Kagu-Aasia Maade Assotsiatsioon

**Kagu-Aasia Maade Assotsiatsioon** (ingl *Association of Southeast Asian Nations*, **ASEAN**) on rahvusvaheline organisatsioon, mille eesmärk on arendada Kagu-Aasia maade majanduslikku, sotsiaalset ja kultuurilist koostööd.

ASEANi lõid 8. augustil 1967 Bangkokis viis Kagu-Aasia riiki: Tai, Indoneesia, Malaisia, Singapur ja Filipiinid. Organisatsioon asutati Vietnami sõja tõttu ning seepärast, et Lõuna-Vietnam, Laos ja Kambodža langesid kommunistliku režiimi alla.

## Liikmesriigid
Asutajaliikmed
* Filipiinid
* Indoneesia
* Malaisia
* Singapur
* Tai
Hiljem liitunud riigid:
* Brunei (7. jaanuarist 1984)
* Vietnam (28. juulist 1995)
* Laos (23. juulist 1997)
* Myanmar (Birma) (23. juulist 1997)
* Kambodža (30. aprillist 1999)
* Ida-Timor (26. oktoobrist 2025)

## Ajalugu
Enne ASEANi olid Malaisia, Tai ja Filipiinid loonud 1961. aastal Kagu-Aasia Liidu (*Association of Southeast Asia*, ASA).

ASEAN asutati 8. augustil 1967, kui viie riigi välisministrid allkirjastasid ASEANi deklaratsiooni, mida tuntakse ka Bangkoki deklaratsiooni nime all. 1967. a augusti alguses veetsid viie riigi välisministrid neli päeva Bangkoki lähedal rannakuurordis läbirääkimistel, mida välisministrid ise on hiljem meenutanud kui "spordisärgi diplomaatiat".  Need viis välisministrit – Adam Malik Indoneesiast, Narciso Ramos Filipiinidelt, Abdul Razak Malaisiast, Sinnathamby Rajaratnam Singapurist ja Thanat Khoman Taist – on organisatsiooni asutajaisad (*founding fathers*).

Brunei liitus 8. jaanuaril 1984, olles iseseisvuse saavutanud vaid nädal varem, 1. jaanuaril.

Laos ja Birma liitusid 23. juulil 1997, Vietnam 28. juulil 1997. Algselt koos Laose ja Birmaga liituma pidanud Kambodža ei teinud seda ebastabiilse poliitilise olukorra tõttu riigis. Kambodža liitus alles 30. aprillil 1999.

Kuigi deklaratsioon nägi ette riikidevahelist sotsiaalset, majanduslikku ja kultuurilist koostööd, kalduti sellest teest kõrvale. USA tagasitõmbumine Vietnamist, Vietnami suurenevad ambitsioonid regioonis ja pinged Kambodžas nõudsid palju tähelepanu ning nii näiteks majanduslikku koostööd ei tehtudki.

1976. aastal peeti konverents Balil, kus allkirjastati kaks dokumenti: "The declaration of ASEAN oncord", mis keskendus põhiliselt majanduslikule koostööle, ja "The treaty of amity and cooperation in South Asia" (TAC).

1994. aastal asutati Aasia Regionaalne Foorum (ingl *ASEAN Regional Forum*, ARF), millesse kuulub 27 liiget: 10 ASEANi liiget, 10 ASEANi dialoogipartnerit ja 7 ASEANi vaatlejariiki. Dialoogipartnerid on Austraalia, Hiina, Euroopa Liit, India, Jaapan, Kanada, Lõuna-Korea, Uus-Meremaa, Venemaa ja USA. Vaatlejariigid on Põhja-Korea, Mongoolia, Pakistan, Timor-Leste, Bangladesh ja Sri Lanka. ARFil on oluline roll dialoogides Aasia julgeoleku teemadel.

Ida-Timor sai ASEANi 11. liikmeks aastal 2025.

## Struktuur
Tähtsaim organ on Jakartas asuv ASEANi sekretariaat, mida juhib peasekretär. Aastatel 2013–2017 oli peasekretär Lê Lương Minh Vietnamist ja aastatel 2018–2022 Lim Jock Hoi Bruneist. Olulisim sündmus on iga-aastane konverents, mille eesistujat vahetatakse igal aastal.

## Põhitegevused
### Majandus
Majanduses on ASEANi eesmärgiks ühendada konkurentsivõime, tasakaalustatud majanduslik areng ja integratsioon, et 2015. aastaks luua ühine turg kaupadele, teenustele, kapitalile ja tööle. ASEAN on loonud vabakaubanduspiirkonna ASEAN Free Trade Area (AFTA).

### Kultuur
Kultuuris on ASEAN tegev spordist kuni kirjandusauhindadeni.
Loodud on näiteks ASEANI ülikoolide võrgustk (ingl *ASEAN University Network*, AUN). ASAIHL (Association of Southeast Asian Institutions of Higher Learning) on kõrgharidust arendav tütarorganisatsioon. ASEAN annab välja Kagu-Aasia kultuuriruumis olulist kirjandusauhinda (S.E.A Write Award).

ASEAN avaldas soovi pidada 2030. aasta FIFA jalgpalli maailmameistrivõistlused ühiselt ASEANi riikides. Iga kahe aasta järel toimuvad Kagu-Aasia mängud, ASEANi mängud puuetega inimestele ja ASEANi meistrivõistlused jalgpallis. 

ASEANi Stipendium (ASEAN *Scholarship*) on programm, mida pakub Singapur kõigile ülejäänud üheksale liikmesriigile erinevatel haridustasemetel (*secondary school, junior college, and university education*). Stipendium katab majutuse, toidu, meditsiinilise abi ja ravikindlustuse, kooli liikmemaksu ning eksamimaksud.

## Euroopa Liidu ja ASEANi suhted

ELi ja ASEANi vahelised suhted said alguse 1972. aastal, sestpeale on EL ja ASEAN rajanud laiaulatusliku kaubandus-, majandus- ja poliitiliste suhete võrgustiku. Ametlikult vormistati need suhted 1980. aastal, mil sõlmiti koostööleping (*Cooperation Agreement*). Lepingus sätestatakse enamsoodustusrežiim, mis vastab Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjadele. Koostöölepingu raames kohtutakse iga pooleteise aasta tagant, et hinnata tehtut ja arutleda edasiste koostöövõimaluste üle.
Kõnealusest koostöölepingust on siiski välja jäetud Myanmari, kuna riik ei ole demokraatlik ega austa sageli inimõigusi.

### Kaubandussuhted
EL on Hiina järel ASEANi suuruselt teine kaubanduspartner, kelle arvele langeb 2009. aasta andmetel peaaegu 11,2% ASEANi maade kaubandusest. ASEAN üksusena on Euroopa Liidu suuruselt viies kaubanduspartner, mille kaubandusmaht on 118 miljardit eurot (eksport ja import). EL ekspordib ASEANi liikmesriikidesse peamiselt keemiakaupu ning masinaid ja transpordivahendeid. ASEANist impordib EL peamiselt masinaid ja transpordivahendeid, põllumajandustoodangut, tekstiilmaterjale ja rõivaid.

## Kriitika

Paljud ASEANi mitte kuuluvad riigid on heitnud ASEANile ette selle liiga vähest tegevust inimõiguste ja demokraatia arendamise osas. Näiteks keeldub ASEAN peatamast Myanmari kuuluvust assotsiatsiooni.

ASEANi 12. tippkohtumisel 2007. aastal Cebus protestisid mitmed aktivistid ASEANi globaliseerumise vastu. Aktivistide sõnul kahjustab majanduslik integratsioon Filipiinide tööstust ning tuhanded kohalikud võivad seetõttu kaotada töö.

## Viited