open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Megan Rapinoe

**Megan Anna Rapinoe** (sündinud 5. juulil 1985 Reddingis) on Ameerika Ühendriikide jalgpallur. Ta mängib USA naiste jalgpallikoondises poolkaitsjana.

2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiri poolfinaalis lõi Rapinoe kaks väravat, ühe neist otse nurgalöögist. Mäng lõppes 4:3 USA koondise võiduga.

USA koondisega on ta tulnud kaks koda maailmameistriks.
Šerri

**Šerri** ehk **heres** (hispaania keeles *jerez*, ka *vino de Jerez*; inglise keeles *sherry*; prantsuse keeles *xérès*) on Hispaania traditsiooniline kangendatud vein, mis on saanud nimetuse Jerez de la Frontera linna järgi. Heres peab olema toodetud Cádizi provintsis kolmnurgas Jerez de la Frontera, Sanlúcar de Barrameda ja El Puerto de Santa María vahel.

Šerrit on viis tüüpi: Manzanilla, Fino, Amontillado, Oloroso, Palo cortado. 

## Vaata ka
*Portvein
*Vein
*Brandy de Jerez
*Vinagre de Jerez
Keszthely

**Keszthely** on linn Ungaris Zala komitaadis, Keszthelyi kreisi halduskeskus. Asub riigi lääneosas, Balatoni järve läänekaldal.

Elanike arv on umbes 21 000.

Linna on esmamainitud 1247. aastal, kuid paik on asustatud vähemalt rooma ajast alates.

## Vaata ka
* Keszthely kultuur

## Viited

## Välislingid

*Keszthely koduleht
Kodulind

**Kodulind** on linnuliik, -alamliik või varieteet, kelle inimene on kodustanud ja sageli ka tõuaretuse teel geneetiliselt arendanud.

Majanduslikult peetakse kodulinde enamasti nende liha kui toiduaine, samuti linnumunade pärast. Hanede ja partide puhul on mõnes riigis eriti hinnatud nende maks. Munade saamiseks kasvatatakse eelkõige kanu, harvem hanesid ja vutte. Varem on hanesid kasvatatud ka hanesulgede pärast, mida kasutati kirjutusvahendina; tänapäeval peetakse vahel kirevate sulgede pärast paabulinde. Levinumad kodulinnud põllumajanduses on kanad, haned, pardid ja kalkunid, kuid kasvatatakse ka näiteks faasaneid, püüsid, vutte ja jaanalinde.

Jahinduslikul otstarbel peetakse mitmesuguseid haukaid ja pistrikke.

Lemmiklindudena on levinud väiksemad papagoid ja aarad, kanaarilinnud jts, keda hinnatakse eelkõige kireva sulestiku või laulu pärast.

## Vaata ka
*Hanemaja
Network 10

**Network 10** (tuntud ka **Channel Ten** või lihtsalt **Ten**) on 1964. aastal asutatud Austraalia kommertstelekanal. Kanal on üks viiest vabalevis olevast kanalist.
Venemaa naiste korvpallikoondis

**Venemaa naiste korvpallikoondis** on Venemaa esindusnaiskond korvpallis.

2008. aasta suveolümpiamängude korvpalliturniiril võitis Venemaa koondis pronksmedali.

## Kuulsaid mängijaid
Ilona Korstin - Becky Hammon - Irina Ossipova - Marina Kuzina - Olga Artešina - ...
Rapid City

**Rapid City** on linn Ameerika Ühendriikides, suuruselt teine Lõuna-Dakota osariigi linn ja Penningtoni maakonna keskus.

Linn on asutatud 1876. aastal. Ta on saanud nime Rapid Creeki (jõe) järgi.

## Viited

## Välislingid

*Rapid City koduleht
Pape Moussa Konaté

**Pape Moussa Konaté** (sündinud 3. aprillil 1993 M'Bouris) on Senegali jalgpallur, kes mängib ründajana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Amiens.

2011. aastal suundus Konaté Euroopasse, liitudes Iisraeli kõrgliiga klubiga Maccabi Tel Aviv. Seejärel mängis ta ühe hooaja Venemaa kõrgliiga klubis Krasnodar ja ühe hooaja Itaalia kõrgliiga klubis Genoa.

2014. aastal liitus ta Šveitsi kõrgliiga klubiga Sion. Hooajal 2014–15 lõi ta liigas 16 väravat ja hooajal 2015–16 kümme väravat.

2017. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Amiensiga. 2017–18 lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas 13 väravat.

2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiri käigus lõi ta viis väravat. Samal aastal tegi ta debüüdi Senegali jalgpallikoondises. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 25. mail 2012 sõprusmängus Maroko vastu. Ta on kuulunud Senegali koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2015., 2017. ja 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

## Saavutused
;Sion
*Šveitsi karikas: 2014–15
Ivan Uhhov

**Ivan Uhhov** (sündinud 29. märtsil 1986 Tšeljabinskis) on Venemaa kergejõustiklane (kõrgushüppaja).

Ta sai 2012. aasta suveolümpiamängudel kuldmedali tulemusega 2,38 m.

2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel Zürichis võitis ta pronksmedali tulemusega 2,30 m.

Tema isiklik rekord kõrgushüppes sisetingimustes on 2,42 ja välitingimustes 2,41.

## Isiklikku
Tema pikkus on 192 cm.

## Välislingid
 
*Sissekanne IAAFi kodulehe
Mia Hamm

**Mariel Margaret Hamm** (sündinud 17. märtsil 1972 Selmas, Alabama osariigis) on Ameerika Ühendriikide endine jalgpallur. Hamm mängis USA naiste jalgpallikoondises ründajana. Ta lõi oma rahvuskoondises 158 väravat, millega on koondise läbi aegade paremuselt teine väravakütt.

USA koondisega tuli ta naiste maailmameistriks aastatel 1991 ja 1999 ning aastatel 1996 ja 2004 olümpiavõitjaks.

2004. aastal valiti ta nimekirja FIFA 100.

Aastatel 2001 ja 2002 valiti ta maailma parimaks naisjalgpalluriks.
Becky Hammon

**Rebecca Lynn Hammon** (vene Бекки Хэммон; sündinud 11. märtsil 1977 Rapid Citys Ameerika Ühendriikides) on USA-s sündinud ja kasvanud korvpallur. 2008. aastal sai temast naturalisatsiooni teel Venemaa kodanik ja sestpeale kuulub ta Venemaa naiste korvpallikoondisse.

2008. aasta suveolümpiamängude korvpalliturniiril võitis ta Venemaa koondisega pronksmedali.

2009. aasta MM-il Lätis sai koondisega hõbemedali.

Becky Hammon alustas karjääri WNBA klubis New York Liberty. Aastast 2007 mängib klubis San Antonio Silver Stars. 31. augustil 2011 ületas Hammon seitsmendana WNBAs 5000 punkti piiri.
Günther Heidemann

**Günther Heidemann** (21. oktoober 1932 Berliin – 23. aprill 2010 Berliin) oli Saksamaa ühendvõistkonna ja Lääne-Saksamaa poksija.

Heidemann oli kokku kahekordne Lääne-Saksamaa meister II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) aastatel 1952 ja 1955.

Heidemann sai Saksamaa ühendvõistkonna eest võisteldes II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Zygmunt Chychłale (Poola).

Heidemann osales Lääne-Saksamaa eest võisteldes II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 10. Euroopa meistrivõistlustel (Varssavi, 1953), kuid kaotas veerandfinaalis jälle hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Zygmunt Chychłale (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 11. Euroopa meistrivõistlustel (Lääne-Berliin, 1955), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Nicolo Garganole (Inglismaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Kirjeldustõlge

**Kirjeldustõlge** (või **helikirjeldus**) on filmile või teatrietendusele pealeloetav kirjeldus, kus dialoogide vahel kirjeldatakse ka ekraanil või laval nähtavat. Seda kasutatakse peamiselt nägemispuudega inimestele kõige visuaalse edasiandmiseks. 

Kirjeldustõlkega antakse infot tegevuste, tegelaste, lavaliste või stseenimuutuste või ka ekraanile ilmunud teksti kohta. Kirjeldustõlge paigutatakse enamasti kuuldavas tekstis esinevatesse pausidesse .

## Kirjeldustõlked Eestis

Eestisse tõi kirjeldustõlked 2007. aastal Sülvi Sarapuu.

2011. aasta jaanuaris oli Eesti ainus kirjeldustõlk Mart Aas, kes on ka aastaid lugenud sisse heliraamatuid pimedatele.

2011. aastaks olid kirjeldustõlke saanud kolm Eesti mängufilmi: "Ruudi", "Kinnunen" ja "Sügisball". Kirjeldustõlkega etendusi oli toimunud Ugalas ja VAT teatris. 2012. aastal loodi Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefondi abiga kirjeldustõlge ka multifilmile "Lotte ja kuukivi saladus".

Eestis toimus esimene kirjeldustõlkide ja konsultantide koolitus aastal 2013, Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias, Sylvi Sarapuu juhendamisel, hiljem on kirjeldustõlke koolitatud Tallinna Ülikooli juures.

## Kirjeldustõlgete näiteid
Kirjeldustõlkeid Tartu Kunstimuuseumi kunstiteostele:

Kirjeldustõlge - Kompositsioon. Õnnesaar - EST.mp3|Karin Lutsu maal "Kompositsioon. Õnnesaar"
Kirjeldustõlge - Kompositsioon hobusega - EST.mp3|Magnus Zelleri litograafiateos "Kompositsioon hobusega"
Kirjeldustõlge - Louis-Paveli-portree - EST.mp3|Valdemar Väli maalist "Louis Paveli portree"
Kirjeldustõlge - Mustlaspoiss-Oss - EST.mp3|Endel Kõksi maalist "Mustlaspoiss Oss"
Kirjeldustõlge - Pallase-õu - EST.mp3|Marie Leksteini maal "Pallase õu"
Kirjeldustõlge - Pierrot - EST.mp3|Ado Vabbe teos "Pierrot hüpiknukkudega"
Kirjeldustõlge - Saadjärve-maastik - EST.mp3|Konrad Mägi maal "Saadjärve maastik"
Kirjeldustõlge - Seeneline - EST.mp3|Hilda Kamdroni graafiline leht "Seeneline"
Kirjeldustõlge - Suplejad - EST.mp3|Aleksander Vardi maal "Suplejad"
Kirjeldustõlge - Tartu-vaade-kaubahoov - EST.mp3|Albert Toomapoja maal "Tartu vaade kaubahooviga"


## Vaata ka
* 

## Viited

## Välislingid
* Mirjam Matiisen "Kirjeldustõlge toob kultuuri pimedateni" Puutepunkt, jaanuar 2011
* "Lotte animafilmist valmis kirjeldustõlge vaegnägijatest lastele" ERR, 28. mai 2012
* MTÜ Kakora
Günter Siegmund

**Günter Siegmund** (19. detsember 1936 Küstrin (praegu Kostrzyn nad Odrą, Lubuszi vojevoodkond, Poola) – 13. september 2020 Berliin) oli Saksamaa ühendvõistkonna ja Ida-Saksamaa poksija.

Siegmund oli kahekordne Ida-Saksamaa meister raskekaalus (üle 81 kg) aastatel 1960-1961. Ta sai Ida-Saksamaa meistrivõistlustel raskekaalus (üle 81 kg) 3. koha aastatel 1957, 1959 ja 1963. 

Siegmund sai Saksamaa ühendvõistkonna eest võisteldes raskekaalus (üle 81 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Daniel Bekkerile (Lõuna-Aafrika Liit).

Siegmund sai Ida-Saksamaa eest võisteldes raskekaalus (üle 81 kg) 14. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1961) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Benito Pennale (Itaalia) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales raskekaalus (üle 81 kg) 13. Euroopa meistrivõistlustel (Luzern, 1959), kuid kaotas 1. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Władysław Jędrzejewskile (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Antal Kocsis

**Antal Kocsis** (17. november 1905 Budapest – 25. oktoober 1994 Titusville, Brevardi maakond, Florida osariik) oli Ungari poksija.

Kocsis oli kokku neljakordne Ungari meister: kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) aastatel 1926–1928 ning kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) 1929. aastal.

Kocsis võitis kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Kocsis sai kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 2. Euroopa meistrivõistlustel (Berliin, 1927) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Lennart Bohmanile (Rootsi).

Kocsis poksis aprillist 1930 kuni augustini 1935 elukutselisena ning pidas kokku 40 kohtumist. Ta võitis neist 22 (neist 4 nokaudiga), kaotas 13 (neist 3 nokaudiga) ja viigistas 5 kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Annonay

**Annonay** () on linn ja vald Lõuna-Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas Ardèche'i departemangu põhjaosas. 

See on Ardèche'i departemangu kõige suurema elanike arvuga linn, kuid departemangu keskus on Privas' linn. Annonay on nii Annonay-Nordi kui ka Annonay-Sudi kantoni keskus.

Annonay asub mõne kilomeetri kaugusel Rhône'i jõest, 75 km Lyonist lõunas ja 40 km kaugusel Saint-Étienne'ist. 

Linna territoorium asub 270–746 meetri kõrgusel üle merepinna.


Valgelas.jpg|Valgelas' sild üle Deûme'i jõe
Map commune FR insee code 07010.png|Annonay plaan ja teda ümbritsevad vallad


## Sõpruslinnad
* Backnang, Saksamaa (1966)
* Chelmsford, Suurbritannia (1999)
* Barge, Itaalia (2001)

## Viited

## Välislingid
* Linnavalitsuse koduleht (prantsuse keeles)
Jacques-Pierre Amette

**Jacques-Pierre Amette** [žak-pj'eer am'ett] (sündinud 18. mail 1943 Saint-Pierre-sur-Dives'is Calvadosi departemangus) on prantsuse kirjanik ja ajakirjanik. Ta on kasutanud ka pseudonüümi **Paul Clément**.

2003. aastal pälvis ta oma romaani "La Maîtresse de Brecht" eest Goncourti auhinna. 

Eesti keeles on teos ilmunud pealkirjaga "Brechti armuke" (prantsuse keelest tõlkinud Pille Kruus, Tallinn: Kunst, 2005).
Nitroglütseriin

**Nitroglütseriin** (**NG**; ka **glütserüülnitraat**, **trinitroglütseriin** või **trinitriin**) on vedel värvitu õlitaoline suure töövõimega lõhkeaine, mida kasutatakse väga paljude lõhkeainesegude valmistamisel.

Nitroglütseriin on väga tundlik tule ja mehaaniliste mõjutuste suhtes. Selle põlemisel võib kergesti tekkida detonatsioon, eriti suuremate lõhkeaine koguste korral. Seetõttu on selle käsitsemine ohtlik ning selle kasutamine puhtal kujul on väga harv. Täiendavaks puuduseks on kõrge sulamistemperatuur (14&nbsp;°C).

See on suuremas koguses väga mürgine ning põhjustab isegi läbi naha organismi tungides tugevat peavalu. Samas leiavad selle derivaadid kasutust ka meditsiinilistes rakendustes, kus aitavad alandada vererõhku. Seda seetõttu, et aldehüüdi dehüdrogenaasid lagundavad nitraate lämmastikoksiidiks, millel on veresooni laiendav ja vererõhku alandav toime.

Nitroglütseriin oli esimene praktilist kasutust leidnud lõhkeaine, mis ületas tugevuselt musta püssirohtu. Selle sünteesis esimesena itaalia keemik Ascanio Sobrero 1847. aastal Torino Ülikoolis, olles siis veel Théophile-Jules Pelouze õpilane. Ta nimetas selle püroglütseriiniks. Samuti Pelouze käe all õppinud Alfred Nobel püüdis leida viise, kuidas nitroglütseriini ohutult käidelda. Ta avastas 1866. aastal, et nitroglütseriin absorbeerimisel kiiselguuris moodustub segu, mis oli stabiilne ja lihtsalt käsitsetav, kuid säilitas oma plahvatuslikkuse. Nii sündis dünamiit.

Nitroglütseriin on glütserooli lämmastikhappeester (õigemini triester), mis saadakse glütserooli nitreerimisel kontsentreeritud lämmastikhappe ja väävelhappe seguga.

## Viited
Sisekaitseakadeemia finantskolledž

**Finantskolledž** on Sisekaitseakadeemia noorim kolledž, kus on alates 2003. aastast võimalik ühendatult õppida maksunduse ja tolli eriala.  

Akadeemias on tolli eriala õpetatud alates 1992. aastast ja maksukorralduse eriala 2002. aastast, kuid seoses Maksu- ja Tolliameti ühinemisega 2004. aastal liideti ka Sisekaitseakadeemia maksukorralduse ja tolli eriala. Vastavalt Maksu- ja Tolliameti strateegilistele otsustele on kohandatud finantskolledžis õppekavu nii, et spetsialiseeruda saaks kas maksunduse või tolli suunale. Üliõpilased teevad spetsialiseerumisotsuse teise õppeaasta alguses. 

Finantskolledžis on õppetöö toimunud nii osakoormuse kui ka päevaõppe vormis. Alates 2018. aastast on jälle võimalik õppida päevaõppes (kolmeaastase õppeajaga) või osakoormusõppes (nelja-aastase õppeajaga). Olenemata õppevormist on õpperühmade suurus olnud 30–40 üliõpilast. 

1996. aastal lõpetas esimene lend tolli õppesuunal. 13 lõpetaja seas oli ka näiteks Marek Helm, kellest sai hiljem Maksu- ja Tolliameti peadirektor. 

Kolledžit on juhtinud Raul Mill, Christiane Ernits, Uno Silberg ja praegune direktor Kerly Randlane.

## Välislingid
*Sisekaitseakadeemia Finantskolledži koduleht
Sisekaitseakadeemia justiitskolledž

**Sisekaitseakadeemia justiitskolledž** (varasema nimega *korrektsioonikolledž*) on Sisekaitseakadeemia õppeüksus, kus alates 1992. aastast õpetatakse välja vanglaametnikke. Koos Sisekaitseakadeemia loomisega 1992. aastal avati Korrektsioonikolledž, mis 2004. aastal nimetati Justiitskolledžiks. Kolledžis on loomisest saadik õpetatud korrektsiooni eriala. Vanglaametniku eriala õpetati varem mitmes koolis, 2005/2006. õppeaastast hakati seda õpetama vaid justiitskolledžis. 

2024. aasta 16. jaanuarist nimetati justiitskolledž ümber Sisekaitseakadeemia vanglateenistuse kolledžiks.

Justiitskolledž annab rakenduskõrgharidust ja kutseõpet vähemalt keskharidusega noortele. Kutseõppe erialadel kestab õpe kuni üks aasta, rakenduskõrgharidus omandatakse kolme aastaga, mille järel on võimalus jätkata õpinguid Sisekaitseakadeemia sisejulgeoleku magistriõppes. Justiitskolledži peamised koostööpartnerid on Justiitsministeerium ning kõik Eesti vanglad. Kolledžil on mitu välispartnerit. Õppetöö toimub Tallinnas ning praktikate ajal vanglates üle Eesti.  

Alates 2016. aastast on Justiitskolledži direktor Laura Kikas.  

Kolledžit on juhtinud Uno Ilm (1992–1994 ja 1994–1999), Jüri Saar (1993–1994), Urmo Paal (1999–2005), Hannes Liivak (2005–2011) ja Erkki Osolainen (2011–2016).  

## Välislingid
* Sisekaitseakadeemia Justiitskolledži koduleht
Sisekaitseakadeemia päästekolledž

**Sisekaitseakadeemia päästekolledž** on Sisekaitseakadeemia õppeüksus, mis loodi 1993. aastal koolitamaks päästeteenistujaid. 

Päästekolledži õppetegevus toimub kahes õppekeskuses: 
*Päästekolledž Tallinnas
*Päästekool Väike-Maarjas. 

## Päästekolledži direktorid
*02.08.1993- 03.10.1993 Ants Laas
*04.10.1993- 04.10.1995 Jüri Kaup
*05.10.1995- 12.08.2001 Andres Talvari
*13.08.2001- 31.12.2007 Peeter Randoja
*01.01.2008- 15.09.2013 Margus Möldri
*16.09.2013- 31.01.2019  Ain Karafin
*25.03.2019- Häli Allas

## Välislingid
*Sisekaitseakadeemia Päästekolledži koduleht
*Päästeameti koduleht
Wiehen

**Wiehen** (saksa keeles *Wiehengebirge* või *Wiehen*) on madal mäeahelik Nordrhein-Westfalenis ja Alam-Saksimaal Saksamaal. Ahelik kulgeb läänest itta, eemaldudes suuremast Alam-Saksi mäeahelikust Weseri jõe juures Mindeni lähedal ning lõppedes Osnabrücki lähistel.

Wiehen on Saksa eelmäestike põhjapoolseim haru Põhja-Saksa madalikel. Sealne kõrgeim mägi on Lübbecke lähedal paiknev 320 meetri kõrgune Heidbrink.

## Viited
Sello kaubanduskeskuse tulistamine

**Sello kaubanduskeskuse tulistamine** toimus 31. detsembril 2009 kell 10:08 Soomes Espoos, Sello kaubanduskeskuse Prisma hüpermarketis, kui Ibrahim Shkupolli avas tule tappes 4 inimest.

## Tulistamine
Tulistamine algas, kui tulistaja sisenes Prismasse ja hakkas 9mm püstolist inimeste pihta tulistama. Tulistamises sai surma neli Prisma töötajat, 3 meest ja naine, kes olid 27, 40, 42 ja 45 aastased. Politsei leidis kahtlusaluse endise tüdruksõbra oma Espoo korterist surnuna. Naine oli samuti Prismas töötanud ja politsei arvas, et tema oli peamine sihtmärk. Politsei arvas, et Shkupolli tappis kõigepealt oma endise tüdruksõbra ja suundus seejärel Prismasse, et seal naise poiss-sõber maha lasta. Ibrahim Shkupolli leiti samal päeval surnuna. Politsei arvas, et mees lasi ennast ise maha. Naabri sõnul, kes oli lasku kuulnud, juhtus see kell 11:13. Pärast kaubanduskeskusetulistamisest teate saamist, kihutasid sündmuspaigale tosin kiirabi, tuletõrjeautod ja politsei. Kaubanduskeskus piirati sisse ja evakueeriti. Politsei keelas rongidel Leppävaara raudteejaamas peatuda.

## Tulistaja
Tulistajaks osutus Ibrahim Shkupolli (1966 – 31. detsember 2009), kes oli sündinud Jugoslaavias. Ta oli Soomes elanud alates 1990. aastast. Ta oli Soome politsei huviorbiidis olnud inimkaubanduse, narkootikumide omamise, ebaseadusliku laskemoona omamise, ähvardamiste ja liiklusrikkumiste eest. Sel põhjusel keeldus immigratsiooniteenistus talle Soome kodakondsust andmast. Arvatakse, et ta läks päise päeva ajal kaubanduskeskusese inimesi tapma, sest ta tüdruksõber oli pärast tema mahajätmist suhtesse astunud Prisma töötajaga.
Politsei- ja piirivalvekolledž

**Politsei- ja piirivalvekolledž** on Sisekaitseakadeemia õppeüksus, kus koolitatakse politseiametnikke ja piirivalvureid. 

Politsei- ja piirivalvekolledž koolitab politseiametnikke kutseõppe ja rakenduskõrghariduse tasemel. Kutseõppe erialadel kestab õpe 1,5 aastat, rakenduskõrgharidus omandatakse 3 aastaga, mille järel on võimalus jätkata õpinguid Sisekaitseakadeemia sisejulgeoleku magistriõppes. Kolledži koostööpartnerid on Politsei- ja Piirivalveamet ja tema struktuuriüksused, üldhariduskoolid, CEPOL, FRONTEX jpt.  

Politsei- ja piirivalvekolledži õppetegevus toimub Tallinna õppekeskuses (Kase tee 61) ja Paikuse õppeüksuses.

Kolledži struktuuri kuulub ka teenistuskoerte koolituskeskus Murastes.

## Ajalugu

1. veebruaril 2010 ühinesid Sisekaitseakadeemia politseikolledž ja piirivalvekolledž, sellest ajast on akadeemias kahe seni eraldi tegutsenud kolledži asemel üks ühine politsei- ja piirivalvekolledž. Uue kolledži juhiks sai senine politseikolledži direktor politseikolonel Aivar Toompere. Hiljem on kolledži direktorid olnud Priit Heinsoo (2015–2017) ja Kalvi Almosen (2017–2022). 2022. aastast on direktor Kristian Jaani.

## Välislingid
* Sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledži koduleht
NG

**NG** võib olla:
*nitroglütseriin
*Noarootsi Gümnaasium

; koodina
*Nigeeria, ISO 2-täheline maakood
*Niger, maakood FIPS-standardi järgi
*Nottingham, Briti postikood
*Lauda Air, lennuliini kood

**[[Ng (nimi)|Ng]]** (黄 伍 吳) on hiina päritolu perekonnanimi. 

**ng** võib olla:
*nanogrammi lühend
*digraaf mitme keele tähestikus

## Vaata ka
*.ng
Taunsend

**Taunsend** (tähis **Td**) on redutseeritud elektrivälja mõõtühik, mida väljendab suhe *E/N*, kus *E* on elektrivälja tugevus ja *N* on neutraalsete osakeste kontsentratsioon. See suhe on määratud seosega: 

1 \;{\rm Td} = 10^{-17}\rm \,V\cdot cm^2.

See ühik on oluline plasmafüüsikas gaaslahenduste puhul, sest keskmine elektronide energia funktsioon sõltub suhtest *E/N*. 

Ühik on nimetatud Iiri füüsiku John Townsendi järgi.

## Vaata ka
*Townsendi lahendus
*Townsendi esimene koefitsient
*Townsendi teine koefitsient

## Allikas
Karl Hellenius

**Karl Hellenius** (ka **Karl Helenius**; 11. november 1813 Uusikaupunki – 18. aprill 1869 Helsingi) oli Eesti ja soome vaimulik.

Ta õppis Turu toomkoolis ja Turu gümnaasiumis. Aastatel 1833–1836 õppis ta Helsingi ülikooli usuteaduskonnas. Oli aastal 1836 Peterburis rootsi kooliõpetaja. Ordineeriti 8. jaanuaril/20. jaanuaril 1837 Peterburis õpetajaks.

Ta oli aastal 1837 Peterburi konsistooriumiringkonna Skuoritsa koguduse (Ingerimaal) adjunktõpetaja. Aastatel 1838–1840 oli ta Peterburi Püha Maria kiriku Peterburi Maarja soome koguduse asendusõpetaja; aastal 1840 oli ta Tyrö koguduse (Ingerimaal) adjunktõpetaja, aastal 1841 oli ta Kroonlinna Elisabeti koguduse vaimulik, aastatel 1841–1844 oli ta Narva Soome-Rootsi Püha Mihkli koguduse (ja Kosemkina-Narvusi koguduse) pastor. Aastatel 1844–1864 oli ta (introdutseeriti 17. detsembril/29. detsembril 1844), Kadrina Katariina koguduse pastor. 

Jäi 1. mail/13. mail 1864 emerituuri. Elas elu lõpus Helsingis, kus ta ka suri ja maeti Hietaniemi kalmistule. Haud pole säilinud.   

Hellenius oli üks Elias Lönnroti sõpradest, aitas teda Eestimaa reisi lõpul Peterburi jõuda.

## Isiklikku
Tema isa Carl Helenius oli Soome vaimulik ja folklorist.

## Viited

## Välislingid
* Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852: Hellenius, Karl (1813-1869)
Otranto hertsog

**Otranto hertsog** (*Duc d'Otrante*) on tiitel, mille Napoleon andis oma politseiministrile Joseph Fouchéle 1808. aastal.

Alates 19. sajandist elab hertsoglik perekond Rootsis, kus tal on introdutseerimata aadli staatus.

Otranto hertsogi tiitlit on kandnud järgmised isikud:
*Joseph (1759–1820)
**Joseph-Liberté (1796–1862, eelmise poeg)
**Armand (1800–1878, eelmise vend)
**Paul (1801–1886, eelmise vend)
***Gustave (1840–1910, eelmise poeg)
****Charles (1877–1950, eelmise poeg)
*****Gustaf (1912–1995, eelmise poeg)
******Charles (sündinud 1986, eelmise poeg)

## Välislingid
*Genealoogia
*http://www.heraldique-europeenne.org/Regions/France/Fouche.htm
Quinyx

**Quinyx** WFM on 2005. aastal Erik Fjellborgi poolt Rootsis asutatud tööjõu haldamise rakendus. Esimeseks suuremaks Quinyxi kasutajaks osutus McDonald's.

Erik Fjellborg töötas poole kohaga McDonald'sis ning avastas vajaduse süsteemi järele, mis võimaldaks kiireid muudatusi graafikute tegemisel. Töötajatel oli vaja süsteemi vahetuste ja tööaegade taotluste tegemisel. Idee oli luua veebipõhine programm, et personal saaks oma ajakavaga kogu aeg kursis olla.

Quinyx on veebipõhine tööjõu haldamise, prognoosimise ja planeerimise rakendus. Quinyx on mõeldud eelkõige tööjõumahukatele organisatsioonidele, mis nõuavad kiireid muudatusi tööjõu planeerimise protsessis. Programm tagab mugava suhtluse töötajate ja tööandjate vahel ning on lihtne ja kasutajasõbralik tuginedes veebiarenduse uusimatele tehnoloogiatele. Rakendus annab töötajatele juuerdepääsu tööajagraafikutele interneti vahendusel, mis säästab graafikukoostajate aega ja võimaldab keskenduda olulisematele tegevustele.

Eestis esindab Quinyx WFM tarkvaralahendust ettevõte McLean & Laneman OÜ.
Balti Nõukogu

**Balti Nõukogu** (harvem Balti Riikide Nõukogu) on Balti riikide (Eesti, Läti, Leedu) valitsuste ja parlamentide omavahelise koostöö organ, mis asutati 31. oktoobril 1993 Tallinnas. 

Nõukogu käib koos vähemalt korra aastas ühe Balti riigi pealinnas.

## Vaata ka
*Balti Assamblee
*Balti Ministrite Nõukogu
*Põhja-Balti koostöö
*Baltic World Conference

## Viited
Balti Ministrite Nõukogu

**Balti Ministrite Nõukogu** on Balti riikide (Eesti, Läti, Leedu) valitsuste vaheline koostööinstitutsioon, mille ülesanne on Balti Assamblee välja käidud soovituste üle otsustamine ning ühtlasi vahendama Balti riikide valitsuste ja Balti Assamblee koostööd.

Balti Ministrite Nõukogu kõrgeim organ on Balti peaministrite kohtumised, mis toimuvad vähemalt kaks korda aastas. 

## Vaata ka
*Balti Assamblee
*Balti Nõukogu
*Põhja-Balti koostöö

## Viited
Põhjaväil

**Põhjaväil** on Tallinna üldplaneeringus kavandatud üks linna põhimagistraale autodele, mis kulgeks ida-läänesuunaliselt vanalinnast põhjas vähendamaks liikluskoormust südalinna peatänavatel ning oleks transiiditee sadamasse.

Põhjaväil algaks Narva maantee ja Pirita tee ristmikult ehk *[[Russalka (monument)|Russalka]] ristmikult* Reidi teena, mis kulgeks ligi 400 m piki mereäärt ning seejärel läbiks endisi sadamaalasid kuni Jõe/Lootsi ristmikuni. Edasi kulgeks trass mööda Põhjaväilana välja ehitatud Ahtri tänavat, Mere puiestee põhjaosa ja Põhja puiesteed. Edasine trass Balti jaama piirkonnast Paldiski maanteeni on seni lahtine. Nõukogude perioodil planeeriti Telliskivi tänava laiendamist selle äärsete puumajade arvelt ning magistraaliks muutmist. Hiljem on sellest plaanist loobutud ning otsitud alternatiive ehk nn Pelgulinna ümbersõiduteed. Suurt vastukaja on saanud plaan rajada magistraal läbi Merimetsa roheala mööda endist raudteetammi.

Algselt pandi Põhjaväila põhimõtteline teekoridor paika Tallinna generaalplaanis 1968. aastal. Reaalse ehitustegevuse kallale asuti alles 1999. aastal, kui renoveeriti senine Ahtri tänav ja sellega paralleelselt paiknev endine raudteekoridor ehitati kolmerealiseks (3 + 3) tänavaks ning seejärel 2001. aastal Mere puiestee ja Põhja puiestee lõik Suur Rannavärava tänavani. Hiljem väila idaots muutus suhteliselt Reidi tee projektiks.

## Vaata ka
*Lõunaväil
*Reidi tee

## Viited
Hérault

**Hérault** [er'oo] (; oksitaani keeles *Erau*) on jõgi Lõuna-Prantsusmaal. Jõe pikkus on 160 km ning see saab alguse Mont Aigouali nõlvalt Sevennides. Jõgi suubub Vahemerre Agde'i linna lähistel. 


Pilt:Hérault River, Agde 09.jpg|
Pilt:L'Hérault en amont de Saint-Bauzille-de-Putois.JPG|
Pilt:Pont du Languedoc -1.JPG|
Pilt:Rochelongue 061 Grau d'Agde.JPG|
Pilt:St-Thibery-Pont-Romain1.JPG|
Pilt:St-Thibery-moulin4.JPG|
Pilt:Agde - RER franchissant l'Hérault.jpg|
Pilt:177B Déversoir de l'Hérault entre Causse-de-la-Selle et Saint-Martin-de-Londres Canoës.JPG|
Pilt:Herault enbouchure.JPG|


## Märkus

## Välislingid

*Hérault' jõgi Sandre andmebaasis (prantsuse keeles) vaadatud 2012-08-08
Alraun

**Alraun** (ka *mandragoor*) (*Mandragora*) on taimeperekond maavitsaliste sugukonnast. 	

## Liigid (osaline)
Perekonnas on kolm liiki. 
*
**[[Mandragora caulescens]]* C. B. Clarke – levinud Himaalajas
**Mandragora officinarum* L. – harilik alraun (sünonüümid *Mandragora autumnalis* Bertol. ja *Mandragora vernalis* Bertol.)
**[[Mandragora turcomanica]]* Mizg. – levinud Köpetdagi mägedes

## Vaata ka
*alraunijuur

## Viited
Château de la Muette

**Château de la Muette** () on loss Pariisi 16. linnaosas Prantsusmaal, Boulogne'i metsa serval, vana linnavärava (Porte de la Muette) läheduses. Sellel kohal on alates renessansist asunud kolm lossi.

Esimene loss ehitati seal asunud jahimaja asemele kuningas Henri II lemmiktütrele Marguerite de Valois'le, kes oli kuningate François II, Charles IXja Henri III õde ja kuningas Henri IV esimene abikaasa. Kuningas Louis XV lasi esimest lossi suurendada ja oluliselt ümber ehitada. Teises lossis elasid Louis XVI ja Marie-Antoinette.

Viimase 19. sajandi stiilis lossi lasi 1920. aastate alguses ehitada Henri de Rothschild arhitekt Lucien Hesse kavandite järgi. Praegu on see Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni peakontor Pariisis.
Marie NDiaye

**Marie NDiaye** (sündinud 4. juunil 1967 Pithiviers's Loiret' departemangus) on prantsuse kirjanik.

Ta sündis aastal 1967 Pithiviers's Loiret' departemangus Senegalist pärit isa ja prantslannast ema tütrena.

Ta avaldas oma esimese romaani "Quant au riche avenir" 17-aastaselt. 2001. aastal pälvis ta romaani "Rosie Carpe" eest Femina auhinna, 2009. aastal romaani "Trois femmes puissantes" eest Goncourti auhinna.

## Tunnustus
* 2001 – Femina auhind
* 2009 – Goncourti auhind
* 2015 – Nelly Sachsi auhind
* 2023 – Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind

## Isiklikku
Tema abikaasa on kirjanik Jean-Yves Cendrey, neil on kolm poega. Nad elavad Berliinis. Tema vend Pap Ndiaye on prantsuse ajaloolane.
Arnold Alšvang

**Arnold Alšvang** (vene keeles Арнолд Александрович Алшванг; 1. oktoober (vkj 19. september) 1898 Kiiev – 28. juuli 1960 Moskva) oli Ukraina muusikateadlane, aastast 1944 doktor.

Alšvang õppis Kiievi Konservatooriumi Heinrich Neuhausi klaveriklassis, mille lõpetas 1920. ja Boleslav Javorski kompositsiooniklassis, mille lõpetas 1922. aastal. 

Aastatel 1919–1921 oli ta Kiievis sõjaväe muusikakooli juht. 1923–25 oli ta Kiievi ja 1930–34 Moskva Konservatooriumis lektor ja õppejõud. Alšvang on komponeerinud ka muusikat, kuid rohkem on ta tuntud muusikaajalooliste uurimuste autorina. Alšvangilt on raamatuna ilmunud Claude Debussy (1935), Aleksandr Skrjabini (1945), Ludwig van Beethoveni (1959), Pjotr Tšaikovski (1959) ja Dmitri Šostakovitši biograafiad. 

Eesti keeles on 1957. aastal ilmunud Alšvangi "Beethoven" (Eesti Riiklik Kirjastus; tõlkija Arnold Ravel), samuti Jossif Kunini "Tšaikovski" (Punane täht, 1963; tõlkija Vello Tarnaste), mille eessõna on kirjutanud Alšvang.

## Viited
Balaruc-les-Bains

**Balaruc-les-Bains** on asula ja vald Lõuna-Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas Hérault' departemangus. Asulas asuvad juba antiikajast teadaolevad kuumavee allikad.

Tema vanim nimi on teada aastast 1130 ja selleks oli *Maimona*.

11. detsembril 1886 jagati Balaruci vald kaheks eraldi vallaks: Balaruc-le-Vieux ja Balaruc-les-Bains.

## Viited

## Välislingid

* Site de la ville de Balaruc-les-Bains
* Office du Tourisme
Laurent Gaudé

**Laurent Gaudé** [lor'aa(n) god'ee] (sündinud 6. juulil 1972 Pariisis) on prantsuse kirjanik.

2004. aastal pälvis ta romaani "Le Soleil des Scorta" eest Goncourti auhinna. Eesti keeles on teos ilmunud pealkirjaga "Scortade päike" (tõlkinud Indrek Koff; Tallinn: Pegasus, 2007).

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Päev, kui maailm jäi seisma

**"Päev, kui maailm jäi seisma"** on USA 2008. aasta ulmefilm Keanu Reevesiga peaosas. See on uusversioon 1951. aastal ilmunud samanimelisest filmist, mis omakorda põhines Harry Batesi 1940. aastal ilmunud ulmejutul *"Farewell to the Master"*.

## Sisu

Tuntud teadlane dr. Helen Benson (Jennifer Connelly) leiab end vastamisi maavälise külalisega, kel nimeks Klaatu (Keanu Reeves). Viimane on rännanud läbi universumi, et hoiatada inimkonda läheneva globaalse kriisi eest.

Helenist kõrgemalseisvad jõud kohtlevad aga Klaatut kui vaenulikku sissetungijat ning talle ei anta võimalust kohtuda maailma riigipeadega. Naine ning tema kasupoeg Jacob (Jaden Smith) saavad õige pea aru, millise hirmutava alatooniga on Klaatu väide, et ta on “Maa sõber”.

Nüüd peab Helen leidma viisi, kuidas veenda külalist, kes saadeti inimkonda hävitama, et inimkond on tegelikult päästmist väärt. Ent selleks võib olla liiga hilja, sest protsess on juba alanud…

## Välislingid
*
V nagu veritasu

"**V nagu veritasu**" on 2006. aastal valminud düstoopiline põnevusfilm. Film põhineb Alan Moore'i graafilisel romaanil "V For Vendetta".

## Süžee

Evey (Natalie Portman) on totalitaarse režiimi all vaevleval Inglismaal elav noor töölisnaine. Ühel õhtul satub ta öise liikumiskeelu ajal koduteel olles kokku salapolitseinikega, kes teda vägistada üritavad. Evey päästab Guy Fawkesi maskis mees, keda tuntakse nimega V (Hugo Weaving). 

V on haritud ja kaastundlik ning pühendunud sellele, et vabastada oma kaaskodanikud jõu ja hirmu toel riiki juhtivatest võimudest, lähtudes põhimõttest "Rahvas ei peaks kartma oma valitsust. Valitsus peaks kartma oma rahvast.".

Samas on ta ka kibestunud, kättemaksuhimuline, üksildane ja vägivaldne, ajendatuna isiklikust tasumisjanust. Diktatuuri küüsis piinleva rahva ainus lootus kavatseb lõpule viia selle, mis 1605. aastal Guy Fawkesil ebaõnnestus: ta kavatseb Inglismaa parlamendi õhku lasta.

V-d hakkab jälitama Scotland Yardi inspektor Finch, kes peab V-d alguses terroristiks, aga hakkab aja möödudes mõistma mehe motiive.
Heinz Schulz

**Heinz Schulz** (5. jaanuar 1935 Bernburg Saksi-Anhalti liidumaa – 27. detsember 2015) oli Saksamaa ühendvõistkonna ja Ida-Saksamaa poksija.

Schulz oli kokku neljakordne Ida-Saksamaa meister sulgkaalus (kuni 57 kg) aastatel 1957, 1959 ja 1962 ning kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1960. aastal.

Schulz sai Saksamaa ühendvõistkonna eest võisteldes sulgkaalus (kuni 57 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Stanislav Stepaškinile (NSV Liit) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Vedran Đipalo

**Vedran Đipalo** (sündinud 22. septembril 1977 Sinjis Spliti-Dalmaatsia maakonnas) on Horvaatia endine poksija.

Đipalo oli Horvaatia meister raskekaalus (kuni 91 kg) vähemalt 2005. aastal. Ta sai Horvaatia  meistrivõistlustel raskekaalus (kuni 91 kg) 2. koha 2002. aastal. 

Đipalo osales raskekaalus (kuni 91 kg) 2004. aasta Ateena olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Đipalo sai raskekaalus (kuni 91 kg) 35. Euroopa meistrivõistlustel (Pula, 2004) pronksmedali.

## Viited

## Välislingid
*
Edgars Eriņš

**Edgars Eriņš** (sündinud 18. juunil 1986 Varakļānis) on Läti kümnevõistleja.
 
Tema isiklik rekord kümnevõistluses on 4. juunil 2011 Valmieras saavutatud **8312**, mis on ühtlasi ka Läti rekord. Talle kuulub ka Läti rekord seitsmevõistluses, 2008. aastal saavutatud 5787 punkti.

## Isiklikud rekordid
### Välisvõistlustel

## Isiklikku
Ta on 191 cm pikk ja kaalub 87 kg. 

## Välislingid
* 
* Edgars Eriņš Londoni olümpiamängude kodulehel
Ropaži vald

**Ropaži vald** on teise järgu haldusüksus (vald) Lätis Ropaži piirkonnas. 

Vald piirneb sama piirkonna Garkalne ja Stopiņi vallaga, Sigulda piirkonna Allaži, Inčukalnsi ja Mālpilsi vallaga, Salaspilsi piirkonna Salaspilsi vallaga ning Ogre piirkonna Suntaži ja Tīnūži vallaga.

Valla keskus on Ropaži küla.

## Ajalugu

Ropaži vald moodustati 1819. aastal haldusreformi käigus. 1935. aastal oli Ropaži valla pindala 340 km² ja see oli Riia maakonna suurim vald.

1945. aastal moodustati valla aladele Ropaži, Augšciemsi, Kākciemsi ja Zaķi külanõukogu, vald ise aga likvideeriti 1949. aastal. 1954. aastal liideti Ropaži külanõukoguga likvideeritav Augšciemsi külanõukogu, 1962. aastal aga Kākciemsi külanõukogu maad. 1990. aastal moodustati külanõukogust Ropaži vald, mis kuulus Riia rajooni.

Vallaga samades piirides moodustati 2005. aastal Ropaži piirkond. 2009. aastal sai piirkonnast esimese järgu haldusüksus. 2021. aastal liideti senise Ropaži piirkonnaga Garkalne piirkond (Garkalne vald), Stopiņi piirkond (Stopiņi vald) ning Vangaži linn Inčukalnsi piirkonnast.

## Mälestised

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Ropaži ordulinnus ja sealne kalmistu. Regionaalse kaitse all on Jaunmežplēpji muinaskalmed, Kapi muinaskalmed ja Nagli muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Ropaži kirikuõpetaja maja ja Sniedžese söepõletamisala muldkuhjatised.

## Loodus

Vald asub Kesk-Läti madalikul. Selle maadele jääb Läti suurim oos Lielie Kangari, mille pikkus on 26 kilomeetrit. 60% vallast on metsamaa. 

Suuremad jõed on Lielā Jugla ning selle lisajõed Krievupe jõgi ja Tumšupe jõgi. Soodest on suurim Lielais Kangari soo (832 ha).

Looduskaitse all on Lūkinozolsi tamm ja 27 nimeta põlispuud. Valla kaguosa jääb Lielie Kangari hoiualale, lõunaosa 	Ķivuļurga hoiualale.

## Rahvastik

Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. juulil 2016 Ropaži valla elanikest lätlasi 72,6%, venelasi 17,3%, valgevenelasi 2,1%, poolakaid 1,3%, ukrainlasi 2,1% ja teistest rahvustest inimesi 3,2%. Rahvus oli märkimata 1,5% inimestest.

Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited
Kodukäija

**Kodukäija** (saksa *Wiedergänger; *Saaremaal *külmking*, Hiiumaal *nook*, läänemurdes *kääbas*, *kääp*) on rahvausus surnu, kes mingi süüteo pärast või muul põhjusel peab deemonliku surnuna ringi käima. Enamasti käib või kummitab ta oma endises kodupaigas. 

## Vaata ka
*Kummitus

## Viited
Tartu Püha Vaimu kirik

**Tartu Püha Vaimu kirik** (kasutatud ka nimekuju **Tartu Pühavaimu kirik**) oli Tartus Laial tänaval linnamüüri ääres Vene värava juures paiknenud keskaegne Rooma-katolik  kirik.

Pühavaimu kirik oli tõenäoliselt ühelööviline, võlvitud, ilma koorita, väikese nurgatorniga. 

Kirik kuulus Püha Vaimu vennaskonna hospidalile, Pühavaimu kiriku juures tegutses Tartus juba keskajast alates (esmamainimine 1364) hospidal.

16. juunil 1514 andis Rooma paavst Leo X selle tsistertslaste Püha Klaara kloostrile. 
Alates 16. sajandi teisest poolest kasutati kirikut aidana (oli ümber ehitatud kahekorruseliseks), seal asus Poola ajal kuninglik kroonumagasin. 1889. aastal müüs linn selle aidahoone koos krundiga Tartus Tervisevõimlemise Asutuse Loomise seltsile ja samal aastal ait lammutati ja 1892. aastal valmis seal punastest tellistest  Tartu Ülikooli võimlahoone (arhitekt Reinhold Guleke), mis on praegu Tartu Uue teatri hoone (Lai tänav 37).

## Viited

## Kirjandust
*Kaur Alttoa, Kloostritest keskaegses Tartus, Ajalooline Ajakiri, 2008, 4 (126), lk 295–316
* Richard Otto. Ueber die Dorpater Klöster und ihre Kirchen. Dorpat 1910.

## Välislingid
* Pühavaimu kiriku asukoht
György Gedó

**György Gedó** (sündinud 23. aprill 1949 Újpestis Budapestis) on Ungari endine poksija, rahvuselt juut.

Gedó oli helveskaalus (kuni 48 kg) kokku kaheksakordne Ungari meister aastatel 1968–1973, 1975 ja 1980. Ta sai helveskaalus (kuni 48 kg) Ungari meistrivõistlustel 3. koha 1974. aastal.

Gedó võitis helveskaalus (kuni 48 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales helveskaalus (kuni 48 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja, 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Payao Poontaratile (Tai) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 1980. aasta Moskva olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Hipólito Ramosile (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Gedó osales helveskaalus (kuni 48 kg) 1. maailmameistrivõistlustel (Havanna, 1974), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Jorge Hernándezele (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Gedó võitis helveskaalus (kuni 48 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 18. Euroopa meistrivõistlustel (Bukarest, 1969) ning 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971). Ta sai helveskaalus (kuni 48 kg) 21. Euroopa meistrivõistlustel (Katowice, 1975) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Oleksandr Tkatšenkole (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Zaķumuiža

**Zaķumuiža** on küla (*ciems*) Lätis Vidzemes, Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Asub Riiast 25 km ida pool Lielā Jugla vasakul kaldal.

Küla varasem saksakeelne nimi oli Waldenrode. Waldenrode mõis kuulus von Wolffide suguvõsale. Nõukogude perioodil asus seal Zaķumuiža linnukasvatusmajand.

Külas on algkool, raamatukogu ja kiirabipunkt. Sinna jäävad Skola, Upeskrasti, Dzelzāmursi, Līčupese, Zaķi, Zaķumuiža ja Silmači bussipeatus.

## Elanike arv


* 314 (1970)
* 441 (1979)
* 1232 (1989)
* 1013 (2000)
* 1043 (2009)

* 971 (2011)
* 1037 (2015)
* 904 (2021)
* 937 (2025)


## Viited
Bernhard Kaehlbrandt

**August Bernhard Karl Kaehlbrandt** (2. märts/14. märts 1840 Riia – 4. september/16. september 1883 Audru) oli Eesti vaimulik.

Algõpetuse sai ta aastatel 1848–1855 Jaunpiebalga pastoraadis. Aastatel 1855–1858 õppis ta Riia Kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1859–1863 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, aastal 1863 täiendas ta end veel Erlangeni ülikoolis. Aastatel 1864–1866 oli ta Audrus koduõpetaja. Prooviaastal oli ta Vändra Martini koguduses Ernst Sokolowsky juures. Ordineeriti 8. septembril / 20. septembril 1868 Riias õpetajaks.

Ta oli aastatel 1868–1883 (introdutseeriti 29. septembril / 11. oktoobril 1868) Audru Püha Risti koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1877–1883 Pärnu praostkonna praost ja aastast 1881 Konsistooriumi assessor.

## Isiklikku
Tema onu Carl Ludwig Kaehlbrandt oli Jaunpiebalga koguduse õpetaja.

## Viited
Theodor Lutsu filmipäevad

**Theodor Lutsu filmipäevad** on Palamusel 1996. aastast toimuv filmifestival, millega tähistatakse eesti filmioperaatori ja Eesti esimese täispika mängufilmi autori Theodor Lutsu sünniaastapäeva 14. augustil.

2012. aasta 11.-12.augustil toimuvad filmipäevad 17. korda, nende raames korraldatav lahtine lühifilmide konkurss 14. korda. Konkursifilmid liigitatakse žanride järgi: animafilm (arvutianimatsioon, nuku- või joonisfilm), eksperimentaalfilm (pikkus kuni 15 minutit), tõsielufilm ehk dokumentaalfilm (kuni 30 minutit) ning lühimängufilm (kuni 30 minutit).

Palamuse filmipäevadelt on esile kerkinud tuntud filmitegijaid nagu Asko Kase ja Kullar Viimne ning Tartu politoloogiatudengite rühmitus Õ-Fraktsioon, mille liikmed on muuhulgas teinud ka täispika mängufilmi "Malev".

## Viited

## Välislingid
* Theodor Lutsu filmipäevade koduleht
* Tarmo Teder "Theodor Lutsu filmipäevad Palamusel: Vol. 3" Sirp, 11.08.2000
* Sulev Teinemaa "Kümme aastat Theodor Lutsu filmipäevi Palamusel" Sirp, 19.08.2005
* "Palamusel algavad taas Theodor Lutsu filmipäevad" Postimees, 09.08.2012
Marijo Šivolija-Jelica

**Marijo Šivolija-Jelica** (sündinud 29. juunil 1981 Rijekas Primorje-Gora maakonnas) on Horvaatia endine poksija.

Šivolija-Jelica oli vähemalt kahekordne Horvaatia meister poolraskekaalus (kuni 81 kg) aastatel 2002 ja 2005. aastal. 

Šivolija-Jelica osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 2004. aasta Ateena olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Šivolija-Jelica sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 13. maailmameistrivõistlustel (Mianyang, 2005) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Erdos Janabergenovile (Kasahstan) ning osales 14. maailmameistrivõistlustel (Chicago, 2007), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Abbos Atoevile (Usbekistan) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Šivolija-Jelica sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 35. Euroopa meistrivõistlustel (Pula, 2004) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Jevgeni Makarenkole (Venemaa) ning osales 36. Euroopa meistrivõistlustel (Plovdiv, 2006), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Hans Torim

**Hans Torim** (25. veebruar 1930 Tallinn – 31. märts 2025) oli eesti kergejõustiklane, treener ja spordipedagoog. 

## Elulugu
Ta lõpetas aastal 1948 Tallinna 2. Keskkooli, 1950 Tallinna Kehakultuuritehnikumi, 1952 Leningradis Lesgafti-nimelise KKI treenerite kooli ja 1957 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 

Harjutas kuni 1946. aastal 300 m jooksus Eesti NSV noortemeistriks tulekuni iseseisvalt, aastatel 1948–1950 treenis Dünamos Johannes Talmre juhendamisel, tulles 1948. aastal tõkkejooksus NSV Liidu koolinoorte meistriks. Kuulus aastatel 1946–1957 Dünamosse (1952–1957 oli seal kergejõustikutreener), alates 1957. aastast Kalevisse.  

Ta oli seitsmekordne Eesti NSV meister: 110 m tõkkejooksus (1950, 1952, 1953) ja 400 m tõkkejooksus (1949, 1950, 1952, 1953). Aastatel 1952–1958 tuli 5 korda Eesti NSV meistriks teatejooksus.  

Aastatel 1957–1972 oli ta TRÜ kehakultuuriteaduskonna õpetaja ja vanemõpetaja, 1972–1977 Tallinna Spordiinternaatkooli ja KSMK treener, 1977–1997 TPedI/Tallinna Pedagoogikaülikooli kehakultuuriteaduskonna dotsent, 1979–1983 treenerite nõukogu esimees, 1990–1992 Kergejõustikuliidu aseesimees ja 1996–2000 Eesti Spordigümnaasiumi sporditeooria õpetaja. 

Torim on kirjutanud õpikuid, koostanud õppefilme ja õppevahendeid, avaldanud ajakirjanduses, sh Soome ja USA spordiväljaannetes, üle 100 publikatsiooni. 

Tema õpilaste seas on Kalju Jurkatamm, Charles Vallmann, Margus Kasearu, Toomas Merila, Peeter Laane, Kalju Kikamägi, Ennu Laasner, Milvi Torim, Aili Paju, Tiina Torop, Silva Oja, Holger Peel ja Rein Aule.

## Tunnustus
* 1968 Eesti NSV teeneline treener
* 1968 Kalevi auliige
*1997 Eesti Kergejõustikuliidu juhatuse auliige
* 2012 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (pikaajalise ja tulemusliku pedagoogilise ning spordialase tegevuse eest)

## Isiklikku
Hans Torim oli abielus kergejõustiklase ja treeneri Milvi Torimiga (sünd.  29.11.1936), vend Edgar Torim (1929–1999) oli 1970.–1980. aastatel Eesti NSV Siseministeeriumi spordivaldkonna koordinaator.

## Teoseid
*"Kiir- ja tõkkejooksust". 2002. ISBN 9789985785980

## Viited

## Välislingid
*
Kano osariik

**Kano osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeerias. Asub riigi põhjaosas.

Osariik moodustati 1967. aastal. 1991. aastal eraldati osariigist Jigawa osariik.

Kano osariik jaguneb 44 kohaliku omavalitsuse üksuseks.

Suurem osa elanikest on hausad. Valdavalt on nad sunniidid.
Tuileries' palee

**Tuileries' palee** ehk **Tuileries' loss** (prantsuse keeles *Palais des Tuileries*; ) oli prantsuse kuningate residentsloss Pariisis Seine'i jõe paremal kaldal. Hoone sulges läänepoolsest küljest Louvre'i hoovi. Selle peasissekäigu vastas kerkis triumfikaar Arc de Triomphe du Carrousel Napoléon I Bonaparte'i võidukate sõjakäikude ülistuseks.

Lossi ehitamist alustati 1564. aastal Caterina de' Medici algatusel. 17. sajandil toimunud laiendamise käigus ühendati lossi kagunurk Louvre'iga. Hoone hävis tules Pariisi kommuuni mahasurumise päevil 1871. aasta mais ning lammutati maatasa 1882. aastal. Louvre'iga ühendatud 266-meetrise fassaadiga lossi asukaiks on olnud kuningad Henri IV, Louis XIV, Louis XV, Louis XVI ja Louis XVIII ning keisrid Napoléon I ja Napoléon III.

Praegu asub sellel kohal Tuileries' aed (*[[Jardin des Tuileries]]*).

## Galerii

Pilt:Valois Tapestry 2.jpg|Ball (1573).
Pilt:VBRITTO-tuileries-fountain-2008-2.jpg|Päikeseloojang, Tuileries' aia purskkaev ja bassein.
Pilt:VBRITTO-tuilleries-vers-arc-2008-2.jpg|Tuileries' aed - tagaplaanil Luxori obelisk ja Triumfikaar.
Pilt:Plan louvre1.svg|Louvre'i ja Tuileries' aia kaart.


## Välislingid

*Tuileries' lossi taastamise riiklik komitee (prantsuse keeles). Vaadatud 2012-08-09
*Tuileries' taastamine. Charles T. Downey (Ionarts, 17 August 2006). Vaadatud 2012-08-09
*Pour avoir une idée de l'aspect des façades du Palais des Tuileries. Prantsuskeelne video YouTube'is. Vaadatud 2012-08-09
Billancourt

**Billancourt** () on 181 elanikuga (2009) asula ja vald Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Somme'i departemangus.

## Viited
Michel Thomas

**Michel Thomas** (sünninimi **Moniek Kroskof**; 3. veebruar 1914 Łódź – 8. jaanuar 2005 New York) oli juudi päritolu lingvist, keeleõpetaja ja polüglott.

Pärast teist maailmasõda töötas ta välja erilise keeleõppimismeetodi, mis sai tema järgi nimeks Michel Thomas' meetod.