open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vaatlusõhupall

**Vaatlusõhupall** (vpl) on luure ja suurtükitule juhtimise eesmärgil kasutatav õhupall (enamasti kinnisõhupall).

Õhupalle on kasutatud sõjalisel otstarbel alates Prantsuse revolutsioonisõdadest. Kasutamise kõrgpunkt oli Esimeses maailmasõjas, kuid vähemal määral kasutatakse neid ka tänapäeval.

## Kirjandus

* Arnu Nõmm. Vaatluspallid, nende lahinguväärtus ja kasutamine. Sõdur, 7. märts 1936, nr. 9–10, lk. 203–210.
Johann Heinrich Schwabe

**Johann Heinrich Schwabe** (10. märts 1720 Ambla Järvamaa Tallinna kubermang Venemaa keisririik – 12. detsember 1784 Kose Harju kreis Tallinna asehaldurkond Venemaa keisririik) oli Eesti vaimulik.

Immatrikuleeriti 31. augustil 1740 Halle Ülikooli, oli kohal veel aastal 1744. Ordineeriti õpetajaks 22. septembril 1745.

Oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja 1745–1784, Eestimaa konsistooriumi assessoriks valiti 22. veebruaril 1758, Ida-Harju praostkonna praostiks sai 16. septembril 1771.

Oli vastutav Eesti Raamatute Kirjastuskassa eestikeelse kirikukirjanduse väljaandmisel (aastal 1773 ilmus piibel ja aastal 1779 jutluseraamat).

## Isiklikku
Tema isa Johann Christoph Schwabe oli Ambla Maarja koguduse õpetaja, tema poeg Joachim Gottlieb Schwabe oli Nissi Maarja koguduse, Lihula ja Kirbla koguduse ning Kadrina Katariina koguduse õpetaja, pojapoeg Peter Heinrich Schwabe oli Jõelähtme ja Jüri koguduse õpetaja. Johann Heinrich Schwabe oli kolm korda abielus: (poeg Joachim Gottlieb oli esimesest abielust), teise abikaasa isa Hermann Levin Schmidt oli Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja ja hiljem Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, kolmanda naise isa Christoph Mertzig oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*
4 kuud, 3 nädalat ja 2 päeva

**"4 kuud, 3 nädalat ja 2 päeva"** (rumeenia *4 luni, 3 săptămâni şi 2 zile*) on 2007. aasta Rumeenia film ebaseaduslikust abordist. Selle režissöör on Cristian Mungiu.  

Film võitis 2007. aasta Cannesi filmifestivalil Kuldse Palmioksa ja Rahvusvahelise Filmikriitikute Ühingu (FIPRESCI) žürii auhinna. Samuti võitis ta kaks Euroopa filmiauhinda.

## Näitlejad
* Anamaria Marinca – Otilia
* Laura Vasiliu – Găbița
* Vlad Ivanov – Härra Bebe
* Alexandru Potocean – Adi
* Luminita Gheorghiu – Adise ema
* Adi Carauleanu – Adise isa

## Välislingid
* 
* Filmiarvustus: “4 kuud, 3 nädalat, 2 päeva” (2007). filmiblogi, 16. mai 2008
Kecskeméti TE

**Kecskeméti TE** (*Kecskeméti Testedző Egyesület*) on aastal 1911 asutatud Ungari linna Kecskeméti spordiklubi, kuulus oma jalgpalliklubi poolest.

## Välislingid
* Koduleht
Ǵorge Ivanov

**Ǵorge Ivanov** (makedoonia Ѓорге Иванов; sündinud 2. mail 1960 Valandovos) on Põhja-Makedoonia parteitu poliitik ja politoloog, Põhja-Makedoonia president (2009–2019). 

Ta on lõpetanud Skopje ülikooli õigusteaduse erialal. 1998. aastal kaitses ta doktoriväitekirja ja sai doktorikraadi ning 2008. aastal valiti professoriks. 2006. aastast töötas ta ka peaminister Nikola Gruevski nõunikuna.

Ta ei kuulu ühtegi parteisse, kuid valitsuspartei VMRO-DPMNE seadis ta 2009. aastal üles oma presidendikandidaadina. Ta võitis valimised teises voorus. 12. maist 2009 kuni 12. maini 2019 oli ta Põhja-Makedoonia president. 

Ǵorge Ivanov on abielus, tal on üks poeg.
Ämmaemand

**Ämmaemand** (Nõukogude ajal ka **akušöör**, palju varem **ämmamoor**) on pereplaneerimise ja seksuaaltervise spetsialist. Tema ülesanne on jälgida ja nõustada naisi raseduse ajal, võtta vastu sünnitusi ja õpetada naisi vastsündinut hooldama. Ämmaemandate erialaga seotud valdkonda nimetatakse ämmaemanduseks.

Rahvusvaheline Ämmaemandate Konföderatsioon (ICM), Rahvusvaheline Sünnitusabi- ja Naistearstide Föderatsioon (FIGO) ja Maailma Tervishoiuorganisatsioon (WHO) kiitsid aastatel 1990–1992 heaks rahvusvahelise ämmaemanda definitsiooni. Selle kohaselt on ämmaemand isik, kes osaledes regulaarselt konkreetses riigis seaduslikult heaks kiidetud ämmaemandate koolituses, on nimetatud koolituse edukalt sooritanud ning saanud sel viisil nõutava pädevuse selleks, et tema võib kanda ämmaemandate registrisse ja/või anda talle seaduslik luba praktiseerida ämmaemandana.

Ämmaemand nõustab naisi ja peresid raseduse, sünnituse ja sünnitusele järgneval (mille kohta vanasti kasutati sõna "lapsevoodi") ajal. Ta võib sünnitusi omal vastutusel vastu võtta, hooldada vastsündinut ja väikelast, samuti abistada hädaolukordades, kui arstiabi pole kättesaadav. Ta võib praktiseerida ämmaemandana haiglates, nõuandlates, tervisekeskustes, kodustes oludes jms.

Ämmaemandal on õigus töötada iseseisvalt nii ämmaemanda kui ka õena. Eestis väljastatud tegevusloaga ämmaemandad on kantud tervishoiutöötajate registrisse.

Õendusala erialade arengukava järgi 2002. aastast on ämmaemandate optimaalne suhtarv eriarstidega 4 ämmaemandat 1 günekoloogi kohta, ämmaemandate optimaalne vajadus Eestis aga 5,5 ämmaemandat 10 000 elaniku kohta ehk absoluutarvuna 772.
 
Eesti ämmaemandaid ühendab 1927. aastal rajatud ja 1992. aastal taasloodud Eesti Ämmaemandate Ühing, mis on ämmaemanda kutse andja ja ametiühing, korraldab 2007. aastast saati iga-aastaseid konverentse ja annab 2000. aastast välja ka aasta ämmaemanda aunimetust.

Venemaal alustati ämmaemandate ettevalmistamist 18. sajandil, Eestis 19. sajandi algul. Esimene eestikeelne käsiraamat oli Otto Reinhold von Holtzi "Lühhike öppetus Eestima Tallorahwa Ämmadele" (1812). Tänapäeval saab Eestis ämmaemandaks õppida Tallinna Tervishoiu Kõrgkoolis ja Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis.

## Viited

## Kirjandus
* Elina Eelmäe "Ämmaemandate küsimus läbi ajaloo". Tallinna Meditsiinikooli tasemeõppe osakonna diplomitöö.

## Välislingid

* Eesti Ämmaemandate Ühing
* Ämmaemanda kutseandmise kord (2009)
* ICM-i ämmaemandate eetikakoodeks
* ICM-i ämmaemandate põhipädevused
* Ämmaemanduse eriala Tallinna Tervishoiu Kõrgkoolis
* Ämmaemanduse eriala Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis
* Made Laas "Ämmaemand tuleb appi" Pere ja Kodu, 3. november 2007
* Madis Jürgen "Saage tuttavaks, ämmaemand Evelin Ilves!" Eesti Ekspress, 26. september 2009
* "Svetlana Nilbe – hingelt ämmaemand" Tartu Ülikooli kliinikumi leht, 16. juuni 2010
* Pille Teesalu "Ämmaemanda töö on eriline" Õpetajate Leht, 13. jaanuar 2012
Moritz Georg von Kautzmann

**Moritz Georg von Kautzmann** (ka **Kauzmann**; 19. detsember 1811 Tartu – 26. september 1874 Gotha) oli Eesti vaimulik.

Algõpetuse sai ta koduõpetaja käe all Võrus, hiljem õppis aastatel 1822–1826 Harglas ja Laiusel Heinrich Georg Jannau käe all. Aastatel 1826–1830 õppis ta pedagoogiumis Großhennersdorfis (Saksimaal). Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1830–1834. Töötas aastal 1834 koduõpetajana Āraišis, oli aastal 1836 prooviaastal Valmieras Carl Ferdinand Maximilian Anton Walteri (hilisema Liivimaa kindralsuperintendendi) juures. Ordineeriti 30. mail 1837 Riias õpetajaks.

Oli aastatel 1837–1840 (introdutseeriti 27. juunil 1837) Saarde Katariina koguduse õpetaja, aastatel 1840–1849 (introdutseeriti 19. veebruaril 1840) Kanepi Jaani koguduse õpetaja, aastatel 1850–1872 (introdutseeriti 19. jaanuaril 1850) Otepää Maarja koguduse õpetaja. Jäi 20. märtsil 1872 emerituuri, kolis Saksamaale Gothasse.

## Viited
Kantserogeenid

**Kantserogeenid** ehk **vähitekitajad** on ained, ühendid, valmistised või keskkonnatingimused, mis sissehingamisel, allaneelamisel või läbi naha imendumisel võivad põhjustada pahaloomuliste kasvajate teket või suurendada nende esinemissagedust.

## Kirjandust
* Darbre, P. D. and Harvey, P. W. (2008) Paraben esters: review of recent studies of endocrine toxicity, absorption, esterase and human exposure, and discussion of potential human health risks. Journal of Applied Toxicology, 28 (5). pp. 561–578. ISSN 0260-437X

## Välislingid
* Vähiriskid töökeskkonnas Tervishoiuamet
Viru Õlu

**Viru Õlu** oli Eesti õlletehas, mille tootmisüksus paiknes Lääne-Virumaal Haljalas. 2021. aasta lõpus teatas AS Viru Õlu tegevuse täielikust lõpetamisest.

## Ajalugu

Õlletehas töötab Haljalas 1975. aastast saati. Esimene õllevirre keedeti 7. juulil, õlle villimine algas 7. augustil 1975. Esimesel aastal toodeti 6400 hektoliitrit õlut, teisel 50 690 hektoliitrit.

2. juulil 1991 reorganiseeriti Viru kolhoosi õlletehas ASiks Viru Õlu, juhatuse esimeheks sai Viru kolhoosi senine esimees Toomas Varek (tegevdirektori ametis kuni 1996). 28. juulil 1992 ostis aktsiate kontrollpaki Taani karastusjoogitootja Harboes Bryggeri AS. Harboele kuulub alates 2008. aastast ka Pärnu õlletehases kaks aastat varem kasutusele võetud kaubamärk H.F.Puls, mida samuti turustab Viru Õlu.

2000. aastal oli ASi Viru Õlu turuosa 7%, 2003. aastal 10,2%, 2005. aastal 13%  ja 2007. aastal 9,0%. Toodang oli 2005. aastal 164 100 hl, 2007. aastal 115 400 hl.

## Sortiment

Algselt toodeti Viru õlletehases vaid Žiguli õlut, hiljem lisandusid Žiguli eripruul, Riia, Moskva ja Kuldne Oder. 1990. aasta juulis alustati esimese tumeda õlle Viru tootmist. 1991. aasta kevadel hakati tootma heledat õlut Toolse, 1992. aasta jõuludeks tumedat õlut Jõulumees.

1993 jõudis tootmisse tume Palmse õlu. 1994 lisandusid tootevalikusse hele Vihula õlu ning tumedad hooajaõlled Lihavõtte ja Jaanik, 1996 Mihkli õlu. 1995. aastal alustati karastusjookide tootmist. Esimesed margid olid Orange, Original taste Cola ja Aqua vesi.

1997. aasta veebruaris saadi Harboes Bryggerilt kange heleda õlle Bear Beer (7,5%) litsents. Hiljem hakati tootma Bear Beeri kuni 10% alkoholisisaldusega. 2001 võeti kasutusele kaubamärk Frederik. Turule jõudsid uued õllesordid Frederik Premium ja Frederik Pilsner, lahja alkohoolne jook Shandy (2,5%).

Toodetud on ka õllemarke Talveõlu, Trump Classic, Trump Ice Beer, Vahva Sõdur, Frederik Tosin (12,0%) jt.

Tänapäeval valmistab Viru Õlu lisaks mitmele õllesordile (Wiru Kadakaõlu, Wiru Export, Wiru Premium, pilsner Toolse, tume õlu Palmse, Frederik Pilsner, alkoholivaba Frederik Vaba, Saunaõlu, Bear Beer, Žiguli) ka poolkuivi siidreid Puls, PURE kaubamärgiga täismahlu (kaubamärgi omanik on Harboe Bryggeri), limonaadi Mõmmi, koolajooke Cola ja Cola Minus,* [[near-water]]* jooke MU ning energiajooke Hustler ja Hustler Strong. Toodetakse siirupisarju Ambrosia ja Päikesemarja. Viru Õlu vahendab Harboe limonaadisarja Öko ning õllemarke Darguner Pilsner ja Harboe Red, samuti Hollandi õlut Oranjeboom.

## Viited

## Välislingid
* ASi Viru Õlu koduleht
* Eesti Õlletootjate Liit
* Estonian Beer Guide
* European Beer Guide
Põhjamehhiko kuusk

**Põhjamehhiko kuusk** (*Picea chihuahuana*) on igihaljas okaspuu kuuse perekonnast. Teaduslikus kirjanduses kirjeldas liiki esimesena 1942. aastal Mehhiko botaanik Maximino Martínez.

## Botaanilised tunnused

Puu kasvab üldjuhul 25–30 m, harva kuni 51 m kõrguseks, vanus võib küündida kuni 272 aastani. Tüve läbimõõt on tavaliselt 45–70, soodsates tingimustes 100–150&nbsp;cm. Tüve koor on hallikas, lõhenenud ja kestendav. Pungad on 4–10&nbsp;cm pikkused, vaigused. Võrsed on jämedad, tuhmkollased, karvadeta. Okkad on üliteravad, sinakasrohelised, 17–23&nbsp;mm pikkused, rombjad või lamedad. Isasõisikud on 2–3&nbsp;cm pikkused, punakad. Käbid on 7–12&nbsp;cm pikkused, silinderjad, noorelt rohelised, valminult oranžikaspruunid. Seemnete kestad on mustad, 3,5–4&nbsp;mm pikkused; tiivakesed on 10–12&nbsp;mm pikkused.

## Levila ja ökoloogia
Põhjamehhiko kuusk on Mehhiko endeem ning tema 39 hajutatud populatsiooni asuvad Lääne-Sierra Madre mägedes 2150–2990 m kõrgusel üle merepinna. Populatsioonid asuvad kolmes grupis, põhja- ja lõunapoolseima vahekaugus on 687&nbsp;km. Gruppide vahekaugused on suured ning asustustihedus erinev. Kõige põhjapoolsem grupp on suurim ning see asub Chihuahua osariigis, lõunapoolseimad aga Durangos.

Kasvukohtadeks on enamasti kanjonite ja sälkorgude põhjadelähedased põhja- ja kirdesuunalised kivised nõlvad, mille kalded on keskmiselt 65%. Kohati tõusevad puud peaaegu seljandikuni. 1997. aasta loendusel saadi puude (kõrgus suurem kui 0,3 m) koguarvuks 42 610, nendest 24 221 olid kõrgemad kui 2,0 m. Lõunapoolsemates populatsioonides kasvasid suuremad ja vanemad puud. Põhjapoolsemates populatsioonides oli 19% puudest nakatunud parasiittaimedega.

Kaaspuuliikidest on esindatud:

**[[Abies durangensis]]*
**[[Arbutus madrensis]]*
**Cupressus lusitanica* – mehhiko küpress
**Juniperus deppeana* – paksukooreline kadakas
**Juniperus flaccida* – mehhiko kadakas
**Picea engelmannii* subsp.*mexicana* – mehhiko kuusk
**Pinus arizonica* – arisoona mänd
**[[Pinus durangensis]]*
**Pinus strobiformis* – valkjas mänd

**Populus tremuloides* – ameerika haab
**Pseudotsuga menziesii* – harilik ebatsuuga
**[[Quercus castanea]]*
**[[Quercus crassifolia]]*
**[[Quercus emoryi]]*
**[[Quercus laeta]]*
**[[Quercus oblongifolia]]*
**[[Quercus rugosa]]*

Populatsioonide taastootmine on vilets peamiselt sagedaste metsapõlengute ja karjakasvatajate tõttu. Väiksematel populatsioonidel on seemnete idanevus väike inbriiddepresiooni tõttu.

## Viited

## Välislingid
Viru säru

**Viru säru** oli Lääne-Virumaal toimunud pärimuskultuuri festival.

Esimene Viru säru toimus 1986. aastal Palmse mõisas Rakvere rahvatantsuansambli Tarvanpää juhi Maie Orava eestvedamisel. Hiljem on tantsu- ja muusikapidu korraldatud mujalgi, näiteks Vihulas ja Jänedal.

Folklorist Ingrid Rüütli hinnangul, oli Viru säru üks Eesti folklooriliikumise äratajaid Setu laulupäevade kõrval.

## Välislingid
* Viru säru koduleht
* Viru Säru peegeldas rahva mälu Eesti Päevaleht, 11. juuli 2006
* Viru säru säras taas Palmses Põhjarannik, 31. märts 2005
* Eesti esimene folkloorifestival Viru Säru ootab oma ajalugu jäädvustama 10. august 2015
Viini deklaratsioon

**Viini deklaratsioon** on Viinis Austrias 18.–23. juulil 2010 toimunud XVIII rahvusvahelisel AIDSi konverentsil (AIDS 2010) vastu võetud ametlik deklaratsioon. 

See on teaduslikele põhjendustele toetuv seisukohavõtt, mis püüab parandada rahvatervishoidu ja -turvalisust teaduslike tõendite hõlmamisega keelatud uimasteid puudutavatesse poliitilistesse strateegiatesse. Deklaratsiooniga kutsutakse üles teadlasi, tervishoiutöötajaid ja avalikkust toetama dokumendis kirjeldatud seisukohti, juhtimaks valitsuste ja rahvusvaheliste agentuuride tähelepanu uimasti- ja AIDS-i probleemidele ning demonstreerimaks, et uimastipoliitika reformimine on pakiline rahvusvahelise tähtsusega küsimus.

Viini deklaratsiooni põhitees väidab, et keelatud uimastite kriminaliseerimine toidab HIV-epideemiat ning selle tervishoiualased ja ühiskondlikud tagajärjed on ülekaalukalt negatiivsed ja seetõttu tuleb uimastipoliitika täies ulatuses ümber orienteerida.

## Välislingid
* Viini deklaratsiooni koduleht
* Viini deklaratsiooni eestikeelne tõlge
Jean-Pierre Jeunet

**Jeanne-Pierre Jeunet** (sündinud 3. septembril 1953) on prantsuse režissöör. 

## Valitud filmograafia
#### Režissöör
*"Delicatessen" (1991)
*"Kadunud laste linn" ("The City of Lost Children", 1995) 
*"Tulnuka taassünd" ("Alien: Resurrection", 1997)
*"Amélie" ("Le Fabuleux Destin d'Amélie Poulain", 2001)
*"Väga pikk kihlus" ("Un long dimanche de fiançailles", 2004)
*"Mikmakid" ("Micmacs à tire-larigot", 2009)

#### Stsenarist
*"Delicatessen" (1991)
*"Kadunud laste linn" ("The City of Lost Children", 1995)
*"Amélie" ("Le Fabuleux Destin d'Amélie Poulain", 2001)
*"Väga pikk kihlus" ("Un long dimanche de fiançailles", 2004)
*"Mikmakid" ("Micmacs à tire-larigot", 2009)

## Välislingid

* 
* Jean-Pierre Jeunet' koduleht
Illusioon

**Illusioon** ehk **eksitaju** ehk **meelepete** on tegeliku objekti moonutatud taju. Võidakse eksida objekti omadustes või ka objekti loomuses. 

Näiteks võidakse vaasi varju seinal tajuda ähvardava loomana. Sinine riie võib kollases valguses tunduda rohelisena. Porgandimahl tundub pärast kompveki söömist kibedana. Öösel tunduvad väikesed krabinad valjudena. 

Näiteks mustkunsti puhul kutsutakse illusioon teadlikult esile. Mõnikord tekitatakse illusioon pettusena. 

Illusioon ei pruugi kaduda, kui me teame, et tegu on illusiooniga. Sellepärast võidakse kogeda illusiooni, olles teadlik sellest, et tegu on illusiooniga.    

## Vaata ka

*Kuuillusioon
*Nägemisillusioon
*Kõrvapete (kuulmispete ehk kuulde illusioon)
*Illusiooniargument
*Hallutsinatsioon

## Kirjandus
### Filosoofia
*Moreland Perkins. *Sensing the World*, Indianapolis: Hackett 1983.
* Howard Robinson. *Perception*, London: Routledge 1994, lk 31.
*A. D. Smith *The Problem of Perception*,  Cambridge, Mass.: Harvard University Press 2002, lk 22–25.
Gunnar Vaidla

**Gunnar Vaidla** (25. märtsini 1935 **Gunnar Veinberg**; 1. oktoober 1919 – 1. november 2007) oli eesti teatri- ja spordifotograaf.

1937. aastal lõpetas ta Tallinna Poeglaste Kommertsgümnaasiumi. Aastatel 1937–1941 õppis Tehnikainstituudi mehaanikateaduskonnas ja töötas Riigi Ringhäälingus raadiotehnikuna. 

Sõja puhkedes mobiliseeriti ta Punaarmeesse, võttis osa II maailmasõjast. 

Aastatel 1945–1949 töötas Vaidla raadiotehnikuna, 1949–1990 oli ajakirja Kehakultuur fotograaf ja tehniline toimetaja.

Hakkas fotograafiaga tegelema juba enne II maailmasõda. Vanema põlvkonna fotograafid peavad teda Eesti fotograafia vanaisaks.

Pildistas suurema osa elust Nikoni 35 mm filmiga peegelkaameratega. Viimastel aastatel kasutas põhiliselt peegelkaamerat Nikon F90x.

Kuni viimaste eluaastateni tegi ta kaastööd Spordilehele, pildistades enamasti pallimänge. Samuti lummasid teda Kadriorus mere ääres suured remmelgad (pajud), mida ta pildistas korduvalt.

Eesti Spordimuuseumi konkursil "Sajandi spordifoto Eestis" sai teise preemia Gunnar Vaidla 1939. aasta fotosari "Autode ja mootorrataste 1 km kiirussõit Tallinna–Raudalu maanteel". Hinnati ajaloolisust, mitte foto kvaliteeti.

Vaidla ja ta lähedane sõber Voldemar Maask andsid meeleldi nõu ka harrastusfotograafidele.

## Tunnustus
*1989 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited

## Välislingid
*
Valge maja (Moskva)

**Valge maja** (*Белый дом*) on Venemaa valitsuse hoone Moskvas. Alates 1994. aastast on ehitise ametlik nimetus **Venemaa Föderatsiooni valitsuse hoone**.

Hoone ehitati aastatel 1965–1979 Vene NFSV Nõukogude Majana. Aastatel 1981–1993 paiknesid hoones Vene NFSV Ülemnõukogu ja selle järglane Venemaa Föderatsiooni Ülemnõukogu.

Hoone sai tõsiseid kahjustusi 1993. aastal (vaata 1992.–1993. aasta konstitutsioonikriis Venemaal), mil Boriss Jeltsini käsul avati tankituli hoones paiknenud laialisaadetud Venemaa Ülemnõukogu pooldajate pihta.
Moonwalk (ettevõte)

**Moonwalk** on 2005. aastal loodud loomemajanduse ettevõte, mis tegeleb peamiselt muusika produktsiooni ja turundamisega, artistide manageerimise ja kontserditurneede korraldamisega. Moonwalki tuntumad artistid on Urban Symphony, Suntribe, Mr. Happyman, Black Velvet, Laura Põldvere, Getter Jaani, Mari-Leen, Ly Lumiste, Moon Taxi & Grete Paia. 
 
Alates 2008. aastast on Moonwalk korraldanud mitu kontserditurneed, teiste seas "Muusa puudutus", "Kaunimad jõululaulud" ja Star FMi kontserditurnee "12 Suvevärvi".

Moonwalki omanikud on Tambet Mumma ja Sven Lõhmus. 

## Moonwalki albumeid

*Mr. Happyman "Retro", 2006
*Mari-Leen "Rahutu Tuhkatriinu", 2006
*Laura "Muusa", 2007
*Black Velvet "Greatest Hits"
*Mari-Leen "1987", 2008
*Laura "Ultra", 2009
*Getter Jaani "Parim Päev EP", 2009
*Getter Jaani "Rockefeller Street", 2011
*Moonwalk Street (19 megahitti), 2014
*Moonwalk Street (deluxe) (77 megahitti) – digitaalne album, 2014
*Getter Jaani "Dna", 2014

## Välislingid
* Moonwalki koduleht
* Moonwalki artisti Getter Jaani koduleht
Suur mäng

"**Suur mäng**" (*The Great Game*) oli Briti impeeriumi ja Venemaa Keisririigi strateegiline vastasseis ülemvõimu pärast Kesk-Aasias 19. sajandil ning 20. sajandi esimesel kümnendil.

Väljendi "Suur mäng" tegi üldtuntuks Rudyard Kiplingi romaan "Kim". Fraasi olevat esimesena kasutusele võtnud kapten Arthur Conolly, Briti luuraja.

## Viited
Johann Christoph Schwabe

**Johann Christoph Schwabe** (27. juuli 1682 Tallinn Eestimaa Rootsi kuningriik – 24. jaanuar 1742 Ambla Järvamaa Tallinna kubermang Venemaa keisririik) oli Eesti vaimulik.

Johann Christoph Schwabe õppis aastani 1704 Tallinna Gümnaasiumis.

25. augustil 1704 immatrikuleeriti ta Jena Ülikooli, sama aasta lõpus Leipzigi Ülikooli.

Jaanuaris 1711 kutsuti Ambla Maarja koguduse õpetajaks, samal aastal ordineeriti õpetajaks.

13. augustil 1721 valiti Johann Christoph Schwabe Eestimaa konsistooriumi assessoriks (andis vande 8. veebruaril 1722).

28. jaanuaril 1728 valiti ta Järva praostkonna abipraostiks, samal aastal sai ta Järva praostkonna praostiks. Oli pietistide ja hernhuutlaste poolehoidja.

Aastal 1727 avaldas ta tänu Anton Thor Hellele eestikeelse Piibli tõlkimise töö edendamise eest, valdas ise heal tasemel eesti keelt (täitis kirikuraamatuid eesti keeles).

## Isiklikku
Tema emapoolne vanaisa Peter Koch oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja, tema poeg Johann Heinrich Schwabe oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja, pojapoeg Joachim Gottlieb Schwabe oli Lihula ja Kirbla koguduse ning Kadrina Katariina koguduse õpetaja, vend Peter Schwabe oli Paide ja Türi Püha Martini koguduse õpetaja. Tema tütrepoeg Johann Christoph Henckel oli Risti ja Harju-Madise koguduse õpetaja, väimees Johann Heinrich Henckel oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja.

## Viited
Buhhaara

**Buhhaara** (usbeki keeles **Buxoro**; pärsia keeles بخارا *Buxoro*) on linn Usbekistanis ja Buhhaara vilajeti keskus. See asub umbes 225 km Samarkandist läänes, Šahhrudi kanali ääres Zarafšoni jõe deltas ning paikneb Buhhaara oaasi keskmes. 

2009. aastal oli linna elanike arv hinnanguliselt 263 400. Linna elanikkond on ajalooliselt mitmerahvuseline, kus olulise osa moodustavad tadžikid, samuti usbekid ja teised rahvused.

Buhhaara asub Kesk-Aasias kõrbe- ja stepialade piiril. Linn on olnud sajandeid oluline kaubandus- ja kultuurikeskus ning paikneb ajaloolisel Siiditeel, mis ühendas Hiinat Lähis-Ida ja Euroopaga.

Buhhaara vanalinn on 1993. aastast kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Ajalugu
Asustus Buhhaara alal on vähemalt 5000 aastat vana, kuid linn ise asutati hiljemalt 1. sajandil pKr (võimalik, et juba 3.–4. sajandil eKr). Varasel ajal kuulus see piirkond erinevate riikide koosseisu, sealhulgas Ahhemeniidide riiki.

Keskajal kujunes Buhhaara üheks islami maailma olulisemaks kultuuri- ja hariduskeskuseks. Linn oli Samaniidide dünastia pealinn 9. ja 10. sajandil ning sel perioodil arenesid teadus, kirjandus ja arhitektuur. Pärast seda vallutasid linna karakhaniidid, enne kui see langes Tšingis-khaani võimu alla 1220. aastal ja hiljem Timurile 1370. aastal.

16. sajandi alguses vallutas Buhhaara usbeki Šeibaniidide dünastia, kes keskajal, 16. sajandi keskel, tegid linnast oma riigi pealinna, mis sai tuntuks kui Buhhaara emiraat. 19. sajandil sattus emiraat Vene keisririigi mõju alla ning hiljem liideti piirkond Nõukogude Liiduga.

## Vaata ka
* Buhhaara (riik)
* Buhhaara NSV

## Viited
Isabelle Huppert

**Isabelle Anne Madeleine Huppert** (; sündinud 16. märtsil 1953) on Prantsusmaa näitleja. 

Ta on alates 1971. aastast näidelnud rohkem kui 90 filmis. Ta on võitnud kaks Cannes'i filmifestivali aasta naisnäitleja auhinda. 

Ta on naisnäitlejatest olnud enim kordi nomineeritud naisnäitleja Césari auhinnale – 13 korda. Ta võitis Césari auhinna filmi "La Cérémonie" eest.

## Filme
* 1972 – "César et Rosalie"
* 1974 – "Dupont-Lajoie"
* 1974 – "Les valseuses"
* 1975 – "Rosebud"
* 1975 – "Aloïse"
* 1976 – "Le juge et l’assassin"
* 1977 – "La dentellière"
* 1978 – "Violette Nozière"
* 1979 – "Les sœurs Brontë"
* 1980 – "Loulou"
* 1980 – "Sauve qui peut (la vie)"
* 1980 – "Heaven’s Gate""
* 1980 – "La Dame aux camélias"
* 1981 – "Coup de torchon"
* 1981 – "Eaux profondes"
* 1982 – "La truite"
* 1982 – "Passion"
* 1983 – "Coup de foudre"
* 1987 – "The Bedroom Window"
* 1988 – "Les possedés"
* 1988 – "Une affaire de femmes"
* 1991 – "Malina"
* 1991 – "Madame Bovary"
* 1992 – "Après l'amour"
* 1994 – "La séparation"
* 1994 – "Amateur"
* 1995 – "La cérémonie"
* 1996 – "Les Palmes de M. Schutz"
* 1996 – "Le affinità elettive"
* 1997 – "Rien ne va plus"
* 1998 – "L'école de la chair"
* 2000 – "Saint-Cyr"
* 2000 – "Les Destinées sentimentales"
* 2000 – "Merci pour le chocolat"
* 2001 – "La vie promise"
* 2001 – "La pianiste" ("Klaveriõpetaja")
* 2002 – "Deux"
* 2002 – "8 femmes''" ("8 naist")
* 2003 – "Le temps du loup"
* 2004 – "I ♥ Huckabees"
* 2004 – "Les sœurs fâchées"
* 2004 – "Ma mère"
* 2005 – "Gabrielle"
* 2006 – "L'Ivresse du pouvoir"
* 2006 – "Nue propriété"
* 2007 – "L'amour caché"
* 2007 – "Médée miracle"
* 2008 – "Home" ("Kodu")
* 2008 – "Un barrage contre le Pacifique"

## Auhinnad
### [[Césari auhind]]

### [[Cannes'i filmifestival]]

### [[Molière'i auhind]]
Thomas Newcomen

**Thomas Newcomen** (sündinud enne 24. veebruari 1664 – 5. august 1729) oli Briti tööriistameister ja leiutaja, kes ehitas 18. sajandi algul Thomas Savery algelise aurumasina eeskujul esimese tööstuslikult kasuliku aurumasina. Newcomen võttis auru kondenseerimiseks Savery masina välise vesijahutuse asemel kasutusele vee sissepritsimise ja ühendas jõumasina kolbpumbaga. Sellised masinad leidsid rakendust vee välja pumpamisel kaevandustest.
Mari-Leen Kaselaan

**Mari-Leen Kaselaan** (sündinud 2. detsembril 1987) on eesti poplaulja. Ta esindas Eestit ansambli Suntribe koosseisus 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Let's Get Loud".

2011. aasta detsembris teatas Mari-Leen, et on laulja karjäärist väsinud, ning tõmbus avalikust elust tagasi. 

2023. aastal ilmus Mari-Leeni singel "Kiirendus". Ta on võtnud taas eesmärgiks hakata laulma, laule kirjutama ja ka kontserte andma.

## Auhinnad
* Raadio 2 Aastahitt 2006 "Parim uustulnuk"
* Raadio 2 Aastahitt 2006 2. koht "Rahutu Tuhkatriinu"
* Raadio 2 Aastahitt 2006 5. koht "Suure linna inglid" 
* Eesti Muusikaauhind 2006 "Parim uus tulija"
* Kuldne Plaat 2007 "Parim naisartist"
* Kuldne Plaat 2007 "Parim uustulnuk"

## Diskograafia
### Albumid
* "Rahutu Tuhkatriinu" (2006)
* "1987" (2008)

### Singlid
* "Rahutu Tuhkatriinu" (2006)
* "Suure linna inglid" (2006)
* "Kiirteel" (2007)
* "Õpetaja" (2007)
* "13 ja reede" (2007)
* "Printsess" (2008)
* "1987" (2008)
* "Elektrisinises" (2008)
* "Torm" (2009)
* "Kiirendus" (2023)
* "Viimane suvi" (2024)

## Käibefraas
3. jaanuaril 2007 tänas ta Raadio 2 Aastahiti üritusel auhinda vastu võttes iseennast: „Aitäh mulle kõigi poolt!” Ütlus sai kiiresti käibefraasiks ning jõudis ka Eesti Ekspressi koostatud veidraimate väljaütlemiste edetabelisse.

## Isiklikku
Alates 2012. aastast oli abielus ratsasportlase, hobusekasvataja ja hobuste hambaarsti Joosep Tikuga.. Paaril on kaks poega.

## Viited
Ilmar Reiman

**Ilmar Reiman** (26. juuli 1930 – 10. august 1991) oli Eesti pedagoog ja haridustegelane.

## Tunnustus
*Eesti NSV teeneline õpetaja 1975

## Viited

## Välislingid
*Ilmar Reimanist Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumis (vaadatud 22.03.2013)
Geraldine Ferraro

**Geraldine Anne Ferraro** (26. august 1935 – 26. märts 2011) oli Ameerika advokaat ja Demokraatliku partei poliitik.

Ta oli muu hulgas Ameerika Ühendriikide Kongressi Esindajatekoja liige.

Ta oli 1984. aasta presidendivalimistel Walter Mondale'i asepresidendikandidaat, esimene suurparteide naissoost asepresidendikandidaat USA ajaloos.
Sangaste kirik

**Sangaste Andrease kirik** on kirik Valga maakonnas Sangastes. Seda kasutab Sangaste Püha Andrease kogudus.

## Ajalugu
Esimest korda on kirikut mainitud 1379. aastal. Hiljem sai see sõdades kannatada, kui see purustati nii 1582. kui ka 1630. aastal. Puutumata ei jäänud kirik ka Põhjasõja käigus, kui see 18. juulil 1702 maha põletati. Selle asemele püstitati ajutine puidust kirik kuni 1742. aastal valmis tänapäevani säilinud kivikirik, mis on pühitsetud pühale Andreasele.

1861. aastast pärinevad pikihoone ja altariruumi kujundus. Siis sai ka peauks klassitsistlikule stiilile omase segmentfrontooni ja Toscana pilastrid. Puidust uusbarokne viilutorn ehitati 1873. aastal. Kristust ristil kujutav altarimaal "Kolgata" on valminud Münchenis 1883. aastal.

Kiriku praeguse oreli ehitasid vennad Kriisad 1924. aastal ning sellel on 2 manuaali ja 24 registrit.

## Välislingid

* 
* Taimi Käos "Sangaste kiriku orelid" Valgamaalane, 30. juuni 2007
* Taimi Käos "Täna räägime Valgamaa kirikutest: Sangaste Püha Andrease kirik" Valgamaalane, 30. juuni 2007
*Taimi Käos "Sangaste koguduse õpetajad" Lõuna-Eesti Postimees, 30. juuni 2007
Jääkarussell

**Jääkarussell** on jääl teljeks olevale postile kinnitatud ridva abil ringikujuliselt liigutatav kelk. See on üks tuntumaid rahvapäraseid talviseid meelelahutusvahendeid.

## Välislingid
* Jääkarussell koduõuel, Maaleht
Riho Päts

**Riho Päts** (1934. aastani **Richard Päts**; 26. juuni 1899 Tartu – 15. jaanuar 1977 Tallinn) oli eesti helilooja, koorijuht, muusikaajakirjanik ja muusikaõpetaja. Pätsi elutööks oli muusikapedagoogika edendamine Eestis.

Riho Päts alustas muusikaõpinguid Tartus 1915. aastal Mart Saare juures. 1916. aastast õppis Tartus Rudolf Grivingi muusikakoolis ja 1920. aastast Tartu Kõrgemas Muusikakoolis. Aastatel 1923–1927 õppis Päts Tallinna Konservatooriumis Artur Lemba klaveriklassis, kõrgkooli lõpetas kompositsiooni erialal (Artur Kappi klass) 1926. aastal. 

Päts töötas koolides muusikaõpetajana. Alates 9. augustist 1940 sai ta omal soovil Tallinna Konservatooriumi direktori ametikohalt lahkunud Juhan Aaviku kohusetäitjaks. Aastatel 1940–1941 ja 1944–1950 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi õppejõud. Aastal 1950 represseeriti, oli aastani 1955 vangilaagreis. Aastatel 1956–1971 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõud, aastail 1959–1960 laulu- ja muusikakateedri juhataja, aastast 1962 professor. 

## Tunnustus
* 1939 – Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk
* 1947 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane
*1948 – Nõukogude Eesti preemia

## Isiklikku
Abikaasa Made Päts-Jakobson oli tuntud laulja ja laulupedagoog.

Tema tütar Leelo Kõlar oli samuti muusikaõpetaja.

## Vaata ka
*Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium

## Viited

## Välislingid
* 
* Inge Raudsepp "Riho Pätsi fenomen eesti muusikapedagoogikas", doktoritöö, 2013
Nina Dobrev

**Nina Dobrev** (täisnimi **Nikolina Konstantinova Dobreva**, bulgaaria keeles **Николина Константинова Добрева**; sündinud 9. jaanuaril 1989) on Kanada näitleja. Ta mängis Mia Jonesi (kuuendast hooajast üksiku teismelise ema) rolli telesarjas "Degrassi kool ja tema noored" ("Degrassi: The Next Generation") ning peaosa Elena Gilbertit teleseriaalis "Vampiiripäevikud" ("The Vampire Diaries").

## Lapsepõlv
Dobrev sündis Sofias Bulgaarias ja kolis kaheaastasena Kanadasse, kasvades üles Torontos. Tema ema on kunstnik ja isa arvutispetsialist. Dobrevil on vanem vend Aleksander, kes õpib inseneriks. Dobrev käis algkoolis J. B. Tyrrell Sr. Public School ja keskkoolis Wexford Collegiate School for the Arts (Scarboroughis Ontarios). Juba noorelt ilmnes huvitas Dobrevit tantsimine, võimlemine, teater, muusika, kujutav kunst ja näitlemine. Dobrevi anne avastati Dean Armstrongi näitlemiskoolis Torontos.

## Karjäär
Modellitöö viis reklaamideni ja seejärel filmide prooviesinemisteni. Dobrev näitles mängufilmides "Fugitive Pieces", "Away from Her", "Never Cry Werewolf" ja telesarjas "Degrassi kool ja tema noored". Lisaks osales ta MTV filmis "The American Mall" ning mängis peaosa CW Televisiooni draamasarjas "The Vampire Diaries", mängides kaksikrollis Elena Gilbertit ja Katherine Pierce'i. Pierce on vampiir, keda armastasid Ameerika kodusõja ajal kaks venda, olles tol ajal veel inimesed.
Lisaks mängis Dobrev erootilises põnevikus "Chloe", mille tõi 26. märtsil 2010 linale Sony Pictures Classics. Film haaras teatraalselt $3 000 000 USAs ja oli üks kõrgema laiendusteguritega erialafilme USAs 2010. aastal.

## Eraelu
Dobrev käis Toronto koolis Wexford Collegiate School for the Arts. Mõnda aega õppis ta Torontos ka Ryersoni Ülikoolis sotsioloogiat, kuid langes 2008. aastal välja, et jätkata näitlemiskarjääri.

## Filmograafia

## Viited

## Välislingid

* Nina Dobrev koduleht 
* Nina Dobrev IMDb's
* Nina Dobrev Twitteris
*AOL Interview: Degrassi
*AOL Interview: The American Mall
* Nina Dobrevi eestikeelne leht
Tallinna Noorte Klubi Kodulinn

**MTÜ Tallinna Noorte Klubi Kodulinn** on 24. oktoobril 1985 Eesti Televisiooni noortesaadete algatusel loodud klubi, mis 16. augustil 1986 ametlikult moodustati nimega **Tallinna Noorte Klubi Kodulinn**.

Klubi peakorter Kodulinna Maja paikneb Kuldjala torni külje all kunagises Püha Mihkli kloostri abihoones, kus hiljem asus Tallinna Limonaadivabriku osakond.

## Allikas
* Kodulinna Maja ajalugu

## Vaata ka
* Eesti Muinsuskaitse Selts
* Tiina Mägi
Felix Schlag

**Felix Oscar Schlag** (4. detsember 1891 Frankfurt – 9. märts 1974) oli saksa päritolu kunstnik, kes kujundas 1938–2003 vermitud USA 5-sendise mündi ("Jefferson Nickel"). 

Ta osales Saksa sõjaväe koosseisus Esimeses maailmasõjas. 1929. aastal siirdus ta USA-sse.
Briti Ida-India Kompanii

**Briti Ida-India Kompanii** (inglise keeles East India Company (EIC); ka Honourable East India Company (HEIC), the British East India Company ja mitteametlikult John Company) oli 31. detsembril 1600 kuningliku tegevusloa (*Royal Charter*) saanud aktsiakompanii, mis asutati kauplemiseks Lõuna-Aasiaga. Briti Ida-India Kompanii peamisteks tegevuspiirkondadeks kujunesid India ja Hiina.

Ida-India Kompaniisid asutati ka muudes Euroopa riikides.

18. sajandi algupoolel oli Briti Ida-India Kompanii kaubavahetusbilanss Hiinaga negatiivne. Hiina ei vajanud Kompanii kaupu. Olukorda uurides avastas Kompanii, et Portugal ja Holland müüvad Hiinasse oopiumi, saades suurt kasumit, ning Kompanii lülitus 1765 samuti sellesse ärisse. Kompanii müüs Hiinasse 1799. aastal 900 tonni ja 1838. aastal 1400 tonni oopiumi. Hiina valitsus oli vastu oma rahva hävitamisele välismaise oopiumi abil ning see põhjustas 19. sajandil Esimese ja Teise oopiumisõja, mis mõlemad lõppesid Hiina kaotusega.

Briti valitsus andis Ida-India Kompaniile suuri kaubanduseeliseid võrreldes näiteks Põhja-Ameerikas olevate teeimportijatega. Kompanii ei pidanud teed Põhja-Ameerikaase müües maksma mingeid kohalikke makse. See viis Bostoni teejoominguni 16. detsembril 1773 ja järgnenud Briti valitsuse poolsed repressioonid põhjustasid USA iseseisvussõja ülejärgmisel aastal.

Briti Ida-India Kompanii omandas 18. sajandi teisel poolel võimu suure osa India üle. Kompanii rakendas Indias sõjalist jõudu ja täitis administratiivseid funktsioone. 1858. aastal, pärast Sipoide mässu, võttis Briti kroon India oma vahetu võimu alla, kuninganna Victoria kuulutati India keisrinnaks.

Ida-India Kompanii tegevus lõpetati 1. jaanuaril 1874.

## Viited
Amme Rock

**Amme Rock** on iga-aastane rokkmuusikaürituste sari Eestis, mis leiab aset Vasulas Tartumaal ja on traditsiooniliselt alati tasuta. Üritus sai esimest korda teoks 1997. aastal, mil toimus sünnipäevapidustuste raames avalik jämmimine. Nimi "Amme Rock" on tulnud Amme jõe järgi, mille kaldal üritus toimub.

## Amme Rock 2007
### Esinejad
*Havana Black
*Blake
*The Black League
*Kolumbus Kris

## Amme Rock 2008
### Esinejad
*Mannhai
*Havana Black
*HND
*Sonic Roots
*Barbe-Q-Barbies
*Helena Nova
*TISS
*Cramp
*Stone Crew
*Chick'n'Band
*Smõuk
*Melmac
*Kolumbus Kris
*James Graff

## Amme Rock 2009
### Esinejad
*Taak (Eesti)
*Mind of Doll (Soome)
*The Happy Endings (Austraalia)
*Kolumbus Kris (Eesti)
*The Spyro (Soome)
*The Hook
*Smashed Nail Sister
*4Free
*Dunghill
*James Graff
*Dramamama
*Chick'n'Band (Eesti)
*Rahe (Eesti)

## Amme Rock 2010
Üritus toimus 16.–17. juulil 2010.

### Esinejad
*Rahe
*Stone Crew
*Crazy Dayz
*Highway
*Redneck Rampage
*Kolumbus Kris
*Havana Black
*Nägemus
*Dunghill
*Freddy Tomingas
*Greedy Pig
*Moonraker

## Amme Rock 2011
Üritus toimus 15.–16. juulil 2011.
*Havana Black
*Mind of Doll
*Kolumbus Kris
*Moonraker
*Crazy Days
*Deathcats
*Riff
*Taak
*Little Mercey
*The Right Orchestra
*Üdi
*Peacemaker

## Amme Rock 2014

Amme Rock toimus 18.–19. juulil 2014.

### Esinejad

## Amme Rock 2015

Amme Rock toimus 10.–12. juulil 2015.

### Esinejad

## Amme Rock 2016

Amme Rock toimus 8.–9. juulil 2016.

### Esinejad

## Amme Rock 2017

Amme Rock toimus 7.–8. juulil 2017. Ürituse raames avati Amme jõekäärus mälestuskivi eesti rokkmuusikule Gunnar Graps (1951–2004), kes veetis oma lapsepõlvi Vasulas.

### Esinejad

## Viited

## Välislingid
*Amme Rocki koduleht
Quraishi hõim

**Quraishi hõim** (araabia keeles قريش‎; eesti keeles on kasutatud ka nimetust **Kuraiši hõim**) oli islami tekkimise ajal Mekas domineerinud hõim, millesse kuulus ka prohvet Muḩammad.
Keava kahar mänd

**Keava kahar mänd** on looduskaitsealune põlispuu (harilik mänd) Raplamaal Kehtna vallas Linnaaluste külas. 

Männi ümbermõõt on umbes 2,2 m ja kõrgus 8,0 m.

## Välislingid
*Keava kahar mänd Keskkonnaregistris
Foneem

**Foneem** on häälikusüsteemi väikseim üksus, mille abil eristatakse ühe sõna tähendust teisest. Kui asendada sõnas üks foneem teisega, võib tulemuseks saada uue tähendusega sõna. Asendades näiteks sõnas ***l'''ina'' esimese foneemi /l/ foneemiga /n/, saame tulemuseks teisetähendusliku sõna ***n*'ina*.

Häälduses võib iga foneem realiseeruda erinevate variantidena, mida nimetatakse allofoonideks.

## Vaata ka
*foneetika
*fonoloogia ehk foneemika
*grafeem
*häälik
*morfeem
*täht
Lee Krasner

**Lee Krasner** (sünninimi **Lena Krassner**; 27. oktoober 1908 – 19. juuni 1984) oli juudi päritolu USA maalikunstnik. Väljaspool kodu tuntud ka kui **Lenore Krasner**. 

Ta oli abstraktse ekspressionismi New Yorgi koolkonna üks rajajaid.

25. oktoobril 1945 abiellus ta Jackson Pollockiga.
Larry Kramer

**Larry Kramer** (kodanikunimi **Laurence David Kramer**; 25. juuni 1935 Bridgeport, Connecticuti osariik – 27. mai 2020 New York) oli juudi päritolu USA ingliskeelne kirjanik, stsenarist ning tervise- ja seksuaalvähemuste õiguste aktivist. 

Tema romaan "Faggots" (1978) kujutab USA geide elu. Näidend "The Normal Heart" kujutab kriisi, mille AIDS-i epideemia tõi geide ellu. 

Aastal 1987 asutas ta AIDS-ivastase võitluse aktivistide grupi ACT UP.

Ta oli HIV-iga nakatunud.
Hans Adolf Krebs

Sir **Hans Adolf Krebs** (25. august 1900 Hildesheim – 22. november 1981 Oxford) oli Saksamaa juudi päritolu Suurbritannia arst ja biokeemik.

Ta avastas uurea tsükli ja tsitraaditsükli ehk Krebsi tsükli (1936). Viimase avastuse eest pälvis ta 1953. aastal kahasse Fritz Lipmanniga Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna.

## Tunnustus
*1947 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1953 – Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind
*1954 – Royal Medal
*1961 – Copley medal
Hans Krebs

**Hans Krebs** on olnud mitme tuntud inimese nimi:
* *[[General der Infanterie]]* **[[Hans Krebs (kindral)|Hans Krebs]]**, Saksamaa sõjaväelane (1898–1945)
* *[[SS-Brigadeführer]]* **[[Hans Krebs (natsionaalsotsialist)|Hans Krebs]]**, Saksamaa poliitik (1888–1947)
* **[[Hans Adolf Krebs]]**, Saksamaa juudi päritolu biokeemik, Nobeli auhinna laureaat (1900–1981)
Häälikusüsteem

**Häälikusüsteem** hõlmab kõiki häälikuid, mida mingis keeles teabeedastuse eesmärgil kasutatakse. Keeleteaduslikus kirjanduses kasutatakse mõistet "häälikusüsteem" kitsamas ja laiemas tähenduses. Kitsamas tähenduses kuuluvad mingi keele häälikusüsteemi foneemide foneetilised realisatsioonid ehk häälikud (foonid), mida kirjeldatakse süstemaatiliselt vastavalt artikulatoorsetele, akustilistele või auditiivsetele kriteeriumitele. Kitsamas tähenduses eristatakse iga keele foneetilist häälikusüsteemi selle keele abstraktsest fonoloogilisest süsteemist. Laiemas tähenduses kuuluvad keele häälikusüsteemi nii tähenduse eristamiseks kasutatavad foneemid kui nende variante esindavad kuuldeliselt eristatavad suulise kõne vähimad üksused, kaasa arvatud suprasegmentaalid.
Rajameeter

**Rajameeter** on ro-ro-, ro-pax- ja parvlaevade lastimahutavuse näitaja. Rajameeter on 1 meetri pikkune lõik normikohast laeva autotekil märgistatud sõidurada.

Sõltuvalt konkreetse autoteki otstarbest (sõidu- või veoautode jaoks) ja kõrgusest võib sõidurada olla eri laiusega, tavaliselt vahemikus 2...3 meetrit, ja eri kõrgusega. Sõiduraja laius peab olema piisav, et juht saaks autost väljuda ja sõiduki saaks nõuetekohaselt kinnitada.

Ekslikult on mõnes ametlikus dokumendis kasutatud autoteki mõõtühikuna sõna "liinimeeter", mis on neis dokumentides defineeritud kui 1 m pikkune ja 2 m laiune maa-ala, näiteks.

## Viited
Fritz Kreisler

**Fritz Kreisler** (õieti **Friedrich Kreisler**; 2. veebruar 1875 Viin – 29. jaanuar 1962 New York) oli Austria päritolu USA viiuldaja ning helilooja. Tema isa oli tõenäoliselt juut ja ema tõenäoliselt mitte.

12-aastaselt ristiti ta katoliku kirikus. 1943. aastast oli ta USA kodanik.

Ta oli virtuoosi tüüpi viiuldaja. 

Ta on kirjutanud karakterpalu viiulile ja klaverile, opereti "Õunapuuõied" (Apfelblüten; 1919, koos Viktor Jacobiga) jm.

## Viited
Kreplach

***Kreplach*** (jidiši keeles קרעפּלעך *kreplech* (mitmus sõnast קרעפּל *krepl*)) on väikesed tainataskud, mis on täidetud näiteks loomaliha, maksapasteedi või kartulipudruga ning mida tavaliselt keedetakse ja serveeritakse kanasupis. 

See on aškenazi juutide roog.
Kremloloogia

**Kremloloogia** on uurimisvaldkond, milles püütakse mõista Nõukogude Liidu või Venemaa Föderatsiooni juhtkonna siseringis toimuvat väliste märkide järgi. 

## Vaata ka
*Sovetoloogia
Kroitser

**Kroitser** (saksa keeles *Kreuzer*, *Kreutzer*, varem ka *Creutzer*; lühend sageli Kr või Xr) oli väike hõbemünt või vaskmünt Lõuna-Saksamaal, Austrias ja Šveitsis. 

Kroitserile vastas rahaühik, mille väärtus oli Lõuna-Saksamaal enamasti 4 penni.
Krewe

***Krewe*** on New Orleansi vastlapäeva ja sellele eelnevaid karnevaliparaade korraldav selts. 

## ''Krewe''
*Mistick Krewe of Comus
*Krewe of Proteus
*Rex
*Zulu Social Aid & Pleasure Club
*The Knights of Momus
Boris Rink

**Boris-Voldemar Rink** (9. juuni 1893 Tartu – 8. mai 1936) oli Eesti kaitseväeametnik.

Ta lõpetas Tartu Ülikooli (õigusteaduskonnas) 1926. aastal.

Ta teenis Loodearmees ja astus 1. juulil 1920 Eesti sõjaväkke, nimetati Sõjaringkonnakohtu juurde kohtuameti kandidaadiks, viis kuud hiljem sõjakohtu-uurijaks, kellena töötas surmani.

## Tunnustus
*Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 1936
Jaak Kukk

**Jaak Kukk** (kuni 1937. aastani **Johannes Kukk**; 8. november 1904 Võisiku vald, Viljandimaa – 5. oktoober 2001 Sarasota, Florida, USA) oli Eesti sõjaväelane (aastast 1938 kapten) ja loomaarst.

Ta teenis Ratsarügemendis ja 3. Suurtükiväegrupis.

## Artiklid
* Loomad sõjategevuses ja sõjagaaside mõju neile. Sõdur, 29. mai 1936, nr. 20-21, lk. 514–517.
Aleksander Jõgi

**Aleksander Jõgi** VR II/3 (20. veebruar 1890 Lihula vald, Läänemaa – 8. juuni 1936) oli Eesti sõjaväelane (nooremallohvitser).

Ta teenis Vene sõjaväe koosseisus Esimeses maailmasõjas ja 1. ratsapolgu koosseisus Vabadussõjas, sai haavata. Alates 1. augustist 1930 teenis ta üleajateenijana varustusvalitsuse relvastusosakonna laskemoonalaos.

Talle anti Vabariigi Valitsuse otsusega 11. juunist 1920 Vabadusristi II liigi 3. järk.

## Kirjandus
* A. A. N.-allohvitser Aleksander Jõgi †. Sõdur, 25. juuli 1936, nr. 29-30, lk. 767.
Mart Nuudi

**Mart Nuudi** (17. august 1889 Raiküla vald, Harjumaa – 13. august 1936 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten) ja piirivalvur.

Ta lõpetas 1915. aastal Peterhofi lipnike kooli ja 1931. aastal alalisväe ohvitseride kursused.

Aastail 1910–1913 teenis ta Vene sõjaväes sundaega, 1914–1918 osales Vene sõjaväe koosseisus Esimeses maailmasõjas, sai kolm korda haavata.

10. jaanuaril 1918 astus ta alamkapteni auastmes Eesti rahvusväeossa, määrati 4. Eesti jalaväepolgu tööroodu ülemaks ja vabastati teenistusest Saksa okupatsioonivõimude poolt.

Eesti sõjaväkke astus Mart Nuudi 25. novembril 1918, määrati Varustusvalitsuse käskudetäitjaks ohvitseriks, 3. märtsil 1919 Tapa kogumispunkti etapi komandandiks, 8. jaanuaril 1920 viidi üle 1. Ratsarügementi, kus teenis kuni 1. augustini 1920, mil vabastati sõjaväeteenistusest.

1. veebruaril 1923 astus kapten Nuudi piirivalve teenistusse ja määrati Tallinna jaoskonna Kunda rajooni ülemaks, 1931 Peipsi jaoskonna Alatskivi rajooni ülemaks. Alates 1933. aastast oli ta Lääne jaoskonna Hiiumaa rajooni ülem. 

Leinama jäid abikaasa, tütar ja poeg.

## Tunnustus
*Vene Püha Georgi IV klassi, Püha Anna IV ja III klassi ja Püha Stanislavi III ja II klassi ordenid
*Eesti Vabadussõja mälestusmärk
*Eesti Punase Risti II järgu II astme mälestusmärk, 1929

## Kirjandus
* Kapten Mart Nuudi †. Sõdur, 4. september 1936, nr. 35–36, lk. 891.
Nikko nulg

**Nikko nulg** ehk **lühiokkaline nulg** (*Abies homolepis*) on igihaljas okaspuu nulu perekonnast. Ta on lähedane sugulane momi ja jaapani nuluga ning hübridiseerub nendega looduslikult.

## Kirjeldus

Puu kasvab tavaliselt kuni 30, harva kuni 40 m kõrguseks, tüve läbimõõt on kuni 1,0 (1,5) m. Võra on laikoonusja kujuga. Tüve koor on noortel puudel sile, hall, vanematel puudel hallikaspruun, kestendav. Pungad on pruunid, 3–5&nbsp;mm pikkused, keskmiselt või tugevalt vaigused. Võrsed on läikivad, karvadeta, hallid või pruunikad, sügavate vagudega. Okkad on 1–3&nbsp;cm pikkused, pealt läikivad ja tumerohelised, allküljel kaks heledat 11–13 realist õhulõheriba, tipuosas väikse sisselõikega, kahe vaigukäiguga, noortel puudel terava, vanematel poolterava või tömpja tipuga.

Õitseb mais-juunis, käbid valmivad oktoobris. Isasõisikud on 10–20&nbsp;mm pikkused, kollakaspruunid. Käbid on püstised, noorena tumepurpurjad, valminult purpurjaspruunid, pikkus 7–12&nbsp;cm, läbimõõt 1,5–2&nbsp;cm. Seemnete kestad on 6–9&nbsp;mm, tiivakesed umbes 10–12&nbsp;mm pikkused.

## Levila ja ökoloogia
Nikko nulg on levinud Jaapani kesk- ja lõunaosas (Honshūl, Shikokul ja Kyūshūl), kus ta kasvab mägedes 700–2200 m kõrgusel üle merepinna. Kasvuvöönd asub kõrguslikult momi nulu ja jaapani nulu metsavööndite vahel. Kasvab üldjuhul segametsades, harva puhaspuistus. Ta talub hästi varju, kuid kasvukiirus on sel juhul väga väike.

Temaga kasvavad koos järgmised puuliigid: eriokkaline tsuuga (*Tsuga diversifolia*), hondo kuusk (*Picea jezoensis* var. *hondoensis*), korea seedermänd (*Pinus koraiensis*), jaapani mänd (*Pinus parviflora*), jaapani elupuu (*Thuja standishii*), kivikask (*Betula ermanii*), täkiline pöök (*Fagus crenata*) jt.

## Teisendid
Nikko nulul eristatakse kahte teisendit:
**Abies homolepis* var. *homolepis* Siebold & Zucc.;
**Abies homolepis* var. *umbellata* (Mayr) E. H. Wilson.

## Kasvatamine Eestis
1861. aastal Euroopasse toodud nikko nulg pole meil kuigi külmakindel, kuna ta talub talvel külmakraade kuni –23...–29&nbsp;°C. Katsetada võiks eelkõige saartel ja Lääne-Eesti rannikupiirkonnas. Meie sisemaa karmimad talved põhjustavad talle tugevaid külmakahjustusi, puu võib külmuda kuni lumepiirini. Heitgaaside ja tahmaga saastunud õhku talub ta sarnaselt mandžuuria nuluga üsna rahuldavalt. Suuremaid puid (kuni 8 m) kasvab meil Tallinna Botaanikaaias.

## Viited

## Välislingid

* 

*Levila kaart
Sohlu mänd

**Sohlu mänd** on looduskaitsealune põlispuu (harilik mänd) Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Sohlu külas. 

Männi tüve ümbermõõt on umbes 4,2 m ja kõrgus umbes 19 m.

## Välislingid
*Sohlu mänd Keskkonnaregistris
ConocoPhillips

**ConocoPhillips** on Ühendriikide energiaettevõte, üks kuuest suuremast mitteriiklikust energiakompaniist (ingliskeelses finantsajakirjanduses nimetatakse neid terminiga *supermajor*). Ettevõtte tegutseb enam kui 30 riigis, peakorter asub Houstonis. ConocoPhillipsi aktsiatega kaubeldakse New Yorgi börsil.

ConocoPhillipsi tanklad kasutavad brändinimesid Conoco, Phillips 66 ja Union 76.

Ettevõte loodi 2002. aastal Conoco ja Phillips Petroleum Company ühendamise teel.

Juhatuse esimees ja tegevjuht on James Mulva.

## Välislingid
* Ettevõtte veebileht
Sammuli rahn

**Sammuli rahn** on kaitsealune graniidist rändrahn Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Vardja külas.

Rahn on lapik ümarmügarja pealispinna ja loode suunas madalduva laega. Rahnul peal lõhe ja lohkjas nõgu, mida rahvasuus tuntakse Vanapagana magamisasemena. Rahnu ümbermõõt on 19,6 m, pikkus 7,1 m, laius 4,7 m ja kõrgus 2,4 m.

Rahn kuulub kaitse alla Viljandi maastikukaitseala koosseisus.

## Vaata ka
*Eesti rändrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
*
Karl Kerjan

**Karl Voldemar Kerjan** (28. oktoober 1900 Valga – 15. juuni 1936 Nõmme) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Võttis osa Vabadussõjast.

Ta hukkus Suur-Männiku laskemoonalao piirkonnas toimunud plahvatustes. Ta oli pürotehnik, laskemoonaladude ülema abi.

Ta maeti Viljandisse.