open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ediacara

**Ediacara** on kronostratigraafiline üksus (ladestu) ning geokronoloogiline üksus (ajastu). Ediacara vastab ajavahemikule 635–541 miljonit aastat tagasi.

Ediacara on Proterosoikumi noorim ajastu. Ediacarale eelneb Krüogeen ning järgneb Kambrium.

Varem nimetati Kambriumile eelnevat Proterosoikumi kõige hilisemat osa Vendiks. Sellel terminil pole siiski kunagi Rahvusvahelise Geoloogiaühingu tunnustust olnud. Samuti ei lange kokku Vendi ning Ediacara alumine piir, mistõttu ei saa öelda, et Vend nimetati ümber Ediacaraks.

Ladestu on nime saanud paiga järgi Lõuna-Austraalias.

## [[Evolutsioon]] Ediacara ajastul
 
Varajane elu Maal oli mikroskoopiline, koosnedes ainuraksetest
organismidest ja võimalik, et ka lihtsatest paljurakulistest organismidest. Selline aeg arvatakse olevat kestnud üle 3 miljardi aasta. Kaasaegsete teadmiste järgi toimus esimene keerukamate, hulkraksete organismide teke just Ediacara ajastul. Tolle ajastu eluvorme tuntakse ainult kivististe, fossiilsete jäljendite järgi, mille nende pehmed kehad jätsid mudasse või tuhka, kuhu nad mattusid. Nad pole suguluses ega sarnane ühegi tänapäeval elava elusorganismiga. Need esimesed makroskoopilised hulkraksed olid võrreldes Kambriumist alguse saanud  organismidega väga algelise ehitusega, enamasti liikumisvõimetud elusolendid, kes kasutasid toitainete omastamiseks valitseva hüpoteesi järgi osmoosi (osmotroofia). Ediacara fauna, sellisel kujul nagu  fossiilid osutavad, suri välja Kambriumi ajastu alguses, mida nimetatakse ka ussimaailmaks. Nii nimetatakse aega kui Ediacara lõppes ja Kambrium algas. Siis ilmuvad ussid, liikuvad olendid, kes arvatakse olevat olnud Ediacara ajastu lõpu kihtide iseloomuliku augulise struktuuri põhjustajateks. Samuti oletatakse, et ussimaailm saigi saatuslikuks Ediacara eluvormidele (üle 50 erineva organismi, leitud ligi 40-st kohast, kõigilt mandritelt peale Antarktika), kes olid kestlikud umbes 30 miljoni aasta jooksul.

## Ediacara kivimid Eestis
Ediacara kivimeid leidub Eestis väga vähesel määral. Kivimid ei paljandu kuskil. Avamusala (vaata kaarti) on Põhja-Eesti pool- ja väikesaartel, kus Ediacara setted asuvad pinnakate all. Valdavaks kivimiseks koostiseks on purdkivimid.
## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
*Ediacara fauna
*Eesti kronostratigraafiline skaala
*Eesti geoloogiline ehitus
## Viited
Ladem

**Ladem** (inglise *eonothem*) on suurim kronostratigraafiline üksus, mis jaotatakse ladekondadeks.

Ladem on kivimkompleks, mis on tekkinud eooni jooksul. Näiteks Fanerosoikumi eooni (542...0 Ma) jooksul tekkinud kivimkiht moodustab Fanerosoikumi lademi. Maa geoloogiline ajalugu on jagatud kolmeks lademiks (eooniks). Need on, alates vanimast, Arhaikum, Proterosoikum ning Fanerosoikum, neist viimane kestab praegugi. 

Mitte segi ajada lademega, mis on palju väiksem kronostratigraafiline üksus. 

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
*Lade
Lade

**Lade** (inglise *stage*) on väikseim kronostratigraafiline üksus.

Lademeist koosneb ladestik.

Lade on kivimkompleks, mis on tekkinud ea jooksul. Näiteks Kaugatuma ea jooksul tekkinud kivimkiht moodustab Kaugatuma lademe. 

Lademete nimed on piirkondlikud. Eestis kehtivad lademete nimed on peale Eesti kasutusel vaid lähiümbruses.

Mitte segi ajada lademiga, mis on suurim kronostratigraafiline üksus. 

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
*Ladem
Ladestik

**Ladestik** (inglise *series*) on ladestust väiksem kronostratigraafiline üksus.

Ladestiku moodustavad lademed.

Ladestik on kivimkompleks, mis on tekkinud ajastiku jooksul. Näiteks Holotseeni ajastiku vältel tekkinud kivimid ja setted moodustavad Holotseeni ladestiku. 

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
Ladekond

**Ladekond** (inglise *erathem*) on lademist väiksem kronostratigraafiline üksus.

Ladekonna moodustavad ladestud.

Ladekond on kivimkompleks, mis on tekkinud aegkonna jooksul. Näiteks Mesosoikumi aegkonna vältel tekkinud kivimid moodustavad Mesosoikumi ladekonna. 

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
Pisa

**Pisa** on linn ja ühtlasi vald Itaalias Toscana maakonnas, Pisa provintsi halduskeskus. 

## Ajalugu

Keskajal nautis Pisa linn tänu oma tugevale laevastikule ülemvõimu Vahemere lääneosas. Jõukuse tõid kaubandussidemed Hispaania ja Põhja-Aafrikaga. 
Pisa vabariigi langus algas 1284, mil linn langes Genova alla. 1406 alistus Pisa Firenzele.

Teises maailmasõjas 1944. aastal sai Pisa tugevasti kannatada.

## Vaatamisväärsused

* Pisa torn, mis oli mõeldud toomkiriku kampaniiliks. Torni ehitamist alustati 1173. Torn hakkas aluspinna ebakindluse tõttu viltu vajuma juba ehitamise ajal. Ehitus valmis 1350.
* Toomkirik (*Duomo*), üks suurejoonelisemaid Toscana Pisa romaani stiilis ehitisi, tuntud oma neljajärgulise fassaadi poolest, mis koosneb sammastikest ja petikarkaadidest. 
* Toomkiriku baptisteerium
* Camposanto kalmistu
* Santa Maria della Spina kirik ehitati 1230–1323 püha reliikvia Kristuse okaskrooni okka (püha okas, *spina*) hoidmiseks.

## Transport
Pisas asub Galileo Galilei lennujaam.

## Viited

## Välislingid

* Pisa valla koduleht itaalia keeles; osaliselt ka inglise ja saksa keeles
* Leaning Tower
* Pisa virtuaalgiid inglise keeles
Allikas

**Allikas** ehk **läte** on koht, kus põhjavesi voolab maapinnale või veekogu põhja.

Veekogu põhja avanevad allikad on mõnel juhul veekogu peamised veega toitjad.

Allikad võivad voolata maapinnale rahulikult või surveliselt. Survelist allikavett nimetatakse arteesia veeks. 

Põhjavees on tihti lahustunud palju mineraale, mis on dissotsieerunud ioonideks. Kui vesi väljub maapinnale, siis ta temperatuur tõuseb ja rõhk väheneb ning sellega seoses halveneb temas gaaside lahustuvus. Seetõttu eraldub pinnale jõudnud põhjaveest näiteks süsinikdioksiidi, mistõttu väheneb vee happesus. (See on seotud sellega, et süsinikdioksiid moodustab veega reageerides süsihappe, mis vees dissotsieerudes vabastab sinna hüdrooniumioone.) See viib omakorda näiteks kaltsiumkarbonaadi sadestumiseni, mis moodustab karbonaatse vee korral levinud allikatega seotud sette allikalubja. 

Suure ioonisisaldusega põhjavett võidakse kasutada ravi- või joogiveena. 

Allikad tekivad sinna, kus põhjaveehorisont lõikub maapinnaga.

Allikaid võib liigitada vee temperatuuri järgi. Eristatakse külma- (o), sooja- (20–42o) ja kuumaveelisi (> 42o) allikaid.

Allikavesi on enamasti väga külm. Kuid vulkaanilises piirkonnas võib esineda kuumaveeallikaid, mis on geotermilise soojuse poolt kuumutatud.

Maapinnale väljumise järgi liigitatakse allikad tõusuallikateks ehk limnokreenideks, langeallikateks ehk reokreenideks ja allikalisteks aladeks ehk helokreenideks. 

## Eesti allikad
Enamik Eesti allikaid avaneb Pandivere kõrgustiku jalamil, näiteks Endla looduskaitsealal. See on tingitud Pandivere kõrgustiku geoloogilise ehituse omapärast. Sealne aluspõhi koosneb lõhelistest lubjakividest.  Sademetena maha langenud vesi imbub seetõttu kergesti maa sisse (infiltratsioon) ning vooluveekogusid maapinnale peaaegu ei teki (Pandivere kõrgustikul on väga hõre jõgede võrgustik). Aluspõhja imbunud sademevesi jõuab aga uuesti maapinnani kõrgustiku jalamil, kuhu seetõttu on tekkinud palju allikaid.

## Vaata ka

*Eesti allikate loend
*Fumarool
*Geiser
*Hiieallikas
*Kuumaveeallikas
*Allikaelustik
*Silmaallikas

## Viited

## Kirjandus
* Kristel Vilbaste, "Eesti allikad". Kasutatud tekstinäiteid Eesti Rahvaluule Arhiivist. Sari Roheline Eesti, Varrak, Tallinn 2013, 352 lk; ISBN 9789985327562

## Välislingid
*Eesti allikate andmebaas - allikad.info
Pikamaajooksud

**Pikamaajooksud** on kergejõustikus ühest miilist (ligikaudu 1609 m) pikema distantsiga jooksualad. 

Kitsamas mõttes on **pikamaajooksud** ainult 3000 m jooks, 5000 m jooks ja 10 000 m jooks staadionirajal, mis on IAAF-i poolt tunnustatud pikamaajooksualad.  

Laiemas tähenduses arvatakse pikamaajooksude hulka ka näiteks 3000 meetri takistusjooks (staadionirajal), tänavajooksud (5 kilomeetrit, 10 kilomeetrit, poolmaraton (21,0975 km), maratonijooks (42,195 km), ekiden ja ultramaraton) ning krossijooks. 

## Ajalugu
Nüüdisaegse kergejõustiku algaegadel võisteldi 5 miili jooksus (ligikaudu 8047 m), 6 miili jooksus (ligikaudu 9656 m) ja 10 miili jooksus (ligikaudu 16 094 m). 

Olümpiakavva tuli esimese pikamaajooksuna 5 miili jooks vaheolümpiamängudel 1906. Sama ala oli kavas 1908. aasta suveolümpiamängude. Alates 1912. aasta suveolümpiamängudest on kavas 5000 ja 10 000 m jooks.   

Saksamaal võisteldi enne Esimese maailmasõjani ainult ühe saksa miili (7500 m pikkusel distantsil). Selle ala viimane Saksamaa rekord (22.43,2) registreeriti 1939  Max Syringi nimele. 23. ja 24. augustil 1919 võisteldi Saksamaa meristrivõistlustel esimest korda 5000 m jooksus. 

Esimesed naiste pikamaajooksuvõistlused peeti 1953 Suurbritannias 3000 m distantsil. 

Pikamaajooksude arengut on mõjutanud mitme tippjooksja treeningumeetodid. Paavo Nurmi jooksis kaks korda päevas pikka maad (talvel suusatas) ning tegi kordusjookse lühimaa distantsidel. Gunder Hägg leiutas sõidumängu  (*fartlek*), mis koosnes vahelduvas tempos maastikujooksudest. Emil Zátopek kasutas intervallimeetodit, joostes näiteks 60 korda 400 meetrit. Murray Halbergi ja Ron Clarke'i eeskujul võeti laialdaselt kasutusele vastupidavustreening. 

## Vaata ka
*Ülipikamaajooksud
*Keskmaajooksud
*Jooksusprint
*20 km käimine
*50 km käimine
*Maksimaalne hapniku tarbimine
Lavassaare valla lipp

**Lavassaare valla lipp** on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Lavassaare valla lipp.

Lipp kinnitati Eesti Vabariigi Riigikantselei riigisümboolika osakonna poolt 14. mail 2004 ning oli kasutusel 20. oktoobrini 2013, kui Lavassaare vald ühines Audru vallaga. Uue valla nimeks sai Audru vald ning kasutusele jäi Audru valla lipp. Lavassaare valla lipp anti hoiule Lavassaare Külaseltsile.

Lavassaare valla lipu autor on Priit Herodes.

## Lipu kirjeldus
Lavassaare valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Rohelise kanga keskel on kollase äärisega ruut, mida ümbritsevad seitse kollast kaunistust. Kaunistused koosnevad kahest lehest ja ühest marjast. Kaheksanda kaunistuse katab lipu vardapoolses ülanurgas olev kollane ruut kahe diagonaalse musta joonega. Mustad jooned algava vardapoolsest ülanurgast.

Lipu normaalmõõtmed on 105x105 cm.

## Põhjendus
Roheline sümboliseerib loodust ja elu. Kollase äärisega ruut tähistab valda ning seda ümbritsevad lehed ja marjad valla rikkusi. Kanga vardapoolses ülanurgas olev kollane ruut kahe musta diagonaalse joonega tähistab Pärnu maakonda, kohalikku turbatööstust, kitsarööpmelist raudteed ning Lavassaares asuvat raudtee muuseumi.

## Lipu kasutamise kord

#Lipp heisatakse hoonel, kus asub Lavassaare Vallavalitsus, ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsustega, samuti muudel avalikel üritustel.
#Lipu heiskamisel koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, linna või valla lipuga, asub Lavassaare valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust.
#Lavassaare valla lipp heisatakse lipuvardaga vastavasse hoidjasse.
#Lavassaare valla lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes vallavolikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel, teistele omanikele on niisugused otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga.
#Riigilippu ja/või valla lippu võib heisata riiklikel pühadel ja tähtpäevadel, avalikel üritustel ning perekondlike sündmuste puhul.

## Vaata ka
*Lavassaare valla vapp
*Pärnu maakond

## Välislingid
* Lavassaare valla sümboolika Lavassaare valla kodulehel
* Lavassaare valla sümbolid Riigikantselei kodulehel
* Lavassaare valla lipp lehel "geraldika.ru"
Natalja Baranova

**Natalja Baranova-Massalkina** (Наталья Ивановна Баранова-Масалкина; sündinud 25. veebruaril 1975 Krivošeinos Tomski oblastis) on Venemaa endine murdmaasuusataja. Ta võistles aastatel 1994–2006 ning tuli olümpiavõitjaks 2006. aasta taliolümpiamängudel. 

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2006 Torinos
**  **olümpiavõitja** 4×5 km teatesõit

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2005 Oberstdorfis
**  hõbemedal 4×5 km teatesõit
**  pronksmedal 30 km ühisstardiga klassikasõit

### [[Suusatamise juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]

* 1995 Gällivares
**  **juunioride maailmameister** 5 km klassikastiil
**  pronksmedal 15 km vabastiil

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

Natalja Baranova osales 85 karikasarja etapil ja saavutas kolm poodiumikohta. Karikasarja üldarvestuses oli parim koht 2005. aastal, mil ta sai 431 punktiga 9. koha.

## Välislingid

*
Maasäär

**Maasäär** (ka **säär**) on ühe otsaga maismaa külge kinnitunud ning teise otsaga avaveekokku (enamasti merre) ulatuv kitsas ning madal peamiselt liivast ja kruusast koosnev pinnavorm.

Maasääred moodustuvad lainetuse poolt kuhjatud lahtistest rannasetteist. Maasääred kujunevad siis, kui lained ei liigu mitte otse ranna suunas, vaid selle suhtes nurga all. Selle tagajärjel hakkab toimuma setete pikiränne mööda rannikut, mille tulemusel maasääred moodustuvadki.

Maasääre veepealse osa moodustavad rannavallid ja luited. Maasääre veealust jätku nimetatakse allveesääreks.

## Tuntud maasääri
*Kura maasäär
*Wisła maasäär

## Vaata ka
*Allveesäär
*Neem

## Viited
Aseri valla lipp

**Aseri valla lipp** on Ida-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Aseri valla lipp.

Lipp kinnitati riigisekretäri poolt 9. juunil 1994.

## Lipu kirjeldus
Ristkülikukujuline lipp on jaotatud kolmeks horisontaalseks laiuks: sinine, valge ja roheline. Laidude laiused on vastavalt 2,5; 1; 2,5 ühikut.

Lipu normaalmõõtmed on 100 x 150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 2:3.

## Põhjendus
Lipuvärvid viitavad Aseri valda ümbritseva looduskeskkonna eripärale: sinine – merele, roheline – maismaale taimestikuga ning hõbedane tala – lubjakivist pankrannikule.

## Lipu kasutamise kord
Valla lipp ja vapp peavad vastama riigisekretäri poolt kinnitatud Aseri valla lipu ja vapi kirjeldustele. Lipu ja vapi etalonkujutised asuvad vallavalitsuses.

#Aseri valla lipp heisatakse vallavalitsuse hoonele riiklikel pühadel ja tähtpäevadel (lipupäevadel) ning valla tähtpäevadel, milleks on omavalitsusliku staatuse saamise päev 9. aprill ja vallapäev.
#Valla lippu võivad heisata ka kõik Aseri valla kodanikud eramajadele ning asutused ja ettevõtted oma hoonetele.
#Muude sündmuste puhul (avalikud üritused, demonstratsioonid jne), välja arvatud perekondlikud pidupäevad, heisatakse valla lipp vallavalitsuse loal.
#Heisatav lipp peab olema terve, puhas ja vastama nõuetele.
#Lipp heisatakse maapinnalt tõusvasse lipumasti või hoonele. Lipumasti kõrgus peab olema vähemalt kuuekordne lipukanga laius. Hoonele kinnitatava lipuvarda pikkus peab olema kolm korda suurem lipu laiusest.
#Heisatud lipul peab lipukanga alumine serv jääma maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.
#Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadates vasakul.
#Lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipuvarda ülaotsa 10 cm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad lipukanga alumise servani, või heisatakse lipp poolde masti.
#Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp likvideeritakse sündsal viisil.

## Vaata ka
*Aseri valla vapp
*Ida-Viru maakond

## Välislingid
*Aseri valla sümboolika valla kodulehel.
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Aseri vald.
Maximilien Robespierre

**Maximilien François Marie Isidore Robespierre** (6. mai 1758 – 28. juuli 1794) oli Prantsuse revolutsiooni tuntumaid juhte.

Robespierre sündis Põhja-Prantsusmaal Arrasi linnas ning õppis advokaadiks. Juba nooruses sai ta tuntuks põhimõttekindla, ausa ja valgustusmeelse inimesena. Oma printsipiaalsuse tõttu sai tema hüüdnimeks Äraostmatu. Kindla moraali ja karskete eluviiside tõttu lisandus sellele hüüdnimi Voorusemees. Samas armastas ta väga peenelt riietuda, kui see vähegi taskukohane oli, ning omandas seetõttu ka dändi maine.  

Revolutsiooni algul valiti ta seisuse esindajana generaalstaatidesse ning temast sai peagi silmapaistev kõnemees, seda eriti oma mõtete korduva raevuka esitamise tõttu. Aja jooksul sai Robespierre'ist äärmusliku jakobiinide rühmituse juht. Ta korraldas žirondiinide kukutamise ning sai 1793. aastal Prantsusmaa tegelikuks valitsejaks. Tema mõtteviisis toimus oluline muudatus, kuna peagi otsustas ta revolutsiooni ideele ohverdada kõik, sealhulgas aususe ja "ebavajalikud" põhimõtted. Tema ja ta kaaslaste nõudmisel hukati 1793. ja 1794. aastal palju vaenlasi, et "päästa Prantsuse revolutsioon". Hukatute hulgas oli ka Prantsusmaa kuninganna Marie Antoinette. Paranoia ja kahtlustamise õhkkond muutus üldiseks. Kuid lõpuks langes ohvriks ka Robespierre, kui oma elu pärast hirmul konvendi saadikud otsustasid jakobiinid kukutada ning tema enda sissetöötatud tava järgi seejärel giljotineerida. Revolutsiooni teisel aastal 9. termidoori riigipöörde järel (27. juulil 1794) see nii ka läks.

Robespierre oli ka revolutsiooniaegse kõrgema olendi kultuse looja.

Tuntud revolutsionäär oli ka Maximilieni vend Augustin Robespierre.

### Maximilien Robespierre täisnimi
Tema perekonnanimi sisaldas mitmeid põlvkondi aadlipartiklit *de*, mis rakendus sünnil talle ka endale ("Maximilien *de* Robespierre"). Robespierre ise otsustas kaotada *de* oma nimest 1790. aastal, seoses üleriigilise aadliseisuse kaotamisega revolutsiooni käigus.

## Teosed eesti keeles
* "Mõtete vahendusest" (kõne) – raamatus "Valik prantsuse esseid", koostanud ja tõlkinud Aleksander Aspel, EKS, Tartu 1938, lk 195–214

## Kirjandus
* Peeter Tarvel, "Jooni Robespierre'ist kui isiksusest ja poliitikust". Esmatrükk: "Kultuuri ja teaduse teilt". EÜS Veljesto toimetised II, 1932, lk 156–180; 2. trükk eraldi brošüürina, Tartu 1932; 3. trükk Peeter Tarveli artiklikogumikus "Demokraatia tulevik", Ilmamaa, Tartu 2002, lk 299–330
* Anatoli Levandovski, "Robespierre". Vene keelest tõlkinud Karl Luksep. Eesti Raamat, Tallinn 1969
* Friedrich Sieburg, "Robespierre, halb prantslane". Saksa keelest tõlkinud Heli Kukk – Akadeemia 1991, nr 10, lk 2047–2060

## Välislingid

* Robespierre - Master of the Terror
Robert Hossein

**Robert Hossein** (sünninimi **Abraham Hosseinoff**; 30. detsember 1927 Pariis – 31. detsember 2020) oli Iraani päritolu Prantsusmaa näitleja, filmilavastaja, stsenarist ja luuletaja.

Tema isa oli Iraani helilooja Aminollah Hossein.

## Lavastatud filme
*"Les salauds vont en enfer" (1955)
*"Pardonnez nos offenses" (1956)
*"Toi, le venin" (1959)
*"Les Scélérats" (1959)
*"La Nuit des espions" (1959)
*"Le Jeu de la vérité" (1961)
*"Le Goût de la violence" (1961)
*"La Mort d'un tueur" (1964)
*"Les Yeux cernés" (1964)
*"Le Vampire de Düsseldorf" (1965)
*"J'ai tué Raspoutine" (1967)
*"Une corde, un Colt" (1969)
*"Point de chute" (1970)
*"Les Misérables" (1982)
*"Le Caviar rouge" (1986)

## Välislingid

*
Ivar Kümnik

**Ivar Kümnik** (sündinud 26. augustil 1969 Tallinnas) on eesti vabakutseline ajakirjanik.

## Elukäik

Ivar Kümnik on õppinud Tallinna 37. Keskkoolis ja Tallinna Kaubandustehnikumis.

Ta on teinud kaastööd sellistele ajakirjadele ja ajalehtedele nagu Noorus, Aja Pulss, Meie Meel, Nädal, Just!, Popsti! jm.

Projektitööna on ta töötanud Venemaa ja Nõukogude Liidu filmides statistina. 

Tema harrastuste hulka kuulub kuulsuste autogrammide kogumine. Enamasti käib see kirja teel, kuid ta on ka isiklikult kohtunud paljude maailmakuulsate filmitähtedega, sealhulgas Mel Gibsoni, Emmanuelle Béarti, Lambert Wilsoni, Jean-Paul Belmondo ja Salma Hayekiga.

## Viited

## Välislingid
*
*Kinopoisk.ru
Soome jäähokimeeskond 2006. aasta taliolümpiamängudel

**Soome jäähokimeeskond 2006. aasta taliolümpiamängudel** oli jäähokimeeskond, kes esindas Soomet 2006. aasta taliolümpiamängudel.

## Vaata ka
*Jäähoki 2006. aasta taliolümpiamängudel
Saku Koivu

**Saku Antero Koivu** [Sagu Andero Koivu] (sündinud 23. novembril 1974 Turus) on Soome endine jäähokimängija. 

Turun Palloseura (TPS) kasvandikul Koivul oli suur osa Soome jäähokimeeskonna maailmameistriks saamisel 1995. aastal Stockholmis. Aastatel 1992–1993 Soome Meistriliigas mänginud Koivu siirdus 1995. aastal NHL-i Montreal Canadiensi meeskonda. 1999. aastal valiti ta meeskonna kapteniks.

Olümpiamängudelt on Koivu võitnud kolm pronksmedalit (1994, 1998, 2010) ja hõbemedali (2006). Ta oli ka 2004. aasta jäähoki maailmameistrivõistlustel hõbemedali võitnud meeskonna liige. Ta on korduvalt olnud Soome jäähokikoondise kapten. 1993. aastal Soome Meistriliigas mängides tunnistati ta aasta mängijaks.

2001. aasta sügisel diagnoositi tal vähkkasvaja. Ta läbis vajaliku ravi ja tervenes. Juba 2002. aasta kevadel naasis ta hokiväljakule. NHL-i tööseisaku ajal 2004–2005 mängis Koivu oma endises koduklubis TPS. Ka Saku noorem vend Mikko Koivu on hokimängija ja on NHL-is Minnesota Wildi meeskonna kapten.

2008. aastal osales ta Simple Plani laulu "Save You" muusikavideos, mis oli algselt kirjutatud põhilaulja vennale. Videos osaleb ka palju teisi vähktõvest paranenud inimesi.

Saku Koivu abiellus 2002. aasta suvel Hanna Norioniga ja 2004. aasta lõpus sündis neil tütar.

2007. aasta veebruaris valiti Saku Koivu Rahvusvahelise Olümpiakomitee (ROK) sportlaskomisjoni. Koivu sai hääletusel 412 häält. Hääletada said kõik olümpiamängudel osalenud sportlased ja seda võimalust kasutas 2003 osalejat. Ta kuulus komisjoni kaheksa aastat ja oli seal ainuke jäähokimängija.

## Välislingid

* NHL-i mängija Saku Koivu
* nhlfinns.com – Saku Koivu
Lauskrand

**Lauskrand** on madal, enamasti liivane rand. Lauskrannale on iseloomulikud väikesed suhteliste kõrguste vahed, settematerjal on tavaliselt rannal ühtlaselt laiali jaotunud ja on tuntav lainete mõju. Lauskrannal esineb nii kuhje- kui ka kulutusvorme.

Kulutuslik lauskrand on moreenrand.

Kuhjelised lauskrannad on liiva-, mölli- ja kruusa-veeristiku ehk kliburand.

Lauskrand on tüüpiline Lääne- ja Edela-Eesti rand.
Free State'i provints

**Free State** [frii steit] on Lõuna-Aafrika Vabariigi provints.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Free State'i provintsi elanikkonnast mustanahalised aafriklased 87,6%, valged 8,7%, värvilised 3,1%, India ja Aasia päritolu inimesed ja teised 0,2%. Sotho keelt pidas emakeeleks 64,2% rahvastikust, afrikaani keelt 12,7%, koosa keelt 7,5%, tsvana keelt 5,2%, suulu keelt 4,4% ja inglise keelt 2,9%.

## Vaata ka
*Oranje Vaba Riik
*Free State'i Ülikool

## Viited
Ida-Kapimaa provints

**Ida-Kapimaa provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Aafrika Vabariigis.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ida-Kapimaa provintsi elanikkonnast mustanahalisi aafriklasi 86,3%, värvilisi 8,3%, valgeid 4,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,3%. Koosa keelt pidas emakeeleks 78,8% rahvastikust, afrikaani keelt 10,6%, inglise keelt 5,6% ja sotho keelt 2,5%.

## Vaata ka
* Kapimaa

## Viited

## Välislingid
* Provintsivalitsus
Gautengi provints

**Gautengi provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Aafrika Vabariigis.

Gautengi provints on Lõuna-Aafrika Vabariigi provintsidest kõige väiksema pindalaga, kuid kõige suurema rahvaarvu ja asustustihedusega. Seal asub Lõuna-Aafrika Vabariigi suurima elanike arvuga linn Johannesburg ning üks kolmest riigi pealinnast (Pretoria).

2016. aastal andis Gautengi provints 34,64% Lõuna-Aafrika Vabariigi sisemajanduse kogutoodangust.

Provintsis asub hulgaliselt suuri kaevandusi. Kaevandatakse näiteks kulda ja teemante. Mponengi kullakaevandus on maailma sügavaim.

Seal tegutseb Johannesburgi börs, mis on Aafrika suurim.

Provintsi teenindab O. R. Tambo rahvusvaheline lennujaam, mis on Aafrika suurim.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Gautengi provintsi elanikkonnast mustanahalisi aafriklasi 77,4%, valgeid 15,6%, värvilisi 3,5%, India või Aasia päritolu inimesi 2,9% ja teisi 0,7%. Suulu keelt pidas emakeeleks 19,8% rahvastikust, inglise keelt 13,3%, afrikaani keelt 12,4%, sotho keelt 11,6%, pedi keelt 10,6%, tsvana keelt 9,1%, koosa keelt 6,6%, tsonga keelt 6,6%, ndebele keelt 3,2% ja venda keelt 2,3%.

## Viited
KwaZulu-Natali provints

**KwaZulu-Natali provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Aafrika Vabariigis.

KwaZulu Natali provintsis asub LAVi suuruselt kolmas kaitseala iSimangaliso Wetland Park, mis on kantud UNESCO maailmapärandi nimekirja.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli KwaZulu-Natali provintsi elanikkonnast mustanahalisi aafriklasi 86,8%, India või Aasia päritolu inimesi 7,4%, valgeid 4,2%, värvilisi 1,4 ja teisi 0,3%. Suulu keelt pidas emakeeleks 77,8% rahvastikust, inglise keelt 13,2%, koosa keelt 3,4%, afrikaani keelt 1,6% ja ndebele keelt 1,1%.

## Vaata ka
* Natal
* Tembe elevandipark

## Viited
Tadeusz Różewicz

**Tadeusz Różewicz** [tadeuš ruž'eevitš] (9. oktoober 1921 Radomsko – 24. aprill 2014 Wrocław) oli poola luuletaja ja näitekirjanik.

## Teoseid
### Näidendeid eesti keeles

*"Veider vanake" (*Śmieszny staruszek*, 1965), eesti keeles LRK 1973, 12713, tõlkinud Aleksander Kurtna
*"Vana naine haub" (*Stara kobieta wysiaduje*, 1968), eesti keeles kogumikus ""Valge abielu" ja teisi näidendeid", tõlkinud Hendrik Lindepuu
*"Kartoteek" (*Kartoteka*, 1969), eesti keeles LRK 1973, 12713, tõlkinud Aleksander Kurtna
*"Valge abielu" (*Białe małżeństwo*, 1975), eesti keeles kogumikus ""Valge abielu" ja teisi näidendeid", tõlkinud Hendrik Lindepuu
*"Lõks" (*Pułapka*, 1982), eesti keeles kogumikus ""Valge abielu" ja teisi näidendeid", tõlkinud Hendrik Lindepuu

### Luulet eesti keeles

*"Roheline roos" (1982, tõlkinud Mats Traat)
*"Alati fragment" (2007, tõlkinud Hendrik Lindepuu), ISBN 9789985958940
*"Valitud luuletused 1945–1995" (2009, tõlkinud Hendrik Lindepuu)
## Tunnustus
* 1982 Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind
* 2007 Euroopa kirjandusauhind

## Viited
Galleria Vittorio Emanuele II

**Vittorio Emanuele II galerii** (*Galleria Vittorio Emanuele II*) on Milanos Piazza del Duomost põhja poole jääv tohutu ladina risti kujulise põhiplaaniga terasest ja klaasist kõrge võlvkäiguna rajatud passaaž. 

Galerii ehitistel on neli korrust. Luksuslike kohvikute, restoranide, raamatupoodide ja butiikide fassaadid on kujundatud uusrenessanslikus võtmes. Võlvkäigus korraldatakse ka kunsti- ja fotograafianäitusi. Selline galerii oli tänapäevaste ostukeskuste eelkäija ja Milano oma leidis jäljendamist ka teistes Itaalia linnades (nt Galleria Subalpina Torinos ja Galleria Umberto I Napolis). Esimene taoline ostukeskus oli Peterburi passaaž, Milano oma kinnistas samal puhul galerii nimetuse kasutamise.

Galerii viib Piazza del Duomolt Piazza della Scalale La Scala teatri juurde. Vasak tiib suundub Piazza dei Mercantile.

Galerii kaheksakandilist keskosa kaunistavad nelja maailmajagu ehk Euroopat, Ameerikat, Aafrikat ja Aasiat sümboliseerivad mosaiigid. Põrandamosaiik kujutab sodiaagimärke. Passaaži võimsaim detail on metallist ja klaasist katus suure kupliga galerii ristumiskohas. Otse kupli all olev mosaiik kujutab nelja ühendatud Itaalia suurlinna sümboleid: Rooma Romulus ja Remus, Firenze *[[fleur–de–lys]]*, Milano punane vapikilp valge ristiga ning Torino pull, kelle juures võib näha õhevil turiste, kuna selle suguelunditele astumine toovat head õnne.

Galerii projekteeris arhitekt Giuseppe Mengoni 1861. aastal. Galeriid ehitati aastatel 1865–1877. Paar päeva enne galerii avamist kukkus Mengoni tellingutelt alla surnuks. Galerii on saanud nime Vittorio Emanuele II, esimese ühendatud Itaalia kuninga järgi.

## Välislingid

* Vittorio Emanuele II galerii infoleht piltidega inglise keeles
Emmaste valla lipp

**Emmaste valla lipp** on Hiiu maakonnas asunud Emmaste valla lipp.

Lipp kinnitati 19. juunil 1996 ning see oli kasutusel kuni Emmaste valla ühendamiseni teiste Hiiumaa valdadega, mis toimus 2017. aasta sügisel.

Valge-sinise lipuvälja poolitab diagonaalselt lainejoon, mis suundub vardapoolsest alanurgast lehvipoolsesse ülanurka.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11.

## Vaata ka
*Emmaste valla vapp

## Välislingid
*Emmaste valla sümboolika valla kodulehel
*Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel – Emmaste vald
Ambrosiuse pinakoteek

**Ambrosiuse pinakoteek **(itaalia *Pinacoteca Ambrosiana*) on Biblioteca Ambrosiana juurde kuuluv kunstimuuseum Milanos. Pinakoteek ja raamatukogu asuvad kardinal Federigo Borromeo palees, mis on pärit 17. sajandist ja hiljuti restaureeritud. Kardinal oli alusepanijaks nii raamatu- kui ka kunstikogule. 

Olulisemad kunstiaarded on Leonardo da Vinci "Muusiku portree", Botticelli "Madonna baldahhiini all" ja Caravaggio "Puuviljakorv", mis on esimene Itaalias maalitud natüürmort. 

Muuseumi kõige veidram eksponaat on Lucrezia Borgia juuksekihar. 

Lisaks kuulub pinakoteegile korralik Veneetsia kunsti kogu, milles on esindatud Tizian, Tiepolo, Giorgione ja Bassano.

Ambrosiuse pinakoteek asub aadressil Piazza Pio 2.

## Välislingid

* Ambrosiana koduleht (*itaalia ja inglise keeles*)
Haaslava valla lipp

**Haaslava valla lipp** on Tartu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Haaslava valla lipp.

Lipp  kinnitati riigisekretäri Aino Lepik von Wiréni poolt 9. juunil 2000. Sama aasta 15. juunil õnnistati valla lipp sisse Tartumaa praost Joel Luhametsa poolt.

Lipu kavandi autor on Tartu kunstnik Riina Liiv.

## Lipu kirjeldus
Haaslava valla lipp on jagatud horisontaalselt kaheks võrdseks laiuks, ülemine laid on kuldkollane, alumine sinine (vapi värvid). Lipu keskel asetseb Haaslava valla vapp, mida ümbritseb valge eraldusriba.

## Põhjendus
Lipu ja vapi värvidest kollane (kuldne) sümboliseerib kindlust, jäävust ja tugevust, sinine – lootust ja valla territooriumi poolitavat Mõra jõge, mis oli vanade Kambja ja Võnnu kihelkondade piiriks.

Vapil kujutatud mänd sümboliseerib visadust ja järjepidevust, aga ka arengut. Kuusnurkne sinine täht vallas asuvaid muistendites nimetatud tervise- ja tarkuseallikaid. Sinisel kilbil asuv kuldne kaarjas tüvimik on valla keskel asuva Haaslava Vooremäe sümboliks.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning lipu normaalsuurus on 105x165 cm.

## Lipu kasutamise kord
#Haaslava valla lipp asetseb alaliselt Haaslava vallamajas. Teda kasutatakse valla kohaliku omavalitsuse sümbolina riiklike pühade ja tähtpäevade tähistamisel, valla kohaliku omavalitsuse asutuste ja nende hallatavate asutuste pidulikel ja tähtsündmustel, vallakodanike austamisel ja muudel vallavalitsusega kooskõlastatud juhtudel.
#Haaslava valla lippu võivad heisata vallaelanikud, majaomanikud, äriühingud, asutused ja organisatsioonid koos Eesti riigilipuga riigilipu heiskamise päevadel ja kooskõlas riigilipu kasutamise korra nõuetega, mis laienevad sel juhul ka valla lipule. Riigilipu heiskamise päeval heisatud valla lipp riigilippu ei asenda. Koos riigilipuga heiskamisel asub riigilipp lippude poolt vaadates paremal, valla lipp vasakul.
#Haaslava valla lippu võivad vallaelanikud, majaomanikud, äriühingud, asutused ja organisatsioonid heisata kodu- või asukohavalla tähisena oma isiklikel, perekondlikel või kollektiivsetel tähtsündmustel.
#Haaslava valla lippu võib kasutada avalikel üritustel, miitingutel ja demonstratsioonidel.
#Kasutatav valla lipp peab olema puhas ja terve, kõlbmatuks muutunud lipp hävitatakse sündsal viisil. 

## Vaata ka
*Haaslava valla vapp
*Tartu maakond

## Välislingid
*Haaslava valla sümboolika valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Haaslava vald.
Halliste valla lipp

**Halliste valla lipp** on Viljandi maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Halliste valla lipp.

Lipp on kinnitatud 29. jaanuaril 2003.

## Lipu kirjeldus
Halliste valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Mustal kangal on lipu alt servast tõusev punane rist, mille keskel on lõhik; harude otsad on kaunistatud punase paelornamentika motiividega. Kujundeid ümbritseb valge ääris. Piduliku kandelipu varras on must, ehisnupp hõbedane.

## Põhjendus
Paelornamentikaga ehitud rist sümboliseerib Halliste vaimseid traditsioone. Risti lõhik viitab nii meeste kui naiste seas populaarsele mulgi kuuele, mille küljel on samuti kaaruspaeltega kaunistatud lõhik. Lipu värvideks on nn mulgi koloriit: must, punane ja valge.

## Lipu kasutamise kord
Valla lipp ei tohi olla suurem normaalmõõtmetes Eesti riigilipust.

## Vaata ka
*Halliste valla vapp
*Viljandi maakond

## Välislingid
* Halliste valla sümboolika
Limpopo provints

**Limpopo provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Aafrika Vabariigis.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Limpopo provintsi elanikkonnast mustanahalised aafriklased 96,7%, valged 2,6%, värvilised 0,3%, India või Aasia päritolu inimesed 0,3% ja teised 0,2%. Pedi keelt pidas emakeeleks 52,9% rahvastikust, tsonga keelt 17,0%, venda keelt 16,7%, afrikaani keelt 2,6%, tsvana keelt 2,0%, ndebele keelt 2,0%, sotho keelt 1,5%, inglise keelt 1,5%, suulu keelt 1,2%.

## Viited

## Välislingid
* Provintsivalitsus
Helme valla lipp

**Helme valla lipp** on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Helme valla lipp.

Lipp kinnitati 21. juunil 1994.

## Lipu kirjeldus

Helme valla ristkülikukujuline lipp on vertikaalselt jaotatud kaheks väljaks. Lipu vardapoolne väli on valge ning selle laius on 3 ühikut, lehvipoolne osa on aga sinine, laiusega 6 ühikut. Sinisel väljal asub valge veskikivi kujutis, mille mustast ringikujulisest keskosast väljub kaheksa musta kaarjat vööti (veskikivi soont).

Lipu normaalmõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9 ühikut.

## Põhjendus
Sinine viitab tõsiasjale, et Helme ümbruskond on juba vanast ajast tuntud oma vaimuerksate inimeste ja koolitraditsioonide poolest. Pöörlev must-valge veskikivi sümboliseerib aja igavest kulgu ja põlvkondade vaheldumist ning ühtlasi elu järjepidevust. Teiseks meenutab veskikivi valla inimeste põlist põhitegevust – maaviljelust, saaki ja leiba. 
 
## Lipu kasutamise kord
Helme valla lipp heisati järgmise korra alusel:
#Ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel avalikel üritustel. 
#Alaliselt volikogu ja valitsuse haldushoonel.
#Selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
#Koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust.

Valla lipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal.
 
## Vaata ka
*Helme valla vapp
*Valga maakond

## Välislingid
*Helme valla sümboolika valla kodulehel
*Helme valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Mpumalanga provints

**Mpumalanga provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Aafrika Vabariigis.

1995. aastani oli provintsi nimi Ida-Transvaal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Mpumalanga provintsi elanikkonnast mustanahalised aafriklased 90,7%, valged 7,5%, värvilised 0,9%, India või Aasia päritolu inimesed 0,7% ja teised 0,2%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 27,7% rahvastikust, suulu keelt 24,1%, tsonga keelt 10,4%, ndebele keelt 10,1%, pedi keelt 9,3%, afrikaani keelt 7,2%, sotho keelt 3,5%, inglise keelt 3,1%, tsvana keelt 1,8% ja koosa keelt 1,2%.

## Viited

## Välislingid
* Provintsivalitsus
Rõuge valla vapp

**Rõuge valla vapp** on Võru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Rõuge valla vapp.

Vapp on kinnitatud 19. juunil 2018.

Rõuge valla vapil on valgel kilbil kumerlõikes jalus, mille jagab roheliseks ja siniseks väljaks valge lainelõikes tala. Jaluse kohal on kolm kuuske. Jalus tähistab valla rohkeid järvi ja jõgesid ning kuppelmaastikku. Kuused viitavad metsarohkusele, mida rõhutab ka roheline värv vapil. Valge tähistab uut algust ja Rõuge valla puhast, rahulikku ning puutumata keskkonda.

## Valla vapi kasutamine
Valla vapi kujutist kasutatakse:
* volikogu, vallavalitsuse ja valla ametiasutuste pitsatil;
* volikogu, vallavalitsuse ja valla ametiasutuste dokumendiplankidel;
* valla asutuste kodulehtedel.

Valla vapi kujutist võib kasutada:
* valla ametiasutuste hallatavate asutuste dokumendiplankidel, pitsatil või sümbolites;
* valla asutust ja valla piiri tähistavatel siltidel;
* valla tunnustusavaldustel ja meenetel, ametlikel trükistel ja suveniiridel;
* ametiasutuse teadetel, kutsetel ja kaartidel;
* üritusi või projekte tutvustavatel reklaamidel, trükistel ja mujal, et tähistada valla poolt vastava ürituse, isiku või projekti toetamist.

Valla vapi värvideta (mustvalgel) kujutamisel tähistatakse värve vastavalt heraldikareeglitele.

## Endise Rõuge valla vapp

Enne 2017. aasta haldusreformi kasutusel olnud Rõuge valla vapp oli kinnitatud 21. juunil 1999.

Vapil on rohelisel kilbil kuldne lind (ööbik) ja hõbedane kaarlõikeline vapitüvi. Lainelõikega põikjaostatud vapitüve allosa on sinine.

## Vaata ka
*Rõuge valla lipp

## Välislingid
*Rõuge valla sümboolika valla kodulehel
*Rõuge valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Lääne-Kapimaa provints

**Lääne-Kapimaa provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Aafrika Vabariigis.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Lääne-Kapimaa provintsi elanikkonnast värvilised 48,8%, mustanahalised aafriklased 32,8%, valged 15,7%, India või Aasia päritolu inimesed 1,0% ja teised 1,6%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 49,7% rahvastikust, koosa keelt 24,7% ja inglise keelt 20,2%.

## Vaata ka
* Kapimaa

## Viited
Hummuli valla lipp

**Hummuli valla lipp** on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Hummuli valla lipp.

Lipp kinnitati 2. juunil 1994.

## Lipu kirjeldus

Valla lipuks on  ruudukujuline vapilipp, rohelisel kangal kuldne kimalane kahe musta vöödiga kehal.

Lipu normaalmõõtmed on 105x105 cm. 

## Põhjendus
Lipul olev kimalane tuleneb valla nime algvariandist, mis tähendabki kimalast.

## Lipu kasutamise kord
Hummuli valla lipp oli esinduslipp, mida kasutati vaid erandjuhtudel valla esindamiseks, kooskõlastatult vallavalitsusega. 

## Vaata ka
*Hummuli valla vapp

## Välislingid
*Hummuli valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Loodeprovints (LAV)

**Loodeprovints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Aafrika Vabariigis.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Loodeprovintsi elanikkonnast mustanahalised aafriklased 89,8%, valged 7,3%, värvilised 2,0%, India või Aasia päritolu inimesed 0,6% ja teised 0,3%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 63,4% rahvastikust, afrikaani keelt 9,0%, sotho keelt 5,8%, koosa keelt 5,5%,
tsonga keelt 3,7%, inglise keelt 3,5%, suulu keelt 2,5%, pedi keelt 2,4% ja ndebele keelt 1,3%.

## Vaata ka
* Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkond

## Viited

## Välislingid
* Provintsivalitus
Põhja-Kapimaa provints

**Põhja-Kapimaa provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Aafrika Vabariigis.

Põhja-Kapimaa provints on kõige suurema pindalaga ja kõige väiksema rahvaarvuga Lõuna-Aafrika Vabariigi provints (moodustab 30,5% riigi pindalast).

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Põhja-Kapimaa provintsi elanikkonast mustanahalisi aafriklasi 50,4%, värvilisi 40,3%, valgeid 7,1%, India või Aasia päritolu inimesi 0,7% ja teisi 1,6%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 53,8% rahvastikust, tsvana keelt 33,1%, inglise keelt 3,4% ja sotho keelt 1,3%.

## Vaata ka
* Kapimaa

## Viited

## Välislingid
* Provintsivalitsus
Põltsamaa vald (1991)

**Põltsamaa vald** oli vald Jõgeva maakonnas. Põltsamaa vald paikneb endise Viljandi maakonna põhjaosas, hõlmates kunagise Põltsamaa ja Lustivere valla. Omavalitsusliku staatuse sai vald 1991. aastal endise Põltsamaa külanõukogu piirides. Vallamaja asub Põltsamaa linnas.

Põltsamaa valla pindala oli 416,9 km² ja 2012. aasta alguses elas vallas 4006 elanikku. Asustuse tihedus oli 9,6 in/km².

Põltsamaa vallavanem on Toivo Tõnson.

## Asend
Põltsamaa vald paikneb Jõgevamaa lääneosas ja ümbritseb Põltsamaa linna. Põltsamaa vald piirneb Jõgeva maakonna Pajusi ja Puurmani vallaga, Viljandi maakonna Kolga-Jaani ja Kõo vallaga ja Järva maakonna Imavere ja Koigi vallaga. Olulisimad valda läbivad teed on Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee ning Jõgeva–Põltsamaa, Põltsamaa–Võhma ja Viljandi–Põltsamaa maantee. Valla territooriumile ulatub omanäoline Alam-Pedja looduskaitseala. Valla piiridesse, Adavere lähedale jääb Mandri-Eesti geomeetriline keskpunkt, mida tähistab 1985. aastast tähiskivi.

## Asustus

Põltsamaa vallas on 2 alevikku ja 28 küla. Suuremad keskused on Adavere, Lustivere, Kamari ja Esku.

## Ajalugu
Põltsamaa valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991. 2017. aastal ühines Põltsamaa vald uue Põltsamaa vallaga.

## Kohalik majandus
Põltsamaa vallas tegutsevate äriühingute hulgas on kõige rohkem põllumajandusega tegelevaid ettevõtteid. Mällikveres tegutseb AS Konesko metallitöötlemistehas, Rõstla karjääris kaevandatakse paekivi, millest tehakse killustikku. Põltsamaa vald oli Jõgevamaal üks esimesi, kus hakati välja ehitama kergliiklusteid. Koostöös Põltsamaa linna ning Pajusi ja Puurmani vallaga on Põltsamaa valla territooriumile rajatud piirkondlik jäätmejaam. Koostöös riigi, maavalitsuse, Põltsamaa linna, Eesti Gaasi ja Fortum Termestiga valmis 2000. aastatel Põltsamaa valda läbiv gaasitorustik.

## Haridus
Vallas oli kaks lasteaeda, Esku-Kamari lasteaed-algkool ning Adavere Põhikool ja Lustivere Põhikool. Väike-Kamari külas asub kutseharidust andev Järvamaa Kutsehariduskeskuse Põltsamaa õppekoht.

## Kultuur
Põltsamaa vallas oli kolm raamatukogu, kultuurimaja Lustiveres ja klubi Adaveres. Võhmanõmmel tegutseb Heino Joosti Kodulootare, Kuningamäele on rajatud kardirada. 2008. aasta lõpus avati Kuningamäe piirkonnas valgustatud tervise- ja suusarada.

## Sotsiaalhoolekanne
Lustivere mõisas tegutseb üldhooldekodu ja Võisiku mõisas hooldekodu erivajadustega inimestele.

## Viited
Voldemar Panso nimeline auhind

**Voldemar Panso nimeline auhind** (ka *Panso preemia*) on üks Eesti teatri aastaauhindadest, mis antakse eeskuju väärivale ja perspektiivikale Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli üliõpilasele. Auhind asutati Jaak Alliku ja Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri ettepanekul kultuuriministri käskkirjaga 1978. aastal. Auhind antakse kätte igal aastal Voldemar Panso sünniaastapäeval, 30. novembril. Auhinnaga kaasneb Margus Kadariku loodud mälestusmedal ja Eesti Kultuurkapitali rahaline preemia.

## Laureaadid
*1978 Toomas Lõhmuste
*1979 Ain Lutsepp
*1980 Andrus Vaarik
*1981 Sulev Teppart
*1982 Peeter Sauter
*1983 Raimo Pass
*1984 Katrin Kohv
*1985 Peeter Tammearu
*1986 Elmo Nüganen
*1987 Epp Eespäev
*1988 Merle Jääger
*1989 Marko Matvere
*1990 Katri Kaasik-Aaslav, Ivika Sillar
*1991 Üllar Saaremäe
*1992 Elina Reinold
*1993 Katariina Lauk
*1994 Peeter Raudsepp
*1995 Kaido Veermäe
*1996 Veikko Täär
*1997 Taavi Teplenkov
*1998 Kersti Heinloo
*1999 Tambet Tuisk
*2000 Priit Võigemast
*2001 Elisabet Tamm
*2002 Rasmus Kaljujärv
*2003 Mart Koldits
*2004 Risto Kübar
*2005 Mari-Liis Lill
*2006 Kristo Viiding
*2007 Ago Soots
*2008 Marta Laan
*2009 Lauri Kaldoja
*2010 Märt Pius ja Priit Pius
*2011 Diana Leesalu
*2012 Rea Lest
*2013 Jörgen Liik
*2014 Mehis Pihla
*2015 Liisa Saaremäel
*2016 Teele Pärn
*2017 Priit Põldma
*2018 Maris Lüüs
*2019 Maarja Johanna Mägi 
*2020 Hardo Adamson 
*2021 Maarja Mõts 
*2022 Edgar Vunš
*2023 Hele Palumaa
*2024 Erling Eding
*2025 Alex Paul Pukk

## Viited
Tomasz Sikora

**Tomasz Wacław Sikora** (sündinud 21. detsembril 1973 Wodzisław Śląskis) on Poola laskesuusataja.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

**[[2006. aasta taliolümpiamängud|Torino 2006]]**
*hõbemedal 15 km ühisstardiga sõidus

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

**[[1995. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Antholz-Anterselva 1995]]**
***maailmameister** 20 km 
**[[2004. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Oberhof 2004]]**
*hõbemedal 20 km 

## Isiklikku

Tomasz Sikora on 182 cm pikk ja kaalub 76 kg.
Viinamarjasortide loend

*See loend loetleb [[viinamarjasordid|viinamarjasorte]].

__NOTOC__


==A==
* [[Adalmiina]]
*[[Aglianico]]
*[[Albariño]]
*[[Alfa (viinapuu)|Alfa]]
* [[Aljošenkin]] (Aljoša)
* [[Arkadia]]
* [[Auxerrois]]

==B==
*[[Bacchus]]
*[[Barbera]]
* [[Black Hamburgh]]
*[[Blaufränkisch]]
*[[Brachetto]]
*[[Buffalo (viinapuu)|Buffalo]]

==C==
*[[Cabernet Franc]]
*[[Cabernet Sauvignon]]
*[[Canaiolo Nero]]
*[[Cannonau]]
*[[Carigan]]
*[[Carmenère]]
*[[Catarratto]]
*[[Chardonnay]]
*[[Chenin Blanc]]
*[[Cortese]]
*[[Corvina Veronese]]

==D==
*[[Dimiat]]
*[[Dolcetto]]
*[[Don Muscat]]
*[[Dornfelder]]

==E==
* [[Edelweiss (viinapuu)|Edelweiss]]
*[[Elbling]]
* [[Elmer]]

==F==
* [[Fabel]]
*[[Faberrebe]]
* [[Festivee]]
*[[Frappato]]
*[[Frühburgunder]]

==G==
*[[Gaglioppo]]
*[[Gamay]]
*[[Gamza]]
*[[Garganega]]
*[[Gewürztraminer]]
* [[Golden Champion]]
*[[Graciano]]
*[[Greco]]
*[[Grenache]]
*[[Grauburgunder]]
*[[Grüner Veltliner]]
* [[Guna]]
*[[Gutedel]]

==H==
* [[Hárslevelű]]
* [[Hasaine Sladki]] (Hasanski Sladki)
*[[Helfensteiner]]
*[[Hermitage]] (vt Cinsault)
*[[Heroldrebe]]

==I==
*[[Interlaken (viinapuu)|Interlaken]]

==J==
* [[Jokke]]
* [[Jubilei Novgoroda]]

==K==
*[[Kerner]]
* [[Kodrianka]]
* [[Krassavets]]

==L==
*[[Lambrusco]]
*[[Lemberger]]

==M==
*[[Macabeo]]
* [[Madeleine Angevine]]
* [[Madeleine Royale]]
*[[Malbec]]
*[[Malvasia]]
*[[Malvasia Nera]]
* [[Mars Seedless]]
*[[Marsanne]]
*[[Mazuelo]]
*[[Mavrud]]
*[[Melnik]]
*[[Merlot]]
*[[Misket]]
*[[Monastrell]]
*[[Montepulciano d'Abruzzo]]
*[[Morio–Muscat]]
*[[Moscato]]
*[[Mourvèdre]]
*[[Muscat]]
* [[Muscat Bleu]]
*[[Müller–Thurgau]]
*[[Müllerrebe]]

==N==
*[[Nebbiolo]]
*[[Nero d'Avola]]
*[[New York Muscat]]
*[[Nosiola]]

==O==
*[[Ortega]]

==P==
*[[Pamid]]
*[[Pinot Blanc]]
*[[Pinot Grigio]]
*[[Pinot Gris]]
*[[Pinot Noir]]
*[[Pinotage]]
*[[Portugeiser]]
* [[Price]]
*[[Primitivo]]
*[[Prosecco]]

==R==
* [[Rembrandt (viinapuu)|Rembrandt]]
*[[Riesling]]
*[[Rivaner]]
* [[Rondo (viinapuu)|Rondo]]
*[[Rubin]]
*[[Ruländer]]

==S==
*[[Sangiovese]]
*[[Saperavi]]
*[[Sauvignon Blanc]]
*[[Scheurebe]]
*[[Sémillon]]
*Shiraz (vt [[Syrah]])
*[[Silvaner]]
* [[Somerset Seedless]]
* [[Spulga]]
* [[Sukribe]]
* [[Summersweet]]
* [[Supaga]]
* [[Swensson Red]]
*[[Syrah]]

==Š==

* Širvinta

==Z==
* [[Zilga]]
*[[Zinfandel]]

==T==
*[[Tempranillo]]
*[[Teroldego]]
*[[Thompson Seedless]]
*[[Tocai Friulano]]
*[[Torrontes]]
*[[Trebbiano]]
*[[Trollinger]]

==V==
*[[Vamuska]]
*[[Verdicchio]]
*[[Vermentino]]
*[[Vernaccia di San Giminiano]]
*[[Viognier]]
*[[Vranac]]

==W==
*[[Weissburgunder]]

==Välislingid==
*[http://www.vivc.de/ Rahvusvaheline viinapuusortide kataloog] (*inglise keeles'')
Wojciech Kilar

**Wojciech Kilar** [voitsehh] (17. juuli 1932 Lwów – 29. detsember 2013 Katowice) oli poola pianist ja helilooja, üks silmapaistvaimaid filmimuusika loojaid.

## Looming
### Filmimuusika
Woijcheich Kilar oli esimene helilooja, kes tõstis filmimuusika filmi eeltähtsaks koostisosaks ning vähendas ettekujutelma, et filmimuusika on midagi "kommertsiaalset" ja "taustafunktsioonilist". Tema muusika avas raja hilisemale poola kino vaimsusele üldse, ennekõike Krzysztof Kieślowski filmidele.

Kilar kirjutas muusika enam kui 130 filmile. Mõned neist:
* "Neli tankisti ja koer" (1966)
* "Juhus" (1981; režissöör Krzysztof Kieślowski)
* "Kronika wypadków miłosnych" (1986; režissöör Andrzej Wajda) 
* "Korczak" (1990; režissöör Agnieszka Holland) 
* "Dracula" (1992; režissöör Francis Ford Coppola) 
* "Death and the maiden" (1994; režissöör Roman Polański) 
* "Portrait of a Lady" (1997; režissöör Jane Campion) 
* "Pan Tadeusz" (1999; režissöör Andrzej Wajda)
* "The Pianist" (2002; Roman Polański)

### Muu
Filmimuusika kõrvalt tegeles ta ka muu komponeerimisega, olles poola uue muusika liikumise üheks peafiguuriks (näiteks teosed "Krzeszany" või "Kościelec", mis olid palju julgemad helitööd kui aastaid hiljem Henryk Górecki kõiki šokeerinud samas vaimus teosed). 

Kilari töid mängitakse paljudes suurtes rahvusvahelistes orkestrites ja filharmooniates (sh USA Philadelphia Orchestra ja New Yorgi Filharmoonia).

## Välislingid
* Composers: Wojciech Kilar