open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jämepeamadu

**Jämepeamadu** (*Dipsas*) on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon
Jämepeamadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Dipsas albifrons]]* (Sauvage, 1884)
* *[[Dipsas alternans]]* (Fischer, 1885)
* *[[Dipsas andiana]]* (Boulenger, 1896)
* *[[Dipsas articulata]]* (Cope, 1868)
* *[[Dipsas baliomelas]]* Harvey, 2008
* *[[Dipsas bicolor]]* (Günther, 1895)
* *[[Dipsas brevifacies]]* (Cope, 1866)
* *[[Dipsas bucephala]]* (Shaw, 1802)
* *[[Dipsas catesbyi]]* (Sentzen, 1796)
* *[[Dipsas chaparensis]]* Reynolds & Foster, 1992
* *[[Dipsas copei]]* (Günther, 1872)
* *[[Dipsas elegans]]* (Boulenger, 1896)
* *[[Dipsas ellipsifera]]* (Boulenger, 1898)
* *[[Dipsas gaigeae]]* (Oliver, 1937)
* *[[Dipsas gracilis]]* (Boulenger, 1902)
* *[[Dipsas incerta]]* (Jan, 1863)
* *[[Dipsas indica]]* Laurenti, 1768
* *[[Dipsas infrenalis]]* Rosen, 1905
* *[[Dipsas maxillaris]]* (Werner, 1910)
* *[[Dipsas nicholsi]]* (Dunn, 1933)
* *[[Dipsas oreas]]* (Cope, 1868)
* *[[Dipsas pakaraima]]* Macculloch & Lathrop, 2004
* *[[Dipsas pavonina]]* Schlegel, 1837
* *[[Dipsas peruana]]* (Boettger, 1898)
* *[[Dipsas pratti]]* (Boulenger, 1897)
* *[[Dipsas sanctijoannis]]* (Boulenger, 1911)
* *[[Dipsas sazimai]]* Fernandes, Marques & Argôlo, 2010
* *[[Dipsas schunkii]]* (Boulenger, 1908)
* *[[Dipsas temporalis]]* (Werner, 1909)
* *[[Dipsas tenuissima]]* Taylor, 1954
* *[[Dipsas variegata]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Dipsas vermiculata]]* Peters, 1960
* *[[Dipsas viguieri]]* (Bocourt, 1884).

## Levila

Nad elavad Lõuna- ja Kesk-Ameerikas ning Mehhikos. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Animal Diversity Web-is
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Dipsas]] seisuga 12.04.2014.*
BMW M4

**BMW M4** on BMW poolt toodetava 4. seeria sportlikuim versioon. Seoses BMW 3. seeria kupeede ümbernimetamisega 2013. aastal BMW 4. seeriaks, sai ka sportlik mudel tähiseks vastavalt M4 (kupee- ja kabriolettmudelid) ja M3 (sedaankerega mudelid).

## Esimene põlvkond (F82/F83, 2014–2020)

### Tehnilised andmed
Sellel põlvkonnal on 3,0-liitrine kahe turboga R6 bensiinimootor, tähistusega S55B30, mis arendab 317 kW (431 hj).

Käigukastidest on saadaval 6-käiguline manuaal- ja 7-käiguline DCT (topeltsiduriga) automaatkäigukast. Standardvarustusse kuuluvad muuhulgas aktiivne diferentsiaal ja stardiabi-paigaltvõturežiim (*Launch Control*). Tippkiirus on elektrooniliselt piiratud 250 km/h.

### F83 Kabriolett
BMW M4 kabriolett (F83) on M4 üks versioonidest. Tehnika on kabrioletil identne BMW M4 kupee ja BMW M3 sedaaniga. Mootori pöördemoment on 550 Nm. Kuigi see on turbomootor, on selle pöörete piir suur: 7600 p/min.

Kiirendus 0–100 km/h:
* Manuaalkäigukastiga: 4,6 sekundit.
* Robotkäigukastiga (DCT): 4,4 sekundit.

Kuupee (M4) ja sedaan (M3) on veidi kiiremad, sest kabriolett kaalub rohkem (1750 kg). See on 60 kg vähem kui eelkäijal (M3 kabriolett E93). Kolmeosaline kõvakatus pakib ennast kokku 20 sekundiga. Jaheda ilma puhuks on esiistmetel ka kuklasoojendused (nn Air Collar).


Fail:BMW F82 22.09.20 JM (1).jpg|BMW M4
Fail:TimoGlockHungaroringDTM20142.jpg|BMW M4 DTM võidusõiduversioon
Fail:BMW M4 CS IMG 0778.jpg|BMW M4 CS erimudel


## Teine põlvkond (G82/G83, 2021–tänapäev)
Teise põlvkonna M4, mille mudelitähiseks on G82 (kupee) ja G83 (kabriolett), baseerub suuresti 4. seeria kupeel (G22).

### Mootorid ja mudelid
BMW M4 Coupé varustatakse 3,0-liitrise turbomootoriga, tähistusega S58B30T0, mis arendab 550 Nm ja 353 kW (480 hj).

Saadaval on ka võimsam **M4 Competition** mudel, millel on pöördemomenti 650 Nm ja maksimaalne võimsus 375 kW (510 hj), mis saavutatakse 6250 p/min juures. 
* Teise põlvkonna Competition mudelid on saadaval ka M xDrive nelikveoga.
* Käigukastina kasutatakse 8-käigulist M Steptronic automaatkäigukasti.


Fail:BMW M4 (G82) IMG 4183.jpg|BMW M4
Fail:BMW M4 (G82) IMG 4184.jpg|BMW M4
Fail:2021 BMW M4 Competition Automatic 3.0.jpg|BMW M4 Competition
Ingrid Peek

**Ingrid Peek** (sündinud 1. detsembril 1977) on eesti ajakirjanik, Vikerraadio peatoimetaja aastatel 2017–2019.

Ta juhtis Raadio 2-s aastail 2010–2017 saadet "Hallo, Kosmos!". 

Aastatel 2010–2011 võis teda kuulda ka Raadio 2 lõunaprogrammis "Siin me oleme" koos Tõnu Pedaruga. Ta on juhtinud ka saadet "Suveraadio" ja lõunaprogrammi "Eetris on Ingrid Peek". Aastal 2008 tegi ta R2 reisisaadet "Reisipalavik". 

2014. aasta kevadel juhtis ta koos Sander Loitega ETV2-s saatesarja "Teaduspalavik" saadet "Dieedideemonid", 2013. aasta sügisel tegi ta Kanal 2-s koos Elo Mõttus-Leppikuga vestlussaadet "Stereo". Aastal 2011 juhtis ta koos Robert Kõrvitsaga Eesti Televisioonis saadet "Rabarock", 2000. aasta suvel Eesti Televisioonis koos Lemoga saadet "Eesti Top40", aastatel 1998–1999 koos Tarmo Leinatammega TV1 muusikasaadet "Uus viis".

7. augustil 2017 sai temast Vikerraadio peatoimetaja. 26. septembril 2019 teatas Eesti Rahvusringhääling, et Peek lahkub Vikerraadio peatoimetaja ametikohalt omal soovil.

2024. aasta jaanuarist kuni 2025. aasta märtsini oli Peek ajakirja Eesti Naine ''podcast'''i "Iga naine on lugu" saatejuht.
## Tunnustus
Saatesari "Hallo, Kosmos!" ja saatejuht Ingrid Peek pälvisid 2011. aastal Umbluu preemia, mida annab välja MTÜ Eesti Skeptik, ning 2013. aastal Ulmefilmi auhinna.

## Isiklikku
Tema vanaisa oli kunstnik Aleksander Peek.

## Viited
Ditaxodon

***Ditaxodon*** on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon
Perekonda *Ditaxodon* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
**[[Ditaxodon taeniatus]]*  (Peters *in* Hensel, 1868).

## Levila

Need maod elavad Brasiilias - São Paulo, 
Paraná, Rio Grande do Suli ja Mato Grosso do Suli osariigis.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Animal Diversity Web-is
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Ditaxodon taeniatus]] seisuga 12.04.2014.*
Połacki rajoon

**Połacki rajoon** (transkribeerituna Polatski rajoon) on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis. Kirdes piirneb rajoon Venemaaga.

Rajooni pindala on 3138 km². 2014. aasta seisuga elas seal 109 016 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal, tänapäevased piirid sai see 1960. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Adamova, Astroŭščyna, Azina, Babyničy, Baravucha, Ekimańi, Farynava, Harany, Homieli, Juravičy, Małoje Sitna, Pałata, Sałoniki, Zavozierje, Zialonka, Varoničy ja Vietryna külanõukogu.

Halduskeskus on Połacki linn. Lisaks asub rajoonis veel Vietryna alev. Rajooni territooriumil asuvad selle koosseisu mitte kuuluvad Navapołacki linn ja Baravucha alev.


Ghetto Vetryno (Polotzk district) 1a.jpg|Vietryna
Belarus-Farynava-House-1.jpg|Farynava
Belarus-Polatsk District-Sands near Dretun.jpg|Dretuni liivikud
Belarus-Vyadzyeta Lake-2.jpg|Järv Połacki rajoonis


Rajooni suurim jõgi on Daugava. Teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Palata ja Ušača. Rajoon asub Połacki madalikul, kõrgused on vahemikus 120–180 meetrit üle merepinna. Suurimad järved on Biełaje, Homiel, Zaščaty, Suja, Turoŭla ja Janova.

2014. aasta seisuga olid elanikest 86,95% valgevenelased, 9,97% venelased, 1,39% ukrainlased ja 1,18% oli teistest rahvustest. 67,92% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 30,33% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 35,33% elanikke, vene keelt aga 60,02%.

## Viited

## Välislingid

* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart
Echinanthera

***Echinanthera*** on maoperekond. 
 
## Klassifikatsioon
Perekonda *Echinanthera* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Echinanthera amoena]]* (Jan, 1863)
* *[[Echinanthera cephalomaculata]]* Di Bernardo, 1994
* *[[Echinanthera cephalostriata]]* Di Bernardo, 1996
* *[[Echinanthera cyanopleura]]* (Cope, 1885)
* *[[Echinanthera melanostigma]]* (Wagler, 1824)
* *[[Echinanthera undulata]]* (Wied, 1824).
 
## Levila

Need maod elavad Lõuna-Ameerikas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Animal Diversity Web-is
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Echinanthera]] seisuga 12.04.2014.*
Lexus NX

**Lexus NX** on Lexuse poolt toodetav väike luksuslik linnamaastur, mida esitleti 2014. aasta kevadel Pekingi autonäitusel, mis oma suuruse poolest jääb Lexus RX-i ja UX-i vahele.  

## Esimene põlvkond (AZ10; 2014)
Eesmärk oli pakkuda Lexus RX-ist väiksemat mudelit ning 2014 aastal oli tegu väikseima Lexuse mudeliga. Lexus NX kasutab sama platvormi, mida 4. põlvkonna Toyota RAV4-l ning ka autode teljevahe (2660 mm) on sama pikk. 

Disainilt sarnaneb see varem näidatud ideeautoga LF-NX. 


Lexus LF-NX.jpg|Lexus LF-NX ideeauto
Lexus NX Filderstadt 1Y7A4891.jpg|Lexus NX


## Teine põlvkond (AZ20; 2021)
Lexus NX-i teine põlvkond avalikustati 11. juunil 2021. a.
Fail:2021 Lexus NX350h Grand Luxury.jpg|Lexus NX350h (2021)


## Viited
Ḩamīd Abūţālebī

**Ḩamīd Abūţālebī** (pärsia keeles حمید ابوطالبی, sündinud 16. juunil 1957 Teheranis) on Iraani diplomaat, suursaadik. Ta oli 25. juulist 2014 Iraani ajutine esindaja ÜRO-s (ta vahetas välja Moḩammad Khazā‘ī) ja hiljem alaline esindaja.

Abūţālebī on varem esindanud Iraani Austraalias, Euroopa Liidus, Belgias ja Itaalias ning olnud Iraani välisministeeriumi poliitikajuht. Lisaks esindas ta 1990. aastatel Iraani Euroopa Liidu esindust New Yorgis.
## Viited
Jeep Grand Cherokee

**Jeep Grand Cherokee** on Jeepi toodetav keskklassi maasturi mudel, mida valmistatakse aastast 1993. Erinevalt paljudest teistest maastikuautodest, mis on ehitatud raamile, on Grand Cherokee olnud alati kandevkerega auto. 

## Esimene põlvkond (ZJ; 1993)
Esimese põlvkonna Grand Cherokeed esitleti 1992. aastal Põhja-Ameerika autonäitusel 1993. aasta mudelina ning tegu oli luksusmaasturite segmenti mõeldud autoga. 

Mudelid, mida toodeti Euroopa turu jaoks Austrias Grazi tehases, said mudelitähistuseks ZG. 

Fail:Jeep Grand Cherokee ZJ front 20090121.jpg|Grand Cherokee ZJ
Fail:Jeep Grand Cherokee ZJ rear 20090121.jpg|Grand Cherokee ZJ

## Teine põlvkond (WJ/WG; 1999)

Autot tutvustati 1998. aasta septembris kui 1999. aasta mudelit. Euroopa turul müüdava mudeli tähiseks oli WG, USA turu mudelil WJ. 

Fail:Jeep Cherokee WJ.jpg|Grand Cherokee WJ
Fail:Jeep Grand Cherokee WJ rear 34.jpg|Grand Cherokee WJ
Fail:2004 Jeep Grand Cherokee (WG MY04) Overland wagon (2015-05-29) 01.jpg|Grand Cherokee WG (2004)
Fail:2004 Jeep Grand Cherokee (WG MY04) Overland wagon (2015-05-29) 02.jpg|Grand Cherokee WG (2004)


## Kolmas põlvkond (WK; 2005)


Fail:Jeep-Grand-Cherokee-WK.jpg|Grand Cherokee WK
Fail:2005 Jeep Grand Cherokee rear.jpg|Grand Cherokee WK


## Neljas põlvkond (WK2; 2011)
Neljanda põlvkonna Grand Cherokee mudelitähisega WK2 on tootmises 2011. aastast.  

2014. aastal kutsuti Grand Cherokee ja selle sõsarmudel Dodge Durango parandusse pidurivõimendi roostetamise ohu tõttu ning kokku osales tagasikutsumiskampaanias 870 000 autot.


Fail:Jeep Grand Cherokee 3.0 CRD Overland (WK) – Frontansicht, 10. September 2011, Düsseldorf.jpg|Grand Cherokee WK2
Fail:2012 Jeep Grand Cherokee (WK2 MY12) Laredo CRD 4WD wagon (2012-10-26) 02.jpg|Grand Cherokee WK2 (2012)


### Jeep Grand Cherokee SRT8

**Jeep Grand Cherokee SRT8** oli kuni 2018. aastani Grand Cherokee võimsaim V8-mootoriga versioon. Selle konkurendid on Euroopa autodest Audi Q7, Mercedes GLE AMG versioonid, BMW X5M. SRT8 on nende 500-hobujõulistest mudelitest odavam, aga peaaegu sama kiire. See oli 2011. aasta seisuga ajaloo võimsaim Jeep. Mootor on 6,4-liitrine ja sellel ei ole ülelaadimist. Sellel autol on viis sõidurežiimi: track, sport, auto, snow ja tow. Kõigi rataste rehvimõõt on 295/45 ZR 20.

## Viies põlvkond (WL; 2021)

Viienda põlvkonna (WL) Grand Cherokee avalikustati kolmerealise pikendatud teljevahega versioonina (Grand Cherokee L) 7. jaanuaril 2021. a.

Kahe istmereaga versioon esitleti 30. septembril 2021.

### Grand Cherokee L

Grand Cherokee L tuli müügile 2021. aasta juunis. Selle teljevahe on 175 mm (6,9 tolli) pikem kui eelmise põlvkonna kahe istmereaga mudelil ja 127 mm (5 tolli) pikem kui kaherealisel mudelil. Auto on varustatud sõltumatu esi- ja mitmikhoob-tagavedrustusega.
Fail:Jeep Grand Cherokee L Overland Automesse Ludwigsburg 2022 1X7A5918.jpg|Jeep Grand Cherokee L Overland 
Fail:Jeep Grand Cherokee L Overland Automesse Ludwigsburg 2022 1X7A5919.jpg|Jeep Grand Cherokee L Overland 


## Viited
Dodge Durango

**Dodge Durango** on Ameerika autotootja Dodge'i toodetav suur maastur (SUV), mida on valmistatud alates 1997. aastast kolme põlvkonna vältel.

Mudel on läbi teinud suure tehnoloogilise muutuse: kui esimesed põlvkonnad põhinesid pikapi raamil, siis kaasaegne Durango kasutab kandevkerega platvormi, pakkudes kombinatsiooni sõiduautolikust mugavusest ja suurest haagiseveo võimekusest.

## Põlvkonnad

### Esimene põlvkond (DN; 1997–2003)
Esimese põlvkonna Durango ehitati Dodge Dakota pikapi platvormile. Tegemist oli raamile ehitatud (*body-on-frame*) autoga, mis kasutas mitmeid Dodge Ramilt pärit sõlmi. See oli suunatud ostjatele, kes vajasid maastikusuutlikku autot, mis mahutaks kuni kaheksa reisijat.


Fail:2003 Dodge Durango RT.jpg|Dodge Durango R/T (2003)
Fail:Dodge Durango (5794460044).jpg|Dodge Durango (1999)


### Teine põlvkond (HB; 2004–2009)
Teise põlvkonna esitlus toimus 2003. aastal. Auto kasvas märgatavalt, muutudes täismõõdus maasturiks.
* **Vedrustus:** Erinevalt eelkäijast sai teine põlvkond sõltumatu tagasilla koos keerdvedrudega, mis parandas sõidumugavust maanteel.
* **Mudeliuuendus:** 2007. aastal läbis Durango värskenduskuuri, saades uue disainiga esiosa ja säästlikumad mootorid. 


Fail:04-06 Dodge Durango 2.jpg|Dodge Durango (2004)
Fail:Dodge Durango (45718718302).jpg|Dodge Durango (2005) 
Fail:Dodge Durango (45718718312).jpg|Dodge Durango (2007)


### Kolmas põlvkond (WD; 2010–tänapäev)
Kolmanda põlvkonna tootmine algas 2010. aastal. Erinevalt eelkäijatest on tegu kandevkerega (*unibody*) autoga, mis jagab platvormi **[[Jeep Grand Cherokee]]ga**. Durangol on aga pikem teljevahe ja kolm istmerida.

Kolmanda põlvkonna Durango on tuntud oma võimsate versioonide poolest:
* **SRT Hellcat:** 2021. aastal esitletud mudel, mis arendab üle 700 hobujõu, olles üks maailma kiiremaid seeriaviisilisi maastureid.
* **Mootorite vahetus (2024–2026):** Seoses uute keskkonnanõuetega on Dodge hakanud klassikalisi Hemi V8 mootoreid asendama uue põlvkonna **Hurricane** rida-6 turbomootoritega.


Fail:2011 Dodge Durango -- 02-17-2011.jpg|Dodge Durango (2011)
Fail:23 Dodge Durango SRT Hellcat Plus.jpg|Dodge Durango SRT Hellcat (2023) 


## Tehnilised probleemid ja tagasikutsumised
Durango ajaloos on olnud mitmeid suuremahulisi tagasikutsumisi. Üks suurimaid leidis aset 2014. aastal, mil Dodge (koos Jeepiga) kutsus parandusse ligi 870 000 sõidukit. Probleem seisnes pidurivõimendi korpuse roostetamises, mis võis põhjustada vee sattumist süsteemi ja halvendas pidurdustõhusust.

## Vaata ka
* Dodge Charger
* Dodge Dakota
* Stellantis

## Viited
Diego López

**Diego López Rodríguez** [dj'eego l'opes] (hääldus hispaania keeles [ˈdjeɣo ˈlopeθ]; sündinud 3. novembril 1981 Paradelas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib väravavahina Hispaania kõrgliigaklubis Rayo Vallecano.

Hispaania kõrgliigas on ta mänginud veel Madridi Reali, Villarreal, Sevilla ja Espanyoli meeskonnas. Hooaegadel 2014–15 ja 2015–16 mängis ta Itaalia kõrgliigaklubis Milan.

López kuulus Hispaania jalgpallikoondisse 2009. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.
Citroën DS5 LR

**Citroën DS5 LR** on Citroëni sportsedaan, mida hakatakse tootma vaid Hiinale. 

Sedaan on loodud Citroën DS5 LS-i põhjal. Sellel on 1,6-liitrine turbomootor, mille võimsus on 300 hobujõudu ja pöördemoment 400 Nm. Sellel on järjestiklülitusega käigukast, kliirens on 15 mm madalam ja rööbe laiem. Lisaks on sedaanil 20-tollised veljed ja ta näeb DS5 LS-ist agressiivsem välja. 

Ideeauto värviti mattpunaseks ja mõnes kohas on R-tähega logod.
Ásgrímur Jónsson

**Ásgrímur Jónsson** (4. märts 1876 – 5. aprill 1958) oli Islandi maalikunstnik, riigi esimene elukutseline kunstnik.

## Noorpõlv ja õpingud
Ásgrímur Jónsson sündis Lõuna-Islandil Galtafelli talus talupoja pojana ning kasvas üles Hekla vulkaani lähistel. Tema vend Einar Jónsson (1874–1954) oli tuntud skulptor.

1897. aastal kolis ta Taani pealinna Kopenhaagenisse, kuhu jäi elama kuni aastani 1908. Aastatel 1900–1903 õppis ta Kopenhaageni Kuninglikus Akadeemias maalikunsti. Pärast akadeemia lõpetamist ta reisis palju ning oma viimase talve võõrsil veetis ta 1908–1909 Itaalias. Seejärel naasis ta aastal 1909 Islandile.

## Looming
Tema lemmikteemaks oli oma kodumaa maastike ja eriti mägede kujutamine. Tema maalid sarnanevad stiililt Prantsuse impressionistide teostega, näiteks Camille Corot' omadega. Mõned tema maalid illustreerivad ka Islandi saagasid ja müüte. Kuigi ta oli väga oskuslik õlimaalide meister, mäletatakse teda eriti tema akvarellmaalide poolest.

Ta on kuulus ka mitmes Islandi kirikus leiduvate seinamaalide autorina. Hulk tema teoseid on eksponeeritud Reykjavíkis asuvas Islandi Rahvusgaleriis. Tema teosed, mis panid aluse Islandi maastikumaali traditsioonile, on mõjutanud mitmeid hilisemaid Islandi kunstnikke.

## Surm ja pärand
Ásgrimur Jónsson suri 1958. aastal, jätnud kõik oma teosed ja Reykjavíkis aadressil Bergstaðastræti 74 asunud kodustuudio Islandi rahvale. Seal avati 1960. aastal väike muuseum, kus saab vaadata valikut tema teostest. 1988. aastal sai temanimelisest kogust üks rahvusgalerii osa.

## Viited

## Kirjandus
* Ólafur Kvaran & Karla Kristjánsdóttir (toim.). "Confronting Nature: Icelandic Art of the 20th Century". National Gallery of Iceland, Reykjavík, 2001.

## Välislingid
* Ásgrímur Jónssoni andmed Islandi Rahvusgalerii kodulehel
* Valik Ásgrímur Jónssoni teoseid
BMW 1. seeria

**BMW 1. seeria** (invabmw) on BMW AG toodetav kompaktne ja sportlik kõrgema hinnaklassi väikeauto, mis oli mõeldud asendama BMW 3. seeria E46 Compacti mudelit. 

## 1. põlvkond (E81/E82/E87/E88; 2004–2011)
Esimest põlvkonda toodeti 2004–2011 (kupeed 2013. aastani ja kabrioletti 2014. aastani). Auto oli tagaveoline ning R4- ja R6-bensiini- ja R4-diisemootoritega varustatud. 

Tootmises olid järgmised keretüübid: kolmeukseline luukpära (E81), viieukseline luukpära (E87), kupee (E82) ja kabriolett (E88). Sellest toodeti ka võimsamat versiooni M Coupé. 

File:2010 BMW 118d (E87 MY10) 5-door hatchback (2011-01-13) 01.jpg|Esimene põlvkond, viieukseline
Fail:BMW 118i (E81) Facelift front 20100814.jpg|Esimene põlvkond, kolmeukseline
Fail:'09 BMW 128i Coupe (Montreal).jpg|Esimene põlvkond, kupee
Fail:2008-2010 BMW 120i (E88) convertible (2010-05-19) 01.jpg|Esimene põlvkond, kabriolett
Fail:BMW 1er M Coupé (5546192023).jpg|M Coupé


## 2. põlvkond (F20/F21; 2011–2019)
Erinevalt enamikust sama ajastu luukpäradest on 1. seeria teine põlvkond ehitatud tagaveolisele platvormile. Selle tootmise alguseks märgiti 2011 ning kupeed ja kabrioletid kannavad nüüdsest BMW 2. seeria nimetust.    

Keretüübid olid kolmeukseline luukpära (F21) ja viieukseline luukpära (F20). 

Seda turustati ka '''2. seeria Active Tourer''' ja **Gran Tourer** BMW 2. seeria nime all, aga tegu oli teisel platvormil esiveolise autoga. 

Fail:BMW 118D.JPG|Teine põlvkond, viieukseline
Fail:BMW 2-Series F22 Avignon Motor Festival 2014-03-23.jpg|2. seeria kupee
Fail:BMW 2-Series F45 Active Tourer -- Geneva Motor Show -- 2014-03-09.jpg|2. seeria, Active Tourer 


2014. aastal tehti teise põlvkonna mudelivärskendus, millega muutus veidi kaitseraua, laternate ja radiaatorivõre disain. Põhivarustust täiendati ja uuendati ka siseelektroonikat.

## 3. põlvkond (F40)
3. põlvkond jõudis turule 2019. aastal ja ainsa keretüübina on saadaval viieukseline luukpära. Võrreldes oma eelkäijaga on F40 1. seeria 5 mm lühem, 34 mm laiem ja 13 mm kõrgem. Erinevalt varasematest mudelitest on auto on ehitatud esiveolisele platvormile ning lisavarustusena on saadaval *xDrive* nelikvedu. Mootorivalikusse kuuluvad kolme- ja neljasilindrilised mootorid. 

1. seeria tippmudel on **BMW M135i xDrive**, mille 2,0-liitrise R4 mootori võimsuseks on 225 kW (306 hj), millel on 8-käiguline *Steptronic Sport* automaatkäigukast ja *xDrive* nelikvedu. Kiirendusaeg 0–100 km/h on 4,8 sekundit. M135i baashind on 2020. aasta juuli seisuga 52 850 eurot.

Fail:BMW F40 IMG 0432.jpg
Fail:BMW M135i xDrive (F40) at BMW Welt - front right view (cropped).jpg|BMW M135i
Fail:BMW M135i X-Drive (F40), Heckansicht, München, 07. Juli 2019.jpg|BMW M135i
Sianno rajoon

**Sianno rajoon** on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis.

Rajooni pindala on 1966 km². 2014. aasta seisuga elas seal 23 133 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Bahdanava, Bahušeŭski, Bielica, Chodcy, Kakoŭčyna, Maškany, Niamojta ja Studzionka külanõukogu.

Halduskeskus on Sianno linn. Teine tähtsam asula on Bahušeŭski alev.


Мощены(Сенненский район) производственный корпус.jpg|Sianno rajoon
Ghetto Bogushevsk 3a.jpg|Surnuaed Bahušeŭskis
Фото путешествия по Беларуси 444.jpg|Sianno rajoon


Rajoon asub suuremalt jaolt Orša kõrgustikul, osalt ka Łučosa madalikul. Kõrgeim koht on Papina küla lähistel (263 meetrit). Madalaim koht asub Sierakarotnia järve ääres Rybnaje külas (154 meetrit). Teised suuremad järved on Sianno, Bahdanaŭskaje, Biarozaŭskaje ja Kičyna.

2014. aasta seisuga olid elanikest 94,21% valgevenelased, 4,31% venelased ja 1,48% oli teistest rahvustest. 79,49% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 19,29% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 50,25% elanikke, vene keelt aga 44,94%.

## Viited

## Välislingid

* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart
Viktor Aleksejev

**Viktor [Victor] Aleksejev** (30. aprill 1902 Saksamaa – 15. juuni 1945 Tartu) oli saksa rahvusest Eesti kunstnik ja illustraator. 

## Elulugu
Ta õppis Tartus vene gümnaasiumis. Kunstiõpinguid alustas 1918. aastal Voronežis Venemaa Riiklikus Kunstikoolis kunstnik Maksimovi juhendamisel. Sealt siirdus ta Novotšerkasskisse, kus asus tööle dekoratiivkunsti klassi juhendajana. 1921. aastast õppis ta Leipzigis akadeemik Kühleri juhendamisel portree- ja maaliklassis. 1926. aastal lõpetas ta graafikuna Dresdeni Kunstkäsitöö Akadeemia. 

1921. aastal eksponeeris ta kodulinnas Kunstide Edendamise Seltsi näitusel oma 78 stilistilist kompositsiooni. Kolm aastat hiljem korraldas ta isikunäituse, kus eksponeeris 42 teost, mis hõlmasid peamiselt maastiku, lille- ja linnupilte. 

1941. aastal oli ta Tartu koonduslaagris, kust vabanes koos (teise) abikaasa Leida Aleksejevaga 9. novembril. Ta maeti 22. juunil 1945  Uspenski kalmistule kasuema Elise Aleksejeva kõrvale; haud pole säilinud, kuid asukoht on teada.

## Looming
Viktor Aleksejevi kunstnikukäekiri oli väga omapärane. Tema loomingut iseloomustavad tugevad rahvuslik-religioossed sugemed ning keskaja ja idamaade mõjutused. Lisaks on ta viljelenud ja edasi arendanud vanavene miniatuuridelt tuttavat esteetikat.

1936. aastal illustreeris ta oma esimese lasteraamatu "Kolm oravat". Ta illustreeris mitmeid Hans Christian Anderseni teoseid: "Inetu pardipoeg" (1945), "Vankumatu tinasõdur" (1945), "Ööbik" (1949), "Pöial-Liisi (1945). 

Ta tegi ka kaanekujundusi Edgar Wallace'i põnevusjuttudele ja miniatuurisarja (47 pildiga, 1926–1940) Johannese Ilmutusraamatu apokalüptilistel teemadel. Teosed on säilinud Valmar Adamsi erakogus ja Eesti Rahvusraamatukogu graafikakogus. 

## Isiklikku
Tema kasuisa oli Tartu Ülikooli õppejõud ja rektor Vissarion Aleksejev. Tema esimene abikaasa aastani 1936 oli Ernestine-Sofie Värav.

## Viited
S/2009 S 1

**S/2009 S 1** on üks Saturni kaaslasi, planeedile kõige lähem.

S/2009 S 1 tiirleb Saturnist keskmiselt 117 000&nbsp;km kaugusel B-rõnga välimises osas Saturni rõngastega samal tasandil ning ulatub Saturni rõngast mõlemalt poolt umbes 200 m väljapoole. Tema läbimõõt on tõenäoliselt umbes 400 m.
 

See kaaslane avastati 26. juulil 2009 Cassini kujutiste meeskonna poolt kosmosesondi tehtud fotodelt. Teda märgati esimest korda ajal, kui Saturn lähenes oma 2009. aasta augusti võrdpäevsusele ning see taevakeha heitis Saturni B-rõngale umbes 36&nbsp;km pikkuse varju.

## Viited
BMW 9. seeria

**BMW 9. seeria** oli BMW luksuskupee, mille tootmisse võttu kaaluti. See sarnanes arvatavasti ideeautoga BMW Gran Lusso Coupé. 

2019. aasta esimese poolel aga kinnitas BMW arendusjuht Klaus Frohlich, et BMW 9. seeria siiski tootmisse ei jõua. 

## Viited
Cape Doctor

"**Cape Doctor**" või **Kapimaa doktor** ("**die Kaapse dokter**" Afrikaani keeles) on tugev, kuiv ja püsivalt puhuv kagutuul, mis puhub Lõuna-Aafrika Vabariigi rannikule kevadest kuni suve lõpuni (septembrist kuni märtsini lõunapoolkeral). Seda tuult kutsutakse Kapimaa doktoriks, kuna see puhub Kaplinna kohalt eemale reostuse ning kannab hoolt selle eest, et Kaplinnas oleks puhas ja tervislik õhk.
Kristjan Moora

**Kristjan Moora** (sündinud 18. augustil 1964 Tallinnas) on kolonelleitnant, 2011–2015 Kaitseliidu Saaremaa maleva pealik.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1982. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1989. aastal Tartu Ülikooli bioloogia erialal.

## Tegevus poliitikas
Kristjan Moora kuulub alates 2022. aastast Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 1165 häält ning ei osutunud valituks.

Aastast 2021 on ta olnud Saaremaa vallavolikogu liige. Ta valiti Saaremaa vallavolikogu kolmanda koosseisu esimesel istungil, 28. novembril 2025 volikogu esimeheks. 5. märtsil 2026 umbusaldas volikogu teda.

## Isiklikku
Kristjan Moora isa oli eesti arheoloog ja ajaloolane Tanel Moora, vend on keskkonnateadlane Harri Moora.

Tema üks tädipoeg on Kaitseväe endine juhataja kindral Martin Herem, teine tädipoeg on mitmekordne minister Jürgen Ligi.

## Viited
Max Mosley

**Max Rufus Mosley** (13. aprill 1940 – 24. mai 2021) oli Briti rallisõitja, Rahvusvahelise Autoliidu (FIA) president aastatel 1993–2009.

Kui Mosley oli veel advokaat ja amatöörist rallisõitja, asutas ta eduka võidusõiduautode tootmise ettevõtte March Engineering ja F1 tiimi. Aastatel 1969–1977 tegeles ta ettevõtte juriidilise ja reklaamilise poolega.

## Viited
Héctor Pop Andrés

**Héctor Pop Andrés** (1976 – 12. aprill 2014 San Francisco) oli Guatemala poliitik ja San Francisco aselinnapea. 

## Surm
Ta lasti maha San Francisco (Peténi departemang, Guatemala) linnavalitsuse hoone ees 12. aprillil 2014.

## Viited
2M-3

**2M-3** *(vene k: 25-мм спаренное универсальное орудие 2М-3)* on Nõukogude Liidus valmistatud universaalne sõjalaeva kaheraudne automaatkahur. GRAU koodnimetus 2M3. On moraalselt vananenud, kuid seni veel vähesel määral kasutusel.

## Taktikalis-tehnilised andmed
* Kaliiber: 25,4&nbsp;mm (= 1 toll)
* Raua pikkus: 2000&nbsp;mm (= 79 kaliibrit)
* Raudade arv: 2
* Vintsoonte arv rauas: 12
* Mürsu algkiirus: 890&nbsp;m/s
* Laskekiirus: 270–300 lasku/min (x2)
* Tõstenurk: –10...+85°
* Laskesektor: 360° (sõltuvalt laeva ehitusest)
* Torni soomusseina paksus: 4&nbsp;mm
* Efektiivne laskekaugus: pinnasihtmärk – 2500&nbsp;m, õhusihtmärk – 1700 m
* Sihikuline laskekaugus: 3000&nbsp;m
* Mürsu maksimaalne lennukaugus: kuni 4500&nbsp;m
* Padrunlasu kaal: 0,672&nbsp;kg
* Mürsu kaal: 0,281&nbsp;kg
* Salve maht: 65 padrunlasku (x2)
* Sihik: mehaaniline sihik KMT-25
* Süsteemi kogukaal tühjalt: üle 1515 kg
* Meeskond: 2 (sihtur, laadur)

## Kirjeldus
Kahur on mõeldud nii pinna- kui ka õhusihtmärkide vastu ja pigem enesekaitse eesmärgilisena väiksematele sõjalaevadele ja vajadusel ka tsiviillaevadele. On üldiselt lihtsa ehitusega. Pöörlev torn paikneb silindrikujulisel alusel, mida on lihtne tekile või muule pinnale paigaldada. Jõesõjalaevadele on valmistatud pisut sissepoole kallutatud kujuga torniseina ülaservaga versiooni. Kahurid (automaadid) paiknevad paralleelselt teineteise kohal. Padrunlaskemoona etteandmine toimub lindist. Sihtimisel on võimalik nii elektriline- kui ka käsijuhtimine. Elektrilisel juhtimisel liigub kahur sekundiga peaaegu kolm korda kiiremini, kui käsijuhtimisel. Rauad on õhkjahutusega ja kipuvad laskmisel üle kuumenema. Salve laadimiseks kuluva 15 sekundi jooksul, mille hulka on arvatud ka jahtumisaeg, tuleb raudu tegelikult jahutada täiendavalt veega, mida on lastud peale otse voolikust. Sihik on mehaaniline ringikujuline visiirsihik, mis on nii pinna- kui ka õhusihtmärkidele. Sihtmärgi maksimaalne võimalik kiirus sihikule võtmiseks on 150&nbsp;m/s.

## Ajalugu
Kahur 2M-3 töötati välja Nõukogude Liidus aastail 1947–1953. Peakonstruktor oli Harõkin. Eelkäija oli 1944–1945 valmistatud üheraudne 25 mm kahur 84-KM. 2M-3 katsetustel oli algul suuri probleeme vastupidavusega, kuid need ületati lõpuks ja kahur võeti ametlikult mereväe relvastusse 5. märtsil 1953. Peagi töötati välja parandatud versioon 2M-3M, mille relvadel on ümberlaadimiseks ära kasutatud lisaks tagasilöögi energiale ka püssirohugaase ja raud on pisut pikem.

1952–1957 toodeti 2M-3-sid juba üle 1600 eksemplari. Samuti valmistati versioon 2M-8 allveelaevadele, kuid see ei leidnud pikka aega kasutust. Süsteem oli Nõukogude Liidus relvastuses vähemalt 30 eri klassi sõjalaeval. Lisaks eksporditi seda teistesse sotsialismileeri riikidesse. Ida-Saksamaal oli relvastuses isegi veoauto IFA W-50 veokasti kinnitatuna.

Tootmine lõpetati 1984. Järeltulijaks võib lugeda automatiseeritud juhtimisega kaheraudseid automaatkahureid AK-230.

Taasiseseisvunud Eestis on (või on olnud) automaatkahurisüsteem kasutusel Eesti Piirivalve- ja mereväe laevadel.

## Välislingid
* Kahurisüsteemi iseloomustus
Daphnis (kuu)

**Daphnis** ehk **Saturn XXV** (esialgse nimega **S/2005 S 1**) on Saturni kaaslane, planeedile läheduselt teine.

Ta tiirleb ümber Saturni selle A-rõngas olevas Keeleri lõhes.

Daphnise läbimõõt on umbes 8&nbsp;km.Tõenäoliselt on ta tekkinud Saturni rõnga materjali kogunemisel ühe suurema jääkamaka külge, koosnedes samast materjalist millest rõngaski.

## Nimi
Daphnis sai nime 2006. aastal vanakreeka mütoloogiast pärit titaanide järeltulija, karjuse, torupillimängija ja poeedi Daphnise järgi. Titaanide ja nende järeltulijate järgi on nimetatud ka teisi Saturni kaaslasi. Saturni kuud Daphnis ja Pan on nimetatud mütoloogiliste karjuste nimedega, sest nad tiirlevad Saturni rõngaste sees ja koos nendega ning mõjutavad neid oma gravitatsiooniga ehk "karjatavad" neid. Need kuud hoiavad ümber Saturni tiireldes enda orbiidiga külgnevate rõngaste materjali selgepiiriliselt ja servi selgelt eristuvatena nagu oma karja kooshoidvad karjused.

## Avastamine

Daphnis avastati 6. mail 2005 Cassini tehtud fotosid uurinud meeskonna poolt. Ta leiti 1. mail 2005. aastal mehitamata kosmosesondi Cassini abil Saturni A-rõnga välimisest servast 16 minutit kestnud 0,180-sekundilise säriajaga tehtud fotoseerialt. Hiljem leiti, et see Saturni kaaslane oli olnud nähtav ka juba samal aastal 13. aprillil F-rõngast tehtud 32 fotol, samuti ka 2. mail 2005 tehtud kahel kõrglahutusega (3,54&nbsp;km/piksel) fotol.
Daphnise olemasolust oldi teadlik juba enne, kui seda taevakeha selgelt pildistada õnnestus. Esmalt märgati ta gravitatsiooni tekitatud lainetusi Saturni rõngastes, millest järeldati, et lainetuste põhjustajaks võiks olla üks Saturni rõngaste vahel tiirlev kaaslane. Oletust tõestasid kosmosesondi Cassini tehtud fotod.

## Lained Saturni rõngastes

Daphnise tekitatud lained Saturni rõngastes tekivad selle kaaslase gravitatsiooni mõjul ja tema orbitaalkiiruse erinevusest Saturni rõngaste orbitaalkiiruste suhtes (sisemine rõngas liigub kiiremini kui Daphnis, lainetus jääb ettepoole, välimine rõngas on aeglasem, lainetus jääb taha). 
Need lained, mis jäävad Keeleri tühimiku Saturni-poolsema serva poole, liiguvad Daphnise liikumissuuna suhtes sellest kaaslasest eespool, ning need lained, mis jäävad Keeleri tühimiku Saturnist kaugema serva poole, järgnevad Daphnisele.
Daphnis tekitab Saturni rõngastes nii radiaalsuunalist lainetust kui ka laineid, mis levivad rõngaste tasandi suhtes. Rõngaste tasandi suhtes levivad lained ulatuvad oma laineharja kõrguse maksimumis natuke üle kilomeetri üle Saturni rõngaste orbitaaltasandi ning on paremini märgatavad, kuna heidavad rõngale varje.

## Orbiit
Daphnise orbiidi kalle ja ekstsentrilisus on väga väikesed. Daphnise orbiidi ekstsentrilisuse tõttu varieerub tema kaugus tiirlemisel ümber Saturni umbes 9&nbsp;km ühe tiiru jooksul ja orbiidi kalde tõttu kõigub Daphnis ühe tiiru jooksul Saturni ekvaatori tasandi suhtes umbes 17&nbsp;km ulatuses üles-alla.

Keeleri tühimik, milles Daphnis ümber Saturni tiirleb, on läbimõõduga ligikaudu 42&nbsp;km.

## Viited
Sitka

**Sitka** (tlingiti keeles Sheetʼká, vene keeles Ситка) on linn ja maakond Ameerika Ühendriikide Alaska osariigis. Linn asub Baranofi saare lääneosas.

Sitkas elas 2013. aastal 9020 inimest. Linn asub saarel ning sinna pääseb ainult lennuki või laevaga.

## Ajalugu

Sitka ala asustasid põlisameeriklaste tlingitite esivanemad juba 10 000 aastat tagasi.

## Majandus
Linna kaks suuremat tööandjat on South East Alaska Regional Health Consortium, kus töötab 482 inimest, ja Sitka School District, kus töötab 250 inimest. Kõige rohkem inimesi saab elatist mereandidest. Töötute protsent on 6,9. Aasta keskmine sissetulek on 62 024 USA dollarit. Elektrienergiat saadakse paisjärvedele Blue Lake ja Green Lake rajatud elektrijaamadest. Sitka sadam on suuruselt kuues kalasadam Ameerika Ühendriikides.

## Viited

## Välislingid

* Sitka linna koduleht
Aegaeon

**Aegaeon** (ka **Saturn LIII**, esmase ajutise nimega **S/2008 S 1**) on Saturni kaaslane. Aegaeoni olemasolust teatas 3. märtsil 2009 mehitamata kosmoseaparaadi Cassini kujutiste meeskonna liige Carolyn Porco. See kuu avastati 2008. aasta 5. augustil tehtud vaatlusandmete põhjal.

Aegaeon tiirleb Saturni G-rõnga heledas osas ja on tõenäoliselt ise selle rõnga peamiseks tekkepõhjuseks. Purdmaterjal ja tolm, mis on selle kuu küljest pärit, moodustab heleda kaare rõnga sisemisel küljel, mis omakorda on hajunud laiali, moodustades ülejäänud rõnga. Aegaeon on Saturni kuu Mimasega orbitaalses resonantsis 7:6, mis põhjustab ligikaudu iga nelja aasta tagant umbes 4&nbsp;km piires võnkumist ta orbiidi raadiuses. Oletuse järgi, et tal on sama albeedo mis Pallenel, on ta hinnanguliseks läbimõõduks pool kilomeetrit. Ta teeb ümber Saturni tiiru 0,80812 päevaga ja ta keskmine kaugus Saturnist on 167 500&nbsp;km. Orbiidi kalle Saturni ekvaatori tasandi suhtes on 0,001° ning ekstsentrilisus 0,0002.

Nime on ta saanud Aigaioni järgi, kes on üks hekatonheiridest.

## Viited
Fornjot (kuu)

**Fornjot** (teise nimega **Saturn XLII**, esmase ajutise nimega **S/2004 S 8**) on Saturni kaaslane ja planeedi teiste kaaslastega võrreldes kaugeim kuu. Selle kuu avastasid 4. mail 2005 Scott Sheppard, David Jewitt, Jan Kleyna ja Brian Marsden, kes määrasid kindlaks selle kuu olemasolu vaatluste põhjal, mida tehti 12. detsembrist 2004 kuni 11. märtsini 2005.

Fonjoti läbimõõt on umbes 6 kilomeetrit ja ta tiirleb ümber Saturni keskmisel kaugusel 23 609 000 km, tehes tiiru ümber Saturni 1354 päevaga. Ta tiirleb Saturni pöörlemisele vastassuunas. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 168° (Saturni ekvaatori tasandi suhtes 160°). Orbiidi ekstsentrilisus on 0,186.

Fornjot on saanud nime Skandinaavia mütoloogiasse kuuluva hiiu Fornjóti järgi.
Loge (kuu)

**Loge** on Saturni kaaslane. Loge avastasid Scott Sheppard, David Jewitt, Jan Kleyna ja Brian Marsden, kes teatasid kuu olemasolust 26. juunil 2006 . Avastus tehti vaatlusandmete põhjal, mis saadi ajavahemikul 2004. aasta jaanuarist kuni aprillini. Loget nimetatakse vahel ka nimega **Saturn XLVI**, selle esmane ajutine tähis oli **S/2006 S 5**.

Loge on umbes 6-kilomeetrise läbimõõduga ja teeb ühe tiiru ümber Saturni 1314,364 ööpäevaga, olles sellest keskmisel kaugusel 23 142 000 km. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 166,5° (Saturni ekvaatori tasandi suhtes 165,3°) ning ta tiirleb Saturni pöörlemisele vastupidises suunas. Orbiidi ekstsentrilisus on 0,1390.

See kuu nimetati 2007. aasta aprillis Skandinaavia mütoloogiasse kuuluva hiiu Fornjóti poja Loge järgi (ka Logi, samuti hiid, vahel aetakse segi jumalus Lokiga).

## Välislingid
* MPEC 2006-M45: ''Eight New Satellites of Saturn'' (avastamisest, andmeid)
S/2004 S 7

**S/2004 S 7** on Saturni looduslik kaaslane. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle olemasolust 4. mail 2005 vaatlusandmete põhjal, mida koguti 12. detsembrist 2004 kuni 8. märtsini 2005.

S/2004 S 7 on umbes kuuekilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 20 999 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 1140,24 päeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 166° (166° Saturni ekvaatori suhtes) ja ekstsentrilisus 0,5299.

## Viited

## Välislingid
* Institute for Astronomy Saturn Satellite Data
* MPEC 2005-J13: ''Twelve New Satellites of Saturn'' (andmeid)
S/2007 S 3

**S/2007 S 3** on Saturni üks kuudes. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid ta olemasolust 1. mail 2007 vaatlusandmete põhjal, mida koguti 18. jaanuarist kuni 19. aprillini 2007.

S/2007 S 3 on umbes viiekilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 20 518 500 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal ligikaudu 1100 päeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 177,22° ja ekstsentrilisus 0,130.

## Välislingid
* Institute for Astronomy Saturn Satellite Data
* MPEC 2007-J09: ''S/2007 S 2, S/2007 S 3'' (andmeid)
Kari (kuu)

**Kari** (teise nimega **Saturn XLV**) on Saturni looduslik kaaslane. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle olemasolust 26. juunil 2006 vaatlusandmete põhjal, mida koguti 2006. aasta jaanuarist märtsini. Esmaseks ajutiseks nimeks pandi sellele kuule **S/2006 S 2**. 2007. aasta aprillis pandi talle Skandinaavia mütoloogiast võetud nimi Fornjóti poja, tuule personifikatsiooni Kári järgi.

Kari on umbes seitsmekilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 22 305 100 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 1243,71 päeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 148,4° (151,5° Saturni ekvaatori suhtes) ja ekstsentrilisus 0,3405. Pöörlemisperioodiks on määratud 7 tundi ja 42 minutit.

## Välislingid
* MPEC 2006-M45: ''Eight New Satellites of Saturn'' (andmeid)
* Denk, T., Mottola, S. (2013): Irregular Saturnian Moon Lightcurves from Cassini-ISS Observations: Update. Abstract 406.08, DPS conference 2013, Denver (Colorado) (sünoodilisest perioodist)
Bestla (kuu)

**Bestla** ehk **Saturn XXXIX** (esialgne tähis **S/2004 S 18**) on üks Saturni kaugematest kaaslastest. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle olemasolust 4. mail 2005, tehes seda vaatlusandmete põhjal, mida koguti 13. detsembrist 2004 kuni 5. märtsini 2005. 2007. aasta aprillis sai kuu nime Skandinaavia mütoloogiast võetud hiiu Bestla järgi, kes on Odini ema.

## Orbiit
Bestla on ligikaudu 7-kilomeetrise diameetriga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 20 192 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub sel ligikaudu 1088 ööpäeva. Orbiidi kalle ekliptika suhtes on 147° (Saturni ekvaatori suhtes 151°) ja ekstsentrilisus 0,5176. 2005. aasta vaatlused viitasid, et Bestla orbiit on suure ekstsentrilisusega (0,77). Sarnaselt mitmete teiste Saturni kaugemate kuudega on Bestla ekstsentrilisus natuke perioodiliselt varieeruv Kozai mehhanismi tõttu.

## Viited
Ymir (kuu)

**Ymir** ehk **Saturn&nbsp;XIX** (esialgne tähis **S/2000&nbsp;S&nbsp;1**) on Saturni kaaslane.

Ta tiirleb Saturni pöörlemisele vastupidises suunas.
Saturni pöörlemissuunale vastupidises suunas tiirlevad kuud arvatakse olevat tulnud Saturni kaaslasteks pigem kuskilt mujalt, kui tekkinud samas akretsioonikettas, mis ümbritses noort Saturni ta moodustumisel. Näiteks Saturni suuremad ja lähemad kuud tiirlevad planeedi pöörlemisega samas suunas ning seetõttu arvatakse, et nad on tekkinud koos Saturniga, ehk tiirelnud ümber Saturni selle tekkimise ajast alates. Seetõttu on Ymir ilmselt Saturnist mööda lennata püüdnud ja Saturni  gravitatsiooni poolt "kinni püütud" ning selle ümber tiirlema jäänud taevakeha.

Ymiri tiirlemisperiood on 3,6 Maa aastat. Selle aja jooksul näeks Ymiril viibija umbes 2650 päikeseloojangut.

 
Saturni kaaslastest, mille tiirlemisperiood on pikem kui kolm Maa aastat, on Ymir kõige suurem (läbimõõduga ligikaudu 18&nbsp;km).

Ymiri avastas 2000. aastal Brett J. Gladmani uurimisrühm. Nime Ymir sai ta augustis 2003 skandinaavia mütoloogiast pärit kõigi hiidude ehk jöötunite esiisa Ymiri järgi.

## Viited

## Välislingid
* MPEC 2000-Y15: S/2000 S 1, S/2000 S 2, S/2000 S 7, S/2000 S 8, S/2000 S 9 (andmed)
* Ephemeris IAU-NSES
* Saturn's Known Satellites
Surtur (kuu)

**Surtur** (ka **Saturn XLVIII**) on Saturni üks kaaslastest. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle olemasolust 26. juunil 2006, vaatlusandmete põhjal, mida saadi 2006. aasta jaanuaris ja aprillis. Algul sai selle ajutiseks nimeks **S/2006 S 7**, hiljem nimetati see ümber Skandinaavia mütoloogiast võetud hiiu Surtri järgi.

Surtur on umbes kuuekilomeetrise diameetriga ja tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 22 243 600 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 1238,575 päeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 166,9° (148,9° Saturni ekvaatori suhtes) ja ekstsentrilisus 0,3680.

## Välislingid
* Institute for Astronomy Saturn Satellite Data
* MPEC 2006-M45: ''Eight New Satellites of Saturn'' (andmeid)
André Kuipers

**André Kuipers** (sündinud 5. oktoobril 1958 Amsterdamis) on Hollandi arst ja Euroopa Kosmoseagentuuri astronaut. Kuipers on viibinud kosmoses kokku kahel korral: aastal 2004 ja aastail 2011–2012.

## Isiklik elu ja haridus

André Kuipers lõpetas keskkooli aastal 1977. Aastal 1987 lõpetas ta Amsterdami ülikooli arstina. Ta on abielus ning tal on kolm tütart ja poeg.

Kuipers on öelnud, et ta unistas astronaudiks saamisest juba teismelisena. Ta unistus täitus aastal 1998, mil ta valiti Euroopa Astronautide Korpuse liikmeks. 

## Kosmoselennud

Kuipers on osalenud kahel kosmoseekspeditsioonil. Esimene neist oli DELTA missioon aastal 2004. Koos kosmonautide Gennadi Padalka (Venemaa) ja Michael Finckega (USA) lendas ta 19. aprilli varahommikul Soyuz TMA-4 pardal kosmosesse. Kaks päeva hiljem jõudis kosmoselaev rahvusvahelisse kosmosejaama. Kuipers pöördus Maale tagasi 30. aprillil 2004.

21. detsembril 2011 startis Kuipers Euroopa Kosmoseagentuuri kosmosemissiooni PromISSe raames oma teisele kosmoseekspeditsioonile. Sel korral viibis Kuipers rahvusvahelises kosmosejaamas kuus kuud. Ta pöördus tagasi Maale 1. juulil 2012.

## Viited

## Välislingid

* André Kuipersi biograafia Euroopa Kosmoseagentuuri veebilehel (inglise keeles)
* ESA astronaut André Kuipers' tour of the International Space Station (Videotuur, milles André Kuipers tutvustab rahvusvahelist kosmosejaama. Pikkus 55 minutit, inglise keeles.)
Honda Mean Mower

**Honda Mean Mower** on Honda muruniiduk, mille nimel on muruniidukite kiirusrekord (188 km/h). Muruniiduk kasutab Honda mootorratta mootorit. Mootoril on 109 hobujõudu. Rekordiniiduk kasutab ATV vedrustust ja rattaid.
Sunbeam 350HP

**Sunbeam 350HP** on lennukimootoriga võidusõiduauto, mille ehitas 1920. aastal Suurbritannia firma Sunbeam. Malcolm Campbell püstitas sellega kolmel korral maad mööda sõitmise ametliku kiirusrekordi (1924. aastal 235,22 km/h, 1925. aastal 242,8 km/h ja 1927. aastal 281,44  km/h).

Auto mootoriks oli lennukimootorina ebaõnnestunud 12-silindriline 350-hobujõuline vesijahutusega vankelmootor Sunbeam Manitou.

Autot saab näha Beaulieus asuvas National Motor Museumis.
Golden Arrow

**Golden Arrow** on lõppkiirusrekordi saavutamiseks ehitatud võidusõiduauto. Auto ehitati Suurbritannias ning rekordsõitu mindi tegema USA-sse. 

1929. aasta märtsis saavutas Henry Segrave Daytona Beachil selle autoga kiiruse 372,46 km/h (231,45 mph), ületades sellega varasema maailmarekordi 39 km/h (24 mph) võrra.
Orša rajoon

**Orša rajoon** on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis. Halduskeskus on Orša linn, mis ametlikult rajooni koosseisu ei kuulu. Lisaks asuvad rajooni territooriumil veel Orša linnale alluvad Barańi linn ja Balbasava alev. Rajooni koosseisu kuuluvad Kopyśi alev ja Arechaŭski alev, selle loodeosas asub mitme arhitektuurimälestisega Smalany asula.

Rajooni pindala on 1668 km². 2014. aasta seisuga elas seal 31 132 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal, aga tänapäevased piirid on sel alates aastast 1960. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Andrejeŭščyna, Arechaŭski, Babiničy, Barzdoŭka, Krapiŭna, Miežava, Piščałava, Smalany, Zabałaćcie, Zadroŭje, Zubava, Zubrevičy, Vuście ja Vysokaje külanõukogu.


Храм живоначальной троицы п. Ореховск.jpg|Arechaŭsk
Храм Преображения Господня п. Копысь 2012.JPG|Kopyś
Belarus-Smalyany-Bely Kovel Castle-2.jpg|Smalany
Belarus-Smalyany-Church of Alex-1.jpg|Smalany


Rajooni suurim jõgi on Dnepr. Teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Aršyca, Adroŭ, Lešča ja Vydryca. Rajoon asub suuremas osas Orša kõrgustikul, kõrgeim koht asub Stajki küla lähistel (237,5 m). Madalaim koht ulatub 146 meetrit üle merepinna. Suurimad järved on Vialikaje Arechaŭskaje ja Dzievinskaje.

2014. aasta seisuga olid elanikest 92,01% valgevenelased, 5,99% venelased ja 2% oli teistest rahvustest. 69,05% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 29,47% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 37,18% elanikke, vene keelt aga 59,45%.

## Viited

## Välislingid

* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart
Kensa talu kalmistu

**Kensa talu kalmistu** on kalmistu Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Valasti külas Paide linnas Järva maakonnas.

Kalmistu rajati Kensa A184 talu maadele, selle omanik oli perekond Ende, ka maetud on pärit nende sugukonnast. Kalmistule on praegu teadaolevalt maetud 5 inimest, viimati 1954. aastal.

Tähelepandav on, et linnulennult umbes 1,9 km kaugusel idas asub Madis-Juhani talu kalmistu. Ka Järva-Jaanis asuvad kihelkonnakalmistud on sealt umbes 3–4 km kaugusel. Seega pole erakalmistu rajamise põhjus arvatavasti mitte kaugus kihelkonnakalmistust, vaid inimestevahelised vastuolud ja omavaheline rivaliteet.

## Kesna talu kalmistule maetuid
*1937 Jaan Ende (18. august 1860 – 24. jaanuar 1937), taluperemees
*1944 Eduard Ende (23. aprill 1890 – 11. juuli 1944), poeg
*1946 Juuli Rooba (27. jaanuar 1893 – 1946), tütar
*1951 Ann Ende 1857–1951, naine
*1954 Johanna Ende 1900–1954, poeg Eduardi naine

## Kirjandus
*Taavi Pae. "Kensa talu kalmistu". // Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Taavi Pae. "Kalmistud". // Järvamaa 2. Koostajad Taavi Pae, Henn Sokk. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2009. Lk 466
*Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 44

## Välislingid
*
Kuldnoka tänav

**Kuldnoka tänav** on mitme tänava nimi Eestis:

*Kuldnoka tänav Aespa alevikus
***[[Kuldnoka tänav (Haapsalu)|Kuldnoka tänav]]** Haapsalus
***[[Kuldnoka tänav (Rakvere)|Kuldnoka tänav]]** Rakveres
*Kuldnoka tänav Sauga alevikus
***[[Kuldnoka tänav (Sindi)|Kuldnoka tänav]]** Sindis
***[[Kuldnoka tänav (Tallinn)|Kuldnoka tänav]]** Tallinnas
***[[Kuldnoka tänav (Tartu)|Kuldnoka tänav]]** Tartus
***[[Kuldnoka tänav (Türi)|Kuldnoka tänav]]** Türil

*Kuldnoka tänav on **[[Raie tänav]]a** endine nimi.