Määrus

**Määrus** ehk **adverbiaal** on lauseliige, mis on 
* tegusõna laiend, mis pole sihitis ega öeldistäide, 
* omadussõna või määrsõna laiend.

Määrusel puudub selge süntaktiline funktsioon ja jääkliikmena peetakse teda lauseliikmeks vaid tinglikult. Määrus väljendab aega, viisi, hulka, mõõtu, määra, seisundit vms.

## Eesti keel
### Määruse vorm
Määrus võib lauses olla
*määrsõna või määrsõnafraas: *Poiss leidis *'üllatuslikult**, et ta võib minna **ükskõik kuhu*** 
*[[nimisõna]] või [[nimisõnafraas]] kõigis käänetes: ''Mõlemad lapsed elasid '''väikeses toas***
*omadussõna või omadussõnafraas olevas ja saavas käändes: *Tuba läks õhtul *'pimedamaks***
*[[hulgasõna]]fraas: ''Uksele koputati '''kolm korda***
*kaassõna või kaassõnafraas: *Otsustasin [*'pärast lõunat**] [**Jüri juurde**] sõita''
*[[lauselühend]]: ''Lapsed läksid **rattaga sõitma***
*[[kõrvallause]]: ***Kui Karl-Enn eesti keele tundi jõudis**, oli Kadri juba talle 4 märkust ja hilinemise pannud.''

===Määruse liigid===
Vastavalt sellele, millist tähendust määrus väljendab, määratletakse ka selle liik. Substantsiaalsed määrused on tavaliselt tegusõna seotud laiendid ja situatiivsed määrused tegusõna vabad laiendid. Nende vahele jäävad situatsiooni ruumilisi, ajalisi, kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid tegureid väljendavad määrused.

**Substantsiaalsed määrused**

[[Valdajamäärus]] ehk habitiivadverbiaal märgib enamasti elusolendit, kelle valdusse või mõjupiirkonda miski kuulub, sealt lähtub või sinna suundub. Valdajamääruse liigid on [[latiivne määrus|latiivne]] ja [[lokatiivne määrus|lokatiivne]] valdajamäärus. 

[[Tegijamäärus]] ehk agentadverbiaal on [[tegevussubjekt]], millele puudub habitiivne lisatähendus.

[[Vahendimäärus]] ehk instrumentaaladverbiaal väljendab tegevuse vahendit. 

[[Kaasnemismäärus]] ehk komitatiivadverbiaal näitab olendit, eset või nähtust, mis tegevusega kaasneb. 

[[Sõltuvusmäärus]] ehk rektsiooniadverbiaal moodustab substantsiaalsete määruste jääkklassi, kuhu kuuluvad tegusõna või muu predikaatsõna ülejäänud [[rektsioon|rektsioonilised]] laiendid.

Ma vihkan oravaid, eriti Oravaid.
 
**Ruumilisi ja muid karakteristikuid väljendavad määrused**

[[Kohamäärus]] ehk lokaaladverbiaal väljendab kohta ja vastab küsimustele ''kuhu? kus? kust? kustsaadik? kustkaudu?''. Kohamääruse liigid:
*[[latiivne kohamäärus]]
*[[lokatiivne kohamäärus]]
*[[separatiivne kohamäärus]]
*[[terminatiivne kohamäärus]] ehk piiri märkiv määrus
*[[prolatiivne kohamäärus]] ehk liikumise teed märkiv määrus.

[[Ajamäärus]] ehk temporaaladverbiaal märgib sündmuste ajalisi parameetreid. Vastab küsimusele ''millal? kui kaua? mis ajast peale? mis ajani? kui tihti? mitu korda?''. Ajamääruse liigid:
* ajastavad ajamäärused
**[[toimumisaega näitav määrus]]
**[[ajapiiri näitav määrus]]
* kvantifitseerivad määrused
**[[kestust näitav määrus]]
**[[korduvust näitav määrus]] 

[[Hulgamäärus]] ehk kvantumimäärus näitab hulka, mõõtu või määra. Vastab küsimustele ''kui palju? kuivõrd? mil määral? mitu korda? mitme kordselt? kui mitu? mitmekesi? mitme kaupa?''.

[[Viisimäärus]] iseloomustab tegevust, protsessi või seisundit kvalitatiivsete tunnuste kaudu. Vastab küsimustele ''kuidas? mil viisil? mismoodi?''.

[[Seisundimäärus]] väljendab sotsiaalset, psüühilist, füüsilist vms seisundit. Vastab küsimustele ''kuidas? mis seisundis? mis asendis? mis seisundisse? mis asendisse?''.

**Kausaalsed (situatiivsed) määrused**

[[Põhjusmäärus]] ehk kausaaladverbiaal väljendab situatsiooni põhjust. Vastab küsimustele ''miks? mispärast? mis põhjusel?''.

[[Tingimusmäärus]] ehk konditsionaaladverbiaal näitab situatsiooni esinemise tingimust. Vastab küsimusele ''mis tingimusel? mis puhul? millisel juhul?''.
 
[[Mööndusmäärus]] ehk kontsessiivadverbiaal osutab takistustele, millest hoolimata sündmused toimuvad. Vastab küsimusele ''millele vaatamata? millest olenemata?''.

[[Otstarbemäärus]] ehk finaaladverbiaal väljendab situatsiooni otstarvet. Vastab küsimusele ''milleks? misjaoks?''.

Mõningaid määruse tähendusi võivad kanda ka [[Alus (keeleteadus)|alus]], [[sihitis]] ja [[öeldistäide]]. Mõnikord on võimalikud ka mõlemad variandid, nii et sündmust annab edasi ühel juhul alus, sihitis või öeldistäide, teisel juhul määrus. Näiteks
* ***Pea*** (alus) ''valutab.'' - ***Peas*** (määrus) ''kumiseb.'' 
* ''Mati kutsub **koera*** (sihitis). - ***Koera pärast**' (määrus) *jäime hiljaks.*

## Vaata ka

* Separatiivne määrus

## Välislingid
*Määrus Eesti keele käsiraamat