open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viljandi lossimägede paljand

**Viljandi lossimägede paljand** on Viljandi linnas lossimägede serval asuv kaitsealune liivakivipaljand.

Paljand kuulub Viljandi maastikukaitseala koosseisu.

## Kirjeldus

Läände avatud paljand paikneb Viljandi lossimägede lõunapiiril Hariduse tänava lõpus, Valuoja vasakul nõlval, ojast paarisaja meetri kaugusel. Paljandub Kesk-Devoni Aruküla lademe põimkihiline punakaspruun liivakivi.

Selle suurim kõrgus on 6,1 meetrit ja pikkus 21,3 meetrit. Seina pindala on 66,5 m².

Paljand võeti kaitse alla 1959. aastal, teistel andmetel 1964. aastal.
## Vaata ka
* Viljandi maastikukaitseala
* Viljandi lossimäed
* Valuoja

## Viited

## Kirjandus
* Viljandi maastikukaitseala kaitsekorralduskava 2011–2020 Eesti Looduse Infosüsteemis

## Välislingid
* 
*
Kosovo 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Kosovo]]** osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel esimest korda iseseisva riigina pärast ROKi liikmeks saamist detsembris 2014.

Judoka Majlinda Kelmendi võitis 7. augustil naiste kuni 52 kg kategoorias kuldmedali, mis on ühtlasi esimene Kosovo olümpiamedal.

Olümpiapääsme said 8 sportlast 5 spordialalt:

## [[Jalgrattasport 2016. aasta suveolümpiamängudel|Jalgrattasport]]
*Qëndrim Guri – maanteesõit

## [[Kergejõustik 2016. aasta suveolümpiamängudel|Kergejõustik]]
### Mehed
*Musa Hajdari – 800 m jooks
### Naised
*Vijona Kryeziu  – 400 m jooks

## [[Judo 2016. aasta suveolümpiamängudel|Judo]]
### Naised
*Majlinda Kelmendi – kuni 52 kg
*Nora Gjakova  – kuni 57 kg

## [[Laskmine 2016. aasta suveolümpiamängudel|Laskmine]]
*Urata Rama – naiste 10 m õhupüstol

## [[Ujumine 2016. aasta suveolümpiamängudel|Ujumine]]
### Mehed
*Lum Zhaveli – 50 m vabalt
### Naised
*Rita Zeqiri – 100 m selili

## Viited

## Välislingid
*http://www.noc-kosovo.org
*https://www.rio2016.com/en/kosovo
Žolobõ (Tomašpili rajoon)

**Žolobõ** (ukraina keeles Жолоби) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tomašpili rajoonis. Elanike arv on 347. Pindala on 1,753 km².
Charles Flanagan

**Charles Matthew Flanagan** (sündinud 1. novembril 1956 Mountmellickis Laoisi krahvkonnas) on Iirimaa poliitik (Fine Gael). Ta oli 11. juulist 2014 kuni 14. juunini 2017 Iirimaa välis- ja kaubandusminister.

Ta on lõpetanud Dublini Ülikooli Kolledži.
Eesti Kalandusinstituut

**Eesti Kalandusinstituut** oli Eesti kalandusega tegelev asutus (instituut).

Instituudi ajalugu ulatub aastasse 1944, mil Tallinnas asutati Üleliidulise Merekalamajanduse ja Okeanograafia Teadusliku Uurimise Instituudi (VNIRO) Eesti osakond. 1957 korraldati osakond ümber *Balti NIRO Eesti Laboratooriumiks*. Juulis 1957 läks laboratoorium Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu Kalatööstuse Valitsuse alluvusse ja selle nimeks sai *Ihtüoloogia Laboratoorium*. 1958 läks laboratoorium Eesti NSV Teaduste Akadeemiale. Seejärel läks laboratoorium Teaduste Akadeemia alluvuses olnud Zooloogia ja Botaanika Instituudile (ZBI) ja laboratooriumi nimeks sai *Eesti NSV Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudi Mereihtüoloogia Laboratoorium*. ZBI-le alluvana asus laboratoorium Tallinnas aadressil Apteegi tänav 1-2.

1973 korraldati laboratoorium ümber *Läänemere Kalamajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Tallinna Osakonnaks*. 1992 korraldati osakond ümber **Eesti Kalandusinstituudiks**. Instituut lõpetas tegevus 30. septembril 1992 ja selle alusel asutati Eesti Mereinstituut.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Kalandusinstituut Eesti Rahvusarhiivi sissekandena
Sangrūda vald

**Sangrūda vald** (leedu keeles *Sangrūdos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kalvarija omavalitsuse territooriumil. Vald piirneb edelas Poolaga.

Valla pindala on 99 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1387 inimest. Valla keskus on Sangrūda küla. Vallavanem on Ingrida Stankevičienė.

## Viited
Under Marié

**Under Marié** on Eesti ansambel. Ansambel asutati 2004.

## Koosseis
Ansamblis on kaasa teinud:
*Leen Toome – vokaal
*Tõnis Ormisson – kitarr ja taustavokaal
*Martin Rääk – kitarr
*Henry Vürst – basskitarr
*Margus Tammela – klahvpillid ja elektroonika
*Joosep Volk – trummid ja löökriistad

## Diskograafia
*2007 singel "What What?"
*2007 kogumik "Step Into Light"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Väikeste Lõõtspillide Ühing

**Väikeste Lõõtspillide Ühing** (**VLÜ**) on Eesti rahvamuusikaansambel.

Ansambel on asutatud 1989. aastal. Selle algkoosseisu kuulusid Marko Matvere, Raido Koppel ja Mati Kiviselg. Esimesed pillid olid maapoest ostetud lihtsad lastekarmoškad. 

1995. aastal sai ansamblist rahvalikku muusikat mängiv tantsuorkester.

## Koosseis
Ansamblis on kaasa teinud
* Marko Matvere – laul, kitarr, musettakordion, ukulele, tinavile ja banjo
* Raido Koppel – nuppakordion
* Joel Sarv – viiul, mandoliin ja banjo
* Erki Esop – basskitarr ja bassukulele
* Sander Udikas – klarnet, saksofon, viled  ja klahvakordion
* Aivar Vassiljev – trummid, saksofon ja trompet

### Endised liikmed
* Mati Kiviselg – lõõtspill
* Mait Seger – trummid, kitarr

## Diskograafia
### Singlid
* "Carramba" (1996)
### Albumid
* "Väikete Lõõtspillide Ühing" (1995)
* "Grand Marino" (1996)
* "Miljuneer" (1997)
* "Kui on kuraasi" (1997)
* "See terve ilm on imelik" (1999)
* "Jää jumalaga Eestimaa" (2001)
* "Ekke Moor" (2002)
* "Hei, Sa lisa hoogu, masinist" (2009; kogumikalbum)
* "Pidu avalikus majas" (2009)
* "Kolmas kell" (2014)
* "Kõrge mere pääl" (2025)

## Viited

## Välislingid

*Ansambli koduleht
Loss Paranoias

**Loss Paranoias** on Eesti ansambel. Ansambel asutati 2011. aastal.

Eesti Laulul 2012 osales Loss Paranoias lauluga "Valedetektor", mis sai finaalis kuuenda koha.

## Koosseis
Ansamblis on kaasa teinud:
*Helena Virt – vokaal
*Madis – vokaal, basskitarr
*Vilho Meier – kitarrid
*Priit – klahvpillid
*Ants – trummid

## Diskograafia
*2011 singel "Valedetektor"
*2012 album "Maailmalõpp on lähedal"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Osmanitürgi keel

**Osmanitürgi keel**  (لسان عثمانى‎‎ lisân-ı *Osmânî*) (ka تركچه‎ *Türkçe* või تركی‎ *Türkî*, 'türgi keel') on türgi keele variant, mis oli kirjakeelena kasutusel Osmanite riigis. Palju on mõjutusi ja laene araabia ja pärsia keeltest, kasutatakse araabia kirja osmanitürgi tähestikku. Osmanite riigi võimsuse tipul moodustasid araabia ja pärsia päritolu sõnad umbes 88% sõnavarast.

Seetõttu oli osmanitürgi keel vähem haritud türklastele tihti arusaamatu, ühiskonna alamkihtides räägiti "toorest türgi keelt" (*kaba Türkçe*), milles oli palju vähem laensõnu ja mis sarnanes rohkem tänapäeva türgi keelega. Tanzimati ajastul hakati türgi keeles osmanitürgi keelt nimetama "osmanite keeleks" (لسان عثمانی‎ lisân-ı *Osmânî* või عثمانليجه‎ *Osmanlıca*), sama termin on kasutusel tänapäeva türgi keeles.

## Vaata ka
*osmanitürklased
Night Star

**Night Star** on Eesti tantsumuusika ansambel.

## Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
*Airi Ojamets – vokaal, kitarr
*Jaan Killing – vokaal
*John – süntesaator
*Jüri Mazurtshak – trumm
*Toomas Vanem – kitarr
*Agu Kotkas – bass

## Diskograafia
*2010 singel "Venus"
*2012 singel "You Gotta Fight for Your Right"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Berliini leping (1878)

**Berliini leping** oli Berliini kongressi (13. juuni – 13. juuli 1878) viimane faas.

Lepinguga uuendasid Suurbritannia, Austria-Ungari, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Venemaa ja  Otomani impeerium Abdülhamit II valitsuse all sama aasta 3. märtsil allkirjastatud San Stefano lepingut. 

Kongressi põhiline ülesanne oli otsustada Bulgaaria vürstiriigi saatuse üle; Venemaa soovil ei saanud bulgaarlased siiski kongressist osa võtta. Bulgaarlased ei saanud selles osas abi ka rahvusvaheliselt seaduselt, kuna *de jure* polnud nad eraldi riik. Bulgaaria eemalejätt otsustati tegelikult juba Konstantinoopoli konverentsil, mis toimus aasta enne Berliini kongressi (ka seal ei osalenud Bulgaaria).

Konverentsi märkimisväärseim tulemus oli *de jure* tunnustus juba *de facto* iseseisvatele riikidele – Rumeeniale, Serbiale ja Montenegrole.

## Vaata ka
*Berliini kongress
*San Stefano leping
Leedu 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Leedu]]** osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel. See oli üheksas kord, mil Leedu oma koondisega suveolümpial esines, ning seitsmes kord järjest.

Mindaugas Griškonis ja Saulius Ritter võitsid sõudmises hõbemedali meeste kahepaadis ning Milda Valčiukaitė ja Donata Vištartaitė pronksmedali naiste kahepaadis. Aurimas Didžbalis võitis pronksmedali tõstmises ning Aurimas Lankas ja Edvinas Ramanauskas aerutamises.

Leedut esindas 67 sportlast 15 spordialal. Olümpiapääsme said järgmised sportlased:

## Aerutamine
*Ignas Navakauskas – K-1 200 m	
*Henrikas Žustautas – C-1 200 m	
*Aurimas Lankas, Edvinas Ramanauskas – K-2 200 m	
*Ričardas Nekriošius, Andrej Olijnik – K-2 1000 m

## Jalgrattasport
*Ignatas Konovalovas – meeste maanteesõit
*Ramūnas Navardauskas – meeste maanteesõit
*Daiva Tušlaitė – naiste maanteesõit
*Simona Krupeckaitė – naiste trekisprint ja keirin

## Judo
### Naised
*Santa Pakenytė

## Kergejõustik
### Mehed
*Valdas Dopolskas – maraton	
*Remigijus Kančys – maraton
*Arturas Mastianica – 50 km käimine	
*Marius Šavelskis – 20 km käimine	
*Tadas Šuškevičius – 50 km käimine	
*Marius Žiūkas – 20 km käimine
*Andrius Gudžius – kettaheide

### Naised
* Neringa Aidietytė – 20 km käimine
* Eglė Balčiūnaitė – 800 m jooks
* Rasa Drazdauskaitė – maraton
* Diana Lobačevskė – maraton
* Airinė Palšytė – kõrgushüpe
* Zinaida Sendriūtė – kettaheide
* Vaida Žūsinaitė – maraton
* Živilė Vaiciukevičiūtė – 20 km käimine	
* Brigita Virbalytė-Dimšienė – 20 km käimine

## Korvpall
* Leedu korvpallimeeskond (Mantas Kalnietis, Marius Grigonis, Adas Juškevičius, Renaldas Seibutis, Mindaugas Kuzminskas, Jonas Mačiulis, Vaidas Kariniauskas, Paulius Jankūnas, Domantas Sabonis, Robertas Javtokas, Antanas Kavaliauskas, Jonas Valančiūnas)

## Laskmine
### Mehed
* Ronaldas Račinskas – jahilaskmine

## Maadlus
### Mehed
*Edgaras Venckaitis

## Moodne viievõistlus
### Mehed
*Justinas Kinderis	
### Naised
*Laura Asadauskaitė-Zadneprovskienė												
*Ieva Serapinaitė

## Poks
* Evaldas Petrauskas
* Eimantas Stanionis

## Purjetamine
### Mehed
* Juozas Bernotas – RS:X
### Naised
* Gintarė Scheidt – Laser Radial

## Sõudmine
:Ühepaat
*Armandas Kelmelis 
;Kahepaat
*Mindaugas Griškonis
*Saulius Ritter
;Neljapaat
*Aurimas Adomavičius
*Martynas Džiaugys
*Dominykas Jančionis
*Dovydas Nemeravičius
### Naised
*Lina Šaltytė
*Milda Valčiukaitė
*Donata Vištartaitė

## Tennis
### Mehed
*Ričardas Berankis

## Tõstmine
*Aurimas Didžbalis – kuni 94 kg

## Ujumine
### Mehed
*Simonas Bilis – 50 m vabalt, 100 m vabalt
*Danas Rapšys – 100 m selili, 200 m selili
*Andrius Šidlauskas – 100 m rinnuli
*Giedrius Titenis – 100 m rinnuli, 200 m rinnuli
*Simonas Bilis, Deividas Margevičius, Danas Rapšys, Giedrius Titenis – 4×100 m vabalt
### Naised
*Rūta Meilutytė – 100 m rinnuli

## Võimlemine
*Robert Tvorogal

## Viited

## Välislingid
*http://www.ltok.lt/
*Leedu Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Alice Tisler (ansambel)

**Alice Tisler** oli Eesti punkansambel. Ansambel asutati 1988 Kohtla-Järvel. Ansambel on nimetatud Eesti naiskommunisti Alice Tisleri järgi

1988-1990 andis ansambel ligi 10 kontserti Tallinnas, Tartus, Rakveres, Jõhvis ja Kohtla-Järvel. 

## Koosseis
Ansamblis on kaasa teinud:
*Janek Pahka – vokaal
*Anti Allaste – basskitarr
*Margus Müil – kitarr
*Raul Kaivoja – trummid
*Andrus Aru – trummid

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused laskmises

**1956. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused [[laskesport|laskmises]] ** toimusid 6.-14. augustini Moskvas. Tegemist oli osaga I spartakiaadist.

## Tulemused

Võistkonnad: 
1. Vene NFSV 135 
2. Leningrad 134 
3. Moskva 131 
4. Ukraina NSV 120 
5. Valgevene NSV 98 
6. Eesti NSV 98 

## Viited
Bulgaaria ühendamine

**Bulgaaria ühendamine** (bulgaaria: *Съединение на България (Saedinenie na Balgariya)*) oli 1885. aasta sügisel aset leidnud reform, mille käigus ühendati Bulgaaria vürstiriik ja toonane Ottomani impeeriumi provints Ida-Rumeelia. Selle läbiviijaks oli Bulgaaria Salajane Kesk-revolutsioonikomitee. Ühendamiseni jõuti, kui pärast mässe Ida-Rumeelia linnades toimus valitsuspööre, mida toetas Bulgaaria knes Aleksander I. Revolutsioonikomitee hakkas Zahari Stoyanovi juhtimisel ühendamist läbi meedia ja demonstratsioonide propageerima sama aasta kevadel.
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused [[kreeka-rooma maadlus|klassikalises maadluses]]** toimusid 11.–15. augustini Moskvas. Võistlused peeti I spartakiaadi raames. 

## Tulemused

Võistkonnad: 
1. Vene NFSV 125 
2. Ukraina NSV 119 
3. Moskva 112 
4. Gruusia NSV 111 
5. Valgevene NSV 105 
6. Eesti NSV 93 

Eraldi peeti Kiievis 22.–25. veebruaril spordiühingute esivõistlused.

Võistkonnad: 
1. Kaitseministeeriumi Keskspordiklubi 
2. Stroitel 
3. Burevestnik 
4. Dünamo 
5. Spartak 
6. Tööjõureservid 
7. Kalev 
 
## Viited
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused vabamaadluses

**1956. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused [[vabamaadlus]]es** toimusid 6.-10. augustini Moskvas. Peeti I spartakiaadi raames. 

### Tulemused

Võistkonnad: 
1. Leningrad 117 
2. Gruusia NSV 115 
3. Eesti NSV 115 
4. Ukraina NSV 113 
5. Vene NFSV 104 
6. Aserbaidžaani NSV 92 

Eraldi peeti Tallinnas 15.-20. veebruaril spordiühingute esivõistlused.

Võistkonnad: 
1. Spartak I 6
2. Dünamo I 6
3. Kaitseministeeriumi Keskspordiklubi 5
4. Burevestnik I 5
5. Stroitel 4
6. Burevestnik II 2 
9. Kalev 

## Viited
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused iluvõimlemises

**1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused [[iluvõimlemine|kunstilises võimlemises]]** peeti 18.–22. novembril 1956 Harkivis.

## Tulemused

Peeti ka esimese spordijärgu meistrivõistlused, kus L. Maasing tuli kolmandaks.

Võistkonnad: 
1. Burevestnik I 400,38 
2. Burevestnik II 373,26
3. Tööjõureservid 372,18
4. Spartak 344,25
5. Krõlja Sovetov 326,23 
6. Pištševik 292,04

9. Kalev 255,9

## Viited
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused lauatennises

**1956. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused [[lauatennis]]es** toimusid 7.-12. märtsil Leningradis.

### Tulemused

## Viited
HEC Paris

**HEC Paris** on Pariisis, Jouy-en-Josasis ja Dohas asuvate linnakutega Euroopa äriülikool.

Financial Timesi edetabelis platseerus HEC 2015. aastal Euroopa äriülikoolide seas 2. kohale. Selle EMBA-programm on maailmas 3. kohal. 2017. aasta märtsis avas kool koostöös Courseraga innovatsiooni ja ettevõtluse magistriõppe. Programm on 100% võrgus ja selle eesmärk on koolitada nende kahe valdkonna spetsialistide juhte 18 kuu jooksul.

Õppekavadel on kolm rahvusvahelist akrediteeringut: AMBA, EQUIS ja AACSB. Kooli vilistlaste seas on tuntud ärimehed ja poliitikud, näiteks François Hollande (24. Prantsusmaa president).

## Viited


## Välislingid
* Koduleht
Viisanõuded Eesti kodanikele

**Viisanõuded Eesti kodanikele** on teiste riikide ametiasutuste administratiivsed piirangud, mis on kehtestatud Eesti kodanikele välisriiki sisenemisel.

Oktoobris 2023 oli Eesti kodanikel viisavaba sissepääs või võimalus saada viisa saabumisel 183 riiki ja territooriumile, mis asetas riikide viisapiirangute indeksi järgi Eesti kodaniku passi 10. kohale (32 riigi kodanikud on suurema liikumisvabadusega).

Veebruaris 2018 oli Eesti kodanikel viisavaba sissepääs või võimalus saada viisa saabumisel 165 riiki ja territooriumile, mis asetas riikide viisapiirangute indeksi järgi Eesti kodaniku passi 34.–35. kohale. 

Eesti kodakondsuseta isiku passi omanikele kehtivad teistsugused viisanõuded.
__TOC__

## Viisanõuete kaart

## Viisanõuded

## Vaata ka
*Viisanõuded Eesti mittekodanikele (:en:Visa requirements for Estonian non-citizens)

## Viited
Abissaare karjäär

**Abissaare karjäär** on Põlva maakonnas Kanepi vallas Abissaare külas asuv pealmaakaevandus (karjäär). Seisuga 2007 oli kaevandus kasutusel. Osa kaevandusest (1,1 ha) on kaetud veega ja seda järve nimetatakse samuti **Abissaare karjääriks**.

## Viited
Ahula karjäär

**Ahula karjäär** on endine karjäär Järva maakonnas Järva vallas Ahula külas. Karjäär on täitunud veega ja sellele on moodustunud 1 ha suurune järv ja seda järve nimetatakse samuti Ahula karjääriks (järvekood 203331).

## Viited
Käva põlevkivikaevandus

**Käva põlevkivikaevandus** oli Kohtla-Järvel Käval aastatel 1925–1972 tegutsenud põlevkivikaevandus.

1925–1930 kaevandati seal põlevkivi karjääris ja seejärel allmaakaevanduses paarisstrekkidega.

## Viited
Mägede liivakarjäär

**Mägede liivakarjäär** oli Järva maakonnas Järva vallas Mägede külas asuv pealmaakaevandus (liivakarjäär). 

Karjäär rajati 1970. Karjääri liiva kasutati silikaltsiidiplokkide valmistamiseks. Karjääris lõpetati kaevandamine 1992.

Tänapäeval on mahajäetud karjäär täitunud veega ja seda 1,9 ha suurust järve nimetatakse samuti **Mägede liivakarjääriks** (registrikood vee2020410).

## Viited
Valdeku karjäär

**Valdeku karjäär**, ametliku nimetusega **Liiva järv**, on Harju maakonnas Saku vallas Männiku külas asuv avalikult kasutatav veekogu (karjäärijärv). Karjäär rajati 1950. aastatel, kui seal algas pealmaakaevandus (liivakarjäär). 

Juba 1965. aastaks oli karjääri tekkinud veekogu, mille saartele olid jäänud Peeter Suure merekindluse maarinde rooduvarjendid. 1980. aastate teisel poolel alandati karjääris veetaset ja süvendati karjääri veelgi, karjäär laiendati kogu mäeeraldise ulatusse, mistõttu see sai varasema ebakorrapärase kuju asemel selgelt kandilise kuju, ühtlasi eemaldati ka saared ja neil asunud kaevandamist takistanud betoonist rooduvarjendite riismed. Aktiivne liivakaevandamine Valdeku karjääris lõppes 1990. aastate teises pooles.

Pärast kaevandamise lõpetamist karjäär rekultiveeriti. See seisnes peamiselt karjääri teenindanud teede likvideerimises ja karjääri tekkinud veekogu veetaseme tõstmises äravoolukraavi ette liivavalli tekitamisega. Kuna 2012. aasta suve teisel poolel murdis vesi läbi selle liivavalli ja karjääri järsk tühjenemine tekitas allavoolu üleujutuse, paigaldati seejärel rajatud uue liivavalli sisse truup, et oleks tagatud stabiilne veetase ja liigse vee pidev äravool.

Karjäär on täitunud veega, selle veepeegli pindala on 8,3 ha ja kaldajoone pikkus on 1110 m (veekogu registrikood VEE2006100).

Karjääris tegutseb veelaua kaablipark Estrella Wakepark ning ümber karjääri on rajatud Männiku kettagolfi park. Karjääri juures on ka kaks lasketiiru.

## Vaata ka
*Männiku järv
*Männiku Väikejärv
*Pumbajärv
*Raku järv
*Tammemäe järv

## Viited

## Välislingid
*Valdeku karjäärist võib saada kaasaegne supluskoht uudised.err.ee, 18. juuli 2012
Vilajett (Osmanite riik)

**Vilajett** (osmanitürgi ولایت,) oli Osmanite riigis kasutusel olnud esimese järgu haldusüksus.

Vilajeti juhiks oli wālī, keda toetas tema töös nii moslemitest kui ka mitte-moslemitest koosnev haldusnõukogu.

## Ajalugu
Vilajettide moodustamine oli osa käimasolevatest administratiivreformidest, mis oli saanud alguse 1856. aasta reformimäärusega. Vilajetid võeti kasutusele vilajeti seadusega 1864. aastal. Esimene vilajett oli Doonau vilajett, mille rajas samal aastal reformide eestvedaja Mithat Pašša reformi katsetusotstarbeks. Ta oli piirkonna wālī ja haldas aastatel 1864–1867 Doonaud edukalt, mistõttu kuulutati reform õnnestunuks.

1867. aastal korraldati sisuliselt kogu Osmanite riik vilajettideks (eranditeks olid Bagdad ja Jeemen), kuigi vilajettide rakendamine võis kauem aega võtta. 1876. aastaks koosnes Osmanite riik 27 vilajetist. Seadust täiendati 1867. ja 1871. aastal, märkimisväärselt suurendati wālī volitusi ja vilajettidele loodi allhaldusüksused.

## Vaata ka
* Ejalett, varasem Osmanite riigi haldusüksus
* Sandžakk, Osmanite riigi teise järgu haldusüksus

## Viited
Strandža

**Strandža** (bulgaaria keeles: *Странджа*; türgi keeles: *Istranca or Yıldız*) on mäemassiiv Kagu-Bulgaarias ja Türgi Euroopa osas, Balkani poolsaare kaguosas; piirneb läänes Traakia tasandikega, põhjas paikneb Burgase linn ja idas must meri. Massiivi kõrgeim tipp on Mahya Dağı (bulgaaria keeles *Махиада*) (1031 m), Bulgaaria poole kõrgeim punkt on Golyamo Gradishte (bulgaaria keeles *Голямо Градище*) (710 m). Massiivi kogupindala on umbes 10 000 km2. Nimi "Strandža" tuleneb ilmselt nimest "Istranca", mida kandis varem Binkılıçi vald Çatalca ringkonnas, İstanbuli provintsis.
Jan Olbrycht

**Jan Marian Olbrycht** (sündinud 21. septembril 1952 Rybnikus Poolas) on Poola kristlik-demokraatlik poliitik, Euroopa Parlamendi liige Sileesia vojevoodkonnast erakonna Kodanikuplatvorm (Platforma Obywatelska) esindajana. Europarlamendis on Olbrycht Euroopa Rahvapartei fraktsiooni liige ja regionaalarengu komitee aseesimees.

Olbrycht on asendusliige ka transpordi- ja turismikomitees ning Euroopa Liidu – Bulgaaria parlamendi ühiskomitee delegatsiooni asendusliige.

Aastail 1999–2002 oli Olbrycht esimene Sileesia vojevoodkonna marssal.

Olbrycht on katoliiklane, erakonna Kodanikuplatvorm liige 2004. aastast. 2002–2004 kuulus ta Ühiskondlikku Liikumisse ning 1997–2001 Solidaarsuse valimisliitu.

## Haridus
* 1984. aastal kaitses Olbrycht Jagiełło ülikoolis sotsioloogiadoktori kraadi. Hiljem on ta tegutsenud lektorina.

## Töökäik
* alates 2004 – Kodanikuplatvormi riikliku nõukogu liige
* alates 2003 – ruumilise planeerimise komitee liige, Poola Teaduste Akadeemia
* 2004 – Linnade ja kohalike omavalitsuste ühendatud maailmanõukogu liige
* 2002–2004 – Ühiskondliku Liikumise poliitikanõukogu esimees
* 2000–2004 – riikliku regionaalpoliitikanõukogu liige
* 2000–2004 – Euroopa Regioonide Assamblee liige
* 1998–2004 – Sileesia vojevoodkonna regionaalnõunik
* 1998–2002 – Sileesia vojevoodkonna marssal
* 1995–2001 – Euroopa omavalitsuste ja regioonide nõukogu aseesimees
* 1990–1998 – Cieszyni linnavolikogu liige ja linnapea

## Tunnustus
* Polonia Restituta Rüütlirist

## Välislingid
* Jan Olbrychti veebileht
* Jan Olbrycht
Jõepera karjäär

**Jõepera karjäär** on Põlva maakonnas Räpina vallas Jõepera külas asuv pealmaakaevandus (karjäär). Kaevandus on täitunud veega ja sellele on moodustunud 1 ha suurune järv ja seda järve nimetatakse samuti **Jõepera karjääriks** (registrikood vee2095130).

## Viited
Maardu fosforiidikaevandus

**Maardu fosforiidikaevandus** oli fosforiidikaevandus Maardu ja Jõelähtme valla piiril.

Maardu allmaakaevandus avati 1940. aastal Kroodi oru juures. Varem tegutses lähedal 1938. aastal suletud Ülgase fosforiidikaevandus.

1954. aastal avati Maardus avamaakaevandus (karjäär). Pärast karjääri avamist allmaakaevandamine vähenes ja 1965. aastal see lõpetati.

Avakaevandamise suurim probleem oli katendis oleva diktüoneemaargilliidi isesüttimine, mis hakkas tekitama keskkonnareostust. Näiteks hakkasid diktüoneemaargilliidi tuhast välja lahustuma mitmed raskmetallid. Kaevanduse keskkonnaprobleemide avalikustumine mõjutas ka 1980. aastate fosforiidisõda.

Maardu avakaevandus suleti 1991. aasta jaanuaris keskkonnaprobleemide ja vähese majandusliku tasuvuse tõttu.

Kaevandus on Kallavere kihistu Maardu kihistiku stratotüüp. Kaevanduse ala ei ole rekultiveeritud, ent see on siiski kinni kasvamas. Varem paljandus seal Türisalu kihistu ja Suurjõe kihistiku all Maardu kihistiku liivakivi.

## Vaata ka
*Maardu graniidikaevandus

## Viited

## Välislingid
*Pilte fosforiidikaevandusest kaevandused.blogspot.ee kodulehel
Varinurme linnaosa

**Varinurme** on linnaosa Kiviõli lääneosas.

Varinurme ehitati välja 1930. aastatel töölisasulana. Hoonestus domineerivad 1–2-korruselised elamud.

Varinurmes asub Kiviõli Põlevkivikeemiatehas, samuti Eesti kõrgeim tuhamägi (suhteline kõrgus 115 m).

## Viited
Iisraeli kuningriik (ühendatud monarhia)

**Ühendatud monarhiaks** kutsutakse Iisraeli ja Juuda kuningriiki Sauli, Taaveti ja Saalomoni valitsusaegadel. 

Peamine allikas selle ajastu kohta on Piibel. 

Heebrea hõimude liit hõivas Palestiina  ja  nendel aladel jäid hõimud paikseks. Iisraellased (heebrealased) asusid Palestiinas hiljemalt alates 12. sajandist eKr. 12.–11. sajandil eKr polnud maa tõenäoliselt poliitiliselt ühendatud. Nimi Iisrael võeti Kaananimaa kohta kasutusele aastal 1211 eKr. Perioodi iseloomustab vaen Kaanani rannikualal elanud vilistitega. 11. sajandil eKr said iisraellased lüüa Palestiina rannikul asuvatelt vilistitelt. Võitluses vilistite vastu tõusis iisraellaste esimeseks kuningaks Saul, kes valitses aastatel u 1030–1002 eKr.  Iisraeli kuningriik tekkis aastal 1000 eKr. Taavet (1002–962 eKr) lõi puruks Sauli pooldajad ja vallutas vilistitelt Jeruusalemma ja enamus vilistite alasid alistati Taaveti ülemvõimule. 

Traditsiooniliselt peetakse Ühendatud monarhiaga Iisraeli kuningriigi algusajaks umbes aastat 1050 eKr, ühendatud monarhia lõppes 930. aastal eKr, kui troonile tuli Saalomoni poeg Rehoboam. Piiblis on kirjeldatud, et kuningriik lõhenes Saalomoni surma järel  kaheks: Iisraeli kuningriigiks põhjas (koos Sikemi ja Samaaria linnadega) ja Juuda kuningriigiks (Jeruusalemma linnaga) lõunas. Tänapäeva ajaloolased on siiski monarhia ühendatuse suhtes skeptilised, kuna muid otseseid tõendeid peale Piibli pole.

## Kronoloogia
Ajaloolased ei ole endiselt saavutanud selle perioodi Iisraeli valitsejate ja aastaarvude suhtes konsensust. On erinevaid teooriaid selle kohta, millal ja kuidas see ajajärk algas ja lõppes. 

Suurem osa tänapäeva teadlastest järgivad kas William F. Albrighti ja Edwin R. Thiele'i või Gershon Galili teooriaid; mõlema osapoole pakutud aastaarve näeb allolevast tabelist.
Purjetamine 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Purjetamine]] [[2016. aasta suveolümpiamängud]]el** korraldati Brasiilias Rio de Janeiros 8.–18. augustini Marina da Glórias Guanabara lahes.

Eesti sportlastest võistlesid meeste Laser-klassis Karl-Martin Rammo, meeste Finn-klassis Deniss Karpak, naiste RS:X-klassis Ingrid Puusta ning naiste 49erFX-klassis Anna Maria Sepp ja Kätlin Tammiste.

2011. aasta kevade seisuga on võistlemiseks kaalumisel järgmised klassid:
* Meeste purjelaud ja/või lohelaud – 
* Naiste purjelaud ja/või lohelaud – 
* Meeste üheinimese svertpaat – Laser
* Naiste üheinimese svertpaat – Laser Radial
* Meeste teine üheinimese (raskematele) svertpaat – Finn
* Meeste "lootsik" (skiff) – 49er
* Naiste "lootsik" – 49er FX
* Meeste kaheinimese svertpaat – 470
* Naiste kaheinimese svertpaat – 470
* Segavõistkonna kaheinimese mitmekereline purjekas – Nacra 17, mis on kasutusel ka 2020. aasta suveolümpiamängudel.
Kokkuvõttes, kadunud on kiiljaht ja mitmekereline saadi tagasi ja purjelaud Mistral asendati RS:X-iga.
Flamengo pargi lähedale randa (*Praia do Flamengo*) ehitatakse 10 000 istekohaga väljak vaatajale, millelt on võimalik jälgida võidupurjetamist medalitele.
Pidevalt on rahvusvahelise tähelepanu all purjetamisala olümpiavee omadused Guanabara lahel.

## Tulemused

## Medalitabel

## Viited

## Välislingid
* Purjetamine Rio olümpiamängude kodulehel
* ISAF World Sailing Official Website: 2016 Rio Olympic Sailing Competition, sailing.org
Pavlivka (Krõžopili rajoon)

**Pavlivka** (ukraina keeles Павлівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis. Elanike arv on 718. Pindala on 1,966 km².
Sadullah Ergin

**Sadullah Ergin** (sündinud 6. juulil 1964 Antakyas) on Türgi poliitik. Ta oli aastatel 2009–2013 Türgi justiitsminister.

Ta sündis aastal 1964 Antakyas Hatay provintsis. Antakyas lõpetas ta alg- ja keskkooli. Seejärel õppis ta aasta aega Bursas Uludaği ülikooli majandus- ja sotsiaalteaduskonnas. Seejärel õppis ta Ankara ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas aastal 1987.

Pärast ülikooli lõpetamist oli ta ajateenistuses ja töötas viis aastat Hatay provintsis piirkondlikes sihtasutustes viis aastat juristina. Aastal 1995 asus ta tööle füüsilisest isikust advokaadina. Ta oli juhi kohal mitmes ühingus ja seltsis.

Ta on Õigluse ja Arengu Partei asutajaliige. Ta valiti 3. novembril 2002 Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks; ta valiti ka aastatel 2007 ja 2011 Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks. 1. mail 2009 sai tast Türgi justiitsminister.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on neli last.
Altvälja

**Altvälja** oli küla Jõgevamaal Laiuse kihelkonnas Laiuse voore jalamil  tänapäeval Raaduvere küla alal. Kuulus 1950. aastani Laiuse valda. 

Külas on sündinud Eesti kunstnik Rein Mägar.
Aruoja

**Aruoja** on oja Harju maakonnas Anija vallas. Aruoja suubub Aavoja veehoidlasse, olles Aavoja parempoolne lisaoja.

## Vaata ka
*Aruoja veehoidla
Velõkõi Krupil

**Velõkõi Krupil** (ukraina keeles Великий Крупіль) on küla Ukrainas Kiievi oblastis Brovarõ rajoonis. Pindala on 2,991 km².


Великий Крупіль. Центр - січень 2012.JPG|
Великий Крупіль. Іллінська церква.JPG|
Великий Крупіль. Ставок 1.JPG|
Великий Крупіль. Центр - січень 2012 року 3.JPG|
Великий Крупіль. Центр - січень 2012 року 2.JPG|
Krõvohõžõntsi

**Krõvohõžõntsi** (ukraina keeles Кривохижинці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Murovani Kurõlivtsi rajoonis. Elanike arv on 129. Pindala on 1,886 km².
Ellavere

**Ellavere** on kohanimi:
*Ellavere oli küla Järvamaal Koeru kihelkonnas, nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Järva-Jaani vallas Metsla küla alal
*Ellavere on paikkond Järvamaal Koidu-Ellavere külas, varem küla Järvamaal Koeru kihelkonnas

## Vaata ka
*Ellavere mõis
*Ellakvere
*Kellavere
Liubavase vald

**Liubavase vald** (leedu keeles *Liubavo seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kalvarija omavalitsuse territooriumil. Vald piirneb edelas Poolaga.

Valla pindala on 59 km². 2011. aasta seisuga elas seal 800 inimest. Valla keskus on Liubavase küla. Vallavanem on Gintas Baliulis.

## Viited
Jõulumäe

**Jõulumäe** on paikkond Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Leina külas.

Paikkonnas on Jõulumäe Tervisespordikeskus. Paikkonnas on peetud Jõulumäe rattamaratoni.
Kuldsed Lindid

**Kuldsed Lindid** oli Eesti tantsumuusika ansambel. Ansambel tegutses aastatel 1997–2005.

## Koosseis
Ansamblis on kaasa teinud:
*Speli Kõuhkna – vokaal
*Kristiina Randoja – vokaal
*Katrin Talmar – vokaal
*Ülle Õunap – vokaal
*Külli-Katri Kirber – vokaal

## Diskograafia
*1997 album "Kuldsed lindid"
*1998 MC "Ootamatud sõnad"
*1999 singel "Tantsulaul"
*2001 singel "Väike narr"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Juuli tänav

**Juuli tänav** on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas.

Tänav algab Kreenholmi tänavalt Gerassimovi tänava jätkuna, kulgeb läände, ristub Proletariaadi, Männiku, Metsa ja Luha tänavaga ning lõpeb Puuvilla tänavaga ristudes, jätkudes Kadastiku tänavaga. Tänava pikkus on 660 m.

Tänav sai Nõukogude ajal nimeks **26. Juuli tänav** 1944. aasta 26. juuli järgi, mil Narva lahingu tulemusena Punaarmee vallutas Narva ja lõpetas linnas Saksa okupatsiooni. Sellega algas linnas Nõukogude okupatsioon. 1. septembrist 2023 kannab praegust nime.

Aadressil Juuli tänav 4 asuvad Narva Paemurru Spordikoolile kuuluvad Narva Paemurru Spordikooli Kreenholmi staadion ja Narva Jäähall.

Aadressil Juuli tänav 9 asus aastatel 1977–2008 Narva Joala Kool. Endises kooli hoones  2013. aastani  tegutses Eesti-Ameerika Äriakadeemia Narva osakond. Praegu tegutseb majas Narva Koorikool.

See oli 1. septembrini 2023 üks kahest säilinud kuupäevalisest tänavanimest Eestis. Teine on 1. Mai tänav.

## Viited
Isakõnnu

**Isakõnnu** oli küla Raplamaal. Küla jääb tänapäeval Ahekõnnu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda.

1879. aastal ehitati Järvakandi mõisa poolt külla klaasitööstus (Järvakandi klaasitööstus), selle ümber kujunes tööstusasula (Järvakandi Tehased). 

Küla kaotati 1970. aastatel.

## Vaata ka
*Isakõnnu mõis
Kindral Johan Laidoneri Riigivanemaks Valimist Korraldav Peatoimkond

**Kindral Johan Laidoneri Riigivanemaks Valimist Korraldav Peatoimkond** oli Eesti erakond aastail 1933–1939.

Peatoimkonna asutamiskoosolekust 5. detsembril 1933 võttis osa rohkesti vabadussõjalasi, rõhuvas enamuses Vabadusristi kavalere.

Erakonna eesmärk oli Vabadussõja-aegse Sõjavägede Ülemjuhataja Johan Laidoneri VR I/1 ja III/1 valimine Riigivanemaks 24. jaanuaril 1934 jõustunud uue põhiseaduse alusel. Seda valikut põhjendati järgmiselt: 

Pärast Johan Laidoneri nõusoleku saamist kandideerimiseks alustas peatoimkond aktiivset tegevust kõigi seaduslike abinõudega ülesseatud eesmärgi saavutamiseks.

Erakonna esimees oli Tallinna-Haapsalu rahukogu esimees kolonel Hendrik Vahtramäe VR I/2, aseesimees kaptenmajor Tiido Kraus VR II/2 ja II/3, juhatuse liikmed kapten Viktor Arak VR II/3, Jaan Taklaja VR II/3 ja major Hans Tuksam VR II/3.

Peatoimkond andis välja 2. veebruarist kuni 5. maini 1934 ilmunud nädalalehte Rahva Tahe, mille vastutav toimetaja oli kolonel Karl Parts VR I/1, II/2 ja II/3.

Põhikirja kohaselt pidi erakond likvideeritama kolm kuud pärast Riigivanema valimiste teostamist. Kuna valimised jäid pidamata, likvideeriti erakond tegelikult alles 22. septembril 1939.
Rosendo Chamorro

**Rosendo Chamorro Oreamuno** oli Nicaragua jurist ja poliitik, ajutiselt ka Nicaragua presidendi kohusetäitja.

Rosendo Chamorro Oreamuno oli Alfaro Dionisio Chamorro ja Mercedes Oreamuno poeg, Emiliano Chamorro Vargase onu. Ta sai Pariisi ülikoolis doktorikraadi.  Diego Manuel Chamorro valitsuses oli ta siseminister; kui too suri, siis sai temast mõneks päevaks presidendi kohusetäitja (asepresident Bartolomé Martinez ei viibinud sel ajal pealinnas). Pärast seda, kui asepresident Managuasse jõudis, jätkas Rosendo siseministrina.
Ühingute ja nende liitude seadus

**Ühingute ja nende liitude seadus** on 19. aprillil 1938 Riigihoidja dekreedina antud seadus.

Seadus määrab mittepoliitiliste ühingute ja nende liitude korralduse, järelevalve nende üle ja likvideerimise korra. Poliitiliste parteide ehk erakondade korraldamiseks pidi antama eriseadus. Seaduse algtekstile kirjutasid alla Riigihoidja Konstantin Päts ja Siseminister Kaarel Eenpalu. Seadus avaldati Riigi Teatajas 26. aprillil 1938 (RT 1938, 42, 396) ja jõustus 6. mail 1938.

Seaduse II osa alusel kuulusid seni kehtinud Ühingute ja nende liitude seaduse alusel asutatud poliitilised parteid ehk erakonnad ja teised samu sihte taotlevad poliitilised ühingud ja nende liidud likvideerimisele. Ametlikel andmeil oli selliseid ühinguid ja liite 666, mille likvideerimiseks moodustas Siseminister Poliitiliste parteide ehk erakondade ja teiste samu sihte taotlevate poliitiliste ühingute ja nende liitude likvideerimiskomisjoni (Valitsusasutiste tegevus 1938/39. a., lk. 103.), mis nimetati ametisse 16. jaanuaril 1939. Likvideerimiskomisjoni kuulusid Johan Sooman (esimees), Eduard Kübarsepp ja Tanel Võhma. Likvideerimine toimus 1939. aasta jooksul.
The Syne

**The Syne** on Eesti rokkansambel. Ansambel asutati 1992.

## Koosseis
Ansamblis on kaasa teinud:
*Veiko Soom – vokaal
*Tarmo Kopti – kitarr
*Ivo Etti – bass
*Raido Lilleberg – trummid

## Diskograafia
*1997 album "Weird Ones"
*1998 album "Endless Weekend"
*2000 singel "Condom Case"
*2000 singel "Happy People Don't Dream"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Dahling

**Dahling** on Eesti ansambel. Ansambel asutati 2000.

## Koosseis
Ansamblis on kaasa teinud:
*Juhan Saharov – bass, kitarr
*Elmer Kohandi – klahvpillid
*Siim Randveer – kitarrid
*Tanel Kuningas – vokaal
*Kaarlo Nõmmsalu – trummid
*Reigo Ahven – trummid

## Diskograafia
*2007 album "Dahling"
*2008 singel "Menthol"
*2008 singel "Still Beautiful"
*2013 album "Left"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Folk Highlights Orchestra

**Folk Highlights Orchestra** on Eesti ansambel. Ansambel asutati 1995. Ansambel lõpetas ajutiselt tegevuse 2001 aastal, kuid taas tuldi kokku 2009. aastal. 

Ansambel mängib peamiselt iiri ja šoti rahvamuusikast mõjutatud meloodiaid.

## Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud: 

*Mait Trink – vokaal ja sõu
*Olari Viikholm – akustiline kitarr ja vokaal
*Mait Karm – kitarr, vokaal
*Margus Tammemägi – löökpillid
*Tiit Pärna – basskitarr
*Jaan Alavere – viiul
*Tarmo Tartu – akordion

## Diskograafia
*1998 album "Folk Highlights O'"
*2012 album "Juba nagu printsess!"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Seikluste öö

"Seikluste öö" on Eesti ansambli Rising Sun esimene stuudioalbum. See anti välja 1.09.2016. aastal. Albumi produtseeris Mikk Tivas, Kadrioru kodustuudios. 

## Lood albumil
#"Seikluste öö" (3:09)
#"Kolm musta kassi (3:05)
#"Reeturlik pilk" (4:30)
#"Vastuvoolu" (4:50)
#"Iialgi" (4:25)
#"Kes see saakski sind keelata" (4:20)
#"Meile kuulub öö" (3:24)
#"Nii jälle riskin" (3:24)
#"Võõras lootus" (4:11)
#"Varjuna kõnnin su ees" (6:07)

## Koosseis albumil
* Mikk Tivas – vokaal, taustavokaal, kitarr
* Jaan Lillepruun – kitarr 
* Janno Klausner – basskitarr, taustavokaal 
* Kristjan Ojang – trummid, taustavokaal
Mihhail Maslovi tänav

**Mihhail Maslovi tänav** (vene keeles *улица Михаила Маслова*) on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Spordi tänavalt, kulgeb idast läände ja lõpeb Kreenholmi tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 354 m. 

Tänav on loodud pärast Teist maailmasõda nimega Ravi tänav. 1978. aastal nimetati tänav ümber Narvas sündinud lastearsti Mihhail Maslovi järgi.
Ravi tänav (täpsustus)

**Ravi tänav** on mitme tänava praegune või endine nimi:
***[[Ravi tänav]]** Tallinnas
***[[Ravi tänav (Kohtla-Järve)|Ravi tänav]]** Kohtla-Järvel, Ida-Viru maakond
***[[Ravi tänav (Pärnu)|Ravi tänav]]**, Pärnus, Pärnu maakond
***[[Ravi tänav (Väike-Maarja)|Ravi tänav]]** Väike-Maarja alevikus, Väike-Maarja vald, Lääne-Viru maakond
***[[Ravi tänav (Kihelkonna)|Ravi tänav]]** Kihelkonna alevikus, Kihelkonna vald, Saare maakond
*praegune **[[Mihhail Maslovi tänav]]** Narvas
*...
Ivtša

**Ivtša** (ukraina keeles Івча) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 1136. Pindala on 4,155 km².
Ikla piiripunkt

**Ikla piiripunkt** on piiripunkt Pärnumaal Ikla külas Euroopa teel E67 (Via Baltica) (Eestis Tallinna–Pärnu–Ikla maantee) Eesti-Läti piiril. 

1991. aasta 14. juunil 1991 käisid Riia OMONi liikmed Eesti-Läti piiril asuvas Ikla piiripunktis, kus avasid tule piiriputkade pihta, panid süütepommiga põlema kaks soojakut ja kontrollpunkti hoone ning viskasid kordonihoonesse lõhkekeha

Ikla-Ainaži, Eesti-Läti piiri piiripunkt valmis tehniliselt 1998. aasta juuni lõpus, ühiskontrolli tehnoloogia hakkas toimima 5.
septembril 1998. aastal.

Alates 2007. aastast, mil Eesti ühines Schengeni viisaruumiga, puudub tavaolukorras piirikontroll.

Ikla piiripunktist läänes Rannametsa–Ikla teel asub Vana-Ikla piiripunkt.

Eesti-Läti piiril asusid veel ka Valga-1 piiripunkt, Valga-2 piiripunkt, Valga-3 piiripunkt ja Vana-Ikla, Vastse-Roosa, Mõisaküla, Lilli ja Holdre piiripunktid.

## Vaata ka
*Eesti piiripunktide loetelu

## Viited
Võspa

**Võspa** (ukraina keeles Виспа) on küla Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis Rogatõni rajoonis. Elanike arv on 262.

## Viited
Koidula piiripunkt

**Koidula piiripunkt** on piiripunkt Võrumaal Setomaa vallas Koidula külas Karisilla–Petseri maanteel Eesti-Vene kontrolljoonel. 

Piiripunktis on kasutusel GoSwift e-piirijärjekorra süsteem.

## Viited
Kalli postijaam

**Kalli postijaam** oli postijaam praeguse Võru–Mõniste–Valga maantee ääres Kallikülas.

Postijaam ja selle kõrvalhooned on ehitatud tõenäoliselt 19. sajandi algul.

20. sajandi algul rajati postijaama varasemale asupaigale Taheva mõisa metsniku elamu. Tänapäeval asub selles hoones Hargla hooldekodu.

Erinevalt postijaamast on säilinud samasse ansamblisse kuulunud tall-tõllakuur ja ait. Need on arvele võetud kultuurimälestistena. Mälestisteks on avatud ka vahetult nende kõrval olevad metsniku elamu ja selle abihoone.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Ernst Neizvestnõi

**Ernst Neizvestnõi** (vene keeles Эрнст Иосифович Неизвестный, 9. aprill 1925 Jekaterinburg – 9. august 2016 New York) oli juudi päritolu NSV Liidu ja Ameerika Ühendriikide skulptor.

## Elukäik
Ta sündis juudi soost arsti ja lastekirjaniku peres. 1942. aastast alates õppis ta Leningradi kunstikoolis. Augustis 1942 kutsuti ta Punaarmeesse. 1944. aastal võttis osa Budapesti operatsioonist. 22. aprillil 1945 sai Austrias raskelt haavata. Teise maailmasõja lahingutes üles näidatud kangelaslikkuse eest autasustati teda Punatähe ordeniga ja medaliga "Vapruse eest".

Aastatel 1946–1947 õppis Riias Läti Kunstiakadeemias, 1947–1954 V. I. Surikovi nimelises Moskva Riiklikus Akadeemilises Kunstiinstituudis ja Moskva Riikliku Ülikooli filosoofia teaduskonnas. 1955. aastal võeti ta NSV Liidu Kunstnike Liidu liikmeks.

1976. aastal emigreerus Neizvestnõi Šveitsi ja sealt edasi USA-sse.

## Looming
Neizvestnõi kuulsaim teos on Prometheuse skulptuur, mis asub pioneerilaagris Artek (1966). Ta on loonud ka Nikita Hruštšovi hauasamba Novodevitšje kalmistul Moskvas. 

1996 valmis tal 15 meetri kõrgune monumentaalteos "Kurbuse mask", mis on pühendatud kommunistlike repressioonide ohvritele Nõukogude Liidus ja mis püstitati Magadani.

## Fakte
* Rootsis Uttersbergis on loodud Neizvestnõi skulptuuride muuseum.
* Mõned Neizvestnõi loodud skulptuurid Jeesusest on omandanud paavst Johannes Paulus II Vatikani muuseumi jaoks.
* 9. aprillil 2013, kunstniku 88. sünnipäeval, avati Jekaterinburgis Ernst Neizvestnõi Kunstimuuseum.

## Tunnustus
* 1976 – valiti Euroopa Kunstide Akadeemia (Pariis) auliikmeks 
* 1986 – valiti Rootsi Kuningliku Kaunite Kunstide Akadeemia välisliikmeks
* 1995 – Vene Föderatsiooni riiklik preemia
* 1996 – orden Teenete eest Isamaa ees 3. järk
* 1996 – Moskva Riikliku Ülikooli audoktor
* 1997 – valiti Läti Teaduste Akadeemia välisliikmeks
* 2000 – Austuse orden
* 2010 – valiti Venemaa Kunstide Akadeemia auliikmeks.

## Viited
Viljandi raekoda

**Viljandi raekoda** on Viljandis aadressil Linnu tänav 2 asuv hoone, mida kasutab Viljandi linnavalitsus ja mida minevikus kasutas Viljandi raad.

Ühe Viljandi esimese kivimaja ehitas 1768–1774 advokaat ja linna justiitsbürgermeister Nicolaus Otto. 1783. aastal üüris omanik oma hoone välja rentei ja Viljandi rae istungite tarbeks. 1820. aastal ostis linn hoone endale päriseks. 19. sajandi lõpupoole lisati hoonele torn. Vana raekoda ehitati ümber 1931. aastal arhitektide Johannes Fuksi ja insener Erich Ottingu rekonstruktsiooniprojekti järgi ning see oli esimene moodne raekoda Eesti Vabariigis. 

Raekoja kõrval asub endise Viljandi linnapea August Maramaa skulptuur. 

## Galerii

Viljandi vanalinna muinsuskaitseala, raekoda ja vana veetorn..JPG|Raekoja hoov
Viljandi linnavalitsuse hoone veetornist.JPG|Raekoda pildistatuna vanast veetornist
Viljandi town hall.jpg|Raekoda vaatega raekoja esiselt väljakult


## Viited
Valga raekoda

**Valga raekoda** on Valgas aadressil Kesk tänav 11 asuv hoone (raekoda), mida kasutavad Valga Külastuskeskus ja Valga linna volikogu ja mida minevikus kasutas Valga raad.

Hoone ehitati aastatel 1864–1866, hiljem on selles tehtud ümberehitusi. Hoone restaureeriti 1989. aastal ja see on arvele võetud kultuurimälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
Andre mõis

**Andre mõis** (saksa keeles *Andre*) oli Peri mõisa karjamõis Põlva kihelkonnas Võrumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Joala vald

**Joala vald** (saksa keeles *Joala*) oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1924.

1891 liideti Joala vallaga Arumäe vald. 1892 liideti Joala vallaga Suur-Soldina ja Väike-Soldina vald.

## Viited

## Välislingid
*
Afganistan 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Afganistan]]** osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 3 sportlasega, kes osalesid 2 spordialal.

Olümpiapääsme on saanud järgmised sportlased:

## Kergejõustik
### Mehed
*Abdul Wahib Zahiri – 100 m jooks

### Naised
*Kamia Yousufi  – 100 m jooks

## Judo
### Mehed
*Mohammad Tawfiq Bakhshi – kuni 100 kg

## Välislingid
*http://www.olympic.af/
*Afganistan Rio 2016 ametlikul veebisaidil
*Afganistani sportlased Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Jõelähtme vald (Jõelähtme kihelkond)

**Jõelähtme vald** (saksa keeles *Jegelecht*) oli vald Harjumaal Jõelähtme kihelkonnas. Vallamaja asus Jõelähtme külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

1917 eraldati Jõelähtme vallast Kodasoo kogukond ja Saunja küla ja nendest moodustati uuesti Kodasoo vald (1891 oli Kodasoo vald liidetud Jõelähtme vallaga).

## Viited

## Välislingid
*
Eritrea 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Eritrea]]** osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 12 sportlasega, kellest 11 võistles kergejõustikus ja üks jalgrattaspordis.

## Kergejõustik
### Mehed
*Abrar Osman Adem – 5000 m				
*Tewelde Estifanos – maraton
*Ghirmay Ghebreslassie – maraton	
*Yemane Haileselassie – 3000 m takistusjooks				
*Goitom Kifle – 10 000 m jooks	
*Amanuel Mesel – maraton	
*Zersenay Tadese – 10 000 m jooks
*Nguse Tesfaldet – 10 000 m jooks
*Hiskel Tewelde – 5000 m jooks			
*Tsegay Tuemay – 5000 m jooks

### Naised
*Nebiat Habtemariam – maraton

## Jalgrattasport
### Mehed
*Daniel Teklehaymanot – maanteesõit

## Välislingid
*https://www.olympic.org/eritrea
*Eritrea Rio 2016 ametlikul veebisaidil
*Eritrea sportlased Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Kaavere vald

**Kaavere vald** (saksa keeles *Kawershof*) oli vald Viljandimaal Põltsamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see Kurista vallaga

Valla alal asus Kaavere mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Bartolomé Martínez

**Bartolomé Martínez Hernández** (1873 Lipululu, Matagalpa departemang (praegu Jinotega departemang) – 30. jaanuar 1936 Matagalpa) oli Nicaragua poliitik, Nicaragua president.

Bartolomé Martínez sündis 1873. aastal Lipululus. Tema isa oli Crescencio Martínez, ema Juana González. Ta õppis Granadas; pärast vanema venna Benjamíni surma võttis ta üle perele kuuluva kohviistanduse ja karjakasvatus-*hacienda* juhtimise.

Aastal 1918 astus ta konservatiivina parteisse Partido Conservador de Nicaragua. Aastal 1919 sai temast Emiliano Chamorro Vargase valitsuses minister. Konfliktide tõttu Emiliano Chamorroga lõhenes partei sel ajal ja Bartolomé Martínezest sai sellest eraldunud Partido Conservador Republicano juht. Diego Manuel Chamorro võimuloleku ajal oli ta riigi asepresident, pärast viimase surma aga president (et ta ei olnud Diego Manueli surma ajal pealinnas, siis oli mõned päevad presidendi kohusetäitjaks Rosendo Chamorro).

Võimuloleku ajal kasutas ta ära Esimese maailmasõja ajal tõusnud kohvihindade tõttu suurenenud riigi sissetulekut. Adolfo Díaz oli võlgade katteks lubanud riigi tollimaksudest laekuvad tulud USA valitsusele; Bartolomé Martíneze ajal hakkas tollimaksu koguma taas Nicaragua. Samas sattusid tema võimuloleku ajal USA pankade kätte riigi rahvuspank ja raudteed (need omandasid seal 51% aktsiatest). 

Bartolomé Martínez suri 30. jaanuaril 1936 Matagalpas.

## Isiklikku
Bartolomé abiellus Matagalpa 1910 Dolores Santelisese, hispaania arsti Vicente Santelises ja Berta Jarquíni tütrega. Neil sündis poeg Crescencio (1912) ja kaks tütart.

Pärast Dolorese surma abiellus Bartolomé Terrabonast pärit Felipa Lúqueziga. Neil sündis seitse last: Zolia, Gregorio, Juan, Aurora, Laura, Angela ja Antonio. Felipa Lúquez suri 1972.

Bartolomél ja Eva Tercero Guzmánil sündis tütar Mercedes. 

## Viited
Enge vald

**Enge vald** (saksa keeles *Enge*) oli vald Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Enge külas.

Valla alal asus Enge, Pööravere ja Uduvere mõis.

1893 liideti Enge vallaga Pööravere vald.

1939. aasta vallareformiga moodustati Are, Suigu, Enge ja Tori vallast Are vald.  Kaelase, Halinga, Vee ja Enge vallast moodustati Halinga vald. Kaisma, Viluvere ja Enge vallast  moodustati Kaisma vald. 

## Viited

## Välislingid
*
Ungari 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Ungari]]** osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 156 sportlasega, kes võistlesid 20 spordialal. Ungari sportlased võitsid 8 kuldmedalit. Edukaim sportlane oli ujuja Katinka Hosszú, kes võitis kolm kuldmedalit ja ühe hõbemedali. Kolmekordseks olümpiavõitjaks tuli ka aerutaja Danuta Kozák.

## Medalivõitjad

## Välislingid
*Ungari Rio de Janeiro 2016. aasta olümpiamängude veebisaidil
*Ungari sportlased Rio de Janeiro 2016. aasta olümpiamängude veebisaidil
Väike-Puka mõis

**Väike-Puka mõis** (ka **Koosa mõis**, saksa keeles *Klein-Bockenhof*) oli eramõis Sangaste kihelkonnas Tartumaal.

Mõis rajati 18. sajandi 3. veerandil Vana-Puka mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Kirjandus
* Puka minewik., Postimees, nr. 198, 25 juuli 1927
## Välislingid
*
*Väike-Puka mõis (Sangaste khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Mängu tänav (Narva)

**Mängu tänav** on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Kiige tänavalt, kulgeb kagusse ja itta, ristub Savi ja Staadioni tänavaga ning lõpeb Kreenholmi tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 485 m.
Kulgu tänav

**Kulgu tänav** on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Kreenholmi tänavalt, kulgeb umbes 440 m loode suunas, umbes 280 m lääne suunas ja umbes 370 m lõuna suunas ning lõpeb umbtänavana. Ta ristub Staadioni ja Puuvilla tänavaga. Tänava pikkus on 1,1 km.

Tänav on saanud nime oletatavasti samas piirkonnas asunud endise Kulgu küla järgi.