open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Don Murray

**Donald Patrick Murray** (31. juuli 1929 Los Angeles, California – 2. veebruar 2024 Goleta, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.

Pärast teatrikooli American Academy of Dramatic Arts lõpetamist tegi ta 1951. aastal Broadwayl debüüdi lavastuses "The Rose Tattoo". Alates 1950. aastate algusest mängis Murray ka paljudes telesarjades.

Murray oli eelkõige tuntud tänu oma läbimurderollile filmis "Bussipeatus" ("Bus Stop"; 1956), kus ta mängis koos Marilyn Monroega. "Bussipeatuses" tegi Murary ühtlasi oma esimese filmirolli ning selle rolli eest oli ta nomineeritud parima meeskõrvalosatäitja Oscarile.

Tema teised tuntumad filmirollid olid filmides "A Hatful of Rain" (1957), kus ta mängis koos Eva Marie Saintiga, "Shake Hands with the Devil" (1959), kus ta mängis koos James Cagneyga, "Halastamatu kättemaks" ("One Foot in Hell"; 1960), "The Hoodlum Priest" (1961), "Advise & Consent" (1962), kus ta mängis koos Henry Fonda ja Charles Laughtoniga, "Baby the Rain Must Fall" (1965), kus ta mängis koos Steve McQueeni ja Lee Remickiga, "Ahvide planeedi vallutamine" ("Conquest of the Planet of the Apes"; 1972) ning "Peggy Sue abiellus" ("Peggy Sue Got Married"; 1986).

Murray tuntumad telesarjarollid olid vesternisarjas "The Outcasts" (1968–1969), telesarjas "Knots Landing" (1979–1981) ja draamasarjas "Twin Peaks", kus ta lõi kaasa sarja kolmandal hooajal (2017).

1960. aastal sai Murray Hollywoodi kuulsuste alleele omanimelise tähe.

1956. aastal abiellus Murray näitleja Hope Lange'iga, kellega oli ta samal aastal mänginud filmis "Bussipeatus". Nad said kaks last. Abielu lõppes lahutusega 1961. aastal. Aasta hiljem abiellus Murray Elizabeth Johnsoniga, kellega sai kolm last.

## Viited
 

## Välislingid
*
Čekai

**Čekai** (žemaidi *Čekā*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.

Čekai asub Venta jõe jõe kallastel. Külas asub Svirkančiai paisjärv. Külla jääb ka Žibikai mets, kus asub looduskaitsealune Must kivi. Selle pikkus on 5,59, laius – 3,76 m, kõrgus aga 1,98 m. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta keskjooks, Venta ülemjooks ja Venta jõe org. Osa külast jääb Venta regionaalparki. Külas asub allikas nimega Laumės pirtis ehk Laumė saun. Rahvapärimuse kohaselt käisid seal laumėd suplemas; kes õhtusel ajal sinna sattus, see kadus.

Küla nimi on tulnud isiku (kas Čekas, Čekis või Čekys) järgi.

Čekais on savikarjäär. Seal on ka kaks kalmistut.

Küla on kirjalikes allikates esmamainitud 1661. aastal (*Czechy*). 1775. aastal oli seal ka kõrts. 1959. aastal hakati külla rajama katusekivisid valmistavat tehast, aga hiljem otsustati selle asemele teha Akmenė ehitusmaterjalide tehase Viekšniai kandlekombinaat. 1972. aastal ehitati see taas katusekivide tootmiseks ümber. Savi kivide tarbeks pärines Ignalinast. Tehas tootis ligi miljon katusekivi aastas.

## Muinsusmälestised

Muinsuskaitse all on Must kivi, mille kohta kohalik rahvas teab arvukalt legende jutustada.

Ka sealsed vanad külakalmistud on muinsuskaitse all. Esimene neist kannab ka nime Šarkiai kalmistu. 1936. aastal maeti sinna kaksikõed Vida ja Marytė Šarkytė, nende järgi nimetas rahvas ka kalmistu.

Teine kalmistu võeti kasutusele XIX sajandi algusaastatel. Kalmistul on arvukalt vanu kunstipäraseid hauatähiseid. Kõik küla muinsusmälestised jäävad Venta regionaalpargi aladele.

## Elanikkond


* 342 (1902)
* 304 (1923)
* 209 (1959)
* 179 (1970)
* 124 (1979)

* 80 (1984)
* 39 (1989)
* 39 (2001)
* 29 (2011)
* 19 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Tučiai I

**Tučiai I** (žemaidi *Tučē I*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.

Küla nimi tuleneb kohaliku loo järgi sellest, et seal asunud vanasti suured metsad. Kui teekäija seal kedagi kohtas, siis tervitas ta teda küsimusega: *Ar tu čia?* (Kas sa oled tõesti siin?). Sellest tulnud siis hiljem ka küla nimi. XIX sajandil oli seal neli Tučiai küla ja neli Tučiai mõisa, tänapäeval on neist järgi jäänud Tučiai II ja Nevarėnai valda jääv Tučiai. XX sajandi algusaastatel asusid piirkonnas kaks Tučiai küla, Tučiai mõis ja Tučiai karjamõis.  

Jaanuariülestõusu ajal organiseeris Kegriai mõisnik Jonas Leckus koos Tučiai mõisnik Feliks Kontrimasega ülestõusnute salga, mis asus tsaarivägedega Kamanose soo juures lahingusse. Jonas langes lahingus, Feliks taganes aga Kegriai metsa, kus  ülestõusnud tapeti. Feliks Kontrimas ise suri Šiauliai vanglas.

## Muinsusmälestised

Muinsuskaitse all on külas asuv votiivkabel aadressil Trimėsėdžio g. 6, mis püstitati aastal 1886. Kabel on varustatud  metallist tuulelipuga, mis kujutab sarve puhuvat inglit. Kabelis asus ka skulptuur Pietà, mis nüüdseks on kadunud.

Kaitse all on kunstimälestisena ka aadressil Trimėsėdžio g. 19 asuv rist, mis püstitati aastal 1924. Risti püstitas sõjaväest naasnud Pranas Perminas.

Veel on kaitse all aadressil Trimėsėdžio g. 22 asuv ja Tučiai II küla piirile jääv tulpkabel. Kabeli frontooni kaunistab avatud silma kujutis. Kabelis asunud püha Jüri skulptuur varastati aastal 1991.

Ka sealsed vanad külakalmistud on muinsuskaitse all. Esimene neist on tegelikult Tučiai II küla kalmistu. Kalmistul on säilinud neli kunstipärast hauatähist. Üks hauatähistest on votiivkabel armulise neitsi Maarja skulptuuriga. Kabel asub maakividest alusel, kabelile nime andnud skulptuur kadus sealt aga juba aastal 1986.

Teise kalmistu kunstimälestiste hulka kuuluvad dekoratiivsed ristid, ka on seal mitmed skulptuurid. Eraldi on kaitse all sealne votiivkabel. Kabeli frontoonil on kujutatud avatud silma. See asub maakividest alusel, kabeli katusel on dekoratiivne rist.

## Elanikkond


* 168 (1902)
* 168 (1923)
* 187 (1959)
* 163 (1970)
* 137 (1979)

* 69 (1989)
* 76 (2001)
* 58 (2011)
* 55 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Dargužiškiai

**Dargužiškiai** (žemaidi *Dargužėškē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.

Küla nimi tuleneb isikunimest Dargužas või Dargis. Aastal 1919 asutati külla algkool. See oli tegelikult mõeldud Žalionė kooliks ja kui seal koolile ruumid leiti, kolis õppetöö ka sinna ümber.

## Elanikkond


* 59 (1902)
* 106 (1923)
* 89 (1959)
* 63 (1970)
* 43 (1979)

* 21 (1989)
* 16 (2001)
* 16 (2011)
* 5 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Žibikai

**Žibikai** (žemaidi *Žėbėkā*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.

Žibikai asub Pievysi jõe kallastel; jõel on Žibikai paisjärv. Külas kasvab looduskaitsealune põlispuu Žibikai tamm. Selle ümbermõõt on 5,97, kõrgus aga 19 meetrit. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Venta keskjooks. 

Küla nimi on tulnud isikunimest Žibikas.

Küla on kirjalikes allikates esmamainitud 1661. aastal (*Zubiki*). 1775. aastal oli seal ka kõrts. 1918. aastal avati külas algkool, mis suleti 2005. aastal. Kahe maailmasõja vahel jagunes Žibikai ala kahe küla, Žibikai I ja Žibikai II vahel. Kuni teise maailmasõjani tegutses külas telliselööv. 1947. aastal avati pärast renoveerimist selle kohal uus tellisetööstus, kus töötas hooajati kuni 70 inimest. Kolhoosiaegadel oli külas ka raamatukogu.

Üks kahest vanast külakalmistust on muinsuskaitse all. Seda piirab maakividest aed.

Külas asub musta värvi kahe trepikujulise uurisega kivi. Rahvasuu räägib, et selle pillanud sinna kurat, kes tahtis sellega Viekšniai kirikut puruks visata, kuid ei jõudnud seda enne kukelaulu teha. Össel pidi kivist välja tulema tüdruk ja tantsima seal terve öö. Päikesetõusu ajal pidi end kivil keerutama laumė. kui keegi temast seal möödus ja tagasi vaatas, siis muutus ta männiks. Kivi juures kasvavate mändide okstele oli tavaks votiivkabeleid riputada. Ka pidi kivi tähistama paika, kuhu oli maetud Napoleoni kuld. Aastal 1906 oletas Ludwik Krzywicki, et see kivi on meteoriitset päritolu.

## Elanikkond


* 582 (1902)
* 574 (1923)
* 388 (1959)
* 451 (1970)
* 344 (1979)

* 269 (1987)
* 216 (1989)
* 232 (2001)
* 207 (2011)
* 183 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Michelle O'Neill

**Michelle O'Neill** (neiuna **Michelle Doris**; sündinud 10. jaanuaril 1977 Fermoys Corki krahvkonnas) on Põhja-Iirimaa poliitik, alates 3. veebruarist 2024 Põhja-Iirimaa esimene minister (sisuliselt peaminister). 

Ta sündis aastal 1977 Fermoy linnas Corki krahvkonnas Iirimaal. Ta on pärit Iiri vabariiklikust perekonnast Põhja-Iirimaal Tyrone'i maakonnas Clonoes. 

Ta on erakonna Sinn Féin liige. 

## Isiklikku
Ta jäi rasedaks 15-aastaselt ja sünnitas tütre 16-aastaselt. Ta lõpetas A-taseme õpingud oma katoliku gümnaasiumis ja õppis sotsiaalõiguste nõustajana. Ta abiellus Paddy O'Neilliga, kui oli 18-aastane ja neil on kaks ühist last. Ta läks abikaasast lahku aastal 2014. Aastal 2023 sai ta vanaemaks.
Pavel Ploc

**Pavel Ploc** (sündinud 15. juunil 1964 Jilemnices) on Tšehhoslovakkia endine suusahüppaja, rahvuselt tšehh.

MK-sarjas saavutas ta kümme etapivõitu. MK-sarja üldarvestuses jäi tema parimaks tulemuseks 1987/88 hooaja teine koht.

Tema isa Pavel Ploc oli laskesuusataja.

## Välislingid
Pavel Ploc (laskesuusataja)

**Pavel Ploc** (26. detsember 1943 Pardubice – 3. veebruar 2024) oli Tšehhoslovakkia laskesuusataja, rahvuselt tšehh.

Pavel Ploc osales kahtedel olümpiamängudel. 

1968. aasta taliolümpiamängudel  Grenoble'is saavutas ta 20 km distantsil 15. koha ja 1972. aasta taliolümpiamängudel Sapporos  sai ta 20 km distantsil 47. koha.

Tema poeg Pavel Ploc on endine suusahüppaja.

## Välislingid
*
Aespa (ansambel)

**Aespa** (kor.에스파; *eseupa*; stiliseeritud **æspa**) on Lõuna-Korea tüdrukutebänd, mille plaadifirma on SM Entertainment. Rühma kuuluvad liikmed Karina, Giselle, Winter ja Ningning. Aespa avaldas 17. novembril 2020 oma debüütsingli "Black Mamba".

## Diskograafia

### Albumid

* *Armageddon (2024)*

### '''EP-d'''

* Savage (2021)
* Girls (2022)
* My World (2023)
* Drama (2023)
* Whiplash (2024)
Hope Lange

**Hope Elise Ross Lange** (28. november 1933 Redding, Connecticut – 19. detsember 2003 Santa Monica, California) oli Ameerika Ühendriikide filmi- teatri- ja telenäitleja.

Broadwayl alustas ta näitlejakarjääri juba lapsena. Filmidebüüdi tegi ta 1956. aastal filmis "Bussipeatus" ("Bus Stop"), kus üht peaosa mängis Marilyn Monroe.

1957. aastal oli Lange nomineeritud Selena Crossi rolli eest filmis "Peyton Place" parima naiskõrvalosatäitja Oscarile ja Kuldgloobusele. Tema teised tuntumad rollid olid koos Robert Wagneriga filmis "The True Story of Jesse James" (1957), koos Montgomery Cliftiga filmis "Noored lõvid" ("The Young Lions"; 1958), koos Suzy Parkeri ja Joan Crawfordiga filmis "The Best of Everything" (1959), koos Elvis Presleyga filmis "Wild in the Country" (1961), koos Glenn Fordi ja Bette Davisega lavastaja Frank Capra viimases filmis "Pocketful of Miracles" (1961), õudusfilmis "Elm Streeti luupainaja 2: Freddy kättemaks" ("A Nightmare on Elm Street 2: Freddy's Revenge"; 1985) ning David Lynchi filmis "Sinine samet" ("Blue Velvet"; 1986), kus tema roll oli Laura Derni kehastatud tegelaskuju ema.

Alates 1960. aastate teisest poolest mängis ta paljudes telefilmides ja mitmes telesarjas. Aastatel 1969 ja 1970 võitis ta kahel aastal järjest Primetime Emmy auhinna Carolyn Muiri rolli eest situatsioonikomöödias "The Ghost & Mrs. Muir".

Ta oli abielus kolm korda. Aastatel 1956–1961 oli ta abielus näitleja Don Murrayga ja 1963–1971 filmilavastaja Alan J. Pakulaga. Abielust Murrayga sündis kaks last.

## Välislingid
*
Mathiesen

**Mathiesen** on perekonnanimi.

Taanis oli perekonnanime Mathiesen kandjaid 2014. aastal üle 4130 isiku. Ameerika Ühendriikides oli sellenimelisi isikuid üle 1850 ja Norras ligi 1500.

## Statistika Eestis
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mathiesen 58 inimesel: 24 mehel ja 34 naisel. Perekonnanimede levikult oli Mathiesen meeste puhul 5058. kohal ja naiste puhul 3737. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Mathiesen vanuserühmas 5–9, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,71. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,48 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Pärnumaal Pärnu-Jaagupi, Pärnu-Elisabethi ja Tõstamaa kihelkondades;
Järvamaal Ambla, Koeru ja Türi kihelkondades;
Virumaal Kadrina, Iisaku ja Simuna kihelkondades;
Läänemaal Kullamaa ja  Ridala kihelkonnas ja Harjumaal Jõelaähtme kihelkonnas 14 korral nimeks Mathiesen. 

Nimede eestistamisel loobuti perekonnanimest Mathiesen aastatel 1935–1940 39 juhul isikute poolt, kes soovisid uueks nimeks Algmaa, Allikveer, Järve, Jõela, Kivila (2), Kraavi, Lehiste, Maamets, Maasalu, Maatee, Madar, Madissoo, Maiste, Maitla, Maldar, Malm, Malvet, Mandre, Matla, Matsalu (2), Meral, Meresmaa, Metsma (3), Metssalu, Murdalu, Murula, Mäe, Mägestik, Männilaan (2), Nurmik, Ojangu, Saare, Tatsi ja Väljamäe.

Perekonnanimi Mathiesen võeti 1935. aastal kasutusele isiku poolt, kes kandis varem nime Mattis.	

## Nime kandjaid
*Alo-Martin Mathiesen, eesti muusik (1987–)
*Andres Mathiesen, eesti metsateadlane (1890–1955)
*Christian Pierre Mathiesen, Norra mõisnik ja poliitik (1870–1953) 
*Karsten Mathiesen, taani muusik
*Maia Mathiesen, eesti kunstiteadlane (1919–2013)
*Mait Mihkel Mathiesen, eesti poliitik (1949–2005)
*Matthías Á. Mathiesen, Islandi poliitik (1931–2011)
*Mihkel Mathiesen, eesti insener ja poliitik (1918–2003)

## Viited

## Välislingid
*
Eadred

**Eadred** (ka **Edred**; u 923 – 23. november 955) oli inglaste kuningas 26. maist 946 kuni oma surmani.

Ta oli aastatel 899–924 valitsenud kuninga Edward Vanema ja tolle kolmanda abikaasa Kenti Edgiva noorim poeg, Alfred Suure lapselaps. Isa surma järel asus troonile Eadredi vanem vend Edmund I, kes hukkus 946. aastal Pucklechurch'is, püüdes kaitsta oma senešalli vägivaldse lindprii eest. Et Edmundi pojad olid veel liiga noored, asus troonile Eadred. Ta krooniti 16. augustil 946 Kingston upon Thamesis Canterbury peapiiskopi Oda poolt.

Troonile tõustes võttis ta teenistuses ka mitmed venna juhtivad nõuandjad: ema Edgiva, Canterybury peapiiskopi Oda ja Ida-Anglia võimuka aadliku Æthelstan Poolkuninga. Oluline nõuandja oli talle ka lähedane sõber Glastonburyi kloostri abt ja hilisem Canterbury peapiiskop Dunstan.

Nagu vend Edmund, päris ka Eadred valitsemiseks algselt ühtse Inglismaa kuningriigi, kuid peagi kaotas ta kontrolli Northumbria üle, kus kohalikud aadlikud valisid oma kuningaks viikingi Erik Verikirve. Eadred vastas sõjaga ning 954. aastal kukutasid Yorki magnaadid Eriku ja andsid end uuesti Eadredi võimu alla, kes nimetas piirkonna ealdormaniks anglosaksi päritolu Bamburghi valitseja Oswulf I. Lisaks jätkas Eadred venna valitsusajal alanud benediktlaste kloostrireformi toetamist, mis jõudis lõpuni küll alles vennapoja Edgari valitsusajal. Ta oli lähedane sõber kahe reformi juhtkuju Dunstani ja Æthelwoldiga, kellest viimase nimetas ta Abingdoni kloostri abtiks. Oma valitsusaja viimastel aastatel kimbutas teda kehv tervis ning ta suri lastetult 955. aastal, misjärel asus troonile tema venna Edmund I poeg Eadwig.

## Välislingid
* 
* Edmund I Briti monarhia ametlikul kodulehel (inglise keeles)
Dauginėliai

**Dauginėliai** (žemaidi *Dauginielē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas. Küla asub Būgenise jõe ääres.

Küla nimi tuleneb isikunimest Dauginis.

## Elanikkond


* 78 (1902)
* 104 (1923)
* 53 (1959)
* 49 (1970)

* 21 (1979)
* 5 (1989)
* 5 (2001)
* 2 (2011)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Kapėnai

**Kapėnai** (žemaidi *Kapienā*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.

Kapėnai asub Virvyčia jõe kallastel; jõel on Kapėnai paisjärv ja Skleipiai paisjärv. Külas suubuvad Virvyčiasse Trimėsėdis ja Būgenis. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Virvytė org. Virvyčia eraldab küla selle ajaloolisest osast, mis kuulub samanimelise külana Papilė valda.

Kapėnais on hüdroelektrijaam, metskond, postkontor ja raamatukogu. Seal tegutseb põllumajandustehnikat tootev ettevõte UAB Western Fabrications.

Küla nimi tuleneb sõnast *kapas* (haud). Kohaliku legendi kohaselt tulenevat paiga nimi sellest, et üks Svirkančiai küla mees käinud kord seal seenel. Ühel hetkel avastab, et tema ümber on vanad hauad ja annab õudusega teada, et see paik on ju kalmistu. Tema hüüatuse mälestuseks saanudki paik nime.

Küla on kirjalikes allikates esmamainitud 1545. aastal, kuigi juba 1540. aastal on mainitud Kapėnai välja. Sealsed maad ostnud Franciszek Ksawery Chomiński rajas sinna mõisa, kuid see läks tema võlausaldajate valdusse ja muudeti karjamõisaks. Esimese maailmasõja eel oli seal taas Grigoravičiustele kuuluv mõis, millele allus ka Kapėnai karjamõis. Pärast Leedu taasiseseisvumist ostis mõisa Kairiškiai mõisa omanik V. Sirutavičius, kes lasi jõele paisu rajada ja selle juurde kartongivabriku ehitada. Vabrik valmis aastal. aastal. 1931. aastal vabrik suleti, nõukogude perioodil rajati selle asemele hüdroelektrijaam. Mõisa häärberisse tehti kultuurimaja ja raamatukogu (raamatukogu avati 1977. aastal).

Külas oli ka teine mõis, kuid see kadus Leedu taasiseseisvumisel. Aastal 1903 oli ühes mõisas 39, teises 107 elanikku. Aastal 1923 oli mõisas elanikke 25. Aastal 1940 oli mõisal 98 hektarit maad. 

Muinsuskaitse all on vana külakalmistu. Seal on säilinud vanad hauatähised, kalmistul kasvab ka üks põline tamm.

## Elanikkond


* 146 (1902)
* 135 (1923)
* 123 (1959)
* 175 (1970)
* 207 (1979)
* 276 (1985)

* 269 (1987)
* 309 (1989)
* 347 (2001)
* 261 (2011)
* 243 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Pabūgeniai

**Pabūgeniai** (žemaidi *Pabūgenē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas. Küla asub Būgenise jõe ääres.

Teise maailmasõja eel oli külas algkool, mis aastal 1946 liideti Kairiškiai algkooliga.

## Elanike arv


* 39 (1902)
* 60 (1923)
* 42 (1959)
* 46 (1970)

* 5 (1979)
* 0 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid

*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Birbiliškė

**Birbiliškė** (žemaidi *Bėrbilėškė*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas. Küla asub Būgenise jõe ääres.

Sealse mõisa esimene teadaolev omanik oli Franciszek Ksawery Chomiński. Seejärel kuulus see Puttkameritele ja Kontrimastele. Pärast maade võõrandamist rajati mõisa häärberisse Tučiai II külakool, mis suleti aastal 1977. Pärast remonti aastal 1965 asus sinna ka Degimai algkool. 

Muinsuskaitse all on vana külakalmistu. Seda piirab maakividest aed.

## Elanikkond


* 87 (1902)
* 33 (1923)
* 175 (1959)
* 120 (1970)
* 72 (1979)

* 12 (1989)
* 11 (2001)
* 12 (2011)
* 5 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Carl Weathers

**Carl Weathers** (14. jaanuar 1948 New Orleans, Louisiana – 1. veebruar 2024 Los Angeles, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ning ameerika ja kanada jalgpallur.

Enne näitlejakarjääri algust oli Weathers sportlane. Kodulinnas katoliku keskkoolis õppides tegeles ta paljude spordialadega, muuhulgas ameerika jalgpalli, poksi, judo ja maadlusega. Keskkooli lõpetas ta 1966. aastal California osariigis Long Beachis. Aastatel 1968–1969 mängis ta ameerika jalgpalli San Diego State University meeskonnas San Diego State Aztecs, kuid 1970. aastal teda National Football League'i (NFL) *draft*is ei valitud. Sellest hoolimata sõlmis ta 1970. aastal lepingu NFL-i klubiga Oakland Raiders. 1970. aasta hooajal jõudis ta Raidersi meeskonnaga konverentsi finaali, kus kaotati hilisemale Super Bowli võitjale Baltimore Colts. 1971. aasta hooajal mängis ta NFL-is veel vaid ühe mängu, kuni Raiders temaga 1971. aasta septembris lepingu lõpetas. Pärast seda liitus Weathers kanada jalgpalli liiga Canadian Football League'i klubiga BC Lions, kus mängis kuni 1973. aastani. Ameerika jalgpallurina mängis Weathers kaitsvatel positsioonidel (*[[defensive end]]* ja *[[linebacker]]*).

Teatrikunsti alal lõpetas Weathers nii San Diego State University kui ka San Francisco State University. Pärast sportlaskarjääri lõppu keskendus Weathers näitlejakarjäärile. Tema esimesed suuremad rollid olid 1975. aastal *[[blaxploitation]]*-filmides "Bucktown" ja "Friday Foster".

Näitlejana sai Weathers tuntuks poksija Apollo Creedi rolliga spordifilmide sarja "Rocky" neljasest esimesest osast (1976–1985). Tema teised tuntumad rollid olid kolonel Al Dillon märuliulmefilmis "Kiskja" ("Predator"; 1987), Chubbs Peterson spordikomöödias "Happy Gilmore" (1996) ja Combat Carl joonisfilmide sarjas "Lelulugu" ("Toy Story"). Televisioonis mängis ta telesarjas "Street Justice" detektiiv Adam Beaudreaux'd ja väljamõeldud versiooni endast situatsioonikomöödias "Varajane sõgedus" ("Arrested Development"; 2004 ja 2013). "Star Warsi" ulmetelesarjas "The Mandalorian" (2019–2023) kehastas ta Greef Kargat ning selle rolli eest esitati ta Primetime Emmy kandidaadiks kategoorias *Outstanding Guest Actor in a Drama Series*.

Weathers oli kolm korda abielus. Esimesest abielust oli tal kaks last.

## Viited

## Välislingid
*
Tsütidiin

**Tsütidiin** (sümbol C või Cyd) on nukleosiidmolekul, mis tekib siis, kui tsütosiin on β-N1-glükosiidsideme kaudu seotud riboositsükliga (tuntud ka kui ribofuranoos). Valem: C9H13N3O5 

Tsütidiin on RNA komponent. See on valge ja vees lahustuv tahke aine, mis lahustub etanoolis vaid vähesel määral.

## Toiduallikad
Tsütidiini allikate hulka kuuluvad suure RNA (ribonukleiinhappe) sisaldusega toidud (nt siseelundid, õllepärm), aga ka pürimidiinirikkad toidud (nt õlu). Seedimise käigus lagunevad RNA-rikkad toidud ribosüülpürimidiinideks (tsütidiin ja uridiin). Inimestel muundatakse toiduga saadav tsütidiin uridiiniks, mis on tõenäoliselt tsütidiini metaboolse toime taga.
Michael Cherry

**Michael Cherry Jr.** (sündinud 23. märtsil 1995 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide jooksja.

Ta tegi täiskasvanute tiitlivõistluste debüüdi 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis, kui võitis Ameerika Ühendriikide teateneliku koosseisus 4x400 meetri teatejooksus Trinidadi ja Tobago meeskonna järel hõbemedali.

2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis võitis ta oma karjääri ainsa individuaalse tiitlivõistluste medali, kui oli 400 meetri jooksus tšehhi Pavel Masláki järel teine. 4x400 meetri teatejooksus võitis ta USA võistkonnaga Poola järel hõbemedali.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas võitis Cherry kaks kuldmedalit. 4x400 meetri teatejooksus tuli ta maailmameistriks koos Fred Kerley, Wilbert Londoni ja Rai Benjaminiga. 4x400 meetri segateatejooksus püstitas ta koos Londoni, Allyson Felixi ja Courtney Okologa maailmarekordi 3.09,34.

2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos tuli ta koos Michael Normani, Bryce Deadmoni ja Rai Benjaminiga 4x400 meetri teatejooksu olümpiavõitjaks. 400 meetri jooksus püstitas ta finaalis isikliku rekordi 44,21, kuid jäi Steven Gardineri, Anthony Zambrano ja Kirani Jamesi järel esimesena medalita.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is võistles Cherry 400 meetri jooksus ja sai 13. koha.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

;Sees

Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit

## Välislingid
*
Pöialpoisi tänav

**Pöialpoisi tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi asumis. Pöialpoisi tänav algab Tondi tänavalt ja lõpeb Käo tänaval. Pöialpoisi tänav on lõunakagu-põhjaloodesuunaline ja ligikaudu 140 meetri pikkune.

Pöialpoisi tänav loodi Tallinna linnavalitsuse otsusega 9. septembril 2015. Pöialpoisi tänav moodustati Käo tänava kõrvalharust, mis ühendas Käo tänavat Tondi tänavaga ja mille ääres asusid nii Tondi kui Käo tänava aadressiga majad. Tänav sai nime Eesti ja Euroopa väikseima linnuliigi pöialpoisi järgi.

## Viited
Geenide avaldumine

Geenide avaldumine ehk geeniekspressioon (inglise keeles *expression of genes*) on organismi geneetilise info avaldumise protsess.

Organismi kõigis rakkudes on üldjuhul identne DNA. Samas koosneb organism paljudest erinevatest rakkudest, mis täidavad väga erinevaid ülesandeid. Nüüdseks on teada, et rakkude erinevused tulenevad geenide valikulisest avaldumisest. Geenide avaldumise lõppeesmärgiks võib olla organismile või rakule vajaliku valgu süntees
Garth Manton

**Garth Owen Vaughan Manton** (16. detsember 1929 Darling Point – 1. veebruar 2024) oli Austraalia sõudja.

Garth Manton võitis 1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is kaheksapaadil pronksmedali. 

## Välislingid
*
Kolli laht

**Kolli laht** on laht Saare maakonnas Saaremaa vallas Asva, Mägi-Kurdla ja Saareküla lähedal.  

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus laht Laimjala valda. Laht asub Kahtla-Kübassaare hoiualas.

Lahes asuvad Kivinasu, Latikalaid, Lembrilaid, Rampsilaid, Ussipealaid, Tõõdilaid, Suur Viirelaid, Virmalaid, Väike Lembrilaid ja Väike Viirelaid.

Lahte suubuvad Vihu jõgi ja Kuke peakraav.

Veepeegli pindala on 507 hektarit.

## Viited
Kõllupõhi

**Kõllupõhi** on laht Saare maakonnas Saaremaa vallas Muraja küla lähedal.  

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus laht Pöide valda. Laht asub Kahtla-Kübassaare hoiualas.

Lahes asub Püistenasu saar.

Veepeegli pindala on 149 hektarit.

## Viited
Lalli laht

**Lalli laht** on laht Saare maakonnas Muhu vallas Lalli küla lähedal.  

Laht asub Suures väinas.

Lahte suubub Lõetsa jõgi.

Veepeegli pindala on 1102 hektarit.

## Viited
Mädalaht

**Mädalaht** on laht Eesti põhjarannikul Soome lahes Käsmu poolsaarest põhjas Saartneeme ja Palganeeme vahel. Ta asub halduslikult Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas.  

Veepeegli pindala on 920 hektarit.

## Välislingid
*
Laipade vaatlemine

**Laipade vaatlemine** on budismis ja teistes idamaistes vaimsetes praktikates kasutatav meditatsioonitehnika, mille käigus silmitsetakse laibaväljadel lebavaid surnukehi erinevates lagunemise ja roiskumise staadiumites. 

Laipade vaatlemisel mõistetakse selgemini ka enda püsitust ja muutumist. Ühtlasi arendatakse vastumeelsust kehaliste ilmingute ja toimingute suhtes, mis aitab vähendada lõbujanu.

## Viited

## Vaata ka

* Püsitus
Meigas (perekonnanimi)

**Meigas** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Meigas 106 inimesel: 42 mehel ja 62 naisel. Perekonnanimede levikult oli Meigas meeste puhul 2600. kohal ja naiste puhul 1774. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Meigas vanuserühmas 15–19, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,46. Nimi oli kõige sagedasem Lääne-Viru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,40 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Järvamaal Järva-Jaani ja Järva-Madise kihelkonnas; Harjumaal Harju-Jaani ja Rapla kihelkonnas; Virumaal Simuna kihelkonnas ning Läänemaal Vigala kihelkonnas kuuel korral nimeks Meikas ja Meigas. 

Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Meigas aastatel 1935–1940 kasutusele isikute poolt, kes kandsid varem nime Maikovitsh, Meilbaum, Mendes, Mikfeldt, Mikker, Musso ja Siepan.	

## Nime kandjaid
*Helo Meigas, eesti majandustegelane (1965–)
*Julius Ernst Meigas, eesti raamatukaupmees ja kirjastaja (1882–1968)
*Leonardo Meigas, eesti disainer ja tarbekunstnik (1952–)
*Voldemar Meigas, eesti arhitekt ja Eesti NSV riigitegelane (1910–1984) 

## Viited

## Välislingid
*
Maurer

**Maurer** on perekonnanimi (saksa keeles *Müürsepp*).

Saksamaal oli perekonnanime Maurer kandjaid 2014. aastal üle 39 800 isiku. Ameerika Ühendriikides oli sellenimelisi isikuid üle 28 700, Šveitsis üle 9750 ja Austrias üle 8400.

## Statistika Eestis
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Maurer 60 inimesel: 22 mehel ja 38 naisel. Perekonnanimede levikult oli Maurer meeste puhul 5584. kohal ja naiste puhul 3257. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Maurer üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,99. Nimi oli kõige sagedasem Jõgeva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,53 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Eesti kõigi maakondade (v.a. Saaremaa) erinevate kihelkondade eri mõisavaldades 28 korral nimeks Maurer. Sealhulgas kahel korral Virumaal Jõhvi, Kadrina ja Väike-Maarja kihelkondades; Harjumaal Rapla kihelkonnas ning Läänemaal Kullamaa kihelkonnas.

Nimede eestistamisel loobuti perekonnanimest Maurer aastatel 1935–1940 34 juhul isikute poolt, kes soovisid uueks nimeks Kase, Kirsipuu, Maarend (2), Madar (2), Maidla, Mandre (5), Mandri, Maran (2), Mardus, Marvet, Melts, Merendi, Metsa (2), Metsale (2), Metsar (3), Metssalu, Milvere, Murel,  Müür (2), Nõmme ja Uibo.

## Nime kandjaid
*Alfred Maurer, eesti poliitik (1888–1954)
*Eve-Mai Maurer, eesti ujuja ja treener (1936–)
*Hedda Maurer, eesti kirjanik (1982–) 
*Ion Gheorghe Maurer, Rumeenia poliitik (1902—2000)
*Lembit Maurer, eesti poksija ja treener (1929–2006) 
*Lennart Maurer, eesti arst (1929–2007)
*Mihkel Maurer, eesti metsavaht (1882–1936)
*Ueli Maurer, Šveitsi poliitik (1950–)

## Viited

## Välislingid
*
Svirkančiai

**Svirkančiai** (ka **Svirkončiai**, žemaidi *Svėrkontē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.

Svirkančiai asub Virvyčia jõe kallastel. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Virvytė org. Ka jääb asula osaliselt Virvytė maastikukaitsealale ja Venta regionaalparki. 

Küla nimi tuleneb isikunimest Svirkas. Svirkančiais on algkool.

Külas hakkas aastal 1921 tegutsema algkool, mis algselt oli mõeldud Kegriai algkooliks. Aastal 1928 viidigi kool Kegriaisse üle, ent toodi tagasi aastal 1933. Aastal 1949 moodustati külas kolhoos. Sinna rajati ka raamatukogu, mis suleti aastal 1992. Praegune koolihoone valmis aastal 1967. Aastal 1953 sündis külas leedu kirjanik Juozas Erlickas, kes ka õppis sealses koolis.

Muinsuskaitse all on vana külakalmistu. Seda piirab maakividest aed, kalmistu värav on aga tellistest ja kolmeosalise frontooniga. Säilinud on mitmed vanad hauatähised ja neitsi Maarja skulptuur.

Külas asub jalajäljega kivi. Püramiidja kujuga kivisse on uuristatud ebaloomulikult kitsa kannaosaga inimese jalajälg, ka on sinna uuristatud kahe varba jäljed. Kivi põhja- ja idaküljel on lohud, kuhu oletatavasti viidi münte.

## Elanikkond


* 124 (1902)
* 219 (1923)
* 240 (1959)
* 201 (1970)
* 143 (1979)

* 111 (1987)
* 131 (1989)
* 116 (2001)
* 91 (2011)
* 60 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Achau

**Achau** on vald *(Gemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Mödlingi ringkonnas.

## Ajalugu

Pärast anšlussi 1938. aastal sai Achau Suur-Viini osaks, kuid naasis pärast sõda Alam-Austriasse.

## Sport

Achau golfiväljak on üks väheseid piirkonnas, mis teenindab kohalikku Mödlingi elanikkonda.

## Viited
Kontreilervagun

**Kontreilervagun** (inglise keeles *contrailer car; huckepack car*) on vagunplatvorm kombineeritud vedude ja intermodaalvedude tarvis veoautode, täishaagiste ja poolhaagiste veoks. Vagunid on varustatud kinnitusvahenditega veokite ja haagiste fikseerimiseks vagunplatvormil. Osa vagunitest võimaldab vedada ka konteinereid.  

## Ülevaade
Mandri-Euroopas kasutatakse **madalapõhjalisi vaguneid** (*low floor wagon), mille laadimine toimub [[Kahveltõstuk|tõstukite]] ja pukk-kraanadega. Tugevdatud konstruktsiooniga [[Raskeveohaagis|treilerid]] tõstetakse [[sildkraana]]de või konteinerivirnastitega spetsiaalsete haaratsite abil vagunitele. Seejuures „istuvad“ poolhaagise rattad selleks ette nähtud süvendites nii, et nende täiendav kinnitamine pole alati vajalik.

[[Soome]] raudtee veeremigabariit võimaldab kasutada tavapärase kõrgusega (u 1,2 m) spetsiaalseid siledapõhjalisi vaguneid, mille laadimine toimub [[estakaad]]ilt (küljeplatvormilt). [[Kesk-Euroopa]]s pole raudtee infrastruktuuri kõrguspiirangute tõttu niisuguste vagunite kasutamine võimalik. Maanteetranspordi veoühikute ja veovahendite veoks kasutatakse erineva kuju ja ehitusega vaguneid.

*'Autorongi vagun** (''rolling-road car'') on [[kombineeritud vedu]]de (auto [[rong]]il vedu) tegemiseks mõeldud spetsiaalne, madala põhja ja väikeste ratastega vagun, mis kokku ühendatuna moodustavad nn **veereva tee*' (*rolling road''). Vedukautod poolhaagistega ja veoautod täishaagistega sõidavad kaldteel viimasele vagunile ja kaldteed mööda maha esimeselt vagunilt, läbides nii liikudes kogu kokku ühendatud vagunite pikkuse tee.

#### Vaata ka
*Kontreilervedu

## Viited
Zdeněk Pecka

**Zdeněk Pecka** (6. veebruar 1954 Litoměřice – 30. jaanuar 2024) oli Tšehhoslovakkia sõudja.

Zdeněk Pecka osales kahtedel olümpiamängudel. 1976. aasta Montréali olümpiamängudel võitis ta neljapaadil koos Jaroslav Hellebrandi, Vladek Lacina ja Václav Vochoskaga pronksmedali ja 1980. aasta Moskva olümpiamängudel võitis ta paarisaerulisel kahepaadil koos Václav Vochoskaga samuti pronksmedali.

Pärast sportlaskarjääri lõppu töötas treenerina, sealhulgas treenis ta 1992. aasta Barcelona olümpiamängude hõbemedalivõitjat Václav Chalupat.

Zdeněk Pecka oli abielus murdmaasuusataja Květa Jeriovága.

## Välislingid
*
Suzu

**Suzu** (珠洲市) on linn Jaapanis Ishikawa prefektuuris Honshū saarel Noto poolsaarel. 

31. märtsi 2021. aasta seisuga oli linnas arvestuslikult 13&nbsp;531 elanikku 6013 majapidamises ja rahvastikutihedus 54,6 inimest km&#178; kohta. Linna pindala oli 247,20 ruutkilomeetrit.

## Vaata ka
* 2007. aasta Noto poolsaare maavärin
* 2024. aasta Noto maavärin

## Viited
Kinnine vagun

**Kinnine vagun** (ingl.k. *boxcar)* on ilmastikumõjude eest kaitstava kauba vedamiseks mõeldud suletud raudteevagun, mida kasutatakse erinevate kaupade ja kaubagruppide (kaubaalustel kaup, toidukaubad, erinevad tarbekaubad, paberirullid jms). transportimiseks. Kinnised vagunid on ette nähtud kauba tarvis, mis on tundlikud atmosfäärimõjudele. 

= Ülevaade =
Valmistatakse väga erineva ehituse, uste arvu, soojusisolatsiooniga (ta) ja kujuga kinniseid raudteevaguneid. Vagunid võivad olla varustatud ka teisaldatavate vaheseinte ja laadimist hõlbustavate mehhanismidega. 1520 mm rööpmelaiusega raudteel Balti ja SRÜ riikides kasutatakse peamiselt liugustega kinniseid vaguneid. Vagunid on neljateljelised ja enamjaolt täismetallkeredega. 

Peale- ja mahalaadimine toimub külgmiste uste kaudu. Tavalise kinnise vaguni pikkus on 14,7 m, uuemad ja laiendatud ustega vagunid on pikkusega 16,9 m. 14,7-meetrise kinnise vaguni kandejõud on 66 t, kaubaruumi maht 120 m3. Taarakaalud on kinnistel vagunitel vahemikus 22–26 t. 

Euroopa riikides toodetakse ka kinniseid vaguneid, mille katus on pehmest materjalist ja eemaldatav, laiad külguksed võimaldavad kaubale ligipääsu küljelt. On levinud ka kinnised vagunid, mille seinad ja lagi koosnevad kahest osast ning on teineteise suhtes liigutatavad. Üks vagunipool lükatakse teise peale ja korraga on pealt ning külgedelt avatud pool vagunist. 

Termotundlike kaupade vedamiseks raudteel valmistatakse ka köetavaid vaguneid. **Köetav vagun  **(ingl.k. *heated wagon*) on soojustatud põhja, külgede ja laega kinnine, kütteseadmega varustatud vagun, mis on mõeldud külmakartlike kaupade (vajavad temperatuuri plusskraade) veoks.  

Raudteedel on kasutusel ka **isotermilised vagunid**. Isotermilisi ehk termosvaguneid kasutatakse kiirestiriknevate toidukaupade veoks. Vaguni kere on vooderdatud soojuskadude minimeerimiseks termoisolatsiooniga. Vaguni keresse ehk termosesse tekib madal temperatuur pealelaetud sügavkülmutatud kauba madalast temperatuurist. 

Kuna ainus külmaallikas on kaup ise ning kuna läbi termoisolatsiooni tekivad külmakaod, on isotermilise vaguni kasutamine võimalik ainult külmal ajal. Ka siis on määratud igale kaubagrupile vagunis olemise ajaline piirang. Tavaliselt lõpetatakse isotermiliste vagunite kasutamine, kui välistemperatuur tõuseb üle 100C kraadi. Isotermilise vaguni peamised tehnilised näitajad on järgmised: pikkus 22,08 m, kaubaruumi maht 126,0 m3, kandejõud 59,5 t, tühimass 33,5 t, maksimaalne lubatud kauba temperatuuri tõus ööpäevas 10C. 

## Viited
Kegriai

**Kegriai** (žemaidi *Kegrē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.

Kegriai asub Virvyčia jõe kallastel. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Virvytė org, Venta ülemjooks ja Venta jõe org. Ka jääb asula osaliselt Virvytė maastikukaitsealale ja Venta regionaalparki. Looduskaitse all on külas kasvav Kegriai kask. 

Küla juures metsas kasvab mänd, mille ees asub kivist alusel rauast rist. Lähima majapidamise peremees rääkis aastal 1977, et selle risti püstitanud tema vaarisa. Rahvajutu kohaselt olnud see mänd osa kirikust, mille rootslased hävitasid. Männi küljes rippunud votiivkabeli kohta räägitakse, et selle püstitas keegi Kažkokis Karkazas, kelle jalahädadele ei suutnud pakkuda abi ükski arst. Ta valmistas neitsi Maarjale pühendatud votiivkabeli, riputas selle puule, käis kolm korda ümber puu ja pärast seda ei avevanud jalahädad teda enam iialgi. Ka oli kunagi männi all Semianka nimelise venelase hütt. Kuna männi oksad käisid vastu selle katust, otsustas Semianka männi maha võtta. Ta ronis puu otsa ja tardus. Alles siis, kui ta oli lubanud mändi rohkem mitte puutuda, pääses ta alla. Ühel isal olevat olnud haige tütar, kes sai terveks, kui isa männi otsa kümne meetri pikkuse riideriba riputas. Veel üks tüdruk pääses vaatamata oma vanemate vastuseisule edasi õppima, kui oli kolm korda ümber männi kõndinud. Rahvasuu kohaselt pidavat seal kummitama - seal nähakse sageli surnud sugulasi või sädeleva kammiga juukseid kammivat naisterahvast. Ka on kohalikud elanikud männi juurest otsinud varju nii 1905. aastal, jaanuariülestõusu ajal kui ka esimese maailmasõja ajal, ja kuigi see oli teda ning võimud käisid elanikke sealt otsimas, ei näinud nad  väidetavalt kedagi. Nii oli veel XX sajandi keskpaiku männi küljes kolm votiivkabelit, kuigi kohalikud kirikuvõimud olid selle tava kui ebausu rangelt ära keelanud.

Külas on kruusakarjäär. Kegriai nimi tuleneb isikunimest Kegrys.

Küla on kujutatud XVI sajandi lõpust pärineval kaardil (*Kedria*). Jaanuariülestõusu ajal organiseeris sealne mõisnik Jonas Leckus koos Tučiai mõisnik Feliks Kontrimasega ülestõusnute salga, mis asus tsaarivägedega Kamanose soo juures lahingusse. Jonas langes lahingus, Feliks taganes aga Kegriai metsa, kus  ülestõusnud tapeti. Feliks Kontrimas ise suri Šiauliai vanglas.

Muinsuskaitse all on vana Kegriai külakalmistu. Seda piirab maakividest aed.

## Elanikkond


* 240 (1902)
* 250 (1923)
* 206 (1959)
* 215 (1970)
* 155 (1979)

* 33 (1989)
* 64 (2001)
* 46 (2011)
* 25 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Biedermannsdorf

**Biedermannsdorf** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Mödlingi ringkonnas.

Biedermannsdorf asub Viini nõos *Autobahnist* A2 idas. Laxenburg-Biedermannsdorfi raudteejaam asub valla lõunaosas ja Viin–Pottendorf–Neustadti liin läbib idaosa.

Mödlingbach voolab läbi valla.

## Ajalugu

Esimene asula piirkonnas tekkis umbes 7000 aastat eKr ja arheoloogilisi tõendeid on leitud aastast 5000 eKr.
 
Rooma ajal kuulus Biedermannsdorf Vindobona ringkonda. Aastatel 1999–2000 avastati esimestest sajanditest pKr pärit maanteejaama jäänused.
 
Koha esmamainimine ajalooürikutes pärineb aastast 1170/80, mil see kuulus Liechtensteini ja Perchtoldsdorfi perekondadele.
 
Nagu kõik piirkonna omavalitsused, kannatas Biedermannsdorf ususõdade, Türgi okupatsiooni ja katku all. 1797. aastal ehitati Viini-Neustadti kanal koos haruga, mis viis Bedermannsdorfi tellisetehastesse.
 
Teise maailmasõja ajal piirkonda pommitati, kuna läheduses asus Ostmarki lennukitehas. Vald oli aastatel 1938–1954 Suur-Viini osa, pärast seda on see taas omaette vald.

## Viited
Eestimaa rüütelkonna sekretär

**Eestimaa rüütelkonna sekretär** (saksa *Ritterschafts-Sekretär, Sekr. d. estl Ritterschaft*) oli Eestimaa rüütelkonna ametnik.

Rüütelkonna sekretär pidas kirjavahetust, protokolle ja maanõunike kolleegiumi dokumentatsiooni. Alates 1723–1724, Justus Johann Riesenkampffi olid rüütelkonna sekretärid, ka Eestimaa ülemmaakohtu sekretärid. Rüütelkonna sekretär kuulus ka 1856. asutatud Eestimaa kubermangu ülemkoolikomisjoni.

Rüütelkonnal olid palgalised ametnikud, kes jagunesid valitavateks ja nimetatavateks ametnikeks. Valitavad ametnikud valis maapäev, nendeks olid Eestimaa rüütelkonna sekretär, majandussekretär, maavaeslastekohtu ja teedekomisjoni sekretär ning fideikommisside komisjoni juhataja, maamaksukomisjoni sekretär, tervishoiu- ja veterinaarkomisjoni sekretär, noorem rüütelkonna sekretär ning telefoniameti juhataja, Eestimaa rüütelkonna arhivaar.
## Eestimaa rüütelkonna sekretärid

Provintsi rüütelkonna telefonikeskjaama sekretärid:
* 1912–1918, Valerio von Grünewaldt
Provintsi tervishoiukomisjoni sekretär
* 1905–1918, Dr. Reinhold von Wistinghausen
** abi Georg von Sivers
Eestimaa rüütelkonna arhivaarid:
* 1877–1883, Carl Friedrich Wilhelm Russwurm
* 1902–1909, parun Harald von Toll
* 1909–1918, parun Paul von der Osten-Sacken
* 1911–1918, justiitsarhivaar parun Paul von Ungern-Sternberg

## Vaata ka
* Eestimaa rüütelkonna peamees

## Viited

## Kirjandus
* Hasso von Wedel, Die estländische Ritterschaft vornehmlich zwischen 1710 und 1783: das erste Jahrhundert russischer Herrschaft. Liste der ritterschaftlichen Kanzleibeamten, Im Ost-Europa-Verlag, Königsberg Pr. und Berlin W. 35, 1935, seite 94–95
Külmvagun

**Külmvagun** (ingl.k. *refrigerated boxcar*) on soojusisolatsiooniga furgoonvagun, mis on mõeldud kergestiriknevate toiduainete veoks erinevatel temperatuuridel. Peamiselt veetakse külmvagunitega juur- ja puuvilju, mahlasid, piimatooteid, looma- ja linnuliha. Külmvaguneid jahutatakse jääga, tahkel kujul süsinikdioksiidiga (nn kuiv jää vedelal kujul) või jahutusseadmetega. Piimatoodete veoks mõeldud vagunid on varustatud riiulitega tagamaks külma õhu liikumist kõikjale vagunis.

## Viited
Poolvagun

**Poolvagun** (inglise *gondola*) on pealt avatud, suletud külgede ja otstega (seintega) vagun, mis on mõeldud ilmastikukindla masskauba veoks. Vaguni seinte kõrgus on tavaliselt 1,5–2,0 m. Leidub mitmeid kaubagruppe, mille vedamiseks sobivad kõrgete külgseintega, pealt avatud vagunid. Endistel Nõukogude Liidu aladel nimetatakse neid vaguneid poolvaguniteks. Poolvagunitega veetavateks kaupadeks on enamasti erinevad terastooted (lehtmetall, rullis teras, profiilid, torud jms) purustatud metallijäätmed, killustik, tööstuslikud mineraalid jms. Osadel poolvagunitel on külgedel põhjaluugid ja/või külgluugid. 

Laadida saab poolvaguneid ainult pealt. Osa poolvaguneid on 14 põhjaluugiga, mille kaudu saab puistkaupu spetsiaalsetel estakaadidel maha laadida. Poolvagunite tühjendamine võib toimuda ka kaaduri abil. Vagun pööratakse kaaduris tagurpidi ning puistkaup kukub vagunist välja. Eestis tühjendatakse sel meetodil Narva elektrijaamades põlevkivivaguneid.

Eestis kasutatava neljateljelise poolvaguni raami pikkus on enamasti 13,92 m, kasutusel on ka kuue- ja kaheksateljelised poolvagunid. Neljateljelise poolvaguni kandejõud on 67–75 t, kuueteljelisel 94 t, kaheksateljelisel 125 t. 

Neljateljelist poolvagunit loetakse raudteel endise Nõukogude Liidu aladel tingvaguniks. Tingvagun on kokkuleppeline pikkusühik (arvestuslik pikkus 14,0 m), millega on määratud jaamateede kasulikud pikkused ja rongide pikkused. Kuna erinevad kaubavagunid on eri pikkustega, on kasutusel tabelid, kus erinevate vagunitüüpide pikkus on lisaks meetritele, toodud ära ka tingvaguni pikkustes.

## Viited
Lorentz von Numers (1614–1671)

**Lorentz Numers** (hiljem aadeldatud **von Numers**; (1614 Lübeck, Schleswig-Holsteini hertsogkond – 12. juuli 1671, Narva Ingerimaa kubermang Rootsi kuningriik) oli Numersite aadlisuguvõsale aluse pannud Narva rae bürgermeister ning kaupmees.

Lorentz Numers aadeldati 1653 ning kanti järgmisel aastal introdutseeriti Rootsi rüütelkonda nr. 596 all.

Lorentz von Numers abiellus Margaretha Fockiga. Abielust sündis seitse last: 
* Albrecht von Numers (suri ~1716 vene sõjavangis), Rootsi sõjaväelane (leitnant), 
*Carl von Numers (surn. 1701), Rootsi sõjaväelane (ooberstleitnant), 
*Gideon von Numers (1650/1657–1708), Rootsi sõjaväelane ja viitseadmiral, 
*Gustav Lorentz von Numers,  (surnud 1701), Rootsi sõjaväelane (kaptenleitnant),
*Johann von Numers (ca 1643 ~ 1670), Rootsi sõjaväelane, 
*Lorentz von Numers (surn. 1676), Rootsi sõjaväelane (major), Rootsi Pommeris Stralsundi komandant
*Margaret Löschern von Hertzfelt

## Viited
Itamar Ben-Gvir

**Itamar Ben-Gvir** (heebrea keeles אִיתָמָר בֶּן גְּבִיר; sündinud 6. mail 1976) on Iisraeli jurist ja paremäärmuslik poliitik, ta kuulub erakonda *Otzma Yehudit*. Ta oli aastatel 2022–2025 Iisraeli riikliku julgeoleku minister.

Ta sündis aastal 1976 Jeruusalemma eeslinnas Mevaseret Zionis. Isa poolt on ta pärit Jeruusalemma Iraagi juudi emigrantide perest, ema on Kurdistani juuditar.

## Isiklikku
Ta on abielus Ayala Nimrodiga, neil on viis last.
Extraordinary

**"Extraordinary"** (eesti keeles: 'Ebatavaline') on 2023. aasta 25. jaanuaril vaatajateni jõudnud Briti telesari.

Esilinastuse eel otsustati teha sarjale järg teiseks hooajaks.

## Viited

## Välislingid
*
Nanterre

**Nanterre** on linn Prantsusmaal, Hauts-de-Seine'i departemangu keskus ja Pariisi eeslinn. Asub Seine'i ääres 11 km kaugusel Pariisi kesklinnast.

Nanterre'i idaosas on väike osa ärirajoonist La Défense.

Nanterre'i omavalitsust on juhtinud vasakpoolsed parteid ja 1935–2010 olid linnapead Prantsuse Kommunistliku Partei liikmed.

Paris-Nanterre'i ülikool on üks Pariisi piirkonna suurimaid, seal õpib umbes 34 000 üliõpilast.

2021. aastal oli linna elanike arv 97 351.

Linna korvpalliklubi Nanterre 92 on tulnud Prantsusmaa meistriks.

## Viited

## Välislingid

* Nanterre'i koduleht
Gustav Lorentz von Numers

**Gustav Lorentz von Numers** (surnud 1701) oli Numersite aadlisuguvõsast pärit Rootsi sõjaväelane ja kaptenleitnant, kes osales Põhjasõjas.

## Elulugu
Gustav Lorentz von Numers sündis Lorentz von Numersi ja Margaretha Focki perekonda. 

1672. aastal liitus ta piigimehena Ihukaitsekaardiväega ning kolm aastat hiljem oli ta lipnik Günthersbergi jalaväerügemendis. 1678. aastal sai ta Apoloffi juhitud aadlilipkonnas leitnandiks. 1689. aastal liitus ta Narva garnisonirügemendiga. 1700. aastal sai ta seal kaptenleitnandiks.

Gustav Lorentz von Numers suri 1701. aastal Narvas.

## Abielu
Gustav Lorentz von Numers abiellus Dorothea Leonetta von Knorringiga. Abielust sündis mitu last: Leonetta Dorothea, Lorentz jt.

## Viited
Külmutusvagun

**Külmutusvagun** (ingl. k. *reefer boxcar; reefer wagon*) on soojusisolatsiooniga kinnine vagun, mis on mõeldud nii külmutatud toiduainete (liha, kala jms) kui ka külmarežiimil kergriknevate kaupade veoks.

Külmutusvagunitega saavutatakse kaupade külmutatuna säilitamiseks vajalikud temperatuurid. Külmutusvagunid jaotatakse lähtuvalt külmutusseadme võimsusest ja tootlikkusest A, B ja C ja klassidesse. Välistemperatuuril +30°C peavad kaubaga täis laaditud A-klassi vagunis suutma külmutusseadmed tagada temperatuuri vahemikus +12°C – 0°C, B-klassi vagunis vahemikus +12°C – -10°C ja C-klassi vagunis +12°C – -20°C.

Külmutusvaguni seinad, uksed, põrand ja lagi sisaldavad termoisolatsioonmaterjali. Vagunid on varustatud autonoomse jõuallika ja külmutusseadmega, või saadakse külmutusseadmete käigushoidmiseks elektrienergiat spetsiaalselt vagunilt, mis varustab elektrienergiaga mitut külmutusvagunit.

Üks Baltikumi suurimaid ja ainulaadsemaid külmutusvaguni depoosid asus kuni 1990. aastate lõpuni Valgas (vt Valga depoo).

## Viited
Laibaväli

**Laibaväli** (sanskriti keeles श्मशान, tiibeti keeles དུར་ཁྲོད) on koht maapinnal, kuhu surnukehad viiakse kõdunema. 

Laibaväljad olid vana- ja keskaegses Indias jm laialdaselt kasutusel. Tänapäeval on neist  kujunenud pigem palverännakute sihtkohad. 

## Vaata ka

* Laipade vaatlemine
* Laibafarm
Savarina

**Savarina** on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.

Küla nimi tuleneb vene perekonnanimest Savarina.

Sealse küla rajasid revolutsiooni eest pagenud venelased. Esimesed kolmkümmend viis aastat külas peale venelaste muud rahvast ei elanudki.  Teise maailmasõja ajal moodustati külas Saksa okupatsioonivägede vastu võitlev partisanide salk.

## Elanikkond


* 104 (1923)
* 94 (1959)
* 74 (1970)
* 37 (1979)

* 16 (1989)
* 22 (2001)
* 12 (2011)
* 11 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias