelt viiendale astmele  IV6–V. 

Früügia kadentsi kasutatakse eelkõige minooris: ülahääle liikumisele 4-5 vastab alahääle astmeline liikumine VI-V.

Pooltooniline liikumine VI-V bassis meenutab kuni 15. sajandini kasutatud früügia helilaadis kadentsi II–I. Seetõttu tonaalses muusikas annab früügia kadents kui modaalse renessanssharmoonia rudiment muusikale arhailise kõla, eriti kui sellele eelneb dominant: V–IV6–V. 

Barokkmuusikas kasutati früügia kadentsi iseloomuliku muusikalise žestina muusikateose aeglase osa lõpus, millele vahetult järgnes kiirem osa.

## Vaata ka
*kadents
*poolkadents
Siugsuudmelised

**Siugsuudmelised** (*Ophiostomataceae*) on kottseente sugukond. 

## Perekondi
* *Ceratocystis* – siugsuu
* *[[Klasterskya]]*
* *[[Ophiostoma]]*
* *[[Sporothrix]]*

## Välislingid
* Siugsuudmelised andmebaasis eElurikkus.
Siugsuu

**Siugsuu** (*Ceratocystis*) on kottseente perekond. 

## Liike
* *Ceratocystis piceae* – männi-siugsuu
* *Ceratocystis pilifera* – sini-siugsuu

## Välislingid
*
Kyōto metroo

**Kyōto metroo** (jaapani keeles 京都市営地下鉄, *Kyōto-shiei chikatetsu*) on Kyōto linnas töötav metroosüsteem. Selle esimene liin (Karasuma liin) avati aastal 1981. Metroo kogupikkus on 31,2 km.

2018. aastal tehti metrooga keskmiselt 397&nbsp;000 reisi päevas.

## Liinide loend
Kyōto metrool on 2 liini ja 31 jaama.

## Välislingid

* Kyōto metroo koduleht
Ophiostoma

***Ophiostoma*** on kottseente perekond. 

## Liike
* *[[Ophiostoma canum]]*
* *Ophiostoma novo-ulmi* – uus jalaka-siugsuu
* *Ophiostoma ulmi* – jalaka-siugsuu

## Välislingid
*
Sidrunkollane antrodiell

**Sidrunkollane antrodiell** (*Antrodiella citrinella*) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.

Seen kasvab peamiselt kännupessi poolt lagundatud kuuse lamatüvel või kännul.

## Välislingid
*
Õigeusu kuningas

**Õigeusu kuningas** on Poola kuningatele antud tiitel. Paavst Aleksander VII kinnitas selle 1661. aastal kuningas Jan II Kazimierz Wazale. Ka tema järeltulijatel lubati tiitlit kasutada. 

Paavsti tähelepanu põhjuseks olid kuninga teened sotsianistide Poolast väljasaatmisel.

## Allikad
Moraavia kadents

**Moraavia kadents** (inglise keeles *Moravian cadence*) on muusikas plagaalne kadents subdominant-toonika IV-I kujul IV+6-I6.

Moraavia kadentsi on oma muusikas kasutanud näiteks Leoš Janáček ja Bohuslav Martinů, kuid seda leiab juba ka Antonín Dvořáki Sümfooniast nr. 9 (Uuest maailmast).

## Vaata ka
*kadents
*plagaalne kadents
Tiiu Kitsik

**Tiiu Kitsik** (sündinud 19. detsembril 1981 Tallinnas) on eesti illustraator ja lastekirjanik.

Kitsik on lõpetanud 2004. aastal Tallinna Pedagoogikaülikoolis reklaami ja meedia eriala ning 2016. aastal EKA avatud akadeemia raamatuillustratsiooni kursuse. 

Ta töötab vabakutselise illustraatori ja kirjanikuna Tallinnas ja Berliinis.

## Looming
Tiiu Kitsik on illustreerinud ja kirjutanud üle kümne lasteraamatu. Tema illustratsioone, koomikseid ja tegevuslehti on ilmunud nii eesti lasteajakirjades Täheke, Hea Laps ja Mesimumm kui ka saksa lasteajakirjas Gecko.

### [[Autoriraamat]]ud
* "Lepatriinu täpid", Miimik 2016
* "Krokodilli saba", Koolibri 2019
* "Herkülo büroo", Koolibri 2020
* "Emil, Sass ja kivimutukad", Koolibri 2022
* "Jalad", Koolibri 2023
* "Musterpere", Koolibri 2023
* "Me kolime ära", Koolibri 2024
* "Meie tee", Päike ja Pilv 2024
* "Päkapikk ja hambahaldjas", Koolibri 2024
* "Aardejaht", Puänt 2025
* "Vennad", Varrak 2025
* "Riidesse", Koolibri 2025
* "Jooksvad ninad ja teisi talvejutte", Tänapäev 2025

### Illustreeritud raamatud
* "Omad jutud 4", Tallinna Keskraamatukogu 2023 (laste omaloomingukogumik)
* "Kust tulid muinasjutud?", Petrone Print 2024 (tekst Epp Petrone)
* "Maailma parim liivaloss", Pegasus 2024 (tekst Tiina Laanem)
* "Muri mure", Koolibri 2024 (tekst Indrek Koff)
* "Seest siiruviiruline", 2025 (tekst Tiina Laanem)

### Kirjutatud raamatud
* "Mirjami palett", Tänapäev 2022 (romaan)
* "Kes seal on?", Koolibri 2022 (illustratsioonid Pamela Samel)

## Tunnustus
### Konkursiauhinnad
* 2019 – Rahvusvahelise illustratsioonivõistluse II Salon esikoht
* 2022 – 5 kauneimat Eesti lasteraamatut – diplom, EKGL eripreemia ("Jalad")
* 2023 – 5 kauneimat Eesti lasteraamatut – diplom ("Emil, Sass ja kivimutukad")
* 2023 – Põlvepikuraamatu konkurss – II/III koht ("Meie tee")
* 2024 – Minu esimene raamat – II koht ("Me kolime ära")
* 2024 – Karl Eduard Söödi lasteluuleauhind – lugejate auhind ("Musterpere")

## Viited

## Välislingid
* Tiiu Kitsiku koduleht
* Tiiu Kitsik, Eesti Lastekirjanduse Keskus
* Helena Koch, "Luise suur kolimisseiklus: kuidas leida kodu võõrsil?", Postimees, 16. november 2024 (Arvustus: Tiiu Kitsik, "Me kolime ära")
* "Tiina Laanem ja Tiiu Kitsik avaldasid lasteraamatu "Maailma parim liivaloss"", ERR, 11. aprill 2024
Chengdu J-20

**Chengdu J-20** (hiina keeles 歼-20, Jiān-Èrlíng; ka *Võimas Lohe* (威龙, *Wēilóng*); NATO koodnimi **Fagin**) on Hiina hävituslennuk, mille töötas Hiina õhuväele välja Chengdu Aircraft Industry Group. Lennukist on kaks põhilist mudelit: tavamudel, uute mootoritega mudel ning kaheistmeline variant.

J-20 töötati välja nn J-XX programmi raames 1990. aastatel ning selle esimene lend oli 2011. aastal. Lennukit esitleti ametlikult 2016. aasta Hiina õhumessil ning see jõudis teenistusse 2017. aastal. 2018. aastal formeeriti esimene J-20 üksus ning sellega sai Hiinast teine riik maailmas, kes võttis kasutusse varitsuslennuki.

## Kasutajad
* 

## Vaata ka
* Viienda põlvkonna hävituslennuk
* J-XX
* Lockheed Martin F-22 Raptor
* Lockheed Martin F-35 Lightning II
* Shenyang FC-31
* Suhhoi Su-57
* Hävituslennukite loend
* Hiina õhukite loend

## Viited

## Allikad
* 
* Kopp, Carlo. "The Strategic Impact of China's J-XX (J-20) Stealth Fighter." *Air Power Australia* NOTAM #70, 9 January 2011.
* Kopp, Carlo and Peter A. Goon. "Chengdu J-XX (J-20) Stealth Fighter Prototype; A Preliminary Assessment." *ausairpower.net* Technical Report APA-TR-2011-0101, January 2011.
* Rupprecht, Andreas. "Enter the Dragon: The Chengdu J-20." *Combat Aircraft Monthly, (Ian Allan Publishing),* Issue 12/3, March 2011, pp.&nbsp;34–41.
* Sweetman, Bill. ''Lockheed Stealth.'' Minneapolis, Minnesota: Zenith Press, 2005. .
Hõljuktank

**Hõljuktank** (ametlikult **amfiibne hõljuktank**; vene keeles Земноводный подлетающий танк) oli Nõukogude Liidu kergetanki projekt. Hõljuktanki prooviti välja töötada 1937. aastal Moskva 84. Lennukitehases, töögruppi juhtis hõljukite konstruktor, professor Vladimir Levkov. Tanki valmis ei saadud, projekt jõudis maketifaasi.

## Allikad
* 
*
Elektrostaatiline mootor

**Elektrostaatiline mootor** on 18. sajandil Benjamin Franklini leiutatud elektrostaatilise masina põhimõtetel töötav elektrimootor.

Kui tavalises elektrimootoris tekib pöördemoment elektrivoolu ja magnetvälja vastasmõjus, siis elektrostaatilises mootoris tekitatakse pöördemoment, kasutades positiivsete ja negatiivsete elektrilaengute vahelist tõmbe- ja tõukejõudu. Mootori tööelemendiks on kaks lähestikku asetsevat trükkplaadi ketast, millel on radiaalsed elektrit juhtivad kiired. Nendel kiirtel olevate laengute juhtimisega saavutatakse kas pidev ringliikumine või paigalseis. Niisugune mootor ei vaja tugevat elektrivoolu juhtivaid vaskmähiseid ega püsimagneteid. Elektrostaatilise mootori loomise tegid võimalikuks edusammud suure võimsusega elektronlülitite ja uute isolatsioonimaterjalide loomisel. Tavalised elektrimootorid on optimeeritud suurtel pöörlemiskiirustel töötamiseks. Pöörlemiskiiruse vähendamiseks ja suurema pöördemomendi tekitamiseks kasutatakse reduktoreid. Elektrostaatiline mootor ei vaja reduktorit, sest mootori pöörlemiskiirust reguleeritakse elektroodide laengute muutmisega. See vähendab oluliselt mootori töötamisega kaasnevat müra, võimaldab tekitada suuri pöördemomente väikesel pöörlemiskiirusel ja ka hoida mootori rootorit paigalseisvana. Mootoris ei ole tavaliste elektrimootorite püsimagneteid, mille valmistamiseks vajatakse haruldasi muldmetalle, mille varud maailmas on väheste riikide kontrolli all. Olulised materjalid tavalises elektrimootoris on vask, elektrotehniline teras, koobalt, neodüüm, düsproosium, samaarium. Elektrostaatilises mootoris kasutatavad peamised keemilised elemendid on alumiinium, raud, süsinik, hapnik, vesinik ja vask. Tavalise mootori kaalust on vask 10%-20%, elektroteras 30%-40%, püsimagnetid 3%-10%. Elektrostaatilise mootori vastavad parameetrid on: vask 1%, elektroteras 0% ja püsimagnetid 0%.

Elektrostaatilise mootori hinda tõstab vajadus kasutada uusi kalleid isolatsioonimaterjale ja kõrgepinget.

Elektrostaatilised mootorid on jõudmas praktilisse kasutusse. FedEx võttis need kasutusele oma sorteerimiskeskuses konveierilindi ajamiks.

## Viited
Plagaalne poolkadents

**Plagaalne poolkadents** (inglise keeles *plagal half cadence*) on muusikas kadents I–IV.

Plagaalne poolkadents on nõrk kadents, mida tavaliselt kasutatakse lause keskel, eeldades muusika jätkumist järgneva fraasiga.
 
Plagaalset poolkadentsi on ebatüüpiliselt kasutanud Johannes Brahms oma Klarnetitrio op. 114 esimese osa ekspositsiooni lõpus, kus see lõpetab teose osa ühe tervikliku lõigu.

## Vaata ka
*kadents
*poolkadents
Plenty laht

**Plenty laht** (maoori: *Te Moana-a-Toitehuatahi*) on Uus-Meremaa Põhjasaare põhjarannikul asuv suur laht. 

See ulatub Coromandeli poolsaarest läänes kuni Cape Runawayni idas. Maoorid nimetasid seda oma varasema esivanema Toi-te-huatahi järgi *Te Moana-a-Toitehuatahi* ('Toitehuatahi ookean'). Nime "Külluse laht" (*Bay of Plenty*) andis sellele 1769. aastal James Cook, kui märkas mitme maoori küla rikkalikke toiduvarusid, mis oli teravas vastuolus tähelepanekutega, mida ta oli varem teinud Poverty lahes.

Plenty lahte suubub kaheksa suuremat jõge, sealhulgas Wairoa, Kaituna, Tarawera, Rangitaiki, Whakatane, Waioeka, Motu ja Raukokore. Lahes asub mitmeid saari, sealhulgas Uus-Meremaa aktiivseim koonusvulkaan Valge saar.

## Viited
Elektromagnetiline häire

**Elektromagnetiline häire** (ingl *electromagnetic interference*, EMI), mida raadiosagedusspektris nimetatakse ka raadiosageduslikuks häireks (RFI), on välise allika tekitatud häire, mis mõjutab elektriahelat elektromagnetilise induktsiooni, elektrostaatilise sidestuse või elektrijuhtivuse kaudu (galvaaniline sidestus). Häire võib halvendada ahela jõudlust või muul moel takistada selle toimimist. Andmete puhul suurendavad need mõjud veamäära ja võivad andmed hävitada.

Elektromagnethäireid võivad tekitada mistahes kõrgsageduslikke elektripingeid ja -voole sisaldavad elektriahelad (seadmed, rajatised), samuti teatud loodusnähtused, nagu välk, päikesepurse, kosmiline kiirgus.

## Vaata ka
* Elektromagnetiline ühilduvus
Raadiohäire

**Raadihäire** ehk **raadiosageduslik häire** (ingl *radio-frequency interference*, RFI) on elektromagnetlaine, mis häirib seadmete ja süsteemide tööd või mingil teisel viisil katkestab, takistab või oluliselt moonutab muud seaduslikult toimivat raadiosidet või meediateenuse osutamist.

## Vaata ka
* Elektromagnetiline ühilduvus

## Viited
Coromandeli poolsaar

**Coromandeli poolsaar** (maoori: *Te Tara-o-te-Ika-a-Māui*) on Uus-Meremaa Põhjasaarel asuv poolsaar.

See on osa Waikato piirkonnast ja moodustab loodusliku barjääri, mis kaitseb Hauraki lahte ja Thames Firthi Vaikse ookeani tormide eest. Poolsaar on 85 km pikk ning kuni 40 km lai. Peaaegu kogu poolsaare elanikkond elab kitsastel rannikuribadel, mis piirnevad Hauraki lahe ja Plenty lahega. Selge ilmaga on poolsaar selgelt nähtav riigi suurimast linnast Aucklandist, mis asub Hauraki lahe kaldal, 55 kilomeetrit läänes.

## Viited
HJ-8

**HJ-8** ehk **Hongjian-8** (hiina keeles 红箭-8, *Hóng Jiàn-8*, *Punane Nool-8*) on Hiina juhitav tankitõrjeraketisüsteem. Rahvavabastusarmee võttis selle kasutusse 1980. aastate lõpus.

## Kasutajad
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Muud
*  Al-Qassami Brigaadid
*  Iraagi Kurdistan
*  Ühendatud Wa Riigi Armee

## Vaata ka
* HJ-9
* 9K111 Fagot
* 9M113 Konkurs
* BGM-71 TOW
* MILAN
* Karaok
* Tankitõrjerakettide loend
* Rakettide loend

## Viited
Mullaketrajad

**Mullaketrajad** on eesti rahvatantsurühm, mis on asutatud Nele-Liis Vaiksoo algatusel 2023. aastal Tallinnas. Rühma nime pakkus välja Lauri Liiv.

Peamiselt poplauljatest ja muusikalinäitlejatest koosneva rahvatantsurühma esialgne eesmärk oli koos tantsides saavutada tantsupeokõlblik tase ning osaleda 2025. aasta tantsupeol. Rühma juhendab Raul Markus Vaiksoo. 

Tantsijate seas on peale rühma loojate olnud veel näiteks Kalle Sepp, Tanja Mihhailova-Saar, Mikk Saar, Bert Pringi, Susan Lilleväli, Anne Veesaar, Silver Laas, Reigo Tamm, Piret Krumm jt.

Kui 2025. aasta tantsupeol osales tantsukollektiiv kaheksa paariga, siis järgmisele tantsupeole plaanitakse pürgida juba mitme Mullaketrajate rühmaga.

## Viited

## Välislingid
* Tantsupeole pääsenud Nele-Liis Vaiksoo: tugevamad jäid ellu ERR Eeter, 15. aprill 2025
* "Mullaketrajad: pean saama tantsupeole, muidu suren!" ETV saade, saatejuht Heleri All, 9. juuni 2025
* Anne Veesaar sai kaela tammepärja, Lauri Liiv vaatab tantsupidu tribüünilt ERR Kultuur, 4. juuli 2025
The Final Countdown (singel)

**"The Final Countdown"** on ansambli Europe laul ja singel, albumilt "The Final Countdown". Singel ilmus 1986. aasta mais. Singli videol on Youtubes üle miljardi vaatamise.
Joey Tempest

**Rolf Magnus Joakim Larsson** (tuntud kui **Joey Tempest**; sündinud 19. augustil 1963 Stockholmis) on rootsi laulja. Ta on enim tuntud ansambli Europe lauljana. Ta on kirjutanud enamiku bändi suurimatest hittlugudest, sealhulgas "The Final Countdown", "Rock the Night", "Cherokee" ja "Carrie".

## Diskograafia
### Europe
*"Europe" (1983)
*"Wings of Tomorrow" (1984)
*"The Final Countdown" (1986)
*"Out of This World" (1988)
*"Prisoners in Paradise" (1991)
*"Start from the Dark" (2004)
*"Secret Society" (2006)
*"Last Look at Eden" (2009)
*"Bag of Bones" (2012)
*"War of Kings" (2015)
*"Walk the Earth" (2017)
### Soolo
*"A Place to Call Home" (1995)
*"Azalea Place" (1997)
*"Joey Tempest" (2002)
Johann Köleri tänav (Suure-Jaani)

**Johann Köleri tänav** on tänav Suure-Jaanis.

Varem Viljandi tänava nime kandnud tänav nimetati Johann Köleri tänavaks maalikunstnik Johann Köleri auks tema 130. sünniaastapäeval 1956. aastal.

Tänav algab Keskväljaku ja Suure-Jaani paisjärve vahele jääval ristmikul ning kulgeb lõunasse. Samast algavad ka Pärnu ja Tallinna tänav.

Johann Köleri tänava äärde jäävad Suure-Jaani kihelkonnakooli hoone ja Suure-Jaani õigeusu kirik. Algusosas ületab tänav ka Ängi oja.

## Viited
Farewell Spit

**Farewell Spit** (maoori: *Onetahua*; 'kuhjatud liiv') on kitsas liivast maasäär Uus-Meremaa Lõunasaarel Golden Bay põhjaosas. 

See on 34 km pikk, millega see on riigi pikim ja maailma üks pikimaid looduslikke liivast maasääri. Piirkond on looduskaitse all ning on ka Ramsari konventsiooni alusel kaitstav märgala. Peale väikese ala Farewell Spiti põhjaosas, on see avalikkusele suletud ning piirkonda saab külastada ainult organiseeritud ekskursiooniga.

Säärel on toimunud palju laevahukke ning madalikule sõitmisi. 1869. aastal rajati puidust torniga tuletorn, et hoiatada meremehi sealsete madalike ja hoovuste eest. Esialgse tuletorni puidust konstruktsioon ei pidanud vastu ja kogu tuletorn asendati 1897. aastal terassõrestiktorniga.

Säär on tuntud ka tavagrinda karjade kaldaleuhtumiste tõttu ning selle väljaulatuvate rannikujoonte ja pikkade, õrna kaldega randade tõttu on seda kirjeldatud kui "vaalalõksu".

## Viited
Katkestatud kadents

**Katkestatud kadents** (inglise keeles *interrupted cadence*, *deceptive cadence*, *false cadence*, *false close*; itaalia keeles *cadenza sfuggita*, *cadenza d’inganno*, *cadenza finta*; prantsuse keeles *cadence rompue*, *cadence évitée*, *cadence trompeuse*; saksa keeles *Trugschluss*) on muusikas kadents, milles dominantakord ei lahene mitte oodatult toonikaakordi, vaid mõnda teise akordi, tavaliselt kuuenda astme akordi V7–vi või V7–VI mažooris või V7–VI minooris.

Katkestatud kadentsi võib pidada nõrgaks kadentsiks, kuna see kutsub kuulajas esile poolelijäämise, katkemise, peatumise, "rippuma jäämise" tunde.

Katkestatud kadentsi võib pidada muusikateose vormilise laiendamis vahendiks. 

Vahel loetakse katkestatud kadentsiks ka välditud täiskadents I-V(-2)-I6. 

Kklassitsismile eelnevate või järgnevate stiiliperioodide puhul võib katkestatud kadents lõppeda ka III astme akordiga kujul  I-V-III või I-V-III#3.

## Moodustumine
Katkestatud kadents I-V-VI tekib akordijärgnevuses S-D-T toonika asendamisel VI astme akordiga. Toonika esmasel prolongeerimisel moodustub järgnevus I-V-I. Kadentsieelses harmoonias võib selle asendada ka järgnevustega, milles tagasipöörduv I kolmkõla asendatakse mõne teise sama funktsiooni esindava akordiga: I-V(-2)-I6 või I-V(7)-VI. Kui moodustub järgnevus V7-VI, tuleb nii VI kui ka V7 lahendusharmoonias kahendada keelatud paralleelsuste vältimiseks mõnikord erandlikult akordi tertsi. Kui üks mainitud järgnevustest kõlab vahetult enne harmooniajärgnevust lõpetavat täiskadentsi või hetkel, kus täiskadents oleks vormilises plaanis ootuspärane ehk hüpertakti lõpus, siis nimetatakse järgnevusi I-V(-2)-I6 ja I-V-VI kas katkestatud või välditud kadentsiks. 

Kadentsi katkestajaks osutubki dominandile järgnev I6 või VI, mis pole toonikana piisavalt tugev, et artikuleerida muusikalise lause lõpetust. Seetõttu vajab katkestatud või välditud kadents enda järgi alati kompenseerivat täiskadentsi: järgnevusele I-V-VI või I-V(-2)-I6 järgneb reeglina IV-V-I. Sellest tulenevalt kasutatakse katkestatud kadentsi sageli ka vormilise laiendajana, mis pikendab tavaliselt neljast taktist koosneva hüpertakti kuuetaktiliseks või lisab olemasolevale hüpertaktile veel ühe täiendava hüpertakti. 

III astme harmoonia toonikat asendava harmooniana katkestatud kadentsis on tonaalses muusikas vähem levinud, kuid mõnikord võib seda siiski leida vormis I-V-III või I-V-III#3 peamiselt klassitsismile eelnevate või järgnevate stiiliperioodide puhul. Kadents, mis lõpeb III astmel, võib olla seotud ellipskaldumisega.

## Vaata ka
*kadents
Glükosiidside

**Glükosiidside** on polaarse kovalentse sideme alaliik, mis esineb kahe suhkrujäägi või suhkrujäägi ja muu molekuli vahel.

Glükosiidside moodustub tsükliseerunud vormis monosahhariidi koostisse kuuluva poolatsetaalse või poolketaalse rühma süsiniku osavõtul, mis on elektrofiilne. Elektrofiilset süsinikku saab keemilises mõttes rünnata nukleofiilne funktsionaalrühm – tüüpiliselt kas hüdroksüülrühm või aminorühm. Esimesel juhul moodustub nn O-glükosiidside ja teisel juhul nn N-glükosiidside. Lisaks eraldub reaktsiooni tulemusena vesi (milles sisalduv hapnik pärineb elektrofiilse süsinikuga algselt ühenduses olnud hüdroksüülrühmast). Looduses moodustuvad glükosiidsidemed enamasti ensüümkatalüüsi vahendusel.

Kuigi monosahhariidide tsüklilised vormid on tsükliseerumata vormidest stabiilsemad, võib algses monosahhariidis toimuda spontaanne tsükli avanemine. Tsükli tekkel moodustuv poolatsetaalne või poolketaalne rühm võib poolatsetaali või poolketaali moodustumise käigus seega omandada erinevat stereokeemilist konfiguratsiooni ehk α-anomeer läheb üle β-anomeeriks või vastupidi (esineb nn mutarotatsioon). Glükosiidsideme moodustumisel fikseeritakse aga anomeer ära. Vastavalt lisatakse glükosiidsideme nimetusse sageli tähis α või β.

O-glükosiidsidemed esinevad looduses kõigis oligo- ja polüsahhariidides monosahhariidide jääkide vahel. N-glükosiidsidemed esinevad aga kõigis nukleiinhapetes (DNA, RNA), kuna desoksüriboosi või riboosi ja lämmastikaluse vahel tekib just N-glükosiidside. Samuti esinevad nii O- kui N-glükosiidsidemed glükosüülitud valkudes, kus suhkrujääk või suhkrujääkidest koosnev ahel (glükaan) liidetakse valgu koostisse kuuluva aminohappejäägi külgahelaga. Vaadeldav külgahel peab seejuures sisaldama hüdroksüülrühma (seriini või treoniini puhul) või amiidrühma (asparagiini puhul). Glükosüülimine on translatsioonijärgse modifikatsiooni alaliik.

Glükosiidside võib ka laguneda hüdrolüüsi tulemusena, mis samuti toimub sageli elusorganismide ensüümide vahendusel, kuid ka iseenesliku reaktsioonina happelises keskkonnas. Glükosiidsideme lagunemisel tekivad samad produktid, mis olid glükosiidsideme tekke puhul lähteaineteks.

## Viited
Helena Koch

**Helena Koch** (sündinud 4. märtsil 1989 Põlvas) on eesti diplomaat, lastekirjanik ja kirjanduskriitik.   

Koch debüteeris 2018. aastal lasteajakirjas Täheke ning on avaldanud jutte ka lasteajakirjas Hea Laps. Alates 2020. aastast on Koch avaldanud raamatuarvustusi ajalehes Postimees. 2025. aastal lavastas Ivo Eensalu Kochi kirjutatud näidendi "Kartuli kuningriik". Alates 2025. aastast on Koch Eesti Kirjanike Liidu liige.  

Alates 2021. aastast töötab Helena Koch diplomaadina Välisministeeriumis. 

## Haridus
Koch lõpetas 2012. aastal Tartu Ülikooli kirjandus- ja teatriteaduse erialal ja 2015. aastal Berliini Humboldti Ülikooli magistriõppe Euroopa kirjanduse erialal. Samas valdkonnas on ta end täiendanud Berliini Vabaülikoolis, Konstanzi ülikoolis ja Drakadeemias.

## Looming
**Lasteraamatud**
* "Jussi sussid", Koolibri 2024 (illustreerinud Catherine Zarip)
* "Pungivana ja teisi jõulujutte", Koolibri 2023 (illustreerinud Stella Salumaa)
* "Kartuli kuningriik", Koolibri 2021 (illustreerinud Anne Pikkov)
* "Kõhu mäss", Tammerraamat 2020 (illustreerinud Priit Pärn, Olga Pärn, Märt Rudolf Pärn)
* "Loomaaed lasteaias", Päike ja Pilv 2019 (illustreerinud Sirly Oder)
**Näidendid**

* "Kartuli kuningriik", muusikaline koguperelavastus, etendunud Lutsu teatris 2025. aastal 

## Tõlked teistesse keeltesse
**Kartuli kuningriik**

* "Kartupeļa karaļvalsts", läti keelde tõlkinud Maima Grinberga, Liels un mazs 2023
* "Perunan kuningaskunta", soome keelde tõlkinud Anja Salokannel, Kumma Kustannus 2022

## Tunnustus

* 2021 - Hea lasteraamat ("Kartuli kuningriik")
* 2021 - "5 kauneimat Eesti lasteraamatut" preemia ("Kartuli kuningriik")
* 2020 - "25 kauneimat Eesti raamatut" ("Kõhu mäss")

## Viited
In the End

**"In the End"** on ansambli Linkin Park singel, mis ilmus 2001. aasta oktoobris. See on neljas ja viimane singel albumilt Hybrid Theory.

2024. aasta juuni seisuga on laulu kuulatud Spotify's üle 2 miljardi korra. Laul on saavutanud teemandi (10 × plaatinaplaat) sertifikaadi.

## Lood
#"In the End" – 3:38
#"In the End" (Live BBC Radio One) – 3:28
#"Points of Authority" (Live at Docklands Arena, London) – 3:31
#"In the End" (Video) – 3:36
Nemo (singel)

**"Nemo"** on ansambli Nightwish singel, mis ilmus 2004. aasta aprillis. See on esimene singel albumilt Once.

## Lood
#"Nemo" (w/ fade out) – 4:28
#"Planet Hell" – 4:42
#"White Night Fantasy" (non-album bonus track) – 4:05
#"Nemo" (orchestral version) – 4:37
#"Enhanced Part" (studio report / photo gallery) – 4:05

## Koosseis
*Tarja Turunen – vokaal
*Tuomas Holopainen – klahvpillid
*Emppu Vuorinen – kitarr
*Marko Hietala – bass
*Jukka Nevalainen – trummid
Ohne dich

**"Ohne dich"** on ansambli Rammstein singel, mis ilmus 2004. aasta novembris.

## Lood
**CD Maxi-Singel**
#"Ohne dich (Album Edit) – 4:31
#"Ohne dich (Mina Harker's Version) Remix by Laibach – 4:09
#"Ohne dich (Sacred Mix) Remix by Sven Helbig – 4:34
#"Ohne dich (Schiller Mix) – 5:22
#"Ohne dich (Under Byen Remix) – 5:48
#"Ohne dich (Beta Version) – 4:23
Feuer frei!

**"Feuer frei!"** on ansambli Rammstein singel, mis ilmus 2002. aasta oktoobris.

## Lood
**Saksamaa versioon**
#"Feuer frei!" – 3:13
#"Feuer frei! (Rammstein vs. Junkie XL Remix)" – 4:10
#"Feuer frei! (Rammstein Remix 130)" – 3:44
#"Feuer frei! (Rammstein Remix 95)" – 3:34
#"Du hast" ("A Tribute to Rammstein", cover version by Battery) – 4:42
#"Bück dich" ("A Tribute to Rammstein", cover version by Battery) – 3:39
**UK versioon, osa 1 (kollane kaas)**
#"Feuer frei!" – 3:11
#"Mutter (Radio Edit)" – 3:40
#"Kokain" – 3:08
#"Feuer frei!" (video)
#Interview ("On the Set of Sonne")
**UK versioon, osa 2 (roheline kaas)**
#"Feuer frei! (Rammstein vs. Junkie XL Remix)" – 4:10
#"Mutter" – 4:33
#"Feuer frei! (Rammstein Remix 95)" – 3:34
#Interview ("On the Set of Ich will")
#Photo gallery
Burn It Down

**"Burn It Down"** on ansambli Linkin Park singel, mis ilmus 2012. aasta aprillis. See on esimene singel albumilt Living Things.

24. juuni 2022 seisuga on singlit müüdud ainuüksi USA's üle kolme miljoni eksemplari.

## Lood
**Euroopa singel • Burn It Down EP • iTunes EP**
#"Burn It Down" – 3:51
#"New Divide" (Live) – 4:29
#"In the End" (Live) – 3:39
#"What I've Done" (Live) – 4:04
Gigabit Ethernet

**Gigabitine Ethernet** (lühendatult **10GE**, **10GbE** või **10 GigE**) on koondnimetus, mis hõlmab kohtvõrkude standardseid tehnoloogiavariante Etherneti kaadrite (pakettide) edastuseks valgus- või vaskkaablis bitikiirusega 10 Gbit/s täisdupleks-kakspunktrežiimis. See määratleti esmakordselt IEEE 802.3ae-2002 standardis. Erinevalt varasematest Etherneti standarditest määratleb 10GbE ainult täisdupleksiga punkt-punktühendused, mis on tavaliselt ühendatud võrgu lülitite kaudu; jagatud keskkonnaga CSMA/CD töörežiimi ei ole üle võetud varasematest Etherneti standardite põlvkondadest seega pooldupleksrežiim ja kordushubid 10GbE-s ei eksisteeri. Esimene standard kiirematele 100 Gigabit Etherneti ühendustele kiideti heaks 2010. aastal.

## Viited
2nd Thought

**2nd Thought** on Windows-arvutite reklaam- ja nuhktroojan. **2nd Thought** on veebibrauseri tööriistariba, mis kuvab reklaame, kui kasutaja veebis surfab. **2nd Thought** võib jälgida kasutaja internetikäitumist ja edastada teda teavet oma juhtserveritele. Samuti võib **2nd Thought** end automaatselt värskendada, mille käigus võidakse paigaldada kolmanda osapoole tarkvara.

## Sümptomid
Seadmed, mis on 2nd Thought nuhktroojaniga nakatunud, võivad näidata järgmisi sümptomeid:

* Aeglane jõudlus
* Lisatud või muudetud failide olemasolu
* Muutused töölaua seadetes
* Külmumine või krahh
* Vähenenud salvestusruum

## Viited
Nuhktroojan

**Nuhktroojan** või Trooja hobune on liik kahjurvara, enamasti petuprogramm või selle moodul, mis arvuti omaniku või kasutaja teadmata kogub ja saadab kolmandale poolele tundlikke andmeid kasutaja kohta: paroole, krediitkaardinumbreid, programmide kasutamist, saitide külastusi, sisestatud andmeid jms.  Nuhktroojan on sageli seotud reklaamidega ja hõlmab paljusid probleeme. Kuna need käitumised on nii levinud ja võivad omada mitte-kahjulikke kasutusviise, on nuusktarkvara täpse määratluse andmine keeruline ülesanne.

Nuhktroojanid levivad üldjuhul mõne sotsiaalse manipulatsiooni vormi kaudu. Näiteks võidakse kasutajat petta, et ta käivitab e-kirja manuse, mis on maskeeritud näima kahjutuna (nt rutiinne vorm, mida tuleb täita), või klikkides valele reklaamile sotsiaalmeedias või mujal. Kuigi nende sisu võib olla mis tahes, toimivad paljud kaasaegsed nuhktroojanid ka tagauksena, suheldes kolmanda osapoolega, kes saab siis volituseta juurdepääsu mõjutatud arvutile. Lunaraha rünnakud viiakse sageli läbi nuhktroojani abil.

Erinevalt arvutiviirustest ja ussidest ei püüa nuhktroojanid üldjuhul ennast teistele failidele süstida ega muul viisil levitada.

## Erinevad ISO standardid nuhktroojani kontekstis
**[[ISO/IEC 27032]]**: petutarkvara, mis kogub arvutikasutajailt privaatset või konfidentsiaalset teavet; see teave võib teatada näiteks kõige sagedamini külastatud veebisaite või tundlikumaid andmeid, näiteks paroole.

**[[ISO 19731, 20252]]**: seadmed või tarkvara, mis hõivavad osaleja andmeid või käitumist ilma ta nõusolekuta.

**[[ISO/IEC 15045]]** jm: troojantarkvara, mis võib anda välisele olemile teavet arvuti, seadme, võrgu ja selle parameetrite kohta.

## Termini kasutuselevõtt
Ei ole selge, kus või millal kontseptsioon ja sellele viitav termin esmakordselt kasutusele võeti, kuid 1971. aastaks eeldas esimene Unix'i käsiraamat, et selle lugejad tunnevad mõlemat.

Teine varane viide on Ameerika Ühendriikide õhuväe aruandes 1974. aastast, mis käsitleb Multicsi arvutisüsteemide haavatavuse analüüsi.

## Viited
Völkerball

**"Völkerball"** on ansambli Rammstein kontsertalbum, mis ilmus 2006. aasta novembris.

## DVD
### Les Arènes de Nîmes, Prantsusmaa, 23. juuli 2005
#"Reise, Reise"
#"Links 2 3 4"
#"Keine Lust"
#"Feuer frei!"
#"Asche zu Asche"
#"Morgenstern"
#"Mein Teil"
#"Stein um Stein"
#"Los"
#"Du riechst so gut"
#"Benzin"
#"Du hast"
#"Sehnsucht"
#"Amerika"
#"Rammstein"
#"Sonne"
#"Ich will"
#"Ohne dich"
#"Stripped"
### Brixton Academy, London, Inglismaa, 2–4. veebruar 2005
#"Sonne"
#"Rein raus"
#"Ohne dich"
#"Feuer frei!"
### Jaapan, 3. juuni 2005
#"Mein Teil"
#"Du hast"
#"Los" (trailer)
### Moskva, Venemaa, 28. november 2004
#"Moskau"

## CD
#"Intro" – 2:06
#"Reise, Reise" – 5:33
#"Links 2-3-4" – 4:53
#"Keine Lust" – 3:55
#"Feuer frei!" – 3:34
#"Asche zu Asche" – 4:08
#"Morgenstern" – 4:55
#"Mein Teil" – 6:29
#"Los" – 6:27
#"Du riechst so gut" – 5:50
#"Benzin" – 4:07
#"Du hast" – 4:23
#"Sehnsucht" – 4:25
#"Amerika" – 6:22
#"Sonne" – 4:54
#"Ich will" – 4:22
Bleed It Out

**"Bleed It Out"** on ansambli Linkin Park singel, mis ilmus 2007. aasta augustis. See on teine singel albumilt Minutes to Midnight.

Laul oli Rolling Stone'i 2007. aasta 100 parima loo edetabelis 44. kohal.

## Lood
**CD**
#"Bleed It Out" – 2:44
#"Given Up" (Third Encore Session) – 3:08
**Austraalia Maxi singel • iTunes EP**
#"Bleed It Out" – 2:44
#"What I've Done" (Distorted Remix) – 3:47
#"Given Up" (Third Encore Session) – 3:08
Neobulgaria pura

***Neobulgaria pura*** on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente liik.

Seen kasvab lehtpuudel ja on maitsetu.

## Välislingid
* ''Neobulgaria pura'' andmebaasis eElurikkus.
Delettes

**Delettes** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Delettes asub 14 km Saint-Omerist lõunas, teede D157 ja D193 ristumiskoha ümbruses. Lys jõgi voolab läbi valla.

## Huviväärsusi

* St. Maxime'i kirik, pärineb 17. sajandist.
* Notre-Dame'i kirik Upen d'Amont'is.
* Notre-Dame'i kirik Upen d'Avalis.
* Sõjamälestusmärk. Ehitatud 1921. aastal ja rekonstrueeritud 1999. aastal.


Delettes (Pas-de-Calais) city limit sign Delettes.JPG|Tee Delettes'i
62265-Delettes-Sols.png


## Viited