Vana-Pärnu

**Vana-Pärnu** (ladina (*Antiqua*) *Perona*, saksa *Alt-Pernau*) oli Eesti keskaegne  linn Saare-Lääne piiskopkonnas Pärnu jõe suudme läänekaldal.

## Pärnu asutamine
1228. aastal loodi Riia piiskopi Alberti poolt Läänemaast, Saare-, Hiiu- ja Muhumaast ning väiksematest saartest, Saare-Lääne piiskopkond. 29. juunil 1228 sõlmis esimene Saare-Lääne piiskop Gottfried lepingu Mõõgavendade orduga. Viimasele määrati kõikidest piiskopkonna saartest kolmandik, piiskopile jäid aga sealsed vaimulikud õigused. Ordu pidi pakkuma vastutasuks piiskopkonnale sõjalist kaitset. 1238. aastal leppis Saare-Lääne piiskop Heinrich I kokku Liivi Saksa orduga, et Perona jõe äärse 300 vakamaa suuruse maa-ala sissetulek läheb katedraali ehituseks ja korrashoiuks. 

Vana-Pärnu (*Perona*)oli asutatud hiljemalt 1251 Saare-Lääne piiskopkonna pealinnana Heinrich I poolt. 1241. aastal alustati  Saare-Lääne piiskop Heinrich I-e poolt toomkiriku ehitamist Vana-Pärnus ja 1251. aastal õnnistas ta sisse Jeesus Kristuse, Neitsi Maarja ja Evangelist Johannese toomkiriku.  Vana-Pärnus, kus asus ka Saare-Lääne piiskopi ametitool ehk kateeder ja tegutses piiskopi vaimulik kolleegium Saare-Lääne toomkapiitel. Vana-Pärnu hävitati 2. veebruaril 1263 žemaitide poolt, Žemaitija valitseja vürst Treniota juhtimisel, mille järel piiskopkonna keskus viidi üle Haapsalusse. 

Taastatud Vana-Pärnule avaldas ebasoodsat mõju vaen teisel pool Pärnu jõge asunud, Liivimaa ordule kuulunud Embeke (Uus-Pärnu) linnaga ja Pärnu komtuuri  Pärnu ordulinnusega ja Vana-Pärnu põletati veel mitu korda maha, kuni lõpuks Zygmunt III 21. oktoobril 1611 Uus-Pärnu pealekäimisel linna taastamise keelas. Selle otsuse kinnitas Karl IX 19. augustil 1607 ja Gustav II Adolf 28. novembril 1617. Vana-Pärnu maa-ala ühendati Uus-Pärnuga.

16. sajandil algatas Saaremaa piiskop Johannes IV Vana-Pärnusse kõrgema õppeasutuse ("ülikooli") asutamise ja kutsus rektoriks Egbert Harlemi, algatus nurjus alanud reformatsiooni tõttu.

Carl Russwurm on Vana-Pärnu mälestuseks kirjutanud:

## Vana-Pärnu rae liikmete loend
### Bürgermeistrid
*1466 Yochym [Yochym Dafyth?]
*1468 Hynryck Salomon [Hynryck van Salmen?] 
*1479 Yochym Dafyth
*1479–1494 Hynryck van Salmen  
*1502–1503 Dyderyck Rysenbeck
*1516 Hynryck Hoppe
*1520 Yachob Wantscherder
*1522 Ghert Dalle
*1522–1530 Andreus Loer
*1535 Benedict Grote
*1538 Berend Sloemer
*1544 Dyderyck Lytthel
*1551–1555 Pauwel Smyth      
*1599 Peter Kock
*1599 Wendell Zigeler

### Foogtid
*1468–1481 Tydeman Loer
*1492–1503 Hynryck Hoppe
*1494 Harmen Sylle
*1520 Andreus Loer
*1525 Dyderyck Lytthel
*1530 Berenth Sloemer
*1544 Yohan van Erffthen
*1551 Hans Lynnten
*1553 Jachob Canthelbarch
*1554 Alberd Ryttßo
*1555 Berenth Ghrotthussen
*1556 Carsten Düdinck
*1569 Lucas Went 
*1594 Peter Kock

### Raehärrad
*1451 Iurgen Weddeberch, Symel van Oghel, Yochym Daffyth, Alff Lyndenbecke
*1456 Yachob van Solen, Symon van Oeghel, Rottgerth Dückemacker, Jonth van Mynden, Rotghert Schryffer
*1466 Dyderyck Kaddel, Hynryck van Sollen, Hans Hoff
*1479 Hans Hoffmonnych, Yachob van der Kullen, Iurghen Rossenhaghen
*1491 Hans Kock, Harmen van Sylle
*1494 Hynryck Hoppe
*1520 Dyderyck Lytthel, Harmen Schybbe
*1555 Carsten Dudingk, Tomas Hynryckes, Andres Rycholt
*1556 Berenth Ghrotthussen   

## Vaata ka
*Vana-Pärnu piiskopilinnus

## Viited

## Kirjandus
*Nachrichten über Alt-Pernau, zusammengstellt von Carl Russwurm, Reval, 1880. 

## Välislingid
*Tõnu Kann, Vana-Pärnu kui Eesti Pompei, Pärnu Postimees, 31. oktoober 2001
*Tõnu Kann, Vana-Pärnu pakkus arheoloogidele mõistatuse , Pärnu Postimees, 25. november 2009