open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gero mark

***Marca Geronis*** (**Gero mark**) oli tohutu supermark 10. sajandi keskpaigas. See loodi arvatavasti Thietmarile (920. aastatel) ja läks järjest tema kahele pojale: Siegfriedile ja Gerole. Gero surmaga 965. aastal jaotati see viieks (mõnikord kuueks loetud) margiks: Nordmark, Ostmark, Meißen, Zeitz ja Merseburg.

Kuna Siegfriedi ja Gero peamine asukoht oli Merseburg, kutsuti seda mõnikord **Merseburgi margiks**. Siiski oli olemas ka Merseburgi mark, mis kasvas sellest välja pärast 965. aastat. Kuna keskne piiskopkond margis oli Magdeburg, nimetatakse seda mõnikord **Magdeburgi margiks** (*Magdeburger Mark*). Teised ajaloolased eelistavad kutsuda seda **[[Saksi Idamark|(Saksi) Idamargiks]]** **(Ostmark)**, kuid neid mõisteid on kasutatud ka teisel margil, mis kasvas sellest välja 965. aastal. Kuna *marca Geronis* loodi samaaegselt Billungite margiga põhjas, öeldakse mõnikord selle kohta Ostmargi lõunaosa. Mõned ajaloolased kutsuvad seda isegi Meißeni margiks.

Osa komplikatsioonist, mis on seotud margi territoriaalsuse kindlakstegemisega, mille üle Gero valitses, on markkrahvi tiitli olemus 10. sajandi Saksimaal. See võis tähendada territoriaalset valitsemist, kuid teisest küljest võis see olla austusväärne eriti võimsatele krahvidele, tähistades ei midagi muud, kui ülemvõimu provintsidele kaitse pakkumisel, kus nende krahvkonnad asusid. On välja pakutud, et markide jurisdiktsioonid kattusid isegi provintsides.

965. aastal sai Merseburgist keskus väiksemale, palju piiratumale margile, mis kuulus Guntherile. Guntheri surmaga 982. aastal ühendati see Meißeni margiga.
Fortaleza Esporte Clube

**Fortaleza Esporte Clube** on Brasiilia spordiklubi, mis tegutseb Ceará osariigis Fortalezas.

See on tuntud eelkõige oma jalgpallimeeskonna järgi, mis mängib Brasiilia kõrgliigas Campeonato Brasileiro Série A ja Ceará osariigi meistrivõistlustel Campeonato Cearense. Klubil on oma meeskond ka saalijalgpallis, käsipallis ja korvpallis.

Klubi on asutatud 18. oktoobril 1918.

Aastatel 2010–2017 mängis klubi jalgpallimeeskond Brasiilia tugevuselt kolmandas liigas Campeonato Brasileiro Série C. Sealt tõusti 2017. aastal esiliigasse. 2018. aastal võideti esiliiga ja jõuti pärast 2006. aastat tagasi kõrgliigasse. Fortaleza parimaks tulemuseks Brasiilia meistrivõistlustel jalgpallis on teine koht (1960 ja 1968).

Fortaleza on tulnud Ceará osariigi meistriks jalgpallis kokku 46 korda, edestades selles arvestuses osariigis omat suurimat rivaali Ceará Sporting Clubi vaid ühe võiduga.

2022. aastal osales Fortaleza esimest korda Lõuna-Ameerika klubide sarjas Copa Libertadores. Seal jõuti kaheksandikfinaali, kus tunnistati Argentina klubi Estudiantes de La Plata 1:4 paremust.

Klubi kodustaadion on Castelão, mis mahutab 63 903 pealtvaatajat ja mis renoveeriti 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlusteks. Fortaleza jagab seda staadioni Cearága.

## Praegune koosseis
*Seisuga 28. juuli 2023*

## Saavutused
*Campeonato Cearense
****Võidud** (46): 1920, 1921, 1923, 1924, 1926, 1927, 1928, 1933, 1934, 1937, 1938, 1946, 1947, 1949, 1953, 1954, 1959, 1960, 1964, 1965, 1967, 1969, 1973, 1974, 1982, 1983, 1985, 1987, 1991, 1992, 2000, 2001, 2003, 2004, 2005, 2007, 2008, 2009, 2010, 2015, 2016, 2019, 2020, 2021, 2022, 2023
*Campeonato Brasileiro Série A
**Teised kohad (2): 1960, 1968
*Campeonato Brasileiro Série B
****Võidud** (1): 2018
**Teised kohad (2): 2002, 2004
*Campeonato Brasileiro Série C
**Teine koht (1): 2017
*Copa do Nordeste
****Võidud** (2): 2019, 2022

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Kirjastiilide loend

**Kirjastiilide loend** annab loendi Euroopa ajaloolistest kirjastiilidest, mida käsitleb paleograafia ja mis on aluseks uute kirjatüüpide loomisele tänapäeval. Stiilid on antud ligikaudses kronoloogilises järjestuses.

* kreeka kapitaal
* kreeka untsiaal
* kreeka minuskel
* rooma kapitaal (*capitalis monumentalis*)
* rooma majuskelkursiiv, vanem rooma kursiiv
* ruutkapitaal (*capitalis quadrata*)
* untsiaal
* rustika (*capitalis rustica*)
* rooma minuskelkursiiv, noorem rooma kursiiv
* pooluntsiaal (*scriptura semiuncialis*)
* merovingide kiri
* iiri-anglosaksi kiri, insulaarkiri
* läänegooti kiri
* langobardi kiri
* benevendi kiri
* alemanni minuskel
* karolingide minuskel
* glagoolitsa (*глаголица*)
* sidekiri (*вязь*)
* lombardia versaal e gooti untsiaal
* gooti kirjad
** tekstuur
** rotund
** švaabi kiri (*schwabacher*)
** fraktuur
* gooti kursiivid, bastardkirjad
** notula
** *[[minuscola cancelleresca italiana|minuscola cancelleresca]]*, itaalia kantseleiminuskel
** *[[mercantesca]]*
* gooti antiikva e petrarca-kiri
* ustaav (*уста́в*)
* poolustaav (*полуустав*)
* slaavi kiirkiri (*скоропись*)
* humanistiminuskel
* humanistikursiiv e kursiivantiikva (*cursiva humanistica*)
* kantseleikiri
* *[[court hand]]*
* *[[secretary hand]]*
* saksa kirjutuskiri e saksa kurrentkiri
* ladina kirjutuskiri e ladina kurrentkiri
* peensulekiri e peensulekalligraafia
* antiikva
** klassikaline antiikva e medievaal
** klassitsistlik antiikva
* grotesk
* sulegrotesk
* egiptienn
Centro Sportivo Alagoano

**Centro Sportivo Alagoano** (**CSA**) on Brasiilia jalgpalliklubi, mis tegutseb Alagoase osariigis Maceiós. See mängib Brasiilia kõrgliigas Campeonato Brasileiro Série A ja Alagoase osariigi meistrivõistlustel Campeonato Alagoano.

Klubi on asutatud 7. septembril 1913 nimega **Centro Sportivo Sete de Setembro**. Praeguse nime sai klubi 1918. aastal. 1928. aastal võitis klubi esimest korda Alagoase osariigi meistrivõistlused.

2016. aastal mängis CSA alles Brasiilia tugevuselt neljandal liigaastmel Campeonato Brasileiro Série D. Samal hooajal õnnestus klubi kindlustada pääs Brasiilia tugevuselt kolmandasse liigasse Campeonato Brasileiro Série C. 2017. aastal tuli CSA selle liiga võitjaks ja tõusis Brasiilia esiliigasse. 2018. aastal saadi esiliigas teine koht ja tõusti pärast enam kui 30 aastat tagasi Brasiilia kõrgeimale liigaastmele. Parima kohana on Brasiilia meistrivõistlustel saadud 13. koht (1981. ja 1985. aastal).

Alagoase osariigi meistriks on CSA tulnud kokku 39 korda. 1999. aastal osales CSA Lõuna-Ameerika klubide sarjas Copa CONMEBOL, mille finaalis kaotati Argentina klubile Talleres.

1970. aastatel oli klubi esimees hilisem Brasiilia president Fernando Collor de Mello.

Klubi kodustaadion on Estádio Rei Pelé, mis mahutab 20 500 pealtvaatajat.

Klubi suurim rivaal on Clube de Regatas Brasil (CRB).

## Saavutused
*Campeonato Brasileiro Série C
****Võidud** (1): 2017
*Campeonato Alagoano
****Võidud** (39): 1928, 1929, 1933, 1935, 1936, 1941, 1942, 1944, 1949, 1952, 1955, 1956, 1957, 1958, 1960, 1963, 1965, 1966, 1967, 1968, 1971, 1974, 1975, 1980, 1981, 1982, 1984, 1985, 1988, 1990, 1991, 1994, 1996, 1997, 1998, 1999, 2008, 2018, 2019

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Łuków

**Łuków** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas, Łukówi maakonna keskus. Łuków asub Lublinist umbes 76 km põhjas.

Ürikutes on Łukówit esmamainitud 1233. aastal. Magdeburgi linnaõigused sai Łuków 1403. aastal.

1897. aasta rahvaloenduse andmetel elas Łukówis 4799 juuti, kes moodustasid 55% linna elanikkonnast.

Teises maailmasõjas hävis umbes 70% linnast.

Aastatel 1975–1998 kuulus linn Siedlce vojevoodkonda.

## Galerii

Lukow-station-10120521.jpg
Lukow, Poland - panoramio.jpg
Łuków, Muzeum Regionalne.jpg
Liceum im. T. Kościuszki w Łukowie.jpg
Ul. ks. kard. S. Wyszyńskiego w Łukowie.jpg


## Viited
Goiás Esporte Clube

**Goiás Esporte Clube** on Brasiilia spordiklubi, mis tegutseb Goiási osariigis Goiânias. See on eelkõige tuntud oma jalgpallimeeskonna järgi, kes mängib Brasiilia kõrgliigas Campeonato Brasileiro Série A ja Goiási osariigi meistrivõistlustel Campeonato Goiano.

Klubi on asutatud 6. aprillil 1943.

Kui 2000. aastatel jäi Goiás Brasiilia kõrgliigas esikümnest välja vaid kahel korral, siis 2010. aastatel jõuti esikümnesse vaid korra ja koguni viis hooaega mängiti esiliigas. 2005. aastal saavutati seni parim koht kõrgliigas, kui saadi kolmas koht. 2006. aastal osaleti Lõuna-Ameerika klubide sarjas Copa Libertadores, kus jõuti kaheksandikfinaali, kuid kaotati seal Argentina klubile Estudiantes de La Plata. Seitse korda on osaletud Lõuna-Ameerika klubide karikasarjas Copa Sudamericana ning parimaks tulemuseks seal on finaali jõudmine 2010. aastal. 1990. aastal jõuti Brasiilia karikavõistlustel finaali, kus kaotati Flamengole. Goiás on Goiási osariigi kõige edukam klubi, olles tulnud osariigi meistriks 28 korda.

Klubi kodustaadion on Estádio da Serrinha, mis mahutab 14 450 pealtvaatajat. Osad kodumängud peetakse ka oluliselt suuremal Estádio Serra Douradal, mis mahutab 41 574 pealtvaatajat.

Klubi suurim rivaal on Vila Nova.

## Praegune koosseis
*Seisuga 27. juuli 2023*

## Saavutused
*Série B
****Võidud** (2): 1999, 2012
**Teine koht (1): 1994
*Campeonato Goiano
****Võidud** (28): 1966, 1971, 1972, 1975, 1976, 1981, 1983, 1986, 1987, 1989, 1990, 1991, 1994, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2002, 2003, 2006, 2009, 2012, 2013, 2015, 2016, 2017, 2018
*Copa Verde
****Võidud** (1): 2023
*Copa Centro-Oeste
****Võidud** (3): 2000, 2001, 2002
*Copa do Brasil
**Teine koht (1): 1990
*Copa Sudamericana
**Teine koht (1): 2010

## Välislingid
* Klubi koduleht
Riemanni meetrika

**Riemanni meetrika** (inglise keeles *Riemannian metric*) on diferentsiaalgeomeetrias teatav sümmeetriline tensorväli.

Sümmeetrilisi (2,0)-tensorvälju (ehk bilineaarvormivälju) võib üksühese vastavuse põhjal käsitleda ka ruutvormiväljadena. Kui niisuguse välja ruutvorm on igas punktis positiivselt määratud, siis nimetatakse seda välja **Riemanni meetrikaks** (Bernhard Riemanni järgi).

## Ajalugu
Riemann üldistas Carl Friedrich Gaussi antud pinna sisegeomeetria mõistet ja seadis 1854. aastal Göttingeni Ülikoolis professorite ees (üks neist oli Gauss) peetud geomeetria alushüpoteese käsitlevas ettekandes sellise sümmeetrilise tensorvälja ''n''-mõõtmelise kõverruumi geomeetria (Riemanni geomeetria) aluseks. Trükis ilmusid selle loengu materjalid alles pärast tema surma 1868. aastal. 

## Määratlus
Mis tahes meetrilise tensoriga on seotud ruutvorm, mis on määratletud igas puutujaruumis järgmise avaldisega: 

:q_m(X_m) = g_m(X_m,X_m) \,, \quad X_m\in T_mM.

Kui q_m on positiivne kõigi nullist erineva X_m väärtuste puhul, siis on meetrika *m*-is positiivselt määratud. Kui meetrika on positiivselt määratud iga *m* ∈ *M* juures, siis *g*-d nimetatakse **Riemanni meetrikaks**. Üldistatud juhtudel, kui ruutvormid q_m  omavad püsivat signatuuri, mis ei sõltu *m*-st, siis *g*-d nimetatakse pseudo-Riemanni meetrikaks. 

## Riemanni meetrika erijuhud
Riemanni meetrika erijuhud on pinna esimene ruutvorm ja vektorite skalaarkorrutis eukleidilises ruumis *E*n.

## Vaata ka
*Pseudo-Riemanni meetrika

## Viited
Glossa ordinaria

**"Glossa ordinaria"** (ka **"Glossa Magna"** ja **"Accursiana"**; eesti keeles **"Harilik gloss"**) on Bologna juristi Accursiuse koostatud keskaegne Rooma ja hilisema tsiviilõiguse glosside kogumik, millest kujunes õigushariduse alus esmalt Bolognas ja hiljem kogu Euroopas.

Accursiuse koostatud "Glossa ordinarias" oli 10 400 viidet tema eelkäijate tööle. Kokku sisaldas "Glossa ordinaria" 96 940 glossi, mis olid sedavõrd ulatuslikud, et raamistasid teksti igal lehel.

"Glossa ordinaria" päästis vahepeal unustusehõlma vajuva Rooma õiguse nüüdisaegse maailma jaoks. Accursiuse töö oli eriti hinnatud, kuna varasemate autoritega võrreldes juhtis ta tähelepanu vastuolulistele küsimustele ja pakkus neile vastuseid. Tema eesmärk oli seaduse tõlgendamisel vastuolusid vältida.

"Glossa ordinaria" oli õigusõppes pea ainus Rooma õiguse raamat, millega tulevased juristid töötasid. Kohtutes oli sel seadusega võrdne staatus. Tolleaegne kõnekäänd kõlas *Quidquid non agnoscit glossa nec agnoscit curia* 'Mida ei tunnista gloss, seda ei tunnista ka kohus'.

"Glossa ordinaria" oli 12. sajandil Rooma õiguse taassünni põhjus. "Glossa ordinaria" muutis Itaalia üldisemalt ja eriti Bologna keskaegse õigushariduse südameks.

## Viited
Gagauusi Vabariik

**Gagauusi Vabariik** (gagauusi keeles *Gagauz Respublikası*, rumeenia keeles *Republica Găgăuzia*, vene keeles *Республика Гагаузия*) oli pärast Nõukogude Liidu lagunemist Moldaavia NSV-st eraldunud tunnustamata riik. Aastatel 1990–1994 oli riik *[[de facto]]* iseseisev ja ühines seejärel rahumeelselt Moldova Vabariigiga.

## Loomine
1989. aasta 12. novembril toimus gagauusi rahva esindajate erikongress, mille käigus kuulutati välja Gagauusi Autonoomne Nõukogude Sotsialistlik Vabariik. Ent järgmisel päeval peatas Moldaavia NSV Ülemnõukogu Presiidium erikongressi otsuste kehtivuse, nimetades neid põhiseadusevastasteks.

1990. aasta 19. augustil kuulutas Moldaavia NSV stepi lõunaosa rahvasaadikute kongress välja sõltumatuse Moldaavia NSV-st ja Gagauusi Vabariigi loomise. Kaks päeva hiljem pidas Moldaavia NSV Ülemnõukogu Presiidium erakorralise koosoleku ja otsustas kuulutada vastloodud vabariigi ebaseaduslikuks ning kongressi põhiseadusevastaseks. Gagauusiasse saadeti teisitimõtlejaid maha suruma salk Moldaavia vabatahtlikke ja politseiüksusi. Nõukogude armee sõdurite saabumine hoidis ära verevalamise.

## Riigi lõpp
1994. aasta detsembris jõudsid Gagauusi Vabariigi ja Moldova esindajad peamistes küsimustes kokkuleppele ning osapooled allkirjastasid lepingu autonoomsete õigustega Gagauusia rahumeelseks ühendamiseks Moldovaga. Ühendamine viidi läbi 1994. aasta detsembrist 1995. aasta juunini, mil Gagauusi Vabariik juriidiliselt likvideeriti ja piirkonnast sai Gagauusia autonoomne territoriaalüksus.

## Vaata ka
* Gagauusia
* Transnistria sõda

## Viited
Heljo Vanamõis

**Heljo Vanamõis** (16. aprill 1915 Viljandi – 10. oktoober 1990 Blaxland Sydney lähedal Austraalias) oli eesti maali- ja tekstiilikunstnik.

Ta sündis Viljandis vallakasaka perekonnas Peeter ja Minna Vanamõisa peres neljanda lapsena, Jaan Lattik andis poisile nimeks Heljo. Alghariduse sai ta Viljandi II algkoolis. Läks õppima Viljandi Maagümnaasiumi, aga vaatamata lahtisele peale jäi gümnaasium majanduslike raskuste tõttu lõpetamata. Vanema õe Meta kõrvalt õppis ta selgeks vaibakudumise. 18-aastase noormehena astus vabatahtlikult kaitseväkke ja pärast sõjaväeteenistust 1930. aastal õppis lühikest aega Tallinnas Riigi Kunsttööstuskoolis. Raha nappis aga endiselt ning ka see kool tuli katkestada. 1930. aastate lõpus töötas ta ametnikuna Elektrivõrgu kantseleis, laulis Viljandi Meestelaulu Seltsi ja Ugala teatri kooris ning tegeles kunstkäsitööga.

1943. aastal sai Vanamõis tellimuse Karl-Siegmund Litzmanni sünnipäevakingituse tegemiseks. Lühikese ajaga valmis pähklipuust vapp "Eestimaa" (2 × 1&nbsp;m), kus oli kujutatud viikingilaev, mida ümbritsesid maakondade vapid (hävis Tallinna pommitamisel 1944. aastal). Hästi korda läinud töö eest anti talle luba sõita Saksamaale kunstnikuks õppima. Eksamid kulgesid edukalt ja Vanamõisast sai Müncheni Kunstiakadeemia skulptuuri eriala üliõpilane. Münchenis abiellus ta sakslanna Gertrud Enttichiga, kes õppis samas akadeemias skulptuuri. 1949. aastal rännati koos Austraaliasse, kus ta kujundas kuni 1980. aastani Sydney teedevalitsuses maanteemärke ja -silte, seejärel hakkas vabakunstnikuks Blaxlandis.

Vanamõis oli enne sõda Viljandis tuntud karikaturist. Austraalias viljeles ta foto- ja arvutikunsti ning eesti mütoloogia ainelist pastellmaali. Ta maalis tavaliselt vaid mustale pinnale, kasutades kolme põhitooni kombinatsioone.

1973. aastal andis Vanamõis välja albumid Austraalia keraamikast ja sealsete aborigeenide rahvuslikest ornamentidest "Architectural Pollution" ('arhitektuuriline saastamine') ja "Conservation and Pollution" ('säilitamine ja saastamine'), millega sai Austraalia loodushoiuprojektide võistlusel kuldmedali. 1980. aastal lõi ta kohaliku looduse motiividel põhinevaid sõlmvaipu.

Pärast Vanamõisa surma vahendas tema pastellide kodumaale saatmise tema lähedane sõber, kohalik eesti ärimees ja kultuuritegelane Valter Polli.

Üks Vanamõisa valmistatud vaip on ka Eesti Rahva Muuseumi kogus ning neid on ka erakogudes.

## Viited
Erich Eek

**Erich Herbert Eek** (ka **Eeck**) (23. jaanuar 1893 Tallinn – 16. jaanuar 1974 Oakland, California, USA) oli eesti õigusteadlane, kohtutegelane ja vandeadvokaat.

Lõpetas 1911 hõbeaurahaga Tallinna Nikolai Gümnaasiumi. 1911–1915 õppis Peterburi Ülikooli õigusteaduskonnas. EÜS Põhjala liige. 

## Karjäär
1916–1918 vannutatud advokaadi abi ning samal ajal Tallinna vaeslastekohtu sekretär. 

1918–1919 Tallinna-Haapsalu rahukogu kohtu-uurija Tallinnas.

1919–1920 Eesti Vabariigi prokuröri abi. 1919. aasta maist 5. juunini ja augustis täitis ajutiselt Eesti Vabariigi prokuröri kohuseid. Prokuratuuri ümberkorraldamise järel aprillist 1920 sama aasta septembrini Kohtupalati prokuröri vanemabi, täites kogu selle aja Kohtupalati prokuröri kohuseid.

1920–1921 Tallinna-Haapsalu rahukogu alaline liige.

1921–1922 Kohtupalati liige.

1922–1940 vandeadvokaat Tallinnas. 1927–1938 Vannutatud Advokaatide Nõukogu liige, 1938–1939 Advokatuuri nõukogu liige ja nõukogu sekretär. 1927–1940 Riigikontrolli juriskonsult. 

Osales Rahvaerakonna kandidaadina 1926. aasta Riigikogu valimistel ja 1930. aasta Tallinna linnavolikogu valimistel.

Põgenes 1944 Saksamaale, 1951 siirdus USA-sse.

## Tunnustus
*Valgetähe III klassi teenetemärk, 1939

## Isiklikku
Ema Lydia Olga Eeck (sündinud Piepenberg), isa kaupmees Karl Viktor Eeck. 

Abikaasa Sinaida Eek (sündinud Smetanina) (15. august 1896 – 1983), tütar Lilian ja poeg Aarne Erich.

## Viited

## Allikad
* E. Eek 60-a. Vaba Eesti Sõna, 24. jaanuar 1953
* Lauri Vahtre. Eesti Advokatuuri ajalugu 1919–1994. Tallinn 2004
* Toomas Anepaio. Kohtunikud, kohtu-uurijad ja prokurörid 1918–1940. Tartu 2017
* Delo imperatorskago S-Peterburgskago universiteta 1911-12 utsh god. Eriha-Herberta Karlovitsha Viktorov Ek. – Peterburi Riiklik Ajaloo Keskarhiiv, TsGIASpb.14.3.58150
* Erich Eeki teenistustoimik Kohtuministeeriumi arhiivis. ERA.76.5.106
* Kohtupalati akt vannutatud advokaadi Erich Eecki üle. ERA.32.4.334
* Vannutatud Advokaatide Nõukogu aruanded 1927–1937
* Advokatuuri Nõukogu aruanded 1938–1939
Pêndro

**Pendro** on kurdi küla Iraagi Kurdistanis. See asub Arbīli kubernerkonnas Türgi piiri lähedal ja Barzanist umbes 15–18 km kaugusel. Külas elab üle 2540 inimese.

## Viited

## Välislingid

* Pendro koduleht 
* Arbīli kubernerkond
Kokoda keel

**Kokoda keel** on Üld-Uus-Guinea hõimkonna Lõuna-Doberai keelkonda kuuluv paapua keel, mida kõneldakse Indoneesia Lääne-Paapua provintsis Doberai poolsaarel.

Kokoda keeles eristatakse päriskokoda, kasuveri ja tarofi murret, mida on peetud ka eraldi keelteks.

Kõnelejate arv on umbes 3700.

## Viited

## Välislingid

*https://glottolog.org/resource/languoid/id/koko1265
*http://transnewguinea.org/language/kokoda
Klassikaline naisbluus

**Klassikaline naisbluus** ehk **vodevillibluus** on varane bluusi vorm, mis oli populaarne 1920. aastatel Ameerika Ühendriikides.

Selle muusikažanri tuntud esindajate seas olid näiteks Ma Rainey, Bessie Smith ja Ethel Waters. 

Vodevillibluusi esitajad olid ühed esimesed nii mustanahaliste kui ka bluusilauljate seas, kelle lugusid salvestati.

Eesti esimese vodevillibluusi plaadi "Nii kole mees" avaldas 2018. aastal ansambel Kaisa Ling Thing.

## Välislingid
* Kaisa Maria Ling: "Sex, drugs and blues" Vikerkaar, aprill 2018
* Keiu Virro: "Bluusimutt: kui me ei meenuta, mis jamad olid 1920-ndatel, võime lõpetada samas augus" Eesti Päevaleht, 22. november 2018
Raudsulfaat

**Raudsulfaadi** all võidakse mõelda kahte ühendit:
*raud(II)sulfaat, FeSO4
*raud(III)sulfaat, Fe2(SO4)3
Kaubamajakas

**Kaubamajakas** on kaubanduskeskus Pärnus aadressil Papiniidu tänav 8. Keskuse omanik on Papiniidu Projekt AS.

Kaubamajakas on Pärnu suurim kaubanduskeskus.

Keskus avati 13. mail 2004. Algul oli keskuses 31 kauplust ja teenuseosutajat. 2007. aastal keskust laiendati ja üürnike arv kasvas 55-le. 2014. aasta laienduse käigus lisandus restoranide korrus. Pärast viimast laiendamist on keskuse üldpind 23 500 ruutmeetrit, millest renditavat pinda on 18 400 ruutmeetrit. Uutes oludes on keskuses umbes 65 kauplust ja teenuseosutajat.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Cattaro provints

**Cattaro provints** (itaalia keeles *Provincia di Cattaro*) oli üks Itaalia Kuningriigi Dalmaatsia kubermangu kuulunud provintsidest tänase Montenegro riigi territooriumil. Provints loodi Teise maailmasõja ajal 1941. aasta mais ja lakkas eksisteerimast 1943. aasta septembris.

## Ajalugu

1941. aasta aprillis vallutasid itaallased Jugoslaavia Kuningriigilt Dalmaatsia rannikuala. Seejärel lõid nad piirkonnas mitu 1943. aasta septembrini eksisteerinud provintsi. Üks neist oli Kotori lahe ümbruses asunud Cattaro ehk Kotori provints. Piirkonna halduskeskus oli Cattaro linn (Kotor).

15 omavalitsusüksusest (*comuni*) koosnenud provintsi pindala oli 547 ruutkilomeetrit ja selle rahvaarv oli 39 800. Enamik piirkonna elanikest olid rahvuselt serblased (peamiselt õigeusklikud, kuid leidus ka katoliiklasi). Lisaks elas seal 300 Dalmaatsia itaallast, kes elasid peamiselt Cattaro (Kotori) ja Perasto (Perasti) linnas.

1941. aasta suvel parandasid itaallased küll piirkonna olusid, rajades sinna haiglaid jm taristut, kuid alustasid ka sealsete alade italianiseerimist (Veneetsia Albaania ja Veneetsia vabariigi ajalooga seoses). Pärast ühte aastat rahumeelset administreerimist ja kontrolli leidis 1942. aasta suvel põhjusel aset väike ülestõus italianiseerimise vastu. Sarnastel ülestõusudel ei olnud märkimisväärseid tagajärgi kuni 1943. aasta suveni.

Septembris 1943 võttis liitlasvägedele alistunud Itaalia asemel kontrolli piirkonna üle endale Saksamaa sõjavägi. Vahetult pärast seda algas viimaste ja Josip Broz Tito partisanide vaheline sissisõda. Cattaro provints likvideeriti septembris 1943.

## Haldusjaotus

Provintsi 15 omavalitsusüksust (esmalt ametlik itaaliakeelne nimi ja sulgudes nimi montenegro keeles):
* Cattaro (Kotor)
* Cartolle (Krtole)
* Castelnuovo di Cattaro (Herceg Novi)
* Dobroto (Dobrota)
* Gruda (Gruda)
* Lastua Inferiore (Donja Lastva)
* Lustizza (Luštica)
* Mulla (Muo)
* Perasto (Perast)
* Perzagno (Prčanj)
* Risano (Risan)
* Stolivo Inferiore (Donji Stoliv)
* Sutorina (Sutorina)
* Teodo (Tivat)
* Zuppa (Grbalj)

## Vaata ka
* Dalmaatsia kubermang
* Spalato provints (Split)
* Zara provints (Zadar)

## Viited

 
## Kirjandus
*Davide Rodogno. "Il nuovo ordine mediterraneo". Toim. Bollati Boringhieri. Torino 2003
Lydenburg

**Lydenburg** (alates 2006. aastast ka **Mashishing**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas, Thaba Chweu valla halduskeskus.

Lydenburg on asutatud voortrekkerite poolt 1849. aastal. Omavalitsusliku staatuse sai 1927. aastal.

30. juunil 2006 nimetas Lõuna-Aafrika Vabariigi kunsti- ja kultuuriminister Pallo Jordan linna ümber Mashishingiks. Kohalikud elanikud kaebasid otsuse kohtusse ja vana nimi võeti jälle kasutusele.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lydenburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 75,29%, valgeid 22,51%, värvilisi 1,43%, India või Aasia päritolu inimesi 0,45% ja teisi 0,33%. Pedi keelt pidas emakeeleks 26,15% inimesi, afrikaani keelt 22,81%, svaasi keelt 18,67%, suulu keelt 13,15%, sotho keelt 5,00%, inglise keelt 4,21%, tsonga keelt 3,28% ja ndebele keelt 2,53%.

## Viited
Rahvuskaaslaste programm

**Rahvuskaaslaste programmiga** toetatakse välismaal elavaid eestlasi, pakkudes neile tuge eesti keele oskuse säilitamisel, eesti rahvuskultuuri ja identiteedi hoidmisel ning võimalikul tagasipöördumisel Eestisse. Kehtiv rahvuskaaslaste programm (2014–2020) on kolmas, varasemad programmid olid loodud aastateks 2004–2008 ja 2009–2013.

Programmiga toetatakse:
* välismaa koolides eesti keele ja eesti keeles õpetamist ning väliseestlaste Eestis õppimist;
* välismaal eesti kultuuri säilitamist ja eestlaste ühtekuuluvustunde kujundamist;
* väliseesti kultuuripärandi kogumist, säilitamist ja kättesaadavaks tegemist;
* väliseestlaste Eestisse tagasipöördumise soodustamist.

## Välislingid
* Rahvuskaaslaste programm
Kirjastiil

**Kirjastiil**, vanem nimetus **šrift** (saksa keelest *Schrift* 'kiri'), tüpograafia kontekstis **kirjatüüp**, on kirjatähtede kujutamise süsteem, mille puhul tähtede detailid on ühe kirjastiili piires kujundatud ühes võtmes ja ühesuguste reeglite järgi. Kirjastiilisisene ühtsus tagab ka kirja hea loetavuse.

Ajalooliste kirjastiilide välimus on sõltunud enamikul juhtudel kirjutusmaterjalist ja -vahenditest (raidkirjad, graveeritud kirjad, laisulekirjad, peensulekirjad). Esimesed trükikirjad lähtusid käsikirjade kirjastiilidest, hiljem iseseisvusid arengus.

### Sõnavara
Kirjastiili mõiste hõlmab kirja välimust, selle nähtavat kuju (EKSS defineerib seda tähtede kunstipärase graafilise vormina kirjas, Võõrsõnade leksikon kui kirjamärkide kujunduse liiki). Lühiduse mõttes kasutatakse eesti keeles *kirjastiil* asemel ka sõna *kiri*. Tüpograafias vastab eesti sõnale *kirjatüüp* ingliskeelne *typeface*, samas kui *[[font]]* tähistab ainult digitaalseid kirjatüüpe faili kujul.

## Kirjastiili karakteristikud
Kirjastiili analüüsimisel ja uute kirjatüüpide loomisel võetakse kujundamisel arvesse järgmisi elemente:
* Tähe kõrguse ja laiuse suhe
* Tähesamba paksus
* Tähesamba varieeruvus (laiemate ja kitsamate tähesammaste olemasolu ja suhe)
* Kaarte ümarus või kandilisus
* Paisutuste olemasolu ja tugevus
* Kirja kaldenurk
* Seriifide olemasolu ja kuju
* Dekoratiivsete kaunistuste olemasolu ja kuju

## Jaotus
Laias laastus võib kirjatüübid jagada kolmeks:
* antiikval baseeruvad kirjad ehk seriifkirjad
* plokk-kirjad (inglise keeles *sans serif*)
* egiptiennkirjad (inglise keeles *slab serif*)
Vahel lisatakse kategoriseerimisel alajaotus ehiskirjad, mis hõlmavad erineva kujunduspõhimõttega kirju, näiteks käekirja, pintslikirja, sulekirja jäljendavad šriftid, mitmesugused konstrueeritud kirjad, samuti ajaloolisi kirjastiile jäljendavad kirjatüübid.

## Vaata ka
* kirjastiilide loend
* kalligraafia
* trükikiri
* trükitüüp
* kirjagarnituur
* font

## Viited
Pärnu kuursaal

**Pärnu kuursaal** on kuursaal Pärnus aadressil Mere puiestee 22.

Kuursaal ühes restorani ja muusikasalongiga ehitati 1880. aastal. Tollal oli see Pärnu kultuurielu üks keskusi. Kuursaal taasavati 2003. aastal ja on ennast sellest ajast peale nimetanud Eesti suurimaks kõrtsiks.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Pärnu sünagoog

**Pärnu sünagoog** oli sünagoog Pärnus aadressil Laatsareti tänav 2.

2. novembril 1941 toimus sünagoogis massimõrv, kus natsionaalsotsialistid tapsid umbes 30 last.

Hiljem oli endisaegne sünagoog kasutusel elamuna. 2001. aastaks rüüstatud ja põlenud puumaja oli tühjalt seisnud juba ligi 10 aastat. Selle seinale tahtsid Eesti juudid paigaldada mälestustahvli.

## Vaata ka
*Holokaust Eestis

## Viited
Nadežda (prussakas)

**Nadežda** (vene keeles Надежда, lootus) oli emane tarakan (inimesekaasleja putukas, *Blatta orientalis*), kes viibis ajavahemikus 14.&#160;– 26. september 2007 kosmoses ning kelle poolt Maal ilmale toodud 33 järeltulijat on teadaolevalt esimesed kaalutuse tingimustes edukalt sigitatud elusolendid. Hiljem sai Nadeždast ka vanaema.

## Viited
Kristi Piiper

**Kristi Piiper** (sündinud 25. märtsil 1983 Tartus) on eesti kirjanik. Ta on õppinud Berlin International Schoolis, Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis õendust ja EBSis võõrkeeli ja ärikorraldust.

## Teoseid
*"Salapaha" 2015 Tänapäev
*"Tõde või tegu. Stella", 2015 Varrak
*"Tõde või tegu. Ema saladus" 2016 Varrak
*"Tõde või tegu. Tõde" 2018 Varrak 
*"Kuidas mu isa uue töö sai" 2018 Tänapäev
*"Meie uues kodus kummitab" 2019 Tänapäev
*"Armunud keldrikoll, vegan verikäkk ja teised" 2019 Tänapäev
*"Metsajärve pärandus" 2020 Tänapäev
*"Topelt D" 2021 Varrak
*"Tinderikooma" 2021 Tänapäev
*"Tõde või tegu 1-3 osa" 2022 Varrak 
*"Libahundid" 2022 Tänapäev
*"Esimene kord" 2023 Tänapäev
*"Sul on aega 24 tundi" 2025 Tänapäev

## Tunnustus
* XIV Nukitsa konkursi 7.koht kirjanike edetabelis
*2019 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse, ajakirja Täheke ja kirjastuse Tänapäev korraldatud lastejutuvõistluse "Minu esimene raamat" II koht ("Metsajärve pärandus")
*2019 – 2019. aasta kauneimad Eesti raamatud "Armunud keldrikoll, vegan verikäkk ja teised"
*2020 – Tartu lastekirjanduse auhinna nominent "Armunud keldrikoll, vegan verikäkk ja teised"
*2022 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse ja kirjastuse Tänapäev korraldatud noorteromaanikonkursi 1. koht ("Esimene kord")
*2023 – Hea Noorteraamat 2023 ja Lastekaitse Liidu noortekogu lemmik "Esimene kord"
*2024 – Margus Karu noortekirjanduse auhind "Esimene kord"
*2025 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse ja kirjastus Tänapäev noorteromaanivõistluse 1. koht (Sul on aega 24 tundi")
*2026  – Hea Noorteraamat 2025 "Sul on aega 24 tundi" 

## Viited
Félicette

**Félicette** () oli esimene kosmosesse lennutatud ja sealt elusalt naasnud kass.

Pariisist 18 hulkuva kassi seast välja valitud ja treeningu edukalt läbinud emase kassi Félicette’i lähetas Hammaguiri lähedaselt raketodroomilt Alžeerias kosmosesse Prantsusmaa 18. oktoobril 1963.

## Viited

## Välislingid
* A Brief History of Animals in Space, NASA (*inglise keeles*)
* Katherine J. Wu. Félicette, the First Cat in Space, Finally Gets a Memorial  Last month, a team unveiled a bronze statue honoring the feline, who launched on a suborbital mission in 1963. *[[Smithsonian (ajakiri)|Smithsonian]]*, 28. jaanuar 2020
Pärnu rannapromenaad

**Pärnu rannapromenaad** on Pärnus piki Ranna puiesteed kulgev tee (promenaad).

Pärnu rannaala on kuurortlinna tarvis arendatud juba Venemaa keisririigi ajast alates.

Tänapäevane rannapromenaad avati 2006. 2013 rannapromenaadi pikendati.

## Viited

## Välislingid
*Rannapromenaadist, puhkaeestis.ee
Pärnu linnaarhitekt

**Pärnu linnaarhitekt** on Pärnu linnavalitsuse teenistuses olev linnaarhitekt.

Eesti NSV ajal oli samaväärse ametikoha nimetus *Pärnu peaarhitekt*.

## Linnaarhitekte
*...
*1930. aastad Olev Siinmaa
*...
*Karri Tiigisoon
*Henri Eessalu

## Viited
Pujus

**Pujus** (ka *neel*) on rüsa või mõrra suulooga külge kinnitatud võrgulina lehtrikujuline kitsenev osa, mille lõpus oli väike läbipääsuava, mis võimaldas kalal sisse ujuda, kuid takistas sealt välja pääsemist. Pujuseid võis olla ka rohkem kui üks.
 
## Viited
Sandis Ģirģens

**Sandis Ģirģens** (sündinud 11. mail 1980 Varakļānis) on Läti jurist ja poliitik. Ta oli alates 23. jaanuarist 2019 kuni 3. juunini 2021 Läti siseminister.

Ta on lõpetanud Turība kõrgema ärikooli.
Miss Baker

**Miss Baker** (1957 – 29. november 1984) oli orav-ahv (perekond *[[Saimiri]]*), kellest sai koos reesusmakaagi Miss Able’iga 1959. aastal esimene Ameerika Ühendriikide poolt kosmosesse lennutatud ja sealt elusalt naasnud imetaja.
Kurkliai vald

**Kurkliai vald** (leedu keeles *Kurklių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Anykščiai rajooni territooriumil.

Valla pindala on 146&nbsp;km². 2011. aasta seisuga elas seal 1313 inimest. Valla keskus on Kurkliai alev, kus aastal 2011 oli 374 elanikku. Vallamaja asub aadressil Kavarsko g. 7. Vallavanem on Algimantas Jurkus.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid


Staškūniškis_29241,_Lithuania_-_panoramio_(24).jpg|Staškūniškis


## Viited
Peene

**Peene** on jõgi Saksamaal. 

## Geograafia

**Westpeene** koos **Ostpeene**, kui pikima lisajõega, ja **Kleine Peene**/**Teterower Peenega** (koos ilma määranguta *Peenega* (või *Nordpeenega*) kui selle väiksem ja lühem lisajõgi) voolab Kummerower Seesse (Kummerowi järve) ja siit kui päris Peene Anklami ja Szczecini lahte.

Odra jõe läänepoolset haru, mis eraldab Usedomi saart Saksa maismaast, kutsutakse sageli ka Peeneks, kuid on tegelikult Läänemere osa nimega Peenestrom. See on üks kolmest kanalist, mis ühendab Szczecini lahte Läänemere Pommeri lahega. (Teised kanalid on Świna ja Dziwna).


Ostpeene-30-04-2008-263.jpg|Ostpeene
Teterow-stadtmuehle.jpg|Vana vesiveski Kleine Peenel Teterowis
Peene-in-Demmin-26-VIII-2007-07.jpg|Peene sadam Demminis
Peene bei Loitz.JPG|Peene jõgi Loitzi juures
Peene bei Jarmen.jpg|Peene jõgi Jarmeni juures
Anklam Peene Fussgängerbrücke.JPG|Peene jõgi Anklamis
Peenestrom Wolgast.jpg|Peenestrom ja Wolgast
Wolgast -Der alte Speicher im Hafen- 2000 by-RaBoe.jpg|Peenestromi sadam Wolgastis


## Ökoloogia

Peenetal on üks suuremaid pidevaid madalsoo piirkondi Kesk-Euroopas. Tänu oma kõnnumaale ja puutumatule loodusele kutsutakse Peene jõge ja orgu mõnikord suurustlevalt "Põhja Amazonaseks".

Suured linnad Peene jõel on Malchin, Teterow, Demmin ja Anklam.

Wolgast on Peenestromi väinas.

## Välislingid

* www.peenetal-landschaft.de
Nordica (ettevõte)

**Nordica** on Itaalia ettevõte, mis toodab talispordi, näiteks suuski, suusasaapaid. Ettevõte kasutab kaubamärki nimega **Nordica**. Ettevõtte emaettevõte on Tecnica Group.

Ettevõte asutati 1939.

## Välislingid
*Koduleht
Kurkliai

**Kurkliai** on alev Leedus Anykščiai rajoonis, Kurkliai valla halduskeskus.

Alev asub Virinta jõe ääres Anykščiai regionaalpargis.

Kurkliais on kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu. Alevis kaevandatakse liiva ja kruusa, ka asub seal seafarm. Vaatamisväärsusteks on 1932. aastal ehitatud sünagoog, Kurkliai mõisa ait, aastal 1874 ehitatud katoliku kirik ja selle kellatorn.

## Ajalugu

Alevi juures asuvad muinaskalmed, sellest veidi maad idas Buteikiai külas aga linnamägi. Kurkliai oli leedulaste Deltuva muinasmaakonna keskus. XV sajandil rajati sinna Kurkliai mõis, mis kuulus Leedu suurvürstidele. Kurkliai sai alevi staatuse aastal 1564.

XVI sajandil püstitati alevisse kirik, aastal 1622 aga kalvinistide kirik. Aastal 1700 rajati sinna klooster, mis suleti aastal 1822. Alev sai Põhjasõjas kannatada.

Kurkliai kuulus Plateritele, aastast 1788 aga Siesickitele. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Куркле.

Teise maailmasõja eel oli alevis suur juudi kogukond, sealsed juudid hukati 5. septembril 1941 Pivonija metsas. Sõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad. Nõukogude perioodil oli Kurkliai kohaliku kolhoosi keskasulaks.

## Pilte

Kurkliai,_kapinių_vartai.JPG|Kalmistu väravad
Kurkliai,gatvė.JPG|Kurkliai tänavavaade
Kurkliai, bendruomenės namai.JPG|Seltsimaja
Kurkliai_Synagoge.JPG|Sünagoog
Kurklių karjeras.JPG|Karjäär
Kurkliai,_varpinė.JPG|Kellatorn
Kurkliai, senosios kapinės.JPG|Kurkliai kalmistu
Kurkliai,_bažnyčia.JPG|Kurkliai kirik


## Tuntud elanikke
*Arnoldas Lukošius – Leedu muusik
*Antanas Paškus – Leedu vaimulik ja filosoof

## Viited

## Välislingid

*Alev Poola geograafilises sõnastikus
*Alev portaalis vietoves.Lt
Tallinna linnaarhitekt

**Tallinna linnaarhitekt** on Tallinna linnavalitsuse teenistuses olev linnaarhitekt.

Eesti NSV ajal oli ametinimetuseks *Tallinna peaarhitekt*.

## Linnaarhitekte
*...
*1809–1815 Carl Ludvig Engel
*19. sajandi keskpaigas Christoph August Gabler
*...
*1944–1952 Voldemar Tippel
*...
*1960–1980, Dmitri Bruns, Tallinna linna peaarhitekt
*1989–1991, Irina Raud, Tallinna peaarhitekt
*2001–2007, Igor Volkov, Tallinna linna peaarhitekt ja Tallinna Säästva Arengu ja Planeerimise Ameti juhataja
*2007–2019 Endrik Mänd, Tallinna linna peaarhitekt
*...
*2024– Andro Mänd, Tallinna linnaarhitekt

## Viited
Juris Pūce

**Juris Pūce** (sündinud 22. jaanuaril 1980 Riias) on Läti ökonomist, jurist ja poliitik. Ta oli 23. jaanuarist 2019 kuni 12. novembrini 2020 Läti keskkonna- ja regionaalarengu minister Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses.

Ta on lõpetanud Riia saksa gümnaasiumi. Ta lõpetas Läti Ülikooli juhtimise eriala magistriõppe (2003–2005) ja sai samas õigusteaduse magistrikraadi (2002–2003).

23. jaanuarist 2019 kuni 12. novembrini 2020 oli ta Läti keskkonna- ja regionaalarengu minister Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses.

## Välislingid
*Läti minister astus valetamise pärast tagasi
T1 vaateratas

**T1 vaateratas** on 2019. aasta 11. aprillist avatud vaateratas T1 Kaubanduskeskuse katusel.

T1 vaateratas ulatub merepinnast 120 meetri kõrgusele ning selle läbimõõt on 45 meetrit. Ühe sõidu (kolme tiiru) kestus on vastavalt 12 minutit ning pool tundi. Vaateratas koosneb 26 sinisest ning ühest punasest VIP-gondlist. Sinistes gondlites kestab sõit 12 minutit ning neis on kaks klappdiivanit. VIP-gondlites kestab sõit pool tundi ning neis on neli nahktugitooli ja pudel šampanjat. Iga gondel mahutab kuni kuus inimest ning neis on võimalik nii seista kui ka istuda. Gondlites töötab suvel konditsioneer ning talvel küte.

Vaateratta ehitas valmis Hollandi pereettevõte Mondial Rides. Vaateratta rajamist toetas Euroopa Regionaalarengu Fond 1,44 miljoni euroga.

## Viited
Gogodala keel

**Gogodala keel** on Üld-Uus-Guinea hõimkonna gogodala-suki rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Paapua Uus-Guinea Lääneprovintsis Aramia jõe ääres 301 külas. 2000. aasta Uus-Guinea rahvaloenduse järgi oli kõnelejaid 22 000.

ISO 639-3 keelekood on **ggw**.

Lähim sugulaskeel on ari keel.

Kasutatakse ladina kirja.

## Viited

## Kirjandus
*G. Reesink. *Languages of the Aramia River Area. Papers in New Guinea Linguistics No. 19*,  Canberra: Pacific Linguistics 1976.

## Välislingid

*Ethnologue, 2015.
**Keelekaart (661)
*http://transnewguinea.org/language/gogodala
1970. aasta Poola protestid

**1970. aasta Poola protestid** (poola keeles *Rewolta grudniowa*; tuntud ka kui **must neljapäev**) olid rahvarahutused, mis said alguse toidu- ja esmatarbekaupade ootamatust hinnatõusust. See tõi kaasa ulatuslikud streigid, mille surusid maha Poola Rahvaarmee ja Poola riiklik politseiorganisatsioon Milicja Obywatelska. Selle tulemusena sai surma umbes 40 inimest ja tuhatkond inimest sai vigastada.

## Taust
Kogu 1970. aasta jooksul oli Poolas saak olnud kehv ja sama aasta detsembris tegi Poola Ühendatud Töölispartei teatavaks peamiste toiduainete, eriti piimatoodete, suured hinnatõusud. Hinnatõus osutus tavaliste kodanike jaoks suureks šokiks ja seda eriti suuremates linnades.

## Demonstratsioonid
Hinnatõusude vastased demonstratsioonid lahvatasid Poola põhjapoolsemates Läänemere-äärsetes linnades Gdańskis, Gdynias, Elblągis ja Szczecinis. Valitsev režiim kartis, et alata võib salapolitsei poolt tagant õhutatud sabotaažilaine, kuna salapolitsei soovis legitimeerida karmi vastust protestijatele.

Gdynia linnas oli sõduritele antud käsk tööle naasvad töölised peatada. 17. detsembril tulistasid nad rongidest väljuvate tööliste hulka ja tapetute ning vigastatute koguarv ulatus sadadesse. Seejärel levis protestiliikumine ka teistesse linnadesse, tuues kaasa streike ja hõivaimisi. Valitsus mobiliseeris 5000 politsei eriüksuste liiget ning 27 000 rasketankide ja kuulipildujatega varustatud sõdurit.

Ohvreid oli palju: tänapäevastel andmetel sai 39–44 inimest surma, enam kui 1000 vigastada ja 3000 inimest ka arreteeriti. Poola valitsus aga teatas samal ajal vaid kuuest hukkunust. Rahulolematuse levimise vältimiseks maeti kõik surnud maha üleöö ja nii, et kohal oli vaid nende lähimad sugulased.

## Lahendus
Varssavis kogunes partei juhtkond ja otsustas, et ilma äärmuslikke meetmeid rakendamata oleks täiemahuline töölisklassi mäss vältimatu. Leonid Brežnevi nõusolekul sunniti Gomułka, Kliszko ja teised Poola juhid tagasi astuma. Kui hinnatõusude taga oli tõesti Gomułka vastu suunatud vandenõu, siis oli see edukas. Kuna Moskva ei olnud nõus Poola Ühendatud Töölispartei uueks juhiks kinnitama Mieczysław Moczarit, määrati uueks juhiks Edward Gierek.

Hiljem pöörati hinnatõusud tagasi, kuulutati välja palgatõusud ning lubati ulatuslikke majanduslikke ja poliitilisi muudatusi. Gierek külastas Gdańskit ja kohtus töölistega, vabandades varasemate vigade eest ning lubades poliitilisi uuendusi. Lisaks ütles ta, et tema kui tööline valitseb nüüd rahva heaks.

## Pärand
Vaatamata asjaolule, et protestijate eesmärgid olid peamiselt ühiskondlikud ja majanduslikud, mitte poliitilised, taaselustasid mahasurutud rahutused Poola ühiskonna uinunud poliitilist aktiivsust. Siiski ei suutnud rannikuala töölised lõplikult takistada valitsust toiduainete hinnatõusu plaane rakendamast. Selle saavutasid mõni nädal hiljem 1971. aastal Łódźis streikinud poolakad.

## Viited
Oliver Kulpsoo nimeline tunnustus

**[[Oliver Kulpsoo]] nimeline tunnustus** on Eesti etenduskunstiauhind. Auhinda antakse välja igal aastal rahvusvahelisel tantsupäeval (29. aprillil).

Esimene auhind anti välja 2017. Auhinda finantseerivad lisaks väljaandjale ka eelmiste aastate laureaadid.

## Laureaadid
*2017 Mairika Plakso
*2018 Raho Aadla
*2019 Kai Valtna
*2020 Karolin Tamm
*2021 Henry Kasch
Sääs

**Sääs** oli 4–8 meetri pikkune võrkkoti kujuga kalapüünis, mille küljes oli tundenöör. Sääsaga püüti öösiti peamiselt kevadise kudemise ajal.

## Sääsa ehitus

Jõe keskpaigani ehitati kalatõke, milleni viis kaldalt purre. Purde all asuva kalatõkke ava ette seati suuga vastuvoolu võrkkott ehk *sääsavõrk*. Selle alumise serva põhipuud sai lati abil üles tõsta, kui saak võrgus. Emajõele paigutatud sääsade juurde ehitasid kalurid ka vaiadel *sääsamaju*, milles olid nii küttekolle kui magamisase. Sääsa tundenöörid olid ühendatud võrkkoti päraosaga ning andsid onnis signaalkellukestega märku, kui kala võrgus. 

Pärnu jõel vastas sääsavõrgule **tähes**. Seal onni ei ehitatud, kalur istus kalatõkkel ja hoidis käes tundenööre, mis olid ühendatud sääsaga ning andsid märku kala sisenemisest. 

## Asukoht

Sääsad paiknesid põhiliselt Emajõel. 19. sajandi II poolel hakkasid võimud nõudma arvukalt ehitatud sääsade lammutamist, kuna need segasid jõeliiklust ning rohke maimude püügi tõttu põhjustasid kalandusele suurt kahju. 1920 aastal keelati sääsapüük ametlikult, kuid üksikuid onne leidus jõel 20. sajandi keskpaigani.

## Vaata ka
*rüsa 
*noot
*mõrd 

## Viited
 

## Välislingid
*Kalatõke, Eesti Rahva Muuseum
Voolise lahend

**Voolise lahend** (inglise keeles *fluid solution*) on üldrelatiivsusteoorias Einsteini väljavõrrandite täpne lahend, milles gravitatsiooniväli tekitatakse täielikult voolise massi, impulsi, tiheduse ja pingega.

Astrofüüsikas kasutatakse voolise lahendeid sageli tähemudelina. (See võib aidata ette kujutada ideaalgaasi kui ideaalvedeliku erijuhtumit.) 

Kosmoloogias kasutatakse voolise lahendeid sageli kosmoloogilise mudelina.

## Vaata ka
*Einsteini tensor
Boltho von Hohenbach

**Boltho von Hohenbach** (varem **Bolte**) on Riiast pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
### Päritolu ja varasem ajalugu
Boltho von Hohenbachide täpne päritolu on teadmata. Perekonnanimi Bolte oli üsna levinud nii Põhja-Saksamaal kui Eesti- ja Liivimaal. XVII sajandil elanud Johann Adolf Bolte väitis, et ta põlvneb Liivimaa ordumeister Boltho von Hohenbachist. Sellenimelist ordumeistrit ei ole aga kunagi olemas olnud; kummatigi kinnistus see XVII sajandi lõpuks suguvõsa perekonnanimena. Boltede esiisaks oli ilmselt Arend Bolte, kes sai 1585. aastal Riia kodanikuks ja hukati seal 1591. aastal. Tõendatud põlvnemisliin algab kaupmees Hans Boltega, kes oli tõenäoliselt tema poeg. Ta omandas Lode mõisa, mille omandiõigust kinnitas kuningas Gustav II Adolf 1627. aastal; sellest sai suguvõsa tuumikvaldus, mis jäi nende kätte kaheks sajandiks.

## Boltho von Hohenbachid rüütelkonna matriklis
Matriklite koostamise ajal ja pärast seda püüdsid Boltho von Hohenbachid saada Liivimaa rüütelkonna liikmeks, kuid nende taotlus lükati korduvalt − aastatel 1733, 1738, 1742, 1759 ja 1767 − tagasi. Nad immatrikuleeriti alles 1780. aasta 29. juunil (vkj).

## Boltho von Hohenbachi suguvõsa mõisavaldused
*Liivimaa eesti distrikt:
**Neeruti (*Megel*) (kuni 1726)
*Liivimaa läti distrikt:
**Ēvele (*Alt-Wohlfahrt*) (1833−1920), Lode (*Lohdenhof*) (1627−1799), Stalbe (*Stolben*) (1909−1920)

## Viited

## Kirjandus
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Livland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1929. Lk 239-246 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000558,00248.html?prozent=.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelige Häuser B. Band XVI. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1985. Lk 106-108.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Band I. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1972. Lk 490-491.
Pärnu kitsarööpmelise raudtee mälestusmärk

**Pärnu kitsarööpmelise raudtee mälestusmärk** on Pärnu bussijaama juures asuv mälestusmärk, mille moodustab vedur ja vagun.

Mälestusmärk avati 2006. aastal, et tähistada Valga–Ruhja–Pärnu kitsarööpmelise raudtee avamist 110 aastat tagasi. See oli esimene kitsarööpmeline raudtee Eestis. Mälestusmärgi moodustav vedur on ehitatud 1911 Saksamaal ja platvormvagun 1913 Venemaal Peterburis.

Pärnu kitsarööpmeline raudtee suleti 1972. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Mälestusmärgist, puhkaeestis.ee
Tallinn 73 Meets Kalm

**Tallinn 73 Meets Kalm** on Eesti ansambel.

Üritusel Eesti Muusikaauhinnad 2002 pälvis ansambel tunnustuse "aasta alternatiivartist".

## Diskograafia
*2002 album "Autopiloot"

## Viited
Bradley

**Bradley** võib tähendada järgmist:
*Bradley (jalaväe lahingumasin)
*Bradley (eesnimi)
*Bradley (perekonnanimi)
*Bradley (Oklahoma), linn USA-s Oklahoma osariigis
Edward Dutton

**Edward Croft Dutton** (sündinud 1980. aastal Londonis Inglismaal) on inglise antropoloog, kes töötab Soomes Oulu Ülikoolis dotsendina. Dutton õppis Durhami Ülikoolis ja tal on PhD religiooniuuringutes Aberdeeni Ülikoolist. Uurinud peamiselt inimeste intelligentsuse küsimusi. Kaitseb Michael A. Woodleyga kahasse kirjutatud raamatus "At Our Wits' End: Why We're Becoming Less Intelligent and What it Means for the Future" seisukohta, et tänapäeva läänemaailmas keskmine IQ väheneb (düsgeeniline efekt), kuivõrd vähemintelligentsetel inimestel on juba pikemat aega keskmiselt enam lapsi kui intelligentsematel.

## Viited

## Välislingid
*Edward Duttoni Youtube'i kanal
Ara Širaz

**Ara Širaz** (kodanikunimega **Aramazd Karapetjan**; 8. juuni 1941 – 18. märts 2014, armeenia keeles: Արա Շիրազ/Արամազդ Կարապետյան) oli Armeenia skulptor. Tema vanemad olid luuletajad Silva Kaputikjan ja Hovhannes Širaz.

## Elulugu
Ara Širaz sündis 1941. aastal Jerevanis. 1966. aastal lõpetas ta Jerevani teatri- ja kaunite kunstide instituudi. Ta võttis osa arvukatest noorte kunstnike näitustest Armeenias ja Nõukogude Liidus. Alates aastast 1968 kuni oma surmani aastal 2014 oli Shiraz Armeenia Kunstnike Liidu liige. Tema teoseid on eksponeeritud Nõukogude Liidu suurimates linnades (Moskva, Leningrad, Thbilisi) nii personaal- kui ka grupinäituste raames. Ta on osalenud Armeenia kunsti festivalil "Alates Urartust kuni tänapäevani" (Pariis, 1970).

Širazt iseloomustavad tema monumentaalsed skulptuurid, nagu Parujr Sevaki mälestised (Jerevan, 1974), Jeghiše Tšharentsh (Tšarentsavan, 1977), Aleksander Mjasnikjan (Jerevan, 1980) ja William Sarojan (Jerevani panteon, 1991).

1979. aastal pälvis Širaz Armeenia riigipreemia oma dekoratiivsete skulptuuride eest, mis kaunistavad Jerevanis asuvat Dvin hotelli fassaadi. 1977. aastal pälvis Ara endale  tiitli. 1987. aastal valiti ta Armeenia Kunstnike Liidu presidendiks ja Nõukogude liidu Kunstnike Liidu sekretariaadi liikmeks.

Širaze kõige kuulsamad teosed on Pablo Picasso, Jervand Kotšari, Hovhannes Širazi ja Vruir Galstiansi büstid. Paljud tema skulptuurid on eksponeeritud Armeenia kaasaegse kunsti muuseumis, Armeenia riigigaleriis Jerevanis, Tretjakovi galeriis ja Ida-Rahvaste kunstimuuseumis Moskvas.

Širaze maale ja skulptuure võib leida mitmetest erakogudest üle maailma, näiteks: Moskvast, Peterburist, Tbilisist, Jerevanist, Beirutist, Pariisist, Londonist, New Yorgist, Los Angelesest, Chicagost, Detroitist ja Montréalist. Širaz on ka Andraniku kuju autor (2002). Andranik istub korraga kahe hobuse seljas, kes sümboliseerivad Lääne- ja Ida-Armeeniat.

## Teosed
* Jeghiše Tšharentsh, Tšarentsavan, 1977
* Parujr Sevak, Jerevan, 1978
* Aleksander Mjasnikjan, Jerevan, 1980
* William Sarojan, Komitase panteon, Jerevan, 1984
* Tigran Petrosjan, Chess House, Jerevan, 1989
* Hovhannes Širaz, Komitase panteon, 1989
* Sergei Parajanov, Komitase panteon, 1999
* Kahe hobusega Andranik Püha Gregoriuse katedraali kõrval, 2002
* Hovhannes Širaz, Malatia-Sebastia rajoon, Jerevan, 2005
* Vazgen I, Vaskeni teoloogiaakadeemia, Sevan, 2008
* Andranik Ozanjani kuju

## Viited